Summary: Monipuolisessa kesänäyttelyssä Nastolan kirkonkylällä on esillä kansainvälisesti tunnettuja nimiä Elina Brotheruksesta uuden polven graffittitaiteilija EGS:ään.

Lahden Nastolan vanha kunnantalo toimii ensi kesänä näyttelyn ja taideviikonlopun keskuksena vastaavassa laajuudessa ensimmäistä kertaa.
 Nastolan vanhaan kunnantalon on tulossa näyttävä kokonaisuus:  The Picture Book  esittelee 21 taiteilijaa ja 200 teosta.
 Näyttelyn nimekkäimpiin taiteilijoihin kuuluvat muun muassa valokuvaaja  Elina Brotherus , graffititaiteilija  EGS  ja omaleimaista maalauksistaan tunnetuksi tullut, laajaa kiinnostusta taidepiireissä viime aikoina herättänyt  Emma Ainala .
 – Elina Brotherus tuo kunnantalolle kattauksen valokuviaan eri sarjoista vuosien varrelta. Mukana on myös Suomessa ennen näkemättömiä töitä, kertoo näyttelyn kuratoiva  Veikko Halmetoja .
 Kansainvälisesti myös tunnettu graffititaiteilija EGS työskentelee anonyymisti. Häneltä on näyttelyssä isoja tussimaalauksia.
 Nastolan kunnantalon päätyyn EGS tekee muraaliteoksen, jonka inspiraation lähteenä on ollut maailmankartta.
 Kerrostalosta virastoon
 Aikaisemmin muun muassa kerrostaloon näyttelykokonaisuuden rakentanutta kuraattori Veikko Halmetojaa kiinnostavat erityisesti tavanomaisesta poikkeavat näyttelytilat.
 – Nastolan vanha kunnantalo ja on tyypillinen virastotalo. On inspiroivaa tuoda vanhaan valtuustosaliin videoteoksia tai toteuttaa konttorihuoneeseen vaikkapa installaatio.
 Kesänäyttelyn yhteydessä toteutetaan Väristyksiä-sarjakuvafestivaali ja tapahtumaviikonloppu, joka pitää sisällään muun muassa konsertteja, sirkusesityksiä, työpajoja, paneelikeskusteluja ja taiteilijatapaamisia.
 Nastolan Taidekesä tekee yhteistyötä myös Iitin musiikkijuhlien kanssa.

Vanhan virastotalo täyttyy taideteoksista ja ulkoseinä saa kesäkuosin nimekkään graffittitaiteilijan muraalista


Summary: Lopuksi nainen lähti juoksemaan pakoon.

Poliisipartio onnistui nappaamaan etsintäkuulutetun miehen Raahessa keskiviikkoa vasten yöllä. Kiinniottoa edelsi takaa-ajo, jossa vauhti nousi yli sataseen taajama-alueella.
 Poliisi pysäytti naisen Sotaplassintiellä puoli kahden aikaan yöllä. Naisen ajokunto oli hyvä, mutta poliisilla heräsi epäilys, että autossa piileskeli etsintäkuulutettu mies. Kun poliisit poistuivat omaan autoonsa kysymään lupaa naisen auton tarkastukseen, nainen kaasutti pakoon.
 Pakomatka Raahessa kesti reilun varttitunnin. Nainen kaahasi pahimmillaan hieman yli 100 kilometrin nopeutta rajoitusten oltua 40–60 kilometriä tunnissa.
 Lopulta auto pysähtyi ja kuski lähti juosten pakoon, mutta poliisi sai hänet kiinni. Auton takakontista löytyi etsintäkuulutettu mies, joka pakoili vankilatuomiotaan.
 Naista epäillään törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, ja häneltä lähti ajokortti.
 – Pariskunta sai majoituksen samasta osoitteesta loppuyöksi – Raahen Poliisiasemalta – eri selleistä, poliisi kertoo tiedotteessaan.

Nainen kaahasi poliisia pakoon – takakontissa etsintäkuulutettu mies


Summary: Telavivilaisen lukion opettaja sai idean kursillleen isovanhempiensa elämästä.

Lukiolainen  Arielle Peleg , 17, halusi selvittää, kuka oli italialainen nunna  Virginia Badetti , joka pelasti lukuisia ihmisiä natsien vainoilta toisen maailmansodan aikana.
 Lähteenä hänellä oli ensin vain yksi kirje. Muuta tietoa ei tuntunut löytyvän millään, ja tehtävä tuntui vaikealta ja turhauttavalta.
 Pelegin työ oli osa telavivilaisen Lady Davisin lukion holokaustikurssilla annettua tehtävää. Oppilaiden piti kirjoittaa hepreaksi Wikipedia-artikkeleita holokaustista Italiassa: yksittäisistä henkilöstä, paikoista tai taisteluista.
 Lopulta Peleg löysi Badettin assistentin kirjan sekä tietoja Roomassa sijainneesta katolisesta Siionin sisarten luostarista, jossa Badetti asui. Luostaria ei enää ole eikä Badettin pelastamien ihmisten yhteystietoja löytynyt.
 Pelegin mukaan projektista muodostui hyvin henkilökohtainen kokemus.
 – Kirjoitin naisesta, joka pelasti satoja ihmisiä, ei vain juutalaisia, vaan myös romaneja, sotavankeja, nuoria puolalaisia ja italialaisia naisia, hän sanoo.
 Vasemmalta oikealle Shira Maayan, Arielle Peleg ja Idan Seidler Heidi Levine
 – Loin tavallaan yhteyden tähän naiseen, joka kuoli neljä vuotta sodan jälkeen. Nunnana hänellä ei ollut perhettä. Ainoa tapa muistaa hänet oli kirjoittaa hänestä. Tulin todella läheiseksi hänen kanssaan, Peleg kuvaa.
 Se oli yksi projektin tarkoituskin.
 Holokaustiopetus uudistui Israelissa viisi vuotta sitten. Uudistus määräsi koulut kehittämään holokaustiopetukseen omia projekteja, kuten tutkimusprojekteja, pelejä tai taidetta.
 Lady Davisin lukion hanketta vetävä opettaja  Amos Raban  uskoo, että ihmisten henkilökohtaisten tarinoiden tutkimisesta opiskelijat saavat mieliinpainuvan kokemuksen. He eivät ehkä näin opi esimerkiksi kaikkien keskitysleirien nimiä. Mutta Raban ei uskokaan, että holokaustia voi ymmärtää riittävästi vain suuren kuvan tuntemalla.
 Suomen koulujärjestelmä innosti
 Mallia otettiin Suomen koulujärjestelmästä, josta Israelissa ollaan hyvin innostuneita, Raban kertoo. Monia israelilaisia kouluttajia ja poliitikkoja matkusti Suomeen.
 – Oppija on Suomessa itsenäinen, ja hän saa autenttisen ymmärryksen ja kokemuksen, Raban arvioi.
 Amos Raban opettaa holokaustin historiaa Lady Davisin lukiossa Tel Avivissa. Heidi Levine
 Holokausti on israelilaislukioissa oma oppiaine. Lukiot voivat nyt valita haluamansa erilaisista holokaustin opetuspoluista ja osallistua joihinkin pilottiprojekteihin. Niissä oppilaat voivat kirjoittaa itse tutkimuspapereita ja opetus voi olla monitieteellisiä. Tekstien lukemisen sijaan saatetaan katsoa elokuvaklippejä.
 Opettaja Rabanin tutkimushanke tuotti myös uutta tietoa. Jerusalemissa sijaitsevan holokaustin uhrien muistokeskuksen  Yad Vashemin  tiedossa ei ollut ennen lukiolaisten hanketta esimerkiksi italialaisnunnan kuolinpäivää. Nyt on, koska Peleg sai sen selville.
 – Oppilaat tekivät tutkimustyötä itse. He tuottivat siten tietoa, jota minullakaan ei ollut, kertoo opettaja Raban.
 Lady Davisin koulussa on tehty muun muassa holokaustiin perustuvaa taidetta. Myös kokeet ovat epätavanomaisia. Eräässä kokeessa oppilaat tutustuivat koulussa olleeseen taidenäyttelyyn ja päättivät, mitä taideteosta he tutkisivat kokeen aikana.
 Oppilaan piirros Heidi Levine
 Raban ei näytä holokaustiopetuksessaan kuvia ruumiista eikä kerro kammottavia tarinoita. Hän kutsuu niitä pornografiseksi holokaustiksi.
 Koulu on arvoiltaan liberaali ja ei-uskonnollinen. Oppilaina ei ole arabeja tai vanhoillisten ortodoksijuutalaisten perheiden lapsia, vaikka he olisivat tervetulleita.
 Opettaja Rabanin mukaan kaikki eivät usko tällaiseen opetustapaan.
 – Joidenkin mielestä tämä koulu on valinnut väärän polun. He uskovat, että tulos on parempi akateemisella lähestymistavalla, jossa luetaan kirjoja ja tutkimuksia, Raban kertoo.
 "Opiskelemalla historiaa, tietää mitä on tapahtumassa"
 Koulun sisäpihalla oppilaat tungeksivat Rabanin ympärillä ja haluavat samaan kuvaan. He ovat opettajansa kursseista innoissaan.
 16-vuotias  Inbal Barak  piti holokaustiopetusta kiinnostavana, vaikka hän ei omien sanojensa mukaan olekaan historiafani. Luokka opiskeli holokaustia muun muassa elokuvien ja videoiden avulla.
 – Se vei paljon syvemmälle aiheeseen. Ihmisten silmistä voi nähdä, miltä heistä tuntuu. Emme vain lukeneet opettajan tai hallituksen tekstejä, Barak sanoo.
 Uusi opetustapa sai Inbal Barakin kiinnostumaan holokaustista. Heidi Levine
 Barakin omat sukulaiset eivät kokeneet holokaustia. Hänellä ei ole perheenjäseniä, joiden omakohtaisia kokemuksia voisi kysyä. Siksi holokaustiopetus on hänestä tärkeää.
 – Oppiminen on muistamista. Jos emme opiskele, emme tavallaan jatka perintöä, Barak sanoo.
 Idan Seidler  puolestaan uskoo, että holokaustin opiskeleminen on tärkeää Israelissa ja muualla, jotta vastaavaa ei enää tapahtuisi missään.
 – Opettajani sanoi kerran, että opiskelemalla historiaa tietää, mitä on tapahtumassa, Seidler kuvaa.
 Seidlerin mielestä koulun opetusmetodi vie oppilaat lähemmäs historian tapahtumia.
 Idan Seidler kokee, että holokaustin tutkiminen auttaa häntä ymmärtämään myös nykypäivää. Heidi Levine
 Seidler itse teki tutkimuksensa italialaispapista, joka pelasti ihmisiä natsien vainoilta. Hän tapasi erään papin pelastaman henkilön tyttären. Tältä hän sai kuulla asioita, joita hän ei ollut löytänyt muualta.
 Opettaja Raban itse valitsi aiheeksi Italian holokaustin hänen oman henkilökohtaisen kytköksensä vuoksi.
 Rabanin puolalaislähtöiset isovanhemmat tapasivat Torinon lähellä Italiassa leirillä, jonne sodan jälkeen sijoitettiin sodassa kotiseudultaan pois joutuneita.
 – Sain tietää isoäidiltäni, että he olivat menneet naimisiin leirillä. Tajusin, etten tiedä siitä mitään. Aloin tutkia leiriä ja ehdotin Italia-projektia oppilailleni.
 Holokaustiopetus alkoi vasta 1980-luvulla
 Nykyisin israelilaislapset alkavat tutustua holokaustiin jo lastentarhassa ja oppiminen jatkuu lukion viimeiselle luokalle asti.
 Holokaustin uhrien muistokeskus Yad Vashem ja opetusministeriö ovat kehittäneet ohjelman holokaustin opiskelemiseksi oppilaiden ikään sopivalla tavalla. Lastentarhassa ei puhuta keskitysleireistä tai natsi-ideologiasta, vaan erilaisuuden hyväksymisestä.
 Ensimmäisinä sodanjälkeisinä vuosikymmeninä holokaustia ei Israelissa opetettu. Sitä käsiteltiin vain 27. tammikuuta vietettävän holokaustin muistopäivän kautta.
 Historian ja taiteen yhteisprojektissa oppilaat tekivät perhosia, joissa he kuvasivat ghettoja. Perhonen on vapauden symboli. Heidi Levine
 Holokaustiopetus alkoi 1970-luvun lopulla, ja 1980-luvulla lukioihin saatiin laaja holokaustin opetusohjelma.
 Opettaja Rabanin mukaan holokaustista selvinneet eivät halunneet puhua aiheesta sodan jälkeen. Ehkä siksi opetustakaan ei ollut. Näin oli myös hänen lapsuudenperheessään.
 – Isoäitini ei koskaan puhunut äidilleni kokemuksistaan. Minulle hän kuitenkin kertoi niistä.
 Nykyinen 30-40-vuotiaiden sukupolvi, johon Rabankin kuuluu, saa yhä enemmän tietoa. Mutta ei holokaustikeskus Yad Vashemin "miljoonat kuolivat" -näkökulmasta vaan peleistä, taiteesta, kirjallisuudesta ja tv-ohjelmista, Raban kuvaa.
 – Meillä on valtava halu tietää holokaustista, koska vanhempamme eivät kertoneet meille juuri mitään.
 Rabanilla itselläänkin tosin on kielteisiä kokemuksia holokaustin opettamisesta. Viime vuonna hänen 5-vuotiaan tyttärensä lastentarhanopettaja kertoi vanhemmille aikovansa lukea holokaustin muistopäivänä kirjan, jossa kerrottiin Rabanin mukaan liian pahoja asioita. Opettajan mielestä aiheen käsittely oli sopivaa, koska lapset saisivat kuitenkin tietää vaikeistakin asioista.
 – Mutta heidän ei tarvitse tietää vielä, Raban tuumasi.
 Tuona päivänä hän ei vienyt tytärtään päiväkotiin.
 Amos Raban ja hänen oppilaitaan Heidi Levine
 "Keskitysleirivierailuja liikaa"
 Opettaja Raban haluaisi myös kehittää koulujen keskitysleirimuseoihin tekemiä vierailuja, joita tehdään kouluista paljon. Nykyisellään vierailut palvelevat hänen mielestään israelilaisten omaa holokaustin ymmärrystä, mutta ne eivät rakenna siltoja kansojen ja kansakuntien välillä.
 Tällaista sillanrakennusta saattaisi syntyä, jos vierailuihin sisältyisi paikallisten ihmisten tapaamisia tai jonkinlaista oppilasvaihtoa.
 – Jos tällaisia siltoja ei rakenneta, voidaan keksiä mikä vain tarina. Yksi tarinoista on, että kaikki puolalaiset ovat pahoja.
 Näin ei tietenkään ole, Raban huomauttaa.
 Opetettaessa holokaustia tai mitä tahansa kansanmurhaa kansoille, jotka olivat itse uhreja, vaarana on vihan kierre.
 – Se voi johtaa vihaan niitä kohtaan, joilla ei ollut asian kanssa mitään tekemistä. Israelin kulttuurissa on paljon vihaa saksalaisia tai saksan kieltä kohtaan. Minun ikäisilläni saksalaisilla taas ei ole mitään tekemistä holokaustin kanssa, Raban arvioi.
 Historian ja englannin yhteisprojektissa oppilaat kirjoittivat englanniksi natsien valtaannoususta ja sen vaikutuksia. Heidi Levine
 Vastalääkkeenä vihalle Raban pitää ihmisten kohtaamista. Holokaustia ei myöskään pitäisi käsitellä vain israelilaisena asiana. Suvaitsevaisuuden lisäämiseksi holokaustitutkimusta pitäisi tehdä yhteistyössä esimerkiksi israelilaisten ja arabien kesken tai israelilaisten ja puolalaisten kesken.
 Muuten vaarana on uhrimentaliteetti, Raban uskoo. Yli 70 vuotta holokaustin jälkeen ei voi enää elää kuin uhri. Useimmat israelilaiset sitä tuskin edes haluavatkaan, Raban tuumaa.
 Rabanin oppilaat uskovat, että koulun opetusmetodi lisää suvaitsevaisuutta.
 – Mitä enemmän oppii muista ihmisistä, sitä paremmin alkaa ymmärtää muita, Peleg sanoo. Hän koki myönteisenä sen, että hän tutki ihmisiä natseilta pelastaneen katolisen nunnan vaiheita
 Voiko Israel myydä aseita diktaattoreille?
 Rabanin huomauttaa, että juutalaisilla on yhä tarve hakea oikeudenmukaisuutta ja saada jonkinlainen päätös holokaustille. Siihen liittyy sureminen, natsien anastaman omaisuuden palauttaminen, korvausten maksaminen sekä natsisotarikollisten vieminen oikeuteen, jos heitä on vielä elossa.
 Osa samaa tilinteon prosessia voi olla myös myöhempien sukupolvien pohdinta siitä, voiko Israel olla turvapaikka sotarikollisille tai myydä aseita diktaattoreille.
 – Pitäisikö meillä olla holokaustin tuhkista nousseen juutalaisvaltion moraali? Vai pitäisikö meidän olla kuin mikä muu maa hyvänsä, jolla on ollut huonot ja hyvät aikansa?
 Rabanin oma vastaus on ensinmainittu
 .
 Oppilaita ryntäsi paikalle, kun Amos Rabania kuvattiin Lady Davisin lukion sisäpihalla. Heidi Levine
 Holokausti kytkeytyy maahanmuuttokeskusteluun
 Euroopassa lisääntyneeseen antisemitismiin opettaja Raban pitää vastauksena koulutusta. Kukaan ei synny rasistiksi.
 – Täytyy rakentaa siltoja, tehdä monikulttuurisia projekteja, tavata juutalaisia, muslimeita, romaneja, rikkaita, köyhiä. On opittava tuntemaan joku, joka on erilainen. Yleensä sen jälkeen ei tunnu kovin hyvältä vihata heitä, Raban kuvaa.
 Hän muistuttaa, että israelilaisilla itselläänkin on vastaavia ongelmia esimerkiksi laittomasti maahan tulleiden siirtolaisten suhteen kuin eurooppalaisilla.
 –  Eräs israelilaispoliitikko sanoi,  että he ovat kuin syöpä Israelin vartalossa. Jotkut historioitsijat sanoivat: Tiedäthän, mistä tuo lause tulee? Saksalaiset näkivät juutalaiset niin. Tällä henkilöllä ei selvästikään ole historiallista ymmärrystä, Raban sanoo.
 Lue lisää:
 "Moni maa yrittää vääristellä holokaustin historiaa" – Historiantutkijoita syytetään kansakuntien hajottamisesta
 CNN:n kysely: Juutalaisvastaisuus yhä voimissaan Euroopassa – juutalaisten valtaa pidetään liian suurena
 ”Puolalaiset imevät antisemitismin äidinmaidossaan” – israelilaisministerin kommentit raivostuttavat Puolassa

Israelin koulut ottivat holokaustiopetukseen oppia Suomesta – "Kansanmurhaopetuksessa vaarana on viha"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Onko Suomi yhä maailman onnellisin maa? Onnellisuusraportti julkaistaan
 Pitääkö Suomi paikkansa maailman onnellisimpana maana? Suomi on ollut aina listauksen kärkikahinoissa, mutta  viime vuonna  raportti sijoitti meidät korkeimmalle korokkeelle. YK:n teettämä maailman onnellisuusraportti (World Happiness Report) julkaistaan tänään kello 7.00.
 Kouvola mukaan huumevertailuun – paljastui heti amfetamiinipääkaupungiksi
 Kouvola pohtii keinoja karistaa tuore amfetamiinikaupungin maine. Petri Niemi / Yle
 THL julkaisi viime viikolla  vertailun huumeidenkäytöstä Suomessa . Amfetamiinin käyttö nousi uuteen ennätykseen, ja suhteellisesti  eniten käyttäjiä oli Kouvolassa , joka oli ensimmäistä kertaa mukana tutkimuksessa. Kaupunki aikoo yhdistää voimansa poliisin ja päihdealan asiantuntijoiden kanssa parantaakseen huumetilannetta.
 Hallituksensa kaatanut Juha Sipilä Ylen puheenjohtajatentissä
 Juha Sipilä Seppo Samuli / Lehtikuva
 Ylen puheenjohtajatentissä on tänään vuorossa keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä. Tentti näytetään suorana Areenassa ja TV1:llä kello 21 tänä iltana. Ennen tenttiä kerromme,  mistä asetelmista keskusta lähtee vaalikamppailuun .
 Korkeakoulujen yhteishaku alkaa
 Yle
 Yhteishaku yliopistoihin ja ammattikorkeakouluihin alkaa tänään. Yhteishaku järjestetään kaksi kertaa vuodessa, keväällä ja syksyllä. Yhteishaku päättyy 3. huhtikuuta.  Katso eri korkeakoulujen sisäänpääsyprosentit tästä.
 Ylioppilaskirjoituksissa on puolestaan tänään vuorossa vieraan kielen pitkä oppimäärä.
 Lännestä leviää saderintama
 Yle Sää
 Tänään päivällä lännestä saapuu saderintama, joka liikkuu koko maan yli itään. Sateet tulevat enimmäkseen lumena, etelässä myös räntänä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Onko Suomi edelleen onnellinen, Kouvolassa paljon amfetamiinia, luvassa lunta ja räntää


Summary: Suosittu valokuvienjakopalvelu ujuttautuu mukaan verkkokauppaan.

Instagram lisää palveluunsa ostonappulan, jolla käyttäjä voi muutamalla klikkauksella ostaa kuvassa näkevänsä tuotteen. Uusi toiminto tällä hetkellä kokeilukäytössä Yhdysvalloissa,  yhtiö tiedotti tiistaina.
 Ostonappulan painaminen avaa uuden ikkunan, jossa tiedustellaan esimerkiksi tuotteen sopivaan kokoa, mieleistä väriä ja maksutapaa. Kaupat voi tehdä loppuun saakka ilman poistumista sovellutuksesta. Instagramin mukaan käyttäjän syöttämät tiedot tallennetaan tulevaa käyttöä varten.
 Ostonappulan avulla Instagram pyrkii pääsemään osalliseksi alati kasvavasta verkkokaupasta. Nähtäväksi jää, miten valmiita kuluttajat ovat antamaan luottokorttitietojaan yhtiölle, jonka omistaa tietovuodoissa viime vuosina ryvettynyt Facebook.
 Lue lisää:
 Instagramin uusi IGTV pyrkii houkuttelemaan somejulkkiksia ja nuoria pois Youtubesta jopa tunnin mittaisilla videoilla
 Instagram puuttuu verkkokiusaamiseen uuden filtterin avulla

Näitkö jotain kivaa Instagramissa? – Kohta voit ostaa sen napin painalluksella


Summary: THL julkaisi viime viikolla tilaston muutaman eri huumausaineen käytöstä Suomen kaupungeissa. Amfetamiinin käytön osalta Kouvola oli vertailun ykkönen.

Tästä on kyse THL:n tutkimuksen mukaan amfetamiinia käytettiin viime vuonna eniten Kouvolassa. Ehkäisevän päihdetyön koordinaattorin mukaan ilmiötä on ennakoitu lisääntyneen kannabiksen käytön myötä. Kaupungissa aloittaa kevään aikana uusi ehkäisevän päihdetyön työryhmä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  viime viikolla julkistamat huumetilastot  eivät olleet Kouvolan kannalta mukavaa luettavaa. Kouvola on nimittäin noussut suurten kaupunkien välisessä vertailussa piikkipaikalle amfetamiinin käytössä.
 Kouvolassa huumejäämien määrä jätevedessä oli kaikkiaan 169,3 milligrammaa tuhatta asukasta kohden. Toiseksi suurimmat amfetamiinijäämät löytyivät Lahdesta ja kolmanneksi suurimmat Kotkasta. Ylipäätään amfetamiinin käyttö nousi Suomessa viime vuonna uuteen ennätykseen.
 Kouvola oli nyt ensimmäistä kertaa mukana vertailussa. Aiemmin Suomen "amfetamiinipääkaupunkina" on pidetty naapurikaupunki Lahtea, ja huumeidenkäytön lisääntyminen siellä ja muualla Etelä-Suomen kaupungeissa näkyy väistämättä myös Kouvolassa.
 Ennusmerkkejä
 Laura Sillanpää  aloitti vuoden alussa Kouvolan ensimmäisenä kokopäiväisenä ehkäisevän päihde- ja mielenterveystyön koordinaattorina. Ennen sitä hän ehti toimia nuorten parissa kaupungin ehkäisevässä päihdetyössä 15 vuoden ajan.
 Hän on pannut merkille, miten nuorten suhtautuminen huumausaineisiin on muuttunut sallivammaksi. Kouvolan sijoittuminen kärkeen amfetamiin käytössä ei siis tullut suurena yllätyksenä.
 – Huoli on ollut aiemmin kannabiksen käytössä. Samalla olemme pohtineet, milloin se alkaa näkyä muissakin huumausaineissa. Jotkut vain kokeilevat ja lopettavat siihen, mutta toiset siirtyvät muihin aineisiin. On ollut se huoli, että myös suonensisäisten huumeiden käyttö lisääntyy ajan myötä, sanoo Sillanpää.
 Käyttöä piilossa
 A-klinikkasäätiön ylilääkäri  Markus Partanen  sanoo, että amfetamiinin käyttäjiä on näkynyt jonkin verran Kouvolan hoitolaitoksissa, mutta ei silmiinpistävästi. Hän muistuttaa, että suuri osa amfetamiinia käyttävistä ei hakeudu avun piiriin.
 – Voi olla, että he eivät koe sitä ongelmaksi ja he ovat niin sanottuja viihdekäyttäjiä. Tai sitten ilmiö on vielä niin uusi, että he eivät ole ehtineet lähteä hakemaan apua, Partanen sanoo.
 Ylilääkäri ei osaa sanoa yhtä tiettyä syytä siihen, miksi juuri Kouvolassa käytettiin viime vuonna eniten amfetamiinia.
 Metamfetamiiniin verrattuna amfetamiini ei ole yhtä haitallinen, mutta Partanen sitä silti hyvin vaaralliseksi huumeeksi. Amfetamiini nostaa esimerkiksi ruumiin lämpötilaa ja kuormittaa sydäntä. Suonensisäisesti käytettynä siihen liittyy myös infektioita. Amfetamiinin käyttö ei välttämättä näy kovin helposti esimerkiksi työkavereille.
 – Jos käyttö riistäytyy käsistä, alkaa se tehdä jo näkyvämpiä haittoja. Mutta pienemmät annokset harvemmin käytettynä voivat olla hyvinkin pitkään piilossa esimerkiksi perheenjäseniltä, sanoo Partanen.
 Ennaltaehkäisyä työryhmällä
 Kouvolassa ryhdytään ratkomaan huumausaineiden ja ylipäätään päihteiden käytön aiheuttamia ongelmia satsaamalla ennaltaehkäisyyn.Kevään aikana työnsä aloittaa ehkäisevän päihdetyön työryhmä, jonka on tarkoitus linjata tavoitteet päihdetyölle ja keinot tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Kaupungin mukaan ehkäisevän päihdetyön keinovalikoima on laaja. Siihen voi sisältyä esimerkiksi tiedottamista ja yhteistyötä päihteiden saatavuuden rajoittamiseksi sekä kuntalaisten yleiseen hyvinvointiin vaikuttamista.
 Työryhmässä ovat kaupungin lisäksi mukana muun muassa poliisin, Kymsoten sekä eri järjestöjen edustajia. Mukana on myös kokemusasiantuntija.
 THL:n tutkimuksessa vertailtiin Suomen suurimpien kaupunkien jätevesistä löytyneitä huumejäämiä. Vertailussa mukana olleet huumausaineet olivat amfetamiini, metamfetamiini, kokaiini ja ekstaasi.
 Huumeiden kokonaiskäytössä Kouvola oli sijalla kolme Helsingin ja Lahden jälkeen.

Kouvola pääsi mukaan huumevertailuun - paljastuikin heti  Suomen uudeksi amfetamiinipääkaupungiksi


Summary: Tästä päivästä lähtien valoisaa aikaa on pohjoisella pallonpuoliskolla pimeää enemmän. Kerro jutun lopussa havaintosi muista kevään merkeistä.

Tästä on kyse Kevätpäiväntasaus on hetki, jolloin aurinko siirtyy taivaanpallon eteläiseltä puoliskolta pohjoiselle. Kevätpäiväntasauksen aikaan päivä ja yö ovat kaikkialla maapallolla suunnilleen yhtä pitkät. Pohjoisnavalla alkaa puolen vuoden pituinen päivä ja etelänavalla yö. kevätpäiväntasaus on maaliskuun 19.-21. päivä. Lähde: Tähtitieellinen yhdistys Ursa
 Kevätpäiväntasauksen hetkellä aurinko siirtyy eteläiseltä tähtitaivaalta pohjoiselle ja Suomessa voidaan viimein huokaista helpotuksesta: "Pitkä ja pimeä talvi on viimein selätetty".
 Tästä päivästä eteenpäin valo lisääntyy kohisten ja päivä on puolen vuoden ajan pidempi kuin yö.
 Mutta onko kevät oikeasti jo alkanut? Ylen meteorologi Toni Hellinen ei aivan vielä uskalla tätä luvata, mutta pitää sitä kuitenkin todennäköisenä.
 Jos lämpösumma laskisi pakkasen puolelle, niin jouduttaisiin kevään alkaminen perumaan.   Toni Hellinen, Ylen meteorologi
 – Kyllähän säässä kevään tuntua on. Jos katsotaan lähipäivien lämpötiloja, niin etenkin Etelä-Suomessa vuorokauden keskilämpötila on keskimäärin jo plussan puolella.
 Aivan näin yksinkertaista niin sanotun termisen kevään määritteleminen ei kuitenkaan ole vaan vaatii vuorokauden keskilämpötilan ja niin sanotun lämpösumman seuraamista. Tehtävässä joudutaankin Hellisen mukaan aina turvautumaan jälkiviisauteen.
 – Jos nyt vielä sattuisi tulemaan pidempi kylmä jakso, niin se nollaisi tämän plus-lämpötiloista kertyneen lämpösumman. Jos lämpösumma laskisi pakkasen puolelle, niin jouduttaisiin kevään alkaminen perumaan. Mutta jos kylmää jaksoa ei ehdi tulla, niin kevät on saattanut jo alkaa jokunen päivä sitten Etelä-Suomessa.
 Täsmällinen tasaushetki koittaa juuri ennen puolta yötä
 Tänä vuonna oli hyvin likellä sekin, että kevätpäiväntasausta olisi juhlittu vasta keskiviikkona 21.3. Tasauksen täsmällinen hetki on nimittäin vain kaksi minuuttia ennen puolen yön.
 Kevätpäiväntasaus on Suomessa ollut 20.3. vuodesta 2016 lähtien. Helsingin yliopiston almanakkatoimiston mukaan vuodesta 2052 lähtienkevätpäivätasaus voi olla jopa 19.3., kunnes vuodesta 2100 lähtien se palaa takaisin välille 20.–21.3.
 Ajoituksella voi olla merkittäviä vaikutuksia esimerkiksi  pääsiäisen ajankohtaan .
 Etelässä monia kevään merkkejä jo ilmassa
 Tiistaina Helsingin Vuosaaressa kulkijoita ilahduttivat ensimmäiset leskenlehdet. Esimerkiksi Varsinais-Suomesta ja Satakunnasta löytyy jo täysin lumettomia alueita.
 – Etelä- ja Länsi-Suomessa lunta on paikoin jopa hieman tavanomaista vähemmän. Muualla maassa lunta kyllä vielä on ja etenkin Itä- ja Pohjois-Suomessa paikoin jopa tavanomaista enemmän eli puhutaan yli metrin paksuisista kinoksista, Hellinen jatkaa
 Yksi varma kevään merkki tulee silti meteorologillekin mieleen.
 – Ehkä pyörällä, kun tulee töihin, niin huomaa, että lumet ovat jo lähteneet ja paikoin on jo käyty lakaisemassa hiekotushiekkoja.
 Voit keskustella aiheesta ja kevään merkeistä tämän jutun alla keskiviikkona kello 22:00 asti.

Tänään voi huokaista helpotuksesta: päivä on nyt yötä pidempi – ensimmäiset leskenlehdet kukkivat jo


Summary: Puoluejohtaja Juha Sipilä on tänään Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:ssä klo 21.

Juha Sipilä  on tehnyt ratkaisunsa.
 Kesärannan tiedotustilaisuudessa toimittajien ja televisiokameroiden eteen astuu epäonnistunut pääministeri, mutta tilaisuuden lopettaa vaalitaisteluun lähtenyt keskustan puheenjohtaja.
 – Kuuntelin tarkkaan, mitä sisäinen ääneni sanoo. Johtopäätökseni on, että hallitukseni on jätettävä eronpyyntö, Sipilä sanoo.
 Moni yllättyy, oppositio ja myös hallituskumppani kokoomus, jonka kanssa keskusta oli sopinut, että puolueet päättävät yhdessä, miten epäonnistunut uudistus haudataan.
 Erityisesti kokoomuksen viljelemä sanonta ”kepu pettää aina” näyttää taas tulleen toteen.
 Keskustan kenttäväkeä mutina ei kiinnosta. Puoluetta painanut hallitusvastuu ja epäonninen sote-kompromissi kokoomuksen kanssa ovat nyt historiaa.
 Viimeinkin puolue on ottanut aloitteen omiin käsiinsä.
 Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä on tänä iltana haastateltavana Ylen tentissä. Voit katsoa tentin suorana Yle Areenassa tai TV1:ssä kello 21.
  Keskustan feeniks-lintu nousee sote-tuhkasta
 Keskustalaiset halusivat maalata kuvan hallituksen kaatamisesta käännekohtana, jossa puolue nousee kuin feeniks-lintu sote-uudistuksen jälkeensä jättämästä tuhkasta.
 Hallituksen kaatumisen jälkeen  sosiaalisessa mediassa levisi keskustalaisten hurmoksellisia päivityksiä  vaalitilaisuuksista ympäri Suomen. Apatia oli vaihtunut iloon ja innostukseen, somessa vakuuteltiin.
 Uudelleen herännyt taistelutahto oli varmasti ainakin osin aitoa. Keskustassa osataan innostaa puolueen kenttäkoneistoa myös vaalitappion uhatessa.
 Samalla tavalla uutta intoa haettiin presidentinvaalien alla, kun puolueen ehdokas  Matti Vanhanen  esiintyi edukseen Ylen vaalitentissä.
  Keskustalaiset olivat vakuuttuneit a siitä, että tentti oli apeasti sujuneen kampanjan käännekohta. Pääministerin haastattelutunnilla Sipilä puhui ”Vanhas-hurmoksesta”.
 Vanhanen jäi viidenneksi, riidoissa keskustasta eronneen  Paavo Väyrysen  taakse.

  Suomi kuntoon, keskusta vaihtoon?
 Keskustan kenttäkoneisto tarvitsi tällä kertaa käynnistykseen koko hallituksen kaatamista, sillä puolueen tilanne ennen eduskuntavaaleja on harvinaisen synkkä.
 Päivää ennen hallituksen kaatumista  Yle julkaisi puoluekannatusmittauksen , jossa keskustan kannatus oli alhaisempi kuin vuoden 2011 katastrofivaaleissa, joissa keskusta menetti 16 paikkaa.
 Silloin tappion taustalla olivat Euroopan unionin talouskriisin tukipaketit ja pitkään vellonut vaalirahoitusskandaali. Nyt selkein syy puolueen ongelmiin on liian kokoomuslaiseksi mielletty politiikka.
 Keskustalaisilla on ollut aikaa pohtia huonoa kannatuskehitystä, mutta edelleen päällimmäinen tunne on hämmennys.
 Viime vaalien alla puolue lähti kampanjoimaan Suomi kuntoon -rallatuksen tahtiin.
 Politiikan ulkopuolelta keskustan johtoon noussut yritysjohtaja Juha Sipilä oli tullut pelastamaan Suomen keskenään riiteleviltä poliitikoilta, joiden vahtivuorolla talous sakkasi, työttömyys kasvoi ja sote-uudistus kaatui.
 Neljä vuotta myöhemmin Suomessa talous kasvaa ja työllisyys paranee – mutta sote-uudistus kaatui taas.
 Suomea on silti pantu kuntoon kuten luvattiin, keskustalaiset sanovat.
 Miksi äänestäjien kiitosta ei kuulu?
 Keskustalaisuuden juurilla
 Keskustan ideologisena isänä pidetään  Santeri Alkiota , jonka viime vuosisadan alussa perustaman maalaisliiton tärkeimpänä tavoitteena oli maaseudun köyhän väestön puolustaminen.
 Agraaripuolueesta on kuoriutunut vuosikymmenten ajan Suomea hallinnut yleispuolue, mutta keskustalaiset vannovat edelleen alkiolaisuuden nimeen.
 Köyhän asia ja kasvukeskusten ulkopuolisen Suomen puolustaminen on monen keskustalaisten identiteetin syvää ydintä.

 Hallituskauden aikana keskustassa on kipuiltu sitä, että pääministerin johdolla on tehty politiikkaa, jossa alkiolaisuus näyttää jääneen talouden tasapainottamisen jalkoihin.
 Sipilää on tämän pääministerikauden aikana lyöty Alkiolla päähän niin monta kertaa, että ”köyhän asia” mainitaan Sipilän vaalikirjassakin hieman turhautuneeseen sävyyn:
 – Välillä tuntuu, että Santeri Alkiosta muistetaan yksi asia; ”köyhän asia”. Köyhän asia on aina ollut minulle äärimmäisen tärkeä ja se on sitä keskeisintä alkiolaisuutta. Haluan kuitenkin korostaa, että alkiolaisuus on paljon muutakin, Sipilä kirjoittaa helmikuussa ilmestyneessä kirjassaan.
 Sipilä mainitsee Alkion ajattelun muina keskeisinä pilareina sivistyksen, yrittäjyyden, ylisukupolvisuuden, edistyksellisyyden ja eurooppalaisuuden.
 Erityisesti ylisukupolvisuutta Sipilä korostaa: maa on jätettävä seuraavalle sukupolvelle aiempaa paremmassa kunnossa.

 Hallituskauden leikkaukset painavat keskustaa
 Väittely alkiolaisuuden tulkinnasta ei kuitenkaan muuta sitä, että monet hallituskauden aikana tehdyt säästötoimet ovat osuneet juuri heikoimmassa asemassa oleviin suomalaisiin.
 Eläkeläisten ja työttömien perusturvaa heikennettiin indeksijäädytyksillä ja -leikkauksilla. Kilpailukykysopimuksen lomarahaleikkaukset puolestaan suututtivat julkisen puolen työntekijät. Päinvastaisista lupauksista huolimatta myös koulutusmäärärahoista ja opintotuesta leikattiin.
 Keskustan valtakaudella myös maaseudun tyhjeneminen ja maatalouden ahdinko ovat jatkuneet.

 Keskustan kannatukselle säästöpäätökset ovat tienneet kylmempää kyytiä kuin hallituskumppani kokoomukselle. Tätä selittää pääministeripuolueen aseman lisäksi erilainen kannattajakunta.
 Hyvin toimeentulevan kokoomuslaisen arjessa leikkaukset ovat näkyneet vain uutisotsikoissa. Monilla keskustan pienituloisilla kannattajilla ne tuntuvat suoraan omassa taloudessa.
 Kannatusmittausten mukaan moni keskustan kannattaja  aikoo siirtyä katsomoon  erityisesti keskustalle tärkeillä alueilla Oulussa ja Itä-Suomessa.
 Keskustan johdossa tunnustetaan, että hallituskauden aikana tehdyt säästöpäätökset ovat olleet vaikeita, mutta niitä on perusteltu välttämättömiksi.
 Vaikeiden päätösten piti jäädä hallituskauden alkuun
 Vaikeimmat säästöpäätökset hallitus teki heti kautensa alussa.
 Keskustan pelikirjan mukaan hallitus olisi pystynyt vaalikauden loppua kohden lepyttelemään äänestäjiä tulonsiirroilla sen jälkeen, kun julkinen talous on ensin saatu vakaammalle pohjalle.
 Hallituskauden puolivälissä Sipilä puki tämän sanoiksi ilmoittamalla saneerausvaiheen päättyneen. Seuraavaksi siirryttäisiin kehitysvaiheeseen.
 Julkisen talouden vahvistuminen ja Sipilän puheisiin hiipinyt huoli eriarvoistumisesta näkyivät myös budjettineuvotteluissa. Esimerkiksi pienituloisimmille eläkeläisille maksettavaa takuueläkettä korotettiin, pienimpiä sairauspäivärahoja nostettiin ja tutkimusrahoitusta lisättiin.
 Sipilän pääministerikausi jätti lommon keskustan imagoon
 Äänestäjiltä saneerausvaiheen päättyminen jäi huomaamatta. Sen sijaan Sipilän naama tuli tutuksi milloin minkäkin hallituksen kiistanalaisen päätöksen selittäjänä.
 Hallituksen toimista pillastuneet työmarkkinajärjestöt kokoontuivat toreille ja uhkasivat työtaisteluilla. Turvapaikanhakijoiden määrä räjähti kasvuun heti hallituskauden alussa. Sote-uudistus oli jatkuvasti vaikeuksissa, ja valinnanvapausvääntö kokoomuksen kanssa ajoi keskustalaiset hermoromahduksen partaalle.
 Kuntavaaleissa keskusta kärsi vaalitappion. Välillä koko hallitus huojui, mutta pysyi pystyssä vain erikoisen loikkausoperaation avulla, kun siniset irtaantui perussuomalaisista.
 Sipilän aiemmin puhtoinen julkisuuskuva tahriintui nopeasti. Loppuvuodesta 2016 Sipilä hermostui jääviysepäilyistä, joista kerrottiin Ylen uutisissa.
 Sähköpostipommitus Ylen toimittajalle johti  kuukausia jatkuneeseen kohuun . Sen seuraukset näkyvät äänestäjien mielikuvissa edelleen siitä huolimatta, että eduskunnan oikeusasiamies  antoi Sipilälle jääviyssepäilyistä puhtaat paperit .
 Myös Sipilä itse myöntää imagoonsa liittyvät ongelmat.  Vuonna 2017 hän sanoi Ykkösaamussa , että "itsestäni on tehty ahne oman edun tavoittelija ja on selvää, että se näkyy niin omassa kuin puolueen kannatuksessa".
 Kuuden suurimman puolueen imagovertailussa  keskusta on pudonnut viimeiselle sijalle . Aiemmin perää pitänyt perussuomalaiset on mennyt ohi.
 Puolue on pysynyt Sipilän tukena, mutta jatko riippuu vaalituloksesta
 Kompuroinnistaan huolimatta Sipilä on onnistunut pitämään keskustaväen tiukasti ruodussa.
 Sotkamon puoluekokouksessa kesällä 2018 ei ilmaantunut vakavasti otettavia haastajia, ja  Sipilä valittiin selvin luvuin kahden vuoden jatkokaudelle .
 Tuleviin eduskuntavaaleihin keskusta käy yhtenäisenä Sipilän takana, mutta tulosillan jälkeen tilanne voi muuttua.
 Selvä vaalitappio johtaisi todennäköisesti puheenjohtajan vaihtamiseen jo ennen Vantaalla vuonna 2020 järjestettävää puoluekokousta.

 Hallitusyhteistyö kokoomuksen kanssa alkaa riittää
 Tulevia eduskuntavaaleja keskustalaiset ovat kutsuneet kohtalon vaaleiksi sekä keskustalle että maaseudulle.
 Vaalitaktiikaksi on valittu  pelottelu sinipunahallituksella , joka olisi keskustalaisten mukaan turmioksi kasvukeskusten ulkopuoliselle Suomelle.
 Hallituksen kaatamisesta alkaneen viimeisen rynnistyksen lopputuloksena voi olla torjuntavoitto. Sellaiseksi voitaisiin laskea kannatusmittauksia parempi vaalitulos ja kokoomuksen päihittäminen.
 Toiseksi suurimpana puolueena keskusta voisi lähteä muodostamaan SDP:n kanssa sitä punamultahallitusta, jota keskustavaikuttajat toivoivat jo  Ylen kyselyssä syksyllä .
 Punamultahaaveiden taustalla on täydellinen tympääntyminen yhteistyöhön kokoomuksen kanssa.
 Hallituksessa kokoomuksen kanssa on tehtävä kokoomuslaista politiikkaa ja äänestäjät antavat siitä tukkapöllyä. Kannatuksen laskiessa keskustan eduskuntaryhmässä syyttävä sormi on osoittanut usein kokoomuksen suuntaan.
 Keskustalaisten onkin ollut vaikea hillitä vahingoniloaan, kun hallitusvastuu on hoivakohun myötä purrut myös kokoomuksen kannatukseen.
 Vaalilupauksena sosiaalipolitiikkaan panostaminen
 Äänestäjiä keskusta houkuttelee taakseen  lupaamalla esimerkiksi indeksijäädytysten lopettamista , takuueläkkeen nostoa ja nuorten syrjäytymiseen tarttumista.
 Puolue toistaa sanomaa siitä, että leikkausten aika on nyt ohi, ja seuraavalla hallituskaudella voidaan tarttua eriarvoistumiskehityksen pysäyttämiseen.
 Muiden puolueiden tapaan keskustan lupausten taustalla on tavoite työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin.
 Ilmastopolitiikassa puolue tarjoaa "realistista vihreyttä" , joka ei häiritsisi autoilevaa ja lihaa syövää äänestäjää.
 Konkarit jättävät eduskunnan
 Vaaleissa keskustan tilannetta vaikeuttaa se, että monet  keskustan iäkkäät ääniharavat jättäytyvät eduskunnasta .
 Ikoniset hahmot  Seppo Kääriäistä  ja  Mauri Pekkarista  myöten ovat keränneet aiemmissa vaaleissa suuren äänipotin, jonka haalimisessa nuoremmilla ja tuntemattomammilla ehdokkailla on iso työ.
 Toisaalta keskustan sukupolvenvaihdos on pidemmällä perpektiivillä varmasti puolueelle hyväksi. Keskustan eduskuntaryhmän 55 vuoden keski-ikä on ollut huomattavasti korkeampi kuin muilla eduskuntapuolueilla.
 Eduskuntaryhmälle nuorennusleikkaus voi olla tarpeellinen, mutta tuskallista se on varmasti.
 Mikäli Sipilän viimeisin temppu ei onnistu nostamaan kannatusta, eduskuntaryhmästä voi lähteä jopa 15 paikkaa.
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit

Suomi kuntoon, hallitus kumoon – tällainen puolue on keskusta


Summary: Keskustan kannatus heikkeni helmikuun 14,7 prosentista 14,3 prosenttiin.

SDP:n etumatka kokoomukseen on kasvanut viime kuusta  Helsingin Sanomien gallupissa .
 Maaliskuun mielipidemittauksen mukaan SDP:n johto on kasvanut helmikuun 2,2 prosenttiyksiköstä 2,9 prosenttiyksikköön.
 SDP keräisi nyt 21 prosentin ja kokoomus 18,1 prosentin äänisaaliin. Keskustan kannatus heikkeni helmikuun 14,7 prosentista 14,3 prosenttiin eli hallituksen eroaminen ei ole nostanut puolueen kannatusta.
 Ylen 7. maaliskuuta julkaisemassa gallupissa tulokset olivat samansuuntaiset. Tämä huolimatta siitä, että Ylen gallupkysely tehtiin ennen kuin hallitus erosi ja Helsingin Sanomien gallup on tehty sen jälkeen. Helsingin Sanomien kysely tehtiin 18. helmikuuta ja 15. maaliskuuta välisenä aikana .
 Ylen kyselyssä  keskeisin ero HS-gallupiin on kokoomuksen kannatuksessa. Ylellä se on noin kaksi prosenttiyksikköä matalampi eli 16,2 prosenttia.
 Neljänneksi suosituin puolue HS-gallupissa on vihreät 14 prosentin kannatuksella ja viidenneksi suosituin perussuomalaiset 11,1 prosentin kannatuksella. Ylen kyselyssä perussuomalaisten kannatus oli kaksi prosenttiyksikköä korkeampi.
 Aiheesta lisää:
 Ylen kannatusmittaus: SDP repäisi hurjan eron kokoomukseen – perussuomalaisille Halla-ahon kauden ennätyslukemat

HS-gallup: SDP kasvattanut kannatustaan suhteessa kokoomukseen


Summary: Vallanvaihto ei onnistu ilman sotilaiden laajamittaista tukea.

Venezuelan oppsitiojohtaja ja väliaikaiseksi presidentiksi julistautunut  Juan Guaido  lupaa, että puolta vaihtavat sotilaat saavat pitää sotilasarvonsa, kun uusi hallitus on vallassa.
 Näin hän pyrkii saamaan lisää sotilaita puolelleen.
 Viimeisen kuukauden aikana noin 1000 sotilasta ja poliisia on vaihtanut puoltaan presidentti  Nicolas Maduron  joukoista Guaidon leiriin.
 Maduron tuki armeijassa on kuitenkin vahva ja oppositio tietää, että vallanvaihto ei onnistu ilman sotilaiden laajamittaista tukea.
 Korkea-arvoisia sotilaita Maduron joukoista ei ole lähtenyt

Venezuelan oppositio yrittää houkutella sotilaita vaihtamaan leiriä


Summary: Tutkija: olisi hyvä tunnistaa kannabiksen käyttöön liittyvät mielenterveydelliset riskit.

skitsofrenia ja psykoottispiirteiset häiriöt

Laajassa kansainvälisessä tutkimuksessa saatiin näyttöä, että päivittäinen kannabiksen käyttö eli esimerkiksi marijuanan polttaminen ainakin kolminkertaistaa riskin joutua psykoosiin.
 Riskiä kasvattaa erityisesti vahvojen kannabistuotteiden kuten ”skunkin” käyttäminen.
 ”Skunk” sisältää yli kymmenen prosenttia psykoaktiivista ainesosaa tetrahydrokannabinolia eli THC:tä, ja voi aiheuttaa jopa viisinkertaisen riskin joutua psykoosiin.
 THC voi siis aiheuttaa psykoottisia oireita kuten hallusinaatioita, harhakuvitelmia ja vainoharhaisuutta.
 – Kun kannabiksen käyttöä ollaan eri puolilla maailmaa laillistamassa ja ottamassa sitä lääkinnälliseen käyttöön, olisi hyvä tunnistaa myös kannabiksen käyttöön liittyvät mielenterveydelliset riskit, toteaa tutkimusta johtanut  Marta di Forti  King's College Lontoon instituutista.

Päivittäinen kannabiksen käyttö jopa viisinkertaistaa psykoosin riskin


Summary: Hollantilaissyyttäjät etsivät raitiovaunuammunnan motiivia

Hollantilaissyyttäjät sanoivat tiistaina, että he tutkivat edelleen ammuskelun mahdollista terroristista motiivia. Muitakaan motiiveja ei ole suljettu pois tutkimuksesta.
 Utrechtissa raitiovaunussa tapahtuneessa ampumavälikohtauksessa maanantaina kuoli kolme ihmistä ja viisi haavoittui.
 Turkkilaissyntyinen 37-vuotias mies on pääepäilty. Hänet pidätettiin maanantaina seitsemän tuntia kestäneen etsintäoperaation jälkeen.
 Maanantaina pidätettiin myös kaksi muuta henkilöä, mutta heidät on vapautettu.
 Tiistaina pidätettiin neljäs tapaukseen mahdollisesti liittyvä henkilö. Syyttäjien mukaan hänen osuuttaan ammuntaan selvitetään parhaillaan.
 Julkisuudessa on esitetty, että mahdollinen motiivi tapahtuneelle on turkkilaissyntyisen miehen henkilökohtainen kosto.
 Syyttäjät pitävät kuitenkin hyvin mahdollisena että kyseessä on terrori-isku. Siihen viittaavat ammunnan luonne ja pakoautosta löytynyt kirje.
 Aiheesta lisää:
 Utrechtin ammuskelun taustalla perheriita? Mediatietojen mukaan yksi uhreista oli epäillyn täti, joka ei antanut ampujalle rahaa   Toimittajalta: Terrorismia vai ei? Huhumylly pyörii Utrechtin epäillyn ampujan naapurustossa

Neljäs Utrechtin ampumavälikohtaukseen mahdollisesti liittyvä henkilö on pidätetty


Summary: Puolueita uhkaa rangaistus, jos ne käyttävät esimerkiksi Facebook-profiileista imettyä tietoa.

Poliittiset puolueet eivät saa käyttää kansalaisista laittomasti kerättyä tietoa vaalikampanjoissa. EU-maat sopivat tiistaina rajoituksista, jotka tulevat voimaan nopeasti.
 Uusien sääntöjen myötä eurooppalaisille puolueille tai järjestöille voidaan määrätä rahallisia sanktioita, jos ne vaikuttavat tai yrittävät vaikuttaa EU-vaalien tulokseen käyttämällä hyväkseen tietoja, jotka on kerätty rikkomalla tietosuojaa.
 Sakot määrää viime kädessä eurooppalaisviranomainen (Authority for European Political Parties), ja ne voisivat olla suuruudeltaan viisi prosenttia rikkojan vuosittaisesta budjetista.
 Täsmäkampanjointiin herättiin Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien jälkeen. Cambridge Analytican kerrotaan hankkineen luvatta kymmenien miljoonien Facebook-profiilien tiedot.

EU haluaa välttää USA:n presidentinvaalien metkut – laittomasti kerättyä tietoa ei saa käyttää vaalikampanjoissa


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi miehen kolmeksi vuodeksi ja kymmeneksi kuukaudeksi vankeuteen.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut 19-vuotiaan miehen kolmesta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Yksi hyväksikäytöistä kesti oikeuden mukaan 7,5 kuukautta. Lisäksi mies tuomittiin törkeästä raiskauksesta, kahdesta alkoholirikkomuksesta ja kiristyksen yrityksestä.
 Teot tapahtuivat viime vuonna Helsingissä.
 Uhrit olivat 14–15-vuotiaita. Pisimpään kestäneessä tapauksessa mies oli oikeuden mukaan noin kymmenen kertaa sukupuoliyhteydessä uhrin kanssa. Hän myös otti tytöstä alastonkuvia ja uhkasi levittää kuvia, ellei tyttö maksa 300:a euroa. Oikeuden mukaan hän tarjosi kahdelle muulle uhrilleen alkoholia ja raiskasi toisen väkivaltaa käyttäen.
 Mies tuomittiin kolmen vuoden ja kymmenen kuukauden vankeuteen.
 Aiheesta aiemmin:
 Nuori mies vangittiin Helsingissä törkeistä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista  (5.12.2018)

19-vuotias mies käytti hyväksi kolmea teini-ikäistä tyttöä Helsingissä – kiristi yhtä uhreista alastonkuvilla


Summary: Oikeus katsoi, ettei Merja Kasoi ollut tietoisesti harhauttanut lapsilisäasioissa.

Helsingin hovioikeus hylkäsi käräjäoikeuden tapaan eläkevakuuttaja Kevan entisen toimitusjohtajan  Merja Kasoin  (entinen Ailus) petossyytteen.
 Syyttäjä vaati Kasoille ehdollista vankeutta törkeästä petoksesta perusteenaan se, että Kasoin tilille maksettiin Norjasta lapsilisiä vielä sen jälkeen, kun hän muutti Suomeen. Syyttäjä katsoi, että Kasoi jätti tahallaan ilmoittamatta Norjan työ- ja hyvinvointihallinnolle muutostaan Suomeen.
 Kasoi muutti Norjaan vuonna 2001. Hän palasi Suomeen jo seuraavana vuonna, mutta lapsilisiä maksettiin norjalaiselle tilille vuoteen 2010 asti. Hovioikeus katsoi, että asiassa ei esitetty näyttöä siitä, että tiliä olisi käytetty Suomeen muuton jälkeen. Kasoi oli myös tehnyt Norjan väestörekisteriin ilmoituksen siitä, että hän ja hänen lapsensa ovat muuttaneet pois Norjasta.
 Hovioikeus katsoi, että Kasoi saattoi luottaa siihen, että muuttoilmoitus on riittävä ilmoitus Norjan viranomaisille, eikä Kasoin tarkoitus ollut erehdyttää viranomaisia.

Entisen Keva-johtajan petossyyte kaatui myös hovioikeudessa


Summary: Seksuaalirikosten ehkäisyyn suunniteltu toimenpideohjelma aiotaan toteuttaa joka tapauksessa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tästä on kyse Oulun kaupunki haki helmikuussa valtiovarainministeriöltä vajaan 2,4 miljoonan euron rahoitusta seksuaalirikosten ehkäisemiseksi. Kaupungille näillä näkymin tuleva summa jää noin miljoonaa euroa haettua pienemmäksi. Kaupungin laatima toimintasuunnitelma seksuaalirikosten ehkäisemiseksi herättää asiantuntijassa kysymyksiä.
 Oulun kaupungin valtiovarainministeriöltä  helmikuussa hakema  vajaan 2,4 miljoonan euron rahoitus  seksuaalirikosten  ehkäisemiseksi jää näillä näkymin huomattavasti toivotusta. Kaupungille kohdistettu summa tulee olemaan kaupunginjohtaja  Päivi Laajalan  mukaan noin miljoona euroa haettua pienempi.
 – Tietysti olimme toiveikkaita, kun ministerit täällä kävivät, että kaupunki saa sen mitä hakee. Siinä mielessä voi sanoa, että kaupungin kannalta tämä on hieman pettymys.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.)  vieraili Oulussa  tammikuussa.
 Mutkikas hakuprosessi
 Oulun hakemaa rahoitusta on käsitelty ainakin sosiaali- ja terveysministeriössä, opetus- ja kulttuuriministeriössä ja sisäministeriössä.
 Oulua  ja viranomaisia on vaivannut koko hakuprosessin ajan epätietoisuus lopullisesta summasta ja sen käyttötarkoituksesta. Laajalan tietojen mukaan varmempaa rahoitusta on tulossa 500 000 euroa psykososiaaliseen tukeen ja yhteensä noin miljoona euroa opetus-, kulttuuri-, ja nuorisotoimeen.
 – Kaikki nämä ovat vielä osittain arvailuja. Näin ollen juuri kaupungille tulevaa lopullista euromäärää en voi vielä tarkkaan sanoa.
 Juha Virranniemi / Yle
 Kaupunginjohtajan mukaan rahoitushakemuksen ohessa julkaistu, kuusikohtainen  toimintasuunnitelma  aiotaan kuitenkin toteuttaa.
 – Olen pyytänyt, että hyvinvointilautakunta ja sivistys- ja kulttuurilautakunta tekevät esityksen siitä, mitä rahoitusta kaupunki tarvitsee. Tarkoitukseni on viedä asia huhtikuun valtuustoon ja esittää puuttuva rahoitus kaupungin talousarvioon.
 Laajala muistuttaa, että kaupungin hakemuksen ulkopuolella Ouluun on tulossa seksuaalirikosten ehkäisemiseen kohdennettua valtion rahoitusta monille eri toimijoille, kuten poliisille, sairaanhoitopiirille ja eri järjestöille.
 Toimenpideohjelma herättää kritiikkiä
 Kaupungin rahoitushakemuksen ohessa julkaiseman toimintasuunnitelman tarkoituksena on muun muassa vahvistaa lasten ja nuorten parissa työskentelevien koulutusta ja osaamista. Tukea aiotaan tarjota myös lasten vanhemmille ja viranomaisille.
 – Oulun kaupunki teki nopeasti parissa viikossa hakemuksen. Hakemus pyrittiin tekemään sillä tasolla, että se olisi kohtuullinen, mutta uusien palvelujen osalta riittävä, Laajala sanoo.
 Psykoterapeutti, psykologi  Soili Poijula  näkee Oulun toimintasuunnitelmassa paljon parantamisen varaa. Traumapsykoterapian asiantuntijan mukaan suunnitelma näyttää lähinnä asialuettelolta.
 – Siinä ei ole juurikaan avattu, mitä suunnitelma tulee käytännössä olemaan, asiantuntijapalveluita tarjoavan yrityksen toimitusjohtajana toimiva Poijula sanoo.
 "Mallina on käytetty Islannissa 1990-luvulla tehtyä nuorten päihteiden käytön ennaltaehkäisyohjelmaa."  Soili Poijula
 Varsinkin toimintasuunnitelmassa mainittu mediakasvatukseen satsaaminen kiinnittää Poijulan huomion. Psykologin näkökulmasta ongelma ei ole se, ettei lapsilla, nuorilla ja vanhemmilla olisi tietoa riittävästi.
 – Tositilanteessa se tieto ei auta, koska nuoret eivät ole kehityksellisesti kovin harkitsevia, vaan uteliaita ja kiinnostuneita uusista asioista.
 Poijulan mukaan toimintasuunnitelman painopiste pitäisi olla enemmänkin lasten ja nuorten psykologisessa ymmärtämisessä ja sen pohjalta ennaltaehkäisevissä toimenpiteissä.
 Vanha islantilaismalli ihmetyttää
 Poijulan mukaan Oulussa olisi tarpeellista luoda uusia palveluita vanhojen vahvistamisen sijaan.
 – Lisäksi haettaisiin parhaat asiantuntijat kehittämään tutkimuksen ja käytännön työn pohjalta toimintaa.
 Kaupungin suunnitelmassa on mainittu uusi nuorten kohtaamispaikka, jossa olisivat läsnä myös nuoriso-, mielenterveys- ja päihdepalvelut, seurakunnat ja eri järjestöjä. Lisäksi rahaa aiotaan käyttää uudenlaiseen liikkuvaan tukityöhön, jossa asiantuntijat tekisivät käytännön työtä häirintä- ja kriisitilanteisiin liittyen, kun lapset ja nuoret tarvitsevat apua ja tukea.
 Soili Poijulan mukaan Oulun toimintasuunnitelman valmistelu herättää kysymyksiä. Marko Väänänen / Yle
 Asiantuntijoiden käyttämistä Poijula olisi toivonut myös toimintasuunnitelman valmistelussa.
 – Siinä ovat olleet mukana juristi, sairaanhoitajia, rehtoreita, opettajia ja psykologi. Mallina on käytetty Islannissa 1990-luvulla tehtyä nuorten päihteiden käytön ennaltaehkäisyohjelmaa, mikä vaikuttaa aika hätäiseltä ja kaukaa haetulta aihetta ajatellen.
 Islannissa mallin avulla pyrittiin löytämään lasten päihteiden käytön riskit ja lasten elämään myönteisesti vaikuttavat ratkaisut. Kaupungin suunnitelman mukaan Oulussa rakennetaan Islannin mallin pohjalta oma malli seksuaalirikosten ehkäisyksi. Mallin keskeisinä elementteinä toimivat yhteisön eli vanhempien ja alueen toimijoiden yhteiset sopimukset.
 Poijulan mukaan kriisitilanteissa tarvitaan ulkopuolista apua ja parasta mahdollista asiantuntijuutta. Hänen mukaansa Oulussa on haluttu toimia jostain syystä pitkälti omin voimavaroin. Tässä hän näkee eroavaisuuksia muihin kaupunkeihin verrattuna.
 – Ainakin osassa Suomen kaupunkeja kriisijohtamisen valmius on erinomaista ja siihen kuuluu ulkopuolisten asiantuntijoiden konsultointia – hyvin kiireellisestikin, Poijula sanoo.
 Suunnitteilla lisäresursointeja
 Oulun kaupungin hyvinvointijohtaja  Kirsti Ylitalo-Katajiston  mukaan kaupungille tuli valtavasti yhteydenottoja ja yhteistyötarjouksia hakemuksen valmisteluvaiheessa. Työryhmä päätyi hyödyntämään asiantuntijana erikoislääkäri  Tiina Tenhusta  Oulun yliopistollisen sairaalan lasten ja nuorten oikeuspsykiatrian yksiköstä.
 – Ohjelma on rakennettu nimenomaan ehkäisyn näkökulmasta eli miten pystytään jatkossa toimimaan yhteiskunnallisesti ja yhteistyössä niin, ettei tämäntyyppisiä seksuaalirikoksia enää tehtäisi, Ylitalo-Katajisto toteaa.
 "Oulun kaupunki teki nopeasti parissa viikossa hakemuksen."  Päivi Laajala
 Ylitalo-Katajiston mukaan suunnitteluprosessi alkoi, kun ministeriöt lupasivat rahoittaa Oulun toimenpiteitä. Suunnitelmia ei ole lähdetty viemään käytännössä eteenpäin rahoituksen ollessa edelleen epäselvä.
 – Joitain linjauksia ministeriöistä on saatukin. Yksi pyyntö oli, että Oulun pilotissa voitaisiin lähteä rakentamaan laajempaa yhteiskunnallista näkemystä.
 Ylitalo-Katajiston mukaan Islannissa käytetty malli sopii laajemman yhteiskunnallisen näkemyksen rakentamiseen. Suunnitelman ensimmäisen kokonaisuuteen, vanhemmuuden tukemiseen lasten ja nuorten seksuaalikasvatuksessa, aiotaan hänen mukaansa hakea myös ulkopuolista osaamista.
 – Lisäksi suunnitelmissa on käynnistää lisäresursointeja psykososiaalisen tuen vahvistamiseen aika pikaisella aikataululla, Ylitalo-Katajisto sanoo.

Oulu saanee seksuaalirikosten ehkäisyyn reilusti haettua vähemmän rahaa – traumapsykologi näkee toimintasuunnitelmassa puutteita


Summary: Puhemies John Bercow kielsi kolmannen äänestyksen EU-erosopimuksesta. Nyt oikeistolainen brittilehdistö kutsuu häntä brexitintuhoajaksi.

– Oooorderrrrr! Hiljaisuus salissa!
 Brittiparlamentin puhemiehen  John Bercow'n  yritykset pitää brittiparlamentaarikot järjestyksessä ovat tässä brexitin vaiheessa tulleet tutuksi jo monelle suomalaisellekin.
 Arvatkaapa siis, mikä on miehen kissan nimi?
 Kyllä. Tietysti Order.
 Lisäksi Bercow tunnetaan innokkaana tennisharrastajana, joka on jopa kirjoittanut kirjan tennismestareista.
 2000-luvun alussa parlamentin tenniskerhon puheenjohtaja paritti Bercow'n  usein tenniksessä David Cameronin kanssa , vaikka miehet eivät tiettävästi mitään sukulaissieluja olekaan.
 Cameron on se samainen brittipääministeri, joka alun perin lupasi kansanäänestyksen Britannian EU-jäsenyydestä. Nyt Cameron on entinen pääministeri ja Bercow pelailee hänen jättämällään perinnöllä.
 Suunnitelmat uusiksi
 Maanantaina Bercow teki päätöksen, joka sotki Britannian hallituksen jo ennestään monimutkaiset brexit-kuviot.
 Britannian pääministeri  Theresa May  oli ajatellut tuoda viime viikolla hylätyn EU-eroa koskevan sopimuksensa parlamentin käsittelyyn uudelleen keskiviikkona. Ajatuksena oli, että parlamentin tuella May voisi pyytää EU:lta lyhyttä lykkäystä Britannian EU-eroon.
 Maanantaina Bercow kuitenkin  lausui, ettei brittiparlamentti äänestä sopimuksesta , ellei sen sisältöä muuteta merkittävästi.
 Mayn suunnitelmat näyttivät siis menevän jälleen uusiksi.
 Parlamentti hylkäsi Mayn erosopimuksen äänestyksessään  viime viikolla . Aiemmin sopimus oli hylätty tammikuussa, mutta viime viikolla käsitelty sopimus oli hieman erilainen.
 John Bercow saapumassa ensimmäisen maailmansodan päättymisen muistojuhlaan viime vuonna.  Tom Nicholson / AOP
 Reilun 400 punnan opus
 Bercow päätyi kantaansa konsultoituaan 1097-sivuista opusta nimeltä Erskine May. Sen mukaan parlamentti ei voi saman istuntokauden aikana käsitellä sisällöltään samanlaista esitystä kahdesti.
 Britannialla ei ole kirjoitettua perustuslakia, joten kirja on parlamentin toiminnan virallinen ohjenuora. Parlamentin sihteerinä toiminut  Thomas Erskine May  julkaisi kirjan ensimmäisen version vuonna 1844.
 Kirjaa ei saa netistä, mutta parlamentin kirjakaupassa teos  on myynnissä runsaalla 400 punnalla .
 – Suoraan sanottuna osa puhemiehen vastuuta on puhua vallalle totuutta, Bercow kommentoi maanantaina uutistoimisto AP:n mukaan.
 Bercow'n mukaan säädöksen periaatteelliset juuret ulottuvat 1600-luvulle. Hän huomauttaa, ettei keksinyt sääntöä, vaan vastasi parlamentaarikkojen kysymyksiin.
 Hallituksessa ja alahuoneessakin epäilemättä mietitään nyt, miten päätös kierretään vai kierretäänkö. Yleisradioyhtiö BBC:n mukaan brittihallitus  yrittää yhä saada Mayn sopimuksen läpi  alahuoneessa.
 Teoriassa parlamentti voisi yksinkertaisesti päättää olla noudattamatta Bercomin esiin nostamaa käsittelysääntöä. Istuntokauden voisi myös lopettaa ja kutsua parlamentin uudelleen koolle.
 "Vaimon tarra"
 Bercow, 56, valittiin parlamenttiin vuonna 1997 konservatiivipuolueen edustajana.
 Nuorena Bercow'lla kerrotaan olleen äärioikeistolaisia ajatuksia, jotka hän on sittemmin hylännyt.
 Parlamentin puhemieheksi Bercow nousi vuonna 2009, nuorimpana sataan vuoteen. Häntä on kiitetty parlamentin toiminnan modernisoinnista. Toisaalta häntä moititaan turhan rakastavasta suhteesta omaan ääneensä.
 Puheenjohtajana Bercow'n pitäisi olla poliittisesti neutraali. Hänen kannanottonsa riitaisan EU-eron aikaan ovat kuitenkin saaneet ex-kollegat syyttämään, että Bercow vastustaa sekä hallitusta että koko EU-eroa.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan konservatiivit ovat myös kyseenalaistaneet Bercow'n autoon liimatun tarran, jossa haistatellaan brexitille. Bercow on puolustautunut sanomalla, että tarra kuuluu vaimolle.
 Bercow'lla on opposition työväenpuolueen puolella paljon kannattajia.
 Brittilehdistö nimesi puhemiehen brexitintuhoajaksi
 Maanantain ilmoitus otettiin oikean laidan brittilehdistössä heikosti vastaan.
 Uutistoimisto AFP:n tekemä katsaus päivän lehtiin kertoo, että Bercow'ta kutsuttiin tiistain lehdissä muun muassa brexitin tuhoajaksi, pörhisteleväksi egoistiksi ja inhottavaksi etanaksi.
 Bercow ilmoitti aiemmin jäävänsä pois tehtävästään tänä vuonna, mutta on sittemmin vetänyt sanojaan takaisin – epäilemättä hallituksen harmiksi.
 Lue lisää brittiparlamentin toiminnasta:
 Suomalaisin silmin brittiparlamentti on täynnä teatteria
 Miten brexit-kiista pitäisi ratkoa? Mitä ajattelet Britannian EU-erosta? Oletko jo ihan pyörällä päästäsi kaikista brexit-käänteistä? Voit keskustella aiheesta kello 21:een asti.

Puhemies luki 1800-luvun sääntökirjaa ja brexit meni jälleen sekaisin – brittiparlamentissa jöötä pitää mies, jonka kissankin nimi on Order


Väestökehitys kasaa tummia pilviä suomalaisen eläkejärjestelmän rahoituksen päälle, Eläketurvakeskuksen (ETK) kehityspäällikkö  Heikki Tikanmäki  arvioi  tiistaina esitellessään uusia laskelmia eläkkeiden kehityksestä.
 Työikäisten määrä laskee koko ajan vuosina 2019–2085 lähinnä pienen syntyvyyden vuoksi.
 – Vähemmän julkisuudessa puhutaan siitä, että myös nettomaahanmuutto-oletus on vähentynyt melkein yhtä paljon kuin syntyvyyskin, Tikanmäki sanoo.
 Syntyvyyden ja nettomaahanmuuton pienentymisen vuoksi työikäisten määrä suhteessa eläkeikäisiin hupenee ja eläkkeiden rahoitus vaikeutuu – mutta selvästi vasta vuosisadan lopulla.
 Myös eläkkeet suhteessa keskiansioihin pienenevät tulevina vuosina. Samalla eläkkeiden ostovoima paranee, mikä kompensoi eläkkeiden kutistumista suhdetta palkkoihin.
 Jos tulevia työeläkkeiden nousupaineita halutaan helpottaa, eläkemaksut olisi ETK:n mukaan nostettava liki 27 prosenttiin eli 2,5 prosenttiyksikköä nykyisiä korkeammiksi.
 Mikko Airikka | Yle
 Pitäisikö eläkemaksuja siis jo nostaa tuleviin rahoitusongelmiin varautumiseksi?
 – Sitä pitää kysyä päättäjiltä, mutta itse katsoisin ensin, onko väestönkehitykseen eli syntyvyyteen mahdollista vaikuttaa. Maahanmuutto on toinen vaihtoehtoinen tapa saada uutta väestöä ja eläkemaksujen maksajia, mutta se pitäisi sitten olla lähinnä työperäistä maahanmuuttoa, Tikanmäki sanoo.
 Nuoret lisäisivät maahanmuuttoa
 Eläkkeiden rahoituspaineet tuntevat kukkarossaan erityisesti nykyiset lapset ja nuoret työssäkäyvät.
 Yle kysyi Pasilan asemalla junaan kiiruhtavilta nuorilta aikuisilta, mitä he ajattelevat tulevista eläkkeistään.
 Helsinkiäinen  Sanni Sinkko  kertoi olevansa valmis lisäämään työperäistä maahanmuuttoa eläkejärjestelmän rahoittamiseksi.
 – Huolestuttaa, pääseekö sitä ikinä eläkkeelle. Tulevaisuuden suurin pelko on, joutuuko tekemään ihan loppuun asti töitä. Syntyvyyskin mietityttää, koska itse olen iässä, jossa kaverit alkavat saada lapsia, ja ehkä se on se omakin tulevaisuus, Sinkko sanoo.
 Jaakko Blomberg  kertoo, että hän ei laske mitään tulevan eläkkeensä ja nykyisen järjestelmän varaan.
 – Onko meillä nykyisenlaista systeemiä enää tulevaisuudessa, se huolettaa. Pitää valmistautua tekemään töitä vanhaksi asti ja laittamaan jotain sukanvarteen, Blomberg pohtii.
 Myös Blomberg kasvattaisi maahanmuuttoa eläkkeiden rahoituksen turvaamiseksi.
 Maahanmuuttajia tarvittaisin tuplasti lisää
 ETK:n mukaan nettomaahanmuutto pitäisi kaksinkertaistaa nykyisestä, jos vähäinen syntyvyys haluttaisiin kompensoida eläkerahoituksen turvaamiseksi.
 – Riippuu maahanmuuttajien työllistymisestä, mutta suuruusluokka on sellainen, että 15 000 uutta maahanmuuttajaa lisää vuodessa, kehityspäällikkö Tikanmäki sanoo.
 Työeläkemaksu TyEL  voidaan pitää alle 25 prosentissa 2050-luvulle asti . 30 prosentin rajan se ylittää vuonna 2075, jos mitään ei tehdä ennen sitä.
 Rahoituspaineita tulee heikon syntyvyyden ja pienenevän maahanmuuton lisäksi heikosta talouskehityksestä.
 Eläkerahastojen lähivuosien sijoitustuotot jäävät ETK:n uusissa laskelmissa vain 2,5 prosenttiin, kun tähän asti sijoitusten tuotto-odotus on ollut 3,5 prosenttia. Tuotot pienenevät matalien korkojen vuoksi.
 Lisää aiheesta:
 Tuore eläkeraportti: Työeläkemaksu voidaankin pitää nykytasolla 2050-luvulle asti.
 Korjattu klo 16:08 Heikki Tikanmäen sitaatti: Vaihdettu "nettomaahanmuuton vähentymisen" tilalle "nettomaahanmuutto-oletuksen vähentyminen".

Eläkkeiden rahoitus vaikeutuu – "Tulevaisuuden suurin pelko on, että joutuu tekemään töitä elämän loppuun asti"


Summary: Ylen faktantarkistajat seuraavat, pitävätkö eduskuntaan pyrkivien poliitikkojen puheet paikkansa.

Kun eduskuntavaalit lähestyvät ja kilpailu kiihtyy, poliitikot saattavat puhua mitä sattuu ja lupailla liikoja. Siksi Yle tarkistaa faktat poliitikkojen väitteistä.
 Seuraamme eduskuntavaalien alla tiiviisti poliitikkojen lausuntoja esimerkiksi vaalitenteissä, -ohjelmissa ja sosiaalisessa mediassa. Valitsemme faktantarkistukseen muun muassa väitteitä, jotka ovat herättäneet kiistaa tai joiden totuudenmukaisuus on kyseenalaistettu. Kokoamme väitteet yhteen ja arvioimme niiden totuudenmukaisuutta Ylen sivuilla julkaistavissa jutuissa.
 Selkeät mielipidekysymykset rajaamme faktantarkistuksen ulkopuolelle, ja keskitymme todennettavissa oleviin väitteisiin.
 Väitteitä tarkistetaan julkisista lähteistä sekä asiantuntijoiden avulla. Faktantarkistus painottuu eduskuntapuolueiden edustajiin.
 Vaalikamppailu on kuitenkin kiivasta ja moni väite jää helposti huomaamatta. Siksi tarvitsemme myös yleisön apua.
 Kuulitko oudon väitteen? Näitkö mainoksen, joka sisälsi vääriä tietoja? Huomasitko poliitikon päästäneen suustaan sammakon haastattelussa tai tentissä? Ilmianna poliitikko tai puolue meille!
 Vinkkejä tarkistettaviksi faktoiksi voi lähettää osoitteeseen faktantarkistus@yle.fi.
 Vaihtoehtoisesti voit lähettää väitteen tarkistettavaksi anonyymisti alla olevalla lomakkeella.
 Ilmoita lomakkeessa missä ja kenen sanomana väärä tieto esitettiin. Liitä mukaan mahdollisuuksien mukaan kuvakaappaus tai muu tieto, jolla voimme varmistaa, että väite on todella esitetty.
 Lähetettyjä vinkkejä ja kuvia voidaan käyttää julkaistujen juttujen yhteydessä. Ne kuitenkin käsitellään niin, ettei lähettäjää voi saada selville.

Puhuiko poliitikko palturia? Kerro meille, tarkistamme faktat


Summary: Kuopioon biotuotetehdasta suunnitteleva Finnpulp tarvitsee osaajia logistiikasta asiantuntija- ja koulutuspalveluihin.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pohjois-Savossa ollaan valmiita laajentamaan metsäalan koulutusta, jos Finnpulpin havusellutehtaan toteutuminen varmistuu.
 Finnpulpin Kuopion Sorsasaloon suunniteltu tehdas toisi Suomeen pysyvästi noin 3 400 työpaikkaa. Niistä Pohjois-Savoon tulisi 1 500 työpaikkaa, jotka jakaantuisivat suunnilleen tasan Kuopion seudun ja muun Pohjois-Savon välille.
 – Täytyy muistaa, että ihan kaikki näistä työpaikoista eivät ole uusia. Emme ole tässä nyt eritelleet, mitkä ovat uusia työpaikkoja, mutta merkittävästi niitä tulee, Kuopion alueen kauppakamarin järjestämässä tilaisuudessa tiistaina puhunut Finnpulpin toimitusjohtaja  Martti Fredrikson  kertoo.
 Itse biotuotetehdas työllistäisi 200 ihmistä. Puunkorjuuseen ja metsätalouteen sen työllisyysvaikutus olisi 500 henkeä, tehdaslogistiikan ja tuotannon ylläpitopalveluihin reilut 600 henkeä. Erilaiset tukipalvelut, kuten laboratorio-, IT- ja taloushallinnon tehtävät työllistäisivät vuosittain noin 130 henkilöä. Rakennusvaiheen vaikutukset olisivat lähes 6 000 henkilötyövuotta.
 Kuopion alueen kauppakamarin toimitusjohtaja  Silja Huhtiniemi  muistuttaa, että Finnpulp-hanke lisää alueen palvelukysyntää. Se myös luo mahdollisuuksia uusiin innovaatioihin. Esimerkiksi Äänekoskella uuden biotuotetehtaan yhteyteen rakennetaan  puupohjaista tekstiilikuitua valmistava koelaitos .
 Fredriksonin mukaan Finnpulp luo liiketoimintamahdollisuuksia esimerkiksi sellutuotannon jatkojalostuksessa.
 Kartoitusta Finnpulpin osaamistarpeista oli kuuntelemassa Technopoliksen auditoriossa noin 200 yritysedustajaa.
 Finnpulp näkyy hakijamäärissä
 Savon koulutuskuntayhtymän, Sakkyn johtaja  Heikki Helve  kertoo, että Finnpulpin työvoimatarpeisiin on jo alettu varautua. Yhtiö ja Pohjois-Savon oppilaitokset ovat tehneet asian tiimoilta yhteistyötä viime syksystä lähtien.
 Sakky on laittamassa metsäsektorin koulutuksiin 1,9 miljoonaa euroa maakunnallista kärkirahoitusta. Rahat ohjataan koulutusohjelmiin ja niiden tarvitsemaan teknologiaan.
 – Meillä on valmius lisätä koulutusta, mutta siihen tarvitaan myös valtion mukaantuloa, niin kuin esimerkiksi Uudenkaupungin suunnalla on tehty, Helve sanoo.
 Finnpulpin investointisuunnitelmat ovat Helven mukaan näkyneet jo muutaman vuoden ajan myönteisesti hakijamäärissä.
 – Metsäalalle on hakenut enemmän kuin on aloituspaikkoja. Tänä keväänä oppilaitoksen metsäkoneenkuljettajakoulutukseen on tullut ennätysmäärä hakemuksia.
 "Alalle tarvitaan enemmän vetovoimaa"
 Äänekoskella uusi biotuotetehdas  on jo täydessä tuotantovauhdissa. Äänekoskella tehtaan työntekijöiden määrä pysyi samana kuin vanhan tehtaan aikaan. Kokonaisuudessaan sen työllistämisvaikutus Suomeen on yli 2 500 työpaikkaa, joista uusia on noin 1 500,  kirjoittaa Keski-Suomen kauppakamari.
 Finnpulpin suunnitelmien lisäksi Suomessa on vireillä muitakin  metsäteollisuuden tehdashankkeita . Riittääkö niiden kaikkien tarpeisiin osaavaa työvoimaa?
 Osaamisen ja koulutuksen päällikkö  Soile Koriseva  Metsäteollisuudesta kertoo, että haasteita on ennemminkin laadussa kuin määrässä.
 – Alalle tarvitaan enemmän vetovoimaa, enemmän hakijoita, joilla on korkea motivaatio.
 Joillakin aloilla kyse on kuitenkin myös määrien lisäämisestä. Esimerkiksi puutavarakuljettajia tarvittaisiin Korisevan mukaan jo nyt lisää.  Myös metsäkoneenkuljettajista on pulaa .
 – Isossa kuvassa kyse on kuitenkin laadusta. Kun aikanaan alalle saattoi päästä töihin suoraan peruskoulusta, nyt vaaditaan ammatillinen perustutkinto.
 Metsäteollisuus sai Korisevan mukaan runsas kymmenen vuotta sitten leiman auringonlaskun alana, mitä se ei ole vieläkään saanut karistettua.
 Nuorilla saattaa olla vanhentunut käsitys metsäalan ammateista. Mieleen putkahtavat ensimmäisenä metsuri tai metsäkoneenkuljettaja, vaikka alalla on paljon muitakin työllistymismahdollisuuksia. Korisevan mukaan tätä viestiä on pyritty viemään nuorille yhteistyössä yritysten ja oppilaitosten kanssa.
 – Metsäteollisuudessa voi tehdä esimerkiksi kansainvälistä uraa, työskennellä tuotekehittelyssä tai yhteiskuntasuhdepuolella. Meidän jäsenyritysten työntekijöistä noin puolella on teknillinen tausta, puolella jokin muu, Metsäteollisuus ry:n Soile Koriseva huomauttaa.
 Finnpulp pähkinänkuoressa
 Finnpulpin tehdas tulisi kokonaisuudessaan  maksamaan 1,4 miljardia euroa. Investoinnin suuruus tulee todennäköisesti kasvamaan. Toteutuessaan se olisi maailman suurin havusellutehdas, joka tuottaisi vuodessa 1,2 miljoonaa tonnia sellua.
 Mitä luvut tarkoittavat käytännössä?  Tämä video  havainnollistaa Finnpulpin valtavat mittasuhteet.
 Kokonaisrahoituksesta on kasassa vasta murto-osa, mutta  yhtiössä tehtaan toteutumiseen uskotaan vankasti . Finnpulp odottaa tänä vuonna vahvistusta ympäristöluvalleen korkeimmasta hallinto-oikeudesta. Toiveissa on päästä aloittamaan tuotanto loppuvuodesta 2021.
 Tehdasta vastustamaan on perustettu Pro Kallavesi -kansalaisliike, joka  pelkää tehtaan saastuttavan Kallaveden .

Pohjois-Savossa varaudutaan jo maailman suurimman havusellutehtaan työvoimatarpeeseen: "Meillä on valmius lisätä koulutusta"


Summary: Michael Jacksonista kertova näyttely on Espoon modernin taiteen museon vuoden päänäyttely.

Maaliskuun alussa Yhdysvalloissa ja Britanniassa sai ensi-iltansa poptähti  Michael Jacksonista  kertova dokumentti  Leaving Neverland .
 Nelituntisessa dokumenttielokuvassa kaksi miestä,  Wade Robson  ja  James Safechuck , syyttää Jacksonin käyttäneen heitä vuosien ajan seksuaalisesti hyväksi, kun miehet olivat vielä lapsia.
 Maailmalla dokumentti on muuttanut ihmisten käsitystä Jacksonista: radiokanavat ovat  lakanneet soittamasta  artistin musiikkia, mediapersoona  Oprah Winfrey  on  julistanut  elokuvan merkittävyyttä ja Jackson on poistettu vanhasta  Simpsons-jaksosta . Dokumentti on myös johtanut  protesteihin ja kampanjaan , jonka mukaan Michael Jackson on viaton.
 Jacksonin perikunta on  uhannut haastaa  tuotantoyhtiö HBO:n oikeuteen.
 Michael Jackson -fanit protestoivat Leaving Neverland -dokumentin lähettämistä Channel 4 -tv-kanavan edessä Lontoossa. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press
 Samaan aikaan kun keskustelu Michael Jacksonista kiihtyy, Espoon modernin taiteen museossa Emmassa valmistellaan syksyllä avautuvaa näyttelyä, joka kertoo edesmenneestä poptähdestä.
 Herää kysymys, mitä Emmassa ajatellaan näyttelystä pedofiiliskandaalin keskellä.
 Museojohtaja  Pilvi Kalhama  korostaa, ettei näyttely ole kunnianosoitus Michael Jacksonille ja että museo tuomitsee pedofilian. Kalhama sanoo, ettei ole nähnyt dokumenttia kokonaisuudessaan.
 – Dokumentissa esitetyt syytökset ovat järkyttäviä. Meidän tehtävämme ei ole ottaa kantaa hänen syyllisyyteensä tai syyttömyyteensä, mutta voimme tarjota alustan keskustelulle, Kalhama toteaa Svenska Ylen tekemässä haastattelussa.
 Voit lukea Svenska Ylen jutun  täältä .
 Vuoden päänäyttely
 Michael Jackson: On the Wall  on modernin taiteen museon Emman tämän vuoden päänäyttely.
 Museojohtajan mukaan näyttelystä neuvoteltiin kolmisen vuotta. Kalhaman mukaan se ei ole fanittava näyttely, vaan kymmenien kuvataiteilijoiden näkemys Michael Jacksonista.
 – Häneen liittyy arkaluontoisia, kyseenalaisia ja ristiriitaisia asioita. Taidemuseona emme halua fanittavaa näyttelyä. Kävi ilmi, että näyttelyssä käsitellään hyvin tärkeitä yhteiskunnallisia teemoja, kuten etnistä alkuperää, sukupuolta, julkisuutta ja jopa fanikulttuurin nurjia puolia. Nimenomaan tämä aspekti sai meidät tarttumaan näyttelyyn.
 Museojohtaja Pilvi Kalhaman mielestä museo voi tarjota alustan keskustelulle. Ari Karttunen / EMMA
 Michael Jackson: On the Wall  -näyttelyssä on mukana yli 80 teosta kansainvälisiltä eturivin taitelijoilta. Näyttely esittelee teoksia yli 40 taiteilijalta  Andy Warholista Grayson Perryyn  ja  Isa Genzkeniin .
 Teoksissaan taitelijat ovat tutkineet Michael Jacksonin elämän ja taiteen merkitystä kulttuuriin ja ajatteluun.
 Kalhaman mielestä dokumentin myötä näyttelylle on entistä suurempi tilaus. Hänen mielestään myös vaikeista asioista on pystyttävä puhumaan.
 – Museoiden tehtävä on olla neutraali alusta, jossa voi keskustella vaikeista aiheista. Emme peittele asioita emmekä nosta Michael Jacksonia henkilönä jalustalle, vaan tuomme taiteilijoiden näkemysten kautta hänet esille kaikessa ristiriitaisuudessaan.
 Näyttelyyn tehty pieniä muutoksia
 Kalhaman mukaan sekä kotimaiset että ulkomaiset tiedotusvälineet ovat ottaneet yhteyttä Emmaan ja kysyneet, aikooko museo edelleen järjestää näyttelyn.
 Kalhama sanoo, että näyttely toteutetaan ja ohjelmaa on mahdollista laajentaa erilaisilla keskustelutilaisuuksilla.
 – Olemme tehneet joitakin muokkauksia tähän alkuperäiseen näyttelyyn, mutta tähän olimme päätyneet jo ennen dokumenttia. Olemme teemoittaneet näyttelyn alkuperäistä näyttelyä tiiviimmin, jotta saamme kirkastettua viestiä ja pääsemme pureutumaan eri teemoihin paremmin.
 Michael Jackson: On the Wall  avautuu Emmassa elokuussa.
 Näyttely on kiertävä: tähän mennessä se on nähty Lontoossa ja Pariisissa. Tällä viikolla näyttely avautuu Saksan Bonnissa ja elokuussa siis Espoossa.
 Näyttely on National Portrait Galleryn tuottama, ja sen on kuratoinut museon johtaja  Nicholas Cullinan . Näyttely on tuotettu yhteistyössä Michael Jacksonin perikunnan kanssa.
 Yle esittää kohudokumentin  Leaving Neverland  huhtikuun alussa TV2:ssa ja Areenassa.
 Lue myös:
 Michael Jackson on popjumala, jota syytetään lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä: Kohudokumentin jälkeen artistin kuuntelu tuntuu pahalta
 Fanit puolustavat Michael Jacksonin perintöä – seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetyn pop-ikonin viattomuutta vakuuteltiin katumainoksissa
 Epäilyt Michael Jacksonin pedofiliataipumuksista jälleen esiin – kaksi ex-fania kertoneet tapahtumista dokumentissa ja televisiossa

Kohudokumentti Michael Jacksonista kuohuttaa, mutta espoolaismuseo ei taivu – järjestää näyttelyn pop-jumalasta: "Emme peittele asioita"


Summary: Hallitus teki historiallisen heikennyksen luonnonsuojeluun, arvioi Satu Hassi. Leena Meren mielestä sote jyräsi liikaa muita tärkeitä lakihankkeita.

Eduskunta vei tänään läpi vaalikauden viimeiset äänestykset. Aselain muutokset hyväksyttiin selvin numeroin.
 Maakunta- ja sote-uudistuksen sekä hallituksen kaatuminen värittivät eduskunnan viimeisiä viikkoja. Vaalikaudelta kansanedustajien muistiin jäivät myös vaikeat talouspäätökset ja tiedustelulait.
 – Kyllä tiedustelulainsäädäntö on Suomen turvallisuuden kannalta kaikkein tärkein päätös täällä, arvioi eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.)
 Risikko esitteli siviilitiedustelulain eduskunnalle sisäministerinä ja nuiji puhemiehenä sen hyväksytyksi.
 Risikon näkemys saa tukea oppositiolta.
 – Tiedustelulakien uusiminen oli ehkä sitten loppujen lopuksi suurin asia, joka tällä vaalikaudella tehtiin ja joka tulee pitkään vaikuttamaan tulevaisuuteen. Se tehtiin kuitenkin niin, että kansalaisten oikeussuoja säilyi, toteaa kansanedustaja  Eero Heinäluoma  (sd.).
 Vaikeat talouspäätökset ovat jääneet myös mieleen.
 – Suomen talouden nosto syvästä suosta. Se oli rankka teko. Sitä ei edeltäjä uskaltanut tehdä. Sipilän hallitus sen teki, kompastelikin välillä, teki ehkä jotain vähän väärinkin, mutta se iso kuva mikä nyt piirtyy Suomen tulevaisuuden tielle tai eteen, niin se on positiivinen, kiittelee eduskunnan ensimmäinen varapuhemies  Mauri Pekkarinen  (kesk.).
 Hassi: Historiallinen takapakki ympäristönsuojelussa
 Ympäristönsuojelun näkökulmasta vaalikausi on ollut historiallinen – nimittäin historiallisen heikko, arvioi ympäristövaliokunnan puheenjohtaja  Satu Hassi  (vihr.) neljän vuoden mieleenpainuvimpia käänteitä.
 – Tämä on Suomen historian ensimmäinen eduskuntakausi, jolloin ympäristönsuojelua on heikennetty: ympäristölainsäädäntöä ja ympäristöhallinnon toimivaltaa on heikennetty.
 Aikaisemmin luonnonsuojelun taso on jokaisena vaalikautena joko edennyt hiukan, tai pysynyt suurin piirtein entisellään, nyt suhteellisesti suurimmat määrärahaleikkaukset tehtiin Hassin mukaan hallituskauden alussa luonnonsuojelurahoihin.
 Saavutuksena Hassi pitää kansainvälisen ilmastotietoisuuden kasvua, ja sen ulottumista eduskuntaankin. Hän toivoo kahdeksan eduskuntapuolueen yhteisen ilmastositoumuksen kantavan seuraavalle vaalikaudelle.
 – Ilmasto on noussut ansaitsemaansa asemaan poliittisessa keskustelussa vihdoin viimein. Se (sitoumus) on varsin hyvä pohja seuraavan hallituksen neuvotteluille, mitkä puolueet siinä sitten ovatkaan.
 Meri: Soteen kulutettu aika jyräsi muita tärkeitä lakeja
 Perussuomalaisten nelivuotiskautta värittää muisto eduskuntaryhmän dramaattisesta jakautumisesta 2017 sen jälkeen, kun puheenjohtaja  Timo Soinin  (sin.) jatkajaksi valittiin  Jussi Halla-aho .
 Eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Leena Meren  (ps.) mukaan tapaus kääntyi lopulta parhain päin.
 –Se on terävöittänyt meidän politiikan, Meri sanoo.
 Merta harmittaa, että soteen käytettiin niin paljon aikaa, vaikka hänen mukaansa oli pitkään nähtävissä, ettei se etene. Tämän takia muita hankkeita ei ehditty käsitellä. Meri on soten kanssa tiiviisti työskennelleen perustuslakivaliokunnan jäsen.
 –Esimerkiksi eläinten hyvinvointilaki, jota oli valmisteltu vuosikausia, pysähtyi.
 –Kaikki eduskuntaryhmien puheenjohtajat tekivät vetoomuksen, että lapsen seksuaalisen hyväksikäytön alarajaa nostettaisiin. Se jäi myös käsittelemättä.
 Risikko: Aika vauhdikasta on ollut
 Moni kokenut kansanedustaja jää nyt sivuun eduskunnasta. Heinäluoma ja Pekkarinen tähtäävät eurovaaleihin. Risikko haluaa jatkaa eduskunnassa.
 – Aika vauhdikasta on ollut. Paljon on saatu aikaiseksi ja mielestäni siihen nähden, mikä on meidän yhteiskunnallisten muutosten vauhti, niin kyllä eduskunta on pysynyt siinä hyvin mukana, Risikko kehuu eduskunnan työtä.
 Oppositiosta kaivataan sovinnollista politiikkaa.
 – Toivon, että tulisi lisää yhteistyön henkeä ja halua, ja sitä tulisi paitsi eduskuntaan, hallituksen ja eduskunnan välille, myös laveammin yhteiskunnassa. Vähemmän saneluratkaisuja ja enemmän toistensa kuuntelua, Heinäluoma linjaa.
 Keskustan Pekkarinen muistuttaa, että päätöksiä on pystyttävä tekemään.
 – On tavattoman tärkeää, että eduskunta pysyy paikkana,jossa erilaiset aatteet, ihanteet voivat tulla esille ja voivat ottaa yhteenkin. Silloin kun on sopimisen paikka, niin silloin tuon demokratian tyyssijan täytyy kyetä sopimaan, vaikka äänestäen, ei niin, että asiat jäävät hajalleen, Pekkarinen muistuttaa.
 Jutusta voi keskustella kello 22:een asti.
 19.3. klo 16:40 Lisätty Satu Hassin ja Leena Meren kommentit

Eduskunta lähti vaalikentille – talouspäätökset, tiedustelulait ja "historiallinen" takapakki jäävät muistiin


Summary: Presidentti Nursultan Nazarbajev kertoi erostaan televisiopuheessa.

Kazakstanin presidentti  Nursultan Nazarbajev  eroaa tehtävistään. Hän kertoi asiasta kansakunnalle pitämässään televisiopuheessa.
 Nazarbajevin mukaan päätös astuu voimaan keskiviikkona. Väliaikaiseksi presidentiksi nousee Nazarbajevin mukaan senaatin puheenjohtaja  Kassym-Jomart Tokajev .
 Nazarbajev aikoo kuitenkin pysyä yhä valtion turvallisuuskomitean puheenjohtajana ja valtapuolue Nur Otanin johdossa. Lisäksi hänellä on perustuslain takaama asema "kansakunnan johtajana".
 Nazarbajev on ollut itsevaltainen johtaja, jota on syytetty lukuisista ihmisoikeusrikkomuksista. Kazakstanissa ei ole koskaan pidetty vaaleja, joita länsimaiset tarkkailijat olisivat pitäneet reiluna,  sanomalehti The Guardian kirjoitti ennen viimeisimpiä presidentinvaaleja.
 Kazakstanilla on mittavat öljyvarat. Nazarbajevin johdolla Kazakstan on houkutellut kymmenien miljardien sijoituksia energia-alalle. Hän on pitänyt yllä kohtalaisen läheistä suhdetta Venäjän presidentti  Vladimir Putiniin .
 78-vuotias Nazarbajev on itsenäisen Kazakstanin ensimmäinen presidentti. Hän aloitti Kazakstanin presidenttinä Neuvostoliittoon kuuluneessa Kazakstanissa vuonna 1990, ja johti maata sen itsenäistyessä seuraavana vuonna.

Kazakstanin presidentti eroaa – johti maata lähes kolmekymmentä vuotta itsevaltaisesti


Summary: Uusi asetusluonnos koskee uhanalaisten ja taantuneiden kalojen arvoja.

Maa- ja metsätalousministeriö on lähettänyt lausunnolle asetusluonnoksen uhanalaisten ja taantuneiden kalojen arvoista.
 Asetusluonnos liittyy 1.5.2019 voimaan tulevaan kalastuslain muutokseen, jonka mukaan tiettyjen – laissa mainittuihin uhanalaisiin ja taantuneisiin kalalajeihin kohdistuvien – kalastusrikosten ja -rikkomusten yhteydessä tulee jatkossa tuomita valtiolle menetettäväksi se arvo, joka rikoksen tai rikkomuksen kohteena olevalla kalalla on lajinsa edustajana.
 Kalalajit, joita menettämisseuraamus koskee, ovat lohi, järvilohi, ankerias, nahkiainen, taimen, harjus, nieriä, jokirapu sekä mereen laskevassa joessa tai purossa oleva siika.
 Asetusluonnoksessa lajit on jaettu edelleen tarkoituksenmukaisiin suojeluyksiköihin tuoreimman  uhanalaisuusarvioinnin  ja kalastusasetuksen perusteella.
 Suojelun tarve, uusiutumiskyky ja kannan koko määrittävät korvaushinnat
 Asetusluonnoksessa esitettävät arvot perustuvat Luonnonvarakeskuksen laskelmiin siitä, miten kalliiksi kunkin suojeluyksikön korvaaminen uudella vastaavalla yksiköllä käytännössä tulee. Luonnokseen sisältyy 23 erilaista arvoa, jotka vaihtelevat välillä 50–7 510 euroa.
 Korkeinta arvoa esitetään äärimmäisen uhanalaiselle Vuoksen vesistöalueen  järvilohelle . Korvausarvon määrittely perustuu kunkin suojeluyksikön osalta sen suojelun tarpeeseen, uusiutumiskykyyn ja lisääntymisikäisen kannan kokoon.
 On siis eri asia kalastaa lohta Itämerestä, kuin Saimaaseen kuuluvasta Vuoksen vesistöstä.
 – Jatkossa uhanalaisten vaelluskalojen salakalastuksella on tuntuvat seuraukset. Kalojen arvojen asettaminen antaa selkänojaa valvojille ja viranomaisille puuttua laittomaan pyyntiin ja nostaa kynnystä ryhtyä kalavarkaisiin, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  sanoo.
 Korvausarvojen uskotaan lisäävän lajien suojaa salakalastusta vastaan
 Salakalastuksen seuraamuksia koskevan kalastuslain muutoksen tavoitteena on tehostaa uhanalaisten ja taantuneiden kalalajien suojelua ja elpymistä.
 Etenkin vaelluskalakantojen osalta on ollut ongelmallista, että kalojen elinolojen parantamiseen tähdänneet kalliit toimenpiteet ovat joissain tapauksissa mitätöityneet kokonaan salakalastuksen takia.
 Seuraamukset laittomasta kalastuksesta ovat tähän asti olleet niin vähäisiä, että seuraamusjärjestelmä on koettu osin tehottomaksi.
 Lue myös:
 Salakalalle tulossa hintaa – järvilohiemon korvaussummaksi jopa 7 000 euroa

Monien tuttujen kalojen salakalastuksesta voi joutua pulittamaan kohta sievoiset korvaukset – katso tästä lista


Summary: Poliisi on tehnyt kiinniottoja, mutta ei ole kuitenkaan tavoittanut tekijää.

Poliisi on jatkanut Turun Tuureporinkadulla helmikuun loppupuolella tapahtuneen puukotuksen tutkintaa.
 Noin 30-vuotias puukotuksen uhri joutui sairaalahoitoon.
 Poliisin tutkinnassa on selvitetty muun muassa tietoa, että ennen puukotusta uhria olisi uhkailtu salaisessa Tor-verkossa pieleen menneiden huumekauppojen jäljiltä.
 Poliisi on tehnyt tutkinnan tuloksena kiinniottoja, mutta ei ole vieläkään tavoittanut tekijää.
 Tästä johtuen  poliisi julkaisee  epäillyn tekijän kuvan ja pyytää yleisöltä mahdollista tunnistamista.

Turun Tuureporinkadun puukottaja on yhä tavoittamatta – poliisi julkaisi kuvan epäillystä


Summary: Keniassa teurastetaan joka päivä jopa tuhat aasia kiinalaisomisteisissa teurastamoissa.

ONGATA-RONGAI  Kuiva ruoho narskuu kenkien alla, kun kävelemme  Fredrick Otienon  kanssa pieneen metsikköön.
 Tällä paikalla kaksi hänen aasiaan tapettiin julmasti ja nyljettiin joulukuussa.
 Eläimet oli varastettu Otienolta.
 Kun Otieno oli huomannut eläinten kadonneen, hän tiesi, mistä etsiä. Tästä metsiköstä moni muukin naapuri oli löytänyt aasiensa raadot.
 – Löysin irtileikatut takajalat. Varkaat olivat sitoneet aasini puuhun. He leikkasivat ensin sen takajalat, jotta se ei päässyt karkuun, ja katkoivat sitten kaulan, Otieno sanoo.
 Kuolleen aasin nimi oli Carlos. Eläimestä on enää jäljellä pieni kylkiluun palanen, hyeenat ovat luultavasti vieneet loput.
 Otieno rakasti aasejaan. Ne olivat osa neljän hengen perhettä ja ne myös antoivat perheelle elannon.
 Pääkaupunki Nairobin kupeessa asuva Otieno työllistää itsensä kuljettamalla vettä ja rakennusmateriaaleja aasien avulla.
 Aasien menettäminen on ollut Fredrick Otienon elämän suurin tragedia. Fredrik Lerneryd
 Hän asuu perheineen muutaman neliömetrin huoneessa, johon mahtuu juuri ja juuri sohva, pöytä ja sänky. Keittiö ja vessa jaetaan naapureiden kesken.
 Nyt hän vuokraa aasin itselleen kolmen euron päivähintaan. Se vie usein jopa puolet päivän tuloista.
 Ja aasista pitää maksaa myös niinä päivinä, kun ei ole tuloja. Omien aasien menetys oli valtava isku perheelle.
 – Olin niin vihainen. Menin sänkyyn ja nukuin kolme päivää, enkä syönyt mitään. En ole tuntenut iloa sen jälkeen, hän sanoo.
 Kiinalaiset himoitsevat aasiliivatetta
 Aaseista on tullut Keniassa kuumaa kauppatavaraa. Parin viime vuoden aikana aasien varastamisesta on tullut todellinen ongelma, kertoo työhevosien ja aasien hyvinvointia ajavan järjestön Brooke East African toimitusjohtaja  Fred Ochieng.
 Aasien ahdinko on syventynyt, kun kiinalaiset pääsivät ejiaon makuun. Ejiao on aasien nahasta valmistettava liivate, jota käytetään perinteisessä kiinalaisessa lääketieteessä.
 – Tätä ongelmaa ei ollut kolme vuotta sitten. Nyt koko aasikanta uhkaa hävitä Keniasta. Jos näin tapahtuu, luonto ei tule olemaan meille armollinen, Ochieng sanoo.
 Fred Ochieng Brooke East Africa -järjestöstä kertoo rakastavansa eläimiä. Fredrik Lerneryd
 Veteen tai alkoholiin liuotettua ejiaoa käytetään Kiinassa muun muassa anemian, unettomuuden ja verenvuodon hoitamiseen.
 Sitä myös markkinoidaan syöpää ennaltaehkäisevänä ihme-eliksiirinä. Ja tietenkin ejiaon sanotaan parantavan otteita makuuhuoneessa sekä pitävän nuorena.
 Ihmeaineen himo heijastuu suoraa aasien kysyntään.
 Kahdessakymmenessä vuodessa Kiinan oma aasikanta on lähes puolittunut 11 miljoonasta kuuteen miljoonaan aasiin,  the Donkey Sanctuary -järjestö raportoi.  Aasikannan lasku on johtanut siihen, että nyt nahkoja haetaan muualta – etenkin Afrikasta.
 Aaseja salakuljetetaan Kenian teurastamoihin
 Seitsemän Afrikan maata on nyt kieltänyt aasien viennin Kiinaan – Uganda, Tansania, Botswana, Niger, Burkina Faso, Mali ja Senegal. Lisäksi esimerkiksi Kenian naapurimaa Etiopia on sulkenut kiinalaisten aasiteurastamot.
 Kenialla ei näytä olevan suunnitelmia kieltää aasien teurastamista. Maassa on nyt kolme lisensoitua kiinalaisomisteista aasiteurastamoa.
 Niissä päivänsä päättää yhteensä noin tuhat aasia päivässä, kertoo Fred Ochieng. Tämän luvun päälle tulevat vielä laittomasti teurastetut aasit.
 Vuonna 2009 aaseja oli Keniassa virallisen laskennan mukaan 1,8 miljoonaa. Nyt niitä on alle miljoona. Vain puolessatoista vuodessa Kenia on menettänyt 700 000 aasia, sanoo Ochieng.
 Fredrick Otieno kuljettaa vettä Ongata-Rongaissa Nairobin lähellä. Fredrik Lerneryd
 Aasien ahdinko aiheuttaa ongelmia myös ihmisille. Aasien häviäminen Keniassa on etenkin köyhien ihmisten ongelma, ja siksi poliittista tahtoa tehdä asialle jotain ei vaikuta olevan, kertoo Ochieng.
 Keniassa yli kolmasosa asukkaista elää köyhyysrajan alapuolella, eli noin puolellatoista eurolla päivässä. Yksi aasi elättää jopa seitsemän henkeä, mikä tarkoittaa, että miljoonat ovat riippuvaisia aaseista.
 Aaseja käytetään esimerkiksi veden hakemiseen, niillä myös viedään maanviljelytuotteita markkinoille, sairaita klinikoille ja lapsia kouluun.
 Yksi aasi tuottaa Ochiengin mukaan viitisen euroa päivässä, mikä on suuri summa köyhälle perheelle.
 Aasien kato uhkaa syöstä enemmän ihmisiä köyhyyteen.
 Surkeat olot teurastamoissa
 Teurastamoille on lähes mahdotonta päästä. Vielä vähän aikaa sitten järjestöt kuten Brooke East Africa kävivät tarkastuskäynneillä teurastamoissa, mutta enää heitä ei sinne päästetä.
 Fred Ochiengin mielestä syy on ilmeinen.
 – Kaikki siellä ei ole hyvin. Eläimiä näännytetään ennen teurastusta, eikä siellä ole tarpeeksi tilaa. Aaseja ei tainnuteta ja ne joutuvat katsomaan, kun lajitoverit teurastetaan. Se ei ole oikein, Ochieno sanoo.
 Otieno osti varkauden jälkeen kunnon ketjun pitääkseen aaseja paikoillaan yöllä. Fredrik Lerneryd
 Ochiengin on vaikea ymmärtää, miksi viranomaiset ovat suostuneet lisensoimaan teurastamoja.
 – Kai he jotain hyötyä siinä näkivät, hän sanoo.
 Korruptio on valtava ongelma Keniassa, ja se myös näkyy aasien salakuljetuksen lisääntymisessä.
 Aasit lisääntyvät hitaasti. Raskaus voi kestää jopa yli vuoden, eikä Kenia mitenkään pysty vastaamaan yhä kasvavaan kysyntään.
 Katoaminen uhkaa muutamassa vuodessa
 Aasien salakuljettaminen Etiopiasta ja Tansaniasta on valtava ongelma, kertoo aihetta tutkinut zimbabwelainen ympäristötoimittaja  Oscar Nkala.  Uutena ilmiönä on myös salakuljetus Somaliasta.
 Aasit ovat erittäin tärkeitä maasai-heimolle, joka elää paitsi Keniassa myös Tansanian pohjoisosissa. Maasai-heimo onkin nyt suuressa pulassa, koska sen aasikanta on romahtanut. Aihe on kuitenkin poliittisesti herkkä, eikä siitä kirjoiteta tansanialaisessa mediassa, Nkala kertoo.
 Tansanian presidentti  John Magufuli  haluaa Nkalan mukaan antaa vaikutelman, että ongelma poistui samalla kuin aasien laillinen vienti kiellettiin.
 Salakuljetuksen kasvu ja siitä vaikeneminen tarkoittaa, että kiinalaisten ihme-eliksiirin himo uhkaa nyt myös niitä maita, jotka ovat jo yrittäneet kieltää aasien viennin ja teurastamisen.
 – Muutama vuosi sitten julkaisimme raportin, jonka mukaan Kenian aasit kuolevat sukupuuttoon seitsemässä vuodessa. Nyt salakuljetus on vetämässä muutkin maat mukaan tähän. Se on valtava tragedia, Brooke East Africa -järjestön toimitusjohtaja Ochieng sanoo.
 Paikalliset pysäyttivät uuden teurastamon
 Aasien tärkeyden ymmärtää heti, kun ajaa ulos Kenian pääkaupungista. Aaseja näkyy joka puolella vetämässä kärryjä ja kantamassa tavaraa.
 Uusi aasi maksaa noin kaksisataa euroa, ja Otieno veikkaa, että häneltä menee noin vuosi ennen kuin hän on säästänyt sen summan.
 Ennen kuin kysyntä lähti nousuun aasi maksoi noin 40 euroa.
 Yksi aasi elättää jopa seitsemän henkeä. MIljoonat ovat riippuvaisia aaseista Keniassa. Fredrik Lerneryd
 Noin tunnin ajomatkan päässä Nairobin keskustasta aasit ovat lähtöisin Kajiadosta, maasai-heimon alueelta. Mutta maasait eivät enää halua myydä aasejaan Otienon tapaisille ostajille.
 – He pelkäävät, että myymme aaseja eteenpäin kiinalaisille, Otieno sanoo.
 Kajiadoon suunniteltiin uutta aasien teurastamoa pari vuotta sitten. Kiinalainen firma oli ostanut maata ja saanut luvat Kenian viranomaisilta. Paikallisten vastustus oli kuitenkin niin lujaa, ettei teurastamoa ole ainakaan toistaiseksi rakennettu.
 Aasien varastaminen on jo valtava ongelma alueella, ja uusi teurastamo olisi ollut yhteisölle tuhoisa. Ilman aaseja ihmiset joutuvat kantamaan vettä ja polttopuita itse.
 Keniassa on aaseja jäljellä enää alle miljoona. Joka päivä maassa teurastetaan ainakin 1000 aasia. Fredrik Lerneryd
 Otieno epäilee, että joku hänen omasta yhteisöstään vei hänen aasinsa. Hän on kuullut, että teurastamo 100 kilometrin päässä Naivashassa maksaisi nahasta vajaat sata euroa – elävästä aasista enemmän.
 Otienon kaksi tapettua aasia toi perheelle tuloja joskus jopa kymmenen, parhaassa tapauksessa viisitoista euroa päivässä.
 Helppo raha kuitenkin on tehnyt aasien varastamisesta houkuttelevan vaihtoehdon. Otieno kertoo naapuristaan, joka itki viikon sen jälkeen kuin hänen aasinsa varastettiin. Naapuri pitää edelleen aasin kalloa kotonaan muistona.
 Otieno sitoi ennen aasinsa kiinni narulla iltaisin, mutta nyt hän on ostanut kunnon ketjun ja riippulukon.
 – Herään monta kertaa yössä ja käyn tarkistamassa, että aasi on vielä tallella.
 Koska aasi on vain vuokralla, Otieno ei ole antanut sille nimeä. Nimeäminen tekisi aasista luopumisesta myöhemmin vieläkin vaikeampaa.
 Voitte keskustella aiheesta kello 21.00 saakka.
 Lue lisää:
 Kiina lupaa avustaa Afrikan maita yli 50 miljardilla eurolla – Presidentti Xi: "Ei sisällä poliittista ohjailua"
 Kiina kiistää virittävänsä velka-ansaa Afrikalle – mutta mitä se tekee, jos Afrikan maat eivät pysy maksamaan lainojaan takaisin?
 A-studio: Kiinan jalanjälki kasvaa Afrikassa

Kiina on viemässä Kenian aasit – Maaseudun työjuhdasta jauhetaan ihmerohtoa uskomushoitoihin


Summary: Brittihallitus saattaa tuoda brexit-sopimuksen parlamentin äänestettäväksi jälleen ensi viikolla. EU ei myönnä lykkäystä ilman perusteita.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britanniassa pääministeri  Theresa May  yrittää löytää ulospääsyä EU-erohankkeen ympärillä vallitsevasta sekasorrosta
 Brexit-prosessi ajautui maanantaina umpikujaan puhemies  John Bercow'n   ilmoitettua , ettei sopimusta voi tuoda parlamentin alahuoneen äänestettäväksi kolmatta kertaa ilman tuntuvia muutoksia.
 Mayn oli ollut tarkoitus tuoda alahuoneen jo kaksi kertaa hylkäämä sopimus uudelleen äänestykseen tällä viikolla ennen torstaina alkavaa EU:n huippukokousta.
 Hallitus pohti tiistaina kriisikokouksessa, miten tilanteessa pitäisi edetä. Jos mitään ei tehdä, Britannia eroaa EU:sta 29. maaliskuuta ilman sopimusta.
 Pääministerin tiedottajan mukaan May aikoo pyytää lykkäystä eropäivämäärään EU:n neuvoston puheenjohtajalta  Donald Tuskilta  tänään tai huomenna.
 Yleisradioyhtiö BBC:n vahvistamattomien tietojen mukaan May toivoisi lykkäystä kesäkuun loppuun asti, mutta haluaisi myös mahdollisuuden jopa kahden vuoden lykkäykseen.
 Aamulla brexit-ministeri  Stephen Barclay  antoi ymmärtää, että hallitus saattaisi yrittää tuoda sopimusta parlamentin äänestykseen ensi viikolla – Bercow'n ilmoituksesta huolimatta.
 Barclayn mukaan kansanedustajat "löytävät kyllä keinot" uuden äänestyksen järjestämiseksi.
 "Epävarmuuden pidentämistä"
 EU-maiden edustajat ovat kommentoineet Lontoon poliittista kaaosta turhautuneeseen sävyyn. Eurooppaministerien kokous käsitteli iltapäivällä brexit-tilannetta.
 Suomea edustanut valtiosihteeri  Samuli Virtanen  sanoi, että EU-maat ovat yksimielisiä siitä, että Britannialle voidaan myöntää lyhyt jatkoaika kesäkuun loppuun asti, jotta sopimus saadaan hyväksyttyä parlamentissa..
 – Mutta jos halutaan pidempää ajanjaksoa, siinä pitää olla selkeät perusteet. Moni kollega sanoi, minkä takia?, Virtanen kuvaili keskustelua.
 – Päivän sana oli epävarmuus. Tunnelma on odottava, Virtanen sanoo.
 EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  kyseenalaisti hänkin pidemmän jatkoajan myöntämisen ilman järkeviä perusteita.
 – Eropäivän siirtäminen on epävarmuuden pidentämistä, Barnier sanoi kokouksen jälkeen.
 Ranskan Eurooppa-ministeri  Nathalie Loiseau  varoitti, että brittien pitää pystyä tekemään päätöksiä, jotta maa ei rysähdä ulos EU:sta täysin hallitsemattomasti.
 – Brittikansanedustajat ovat sanoneet ei sekä sopimuksettomalle erolle että realistiselle erolle. Heidän täytyy muuttaa mieltään jomman kumman vaihtoehdon osalta, Loiseau sanoi Brysselissä.
 Saksan Eurooppa-ministeri  Michael Roth  totesi EU:n olevan kaksi vuotta kestäneiden brexit-neuvotteluiden jälkeen lopen uupunut.
 – Odotan Britannian hallitukselta selviä ja täsmällisiä ehdotuksia, Roth sanoi.

 Merkel: Taistelemme järjestäytyneen brexitin puolesta
 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  puolestaan on luvannut taistella viimeiseen asti järjestäytyneen brexitin puolesta.
 – Taistelen järjestäytyneen eron puolesta maaliskuun 29. päivään ja viimeisiin minuutteihin asti. Aikaa ei ole enää paljon, mutta vielä muutamia päiviä, Merkel sanoi Berliinissä.
 – Seuraamme tarkasti, mitä Theresa May sanoo ja mitä hän toivoo, ja yritämme vastata siihen, liittokansleri lupasi.
 Merkelin mukaan kyse on paitsi Britannian myös koko EU:n edusta.
 Helsingissä vieraillut Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  korosti, että lisäaika sopii, jos sillä voidaan estää sopimukseton ero.
 – Jos Britannia tarvitsee lisää aikaa, niin sen puolesta on tehtävä töitä, ettemme mene sopimuksettomaan eroon, Heiko kommentoi tiedotustilaisuudessa.
 Lisää aiheesta:
 Puhemies luki 1800-luvun sääntökirjaa ja brexit meni jälleen sekaisin – brittiparlamentissa jöötä pitää mies, jonka kissankin nimi on Order
 Brexit käy kalliiksi muiden EU-maiden veronmaksajille, Suomessakin pitää säätää monta yksityiskohtaa

EU vaatii ratkaisua brexit-kaaokseen, May aikoo pyytää lykkäystä eropäivämäärään