Summary: Lasten ja nuorten oikeuspsykiatrisen työryhmän työ ei ole vain rikoksen selvittämistä, vaan lapsen auttamista laajemminkin.

Tästä on kyse Poliisi voi tehdä virka-apupyynnön lasten ja nuorten oikeuspsykiatriselle työryhmälle, jos se epäilee alaikäisen joutuneen pahoinpitely- tai seksuaalirikoksen uhriksi. Suomessa oikeuspsykiatrisia tutkimuksia tehdään viiden yliopistollisen sairaalaan alaisuudessa eli Turussa, Helsingissä, Oulussa, Tampereella ja Kuopiossa. Lisäksi Vaasassa on pieni yksikkö. Työryhmä haastattelee lapset ja pyrkii puolueettomasti selvittämään, mitä on tapahtunut. Tutkinnassa otetaan huomioon myös syytetyn oikeusturva. Turussa työryhmän toiminnasta vastaava apulaisylilääkäri ja lastenpsykiatri Anna-Mari Salmivalli sanoo, että kyse ei ole vain epäillyn rikoksen selvittämisestä, vaan siitä, että lasta pystytään auttamaan laajemminkin.
 Hississä on kuluneet, viilupuiset ovet. Mustien ja muovisten kerrospainikkeiden vieressä seinällä on tuttu teksti:  Alle 12-vuotiaat saavat matkustaa hissillä vain aikuisten luvalla.  Lause on absurdi, sillä tällä hissillä kolmanteen kerrokseen kulkevien alle 12-vuotiaiden epäillään kokeneen elämässään paljon hurjempia asioita.
 Täällä Turun ydinkeskustassa, kävelykadun kivitalossa ja sen haastatteluhuoneessa kamerat ja nauhurit tallentavat vuosittain noin sadan lapsen tarinat.
 Apulaisylilääkäri, lastenpsykiatri  Anna-Mari Salmivallin  johtamassa lasten ja nuorten oikeuspsykiatrisessa tiimissä työskentelee 14 aikuista. Työtä tehdään vain poliisin virka-apupyynnöstä.
 – Tutkimme alaikäisiin kohdistuneita, epäiltyjä seksuaali- tai pahoinpitelyrikoksia. Eniten on pahoinpitelyepäilyjä. Seksuaalirikosepäilyjä on tapauksista 20–30 prosenttia.
 Pyrimme puolueettomasti selvittämään, mitä on tapahtunut ja otamme toki myös syytetyn oikeusturvan huomioon.   Anna-Mari Salmivalli
 Tiimin jäsenet käyvät haastattelemassa alaikäisiä, epäiltyjä rikoksen uhreja myös poliisin tiloissa. Niitä ei merkitä tilastoihin poliisin virka-apupyyntöinä.
 – Sellaisia haastatteluja on suurin piirtein saman verran eli noin sata vuodessa, Salmivalli sanoo.
 Poliisi haastattelee usein itse hieman vanhemmat lapset, mutta kaikkein pienimpien kohdalla turvaudutaan useimmiten lasten ja nuorten oikeuspsykiatrisen työryhmän apuun.
 – Pyrimme puolueettomasti selvittämään, mitä on tapahtunut, ja otamme toki myös syytetyn oikeusturvan huomioon. Sen vuoksi haastatteluja seuraa aina myös poliisi, Salmivalli sanoo.
 Työ tulee välillä kotiinkin
 Seksuaalirikokset nousivat puheenaiheeksi alkuvuonna, kun Oulussa tuli ilmi useita lapsiin kohdistuneita rikosepäilyjä.  Tähän artikkeliin  on koottu tietoa siitä, millaisia lapsiin kohdistuvia seksuaalirikosjuttuja poliisi nyt tutkii eri puolilla Suomea.
 Apulaisylilääkäri, lastenpsykiatri Anna-Mari Salmivalli uskoo, että kaikki keskustelu aiheesta on paikallaan.
 – Kukaan ei tietenkään toivo, että tällaisia tapahtuu. Toivon kyllä, että puhumisella voidaan ennaltaehkäistä näitä. Ajattelen, että koko ajan mennään parempaan suuntaan.
 Tässä työssä on tärkeää osata erottaa valhe todesta. Kaikki ei ole totta, mitä kuulee.  Anna-Mari Salmivalli
 Suomessa lasten oikeuspsykiatrisia tutkimuksia tehdään viiden yliopistollisen sairaalaan voimin eli Turun lisäksi Helsingissä, Oulussa, Tampereella ja Kuopiossa. Lisäksi Vaasassa on pieni yksikkö, jossa työntekijät tekevät työtä muun lastenpsykiatrian ohessa.
 Lasten haastatteluissa tarvitaan erityistaitoja ja totuuden etsiminen on monialaista yhteistyötä. Työryhmän jokainen vakituinen työntekijä on käynyt poliisihallituksen koulutuksen lasten haastattelusta. Vuoden mittaisessa koulutuksessa saa monenlaista oppia heiltä, jotka ovat jo pitkään tällaista työtä tehneet.
 – Esimerkiksi muistikuvien muodostumisesta ja valemuistoista. Tässä työssä on tärkeää osata erottaa valhe todesta. Kaikki ei ole totta, mitä kuulee, Salmivalli sanoo.
 Kaikkia lapsia ei voi haastatella
 – Nuorimmat haastateltavat ovat noin neljävuotiaita. Sitä nuoremmat harvoin osaavat kertoa tapahtumista niin, että tarinasta saisi selvyyttä, Anna-Mari Salmivalli sanoo.
 Alaikäiset asiakkaat ja heidät kohtalonsa koskettavat ammattilaisiakin.
 – Raskaita ovat esimerkiksi tapaukset, joissa voi ajatella, että mahdollinen pahoinpitely tai seksuaalinen hyväksikäyttö ovat vain jäävuoren huippu. Kun aistii, että lapsi on kokenut elämässä ja perheessään kaltoinkohtelua pidempään.
 Tiukimmat tilanteet ja tapaukset lisäävät tunnetta työn merkityksellisyydestä.
 – Niissä kohdissa työ on vaikuttavaa, kun pystymme yhdessä lastensuojelun kanssa miettimään lapsen elämää eteenpäin. Kyse ei ole vain epäillyn rikoksen selvittämisestä, vaan siitä, että pystymme auttamaan lasta laajemminkin.
 Mikko Savolainen / Yle
 Alaikäiset asiakkaat viettävät oikeuspsykiatrisen tiimin kanssa vain hetkisen. Haastattelujen jälkeen pidetään viranomaisneuvottelu, pohditaan tilanteen jatkoa ja kirjoitetaan lausunto oikeudenkäyntiä varten.
 – Me kuulemme sitten poliisilta tai syyttäjältä, että eteneekö juttu oikeuteen vai ei. Muuten meillä ei ole tapausten seurantaa eli uutisista voimme sitten joskus lukea, onko tuomioita annettu, Salmivalli sanoo.
 Hän myöntää, että lasten ja nuorten tarinat seuraavat silloin tällöin töistä kotiin.
 – Sitä ei ihan täysin voi välttää. Sanoisin silti, että aika hyvin tämän asian kanssa pärjään.
 Aikuisen syytä kuunnella, kun nuori puhuu
 Anna-Mari Salmivalli sanoo, että puhuminen lapsiin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä on tärkeää. Häpeä ja syyllisyys estävät monia seksuaalisen hyväksikäytön tai pahoinpitelyn uhreja kertomasta asiasta kenellekään, joten silloin kun uhri puhuu olisi syytä kuunnella.
 Lasta suojaa, jos hänellä on perheyhteisö, joka tukee häntä, ja ihmisiä, joilla on hänelle aikaa.  Anna-Mari Salmivalli
 – Monelle lapselle ja nuorelle tilanne voi olla käänteentekevä kokemus, että aikuinen kuuntelee, Salmivalli sanoo.
 Uutiset lapsiin ja nuoriin kohdistuneista seksuaalirikosepäilyistä voivat huolettaa esimerkiksi sosiaalisessa mediassa viihtyvien teinien vanhempia. Anna-Mari Salmivalli muistuttaa, että monilla lapsilla on heitä tällaisilta teoilta suojaavia tekijöitä.
 – Lasta suojaa, jos hänellä on perheyhteisö, joka tukee häntä, ja ihmisiä, joilla on hänelle aikaa.
 Vanhemmat voivat suojata lasta säilyttämällä hyvän keskusteluyhteyden lapseen tai nuoreen. Lapsen omilla kognitiivisilla kyvyillä on myös merkitystä.
 – Puhutaan lapsen resilienssistä eli tavallaan joustavuudesta. Esimerkiksi ystävyyssuhteet suojaavat lasta ja hyvä huumorintajukin on suojaava tekijä, Salmivalli luettelee.
 Hanna Lumme / Yle
 Anna-Mari Salmivalli rohkaisee jokaista lasta ja nuorta hakemaan apua, jos tilanne sitä vaatii.
 – Apua saa varmasti, jos sitä uskaltaa hakea. Valitettavasti monella saattaa olla kokemus, ettei heitä ole aiemminkaan kuultu ja apu jää siksi hakematta.
 Monelle lapselle ja nuorelle tilanne voi olla käänteentekevä kokemus, että aikuinen kuuntelee.  Anna-Mari Salmivalli
 Anna-Mari Salmivallin viesti on selkeä: yhdelläkään aikuisella ei ole varaa olla kuuntelematta, kun lapsi tai nuori puhuu. Se voi olla se ainoa kerta, kun lapsi tai nuori apua pyytää.
 On aikuisten asia huolehtia lasten ja nuorten turvallisuudesta muuallakin kuin hisseissä.

Anna-Mari Salmivallin tiimi haastattelee poliisin pyynnöstä kaikkein nuorimmat seksuaalirikosten uhrit – "Voimme auttaa lasta eteenpäin"


Summary: Maatalousyrittäjät kokevat, että kuluttajahintojen alennukset revitään heidän selkänahastaan.

S-ryhmä laskee suosituimpien elintarvikkeiden hintoja tänään – siitäkin huolimatta, että  ruuantuottajat ovat arvostellee t jakelijajätin vuosia kestänyttä alennuskampanjaa. Maatalousyrittäjät kokevat, että  kuluttajahintojen alennukset revitään heidän selkänahastaan .
 Tänään laskevat 50 suositun elintarvikkeen hinnat S-ryhmän kaupoissa. Mukana on muun muassa maito, kahvi, jogurtti, jauheliha ja broileri. Myös esimerkiksi vaippojen hinnat alenevat.
 S-ryhmän tilaaman tutkimuksen mukaan 87 prosenttia suomalaisista haluaa, että ruoka olisi halvempaa.
 S-ryhmän on alentanut ruuan hintaa "halpuutuskampanjassa" jo neljän vuoden ajan. Viime vuonna  ruuan hinta kallistui maailmanmarkkinoilla , joka heijastui myös Suomen hintoihin.
 Lue lisää:
 Maatalouden yrittäjätuloon halutaan 500 miljoonaa lisää – "Se on ehdottomasti saatava tuotteen hinnasta, ei mistään tuesta"
 Onko halpuutuksen aika ohi? Ruuan hinta nyt nopeassa nousussa – Katso kymmenen eniten kallistunutta elintarviketta

S-ryhmä jatkaa ruuantuottajien kritisoimia hinnanalennuksia: tänään laskee kahvin ja maidon hinta


Summary: Hoitoalan ammattilaiset antavat vinkkejä omaisille.

Hoivakodeissa ilmi tulleet ongelmat ja rikkomukset huolestuttavat myös omaisia. Mistä voi tietää, että oma läheinen saa laadukasta hoitoa? Entä milloin asiat eivät ole kohdallaan?
 Tämä juttu tarjoaa työkalupakin omaisille tilanteen kartoittamiseen. Viime kädessä vastuu hoidosta ja sen laadusta on ammattilaisilla ja palveluntarjoajalla.
 Juttua varten on haastateltu kuopiolaista lähihoitajaa ja pääluottamusmiestä  Hanna Kauppista  sekä Muistiliiton neuvontakoordinaattoria  Mailis Heiskasta , jolla on työhistoriaa tehostetun palveluasumisen parista ja esimiehenä. Lisäksi jutun lähteenä on Muistiliiton viime vuonna tekemä  tarkistuslista , joka toimii myös omaisen apuvälineenä hoivapaikan arvioinnissa ja valinnassa.
 Hälytyskellojen pitää soida, jos:
 Huomaat läheisesi tilassa jonkin muutoksen. Onko ihossa oireita? Onko läheinen märissä vaipoissa? Onko hän lääkityksen muutoksen myötä tavallista uupuneempi? Ruokavälit venyvät tai läheinen on nälkäinen. Esimerkiksi iltapalan ja aamupalan väliin ei saa jäädä yli 12 tuntia. Saako läheinen tarvitsemansa avun syömiseen, jos hän ei enää pääse ruokapöytään? Läheinen laitetaan yöpuulle kohtuuttoman aikaisin. Läheisesi asioista tehdään päätöksiä kysymättä häneltä itseltään. Muistisairaankaan itsemääräämisoikeus ei katoa: arkisissa asioissa hän voi pystyä ilmaisemaan tahtonsa sairaudesta huolimatta. Läheisesi on yksinäinen, eikä hänellä ole juttukaveria. Hoitohenkilökunta vaihtuu tiuhaan, ja hoitokodin tunnelma on kireä. On asiakkaan etu, ettei henkilökunta vaihdu jatkuvasti ja ilmapiiri on hyvä. Et pääse puheväleihin hoitohenkilökunnan kanssa, etkä saa tietoa läheisesi viime aikojen kuulumisista. On tärkeää, että myös omaiset tietävät, missä mennään.
 Huomioi ja kysy ainakin nämä:
 Tutustu hoitokodin omavalvontasuunnitelmaan, joka on hyvä työväline hoidon laadun valvonnassa. Omavalvontasuunnitelma kertoo esimerkiksi palvelukodin lääkehoidosta, hygieniakäytännöistä sekä hoitohenkilökunnan määrästä ja rakenteesta. Siinä kerrotaan myös asukasturvallisuuteen liittyvistä riskeistä kuten ympäristön liikenteestä. Jokaisessa hoitokodissa pitää olla omavalvontasuunnitelma. Omavalvontasuunnitelma pitää olla esillä sellaisella paikalla, josta myös omainen sen helposti löytää. Suunnitelmassa pitää lukea, keneen voit ottaa yhteyttä, jos havaitset puutteita. Kaiken hoidon ja palvelun taustalla on oltava henkilökohtainen hoito- ja palvelusuunnitelma, jonka päälle hoiva rakentuu. Tunnet todennäköisesti läheisesi parhaiten ja tiedät hänen kuntonsa erityisesti hoitosuhteen alussa. Mieti yhdessä henkilökunnan kanssa, mikä läheisesi hoidontarve on ja millaista apua hän tarvitsee päivittäisissä toiminnoissa (pesut, pukeutumiset, vessakäynnit, ruokailut). Kerro näistä tarpeista henkilökunnalle. Kysy henkilökunnalta suoraan, miten hoivapaikan arvot toteutuvat käytännön työssä. Jos hoivakodin arvoihin kuuluu “asiakkaan kunnioittava kohtaaminen”, kysy, miten se käytännössä tehdään. Keskustele henkilökunnan kanssa tiloista ja niissä liikkumisesta. Onko palvelukodissa tiloja, joissa on mukava viettää aikaa? Onhan liikkumiseen tarvittavia välineitä olemassa ja onhan niitä tarpeeksi? Miten esteettömyys on huomioitu esimerkiksi ruokailutilanteissa, jos hoivakodissa on paljon rollaattorilla liikkuvia henkilöitä? Entä miten esimerkiksi yhteiskäytössä olevien suihkutuolien siisteydestä pidetään huolta? Kysy, miten hoitokoti tukee asiakkaan yhteydenpitoa omaisiin ja läheisiin. Auttaako henkilökunta tarpeen mukaan asiakasta vaikkapa soittamaan perheenjäsenelleen? Kysy, miten asiakkaan näköinen, aktiivinen arki toteutetaan hoivakodissa. On tärkeää, ettei asiakasta riuhtaista täysin pois “aiemmasta elämästään”. Millaista ohjelmaa hoitokoti järjestää ja onko asiakkaan mahdollista jatkaa vaikkapa harrastustaan hoitokodissa? Kysy jo hoitosuhteen alussa, onko läheisesi mahdollista olla hoitokodissa loppuun asti. Pystyykö hoitokoti järjestämään extrahoitajan kuolinvuoteelle? Hoitokodin arki voi olla kiireistä, mutta se ei automaattisesti tarkoita huonoa hoitoa. Pyri avoimeen keskusteluun. Jos käytävillä hoitajien kanssa käydyt keskustelut jäävät epämääräisiksi, pyydä rohkeasti parempaa tapaamisaikaa hoitoneuvotteluille. Myös esimerkiksi Muistiliiton  tukipuhelin  tarjoaa apua omaisille.
 Jos keskustelu hoitohenkilökunnan kanssa ja yhteydenotto yksikön johtajaan eivät tuota tulosta, voidaan epäkohdista tehdä kirjallinen muistutus palveluntarjoajalle. Jos sekään ei riitä,  voi toimintatavoista ja epäkohdista kannella aluehallintovirastoon  (Ilta-Sanomat).

Mistä tiedän, että mummon ja papan asiat ovat hyvin hoitokodissa?  Hälytyskellojen pitää soida näissä seitsemässä tilanteessa


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin tapa nähdä maailma nollasummapelinä on myrkkyä liittolaisuuksille ja voi synnyttää sekasortoa Eurooppaan, kirjoittaa Rysky Riiheläinen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Donald Trumpin  kampanjoidessa presidentiksi, sanottiin, ettei tarvitse välittää sanotusta, koska häntä ei valita. Valinnan jälkeen sanottiin, että kyllä hän presidenttinä käyttäytyy toisin. Kun hän presidenttinä on jatkanut linjallaan, niin on sanottu ministereiden ja hallinnon ammattilaisten pitävän hänet aisoissa. Aisoissa pitäjät vain ovat käyneet vähiin, varsinkin ulkopolitiikassa.
 Trumpin ensimmäinen ulkoministeri  Rex Tillerson  keskittyi hallinnonalansa väen vähentämiseen, mutta vaikutti silti ihan pätevältä verrattuna seuraajaansa  Mike Pompeohon . Loppuvuodesta lähti puolustusministeri  James Mattis , joka oli liittosuhteiden innokas vaalija ja kannattaja. Viime viikolla erosi yllättäen Euroopan asioista vastaava apulaisulkoministeri  Wess Mitchell . Ennen heitä on  lähtenyt lukuisia  näkymättömämpiä, mutta käytännön ulkopolitiikan kannalta keskeisiä pitkän linjan ammattilaisia. Tässä hallinnossa kykyjä ja osaamista tärkeämpää on lojaalisuus presidentille ja siksi Trumpin hallinto on liukunut yhä tiukemmin hänen kovien kannattajiensa käsiin.
 Naton voima perustuu pitkälti nimenomaan Yhdysvaltojen kykyyn ja haluun käydä tarvittaessa sotaa.
 Trumpin kerrotaan usein miettineen  vakavissaan  Yhdysvaltain eroa Natosta . Nämä puheet on otettu niin vakavasti, että  kongressi ainakin yrittää eri keinoin  estää Trumpia lähtemästä Natosta. Puolustusliiton ydin, perussopimuksen viidenteen artiklaan kirjattu kollektiivinen puolustus, voi tosin menettää uskottavuutensa pelkästään Trumpin asenteen takia. Naton voima perustuu pitkälti nimenomaan Yhdysvaltojen kykyyn ja haluun käydä tarvittaessa sotaa.
 Mikäli on arveltavissa, ettei Yhdysvallat ole tosissaan sitoutunut Nato-maiden puolustamiseen, tarkoittaa se epävakauden lisääntymistä myös Euroopassa. Jos Yhdysvallat tosiaan irtautuu Natosta, on tilanne paljon pahempi. Trumpin kaikille  yllätyksenä tullut ilmoitus Syyriasta lähdöstä  kertoo, että hän pystyy äärimmäisiin liikkeisiin.
 Suomen turvallisuuspoliittisen linjan  yksi keskeisiä asioita tällä hetkellä on Yhdysvaltain ja Ruotsin kanssa solmittu kolmikantainen aiesopimus. Se ei sido mihinkään, mutta kertoo allekirjoittajamaiden aikeista ja halusta syventää keskinäistä sotilaallista yhteistyötään. Kun sopimuksen solminut Mattis ja moni muukin keskeinen poliittinen viranhaltija Yhdysvaltain puolustusministeriössä ovat lähteneet, voi kysyä, että kuinka vahvoja aikeet enää ovat. Aiesopimuksessa poliittinen tahto ratkaisee tekemisen tason. Käytännössä tämä tarkoittaa, että presidentti  Sauli Niinistön   pilarimallin  mukaan yksi Suomen neljästä ulko- ja turvallisuuspoliittisesta pilarista heikkenisi. Silloin muita pilareita on vahvistettava.
 Natoa tarvitaan tällä hetkellä Euroopassa  estämään Venäjän pyrkimyksiä laajentaa väkisin valtapiiriään. Venäjä on vallannut tai muuten pitää asevoimin kontrollissaan  naapurivaltioidensa alueita  Ukrainassa, Georgiassa ja Moldovassa. Samaan aikaan se käy läntistä Eurooppaa vastaan muilla keinoilla kamppailua, jota nimitetään hybridivaikuttamiseksi tai jopa  poliittiseksi sodaksi .
 Monien  rakenteellisten ongelmiensa kanssa kamppailevalla  ja heikkenevistä  öljytuloistaan riippuvaisella  Putinin Venäjällä, on vain hyvin rajallisesti aikaa pärjätä tässä vastakkainasettelussa. Jos Trump heikentää ratkaisevasti Natoa, niin se voi olla merkki Putinille, että nyt tai ei koskaan. Myös Yhdysvaltain ajautuminen halvaannuttavaan sisäpoliittiseen kriisiin Venäjä-tutkinnan tulosten takia voi aiheuttaa samanlaisen reaktion. Tätä pelätään varsinkin Kiovassa ja Minskissä, mutta varmaan myös muualla.
 Toinen puoli asiasta on , että jos Yhdysvallat Trumpin johdolla päättäisi lähteä Natosta tai heikentäisi sitä ratkaisevasti, olisi eurooppalaisten maiden rakennettava pikavauhtia uudenlaisia ratkaisuja. Silloin asiasta kysytään Suomeltakin. Vaikkei tämä kehityskulku juuri nyt todennäköiseltä näytäkään, niin kyllä meillä pitää olla valmiina ajatuksia siitä, minkälaiseen sitoutumiseen ja keiden kanssa olemme valmiit.
 Trump on todennäköisesti väliaikainen häiriö. Mutta se ei tarkoita sitä, etteikö hänen esillä pitämänsä teema Euroopan tarpeesta vastata enemmän itsestään olisi jatkossakin ajankohtainen. Trumpin häiriöluontoisuus ei tarkoita myöskään sitä, että hänen jossain vaiheessa poistuessaan näyttämöltä palaisivat asiat ennalleen. Rikottua puolustusliittoa ei saa korjattua ennalleen.
 Joka tapauksessa Trump ja Venäjä ovat haasteina vasta lämmittelyä sille, kun meidän Euroopassa pitää kohdata Kiinan koko ajan hiljaisesti kasvava vaikutusvalta ja ilmastonmuutoksen aiheuttamat seuraukset.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.

Rysky Riihelaisen kolumni: Trump saattaa rikkoa Naton


Summary: Tapaturmainen yliannostus sattui jo toukokuussa, mutta kaupungin johdon tietoon asia tuli vasta 29. tammikuuta.

Kangasalan kaupungin vanhustenhuollon potilas on menehtynyt lääkkeen yliannostuksen jälkeen.
 Kaupungin tiedotteen mukaan tapaturmainen yliannostus annettiin viime toukokuussa. Potilas kuoli viisi päivää myöhemmin.
 Asia on tullut kaupungin tietoon vasta tämän viikon tiistaina 29. tammikuuta, yli puoli vuotta tapahtuneen jälkeen.
 Hoitava lääkäri on tiedon saatuaan ollut yhteydessä omaisiin, oikeuslääkäriin ja poliisiin. Kuolemansyyn selvitys on aloitettu.
 Kangasalan sosiaali- ja terveystoimi on käynnistänyt sisäisen selvityksen. Ohjeistus, koulutus ja omavalvonta on kaupungin mukaan järjestetty, mutta nyt tutkitaan, miksi niistä huolimatta yliannostus on päässyt tapahtumaan.
 Myös tiedonkulun hitaus herättää huomiota.

Kangasalan kaupungin vanhustenhuollon potilas kuoli lääkkeen yliannostuksen jälkeen - oikeuslääkäri ja poliisi selvittävät syy-yhteyttä


Summary: Pääministeri Sipilä puhuu Euroopan parlamentin täysistunnossa. Puhetta voi seurata suorana kello 11 alkaen.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk) pitää tänään aamupäivällä puheen ja keskustelee Euroopan parlamentin täysistunnossa Brysselissä. Puheenvuoro on osa Euroopan tulevaisuus -sarjaa, jossa jokaisen jäsenmaan johtajat käyvät vuorollaan parlamentin tentattavina.
 Kysyimme kolmelta suomalaiselta europarlamentaarikolta vinkkejä Sipilän eurooppalaiseen linjapuheeseen.
 Miapetra Kumpula-Natri  (sd) ja  Nils Torvalds  (r) edustavat kotimaan oppositiopuolueita, mutta Torvaldsin RKP on europarlamentissa samassa Alde-ryhmässä Sipilän johtaman keskustan kanssa.  Henna Virkkusen  kokoomus taas on kotimaassa Sipilän hallituskumppani.
 1. Puhu ilmastosta
 – Aloittaisin ilmastonmuutoksella, koska se on taas kaikkien huulilla, sanoo Torvalds.
 Hän muistuttaa, että samana päivänä kun Sipilä puhuu, Belgian koululaiset pitävät viikoittaisen ilmastomarssinsa, joka keräsi viime viikolla 35 000 osallistujaa mielenosoitukseen Brysseliin.
 – Heille pitää tavallaan vastata, että minä Suomen pääministerinä lupaan, että me kannamme eurooppalaista vastuuta tässä, Torvalds jatkaa.
 Myös Kumpula-Natri ehdottaa ilmastokysymystä ykkösaiheeksi Sipilälle.
 – Hän voisi tuoda sitoutumista tavoitteiden tiukentamiseen, Kumpula-Natri sanoo.
 Esimerkiksi Alankomaiden pääministeri  Mark Rutte  ehdotti omassa täysistunnon linjapuheessaan, että EU:n vuoden 2030 päästövähennystavoitteita pitäisi tiukentaa 40:stä 55:een prosenttiin.
 2. Puhu rahasta
 Kolmikko muistuttaa, että Sipilä puhuu parlamentissa EU:n tulevan puheenjohtajamaan pääministerinä. Puheenjohtajakauden tärkeimpiä asioita on unionin tulevien vuosien rahoituskehyksestä sopiminen.
 – Suomi on ollut yksi niistä harvoista maista, jotka ovat pitäneet esillä sitä, että Euroopan pitää satsata enemmän (rahaa) tutkimukseen ja tuotekehitykseen. Tämä hänen täytyy tuoda esiin, Virkkunen sanoo.
 Kumpula-Natri huomauttaa, että samalla kun Suomi ajaa lisäyksiä itselleen tärkeisiin asioihin, se haluaa pienentää budjettia muualta.
 – Näistä alkaa tulla jo palautetta, että voiko samalla pienentää budjettia toisella kädellä ja toisella vaatia itselleen kovasti lisää, Kumpula-Natri sanoo.
 – Parlamentti ei mieluusti leikkaisi mistään toiminnoista, Virkkunen muistuttaa.
 Torvaldsin mielestä Sipilän kannattaisi ilmaista alttiutta jonkinlaiseen kompromissiin rahoituskysymyksen suhteen. Jäsenmaat päättävät asiasta yksimielisyysperiaatteella.
 3. Muista suuret linjat
 – Odottaisin, että hän puhuisi vahvan puheenvuoron EU:n yhtenäisyydestä ja isoista haasteista. Tässä tarvitaan vakaa ja vahva Eurooppa, Kumpula-Natri sanoo.
 Esimerkiksi Saksan liittokansleri  Angela Merkel  puhui europarlamentin edessä  eurooppalaisen armeijan perustamisesta.  Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  puhui  korkealentoisesti  eurooppalaisen demokratian puolesta.
 – Sipilän tehtävä on tulla saliin eurooppalaisella kokonaisnäkemyksellä. Että me otamme Romanian puheenjohtajakauden jälkeen vastuuta koko Euroopasta, sanoo Torvalds.
 Pienten maiden johtajien puheet tosin kiinnostavat parlamentissa keskimäärin vähemmän kuin isojen. Niitä on käynyt kuuntelemassa suhteellisen pieni osa parlamentin 751 jäsenestä.
 – Keskustelun laatuun vaikuttaa sekin, kuinka tottuneita päämiehet ovat debatoimaan, Virkkunen sanoo.

Meppiraadin viesti Sipilän Brysselin-puheen alla: Puhu ilmastosta ja rahasta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vain kolmasosa peruskouluikäisistä lapsista ja nuorista liikkuu suosituksen mukaisesti vähintään tunnin joka päivä. Liikunnan vetovoima on myös vähentynyt. Yhä useammat lapset viettävät päivittäin yli kaksi tuntia ruutuaikaa television, tietokoneen ja älypuhelimen kanssa. Lasten ja nuorten liikkumisesta on tehty kattava  LIITU-tutkimus jo kolmatta kertaa .
 Jätteistä tehdään uusia materiaaleja
 Geopolymeereja Tero Luukkonen, Oulun yliopisto.
 Kiertotalous on enemmän kuin pelkkää kierrätystä. Enää ei puhuta vain tavaroiden ja materiaalien uudelleenkäyttämisestä. Nyt tehtaiden jätteistä tehdään  täysin uusia materiaaleja ja samalla myös bisnestä .
 Toimittajalta: Pakenin haita ja köytin itseni seinään myrskyssä
 Mika Mäkeläinen / Yle
 Ehkä haisen liian pahalle, koska takana oli 13 päivää ilman suihkua, pohti haita karkuun uinut ulkomaantoimittaja  Mika Mäkeläinen . Hän kertoo poikkeuksellisesta  juttumatkastaan  keskellä Tyyntämerta.
 Meppiraadin viesti Sipilän Brysselin-puheen alla: Puhu ilmastosta ja rahasta
 Pääministeri Juha Sipilä Brysselissä. Piroschka van de Wouw / EPA
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) pitää tänään aamupäivällä puheen ja keskustelee Euroopan parlamentin täysistunnossa Brysselissä.  Kysyimme kolmelta suomalaiselta europarlamentaarikolta  vinkkejä Sipilän eurooppalaiseen linjapuheeseen:  Miapetra Kumpula-Natri  (sd.),  Nils Torvalds  (r.) ja  Henna Virkkunen  (kok.) puhuisivat ilmastonmuutoksesta, tulevien vuosien rahoituksesta ja EU:n yhtenäisyydestä.
 Chicagosta tuli Chiberia – Pakkaseen kuollut ainakin 12 ihmistä Yhdysvalloissa
 Joshua Lott / AFP
 Launtaista lähtien yhteensä  ainakin 12 ihmistä on kuollut äärimmäisen kylmän sään takia  Michiganin, Iowan, Indianan, Illinoisin, Wisconsinin ja Minnesotan osavaltioissa. Minnesotassa pakkasta on paikoitellen mitattu yli 40 astetta ja Pohjois-Dakotassakin 35 astetta, kertoo Yhdysvaltojen kansallinen sääpalvelu. Chicagolaiset intoutuivat sosiaalisessa mediassa kertomaan, kuinka kaupunki oli muuttunut Chiberiaksi.
 Sää poutaantuu, kireitä pakkasia pohjoiseen
 Yle
 Sää on tänään ympäri Suomen poutainen, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Aamun aikana voi olla vielä heikkoja lumisateita, mutta pääosin on selkeää. Pakkanen paukkuu pääasiassa 8–15 asteen välillä, mutta maan pohjoisosassa pakkanen voi laskea 30 asteeseen. Huonon ajokelin varoituksia ei ole voimassa, mutta jo satanut lumi voi tehdä ajokelistä paikoin liukkaan.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lapset ja nuoret liikkuvat liian vähän, jätteiden hyödyntäminen kiinnostaa viimein yrityksiä, poutaa koko maahan


Summary: Työnantaja- ja työntekijäpuoli ovat eri mieltä palkkaerojen suuruudesta vanhustenhoidossa.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Viime päivinä  on uutisoitu  yksityisten hoivakotien karuista käytännöistä, kuten  aliravituista vanhuksista . Taustalla on usein se, että työntekijöitä  on liian vähän .
 Työntekijöitä eivät vedä yksityisiin hoivakoteihin ainakaan palkat, sillä Ylen keräämien tietojen perusteella hoivajättien maksamat palkat ovat huonommat kuin julkisessa vanhustenhoidossa.
 Terveys- ja sosiaalialan järjestöjen Tehyn ja Superin mukaan lähihoitajat tienaavat keskimäärin 150–200 euroa vähemmän yksityisissä hoivakodeissa.
 Tehyn mukaan sairaanhoitajien palkat jäävät keskimäärin 200–300 euroa julkista puolta pienemmiksi.
 – Jos samasta työstä saa useamman sata euroa pienempää palkkaa, niin totta kai se vaikuttaa houkuttelevuuteen, sanoo yksityissektorin neuvottelupäällikkö  Pia Zaerens  Superista.
 Työntekijä- ja työnantajapuolen antama tieto kertoo palkkaeroista. Yle Uutisgrafiikka
 Johtava lakimies  Vappu Okkeri  Tehystä sanoo, että yritysten vetovoimaa vähentää myös niin lähi- kuin sairaanhoitajille sälytetty avustava työ.
 – Ongelma on, että työntekijät joutuvat hoitotyön lisäksi siivoamaan, laittamaan ruokaa ja pyykkäämään. Työtehtävien pitäisi olla koulutuksen mukaisia, Okkeri vaatii.
 Työnantajapuoli eri mieltä: Ero on pienempi
 Myös työnantajia edustavasta liitosta, Hyvinvointiala Hali ry:stä kerrotaan, että yksityisellä puolella palkat ovat huonommat.
 Työnantajan mukaan ero on kuitenkin pienempi kuin työntekijäliitot laskevat.
 Halin työmarkkinajohtaja  Tuomas Mänttäri  sanoo, että yksityisissä vanhusten hoivakodeissa työskentelevien lähi- ja sairaanhoitajien palkat ovat keskimäärin 50–150 euroa pienemmät kuin julkisella puolella.
 Selittävätkö yksityispuolen alemmat palkat yksityisten hoivakotien liian vähäistä henkilökuntaa, jota on pidetty pääsyynä vanhustenhoidon ongelmiin?
 Okkeri Tehystä sanoo, että vanhusten karun kohtelun taustalla on yritysten kikkailu henkilöstömitoituksella, eivät yksityisen vanhustenhoidon huonommat palkat.
 – Varmasti yritykset saisivat huonollakin palkalla riittävästi ihmisiä työvuoroihin, mutta ongelma on se, että ne eivät edes halua. Attendolla, Esperi Carella ja Mehiläisellä on kaikilla vastaavia säästöpäätöksiä, että sijaisia ei aina hankita.
 Lomat lyhyempiä pitkään työskenneillä yksityisellä puolella
 Työntekijäjärjestöjen mukaan yksityisyrityksissä myös työntekijöiden lomat ovat lyhemmät.
 Tehystä kerrotaan, että yksityisen sosiaalipalvelualan työehtosopimuksen mukaan vuosiloman pituus on 4–6,5 viikkoa, kun kunta-alan sopimuksen mukaan loman pituus on vajaasta viidestä viikosta vajaaseen kahdeksaan viikkoon.
 Samalla julkisen puolen pidemmät vuosilomat vaikuttavat Superin mukaan niin, että lomapalkka on usein korkeampi.
 Työnantajan mukaan lomat ovat pidemmät vain pitkään kuntapuolella työskenneillä.
 – Voisi pelkistää, että jos on hyvin pitkä palvelus, yli 15 vuotta, silloin kuntapuolella on noin viikon pidempi maksimiloma kuin yksityispuolella. Kaikissa muissa portaissa erot ovat suuntaan tai toiseen, Mänttäri sanoo.
 "Matalampi palkka kilpailuvaltti yrityksille"
 Superin mukaan sen jäsenet kertovat usein menevänsä mieluummin julkiselle puolelle niin palkan kuin työolosuhteidenkin takia.
 – Meille tulee jatkuvasti kyselyitä, että miksi aivan samanlaisesta työstä kuntasektorilla maksetaan enemmän. Tämä on kilpailuvaltti yksityisille. Sen takia kunnat mielellään ulkoistavat toimintojaan, koska palkkataso yksityisellä on alempi ja jo siinä saadaan säästöä, sanoo Superin Pia Zaerens.
 Liiton mukaan valtaosa riita-asioista tulee yksityiseltä sosiaalipalvelualalta ja iso osa niistä liittyy palkkasaataviin.
 Superin käsitys on, että "kautta linjan" yksityiset hoivajätit pyrkivät maksamaan vain vähimmäispalkkaa.
 – Luulisi, että pula työvoimasta vaikuttaisi siihen, että työntekijöille maksettaisiin enemmän. Tällöin työntekijöitäkin varmasti saataisiin helpommin, Zaerens sanoo.
 Tuomas Mänttäri sanoo, että palkka on vain yksi tekijä työn houkuttelevuudessa.
 – Kun katsotaan taaksepäin, meillä on ollut mielikuva, että yksityissektori nähdään edelleen houkuttelevana. Keskimäärin työntekijällä on suurempi mahdollisuus vaikuttaa työnsä sisältöön, useimmissa yksiköissä on hyvä johtaminen ja ilmapiiri tietojemme mukaan hyvä, Mänttäri kehuu.
 Hänen mukaansa alan vetovoima on kuitenkin kärsinyt, kun hoivakotien epäkohdat ovat nousseet julkisuuteen.
 – On selvää, että tämän hetken myllytys ei tee hyvää yksityisen puolen työnantajakuvalle, Mänttäri myöntää.
 "Olisi hyvä miettiä asenneilmastoa"
 Mänttäri sanoo, että perinteisesti vanhuspalveluihin erikoistuminen ei ole ollut lähihoitajaksi kouluttautuvien keskuudessa yhtä suosittua kuin esimerkiksi syrjäytyneiden nuorten parissa työskentely tai päihdenhuolto.
 – Tämä on harmi, koska vanhuspalveluissa on jatkossakin niin varma tae työpaikasta. Olisi hyvä miettiä asenneilmastoa. Miten saadaan vanhuuden arvostus nousemaan?
 Superin puheenjohtajan  Silja Paavolan  mukaan opiskelijat eivät mielellään halua tehdä yksityisellä puolella harjoittelua muun muassa siksi, että hänen mukaansa työvoimaa ei ole riittävästi ohjaamassa heitä.
 Vappu Okkerin mukaan ongelma on, että yritykset käyttävät työvuoroissa paljon opiskelijoita, mutta henkilöstölle ei anneta aikaa perehdyttää heitä.
 – Se varmasti vaikuttaa siihen, mihin paikkoihin opiskelijat haluavat harjoitteluun.
 Lisää aiheesta:
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Näin kaikki tapahtui Kristiinankaupungissa – Esperin hoivakodin toiminnan keskeyttämisen taustalta paljastuu vastuunpakoa ja piittaamattomuutta
 Vanhustenhoidossa eniten ongelmia yksityisellä puolella – ilmoitukset koskeneet hoitohenkilökunnan määrää ja hoidon laatua
 Hoivakotiongelmista syytetyn Attendon toimitusjohtaja pysyy yrityksen johdossa –  "Saan lisää tarmoa tämmöisestä"
 Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"
 Tuore kysely paljastaa karun arjen Attendolla: Potilas jää kuoleman hetkellä yksin, turvallisuus vaarantuu kiireen takia, aika kuluu siivouksessa
 Vanhustenhoidon ongelmat keskittyvät yksityisiin yrityksiin – Julkisesta puolesta tehdään selvästi vähemmän ilmoituksia

Hoivajättien työntekijät häviävät palkkavertailun kunnille – "Vanhustenhoidon vetovoimaa vähentää myös hoitajille sälytetty siivous ja pyykkäys"


Summary: Paikoitellen pakkasta on mitattu yli 40 astetta. Kouluja, kauppoja ja virastoja on suljettu kylmän sään takia eri puolilla Keskilänttä.

Yhdysvaltojen Keskilännessä jäätävä pakkasilma surmasi keskiviikkona ainakin kolme ihmistä. Kuolleiden joukossa on kaksi ikämiestä ja yksi yliopisto-opiskelija.
 Launtaista lähtien yhteensä ainakin 12 ihmistä on kuollut äärimmäisen kylmän sään takia Michiganin, Iowan, Indianan, Illinoisin, Wisconsinin ja Minnesotan osavaltioissa.
 Minnesotassa pakkasta on paikoitellen mitattu yli 40 astetta ja Pohjois-Dakotassakin 35 astetta, kertoo Yhdysvaltojen kansallinen sääpalvelu.
 Kouluja on suljettu pakkasen vuoksi keskiviikkona ja torstaina eri puolilla Keskilänttä. Myös pankit ja kaupat ovat paikoitelleen olleet kiinni.
 Poliisi on varoittanut kohonneesta onnettomuusriskistä jäätyneillä maanteillä. Michicanin osavaltio ilmoitti, että osavaltion virastojen toimistot on suljettu torstaina. Postilaitos keskeytti postin toimitukset monin paikoin Pohjois- ja Etelä-Dakotassa ja Ohiossa.
 Illinoisin poliisi pelasti 21 ihmistä, jotka värjöttelivät rikkoutuneessa bussissa Valtatie 55:n varrella lähellä Auburnia. Poliisin mukaan bussin dieselpolttoaine oli muuttunut geeliksi moottorissa.
 Michiganjärvestä nousi höyryä, kun aurinko nousi Chicagossa 30. tammikuuta.  Kamil Krzaczynski / EPA
 Chicago muuttui Chiberiaksi
 Miljoonakaupunki Chicagossa vain harvat uskaltautuivat liikkumaan ulkona, kun lämpötila laski keskiviikkona 28 pakkasasteeseen.
 Kaupungissa odotettiin, rikkoutuuko kaikkien aikojen pakkasennätys yöllä. Tammikuussa 1985 kaupungissa mitattiin 33 astetta pakkasta.
 Chicagolaiset intoutuivat sosiaalisessa mediassa kertomaan, kuinka kaupungista oli muuttunut Chiberiaksi. Chicagolaisten pakkaskuvia löytyy Twitteristä aihetunnisteella #Chiberia.
 – Tämä on kamalaa. Minun täytyy hakea lääkkeeni. Muuten en astuisi ulos ovesta, bussipysäkillä tupakoinut 68-vuotias  Pasquale Cappellano  kertoi uutistoimisto Reutersille.
 Mies valokuvasi pakkasmaisemaa Chicagossa 30. tammikuuta 2019. Scott Olson / AFP
 Chicagon lentoasemat peruivat lähes kaksi kolmasosaa lähtevistä ja saapuvista lennoista. Myös kaikki Amtrakin lähtevät ja saapuvat matkustajajunat peruttiin Chicagossa.
 Chicagon kaupunki on laittanut liikenteeseen viisi bussia liikkuviksi lämmittelykeskuksiksi kodittomille. Poliisi on jakanut ilmaisia hattuja, takkeja ja peittoja.
 Kylmät tuulet alkoivat puhaltaa keskiviikkona Yhdysvaltojen itärannikolle. Lämpötilat alkoivat laskea myös siellä.

Chicagosta tuli Chiberia – ainakin 12 ihmistä kuollut tappopakkasissa Yhdysvaltojen Keskilännessä


Summary: Tutkijat kehittävät jätteistä muun muassa ekomateriaaleja. Yksi esimerkki on lasivillasta kehitetty maailman lujin betoni.

Tästä on kyse Kiertotalous laajentaa kierrätyksen ja uusiokäytön näkökulmaa pelkästä käytettyjen materiaalien uusiokäytöstä koko talouteen Oulussa on kehitetty maailman kovin betoni, joka pohjautuu masuunikuonan käyttöön sementin sijaan. Espoon Otannimeen on tulossa uusi laboratoriokeskittymä, jossa tutkitaan kiertotalouden mahdollisuuksia.
 Vaikka kierrätyksestä on puhuttu jo vuosikausia, bisnekseksi kiertotalous on kehittymässä vasta nyt.
 Enää ei puhuta pelkästä tavaroiden ja materiaalien uudelleenkäyttämisestä. Nyt tehtaiden jätteistä ja kuonasta tehdään uuden tekniikan avulla täysin uusia materiaaleja.
 Oulussa tutkijat ovat esimerkiksi kehittäneet raudanvalmistuksen sivutuotteena syntyvästä masuunikuonasta kuivabetonia, jossa ei käytetä lainkaan perinteistä sementtiä.
 Samalla pudotetaan sementin valmistuksessa vapautuvia haitallisia kasvihuonepäästöjä radikaalisti. Tutkijat lupaavat, että uudenlaisen geopolymeeribetonin valmistamisessa syntyy vain viidennes siitä hiilidioksidista, jota sementin valmistamisessa vapautuu ilmakehään.
 – On laskettu, että viidestä kymmeneen prosenttia ihmisen aiheuttamista hiilidioksidipäästöistä syntyy juuri sementin valmistuksen yhteydessä, kertoo Oulun yliopiston kuitu- ja partikkelitekniikan professori  Mirja Illikainen .
 Eihän ekobetonilla tietenkään kaikkea sementtirakentamista voida korvata, mutta osa kuitenkin.  Mirja Illikainen
 Illikaisen johtamassa yksikössä kehitetään muun muassa uudenlaisia betonin raaka-aineita. Nyt kehitetty uusi geopolymeeribetoni on poikkeuksellista sen erityisen kovuuden ansiosta.
 Ryhmässä mukana olevan tutkijatohtori  Tero Luukkosen  vetämässä hankkeessa kehitetty betoni on liki kaksi kertaa kovempaa kuin perinteinen sementtiin perustuva erikoisluja betoni.
 Tutkijoiden mukaan kehittelyssä on kuitenkin vieläkin kovempaa betonia. Se valmistetaan höttöisestä seinäeristeestä, lasi ja kivivillasta.
 Kiertotalous on enemmän kuin kierrätystä
 Siirtyminen pelkästä materiaalien kierrätyksestä laaja-alaisempaan kiertotalouteen on tapahtunut vasta aivan viime vuosina.
 Rauta- ja terästeollisuusjätti SSAB:n tytäryhtiö SSAB Meroxin toimitusjohtaja  Marko Mäkikyrön  mukaan kiertotalouden kehityksen voi nähdä esimerkiksi siitä, että yhteistyötä rakennetaan erilaisten toimialojen välillä.
 – Aikaisemmin se oli ehkä enemmän sellaista tehtaan omien materiaalien ja sisäisten ratkaisujen löytämistä, mutta nyt kun puhutaan kiertotaloudesta, perspektiivi on huomattavasti laajempi, Mäkikyrö sanoo.
 Kiertotaloudessa kuona ja jäte eivät ole pelkästään välttämätön paha, vaan myös arvokkaita raaka-aineita, joiden avulla säästetään uusiutumattomia luonnonvaroja.
 – Eihän ekobetonilla tietenkään kaikkea sementtirakentamista voida korvata, mutta osa kuitenkin, professori Mirja Illikainen sanoo.
 Tutkija Juho Yliniemi ja professori Mirja Illikainen testaavat  uusia materiaaleja Oulun yliopiston geo- ja partikkelitekniikan laboratoriossa.
 Illikaisen mukaan ajattelutavan muutos on näkynyt myös hänen johtamassaan tutkimushankkeessa. Aikaisemmin kierrätysmateriaalien tutkijoille kyllä toimitettiin auliisti erilaisia teollisuuden sivuvirtojen tuotteita, mutta kiinnostus niiden sen jälkeiseen hyötykäyttöön oli vielä melko vähäistä.
 – Tilanne on muuttunut ihan muutaman vuoden aikana.
 Kiertotalous ja kierrätysmateriaalit kiinnostavat yrityksiä myös bisnesmielessä, koska niistä on mahdollista saada kilpailuetua.
 – Nyt moni yritys miettii paitsi omien jätteiden hyötykäyttöä, myös sitä, miten muidenkin yritysten jätteitä voisi käyttää tuotannon raaka-aineena, Illikainen kertoo.
 Tutkimustyö etenee eri puolilla maailmaa
 Tutkimustyötä teollisuuden ja kaivosten sivuvirtojen hyödyntämiseksi tehdään eri puolilla maailmaa.
 Kemiallisessa metsäteollisuudessa on jo vuosikymmeniä tuotettu erilaisia sivutuotteita, joita on käytetty joko tehtaan omassa toiminnassa tai myyty ulkopuolisille. Esimerkkejä myytävistä tuotteista ovat esimerkiksi puutärpätti tai vanhaan aikaan perinteinen puusta valmistuva alkoholi tikkuviina.
 – Terästeollisuudessakin materiaalien kierrätys on oikeastaan jo vanha juttu, koska aina kun terästehtaita suunnitellaan, mietitään myös varsinaisen raudan ja teräksen sivussa syntyvien materiaalien kierrätystä ja hyötykäyttöä, toimitusjohtaja  Marko Mäkikyrö  kertoo.
 Fiksujen tutkijoiden avulla saadaan  materiaalien parhaimmat ominaisuudet paremmin hyötykäyttöön   Marko Mäkikyrö
 Hän johtaa rauta- ja terästeollisuusjätti SSAB:n tytäryhtiötä SSAB Meroxia, jonka toimialaan kuuluu muun muassa Raahen terästehtaan sivuvirtojen jalostaminen ja hyödyntäminen niin rauta- ja terästehtaan omaan käyttöön kuin tehtaan ulkopuolellakin.
 Perinteisesti esimerkiksi masuunikuonasta valmistettuja tuotteita on käytetty maanteiden rakentamisessa. Niitä voidaan käyttää myös maanparannusaineina maataloudessa sekä perinteisen sementin lisäaineina.
 Masuunikuonan käyttö uudenlaisen geopolymeeribetonin valmistuksessa on jo pitemmälle vietyä kiertotaloutta.
 – Kun yliopistoyhteistyössä kehitetään esimerkiksi materiaalien sideainekäyttöä, lähtömateriaali on periaatteessa samaa, mutta näiden fiksujen tutkijoiden avulla saadaan materiaalien parhaimmat ominaisuudet paremmin hyötykäyttöön, Mäkikyrö sanoo.
 Tiekarttoja ja tutkimusyhteistyötä
 Kiertotalouden mahdollisuuksia tutkaillaan eri puolilla Suomea yhä innokkaammin. Suomen itsenäisyyden rahasto Sitra on hahmotellut  tiekarttaa  kohti kiertotaloutta jo muutaman vuoden ajan.
 Pääkaupunkiseudulla Aalto-yliopisto, Geologian tutkimuskeskus GTK ja Teknologian tutkimuskeskus VTT ovat perustamassa  laboratoriokeskittymää  (Aalto-yliopisto), jonka päätehtävänä on ratkoa kiertotalouteen liittyviä ongelmia.
 Mirja Illikainen on tutkinut asiaa Oulun yliopistossa reilun kuuden vuoden ajan. Sinä aikana hänen johtamansa ryhmä on kasvanut pariinkymmeneen tutkijaan ja on nykyisin myös Euroopan mittakaavassa iso tutkimusyksikkö.
 Vasemmalla mittalasissa lasi- ja kivivillaa sellaisena kuin se purkutyömaalta lähtee. Oikeanpuoleisessa purkissa sama määrä esikäsiteltynä ekobetonin raaka-aineeksi. Risto Degerman / Yle
 Perustutkimuksen ohessa on syntynyt myös materiaaleja, joiden käyttö teollisuudessa on mahdollista jo muutaman vuoden kuluessa.
 Erilaisia geopolymeeritekniikalla valmistettuja sideaineita on jo tuotu markkinoille ja niitä hyödynnetään kaupallisesti eri puolilla maailmaa. Esimerkiksi Australiassa on uutta ainetta käytetty myös kerrostalojen välipohjien materiaalina.
 – Muualla maailmassa on kaupallistettu varsinkin erilaisia masuunikuonasta sekä kivihiilen tuhkasta kehitettyjä geopolymeerejä, mutta meillä on huomattu, että esimerkiksi mineraalivilla toimii tosi hyvin, kertoo Mirja Illikaisen ryhmässä työskentelevä tutkijatohtori  Juho Yliniemi .

Jätteiden hyödyntäminen on ekoteko ja viimein se kiinnostaa myös yrityksiä – siksi tutkijat kehittävät uusia materiaaleja jätteestä


Summary: Ongelmanuoren takapakit herkistävät myös nuorisotyöntekijän. Työ voi mennä päivittäin ihon alle.

Tästä on kyse Etsivä nuorisotyö tukee nuoria aikuisia muun muassa arjen hallinnassa ja koulutuspolun etsimisessä. Etsivän nuorisotyöntekijä ja nuori voivat olla hyvin läheisiä. Nuorisotyöntekijän työ on ajoittain raskasta, jos nuoren elämä ei etene suunnitellusti.
 21-vuotiaan  Salla Lehtimäen  elämä ajautui solmuun muutama vuosi sitten. Hän on yksi nuorista, joka on saanut korvaamatonta apua etsivästä nuorisotyöstä.
 Lehtimäki ja etsivä nuorisotyöntekijä  Riika Ukonaho  tapasivat yli kaksi vuotta sitten, kun Lehtimäki hakeutui oma-aloitteisesti etsivän nuorisotyön asiakkaaksi. Kahdessa vuodessa on yhdessä käyty läpi ihmissuhteita, koulutusta ja ihan tavallisia arkisia asioita.
 – Riikalle on tosi helppo puhua ja hän löytää aina oikeat sanat. Meillä on hyvä ja lämmin suhde, Lehtimäki sanoo ja vilkaisee Ukonahoa kiitollisena.
 Salla Lehtimäki on saanut paljon apua etsivältä nuorisotyöntekijältä Riika Ukonaholta.  Timo Sihvonen/Yle
 Lehtimäki ei halua avata tarkemmin omaa tilannettaan, mutta kertoo, että on asiakkuutensa aikana saanut uuden koulupaikan.
 – Olemme Riikan kanssa käyneet yhdessä tutustumassa kouluun ja eri koulutusaloihin. Olen saanut täältä ihan konkreettista apua, Lehtimäki sanoo.
 Etsivän nuorisotyöntekijän ja nuoren suhde voi muodostua hyvinkin tiiviiksi. Tekstareita lähetetään pienestäkin syystä, ja työntekijä on mukana arjessa juuri sen verran kuin nuori tarvitsee.
 – Teemme myös kotikäyntejä ja voimme käydä nuoren kanssa harrastamassa tai yhdessä hoitamassa asioita. Kyllä siinä väkisinkin tulee läheiseksi, etsivä nuorisotyöntekijä  Veli-Pekka Kontio  sanoo.
 Läheinen yhteistyö johtaa helposti siihen, että nuoren tilanne tulee nuorisotyöntekijöillä henkilökohtaiseksi.
 – Kun nuoret avautuvat elämästään, meneehän se melkein päivittäin ihon alle. En kuitenkaan vapaa-ajalla mieti työasioita, nuorisotyöntekijä  Teemu Eskelinen  sanoo.
 Etsivä, joka löytää
 Etsivä nuorisotyö saattaa nimenä kuulostaa salapoliisityöltä, mutta enemmän työ on löytämistä kuin etsimistä. Ensimmäinen askel on on luoda kontakti nuoreen.
 – Joskus tilanne vaatii useamman soiton ja tavoittelun, että nuori tarttuu annettavaan apuun, etsivä nuorisotyöntekijä Veli-Pekka Kontio sanoo.
 – Tottakai myös nuoren täytyy ottaa vastuu itsestään ja elämästään. Ei kukaan voi tehdä toisen puolesta asioita, mutta voidaan auttaa, etsivä nuorisotyöntekijä Riika Ukonaho sanoo.
 Kontio ja Ukonaho toimivat etsivinä nuorisotyöntekijöinä Kajaanissa. Tavanomainen asiakas on parikymppinen koulunsa keskeyttänyt nuori aikuinen.
 – Nuorilla on paljon samankaltaisia ongelmia, kuten koulukiusaamista, ongelmia vanhempien kanssa, päihteitä tai sopeutumisongelmia, Ukonaho ja Kontio kertovat.
 Asiat eivät aina mene kuin ajattelisi, mutta se kuuluu tähän työhön.  Veli-Pekka Kontio
 Kajaanilaisen Ohjaamo Nupan tiloissa toimivat päivittäin etsivät nuorisotyöntekijät ja nuorten starttipaja. Nuori voi saada matalalla kynnyksellä apua elämänsä ongelmatilanteisiin. Paikalla ovat säännöllisesti myös te-toimiston työntekijä, diakoniatyö, sosiaali-isännöitsijä ja muita nuorille suunnattuja palveluja.
 Nupan starttipajassa opetellaan ryhmissä arjen perustaitoja. Pienryhmissä toimiminen lisää syrjäytyneen nuoren sosiaalisia taitoja, tuo vertaistukea ja vahvistaa minäkuvaa.
 – Me ollaan aina näissä tilanteissa nuoren puolella pöytää, etsivä nuorisotyöntekijä Veli-Pekka Kontio sanoo.
 Kontion, Ukonahon ja Eskelisen mielestä etsivällä nuorisotyöllä on iso rooli syrjäytymisen ehkäisyssä ja hoitamisessa. Etsivä nuorisotyö toimii jo  lähes kaikissa Suomen kunnissa .
 Iloa pienistä onnistumisista
 Nuorisotyöntekijä voi kokea itsensä riittämättömäksi, jos nuori ei ota apua vastaan tai kohtaa jo vaikeassa tilanteessa takapakkia.
 – Silloin pitää löytää ne pienetkin hetket, missä asiat ovat menneet eteenpäin. Asiat eivät aina mene kuin ajattelisi, mutta se kuuluu tähän työhön, Veli-Pekka Kontio sanoo.
 Kainuussa Kajaanin, Pyhännän ja Ristijärven alueella toimii viisi etsivää nuorisotyöntekijää, jotka tekevät vuosittain töitä noin 200 nuoren kanssa. Yhdellä työntekijällä voi olla kerrallaan lähes 20 asiakassuhdetta.
 Etsivät nuorisotyöntekijät voivat käydä nuoren kanssa esimerkiksi harrastuksissa.  Timo Sihvonen/Yle
 Työstä saatu palaute on vähäistä, mutta ajoittain hyvin palkitsevaa. Auttaminen ja sillä saavutettu muutos ovat paras palkinto tehdystä työstä.
 – Kun asiakkuuden päättyessä, nuori kertoo saaneensa paljon apua ja tukea, se on merkittävä ja hieno palaute, etsivä nuorisotyöntekijä Riika Ukonaho sanoo.

Päivittäisiä tekstareita, tunteista puhumista, yhdessä harrastamista – ongelmanuoren ja nuorisotyöntekijän suhteesta voi tulla hyvin tiivis


Summary: Liikuntakasvatuksen professori ei ollut uskoa silmiään, kun tutustui koululaisten uusiin mielipiteisiin liikunnasta.

Kärrynpyörät viuhuvat kun kahdeksanvuotias  Eevi Mäki  ja yhdeksänvuotias  Hilda Panula  temppuilevat Freegym-jumpassa. Eevi tykkää myös jalkapallosta ja uimisesta, Hildalle Freegym on ehdoton suosikki.
 Hauskuus ja uusien taitojen oppiminen houkuttelevat tytöt voimistelusalille. Eevi haluaisi oppia vielä flick-flak-puolivoltin, Hilda spagaatin ja spiraalin.
 Freegym on Voimisteluliiton kehittämä, muutaman vuoden vanha laji, joka yrittää innostaa kaikenkokoisia ja -kuntoisia lapsia liikkumaan ja temppuilemaan.
 Monet lapset ja nuoret eivät kuitenkaan harrasta liikuntaa lainkaan tai eivät ainakaan riittävästi.
 – Se voi johtua siitä, että ne eivät ole tottuneet tai sitten ne on ihan laiskoja, kiteyttää Eevi Mäki.
 Hilda pitää kiinni kun Eevi harjoittelee käsilläseisontaa. Jouni Immonen / Yle
 Liikuntakasvatuksen professori  Pasi Koski  Turun yliopistosta on huolissaan siitä, että liikunnan vetovoima on vähentynyt.
 Hän ei ole huolensa kanssa yksin, sen jakaa myös Valtion liikuntaneuvosto. Lasten ja nuorten liikuntakäyttäytymistä selvittänyt tuore LIITU-tutkimus paljastaa, että asiat, joita 11-15-vuotiaat pitävät liikkumisessa tärkeinä ovat vähentyneet huomattavasti neljän vuoden aikana.
 – En ensin uskonut vaan ajattelin, että olen tehnyt jonkun virheen. Tai ensin haukuin muut, että he ovat lähettäneet vääränlaista aineistoa, naurahtaa Koski.
 – Luvut tarkastettiin monta kertaa ja todettiin, että jotain kummallista tässä on käynnissä.
 Professori Pasi Koski epäilee, että esimerkiksi tietokoneella pelaamisen jännitys korvaa liikunnasta saatavia tunteita.  Pekka Myllymäki
 Lasten ja nuorten liikkumisen edistäminen valittiin  Juha Sipilän  hallituksen tärkeimmäksi liikuntapoliittiseksi tavoitteeksi. Hallituksen kärkihankkeiden joukkoon nostettiin Liikkuva Koulu -ohjelma, joka on laajentunut 90 prosenttiin suomalaisista peruskouluista.
 Johtopäätöksiä onnistumisesta voi nyt tehdä LIITU-tutkimuksesta, jonka tiedot on kerätty viime vuonna. Vuoden 2018 tietoja on verrattu vuosina 2014 ja 2016 tehtyihin tutkimuksiin.
 Tässä tutkimuksen kolme keskeistä tulosta:
 1. Liikunnan vetovoima on vähentynyt
 Tärkeimpiä asioita liikunnassa ovat 11–15-vuotiaille parhaansa yrittäminen ja ilon ja hyvän olon saaminen sekä uusien taitojen oppiminen.
 Taulukkoon on poimittu kymmenen yleisintä vastaajien erittäin tärkeänä tai tärkeänä pitämää asiaa. Itselle tärkeitä asioita oli valittavissa kaikkiaan yli 30 vaihtoehdon joukosta. Lähes kaikkien merkitys on vähentynyt viime vuosina tuntuvasti.
 Yle Uutisgrafiikka
 Esimerkiksi kilpailemista tai esiintymistä pitää tärkeänä vain viidesosa kysymyksiin vastanneista. Liikunnan avulla saatavan hyvän ulkonäön tai virkistymisen ja rentoutumisen arvostaminen on myös vähentynyt selvästi.
 – Jos nyt ennustaa pitäisi, niin voisi ajatella, niin tämä joukko on vaikeammin saatavissa liikunnallisen aktiivisuuden pariin kuin aikaisemmat ikäpolvet, sanoo professori Pasi Koski.
 Tutkimuksessa ei selvitetty syitä muutokseen.
 – Spekuloida tietenkin voisi, että onko niitä asioita, joita liikunta ja urheilu tarjoaa, tulossa näiden virtuaalimaailmojen tai pelikonsoleilla pelaamisen kautta.
 2. Lapset liikkuvat liian vähän
 Kansallisen liikuntasuosituksen mukaan lasten ja nuorten tulisi liikkua kouluiässä joka päivä monipuolisesti vähintään tunnin ajan.
 Kun asiaa kysyttiin 9–15-vuotiailta lapsilta, heistä 38 prosenttia arvioi liikkuvansa tämän verran. Kaksi vuotta sitten näin vastasi 32 prosenttia lapsista. Vähiten oman arvionsa mukaan liikkuvat 15–vuotiaat.
 Yle Uutisgrafiikka
 Valtion liikuntaneuvoston mielestä kyselyn tulokset antavat aihetta hienoiseen iloon. Se kuitenkin latistuu, kun tutkitaan tuloksia, joita saatiin lasten käytössä viikon ajan olleilla liikemittareilla.
 Mittarit paljastivat, että käytännössä suosituksen mukaisesti liikkui vain 32 prosenttia lapsista ja nuorista. Luku on sama kuin kaksi vuotta aikaisemmin.
 3. Ruutuaika ylittyy yhä useammalla
 Vain viisi prosenttia 9–15-vuotiaista lapsista viettää aikaa television, tietokoneen tai älypuhelimen ruudun äänessä suositusten mukaisesti alle kaksi tuntia päivässä.
 Enemmän kuin kaksi tuntia ruutuaikaa vähintään viitenä päivänä viikossa kertyy 55 prosentille lapsista.
 Kaksi vuotta sitten suositellun ruutuajan ylitti 49 prosenttia lapsista. Ruudun ääressä vietetty aika kasvoi kaikissa ikäluokissa, eniten 15-vuotiailla.
 Tutkimuksessa arvioidaan, että ruutuajan lisääntymistä selittää ainakin yhteydenpito ystäviin erilaisilla älypuhelinsovelluksilla.
 Keskiiviikkona julkistettua LIITU-tutkimusta ovat olleet kokoamassa muun muassa Jyväskylän ja Turun yliopistot, UKK-instituutti, Kilpa- ja huippu-urheilun tutkimuskeskus, Liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiö, Suomen urheilun eettinen keskus ja joukko urheiluopistoja ja kaupunkeja.

Professori: "Jotakin kummallista on käynnissä" kun liikunnan vetovoima lapsiin hiipuu – 8-vuotiaan Eevin selitys: "Eivät ole tottuneet tai sitten ovat laiskoja"


Summary: Kyselyyn vastanneista opettajista selvästi yli puolet kertoi olevansa melko tai erittäin huolissaan nuorten talousosaamisesta.

Enemmistö opettajista katsoo, että koulu ei anna riittäviä talousosaamisen valmiuksia. Tätä mieltä oli runsaat kaksi kolmasosaa kyselyyn vastanneista opettajista, ilmenee Opettajien talousosaaminen 2019 -tutkimuksesta.
 Nuorten heikko talousosaaminen huolestuttaa opettajia. Selvästi yli puolet opettajista kertoi olevansa melko tai erittäin huolissaan nuorten talousosaamisesta. Huolestuneimpia ovat ammatillisen koulutuksen opettajat.
 Hyvä uutinen on, että useimmat opettajat pystyvät mielestään vaikuttamaan nuorten taloustaitoihin.
 Tutkimuksen toteutti Taloudellisen tiedotustoimiston toimeksiannosta T-Media Oy.

Opettajat huolissaan nuorten talousosaamisesta


Summary: Venezuelassa kaduille kerääntyneet mielenosoittajat ilmoittivat sanovansa ei diktatuurille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kuvailee Venezuelan laajoja  Nicolas Maduron  vastaisia mielenosoituksia taisteluksi vapaudesta.
 Trump tviittasi, että taistelu vapaudesta on alkanut.
 Trump kertoi aiemmin puhuneensa puhelimessa presidentiksi julistautuneen parlamentin puhemiehen  Juan Guaidon  kanssa näyttääkseen Yhdysvaltojen vahvan tuen Venezuelan taistelulle demokratian puolesta. Yhdysvallat on ilmoittanut tunnustavansa Guaidon Venezuelan presidentiksi.
 Keskiviikkona Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa ja monissa muissa kaupungeissa  tuhannet ihmiset lähtivät kaduille  vastustaakseen Maduroa. Rumpuja soittavat ja pilleihin viheltävät mielenosoittajat esittivät kylteissään tukensa oppositiojohtaja Guaidolle ja ilmoittivat sanovansa ei diktatuurille.
 Guaido oli aiemmin pyytänyt kansaa kerääntymään tällä viikolla kaduille. Venezuelan korkein oikeus kielsi aiemmin keskiviikkona Guaidoa poistumasta maasta. Oikeus myös jäädytti Guaidon pankkitilit. Korkeimman oikeuden puheenjohtajan mukaan Guaido ei saa poistua maasta ennen kuin parlamenttia koskeva tutkinta on saatu päätökseen.
  Maduro ei suostu uusiin presidentinvaaleihin
 Maduro valittiin toukokuussa uudelle kaudelle presidentiksi vaaleissa, jotka muun muassa EU, Yhdysvallat ja Amerikan valtioiden liitto OAS tuomitsivat laittomiksi. Monet maat ovat vaatineet, että Venezuelassa on järjestettävä uudet presidentinvaalit.
 Maduro sanoo olevansa valmis neuvotteluihin Yhdysvaltojen tukeman opposition kanssa ja ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin. Aiennettuja presidentinvaaleja hän ei sitä vastoin ollut valmis hyväksymään.
 – Presidentinvaalit on pidetty Venezuelassa. Jos imperialistit haluavat uudet vaalit, he saavat odottaa vuoteen 2025, Maduro sanoi venäläisen uutistoimiston RIA Novostin haastattelussa.
 Lue myös:
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea

"Taistelu vapaudesta on alkanut" – presidentti Trump osoitti tukensa Venezuelan Guaidolle


Summary: Yhtiön arvion mukaan sen tuoteperheen palveluja käyttää päivittäin yli kaksi miljardia ihmistä.

Facebookin loka–joulukuun tulos kasvoi edellisvuodesta 61 prosenttia 6,9 miljardiin dollariin. Liikevaihto kasvoi 30 prosenttia 16,9 miljardiin dollariin.
 Koko vuoden 2018 tulos kasvoi edelliseen vuoteen verrattuna 39 prosenttia 22,1 miljardiin dollariin. Facebookin vuoden 2018 liikevaihto oli 55 miljardia dollaria. Kasvua edelliseen vuoteen tuli 38 prosenttia.
 Palvelua kuukausittain käyttävien määrä kasvoi 2,32 miljardiin. Kasvua vuodentakaisesta vastaavasta ajankohdasta oli yhdeksän prosenttia. Facebookin tiedotteen mukaan palvelua käyttää päivittäin 1,52 miljardia ihmistä.
 Facebook arvelee, että yhtiön kaikkia palveluita, Facebookia, Instagramia, WhatsAppia ja Messengeriä käyttää joka kuusi noin 2,7 miljardia ihmistä ja yli kaksi miljardia ihmistä käyttää vähintään yhtä edellä mainituista palveluista päivittäin.
 Toimitusjohtaja  Mark Zuckerbergin  mukaan yhtiö on panostanut uusiin tapoihin, joilla käyttäjät voivat olla yhteydessä toisiinsa.
 Facebookin osakekurssi hyppäsi uutistoimisto AP:n mukaan jälkipörssissä lähes seitsemän prosenttia tulosjulkistuksen jälkeen.

Facebookin viimeisen vuosineljänneksen tulos kasvoi 61 prosenttia edellisvuoteen verrattuna


Summary: Kuntakäräjien laaja syytettyjen joukko ei voi syyttäjän mukaan uskottavasti vedota tietämättömyyteen.

Kittilä-käräjien loppulausunnot aloitti keskiviikkona kihlakunnansyyttäjä  Katri Junnikkala-Heikkinen . Hän tiivisti kunnanjohtaja Anna Mäkelänerottamisen olleen kosto siitä, että Mäkelä teki tutkintapyynnön Levin hissiyhtiön toimitusjohtajasta Jouni Palosaaresta.
 – Tutkintapyynnöstä käynnistyi epäasiallinen kohtelu, sosiaalinen eristäminen ja työtehtävien estäminen.
 Syyttäjä viittasi myös siihen, että syksyn mittaan käräjäsalissa kuultujen syytettyjen puheissa nousi "selvä tuohtumus", kun tutkintapyyntö tuli puheeksi.
 – Hyvällä syyllä voi kysyä miksi? Emme löydä muuta kuin että Palosaari on niin sanotusti koskematon henkilö.
 Syyttäjän mukaan valtuutetut toimivat niin kuin toimivat, koska Jouni ja Päivikki Palosaaren yritystoiminnan edut olivat alkaneet ohjata Kittilän kunnan päätöksentekoa.
 Junnikkala-Heikkinen totesi loppulausunnossaan, että Mäkelällä oli ilmiselvä oikeus tehdä tutkintapyyntö. Syyttäjä myös mainitsi, että Kittilän kunnassa on tehty tutkintapyyntöjä aiemminkin, mutta ne eivät ole aiheuttaneet tuohtumusta.
 "Perusteet jälkikäteen keksittyjä"
 Syyskuusta joulukuulle kestäneiden käräjäistuntojen aikana syytetyt kuntapäättäjät kiistivät kostomotiivin ja sanoivat epäluottamuksen Mäkelään syntyneen pitkän ajan kuluessa. Mäkelän sanottiin olleen ylimielinen, puhuneen luottamushenkilöistä halventavasti ja muiden muassa estäneen luottamushenkilöiden osallistumisen budjetin valmisteluun.
 – Pelkkä luottamuksen menetys ei riitä irtisanomiseen, pitää olla pätevä perustelu. Mitään painavaa, hyväksyttävää syytä erottamiseen ei ole ilmennyt, Junnikkala-Heikkinen totesi.
 Syyttäjän mukaan syytetyt eivät syksyn mittaan esiintyneet uskottavasti.
 – Vastaajien perusteet ovat osin jälkikäteen keksittyjä. Kun joku keksi päivän aluksi jonkin termin, niin se sama lähti elämään muiden vastauksissa. Toisten puheista kopioituja selityksiä on ollut havaittavissa.
 "Tietämättömyyteen ei voi vedota"
 Päätöksentekoa Kittilässä ohjasi syyttäjien mukaan "hyvä veli"-verkosto, jonka ytimessä oli silloinen kunnanhallituksen puheenjohtaja Timo Kurula. Kihlakunnansyyttäjä Junnikkala-Heikkinen puhui "varjovalmistelusta", jossa asiat päätettiin pienessä piirissä toisaalla ennen kuin muodolliset päätökset junailtiin valtuustossa.
 – Varajäsen on hälytetty varsin lyhyellä varoitusajalla päätöksentekotilanteeseen, jossa hänen on pitänyt tehdä olemattomilla tiedoilla tietynlainen päätös.
 Syyttäjän mukaan rikoslain virkamiehiä koskevat pykälät velvoittavat myös kunnanvaltuustoon ja -hallitukseen valittuja luottamushenkilöitä. He eivät voi vedota tietämättömyyteen.
 Kittilän tapauksessa kuntapäättäjät syyttäjän mukaan varmasti tiesivät rikkovansa lakia, koska esimerkiksi silloinen hallintojohtaja Esa Mäkinen sen kertoi. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kumosikin Mäkelän irtisanomisen laittomana, vuonna 2016, koska häntä ei esimerkiksi ollut kuultu asianmukaisesti.
 Syytettyjen loppulausunnoille on varattu aikaa kuusi päivää. Heidän vuoronsa tulee ensi viikon tiistaina, mutta sitä ennen vuorossa on Anna Mäkelä, joka esittää loppulausuntonsa Lapin käräjäoikeudelle torstaina.
 Syyttäjä vaatii 27 kuntapäättäjälle ehdollista vankeutta törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Toissijaisesti syyttäjä vaatii tuomiota tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Siitä rangaistaan sakoilla.

Kittilä-käräjien syyttäjä loppulausunnossaan: Mäkelän erottaminen oli kosto, josta päätti hyvä veli -verkosto


Summary: Kahdenkymmenen vuoden takaiset hurjat pakkasluvut ovat syöpyneet monen lappilaisen mieliin. Taksikuskillakin oli takaluukussa halkosäkki vakiovarusteena.

Keskellä kuolpunaa eli kangasta nököttää suljetun luukun takana jotain, mikä antoi pienelle, muutaman savun kylälle sellaista mitä muilla ei ole, nimittäin Suomen pakkasennätyksen.
 Tammikuussa vuonna 1999  Kittilän Pokan kylässä mitattiin Suomen virallinen pakkasennätys, 51,5 pakkasastetta.
 Uusiin ennätyksiin pakkasistaan tunnettu kylä ei kuitenkaan enää yllä, uskoo pokkalainen  Kari Kokkomäki.
 – Kyllä olisi Pokka päässyt taas maailmankartalle, mutta meidän mittauksia ei enää hyväksytä. Nykyään on automaattiasema.
 – Tänä talvena on mennyt karvan verran yli 40 pakkasasteen, kertoo Kokkomäki ja tihrustaa vanhan elohopeamittarin lukemia.
 Täytyy itsekin kiikkua tuolille ja kurkistaa. Kyllä, totta se mies puhuu, mutta ei tästä virallista ennätystä tälle talvelle saada. Tämän talven pakkasennätys meni viikonloppuna  Sodankylään, 38,7 asteella.
 Tällä elohopeamittarilla mitattiin Suomen pakkasennätys Pokassa, vuonna 1999. Nyt sen mittaukset kelpaavat vain kyläläisten omaksi iloksi. Kaija Länsman / Yle
 – Kyllä täällä joka talvi pakkanen on niin kuin ennenkin, mutta meidän virallinen mittari on sijoitettu linkkimaston juurelle, kylän korkeimpaan kohtaan, kertoo Kokkomäki.
 Ennen Pokan mittari luettiin ihmisvoimin, kolme kertaa päivässä. Vuonna 2008 kylään tuli automaattinen sääasema, joka sijoitettiin pienelle harjulle.
 Ilmatieteen laitos: Tavoittelemme alueen keskimääräistä lämpötilaa
 Ilmatieteen laitokselta kerrataan pyynnöstä vielä vuonna 2008 tapahtunutta Pokan lämpömittarin siirtoa. Säähavaintoasemat pyritään sijoittamaan niin, että ne edustaisivat mittauspaikkansa lisäksi lähiympäristön sääoloja. Tämä tarkoittaa, että kymmenen kilometrin sisällä sääasemasta mitattu arvo ei poikkea sääaseman arvoista liikaa.
 Ilmatieteen laitos tavoittelee alueen keskimääräistä lämpötilaa, joka pätee suuressa osassa alueen "pisteistä".
 – Nyt Pokan tapauksessa me siirryimme tällaiselta vain pientä aluetta kuvaavalta paikalta mittaamaan paikkaan, joka edustaa paremmin aluetta yleensä.
 – Ennen Pokan lämpötila mitattiin jokilaakson varrelta ja nyt ylempää pieneltä harjanteelta. Kylmä ilma valuu jokilaaksoihin ja siellä voidaan talvella mitata useita asteita kovempia pakkasia, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta.
 Ilmatieteen laitoksen automatisoitu sääasema lepää kuusimetsän sylissä, samalla harjulla kuin linkkimasto. Kaija Länsman / Yle
 Pokan kylässä parilla asteella on merkitystä. Kokkomäki kertoo seuraavansa huvikseen virallisen ja vanhan mittarin lukemia. Kokkomäen epävirallisen, oman seurannan perusteella hän sanoo kahden mittarin eron olevan 3,5–4 astetta.
 – Kyllä se tietenkin harmittaa kun aina, joka talvi, puhutaan Suomen ennätyspakkasista, meillä on kumminkin kylmempää mutta meidän mittarit näyttää ihan eriä, kuin mitä ne on todellisuudessa.
 Mittarin siirto hiertää vieläkin vähän pokkalaisten talvikengässä.
 – Onhan siinä meille puheenaihetta, veistelee Kokkomäki.
 Pokka oli kylmin, mutta oli se kylmä silloin muuallakin – Taksikuskilla oli takaluukussa halkosäkki vakiovarusteena
 Kahdenkymmenen vuoden takaiset hurjat pakkasluvut ovat syöpyneet monen lappilaisen mieliin. Diesel-autoja hyytyi, monen tarinan mukaan renkaat eivät olleet enää pyöreitä, vaan neliskulmaisia. Autoja lämmiteltiin lohkolämmittimen sijaan kaasutohoilla.
 Päälle puettiin niin monta kerrosta vaatetta, että liikkuminen alkoi olla kankeampaa, kuin mitä se olisi luultavasti avaruuspuvussa. Lapset laitettiin nukkumaan ulkovaatteissa, varmuuden vuoksi. Mittarit eivät näyttäneet enää mitään, pakkanen oli niiden kestokykyä voimaakkaampi.
 Inarilainen taksinkuljettaja Jouni Ilmari Jomppanen kuljetti lapsia kouluun ennätyspakkasten aikana. Noin vain ei tielle lähdetty, vaan piti valmistautua jopa auton jäätymiseen. Anneli Lappalainen / Yle
 Inarilainen taksinkuljettaja  Jouni Ilmari Jomppanen  muistaa ne pakkaset kuin eilisen päivän. Jomppanen kuljetti taksillaan lapsia kouluun.
 Valmistautumatta ei voinut vastuullista tehtävää suorittaa. Jomppasen taksin takaluukussa oli halkosäkki ja lisävaatteita lapsille, jos jotain kävisi.
 – Silloin kuskasin Inarin Lisman lapsia Menesjärven kouluun. Mittari näytti täälläkin yli -50 astetta. Silloin sovimme vanhempien kanssa, että emme enää lähetä lapsia kouluun. Ja ihan niin kuin olisimme tienneet, seuraavana päivänä Menesjärven koululla halkesivat putket, muistelee Jomppanen.
 Kaksikymmentä vuotta sitten Inarissa oli todellinen hätä käsillä, kun paukkupaukkasten aikana sähköt katkesivat useiksi tunneiksi. Palomies Reino Mattus kertoo, että he valmistautuivat ihmisten evakuointiin. Maiju Saijets / Yle
 Todellinen hätä oli myös käsillä tammikussa 1999. Inarissa jäi tuhat taloa sähköittä useiksi tunneiksi, hirmupakkasen ollessa kovimmillaan.
 Lapin pelastuslaitoksen palomies  Reino Mattus  oli silloin työvuorossa, vuoro kesti melkein yhtä kauan kuin pakkasetkin.
 Inarissa valmistauduttiin evakuoimaan, varsinkin syrjäkyliltä, vanhempaa väkeä. Angelin kylä oli kaikkein kauimmin ilman sähköä, jopa 5–6 tuntia, muistelee Mattus.
 – Meillä oli varattuna sellaiset tilat, missä oli takka. Evakuointiin ei onneksi sitten ollutkaan tarvetta. Meillä oli kuitenkin suunnitelmat ja välineetkin oli tilattu, muistelee Mattus.
 Legendaariset Lapin hirmupakkaset palaavat usein monen mieliin ja kahvipöytäkeskusteluihin. Varsinkin silloin, kun uutisoidaan lähestyvistä kolmenkymmenen asteen pakkasista, toteaa Mattus.
 – Ollaan monesti naureskeltu ja mietitty, että eikö se talvella kuuluukin olla pakkasta. Ja tänä talvena ollaan niitä odoteltukin, lopettaa Mattus.
 Lisätty selitys: Kuolpuna tarkoittaa kangasmaata. 30.1.2019 klo 17.03

Pokan kylä pitää yhä hallussaan Suomen pakkasennätystä -51,5 asteellaan – mutta uusia ennätyksiä ei enää synny


Summary: Ruokavirasto selvittää, onko lihaa päätynyt myyntiin vai onko vielä varastossa.

Suomeen on tuotu laittomasti Puolassa teurastettua lihaa noin 250 kiloa, kertoo Ruokavirasto. Liha vedetään pois markkinoilta, kunhan selviää, missä sitä on.
 Ruokavirasto selvittää nyt, onko mahdollisesti sairaista naudoista peräisin olevaa lihaa päätynyt myyntiin Suomessa vai onko se vielä varastossa. Tässä vaiheessa on vielä epäselvää, mihin päin Suomea tai millaiselle toimijalle lihaa on myyty.
 – Meillä on kaikkiaan satoja yrityksiä, jotka ylipäänsä tuovat lihaa muista EU-maista, kertoo Leena Räsänen, Ruokaviraston elintarviketurvallisuusosaston johtaja.
 Joukossa on niin elintarviketeollisuuden ja kaupan yrityksiä kuin ravintoloitakin. Räsäsen mukaan kaikille EU-maista lihaa tuoville suomalaisille yrityksille on lähetetty Ruokavirastosta kysely laittoman lihan jäljittämiseksi. Myös tuontiyrityksiä valvoviin kuntien elintarvikeviranomaisiin on otettu yhteyttä.
 Puolan ja Suomen viranomaisten valvontatietojen mukaan rikollisesti toimineesta teurastamosta ei ole tuotu naudanlihaa Suomeen. Sen sijaan lihaa on tullut lihanleikkaamosta, jonne sitä on myyty teurastamolta.
 Kaikki lihaerät jäljitetään
 Ruokaviraston mukaan mahdollista on sekin, että laittomasti teurastettua ja muualle Eurooppaan vietyä lihaa on päätynyt Suomeen. Teurastamosta on välitetty naudanlihaa puolalaiseen lihanleikkaamoon, josta on viety lihatuotteita yhdeksään EU-maahan. Viranomaiset jäljittävät nyt sitä, mihin liha on päätynyt.
 – EU-komissio on velvoittanut Puolan jäljittämään kaikki lihaerät, Räsänen kertoo.
 Ruokavirasto tiedotti keskiviikkona, että Puolan viranomaisten mukaan rikollisen teurastamon kaikki toiminta on lopetettu.
 Puolan viranomaiset vahvistivat hiljattain, että Mazovian alueella toimivan teurastamon epäillään myyneen eteenpäin sairaiden nautojen lihaa. Alue sijaitsee noin sata kilometriä Puolan pääkaupungista Varsovasta koilliseen.
 Laittomasta toiminnasta epäillyt henkilöt ovat poliisin tutkittavina. Teurastamosta löytyneet sairaat eläimet on lopetettu.
 "Toivottavasti yksittäistapaus"
 Räsäsen mukaan vielä ei tiedetä, miten pitkään teurastamolla on teurastettu sairaita nautoja. Epäselvää on sekin, miten suuria määriä laittomasti teurastettua lihaa on kaikkiaan päätynyt teurastamolta eteenpäin.
 Tässä vaiheessa rikoksesta epäillään yhtä puolalaista teurastamoa, josta lihaa on viety tiettävästi yhteen lihanleikkaamoon. Puolan viranomaiset ovat kuitenkin päättäneet tutkia kaikki maan teurastamot yhdessä poliisin kanssa.
 – Tämä on toivottavasti yksittäistapaus. Sen perusteella ei voi leimata kaikkia ulkomaisia lihatuotteita, vaan lihaa lähtökohtaisesti uskaltaa syödä, Räsänen sanoo.
 Lue myös:
 Puolalaisteurastamon sairaat eläimet lopetettu ja rikoksista epäillyt otettu kiinni – selvitys lihan mahdollisesta tuonnista Suomeen kesken
 Ruokavirasto: EU-maiden hälytysjärjestelmän tietojen mukaan Suomeen ei ole tuotu vaarallista naudanlihaa

Laittomasti teurastettua lihaa tuotu Puolasta noin 250 kiloa


Summary: Teknologiajättien kotimaassa Etelä-Koreassa vaalivaikuttaminen lienee vanhempi ilmiö kuin Euroopassa ja Yhdysvalloissa.

Etelä-Korean presidentin  Moon Jae-inin  oikea käsi  Kim Kyung-soo  on tuomittu lähes kolmeksi vuodeksi vankilaan sosiaalisessa mediassa tehdystä presidentinvaaleihin sekaantumisesta, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Tuomion mukaan Kim käytti automaattisia ohjelmistoja, joiden avulla hän tehtaili Facebook-tykkäyksiä Moonin vaalikampanjaan tai sitä sivuaviin postauksiin.
 Lisäksi hän tehtaili poliittisen bloggarin  Kim Dong-wonin  avustuksella tuhansia automaattisia positiivisia kommentteja kampanjan postauksiin.
 Oikeuden mukaan  Kim Kyung-soo  saattoi vaikuttaa vuoden 2017 presidentinvaalien tulokseen.
 – Kim sai paljon hyötyä siitä, että ohjasi yleistä mielipidettä haluamaansa suuntaan, tuomari sanoi.
 – Tämä rikos on erityisen vakava, sillä siinä yleistä mielipidettä vääristeltiin mekaanisesti ja irrallaan äänestäjien tahdosta, hän jatkoi  sanomalehti JoongAng Dailyn mukaan.
 Tuomio on uusi takaisku presidentti Moonille, jonka kannatusluvut mataavat muun muassa korruptiosyytösten vuoksi.
 Epäilyjä vaalivaikuttamisesta jo vuosikymmenen ajalta
 Etelä-Koreassa vaalivaikuttaminen sosiaalisen median ja trollien avulla on herättänyt keskustelua pidempään kuin  Yhdysvalloissa  ja  Euroopassa .
 Etelä-Korean tiedustelun mukaan Etelä-Koreassa tehtiin järjestelmällistä vaalivaikuttamista jo 2010-luvun taitteessa.
 Tiedustelupalvelun mukaan entinen tiedustelupäällikkö  Won Se-hoon   johti jopa tuhansista siviileistä kostuvaa "verkkovaikuttajaryhmää" vuosina 2009-2012.
 Ryhmää määrättiin muun muassa lähettämään liberaaleja ehdokkaita haukkuvia kommentteja eri verkkosivuille vuoden 2012 presidentinvaaleissa sekä julkaisemaan oikeistomyönteisiä tekstejä.
 Tiedustelupalvelun mukaan ryhmän toiminta rahoitettiin valtion varoista.
 Etelä-Koreaa pidetään yhtenä tekniikan ja sosiaalisen median edelläkävijöistä maailmassa.
 Etelä-Korean presidentin Moon Jea-in Jung Yeon-je / EPA
 Hyvästit Kimin presidenttiehdokkuudelle?
 Keskiviikkona annettu tuomio osuu entiseen presidentin luottomieheen Kim Kyung-soohon raskaasti, sillä häntä on pidetty jopa tulevana presidenttiehdokkaana.
 Etelä-Korean lain mukaan presidentti voi toimia vain yhden kauden, joten Moon ei voi asettua uudelleen ehdolle.
 Kim on kiistänyt kaikki syytteet.
 Kimin mukaan tuomio perustuu hänen kanssaan työskennelleen poliittisen bloggarin Kim Dong-wonin antamaan "valheelliseen todistukseen".
 Kyseinen bloggari Kimtuomittiin myös vankeuteen laittomasta vaaleihin sekaantumisesta.
 Presidentti Moonin puolue on harmitellut tuomiota ja todennut, että oikeus on "vanginnut viattoman ihmisen". Presidentti itse ilmoitti edustajansa välityksellä "seuraavansa tilannetta rauhallisesti".

Vaalivaikuttaminen vie Etelä-Korean presidentin oikean käden  vankilaan – tehtaili Facebook-tykkäyksiä ja tuhansia kehukommentteja


Summary: Vierailujen väliaikainen lopettaminen lähettää asiantuntijoiden mukaan vääränlaisen signaalin.

Tästä on kyse Oulun kaupunki on väliaikaisesti lopettanut turvapaikanhakijoiden tutustumiskäynnit kouluihin ja päiväkoteihin Päätöksen taustalla on Oulussa viime aikoina esille nousseet seksuaalirikosepäilyt ja niiden synnyttämät kysymykset tutustumiskäynteihin liittyen. Poliisin mukaan tutustumiskäynteihin ei ole liittynyt turvallisuusriskejä. Oulussa tehty päätös herättää Ylen haastattelemissa asiantuntijoissa ihmetystä.
 Maanantaina järjestetyssä  Oulun kaupungin turvallisuusinfossa  kerrottiin kaupungin päätöksestä lopettaa toistaiseksi turvapaikanhakijoiden tutustumiskäynnit kouluihin ja päiväkoteihin. Sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilän  mukaan tilanne päätettiin rauhoittaa huoltajilta tulleiden kysymysten ja palautteen vuoksi.
 – Toimijoiden kanssa on sovittu, että nyt ei kannata suunnitella tämäntyylisiä vierailuja. Ihmisillä on selvästi ollut kysyttävää, että mistä on kysymys ja ovatko vierailut jollain tavalla turvallisuusriski, Penttilä sanoo.
 Palautteiden ja kysymysten taustalla ovat viime aikoina Oulussa esiin tulleet  alaikäisiin kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt . Apulaispoliisipäällikkö  Arno Karnarannan  mukaan poliisin tietoon ei kuitenkaan ole tullut riskejä vierailuihin liittyen.
 Asiantuntijat: harkitsematon päätös
 Oulussa tehty päätös herättää Ylen haastattelemissa asiantuntijoissa ihmetystä. Tampereen yliopiston mediakulttuurin professori  Mikko Lehtosen  mukaan tutustumiskäyntien lopettaminen vaikuttaa harkitsemattomasti tehdyltä.
 – Halutaan ikään kuin näyttää päättäväisiltä ja lähettää sellainen viesti, joka saattaa olla itse asiassa tämän ongelman ratkaisemisen kannalta pikemminkin lisäongelmia aiheuttava.
 Lehtonen näkee, että turvapaikanhakijoiden niputtaminen erilliseksi, yhdenmukaiseksi ryhmäksi on huolestuttavaa.
 – Rohkenisin jopa sanoa, että tässä ollaan aika lähellä rasistista tapaa hahmottaa maailmaa.
 Kun jotkut syyllistyvät rikoksiin, kaikkia pidetään rikollisina.  Kirsi Pimiä
 Eri toimijat, kuten esimerkiksi Punainen Risti ja hyvinvointi-, yhteisö- ja koulutuspalveluja toteuttavaVuolle Setlementti ovat järjestäneet turvapaikanhakijoille ja muille ryhmille vastaavia tutustumiskäyntejä Oulussa vuosien ajan. Lisäksi kouluilla on ollut erilaisia toimintatapoja vierailujen suhteen ja henkilökunta on voinut kutsua vierailijoita omatoimisesti.
 Vierailujen aikana paikalla on aina ollut päiväkotien tai koulujen henkilökuntaa. Nyt tehty päätös koskee nimenomaan turvapaikanhakijoiden vierailuja.
 Lehtosen mukaan tämä saattaa pahentaa Oulussa jo valmiiksi kiristynyttä ilmapiiriä. Samalla se voi korostaa vastakkainasettelua.
 – Ei se sitä ainakaan hälvennä.
 – Jos olisin itse niin sanotun maahanmuuttajayhteisön jäsen, niin en välttämättä saisi tästä sellaista viestiä, että niin sanottu kantaväestön kulttuuri haluaisi minut osaksi omaa kulttuuriaan, Lehtonen jatkaa.
 Ristiriitainen signaali
 Tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija  Rajkumar Sabanadesan  pitää Oulussa tehtyä päätöstä suorastaan typeränä. Myös hänen mukaansa päätös lähettää ristiriitaisen signaalin.
 – Yksi julkisessa keskustelussa esille nostettu perusperiaate on ollut, että ongelmia voidaan minimoida vain ja ainoastaan integroimalla maahanmuuttajat ja turvapaikanhakijat valtaväestöön. Samalla on tarkoitus mahdollistaa työllistymistä ja paikallisiin ihmisiin tutustumista.Tuohan menee aivan toiseen suuntaan.
  Ei se sitä ainakaan hälvennä.  Mikko Lehtonen
 Sabanadesan kertoo ymmärtävänsä, että kansalle yritetään viestiä, että asian eteen tehdään jotain ja turvallisuutta yritetään parantaa. Hänen mukaansa päätöksen voi kuitenkin tulkita yksilöihin kohdistuvien epäilyjen takia yhteisölle annettuna rangaistuksena. Sabanadesan muistuttaa, että suurin osa maahanmuuttajista tai turvapaikanhakijoista ei tee tämän tyyppisiä rikoksia.
 – Siinä mielessä yhteinen rangaistus on huono asia, mutta inhimillisellä tunnetasolla ymmärrän päätöksen täysin.
 Yhdenvertaisuusvaltuutettu  Kirsi Pimiän  kommentoi Ylelle sähköpostitse, että uusien päätösten ja toimenpiteiden oikeasuhtaisuutta ja relevanssia kannattaa miettiä tarkkaan.
 – Ennakkoluuloissa on usein kyse siitä, että yhdistämme yksilöön liittyviä kielteisiä piirteitä hänen edustamaansa ryhmään eli yksinkertaistettuna, kun jotkut syyllistyvät rikoksiin, kaikkia pidetään rikollisina.
 Pimiä muistuttaa, että päätös ei täytä syrjinnän tunnusmerkkejä, koska ei ole olemassa yleistä oikeutta päiväkodeissa vierailuun.
 Väliaikainen ratkaisu
 Sivistys- ja kulttuurijohtaja Penttilä korostaa, että tehty päätös on väliaikainen. Huoltajien kanssa on tarkoitus käydä faktoihin perustuvaa keskustelua tutustumiskäynneistä ja turvallisuusriskeistä.
 – Ihan lähipäivinä kouluille ja päiväkodeille annetaan tarkemmat ohjeet käydä huoltajien kanssa avoimesti asia läpi ja kertoa, mistä on kysymys.
 Penttilä sanoo tunnistavansa päätöksen herättämät kysymykset.
 – En halua olla omilla päätöksilläni edesauttamassa vastakkainasettelun syntymistä, Penttilä painottaa.

Asiantuntijat lyttäävät Oulun päätöksen lopettaa turvapaikanhakijoiden päiväkotivierailut: "Lähellä rasistista tapaa hahmottaa maailmaa"


Summary: Neuvottelujen syynä on se, että satamayhtiö harkitsee uuden EU-asetuksen vuoksi portti- ja aluspalvelutoimintojen uudelleenjärjestelyjä.

Rauman Satama Oy aloittaa koko henkilökuntaa koskevat yt-neuvottelut. Henkilökunnan määrä on tällä hetkellä noin 30.
 Neuvotteluihin joudutaan maaliskuun loppupuolella voimaantulevan EU:n satamapalveluasetuksen vuoksi.
 Mahdollisia toimenpiteitä ovat satamavalvonta- ja kulunvalvontatoimintojen uudelleenjärjestely, työtehtävien muutokset tai lakkauttamiset mahdollisine uusine työsuhde-ehtoineen.
 Myös irtisanomiset ovat mahdollisia, mutta ne ovat satamajohtaja  Hannu Asumalahden  mukaan äärimmäinen vaihtoehto. Hän arvioi yt-neuvotteluiden kestävän parisen viikkoa.

Rauman satamassa alkavat yt-neuvottelut – irtisanomiset äärimmäisin vaihtoehto


Summary: Eduskuntavaalikampanjansa käynnistäneen vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson kummeksuu viimeaikaista keskustelua eriarvoistumiskehityksestä.

Jos vasemmistoliitto saisi päättää, seuraava hallitus peruisi aktiivimallin, palauttaisi subjektiivisen päivähoito-oikeuden eikä missään nimessä leikkaisi pienituloisimpien suomalaisten sosiaaliturvaa.
 Nämä ovat puolueelle hallitusyhteistyön kynnyskysymyksiä seuraavalle vaalikaudelle.
 – Puolueellemme on ollut perinteisesti kynnyskysymys, ettemme hyväksy leikkauksia pienituloisimpien toimeentuloon, kertoo puheenjohtaja  Li Andersson  Ylelle.
 Vasemmistoliitto julkaisi tänään oman eduskuntavaaliohjelmansa sekä käynnisti kevään vaalikampanjan. Puolueen kärkiteemat vaaleissa ovat eriarvoisuuden vähentäminen, ilmastonmuutoksen torjuminen ja osaamiseen panostaminen.
 Eriarvoistumiskehityksen kiistäminen kummastuttaa
 Vasemmistoliitto haluaisi taklata eriarvoisuutta muun muassa parantamalla sosiaali- ja terveyspalvelujen saatavuutta sekä puuttumalla vuokrien nousuun kasvukeskuksissa.
 Vasemmistoliitto julkaisi tänään oman eduskuntavaaliohjelmansa sekä käynnisti kevään vaalikampanjan.  Yle
 Kampanjastartissa kummeksuttiin viime päivien keskustelua siitä, onko eriarvoistuminen Suomessa lisääntynyt ja onko kyseessä todellinen ilmiö.
 – Minusta tämä on ollut hyvin erikoista keskustelua. Jos kysytään keneltä tahansa suomalaiselta kadulta, että onko eriarvoisuutta olemassa vai ei, niin vastaus on kyllä, Andersson sanoo.
 Hän viittaa vasemmistoliiton tekemään kyselyyn, jonka mukaan 83 prosenttia suomalaisista on huolissaan eriarvoistumisesta.
 SDP, vasemmistoliitto ja vihreät jakavat samoja vaaliteemoja
 Toimeentuloon ja köyhyyteen, ilmastonmuutokseen sekä koulutukseen liittyvät vaaliteemat ovat olleet kovaa huutoa myös vihreissä  ja SDP:ssä .
 Esimerkiksi vihreät käynnisti oman kampanjansa lauantaina puhumalla  ilmastosta, koulutuksesta ja köyhyyden vähentämisestä .
 Voisiko tästä päätellä, että SDP ja vihreät ovat vasemmistoliitolle mieluisimmat hallituskumppanit?
 – Tällaisen johtopäätöksen voi tehdä, puheenjohtaja Li Andersson sanoo.
 – Pidän vain hyvänä sitä, että ihmiset näkevät paitsi puolueiden väliset erot mutta myös yhteneväiset näkemykset isoissa kysymyksissä.
 Mikä vasemmistoliiton linjassa sitten poikkeaa vihreistä ja SDP:stä?
 Anderssonin mukaan vasemmistoliitto painottaa oikeudenmukaisuutta, kun ilmastonmuutosta taklataan. Sitä, että kaikki pääsevät mukaan.
 – Me emme myöskään halua vain parantaa pienituloisten asemaa, vaan kehittää myös oikeudenmukaisempaa verotusta ja muutoksia esimerkiksi osinkoverotukseen.
 Lue lisää:
 Vihreät lähtee vaaleihin kolmella kärjellä: Ilmasto, koulutus ja köyhyyden voittaminen
 SDP:n vaalistartti: Sanna Marin lupasi sopimista työmarkkinoille
 Kokoomuksen Orpo latasi vaalilupauksia ensi vaalikaudelle: Autovero pois vähäpäästöisiltä autoilta ja rahaa pientalojen lämmitysremontteihin

Vasemmistoliitto haluaa aktiivimallin perumisen hallitusohjelmaan


Summary: Museon kokoelmien mahdollisia vahinkoja päästään tutkimaan vasta myöhemmin.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Kokkolan museokorttelin eilinen tuhoisa tulipalo sai alkunsa sähkökaapista. Poliisi ei epäile asiassa rikosta.
 Palossa vaurioitui pahasti luonnontieteellisen museon vanha osa. 1800-luvulla rakennettu hirsirakennus tuhoutui lähes hirsikehikkoon asti: vain ulkoseinät jäivät pystyyn.
 Palossa oli ainekset laajempaankin tuhoon, koska vanha rakennus sijaitsee museokorttelissa, jossa on useita arvokkaita puutaloja.
 Kokoelmat selvisivät, mutta niiden kunto selviää myöhemmin
 Kiepin museon tulipalosta pelastettu, kymmenien tuhansien perhosten kokoelma siirrettiin tänään kaupungintalon arkistoon. Vasta tämän jälkeen päästään tutkimaan tarkemmin, missä kunnossa kokoelma on. Perhosten säilymistä edesauttoi se, että ne oli remontin takia pakattu tiiviisiin puulaatikoihin.
 Myös  Veikko Salkion  täytettyjen eläimien kokoelma näyttäisi säilyneen pääosin kunnossa. Kokoelmaa ei toistaiseksi siirretä museosta mihinkään, ja niiden mahdollisia savuvahinkoja päästään tutkimaan vasta myöhemmin.
 Kiepin toimintaa tullaan jatkamaan, mutta tulipalon takia se on toistaiseksi suljettu.

Kokkolan museokorttelin tuhoisan palon syy selvisi: sai alkunsa sähkökaapista


Summary: Unionin jäsenmaiden turhautuminen Britannian päättämättömyyteen näkyy ulkoministerien lausunnoissa

Britannian pääministeri  Theresa May  on tänään jatkanut yrityksiään avata brexit-umpisolmua.
 Hän ilmoitti  eilen parlamentin EU-erosopimusta koskevien äänestysten jälkeen,  että pyrkii neuvottelemaan paremman sopimuksen EU:n kanssa.
 Ajatuksen tyrmäsi tuoreeltaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk.
 Myös EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  sanoi, että sopimusta ei neuvotella uudelleen.
 Lisäksi tänään kylmää vettä tuli niskaan muun muassa Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  toimistosta. Hänen edustajansa ilmoitti, että erosopimuksen avaaminen ei ole EU:n asialistalla.
 Saksan ulkoministeri  Haiko Maas  lisäsi, että on yhä epäselvää, mitä Britannia ylipäätään haluaa.
 –Sen pitää kertoa se pian, sillä aika loppuu, Maas sanoi ja tiivisti monen tunnot.
 Espanjan ulkoministeri  Josep Borrell  puolestaan sanoi, että EU on halukas käymään keskusteluja, jotta Britannia vakuuttuisi nykyisen erosopimuksen eduista. Hän korosti, että uuden sopimuksen tekeminen on mahdotonta.
 Britannian kannalta tilanne, jossa se haluaa lähteä mutta ei löydä ovea, on huono, Borrell tiivisti.
 "Ei painetta uuteen EU-huippukokoukseen"
 Britannian parlamentti haluaisi neuvotella uudestaan EU:n kanssa erityisesti Pohjois-Irlannin ja Irlannin välisen rajan kohtalosta.
 Brittiparlamentti äänesti tiistaina sen puolesta, niin sanotulle backstopille kehitetään "vaihtoehtoinen järjestely". Parlamentti ei kuitenkaan määritellyt, mikä tämä järjestely voisi olla.
 Backstopin tarkoitus on varmistaa, että Pohjois-Irlannin ja Irlannin välinen raja säilyy vapaana rajamuodollisuuksista.
 Theresa May sanoi keskiviikkona brittiparlamentissa käydyssä kiivaassa keskustelussa, että vaihtoehtoja rajakysymyksen ratkaisuun on useita, kuten takarajan asettaminen backstopille.
 EU-johtajat eivät kuitenkaan halua enää avata rajakysymystä enempää kuin mitään muutakaan sopimuksen osaa.
 Paineita uuden EU-huippukokouksen järjestämisestä ei ole, totesi Irlannin ulkoministeri  Simon Coveney .
 Pankit: eron lykkääntyminen todennäköistä
 Edes Britannian pankit eivät vaikuttaneet keskiviikkona tietävän, mitä ajatella Britannian EU-eron tilanteesta.
 Pankkien keskiviikkoisen analyysin mukaan riski sille, että Britannia lähtee EU:sta ilman sopimusta, on yhä pieni mutta kasvamassa. Sen sijaan pankit arvioivat, että EU-eron lykkääntyminen on entistä todennäköisempää.
 Lue myös:   Theresa May sai tuen brexit-sopimuksen muuttamiselle, EU tyrmäsi ajatuksen heti – Näin Britannian EU-ero etenee
 Yle seurasi Britannian parlamentin brexit-äänestystä: Ei EU-eroa ilman erosopimusta

Brexit-umpikujasta ei löydy ulospääsyä, ja EU-johtajien kärsivällisyys loppuu "Britannia haluaa lähteä mutta ei löydä ulko-ovea"


Summary: Lisätty todellisuus voi mullistaa mekaanikon työn lähitulevaisuudessa. Katso videolta, kuinka teknologia toimii toimittajan käsissä.

Tästä on kyse Lisätyn todellisuuden (AR) ja virtuaalitodellisuuden (VR) avulla mekaanikkoja voidaan opastaa tarkasti ja varmasti pitkänkin välimatkan päästä. Kainuun ammattiopisto ja Kajaanin ammattikorkeakoulu yhdistävät lisättyä todellisuutta ja virtuaalitodellisuutta myös opetukseen. Hankeessa on mukana myös paikallisia yrittäjiä.
 Kainuun ammattiopiston hallissa on vierekkäin suuri dieselmoottori ja taulutelevisio. Raskaan kaluston huollon kouluttaja  Ari Kananen  seisoo laitteiden vieressä, päässään scifimäinen laitepanta. Kyseessä on Realwear HMT1, tuttavallisemmin Hattrick-laite.
 Sen avulla Kananen voi auttaa maailman toisella puolella olevaa mekaanikkoa moottorin korjaamisessa. Laite ja ohjelmisto käyttävät hyväkseen virtuaalitodellisuutta (VR) ja lisättyä todellisuutta (AR).
 – Tätä tekniikkaa voidaan käyttää mekaanikkojen, korjaamopäälliköiden sekä työnjohtajien väliseen viestintään ja dokumentaatioon, Kananen sanoo.
 Hattrick-laitteistolla voi ottaa yhteyden maailman toisella puolen olevaan oppilaaseen ja kouluttaa tätä etänä.  Lucas Holm/Yle
 Pannan avulla käyttäjä näkee esimerkiksi tietokoneen näytön silmiensä edessä, vaikka henkilö itse seisoisi metsässä rikkinäisen metsäkoneen vierellä.
 Pannassa olevan kameran avulla metsäkoneen kimpussa työskentelevä mekaanikko voi ottaa edessä olevasta laitteesta kuvan, johon etäyhteyden päässä oleva henkilö voi tehdä merkintöjä. Kaikki nämä merkinnät näkyvät mekaanikon silmien edessä.
 – Kuin olisi vieressä ja osoittaisi sormella, että tuossa vika on, Kananen tiivistää.
 Lisättyä todellisuutta voi hyödyntää myös opetuksessa monilla eri tavoilla, sillä laitteet ja ohjelmistot ovat jo olemassa.
 Opit maailman toiselle puolelle
 Hattrick-pannan kautta jaettu data voidaan lähettää tabletteihin, älypuhelimiin tai vaikka luokan älytelevisioruudulle. Silloin opettaja voi pysyä koululla ja jakaa etäoppilaille virtuaalisesti kuvaa tai dataa. Toisaalta oppilas voi olla satojen, jopa tuhansien kilometrien päässä kiinnostavan asian äärellä, ja materiaali voidaan jakaa luokalle opetusmateriaalina.
 Mitä ovat AR ja VR? Virtual reality (VR) tarkoittaa virtuaalista todellisuutta, eli esimerkiksi virtuaalilaseilla silmien eteen tuotua keinotekoista ympäristöä. Augmented reality (AR) eli lisätty todellisuus tarkoittaa sitä, että esimerkiksi kännykän kameralla kuvattuun reaaliaikaiseen kuvaan on lisätty virtuaalista sisältöä.
 Lisätyn todellisuuden ja virtuaalitodellisuuden käyttö siis tehostaa opetusta ja lisää sen laatua, kun käytössä on entistä suurempi oppimisalue ja laitteisto. Se voi tulevaisuudessa olla hyödyksi useilla aloilla esimerkiksi ammattiin valmistavien näyttötöiden arvioinnissa.
 Hattrick-laitteella on onnistuneesti kokeiltu jo yhteyksiä muun muassa Equadoriin ja Australiaan. Yhteys pelaa lähes viiveettömästi ja maapallon toiselta puolelta onnistuttiin antamaan kännykän näytölle ohjeita.
 – Merkinnät kiinnittyvät ympäristöön ja niihin voi palata, vaikka ensin käyttäisi kameraa muualla, Ari Kananen kertoo.
 Tablettitietokoneen näytölle voi luoda 3D-mallinnoksen laitteesta, joka muuten voisi olla saavuttamattomissa.  Lucas Holm /Yle
 Teknologian hyödyntäminen on osa hanketta, jossa ovat mukana Kainuun ammattiopisto, Kajaanin Ammattikorkeakoulu, kainuulaisia yrityksiä ja koneenrakentajia. Hankkeessa halutaan kehittää toimiva, yksinkertainen ja monipuolinen tapa helpottaa mekaanikkojen työtä ja uudistaa opetusta.
 Teknologiaa voidaan käyttää useilla eri aloilla, mutta tämänhetkinen hanke keskittyy raskaan kaluston koulutukseen.
 Hankkeen puitteissa Kajaanin ammattikorkeakoulussa luodaan myös 3D-mallinnusta. 3D-mallit tuovat koneet ja koneiden osat kaikkien saataville. Malleja voidaan pyöritellä ja tutkia mobiililaitteilla ja tietokoneilla. Koulussa voidaan siis tutkia laitteistoja, joita ei ole varaa hankkia koulutustarkoituksiin.
 Mekaanikko ei ole "rasvapeikko"
 Raskaan kaluston huollon kouluttaja Ari Kanasen mukaan teknologian kehittymisessä suuri haaste on saada sekä opettajien, yrittäjien että opiskelijoidenkin mielikuvat muuttumaan. Enää työmailla ei heiluta vain ruuvimeisselien ja jakoavaimien kanssa.
 – Nykyajan mekaanikko ei ole enää mikään "rasvapeikko", vaan työ liittyy koko ajan enemmän sähköön ja elektroniikkaan. Tätä puolta pitäisi pystyä markkinoimaan myös nuorille, sillä osaavista raskaan kaluston mekaanikoista on jatkuvasti pulaa, Kananen sanoo.
 Näen, miten tätä teknologiaa voidaan käyttää hyödyksi käytännön tilanteissa.  Juha Merta
 Uuden teknologian siirtyminen käytäntöön vaatii hieman siirtymäaikaa, mutta sekä oppilaitosten että yritysten edustajat uskovat Hattrick-teknologian siirtyvän arkipäivään. Hanke valmistuu vuoden kuluttua, ja sen jälkeen tekniikkaa aletaan käyttää opetuksessa ja työelämässä.
 – Uskon, että tämä teknologia jalkautuu käytännön työhön hyvin nopeasti ja poikii muita konkreettisia asioita, Kananen sanoo.
 "Tulevaisuus on tässä"
 Hattrickin kaltaisten laitteistojen käyttö aivan tavallisen mekaanikon työssä ei välttämättä ole kaukana. Toimittajan testatessa laitetta kävi ilmi, että dieselmoottoreista tietämätönkin voi tehdä pieniä korjaus- ja mittaustöitä lisätyn todellisuuden avustuksella.
 On hyvin yksinkertaista ottaa ääniohjattavalla kameralla kuva moottorista ja sen jälkeen opettaja voi ympyröidä silmien eteen kuvasta löytyvät osan, jossa vika on. Tuntuu kuin opettaja olisi vierellä opastamassa.
 Lisätyn todellisuuden avulla amatöörikin voi korjata auton moottoria.  Lucas Holm / Yle
 Raskaan kaluston kanssa toimivat yrittäjät näkevät laitteessa suunnatonta potentiaalia: huoltoseisokit lyhentyvät, ongelmien täsmädiagnosointi nopeutuu ja kustannukset pysyvät alhaisina, kun mekaanikkojen matkustaminen vähenee.
 – Näen, miten tätä teknologiaa voidaan käyttää hyödyksi käytännön tilanteissa. Meillä on yksi yksikkö tällä hetkellä Afrikassa, ja laitteisto mahdollistaa meille yhteisen koulutuksen heidän kanssaan, Real Machineryn huoltopäällikkö  Juha Merta  sanoo.
 Sama teknologiaa voi käyttää monilla eri aloilla, esimerkiksi kirurgien kouluttamisessa. Silloin oikeat leikkaustilanteet voidaan tuoda oppilaiden nähtäville paikasta riippumatta. Kainuulaisen hankkeen tekijät uskovat, että AR ja VR ovat niin koulutuksen kuin työelämänkin uutta arkipäivää.
 – Tulevaisuus on tässä, Kananen sanoo.
 – Tuon minä allekirjoitan. Isoilla kirjaimilla, Juha Merta lisää.

"Kuin olisi vieressä ja osoittaisi sormella" – Kun auto hajoaa keskelle korpea, mekaanikko voi saada korjausohjeet silmille Australiasta


Summary: Eduskuntaryhmät veistivät lumiukkoja tempauksessa Pikkuparlamentin edessä.

Suomen Latu ja Eduskunnan urheilukerho haastoivat eduskuntaryhmät lumiukkotalkoisiin. Eduskuntaryhmien tehtävänä oli veistää lumiukot, jotka viestivät puolueiden eduskuntavaaliteemoista.
 Kristillisdemokraattien lumiukkoperhe kuvaa puolueen perhepolitiikkaa, vihreiden lumiukko on huolestunut ilmastonmuutoksesta ja perussuomalaisten lumiukko suorittaa poliisitehtäviä.
 – Kaikki puolueet vaalien alla puhuvat poliisien resursseista. Me emme ainoastaan puhu, vaan tulimme tänne tekemään yhden poliisin lisää, kansanedustaja  Ville Tavio  hehkuttaa perussuomalaisten poliisiukkoa.
 Keskustan eduskuntaryhmä lähti talkoisiin kovat piipussa. Lumiukon rakentamista ohjasi rakennusneuvos  Eero Reijonen , joka vastasi lumiukon kestävyyslaskelmista.
 Tempaukseen osallistuivat kaikki eduskuntaryhmät kansanedustaja  Paavo Väyrysen  tähtiliikettä lukuun ottamatta. Eduskuntaryhmien työn lopputuloksen näet artikkeliin upotetusta videosta.
 Tempaus on osa 2. helmikuuta alkavaa Suomen Ladun Ulkona kuin lumiukko -kampanjaa.
 Kampanjan tavoitteena on saada suomalaiset ulkoilemaan ja rakentamaan vähintään 10 000 lumiukkoa talven aikana.

Kansanedustajat ulkona kuin lumiukot – katso videolta, millaisia lumiluomuksia kansanedustajat veistivät


Summary: Talvehtivia joutsenia on Lapissa tällä hetkellä ainakin viidessä eri paikassa.

Lapin todennäköisesti tunnetuin joutsenten talvehtimispaikka löytyy Muoniosta. Jerisjärven Kutunivassa on sulapaikka, jossa on ollut joutsenia läpi talven jo ainakin seitsemänä vuonna peräkkäin. Tämän vuoden tammikuussa Kutunivassa on laskettu parhaimmillaan peräti 14 joutsenta.
 Pakkasta -33 astetta. Joutsenia se ei haittaa. Vesa Vaarama / Yle
 Kutuniva on mitä parhain paikka sekä joutsenille että niitä kuvaaville ihmisille.
 Jerisjärven vedet laskevat Kutunivan kautta viereiseen Törmäslompoloon. Nivassa on sen verran kova virtaus, että se ei jäädy koskaan umpeen. Lisäksi Jerisjärven lahti on siinä kohdassa juuri sopivan matala, että joutsenet yltävät helposti napsimaan pohjasta vesikasveja. Joutsenelle sopivaa noin metrin syvyistä vettä on isolla alueella, kun sulapaikka lauhemmilla keleillä laajenee.
 Huurun keskellä -33 asteen pakkasessa uivat joutsenet herättävät huomiota. Lintuasiantuntijoille tulee tämän tästä kyselyjä, pitäisikö lintuja lähteä pelastamaan. Vesa Vaaraama / Yle
 Ruoka ratkaisee selviämisen
 Joutsenten elinehto talviaikaan on, että ne löytävät sulapaikan vesistöstä. Jos sula jäätyy kiinni, lintujen pitää etsiä uusi ravintola itselleen.
 Joutsen syö pohjasta vesikasveja. Sopivan rehevät vesistöt ovat niille parhaita paikkoja, koska yksi lintu syö päivässä noin kilon kasviksia. Joutsenet syövät myös vedessä eläviä äyriäisiä, nilviäisiä ja hyonteisiä.
 Ravinto on talvella suuremmassa roolissa lintujen selviämiselle kuin lämpötila.
 – Ruokaa kun on niin kyllä joutsen pärjää, vakuuttaa Lapin lintutieteellisen yhdistyksen puheenjohtaja Ismo Kreivi.
 Kutunivan sulapaikassa on ilmeisesti hyvin ruokaa myös koskikaralle. Paikalla sukeltelee joutsenten joukossa useita yksilöitä. Vesa Vaarama / Yle
 Joutsenet myös oppivat, missä ruokaa on saatavilla tasaiseen tahtiin pitkin talvea. On hyvin mahdollista, että Kutunivan joutsenet ovat pitkälti yhtä ”perhettä”. Eli alkujaan paikassa olisi alkanut talvehtia joutsenpariskunta, jonka poikaset ovat oppineet paikan ja näin talvehtimisperinne etenisi sukupolvesta toiseen.
 – Siinä ehkä joku pesue on päättänyt talvehtia vuodesta toiseen ja tuovat siihen uudet poikaset. Siinä on aina osa nuoria lintuja. Tammikuun puolivälissä siinä oli kymmenen aikuista ja neljä nuorta joutsenta, sanoo biologian lehtori ja lintuharrastaja Pirkka Aalto.
 Untuva on hyvä talviasu
 Joutsenelle pakkanen ei ole mikään ongelma. Niillähän on hyvin eristävä untuva-alusasu päällä koko ajan. Ja jalkojenkin verenkierto on sellainen, että ne eivät helposti palellu.
 Joutsen on hyvin soputunut kylmiin olosuhteisiin. Untuvat pitävät kehon lämpimänä ja jalkojen verenkierto on sellainen, että ne eivät jäädy. Vesa Vaarama
 – Ne on sopeutuneet aika kylmäänkin ilmanalaan. Joutsenilla, niin kuin monilla muillakin linnuilla, on rasvarauhanen ja sillä rasvalla ne sukivat höyhenet. Sen ansiosta höyhenpeite pitää hyvin vettä ja suojaa alla olevaa untuvapeitettä, joka hoitaa lämmityksen. Kyllä niillä lämpöä riittää, koska höyhenet ja untuvat ovat niin hyvät, sanoo Lapin lintutieteellisen yhdistyksen puheenjohtaja Ismo Kreivi.
 Joutsenen poikanen on surkean näköinen kyhjöttäessään pakkasessa. Se kuitenkin pärjää paremmin kuin arvaisikaan. Vesa Vaarama / Yle
 Joutsenten sopeutuminen kylmään näkyy myös siinä, että viimeiset muuttajat lähtevät Lapista joulukuun alussa ja ensimmäiset tulevat takaisin jo maaliskuulla. Se, että osa pysyy pohjoisessa myös ne muutamat synkimmät talvikuukaudet, ei lintuasiantuntijoiden mielestä ole mitenkään ihmeellistä.
 – Nyt eletään kuitenkin jo tammikuun loppua. Eihän tästä ole pitkä aika enää, kun joutsenten muutto alkaa. Ensimmäiset tulevat takaisin varmasti jo tuossa maaliskuun lopulla, Ismo Kreivi sanoo.
 Eivät arkaile ihmisiä
 Kutunivan sula on varmasti helpoin paikka Lapissa päästä näkemään ja kuvaamaan joutsenia talvella. Pallaksentie ylittää salmen, jonka yläpuolella joutsenet majailevat. Läheisellä P-paikalla on kevään hiihtosesonkina välillä tungosta, kun ihmiset haluavat kuvata joutsenia talven keskellä.
 Kutunivan joutsenia on helppo kuvata. Autolla pääsee aivan viereen eivätkä joutsenet arkaile kuvaajia. Vesa Vaarama / Yle
 Joutsenet ovat sen verran tottuneet ihmisiin, että niitä pääsee helposti kymmenen metrin päähän ja usein vieläkin lähemmäs.
 Paikalla tulee myös helposti vaaratilanteita. Kapealla sillalla on usein kuvaajia ja toisinaan turistit pysäyttävät autonsa keskelle siltaa. Pallaksen suunnasta ennen siltaa on kiverä mutka eli näkyvyys on heikko. ELY-keskus onkin kiinnittänyt sillan kaiteisiin varoituskyltit monella eri kielellä, että ihmiset ymmärtäisivät seisovansa yleisellä tiellä.

Joutsen ei hätkähdä edes paukkupakkasia – Lapissa on talvehtijoita jopa Utsjoella asti