Summary: Tutkimustiedon puutteen vuoksi ei tiedetä kumpi on porolle pahempi, nopea mutta ehkä hieman kivulias toimenpide, vai se, että stressaantunutta poroa pidetään kiinni pitkään ja odotetaan lääkeaineen vaikutusta.

Tulevaisuudessa selviää miten kuohitseminen tai salvaaminen vaikuttaa poroihin. Tällä hetkellä ei ole olemassa minkäänlaista tutkimustietoa porojen kastraation kivunlievityksen vaikutuksista.
 Helsingin yliopiston eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskus on aloittanut nyt tutkimustyön.  Tutkimusta tehdään kliinisissä kenttäkokeissa. Tarkemmin sanottuna poroerotuksissa tarkastellaan lääkitysvaihtoehtojen vaikutusta kastroitujen porojen hyvinvointiin.
 Tutkimusjoukon jäsen, tohtorikoulutettava ja Savukosken kunnaneläinlääkäri  Hanna Nurmi  pitää hyvänä, että tutkimus on viimein käynnistynyt.
 – Suurin motivaatio tutkimukseen on se, että eläinsuojelulakia ollaan uudistamassa. Lakiluonnoksessa edellytetään asianmukaista kivunlievitystä kipua aiheuttavissa toimenpiteissä. Kastraatio pihdein on todettu muilla eläinlajeilla ja yleisen eläinlääketieteellisen tiedon mukaan kivuliaaksi toimenpiteeksi.
 Eläinten hyvinvointi  lakiluonnoksessa  sanotaan muun muassa että  kivuliaissa toimenpiteissä, kuten nupoutus tai possun kastraatio, vaadittaisiin aina kivunlievitys.
 – Poroeläinlääkärit ovat olleet jo pitkään aiheesta huolissaan. Olemme ajatelleet, että poroille tulisi antaa kipulääkettä kuohitsemisen yhteydessä. Tilanne on kuitenkin se, että meillä puuttuu porosta kaikki tutkimustieto aiheesta, kertoo Nurmi.
 Urosporoja kastroidaan tai kuohitaan muun muassa siksi, että kuohittu urosporo on mahdollisesti jopa paras teurasporo. Kuohituista urosporoista tulee myös parhaita ajohärkiä. Kuohitut porot eivät voi lisääntyä.
 Kunnaneläinlääkärin toimen kautta poroelinkeino on Hanna Nurmelle tuttu. Nurmi on myös poromiehen vaimo ja poroperheen äiti, joten kokemusta poroista on kertynyt.  Hanna Nurmi
 Poro on puolivillinä eläimenä täysin poikkeuksellinen, jos vertaa muihin tuotantoeläimiin.
 – Ei ole ihan yksinkertaista sanoa, että tee niin tai näin. Tietyntyyppiset lääkitsemiset ja toimenpiteet voivat aiheuttaa porolle stressin kautta myöskin hankaluuksia.
 – Syy siihen, että on lähdetty tutkimaan, on se että lainsäädäntö edellyttää lääkitystä, mutta toisaalta on tärkeää, että asiaa tutkitaan, ettei vaadita lainsäädännöllisesti jotain sellaista mikä ei ole poron kannalta hyvä asia, selittää Nurmi.
 “Kastraation jälkeen urosporoja seurataan videokuvan ja GPS-pantoihin asennetuilla aktiivisuussensoreilla”
 Talven aikana suoritetaan kliinisiä kenttäkokeita siitä, kuinka eri lääkitsemismuodot vaikuttavat poroihin. Tarkoituksena on laittaa noin 45 urakkaa (kaksivuotiasta urosporoa) aitaukseen ja erotella ne kahteen eri joukkoon.
 Kenttäkokeella selvitetään, miten kipulääkitys tai puudutus vaikuttaa poron käyttäytymiseen kastraatiotoimenpiteen aikana.
 Lääkityksen jälkeen porojen käyttäytymistä verrataan sellaisiin poroihin, jotka on kuohittu ilman lääkitystä. Seurannan avulla havainnoidaan minkälaista kipua porot mahdollisesti tuntevat kastraation aikana tai sen jälkeen. Havainnoinnissa kiinnitetään huomiota porojen käyttäytymiseen ja liikehdintään.
 Ensi talvena 45 urakkaa (kaksivuotias urosporo) osallistuu kliinisiin kenttäkokeisiin. Puolet lääkitään ennen kastraatiota, puolet kuohitaan perinteisin menetelmin. Risto Degerman / Yle
 – Kastraation jälkeen urosporoja seurataan videokuvien ja GPS-pantoihin asennetuilla aktiivisuussensorien avulla. Seuranta kestää noin pari viikkoa, kertoo Nurmi.
 – Mehän emme tiedä sitäkään, kumpi on itse asiassa porolle pahempi, nopea mutta ehkä hieman kivulias toimenpide, joka on vain naps, vai se, että poroa pidetään kiinni pitkään.
 – Poro on puoli villinä eläimenä aika herkkä kiinnipidon aiheuttamalle stressille. Se ei ole aina niin itsestään selvää, että puudutuksen vaikutuksen odottaminen tekee porolle välttämättä hyvää. Tällaisiin asioihin meillä on tarkoitus päästä kiinni, selventää Nurmi.
 Ei ole tutkimustietoa siitä, miten eri kipulääkkeet käyttäytyvät poron elimistössä ja miten aineenvaihdunta poistaa niitä
 Kunnaneläinlääkärin toimen kautta poroelinkeino on Nurmelle tuttu. Nurmi on myös poromiehen vaimo ja poroperheen äiti, joten kokemusta poroista on kertynyt.
 Nurmi uskoo, että tutkimus tuo paljon tietoa siitä, miten lääkeaineet vaikuttavat poron elimistössä.
 – Meillähän on myös sellainen tilanne poron lääkitysten suhteen, että suurin osa poroille käytettävistä lääkityksistä on sellaisia, että me joudutaan annokset heittämään muiden märehtijälajien mukaan.
 – Ei ole mitään tutkimustietoa siitä, miten eri kipulääkkeet käyttäytyvät poron elimistössä ja miten aineenvaihdunta poistaa niitä, kertoo Nurmi.
 Suomessa poronhoitajat saavat itse kuohita – Norjassa sen tekee eläinlääkäri
 Helsingin yliopiston eläinten hyvinvoinnin tutkimuskeskuksen mukaan Suomessa kastroidaan vuosittain noin 2 500 poroa, joista lähes kaikki ilman kivunlievitystä.
 Kastrointi parantaa härkäporojen kuntoa seuraavan syksyn teurastuksessa. Hirvaat kastroidaan härkäporoiksi noin viiden vuoden iässä, kun niitä ei enää tarvita siitosporoina.
 Lisäksi kastroidaan jonkin verran nuorempia hirvaita puhtaasti lihantuotantotarkoituksessa.
 Useimmat kilpaporot ja matkailupalveluissa käytettävät porot kuohitaan. Marko Pinola / Yle
 Suomen nykyisen lainsäädännön mukaan poronhoitaja saa itse suorittaa kastraation ilman lääkitystä. Urosporot voidaan kastroida ilman eläinlääkärin apua tai läsnäoloa _ (Kohta 3.3.2 Lääketieteellisiä ja kirurgisia toimenpiteitä koskevat määräykset) ._
 Norjassa taas kastraation saa suorittaa vain eläinlääkäri, ja toimenpiteen yhteydessä on käytettävä puudutetta.
 Vaikka Suomen lainsäädäntö ei vaadikaan porojen lääkitystä kuohitsemisen yhteydessä, joissain paliskunnissa kuitenkin käytetään lääkeaineita.
 – Käytännössä puudutusta käytetään hyvin vähän. Kipulääkitystä käytetään jonkin verran. Lääkeaineiden käyttö riippuu paljolti alueen eläinlääkäristä ja toisaalta poronhoitajien ajatuksista.
 – Kun on kyse perinteisestä elinkeinosta, niin usein ajatellaan, että kun näin on tehty aina, niin ajatellaan, että näin tehdään myös tulevaisuudessa.
 “Lähtökohtaisesti pitäisi päästä siihen tilanteeseen, että poronhoitaja voi itse lääkitä poronsa”
 Jos lainsäädäntö muuttuu tulevaisuudessa niin, että kastraation yhteydessä on pakko käyttää lääkeaineita, niin se täytyy tehdä siten, että se on mahdollisimman helppoa poronhoitajille, muistuttaa Nurmi.
 Lääkeaineiden saanti tulisi olla vaivatonta.
 – Lähtökohtaisesti pitäisi päästä siihen tilanteeseen, että poronhoitaja voi itse antaa kipulääkettä porollensa, esimerkiksi suun kautta. Puuduttaminen on enemmänkin eläinlääkärin ammattitaitoa vaativa asia.
 Nurmen mukaan ensimmäisenä tulee kuitenkin todistaa, onko lääkityksestä kuohitsemisen yhteydessä mitään hyötyä.
 – Jos lääkityksestä on hyötyä, uskon että poronhoitajat ottavat sen vastaan positiivisesti. Poronhoitajille porojen hyvinvointi on hyvin tärkeä asia, sanoo Nurmi.
 Poronhoitajat voivat tuoda esille omia ajatuksiaan nettikyselyn kautta
 Tutkimuksen yhteydessä kartoitetaan samalla suomalaisten poronhoitajien ja eläinlääkärien käsityksiä poron kokemasta kivusta ja poron kivunhoidon merkityksestä.
 Tutkimuksen liittyen on avattu nettikysely, johon poronhoitajat ja poroeläinlääkärit voivat vastata.
 Paliskuntain yhdistys on lähettänyt kyselyn aiheesta noin 1 600:lle poromiehelle.
 Tarkoitus on myös luoda vapaasti saataville porojen kastraatiokivunhoitoa käsittelevä opas.

45 nuorta urosporoa näyttää ensi talvena suunnan – Suomessa tutkitaan, onko lääkeaineista apua kastraatiossa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Väheneekö liha koulujen ruokalistoilla? Ravitsemussuositukset kehottavat ensimmäistä kertaa syömään ilmastoystävällistä ruokaa
 Huoli ilmaston lämpenemisestä näkyy pian myös ruokailuamme ohjaavissa suosituksissa. Käytännössä lihaa tulee jatkossa olemaan vähemmän tarjolla koulujen, päiväkotien ja hoitokotien ruokaloissa, kun uudistuvissa  ravitsemussuosituksissa  kehotetaan lisäämään kasvipainotteista ruokaa ilmasto- ja terveyssyistä.
 Isoäiti Vantaalla odottaa perhettään kotiin Syyrian aavikolta – Suomi vatvoo, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
 Anna pitää perheeseensä yhteyttä satunnaisin tekstiviestein. Hän sanoo, että tytär lainaa al-Holin leirillä puhelimia muilta. Niitä on käytettävä salaa. Laura Hyyti / Yle
 Tytär ja lapsenlapset ovat Syyriassa leirillä, jonne on koottu  Isisin alueilta palanneita . Isoäiti on tavannut kesällä pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja palkannut asianajajan. Mutta hän ei tiedä, miten toimia perheensä puolesta.
 Keskustan puheenjohtajaehdokas Antti Kaikkonen: Suomalaisessa ilmastopolitiikassa tarvitaan arkijärkeä
 Petteri Paalasmaa / AOP
 Keskustan johtoon pyrkivä puolustusministeri  Antti Kaikkonen julistautuu tolkun vihreäksi . Ylen haastattelussa Kaikkonen linjaa, että ilmastonmuutoksen uhka on otettava vakavasti ja Suomen on hoidettava siinä oma tonttinsa. Ilmastotoimissa tarvitaan Kaikkosen mielestä kuitenkin arkijärkeä, jotta tavallinen suomalainen voi hyväksyä toimet.
 Kohuräppäri Asap Rocky esiintyi Tampereella – Fuck Sweden -huudot raikuivat Ratinassa
 Asap Rocky esiintyi Tampereen Blockfestissä perjantaina. Jussi Mankkinen
 Ruotsissa ehdolliseen vankeuteen tuomittu amerikkalainen  rap-artisti Asap Rocky esiintyi  myöhään eilen illalla Tampereen Blockfestissä. Asap Rocky eli  Rakim Meyers  tuomittiin aiemmin tällä viikolla ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla.
 Epsteinin kuolinsyy oli hirttäytyminen
 Jeffrey Epstein New York State Division of Criminal Justice
 Seksuaalirikoksista syytetyn ja tuomitun liikemiehen  Jeffrey Epsteinin   kuolinsyyksi on vahvistunut  ruumiinavausraportin mukaan itsemurha. Kuolemansyyntutkija Aja  Worthy-Davis  kertoo uutistoimisto Reutersille tutkimusten paljastaneen, että Epstein hirttäytyi sellissään. Hänen kaulassaan oli useita murtumia. Kuolema herätti Yhdysvalloissa paljon kritiikkiä ja ihmetystä.
 Viikonlopusta tulossa lämmin
 Ilmatieteen laitos
 Lauantaina etelätuuli voimistuu ja Suomeen virtaa lämmintä ilmaa. Länteen ja pohjoiseen leviää sadekuuroja. Idässä lämpötila kohoaa aurinkoisilla alueilla selvästi 20 asteen yläpuolelle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Liha vähenee lautasilta, Kaikkonen kertoo linjauksistaan ja Suomi pohtii, mitä tehdä al-Holin naisille ja lapsille


Summary: Turkulaissyntyinen Amberla juhlii tasavuosiaan neljän keikan mittaisella kiertueella.

Tuula Amberlan  lapsuusaikaan sisältyi monia harrastuksia. Osa jäi tärkeäksi osaksi hänen arkipäivästä elämäänsä. Amberla muun muassa soitti pianoa, lauloi Turun Normaalikoulun kuorossa sekä tanssi ja voimisteli Lahjan Tytöissä.
 Vuonna 1982 Amberla pääsi hyödyntämään Turun Normaalikoulussa saamiaan oppeja, sillä hän pääsi mukaan Liikkuvat Lapset -bändiin, jossa hänen veljensä toimi kitaristina.
 Bändin kanssa Amberla pääsi tutustumaan artistielämään ja keikkailuun. Myös levytysstudio tuli tutuksi: Liikkuvat Lapset julkaisi ensimmäisen levynsä jos seuraavana vuonna.
 Tärkeä kohtaaminen kapakassa
 Turun Eerikinkadulla sijainnut lääkäriopiskelijoiden salakapakka oli tärkeässä osassa siinä, että Amberlasta tuli kansan tuntema laulaja.
 – Meitä pyydettiin Liikkuvien Lasten kanssa esiintymään vappubileisiin. Tapasin bileissä  Jukka Alihangan , joka oli jo aiemmin tuottanut levyjä. Jukka tuli kysymään, tulisinko laulamaan, sillä hänellä olisi yksi biisi. Vastasin totta kai myöntävästi, Amberla naurahtaa.
 Loppu onkin historiaa. Lääketieteen tohtori Alihanka oli aiemmin säveltänyt ja sanoittanut Amberlan ehkäpä tunnetuimman kappaleen.  Lulu  syntyi naispatsaistakin tunnetun  Alpo Jaakolan  samannimiseen runoon.
 Kappale ei suinkaan kerro Amberlasta.
 – En koskaan älynnyt kysyä Lulun esikuvasta taiteilija Jaakolalta. Voi olla, että Lululla on sellainen. Jaakolalla oli paljon runoja naisista, muun muassa  Kolme Elisaa  ja ne rehevät naishahmot patsaspuistossa Loimaalla. Voi hyvin olla, että Lulu on ollut oikeasti olemassa.
 Tuula Amberla laulaa Lulusta Ylen Elävässä arkistossa
 Lulu-sooloalbumin jälkeen julkaistui lisää radioystävällistä musiikkia.  Pienet sanat  -levyltä soivat ahkerasti muun muassa kappaleet  Auto sammui maantielle ,  Tyttö kampaa märkää tukkaa  sekä albumin nimibiisi  Pienet sanat .
 Amberla keikkaili paitsi raskaampaa musiikkia soittavan Liikkuvien Lapsien kanssa, mutta myös iskelmämusiikkiin keskittyneiden kokoonpanojen kanssa.
 Samaan aikaan hän opiskeli kirjastonhoitajaksi.
 – Pääsin joskus 1980-luvun alussa Turun kaupunginkirjastoon kesäsijaiseksi. Huomasinkin viihtyväni ja kouluttauduin alalle.
 Amberla sanoo, ettei mennyt kirjastoon töihin rahoittaakseen musiikkiuraansa.
 – Halusin varman toimeentulon.
 Amberla kumoaa välittömästi kirjaston työntekijöistä luodun ennakkokäsityksen, jonka mukaan he vain istuisivat tietokoneella ja pyyhkisivät pölyjä pois dekkareiden päältä.
 – Oikeasti, tuollainenko ennakkokäsitys meistä on? Miltähän me oikein näytetään? hän nauraa.
 Etäisyyttä, mutta ei irtipäästämistä
 90-luvulla Amberlaa ei juuri julkisuudessa näkynyt tai kuulunut, sillä muutto maaseudulle ja perheen perustaminen vei aikansa. Musiikkia Amberla ei kuitenkaan kokonaan unohtanut. Hän jatkoi laulamista, mutta vain pari laulua päätyi levylle asti. Viime vuonna tilanne muuttui, kun  Anna äiti puhaltaa  -kappale julkaistiin.
 – Tuntui tosi hyvältä tehdä uutta musiikkia. Kappale on tehty perinteisellä tavalla Menimme studioon, jossa soitettiin oikeiden muusikoiden kanssa pohjat ja haettiin sävellajit.
 Kappale on  Tero-Petri Suovasen  säveltämä ja sanoittama.
 Amberla sanoo, ettei tee musiikkia samassa mittakaavassa, kuin vielä 1980-luvulla, mutta aina keikkaillaan, kun se aikatauluihin sopii.
 – Minusta tuntuu, etten osaa olla ilman. Minun on pakko tehdä aika-ajoin musiikkia.
 Lue lisää:
 Tuula Amberla Ylen Kuusi kuvaa -ohjelmasarjassa
 Tuula Amberlan 60-vuotisjuhlakonsertti soi Turun Logomossa 16.8.2019.

Tuula Amberla täyttää 60 vuotta – uralla on ehtinyt soida moni muukin kuin kaikkien tuntema Lulu


Summary: Kaupunkiasumisen rinnalle kehitellään jatkuvasti uusia ympäristöystävällisempiä asumismuotoja.

Joensuulainen eräopas  Huck Middeke  on asunut noin viikon jurtassa eli mongolialaislähtöisessä paimentolaisteltassa. Asumismuoto ei ole Middekelle väliaikainen, vaan hän aikoo pysytellä jurtassaan myös talvipakkasilla. Jurtta on pystytetty Joensuun läheisyyteen, josta Middeke on vuokrannut maanomistajalta 3000 neliömetriä tyhjää peltopinta-alaa.
 Middeken asumiskokeilun taustalla on kansainvälisesti levinnyt Resilience Hub -asumisverkosto. Ideana on tähdätä muun muassa mahdollisimman ympäristöystävälliseen asumiseen sekä sopeutumiskykyyn. Kestävän asumisen lisäksi halutaan luoda paikka esimerkiksi selviytymis- ja erämaataitojen sekä luontokasvatuksen opettamiselle ja kokeiluille.
 Kaikki tarvittava löytyy
 Jurtta on sisältä lämmin ja tunnelmallinen. Seiniä koristavat erilaiset taulut, tilan reunustoilla on muutamia banaanilaatikoita. Middeke ei ole vielä ehtinyt purkaa kaikkia muuttotavaroita. Kattoon on kiinnitetty palohälytin lakisyistä.
 – En kutsuisi tätä primitiiviseksi, täällä asuminen on luksusta. On myös mukavaa, kun saa olla enemmän ulkona, Middeke kuvailee jurtta-asumista.
 Idea jurttaan muuttamisesta syntyi aikaisemman kokemuksen lopputuloksena.
 Yle kertoi viime vuonna  kokeilusta, johon Huck Middeke osallistui. Viime kesänä joukko primitivistejä muutti kuukaudeksi telttaleiriin Keski-Suomeen. Tarkoituksena oli elää ilman rahaa ja mukavuuksia mahdollisimman ympäristöystävällisesti. Jo tuolloin Middeke haaveili vakituisesta asumisesta telttaleirissä, ja nyt tuo haave on toteutunut.
 Jurtta on pystytetty Middeken vuokraamalle tontille. Alueelle mahtuisi laskelmien mukaan asumaan 18 henkilöä.  Heikki Haapalainen / Yle
 – Se oli yllättävän hauskaa ja helppoa, minkä takia päätin, että haluaisin elää aina näin, Middeke kertoo.
 Jurtasta löytyykin kaikki elämiseen tarvittava. Keittiötila ruoanlaittoa varten, sänky ja siirrettävä, ulkohuussia muistuttava vessa. Itse tehdystä hanasta valuva vesi kannetaaan tontilla sijaitsevasta kaivosta.
 Sähköä jurttaan saadaan aurikopaneeleista. Valot jurttaan asennetaan myöhemmin, Middeke käyttää vielä siihen asti valaistuksena otsalamppua. Päiväsaikaan luonnonvalo valaisee tilan katon aukaistavasta aukosta.
 Middeke nostaa jurtan lattiasta kantta, jonka alta paljastuu maakellari. Maakellarissa on kylmässä säilytettävät elintarvikkeet. Middeke ei usko, että tulee tarvitsemaan pakastinta, ruokaan hän käyttää pääasiassa kuivatarvikkeita.
 Ruoan valmistus ja tilan lämmitys tapahtuu jurtan sisällä olevalla kamiinalla, johon tarvitsee lisätä Middeken mukaan vain kaksi kiloa puita per tunti. Nyt kamiinaa ei voi lämmittää, sillä polttopuut ovat loppu. Polttopuita Middeke ei osta, vaan käyttää enimmäkseen hakkuuylijäämää.
 Yksi kestävän asumisen tavoitteista on olla mahdollisimman omavarainen. Middeken mukaan ruoanhankinta on vielä siirtymävaiheessa, alussa ruoka-ainekset ostetaan kaupasta.
 Ruokailussa Middeke haluaa käyttää hyödyksi mahdollisesti myös hävikkiruokaa ja muita kestäviä ratkaisuja. Ajan kanssa ruokaa voidaan saada omilta kasvimailta.
 Jurtan sisältä löytyy myös ompelukone. Heikki Haapalainen / Yle
 Kuka tahansa pääsee kokeilemaan yhteisöllistä asumista
 Joensuussa aloitettu kokeilu kulkee nimellä The Nomad Town Joensuu. Nimi viittaa siihen, että yhtenä asumisen kriteereinä on, että majoituksia pystyy tarvittaessa siirtämään. Muuten asukkaat saavat itse päättää, millaisen asumuksen pystyttävät. Middeke on tällä hetkellä vielä alueen ainoa vakituinen asukas.
 – Koko Nomad Townin voisi siirtää paikasta paikkaan tai jos muuttaa vaikka toiseen Nomad Towniin, niin se on helppo ottaa mukaan.
 Kuka tahansa on tervetullut kokeilemaan asumista. Pitkää sitoutumista tai alueelle muuttamista ei vaadita, eikä oman elämän perusasioista, kuten työstä tai koulusta tarvitse luopua.
 Alueella on vielä paljon tyhjää tilaa ja sen kehittämisen suhteen Middekellä on suuria suunnitelmia. Hän esittelee karttaa, jossa on hahmotelma mahdollisesta infrastruktuurista. Laskelmien mukaan alueelle mahtuisi asumaan noin kahdeksantoista henkilöä.
 – Ensimmäisenä tulevat kompostit, kasvimaa, kasvihuoneet ja nuotiopaikka. Lisäksi saunavaunu ja vierashuone, kylmä ja lämmin varasto, myös isompi määrä aurinko- tai tuulisähköä. Olemme rakentamassa yhteistä keittiötilaa, jossa voi viettää yhdessä aikaa ja tehdä ruokaa, Middeke kertoo.
 Mitään ei osteta uutena. Materiaalit ja esineet ovat kierrätettyjä tai saatu esimerkiksi vaihtokaupan kautta. Asumiskokeilussa ei haluta vain yrittää elää kestävämmin, vaan aloittaa elämiseen tarvittavien asioiden rakentaminen alusta alkaen ja mahdollisimman ympäristöystävällisesti.
 Primitivismi eli alkukantaisiin oloihin palaaminen voi olla esimerkiksi pyrkimistä pois teknologian ja sivilisaation rasitteista, pyrkimystä kehittää ympäristöä suojelevaa maanviljelyä ja arkkitehtuuria tai vaikkapa luonnossa selviytymiseen liittyvien taitojen harjoittelemista.
 – Kriteerinä on kestävä elämäntapa, ei vain kestävämpi, mutta kestävä eli että emme tarvitsisi enempää, kuin yhden maapallon.
 Aluekartasta näkyy, mitä kaikkea tontille voitaisiin rakentaa. Heikki Haapalainen / Yle
 Jokainen voi antaa tietoa, taitoa ja tilaa
 Kestävää asumista on nähty Suomessa aikaisemminkin, esimerkiksi ekokylien muodossa. Ekokyliin liittyy usein aate yhteisöllisestä ja ekologisesta asumisesta.
 – Ekokylissä tarkoituksena on kestävä asuminen. Resilience Hub taas tarjoaa tilaa ja mahdollisuuksia oppia ja kokeilla uusia kestävyyteen liittyviä asioita. Jokainen voi antaa tietoa, taitoa tai tilaa, Middeke selittää.
 Middeke toivoo yhteistyökumppaneiksi myös esimerkiksi kouluja ja yrityksiä. The Nomad Town Joensuu on perustettu yhteistyössä Maaseutuyhdistys Sydänlanka ry:n kanssa. Yhdistyksen kanssa on tarkoitus järjestää muun muassa kursseja ja tapahtumia alueella.
 Moni on Middeken mukaan ilmaissut kiinnostuksensa jurtta-asumiseen jo projektin alkuvaiheessa.
 – Jotkut sanoivat minulle jo ennen kuin oli varmaa, että saan tontin, että laita sitten viestiä, kun alue on valmis, niin muutan sinne, Middeke naurahtaa.
 Haaste kerrallaan
 Moni voisi kutsua jurtta-asumista ja paluuta satojen vuosien takaiseen elämäntapaan primitiiviseksi, mutta asumismuoto ei tunnu Middeken mielestä liian vaikealta.
 – Totta kai se on aluksi hankalaa. Olen kuitenkin viettänyt paljon aikaa ulkona, eräoppaana ja myös kuukauden ajan kokeilussa. Katsotaan nyt miten menee, haaste kerrallaan.
 Middekellä on rakennuslupa tontille tällä hetkellä viideksi vuodeksi.
 – Sen ajan yritän nyt ainakin asua alueella ja katsotaan sitten, voinko vielä jatkaa.
 Elämänmuutos tuo Middeken mukaan omat vaikeutensa, mutta hän kertoo olevansa valmis haasteisiin ja uusiin kokemuksiin. Heikki Haapalainen / Yle
 Lue lisää:
 Joukko primitivistejä muutti kuukaudeksi metsään ilman rahaa Keski-Suomessa – "Emme voi jatkaa näin, maapallo ei kestä"

Joensuulainen mies muutti asumaan jurttaan – “Tämä on yllättävän hauskaa ja helppoa”


Summary: Hieman yli  50-vuotias mies ajoi polkupyörällä suojatielle punaisen valon palaessa ja törmäsi jonossa toisena olleen auton keulaan.

Hieman yli 50-vuotias mies sai surmansa liikenneonnettomuudessa Oulun Ratakadulla lauantaina vähän ennen kello yhtä yöllä.
 Mies ajoi polkupyörällä suojatielle punaisen valon palaessa ja törmäsi jonossa toisena olleen auton keulaan. Pyöräilijä kaatui päin auton tuulilasia ja ovipilaria.
 Ensihoidon lääkäriyksikön lääkäri totesi pyöräilijän kuolleeksi tapahtumapaikalla. Autossa olleet kuljettaja ja matkustaja selvisivät vammoitta.
 Poliisi kertoo, että auton kuljettaja puhalsi alkometriin nollatuloksen ja että tämä oli ajanut tilanteessa alhaista nopeutta. Autoilijoille oli palanut risteyksessä vihreä valo.
 Poliisin mukaan tapahtuma-aikaan oli hämärää, mutta katuosuus oli valaistu. Poliisi tutkii asiaa liikenneturvallisuuden vaarantamisena.

Noin 50-vuotias polkupyöräilijä kuoli liikenneonnettomuudessa Oulussa


Summary: Ravintolapäällikkö Tomi Hiltunen kummasteli, eikö roskiin päätyvistä kahvinporoista todella ole enää mihinkään.

Maailman johtavassa kahvikulutusmaassa Suomessa syntyy todella runsaasti jätettä kahvinkeitosta. Paahdettua kahvia kuluu vuodessa 55 miljoonaa kiloa. Määrän keittämisestä syntyisi yhteen paikkaan valtava kahvinporovuori.
 Kahvinporoja ei mielletä ruokahävikiksi, sillä kahvijauhe ei ole ennen keittämistäkään syömäkelpoista. Kahvisakka on kuitenkin orgaanista jätettä ja se täyttää tehokkaasti biojäteastioita.
 Kahvipavuista vain pieni osa päätyy kahvipaketteihin ja juotavaksi. Hävikkiäkin kahvista syntyy, kun usein keitetään liikaa kahvia ja pannunloput kaadetaan viemäristä alas.
 55 miljoonasta kahvikilosta tulee todella runsaasti kahvinporoja. Isto Janhunen / Yle
 Jyväskyläläinen  Tomi Hiltunen  tunnustautuu uusioajattelijaksi.
 – Yrittäjän näkökulmasta mietin, että jos jossakin on vielä makua, miksi heittää se roskiin. Yritämme keksiä keinoja, miten maku saadaan erotettua tavarasta.
 Hiltusen johtamassa DeLorean -ravintolassa muun muassa hedelmät käytetään kahteen kertaan.
 – Puristamme mehuiksi runsaasti sitrushedelmiä ja niistä saadaan vielä liuotettua tiivistettä drinkkien mausteeksi.
 Hiltusen uusin kierrätysinnovaatio on säästää biojätteisiin normaalisti menevät kahvinporot ja valmistaa niistä kahvilikööriä ravintolan omaan käyttöön.
 Liköörin valmistus ei ole mitään rakettitiedettä. Ensin kerätään kahvinporot talteen, lisätään joukkoon vettä ja sokeria, kiehautetaan epäpuhtaudet pois ja annetaan seoksen maustua pari päivää suojassa. Lopuksi kahvisakka suodatetaan pois ja puhtaaseen liemeen lisätään alkoholi.
 Liköörin maku muistuttaa aamukahvia ruisleivän kera.  Tomi Hiltunen
 Ensimmäisissä liköörierissä alkoholiksi valikoitui Isossakyrössä toimivan Kyrö Distelleryn ruistisle.
 – Testasimme valmistusta useilla alkoholeilla, muun muassa rommilla. Ruistisle osoittautui vastoin ennakkokäsityksiä hyväksi, liköörin maku muistuttaa aamukahvia ruisleivän kera, nauraa Hiltunen.
 Valtava määrä kahvijätettä biojätteisiin
 Kahvijätettä syntyy suuria määriä jo päivässä, jos laskee mukaan kaikki kahvilat, ravintolat, liikenneasemat, sairaalat, kodit ja työpaikkojen kahviporukat. Esimerkiksi Jyväskylän ydinkeskustan Caffitella Kompassissa kertyy biojäteastiaan 40 litraa kahvinporoja päivässä. Kun ketjulla on 11 kahvilaa auki miltei vuoden jokaisena päivänä, kahvinporoja kertyy vuodessa noin 160 000 litraa.
 – Olen kyllä miettinyt mihin kahvinporoja voisi käyttää, mutten ole keksinyt. Sen olen kuullut, että joissain maissa niistä tehdään lämmitystabletteja, kertoo kahvilatyöntekijä  Iina Klem  Caffitellasta.
 IIna Klem on miettinyt myös voisko kahvinporoille löytyä uutta käyttöä. Isto Janhunen
 Tomi Hiltunen saa liköörinvalmistukseen uusioraaka-ainetta eli kahvinporoja paristakymmenestä jyväskyläläisravintolasta. Niitä olisi saatavilla myös suuresta Keski-Suomen keskussairaalasta.
 – Kun lasketaan yhteen sairaalan 16 osastoa, kahvilat ja ravintolat ja työntekijöiden kimppapannut, niin monessa kymmenessä pisteessä kahvia täällä keitetään. Villi veikkaus on, että kahvinporoja tulee 300-400 litraa päivässä, arvioi ruokapalvelun esimies  Minna Mäentalo  Keskussairaalan kahvila-ravintola Caterinassa.
 Toisen roska on toisen aarre.  Minna Mäentalo
 Mäentalo pitää Tomi Hiltusen oivallusta mainiona, sillä Jyväskylän kaupungin kunnianhimoisena tavoitteena on olla vuoteen 2050 mennessä jätteetön, päästötön ja ylikulutukseton kaupunki.
 – Jyväskylä on resurssiviisas kaupunki ja jos meidän biojätteet kelpaa uusiokäyttöön, niin sehän on juuri resurssiviisautta. Toisen roska on toisen aarre.
 Tomi Hiltunen etsii yhteistyöyritystä uusiokahviliköörin teolliseen valmistukseen. Isto Janhunen
 Tomi Hiltusen seuraava tavoite on saada uusiolikööri teolliseen tuotantoon ja muidenkin ravintoloiden hyödynnettäväksi.
 – Ravintolassa saadaan asiakkaalle kaataa lasiin melkein mitä vaan, mutta jos sama aine menee pulloon ja siihen tulee korkki päälle, niin sitten on ihan eri lainsäädäntö ja vaatimukset.
 Koska Hiltusen ravintolalla ei ole alkoholin valmistuslupaa, nyt etsitään yhteistyökumppania, jolla on lupa ja osaamista isojen määrien valmistamisessa. Neuvottelut ovat parhaillaan meneillään.
 Kahvilikööriä kulutetaan puoli miljoonaa litraa
 Kahviliköörille on kulutustilastojen mukaan markkinoita. Viime vuonna Alkosta ostettiin kahvilikööriä liki puoli miljoonaa litraa. Likööriä käytetään ainesosana monissa suosituissa juomasekoituksissa.
 Pohjoismaiden johtavasta alkoholijuomayhtiö Altiasta kerrotaan, että kahvipohjaisia juomia, esimerkiksi liköörejä valmistetaan moneen makuun ja käyttötarkoitukseen. Näistä syistä raaka-aineiden annostelu tuotteisiin vaihtelee. Osassa kahvin maku on vahva ja annostelu suuri, toisissa sitä on vain hippunen tuomaan makuun pieni säväys.
 Altia käyttää useita kahvipohjaisia raaka-aineita eri muodoissa, kuten nesteenä tai jauheena. Ne eivät kuitenkaan ole varsinaisessa kahvijuoma-muodossa, vaan yleensä tiiviimmässä muodossa.
 Kahvilikööri on mukana monissa suosituissa juomasekoituksissa. Isto Janhunen
 Kahvinporoista myös pellettejä
 Tomi Hiltunen tietää, että kahvinporojen uusiokäyttöä on pohdittu ympäri maailmaa ja uusia innovaatioita on syntynyt.
 – Esimerkiksi Vietnamissa iso pisnes on kahvipellettien puristaminen, jolloin niitä voidaan käyttää ihan polttoaineena. Kahvipelletti palaa 20 prosenttia pidempään ja 20 prosenttia kuumempana kuin puu. Ja Helsingissä on vastikään tullut esiin pieni porukka, joka käyttää kahvinpuruja lenkkareiden raaka-aineena.
 Minna Mäentalo puolestaan törmäsi työssään Keski-Suomen keskussairaalassa kahvinporoista valmistettuihin kahvimukeihin.
 – Etsitiin biohajovia kertakäyttöastioita ja löydettiin saksalaisten kahviporoista kehittämä kahvimuki. Teenjuojille se ei olisi sopinut, sillä mukissa oli itsessään mukana kahvin maku.

Kahvinporot kiertoon ja likööriksi: "Jos jossakin on vielä makua, miksi heittää se roskiin?


Summary: Yle seurasi kesän mittaan isoäitiä, joka on tavannut pääministerin ja palkannut asianajajan. Hän ei silti tiedä, miten toimia leirillä olevan perheensä puolesta.

Eläkeikäinen  Anna  seisoo Senaatintorilla väkijoukon keskellä. Bussit pysähtyvät heinäkuisen torin laidalle ja turistiryhmät purkautuvat niistä ulos. Ihmiset poseeraavat kesäauringossa kameroille Tuomiokirkon edessä.
 Anna on syntynyt konfliktialueella mutta asunut Suomessa pitkään. Nyt hän on erikoisessa tilanteessa.
 Hän on tavannut Senaatintorin laidalla sijaitsevassa valtioneuvostossa Suomen valtionjohtoa pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) myöten.
 Syynä ovat Annan tytär ja hänen lapsensa. He ovat kaukana Syyrian aavikolla, al-Holin leirillä.
 Olot leirillä ovat kurjat. On  ripulia ja aliravitsemusta . Lämpötilat kohoavat kesäaikaan yli 40 asteen.
 Annan huoli lähimmäisistään on suuri. Mutta al-Holilta ei palata Suomeen noin vain.
 Al-Hol on leiri, jolle on koottu terroristijärjestö Isisin alueella eläneitä naisia ja lapsia. Leirillä  on noin 68 000 ihmistä , joista 11 000 on päätynyt alueelle muualta kuin Syyriasta ja Irakista.
 Al-Holilla olevat naiset  ovat kertoneet Ylelle , että leirillä on 11 Suomesta lähtenyttä naista ja heidän 33 lastaan.
 Annan tytär  Sara  on leirillä kahden lapsensa kanssa, joista toinen on taaperoikäinen. Lisäksi Sara huolehtii leirillä Syyriassa kuolleen aviomiehensä orpolapsista, jotka eivät ole Suomen kansalaisia. Osa Saran lapsista on kuollut Syyriassa.
 Suomessa monet ovat huolissaan siitä, että äärijärjestön alueella eläneet naiset olisivat turvallisuusriski, jos heidät tuotaisiin Suomeen.
 Anna on mietteliäs pääministerin tapaamisen jäljiltä.
 Tapaaminen on viesti siitä, että omaisten huoli on huomattu. Nopeita ratkaisuja ei kuitenkaan ole luvassa.
 – Saimme kuvan, että he tekevät töitä, mutta mitään konkreettista meille ei kerrottu, Anna sanoo.
 Suomi ei näytä tietävän, mitä al-Holin leirillä oleville pitäisi tehdä.
 Annan mielestä terroristijärjestö Isis huijasi nuoria ja naiiveja ihmisiä. Laura Hyyti / Yle
 On kulunut yli viisi vuotta siitä,  kun Anna edellisen kerran näki tyttärensä Saran ja tämän lapset. Niin kauan on siitä, kun Saran perhe lähti Turkkiin. Sieltä he päätyivät rajan yli Syyriaan.
 Anna kertoo meille perheen tarinan pienessä, siistissä kerrostaloasunnossaan Vantaalla. Liesituulettimen päällä on koulukuva tytöstä kavereineen. Tytöllä on leveä hymy.
 Kuvan ottamisesta on jo aikaa.
 Siinä hymyilevä Annan tyttärentytär on viettänyt teinivuotensa Syyriassa.
 – Käyn ulkona pyöräilemässä, jotta en joutuisi ajattelemaan asiaa koko ajan. Kun tulen takaisin kotiin, ajatukset palaavat tähän. Öisin en saa unta, Anna kuvailee.
 Emme kerro jutussa perheen oikeita nimiä tai tunnistettavia yksityiskohtia heidän elämästään heidän turvallisuutensa vuoksi.
 Perhe on alun perin kotoisin maasta, jossa täysin sivulliset sukulaiset voisivat joutua vaikeuksiin, jos heihin kohdistuisi kielteistä huomiota.
 Synnyinmaassaan Annan tytär Sara joutui hyvin nuorena naimisiin. Avioliitossa Saralle syntyi lapsia. Ensimmäinen aviomies on kuollut jo 2000-luvulla.
 Suomessa perhe asui yli vuosikymmenen ajan. Sara ja lapset ovat Suomen kansalaisia. Lapset kävivät tavallista koulua ja oppivat sujuvaa suomea.
 Yksi lapsista pärjäsi isoäidin mukaan koulussa hyvin, vaikka viettikin paljon aikaa tietokoneella. Toinen taas oli taitava piirtämään. Lyijykynällä hahmoteltu autopiirros roikkuu keittiön seinällä. Lapsella oli läheinen suomalainen kaveri, jonka kanssa he yökyläilivät toistensa luona.
 Sara kärsi Annan mukaan Suomessa vakavista terveysongelmista. Anna näyttää kahta valokuvaa, joissa tytär hymyilee rannalla kesämekossa.
 – Hän on todella siisti ihminen. En tiedä, miten hän on kestänyt al-Holin kaaosta.
 Anna on uskovainen muslimi mutta sanoo, että Isisin kaltaisille äärijärjestöille häneltä ei löydy ymmärrystä. Hänen mielestään järjestö huijasi nuoria ja naiiveja ihmisiä.
 – Uskonto opettaa, että pitää käyttäytyä kunnolla ja rakastaa perhettä. Se on oikeaa islamia, Anna sanoo.
 Anna pitää perheeseensä yhteyttä satunnaisin tekstiviestein. Hän sanoo, että tytär lainaa al-Holin leirillä puhelimia muilta. Niitä on käytettävä salaa. Laura Hyyti / Yle
 Tarkkaa tietoa siitä, miten  Sara päätyi lapsineen Syyriaan, on vaikea saada.
 Annan kertomaa ei ole mahdollista vahvistaa muista lähteistä. Anna sanoo, ettei hänkään tiedä tapahtumien kulkua tarkalleen. On mahdollista, ettei isoäidille ole kerrottu kaikkea.
 Eikä Annan voi välttämättä olettaa puhuvan asioita, jotka pahentaisivat perheen tilannetta entisestään.
 Hän sanoo kuulleensa tyttäreltään ja lapsenlapsiltaan välähdyksiä tapahtumien kulusta. Syyriasta on tullut puheluita ja nyt al-Holilta satunnaisia viestejä.
 Annan mukaan Sara lähti lapsineen Turkkiin maaliskuussa 2014. Hän sanoi kaipaavansa sairautensa vuoksi lämpimään ilmastoon.
 Anna sanoo, ettei hänelle tullut mieleenkään, että Sara ja lapset päätyisivät Syyriaan sodan keskelle. Hänen mukaansa mitään merkkejä radikalisoitumisesta tai suunnitelmista lähteä sota-alueelle ei ollut.
 – Sara oli tehnyt juuri remonttia kodissaan. Hän käski minua pitämään perheen asunnosta kiinni, Anna kuvailee.
 Hän sanoo, ettei tiedä, milloin tytär ja lapsenlapset ovat ylittäneet rajan Turkista Syyrian puolelle. Isoäidin mukaan ensin Syyriaan lähti hänen tyttärenpoikansa. Poika oli silloin teini-ikäinen.
 – Ei hän ymmärtänyt, kuka ampuu ketä, Anna sanoo.
 – Hän meni ikään kuin lauman mukana. Kun kaikki muutkin menivät.
 On lähes mahdotonta tietää , miten perheen päätös Syyrian puolelle lähtemisestä syntyi. Sen tiedämme, että Turkin naapurimaassa Syyriassa oli jatkunut tuolloin jo kolme vuotta sisällissota.
 Syyriaa oli hallinnut jo vuosikymmeniä itsevaltainen al-Assadin suku. Osa syyrialaisista nousi osoittamaan mieltään presidentti  Bashar al-Assadin  hallintoa vastaan arabikevään innoittamana keväällä 2011.
 Al-Assad yritti tukahduttaa kansannousun väkivaltaisesti. Kansannousu muuttui aseelliseksi kapinaksi. Kapinallisten puolelle syntyi kirjava joukko erilaisia ryhmittymiä.
 Vapaan Syyrian armeijan (FSA) taistelija heittää käsikranaattia Aleppossa marraskuussa 2012. Carlos Palma / EPA
 Länsimaissa Syyrian kapinallisiin suhtauduttiin aluksi myönteisesti. Raa’an sodan edetessä jihadistiset ryhmät saivat kapinassa yhä suuremman roolin.
 Yksi kaaosta varhaisesta vaiheesta lähtien hyödyntäneistä jihadistisista ryhmistä oli Isis, joka levittäytyi Syyriaan naapurimaan Irakin puolelta.
 Keväällä 2014 Isis ei ollut vielä iskeytynyt toden teolla kansainväliseen tajuntaan julmuuksillaan. Se tapahtui vasta kesällä 2014, kun Isis  julisti perustaneensa islamilaisen valtion  eli kalifaatin Syyriaan ja Irakiin.
 Maailmalle alkoi tulvia uutiskuvia Isisin tekemistä raakuuksista.
 Terrorismitutkija Leena Malkki pitää  kalifaattijulistusta eräänlaisena vedenjakajana. Ennen sitä Euroopasta Syyriaan lähteneillä ei hänen mukaansa välttämättä ole ollut ajatusta Isisiin liittymisestä tai selkeää kuvaa Syyriassa toimineista ryhmistä.
 Suomalaisista naisista ainakin osa on lähtenyt Syyriaan ennen kalifaatin julistamista.
 – Yleisellä tasolla voi sanoa, että sinne lähteminen on nähty usein kanssamuslimien auttamisena, Malkki sanoo ottamatta kantaa Saran tapaukseen.
 Malkin mukaan Syyriaan lähteminen on myös nähty tilaisuutena elää konservatiivista uskontulkintaa noudattavana muslimina.
 Terrorismitutkija  Juha Saarinen  arvioi puolestaan, että jihadistinen liikehdintä on ollut jo keväällä 2013 pääosin puoleensa vetävä tekijä Syyriaan pyrkineille ulkomaalaisille.
 Kalifaatin julistamisen jälkeen lähtijöiden virta alkoi suuntautua selvemmin juuri Isisin riveihin.
 Al-Holin leirillä on noin 68 000 ihmistä. Kuva on Ylen käynniltä leirillä toukokuussa 2019. Antti Kuronen / Yle
 Suomen viranomaiset ovat tunnistaneet yli 80 Syyrian ja Irakin taistelualueille lähtenyttä.  Malkin ja Saarisen selvityksen mukaan  luku saattaa olla suurempi.
 Lähtijöitä on ollut monesta eri taustasta. Suurimmat ryhmät ovat olleet taustaltaan kantasuomalaisia käännynnäisiä, somalialaistaustaisia ja kurdeja. Viranomaisten mukaan yli 20 prosenttia lähtijöistä on ollut naisia.
 Suomesta Syyriaan lähteneiden naisten motiiveista tiedetään suhteellisen vähän. Pelkkä äärikonservatiivinen uskontulkinta ei kerro vielä sitä, millainen lähtijöiden suhtautuminen on ollut esimerkiksi aseelliseen toimintaan.
 Lähtöpäätöksessä olennaista on ollut myös elämäntilanne. Jos on herkässä vaiheessa ja avoin muutokselle, on lähteminen todennäköisempää.
 – Ei tarvita edes varsinaista kriisiä tai traumaa. Voi olla, että esimerkiksi opiskelupaikka on jäänyt saamatta ja elämän suunta on ollut hakusessa, sanoo Malkki.
 Pommitusten jälkiä Aleppossa huhtikuussa 2015. Syyrian valtiollinen tietotoimisto/EPA
 Kun Sara lapsineen saapui  Turkkiin maaliskuussa 2014, Syyrian sota heijastui naapurimaahan. Turkki oli asettunut konfliktissa syyrialaisten kapinallisten puolelle. Se piti sodan ensimmäiset vuodet rajansa auki – kapinalliset ja aktivistit saivat liikkua rajan yli melko vapaasti.
 Yleisesti ottaen Malkin ja Saarisen mukaan Suomesta Syyrian sota-alueille lähteneille tuttavat ja perheenjäsenet näyttävät olleen merkittävässä roolissa lähtöpäätöksessä. Kun tuttu ihminen on lähtenyt konfliktialueelle, on ollut helpompaa lähteä sinne itsekin.
 Turkissa värväystoiminta on taas ollut paljon järjestelmällisempää ja näkyvämpää kuin Suomessa.
 Varmuutta ei ole, syntyikö Saran perheen päätös lähteä Syyriaan alun perin Suomessa vai vasta Turkissa.
 Annan mukaan Syyriaan ensimmäisenä mennyt poika oli maanitellut äitiään ja myös isovanhempiaan tulemaan perässään, sillä sota-alueella tarvittiin monenlaista siviiliapua.
 – Sanoin hänelle, että isäsikin oli aikoinaan sodassa. Että pitääkö sinunkin mennä. Hän lähetti kuvia siisteistä teistä ja kukkaistutuksista todistaakseen, ettei siellä ole vaarallista.
 Isis hallitsi alueitaan Syyriassa ja Irakissa  väkivallalla ja pelolla. Se perusteli hirmutekojaan sharia-lain äärimmäisillä tulkinnoilla.
 Järjestö tuli tunnetuksi esimerkiksi kidutuksista, julkisista teloituksista ja siviilien käyttämisestä ihmiskilpinä. Isis vainosi ja tappoi uskonnollisia vähemmistöjä ja eri tavoin ajattelevia. Irakin puolella se toteutti vuonna 2014 jesidivähemmistön kansanmurhan, ja tuhannet jesidinaiset ja -lapset joutuivat orjiksi.
 Jesidipakolaisia Erbilissä, Irakissa helmikuussa 2015.  Robert Jaeger / EPA
 Anna sai välillä kuulla puhelimitse tyttäreltään ja lapsenlapsiltaan elämästä Isisin alueella Syyriassa.
 Tyttären perhe asui Isisin  epävirallisessa pääkaupungissa Raqqassa .
 – He sanoivat, että eivät näe sotimista. Että taisteluita käydään muualla.
 Isisin teoista he eivät Annan mukaan puhuneet. Siihen voi olla monta syytä. Perhe on voinut haluta suojella itseään ja isoäitiä. Jos viestit olisivat joutuneet vääriin käsiin, perhe olisi ollut vaarassa.
 Yle ei ole pystynyt varmistamaan riippumattomista lähteistä, miten Sara tai hänen perheensä ovat Syyriassa eläneet.
 Sara oli avioitunut Suomesta lähdettyään joko Turkissa tai Syyriassa. Anna sanoo, ettei tiedä Saran aviomiehestä edes kansalaisuutta, saati sitten tämän mahdollisista teoista Syyriassa.
 Sen Anna tietää, että Sara sai Syyriassa lapsen.
 Raskausaika oli ollut vaikea vanhojen terveysongelmien vuoksi. Sara ei ollut äitinsä mukaan kyennyt liikkumaan kuukausiin.
 Annan kertoman mukaan Saran aviomies ja kaksi lasta kuolivat Syyriassa. Toinen kuolleista on Annan mukaan ensimmäisenä Syyriaan lähtenyt poika.
 Tuolloin Raqqan kaupunkia pommitettiin ankarasti. Paikalliset kurdi- ja arabijoukot taistelivat Isisiä vastaan kansainvälisen liittouman tuella.
 Raqqa tuhottiin taisteluissa perusteellisesti. Kuva on joulukuulta 2017. Antti Kuronen / Yle
 Annan mukaan Sara olisi halunnut palata Suomeen viimeistään, kun ensimmäinen hänen lapsistaan kuoli. Lähtemisestä oli kuitenkin tullut liian vaikeaa. Turkki oli sulkenut rajansa.
 Ja Isis vahti alueensa asukkaita. Lähtemistä yrittäviä tapettiin.
 Viime talvena Isisin julistamasta kalifaatista oli jäljellä enää viimeiset rippeet. Järjestön taistelijat ja heidän perheensä vetäytyivät Baghuzin kaupunkiin. Sinne myös Sara lapsineen päätyi. Annan saamat viestit Syyriasta alkoivat olla yhä huolestuttavampia.
 Lopulta perhe pakeni Baghuzista alkukeväällä al-Holin leirille. Yksi Saran pojista on päätynyt kurdien alaikäisille tarkoitettuun vankilaan.
 Leena Luotio / Yle
 Suomessa Anna aloitti ponnistelut  perheensä pelastamiseksi Syyriasta jo syksyllä 2018 tuttavansa avulla. He ottivat yhteyttä Suomen ulkoministeriöön. Siellä he ovat tavanneet konsuliyksikön väkeä.
 Anna kehuu, että suomalaiset viranomaiset ovat suhtautuneet häneen ystävällisesti. Hän kertoo arvostavansa kovasti suomalaista oikeusvaltiota.
 – En ole kokenut pelkoa tai uhkaa, Anna sanoo.
 Vaikka Suomen viranomaiset ovat kuunnelleet, mitään ei ole tapahtunut.
 Anna sanoo, ettei ole juuri ollut tekemisissä muiden al-Holilla olevien omaisten kanssa. Hän on tavannut heidät vain kerran pääministerin vastaanotolla. Hänellä on käsitys, että osa omaisista pitää yhteyttä. Leirillä olevien Suomen kansalaisten joukko on kirjava, eivätkä omaiset ole tiivis ryhmä.
 – Leirillä naiset ovat keskenään tekemisissä, mutta täällä olevat omaiset eivät niinkään, Anna sanoo.
 Isisin väkivaltaisen valtiokokeilun  jäljiltä kurdeilla, kansainvälisellä yhteisöllä ja Suomella on käsissään hankala kysymys. Syyriassa kurdijoukkojen hallussa on tuhansia Isisin taistelijoita ja heidän perheenjäseniään.
 Leiriä ylläpitävien kurdien resurssit ovat rajalliset, eikä Syyrian tilanne ole vakaa. Paikallinen kurdihallinto ei ole valtiollinen taho, mikä tekee asioimisen sen kanssa Suomen kannalta vaikeaksi.
 Suomessa kesän alussa työnsä aloittanut Rinteen hallitus näyttää pelaavan aikaa. Minkä tahansa ratkaisun se tekee, asiasta nousee todennäköisesti poliittinen myrsky.
 Pääministeri Antti Rinne linjasi kesäkuussa, ettei Suomi aio hakea suomalaisia al-Holilta. Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) antoi pian sen jälkeen ymmärtää Twitterissä, että  tilannetta yhä selvitetään .
 Suomalaisnaisia al-Holin leirillä Syyriassa. Kuva on Ylen käynniltä leirillä toukokuussa 2019. Antti Kuronen / Yle
 Hallitus on ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) suulla  todennut Kauppalehdelle , että naiset saavat tulla lapsineen Suomeen, jos he kykenevät matkustamaan esimerkiksi Irakin Kurdistaniin Erbiliin.
 Käytännössä on epätodennäköistä, että naisilla olisi mahdollisuutta tehdä 300 kilometrin kallis ja hankala matka omin avuin. Naisten pitäisi ylittää matkallaan Syyrian ja Irakin välinen raja, eikä heillä todennäköisesti ole passeja. Pelkästään al-Holin leiriltä poistuminen on hankalaa.
 Haavisto on toisaalta sanonut myös, ettei al-Holin leiri ei voi olla pysyvä ratkaisu.  Ulkoministerin mukaan  tilanteen ratkaiseminen voi viedä kuukausia.
 Al-Holista on tullut kuuma poliittinen kysymys  monissa Euroopan maissa. Näkökulmia keskustelussa riittää.
 Totta on, että naiset ovat matkustaneet Suomesta sota-alueelle vapaaehtoisesti. He ovat eläneet siellä terroristijärjestö Isisin alueella. Naisten tekemisistä Syyriassa tiedetään tutkijoiden mukaan oikeastaan melko vähän.
 Naisen tärkein rooli Isisin äärikonservatiivisessa yhteiskunnassa on ollut kotona. Mutta esimerkiksi sosiaalinen media on tarjonnut myös naisille uudenlaisia toimintamahdollisuuksia jihadistisessa liikehdinnässä. Kahden suomalaisen naisen tiedetään esiintyneen Isisin propagandassa.
 Leirillä olevien naisten tilanteet ovat yksilöllisiä, eikä oikeusvaltiossa ole tapana rangaista ketään ryhmänä tai kohdella ihmisiä syyllisinä ilman oikeudenkäyntiä.
 Toisaalta sota-alueella tapahtuneiden asioiden selvittäminen jälkikäteen on hyvin vaikeaa.
 Selvittää kuitenkin pitäisi. Isisillä on Syyriassa ja Irakissa uhreja, joiden pitäisi saada oikeutta.
 Al-Holin leirillä tehdään kauppaa pienellä torilla. Kuva on Ylen käynniltä leirillä toukokuussa 2019. Antti Kuronen / Yle
 Evakuointeja vastustavat vetoavat usein turvallisuuteen. Isis  on tehnyt terrori-iskuja  lähes 20 maassa.  Suojelupoliisin mukaan on mahdollista , että osa palaajista voi levittää radikaalia ideologiaa ja vahvistaa radikaaleja verkostoja, vaikka he eivät itse muodostaisi suoraa terrori-iskun uhkaa.
 Terrorismitutkija Leena Malkki tunnistaa tämän riskin. Samalla hän toteaa, että on vielä liian aikaista arvioida, miten leirillä olevat naiset suhtautuvat jihadismiin. He ovat asuneet Isisin alueella ja sittemmin al-Holilla hyvin äärimmäisessä ympäristössä.
 – Siellä on vielä tilanne päällä. He eivät voi puhua asioista avoimesti monista eri syistä. Eihän tässä ole ollut tilaa miettiä asioita, Malkki sanoo.
 – Osa on todella edistänyt Isisin progandaa aktiivisesti, osa voi olla hyvin pettyneitä kokemustensa vuoksi. Emme tiedä, mitä he ajattelevat. Jos he tulevat Suomeen itse tai noudettuina, viranomaisten on tarkkailtava heitä, terrorismitutkija Juha Saarinen sanoo.
 Perustuslain ja kansainvälisten sopimusten  näkökulmasta on selvää, ettei Suomi voi estää kansalaisiaan palaamasta kotimaahansa, jos he omin avuin tänne pääsevät. Toinen kysymys on, onko Suomi velvollinen auttamaan kansalaisensa pois al-Holilta.
 Joukko arvostettuja oikeusoppineita  kirjoitti taannoin Helsingin Sanomissa , että Suomen on autettava konsulipalvelulain nojalla konfliktialueella hädässä olevia kansalaisiaan. Konsuliapua ei saa kieltää rangaistuksena.
 Malkin mielestä asiaa pitäisi miettiä oikeusvaltio edellä. Turvallisuusajattelu ei saa mennä syyttömyysolettaman edelle.
 – Kaikessa terrorismintorjunnassa pitäisi pitää mielessä, mitä ollaan suojelemassa. Ettei tehtäisi omia maaleja.
 Ja sitten on humanitaarinen puoli.
 Näkymä al-Holin leiriltä 23. toukokuuta 2019. Antti Kuronen / Yle
 Useiden järjestöjen mukaan al-Holin leirin olosuhteet ovat hyvin vaikeat.  Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch kuvailee , miten leirin ulkokäymälät tulvivat yli, juomavesisäiliöissä on matoja ja jätevesi vuotaa telttoihin.
 Leirin lasten raajat ovat riutuneita ja vatsat turvonneita. Järjestön mukaan lapsia on kuollut ripuliin ja flunssan kaltaisiin infektioihin.
 YK:n mukaan  al-Holille on saatu nyt rakennettua uusia vesipisteitä, ja aliravitsemustapausten määrä on laskemaan päin. Mutta olot ovat yhä vaaralliset.
 Näissä oloissa on suomalaisia lapsia, jotka ovat todennäköisesti kokeneet kovia jo ennen leirille päätymistään. He eivät ole syyllisiä siihen, että ovat Syyriassa.
 Lasten oikeudet ovat painava Suomea velvoittava asia.
 Suomen Unicefin ohjelmajohtaja  Inka Hetemäki  sanoo, että kansainvälisen lasten oikeuksien sopimuksen mukaan Suomen pitää asettaa lasten etu muun edelle. Sopimuksen velvoitteita ei hänen mukaansa pystytä täyttämään al-Holin leirin olosuhteissa.
 Hetemäki huomauttaa, että suomalaisia on leirillä vähän. Hän uskoo, että lapsia voidaan parhaiten auttaa Suomessa, jossa on hyvin kehittynyt lastensuojelujärjestelmä. Hetemäki arvostelee hallituksen hidasta toimintaa.
 – Viivytteleminen ei ole millään tavalla lasten oikeuksien sopimuksen toteuttamista, vaan rikkomista, hän sanoo.
 Muun muassa lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  on todennut , että Suomen on kunniotettava lasten oikeuksia ja tehtävä kaikkensa, jotta lapset saataisiin turvaan.
 Elokuussa Annan toiveikkuus perheen tilanteen ratkeamisesta on vaihtunut jälleen turhautumiseen. Laura Hyyti / Yle
 Anna pitää perheeseensä yhteyttä  tekstiviestein. Hän sanoo, että tytär lainaa puhelimia muilta. Niitä on käytettävä salaa, sillä puhelimet ovat al-Holilla kiellettyjä.
 Viestejä tuleekin satunnaisesti. Välillä mitään ei kuulu päiviin.
 Annalla ei ole tarkkaa tietoa perheensä voinnista. Hänen mukaansa Sara väistelee sellaisia kysymyksiä tai jättää kokonaan vastaamatta. Anna epäilee, ettei tytär halua huolestuttaa äitiään.
 – Hän sanoo, ettei sellaista saa kysyä.
 Lastenlastensa puolesta Anna on surullisin. Hänen elossa olevat vanhemmat lapsenlapsensa ovat viettäneet teinivuotensa Syyriassa.
 – He ovat menettäneet lapsuutensa siellä. Aina kun ajattelen sitä, tulee huono olo.
 Kysyn, miten Anna itse jaksaa.
 – Jatkuvan stressin alla ihminen pärjää jotenkin. Uskon, että näen oman terveydentilani vasta sitten, kun näen heidät.
 Anna ei usko, että hänen tyttärensä olisi syyllistynyt mihinkään rikolliseen.
 – Jos nämä naiset ovat tehneet jotain, se leiri on jo ollut todellinen rangaistus.
 Ylen  kesäkuussa tekemän kyselyn mukaan  vain neljännes suomalaisista ajattelee, että Suomen pitäisi järjestää naisille palauttaminen. Lasten palauttamista tuki yli puolet kansalaisista.
 Kysyn, mitä Anna ajattelee siitä, ettei kaikkien mielestä al-Holilla olevia pitäisi auttaa. Hän katselee hetken eteensä.
 – Ihminen voi erehtyä nuoressa iässä, hän sanoo.
 – Kenelläkään ei ole varmuutta, ettei elämässä tapahdu jotain kamalaa.
 Muutaman viikon kuluttua tapaamme  Annan jälleen hänen kotonaan. Rappukäytävässä on hiljaista iltapäivällä.
 Kukaan Annan naapureista ei tiettävästi tiedä perheen tilanteesta.
 Senaatintorin laidalla heinäkuun auringossa istuessaan Anna oli jopa hieman toiveikas. Nyt on elokuu, ja toiveikkuus on vaihtunut jälleen turhautumiseen.
 Uusia uutisia Suomen viranomaisilta ei ole tullut. Anna puuhastelee keittiössä hieman hermostuneesti.
 Saksassa berliiniläinen  tuomioistuin linjasi heinäkuussa , että Saksan on haettava epäillyn Isis-taistelijan saksalainen vaimo ja kolme lasta al-Holin leiriltä. Perheen omaiset olivat haastaneet ulkoministeriön oikeuteen.
 Tuomioistuin perusteli päätöstään valtion takaamalla suojeluvelvollisuudella. Päätös ei ole lainvoimainen.
 Myös Anna on hankkinut asianajajan tuekseen.
 Hän ei ole kuitenkaan varma, mikä olisi oikea tapa toimia. Hän pelkää pahentavansa perheensä tilannetta, jos ajaa asiaa liian aktiivisesti.
 – Olen vain odotellut. Keneltä minä edes kysyisin apua?
 Anna tuo pöytään suolaista syötäväksi. Keskustelu al-Holista tuskin vaimenee syksyllä. Annan odotus jatkuu.
 Annan ja hänen tyttärensä nimet on muutettu jutussa turvallisuussyistä.

Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä


Summary: Ravitsemussuosituksia uudistetaan parhaillaan. Ne tulevat entistä tiukemmin suosittelemaan lihansyönnin vähentämistä ilmastosyistä.

Huoli ilmaston lämpenemisestä näkyy pian myös ruokailuamme ohjaavissa ravitsemussuosituksissa.
 Käytännössä lihaa tulee jatkossa olemaan vähemmän tarjolla koulujen, päiväkotien ja hoitokotien ruokaloissa, jos työn alla olevat suositukset laitetaan käytäntöön suurkeittiöissä.
 Pohjoismaisia ravitsemussuosituksia uudistetaan parhaillaan. Nyt ensimmäistä kertaa suosituksissa otetaan vakavasti huomioon ilmastonmuutos ja luonnon monimuotoisuus, kertoo Suomea edustavan ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtaja  Sebastian Hielm .
 Vähemmän lihaa, enemmän kasviksia. Lautaselle lisää lähi- ja luomuruokaa.
 Näillä eväillä jokainen meistä voi ruokapöydässä vähentää ilmaston lämpenemistä kiihdyttäviä hiilidioksidipäästöjä. Liiallisen lihansyönnin haitoista muistutti viimeksi  kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n raportti , jonka mukaan keskilämpötila on noussut maa-alueilla jo lähes 1,5 astetta 1800-luvun loppuun verrattuna.
 – Kyllä se on näiden raporttien myötä tullut selväksi, että me emme ikinä pääse ilmastotavoitteisiin, jos emme muuta ruokavaliota. Se ei tarkoita, että pitäisi luopua lihansyönnistä, mutta pitäisi huomattavasti vähentää lihansyöntiä ja vastaavasti lisätä kasviksia, sanoo Hielm.
 Esimerkkiä voi ottaa vaikka koulutuskeskus Salpauksesta, jossa osa bolognesekastikkeen jauhelihasta on  korvattu härkäpavulla.
 Suomalaiset syövät liian vähän kasviksia ja hedelmiä sekä liikaa suolaa ja kovia rasvoja, sanoo valtion ravitsemusneuvottelukunnan puheenjohtaja Sebastian Hielm. Karoliina Simoinen / Yle
 Virallisilla ravitsemussuosituksilla voidaan saada muutosta aikaan, sillä niitä seurataan hyvin tarkkaan julkisessa ruokailussa, esimerkiksi kouluissa, päiväkodeissa ja hoitolaitoksissa.
 Kouluruokailu ei saa valtion tukia, ellei maito ole rasvatonta ja rasva kasvispohjaista, kuten suosituksessa lukee.
 Ruokakulttuurin professori  Mari Nivan  mukaan ravitsemussuosituksilla voidaan tehokkaasti vaikuttaa siihen, mitä Suomi syö.
 – Muutos lähtee helpommin juuri joukkoruokailusta. Kun kasvisruoka tulee siellä tutuksi koululaisille, samalla se tulee helpommin osaksi arkea, sanoo Niva Helsingin yliopistosta.
 Niva muistuttaa, että esimerkiksi lisukesalaatit tulivat suomalaisten ruokapöytiin juuri julkisen ruokailun kautta: lounasravintoloista, yliopistojen ruokaloista ja päiväkotien ruokahetkistä.
 Vuoden 2004 suosituksissa kehotetaan jo syömään kasvispainotteisesti ja suosimaan lähiruokaa, mutta sen jälkeen tutkimus on mennyt Hielmin mukaan hurjasti eteenpäin. Kasvispainotteisen ruokavalion terveyshyödyistä ja vaikutuksesta ilmastoon on nyt tutkittua tietoa, ei pelkästään mututuntumaa.
 "Ilmastonmuutoksen sivuuttaminen olisi pelkurimaista"
 Kritiikkiä on varmasti luvassa.
 Hielm osaa jo aavistaa, että ilmastonäkökulman tuominen ravitsemussuosituksiin tulee herättämään myös vastustusta. Ilmastonmuutoksen sivuuttaminen olisi kuitenkin Hielmin mukaan suorastaan pelkurimaista.
 – Jos me loisimme ruokailusuositukset, joissa ei millään tavalla otettaisi kantaa kaikkialla vellovaan keskusteluun ilmastonmuutoksesta, eivät ne olisi kovin kummoiset suositukset.
 Kuinka vannoutuneet lihansyöjät saadaan syömään ilmastoystävällisemmin? Hielm kehottaa ottamaan mallia kiinalaisista.
 – Lihaa kannattaa laittaa enemmänkin mausteeksi ruokaan kuin pääosaan. Kokonaista pihviä ei tarvitse syödä, riittää että pistää vähän suikaleita vihannesten joukkoon.
 Pohjoismaiset ravitsemussuositukset ovat saavuttaneet arvostetun aseman kansainvälisesti. Muu maailma ottaa mallia Pohjoismaiden sekä Yhdysvaltojen suosituksista.
 Pohjoismaisten ravitsemussuositusten päivittyminen alkoi työryhmissä keväällä. Valmista on Hielmin arvion mukaan vuonna 2021.
 Lue lisää:
 Suomalaiset syövät keskimäärin noin 80 kiloa lihaa vuodessa. Esa Syväkuru / Yle
 Suomalaiset syövät nyt enemmän lihaa kuin koskaan – Professori: Lihansyönti ei vähene verotuksella tai muilla tempuilla
 Olisiko Suomi valmis kasvispitoisempaan ruokaan? Liha on monille intohimo, mutta asiantuntijat huomaavat arvojen myös muuttuneen
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät  – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset

Liha tulee vähentymään koulujen ruokalistoilla? Ravitsemussuositukset kehottavat ensimmäistä kertaa syömään ilmastoystävällistä ruokaa


Summary: "Jos parisuhderintamalla jotain tapahtuisi, niin tuskinpa siitä enää isolla äänellä huutelisin", keskustan johtoon pyrkivä Antti Kaikkonen kuvaa suhdettaan julkisuuteen.

Antti Kaikkonen  (kesk.) kipusi kesäkuun alussa  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen puolustusministeriksi. Uusi tehtävä on jo kesän aikana ehtinyt tuoda mielenkiintoisia tuttavuuksia.
 Kesäkuun lopulla Kaikkonen osallistui  puolustusministerikokoukseen  Berliinissä. Päivällispöydässä Kaikkonen oli sijoitettu istumaan Saksan puolustusministerin  Ursula von der Leyenin  viereen.
 – Keskusteltiin siinä pitkin iltaa, ja hän tuntee nyt Suomen puolustusratkaisun perusteet aika hyvin.
 – Hän ei silloin vielä tiennyt, että olisi pian nousemassa Euroopan komission johtoon, enkä minäkään sitä tiennyt. Näin siinä vain kävi, että heinäkuussa hänestä tuli Euroopan poliittisen kentän ykkösnainen, Kaikkonen hämmästelee nopeita liikkeitä.
 Kaikkosen olemuksesta näkee, että hän  suhtautuu työhönsä suurella intohimolla .
 – Olen ollut kansanedustajan ja nyt ministerin työstä hyvin innostunut. Vaikka työ vaatii paljon ja välillä lentää kuraakin, kun joskus saa jotain hyvää aikaan, niin kyllä se motivoi, politiikkakärpäsen pureman jo nuorena saanut Kaikkonen vakuuttaa.
 Kaikkonen ajattelee, että ilmastonmuutoksen uhka on otettava vakavasti. Suomen on hoidettava oma tonttinsa, mutta toimissa tarvitaan arkijärkeä, jotta ne ovat tavallisen suomalaisen hyväksyttävissä.
 Koko työuransa politiikan parissa pyörinyt 45-vuotias Kaikkonen sanoo elämän onnen löytyvän arjen pienistä hetkistä.
 – Kyllä kai sitä haaveilee aika tavallisista asioista, niin kuin varmaan moni muukin suomalainen: hyvästä perhe-elämästä ja hyvistä ystävistä, harrastuksista ja mökkeilystä silloin tällöin, Kaikkonen vastaa kysymykseen haaveistaan.
 Pienen pojan haaveena oli kokin ammatti. Yhteiskunnalliset asiat veivät kuitenkin miehen mennessään.
 – Mielelläni kyllä kotona kokkaan, Kaikkonen sanoo.
 Antti Kaikkonen harkitsi myös eurovaaliehdokkuutta, mutta päätti lopulta panostaa täysillä kotimaan politiikkkaan. Petteri Paalasmaa / AOP
 Eduskuntaurallaan Kaikkonen on toiminut  muun muassa ympäristö- ja puolustusvaliokunnissa sekä erityisesti EU-asioita käsittelevässä suuressa valiokunnassa. Iso askel eteenpäin oli nousu ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi vuonna 2015.
 – Pääsin tapaamaan merkittäviä poliitikkoja Washingtonista Moskovaan. Johdin Suomen delegaatioita välillä lähempänä, välillä kauempana. Kotimaassa yhteys syntyi ulkopoliittiseen johtoon tasavallan presidenttiä myöten, Kaikkonen kirjoittaa elokuussa julkaistussa  pamfletissaan .
 Kaikkonen ja  Matti Vanhanen  (kesk.) vaihtoivat syksyllä 2016 tehtäviä. Vuoden 2018 presidentinvaaleihin valmistautunut Vanhanen halusi ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajaksi ja Kaikkonen väistyi.
 – Ymmärsin yskän ja päätin tehdä tilaa, Kaikkonen tilittää.
 Vanhaselta jäi vapaaksi  keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajan paikka , johon Kaikkonen valittiin. Ryhmäjohtajana Kaikkonen nousi puolueen eturiviin.  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskaudella pääministeripuolueen eduskuntaveturi joutui selvittämään  monia kiperiä tilanteita .
 Ryhmäjohtajana Kaikkonen oli avainpaikalla, kun vaalivoittaja, demarijohtaja Antti Rinne päätti toukokuussa houkutella vaaleissa murskatappion kärsineen keskustan mukaan hallitusneuvotteluihin. Sen tien päässä odotti ministeriauton kyyti.
 Kaikkosen mukaan keskustan  puheenjohtajaehdokkuus on ollut esillä pari kertaa aiemminkin , mutta silloin aika ei ole tuntunut vielä kypsältä.
 – Nyt kaiken kokeneena ja kaikesta oppineena minulla on sellainen olo, että olen valmis, mutta katsotaan, mikä on keskustan kentän päätös puoluekokouksessa Kouvolassa 7. syyskuuta, Kaikkonen kuvaa tunnelmiaan.
 Kyselyt ovat ennakoineet  tasaista puheenjohtajakisaa  Kaikkosen ja  Katri Kulmunin  välillä.
 – En koe olevani missään äärilaidassa. En liberaali-konservatiivi-akselilla, en kaupunki-maaseutu-akselilla, vaan vahvasti siinä keskustalaisella keskikentällä, Kaikkonen paaluttaa tonttiaan.
 Kahdeksan kysymystä keskustan puheenjohtajaehdokkaille Mitä teet aamulla ensimmäisenä? Keitän kahvit. Tarvitsen kahvia joka aamu. Muuten ei oikein kone lähde käyntiin. Ketä poliitikkoa ihailet? Sanotaan esimerkiksi  Johannes Virolainen . Hän oli merkittävä karjalainen heimopäällikkö ja valtiomies, joka teki upean uran kansanomaisella tyylillä. Mitä aiot tehdä 60-vuotiaana? Niin pitkälle ei ole vielä suunnitelmia, mutta kyllä minulla tällainen yhteiskunnallinen polte on ollut vahva jo pitkän aikaa, enkä usko, että se tästä ihan pian häviääkään. Tavalla tai toisella toivottavasti voin suomalaista yhteiskuntaa silloinkin palvella. Se alkaa olla presidentti-ikää? Heh, heh. No tuota luultavasti kuitenkin tehtävät ovat jotain vaatimattomampia. Mikä on voimabiisisi? Kyllähän nyt vaikka  Leevi and the Leavingsin  Pohjois-Karjala on hieno, vankkumaton, kotimainen klassikko. Entä lempikirjasi? On vaikeita kysymyksiä. En halua nostaa yhtä ylitse muiden, mutta viimeksi luin toimittaja  Jari Korkin  kirjoittaman kirjan edeltäjästäni  Jussi Niinistöstä , Puolustuksen paluu, ja se oli ihan hyödyllinen luettava. Mikä on lempiruokasi? Olen aika lailla kaikkiruokainen, mutta kun olin ekaa kertaa menossa kouluun, niin halusin varmistaa, että saahan koulussa hernekeittoa. Kyllähän se on suosikki, joka edelleenkin hyvin maistuu ja sehän sopii myöskin puolustusministerin tehtävään hyvin. Entä armeijan lounaspussi? Heh, heh. Sen pitää olla riittävän ravitseva ja monipuolinen. Voisitko lähteä vastaehdokkaasi Katri Kulmunin varapuheenjohtajaksi? Ei se ole Katrista kiinni, mutta henkilökohtainen ajatus on, että olen ehdolla puolueen puheenjohtajaksi ja tulen siihen valittua tai en. En ole lähdössä varapuheenjohtajaehdokkaaksi. Kehu kilpailijasi: mitä hänellä on, mitä sinulla ei? Katri Kulmuni on lahjakas ja monipuolinen poliitikko. Hän osaa puhua venäjää, mitä itse en osaa puhua. Valitaan nyt vaikka se yhtenä esimerkkinä.
 Antti Kaikkosen ensimmäinen, merkittävä poliittinen teko  oli ei-ääni Suomen EU-jäsenyydelle lokakuussa 1994.
 – Olin nuori radikaali ja huolissani Suomen itsenäisyydestä ja päätösvallasta. Myös maaseudun ja maatalouden tulevaisuus huolestutti, Kaikkonen antaa äänestysselityksen.
 Kysymys Suomen EU-jäsenyydestä  jakoi voimakkaasti keskustaa. Pääministeri  Esko Aho  (kesk.) runnasi keskustan EU-jäsenyyden kannalle, mutta ulkoministerin paikalta eronnut ja presidentiksi pyrkinyt entinen keskustajohtaja  Paavo Väyrynen  vastusti jäsenyyttä jyrkästi.
 EU-kansanäänestyksessä selkeä enemmistö, lähes 57 prosenttia, äänesti Suomen EU-jäsenyyden puolesta ja eduskunta vahvisti asian.
 Tuusulan Hyrylässä kasvaneen Kaikkosen kiinnostus yhteiskunnallisiin asioihin heräsi jo koulussa. Keskusta-aate tarttui kotona, sillä Jukka-isä oli mukana kuntapolitiikassa.
 Isän puolelta Antti Kaikkosen juuret ovat Karjalan kannaksella . Antin pappa joutui evakkoon Karjalan kannakselta, Pyhäjärveltä, ja rakensi uuden kodin Satakuntaan, Kokemäelle.
 Varusmiespalveluksensa Antti Kaikkonen suoritti Helsingin ilmatorjuntarykmentissä, joka toimi silloin vielä Hyrylässä. Sotilasarvoltaan nykyinen puolustusministeri on kapteeni.
 Valtiotieteen opinnot Helsingin yliopistossa venyivät niin, että valtiotieteiden kandidaatin tutkinnon Kaikkonen puristi kasaan vasta keskustan oppositiokaudella vuonna 2014.
 Kaikkonen oli ensimmäisen kerran ehdolla eduskuntavaaleissa 21-vuotiaana keväällä 1995. Uudenmaan vaalipiiristä Tuusulan miehelle kertyi 653 ääntä.
 Kaikkosen poliittinen ura alkoi Tuusulan kunnanvaltuustosta, jonne hänet valittiin ensimmäisen kerran syksyllä 1996. Valtuustouraa on ehtinyt karttua pian 23 vuotta.
 Valtakunnallista kuuluisuutta Kaikkonen sai ensimmäisen kerran  syksyllä 1998. Keskustan Uudenmaan piirin nuori puheenjohtaja yritti estää toisen Tuusulan miehen, Paavo Väyrysen, pääsyn  ehdokkaaksi Uudellemaalle .
 - Paavo oli aiemmin vakuuttanut, että hän asettuu ehdolle Lapista. Paavo piti sitten kuitenkin täysin yllättäen tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi asettuvansa ehdolle Uudellamaalla. Ajattelin, että tällainen peli ei vetele, kun toisin on puhuttu ja sovittu, Kaikkonen perustelee ärhäkkyyttään.
 Keskustan Uudenmaan piirin puheenjohtaja Antti Kaikkonen yritti estää Paavo Väyrysen ehdokkuuden Uudellamaalla vuoden 1999 vaaleissa.  Markku Ulander / lEHTIKUVA
 Kaikkonen oli toiminut 1990-luvun puolimaissa Väyrysen avustajana nuorille keskustavaikuttajille tarkoitetun Politiikan korkeakoulun kehittämisessä.
 Kaikkonen johti keskustanuoria vuosina 1997–2001. Tämä tehtävä avasi hänelle tien keskustan päätöksenteon ytimeen: puoluehallitukseen ja sen työvaliokuntaan.
 Eduskunnan ovet avautuivat kansanedustaja Kaikkoselle  ensimmäisen kerran keväällä 2003. Kaikkonen oli jäänyt Väyrysen jalkoihin vielä vuoden 1999 eduskuntavaaleissa. Tuloksena oli 2411 ääntä ja toinen varasija.
 Kevään 2003 eduskuntavaaleissa keskusta sai  Anneli Jäätteenmäen  johdolla vaalivoiton. Etelä-Suomen keskustalle kylmissä vaaipiireissä tuli merkittäviä aluevaltauksia, kun Helsingistä meni läpi kaksi ja Uudeltamaalta viisi keskustan edustajaa.
 Kaikkonen keräsi Uudenmaan vaalipiiristä 4236 ääntä ja 29-vuotias politikan nouseva tähti kipusi eduskunnan portaat ensimmäisen kerran uutena kansanedustajana.
 Kaikkonen oli toiminut Jäätteenmäen avustajana vuosina 2001–02 ja hän oli tukenut Jäätteenmäen valintaa keskustan johtoon, kun tämän vastaehdokkaina olivat muun muassa  Olli Rehn  ja Matti Vanhanen. Politiikan kesästä 2003 oli tulossa kuuma, kun  Irak-gate horjutti tuoreen pääministerin valtaa .
 Antti Kaikkonen joutui seuraamaan läheltä pääministeri Anneli Jäätteenmäen kujanjuoksua kesäkuussa 2003.  Timo Toivanen / Lehtikuva
 Kaikkosen mukaan keskustan eduskuntaryhmässä elettiin juhannuksen alla 2003 jännittäviä hetkiä. SDP:n eduskuntaryhmän pääsihteeri toi ryhmäjohtaja  Jouni Backmanin  lappusen keskustan ryhmäjohtajalle  Timo Kallille : pääministeri oli vaihdettava!
 – Koko valtakunnan media oli keskustan ryhmähuoneen ulkopuolella odottamassa, mitä meidän ryhmässä tapahtuu ja mitä kerrottavaa meillä on. Jäätteenmäki kertoi tekevänsä tilanteesta johtopäätöksensä ja eroavansa. Todettiin, että näin tilanne valitettavasti on.
 – Emme kuitenkaan kertoneet sitä heti medialle, vaan Kalli keksi, että eiköhän juoda ensin kahvit porukalla, ja muistaakseni tilattiin myös karjalanpiirakat. Jonkinlaista joukkoterapiaa siinä harjoitettiin, kun juotiin kahvit ja karjalanpiirakat ja vasta tämän jälkeen päätös kerrottiin ulos, Kaikkonen kertoo.
 Nuorisosäätiö jätti tahran Kaikkosen takkiin . Jäätteenmäen ero johti siihen, että Matti Vanhasesta tuli pääministeri ja keskustan puheenjohtaja.
 Kaikkonen oli perinyt Vanhaselta keskustataustaisen Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan paikan jo silloin, kun Vanhasesta oli keväällä 2003 tullut Jäätteenmäen hallituksen puolustusministeri.
 Kaikkonen uudisti kansanedustajan valtakirjansa kevään 2007 eduskuntavaaleissa ja äänimäärä, 4263, nousi hitusen. Vaalien jälkeen Kaikkonen oli tyrkyllä ministeriksi Vanhasen toiseen hallitukseen, mutta pääministeriä painostanut Väyrynen voitti tiukan äänestyksen ulkomaankauppaministerin salkusta.
 Keskusta jatkoi hallituksessa, mutta  vaalirahakohu muhi jo syvässä mullassa .
 Tanssii tähtien kanssa -ohjelma toi paljon julkisuutta nuorelle kansanedustajalle keväällä 2008. Hieman jäykkä tanssityyli toi Kanki-lempinimen. Pasi Murto. / AOP
 Kehittyvien Maakuntien Suomesta leimahtanut vaalirahoituksen likapyykki toi myös Nuorisosäätiön jakamat vaalituet viranomaisten tutkittavaksi.
 Kaikkonen sai talvella 2013 Helsingin käräjäoikeudesta viiden kuukauden ehdollisen vankeusrangaistuksen  luottamusaseman väärinkäytöstä .
 Tutkinnan aikana Kaikkonen onnistui uusimaan kansanedustajan valtakirjansa  kevään 2011 keskustalle vaikeissa vaaleissa. Kaikkosen vaalilauseena oli "Mainettaan parempi". Äänimäärä tippui alle neljäntuhannen, mutta se riitti jatkokauteen.
 Kaksi vuotta käräjäoikeuden tuomion jälkeen Kaikkonen asettui ehdolle vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Tuloksena oli yli 10 000 ääntä ja helpotuksen huokaus. Kaikkosen äänimäärä ylitti 10 000 äänen rajan myös viime kevään eduskuntavaaleissa, vaikka keskustan yhteinen äänisaalis romahti.
 Kaikkonen on ollut erossa Nuorisosäätiön asioista jo kymmenen vuotta, mutta Nuorisosäätiön ympärillä näyttää riittävän uusia kohuja. Kaikkonen ei pelkää, että Nuorisosäätiöstä tulisi hänelle jatkuva taakka, jos hänet valittaisiin keskustan johtoon.
 – No eihän tämmöinen tahra menneisyydessä tietenkään hyvä asia ole. Toki tässä puhutaan viime vuosikymmenen tapahtumista, että alkaa siitä jo aikaakin olla.
 – Oman käsitykseni mukaan kyllä melkoinen osa ihmisistä ajattelee, että tämä asia on käsitelty ja taakse jätetty, mutta totta kai aina löytyy niitä, jotka haluavat tämän jossakin ikävässä sävyssä esiin ottaa ja sen kanssa meikäläisen pitää vain pystyä elämään, Kaikkonen puntaroi.
 Kaikkosen ja SDP:n silloisen kansanedustajan  Satu Taiveahon  romanssi eduskunnassa johti kihlautumiseen kesällä 2006 ja avioliittoon kesällä 2008. Avioero tuli syksyllä 2018.
 Kansanedustajat Satu Taiveaho ja Antti Kaikkonen juhlivat kesähäitään vuonna 2008. Pasi Murto. / AOP
 Kaikkonen sai runsaasti julkisuutta myös Tanssii tähtien kanssa –ohjelmassa keväällä 2008. Tänään suhtautuminen julkisuuteen on varovaisempaa.
 – Jos parisuhderintamalla jotain tapahtuisi, niin tuskinpa siitä enää isolla äänellä huutelisin, Kaikkonen luonnehtii suhdettaan julkisuuteen.
 Puheenjohtajaehdokas Kaikkonen sanoo olevansa "keskikentän keskustalainen".  Keskustan linjakysymyksissä Kaikkonen sovittelee sanansa tarkasti. Ympäristökysymyksissä hän määrittelee itsensä "tolkun vihreäksi".
 Ylen haastattelussa Kaikkonen linjaa, että ilmastonmuutoksen uhka on otettava vakavasti ja Suomen on hoidettava siinä oma tonttinsa. Ilmastotoimissa tarvitaan Kaikkosen mielestä kuitenkin arkijärkeä, jotta tavallinen suomalainen voi hyväksyä toimet.
 – Esimerkiksi polttomoottoriautoja ei tarvitse kieltää, mutta bensaan tai dieseliin voidaan lisätä enemmän kotimaista biopolttoainetta, Kaikkonen sanoo.
 Kaikkonen vaatii, että hallituksen on vastustettava keskittäviä ratkaisuja. Aluepolitiikkaa tarvitaan myös kaupungeissa, missä eri kaupunginosat eriytyvät voimakkaasti.
 Hallituskuvioihin Kaikkonen suhtautuu avoimesti.  Kaikkosen keskusta on valmis yhteistyöhön sekä vasemmalle että oikealle.
 – Keskusta on vahvasti korostanut yrittäjyyden merkitystä viime vuosina ja hyvä niin, mutta jatkossa on tärkeää, että annamme myös suomalaiselle palkansaajalle arvon. Molempia tarvitaan, Kaikkonen tarjoaa yhteistyön kättä palkansaajaliikkeen suuntaan.
 Kansallismielisyydessä Kaikkonen varoittaa ylilyönneistä.
 – Terve rakkaus isänmaata kohtaan on ihan hyvä juttu, mutta jos se lähtee voimakkaasti muitten kansojen tai ihmisryhmien polkemiseen, niin silloin ollaan väärällä polulla, Kaikkonen varoittaa.
 Lue myös:
 Miten saada nuoret ja kaupunkilaiset kiinnostumaan keskustasta? Yle seurasi, kun puheenjohtajaehdokkaat kohtasivat lauantaina Rovaniemellä
 Keskustaa on vaivannut puhumattomuuden kulttuuri, sanoo puheenjohtajaksi pyrkivä Katri Kulmuni – "Meidän pitäisi luoda ihmisille toivoa"
 Analyysi: Taistelua keskustan johtajuudesta on käyty kulisseissa yli puolitoista kuukautta – Ehdokkaiden julkiset kaksintaistelut alkavat tänään

Keskustan johtoon pyrkivä Antti Kaikkonen julistautuu tolkun vihreäksi: Keskikentän mies vierastaa poliittisia äärisuuntia


Yhdysvaltalainen näyttelijä  Peter Fonda  on kuollut 79-vuotiaana, kertoo näyttelijän tiedottaja. Fonda kuoli perjantaina kotonaan Los Angelesissa keuhkosyöpään liittyviin hengitysvaikeuksiin.
 – Samaan aikaan kun suremme tämän ihanan ja hyväntahtoisen miehen menetystä, me myös toivomme kaikkien juhlivan hänen lannistumatonta henkeään ja rakkauttaan elämään, Fondan perhe sanoi.
 Peter Fondan näyttelijänura alkoi New Yorkissa Broadwayn näyttämöillä, mutta tunnetuksi hän tuli roolistaan vuonna 1969 julkaistussa Easy Rider -elokuvassa. Hänen lisäkseen elokuvassa näyttelivät  Dennis Hopper  ja  Jack Nicholson . Fonda ja Hopper olivat myös mukana käsikirjoittamassa elokuvaa.
 Easy Rider oli valtava menestys ja siitä tuli yksi road movie -elokuvien klassikoista. Elokuva oli Oscar-ehdokkaana parhaasta alkuperäiskäsikirjoituksesta.
 Peter Fonda kuului näyttelijäsukuun. Hänen isänsä oli näyttelijä  Henry Fonda , ja sisar  Jane  sekä tytär  Bridget  ovat niin ikään näyttelijöitä.


Helsingin Pitäjänmäellä sijaitsevan teollisuusyritys ABB:n kellarissa sijaitsevassa muuntamotilassa valui lattialle vettä noin 1000 neliön alueelle rikkoutuneen sprinklerlaitteiston vuoksi.
 Päivystävä palomestari  Samuli Saarioinen  Helsingin pelastuslaitokselta kertoi lauantain vastaisena yönä, että vettä oli lattialla runsaasti, noin kymmen sentin kerros. Hän luonnehti vesivahinkoa keskisuureksi.
 Pelastuslaitos sulki vuotavan putken ja vapaapalokuntalaiset poistivat veden vesi-imureilla. Lattian rakenteille ei pelastuslaitoksen mukaan tullut vuodosta vaurioita, mutta sähkölaitteita kastui.
 Hälytys vesivahingosta tuli automaattihälytyksen kautta.

ABB:n muuntamotilassa valui vettä lattialle rikkoutuneen sprinklerlaitteiston vuoksi


Summary: Yle Uutisten kulttuuritoimittaja Jussi Mankkinen kävi katsomassa tämän kesän kohutuimman artistin keikan Tampereella.

FUCK SWEDEN! FUCK SWEDEN FUCK SWEDEN! Tuhansien ihmisten rytmikkäät huudot täyttävät Ratinan stadionin, kun kello lähestyy kahtakymmentäkolmea. Vaikkeivät ihan kaikki siihen uskoneet,  Asap Rocky  on saapunut Tampereelle ja kohta hän astuisi Blockfestin päälavalle.
 – Juuri tässä vähän arvioimme kaverini kanssa, ettei Asap Rocky kuitenkaan saapuisi paikalle, koska niin moni pääesiintyjä on tänä vuonna perunut, keikan alkamista odotteleva  Hanna  toteaa.
 Samaan hengenvetoon Hanna sanoo, ettei ehdollisen vankeusrangaistuksen pahoinpitelystä Ruotsissa saanutta rap-artistia ole kohdeltu kovin epäoikeudenmukaisesti.
 – Häntä on kohdeltu samalla tavalla kuin muitakin ihmisiä.
 Kovaksi Asap-faniksi tunntustautuva  Tomi  on toista mieltä.
 – Ruotsi on toiminut tässä tapauksessa todella väärin. Siinä haastettiin riitaa, ja Asap seurueineen vastasi tähän. Kyseessä on kuuluisa räppäri, jonka kustannuksella voidaan vaikka hankkia paljon rahaa. Asap on äijä, joka on tehnyt todella isoja asioita. Hänen keikkansa kolme vuotta sitten täällä Blockfestissa todella säväytti meitsin, Tomi hehkuttaa.
 Sitten alkaa tapahtua.  Sundress -kappaleen kepeät tahdit täyttävät ilman, ja kuten heinäkuun alussa Tukholmassakin, Asap Rocky esiintyy valkoisen kankaan takana näkyvänä siluettihahmona. Hurmioitunut yleisö laulaa mukana. Sitten seuraavat  Lovesick  ja  Asap Forever , johon on sämplätty  Mobyn  kahdenkymmenen vuoden takaista  Porcelain -hittiä.
 Biisien välillä yleisö intoutuu huutamaan antaumuksella Fuck Sweden -mantraa, jota kuultiin myös viime sunnuntaina Anaheimin Real Street Festivalilla, artistin ensimmäisellä keikalla vangitsemisen jälkeen. Anaheimissa Asap Rocky purki tuntojaan avoimesti ja kertoi vangitsemisen olleen "pelottava ja nöyryyttävä kokemus." Hän muisti myös kiittää Jumalaa ja hip hop -yhteisöä.
 Tampereella Asap Rocky ei selvästikään halunnut enää muistella kesän tapahtumia, vaan katsoi mieluummin eteenpäin. Yhdessä välispiikissä oli viittaus vankilakokemuksiin, mutta siihen se oikeasti jäikin. Hän ei myöskään lähtenyt huudattamaan yleisöä Ruotsi-kuittailulla, vaan suhtautui siihen neutraalisti.
 Sen sijaan artisti antoi itsestään varsin sympaattisen kuvan. Keikan puolivälissä nuori nainen pyörtyi eturivissä ja Asap Rocky käytti pitkän tovin huolehtimalla naisen voinnista ja siitä, että tämä on kunnossa:
 – Oletko ok, sweetheart? Shown pitää jatkua ja sinun pitää herätä, onhan kaikki hyvin?
 Plain Jane  -kappaleen tienoilla alkoivat myös moshpitit: Asap Rocky loitsi yleisönsä muodostamaan "one giant moshpitin", ja tällaisella teemalla jatkettiin parin muunkin kappaleen ajan. Yleisömeri muuttui vellovaksi, toisiinsa törmäileväksi massaksi: " I fuck yo bitch for the irony ".
 Joku roiskuttaa pullosta vettä niin että vaatteet kastuvat ja kannabiksen lemu tuntuu ympärillä vahvana. Ehkä kannabis on tämän kesän ilmiö: sama tuoksu leimasi myös Helsingin Flow-festivaalia.
 Eipä aikaakaan, niin Asap Rocky kysyy, että kuka yleisöstä on polttanut pilveä ennen konserttia. Aika monta kättä nousee. Sitten siirrytään ihan toisenlaisiin aineisiin: kuka teistä on ottanut psykedeelisiä sieniä ennen keikkaa? Käsiä ei juuri nouse. Sitten Asap Rocky pamauttaa ilmoille  LSD -biisin. Taustavideoihin ladataan runsaasti psykedeelisiä tehosteita, jotka tihentävät tunnelmaa.
 Tunnelmaa tihentävät myös ilmassa lentelevät muovipullot ja vähän muutkin jutut.
 – Ladies, ladies...Asap Rocky hokee, sanoja venytellen ja pitää samalla käsissänsä useita rintaliivejä. Näky on jotenkin koominen.
 Välillä yleisö yltyy taas huutamaan Fuck Swedeniä: tuntuu siltä, että kyseessä on läppä, jota tullaan kuulemaan tässä genressä vielä pitkään, ja todennäköisesti hyvin erilaisissa yhteyksissä,
 Shown loppupuolella Asap Rocky hyppää vielä yleisön joukkoon, kertoo useaan otteeseen rakastavansa kaikkia ja kiittää tilaisuudesta esiintyä Suomessa.
 Kokonaisuutena voisi sanoa, että kaikki mitä Asap Rocky teki lavalla ( ja lavan ulkopuolella), tuntui helpolta ja vaivattomalta. Yleensä tällaiseen lopputulokseen päästään kovalla harjoittelulla, ellei kyse sitten ole luonnonlahjakkuudesta.
 – Ihan vitun kova keikka, ihan vitun kova keikka, nuori nainen toistelee takanani.
 Ja moni muu yleisöstä oli samaa mieltä:
 – Paras keikka jolla olen ikinä käynyt, ja olen kyllä käynyt tosi monilla festareilla. Ei voi kuvitella tätä fiilistä, kiitokset Asapille!  Miki  toteaa.
 Myös jäi kokonaisuudesta positiivinen kuva.
 – Oli jotenkin hellyttävää, kuinka Asap huolehti ihmisistä, jota voivat huonosti. Kaiken kaikkiaan hyvä keikka,  Linnea  ja  Kati  summaavat.

Fuck Sweden -huudot raikuivat Tampereen yössä, kun Asap Rocky astui lavalle Blockfestissä: "Asap on äijä, joka on tehnyt todella isoja asioita"


Summary: Seksuaalirikoksista syytetyn ja tuomitun Epsteinin kuolinsyyksi on vahvistunut itsemurha. Ruumiinavausraportin mukaan Epstein hirttäytyi sellissään.

Seksuaalirikoksista syytetyn ja tuomitun liikemiehen  Jeffrey Epsteinin  kuolinsyyksi on vahvistunut ruumiinavausraportin mukaan itsemurha. Asiasta uutisoivat useat yhdysvaltalaismediat.
 – Julkistamme ruumiinavauksen tuloksen hyvin lyhyesti. Se on itsemurha hirttäytymällä, kertoi  Aja Worthy-Davis  kuolemansyyntutkinnasta uutistoimisto Reutersille.
 Tutkimus osoitti, että Epsteinin kaulassa oli useita murtumia.
 66-vuotias Epstein löydettiin kuolleena vankilasta vajaa viikko sitten. Kuolema herätti Yhdysvalloissa paljon kritiikkiä ja ihmetystä. Tapauksesta aloitettiin liittovaltion tutkinta.
 Epstein oli Metropolitan Correctional Center -vankilassa, jossa häntä olisi pitänyt tarkkailla 30 minuutin välein. Hän oli sellinsä ainoa asukas. Hän odotti vankeudessa oikeudenkäynnin alkua.
 Nuorten naisten ja tyttöjen hyväksikäytöstä tuomittu Epstein pidätettiin heinäkuussa uusien syytteiden takia. Häntä syytettiin alaikäisten tyttöjen hyväksikäytöstä.
 Epsteinin kuoleman jälkeen kaksi häntä valvonutta vanginvartijaa pidätettiin virantoimituksesta ja vankilan johtaja siirrettiin toisiin tehtäviin. Mediatietojen mukaan vartijoiden epäiltiin nukkuneen työvuoronsa aikana.
 Viranomaisten mukaan New Yorkin Manhattanilla sijaitsevassa vankilassa ei ollut tapahtunut vankien itsemurhia vuoden 2006 jälkeen. Selvitysten mukaan vankilassa oli kuitenkin useita vakavia epäkohtia.
 Oikeusministeri  William Barr  on vakuuttanut, että syytteet Epsteinin rikoskumppaneita vastaan tutkitaan ja että uhrit saavat oikeutta.
 Lue lisää:
 Washington Post: Epsteinin ruumiinavaus paljasti monimiljonäärin kaulaluiden murtuneen
 Oikeusministeriö hyllytti kaksi vartijaa sijoittaja Epsteinin vankilakuoleman tutkinnan ajaksi
 Monimiljonääri Jeffrey Epsteinin vankilakuolema jätti avoimeksi monta kysymystä ja lietsoo salaliittoteorioita
 Yhdysvaltalaismedia: Seksuaalirikoksista syytetty liikemies Epstein on tehnyt itsemurhan

Jeffrey Epsteinin kuolinsyyksi vahvistui itsemurha - liikemies hirttäytyi sellissään


Norjan viime viikonlopun moskeija-ampumisesta epäilty mies on myöntänyt tekonsa, kertoo poliisi. 21-vuotias epäilty myönsi poliisin kuulusteluissa tappaneensa siskopuolensa ja hyökänneensä moskeijaan Bærumissa. Poliisin mukaan mies ei kuitenkaan ole virallisesti ottanut kantaa häntä vastaan nostettuihin syytteisiin.
 Tutkintavankeudessa oleva mies on aiemmin kieltäytynyt vastaamasta poliisin kysymyksiin.
 Miestä epäillään murhasta, murhan yrityksestä sekä terrorismirikoksesta. Aiemmin epäilty on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Hyökkäyksessä moskeijaan viikko sitten yksi henkilö sai lieviä vammoja. Ampuminen tapahtui al-Noor-nimisessä moskeijassa lähellä pääkaupunki Osloa.
 Moskeijassa oli hyökkäyksen sattuessa kolme ihmistä paikalla valmistautumassa Id al-Adha -juhlaan.
 Myöhemmin poliisi kertoi löytäneensä nuoren naisen ruumiin epäillyn asunnosta Eiksmarkan kaupunginosasta Bærumin kaupungista Oslon vierestä. Poliisi ilmoitti, että naisen kuolemaa tutkitaan murhana. Pian selvisi että nainen oli epäillyn 17-vuotias sisarpuoli.
 Poliisin valmiusjoukot ja pommiryhmä olivat rynnineet sisään taloon moskeija-hyökkäyksen jälkeen. Naisen ruumis löytyi rynnäkön yhteydessä.
 Norjan turvallisuusviranomaiset kertoivat saaneensa epäiltyä koskevan vihjeen noin vuosi sitten. Norjan poliisin turvallisuuspalvelun PST:n päällikkö  Hans Sverre Sjøvold  kertoi aiemmin tiedotustilaisuudessa, että vihje oli niin epävarma, ettei sen perusteella ryhdytty toimenpiteisiin.
 Lue lisää:
 Moskeijassa ammuttiin Norjassa – Poliisi: Kiinni otettu ampuja nuori kantanorjalainen
 Poliisi löysi moskeijan ampumisesta epäillyn kotoa surmatun naisen
 Norjan poliisi tutkii ampumista moskeijassa terroriteon yrityksenä – "Epäillyllä äärioikeistosympatioita", "Ihannoi Christchurchin ampujaa"

Norjan moskeija-ampumisesta epäilty myöntää hyökkäyksen ja siskonsa tapon


Summary: Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin mukaan poliisi on käyttänyt metallihauleja ampuvia patruunoita ainakin vuodesta 2010.

Kashmirissa Intiassa sadat mielenosoittajat ja poliisi ottivat yhteen perjantaina. Poliisi käytti Srinagarin kaupungissa kyynelkaasua ja haulikkoja protestoijia vastaan. Uutistoimisto AFP:n mukaan poliisin käyttämät patruunat sisältävät pieniä hauleja.
 Ihmisoikeusjärjestö  Amnesty Internationalin  mukaan poliisi on käyttänyt metallihauleja ampuvia patruunoita jo vuosia. Järjestö vaatii haulikoiden välitöntä kieltämistä. Haulit ovat aiheuttaneet Amnestyn mukaan Kashmirissa satojen ihmisten traumatisoitumisen, sokeutumisen tai kuoleman.
 – Viranomaiset väittävät etteivät haulikot ole vaarallisia, mutta tämän julman aseen aiheuttamat vammat ja kuolemantapaukset todistavat, miten vaarallinen ja umpimähkäinen se on. Niiden käyttö on vastuutonta viranomaisilta, sanoi Intian Amnestyn toiminnanjohtaja  Aakar Patel .
 Protestoijat heittelivät poliiseja kivillä. Viranomaiset eivät ole raportoineet loukkaantumisista.
 USA:n ja Pakistanin johtajat keskustelivat
 Perjantaina YK:n turvallisuusneuvosto keskusteli Kashmirin tilanteesta ensi kertaa liki puoleen vuosisataan.
 Tapaaminen alkoi Pakistanin pääministerin  Imran Khanin  ja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  puhelinkeskustelulla, kertoo Pakistanin ulkoministeri  Shah Mehmood Qureshi.  Viime kuussa Trump tarjoutui välittäjäksi ydinasevaltioiden Intian ja Pakistanin välisiin neuvotteluihin.
 – Maiden johtajat kävivät hyvän keskustelun ja päättivät, että he pitävät yhteyttä vastakin, Qureshi sanoi Islamabadissa.
 Intian YK:n-edustaja  Syed Akbaruddin  ilmaisi maansa olevan närkästynyt ulkovaltojen puuttumisesta Kashmirin tilanteeseen.
 – Emme kaipaa kansainvälisiä toisten asioihin sekaantujia kertomaan, kuinka elää. Olemme yli miljardin ihmisen kansakunta, Akbaruddin uhkui.
 Intia poisti Kashmirin erityisaseman kuun alussa. Alueella on ollut merkittäviä rajoituksia muun muassa liikkumisessa ja nettiyhteyksissä lähes kaksi viikkoa. Intia myös lähetti alueelle kymmeniätuhansia sotilaita. Alueella oli alun perin jo satojatuhansia sotilaita.
 Lue lisää:
 Pakistan: Kolme sotilasta ja kaksi siviiliä kuoli Kashmirissa aseellisissa yhteenotoissa – Intia kiistää uhrit
 "Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi

Kashmirissa poliisi ja mielenosoittajat ottivat yhteen - Amnesty vaatii haulikkojen käytön välitöntä kieltämistä


Summary: Hallitus päättää neljästä uudesta sotalaivasta syksyn aikana. Laivat rakennetaan todennäköisesti Raumalla.

Asevalmistaja Saab lupaa lisätä työntekijämääräänsä Suomessa, jos yhtiö pääsee sopimukseen Suomen Merivoimien uusiin aluksiin toimitettavasta taistelujärjestelmästä.
 Taistelujärjestelmällä hallitaan laivan tutkaa, sensoreita ja aseita. Taistelujärjestelmä tekee laivasta sotalaivan.
 Saabilla on jo Tampereella sensorien kehityskeskus, jossa työskentelee parisenkymmentä työntekijää.
 Laivastohankkeiden myyntijohtaja  Jonas Widerström  Saab Finland -yhtiöstä lupaa, että työntekijämäärä Tampereella tai muualla Suomessa kasvaa, jos kauppa Suomen Merivoimien kanssa toteutuu.
 – Meillä on tavoite ja halu kasvattaa teknologiakeskuksemme kokoa sataan työntekijään, Jonas Widerström kertoo Ylelle.
 Lisäys työntekijämäärään olisi noin kahdeksankymmentä. Mahdollisen laajennuksen aikataulu on avoinna.
 Yle pääsi ainoana suomalaisena tiedotusvälineenä seuraamaan Ruotsin Merivoimien ampumaharjoituksia. Saab on toimittanut taistelujärjestelmän videolla näkyviin laivoihin. Katso  video tästä !
 Kauppa merkitsisi myös Saabin yhteistyön laajenemista muiden puolustusteollisuuden yritysten kanssa Suomessa.
 Todennäköisiä ja merkittävimpiä kumppaneita olisivat Patria-konsernin Patria Systems ja Millog, joka on puolustusvoimien kaluston huoltoon ja ylläpitoon erikoistunut yhtiö. Suomen valtio omistaa enemmistön Patriasta.
 Patria uusii jo parhaillaan Merivoimien Hamina-luokan ohjusveneitä yhdessä Saabin kanssa.
 Saab on ainoana jäljellä taistelujärjestelmän kilpailutuksessa
 Käytännössä Saabin valinta ensi vuosikymmenellä valmistuvien neljän uuden sotalaivan, korvettien taistelujärjestelmän toimittajaksi on erittäin todennäköistä, jollei suorastaan varmaa.
 Puolustusministeriö tiputti huhtikuussa kilpailun loppusuoralla pois Atlas Elektronikin ja Lockheed Martin Canadan. Saab jäi ainoana jäljelle.
 Lopullisen ratkaisun tekee Suomen hallitus, todennäköisesti tämän syksyn aikana. Koko taistelujärjestelmän hinta on noin 400 miljoonaa euroa.
 Käytännössä Saab-kauppa odottaa, että ensin saadaan aikaan sopimus niiden laivojen rakentamisesta, johon taistelujärjestelmät tulevat. Puolustushallinto neuvottelee aluksista suomalaisen telakan, Rauma Marine Constructions (RMC) -yhtiön kanssa.
 Hallitus vahvistanee Rauman rakentajatelakaksi syksyllä
 Merivoimien uusien sotalaivojen rakentamissopimukset ovat viivästyneet.
 Puolustushallinto on halunnut varmistaa, että Rauman telakka varmasti kykenee selviytymään neljän laivan rakennusurakasta.  Sopimuksen syntyä viivästytti  myös  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen ennenaikainen ero.
 Puolustusvoimilla on jo aiesopimus laivojen rakentamisesta Rauma Marine Constructions -yhtiön kanssa. Kokonaisuudessaan noin 1,2 miljardin euron laivahankinnan hinnasta puolet muodostuu laivojen rakentamisesta.
 Hallituksen odotetaan hyväksyvän niin aluskaupan kuin taistelujärjestelmänkin hankkimisen tämän syksyn aikana. Laivat on tarkoitus rakentaa vuosina 2021 – 2025.
 Puolustusvoimien uusi komentaja  Timo Kivinen   sanoi elokuun alussa , että ratkaisu pitää saada alkusyksystä. Kivinen oletti, että niin myös käy.
 Uusi, pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus sai selvityksen laivakaupasta ja hyväksyi neuvottelujen jatkamisen omalta osaltaan talouspoliittisen ministerivaliokunnan kokouksessa maanantaina.
 Saab- johtajat Jonas Widerström (vas.) ja Joachim Hammersland lupaavat yhteistyön suomalaisyritysten kanssa lisääntyvän, jos kauppa uusien laivojen taistelujärjestelmästä toteutuu. Mike Toivonen / Yle
 Kriisiajan huoltovarmuus vaatii osaamisen siirtoa Suomeen
 Sopimus Saabin kanssa taistelujärjestelmästä pitää sisällään myös osaamisen siirron Suomeen. Taistelujärjestelmää on kyettävä huoltamaan ja ylläpitämään kriisiaikoina suomalaisvoimin.
 Huoltovarmuussyistä teollisen yhteistyön laajeneminen ja uudet työpaikat Suomessa olisivat toteutuneet muidenkin valmistajien kanssa tehdyissä kaupoissa, koska asia oli tarjouspyynnöissä edellytyksenä.
 Kaupan myötä Saabin on tarkoitus laajentaa Tampereella sijaitsevan sensoreihin keskittyneen keskuksensa osaamista myös laajemmin taistelujärjestelmän ylläpitoon. Se, sijoittuvatko kaikki toiminnat edelleen Tampereelle, on auki.
 – Jos kauppa toteutuu, tarkoituksemme on lisätä yhteistyötä suomalaisyritysten kanssa ja osaltamme vahvistaa puolustusvälineteollisuutta Suomessa, kertoo Jonas Widerström Saabilta.
 Saab-johtajat kertovat mielellään esimerkkiä Australiasta.
 Australia hankki Saabilta 1980-luvun lopulla laivoihinsa taistelujärjestelmän. Nykyisin Saab työllistää Australiassa 500 ihmistä ja siellä kehitettyjä asejärjestelmien osia myydään myös muihin maihin.
 Ruotsi tiukensi vientiehtoja – Demokratian tila lupaharkintaan
 Ruotsi on kiristänyt aseiden vientilupien myöntämistä Jemenin kriisin perusteella. Vientimaiden ihmisoikeustilannetta seurataan nyt tarkemmin.
 Jemenin kriisiin sekaantuneisiin valtioihin ei myönnetä uusia aseiden vientilupia. Suomikaan  ei myönnä uusia vientilupia  alueelle.
 – Ehdoissa on mukana nyt myös demokratian tila maissa, joihin aseita viedään, kertoo taistelujärjestelmästä vastaava johtaja  Joachim Hammersland .
 Saabin mukaan maanpuolustuksen, aseiden vientiehtojen ja aseteollisuuden tasapaino on Ruotsissa hyvä.
 –Jos Ruotsi aikoo puolustaa itseään, maa tarvitsee vahvan puolustusteollisuuden. Vahva puolustusteollisuus syntyy vain, jos on mahdollisuus vientiin. Se tarkoittaa, että viemme maihin, joihin poliitikkojemme mielestä on mahdollista viedä, sanoo Joachim Hammersland.
 Ruotsin näkökulmasta asevienti Suomeen ei ole ongelmallista. Vaikka Saab on alati kyberhyökkäysten kohteena, yhtiössä koetaan, ettei vienti Suomeen ole riski vakoilun tai tietovuotojenkaan näkökulmasta.
 Saab on mukana tarjouskilpailussa myös Suomen ilmavoimien seuraavasta hävittäjämallista.
 Lue lisää:
 Yle Ruotsin merisotaharjoituksessa: "Tulevaisuudessa emme toki tiedä, mutta varustaudumme puolustamaan itseämme"
 Merivoimien suuri sotalaivahanke viivästyy hallituksen eron takia
 Merivoimien uusiin sotalaivoihin yli 400 miljoonan arvoiset taistelujärjestelmät – tarjouspyynnöt lähtevät Ruotsiin, Saksaan ja Kanadaan
 Merivoimien tuleviin korvetteihin ilmatorjuntaohjukset Yhdysvalloista
 Ohjuksia, torpedoja, hävittäjiä - Ruotsin aseteollisuus tavoittelee Suomesta kaikkien aikojen asekauppoja

Saab lupaa: Kymmeniä työpaikkoja Suomeen, jos kauppa uusien sotalaivojen taistelujärjestelmästä toteutuu


Summary: Juice Originals -yhtyeen Riku Nieminen ja Anssi Tikanmäki paljastavat valitut tekstinpätkät lauantaina Juankoskella.

Juankoskelaislähtöisen muusikon  Juice Leskisen  työtä kunnioittavat lyriikkapylväiden tekstit julkistetaan huomenna lauantaina Juankoskella. Pylväät ovat tulossa  Juicen torille, jota remontoidaan parhaillaan .
 Remontin vuoksi julkistamistilaisuus pidetään muusikon nuoruuden tärkeässä paikassa, Pukkikalliolla. Suomenkielisen rocklyriikan uranuurtajan työtä esittelevistä pylväistä toivotaan uutta matkailunähtävyyttä Juankoskelle.
 Valaisinpylväiden tekstit valittiin asukkaiden ehdottamien kappaleiden pohjalta. Oman näkemyksensä teksteistä saivat esittää myös Juice Leskisen tuotannon oikeudenomistajat.
 Pylväiden idean isä on siilinjärveläinen valaistussuunnittelija  Ari Tiilikainen . Hän kertoo, että Juicen tekstejä kaavailtiin myös muun muassa katukiveykselle tai niitä olisi voinut heijastaa eri pinnoille.
 – Mutta kiveys olisi talvella jäänyt lumen alle ja projisointi toimisi vain pimeällä.
 Sen vuoksi tekstit päätettiin laittaa torille tuleviin uusiin valaisinpylväisiin. Pylväitä tulee torille kahdeksan kappaletta Juicen patsaan ympärille.
 – Laserilla ajetaan tekstifontteja reikinä ja pylväs valaistaan sisäpuolelta, jolloin teksti näkyy valaistuna valkoisella valolla. Päivän valossa ne näkyvät reikinä ja ovat luettavissa, mutta illalla ne heräävät eloon.
 Riku Nieminen ja Anssi Tikanmäki paljastavat tekstit
 Teksti tulee pylväisiin pituussuunnassa. Noin neljän metrin korkuiseen pylvääseen mahtuu Tiilikaisen mukaan 60 kirjainta. Kirjasintyyppinä on vanha kirjoituskonefontti.
 – Mietimme myös käsinkirjoitetun näköistä fonttia, mutta se olisi ollut tuotantoteknisesti vaikea ja luettavuus huono. Myös Juicen tytär  Eeva-Maaria  hyväksyi fontin, Tiilikainen kertoo.
 Tilanpuute on Tiilikaisen mukaan hyvä asia.
 – Kun lauluista on pylväissä vain hyvin lyhyt pätkä, ihmiset voivat pohtia, miten laulu jatkuu ja mikä kappale onkaan kyseessä.
 Juicea näytellyt, Juice Originals -yhtyeen solisti  Riku Nieminen  ja yhtyeen jäsen  Anssi Tikanmäki  paljastavat yleisölle pylväisiin valitut tekstit. Lyriikkatekstien julkistamisjuhlan jälkeen on vuorossa yhtyeen konsertti.
 Juicen torin remontin on määrä valmistua lokakuun loppuun mennessä. Valaisinpylväät viedään torille lähikuukausien aikana.
 Luonnosvaiheen kuva Juicen torille tulevasta valaisinpylväästä. Ari Tiilikainen / LITE-designs
 Lyriikkapylväiden tekstien julkistamistilaisuus pidetään Brynolfin päivien yhteydessä 17.8.2019 kello 14.30–15.30 Juankosken Pukkikalliolla. Sen jälkeen Juice Originals -yhtye esiintyy Ruukinpajan piha-alueella kello 16.
 Lue myös:   Juice on elokuva viinin voitelemasta alamäestä ja rakastamisen vaikeudesta: ”Hän uskalsi olla paljas ja pöljä”
 Juicen kuolemasta 10 vuotta – mies ja sanat herkistävät edelleen

Juice Leskisen tekstit ikuistetaan valaisinpylväisiin Juankoskella – pylväistä toivotaan matkailun uutta vetonaulaa


Summary: Wall Street Journalin mukaan presidentti Trump on useita kertoja ilmaissut, että Yhdysvallat voisi ostaa Grönlannin Tanskalta.

Tanskassa sulatellaan lehtitietoa siitä, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on kiinnostunut ostamaan Grönlannin.  Wall Street Journal -lehden lähteiden mukaan  Trump on nostanut useita kertoja esiin ajatuksen siitä, että Yhdysvallat ostaisi Grönlannin Tanskalta.
 Grönlantia Tanskan kansankäräjillä edustava  Aaja Chemnitz Larsen  antaa Politiken-lehdessä ostoajatukseen lyhyen ja ytimekkään vastauksen.
 – Kiitos ei.
 Kuvassa Grönlannin länsiosassa sijaitseva Upernavikin kylä. Kuva on otettu heinäkuussa 2015. Linda Kastrup / EPA
 Mikäli Grönlanti päätyisi Yhdysvalloille, lisääntyisi eriarvoisuus saarella Chemnitz Larsenin mukaan entisestään. Uutistoimisto Reutersille hän sanoo olevansa varma, että enemmistö grönlantilaisista uskoo, että pitkällä tähtäimellä suhde Tanskaan on parempi kuin suhde Yhdysvaltoihin.
 Tanskan entinen pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  puolestaan sanoo Twitter-viestissä ostoajatusta väärin ajoitetuksi aprillipilaksi.
 – Toivottavasti se on vitsi, sillä ajatus on kauhea ja groteski. Olen varma, että se olisi todella suuri menetys sekä Grönlannille että Tanskalle, puuskahtaa Radikale Venstreä edustava entinen ulkoministeri  Martin Lidegaard   Tanskan yleisradioyhtiölle DR:lle .
 – Jos hän todella harkitsee asiaa, on se lopullinen todiste siitä, että hän [Trump] on seonnut. Ajatus, että Tanska myisi 50 000 kansalaistaan Yhdysvalloille on pähkähullu, tylyttää Tanskan kansanpuolueen  Søren Espersen  uutistoimisto Ritzaun haastattelussa  DR:n mukaan .
 Donald Trump vierailee Tanskassa syyskuun alussa.
 Lisää aiheesta:
 WSJ: Trump haluaisi ostaa Grönlannin Tanskalta – osa presidentin avustajista: Ohimenevä idea, ei johda mihinkään

Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"