Summary: Parlamentin jäsenet vaativat myös uuden rahanpesua ehkäisevän EU-valvojan perustamista ja uuden tietovuodon paljastamien epäselvyyksien tutkintaa.

Troikka (EU:n ulkopoliittisten suhteiden toimielin)

Yli kaksikymmentä Euroopan parlamentin jäsentä esittää talouspakotteita, rahanpesua ehkäisevän eurooppalaisen valvojan perustamista ja viranomaistutkimuksia  Troikan rahapesulaksi  nimetyn tietovuodon paljastusten takia.
 Talouspakotteita parlamentaarikot haluavat kohdistaa venäläiseen miljardööriin  Ruben Vardanianiin  ja liettualais-venäläiseen ex-pankkiiriin  Vladimir Romanoviin .
 Tietovuoto paljastaa valtavan hämärän rahaliikenteen verkoston Troikan rahanpesulaksi nimetty vuoto sisältää tietoja satojen miljardien eurojen tilisiirroista. Tilisiirtojen lisäksi vuodossa on muun muassa yritysten asiakirjoja sekä sähköposteja. Aineisto on vuosilta 2005–2017. Vuodon keskeinen aineisto koskee tilisiirtoja, jotka on tehty liettualaisista Ūkio Bankasista ja Snoras-pankista. Viranomaiset ovat sulkeneet molemmat pankit. Aineisto luovutettiin kansainväliselle toimittajajärjestö OCCRP:lle ja liettualaiselle verkkouutissivusto 15min.lt:lle. Ylen MOT on Suomessa ainoa media, jolla on pääsy aineistoon.
 Kaksikko oli keskeisessä roolissa, kun joukko venäläisiä liikemiehiä loi pöytälaatikkoyhtiöiden verkoston. Niiden kautta siirrettiin miljardeja euroja rahaa, jonka alkuperään liittyy myös talousrikoksia sekä muuta epäilyttävää.
 Vuodettu aineisto sisältää tietoa myös Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  lähipiirille päätyneistä rahoista.
 Liikemies Ruben Vardanian kuuntelemassa Venäjän pääministerin Dmitri Medvedevin puhetta Skolkovon talouskoulussa Moskovassa. EPA / SERGEI ILNITSKY
 Mepit: EU ei ole tehnyt tarpeeksi estääkseen rahanpesua
 Parlamentin jäsenet ovat esittäneet vaatimuksen kirjeessä, joka on lähetty Euroopan komission puheenjohtajalle  Jean-Claude Junckerille .
 Aloitteen takana on EU-parlamentin liettualainen jäsen  Petras Auštrevičius.  Kirjeen on allekirjoittanut 22 EU-parlamentin jäsentä 14:sta maasta.
 Kirjeen ainoa suomalainen allekirjoittaja on kokoomuslainen  Petri Sarvamaa .
 Kenelle talouspakotteita vaaditaan? Kenelle talouspakotteita vaaditaan? Liikemies Ruben Vardanian oli luomassa laajaa pöytälaatikkoyhtiöiden verkostoa, joiden kautta on kulkenut miljardeja euroja epäilyttävistä lähteistä peräisin olevaa rahaa. Vardanian on kiistänyt tehneensä mitään laitonta. Vladimir Romanov omisti liettualaisen Ūkio-pankin, jossa epäilyttävää rahaa pyörittäneillä pöytälaatikkoyhtiöillä oli tilit. Pankki suljettiin vuonna 2013 muun muassa rahanpesun kehnon torjunnan vuoksi. Romanov asuu nykyisin Venäjällä, jossa hän parlamentaarikkojen mukaan nauttii maan “hallinnon tarjoamaa suojaa”. Liettuassa viranomaiset tutkivat Romanovin toimia.
 Parlamentaarikkojen mielestä tietovuoto osoittaa, kuinka “haavoittuvia” ja “valmistautumattomia” EU-maat ovat rahapesun ja talousrikosten torjumisessa.
 Poliitikkojen mielestä EU ei edistysaskeleista huolimatta ole tehnyt riittävästi kitkeäkseen rahanpesua.
 – Mielestämme EU-laajuinen rahapesua ehkäisevä valvoja on perustettava kiireellisesti. Tämän lisäksi toivomme, että [Euroopan] komissio auttaa Liettuan ja muiden maiden viranomaisia tutkimaan kyseistä tapausta, kirjeessä todetaan.
 Vuoto paljasti useiden arvostettujen pankkien ottaneen vastaan epäilyttävistä lähteistä peräisin olevaa rahaa. Yksi  näistä on Nordea , joiden hallinnoimille tileille päätyi pöytälaatikkoyhtiöistä tullutta rahaa ainakin 700 miljoonaa euroa.

Troikan rahapesulan arkkitehdille vaaditaan talouspakotteita – ehdotuksen takana yli kaksikymmentä EU-parlamentin jäsentä


Summary: Ympäristötietoisen nuoren herättivät Greta Thunberg ja IPCC:n ilmastoraportti.

Tästä on kyse Kansainvälinen ilmastolakko järjestetään perjantaina eri puolilla maailmaa, myös Suomessa Ilmastolakko on nuorten tempaus, johon on innostanut ruotsalainen ilmastoaktiivi Greta Thunberg Atte Ahokas Jokioisilta on yksi aktiivisista ilmastonuorista
 Jokioislainen 16-vuotias  Atte Ahokas  sanoo olleensa pienestä asti ympäristötietoinen.
 – Viime syksynä tapahtui iso muutos.
 Ahokas myöntää, että syksyyn asti moni ilmastouutinen ahdisti: hän työnsi ne pois mielestään.
 – Inhottava asia, en halua lukea enempää.
 Ruotsalaisen ilmastoaktiivin  Greta Thunbergin  lakkoilu ilmaston puolesta ja IPCC:n raportti kuitenkin herättivät nuoren miehen. Nyt ei voi enää työntää asioita pois mielestä, Ahokas muistelee.
 Thunbergin inspiroimana Ahokas on osoittanut mieltään perjantaisin ilmastonmuutosta vastaan muun muassa kotikunnassaaan Jokioisilla, mutta myös muissa Lounais-Hämeen kunnissa.
 Kasvokkain palaute on ollut positiivista
 Atte Ahokas on konkreettisten mielenilmausten lisäksi aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Esimerkiksi Twitterissä syntyy vilkasta mielipiteiden vaihtoa. Ilmastoaktiivi on ehtinyt vierailla myös  Ylen A-studiossa .
 Kasvokkain Ahokas on saanut positiivista palautetta, mutta netissä palaute ei ole aina "kaunista", hän muotoilee.
 Palaute ei kuitenkaan pelota nuorta.
 – Enemmän ilmastotuho pelottaa. Se on isompi juttu. Netissä kun katsoo ihmisiä, jotka tulevat sinne [sosiaaliseen mediaan], niin usein ne eivät ymmärrä ilmastonmuutoksesta yhtään mitään. Ne on ihan pihalla, joten niitä on tosi vaikea ottaa vakavasti.
 Ahokkaalla on viesti. Meidän on hyväksyttävä se, että ilmaston eteen ei ole tehty riittävästi.
 – Nyt meidän on pakko muuttaa elintapojamme ja yhteiskuntaa. Nyt valitettavasti ei ole enää vaihtoehtoja.
 Yksi ilmastolakon järjestäjistä
 Atte Ahokas on ollut järjestämässä perjantaista ilmastolakkoa ja aikoo itse suunnata Helsinkiin. Hän odottaa, että marssista ja koko lakosta on tulossa mahtava tapahtuma.
 Perjantaina ilmastolakko järjestetään ainakin 27 kunnassa. Isoimmat tapahtumat Helsingin lisäksi lienevät Tampereella ja Turussa. Myös esimerkiksi Hämeenlinnassa ja Riihimäellä nuoret lakkoilevat ilmaston puolesta.
 Etukäteen on arvioitu, että ilmastolakot keräävät satoja, ellei jopa tuhansia lakkoilijoita. Myös Yle seuraa ilmastolakkopäivän tapahtumia.
 Mutta miten Atte Ahokkaasta on kasvanut tiedostava ja fiksu?
 – No, olen aina ollut ympäristötietoinen. Tykkään lukea asioita ja tutkia. Se on minulle sellainen juttu vaan, että tykkään siitä!
 Lue lisää:
 Ilmastolakko ainakin 27 kunnassa tänään – Lapset saivat opettajan kulkemaan bussilla kouluun: "Jos tulostan paperia, tulee heti sanomista"
 Koululaiset lähtivät kamppailemaan ilmaston puolesta – Yle seuraa ilmastomarsseja kello 11 alkaen
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Aikuisten on lopetettava spekulointi ilmastoaktivisti Greta Thunbergista ja kannettava aikuisten vastuu
 15-vuotias Atte Ahokas haluaa torjua ilmastonmuutosta – järjesti mielenosoituksen Jokioisilla

Atte Ahokkaasta tuli ilmastoaktiivi viime syksynä: "Nyt valitettavasti ei ole enää vaihtoehtoja"


Summary: Christchurcissa ammuttiin kahdessa moskeijassa.

Uuden-Seelannin pääministerin  Jacinda Ardernin  mukaan Christchurchin moskeijaiskuissa on kuollut 40 ihmistä, raportoi uutistoimisto AFP. Poliisi on ottanut iskuista kiinni neljä ihmistä, joista kolme on miehiä ja yksi nainen.
 Ammuskelu alkoi iltapäivärukouksen aikaan eli kello 1.40 paikallista aikaa. Maan moskeijoita on kehotettu sulkemaan ovensa.
 News Now'n haastatteleman turvallisuusasiantuntijan mukaan ainakin yksi kiinni otetuista on valkoisen ylivallan kannattaja. New Zealand Heraldin mukaan hänen uskotaan olevan australialainen.
 Ampuja on julkaissut julistuksen netissä sekä kuvannut ampumistaan moskeijassa videolle. Video on uutistoimisto Reutersin mukaan ilmeisesti kuvattu päähän kiinnitettävällä kameralla.

Tämän tiedämme nyt: Uuden-Seelannin moskeijaiskuissa kuoli 40


Summary: Onnettomuustutkintakeskus on suositellut raskaan liikenteen nopeudenrajoittimien säätämistä kahdeksaankymppiin.

Tästä on kyse Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus tapahtui 15 vuotta sitten Konginkankaalla. Onnettomuustutkintakeskuksen raportissa suositellaan 17 erilaista toimenpidettä, joilla vastaavia onnettomuuksia voitaisiin estää jatkossa. Vuoteen 2019 mennessä niistä lasketaan toteutuneeksi 13, mutta luku on tulkinnanvarainen Aivan ensimmäisenä listalla ollut suositus, raskaan liikenteen nopeudenrajoittimien säätäminen 90 kilometristä tunnissa 80 kilometriin tunnissa, ei ole toteutunut. Osa suomalaisista kuljetusyrityksistä on viime vuosina ryhtynyt oma-aloitteisesti laskemaan nopeusrajoittimiensa maksiminopeutta.
 Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus  tapahtui 15 vuotta sitten Konginkankaalla . 23 ihmistä kuoli ja 14 loukkaantui linja-auton ja paperirullia kuljettaneen rekan yhteentörmäyksessä.
 Vaikka onnettomuudesta on kulunut aikaa, siihen viitataan edelleen lähes poikkeuksetta, kun puhe kääntyy raskaan liikenteen turvallisuuteen.
 15 vuoden takainen murhenäytelmä sai liikenteen kehittämisen pyörät pyörimään nopeammin, ainakin hetkellisesti.
 – Se oli pysäyttävä hetki ja ripeästi ryhdyttiin miettimään lainsäädäntötoimia, miten tilannetta parannettaisiin, että vastaavaa ei tapahtuisi uudestaan, muistelee Suomen kuljetus- ja liikenne SKAL ry:n toimitusjohtaja  Iiro Lehtonen .
 Konginkankaan onnettomuussuoralla on pieni risti  uhrien muistoksi. Niko Mannonen/Yle
 Poliittista tahtoa ja rahaa uudistuksiin on löytynyt paremmin, kun Konginkangas-kortti on nostettu esiin.
 Onnettomuuden jälkeen esimerkiksi kuljetusyritysten ja työnjohdon vastuuta kuljetusaikataulujen suunnittelusta on kasvatettu, kuljettajien ennakoivan ajon koulutusta on lisätty ja myös ajoneuvotekniikka on parantunut huomattavasti.
 Osa tärkeimmistä ehdotuksista liikenneturvallisuuden parantamiseksi on kuitenkin edelleen toteuttamatta.
 Sattuma ei kuulu onnettomuustutkijan sanavarastoon
 Onnettomuustutkintakeskuksen raportti Konginkankaan onnettomuuteen johtaneista syistä valmistui lokakuussa 2005. Yhtä selittävää tekijää ei ollut. Päinvastoin, maallikon silmään tapaturma näyttää silkalta julmalta sattumusten summalta. Ammattilaisen sanavarastoon sattuma ei kuitenkaan kuulu.
 – Onnettomuudet eivät tule kirkkaalta taivaalta, vaan taustalla on huonoa suunnittelua, huonoa riskiarviointia ja huonoa varautumista. Aina löytyy korjaavia toimenpiteitä, mitä parantamalla turvallisuus menee eteenpäin pikku pala kerrallaan, kuvailee Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinnanjohtaja  Kai Valonen.
 Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinnanjohtaja Kai Valonen uskoo, että pienillä muutoksilla on suuri merkitys liikenneturvallisuuden parantamisessa.  Pekka Tynell/Yle
 Onnettomuustutkintakeskuksen raporttiin kirjattiin yhteensä 32 eri syytä, jotka olivat osaltaan vaikuttamassa onnettomuuden syntyyn. Pääasiallinen syy oli ajoneuvoyhdistelmän hallinnan menetys, johon vaikutti suuri tilannenopeus liukkaalla kelillä. Uhrien suureen lukumäärään ja vakavien vammojen syntyyn johti erityisesti kuormana olleiden paperirullien huono sidonta ja perävaunun heikko rakenne.
 Raportin lopussa suositellaan 17 erilaista toimenpidettä, joilla vastaavia onnettomuuksia voitaisiin estää jatkossa.
 Vuoteen 2019 mennessä niistä lasketaan toteutuneeksi 13. Luku on tulkinnanvarainen, sillä osan tilanne on vuosien varrella uudelleen heikentynyt. Kolmesta suosituksesta Onnettomuustutkintakeskukselle on ilmoitettu, ettei niitä aiota panna käytäntöön.
 Jutun lopussa olevassa listassa kerrotaan, mitkä suosituksista ovat toteutuneet ja mitkä eivät.
 Mahdollisuudesta ajaa ylinopeutta on pidetty kiinni kynsin hampain
 Aivan ensimmäisenä listalla ollut suositus, raskaan liikenteen nopeudenrajoittimien säätäminen 90 kilometristä tunnissa 80 kilometriin tunnissa, on edelleen toteuttamatta. Se ei aikoinaan saanut taakseen tarvittavaa poliittista tahtoa, eikä asiaa ei ole nostettu uudelleen käsittelyyn viime vuosina.
 Onnettomuustutkintakeskus ei seuraa yli kymmenen vuotta vanhojen suositusten toteutumista, mutta Kai Valosen mukaan asia ei ole vanhentunut.
 Raskaan liikenteen suurin sallittu nopeus on virallisesti 80 km/h. Käytännössä moni kuljettaja ajaa rajoitinta vasten.  Niko Mannonen/Yle
 Suositusta perusteltiin muuan muassa sillä, että raskaan ajoneuvon nopeuden kasvu kahdeksastakympistä yhdeksäänkymppiin heikentää ajoneuvon hallittavuutta merkittävästi.
 Mahdollisessa onnettomuustilanteessa jarrutusmatka ja törmäysenergia kasvavat yli neljänneksellä.
 Muutosta on perusteltu myös liikenteen rytmin rauhoittumisella. Kuorma-autoliikenteessä on ollut yleinen tapa ajaa niin sanotusti rajoitinta vasten, eli suurinta mahdollista nopeutta, vaikka virallinen nopeusrajoitus kuorma-autoille on enintään 80 km/h.
 – Siinä on ristiriita, että suurin sallittu nopeus on kahdeksankymmentä, mutta käytännössä sallitaan 89 sen rajoittimen myötä, hämmästelee Onnettomuustutkintakeskuksen tutkinnanjohtaja Valonen.
 Kuljetusala on vuosien varrella vastustanut rajoittimien kiristämistä kiivaasti. Vasta-argumenttina on ollut muun muassa kansainvälinen kilpailutilanne. EU-direktiivin mukaan nopeudenrajoittimen saa säätää enintään 90 kilometriin tunnissa. Jos suomalaisille autoille määrättäisiin tätä alempi nopeus, kotimaisten kuljetusyritysten kilpailutilanteen uskottaisiin heikkenevän.
 SKAL ry:n toimitusjohtaja Iiro Lehtonen pitäisi nopeusrajoittimiin liittyvät säännöt vanhalla mallillaan. Pekka Tynell/Yle
 Muita perusteluita löytyy liikenteen sujuvuudesta ja yllättäviin tilanteisiin varautumisesta.
 – Jos jyrkkään mäkeen ei saa ottaa vauhtia, ajoneuvo hyytyy. Rekka, joka jumittaa, aiheuttaa ohitustilanteita ja se lisää vaaratilanteita, SKAL:n Iiro Lehtonen selittää.
 Raha kannustaa ratkaisuihin, joita aiemmin vastustettiin
 Vaikka virallisen linjan muuttamista vastustetaan edelleen, osa suomalaisista kuljetusyrityksistä on viime vuosina ryhtynyt oma-aloitteisesti laskemaan nopeusrajoittimiensa maksiminopeutta.
 Alan sisältä arvioidaan, että joka neljäs, jopa joka kolmas, nopeudenrajoittimista on säädetty alemmaksi kuin 89 km/h. Tarkkoja lukuja ei tiedetä, sillä mikään taho ei tilastoi nopeudenrajoittimien lukemia.
 Ilmiö kuitenkin tunnistetaan niin huoltoliikkeissä, kuljetusyrityksissä kuin poliisissakin.
 Polttoaineen kallis hinta ja  kuljetusalaan kohdistuvat päästövähennystavoitteet  ovat saaneet yritykset seuraamaan polttoaineen kulutustaan tarkemmin.
 On käytetty sekä keppiä että porkkanaa: kuljettajia palkitaan ekologisesta ajotavasta ja huomautetaan tuhlailevasta tyylistä. Nopeuksien suitsimiseksi on otettu käyttöön myös rajoittimien säätäminen sallittua alemmaksi. Ajonopeuden laskeminen kymmenellä kilometrillä tunnissa vähentää polttoaineen kulutusta ajoneuvosta riippuen jopa 10 prosenttia.
 Ajoneuvotekniikka korvaa vauhdin
 Jyväskyläläisen kuljetusliike Taipaleen autoissa nopeudenrajoittimen lukema on 85 km/h. Kokemukset ovat olleet hyviä taloudellisessa mielessä ja työntekijöiden turvallisuuden kannalta.
 – Saadaan oikeasti ajaa rauhassa sitä omaa nopeutta, eikä yritetä väkisin pysyä maksiminopeuden pitämisessä, kertoo yrityksen tekninen johtaja  Riku Vainio .
 Rekan vauhdin hidastuminen ylämäessä voi aiheuttaa muissa tiellä liikkujissa ohitustarvetta ja vaaratilanteita.  Niko Mannonen/Yle
 Harva yritys kuitenkaan pyytää ruuvaamaan rajoitintaan aivan kahdeksaankymppiin saakka. Tavallisimmin lukemat liikkuvat 82–85 km/h vaiheilla. Näin säilytetään pelivaraa esimerkiksi mäkien nousua varten.
 Tosin senkin tarve vähenee. Vainion mukaan kehittyvä ajoneuvotekniikka pienentää tarvetta käyttää nopeutta erilaisista olosuhteista selviämiseen.
 – Kyse on enemmän siitä, että halutaan turvata hetkellinen liikennekäyttäytyminen, jos tarvitsee tehdä jotain yllättävää tai nopeaa. Mutta kun liikutaan maantiellä, niin nopeuden pitäisi olla sujuva 80–82 km/h, jolloin raskas liikenne kulkee omaan tahtiinsa ja muut omaansa, Vainio pohtii.
 "Milloin kaikki ymmärtäisivät asian ilman pakottavaa lainsäädäntöä"
 Kuljetusliike Taipaleen kahvipöytäkeskusteluissa nopeusrajoittimien säätäminen nousee keskusteluun aika ajoin edelleen, vaikka matalampaa maksiminopeutta on noudatettu jo kohta 10 vuotta.
 Kuljetusliike Taipaleen tekninen johtaja Riku Vainio uskoo, että kaikki kuljettajat saadaan sitoutumaan alhaisempiin nopeuksiin, kun asia perustellaan hyvin. Niko Mannonen/Yle
 Osalta kuljettajista tulee palautetta, että rajoitinlukeman pitäisi olla 89 km/h.
 – Kai he haluaisivat päästä nopeasti kotiin tuolta. Vaikea sanoa, milloin kaikki ymmärtäisivät asian oikeasti, ilman pakottavaa lainsäädäntöä, Vainio vakavoituu.
 Vainion kokemuksen mukaan erityisesti uutena alalle tulevat kuljettajat on helppo saada ymmärtämään sallittua alempi nopeusrajoitinlukema. Keskustelemalla ja perustelemalla asiaa sekä työturvallisuudella että taloudellisista näkökulmista, yhteinen näkemys on löytynyt myös muiden kuljettajien kanssa.
 – Voisi sanoa, että kyse on yrityskulttuurista.
 Konginkankaan onnettomuuden vaikutukset tuntuvat kuljettajien arjessa tänäkin päivänä. Niko Mannonen/Yle
 Onnettomuustutkintakeskuksen suositukset Konginkankaan onnettomuuden jälkeen
 TOTEUTTAMATTA:
 - Kuorma-autojen nopeudenrajoittimien säätäminen ajoneuvokohtaiselle enimmäisnopeudelle 80 km/h
 EU-direktiivin mukaan raskaan liikenteen nopeusrajoittimien maksimi on 90 km/h. Suomi voisi mahdollisesti päättää alemmasta rajoituksesta omien rajojensa sisällä, mutta päätös ei ulottuisi ulkomaisiin autoihin. Tämä on koettu ongelmaksi kuljetusalan kilpailutilanteelle. Liikenne- ja viestintäministeriö on ilmoittanut, ettei se edistä asiaa.
 - Ylinopeudesta rankaiseminen ajopiirturin taltioiman tiedon perusteella
 Valvonta olisi lainsäädännön puolesta mahdollista, mutta käytännössä näin ei toimita. Teknisiä esteitä on esimerkiksi piirturitietojen mittaustarkkuus.
 - Tievalaistuksen lisääminen tieosuuksilla, joilla on runsaasti raskasta liikennettä
 Valaistus rakennetaan yleensä taajamiin, asutustihentymiin ja risteysalueille, ei niiden välille.
 - Turvavöiden käytön lisääminen linja-autoissa ja matkustajien kehottaminen käyttämään turvavyötä
 Asiasta on kampanjoitu useaan otteeseen ja Linja-autoliitto katsoo toteuttaneensa suositusta. Käytännössä turvavöiden käyttö on vähäistä, joten suositusta ei lasketa toteutetuksi.
 - Poliisin rahoituksen lisääminen raskaan liikenteen valvontaan
 Raskaan liikenteen valvonta lisääntyi Konginkankaan onnettomuuden jälkeisinä vuosina. Sen jälkeen määrä on laskenut takaisin lähtötasoon. Onnettomuustutkintakeskus on tulkinnut suosituksen toteutuneeksi vuonna 2009, mutta poliisin pitkän ajan tilastot osoittavat, että tilanne on uudelleen heikentynyt.
 TOTEUTUNEET:
 Elektroninen ajonvakautusjärjestelmä on tullut pakolliseksi henkilöautoissa ja raskaissa ajoneuvoissa.
 Linja-auton ja ajoneuvoyhdistelmän kuljettajatutkinnon edellytyksenä on nykyään raskaan liikenteen ennakoivan ajon kurssi. Kuljettajien on osallistuttava täydennyskoulutuksen viiden vuoden välein.
 Kuljettajan lisäksi työnjohto on vastuussa raskaan liikenteen rikkeistä, jotka liittyvät esimerkiksi kuormaamiseen ja aikataulujen laatimiseen.
 Ajo- ja lepoaikarikkeiden rangaistuksia on kovennettu ja seuraukset kohdistuvat myös kuljetusyrityksiin.
 Raskaan liikenteen onnettomuuksista on koottu aiempaa tarkemmin tietoja.
 Kuorman varmistamista on parannettu osallistumalla kansainvälisiin hankkeisiin asiasta. Onnettomuustutkintakeskus ehdotti ohjemateriaalin tuottamista ja kelpoisuustodistuksen vaatimista lastaustyöhön. Tämä ei ole toteutunut.
 Keskikaiteita rakennetaan aiempaa enemmän. Käytännössä keskikaiteita lisätään valtateiden perusparannusten yhteydessä.
 Raskaan liikenteen käyttöön soveltuvia levähdyspaikkoja ja niitä palvelevia liikenneasemia on rakennettu merkittävästi lisää.
 Kuorma-autosimulaattorit ovat yleistyneet ja niitä voidaan käyttää ajo-opetuksessa muun muassa vaativien liikenneolosuhteiden harjoitteluun.
 Pelastustoimen alueellistaminen ja kehittäminen ovat parantaneet merkittävästi valmiuksia ja ohjeistusta suuronnettomuuksien varalta.
 Ensihoitojärjestelmän uudistus 2010-luvun alussa on parantanut ensihoidon tasoa.
 Hätäkeskusten tietojärjestelmät on synkronoitu samaan aikaan.

Konginkankaan onnettomuus järkytti liikenteen ammattilaisia, mutta rekkoja se ei hidastanut – nyt osa hiljentää vauhtia vapaaehtoisesti


Summary: Perussuomalaisten puheenjohtaja sai yläasteella arvosanoiksi "säälivitosia" mutta luki itsensä lopulta filosofian tohtoriksi.

Perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  opintietä voisi kutsua eräänlaiseksi ruman ankanpoikasen tarinaksi. Hän itse kuvailee menneensä yläasteella monissa oppiaineissa eteenpäin "säälivitosilla".
 – Olin tehnyt sellaisen johtopäätöksen, että minulta puuttuu kromosomi, joka mahdollistaa matematiikan tajuamisen. Mutta yksi opettaja pystyi muuttamaan kaiken vain sillä, että hänen opetusmetodinsa sopi itselle.
 Opinnot alkoivat maistua lopulta niin hyvin, että Halla-aho luki itsensä filosofian tohtoriksi.
 Helsingin kunnallispolitiikkaan Jussi Halla-aho tuli mukaan runsaat kymmenen vuotta sitten, ja ovet Arkadianmäelle eduskuntaan avautuivat vuonna 2011.
 Jussi Halla-aho kertoo  Marja Sannikan haastattelussa , miten politiikkaan uutena tulleena ihmisten "äärimmäisistä" mielipiteistä hänen henkilöään ja näkemyksiään kohtaan aiheutui kriisi. Stressi, jota tämä asetelma aiheuttaa, on kuitekin Halla-ahon mukaan piilossa.
 – Siitä on tullut vähän samanlainen epämukavuustekijä kuin painovoimasta, joka vaikuttaa kaiken aikaa, ja sen takia sitä ei edes huomaa, että joku koko ajan kiskoo minua kohti maan keskipistettä ja oikeastaan tekee elämästä aika raskasta.
 – Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan. Se voi olla osittain sitä, että minä olen tottunut siihen. Mutta en tunnista itseäni siitä demonisoinnista, jota näen itseeni liittyen. Kaikki mitä sanon on väärin. Vaikka olisin samaa mieltä kuin vastapuoli, olen jotenkin väärästä syystä oikeaa mieltä.
 "Elämme pöyristymisen, loukkaantumisen ja traumatisoitumisen kulttuurissa"
 Jussi Halla-aho on suhteellisen lyhyen poliittisen uransa aikana päässyt läpi niin kunnallis-, eduskunta- kuin EU-parlamenttivaaleissa. Tällä hetkellä hän istuu meppinä Brysselissä ja Strasbourgissa.
 Vajaat kaksi vuotta sitten perussuomalaisten dramaattisessa puoluekokouksessa hänet valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Kritiikkiä ja hyökkäyksiä tuli tuolloin paljon myös omien joukosta, ja puolue hajosi kahtia. Halla-aho on kasvattanut itseensä kohdistuvia hyökkäyksiä vastaan paksun nahan. Hän sanoo, että "asioiden ei saa antaa mennä liikaa ihon alle tai tunteisiin".
 – Erilaiset asiat eivät lamaannuta samalla tavalla kuin ne lamaannuttavat jotain herkempää persoonaa. Sitten [minun] on toisaalta vaikea samastua siihen, että ihmiset valittavat täysin mitättömistä asioista kaiken aikaa.
 Halla-ahon mielestä elämme "pöyristymisen, loukkaantumisen ja traumatisoitumisen kulttuurissa", jossa ihmiset eivät omasta mielestään kestä sellaisia tilanteita, jotka ovat ihan normaalia elämää.
 – Pitääkö jokaisen raahata perässään pyörillä varustettua, pehmustettua tynnyriä, jonne voi mennä aina piiloon, kun alkaa ahdistaa?
 Katso Jussi Halla-ahon haastattelu  tämän artikkelin videosta . Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenassa.
 Artikkeli on osa Sannikka & Ukkola -ohjelman puheenjohtajien henkilökuvasarjaa, jossa haastatellaan puolueiden puheenjohtajia heidän henkilöhistoriansa ja poliittisten valintojensa näkökulmasta.
 Lue ja katso myös:
 Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle
 Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"
 Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa
 Li Andersson: "Puheenjohtajaksi tulo pelotti" – Vasemmistolaisuus ei tullut kulttuurivanhempien perintönä vaan kaveripiiristä
 Anna-Maja Henriksson: "Koin nelivuotiaana, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön" – Ruotsinkielisenä potilaana oli vaikeaa selittää hoitajille, mikä oli hätänä

Jussi Halla-aho: "Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan" – Uudelle poliitikolle ihmisten jyrkät mielipiteet aiheuttivat kriisin


Summary: Ylen maailma toimitus seuraa eri puolilla maailmaa järjestettäviä marsseja, lähetys alkaa Yle Areenassa kello 14.30.

Yle seuraa nuorten kansainvälistä ilmastomarssia perjantaina.
 Ruotsalaisen 16-vuotiaan ilmastolakkoilijan  Greta Thunbergin  inspiroimana nuoret ympäri maailmaa lakkoilevat perjantaisin tulevaisuuden puolesta.
 Helsingissä mielenosoittajat kokoontuvat Senaatintorilla klo 10 ja marssivat eduskuntatalon edustalle, missä tilaisuus jatkuu noin klo 11. Vastaavia marsseja on useilla muillakin paikkakunnilla.
 Yle näyttää suorana Areenassa ja TV 1:ssä mielenosoituksia Helsingissä, Tampereella ja Jyväskylässä kello 11 alkavassa erikoislähetyksessään.
 Suomalaisissa kouluissa on suhtauduttu vaihtelevasti ilmastolakkoon, osassa on kannustettu ja osassa toivottu, että nuoret jättäisivät lakon väliin.
 Ylen Maailma-toimitus seuraa eri puolilla maailmaa tapahtuvia ilmastomarsseja, lähetys Areenassa alkaa 14.30.

Koululaiset lähtivät kamppailemaan ilmaston puolesta – Yle seuraa ilmastomarsseja TV1:ssä ja Areenassa kello 11 alkaen


Summary: Helsingin seudun joukkoliikenteen vyöhykeuudistus tulee voimaan huhtikuun lopussa. Asia on herättänyt paljon kysymyksiä.

Yle kertoi keskiviikkona  HSL:n jättiuudistuksesta , jonka myötä lippujen hinnat ja kategoriat muuttuvat. Huhtikuun lopussa voimaan tuleva vyöhykeuudistus on saanut aikaan vilkasta keskustelua ja kerännyt myös paljon kritiikkiä.
 Esimerkkejä HSL:n uusista lippuhinnoista Kausiliput 30 vrk AB/BC/D  59,70€ ABC  107,50€ CD  98€ BCD  115,80€ ABCD  156,40€
 Närää on herättänyt etenkin kertalipun hinnannousu sekä ratikkalipuista ja Helsingin sisäisestä alueesta luopuminen. Toisaalta taas esimerkiksi Espoon Leppävaarassa ja Vantaan Myyrmäessä asuvalla kuukausilipun kulut laskevat roimasti nykyisestä.
 Kokosimme lukijoilta tulleesta palautteesta tärkeimmät kysymykset, ja esitimme ne HSL:n toimitusjohtajalle  Suvi Rihtniemelle .
 1. Eläkeläisten lipun hinta laski, mutta eläkeläisten lipulla pääsevät matkaamaan vain Kelan eläkeläiset ja liikuntarajoitteiset. Miksi työeläkeläiset on edelleen jätetty ulos alennuksen piiristä?
 – Eläkeläisten ja liikuntarajoitteisten alennusprosentit yhtenäistetään 50 prosenttiin, silllä osalla Kelan eläkkeitä saaneilla oli alennusprosentti ennen vain 25. Alennusprosentti on voitu yhdenmukaistaa näin korkeaksi, koska kohderyhmä on rajattu pienimpiä eläkkeitä saaviin.
 – Jos HSL:llä olisi eläkeläisalennus kaikille työeläkettä nauttiville, joiden määrä kasvaa merkittävästi lähivuosina, alennusprosentti olisi pienempi ja samalla aikuisten normilipun hintaa pitäisi nostaa. Erilaisiin alennuksiin on ollut käytettävissä noin 30 miljoonaa euroa, ja ne on nyt suunnattu HSL:n hallituksen päätöksellä pienimpien eläkkeiden saajille sekä opiskelija-alennuksiin.
 2. Mobiililippu maksaa tällä hetkellä Helsingin sisällä 2,20 euroa ja ratikkalippu 1,70 euroa. Jatkossa ratikkalippu poistuu kokonaan käytöstä ja kertalipun hinta nousee 2,80 euroon. Miksi ratikkalippu päätettiin poistaa käytöstä ja kertalipun hintaa nostaa? Voidaanko ratikkalipun poistaminen vielä perua?
 – Kun raitiovaunulippu jää pois käytöstä, kaikki lyhyet matkat ovat jatkossa samanhintaisia kaikilla vyöhykkeillä, kulkuvälineestä riippumatta. Asiakastesteissä muilla vyöhykkeillä asuvat pitivät raitiovaunulippua epäoikeudenmukaisena, sillä vastaavaa yhteen liikennevälineeseen myytävää lyhyen matkan edullista lippua ei ole tarjolla muilla vyöhykkeillä.
 Kertalippujen uudet hinnat AB/BC/D  2,80 euroa ABC  4,60 euroa CD  4,20 euroa BCD  5,40 euroa ABCD  6,40 euroa
 – Jatkossa raitiovaunuverkosto laajenee myös B-vyöhykkeelle, kun Raide-Jokeri korvaa bussilinjan 550. Ei olisi perusteltua myydä vain A-vyöhykkeen raitiovaunuihin erillistä halvempaa lippua. Raitioliikenne on myös meidän kallein tuotantovälineemme, joten on ollut vähän epäoikeudenmukaista, että siihen myydään edullisinta lippua. Mitään sellaista suunnitelmaa ei ole, että ratikkalippu palaisi.
 – Kertalipun hinta puolestaan nousee siksi, että yhdenmukaistimme kaikissa eri kanavissa myytävien ennakkoon ostettavien lippujen hinnat. ABC-alueella halvimman kertalipun matkustusalue yli kaksinkertaistuu, ja lippu mahdollistaa liikkumisen erittäin laajalla alueella. Tästä huolimatta HSL:n lipputulot eivät saa vähentyä.
 3. Miksi lippua tai korttia ei voi ostaa vain yhdelle vyöhykkeelle A, B tai C?
 – Asiakkaat ovat kokeneet, että sisäisen lipun ja seutulipun välillä on liian suuri hintaporras. Mikäli myynnissä olisi jatkossa yksittäiset vyöhykkeet, tällainen hintaporras syntyisi jälleen Espoon, Vantaan ja Helsingin sisälle. Kahden kaaren mallissa hintaporrasta ei synny, vaan sen sijaan nykyisen kunnan sisäisen lipun matkustusalue laajenee toisenkin kunnan puolelle.
 – Tämä tekee uudesta vyöhykemallista aidosti seudullisen, kun yli kuntarajojen menevät matkat ovat aikaisempaa edullisempia. Kun vyöhykemallista pyydettiin kunnilta lausuntoja, kunnat edellyttivät A, B ja C-vyöhykkeille kahden kaaren mallia.
 4. Uudistusta on tulkittu niin, että sen voittajia ovat B-vyöhykkeellä asuvat ja häviäjiä puolestaan Helsingin kantakaupungin asukkaat, jotka sijoittuvat vyöhykkeelle A. Miten perustelisit uudistusta ärtyneelle etelähelsinkiläiselle, jota kismittää sekä ratikkalipun että Helsingin sisäisen vyöhykkeen poistuminen?
 – Jos myytäisiin yksittäin A-lippua, sen hinta ei olisi jurikaan AB:tä halvempi. A:lla sijaitsee HSL-alueen paras joukkoliikenteen palvelutaso, ja siksi oman lipun tuottaminen vain tälle alueelle on erittäin kallista. Voidaankin ajatella, että A-vyöhykeläinen saa nyt B:n ikään kuin kaupan päälle.
 – Nykyistä Helsingin kausilipun hintaa ei ole nostettu muutamaan vuoteen, joten vanhassakin järjestelmässä olisi ollut korotuspaine lisääntyneen palvelun ja kustannusten vuoksi. Vyöhykejärjestelmä on seudullinen, jossa katsotaan hinnoittelua koko seudun kannalta.
 5. Ovatko nyt päätetyt hinnat lopullisia vai voiko niihin tulla vielä muutoksia?
 – Nämä hinnat ovat nyt lopulliset, mutta HSL:n hallitus tarkastelee ja tarvittaessa tarkistaa hintoja vuosittain talousarviokäsittelyn yhteydessä.
 Lue lisää:
 Nyt se tapahtuu: HSL:n jättiuudistus otetaan käyttöön huhtikuussa – listasimme keskeiset muutokset

HSL:n jättiuudistus herättää suoranaista närää – Tässä lukijoiden 5 kuumaa kysymystä ja näin HSL niihin vastaa


Summary: Koululaisten lakko on tärkeä pelinavaus. Nyt tarvitaan toimia myös aikuisilta. Yleislakko muuttaisi ilmastopolitiikkaa, kirjoittaa Joona-Hermanni Mäkinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ilmastoaktivismi on saanut uudet kasvot. Liikkeen kansainväliseksi keulakuvaksi on nostettu ruotsalainen  Greta Thunberg . Kuusitoistavuotiaan Thunbergin aloittama ilmastolakko on  levinnyt jo ympäri Eurooppaa . Tänään 15.3.  nuorten ilmastoliike järjestää  kansainvälisen mielenilmauksen.
 Thunberg on saanut teoillaan valtavasti näkyvyyttä. Helsingin Sanomien toimittaja  Saska Saarikoski pohti hiljattain  “vakavakasvoista lasta” ja hänen “murrosikäiselle tyypillistä” mustavalkoisuuttaan.
 Ihmettelin kolumnin luettuani Twitterissä , miksei Thunbergin politiikkavaatimuksia käsitellä. Vaikka hänestä kirjoitetaan paljon, jutut käsittelevät esimerkiksi Thunbergin puhetapaa tai ikää. Juuri hänen vaatimuksensa ovat tärkeitä. Saska Saarikoski oli toista mieltä.  Hän vastasi minulle , että ne eivät ole kiinnostavia.
 Riippumatta siitä, millä puolella oltiin, keskusteltiin Gretasta – ei ilmastokriisistä.
 Keskustelu kuohui, ja kaikilla tuntui olevan mielipide Gretasta. Jotkut kritisoivat Saarikosken tapaa analysoida Thunbergiä asperger-diagnoosinsa kautta. Toisten mielestä ruotsalaislasta käytetään kyynisesti politiikan pelinappulana. Loput kehuivat, kuinka hienoa on, että nuori Thunberg valaa toivoa tulevaisuuteen.
 Riippumatta siitä, millä puolella oltiin, keskusteltiin Gretasta – ei ilmastokriisistä. Tämä on yksi sankarimyyttien ongelmista. Thunberg  on sanonut , ettei pidä siitä, kun toistellaan ääneen, kuinka rohkea Greta on ja kuinka nuoret herättävät toivoa. Samalla käännetään katse pois ilmastokriisistä ja omasta vastuusta.
 Lopetetaan siis keskustelu Thunbergistä ja keskitytään itse asiaan: yhteiskuntajärjestystä uhkaavaan ilmastokatastrofiin. Siitä Thunbergillä on painavaa sanottavaa.
 Maailma on reilun vuosikymmenen päässä  peruuttamattomista ilmastonmuutoksen vaikutuksista.  Voimme ennaltaehkäistä silmitöntä tuhoa , kun lämpeneminen rajoitetaan 1,5 asteeseen. YK:n ilmastopaneeli  IPCC:n raportissa todetaan , että päästöjä on leikattava globaalisti 45 prosentilla vuoteen 2030 mennessä (vuoden 2010 tasosta). Vuonna 2050 nettopäästöjen on oltava nollassa.
 Thunberg painottaa, että sopimusta ei synny, jos päästöhistoriaa ei huomioida. Ilmastonmuutos on pääosin rikkaiden aiheuttamaa, on kyse yksilöistä, yrityksistä tai valtioista. Toimet eivät voi kohdistua suhteettomasti köyhiin. Varakkailla on kyky ja moraalinen velvollisuus vähentää eniten.
 Suomalaisista reilu enemmistö kannattaa päästöjen vähentämistä riippumatta siitä, mitä muut maat tekevät.
 Köyhien maiden kuuluu saada päästöoikeuksia, jotta he saavat tiet, sairaalat, koulutuksen ja puhtaan veden. Samalla ne kehittävät kyvyn toteuttaa hallitut päästövähennykset hieman myöhemmin.
 Euroopan unioni on  luvannut vähentää päästöjä 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä  (vuoden 1990 tasosta). Thunberg on todennut ilmastopaneeliin vedoten, että se ei riitä. Tavoite on lähes  kaksinkertaistettava 80 prosenttiin , jotta Pariisin sopimuksen lupaukset saadaan pidettyä.
 Thunberg pitää kaikkien puolueiden lupauksia liian varovaisina . Suomessa  vastuullisimmat ilmasto-ohjelmat  löytyvät Vihreiltä ja Vasemmistoliitolta.  Eduskuntapuolueiden yhteinen linjaus  on, että EU:n tasolla ajetaan 55% vähennystä. Ja nämäkin ovat vasta lupauksia, joten aktivismia todella tarvitaan.
 Suomalaisista  reilu enemmistö kannattaa päästöjen vähentämistä  riippumatta siitä, mitä muut maat tekevät. Vastuuta ilmastopolitiikan suunnasta ei voi jättää vain lakkoilevien koululaisten harteille. Meidän aikuisten on tehtävä paljon enemmän.
 Koululaisten lakko on tärkeä pelinavaus, mutta aikuisten on kannettava aikuisten vastuu.
 Kaiken “Nuorissa on toivo” -puheen keskellä  on ymmärrettävä, kuinka paljon aikuiset voivat saada muutosta aikaan. Koululaisten lakko on tärkeä pelinavaus, mutta aikuisten on kannettava aikuisten vastuu. Yleislakko muuttaisi ilmastopolitiikkaa nopeasti.
 Ilmastokriisi on järjestelmän tuote . Viimeiset kaksi vuosisataa on eletty velaksi, sillä ympäristöhaittojen hinta on ollut nolla euroa. Aivan kuin luonto ja ilmakehä kykenisivät käsittelemään kaikki jätteet ja päästöt, mitä kulutusyhteiskunta tuottaa. Ilmastokriisin pysäyttämisellä rakennetaan samalla parempi talous.
 Thunbergin viesti on selvä . “Kolmenkymmenen vuoden ajan on kaupiteltu positiivista ajattelua ja pidetty kannustuspuheita. Olen pahoillani, mutta se ei vain toimi. Jos se toimisi, päästöt olisivat jo laskeneet. On totta, että tarvitsemme toivoa. Tietysti sitä tarvitaan. Mutta on yksi asia, jota tarvitsemme vielä enemmän. Ja se on toiminta. Kun alamme toimia, toivoa on kaikkialla ympärillämme.”
 Joona-Hermanni Mäkinen
 Kirjoittaja on Parecon Finlandin varapuheenjohtaja, tietokirjailija sekä luokan- ja historianopettaja. Hän on kirjoittanut mm. The New York Timesiin ja Jacobin Magazineen.
 Aiheesta voi keskustella klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg, 16, ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – vastaehdokkaana muun muassa Donald Trump

Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Aikuisten on lopetettava spekulointi ilmastoaktivisti Greta Thunbergista ja kannettava aikuisten vastuu


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lukuisia ihmisiä kuoli kahdessa moskeijaiskussa Uudessa-Seelannissa
 Uuden-Seelannin Christchurchin kaupungissa  on ammuttu ihmisiä kahdessa eri moskeijassa . Teosta on otettu kiinni yksi valkoisen ylivallan kannattaja. Poliisi selvittää, oliko ampujia useampia. Kuolonuhrien ja haavoittuneiden määrää ei vielä tiedetä.
 Ilmastolakko ainakin 27 kunnassa tänään
 Antti Eintola / Yle
 Sadat tai jopa tuhannet nuoret osoittavat tänään mieltään ilmaston puolesta. Ruotsalaisen ilmastoaktivistin  Greta Thunbergin  inspiroimia kansainvälisen ilmastolakon tapahtumia on noin 30 paikkakunnalla. Tampereella Pohjois-Hervannan koulussa valmistauduttiin torstaina ilmastolakkoon. Kuutosluokkalaiset  ehdottivat itse opettajalle  mielenilmaukseen menemistä.
 Lännen Media: Isis-lapsia palannut Suomeen
 Suomalainen "Sanna" kertoi uutistoimisto AFP:n videolla, että hän toivoo pääsevänsä lapsineen takaisin Suomeen. AFP
 Syyrian sota-alueilta on  palannut myös suomalaisjuurisia lapsia , sanoo Helsingin kaupungin lastensuojelun sosiaalityön päällikkö  Jonna Vanhanen  Lännen Medialle. Vanhasen mukaan palanneiden suomalaislasten määrä on vähäinen, mutta tilanne voi muuttua, koska ISIS on murenemassa.
 Bussiin vyöryneet paperirullat murskasivat monta elämää
 Äänekoski, Konginkangas. Ihmisiä bussiturman tapahtumapaikalla seuraavana päivänä 20.03. 2004 Harry Sarpamo / AOP
 Konginkankaan onnettomuus 19.3.2004 on yhä Suomen tieliikennehistorian synkin: 23 ihmistä kuoli ja 14 loukkaantui, kun rekka ja linja-auto törmäsivät jäisellä tiellä.  Kerromme, mitä tapahtui  onnettomuuden uhreille, heidän omaisilleen, pelastustyöntekijöille ja koko Suomelle – ja voisiko sama tapahtua uudelleen?
 Lihansyönti sai keskustelun tunteikkaaksi – lue analyysi suuresta vaalikeskustelusta
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Ensimmäinen Ylen suuri vaalikeskustelu sujui konsensushengessä, vaikka ruoka kuumensikin tunteita. Oppositio ja hallitusasetelma näkyi sotessa, mutta katosi sitten.  Lue analyysi.
 Säätila pysyy harmaana
 Yle Sää
 Säässä ei tapahdu tänään perjantaina kovin paljon muutoksia. Hajanaisia ja olomuodoltaan vaihtelevia sateita tulee monin paikoin. Lämpötilan nollaraja kipuaa Etelä-Lappiin.
 Iltapäivällä ja illalla etelästä leviää Suomeen uusia sateita, jotka voimistuvat Suomen yllä. Sadealue liikkuu illan ja lauantaiyön aikana maan etelä- ja keskiosan yli kohti pohjoista.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Useita kuolonuhreja moskeija-ammuskeluissa Uudessa-Seelannissa, koululaiset lakkoilevat ilmaston puolesta, lihansyönti väritti vaalikeskustelua


Summary: Ilmastolakkoja on kymmenillä paikkakunnilla tänään ja niihin osallistuu satoja tai jopa tuhansia ihmisiä.

Nuoret ja lapset osoittavat tänään mieltä jättämällä menemättä kouluun ja kerääntymällä mielenilmaukseen. Kansainvälisen ilmastolakon tapahtumia on ainakin vajaalla 30 paikkakunnalla tänään perjantaina.
 Koululakon takana on ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg , jota esitetään  Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi .
 16-vuotias Thunberg kyllästyi siihen, etteivät aikuiset tehneet tarpeeksi ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Hän alkoi olla perjantaisin pois koulusta osoittamassa mieltään. Tänään koululaiset osoittavat mieltään eri puolilla maailmaa.
 Tampereella Pohjois-Hervannan koulussa valmistauduttiin torstaina ilmastolakkoon. Luokka teki yhteisen puheen ja harjoitteli sitä.
 – Hyvät kuuntelijat, erityisesti aikuiset. Aikuiset väittävät välittävänsä lapsistaan eniten, vaikka itse tuhoavat heidän tulevaisuuttaan, puheessa sanotaan.
 Aikuiset eivät tee tarpeeksi
 Kuutosluokkalaiset  Silva Mäki  ja  Jaakko Hynninen  osallistuvat lakkoon, koska heidän mielestään aikuiset eivät tee tarpeeksi.
 – Minua huolestuttaa, etteivät aikuiset tee tarpeeksi hommia sen eteen. Tällä tavalla pystyn tekemään asialle jotakin, Jaakko Hynninen sanoo.
 Silva Mäen mielestä aikuisten pitäisi ottaa vastuu ilmastonmuutoksesta. Jaakko Hynnistä huolestuttaa, miten lapsenlapset pystyvät asumaan planeetalla.
 – Päättäjien pitäisi tehdä omille valtioilleen pakotteita, että hiilidioksidipäästöt pysyisivät kurissa. Kannattaa syödä mieluummin lähiruokaa, kun siihen ei mene niin paljon päästöjä kuin kaukaa tuotuun ruokaan, Hynninen sanoo.
 Oppilaat tekivät kylttejä vanhoista pahvilaatikoista. Antti Eintola / Yle
 Silva Mäki on valmis luopumaan tulevaisuudessa lihasta ja ylimääräisestä autoliikenteestä. Jaakko Hynninen voisi luopua juustosta, yksityisautoilusta ja lentämisestä.
 – Meidän perheemme on ostanut ekosähköä ja isällä on etanoliauto, Hynninen kertoo.
 Mitä vastaat niille aikuisille, jotka epäilevät ilmastonmuutosta?
 – Sehän on suorastaan tyhmää, koska vaikutukset näkyvät jo nyt.
 Tapahtumia ympäri Suomen
 Suomessa ilmastolakko järjestetään ainakin 27 paikkakunnalla. Luku perustuu siihen, kuinka moni on ilmoittanut tapahtumasta  Fridays for Future -nettisivulle  ja Ilmastovanhemmille.
 Antti Eintola / Yle
 Sivuston mukaan tapahtumia järjestetään Rovaniemellä, Oulussa, Kokkolassa, Pietarsaaressa, Vaasassa, Vimpelissä, Soinissa, Äänekoskella, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Kouvolassa, Kotkassa, Joensuussa, Savonlinnassa, Mikkelissä, Tampereella, Turussa, Salossa, Helsingissä, Hyvinkäällä, Riihimäellä, Hämeenlinnassa ja Lahdessa.
 Ilmastovanhempien tiedossa on lisäksi lakot myös Kurikassa, Porvoossa ja Espoossa. Tapahtumia on todennäköisesti paljon enemmän, koska kaikki eivät ole ilmoittaneet niistä virallisesti.
 Useita järjestäjiä
 Mukana järjestelyissä oleva Ilmastovanhempien aktiivi  Jaana Lahti  sanoo, että arvioitu osallistujamäärä on 1 500.
 – Greta Thunbergin aloittamalle koululakkoliikkeelle on ominaista se, että erilaiset ryhmittymät päättävät itsenäisesti ryhtyä toimimaan Gretan esimerkin mukaan. Tämä koskee nuorten, aikuisten ja kaikkien kansalaisten järjestämiä Fridays for future –tapahtumia. Liike on keskittämätön, minkä vuoksi osallistujamääriä on vaikea arvioida, Lahti sanoo.
 Lahti on opettaja ja sanoo, että on kuullut jo pitkään nuorten huolta ilmastonmuutoksesta.
 – Sana nuorten koululakoista on levinnyt puskaradioissa. Kokonaisia luokkiakin on tiedossa useista kouluista.
 Nuoret eivät usein ole aktiivisia Facebookin käyttäjiä, joten osallistujamääriä on vaikea arvioida etukäteen. Jotain kertoo jo se, että yksin Helsingissä osallistujaksi ilmoittautui Facebookissa vajaat 700.
 Osa tapahtumista on kouluissa, osa kaupungin keskustoissa. Esimerkiksi Oulussa kokoonnutaan kaupungintalon eteen, Mikkelissä taas torille.
 Järjestäjiä on useita. Tampereella ilmastolakkotapahtuman takana on Luonto-Liitto ja muut ympäristöjärjestöt. Helsingissä taas Fridays For Future Suomi.
 Oppilaiden aloitteesta
 Pohjois-Hervannan koulun opettaja  Krista Salovaara  lähtee ilmastolakkoon koko luokan kanssa. Osallistuminen lähti täysin oppilaiden aloitteesta.
 – Oppilaat tulivat kysymään talviloman jälkeen, miksi me ei voida osallistua koululakkoon. Muutama oli lukenut ruotsalaisesta Gretasta.
 Luokassa keskusteltiin, mitä koululakolla tarkoitetaan.
 – Sanoin, ettei se tarkoita sitä, että saa jäädä kotiin pelaamaan tietokonepelejä.
 Antti Eintola / Yle
 Luokka oli yhteydessä Luonto-Liittoon, joka järjestää Tampereen lakon. Ilmastolakkoon ei olisi ollut pakko osallistua, mutta jokainen lapsi on siellä vanhemman luvalla.
 – En olisi välttämättä lähtenyt, ellei aloite olisi tullut selkeästi lapsilta. Vanhemmat ovat olleet tässä ihanasti mukana. Uusi opetussuunnitelma korostaa aktiivista kansalaisuutta. Oppilaat huomaavat, että kun itse tekee, pyörä lähtee liikkeelle, Salovaara sanoo.
 "Lapset ovat valtavan viisaita"
 Pohjois-Hervannan koulun kuutosluokka osallistui alkuvuonna opiskelija  Anna Niemen  vetämään ilmastoprojektiin. Sen jälkeen luokassa on keskusteltu paljon ilmastonmuutoksesta. Oppilaat ovat pohtineet esimerkiksi, mistä olisivat itse valmiita luopumaan.
 Opettaja on tehnyt lasten innoittamana myös itse muutoksia elämäänsä.
 – Lapset panivat minut lupaamaan, että tulen kolme kertaa viikossa bussilla kouluun. Työmatka pitenee 20 minuuttia, mutta se on tuntunut itsestäkin tärkeältä, Salovaraa sanoo.
 – Jos tulostan paperia, siitä tulee heti sanomista. Viimeisimmät kokeet ja harjoituskokeet on tehty niin, että jaan dokumenttikameralle kokeen tai ne lähetetään kännykkään.
 Krista Salovaara kertoo itse oppineensa lapsilta ilmastonmuutoksesta.
 – Lapset ovat valtavan viisaita. Aamulla ihan liikutuin, kun lapset puhuivat, miltä tuntuu olla lapsi, eikä aikuiset ota tosissaan.
 Lue lisää:
 Inka Österberg lievittää ilmastoahdistustaan veganismilla ja bussikyydeillä – ilmastolakot leviävät ympäri maan
 Yli sata lasta ja nuorta jätti oppitunnit väliin ja marssi ilmaston puolesta – "Aikuisten välinpitämättömyys harmittaa"
 Yli 1200 tutkijaa tukee ilmastolakkoilevia nuoria: "Planeetan hyväksikäyttö on lastemme laiminlyöntiä"
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti –  kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi
 Osa nuorista pelkää, uskaltaako perjantain ilmastolakkoon osallistua koulun asenteen takia: Näin rehtorit yrittävät suitsia lakkoilijoita

Ilmastolakko ainakin 27 kunnassa tänään – Lapset saivat opettajan kulkemaan bussilla kouluun: "Jos tulostan paperia, tulee heti sanomista"


Summary: Turun yliopistossa väittelevä Miia Grénman haluaa tuoda tieteelliseen keskusteluun uuden käsitteen, wellness-brändäyksen.

Tästä on kyse Wellness on nimitys, jolla yleensä tarkoitetaan hyvää oloa, terveyttä ja miellyttävää liikuntaa tarjoavia palveluita. Miia Grénmanin väitöstutkimuksen mukaan wellness-kulutuksessa on pohjimmiltaan kyse itsensä johtamisesta. Grénmanin markkinoinnin alaan liittyvä väitöskirja tarkastetaan Turun yliopistossa perjantaina 15.3.2019.
 Vaikka wellness-, fitness- ja selfie-kulttuureita on pidetty hyvin pinnallisina, aiheesta väittelevän  Miia Grénmanin  mukaan monien kohdalla on kyse harkitusta itsensä johtamisesta ja kehittämisestä.
 – Wellness on muuttunut salilla käynnistä ja kauneushoidoista tietynlaiseksi elämäntyyliksi. Se saattaa näkyä vaikkapa ruokaostoksissa, halussa rauhoittua tai nukkua paremmin.
 Tutkijan mukaan wellnessiin liittyviä osa-alueita ja tuotteita on lukematon määrä. Myös aiemmin itsestään selvänä pidettyjä elämän osa-alueita on brändätty uudelleen. Yksi tällaisista on uni ja nukkuminen.
 Uni on brändätty ja sen ympärille on rakennettu lukematon määrä tuotteita ja palveluita.   Miia Grénman
 – Uni on brändätty ja sen ympärille on rakennettu lukematon määrä tuotteita ja palveluita. Uni ei ole enää ainoastaan fyysisen hyvinvoinnin kulmakivenä, vaan se liittyy olennaisesti myös henkiseen ja sosiaaliseen hyvinvointiin.
 Wellness on suurbisnes
 Wellnessissä liikkuvat maailmalla valtaisat rahat. Jo pari vuotta sitten tämän talouden sektorin markkina-arvo oli neljä biljoonaa eli neljä tuhatta miljardia Yhdysvaltain dollaria. Ala kasvaa kuuden prosentin vuosivauhdilla. Tarkkoja lukuja markkinan suuruudesta Suomessa ei ole saatavilla.
 Grénmanin mielestä ehkäpä vielä sektorin taloudellista merkitystä kiinnostavampaa on kulttuurin levittäytyminen hyvin laajalle yhteiskunnan eri toimintoihin. Yksittäiset työntekijät ja kokonaiset yritykset luovat mielikuvia itsestään wellness-brändäyksen kautta.
 Uskon, että viisi vuotta sitten Alexander Stubb oli aikaansa edellä.  Miia Grénman
 Wellness on tullut mukaan myös poliittiseen keskusteluun. Itsestään huolehtimisen vaikutukset välittyvät koko yhteiskuntaan muun muassa alentuneina terveydenhoitokustannuksina.
 Myös poliitikot yksittäisinä henkilöidä luovat itsestään mielikuvia hyvinvointinsa kautta.
 – Uskon, että viisi vuotta sitten  Alexander Stubb  oli aikaansa edellä. Ala ja asenteet ovat muuttuneet niin hurjaa vauhtia, että nyt treenattu ja shortseja käyttävä pääministeri saisi laajempaa ymmärrystä.
 Tekemisen muodot saattavat muuttua, mutta perusajatus pysyy
 Grénman korostaa, että wellness tarkoittaa eri ihmisille eri asiaa. Se mikä on yhdelle sopiva wellnessin muoto, ei välttämättä ole sitä jollekin toiselle. Pääajatuksena on kuitenkin optimaalisen itsen ja oman tasapainotilan etsiminen.
 Wellness-brändyksessä omaa identiteettiä rakennetaan eri toiminnoilla. Toiset korostavat toiminnallisuutta, kuten kuntosalilla käyntiä, toiselle sosiaaliset suhteet voivat olla tärkeämpiä.  Matti Myller / Yle
 Myös tekeminen saattaa muuttua vuosien kuluessa. Opiskeluaikojen kuntosalilla hikoilu saattaa perheen perustamisen myötä vaihtua patikointiin lasten kanssa kansallispuistossa.
 – Kun ajatusmalli on omaksuttu, se usein myös pysyy läpi elämän. Huomattavaa on, että vaikkapa luonnossa liikkuessa vanhemmat sosialisoivat lapsensa mukaan tietynlaiseen wellness-ajatteluun.
 Väitöstutkimuksen tuloksissakin korostuvat ikiaikaiset arvot, kuten hyvä elämä, käytännön viisaus ja tasapaino.  Miia Grénman
 Vaikka wellness-kulttuuri vaikuttaa hyvin modernilta ja tekniseltä, se on väittelijän mukaan paljolti paluuta ikivanhoihin arvoihin. Wellness-kulutuksessa välittyvät monet ikivanhat opit, kuten kiinalainen lääketiede ja jooga.
 – Väitöstutkimuksen tuloksissakin korostuvat ikiaikaiset arvot, kuten hyvä elämä, käytännön viisaus ja tasapaino. Nämä kaikkihan ovat jo Aristoteleen ajalta tuttuja arvoja.

Wellness on hyvinvointia pursuava elämäntyyli, josta halutaan viestiä myös muille – väittelijä: "Alexander Stubb oli aikaansa edellä"


Summary: Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean keskustelut päätyivät umpikujaan pari viikkoa sitten Vietnamissa.

Uutistoimisto Tassin mukaan Pohjois-Korea harkitsee ydinneuvottelujen lopettamista.
 Tass lainaa uutisessaan varaulkoministeri  Choe Son-huita . Hän sanoi Tassin mukaan lehdistötilaisuudessa Pjongjangissa, ettei Pohjois-Korealla ole mitään aikomusta antaa periksi Yhdysvaltain vaatimuksille tai osallistua tämänkaltaisiin neuvotteluihin.
 Tass jatkaa Choea siteeraten, että Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  aikoo kertoa pian virallisesti kannastaan neuvotteluihin.
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain ydinneuvottelut  epäonnistuivat helmikuun lopussa Vietnamissa . Tämän jälkeen Pohjois-Korea  on näyttänyt valmistelevan  ohjuksen tai raketin laukaisua.
 Kiinan pääministeri  Li Keqiang  kommentoi perjantaina, ettei Korean niemimaan ongelmia voi ratkaista yhdellä iskulla.
 Li kommentoi asiaa tiedotustilaisuudessa, jossa hän käsitteli muun muassa Kiinan taloutta.

Tass: Pohjois-Korea harkitsee ydinneuvottelujen lopettamista


Summary: YK:n turvallisuusneuvoston tietojen mukaan ISIS-lapsia on käytetty muun muassa itsemurhapommittajina.

Syyrian sota-alueilta on palannut myös suomalaisjuurisia lapsia, sanoo Helsingin kaupungin lastensuojelun sosiaalityön päällikkö  Jonna Vanhanen  Lännen Medialle.
 Vanhasen mukaan palanneiden suomalaislasten määrä on vähäinen, mutta tilanne voi muuttua, koska ISIS on murenemassa. Suojelupoliisin arvion mukaan Syyrian ja Irakin konfliktialueille on matkustanut Suomesta yli 80 tunnistettua henkilöä. Heistä parikymmentä on täysi-ikäisiä naisia ja noin 30 lapsia.
 Sisäministeriön kehittämispäällikkö  Tarja Mankkinen  kertoo LM:lle, että lasten määrää ei tiedetä. Hänen mukaansa kuntien tulisi varautua palaajiin.
 Mankkisen mukaan Suomessa on puutetta räätälöidystä tuesta lapsille, jotka ovat joutuneet tekemisiin väkivaltaisten radikaalien ideologien kanssa. Palaajalapset tulevat vaikeista ja poikkeuksellisen väkivaltaisista olosuhteista.
 Lapset ovat YK:n turvallisuusneuvoston tietojen mukaan kantaneet aseita, pidättäneet, vartioineet ja rangaisseet siviilejä. Lapsia on käytetty myös itsemurhapommittajina. Nuorin lapsi, jonka tiedetään mestanneen ihmisen, on ollut 3-vuotias.
 Kansainvälinen tuomioistuin halutaan lähi-itään
 Suomen sittemmin toimitusministeristöksi muuttunut hallitus  linjasi viime viikolla , että terrorijärjestö Isisin riveissä taistelleita varten tulisi perustaa kansainvälinen tuomioistuin Lähi-itään. Tuomioistuimen perustamista kannattavat kaikki Pohjoismaat.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta  pitää erittäin epätodennäköisenä , että Suomeen mahdollisesti palaavat äärijärjestö Isisin riveissä taistelleet henkilöt saataisiin tuomittua terrorismirikoksista.
 Tolvasen mukaan tämä johtuu siitä, että terrorismirikoksissa näyttökynnys on korkea. Lisäksi hän painottaa, että ulkomailla epäillyiksi tehtyjen terrorismirikosten tutkinta on haastavaa.
 Lue myös:
 Mykkänen: Suomi tukee tuomioistuimen perustamista Isis-taistelijoille  (7.3.)
 Rikosoikeuden professori Isis-taistelijoiden paluusta Suomeen: Hyvin epätodennäköistä, että heitä tuomittaisiin rikoksista (7.3.)
 Isisin vierastaistelijoiden paluu piinaa Eurooppaa – Mitä tehdä mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneille ja heidän perheilleen?  (7.3.)
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"  (6.3.)

LM: Isis-lapsia on palannut kriisi-alueelta Suomeen


Asemiehet ovat iskeneet moskeijoihin Uuden-Seelannin Christchurchin kaupungissa, kertoo  The New Zealand Herald  verkkosivuillaan.
 Lehden mukaan ainakin kuusi ihmistä on kuollut ammuskeluissa. Asemiehet ovat ammuskelleet ainakin kahdessa eri moskeijassa ja paikallisen sairaalan edustalla.
 Ammuskelijat ovat edelleen vapaalla. Poliisi on kehottanut asukkaita pysymään sisällä.
 – Tilanne on vakava. Christchurchissa on aktiivinen ampuja. Poliisi pyrkii vastaamaan kaikin mahdollisin keinoin, mutta alueella on erittäin vaarallista, poliisipäällikkö  Mike Bush  kommentoi uutistoimisto Reutersille.
 Uutinen päivittyy.

Asemiehet ammuskelleet moskeijoissa Uuden-Seelannin Christchurchissa – ainakin kuusi ihmistä kuollut


Jännitteet Israelin ja palestiinalaisten välillä kiristyivät jälleen, kun Israelin armeija kertoi perjantaina pommittaneensa Gazaa vastauksena Tel Avivia kohti aiemmin suunnattuun raketti-iskuun.
 Israelin armeijan mukaan kaksi rakettia ammuttiin Gazasta kohti Tel Avivia torstai-iltana. Yksikään taho ei ilmoittautunut heti iskun tekijäksi.
 Vaikka raketti-iskut Gazasta eivät ole harvinaisia, kyseessä oli ensimmäinen kerta yli neljään vuoteen kun isku suunnattiin Tel Avivin kaupunkiin, uutisoi  Washington Post .
 Lehden mukaan kaupungin hälytyssireenit soivat ja asukkaat kertoivat kuulleensa räjähdyksiä, mutta haavoittuneista tai vahingoista ei tullut tietoa.
 Tel Avivin pormestari arveli israelilaiselle televisiokanavalle, että toinen raketti ilmeisesti putosi mereen.

Israelin armeija kertoo pommittaneensa Gazaa vastauksena Tel Avivin raketti-iskuun


Japanilainen Googlen työntekijä  Emma Haruka Iwao  laski piin maailmanennätysmittaan. Nyt pii tiedetään jo 31 biljoonan numeron tarkkuudella. Ennätys parani noin yhdeksällä biljoonalla, kertoo  BBC .
 Biljoona on "helpommin ymmärrettynä" miljoona miljoonaa tai tuhat miljardia. Piitä käytetään muun muassa tekniikan, fysiikan ja avaruusteknologian alalla.
 Pii on luku, joka saadaan jakamalla ympyrän kehä sen halkaisijalla.  Wikipedian  mukaan piin likiarvo katkaistuna sadan desimaalin jälkeen on 3,14159 26535 89793 23846 26433 83279 50288 41971 69399 37510 58209 74944 59230 78164 06286 20899 86280 34825 34211 70679.
 Sen kolme ensimmäistä numeroa 3,14 ovat melko tunnetut, mutta luku on lopulta päättymätön.
 Iwao laski tämän arvon siis melko pitkälle. Apua hän sai työnantajansa Googlen pilvilaskentapalvelusta.
 Laskelma vaati 170 teratavua dataa, ja sen saaminen päätökseen kesti 25 virtuaalikoneelta yhteensä 121 päivää.
 – Olen hyvin yllättynyt. Yritän vieläkin sopeutua todellisuuteen. Maailmanennätys on ollut todella kova, Iwao kommentoi BBC:lle.
 Hän sanoi myös, että yrittäisi mielellään vielä uudelleen rikkoa oman ennätyksensä.
 BBC:n mukaan uuden ennätyspiin lausuminen ääneen kestäisi 332 064 vuotta. Piin arvon laskeminen on suosittu harrastus matemaatikkojen keskuudessa.

Se on piinä! Ympyrän kehän suhden sen halkaisijaan tiedetään nyt 31 biljoonan numeron tarkkuudella


Summary: Tietovuotoskandaalien kolhima yhtiö aikoo keskittyä vastedes palveluidensa yksityisyyteen.

Kaksi yhteisöpalvelu Facebookin avainjohtajaa jättää tehtävänsä. Yhtiö  kertoi torstaina , että sekä tuotejohtaja  Chris Cox  että WhatsAppista vastannut  Chris Daniels  lähtevät yrityksestä.
 Vuodesta 2005 Facebookissa työskennellyt Cox on ollut yhtiön keskeinen henkilö ja toiminut toimitusjohtaja  Mark Zuckerbergin  oikeana kätenä.
 – Chris on keskustellut kanssani useamman vuoden ajan halustaan tehdä jotain muuta. Hän on yksi lahjakkaimmista ihmisistä, joita tunnen, Zuckerberg sanoi Facebookin työntekijöille lähettämässään tiedotteessa.
 Zuckerberg pahoitteli johtajien lähtöä, mutta sanoi sen avaavan tilaa uusille johtajille, jotka ovat innoissaan yhtiön tulevasta suunnasta.
 Toistuvissa tietovuotoskandaaleissa ryvettynyt Facebook ilmoitti äskettäin keskittyvänsä jatkossa yhä enemmän palveluidensa yksityisyyteen.
 CNN :n mukaan myös Cox viittasi Facebookin uuteen suuntaan ja sanoi sen vaativan uusia johtajia. Zuckerbergin mukaan Coxin tilalle ei nimitetä heti ketään, vaan johtotehtäviä järjestellään uudelleen.
 Viime kuukausina myös Facebookin turvallisuusjohtaja ja viestintäjohtaja ovat jättäneet tehtävänsä.
 Facebookin osakekurssi heikkeni torstain jälkipörssissä kaksi prosenttia uutisen jälkeen.
 Lue myös:
 Facebookin katkos sai ihmiset vaihtamaan viestintäsovellusta – Telegramille yli 3 miljoonaa uutta käyttäjää vuorokaudessa

Kaksi Facebookin johtajaa jättää tehtävänsä


Summary: Avovaimo kiistää syytteet.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Norjan oikeusministerin  Tor Mikkel Waran  avopuoliso  Laila Bertheussen  pidätettiin torstaina epäiltynä miehensä auton polttamisesta, kertoo Norjan yleisradioyhtiö  NRK .
 Waran auto sytytettiin palamaan varhain sunnuntaina. Mikäli Bertheussen todetaan syylliseksi, voidaan hänet tuomita sakkoihin tai jopa vuoden vankeusrangaistukseen.
 Bertheussen oli itse ilmoittanut poliisille, että yksi tai useampia ihmisiä olisi sytyttänyt auton tuleen.
 – Me epäilemme, että hän on itse sytyttänyt auton tuleen, sanoi Norjan turvallisuuspoliisin päällikkö  Benedicte Bjørnland  torstaina.
 Bertheussen kiistää syytteet.
 Oikeusministeri Wara jättää tehtävänsä väliaikaisesti epäilyjen vuoksi. Norjan pääministeri  Erna Solberg  sanoi tapauksen olevan tragedia koko Waran perheelle.
 – Tämä tieto tuli täysin yllätyksenä minulle ja koko hallitukselle, Solberg sanoi  BBC :n mukaan.
 Pääministeri oli saanut tiedon Bertheussenin pidätyksestä tuntia ennen kuin poliisi tiedotti asiasta.
 Myös muita tuhotöitä
 Oikeusministerin avovaimoa epäillään tällä hetkellä avomiehensä auton polttamisesta, mutta hänen osallisuuttaan muihin tuhotöihin tutkitaan myös.
 Joulukuun alussa ministerin kodin seinään ja autoon ilmestyi sana "rasisti". Lisäksi tihutöitä on tapahtunut tammikuussa, helmikuussa sekä kahdesti tässä kuussa, BBC kertoo.
 Bertheussen on kirjoitellut tapahtuneista Facebookissa ja arvostellut poliisin toimintaa niihin liittyen. Kun oikeusministerin auto paloi, Bertheussen kirjoitti Facebookissa olleensa yksin kotona nukkumassa.
 Tor Mikkel Wara on norjalaisen oikeistopopulistisen edistyspuolueen jäsen. Hänet tunnetaan BBC:n mukaan maltillisena poliitikkona.

Norjan oikeusministerin auto poltettiin kotipihaan – avovaimoa epäillään tuhopoltosta


Summary: Sotilaat saavat simulaattoriliivien ja lasersäteiden avulla tietoa, miten taistelussa pärjää.

Ensi viikon alusta alkaen Suomen länsirajan takana ryskyy ja paukkuu, kun Ruotsin maavoimien kansainvälinen pääharjoitus pyörähtää toden teolla käyntiin. Northern Wind (Pohjoistuuli) 2019 -harjoituksessa puolustaudutaan kuvitteellista vihollista vastaan, joka hyökkää Pohjois-Ruotsiin idän ja pohjoisen suunnalta.
 Puolustuksesta vastaa ruotsalainen prikaati, jonka vahvistuksena on suomalainen pataljoona kalustoineen. Hyökkäävä prikaati koostuu pääosin Norjan maavoimien sotilaista. Heidän tukenaan on merijalkaväkeä Yhdysvalloista ja Britanniasta.
 Suomalais-ruotsalaisen prikaatin on tarkoitus pysäyttää Haaparannan suunnasta hyökkäävä vihollinen Luulajan–Bodenin tasolle. Miten se käytännössä tehdään, on vielä tarkkaan määrittelemättä.
 – Harjoitusta ei ole käsikirjoitettu, minkä ansiosta saamme enemmän realismia ja dynamiikkaa, selvittää harjoittelun suunnittelusta vastaava everstiluutnantti  Johan Skiöld  Ruotsin asevoimien Forum-lehdelle.
 Tämä tarkoittaa hänen mukaansa käytännössä sitä, että sekä hyökkäävän että puolustavan prikaatin komentajat tekevät sellaisia taktisia päätöksiä kuin pystyvät ja katsovat tarpeelliseksi.
 Ilmasotaharjoitus samaan aikaa, hyökkääjän tukikohta Rovaniemellä
 Suomi lähettää Northern Windiin yli 1 500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa. Sadan panssarivaunun joukossa on muun muassa Leopard-taistelupanssareita ja BMP 2M -rynnäkköpanssareita.
 Maavoimien koulutuspäällikön, everstiluutnantti  Vesa Helmisen  mukaan yhtä mittavalla joukolla ei ole Suomesta Ruotsin maavoimien harjoituksiin aiemmin osallistuttu. Muuten harjoittelu yhdessä ruotsalaisten kanssa on jo vakiintunutta eikä ensi viikon suurharjoitus tuo siihen mullistavaa uutta.
 – Yhteistoiminta ja talviolosuhteet, Helminen tiivistää harjoittelun painopistealueet.
 Norjalaisprikaatin suunnitteluvastaavan  Torbjörn Johnsenin  mukaan Norjalle kyseessä on virstanpylväs yhteistyössä Ruotsin ja Suomen kanssa.
 – Suomalaiset ja ruotsalaiset ovat osallistuneet useisiin harjoituksiin Norjassa, mutta me emme ole koskaan osallistuneet Ruotsin harjoituksiin näin suurella joukolla, Johnsen sanoo Norjan puolustusvoimien lehdelle.
 Lisämaustetta Northern Windiin tuo Ruotsin ilmavoimien FVÖ19-harjoitus, joka lennetään osin samaan aikaan. Harjoitusalue ulottuu Ruotsin lisäksi myös Suomen Lappiin, Hornetit ja Gripenit hyökkäävät Ruotsiin Rovaniemeltä.
 Taistelijan simulaattori kertoo osumista reaaliajassa
 Northern Windissä 6 000 sotilasta varustetaan simulaattoriliiveillä ja aseiden laserlähettimillä, jotka muun muassa rekisteröivät osumat ja taistelijoiden liikkeet.
 – Tästä tulee maailman suurin instrumentoitu sotaharjoitus näillä laitteilla, joita käytämme, Skiöld kehuu.
 Helmisen mukaan myös suomalaisilla käytössä olevasta yhteensopivasta simulaattorivarustuksesta on paljon hyötyä harjoituksen analysoinnissa.
 – Se antaa realistisemman kuvan taisteluharjoituksessa menestymisestä ja palautteen niin yksittäiselle taistelijalle kuin johtajille, Helminen kertoo.
 Norjalaiset, amerikkalaiset ja britit ovat jo harjoitelleet yhdessä Norjassa ennen siirtymistä hyökkäysasemiin lähelle Suomen rajaa.
 Suomen harjoitusjoukot ovat pääosin Panssariprikaatista, Jääkäriprikaatista, Kainuun prikaatista ja Porin prikaatista. Ne siirtyvät Suomesta Ruotsiin teitä ja rautateitä pitkin viikonlopun aikana.

Suomi osallistuu Ruotsin kansainväliseen sotaharjoitukseen – mukana sata maavoimien panssarivaunua


Summary: Eilen Yhdysvallat sulki ilmatilansa turmakoneelta.

Boeing 737 MAX 8 -koneen sunnuntainen turma Etiopiassa on saanut aikaan lisää konetyypin lentokieltoja. Tänään Japanin ja Venäjän ilmailuviranomaiset ilmoittivat kieltävänsä turmakoneen lennot ilmatilassaan.
 Eilen myös Yhdysvaltain iklmailuviranomaiset pistivät Boeing 737 Max -koneet lentokieltoon. Sitä ennen naapurimaa Kanada liittyi kieltäjien laajaan joukkoon.
 Aiemmin tällä viikolla ilmatilansa sulki koko Eurooppa, kun Euroopan lentoturvallisuusvirasto päätti kieltää koneen maansosan ilmatilasta.
 Musta laatikko siirretty Ranskaan
 Boeing 737 MAX 8 -koneen maahansyösky tapahtui viime sunnuntaina Etiopiassa pian sen jälkeen kun kone oli noussut ilmaan Addis Abeban lentokentältä. Lentoturmassa kuoli 157 ihmistä 30:stä eri maasta.
 Turman jälkeen konetyypin turvallisuus asetettiin kyseenalaiseksi, koska vain muutamia kuukausia aiemmin sama konetyyppi putosi maahan tuhoisin seurauksian Indonesiassa. Viime lokakuun onnettomuudessa kuoli 189 ihmistä.
 Etiopian turmakoneen musta laatikko on siirretty Ranskaan tutkittavaksi.

Boeingin turmakoneille lisää lentokieltoja – Japani ja Venäjä ilmatilan sulkuvuorossa


Summary: Järjestöjen mukaan lakiesitys on jo vanhentunut.

Hallituksen ero merkitsee, että eläinsuojelulain uudistus ei toteudu ennen eduskuntavaaleja. Pyrkimys oli, että uudistus olisi saatu säädettyä tällä vaalikaudella. Perustuslakivaliokunta ei kuitenkaan anna lakiesityksestä lausuntoa, koska se kytkeytyy maakunta- ja sote-uudistukseen.
 Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto ja Animalia ovat tyytyväisiä, että laki siirtyy yli vaalien. Tällä hallituskaudella laadittu esitys on järjestöjen mukaan jo vanhentunut ja tehty pitkälti tuotannon ehdoilla. Järjestöjen mielestä laki kaipaa parannuksia erityisesti tuotantoeläinten kohteluun.
 Eläinsuojelulain uudistusta on valmisteltu jo vuodesta 2011 lähtien.
 Lue myös:
 Turkistarhauskeskustelun osapuolet kaukana toisistaan – vastustajat haluavat täyskiellon, tarhaajat puolustautuvat omalla valvonnalla ja alan kehittymisellä

Eläinsuojelulain uudistus siirtyy yli vaalien – laki kytkyssä kaatuneeseen sote- ja maakuntauudistukseen


Summary: Eduskunta käsittelee Vaasan keskussairaalan laajaa päivystystä ylimääräisessä täysistunnossaan kello 16 sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnön pohjalta.

Eduskunta käsittelee Vaasan keskussairaalan laajaa päivystystä vielä tänään ylimääräisessä täysistunnossa kello 16. Asiasta äänestetään huomenna perjantaina.
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta sai aamupäivällä valmiiksi mietintönsä koskien Vaasan keskussairaalan päivystyksestä tehtyä kansalaisaloitetta.
 Mietinnössään valiokunta ei esitä Vaasan keskussairaalaa nostettavaksi laajan päivystyksen sairaaloiden joukkoon. Mietinnön mukaan kansalaisaloite asiasta hylätään. Mietintöön on kuitenkin jo  liitetty lausuma , jossa edellytetään, että seuraavan hallituksen on otettava asia vielä käsittelyyn.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnassa äänestettiin mietinnöstä, sillä kansanedustaja  Veronica Rehn-Kivi  (r.) esitti, että kansalaisaloite hyväksyttäisiin.
 – Tämä esitys hävisi äänestyksessä toiselle esitykselle äänin 9 – 8, kertoo Rehn-Kiven esityksen puolesta valiokunnassa äänestänyt valiokunnan jäsen, kansanedustaja  Vesa-Matti Saarakkala  (sin).
 Saarakkala ja seitsemän muuta kansanedustajaa jättivät yhteisen vastalauseen asiasta.
 – RKP:n kanta on selkeä. Vaasan keskussairaalalle on myönnettävä ympärivuorokautinen laaja päivystys. Nyt muiden puolueiden on aika näyttää mitä mieltä ne oikeasti ovat Vaasan laajasta päivystyksestä, sanoo RKP:n puheenjohtaja ja Vaasan vaalipiirin kansanedustaja  Anna-Maja Henriksson .
 Vesa-Matti Saarakkala uskoo, että Vaasan keskussairaalan laajalla päivystyksellä on mahdollisuus tulla hyväksytyksi täysistunnossa, vaikka sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietinnössä pohjaesityksenä onkin kansalaisaloitteen hylkääminen.
 – Uskon, että täysistunnossa tilanne muuttuu ja Vaasa saa laajan päivystyksen.
 Vaasan keskussairaalan kohtalo todennäköisesti seuraavan eduskunnan käsiin – valiokunta ei hyväksynyt kansalaisaloitetta

Vaasan keskussairaalan laajaa päivystystä käsitellään eduskunnassa vielä tänään – ratkaiseva äänestys huomenna


Summary: Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan hallituksen eron takia nimitystä ei ole mahdollista tehdä.

Business Finlandin pääjohtajan nimitys lykkääntyy.
 Työ- ja elinkeinoministeriön mukaan hallituksen eron takia nimitystä ei ole mahdollista tehdä ja se siirtyy seuraavan hallituksen työlistalle.
 Nimitys oli tarkoitus tehdä torstaina valtioneuvoston istunnossa.
 Nykyinen hallitus toimii vaaleihin asti pelkkänä toimitusministeristönä. Näin ollen jotkin nimitykset siirtyvät tulevalle hallitukselle.
 Aiemmin on kerrottu  puolustusvoimien komentajan valinnan lykkääntymisestä .
 Oikeuskansleri on kuitenkin aiemmin linjannut, että  tiedusteluvaltuutetun nimittämiselle ei nykyisellä toimitusministeristöllä ole estettä .
 Business Finland syntyi vuonna 2018, kun Tekes ja Finpro yhdistyivät. Business Finland auttaa yrityksiä kansainvälistymään.
 Lisää aiheesta:
 Puolustusvoimien komentajan valinta lykkääntyy yli vaalien
 Eduskuntaryhmien puheenjohtajat: Uutta hallitusta ei tule ennen vaaleja, toimitusministeristö jatkaa
 Nyt se varmistui: Toimitusministeristö voi nimittää tiedusteluvalvontavaltuutetun

Business Finlandin pääjohtajan nimitys lykkääntyy seuraavan hallituksen tehtäväksi


Summary: Irtisanomiset kohdistuvat Vaasaan, Turkuun ja Helsinkiin.

Wärtsilän tammikuun lopussa alkaneet yt-neuvottelut on saatu päätökseen.
 Yt-neuvottelujen myötä Suomesta irtisanotaan 78 vakituisessa työsuhteessa olevaa henkilöä, joista 41 Vaasassa. Lisäksi irtisanomisista 16 kohdistuu Turkuun ja 21 Helsinkiin.
 Irtisanomiset koskevat yhtiön mukaan pääasiassa ylempiä toimihenkilöitä sekä toimihenkilöitä. Kokonaismäärästä 26 henkilöä on Marine Business -liiketoiminnoista, 40 Energy business -liiketoiminnoista ja 12 tukitoiminnoista.
 – On erittäin ikävää, että joudumme tekemään päätöksiä, joilla on henkilöstövaikutuksia. Maailmantalouden kasvun hidastuessa kilpailukyvyn ylläpitäminen edellyttää myös uudelleenjärjestelyitä, jotka ovat raskaita. Onnistuimme kuitenkin alentamaan alkuperäistä vähennystarvetta muilla toimenpiteillä ja pystyimme rajaamaan Delivery Center Vaasan työntekijät yt-neuvotteluiden ulkopuolelle jo ennen varsinaisten neuvotteluiden alkua. Pidän tärkeänä, että tällä prosessilla ei ollut vaikutusta Vaasaan rakennettavan Smart Technology Hubin suunnitelmiin, sanoo Wärtsilä Finlandin toimitusjohtaja  Vesa Riihimäki  yhtiön tiedotteessa.
 Vähennystarpeeksi ilmoitettiin yt-neuvottelujen alkaessa enimmillään 150 työsuhdetta.
 Wärtsilä työllisti helmikuun lopussa Suomessa 3939 henkilöä, joista 3044 Vaasassa, 401 Turussa ja 494 Helsingissä.
 "Vielä ei ole kenellekään ilmoitettu mitään"
 Wärtsilän ylempien toimihenkilöiden vaasalainen pääluottamusmies  Ralf Holmlund  kuvailee yt-neuvottelujen sujuneen hyvässä hengessä, vaikka ne ovat aina raskaita.
 Holmlundin mukaan 78 irtisanottavaa on vähemmän kuin alun perin vähennystarpeeksi arvioitu 150 henkilöä.
 – Se on silti edelleen iso määrä ihmisiä, joihin asiat vaikuttavat isosti. Nämä ovat kovia lukuja edelleen, Holmlund sanoo.
 Holmlundin mukaan nyt on saatu luvut, mutta ihmiset odottavat edelleen tietoa siitä, kehen vähennykset kohdistuvat.
 – Vielä ei ole kenellekään ilmoitettu mitään. Odottaminen jatkuu ensi viikkoon ainakin.

Wärtsilän yt-neuvottelut päättyivät: työsuhde päättyy 78 henkilöltä


Summary: Poliisi muistuttaa, että satunnainenkin vuokraus- ja vastikkeellinen majoitustoiminta on veronalaista tuloa.

Poliisin Kokkolan talousrikosryhmä tutkii epäiltyä majoitus- ja vuokraustoimintaan liittyvää talousrikosta.
 Kahden henkilön epäillään yhdessä ja erikseen vuokranneen majoitusta ja harjoittaneen toistuvaa, lyhytaikaista ja ammattimaista majoituspalvelua vuosien ajan. Verohallinnon ilmoituksen perusteella tuloja on jäänyt ilmoittamatta verottajalle noin 240 000 euroa.
 Esitutkinnassa on käynyt ilmi, että epäillyt eivät ole mieltäneet vuokraus- ja majoitustoiminnan olevan elinkeinotoimintaa, josta täytyy pitää kirjanpitoa ja maksaa elinkeinotuloveroa ja arvonlisäveroa.
 Asiaa tutkitaan törkeänä veropetoksena ja törkeänä kirjanpitorikoksena. Toisen henkilöistä epäillään myös nostaneen perusteettomasti työttömyyspäivärahaa yli 16 000 euroa.
 Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet vuosina 2015–2018.
 Pohjanmaan käräjäoikeus on määrännyt epäiltyjen omaisuutta vakuustakavarikkoon noin 125 000 euron edestä. Esitutkinnan perusteella toisen epäillyn osuus vältetyistä veroista on huomattavasti pienempi kuin toisen, noin 10 prosenttia.
 Poliisi muistuttaa, että kotimajoitusta harjoittavan täytyy ilmoittaa verottajalle vuokraustoimintansa ja lyhytaikaisenkin majoitustoiminnan tulot. Myös niin sanottu perhemajoitus eli satunnainenkin vuokraus- ja vastikkeellinen majoitustoiminta on veronalaista tuloa.
 Mikäli huoneiston ostaa pelkästään majoitusta varten eikä siellä itse asu, voidaan katsoa, että kyseessä on majoitustoiminnan harjoittaminen.

Kotimajoituksesta 240 000 euron tulot ohi verottajan – kahta kokkolalaista epäillään talousrikoksista


Summary: Lainmuutos astuu voimaan kesäkuussa.

Alaikäiset eivät voi jatkossa solmia avioliittoja edes poikkeusluvalla, kertoo oikeusministeriö.
 Avioliittolain mukaan oikeusministeriö on voinut erityisestä syystä myöntää alle 18-vuotiaalle luvan avioitua, mutta nyt tästä menettelystä luovutaan. Muutoksen taustalla on tarve huolehtia lapsen edusta.
 Lainmuutos tulee voimaan kesäkuun alusta.
 Presidentin on tarkoitus vahvistaa laki huomenna perjantaina.
 Aiheesta aiemmin:
 Alaikäisten avioliitot kielletään – laki voimaan mahdollisimman pian
 Oikeusministeri Häkkänen haluaa lopettaa alaikäisten avioitumisen – "uskonnolliset tai kulttuuriset syyt eivät riittävän vahvoja perusteita"
 Kirkko: Avioliiton ikärajan pitäisi olla 18 vuotta ilman poikkeuksia


Summary: Kahden ratayhteyksiä kehittävän hankeyhtiön perustaminen siirtyy seuraavan hallituksen päätettäväksi.

Tampereen ja Turun tunnin junien ylle kasautuu tummia pilviä. Hallituksen eron vuoksi ratoja kehittäviä hankeyhtiöitä ei voida perustaa tällä vaalikaudella.
 Liikenne- ja viestintäministeriö  tiedotti  torstaina, että ministeriö voi jatkaa Suomi-radan ja Turun tunnin junan mahdollistavien hankeyhtiöiden valmistelua, mutta yhtiöiden osakassopimukset hyväksyy seuraava hallitus.
 – Suomi-rataa ja Turun tunnin junaa edistävien Pohjolan Rautatiet Oy:n tytäryhtiöiden perustaminen siirtyy näin ollen seuraavan hallituksen päätettäväksi, ministeriö kertoo tiedotteessa.
 Rahoitus tytäryhtiöiden käynnistämiseen olisi ollut valtiolta ja kunnilta yhteensä 30 miljoonaa euroa Suomi-radan osalta sekä 20 miljoonaa euroa Turun tunnin junan osalta. Ministeriö perusti Pohjolan Rautatiet Oy:n helmikuun puolessavälissä.
 – Suomi-rataa ja Turun tunnin rataa edistävien tytäryhtiöiden osakassopimukset on neuvoteltu jo valmiiksi yhdessä Helsingin, Tampereen, Vantaan, Espoon ja Turun kanssa. Suomi-radan osakassopimus olisi mahdollistanut Hämeenlinnan, Riihimäen ja muiden kaupunkien liittymisen mukaan sopimukseen, sanoo liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  (kesk.).
 Sen sijaan Pohjolan Rautatiet Oy voi perustaa Rail Baltica -yhtiön, kalustoyhtiön ja kiinteistöyhtiön. Ministeriön mukaan tämä kävi ilmi Bernerin keskusteltua asiasta torstaina oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  kanssa.
 Hankeyhtiömallia oli tarkoitus hyödyntää tulevaisuudessa myös Itäradan nopeuttamisessa.
 – Itäradan osalta oli jo löytynyt yhteisymmärrys maakuntaliitoissa. Myös keskustelut kaupunkien kanssa ovat edenneet, Berner sanoo.
 Tampereella oli toisenlainen tieto
 Uutinen yllätti Tampereen pormestarin  Lauri Lylyn  (sd.)
 – Tämä on tosi yllättävä tieto ja vähän outokin, Lyly sanoo.
 Lylyn mukaan Tampere oli saanut ministeriöstä tiedon, että hankeyhtiöt voidaan yhä perustaa tällä vaalikaudella, koska poliittiset päätökset on tehty ja jäljellä oli vain toteutusvaihe. Suomi-rata-yhtiö oli tarkoitus perustaa jo huhtikuussa.
 – Tämä on Tampereen tunnin junalle iso kolaus, koska tämä siirtää näitä hankkeita kuukausia eteenpäin, Lyly sanoo.
 EU-tuen hakeminen voi vaikeutua
 Tampere on halunnut saada tunnin junan suunnittelun nopeasti liikkeelle. Pääradan kehittämiselle on tarkoitus hakea EU-tukea. Uusi rahoituskausi alkaa vuonna 2021.
 Lylyn mukaan yleissuunnittelu pitäisi saada tehtyä ennen rahoituskauden alkua.
 Suomi-rata-yhtiö halutaan siksi, että valtion budjettiin rahaa suunnitteluun ja toteutukseen ei ole ollut tulossa. Pääradan kehittämisen hinnaksi on arvioitu 5,5 miljardia euroa.
 Hämeenlinna ei päässyt perustajajäseneksi
 Myös Hämeenlinnan kaupunginjohtaja  Timo Kenakkala  yllättyi uudesta käänteestä. Hämeenlinnassa on niin ikään ollut sellainen tieto, että hankeyhtiöt voidaan perustaa hallituksen kaatumisesta huolimatta.
 Toinen yllätys Hämeenlinnalle on ollut se, että kaupunkia ei otettu Suomi-rata-yhtiön perustajajäseneksi. Hämeenlinna olisi halunnut mukaan jo alusta saakka.
 Lauri Lyly perustelee perustajajäsenten rajausta sillä, että yhtiö on haluttu saada nopeasti pystyyn. Lylyn mukaan muut kunnat pääsevät mukaan myöhemmin, kuitenkin mahdollisimman pian.
 Kenakkala toivoo, että lykkäys avaisi Hämeenlinnalle uuden mahdollisuuden päästä heti mukaan perustettavaan yhtiöön.
 – Nythän tähän tuli aikamoinen aikalisä. Tietysti toivon, että pääsemme samoihin pöytiin heti alkuvaiheessa ja perustajajäsenten joukkoon, Kenakkala sanoo.
 Lyly sanoo, että suunniteltua linjausta uudesta ratayhteydestä ei ole olemassa. Alustavia vaihtoehtoja on ollut ainakin kolme. Yhdessä päärataa oikaistaisiin vain lievästi, toisessa oikaisu olisi voimakkaampi ja kolmas vaihtoehto kulkisi kokonaan uutta, suorempaa reittiä Tampereelta Helsinkiin.
 Hämeenlinna pitää tärkeänä, että Suomi-rata tarkoittaa mahdollisten lisäyhteyksien lisäksi nykyisten raiteiden perusparannusta niin, että myös niillä junien nopeus voidaan nostaa 250 kilometriin tunnissa.

Tunnin junia kehittävien hankeyhtiöiden perustaminen viivästyy – Tampere yllättyi hallituksen eron seurauksista


Summary: Vaikka kauppahinta oli halpa, Antti Maasalon Pohjolan syke -taideteoksesta tulee Vantaan kaupungille yli 30 000 euroa kuluja.

Helsingin Niemenmäessä sijaitsevan Pohjola-talon pihassa pitkään seissyt taideteos  Pohjolan syke  on saamassa uuden paikan Vantaalta.
 Pohjola-yhtiön satavuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1990 paljastettu  Antti Maasalon  teos siirrettiin jo viime kesänä Vantaalle suojaan korttelissa meneillään olevien  rakennus- ja purkutöiden ajaksi . Uusi sijoituspaikka tulee olemaan Vantaan Aviapolis.
 Vantaan kaupungininsinööri  Henry Westlin  kertoo, että teos ostettiin Vantaalle symboliseen yhden euron kauppahintaan. Vantaalle tulee Westlinin mukaan kuitenkin kuluja teoksen pystytykseen ja jalustaan liittyen reilut 30 000 euroa.
 Taitelija mielissään uudesta paikasta
 Taiteilija Antti Maasalo on teoksen uudesta sijaintipaikasta mielissään.
 – Olin ensin pettynyt, kun kuulin, että teoksen alta on myyty maa pois. Siihen alkoi sitten löytyä ratkaisuja, kun kyselin itse mahdollisuuksia uudelleen sijoittamiseen. Olen toiminut vain myötävaikuttajana. Tykkään kovasti, että se saadaan nyt uudelle paikalle, joka on ehkä vielä näyttävämpi kuin aiemmin.
 Tornimainen, teräksestä ja akryylimuovista tehty taideteos seisoo matalassa graniittialtaassa. Teoksen yläosan rattaat heijastelevat värispektrin eri värejä.
 Teoksen alkuperäinen nimi oli  Revontulet , ja tämä nimi palautetaan nyt käyttöön. Samalla teoksesta tulee puhtaasti valotaideteos, eli mukana ei ole vettä kuten aiemmassa sijoituspaikassa.
 Uusi sijainti on siis Vantaalla Aviapoliksen kaupunginosassa, mutta tarkempaa sijaintia Westlin ei osaa vielä sanoa.
 Teoksen julkistustilaisuus on tarkoitus järjestää kevään tai alkukesän aikana 2019.

Tunnettu taideteos myytiin yhdellä eurolla – Helsingissä Pohjola-talon pihalla seissyt teos muuttaa Vantaan Aviapolikseen


Summary: Lain kaatuminen harmittaa tuottajia, mutta eläinsuojelujärjestöt ovat tyytyväisiä ja aikovat vaatia tiukennuksia lakiin.

Maakunta- ja soteuudistuksen kaatuminen  kariutti myös eläinsuojelulain uudistuksen . Valiokuntakäsittelyyn ehtinyttä lakiesitystä ei voida viedä eteenpäin, koska esityksessä valvonta on kytketty maakuntahallintoon.
 Eläinsuojelujärjestöt olisivat toivoneet, että pitkään odotettu eläinsuojelulain uudistus olisi vihdoin saatu aikaiseksi. Järjestöt ovat kuitenkin tyytyväisiä, että esitetyssä muodossa laki ei toteudu vaan siirtyy seuraavalle vaalikaudelle.
 Järjestöt aikovat nostaa uudelleen esiin eläinsuojelulakiin liittyviä kiistakysymyksiä kuten esimerkiksi turkistarhauksen, parsinavetat, emakkohäkit ja eläinten kivunlievityksen.
 – Sipilän hallituksen esitys uudeksi eläinsuojelulaiksi oli tehty pitkälti tuotannon ehdoilla, ja se olisi ollut jo voimaan astuessaan auttamattoman vanhentunut. Siinä oli esimerkiksi edelleen mahdollista pitää eläimiä pitkään paikoilleen kytkettynä, sanoo SEY Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liiton toiminnanjohtaja, eläinlääkäri  Kati Pulli .
 Hyvää valmistelua
 Pulli ei kuitenkaan vaadi koko lain uudelleen kirjoittamista. Lakiesityksessä on useita kohtia, jotka uuden hallituksen on järjestöjen mielestä syytä säilyttää. Tällaisia ovat muun muassa jalostukseen liittyvät tiukennukset, koirien tunnistusmerkintä ja rekisteröinti sekä nisäkkäiden ja lintujen jatkuva vedensaanti.
 – Virkamiesvalmistelu ja selvitykset olivat todella hyviä. Odotamme, että saamme vielä paremman lain melko lyhyessä ajassa valmiiksi, Pulli sanoo.
 Poliitikoiden päätettäväksi tulee uuden lainvalmistelun yhteydessä esimerkiksi se, saako tuotantoeläimiä pitää kääntymisen estävissä rakenteissa, kissojen tunnistus, merkintä ja rekisteröinti ja turkistarhauksen tulevaisuus.
 "Äärimmäisen valitettavaa"
 Vahvalla turkistarhaus- ja kotieläintuotantoalueella Etelä-Pohjanmaalla tuottajat harmittelevat lain kaatumista.
 – On äärimmäisen valitettavaa, että sen eteneminen nyt pysähtyi niihin muutamiin lakikirjauksiin, jotka kytkivät sen maakuntauudistukseen, toteaa MTK Etelä-Pohjanmaan toiminnanjohtaja  Yrjö Ojaniemi .
 Ojaniemi toteaa, että lakia on valmisteltu pitkään ja perusteellisesti ja siksi laki olisi Ojaniemen mielestä pitänyt saada maaliin tällä hallitus- ja eduskuntakaudella.
 – Lakiesityksessä on tarkkaan mietitty ratkaisut, jotka pitävät meidät edelleen maailman huippumaana, kun ajatellaan eläinten hyvinvointia, mutta laissa on myös otettu huomioon niitä käytännön reunaehtoja, joita alan toimijoilla on.
 Ojaniemi pitäisi järkevimpänä ratkaisuna sitä, että seuraava eduskunta veisi eläinsuojelulain uudistusta eteenpäin tällä hallituskaudella tehdyn esityksen pohjalta. Hän pitää kuitenkin mahdollisena, että näin ei tapahdu.
 – Joillakin eläinaktivistijärjestöillä on ollut hyvinkin voimakkaita mielipiteitä esimerkiksi turkistarhauksen suhteen ja jos ne intohimot ovat kovin voimakkaana tulevassa eduskunnassa, niin kyllä se voi tietysti repiä tätä pitkään valmisteltua pakettia auki.

Eläinsuojelulain uudistus kaatui – keskustelu lain kiistakohdista kuten turkistarhauksesta ja kissojen tunnistamisesta käynnistyy uudelleen


Summary: Säpon mukaan Venäjän uhka Ruotsille koostuu vakoilusta, vaikuttamisesta ja eri liikkeiden ohjailusta.

Ruotsin suojelupoliisi, Säpo, on julkaissut tänään tuoreen vuosiraportin. Sen mukaan islamistinen terrorismi ja Venäjän aktiivinen toiminta ovat keskeisimmät uhkat Ruotsin turvallisuudelle.
 Samat uhkat olivat esillä myös Säpon tilannearviossa viime vuonna.
 Ääri-islamilaiset terroristiryhmät ovat olleet Ruotsin suojelupoliisin seurannassa jo pitkään. Juuri näiden ryhmien väkivallan ja iskujen uhka on edelleen kaikkein suurin, ruotsalaiset tiedotusvälineet raportoivat.
 Säpon turvallisuusarviossa Venäjän uhka nousee kuitenkin esiin uusilla areenoilla. Arviossa painottuu erityisesti kybertoiminta.
 – Olemme viime vuosina nähneet, miten Venäjän kyky vaikuttaa muihin maihin on kasvanut ja kehittynyt, Säpon johtaja  Klas Friberg  arvioi Aftonbladet -lehdessä.
 Edelleen perinteinen vakoojien värvääminen kuuluu vaikutuskeinoihin, Ruotsin suojelupoliisi arvioi vuosiraportissaan.
 Ääriliikkeiden yhteistyö ja kasvu huolena
 Säpo mainitsee arviossaan vanhana uhkana sen, että Venäjä pyrkii hankkimaan maata Ruotsin sotilaallisten kohteiden läheisyydestä.
 Säpo nostaa Venäjän uudeksi vaikutuskeinoksi sen, että se pyrkii yhteyksiin erilaisten poliittisten ryhmien kanssa. Tavoite on ohjailla näitä ryhmiä ja päästä vaikuttamaan Ruotsin poliittiseen ilmapiiriin ja keskusteluun.
 Säpon uhka-arvioissa painottuu myös se, että hajallaan olevat ulkomaalaisvastaiset ja äärikansallismieliset ääriliikkeet löytävät toisensa ja lisäävät kannatustaan.
 – Tätä kehitystä seuraamme tarkoin, Säpon johtaja Klas Friberg sanoo Ruotsin yleisradioyhtiön SVT:n haastettelussa.

Säpo: Venäjän kontaktit poliittisiin ryhmiin uusi uhka Ruotsille – islamistiterroristit seurannassa entuudestaan


Summary: Selvityksen mukaan huumausaineiden käytön salliminen kaupungin tiloissa on nykylainsäädännön vastaista. Helsinki puntaroi nyt, esittääkö se erillislain säätämistä.

Helsingin valtuusto  päätti marraskuussa  pitkän keskustelun jälkeen, että kaupunki selvittää, kannattaako niin sanottuja piikityshuoneita perustaa.
 Nyt valmistunut selvitys osoittaa, että huumausaineiden käytön salliminen kaupungin tiloissa tai huumeiden tunnistus on Suomen nykylainsäädännön vastaista.
 – Huumelainsäädäntö katsottiin hyvin tarkkaan läpi, ja nykyisen lain puitteissa tätä ei ole mahdollista edes kokeilla. Yksiselitteisesti Suomen lainsäädäntö ei tätä tällä hetkellä salli, sanoo psykiatria- ja päihdepalvelujen johtaja  Mikko Tamminen  Helsingin kaupungilta.
 Tamminen toimi selvitystä tehneen työryhmän puheenjohtajana.
 Helsingin kaupunginhallituksen pöydälle nostetaan ensi maanantaina harkittavaksi ehdotus, jossa kaupunki esittää valtioneuvostolle erillislain säätämistä. Tämä mahdollistaisi piikityshuoneiden kokeilun Helsingissä oman pilottilain nojalla.
 Valtakunnansyyttäjänviraston antaman lausunnon mukaan lakiin pitäisi kirjata muun muassa, onko huumausaineiden käyttäminen ja hallussapito rangaistavaa myös käyttöhuoneen tiloissa, mitä tehtäviä huoneiden henkilökunnalle kuuluisi ja miten käyttöhuoneet rahoitettaisiin.
 Laissa pitäisi myös määritellä, onko poliisilla ja syyttäjällä oikeus saada tietoa käyttöhuoneen henkilökunnalta, jos käyttöhuoneessa epäillään rikosta.
 – Laki antaisi mahdollisuuden, ja sen rajoissa voitaisiin erikseen päättää, mitä tehdään ja missä tehdään, sanoo Tamminen.
 Ulkomaiset kokemukset puoltavat lainsäädäntöaloitteen tekemistä
 Piikityshuoneita löytyy jo muualta Euroopasta. Esimerkiksi  Tanskan Kööpenhaminassa kaupunki ja poliisi  ovat tehneet sopimuksen, jonka mukaan maantieteellisesti rajatulla alueella huumeiden hallussapito on sallittua, jos on käyttötilan vakituinen asiakas.
 Tammisen mukaan myös muualla on aluksi tehty määräaikaisia pilottilakeja, joista on myöhemmin tehty pysyviä muutoksia lainsäädäntöön. Muissa maissa valvotut ja oikein sijoitetut käyttötilat ovat vähentäneet huumehaittoja.
 Selvityksen mukaan näin voisi käydä myös täällä.
 – Helsingissä on paljon pistettävien huumeiden käyttäjiä, ja täällä on tehty pitkään terveysneuvontatyötä, missä puhtaita välineitä vaihdetaan. Tämä olisi yksi uusi keino tavoittaa hyvin marginalisoituja huumeiden käyttäjiä ja ehkäistä vakavia infektiosairauksia, sanoo Tamminen.
 Psykiatria- ja päihdepalvelujen johtaja Mikko Tamminen toimi piikityshuoneista selvitystä tehneen työryhmän puheenjohtajana. Elise Tykkyläinen / Yle
 Työryhmän mukaan Helsinkiin sopisi ensisijaisesti päiväkeskusta muistuttava malli, jossa olisi myös muita palveluita. Hyvin kohdennettuna ja toteutettuna erillistila todennäköisesti vähentäisi raportin mukaan myös huumeiden käytöstä aiheutuvia häiriöitä.
 Kokonaisuudessaan työryhmän toteamat vaikutukset sekä ulkomaiset kokemukset puoltavat lainsäädäntöaloitteen tekemistä ja hankkeeseen vaikuttamista valtakunnan tasolla.
 Entä kannustaako huoneiden perustaminen huumeiden käyttämiseen?
 – Ei kannusta. Nämä on tarkoitettu ihmisille, jotka ovat syvällä huumeidenkäyttömaailmassa. Samalla ne ongelmat, mitkä nyt näyttäytyvät kadulla, sadaan siirrettyä kontrolloituun tilaan, Tamminen sanoo.
 Huumeiden käyttö on kasvanut ennätyslukemiin
 THL tiedotti tänään torstaina, että  kansallisesti amfetamiinin käyttö  on hyppännyt ennätyslukemiin. Pääkaupunkiseudulla käytetään amfetamiinia ja metamfetamiinia neljänneksi eniten koko maassa ja myös kokaiinin käyttö on ennätyssuurta.
 Viikinmäen jätevesipuhdistamon tuloksissa opioidikorvaushoito- ja kipulääkkeenä käytetyn metadonin käyttömäärät ovat puolestaan pysyneet hyvin vakiona koko seurantajakson ajan eli vuodesta 2012–2018.
 Jätevesitutkimuksella saadaan riippumatonta tietoa alueella tapahtuvasta huumeiden käytöstä miltei reaaliaikaisesti.
 Helsingin puhdistamon piiriin kuuluvat myös Itä-Vantaa, Sipoo, Kerava, Pornainen, Espoo, Länsi-Vantaa sekä Kirkkonummi.
 Lue myös:
 Amfetamiinin käyttö hyppäsi ennätyslukemiin – THL: "Muuhun Eurooppaan verrattuna ollaan keskimääräisellä tasolla"  (14.3.2019)
 Kööpenhaminan huumeiden pistohuoneet säästävät ihmishenkiä yliannostustapauksissa – poliisi sallii huumeiden hallussapidon huoneiden läheisyydessä  (15.11.2018)
 Piikityshuoneiden suunnittelu sai Helsingin valtuutetut lausumaan myös Raamatun sanoja – "Kyse ei ole mistään ihmisroskasta"  (7.11.2018)

Kiistellyt huumeiden pistohuoneet törmäsivät lakiin Helsingissä – perustaminen vaatisi uuden lain: "Ei mahdollista edes kokeilla"


Summary: Isänpäivä sai ylennyksen liputushierarkiassa.

Valtioneuvosto hyväksyi torstaina liputusasetukseen muutoksen, jonka myötä isänpäivästä (10.11.) tulee Suomessa virallinen liputuspäivä.
 Aikaisemmin isänpäivä oli vakiintuneiden tapojen mukaisesti kalenteriin merkitty liputuspäivä, mutta valtion virallisen liputuspäivän asema siltä on puuttunut.
 Isänpäivän asema on siis ollut vähäisempi kuin äitienpäivän (12.5.), joka on virallinen liputuspäivä. Muutoksella ero liputuskäytäntöjen välillä poistuu.
 – On hienoa, että äitiys ja isyys on nyt viimein saatu samalle viivalle liputuksen osalta. Eron poistaminen on osaltaan valtion viesti siitä, että vanhemmuus on yhtäläinen iloineen ja vastuineen, toteaa sisäministeri Kai Mykkänen (kok.).
 Liputusasetusta on muutettu vain kerran aikaisemmin vuonna 1996, kun asetukseen päivitettiin uudet vaalipäivät.
 Jutun komentointi on avoinna klo 22 saakka. Tervetuloa mukaan.

Isänpäivä on nyt virallinen liputuspäivä – Liputusasetusta muutettu vain kerran aiemmin


Summary: Kokoomus vaatii edelleen Orbánin Fidesz-puolueen erottamista Euroopan kansanpuolueesta.

Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  on pahoitellut lausuntojaan eurooppalaisille puoluejohtajille, jotka ovat vaatineet hänen puolueensa Fideszin erottamista Euroopan kansanpuolueesta EPP:stä.
 Orbán lähetti kirjeen myös kokoomuksen puheenjohtajalle  Petteri Orpolle . Hän pyytää anteeksi lehtihaastattelussa antamaansa lausuntoa, jonka mukaan Fideszin erottamista vaativat poliitikot ovat "hyödyllisiä idiootteja", joiden toiminta hyödyttää vain vasemmistoa.
 – Tämä oli itse asiassa sitaatti  Leniniltä , jonka tarkoitus oli kritisoida tiettyä toimintapaa, ei tiettyjä poliitikkoja. Haluankin ilmaista anteeksipyyntöni, jos pidit sanomaani henkilökohtaisesti loukkaavana, Orbán kirjoittaa Orpolle.
 Orbán pyytää kokoomusta myös harkitsemaan uudelleen ehdotustaan Fideszin erottamiseksi EPP:stä, vaikka kokoomuksella ja Fideszillä onkin Orbánin mukaan erilaiset näkemykset maahanmuutosta ja Euroopan kristillisen kulttuurin suojaamisesta.
 Orpo vastasi Orbánille Twitterin välityksellä, että kirjelmöinti ei auta.
 – Fideszin tulisi teoillaan osoittaa, että se kuuluu EPP:hen. Näin ei ole tapahtunut. Kokoomus ei vedä esitystään pois, Orpo twiittasi.
 Kokoomus on yksi 13:sta EPP:n jäsenpuolueesta, jotka ovat vaatineet Fideszin erottamista. Puolueiden mitta tuli täyteen viime kuussa Fideszin julistekampanjan takia.
 Kampanja syyttää EU:ta ja komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  esimerkiksi maahanmuuton edistämisestä. Unkaria vastaan on myös aloitettu menettely oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia.
 Kokoomuksen kolme europarlamentaarikkoa istuvat samassa EPP-ryhmässä Fideszin 11 euroedustajan kanssa.
 EPP:n puoluevaltuusto käsittelee Fideszin kohtaloa kokouksessaan 20. maaliskuuta.
 Lue myös:
 Orbán taipui EPP:n painostukseen – Junckeria ja Sorosia arvostelevat maahanmuuttovastaiset julisteet poistetaan katukuvasta
 Orbán ei peräänny, vaikka hänen puoluettaan vaaditaan eroon EPP-ryhmästä: "Aiomme jatkaa julistekampanjaamme ja pysyä ryhmässä
 Euroopan kansanpuolue joutuu pohtimaan Unkarin Orbánin puolueen erottamista – myös Suomen ja Ruotsin kokoomuspuolueet vaativat Fidesziä ulos
 Unkarilainen Fidesz herättänyt närää EU-parlamentin EPP:ssä, Orpon mielestä mennyt liian pitkälle

Unkarin Orbán pahoitteli Orpolle "hyödyllinen idiootti" -lausuntoaan – Orpo: Kirjelmöinti ei auta


Summary: Yhdysvaltain puolustusministeriö vaati tiukkasanaisesti Boeingia vuosi sitten keskittymään sotilaskoneisiin eikä siviili-ilmailuun.

Yhdysvaltalainen lentokonevalmistaja Boeing on joutunut vakaviin vaikeuksiin 737 MAX 8-koneelle sattuneiden onnettomuuksien ja niitä seuranneiden  lentokieltojen  jälkeen.
 Yhtiöllä on ongelmia myös sotilaskoneiden valmistuksessa.
 Yhdysvaltain ilmavoimat tilasi vuonna 2011 Boeingilta lähes viidellä miljardilla dollarilla KC-46 Pegasus -ilmatankkauskoneita. Hanke on myöhästynyt pahasti suunnittelu- ja ohjelmisto-ongelmien vuoksi ja aiheuttanut samalla Boeingille miljardien lisäkulut.
 Ensimmäiset tankkauskoneet saatiin luovutuskuntoon vasta tämän vuoden tammikuussa. Toimitukset kuitenkin tyssäsivät alkuunsa, sillä koneista alkoi löytyä ylimääräisiä osia, työkaluja ja tarpeetonta roinaa. Ilmavoimat laittoi koneet  väliaikaisesti lentokieltoon.
 Ilmavoimien tarkastajat totesivat hiljattain, että Boeingin tuotantolinjalla Washingtonin osavaltiossa on vakavia ongelmia, mahdollisesti työkulttuurissa.
 Kaikkiaan Boeingin odotetaan rakentavan 179 KC-46 -konetta Yhdysvaltain ilmavoimien käyttöön korvaamaan vanhentuvaa Boeing KC-135 Stratotanker-laivastoa. Koneet rakennetaan muuttamalla 767-laajarunkokone sotilaskäyttöön.
 Yhdysvaltain puolustusministeriö ärsyyntyi vuosi sitten lentokonejätti Boeingin hitauteen toimittaa sovittuja ilmatankkauskoneita maan ilmavoimille. Ilmavoimista vastaava apulaispuolustusministeri  Heather Wilson  totesi maan senaatille, että ”On turhauttavaa, että Boeing keskittyy niin paljon kaupalliseen puoleensa ilmavoimien sijaan ja koneiden toimittamiseen ilmavoimille.”
 Boeingin ahdinko on saanut nyt kilpailijat iskemään myös tankkauskoneisiin. Eurooppalainen Airbus ja amerikkalainen Lockheed Martin  ilmoittivat viime vuoden  joulukuussa, että ne aikovat tarjota ilmatankkauskoneita Yhdysvaltain ilmavoimille. Käytännössä tämä tarkoittaa Airbusin A330 MRTT-ilmatankkauskoneita.
 Yhdysvaltalainen Boeing valmistaa sekä siviili- että sotilaskoneita. Vuonna 2017 sen tulot olivat 93 miljardia dollaria. Tästä siviilikoneiden osuus oli vajaat 57 miljardia, ja vastaavasti puolustus-, avaruus- ja turvallisuuspuolelta tuli 21 miljardia. Loput tulivat erilaisista huoltoon liittyvistä palveluista.
 Lue myös:  Lentäjät raportoivat Boeingin turmakonemallin ongelmista jo edellisen onnettomuuden jälkeen.

Boeingilla vaikeuksia myös sotilaskoneiden valmistuksessa: Yhdysvaltain puolustusministeriö tyytymätön ilmatankkauskoneiden turvallisuuteen


Summary: Ylen Lontoon-toimittaja Pasi Myöhänen avaa brexitiin liittyviä kysymyksiä.

1. Miksi brexitiä ei peruta, kun se näyttää niin vaikealta?
 Britannia voisi järjestää EU-jäsenyydestä uuden kansanäänestyksen tai perua eron suoraan omalla ilmoituksellaan. Molemmat ratkaisut kohtaisivat syytöksiä siitä, että poliitikot kävelevät “kansan tahdon” yli.
 Tutkimusten mukaan enemmistö briteistä kannattaa nyt EU-jäsenyyttä. Marginaali on kuitenkin niin pieni, että poliitikot eivät uskalla asettua kansanäänestyksen tai perumisen taakse.
 Yksi syy brittien laajaan EU-vastaisuuteen on maan tabloidilehdistön vuosikymmenien aikana luoma EU-vihamielinen ilmapiiri. EU:sta ja unionista tulevasta maahanmuutosta on maalattu niin vahva viholliskuva, että logiikka ja taloudelliset syyt eivät paljoa paina.
 Uusi kansanäänestys avaisi syvällisiä kysymyksiä demokratiasta. Missä tilanteessa äänestäminen on epädemokraattista?
 2. Miksi EU-eron kannattajat vastustavat pääministerin neuvottelemaa erosopimusta?
 Pääministeri  Theresa May  ei saa sopimukselleen hyväksyntää, sillä hänen oman puolueensa ja tukipuolueen EU-eromieliset vastustavat sitä.
 Vastustajat katsovat, että EU-eron malli ei tuo Britannialle sellaista riippumattomuutta unonista, minkä he haluaisivat nähdä. Mutta heidän vastustuksensa johtaa siihen, että koko EU-ero voi peruuntua.
 He ovat juuttuneet “ideologiseen ajatteluun”, jossa EU-eron uskotaan tuovan Britannialle “kakkuja ja yksisarvisia”, syyttää maltillisempi EU-eron kannattaja  Oliver Norgrove  The Guardian-lehdessä.
 3. Miten jatkuvasti tappioita kärsivä pääministeri May voi pysyä toimessaan?
 Oppositio yritti laukaista ennenaikaiset vaalit epäluottamusäänestyksellä, joka epäonnistui. May itse kokee EU-eron toteuttamisen velvollisuudekseen eikä halua väistyä, vaikka käytännössä valta näyttää karanneen hänen käsistään.
 Konservatiivipuolueen sisällä ei ole uskottavaa seuraajaehdokasta Mayn korvaajaksi. Myös puolueen sisäinen epäluottamusmenettely hänen syrjäyttämiseksi epäonnistui.
 4. Eikö Britannian EU-eroa voisi lykätä hamaan tulevaisuuteen, kunnes maa saa sotkun selväksi?
 Nyt näyttää selvältä, että edessä on ainakin lyhyt lykkäys. Pidemmän lykkäyksen tiellä on monta asiaa.
 EU ei halua brexitin vievän resursseja muilta tärkeiltä kysymyksiltä loputtomasti. Talouselämälle jatkuva epävarmuus on myrkkyä. Yritykset eivät pysty suunnittelmaan tulevaisuutta, jos toiminnan ehtoja ei tiedetä.
 Pääministeri Theresa May päätti itse käynnistää kahden vuoden eroprosessin, ennen kuin parlamentin kanta eron toteuttamistavasta oli selvillä.
 5. Kuinka Theresa May voi tuoda sopimuksensa äänestettäväksi kerta toisensa jälkeen?
 May haluaa, että hänen erosopimuksestaan äänestetään uudelleen ensi viikolla. Tämä on parlamentaarista käytäntöä vastaan, sillä kertaalleen hylättyjä aloitteita ei ole tapana tuputtaa kansanedustajille kerta toisensa jälkeen.
 Parlamentin puhemiehellä  John Bercow’lla  saattaa olla valta torpata Mayn kolmas yritys, jos hän niin haluaa tehdä. Toinen äänestys oli hyväksyttävä, sillä sopimukseen oli saatu muutoksia EU:lta. Nyt sellaisiin ei välttämättä ehditä.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 21 saakka.

Vaikuttaako brexit ihan pähkähullulta? – Tässä 5 selitystä Britannian EU-eron umpisolmuun