Summary: Näyttelijää syytettiin kahden alaikäisen tytön seksuaalisesta ahdistelusta.

Kihlakunnansyyttäjä  Kaisa Hallenberg-Roine  on tyytymätön näyttelijä  Aku Hirviniemen  saamaan vapauttavaan tuomioon kahdesta epäillystä seksuaalisesta ahdistelusta. Syyttäjä valittaa tuomiosta hovioikeuteen.
 Salpausselän syyttäjänvirasto tiedotti asiasta tänään keskiviikkona.
 Hirviniemeä syytettiin kahden 17-vuotiaan tytön seksuaalisesta ahdistelusta. Kanta-Hämeen käräjäoikeus vapautti näyttelijän  kaikista syytteistä viime viikolla . Syyttäjä vaati Hirviniemelle vähintään 50 päiväsakon rangaistusta.
 Syyttäjän mukaan humalainen Hirviniemi kutsui kadulla yöllä tapaamansa tytöt kotiinsa, jossa hän ahdisteli heitä.
 Käräjäoikeuden tuomiossa todetaan, että Hirviniemi kyllä kosketteli tyttöjä muun muassa paidan alta alaselästä ja takapuolesta. Oikeuden mukaan teot eivät kuitenkaan loukanneet asianomistajien seksuaalista itsemääräämisoikeutta, eivätkä ne täyttäneet seksuaalisen ahdistelun tunnusmerkistöä.

Syyttäjä valittaa Aku Hirviniemen vapauttavasta tuomiosta hovioikeuteen


Summary: Hyvinkäällä etsitään Aalto-yliopiston mystisesti kadonnutta opetussatelliittia.

Aalto-yliopiston Kitsat-opetussatelliitti laukaistiin eilen tiistaina menestyksekkäästi kohti stratosfääriä Tuorlan tiedekeskuksessa Turun lähistöllä. Lähtölaukaisu tehtiin yhdessä Steam-kesäkoulun kahdeksasluokkalaisten kanssa.
 Paikannustietojen mukaan satelliitti laskeutui suunnitellusti Hyvinkään eteläpuolelle punavihreän laskuvarjon varassa. Tiedetoimittaja  Jari Mäkisen  johtama ryhmä ei kuitenkaan ole vielä löytänyt satelliittia.
 – Meillä oli koordinaatit tiedossa, mutta laskeutumispaikalta ei löytynyt mitään. Ehkä joku koiranulkoiluttaja on napannut sen sieltä parempaan talteen, Mäkinen pohtii.
 Laukaisussa satelliitti lähetettiin heliumpallolla ja vaijerilla noin 50 metrin korkeuteen, minkä jälkeen vaijeri katkaistiin ja heliumpallo nosti Kitsatin arviolta 35 kilometrin korkeuteen. Lento päättyi, kun pallo halkesi noin kahden tunnin kulutta lentoon lähdöstä.
 Kitsat-hankkeen tietojen mukaan putoamispaikka sijaitsee Kolmostien länsipuolella Nopontien ja Alanopontien risteyksessä. Alueella on omakotitaloja ja metsäalue, jota on etsinnöissä syynätty kopterikameralla. On nimittäin myös mahdollista, että paikannuslaitteessa on ollut heittoa.
 Kameralla varustettu opetussatelliitti
 Tiistaisen lennon oli tarkoitus testata Kitsatin toimintaa stratosfäärissä, jossa olosuhteet ovat lähes samanlaiset kuin avaruudessa.
 Kitsat-satelliitti Aalto-yliopiston Kitsat-opetussatelliitin ja siihen kuuluvan yksinkertaisen tietokoneeseen kiinnitetyn maa-aseman avulla voidaan harjoitella ja simuloida satelliitin operointia, sellaisen testaamista ja tehdä yksinkertaisia tutkimuslentoja. Kitsatin tekemisessä on käytetty edullisia, käytännössä kaupan hyllyltä saatavia osia. Tavoitteena on ollut kehittää laite, joka mahdollistaa avaruustekniikan käytännönläheisen opettelun paikasta riippumatta.
 Rakenteeltaan Kitsat on samanlainen kuin viime vuonna avaruuteen toimitettu Suomi 100 -satelliitti. Mukana satelliitissa on kamera sekä sensoreita, jotka voivat mitata myös ilmanpainetta ja ilman laatua – asioita, joita avaruuden tyhjyydessä ei kannata mitata, mutta ilmakehässä ovat varsin kiinnostavia.
 Jari Mäkinen toivoo, että satelliitti löytää takaisin Kitsat-ryhmän luokse, jotta sen ottamat kuvat stratosfääristä saadaan talteen. Mäkisen mukaan stratosfäärissä otetut kuvat ovat erityisen upeita: taivas on avaruudellisen musta ja horisontti kaareutunut.
 – Jos jollakulla on Hyvinkään seudulla ylimääräinen, eilen taivaalta pudonnut satelliitti, olisimme hyvin kiitollisia, jos saisimme sen takaisin.

Suomalaissatelliitin tyly kohtalo – putosi taivaalta ja katosi: "Ehkä joku koiranulkoiluttaja nappasi sen parempaan talteen"


Summary: Opiskelijoiden asuntorumba käy kohta kuumana. Heti pääsykoetulosten jälkeen täytyy toimia salamana.

Lähihoitajaksi opiskelevan  Selja Aaltosen  ikkunasta näkyy kesäisen kimalteleva meri. Helsingin keskustan Jätkäsaaressa uudessa opiskelija-asunnossa hän on asunut kaksi vuotta.
 Kahden huoneen kimppa-asunnossa hänelle tulee vuokraksi 451 euroa kuussa, joten sen saa katettua kokonaan opinto- ja asumistuella.
 Aaltosen mielipide kimppa-asumisesta on selkeä.
 – Se on loistava keksintö.
 Melko harva tuntuu olevan samaa mieltä.
 Siisteyskäsityksen on hyvä olla samassa jamassa kämppiksen kanssa, sanoo Selja Aaltonen. Esa Syväkuru / Yle
 Helsingin opiskelijoiden asuntosäätiön (Hoas) asunnoista yhä pienempi osa on solu- tai kimppa-asumista.
 Viime vuosina Hoasin opiskelija-asuntoa hakevista selvä enemmistö, noin 70 prosenttia on halunnut yksiön.
 Antti Parviala / Yle
 Kaikki toiveet eivät voi täyttyä, sillä Hoasin asunnoista yksiöitä on noin 25 prosenttia, soluasuntoja 30 prosenttia, kämppisasuntoja viisi prosenttia ja kaksioita tai siitä suurempia 40 prosenttia.
 Antti Parviala / Yle
 Solu- ja kämppisasunnon ero on oikeastaan vain se, että kämppisasunnossa vuokralainen voi itse vaikuttaa siihen, kuka tulee kämppäkaveriksi.
 Soluasumisessa muiden asukkaiden valintaan ei voi juuri vaikuttaa. Molemmissa yhteisasumisen muodoissa makuuhuone on oma, mutta keittiö ja vessa yhteinen.
 Kämppis-tinder ja 14 kysymystä
 Selja Aaltonenkin täytti omat tietonsa Hoasin kämppishakuun eli Hoasmatch-nettipalveluun.
 Siinä vastataan neljääntoista kysymykseen omista elintavoista. Omat mieltymykset asetetaan viiden pykälän asteikolle.
 Kysymyksillä määritellään elintapojen monet ulottuvuudet, esimerkiksi se oletko kasvis- vai lihansyöjä, urheilija vai sohvaperuna tai kestätkö sotkua ja niin edelleen.
 "Oot tärkeä"
 Aaltonen löysi nettipalvelun tuloksena viisi sopivaa kämppisehdokasta.
 Tosin se ei auttanut, sillä Hoas oli jo ehtinyt vuokrata viereisen huoneen Länsi-Suomesta Helsinkiin muuttaneelle lukiolaiselle.
 No, ei se mitään, Aaltonen tuumasi.
 Yhteiselämä oli kyllä alkuun hiukan vaisua, mutta kääntyi ennen pitkää ystävyydeksi. Nyt tarralaput viestittävät yhteisasunnon kannustavaa ilmapiiriä.
 Vähän vinossa olevassa "Selja-kämppiksen" sisäoveen liimaamassa lapussa lukee, että "oot tärkeä".
 Tässä yhteisasunnossa omien huoneiden ovet pidetään auki.  Esa Syväkuru / Yle
 – Ainakin on kaveri, jolle voi pölöttää päivän kuulumiset, kun tulee töistä. Me siivotaan yhdessä ja pidetään siivousbileitä, ja tehdään ruokaa. Ei täydy olla yksin, Aaltonen listaa yhteisasumisen etuja.
 Hoas toivoo lisää kimppa-asumista
 Myös Hoas:n toimitusjohtaja  Matti Tarhio  hehkuttaa kimppa-asumisen hyvä puolia. Hoas auttoi tämänkin jutun haastateltavan hakemisessa, mutta asuntojen kysyntää ei voi muuksi muuttaa. Säätiön uudesta rakentamisesta 80 prosenttia on yksiöitä.
 Heikon kysynnän takia Hoas on päätynyt jopa purkamaan kolme soluasuntotaloa Vantaan Kulomäessä.
 Soluasuntoja myös muutetaan yksiöiksi, mutta silloin edellytyksenä on, että matka-aika opiskelupaikalle jää alle 30 minuuttiin, muuten kohde ei kiinnosta opiskelijoita.
 – Yksin asumisen trendi on nyt hyvin vahva. Kimppa-asuminen on kuitenkin yhteisöllistä. Siinä ei joudu kokemaan yksinäisyyttä. Myös asumiskustannukset ovat merkittävästi edullisemmat.
 Kaikki harkitussa järjestyksessä.  Esa Syväkuru / Yle
 Tarhio laskee, että yksiöön verrattuna solu- ja kämppisasumisen hinta jää keskimäärin noin puoleen.
 Häntä harmittaa, että somessa kaikkein huonoimmat kokemukset soluasumisesta luovat turhaa epäluuloa.
 Hoas:n toimitusjohtaja Matti Tarhion mielestä yhteisasuminen tuo sosiaalista turvaa. Lisäksi se on puolet halvempaa kuin yksin asuminen.  Esa Syväkuru / Yle
 – Soluasuminen on mainettaan paljon parempaa. Kimppa-asuminen voi olla elämän hienointa aikaa.
 Hoasilla on nyt lähes 10 000 asuntoa ja tavoitteena on, että tulevina vuosina uuden rakentamista jatketaan viiden sadan asunnon vauhdilla.
 Ympärivuotinen asumistuki lisää yksiöiden kysyntää
 Yksiöiden suosiota on Tarhion mukaan vahvistamassa opiskelijoiden asumistuen muutos.
 Toissa vuonna opiskelijat siirrettiin yleisen asumistuen piiriin. Käytännössä asumiseen myönnetyn tuen määrä muuttui kokovuotiseksi ja nousi suurella joukolla opiskelijoita.
 Tarhio muistuttaa, että asumisen hinnalla on kauaskantoisia seurauksia.
 – Meillä hinnat ovat keskimäärin 36 prosenttia vapaita markkinoita halvemmat. Vuokran voi kattaa tuilla, jolloin töissä ei ole pakko käydä. Se nopeuttaa valmistumista.
 Kohta on kiire
 Tarhion ei ehkä täytyisi kehua Hoasin edullisella vuokratasolla, sillä kohta asuntojen kysyntä räjähtää joka tapauksessa.
 Ammattikorkeakoulujen pääsykoetulokset saadaan kesäkuun puolivälin aikaan ja yliopistojen tulokset kesäkuun lopulla.
 Suunnilleen samanlainen käsitys siisteystasosta helpottaa yhteisasumista.  Esa Syväkuru / Yle
 Silloin tulee kiire.
 – Tärkeää on jättää asuntohakemus saman tien. Heinäkuun lopussa alkaa olla jo myöhäistä reagoida.
 Tarhiolla on toinenkin vinkki tuleville opiskelijoille.
 – Asumistoiveiden kannattaa olla realistisia. Jos rajaa toiveet liian tiukasti, me emme pysty tarjoamaan mitään asuntoa.
 Lue lisää:
 Innostunut, stressaantunut, kyyninen vai uupunut opiskelija – Testaa kuka sinä näistä olet
 Opiskelijat tekivät opiskelijasimulaattorin – Pelin avulla voi testata, millaista on elää opiskelijan elämää ja miten Kela hiostaa

Opiskelijat kammoavat nykyään kimppa-asumista – Mutta Selja Aaltosen tarina kertoo muuta: Yhteiselo kasvoi kannustavaksi ystävyydeksi


Summary: Vuosihuollot valmistuivat  Eurajoella myöhään tiistai-iltana.

Olkiluoto ykkönen liitettiin tiistai-iltana klo 22.46 jälleen sähköntuotantoon vuosihuollon jälkeen. Laitosyksikössä oli tänä vuonna vuorossa polttoaineenvaihtoseisokki.
 Olkiluoto kakkosessa tehtiin Teollisuuden Voiman mukaan mittavampia huoltotöitä.
 Vuosihuollot kestivät yhteensä noin kuusi viikkoa.
 Vuosihuoltoja teki TVO:n oman väen lisäksi useita satoja työntekijöitä yhtiön yhteistyökumppaniyrityksistä.

Ydinvoimalan vuosihuollot päättyivät – Olkiluoto ykkönen liitettiin takaisin sähköntuotantoon


Summary: Afrikkalainen sikarutto ei tartu ihmiseen, vaikka hän söisi viruksen saastuttamaa makkaraa, mutta taloudellisesti pandemia on valtava kriisi. Suomikaan ei voi tuudittautua turvallisuudentunteeseen.

Kiinalaista sikaa yskitti, eikä sille maistunut ruoka. Pian se oli kuumeinen, oksenteli ja ripuloi. Sitten se kuoli.
 Elettiin viime elokuun ensimmäistä päivää shenyangilaisella maatilalla Itä-Kiinassa. Afrikkalainen sikarutto oli loikannut maahan, jossa kasvatetaan lähes puolet maailman sioista.
 Äärimmäisen herkästi leviävä virustauti on sen jälkeen pakottanut kiinalaiset hävittämään miljoonia sikoja. Tutkijat ovat arvioineet, että tämän vuoden loppuun mennessä niitä on ainakin viidennes vähemmän kuin ennen kriisiä.
 Afrikasta Kaukasuksen kautta maailmalle lähtenyt virus oli jo aiemmin levinnyt Venäjälle ja itäiseen Keski-Eurooppaan. Viime kuukausina tauti on sairastuttanut sikoja Kiinan naapurustossa, muun muassa Vietnamissa ja Kambodžassa.
 Japanissa, Etelä-Koreassa ja Australiassa virusta on löydetty Kiinasta tuoduissa sianlihatuotteissa. Ilman äärimmäistä huolellisuutta ne voivat olla sikatiloille tartuntalähde.
 Moni kommentoija on nostanut kädet pystyyn ja todennut, ettei maailman kaikkein aikojen suurin eläintautipandemia ole enää hillittävissä. Hoitoa tai rokotetta tautiin ei ole.
 Mikko Airikka / Yle
 Afrikkalainen sikarutto on nimensä mukaisesti kotoisin Afrikasta. Adjektiivi erottaa taudin toisesta sikojen virustaudista, jota suomeksi kutsutaan vain sikarutoksi, englanniksi toisinaan sikakoleraksi.
 Sekään ei ole maailmasta kadonnut, ja etenkin nuorille sioille tartunta on varma kuolemantuomio, mutta virus on saatu paremmin kuriin kuin afrikkalaisen sikaruton aiheuttaja.
 Kuolleisuus on 40–80 prosenttia
 Afrikkalainen sikarutto pysyi 1950-luvulle asti Afrikassa.
 – Se on ollut endeemisenä siellä 1900-luvun alusta. Se on pysynyt hengissä villisikapopulaatiossa, pahkasioissa. Ne ovat tiettyyn pisteeseen asti vastustuskykyisiä eli kaikki eivät kuole, vaikka saisivat tartunnan, kertoo tuotantoeläinlääketieteen professori  Mari Heinonen  Helsingin ylipistosta.
 Jos virus on ärhäkästä päästä, henki lähtee villisialtakin, ei vain tuotantoeläimiltä.
 – Kuolleisuus on tyypillisesti 40–80 prosenttia. Lähes kaikki tartunnan saaneet siat saattavat kuolla, mutta voi olla myös kantoja, joiden virulenssi on paljon heikompi, Heinonen kertoo.
 Heikoin virulenssi eli tartuttamiskyky ei välttämättä ole hyvä uutinen sikatilalle. Silloin tauti voi tulla hiipien ja päästä leviämään edelleen, ennen kuin se diagnosoidaan. Silloin ei välttämättä osata ottaa heti oikeita näytteitä, Heinonen sanoo.
 – Itämisaika on muutamasta päivästä kolmeen viikkoon. Siinä ehtii tapahtua paljon, eläimiä ehditään viemään eteenpäin, ennen kuin tauti havaitaan.
 Ei hoitoa, ei rokotetta
 Ilman hoitoa ja rokotetta keinot afrikkalaista sikaruttoa vastaan ovat vähissä. Jos tautia löytyy, niin sitten saneerataan, Heinonen summaa.
 Suomeksi se tarkoittaa, että tilan kaikki siat tapetaan ja pidetään tarkasti huolta siitä, ettei mitään jätettä pääse kulkeutumaan muualle.
 Rokotetta kyllä on pyritty kehittämään jo vuosikymmeniä.
 – Tällä hetkellä tehdään tosi paljon tutkimusta. Siihen panostetaan aivan hirvittäviä summia. Mutta ilmeisesti viruksesta ei tiedetä vieläkään tarpeeksi, että pystyttäisiin saamaan aikaan rokote, joka toimii, Mari Heinonen arvelee.
 Hongkongin villisiat ovat siirtyneet yhä enemmän metsistä kaupunkeihin. Villisika on afrikkalaista sikaruttoa aiheuttavalle virukselle luontainen isäntäeläin. Taudin todettiin vastikään levinneen myös Hongkongiin.  Jerome Favre / EPA-EFE
 Tutkimusten mukaan afrikkalaista sikaruttoa voivat levittää villisikojen lisäksi myös punkit. Punkki saattaa olla väli-isäntänä, mutta enemmäkseen virus ilmeisesti kuitenkin on sikojen itsensä levittämä, sanoo Mari Heinonen.
 Jos virusta kuvaisi ihmisen ominaisuuksilla, päällimmäinen olisi tavaton elämänhalu. Virus säilyy pitkään hengissä ilman elävää isäntää.
 – Se säilyy kuukausikaupalla sianlihassa, eritteissä ja raadoissa. Jos villisikapopulaatiossa on afrikkalaista sikaruttoa ja villisika kuolee siihen, se pystyy vielä kuolemansa jälkeen tartuttamaan tosi monia muita, jotka siellä metsässä kulkevat ja tonkivat, Heinonen kertoo.
 Itärajan villisiat ovat riski Suomelle
 Läntisessä Euroopassa afrikkalaista sikaruttoa on todettu vain Italiassa Sardinian saaren villisioissa sekä Belgiassa. Siitä tuli tartuntakartalla punainen viime syksynä, kun virus löytyi kahdesta villisiasta. Villisioilla virusta on myös aivan Suomen tuntumassa, niin Venäjällä kuin Virossa.
 Villisikakanta kasvoi Suomessakin vielä viime vuonna, mutta  kääntyi talvella laskuun .
 – Emme tiedä, onko meillä tällä hetkellä positiivisia villisikoja. Yhtään ei ole vielä onneksi löytynyt, mutta riski on aina olemassa, koska virus on villisioissa niin lähellä itärajan takana, Mari Heinonen sanoo.
 Venäläisten villisikojen torjumiseksi Suomessa on harkittu jopa  500 kilometrin panssariverkkoaitaa rajalle .
 Likaiset työvaatteet levittävät virusta
 Villisika levittää afrikkalaista sikaruttoa, mutta sen kasvamisesta nykyisenlaiseksi pandemiaksi ihminen voi syyttää itseään. Ihmisen avulla virus on levinnyt todella tehokkaasti, Heinonen vahvistaa.
 Tärkein asia taudin nujertamisessa on tieto, hän sanoo.
 Ihmisille on kerrottava, että kengänpohjiin tarttunut uloste, veri tai virtsa levittää virusta helposti lähitiloilla, ja autonrenkaassa tartunta on hujauksessa satojenkin kilometrien päässä, jossa se voi päätyä sikojen ravintoon tai juomaveteen.
 YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön  FAO:n viimekuisen raportin  mukaan afrikkalaisen sikaruton tartunnoista Kiinan maatiloilla 46 prosenttia johtuu desinfioimattomista työvaatteista ja kulkuneuvoista, 34 prosenttia jätteitä sisältävästä ravinnosta ja 19 prosenttia elävien sikojen kuljetuksista.
 Kiinalaiset vartijat ryhtyivät levittämään desifiointiainetta viime talvena Pekingin laitamilla, kun siellä sijaitsevalla tilalla oli havaittu afrikkalaista sikaruttoa.  Wu Hong / EPA-EFE
 Kiinassa ei ole annettu tarpeeksi valistusta viruksen vakavuudesta tai siitä ei välitetä, Mari Heinonen epäilee. Taudin kitkemistä vaikeuttaa se, että Kiinassa on paljon pienehköjä tiloja. Puolella sikatiloista on alle 500 eläintä.
 – Kun esimerkiksi jollakin pikkukylällä tuottaja havaitsee, että siat rupeavat kuolemaan, hän saattaa viedä vielä elävät sikansa äkkiä naapurikylään teurastettaviksi, koska hän saa niistä vielä maksun.
 Hän ei välttämättä tiedä, että kyseessä on aivan uudenlainen tauti, jota ei saa missään nimessä levittää.
 – Mutta onhan se yksittäiselle pientuottajalle aivan hirveä tragedia, kun häneltä menee koko karja monttuun, Heinonen myöntää.
 Tarkkuus on valttia
 Entä Suomessa? Ovatko sikatilat täällä turvassa, jos villisiat saadaan pysymään kurissa? Heinosen mukaan tieto ja tarkkuus ovat valttia myös täällä, jotta virus ei pääse livahtamaan ulkomaantuliaisten mukana sikalaan.
 – Nykyisinhän on hyvin yleistä, että isoissa yksiköissä on ulkomaisia työntekijöitä. Kun he käyvät kotimassaan, heillä saattaa olla vaikkapa meetvurstia tuomisina ja he tekevät voileipiä siitä. Jokin niistä saattaa lipsahtaa sialle, Heinonen sanoo.
 Virus säilyy meetvurstissa tai muussa lihatuotteessa erittäin hyvin, ja ihminen voi olla taudin levittäjä, vaikka ei ikinä sikalassa kävisikään.
 – Kuka tahansa voi tuoda taudin heittämällä ulkomailta tuodun makkaranpätkän metsään, josta villisika saattaa sen löytää ja saada tartunnan.
 Sianlihakauppaa Hanoissa Vietnamissa toukokuussa. Sikarutto ylsi myös Vietnamiin alkuvuonna. Arviolta viisi prosenttia maan sikakannasta on jouduttu hävittämään tartuntojen takia.  Luong Thai Linh / EPA-EFE
 Yksikin tartunta on liikaa
 Villisikojen raadot ja sikojen eritteet eivät siis ole ainoita, joissa viruksen on todettu pysyvän hengissä useita kuukausia. Pakastetussa lihatuotteessa viruksia voi olla vielä vuosienkin päästä.
 Suomen viranomaiset vetoavat matkalaisiin, jotta he jättäisivät villisianlihasta valmistetut tuotteet tuomatta Virosta. Venäjältä niin villisianlihan kuin muiden lihatuotteiden yksityinen tuonti on suorastaan laitonta.
 Ihmisten henkeä ja terveyttä sillä ei suojella, sillä afrikkalainen sikarutto ei tartu ihmiseen tai mihinkään muuhun eläimeen. Yhdestä ainoastakin tartunnasta voi kuitenkin joutua kärsimään koko kansantalous.
 – Kaiken kirjallisuuden perusteella tällä hetkellä ollaan sitä mieltä, että se on ihan täysin sikojen tauti, ja jos sitä lihassa on, niin ihminen voi rauhassa syödä sitä. Taloudellisesti tämä on kuitenkin valtava juttu, sanoo professori Mari Heinonen.
 Jos Suomesta löytyy yksikin afrikkalaiseen sikaruttoon kuollut villisika, sianlihatuotteiden vientikaupalta menevät rajat kiinni, hän varoittaa.

Eväsleivän meetvurstisiivu voisi tuoda maailman pahimman eläintautipandemian myös Suomeen – Onko rajusti leviävä sikarutto pysäytettävissä?


Summary: Pääministeri Theresa Mayn seuraajaksi pyrkii yhteensä kymmenen ehdokasta.

Britannian entinen ulkoministeri  Boris Johnson  avaa tänään puheenjohtajakampanjansa. Tiedotustilaisuuden voi katsoa Yle Areenassa kello 13.
 Yhteensä ehdokkaita konservatiivien johtajaksi  on ilmoittautunut kymmenen .
 Uudesta puheenjohtajasta tulee myös Britannian pääministeri.  Theresa May  jatkaa virkaatekevänä pääministerinä, kunnes seuraaja on saatu valittua heinäkuun lopulla.
 Johnsonia ja ympäristö- ja maatalousministeriä  Michael Govea  pidetään ennakkosuosikkeina. Myös nykyisen ulkoministerin  Jeremy Huntin  nimi on noussut esille vahvana ehdokkaana puheenjohtajaspekulaatioissa.

Konservatiivipuolueen ennakkosuosikki Boris Johnson avaa kampanjansa – Yle näyttää tiedotustilaisuuden kello 13


Summary: Raiskaus määriteltäisiin suostumuksen puutteen kautta.

Raiskauslainsäädännön muutokseen tähtäävä Suostumus2018-kansalaisaloite on luovutettu eduskunnalle.
 Aloite keräsi joulukuun alkuun mennessä yli 55 000 allekirjoitusta. Kansalaisaloitteen tavoitteena oli raiskauksen määrittely rikoslaissa suostumuksen puutteen, ei käytetyn väkivallan tai sillä uhkaamisen kautta. Kampanjaa veti sittemmin kansanedustajaksi valittu  Iiris Suomela  (vihr.)
 Uuteen hallitusohjelmaan on jo kirjattu raiskauslain muuttaminen siten, että lähtökohtana on koskemattomuus ja seksuaalinen itsemääräämisoikeus.
 – Me haluamme varmistaa, että jokaisen oikeus päättää omasta kehostaan turvataan uudistuksen myötä täysimääräisesti. Kun aloimme tekemään Suostumus-kampanjaa, en olisi uskonut, että aloitteen tavoitteet kirjataan hallitusohjelmaan 1,5 vuotta myöhemmin, sanoi Suomela tiedotteessa.

Raiskauslain muutokseen pyrkivä Suostumus2018-kansalaisaloite luovutettiin eduskunnalle


Summary: Vesipuistojen tulisi tehdä erilaisista vaaratilanteista ilmoitus Tukesille, mutta valtaosa tapauksista jää todennäköisesti ilmoittamatta.

Vesiliukumäkeä pitkin kiitää rengas, jonka kyydissä on kaksi aikuista. Vauhti kasvaa liian kovaksi, sillä aikuisilla on liian paljon painoa. Liukumäen loppuosassa on ylämäki, jonka tarkoitus on hiljentää vauhtia ennen veteen tuloa. Renkaan vauhti on kuitenkin niin kova, että ylämäkeen tullessaan he lentävät renkaan kyydistä ja iskeytyvät mäkeen.
 Tässä on yksi esimerkki viime kesänä kotimaisissa ulkovesipuistoissa sattuneista onnettomuuksista.
 Vesipuistojen turvallisuutta valvovalle Tukesille ilmoitettiin viime kesänä kolme vakavampaa onnettomuutta. Ne kaikki sattuivat vesiliukumäissä ja johtuivat asiakkaiden sääntörikkeistä.
 Onnettomuuksista kaksi johtui siitä, että aikuiset ihmiset eivät noudattaneet sääntöjä. Yhdessä lapsi pääsi menemään vesiliukumäkeen liian aikaisin ja törmäsi toiseen laskijaan. Onnettomuuksista selvittiin eriasteisilla ruhjeilla.
 Maailmalta on kuultu uutisia myös kuolemaan johtaneista onnettomuuksista.
 Turkissa viisi kuollut sähköiskuun vesipuistossa – uhrien joukossa kolme lasta
 Maailman korkein vesiliukumäki tuhotaan lapsen kuoltua
 Toistuvista rikkeistä seuraa puistosta poistaminen
 Kuluttajapalvelujen turvallisuutta Tukesissa valvova  Konsta Kulmala  sanoo, että kotimaisten vesipuistojen suurin tuvallisuusuhka aiheutuu sääntöjä piittaamattomista asiakkaista.
 Kalajoen Jukuparkin puistonjohtaja  Stephan Kristiansson  ja Puuharyhmä Oyj:n varatoimitusjohtaja  Petteri Järvenpää  vahvistavat asian. Puuharyhmään kuuluvat Serena, Puuhamaa, Tropiclandia ja Visulahti.
 Järvenpään mukaan esimerkiksi Serenasta joudutaan joka kesä poistamaan asiakkaita, jotka eivät noudata sääntöjä ja ovat vaaraksi. Tapaukset ovat kuitenkin yksittäisiä ja harvinaisia.
 Vesiliukumäkien turvallisuusohjeet uusitaan ennen Jukuparkin avaamista. Marko Väänänen / Yle
 Yleensä vaaraa aiheuttavat ovat 13-27-vuotiaita poikia ja poikaryhmiä, joilla ei ole vanhempia mukana, Järvenpää kertoo.
 Kristianssonin mukaan Kalajoella asiakkaat ovat pääosin lapsiperheitä ja vakavat rikkeet ovat harvinaisia. Yleensä riittää, että väärästä toiminnasta huomautetaan kerran.
 Kristianssonin mukaan lasten vanhemmat voisivat kuitenkin ohjeistaa jälkikasvuaan paremmin ja myös valvoa heitä.
 – Esimerkiksi 3-vuotiaat ovat todella nopeita ja ehtivät kauas, jos vanhemman katse jää kännykkään.
 Myös Järvenpää muistuttaa, että vastuuta lasten valvonnasta ei voi siirtää henkilökunnalle.
 Kalajoen Jukuparkissa uinninvalvojia on sekä allasalueilla että liukumäissä pitämässä vahtia.
 Uinninvalvojana työskentelevä Jemina Alavesa kertoo, että suurimmaksi osaksi mäissä käyttäydytään hyvin, mutta aina on sellaisiakin, jotka eivät tottele.
 – Heitä joudutaan erikseen huomauttamaan säännöistä.
 Ylipainoa on vaikea valvoa
 Vesipuistojen vesiliukumäet on merkitty opaskyltein ja niissä kerrotaan esimerkiksi, kuinka mäestä tulisi laskea, kuinka monta henkilöä voi olla yhtä aikaa ja mikä on laskijoiden enimmäispainoraja.
 Esimerkiksi Kalajoella painoraja vaihtelee 90–150 kilogramman välillä.
 Vahinkoja voi sattua esimerkiksi silloin, kun painoa on liikaa. Vauhti voi kasvaa liian kovaksi ja esimerkiksi renkaan kyydistä voi pudota.
 – Yli laidan kenenkään ei kuitenkaan pitäisi päätyä, sillä laidat estävät sen, Jukuparkin puistonjohtaja Kristiansson sanoo.
 Myös laskutapoja tulisi noudattaa, ettei veteen päädy väärässä asennossa.
 Vesiliukumäkiin on erilaisia painorajoituksia, jotta vauhti mäissä pysyy turvallisena. Marko Väänänen / Yle
 Liian painavien ihmisten mäkeen menoa on kuitenkin vaikea valvoa, Kristiansson sanoo.
 – On lähinnä asiakkaan omantunnon kysymys, meneekö mäkeen liian painava ihminen. Jos laskijoina on kaksi isokokoista aikuista, silloin puuttuminen on helpompaa.
 Tukes on väläyttänyt vesiliukumäkien valvontaan vaakoja, jotka osoittaisivat, onko laskijoilla liian paljon painoa.
 Kristiansson ei kuitenkaan asiasta innostu, sillä paino on suomalaisille herkkä asia. Se voisi myös aiheuttaa kiusallisia tilanteita.
 Asiakkaiden arvaamattomuus voi yllättää
 Ulkovesipuistojen valvonta siirtyi kunnilta Tukesille kolme vuotta sitten. Viime kesänä tehtyjen tarkastusten mukaan vesipuistoissa ei ollut isoja puutteita.
 Puistojen tulisi tehdä vakavista tai palveluun liittyvistä vahingoista ja läheltä piti -tilanteista ilmoitus, mutta valtaosa tapauksista jää todennäköisesti ilmoittamatta, Tukesin kuluttajapalveluiden turvallisuudesta vastaava Konsta Kulmala sanoo. Se johtuu osittain tietämättömyydestä, sillä valvonta on muuttunut.
 Osa uinninvalvojista työskentelee huoltotöissä ennen vesipuiston avaamista.  Marko Väänänen / Yle
 Kalajoella yleisin vahinko syntyy jo ennen altaaseen pääsyä.
 – Vaikka tämä on vesipuisto, niin yleisin vamma on asfaltti-ihottuma. Lapset lähtevät juoksemaan ja jalat eivät pysy mukana. Silloin kaadutaan, tulee pientä ruhjetta polviin tai käsiin, mutta niistä selvitään useimmiten laastarilla, Kristiansson kertoo.
 Petteri Järvenpää kertoo, että puistojen turvallisuus on tärkeysjärjestyksessä ensimmäisenä, sillä asiakkaat eivät palaa, mikäli kokevat olonsa turvattomaksi.
 Valvonta ja kirkkaat vedet edesauttavat onnettomuuksien ennaltaehkäisyssä, mutta välillä asiakkaat voivat tempauksillaan yllättää.
 – Kerran uimataidoton ulkomaalaismies laski vesiliukumäestä syvään altaaseen ja hän oletti, että vedestä nouto kuuluu palveluun, Järvenpää sanoo.
 Onko sinulle sattunut läheltä piti -tilanteita vesipuistossa? Jutun keskustelu on auki kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Kuuman kesän yllättävä seuraus: Moni perhe jättää huvipuistoreissun tekemättä

Törttöilevä aikuinen on vesipuistojen vaarallisin vieras – onnettomuuksia sattuu, kun vesiliukumäkien painorajoituksista ei piitata


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump halusi todistaa lisäsopimuksen olemassaolon heiluttelemalla paperia toimittajien edessä.

Yhdysvallat painosti rankaisutulleilla Meksikon rajoittamaan maahantuloa Yhdysvaltoihin. Sopimuksesta ilmoitettiin perjantaina. Meksiko lupasi muun muassa tehostaa rajavalvontaa omalla etelärajallaan.
 Presidentti  Donald Trump  kuitenkin ilmoitti  sunnuntaina tviitissään vielä lisätoimista .
 Eilen Trump halusi todistaa lisäsopimuksen olemassaolon heiluttelemalla paperia toimittajien ja kuvaajien edessä Valkoisen talon edustalla, ennen lähtöään Iowaan. Hän ei halunnut kertoa sopimuksen sisällöstä.
 – Tässä on sopimus, josta kaikki väittävät, ettei minulla ole sitä. Ei, aion antaa Meksikon kertoa siitä hyväksi katsomassaan ajankohdassa, he haluavat käydä sen lävitse. Mutta tässä on sopimus, se on hyvin yksinkertainen sopimus. Yksi sivu, yksi sivu hyvin pitkästä ja hyvästä sopimuksesta, sanoi Trump.
 Sopimuspaperi kuitenkin kuvattiin ja toimittajat saivat suurennoksesta tavattua osan tekstistä.  Washington Postin kuvaaja   Jabin Botsford  kertoo Twitterissä, miten hän sai tekstin näkyviin:
 Sopimuksesta voi lukea, että Meksikosta tehtäisiin "turvallinen kolmas maa", jonka voidaan vaatia käsittelevän turvapaikkahakemuksia sen sijaan, että ne pitää käsitellä Yhdysvalloissa.
 Meksiko kiistää
 Meksikon ulkoministeri  Marcelo Ebrard  kiisti Meksikon jo suostuneen "kolmannen maan"-järjestelyyn.
 Sen sijaan Ebrardin mukaan on sovittu, että jos Yhdysvallat ei totea tilanteen kohentuneen 45 päivän kuluessa, Trumpin hallinto saattaa vaatia kyseistä järjestelyä.
 – Sen sijaan, että hyväksyisimme kolmannen maan sopimuksen, kuten Yhdysvallat esitti tai kauppasodan puhkeamisen, me onnistuimme saamaan 45 päivän periodin, jonka aikana voimme osoittaa toimiemme tehokkuuden, sanoi Ebrard Meksikon senaatille lähettämässään kirjeessä, jonka hän julkisti tiistaina.
 Latinalaisesta Amerikasta tuleva siirtolaisuus  on hyödyttänyt Yhdysvaltain taloutta , mutta viime aikoina tulijoiden  määrä on lisääntynyt voimakkaasti  ja tulijat ovat alkaneet hakea turvapaikkaa. Se kuormittaa Yhdysvaltain turvapaikkajärjestelmää. Esimerkiksi viime vuonna hakemuksia tehtiin 161 000 – yli kolme kertaa enemmän kuin vuonna 2014. Määrä on kasvanut alkuvuonna.
 Lisäksi maahantulon rajoittaminen on tärkeä poliittinen kestoaihe presidentti Donald Trumpille.
 Trump on ennenkin "vilautellut" sopimuksia julki
 Sopimuksen julkituloa on kommentoitu runsaasti amerikkalaisissa ja kansainvälisissä tiedotusvälineissä. Presidentin  on sanottu "leuhkineen"  ja paljastaneen  kirjeen sisällön tahtomattaan .
 Vain Trump itse tietää, oliko tapahtunut vahinko vai ei. Mutta se ei ole ensimmäinen laatuaan. Hän esittelee usein tiedotustilaisuuksissa papereita, halutessaan todistaa ja alleviivata sanomaansa.
 Viime vuoden kesäkuussa, tavattuaan Singaporessa Pohjois-Korean johtajan, Kim Jong-unin ensimmäistä kertaa, presidentti Trump esitteli kameroiden  edessä vasta-allekirjoitettua sopimusta . Ei kestänyt montaakaan minuuttia, kun valokuvasta oli poimittu julki sopimuksen sisältö.
 Trump esitteli 12.6.2018 Singaporessa juuri allekirjoittamaansa sopimusta. Kevin Lim / EPA

Trump väläytteli salaista sopimusta, toimittajat kuvasivat paperin ja julkaisivat sisällön – eikä tämä ollut ensimmäinen kerta


Summary: Maailmalla korkeakoulujen valintakriteerit ovat kirjavia, ja eri tapoja voi löytyä paljonkin jopa maan sisältä.

Suomi on korkeakouluvalinnoissa maailmalla kummajainen. Meillä suurin osa korkeakoulussa opiskelupaikan saaneista on osallistunut pääsykokeeseen. Nyt kuitenkin halutaan, että yhä useampi pääsisi opiskelemaan ylioppilastodistuksen perusteella, mutta nyt kiistaksi on noussut  pitkän matematiikan merkityksen korostuminen todistusvalinnassa.
 Oikeastaan todistuksen merkityksen kasvaminen vie Suomen valintamenetelmää lähemmäs muiden Euroopan maiden opiskelijavalinnan tapoja, vaikkakin pelkällä todistuksella opiskelupaikan saaminen on maailmallakin harvinaista.
 – Usein kuitenkaan pelkkä todistus ei riitä, vaan hakijalta vaaditaan lisäksi esimerkiksi motivaatiokirjeitä tai suosituksia. Näin on esimerkiksi Iso-Britanniassa, kertoo Opetushallituksen  Maailmalle.netistä  vastaava asiantuntija  Sanna Heliövaara.
 Myös Virossa ja Alankomaissa hakijalta voidaan vaatia motivaatiokirjettä tai haastatteluun osallistumista. Lisäksi taidealoille hakiessa vaaditaan usein työnäytteitä tai soveltuvuuskokeen läpäisyä.
 Hakuprosessissa silläkin voi olla merkitystä, mitä lukioaikaisiin opintoihinsa on sisällyttänyt. Esimerkiksi Ruotsissa voidaan vaatia, että hakija on opiskellut aiemmin luonnontieteitä lukiossa, jotta hän voi tulla valituksi tietylle alalle.
 Karsintaa tehdään aina jotenkin
 Ranskassa jotkut korkeakoulut voivat vaatia jopa kahden vuoden valmistavia opintoja, joiden jälkeen kokelas voi osallistua pääsykokeisiin ja aloittaa varsinaiset opinnot. Sen sijaan Ranskan lääketieteellisissä opiskelijoiden karsintaa tehdään ensimmäisen opiskeluvuoden aikana, mutta tätä käytäntöä ollaan muuttamassa.
 – On hyvä muistaa, että karsintaa on yleensä aina jossain vaiheessa. Vaikka pääsykoetta ei olisi, voi olla, että opinto-oikeuden voi menettää, jos opinnot eivät etene tarpeeksi, Heliövaara kertoo.
 Kuitenkin joissain maissa järjestetään myös pääsykokeita, mutta useinkaan ne eivät ole alakohtaisia kuten Suomessa. Esimerkiksi Ruotsissa noin kolmannes opiskelijoista valitaan valintakokeen kautta, jossa mitataan kokelaan valmiuksia korkeakouluun. Tässä hakuväylässä voi saada pisteitä myös työkokemuksesta.
 Sen sijaan Japanissa maan kansalaisten täytyy osallistua valtiolliseen kokeeseen, jos he hakevat opiskelemaan valtiolliseen tai julkiseen yliopistoon.
 Heliövaaran mukaan hakutavat voivat vaihdella jopa maankorkeakoulujen välillä.
 – Jos suunnittelee koko tutkinnon suorittamista jossakin toisessa maassa, hakuprosessiin on hyvä varata aikaa, ja hakukohteiden vaatimuksiin kannattaa tutustua huolella, Heliövaara sanoo.
 Keskiviikon A-studiossa keskustellaan siitä, miksi pitkää matematiikkaa arvostetaan niin paljon korkeakoulujen valintaprosessissa.
 Lue lisää:
 Ranskalaiset yliopistot – pääsykokeita vai ei?
 Kun Suomen lääkikseen ei päässyt, Sara Aaltonen haki huvikseen Ruotsiin ja sai heti paikan – Nykyään suomalaisella todistuksella on vaikeampi päästä sisään

Suomalainen pääsykoekevät on maailmalla harvinainen – usein valintakriteerinä on todistuksen lisäksi motivaatiokirjeitä ja suosituksia


Summary: Palon syttymissyytä selvitetään.

Helsingin areenan vieressä rautatiesillan rakenteissa on tulipalo. Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat . Sammutustyöt ovat käynnissä. HSL tai VR eivät ole toistaiseksi tiedottaneet liikennehäiriöistä raideliikenteessä.
 Uutista päivitetään. Kerromme pian lisää.

Rautatiesilta palaa Helsingin areenan vieressä


Summary: Yhteiskunnallinen keskustelutapahtuma järjestetään Porissa heinäkuun puolivälissä.

Lapset saavat tänä kesänä ensimmäistä kertaa oman keskustelun SuomiAreenaan. Lapset puhuvat Porissa perjantaina 19.7. muun muassa tulevaisuuden haaveista ja osaamisesta.
 – Meillähän on paljon sellaisia keskusteluja, joissa tädit ja sedät puhuvat ja nuoret tulevat mukaan. Tällä kertaa ensimmäistä kertaa lavalla on vain lapsia ja he puhuvat
 Tulevaisuuden osaaminen ja innovaatiot ovat koko SuomiAreenan teemana. 14:ttä kertaa järjestettävässä tapahtumassa on kaikkiaan 200 tilaisuutta ja tuhat puhujaa.
 Viiden päivän aikana Porissa kokoontuu keskustelemaan joukko yhteiskunnan huippunimiä, kuten presidentti  Tarja Halonen , pääministeri  Antti Rinne  (sd.), Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  ja Turun kirjamessujen ohjelmapäällikkö  Jenni Haukio .
 Mukana ovat myös muun muassa nuorison suosimat tubetähdet  Tuure Boelius  ja  Roni Bäck . Innovaatio-osaajista mukana ovat esimerkiksi Slush Shanghain toimitusjohtaja  Chen Wang  ja tekoäly-yrittäjä  Maria Ritola .
 SuomiAreena  järjestetään Porissa 15.–19.7.
 Tapahtuman tuottavat yhteistyössä Mediahub ja Porin kaupunki.

SuomiAreena tuo Poriin heinäkuussa tuhat puhujaa – ensimmäistä kertaa mukana lasten keskustelu


Summary: Nykyisen ennusteen mukaan ukkoskuuroja tulee huomenna torstaina ensin maan länsiosassa ja myöhemmin laajemmin etelässä ja maan keskiosassa.

Sää lämpenee loppuviikkoa kohden. Ylen meteorologin  Matti Huutosen  mukaan helleraja ylittynee maan etelä- ja keskiosassa paikoin jo perjantaina, mutta todennäköisemmin helteitä mitataan viikonloppuna.
 – Nyt näyttäisi olevan viikon kylmin hetki. Itä-Euroopassa oleva lämmin ilmamassa alkaa torstaina hivuttautumaan meille päin ja hellelukemat ovat mahdollisia.
 Lämpötila kohonnee viikonloppuna etelässä ja maan keskiosassa 25-26 asteeseen. Lapissa sää lämpenee selvästi alkuviikkoon verrattuna. Tänään keskiviikkona lämpötilat ovat pohjoisessa vajaassa kymmenessä asteessa, mutta viikonloppuna lämpötila kohoaa parhaimmillaan 20 asteeseen.
 Rajuja ukkosia Ruotsissa ja Virossa
 Oman jännityksensä sään ennustamiseen tuo Suomea lähestyvä ukkosrintama. Huutosen mukaan Etelä-Ruotsin yllä on parhaillaan Keski-Euroopasta kohti pohjoista siirtynyt voimakas ukkosmyrsky. Sitä, liikkuuko ukkosrintama lähipäivinä Suomen ylle ja miten voimakkaita ukkoset ovat, on Huutosen mukaan tässä vaiheessa hankala ennustaa.
 – Nykyisen ennusteen mukaan näyttää siltä, että huomenna torstaina ukkoskuuroja tulee maan länsiosassa ja illemmalla muuallakin etelä- ja keskiosassa maata. Viimeistään sunnuntaina ne ovat liikkuneet Suomen yltä itään.
 Huutosen mukaan ukkoset voivat olla paikoin voimakkaita, mutta tämän tarkempaa ennustetta ukkosista ei pysty vielä antamaan.
 – Ennustemallit toimivat parhaiten laaja-alaisissa, säärintamiin tai matalapaineisiin liittyvissä sateissa. Ukkoskuurot ovat paikallisia ja ennustemallin näkökulmasta kuitenkin pienikokoisia, joten tietokonemallit eivät osaa niitä kunnolla käsitellä. Toki ihmisen vinkkelistä ne ovatkin jotain aivan muuta.
 Ilmatieteen laitos  on antanut perjantaiksi sadevaroituksen maan länsiosaan.

Helteet palaavat maan eteläosaan, Lapissakin lämpenee selvästi – Samalla Ruotsia kurittaneet rajut ukkoset tekevät tuloaan Suomeen


Summary: Poliisi puuttui soihtuihin Tampereen Ratinassa Huuhkajien pelissä lauantaina.

Suomalaisille jalkapallofaneille on tullut sakkoja soihtujen polttamisesta. Poliisi puuttui muutamiin suomalaisten soihtuihin kulkueessa ennen lauantain peliä Tampereen Ratinassa.
 Poliisi kertoi ottaneensa suomalaisten kulkueesta kaksi henkilöä kiinni Ratinan stadionin portin läheisyydestä soihtujen käytön vuoksi.
 Poliisilta on kysytty Twitterissä, miksi suomalaisille tuli sakkoja, mutta vierasjoukkue Bosnia-Hertsegovinan kannattajille ei.
 Bosnia-Hertsegovinan kannattajien kulkue lähti hotelli Ilveksen edestä lauantaina ja kulki kohti Ratinan stadionia. Kulkueessa nähtiin muutamia soihtuja. Kulkueessa oli Sisä-Suomen poliisin mukaan arviolta useita satoja henkilöitä, eikä soihduista ollut vaaraa tai haittaa sivullisille.
 Poliisi vastaa näin virallisella tiedotuskanavallaan, miksi bosnialaisten soihtuihin ei puututtu.
 – Yleisjohtaja sanoi, että bosnialaisia soihdunkantajia oli keskellä kulkuetta, eikä heitä pystytty poimimaan sieltä. Heitä ei myöskään tunnistettu niin, että heitä olisi pystytty jälkikäteen sakottamaan.
 Suomalaisia soihdunkannattajia poliisin mukaan tunnistettiin ja heille annettiin sakkoja, mutta heitä ei otettu "koppiin".
 Suomen Huuhkajat voitti Tampereen Ratinassa Bosnia-Hertsegovinan 2–0. Huuhkajat voitti myös Liechensteinin tiistaina vieraspelissä ja on nyt EM-karsinnoissa lohkonsa toisena.

Suomalaisille jalkapallofaneille sakkoja, bosnialaisille ei Tampereen Ratinan tapahtumista: "Ei pystytty poimimaan"


Summary: Ajankohtaiset teemat, kuten vastuullisuus ja ilmastonmuutos näkyvät kaupunkilaisten suunnittelemassa ohjelmassa.

Yle Uutisten Helsinki-päivän suora lähetys alkaa kello 12.30. Juontaja  Tuulia Thynell  johdattaa seikkailuun Herttoniemen historialliselle kartanolle. Lähetyksessä tavataan kiinnostavia ihmisiä – ja haastattelussa on myös suomenhevonen.
 Helsinki-päivä täyttää tänä vuonna 60 vuotta, ja kaupunkiin levittäytyy yli sata erilaista tapahtumaa. Helsingin kaupunki koordinoi päivän toteuttamista, mutta suurin osa tapahtumista on kaupunkilaisten suunnittelemia.
 Tänä vuonna erityisesti ympäristöteema näkyy kymmenissä kaupunginosissa: Kansalaistorin  pakojätehuonepelissä  pääsee etenemään lajittelemalla eri jätelajit oikein, ylijäämäruokaa hyödynnetään  hävikkipiknikillä  Lapinlahdella ja lapset saavat rakentaa  maailmanparannuskoneita  kaupungintalolla. Tapahtumat ovat kaikille avoimia ja maksuttomia.
 Helsinki-päivän klassikko-ohjelmaan kuuluvat pormestarin aamukahvit, Stadin Kundin ja Friidun nimeäminen, vuoden helsinkiläisurheilijoiden palkitseminen ja Helsinki-päivän vauvan juhlistaminen. Päivä huipentuu Kaisaniemen puistossa järjestettävään  ilmaiskonserttiin .

Helsinki-päivässä ennätysmäärä ohjelmaa – Seuraa suoraa lähetystä  Herttoniemen kartanolta kello 12.30 alkaen


Summary: Väittelyssä uuden hallituksen ohjelmasta on käytetty jo lähes 200 puheenvuoroa, ja tänään keskiviikkona on tulossa lisää.

Kieli oli kovaa, kun uusi oppositio pääsi ensimmäistä kertaa arvostelemaan  viime viikolla julkistettua hallitusohjelmaa  eduskunnan salissa tiistaina.
 Jyrkimpien moittijoiden viesti oli, että hallitus vie Suomen turmioon, ja salikeskustelussa lentelivät syytökset  suuresta bluffista, vallanhimosta ja takinkäännöistä .
 Tiistaina istunto piti keskeyttää iltakymmeneltä, ja tälle päivälle on yhä jonossa kymmenittäin puheenvuoroja. Tiistain kymmentuntisessa keskustelussa käytettiin jo lähes 190 puheenvuoroa.
 Äänestykset ovat vuorossa huomenna torstaina.

Uusi oppositio jatkaa hallitusohjelman kimpussa, puheenvuoroja yhä kymmenittäin – katso suorana klo 12


Summary: Tutki jutusta, mitä yliopistot vaativat uusilta opiskelijoilta, kun todistusvalinta laajenee vuodesta 2020 alkaen.

Maskulaisen  Frans Salmisen  abivuosi Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa alkaa ensi syksynä. Abivuoteen ei kuulu matematiikan pänttäämistä, vaikka matematiikkaa painotetaan yliopistojen opiskelijavalinnoissa nykyistä enemmän.
 Ensi vuodesta lähtien yli puolet yliopistojen opiskelijoista valitaan ylioppilastodistuksen perusteella. Hakukohteesta riippumatta pitkästä matematiikasta saa todistusvalinnassa eniten pisteitä.
 Kun Salminen aloitti lukion hän valitsi pitkän matematiikan ja luonnontieteellisiä aineita. Tähtäimessä olivat lääketieteen opinnot.
 – Jossakin kohtaa tajusin, että se ei olekaan sitä, mitä haluan tehdä. Oikeustiede tai valtiotiede kuulostaa paljon mielenkiintoisemmalta.
 Kyllä matikan painotus ja painoarvo laittaa vähän miettimään.  Frans Salminen
 Matematiikka ei Salmisen mukaan ole koskaan ollut hänen ykkösaineensa. Hän järkeili, että voisi käyttää pitkään matematiikkaan kuluvan ajan tehokkaammin.
 – Ajattelin myös, että pystyn nauttimaan enemmän koulustakin kun luen muutakin kuin matikkaa.
 Kakkosluokalla täyskäännös valinnoissa
 Toisen vuoden kurssivalinnat menivätkin uusiksi. Pitkä matematiikka ja luonnontiede vaihtuivat Salmista enemmän kiinnostaviin historiaan, yhteiskuntaoppiin, filosofiaan ja uskontoon. Tavoitteena ovat nyt oikeustieteen opinnot.
 – Kyllähän matematiikan kirjoittaminen auttaa, mutta ei se välttämättä ole ihan pakollista. Matematiikan tärkeys riippuu siitä, mihin yliopistoon ja jatkokoulutukseen haluaa tai minne alalle aikoo.
 Oikeustieteellisen alan todistusvalinnassa  otetaan huomioon äidinkielen lisäksi neljä parhaat pisteet antavaa koetta.  Mitään ylioppilastodistuksen ainetta ei painoteta .
 – Kyllä matikan painotus ja painoarvo laittaa vähän miettimään, mutta täytyy luottaa omiin taitoihin ja panostaa näihin muihin aineisiin.
 Täytyy luottaa omiin taitoihin ja panostaa näihin muihin aineisiin.  Frans Salminen
 Salminen laskelmoi, että esimerkiksi uskonnosta, jossa on paljon kursseja, saa hyvät pisteet oikeustieteelliseen.
 Uskonnon laudaturista saa 24,5 pisteitä. Pitkän matematiikan laudatur toisi 36,1 pistettä ja lyhyen matematiikan laudaturilla kertyisi 28,3 pistettä.
 Salminen luottaa myös siihen, että oikeustieteessä yli puolet uusista opiskelijoista valitaan pääsykokeella monista muista aloista poiketen.
 Viidesosa ylioppilaista ei kirjoita matematiikkaa
 Pitkän matematiikan painotusta opiskelijavalintojen uudistamisessa on perusteltu muun muassa sillä, että siinä on paljon kursseja ja ahkeruutta ja pitkäjänteisyyttä on perusteltua palkita. Myös  matematiikan osaamisesta  on oltu huolissaan.
 Ylioppilaista pitkän matematiikan on viime vuosina kirjoittanut reilu kolmannes. Matematiikkaa ei ole kirjoittanut noin viidesosa ylioppilaista.
 Suluissa ylioppilaiden määrä. Lähde: Ylioppilastutkintolautakunta Juha Rissanen / Yle
 Frans Salmista ei voi syyttää laiskuudesta vaikka hän ei aio kirjoittaa matematiikkaa. Hän aikoo ahkeroida ylioppilastutkintoonsa seitsemän arvosanaa.
 – Aloitin keväällä ja kirjoitin silloin filosofian. Kesän jälkeen ovat vuorossa yhteiskuntaoppi ja englanti. Sitten vielä abikeväänä uskonto, historia, äidinkieli ja ruotsi.
 On ollut paljon vellovaa epävarmuutta ja epätietoisuutta.  Frans Salminen
 Salminen arvioi, että koulussa opettajat ja opinto-ohjaajat ovat pyrkineet parhaansa mukaan auttamaan haku-uudistuksen ymmärtämisessä.
 – On ollut paljon vellovaa epävarmuutta ja epätietoisuutta. Edes alan ammattilaiset eivät, tiedä mihin tämä oikein on menossa, joten heidän on ollut tosi vaikea neuvoa opiskelijoita ja auttaa polttavissa kysymyksissä.
 Frans Salmisen mielestä tuntuu hassulta, että matematiikalla on iso painoarvo kun haetaan lukemaan aineita, joissa matematiikalla ei ole suurta merkitystä. Petra Ristola / Yle
 Matematiikan painotus tuli vauhdilla
 Yliopistot kertoivat  koulutusalakohtaiset todistusvalintakriteerit  kesäkuussa 2018. Tuolloin lukiolaiset olivat jo uusia opiskelijoita lukuun ottamatta valinneet seuraavan lukuvuoden kurssinsa ja ilmoittaumisaika syksyn ylioppilaskirjoituksiin oli päättynyt.
 Keväällä 2018 ja sitä aikaisemmin kirjoittaneille opetusministeriön ajama ja nopeasti toteutettava uudistus tuli täytenä yllätyksenä. Hakijaruuhkan vuoksi opiskelupaikan saaminen kestää keskimäärin 2–3 vuotta, monilla paljon pidempäänkin.
 Ensi vuonnakin yliopistopaikkoja tavoittelee monen ikäisiä hakijoita ja  hakujonossa on kymmeniä tuhansia nuoria .
 Tilastokeskuksen mukaan  vuonna 2017 valmistuneista ylioppilaista vain 28 prosenttia jatkoi tutkintoon johtavia opintoja samana vuonna.
 Myös ammattikorkeakouluissa valitaan ensi vuonna yli puolet opiskelijoista todistusten perusteella. Ammattikorkeakoulujen  ylioppilastutkintojen pisteytystaulukko  on valmis, mutta koulutusalakohtaisista kriteereistä päätetään vasta syksyllä.
 Näin matematiikka vaikuttaa yliopistojen todistusvalintoihin
 Juha Rissanen / Yle
 Humanististen ja muutamien muiden alojen hakukohteissa matematiikan arvosanaa ei vaadita. Jos yliopistot painottavat opiskeltavan aineen arvosanaa, voi siitä kertyä lähes yhtä paljon pisteitä kuin pitkästä matikasta. Pitkän matikan osaajilla on kuitenkin mahdollisuus kerätä pisteitä eniten.
 Liikunta-alalla voit päästä todistusvalinnalla soveltuvuuskokeeseen.
 Juha Rissanen / Yle
 Monilla yhteiskunnallisilla aloilla matematiikka otetaan huomioon yhtenä pisteytettävistä arvosanoista. Jos et ole kirjoittanut matikkaa, et saa siitä pisteitä. Sinut otetaan todistusvalinnassa huomioon, mutta pistemääräsi kerryttää yksi aine vähemmän kuin matematiikan kirjoittaneilla.
 Kasvatusalalla voit päästä todistusvalinnalla soveltuvuuskokeisiin.
 Juha Rissanen / Yle
 Matemaattis-luonnontieteellisillä aloilla suurin osan todistusvalinnan pisteistä tulee tämän alan arvosanoista. Matematiikan arvosanaa ei vaadita, mutta siitä kertyy eniten pisteitä. Jos et ole kirjoittanut matikkaa, pisteitä kerryttäviä aineita on yksi vähemmän kuin matikan kirjoittaneilla. Ilman matematiikan arvosanaa sinun voi olla vaikea saada opiskelupaikkaa.
 Juha Rissanen / Yle
 Näille aloille sinua ei voida valita todistusvalinnassa, jos et ole kirjoittanut matematiikkaa. Esimerkiksi kauppatieteissä opiskelupaikan saamiseen voi kuitenkin riittää heikompikin matematiikan arvosana, jos muut arvosanat ovat hyviä.
 Joillakin aloilla yliopistot ovat määritelleet matematiikalle alimmat hyväksyttävän arvosanat ja osaan koulutuksista vaaditaan pitkän matematiikan arvosana.
 Koko ylioppilastutkinnon pisteyttämisen lisäksi yliopistoihin voi myös päästä yhden tai kahden ylioppilastutkinnon arvosanan perusteella.
 Arkkitehtikoulutukseen ja kulttuurialoille ei pääse opiskelemaan pelkällä todistuksella.
 Uudistuksen myötä pääsykokeella yliopistoihin valittavien määrä kasvaa vaikka todistuksella sisään pääsevät vievät suurimman osan aloituspaikosta. Kokeissa voi edelleen näyttää osaamistaan, jos todistus ei riitä.
 Katso, paljonko saisit pisteitä
 Valitse ala ja näet, mistä aineista saat pisteitä. Tiedot ovat peräisin Opetushallituksen Opintopolku-palvelusta.

Frans Salminen haastaa yliopistomullistuksen ja pyrkii oikikseen ilman matikkaa – Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä


Summary: Moottoribensiinin hinta kasvoi 3 prosenttia ja kevyen polttoöljyn 10 prosenttia viime vuodesta.

Polttoaineiden hinnat nousivat huomattavasti vuoden aikana, käy ilmi Tilastokeskuksen keräämistä ensimmäisen vuosineljänneksen tiedoista. Moottoribensiinin hinta oli maaliskuussa 3 prosenttia ja dieselöljyn 9 prosenttia korkeampi kuin vuotta aiemmin.
 Voimakasta hinnannousua nähtiin myös kevyellä polttoöljyllä, jonka hintaan vaikuttivat vuoden alun veronkorotukset. Hinnannousua oli 10 prosenttia. Moottoribensiinin ja dieselöljyn verot pysyivät ennallaan.
 Kivihiilen hinta laski viime vuodesta prosentin verran ja maakaasun hinta nousi 9 prosenttia. Sähköntuotannon polttoaineet ovat verottomia, kun taas lämmöntuotannossa käytetyistä polttoaineista maksetaan valmisteveroa.
 Sähkön- ja lämmöntuotannossa käytettävien metsähakkeen ja jyrsinturpeen hinnat nousivat vastaavasti 1 ja 8 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. Jyrsinturpeen hinnan kasvuun vaikuttivat veronkorotukset.
 Sähkön kuluttajahinnat koholla
 Kaukolämmön asiakashinta oli tammikuussa pientaloilla 2 prosenttia korkeampi kuin vuotta aiemmin. Rivitaloilla hinta nousi 4 ja kerrostaloilla 5 prosenttia. Puupelletit olivat helmikuussa 4 prosenttia kalliimpia kuin viime vuonna samoihin aikoihin.
 Pohjoismaisen sähköpörssin systeemihinnoissa oli heilahtelua alkuvuonna. Vielä tammikuussa systeemihinnan keskiarvo oli yli 60 prosenttia korkeampi kuin vuotta aiemmin, mutta maaliskuuhun mennessä se oli laskenut 6 prosenttia matalammaksi kuin vuotta aiemmin.
 Suomen aluehinnan keskiarvo oli maaliskuussa 12 prosenttia viimevuotista matalampi. Tilastokeskuksen mukaan sähkön pörssihinnan lasku ei vielä näkynyt alkuvuodesta kotitalousasiakkaiden hinnoissa, jotka olivat maaliskuussa 10–12 prosenttia korkeammat kuin vuotta aiemmin.
 Kotitalousasiakkaiden sähkön hinnat perustuvat Energiaviraston julkaisemiin toimitusvelvollisuushintoihin, jotka reagoivat hitaasti sähkön hinnan muutoksiin sähköpörssissä.
 Mitä tuntemuksia polttoaineiden hinnannousu aiheuttaa sinussa? Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka.

Polttoaineiden hinnat nousivat huomattavasti vuodessa – diesel kallistui 9 prosenttia


Summary: Oikeuskäsittely alkoi Pirkanmaan käräjäoikeudessa.

Valkeakosken kaksoissurman käsittely on alkanut Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Syyttäjä vaatii kahdelle miehelle elinkautista rangaistusta kahdesta murhasta.
 Rikokset tehtiin tammikuussa. Pelastuslaitos sai palohälytyksen valkeakoskelaiseen kerrostaloasuntoon, josta löytyi kaksi miestä kuolleena. Uhrit olivat syntyneet 1980-luvulla.
 Syytetyt yrittivät poliisin mukaan peitellä tapahtunutta niin, että sytyttivät asunnon tuleen. Syytetyt poistuivat rikospaikalta toisen uhrin autolla. Auto löytyi myöhemmin poltettuna naapurikaupunki Akaasta. Syytettyinä olevat tamperelaiset miehet saatiin kiinni niin ikään Akaasta.
 Poliisi pääsi epäiltyjen jäljille omien tutkimusten ja auton polttamiseen liittyneiden havaintojen ansiosta.
 Yle / Maps4News
 Syyte myös tuhotyöstä
 Teot on tehty syyttäjän mukaan erityisen raa'alla ja julmalla tavalla. Uhreja oli ennen surmaamista syyttäjän mukaan pahoinpidelty törkeästi. Syytetyt saivat myös törkeistä pahoinpitelyistä syytteet.
 Lisäksi kahta miestä syytetään tuhotyöstä. Syyttäjän mukaan miehet sytyttivät tulipalon asunnossa tuhotakseen todistusaineiston.
 Samassa taloyhtiössä asunut henkilö havaitsi tulipalon ja soitti siitä hätäkeskukseen. Tulipalo aiheutti syyttäjän mukaan yleistä hengen ja terveyden vaaraa muille asukkaille.
 Kahta miestä syytetään myös moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta. He ottivat syyttäjän mukaan luvatta käyttöön toisen uhrin auton. Heitä syytetään myös auton vahingoittamisesta, koska auto oli sytytetty tuleen.
 Kolmatta miestä syytetään rikoksentekijän suojelemisesta ja hänelle vaaditaan sakkorangaistusta. Murhista syytetyt miehet olivat syyttäjän mukaan yöpyneet tämän miehen luona. Tämä oli syytteen mukaan tarjonnut miehille uudet vaatteet ja sallinut polttaa rikoksen tekemiseen käytettyjä välineitä.
 Molemmat murhista syytetyt ovat olleet vangittuina viime tammikuusta.
 Lue lisää:
 Kaksi otettu kiinni Valkeakosken kaksoismurhasta
 Valkeakosken kaksoissurmista vangittiin toinenkin epäilty
 Yksi vangittu Valkeakosken kaksoissurmista epäiltynä: Autopalo johti epäiltyjen jäljille

Autopalo johti epäiltyjen jäljille: Kahdelle miehelle vaaditaan elinkautista kahdesta murhasta Valkeakoskella


Summary: Syynä tupla- ja triplasakkoihin oli järjestelmäpäivityksessä tapahtunut virhe.

Peltipoliisin valokuvaamaksi joutuneet kaahailijat ovat saaneet ylinopeussakkoja ja huomautuksia tuplana tai jopa triplana.
 Poliisi kertoo Twitterissä, että syynä oli Liikenneturvallisuuskeskuksen järjestelmäpäivityksen yhteydessä tapahtunut virhe.
 Sakkoja ja huomautuksia lähti virheen vuoksi tuplana noin 5 000 ja triplana noin 3 500 kappaletta.
 Poliisi kertoo, että laskuista, joissa on sama päivämäärä ja viitenumerot, tulee maksaa vain yksi. Loput voi jättää huomioimatta.
 Vika on nyt korjattu, poliisi viestittää.
 Lue myös:
 Testaa 9 kysymyksellä, käytkö liian kuumana ratissa – psykologi neuvoo, miten vaarallisista ajotavoista pääsee eroon

Tuhannet kaaharit saaneet ylimääräisiä ylinopeussakkoja


Summary: Kesällä 2020 Olavinlinnassa nähdään muun muassa uutuusteoksena Kuningas Roger ja Oopperajuhlien ensimmäinen Händelin barokkiooppera Julius Caesar. Molemmat teokset johtaa Ville Matvejeff.

Savonlinnan Oopperajuhlien ensi kesän ohjelmisto on julkistettu. Uusi taiteellinen johtaja  Ville Matvejeff , 32, on pyrkinyt raikastamaan tarjontaa. Olavinlinnan lavalla nähdään uutuustuotantona puolalaisen  Karol Szymanowskin  1920-luvun sävellys Kuningas Roger, ensiesityksensä saava barokkiooppera Julius Caesar,  Karita Mattilan  juhlagaala sekä klassikot Carmen, La traviata ja Sevillan parturi.
 Vierailevana oopperatalona Savonlinnaan saapuu Kroatian kansallisooppera, joka tuo Julius Caesarin lisäksi Olavinlinnan lavalle  Jules Massenet'n  Wertherin. Teos on esitetty Suomessa vain kahdesti, ja edellisestä kerrasta on kulunut jo yli 30 vuotta.
 Oopperan uudistaja etsii keinoja syventää teoksia
 Matvejeff haluaa uudistaa oopperaa. Hän korostaa Savonlinnan Oopperajuhlien olevan historiallinen instituutio, jossa ei ole tarpeen muuttaa kaikkea kerralla. Matvejeff sanoo uudistustyön olevan pieniä asioita, jotka pikku hiljaa alkavat näkyä.
 – Täällä on monta hienosti toimivaa asiaa, joten en lähde kertaheitolla räväyttämään kaikkea uusiksi.
 Ohjelmistovalinnat ovat yksi keskeisimmistä uudistuskeinoista. Matvejeff sanoo pyrkivänsä löytämään uusia teoksia ja tapoja tehdä teoksia.
 – Yritän löytää keinoja, miten oopperateoksia saadaan syvennettyä. Mitä uusia ulottuvuuksia Olavinlinnasta näyttämönä ja lavasteena saakaan irti, hän visioi.
 Virtuaalitodellisuutta ja hologrammeja
 Matvejeffin mielestä virtuaalitodellisuuden on aika tulla myös oopperanäyttämölle.
 – Mahdollisuuksia on monia. On olemassa erilaisia projisointitekniikoita ja tulossa on myös silmän liikkeitä seuraavia kypäröitä, hän havainnollistaa.
 Esimerkiksi hologrammeja eli kolmiulotteisia kuvia on jo oopperalavalla nähty. Matvejeff viittaa oopperalegenda  Maria Callasin  konserttiin, joka toteutettiin hologrammina livenä viime vuonna. Konsertissa oli oikea orkesteri, Callasin ääni tuli nauhalta ja hologrammi esiintyi näyttämön keskellä.
 Nuoremman kohdeyleisön tavoittaminen vaatii kohdennettua viestintää esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 – Usein eletään ruuhkavuosiaikaa, mutta samaan aikaan kiinnostaisi kokea jotakin uudenlaista. Siinä Savonlinnan Oopperajuhlien tyyliset elämykset voisivat olla ajankohtaisia monelle, Matvejeff pohtii.
 Taiteellisesta johtajaksi on moneksi Olavinlinnan lavalla
 Oopperajuhlien taiteellisena johtajana aloittava Matvejeff johtaa kahta kovin erityyppistä oopperateosta. Kuningas Roger on täysmittaiselle kokoonpanolle sävelletty teos, jossa on suuri orkesteri, kaksi kuoroa ja solistit. Julius Caesarissa on puolestaan pienempi orkesteri, solistiosuudet ovat ketterämpiä ja erikoisuutena nähdään Matvejeffin itse soittama cembalo-osuus.
 – Se on minulle paras tapa tehdä klassismin ja barokin ajan oopperoita, koska silloin minä pystyn itse määrittämään sen musiikin ja draaman tempon.
 Lue myös:
 Savonlinnan Oopperajuhlat saa uuden pomon – Ville Matvejeff festivaalin taiteelliseksi johtajaksi
 Viisi kysymystä Savonlinnan Oopperajuhlien tulevalle pomolle – "Visiona virtuaalitodellisuudet ja hologrammit oopperanäyttämöllä"

Vielä ei hologrammeja nähdä Savonlinnan Oopperajuhlilla, mutta uusi taiteellinen johtaja Ville Matvejeff on jo uudistanut ensi kesän ohjelmistoa


Summary: Kaupunki on tehnyt hyökkäyksestä rikosilmoituksen.

Lahden kaupungin verkkoon ja työasemiin kohdistui kyberhyökkäys tiistaina iltapäivällä.
 Hyökkäyksen seurauksena verkko kuormittui ja ohjelma ehti saastuttaa koneita.
 – Haittaohjelma on tunnistettu, ja virustorjuntaohjelmisto eristää sen tartunnan saaneissa koneissa. Operaattorin palomuureissa on havaittu haittaohjelmaan liittyviä yhteysavauksia ja verkkoliikennettä, joka on estetty, kertoo kaupunki tiedotteessaan.
 Yhteys Lahden kaupungin ja Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän verkkojen välillä katkaistiin heti, kun tilanne havaittiin. Yhteyksiä on pystytty keskiviikkoaamuna palauttamaan kaupungin ja yhtymän verkkojen välillä.
 Kaupunki on tehnyt asiasta rikosilmoituksen. Asiantuntijat selvittävät parhaillaan yhteistyössä viranomaisten kanssa hyökkäyksen alkuperää.

Kyberhyökkääjä iski Lahden kaupungin verkkoon – haittaohjelma ehti saastuttaa tietokoneita


Summary: Venezuelaiset pakevat maastaan jalan ja meritietä. Kysy tässä humanitaarisen katastrofin ratkaisusta.

Viimeisin synkkä viesti Venezuelan tilanteesta on  haaksirikko-uutinen  Karibian mereltä: kymmenien maasta paenneiden pelätään hukkuneen.
 Venezuelan tilanteesta voit kysyä tässä. Vastaajina ovat Helsingin yliopiston maailmanpolitiikan professori  Teivo Teivainen  ja Venezuelasta lukuisia dokumentteja tehnyt Ulkolinjan toimittaja  Pertti Pesonen .
 Professori Teivo Teivainen ja maan tunteva ulkomaantoimittaja Pertti Pesonen. Ylen A-studio ja Ilmari Fabritius / Yle
 Venezuela on jo vuosien ajan ollut pahenevassa syöksykierteessä. Mikä on kriisin perimmäinen syy? Entä mikä voisi olla ulospääsy?
 Maan pimentävät - ja sairaaloiden potilaille hengenvaaralliset - sähkökatkot ovat muuttuneet rutiiniuutisiksi. Viime viikonloppuna Venezuelan ja Kolumbian rajan avaaminen johti tuhansien ihmisten tungokseen, kun väki pyrki hankkimaan  lääkkeitä, ruokaa ja turvaa ..
 Humanitaarisen hädän taustalla on edesmenneen vallankumousjohtaja  Hugo Chávezin  perintö. Nyt valtakamppailu jatkuu asemastaan kiinni pitävän presidentti  Nicolas Maduron  ja oppositiojohtaja  Juan Guaidón  välillä.
 Ulkovaltojen rooli monimutkaistaa tilannetta. Norja pyrkii löytämään ulospääsyn umpikujasta  tukemalla neuvotteluita .
 Maan karusta arjesta kertovan, Pertti Pesosen uusimman Ulkolinjan "Nälkäpeliä Venezuelassa"  voit nähdä tästä . Ylen Areenasta löytyy myös muita Pertin Venezuela-dokumentteja, kuten vuonna 2016 tehty mutta yhä ajankohtainen " Hajoava Venezuela ".
 Teivo Teivainen kävi Venezuelassa viimeksi vappuna, ja kertoi vaikutelmistaan  Helsingin Sanomien jutussa .
 Kysymyksiä Venezuelasta voit tehdä jo nyt tämän jutun kommenttiosastossa.
 Sinne kirjoittaaksesi tarvitset Yle-tunnuksen. Sen  voit tehdä tässä.
 Kommenttiosasto suljetaan kello 15.
 Teivo Teivainen ja Pertti Pesonen vastaavat kysymyksiin kello 14-16.

Mitä kohti Venezuela on menossa – kysy tässä! Professori Teivo Teivainen ja Venezuelaa dokumentoinut Pertti Pesonen vastaavat kello 14


Danske Bankin asiakkaat tunnistautuvat palveluihin ja verkkokauppoihin jatkossa sovelluksen kautta, kun pankki luopuu turvakorttijärjestelmästään, kertoo pankki tiedotteessa.
 Tunnuslukulistat poistuvat käytöstä viimeistään syksyllä. Takarajan määrittää pankin mukaan EU:n direktiivi, joka pyrkii lisäämään maksamisen turvallisuutta.
 Jatkossa kortin virkaa toimittavat sovellus ja tunnuslukulaite. Laite on tarkoitettu erityisesti niille, jotka eivät käytä älypuhelinta.
 Danske Bankin turvakortin avulla tapahtuvaa kirjautumista on käytetty tyypillisenä kuukautena yli neljä miljoonaa kertaa.

Danske Bank liittyy listattomien joukkoon ja luopuu tunnuslukukorteista


Summary: Turvallisuusneuvosto vaatii päätöslauselmassaan Sudanin sotilashallintoa ja protestiliikettä työskentelemään yhdessä kriisin ratkaisemiseksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n turvallisuusneuvosto on tuominnut voimakkaasti väkivallan siviilejä kohtaan Sudanissa. Turvallisuusneuvosto vaatii yksimielisessä päätöslauselmassaan Sudanin sotilashallintoa ja protestiliikettä työskentelemään yhdessä kriisin ratkaisemiseksi.
 Päätöslauselmassa painotettiin myös ihmisoikeuksien turvaamisen tärkeyttä.
 Sudanin armeijan erikoisjoukot hajottivat viime viikolla väkivalloin viikkoja jatkuneen siviilihallintoa vaativan istumamielenosoituksen armeijan päämajan edustalla pääkaupunki Khartumissa. Mielenosoittajia lähellä olevan lääkärikomitean mukaan yli 100 siviiliä kuoli, Sudanin viranomaisten mukaan kuolonuhreja oli vähemmän, alle 50.
 YK-diplomaattien mukaan Britannian ja Saksan luonnostelema päätöslauselma kohtasi jonkin verran vastustusta Kiinalta ja Venäjältä, mutta nekin taipuivat tuomitsemaan väkivaltaisuudet. Viime viikolla Kiina ja Venäjä blokkasivat samankaltaisen päätöslauselmaluonnoksen.
 Sudan on ollut sotilasjuntan hallinnassa kahden kuukauden ajan. Sotilasjuntta tuli valtaan, kun pitkäaikainen presidentti  Omar al-Bashir  syrjäytettiin huhtikuussa kuukausia jatkuneiden mielenosoitusten jälkeen.
 YK:n turvallisuusneuvosto ilmaisi tukensa Afrikan unionin yrityksille ratkaista Sudanin kriisi diplomatian kautta. Afrikan unioni ilmoitti viime viikolla jäädyttävänsä Sudanin jäsenyyden siihen asti, että tilanne maassa rauhoittuu.
 Sudanin sotilashallinto ja mielenosoittajat ovatkin viime viikon väkivaltaisuuksien jälkeen sopineet palaavansa neuvottelupöytään. Protestiliike ilmoitti tiistaina lopettavansa kansalaistottelemattomuuskampanjansa.
 Neuvotteluja osapuolten välillä on ollut välittämässä Sudanin naapurimaa Etiopia. Khartumiin on tällä viikolla saapumassa myös Yhdysvaltojen diplomaatti keskustelemaan sotilashallinnon kanssa ratkaisuista kriisiin.

YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Sudanin väkivallan – päätös oli yksimielinen


Summary: Mielenosoittajat kerääntyivät keskiviikkona alueparlamentin eteen ja tukkivat kaksi kaupungin pääväylistä.

Hongkongissa viikonloppuna alkaneet satojentuhansien mielensoittajien protestit suunniteltua lakimuutosta vastaan ovat jatkuneet tänään keskiviikkona. Alueparlamentin piti käsitellä lakiesitystä keskiviikkona, mutta käsittelyä lykättiin yllättäen.
 Kymmenettuhannet ihmiset marssivat kaduilla. Mielenosoittajat kerääntyivät alueparlamentin eteen, rakensivat barrikadeja ja tukkivat kaksi kaupungin pääväylistä.
 South China Morning Post -lehti raportoi mielenosoittajien marsseista sekä oppositiojohtaja  Eddie Chu Hoi-dickin  puheesta mielenosoittajille. Mielenosoittajat vaativat, että Hongkongin aluejohtaja  Carrie Lam  torppaisi lakiesityksen.
 Uuden lakimuutoksen katsotaan tiukentavan manner-Kiinan otetta erityishallintoalueesta.
 Lakimuutosta on vastustettu myös ulkomailla. Esimerkiksi Lontoossa, Berliinissä ja Vancouverissa oli  sunnuntaina tukimielenosoituksía .
 1. Mistä lakimuutoksessa on kyse?
 Hongkong on entinen Britannian siirtomaa. Hongkongissa noudatetaan oikeuskäytäntöä, joka on hyvin lähellä länsimaisia oikeusnormeja. Kiinassa on käytössä oma oikeuskäytäntönsä, joka lain vastustajien mielestä on hyvin ongelmallinen.
 Lakimuutos mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen manner-Kiinaan. Mielenosoittajat pelkäävät, että Kiinan politiikkaa arvostelevia henkilöitä voitaisiin lain varjolla ottaa kiinni ja viedä manner-Kiinan puolelle.
 Hongkongin aluejohtajan mukaan lakimuutos auttaa oikeuden toteutumisessa ja varmistaa, että Hongkong täyttää kansainväliset velvollisuutensa rajat ylittävän rikollisuuden kitkemisessä.
 Kiinalainen China Daily -lehti on kirjoittanut protestien saavan kannustusta Kiinan ulkopuolelta. Lehden mukaan "ulkomaiden voimat" yrittävät haavoittaa Kiinaa.
 2. Ketkä osoittavat mieltään?
 Uuden lakiesityksen torppaamiseksi ovat vedonneet mielenosoittajien, oppositiopoliitikkojen ja lakimiesten lisäksi myös useat yritykset.
 BBC:n  mukaan esimerkiksi yli 100 yritystä aikoo sulkea ovensa, jotta työntekijät voivat osallistua protesteihin. Lisäksi osa yrityksistä on kertonut muuttavansa työaikoja edullisiksi protestoimiselle.
 Yritykset pelkäävät uuden lain heikentävän toimintamahdollisuuksia Hongkongissa. Hongkongin pörssi avautui laskuun keskiviikkoaamuna.
 Kymmenettuhannet marssivat kaduilla keskiviikkona 12. kesäkuuta Hongkongin ytimessä.  Jerome Favre / EPA
 Myös 4 000 opettajaa on kertonut aikeistaan mennä lakkoon.
 Moni mielenosoittajista on ensimmäistä kertaa kadulla protestoimassa, kertoi Reuters viikonloppuna. Keskiviikkona mukana mieltään osoittamassa oli myös nuoria hongkongilaisia.
 Viimeksi näin suuret protestit nähtiin Hongkongissa vuonna 2014, kun paikalliset osoittivat Occupy-protesteissa mieltään sen puolesta, että saavat valita itse johtajansa.
 Demokratia-aktivisti tviittasi asiasta.
 Protestit vuonna 2014 eivät kuitenkaan tuoneet hongkongilaisille heidän halumiaan demokraattisia vaaleja.  Vuonna 2003  suunnitellut turvallisuuslain muutokset sen sijaan torpattiin massaprotesteilla.
 3. Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Keskiviikkona Hongkongin  alueparlamentti ilmoitti  lykkäävänsä lakiesityksen käsittelyä. Uutta aikaa istunnolle ei kerrottu.
 Tilanne on herkkä ja väkivaltaisuuksien leimahtamista pelätään. Hongkongin poliisi on ilmoittanut alkavansa käyttää voimakeinoja, jos mielensoittajat eivät poistu protestialueelta.
 Protestoijat kokoontuivat alueparlamentin eteen Hongkongissa 12. kesäkuuta.  Jerome Favre / EPA
 BBC:n mukaan hallinto olisi edelleen lakimuutoksen kannalla huolimatta laajoista protesteista. Alueparlamentissa enemmistönä ovat manner-Kiinan kannattajat.
 Parlamentin oli määrä äänestää laista ensi viikon torstaina 20. kesäkuuta.
 Keskiviikkona  CNN :n mukaan aamulla vesisade ja kosteus ei ole saanut mielenosoittajia poistumaan. Protestoijat ovat valmistautuneet pitkään päivään, sillä he jakavat toisilleen muun muassa ruokaa, vettä, protestiasusteita ja lääketarvikkeita.
 Lue myös:
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja

Hongkongin massaprotestit jatkuvat, kiistellyn lakiesityksen käsittelyä lykättiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta


Summary: Moni rehtori miettii, nakertaako matematiikan suosio lukiolaisten yleissivistystä.

Korkeakoulujen opiskelijavalintauudistus tulee voimaan vuonna 2020. Tällöin ylioppilastodistuksella on merkittävä vaikutus sisäänpääsyssä.
 Yliopistojen todistusvalintaan liittyvästä pisteytystaulukosta  voi havaita, miten merkittävässä asemassa matematiikka on jatko-opiskelupaikkaa hakiessa.
 Kysyimme suurimpien lukioiden rehtoreilta, onko opiskelijavalintauudistukseen liittyvä pisteytystyökalu muuttanut opiskelijoiden kurssitarjottimia ja onko matematiikan suosio lisääntynyt opiskelijoiden keskuudessa. Kyselyyn vastasi 13 lukiota. Yhdeksässä lukiossa matematiikan opiskelijoiden määrä on selvästi lisääntynyt viimeisten vuosien aikana.
 Näin on tapahtunut muun muassa Kannaksen lukiossa Lahdessa, Tampereen aikuislukiossa, Ounasvaaran lukiossa Rovaniemellä, Järvenpään lukiossa, Tikkurilan lukiossa Vantaalla ja Oulun aikuislukiossa.
 Muutamassa vuodessa suuri muutos
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa matematiikan suosiossa on myös selkeä piikki. Vaikka lukiossa on luonnontiedelinja, on pitkän matematiikan kiinnostus lisääntynyt huomattavasti myös muiden linjojen opiskelijoiden keskuudessa.
 Rehtori  Riikka Lindroosin  mukaan yksi selvä syy ovat korkeakoulujen sisäänpääsyyn liittyvät uudistukset ja siihen liittyvä matematiikan arvosanojen painotus.
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion rehtori Riikka Lindroos toivoo, ettei matematiikan suosio syö yleissivistystä opetuksesta. Petra Ristola / Yle
 – Viime syksynä meillä oli kuusi alkavaa pitkän matematiikan ryhmää. Nyt pitää katsoa riittääkö se tulevana syksynä, sanoo rehtori Riikka Lindroos.
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukiossa viime syksynä aloittaneista lukiolaisista yli 80 prosenttia valitsi pitkän matematiikan opiskelun. Pitkän matematiikan aloittaneiden määrä on viimeisten vuosien aikana koko ajan kasvanut. Syksyllä 2011 pitkän matematiikan aloitti reilut 54 prosenttia lukiolaisista.
 Kielten opiskelun väheneminen huolestuttaa
 Ylen kyselyyn vastanneiden lukioiden rehtorit esittivät huolensa, miten käy yleissivistyksen ja kielten opiskelun, kun matematiikan painoarvo on lisääntynyt.
 Tampereen aikuislukion rehtori  Vesa Rantanen  kertoo, että pitkän matematiikan opiskelu on vähentänyt ja vähentää lyhyiden kielten opiskelua. Saman on huomannut myös Kallaveden lukion ja Kuopion aikuislukion rehtori  Ensio Vatanen , joka toteaa, että lyhyiden kielten asema on jo hälyttävä.
 Rovaniemellä sijaitsevan Ounasvaaran lukion rehtori  Risto Kuoksa  nostaa myös esille valinnaiset kielet. Pitkän matematiikan oppimäärän laajuus yhdessä kirjoitettavien aineiden koulukohtaisten kurssien kanssa on johtanut siihen, että valinnaisten kielten opiskelu on vähentynyt. Opiskelijoille ei jää tilaa eikä aikaa opiskella kieliä, vaikka heillä olisi siihen edellytyksiä.
 – On huolestuttavaa, jos matematiikan suosio syö yleissivistystä. Itse olen huolissani siitä, että lyhyitä kieliä opiskellaan lukioissa vähän, sanoo myös Turun Suomalaisen Yhteiskoulun rehtori Riikka Lindroos.
 Matematiikka kiinnostaa taas
 Suomalaisten  laskeneesta matematiikan osaamisesta on oltu huolissaan  ja samoin myös siitä, että matematiikka ei ole kiinnostanut koululaisia ja opiskelijoita. Nyt näyttää siltä, että jonkinlainen käänne on tapahtumassa. Matematiikka kiinnostaa lukioissa.
 – Tavoite oli, että lisätään matematiikkaa opiskelevien määrää eli yhä useampi lukiolainen suorittaa riittävän laajat matematiikan opinnot. Näin on nyt tapahtumassa, sanoo Turun yliopiston professori  Erno Lehtinen .
 Professori Lehtinen ei näe ongelmana sitä, että korkeakoulujen haussa matematiikalla on valtava painoarvo.
 – Pitkän matematiikan suorittaminen lukiossa vaatii suuren määrän kursseja. Pitkä matematiikka edellyttää hyvin pitkäjänteistä paneutumista ja ajattelutaitojen aktivointia opiskelijalta. Tämä kaikki on hyödyllistä aivan mille tahansa myöhemmälle opiskelualalle.
 Turun yliopiston rehtori Erno Lehtinen on kantanut huolta suomalaisten matematiikan osaamisesta. Petra Ristola / Yle
 Lehtisenkään mielestä matematiikan painotus ei saa vaikuttaa lukiossa niin, että joitain yleissivistyksen kannalta tärkeitä aineita jätetään kokonaan valitsematta tai niiden opiskelun määrä olennaisesti pienenee.
 – Tässä keskustelussa lyhyen matematiikan rooli on jäänyt syrjään. Lyhyt matematiikka voisi olla sitä kaikkien kansalaisten tarvitsemaa matemaattisen ajattelun perustaa, sanoo Erno Lehtinen.
 Eritasoiset opiskelijat tuovat haasteita opettajille
 Turun yliopiston rehtorin Erno Lehtisen mukaan lisääntynyt pitkän matematiikan opiskelu vaatii myös opettajilta enemmän, kun oppitunneilla istuu eritasoisia opiskelijoita. Asia mietityttää myös lukioiden rehtoreita.
 Rovaniemellä sijaitsevan Ounasvaaran lukion rehtori Risto Kuoksa toteaa, että matematiikan korostuminen voi heikentää lukion pitkän matematiikan työskentelyn tasoa.
 Lukioissa nähdään ongelmana myös se, että pitkän matematiikan kursseilla roikkuvat mukana myös ne opiskelijat, jotka eivät siinä pärjää. Tampereen aikuislukion rehtorin Vesa Rantasen mukaan noin puolet pitkän matematiikan opiskelijoista keskeyttää opinnot ensimmäisen vuoden aikana.
 Rehtori  Marja-Liisa Lehtiniemi  Järvenpään lukiosta kertoo, että pitkän matematiikan valitsevat myös sellaiset opiskelijat, jotka eivät ole siitä erityisen kiinnostuneita tai eivät ajattele matemaattisia jatko-opintoja. Tällaiset opiskelijat voisivat Lehtiniemen mukaan käyttää voimavaransa tarkoituksenmukaisemmin.
 – Kannattaisi mieluummin lukea aineita, jotka tuntuvat omilta ja suoriutua niistä hyvin. Eikä valita pitkää matematiikkaa, jos ei ole valmiutta tehdä sitä työmäärää, mitä se vaatii, sanoo Vaasan Lyseon rehtori  Jaakko Perttu.
 Opiskelijoiden jaksaminen huolestuttaa
 Vantaan Tikkurilan lukion rehtorin  Marianne Heikkilän  mukaan pitkän matematiikan oppitunneilla kaikkien opiskelijoiden taidot ja motivaatio eivät ole sitä, mitä opiskelu vaatii. Näin yhä useampi opiskelija uupuu.
 Opiskelijoiden jaksamisesta on huolissaan myös vantaalaisen Vaskivuoren lukion rehtori  Elina Arokannas .
 – Opiskelijoiden jaksaminen on heikentynyt ja taito- sekä taideaineiden opiskelu on vähentynyt. Teemakursseja ei juurikaan valita, koska kaikki paukut laitetaan niihin opintoihin, joista saa eniten pisteitä jatkoon. Taideaineiden merkitys on opiskelijoiden jaksamisessa suuri, muistuttaa Elina Arokannas.
 Turun Suomalaisen Yhteiskoulun lukion rehtori Riikka Lindroos pitää tärkeänä, että korkeakoulujen opiskelijavalintauudistusta ja siitä mahdollisesti seuranneita ilmiöitä seurataan tarkasti.
 – Toivon, että yleissivistyksen taso kouluopetuksessa säilyisi, hän sanoo.
 Mitä mieltä olet matematiikan kasvavasta painotuksesta? Voit kommentoida aihetta. Keskustelu sulkeutuu kello 18.
 Lue lisää:
 Yo-todistuksella suoraan unelma-alalle – Katso aineet ja arvosanat, joilla keräät pisteet oikikseen, lääkikseen ja kauppikseen vuonna 2020
 Matematiikalle esitetään ylivaltaa yliopistojen valinnoissa

Pitkän matematiikan suosio on kasvanut lukioissa – Yle kysyi asiaa rehtoreilta


Summary: Ekonomisti ennakoi negatiivisia työllisyysvaikutuksia.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen kaavailema perhevapaauudistus on tuomassa toteutuessaan pidennystä nykyisiin äitiys- ja isyysvapaisiin. Samalla ansiosidonnaisten vanhempainvapaiden yhteenlaskettu kesto on kasvamassa useammalla kuukaudella. Vanhemmat voisivat siis hoitaa lasta kotihoidon tukea paremmalla, palkkaan sidotulla korvauksella aiempaa pidempään.
 – Hallitusohjelman kirjaus velvoittaa käytännössä tavoittelemaan vähintään 5+5+5-mallia, sanoo perhevapaista Säätytalolla neuvottelemassa ollut kansanedustaja Heli Järvinen (vihr.).
 Nykyisin ansiosidonnaiset vanhempainvapaat jakautuvat niin, että äidille on korvamerkitty 105 arkipäivän eli noin 4,2 kuukauden äitiysvapaa ja isälle on tarjolla 54 arkipäivän eli noin 2,2 kuukauden mittainen isyysvapaa. Tämän lisäksi perheiden käytettävissä on 158 arkipäivän eli noin kuuden kuukauden vanhempainvapaa, mistä vanhemmat voivat sopia vapaasti.
 Malli 5+5+5 tarkoittaa, että äidille ja isälle tulisi molemmille viiden kuukauden kiintiö, jota ei voi luovuttaa toiselle vanhemmalle. Loput viisi kuukautta vapaista vanhemmat voisivat jakaa haluamallaan tavalla keskenään.
 Keskustassa lasketaan, että perheiden vapaasti valittava osuus on nykymallin pohjalta tarkasteltuna enemmän kuin viisi. Lähteen mukaan jakson pituus pyöristyy kuuteen, jotta hallitusohjelman perusperiaatteet toteutuvat eivätkä äitien käytettävissä olevat vapaat vähenny nykyisestä. Näin katsottuna malli olisi muotoa 5+5+6.
 Käytännössä perhevapaauudistuksessa ollaankin nyt STT:n eri paikoista saamien tietojen mukaan lähtemässä liikkeelle näistä lähtökohdista.
 – Näillä lähdetään liikkeelle ja katsotaan sitten (tarkemmin), kun neuvotteluja viedään eteenpäin, sanoo uudistusta vetämään lähtevä sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.).
 - Itse pidän 5+5+ mahdollisesti 6 -mallia ihan hyvänä askeleena. Olen itse kannattanut 6+6+6 -mallia aikaisemmin, kuten myös oma puolueeni, mutta tietysti taloudelliset raamit varmastikin asettavat omat haasteensa. Mutta siitä lähdetään, että järjestelmä paranee ja perheet voivat jatkossakin itse päättää ja tehdä valintoja perhevapaiden käyttämisestä.
 EU-direktiiveistä pohjaa uudistukselle
 Rinteen hallituksen ohjelmassa ei puhuta konkreettisista kuukausista mitään, mutta perustavoitteet ovat selvät. Hallitus haluaa toteuttaa perhevapaauudistuksen niin, että äideillä ja isillä on yhtä paljon kiintiöityjä osuuksia ja isille korvamerkittyjä ansiosidonnaisia vapaita pidennetään. Pidennys ei kuitenkaan saa tapahtua äitien kustannuksella eli niin, että äitien nykyisin käytettävissä oleva osuus lyhentyisi.
 Hallitus myös haluaa, että molemmille vanhemmille maksetaan korotettua ansio-osaa nykyistä äitien osuutta vastaavasti.
 Lisäksi uudistuksen tulee hallitusohjelman mukaan täyttää raskaussuojeludirektiivin ja työelämän tasapainodirektiivin vaatimukset.
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan direktiiveihin liittyvä lause luo pohjaa koko uudistukselle.
 – EU-direktiivit velvoittavat meitä kansallisesti ja määrittelevät äidille kiintiöidyn vapaan pituuden. Siksi se on tärkeä osa periaatteellista tiekarttaa, jonka hallitus laati kolmikantaisen valmistelun pohjaksi. Keskustalle on toisaalta tärkeintä, että äitien nykyisin käytettävissä olevat vapaat eivät vähene, perhevapaauudistusneuvotteluissakin mukana ollut Saarikko sanoo.
 EU-sääntely lähtee siitä, että äideillä tulee olla henkilökohtaisia vapaita yhteensä viisi kuukautta.
 – Suomen on implementoiva direktiivit kolmessa vuodessa, Järvinen kertoo.
 "Tavoitteet muualla kuin työllisyydessä"
 Nordean perhevapailla oleva ekonomisti  Olli Kärkkäinen  arvioi, että perhevapaiden uudistaminen hallitusohjelman kirjauksen mukaisesti vaikuttaa todennäköisesti negatiivisesti työllisyyteen.
 – Voi sanoa aika varmasti, että työllisyys ei tällä uudistuksella ainakaan kasva. Pikemminkin voi olla, että sillä on negatiivisia työllisyysvaikutuksia.
 Kärkkäinen kuitenkin lisää, että hallitusohjelmakirjauksesta saa selkeästi sen kuvan, ettei uudistuksella edes tavoitella työllisyyden kasvua, vaan sen tavoitteet ovat perheiden hyvinvoinnin ja tasa-arvon suunnalla. Oletettavat negatiiviset työllisyysvaikutukset kuitenkin saattavat vaikeuttaa uudistuksen toteuttamista.
 – Hallitus linjasi, että kaikki uudistukset, joilla on negatiivisia työllisyysvaikutuksia, pitää kompensoida jollain toisilla reformeilla.
 Kärkkäisen mukaan paljon riippuu siitä, paljonko uudistukseen ollaan valmiita panostamaan rahallisesti.
 Maksajina pääosin työnantajat ja työntekijät
 STT:n haastattelemien poliitikkojen mukaan perhevapaauudistuksen hintalapusta on ollut erilaisia laskelmia. Ne ovat vaihdelleet kymmenistä miljoonista noin sataan miljoonaan.
 Perhevapaita rahoitetaan työtulovakuutuksen kautta, ja maksajina toimivat valtaosin työnantajat ja työntekijät. Valtio osallistuu varsin pienellä prosenttiosuudella kustannuksiin.
 Saarikon mukaan valtion osuutta ole tarkoitus kasvattaa, vaan ajatuksena on se, että rahoitusosuudet säilyvät ennallaan.
 – Lähtökohta ei ole rahoitusosuuksien muuttaminen.
 Isien kiintiöt ovat kiinnostaneet
 Isien kiintiöiden lisääminen on tähän asti ollut se keino, jolla isiä on saatu paremmin vapaille, sanoo tutkimuspäällikkö  Johanna Lammi-Taskula  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 – Äidin kanssa yhtä aikaa kotona oltavan kolmen viikon käyttö yleistyi kohisten jo 90-luvulla, hän taustoittaa.
 Sen jälkeen, kun isille suunnattiin pidempi kiintiö vuonna 2003, joka vuosi yhä useampi isä on jäänyt lapsen kanssa kotiin. Lammi-Taskulan mukaan nykyisin noin puolet isistä hyödyntää ainakin osittain heille suunnatun itsenäisen vapaakiintiön.
 – Nyt tosiaan neljä viidestä isästä pitää pari viikkoa isyysvapaata lapsen syntymän yhteydessä yhtä aikaa äidin kanssa. Lisäksi noin puolet isistä pitää jonkun verran itsenäistä vapaata, mutta ei välttämättä koko kuutta viikkoa.
 Äideistä vain hyvin harva ei pidä äitiysvapaata. Myös vapaasti jaettavissa olevan vanhempainvapaan pitää yleensä äiti, Lammi-Taskula sanoo.
 – Vain muutama prosentti isistä pitää sitä. Tilanne on pysynyt aika lailla samana pitkään.
 THL:n tutkimuspäällikkö arvioi, että hallituksen kaavailemalla uudistuksella voi olla myös vaikutuksia syntyvyyteen, sillä uudistus olisi signaali perheille, että niihin satsataan lisää. Tasaisempi vastuu lapsista voi hänen mukaansa vaikuttaa esimerkiksi siihen, kokeeko äiti uran ja useamman lapsen yhdistämisen olevan mahdollista.

Hallitus kaavailee: Sekä äidille että isälle viisi kuukautta vapaata, vanhempainvapaan kestoksi 5–6 kuukautta


Summary: Kurkkua tuotetaan Suomessa ennätysmäärät. Kuluttajille kurkkutulva tietää edullisia hintoja.

Leena Saar  ja  Thi Huong Vu  työtovereineen aloittavat työt kasvihuoneella kello seitsemän aamulla. Tarkoitus on poimia talteen sopivan mittaisiksi kasvaneet kurkut.
 Liki 30 asteen lämpötilassa ja 80 prosentin kosteudessa kuljetaan vaunujen kanssa rivistöltä toiselle. Kurkkuja kertyy muovilaatikoihin nopeasti valtava määrä. Kello yhdeksän jälkeen alkaa pakkaaminen ja sitten saapuvat autot kuljettamaan kurkut maailmalle.
 Kannuksen kauppapuutarhalla Keski-Pohjanmaalla on kasvatettu kurkkuja melkein 40 vuotta. Pienestä alkanut viljely on laajentunut niin, että vajaan hehtaarin viljelyalalla ja miljoonan kilon vuotuisella kurkkumäärällä puutarha on Suomessa keskikokoinen kurkuntuottaja. Viidessä kasvihuoneessa syntyy yksinomaan kurkkuja, yksi on varattu salaatille.
 Puutarhan nykyinen toimitusjohtaja ja perheyrityksen perustajan poika  Aleksi Hauhtonen  on tällä hetkellä sekä hyvällä mielellä että huolestunut.
 Hänestä mukavaa on se, että suomalaisten kurkunsyönti on ollut koko ajan kasvussa. Kauppapuutarhaliiton mukaan jokainen suomalainen syö vuodessa kymmenisen kiloa kurkkua.
 – Kuluttajat ovat tottuneet käyttämään kurkkua todella hyvin. Kurkku on vakiotuote jokaisessa ruokapöydässä ja erityisesti kotimaisen kurkun kysyntä on noussut. Suomalainen arvostaa myös lähiruokaa, mikä on valtavan hienoa.
 "Hinnan polkeminen jatkuvasti ei tuo lisämyyntiä"
 Keskisuuren viljelmän nokkamies on kuitenkin huolissaan tästä tuotantovuodesta. Kurkun tuotantomäärät ovat kasvaneet Suomessa valtavasti ja kasvavat yhä.
 – Nyt on haastava tilanne markkinoilla, sillä kurkkua tuotetaan vähän liikaa ja se heijastuu tuottajahintaan. Meillä tuotantokustannukset ovat hiukan yli euron ja enimmillään puolitoista euroa kiloa kohden. Me saamme kurkkukilosta noin euron tai vähän alle. Tukkuhinta on 60–80 senttiä, joten myymme tappiolla.
 Aleksi Hauhtonen pyörittää Kannuksessa puutarhaa, jossa päätuote ovat kurkut. Myös salaattia syntyy yhdessä kasvihuoneessa. Heini Holopainen / Yle
 Seinäjoen puutarha tuottaa kurkkua noin kolme kertaa enemmän kuin Kannuksen kauppapuutarha. Siellä kuitenkin yhdytään Hauhtosen huoleen hinnasta:
 – Hinnan polkeminen jatkuvasti ei tuo lisämyyntiä. Kuluttaja turtuu ja alennuskampanjat menettävät merkityksensä. Näillä hinnoilla kukaan ei pysty tuottamaan kurkkua kannattavasti. Se on harmi, koska viljelijät tekevät kovasti töitä, eivätkä saa palkkaa siitä, puuskahtaa toimitusjohtaja  Petri Harri .
 Ennätykset rikki ja lisää taimia
 Kauppapuutarhaliiton mukaan Suomessa tuotettiin viime vuonna ennätysmäärä eli 43,5 miljoonaa kiloa kurkkua. Tästä huolimatta liiton toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen  arvioi, että kun vuotta ynnätään yhteen, nähdään jälleen uusi tuotantoennätys. Kuluvan vuoden kurkkusaldon arvioidaan ylittävän 50 miljoonan kilon raja.
 Kurkkua on tuotettu vähä vähältä yhä enemmän, sillä tuotantomenetelmät, -tekniikat ja osaaminen ovat kehittyneet ja lajikkeet ovat parantuneet. Niin sanottu keskisato on Suomessa noussut, ja se on nyt maailman huippua. Seuraavaksi ahkerin kurkuntuottaja Hollanti on Suomea keskisadossa paljon jäljessä.
 Esimerkiksi Kannuksen kauppapuutarhalla laskeskellaan, että ihan muutamassa vuodessa kurkkua on pystytty tuottamaan viidennes enemmän kuin ennen, vaikka kasvihuonealaa ei ole siellä lisätty.
 Närpiöön Oy Jan-Erik Sigg Ab:n tontilla rakennetaan kasvihuoneita. Iina Thomsson / Yle
 Suomessa on kuitenkin myös rakennettu kasvihuoneita lisää ja reippaasti. Tänäkin vuonna esimerkiksi Pohjanmaalle Närpiöön sekä Etelä-Pohjanmaalle Seinäjoelle valmistuu useita hehtaareja uutta kasvutilaa kurkulle.
 Yksi viljelyalaa kasvattaneista on Suomen suurin kurkuntuottaja Oy Jan-Erik Sigg Ab Närpiöstä. Nykyinen kymmenen hehtaarin ala kasvaa syksyyn mennessä 13 hehtaariin. Tilalla kypsyy nyt vuodessa 16 miljoonaa kiloa kurkkua eli noin kolmannes koko Suomen kurkkumäärästä.
 Yrityksen myynnissä työskentelevä  Nicholas Lundenius  ei ole pienempien tuottajien kanssa yhtä mieltä siitä, että kurkkua tuotettaisiin tällä hetkellä liikaa.
 Hänen mukaansa on hankala sanoa etukäteen, mikä on tarpeeksi. Esimerkiksi viime vuoden hellekesä kuihdutti kasvustoja, jolloin satoa ei syntynytkään tarpeeksi.
 – Välillä on ylituotantoa ja välillä on pulaa. Kurkkua syntyy liian vähän, jos taimia vaihdetaan, ja viljelmät eivät juuri silloin tuota tarpeeksi kurkkua. Juuri nyt hintakin on meillä hyvä ja tuotantokustannukset saadaan katettua.
 Kulutuksen kasvu toiveissa
 Nicholas Lundenius perustelee kasvihuonetilan useiden hehtaarien laajennusta muun muassa yhtiön halulla tehdä suomalaisista kokonaan kotimaista kurkkua syövä kansa. Kauppapuutarhaliiton mukaan kurkun kotimaisuusaste on nyt runsaat 80 prosenttia.
 Nicholas Lundenius Oy Jan-Erik Sigg Ab:stä toteaa, että kesä 2018 oli liian kuuma kurkuille, jotka näivettyivät kuumissa kasvihuoneissa. Niiden tuuletus toimii katonrajan luukkuja avaamalla, mutta jos ulkolämpötila on 35 astetta, lämpöä on liikaa. Iina Thomsson / Yle
 Osuuskunta Närpiön vihanneksen toimitusjohtaja  Stefan Skullbacka  on samaa mieltä siitä, että suurelle kurkkumäärälle pitäisi saada lisää ostajia kotimaasta, mutta se on haastavaa.
 – Kotimaisuusaste on korkea jo nyt. Kulutuksen lisäkasvu ei tapahdu yhdessä yössä, vaikka hinnat olisivatkin halpoja. Tulossa on hyvin haastava vuosi. Kustannukset nousevat aina talvella, mutta kuitenkin kulut pitäisi saada katettua. Tällä hetkellä hinnat ovat hyvin kuluttajaystävällisiä.
 Jos kotimaassa kulutuksen kasvattaminen on hankalaa ja tuotantoa on runsaasti, eikö kurkkuja voisi viedä ulkomaille? Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja Jyrki Jalkanen kertoo, että tällä hetkellä viennille ei ole kanavia.
 – Kurkku on sellainen tuote, ettei sitä kannata pitkiä matkoja kuljettaa. Esimerkiksi Saksa olisi iso kulutusmaa, mutta sekin on täältä monen veden takana. Kuljettaminen toisi mukanaan kuljetuskustannukset, miettii Jalkanen.
 Miten tuottajat pärjäävät?
 Jos Suomen suurin kurkuntuottaja näkee markkinatilanteen itselleen edullisena, eikä valita saamastaan hinnasta, miten pienemmät viljelijät pärjäävät?
 Seinäjoen puutarhan Petri Harri toteaa, että markkinatilanteen muutosta voi vain odotella. Yritys on alkutalvesta laajentanut omia kasvihuoneitaan ja kasvattanut tuotantoaan siinä toivossa, että hinnat vielä muuttuisivat.
 Kurkkuja kasvatettiin Suomessa vuonna 2018 runsaat 43 miljoonaa kiloa. Heini Holopainen / Yle
 Kannuksen kauppapuutarhalla todetaan, että tämä vuosi on kriittinen tuottajien kannalta. Mitään kikka kuutosta ei kuitenkaan ole taskussa. Pitemmän tähtäimen varautuminen kuitenkin.
 Kannuksen kauppapuutarhan perustaja  Eino Hauhtonen  on ollut alalla nelisenkymmentä vuotta ja on nähnyt yhden jos toisenkin kriisin. Yritys voi varautua niihin etukäteen laittamalla taseen kuntoon.
 – Aina on ollut välillä huonoja vuosia ja kriisejä. Me olemme tehneet pitkään tuotekehittelyä ja kehittäneet tuotantoa. Muutama vuosi sitten tehty satsaus kotimaisen energian lämpölaitokseen leikkasi energiakustannukset kahteen prosenttiin liikevaihdosta, se todella kannatti.
 Pitkän linjan kasvihuoneyrittäjä miettii, että markkinat lopulta säätävät määrät kohdilleen. Niin kauan myydään halvalla, kunnes tuotanto sopii kulutukseen. Miksi nyt ollaan tässä tilanteessa?
 – Ehkä on kyse yrityksestä jakaa markkinat uudelleen. Eräät toimijat yrittävät ottaa markkinoista isomman siivun itselleen niin, että muut tuottajat tippuvat, pohtii Hauhtonen.
 Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja Jyrki Jalkanen heittää pallon kuluttajalle.
 – Kuluttajan kannattaa nyt nauttia tilanteesta, jossa lähellä tuotettua kurkkua saa todella edullisesti. Kun tarjontaa riittää ja kurkku on edullista, tavara liikkuu hyvin. Ainakin viime vuonna kaikki tuotanto meni kulutukseen. Vaikka kotimainen kulutus on korkealla tasolla, voi se siitä vielä nousta.
 Suomen suurimmalle kurkkutilalle Närpiöön valmistuu lisää kasvihuoneita tänä vuonna. Pasi Takkunen/Yle

Miljoonille kurkkukiloille pitäisi löytyä ostajia kotimaasta – osa tuottajista puhuu ylituotannosta, osa laajentaa silti viljelmiään


Summary: Suomessa tilanne ei ole yhtä paha kuin maailmalla, koska juomavesi on hyvälaatuista.

Ihmisen elimistöön päätyy jopa viisi grammaa mikromuovia viikossa, ilmenee WWF:n julkistamasta maailmanlaajuisesta raportista.
 Viisi grammaa vastaa määrältään yhtä pankkikorttia. Kuukausittain mikromuovia kertyy yksittäisen ihmisen elimistöön noin 21 grammaa ja vuodessa jopa 250 grammaa.
 Suurin yksittäinen mikromuovien lähde on juomavesi, mutta suomalaisia suojelee veden hyvä laatu.
 Newcastlen yliopiston tutkimusraportti kokoaa yhteen yli 50 muovitutkimuksen tulokset ja antaa maailmanlaajuisen arvion muoviroskan päätymisestä ihmisiin.
 Raportti vaatiikin hallituksia ottamaan vastuun tilanteesta ja koko ketjusta valmistajista kuluttajiin.
 – WWF vaatii maailman päättäjiä solmimaan kansainvälisen muoviroskasopimuksen, joka lopettaisi muovin päätymisen meriin vuoteen 2030 mennessä, WWF Suomen meriasiantuntija  Anna Soirinsuo  sanoo  tiedotteessa .
 Yhdysvalloissa ja Intiassa paljon muovia juomavedessä
 Mikromuovia kertyy ruoasta sekä pullo- ja hanavedestä.
 Alueelliset erot mikromuovin määrissä ovat kuitenkin suuria. Esimerkiksi Yhdysvaltojen ja Intian juomavedestä löytyi kaksinkertaiset määrät mikromuovia verrattuna Euroopan ja Indonesian juomavesiin.
 Tutkituista elintarvikkeista merenelävät, oluet ja suola sisälsivät suurimmat mikromuovijäämät.
 Suomessa jätevedenpuhdistus ja juomaveden laatu ovat hyviä. Suomalaisetkaan eivät kuitenkaan saa synninpäästöä, sillä kuluttajien muovipakkauksista vain reilu neljäsosa päätyy kierrätykseen.
 – Suomessa ovat Itämeren muoviroskaisimmat rannat, joiden roska on peräisin kuluttajien ja rakennusten käyttämästä muovista. Myös järvivesistä, joista juomavetemme valmistetaan, on löydetty mikromuoveja yhtä paljon kuin Itämerestä. Vesilaitosten valmistaman juomaveden muovipitoisuutta tutkitaan parhaillaan, Soirinsuo muistuttaa.
 No Plastic in Nature: Assessing Plastic Ingestion from Nature to People  -raporttiin voi  tutustua täällä .

Tutkimus: Mikromuovia päätyy ihmisen elimistöön pankkikortin verran viikossa


Summary: Mustatäplätokon leviäminen on uhka erityisesti Perämeren herkälle pohjoiselle meriluonnolle.

Mustatäplätokon leviämistä Suomen merialueille taitaa olla myöhäistä yrittää pysäyttää. Lisääntymis- ja sopeutumiskykyinen kalalaji on levinnyt jo lähes pohjoisimmalle Perämerelle asti.
 Tutkijoita huolettaa, mitkä sen vaikutukset herkkään meriekosysteemiin ovat, mutta mustatäplätokosta voi ehkä olla myös hyötyä.
 Tähän mennessä pohjoisin havainto mustatäplätokosta  (Neogobius melanostomus)  on tehty  Oulun edustalta  Kellon Kattilankallasta. Metsähallituksen meritiimi sai havainnon mustatäplätokosta viime perjantaina. Aikaisemmin  pohjoisin havainto  oli Raahesta.
 Ensimmäistä kertaa laji havaittiin Suomen merissä vuonna 2005. Se on levinnyt tasaisesti pohjoista kohti muutaman kymmenen kilometriä vuodessa.
 – Mustatäplätokko on hyvin tehokas lisääntyjä, sillä se lisääntyy läpi kesän. Näin se voi hyvissä olosuhteissa tuottaa hurjan määrän poikasia lyhyessä ajassa, kertoo tutkija  Riikka Puntila  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Mustatäplätokon erottaa mustatokosta helposti selkäevän mustasta täplästä. Jussi T. Pennanen

 Pohjoiset meret erityisen herkkiä vieraille vaikutteille
 Vasta 90-luvulla Mustaltamereltä ja Kaspianmereltä levinnyt pohjakaloihin kuuluva laji sopeutuu hyvin nopeasti erilaisiin elinolosuhteisiin ja suolapitoisuuksiin, sanoo Metsähallituksen meribiologi  Essi Keskinen .
 Hänen mukaansa mustatäplätokko voi jopa syrjäyttää paikallisia kalakantoja, sillä sen ruuaksi kelpaavat melkein kaikki pohjaeläimet.
 – Se tykkää syödä esimerkiksi muiden kalojen mätiä. Sellaisilla alueilla Suomenlahdella, missä se on yleistynyt, se on karkottanut muita lajeja. Tällä tavalla se voi ajaa ahdinkoon suomalaisia lajeja, Keskinen kuvailee.
 Tutkija Riikka Puntilan mukaan esimerkiksi onkikilpailuissa Helsingin seudulla on havaittu mustatäplätokon yleistyneen saalistilastoissa alkuperäislajistoon kuuluvan mustatokon kustannuksella.
 – Virossa on saatu myös tutkimuksissa havaintoja siitä, että kampelan ravinnonhankinta olisi vaikeutunut siellä, missä mustatäplätokko on yleistynyt. Kampela helposti väistää, Puntila sanoo.
 Erityisen herkkiä tulokkaille ovat pohjoiset meriekosysteemit, kuten Perämeren pohjukan ainutlaatuinen meriluonto.
 – Mitä yksinkertaisempi muu meriekosysteemi on, sitä herkempi se on vaikutuksille, Puntila muistuttaa.
 Mustatäplätokko on lisääntymisinnokas tulokas Mustatäplätokko  (Neogobius melanostomus)  on Mustaltamereltä Itämerelle levinnyt pohjakala. Laji on sopeutuvainen ja lisäksi se lisääntyy läpi kesän, joten se voi tuottaa paljon poikasia nopeasti. Se on isompi (15-25 cm) kuin kotimainen mustatokko ja voi syrjäyttää myös muita lajeja. Isopäinen, vaaleanruskean mustatäplätokon tunnistaa helposti mustasta täplästä selkäevässä.
 Tokko maistuu ahvenelta
 Esimerkiksi Norjan pohjoisrannikolle Barentsinmerelle vieraslajina tuotu kuningasrapu on lisääntynyt vuosien saatossa roimasti ja muodostaa jo vakavasti otettavan uhkan alueen alkuperäisille simpukka- ja pohjaeläinkannoille. Lisäksi se levittää turskakantaa uhkaavia tauteja.
 Taloudellisesti kuningasravusta on kuitenkin tullut  merkittävä kalastuskohde  Norjan rannikon kalastajille. Ravunpyyntisafareita järjestetään myös turisteille.
 Mustatäplätokollakin voisi ehkä olla merkitystä myös Suomen rannikkokalastukselle. Meribiologi Essi Keskinen muistuttaa, että esimerkiksi Itämeren etelärannikolla mustatäplätokkoa pyydystetään yleisesti ruokakalaksi.
 – Sehän on ihan hyvä ruokakala. Mustanmeren ja Kaspianmeren rannikolla ja käsittääkseni myös Puolassa sitä tölkitetään ja pyydetään ihan ruokakalaksi. Sen voi myös paistaa, Keskinen sanoo.
 Tutkija Riikka Puntila on mustatäplätokkoa maistanutkin.
 – Opiskelijoiden kanssa olemme muun muassa savustaneet mustatäplätokkoja. Siinä on vaalea, melkein ahvenen veroinen liha, mutta pienenä kalana tietysti ruodot ovat myös pieniä.
 Myös kotimaiset pedot ovat Puntilan mukaan oppineet nopeasti syömään mustatäplätokkoa. Runsaiden tokkoyhdyskuntien lähellä esimerkiksi merimetsot saattavat käyttää sitä ravintonaan melkein yksinomaan.
 Helsingissä järjestettävässä kalamaraton-onkikilpailussa mustatäplätokko on yleistynyt saalistilastoissa ja mustatokko puolestaan vähentynyt. Vesa Marttinen / Yle
 Havaintotietoja kerätään netissä
 Mustatäplätokko leviää, kuten monet muutkin vieraslajit usein, ihmisen välillisesti avustamana. Itämerelle levittyään se on muodostanut runsaita yhdyskuntia esimerkiksi satamiin.
 Tokon munat tai poikaset joutuvat imetyksi laivojen painolastitankkeihin veden mukana ja leviävät laivojen matkassa uusille alueille. Se on murtovesien laji, mutta Keski-Euroopassa niitä elää myös suurissa joissa.
 Suomessa vastaavia havaintoja ei ainakaan vielä ole, sanoo Riikka Puntila Suomen ympäristökeskuksesta.
 – En uskalla ennustaa, josko näin tapahtuisi meilläkin tulevaisuudessa. Vieraslajit sopeutuvat usein hyvin nopeasti erilaisiin elinympäristöihin, Puntila sanoo.
 Mustatäplätokosta kerätään havaintoja internetin  vieraslajisivustolla . Hän kehottaakin ilmoittamaan kaikki havainnot Suomen vesiin kuulumattomasta kalasta.
 Aiheesta voi keskustella klo 22 asti.
 Lue myös:
 Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja
 Vieraista meristä Itämereen löytänyt kala valtaa alaa Suomessa – "Aggressiivinen etenkin kutuaikaan"
 Supikoiran ja villisian jälkeen odotellaan kultasakaalia – metsästäjät varautuvat tulokaslajeihin Suomen luonnossa

Tämä aggressiivinen merenpohjan vieraslaji on levinnyt jo Perämerelle asti – Enää sitä ei voi pysäyttää, mutta olisiko siitä ruokakalaksi?