Summary: Tiistaina Pohjois-Suomeen on luvassa lumi- ja räntäsateita.

Viikko alkaa suuressa osassa maata poutaisena. Ilmatieteen laitoksen mukaan maanantai on poutainen päivä yön sateiden väistyttyä itään.
 Lämpötilat nousevat etelässä päivällä ylimmillään noin 7 asteeseen. Pohjois-Pohjanmaan korkeudella ollaan nollan tienoilla, Lapissa on muutama pakkasaste.
 Tiistaina lännestä vyöryy matalapaineen alue, joka tuo etenkin Pohjois-Suomeen lumi- ja räntäsateita ja sitä kautta huonoa ajokeliä. Etelässä voidaan saada jonkin verran vesisadetta.
 Lämpötilat pysyvät vuodenaikaan nähden tavanomaista korkeampina etelärannikolla, jossa päästään tiistaina ja keskiviikkona yli 10 asteen.

Viikko alkaa poutaisena, tiistaina luvassa sateita etenkin pohjoisessa


Boliviassa istuva presidentti  Evo Morales  johtaa reilun 45 prosentin ääniosuudella presidentinvaaleja, kun äänistä on laskettu 83 prosenttia.
 Moralesin päävastustaja, entinen presidentti  Carlos Mesa  on puolestaan kerännyt ääniä vajaat 38 prosenttia.
 Tulos merkitsee sitä, että vaalien tulos ratkaistaan toisella kierroksella, joka järjestetään joulukuun 15 päivä.
 Ensi kerran presidentiksi vuonna 2005 valittu Morales pyrkii jo neljännelle presidenttikaudelleen. Vuonna 2016 hän järjesti kansanäänestyksen virkakausirajan poistamisesta, mutta hävisi äänestyksen. Presidentin tukijoiden miehittämä perustuslakituomioistuin kuitenkin mitätöi tuloksen ja antoi luvan uuteen kauteen.
 Morales on Bolivian ensimmäinen alkuperäisväestöön kuuluva presidentti.
 Moralesin valtakaudella maan talous on kohentunut, mutta viime aikoina talouskasvu on hiipunut. Vastustajat ovat arvostelleet, että Moralesista on tullut vuosien mittaan yhä itsevaltaisempi johtaja ja hänen hallintoaan on syytetty korruptiosta.

Morales johtaa ääntenlaskentaa Boliviassa – vaalit etenevät toiselle kierrokselle


Summary: Hengitysliiton mukaan sähkötupakka on erityisen vaarallista nuorille, sillä se vaikuttaa aivojen kehitykseen

Sähkötupakka on haitallisinta heille, jotka käyttävät myös tavallista tupakkaa, kertoo Hengitysliiton terveysasiantuntija  Maija Kolstela . Sähkötupakasta puuttuu monia tupakan haitallisia aineita, kuten terva ja häkä. Sen sijaan siinä on monia haitallisia aineita, joita tupakassa ei ole.
 – Tämän takia sekä tupakkaa että sähkösavukkeita käyttäville henkilöille aiheutuu suurempia terveyshaittoja kuin niille, jotka käyttävät vain jompaakumpaa tuotetta, Kolstela toteaa.
 Suomen syöpäyhdistyksen ylilääkärin  Eeva Ollilan  mukaan poikkeuksen tähän tuovat todella runsaasti tupakoivat henkilöt. Jos he eivät halua päästä nikotiinista eroon, pelkästään sähkötupakkaan siirtyminen voi olla vähemmän haitallista kuin tupakoinnin jatkaminen.
 – Suositeltavampaa olisi kuitenkin vaihtaa esimerkiksi nikotiinisuihkeisiin tai -purukumiin. Tällöin jäisivät vain nikotiinin terveyshaitat, eivätkä sähkösavukkeen haitat tulisi tupakan haittojen tilalle, Ollila sanoo.
 Erityisen vaarallista sähkötupakka on Kolstelan mukaan nuorille, sillä se vaikuttaa aivojen kehitykseen ja voi haitata esimerkiksi oppimista. Aivot kehittyvät 25 ikävuoteen asti.
 Yhdysvalloissa on tällä hetkellä merkittävä määrä nuoria, joille on ilmaantunut yllättäen vakavia keuhko-ongelmia. Syytä keuhko-ongelmiin ei tiedetä, mutta kaikki nuoret ovat käyttäneet aktiivisesti sähkötupakkaa. Viranomaiset epäilevät, että vaurioista merkittävä osa liittyy laittomien kannabisnesteiden käyttöön sähkötupakassa. Varmuutta asiasta ei kuitenkaan ole.
 Yle uutisoi lauantaina , että sähkösavukkeiden myyjät ovat menettäneet Suomessa asiakkaita, kun pelko otsikoihin nousseista kuolemista ja sairastumisista on levinnyt suomalaisten tupakoitsijoiden keskuuteen.
 Monet keuhkosairaudet kehittyvät Ollilan mukaan todella hitaasti, ja yleensä haitat tulevat esiin vasta pidemmän ajan kuluessa.
 – Tämän takia on melkoisen huolestuttavaa, mikäli vahvistuu, että nimenomaan sähkösavukkeet ovat nuorten keuhko-ongelmien taustalla. Tämä tarkoittaisi, että kyseessä on vaarallisempi tuote kuin mitä on ajateltu.
 Joka neljäs nuori kokeillut
 Sähkötupakan säännöllinen käyttö on Suomessa vähäistä. Aktiivisimmin sitä käyttävät säännöllisesti tupakoivat, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen asiantuntija Otto Ruokolainen.
 Ruokolainen kertoo, että noin kaksi prosenttia suomalaisista aikuisista käyttää sähkötupakkaa päivittäin. Nuorten osalta se on yleisempää pojilla: 18-vuotiaista pojista sähkötupakkaa käyttää päivittäin noin kolme prosenttia.
 Sähkötupakkaa on kokeillut noin 25 prosenttia 12-18-vuotiaista. Tämän ryhmän sisällä vanhempien osuus kokeilijoista on suurempi kuin nuorempien.
 Ollilan mukaan sähkösavukkeet lisäävät etenkin nuorilla riskiä myös tupakoinnin aloittamiseen. Hankalinta riippuvuutta ilmenee nuorilla, jotka käyttävät vähintään kahta tupakkatuotetta, eli esimerkiksi sähkötupakkaa ja nuuskaa tai tavallisia savukkeita ja sähkötupakkaa.
 Vaikutuksia ei tunneta
 Ollilan mukaan sähkötupakkaan liittyy neljä merkittävää haittaa: nikotiini, haitallisia yhdisteitä sisältävät ponnekaasut, epäpuhtaudet kuten metallijäämät sekä haju- ja makuaineet. Haju- ja makuaineiden vaikutuksia on tutkittu lähinnä syötävinä, mikä on täysin eri asia kuin jos tuotetta kuumennetaan ja vedetään keuhkoihin.
 – Syödessä aineet menevät ruoansulatuskanavaan ja pilkkoutuvat mahalaukussa. Kuumentaessa aineet ensinnäkin muuttuvat, minkä lisäksi ne pääsevät keuhkoista helposti eteenpäin muualle kehoon. Näitä vaikutuksia ei tunneta, Ollila huomauttaa.
 Suomessa on kiellettyä myydä haju- ja makuaineita sähkösavukkeisiin. Savukekaupat myyvätkin niitä "leivontaan ja juomiin".
 – Kysymys kuuluu, että kuka ottaa vastuun siinä vaiheessa, kun kuluttajat ovat vetäneet niitä keuhkoihin ja saaneet vakavia terveyshaittoja, Ollila pohtii.
 Ollilan mukaan sähkötupakka nähdään helposti vähemmän haitallisena tupakkana. Ajattelu perustuu hänen mielestään siihen, että kun uusi tuote tulee markkinoille nopeasti, ei sen haittavaikutuksia vielä tunneta.
 Makeus erityisen haitallista
 Sähkötupakkaa käytetään useimmiten tavallisen tupakan korvikkeena silloin, kun aikomuksena on tupakoinnin vähentäminen tai lopettaminen tai tuotteen käyttö sellaisissa paikoissa, joissa tupakointi ei ole sallittua, Hengitysliiton Kolstela kertoo.
 – Tutkimukset kuitenkin osoittavat, että tupakoinnin lopettaminen onnistuu huonommin niiltä, jotka käyttävät tupakan ohella sähkösavuketta.
 Nikotiiniriippuvuuden voimakkuus, halu lopettaa tupakointi ja huoli tupakoinnin terveyshaitoista ovat yhtä suuria sähkötupakan käyttäjillä kuin tavallisia savukkeita polttavillakin. Kolstelan mukaan 54 prosenttia sähkötupakan käyttäjistä haluaa lopettaa tupakoinnin, ja lähes 80 prosenttia on huolissaan tupakoinnin terveyshaitoista.
 Varsinkin pitkään nikotiinia käyttäneiden voi olla todella vaikea päästä irti tapariippuvuudesta ja tilannesidonnaisesta nikotiinin käytöstä.
 – Huoli omasta terveydestä on yleisin syy, jonka takia halutaan päästä irti nikotiiniriippuvuudesta.
 Suomen syöpäyhdistyksen Ollila suosittelee sähkötupakan käyttäjiä jättämään haju- ja makuaineet sähkötupakkaan laitettavasta nesteestä kokonaan pois. Suurin osa haitoista kun saattaa tulla juuri niistä.
 – Erityisesti makeat ja hedelmältä maistuvat aineet on todettu haitallisiksi. Eniten riskejä liittyy siihen, jos eri aineita sekoitetaan keskenään, Ollila kertoo.
 Ollila näkee sähkötupakassa hyvänä asiana sen, että käyttäjä voi itse säädellä nikotiinin saantiaan. Osa pyrkiikin vieroittautumaan vähentämällä asteittain sähkötupakan nesteeseen lisättävän nikotiinin määrää.
 – Yhdysvalloista kuitenkin tiedetään, että monilla käy myös juuri päinvastoin, eli höyrytettävä nikotiinimäärä kasvaa ajan myötä.
 Aiheesta lisää:
 Sähkösavukkeiden myynti romahtanut Suomessa jenkkikohun takia – Asiakkaat kyselevät: "Kuolenko nyt, kun vetäisen sähkötupakasta höyryt?"

Sekä tavallista että sähkötupakkaa käyttäville tulee enemmän terveyshaittoja kuin vain toista suosiville


Summary: Parlamentin alahuoneen lauantaina tekemä päätös lykkäsi erosopimusäänestyksen tälle viikolle.

Britannian parlamentti kokoontuu tänään jatkamaan maan EU-eron käsittelyä.
 Parlamentin on heti alkuviikosta määrä käsitellä erosopimuksen toimeenpanoa koskevaa lainsäädäntöä ja mahdollisesti äänestää itse sopimuksestakin.
 Parlamentin alahuone hyväksyi toissa päivänä ehdotuksen, jonka mukaan erosopimuksesta voidaan äänestää parlamentissa vasta sen toimeenpanoa koskevan lainsäädännön valmistuttua. Päätös lykkäsi erosopimusäänestyksen tälle viikolle.
 Lisää aiheesta:
 Sunday Times: EU on valmis lykkäämään brexitiä helmikuuhun 2020, ellei brittiparlamentti hyväksy erosopimusta alkavalla viikolla
 Boris Johnsonin brexit-kirjeet nostattavat tunteita – "Käyttäytyy kuin pilalle hemmoteltu kakara", "Saattoi rikkoa lakia"
 Pääministeri Rinne: Lisäajan myöntäminen brexitille on järkevää

Britannian parlamentti kokoontuu jälleen setvimään brexit-sotkua


Libanonin hallituspuolueet ovat hyväksyneet pääministeri  Saad Haririn  reformipaketin, hallituslähde kertoo uutistoimisto AFP:lle.
 Hariri oli antanut koalitiokumppaneilleen maanantaihin asti aikaa hyväksyä uudistukset, joiden tarkoitus on helpottaa maan talouskriisiä.
 Hallituksen kaavailemat talousuudistukset ovat johtaneet viime päivinä suuriin mielenosoituksiin. Sunnuntaina sadattuhannet ihmiset marssivat eri puolilla Libanonia vaatien poliittisia uudistuksia.
 Haririn hallitus on luopunut epäsuositusta suunnitelmista alkaa verottaa monia uusia kohteita. Haririn reformipakettiin kuuluu esimerkiksi yksityistämistoimia.
 Aiheesta lisää:
 Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat

Libanonin hallituspuolueet hyväksyivät pääministerin reformipaketin kriisin keskellä


Summary: Kaikkiaan noin 1 500 ihmistä on pidätetty levottomuuksissa, jotka syttyivät, kun hallitus ilmoitti metrolippujen hinnankorotuksista.

Chilen armeija ilmoitti sunnuntaina, että ulkonaliikkumiskieltoa jatketaan pääkaupungissa Santiagossa  väkivaltaisiksi yltyneiden mielenosoitusten  vuoksi. Kiellon on määrä jatkua maanantaina aamukuuteen saakka.
 Sunnuntain vastaisena yönä kaksi ihmistä kuoli, kun mielenosoittajien hyökkäyksen kohteeksi joutuneessa Walmart-ketjun supermarketissa syttyi tulipalo. Kolmas uhri kuoli vammoihinsa myöhemmin sairaalassa.
 Levottomuudet syttyivät muutama päivä sitten, kun hallitus päätti korottaa metrolippujen hintaa jo toisen kerran tämän vuoden aikana. Ilmoituksen jälkeen mielenosoittajat lähtivät kaduille ja sytyttivät busseja ja metroasemia tuleen. Uusin metrolippujen hinnankorotus peruttiin mellakoiden yllyttyä.
 Maan sisäministeriön mukaan mellakoissa on loukkaantunut 62 poliisia ja 11 siviiliä. Kaikkiaan noin 1 500 ihmistä on pidätetty.
 Lisää aiheesta:
 Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä

Chilen pääkaupungissa jatketaan ulkonaliikkumiskieltoa


Maailman pisin matkustajalento laskeutui sunnuntaiaamuna paikallista aikaa Australiaan Sydneyyn koneen oltua ilmassa yli 19 tuntia ilman taukoja.
 Australialaisen Qantas-lentoyhtiön kone lensi yhtäjaksoisesti New Yorkista Sydneyyn yli 16 000 kilometrin matkan. Tarkka lentoaika oli 19 tuntia 16 minuuttia.
 Aiemmin pisimmän matkustajalennon ennätystä piti nimissään Singapore Airlines, jonka lento Singaporesta New Jerseyn Newarkin kentälle kestää 18,5 tuntia.
 Qantasin lento oli kuitenkin vasta testilento, ja koneessa oli kyydissä 49 matkustajaa ja miehistön jäsentä. Tarkoituksena oli testata muun muassa lentäjien väsymystä ja matkustajien aikaerorasitusta.
 Lentoyhtiön tavoitteena on saada ultrapitkä suora lento kaupalliseen tarjontaan. Lähikuukausina yhtiö aikoo kokeilla myös Lontoon ja Sydneyn yhdistävää reittiä.
 Qantas aloitti ultrapitkät suorat lennot viime vuonna läntisen Australian Perthistä Lontooseen.
 Juttua tarkennettu 20.10. 2019 kello 10.45. Ilmaisu 'koneen liidettyä' muutettu muotoon 'oltua ilmassa' jutun ensimmäisessä lauseessa.
 Lue myös:
 Qantasin 19 tunnin lento New Yorkista Sydneyyn koettelee matkustajien ja miehistön kestokykyä

Maailman pisin matkustajalento laskeutui Sydneyyn – Kone nousi ilmaan perjantaina


Summary: Toimittaja, kulttuurivieras Ina Mikkolan katse kääntyi kotimaahan, kun maailman pornokulttuurit oli tutkittu.

Itse tehdyn rusetin viimeistelemä asukokonaisuus herättää huomiota tihkuisenharmaassa Helsingin Punavuoressa. Kameralle poseeraava toimittaja  Ina Mikkola , 28, on kirjaimellisesti korttelin väriläiskä.
 – Tätä naista kamera rakastaa, sanoo ohikulkija, joka kertoo tehneensä valokuvia 65 vuotta ja jää seuraamaan kuvaussessiota.
 Nella Nuora / Yle
 Arvio osuu naulan kantaan. Bassoradion aamujuontajana Mikkolalle tuli kantapään kautta selväksi, että kuva on merkittävä osa hänen ilmaisuaan. Radioäänen kohtalona oli burn out.
 Studiossa mikrofonin takana ahdistivat loputtomalta tuntuva lähetysvirta ja se, että käsiteltäviä asioita raapaistiin vain pintapuolisesti. Kotibileissäkin Mikkola on omien sanojensa mukaan se tyyppi, joka istuu nurkassa puhumassa syvällisiä, ei seurustelemassa niitä näitä.
 Mikkola sai radion kuulijat puolelleen pirteällä äänellään, mutta todellisuudessa hän torkkui soittamiensa kappaleiden aikana. Aamujuontaja oli kaikkea muuta kuin aamuihminen.
 Loppuunpalanut Mikkola irtisanoutui ja alkoi kehitellä ohjelmaideoita televisioon. Kun ideoita oli syntynyt kymmenkunta, hän rohkeni esitellä ensimmäisen tuotantoyhtiölle. Se sai heti vihreää valoa.
 Aiheena oli porno.
 "Kouluissa pitäisi opettaa pornolukutaitoa"
 Ennakkoluuloton elämänasenne. Sitä tarvitaan Mikkolan mielestä silloin, kun tarkoitus on oppia jotain uutta ja erityisesti, kun pyrkimyksenä on välittää uutta tietoa muille.
 Pornosta hän tiesi valmiiksi esimerkiksi sen, että sitä katsotaan paljon. Viime vuoden aikana eräällä suositulla yhdysvaltalaisella pornosivustolla klikattiin auki keskimäärin 200 000 videota minuutissa. Kävijöitä oli 92 miljoonaa päivässä.
 Ina <3 porno  -ohjelmalla Mikkola pyrki herättämään aiheesta avointa keskustelua. Porno on valtavasta suosiostaan huolimatta tabu ja aihe, josta tiedetään vähän. Ratkaisukeskeisyyden sijaan pornoa käsittelevien juttujen lähtökohdat ovat lähes poikkeuksetta ilmiöön liittyvät ongelmat.
 – Pyörittelin itsekin aihetta negaatioiden kautta, mutta sitten olin, että oi vitsit, tämä on mielenkiintoinen maailma ja tähän liittyy niin paljon tasoja. Kämäisin pornokritiikki on se, ettei porno anna oikeaa kuvaa seksistä. Ei sen pidäkään antaa. Se on fantasiaa, Mikkola sanoo.
 Maailma on täynnä myös riippumatonta amatööripornoa. Mikkola on saanut huomata, että kritiikille ominaista on niputtaa kaikki porno samaan lokeroon.
 – Amatööriporno on yksi suosituimmista genreistä ja lähellä oikeaa seksiä, mutta sen suhteen ollaan kuin sitä ei olisi olemassa.
 Juuri tämä on Mikkolan mielestä ongelman ydin. Häpeä, ennakkoluulot ja pelot ohjaavat keskustelua asiassa, joka on harvinaisen monitahoinen ja osa myös nuorten elämää.
 – Lähes kaikki ovat ainakin joskus katsoneet pornoa, ja toivottavasti kaikki runkkaavat. Fakta on se, että myös alaikäiset katsovat pornoa. Siksi siitä on tärkeää puhua syyllistämättä.
 Dialogi ja toisen ihmisen kunnioitus ovat Mikkolalle muutoksen ydintä. Vihaajille hän toivoo parempaa tulevaisuutta. Nella Nuora / Yle
 – Huolipuhe on vahingollisempaa kuin yksikään pornoklippi. Puhutaan, että runkkaamisesta tai pornon katsomisesta muka jäädään kiinni, hän sanoo.
 Mikkola on kehittänyt ristiriidan ratkaisemiseksi termin: pornolukutaito.
 – Puhumme medialukutaidosta, ja porno on yksi isoimmista medioista. Kouluissa pitäisi ehdottomasti opettaa pornolukutaitoa. Kun aihetta ymmärtää enemmän, sitä pystyy lukemaan ihan eri tavalla. Tieto hälventää häpeää ja ennakkoluuloja.
 Itsensä Mikkola nimeää perusrunkkariksi. Hän viljelee sanaa tarkoituksella, jotta siitä poistuisi negatiivinen klangi. Kun  Ina <3 porno  voitti Kultaisen Venlan, Mikkola julisti gaalapuheessaan omistavansa pystin "meille kaikille runkkareille".
 Juhlayleisössä saattoivat posket punottaa. Se tarkoittaa, että työtä on tehtävänä.
 – Itse olen perusperheestä eli seksistä ei puhuttu sen enempää tai vähempää. Olen iloinen, että omat vanhempani eivät luoneet häpeää seksuaalisuuden ympärille.
 Objektiivisuus on paradoksi
 Ensimmäisen toimittajantyönsä Mikkola hoiti lapsena  Karpolla on asiaa  -ohjelmassa. Haastateltavana oli joulupukiksi naamioitunut  Renny Harlin .
 Yläasteella toimeliaasta lapsesta kasvoi kympin oppilas, joka oli kiinnostunut yhteiskuntatieteistä, matematiikasta ja elokuvasta. Vapaa-ajalla syntyi fiktiivisiä lännenfilmejä ja stop motion -animaatioita.
 Lukioikäisenä suurin osa ajasta kului Helsingin nuorisokeskuksen Nuorten ääni -nimisessä toimituksessa.
 – Ideana oli tehdä juttuja oikeisiin medioihin ammattimaisin kriteerein. Teimme juttuja muun muassa Ylen A-studioon, Mikkola muistelee.
 Toimittajan työt Mikkola aloitti haastattelemalla joulupukkia Karpolla on asiaa -ohjelmassa.
 Homma oli jo hanskassa, kun Mikkola aloitti Metropolian ammattikorkeakoulun radio- ja tv-alan opinnoissa. Pian hän haki Ylen  Hullu juttu  -nimiseen sarjaan toimittajaksi. Töitä tuli, vaikka jo pelkkä haastattelukutsu tuntui voitolta.
 Nyt hänessä yhdistyvät laaja media-alan kokemus ja nuoren ihmisen näkemys. Mikkola on ehtinyt tehdä huomioita oman alansa kipupisteistä.
 – Usein aiheisiin haetaan kaksi näkökulmaa: musta ja valkoinen. Mielestäni se on yksipuolinen lähestymistapa, sillä yksikään asia ei ole mustavalkoinen. Se on näennäistä objektiivisuutta.
 Mikkolan mielestä olisi tärkeää päästää irti stereotypioista.
 – Objektiivisuus on paradoksi. Lähemmäs pääsee, kun tiedostaa oman subjektiivisuutensa ja kertoo siitä avoimesti.
 Näkökulmia huumeista ja ruoasta
 Pornoteollisuutta ja -kulttuureja sekä sen tekijöitä Mikkola havainnoi eri puolilla maailmaa. Reissujen aikana katse kääntyi kotimaahan. Uudessa sarjassaan  Ina <3 Suomi  Mikkola tarkastelee suomalaista yhteiskuntaa ja sen mekanismeja. Sarja oli viime viikolla Subin kymmenenneksi katsotuin ohjelma.
 – Rakastan tätä maata yli kaiken, ja olemme monissa asioissa muita edellä. Se ei silti tarkoita sitä, etteikö meilläkin olisi asioissa parannettavaa.
 Kuusiosainen sarja käsittelee suuria teemoja, kuten turvallisuus ja huumepolitiikka. Jaksoja kuvatessa ajatuksena oli päästä syvemmälle kuin päivittäismedia arkijutuissaan kykenee.
 – Olin, että mitä helvettiä, monet asiat ovat olleet täällä samalla tavalla vuosikymmenestä toiseen, vaikka voimme tehdä yhteiskunnastamme juuri sellaisen kuin haluamme. Isojakin rakenteita voidaan konkreettisesti muuttaa, kun siihen on tahtoa.
 Tyytyväisyyttä Mikkola kuvaa kaltevan pinnan argumentiksi. Vaikka kaikki olisi nyt hyvin, niin ei välttämättä ole tulevaisuudessa.
 – Arvopohjaa on jatkuvasti tutkittava ja rakennettava tarvittaessa uudestaan. Jos haluamme kehittyä yksilöinä, meidän on kehityttävä myös yhteiskuntana.
 Mikkola nostaa esimerkiksi huumelain, joka säädettiin vuonna 1972. Ratkaisevaksi kysymykseksi nousi huumeiden käytön rangaistavuus. Hallituksen esityksessä käyttöä ei määritelty rangaistavaksi teoksi, eduskunnassa lakivaliokunta suositteli käytön kriminalisointia, kun taas talousvaliokunta oli hallituksen esityksen kannalla.
 Mikkolan suureksi hämmästykseksi laki, joka pätee vieläkin, päätettiin lopulta arvalla. Käytöstä tuli rangaistava teko.
 – Viiskyt–viiskyt. Vittu mikä läppä, Mikkola pyörittelee silmiään.
 Käytön dekriminalisoinnin etujen julistamisen sijaan ratkaisevampaa olisi Mikkolan mielestä se, että asiaa osattaisiin ylipäätään tarkastella eri näkökulmista. Jumittaminen samassa ja vanhassa on pahasta, kun maailma ympärillä muuttuu jatkuvasti.
 Sama juttu ruokateollisuuden kanssa. Mikkola hämmentyi, kun tutkija kertoi maatalouteen liittyvän politiikan pysyneen samanlaisena puoli vuosisataa.
 Ina <3 Suomi  -ohjelman ruokajaksossa asiaa havainnollistetaan kahdella karttakuvalla. Toiseen on piirretty ruoantuotannon jakautuminen maantieteellisesti tällä hetkellä, toisessa on malli, joka olisi tutkijoiden mukaan monin tavoin kannattavampi.
 Ina <3 Suomi -sarjassa havainnollistetaan karttakuvilla, missä ruokaa tuotetaan. Vasemmalla tilanne nyt, oikealla malli, joka olisi tutkijoiden mukaan kannattavampi. Ina <3 Suomi
 – Tällä hetkellä nautaa kasvatetaan Itä-Suomessa, possuja etelässä, ja kasveja tuolla sivussa. Omavaraisuuden ja monimuotoisuuden kannalta tuotanto kannattaisi hajauttaa. Lihantuotantoa olisi vähennettävä ja erikoiskasvien, kuten hampun, viljelyä lisättävä.
 Mikkola rakastaa seikkailua ja kerää rusettiarmeijaa
 Ohjelmiensa myötä Ina Mikkolasta on tullut julkisuuden henkilö. Hänet voi bongata monista viihdeohjelmista.
 Mikkolaa ärsyttää tapa lokeroida ihmisiä. Hän ei suostu viihdejulkkiksen muottiin, vaikka välillä tuleekin kilpailtua  Fort Boyardissa .
 – Totta helvetissä haluan mennä seikkailemaan johonkin linnaan, kun sellaiseen tulee mahdollisuus, koska rakastan seikkailua. Tv on silloin toissijaista.
 Myös viihdeohjelmien mukana on tullut kannustavaa palautetta.
 – Lapset ja heidän vanhempansa ovat lähettäneet viestiä, että on onnistuttu ylittämään omia pelkoja siksi, että minä ylitin pelkoni siinä ohjelmassa. Sehän on upeaa, jos lapsi ajattelee noin.
 Linnaseikkailussa pahin tehtävä Mikkolalle oli valtava keinu, joka heilahteli 180 astetta puolelta toiselle.
 Vaikutukset näkyvät myös omassa elämässä. Aiemmin Mikkolalla ei ollut asiaa erilaisiin seikkailupuistoihin, joissa kiipeillään korkealla. Nyt ajatus ei ole mahdoton.
 Mikkolalla on erilaisia rusetteja omien sanojensa mukaan vietävästi. Tämä kierrätetystä häähunnusta itse solmittu yksilö on toimittajan vakioasusteita. Nella Nuora / Yle
 Lapsiin on tehnyt vaikutuksen myös Mikkolan näyttävä tyyli.
 – Pikkutytöt ovat alkaneet käyttää rusetteja, eli kerään rusettiarmeijaa. Sehän on laiskan ihmisen asuste: helppo mutta näyttävä, Mikkola nauraa.
 Mikkola stailaa ja meikkaa itsensä silloinkin, kun tarjolla olisi ammattilaisen palveluksia. – Haluan olla oma itseni, enkä käyttää vaikkapa tekoripsiä. Tyylin pitää olla autenttista. Nella Nuora / Yle
 Solvaajille Mikkola toivoo parempaa elämää
 Asiat, joista Mikkola kiinnostuu, herättävät tunteita ja värikästä keskustelua. Suomi-sarjan isoja teemoja ovat isänmaallisuuden anatomia ja suomalainen identiteetti. Mitä ne ovat?
 – Ainakin luontoaktivismia. Meillä on puhdas luonto, mikä johtuu osittain siitä, että saasteet on ulkoistettu muualle. Luonnosta ja eläimistä olisi jokaisen suomalaisen pidettävä erityistä huolta.
 Tasa-arvon suhteen riittää töitä tehtäväksi. Yhdeksi esimerkiksi Mikkola nostaa armeijan – asevelvollisuus on miehille pakollista, naisille vapaaehtoista.
 – Miten meillä voi olla instituutio, joka on tasa-arvolähtökohdan ulkopuolella, hän ihmettelee.
 Mikkola on sitä mieltä, ettei ole olemassa ei-poliittisia aiheita. Se ei silti tarkoita vääjämättä eri mielipiteiden riitelyä, vaan dialogia.
 Kun yksi nostaa kirosanaksi sanan vihervassari, toinen käyttää vastaavassa tarkoituksessa sanaa persut. Silloin ollaan kaukana yhteiskunnan kehittämisestä.
 – On aika vaarallista hyökätä sellaisella asenteella, että joku olisi poliittisten aatteidensa perusteella huono ihminen, sillä kaikki lähtee toisen ihmisen kunnioituksesta. Yhtä lailla on vaarallista, jos ei ymmärretä vaikkapa luonnonsuojelun merkitystä Suomelle ja meille kaikille suomalaisille, vaan siitä tehdään jonkun yksittäisen ryhmän asia.
 Kaunis, ilmava, mässy. Sellaisilla sanoilla Mikkola kuvaa pornoa tutkivan dokumentaarisen sarjansa visuaalista ilmettä. Nella Nuora / Yle
 Tunteita herättävien aiheiden julkinen käsittely on kirvoittanut Mikkolalle myös negatiivista palautetta. Toimittaja ottaa sen vastaan omien arvojensa mukaisesti.
 – Muistan, että vitun huora kuole -palautteetkaan eivät välttämättä kumpua minusta. Toivon, että sellaisten palautteiden lähettäjät löytävät edestä parempaa elämää, joka ei koostu solvaamisesta.
 Molemminpuolinen rakkaus
 Olipa kyse pornon anatomiasta, suomalaisen yhteiskunnan rakenteista tai arkisesta haastattelutuokiosta, Mikkola kertoo osan tarinasta visuaalisesti.
 Valokuvia otetaan punavuorelaisen kadun lisäksi sisällä piskuisessa kahvilassa. Se on Mikkolan kantapaikka, jossa tiedetään, mitä kahvia hän juo, ja millainen keksi sopii kyytipojaksi. Kierrätetystä häähunnusta solmittu rusetti, kirkuvan punainen hame ja pinkki paita hyppäävät tumman sisustuksen keskellä silmille.
 Ajattelen vain, että mitä helvetin väliä.  Ina Mikkola
 Ihmiset tarkkailevat, kun Mikkola kiipeää platform-korkokengillään kapealle ikkunalaudalle. Seuraavaksi pyydetään poseeraamaan keskellä ahdasta oviaukkoa. Nämä hetket ovat sitä suomalaista painajaista, josta piirretään sarjakuvia.
 Mikkola ei kiusaannu.
 – Ajattelen vain, että mitä helvetin väliä.
 Kamera todella rakastaa Ina Mikkolaa, ja se rakkaus taitaa olla molemminpuolista.

Porno ja Suomi opettivat Ina Mikkolan näkemään stereotypioiden läpi: "Tieto hälventää häpeää ja ennakkoluuloja"


Summary: Suomessa on pitkään oltu huolestuneita korkeasti koulutettujen ihmisten aivovuodosta ulkomaille. Erityisen paljon Suomesta lähti muualle vuosina 2015–2016 Juha Sipilän (kesk.) hallituksen leikattua koulutuksen määrärahoja. Nyt lähtöhalukkuus näyttäisi hieman hellittävän.

Korkeakoulutettujen paljon puhuttu aivovuoto Suomesta ulkomaille on vähentynyt selkeästi vuonna 2017 verrattuna kahteen aiempaan vuoteen.
 Tilastokeskuksen tiedoista käy ilmi, että korkeasti koulutettuja lähti Suomesta toissa vuonna yhteensä 3603, mikä on alhaisempi taso kuin kahtena edellisenä vuotena (4068 ja 3755). Silti lähtijöitä on vielä satoja enemmän kuin vuosikymmenen alussa.
 Suomeen on samalla myös palannut aiempaa enemmän koulutettuja ihmisiä.
 Mikko Airikka / Yle
 Korkeasti koulutettuihin on laskettu oheisessa grafiikassa alempi ja ylempi korkeakoulututkinto ja tutkijat.
 Vielä voi kuitenkin odottaa fanfaarien ja torvisoittokunnan kanssa, sillä kyse on yhden vuoden muutoksesta, huomauttaa Suomen Ylioppilaskuntien liitto.
 – En näe, että siinä on vielä nähtävissä selkeätä trendiä. Totta kai vaikuttaa ihan positiiviselta, mutta vain yhden vuoden tietojen perusteella en lähtisi sanomaan, että trendi on kääntynyt, sanoo SYL:n puheenjohtaja  Sanni Lehtinen .
 Aivovuoto on vielä tätä päivää
 Lehtinen muistuttaa samaan hengenvetoon, että 2010-luvun alkuun verrattuna maasta lähtee yhä enemmän korkeasti koulutettuja.
 – Aivovuoto jatkuu edelleen suurempana kuin mitä se oli 2010-luvun alussa.
 Muutama vuosi sitten, vuosina 2015–2016, maasta lähti poikkeuksellisen paljon korkeasti koulutettuja paremmille apajille ulkomaille. Syitä löytyy Lehtisen mielestä muun muassa vuonna 2015 valitusta Juha Sipilän (kesk.) hallituksesta.
 – Hallitusohjelmassa kerrottiin isoista koulutusleikkauksista ja jo näiden kahden vuoden aikana toimeenpantiin suuria leikkauksia. Kun koulutuksesta leikattiin täällä, niin ehkä tutkijan ura ja opiskelu Suomessa näytti epävarmemmalta ja rahoitusnäkymät huonommilta, Lehtinen sanoo.
 Näiden tietojen valossa on vielä vaikea sanoa, miltä tulevaisuus näyttää ja mihin suuntaan niin sanotussa osaamistaseessa mennään, Lehtinen päättää.
 Siirtolaisuusinstituutti: "Todennäköisyys jäädä ulkomaille on kaksinkertaistunut"
 Siirtolaisuusinsituutin toimitusjohtaja huomauttaa myös, että yksittäisten vuosien välillä on aina jonkin verran vaihtelua.
 – Vuoden 2017 luvut ovat paljon pienemmät kuin edeltävän vuoden, jolloin lähtijöiden määrät olivat poikkeuksellisen korkeat. Ehkä keskeisin asia on kuitenkin, että maastamuutto Suomesta on edelleen korkeammalla tasolla kuin ennen finanssikriisiä, sanoo toimitusjohtaja  Tuomas Martikainen .
 Siirtolaisinstituutin toimitusjohtaja Tuomas Martikainen. Maud Stolpe / Yle
 Tavanomainen syy jäädä ulkomaille on, että entistä useampi löytää ulkomailla sellaisen tehtävän, että he haluavat myös jäädä sinne.
 – Todennäköisyys jäädä ulkomaille on kasvanut kaksinkertaiseksi verrattuna aikaisempaan, Martikainen sanoo.
 Vuonna 2017 Suomen näkymät alkoivat monissa mittareissa näyttämään valoisammilta, joten lähtijöiden väheneminen voi olla myös merkki siitä, että koti alkoi kutsua entistä useampaa, Martikainen aprikoi.
 Tieteentekijöiden liitto: "Hyvä signaali"
 Yliopistojen ja tutkimuslaitosten opettajien sekä akateemisten asiantuntijoiden ammattijärjestössä Suomesta lähteneiden akateemisten määrän vähentymistä pidetään hyvänä merkkinä.
 – Hyvä signaali, toivottavasti tämä jatkuu näin, toiminnanjohtaja  Johanna Moisio  sanoo.
 Tieteentekijöiden liiton toiminnanjohtaja Johanna Moisio pitää ongelmana, että ulkomaalaisten tutkijoiden työ- ja oleskelulupien saaminen kestää Suomessa liian pitkään   Jaani Lampinen / Yle
 Kaiken kaikkiaan kansainvälistyminen on kiihtynyt, mikä näkyy tilastoissa sekä lähtevinä että saapuvina ihmisinä, Moisio huomauttaa.
 Ulkomaisten tutkijoiden osuus nuorten tutkijoiden parissa on kaksinkertaistunut viimeisen kymmenen vuoden aikana. Suuri osa heistä on kotoisin Aasiasta ja sijoittuu erityisesti luonnontieteellisiin ja teknistieteellisille aloille.
 Vuonna 2018 lähes 30 prosenttia kaikista Suomessa tehdyistä tohtorin tutkinnoista oli ulkomaalaisen suorittamia.
 Maahan tulevien akateemisten asiantuntijoiden ja tutkijoiden asettumisessa Suomeen on kuitenkin yhä huomattavia ongelmia. Työ- ja oleskelulupien käsittely kestää liian pitkään, Moisio painottaa.
 – Moni ulkomainen tutkija, joka tulee tänne ensimmäisen tutkimushankkeen perässä perheineen, joutuu hakemaan lupia uudelleen, kun tutkimusjakso päättyy. Prosesseja täytyy nopeuttaa ja helpottaa, Moisio vetoaa.

Pysähtyikö korkeakoulutettujen aivovuoto Suomesta vihdoin? Tuoreissa luvuissa lähtijöitä on selvästi vähemmän kuin huippuvuosina


Summary: Pakolaisuus ei irrota ihmistä kotimaastaan. Shena Razabi on yksi väkivaltaisuuksia pakeneista kurdeista. Vaikka hän asuu Suomessa turvassa, taistelut kurdialueella satuttavat.

Shena Razabi  on tehnyt tietoisen päätöksen, ettei turru kurdien alueella käydystä sodasta.
 – Vaikka kuinka yritän olla välinpitämätön, se ei onnistu. Se kuuluu minulle ihmisenä ja kurdina, Razabi sanoo.
 Razabin perhe pakeni vuonna 1984 Iranin Kurdistanista Irakin puolelle. Irak’kaan ei ollut turvallinen. Yksi kurdeille tuhoisin isku tapahtui vuonna 1988 Irakin Halabjassa.
 Siellä Saddam Husseinin joukot tappoivat noin 5 000 kurdia sinappikaasulla. Razabi oli tuolloin noin vuoden ikäinen.
 Vuonna 1999 Razabin isän usean murhayrityksen jälkeen perhe haki UNHCR:n pakolaisuutta.
 Suomeen tullessaan Razabi tunsi katkeruutta siitä, että he joutuivat pakenemaan. Se on myös aiheuttanut sen, ettei hän ole tuntenut voivansa juurtua Suomeen.
 Razabi työskentelee Tampereella vastaanottokeskuksessa. Hän kokee kaikesta huolimatta, että voi Suomessa tehdä enemmän kotimaansa hyväksi kuin konfliktialueella.
 Razabi näkee toivoa nuorissa, jotka liittyvät peshmerga-joukkoihin. Kuvassa Razabi peshmerga-asussa.  Shena Razabi
 Razabi seuraa tiiviisti kuinka maailmalla suhtaudutaan kurdeihin, alueella käytyihin taisteluihin ja heihin kohdistuviin iskuihin.
 Kun Turkki hyökkäsi Syyrian Kurdistanin alueelle, Razabi kiinnitti huomiota siihen, kuinka muu maailma tuomitsee hyökkäyksen ja miten Suomi valtiona puolestaan suhtautuu siihen.
 Vaikka Razabi on alkujaan Iranin Kurdistanista, hän ei koe, että Syyrian, Turkin tai Irakin kurdien asuttamat alueet olisivat eri maata. Kurdistan sijoittuu usean valtion alueelle, Turkin, Syyrian, Irakin ja Iranin alueelle.
 – Kun minkä tahansa valtion alueella tapahtuu kurdeille jotain, se koskee kaikkia kurdeja.
 Jatkuva pelko ystävien menetyksestä
 Razabin useita ystäviä on kuollut vuosien varrella taisteluissa ja iskuissa.
 Viimeksi hänen ystävänsä kuoli iskussa Koi Sanjaqin kaupungissa vuonna 2018. Vuosi 2016 oli varsin raskasta aikaa Razabille. Razabi kertoo kurdipuolueeseen kuuluneista ystävistään, jotka lähtivät käymään Iranin Kurdistanissa.
 Viranomaisten saatua tietää heistä, joukko saarrettiin. Taistelu jatkui kaksi viikkoa. Yksi joukosta oli Razabin siskon puoliso.
 – Se oli niin raskasta aikaa, etten pystynyt menemään töihin muutamaan kuukauteen, Razabi kertoo.
 Vasemmalla oleva Sarkawt Samadi kuoli samassa taistelussa kuin Razabin siskon puoliso. Razabi on menettänyt monta ystävää vuosien varrella, ja se on jättänyt syvät haavat häneen.  Shena Razabi
 – Lopuksi kaksi heistä tappoi itsensä käsikranaatilla, etteivät joutuisi Iranin vankilaan. Toinen heistä, siskoni mies, oli ollut Iranin vankiloissa poliittisena vankina viisi vuotta. Hän oli ajatellut, että vangiksi emme joudu.
 Se jätti Razabiin syvän haavan. Hän kysyi usein itseltään elääkö hän väärässä paikassa. Ystävien kuolema aiheutti sen, ettei Razabi uskaltanut vähään aikaan pitää yhteyttä jäljelle jääneisiin ystäviinsä.
 – Joka päivä on pelko siitä, että menetän lisää ystäviä sieltä.
 "Ei ihmisen tarvitse ymmärtää sotaa"
 Razabin kertoo, että kurdeista kaikkein pienimmätkin lapset ymmärtävät sodan merkityksen.
 – Niin kauan kuin kurdeilla ei ole omaa valtiota, taistelu tulee olemaan osa meidän elämäämme.
 Razabin kansan kohtalo saa hänet surusta kipeäksi, mutta hän kertoo sen kuitenkin vahvistavan häntä.
 Tyytymättömyys pakottaa hänet yrittämään kovemmin muuttaa asioita kurdien hyväksi. Kaikesta sodasta ja kuolemasta huolimatta Razabilla on myös toivoa. Toivo syntyy muista kurdeista. Varsinkin nuoret luovat häneen uskoa tulevaan.
 – Se antaa paljon toivoa kun näen, kuinka etenkin nuoret sukupolvet liittyvät Peshmerga-joukkoihin puolustamaan kotimaataan.
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla

Jatkuva pelko ystävien menetyksestä seuraa Tampereella asuvaa kurdia – "Vaikka kuinka yritän olla välinpitämätön, se ei onnistu"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pizzakokki joutuu oikeuteen resepteistä – kilpailukieltosopimusten käyttö yleistyy
 Entinen työnantaja epäilee, että irtisanoutunut keittiöpäällikkö vei omaperäiset pizzareseptit kilpailevaan pizzeriaan ja vaatii käräjäoikeudessa sopimussakkona 18 000 euroa. Työntekijöiden ja työnantajien järjestöillä on yhteinen näkemys, että  kilpailukielto on usein perusteeton . Nyt työministeri  Timo Harakka  (sd.) haluaa karsia kilpailukieltosopimuksia, jotka kohdistuvat muihin kuin yritysten avaintyöntekijöihin.
 Johnson lähetti brexitin lykkäyskirjeen ajoissa, mutta ei allekirjoittanut sitä
 BBC:n asiantuntija uskoo, että Johnson voi joutua oikeuden eteen. Erisisältöisten kirjeiden lähettäminen voidaan tulkita parlamentin hyväksymän lain kiertämiseksi. Reuters-TV
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  lähetti brexitin  lykkäyskirjeen  EU:lle lauantaiyönä. Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  vahvisti Twitterissä vastaanottaneensa kirjeen. BBC:n lähteen mukaan Johnson ei kuitenkaan ollut allekirjoittanut lykkäyspyyntöä. Sen sijaan Johnson oli allekirjoittanut toisen EU:lle lähettämänsä kirjeen, jossa hän perustelee brexitin lykkäämisen olevan virhe.
 Jatkuva pelko ystävien menetyksestä seuraa Tampereella asuvaa kurdia – "Vaikka kuinka yritän olla välinpitämätön, se ei onnistu"
 Shena Razabi tuli pakolaisena Suomeen vuonna 2001. Hänen perheensä joutui pakenemaan sen jälkeen, kun perheen isä yritettiin murhata. Pako teki Razabin katkeraksi, eikä hän ole sen takia tuntenut juurtuneensa Suomeen. Jaakko Suorsa / Yle
 Pakolaisuus  ei irrota ihmistä kotimaastaan.  Shena Razabi  on yksi väkivaltaisuuksia pakeneista kurdeista. Vaikka hän asuu Suomessa turvassa, taistelut kurdialueella satuttavat.
 Kurdijoukot sanovat vetäytyvänsä rajalta tulitaukosopimuksen mukaisesti
 Savupatsaat nousevat Ras al-Ainin kaupungissa SDF-joukkojen ja Turkin joukkojen taisteluiden jäljiltä. AHMED MARDNLI / AOP
 Syyrian kurdijoukot  lupaavat vetäytyä  pois Syyrian rajan tuntumasta tulitaukosopimuksen mukaisesti, jos Turkki antaa tilaisuuden jäljellä olevat joukot ja siviilit turvallisesti. Kurdijoukkojen edustajan mukaan Ras al-Ainin kaupunki on tarkoitus evakuoida sunnuntaina. Sen jälkeen kurdijoukot vetäytyvät 120 kilometrin levyiseltä alueelta Ras al-Ainin ja Tel Abiadin kaupunkien välimaastosta. Turkin on syytetty estäneen kurdijoukkoja evakuoimasta haavoittuneita ja siviilejä. Turkki on kiistänyt väitteet.
 Korkeakoulutettujen into lähteä pois Suomesta näyttää laantumisen merkkejä
 Koulutuspolitiikalla on selvä vaikutus lähtöhalukkuuteen. AOP
 Suomessa on pitkään oltu huolestuneita korkeasti koulutettujen ihmisten  aivovuodosta ulkomaille . Erityisen paljon Suomesta lähti muualle vuosina 2015–2016  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen leikattua koulutuksen määrärahoja. Nyt lähtöhalukkuus näyttäisi tilastojen perusteella hieman hellittävän.
 Lapissa talvista, muualla syksyistä
 Lapissa on jo pakkasta, eteläisessä Suomessa sataa. Yle
 Sunnuntaina sää on poutainen suuressa osassa maata. Lapissa sunnuntaita vietetään laajalti aurinkoisessa pakkassäässä. Maan eteläpuoliskolla sää on pilvinen ja lounaasta lähestyvät seuraavat sateet. Myös sunnuntai-illan ja maanantaiyön aikana maan eteläosan yli liikkuu runsaita sateita.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kilpailukiellot usein perusteettomia, Johnson lähetti brexit-lykkäyskirjeen EU:lle, korkeakoulutettujen aivovuoto Suomesta hellittää


Summary: Hämäläismaisemat kuten Aulanko ja Hakoisten linnavuorelta aukeava maisema ovat suosittuja sosiaalisen median postausten aiheita. Kansainvälistä maisemapäivää vietetään sunnuntaina.

Maisema on nykyään elämys. Ihmiset matkustavat bongaamaan maisemaa, ottavat valokuvia, joita jakavat sosiaalisessa mediassa. Maisema voi myös olla myös tuote, jolla on rahallista arvoa.
 Sunnuntaina vietettävän  kansainvälisen maisemapäivä n teemana on tänä vuonna arkimaisema ja vesi. Päivään liittyen järjestetään muun muassa maisemakävelyitä sekä valokuvauskilpailu, jossa ihmisiä kannustetaan ottamaan kuvia omasta arkimaisemasta.
 Aulangon näköalatasateelta Alulangonjärvelle ja Lusikkaniemeen avautuva maisema on yksi kaupungin kuvatuimipia näkymiä. Kati Turtola / Yle
 Arkista maisemaa kannattaa katsoa uudesta vinkkelistä
 Maatalousalan neuvonta- ja kehittämisorganisaatio  Pro Agriassa  työskentelevä maisema-asiantuntija  Katriina Koski  rohkaisee katsomaan omaa lähiympäristöä toisin silmin.
 – Arkimaisema on työmaisemaa ja vapaa-ajan maisemaa ja se on koko ajan muutoksessa. Me tällä hetkellä päätämme sen, mikä on tulevien sukupolviemme maisema, muistuttaa Koski.
 Maisema-asiantuntija Auli Hirvonen ja Katriina Koski arvostavat myös menneisyyden maisemaa Hakoisten linnavuorella. Ville Välimäki / Yle
 "Tämä maisema on ollut vuosisatoja yhtä lumoava"
 Suomessa on 156  valtakunnallisesti arvokasta maisema-aluetta . Janakkalassa Hakoisten linnavuorelta avautuvat maisemat ovat yksi niistä.
 Niinikään Pro Agriassa työskentelevä maisema-asiantuntija  Auli Hirvonen  kertoo kiipeävänsä usein työmatkansa varrelle osuvalle linnavuorelle ihailemaan näkymää.
 – Maisema muovaa meidän identiteettiämme, sanoo Auli Hirvonen. Kati Turtola / Yle
 Silmien eteen leviävät hämäläiset pellot ja järvi. Horisontissa kumpuilevat harjut.
 – Tämä on ollut vuosisatoja yhtä lumoava. Minulle tämä on arvokas, koska tämä on tälläistä menneisyyden maisemaa, sanoo maisema-asiantuntija Auli Hirvonen.
 Hirvonen painottaa, että maiseman huomaaminen on tärkeää myös tulevaisuuden kannalta.
 – Jos emme ymmärrä maiseman syntyä ja merkitystä niin meidän on vaikea hoitaa ja vaaliakaan sitä, pohtii Hirvonen.
 – Hakoisten linnavuoren kelot ovat eteläisen Suomen kuvatuimmat, nauraa Katriina Koskinen. Kati Turtola / Yle
 Maisema on tärkeä identiteetille
 Miksi sitten kiipeämme näkötorniin ottamaan taas kerran valokuvaa siitä samasta paikasta? Tai napsimme toistuvasti kuvia työmatkan varrelta tutusta puistosta?
 – Meillä kaikilla on oma kotimaisemamme, mikä kulkee mukanamme läpi elämän ja siihen liitty sellainen turvallisuuden tunne, miettii Hirvonen.
 Ympäristö muuttuu maisemaksi, kun sillä on ihmiselle merkitystä, selittää professori  Anna Sivula  Turun yliopiston kulttuurituotannon ja maisemantutkimuksen koulutusohjelmasta.
 – Ihmiset ja yhteisöt kokevat, että he saavat maiseman edellisiltä sukupolvilta ja se pitää säilyttää jotenkin, jatkaa Sivula.
 Sivula sanoo, että maiseman arvo kulttuuriperintönä on viime aikoina alkanut tulla korostetuksi.
 – Maisemasta ja sen suojelusta on tullut tärkeää. Ihmiset kokevat, että heillä on oikeus maisemaan, kertoo Sivula.
 Kaupunkimaisemaankin liittyy luonto
 Professori Sivulan mukaan maisema on merkittävä tekijä ihmisen identiteetille, riippumatta siitä minkä kaltainen maisema on tai sijaitseeko se kaupungissa vai maaseudulla. Sivulan mukaan yhä useampi nuori kokeekin omaksi maisemakseen kaupunkimaisen maiseman.
 – Maisemaa ei enää mielletä ainoastaan Suomi-filmin maisemaksi, missä on heinäseipäitä pellolla vaan kaupunkimaisema kuuluu aivan olennaisena tämän käsitteen alle, sanoo Sivula.
 Kaupunkimaisemassakin tärkeänä kiinnitetään Sivulan mukaan erityisesti huomiota siihen, miten luonto tulee osaksi kaupunkia.
 Hämeen keskiaikainen linna kuvastuu Vanajaveteen Hämeenlinnan kaupungin ydinkeskustassa.  Kati Turtola / Yle
 Maisemasta on myös myyntituotteeksi
 Maisema ja kulttuuriperintö voivat muodostua merkittäviksi vetovoimatekijöiksi matkailussa. Parhaillaan Pro Agrialla on menossa  Kylään maisemaan- hanke , jossa halutaan paitsi lisätä asukkaiden kiinnostusta ja arvostusta omaa ympäristöään kohtaan, myös kannustaa ympäristön hyödyntämiseen elinkeinona.
 – Teemme maiseman tuotteistusta, yritämme saada yrittäjät löytämään nämä maisemat ja tarjoamaan tuotteita niistä. Maisemasta on moneksi, sanoo Hirvonen.
 Hämäläismaisemat kuten Hämeen keskiaikainen linna, Aulanko ja Hakoisten linnavuorelta aukeava maisema ovat suosittuja valokuvien ja sosiaalisen median postausten aiheita. Maisemat ovat ikonisia ja paitsi että ne ovat luonnonkauniita paikkoja, niillä on myös kulttuurinen merkitys.
 – Paikallisuus nousee koko ajan matkailun trendinä. Nyt omasta lähiympäristöstä haetaan merkityksellisiä paikkoja ja elämyksiä, sanoo Pro Agrian maisema-asiantuntija Katriina Koski.

Maisemasta tuli bongauskohde joka täytyy saada Instagramiin – "Meillä kaikilla on oma kotimaisemamme mikä kulkee mukana läpi elämän"


Summary: Yhdysvaltain johdon päätös vetää sotilaat Syyriasta on nostattanut rajua arvostelua.

Yhdysvaltain Syyriassa olevia sotilaita ei vedetäkään kotimaahan, vaan heidät siirretään Länsi-Irakiin. Asiasta kertoi Yhdysvaltain puolustusministeri  Mark Esper  toimittajatapaamisella.
 Esperin mukaan asiasta on sovittu Irakin hallituksen kanssa. Joukot alkavat tukea Irakin hallitusta. Ne voivat mahdollisesti myös tehdä täsmäiskuja terroristijärjestö Isisiä vastaan Syyriassa, Esper kertoi.
 – Asiat voivat muuttua nykyhetken ja sen välillä, kun saamme vetäytymisen suoritettua, mutta tämä on nyt pelisuunnitelma, hän sanoi tavatessaan toimittajia lentomatkansa aikana.
 Esperin mukaan vetäytyminen vie "viikkoja, ei päiviä". Vetäytyminen tehdään helikopterein sekä lento- ja maantiekuljetuksin.
 Yhdysvalloilla on Syyriassa noin tuhat sotilasta. Heistä runsaat 700 siirtyisi Irakiin. Esper ei maininnut tarkemmin, mihin he asettuvat. Loput sotilasta jäisivät Syyrian eteläosaan, al-Tanfin tukikohtaan. Se sijaitsee strategisesti tärkeässä paikassa Jordanian ja Irakin rajojen tuntumassa, Damaskoksen ja Bagdadin välillä kulkevan valtatien varrella.
 Yhdysvalloilla on ollut Irakissa runsaat 5 000 sotilasta.
 Muutos suunnitelmiin?
 Joukkojen siirto Syyriasta Irakiin vaikuttaa olevan muutos Yhdysvaltain johdon aikaisempiin suunnitelmiin. Presidentti  Donald Trump  puhui vielä alle kaksi viikkoa sitten, että "joukot tuodaan kotiin".
 – Meidän piti olla Syyriassa 30 päivää, mutta olemme olleet siellä nyt kymmenen vuotta. Meidän piti olla Afganistanissa vain vähän aikaa, mutta kohta olemme olleet siellä jo 19 vuotta, hän sanoi 10. lokakuuta  Minneapolisissa pitämässään kampanjatilaisuudessa .
 – On aika tuoda heidät kotiin, olemme tehneet työmme, hän jatkoi.
 Päätös vetää joukot Syyriasta nostatti ankaraa vastustusta, koska päätöksen katsottiin pettävän Yhdysvaltain tukena toimineet kurdit. Pian Trumpin ilmoituksen jälkeen Turkki aloitti suuren hyökkäyksen kurdeja vastaan Pohjois-Syyriassa.
 Republikaanijohto, kenraalit ja amiraalit ryöpyttävät Trumpin Syyria-päätöstä – "Amerikkaa vastaan hyökätään sisältäpäin"
 Trump sanoi tuolloin, ettei ollut antanut Turkin presidentille  Recep Tayyip Erdoganille  hyväksyntäänsä hyökkäykselle, ja aikoi tuhota Turkin talouden, jos Turkki menee liian pitkälle kurdien painostamisessa.
 Aiheesta lisää :
 The Wall Street Journal :  U.S. Troops Leaving Syria Will Be Assigned to Iraq, Defense Chief Says

USA:n joukkoja ei vedetäkään Syyriasta kotimaahan, vaan Irakiin


Summary: Lakiesitys on aiheuttanut kitkaa myös hallituksen sisällä. Keskustaedustajat vaativat lakiesityksen palauttamista uudelleen valmisteluun.

Hallitus yrittää puuttua sähköautoilun "muna-kana-ongelmaan" velvoittamalla kiinteistönomistajia lisäämään latauspisteitä tai vähintään latausvalmiutta pihoille.
 – Siinä on muna-kana-ongelma, joka on ollut myös näiden biokaasuautojen kanssa, että jos latauspisteitä ei ole riittävästi, ei haluta hankkia sähköautoja, ja sitten toisaalta pisteitä ei synny, jos ei autokanta ole riittävän suuri, muotoilee ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.).
 Myös autottomat asukkaat voisivat joutua uudistusten maksajiksi.
 – Jonkin verran julkisuudessa on kaiken kaikkiaan käyty keskustelua siitä, miten autopaikkakustannukset asukkaiden kesken jyvitetään. Tässä laissa sitä ei ole erikseen määritelty. Uudisrakentamisen yhteydessä kustannukset katetaan varmaankin kokonaissummassa. Voi tietysti olla, että joissakin taloyhtiöissä on eri hinta parkkipaikan sisältävälle asunnolle ja ilman parkkipaikkaa olevalle, Mikkonen sanoo.
 Velvoite koskisi uusia tai laajasti korjattavia taloja
 Asuinrakennusten osalta velvoite tulisi lakiluonnoksen mukaan koskemaan uusia tai laajasti korjattavia taloja, joissa on yli neljä pysäköintipaikkaa. Jokaiselle paikalle tulisi tehdä sähköautojen latausvalmius. Lisäksi rakennuksen omistajan tulisi järjestää asukkaalle mahdollisuus latauspisteeseen, mikäli asukas hankkii sähköauton.
 Mikkosen mukaan tarkoituksena olisi, että rakennus- tai peruskorjaustöiden yhteydessä parkkipaikalle tehtäisiin putkitus valmiiksi, jotta myöhemmin ei tarvitse tehdä kalliita muutoksia, kun latauspisteitä pystytetään. Mikkosen mukaan latausvalmiuden mahdollistava putkitus maksaa arviolta 60–80 euroa metriltä.
 Taloyhtiöt voivat hakea sähköautojen latausjärjestelmiin valtionavustusta tietyin ehdoin.
 Uudisrakentamista ja laajoja korjauksia koskevat velvoitteet tulisivat sovellettavaksi vuodesta 2021 lähtien.
 Myös muille kuin asuinrakennuksille
 Ympäristöministeriön ja liikenne- ja viestintäministeriön lakiluonnoksen mukaan velvoite koskisi myös ei-asuinkäytössä olevia rakennuksia. Luonnoksessa esitetään, että esimerkiksi jos pysäköintipaikkoja on yli kymmenen uudessa tai laajasti korjattavassa rakennuksessa, tulisi latausvalmius asentaa vähintään puoleen pysäköintipaikoista. Lisäksi tulisi asentaa vähintään yksi latauspiste.
 Kuntaliitto on jo kertonut vastustavansa lakia. Lakiehdotuksen mukaisesti toimittaessa latauspisteitä tulisi liiton mukaan liikaa ja vääriin paikkoihin. Säädökset vaikuttaisivat esimerkiksi kouluihin, päiväkoteihin, sairaaloihin ja muihin julkisiin rakennuksiin.
 Kuntaliitto: suuret kustannukset kunnille
 Pääosa sähköautojen latauksista tehdään kotona, ja tarvetta lataukselle muualla tulee harvoin, Kuntaliitto katsoo. Lisäksi, kun nopealla latauksella saa vain vähän lisäajoaikaa, se ei esimerkiksi kaupungilla asioinnin yhteydessä ole kannattavaa. Kuntaliitto arvioi, että kunnille tulee kustannuksia ainakin kymmeniä miljoonia euroja.
 Mikkonen huomauttaa, että latauspisteet eivät olisi pelkästään asiointia varten vaan myös henkilökunnalle, jonka autot saattavat seisoa monta tuntia päivässä parkissa.
 Velvoitteella yksin vain vähän merkitystä
 Ministeri myöntää, että koska rakennuskanta uudistuu yhden prosentin verran vuodessa, esitetty keino yksin toisi latauspisteitä verrattain hitaasti.
 – Toivomme tietysti, että niitä syntyisi myös muilla keinoin, Mikkonen sanoo.
 Vuoteen 2030 mennessä säädökset toisivat arvioiden mukaan yhteensä noin 171 000 latauspistettä ja latausvalmiuden noin 621 000:een pysäköintipaikkaan.
 Mikkosen mukaan velvoitteen piiriin ei harkittu otettavaksi vanhoja asuinrakennuksia, mutta asiaa täytyy harkita uudelleen, kun nähdään, miten latausverkosto muuten kehittyy.
 Hallituksen kunnianhimoinen tavoite on vähintäänkin puolittaa liikenteen päästöt ensi vuosikymmenen loppuun mennessä. Sähkö- ja hybridiautoja on toistaiseksi pieni murto-osa kaikista autoista.
 Sähköautoasia riitautti hallituksen
 Sähköautoasia on ehtinyt aiheuttaa kitkaa myös hallituksen sisällä.
 Perjantaina keskustan kansanedustajat  Ari Torniainen  ja  Markus Lohi  totesivat, että keskusta ei hyväksy esitystä ja että se pitäisi palauttaa uudelleen valmisteluun.
 Uuden Suome n haastattelussa vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Emma Kari  ja puolueen kansanedustaja  Satu Hassi  ihmettelivät kritiikkiä ja syyttivät keskustaa kapuloiden työntämisestä rattaisiin.
 Keskustaedustajien mielestä lakiesityksen kustannusarviot on laskettu alakanttiin, lain aikataulu on liian kireä ja velvoitteet ylimitoitettuja.
 – Esityksen vaikutusarviossa puhutaan 1100–2300 euron investointitarpeesta latauspistettä kohti, mutta käytäntö on osoittanut, että todelliset kustannukset saattavat olla jopa 5000 euroa, Lohi ja Torniainen totesivat perjantaina lähettämässään tiedotteessa.
 Torniainen ja Lohi kritisoivat esitystä siitä, että sen avulla rakennettaisiin latauspaikkoja sähköautoille, joita ei vielä ole.
 – Perinteisesti polttoaineen jakelupisteet ovat syntyneet Suomeen markkinaehtoisesti, ei pakkoa käyttäen. Nyt uhkaa käydä niin, että kaikki maksavat, mutta juuri kukaan ei käytä.
 Myös Kaupan liitolta kritiikkiä
 Myös keskustataustainen Kaupan liiton toimitusjohtaja  Mari Kiviniemi  kritisoi esitystä  blogissaan .
 Lakiesityksen mukaan vuoteen 2025 mennessä kaikkiin muussa kuin asuinkäytössä oleviin rakennuksiin, joissa on yli 20 pysäköintipaikkaa, täytyisi asentaa sähköautojen latauspiste vähintään 10 prosenttiin pysäköintipaikoista.
 Tämä on Kiviniemen mukaan kaupan alan isoille toimijoille kohtuuton velvoite.
 – Esimerkiksi Ikealle velvoite tarkoittaisi vähintään 553 uuden latauspisteenrakentamista. Keskon, Lidlin ja S-ryhmän kaupoille muutos merkitsisi yli 11 700 uuden latauspisteen rakentamista, Kiviniemi kirjoittaa.
 Kiviniemen mielestä latauspisteiden rakentamisvelvoite on ylimitoitettu, ja siihen suunnatut rahat olisivat pois merkittävimmistä ilmastotoimista.
 Lakiluonnos on lausuntokierroksella 8. marraskuuta asti.
 Lue myös:
 Taloyhtiöt heräävät hitaasti sähköautoilun yleistymiseen – Valtion 1,5 miljoonan euron tuesta on jaettu alle miljoona
 Analyysi: Pitääkö sähköautolla päästä 600 kilometriä yhdellä latauksella? Jos pitää, sähköauton ympäristöystävällisyyden voi unohtaa

Suomi asetti itselleen huippukovan ilmastotavoitteen – miten hallitus onnistuu lunastamaan lupauksensa? 5 kysymystä ja vastausta

Hallitus haluaa velvoittaa kiinteistönomistajat lisäämään sähköautojen latauspisteitä – Myös autottomat voivat joutua maksajiksi


Summary: Mielenosoitukset ovat levinneet eri puolille maata.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut Chilessä väkivaltaisiksi yltyneissä mielenosoituksissa, kertoo pääkaupunki Santiagon pormestari  Karla Rubilar .
 Mielenosoittajien hyökkäyksen kohteeksi joutuneessa supermarketissa syttyi tulipalo, jossa kaksi ihmistä paloi kuoliaaksi ja kolmas kuoli vammoihinsa myöhemmin sairaalassa.
 Viranomaisten ilmoituksen mukaan kahakoissa on tähän mennessä loukkaantunut 156 poliisia ja 11 mielenosoittajaa. 300 mielenosoittajaa on pidätetty.
 Kuuteen kaupunkiin, muun muassa pääkaupunkiin Santiagoon ja Valparaisoon, julistettiin viikonloppuna poikkeustila sekä öinen ulkonaliikkumiskielto. Ulkonaliikkuminen kiellettiin kello 22.00–7.00. Uutistoimistojen mukaan poikkeustoimet ovat edelleen voimassa.
 Mellakoita on ollut monilla muillakin paikkakunnilla.
 Sotilaat ovat partioineet Santiagon kaduilla, mikä on hyvin poikkeuksellista. Sotilaita ei ole nähty valvomassa järjestystä Santiagossa sen jälkeen, kun diktaattori Augusto Pinochetin valtakausi päättyi vuonna 1990.
 Taustalla epätasainen tulonjako
 Santiagon mellakat puhkesivat, kun hallitus päätti korottaa metrolippujen hintaa jo toisen kerran tämän vuoden aikana. Uusin korotus peruttiin mellakoiden yllyttyä.
 Protestimieliala oli kuitenkin alkanut kyteä jo paljon aikaisemmin vähävaraisten kansanryhmien keskuudessa. Chile on keskimääräinen melko vauras eteläamerikkalainen maa. Bruttokansantuote on keskimäärin lähes 20 000 euroa henkilöltä. Vauraus jakaantuu hyvin epätasaisesti.
 Vaikka Chilen inflaatio on suhteellisen matala - noin kaksi prosenttia - esimerkiksi energia ja monet päivittäistavarat ovat kalliita. Myös terveydenhuollon hintoja on arvosteltu.
 Presidentti  Sebastian Piñera  on yrittänyt rauhoittaa mielialoja sanoen, että protestointiin on hyviä syitä, mutta kenelläkään ei ole oikeutta rikolliseen väkivaltaan.
 Mielenosoittajat hermostuivat presidenttiin pian uudestaan, sillä sosiaalisessa mediassa levisi valokuva, jossa hänet nähtiin mellakoiden aikana kaikessa rauhassa syövän pitsaa ravintolassa. Presidentti juhlisti pitseriassa lapsenlapsensa syntymäpäivää.
 Korjattu 20.10. klo 18.15: Ulkonaliikkumiskielto on voimassa vain öisin.
 Lisää aiheesta:
 Chilessä armeija kaduilla, tuhopolttoja ja väkivaltaa – Syynä neljän sentin korotus metrolipun hintaan

Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä


Summary: Kansallismuseon uusi näyttely esittelee laajasti Etelä- ja Keski-Amerikan intiaanikulttuureja. Maailma, jota ei ollut -näyttelyn yli kaksisataa esinettä ovat peräisin italialaisesta kokoelmasta.

Kuolema vallitsi kaikkialla. Kaupunki oli ruumishuone, missä kaikki kiiruhti pilaantumaan ja märkimään. Mätänevistä kasoista nousi myrkyllistä höyryä sateen ja kuumuuden vuorottaisesta vaikutuksesta, ja se täytti koko ilmapiirin. Lokainen maa oli kyllästetty verellä, joka juoksi puroina ja värjäsi kanavatkin punaisiksi. Teurastus oli hirveää.
 Näin kuvailee yhdysvaltalainen historioitsija  William H. Prescott  asteekkien pääkaupungin Tenochtitlanin viimeisiä hetkiä kirjassaan  Meksikon valloitus . 1500-luvun alussa 300 000:n asukkaan Tenochtitlan oli suurempi ja mahtavampi kuin yksikään eurooppalainen kaupunki, ja sen eleganssista ja kauneudesta kertoo sekin, että espanjalaisvalloittajat kuvailivat järven keskeltä nousevien temppelien ja palatsien panoraamaa kimaltelevine kanavineen unenomaiseksi ja epätodelliseksi näyksi.
 Vuonna 1521 espanjalaiset ja heidän liittolaisensa saivat  Hernán Cortésin  johdolla vihdoin vallattua Tenochtitlanin, useita kuukausia kestäneen piirityksen ja brutaalien taistelujen jälkeen. Maailman uljaimpiin kuulunut arkkitehtoninen taidonnäyte oli maan tasalla ja suurin osa sen asukkaista kuollut. Samalla asteekkien valtakunta katosi historian hämäriin.
 Mayojen tekemä uurna, joka edustaa klassisen kauden maya-kulttuuria.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kymmenen vuotta myöhemmin romahti Andien vuoristoa hallinnut inkojen jättiläisvaltio, ja myös maya-intiaanien alueet Keski-Amerikassa joutuivat nopeassa tahdissa espanjalaisten haltuun.
 Kokonaisen maanosan kukoistavat korkeakulttuurit katosivat silmänräpäyksessä kuin tuhka tuuleen, mutta jälkipolville niistä jäi onneksi paljon ihmeteltävää.
 Kansallismuseon tuore  Maailma, jota ei ollut  -näyttely tarjoaa Suomen oloissa harvinaisen katsauksen esikolumbiaaniseen aikaan, ennen konkistadoreja. Yli kaksisataa esinettä ovat lainassa  Giancarlo  ja  Inti Ligabuen  yksityiskokoelmasta, jota nähdään nyt ensimmäistä kertaa Italian ulkopuolella.
 – Monilla museoilla on vähän tietoa tämän alueen kulttuureista, eikä tällaista esineistöä ole välttämättä omissakaan kokoelmissa. Tämä tarkoittaa sitä, että pitäisi olla asiantuntija jostakin muualta. Lisäksi tällaisen vanhan, hyvin hauraan esineistön tuomisessa ja siihen liittyvässä käsittelyssä on jo omat riskinsä. Jos tällaista näyttelyä lähtisi itse tuottamaan ja joutuisi käymään Perussa, Boliviassa, Guatemalassa ja Kolumbiassa, tulisi siitä todella kallis projekti, näyttelypäällikkö  Minerva Keltanen  Kansallismuseosta toteaa.
 Tässä siis syy, miksi tällaisia näyttelyitä liikkuu harvoin maailmalla, saati sitten Suomessa.
 Kolmijalkainen maya-lautanen ajalta 600 - 800 jaa. Lautasessa on kuvattu neljä pawahtun-jumalaa nuoren ylimyksen ympärillä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Coclé-kansan käsialaa oleva jaguaari, jonka silmät ja suu ovat auki, noin 850-1100 jaa. Jussi Mankkinen / Yle
 Kultaisia maissikruunuja ja arvokkaita tekstiilejä
 Maailma, jota ei ollut  -näyttelyn esineistö koostuu sekä tunnettujen että monien vähemmälle huomiolle jääneiden intiaanikulttuurien monipuolisista taidonnäytteistä. Näyttelyn rakentamisessa mukana ollut latinalaisen Amerikan tutkimuksen dosentti  Antti Korpisaari  haluaa nostaa esille etenkin moche- ja nazca-kulttuurit.
 – Mochet tekivät upeaa veistoksellista keramiikkaa ja maalauskoristeellisia astioita, joissa he esittivät mytologioitaan ja uskonnollisia rituaalejaan. Nazcojen käsialaa taas on värikkäin ja keramiikan polton näkökulmasta teknisesti kaikkein taidokkain esineistö. Lisäksi Perun pohjoisrannikolla vaikutti pari tuhatta vuotta sitten uskomattoman hieno metallinkäsittelytaito. Vaikkei sähköä tai mitään vastaavaa ollut tuolloin käytössä, esineitä osattiin kullata ja juottaa yhteen.
 Näyttelyn kultaesineistöä, oikealla maissia symboloiva kruunu, vicssi-kulttuuri, 200 jaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vaikka tässäkin näyttelyssä on esillä kullan kimallusta muun muassa lukuisten korujen ja persoonallisen maissikruunun muodossa, esikolumbiaanisena aikana esimerkiksi Andeilta löytyi vieläkin arvostetumpia materiaaleja.
 – Hienoimmat tekstiilit olivat paljon arvokkaampia kuin konkistadorienkin ihannoima kulta ja hopea. Jos sinulla oli inkahallitsijan lahjoittama vikunjanvillainen tunika, se kertoi näkijällensä enemmän kuin tuhat sanaa: tässä on nyt kyseessä hyvin merkittävä ihminen. Näkökulma asioihin on siis ollut tuolloin hyvin erilainen kuin vaikkapa tämän näyttelyn nykyisillä vierailla.
 Näyttelyn arvokkaita tekstiilejä. Höyhenkoristeiset päähineet ovat nazcojen käsialaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Antti Korpisaari Jussi Mankkinen / Yle
 Andeilla kolme tuhatta vuotta sitten vaikuttanut chavinin kulttuuri taas jätti alueen taiteeseen puumerkkejään, jotka jäivät elämään pitkiksi ajoiksi. Chavin-kulttuurista esimerkiksi on lähtöisin tapa kuvata jumalhahmoja siten, että niillä on kissaeläinten kulmahampaat.
 Antti Korpisaaren mukaan nykyisten Perun, Ecuadorin ja Bolivian alueilla on nähtävissä paljon mosaiikkimaista kulttuurikehitystä, mikä johtuu muun muassa saven laadusta, mineraalipigmenteistä, puuaineksesta ja metalleista.
 – Pohjois-Perussa on ollut vallalla veistoksellisen keramiikan traditio, kun taas Etelä-Perussa veistoksellisuutta ei ole ollut nähtävissä juuri lainkaan – siellä on harrastettu värikkään keramiikan perinnettä.
 Lambayeque-kulttuurin kullattua kuparia oleva haustanaamio 1200-luvulta jaa.  Naamio toistaa myyttisen esi-isän ominaisuuksia: sillä on "siivekkäät" silmät ja pyöreät kultaiset korvakorut ja niitä ympäröivät pakotetut pallot, jotka mahdollisesti symboloivat kuuta, yöllisen kosteuden äitiä, tai aurinkoa, valon ja sateen isää.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleiskuvaa näyttelystä, taustalla asteekkien kalenteri.  Jussi Mankkinen / Yle
 Terveisiä avaruudesta
 Etelä- ja Keski-Amerikan intiaanikulttuurit erosivat sekä taidekäsityksiltään että arkielämänsä puolesta varsin paljon aikakautensa eurooppalaisista vastineista, ja syitä tähän löytyy monia.
 – Koko alueen näkökulmasta suurimmat erot liittyvät kotieläimiin: ei ollut hevosta, nautaa, sikaa, kanoja tai härkää. Kuormajuhtana käytettiin laamaa, joka pystyi kuljettamaan 20–30 kilon painoisia kantamuksia. Rautaa ei tunnettu ja esimerkiksi Andeilla käytettiin pronssia, kultaa ja hopeaa. Toisaalta uudella mantereella oli syntynyt jo tuhansia vuosia sitten hyvin hierarkkisia hallintojärjestelmiä, joiden olemassaolosta ei siis voi syyttää espanjalaisia, Antti Korpisaari toteaa.
 Miehen pää, maya-kulttuuri, 600 - 800 jaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Alueen kulttuurien kohdalla on usein hämmästyttänyt se, ettei esimerkiksi pyörää varsinaisesti tunnettu – tai ei ainakaan haluttu tai osattu käyttää.
 – Koska voimakkaita vetoeläimiä ei ollut ja kun Andeilla topografia on mitä on, olisi pyörä itse asiassa ollut melko hyödytön väline. Pyörää tosin on löydetty muun muassa leluista eli konsepti pyöreästä pyörivästä esineestä on ollut olemassa – sen käytölle vain ei ollut tarvetta, Korpisaari jatkaa.
 Koska pyörää tai rautaa ei käytetty, on monesti herännyt kysymyksiä, kuinka Etelä- ja Keski-Amerikan monumentaalirakennuksia, kuten Boliviassa sijaitsevan Tiwanakun kaupungin temppeleitä, yleensä on saatu kasattua. Tiwanakun kohdalla suurimmat kivet painavat useita tonneja, ja niitä on kuljetettu louhoksilta kymmenien kilometrien matkoja.
 – Tätä on tutkittu esimerkiksi puupalkkien ja ruokoveneiden avulla. Kyse on kuitenkin lähinnä siitä, että jos sinulla on tarpeeksi monta sataa tai tuhatta ihmistä, jotka puhaltavat yhteen hiileen jonkun poliittisen tai uskonnollisen ideologian takia, kaikki on mahdollista. Nykyisin olisi aika kallista lähteä rakentamaan Gizan pyramidia, mutta absoluuttisen vallan aikoina se on ollut helpompaa, kun ei ole tarvinnut miettiä kuinka paljon kenellekin maksetaan palkkoja.
 Moche-kulttuurin veneen muotoinen astia, 300 jaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Etenkin 1970-luvulla esitettiin lennokkaita teorioita, joiden mukaan intiaanien korkeakulttuureja olisivat olleet rakentamassa avaruusolennot. Maya-kuningas  Pakalia  esittävässä kivilaatassa esimerkiksi nähtiin avaruusalus, jolla hallitsija matkaa ajan ja paikan laeista välittämättä. Inkojen linnoituksia taas olisivat olleet kasaamassa nykyihmisille tuntemattomista sivilisaatioista peräisin olevat olennot.
 Kuuluisat Nazcan linjat eli autiomaahan tehdyt valtavat kuviot taas olisivat olleet laskeutumisreittejä Siriuksesta saapuneille ufoille. Tällaisia teorioita esitti tiuhaan tahtiin etenkin sveitsiläinen kirjailija  Erich von Däniken .
 – Däniken teki kyllä aikoinaan hyvät rahat näillä teorioillansa, Antti Korpisaari hymähtää.
 – Suurin osa näistä Nazcan linjoista on suoria kävelyreittejä ja rituaalipolkuja. Ne ovat todennäköisesti syntyneet ja kuluneet, koska ihmiset ovat kiertäneet niitä vuosisatoja samassa järjestyksessä. Niillä ei kuitenkaan ole suoraa viestiä kenellekään. Siellä on myös vajaa kolmekymmentä mystistä kuviota, jotka esittävät lintu- tai eläinhahmoja, ja joista nämä avaruudelliset tulkinnat kumpuavat. Todennäköisin ajatus on, että ne on tehty katsottavaksi jumaluuksien tasolta. Toisaalta ei tarvitse nousta kuin muutamia metrejä aavikon pinnan yläpuolelle, niin kuva-aiheet rupeavat näkymään. Itse koen, että Nazcan linjat ovat yliarvostettu asia ja että Perun ja Bolivian historiasta löytyy useita kiinnostavampiakin asioita.
 Eläinhahmoinen jalustinnokkapullo, moche-kulttuuri, 400 eaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yleiskuvaa näyttelystä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Perinteet eivät ole kadonneet minnekään
 Kokonaiskuva Etelä- ja Keski-Amerikan intiaanikulttuureista ei ole vielä läheskään valmis ja uusia löytöjä tehdään jatkuvasti. Esimerkiksi asteekkien entisen pääkaupungin päälle rakennetusta Mexico Citysta löytyy koko ajan esikolumbiaaniseen aikaan viittaavia rakennelmia ja esineistöä.
 – Tenochtitlanin värikkäistä rakennuksista löytyy edelleen merkkejä Mexico Cityn kellarikerroksista. Esimerkiksi suoraan kollegani työhuoneen alapuolelta havaittiin äskettäin asteekkitemppeli, Latinalaisen Amerikan tutkimuksen dosentti, etenkin Mesoamerikkaan keskittynyt  Harri Kettunen  kertoo.
 Harri Kettunen on ollut mukana rakentamassa Maailma, jota ei ollut -näyttelyä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yhtenä syynä nimenomaan Guatemalan ja Belizen viidakoista viime vuosina löytyneisiin kadonneisiin kaupunkeihin ja rakennuksiin on LiDAR- eli kaukokartoitustekniikka, joka perustuu lasereihin. Esimerkiksi tänä vuonna Guatemalasta löytyi tekniikan avulla valtava maya-kaupunki. Kettunen oli myös itse löytämässä uutta kaupunkia jokunen vuosi sitten LiDARin avulla.
 – LiDAR-tekniikalla pystytään kylläkin kartoittamaan isoja alueita ja tutkimaan rakennuksia, mutta sen avulla ei esimerkiksi saada selville rakennelmien ikää. Maajoukot joudutaan kuitenkin lähettämään paikalle.
 Harri Kettusen mukaan oleellisimpia asioita Mesoamerikan tutkimuksessa tällä hetkellä ovat kirjoitusjärjestelmiin liittyvät löydöt.
 – Aina kun löydetään uusia tekstejä, saadaan enemmän tietoa siitä, mitä nämä ihmiset ajattelivat omista asioistaan. Mayojen, asteekkien ja zapoteekkien teksteistä on mahdollista lukea, mitä kyseiset kansat kirjoittivat itsestään – sen sijaan että meillä olisi siinä valissä länsimaisten arvojen muokkaama länsimainen filtteri.
 Šamaania esittävä pullo chavkinin-cupisniquen kulttuuri 1000 eaa. Hahmon kyttyräselkä viittaa siihen, ettei kyseessä ole tavallinen kansalainen vaan henkilö, jolla on yliluonnollisia kykyjä. Kyttyräselkäisiin hahmoihin liitetään usein taikavoimia. Esimerkiksi inkojen maailmassa heitä pidettiin Illapan eli salaman poikina.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kadonneiden intiaanikulttuurien vaikutus näkyy edelleen Etelä- ja Keski-Amerikassa asukkaiden jokapäiväisessä elämässä hyvin selvästi.
 – Useasti tämä vain unohtuu. Mitä perinteisimpiin yhteisöihin mennään, sitä enemmän siellä on jäljellä asioita, jotka näkyvät ihmisten ajatuksissa, ideologioissa, mytologioissa ja uskomuksissa. Tässä näyttelyssä esimerkiksi on esineitä, jotka kuvaavat eläimiksi muuntautuneita ihmisiä. Tällaisia tarinoita esiintyy edelleen ympäri Mesoamerikkaa: ihminen muuttuu eläimeksi ja liikkuu eläimen hahmossa toisten ihmisten unissa, aiheuttaen siellä sitten erinäisiä asioita, Harri Kettunen kertoo.

Kadonnut maailma valtasi Kansallismuseon: Etelä- ja Keski-Amerikan intiaanikulttuurien mysteerit avautuvat harvinaisessa näyttelyssä


Summary: Kurdit sytyttivät savupatsaita häiritäkseen Turkin tiedustelulennokkien toimintaa Tal Tamrin kaupungissa.

TAL TAMR, POHJOIS-SYYRIA  Sadat surijat kerääntyvät pikkukaupungin laidalle hautaamaan Turkin iskuissa kuolleita siviilejä ja sotilaita.
 Pakettiautoista nostetaan seitsemän arkkua. Neljässä niistä on sotilaita, kolmessa siviilejä.
 Arkussa kannetaan kurdeista koostuvan YPG-armeijan sotilasta. Hän on kuollut Turkin ilmaiskussa Ras al-Ainin kaupungin ulkopuolella. Antti Kuronen / Yle
 Muslimiperinteen mukaisesti kuolleet haudataan nopeasti. He ovat kaikki kuolleet Turkin ja Yhdysvaltojen neuvotteleman tulitauon ensimmäisenä päivänä.  Yle raportoi Tal Tamrin sairaalasta , kun uhrit tuotiin sinne.
 Ennen hautaamista kaikki seitsemän arkkua ovat hetken esillä surijoita varten Antti Kuronen / Yle
 Kuolleen miehen tytär suree isäänsä Tal Tamrin kaupungissa Pohjois-Syyriassa. Antti Kuronen / Yle
 Kurdeista ja arabeista koostuva SDF-armeija on sytyttänyt tulia hautausmaan ympäristöön. Ne nostavat sankkaa savua taivaalle. Savupatsaiden avulla hautajaiset yritetään piilottaa Turkin lennokeilta.
 Kuolleet viedään saattueessa haudoille. Kuolleista on tehty martyyrivalokuvia. Keltaisessa kuvassa on YPG:n sotilas, vaaleansinisessä kurdialueen turvallisuuspoliisi Asayishin virkamies. Antti Kuronen / Yle
 Nainen kertoo, että hänen veljensä lähti vapaaehtoisesti pelastamaan ihmisiä lähikylästä, kun hän kuoli Turkin ilmaiskussa Antti Kuronen / Yle
 – Veljeni meni Abu Rasyinin kylään pelastamaan haavoittuneita. Silloin Turkin hävittäjä iski, kertoo sisko, joka pitelee 60-vuotiaan veljensä kuvaa sylissään.
 – Hänen vaimonsa kielsi häntä lähtemästä, mutta hän sanoi, että auttaminen on hänen velvollisuutensa.
 Omaiset kerääntyvät arkkujen viereen suremaan edellisenä päivänä kuolleita omaisiaan. Taustalla näkyy savua. Tulet on sytytetty häiritsemään Turkin lennokkien näkyvyyttä ilmaiskujen pelossa. Antti Kuronen / Yle
 Arkkujen äärelle kokoontuneet sukulaiset itkevät vuolaasti. Muslimiperinteen mukaisesti kuolleet haudataan nopeasti, jo kuolemaa seuraavana päivänä.
 – Olemme yksin. Maailma on hylännyt meidät, vaikeroi omainen arkun vieressä.
 Turvallisuuspalvelu Asayishin virkamies haudataan Tal Tamrissa Pohjois-Syyriassa. Antti Kuronen / Yle
 Hautausmaalla on useita tuoreita hautoja. Turkin hyökkäyksestä Pohjois-Syyrian autonomiselle kurdi- ja arabialueelle on kulunut kymmenen päivää. Antti Kuronen / Yle
 Vaikka Pohjois-Syyrian autonomisesta alueeseen viitataan usein kurdialueena, asuu siellä paljon myös arabeja. Paikalliset arabit osallistuivat kurdien rinnalla Isisin vastaiseen sotaan ja myös he vastustavat Turkin hyökkäystä.
 – Poikani kuoli marttyyrinä taistellessaan Turkkia vastaan. Olen ylpeä pojastani, koska hän puolusti maatamme. Hän kuoli maailman vapaiden ja kunniallisten ihmisten puolesta, kaatuneen miehen isä vastaa arabiaksi.
 Vasemmanpuoleisissa arkuissa on paikallisen YPG-armeijan sotilaita. Oikealla on 60-vuotiaan vapaaehtoisen arkku. Hän kuoli mennessään Abu Rasyinin kylään pelastamaan Turkin iskuissa haavoittuneita siviilejä. Antti Kuronen / Yle
 Muslimiperinteen mukaisesti kuolleet haudataan nopeasti. Nämä ihmiset kuolivat edellisenä päivänä. Antti Kuronen / Yle
 Tähän mennessä sodassa on kuollut lähes sata siviiliä, yli kaksisataa kurdi- ja arabitaistelijaa ja noin kaksisataa Turkin puolella taistelevaa. Nämä ovat vain arvioita. Kukaan ei tiedä, kuinka paljon ruumiita on talojen raunioissa.
 Hautajaiset etenevät nopeasti. Arkut peitellään hiekalla heti kun ne on saatu hautaan Pohjois-Syyriassa. Antti Kuronen / Yle
 "Kurdit on jätetty yksin. Maailma on hylännyt meidät.", sanoo yksi omaisista. Antti Kuronen / Yle

Yle Pohjois-Syyriassa: Kurdit hautasivat Turkin iskuissa tulitauon aikana kuolleita – "Maailma on hylännyt meidät"


Summary: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk on aloittanut soittokierroksen EU-johtajille. Jatkoaika Britannialle on todennäköinen.

BRYSSEL  EU:ssa on ryhdytty selvittämään, miten unioni reagoi Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  pyyntöön jatkoajasta Britannian EU-erolle. Johnson lähetti sunnuntain vastaisena yönä  Brysseliin kolme kirjettä .
 Yhdessä, jota hän ei allekirjoittanut, pyydettiin jatkoaikaa brexitille, jonka pitäisi tapahtua 31. lokakuuta. Jatkoaikaa pyydettiin tammikuun loppuun. Toisessa, allekirjoitetussa kirjeessä hän itse asiassa vastusti jatkoaikaa ja vakuutti Britannian pysyvän määräajassa.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on nyt aloittanut soittokierroksen EU:n jäsenmaiden johtajille saadakseen käsityksen siitä, mitä tässä tilanteessa ollaan valmiita tekemään.
 – Tilanne on nähty monta kertaa ennenkin, sanoo EU-lähde Ylelle.
 Myös EU-suurlähettiläät tapasivat sunnuntaina aamulla. Kokous kesti ainoastaan 13 minuuttia. Suurlähettiläät eivät päätä poliittisista asioista, eli siis Britannian pyytämästä jatkoajasta ei edes keskusteltu.
 Ennenkokematon tilanne
 EU:n lähtökohta on edelleen se, että Britannian sopimukseton ero estetään kaikissa olosuhteissa. Boris Johnsonin ja Britannian EU-suurlähettilään lähettämät kirjeet koskien jatkoaikaa on huomioitu ja toistaiseksi jäsenmaat keskustelevat asiasta puhelimitse.
 Unioni ei ole koskaan ollut tilanteessa, jossa siltä pyydetään jotain, mutta samaan hengenvetoon ilmoitetaan, että ei pyydetäkään mitään. EU-johtajat miettivät nyt, miten siihen pitää suhtautua ettei tule vedetyksi mukaan brittipolitiikkaan.
 Jos päädytään myöntämään eropäivälle jatkoaikaa tammikuun loppuun, se voidaan tehdä kirjallisella menettelyllä.
 Sen sijaan, jos jäsenmaissa alkaa esiintyä sellaisia kantoja, että halutaan pidempi aika, esimerkiksi edessä todennäköisesti olevien Britannian vaalien takia, on EU-johtajien todennäköisesti kokoonnuttava ylimääräiseen huippukokoukseen Brysseliin.
 Europarlamentti käsittelee sopimuksen
 Euroopan parlamentti voi ratifioida viime torstaina neuvotellun uuden sopimuksen, vaikkei se Britanniassa olisi vielä mennyt läpi.
 Parlamentin päätiedottaja  Jaume Duch  kertoo, että EU-parlamentti ottaa asian käsittelyyn maanantaina Strasbourgissa. Parlamentin brexit-ohjausryhmä, jota vetää  Guy Verhofstadt  kokoontuu maanantaina kolmelta iltapäivällä ja illalla koolla ovat ryhmien puheenjohtajat ja parlamentin puhemies. Päätös äänestysajankohdasta selvinnee tuolloin.
 EU ei halua osalliseksi Britannian sisäpoliittiseen taisteluun ja haluaa estää sopimuksettoman eron kaikin keinoin. Toistaiseksi ei tiedetä ottavatko EU-johtajat kantaa jatkoaikapyyntöön ennen kuin sopimuksesta on äänestetty Britannian parlamentissa.
 Pyydetty jatkoaika todennäisesti kuitenkin myönnetään, sanoo neuvotteluja lähellä oleva taho Ylelle. Tavoite on estää sopimukseton ero. Ilman brittiparlamentin hyväksyntää tai jatkoaikaa edessä olisi väistämättä sopimukseton ero tämän kuun lopussa.

EU-lähde Ylelle: EU haluaa välttää Britannian sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa


Summary: Syyskuussa Sveitsissä vietettiin lähes kadonneen Pizolin jäätikön hautajaisia.

Sveitsin parlamenttivaaleista odotetaan vihreiden puolueiden menestystä. Ilmastonmuutos on ohittanut maahanmuuton sveitsiläisäänestäjien ykköshuolenaiheena, mikä on Sotomo-tutkimuslaitoksen mukaan yksi suurimmista muutoksista maan viimeaikaisessa poliittisessa historiassa.
 Yksi herättäjä ilmastonmuutokseen on ollut Sveitsissä syyskuussa järjestetty hautajaiskulkue ikoniselle Pizolin jäätikölle, joka on sulanut lähes olemattomiin. Lisäksi aiemmin tässä kuussa julkaistu tutkimus osoittaa, että Sveitsin jäätiköt ovat menettäneen kymmenesosan laajuudestaan viiden viime vuoden aikana.
 Kyselytulosten perusteella näyttääkin siltä, että ilmastotoimia vaativat puolueet kauhovat aiempaa suuremman äänisaalin, kun taas maahanmuuttoa vastustavien oikeistolaisten suosio heikkenee.
 Maahanmuuttajien mustamaalaamisesta syytetty Sveitsin kansanpuolue (SVP) vaikuttaa tosin edelleen pysyvän maan suurimpana puolueena. Kyselyissä puolue on saanut noin 27 prosentin tuen, mikä on pari prosenttiyksikköä vähemmän kuin vuonna 2015.
 Vihreän puolueen äänisaalis on yleisradioyhtiö RTS:n kyselyn mukaan nousemassa lähes 11 prosenttiin edellisvaalien hieman yli 7 prosentista. Parilla prosenttiyksiköllä olisi kasvamassa myös vihreiden liberaalien suosio, jota kannatti kyselyssä yli 7 prosenttia.
 Myös nykyiset hallituspuolueet, sosialistit, liberaalit ja kristillinen kansanpuolue, ovat luvanneet entistä enemmän ilmastotoimia. Poikkeuksena on SVP, jonka mielestä Sveitsin politiikassa on "ilmastohysteriaa".
 Ilmastohuolen on arveltu innostavan uurnille äänestäjiä, jotka ovat aiemmin pysyneet etäällä politiikasta. Sveitsin kansallisten vaalien äänestysprosentti ei ole ollut yli 50:n sitten vuoden 1975.
 Sveitsin vaalien varsinainen äänestysaika on hyvin lyhyt, koska monet äänestävät ennakkoon. Äänestys päättyi jo Suomen aikaa kello 13 ja ääntenlasku on käynnissä. Vaalin tuloksia saadaan iltapäivällä.
 Lue myös: Sveitsiä vaivaa demokratiavaje, jonka vain naiset voivat ratkaista – "Lakeja on ollut laatimassa enemmän Hans-nimisiä miehiä kuin naisia"

Sveitsiin ennakoidaan vihreiden voittoa, sillä ilmasto huolettaa jäätiköitään menettävää maata


Summary: Kuolleet ovat 25-vuotias nainen ja 21-vuotias mies.

Tallink Siljan Europa-risteilyalukselta on löytynyt kaksi ruumista. Hyteistään kuolleina löytyneet nuoret olivat Suomen kansalaisia.
 25-vuotiaan naisen ruumiin löysi kanssamatkustaja aamuyöllä kolmelta. 21-vuotias mieen löysi hänen hyttitoverinsa kaksi tuntia myöhemmin. Virolainen matkustaja kertoo  Postimees-lehdelle , etteivät nuorukaisen elvytysyritykset tuottaneet tulosta.
 Aluksessa yöpyneet nuoret eivät matkustaneet samassa seurueessa, eivätkä heidä hyttinsä olleet lähekkäin, Viron poliisista kerrotaan.
 Poliisin mukaan kummassakaan ruumiissa ei ollut merkkejä väkivallasta. Vainajat on lähetetty ruumiinavaukseen. Tulosten saamisen arvellaan kestävän viikkoja.
 Kuolemia tutkii Tallinnan poliisi kuolemansyyntutkintana ja myös tiedotusvastuu kuuluu paikalliselle poliisille, kerrottiin keskusrikospoliisin (KRP) viestinnästä STT:lle
 Silja Europa oli 22 tunnin risteilyllä Helsingistä Tallinnaan ja takaisin. Alus lähti Helsingistä kello 18.30 lauantaina.
 Risteilymatkustajat viettävät yön laivassa ja pääsevät käväisemään Tallinnassa vasta aamulla kello 8.
 "Kahden kuolema tällä tietoa sattuma"
 Kahden nuoren kuoleminen samalla risteilyllä on poikkeuksellista, mutta tällä tietoa kysessä on pelkkä sattuma, valitettava ja surullinen, sanoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd  Ylelle.
 –Joskus on nuoriakin ihmisiä menehtynyt. On voinut olla sairauskohtaus tai jäänyt lääkkeitä ottamatta. Mutta toki menehtyneet matkustajat ovat yleisemmin olleet iäkkäämpiä matkustajia.
 Europa pääsi lähtemään kohti Helsinkiä suunnitellusti kello 12.30. Toiminta jatkuu muille matkustajille muutenkin normaalisti, Nöjd kertoo.
 – Tietysti tässä sisäisesti mietitään, onko jotakin, mitä voidaan tehdä, kunhan tiedetään vähän kuolinsyystä. Emme tietenkään voi yhtiönä sinänsä puuttua yksittäisten matkustajien toimintaan laivalla. Jokainen matkustaja toimii omana itsenään.
 Nöjdn mukaan yhtiöllä on käytännöt sille, että henkilökunta ja miehistö pääsevät puhumaan ja käsittelemään tapahtunutta.
 Ensimmäisen vainajan löytymisestä uutisoi ensin  Iltalehti .

Tallink Siljan risteilyalukselta löytyi kahden suomalaisen ruumiit


Summary: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk on yhteydessä EU-maiden päämiehiin lisäajan myöntämisestä.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoo näkevänsä lisäajan myöntämisen Britannialle järkeväksi ja toivovansa, että erosopimuksen käsittely Britanniassa etenee.  Rinne sanoo tiedotteessa , että Suomi, yhdessä muiden EU-maiden kanssa, pitää tärkeänä Britannian kanssa neuvotellun erosopimuksen hyväksymistä.
 Hänen mukaansa sopimuksettoman eron välttäminen on niin unionin kuin Britannian kansalaisten ja yritysten edun mukaista. Euroopan unioni jatkaa omalta osaltaan neuvotellun sopimuksen mukaista valmistautumista ja ratifiointiprosessia, hän sanoo.
 Pääministerin mukaan Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on yhteydessä EU-maiden päämiehiin, jotta EU27 voi ottaa kannan Britannian hallituksen esittämään pyyntöön siirtää eropäivää 31. tammikuuta 2020 saakka.
 Johnsonille lauantaina takaisku parlamentissa
 Britannian parlamentin alahuoneen oli eilen määrä äänestää harvinaisessa lauantai-istunnossaan pääministeri  Boris Johnsonin  neuvottelemasta erosopimuksesta.
 Äänestykseen asti ei kuitenkaan koskaan päästy, sillä ennen sitä alahuone hyväksyi aloitteen, jonka mukaan sopimuksesta voidaan äänestää parlamentissa vasta sen toimeenpanoa koskevan lainsäädännön valmistuttua.
 Lainsäädännön valmistuminen edellyttänee kuitenkin lisäaikaa, jota Johnson haki vastahakoisesti Brysseliin lähettämällään allekirjoittamattomalla kirjeellä. Toisessa EU:lle lähettämässään kirjeessään pääministeri sanoi pitävänsä lykkäystä virheenä.
 Lisää aiheesta:
 EU-lähde Ylelle: EU haluaa välttää Britannian sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa
 Boris Johnson lähetti brexitin lykkäyskirjeen EU:lle ilman allekirjoitusta – ja toisen, jolla perui ensimmäisen
 Uusi takaisku Boris Johnsonille, ratkaiseva brexit-äänestys lykkääntyi ensi viikkoon – Yle seurasi tapahtumia Lontoossa hetki hetkeltä

Pääministeri Rinne: Lisäajan myöntäminen brexitille on järkevää


Summary: 15 ihmistä kuoli, viisi katosi ja useita loukkaantui, kun kultakaivoksen työntekijöiden asumukset jäivät tulvan alle.

Siperiassa lauantaina sattunut tuhoisa patoturma on johtanut kolmen kaivosyhtiössä johtotehtävissä työskentelevän henkilön pidätyksiin. Kultakaivosyhtiö Sisimin tiloissa on lisäksi tehty etsintä.
 15 ihmistä kuoli ja ainakin 16 loukkaantui, kun  kaivosalueella Krasnojarskissa sijainnut pato murtui  ja vesi vyöryi työntekijöiden asumuksiin yöllä näiden nukkuessa.
 Viranomaisten mukaan onnettomuus johtui todennäköisimmin kaivostoiminnan säännösten rikkomisesta. Padon on sanottu rikkoneen jokaista säännöstä, eivätkä viranomaiset edes olleet tietoisia sen rakentamisesta.
 Viisi ihmistä on edelleen kateissa turman jäljiltä, kertoi Venäjän hätätilaministeriö sunnuntaina.

Venäjän poliisi pidätti kolme johtajaa "joka ikistä säännöstä rikkoneen" padon murtumisen vuoksi


Summary: Keskustelussa lihan- ja maidontuotannon tulevaisuudesta ääripäät löytyvät Antti Rinteen (sd.) hallituksen sisältä, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Suomalaisessa ruokakeskustelussa vastakkain ovat iskeneet erityisesti vihreät nuoret ja keskustan maatalouskansanedustajat.
 Riita luo jännitteitä  Antti Rinteen  (sd.) viiden puolueen hallituksen sisälle.
 Ruokakeskustelu liittyy suoraan hallituksen kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin, sillä maailmanlaajuisesti ruoantuotanto vaikuttaa merkittävästi ilmastonmuutokseen.
 Ilmastoaktivistit ovat arvostelleet Rinteen hallituksen ilmastotekojen jääneen tähän saakka vaatimattomiksi. Toni Määttä / Yle
 Hallituspuolueiden välisen kiistelyn uusimman kiihdytysvaiheen avasi Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan Unicafe-ravintoloiden päätös poistaa naudanliha lounaslistaltaan ensi vuoden helmikuussa.
 Vihreät nuoret: Maito ja naudanliha boikottiin
 Vihreät nuoret  ovat vaatineet, että korkeakoulujen opiskelijaravintoloiden tulee luopua naudanlihan ja maidon tarjoilusta.
 Vihreiden nuorten mielestä naudanlihan tarjonnan lopettaminen kokonaan on tehokas keino pienentää ruoan hiilijalanjälkeä. Kannanotossa vedotaan siihen, että naudanlihantuotanto aiheuttaa kaikesta lihantuotannosta suurimmat päästöt ja vaatii eniten peltopinta-alaa.
 – Maidontuotanto on vahvasti kytköksissä naudanlihantuotantoon ja käytännössä mahdollistaa suomalaisen lihantuotannon nykyisessä mittakaavassa, joten myös maitotuotteiden kulutuksen vähentäminen tai lopettaminen on täysin perusteltua, vihreiden nuorten puheenjohtaja  Sameli Sivonen  on linjannut.
 Keskustaministeri: Lehmän rehu sitoo hiiltä
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) on arvostellut, että Unicafen naudanlihapäätös ei ole järkevä. Leppä sanoi  Helsingin Sanomien haastattelussa , että hän ei kannata kieltoja ja ruokaympyrän kaventamista.
 Maa- ja metsätalousministeri Jari Leppä puolustaa kotimaista maidon- ja lihantuotantoa. Jyrki Ojala
 Leppä oli aiemmin  Suomenmaan blogissaan  ehtinyt riemuita, että kotimaisessa ruokakeskustelussa tuuli oli kääntymässä.
 Leppä viittasi Ilta-Sanomissa julkaistuun, Luonnonvarakeskuksen tutkimukseen perustuneeseen reportaasiin suomalaisen lehmän ilmastovaikutuksista, joka Lepän mukaan sai monet kyseenalaistamaan yksipuolista mantraa kotimaisen maidon- ja lihantuotannon haitallisuudesta.
 – Suomessa maidontuotantoon liittyy olennaisesti hiiltä sitova nurmiviljely, josta tehdään lehmän rehu. Maaperän hiilensidonta onkin ilmastonmuutoksen torjunnassa viljelijöiden ässä hihassa, 70 lehmän maitotilaa Pertunmaalla viljelevä Leppä hehkutti.
 SDP rajoittaisi lihansyöntiä verotuksella
 Viime kevään eduskuntavaalikeskustelussa taitettiin peistä lihaverosta, kun SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne joutui vastailemaan kysymyksiin SDP:n ajaman kestävän kehityksen arvonlisäveron yksityiskohdista.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne joutui vaalikeskustelussa selittämään SDP:n kantaa lihaveroon. Antti Haanpää / Yle
 Maaliskuussa Ylen suuressa vaalitentissä Rinne tarkensi, että arvonlisäveroa voitaisiin kohdentaa esimerkiksi Brasiliasta tuotavaan häränfileeseen.
 Ylen vaalikoneessa  Rinne, SDP:n veroasiantuntija  Timo Harakka  ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kannattivat väitettä, jonka mukaan valtion pitää ohjata suomalaisia syömään vähemmän lihaa esimerkiksi verotuksen avulla.
 Harakan mukaan SDP:n vero-ohjelman tavoitteena on ohjata vähentämään naudanlihankulutusta ja lisäämään kauden kasvisten käyttöä.
 Vasemmistoliitto ja vihreät vetävät tiukinta linjaa
 Ylen vaalikoneessa vasemmistoliiton ja vihreiden nykyiset johtajat olivat demareitakin tiukemmin rajoittamassa lihankulutusta verotuksella.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  linjasi, että julkisissa hankinnoissa ja joukkoruokailuissa tulee siirtyä kasvispainotteiseen lähiruokaan. Eduskuntaryhmän nykyinen puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki  korosti, että valtion ja kuntien ruokaloilla on paljon mahdollisuuksia vaikuttaa lihansyönnin vähentämiseksi.
 Vasemmistoliiton Li Andersson ja vihreiden Maria Ohisalo kannattivat Ylen vaalikoneessa lihaveroa, mutta RKP:n Anna-Maja Henriksson vastusti sitä. Pekka Tynell / YLE
 Vihreiden puheenjohtajaksi eduskuntavaalien jälkeen noussut  Maria Ohisalo  vastasi, että vihreät haluaa parantaa kasviperäisten proteiinien kilpailuasemaa ja eläinperäisten tuotteiden verotus on yksi keino kulutuksen ohjaamiseen.
 Vihreitä vielä hallitusneuvottelujen aikana johtanut  Pekka Haavisto  oli vaalikonevastauksessaan Ohisaloa varovaisempi. Hän totesi, että paras tapa kulutuksen ohjaamiseen ovat selkeät tuotemerkinnät ja kuluttajanvalistus
 Kokoomuksen johto jakaantui kahtia
 Ylen vaalikoneessa kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  oli keskustan  Juha Sipilän  ja  Katri Kulmunin  tavoin täysin eri mieltä väitteestä, että lihankulutusta tulisi vähentää verotuksen avulla.
 Orpo perusteli, että ihmiset osaavat itse tehdä omat ruokavalintansa ja vaihtoehtoja on tarjolla. Orpon mukaan vihannekset, marjat, hedelmät ja kala ovat osa terveellistä ruokavaliota.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo torjuu ajatuksen, että lihansyöntiä pitäisi rajoittaa verotuksen avulla. Pekka Tynell / YLE
 Kokoomuksen johdossa toista linjaa edustivat varapuheenjohtaja  Sanni Grahn-Laasonen  ja eduskuntaryhmän nykyinen puheenjohtaja  Kai Mykkänen.  He kannattivat ajatusta, että valtion pitää ohjata suomalaisia syömään vähemmän lihaa esimerkiksi verotuksen avulla.
 Mykkänen piti kuitenkin lihaveroa huonona ratkaisuna. Hän halusi sen sijaan tukea verotuksella uusia kasvis- ja hyönteistuotteita.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  asettui lihaverokysymyksessä enemmän valistuksen kuin vero-ohjauksen kannattajaksi. Halla-ahon mielestä tärkeintä on, että ihmiset syövät lähellä tuotettua lihaa tai kasviksia.
 Ääripäiden tasapainoilua hallituksen sisällä
 Hallitusneuvotteluissa ääripäät löysivät toisensa.
 Rinteen hallituksen maatalous-, metsä- ja ympäristöohjelmista tuli lopulta kompromisseja. Keskusta ja RKP väänsivät kättä vihreiden ja vasemmistoliiton kanssa ja pääministeripuolue SDP joutui sovittelemaan.
 Kaikille hallituspuolueille sopi kirjaus, että kotimaisten kasviperäisten tuotteiden ja kalan osuutta lisätään ravitsemussuositusten ja vähähiilisyystavoitteiden mukaisesti.
 Hallitusohjelmassa luvataan valmistella ilmastokestävän ruokajärjestelmän toimintasuunnitelma vuoteen 2030 mennessä.
 Hallitusohjelmasta löytyy myös viittaus päästöihin perustuvaan kulutusveroon.
 Hallitusohjelman mukaan elintarvikkeiden ja muiden kulutustuotteiden elinkaaripäästöjen arviointia kehitetään kulutusverotuksen suuntaamiseksi ilmasto- ja ympäristövaikutukset huomioivaksi.
 Hallitusohjelman väljät kirjaukset siirsivät puolueiden periaatteelliset kiistat hallituksen sisälle. Hallituksen alkukuukausina varsinkin keskustan ja vihreiden edustajat ovat iskeneet yhteen myös julkisuudessa.
 Pieni kukkotappelu sopii molemmille, sillä se antaa mahdollisuuden pitää omat kannattajat tyytyväisinä.
 Lue myös:
 Opiskelijaravintola luopuu naudanlihasta, ja päätös harmittaa tuottajia: "Nauta pystyy pelastamaan näköjään lentomatkailun ja kaiken muun"
 Helsinkiläinen opiskelijaravintola Unicafe lopettaa naudanlihan käytön – Atria: Hämmentävä ja surullinen päätös

Analyysi: Keskusta ja vihreät ruokasodassa – lihavero jakoi puolueita jo Ylen vaalikoneessa


Summary: Sisäministeri Maria Ohisalo pyytää poliisilta selvitystä viime päivien mielenosoituksista.

Poliisin voimankäyttö ja määräykset lauantaisessa Turkin toimia Syyrian kurdialueella vastustavassa mielenosoituksessa Helsingissä on kerännyt järjestäjätaholta ja mielenosoittajilta runsaasti kritiikkiä ja syytöksiä poliisin provokaatiosta.
 Poliisi esti Narinkkatorilla Helsingin keskustassa mielenosoittajien äänentoistoon käytetyn soundiauton lähtemisen mielenosoituskulkueen mukaan.
 Tilanne johti siihen, että poliisi rikkoi auton ikkunan ja otti avaimet pois estääkseen auton kulun. Poliisi käytti myös etälamautinta ainakin yhtä mielenosoittajaa kohtaan.
 Järjestäjän, Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkoston mukaan poliisi "lopulta hyökkäsi mielenosoitukseen".
 Mielenosoituksen aikana poliisin tilannekeskuksen yleisjohtajana toimineen ylikomisario  Jere Roimu  mukaan ajoneuvosta oli tehty etukäteen päätös, ettei sitä päästetä kaduille.
 – Edellisessä vastaavassa mielenosoituksessa mielenosoittajilla oli auto, ja silloin mielenosoitus päättyi lähetystöalueelle, jossa tapahtui vahingonteko. Mielenosoitusväki liikkui ja juoksenteli lähetystöalueella niin, että auto ajoi ihmisten seassa, Roimu sanoi.
 Roimun mukaan poliisilla oli epäily, että mielenosoitus saattaisi suunnata ennalta sovitusta reitistä huolimatta esimerkiksi Kaivopuiston lähetystöalueelle.
 Auton kieltämiseen lauantaina vaikutti edellisten tapahtumien lisäksi Roimun mukaan myös mielenosoittajien ja muiden ihmisten turvallisuus, koska reitti kulki isoja Helsingin katuja, ja paikalla oli pieniä lapsia kävelemässä.
 Järjestäjien mukaan poliisi ei ilmoittanut etukäteen soundiauton kieltoa
 Mielenosoituksen järjestäjän, Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkoston mukaan poliisi ei millään tavalla ilmoittanut etukäteen, ettei soundiautoa saa käyttää, vaikka aiemmin soundiauto ei ole ollut mikään ongelma. Poliisi ei myöskään järjestön mukaan suostunut antamaan kiellolle minkäänlaisia perusteita.
 Tilanne eteni Roimun mukaan niin, että poliisi ajoi lopulta omalla autollaan soundiauton eteen. Lopuksi poliisi rikkoi soundiauton ikkunan ja otti sieltä avaimet.
 Samassa yhteydessä mielenosoittajat tönivät Roimun mukaan poliisia, jolloin poliisi käytti etälamautinta.
 – Poliisia vastustettiin voimakkaasti siinä tilanteessa. Etälamautinta käytettiin vastarinnan murtamiseen. Poliisi käyttää aina lievintä mahdollista voimakeinoa, Roimu perustelee etälamauttimen käyttöä.
 Mitä tulee hevosiin, poliisikoiriin ja varustetasoon ylipäänsä, taustalla olivat Roimun mukaan Kaivopuiston tapahtumat.
 – Poliisi nosti varautumistasoa, koska edellinen mielenosoitus ei sujunut sovittujen pelisääntöjen mukaan rauhallisesti.
 Narinkkatorin lauantaisiin tapahtumiin liittyen poliisi epäilee useita ihmisiä virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja järjestäjää kokoontumisrikkomuksesta. Epäily kokoontumisrikkomuksesta liittyy siihen, ettei järjestäjä noudattanut Roimun mukaan poliisin ohjeita ja määräyksiä auton käytöstä.
 Virkamiehen väkivaltaisen vastustamisen epäilyt liittyvät esimerkiksi siihen, että poliiseja pakotettiin siirtymään ajamalla heitä kohti.
 Sisäministeri pyytää poliisilta selvitystä tapahtumista viime päivien mielenosoituksissa
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) pyytää poliisilta selvitystä viime päivien mielenosoituksista.
 Myöhemmin Ohisalo avasi tviittiään STT:lle sanoen kaipaavansa selvitystä esimerkiksi poliisin varustautumisesta ja uhka-arvioiden tekemisestä. Poliisin voimankäyttö ja määräykset lauantaisessa Turkki-mielenosoituksessa Helsingissä ovat keränneet järjestäjätaholta ja mielenosoittajilta runsaasti kritiikkiä ja syytöksiä poliisin provokaatiosta.
 Ohisalo kertoo haluavansa käydä keskusteluita ennen kaikkea sen takia, että poliisi on viranomainen, johon luotetaan. Hän haluaa, että luottamus poliisiin säilyy myös jatkossa.
 Ohisalo haluaa käydä poliisien kanssa yleisemmällä tasolla keskusteluita siitä, miten mielenosoituksiin varaudutaan ja ovatko käytännöt yhteneväiset.
 – Luottamuksen ja turvallisuuden tunteen täytyy olla vahva, ja poliisin tehtävä on varmistaa ihmisten perusoikeudet ja niiden toteutuminen, oli kyse sitten mielenosoittajista tai sivullisista ihmisistä, Ohisalo sanoo.
 Hän sanoo keskustelleensa asiasta jo sunnuntaina poliisijohdon kanssa. Ohisalo ei halua ottaa kantaa poliisin toimintaan Helsingin Turkki-mielenosoituksessa. Mielenosoituksia järjestettiin lauantaina myös muualla Suomessa.
 Täydennetty 20.6.19 klo 19 Ohisalon kommenteilla tviitistään STT:lle.
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi käytti etälamautinta Helsingissä Turkin sotatoimia kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa

Poliisi vastaa kritiikkiin toiminnastaan lauantain mielenosoituksessa


Summary: Myös Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton neuvottelut ovat juuttuneet alkuasetelmiin.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin työehtosopimusneuvottelut ovat vähintään yhtä kiharaiset kuin Britannian brexit-vääntö. Posti riitelee työntekijöiden kanssa palkoista ja työehdoista ja tavoittelee 150–200 miljoonan euron säästöjä.
 Lähentymistä ei ole tapahtunut, vaikka työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) ja Palvelualojen työnantajat (Palta) ovat istuneet neuvottelupöydässä lokakuun alusta lähtien.
 PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  ilmoitti sunnuntaina, että kiista siirtyy valtakunnansovittelijalle.
 – Eihän se nyt kiva ole istua neuvottelupöydässä, jossa työnantaja hakee jo valmiiksi matalapalkkaisille ihmiselle heikennyksiä työsuhteen ehtoihin. Tiistaina tapaamme työnantajaliiton kanssa valtakunnansovittelijan toimistolla.
 PAU lupaa kertoa työtaistelutoimista ensi viikolla.
 Työnantajaa lakkouhka harmittaa
 Palvelualojen työantajien Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kommentoi tilannetta varovaisesti.
 – Itse tietysti toivon, että työtaisteluja ei tule. Tässä ei nyt mikään lakkoilu auta, Aarto sanoo.
 Työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni syyttää työnantajaa siitä, että se ajaa jakajia ja lajittelijoita halvemman Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimuksen piiriin.
 – Olisi kiinnostavaa tietää, miten tänä päivänä voi tulla toimeen 8,90 euron tuntipalkalla, Nieminen kysyy.
 Omistajaohjauksen muutoksella on jo kiire
 Työmarkkinoita tutkinut Turun yliopiston dosentti  Mika Helander  uskoo, että Postin riidan ratkaisun avaimet ovat hallituksella.
 – Postin työsopimuskiista ratkeaa vasta, kun valtion omistajaohjaus muuttuu. Siitä näyttää nyt olevan merkkejä. Posti on osa julkista palvelua, Helander sanoo.
 Yksi vaihtoehto olisi, että valtio ottaisi hoitaakseen postin lakisääteiset tehtävät. Lopusta voitaisiin kilpailla markkinoilla. Esimerkiksi Norjassa valtio huolehtii postin jakamisesta haja-asutusalueelle. Myös Ruotsissa ja Tanskassa postin julkinen palvelu ja liiketoiminta on erotettu toisistaan.
 Palvelualojen työnantajat ei innostu ratkaisusta. Toimitusjohtaja Tuomas Aarto on sitä mieltä, että valtion väliintuloa tarvita.
 – Norjassa valtio on joutunut pumppaamaan postiin koko ajan entistä enemmän rahaa, Aarto sanoo.
 Omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) on jo luvannut, että hallitus arvioi Postin tehtäviä uudelleen.
 Postin palkat ovat herättäneet ärtymystä etenkin sen jälkeen, kun selvisi, että toimitusjohtaja Heikki Malinen tienasi viime vuonna 990 000 euroa. Malinen jätti tehtävänsä lokakuun alussa.
 Kiky-tunnit kummittelevat yhä
 Tahmeaa on eteneminen myös Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuden neuvotteluissa. Vientialalla kiikastavat palkat ja surullisen kuuluisat kiky-tunnit.
 Työnantajaa edustava Teknologiateollisuus haluaa jatkaa kilpailukykysopimuksessa sovittua 24 tunnin vuosityöajan pidennystä.
 Teollisuusliitolle se ei sovi. Teollisuusliitto ilmoitti perjantaina, että neuvottelut Teknologiateollisuuden kanssa ovat juuttuneet jo alkuasetelmiin.
 Neuvottelut ovat merkittävät, sillä vientiteollisuus toimii työmarkkinakierroksella päänavaajana. Se tarkoittaa, että muiden alojen on vaikea ylittää vientiteollisuuden sopimia palkankorotuksia.
 Hoitajat haluavat muita enemmän
 Vientivetoinen malli harmittaa hoitoalaa. Terveydenhoitoalan ammattijärjestö Tehy on vaatinut pitkään tasa-arvoerää. Hoitajat haluavat palkankorotuksia 1,8 prosenttia enemmän kuin muut, jotta palkkakuilu saataisiin kurottua umpeen.
 Työmarkkinoita tutkinut sosiologian dosentti Mika Helander pitää vientivetoista mallia hankalana. Naisten ja miesten välinen palkkaero ei nykymenolla kapene.
 – Vahvat liitot määrittelevät nyt palkankorotukset. Keskitettyjen palkkaratkaisujen aikana tasa-arvoerät onnistuivat paremmin. Hoitajat ansaitsisivat paljankorotukset, mutta palkkatasa-arvo on yhä kaukana, Helander sanoo.
 Tehy on vaatinut hallitukselta vuosittain sataa miljoonaa euroa palkkaerojen umpikuromiseen.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) on ilmoittanut, että lisärahaa ei ole tulossa.

Postin työriita siirtyy valtakunnansovittelijalle, työtaistelutoimista kerrotaan ensi viikolla: "Eläisitkö sinä 8,90 euron tuntipalkalla?"


Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus jakaa miljoonia pelituotostaan ulkomaisille kumppaneilleen.
 Ylen MOT-toimitus kertoo selvityksessään , että Veikkauksella on tällä hetkellä tuotonjakoa kahden ulkomaisen yhtiön kanssa. Lisäksi Veikkaukselle on tulossa kolme uutta yhteistyökuviota, jotka perustuvat tuotonjakoon.
 – Kun puhutaan kansainvälisten pelijärjestelmien hankinnasta, tuotonjako on käytännössä ainoa toimintamalli, sanoo Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  MOT:n haastattelussa.
 Veikkaus ei kerro tuotonjakoon perustuvien maksujen määrää vedoten liikesalaisuuteen.
 Yhtiö kuitenkin vahvisti MOT:n tiedon, että palkkiot olivat viime vuonna ainakin 12,2 miljoonaa euroa. Tämä summa on nettikasinopelien palvelupalkkio. Veikkauksen tuotonjakokumppanit toimivat muun muassa Kyproksella ja Maltalla.
 Veikkaus on aloittanut myös omaa kansainvälistä liiketoimintaa. Se esimerkiksi on perustanut yhtiön Norjaan kolmen muun rahapeliyhtiön kanssa.
 MOT:n selvityksen mukaan Veikkauksen valvojilla on vaikeuksia saada tietoa yhtiön toiminnasta. Poliisihallitus on odottanut Veikkauksen strategiaa yli vuoden.
 Ville Juutilainen ja Magnus Berglund, Yle
 MOT paljastaa: Veikkaus jakaa miljoonia ulkomaisille peliyhtiöille – poliisi ei saa vaatimiaan tietoja yhtiön suunnitelmista

Veikkaus jakaa pelituottoja ulkomaille ja hakee uusia kumppaneita – poliisi ei ole saanut yhtiön strategiaa