Summary: Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on julkaissut saamelaiskäräjävaalien äänestysprosentit.

Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on vahvistanut saamelaiskäräjävaalien 2019 tuloksen. Aiemmin ilmoitettuun epäviralliseen äänestystulokseen ei tullut muutoksia.
 Ahkerimmat äänestäjät löytyivät tälläkin kertaa Enontekiöltä ja Sodankylästä. Enontekiöllä äänesti 63,04 prosenttia äänioikeutetuista. Sodankylässä äänestäjiä oli vain sadasosan verran vähemmän, 63,03 prosenttia.
 Utsjoella saamelaiskäräjävaaleissa äänensä antoi 60,88 prosenttia äänioikeutetuista. Saamelaisalueen laiskimmat äänestäjät löytyivät Inarista, missä äänestysprosentti jäi 54,83 prosenttiin.
 Suomen saamelaisalueen ulkopuolella asuvien äänestysprosentti jäi kuitenkin pienimmäksi, muualla Suomessa ja ulkomailla äänioikeuttaan käytti vain 41,4 prosenttia äänestäjistä.
 Vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi  on tyytyväinen saamelaisalueen äänestysvilkkauteen, mutta huolissaan muualla asuvien saamelaisten äänestysinnosta.
 – Äänestysprosentti jäi alhaiseksi saamelaisalueen ulkopuolella.
 – Äänestysprosentteihin voi vaikuttaa myös se, että Enontekiöllä ja Sodankylässä ei ole niin paljon äänioikeutettuja kuin Inarissa, arvelee Näkkäläjärvi.
 Myös vuoden 2015 saamelaiskäräjävaaleissa ahkerimmat äänestäjät olivat enontekiöläisiä, tosin heidänkin äänestysintonsa laski näihin vaaleihin lähes kuusi prosenttia. Myös utsjokelaisten äänestysinnokkuus laski viime vaaleista yli viisi prosenttia, inarilaisten lähes kuusi prosenttia ja saamelaisalueen ulkopuolella reilun prosentin. Ainoastaan Sodankylässä äänestysprosentti nousi hieman edellisiin vaaleihin verrattuna.
 Juuri käytyjen saamelaiskäräjävaalien  kokonaisäänestysprosentti on 48,58.  Viime vaaleissa se oli 51,63 prosenttia.
 Uudet jäsenet ovat huolissaan äänestysprosentista ja vaativat uudenlaista äänestystapaa
 Saamelaiskäräjävaalit suoritettiin tällä kertaa pääosin postiäänestyksellä . Saamelaiskäräjien nyt valitut, uudet jäsenet kokevat äänestystavan ongelmalliseksi.
 Juuri toimitettujen vaalien ääntenlaskussa jätettiin huomiotta kaiken kaikkiaan 297 ääntä. Suurin osa niistä jäi ääntenlaskun ulkopuolelle allekirjoitetun saatekirjeen puuttumisen vuoksi.
 Vastavalitut Saamelaiskäräjien jäsenet haluavat, että äänestystapaa parannetaan tulevaisuudessa.
 Yle Sápmi kysyi kaikilta valituiksi tulleilta uusilta jäseniltä ajatuksia äänestysprosentista. Vain kolme jäsentä jätti vastaamatta kyseelyyn, inarilaiset  Inka Kangasniemi ,  Aslak Pekkala  ja  Tanja Sanila .
 Vaikka kaikki ovat samaa mieltä vaalitavan uudistamisesta, jäsenillä on erilaisia näkemyksiä siitä, miksi äänestysprosentti oli niin alhainen.
 Jäsenten vastausten perusteella äänestysintoon vaikuttivat negatiivisesti muun muassa postiäänestyksen ongelmat, saamelaisten vähäinen kiinnostus Saamelaiskäräjien toimintaa kohtaan ja vaalien alla esitetyt boikotointikehotukset.
 Saamelaiskäräjät 2020–2023. Vesa Toppari / Yle
 Utsjoella äänestämistä vaikeutti sekaannus vaalikirjeiden kanssa
 Postin oli tarkoitus säilyttää äänestyskirjeitä Pohjois-Suomen alueella viime hetkiin saakka. Utsjoelta vaalikirjeet kuitenkin palautettiin vaalilautakunnalle liian aikaisin inhimillisen virheen vuoksi.  Lopulta vaalikirjeet palautettiin  taksikyydillä takaisin Utsjoelle.
 Utsjoen ääniharava  Anne Nuorgam  on harmissaan alhaisesta äänestysprosentista. Hän arvelee yhdeksi syyksi nimenomaan postivaalisotkun.
 – Utsjoella äänestysaika lyheni sen vuoksi kolmella päivällä, ja ihmiset eivät ehtineet äänestää. Koko äänestystapaa tulee pohtia uudestaan seuraavassa saamelaiskäräjälaissa.
 Toinen utsjokelainen jäsen  Anni Koivisto  arvelee, että äänestysprosenttiin vaikutti ihmisten kiinnostus Saamelaiskäräjien toimintaa kohtaan.
 – Saamelaiskäräjien toiminta ei kiinnosta tarpeeksi. Olen itse pohtinut listavaaleja ja sitä, miten voisimme parantaa tiedotusta ja lisätä ihmisten kiinnostusta vaaleihin. Suren varsinkin sitä, että niin moni ääni jouduttiin hylkäämään puuttuvien liitteiden vuoksi. Ihmisillä ei ole ollut tarpeeksi tietoa siitä, miten äänestetään oikein.
 Utsjoen kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Vesa Toppari / Yle
 Utsjokelaisen  Asko Länsmanin  mielestä postiäänestys tuo haasteita erityisesti pitkien välimatkojen saamelaisalueella, jossa Postin toimispisteitä ei ole joka kylässä. Esimerkiksi sevettijärveläiset juotuivat hakemaan kirjatut vaalikirjeensä  yli sadan kilometrin päästä.
 – Syrjäkylien asukkailla on pitkä äänestysmatka, siksi äänestysprosentti jää niin alhaiseksi.
 Veikko Porsanger  pelkää, että ihmiset ovat menettäneet uskonsa Saamelaiskäräjiin.
 – Jotain pitäisi tehdä, jotta ihmiset alkaisivat taas uskoa Saamelaiskäräjiin ja siihen, että se ajaa saamelaisten asioita.
 Enontekiöllä halutaan herättää nukkuvat äänestäjät
 Vaikka Enontekiöllä äänestettiinkin muita alueita ahkerammin, myös Enontekiön ääniharava  Tuomas Aslak Juuso  pitää äänestysprosenttia liian alhaisena.
 – Olisi hyvä, että äänestysprosentti olisi suurempi, ja että ei olisi niin paljon ääniä, joita ei oteta huomioon. Olisi tärkeää, että jokainen ääni pääsisi perille.
 Enontekiöläinen  Pigga Keskitalo  on huolissaan saamelaisyhteisön nukkuvien äänestäjien määrästä.
 – Äänestäjät eivät pidä Saamelaiskäräjien toimintaa itselleen merkittävänä. Sen suhteen Saamelaiskäräjillä olisi paljon parannettavaa. Ihmisiä pitäisi innostaa äänestämään ja saada heidät näkemään toiminta itselleen merkittävänä. Se on todella suuri ongelma ja tulevalle Saamelaiskäräjille suuri haaste.
 Enontekiöläinen  Ulla-Maarit Magga  moittii haastavaa postiäänestystapaa.
 – Meillä pohjoisessa on pitkät matkat postiin ja vanhemmalle väelle on haastavaa saada äänestyspaperit haltuunsa. Olen saanut yhteydenottoja myös siitä, että joidenkin äänestyspaperit eivät ole edes saapuneet postiin. Se on aika erikoinen tilanne.
 Enontekiön kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Vesa Toppari / Yle
 Sodankylässä huolestuttaa päätös olla äänestämättä
 Saamelaiskäräjät olisi halunnut siirtää juuri käytyjä vaaleja, jotta  kiistelty kysymys äänioikeudesta  olisi saatu ratkaistua ennen vaaleja. Kun oikeusministeriö ilmoitti, että vaaleja ei siirretä, Saamelaiskäräjien entisen puheenjohtajan,  Klemetti Näkkäläjärven , johtama Sámi Árvvut -yhdistys kehotti saamelaisia boikotoimaan vaaleja.
 Sodankylän ääniharava  Juha Alakorva  pohtii, josko boikotointikehotus olisi vaikuttanut äänestysintoon.
 – Tietenkin siihen voi olla monia syitä. Olen kuitenkin erityisen huolissani siitä, jos ihmiset ovat jostain syystä tarkoituksella jättäneet äänestämättä.
 Toinen sodankyläläinen jäsen,  Karen-Anni Hetta , näkee, että vuodesta 1996 voimassa olleseen saamelaiskäräjälakiin kirjattu äänestystapa ei ole enää tätä päivää.
 – Äänestysprosentin olisi pitänyt olla suurempi. Postiäänestys on liian hankala, minullakin oli vaikeuksia sen kanssa. Se ei ole nykyaikainen, sanoo Hetta.
 Sodankyläläinen  Jouni Äärelä  on samaa mieltä.
 – Äänestysprosentti on liian pieni, varsinkin kun kyse on vähemmistökansasta. Toivon, että saisimme äänestyksestä sujuvamman.
 Sodankylän kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Vesa Toppari / Yle
 Inarilainen ehdokas ehdottaa ratkaisuksi äänestysautoa
 Inarin ja samalla koko vaalien ääniharavan,  Kari Kyrön , mielestä Saamelaiskäräjien tulisi motivoida ihmisiä äänestämään.
 – Pitäisi keksiä jokin keino siihen, että saamelaiset aktivoituisivat käyttämään äänioikeuttaan laajemmin. Myös monimutkainen äänestystapa liittyy tähän.
 Toinen inarilainen jäsen,  Anu Avaskari , on samaa mieltä.
 – Äänestysprosentti ei kovin paljoa poikkea aiemmista vaaleista. Tällä kertaa vaikutti olevan postitusongelmia, ja meidän vaalijärjestelmä on ehkä vähän hankala. Äänestysprosentti oli kuitenkin ihan hyvä siihen nähden, että vaaleja haluttiin etukäteen boikotoida.
 Inarilainen  Veikko Feodoroff  puolestaan uskoo muun muassa boikotointipuheiden ja  korkeimman hallinto-oikeuden vaaliluettelopäätösten  vaikuttaneen ihmisten suhtautumiseen.
 – Myös KHO:n päätökset ovat voineet saada ihmiset ajattelemaan, että asiat eivät ole enää saamelaisten käsissä.
 Inarin kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Vesa Toppari / Yle
 Inarilainen jäsen  Pirita Näkkäläjärvi  ehdottaa äänestysongelmiin ratkaisuksi äänestysautoa.
 – Saamelaismääritelmää ei voi enää käyttää perusteluna sille, etteikö saamelaiskäräjälakia voisi uudistaa. Meidän täytyy uudistaa vaalijärjestelmää ja varmistaa, että vaalilinja-auto pääsee kulkemaan saamelaisalueen kunnissa ja vaalit tulevat ihmisten luo.
 Magreta Sara  Inarista sanoo olevansa pettynyt siihen, kuinka vähän saamelaiset äänestävät. Hänestä Saamelaiskäräjien tulee panostaa tilanteen parantamiseen.
 – Postiäänestys on todella monimutkainen. Syrjäkylien ihmisille se voi olla jopa mahdoton. Meidän tulisi Saamelaiskäräjillä kasvattaa ihmisten kiinnostusta ja painottaa, miksi äänestäminen on tärkeää.
 Inarilaisen  Leo Aikion  mielestä on myös ehdokkaiden vastuulla innostaa äänestäjiä.
 – Ihmisistä on varmaan tuntunut, ettei äänestämisellä ole mitään merkitystä. Ehdokkaat eivät ole osanneet aktivoida äänestäjiä.
 Myös  Tauno Ljetoff  Inarista uskoo, että äänestäjien suhtautuminen vaaleihin on vaikuttanut äänestysintoon.
 – Uskon, että siihen on vaikuttanut moni asia, mutta esimerkiksi ihmisten henkilökohtaiset näkemykset vaaleista.
 Äänimäärän mukaan valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Vesa Toppari / Yle
 Ulkosaamelainen edustaja pelkää Saamelaiskäräjien menettäneen arvovaltansa ihmisten silmissä
 Uudessa Saamelaiskäräjien kokoonpanossa on yksi edustaja saamelaisalueen ulkopuolelta, helsinkiläinen  Irja Seurujärvi-Kari . Hän näkee, että Saamelaiskäräjien on reagoitava alhaiseen äänestysprosenttiin.
 – Saamelaiskäräjien täytyisi nähdä vaivaa sen eteen, että ihmiset kiinnostuisivat Saamelaiskäräjien toiminnasta ja arvostaisivat sitä. Saamelaiskäräjien tehtävänä on nyt palauttaa sille se arvovalta, mikä saamelaisten parlamentaariselle elimelle kuuluu.
 Saamelaiskäräjävaalien tulokset ovat nähtävissä  Yle Saamen vaalitulospalvelussa.
 Kaikkien Yle Sápmille vastanneiden 18 uuden saamelaiskäräjäjäsenen ajatuksia vaalituloksesta ja äänestysprosentista voi kuunnella  Yle Areenasta  saamenkielisestä Yle Sámi iđit -lähetyksestä.
 Lue myös:
 Uusi Saamelaiskäräjät: yhdeksän nykyistä jäsentä jatkaa, neljä vanhaa jäsentä palaa ja kahdeksan ensikertalaista aloittaa
 Saamelaiskäräjien uusi kokoonpano seurannee nykyisen jalanjäljissä – “ei” rautatielle ja kaivoksille, “kyllä” valtion anteeksipyynnölle

Saamelaiskäräjävaaleissa ahkerimmin äänestivät enontekiöläiset, laiskimmin saamelaisalueen ulkopuoliset – uudet jäsenet haluavat uudistaa äänestystapaa


Summary: Britanniassa lasten fyysinen kurittaminen on edelleen yleinen kasvatuskeino.

Skotlanti on kieltänyt lasten fyysisen kurittamisen ensimmäisenä Britanniassa.
 Skottiparlamentti äänesti illalla niin kutsutusta "läimimiskiellosta." 89 edustajista kannatti ja 29 vastusti kieltoa. Jo etukäteen arveltiin, että vihreiden edustajan  John Finnien  aloite saisi parlamenttiedustajilta ylivoimaisen tuen.
 Lakialoitteen pääviesti  on ollut selvä: lapset ansaitsevat samat oikeudet kuin aikuisetkin. Skotlannin laissa kaikki aikuisiin kohdistuva fyysinen väkivalta on jo kielletty.
 – Fyysisellä rankaisemisella ei ole sijaa 2000-luvun Skotlannissa. Kansainvälinen näyttö sanoo, että siitä voi olla vakavaa haittaa lapsille, brittimediat kertovat Finnien sanoneen.
 Tiukka "ei" kaikelle kuritukselle
 Vihreän puolueen ohella Skotlannin kansallispuolue, liberaalidemokraatit ja työväenpuolue olivat jo ennen torstain äänestystä ilmaisseet kannattavansa aloitetta. Vain konservatiivit vastustivat, kertoo  BBC .
 Skotlannin nykylain mukaan alle 16-vuotiaita lasten "kohtuullinen" fyysinen kurittaminen on ollut sallittua vanhempien tekemänä. Esimerkiksi kouluissa kurittaminen on kuitenkin kielletty.
 BBC:n mukaan vanhemmat ovat voineet nykyään käytännössä läpsäistä lasta vartaloon, mutta päähän kohdistuvat iskut, ravistelu ja esimerkiksi piiskan käyttäminen ovat olleet kiellettyjä.
 Finnien luotsaama lakialoite määrittelee fyysisen  kurittamisen samoin  kuin YK:n lapsen oikeuksien komitea. Se kieltää kaikenlaisen lyömisen, potkimisen, ravistelun, repimisen ja lapsen paikoilleen pakottamisen.
 Lailla on vastustajansa
 Lasten lyöminen ei ole ok! Ei läpsimiselle koko maailmassa!
 Viesti oli selvä Skotlannin parlamentin edustalle kerääntyneiden järjestöaktiivien kylteissä.
 Vaikka parlamentti olikin melko yksimielinen läimimiskiellon tarpeellisuudesta, aloitteella on ollut myös vastustajansa. Mielipidemittausten mukaan vain 30 prosenttia kannattaa kieltoa, kertoi  valtakunnallinen sanomalehti The Scotsman  viime vuonna.
 Kieltoa on vastustanut näkyvästi  Be Reasonable Scotland -ryhmä , jonka mukaan nykyinen laki oikein toimeenpantuna on suojellut lapsia huonolta kohtelulta. Ryhmän mukaan muutokset laissa uhkaisivat vanhempien päätösvaltaa ja työllistäisivät turhaan viranomaisia.
 Myös Ranskassa mielipidemittausten tulokset ovat olleet samansuuntaisia kuin Skotlannissa. Lasten fyysisen kurittamisen kieltämiseen tähtäävä laki on jo useamman kerran  kaatunut ponnekkaaseen vastustukseen.
 Yli 50 maata kieltänyt läpsimisen
 Britanniassa lasten fyysinen kurittaminen on edelleen yleinen kasvatuskeino, vaikka asenteet ovat jo muuttumassa tuomitsevampaan suuntaan, kertoo lastenjärjestöjen julkaisema  raportti vuodelta 2015 .
 Skotlannin aloitetta vastaava, fyysisen kurittamiseen kriminalisoimiseen tähtäävä hanke on meneillään  myös Walesissa . Englannissa ja Pohjois-Irlannissa kielto ei tällä hetkellä ole virallisesti suunnitteilla.
 Yli 50 maata on kieltänyt lasten fyysisen kurittamisen. Ruotsi kielsi edelläkävijänä läpsimisen ja muun fyysisen kurittamisen vuonna 1979, Suomessa kielto astui voimaan viisi vuotta myöhemmin.
 Viimeisimpänä lain hyväksyi Etelä-Afrikka, kertoo  Global Initiative to End All Corporal Punishment of Children -järjestö.
 23:24: Juttua päivitetty Skotlannin parlamentin äänestystuloksella.
 Lue lisää:
 Ranska yrittää jälleen kieltää lasten fyysisen kurittamisen – jopa 70 prosenttia kansasta vastustaa kieltoa
 Lasten ruumiillinen kuritus kiellettiin 30 vuotta sitten – vielä joka neljäs tukistaa
 Naisten väkivalta on yhä tabu, vaikka äidit kohtelevat lapsia kaltoin useammin kuin isät – Uusi väitös osoittaa, että apua saa vertaistuesta
 "Aina voi yhden tai kaksi luunappia paukuttaa" – Monet äidit ja isät eivät tunnista, mitä on väkivalta lastenkasvatuksessa

"Lapset ansaitsevat samat oikeudet kuin aikuisetkin" – Skotlanti kielsi lasten läimimisen ensimmäisenä Britanniassa


Summary: Hermanin toinen kerros on yhä osin poliisin eristämä. Poliisi jakaa kauppakeskukseen jäänyttä omaisuutta illalla.

Kauppakeskus Herman avattiin torstaina. Poliisi on edelleen eristänyt toisen kerroksen, eivätkä kaikki liikkeet ole vielä avanneet oviaan.
 Toiseen kerrokseen päästetään ainoastaan liikkeiden omistajia ja henkilökuntaa. Virka-apuun pyydetyt varusmiehet vartioivat portaita.
 Poliisi on ryhtynyt jakaamaan kauppakeskukseen hyökkäyksen aikana jääneitä tavaroita. Omaisuus jaetaan ensin henkilökunnalle ja sen jälkeen opiskelijoille, alkaen klo 17.30. Kaikkea tiloihin jäänyttä omaisuutta ei vielä voida luovuttaa.
 Stadium Outletin myymäläpäälikkö Aki Turunen on käynyt tapahtunutta läpi yhdessä yrityksen työntekijöiden kanssa. Tavoitteena on palata arkeen, suruntunteista huolimatta. Sami Takkinen / Yle
 Asiakkaita liikkui Hermanin ensimmäisen kerroksen käytävillä iltapäivällä vain vähän. Suurin osa heistä suuntasi kirpputorille.
 Myös  Aksel Antosov  tuli käymään Hermanin kauppakeskuksen kirpputorilla. Hän kävi katsomassa, onko paikka vielä avattu. Antosov on vuokrannut kirpputorilta pöydän tavaroiden myyntiä varten.
 – Surullistahan täällä on ollut, mitä on sattunut, Antosov kuvailee.
 Stadium Outletin myymäläpäällikkö  Aki Turunen  pääsi avaamaan liikkeensä kahden aikaan iltapäivällä. Turunen ja muut työntekijät ovat saaneet kriisiapua asian läpi käymiseen.
 Turunen sopi tiiminsä kanssa, että työpaikalla pyritään tekemään tavallisia asioita ja palaamaan arkeen.
 – Tapahtuma oli surullinen, mutta eteenpäin on mentävä, Turunen sanoo.
 Taina Niemelä ja Johanna Karhunen palasivat työpaikalleen Hermanin kauppakeskukseen surullisissa tunnelmissa.  Marianne Mattila / Yle
 Merplastin liike sijaitsee kauppakeskuksen toisessa kerroksessa.  Johanna Karhunen  ja  Taina Niemelä  olivat työpaikallaan kouluhyökkäyksen aikana.
 – Oli omasta pojasta hätä, kun hän on samassa koulussa. Onneksi hän oli työharjoittelussa samana päivänä, Karhunen kertoo.
 Karhunen ja Niemelä palasivat työpaikalleen torstaina. Vielä aamulla ei ollut varmuutta, avataanko kauppakeskusta vielä tänään. Lupa työpaikalle menemiseen annettiin puolilta päivin.
 Karhunen kuvailee kauppakeskuksen tunnelmaa jännittyneeksi. Niemelän mukaan olo on huono.
 – Työhön ei pysty vielä keskittymään. Se on ollut niin lähellä meitä. Koskettanut meitä, vaikka meillä ei ollut ketään tuttuja siellä tapahtuneessa, Niemelä sanoo.
 Kauppakeskuksessa on muistopöytä osanottoa varten. Sami Takkinen / Yle
 Lue myös:
 KRP: Kouluiskusta epäillyn vangitsemisvaatimus käsitellään huomenna aamulla, epäilty osallistuu sairaalasta videon välityksellä

Kauppakeskus Herman avattiin asiakkaille, työntekijät vaitonaisina: "Se on ollut niin lähellä meitä"


Summary: Uusi ilmainen viisumi Venäjälle aiheuttaa päänvaivaa matkailijalle. Lue toimittaja Elli Sormusen vinkit viisumihakemuksen tekoon.

Venäjälle matkustaminen on helpottunut piirun verran. Tiistaista lähtien viisumia on voinut hakea sähköisesti, ja viisumi on hakijalle ilmainen.
 Ylen toimittaja  Elli Sormunen  päätti testata, millainen prosessi hakemuksen täyttäminen on ja mitä hakijan kannattaa ottaa huomioon.
 Viisumihakemuksen löytäminen hankalaa
 Aluksi en meinaa löytyä  oikeaa sivustoa , koska netin hakukone tarjoaa lähinnä viisumia myyvien toimistojen sivuja ja uutisia aiheesta.
 Kun sivusto viimein löytyy, minun pitää kertoa mihin aion Venäjällä matkustaa. Sivusto on englanninkielinen. Matkakohteeksi voi valita Kaliningradin, Pietarin ja Leningradin alueen tai Venäjän kaukoidän.
 Uutta on se, että ilmainen viisumi myönnetään Pietarin ja Leningradin alueelle suuntautuville matkoille. Suomalaiset ovat jo aiemmin päässeet Kaliningradiin sähköisellä viisumilla.
 Ilmaisella viisumilla voi käydä Viipurissa ihailemassa tuomiokirkkoa tai vaikkapa Monrepos-puistoa. Nella Nuora / Yle
 Tarkkana numerotunnuksen kanssa
 Kun matkakohde ja ilmainen hakemus on valittu, minun pitää aluksi kertoa kansalaisuuteni ja valita jälleen alue, jonne aion matkustaa. Helppo homma.
 Seuraavalle sivulle kirjoitan sähköpostiosoitteeni ja salasanan. Sen jälkeen saan numerotunnuksen, jonka avulla voin seurata hakemukseni edistymistä. Numero kannattaa kirjoittaa visusti talteen.
 Tämän jälkeen esiin putkahtaa varsinainen hakemus. Voi tuska! Täytettävää on seitsemän sivua.
 Hakemuksen ensimmäiselle sivulle täytetään perustiedot eli nimet ja syntymäaika. Sukupuoleksi on valittava nainen tai mies. Jos on muunsukupuolinen, sitä sivustolla ei voi valita.
 Ensimmäinen ongelma hakemuksen teossa oli, että voiko viisumia ylipäätään hakea päiväreissua varten. Kare Lehtonen/Yle
 Ostosmatkailijallakin oltava määränpää
 Seuraavalla sivulla hakijan on kerrottava matkan tarkoitus ja määränpäänä oleva hotelli tai muu majoitusvaihtoehto.
 Olen ajatellut piipahtaa päivän ostosmatkalla Viipurissa, mutta sellaista vaihtoehtoa viisumihakemus ei tunne. Sivustolla on ilmoitettava joko hotelli tai esimerkiksi kotitalous, jossa aikoo yöpyä.
 Venäjän konsulaatista kerrotaan Ylelle, että viisumilla voi tehdä myös päivämatkoja Venäjälle. Silloin lomakkeeseen on kirjoitettava kaupungin nimi, johon menee. Tämä pitänee merkitä todennäköisesti hotellin nimen kohtaan, koska muita sarakkeita ei hakemuksessa ole.
 Kaupungin lisäksi pitää merkitä puhelinnumero ja osoite kohteeseen. Käykö näihin siis esimerkiksi kaupungintalon osoite ja puhelinnumero?
 Etelä-Savon matkojen matkailuyrittäjä  Svetlana Hirvonen  kertoo, että hänkin on kysynyt konsulaatista, voiko päivämatkoihin käyttää sähköistä viisumia.
 – Konsulaatista on kerrottu, että viisumihakemukseen pitää olla merkittynä jokin osoite. Se pitää olla, koska viisumi on voimassa 30 päivää. Suunnitelmat voivat muuttua matkalla ja jäädäänkin yöksi. Siksi osoite on oltava, kertoo Hirvonen.
 Hirvonen kertoo, että rajalla pitää esittää hotellivarausta koskevat dokumentit. Päivän ostosmatkat onnistuvat hänen mukaansa paremmin ryhmämatkoilla. Matkanjohtajalla on sopimus, jolla pääsee rajan yli edestakaisin samana päivänä.
 – Ilman ryhmämatkaa bussilla rajan ylittävän pitää näyttää edestakaiset bussiliput rajalla, jos hän ei aio yöpyä Venäjällä, kertoo ryhmämatkoja Venäjälle järjestävä Svetlana Hirvonen.
 Lopulta aikaa kului vajaa tunti hakemuksen tekemiseen. Kare Lehtonen/Yle
 Omatoimisten päivämatkojen onnistumisen näyttää Hirvosen mukaan tulevaisuus.
 – Ensimmäiset sähköisellä viisumilla tehtävät reissut ovat kokeilureissuja. Katsotaan, mitä tuleman pitää.
 Sähköinen viisumi ei ole toistaiseksi käytössä junaliikenteessä, koska junissa ei vielä ole tarvittavaa laitteistoa viisumien tarkistamiseen.
 Matkailuyrittäjä Svetlana Hirvonen muistuttaa, että rajalla on esitettävä myös matkavakuutusasiakirjat. Ne voi tilata esimerkiksi sähköpostitse vakuutusyhtiöstä.
 Loppuuko ostosreissun haaveilu tähän?
 Päätän kirjata hotellin nimen hakemukseen, koska ilman hotellin tietoja ei pääse jatkamaan hakemuksen tekoa. Tässä vaiheessa en tiennyt vielä, että sarakkeeseen voisi kirjoittaa kaupungin nimen, johon matkaa.
 Hakemuksen teko jatkuu.
 Sitten tulee toinen tenkkapoo. Hakemus kysyy edellisistä Venäjän matkoistani. Olen käynyt kerran päivämatkalla Venäjällä. Hakemus vaatii tarkkaa päivämäärää. En muista. Onneksi on some.
 Alan selailla vanhoja kuvia, joista löytyykin yksi otos kyseiseltä reissulta. Kuuden vuoden takainen tarkka päivämäärä löytyy.
 Seuraavaksi on päätettävä tulevan matkan ajankohta.
 Sähköisen viisumihakemuksen aikaikkuna on varsin kapea. Viisumin voi nimittäin hakea seuraavan kolmen viikon aikana olevalle matkalle. Esimerkiksi lokakuun ensimmäisenä päivänä viisumin voi hakea siten, että se tulee voimaan viimeistään 21. lokakuuta.
 Sähköinen viisumi myönnetään 30 päiväksi myöntämispäivästä laskien. Sillä saa oleskella Venäjällä kahdeksan vuorokautta saapumispäivästä laskien.
 Ilmaisella viisumilla pääsee nyt myös Pietariin. Sähköinen viisumi ei kuitenkaan vielä käy junissa matkustettaessa. Kari Kosonen / Yle
 Voiton puolella
 Hakemuksen teko jatkuu. Nyt ollaan jo voiton puolella. Neljäs sivu edessä, ja kolme sivua enää jäljellä.
 Neljännellä sivulla kysytään perustietoja: kotiosoite ja työpaikan tai opiskelupaikan tiedot osoitteineen päivineen. Jos ei työskentele tai opiskele, ei jatkokysymyksiä ole.
 Viidennellä sivulla on vain yksi kysymys: onko sinulla tällä hetkellä sukulaisia Venäjällä?" Ei ole. Jos olisi, heidän tietonsa tulisi kirjoittaa tälle sivulle.
 Tuntuu, että tämä alkaa sujua. Pian viisumi on tehty.
 Jotta hakemuksen teko sujuisi jouhevammin, kannattaa etukäteen etsiä hotelli, jossa aikoo yöpyä ja napata itsestään tuore kuva hakemusta varten. Kare Lehtonen/Yle
 Nytkö taas tyssäsi?
 Kuudes sivu putkahtaa ruutuun. Tähän pitää laittaa kuva. Ajattelen napata passikuvasta kännykällä kuvan ja liittää sen sivulle, mutta kuvan pitääkin olla värillinen ja korkeintaan puoli vuotta vanha.
 Eli passikuva ei käy, ainakaan passista kuvattuna.
 Alkuun kokeilen panna hakemukseen viimeisimmän selfien kännykästä. Ohjelma herjaa. Taustan on oltava vaalea ja tasainen. Lisäksi kuvan pitää olla passikuvamainen: suu kiinni, silmät auki ja neutraali ilme.
 Yritän ottaa työpaikan hyllyn vaaleaa taustaa vasten kuvan, jotta saisin oikeanlaisen taustan kuvaan. Ei onnistu. Hakemus herjaa monta kertaa: joko tausta on vääränvärinen tai varjot tulevat kasvoille.
 Ärsyyntyneenä siirtelen ja kohdennan viimeisintä kuvaa hakemuksen ohjelmalla millimetrin sinne ja millimetrin tänne. Meinaan turhautuneena lopettaa hakemuksen teon, mutta yhtäkkiä ohjelma sanookin, että kuva on hyväksytty.
 Jihuu! Viimeisestä sivusta selvitty! Nyt voin lähettää hakemuksen eteenpäin.
 Aluksi viisumisivustolla pitää valita matkakohde. Sen jälkeen voi alkaa täyttää hakemusta.
 Vinkit viisumin tekoon
 Ennen hakemusta kannattaa päättää, millä ja miten Venäjälle matkustaa. Päivämatkan onnistuminen omalla autolla on vielä epävarmaa. Ryhmämatkalla ja bussilla päivämatka onnistuu varmemmin.
 Hakemukseen kannattaa etukäteen ottaa kuva itsestään. Se onnistuu helposti kännykällä, nappaamalla itsestä vakavampi selfie valkoista seinää vasten.
 Jos yövyt Venäjällä hotellissa, päätä hotelli ja varaa se. Tulosta hotellivaraus ennen matkaa näytettäväksi rajaviranomaisille.
 Hanki myös matkavakuutusasiankirja vakuutusyhtiöstäsi rajaviranomaisia varten.
 Kaiken kaikkiaan hakemuksen tekeminen ei ollut vaikeaa, mutta aikaa se vei vajaan tunnin. Hakemuksen tekoa pidensi hotellin etsintä ja kuvan ottaminen.
 Venäjän sähköisessä viisumihakemuksessa ei ollut yksityiskohtaisia kysymyksiä, kuten esimerkiksi Yhdysvaltain Esta-viisumissa. Yhdysvaltain viisumissa kysytään hakijan mahdollisista rikoksista, tuomioista, huumeiden käytöstä ja terrorismista. Tällaisia kysymyksiä Venäjän viisumissa ei ollut.
 Viisumihakemuksen käsittelyaika on neljä päivää. Tein hakemuksen tiistaina. Torstaina tuli jo tieto, että hakemus on käsitelty ja hyväksytty.
 Bon voyage!

Toimittaja testasi ilmaisen e-viisumin Venäjälle – päivämatka autolla ei olekaan helppo nakki


Summary: Tehtailla on yhteensä vajaat 200 työntekijää.

Amcor Flexibles Finland Oy on aloittanut tänään yt-neuvottelut Euran ja Lieksan tehtaillaan selvittääkseen tehtaiden mahdollista sulkemista. Tehtailla valmistetaan elintarvikkeiden pakkausmateriaaleja.
 Neuvottelut eivät vaikuta Amcorin asiakkaiden palveluun tai tehtaiden tuotantoon.
 Pääluottamusmies  Jarkko Lindroos  vahvistaa tiedon yt-neuvotteluista. Hän pidättäytyy muuten kommentoimasta tilannetta.
 Euran Kauttuan tehtaassa on noin 130 ja Lieksan tehtaassa noin 60 työntekijää.
 Yt-neuvottelut eivät koske Amcorin Valkeakosken tehdasta.
 Yhtiön mukaan selvitystyön alkamisen syynä on molempien tehtaiden pitkään jatkunut taloudellinen kannattamattomuus. Neuvotteluja on edeltänyt pitkällinen työ vaihtoehtoisten ratkaisujen löytämiseksi.
 – Päätös on kaikin puolin vaikea ja tiedostamme sen vaikutukset henkilöstöön. Olemme sitoutuneet tukemaan työyhteisöämme läpi koko selvitystyön ajan, sanoo tiedotteessa Amcorin edustaja  Lars Boettzau .
 Amcor Flexibles Finland Oy on osa australialaista Amcor-konsernia.
 Yt-neuvotteluiden alkamisesta kertoi ensimmäisenä  sanomalehti Länsi-Suomi .

Elintarvikepakkauksia valmistava Amcor aikoo sulkea Euran ja Lieksan tehtaansa


Summary: Tampereella Hämeenkadun jalkakäytävältä haluttiin jättää rotvallit pois. Näkövammaisille tämä aiheuttaa vaaratilanteita.

Näkövammaiset ovat huolestuneet remontoidun Hämeenkadun turvallisuudesta Tampereella. Kadun länsipää valmistui kesällä ja käyttökokemus on tuonut esiin ison ongelman – suojatie ei erotu riittävästi näkövammaiselle.
 Ongelma tulee ilmi, kun valkoisen kepin kanssa kulkeva  Tuukka Ojala  kävelee Hämeenkadun jalkakäytävää ja tulee sen poikki kulkevan Näsilinnankadun kohdalle. Vaikeasti näkövammainen Ojala ei havaitse, että jalkakäytävä loppuu ja ollaankin suojatiellä.
 – Kadun pinnasta ei saa tästä mitään vinkkiä. Tämä johtuu siitä, että jalkakäytävän ja suojatien välillä ei ole tasoeroa, Ojala sanoo.
 – Yleensä jalkakäytävälle on jonkinlainen korotus ja jalan alla tuntee, että ajorata on selvästi matalammalla. Kadun pinnasta pitäisi myös saada jotain vinkkiä siitä, kulkeeko suojatie suoraan vai vinoon.
 En ole ihan vakuuttunut siitä, että tieto on mennyt perille oikeille ihmisille asti.  Tuukka Ojala
 Tuukka Ojala on harmissaan siitä, että täysin uusitulle kadulle on tehty näin vaarallinen ratkaisu. Lisäksi häntä harmittaa se, että vaikka näkövammaisia kuultiin remontin suunnitteluvaiheessa, heidän toiveitaan ei ole otettu huomioon.
 – Kun olemme keskustelleet näistä ratkaisuista kaupungin edustajien kanssa, molemminpuolinen ymmärrys siitä, mitä halutaan ja miten se tehdään, on ollut ihan hyvä, hän sanoo.
 – Mutta nyt en ole ihan vakuuttunut siitä, että tieto on mennyt perille oikeille ihmisille asti.
 Muuttuneet suunnitelmat loivat vaaranpaikan
 Liikenneinsinööri  Katja Seimelä  Tampereen kaupungilta on hyvin tietoinen näkövammaisten huolesta. Hänen mukaansa suojatieongelmaan etsitään parhaillaan ratkaisua.
 – Tasoeroa ei voi rakentaa, mutta materiaaliratkaisuilla voidaan parantaa tuntumaa kepille. Aleksanterinkadulla kokeiltiin jo yhtä versiota, jossa reunakivilinjaa levennettiin yhdestä nupukivestä kolmeen. Ensimmäinen versio ei ollut kelvollinen ja siihen on nyt haettu parempaa versiota, Seimelä sanoo.
 Hämeenkadun jalkakäytävä muuttuu saumattomasti Näsilinnankadun ylittäväksi suojatieksi. Jani Aarnio / Yle
 Liikenneinsinöörin mukaan vaarallisen suojatieratkaisun syynä on Hämeenkadun remontin pitkä suunnitteluprosessi ja sen aikana suunnitelmiin tulleet muutokset.
 – Alkuvaiheessa ajateltiin, että Hämeenkadun yli ei ajeta autolla. Risteävien katujen piti päättyä Hämeenkatuun. Myöhemmin haluttiin kuitenkin mahdollistaa kadun ylittäminen autolla tässä Näsilinnankadulla ja muutamassa muussa kohdassa. Ratkaisu ei ole esteettömyyden kannalta ihan paras mahdollinen, Seimelä kertoo.
 – Esteettömyys on ollut lähtökohta Hämeenkadun kehittämisessä. Ja koko Tampereen suunnittelussa pidetään tärkeänä, että kaikki voivat liikkua turvallisesti. Se on ensiarvoisen tärkeää!
 Vuonna 2016 hyväksytyssä katusuunnitelmassa on linjattu, että Hämeenkatu varataan joukkoliikenteelle ja jalankululle, myös pyöräily kadulla on mahdollista.
 Kadun kunnostus alkoi alkukesästä 2017. Tänä kesänä valmistui kadun länsipää Tuulensuussa – itäpäässä rautatieaseman tuntumassa remontti päättyy lokakuun lopussa. Koko Hämeenkatu on valmis siinä vaiheessa, kun raitiotieliikenne alkaa elokuussa 2021.
 Lue myös:
 Hämeenkadun ensimmäinen raitiotiekortteli valmistui
 Tampereen Hämeenkatu uusitaan perusteellisesti raitiotien rakentaminen yhteydessä – yli puolet raiteista jo valmiina

Esteettömyys unohtui suunnitelmien muuttuessa – valmistuva Hämeenkatu on näkövammaisille vaarallinen


Summary: Porin pigmenttitehdas paloi tammikuussa 2017. Tähän mennessä yli 250 ihmistä on irtisanottu tehtaan alasajon takia.

– Tervetuloa taloon. Täältä sinä tulet jäämään eläkkeelle.
 Näin sanottiin porilaiselle  Harri Ahokkaalle , kun hän vuonna 1989 asteli silloiselle Vuorikemialle töihin.
 Tässä uskossa hän työskenteli Porin pigmenttitehtaalla lähes 30 vuotta. Tehtaan nimi ehti vaihtua useampaan otteeseen, mutta prosessihoitajan työt jatkuivat vuosikymmenestä toiseen.
 Joulukuussa 2018 työt kuitenkin päättyivät.
 Tulipalo tuhosi tehtaan
 Venatorin pigmenttitehdas Meri-Porissa paloi pahasti tammikuussa 2017. Tuotantoa ei saatu tulipalon jälkeen takaisin samalle tasolle, jolla se aiemmin oli.
 Uudelleenrakentamistyöt keskeytyivät viimeksi viime heinäkuun alussa, kun työmaalla sattui onnettomuus. Kolme ihmistä loukkaantui.
 Syyskuussa Venator kertoi tiedotteessaan, että uudelleenrakennustöiden kustannukset ovat olleet yllättävät ja nousseet liian suuriksi. Siksi  koko tehdas päätettiin sulkea vuoteen 2021 mennessä .
 Joulukuussa irtisanottiin yli 250 ihmistä. Harri Ahokas oli heistä yksi.
 – Irtisanominen oli šokki. Tämän vuoden lokakuussa olisi tullut 30 vuotta täyteen tehtaalla, Ahokas kertoo.
 Venatorin (ent. Huntsman) tehdas paloi pahoin tammikuussa 2017. Joona Haarala / Yle
 Viisikymppisenä koulun penkille
 Harri Ahokas joutui 51-vuotiaana uuteen tilanteeseen. Hän oli työskennellyt 30 vuotta koneiden kanssa ja nyt piti päättää, mitä seuraavaksi tekisi.
 – Aloin aika nopeasti miettiä, mitä lähtisin tekemään. Uuden opiskelu nousi sitten ykköseksi.
 TE-toimiston avustuksella Ahokas haki opiskelemaan lähihoitajaksi. Opinnot alkoivat maaliskuussa ja tällä hetkellä hän on työharjoittelussa palvelukoti Palmu-Porissa, joka tarjoaa tehostettua palveluasumista. Ammattiin valmistuminen on edessä keväällä 2021.
 – Lähihoitajan ammatti ei ole oikeastaan ikinä ollut mielessä. Eikä uuden opiskelukaan. Mutta hienoa aikaa tämä on ollut. Ihmisten auttamista.
 "Rohkeasti kokeilemaan uutta"
 Satakunnasta on kuultu viime kuukausien aikana paljon ikäviä talousuutisia. Yt-neuvotteluista ovat ilmoittaneet muun muassa Porissa Sampo-Rosenlew ja Raumalla UPM.
 Harri Ahokas tietää, että irtisanomisilmoitus voi tuntua maailmanlopulta. Siitä huolimatta hän kehottaa katsomaan eteenpäin.
 – Jokainen käy oman päänsä sisällä vaihtoehtoja läpi. Rohkeasti kokeilemaan uutta. Vaikka minullakin prosessihoitajan työt ovat vaihtuneet ihmisten ruokkimiseen, pesemiseen ja lääkkeiden jakamiseen, on hienoa päästää auttamaan ihmisiä.
 Porin puimuritehdas vähentää väkeä – uhan alla 25 työpaikkaa UPM sulkee paperikoneen Raumalla – työntekijät järjestävät vuorokauden mielenilmauksen Satamaoperaattori Euroports aloittaa yt-neuvottelut Raumalla – irtisanomisia ei tiedossa
 Venatorin 250 irtisanotusta suurin osa on työllistynyt uudestaan viime joulukuun jälkeen.
 Satakunnan TE-keskuksen mukaan  syyskuun alussa työttömänä oli vain noin 60 tehtaalta irtisanottua . Venator aikoo ajaa tehtaan alas vuoteen 2021 mennessä, jolloin irtisanottavien määrä kasvaa yhteensä yli 450 työntekijään.
 Satakunnan TE-toimiston muutosturva-asiantuntija  Juri Raikkerus  on positiivisesti yllättynyt siitä, että Venatorilaiset ovat työllistyneet hyvin.
 – Venatorilaisilla on pitkä työkokemus ja he ovat tottuneet tekemään töitä, se on heille eduksi. Heillä on myös motivaatio uuden oppimiseen nopeastikin kohdallaan.
 Työkavereita on ikävä
 Venatorilta tähän mennessä irtisanotuista 127 on työllistynyt muualle, 20 aloittanut opiskelut ja muutamia siirtynyt yrittäjiksi.
 Harri Ahokas kertoo kaipaavansa Venatorilta erityisesti työkavereitaan.
 – Olemme olleetkin yhteyksissä. Meillä oli älyttömän hyvä ryhmähenki. Siellä yövuorossa pohdittiin irtisanomisilmoitusten jälkeen, että mitäs seuraavaksi.
 Lähihoitajaopiskelijan seuraava työharjoittelu on edessä ensi keväänä. Ahokkaalla on jo paikka haussa – Kanadassa.
 – Torontossa on paikka, jonne otetaan kaksi suomalaista opiskelijaa. Vielä en tiedä, tärppääkö.
 Harjoittelu rapakon takana kestäisi viisi viikkoa. Perheellinen mies aikoo lähteä matkaan yksin, vaimo ja kaksi tytärtä jäisivät Suomeen.
 – Enköhän minä siellä viisi viikkoa itsekseni pärjää, Ahokas sanoo nauraen.
 Aiheesta aiemmin:
 Meri-Porin pigmenttitehtaalta irtisanoneet työllistyneet hyvin – "Tilanne on kaiken kaikkiaan äärimmäisen hyvä"
 Venatorin pigmenttitehtaan yt-neu vottelut päättyivät Porissa – 253 ihmistä menettää työnsä
 Venator sulkee tulipalossa pahoin vaurioituneen Porin titaanidioksiditehtaan – yt-neuvottelut alkavat maanantaina, 450 ihmistä menettää työpaikkansa
 Porin suuren tehdaspalon kustannukset kymmeniä miljoonia euroja

Harri Ahokas luuli tekevänsä koko uransa tehdastyöläisenä, kunnes tulipalo puuttui peliin – prosessimiehestä tuli ihmisten hoitaja


Summary: Syytteistä vapautettiin kaksi poliisia ja poliisipäällikkö.

Leikkiasetta kantaneen kehitysvammaisen miehen ampuneet kaksi poliisia vapautettiin syytteistä Tukholman käräjäoikeudessa torstaina. Toista heistä syytettiin kuolemantuottamuksesta ja toista virkavirheestä. Lisäksi syytteestä vapautettiin poliisipäällikkö, joka johti toimintaa. Häntä syytettiin niin ikään virkavirheestä.
 Kehitysvammainen 20-vuotias mies kuoli viime vuoden elokuussa Tukholmassa poliisin luoteihin. Downin oireyhtymää sairastanut mies oli karannut kotoa ja oli siksi yksin ulkona aamuyöllä. Kuolleen miehen vanhemmat ovat kertoneet hänen olleen henkisesti noin 3-vuotiaan tasolla.
 Mies osoitti poliiseja leikkiaseella, minkä jälkeen poliisit avasivat tulen. Miestä kohti ammuttiin 25 laukausta, joista kaksi oli oikeudenkäynnin keskiössä. Nämä kaksi laukausta osuivat häntä vinosti selkään ja toinen niistä oli kuolettava.
 Syyttäjän mukaan poliisit olivat jatkaneet 20-vuotiaan ampumista senkin jälkeen, kun tämä oli kääntänyt selkänsä heille.
 Tuomiossa todetaan, ettei laajan tutkinnan perusteella kuitenkaan voi päätellä, kuinka mies liikkui ja kuinka hän seisoi, kun poliisit hänet kohtasivat. Tuomioistuimen mukaan ei myöskään voida vaatia, että poliisit olisivat pysähtyneet ja arvioineet laukausten vaikutuksen lyhyen, kolme sekuntia kestäneen tapahtuman aikana.
 Lisää aiheesta:
 Tukholman poliisi ampui kehitysvammaisen 25 laukauksella – Syyttäjä: yksi laukaus oli laiton
 Tukholman poliisi ampui kehitysvammaisen – "käyttäytyi uhkaavasti"

Ruotsissa leikkiasetta kantaneen 20-vuotiaan kehitysvammaisen ampuneet poliisit vapautettiin syytteistä


Summary: Pyykinpesua ja ruuanlaittoa ei lasketa vanhustenhoidoksi.

Sosiaali- ja terveysministeriön lakiluonnoksessa ehdotetaan, että iäkkäiden ihmisten ympärivuorokautisen hoivan sitova hoitajamitoitus tulisi voimaan elokuussa 2020.
 Käytännössä muutoksille annetaan siirtymäaika, joka kestäisi huhtikuuhun 2023.
 Hoitajamitoitus tarkoittaa, että kymmentä vanhusta kohden hoivayksikössä olisi oltava seitsemän hoitajaa. Mitoitus koskisi pitkäaikaista tehostettua palveluasumista sekä laitoshoitoa.
 Hoitajamitoituksen nostaminen oli pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) tärkeimpiä vaalilupauksia.
 Siirtymäaika sai torstaina oppositiolta tyrmäyksen. Perussuomalaisten kansanedustaja  Arja Juvonen  syyttää Rinteen hallitusta vaalilupausten pettämisestä.
 – Hallitus näyttää sysäävään vastuun hoitajamitoituksen toteutumisesta seuraavien vaalien taakse. Se, miten alalta poistuneet hoitajat saadaan takaisin alalle on palkkapolitiikkaa, ja siihen ei oteta tässä mitään kantaa.
 Myös viime vaalikaudella sitovaa hoitajamitoitusta vastustanut oppositiopuolue kokoomus ihmettelee siirtymäaikaa. Edellisen hallituksen valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) kompuroi hoitajamitoituksen kanssa sanomalla, että "ihminen ei ole desimaali" ja "desimaalit ovat lillukanvarsia".
 – Tämä ei ratkaise mitään seuraavaan neljään vuoteen, koska tämä tulee käytännössä sitovaksi vasta 2023, vasta kaksi viikkoa ennen vaaleja. Tämä vaikuttaa silmänkääntötempulta sanoo kansanedustaja  Mia Laiho  (kok.)
 Siivousta ei lasketa hoitajamitoitukseen
 Siirtymäaikana mitoituksen pitäisi olla vähintään 0,5 työntekijää asiakasta kohden. Hoivayksikköön voitaisiin soveltaa myös 0,7:ää korkeampaa mitoitusta, jos asiakkaat ovat huonokuntoisia.
 Lakiluonnoksessa määritellään tarkasti mitoitukseen mukaan laskettava henkilöstö, johon kuuluvat muun muassa sairaan- ja terveydenhoitajat, geronomit sekä fysio- ja toimintaterapeutit.
 Mitoitukseen ei voisi laskea esimerkiksi hoivakotien siivousta, ruuanlaittoa ja lumenluontia. Kirjaus ilahduttaa Suomen lähi- ja perushoitaliitton Superia.
 Puheenjohtaja  Silja Paavola  uskoo, että työn keveneminen tekee hoitotyöstä houkuttelevampaa.
 – Hoitajat väsyvät, kun työssä on nostelua, siivousta ja hoitamista. Se aiheuttaa selkäkipuja ja nivelvaivoja, Paavola sanoo.
 Lakiluonnoksessa ehdotetaan, että tilannetta seurattaisiin yhtenäisellä kansallisella arviointimittaristolla.
 Henkilöstömitoitus on vanhuspalvelulain uudistuksen ensimmäinen vaihe. Seuraavaksi lakiluonnos lähtee lausuntokierrokselle.
 Hallituksen tavoitteena on viedä lakiesitys eduskuntaan tämän vuoden aikana.
 Sosiaali- ja terveysministeriön virkamiehet sekä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) esittelevät lakiluonnoksen sisältöä tiedotustilaisuudessa.
 Pulmana hoitajien saatavuus
 On arvioitu, että mitoituksen toteuttaminen vaatisi yli 4 000 uutta hoitajaa. Elokuun lopulla Kuntaliitto ja Kuntatyönantajat nostivat omaa arviotaan 5 000:een.
 Hoitajamitoitus on herättänyt alkusyksystä runsaasti keskustelua pääministeri Antti Rinteen (sd.) myönnettyä syyskuussa, että tällä vaalikaudella ei saada 4 000:ta hoitajaa ja lääkäriä lisää.
 Syynä on Rinteen mukaan se, että rahaa ei ole riittävästi. Hoitohenkilökuntaa tarvitaan vanhuspalvelujen lisäksi myös muun muassa julkisen terveydenhuollon hoitotakuun toteuttamiseen.
 Rinteeltä kysyttiin syyskuisessa paneelikeskustelussa, mikä on sosiaali- ja terveydenhuollon uudistuksen merkittävin saavutus tämän hallituskauden aikana. Rinne vastasi, että hallitus pyrkii toteuttamaan 0,7:n hoitajamitoituksen, seitsemän päivän hoitotakuun ja tuhannen ihmisen lisäyksen hoitavaan henkilökuntaan eli lääkäreihin ja hoitajiin.
 – Ihan loppuun asti ei saada. Tarvitaan 4 000 hoitajaa ja lääkäriä lisää. Sitä ei pystytä tällä vaalikaudella toteuttamaan. Ei ole rahaa, Rinne sanoi.
 Sosiaali- ja terveysministeriön neuvotteleva virkamies  Satu Karppanen  kertoi STT:lle syyskuussa, että suurimmat haasteet sitovan hoitajamitoituksen toteuttamisessa liittyvät työntekijöiden saatavuuteen.
 – Henkilöstöä ei ole saatavilla hallituskauden loppuun mennessä sellaista määrää kuin 0,7:ään tarvitaan, Karppanen sanoi.
 Karppasen mukaan tiedossa on ollut, että uudistusta ei ole mahdollista toteuttaa kokonaisuudessaan tällä hallituskaudella.
 Lue myös :
 Hallituksen esitykseen vanhusten hoitajien määrästä on tulossa vuosien siirtymäaika
 Yle seurasi hetki hetkeltä: Oppositio ryöpytti hallitusta hoitajamitoituksesta ja EU:n puheenjohtakaudesta

Vanhusten hoitajamitoitukselle siirtymäaika vuoteen 2023: Uusia hoitajia tarvitaan 4 000–5 000, oppositio syyttää vaalilupausten rikkomisesta


Summary: Ilmastometsä ry haluaa kehittää kansalaistoimintaa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Hässjeholmenin saari on tarkoitus jättää luonnontilaiseksi.

Hässjeholmen on hehtaarin kokoinen saari Maksamaan saaristossa Vöyrillä Pohjanmaalla. Hässjehomenille pääsee lähes kahlaamalla kaislikon läpi Viereiseltä Ulotin saarelta.
 Ilmastometsä ry   osti saaren keväällä  nettihuutokaupasta ja nyt se on luonnonsuojelualue.
 Yhdistyksen puheenjohtaja  Anton Verholle  vierailu saarella on ensimmäinen.
 – Yhdistys perustettiin tammikuussa ja huhtikuussa hankimme ensimmäiseksi alueeksi Hässjeholmenin. Ilmastometsän tavoitteena on luoda luonnonsuojelualueita ja rauhoittaa metsiä lajien monimuotoisuuden ja ilmaston, eli tulevien sukupolvien iloksi, Verho kertoo.
 Ilmastometsä ry haluaa, että jokainen suomalainen varoista ja varallisuudesta riippumatta voisi olla mukana rauhoittamassa metsiä. Tavoitteena on suojella tuhat hehtaaria metsää hiilinieluksi kymmenen vuoden aikana.
 – Haluamme on tehdä luonnonsuojelusta mahdollisimman helppoa. Internet on keskeisessä osassa ja sitä kehitetään, jotta saadaan lisää suomalaisia kauniita luonnontilaisia metsiä suojeltua, Verho sanoo.
 Hässjeholmenin saari Maksamaan saaristossa Vöyrillä on asumaton ja luonnontilainen hehtaarin kokoinen saari. Ilmastometsä ry:n puheenjohtaja Anton Verho näyttää, että kulkeminen siellä on hankalaa. Tuomo Rintamaa/Yle
 Somesta apua luonnonsuojeluun
 Anton Verhon mukaan sosiaalinen media on paikka, jossa tuntemattomat voivat kokoontua tekemään jotain konkreettista luonnon hyväksi.
 – Unelmani on luoda sellainen alusta, jonka avulla jokainen voisi muutamalla eurolla valita oman neliömetrin suojelualueeksi. Joukkovoimalla voidaan sitten monistaa ja skaalata lisää metsiä suojeluun.
 Hässjeholmenin saari on pienen venematkan päässä Ulotin saaresta Tuomo Rintamaa/Yle
 Julius Koskela  Ilmastometsä-yhdistyksen jäsen. Hän halusi antaa mediaosaamistaan yhdistyksen hyväksi. Visiitiltä Hässjeholmenille lähti verkkoon esimerkiksi droonikuvaa.
 – Metsä ja luonto ovat äärettömän lähellä sydäntäni. Sain mahdollisuuden lähteä mukaan toimintaan sisällöntuottajana ja lahjoittaa sitä kautta työtä ja osaamistani tälle hyvälle asialle, Koskela sanoo.
 Yhdistys tuottaa alueelle seuraavaksi suojelusuunnitelman
 Hehtaarin kokoinen saari on tarkoitus jättää luonnontilaan.
 – Tämän hetkisen parhaan tieteen perusteella luonnon monimuotoisuudelle ja ilmastolle paras tapa on juuri luonnontilaan jättäminen, Verho sanoo.
 Hässjeholmenin saarta ympäröi vesijättömaa. Jarkko Heikkinen/Yle
 Verhon mukaan Hässjeholmen on lähialueen tärkeä lintualue.
 – Saarella on myös tuulenkaatoja, jotka ovat pieneliöstölle hyväksi. Puut saavat kasvaa ja saari toimii hiilivarastona ja hiilinieluna.
 7500 euron saari
 Ilmastometsä-yhdistys sai alkunsa Facebook-postauksesta. Sen jälkeen perustettiin  Luonnonsuojelualueen perustaminen kiinnostaa  -ryhmä, jossa on jäseniä nyt yli 1600.
 Ilmastometsän liittymismaksun on maksanut viitisen sataa jäsentä. Liittymismaksut yhdistys käyttää metsien ostamiseen.
 Hässjeholmen maksoi nettihuutokaupassa lopulta 7500 euroa.

Pohjalaissaari on somessa syntyneen luonnonsuojeluryhmän ensimmäinen ostos – "Haluamme tehdä luonnonsuojelusta mahdollisimman helppoa"


Summary: Miten suhtautua mestarilliseen taiteilijaan, joka paljastui natsiksi? Siitä on keskusteltu tänä keväänä Saksassa. Nyt asiaan voi ottaa kantaa myös Turun taidemuseossa.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kohautti huhtikuussa  poistamalla työhuoneensa seinältä  kaksi  Emil Nolden  (1867–1956) maalausta. Virallisen version mukaan Merkel lainasi ne Berliinissä avautuvaan näyttelyyn. Hän ei kuitenkaan halunnut niitä enää takaisin.
 Ele tulkittiin liittokanslerin reaktioksi Emil Nolden perinnöstä leimahtaneeseen keskusteluun. Sen oli aloittanut taidehistorioitsija ja kuraattori  Felix Krämer , joka  kysyi suoraan , voivatko antisemitistin ja kansallissosialistin teokset edustaa Saksaa.
 Kysymys on ajankohtainen myös Suomessa, kun Emil Nolden laaja näyttely avautuu Turun taidemuseossa. Esille tulee liki sata juhlitun ekspressionistin maalausta ja akvarellia. Niiden aiheet vaihtelevat ihmisistä maisemiin ja kukkiin. Yhteistä teoksille on rohkea värinkäyttö.
 – Värit ovat keskeisiä kaikille ekspressionisteille, mutta kukaan heistä ei käyttänyt niitä Nolden tavoin. Hän maalasi kirkkailla ja säteilevillä vastaväreillä, sanoo Nolden perintöä ylläpitävän Nolde Stiftung Seebüll -säätiön apulaisjohtaja  Astrid Becker .
 Emil Nolden hahmot olivat alkuvuosina kuin kirveellä veistettyjä. Se näkyy myös maalauksessa Kiihtyneitä ihmisiä vuodelta 1913. Nolde Stiftung Seebüll
 Nolde shokeerasi groteskilla tyylillä
 Emil Nolde oli Saksassa ja Euroopassa ensimmäisiä ekspressionismin edustajia. Hänen värinsä olivat voimakkaita ja muotokielensä rajua.
 – Alkuvuosina se oli kuin kirveellä veistettyä. Hän kuvasi erilaisia kansantyyppejä jopa karikatyyrinomaisesti ja groteskisti. Sekin oli shokeeraavaa, että hän erotisoi voimakkaasti aiheitaan, myös uskonnollisia aiheita, sanoo näyttelyn toinen kuraattori, vanhempi amanuenssi  Christian Hoffmann.
 Aikalaisten tyrmistyksen voi ymmärtää.  Ekstaasi -nimisessä teoksessa vuodelta 1929 poseeraa alaston nainen samassa kuvassa suurikokoisen ristin kanssa.  Palmujen alla  -maalauksessa nainen lekottelee kutsuvasti rantahiekalla. Värit ovat tyrmäävät.
 Vaikutteita teoksiinsa Nolde sai muun muassa vuosien 1913–1914 kaukomatkalta, joka suuntautui eksoottiseen ja värikylläiseen Saksan Uuteen Guineaan Etelämeren saarille. Siellä hän työsti maalauksia paikallisista asukkaista ja luonnosta.
 Myöhemmin 1920-luvun lopussa Nolde alkoi rakennuttaa itse suunnittelemaansa ateljeetaloa Pohjois-Saksaan, Seebülliin. Sinne syntyi myös puutarha, jonka kasvien väriloiston Nolde siirsi teoksiinsa. Talo toimii nykyisin  Nolde-museona .
 Luovuutensa Nolde purki akvarelleihin ja öljymaalauksiin. Myös öljyvärien käyttäjänä taiteilija oli uhkea.
 – Hänen öljyvärinsä olivat monikerroksellisia, jopa “muurattuja”. Siinä oli samaa paljoutta ja runsautta kuin väreissä ja muodossa, Hoffmann kuvailee.
 Emil Nolden teoksia oli laajasti esillä rappiotaiteen näyttelyssä Berliinissä vuonna 1938. Natsit esittelivät niissä töitä, jotka heidän mielestään olivat epäsaksalaisia.
 Natseille Nolde oli rappiotaiteilija...
 Vuonna 1937 natsihallinto takavarikoi yli tuhat Nolden työtä museoista. Nolde oli kansallissosialistisen puolueen jäsen, mutta se ei auttanut. Osa teoksista laitettiin esille rappiotaiteen näyttelyyn esimerkkinä epäsaksalaisuudesta.
 – Hitler suhtautui asiaan tunteella. Hän vihasi modernia taidetta. Ei ymmärtänyt sitä, eikä pitänyt siitä, Becker sanoo.
 Noldelle rappiotaiteilijaksi päätyminen oli musertavaa. Hän vetosi jäsenyyteensä puolueessa ja sai takavarikoituja teoksia takaisin.
 Vuonna 1941 tuli uusi isku. Noldea kiellettiin esittämästä tai myymästä teoksiaan.
 Se ei kuitenkaan estänyt häntä maalaamasta. Nolde alkoi työstää teoksia, joita hän kutsui maalaamattomiksi kuviksi.
 – Hän rupesi tietoisesti tekemään vähemmän provokatiivisia aiheita. Niissä oli tietynlainen ideologia tai poliittinen realiteetti taustalla, Hoffman sanoo.
 Öljyvärejä Emil Nolde käytti monikerroksisesti, "rappasi" niillä. Samaa värin ja muodon runsautta näkyy myös maalauksessa nimeltä Maisema, jossa nuoria hevosia vuodelta 1916. Nolde Stiftung Seebüll
 ...ja se pelasti Nolden
 Sodan jälkeen Noden pelasti juuri hänen rappiotaiteilijuutensa. Hän oli ollut kansallissosialistisen puolueen jäsen, mutta hänet vapautettiin natsismisyytteistä. Noldea pidettiin pitkään natsismin uhrina ja taiteilija itse piti myyttiä yllä.
 – Toisen maailmansodan jälkeen ongelmallisesta menneisyydestä pidettiin matalaa profiilia. Sitä ei haluttu tunnustaa, eikä puhua siitä. Nolde toimi tässä suhteessa samoin kuin kaikki muutkin, Becker sanoo.
 Nolden perintöä vaaliva säätiökään ei pitänyt meteliä taiteilijan natsimenneisyydestä. Kunnes vuonna 2013 johtaja vaihtui.  Christian Ring  avasi arkistot tutkijoille.
 Huhtikuussa Berliinin Hamburger Bahnhof -museossa avautui  laaja näyttely , jossa esiteltiin vuosia kestäneen tutkimuksen hedelmiä ja perattiin Nolden suhdetta kansallissosialismiin. Ring oli yksi kuraattoreista.
 Näyttely esitti Nolden natsipuolueen jäsenenä, aatteen kannattajana ja antisemitistinä.
 Emil Nolde suunnitteli Pohjois-Saksaan Seebülliin ateljeetalon, jonka puutarha oli tärkeä hänelle ja hänen vaimolleen Adalle. Talo toimii nykyisin Nolde-museona. Nolde Stiftung Seebüll
 Pitääkö meidän tietää taiteilijoiden taustat?
 Juuri Berliinin näyttelyyn Merkel lainasi Nolden teoksia, eikä halunnut niitä enää takaisin. Tekikö Merkel oikean ratkaisun?
 – Se oli hänen oma päätöksensä. Merkel pitää Nolden taiteesta, mutta hän ei ole yksityishenkilö. Merkelin on katsottava laajempaa kuvaa. Siinä mielessä päätöksessä oli järkeä, Becker sanoo.
 Becker korostaa, että on tärkeätä, että Nolden menneisyydestä keskustellaan ja sen epäkohdat nostetaan esiin. Nolden teoksia pitää hänen mielestään kuitenkin esittää.
 – Nolde on kiinnostava persoona. Hänessä yhdistyy koko Saksan vaikea historia: hän on uhri, natsismin kannattaja ja lopulta ihminen, joka yrittää peittää menneisyytensä, Becker sanoo.
 Apulaisjohtaja muistuttaa, että Nolde ei suinkaan ole ainoa taiteilija, jolla on menneisyys.
 – Myös  Richard Wagner  oli antisemitisti. Ja toisaalta me emme tiedä nykytaiteilijoiden poliittisista taustoista. Pitäisikö meidän tietää, Becker pohtii.
 Myös Saksan Nolde-keskustelussa  nostettiin esiin  säveltäjä Richard Wagner (1813–1883) ja hänen  Bayreuthin oopperajuhlansa . Kysyttiin, pitäisikö Merkelin jättää menemättä myös kuuluisalle festivaalille, jonka vakiovieras hän on pitkään ollut.
 Emil Nolde shokeerasi aikalaisiaan rohkeilla aiheilla. Palmujen alla -maalaus vuodelta 1919 on saanut vaikutteita taiteilijan Etelämeren saarille suuntautuneelta matkalta. Nolde Stiftung Seebüll
 "On hyvä olla varuillaan ja kuulollaan"
 Turussa näkökulma on erilainen kuin Berliinissä. Saksassa keskityttiin Nolden yhteyksiin kansallissosialisteihin. Turussa nähdään kokonaisesitys hänen taiteestaan.
 – On tärkeätä tuoda keskustelussa esiin tämä aspekti hänestä, mutta jos Noldea ei ole tuntenut aiemmin, Berliinin kaltainen katselmus jää yksipuoliseksi, Hoffmann sanoo ja jatkaa.
 – Meidän näyttelymme on neutraalimpi. Täällä ei ole mitään rasistista tai juutalaisvastaista aineistoa, jota hänellä saattoi olla.
 Turun näyttelystä oli jo sovittu ennen kuin keskustelu alkoi keväällä lainehtia Saksassa.
 Hoffmann ajattelee, että Berliinin näyttely ja uusi tutkimus antavat yhden näkökulman lisää kokonaiskuvaan. Nolden työt tai niiden taidehistoriallinen arvo eivät kuitenkaan hänen mielestään ole muuttuneet. Nolde on edelleen yksi merkittävimpiä länsimaisen modernismin alkuunpanijoita.
 – On hyvä olla kellokkaana uudesta Nolde-tutkimuksesta nyt, kun syrjiminen ja rasismikin ovat jälleen tehneet tuloa. On hyvä, että olemme varuillamme ja kuulollamme.
 Emil Nolde -näyttely avautuu Turun taidemuseossa 4.10. ja jatkuu 5.1.2020. asti.
 Emil Nolde oli taiteilijanimi, jonka hän otti syntymäkylänsä Nolden mukaan. Hänen oikea nimensä oli Hans Emil Hansen. Nolde Stiftung Seebüll

Hitler piti Emil Noldea rappiotaiteilijana, nyt häntä syytetään natsiksi –  kohuttu maalari on laajasti esillä Turussa


Summary: Anssi Saarelaisen piti puhua polkupyöristä. Panu Pohjolainen oli lähdössä syömään. Sitten suunnitelmat menivät uusiksi.

Tiistaina lounasaikaan kävelee mies miekka kassissaan kohti koululuokkaa kuopiolaisessa kauppakeskuksessa.
 Se on ollut siihen asti tavallinen lokakuinen päivä. Tässä jutussa kaksi ihmistä kertoo, miten tiistaina tapahtunut koulusurma muutti heidän päivänsä.
 Eetu Pietarinen / YLE
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "HitMixin iltapäivän radiolähetys alkaa kello 13. Ennen lähetystä mietin, mitä kerron iltapäivän ohjelmista. Tarkoitus oli puhua hylättyjen polkupyörien kohtalosta Kuopiossa.
 Sitten palohälytys alkoi soida ja kuulutettiin: Selvitämme asiaa, pysy rauhallisena paikallasi ja odota lisätietoa. Työkaverini lähti ulos tupakalle.
 Anssi Saarelainen näki työpaikaltaan, kuinka poliisi ampuu koulusurmasta epäiltyä. Eetu Pietarinen / YLE
 Hälytyksestä oli mennyt jokin aika, kun näin käytävällä poliisipartion. Toisella poliiseista oli luotiliivit, kypärä ja ase. Toisella oli poliisikoira mukana.
 Silloin ajattelin, että tässä on ehkä jotakin muutakin kuin väärä palohälytys.
 Käytävältä alkoi kuulua ääniä ja menin katsomaan. Etuvasemmalla näin, miten tummiin pukeutunut pitkä musta henkilö käveli poliiseja päin. Hänellä oli toinen käsi kohotettuna, kuin lyöntiasennossa.
 Kuulin kaksi laukausta ja näin, että hän kaatui maahan.
 Siinä oli vielä kymmenen minuuttia aikaa ennen lähetystä. Kirjoitin uutisen, että Kuopiossa kauppakeskus Hermanissa on iso poliisioperaatio. Paikalla on vahvasti varustautuneita poliiseja ja laukauksiakin on kuultu.
 Sitten alkoi liikkua ensihoitajia. Yksi poliisi huusi ikkunan läpi, että onhan sulla ovi käytävälle lukossa.
 Lähetys alkoi uutisilla. Varmasti äänestä kuului, ettei tämä ole mikään normitilanne. Sain seuraavan biisin jälkeisen juonnon tehtyä, kun poliisi tuli sanomaan, että rakennuksesta on lähdettävä. Se evakuoitiin."
 Koulun oppilaat kerääntyivät kauppakeskuksen ulkopuolelle sateiseen säähän. Panu Pohjolainen tarjosi henkistä tukea kaikille sitä tarvitseville. Eetu PIetarinen/Yle
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "Kaikista viesteistä välittyi heti, että nyt on tosi kyseessä. Kun tietoa alkoi tulla, yritin etsiä nopeasti papin pannan ja puhelimen laturin.
 Ajoin tapahtumapaikalle omalla autolla.  Muistan nyt, että keskityin pitämään itsepintaisesti kolmosvaihteen päällä. Jollakin tavalla tiedostin, että sitä kautta keskityn ajamiseen paremmin ja pääsen varmasti perille.
 Hätä on kaoottinen tilanne. Pappina ajattelen, että minun on pyrittävä luomaan rakenteita kaaokseen ja olemaan siellä, missä apua eniten tarvitaan.
 Avun merkityksellisyyttä en päätä minä, vaan ihmiset, jotka ovat siinä. Se voi olla mitä tahansa jonkin hyvin pieneltä tuntuvan käytännön asian järjestämisestä suurimman inhimillisen tuskan kuulemiseen ja jakamiseen.
 Tulee mieleen lupaus: en tiedä voinko auttaa, mutta ainakin lupaan, että en lähde tästä karkuun. Olen tässä ja kestän sen, mitä kerrot."
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "Aika nopeasti ulos päästyäni kuulin, mitä on tapahtunut.
 Se pysäytti.
 Jotenkin olin vain ajatellut, että joku on sytyttänyt jotakin palamaan, eikä tottele poliisia. Kun totuus selvisi, olin vain että oho.
 Pistin heti vaimolle viestin: Jos kuulet Hermannista uutisia, niin kaikki on mulla OK.
 Kriisiryhmä kokoontui. Puhelin alkoi soida. Toimittajat soittelivat minulle Suomesta ja Ruotsista. Puoli kahdesta viiteen meni puhelimessa.
 Se on toisaalta ollut tapahtumien läpikäymistä itselle. Hämmennys on ollut koko ajan päällimmäinen tunne."
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "Kuopio on ollut tämän kesän hyvin kuiva paikkakunta. Asun talossa, jossa on oma kaivo ja sielläkin on vesi ollut matalalla.
 Sinä päivänä tuntui että koko kesän vedet tulivat alas.
 Se jollain tavalla tuki sitä, mitä oli tapahtunut: nähdä ihmisjoukko ja pelastajat vettä valuen, ja sittenkin tuntui, ettei sade haitannut ketään.
 Näin ihmisiä erilaisissa univormuissa. Kirkon, pelastuslaitoksen, Punaisen ristin, kauppakeskusten liikkeiden.
 Yllätyin siitä, millainen valtava lämmön ja ihmisyyden tunne heidän välillään vallitsi. Yhtäkkiä kaikki turha oli poissa – oli pelkästään yhteinen, selvä tavoite, että tästä lähdetään rakentamaan kohti huomista ja parempaa."
 Anssi Saarelainen, radiotuottaja:
 "Viiden aikoihin pääsin kotiin vaimoni ja kahden tyttäreni luokse. Ruvettiin laittamaan ruokaa. Puhelin soi. Uutisia ei katsottu.
 Tytöille sanoin, että isä on nyt aika väsynyt.  Ja että hän on nähnyt jotain aika järkyttävää.
 Sanoin, että yksi henkilö teki pahaa.
 Ja että meillä ei ole mitään hätää."
 Panu Pohjolainen, oppilaitospastori:
 "En muista yhtään mitä tapahtui, kun pääsin kotiin. Pää on ollut ihan tyhjä. Se oli ehkä yhdeksän aikaan illalla. Sen muistan, että ensimmäinen viesti seuraavana aamuna tuli 04:45.
 Tämänkaltaiset tapahtuvat tuovat niin kouriintuntuvaksi kysymyksen siitä, että kaikki on meillä vain lainassa. Ja miksi toinen voi joutua lähtemään ja miksi toinen jää.
 Lopulta vastaus ei ole niin olennainen kuin kysymys – ja sen kysymyksen voi jakaa toisen kanssa.
 Lähimmäinen. Se sana minulla on tässä pyörinyt mielessä.  Olen miettinyt, mitä se lähimmäisyys parhaimmillaan voi olla.
 Mietin sitä Hermanin parkkipaikalla ollutta ihmisjoukkoa, joka vain yhtäkkiä tulee paikalle ja auttaa. Tai sitten kun kuulee, miten ihmiset viestivät keskenään: oletko sinä kunnossa?
 Eivätkö ne lopulta ole vain viestejä siitä, että minä välitän sinusta? Ja että me todella olemme toisillemme tärkeitä."
 Kauppakeskuksessa on muistopöytä osanottoa varten. Sami Takkinen / Yle
 Näin Kuopion tapahtumat etenivät minuutti minuutilta
 12.00:  Oppitunti alkaa Savon ammattiopiston väistötiloissa kauppakeskus Hermanin toisessa kerroksessa. Hyökkääjä tulee silminnäkijäkertomusten perusteella luokkaan noin vartin myöhässä ja käy miekalla ihmisten kimppuun.
 12.29:  Joku soittaa Hermanista hätäkeskukseen ja sitten äidilleen, joka soittaa hätääntyneenä myös hätäkeskukseen. Väärinkäsityksen vuoksi poliisiautot lähetetään molempiin kohteisiin.
 12.35:  Kauppakeskuksen automaattiset palohälyttimet alkavat soida. Moni ihmisistä luulee, että kyseessä on väärä hälytys.
 12.37:  Epäilty jää kiinni toisen kerroksen käytävällä. Poliisi kertoo käyttäneensä ampuma-asetta epäillyn pysäyttämiseksi. Yksi poliisi loukkaantuu tilanteessa.
 12.47:  Ensimmäiset pelastuslaitoksen työntekijät tulevat sisään kauppakeskukseen. Poliisit varmistavat tiloja.
 13.06:  Palokunta saa sammutettua viimeiset miekkamiehen sytyttämät tulipalot. Kauppakeskus tyhjennetään ihmisistä. Loukkaantuneita hoidetaan sairaalassa ja kauppakeskuksen luona ihmisille tarjotaan kriisiapua.

"Isä on nyt aika väsynyt" – Kuopion surmapaikalla olleet Anssi Saarelainen ja Panu Pohjolainen kertovat, miten tapahtumat heihin vaikuttivat


Summary: Sovellusta käyttävät myös sairaanhoitopiirit ja pelastuslaitokset.

Suomessa on noin 20 oppilaitosta, joissa on otettu käyttöön kriisiviestintäsovellus Secapp. Yhtiön toimitusjohtaja  Kari Aho  kertoo, että sovelluksesta kiinnostuneiden tahojen yhteydenotot ovat lisääntyneet  Kuopion tiistaisen koulusurman jälkeen .
 Hämeenlinnan seudulla koulutuskuntayhtymä Tavastia ottaa kännykkäsovelluksen käyttöön loppuvuoden aikana. Sitä käyttää yhtymän henkilökunta eli noin 400 työntekijää, mutta käyttö on vapaaehtoista.
 Turvallisuuspäällikkö  Reijo Lehtonen  kertoo, että Tavastiassa on jo pidempään pohdittu, miten viestiä mahdollisista vaara- tai uhkatilanteista.
 – Poistumisharjoituksissa on huomattu, että kuulutusjärjestelmissä on aina jotain teknistä vikaa. Tämäkin rakennus on aika iso, eikä kuulutusta välttämättä kuule kaikkialla. Toinen kysymys on, pääseekö uhkatilanteessa kukaan kuulutushuoneeseen.
 Turvallisuuspäällikkö Reijo Lehtonen pitää mahdollisena, että jatkossa sovellus tulee myös opiskelijoiden käyttöön. Miki Wallenius / Yle
 Opiskelijoiden puhelimiin sovellus ei ole toistaiseksi saatavilla Tavastiassa. Sitäkin mietitään jatkossa, Lehtonen sanoo.
 Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradiassa sovellus on tulossa yli  20 000 toisen asteen opiskelijan käyttöön . Myös Oulun ja Jyväskylän ammattikorkeakoulujen opiskelijat voivat halutessaan ladata sovelluksen.
 Hätäviestiä ei voi olla huomaamatta
 Sovellus perustuu puhelimen sijaintitietoihin. Sen avulla voidaan lähettää kohdennettuja viestejä esimerkiksi tulipalon syttyessä tai jos koulussa liikkuu uhkaava henkilö.
 Sovellus toimii kaksisuuntaisesti. Esimerkiksi luokkahuoneesta voidaan antaa tietoa myös ulospäin.
 – Käytäntönä on kysymys,  oletteko turvassa?  Siihen vastataan  ok  tai  not ok , selittää koulutuskuntayhtymä Tavastian it-päällikkö  Petri Nuorteva .
 Nuortevan mukaan suomalaissovellus valittiin sen monikanavaisuuden takia. Sillä lähetetyt viestit menevät perille tekstiviestinä, sähköpostina ja sovelluksen kautta.
 – Monikanavaisuus auttaa, jos viesti ei jotain kautta jostain syystä mene perille, Nuorteva sanoo.
 Kriisiviesti pomppaa näytölle ja ohittaa puhelimen äänettömyysasetukset. Puhelin parahtaa niin, ettei sitä voi olla huomaamatta.
 Petri Nuorteva pitää kriisiviestisovellusta hyvänä, mutta henkilökunnan täytyy harjoitella sen käyttöä. Miki Wallenius / Yle
 Sijaintitietojen käyttö on  epäilyttänyt opiskelijoita Jyväskylässä  (Helsingin Sanomat). Tavastian it-päällikkö Nuorteva suosittelee, että käyttäjä antaa sovellukselle oikeuden käyttää paikannustietoja rajattuna aikana, kuten arkipäivinä kello 8–16.
 Oppilaitosten lisäksi sovellusta käyttävät muun muassa sairaanhoitopiirit ja pelastuslaitokset.
 "Ollaan mahdollisimman hiljaa ja näkymättömiä"
 Pelkän puhelinsovelluksen varassa Tavastian turvallisuus ei ole. Turvallisuuspäällikkö Reijo Lehtosen mukaan oppilaitoksissa on lisätty turvakameroita vuosien varrella ja poistumisharjoituksia tehdään säännöllisesti.
 Sisätiloissa suojautumisesta on annettu luentoja. Nyt suojautumista aletaan myös harjoittelemaan.
 – Esimerkiksi jos alueella liikkuu uhkaava henkilö, tulee käsky suojautua sisälle. Silloin opettaja ottaa ryhmän johtoonsa ja ovet lukitaan. Avoimissa oppimistiloissa suljetaan verhot ja ikkunat, piiloudutaan ja ollaan mahdollisimman hiljaa ja näkymättömiä, Lehtonen kuvailee.
 Turvallisuuspäällikkö uskoo, että koulurakennuksissa päivystävä vahtimestari toisi turvaa opiskelijoille. Se ei kuitenkaan ole taloudellisesti mahdollista.
 Lehtonen pitää mahdollisena, että tulevaisuudessa metallinpaljastimetkin voivat olla Tavastian oppilaitoksissa todellisuutta.
 – Jos sen tyyppinen uhkakuva alkaa yleistyä, täytyy meidänkin reagoida. Toivottavasti yhteiskunta ei kuitenkaan mene siihen suuntaan.

Jo lukuisat oppilaitokset käyttävät kännykkäsovellusta uhkatilanteissa – Kuopion koulusurma lisännyt kiinnostusta


Summary: Kysymykset sellutehtaan hyödyistä ja haitoista ovat monimutkaisia, sanovat tutkijat.

Metsäyhtiö UPM:n sellutehdasinvestointi Uruguayssa ei kerää tutkijoilta pelkästään kiitosta. Jättihankkeen kaikkien vaikutusten pohdinta on hyvin monimutkaista.
 Nämä olivat pääviestit Helsingin yliopiston torstaina järjestämässä keskustelutilaisuudessa, jota veti maailmanpolitiikan professori  Teivo Teivainen . Läsnä olivat kaikki merkittävät tahot: UPM itse, suomalaisia tutkijoita ja uruguaylaisia keskustelijoita.
 Esiin nousi kolme keskeistä kysymystä: mitkä ovat uuden sellutehtaan ympäristövaikutukset Uruguayssa, paljonko hanke hyödyttää Uruguayta ja miten uusi sellutehdas sopii 2020-luvun muuttuvaan aikaan?
 UPM:n jätti-investointi UPM rakentaa Uruguayhin uuden sellutehtaan. Sen on määrä aloittaa tuotanto vuoden 2022 lopulla. Tehdas on maailman suurimpia sellutehtaita. Tuotantokapasiteetti on aluksi 2,1 miljoonaa tonnia vuodessa ja tehtaan kustannusarvio UPM:lle on noin 2,4 miljardia euroa. UPM:llä on jo Uruguayn Fray Bentosissa yksi sellutehdas.
 Ympäristövaikutukset
 Tehdas rakennetaan Uruguayn merkittävimmän joen Rio Negron varrelle maan keskiosiin.
 Paikallisten yksi suuri huoli on liittynyt Rio Negron kuormitukseen. Sellutehdas käyttää runsaasti vettä ja palauttaa prosessista jäljelle jääneen veden vesistöön.
 – Käytämme noin prosentin joen keskivirtaamasta, ja palautamme 80 prosenttia käyttämästämme vedestä ekosysteemiin täysin puhdistettuna. Vedelle ei aiheudu ongelmia, UPM:n sidosryhmäsuhdejohtajiin kuuluva  Saara Tahvanainen  sanoo.
 Vesihuolet liittyvät suoraan myös eukalyptusplantaaseihin. Plantaaseja on perustettu ja perustetaan Uruguayhin lisää, jotta tehtaalle saadaan sen päivästä toiseen tarvitsemat puut.
 Selluteollisuutta pitkään seurannut ja aiheesta kirjoja kirjoittanut tutkiva toimittaja  Victor Bacchetta  on kriittinen.
 – Uruguayn ekosysteemi on valtaosin ruohotasankoa, ja kun sille istutetaan isoja plantaaseja, veden määrä vähenee. Lisäksi plantaasit sitovat tutkimusten mukaan vähemmän hiiltä kuin luonnontilaiset ruohomaat, Bacchetta sanoo.
 Bacchetta pelkää, että jo valmiiksi saastunut Rio Negro kärsii tehtaasta.
 UPM:n mukaan uudet plantaasit perustetaan Uruguayn hallinnon osoittamille maille ja koostuvat lähinnä entisistä laidunmaista ja karjarancheista, eli eivät ole luonnontilaisia ruohotasankoja.
 Hyödyt Uruguaylle
 Uruguayn hallinto on tehnyt määrätietoisesti työtä saadakseen UPM:n investoinnin itselleen. Presidentti  Tabaré Vázquez  on tukenut hanketta voimakkaasti, ja halusi sen varmistuvan ennen tämän syksyn presidentinvaaleja.
 Tehtaan on arvioitu työllistävän rakentamisaikana enimmillään 5 000–6 000 henkeä, ja tuovan valmistuttuaan välillisesti työtä puunhankinta-, logistiikka- ja paikallistalousketjussa jopa 8 000–10 000:lle. Itse tehdas työllistää valmiina 500 henkeä.
 Investointi on Uruguayn historian suurin, ja valtio on antanut UPM:lle sen vastineeksi vapauden yhtiöverosta.
 – Puheet 10 000 työpaikasta ovat liioittelua, ja nyt vaalien alla hallinto on puhunut jo 15 000 työpaikasta. Uskon, että tehdas on Uruguaylle päin vastoin huonoa bisnestä, Bacchetta sanoo.
 UPM:n havainnekuva uudesta tehtaasta. UPM
 Hän pohjaa kritiikkinsä siihen, että suurin hyöty valuu UPM:lle. Hänen mukaansa viralliset luvut näyttävät, että Uruguay käyttää infrastruktuurin parantamiseen ja muihin toimiin lopulta runsaat neljä miljardia euroa ja UPM vajaat kolme miljardia euroa.
 UPM tyrmää kritiikin. Sen mukaan laskelmat 10 000 työpaikasta pohjautuvat ulkopuolisen konsultin laskelmiin, eivät yhtiön omiin arvioihin. Lisäksi tehtaan on laskettu tuovan Uruguayn bruttokansantuotteeseen kahden prosentin lisäyksen.
 – Niin Montevideon sataman muuttaminen syväsatamaksi kuin uusi raideyhteys Montevideosta tehtaalle hyödyttävät koko Uruguayn teollisuutta, ei vain UPM:ää, Tahvanainen sanoo.
 Osa kritiikistä on kohdistunut siihen, että plantaasit tarjoavat hyvin vähän työpaikkoja verrattuna perinteiseen maatalouteen. Toisaalta Uruguay on pitkälle kaupungistunut valtio, jossa 95 prosenttia kansasta asuu kaupungeissa ja työpaikkoja kaupunkien ulkopuolella on ylipäätään vähän.
 Tilaisuudessa kysyttiin myös, miksi UPM haluaa rakentaa tehtaan Uruguayhin eikä Suomeen. UPM vältteli tilaisuudessa sanomasta suoraan sitä, että hankkeen arvioidaan olevan sille hyvin kannattava erityisesti halvan raaka-aineen vuoksi.
 Itse tehtaan hinta olisi UPM:n mukaan maasta riippumatta melko sama. Myöskään työvoimakustannukset eivät eroa toisistaan merkittävästi, vahvistaa myös Suomen ammattiliittojen solidaarisuuskeskuksen toiminnanjohtaja  Janne Ronkainen .
 – Työvoimakulut ovat meidän arviomme mukaan kahdeksan prosenttia riippumatta siitä, toimiiko Uruguayssa vai Suomessa. Uruguayssa pitää sijoittaa palkkojen lisäksi muun muassa koulutukseen, joka Suomessa hoituu verorahoilla. Kannattavuus tulee muusta kuin työvoimasta, Ronkainen sanoo.
 Isoin kysymys: miten hanke sopii 2020-luvulle?
 Ehkä isoimmaksi kysymykseksi nousee, miten metsänkäyttöön ja kulutuksen kasvuun nojaavan teollisuudenalan laajennus solahtaa 2020-luvulle, keskelle ilmastonmuutoksen torjuntaa ja talouden rakennemuutosta.
 – Tilanne on muuttunut. Nyt pitää pohtia miten ja millaisiin tarkoituksiin maata käytetään. Ajatellaan, että plantaasipuut ovat hiilinieluja, mutta itse asiassa tutkimukset osoittavat että luonnontilainen maaperä sitoo paljon hiiltä ja plantaasitalous lisää hiilipäästöjä, sanoo kehitysmaatutkimuksen apulaisprofessori  Markus Kröger  Helsingin yliopistosta.
 Krögerin mukaan maata pitäisi käyttää pikemmin ruoantuotantoon kuin aasialaista pikakulutusta tukevien tuotteiden valmistukseen.
 Koko elämäntyyli on ratkaisevin kysymys, sanovat myös Hanken-kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija  Maria Ehrström-Fuentes  ja Helsingin yliopiston alue- ja kulttuurintutkimuksen professori  Jussi Pakkasvirta .
 – Meidän täytyy alkaa ymmärtää paikkamme tässä maailmassa eri tavalla, Ehrström-Fuentes sanoo.
 Uruguayssa on kuulunut myös tehdasta vastustavia ääniä. Kuva on Montevideon keskustasta viime vuodelta. Erkka Mikkonen / Yle
 UPM katsoo asiaa talouden näkökulmasta ja tilastopohjaisesti. Sellunkulutus kasvaa, koska erityisesti Aasia kuluttaa enemmän pehmopapereja ja pakkausmateriaalia. Jos investointi olisi kannattamaton, UPM ei olisi tehnyt sitä.
 – Ennusteiden mukaan keskiluokkaan on nousemassa kaksi miljardia ihmistä lisää. Ehkä meidän pitää ensin luovuttaa hiukan omasta elintasostamme ennen kuin voimme sanoa nousijoille, ettei teidän elintasonne saa nousta, UPM:n Tahvanainen sanoo.
 Tehdas alkaa pian nousta
 Uuden tehtaan pohjatyöt ovat Uruguayssa täydessä vauhdissa.
 Maapohjaa muokataan rakentamiselle sopivaksi, rakennuspaikalle rakennetaan tietä isoille koneille ja tuhansille työntekijöille, ja lisäksi rakentajien parakkikylän rakentaminen on aloitettu.
 Varsinaiset rakennustyöt alkavat ensi vuonna, ja niiden on määrä kestää runsaat kaksi vuotta. Huippuvaiheessa rakentaminen työllistää lähes 6 000 ihmistä, kertoo UPM:n selluliiketoiminnan sidosryhmäsuhdejohtaja  Sari Hörkkö .
 Uruguayn hallinnon mukaan  noin kolme neljäsosaa työntekijöistä on uruguaylaisia, ja loput tulevat ulkomailta. Rakentamisvaiheessa on mukana muutamia kymmeniä suomalaisia asiantuntijoita.
 Hankkeen julkinen vastustus on ollut toistaiseksi melko vähäistä. Syyskuun alussa pääkaupunki Montevideossa järjestettyyn mielenosoitukseen osallistui paikallisten  medialähteiden mukaan  muutamia kymmeniä ihmisiä.

UPM:n jättimäinen uusi sellutehdas alkaa pian nousta Uruguayhin – mutta on vaikea kysymys, miten se loksahtaa 2020-luvun maailmaan


Summary: Bändin kitaristi muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa myös hämmentävää ensikohtaamistaan solisti Jussi Rainion kanssa.

Mannapuuroa ja mansikkaa, juuri oikeenlaista kemiaa , lauloivat Neon 2 -yhtyeen  Jussi Rainio  ja  Rami Alanko  ensimmäisen kerran vuonna 1992 ja siitä lähin vielä aika monta kymmentä jollei sataa kertaa. Kertosäkeestä on jäänyt monelle aivan ihana tai kamala korvamato ja toisaalta hämmennys, miksi mannapuuro ja mansikat yhdistetään synonyymiksi sille, kun kaikki loksahtaa kohdilleen.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vierailleet Rainio ja Alanko avasivat sanoituksen syntyä:
 – Kun Rami teki tämän yltiöpositiivisen tekstin  Kemiaa -biisiin, hän kysyi minulta, että mikä on jotain oikein tosi hyvää? Vastasin siihen, että mannapuuro ja mansikkahillo, Jussi Rainio avaa.
 Alanko kuittaa tarinan todeksi.
 Rainio taustoittaa mieltymystään mannapuuroon lapsuudestaan. Kodissa oli silloin rahasta hyvin tiukkaa.
 – Silloin kun olin hyvin pieni, herkut olivat todella kortilla. Mannapuuro oli yksi suurimmista herkuista, eikä sitä todellakaan saanut usein. Siihen kun sai vielä mansikkahilloa päälle, niin kyllä meni suu messingille.
 "15 sekuntia ja tiesin, että se on siinä"
 Miehet kertovat, että molemmat kertosäkeen lauseet ovat myös alkaneet elää vuosien saatossa ihan omaa elämää.
 – On nähty Aku Ankassa, puhdistusaineen kyljessä, kaupungin sloganissa ja vaikka missä, bändin miehet muistelevat.
 Miehet kertasivat Puoli seitsemän -ohjelmassa myös ensikohtaamistaan Uudessakaupungissa vuonna 1986. Alanko oli etsinyt jo jonkin aikaa laulajaa itse säveltämilleen biiseilleen. Alangolle oli vinkattu yhdestä hyvästä tyypistä.
 – Odottelin minttusuklaapullo kädessä treenikämpällä, kun tämä (Rainio) ajaa siihen oranssilla Taunuksella verkkarit jalassa. Ajattelin, että ei saamari. Mutta kun alettiin kokeilemaan, niin ei mennyt kuin viisitoista sekuntia ja tiesin, että se on siinä, hän kehuu bändikaveriaan.
 Koko haastattelu katsottavissa Yle Areenassa:

Neon 2 -yhtyeen hitin kertosäe on alkanut elää uutta elämää yllättävissä paikoissa – nyt selvisi tarina mannapuuron ja mansikoiden takaa


Summary: Uusin tutkimus kertoo lisää luolasta, jossa 90 000 vuotta sitten asuneella Denny-tytöllä oli ainutlaatuinen perhetausta.

Etelä-Siperiassa Altaivuorilla sijaitsevasta Denisovanluolasta tehty löytö osoittautui vuosikymmen sitten todelliseksi jymyuutiseksi: meillä nykyihmisillä oli muitakin kanssamme samaan aikaan eläneitä serkkuja kuin neandertalinihmiset.
 Luolanpohjan ikiroudasta kaivettu sormiluu oli kuulunut nuorelle tytölle, jonka tutkijat totesivat olleen aiemmin tuntematonta ihmislajia. Sen nimeksi annettiin löytöpaikan mukaan denisovanihminen.
 Sormiluun DNA pystyi jopa kertomaan, miltä luolassa 70 000–80 000 vuotta sitten elänyt tyttö oli näyttänyt. Hänen kuvansa julkaistiin viime kuussa  israelilaisessa tutkimuksessa .
 Australialais-venäläisen tutkijaryhmän tuore tutkimus piirtää luolan – tai oikeastaan kahden rinnakkaisen luolakammion – jätöksistä yli 300 000 vuoden mittaista aikajanaa siitä, miten kolmen ihmislajin jäsenet ja villieläimet ovat etsineet suojaa tuulilta ja tuiskuilta.
 Hyeenat olivat vakioasukkaita
 Denisovanluola oli käytössä ainakin kolme jääkausien välistä aikaa, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, geoarkeologi  Mike Morley   Flindersin yliopistosta .
 Luolaan kertyneiden sedimenttien mikroskooppitutkimus osoitti, että siellä on neandertalilaisten, denisovalaisten ja todennäköisesti varhaisten nykyihmisten lisäksi majaillut ennen muuta paljon hyeenoita.
 Kerrokset ovat syvimmillään nelimetrisiä. Hyeenojen lisäksi niihin jättivät ulostettaan muun muassa sudet. Ilmeisesti luolassa kävi lepäilemässä myös karhuja, jollaisia nykyisin tunnetaan vain kivikauden luolamaalauksista.
 Täällä Altain maisemissa liikkui niin denisovan- ja neandertalinihmisiä kuin varhaisia nykyihmisiä.  Mike Morley / Flindersin yliopisto
 Scientific Reports  -lehdessä julkaistussa mikromorfologisessa tutkimuksessa löytyi silmille näkymättömiä jälkiä nuotioista, joita ihmiset olivat luolassa polttaneet. Kovin yleistä se ei kuitenkaan vaikuta olleen.
 Ihmisistä kertomaan sedimenttiin jäi myös työkalujen valmistamisessa syntyneitä kivensiruja ja eläimistä ulosteiden lisäksi luunsirpaleita.
 Ihmisasukkaita siis oli, mutta enimmäkseen luolassa näyttävät oleskelleen eläimet. Ihmisiä siellä oli vain ajoittain ja tuskinpa samaan aikaan kuin isoja petoeläimiä, tuumii arkeologian professori  Richard Roberts  Wollongongin yliopistosta.
 Luolasta kaikkiaan löytyneiden ihmisjäänteiden vähäisyys saa tutkimuksen tekijät jopa puntaroimaan, ovatko ne sittenkin päätyneet sinne eläinten kuljettelemina, eivät merkkinä luolassa asuneista ja kuolleista ihmisistä.
 Ensimmäiset arkeologiset kaivaukset Denisovan luolassa tehtiin 1970-luvulla. Neuvostoarkeologit löysivät kymmeniä tuhansia kivityökaluja ja eläinten luita, joista monet olivat muiden eläinten kaluamia.
 Alkuvuonna Nature-lehdessä ihmestyivät laaja kansainvälinen  tutkimus  ja sen  rinnakkaistutkimus , joissa ajoitettiin ihmisten saapumista Denisovan alueelle.
 Tutkimusten perusteella denisovalaiset löysivät luolan 287 000 vuotta sitten. Neandertalilaiset puolestaan tulivat sinne noin 140 000 vuotta sitten.
 43 000–49 000 vuoden takaiset luutyökalut ja -korut muistuttavat Euroopasta löydettyjä varhaisimpien nykyihmisten tekemiä esineitä, mikä viittaa Homo sapiensin ilmestymiseen kuvioihin. DNA-näyttöä esineiden tekijöistä ei kuitenkaan ole.
 Parin sentin luunpala on ainutlaatuinen todiste
 Ihmislajien yhteiselo näyttää sujuneen mainiosti. Viime vuonna  Nature-lehdessä  ilmestynyt genetiikkatutkimus vahvisti ensi kertaa kiistatta, että luolassa tai sen liepeillä saatiin yhteisiä jälkeläisiä.
 Näyttö perustuu yhteen ainoaan luunpalaseen 90 000 vuoden takaa. Dennyksi nimetyn tytön tai nuoren naisen arvioidaan eläneen ainakin 13-vuotiaaksi.
 Tämän verran, eri puolilta kuvattuna, Dennystä on löytynyt.  T. Higham / Oxfordin yliopisto
 Niin harvinainen löytö kuin Denny ylipäätään on, niin aivan ainutlaatuiseksi hänet tekee se, että hänen äitinsä oli neandertalilainen ja isänsä denisovalainen.
 Serkkulajien intiimeistä kohtaamisista tiedetään kyllä laskennallisesti, mutta ensimmäisen sukupolven näyttöä ei aiemmin ollut, eikä sitä ole myöskään nykyihmisten suhteista serkkulajeihimme.
 Homo sapiensin ja neandertalilaisen jälkeläisistä lähin suora todiste on toistaiseksi yksilöstä, joka oli jo vähintään neljättä jälkeläispolvea.
 Vaikka neandertalilaisia ja denisovalaisia eli samoilla seuduilla pitkään, ja yhteisiä lapsia syntyi varmasti paljonkin, Denny saattaa jäädä heistä ainoaksi löydöksi, arveli hänen tutkimiseensa osallistunut saksalaisen  Max Planck -instituutin  paleogeneetikko  Svante Pääbo.
 Yhteinen aika oli pitkä, ja ihmisiä liikkui lännestä itään ja päinvastoin, mutta heitä oli kaikkiaan vähän ja kohtaamisten mahdollisuudet siksi harvassa, hän perusteli.
 Tiibetin vanhin tunnettu asukas oli denisovalainen
 Kohtaamisia oli joka tapauksessa kylliksi, jotta meissä tämän päivän nykyihmisissä on serkkulajeistamme geneettisiä muistoja.
 Tiibetiläisillä on erityisen hyvä syy muistaa denisovalaisia lämmöllä: juuri heiltä on geeni, jonka ansiosta tämänkin päivän tiibetiläiset kykenevät elämään korkealla vähähappisessa ilmanalassa, tutkijat uskovat.
 Toukokuussa ilmestyi  Nature-lehdessä  kiinalais-saksalainen tutkimus, jossa esiteltiin Tiibetistä löytynyt denisovalainen 160 000 vuoden takaa. Kaikki aiemmat denisovalaisten jäänteet oli löydetty Denisovanluolasta.
 Lekaluu löytyi muinaisten luiden suuresta määrästä tunnetusta Baishiyan luolasta jo 1980-luvulla, mutta vasta nyt selvisi, millaisesta harvinaisuudesta on kyse. DNA:ta luusta ei tosin saatu, vaan päätelmät perustuvat proteiineihin.

Muinaista hyeenankakkaa ja nuotioiden tuhkaa – ihmiset ja eläimet pitivät majaa Denisovanluolassa yli 300 000 vuotta


Summary: Aiempi vastaava ehdotus Ukrainalle saattaa johtaa virkasyytteeseen Trumpia vastaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  toivoo Kiinan ryhtyvän tutkimaan entisen varapresidentin  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunter Bidenin  liiketoimia mahdollisten rikosten vuoksi. Biden on näillä näkymin demokraattipuolueen todennäköisin ehdokas seuraavissa presidentinvaaleissa.
 Trump sanoi, ettei ole esittänyt asiasta suoraa pyyntöä Kiinan presidentille  Xi Jinpingille .
 – Se on kuitenkin ehdottomasti asia, jota voisimme alkaa harkita, Trump sanoi torstaina kameroiden edessä Valkoisen talon pihalla.
 Yhdysvaltain edustajainhuone tutkii parhaillaan, tulisiko Trump asettaa virkasyytteeseen vastaavasta toiveesta puhelussa Ukrainan presidentille  Volodymyr Zelenskyille.
 Trump väläytti Kiina-korttia samaan aikaan, kun hänen entinen Ukrainan-erikoisavustajansa  Kurt   Volker  oli edustajainhuoneen erityiskomissioiden kuultavana siitä, mitä hän tietää Trumpin yrityksistä kaivaa jotakin raskauttavaa Bidenien toimista ukrainalaisessa energiayhtiössä.
 "Pyyntö rikkoo presidentin virkavalaa"
 Kiinassa tapahtui aivan yhtä pahoja asioita kuin Ukrainassa, Trump sanoi ja patisti molempia maita tutkimaan Bideneita.
 Hän muistutti, että Yhdysvaltain ja Kiinan korkean tason kauppaneuvottelut jatkuvat ensi viikolla. Ellei Kiina tee, kuten Yhdysvallat haluaa, Yhdysvalloilla on valtavasti voimaa, Turmp vihjaisi.
 Yhdysvaltain tiedustelukomitean puheenjohtaja  Adam Schiff  kommentoi Trumpin puheita välittömästi sanomalla, että Kiinalle esitetty pyyntö rikkoo perustavanlaatuisesti hänen virkavalaansa.
 Bidenien liiketoimien laittomuuksista ei ole esitetty mitään näyttöä.

Donald Trump haluaa demokraattihaastajastaan Joe Bidenista tutkintaa myös Kiinassa


Summary: EU-parlamentti torjuu Britannian tuoreen brexit-ehdotuksen.

EU:n parlamentti tyrmäsi kannanotossaan Britannian hallituksen tuoreen brexit-ehdotuksen. Parlamentin brexit-ohjausryhmän mukaan ehdotus ei täytä edes etäisesti niitä vaatimuksia, joista aiemmissa neuvotteluissa on sovittu.
 Eilen esitelty ehdotus ei ohjausryhmän mukaan nykymuodossaan tarjoa perustaa sovulle, jonka EU-parlamentti voisi hyväksyä. Mahdollinen uusi erosopimus tarvitsisi parlamentin hyväksynnän.
 Parlamentaarikkojen mukaan Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  viimeinen ehdotus ei vastaan ongelmiin Pohjois-Irlannin rauhansopimuksen kunnioittamisesta sekä EU:n sisämarkkinoiden yhtenäisyydestä.
 Johnson ehdotti uudenlaista järjestelyä Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalle. Pääministeri toisti parlamentissa brittien lähtevän ilman sopimusta, jos EU ei tule vastaan.
 "Emme ole vieläkään vakuuttuneita"
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  twiittasi keskustelleensa torstaina puhelimitse Irlannin pääministeri  Leo Varadkarin  ja Boris Johnsonin kanssa.
 – Viestini pääministeri Leo Varadkarille: tuemme täysin Irlantia. Viestini pääministeri Boris Johnsonille: suhtaudumme asiaan avoimesti, mutta emme ole vieläkään vakuuttuneita, Tusk totesi.
 EU-komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  totesi, ettei ehdotus täytä EU:n vaatimuksia.
 Johnsonin pitäisi saada sopimus läpi parlamentissa 19. lokakuuta mennessä tai laki velvoittaa hänet hakemaan neuvotteluille jatkoaikaa tammikuun loppuun.
 Lue lisää:
 Analyysi: Brexit-neuvotteluissa edistystä, mutta ei maalia
 Britannia luovutti uuden brexit-ehdotuksensa EU:lle – yksityiskohtia tulee julki vähitellen

Brexit-ehdotus ei vakuuttanut EU-puheenjohtajia – Juncker: "Ei täytä EU:n vaatimuksia"


Summary: Saksalaisen uusnatseja edustavan poliitikon puhe osoitti Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan holokaustin uhrien halveksuntaa.

Holokaustin kieltäminen ei ole ihmisoikeus, toteaa päätöksessään Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT). Näin se hylkäsi saksalaisen uusnatseja edustavan poliitikon valituksen.
 Mecklenburg-Etu-Pommerin liittoparlamentissa ollut  Udo Pastörs  tuomittiin Saksassa vuonna 2012 hänen pari vuotta aiemmin pitämästään puheesta. Siinä hän tuntui epäilevän, onko holokausti todella tapahtunut.
 Pastörs on äärioikeistolaisen Saksan kansallisdemokraattisen puolueen (NPD) jäsen. Hän valitti tuomiostaan EIT:hen vuonna 2014. Pastörs väitti, että hänen ilmaisunvapauttaan oli loukattu.
 EIT:n tuomarit olivat yksimielisiä siitä, että Pastörsin valitus ilmaisunvapauden loukkauksesta oli selvästi aiheeton ja täytyi siksi hylätä.
 EIT:n mukaan Pastörs oli vuoden 2010 puheessaan sanonut, että "niin kutsuttua holokaustia käytetään poliittisiin ja kaupallisiin tarkoituksiin". Puhe osoitti EIT:n mukaan holokaustin uhrien halveksuntaa ja on vakiintuneiden historiallisten tosiasioiden vastainen.

EIT: Holokaustin kieltäminen ei ole ihmisoikeus


Summary: Boris Johnsonin kanssa lauantaina puhelimessa puhuneen Rinteen mukaan enää on viikko aikaa löytää ratkaisu kiistassa.

Pääministeri  Antti Rinteen  mielestä on "äärimmäisen vakava tilanne", että brexit-umpikujasta pääsemiseen ei vieläkään ole kunnollista esitystä Britannialta.
 Esityksellä on kiire, koska Britannian on tarkoitus erota EU:sta tämän kuun lopussa.
 Rinne keskusteli brexitistä ja muista ajankohtaisista EU-asioista Ruotsin pääministerin  Stefan Löfvenin  kanssa lauantaina Helsingissä.
 Johnson soitti Rinteelle
 Sekä Löfvenin että Rinteen piti keskustella Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kanssa keinoista avata brexit-lukko perjantain kuluessa, mutta "se ei ollut mahdollista".
 Keskusteluyhteys aukesi vasta lauantaina, kun Johnson soitti Rinteelle.
 Lisää aiheesta:   Brexit-neuvotteluissa on edistystä, mutta ratkaisu ei ole näköpiirissä.
 Jo ennen puhelua Rinne kertoi, ettei Britannian viime viikolla tekemä  esitys  ole hänen mielestään tyydyttävä.
 Rinne kertoi puhelimessa Johnsonille Suomen kantana, että "on tärkeää, että Iso-Britannia on nyt esittänyt kirjallisia ehdotuksia vaihtoehtoisiksi ratkaisuiksi aiemmin neuvotellun erosopimuksen tilalle."
 – Totesin, että ehdotetut ratkaisut eivät varmista Pitkänperjantain sopimuksen kunnioittamista, EU:n yhtenäisyyttä ja sisämarkkinoiden toimintaa. Ehdotukset arvioidaan EU:n brexit-neuvottelija  Michel Barnierin  ja hänen tiiminsä toimesta myös oikeudellisesta näkökulmasta. Barnierilla on EU27:n täysi tuki työssään, Rinne kertoo tiedotteessaan.
 Rinne kertoo todenneensa Johnsonille, että ratkaisu asiassa pitää löytää viikon kuluessa, jotta se voidaan käsitellä vielä lokakuun aikana pidettävässä Eurooppa-neuvoston kokouksessa. Johnson totesi Rinteelle olevansa samaa mieltä aikataulusta.
 Rinne muistutti aiemmin myös, että hänen mielestään "kaksi rajaa" -tyyppinen esitys ei ole hyvä Irlannille.
 – Olemme erittäin solidaarisia suhteessa Irlannin tilanteeseen ja haluamme huolehtia, että Irlannin rauha tulee ylläpidetyksi ja että Irlannin talous voi kehittyä, Rinne sanoi.
 Brexitin lykkäämiseen pitää olla syy
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven korosti pääministerien tapaamisessa, että jos Britannia pyytää lykkäystä brexit-päivämäärälle, sille pitää olla selvä peruste.
 – On selvää, että me olemme valmiita keskustelemaan brexitin lykkäämisestä, koska haluamme välttää kovan brexitin. Mutta haluamme myös, että lykkäykselle on peruste. Epävarmuus ei voi jatkua, vaan pitää saada jonkinlainen rakenne, prosessi, jolla asia etenee, Löfven sanoi.
 Pääministerit keskustelivat myös EU:n seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä vuosille 2021–2027.
 Löfven kertoi Ruotsin tukevan EU-puheenjohtajamaa Suomen pyrkimyksiä linkittää oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja EU-budjetti yhteen.
 Lisää aiheesta:   EU-maiden johtajien neuvottelussa selviää pian, kytketäänkö EU-rahojen jakaminen jäsenmaille oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.

Suomen ja Ruotsin pääministerit: Boris Johnsonin esitys Irlannin rajakysymyksen ratkaisemisesta ei ole riittävä


Summary: Kyseessä on maiden toinen kohtaaminen Ruotsissa tänä vuonna.

Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean edustajat ovat saapuneet Ruotsin Lidingöhön, missä heidän on määrä aloittaa uudelleen neuvottelut Pohjois-Korean ydinaseiden rajoittamisesta. Neuvottelutapaamisen on vahvistanut Ruotsin ulkoministeri Ann Linde, kertoo  Ruotsin televisio SVT .
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  tapasivat kesäkuussa ja sopivat, että neuvottelut käynnistetään uudelleen. Neuvottelut ovat olleet keskeytyksissä sen jälkeen, kun miesten neuvottelut epäonnistuivat helmikuussa Vietnamissa.
 Kokouspaikka on Tukholman lähellä sijaitseva konferenssikeskus Villa Elfvik Strand Lidingössä. Kokouskeskus on eristetty vahvoin poliisivoimin.
 Neuvottelut käydään virkamiestasolla. Yhdysvaltoja edustaa Pohjois-Korean erityisedustaja  Stephen Biegun  ja Pohjois-Koreaa pääneuvottelija  Kim Myeong-gil .
 – Olen toiveikas, että pääsemme [eteenpäin neuvotteluissa]. Meillä on nippu ideoita. Toivomme, että pohjoiskorealaiset tulevat hyvällä mielellä ja haluavat päästä ettenpäin ja toteuttaa sen, minkä presidentti Trump ja puhemies Kim sopivat Singaporessa, kommentoi neuvotteluja Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo .
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean edustajat tapasivat myös tämän vuoden tammikuussa Tukholman alueella. Tuolloin tarkoituksena oli valmistella Vietnamin huippukokousta.

USA ja Pohjois-Korea neuvottelevat Ruotsissa


Summary: Helsinkiläisen Rosan tarinalla on onnellinen loppu. Poliisi pyysi Aseman Lapset -yhdistyksen apuun.

Rosan  painajainen alkoi eräänä maanantaina.
 – Menin kouluun ja moikkasin kavereita, mutta kukaan ei moikannut minua. Yritin jutella kavereille, mutta kukaan ei vastannut.
 Rosa ei ymmärtänyt, mitä oli tapahtunut.
 – Ennen viikonloppua olin ollut ihan normaalisti kavereiden kanssa koulussa.
 Helsinkiläiskoulusta tuli Rosalle hyvin ahdistava paikka.
 – Jos olin pihalla tai käytävällä lähellä kavereita, kuulin heidän sanovan minun nimen. Ja sen jälkeen kaikki nauroivat.
 Rosa kertoo, että hän oli lähes aina koulussa yksin.
 – Pahinta oli, että entiset kaverit olivat minun luokalla. Ja heistä oli tullut kiusaajia. Pian koko luokka kääntyi minua vastaan. Kukaan ei pitänyt minuun mitään yhteyttä. Ne ikään kuin unohti, että olin siellä.
 Hyvin pian kiusaaminen siirtyi someen.
 – Minun Instagram-tilille laitettiin pilakuvia minusta. Lisäksi minun naama liitettiin johonkin pornofilmiin. Ja näitä sitten jaettiin muille.
 Koulussa yritettiin puuttua kiusaamiseen. Rosa koki, ettei häntä ymmärretty.
 – Koulussa järjestettiin keskustelu, jossa oli 4 kiusaajaa vastaan minä.
 Poliisille lähti kaksi rikosilmoitusta
 Tilanne paheni koulussa, kun Rosa kertoi kiusaamisesta koulun ulkopuolisille kavereilleen.
 – Eräänä päivänä he tulivat koululle, ja siitä sitten seurasi pahoinpitely kiusaajia kohtaan.
 Rosa sanoo, että sen jälkeen häntä alettiin syyttää tapahtuneesta.
 – Kaikki alkoivat syyllistää minua, mutta minä en ollut pyytänyt kavereita kostamaan.
 Koulusta lähti poliisille rikosilmoitus pahoinpitelystä.
 Heti perään lähti toinenkin rikosilmoitus.
 – Myös minä tein rikosilmoituksen somekuvista, Rosa sanoo.
 Rosan kiusaajat jakoivat hänestä pilakuvia somessa. Toni Määttä / Yle
 Rosa ei mennyt enää kouluun
 Samoihin aikoihin Rosalle alkoi kertyä runsaasti poissaoloja koulusta.
 – Ei ollut mitään syytä, miksi menisin sinne, kun ei ollut yhtään kaveria. Ei ollut enää sellainen kiva tunnelma.
 Rosan äiti yritti saada Rosaa kouluun, mutta turhaan.
 – Oikeastaan minä lopetin siinä vaiheessa koulunkäynnin kokonaan.
 Aseman Lapset -yhdistys tuli apuun
 Aseman Lapset -yhdistys käynnisti vuoden 2017 alussa toimintamallin, jolla puututaan vaikeisiin ja pitkittyneisiin koulukiusaamistapauksiin.
 Rikosilmoitusten jälkeen poliisi pyysi Rosan koululle Aseman Lapset -yhdistyksen.
 – Me lähdimme selvittelemään kokonaisuutta ja etsimään juurisyitä. Eli sitä, mistä kaikki on saanut alkunsa, kertoo hankepäällikkö  Heikki Turkka .
 Aseman lapset keräsi yhteen Rosan, luokkakaverit, vanhemmat ja opettajat.
 Mukaan tuli myös rikosoikeudellinen sovittelu.
 – Sovittelussa käsiteltiin kuvia, joita someen oli laitettu. Se oli tärkeä tapaaminen kaikille osapuolille.
 Sovittelussa osapuolet istuivat pöydän ääreen ja puivat tapausta perin pohjin. Lähes kaikki kiusaajat pyysivät Rosalta anteeksi.
 Syy kiusaamiseen selvisi sovittelussa
 Rosa kertoo, että sovittelussa selvisi myös syy kiusaamiseen.
 – Tämä kaikki oli lähtenyt väärinkäsityksestä. Minun oli luultu sanoneen tosi rumasti eräästä tytöstä.
 Kiusaajiin kohdistunut pahoinpitelytapaus ei päätynyt sovitteluun. Se hoidettiin perinteisessä rikosprosessissa.
 Rosan koulukiusaaminen oli alkanut yläkoulussa seitsemännen luokan syksyllä. Seuraavana keväänä Aseman Lapset tuli mukaan tilanteeseen.
 Se oli pelastus Rosalle. Tilanne saatii paranemaan.
 – He osasivat auttaa paremmin kuin opettajat, Rosa sanoo.
 – Me pääsimme kiinni siihen kokonaistilanteeseen. Tilanne rauhoittui koulussa ja luokan toiminta muuttui. Opettajat tulivat hyvin tietoiseksi siitä kaikesta, mitä siellä oli tapahtunut, hankepäällikkö Turkka kertoo.
 Hankepäällikkö Heikki Turkka oli auttamassa Rosan koulukiusaamistapauksessa. Toni Määttä / Yle
 Apu tulee nopeasti koululle
 Kun Aseman Lapset -yhdistys saa soiton poliisilta tai koululta, liikkeelle lähdetään hyvin nopeasti.
 – Pyrimme olemaan koululla samana päivänä tai viimeistään seuraavana päivänä. Joskus soitamme heti illalla perheeseen, jos nuorella tai perheellä on hätä.
 – Aina aluksi me huolehdimme kriisityöstä, jos lapset tai nuoret ovat jääneet pois koulusta tai jos on psykososiaalisen avun tarvetta, hankepäällikkö Heikki Turkka kertoo.
 Turkan mukaan heille päätyvät tapaukset ovat monimutkaisia ja hankalia.
 – Järjestämme vanhempainiltoja, joihin otamme nuoret mukaan. Joskus hommaamme luokkaan toisen opettajan joksikin aikaa. Koska näissä tilanteissa on usein rikosepäily mukana, rikosoikeudellinen sovittelu on lähes kaikissa tapauksissa mukana.
 Turkan mukaan rikosoikeudellisen sovittelun ohessa myös muunlainen sovittelu on tärkeää.
 – Sovittelemme paljon myös koulun ja huoltajien välisiä loukkaantumisia. Jos koulu ei ole pystynyt jostain syystä selvittämään tilanteita, huoltajista saattaa tuntua, että koulu ei tekisi mitään.
 "Ei ole yhtään tapausta, joka olisi mennyt pahempaan suuntaan"
 Aseman Lapset -yhdistys on hoitanut yli sata pitkittynyttä koulukiusaamistapausta Helsingissä, Lohjalla ja Järvenpäässä.
 Tavoite on saada toimintamalli leviämään ympäri Suomea.
 – Ei taida olla yhtään tapausta, missä tilanne olisi mennyt pahempaan suuntaan. Olemme saaneet muutoksia yleiseen turvallisuuteen koulussa ja vapaa-ajalla. Koulun keskeyttäneitä nuoria on saatu takaisin kouluun. Ja koulujen ja kotien välejä paremmaksi, Turkka sanoo.
 Tulokset ovat olleet niin hyviä, että esimerkiksi Helsingin kaupunki on palkannut kaksi henkilöä Aseman Lapset -yhdistyksen toimintaan mukaan.
 Yhdistys myös kouluttaa rehtoreita ja opettajia siihen, miten kiusaamistapaukset havaitaan ja miten niitä hoidetaan.
 Turkka on nähnyt hyvin monimutkaisia ja vaikeita tilanteita. Yhteenkään ei ole ollut helppoa ratkaisua.
 Silti konfliktit ovat myös tärkeitä, Turkka sanoo.
 – Mielestäni konfliktit ovat paras paikka oppia asioita. Nuoret oppivat hyvän kofliktin selvittämisestä enemmän kuin yhdestäkään oppiaineesta. Konfliktit ovat yleisiä nuorten kanssa, ja meidän aikuisten pitää pystyä ne selvittämään.
 Heikki Turkka tekee yhteistyötä kiusattujen, kiusaajien, opettajien, vanhempien ja muiden viranomaisten kanssa. Toni Määttä / Yle
 Auttajien kanssa lounaalle
 Yle tapasi Rosan perjantaina helsinkiläisessä koulussa, johon Rosa oli tullut Aseman Lapset -yhdistyksen Heikki Turkan ja toisen yhdistyksen työntekijän kanssa.
 Kaikesta näkee, että Rosalla on hänen auttajillaan on lämpimät ja hyvät suhteet.
 Haastattelun jälkeen he ovat menossa yhdessä lounaalle.
 – Me pidämme edelleen silloin tällöin yhteyttä, Turkka sanoo.
 Rosa opiskelee pääkaupunkiseudulla merkonomiksi.
 Hänellä on kavereita ja asiat elämässä ovat hyvin.
 Rosa ei halua esiintyä tässä jutussa omalla nimellään, koska hän haluaa itse päättää, kenelle hän kertoo ikävistä kokemuksistaan.
 – Minä en oikeastaan enää ajattele yläkouluaikaa. Olen yrittänyt sen unohtaa, ja keskityn nyt nykyhetkeen, Rosa sanoo.

Rosa jäi pois koulusta, kun ei kestänyt enää kiusaamista "Ei ollut mitään syytä, miksi menisin sinne" – 2 rikosilmoituksen jälkeen löytyi apu


Summary: Areenassa lähetetään myös Jörn Donnerin esiintyminen. Donner kertoo keväällä ilmestyneestä teoksestaan Viimeinen taisto.

Turun kirjamessujen lauantain tähtiesiintyjä on taiteilija  Vesa-Matti Loiri . Loiri esiintyy elämäkerturinsa  Jari Tervon  kanssa Turun messukeskuksen auditoriossa lauantaina kello 13.20.
 Yle lähettää keskustelun  suorana Areenassa . Ohjelman voi katsoa myös jälkikäteen.
 Turun kolmepäiväisten kirjamessujen teemoja ovat teatteri, ilmastonmuutoksen kulttuurivaikutukset ja lukutaito. Esiintyjiä on kaikkiaan yli 900.
 Yle on lauantaina mukana omalla osastollaan messukeskuksen sisääntuloaulassa.
 Tommi Läntinen kertoo elämästään
 Suorat Areena-lähetykset jatkuvat Turusta kello 15.45. Silloin lavalle nousee muusikko  Tommi Läntinen .
 Vastikään 60 vuotta täyttänyt Läntinen on julkaissut kirjan rock and roll -vuosistaan.

 Donner saa viimeisen sanan
 Areena-taltioinnit päättää kulttuurivaikuttaja  Jörn Donnerin  haastattelu, joka alkaa noin kello 16.10. Hän puhuu keväällä ilmestyneen Viimeinen taisto -kirjansa teemoista kuten vanhenemisen vaivoista.
 Donner aikoo tämän jälkeen lopettaa kaiken tekemisen, ja edessä on vain hiljaisuus. Haastattelijana on Ylen  Antti Korhonen .

 Lue lisää:
 Kirjailijoiden mielestä ilmastonmuutos on hankala aihe taiteessa – katso Ylen lähetykset Turun kirjamessuilta Areenassa
 Reijo Mäki porskuttaa Vares-kirjoillaan suosion harjalla – uusin dekkari Turun murteella

Jari Tervo haastatteli Loiria 100 tuntia elämäkertaa varten – sikarinsavussa riideltiin, mutta tunnustettiin myös rakkautta

Vesa-Matti Loiri ja Jari Tervo iskevät tarinaa Turun kirjamessujen lavalla – seuraa suorana Yle Areenasta kello 13.19


Summary: Kuinka hyvin sinulla on hallussa Turun silloille tapahtuneet sattumukset?

Turkua halkova Aurajoki on kaupunkilaisille rakas olohuone, ja sitä ylittävät sillat ovat usein olleet intohimoistenkin keskustelujen aiheina.
 Nykyään valtakunnallisesti tunnetuin Turun silloista lienee jo edesmennyt Myllysilta, jonka notkahdusta seurattiin herkeämättä keväällä 2010.
 Sillat ovat kuitenkin jo aiemmin aiheuttaneet kaupunkilaisille ja päättäjille päänvaivaa. Toisinaan syynä on ollut hutera maaperä, useammin tuli tai jää.
 Kulttuurihistorioitsija  Rauno Lahtinen  ja tietokirjailija  Petri Aalto  ovat kaivaneet esiin runsaasti uuttakin tietoa Turun siltojen vaiheista. Poimimme juuri julkaistusta teoksesta  Aurajoen sillat ja förit  kymmenen mielenkiintoista asiaa.
 Testaa, kuinka hyvin tunnet Aurajoen siltojen vaiheet.
 Rauno Lahtinen ja Petri Aalto kokosivat tietoteoksen Aurajoen silloista ja föreistä. Jouni Koutonen / Yle
 Kuvat:
 Kysymys 2. Venäjän keisarin karttavarastossa työskennelleen  Gavril Sergejevin  akvarelli Turusta 1800-luvun alkupuolella
 Kysymys 5:  Rurik Hjelt  / Turun museokeskus
 Kysymykset 7 ja 8: Turun museokeskus
 Kysymys 9: A ino-Maija Savelan  kokoelma
 Kysymys 10: Yle
 Testaa myös:
 Testaa, kuinka hyvin tunnet 790-vuotiaan Turun vuosisadat
 Kestääkö kantti? – Testaa, kuinka turkulainen olet

Silta yli samean virran – testaa, tunnetko Aurajoen ylityspaikat