Summary: SDP ilmoitti, ettei puolue hyväksy ihmisten erottelua uskonnon tai etnisen ryhmän takia.

SDP:n uusi kansanedustaja Hussein al-Taee esitti tiistaina anteeksipyyntönsä myös puolueen eduskuntaryhmälle vanhoista somekirjoituksistaan. SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajan Antti Lindtmanin mukaan ryhmä oli tyytyväinen al-Taeen selvitykseen ja anteeksipyyntöön, ja asia on nyt ryhmässä loppuunkäsitelty.
 Lindtman painottaa, ettei SDP voi hyväksyä minkäänlaista ihmisten erottelua uskonnon tai etnisen taustan perusteella.
 - Siksikin oli tärkeää, että al-Taee myös ryhmän edessä irtisanoutui vuosien takaisista kommenteistaan. Tämä on edellytys sille, että hän voi nyt kunnolla aloittaa työnsä eduskuntaryhmän jäsenenä, Lindtman viestitti STT:lle.
 STT kertoi torstaina, että al-Taee on kommentoinut hyvin kärjekkäästi Lähi-idän tilannetta Facebook-kirjoituksissa vuonna 2014. Hän oli kirjoituksissaan muun muassa vihjaillut, että Israel ja Yhdysvallat ovat kouluttaneet Isis-terroristeja.
 - Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee pahoitteli aiemmin STT:lle.

Kansanedustaja Al-Taee irtisanoutui eduskunnassa Israelia ja Isisiä rinnastaneista kommenteistaan: "Asia on SDP:ssä loppuunkäsitelty"


Summary: Yle kysyi, lukijat vastasivat: raitis joutuu juhlissa turvautumaan luoviin ratkaisuihin.

Alkoholin käyttö on  viime vuosikymmeninä arkipäiväistynyt Suomessa .
 Arkenakin saatetaan ottaa lasi viiniä ruuan kanssa ja alkoholi tuntuu kuuluvan itsestäänselvyytenä juhlaan kuin juhlaan.
 Muita juhlijoita ärsyttää, jos joku ei juo. Tämä oli viesti monella vastaajalla, kun  kysyimme yleisöltä raittiuden peittelystä  eri tilanteissa.
 Saimme kysymykseen toista sataa vastausta.
 Syitä raittiuteen löytyi muun muassa sairaudesta, uskonnosta, treeniaikataulusta, raskaudesta tai riippuvuuksista. Useimmat vastaajat kertoivat olevansa raittiita ihan muuten vaan, ilman mitään erikoisempaa syytä.
 Alkoholin arkipäiväistymisen lisäksi myös alkoholin aiheuttamat sikiövauriot ovat yleistyneet. Aihetta  käsitellään tänään A-studiossa .
 Raitis saa osakseen muiden vihat
 Kun alkoholia on tarjolla, moni vastaaja joutuu vastaamaan kiusallisiin, henkilökohtaisiin kysymyksiin. Jos vastausta ei tule, alkoholia myös tuputetaan.
 “Kun syksyllä jätin alkoholin käytön pois opiskelijatapahtumissa, niin alkoi kyselyt "Onko pullat uunissa?" Kyselyt osuivat sinällään oikeaan, mutta suorat utelut eivät tuntuneet mukavalta.”
 “Jos et ole autolla, olet ehkä raskaana. Mutta jos et ole raskaana, olet selityksen velkaa. Ihmiset eivät yleensä ymmärrä, että joillekin jo lasillinen on liikaa.”
 Nykyisin monen baarin drinkkilistalta löytyy myös alkoholittomia mocktaileja. Yle
 Monet vastaajat kuvailivat, että ympärillä oleville ihmiselle tulee raittiin seurassa tarve selitellä omaa juomista:
 “Normaalisti täysin järkeville ihmisille näyttää tulevan jotenkin kiusallinen olo jos joku ei halua juoda Yhtään. Aivan kuin heidän juomisensa korostuu tai näyttäytyisi pahalta, jos joku on raitis, ja siksi pitää saada se yksikin juomaan edes jotain.”
 Suuri osa vastaajista koki jääneensä ryhmässä ulkopuoliseksi lopetettuaan juomisen.
 “Sain kyllä olla kuskina ja oksennusten siivoojana, mutta mukaan menoon ei sitten enää päässytkään.”
 “Kyllä pännii kun kutsut biletyksiin loppuvat hiljalleen, kun ei ota. “
 Osa vastaajista kertoi myös joutuneensa vihan kohteeksi kertoessaan raittiudestaan.
 “Minulle on sanottu monia kertoja ikävästi raittiudestani, kuten: joskus olis kiva pitää juhlia, joissa ei olis pettureita, että kaikki pitäis hauskaa.”
 “Uuden duunin ekassa saunaillassa yks jäbä suorastaan suuttui mulle ja kyseenalaisti mun läsnäolon saunaillassa. Että luulenko mä että siellä vaan saunotaan ja sitten lähdetään kotiin?”
 Selittelyssä ja peittelyssä luovuus palkitaan
 Kaikki eivät halua käydä toistuvia keskusteluja raittiutensa syistä. Kiusallisiin kysymyksiin on keksitty monia oivia vastauksia.
 “Sanon, että en voi ottaa, koska olen autolla. Ja sitten hyppää taksin takapenkille. Kyllähän silloinkin tavallaan ollaan autolla liikkeellä.”
 “Yritän heittää jotain keventävää, kuten: En ota kun ei tullut painitrikoita mukaan koska haluan aina niin kovin painia kun tulen humalaan.”
 “50+ ikäisenä naisena on jo hauskaakin vastata, että "mieti sitä, ehkä oon raskaana".”
 Paljon yleisempää vastauksissa kuitenkin on, että juomattomuutta peitellään eri tavoin.
 “Joskus matkoilla tilaan oluen vaikkei haluttaisikaan, ja kyllä sen joku muu napsii jos siirtelee lasiaan sopivasti.”
 “Välillä tulee kierrätettyä pulloa ringissä mutta ei ite tule otettua mitään pullosta. Nostaa vain sen huulille ja on juovinaan. Ei pitäisi joutua näin tekemään välttääkseen nöyryytyksen ja vittuilun.”
 Myös raittiudesta tietävä seuralainen voi tulla apuun:
 “Valveutuneet ja tilanteen tasalla olevat kollegat ovat monesti "pelastaneet" minut sitten juomalla ensin oman lasinsa tyhjäksi ja vaihtamalla sen sitten salakähmäisesti täyteen lasiini.”
 Moni raitis kiertää utelut sillä, että edessä on alkoholilta näyttävä juoma.  Hanna Juopperi / Yle
 Raittiin elämää ei tehdä helpoksi
 Vaikka moni kysymykseen vastanneista kertoi, että alkoholittomia vaihtoehtoja on nykyisin hyvin tarjolla, olisi juhlien järjestäjillä vielä varaa myös petrata.
 “Olen yrittänyt pitää puoleni sen suhteen, että juhlissa ja työpaikan tilaisuuksissa tarjolla olisi laadukkaampia ja juhla-ateriaan sopivampia alkoholittomia vaihtoehtoja kuin vain kolajuomia, mineraalivettä tai lasten mehuja.”
 “Juhliin ilmoittauduttaessa kysytään aina, olenko laktoositon, gluteeniton vai vegaani, juomarajoituksista ei olla kiinnostuneita.”
 Useampi vastaaja kokee joutuneensa suorastaan nöyryytetyksi pyytäessään alkoholitonta juotavaa:
 “Alkoholipitoiset juomat on laitettu kauniisti esille, kuohujuomat jalallisissa laseissa ja erikseen olen joutunut kyselemään alkoholittomia juomia ja hakemaan itse jostakin jonkin limsapullon kuin pikkulapsi.”
 Kaikesta huolimatta vastauksista kävi myös selväksi, että juhliminen onnistuu myös ilman viinaa:
 “Aikamoinen luuseri pitää olla, jos ei uskalla karaokea laulaa tai suihkulähteessä uida selvänäkin.”
 A-studiossa keskustellaan tiistaina alkoholin aiheuttamien sikiövaurioiden lisääntymisestä. Millaista on elää äidin juomisen vammauttamana?  Katso A-studio Areenassa klo 21 alkaen . #yleastudio
 LUE LISÄÄ:
 Äidin alkoholinkäyttö vammautti Jennyn pysyvästi jo sikiönä – hänestä kasvoi silti moninkertainen voittaja

Raitis leimataan tiukkapipoksi ja hän kohtaa jopa vihaa: “Luuletko, että saunaillassa vaan saunotaan ja sitten lähdetään kotiin?”


Summary: Seksitauteja vastaan on helppo suoja: kondomi. Silti se jää monelta käyttämättä.

Se oli yhden yön juttu. Alkoholinhuuruinen ja kortsuton. Pohjalaismies  Risto  ei käyttänyt rock-festareilla kumia, koska tyttö ei sitä vaatinut.
 Viikon kuluttua alkoi kirvellä.
 – Oireet olivat virtsatessa niin voimakkaita, ettei lääkäriin meno ollut mitenkään kynnyskysymys, mies muistelee.
 Testitulos näytti klamydiaa. Se oli 1980-luvulla pienen paikkakunnan nuorelle miehelle aivan uusi asia.
 – Luulin, että mulla olisi tippuri. Sen taudin tiesin nimeltä, klamydiasta en ollut ikinä kuullutkaan, Risto kertoo.
 Risto ei esiinny jutussa oikealla nimellään, koska ei haluaa toitottaa seksitautihistoriaansa julkisesti.
 Tartunta ei tehnyt vastuuntuntoisemmaksi
 Vuonna 2019 klamydia on Suomen yleisin sukupuolitauti. Valtaosa tartunnoista on alle 29-vuotiailla.
 Tartuntojen määrä on jatkuvassa kasvussa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ylläpitämään tartuntatautirekisteriin ilmoitettiin 2018 lähes 15 000 klamydiatapausta.
 Kärkikolmikossa ovat myös kondylooma ja genitaaliherpes.
 Iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäri, sukupuolitautien Käypä hoito-ryhmän puheenjohtaja  Eija Hiltunen-Back  muistuttaa, että vaikka nuorten määrä onkin korostunut tartunnan saaneissa, sukupuolitaudit ovat koko väestön riski.
 – Tartuntoja löytyy myös keski-ikäisillä. Nuoret korostuvat, koska he hakevat parisuhdetta, jolloin kumppaneita voi olla paljonkin, Hiltunen-Back kertoo.
 Klamydia on usein pitkään oireeton, joten tartunnan saanut ei välttämättä edes tiedä olevansa kantaja.
 Sukupuolitaudit voivat tarttua myös seksivälineiden yhteiskäytössä. Timo Sihvonen/Yle
 Risto kertoi heti kavereilleen klamydiasta.
 – Asia ei hävettänyt mitenkään. En syyllistänyt tyttöä enkä itseäni, koska joskus näitä vaan sattuu, vaikka ei pitäisi.
 Mies ei tavannut tartuttajaa enää koskaan, joten asia jäi yhden yön kumppanin kanssa puimatta.
 Klamydiatartunta säikäytti ja jäi mieleen mutta...
 – Ei se silti saanut mua yhtään vastuuntuntoisemmaksi, Risto toteaa.
 Pohjalaismies on saanut klamydiatartunnan ainakin kolme kertaa. Tartuntoja voi olla useampikin, koska mies on vetäissyt muutaman lääkekuurin myös ilman testausta. Tutut lääkärit ovat kirjoittaneet antibiootit, kun Risto on epäillyt tartuntaa.
 – Varotoimena, etten tartuttaisi muita, mutta eihän siinä mitään järkeä ole ollut toimia noin eli ilman testausta.
 Testeihin menoa ei nykyään arastella
 Pohjalaismies kertoo, että on saanut terveyskeskuksessa aina asialliasta kohtelua, eikä lääkäriin meno seksitaudin takia ole jännittänyt.
 Erikoislääkäri Eija Hiltunen-Backin mukaan suomalaiset lähtevät testeihin nykyään yhä herkemmin.
 3 yleisintä sukupuolitautia Suomessa Klamydia Voi olla pitkään oireeton. Oireet naisilla: valkovuoto, alavatsakipu, kirvely virtsatessa, ylimääräistä verenvuotoa. Oireet miehillä: virtsaputken tulehdus, kirvely virtsatessa, niukkaa kirkasta tai harmahtavaa vuotoa virtsaputkesta. Voi aiheuttaa myös sisäsynnytin- tai lisäkivestulehduksen, joka hoitamattomana voi heikentää hedelmällisyyttä. Kondylooma Papilloomavirustartunta voi olla täysin oireeton tai oireet voivat alkaa 1-6 kk tartunnasta. Oireet: genitaalialueelle muodostuvat syylämäiset muutokset. Jotkut virustyypit voivat altistaa kohdunkaulan ja penissyövän esiasteille. Sukuelinherpes Suurin osa tartunnan saaneista kantaa virusta oireettomana. Oireet: genitaalialueella kirvely, kutina ja rakkularykelmät, jotka haavautuvat. Voi aiheuttaa myös yleisiä tulehdusoireita eli kuumetta, pahoinvointia ja imusolmukkeiden turvotusta.
 – Ihmiset ovat valistuneita ja tietävät, että on hyvä, kun tauti löytyy ja hoidetaan. Lääkäriin lähtöä ei aristella, sanoo Eija Hiltunen-Back.
 Hän iloitsee, että testaus ja diagnostiikka ovat menneet viime vuosikymmeninä vauhdilla eteenpäin. Koko ajan on myös kehitteillä parempia tutkimus- ja hoitomenetelmiä.
 – On kuitenkin muistettava, että kaikki tartunnat eivät näy testeissä. Valtaosa sukupuolitaudeista löytyy veri- tai virtsanäytteellä. Joskus tarvitaan myös esimerkiksi näytettä limakalvolta, Hiltunen-Back kertoo.
 "Olisi ne taudit voinut saada selvänäkin"
 Sukupuolitaudit tarttuvat suojaamattomassa emätin- ja anaaliyhdynnässä, suuseksissä ja esimerkiksi seksivälineiden yhteiskäytössä. Kondomi on pätevä keino seksitauteja vastaan.
 – Ei saisi unohtaa suojautumista suuseksissäkään. Ennen kondomista muistutettiin varsinkin kesällä katuvarsimainoksilla, ehkä niille olisi taas tarvetta, miettii erikoislääkäri Eija Hiltunen-Back.
 Tartunnat saadaan yleisimmin limakalvokontaktissa, joten kondomin huolellinen käyttö suojaa taudeilta. Petri Kivimäki / Yle
 Hiltunen-Back ei laita kondomin käyttämättömyyttä pelkästään unohduksen tai alkoholin piikkiin. Kyse on myös asenteista.
 Risto on lääkärin kanssa samoilla linjoilla. Miehellä meni keikkamuusikon hommissa aikoinaan lujaa, ja halukasta tarjontaa riitti.
 – Omalla kohdallani alkoholilla oli aina osuutta asiaan, mutta olisi ne taudit voinut saada selvänäkin.
 Risto ei usko, että on alkoholin takia päätynyt suojaamattomaan seksiin. Välillä hän on vaan sokeasti luottanut, ettei toisella mitään tautia voi olla, välillä taas ei.
 – Joskus vain elämässä tulee mentyä riskillä ja lihan himot vievät voiton. Jos kumppani on vaatinut kondomia, olen aina käyttänyt, jos ei, niin en, Risto kertoo.
 Keski-Pohjanmaa ja Itä-Savo kupattomia 2018 – ainakin tilastoissa
 THL:n mukaan jokaisessa Suomen sairaanhoitopiirissä on sukupuolitauteja. Esimerkiksi klamydiatartuntoja ja lähes kaikkia muitakin seksitauteja löytyy koko maasta.
 Ei kuitenkaan jokaista joka kolkalta. Tartuntatautirekisteristä paljastuu, että esimerkiksi vuonna 2018 kupattomia sairaanhoitopiirejä olivat Keski-Pohjanmaa ja Itä-Savo.
 Itä-Savo oli samana vuonna myös maan ainoa tippuriton sairaanhoitopiiri.
 Tartuntatautirekisteri on kuitenkin vain osa totuutta. Rekisteristä löytyvät ainoastaan testattavaksi tulleiden sukupuolitaudit.
 Seksitautien määrä ja kirjo on todennäköisesti suurempi, koska monille taudit jäävät oireettomiksi, eivätkä tartunnan saaneet hakeudu tutkimuksiin.
 THL:n tilastojen mukaan vuonna 2018 klamydiatartunnan saaneista oli naisia 58 %, 15‒29-vuotiaita 79 % ja suomalaisia 91 prosenttia. AOP
 Eija Hiltunen-Back pitää tilastojen valossa Suomen tilannetta hyvänä, mutta aina on varaa parantaa.
 – Testejä pitäisi tarjota vielä aktiivisemmin, hän miettii.
 Iho- ja sukupuolitautien erikoislääkäri pitää kuitenkin mahdottomana, että seksitaudeista päästäisiin koskaan eroon.
 Suomessa ja muualla maailmassa seurataan mikrobien muuttumista superseksitautien varalta. Esimerkiksi tippuri on tiukassa seurannassa.
 – Tippuria aiheuttava bakteeri on jo osoittanut lisääntyvää resistenssiä tiettyjä lääkeaineita kohtaan eli osa lääkkeistä ei enää tehoa ja pysäytä infektiota, Hiltunen-Back kertoo.
 Pohjalaismiehen haarovälissä ei nykyään kirvele tai kutita. Viisikymppinen Risto kertoo, että ikä ja lapsiperheellisen elämä ovat kummasti rauhoittaneet.
 – Nykyään riski saada joku tauti on lähinnä teoreettinen, hän kuittaa.
 Osa klamydiatartunnoista jäänyt huomaamatta testeistä huolimatta

Suomen yleisin seksitauti leviää yhä – "Joskus tulee mentyä riskillä", sanoo monesti klamydian sairastanut pohjalaismies


Summary: Savirappaus on perinteinen, mutta nykyään vähän käytetty tapa käsitellä seinäpintoja. Saven ominaisuuksia kehutaan – se säätelee esimerkiksi kosteutta, hengittää ja muodostaa eristeen lisäksi palosuojan.

1850-luvulla rakennettu pohjalaistalo kylpee auringossa Ylistaron Kitinojalla. Olohuoneen ja keittiön seiniä peittää punamullan värinen savikerros, joka on laitettu pari viikkoa sitten listoituksen päälle. Nyt seinään levitetään toinen savikerros.
 Pohjalaistalossa on meneillään Pohjalaisen Rakennusperintöyhdistyksen savirappauskurssi.
 Vajaa kymmenkunta aiheesta kiinnostunutta kurssilaista pääsi konservaattori  Liisukka Oksa n opastamana kokeilemaan, miten savi taipuu seinän eristeeksi.
 Anna Häkäri (vas.) ja Liisukka Oksa rappaamassa savea hirsiseinän pinnalle. Mirva Ekman / Yle
 Rouheaa pintaa
 Kaisa Hautakoski  Ullavalta ja  Arto Soini  Kauhajoelta kantavat saviämpäreitä eteisestä olohuoneeseen. Tällä kertaa aika ei riittänyt kurssilla siihen, että laasti olisi tehty itse, vaan se ostettiin valmiina seoksena.
 Laasti on melko helppo levittää ja lopputulos on rouhea ja tasainen. Pinta hiotaan lopuksi ja päälle voi maalata esimerkiksi liimamaalilla.
 Vasemmalla seinä, joka on saanut päälleen jo kaksi kerrosta savipintaa. Oikealla kaksi viikkoa aikaisemmin laitettu ensimmäinen kerros savea, alla näkyy listoituskin. Mirva Ekman / Yle
 Sekä Hautakoski että Soini kiinnostuivat kurssista siksi, että saisivat itselleen ideoita esimerkiksi oman kodin tai muun kiinteistön kunnostamiseen. Savi kiinnosti muutenkin materiaalina.
 – Minulla oli vähän semmoinen haave, että josko tätä uskaltaisi omiinkin seiniin kokeilla, Arto Soini kertoo.
 Kauhajokelainen Arto Soini haluaa kokeilla savea itsekin jatkossa. Mirva Ekman / Yle
 Mukaan oli lähtenyt myös vaasalainen  Anna Häkäri . Hänellä on itsellään vuonna 1886 rakennettu talo, johon hän haki uusia vinkkejä. Hän on myös itse ammatiltaan konservaattori.
 – Talossani on monta hyvää käyttökohdetta, joihin savea voisi soveltaa, kuten kylpyhuoneeseen, keittiöön tai eteiseen, Häkäri pohtii.
 Luonnonmukaisuus kiinnostaa
 Savea käytetään jonkun verran myös uudisrakentamisessa. Tuusulan vuoden 2020 asuntomessuille  kerrotaan nousevan taloja , joissa on käytetty puuta, savea ja kiveä, ja joille luvataan 300 vuoden käyttöikä.
 Aikanaan betoni korvasi saven ja kalkin rakentamisessa Suomessa. Nyt puolestaan ekologisuus ja luonnonmukaiset materiaalit  ovat nousseet jo pidemmän aikaa rakentamistrendeissä .
 Anna Häkäri (vas.) Vaasasta osallistui savirappauskurssille mielenkiinnosta materiaalia kohtaan. Vieressä kurssin opettaja, konservaattori Liisukka Oksa.  Mirva Ekman / Yle
 – Olen purkanut paljon vanhoja rakennuksia ja monissa on saviseiniä. Osa on ollut tyhjillänsä 30-40 vuotta ja siellä on aina vain se savi vielä kiinni. Varmasti se olisi toimiva monessa paikassa tänä päivänäkin, Arto Soini miettii.
 Savilaasti ostettiin tällä kertaa valmiina, koska aika ei riittänyt oman laastin valmistamiseen kurssilla. Mirva Ekman / Yle
 Myös kurssin opettaja, konservaattori Liisukka Oksa uskoo luonnonmukaisten materiaalien nousevan voimakkaasti tulevaisuudessa.
 – Aika paljon on trenditietoisia ihmisiä, jotka haluavat jo esimerkiksi maaleilta ja laasteilta ekologisuutta. Savi voisi olla ehdottomasti trendi tulevaisuudessa, Oksa toteaa.
 Osaamista jaetaan
 Vanhoja menetelmiä ylläpidetään perinnerakentamiseen keskittyvissä yhdistyksissä. Pohjalaisen rakennusperintö -yhdistyksen puheenjohtaja  Riitta Jaakkola  uskoo, että kynnys kokeilla eri materiaaleja madaltuu, kun kohdalle tarjoutuu mahdollisuus kokeilla niitä käytännössä.
 – Myös tieto leviää paremmin nettiaikana. Tällainen kurssi varmasti lisää uskallusta, ja me yritämme levittää tietoa. Näin myös taito siirtyy, Jaakkola kuvailee.
 Anna Häkärin mielestä luonnonmukaisten materiaalien käyttö on ensisijaisen tärkeää nimenomaan vanhojen talojen kunnostamisessa.
 – Kun talo on valmistunut, on käytetty vain luonnonmukaisia materiaaleja. Talon hyvinvoinnin kannalta on tärkeää käyttää vastaavanlaisia materiaaleja, että se jatkossakin säilyy seuraavat parisataa vuotta, hymyilee Häkäri.

Olisiko savesta uudisrakentamiseenkin? Ikivanha materiaali taipuu esimerkiksi seinän eristeeksi


Epäilys vaalilain rikkomisesta on johtanut rikosilmoitukseen ja kanteluun eduskunnan oikeusasiamiehelle, kirjoittaa  uutismedia Kaleva . Poliisi tutkii tapausta vaalituloksen vääristämisenä.
 Kymmeniä äänestäjiä  käännytettiin ennen aikojaan pois eduskuntavaalien ennakkoäänestyspaikoilta  Oulussa ja Jyväskylässä kaksi viikkoa sitten. Vaalilain mukaan jokainen ennakkoäänestyspaikkaan ennen sen sulkeutumista saapunut  on oikeutettu äänestämään , vaikka varsinainen äänestäminen tapahtuisi vasta sulkemisajan jälkeen (Finlex).
 Kalevan mukaan rikosilmoituksen lisäksi oikeusvalvontaa hoitaville viranomaisille on tullut kaksi kantelua äänestäjien käännyttämisestä.

Kaleva: Vaalilain rikkominen poiki rikosilmoituksen ja kantelun oikeusasiamiehelle – Äänestäjiä käännytettiin pois liian aikaisin


Summary: Mikkelin museossa Tallinnassa on georgialaistaiteilija Niko Pirosmanin harvinainen näyttely.

Pikimustat silmät katsovat tiheän viivasykerön keskeltä tarkkaavaisina ja pohdiskelevina. Muutamalla vedolla piiretty lierihattu, pitkä takki, tuuheat viikset ja parta. Sirossa, mutta varmassa otteessa oleva pensseli on juuri koskettamaisillaan tyhjää kangasta. Kukaan ei tiedä, mitä kankaalle mahtaa syntyä.
 Tällaisena  Pablo Picasso  kuvasi vuonna 1972 georgialaistaiteilija  Niko Pirosmanin  – dynaamisena, innovatiivisena ja kiehtovana. Eikä syyttä: kun Picasso näki Pirosmanin teoksia ensimmäisen kerran, ihastui hän niihin samantien, ja monelle muulle on käynyt samoin.
 – Pirosmani oli individualisti ja yksinäinen sielu, mutta hänen taiteessaan oli vastaavia ideoita kuin esimerkiksi Picassolla,  Henri Matissella  ja venäläisillä 1900-luvun alun avantgardisteilla. Niko Pirosmani oli huomattavasti omaa aikaansa edellä, taidehistorioitsija  Aleksander Metsamärt  Mikkelin museosta kiteyttää.
 Mikkelin museon  Pirosmani. Yksinäisen neron maailma  -näyttelystä on viime viikoina kehkeytynyt yksi Tallinnan puhutuimmista ja suositummista taidenäyttelyistä. Yleisöä on kiinnostanut traagisen taiteilijakohtalon lisäksi tietenkin itse taide, jota nähdään harvoin Georgian ulkopuolella.
 – Yksinkertaistaen: tämä on hyvää taidetta ja nämä ovat hyviä maalauksia, siinä näyttelyn suosion salaisuus, Metsamärt jatkaa.
 Niko Pirosmani: Nainen pääsiäismunien kanssa (1916-18), yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mustan öljykankaan salaisuus
 Niko Pirosmanašvili eli Pirosmani (1862–1918) syntyi maanviljelijäperheeseen pienessä Mirzaanin kylässä Itä-Georgiassa. Hän jäi orvoksi jo lapsena ja työskenteli pienestä pitäen muun muassa palvelijana ja paimenena. Veri kuitenkin veti taiteen pariin.
 Taidekoulutusta Pirosmani ei koskaan onnistunut hankkimaan, ja taiteilijana hän oli itseoppinut: tuotteliaimman kautensa hän maalasi täysin kansainvälisen taideyhteisön ulkopuolella. Pirosmanille kyse oli kutsumusammatista: hän pyhitti koko elämänsä taiteelleen ja teki silloin tällöin satunnaisia töitä Tbilisin pubeissa ja kapakoissa, joihin hän myös henkensä pitimiksi maalasi erilaisia kylttejä ja sisustusmaalauksia – usein pelkällä ruokapalkalla.
 – Pirosmani käsitteli taiteessaan kaikenlaisia teemoja, jotka ulottuivat georgialaisesta kyläelämästä pääkaupunki Tbilisin urbaaniin menoon. Paikallisessa taiteessa Pirosmani oli selkeä poikkeus, koska hän maalasi myös eläimiä, Aleksander Metsamärt kertoo.
 Niko Pirosmani: Jääkarhu ja pennut (1910-1912). Pirosmani maalasi mielellään eläimiä, koska hän koki ne ystävikseen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Eläinten maalaamiseen oli selkeät syynsä: epäsosiaalisella ja ujolla Pirosmanilla oli vaikeuksia kommunikoida ihmisten kanssa, joten hän koki olonsa paremmaksi ja turvallisemmaksi eläinten seurassa, joita hän kutsui "parhaimmiksi ystävikseen".
 Huonon taloudellisen tilanteensa takia Pirosmanin taiteen tunnusmerkiksi muodostui jo varhain musta öljykangas, jonka päälle hän maalasi suoraan. Öljykangasta käytettiin yleisesti Tbilisin baareissa ja ravintoloissa suojaamaan pöytiä – se oli halpaa ja kestävää, ja sitä oli helposti saatavilla.
 – Pirosmani kokeili jo 1800-luvulla tekniikkaa, jossa hän jätti osan mustasta öljykankaasta maalaamatta. Nykypäivänäkin tämä tuntuu tuoreelta idealta, Aleksander Metsamärt toteaa.
 Aleksander Metsamärt Jussi Mankkinen / Yle
 Mustan värin käytöllä on Pirosmanin teoksissa oma symboliikkansa: hän maalasi myös Tbilisin bordelleissa työskenteleviä prostituoituja, ja heidän kohdallaan musta väri viittaa syntiseen ja synkkään elämään. Toisaalta taas ilotyttömaalauksissa esiintyvä valkoinen väri viittaa siihen, että synneistä vapautuminen ja paluu Jumalan huomaan on mahdollista.
 Pirosmani oli intohimoinen kirjatoukka. Häntä kiinnosti etenkin kristillisen Georgian historia ja maan 1100-1200 -luvuille sijoittuva kulta-aika. Ei siis ole ihme, että Piromanin maalauksista löytyy myös historiallisia hahmoja, kuten ylväänä ja viisaana esitetty legendaarinen kuningatar  Tamar .
 Niko Pirosmani: Kuningatar Tamar (1913-1914). Muotokuva legendaarisesta, keskiajalla eläneestä kuningattaresta huokuu viisautta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Surullinen loppu
 Vuonna 1912 runoilija ja venäläisen futuristisen taideliikkeen johtohahmoihin kuuluva  Ilja Zdanevitš  vieraili Georgiassa ja käyskennellessään veljensä kanssa Tbilisin varjoisilla kujilla he kiinnittivät huomiota erään halvan ravintolan kylttiin.
 Veljekset astuivat ravintolaan ja löysivät sisältä lisää maalauksia, jotka lumosivat heidät täysin. Selvisi, että Niko Pirosmani oli kylläkin tunnettu nimi Tbisilin huonomaineisimmilla alueilla, mutta häntä ei pidetty minkään tason taiteilijana – eihän oikeaa taidetta voisi roikkua savuisten, hämäräperäisten kapakoiden seinillä.
 Zdanevitš oli toista mieltä. Hän kirjoitti "synnynnäisestä taiteilijasta" useita ylistäviä artikkeleita alan paikallisiin julkaisuihin. Pirosmanin töitä oli ensimmäisen kerran julkisesti nähtävillä Pariisissa vuonna 1913, ja tämä oli pitkälti Zdanevitšin ansiota, joka toivoi uuden ystävänsä taiteelle näkyvyyttä ja että tämän taloudellinen tilanne paranisi.
 Niko Pirosmani: Ortachalan kaunottaret (1905), diptyykin vasen puoli. 1900-luvun alussa Ortachalan kaupunginosa Tbilisissä oli tunnettu etenkin bordelleistaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Zdanevitšin yrityksistä huolimatta Pirosmani vietti viimeiset vuotensa köyhyydessä ja kurjuudessa, välillä porraskäytävissä, välillä pimeissä ja pölyisissä kellariloukossa asustellen. Pirosmani oli masentunut ja pettynyt mies: hänestä oli piirretty paikalliseen kulttuurijulkaisuun julma pilakuva, jossa kyseenalaistettiin hänen kyvykkyytensä ja lahjakkuutensa taiteilijana. Myös liiallinen alkoholin käyttö lisäsi taiteilijan ongelmia.
 – Ensimmäisen maailmansodan myötä Pirosmanin kylttibisnekset loppuivat kuin seinään, ja yhtäkkiä hänelle ei enää ollut tarjolla minkäänlaisia töitä. Hän oli taiteilija koko sydämestään, eikä näin ollen oikein soveltunut fyysiseen työhön, Aleksander Metsamärt kertoo.
 Niko Pirosmani kuoli nälkään ja kylmyyteen vuonna 1918. Kukaan ei tiedä, minne hänet on haudattu. Pirosmanin taiteen arvo ymmärrettiin vasta myöhemmin.
 – Georgian modernille taiteelle Pirosmanin perintö on ollut valtava. Hän oli vastaava tienraivaaja, mitä  Akseli Gallen-Kallela  oli Suomelle ja  Konrad Mägi  Virolle. Lisäksi hän oli jättiläinen, johon nojaa suuri osa venäläistä avantgardea ja viime vuosisadan ensimmäisten vuosikymmenien eurooppalaista taidetta, Aleksander Metsamärt summaa.
 Niko Pirosmani: Hedelmäkauppa, maalausaika tuntematon, yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Miljoonan ruusun rakkaustarina
 Vuonna 1982 Pirosmanin traaginen elämä ja surullinen rakkaustarina heräsi henkiin silloisessa Neuvostoliitossa. Supertähti  Alla Pugatšova  levytti alunperin  Raimonds Paulsin  säveltämästä latvialaisesta iskelmästä oman  Million alyh roz  -versionsa. Laulussa kerrotaan taiteilijasta, joka myi koko omaisuutensa ja lahjoitti "ruusujen meren" rakastamalleen näyttelijättärelle. Rakkaus oli kuitenkin yksipuolista: näyttelijätär katosi jonnekin yöjunalla ja taiteilija jäi yksin – köyhänä ja sydänsuruissaan rypevänä.
 Neuvostoliitossa ja nyky-Venäjällä  Million alyh rozista  on vuosikymmenten myötä kasvanut ikoninen laulu, joka kuuluu edelleen pakollisena osana äskettäin 70 vuotta täyttäneen Pugatšovan ohjelmistoon, esiintyipä hän missä hyvänsä. Useasti myös venäläinen yleisö laulaa haltioituneena mukana  Million alyh rozia   iästä tai sukupuolesta riippumatta.
 Laulusta on tehty Venäjällä ja muuallakin maailmassa useita tulkintoja, joista uusimpiin kuuluu  Egor Kreedin  viimevuotinen hip hop -versio. Kappale on kerännyt Youtubessa yli 84 miljoonaa kuuntelukertaa.  Vera Teleniuksen  sanoittama ja esittämä  Miljoona ruusua  ilmestyi vuonna 1984, mutta teksti ei enää kertonut Pirosmanista.
 Niko Pirosmani: Näyttelijätär Margarita (1909). Tälle naiselle Pirosmani lähetti valtaisan kukkameren, muttei saanut rakkaudelleen vastakaikua.  Georgian kansallimuseo
 Todellisessa elämässä Niko Pirosmanin intohimojen hämäränä kohteena oli ranskalaisnäyttelijätär  Margarita de Sevres  (n. 1885 -1968). De Sevres esiintyi ja asui Tbilisissä vuonna 1905, joidenkin lähteiden mukaan vuonna 1909.
 Pirosmani ihastui nuoreen ja lahjakkaaseen näyttelijättäreen ja yllätti tämän eräänä aamuna ostamalla vähillä rahoillaan valtavan määrän kukkia ja rahtaamalla ne hänen hotellihuoneensa ikkunan eteen. Kukkien joukossa ei ollut pelkästään punaisina hehkuvia ruusuja, vaan myös pioneja, liljoja, vuokkoja ja unikkoja. Näystä huumaantuneena de Sevres astui kadulle ja suuteli intohimoisesti Pirosmania – ensimmäisen ja viimeisen kerran. Sitten de Sevresin kiertue jatkui muualla, hän jätti Tbilisin taakseen eivätkä taiteilija ja näyttelijätär kohdanneet enää koskaan.
 Mikkelin museon näyttelyssä oleva valokuvasuurennus Niko Pirosmanista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Muistoksi lyhytaikaisesta ja ilmeisen yksipuolisesta romanssista jäi Pirosmanin  Näyttelijätär Margarita -maalaus, joka sekin kuuluu Georgian taidemuseon kokoelmiin. Taulussa balettiasuun pukeutunut hymyilevä nainen pitelee kädessään kukkakimppua ja hänen ympärillään liitelee kullankeltaisia lintuja.
 – Kyllä, tämä tarina on tosi. Pirosmanin alkuperäisenä suunnitelmana oli todellakin lahjoittaa de Sevresille nimenomaan nuo miljoona ruusua, Aleksander Metsamärt vahvistaa.
 Pirosmanin näyttely Tallinnassa Mikkelin museossa 11.08. 2019 saakka.
 Pablo Picasso: Niko Pirosmani (1972), yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Pablo Picasson ihailema Pirosmani oli traaginen taiteilija, joka kuoli nälkään ja jätti jälkeensä legendan miljoonasta ruususta


Summary: Sähköpyörien uskotaan kiinnostavan erityisesti opiskelijoita.

Kuopio tekee vappuna historiaa pyöräilykaupunkina. Ensi viikolla otetaan käyttöön 150 sähköavusteista polkupyörää.
 Kuopio on ensimmäinen suomalaiskunta, jossa sähköpyörät tulevat asukkaiden yleiseen käyttöön. Kaupunkipyöräilyä on valmisteltu Kuopiossa tiiviisti  viime vuosina .
 Tsekkiläisyhtiö Homeport on toimittanut Kuopioon 170 pyörää. Vakituiseen ajoon otetaan vappuna 150 pyörää ja 20 on varalla.
 Pyöriä on kokeiltu jo ennen virallista aloitusta ja pyörät ovat herättäneet suurta kiinnostusta. Kuopiolaisopiskelija  Aku Kukkola  on ajellut sähköpyörällä ympäri kaupunkia.
 – Aluksi mietin vähän, että millainen vehje tämä on. Kun ajoin pikkukierroksen niin tuli fiilis, että haluan tämmösen pyörän kotiin. Helppokäyttöinen, tosi mukava ja vaivaton menopeli, sanoo Kukkola.
 Myös opiskelija  Ville Simola  on jo kokeillut uutta kaupunkipyörää. Mäkisessä Kuopiossa sähköavusteinen pyörä helpottaa esimerkiksi opiskelijoiden liikkumista Savilahden kampuksen ja kaupungin keskustan välillä.
 – Pyörällä on hauskaa ajaa. Käyttöjärjestelmä on kätevä ja helppo ottaa käyttöön. Keltainen väri on iloinen ja miellyttää silmää, toteaa Simola.
 Kaupunkipyörät yleistyvät ja kiinnostavat ympäri Suomea. Helsingissä  kaupunkipyörät  ovat olleet huippusuosittuja.
 Turussa  Föli-fillareilla  ajetaan nykyisin ympäri vuoden. Niitä on käytössä yli 300. Tulevalle kesälle kaupunkipyöriä tulee myös muun muassa  Lappeenrantaan  ja  Ouluun .
 – Kaupunkipyörillä on selkeä rooli tulevaisuuden liikkumisessa isoissa ja keskikokoisissa kaupungeissa, sanoo kaupunkipyöräjärjestelmiä Turussa ja Oulussa pyörittävän Rolan Oy:n partneri  Aki Laiho .
  Arvioimme, että yhdellä pyörällä olisi 2,5 käyttökertaa vuorokaudessa.   Jouni Huhtinen
 Pyörä vaatii älypuhelimen
 Kuopiossa kaupunkipyörällä ajaminen edellyttää älypuhelinta ja freebike-mobiilisovellusta. Pyörässä on kolme tehotasoa ja käyttäjä valitsee sovelluksella itselleen sopivan tehon. Valitut asetukset pysyvät pyörien muistissa käyttäjäkohtaisesti eli tehoa ei ole pakko säätää jokaisella pyöräilyllä.
 Pyörien huollosta huolehtii kuopiolainen yksityisyritys. Pyörän akkua ei ladata asemilla vaan pyörät ovat aina käyttökunnossa. Kuopiolla on kovat odotukset kaupunkipyörille.
 – Arvioimme, että yhdellä pyörällä olisi 2,5 käyttökertaa vuorokaudessa. Tuloja on kaavailtu vuodessa 40 000–50 000 euroa. Porukka on kysellyt pyöristä paljon ja käyttöä voi olla enemmänkin, sanoo projektipäällikkö  Jouni Huhtinen .
 Kaupunkipyörille on tehty Kuopioon kymmenen kiinteää tasausasemaa. Lisäksi on kymmenen virtuaaliasemaa. Käyttäjä näkee vapaat pyörät helposti kännykkäsovelluksella.
 Ilkivaltaisesti pyörällä ei voi ajaa, sillä pyörä jarruttaa voimakkaasti jos puhellinsovellus ei ole käytössä.
 Kuopion valitsema neonkeltainen kaupunkipyörä painaa 37 kiloa ja sähkö antaa polkiessa lisävauhtia. Pyörällä ei voi hurjastella miten vain. Huippuvauhti on enintään 25 kilometriä tunnissa.
 – Ajo ei teknisesti eroa mitenkään tavallisesta polkupyörästä. Pari ekaa polkaisua tuntuu ihan normipyörältä. Sen jälkeen se on kuin pilvellä ajaisi, todella hyvä, toteaa opiskelija Aku Kukkola.
 Kuopion kaupungin suunnitteluinsinööri Hanna Väätäinen, projektiasiantuntija Timo Ollikainen ja projektipäällikkö Jouni Huhtinen. Antti Karhunen / Yle
 Autoiluun verrattuna 50 euroa on aika edullinen hinta. Yhden bensatankin hinnalla pääsee pyörällä kurvailemaan.   Ville Simola
 Ajomaksut on porrastettu
 Pyörän vuorokausimaksu on viisi euroa, viikko maksaa kympin, kuukausi 20 euroa ja koko ajokausi vapusta lokakuun loppuun 50 euroa. Perusidea on, että yksi ajokerta on enintään 30 minuuttia. Sen ylittämisestä tulee lisämaksua. Kaupunkipyörää jo kokeilleet opiskelijat pitävät hintatasoa halpana.
 – Autoiluun verrattuna 50 euroa on aika edullinen hinta. Pyöräilykausi on käytännössä puoli vuotta ja yhden bensatankin hinnalla pääsee pyörällä kurvailemaan, sanoo Ville Simola.
 – Kausimaksu on edullinen siihen nähden miten hauskan ja helpon liikkumistavan pyörä tarjoaa, säestää Aku Kukkola.
 Projektipäällikkö Jouni Huhtinen ennakoi Kuopion kaupunkipyörien houkuttelevan eniten opiskelijoita. Myös liikemiesten ja turistien uskotaan kiinnostuvan uudesta liikkumiskeinosta.
 Kaupungilla on jo pientä huolta kuinka pyörät riittävät ajokauden pyörähtäessä vappuna käyntiin.
 – Pyöriä on 150 ja Kuopiossa on 120 000 asukasta. Hieman pelottaa tämä alkuvaihe, onko pyöriä riittävästi. Kysyntä on ensimmäisenä kesänä kovaa pyörien uutuusarvon takia, miettii projektiasiantuntija  Timo Ollikainen .
 Kaupunkipyöriä on kesällä myös Varkaudessa
 Kaupunkipyöriä on Kuopion lisäksi myös muualla Pohjois-Savossa. Varkaudessa on kesällä käytössä kymmenen perinteistä polkupyörää. Varkaus harkitsee myös pientä lainausmaksua pyörille. Ilkivallalta on pääosin selvitty, mutta viime kesänä Varkaudessa hävisi yksi kaupunkipyörä.
 Iisalmessa tuleva kesä on kaupunkipyörien osalta vielä auki.  Viime kesänä  ajossa oli 14 pyörää, mutta niistä peräti kahdeksan katosi.
 Iisalmen suunnitelmat menivät uusiksi, sillä valtionavustus, 28 500 euroa, jäi saamatta. Se olisi kattanut 75 prosenttia pyörien kokonaiskuluista. Yksi vaihtoehto on mahdollinen oppilaitosyhteistyö.
 Iisalmessa kaupunki kannustaa myös työntekijöitään pyöräilyyn. Iisalmi on hankkinut tänä keväänä henkilökunnalleen kaksi sähköavusteista polkupyörää.
 Voit keskustella aiheesta alla tiistai-iltaan kello 22 asti.

Suomen ensimmäiset sähköavusteiset kaupunkipyörät tulevat Kuopioon vappuna – testiajolla käynyt opiskelija: "Kuin pilvellä ajaisi"


Summary: Uusi laki kiristää ehtoja, mikä on hyvä asia, sanoo tutkija Kirmo Wartiovaara. Eri asia on kuitenkin, pitääkö geenimuokkauksesta huolestua, hän lisää.

clustered regularly interspaced short palindromic repeats

Kiina on kiristämässä lainsäädäntöään, joka koskee ihmisen geenien ja alkioiden tutkimusta. Kiinan kansankongressi on saanut käsiteltäväkseen muutosta koskevan lakiluonnoksen.
 Hankkeen taustalla on kansainvälinen kohu, joka syntyi kiinalaistutkija He Jiankuin kerrottua viime marraskuussa, että hän on muokannut kaksostyttöjen geenejä keinohedelmöityksen yhteydessä niin, etteivät he voi saada hi-virusta. Hän käytti muokkauksessa Crispr- tai tarkemmin Crispr-Cas9-nimellä tunnettua tekniikkaa, jonka kehittäminen on helpottanut huomattavasti geenien muokkaamista.
 He kertoi muokanneensa useiden muidenkin ihmisalkioiden geenejä hedelmällisyyshoitojen yhteydessä. Marraskuussa syntyneet sisarukset olisivat kuitenkin ainoat tähän mennessä syntyneet.
 Kiinalaistutkija He Jiankui Alex Hofford / EPA
 Hen väitettä ei ole vahvistettu riippumattomilta tahoilta, mutta monet asiantuntijat – Kiinassa ja maailmalla – ovat tyrmänneet alkioiden perimän muokkaamisen täysin sopimattomana toimintana.
 Tällaisen toiminnan riskejä on muun muassa se, ettei kukaan voi tietää seurauksia, kun muunneltu perimä siirtyy tuleville sukupolville. Geenien muuntelun on arveltu myös voivan aiheuttaa esimerkiksi syöpää.
 Kohu johti siihen, että Kiinan viranomaiset käynnistivät selvityksen Hen toimista ja määräsivät hänet keskeyttämään tutkimuksensa. Uusin askel on tuore lakiluonnos, joka edellyttää tällaisten hankkeiden aiempaa perusteellisempaa selvitystä ja tiukempaa säätelyä.
 Jatkossa hankkeet on esimerkiksi hyväksytettävä korkeammilla tahoilla ja eettisissä komiteoissa. Potilaiden on myös saatava riittävästi tietoa siitä, mihin he ovat ryhtymässä.
 Wartiovaara: En ihan kauheasti pelkää
 Reaktio Hen tapaukseen on ollut voimakas sekä Kiinassa että maailmalla, vahvistaa geenimuokkaukseen perehtynyt perinnöllisyyslääkäri Kirmo Wartiovaara.
 Hän sanoo kaikkien tuntemiensa kiinalaistutkijoidenkin olleen kauhistuneita.
 – Toisaalta tunnen vain hyvin pienen osan kiinalaistutkijoista, hän lisää.
 Myös virallinen Kiina reagoi voimakkaasti. Se huolestui siitä, että Kiina joutui tapauksen takia huonoon valoon maailmalla. Uusi laki kiristää ehtoja, mikä on hyvä asia, uskoo Wartiovaara.
 Eri asia on, pitääkö geenimuokkauksesta huolestua. Mikä on kamalinta, mitä voi tapahtua? Saako Kiina nyt maailman parhaan jalkapallojoukkueen, Wartiovaara kysyy. Tai aletaanko Kiinassa tuottaa lihaksikkaampia ihmisiä? Frankensteineja?
 – En ihan kauheasti pelkää, hän vastaa kysymyksiinsä.
 Ihmissukupolvi on niin pitkä, että muutos tulee hitaasti. Wartiovaara antaa esimerkin: Eero Mäntyrannalla oli hemoglobiiniin liittyvä geenimuunnos, jonka ansiosta hän oli hyvä hiihtäjä. Samantasoisten hiihtäjien tuottaminen edellyttäisi monia koekappaleita. Jos Kiinassa tällaiseen yritykseen uhrattaisiin miljoona ihmistä, voisi yksi onnistuakin, Wartiovaara sanoo.
 – Ylimaallisen älykkäitä ihmisiä emme edes osaa tehdä.
 Wartiovaara myöntää toki, että tällaisiin touhuihin liittyy eettisiä ja ihmisoikeusongelmia. Mikä olisi esimerkiksi koekaniineiksi suostuvien tai suostuteltujen asema?
 Uusia hoitoja pidetään usein vaarallisina
 Wartiovaaran mielestä ihmisellä on nyt käytössään uusi työkalu, ja nyt kannattaa selvittää, mihin kaikkeen sitä voi käyttää.
 On hänen mielestään hyvä, että asiaa pidetään esillä. Tällainen synnyttää kuitenkin helposti kohujuttuja kolmipäisistä vauvoista. Helposti käy niin, että puolet väestä huutaa "ei" – ja loput kehottavat pohtimaan, mihin sitä voisi käyttää.
 – Koeputkihedelmöitystäkin pidettiin kamalana asiana, kun se tuli. Tästäkin voi tulla hyvä juttu. On tärkeää, että geenimuuntelusta puhutaan ja sitä pidetään näkösällä.
 Kirmo Wartiovaara Kirmo Wartiovaara
 Wartiovaara myöntää, että lääketieteessä kehitettyjä uusia hoitoja saatetaan pitää – syystäkin – vaarallisina. Hoidot kehittyvät kuitenkin esimerkiksi silloin, kun ihminen. joka tietää kuolevansa viiden vuoden kuluttua, päättää kokeilla uutta hoitoa, vaikka siihen sisältyykin muutaman prosentin kuolemanriski.
 Wartiovaara korostaa, että ylivoimainen osa geenimuutoksista tehdään muihin kuin periytyviin soluihin. Eli vaikka sivuvaikutuksia olisikin, eivät ne periydy jälkipolville.
 Geenimuuntelu ei ole uusi asia
 Ihminen on iät ajat pyrkinyt muokkaamaan geenejä esimerkiksi kasveja jalostaessaan.
 Wartiovaara huomauttaakin, että taloudellisesti suurimmat vaikutukset geenimuuntelulla tulevat tapahtumaan ruoantuotannossa. Kaikki ruokamme kasveista eläimiin pohjautuu geeneihin, ja niiden ominaisuuksia voidaan parantaa.
 – Tai mitäpä jos mänty kasvaisi prosentin nykyistä nopeammin? Taloudelliset vaikutukset olisivat valtavia, Wartiovaara sanoo.
 Ennen kasvien ja eläinten ominaisuuksien parantaminen oli hidasta, mutta tässäkin suhteessa Crispr-Cas9-tekniikka on vallankumouksellinen - sen ansiosta muutokset nopeutuvat aivan merkittävästi.
 Geenisaksiksikin kutsuttu Crispr-Cas9-menetelmä tuli käyttöön vuonna 2012. Se on mullistanut geenihoidon täydellisesti.
 Wartiovaaran mukaan ero vanhoihin menetelmiin on kuin kirjoituskoneella ja tekstinkäsittelyohjelmalla.
 – Jos paksun keittokirjan yhtä reseptiä haluaa korjata vähän, pitää ainakin kyseinen sivu kirjoittaa kokonaan uudelleen. Tekstinkäsittelyohjelmalla korjaus on paljon helpompaa. Pitää vain viedä kursori oikeaan paikkaan.
 Designlapsia vai ratkaisu nälänhätään? Perimän saksiminen Crispr-tekniikalla on geenimuuntelun seuraava aste, ja se on jo otettu
 Muokkaisitko geenejäsi ulkonäkösi parantamiseksi? Se voi olla mahdollista, mutta onko se luvallista?

Kaksostyttöjen geenimanipulaatiosta syntyi skandaali, nyt Kiina kiristää lakejaan – Suomalaistutkija: Koeputkihedelmöityskin pelotti aluksi


Summary: Maaliskuun kauppamäärä oli suurin sitten marraskuun 2017.

Kiinteistöjen välitys, isännöinti ja hoito

Yhdysvalloissa uusien asuntojen kauppa kasvoi maaliskuussa 4,5 prosentilla edelliseen kuukauteen nähden.
 Yhdysvaltain kauppaministeriön mukaan maaliskuussa myytiin 629 000 asuntoa, mikä on eniten kauppoja kuukaudessa sitten marraskuun 2017.
 Asuntomarkkinat vaikuttavat olevan palautumassa viimevuotisesta asuntolainojen korkopiikistä, mikä sai kaupankäynnin hetkellisesti hyytymään, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Elpymisestä kertoo, että tämän vuoden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana uusien asuntojen kauppoja on solmittu 1,7 prosenttia enemmän kuin viime vuonna samaan aikaan.
 Vanhat asunnot eivät käy kaupaksi
 Vanhojen asuntojen kauppa – mikä muodostaaa myös Yhdysvalloissa suurimman osan asuntokaupasta – kuitenkin edelleen kangertelee. Helmikuussa asuntoja myytiin 11 prosenttia enemmän kuin tammikuussa, mutta sen jälkeen kauppamäärät tippuivat jyrkästi.
 Asuntoja onkin tänä vuonna myyty 5,4 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna tähän aikaan, Kansallinen kiinteistövälittäjien yhdistys tiedotti maanantaina.
 Uutistoimisto AP:n mukaan suurin osa analyytikoista kuitenkin odottaa myös vanhojen asuntojen kaupan kiihtyvän lähikuukausina. Optimismia ruokkii Yhdysvaltain taloustilanne. 30-vuotisen asuntolainan keskimääräinen korko on pudonnut 4,2 prosenttiin ja maan työllisyystilanne on pysynyt hyvänä, minkä uskotaan nostavan palkkoja.
 Kaupankäynnin virkistymisestä kertoo osaltaan asuntojen myyntiaika, joka on alkanut lyhentyä. Helmikuussa myytävä asunto oli markkinoilla keskimäärin 44 päivää, maaliskuussa luku oli pudonnut 36:een.

Yhdysvaltain asuntomarkkinat lämpenevät – Uusien asuntojen myynti kasvoi maaliskuussa 4,5 prosentilla


Summary: Tangokuninkaaksi vuonna 2009 valittu Amadeus Lundberg kantoi omaa nimeään lapsena häpeillen.

Maaliskuun lopussa vuonna 1989 syntyi Helsingissä poika, jolle annettiin nimeksi  Juha Grigori Amadeus Lundberg . Samana vuonna syntyneiden poikien suosituimpia etunimiä oli tuolloin muun muassa Aleksi, Ville ja Matias.
 – Häpesin nimeäni. Amadeus tuntui ala-asteella nololta. En pitänyt erityisemmin Juhastakaan, ja Grigori oli nimenä pelkästään outo. Enoni keksi minulle lempinimeksi Amppu, kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Lundberg.
 Ajan myötä kaikki nimet ovat alkaneet tuntua omilta. Taiteilijanimenä toimii Amadeus ja virallisemmissa asiakirjoissa on käytössä Juha. Ystävien ja fanien kesken Lundberg tunnetaan edelleen Amppuna.
 Nimi nousi koko kansan tietoisuuteen
 Kolmekymmentä vuotta syntymänsä jälkeen Lundberg tuntee ylpeyttä valtavirrasta poikkeavasta nimestään. Ujosta pojasta tuli koko Suomen tuntema laulaja, joka viettää tänä vuonna kymmenvuotistaiteilijajuhlaansa.
 Lundberg valittiin vuonna 2009 tangokuninkaaksi ja on siitä lähtien kiertänyt Suomen konserttisaleja.
 Amadeus -nimen hänelle halusi antaa isä  Taisto Lundberg , ja tarina nimen takana on kertomisen arvoinen.
 – Isäni pölähti synnytyslaitokselle tapansa mukaan viime hetkellä. Mukanaan hänellä oli kasettisoitin, josta hän pisti soimaan säveltäjä  Wolfgang Amadeus Mozartin  yhden kuuluisimmista teoksista,  Pienen iltasoiton  ja siitä se idea syntyi.
 Ei kolmenkympin kriisiä
 Tänä vuonna Lundberg on täyttänyt kolmekymmentä vuotta. Hetkessä elävä laulaja ei ole tunnistanut itsessään ikäkriisiä.
 – Kollegani  Tomi Metsäketo  kiusasi moottoripyörien ja avoautojen houkutuksista, mutta en kaipaa sellaisia. Elämä tulee tässä ja nyt, eikä tapoihini kuulu miettä liikoja. En suunnittele etukäteen edes tiskikoneen täyttöä tai kauppareissuja.
 Lundberg kertoo, että hetkessä elämisen taito on myös hänen huono puolensa.
 Suunnitelmallisuutta ja asioiden ennakoimista on kasvattanut nyt 4- vuotiaan pojan isänä olo, mutta apuvälineitä oman luonteen hallintaan hän on hakenut myös muualta.
 – Olen käynyt elämänhallintakursseilla. Siellä pitää ajatella ja miettiä oman elämän kulkua. Ammattilaisen kanssa olen käynyt läpi niin ura- kuin yksityisasioita, ihan kaikkea maan ja taivaan väliltä ihan sitä tiskikoneen täyttöä myöten.
 Suomalaista tangoa maailmalle
 Taiteilijana Lundberg toivoo olevansa vasta pitkän uran alussa. Tällä hetkellä hän kokee elämässään olevan tasapainoa ja rauhaa, joka antaa hyvän pohjan taitelijana kehittymiselle.
 Suomalaisten konserttisalien lisäksi hän toivoo esiintyvänsä tulevaisuudessa myös ulkomailla.
 – Minusta voisi tulla suomalaisen tangon lähettiläs maailmalla. Unelmiin ja toiveisiin uskominen antaa voimaa.
 Katso Amadeus Lundbergin koko haastattelu  Yle Areenasta .

Amadeus Lundberg häpesi lapsena nimeään, mutta oppi arvostamaan sekä nimeä että tarinaa sen takana


Summary: Valkoisen talon ilmoitus presidentti Trumpin ja Tripolin valtaamista yrittävän sotapäällikön puhelusta yllätti lehtitietojen mukaan sekä EU:ssa että Trumpin omassa hallinnossa.

EU:n virkamiehet toivovat, että Yhdysvallat perääntyisi tukemasta Libyan sotapäällikköä  Khalifa Haftaria  maan sekasortoisessa tilanteessa.
 The Guardian -lehti  kertoo, että EU:n virkamiehet olivat ällikällä lyötyjä Valkoisen talon ilmoittaessa  viime viikolla  Trumpin ja Haftarin käymästä henkilökohtaisesta puhelinkeskustelusta.  Politico-lehden  mukaan Valkoisen talon ilmoitus yllätti myös lukuisat Trumpin oman hallinnon virkamiehet.
 Valkoisen talon lausunnossa todettiin, että ”Trump tunnusti sotamarsalkka Khalifa Haftarin merkittävän roolin terrorismin vastaisessa taistelussa sekä maan öljyvarojen turvaamisessa”. Lisäksi Trumpin ja Haftarin kerrottiin keskustelleen yhteisestä näkemyksestään koskien Libyan siirtymistä vakaaseen, demokraattiseen järjestelmään.
 EU:ssa pelätään, että Valkoinen talo on ottamassa Libyan tilanteeseen saman kannan kuin Egypti, Saudi-Arabia ja Yhdistyneet Arabiemiirikunnat. Kaikki niistä tukevat Haftarin johtamaa Itä-Libyan erillishallintoa YK:n tunnustaman GNA-hallituksen sijaan.
 Republikaanipuoleen senaattorin  Lindsey Grahamin  mukaan Yhdysvaltojen pitäisi ottaa Libyan tilanteeseen kanta, jonka mukaan sotilaallisilla hyökkäyksillä ei ratkaista maan sekasortoista tilannetta.
 Maailman terveysjärjestö WHO arveli tänään, että Haftarin hyökkäyksissä kohti maan pääkaupunkia Tripolia on kuollut yli 260 ja loukkaantunut yli 1200 ihmistä.
 Aiheesta lisää:
 Libya: EU officials hope Trump will pull support for Haftar
 Graham frets over Trump’s mixed signals on Libya
 Trump kehui Libyan sotapäällikköä, jota ulkoministeri Pompeo kovisteli vielä puolitoista viikkoa sitten

EU:ssa toivotaan Trumpin vetävän tukensa Libyan kapinakenraalilta – Hyökkäyksissä Tripoliin kuollut yli 260 ihmistä


Summary: Lakko saattaa alkaa keskiyöllä.

Lentoyhtiö SAS ilmoitti torstaina illalla peruvansa useita lentoja. Yhtiö varautuu näin uhkaavaan lentäjien lakkoon Tanskassa, Norjassa ja Ruotsissa.
 Ainakin aamukuuden lento Helsingistä Arlandaan  on määrä lentää suunnitelmien mukaisesti , samoin aamulento Tampereelta Arlandaan.
 Yhtiö kertoi asiasta Facebookissa ja Twitterissä.
 Ruotsin, Tanskan ja Norjan lentäjien liitot ilmoittivat aiemmin tässä kuussa lakosta, jos palkoista ja muista ehdoista ei päästä sopuun.

Lentoyhtiö SAS ilmoitti peruvansa lentoja lakon varalta


Summary: Hallitustunnustelija Antti Rinne kysyy perjantaina muilta puolueilta haluja hallitukseen ja toiveita tulevasta politiikasta.

Perjantaina sosiaalidemokraattien puheenjohtajasta  Antti Rinteestä  tulee hallitustunnustelija. Takana on niukista niukin vaalivoitto.
 Vaalien voittajat - SDP, vihreät ja vasemmistoliitto - katsovat, että kansa on puhunut ja haluaa muutoksen. Näiden puolueiden kielellä muutos tarkoittaa esimerkiksi eriarvoisuuden vähentämistä, työllistämistoimissa porkkanaa mutta ei keppiä sekä tehokkaampaa ilmastopolitiikkaa.
 Rinne ei halunnut ennen vaaleja kertoa tarkkaa hintalappua puolueen vaalilupauksille. Hän kertoi suuruusluokan, joka on 1 - 3 miljardia euroa. Hintalappu tarkentuu, kun puolueet pääsevät käymään hallitusneuvotteluita.
 Sosiaalidemokraatit ovat Ylen tietojen mukaan menossa hallitusneuvotteluihin kasvattamaan budjettikehystä - eli menolisäyslistan kanssa.
 Puolueen keskeinen vaalilupaus oli eriarvoisuuden poistaminen. Se maksaa, kuten puheenjohtaja Antti Rinne sanoi eilen Ylen uutisissa.
 Toinen paketti menolisäyksiä on Ylen tietojen mukaan tulevaisuusinvestointeja. Ne tuottavat ensin menoja, mutta maksavat puolueen mukaan itsensä takaisin pidemmällä aikavälillä.
 Kolmas menolisäyspaketti olisi sosiaaliturvan uudistaminen. Sen toteuttaminen voi kuitenkin viedä pidempään kuin yhden vaalikauden.
 Lisää veroja, velkaa ja työpaikkoja
 Menolisäykset puolue ehdottaa rahoitettavaksi kahdella tavalla: kiristämällä verotusta ja ottamalla lisävelkaa. Verotuksen kiristäminen toteutettaisiin tiivistämällä veropohjaa eli lisäämällä veroja sinne, missä niitä ei vielä ole - esimerkiksi ulkomaisten sijoittajien osinkotuottoihin. Puolue laskee, että verotuloilla katettava niin sanottujen juoksevien menojen kasvu olisi 1,5 miljardia.
 Tulevaisuusinvestointeihin puolue laskisi esimerkiksi oppivelvollisuuden pidentämisen, koulutusinvestoinnit ja mahdollisesti infrastuktuurin kuten liikenneinvestointien rahoittamista. Tämä osuus katettaisiin Ylen tietojen mukaan lisävelanotolla.
 Puolueessa tiedostetaan, että lisävelanotto heikentäisi Suomen talouslukuja. Suomi voisi esimerkiksi jälleen joutua selittämään Euroopan unionille, miksi alijäämä kasvaa. Unioni kuitenkin antaa joustonvaraa tietyissä tapauksissa, ja sosiaalidemokraatit luottavat, että tulevaisuuteen investoiminen on hyväksyttävä syy kasvattaa alijäämää.
 Kokoomus karsastaa menolisäyksiä
 Sosiaalidemokraatit eivät tietenkään voi yksin määritellä hallituksen linjaa, vaikka voittivatkin vaalit. Mahdollisista kumppaneista ainakin kokoomus suhtautuu lisävelanottoon nihkeästi.
 Petteri Orpo Jarno Kuusinen / AOP
 Ylen tietojen mukaan kokoomus on valmis ottamaan joihinkin investointeihin velkaa, jos on selvää, että ne myöhemmin maksavat itsensä takaisin tai tuottavat jopa sijoitettua enemmän. Siitä on kuitenkin eri näkemyksiä, onko esimerkiksi oppivelvollisuuden pidentäminen investointi. Kokoomuksen mielestä sitä on vaikea pitää muuna kuin menolisäyksenä.
 Porkkanaa ilman keppiä
 Mikä mahdollisia hallituspuolueita yhdistää? Ainakin ennen vaaleja se oli 75 prosentin työllisyystavoite. Jotta suomalaiset jatkossakin saavat hyvää terveydenhoitoa, käyvät kunnon koulut ja saavat muutenkin hyviä julkisia palveluita, verotulojen pitää kasvaa. Kaikkien yhteinen keino siihen on, että työllisyysastetta on saatava nykyistä 72,5 prosentista ylemmäs.
 Sosiaalidemokraatit kuitenkin lähestyvät tavoittetta eri reittiä kuin esimerkiksi mahdollinen hallituskumppani kokoomus.
 Rinteen johtamat sosiaalidemokraatit panisivat lisää rahaa vaikkapa koulutukseen, palkkatukeen ja työvoimapalveluihin, minkä he laskevat poikivan lisää työllistyviä.
 Kokoomuksen lähtökohta on, että ensin on päästävä työllisyystavoitteeseen tarvittaessa kovinkin keinoin, minkä jälkeen vasta on varaa parantaa palveluita.
 Työllisyysasteen nostamiseen liittyy myös muita näkökulmaeroja. Esimerkiksi Sipilän hallitus tarkasteli hallituskauden puolivälissä, nouseeko työllisyys tavoitellusti. Ei noussut, joten hallitus päätti lisätoimista. Suotuisan suhdanteen, kilpailukykysopimuksen ja hallituksen toimien avulla työllisyys nousi 72 prosenttiin.
 Nyt vaalit voittanut demaripuolue haluaa työllisyyspolitiikkaa, jossa ei mitata pikavoittoja tai lyhyen aikavälin tavoitteita. Työllistämisen kasvua ja esimerkiksi velkaantumisen kääntämistä kannattaa sosiaalidemokraattien mielestä tarkkailla pidemmällä, usean vuoden aikavälillä.
 Kysymyksiä kumppaneille perjantaina
 Epäileväisestä asenteestaan huolimatta kokoomus osallistuisi mielellään hallitusneuvotteluihin. Hinnalla millä hyvänsä se ei kuitenkaan mene hallitukseen, puolueesta vakuutetaan. Kokoomuslähteistä arvioidaan Ylelle, että jos kokoomus suostuisi "ei kovin hyvän" vaalituloksen jälkeen löperöön hallitusohjelmaan, se ei palvelisi puolueen etua.
 Sosiaalidemokraatit muistuttavat mielellään, että kokoomus ei ole heille ainoa vaihtoehto. Keskusta pitää myös hallitusovea raollaan. Joskin vain viitisen senttiä, kuten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  (kesk.) vertaa.
 Perjantaina hallitustunnustelijaksi nimettävä Rinne lähettää kysymykset muille puolueille. Ne julkaistaan perjantaina. Ylen tietojen mukaan puolueita pyydetään kuvailemaan useita ilmiöitä: eriarvoisuuden torjumista, työllisyyden nostamisen keinoja ja elinvoiman parantamista esimerkiksi teollisuuspolitiikalla, Suomen aseman vahvistamista Euroopassa ja globaalisti, hiilineutraaliuden saavuttamista ilmastopolitiikassa, koulutuksen parantamista - sekä sosiaali- ja terveyspalveluuudistuksen sekä sosiaaliturvan uudistamista.
 Puolueilta kysytään myös, onko jokin asia, mistä ne eivät tingi. Ja tulisivatko ne mukaan sosiaalidemokraattien johtamaan hallitukseen.

Analyysi: SDP ei pelkää lisävelkaa - taloudesta tulee hallitusneuvotteluiden kipukohta


Summary: AFP:n mukaan uhriluku on 253. "Ruumiinosia on niin paljon, että on vaikea antaa tarkkaa lukua", viranomainen kommentoi Reutersille.

Sri Lankan terrori-iskujen uhriluku on noin sata vähemmän kuin alun perin luultiin, sanoo korkea-arvoinen terveysviranomainen uutistoimisto Reutersille.
 Sri Lankan terveyspalveluiden johtaja  Anil Jasinghe  arvioi puhelinhaastattelussa, että uhriluku on noin 250–260. Aiemmin uhriluvuksi on sanottu 359. Viranomainen sanoi Reutersille ruumiinosia olevan niin paljon, että tarkkaa lukua on vaikea sanoa.
 Uutistoimisto AFP raportoi, että uhriluku olisi 253.

Terveysviranomainen Reutersille: Sri Lankan uhriluku saattaakin olla noin 250–260, ei 359


Summary: Joka sotilaan "rynkky" on saanut lisää tulivoimaa, tarkkuutta ja ergonomiaa.

Puolustusvoimat on uusinut taistelijan perusaseen, rynnäkkökiväärin.
 Uudistetut rynnäkkökiväärit otetaan nyt käyttöön varusmieskoulutuksessa kaikissa Puolustusvoimien joukko-osastoissa,  Puolustusvoimat tiedottaa .
 Keskeisimmät aseisiin tehdyt parannukset ovat aseen perän säädettävyys erikokoisille ampujille ja yhteensopivuus taistelijan varustuksen kanssa sekä modernit liityntäpinnat optiikan ja lisävarusteiden kiinnittämiseen, tiedotteessa kerrotaan.
 Teknisemmin termein uudistustuksessa  7.62 RK 62M -rynnäkkökivääreihin on vaihdettu teleskooppisesti säädettävä perä, uusi vaihdin, optisen tähtäimen jalusta sekä taktinen kantohihna. Lisäksi M2 ja M3 -malleihin on vaihdettu kädensuojus ja liekinsammutin. Kaikki aseet varustellaan optisin tähtäimin.
 – Rynnäkkökivääri on jokaisen taistelijan keskeisin työkalu ja henkivakuutus taistelukentällä. Jalkaväkemme aseistuksen selkärangan ovat jo yli 50 vuotta muodostaneet kotimaiset RK62-rynnäkkökiväärit, joiden uudistuksessa olemme säilyttäneet aseen toimintatavan ja ampumatarvikkeen, kertoo jalkaväen tarkastaja eversti  Rainer Peltoniemi .
 Modernisointi aloitettiin jo vuonna 2011 ja työn arvellaan lisäävän rynnäkkökiväärien käyttöikää pitkälle 2030-luvulle.
 Rynnäkkökiväärien modernisointityön kokonaisarvo on ollut noin 12,6 miljoonaa euroa.

Puolustusvoimat ottaa käyttöön uudistetut rynnäkkökiväärit – kaikissa optinen tähtäin, luksusmalleissa liekinsammutin


Summary: Ranskan presidentti Emmanuel Macron kertoo torstai-iltana klo 19 Suomen aikaa, miten hän aikoo rauhoittaa jo 23 viikkoa mieltään osoittaneiden keltaliivien kapinoinnin. Juttua täydennetään.

Kymmenet tuhannet ihmiset ovat vastustaneet paitsi Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  hallitusta myös esimerkiksi bensan hinnan nousua ja sosiaalista epätasa-arvoa keltaliivien mellakoissa ja mielenosoituksissa.
 Kokoontumiset ovat välillä  yltyneet myös mellakoinniksi .
 Mielenosoittajien rauhoittamiseksi Macron käynnisti jo viime vuonna niin kutsutun Suuren kansalaiskeskustelun (Grand Débat National). Siihen kuului tuhansia nettikeskusteluja, tapaamisia ja puheita ympäri maata.
 Myös Macron itse kiersi paikallistilaisuuksia. Torstain tiedotustilaisuudessa Macronin on määrä paljastaa, mitkä hänen johtopäätöksensä kansalaiskeskustelusta ovat.
 Puheen arvioidaan määrittävän myös Macronin omaa poliittista tulevaisuutta. Hänen kannatuksensa on ollut alamäessä viime kuukausina.
 Suuren kansalaiskeskustelun tuloksia ja johtopäätöksiä vuoti julkisuuteen jo pari viikkoa sitten. Kansalaiset ovat olleet ärtyneitä muun muassa kovasta verotuksesta keskusteluissa.
 Pääministeri  Édouard Philippe  on sanonut kansalaiskeskustelun osoittaneen, että tarvitaan "rohkeita" veroleikkauksia. Myös pienimpiä eläkkeitä saatetaan korottaa.
 Macronin lupausten joukossa uskotaan olevan myös Kansallisen hallintokoulun (ENA) sulkeminen. Koulu on tunnettu Ranskan eliitin kouluna.

Macron vastaa keltaliiveille – Yle seuraa lehdistötilaisuutta suorana


Summary: Sykloni Kennethin pelätään aiheuttavan tulvia ja maanvyöryjä alueella, joka säästyi hirmumyrsky Idain tuhoilta.

Läntisen Intian valtameren trooppinen myrsky

Hirmumyrsky Idain pahoin runtelemassa Mosambikissa varaudutaan uuden syklonin iskuun. Kennethiksi nimetyn syklonin odotetaan saavuttavan maan rannikot myöhemmin tänään tai varhain perjantaina.
 Kenneth-myrsky rantautui aiemmin Komoreille 140 kilometrin tuntinopeudella. Paikallisten viranomaisten mukaan myrskyssä kuoli kolme ihmistä.
 Kennethin ennustetaan osuvan Mosambikin koillisosiin. Nämä alueet säästyivät sykloni Idain tuhoilta maaliskuussa. Myrskyn uskotaan ulottuvan myös Tansaniaan.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema eteläafrikkalainen meteorologi  Dipuo Tawana  ennustaa, että Kenneth saattaa kerätä uutta voimaa ennen rantautumistaan Mosambikiin. Se saattaa synnyttää 7–9-metriset aallot, ja merenpinta voi nousta jopa kolme metriä.
 Lisäksi myrskysateiden ennustetaan jäävän Mosambikin ylle jopa maanantai-iltaan asti. Vettä voi tulla neljässä päivässä 500–1 000 millimetriä. Tämä tarkoittaa, että maassa voi olla jälleen edessä pahoja tulvia.
 Mosambikin viranomaisten mukaan viisi jokea ja rannikon vesistöt saattavat tulvia. Ne uhkaavat noin 680 000 ihmisen elämää.
 Ihmisiä on kehotettu evakkoon korkean riskin alueilta.
 Hirmumyrsky huolestuttaa Mosambikissa, sillä maa on vasta toipumassa maaliskuun puolivälin Idai-myrskystä. Tuhat ihmistä kuoli Mosambikissa ja naapurimaissa, rannikkokaupunki Beira tuhoutui pahoin, ja myrsky nostatti Mosambikissa  laajat tulvat .
 Idai iski ennen sadonkorjuukautta ja vei mennessään satoa. Uhkana on jo nyt ruokapula tulevina kuukausina. Uusi, tuhoisa hirmumyrsky pahentaisi mosambikilaisten tilannetta entisestään.
 Lue myös:
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 "Jokainen fiksu ihminen auttaa lähimmäistä" - mutta ehtiikö apu perille? Entä väärinkäytökset? Auttamisen ammattilaiset vastaavat
 Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja

Jopa yhdeksän metrin aallot, merenpinta voi nousta kolme metriä: Uusi hirmumyrsky uhkaa toipuvaa Mosambikia


Summary: Ensto hakee muutoksella kymmenen miljoonan euron säästöjä.

Sähkölaitevalmistaja Ensto aloittaa koko Suomen henkilöstöään koskevat yhteistoimintaneuvottelut, kertoo  Taloussanomat . Vaikutuksia voi olla jopa 70 henkilöön: neuvottelut voivat johtaa joko työsuhteiden päättymiseen tai työsuhteen ehtojen muuttumiseen.
 Ensto työllistää noin 400 henkilöä Suomessa.
 Taloussanomien mukaan muutoksilla yhtiö pyrkii parantamaan kannattavuuttaan ja vahvistamaan kilpailukykyä. Yt-neuvottelut ovat osa muutosohjelmaa, jonka tavoitteena on säästää 10 miljoonaa euroa.
 – Tulevaisuuden kilpailukyvyn ja menestyksen varmistamiseksi tavoitteenamme on yksinkertaistaa toimintamalliamme, prosessejamme ja rakennettamme, kertoo yhtiö tiedotteessaan.

Taloussanomat: Sähkölaitevalmistaja Ensto aloittaa yt-neuvottelut – vaikuttaa jopa 70 henkilöön


Summary: Ylen Uutisluokka selvitti myös, kuinka seksuaalirikoksia on puitu Kaakkurin koulun oppilaiden perheissä.

Tästä on kyse Ylen Uutisluokan nuoret kysyivät Kaakkurin koulun oppilailta, miten Oulun seksuaalirikoksia on käsitelty koulussa. Kyselyyn vastanneista jopa 40 prosenttia koki, että koulun ohjeistus asiaan liittyen ei ole ollut tarpeeksi riittävää ja kattavaa. Kaakkurin yläkoulun tytöistä yli 90 prosentille on varoitettu kotona asiasta ja pojista vain 5 prosentille.
 Ylen Uutisluokka kysyi Kaakkurin koulun oppilailta, miten seksuaalirikoksia on käsitelty ja miten asia on otettu esille. Uutisluokkaiset ovat teettäneet yläkoulun 126 oppilaalle kyselyn asiaan liittyen. Kaakkurin yläkoulussa on yhteensä noin 310 oppilasta. Kysely toteutettiin kyselylomakkeella, joita jaettiin luokissa.
 Kyselyssä selvisi, että 40 prosenttia oppilaista koki, että koulun ohjeistus ei ole ollut tarpeeksi riittävää ja kattavaa. Tytöt kokivat, että asiasta ei ole puhuttu tarpeeksi, mutta pojat kokivat toisin.
 8-luokkalaisen  Julia Mannilan  mielestä asiaa ei ole käsitelty riittävästi.
 – Varmasti olisi ollut hyödyllistä, jos asiaa olisi käsitelty riittävästi.
 – Asiaa on käsitelty jonkin verran, mutta tiedotus on jäänyt vajaaksi, kommentoi 9-luokkalainen  Emilia Hankala .
 Vaikka Oulun seksuaalirikoksissa kohteena ovat olleet tytöt, myös pojat kokevat seksuaalista häirintää.  Timo Nykyri / Yle
 Niitäkin oppilaita löytyy joiden mielestä asiaa on käsitelty kattavasti ja niistä saatu hyviä neuvoja. 7-luokkalaisen  Ilkka Närhen  mielestä asiasta on puhuttu koulussa tarpeeksi.
 – Mielestäni asiaa on käsitelty riittävästi, koska meillä on ollut tunti, jolla me käsittelimme Oulun seksuaalirikoksia.
 Kaakkurin koulun apulaisrehtori  Susanna Luomala  kertoo, että Oulun kaupunki on ohjeistanut koulujen rehtoreita tiedottamaan huoltajia siitä, minkälaisia tukipalveluita kaupungilla on seksuaalirikoksiin liittyen.
 – Opettajat ovat pitäneet oppilaille hyvinvointitaitotunteja ja käyneet asiaa oppilaiden kanssa läpi. Asiaa tullaan käsittelemään tulevaisuudessakin.
 Myös Kaakkurin koulun hyvinvointitunnit on tehty Oulun kaupungin antamien ohjeistusten pohjalta. Kaakkurin koulussa ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa siitä, ovatko kaikki opettajat varmasti pitäneet tunteja suunnitelman mukaisesti.
 Moni kuuli seksuaalirikoksista median kautta
 Uutisluokan tekemän kyselyn perusteella 63 prosenttia oppilaista kuuli seksuaalirikoksista mediasta. Uutisluokkalaiset kertovat, että asia on luultavasti tullut nuorille niin vahvasti esille mediasta, koska monet käyttävät paljon sosiaalista mediaa.
 Uutisluokkalaisten mielestä on hyvä, että Oulun seksuaalirikoksista on saanut tietoa luotettavista lähteistä, mutta muistuttavat, että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa liikkuu paljon myös huhuja.
 Ylen uutisia seksuaalirikoksista:
 Mitä sanoisit, jos lapsesi tulisi kertomaan seksuaalisesta ahdistelusta? Tässä jutussa voit kokeilla – saat myös palautetta sanavalinnoistasi
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin
 Kyselyyn vastanneista oppilaista 38 prosenttia on kuullut Oulun seksuaalirikoksista vanhemmiltaan, 23 prosenttia opettajilta ja 20 prosenttia kavereiltaan. Osa oppilaista on kuullut asiasta monista eri lähteistä.
 Harvalle pojalle puhuttu asiasta
 Kaakkurin koulun yläkoulun tytöistä yli 90 prosentille on varoitettu kotona asiasta ja pojista vain 5 prosentille. Tämä on huolestuttavaa Kaakkurin yläkoulun terveystiedon ja biologian opettajan  Minna Kujalan  mielestä.
 – Se olisi varmasti todella hyvä ottaa poikienkin kanssa puheeksi. Vaikka asia on vaikea, se ei sen tärkeyttä ja merkitystä vähennä. Siitä pitää puhua, Kujala toteaa.
 Varmasti olisi ollut hyödyllistä, jos asiaa olisi käsitelty riittävästi.  Julia Mannila
 Vaikka Oulun seksuaalirikoksissa kohteena ovat olleet tytöt, myös pojat kokevat seksuaalista häirintää.
 – Mediassa ja julkisuudessa tytöt ovat olleet uhreina, mutta onhan totta, että myös pojat kokevat seksuaalista häirintää.
 Emilia Hankala, Sara Luoma-aho, Miika Kallioniemi, Linnea Kajava ja Juudit Tuomivaara, Kaakkurin koulun Uutisluokka.  Yle Uutisluokka  on mediakasvatushanke, jossa nuoret tekevät uutisia omista aiheistaan.

Uutisluokka kysyi, kuinka Oulun seksuaalirikoksia on käsitelty yhdessä kaupungin suurimmista kouluista – tytöt kokivat, että asiasta ei ole puhuttu tarpeeksi


Summary: Vehviläinen sanoi Ylelle valtiopäivien avajaisissa, että hän ei tunne riittäävää intohimoa puheenjohtajan tehtävää kohtaan.

Toimitusministeristön kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläinen  ei lähde mukaan keskustan puheenjohtajakilpaan. Vehviläinen kertoi asiasta Ylelle valtiopäivien avajaisissa.
 Vehviläinen sanoi, että hän ei tunne riittävää intohimoa puheenjohtajan tehtävää kohtaan. Hän kertoo olevansa joukkuepelaaja, ja haluaa viedä puoluetta ja suomalaista yhteiskuntaa eteenpäin osana keskustan joukkuetta.
 Keskustan puheenjohtajan paikka vapautuu, koska pääministeri  Juha Sipilä  kertoi viime viikolla jättävänsä tehtävän. Eroilmoituksen syynä oli puolueen saama huono tulos eduskuntavaaleissa.
 Keskustalle on määrä valita uusi puheenjohtaja 7. syyskuuta ylimääräisessä puoluekokouksessa.
 Kukaan ei ole vielä ilmoittautunut virallisesti puheenjohtajakisaan.
 Lue myös:
 Annika Saarikko ei pyri keskustan puheenjohtajaksi: "Noudatin sydämeni ääntä"

Anu Vehviläinen ei lähde keskustan puheenjohtajakilpaan


Summary: Metsiä hävitetään suurelta osin elintarvikkeiden, kuten naudanlihan, palmuöljyn ja suklaan tuottamista varten.

Trooppisten metsien tuhoutuminen jatkui viime vuonna lähes ennätysvauhtia. Global Forest Watch -järjestö on julkaissut  uuden raporttinsa  trooppisten metsien tilasta ja siitä uutisoi muiden muassa  The Guardian -lehti .
 Järjestön mukaan trooppisia metsiä hakattiin viime vuonna 12 miljoonaa hehtaaria. Määrä on pienempi kuin kahtena edellisvuonna, mutta silti neljänneksi suurin ala sinä aikana, kun satelliittitutkimuksiin pohjautuvien tilastojen tekeminen aloitettiin vuonna 2002.
 Vuodet 2016 ja 2017 olivat hyvin kuivia, joten metsäpalot hävittivät metsää poikkeuksellisen paljon.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 12 miljoonan hehtaarin kato merkitsee, että joka minuutti hakattiin 30 jalkapallokentällistä metsää.
 Tutkijat ovat erityisen huolissaan alkuperäisen sademetsän tuhoutumisesta. Sitä hakattiin viime vuonna 3,6 miljoonaa hehtaaria. Ala vastaa Pohjois-Pohjanmaan maakuntaa ja on suurempi kuin Belgian valtio.
 Trooppiset aarniometsät ovat äärimmäisen tärkeitä villieläinten ja -kasvien elinympäristöjä ja niillä on myös tärkeä osa hiilinieluina.
 Brasilian alkuperäiskansat uhattuina
 Ylivoimaisesti eniten luonnonmetsiä hakattiin Brasiliassa, 1,35 miljoonaa hehtaaria. Brasiliassa metsää hakataan sekä metsäteollisuuden että elintarviketuotannon, kuten karjatilojen tarpeisiin.
 Tutkijat huomauttavat, että viimeisissä luonnonmetsissä elää alkuperäisheimoja, jotka eivät ole olleet koskaan tekemisissä länsimaisten ihmisten kanssa. Heidänkin elinalueensa kutistuu jatkuvasti.
 Seuraavaksi suurinta luonnonmetsien kato oli Kongon demokraattisessa tasavallassa, Indonesiassa, Kolumbiassa ja Boliviassa.
 Vaikka Indonesiassa kato oli edelleen suurta, tutkijat pitävät sitä rohkaisevana esimerkkinä, miten metsäkato voidaan saada pysäytettyä. Indonesian hallitus on määrätietoisesti pyrkinyt lopettamaan luonnonmetsien hakkuut. Niiden määrä vähenikin viime vuodesta 40 prosenttia, osin myös sateisemman sään ansiosta.
 Länsi-Afrikassa metsäkato kiihtyy. Ghanassa hakkuut kasvoivat edellisvuodesta 60 prosenttia ja Norsunluurannikolla 26 prosenttia. Näissä maissa pienimuotoinen kullankaivuu yleistyy. Metsiä poistetaan myös kaakaoviljelmien tieltä.
 Vuonna 2017 monet suklaayhtiöt liittyivät kampanjaan, jonka tarkoituksena on estää luonnonmetsien hakkuut. Kampanjasta huolimatta 70 prosenttia Ghanan ja Norsunluurannikon hakkuista kohdistui luonnonmetsiin.
 Vaikka monissa maissa luonnonmetsien suojelu yhtä lailla ilmaston kuin biodiversiteetinkin pelastamiseksi on noussut yhä suurempaan arvoon, suojelutyön tulokset ovat toistaiseksi vaatimattomat. Metsiä uhkaa taloudellinen hyväksikäyttö ja paikallisten poliitikkojen välinpitämättömyys.

Trooppisten metsien kato jatkuu rajuna – Viime vuonna katosi enemmän kuin Belgian kokoinen alue aarniometsää


Summary: Venäläinen varustamo aikoo aloittaa liikennöinnin nopeilla aluksilla, jolloin kaupunkien välinen matka taittuisi parissa tunnissa.

Venäjällä Viipurin satama haluaa moninkertaistaa kaupungissa vierailevien viisumivapaiden risteilymatkustajien määrän. Nykyisin Viipurista pääsee laivalla Lappeenrantaan.
 – Tavoitteena on, että Viipurin ja Kotkan välillä voitaisiin aloittaa keväällä 2020 reittiliikenne nopeilla aluksilla, sanoo Viipurin satamaa hallinnoivan Port Logistics Ltd:n toimitusjohtaja  Olga Ansberg .
 Kaupunkien välinen matka-aika olisi kesällä alle kaksi tuntia, ja kantosiipialus tekisi edestakaisen matkan kahdesti päivässä. Kotkasta Viipuriin on vesitse matkaa reilut 100 kilometriä.
 Viipurilaiset toivovat lisää suomalaisia matkailijoita kaupunkiinsa.  Yle
 Kotkassa alus käyttäisi kaupungin keskustan kupeessa olevaa Vanhaa satamaa
 – Sinne tulevat myös risteilyalukset ja Viipurin liikennettä varten järjestettäisiin tilat tullille ja rajavartiolaitokselle, sanoo HaminaKotka Satama Oy:n liikennepäällikkö  Markku Koskinen .
 Viipurissa ennätysmäärä venäläisiä turisteja
 Viipurin alueella kirjattiin viime vuonna 745 000 matkailijoiden yöpymisvuorokautta. Suurin osa turisteista oli venäläisiä eli muilta Venäjän alueilta tulleita matkailijoita.
 Suomalaisten yöpymisiä Viipurissa oli vain 50 000.
 – Suomalaiset käyvät lähinnä tankkaamassa ja ostoksilla, myöntää Viipurin piirin matkailujohtaja  Peter Fomin .
 Kalle Schönberg Yle
 Kotkasta ja Lappeenrannasta tulevien risteilymatkustajien lisäksi viipurilaiset odottavat turisteja Keski-Euroopasta. Viipurin satama käy neuvotteluja rahtia ja matkustajia kuljettavan suoran laivareitin avaamisesta Saksasta Viipuriin. Liikenne alkaisi muutaman vuoden kuluttua.
 – Valtamerialuksia meille ei mahdu, mutta pienempiä aluksia kylläkin, sanoo toimitusjohtaja Olga Ansberg.
 Suurempien alusten pääsy Viipurin satamaan edellyttäisi nykyisen 6,5 metriä syvän väylän syventämistä.
 Viipurin satamaa hallinnoivat Port Logistic Ltd:n toimitusjohtaja Olga Ansberg Jari Tanskanen / Yle
 Ropax-laivojen tulo mahdollistaisi risteilymatkat erityisesti saksalaisille turisteille. Toiseen suuntaan matka tapahtuisi laivalla, toiseen suuntaan palattaisiin suorilla lennoilla  Lappeenrannasta Berliiniin .
 Viipurin ja Lappeenrannan väliä keskieurooppalaiset kulkisivat Saimaan kanavaa pitkin laivalla. Viipurin satama etsii varustamoa, jolla olisi tarjota liikenteeseen hytillinen matkustuslaiva. Tarkoituksena on tarjota yöttömän kesäyön matkustuselämys.
 – Saimaa ei jää jälkeen Norjan vuonoista matkailureittinä, vakuuttaa Ansberg.
 Kiinalaisturistit pettymys viipurilaisille matkailuyrittäjille
 Yksi syy viipurilaisten kiinnostukseen lisätä risteilymatkustusta Keski-Euroopasta Viipuriin, on pettymys kiinalaismatkailijoihin. Suuret ryhmät eivät juuri ole jättäneet paikallisille yrityksille matkailutuloa.
 – Kaikki matkat, majoitukset, ruokailut on maksettu jo Kiinan mantereelle. Tänne se valtava rahamäärä ei pääse, sanoo matkailujohtaja Fomin.
 Pietarin ja Viipurin kaupungit pohtivat vielä tänä keväänä, kuinka paljon kiinalaisturisteja alueelle lopulta halutaan.

Venäläisyhtiö haluaa avata pikayhteyden Kotkasta Viipuriin – kantosiipialus kulkisi reitin kaksi kertaa vuorokaudessa


Kirjeiden määrä väheni alkuvuonna voimakkaammin kuin koskaan aiemmin Suomessa, kertoi Posti torstaina. Osoitteellisten kirjeiden jakelumäärä väheni tammi-maaliskuussa 14 prosenttia vuoden takaisesta.
 Postin tulos heikkeni hieman vuoden ensimmäisellä neljänneksellä. Oikaistu liikevoitto oli 12,9 miljoonaa euroa. Vähennystä oli 0,3 miljoonaa euroa vuotta aiemmasta. Liikevaihto pysytteli suunnilleen viime vuoden tasolla.
 Toimitusjohtaja  Heikki Malisen  mukaan Posti on tyytyväinen tulokseen vaikeassa toimintaympäristössä.
 – Onnistuneet tehostamistoimet, kustannussäästöt ja hintamuutokset ovat loiventaneet vähenevien lähetysmäärien taloudellisia vaikutuksia, Malinen sanoi.
 Posti ilmoitti viime viikolla uusista yt-neuvotteluista, joiden tavoitteena on vähentää enintään 244 vakituista työntekijää.

Kirjeiden jakelumäärä romahti ennätysmäisesti – Postin tulos heikkeni aavistuksen


Summary: Kuntien pitää nyt perustella hakemustaan uusille päättäjille, sillä toimitusministeristö ei ratko maakuntavaihdoksia.

Tästä on kyse Heinävesi, Iitti, Isokyrö, Joroinen ja Kuhmoinen ovat vaihtamassa maakuntaa. Viime kädessä päätökset tekee valtioneuvosto, mutta nykyisen toimitusministeristön valta ei riitä maakuntasiirtoihin. Päätökseen vaikuttaa muun muassa asiontiyhteydet, kuntien yhteistoiminta ja historialliset perinteet.
 Iitin hakemus Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen on yhä käsittelemättä. Iitin lisäksi neljä muutakin kuntaa eri puolilla Suomea haluaa vaihtaa maakuntaa.
 Hakemuksensa ovat jättäneet myös Heinävesi, Isokyrö, Joroinen ja Kuhmoinen.
 Runsaat kolme vuotta sitten iittiläisten enemmistö päätti kansanäänestyksessä, että he haluavat vaihtaa maakuntaa Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen. Kunta lähetti valtiovarainministeriöön hakemuksen.
 Sen jälkeen maassa on kaatunut yksi hallitus, sote- ja maakuntauudistus ovat menneet nurin ja nyt on käyty jo uudet vaalit. Samalla se tarkoittaa sitä, että Iitin maakuntavaihdoksen aikataulukin on vielä auki.
 Nyt Iitin ja neljän muun kunnan täytyy myydä maakuntavaihdos seuraavalle hallitukselle. Toimitusministeristön toimivalta ei enää riitä päätöksen tekemiseen.
 Valtiovarainministeriöstä kerrotaan, että kunnilta ja eri viranomaisilta on pyydetty uudet lausunnot toukokuun alkupäiviin mennessä. Päätöksessä painaa kokonaisarvio, jota ei tehdä yhden tai kahden kriteerin pohjalta.
 Kokonaisarviossa painavat muun muassa asiointi- ja palveluyhteydet, työssäkäynti ja liikenne. Myös Kuntien yhteistoiminta, kuntayhtymiin kuuluminen, kulttuuri ja historialliset perinteet painavat päätöstä tehtäessä.
 Kunnanjohtaja: Siirto voisi onnistua 2021
 Iitti siirrettiin vuonna 1949 Uudenmaan läänistä Kymen lääniin ja Kymenlaakson maakuntaan. Iittiläisistä moni on kokenut yhteyttä Hämeeseen vuosikymmenet.
 Yksi heistä on  Eila Metsäpelto  on kerännyt nimiä ja ajanut aktiivisesti siirtoa viime vuodet. Jos valtioneuvosto näyttäisi punaista valoa maakuntasiirrolle, niin se synkistäisi Metsäpellon arkea.
 – Kyllä se pilaisi, jos semmoinen viesti kuuluisi. Että varokaa vaan päättäjät, jos teette toisenlaisen päätöksen, Metsäpelto kovistelee.
 Iitin kunnanjohtaja Riku Rönnholm. Petri Niemi/Yle
 Maakuntavaihto tuskin enää kariutuu. Iitti on solminut tiiviit suhteet Päijät-Hämeeseen. Kunta on jo vuosia hankkinut sote-palvelunsa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä. Kunta on liittynyt hiljattain myös Lahden seudun kehitysyhtiö Ladeciin ja matkailuyhtiö Lahti Regioniin.
 Kunnanjohtaja  Riku Rönnholmin  mukaan maakuntasiirto selkiyttäisi tilannetta.
 – Sen jälkeen kaikki eteenpäin kehittäminen tuntuisi mielekkäämmältä ja tapahtuisi paremmin, Rönnholm mainitsee.
 Kunnanjohtaja arvioi, että Iitti voisi liittyä osaksi Päijät-Hämettä aikaisintaan vuoden 2021 alusta.
 Kuuntele ja lue myös:
 Iitti joutuu yhä odottamaan maakunnanvaihtoa - voisi toteutua aikaisintaan vuoden 2021 alussa
 Iitissä korkattiin 20 vuotta vanha mallasviski ja nostettiin lippu salkoon – pääsee viimein eroon Kouvolasta

Viisi kuntaa on vaihtamassa maakuntaa – yksi niistä on Päijät-Hämeeseen suunnan ottanut Iitti


Summary: Presidentin korvaan on särähtänyt, että hallituspuolueet puhuvat "meidän vaatimuksistamme" ja "heidän ehdotuksistaan".

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  arvostelee viime vuosien rikkinäistä hallituspolitiikkaa. Valtiopäivien avajaispuheessaan Niinistö muistutti, että pääministerien erojen vuoksi hallitus on vaihtunut tällä vuosikymmenellä jo viisi kertaa.
 Pääministeri vaihtui ensimmäistä kertaa, kun  Matti Vanhasen  (kesk.) korvasi  Mari Kiviniemi  (kesk.). Myös  Jyrki Katainen  (kok.) jätti kautensa kesken, ja häntä seurasi  Alexander Stubb  (kok) .  Viides kerta oli, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus erosi viime kuussa sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistuksen kaatumisen takia.
 Niinistö moitti, että "vanhan normaalin mukaan" jäntevää hallituspolitiikkaa tehtiin täysin nelivuotiskausin.
 Niinistö sanoi, että "on särähtänyt", kun puolueet puhuvat hallitusohjelmasta tai hallituksen päätöksistä "meidän" vaatimuksinamme tai "heidän" ehdotuksinaan tai tietyn ministerin politiikkana. Hän lisäsi kuulleensa tällaista puhetta muistakin aiheista kuin riitaisasta sote-uudistuksesta.
 Niinistö korosti hallitusyhteistyöhön sitoutumista ja hallituspuolueiden yhteistä vastuuta. Hän evästi tulevaa hallitusta, että jokaisella hallituspuolueella on omat tavoitteensa, mutta kun ne on sovitettu yhteen, niistä on vastattava yhdessä.
 Niinistö avasi valtiopäivät eli uuden eduskuntakauden torstaina iltapäivällä. Juhlallisissa avajaisissa eduskunnassa puhui Niinistön lisäksi eduskunnan väliaikainen puhemies  Antti Rinne  (sd).
 Niinistö painotti jälleen haluaan yhteydenpitoon eduskuntapuolueiden puheenjohtajien kanssa. Hän toisti puoluejohtajille aiempaan tapaansa kutsun yhteisiin keskusteluihin turvallisuudesta, joka on myös yksi kesällä alkavan Suomen EU-puheenjohtajuuden painopisteistä.
 Niinistö varoitti, että Eurooppaan kohdistuu eri tahoilta ulkopuolisia paineita ja houkutuksia. Hän painotti myös EU:n yhteistyötä, jolla paineita voidaan torjua. Muutoin vaarana on Niinistön mukaan Euroopan sirpaloituminen eri intressipiireihin.
 Niinistö varoitteli, että laskelmoiva valtapolitiikka on tehnyt paluun maailmassa.
 Hän kehotti pitämään kiinni demokratian, tasa-arvon ja ihmisoikeuksien Euroopasta.
 Lue tästä koko puhe:
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistön puhe valtiopäivien avajaisissa 25.4.2019
 Arvoisa puhemies, arvoisat Suomen kansan edustajat,
 Tänään työnsä aloittava eduskunta on jälleen kovasti eri näköinen kuin kaksi viikkoa sitten väistynyt edeltäjänsä. Puolueiden voimasuhteet ovat muuttuneet. Naisia on eduskunnassa nyt enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Edustajien keski-ikä on laskenut. Paikkansa uusineiden ja paluun tehneiden edustajien rinnalla näen lähes yhtä suuren joukon uusia kasvoja.
 Tämä uusiutuminen osoittaa, että demokratiamme elää. Erityisen merkittävää on, että kansa käytti ääntään vilkkaammin kuin vuosikymmeniin.
 Arvoisat Suomen kansan edustajat,
 Onnittelen teistä jokaista lämpimästi valituksi tulostanne.
 Sata vuotta sitten saksalainen valtiotieteilijä Max Weber sanoi, että politiikka on hidasta paksujen lankkujen poraamista. Hänen mukaansa politiikka on ammatti ja kutsumus, johon tarvitaan samaan aikaan sekä intohimoa että ”silmämäärää”, suhteellisuudentajua.
 Alkaneen vaalikauden, seuraavan neljän vuoden ajan, politiikka on teille kaikille ammatti. Kutsumustanne ja intohimoanne siihen en epäile. Kansalta saamanne valtakirja tuo mukanaan suuren vastuun. Sen kantamisessa tuo Weberin peräänkuuluttama suhteellisuudentaju on tärkeä pitää mielessä.
 Vaalien alla haetaan eroa kilpailijoihin. Vaalien jälkeen on haettava kansakunnan yhteistä etua. Ette ole täällä railoja leventämässä, vaan niitä kaventamassa, yhteisiä asioitamme hoitamassa. Poraamista odottavia paksuja lankkuja on edessänne kosolti. Siitä työstä selviätte vain yhdessä.
 Kiihkeän jännittävä vaalikevään tunnelma jatkuu hallitusneuvotteluilla. Vilkaisu taaksepäin voisi nyt antaa jotain muistissa pidettävää. Tällä vuosikymmenellä hallitus on jo vaihtunut viidesti, siis keskimäärin useammin kuin joka toinen vuosi. Vanhan normaalin mukaan jäntevää hallituspolitiikkaa tehtiin täysin nelivuotiskausin.
 Korostan sitoutumisen merkitystä. ”Ken leikkiin ryhtyy, se leikin kestäköön.” Yksilön tasolla vanha sanonta osuu niin nimitettäviin valtioneuvoston jäseniin kuin teihin kansanedustajiin. Kansan vaaleissa osoittama luottamus on luottamusta tehtävän täyteen täyttämiseen.
 Puolueen tasolla sitoudutaan hallitusyhteistyöhön. Valtioneuvoston työtapaa kuvataan virallisesti sanalla kollegiaalinen; se on, että yhdessä päätetään, yhdessä vastataan.
 On särähtänyt, kun kuulee hallitusohjelmasta tai valtioneuvoston päätöksistä kerrottavan, muulloinkin kuin sote-yhteydessä, että ”tämä oli meidän vaatimuksemme” ja tuo taas oli ”heidän ehdottamaansa”. Yhtä lailla särähtää, kun kuulee sanottavan valtioneuvoston päätöksestä, että tämä on vain sen ja sen ministerin politiikkaa.
 Jokaisella hallituspuolueella on omat tavoitteensa, mutta kun ne on yhteen sovitettu, on vain yksi valtioneuvoston työtapa: kollegiaalinen. Yhdessä päätetty on yhdessä vastattava.
 Toimikauteni aikana olen tavannut kutsua kaikkien eduskuntapuolueiden puheenjohtajat yhteiseen keskusteluun. Puheena ovat olleet erityisesti turvallisuuteen liittyvät, usein herkkäluonteiset aiheet. Keskustelumme ovat aina olleet rakentavia ja uskoakseni muutkin kuin minä ovat niistä saaneet ajattelun aihetta.
 Maailmassa on vihaa ja pahaa. Terrorismin aiheuttamaa kärsimystä koettiin viimeksi pääsiäisen aikaan verilöylynä Sri Lankassa. Aseet puhuvat kaiken aikaa eri puolilla maailmaa. Laskelmoiva valtapolitiikka on tehnyt paluun.
 Hyvän on oltava luja. Haluan tämän toistaa myös uudelle eduskunnalle. Turvallisuudestamme meidän on syytä yhdessä keskustella. Olen käytettävissä, jos vanhaa tapaa haluatte jatkaa.
 Käymme kohti seuraavia vaaleja, kuukauden päästä valitaan Euroopan parlamentin uudet jäsenet. Eiköhän nosteta äänestysvilkkautta niissäkin, se olisi hyvä alku puheenjohtajuuskaudellemme!
 Ja paljon muutakin hyvää tarvittaisiin sen parantamiseen, millaisena unionin näemme. Jos eurooppalaiselta kadunihmiseltä kysyttäisiin mielipidettä unionin menosta, niin vastaus taitaisi olla, että riitaista on siellä meininki.
 Suomen puheenjohtajuuskauden aluksi olisi houkuttelevaa esittää EU:n jäsenmaille ihmissuhdeongelmien lähtökysymys: onko meillä jotain yhteistä?
 Olen optimisti: uskon, että yhteistä on. Ainakin yhteisen löytämiseen on paljon syytä. Geopolitiikan mannerlaatat ovat liikkeessä, ja Eurooppaan kohdistuu eri tahoilta ulkopuolisia paineita ja houkutuksia. Vain yhdessä, hyvin toimivan EU:n puitteissa, niitä voidaan torjua. Muutoin on vaarassa Euroopan sirpaloituminen eri intressipiireihin.
 Yhteistä on myös turvallisuus. Se on yksi Suomen puheenjohtajuuden painopisteistä. Aiheista ei ole pulaa: terrorismin torjunta, asevalvonta, kyber-hybridi-keinoäly -kokonaisuus, ilmastonmuutos, muuttoliike – kaikki asioita, joiden hallinta vaatii tiivistä yhteistoimintaa.
 Eurooppa on maailman kehittynein talousalue. Talouden vapaa toimeliaisuus luo mahdollisuuksia ja on edistämässä myös suomalaisten hyvinvointia.
 Ja tärkein viimeksi: yhteiset arvomme, joista eurooppalainen henki rakentuu. On sanottu, että tuo henki on kotoisin kolmiosta Jerusalem, Ateena ja Rooma. Niiltä perityt uskonto ja eettisyys, kulttuuri ja järjestys ovat jalostuneet demokratian, tasa-arvon ja ihmisoikeuksien Euroopaksi. Pidetään siitä kiinni.
 Alkava tehtävänne tulee vaatimaan teiltä paljon. Enkä tarkoita pelkästään rankkaa työrupeamaa, vaan koettelemusta, jonka yksilöinä, ihmisinä kohtaatte.
 Vaalien alla tunnettiin laajalti huolta kuumentuneesta ilmapiiristä, joka ilmeni sosiaalisessa mediassa sanoina ja kentillä jopa väkivaltaisuutena. Tunnelmat ovat siitä tasaantumassa, mutta huonosta kierteestä jää helposti jotain jäljelle.
 Tulette varmasti kohtaamaan ikävää, jopa ilkeää ja pahantahtoista. Ulkopuolisen on helppo sanoa, ettei sellaisen saa antaa vaikuttaa, mutta sisällään kohde sen tuntee.
 Vaikka asiat täällä riitelevät, tulee ihmistä kunnioittaa. Eikä kunnioitus tunne puoluerajoja. Sellainen keskustelu olisi malliksi myös suurelle yleisölle.
 Käydyt vaalit ovat aina demokratian voitto. Te olette nyt suomalaisen kansanvallan kaapin päällä. Jatkakaa demokratian voittokulkua, rohkeasti ja itseenne luottaen kuten teihinkin on luotettu.
 Arvoisa puhemies, hyvät Suomen kansan edustajat,
 Onnittelen puhemiehistöä saamanne tuen johdosta. Toivotan teille kaikille menestystä ja viisautta vaativassa työssänne Suomen hyväksi. Julistan vuoden 2019 valtiopäivät avatuiksi.

Presidentti Niinistö moittii pääministereitä ja vaatii hallituspuolueilta sitoutumista – lue koko puhe tästä


Summary: Torstai oli suomalaisfirmojen tulosten osalta varsinainen superpäivä, kun kymmenet yhtiöt julkistivat osavuosituloksensa. Miten niillä menee, ja mitä raportit antavat odottaa jatkosta?

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Rakennusteollisuus ehti jo maalata synkkeneviä kuvia maan taloudesta:  rakentaminen hyytyy , ja pian työmailla hiljenee. Hallitustakin huudetaan jo hätiin.
 Tänään osavuosikatsauksensa julkaisseiden suuryhtiöiden viesti on optimistisempi, tosin osittain myös epäselvempi.
 – Jo nyt voidaan sanoa, että vuoden 2019 ensimmäinen neljännes tuskin täyttää sijoittajien odotuksia tulosparannusten suhteen. Mitä ilmeisemmin kansainvälisen tilanteen epävarmuus ja kohonneet kustannukset ovat nakertaneet monen pörssiyhtiön kannattavuutta. Kuitenkin tulokset ovat edelleen hyvällä tasolla, eQ Varainhoidon salkunhoitaja  Hannu Angervuo  tiivistää.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Koneelta vahva näyttö
 Vahvan näytön tästä antoi esimerkiksi Kone, jonka saamat tilaukset kasvoivat lähes kymmenen prosenttia. Lupaavalta näyttää tästä eteenkinpäin.
 – Ensimmäisen vuosineljänneksen tuloksen myötä olemme hyvällä polulla koko vuoden tavoitteiden saavuttamiseksi. Kaiken kaikkiaan olemme jälleen hyvällä tiellä kasvamaan kannattavasti, Koneen toimitusjohtaja  Henrik Ehrnrooth  muotoilee.
 Suuryritysten vuosi on kuitenkin alkanut kohtuullisen huonosti, jos verrataan viime vuoteen. Vuosi 2018 oli monelle huippuvuosi. Tähän mennessä yhtiöistä puolella tulos on laskenut vertailukaudesta.
 Torstaina ja perjantaina raportoi tuloksensa noin neljäsosa pörssifirmoista.
 Risto Siilasmaa ja Rajeev Suri ilmoittivat Alcatel-Lucent -kaupoista huhtikuussa 2015. Markku Ojala / EPA
 Nokia oli pettymys
 Surkeiden esitysten ehdoton ykkönen tänään oli Nokia. Toimitusjohtaja  Rajeev Suri  joutui myöntämään tiedotteensa ensimmäisessä lauseessa, että vuoden 2019 ensimmäinen neljännes  oli yhtiölle heikko .
 Suurista pörssiyhtiöistä valtaosan alkuvuosi sujui heikommin kuin vuotta aiemmin. Toki joukossa on runsaasti myös myönteisiä yllättäjiä. Rintaansa pääsevät röyhistelemään ainakin sellulla rahaa tehneet metsäyhtiöt ja useat konepajayhtiöt.
 Tunnusomaista pörssiyhtiöille on paitsi toiveikkuus myös tietty ylivarovaisuus loppuvuodesta.
 Venttiili valmistuu Metson tehtaalla. YLE
 Epävarmuus vaivaa yhä
 Metson uusi toimitusjohtaja  Pekka Vauramo  pääsi heti kehumaan, että vuoden ensimmäinen neljännes oli yhtiölle vahva. Firma kasvoi, tilauksia sateli ja kannattavuus parani.
 Mutta samalla Metsokin joutuu muistuttamaan maailmantalouden epävarmuuksista. Markkinoiden tulevaisuudesta käytetään termejä: kasvaa, jatkuu nykyisellä tasolla tai hidastuu. Eli valinnanvaraa on.
 Wärtsilä kertoi liikevaihtonsa kasvaneen, ja kannattavuuden kehittyneen hyvin. Tulevaisuudesta konsernijohtaja  Jaakko Eskola  mainitsee erikseen geopoliittiset riskit ja globaalin epävarmuuden. Ne heikentävät energia-asiakkaiden investointihalukkuutta.
 Kaupan puolella Keskon pääjohtaja  Mikko Helander  kehui hänkin viime vuotta hyväksi. Suomessa harmina oli epävarmuus autoverotuksesta sekä autojen käyttövoimaan liittyvä keskustelu. Helander pitää kuitenkin näkymiä alkaneelle vuodelle hyvinä.
 Alma Medialla puolestaan digitaalisen liiketoiminnan osuus ylitti jo 50 prosenttia. Yhtiö arvioi, että median rakennemuutos jatkuu, mainonta ja sisältömyynti verkossa kasvaa ja painetun median kysyntä laskee.
 Toimitusjohtaja  Kai Telanne  pitää yhtiön lähtökohtia loppuvuodelle hyvinä, vaikka tämän vuoden kasvuennusteita onkin yleisesti laskettu ja epävarmuus on lisääntynyt.

Firmojen alkuvuoden tulossuma käynnistyi – Näin suuret pörssiyhtiöt ja niiden johtajat ajattelevat tulevaisuudesta


Tallink Silja -varustamo arvioi Turun satamasssa korjattavana olevan Baltic Princess -aluksen pääsevä matkaan torstai-iltana., mutta mahdollisesti hieman aikataulustaan myöhässä.
 Keskiviikkona aiheutuneen sähkövian korjaustyöt ovat edelleen käynnissä., mutta tarvittavia varaosia on saatu paikalle.
 Lopullinen tilanne ja lähtöaika tarkentuvat illan aikana. Matkustajat voivat myös halutessaan siirtää tai perua matkansa.

Baltic Princessin korjaukset etenevät – varustamo arvioi laivan pääsevan matkaan illalla


Summary: Biden toimi Barack Obaman varapresidenttinä.

Yhdysvaltain entinen varapresidentti  Joe Biden  on virallisesti ilmoittautunut ehdolle demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi. Hän ilmoitti ehdokkuudestaan Twitteriin lataamallaan videolla.
 76-vuotias Biden on nyt kolmannen kerran ehdolla presidentiksi.
 Biden toimi maan edellisen presidentin  Barack Obaman  varapresidenttinä vuosina 2009 – 2017.
 Demokraattipuoluen riveistä on ilmoittanut jo yli 20 henkilöä ehdolle esivaaliin. Presidentti  Donald Trump , joka vuoden 2020 vaaleissa haastetaan, on sanonut Bidenin olevan ehkä hänen vahvin kilpailijansa.
 Yhdysvaltain politiikan asiantuntija Ylelle: ”Biden on demokraateista se, joka pystyy lyömään Trumpin”
 Biden saattaisi kerätä paljon valkoisen keskiluokan ääniä Yhdysvaltain keskilännestä, mikä oli Trumpin vahvinta kannatusaluetta.
 Viime aikoina Biden on joutunut huonoon valoon, kun eräät naishenkilöt ovat moittineet hänen suhtautumistaan naisiin. Bideniä ei kuitenkaan ole syytetty naisten ahdistelusta.

Entinen varapresidentti Joe Biden USA:n presidenttikisaan


Summary: Yle uudistaa rakennettaan. Muutoksilla ei tavoitella henkilöstövähennyksiä.

Yle uudistaa toimintaansa syksyllä 2019 vahvistamalla sekä sisältökokonaisuuksia että henkilöstö- ja teknologiajohtamista. Muutos tuo myös uusia nimiä yhtiön johtoryhmään.
 – Muutoksilla haluamme varmistaa, että pystymme olemaan lähellä suomalaisten arkea ja tuottamaan yhteiskunnalle arvoa. Ylen pitää uudistua yhteiskunnan mukana. Siksi kehitämme tekemistä, osaamista ja työkulttuuria, sanoo toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila.
 Yleen muodostetaan uusi yksikkö. Tapahtumat, urheilu ja tuotanto -yksikön päätehtävä on vastata urheilusisällöistä, Ylen suomenkielisten tapahtumien tuottamisesta, tapahtumakonseptien kehittämisestä sekä yhtiön tuotantoresursseista ja niiden suunnittelusta.
 Uuden yksikön johtajaksi on valittu  Panu Pokkinen . Hän työskentelee tällä hetkellä Uutis- ja ajankohtaistoiminnassa Yle Urheilu ja Tapahtumat -osaston päällikkönä. Pokkisesta tulee myös Ylen johtoryhmän jäsen.
 Panu Pokkinen on Ylen uuden Tapahtumat, urheilu ja tuotanto -yksikön päällikkö.  Jussi Nahkuri / Yle
 Ylen muut suomenkieliset sisältöyksiköt ovat Uutis- ja ajankohtaistoiminta ja Luovat sisällöt. Myös näiden yksiköiden välistä työnjakoa täsmennetään.
 Lisäksi nykyinen Tuotannot-yksikkö muuttuu Teknologia ja kehitys -yksiköksi. Se vastaa jatkossa Ylen teknologiakehityksestä, teknologiainvestointien valmistelusta ja toteutuksesta sekä kaikkien teknologia-alustojen toimivuudesta ja palvelunhallinnasta. Yksikön johtoon on valittu Tuotannot-yksikköä johtanut  Janne Yli-Äyhö.
 Lisäksi Yle keskittää kaikki HR-toimintonsa samaan yksikköön. Yksikön johtoon nimitetään henkilöstöjohtaja, jonka rekrytointi alkaa välittömästi. Uusi henkilöstöjohtaja on myös yhtiön johtoryhmän jäsen.
 Uudistuksilla ei tavoitella säästöjä eikä henkilöstövähennyksiä.

Yle uudistaa rakennettaan – Johtoryhmään uusia nimiä


LANCASTER   Joe Bidenin  osallistuminen demokraattien ehdokaskisaan sähköistää Yhdysvaltain vuoden 2020 presidentinvaalikampanjan.
 Biden kertoi torstaina lähtevänsä tavoittelemaan puolueensa ehdokkuutta.
 Demokraattien kisaan on ilmoittautunut jo 20 henkilöä. Franklin & Marshall –yliopiston politiikan professori  Terry Madonna  pitää heistä varteenotettavimpana juuri Bidenia.
 Madonna on erikoistunut tutkijana kotiosavaltionsa Pennsylvanian ja muiden niin sanottujen vaa´ankieliosavaltioiden politiikkaan. Häntä pidetään yhtenä tutkimusalansa johtavista asiantuntijoista Yhdysvalloissa.
 – Biden on demokraattiehdokkaista se, joka pystyy lyömään Trumpin, Madonna sanoo.
 – Biden vetoaa niihin valkoisen työväenluokan äänestäjiin, jotka veivät Trumpin voittoon Pennsylvaniassa, Ohiossa, Michiganissa ja Wisconsinissa ja siten ratkaisivat koko vaalit.
 Biden on jo 76-vuotias, mikä herättää kysymyksiä hänen jaksamisestaan. Toisaalta demokraattien ehdokkuutta havitteleva  Bernie Sanders  on 77-vuotias ja uudelleenvalintaan tähtäävä presidentti  Donald Trump  72-vuotias.
 – Sukupolvien välinen ero on yksi demokraattipuolueen kohtalonkysymyksistä. Puolueen on tehtävä nuorennusleikkaus lähivuosina. Se saattaa tapahtua jo 2020 vaaleissa, mutta ei välttämättä vielä silloin, Madonna sanoo.
 Politiikan professori Terry Madonna uskoo Joe Bidenin pystyvän haastamaan istuvan presidentin.  Nina Svahn / Yle
 Huippusuosittu Pennsylvaniassa
 Yhdysvalloissa on epäsuora vaalijärjestelmä, jossa puolueet käyvät ensin esivaalit. Presidentin valinnan sinetöivät lopulta 538 valitsijamiestä.
 Järjestelmä on johtanut siihen, että vaaleissa ratkaisevassa asemassa ovat vaa´ankieliosavaltiot. Madonnan mukaan jo nyt on selvää, että myös vuoden 2020 presidentinvaalit ratkeavat 6–8 osavaltiossa, joista Pennsylvania on yksi tärkeimmistä.
 Trump onnistui voittamaan Pennsylvanian 44 000 äänen eli vain 0,7 prosenttiyksikön erolla  Hillary Clintoniin . Jos Bidenista tulee demokraattien ehdokas, Pennsylvaniasta tulee Madonnan mukaan raivoisa taistelutanner.
 Biden syntyi Scrantonissa Pennsylvaniassa ja loi senaattorinuransa naapuriosavaltiossa Delawaressa.
 – Hän on hyvin suosittu täällä. Bidenia on leikillisesti kutsuttu Pennsylvanian kolmanneksi senaattoriksi, Madonna sanoo viitaten Yhdysvaltain poliittiseen järjestelmään, jossa kutakin osavaltiota kongressissa edustaa kaksi senaattoria.
 Joe Biden nousi koko kansan tuntemaksi hahmoksi noustuaan Barack Obaman varapresidentiksi. Kuva Donald Trumpin virkaanastujaisista tammikuulta 2017. SAUL LOEB / EPA
 Trumpin kannatus historiallisen vakaa
 Trumpia kannattaa Franklin & Marshall –yliopiston mittauksen mukaan vain 34 prosenttia Pennsylvanian äänestäjistä. Trump on kuitenkin säilyttänyt kannatuksensa ratkaisevissa piirikunnissa.
 Niinpä hän voittaisi Pennsylvaniassa, mikäli vaalit pidettäisiin nyt – ellei vastaehdokkaana olisi Bidenin kaltaista kansansuosikkia.
 – Lähihistoriasta ei löydy vastaavaa esimerkkiä Trumpille. Hänen suosionsa näyttää pysyvän suurin piirtein samana, tapahtui mitä tahansa. Eli ihmiset ovat vain sementoineet mielipiteensä hänestä ja joko tukevat tai vastustavat häntä. Se on hämmästyttävää, Madonna sanoo.
 Professori Terry Madonnan mukaan Joe Bidenin on saatava pikkukaupunkien konservatiivit taakseen, mikäli hän mielii voittaa presidentti Donald Trumpin.  Nina Svahn / Yle
 Taistelu pikkukaupunkien äänestäjistä
 Biden voi olla kansansuosion osalta samanlainen henkilö kuin Trump.  Bidenia on syytetty lähentelystä  siinä missä Trumpia seksiseikkailuista. Syytöksillä ei ole ollut vaikutusta miesten kannatukseen Pennsylvaniassa.
 – Monista asioista kyllä puhutaan ja kirjoitetaan, mutta niillä ei ole välttämättä mitään vaikutusta yhdysvaltalaisten äänestäjien mielipiteisiin, Madonna muistuttaa.
 Demokraattipuolue on kymmenen viime vuoden aikana siirtynyt poliittisesti vasemmalle. Samalla siitä on tullut aiempaa selkeämmin suurten kaupunkien puolue.
 Demokraatit ovat menettäneet pikkukaupunkien työväenluokan ja niiden sosiaalisesti konservatiivisen väen, kuten kriittisesti aborttiin, homoliittoihin tai maahanmuuttoon suhtautuvat äänestäjät republikaaneille.
 – Nämä ovat suuria haasteita poliittisen keskitien kulkijana tunnetulle Bidenille. Hänen on voitettava pikkukaupunkien amerikkalaiset puolelleen, jos hän aikoo pärjätä vaaleissa, Madonna sanoo.
 Lue lisää:
 Jo kaksi naista syyttää presidenttiehdokkuutta harkitsevaa Joe Bidenia sopimattomasta käytöksestä
 Yhdysvaltain entinen varapresidentti Joe Biden vihjailee lähtevänsä vuoden 2020 presidenttikisaan
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Ainakin nämä kahdeksan demokraattiehdokasta mielivät Yhdysvalloissa Trumpin kaatajaksi – paikka olisi tarjolla myrkyn kestävälle ehdokkaalle

Yhdysvaltain politiikan asiantuntija Ylelle: ”Biden on demokraateista se, joka pystyy lyömään Trumpin”


Summary: Eduskuntaryhmien on määrä keskustella myös mahdollisesta puolueiden istumajärjestyksen muuttamisesta eduskuntasalissa.

Uuden eduskunnan järjestäytyminen jatkuu tänään torstaina valtiopäivien juhlallisilla avajaisilla.
 Yle seuraa avajaisia suorassa lähetyksessä alkaen klo 13.25 ja hetki hetkeltä tässä artikkelissa. Suoraa lähetystä  pääset seuraamaan tästä linkistä  tai klikkaamalla jutun kuvaa.
 Valtiopäivät avaa presidentti  Sauli Niinistö . Avajaisjumalanpalvelus pidettiin puoliltapäivin Helsingin Tuomiokirkossa, ja illalla soi avajaiskonsertti Musiikkitalossa.
 Eduskuntaryhmät jakavat iltapäivällä valiokuntien puheenjohtajien paikat puolueiden kesken. Kysymys ei ole vähäpätöinen, sillä viime vaalikaudella valiokuntien puheenjohtajiston rooli korostui muun muassa sosiaali- ja terveysvaliokunnassa sekä perustuslakivaliokunnassa.
 Eduskuntaryhmien on määrä keskustella myös siitä, muutetaanko puolueiden istumajärjestystä eduskunnan salissa.
 RKP haluaisi muuttaa salin oikeasta reunasta lähemmäs keskustaa. RKP:n mielestä istumajärjestys antaa väärän mielikuvan puolueen politiikasta ja siksi sen paikka olisi keskemmällä.
 Lisää aiheesta:
 Kehottaako presidentti Sauli Niinistö parantamaan Suomen kykyä terrorismin torjunnassa? Katso valtiopäivien avajaiset suorana kello 13.25

Katso suorana klo 13.25: Uusi eduskunta juhlii valtiopäivien avajaisia, valiokuntien puheenjohtajien paikat jaetaan – Yle seuraa hetki hetkeltä