Summary: Poliisi sanoi aluksi jyväskyläläisten nuorisoporukoiden yhteenotoissa ja rötöstelyssä olevan “katujengiytymisen piirteitä”. Tutkinnanjohtaja ei allekirjoita aiempia lausuntoja.

Poliisi tutkii kevään ja syksyn aikana tapahtuneita kahden nuorisojoukon välisiä yhteenottoja Jyväskylässä. Poliisi tiedotti lokakuun alussa, että nuorisojoukkoihin kuuluu noin 20–30 nuorta, jotka ovat iältään noin 14–19 -vuotiaita.
 Tutkittavana on kuusi asiakokonaisuuteen liittyvää rikosilmoitusta, joiden nimikkeitä ovat muun muassa laiton uhkaus ja pahoinpitely.
 Asia on herättänyt syksyn aikana paljon keskustelua, sillä kokonaisuuteen on lehtikirjoittelussa liitetty hurjia piirteitä, kuten väitteitä järjestäytyneestä katujengitymisestä, huumekaupasta, puukoilla aseistautumisesta ja järjestettyjen tappeluiden yhteydessä käytävästä vedonlyönnistä.
 Nämä seikat tulivat esiin Sisä-Suomen poliisilaitoksen tiedustelun ja ennaltaehkäisevän toiminnan yksikön rikosylikonstaapelin  Jukka Hurtan  Keskisuomalaiselle lokakuun alussa  antamassa lausunnossa  (juttu tilaajille).
 – Tilanne on erittäin huolta herättävä, sillä katujengiytymisen merkit ovat vahvat. Jengit rekrytoivat jatkuvasti lisää jäsenistöä ja aseistautuvat muun muassa puukoilla. Jos tilanteen kehittymistä vertaa muiden Pohjoismaiden kehitykseen, pitää tilanteeseen puuttua nyt vahvasti, Hurtta kommentoi lehdelle.
 Poliisi julkaisi samana päivänä aiheesta tiedotteen.
 Tutkinnanjohtaja: "En käytä termiä jengi"
 Yle halusi selvittää, mikä on ilmiön todellinen laajuus, sillä tilanteesta liikkuu nyt ristiriitaista tietoa.
 Poliisin lehdelle antamat reippaat lausunnot ovat sittemmin lieventyneet, eikä poliisi luonnehdi nuorison toimintaan liittyviä asioita enää monisanaisesti. Asiakokonaisuuden tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Julle Lehtinen  ei allekirjoita Hurtan lausuntoa nuorten katujengiytymisen vahvoista merkeistä.
 – Minä en käytä termiä jengi. On sovittu, että minä vastaan tiedottamisesta, eikä Jukka tiedota enää, Lehtinen kertoo puhelimitse.
 Keskisuomalaisen jutussa nostettiin esille myös poliisin käsitys siitä, että ainakin toinen ryhmistä tekisi rikoksia jossain määrin järjestäytyneesti ja sillä olisi johtohahmo.
 – Tässä vaiheessa esitutkintaa ei ole noussut esiin järjestäytyneeseen toimintaan viittaavia seikkoja, tutkinnanjohtaja Julle Lehtinen sanoo.
 Aiemmin poliisi kertoi ongelman olevan laaja ja koskettavan monia asuinalueita, mutta mainitsi tilanteen korostuneen Kuokkalassa ja Huhtasuolla.
 – En ole omissa tiedotteissani ja vastauksissani nostanut esille tiettyjä alueita tai paikkoja, tutkinnanjohtaja Julle Lehtinen kommentoi.
 Järjestetyt tappelut ja sovitellut jutut
 Lokakuun alussa julkaistussa jutussa poliisi kertoi epäilevänsä myös, että nuorempia olisi pakotettu tekemään “jengeille” rikoksia, kuten myymälävarkauksia.
 Poliisin tuolloin lehdelle antamien tietojen mukaan “kyseinen jengi” harjoittaa myös erilaisten päihteiden kauppaa alkoholista kannabikseen ja vihjetiedot viittasivat kauppaa käytävän osin koulussa.
 – Ei meillä ole tutkinnassa tuon tyyppisiä juttuja tällä hetkellä, tutkinnanjohtaja kuittaa Ylelle.
 Saman vastauksen saavat myös kysymykset koskien lehtijutussa kerrottuja järjestettyjä tappeluita, joista kerrottiin lyötävän vetoa. Keskisuomalainen kirjoitti, että poliisi olisi saanut tietoonsa, että tappeluita olisi järjestetty koulupäivien aikana koulun alueella ja “jengin” tiedettiin värvänneen nuorempia yläkouluikäisiä kiristämällä ja uhkailemalla.
 – Tuollaisia juttuja ei ole tutkinnassa tällä hetkellä, tutkinnanjohtaja Julle Lehtinen sanoo.
 Rikosylikonstaapeli Hurtta kertoi lokakuun alussa Keskisuomalaiselle, että toiseen nuorisoryhmään kuuluu kantasuomalaisia ja toisessa porukassa olisi “eri kansallisuuksista olevia ulkomaalaistaustaisia nuoria”.
 – En lähde erittelemään, ovatko henkilöt kantasuomalaisia vai ulkomaalaisia. Siihen minulla ei ole mitään lausuttavaa, rikoskomisario Julle Lehtinen sanoo.
 Keskisuomalaisen mukaan jengiytyminen ilmeni, kun poliisin tietoon alkoi viime keväänä tulla erilaisia häiriköinti- ja ilkivaltatapauksia, huumausainejuttuja ja pahoinpitelyjä Kuokkalan alueelta. Keskisuomalainen kertoo, että parista kymmenestä jutusta osa ratkaistiin sovittelussa, mutta osa eteni rikostutkintaan.
 Tutkinnanjohtaja ei pysty vahvistamaan, että kaikki Kuokkalan mainitut tapaukset liittyisivät nuorisoporukoita koskevaan vyyhteen.
 – Siellä on saattanut olla joitakin juttuja, jotka ovat edenneet sovittelutoimistoon ja niitä ei ole tutkittu sen enempää, Lehtinen sanoo.
 – Viime keväänä on ollut koululaisten välisiä juttuja, mitkä on pistetty sovittelutoimistoon, hän jatkaa.
 Miksi lausunnot annettiin? "En osaa sanoa"
 Onko Julle Lehtisellä sen sijaan selitystä siihen, miksi Hurtan lausunnot pääsivät livahtamaan julkisuuteen, vaikka tapauksesta tiedottaa ainoastaan tutkinnanjohtaja?
 – En osaa sanoa, miksi niin on tehty tai annettu lausuntoja, Lehtinen toteaa.
 Ovatko Keskisuomalaiselle annetut tiedot siis virheellisiä?
 – En minä nyt noinkaan voi sanoa.
 Onko tietoa sitten annettu liikaa?
 – Jokainen vastaa omasta tiedotteestaan ja siitä, mihin tietonsa perää. Minä kerron siitä, mitä meillä on tutkinnassa ja teen sen perusteella tiedotteemme. Tässä vaiheessa ei ole mitään enempää, tutkinnanjohtaja Julle Lehtinen tyytyy toteamaan.
 Yle sai kiinni myös Sisä-Suomen poliisilaitoksen tiedustelun ja ennaltaehkäisevän toiminnan yksikön rikosylikonstaapelin Jukka Hurtan. Hän oli yllättynyt yhteydenotosta, eikä halunnut enää ottaa kantaa siihen, onko Jyväskylässä näkyvissä katujengiytymisen merkkejä.
 – Miten sen nyt ilmaisisi. Siihen suuntaan ollaan menossa, niitä merkkejä on. Jos siihen on tutkinnanjohtaja ottanut kantaa, niin en rupea väittelemään päällystötason kanssa.
 Hän ei vastaa myöskään kysymyksiin, tuliko haastattelussa antaneeksi virheellistä tietoa vai oliko sitä yksinkertaisesti liian paljon liian aikaisin.
 – Sitä pitää kysyä nyt päällystötasolta. En ota tähän mitään kantaa, jos tutkinnanjohtaja on näin asian ilmaissut.
 Sen Hurtta suostuu kuitenkin sanomaan, että Jyväskylässä valloillaan olevaan tilanteeseen on ehdottomasti puututtava.
 "Meillä ei ole tutkinnassa mitään tällaisia kiristysjuttuja"
 Tutkinnanjohtajan mukaan poliisi ei ole ainakaan lähtenyt oikaisemaan aiempia lausuntoja. Hän myöntää myös, että poikkeavien lausuntojen aiheuttama tilanne on hämmentävä.
 – Tämä on nyt sillä tavalla, että minä itse vastaan tiedottamisesta ja teen ratkaisun, mitä voin kertoa tutkinnassa olevista jutuista. Keskisuomalaisen jutussa olevista tiedoista minulla ei ole vahvistettua tietoa, että näin olisi käynyt. Meillä ei ole tutkinnassa mitään tällaisia kiristysjuttuja eikä sen tyyppisiä.
 Pyysimme tietoa myös poliisin viestintäpäälliköltä  Nina Juurakko-Vesikolta , joka totesi Lehtisen hoitavan kommentoinnin.
 Tämän jälkeen Yle pyysi tutkinnanjohtajalta tiistaina tv-haastattelua, joka olisi tarjonnut tilaisuuden tiivistää mitä tapauksesta tiedetään, mikä on tutkinnan vaihe ja ilmiön laajuus, miksi poliisin tiedotuslinja muuttui ja onko liikkeellä virheellistä tietoa.
 – Juttelimme asiasta jo puhelimitse. Tällä hetkellä ei ole asiaan liittyen uutta tiedotettavaa. Tiedotamme asiasta lisää heti sen jälkeen, kun tutkinnallisia esteitä tiedottamiselle ei enää ole, tutkinnanjohtaja Julle Lehtinen tyytyi toteamaan.
 Tutkinnanjohtaja kehottaa tutustumaan tiedotteeseen, joka sisältää tällä hetkellä kaiken tiedon, jonka poliisi voi tilanteesta antaa.
 Eli olemassa on kaksi nuorisojoukkoa, joiden yhteenottoja tutkitaan. Syyskuun alussa poliisi esti ryhmien välisen tappelun Jyväskylän keskustassa. Kähinä loppui ennen kuin ehti kunnolla alkaakaan.
 Lehtinen korostaa, että Jyväskylän keskustassa on turvallista liikkua.
 Nuorten jengiytymisestä ja joukkotappeluista puhutaan muuallakin
 Nuorten jengiytyminen ei ole noussut tapetille viime aikoina ainoastaan Jyväskylässä.
 Väkivaltaisia ryöstöjä tekevän nuorisoryhmän  uutisoitiin  (MTV Uutiset) syyskuussa lietsovan pelkoa Espoossa.
 Myös Jokirannan koulussa Ylivieskassa on ollut syksyn aikana epäilyksiä teinijengiytymisestä. Koulun rehtori kommentoi lokakuun alussa muun muassa  MTV Uutisille , että jengit käyttävät ilmeisesti amerikkalaistyyppisiä nimiä. Jutussa jengit yhdistettiin 75-vuotiaan ikäihmisen pahoinpitelyyn.
 Rajut puheet laimenivat nopeasti.
 Ylivieskan tilanne nousi esiin myös  Ilta-Sanomissa . Lehden verkkosivuilla asiaa kommentoivat nuoret.
 Heidän mukaansa kaupungissa toimii viiden nuoren perustama ”suojelujengi”, joka liittyisi pahoinpitelyihin. Nuoret eivät puhu rikollisjengistä, vaan paikallisesta teinijengistä. Tuolloin myös rehtori totesi asian paisuneen liian suuriin mittasuhteisiin ja sanoi, että paikkakunnalla ei ole järjestäytynyttä jengitoimintaa, vaan kyse on eri asuinalueiden kaveriporukoista, jotka ovat nimenneet ryhmänsä tietyllä tavalla.
 Myös  Oulun poliisilaitos on ottanut kantaa  (Kalajokilaakso) Ylivieskan nuorten tekemiin rikoksiin ja aiheeseen liitettyihin jengiepäilyihin. Poliisin mukaan kaupungissa ei ole väkivaltaisia jengejä.
 Palstatilaa ovat saaneet tänä syksynä myös nuorten suunnittelemat joukkotappelut. Niiden järjestämisestä on uutisoitu muun muassa  pääkaupunkiseudulla  (MTV Uutiset). Poliisi sai syyskuussa  useita vihjetietoja  (Helsingin Sanomat), että tappeluita on suunniteltu Helsinkiin, Espooseen ja Vantaalle. Varoiteltuja joukkotappeluja  ei kuitenkaan syntynyt  (Helsingin Sanomat).
 Joukkotappelut olivat uutisaihe myös  Tampereella .
 Lahden seudulla  poliisin tietoon tuli syyskuussa useita niin kutsuttuja yksi vastaan yksi -tappeluita. Tappelut sovittiin yleiselle paikalle nuorten kesken, ja  ilmiöön liittyy , että joku kuvaa tapahtumat myös sosiaaliseen mediaan.
 Osa tappeluista on yltynyt joukkotappeluiksi Lahden lisäksi Heinolassa ja Asikkalassa.
 Viranomaisten yhteistyöryhmä perustettu Jyväskylässä
 Rikollisen toiminnan lopettamiseksi poliisi on lisännyt valvontaa Jyväskylän keskustassa ja nuorten suosimilla alueilla.
 Asian ratkaisemiseksi on perustettu myös moniviranomaisyhteistyöryhmä yhdessä koulun, kaupungin ja nuorisotoimen kanssa. Poliisi on jakanut yhteistyöviranomaisille kirjalliset toimintaohjeet häiriöistä ja rikoksista ilmoittamisesta.
 Poliisi tutkii tapahtumia aktiivisesti ja pyytää ilmoittamaan mahdollisista rikoksista ja muusta epäilyttävästä toiminnasta poliisin sähköpostiin vihjeet.keski-suomi@poliisi.fi tai vihjepuhelimeen, jossa automaatti tallentaa puhelut, numeroon 0295414811. Vihjeet voi jättää nimettömänä.
 Poliisi muistuttaa vanhempia seuraamaan lastensa tekemisiä ja tietämään, missä seurassa he liikkuvat vapaa-ajallaan.
 Nuorille poliisilla on selvä viesti: Kaikenlainen rikollinen toiminta on tuomittavaa, ja jos saat tietää, että joku suunnittelee rikosta, ilmoita siitä heti poliisille yllä oleviin yhteystietoihin tai akuutissa tilanteessa hätänumeroon 112.

Katujengejä vai kaveriporukoita? Nuorten rötöstelyä paisuteltu eri puolilla Suomea, Jyväskylässä poliisi teki tiedotuksessa täyskäännöksen


Summary: Britannian EU-erossa suurimmat kiistat ovat koskeneet Pohjois-Irlannin asemaa.

BELFAST Heinäkuisen illan hämärtyessä  humalainen väkijoukko alkaa kerääntyä puisista kuormalavoista rakennetun kokon ympärille. Joka puolella näkyy Yhdistyneen kuningaskunnan lippuja.
 Union Jack -kuviota on paidoissa ja hatuissa. Lippuja on kiedottu harteille ja lastenrattaisiin.
 “Kill all the Taig! Tappakaa kaikki katolilaiset!”, huudetaan väkijoukosta.
 Vieressäni seisova irlantilainen valokuvaaja hätkähtää. Taig on haukkumasana, jota Pohjois-Irlannin protestantit käyttävät katolilaisista.
 Valokuvaaja kertoo, että hän ei edes uskalla puhua kenellekään tässä väkijoukossa. Ihmiset kun tunnistaisivat hänen aksentista, että hän on kotoisin Dublinista.
 Aiemmin valokuvaaja yritti esittää, ettei ymmärrä englantia. Ei toimine täysin sekään. Irlantilainen oli saada turpaansa, koska miesjoukko luuli häntä venäläiseksi, joka yritti pölliä heidän vodkapullonsa.
 Itselläni on olo kuin olisin  liian riehakkaiksi yltyneissä vappu- tai juhannusjuhlissa. Viinapulloja rikkoutuu ja miehet halailevat toisiaan. Nuoret pojat kiipeävät parikymmentä metriä korkean kuormalavakasan päälle kaatamaan bensiiniä, jotta kokko saataisiin syttymään.
 Kokon päällä on Irlannin tasavallan lippu ja tasavaltalaisen Sinn Féin -puolueen kansanedustajien kuvia.
 Saadaanko me tämä palamaan? Belfastiin koottu kokko tarvitsi lisää bensiiniä syttyäkseen. Paul McErlane / EPA
 Tyhjät viinapullot lentävät kohti liekkejä, kun kokko vihdoin syttyy. Liekit nuolevat melkein viereisen rakennuksen seiniä, kun kokko palaa täysillä ja Irlannin lippu tuhoutuu tulessa.
 Samanlaisia kokkoja paloi kesällä eri puolilla Pohjois-Irlannin protestanttisia asuinalueita. Kokoilla juhlistetaan protestanttisen  Vilhelm III Oranialaisen  voittoa katolisesta  Jaakko II:sta  vuonna 1690.
 Protestanttiunionistien viinanhuuruisissa  juhlissa paljastuu, miten syvää Pohjois-Irlannin väestöryhmien keskinäinen epäluulo yhä on. Monet kokevat edelleen, että katolilaiset uhkaavat protestanttista uskoa ja Pohjois-Irlannin asemaa osana Yhdistynyttä kuningaskuntaa.
 Tilannetta ei helpota se, että katolisten tasavaltalaisten valtapuolue, Sinn Féin, näkee Britannian EU-erossa tilaisuuden unelmansa toteuttamiseen.
 Puolue uskoo, että brexit tarjoaa tilaisuuden järjestää kansanäänestys Irlannin yhdistymisestä viimeistään seuraavan viiden vuoden aikana.
 Mahdollisuus Pohjois-Irlannin liittymisestä Irlannin tasavaltaan kansanäänestyksellä on mukana vuonna 1998 solmitussa rauhansopimuksessa. Tähän asti kansanäänestystä on pidetty etäisenä mahdollisuutena, mutta brexit on antanut pontta Sinn Féinin vaatimuksille.
 Protestanttiset unionistit vastustavat  kansanäänestystä. Heille yhteys muuhun Britanniaan on olemassaolon kulmakivi eivätkä he hyväksy mitään, mikä voisi uhata tätä yhteyttä.
 Unionistipuolue DUP on ollut konservatiivihallituksen tukipuolue. Siinä asemassa se pystyi brexit-prosessin aikana torppaamaan ratkaisut, jotka olisivat asettaneet Pohjois-Irlannin erilaiseen asemaan kuin muun Britannian.
 Nämä naiset haluvat Pohjois-Irlannin pysyvän osana Yhdistynyttä kuningaskuntaa. Jouni Soikkeli / Yle
 Nyt DUP on raivoissaan ja äänesti Britannian parlamentissa pääministeri  Boris Johnsonin  neuvottelemaa brexit-sopimusta vastaan. Puolue hermostui, sillä sopimus luo rajan Irlanninmerelle. Sopimuksen mukaan tullitarkastuksia ei tehtäisi Irlannin saaren rajalla, vaan ne tehdään Pohjois-Irlantiin saapuville tuotteille.
 Euroopan unionin jäsenyyden takia Irlannin saaren raja on ollut avoin. Rajan ylittämisen on huomannut vain siitä, että nopeusrajoituskyltit ovat vaihtuneet kilometreistä tunnissa maileiksi tunnissa.
 Avoin raja on mahdollistanut vilkkaaseen kaupankäyntiin pohjautuvan yhteisen talouden ja erilaiset yhteistyöhankkeet muun muassa terveydenhuollon saralla. Sen tärkein vaikutus on ollut kuitenkin henkinen, sillä se on liudentanut väestöryhmien keskinäistä epäluuloa.
 Pohjois-Irlanti on yhä syvästi jakautunut  yhteiskunta. Katolilaiset ja protestantit elävät yhä omilla asuinalueillaan, joita pahimmillaan erottavat muurit. Väestöryhmät käyvät omia koulujaan eivätkä ole tekemisissä toistensa kanssa.
 Brexit on syventänyt näitä jakolinjoja, sillä alueen valtapuolueet, DUP ja Sinn Féin, eivät kykene yhteistyöhön. Puolueiden keskinäisen riitelyn takia Pohjois-Irlanti on ollut ilman toimivaa itsehallintoa tammikuusta 2017 lähtien.
 Tälle miehelle Yhdistynyt kuningaskunta antaa syyn juhlia. Jouni Soikkeli / Yle
 Liberaalin Alliance Party -puolueen puheenjohtaja  Naomi Long  luonnehti minulle, että brexit uhkaa Pohjois-Irlannin koko olemassaolon perustaa.
 Pitkänperjantain rauhansopimuksen perusajatus oli, että Pohjois-Irlannin molempien väestöryhmien oikeuksia ja perinteitä kunnioitetaan. Nyt brexit on uhka tälle periaatteelle.
 Erityisesti unionistit kokevat asemansa monin tavoin aiempaa uhatummaksi. He pelkäävät kansanäänestystä ja ovat menettämässä asemiaan myös sen takia, että lähivuosina Pohjois-Irlannin katolinen väestönosa kasvaa vähemmistöstä enemmistöksi.
 Brexit ja pelko Irlannin yhdistymistä  koskevan kansanäänestyksen järjestämisestä on myös saanut unionistien puolisotilaalliset ryhmät raivostumaan. Maanantaina  puolisotilaalliset ryhmät olivat jo koolla Belfastissa.  Moni pelkää, miten ne reagoisivat, jos Irlannin yhdistymisestä järjestettäisiin kansanäänestys.
 Toisaalta myös tasavaltalainen Uusi IRA -niminen ryhmä on aktivoitunut brexitin aiheuttaman epävarmuuden myötä. Keväällä se ampui Londonderryssä/Derryssä toimittaja  Lyra McKeen .
 Lisäksi ryhmä on yrittänyt tehdä pommi-iskuja Pohjois-Irlannin poliisivoimia vastaan. On vain ajan kysymys, milloin se onnistuu tekemään tuhoisan iskun.
 Toimittaja Lyra McKee haudattiin Belfastissa huhtikuussa. Brian Lawless / EPA
 Yhteisen EU-jäsenyyden aikana ei ole ollut niin paljon merkitystä sillä, kokiko yksittäinen pohjoisirlantilainen itsensä britiksi vai irlantilaiseksi. Moni jopa otti Britannian kansalaisuuden lisäksi myös Irlannin kansalaisuuden.
 Nyt ollaan jälleen tilanteessa, jossa uskollisuutta vannotaan aikaisempaa kiihkeämmin joko Union Jack -lipulle tai Irlannin tasavallan lipulle.
 Samanaikaisesti Pohjois-Irlannin konfliktin haavoja peittäneet laastarit on revitty auki. Katkeruus 30 vuotta kestäneestä konfliktista, jossa kuoli noin 3 600 ihmistä on syvä. Lähes jokainen pohjoisirlantilainen tuntee jonkun, joka on menettänyt läheisiään väkivaltaisuuksissa.
 Huonoissa olosuhteissa katkeruus  voidaan saada liikkeelle vakavin seurauksin. Toivoa antaa se, että moni pohjoisirlantilainen ei halua enää vanhaa kahtiajakoa eikä määrittele omaa identiteettiään joko protestanttiseksi unionistiksi tai katoliseksi tasavaltalaiseksi.
 Britannian EU-kansanäänestyksessä 56 prosenttia pohjoisirlantilaisista tuki EU-jäsenyyttä. Nyt brexit työntää alueen yhä enemmän EU:n ja Irlannin tasavallan vaikutuspiiriin.
 Aiemmin Yhdistyneen kuningaskunnan yhtenäisyys oli Britannian konservatiivipuolueen keskeinen periaate. Nyt puolueen jäsenet ovat jopa valmiita luopumaan Pohjois-Irlannista, kunhan brexit saadaan toteutettua. Se saattaa hyvinkin toteutua jopa aiemmin odotettua nopeammin.
 Toimittaja  Minna Pye  pohtii, lietsooko brexit Pohjois-Irlannissa uuden väkivallan kierteen Ulkolinjan uudessa podcastissa:
 Katso Yle Areenasta:  Ulkolinja - Katkera saari pureutuu jakautuneen saaren tuskaisiin muistoihin

Analyysi: Johtaako brexit Irlannin yhdistymiseen? – Protestantit pelkäävät asemansa puolesta


Summary: Meyer Turun telakalla on syksyn aikana sairastunut parikymmentä työntekijää keuhkokuumeeseen.

Meyer Turun telakalla on rokotettu tähän mennessä yli tuhat ihmistä pneumokokkibakteeria vastaan.
 Rokotukset aloitettiin viime viikolla,  kun tuli ilmi, että telakalla on syksyn aikana sairastunut parikymmentä työntekijää  keuhkokuumeeseen. Lähes kaikki sairastuneet ovat tarvinneet sairaalahoitoa.
 THL on toimittanut viime ja tällä viikolla Turun kaupungin sairaala-apteekkiin kaikkiaan 3 500 rokoteannosta.
 Turun terveyskeskus ja telakan työterveyshuolto hoitavat rokotuksia yhteistyössä. Rokotuksia on tehty päivittäin nyt 300–400 kappaletta, kertoo Turun kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Jutta Peltoniemi.
 – Rokotusten määrä riippuu paljon siitä, miten rokotettavia tulee paikalle sujuvasti työn lomasta. Telakalla tehdään jatkuvasti töitä ja rokotuksia hoidetaan siinä ohessa.
 – Turun kaupungilta paikalla on ollut useampi sairaanhoitaja rokottamassa ja lisäksi yksi sairaanhoitaja koordinoi rokotuksia. Telakan työterveyshuolto on myös mukana auttamassa esimerkiksi kieliasioissa, koska telakalla on työntekijöitä eri maista, Peltoniemi sanoo.
 Rokotuksia jatketaan todennäköisesti vielä ensi viikolla.
 – Meillä on perjantaina tilannekatsaus rokotuksista ja silloin katsomme myös jatkon. Todennäköistä on, että rokotuksia jatketaan vielä ensi viikolla, Peltoniemi arvioi.
 Pneumokokkiepidemian alkuperää selvittää terveyden- ja hyvinvoinninlaitos THL. Selvitykset ovat edelleen kesken.
 Lue lisää:
 Meyerin telakan pneumokokkiepidemiasta sairastuneista vielä pari sairaalahoidossa – uusia tapauksia ei ole tullut ilmi
 Vakava pneumokokin aiheuttama keuhkokuume-epidemia Meyer Turun telakalla – Tyksissä hoidettu parikymmentä tapausta syksyn aikana

Pneumokokkiepidemiaa taklataan Turun telakalla rokotuksilla – yli tuhat työntekijää rokotettu jo


Summary: Pääjohtajan pestiin haastateltiin kuutta hakijaa.

Kelan pääjohtajaksi valitaan Husin johtaja, professori  Lasse Lehtonen  tai Kuntaliiton varatoimitusjohtaja, SDP:n ex-kansanedustaja  Hanna Tainio . Kela kertoo asiasta  tiedotteessa .
 Kelan valtuutettujen valitsema työvaliokunta haastatteli kuutta hakijaa, joille teetettiin myös soveltuvuusarviot.
 – Tehtävää haki kokeneita ja ammattitaitoisia johtajia. Työvaliokunnan esityksen perusteella pääsemme valitsemaan Kelalle pääjohtajan, sanoo Kelan valtuutettujen puheenjohtaja  Riikka Slunga-Poutsalo  (ps.).
 Kelan valtuutettujen on tarkoitus tehdä esitys uudesta pääjohtajasta tasavallan presidentti  Sauli Niinistölle  5. marraskuuta. Virka täytetään 1. tammikuuta 2020 alkaen, kun nykyinen pääjohtaja  Elli Aaltonen  jää eläkkeelle.
 Kela on eduskunnan valvoma itsenäinen sosiaaliturvalaitos. Sen hallintoa ja toimintaa valvoo 12 valtuutettua, jotka eduskunta valitsee.

Kelan pääjohtajaksi esitetään Lasse Lehtosta tai Hanna Tainiota


Summary: Poliisi jatkaa palon syttymissyyn selvittämistä ja kuolemansyyn tutkintaa.

Inarin Akujärveltä on löydetty vainaja omakotitalon pihasta.
 Poliisi sai torstain vastaisena yönä hätäkeskukselta ilmoituksen Nellimintielle, missä paloi omakotitalo. Palosta hätäkeskukseen oli ilmoittanut sen havainnut sivullinen ohikulkija. Talo oli täysin tulessa poliisin päästyä paikalle.
 Poliisi ei kerro tällä hetkellä tapauksesta enempää. Se jatkaa palon syttymissyyn selvittämistä ja kuolemansyyn tutkintaa.
 Haluatko lukea lisää uutisia läheltäsi? Lataa  Yle Uutisvahti .
 Joko olet tilannut  uutiskirjeemme ? Läheltä-osiosta löydät oman seutusi.

Inarissa paloi omakotitalo – pihalta löytyi vainaja


Summary: Myös talouskasvun hidastuminen vaikuttaa UPM:n markkinoihin.

Metsäyhtiö UPM:n vertailukelpoinen liikevoitto laski kolmannella vuosineljänneksellä 342 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 420 miljoonaa. Liikevaihto laski kuusi prosenttia 2,49 miljardiin euroon.
 UPM:n toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  sanoo  tiedotteessa , että tuloksessa näkyy sellun ennätyskorkea hinta viime vuonna. Pesosen mukaan UPM:n liiketoimintojen hyvä kehitys on jatkunut.
 Talouskasvun hidastuminen erityisesti Euroopassa vaikuttaa kuitenkin UPM:n markkinoihin, ja myyntihinnat ovat laskeneet odotetusti.

Sellun hinnanlasku vaikutti – UPM:n liikevoitto supistui


Summary: Verkkokauppaostoksia kuljettavat yritykset uskovat selviävänsä kasvavasta urakasta muun muassa luopumalla paperisista rahtikirjoista.

Suomen teillä kulkee tavaraa entistä tiheämpään tahtiin. Syynä on se, että suomalaiset ostavat yhä enemmän verkosta.
 – Tonneina kuljetusmäärät eivät kasva. Mutta yrityksistä toiseen kuljetettavan tavaran sijaan nyt kuljetetaan yhä enemmän paketteja kuluttajille. Kuljetukset hajautuvat pienemmiksi ja tuottavat enemmän työtä, sanoo Logistiikkayritysten liiton toimitusjohtaja  Pekka Aaltonen .
 Verkkokaupan vuosikasvu  on ollut Suomessa viime aikoina 15–20 prosentin luokkaa. Viime vuonna suomalaiset ostivat verkosta tavaraa noin 4,5 miljardilla eurolla. Paketteina se tarkoitti noin kymmentä vuodessa.
 Automaatio lisää nopeutta
 Kasvu vauhdittaa myös yritysten investointeja. Pikakuljetusyritys DHL Express avasi torstaina uuden käsittelyterminaalin Pirkkalan lentokentän tuntumaan. Noin 15 miljoonan euron investointi tuplaa yrityksen tuotantotilat Pirkanmaalla ja mahdollistaa yhtiön mukaan nopeammat kuljetukset maailmalta ja maailmalle.
 Uudessa terminaalissa pystytään käsittelemään pitkälle kehittyneen automatiikan avulla jopa 5 000 pakettia tunnissa. Pirkkalan terminaali palvelee Pirkanmaan lisäksi koko Pohjois-Suomea. Muu Suomi hoidetaan Turun ja Vantaan kautta.
 Hyvät liikenneyhteydet kehätien varrella ja lentokentän läheisyydessä olivat tärkeitä terminaalin paikan valinnassa. Matias Väänänen / Yle
 Pääosa DHL:n kuljettamista paketeista kulkee suomalaisten ja ulkomaisten yritysten välillä, mutta yhä suurempi osa paketeista kuljetetaan ulkomaisista verkkokaupoista suoraan kuluttajille Suomeen.
 – Kansainvälinen verkkokauppa kasvaa vuosi vuodelta. Luvut kertovat, että viimeisen neljän vuoden aikana kasvu on ollut 25 prosenttia maailmanlaajuisesti, sanoo DHL Express Finlandin toimitusjohtaja  Oktay Nuri .
 Verkko-ostoksista suurimman osan kuljettava Posti tuo kuluttajille keskimäärin miljoona pakettia viikossa. Mutta ulkomaalaisista verkkokaupoista tuotteet tulevat usein muiden yritysten kautta. Esimerkiksi suosituimmasta suomalaisten käyttämästä verkkokaupasta, saksalaisesta Zalandosta, ostokset tulevat DHL:lä tai PostNordilla.
 Kuluttaja vaatii täsmällisyyttä
 Kasvava verkkokauppa mullistaa logistiikka-alaa.
 – Kun aiemmin tavaraa kuljetettiin yrityksestä toiseen, riitti, että kuorma oli perillä toimistoaikaan. Mutta nyt toisessa päässä on kuluttaja ja aikataulu muuttuu ihan toisenlaiseksi, Pekka Aaltonen sanoo.
 – Täsmällinen toimitus kuluttajan toivomaan kellonaikaan – yleensä illalla – on melkoinen haaste. Eikä toteudu ilmaiseksi.
 Aina yritykset eivät onnistu toteuttamaan kuluttajien kaikkia toiveita, mutta Aaltosen mukaan asiassa mennään koko ajan eteenpäin. Apua odotetaan digitalisaatiosta, joka on alan kannalta käynnissä oleva iso muutos.
 – Se on ainut keino toimia nopeasti ja tehokkaasti. Paperiset rahtikirjat jäävät pois ja koko prosessi kuljetus- ja tilaustietoineen kulkee digitaalisesti, hän sanoo.
 Postin teettämän tutkimuksen mukaan Zalando on suomalaisten suosituin verkkokauppa. Kotimaisista parhaiten pärjäsi Verkkokauppa.com Matti Myller / Yle
 Kuluttajan kannalta digitalisaatio näkyy paitsi kuljetusten nopeutumisena myös omien tilausten helpompana seuraamisena ja ohjaamisena. Asiakas saa seurantatunnuksella tiedon siitä, missä paketti liikkuu ja koska se on perillä. Hän voi myös vaihtaa paketin toimituspaikkaa vaikka vielä toimituspäivänä.
 – Tämä on ollut hyvä työkalu erityisesti, kun asiakas on tilannut paketin kotiin. Lähiaikoina Suomessakin tulee käyttöön myös mobiilisovellus, jolla omia lähetyksiään voi hallita entistä helpommin, Oktay Nuri sanoo.
 Vastaanottopisteiden verkosto laajenee
 Suurin osa kuluttajista hakee kuitenkin pakettinsa mieluiten itse, vaikka kotimatkallaan.
 Postilla on tällä hetkellä  noin 1 450 pakettiautomaattia  esimerkiksi kauppakeskusten auloissa ja jopa taloyhtiöiden rappukäytävissä. DHL:n pakettiautomaatteja löytyy osin samoista kauppakeskuksista. Kaikkiaan yrityksen 600 noutopisteen verkostossa on omien ja yhteisten pakettiautomaattien lisäksi myös yhteistyökumppaneita R-kioskeista Matkahuoltoon.
 Posti on asentanut tänä vuonna 500 uutta pakettiautomaattia eri puolille Suomea. Elina Nieminen / Yle
 Vastaanottopisteet ja pakettiautomaatit lisääntyvät kasvavalla vauhdilla, kun alan yritykset rakentavat omiaan. Mutta voisiko asia olla toisinkin?
 – Kun asiakkaille tulee toimituksia montaa kautta, moni miettii miksei näitä voisi yhdistää. Se onkin sitten mielenkiintoinen asia, että miten sen voisi toteuttaa niin, että se olisi kilpailuviranomaistenkin näkökulmasta mahdollista, Pekka Aaltonen sanoo.
 – Toisaalta rakensivathan pankitkin ensin omia pankkiautomaattejaan ja sitten siirryttiin yhteisiin. Se voi olla mahdollinen tulevaisuus myös tällä alalla.
 Lisää aiheesta:
 Turbulenttinen Posti lisää pakettiautomaatteja ja karsii myymälöitään
 Entistä useampi ostaa kotisohvalta: Vuosikasvu jo 20 prosenttia –vähittäiskaupalla edessä suuri myllerrys

Suomalainen haluaa tilauksensa täsmälleen oikeaan aikaan, ja se laittaa kuljetusjätit tiukoille - "Ennen riitti, että kuorma oli perillä toimistoaikaan"


Summary: Yksi tuomituista on rehtori, jota uhri syytti seksuaalisesta häirinnästä.

Tuomitut surmasivat 19-vuotiaan naisen polttamalla pienessä Fenin kaupungissa huhtikuussa.
 Ennen murhaa nainen oli ilmoittanut poliisille joutuneensa koulunsa rehtorin seksuaalisesti häiritsemäksi. Julkisuuteen vuotaneen nauhoituksen perusteella poliisi ei kuitenkaan suhtautunut vakavasti rikosilmoitukseen.
 Yksi tuomituista on koulun rehtori ja osa koulun opiskelijoita.
 Raakalaismaisen murhan jälkeen Bangladeshissa järjestettiin protesteja, joissa vaadittiin syyllisiä vastuuseen.
 Polttomurha tapahtui, kun nuori nainen oli huijaamalla houkuteltu koulunsa katolle.
 Tuolloin neljästä viiteen burqiin pukeutunutta ihmistä piiritti hänet ja vaati häntä perumaan syytöksensä,  kertoo BBC.
 Kun nainen kieltäytyi, hänet sidottiin ja uhkailijat kaatoivat hänen päälleen kerosiinia ja sytyttivät palamaan.
 Poliisin mukaan murhaajat yrittivät lavastaa henkirikosta itsemurhaksi. Nainen onnistuttiin pelastamaan, mutta hän kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin.
 Ennen kuolemaansa hän kertoi mitä tapahtui. Hänen veljensä nauhoitti lausunnon puhelimellaan. Vakavia palovammoja saanut nainen kuoli neljä päivää myöhemmin.
 Seksuaalinen häirintä on Bangladeshissa yleistä, mutta väärinkäytöksistä jätetään usein ilmoittamatta.
 Raa'an polttomurhan jälkeen Bangladeshin viranomaiset määräsivät 27 000 kouluun perustettavaksi komiteoita estämään seksuaalista häirintää.

Bangladeshissa 16 kuolemantuomiota opiskelijanaisen polttomurhasta – ennen murhaa nainen oli tehnyt rikosilmoituksen seksuaalisesta häirinnästä


Summary: K-Citymarketeissa vahvaa kehitystä.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Kesko-konserni ylsi jälleen ennätystulokseen viimeksi päättyneellä vuosineljänneksellä.
 Konsernin vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi heinä–syyskuussa 152 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 137 miljoonaa euroa. Kolmen kuukauden liikevaihto nousi 2,8 miljardiin euroon.
 Keskon pääjohtaja  Mikko Helander  kertoo  tiedotteessa , että konsernin kolmas vuosineljännes oli kaikkien aikojen paras yhtiön historiassa.
 – Erityisen iloinen olen siitä, että olemme strategiamme mukaisesti vahvistaneet kannattavaa kasvua ja markkinaosuuksiamme sekä orgaanisesti että onnistuneilla yritysostoilla.
 Keskon päivittäistavarakaupassa myynti kasvoi, markkinaosuus vahvistui ja kannattavuus parani. Erityisesti kehitys oli vahvaa K-Citymarketeissa.
 Ruoan verkkokauppa jatkoi kasvuaan
 Helander arvioi, että päivittäistavarakaupassa panostukset kauppojen uudistuksiin sekä kauppakohtaiset räätälöidyt liikeideat vahvistivat myyntiä. Lisäksi ruoan verkkokauppa jatkoi kasvuaan.
 – Olemme lähes tuplanneet ruoan verkkokaupan palveluita tarjoavat kaupat, joita on vuoden loppuun mennessä eri puolella Suomea noin 150, Helander sanoo.
 Myös rakentamisen ja talotekniikan kaupan kehitys oli vahvaa. Sitä kohensivat etenkin K-Raudan hyvä tuloskehitys Suomessa sekä Ruotsissa ja Norjassa toteutetut yritysostot.
 Autokauppa kävi kuitenkin odotuksia vaisummin, joskin sekin piristyi vuosineljänneksen loppua kohti.
 Kesko arvioi näkymänsä positiivisiksi talouskasvun hidastumisesta huolimatta. Yhtiö ennakoi, että 12 seuraavan kuukauden vertailukelpoinen liikevoitto ja liikevaihto kasvavat edelleen.
 Lue myös:
 Kesko ylsi kaikkien aikojen parhaimpaan tulokseen huhti–kesäkuussa

Keskon ennätysputki jatkuu – ylsi jälleen kaikkien aikojen parhaaseen tulokseen


Summary: Brittimedian mukaan uhrit jäätyivät hengiltä. Poliisi ei ole kertonut kuolinsyytä.

Britannian poliisi on yöllä tehnyt kotietsinnän kahdessa rakennuksessa Pohjois-Irlannin Armagh'n kreivikunnassa liittyen eilen kuolleina rekan perävaunusta löytyneiden 39 ihmisen tapaukseen. Brittimedian mukaan tutkituilla paikoilla on ilmeisesti yhteys murhaepäiltynä pidätettyyn rekan 25-vuotiaaseen kuljettajaan.
 Poliisi on jatkanut Pohjois-Irlannin Portadownista kotoisin olevan epäillyn kuulustelemista tapauksen yksityiskohtien selvittämiseksi. Vielä ei ole tiedossa, kuinka paljon kuljettaja tiesi perävaunussa olleista ihmisistä,  uutisoi The Guardian . Kuljettaja oli tiettävästi noutanut perävaunun vain vähän aikaa ennen ruumiiden löytymistä.
 Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  ihmiskauppaan liittyviin rikoksiin erikoistuneet poliisit selvittävät, onko tapahtuneella yhteys järjestäytyneeseen rikollisuuteen. Järjestäytynyttä rikollisuutta epäillään osallisuudesta viime aikoina lisääntyneeseen Britanniaan suuntautuvaan ihmissalakuljetukseen.
 Uutistoimisto STT kertoi keskiviikkoiltana, että Europol ei ainakaan toistaiseksi ole mukana tutkinnassa.
 Britanniassa löydettiin eilen keskiviikkona yhdeksän elossa olevaa ihmistä rekkaan piiloutuneina Kentissä,  kertoo uutiskanava Sky News . Löytö tehtiin vain tunteja Essexin kuolemantapausten paljastumisen jälkeen.
 Poliisi siirsi keskiviikkona rekan pois löytöpaikalta tarkempaa tutkimista varten. Vickie Flores / EPA
 Brittilehdet: Ihmiset jäätyivät hengiltä
 Viranomaiset löysivät keskiviikkona Itä-Englannin Essexissä sijaitsevasta Graysista 38 aikuisen ja yhden teini-ikäisen ruumiit . Ruumiit olivat rekan perävaunussa teollisuusalueella.
 Poliisi kertoi keskiviikkona rekan saapuneen Britanniaan Walesin Holyheadin suursataman kautta. Myöhemmin kerrottiin, että rekan nuppi saapui Pohjois-Irlannista Irlannin kautta Holyheadin satamaan ja perävaunu Belgian Zeebruggesta Essexin Purfleetin kautta. Reitistä tätä ennen ei toistaiseksi ole varmuutta.
 Bulgarian ulkoministeriön mukaan rekka on rekisteröity Bulgariassa yhtiöön, jonka omistaja on pohjoisirlantilainen. Bulgarian ulkoministeriön mukaan on erittäin epätodennäköistä, että kuolleet olisivat bulgarialaisia.
 Poliisi ei ole julkistanut kuolinsyytä. Osa brittilehdistä, muun muassa  The Daily Telegraph , sanoo kuolleiden jäätyneen hengiltä kylmäkuljetuskontissa, jonka lämpötila saattoi olla -25 astetta.
 Viranomaiset jatkavat kuolonuhrien henkilöllisyyksien ja kansallisuuksien selvittämistä. Poliisi sanoi keskiviikkona, että tutkinta vienee pitkän ajan.
 Lue myös:
 Voisiko Essexin tragedia tapahtua Suomessa? Neljä kysymystä ja vastausta ihmisten salakuljettamisen kylmästä maailmasta

Britannian poliisi teki yöllä kotietsintöjä ruumislöytöön liittyen – järjestäytyneen rikollisuuden osuutta rekkatragediaan tutkitaan


Postinjakeluun on odotettavissa jopa viikkojen viiveitä, jos marraskuulle kaavailtu postityöntekijöiden lakko toteutuu, kertoo Posti.
 Arvio koskee painettuja lähetyksiä eli kirjeitä, aikakauslehtiä ja mainoksia. Myös pakettien toimituksiin voisi Postin mukaan aiheutua useampien päivien viiveitä.
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU kertoi tiistaina suunnittelevansa laajaa lakkoa Postissa. PAUn mukaan postinjakelu, käsittely ja kuljetus ovat lakossa kaksi viikkoa, jollei tes-neuvotteluissa ja pakettilajittelijoiden tilanteesta päästä työnantajan kanssa sopuun.
 Suunniteltu lakko alkaisi maanantaina 11. marraskuuta. Lakko koskisi noin 9 000:ta työntekijää.
 Lue myös:
 PAU uhkaa aloittaa ison lakon Postissa marraskuussa – Työnantajan mukaan kiistaa ei lakoilla ratkaista

Posti: Lähetykset viivästyvät jopa viikkoja, jos kaavailtu lakko toteutuu


Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen valvontaa on uudistettava, ja vasta tämän jälkeen kannattaa selvittää, pitäisikö rahapelien monopoliasemasta luopua, esittää Kilpailu- ja kuluttajaviraston tuore raportti.
 EU-lainsäädäntö sallii monopolin, jos se auttaa ehkäisemään rahapelaamisesta aiheutuvia haittoja. Tuottojen käyttö yleishyödyllisiin tarkoituksiin ei riitä, vaan valvonnan on oltava tehokasta.
 Raportin mukaan rahapelijärjestelmän sääntely ei täytä tehokkaan valvonnan vaatimuksia. Siitä vastaavat tahot tekevät muun muassa päällekkäistä työtä.
 Raportti on ensimmäinen osa viraston laajempaa rahapelaamishanketta.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto: Veikkauksen valvontaa tehostettava – sitten vasta selvitetään, onko monopoliasema aiheellinen


Summary: Toimitusjohtaja kertoo vesivoiman ja ydinvoiman tuotannon nousseen.

Energiayhtiö Fortumin liiketoiminnan kannattavuus parani selvästi vuoden kolmannella neljänneksellä.
 Tänä vuonna heinä-syyskuun vertailukelpoinen liikevoitto kasvoi 153 miljoonaan euroon, kun viime vuonna se oli 96 miljoonaa euroa samaan aikaan vuotta. Tulos siis parani 59 prosenttia vuoden takaisesta.
 Liikevaihto sen sijaan kohosi yhdeksän prosenttia vertailukaudesta ja oli tänä vuonna 1,06 miljardia euroa.
 Toimitusjohtaja  Pekka Lundmarkin  mukaan vesivoiman tuotantomäärät nousivat normaalille tasolleen vuoden takaiselta historiallisen alhaiselta tasolta. Lundmarkin mukaan myös ydinvoiman tuotantomäärät nousivat hyvälle tasolle.
 – Selvästi alhaisemmista spot-hinnoista huolimatta pystyimme nostamaan saavutettua sähkönhintaamme onnistuneella suojauksella, mikä vahvisti tulosta entisestään, Lundmark sanoo tiedotteessa.
 Fortumin tulosta paransi etenkin Generation-segmentin eli Pohjoismaiden sähköntuotannon vertailukelpoisen tuloksen kaksinkertaistuminen vuoden takaisesta.
 Lundmarkin mukaan City Solutions -segmentin tulos oli kuitenkin pettymys.
 – Se johtui osittain monista haastavista ulkoisista tekijöistä, ja arvioimme erilaisia sisäisiä toimenpiteitä tuloksen parantamiseksi, Lundmark kertoo
 .City Solutions -segmenttiin kuuluvat muun muassa kaukolämpö, jätteen energiakäyttö ja biopolttoaineet sekä aurinkovoiman tuotanto.Kolmannen vuosineljänneksen vahva suoritus on jatkoa Fortumin viime aikojen hyvälle tuloskehitykselle. Yhtiön tulos koheni selvästi myös toisella vuosineljänneksellä.

Fortumin tulos parani tuntuvasti – kasvua 59 prosenttia viime vuoteen verrattuna


Summary: Kevitsan kaivoksella 13 kaivoskuorma-autoa muunnetaan sähkökäyttöisiksi, ja sinne rakennetaan 1,8 kilometrin mittainen sähköajoneuvorata.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Kaivosyhtiö Boliden investoi 300 miljoonaa Ruotsin kruunua eli vajaat 28 000 euroa sähkökäyttöisten kulkuneuvojen laajempaan käyttöön Ruotsin Aitikissa ja vastaavan teknologian käyttöönottoon Sodankylän Kevitsassa. Investoinnit tehdään pääosin vuosina 2020-2021.
 Aitikissa on ollut vuodesta 2018 lähtien meneillään sähkökäyttöisten kuljetusten pilottiprojekti. Kaivokseen on asennettu 700 metriä sähköajoneuvorataa ja neljään kaivoskuorma-autoon on tehty tarvittavat muutokset. Bolidenin mukaan toimenpiteiden ansiosta kaivoksen tuottavuus on parantunut ja dieselpolttoaineen kulutus vähentynyt. Aitik on nykyään ainoa arktisessa ilmastossa toimiva kaivos, jossa hyödynnetään sähkökäyttöisiä ajoneuvoja.
 – Otamme nyt seuraavan askeleen tuottavuuden parantamiseksi ja ilmastovaikutusten vähentämiseksi kahdessa avolouhoksessamme, Bolidenin toimitus- ja konsernijohtaja  Mikael Staffas  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Aitikiin rakennetaan kolme kilometriä lisää sähköajoneuvorataa, ja kymmenen kaivoskuorma-autoa muunnetaan sähkökäyttöisiksi. Bolidenin mukaan tämän ansiosta kuljetusten kasvihuonekaasupäästöt vähenevät lähes 15 prosenttia kaivoksen käyttöiän aikana.
 Kevitsassa 13 kaivoskuorma-autoa muunnetaan sähkökäyttöisiksi, ja sinne rakennetaan 1,8 kilometrin mittainen sähköajoneuvorata. Investoinnin vuoksi kasvihuonekaasupäästöt vähenevät yhdeksän prosenttia Kevitsan kaivoksen käyttöiän aikana, Boliden arvioi.
 Molemmat kuljetusratkaisut otetaan käyttöön vaiheittain vuoteen 2022 mennessä. Laskelmien mukaan Bolidenin dieselpolttoaineen kulutus vähenee 5,5 miljoonalla litralla vuodessa, kun investointi on toteutettu. Koska sähkökäyttöiset kaivoskuorma-autot voivat ajaa suuremmalla nopeudella kuin polttomoottoriautot, tuottavuus paranee. Sähköiset ajoneuvot aiheuttavat myös vähemmän melua kuin polttomoottoreilla kulkevat ajoneuvot.

Kaivosyhtiö ostaa sähkökäyttöisiä kaivoskoneita


Summary: Laskuri kertoo, kuinka pitkään eri ikäluokat tilastojen perusteella vielä elävät.

Viime vuonna syntyneiden tyttöjen elinajanodote on 84,3 vuotta ja poikien vastaavasti 78,9 vuotta. Luvut selviävät Tilastokeskuksen tänään julkaisemasta  elinajanodotteesta .
 Samasta tilastosta näkyvät myös eri ikäluokkien keskimääräiset elinajanodotteet.
 Voit tarkistaa itse allaolevalla laskurilla, kuinka pitkään tilastojen mukaan elät.
 Huom.:  Laskuri perustuu Tilastokeskuksen julkaisemaan elinajanodotteeseen. Se kertoo vuosien määrän, jonka verran tietyn ikäinen henkilö keskimäärin eläisi kuolleisuuden pysyessä ennallaan. Laskelmat siis arvioivat kunkin ikäluokan keskimäärin jäljellä olevaa elinaikaa. Niissä ei oteta huomioon yksilöiden elämäntapoja, sairauksia tai muita henkilökohtaisia eroja.

Uudet elinajanodotteet julkaistiin – Katso täältä kuinka pitkään elät ja koska tilastojen mukaan kuolet


Summary: Yhtiö laskee ennustettaan koko vuoden liikevoitosta.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Verkkolaitteita valmistavan Nokian tulos pysyi heinä–syyskuussa suunnilleen viime vuoden tasolla.
 Oikaistu liikevoitto oli 478 miljoonaa euroa, kun se viime vuonna vastaavaan aikaan oli 487 miljoonaa euroa.
 Liikevaihto nousi neljä prosenttia vuoden takaisesta ja oli 5,69 miljardia euroa.
 Nokia laskee ennustettaan koko vuoden liikevoitosta. Yhtiö odottaa tekevänsä tänä vuonna liikevoittoa noin 8,5 prosenttia liikevaihdosta, kun aiempi arvio oli 9–12 prosenttia.

Nokian tulos pysyi suunnilleen viime vuoden tasolla


Summary: Nuori nainen ammuttiin kuoliaaksi kotonaan Pietarsaaren keskustassa lokakuun alussa.

Toinen Pietarsaaren henkirikoksesta vangituista miehistä on vapautettu. Asiasta kertoo  Österbottens Tidning  (juttu maksumuurin takana).
 Nyt ainoastaan nuorempaa, vuonna 1985 syntynyttä miestä epäillään henkirikoksesta.
 Kaksikymppinen nainen ammuttiin kuoliaaksi kotonaan kerrostaloasunnossa Pietarsaaren keskustassa 6. lokakuuta.
 Poliisi otti kiinni kaksi pietarsaarelaismiestä epäiltynä nuoren naisen taposta heti tapahtuneen jälkeen. Heidät vangittiin kaksi viikkoa sitten. Nyt vapaalle jalalle päästetty mies on syntynyt vuonna 1971.
 Poliisi ei ole kertonut teon motiivia julkisuuteen. Aiemmin poliisi on vahvistanut, että huumeet liittyvät tapaukseen sekä uhrin että epäillyn osalta.
 Pohjanmaan käräjäoikeus päätti nuoremman miehen vangitsemisesta keskiviikkona. Hänet passitettiin vankilaan Vaasaan.
 LUE MYÖS:
 ÖT: Kaksi miestä vangittiin epäiltyinä nuoren naisen taposta Pietarsaaressa
 Kahta miestä epäillään nuoren naisen taposta Pietarsaaressa

ÖT: Toinen Pietarsaaren henkirikoksesta vangituista miehistä vapautettu – nuorempaa miestä epäillään nyt taposta


Summary: Tulosta nakersivat muun muassa tietotekniikkaan liittyvät aineettomat erät.

Pankkikonserni Nordean liiketulos painui kolmannella vuosineljänneksellä tappiolle 421 miljoonaa euroa. Vielä vuosi sitten yhtiö kirjasi vastaavana aikana liikevoittoa yli 900 miljoonaa euroa.
 Yhtiön mukaan kolmannen vuosineljänneksen liiketulokseen sisältyy 1,3 miljardia euroa kertaluonteisia eriä, jotka heikentävät tulosta merkittävästi.
 Näihin eriin kuuluu muun muassa 735 miljoonan euron arvonalentuminen tietotekniikkaan liittyvistä aineettomista eristä.

Kertaluontoiset erät romauttivat Nordean tuloksen tappiolle


Summary: Tänään alkavilla Helsingin kirjamessuilla voit kuulla, mitä Vesa-Matti Loiri kertoo elämäkerrastaan tai nähdä harvoin julkisuudessa esiintyvän Pajtim Statovcin.

1. Vive la France!
 Kirjamessujen tämän vuoden teemamaa on Ranska. Suomeksi ranskalaista kirjallisuutta käännetään harvakseltaan, mutta teemavuoden kunniaksi tahti on kiihtynyt syksyn mittaan.
 Messuilla esiintyy muun muassa  Pamela Druckerman , joka tuli Suomessakin tunnetuksi teoksellaan  Kuinka kasvattaa bébé . Uusimmassa kirjassaan hän jatkaa ranskalaisen elämäntyylin ja nimenomaan naisen elämän valottamista.  Mademoisellesta madameksi  kuvaa keski-ikäistyvän naisen elämänmuutoksia. Druckerman esiintyy messuilla torstaina klo 16.
 Yhdysvalloista Ranskaan muuttanut Pamela Druckerman havainnoi ranskalaisten elämää lempeällä huumorilla. Dmitry Kostyukov / Siltala
 Vakavampaa kirjallisuutta edustaa toinen ranskalaisvieras  Éric Vuillard . Hänen tänä vuonna suomennettu teoksensa  Päiväkäsky  kertoo natsi-Saksan kulissien takaisista tapahtumista. Vuillard voitti vuonna 2017 arvostetun Concourt-palkinnon. Vuillardin ajatuksia voi kuunnella lauantaina klo 13 Senaatintori-lavalla.
 2. Ennätysmäärä esikoiskirjailijoita
 Tänä vuonna messuilla on hyvät mahdollisuudet katsastaa tulevaisuuden lupaukset. Messulavoilla nähdään ennätyksellisen paljon esikoiskirjailijoita.
 Messuhulina on taatusti jännittävää, kun sen kokee ensimmäistä kertaa. Toki nykyään kirjailijat osaavat odottaa esilläoloa ja markkinointia. Monet esikoiskirjailijat avaavat väistämättä myös omaa elämäänsä, sillä tämän hetken trendi autofiktio on useiden esikoiskirjailijoiden tyylilaji.
 Esitystaiteilija Meiju Niskala on yksi tämän vuoden esikoiskirjailijoista. Hänen romaaninsa Sata kirjettä kuolleelle äidille on autofiktiivinen eli pohjaa omiin kokemuksiin. Mårten Lampen / Yle
 Esikoiskirjailijoiden toivotaan houkuttelevan messuille etenkin nuorta yleisöä. Esikoiskirjailijoita on ohjelmassa päivittäin eri puolilla messualuetta.
 3. Tungosta tiedossa, kun Loiri ja Tervo astuvat lavalle
 Jos haluat kuunnella istuen V esa-Matti Loirin  ja  Jari Tervon  keskustelun, kannattaa lauantaina suunnata hyvissä ajoin kohti Senaatintori-lavaa.
 Kahden titaanin jutustelu Loirin elämäkertakirjasta on epäilemättä yksi messujen suosituimmista ohjelmanumeroista. Kaksikko on esiintynyt yhdessä harvakseltaan. Kiinnostavaa nähdä, mitkä kirjan teemat nousevat esiin keskustelussa. Loiri ja Tervo esiintyvät lauantaina klo 15.30.
 4. Kansainvälinen superlupaus Pajtim Statovci
 Suomen tämän hetken kuumin kirjailija on  Pajtim Statovci . Hän on ehdolla yhdysvaltalaisen National Book Award -palkinnon saajaksi. Hän pääsi viiden finalistin joukkoon kansainvälisessä sarjassa romaanillaan  Tiranan sydän . Palkinto jaetaan 20. marraskuuta.
 Helsingin kirjamessuilla Statovci on kuitenkin puhumassa uusimmasta romaanistaan  Bolla , joka on vielä parempi kuin  Tiranan sydän .
 Pajtim Statovci on herättänyt kirjoillaan kiinnostusta myös ulkomailla. Antti Haanpää / Yle
 Statovci ei mielellään esiinny julkisuudessa, joten messuilla on hieno mahdollisuus kuulla hänen ajatuksiaan. Pajtim Statovci esiintyy lauantaina klo 14 Senaatintori-lavalla.
 Statovcin kanssa voi keskustella myös lukupiirissä, joka on lauantaina klo 16.30 Lonna-salissa.
 5. Nuoret tietävät ajan ilmiöt
 Kallion ilmaisutaidon lukion oppilaat tuottavat vuosittain Kallio-lavan ohjelman, joka on suunnattu erityisesti nuorille. Paikalle kannattaa suunnata muidenkin kuin nuorten, sillä jostain syystä Kirjakallion ohjelma on aina kiinnostava ellei peräti kiinnostavin.
 Nuoret löytävät aiheet, joita ei ole loppuun kaluttu. Myös heidän näkökulmansa ovat tuoreita ja usein myös yhteiskunnallisia.
 6. Lapset mukaan messuille
 Lasten ei tarvitse kulkea messutungoksessa aikuisten jalkoja katsellen. Heille on oma suuri alueensa, jossa asiat ovat oikealla korkeudella ja jakkarat sopivan kokoisia. Kirjoihin saa koskea, niitä voi lukea ja ohjelmistossa on paljon myös tekemistä. Voi piirtää, askarrella tai osallistua etsiväkouluun.
 Pienten lasten ohjelma on painottunut viikonloppuun. Torstaina ja perjantaina ohjelmistoa on enemmän kouluikäisillle.
 Kirjamessuilla lapset on huomioitu omalla osastolla. Emilia Malin / Yle
 7. Jos ahistaa, ota messukaveri
 Yli 1000 esiintyjää, kansainvälisiä kirjailijavieraita yli 40, ohjelmaa aamusta iltaan ja ne ihmismassat.... Jos loputtomat mahdollisuudet ja messuhulina tuntuvat ahdistavilta, on tarjolla messukaveri.
 Messukeskuksen pääsisäänkäynnin lähellä päivystää joukko ammattiopisto Liven opiskelijoita, joita voi napata mukaansa kaveriksi. Messukaverin kanssa voi kulkea yhdessä, jutella, käydä kahvilla tai voi messukaveri jopa auttaa kirjaostosten kantamisessa.
 Maksuton messukaveripalvelu on tarjolla torstaina ja perjantaina klo 10–15.
 Helsingin kirjamessut Messukeskuksessa torstaista lauantaihin klo 10–20 ja sunnuntaina klo 10–18.

Yli 1000 esiintyjää, lähes 900 ohjelmanumeroa – iskeekö messuahdistus? Näillä 7 vinkillä suunnistat Helsingin kirjamessuilla


Summary: Kuopiossa on ollut toukokuun alusta käytössä 150 sähköavusteista kaupunkipyörää.

Kuopiossa on takana poikkeuksellinen kesä kaupunkiliikenteessä.
 Suomen ensimmäiset sähköavusteiset julkiset kaupunkipyörät ovat olleet menestys, ja käyttäjiä on ollut kaksi kertaa enemmän kuin mitä etukäteen arvioitiin. Arvio oli, että yhtä pyörää käyttää keskimäärin 2,5 henkilöä vuorokaudessa.
 Kuopion 150 kaupunkipyörää otettiin käyttöön toukokuun ensimmäinen päivä.
 Kaupunkipyöriä löytyy nykyään lähes kaikista suuremmista kaupungeista ja niiden suosio vaihtelee. Helsingin kaupungin tekemän tutkimuksen mukaan sen  kaupunkipyörät ovat maailman suosituimpia .
 Turussa ollaan puolestaan tilanteessa, jossa harkitaan olisiko kaupunkipyöristä luopuminen  yksi konsti säästää rahaa .
 Oulussa kaupunkipyörät  saatiin käyttöön elokuun lopussa . Jyväskylässä hankinnan kanssa on ollut ongelmia ja  pyöriä ei nähdä ainakaan vielä ensi kesänä .
 "Tehtiin oikea ratkaisu"
 Kuopiossa varsinkin aurinkoisina tapahtumapäivinä kaupunkipyörät ovat olleet todella suosittuja.
 Kesän vilkkain päivä oli Kuopiorockin lauantai 27.7., jolloin yhdellä pyörällä ajoi vuorokauden aikana keskimäärin 10,5 käyttäjää.
 Viileän toukokuun jälkeen pyörien käyttöaste on ollut 5–7 käyttäjää vuorokaudessa per pyörä.
 Vasta lokakuussa käyttäjien määrä on tippunut kolmeen.
 Syyskuussa pyörien suosiossa näkyi oppilaitoksien lukukauden alkaminen. Tuolloin noin puolet käyttäjistä oli opiskelijoita.
 Kartta näyttää minne Microteknialta on ajettu kaupunkipyörillä kauden aikana.  Kuopion kaupunki
 Sähköavusteisten kaupunkipyörien hankinta oli järkevä teko.
 – On ihan voittajafiilis, tehtiin oikea ratkaisu, myhäilee Kuopion kaupungin liikkumispalveluiden kehittämispäällikkö  Jouni Huhtinen .
 Kaupungin tekemien tilastojen mukaan suosituimmat asemat ovat olleet tori, Kauppakatu, Satama, Puijonlaakso ja Neulamäki. Tasausasemia, virtuaaliasemia ja pop up -asemia on yhteensä 26.
 Ajomatkat ovat olleet yllättävän lyhyitä. Keskimääräinen pyörällä ajettu matka on ollut 2,7 kilometriä. Keskimääräinen ajoaika on ollut 12–13 minuuttia.
 Ensimmäinen kesä on onnistunut myös taloudellisesti. Toukokuun alussa alkaneen kauden aikana noin 7 000 kuopiolaista rekisteröityi kaupunkipyörän käyttäjäksi.
 Kaupunkipyörien käyttökulut ovat noin 130 000 euroa. Summa kuittaantuu käyttäjien maksamista maksuista.
 Kaupunkipyörät ovat olleet kestäviä. Pieniä haavereita, pyörien kaatumisia, on sattunut muutamia. Pyörät ovat säästyneet myös isommalta ilkivallalta. Vain yksi pyörä on hajoitettu kokonaan. Sami Takkinen / Yle
 Pyöriä tarvitaan 100 lisää
 Kuopion kaupungin saama palaute pyöristä on ollut pääosin positiivista. Eniten kiitosta on satanut siitä, että pyörät ovat sähköavusteisia.
 Pyöriä halutaan lisää ja laajemmalle alueelle. Uusia asemia on pyydetty aina Matkuksesta Kallansilloille ulottuvalle alueelle.
 – Erityisesti Petoselle ja Jynkkään niitä on toivottu, Huhtinen kertoo.
 Myös kaupungin tavoite on, että entistä useampi kuopiolainen ajaisi kaupunkipyörällä.
 Jotta tavoite onnistuu, verkostoa täytyy laajentaa. Sitä varten tarvitaan ainakin 100 pyörää lisää.
 Kaupungin sisäiset neuvottelut asiasta ovat käynnissä. Katseet on käännetty myös paikallisten yrittäjien suuntaan. Yrityksillä olisi mahdollisuus ostaa pyöriä yhdessä kaupungin kanssa.
 Voisiko myös kypäriä vuokrata?
 Kaupungeissa, joissa on kaupunkipyöriä, on  keskusteltu aika ajoin kypäränkäytöstä ajon aikana . Voisiko pyörän lisäksi vuokrata myös kypärän?
 Myös Kuopiossa asia on ollut pohdinnassa, mutta lopputulos on, ettei kaupungilla ole resurssia huoltaa yhteiskäytössä olevia kypäriä uusille käyttäjille.
 – Yrittäjä voisi kuitenkin halutessaan laittaa pystyyn kypärien vuokrauspisteen, Huhtinen toteaa.
 Myös ajatus talvipyöräilystä on unohdettu ainakin tulevan talven osalta kokonaan. Kaupunkipyörät ovat käytössä lokakuun loppuun saakka.
 Talvipyöräily vaatisi, että kaikkiin 150 pyörään vaihdettaisiin nastarenkaat alle.
 – Edessä olisi myös todennäköisesti aikamoinen huoltorumba, arvioi Huhtinen.
 Ylläpitomaksujen kohoamisen lisäksi Huhtinen miettii, miten sähköavusteiset pyörät kestäisivät talviset olosuhteet. Viime talven yhden käytössä olleen pyörän kokemuksista tiedetään, ettei käyttö ole kiinni akusta.
 –Akku kestää yllättävän hyvin. Mutta jäätyvätkö vaijerit, pitävätkö jarrut, Huhtinen pohtii.
 Lue lisää aiheesta:
 Kaupunkipyörät katosivat keskustasta, koska opiskelijat kahmivat ne omaan käyttöönsä – pyöriä vuokraava yritys voimaton
 Suostuisitko sinä laittamaan käytetyn pyöräilykypärän päähäsi? – Selvitimme, miksi kaupunkipyörän mukana ei saa kypärää

Sähköavusteiset kaupunkipyörät olivat jättimenestys Kuopiossa – kaupunki pääsi taloudellisesti omilleen ja hankkii ehkä 100 pyörää lisää


Summary: Antti Rinne ja hänestä kirjan tehneet Matti Mörttinen ja Lauri Nurmi ovat haastateltavina Helsingin Akateemisessa kirjakaupassa.

Toimittajat  Matti Mörttinen  ja  Lauri Nurmi  kertovat tänään julkaistavassa kirjassaan  Antti Rinteen  (sd.) matkasta pääministeriksi.  Antti Rinne – koko tarina  -kirjaa mainostetaan Rinteen viralliseksi elämäkerraksi.
 Kirja julkaistaan aamulla, ja heti sen jälkeen Rinne ja kirjoittajat ovat kirjailija Elina Hirvosen haastateltavina. Yle näyttää haastattelun suorana alkaen klo 9.05. Kokoamme tähän juttuun myös kiinnostavia tietoja uutuusteoksesta. Pääset katsomaan kolmikon haastattelua jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Kirjan julkistamisesta kertovassa tiedotteessaan kirjan kustantaja, Into Kustannus, lupaa, että teoksessa puhuu ennen kaikkea Antti Juhani Rinne, 56, itse.
 – Kirja kertoo, millainen isä, aviomies, autonkuljettaja, näyttämömestari, sähköttäjä, neuvottelija, luonnonystävä, veneilijä ja intohimoinen keittiön yksinvaltias hän on, tiedotteessa kuvaillaan kirjan sisältöä.
 Kirja on kertomus Rinteen lapsuudesta, nuoruudesta ja aikuisuudesta. Kirja kuvaa, kuinka Rinteestä tuli juristi, ammattiliittojohtaja ja poliitikko. Kirjassa puhuvat Rinteen perheenjäsenet, ystävät ja työtoverit.
 Kirjassa käydään läpi, miten Rinne nousi toukokuussa 2014 SDP:n puheenjohtajaksi kukistamalla puoluekokouksen äänestyksessä niukasti puoluejohtajana vuosina 2008–14 toimineen  Jutta Urpilaisen .
 Rinteen tarinaan sisältyvät myös kevään 2015 vaalien katkera tappio, neljän vuoden kausi oppositiossa, vakava sairastuminen jouluna 2018, niukka kärkisija viime kevään eduskuntavaaleissa ja SDP:n palauttaminen pääministeripuolueeksi kuudentoista vuoden tauon jälkeen.

Uusi kirja kertoo Antti Rinteen tien SDP:n johtoon ja pääministeriksi – Katso suorana alkaen klo 9.05


Summary: Perinteisen äänikirjan rinnalle on syntynyt oma tarinallinen alalajinsa. Se on kirjailijoille suuri mahdollisuus, mutta haastaa vanhat työtavat.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Useimmille äänikirja tarkoittaa proosaa, jonka näyttelijä lukee ääneen sellaisenaan. Tällaisia äänikirjoja on ollut markkinoilla jo pitkään ja  niiden suosio kasvaa alati .
 Viime vuosina äänikirjamarkkinoille on alkanut tulla ensisijassa kuunneltavaksi suunniteltuja kirjasarjoja. Yksi äänikirjasarjojen tärkeimmistä jakelijoista on ruotsalainen kustannusjätti Storytel. Yhtiö julkaisee sarjoja oman Original-brändinsä alla, joka on verrattavissa Netflix Originalsiin.
 Helsinkiläinen chick lit -kirjailija  Laura Paloheimo  on aina halunnut olla etujoukoissa kokeilemassa uutta. Ei siis ole ihme, että hänen äänikirjansa Sinut haluan vain löytyy Storytelin valikomasta.
 – Suomessa ei ole puhuttu tarpeeksi siitä, miksi kuunneltavaksi tuotettu äänikirja on niin makea juttu.
 Paloheimo kiehtoo äänikirjateollisuuden "ruotsalainen ote": katsotaan, mitä tästä tulee ja jos se myy, niin hyvä juttu. Äänikirjoissa ei olla kiinni korkeakirjallisuuden perinteissä, vaan toimitaan enemmän kuluttajien ehdoilla.
 – Voisiko sinne laittaa sekaan musiikkia, dialogia, mitä vaan? Se on kiinnostava bisnes.
 Uudet koukut ja kikat
 Paloheimolla on kokemusta sekä perinteisen romaanin että kuunneltavaksi tarkoitetun äänikirjan teosta.
 Luova prosessi on tyystin erilainen. Siinä missä perinteistä romaania saatetaan pompotella kustannustoimittajan ja kirjailijan välillä vuosia, äänikirja syntyy tiukan aikataulun saattamana.
 Tunnin jaksoihin jaettu tarina pakottaa kirjailijan myös tekemään tarkempaa ennakkosuunnittelua.
 – Minun pitää miettiä valmiiksi yhdeksän cliffhangeria.
 Äänikirjoina toimivat erityisen hyvin tietokirjat kuten elämäkerrat ja self help -oppaat, kertoo kirjallisuudentutkija, dosentti  Sanna Nyqvist  Helsingin yliopistosta. Myös dekkarit maistuvat äänikirjojen ystäville.
 Koska äänikirjan kuuntelu on yleensä sirpaleista ja sitä kuunnellessa osa informaatiosta menee väistämättä ohi, pitää kirjoittajan ottaa tiettyjä asioita huomioon. Esimerkiksi dekkaristin pitää sirotella vihjeitään selkeämmin kuin kirjoitetussa tekstissä.
 Yksi tärkeä seikka on myös oikean kertojan valinta, Nyqvist sanoo.
 – Paras kertoja äänikirjassa on minä-kertoja, koska silloin kuulija tietää jatkuvasti, kuka on äänessä.
 Laura Paloheimo rakastaa perinteistä kirjaa. Silti hän haluaa olla eturintamassa kehittämässä uusia kerronnan tapoja.  Nella Nuora / Yle
 Kuunneltavaksi tarkoitettuun äänikirjaan suunnitellaan kansi, tunnusmusiikit ja valitaan lukija. Kirjailija osallistuu koko prosessiin ja pääsee – tai joutuu – määrittelemään sen, että tarinalle syntyy oikea tunnelma.
 Osa kirjailijoista haluaa lukea teoksensa itse, mutta Paloheimo ei. Hän uskoo tarinansa suosikkiäänensä  Sanna Majurin  kerrottavaksi.
 – Päätyisin värittämään tarinaa, koska teksti on liian tuttu.
 Paloheimolle siirtyminen romaanista äänikirjasarjan kirjoittajaksi on ollut helppoa. Hänellä on työhistoriaa tv-maailmasta, joten nopea kerronta on luontevaa. Hän kertoo, että joillekin kollegoillensa äänikirjan tekeminen on ollut työläämpää.
 Aikataulustressin ja tarkan suunnittelun vastapainoksi Paloheimo heittäytyy aika ajoin romaaninsa kimppuun.
 – Romaanin kanssa on enemmän aikaa haahuilla inspiraation perässä, hän naurahtaa.
 Digikirja ei avaa rahahanoja
 Taide on perinteisesti huono bisnes – ainakin taiteilijalle. Kirjailijalle jää yhdestä myydystä teoksesta käteen vain muutama euro, koska kakkua on jakamassa niin monta osapuolta.
 Äänikirja poistaa kalliit paino- ja jakelukustannukset, eli elvyttääkö tämä viimein kirjailijoiden tulovirrat?
 – Mitkä tulovirrat? Paloheimo naurahtaa.
 – Sähköiset eivät tuota kirjailijoille juuri mitään.
 Paloheimon mukaan ongelma on se, että kirjat päätyvät liian nopeasti sähköiseen muotoon. Se vähentää kovakantisten myynti- ja lainausmääriä.
 Elokuva-alalla on ollut jo pitkään sopimus siitä, millaisilla viiveellä elokuvat siirtyvät elokuvateattereista vuokraamoihin ja suoratoistopalveluihin. Laura Paloheimo toivoo, että myös kirja-alalla tehtäisiin vastaava sopimus.
 – Kirjailijoiden täytyy pitää puoliaan, jotta sisällöt eivät mene maailmalle pilkkahintaan.
 Äänikirjasarjan kirjoittaminen on kuitenkin kannattavaa, sillä taiteilijan saama kertakorvaus on siinä isompi kuin perinteisessä kirjassa.
 – Se johtuu osaksi siitä, että on sopimukseen sisältyy optio kirjapainoksesta, Paloheimo sanoo.
 Audio jyrää, kirja elää
 Ovatko puheet perinteisen kirjan kuolemasta ennenaikaisia?
 Sekä Sanna Nyqvist että Laura Paloheimo näkevät äänikirjojen suosion kasvun kirja-alalle mahdollisuutena, ei uhkana.
 Nyqvist muistuttaa, että äänikirjat tuovat kirjojen pariin uusia yleisöjä. Sellaisia ovat muun muassa ruuhkavuosiaan elävät, joilla yksinkertaisesti ei ole aikaa ja energiaa tarttua kirjaan.
 – Lisäksi ne ovat hyvä juttu erityisryhmille, joilla on vaikeuksia lukea perinteisiä kirjoja.
 Marko Kilven Storytelille kirjoittama äänikirjasarja Undertaker on julkaistu suomeksi, ruotsiksi ja hollanniksi.  Toni Pitkänen
 Paloheimo ja Nyqvist tunnustautuvat perinteisen romaanin ystäviksi ja uskovat perinteisen kirjan elinvoimaan. Innokkaat lukijat tulevat varmasti tarttumaan kirjaan myös tulevaisuudessa.
 – Pitää silti muistaa, että maailma menee eteenpäin. Kukaan ei olisi uskonut aikoinaan, että LP-levy muuttuisi cd-levyksi ja cd-levy striimiksi.
 Paloheimo uskoo, että myös vannoutuneille proosan kirjoittajille löytyy uusia tapoja hypätä äänikirjojen maailmaan heidän omilla ehdoillaan.
 – Proosateoksista saattaa alkaa nousta spin-offeja, jotka eivät mahtuneet syystä tai toisesta alkuperäisteokseen.
 Sanna Nyqvist uskoo, että korkeatasoinen kirjallinen fiktio, jossa käytetään kaikkia kielellisiä mahdollisuuksia, pysyy. Tyypillisiä kirjoitetun tekstin keinoja ovat epävarmuus ja merkitysten huojunta, jotka eivät toimi äänikirjassa.
 Laura Paloheimo muistuttaa, että kirja on aistinautinto, ja sivujen koskettaminenkin on osa lukukokemusta. Lisäksi kirjalla on eräs verraton etu äänikirjaan verrattuna.
 – Jos törmää vaikka upeaan lauseeseen, siihen voi palata.
 Tartutko mieluummin perinteiseen kirjaan, vai nautitko romaanisi toisen lukemana? Kerro kokemuksiasi äänikirjoista. Keskustelu suljetaan kello 18.00.
 Kannattaako kirja ahmia silmillä vai korvilla? Äänikirjat vähentävät stressiä ja ovat näppäriä, mutta toisinaan kannattaa myös pysähtyä lukemaan
 Puhelimen kirjasovelluksista kirjojen Spotify? Äänikirjojen suosio kasvanut jopa 200 prosenttia
 Kotimainen chick lit -kirjallisuus on jo salonkikelpoista – bimbo-leima on kadonnut

Kirjat ahmitaan nyt kuulokkeista, ja se pakottaa kirjailijat uudistumaan – "Pitää miettiä valmiiksi yhdeksän cliffhangeria"


Summary: Credit Suisse -pankin raportissa huomioitiin maailman varakkaimpien kymmenesosa, johon kuuluvilla on vähintään 98 000 euron arvosta säästöjä.

Varakkaiden kiinalaisten määrä on ensimmäistä kertaa suurempi kuin vauraiden amerikkalaisten, kertoo Credit Suisse -pankin raportti.
 Pankin selvityksen mukaan  maailman rikkaimman kymmenesosan joukossa on enemmän kiinalaisia kuin amerikkalaisia.
 Kiinalaisia varakkaimpien joukossa on sata miljoonaa ja amerikkalaisia 99 miljoonaa.
 Varakkaimpaan kymmenykseen kuuluvilla oli vähintään 98 000 euron arvosta säästöjä.
 Upporikkaita amerikkalaisia on kuitenkin edelleen enemmän kuin kiinalaisia, sillä 40 prosenttia maailman miljonääreistä on Yhdysvalloista.
 Yhteensä maailmassa oli viime vuonna 47 miljoonaa miljonääriä. Yhdysvalloissa oli 18,6 miljoonaa miljonääriä ja Kiinassa 4,4 miljoonaa.
 Raportista kirjoittaa muun muassa  CNN .
 Maailman varallisuus on jakautunut erittäin epätasaisesti, koska rikkain kymmenesosa omistaa 82 prosenttia varallisuudesta.
 Upporikkain prosentti maailman ihmisistä omistaa Credit Suisse -pankin mukaan lähes puolet kaikesta varallisuudesta. Rikkaimpien prosenttiin kuuluvilla on vähintään 840 000 euron arvosta omaisuutta.

Varakkaita kiinalaisia ensimmäistä kertaa enemmän kuin varakkaita amerikkalaisia


Summary: Vuoden 2005 eläkeuudistusta selvittäneiden tutkijoiden mukaan yllättävän harva suomalainen jatkoi töissä pidempään siksi, että se paransi eläkettä.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Harva on voinut välttyä kuulemasta, että suomalaisten on syytä jäädä yhä myöhemmin eläkkeelle, jotta töitä paiskii entistä useampi ja rahat riittävät eläkkeiden maksamiseen.
 Päinvastaiseen suuntaan vaikutti kuitenkin se, että vuoden 2005 eläkeuudistuksessa suomalaisten eläkeikää laskettiin 65:stä 63 vuoteen.
 Vuoden 2005 eläkeuudistuksessa oli laskettu sen varaan, että osa suomalaisista jatkaisi töissä 68-vuotiaiksi. Tähän innostettiin niin sanotulla superkarttumalla eli sillä, että eläke nousee selvästi, jos töissä jatkaa 63–67-vuotiaana.
 Uudistuksen vaikutuksia selvittäneet  Ohto Kanninen  ja  Terhi Ravaska  Palkansaajien tutkimuslaitoksesta sanovat, että taloudellisten kannustimien merkitys oli ihmisten päätöksissä kuitenkin yllättävän vähäinen, kun vertaa eläkeiän muutoksen vaikutuksiin.
 – On yllättävää, että uudistuksen vaikutuksista valtaosa tulikin siitä, että vanhuuseläkkeen ikäraja muuttui 65:stä 63:een, tutkimuskoordinaattori Kanninen sanoo.
 Lähes 15 vuoden takainen uudistus vaikuttaa suomalaisten eläkeikään edelleen, koska eläkkeelle jää yhä ikäluokkia, joiden vanhuuseläkeikä on uudistuksen seurauksena alempi kuin 65 vuotta.
 Vuoden 2005 eläkeuudistusta seurasi vuoden 2017 uudistus, joka nostaa lähivuosina suomalaisten eläkeikää asteittain.
 Suuret ikäluokat hyötyivät
 Vanhempi tutkija Terhi Ravaska sanoo dramaattiseksi muutokseksi, että monet hyvin toimeentulevat suomalaiset ottivat vuoden 2005 uudistuksen jälkeen kiintopisteeksi uuden alaikärajan, 63 vuotta.
 Hänen mukaansa parempituloisten suomalaisten eläköityminen siirtyi nopeasti 65:stä 63 vuoteen, josta tuli uusi normi ja tapa eläköityä.
 Jos olisi käytetty hyväksi tutkimustietoa, ei olisi tehty tällaista uudistusta.   vanhempi tutkija Terhi Ravaska
 Uudistuksesta hyötyivät suuret ikäluokat, sillä vuonna 1942 syntyneet olivat ensimmäiset, joita alennettu, 63 vuoden ikäraja koski.
 Tutkijat arvostelevat eläkeiän laskemista kahdella vuodella.
 – Jos eläkeikä olisi jätetty 65:een, vanhuuseläkeikä olisi ollut korkeampi uudistuksen jälkeen. Eläkeikien nostaminen oli tavoitteena, ja siltä osin uudistus oli päinvastainen tavoitteeseen nähden, Kanninen sanoo.
 Ravaska sanoo, että monessa Euroopan maassa oli tuolloin tavoite nostaa eläkeikää, kun Suomessa laskettiin sitä.
 – Olisi pitänyt ymmärtää, että uudistus auttaa etenkin hyvätuloisia. Toki jos on ollut uskomus, että taloudelliset kannustimet saavat ihmiset työskentelemään pidempään, se voisi olla perusteltua, mutta kyse oli virhearviosta, Terhi Ravaska sanoo.
 – Jos olisi käytetty hyväksi tutkimustietoa, ei olisi tehty tällaista uudistusta. Kannustimiin ei olisi uskottu niin paljon ja olisi mietitty ikärajaa.
 Eläkeiän nosto vaikuttavin keino työurien pidentämiseen
 Tutkijat havaitsivat, että osa ihmisistä lykkäsi eläköitymistä, kun karttuma parani, mutta osa aikaisti eläköitymistä, koska kuukausieläke suureni. Vuoden 2005 uudistuksen seurauksena vanhuuseläkkeelle pääsi 63-vuotiaana ilman että varhennusvähennykset leikkasivat eläkettä, kuten ennen uudistusta saman ikäisenä olisi tapahtunut.
 Tutkijat korostavat, että eläkeikärajan muutos ohjasi kuitenkin ihmisiä paljon enemmän.
 Sellaisella summalla, jonka antamiseen on realistiset mahdollisuudet, ei ole niin suurta merkitystä kuin on haluttu uskoa.  Vanhempi tutkija Terhi Ravaska
 Ravaska sanoo, että jos ihmisille annettaisiin todella paljon rahaa, he jatkaisivat kyllä töissä, mutta eläkeiän nostaminen on vaikuttavampi keino.
 – Sellaisella summalla, jonka antamiseen on realistiset mahdollisuudet, ei ole niin suurta merkitystä kuin on haluttu uskoa, Ravaska sanoo.
 Todennäköisyyttä jatkaa töissä laskee tutkijoiden mukaan myös se, että varallisuutta on paljon.
 – Mitä vauraampia ihmiset ovat, sen vähemmän ihmiset haluavat tehdä töitä. Mutta mitä enemmän ihmiset saavat palkkaa, sitä enemmän he haluavat tehdä töitä. Tämä on osittain ristiriitaista, Kanninen kuvaa.
 Vaikka vuoden 2005 uudistus laski alinta vanhuuseläkeikää, suomalaisten eläkkeelle jääminen myöheni silti. Tähän suuntaan vaikuttivat uudistuksen muut muutokset, kuten yksilöllisen varhaiseläkejärjestelmän lakkauttaminen ja työttömyysputken ikärajan nosto.
 Samaan suuntaan vei myös varhennetun vanhuuseläkeiän nostaminen 60:stä 62:een vuoteen. Aiemmin useat suomalaiset jäivät eläkkeelle 60- tai 65-vuotiaana, minkä vuoden 2005 uudistus muutti.
 Kannisen ja Ravaskan tekemän raportin tilasi Palkansaajien tutkimuslaitokselta Työeläkevakuuttajat Tela. Selvityksessä käytettiin Eläketurvakeskuksen ja Tilastokeskuksen aineistoja.

Eläkeuudistuksen vaikutukset yllättivät tutkijat – Moni hyvin toimeentuleva aikaisti eläkkeelle lähtöä


Summary: Suomi on ottanut askelia Yhdysvaltojen suuntaan. Rikkaille ja suuryrityksille on luotu miljardiluokan porsaanreikiä verotukseen, kirjoittaa Joona-Hermanni Mäkinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Köyhyys on tutkitusti  myrkkyä aivoille . Alituinen niukkuus ja stressi lamauttavat ajattelun ja lasten kohdalla aiheuttavat elinikäisiä riskejä fyysiselle ja henkiselle terveydelle. Harvemmin puhutaan toisesta ääripäästä. Mitä ihmiselle tapahtuu, kun hänestä tulee superrikas?
 Tutkimusten mukaan yhteiskunnallisen aseman noustessa  empatiakyky heikkenee . Samalla itsekeskeinen käytös lisääntyy.  Laboratoriokokeissa on havaittu , että rikkaat ottavat herkemmin arvotavaroita muilta, valehtelevat neuvottelutilanteissa, huijaavat peleissä ja suosivat epäeettistä käytöstä työpaikalla.
 Oma menestys lisää kokemusta  siitä, että yhteiset säännöt eivät koske itseä. Rikas ajattelee herkemmin olevansa parempi kuin muut ja ansaitsevansa enemmän. Narsismi ja ahneus luovat itseään vahvistavan kehän.
 Verolait kirjoitetaan lobbareiden avulla rikkaita suosiviksi, ja verokonsultit auttavat yhä aggressiivisemmassa verosuunnittelussa.
 Raha tuo mukanaan myös vaikutusvaltaa. Mittava  omaisuus avaa rikkaille ovia , jotka rivikansalaisille pysyvät tiukasti kiinni. Norjalainen veroasiantuntija  Guttorm Schjelderup  vieraili vastikään Helsingissä ja  varoitti kovin sanoin vallan ja rahan keskittymisestä : ”Kun voittajat ovat nousseet tarpeeksi vauraiksi, he vievät tikapuut mukanaan”.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että verolait kirjoitetaan lobbareiden avulla rikkaita suosiviksi, ja verokonsultit auttavat yhä aggressiivisemmassa verosuunnittelussa.
 Varoittava esimerkki löytyy Yhdysvalloista , jossa superrikkaiden ajama veropolitiikka on edennyt niin pitkälle, että he  maksavat pienempää veroprosenttia  kuin mikään muu tuloluokka. Sikäläiset veroviranomaiset ovat nostaneet kätensä ilmaan ja  myöntäneet avoimesti keskittyvänsä tavallisiin tallaajiin . Resurssit eivät riitä rikkaiden verokikkailun syynäämiseen.
 Verojärjestelmään on luotu rikkaita suosivia miljardiluokan aukkoja.
 Suomessakin  rikkaiden verotusta on kevennetty  tuntuvasti.  Progressiivisten verojen osuus on laskenut  jo vuosikymmenten ajan ja verojärjestelmään on luotu rikkaita suosivia miljardiluokan aukkoja.
 Yksi räikeä epäkohta liittyy osinkoihin . Palkansaajilla tuloverotus perinteisesti kiristyy tulojen noustessa, mutta osinkoverotuksessa on päätetty tehdä päinvastoin. Listaamattomien yritysten osingoissa on käytännössä sitä kevyempi verotus, mitä enemmän omistaa. Kansantaloudelle järjestely on haitallinen ja se sotii yleistä oikeudentajua vastaan.
 Valtiovarainministeriön raportin mukaan  verohelpotuksella tuetaan rikkaimpia suomalaisia sadoilla miljoonilla euroilla vuosittain. Viimeksi syyskuussa hallituspuolueiden  valtiosihteerien työryhmä katsoi  yksimielisesti, että siihen on puututtava. Keskusta ja Rkp kuitenkin ilmoittivat, ettei veroetuun saa koskea.
 Vakuutuskuoret ovat toinen porsaanreikä . Niihin on  Suomessa sijoitettuna jopa 40 miljardia  euroa. Kuorilla saa valtavia omaisuuksia piiloon esimerkiksi laittoman sisäpiirikaupan valvonnalta ja  verojen maksua voidaan lykätä  parhaassa tapauksessa loputtomiin. Jos vakuutuskuorien sijoituksista maksettaisiin sama pääomavero kuin muistakin sijoituksista, valtion kassaan kertyisi varovaisellakin laskennalla satoja miljoonia euroja.
 Kansainvälisesti kovimpia verovälttelijöitä ovat monikansalliset suuryritykset. Nämä kymmenien tai satojen miljardien eurojen kokoiset  suunnitelmataloudet optimoivat  verotustaan alituisella kirjanpitokikkailulla.
 Suuryritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun voidaan ja tulee puuttua.
 Suomikaan ei ole siltä säästynyt . Täkäläiset tytäryhtiöt maksavat juuri sen verran palvelumaksuja ja korkoja emoyhtiölleen, että Suomen konttori näyttää tekevän tappiota. Voitot ohjataan kevyen verotuksen maihin. Kansainvälisten huippututkijoiden tuoreen arvion mukaan  veromenetykset Suomelle  ovat 650 miljoonaa euroa vuodessa. Suuryritysten aggressiiviseen verosuunnitteluun voidaan ja tulee puuttua.
 Kaiken kaikkiaan listaamissani esimerkeissä  puhutaan lähes puolentoista miljardin eli 1500 miljoonan euron ammottavasta aukosta valtion kassassa joka vuosi. Tällä rahasummalla voisi kaksinkertaistaa lapsilisät tai pienentää peruskoulussa ryhmäkokoja neljänneksellä. Kouluista rahaa jäisi vielä muutama sata miljoonaa  vanhustenhoidon hoitajamitoutuksen  korjaamiseen.
 Eikä tämä edes vaatisi veronkorotuksia. Rikkaat ja suuryritykset vain maksaisivat veronsa normaalien veroprosenttien mukaan.
 Valtion kannattaa panostaa Norjan tavoin  vero-osaamiseen. Muuten alan huiput ovat rikkaiden ja suuryritysten palkkalistoilla ja veropohja vuotaa.
 Verojärjestelmän aukot hyödyttävät vain harvoja rikkaita. Verotusta on korjattava niin, että hyvinvointivaltion perusajatus toteutuu. Rikkaiden on maksettava tuloistaan suhteessa enemmän veroja ja verotulot käytetään kaikkien kansalaisten hyvinvoinnin lisäämiseen.
 Oikeudenmukainen ja tehokas verotus on edellytys Suomen menestykselle ja hyvinvoinnille myös tulevina vuosikymmeninä.
 Joona-Hermanni Mäkinen
 Kirjoittaja on Parecon Finlandin varapuheenjohtaja, tietokirjailija sekä luokan- ja historianopettaja. Hän on kirjoittanut mm. The New York Timesiin ja Jacobin Magazineen.
 Aiheesta voi keskustella 24.10. klo 16.00 asti.

Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Suomi voisi kasvattaa verotulojaan 1500 miljoonalla eurolla vuodessa korottamatta veroja lainkaan


Summary: Espanjassa kateissa olivat muun muassa äiti ja poika, joiden asuntovaunun tulvavedet veivät mukanaan.

Rankat sateet ovat aiheuttaneet tulvia Espanjassa, Ranskassa ja Italiassa.
 Espanjassa yksi ihminen on kuollut ja viisi ollut kateissa tulvimisen seurauksena.
 Tulvissa kuolleen miehen ruumis löydettiin rannalta Caldes d'Estracissa Barcelonan pohjoispuolella. Kateissa olivat muun muassa äiti ja poika, joiden asuntovaunun tulvavedet veivät mukanaan Tarragonan kaupungin lähellä Katalonian eteläosassa.
 Kataloniassa on ollut sähkökatkoksia tulvien takia ja yli 40 tietä on ollut poikki. Tulvat ovat häirinneet AFP:n mukaan 25 000 ihmisen elämää.
 Myös Etelä-Ranskassa oli keskiviikkona rajuja tulvia. Myrskyjen ja rajujen sateiden on ennustettu jatkuvan tänään.
 Pohjois-Italiassakin on ollut viime päivinä rajuja tulvia.

Rajut tulvat koettelevat Etelä-Eurooppaa – useita ihmisiä kateissa


Summary: Didrichsenin taidemuseon Vincent van Gogh -näyttely on museolle "kaikkien aikojen arvokkain". Teoksia piti jonottaa vuosikausia ennen kuin lainaussopimus oli sinetöity.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Didrichsenin taidemuseon intendentti  Maria Didrichsen  ei kuitenkaan voi, eikä halua kertoa, mitä  Tie taiteilijaksi  -näyttely on museolle maksanut.
 – Voin vain sanoa, että tämä on meidän suurin satsaus ikinä.
 Aikaisemmin Suomessa on ollut esillä joitakin  Vincent van Goghin  (1853-1890) teoksia. Syksyllä ensi vuonna Suomessa nähdään ensimmäistä kertaa samassa näyttelyssä vain hänen taidettaan esittelevä laaja kooste.
 Tie taiteilijaksi -näyttelyssä tulee olemaan esillä etenkin piirustuksia. Ompeleva nainen on vuodelta 1881. Didrichsenin taidemuseo
 Museo teki kuusi vuotta töitä, jotta taideteokset onnistuttiin saamaan lainaksi ja näyttelyyn.
 Ensin selvitettiin taiteilijan teoksia omistava mahdollinen yhteistyökumppani. Sellaiseksi löytyi Kröller-Müller-museo Hollannista. Sillä on Amsterdamin Van Gogh-museon jälkeen maailman toisiksi suurin taiteilijan teosten kokoelma.
 – Teokset ovat jatkuvasti erittäin kysyttyjä maailmalla. Museot haluavat tietysti itse pitää esillä omia harvinaisuuksiaan. Täytyy jonottaa aika monta vuotta, ennen kuin teoksiin pääsee käsiksi, Maria Diedrichsen sanoo.
 Vincent van Gogh teki teoksen Kalankuivatusta Scheveningenissä vuonna 1882. Didrichsenin taidemuseo
 Vincent Van Goghin töiden näyttelyt ovat maailmalla huippusuosittuja. Siksikin Suomen näyttelyn turvajärjestelyt tulevat olemaan erityisen tiukat. Museo on sopinut niistä yksityiskohtaisesti teosten lainaajan kanssa.
 Esille tulee eniten piirustuksia
 Elinaikanaan aliarvostettua taiteilijaa pidetään nykyisin yhtenä tärkeimmistä eurooppalaisista kuvataiteilijoista. Hollannissa syntynyt Vincent van Gogh teki lyhyeksi jääneen elämänsä aikana satoja maalauksia ja yli tuhat piirustusta.
 Van Gogh oli taiteilijana pääosin itseoppinut. Merimiehen hän piirsi 30-vuotiaana. Didrichsenin taidemuseo
 Näyttely pyrkii kertomaan, miten van Goghista tuli taiteilija, sekä esittelemään myös hänen vähemmän tunnettuja teoksiaan. Moni muistaa parhaiten van Goghin keltaisen värikylläiset auringonkukkamaalaukset, mutta tällä kertaa niitä ei nähdä.
 Esille tulee 39 piirustusta, yksi grafiikantyö sekä kaksi öljyvärimaalausta.
 Ateneumin taidemuseosta näyttelyyn saadaan Suomen ainoa van Goghin teos, öljyvärimaalaus nimeltään  Katu, Auvers-sur Oise  vuodelta 1870.  Omakuva -teos puolestaan lainataan Kröller-Müller-museosta.
 Vincent van Gogh maalasi Omakuvan vuonna 1887. Se kuuluu hollantilaisen Kröller-Müller-museon kokoelmiin. Didrichsenin taidemuseo
 Piirustuksien keskeisiä aiheita ovat maalaiset ja maatyön kuvaus, maisemat, ja henkilökuvat.
 – Näyttely perustuu etenkin piirustuksiin. Monet niistä ovat suurikokoisia. Nyt saadaan tilaisuus nähdä taiteilijan kynänjälkea aivan läheltä.
 Maria Didrichsen kehuu suomalaisia taidemuseoita siitä, että ne onnistuvat saamaan näyttelyihinsä maailmankuulujen huipputaiteilijoiden teoksia.
 – Nykyisin täällä avataan kansainvälisestikin merkittäviä näyttelyitä. Van Gogh-näyttely kuuluu siihen joukkoon.
 Tie taiteilijaksi -näyttely esillä Didrichsenin taidemuseossa 5.9.2020-31.1.2021

"Suurin satsaus ikinä" – Maailmankuulun kuvataiteilija Vincent van Goghin näyttely ensimmäistä kertaa Suomeen


Summary: Duunitorin ja Kotimaisten kielten keskuksen listassa on 130 vaihtoehtoista ammattinimikettä.

Asiamies, työmies, virkamies, esimies.
 Suomen kielessä työmarkkinat näyttäytyvät miesten hommina. Tuttu ilmiö konkretisoitui Duunitorin sisältöpäällikölle  Laura Gladille  keväällä, kun oman työpaikan sivustolla silmään osui työpaikkailmoitus, jossa haettiin mittamiestä.
 – Mietin, miten vielä vuonna 2019 voidaan hakea töihin mittamiestä. Googlettelin, ja sanalle on olemassa selkeä sukupuolineutraali nimeke eli mittaaja. Tästä lähti laajempi keskustelu, voitaisiinko meillä tehdä asialle jotain, Glad kertoo.
 Lopputuloksena Duunitorin hakukoneelta voi torstaista alkaen etsiä töitä perinteisten ammattinimikkeiden lisäksi myös sukupuolineutraaleilla vaihtoehdoilla. Esimerkiksi varastomiehen työpaikat löytyvät myös varastonhoitajalla, tai turvamiehen henkilösuojaajalla.
 Esimerkkejä Duunitorin hakusanoista
 Lasse Isokangas / Yle
 Tavoitteena on, ettei termeillä lokeroida ammatteja naisten töihin tai miesten töihin, ja suljeta näin ihmisiltä mahdollisuuksia valita tulevaa uraa tai työpaikkaa.
 – Kieli vaikuttaa jatkuvasti siihen, miten näemme mahdollisuutemme työelämässä, Glad toteaa.
 Koko listan voit katsoa  tästä linkistä , tai taulukosta jutun lopussa.
 Kolamies, kolaaja vai talvikunnossapitäjä
 Lista on tehty yhteistyössä Kotimaisten kielten keskuksen Kotuksen kanssa. Mukana on noin 130 vaihtoehtoista nimikettä, joista yli 50 on Gladin mukaan sivustolla uusia.
 Pyörää ei kuitenkaan tarvinnut keksiä uudestaan vaan pöyhittiin vanhoja titteleitä ja ilmauksia.
 Kokonaan uusia sanoja syntyi vain yksi: talvikunnossapitäjä .  Se, ja kolaaja ovat vaihtoehtoja kolamiehelle. Kaikki muut vaihtoehdot on koottu jo käytössä olevia nimikkeistä, kertoo Kotuksen asiantuntija  Elisa Dufva .
 –Monelle sukupuolittuneelle nimikkeelle on siis ollut jo olemassa ja enemmän tai vähemmän laajassa käytössä ammattinimikkeeksi sopiva neutraali vaihtoehto. Nyt niistä voi tulla yleisempää tietoa, Dufva kertoo.
 Aina ei nimikettä voi vaihtaa. Dufva huomauttaa, että esimerkiksi sana asiamies kuuluu myös laki- ja säädöskieleen, ja merenkulussa konemies on ammattipätevyys, jota ei voi korvata.
 Työpaikkailmoituksessa mielikuva ratkaisee, kun hakija arvioi onko työ hänelle sopiva. – Ammattinimike voi osaltaan vaikuttaa siihen, kokeeko hakija työn olevan tarkoitettu hänelle vai ei, arvioi Kotuksen asiantuntija Elisa Dufva. Pekka Tynell / YLE
 Kieli on vallankäyttöä, ja siksi kalikka kalahtaa
 Tavoite kielen luomien raja-aitojen poistamisesta on ollut esillä aikaisemminkin.  Suomen kielen lautakunta suositteli  2007 tasa-arvon edistämistä ja seksistisen kielen välttämistä, Euroopan neuvosto otti kantaa 1990-luvulla.
 Kaksi vuotta sitten Aamulehti  aiheutti myrskyn, kun lehti kertoi aloittavansa sukupuolineutraalien tittelien käytön. Eduskunnan puhemiehen tittelin muuttamisen puheenjohtajaksi arveltiin vähentävän perinteisen tehtävän arvokkuutta. Toisaalta ihmeteltiin, miksi yksittäisille sanoille annetaan niin paljon painoarvoa.
 Haluamme kannustaa yrityksiä ja työnantajia miettimään näitä nimikkeitä, ja toivotaan että kaikki lähtisivät mukaan   Laura Glad
 Kalikka voi tälläkin kertaa kalahtaa, sillä kieli heijastelee valta-asetelmia, ennakoi kielentutkija  Mila Engelberg . Hän on ollut projektissa mukana asiantuntijana.
 –Kun pyritään luomaan kieltä, joka kohtelee ihmisiä tasavertaisesti, kyseessä on mielestäni vallan uusjako. Se saa jotkut ihmiset hermostumaan, koska he tuntevat, että heidän totuttuun asemaansa ollaan puuttumassa, Engelberg arvioi.
 Kielen tasa-arvoistaminen on tärkeää, sillä ihmiset liittävät tutkitusti mies-päätteiset nimikkeet, kuten virkamies ja lakimies, enemmän miehiin kuin naisiin, sanoo kielentutkija Mila Engelberg Pekka Tynell / YLE
 Suomen kieltä pidetään yleensä neutraalina, koska siinä ei ole sukupuoliin viittaavia persoonapronomineja, kuten englannin "she" tai "he".
 Ammattinimikkeissä näin ei ole. Päinvastoin, sukupuolittuneita ammatteja on suomen kielessä yllättävän paljon,  Aamulehden laskelmien  mukaan noin 1500. Niistä valtaosa on eri alojen "miehiä., Lakimiesten ja kirvesmiesten seassa on myös naisiin viittaavia ammatteja, mutta diakonissa ja emäntä ovat poikkeus.
 Engelbergin mukaan mies-sanan yleistävä käyttö kaikista ihmisistä luo normia, jonka mukaan naiseus on erikseen mainittava erityispiirre.
 –Meillä on tutkimustietoa siitä, ettei virkamiehiä ja muita mies-päätteisiä ammatteja mielletä sukupuolineutraaleiksi, Engelberg kertoo.
 Esimerkiksi juristi tulkitaan neutraalimmaksi kuin lakimies.
 Sanojen merkitys vaikuttaa ilmiselvältä, kun asetelma on päinvastainen. Lentomatkustamon miestyöntekijöitä ei kutsuta lentoemänniksi vaan stuerteiksi.
 Duunitori: Ottakaa meistä oppia
 Duunitorin Laura Glad painottaa, ettei työnantajien tai yritysten tarvitse muuttaa omia ilmoituksiaan vaan työpaikat löytyvät edelleen myös perinteisillä hakusanoilla.
 Esimerkiksi palopelastajan työpaikkailmoituksia voi yhä hakea sanalla palomies.
 –Haluamme kannustaa yrityksiä ja työnantajia miettimään näitä nimikkeitä, ja toivotaan että kaikki lähtisivät tähän mukaan, Glad sanoo.
 Kielentutkija Mila Engelberg pitää yrityksen avausta tärkeänä esimerkkinä. Sivustolla käy viikoittain puoli miljoonaa työnetsijää.
 –Konkreettinen teko sukupuolten tasavertaistamiseksi kielenkäytön kautta.

Työnhakusivusto otti käyttöön sukupuolineutraalit ammattinimikkeet – kymmenet mies-ammatit tai emännät voi sanoa toisinkin


Summary: Kakkosena ovat kokoomus ja SDP.

Perussuomalaiset jatkaa Suomen selvästi suosituimpana puolueena, kertoo tuore Helsingin Sanomien gallup. Perussuomalaisten kannatus on noussut edelliskuusta 0,7 prosenttiyksiköllä ja on nyt 20,5 prosenttia.
 Kokoomus ja pääministeripuolue SDP jatkavat jaetulla kakkossijalla 17 prosentin kannatuksella.
 Vihreät on neljäntenä 13,9 prosentin kannatuksella. Keskusta on 12,2 prosentissa. Syyskuinen puheenjohtajanvaihdos ei ole ainakaan vielä näkynyt keskustan kannatuksessa.
 Kyselyn toteutti Kantar TNS, joka haastatteli puhelimitse reilut 2 100 henkilöä. Virhemarginaali on 2,1 prosenttiyksikköä suuntaansa.

HS-gallup: Perussuomalaiset jatkaa kärkipaikalla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sairaalatarvikkeiden toimitus pätkii pahasti Ruotsissa
 Viidellä Ruotsin alueella vaihdettiin lokakuun alussa sairaalatarvikkeiden toimittajaa. Nyt  useassa sairaalassa on pulaa perustarvikkeista , kuten koeputkista tai kumihansikkaista. Jopa leikkauksia on jouduttu perumaan perustarvikkeiden puuttumisen takia tai niitä on haettu hoitajien voimin apteekeista. Ruotsissa on virinnyt keskustelu, miten tällaista voi tapahtua ja mitä kaaos kertoo maan kriisivalmiudesta.
 Jatkaako vaiko lopettaa vapaaehtoiset eläkemaksut – 9 kysymystä ja vastausta
 Etlan selvityksen mukaan vapaaehtoisen eläkevakuutuksen ottaneet ovat jatkaneet työelämässä muita pidempään. Vesa-Matti Ruuska / Yle
 Joka viidennellä työikäisellä suomalaisella on yksilöllinen eläkevakuutus. Niiden myynti on viime vuosina kuitenkin hiipunut lähes olemattomiin. Vuosituhannen alussa eläkevakuutuksia myytiin vuosittain kymmeniä tuhansia, viime vuosina vain muutamia satoja.  Asiantuntijat vastasivat yhdeksään kysymykseemme  eläkevakuutuksista.
 Työnhakusivusto otti käyttöön sukupuolineutraalit ammattinimikkeet
 Duunitorin sisältöpäällikkö Laura Glad. Pekka Tynell / YLE
 Työnhakusivusto Duunitori ottaa tänään käyttöön 130  sukupuolineutraalia ammattinimikettä . Rakennusmies voi olla myös rakentaja, katsastusmies katsastaja ja esimies tiiminjohtaja. Yritys haastaa muut seuraamaan perässä ja monipuolistavan kieltä tasa-arvon parantamiseksi. Duunitorin ja Kotuksen yhdessä tekemässä listassa on yksi kokonaan uusi sana: talvikunnossapitäjä.
 Lauri Markkanen aloitti kauden komeasti
 Lauri Markkasen kolmas kausi starttasi 35 pisteellä. Lehtikuva
 Koripalloilija  Lauri Markkanen   aloitti kolmannen NBA-kautensa vahvalla esityksellä . Markkanen teki 35 pistettä, kun hänen joukkueensa Chicago Bulls koki Charlotte Hornetsin vieraana niukan 125–126-tappion.
 Pohjoiseen lunta, muualle poutaa
 Yle
 Tänään pohjoiseen saapuu lännestä lumi- ja räntäsateita. Sadealueen eteläreunassa sade tulee vetenä. Etelä- ja keskiosassa maata sää on suurelta osin poutaista mutta pilvistä, ja paikoin voi sataa hieman tihkua.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Sairaalatarvikkeiden toimitus kaaoksessa Ruotsissa, kannattaako vapaaehtoista eläkemaksua maksaa, rakennusmies on nyt rakentaja


Summary: Pula sairaalatarvikkeista on pakottanut useita sairaaloita perumaan leikkauksia Ruotsissa.

TUKHOLMA  Kumihanskat lopussa, samoin koeputket, letkut, desinfiointiaineet. Jopa vessapaperi on vähissä – tätä tilannekuvausta ei tule ihan heti yhdistettyä länsinaapurimme.
 Tämä on ollut kuitenkin tilanne useissa maan sairaaloissa tämän kuun aikana.
 Useat sairaalat ovat joutuneet perumaan suunniteltuja toimenpiteitä ja leikkauksia sairaalatarvikkeiden pulan takia.
 Ongelmat alkoivat, kun lokakuun alussa sairaalatarvikkeiden toimittaja vaihtui viidellä alueella: Västmanlandissa, Södermanlandissa, Taalainmaalla, Uppsalassa ja Örebrossa.
 Toimittajana aloittii Apotekstjänst, joka oli voittanut kilpailutuksen.
 Yrityksen tarjous oli ollut halvin, mutta sillä ei ollut kokemusta sairaaloiden välineiden toimituksesta.
 Ongelmat alkoivat samana päivänä, kun sopimus astui voimaan. Useat sairaalat jäivät ilman tilaamiaan tarvikkeita.
 Henkilökunta hätiin
 Sairaaloissa on yritetty keksiä erilaisia keinoja selvitä tilanteesta. Esimerkiksi Örebrossa henkilökunta on kuljettanut pyörällä materiaalia terveyskeskuksista sairaalaan.
 Leikkauksia on peruttu ainakin 180. Joukossa on ollut muun muassa syöpäleikkauksia. Tarvikkeita on jouduttu säästämään vain kriittisiin leikkauksiin, esimerkiksi onnettomuuspotilaille.
 Jopa kumihansikkaiden kaltaisia perustarvikkeita on loppunut joistain sairaaloista. AOP
 Sadat potilaat ja heidän omaisensa ovat joutuneet tilanteeseen, jossa pitkään odotettu leikkaus siirtyy, ja odotus alkaa uudelleen.
 Tilanne on tuntunut ruotsalaisista käsittämättömältä.
 Apotekstjänst puolustautuu
 Apotekstjänst on puolustautunut kommentoimalla, että sopimuksen alkaessa sairaaloiden omat varastot olivat liian pienet ja että he saivat siksi paljon tilauksia. Edellinen toimittaja on kuitenkin kertonut, että he kuljettivat välineitä normaalin määrän syyskuun loppuun saakka.
 Svenska Dagbladet -lehden mukaan yritys kritisoi myös sairaaloiden henkilökuntaa siitä, että he alkoivat soittaa ja lähettää sähköpostia yritykseen, sen sijaan että olisivat käyttäneet it- palvelua. Yritys katsoo tämän vaikeuttaneen tilanteen hoitoa.
 Apotektjänstenin toimitusjohtaja  Tomas Hilmo  jätti viikonvaihteessa tehtävänsä, mutta siirtyi hoitamaan toista toimea yrityksessä.
 Yritys ei ole vieläkään pystynyt kertomaan, milloin se saa toimitukset kuntoon.
 SVT:n mukaan yritys on alkanut kuitenkin lähettää laskuja alueille.
 Ruotsissa on käynnistynyt viime päivinä myös keskustelu, mitä tämä kaaos kertoo maan kriisivalmiudesta.
 Uppsalassa on päätetty perustaa oma valmiusvarasto sairaalatarvikkeille, ettei vastaava toistuisi.
 Miksi vasta nyt, kysyy moni.

Pulaa kuminhanskoista, koeputkista, jopa vessapaperista – tämä on ollut lokakuussa tilanne monessa ruotsalaisessa sairaalassa


Summary: Koko Suomen jätteenpolttolaitosten tuhkat käsittelevä laitos otetaan käyttöön Porin Mäntyluodossa vaiheittain näinä päivinä.

Porilainen Puhtaan meren puolesta -yhdistys vetoaa omistajaohjausministeri  Sirpa Paateroon  ( sd. ) energiayhtiö Fortumin tuhkanjalostamon toiminnan aloituksen lykkäämiseksi.
 Fortum on  aloittamassa tuhkanjalostamon  toiminnan Porin Mäntyluodossa näinä päivinä.
 PMP-yhdistys ei vastusta laitosta, mutta vaatii siihen kokonaan suljettua järjestelmää.
 Mäntyluodossa käsitellään jatkossa lähes kaikki Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyvät tuhkat, joita ei saa sellaisenaan sijoittaa kaatopaikalle.
 Päästöjen vaikutuksista mielipide-ero
 PMP-aktiivit katsovat, että laitoksen päästövaikutukset voivat olla merkittäviä.
 Nykyluvalla Fortum saa laskea laitoksessa tuhkasta erotellun suolan putkea pitkin avomerelle.
 – Koko Fortumin järjestelmä on keskeneräinen ja se aiheuttaa korvaamattomia ympäristötuhoja, jos lähes käsittelemätön tuhkajäte päästetään mereen, sanoo PMP-yhdistyksen puheenjohtaja  Jyrki Kangas .
 Fortumin mukaan laitoksen päästöjen vaikutukset jäävät vähäisiksi.
 Fortum on myös jo kokeillut Mäntyluodossa suljetun kierron järjestelmää, josta on saatu  alustavasti lupaavia  tuloksia.
 Hallinto-oikeus käsittelee valituksia
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto  myönsi huhtikuussa   l aitokselle ympäristöluvan ja vesitalousluvan. Luvat mahdollistavat toiminnan aloittamisen ja päästöputken johtamisen mereen.
 Luvista on on valitettu Vaasan hallinto-oikeuteen. Puhtaan meren puolesta -yhdistyksen lisäksi Vesi luonnon puolesta- yhdistys vaatii lupien kumoamista. Sama vaatimus on kahden yksityishenkilön yhdessä tekemässä valituksessa.
 Fortum puolestaan on tehnyt valituksen laitoksen lupaehdoista. Se haluaisi, että laitos saisi ottaa vastaan tuhkajätettä myös ulkomailta.

Kansalaisliike vetoaa ministeriin: Porin tuhkanjalostamoa ei saa käynnistää "keskeneräisenä" – Fortum torjuu pelot päästöistä