Summary: Lapin pelastuslaitos työskenteli viikonloppuna hyvin vaativissa olosuhteissa, kun kova pakkanen kuritti alueella liikkuneita. Omatoiminen varautuminen voi pelastaa hengen pakkasella.

Lapin pelastuslaitos haki viikonloppuna Urho Kekkosen kansallispuistosta turvaan kaksi pahoin paleltunutta hiihtovaeltajaa. Pakkasta UK-puistossa oli pelastuslaitoksen mukaan 42 astetta. Moottorikelkoilla tehty pelastusoperaatio kesti kuusi tuntia. Pelastusreitti kulki muun muassa joen jäällä, jossa jään päälle noussut vesi vaikeutti tehtävää.
 Pelastuslaitoksella oli viikonloppuna myös toinen vastaavanlainen pelastustehtävä Sodankylän puolella.
 Kittilässä pakkanen vaikeutti moottorikelkkaonnettomuudessa loukkaantuneiden hoitoa, sillä potilaiden tutkiminen maastossa ei onnistunut hypotermia vaaran vuoksi.
 – Aina ei välttämättä edes tule ajatelleeksi, miten ankarissa olosuhteissa pelastuslaitoksen työntekijät työskentelevät, sanoo Lapin pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö Ari Soppela.
 Omalla toiminnalla voi ostaa lisää elinaikaa
 Ankarien sääolosuhteiden lisäksi pelastajien työtä Lapissa vaikeuttaa muun muassa paikoin olematon kännykkäverkko. Apua voi olla vaikea hälyttää tai avun saapuminen voi kestää kauan esimerkiksi epätarkan paikannuksen vuoksi.
 – Muutama vuosi sitten sattui näin, että hätäviestin lähettäneitä etsittiin väärästä paikasta ja he menehtyivät, muistelee Soppela Itä-Lapissa sattunutta tapahtumaketjua.
 Soppelan mukaan ihmisten pitäisi ajatella entistä tarkemmin liikkumistaan etenkin kovien pakkasten aikaan.
 – Haluan peräänkuuluttaa ihmisten omatoimista varautumista ankariin talvioloihin, sanoo Soppela.
 Hän nostaa esiin poromiehet, jotka ovat tottuneita liikkumaan talvioloissa. Heidän varusteensa ovat sellaisia, että hätä ei pahene, vaikka apua joutuisi odottamaan pidempäänkin.
 – Poromies sytytti nuotion ja laittoi nukkumaan apua odotellessa. Hänellä oli sellainen varustus, että tämä oli mahdollista, Soppela sanoo.
 Pelastuslaitoksen valmiuspäällikkö kehottaa ihmisiä varautumaan omista lähtökohdistaan. Vapaalaskija tarvitsee erilaisen varautumissuunnitelman kuin esimerkiksi maastopyöräilijä.
 Hyvästä varautumisesta Soppela antaa esimerkin viikonlopulta Enontekiöltä. Siellä  auto hyytyi tienlaitaan  kovan pakkasen vuoksi. Matkustajina olleet virolaiset kuurot henkilöt lähettivät hätäviestin tekstiviestillä, joka kiersi Viron pelastusviranomaisten kautta lopulta Lapin pelastuslaitokselle.
 - He olivat varautuneet ja osasivat käyttää omia viestikanaviaan avun saamiseksi, Soppela summaa.
 Ilmatieteenlaitoksen ennusteen mukaan pakkanen jatkuu kireänä vielä tällä viikolla osassa Lappia.

Pakkanen kiusasi kulkijoita ja haastoi pelastuslaitosta Lapissa


Summary: Merkittävä osa pikkukaupunkien ranskalaisista tukee niin sanottua keltaliiviliikettä ja kokee, ettei pariisilainen eliitti kuuntele heitä.

FLEURY-SUR-ANDELLE  Pilvettömälle taivaalle nousee musta savupatsas. Normandialaisessa Franqueville-Saint-Pierressä haisevat palavat autonrenkaat, joita työntekijät viskovat kylmälaitetehtaan pihalle sytytettyyn nuotioon.
 Täällä ei luoteta pomoihin: ei tehtaan monikansalliseen johtoportaaseen eikä Ranskan presidenttiin  Emmanuel Macroniin . Eliitti ei välitä työtätekevien ranskalaisten huolista, sanoo tehdastyöläinen  Nelly Sueur .
 – Kuilu suurituloisten ja meidän pienipalkkaisten välillä on liian iso. Pomot ja poliitikot eivät kuitenkaan halua myöntää sitä, hän toteaa.
 Viimeinen pisara oli, kun Sueur työkavereineen jäi ilman odottamiaan bonusrahoja.
 Kyse oli lisäpalkkiosta, jonka maksamiseen presidentti Macron oli yrityksiä televisiopuheessaan kehottanut. Presidentti piti kuuluisan puheensa joulukuussa, kun ympäri Ranskaa oli mellakoitu viikkotolkulla.
 Franqueville-Saint-Pierressä sijaitsevan kylmälaitetehtaan yhdysvaltalainen omistaja ei ole halunnut bonuksia maksaa. Sueur huokaa ja sanoo, että lisäpalkkio olisi tullut todella tarpeeseen.
 Köyhät köyhtyvät, rikkaat rikastuvat ja keskiluokka katoaa, sanoo tehdastyöntekijä Nelly Sueur. Juha Nurminen / Yle
 – 1 100 euron nettopalkallani pärjäsi kymmenen vuotta sitten, muttei enää nykyään. Kaikki on kallistunut, ei pelkästään polttoaine, hän sanoo.
 Nelly Sueur ei ole itse osallistunut niin kutsutun keltaliiviliikkeen mielenosoituksiin, mutta sanoo kannattavansa liikkeen vaatimuksia ”sataprosenttisesti”. Tärkeintä olisi hänen mielestään pieni- ja keskituloisten verotuksen alentaminen.
 Mitä veroja pitäisi kiireellisimmin alentaa?
 – Kaikkia, Suer vastaa.
 Normandialaisen kylmälaitetehtaan työntekijät vaativat palkankorotuksia.  Juha Nurminen / Yle
 Kahtia jakaantunut Ranska
 Ranskassa pohditaan nyt, miten maa on päässyt jakaantumaan näin pahasti kahtia: menestyneisiin ja pettyneisiin, porskuttaviin metropoleihin ja pysähtyneisiin pikkupaikkakuntiin.
 Tilastojen valossa tilanne on kohtuullinen: tuloerot ovat Ranskassa eurooppalaista keskiarvoa matalammat ja minipalkka keskitasoa korkeampi.
 Metropolien ulkopuolella vaihtoehdot ovat kuitenkin vähissä. Työpaikkaa ei auta vaihtaa, jos seudun suurin työllistäjä kieltäytyy bonusrahojen maksamisesta. Eikä suurempaan kaupunkiin muuttaminen kannata, sillä samalla nousisivat myös asumisen kustannukset.
 Ranskalaisten katkeruus ei kuitenkaan selity pelkästään taloustilanteella, vaan myös unohdetuksi tulemisen kokemuksella.
 Macron lupasi presidentiksi pyrkiessään uudenlaista ja avoimempaa politiikkaa. Iso osa etenkin pienten ranskalaiskaupunkien asukkaista on silti sitä mieltä, että heitä ei kuunnella – ei ainakaan ennen kuin Pariisissa palaa.
 – Macron halveksuu meitä. Hän vain esittää kuuntelevansa ja jatkaa samaa rataa, tuhahtaa  Françis Edouard  -niminen työmies.
 Edouard kuuluu keltaliiviliikkeeseen ja on protestoinut Macronin politiikkaa vastaan jo yhtenätoista peräkkäisenä viikonloppuna.
 Muun ajan Edouard kumppaneineen on viettänyt keltaliivien tienvarsileirissä, joka on ollut pystyssä normandialaisessa Fleury-sur-Andellen kaupungissa marraskuun puolivälistä asti.
 Aluksi leiri sijaitsi liikenneympyrässä, mutta muutama viikko sitten poliisit komensivat purkamaan paikan. Leiri siirrettiin siis maantien vieressä sijaitsevalle hylätylle pihamaalle.
 Keltaliivien tienvarsileiri on ollut pystyssä marraskuun puolivälistä saakka.  Juha Nurminen / Yle
 – Vietimme leirissä jouluaatonkin. Se sujui oikein mukavasti, kun lähiseudun asukkaat toivat meille koristellun joulukuusen, hanhenmaksaa ja muita herkkuja, kertoo työttömäksi jäänyt nuori mies  Fabian Maillard .
 Nyt Maillard ja kumppanit lämmittelevät käsiään nuotion ääressä, jossa palaa puisia lastauslavoja. Kuivunut joulukuusi nököttää leirin laidalla.
 Mielipidekyselyjen mukaan 69 prosenttia eli selvä enemmistö ranskalaisista kannattaa yhä keltaliiviliikettä. Samalla tosin myös presidentti Macronin suosio on noussut pahimmasta aallonpohjastaan.
 Keltaliivien eurovaaliaikeet herättävät kritiikkiä
 Viime aikoina äänessä ovat olleet nekin ranskalaiset, joiden mielestä protestointi saisi vihdoin riittää.
 Pariisissa järjestettiin tammikuun viimeisenä sunnuntaina  niin kutsuttujen punahuivien vastamielenosoitus keltaliiviliikkeelle . Punaisen huivin kaulaansa kietaisseet tuhannet mielenosoittajat marssivat ”demokratian puolesta, väkivaltaa vastaan”.
 Presidentti Macron on puolestaan pyrkinyt löytämään ratkaisuja Ranskaa jakavaan kriisiin järjestämällä eri puolilla maata suuria kansalaiskeskusteluja. Keskustelut kestävät kaikkiaan kaksi kuukautta ja niihin on kutsuttu sekä kansalaisia että paikallispoliitikkoja.
 Ranskan hallitus on luvannut ottaa esiin nousevat huolenaiheet ja parannusehdotukset huomioon tulevien vuosien politiikassaan.
 Normandialaisessa keltaliivien leirissä kansalaiskeskustelut eivät herätä innostusta. Niitä pidetään Macronin yrityksenä nostaa omaa profiiliaan kevään eurovaaleja ajatellen.
 Keltaliiviliikkeeseen kuuluva Manuel Hamel ei usko presidentti Emmanuel Macronin lupauksiin. Juha Nurminen / Yle
 – Keskustelut ovat pelkkää hölynpölyä – kuten kaikki Macronin muutkin lupaukset, sanoo eläkkeellä oleva  Manuel Hamel .
 Hän on ollut keltaliiviliikkeessä mukana sen perustamisesta saakka yhdessä vaimonsa  Nadinen  kanssa. Molemmat ovat keskituloisia eläkeläisiä, joiden veroja Macron ensin nosti ja perui sitten joulukuussa korotukset.
 – Me haluamme uudenlaista politiikkaa, emme vanhojen virheiden paikkailua. Macronin on parasta muistaa, että me jatkamme protestointia loppuun asti.
 Mitä se tarkoittaa?
 – Olemme täällä, kunnes Macron eroaa, Hamel vastaa.
 Osa keltaliiveistä on ilmoittanut perustavansa poliittisen liikkeen, joka osallistuu kevään eurovaaleihin. Mielipidekyselyiden mukaan keltaliivien lista voisi saada vaaleissa noin 14 prosentin kannatuksen.
 Macronille keltaliivien eurovaalilista on hyvä uutinen, sillä se hajottaa opposition äänet yhä laajemmalle. Keltaliivien suosion ennakoidaan rokottavan etenkin presidentin ykkösvastustajan eli äärioikeistolaisen Kansallisen liittouman kannatusta.
 Tuoreimmat mielipidekyselyt ovatkin povanneet Macronin LREM-puolueelle selvää vaalivoittoa ja  Marine Le Penin  Kansalliselle liittoumalle eurovaalien kakkospaikkaa.
 Fleury-sur-Andellessa haastattellut normandialaiset haluavat kuitenkin pysyä politiikan ulkopuolella.
 – Osa keltaliiviliikkeen edustajista yrittää tehdä irtiottoja, mutta se voi vielä kostautua. Me emme halua tehdä politiikkaa, vaan vaatia poliitikkoja hoitamaan hommansa paremmin, Hamel sanoo.

Ranskalaisten raivo kytee yhä – Presidentti Macronin politiikka herättää kritiikkiä etenkin isojen kaupunkien ulkopuolella


Summary: Jäteuudistuksen vuoksi syrjäseudut pelkäävät joutuvansa pääkaupungin kaatopaikaksi, moskovalaiset haluavat hengittää puhdasta ilmaa.

Sunnuntaina useilla paikkakunnilla ympäri Venäjää osoitettiin mieltä ympäristön puolesta ja jäteuudistusta vastaan.
 Mielenosoituksia oli 52 kaupungissa ja 32 alueella, kertoi  MBH Media .
 Eniten "Ekoprotestin" tapahtumia oli Arkangelin hallintoalueella ja Komin tasavallassa. Niiden lähellä on Šiesin jäteasema, jolle hallinto aikoo viedä tulevaisuudessa moskovalaisten jätteet.
 Vedomostin mukaan  mielenosoittajat pelkäävät jätteiden kuljetuksen hintojen nousua ja vastustavat uutta tapaa kerätä ja kierrättää roskat alueellisten toimijoiden kautta, jotka ovat vastuussa valtion viranomaiselle. Mielenosoittajien mielestä jäteuudistus johtaa vain korruptioon.
 Jätehuoltouudistuksessa tänä vuonna jokaisen alueen tulisi valita yhtiö, joka on vastuussa jätteiden kuljettamisesta, kertoo  Meduza .
 Venäjä on varannut tulevalle alueita hallinnoivalle valtiolliselle organisaatiolle rahaa 75 miljardia ruplaa ( lähes miljardi euroa), lisäksi yksityisiltä toimijoilta aiotaan kerätä rahaa 225 miljardia ruplaa (lähes 3 miljardia euroa) kierrätykseen.
 Venäjälle aiotaan rakentaa myös jätteidenkäsittelylaitoksia lähes 130 kappaletta. Suuret kaupungit (Moskova ja Pietari) eivät voi perustaa enää uusia kaatopaikkoja, joten viimeistään vuonna 2022 niiden on kuljetettava jätteet muualle tai käsiteltävä ne.
 Alueet esiin
 Mielenosoituksissa oli mukana eri puolueita, joilla on jalansijaa juuri Venäjän aluehallinnossa. Esimerkiksi Jabloko- ja kommunistipuolueen edustajat tviittasivat mielenosoituksista.
 Mielenosoitusten koko vaihteli kymmenistä ihmisestä satoihin.
 – Ei ole vielä selvää, miten roskauudistus vaikuttaa Novosibirskin ekologiseen tilanteeseen. Uskomme, että muutos ei ole ainakaan parempi, kertoi mielenosoittaja Sibkrai.ru-sivustolle.
 Hänen mukaansa on jo varsin selvää, että asukkaille tulee lisää alueellisia maksuja uudistuksesta.
 Myös oppositiopoliitikko  Sergei Udaltsov  ilmeisesti tviittasi sunnuntaina pidetystä mielenilmaisusta Moskovassa. Hänen mukaansa paikalla oli 400 ihmistä.
 Moskovalaisten viesti oli, että jätehuolto pitäisi saada kansalaisten valvontaan. He myös vaativat puhtaampaa ilmaa.
 Lue myös:
 Putinin erityisedustaja: Puhtaan ympäristön perään haikailevat voivat muuttaa Siperiaan
 Ilmaista maata ja Venäjän passi helpolla – Näin suurvalta houkuttelee väkeä Kaukoitään, sillä asumattomat maat on helppo valloittaa
 Saasteista kärsivä Venäjä haluaa kunnostautua ympäristönsuojelussa – kansa ja yritykset talkoisiin
 Uuden ajan vallankumouksellinen – Yli sata kertaa pidätetty oppositiopoliitikko Sergei uskoo yhä parempaan Venäjään

Venäjällä kymmenissä kaupungeissa osoitettiin mieltä ympäristön puolesta


Summary: A-studio kertoi nälkäpalkalla ajavista filippiiniläisistä ja ukrainalaisista rekkakuskeista joulukuussa. Sen jälkeen toimittajan puhelin alkoi soida: palkkoja poljetaan Suomessakin.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Mies ja muovikassillinen palkkakuitteja. Saatavia entiseltä työnantajalta on yhteensä 15 000 - 20 000 euroa.
 – Mä häviän tässä kahdesti, ensin palkassa ja myöhemmin eläkkeessä, sanoo  Jone .
 Jonen tarina on tavallinen. Silti sellaisia kerrotaan harvoin julkisuudessa.
 Siitä pitää huolen vaikenemisen kulttuuri.
 Kuljetusalan piirit ovat pienet. Siksi tässä jutussa haastatellut rekkakuskit, Jone,  Sami  ja  Pasi , eivät esiinny omilla nimillään.
 – Harvassa ovat ne yritykset, jotka maksavat oikeata palkkaa. Silti kukaan ei uskalla puhua tästä omilla kasvoillaan, kertoo Jone.
 Tarjouskilpailua polkuhinnoilla
 Auto- ja kuljetusalan ammattiliitossa Jonen kuvailema ilmiö on tuttu.
 Vuosittain sen paikallistoimistoissa sovitellaan pari sataa palkkariitaa. Oikeuteen asti päätyy viitisenkymmentä.
 AKT:n mukaan alipalkkaukseen syyllistyvät useimmiten pienet, järjestäytymättömät yritykset. Derrick Frilund / Yle
 Aluehallintoviranomaiset havaitsivat viime vuonna kuljetusalalla 86 puutetta työehtosopimusten noudattamisessa koko maassa. Se ei kuitenkaan anna oikeaa kuvaa ilmiön yleisyydestä, koska valvonta on satunnaista.
 Esimerkiksi ajo- ja lepoaikojen noudattamisessa, jota valvotaan säännöllisesti, puutteita oli lähes kymmenkertainen määrä.
 Tyypillisesti maksamatta jäävät lisät. Näin kävi Jonellekin.
 – Lisät tekevät 700–800 euroa – se on hyvinkin yhden etelänmatkan hinta kuussa.
 Jonen kertomuksen palkkojen polkemisesta vahvistavat myös yrittäjäjärjestö SKAL sekä kuljetusalan työnantajajärjestö ALT.
 – Kukaan ei voi tietää, miten yleistä alipalkkaus on. Mutta kaikki yritykset ovat velvollisia noudattamaan yleissitovaa työehtosopimusta, olivatpa ne työnantajaliiton jäseniä tai eivät, sanoo toimitusjohtaja  Mari Vasarainen  Autoliikenteen työnantajaliitosta.
 Vasarainen perää vastuuta koko ketjulta: huolintaliikkeiltä, kuljetusyrityksiltä, alihankkijoilta mutta myös kuljettajilta itseltään eli esimerkiksi Jonelta.
 Toimitusjohtaja Ville Vähälän mukaan alipalkkausta harrastavat myös isommat firmat.  Antti Haanpää / Yle
 Polkuhinnat on huomattu myös perheyritys Vähälässä, joka on mukana ALT:n hallituksessa. Toimitusjohtaja  Ville Vähälän  mukaan palkkadumppaus vääristää kilpailua ja kurittaa niitä yrittäjiä, jotka maksavat laillisia palkkoja.
 – Tarjouskilpailuihin, joihin olemme omasta mielestämme laskeneet hyvän hinnan, saattaa tulla jopa kolmanneksen halvempia tarjouksia.
 Odottelua ilman palkkaa
 Istumatyö vihloo selkää. Viisikymppinen Jone on ajanut rekkaa koko työikäinsä.
 Jonen aloittaessa 1980-luvun lopulla työnantajat olivat isoja ja palkat työehtosopimuksen mukaisia. Nyt yritykset ovat kaikenkokoisia ja palkat monenkirjavia.
 Sen mahdollistaa alan työehtosopimus, jossa lukee, että kaikenlainen palkkaus on mahdollista, kunhan lisät maksetaan.
 Tämä vaatii kuljettajalta erityistä valppautta. Jotta oikeuksiaan voisi perätä, on tuntikirjausten oltava tarkkoja.
 Kuljetusalalla suulliset työsopimukset ovat yleisiä, varsinkin riitaisissa tapauksissa.  Tiina Jutila / Yle
 – Omistaja oli supliikkimies ja lupasi maat ja taivaat. Se sai mut uskomaan, että kilometripalkka kannattaa, vaikka mulla oli jo silloin omat epäilykseni, kertoo Jone.
 Todellisuus paljastui palkkakuitista: erillisiä ilta- tai sunnuntailisiä ei maksettu, ei myöskään ylityökorvauksia. Jonen palkka oli 21 senttiä per ajettu kilometri ja se sisälsi kaiken. Kilometrit katsottiin välimatkataulukosta.
 Alan työehdoissa sanotaan, että ajosta, joka ylittää 80 tuntia kahdessa viikossa, pitää maksaa ylityökorvaukset.
 Jone teki muutakin ilmaista työtä: esimerkiksi odotusajasta ei maksettu, vaikka siitä olisi kuulunut 14,83 euron tuntipalkka.
 Myöskään alle tunnin lastauksista ja puruista ei saanut senttiäkään. Korjaamokäynnit olivat omaa aikaa. Päivärahat sentään maksettiin.
 Kuorma-auto alan työehtospimuksen mukaan iltalisät lähtevät pyörimään kuudelta ja yölisät kymmeneltä.   Tiina Jutila / Yle
 Bruttopalkka oli 2500 euroa kuussa ja työpäivän pituus keskimäärin 10 tuntia.
 Muutaman kuukauden työssäolon jälkeen palkkakuitista paljastui toinenkin yllätys. Se sai hälytyskellot Jonen päässä soimaan.
 – Tajusin, että olin ollut koko ajan töissä henkilöstövuokrausyrityksessä, vaikka luulin menneeni töihin saman omistajan kuljetusliikkeeseen.
 Kuskit vuokrafirmassa, omaisuus turvassa
 Jonen kuvailema ilmiö on yleistynyt kuljetusalalla viime vuosina. Äärimmäisessä tapauksessa kyse voi olla yhtiömuodon väärinkäytöstä.
 – Se rupesi näkymään suurinpiirtein vuonna 2016 ja alkaa olla lähes maan tapa, vahvistaa asianajaja  Aki Viljander  Lakiasiantoimisto Oranssista.
 Toimistolla on tällä hetkellä työn alla 4–5 tapausta, jotka muistuttavat Jonen tilannetta.
 Järjestelyssä samalla omistajalla on sekä emoyhtiö A, joka omistaa kuljetuskaluston ja sopimukset että tytäryhtiö B, jonka palkkalistoilla ovat kuljettajat. Joillakin yrityksillä tytäryhtiöitä saattaa olla useita kymmeniä. Jonen entisellä työnantajalla niitä on ollut ainakin kaksi.
 Järjestely voi myös helpottaa irtisanomista. Yrityksen, joka työllistää alle 20 työntekijää, ei tarvitse noudattaa yt-lakia.
 Aki Viljanderin mukaan tämänkaltaisia rakenteita harrastavat kaikenkokoiset yritykset. Sellaisetkin, jotka pyörittävät kymmenien miljoonien liikevaihtoa. Jonen tapauksessa kuljetusyhtiön liikevaihto oli noin puolentoista miljoonan luokkaa.
 Toimitusjohtaja Ville Vähälän mukaan kuorma-autoalalla on yleistä, että toimintoja eriytetään: kalusto voi olla eri firmassa kuin kuskit. Yritysrakenteiden väärinkäyttöön Vähälä ei ole törmännyt.
 Olennaista on, onko työn vuokraaminen aitoa vai keinotekoinen tapa vältellä työnantaja-aseman tuomia kustannuksia. Toisin sanoen onko tytäryhtiö olemassa vain sitä varten, että se on helppo ajaa konkurssiin ja pitää samalla emoyhtiön omaisuus turvassa.
 Jonella on muovikassillinen palkkakuitteja, joissa on tuhansien eurojen saatavat entiseltä työnantajalta.  Sasha Silvala / Yle
 Esimeriksi Jonen entisen työnantajan henkilöstönvuokrausyhtiö on tehnyt tappiota vuosia.
 Työntekijän kannalta järjestely on ongelmallinen, etenkin jos yhtiö menee nurin. Mikäli kyseessä on alipalkkaus, kuten Jonella, voivat maksamattomat palkkasaatavat jäädä veronmaksajien maksettaviksi.
 Palkka 20 senttiä kilometriltä
 Puhelin soi. Soittaja on 15 vuotta alalla ollut  Sami , joka on nähnyt A-studion jutun ulkomaisista kuskeista. Voit katsoa jutun  Yle-areenasta  tai  lukea sen tästä.
 Sami kertoo entisestä työnantajastaan, tunnetusta pääkaupunkiseudulla toimivasta yrittäjästä, jonka palveluksessa hän oli pari vuotta sitten.
 Kilpailu kuljetussopimuksista on kovaa ja Samin mielestä työntekijä maksaa viulut.
 – Kuskeja käytetään hyväksi. Kotimaisetkin yrittäjät menevät sieltä, mistä aita on matalin.
 Sami sai palkkaa vain siltä ajalta, jonka istui rekan nupissa ja ajoi. Koska työhön kuului myös lastausta ja purkua, työpäivät venyivät usein 12–15 tuntisiksi.
 Palkka oli 20 senttiä per auton ajama kilometri. Hänkään ei saanut ilta-, yö- tai ylityölisiä. Se taas tarkoitti, että ajoa kertyi joskus enemmän kuin EU:n ajo- ja lepoaika-asetus sallii.
 Sen mukaan ajoaika saa olla korkeintaan 56 tuntia viikossa tai 90 tuntia kahdessa viikossa. Suomessa kuljettajan työaika on 40 tuntia viikossa.
 – Normityöajalla ei palkoille pääse. Jos haluaa saada käteen yli 2500 euroa kuussa, pitää ajaa paljon. Ja silloin ollaan usein harmaalla alueella työajan suhteen, Sami kertoo.
 Ylen saamien palkkanauhojen perusteella Sami ajoi viikossa enemmän kuin Hangosta Utsjoelle ja takaisin. Ajoa saattoi kertyä 3500 kilometriä viikossa. Se tarkoittaa jopa 60 tunnin työviikkoa, kun mukaan lasketaan kuorman purku ja lastaus.
 Työntekijä vai kevytyrittäjä
 Keski-ikäinen  Pasi  on ajanut rekkaa yli 35 vuotta. Vuonna 2017 hänelle luvattiin unelmaduuni ja 18 euron tuntipalkka. Todellisuudessa palkka jäi 7 euroon.
 Parin kuukauden kuluttua Pasille ehdotettiin ryhtymistä kevytyrittäjäksi. Pasi ei suostunut.
 Laki ei tunne termiä kevytyrittäjä. Tiina Jutila / Yle
 Sen jälkeen työt loppuivat. Pasin mukaan syynä oli se, ettei hän suostunut yrittäjäksi.
 Kevytyrittäjä laskuttaa tekemänsä työn joko laskutuspalvelun tai toiminimen kautta. Pasi ei ymmärtänyt eikä halunnut tehdä kumpaakaan. Hänellä ei myöskään ollut yrittäjien Y-tunnusta.
 Kevytyrittäjät, samoin kuin muutkin alustatalouden itsensätyöllistäjät, huolehtivat eläke- ja työttömyysvakuutusmaksuistaan. Työ on siis osattava hinnoitella niin, että sosiaaliturvan pystyy maksamaan. Näin olisi Pasinkin pitänyt tehdä.
 Eläketurvakeskuksesta kerrottiin, ettei Pasille ollut kyseisessä työssä kertynyt lainkaan eläkettä. Työnantaja ei ollut hoitanut maksuja, koska oli pitänyt Pasia yrittäjänä.
 – Se oli täyttä humpuukia. Ensimmäisessä tilinauhassa puhuttiin työsuhteen alkamisesta, ja minun mielestäni se tarkoittaa, että en ole yrittäjä vaan palkansaaja.
 Työnantajan näkökulmasta kevytyrittäjän työllistäminen on helppoa.
 Hänelle ei tarvitse maksaa työehtosopimuksen mukaista palkkaa, koska työsuhdetta ei ole. Sairastaminen menee omaan piikkiin, eikä irtisanomisaikaa ole. Työt vain loppuvat.
 Juuri näin kävi Pasille.
 AKT:n työttömyyskassalla häntä odotti vielä yksi järkytys: työttömyyskorvausta ei myönnetty, koska yrittäjänä työssäoloehto ei täyttynyt.
 Karujen kokemustensa perusteella Pasi ei suosittele kevytyrittäjyyttä kenellekään.
 Nykyisin hän ajaa säännöllisesti ulkomaille ja saa niin sanottua läpituntipalkkaa eli kiinteää tuntipalkkaa ilman ilta-, yö- tai sunnuntailisiä.
 – Sellaiseksi maailma on mennyt. Rekkakuskin elämä on muuttunut huutokaupaksi: töihin pääsee se, joka halvimmalla lähtee.
 Asiasta lisää A-studiossa 4.2.2019 alkaen kello 21.00.
 Onko sinulla kokemuksia kevytyrittäjyydestä tältä tai joltain toiselta alalta? Kirjoita kokemuksistasi sähköpostilla satu.miettinen@yle.fi.
 Juttua varten on haastateltu: Etelä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelulakimiestä Aki Erikssonia, Ammattiliitto AKT:n vastaavaa lakimiestä Jukka Siuruaa, tohtorikoulutettava Anssi Kärkeä Lapin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta, Aluetoimitsija Ari Lehtolaa AKT:sta ja edunvalvontajohtaja Petri Murtoa Skal ry:stä.
 Lisää aiheesta:
 Kotina parin neliön koppi - palkkana puolet siitä mitä pitäisi - riistetyt rekkakuskit ajavat Suomenkin teillä
 Jone on säästänyt palkkakuittejaan. Niistä käy ilmi, että hänellä on 15 000 – 20 000 saatavat entiseltä työnantajaltaan. Sasha Silvala / Yle

10-tuntisia päiviä 2500 euron bruttopalkalla – rekkakuski ajaa usein ilman lisiä ja ylityökorvauksia


Summary: Lappeenrannan uuden K-sairaalan rakentamisessa meni moni asiaa pieleen, ja riita uhkaa päätyä oikeuteen.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Lappeenrannan uuden sairaalarakennuksen eli niin sanotun K-sairaalan rakentamissopimuksen purkamisesta on tulossa iso riita. Osapuolina ovat Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Eksote ja rakennusyhtiö HL-rakentajat. Molemmat ovat esittäneet toisilleen isot korvausvaatimukset.
 Nyt jo konkurssiin mennyt HL-rakentajat vaatii Eksotelta 11 miljoonaa euroa K-sairaalan urakan viivästymisestä, lisä- ja muutostöistä sekä urakkasopimuksen purkamisesta.
 Eksote puolestaan vaatii HL-rakentajilta reilua 6 miljoonaa euroa.
 Korvaussummista  kertoi ensin sanomalehti Etelä-Saimaa.
 Lappeenrannan K-sairaalan arkkitehtuuri on herännyt runsaasti huomiota. Mikko Savolainen / Yle
 Monien mutkien rakennusprojekti
 K-sairaalan rakentamisessa oli alusta alkaen lukuisia vaikeuksia.
 Uutta sairaalarakennusta alettiin tehdä noin kahden kilometrin päässä Lappeenrannan keskustasta sijaitsevan Etelä-Karjalan keskussairaalan viereen. Keskussairaala on rakennettu 1950-luvulla, joten sairaala oli käymässä ahtaaksi ja tiloiltaan vanhanaikaiseksi. Uuteen K-sairaalaan tulisivat yleis- ja erikoislääketieteen päivystys sekä vuodeosastoja, jossa olisivat sairaansijat noin 200 potilaalle.
 Sairaalan piti valmistua vuoden 2017 syksyllä. Eksoten oli saanut rakentajalta tiedot, että uusi sairaala olisi valmis vasta maaliskuussa 2018.
 Valmista ei kuitenkaan näyttänyt tulevan, joten itsenäisyyspäivän aattona 5.12.2017 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote päätti käyttää Suomen oloissa erittäin harvinaista toiminpidettä. Se  otti haltuunsa sairaalatyömaan , koska sen mielestä työmaan pääurakoitsija ei olisi kyennyt saattaamaan urakkaa loppuun.
 Eksote teki rakennustyömaan haltuunoton jälkeen omissa nimissään uudet urakkasopimukset aliurakoitsijoiden kanssa.
 Huhtikuussa 2018, kun sairaalan rakentaminen oli saatu loppusuoralle, sairaalassa sattui vesivahinko. Satoja litroja vettä valui lattioille ja rakennuksen rakenteisiin. Kesäkuun alkupuolelle suunniteltu käyttöönotto viivästyi jälleen.
 Huhtikuussa 2018 K-sairalan rakennustyömaalla sattui iso vesivahinko, minkä takia uutta lattiaa piti repiä auki.  Kare Lehtonen/Yle
 Lopulta sairaala voitiin kesällä ottaa käyttöön. Oman haasteensa siihen toivat kesän helle ja kesälomat. Syksyn mittaan sairaalassa  alettiin huomata vikoja , joita on korjattu vähitellen.
 HL-rakentajat ja Etelä-Karjalan sosiaali- jaterveyspiiri Eksote ovat pyrkineet korvausasiassa sopuun. Maaliskuussa ratkeaa, päätyvätkö osapuolet käräjille. Asian käsittelyä on hidastanut se, että HL-rakentajat teki K-sairaalan urakkasopimuksen purun yhteydessä konkurssin.
 Lue seuraavaksi:  Vartijat keskeyttivät rakennustyöt Lappeenrannan uudessa jättisairaalassa: edes satojentuhansien eurojen arvoisia työkoneita ei saanut ottaa mukaan

Lappeenrannan uuden sairaalan rakentaminen versoi lihavan riidan: osapuolet vaativat toisiltaan miljoonakorvauksia


Summary: Henkilöauton ja pakettiauton kolari sattui puolenpäivän jälkeen.

Satakunnassa valtatie 2:lla Nakkilan ja Harjavallan välillä on sattunut kuolemaan johtanut liikenneonnettomuus.
 Onnettomuus sattui kello 12.30, kun pakettiauto ja henkilöauto törmäsivät toisiinsa nokkakolarissa suoralla tieosuudella. Henkilöauton kuljettaja kuoli, ja yksi pakettiauton kyydissä olleista loukkaantui vakavasti.
 Pelastuslaitoksen mukaan onnettomuus haittaa liikennettä noin tunnin ajan. Käytössä on vain toinen ajokaista.
 Tällä hetkellä ei ole tietoa onnettomuuden syystä. Tie onnettomuuspaikalla oli luminen ja liukas.

Kuolonkolari Nakkilassa valtatie 2:lla


Summary: Näyttelijä kuoli pitkällisen sairauden uuvuttamana.

Näyttelijä  Ismo Kallio  on kuollut. Asiasta kertoo Suomen Kansallisteatteri.
 Kallio menehtyi pitkällisen sairauden jälkeen viikonloppuna. Hän oli kuollessaan 83-vuotias. Kallio syntyi Turussa.
 Ismo Kallio näytteli Kansallisteatterissa useiden vuosikymmenien ajan ja oli tunnettu myös televisiosta ja elokuvista. Ensimmäistä kertaa hän näytteli Kansallisteatterissa vuonna 1955. Uransa hän kuitenkin aloitti Turun kaupunginteatterissa. Viimeisen kerran hän näytteli  Anton Tšehovin  Kirsikkapuistossa vuonna 2013.
 Ismo Kalliolle myönnettiin Ida Aalberg -mitali vuonna 1983 ja Pro Finlandia -mitali vuonna 1999.
 Lue lisää:
 Näyttelijälegendan vinkki: Näin pääset eroon Turun murteesta
 Ismo Kallio jää pois Kvartetista

Näyttelijä Ismo Kallio on kuollut


Summary: Seitsemän EU-maata olivat antaneet Nicolás Maduron hallinnolle sunnuntaihin asti aikaa ilmoittaa uusista vaaleista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Espanja, Ruotsi, Portugali, Tanska, Ranska ja Britannia ovat ilmoittaneet tunnustavansa Venezuelan väliaikaiseksi johtajaksi parlamentin puhemiehen  Juan Guaidón .
 – Britannia yhdessä eurooppalaisten liittolaisten kanssa tunnustaa Guaidón väliaikaiseksi perustuslailliseksi presidentiksi siihen asti, kunnes uskottavat vaalit voidaan järjestää. Toivottavasti tämä vie meidät lähemmäs humanitaarisen kriisin päätöstä, Britannian ulkoministeri Jeremy Hunt kirjoitti pikaviestipalvelu twitteriin.
 Seitsemän EU-maan ryhmä oli aikaisemmin antanut  Nicolás Maduron  hallinnolle sunnuntaihin asti aikaa ilmoittaa uusista vaaleista.
 – Ottaen huomioon, että Maduron hallinto ei ole ottanut mitään askelia (vaalien järjestämistä kohti), Espanjan hallitus julkistaa virallisesti tunnustavansa Guaidón Venezuelan johtajaksi, Espanjan pääministeri  Pedro Sánchez  kertoi tänään toimittajille Madridissa.
 Euroopan parlamentti ilmoitti jo viime torstaina, että se pitää Guaidóa Venezuelan väliaikaisena presidenttinä.
 Lue lisää:
 Maduro ei hyväksy Euroopan maiden vaatimusta aikaistetuista presidentinvaaleista
 Ranska, Saksa, Espanja ja Britannia vaativat Venezuelaan uusintavaaleja ja uhkaavat tunnustaa oppositiojohtajan presidentiksi

EU-maiden ryhmä tunnusti Guaidón Venezuelan presidentiksi


Rauman satamaa halutaan taas laajentaa. Satamayhtiö on päättänyt aloittaa lupaprosessin satama-altaan laajentamiseksi ja uuden laiturin rakentamiseksi Petäjäksen laajennusalueen länsireunalle.
 – Satamayhtiön kokemuksen mukaan lupaprosessit voivat kestää vuosia, joten laajennushankkeisiin täytyy valmistautua hyvissä ajoin, satamayhtiön toimitusjohtaja Hannu Asumalahti sanoo.
 Altaan ja laiturin laajentamisen kokonaiskustannukset olisivat noin 20 miljoonaa euroa.
 – Satamalla on myös kokemusta vanhojen laituripaikkojen syventämisestä. Kokemukset valitettavasti eivät ole kovin positiivisia, koska työ on teknisesti hyvin vaativaa ja kallista, Asumalahti sanoo
 Edellinen sataman iso laajennustyö valmistui runsas vuosi sitten. Tuolloin syvennettiin kulkuväylä 12 metriin ja laajennettiin konttiterminaalia. Ennen tätä laajennusta Rauman satama joutui  käymään läpi  pitkällisen valitusprosessin.

Rauman satama suunnittelee isoa laajennusta


Summary: Brittihallitus lähettää Pohjois-Irlantiin lisää poliiseja levottomuuksien varalta.

Pohjois-Irlannin väkivaltainen historia on jälleen noussut Britannian tuskaisen EU-eroprosessin suurimmaksi kipukohdaksi.
 Pääministeri  Theresa Maylla  tuntuu olevan  ylitsepääsemättömiä vaikeuksia saada parlamenttia hyväksymään EU:n kanssa neuvoteltua brexit-sopimusta . Mutta Britannian EU-eron määräaika 29. maaliskuuta lähestyy.
 Kukaan ei tunnusta haluavansa Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan väliin niin sanottua kovaa rajaa, jonka sopimukseton brexit toisi tullessaan. Siihen kuitenkin valmistaudutaan rajan molemmin puolin.
 Brittilehti  The Guardianin mukaan  Irlanti aikoo palkata maaliskuun loppuun mennessä 400 uutta tullivirkailijaa, jotta kauppa Britannian ja Irlannin välillä sujuisi myös jatkossa.
 Britannian puolestaan  kerrotaan  valmistautuvan mahdollisiin levottomuuksiin lähettämällä Pohjois-Irlantiin Englannista ja Skotlannista lähes 1 000 poliisia.
 Eikö asiasta jo kertaalleen sovittu?
 Kyllä. EU ja Britannian pääministeri Theresa May sopivat Pohjois-Irlannin rajasta marraskuussa aikaansaadussa brexit-sopimuksessa.
 Niin sanotun  backstop-järjestelmän  tarkoituksena on taata, että raja pysyy avoimena, vaikka Britannia ja EU eivät onnistuisi sopimaan asiasta kahden vuoden siirtymäajan aikana.
 Britannian parlamentin alahuone ei kuitenkaan ole suostunut ainakaan toistaiseksi hyväksymään sopimusta. Viime viikolla se päätti lähettää Mayn Brysseliin hakemaan  backstopille  vaihtoehtoja.
 EU tosin sanoo, ettei se ole valmis  enää neuvottelemaan asiasta .
 Miten sopimukseton brexit vaikuttaisi Pohjois-Irlannissa?
 Jos tai kun Britannia eroaa EU:sta, Pohjois-Irlannin ja Irlannin tasavallan välisestä rajasta tulee EU:n ulkoraja.
 Tähän asti tavarat ja palvelut ovat kulkeneet kahden EU-maan välillä ilman rajoituksia. Mutta jos Britannia eroaa EU:sta ilman kattavaa kauppasopimusta, tilanne muuttuu.
 – Silloin Pohjois-Irlanti ei olisi enää osa EU:n sisämarkkinoita eikä tulliliittoa, vaan tullimuodollisuudet tarkastuksineen on toteutettava, sanoo Eurooppaoikeuden professori  Jukka Snell  Turun yliopistosta.
 Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajasta on tulossa brexitin myötä EU:n ulkoraja.  Paul Mcerlane /  EPA-EFE
 Yli 500 kilometriä pitkä raja halkoo maatiloja, takapihoja ja kokonaisia kyläyhteisöjä. Rajalla on yli 208 rajanylityspaikkaa, joista asukkaat kulkevat edestakaisin töihin ja asioille.
 Passintarkastuspisteitä rajalle ei ole odotettavissa. Britannian ja Irlannin välillä on vuodesta 1923 ollut voimassa järjestely, joka on mahdollistanut kansalaisten vapaan liikkumisen maasta toiseen.
 Moni on kuitenkin huolissaan siitä, mitä rajamuodollisuuksien paluu merkitsisi Pohjois-Irlannin rauhanprosessille.
 Joidenkin kommenttien mukaan  vaatimukset muutoksista  backstopiin  merkitsevät niin sanotun pitkänperjantain sopimuksen repimistä palasiksi.
 Mikä pitkänperjantain sopimus?
 Kyseessä on Britannian ja Irlannin vuonna 1998 allekirjoittama sopimus Pohjois-Irlantia vuosikymmeniä repineiden väkivaltaisuuksien lopettamiseksi ja pysyvän rauhan aikaansaamiseksi.
 Irlannin pääministeri Bertie Ahern ja Britannian Tony Blair solmivat Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen vuonna 1998. Martin McCullough / AOP
 Siinä sovittiin muun muassa paikallishallinnon perustamisesta ja lainsäädäntövallan siirtämisestä Pohjois-Irlantiin sekä vallanjaosta protestanttien unionistipuolueiden ja katolilaisten tasavaltalaispuolueiden kesken.
 Pohjois-Irlannin rajalla  rauhansopimus näkyi  ennen kaikkea siinä, että raskaasti aseistetut brittisotilaat ja toistuvien hyökkäysten kohteena olleet rajavartiopisteet hävisivät.
 Sopimuksen mukaan tarkoituksena oli ”kehittää rauhanomaista ympäristöä” ja ”normalisoida turvallisuusjärjestelyjä ja -käytäntöjä”.
 – Rauhansopimus perustuu siihen, että Britannian ja Irlannin välillä ei ole rajaa. Siitä sopiminen oli mahdollista, koska molemmat maat olivat EU:n jäseniä, Jukka Snell toteaa.
 Tullimuodollisuuksista tai rajatarkastuksista – tai niiden palauttamisesta – sopimuksessa ei ole mainintaa. Brexitiin ei 1990-luvulla osattu varautua.
 – Oletan, ettei tämmöistä kukaan edes ajatellut, Eurooppaoikeuden professori sanoo.
 Mutta miten rajatarkastukset voivat uhata rauhaa?
 Moni pohjoisirlantilainen näkisi raja-asemien paluun askeleena taaksepäin. Rajan häviäminen on ollut tärkeää erityisesti konfliktin tasavaltalaiselle osapuolelle.
 Vaikka Pohjois-Irlanti on pysynyt osana Britanniaa, rauhansopimukseen sisältyy myös ajatus Pohjois-Irlannin läheisemmästä integraatiosta Irlantiin.
 – Ajatuksena on nimenomaan se, että Pohjois-Irlannissa asuva katolilainen voi tuntea olevansa osa Irlantia, Snell selittää.
 Mellakointia Londonderryssä Pohjois-Irlannissa vuonna 1971. Henning Christoph / AOP
 Rajaseudun asukkaille rajan avoimuus on nykyään itsestäänselvää, mutta myös merkki rauhanprosessin etenemisestä.
 – Jos rajanylitys hankaloituu, he näkevät sen takapakkina, sanoo asukkaiden näkemyksiä tutkinut Katy Hayward Belfastin yliopistosta  yleisradioyhtiö BBC:lle .
 Myös Pohjois-Irlannin poliisi on sanonut toistuvasti, että kova raja vahingoittaisi rauhanprosessia. Poliisi uskoo, että tasavaltalaisryhmät pitäisivät mitä tahansa uusia rajarakennelmia oikeutettuina kohteina aseellisille hyökkäyksille.
 Entä mitä unionistit ajattelevat?
 Pohjoisirlantilaisten enemmistö olisi halunnut pysyä EU:ssa: vuoden 2016 kansanäänestyksessä 56 prosenttia äänesti vuoden 2016 brexitiä vastaan.
 EU:ssa pysymistä kannatti myös moni protestanttinen unionisti.
 Sen sijaan  backstop -järjestelmää unionistit vierastavat. Sen uskotaan voivan johtaa tilanteeseen, jossa raja käytännössä siirtyisi Pohjois-Irlannin ja Britannian väliin, ja jopa irrottavan Pohjois-Irlannin Yhdistyneistä kuningaskunnista.
 Samaa pelkää erityisesti unionistipuolue DUP, mutta myös moni muu parlamentin alahuoneen kansanedustaja, etenkin pääministeri Mayn konservatiivipuolueesta.
 Kompromissien saavuttamista ei helpota, että DUP:llä on Britannian politiikassa tällä hetkellä paljon vaikutusvaltaa. Konservatiiveillä ei ole alahuoneessa enemmistöä ja May tarvitsee DUP:n tukea parlamentin äänestyksissä.
 Tilanne on omiaan lisäämään jännitystä Pohjois-Irlannin unionistien ja tasavaltalaisten välillä.
 Onko väkivallan paluu Pohjois-Irlantiin mahdollista?
 Saattaa olla. Tammikuussa Irlannin rajan tuntumassa sijaitsevassa Derryn kaupungissa tehtiin  autopommihyökkäys  oikeustalon edustalle.
 Kukaan ei loukkaantunut, mutta pommi tuntui herättelevän henkiin Pohjois-Irlannin väkivaltaisen lähihistorian haamuja.
 Pohjois-Irlannin poliisi epäilee iskusta  The New IRA  -nimistä kapinallisryhmää.
 Asiaa tuntevien tahojen  mukaan kyseessä on vuonna 2012 perustettu parinsadan hengen järjestö, johon kuuluu brittivaltaa vastaan taistelleen Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n entisiä jäseniä, mutta myös suuri joukko nuoria katolilaisia miehiä.
 Tasavaltalainen ideologia kuulemma kiinnostaa taas, erityisesti Pohjois-Irlannin köyhemmillä alueilla.
 Myös sellaisia, jotka eivät vuoden 1998 rauhansopimusta solmittaessa olleet vielä edes syntyneet.
 Katso Ulkolinjan dokumentti:
 Irlannin rajalla – Voimistaako Britannian EU-ero vanhaa vastakkainasettelua?
 Lue myös:
 Britannia ajautuu kohden brexit-kurimusta – mitä tämä merkitsee saarivaltakunnalle ja EU:lle? Ylen erikoistoimittajat vastasivat yleisön kysymyksiin

"Rauha perustuu siihen, että rajaa ei ole" – Herättäisikö sopimukseton brexit Pohjois-Irlannin uinuvat haamut?


Summary: Matti Nykänen sai energiaa yleisöstä olipa kysymyksessä mäkihyppy tai esiintyminen laulajana. Hän ymmärsi, että show tehdään yleisölle.

Toimittaja  Juha-Veli Jokinen  muistelee mäkilegendaa kotonaan Tampereella.
 Matti Nykäsellä  ei Jokisen mielestä ollut kummoistakaan lauluääntä, mutta silti hän osasi ottaa yleisönsä. Nykänen oli "lavashowmestari".
 Jokinen tapasi Matti Nykäsen ensimmäistä kertaa urheilutoimittajana vuonna 1981. Vuosien varrella he tapasivat satunnaisesti ja heistä tuli Jokisen sanoin "kavereita".
 Kuolinuutinen järkytti.
 – Tuli kiitollisuus ja kunnioitus sekä monet hauskat muistot mieleen.
 Jokinen kuvaa mäkilegendan elämää lennokkaaksi ja persoonaa luonnonlahjakkuudeksi.
 – Matilla oli oma erityinen tyylinsä. Hän oli oman tiensä kulkija. Aikansa helmi.
 Urheilijalla oli kuitenkin myös hankalat hetkensä. Jokinen muistaa hänestä myös ristiriitaiset puolet.
 Toimittajille mäkikotka saattoi olla vaikea. Jos hän epäili toimittajaa, eikä luottanut, hän varoi sanojaan.
 – Nykänen oli valloittava ja leppoisa. Hänellä oli jopa isällinenkin rooli kavereitaan kohtaan.
 – Samalla hän oli myös kiivasluonteinen ja suuttui pienistäkin asioista. Aina ei tiennyt, mikä niin sanotusti mättää. Matti Nykäsen kanssa joutui toimittajana olemaan vähän varpailaan, että saako hän jostain tulta ja tappuraa.
 Nykänen: "Jeesuskin nousi maailmanmaineeseen"
 Juha-Veli Jokinen on kirjoittanut kolme kirjasta mäkihyppääjän kuuluisista sutkauksista. Nykänen muistetaan muun muassa lausahduksista: "ehkä otin, ehkä en", "fifty-sixty" ja "elämä on ihmisen parasta aikaa".
 Kun sutkauskirjasia tehtiin, mäkilegendalta tuli lausahduksia "kuin lennosta".
 – Hänellä oli rikas ja raikas ajatuksenjuoksu. Hänellä oli lapsenomainen tapa havainnoida ja pukea havainnot sanoiksi sekä taito tehdä arjesta huumoria.
 Jokisen mieleen tulee keskusteluhetki Nykäsen kanssa, jolloin puheena oli urheilijan julkisuuskuva.
 – Hän mietti hetken ja sanoi, että Jeesuskin oli aikanaan hyljeksitty. Jeesusta hyljeksittiin ja kivitettiin ja sitten hän kuitenkin nousi maailmanmaineeseen.

Nykänen oli showmies, joka otti yleisönsä mäkimontussa ja laulukeikalla


Summary: Matti-elokuvassa Nykästä näytellyt Jasper Pääkkönen muisti mäkihyppääjää julkaisemalla vauhdikkaan yhteiskuvan.

Uutinen mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  kuolemasta  yllätti Suomen maanantaina.
 Huikean urheilu-uran tehnyttä ja värikkään elämän elänyttä Nykästä muistelevat sosiaalisessa mediassa muun muassa urheiluministeri, synnyinkaupunki Jyväskylä sekä lukuisat ihmiset, jotka ovat jännittäneet hyppyjä television ääressä tai nähneet hänet keikalla tai iltapäivälehden lööpissä.
 Nykästä vuonna 2006 julkaistussa elämänkertaelokuvassa  Matti  näytellyt  Jasper Pääkkönen  julkaisi yhteiskuvan mäkisankarista  Facebook-profiilissaan .
 Kuvakaappaus Jasper Pääkkösen Facebook -sivustolta. Facebook
 Lue lisää:
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut
 Matti Nykäsen kuolinuutinen herättää huomiota maailmalla – Norjalaishyppääjä Hroar Stjernen: "Hän oli kuin antilooppi"
 Entinen valmentaja järkyttyi Nykäsen kuolemasta, Toni Niemiselle Nykänen oli opettaja ja esikuva, Juha Mieto muistaa Nykäsen lämpimänä ja huomaavaisena
 Katso Yle Urheilun tunnin mittainen erikoislähetys mäkihyppylegenda Matti Nykäsestä (1963–2019)
 Matti Nykäsen synnyinkaupungissa Jyväskylässä ihmiset surevat mäkihyppylegendan kuolemaa: "Hyvin sanaton olen"
 Juha Mieto: Matti Nykänen ei taiteilijanimiä tarvitse – "Tuli nuori mies sumusta ja hyppäsi voittoon"

Ristiriitaista sankaria muistellaan somessa – "Pienenä lupasin mennä Matti Nykäsen kanssa naimisiin"


Summary: Matti Nykänen oli hyvä sanankäyttäjä ja monet hänen humoristisista elämänviisauksistaan juurtuivat suomalaisten kielenkäyttöön.

Mäkihyppylegenda  Matti Nykänen  lensi myös muualla kuin mäessä. Hän oli tunnettu monista nokkelista lentävistä lauseista.
 Yle uutisten tietojen mukaan Nykänen kuoli yllättäen sunnuntain ja maanantain välisenä yönä 55-vuotiaana.
 Nykänen on nelinkertainen olympiavoittaja ja viisinkertainen olympiamitalisti. Hän voitti vuoden 1988 Calgaryn kisoissa kolme kultamitalia, joista yksi joukkuekultaa.
 Nykänen oli hyvä sanankäyttäjä ja monet hänen lausunnoistaan jäävät elämään.
 Nykäsen muistoksi koostimme parhaimmat palat Nykäsen elämänviisauksista. Nykäsen lausahduksia on koottu  Wikiquoteen  ja  Matti Nykäsen fanisivuille .
 Ehkä kuuluisin Matti Nykäsen lausahdus on Elämä on laiffii.
 Elämä on ihmisen parasta aikaa
 Tietäen mäkilegendan elämän vaikeat vaiheet tämä humoristinen suhtautuminen ongelmiin on lohduttanut varmasti monia.
 Toinen Nykäsen klassikko on Elämä on ihmisen parasta aikaa.
 Myös nämä elämänviisaudet ovat vakiintuneet kansan kieleen:
 – Jokainen tsäänssi on mahdollisuus!
 – Se on ihan fifty-sixty, miten käy.
 Myös muilla kielillä
 Nykänen yhdisti muutenkin näppärästi suomen ja englannin kieltä. Tarvittaessa myös muita kieliä.
 – Kun sä lähdet hyppyyn, sä olet ihan yksin. Sä joudut siinä hyppyrinnokalla tekemään yksinäsi ihan omat ratkaisut. Sä oot siellä ylhäällä ihan up yours, Nykänen kertoi tv-haastattelussa.
 – Aina kun mä hyppään ja pääsen siihen hyppyrin nokalle, niin mulle tulee sellanen bon voyage.
 – Kaikki on allright ainakin minulla. En tiedä, onko muilla.
 Itseironiaa
 Matti Nykänen oli tunnettu myös itseironiastaan. Hän oli viiden naisen kanssa naimisissa, eikä peitellyt, että alkoholi maistui.
 – Meikäläinen on nykyään avioliittoneuvoja. Jos menee hyvin niin meikäläinen paikalle. Se on seittemän sekuntia ja kaikki on päin persettä, Nykänen kuvasi keikallaan.
 – Rakkaus on kuin lankakerä - se alkaa ja loppuu, Nykänen vertasi.
 – Asiat ovat sekaisin kuin Haminan kaupunki, hän kertoi oikeuskäsittelyn jälkeen.
 – Ehkä otin, ehkä en, so not kunhan hyppy kulkee!
 Kaikista vaikeuksista huolimatta Nykänen tuntui uskovan tulevaisuuteen.
 – Huominen on aina tulevaisuutta, hän kertoi tulevaisuudennäkymistään.
 Kun toimittaja kysyi tv-haastattelussa katuuko mäkimies elämässään mitään, Nykänen vastasi:
 – Tekemätöntä ei saa tekemättömäksi.
 Lue lisää:
 Matti Nykäsen synnyinkaupungissa Jyväskylässä ihmiset surevat mäkihyppylegendan kuolemaa: "Hyvin sanaton olen"
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut

Nämä Matti Nykäsen lentävät lauseet tullaan muistamaan: "Elämä on ihmisen parasta aikaa"


Summary: Salpausselän kisojen pääsihteeri Aino-Kaisa Saarinen toivoo, että muisteluhetki voitaisiin ottaa osaksi maailmanlaajuista televisiolähetystä.

Salpausselän kisoissa muistetaan maanantain vastaisena yönä kuollutta mäkihyppääjälegenda Matti Nykästä. Kisojen pääsihteeri Aino-Kaisa Saarinen kertoo, että kisoihin järjestetään ainakin jonkinlainen muisteluhetki.
 Saarinen on kysynyt televisio-oikeuksien omistajilta, voisiko muistohetken lähettää osana kansainvälistä lähetystä.
 – Toivon, että edes hiljainen hetki olisi, pääsihteeri sanoo.
 Jos televisiointi ei onnistu, Saarisen mukaan muisteluhetki järjestetään joillain keinoin ainakin paikan päällä.
 Salpausselän kisat pidetään Lahdessa tulevana viikonloppuna 8.–10. helmikuuta.

Pääsihteeri Aino-Kaisa Saarinen: Nykästä muistellaan Salpausselän kisoissa


Summary: Australiassa pelaava Hakeem Al-Araibi pidätettiin häämatkalla Thaimaassa. Bahrainissa häntä odottaa 10 vuoden vankeusragaistus vandalismista.

Bahrainilainen jalkapalloilija  Hakeem Al-Araibi , 25, on vedonnut bangkokilaista tuomioistuinta kumoamaan hänen karkotuksensa kotimaahansa.
 Al-Araibi pakeni vuonna 2014 Australiaan, joka myönsi hänelle turvapaikan 2017. Melbournelaisessa Pascoe Vale -jalkapallojoukkueessa pelannut Al-Araibi oli marraskuun lopulla Thaimaassa häämatkalla, kun paikalliset viranomaiset ottivat hänet kiinni Bangkokin lentokentällä Interpolille annetun pidätysmääräyksen nojalla.
 Bahrainilainen oikeusistuin on aikaisemmin tuominnut entisen maajoukkuepelaajan poissaolevana 10 vuoden vankeusrangaistukseen poliisiaseman vandalisoinnista. Al-Araibi on sanonut olevansa syytön ja että häntä on kidutettu Bahrainissa poliittisten mielipiteiden vuoksi.
 Oikeusistuin Bangkokissa pidensi jalkapalloilijan pidätysaikaa nyt 60 päivällä, jotta hän pystyy laatimaan valituksen karkotuspäätöksestä.
 Al-Araibin tapaus on herättänyt huomiota urheilumaailmassa sekä kiristänyt Bahrainin ja Australian välejä. Muun muassa Kansainvälinen Jalkapalloliitto FIFA, Kansainvälinen olympiakomitea ja Australian hallitus ovat vaatineet jalkapalloilijan vapauttamista.
 Bahrainin mukaan Al-Araibi tuomittiin reilussa oikeudenkäynnissä ja hänen tulisi palata kotimaahansa, mikäli hän haluaa valittaa tuomiosta.
 Lue lisää:
 BBC: Bahraini footballer pleads in court against deportation

Thaimaassa pidätetty jalkapalloilija vastustaa palautusta Bahrainiin


Summary: Mäkihyppylegendan kuolemasta ovat uutisoineet etenkin pohjoismaiset, saksalaiset ja puolalaiset mediat.

Eurooppalaisissa medioissa on uutisoitu laajasti mäkihypyn moninkertaisen maailmanmestarin  Matti Nykäsen  kuolemasta.
 Pohjoismaiset mediat huomioivat  suomalaislegendan kuolinuutisen  ensimmäisenä.
 Verdens Gang -lehdelle  Nykäsen kuolemaa kommentoi norjalaismäkihyppääjä  Hroar Stjernen,  joka kilpaili vuonna 1987 Oberstdorfin MM-kisoissa Norjan joukkueessa. Nykänen oli mukana Suomen joukkueessa, jonka taakse Norja kisoissa jäi.
 – Ei tässä voi sanoa kuin että tämä on surullista. Nykänen oli loistava mäkihyppääjä. Kilpailimme yhdessä, mutta minulla ei ollut mahdollisuuksia häntä vastaan, Stjernen sanoo Verdens Gangille.
 – Hän oli kuin antilooppi, hänellä oli erinomainen fysiikka, Stjernen jatkaa.
 Nykäsen kuolemasta ovat kertoneet laajasti myös ruotsalaismediat, kuten  Aftonbladet ,  Expressen  ja  SVT .
 "Lennä Nykäsen Matti"
 Mäkihyppymaa Saksan mediassa on useita juttuja Nykäsen kuolemasta. Asiasta ovat kertoneet esimerkiksi sanomalehti  Die Welt , urheiluministeri  Sampo Terhon  tviitin jakanut  Bild-lehti  ja  Tageszeitung .
 Itävallassa Die Presse -lehden toimituspäällikkö  Erich Kocina  tviittasi Lennä Nykäsen Matti -kappaleen, jonka Sleepy Sleepers levytti vuonna 1988 Calgaryn olympialaisten kunniaksi.
 Nykäsen kuolema on huomioitu laajasti myös  Puolan mediassa .
 Talviurheilublogeissakin on jaettu uutista. Turkkilainen mäkihyppyblogi tviittasi aamulla Nykäsen kuvan ja kuolinuutisen.
 Lisää aiheesta:
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut
 Matti Nykäsen synnyinkaupungissa Jyväskylässä ihmiset surevat mäkihyppylegendan kuolemaa: "Hyvin sanaton olen"

Matti Nykäsen kuolinuutinen herättää huomiota maailmalla – Norjalaishyppääjä Hroar Stjernen: "Hän oli kuin antilooppi"


Hiihtosuuruus Juha Mieto ehti urheilu-uransa viimeisinä vuosina 1980-luvulla tutustua Matti Nykäseen useammissakin arvokisoissa. Nykäsen läpimurto 18-vuotiaana Oslon Holmenkollenilla suurmäen maailmanmestarina 1982 jäi Miedon mieleen.
 – Tuli nuori mies sumusta ja hyppäsi voittoon, Mieto muistelee liikutuksen väre äänessään. Nykäsen ainutlaatuisuus hyppääjänä kävi heti ilmi.
 – Ajattelin silmät pyöreänä, että tuosta miehestä vielä kuullaan, kun hänen pomppunsa oli aivan mahdoton. Matti erottui ponnistusvoimallaan, Mieto kertoo.
 Nykänen jatkoi hyppyuran jälkeen viihdetaiteilijana. Silläkin saralla tuli menestystä, mutta vuodet olivat fyysisesti kuluttavia.
 – Olen monta kertaa miettinyt, ettei Matin housuissa ollut helppo olla. Hänen kintereillään oli monenmoista pintaliitäjää. Hänellä ei ollut omaa mielenrauhaa pätkääkään.
 Nykänen ja Mieto olivat urheilu-uriensa jälkeen paljonkin tekemisissä keskenään.
 – Soiteltiin puolin ja toisin, oli paljon puhetta urheilueläkeasioista. Olin Matille jonkinlainen isähahmo. Viimeksi tapasimme kai pari vuotta sitten, ja puhelimitse juttelimme puolisen vuotta sitten.
 Mieto pitää Nykästä yhtenä Suomen kaikkien aikojen urheilijoista.
 – Menestystä olisi voinut tulla enemmänkin, mutta tuli sitä tarpeeksi. Matti Nykänen tunnetaan. Hän ei taiteilijanimiä tarvitse, Mieto summaa ja esittää osanottonsa.

Juha Mieto: Matti Nykänen ei taiteilijanimiä tarvitse – "Tuli nuori mies sumusta ja hyppäsi voittoon"


Summary: Hannu Lepistö näki Matti Nykäsen lahjakkuuden, mutta sai kritiikkiä valitessaan tämän nuorten MM-ryhmään 1980-luvulla.

Entinen maajoukkuevalmentaja  Hannu Lepistö  muistelee lämmöllä entistä valmennettavaansa  Matti Nykästä  ja viimeistä tapaamista elokuussa 2018 Asikkalassa.
 – Järkytyin uutisesta. Tapasin hänet viimeksi Anianpellon markkinoilla, se oli mukava tapaaminen. Osallistuimme molemmat klapikilpailuun, jossa Matin kilpailullinen luonne tuli esiin. Sanoin, että tässä lajissa et minulle pärjää, mutta Matti vastasi: pilkotaan nyt ensin.
 Lepistö toimi Suomen mäkimaajoukkueen päävalmentajana 1980-luvulla, kun Nykänen ja muut mäkimiehet kahmivat mitaleja.
 – Hyvin meillä meni tuloksellisesti. Minulla ei ollut mitään ongelmia Matin kanssa, kun leireiltiin tai harjoiteltiin.
 Luontaista lahjakkuutta
 Matti Nykänen nousi huipulle hyvin nuorena.
 – Olin ensin nuorten MM-ryhmän valmentajana. Otin Matin mukaan joukkueeseen ilman näyttönä. Sain siitä jopa kritiikkiä, mutta olin nähnyt hänet hyppäämässä ja tiesin, että hän on tekijä. Mutta kriitikot hiljenivät pian.
 Lepistö mukaan Nykäsellä oli luontaista lahjakkuutta mäkihyppyyn, mikä paljastui vaikeissa olosuhteissa.
 – Hän ei koskaan hätkähtänyt ja hallitsi aina kilpailutilanteet. Ja olihan hän äärettömän kova harjoittelija: kovin moni ei ole päässyt lähellekään hänen harjoittelumääriään.
 Lepistö näkee, että siirtyminen viihdeuralle oli Nykäsen tapa selviytyä.
 – Viihdebisneksessäkin Matin luonne tuli esiin. Hän ei jäänyt itkemään, kun taskut olivat tyhjät. Hän keksi sen homman ja pärjäsi siinäkin. Mattihan ei koskaan syyttänyt ketään muuta tilanteestaan.
 Lue myös:
 Matti Nykäsen synnyinkaupungissa Jyväskylässä ihmiset surevat mäkihyppylegendan kuolemaa: "Hyvin sanaton olen"

Entinen maajoukkuevalmentaja järkyttyi mäkihyppääjälegendan kuolemasta: "Otin Matin mukaan joukkueeseen ilman näyttöä"


Summary: Finlandia-talo pysyy avoinna asiakkaille koko perusparannuksen ajan Pikku-Finlandiaksi nimetyn väistötilan ansiosta.

Finlandia-talon korjauskustannukset ovat nousseet Ylen tietojen mukaan jopa 50 miljoonaa euroa.
 Helsingin kaupungin julkaisemien hankesuunnitelmien perusteella lasketut rakentamiskustannukset ovat nyt 119 miljoonaa euroa.
 Syksyllä Yle kertoi, että korjauskustannukset olisivat olleet yli 70 miljoonaa euroa.
 Finlandia-talon vuonna 1971 valmistunut päärakennus on pian 50-vuotias.
 Kuntotutkimusten perusteella talo on laajan perusparannuksen tarpeessa.
 Finlandia-talo korjataan ja entisöidään kellarista katonharjaan ja uusitaan putkistoista julkisivuun. Uudet kuluttajille suunnattavat palvelut saavat tilat talon suojelua kunnioittaen.
 Marmorin tilalle muu materiaali?
 Perusparannuksen suurimpia haasteita on nykyaikaisen tekniikan sovittaminen huomaamattomasti rakennukseen.
 Talotekniikan järjestelmät uusitaan kauttaaltaan. Talon sisätilat kunnostetaan alkuperäistä säilyttäen. Esteettömyyttä ja hissiyhteyksiä parannetaan
 Finlandia-talon julkisivut vaihdetaan korjauksen yhteydessä. Materiaali valitaan tämän vuoden lopussa. Suuri kysymys on se, valitaanko Carraran marmorin tilalle kestävämpi materiaali.
 Uuden julkisivumateriaalin etsimisessä auttaa koeseinä. Seinään kuuluu kahdeksan eri materiaaliryhmää, joista kolme ovat eri marmorilaatuja. Lisäksi seinällä testataan valkoista graniittia, valkobetonia ja keraamisia laattoja.
 Julkisivujen osuus kustannuksista on noin 12-15 prosenttia, josta julkisivun materiaalikustannus on alle puolet.
 Rantaan tulee uusi Pikku-Finlandia
 Perusparannus alkaa keväällä 2022.
 Työ valmistuu ja otetaan käyttöön kahdessa vaiheessa: kongressisiipi avautuu keväällä 2023 ja päärakennus kesällä 2024.
 Finlandia-talo on avoinna kongressi- ja tapahtumakeskuksena koko perusparannuksen ajan, sillä talon kupeeseen Karamzininrantaan nousee väliaikainen Pikku-Finlandiaksi nimetty rakennus.
 Helsingin kaupungin kaupunkiympäristölautakunnan rakennusten ja yleisten alueiden jaosto käsittelee perusparannuksen hankesuunnitelmaa tällä viikolla.
 Hankesuunnitelman hyväksyy lopullisesti kaupunginvaltuusto.

Finlandia-talon remontti kallistuu kymmeniä miljoonia – Julkisivun materiaali valitaan tämän vuoden lopussa


Summary: Nykänen kuoli sunnuntain ja maanantain välisenä yönä. Kello 10 Jyväskylän liikuntapaikoilla alkaa suruliputus.

Jyväskylän Kauppakadulla ihmiset olivat yllättyneitä kuultuaan mäkihyppylegenda  Matti Nykäsen  kuolemasta. Nykänen syntyi Jyväskylässä 17. heinäkuuta 1963.
 – En ollut vielä kuullut, hyvin sanaton olen kaikilla tavoilla, nainen sanoo.
 – Juuri äskön kuulin asiasta, äiti laittoi viestin. Tuli jotenkin niin yllättäen, en osaa reagoida mitenkään, ei sitä oikein tajua vielä, toinen Kauppakadun kulkijoista kertoo.
 Nykäsen kanssa samanikäinen mies kertoo vaimonsa olleen samalla luokalla mäkihyppääjän kanssa.
 – Ja lenkillä käytiin Matin kanssa Laajavuoressa samaan aikaan. Seurasin Matin uraa urheilusuorituksista toilailuihin, aika villi elämä oli hänellä. Kova uutinen oli kyllä tämä aamulla.
 Kello 10 Jyväskylän liikuntapaikoilla alkaa suruliputus.
 Lue lisää:
 Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut

Matti Nykäsen synnyinkaupungissa Jyväskylässä ihmiset surevat mäkihyppylegendan kuolemaa: "Hyvin sanaton olen"


Summary: Mäkihyppylegenda Matti Nykänen on kuollut viime yönä. Ylen suora erikoislähetys verkossa kello 10 alkaen.

Mäkihyppylegenda  Matti Nykänen on kuollut.
 Ylen suorassa erikoislähetyksessä urheiluväki, entiset kilpakumppanit, ystävät ja kansalaiset muistelevat edesmenneen Nykäsen uraa ja elämää.
 Suora lähetys alkaa kello 10 Yle.fi ja  Areenassa.

Erikoislähetys mäkihyppylegenda Matti Nykäsestä – katso suorana kello 10


Summary: Arkiliikunnasta on moneksi. Pienellä tehostuksella se käy lähes treenistä  ainakin vähän liikkuvalle.

Tammikuun tunku alkaa harventua kuntosaleilla, kun vuodenvaihteen päätös terveellisemmästä ja liikunnallisemmasta elämästä repsahtaa. Sohva vetää puoleensa enemmän kuin päivittäinen lenkki ja joka toiselle päivälle suunniteltu kuntosalitreeni.
 Yleensä into kaatuu liian suureen harppaukseen.
 Kokkolalaiset personal trainerit  Jenni Tuikkanen  ja  Atte Lindberg  neuvovat palastelemaan tavoitteensa: Jos kunto on nolla, ensin kerran, pari viikossa kävelylle. Kun lenkit eivät enää tunnu pakkopullalta, on aika lisätä lilikuntaa.
 Molemmat myös patistavat sohvaperunoita ottamaan kaiken hyödyn arkiliikunnasta irti.
 Imuroi ja lankuta, nosta syke raivauksella
 Tuikkasen ja Lindbergin neuvoilla kodin siivoamisesta tulee pienimuotoinen treeni.
 – Kannattaa kokeilla intervallia. Sykeen saa mukavasti ylös, kun kerää lattialla lojuvat lelut ja muut tavarat 20-30 sekunnin tehokkaalla kyykkyhyppelyllä. Sitten rauhallisempaa siivoilua ja taas sykkeen nostatusta, Lindberg sanoo.
 Tuikkanen yhdistää imuroinnin ja lankutuksen. Sohvan ja sänkyjen alustat hoituvat, kun makaa kyynerpäät ja varpaat lattiassa, keskivartalo tiukkana ja selkä suorana. Vatsalihakset ja selkä saavat treeniä.
 – Mahdollisimman tiukka ja suora lankku, ja samalla imurin letku sängyn alle. Sitten vaan siirtyminen seuraavan kohtaan ja sama uudelleen.
 Yle
 Lattioiden moppaamisesta puolestaan saa tehokkaampaa, jos kiinnittää nilkkapainot jalkaan, laittaa musan soimaan ja pyörähtelee ja tanssii siivotessa.
 – Jos kotona on portaikko, kannattaa tehdä porrastreeniä. Siivouksen lomassa voi käydä punnertamassa portaita vasten. Jos on vietävä yläkertaan tavaraa, voi harppoa astumalla vaan joka toiselle portaalle, Tuikkanen miettii.
 Lindberg lisää vielä erilaiset kyykyt, joita voi kokeilla.
 – Varovasti kuitenkin portaissa, ettei tule vahinkoa.
 Dippaa ja punnerra päiväkävelyllä
 Pienten lasten vanhemmilla oma aika on kortilla ja liikunta voi jäädä vähälle. Jos lapsi on tottunut nukahtamaan päiväunille vaunuissa, Tuikkanen neuvoo tekemään päivittäisestä kärryttelylenkistä treenin.
 – Reitti kannattaa kiertää tempoa vahtelemalla. Välillä reipasta kävelyä, välillä hitaampaa, voi myös juosta muutaman pätkän. Nilkkapainot tehostavat lenkkeilyä. Lenkin lomassa voi tehdä myös askelkyykkyjä.
 Askelkyykky kehittää jalkalihaksia, tasapainoa ja koordinaatiokykyä. Kyykkäyksessä on tärkeää muistaa pitää selkä suorana, keskivartalo tiukkana ja polvi-varvaslinja samansuuntaisena.
 – Kun lapsi on nukahtanut, voi pysähtyä tekemään puiston penkillä punnerruksia ja dippejä.
 Dippaukseen ei tarvita paljon tilaa. Kädet vain taakse puistonpenkin etureunaan ja jalat yhdessä eteenpäin. Sitten dippaus eli kyykistys kohti maata niin että ylävartalo pysyy suorana. Tehoa saa irti vielä enemmän, jos dippaa jalat suorina.
 – Samat vinkit käyvät myös muillekin kävelylle lähteville, Tuikkanen muistuttaa.
 Tehosta lumitöitä kyykyillä
 Lumikolan rivakka työntely tuo hien pintaan. Ison pihan auraus käy liikunnasta.
 – Pohjelihakset, taka- ja etureisi ja pakaralihas joutuvat töihin. Lumen lapioinnissa kiertoliike tekee hyvää vinoille vatsalihaksille, Tuikkanen luettelee.
 Lindberg lisää lumitöihin lihasten lämmittelyn. Ensin ripeä kävelylenkki ja päälle lumityöt.
 Yle
 Pystyykö pelkällä lumikuormien punnauksella muokkaamaan itselleen täydellisen takapuolen?
 – Ei pysty, pakarat ovat niin suuri lihasryhmä, että ne vaativat enemmän töitä, Lindberg naurahtaa.
 – Pientä muutosta voi yrittää, kun ottaa askelkyykyt mukaan. Eli iso kuorma lunta kolaan, ja lumen työntämisen lomaan riittävästi kyykkyjä, Tuikkanen miettii.
 Lumesta kannattaa muutenkin ottaa kaikki hyöty irti. Jos hiihtäminen ei innosta, Lindberg ja Tuikkanen kehottavat vanhempia ja isovanhempia lähtemään pikkulasten kanssa pulkkamäkeen.
 – Eikä sitten seisoskelua alhaalla odottamassa. Jos ei halua itse laskea, kannattaa kävellä rinnettä ylös ja alas. Tehokasta ja hyvää lenkkeilyä.
  Valitse portaat, kävele ja pyöräile
 Tutkimusten mukaan puoli tuntia reipasta arkiliikuntaa päivittäin, esimerkiksi työmatkan reipas kävely tai pyöräily, edistää terveyttä, ylläpitää kuntoa ja auttaa painonhallinnassa.
 – Arkiliikunta on hyvä alku, jos kunto on nollassa, mutta pitkän päälle se ei riitä. Keho vaatii vastusta enemmän, kertoo Atte Lindberg.
 Jenni Tuikkanen tsemppaa vaihtamaan hissin portaisiin ja auton kävelyyn tai pyöräilyyn aina, kun mahdollista. Lumityöt ja siivoaminen tarvitsevat kuitenkin rinnalleen kestävyyskunnon kohennusta.
 – Pelkkä lumikolan työntäminen ei riitä, jos on tavoitteena kova kunto ja esimerkiksi lihasmassan kasvattaminen.
 Jos alkuvuoden kuntoiluinto näyttää lopahtamisen merkkejä, kannattaa Tuikkasen mielestä kysyä itseltään, mikä tökkii. Ja vastata itselleen rehellisesti. Samalla voi myös miettiä, miksi lupasi tsempata kuntoilussa. Jos halusi muutosta siksi, että jaksaisi paremmin, kannattaa ensin katsoa syöminen kuntoon. Kun energia lisääntyy, jaksaa myös liikkua paremmin.
 – Jos lenkkeily tökkii, ei tarvitse lenkkeillä. Eikä salille ole pakko mennä vain sen takia, kun kaikki menevät. Kannattaa mieluummin muistella, millaisesta liikunnasta piti lapsena tai nuorena. Kipinä voi löytyä sieltä, Tuikkanen sanoo.

Joko vuoden alun liikuntainto lopahti? Ei huolta, näin kalorit palavat ja kunto karttuu arjessa


Summary: Viime viikolla nähtiin julkinen rangaistus Indonesiassa, tytön temppuilua korkealla ja Punxsutawney Phil -sääennustajamurmeli. Kokosimme kiinnostavimmat uutiskuvat.

Tyttö temppuili Bangkokin korkeimman näköalatasanteen lattialla savusumuisena päivänä 28. tammikuuta. Romeo Gacad / AFP
 Eläinlääkäritiimi operoi kuolleen sillivalaan kimpussa Mallorcalla 28. tammikuuta. Cati Cladera / EPA
 Pok Fu Lamin hautausmaa Hongkongissa 29. tammikuuta. Hallitus suosittelee "vihreitä" hautajaisia ikääntyvän väestön ja tilanpuutteen vuoksi.  Jerome Favre / EPA
 9-vuotias poika leikkii pyörätuolilla Kafr Lusin -pakolaisleirillä Idlibissä lähellä Turkin rajaa 29. tammikuuta.  Aaref Watad / AFP
 Ainakin 12 ihmistä on kuollut äärimmäisen kylmään säähän liittyvien syiden takia Michiganin, Iowan, Indianan, Illinoisin, Wisconsinin ja Minnesotan osavaltioissa. Marius Radoi ihailee Michigan järven rannalla upeaa säätä 30. tammikuuta. Joshua Lott / AFP
 17. tammikuuta hiekkasärkkään juuttunut romanialainen rahtilaiva Jess Tonavalla, Unkarissa 30. tammikuuta. Balazs Mohai / EPA
 Tuulinen päivä San Sebastianissa, Espanjassa 31. tammikuuta. Juan Herrero / EPA
 Pelikaani uiskenteli nokka ammollaan Dresdenin eläintarhassa Saksassa 31. tammikuuta. Filip Singer / EPA
 Pelastuskoira etsii uhreja 31. tammikuuta rautamalmikaivoksen padon murruttua perjantaina 25. tammikuuta Minas Geraisin osavaltiossa Brasilian kaakkoisosassa.  Mauro Pimentel / AFP
 Ranskassa nähtiin lauantaina 2. helmikuuta jälleen mielenosoittajien ja poliisien yhteenottoja, kun keltaliivien mielenosoitukset palasivat kaduille vuodenvaihteen jälkeen. Frederick Florin / AFP
 Alamäkiluistelun MM-sarjan suomalaistähti Mirko Lahti laski jo toista kertaa peräkkäin kiertueen pääkisan finaaliin. Japanin osakilpailun nelossijan kirkastui Jyväskylässä upeaan kakkossijaan. Daniel Grund / EPA
 Otepäässä, Virossa pidettiin saunamaraton 2. helmikuuta. Toms Kalnins / EPA
 Punxsutawney Phil -sääennustajamurmeli Gobblers Knobissa, Pennsylvaniassa 2. helmikuuta. Ihmiset kokoontuvat seuraamaan, näkeekö Phil kolostaan tullessaan varjonsa. Varjoa ei näkynyt, mikä merkitsee sitä, että tänä vuonna kevät tulee aikaisin. David Maxwell / EPA
 Pyhä mies polttelee marihuanaa Kumbh Mela -festivaalilla Allahabadissa Intiassa 3. helmikuuta. Rajat Gupta / EPA

Naista rangaistaan kepillä hakkaamalla ja viikon muita kuvia


Summary: Räsäsen perheessä pyritään elämään mahdollisimman normaalia perhearkea. Älylaitteiden huimasta kehityksestä on suuri apu arjen sujumiseen.

20 vuotta jo kuljettu pimeää puolta. Tähän matkaan on sisältynyt paljon hyvää ja monta alamäkeäkin, mutta menoa pimeys ei ole haitannut. Jos jäisin tähän, niin sammaloituisin…
 Ote on  Mervi Räsäsen  Facebook-julkaisusta viime joulukuulta. Mervi Räsänen, 39, sokeutui parikymppisenä vuosituhannen alussa.  Esa Räsänen , 40, sokeutui 18 vuotta sitten.
 He eivät koskaan ole nähneet toisiaan, eivätkä lapsiaan. Esa Räsänen virnuilee, ettei hän ole myöskään nähnyt anoppiaan, mutta se ei ole niinkään haitannut.
 Huumori on Räsäsillä kantava voima, "arjen suola ja pippuri", niin kuin Mervi Räsänen sanoo. Huumoria myös tarvitaan, sillä kommelluksia heidän perheessään sattuu vanhempien näkövamman vuoksi melko usein.
 Muuten heidän perhearkensa on hyvin samanlaista kuin muissakin lapsiperheissä.
 – Kuskataan tyttöjä harrastuksiin ja käydään esimerkiksi luistelemassa, elokuvissa ja uimassa. Kaikenlaista ihan tavallista.
 "Rakkaus on sokea"
 Keväällä 2005 kaksipäiväisissä pääsykokeissa Espoossa näkövammaiset nuoret aikuiset oli laitettu yöpymään samaan soluasuntoon.
 He istuivat iltaa yhdessä, yhdessäolo tuntui hyvältä ja seuraavana päivänä Esa Räsänen jo soittikin kotiin Seinäjoelle lähteneen Mervin perään. Siitä se alkoi.
 – Ei voi sanoa, että se oli rakkautta ensi silmäyksellä, Mervi hihittää.
 – Voi sanoa, että rakkaus on sokea, Esa lisää ja molemmat nauravat.
 Välitön ilmapiiri myös huokuu tarinoista ja kommelluksista, joista jutellaan Räsästen keittiön pöydän ääressä. Nopeasti käy ilmi, ettei heidän seurassaan tarvitse pelätä, että suusta pääsee sammakoita.
 Räsästen arjessa sattuu paljon kommelluksia, niistä selvitään usein huumorilla. Pasi Takkunen/Yle
 20 vuotta pimeyttä
 Mervi ja Esa Räsänen ovat molemmat sairastaneet diabetesta lapsuudestaan saakka ja sairaus on Esan sokeutumisen taustalla.
 Mervi Räsäsen kohdalla syy on jäänyt epäselväksi, sillä hänelle piti ennusteen perusteella jäädä liikkumis- ja lukemisnäköä. Jostain syystä kuitenkin silmänpaineet nousivat ja kun sitä hoidettiin kovan päänsäryn vuoksi ensin migreeninä, ehti silmähermo vaurioitua paineen vuoksi ja se vei näön.
 20 vuotta pimeässä. Millaista se on ollut?
 –Kun näkevänä on oppinut erilaisia taitoja, niin sokeana ne vain täytyy tehdä eri tavoin ja opeteltava uudelleen kaikenlaisia asioita, Mervi Räsänen sanoo.
 Hän selvittää, että sokea pystyy tekemään samat asiat kuin näkeväkin, mutta siihen menee paljon enemmän aikaa. Ja se kuormittaa.
 – Apuvälineet ja avustaja mahdollistavat sen, ettei sitä kuormitusta tule ja arjesta selviytyminen on sujuvaa.
 – Mutta kyllä me kuitenkin aika omatoimisia olemme, saadaan hyvin paljon itse tehtyä ilman apua, Esa Räsänen lisää.
 Hän muistuttaa, että on pakkokin selvitä itse, sillä avustaja ei ole käytössä kellon ympäri.
 Apuvälineet kehittyneet valtavasti
 Räsästen mukaan näkövammaisten apuvälineet ovat kehittyneet 20 vuodessa hurjasti.
 Kun Mervi Räsänen sokeutui, hänellä oli aluksi tavallinen puhelin, numerot piti muistaa ulkoa, eikä tekstiviestiä voinut kirjoittaa. Nykyään he voivat käyttää kännyköillään esimerkiksi Whatsappia ja Facebookia.
 – On puhuvat älypuhelimet, puhuvat tietokoneet ja on puhuvaa merkkausvälinettä. Lukukamera, joka kiinnitetään silmälaseihin, joka tunnistaa jopa tuttuja ihmisiä tai kuvailee onko edessä aikuinen vai lapsi, nainen vai mies, Esa Räsänen luettelee.
 Hän kertoo, että lisäksi tietokoneessa on ruudunlukuohjelma, jonka avulla tietokone käsittelee tekstiä.
 – Kaikki muut se lukee, mutta kuvia se ei kerro vielä – sekin on tulossa. Puhelimen puheohjelma jo sitä vähän tekee.
 Teknologia kehittyy niin kovaa vauhtia, että mahdottomia haaveita ei välttämättä olekaan.
 – Toivoisin, että voisin ajaa autoa. Ehkä se voisi joskus tulevaisuudessa olla mahdollista, Mervi Räsänen heittää.
 Esa Räsänen on ammatiltaan koulutettu hieroja. Hänellä on oma yritys Ilmajoella. Pasi Takkunen/Yle
 Tulevaisuus on täynnä mahdollisuuksia
 Näkövammaisten liitto ry:n kehityspäällikkö  Reijo Juntunen  sanoo, että teknologiakehitys on alkanut kiihtyä erityisesti viimeisen puolentoista vuoden aikana.
 Hänen mukaansa tulevaisuus on täynnä mahdollisuuksia ja suunta on ehdottomasti positiivinen.
 – Konenäkö ja keinoäly ovat ne, mitkä ottavat suurimpia harppauksia. Monet sellaiset asiat, mihin muutama vuosi takaperin tarvittiin jokaiseen oma apuväline, voidaan jatkossa tehdä yhdellä kännykällä ja yhdellä applikaatiolla. Ja ilmaiseksi.
 Juntusen mukaan kännykän käytön ongelma on kuitenkin se, että se sitoo kädet.
 – Matkapuhelimet ja älypuhelimet ovat vain välivaihe, puettavat laitteet on se mitä kohti mennään ja sitten aivokäyttöliittymät, eli että ajatuksen voimalla ohjataan laitteita ja kommunikoidaan, Juntunen visioi.
 Entä autolla ajaminen?
 – Se on täysin mahdollista. Mutta käytännössä autot itse ajaa ja ihminen ei saa koskea, olipa sitten näkevä tai näkövammainen kyseessä. Eli matkustajaksi kyllä ja reittivalinnan voi tehdä, mutta ei välttämättä ohjauspyörän taakse, Reijo Juntunen myöntää.
 Hän arvelee, että se voisi olla mahdollista Pohjois-Amerikassa seuraavan kymmenen vuoden sisään.
 – Suomessa en usko, että ihan heti, jo keliolosuhteidenkin takia.
 Mervi on jättänyt Esalle terveiset jääkaapin oveen Lontoosta hankitun merkkauskynän avulla. Pasi Takkunen/Yle
 Lapsista kasvaa omatoimisia
 Jos apuvälineet ja avustaja mahdollistavatkin Räsäsille mahdollisimman toimivan arjen, ovat myös heidän lapsensa saaneet ottaa vastuuta arkisissa askareissa jo pienestä pitäen.
 – Jos tavallisessa perheessä äiti laittaa toppahanskat aamuksi valmiiksi, meillä tytöt ovat tehneet sen itse. Koska on suuri vaara, että äiti laittaa väärän parin, Mervi naurahtaa.
 Hän tunnustaa, että kantaa asiasta myös huolta.
 – Toki se näin äitinä murehduttaakin, että lapsi joutuu vähän liian aikaisin ottamaan vastuuta monesta asiasta. 13-vuotias esimerkiksi pesee itse omat pyykkinsä.
 Mervi Räsänen sanoo, että se on toisaalta ihan ymmärrettävääkin, sillä nimenomaan pyykin käsittely on sokealle ongelmallista koneen käyttämisestä alkaen.
 Näkövammaisten liiton apuvälineguru Reijo Juntusella on Merville kuitenkin hyviä uutisia. Kunhan  älykaiuttimet rantautuvat Suomeen  kunnolla.
 Älykaiuttimen avulla voisi esimerkiksi ohjelmoida pesukoneen.
 – Voi vaan sanoa, että siellä on pyykkiä koneessa, laita kirjopesuohjelma tunniksi päälle – ja sitten se tekee niin. Puhekäyttöliittymät tulevat helpottamaan pyykkäystä, Juntunen sanoo.
 Vaatteiden viikkaamiseen ei sen sijaan älylaitteista taida olla apua jatkossakaan.
 – Joskus nimittäin käy niin, että on eriväriset ja eripariset sukat niputettu samaan ja iskän kalsarit on tyttären vaatekaapissa, Mervi Räsänen tunnustaa.
 Unelmista totta
 Räsästen viime vuosi oli rankka, sillä he joutuivat taiteilemaan useamman kuukauden ilman avustajaa.
 – Joka päivää piti miettiä, että miten mennään. Olihan se melkoista soveltamista. Onneksi ystävät auttoivat ja käyttivät kaupassa, Esa Räsänen kertoo.
 – Ei vältytty kyllä itkupotkurivareilta silloin. Raskasta oli, Mervi Räsänen huokaa.
 Pelkästään mollivoittoiseksi viime vuosi ei kuitenkaan jäänyt, sillä he toteuttivat kaksi pitkäaikaista haavetta: kävivät aurinkolomalla ja hankkivat mökin. Ulkomaan matka oli ensimmäinen perheen kesken, ilman avustajaa.
 – Meitä tultiin paljon auttamaan ja kysyttiin, että tarvitaanko apua. Reissu onnistui ja lapsille jäi hyviä muistoja.
 Mikä sen hienompaa: me istutaan siinä mökin portailla ja kuunnellaan linnunlaulua.  Luonnon äänet ovat meille voimaannuttavia, se on siellä parasta.  Mervi Räsänen
 Perhe ehti haaveilla myös omasta mökistä pitkään, kunnes unelma toteutui viime kesänä.
 Paikka on luonnonvarainen ja rehottava, mutta heidän mielestään kesällä kuin satumetsä kaksimetrisine horsmanvarsineen ja monipuolisine puustoineen.
 – Meillä on aurinkopaneeli, muuten ei ole sähköä, vesi tulee kantamalla ja huussi on tontin nurkalla, kertoo Mervi Räsänen.
 Puut pitää hakea viidenkymmenen metrin päästä liiteristä ja siinä on ollut vähän haastetta.
 – Minä menen kepin kanssa edellä ja vedän Esaa takin rinnuksista perässä ja Esa vetää kottikärryjä, missä on puut ja siinä suunnistetaan. Äänimajakka mökin kulmalla antaa äänimerkkiä tasaisesti.
 – Ei se matka ihan suora ole, kyllä siinä sivullinen voisi saada hyvät naurut, Mervi Räsänen hymähtää.
 Räsäset ovat mökkeilystään pelkästään innoissaan haasteista huolimatta.
 – Mikä sen hienompaa: me istutaan siinä mökin portailla ja kuunnellaan linnunlaulua. Luonnon äänet ovat meille voimaannuttavia, se on siellä parasta.
 Mervi Räsänen on valmistunut kolme vuotta sitten sosionomiksi. "Vielä ei ole löytynyt niin ennakkoluulotonta työnantajaa, joka olisi palkannut töihin", hän sanoo. Pasi Takkunen/Yle
 "On ihmisiä, jotka epäilevät pärjäämistä"
 Vaikka Räsästen arki rullaa, on epäilijöitä aina ollut.
 Mervi Räsänen muistelee, että kun he olivat kotiutuneet sairaalasta esikoisen kanssa, olivat sosiaalityöntelijät ovella seuraavana aamuna.
 – Heille oli tehty ilmoitus, että meillä on vauva ja epäiltiin, että emme pysty huolehtimaan siitä. He tulivat tarkistamaan, miten pärjäämme.
 Mervi kutsui sosiaalityöntekijät peremmälle, hoiti vauvan aamutoimet ja jutusteli vieraiden kanssa. Asia oli sillä selvä.
 Eiväthän epäilyt hyvältä tuntuneet, mutta toisaalta se vain sisuunnutti.
 – Ei meistä tuntunut siltä, että emme pärjäisi. Päinvastoin tuli ehkä näyttämisen halua, että ei anneta periksi.
 – Aina on ihmisiä, jotka epäilevät meidän pärjäämistä. Itsellä on niin vahva luottamus selviytymiseen, että en ole antanut ennakkoluulojen vaivata mieltä, Mervi Räsänen toteaa.

Mervi ja Esa Räsänen eivät ole koskaan nähneet toisiaan tai lapsiaan – "Itsellä on niin vahva luottamus selviytymiseen, että en ole antanut ennakkoluulojen vaivata mieltä"


Summary: Kaikki presidenttiehdokkaat lupasivat lopettaa korruption ja kitkeä pois jengirikollisuuden. Äänestäjät tarttuivat nuoren ehdokkaan lupaukseen.

Farabundo Martí National Liberation Front

El Salvadorissa sunnuntaina pidettyjen presidentinvaalien voittajaksi on nousemassa 37-vuotias  Nayib Bukele .
 Maan pääkaupungin San Salvadorin entinen pormestari julistautui varhain maanantai-aamuna vaalien voittajaksi ja toiseksi tullut  Carlos Callejas  myönsi tappionsa, kun äänistä oli laskettu lähes 80 prosenttia. Virallisen tuloksen odotetaan valmistuvan kahden päivän kuluessa.
 Bukulen voitto mursi El salvadorin pitkään jatkuneen kaksipuoluejärjestelmän. Maata on vuonna 1992 päättyneen sisällissodan jälkeen hallinnut joko vasemmistolainen Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional -puolue tai oikeistokonservatiivinen Alianza Republicana Nacionalista -puolue.
 Bukele nousi presidentiksi pienen oikeistopuolue Gran Alianza por la Unidad Nacionalin riveistä. Kampanjateemoikseen Bukule nosti eliitin vastustamisen ja korruption kitkemisen. Näitä lupauksia toistelivat myös muut vaalien pääehdokkaat. Enemmistö äänestäjistä kuitenkin päätyi tukemaan nuorta ehdokasta, joka arvosteli kampanjan aikana jyrkästi vanhoja valtapuolueita.
 Bukelea odottavat suuret haasteet. Keski-Amerikassa sijaitsevan 6,5 miljoonan asukkaan maan pahimmat vitsaukset ovat köyhyys ja rikollisuus. Arviolta kolmannes El Salvadorin kotitalouksista elää köyhyydessä ja rikollisjengeissä lasketaan olevan lähes 70 000 jäsentä.Korruption rapauttama hallinto ei ole pystynyt ratkaisemaan näitä ongelmia ja siirtolaisuus El Salvadorista kohti Yhdysvaltoja on kasvussa.
 Uuden presidentin ensimmäinen tehtävä onkin pyrkiä luomaan maa, jossa asukkaat haluavat pysyä. Bukule on luvannut parantaa kansalaisten taloudellista asemaan muun muassa suurilla infrastruktuuriprojekteilla, joiden toivotaan piristävän maan taloutta.

Nayib Bukele nousemassa El Salvadorin uudeksi presidentiksi – Entisen pormestarin voitto murentaa maan kaksipuoluejärjestelmän


Summary: Tyks sai rahoitusta lähes puoli miljoonaa euroa. Nelivuotisen EU-hankkeen rahoitus on yhteensä neljä miljoonaa euroa.

Tästä on kyse HIFU eli High intensity focused ultrasound on kohdistettua ultraäänihoitoa, jota käytetään muun muassa kasvainten hoidossa. HIFU-hoitoa annetaan Suomessa ainoastaan Tyksissä. Ultraäänen energia siirtyy kasvaimeen, ja kun lämpötila nousee tarpeeksi, kasvain poistuu.
 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa magneettikuvauslaitteen äärelle on kokoontunut ryhmä lääkäreitä, fyysikko ja röntgenhoitajia. He ovat aloittamassa hoitoa potilaalle, jonka reisiluusta poistetaan hyvänlaatuinen kasvain ultraäänihoidon avulla.
 Ylilääkäri, professori ja radiologian vastuualuejohtaja  Roberto Blanco Sequeiros  selittää potilaalle, mitä hoidossa tapahtuu. HIFU-nimisessä hoidossa kohdennetaan ultraäänienergiaa kasvaimeen, joka lämpenee ja tuhoutuu energian voimasta.
 – Potilaalle ei tule hoidosta haavaa ja hänelle ei yleensä tule kovia kipuja hoidon jälkeen, kertoo Blanco Sequeiros.
 Tyksin tutkimusryhmä on mukana EU-hankkeessa, joka tutkii HIFU-hoitoa. Se on saanut lähes puoli miljoonaa euroa koko neljän miljoonan euron rahoituksesta Turkuun. Tutkimus kestää neljä vuotta.
 – Tällä rahoituksella tutkimme pahanlaatuisten luukasvainten hoitoa ja sitä, kuinka HIFU-hoito tehoaa luukasvaimiin verrattuna sädehoitoon, kertoo Blanco Sequeiros.
 Ylilääkäri Roberto Blanco Sequeiros, fyysikko Teija Sainio ja röntgenhoitajat Fanny Nyroos ja Mira Hallenberg HIFU-laitteen ääressä.  Minna Rosvall / Yle
  Voiko ultraääni korvata sädehoidon?
 Tyksissä aloitettiin ultraäänihoidot keväällä 2016.  Hoidosta on saatu hyviä kokemuksia erityisesti kohdun hyvänlaatuisten kasvainten hoidossa.  Gynekologisiin hoitoihin potilaita on saapunut hoidettavaksi Turkuun eri puolilta Suomea.
 Riski on, että ultraäänienergia kohdentuu väärään paikkaan tai johonkin, minne sitä ei haluttaisi kohdentaa.  Roberto Blanco Sequeiros
 Hoitoa käytetään myös muihin hyvänlaatuisiin kasvaimiin, eturauhassyöpään ja eturauhassyövän aiheuttamiin paikallisiin komplikaatioihin.
 Ylilääkäri Roberto Blanco Sequeiros korostaa, että HIFU on tällä hetkellä osa hoitokokonaisuutta. Tutkimuksessa selvitetään, voiko ultraääni korvata sädehoidon.
 Ylilääkäri, professori Roberto Blanco Sequeiros toivoo lisää panostusta HIFU-tutkimukseen. Uusin tutkimuksen kohde on jo mielessä. Ryhmä haluaisi tutkia myös aivoja. Minna Rosvall / Yle
 – Pystymme parantamaan hyvänlaatuisia luukasvaimia. Pahanlaatuisten kasvainten suhteen HIFU on tällä hetkellä täydentävä hoitomuoto sädehoidon ja leikkaushoidon lisäksi, kertoo Blanco Sequeiros.
 Ylilääkärillä on mielessään jo uusikin tutkimushanke – aivot. Niiden tutkimiseen tarvitaan tosin 2,5 miljoonaa euroa maksava laite, jonka tutkimusryhmä toivoo saavansa käyttöön lähitulevaisuudessa.
 – Aivokasvaimia hoidetaan muun muassa säde- ja leikkaushoidolla. Jotkut aivokasvaimet voisivat soveltua HIFU-käsittelyyn, mutta HIFUa käytetään aivojen alueella liikehäiriöiden hoidossa, kertoo Blanco Sequeiros.
 Sata potilasta eikä yhtään palovammaa
 Ultraäänihoitoa annetaan potilaalle magneettikuvauslaitteeseen liitettävän hoitolaitteen avulla. Potilas asetetaan vuoteen keskellä olevan aukon päälle, josta ultraääni ohjataan hoidettavaan kehonosaan. Hoidon jälkeen ei tule yleensä kovia kipuja. Tyypillisin hoitoon liittyvä komplikaatio on palovamma.
 Tutkimusryhmä seuraa potilaan hoitoa valvomosta monitorien avulla. Minna Rosvall / Yle
 Ylilääkäri Roberto Blanco Sequeiros kertoo, että niiltä on kuitenkin Tyksissä vältytty. HIFU-menetelmällä on hoidettu noin 100 potilasta.
 – Riski on, että ultraäänienergia kohdentuu väärään paikkaan tai johonkin, minne sitä ei haluttaisi kohdentaa. Riski on kuitenkin erittäin pieni, sillä hoito tapahtuu tarkassa kuvantamisohjauksessa, kertoo Blanco Sequeiros.
 Hoitoa ohjataan valvontahuoneessa tavallisen magneettikuvauksen tapaan. Potilaasta otetaan magneettikuvat, joita tutkimusryhmä tarkastelee tietokoneiden näytöiltä. Niiden avulla ultraäänen kohdistamista suunnitellaan.
 Erikoistuva lääkäri Heikki Pärssinen näyttää, miten ultraääni suunnataan tuhottavaan kasvaimeen. Minna Rosvall / Yle
 – Hoidon aikana kudosten lämpötilaa seurataan magneettikuvauksen avulla, jolloin voimme havaita esimerkiksi ihon liiallisen lämpenemisen ja keskeyttää hoidon ennen kuin palovammaa ehtii syntyä, kertoo fyysikko  Teija Sainio .
 Huippututkijaryhmä kiinnostaa maailmalla
 Suomen ainoa laite on ollut kovassa käytössä viime vuosien aikana. Tyks edustaa ylilääkäri Roberto Blanco Sequeirosin mukaan HIFU-tutkimuksessa Euroopan parhaimmistoa. Pohjoismaista eniten HIFU-hoitoja annetaan Tyksissä. Tyksiin saapuu toistuvasti kansainvälisiä vieraita tutustumaan hoitoon.
 Erikoistuva lääkäri  Heikki Pärssinen  tekee hyytelömäisestä geelistä alustaa ultraäänilaitteen päälle fyysikko Teija Sainion kanssa. Geelin avulla potilaan raaja pysyy hyvin oikeassa asennossa, liikkumatta. Sekä Saisio että Pärssinen tekevät HIFU-hoidoista parhaillaan väitöstutkimusta.
 Erikoistuva lääkäri Heikki Pärssinen ja fyysikko Teija Sainio tekevät geelipetiä, jonka avulla potilaan jalka pysyy paikallaan kuvauksen ajan. Minna Rosvall / Yle
 – Potilas voi hakeutua hoitoon oman lääkärinsä kautta. Saamme yhteydenottoja eri puolilta Suomea. Kaikki kasvaimet eivät kuitenkaan sovellu tähän hoitomuotoon, kertoo Sainio.
 Erikoistuvat lääkärit Ville Huovinen ja Heikki Pärssinen sekä ylilääkäri Roberto Blanco Sequeiros ja fyysikko Teija Sainio valmistelevat kuvantamispaikkaa. Minna Rosvall / Yle
 Ylilääkäri Blanco Sequeiros korostaa, että hoidettavat potilaat valitaan huolellisesti. Heille on saatettu suunnitella sädehoitoa, mutta heidän on todettu soveltuvan myös HIFU-hoitoon.
 – Haluamme panostaa HIFU-menetelmään. Sen avulla voimme antaa potilaille enemmän mahdollisuuksia valita erilaisia hoitoja Varsinais-Suomessa ja koko Suomen alueella, kertoo Blanco Sequeiros.
 Potilas siirretään magneettikuvauslaitteen sisään saamaan HIFU-hoitoa. Minna Rosvall / Yle

Suomen ainoa ultraäänilaite tuhoaa kasvaimia Tyksissä – Euroopan huippuihin kuuluva tutkijaryhmä selvittää, voiko ultraääni korvata sädehoidon


Summary: Lapsiköyhyys on lähes kaksinkertaistunut. Erityisesti pienet lapset ovat vaarassa. Nyt tarvitaan toimenpiteitä jokaiselta, kirjoittaa opettaja Joona-Hermanni Mäkinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Köyhyys on myrkkyä aivoille.  Niukkuus lamauttaa ajattelukyvyn . Rahan puutteessa stressi on lamauttavaa, sillä se on tauotonta. Perheissä  pitkän aikavälin suunnittelu käy mahdottomaksi , kun joka kuukauden lopussa on selviydyttävä päivä kerrallaan.
 Laitaoikeistolaiset hokevat somessa köyhyyden johtuvan tyhmyydestä ja laiskuudesta. Köyhyyden psykologisia mekanismeja on tutkittu paljon, eikä kukaan ole löytänyt tällaista syy-seurausketjua. Sen sijaan  köyhyyden on havaittu aiheuttavan tilapäistä ajattelun ja keskittymisen heikkenemistä . Vaikutus alkaa hälvetä, kun rahatilanteeseen tulee vakautta. Mitä aiemmin tuki annetaan sitä tehokkaampaa apu on.
 Köyhyys horjuttaa lapsen tasapainoista kehitystä, ja alle kolmevuotiaat ovat erityisen haavoittuvia.
 Erityisesti pienet lapset  ovat vaarassa. Köyhyys horjuttaa lapsen tasapainoista kehitystä, ja alle kolmevuotiaat ovat erityisen haavoittuvia. Kasvaville aivoille alituisesta  henkisestä paineesta tulee normaalitila . Selviytymistaistelun keskellä lapsi oppii, että maailma on vihamielinen paikka, ja alkaa ylireagoida pieniinkin stressitekijöihin.  Tutkimuksissa on havaittu , että stressi siirtyy äidiltä sikiöön jo raskausaikana.
 Köyhillä lapsilla tunne-elämän hallinta vaikeutuu.  Heitä kiusataan enemmän  ja koulupolku katkeaa muita aiemmin.  Ahdistus ja masennus on yleistä . He tarvitsevat apua, mieluiten jo ennen kuin ollaan syöksykierteessä.
 Nyt on käynnissä poliittinen peli  siitä, onko eriarvoisuus kasvanut. Yksi asia on varmaa:  vuonna 1997 köyhiä lapsia oli maassamme 64 000, vuonna 2017 heitä oli 119 000 . Määrä on kahdessa vuosikymmenessä lähes kaksinkertaistunut.
 Kuluneella hallituskaudella on leikattu  erityisesti köyhiltä lapsiperheiltä . Lasten etua ajavat järjestöt  ovat   vaatineet  välitöntä suunnanmuutosta. Vaatimuksiin on helppo yhtyä. Mutta riittävätkö rahat?
 Lapsiin pitää panostaa, sillä se on kaikkien etu.
 Taloustieteen nobelistin  James Heckmanin   tutkimustulokset  kertovat, että lapsiköyhyyden kitkemiseen käytetty raha maksaa itsensä moninkertaisesti takaisin. Syy on siinä, että lapsiköyhyys tuhoaa valtavasti tulevaisuuden potentiaalia. Monet eivät koskaan pääse hyödyntämään kykyjään, kun energia kuluu perustarpeiden täyttämisessä, henkisen paineen, ahdistuksen, häpeän, ja vihamielisyyden keskellä.
 Myös taloustieteilijä  Sixten Korkman  on varoittanut  useampaan   otteeseen , että lapsiperheiltä leikkaaminen tulee maalle kalliiksi. Lapsiin pitää panostaa, sillä se on kaikkien etu.
 Joidenkin mielestä lapsiköyhyydestä noustaan vain sillä, että vanhemmat menevät töihin. Poliitikoilla on  tapana   toistaa , että “työ on parasta sosiaaliturvaa”. Todellisuudessa tällä hallituskaudella  työllisyys on parantunut , mutta  varakkaimmat ovat vaurastuneet  ja lapsiköyhyys on lisääntynyt.
 Sipilän hallituksen perusturvan leikkaukset on peruttava ja köyhimpien perheiden tukia on korotettava. Yksinhuoltajakorotuksia on lisättävä. Lapsilisän ostovoima ylipäätään on laskenut dramaattisesti. Reilussa kahdessa vuosikymmenessä kolmilapsisen perheen  lapsilisien ostovoima on laskenut lähes 200 euroa kuussa . Lapsilisää tulisi korottaa ainakin viidenneksellä.
 Rahallinen tuki on tärkeää , mutta se ei ratkaise kaikkea. Lapsiperheet tarvitsevat palveluja ja matalan kynnyksen tukea arjessa. Varhaiskasvatuksen tulisi olla maksutonta kaikille 1-6 -vuotiaille. Ryhmäkokoja on pienennettävä ja päiväkotien henkilöstöön on lisättävä pysyvyyttä, sillä se luo turvaa.
 Kunnan järjestämästä  kotiavusta on Suomessa erinomaisia kokemuksia  menneiltä vuosikymmeniltä. Kuka tahansa voi pyytää kotiapua käymään, jos perheessä oli sairastamista, vanhemmalla oli erityisen raskas vaihe työssä tai oli muuten vaikeuksia selvitä. Apu siivouksessa, ruoanlaitossa ja lastenhoidossa helpotti jaksamaan synkimmän vaiheen yli. Palvelu ajettiin alas parikymmentä vuotta sitten. Se oli suuri virhe.
 Tarvitaan myös  uusia ideoita. Esimerkiksi koulujen, päiväkotien ja virastojen keittiöt valmistavat ravitsevaa ruokaa isolla mittakaavalla – ja erittäin edullisesti.  Monessa kunnassa koko annos salaatteineen maksaa alle kaksi euroa . Tätä ruokaa voitaisiin myydä perheille, ja jakaa maksutta pienituloisimmille.
 Jokainen voi auttaa  ongelman ratkaisemisessa. Osallistuminen vapaaehtoistyöhön on arvokasta ja rahalahjoituksista on paljon apua. Mutta on tärkeää muistaa, että yhteiskunta ei muutu leipäjonoilla. Hyväntekeväisyys on vain laastari.
 Tarvitaan kansallinen ohjelma  lasten auttamiseksi. On luotava poliittista painetta, joka johtaa vaalilupauksiin. Jokaisessa vaalitentissä ehdokkailta on tivattava konkreettisia ratkaisuja ja sitoumuksia, ei pelkkää arvohelinää.
 Toisto on tehokasta, kuten jokainen viestintäalan ammattilainen tietää. Vaaleihin asti on syytä toistaa tätä tosiasiaa: Suomella ei ole varaa hukata yli sataatuhatta lasta.
 Joona-Hermanni Mäkinen
 Kirjoittaja on Parecon Finlandin varapuheenjohtaja, tietokirjailija sekä luokan- ja historianopettaja. Hän on kirjoittanut mm. The New York Timesiin ja Jacobin Magazineen.

Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Suomella ei ole varaa hukata yhtään lasta – nyt köyhiä lapsia on yli satatuhatta


Summary: Kaukojunaliikenteen matkustajien kannattaa varautua viivästymisiin

Ajokeli on tänään huono maan pohjoisosassa, varoittaa ilmatieteen laitos. Varoitus koskee Keski-Pohjanmaata, Pohjois-Pohjanmaata, Kainuuta ja lähes koko Lappia.
 VR on tehnyt muutoksia aamun junavuoroihin. Yhtiö kertoo nettisivuillaan, että Turusta kello 7.08 Helsinkiin lähdössä ollut Pendolino on peruttu teknisen vian vuoksi. Matkustajat ohjataan Turusta kello 7.29 lähtevään IC-junaan. Aiemmin VR kertoi, että Vaasasta aamukuuden aikoihin lähdössä ollut Pendolino korvataan bussilla Seinäjoelle saakka sään aiheuttaman teknisen vian vuoksi.
 Illalla Rovaniemeltä ja Kemijärveltä etelään päin lähteneet kaukojunat kulkevat pari tuntia myöhässä. Samoin Helsingistä Kemijärvelle matkalla oleva juna on pari tuntia aikataulusta jäljessä. Noin 40 minuuttia aikataulusta myöhässä on juna, joka lähti Turusta Helsinkiin kello 5.25.
 Pääkaupukiseudun lähijunaliikenteessä on paljon muutoksia. Osa lähijunista jätetään ajamatta hankalien sääolosuhteiden vuoksi. VR tiedottaa, että kello kuuden ja yhdeksän välillä joka toinen A-juna perutaan ja vuoroväli on 20 minuuttia. K-junat ajetaan 20 minuutin vuorovälillä kello 6–14. Lisäksi kaikki D-junat Helsingin ja Riihimäen välillä perutaan.
 Kaukoliikenteen junia ei peruta etukäteen, mutta matkustajien kannattaa varautua myöhästymisiin ja mahdollisiin peruuntumisiin.

Kaukojunissa jonkin verran viivästyksiä – lähijunaliikenteessä paljon muutoksia ja osa junista jää ajamatta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lääkevarmennusjärjestelmä tällä viikolla käyttöön kaikissa apteekeissa
 Suomalaisissa apteekeissa ei ole tavattu lääkeväärennöksiä, mutta maailmalla ne ovat jopa huumausaineita vaarallisempi ilmiö. Pahimmillaan  väärennös voi olla hengenvaarallista myrkkyä , lievimmillään vaikuttamatonta roskaa. Nyt apteekeissa otetaan käyttöön uusi varmennusjärjestelmä. Mutta mikä lääke on väärentäjien suosikki?
 Kehottavatko valtiovarainministeriön virkamiehet uutta hallitusta leikkauksiin?
 Valtiovarainministeriö julkistaa maanantaina virkamiesnäkemyksen Suomen talouden tilasta ja tekee ehdotuksia uudelle hallitukselle. Yle näyttää tilaisuuden suorana verkkolähetyksenä kello 8.55 alkaen  Yle Areenassa . Voit lähettää verkkolähetyksen loppuosaan kysymyksesi Suomen taloudesta. Suomen Pankin vt. ennustepäällikkö  Meri Obstbaum  ja politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  vastaavat kysymyksiin. Jätä kysymyksesi  tämän jutun  lopussa olevalle keskustelualueelle.
 AOP
 Mitä alkava sian vuosi lupaa Kiinalle?
 Kiinassa on tänään maanantaina uudenvuodenaatto, ja huomenna siirrytään kiinalaisen horoskoopin mukaan sian vuoteen. Horoskoopissa sika lupaa vaurautta ja hedelmällisyyttä, mutta asiantuntijat ennustavat vuodesta Kiinalle hankalaa. Kauppasota uhkaa, suurvaltasuhteet ovat kireät,  eikä talouskaan kasva  niin kuin ennen.
 Wang Zhao / AFP
 Teijo Salonen ei uskaltanut vuosiin käydä yksin edes lähikaupassa
 Paniikkikohtaus on niin yleinen, että suomalaisista jopa  15 prosenttia kokee sellaisen elämässään.  Tamperelaisen metallimiehen  Teijo Salosen  paniikkihäiriö vangitsi vuosiksi kotiin. Hän sai avun valokuvaamisesta ja tavallisten ihmisten kannustavista kommenteista Facebook-ryhmissä.
 Teijo Salonen
 Lumisadealue liikkuu kohti pohjoista
 Maanantaina lunta sataa yleisesti Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Etelä-Lapissa. Myös maan itäosassa tulee lumikuuroja, osa sateista on myös jäätäviä. Etelässä ja lännessä sekä Pohjois-Lapissa on poutaista. Pohjoisessa pakkanen on kireää. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Lääkeväärennöksiä pysäytetään uusilla varmennuksilla, Kiinalle povataan vaikeaa sian vuotta, lumisateet liikkuvat pohjoiseen


Summary: Yhä useamman synnytyssairaalan tulevaisuus on epävarma. 1000 synnytyksen alarajan alle romahti lisää sairaaloita

Viime juhannuksena  Janni Rikama  kiidätettiin hätäsektioon Mikkelin keskussairaalassa. Vauvan sydänäänet olivat heikentyneet, kun synnytystä oli sairaalassa yritetty käynnistää useamman päivän ajan. Silti  Heta -vauvan syntymästä ja synnytysosastosta on hyvät muistot.
 – Se on semmoinen turvallinen paikka. Siellä on ammattitaitoinen, empaattinen henkilökunta ja äideistä pidetään tosi hyvä huoli. Perhehuoneet ovat myös hyvä asia, sillä siellä saa olla rauhassa perheen kesken, Rikama kertoo.
 Heta saatettiin maailmaan yhdessä 732:sta Mikkelin keskussairaalan synnytyksestä viime vuonna. Synnytyksiä oli yli 90 vähemmän kuin edellisvuonna. Ensi vuonna Mikkelin synnytystoiminta on jälleen katkolla, ja edessä on uuden poikkeusluvan hakeminen.
 Heta-vauva viihtyy äitinsä Janni Rikaman sylissä. Esa Huuhko / Yle
 Sairaalassa pitäisi olla yli tuhat synnytystä vuodessa, jotta toiminta voisi jatkua ilman poikkeuslupaa. Mikkelissä ja Kainuussa poikkeuslupaa on haettu jo kaksi kertaa vuoden 2015 jälkeen.
 Tuolloin sosiaali- ja terveysministeriö asetti tuhannen synnytyksen alarajan ehtona synnytystoiminnalle. Sen myötä hyvästit on heitetty jo esimerkiksi  Savonlinnan  ja  Porvoon  synnytyksille.
 Tuhatta synnytystä pidetään Suomessa rajana sille, että synnytysosaston henkilökunnalle tulee riittävän usein vastaan tilanteita, joissa synnytys ei suju ilman komplikaatioita.
 Enää 23 synnytyssairaalaa jäljellä
 Synnytyssairaaloiden määrä  (THL) on vähentynyt huippuvuosista dramaattisesti. Suomessa toimii enää 23 synnytyssairaalaa, kun vuonna 1975 niitä oli 62. Viimeisimpänä lakkasi Oulaskankaan sairaalan synnytystoiminta vuoden 2019 alusta, sillä Valviran päätöksen mukaan siellä  potilasturvallisuus vaarantui .
 Syntyvyyden lasku  heittää varjon entistä useamman synnytyssairaalan toiminnan päälle. Muuttotappioalueiden nuoret muuttavat opiskelemaan suurempiin kaupunkeihin ja jäävät kauas kotipaikkakunniltaan perustamaan perhettä.
 Se taas merkitsee, että synnytykset keskittyvät tiettyihin sairaaloihin. Eniten synnytyksiä oli vuonna 2018 Helsingin yliopistollisen sairaalan Naistenklinikalla. Siellä hoidettiin lähes 6 000 synnytystä. Toisaalta myös pääkaupunkiseudulla on tapahtunut keskittymistä, kun  Kätilöopiston sairaala  lakkautettiin sisäilmaongelmien takia.
 Kukaan ei varmaan arvannut, että meidän synnytysluvut putoavat näin nopeasti.  Tutkimusprofessori Mika Gissler, THL
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tutkimusprofessori  Mika Gissler  visioi jo marraskuussa 2017  Vauva-lehden haastattelussa , että kaikki alle tuhannen synnytyksen synnytyssairaalat muutamaa poikkeusta lukuunottamatta lakkaavat viiden vuoden kuluessa. Kun synnytysmäärät ovat jo tuostakin ajankohdasta pienentyneet, ennuste on entistä vahvemmin tämä.
 – Kukaan ei varmaan arvannut, että meidän synnytysluvut putoavat näin nopeasti. Syntyvyyden lasku on pudottanut yhä useampia sairaaloita alle tuhannen synnytyksen rajan alle, sanoo Gissler.
 Erityisesti Itä-Suomessa ja Lapissa synnytykset ovat vähentyneet jo niin selvästi, että jos sama tahti jatkuu, edessä on suuria päätöksiä.
 Uutena sairaalana Lapin keskussairaala joutuu tänä vuonna hakemaan  poikkeuslupaa toiminnan jatkamiseen , sillä Rovaniemellä synnytettiin viime vuonna enää 860 kertaa.
 Gissler muistuttaa, että alueelliset tilanteet pitää päivystysasetuksenkin mukaan huomioida.
 – Joustoa varmasti on päivystysasetuksen hengen mukaisesti. Olisi hurjaa, jos esimerkiksi Ivalosta lähdettäisiin Rovaniemelle synnyttämään, kun matkaa on 700 kilometriä.
 Myös Etelä-Karjalassa on tiputtu niukin naukin alle tuhannen synnytyksen alarajan. Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa synnytyksiä oli viime vuonna 967. Lappeenrannassa ratkaisua tilanteeseen haetaan markkinoimalla  synnytysosastoa venäläisille .
 AOP
 STM: Synnytykset maakuntien vastuulla tulevaisuudessa
 Sosiaali- ja terveysministeriöstä toppuutellaan perheiden ja sairaalan henkilökunnan huolta siitä, mitä synnytysosastoille tapahtuu nykyisten poikkeuslupien umpeuduttua.
 – Sairaalat tekevät uuden anomuksen, jos ja kun katsovat sen tarpeelliseksi. Tavoitteena on, että sote-uudistuksen jälkeen maakunnat tekisivät tässä asiassa päätöksiä, toteaa lääkintöneuvos  Timo Keistinen  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Sote- ja maakuntauudistusta odotellessa terveydenhuoltolaki ja sen asetukset ovat voimassa entiseen tapaan ja sairaaloilla on mahdollisuus hakea uusia poikkeuslupia. Tämä ei poikkeusluvalla toimivia sairaaloita lohduta, sillä tulevien maakuntien päätöksiä on vähintään yhtä vaikea ennakoida kuin ministeriön linjauksia.
 – Se vaikuttaa kaikkeen toimintaan, työntekijöiden hyvinvointiin ja tulevaisuuden ajatuksiin, ja ehkä myös maakuntalaiset miettivät, onko meillä tätä palvelua jatkossa vai ei, naistentautien ja synnytysten ylilääkäri  Jaana Kröger  Mikkelin keskussairaalasta.
 Kröger muistuttaa, että Etelä-Savo on pieni maakunta, ja Itä-Suomen alueella toimii kaksi muutakin synnytyssairaalaa. Ei ole mitenkään varmaa, että nykytilanne säilyy, vaikka matkat synnytyssairaalan alueelta toiselle ovat pitkiä.
 Kuopiossa yliopistollisessa sairaalassa synnytyksiä oli viime vuonna vähemmän kuin koskaan ennen. Kuopiossa keikutaan kuitenkin nykyisen alarajan kannalta katsottuna turvallisesti 2120 synnytyksessä. Joensuussa synnytettiin viime vuonna 1230 kertaa.
 Etelä-Savon lisäksi myös Kainuussa ja Meri-Lapissa synnytysten määrä on jo aiemmin pudonnut niin paljon, että synnytystoiminnalle on pitänyt hakea  poikkeuslupaa ministeriöltä .
 Ministeriön vakuuttamiseksi on haettu eri keinoja osoittaa synnytystoiminnan laatu. Kemissä synnytykset siirtyivät  Mehiläinen Länsi-Pohja -yhteisyrityksen  hoidettavaksi. Mikkelin keskussairaalassa tehdään mittavaa laajennusta. Poikkeuslupaa on pitänyt hakea myös yli  100 miljoonan euron peruskorjaus- ja rakennushankkeeseen  (Essote), joka tuo myös kaivatut uudet tilat synnytysosastolle.
 Maarianhamina on Suomen synnytyskartalla se pienin piste, ja sen keskussairaalan toiminta ja palvelut ovat Ahvenanmaan maakuntapäivien käsissä.  Ahvenanmaan keskussairaalassa  Maarianhaminassa synnytettiin viime vuonna 270 kertaa, mikä on koko maan pienin määrä.
 Matkasynnytyksiä suhteessa yhtä paljon pohjoisessa ja etelässä
 Jos matka synnytyssairaalaan on pitkä, perheet varautuvat yleensä menemällä paikkakunnalle tuttavien luo tai potilashotelliin ennen laskettua aikaa.
 Matkasynnytysten määrä on kaksinkertaistunut 2000-luvulla, mutta  niiden osuus synnytyksistä on sama pohjoisessa ja eteläisessä Suomessa  (Maaseudun tulevaisuus). Eri puolilla Suomea onkin kokeiltu  kätilön ottamista mukaan ambulanssiin .
 Ensisynnyttäjän saattaa olla vaikeampi arvioida etukäteen, milloin synnytys saattaa käynnistyä. Toisaalta toisen lapsen kohdalla asiat voivatkin edetä yllättävän nopeasti. Osa äideistä taas tarvitsee synnytysosaston apua jo ennen synnytystä.
 Tutkimusprofessori Mika Gissler THL:stä sanoo, että esimerkiksi pääkaupunkiseudulla huomattiin, että synnytysvalmennuksen vähentäminen toi epävarmuutta synnyttäjille siitä, miten ja milloin synnyttämään tullaan.
 – Videoiden katselusta on siirrytty takaisin ihan oikeassa elämässä tapahtuviin synnytysvalmennuksiin, jolloin perhe saa paremmin tietoa.
 Gissler kertoo, että kaikissa Pohjoismaissa syntyvyys laskee. Gissler sanoo, että Ruotsista on jo kantautunut tietoa, että myös pitkä matka synnytyssairaalaan vaikuttaa perheiden lapsihaaveisiin.
 – Mietitään kaksi kertaa, tehdäänkö uutta lasta, jos lähisairaala on lopettanut. Yleensä kyllä lastenhankintapäätökset tehdään muilla perusteilla, että ei se ehkä suureen linjaan vaikuta.
 Minulla olisi varmaan tullut kamala ikävä perhettäni, mikä olisi vaikuttanut jaksamiseen ja mielialaankin.  Janni Rikama, Mikkeli
 Jos mikkeliläisen Janni Rikaman olisi pitänyt lähteä synnyttämään kauemmas, olisi se kuopuksen synnytyksen kohdalla tarkoittanut pitkää erossa olemista perheestä. Rikama oli sairaalassa noin viikon ennen kuin Heta syntyi.
 – Mieheni ei olisi voinut matkustaa joka päivä esikoisen kanssa pitkää matkaa minua katsomaan. Minulla olisi varmaan tullut kamala ikävä perhettäni, mikä olisi vaikuttanut jaksamiseen ja mielialaankin, sanoo Rikama.
 Esa Huuhko / Yle
 Rikama on huolissaan siitä, että toiminnan jatkuvuudesta ei ole takeita.
 – Jos Mikkelissä synnytykset lakkaisivat, siinä tulisi paljon turhia riskejä. Ei ole mitään järkeä siinä, että välimatkat pitenevät entisestään. Nytkin on jo sellaisia paikkakuntia, josta joutuu hirveän pitkän matkan menemään lähimpään sairaalaan.
 Lue myös:
 Syntyneiden lapsien määrä jatkaa vähenemistään Suomessa: Yhä harvemmassa perheessä on tulevaisuudessa kaksi lasta
 Syntyneiden määrä historiallisen pieni: vauvoja syntyi viimeksi vähemmän vuonna 1868 – katso tästä kuntasi tilanne

Vauvakato uhkaa synnytyssairaaloita – neljä osastoa jo liipaisimen alla, muillakin voi olla edessä poikkeusluvan hakeminen