Summary: Yle kysyi puhemies Matti Vanhaselta ja hänen kolmelta edeltäjältään, miten eduskunnan arvovalta säilytetään syksyn poliittisissa yhteenotoissa.

Eduskunta palaa keskiviikkona kesätauoltaan tilanteessa, jossa  neljän kansanedustajan julkiset sanomiset  ovat olleet yhtä aikaa poliisitutkinnan kohteena.
 Epäilty rikosnimike on kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Kolme tutkintaa liittyy kansanedustajien  Päivi Räsänen  (kd.),  Hussein al-Taee  (sd.) ja  Sebastian Tynkkynen  (ps.) kirjoituksiin sosiaalisessa mediassa, yksi kansanedustaja  Juha Mäenpään  (ps.) eduskunnan täysistunnossa antamaan lausuntoon.
 Uuden eduskunnan ensimetrejä keväällä väritti myös riita  täysistuntosalin istumajärjestyksestä , joka sekään ei monien mielestä ollut kunniaksi hallituskauden alulle tai eduskunnalle.
 Yle haastatteli kolme tällä vuosikymmenellä pisimpään eduskunnan työtä johtanutta poliitikkoa ja kysyi, miten poliittinen keskustelukulttuuri heidän mielestään Suomessa voi ja mitä asialle pitäisi tehdä.
 Eero Heinäluoma toimi eduskunnan puhemiehenä 2011–2015. Harri Fagerholm / Yle
 SDP:n  Eero Heinäluoma  toimi eduskunnan puhemiehenä vuosina 2011–2015, perussuomalaisia ja sinisiä edustanut  Maria Lohela  vuosina 2015–2018 ja kokoomuksen  Paula Risikko  vuosina 2018–2019.
 Kysymykset esitettiin myös nykyiselle puhemiehelle, keskustan  Matti Vanhaselle , jonka tahtipuikon mukaan syksyn poliittisiin yhteenottoihin eduskunnan suuressa salissa käydään.
 "Arvovallasta syytä olla huolissaan"
 Entiset puhemiehet tunnistavat ongelman. Kansanedustajien ulostulojen päätyminen poliisin pöydälle kertoo alati kärjistyvästä keskustelukulttuurista erityisesti sosiaalisessa mediassa, mutta puhetapa läikkyy myös eduskuntaan.
 – Siellä on hirvittävän paljon tahallista väärinymmärrystä, todella paljon kärjistämistä ja hirveästi huomion hakemista. Ja toisaalta taas sitä jatkuvaa some-raportointia, sanoo Maria Lohela.
 Maria Lohela toimi eduskunnan puhemiehenä 2015–2018. Harri Fagerholm / Yle
 Lohela toteaa, että politiikan maailma on raaka ja edustajat kilpailevat värikkäällä kielenkäytöllään "paikasta auringossa".
 – Mutta mitä enemmän ollaan sivuraiteilla niihin varsinaisiin asioihin perehtymisestä, sen huonompi lopputulos.
 Eero Heinäluoma pitää eduskunnan kannalta erityisen ongelmallisena sitä, että perussuomalaisten Juha Mäenpään istuntosalissa esittämät lausumat päätyivät poliisin pöydälle ilman, että eduskunta itse ehti asiaan puuttua.
 – Eduskunnan pitäisi itse omassa keskuudessaan huolehtia siitä, että kielenkäyttö on asiallista ja perustuslain mukaista ja siinähän on puhemiehellä isot työkalut käytettävissään.
 Paula Risikko toimi eduskunnan puhemiehenä vuosina 2018-2019. Nella Nuora / Yle
 Heinäluoma sanoo, että eduskunnan arvostuksesta ja arvovallasta on syytä olla jatkuvasti huolissaan.
 – Leväperäisellä suhtautumisella tai olankohautuksilla kutsutaan uusia ongelmia.
 Paula Risikko katsoo, että vaikka enemmistö puheenvuoroista edelleen on maltillisia, kielenkäyttö eduskunnassa on koventunut ja tullut populistisemmaksi. Edustajat hakevat jyrkillä lausunnoilla julkisuutta.
 – Joka on napakammin osannut sanoa ja vähän tölväistä, niin se on sitten päässyt lehteen ja se ruokkii sitten seuraava vaihetta, Risikko sanoo.
 Puhemies Vanhanen: Aina ei ehdi sillä sekunnilla reagoida
 Puhemies on paljon vartijana, kun tunnelma eduskunnan isossa salissa kiihtyy.
 Tilanteet tulevat vastaan nopeasti ja paimennettavana on sekä terävään poliittiseen väittelyyn rutinoituneita poliitikkoja, että 83 upouutta kansanedustajaa.
 – Kyllä se suuri haaste on. Aina eivät puhemiehet ehdi sillä sekunnilla reagoida, vaan sitten kaivetaan paperiversio puheesta ja arvioidaan, että menikö tämä kohdalleen.
 Nykyinen eduskunnan puhemies Matti Vanhanen. Mikko Koski / Yle
 Vanhasen muistuttaa, että kansanedustajia velvoittaa säädös, jonka mukaan esiintymisen tulee olla vakaata ja arvokasta, eikä muita saa loukata.
 – Voi olla vähän idealistista, mutta kyllähän eduskunnan salin keskustelun jollain tavalla pitäisi näyttää myös mallia muuhun kansalaiskeskusteluun.
 Vanhanenkin toteaa, että some-kulttuurista tuttu huomion, peukutusten ja tykkäysten kalastelu sekä vastakkainasettelujen kärjistyminen näkyvät myös nykypoliitikkojen käytöksessä. Toisaalta kovatkin puheenvuorot ovat kuuluneet aina politiikkaan.
 Tuoreet poliisitutkinnat ja kohut kertovat Vanhasen mielestä myös siitä, että poliitikkojen tekemisiä valvotaan ja arvostellaan poikkeuksellisen innokkaasti.
 – Kansalaisten keskuudessa on paljon perusteltua kritiikkiä tätä laitosta kohtaan ja näin sen pitää ollakin. Eduskunnan pitää omalla käyttäytymisellään pyrkiä huolehtimaan siitä, että meillä ei tapahdu ylilyöntejä, jotka johtaisivat aiheettomalla tavalla arvovallan heikentymiseen, puhemies sanoo.
 Vetoomus uusille edustajille: Keskittykää maratoniin pikavoittojen sijaan
 Nykyinen ja entiset puhemiehet tietävät hyvin, että poliittisen keskustelun tapa ja sävy ovat viime kädessä asioita, joita ei pelkillä säännöillä tai sanktioilla voi hallita.
 Miten politiikan konkarit neuvoisivat useita kymmeniä eduskuntaan ensimmäistä kertaa nousseita poliitikkoja?
 – Aitous on aina kansanedustajalle valtti. Ja kohtelias, toista ihmistä kunnioittava käytös ja puhetapa, faktoihin perustuen, vinkkaa Paula Risikko.
 – Kyllä ne todelliset tulokset tulevat oman työn tekemisen ja eduskuntatyön kautta. Pitkän tähtäimen tuloksia ei voi saavuttaa some-julkisuudella tai kärjekkäillä sanonnoilla, joilla haetaan hetken julkisuushyötyä. Kannattaa keskittyä maratonjuoksuun, toteaa Eero Heinäluoma.
 Uusien kansanedustajien suuri määrä herättää myös toiveikkuutta ainakin Matti Vanhasessa ja Maria Lohelassa. Politiikan ulkopuolelta tulevat untuvikot voivat jopa opettaa politiikan kiistoissa marinoituneita vanhempia kollegoitaan.
 – Monet uusista edustajista ovat tottuneet tavalliseen työelämäkeskusteluun, jossa ei samanlaista väriä aina ole. Toivottavasti he tuovat tätä kulttuuria myös tänne, Vanhanen toivoo.
 – Monet tulevat aivan erilaisesta ympäristöstä, eikä heillä ole välttämättä pitkää poliittista historiaa. Uskon, että heillä on tuoreessa muistissa se, miten eri tavallakin voidaan toimia, sanoo Maria Lohela.
 Lisää aiheesta:
 Puhemies Risikko moitti kansanedustajia kovasta keskustelukulttuurista: “Kollega saatettu nähdä enemmän saaliina kuin ihmisenä”– Yle seurasi

Eduskunnan entiset puhemiehet huolissaan politiikan kielenkäytöstä: Some-törky tunkeutuu suureen saliin – "Paljon kärjistämistä ja huomion hakua"


Summary: Joka neljäs suomalaislapsi on elänyt päihde- tai mielenterveysongelmista kärsivässä perheessä.

Tunnekylmä. Tällä sanalla kuvaa turkulainen  Annika Forth  lapsuuttaan.
 Perheen äiti saattohoiti syöpäsairasta puolisoaan kotona. Samoihin aikoihin äidinäiti kuoli äkillisesti. Kaksi kuolemaa lyhyessä ajassa oli liikaa, ja kolmen lapsi äiti sairastui vaikeaan masennukseen.
 Äidin tilaa pahensivat pinnalle nousseet omat kokemukset elämisestä alkoholisti-isän kanssa.
 Perhe pärjäsi ulkonaisesti. Pöydässä oli ruokaa ja vaatteet olivat puhtaat.
 – Äiti oli aina kotona, muttei henkisesti läsnä. Hänelle maailmansa oli täynnä katkeruutta ja kiukkua, sanoo Annika Forth.
 Moni lapsi ja nuori jää Forthin tavoin yksin. Joka  neljäs lapsi  (Duodecim) Suomessa on elänyt jossakin vaiheessa elämässään perheessä, jossa on päihde- tai mielenterveysongelmia.
 Mielenterveysongelmiin liittyy edelleen häpeää, vaikka asiasta puhutaan paljon ja julkisuudessa on esitelty erilaisia kampanjoita.
 Sama kärsimys periytyy
 Annika Forthin äiti ei kehunut eikä halannut lapsiaan. Koulusta otettiin yhteyttä kotiin, kun äiti ei suostunut allekirjoittamaan koetta. Forthin mukaan äiti ei kokenut tarvetta olla osana lastensa elämää.
 – Ehkä äiti pelkäsi maailmaa, hän sulkeutui siltä. Hänellä ei ollut ystäviä, kun ihmisiin ei voinut äidin mukaan luottaa.
 Lasten omat sosiaaliset suhteet kärsivät. Jos kavereiden kanssa tuli kinaa, äiti saattoi pahentaa tilannetta haukkumalla kaveria.
 – Ehkä hän ajatteli, etten satuttaisi siinä itseni enempää, mietti Annika Forth.
 Annika Forth kertoo lapsuudestaan omalla nimellään, koska asiaa on käsitelty avoimesti perheen kesken. Forthin äiti on vahvistanut asiat Ylelle, mutta ei esiinny tässä jutussa nimellään.
 Äiti sanoo itsekin kärsineensä omassa lapsuudessaan läheisyyden puutteesta. Hän sanoo yrittäneensä näyttää rakkautta omille lapsilleen pitämällä kodin siistinä. Oma sisin oli kuitenkin liian täynnä vihaa lapsuuden kokemuksista, ettei normaali perhe-elämä enää onnistunut.
 Mielenterveys on stigma
 Varsinais-Suomen lastensuojelujärjestöt ry:n toiminnanjohtaja  Miia Hänninen  sanoo monen lapsen ja nuoren jäävän näkymättömäksi omassa tilanteessaan.
 – Meidän yhteiskunnassamme on vahva pärjäämisen eetos, avun pyytäminen voi olla vaikeaa , sanoo Miia Hänninen.
 Lastensuojelujärjestöt peräänkuuluttavat riittävästi aikuisia lasten arkeen, joilla on aikaa kuunnella ja kiinnostua siitä, miten lapsella tai nuorella menee. Riittää, että aikuinen pysähtyy kuuntelemaan lasta ja ottaa hänen ahdistuksensa tosissaan.
 – Lapsen tilanteen huomannut voi ottaa yhteyttä koulukuraattoriin, terveydenhoitajaan, koulupsykologiin tai kehen tahansa lasta lähellä olevaan ammattiauttajaan, sanoo Miia Hänninen.
 Hänen mukaansa on myös eroteltava, minkä ikäisestä lapsesta tai nuoresta on kysymys. Pienimmillä lapsilla ei välttämättä ole sanoja tai ymmärrystä tilanteeseen.
 Miia Hänninen muistuttaa, että jokainen meistä voi tarvita apua jossakin vaiheessa elämää. Tarja Hiltunen
 Miia Hänninen kiittää nuoria tubettajia siitä, että he ovat kertoneet julkisesti masennuksestaan tai ahdistuksestaan. Ulostulot ovat vähentäneet mielenterveysstigmaa.
 Miia Hännisen mukaan palvelujärjestelmää pitää kehittää. Resurssipula on akuuttia niin psykiatriassa kuin lastensuojelussa.
 Samanaikaisesti järjestelmä on vaikeasti hahmotettavissa. Miia Hännisen mukaan avuntarvitsija joutuu itse johtamaan omaa avuntarvettaan vaikeassa ja monimutkaisessa järjestelmässä.
 – Toivoisin, että ensimmäinen hädän kuullut ohjaisi ihmisen oikean ja riittävän avun piiriin, sanoo Miia Hänninen.
 Mieli ry:n mukaan  joka toinen suomalainen on elämänsä aikana kärsinyt mielenterveyshäiriöistä.
 Terapiatakuu nopeuttaa hoitoon pääsyä
 Heinäkuussa 50 000 nimeä täyteen saanut  terapiatakuu-kansalaisaloite  pyrkii nopeuttamaan ja yhdenvertaistamaan mielenterveysongelmista kärsivien avunsaantia.
 Jos aloite menee läpi ja lakia muutetaan, hoitoonpääsy ei enää edellyttäisi erikoislääkärin diagnoosia. Oireenmukainen psykoterapiahoito tai muu psykososiaalinen hoito alkaisi kuukauden sisällä terveyskeskuskäynnistä.
 Terapiatakuu-kansalaisaloitteen takana oli 24 mielenterveysjärjestöä. Toiminnanjohtaja  Pia Hytönen  Mielenterveysomaisten keskusliitosta FinFamista on tyytyväinen aloitteen herättämään keskusteluun.
 – Jonot ovat tällä hetkellä pitkiä ja tätä myötä ongelmat pahenevat. Hoitoon pääsyä voi joutua odottamaan vuodenkin verran.
 Hytönen korostaa, että mielen sairaus on sairaus muiden joukossa. Mieli voi murtua samoin kuin jalka.
 – Mielenterveyden stigmasta on päästävä irti. On uskallettava hakea apua.
 FinFamin  Älä sulje silmiäsi -kampanja  halua nostaa lapsen näkyväksi. Jonkun on puututtava, jos lapsi tekee perheen ostokset tai nuori hakee apteekista vanhempansa lääkkeet.
 – Kuka kysyy, mitä lapselle kuuluu, kun tämä on saattajan roolissa vanhemman tullessa sairaalaan? kysyy Pia Hytönen.
 Mielenterveysomaisten keskusliitossa toivotaan lisätutkimusta suomalaislasten oloista mielenterveys- ja päihdeperheissä. Nyt moni tuloksista pohjautuu kansainvälisten tutkimusten vertailuun.
 Pia Hytönen painottaa, että toivoa on aina.
 – Kun perhe saa tukea, se voi elää sairaudesta huolimatta hyvää elämää.
 Äiti esti avun, tytär sairastuu
 Pieni Annika Forth kulki välillä koulumatkoja yhdessä opettajan kanssa. Hän kertoi avoimesti lapsen tavoin kodin olosuhteista. Apu ei kotiin löytänyt. Sosiaalitoimi lähestyi äitiä, kun perheen isä kuoli.
 – Äiti oli haluton ottamaan vastaan ulkopuolisia ihmisiä meidän perheeseemme. Mitään ei kerjätä, eikä olla kenenkään hyväntekeväisyyskohteena.
 Perhe jäi eristyksiin. Kun kulissit olivat kunnossa, ei perheen pahoinvointi näkynyt ulospäin. Neljän seinän sisällä voitiin henkisesti huonosti.
 Annika Forth otti kymmenvuotiaana vastuun perheen talousasioista.
 – Tilitietojen näkeminen laskun maksujen yhteydessä loi tuskaa. Se toi vastuun taakan.
 Taakka masensi nuoren Annikan Forthin. Hänellä diagnosoitiin 20-vuotiaana keskivaikea pitkäaikainen masennus. Epäilys on, että masennus on kulkenut mukana lapsuudesta saakka.
 – Olen käynyt pitkän kuntoutuspolun masennukseni kanssa.
 Annika Forth sanoo joutuneensa aikuisiällä opettelemaan sosiaalisia taitoja, luomaan kaverisuhteita ja päästämään ihmisiä lähelleen. Kun on kasvatettu kyyniseen ja katkeraan maailmankatsomukseen, ajatusmaailman muuttaminen on vaikeaa.
 – Aikuisena totesin, etten halua sellaista ajatusmaailmaa. Elämä olisi siihen liian raskas.
 Valoa tunnelin päässä
 Mielenterveysongelmien hoitoon saadaan Varsinais-Suomessa helpotusta, kun uusi psykiatrinen sairaala valmistuu Turkuun vuonna 2023.
 – Jo suunnitteluvaiheessa lähdettiin siitä, että hoidon rinnalla kulkevat järjestöjen palvelut myös omaisille, kiittelee Miia Hänninen Varsinais-Suomen lastensuojelujärjestöt ry:stä.
 Turku myös  palkkasi  kymmenen psykiatrista hoitajaa yläkouluihin ja toisen asteen oppilaitoksiin. Tällä on saatu nuorten psykiatrian poliklinikan lähetemäärät laskuun.
 Lisäksi 16–29-vuotiaita nuoria auttava Vamos-toiminta ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri suunnittelevat yhteistä jalkautumista koteihin.
 Varsinais-Suomen mielenterveysomaiset - FinFami ry on käynnistänyt toisen asteen opiskelijoille suunnatun  Kysy Nuorelta -hankkeen , jonka tarkoituksena on kehittää ammattilaisten osaamista tunnistaa ja kohdata päihde- ja mielenterveysperheessä elävä nuori.
 Terapiatakuu-kansalaisaloitteella pyritään saamaan potilas varallisuudesta riippumatta varmasti hoitoon. Aloitteen kannattajat osoittivat mieltään Helsingissä toukokuussa. Jouni Immonen / Yle
 Tavoitteena on madaltaa nuoren avunhakukynnystä.  Tutkimusten  mukaan 60 prosenttia masentuneiden vanhempien lapsista sairastuu itse ennen 25 vuoden ikää.
 Parannettavaa silti löytyy. Miia Hänninen mainitsee Turun kriisikeskuksen, joka palvelee 330 000 ihmisen väestöpohjaa. Noin 3 000 ihmistä tarvitsee vuosittain apua akuuttiin kriisiin, mutta terapeutteja on kolme tai neljä.
 – Tilanne on sietämätön. Keskuksella on tänä keväänä ollut sulku päällä monta kertaa. Ihmisiä on autettava silloin, kun kriisi on päällä. Resurssit kuntoon, toivoo Miia Hänninen.
 Oma äitiys mietityttää
 Ensimmäinen raskaus 26-vuotiaana sai Annika Forthin kapinoimaan. Miten itse osaa olla äiti, kun oma äiti on ollut tunneköyhä? Miten osaa opettaa omalle lapselleen läheisyyttä, rakkautta ja tunteiden sanoittamista?
 – Olen ollut todella kiukkuinen omalle äidilleni siitä, että hän ei ottanut apua vastaan eikä kantanut vastuuta lastensa hyvinvoinnista.
 Kun Annika Forth haki apua terapiasta, äiti tunsi tyttären pettäneen perheensä, koska tämä oli lähtenyt puhumaan asioista ulkopuoliselle.
 – Itsekin tunsin pettäneeni heimoni, kuten meitä kutsuin.
 Tällä hetkellä äidin ja tyttären välit ovat poikki. Annika Forth toivoo kuitenkin, että hän saisi joskus käytyä asiat äitinsä kanssa läpi, jotta isoäiti ja lapsenlapset voisivat luoda sukulaisuussuhteen.
 – Vielä ei aika ole tähän kypsä. Suojelen itseäni, että pystyn olemaan hyvä äiti omille lapsilleni. Ettei ylisukupolvinen kierre jatkuisi.
 Annika Forth on käynyt kertomassa mielenterveyden ammattilaisille omista kokemuksistaan. Muille samassa tilanteessa oleville hän haluaa sanoa, että hakevat apua ja ottavat sitä myös vastaan.
 Lapset maksavat muuten kovan hinnan. Aina ei tarvitse pärjätä yksin.
 – Me kaikki lapset olemme psyykkisesti maksaneet äidin vakavasta masennuksesta. Omalla kohdallani työ tulee jatkumaan pitkälle aikuisuuteen, ellei koko loppuelämäni.

Annika Forth eli lapsuutensa mielenterveysongelmista kärsivän äidin kanssa – nyt hän rakentaa omaa äitiyttään terapian avulla


Summary: Brother Christmas -järjestön nokkamiehen Ari Koposen (ps.) mukaan kyse oli tavaroiden myynnistä, ei rahankeräyksestä.

Syyttäjän mukaan Brother Christmas -hyväntekeväisyysjärjestö keräsi vuonna 2017 ilman rahankeräyslupaa 180 000 euroa.
 Lisäksi Brother Christmasina tunnettu ja keväällä perussuomalaisten kansanedustajaksi valittu  Ari Koponen  keräsi syyttäjän mukaan vuonna 2016 omalla toiminimellään liki 24 000 euroa ilman rahankeräyslupaa.
 Järjestöön liittyvien rahankeräysrikossyytteiden käsittely on alkanut Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Koponen ja kaksi muuta järjestön hallituksen jäsentä kiistävät syyllistyneensä rikokseen.
 Syyttäjä: Rahanantajat saivat mitättömän arvoisia pinssejä
 Syyttäjän mukaan molemmissa tapauksissa toiminta pyritettiin esittämään vastikkeellisena, eli rahanantajat saivat rahoillaan esimerkiksi pinssin, rintanapin tai rannekkeen.
 Syyttäjän mukaan näiden vastikkeiden arvo oli kuitenkin mitätön ihmisten antamiin rahasummiin nähden.
 – Tässä ei missään nimessä ole ollut kyse normaalista tavaranmyynnistä, vaan peitellystä rahankeräyksestä, syyttäjä sanoi.
 Syyttäjän mukaan tämän puolesta puhuu myös se, että usein rahanantajat eivät edes halunneet tarjottua vastiketta.
 Kun ihmiset maksoivat Brother Christmasille 180 000 euroa, vastikkeita toimitettiin rahanantajille vain 20 000 euron osalta, syyttäjä sanoi.
 Puolustus: Tavaroiden myynnistä saa antaa hyväntekeväisyyteen
 Koposen avustajan mukaan kyse ei ollut vastikkeettomasta rahankeräyksestä, vaan nimenomaan tavaroiden myynnistä. Se taas on sallittua, ja osa tuloista voidaan käyttää hyväntekeväisyyteen, avustaja sanoi.
 – Koponen on ollut siinä käsityksessä, että myytäessä hyödykkeitä vastikkeita vastaan kyse ei voi olla rahankeräyksestä. Riidatonta on myös, että vastikkeita on tarjottu kaikille ostajille, avustaja sanoi.
 Koposen hyväntekeväisyyshahmo on tunnettu parrasta, piposta ja ruutupaidasta sekä tavastaan hyödyntää sosiaalista mediaa. Yhdistys on kerännyt apua muun muassa sairaille lapsille.
 Lue myös:
 Syyttäjä Brother Christmas -jutusta: "Innokkasti kerätty rahaa ja lupa-asiat unohdettu" – Vakavista rikoksista ei näyttöä
 Poliisi ei aloita esitutkintaa HS:n Brother Christmas -kirjoituksesta
 Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta
 Erityistarkastuksessa ei löydetty Brother Christmasin taloudenpidosta väärinkäytöksiä – Ari Koponen: "Hallitus menee uusiksi, itse eroan"
 Poliisi aloittaa esitutkinnan Brother Christmasin mahdollisista taloudellisista väärinkäytöksistä

Brother Christmas keräsi rahaa hyväntekeväisyteen 200 000 euroa ilman lupaa – kansanedustaja käräjillä rahankeräysrikoksista


Summary: Viranomaiset eivät kerro, miten lapset surmattiin.

Kahdeksan koululaista on surmattu Kiinan keskiosassa, Hubein maakunnassa, kertovat paikalliset viranomaiset. Lisäksi kaksi koululaista sai vammoja kouluun tehdyssä hyökkäyksessä, joka tapahtui uuden lukukauden ensimmäisenä päivänä.
 Tapahtumapaikka on Chaoyangpon kylä Enshin kaupungin lähellä.
 Poliisi pidätti paikan päältä 40-vuotiaan miehen, jota epäillään surmatöiden tekijäksi.
 Viranomaiset eivät kerro, millä tavalla tai miksi miehen epäillään hyökänneen lasten kimppuun. Kiinan tiedotusvälineiden mukaan mies oli kesäkuussa päässyt vapaaksi suoritettuaan vankeustuomion murhan yrityksestä.
 Kiinassa on viime vuosina tehty useita hyökkäyksiä kouluihin. Hyökkääjät ovat surmanneet useimmiten puukolla aseistautuneena useita lapsia.
 Chaoyangpossa viranomaiset kertovat tekevänsä kaikkensa, että hyökkäyksessä vammautuneet lapset saisivat parasta mahdollista hoitoa niin fyysisiin kuin henkisiinkin vammoihinsa.

Kahdeksan koululaista surmattu Kiinassa


Summary: Kaivosala uskoo autonvalmistajien ostavan kobolttinsa mieluummin Suomesta kuin Kongosta.

Aggressiivisen energinen mäkäräisparvi piirittää määrätietoisessa pistämistarkoituksessa toimitusjohtaja  Thomas Hoyeria , mutta hän ei anna sen häiritä. Hoyer seisoo mustikanvarpujen keskellä kallioisessa sekametsässä, antaa mäkäräisten pistää ja visioi tulevaa.
 – Sähköautoista puhutaan paljon, mutta tässä on kyse vielä isommasta jutusta. Lähitulevaisuudessa energiaa tullaan varastoimaan akkuihin eikä öljyyn ja hiileen. Se on yhteiskunnallisesti iso muutos ja koboltti on siinä ratkaiseva raaka-aine.
 Kobolttia on nykytiedon mukaan Suomen maaperässä enemmän kuin missään muualla Euroopassa. Missä sitä tarkalleen on ja kuinka paljon, siitä kaivosala on nyt kiinnostuneempi kuin koskaan. Hoyer johtaa australialais-suomalaista Latitude 66 Cobalt -yhtiötä, joka teki elokuussa varausilmoituksen 2 000 neliökilometrin suuruisesta alueesta Lapissa. Valtavan varausalueen sisään mahtuu alueita Tervolasta, Rovaniemeltä, Ranualta ja Kemijärveltä.
 Thomas Hoyerin johtama Latitude 66 Cobalt -yhtiö suunnittelee kobolttikaivosta Kuusamon Juomasuolle. Yritys aikoo etsiä kobolttiesiintymiä myös Peräpohjan liuskevyöhykkeeksi kutsutulla alueella Lapissa. Annu Passoja / Yle
 – Syy miksi päädyimme tänne on, että teimme kallioperäanalyysin sekä geokemiallisen analyysin ja näimme, että tämän alueen ja Kuusamon liuskevyöhykkeen välillä on tosi iso korrelaatio, Hoyer kertoo.
 Kuusamon seudulla yhtiö on jo löytänyt kairauksissa kobolttia. Nyt on toiveissa, että sitä löytyisi myös uudelta varausalueelta.
 Kongon koboltti on mainehaitta
 Maailmassa käytetystä koboltista yli puolet tulee tällä hetkellä Kongosta, jossa sitä esiintyy kuparin kylkiäisenä. Suuret kobolttikaivokset ovat kiinalaisten hallussa ja nekin jotka eivät ole, vievät kobolttinsa Kiinaan jalostettavaksi.
 – Todennäköistä on, että koboltin tarve tulee tulevaisuudessa huimasti kasvamaan, eivätkä monet yhtiöt esimerkiksi autoteollisuudessa halua käyttää Kongon kobolttia, toteaa mineraalitalouden johtaja  Pekka Nurmi  Geologian tutkimuskeskuksesta.
 Esimerkiksi saksalainen autonvalmistaja BMW on ilmoittanut lopettavansa kongolaisen koboltin käytön kahden vuoden kuluessa.
 Kongolaiskoboltti voi muodostua mainehaitaksi, josta eroon pääsemisessä Suomi mielihyvin auttaisi maailman autoteollisuutta. Eikä kyse ole vain raaka-aineen tuottamisesta, vaan koko akkuteollisuuden jalostusketjun haltuunotosta.
 Kobolttikaivos Luswishissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa. Kongosta tulee yli puolet maailmassa käytetystä koboltista. AOP
 Koboltin jalostus Suomessa jo osataan. Euroopan suurin koboltinjalostamo on Kokkolassa ja raaka-aine sinne tulee Kongosta.
 – Olisi hienoa, jos Suomesta saatava koboltti jalostettaisiin täällä niin pitkälle, että saataisiin akutkin tehtyä, sanoo Työ- ja elinkeinoministeriön hankepäällikkö  Jyrki Alkio .
 Valtion kaivosomistuksia hallinnoiva Suomen malmijalostus yrittääkin nyt houkutella akunvalmistajia perustamaan akkukennotehtaansa Suomeen.
 Akkukennotehtaistakin suurin osa on tällä hetkellä Kiinassa, mutta paine on kova saada niitä myös Eurooppaan, lähelle autonvalmistajia.
 – Useat Euroopan maat kilpailevat samoista investoinneista. Lopputulosta ei varmuudella tiedetä, mutta meillä on hyvät pelimerkit, Alkio sanoo meneillään olevista neuvotteluista.
 Ajatus on, että valtio olisi Suomen Malmijalostuksen kautta vähemmistöomistajana, jos iso akkuteollisuuden investointi Suomeen saadaan.
 Sipilän hallitus suhtautui akkuteollisuuteen myötämielellä. Nykyhallitus ei ottanut hallitusohjelmassa asiaan selvää kantaa.
 Metalleja haistellaan ja maistellaan
 Suomessa valtio hallinnoi Terrafamen kautta maan suurinta kobolttiesiintymää Sotkamon kaivoksella. Nikkelin kyljessä esiintyvää kobolttia ei ole vielä saatu irrotettua kaupalliseen käyttöön, mutta vuonna 2021 valmistuva akkukemikaalitehdas muuttaa tilanteen.
 Myös ruotsalainen Boliden tuottaa Kevitsan ja Kylylahden kaivoksilla kobolttia, mutta kokonaisuudessaan Suomessa tuotetaan vain prosentti maailman koboltista.
 Ruotsalaisen Bolidenin omistamalla Kevitsan kaivoksella tuotetaan nikkelin, kuparin ja kullan lisäksi myös kobolttia.  Vesa Toppari / Yle
 Posion ja Rovaniemen puoliväliin vuokrahybridinsä parkkeerannut Thomas Hoyer uskoo, että Suomeen mahtuu kevyesti useampikin kobolttikaivos. Onko mäkäräisten piinamassa metsässä kaivospotentiaalia, sen selvittäminen vie vielä vuosia.
 Työ alkaa siitä, että kerätään yhteen kaikki mahdollinen olemassaoleva tieto, jonka ydintä ovat GTK:n selvitykset.
 – Jossain vaiheessa jalkaudutaan maastoon, kartoitetaan, valokuvataan ja kenties otetaan pieniä pintakivinäytteitä, Hoyer kertoo.
 Metsässä hiippailevilla geologeilla on vihot ja luupit, he kuvaavat, haistelevat ja Hoyerin mukaan joskus nuolaisevatkin kiveä saadakseen vihiä arvometallista.
 Varsinaisiin kairauksiin varaus ei anna oikeutta, vaan kairauksiin tarvitaan erikseen haettava malminetsintälupa. Sen aika on aikaisintaan parin vuoden päästä.
 "Keski-Lapissa jokainen neliömetri on varattu"
 Lapissa arvometalleja etsivät kymmenet yhtiöt, mutta erityisesti koboltin perässä on puolisen tusinaa yhtiötä, kertoo GTK:n Mineraalitalous ja malminetsintä -yksikön päällikkö  Pekka Tuomela . Useimmat ovat etsinnöissä pidemmällä kuin Latitude 66.
 Tuomela ei kuitenkaan ole varma, onko kilpajuoksu oikea sana.
 – Yhtiöt pyrkivät tietysti aina pääsemään potentiaalisimmille alueille. Keski-Lapissa käytännössä joka neliömetri on jo varausten tai malminetsintäluvan alla. Sinne pääsy vaatii, että yritykset tekevät keskenään diilin ja sopivat, millä ehdoilla yhteistyötä voidaan tehdä.
 Sähköauton akkuun tarvitaan keskimäärin kymmenen kiloa kobolttia. Mostphotos
 Kaivoksen perustaminen on Suomessa kestänyt keskimäärin 20 vuotta eikä sitä vieläkään tehdä parissa vuodessa, vaikka akkuteollisuus kuinka huutaisi raaka-ainetta.
 Hoyer ei halua antaa mitään arvioita siitä, milloin Lappiin voisi syntyä Latitude 66 Cobaltin kobolttikaivos, mikäli yhtiö löytäisi kaupallisesti hyödynnettävää kobolttia.
 – En lähtisi heittämään mitään lukuja. Kaivoksen perustaminen vaatii paljon ymmärrystä ympäristövaikutuksista, paikallisista oloista ja siitä, millaisella prosessilla metalli saadaan irti. Kiireellä harvemmin hyvää tulee.

Kobolttikuume nousee Lapissa – Suomesta löytyy harvinaista akkumetallia, jota ilman sähköautojen valmistus ei onnistu


Summary: Katso video WTC-iskujen uutisoinnista ja lue, millä tavoilla Ylen toimitus reagoisi globaaliin kriisiin tänään.

Eihän tällaista voi oikeasti tapahtua – tämä on kuin jostain toisesta maailmasta!
 Ylen uutistoimituksen konkari  Hannu Särkkä  muistaa painajaismaisen kiireen: Yhdysvallat oli hätätilassa.
 Kollega  Minna Pärssinen  puolestaan kertoo pelästyneensä, mitä kaikkea dramaattisista iskuista seuraa maailman tilanteelle.
 Syyskuun 11. päivä vuonna 2001  muutti paljon . Terroristit iskivät kaappaamillaan matkustajakoneilla New Yorkiin ja Washington DC:n lähellä sijaitsevaan Pentagoniin. Tuhansia kuoli.
 Tämän jutun videoikkunasta voit katsella, kuinka tapahtuma mullisti Ylen tv-uutisten päivän.
 Ja tästä artikkelista selviää, miten Ylen uutis- ja ajankohtaistoimitus reagoisi näin nettiaikana, jos yhtä massiivinen isku tapahtuisi juuri nyt.
 Uutinen julki ilman odottelua
 Mikäli lentokone suuntaisi päin pilvenpiirtäjää Manhattanilla, Yle kertoisi siitä heti – ja vain sen, mitä tiedettäisiin todeksi. Nopea uutinen julkaistaisiin nettiin jopa pelkkänä otsikkona. Se lähtisi viestinä Ylen uutisten seuraajille.
 – Emme siis odota mitään radion tai tv:n uutislähetystä kertoaksemme tapahtuneesta. Hetki hetkeltä -seuranta aloitetaan verkkoartikkelina välittömästi, keskustoimituksen päällikkö  Minna Asikainen  sanoo.
 Kun kriisitilanne alkaa, Ylen uutistoimituksen työnjakoa johtaa vuorossa oleva sisältöpäällikkö.
 New Yorkin hyökkäyksestä kertova juonnettu erikoislähetys käynnistyisi Ylellä muutamissa minuuteissa. Keskellä yötä aloituksessa kestäisi pidempään.
 Erikoislähetystä tehtäisiin Ylen verkkosivuille ja Yle Areenaan. Tv- ja radiokanavat voisivat siirtyä lähettämään tuota ohjelmaa.
 – Suora lähetys on aivan aluksi vähäistenkin ensi tietojen kertomista ja kertaamista. Kameran eteen ei ole välttämätöntä odotella jotakuta ruutukasvoa vaan ensimmäisen juontovastuun voi saada ammattimaisesta toimittajakunnastamme kuka vain, sisältöpäällikkö  Juha Vuohelainen  kertoo.
 Netti-tv-lähetys on siis alkuun varsin rouhea. Mutta jo noin tunnissa se kehittyy ja täydentyy muistuttamaan uutislähetystä, kun iskuista aletaan saada lisää tietoja ja kuvamateriaalia.
 Ylen omat toimittajat lähtevät kiirehtimään myös New Yorkiin.
 – Yleisradion on erittäin tärkeää päästä paikan päälle globaaliin uutistapahtumaan. Lähin kirjeenvaihtaja lähtee kohti iskuja ja Pasilasta matkustaa kollega avuksi, Minna Asikainen sanoo.
 Pitää tunnustaa, ettei kaikkea tiedetä
 Twitter pursuaa salaliittoteorioita, YouTubeen ilmestyy silminnäkijän kuvaamaksi kerrottua videota, eri maiden pienetkin mediat julkaisevat lukijoiden lähettämiä kuvia ilmeisesti terrori-iskun läheltä.
 Tietotulvasta huolimatta kansainväliset uutistoimistot, kuten Reuters ja Associated Press, ja isot paikalliset uutistalot ovat Ylelle suuren uutistapahtuman sattuessa edelleen luotettavimpia lähteitä. Ne kun julkaisevat todenperäiseksi varmentamiaan tietoja ja tutkivat kuvamateriaalinsa aitouden.
 – Sen sijaan, että kertoisimme varmentamatonta tietoa, Ylelle on olennaista kertoa myös se, mitä seikkoja tapahtuneesta ei vielä varmuudella tiedetä, keskustoimituksen päällikkö Minna Asikainen kuvailee.
 Isoissa kriiseissä suuri osa suomalaisista kääntyy Ylen uutisoinnin puoleen – siksikin on erityisen tärkeää jättää arvailut muille.
 Toimittajan pulssi nousee sataan
 Kyllähän työmme on kaikkein hienointa suurimman kriisin aikana.
 Uutisankkuri  Matti Rönkä  sanoo näin muistellessaan New Yorkin iskuja tämän jutun videossa – ja irvistää. Noin on tosin Röngän mielestä väärin sanoa, vaikka työ toimituksessa tuntuukin erityisen arvokkaalta poikkeusoloissa.
 Jos New Yorkin iskut tapahtuisivat nyt, Ylen uutis- ja ajankohtaistoimituksessa muita aiheita työstävät toimittajat jättäisivät tehtävänsä ja kaikki siirtyisivät tämän aiheen avuksi. Lisäksi väkeä kutsuttaisiin vapaalta töihin ja tekijöitä saapuisi myös omasta aloitteestaan.
 – On ihmisiä, jotka ovat tehokkaimmillaan poikkeustilanteessa. Yhdellä pulssi laskee, toisella pulssi nousee sataan. Kriisipäivien pulmat ovat välillä melkoista hiusten repimistä päästä, mutta se ei saa näkyä niissä uutisissa, mitä lukijat, katsojat ja kuulijat meiltä saavat, päällikkö Minna Asikainen sanoo.
 – Ovathan ne ikimuistoisia päiviä, mutta kyllä ne myös vievät voimat, hän jatkaa.
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttävät 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.
 Jutun muisteluvideo on julkaistu alunperin vuonna 2011, jolloin Yhdysvaltain terrori-iskuista tuli kuluneeksi kymmenen vuotta.
 Katso lisää videoita 9/11:n iskuista Ylen Elävässä arkistossa
 Lue myös:
 Mistä uutisoitiin, kun synnyit? Entä kun aloitit koulun? Syötä syntymävuotesi ja katso video elämäsi uutisista
 Uutisankkuri Matti Rönkä ja Ylen tv-uutiset täyttävät syyskuussa 60 vuotta: "Kun tapahtumat ovat kauheimmillaan, työ on parhaimmillaan"
 Yle Uutisten juhlaviikko näkyy netin, radion ja television tarjonnassa – poimi parhaat palat täältä

Mitä jos 9/11 tapahtuisi nyt? "Yle käynnistäisi suoran lähetyksen minuuteissa"


Summary: Opiskelijat ovat saaneet käteisettömän ruokakaupan keskelle kampusaluetta. Se on tiettävästi ensimmäinen ilman käteistä toimiva ruokakauppa Suomessa.

Uusi lukukausi on juuri alkanut Lappeenrannan kampuksella. Syksyn ensilehdet lentävät ilmassa, kun opiskelijat rientävät aamutuimaan luennoille. Tällä kertaa luennoille mennään kaupan kautta.
 – Ajattelin ostaa olutta tietysti, naurahtaa opiskelija  Valtteri Ylitalo .
 Vaikka on vasta aamu, hyvätuulinen opiskelijaporukka on menossa tutustumaan ensi kertaa uuden lähikaupan olutvalikoimaan.
 Kyseessä ei ole mikä tahansa kauppa, vaan Suomen ensimmäinen ruokakauppa, jossa käteinen ei käy maksuvälineenä. Reilun sadan neliömetrin kokoinen lähikauppa sijaitsee Lappeenrannan kampusalueella Ylioppilastalossa.
 Muutamat ovat yrittäneet maksaa ensimmäisen viikonlopun aikana kaupassa käteisellä. Elli Sormunen / Yle
 Harva enää maksaa käteisellä
 Uudessa kampusalueen Salessa voi maksaa ostoksensa ainoastaan kännykällä tai kortilla. Kauppa on ollut auki vasta viime viikonlopun ajan, ja tähän mennessä vain harvat asiakkaat ovat tarjonneet käteistä maksuvälineenä.
 Sama suuntaus näkyy myös muissa kaupoissa. Käteinen vähenee.
 – Käteisen rahan määrä vähenee kaupassa koko ajan. Tällä hetkellä noin 20 prosenttia myynnin määrästä maksetaan käteisellä, toteaa marketkaupan johtaja  Olli Kurppa  Etelä-Karjalan osuuskauppa Eekoosta.
 Ensimmäisille luennoilleen rientävät opiskelijat vahvistavat asian. Käteistä ei pahemmin ole kukkaroissa eikä taskun pohjilla. Opiskelijat käyttävät omien sanojensa mukaan käteistä enää lähinnä haalarimerkkeihin, velan maksuun kaverille, ulkomaan reissuilla tai bussilippuihin.
 Kaupan tulo aivan kampuksen keskelle on opiskelijoiden mieleen. Heidän ei tarvitse lähteä enää kahden kilometrin päähän ruokakauppoihin. Kampusalueella sijaitseva kauppa on harvinaista Suomessa.
 – En ainakaan tiedä, että näin keskelle, Ylioppilastalon sisälle vietyä ruokakauppaa olisi missään, sanoo Olli Kurppa S-ryhmästä.
 Ensimmäinen Suomessa
 Ilman käteistä rahaa toimiva ruokakauppa on vielä harvinaisuus. S-ryhmän Olli Kurpan mukaan nyt avattu ruokakauppa on tiettävästi ainoa laatuaan Suomessa. Erikoistavarakaupoista muun muassa Clas Ohlssonilla on kuitenkin jo kauppoja, joissa käteinen ei käy maksuvälineenä.
 – Meidän korviimme ei ole kantautunut, että ilman käteistä toimivia ruokakauppoja olisi muualla, kertoo toimitusjohtaja  Kari Luoto  Päivittäistavarakauppa ry:stä.
 Luodon mukaan käteismaksun puuttuminen voi karsia asiakaskuntaa, mutta voi käydä myös toisin.
 Kauppa on perin pieni. Se sisältää vain kaksi käytävää, ja on noin 100 neliömetrin suuruinen.  Elli Sormunen / Yle
 – Voihan se lisätäkin asiakkaita, koska sähköinen maksu nopeuttaa asiointia, pohtii Luoto.
 Lappeenrannan kampusalue haluaa olla tunnettu vihreästä ja ympäristöystävällisestä ajattelusta. Tähän tukeutuu myös uusi kauppa, jonka ei tarvitse pohtia rahaa ja ympäristöä rasittavia käteiskuljetuksia.
 – Vihreä kampus on juuri sopiva ympäristö kokeilla kauppaa pelkästään sähköisillä maksuvälineillä, perustelee uudenlaista kauppaa marketkaupan johtaja Olli Kurppa S-ryhmästä.
 Ilman käteistä rahaa toimivaa kauppaa perustellaan myös turvallisuudella. Jos käteistä ei ole, kauppa ei todennäköisesti kiinnosta varkaitakaan.
 Opiskelija haluaisi luopua käteisestä kokonaan
 Kaupan uumeniin kätkeytyvät melko laajat pakastepizza- ja olutvalikoimat, vaikka kauppa on perin pikkuruinen. Marketkaupan johtaja Olli Kurppa S-ryhmästä kertoo, että kaupan koko on poikkeuksellinen ketjun muihin myymälöihin verrattuna.
 – Me emme tavallisesti avaa sadan neliömetrin ruokakauppoja, mutta nyt oli niin poikkeuksellinen miljöö. Kokeillaan nyt tällä mittakaavalla, sanoo Kurppa.
 Aamutuimaan opiskelija  Albert Mäkinen  seisoo kassajonossa kivennäisvesipullon kanssa.
 – Lompakossa on jopa kolmekymmentä euroa käteistä, mikä on kummallista. Yleensä käteistä ei löydy näin paljoa, sanoo Mäkinen kassajonossa.
 Pakastepizzoja on kaupassa melko laajavalikoima kaupan kokoon nähden. Elli Sormunen / Yle
 Albert Mäkinen kertoo välttelevänsä käteistä.
 – Käteistä on vaikeampi käyttää ja sillä maksaminen paljon hitaampaa.
 Mäkinen kertoo olevansa tyytyväinen, että kaupassa voi maksaa vain puhelinsovellus MobilePaylla ja kortilla.
 – Ei kyllä haittaa yhtään, ettei käteinen käy. Toivottavasti tällaiset kaupat yleistyvät ja voidaan luopua käteisestä joskus kokonaan, toivoo Mäkinen.
 Tällä hetkellä S-ketjulla ei ole tarkoitus lisätä ilman käteismaksumahdollisuutta toimivien kauppojen määrää Suomessa.  Taloussanomien mukaan Kesko  ei ole avaamassa K-kauppaa, jossa ei pystyisi maksamaan käteisellä. Myöskään Lidlillä ei ole suunnitelmia tuoda käteisettömiä kauppoja markkinoille.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 saakka.

Suomen ensimmäinen ilman käteistä toimiva ruokakauppa on nyt totta – "Toivottavasti voidaan luopua käteisestä joskus kokonaan"


Maanantaina  sammutetun jäterengaspalon  jälkivartiointi kestää jopa 11 päivää Pohjanmaalla Pietarsaaren vanhalla kaatopaikalla. Palo sai alkunsa ilotulitteista.
 Poikkeuksellisen pitkä vartiointiaika johtuu siitä, että kasan uudelleensyttymisen riski on suuri. Alueen omistajan on käytävä paikalla kuuden tunnin välein, kerrotaan Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitokselta.
 Näin varmistetaan, ettei kumirouheröykkiön keskellä ole kytöpaloja.
 Noin sata metriä pitkä ja parikymmentä metriä leveä jäterengaskasa syttyi tuleen yhdeltätoista sunnuntai-iltana. Palon sammuttaminen kesti vuorokauden. Sammutustyöhön osallistui kymmeniä pelastustyöntekijöitä.
 Voimakas palo oli hankala sammutettava. Sitä yritettiin taltuttaa vedellä, vaahdolla, hiekalla ja maa-aineksella. Vasta hiekalla ja maa-aineksella tuhahduttaminen tepsi.
 Palo sai alkunsa ilotulitteista. Kolme nuorta miestä ampui paikalla venetsialaisten jäljiltä jääneitä ilotulitteita. Yksi tulite päätyi jätekasaan ja sytytti sen palamaan. Miehet eivät saaneet paloa sammumaan, vaan ilmoittivat palosta hätäkeskukseen.
 Poliisi epäilee miesten huolimattomuudellaan aiheuttaneen tulipalon ja on käynnistänyt asiassa esitutkinnan.

Suuren jäterengaspalon jälkivartiointikin on iso urakka: kaatopaikalla on käytävä 6 tunnin välein 11 päivän ajan


Lapin lentoasemille haetaan työntekijöitä ensi talveksi. Lentoasemien palveluista vastaava Airpro-yhtiö etsii työntekijöitä Rovaniemen, Kittilän, Ivalon ja Enontekiön sekä Kuusamon lentoasemille.
 Talvikaudelle on tarjolla yhteensä 227 työtehtävää, mikä on suunnilleen saman verran kuin viime talvena, kerrotaan Airprolta. Toimenkuvia on kaikkiaan 18. Töitä on tarjolla muun muassa kuormaajille, lähtöselvitysvirkailijoille ja siivoajille.
 Lentokentille tarvitaan lisää työvoimaa, kun talven matkailusesonki tuo runsaasti lisää matkustajia Lappiin ja muualle pohjoiseen Suomeen.
 Lentoasemien talvityöpaikoista järjestetään rekrytointitapahtuma tiistaina ja keskiviikkona Rovaniemellä hotelli Santa Clausissa.
 Töihin haetaan Airpron verkkosivujen kautta viimeistään syyskuun lopussa.

Nyt on töitä tarjolla: Lapin lentoasemille haetaan yli 200 työntekijää talveksi


Summary: Juha Sipilän seuraaja valitaan ensi viikonloppuna Kouvolassa.

Antti Kaikkosen  ja  Katri Kulmunin  kilpailu keskustan puheenjohtajuudesta kiihtyy ensi viikonloppuna Kouvolassa pidettävän puoluekokouksen lähestyessä. Yhä useampi keskustavaikuttaja valitsee puolensa.
 Perhevapaalla oleva tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko   tiedotti  tiistaiaamuna kannattavansa keskustan puheenjohtajaksi Kaikkosta. Hän perustelee valintaansa kuvailemalla Kaikkosta muun muassa reiluksi yhteistyöpoliitikoksi, helposti lähestyttäväksi ihmiseksi ja taitavaksi ihmisten edestä ja keskeltä johtajaksi.
 – Antti katsoo jokaista kohtaamaansa kanssakulkijaa silmien tasolta. Se on pohjimmiltaan poliitikon tärkein ominaisuus – näin luulen, Saarikko kirjoittaa.
 Saarikko arvostaa korkealle Kaikkosen pitkän kokemuksen ulko- ja turvallisuuspolitiikasta sekä EU-politiikasta, ja näkee, että se tulee tarpeeseen myös puheenjohtajan tehtävässä.
 Kaikkonen on Saarikon mielestä myös aatteellisesti selkeä. Saarikko huomioi Kaikkosen puolustavan yrittelijäisyyttä, ja sanoo, ettei se ole pois vähäväkisten asioiden edistämisestä.
 – Hänelle keskusta on koko Suomi ja kaikkien sukupolvien puolue, Saarikko kirjoittaa.
 Saarikko ei unohda Kaikkosen historiaa keskustan vaalirahakohussa, ja kirjoittaa, että selviytyminen kohusta osoittaa Kaikkosen olevan lujaa tekoa.
 Kaikkonen kiitti Saarikkoa tuesta Facebookissa.
 Annika Saarikko uskoo, että keskusta suuntaa tulevaan yhtenäisenä joukkueena huolimatta siitä, kuka valitaan puoluejohtajaksi. Kimmo Brandt / AOP
 Konkaripoliitikkoja Kulmunin tueksi
 Liuta kokeneita keskustalaisia ilmoitti eilen maanantaina asettuvansa puheenjohtajakisassa Katri Kulmunin tueksi.
 Kulmuni toivon, taidon ja tahdon johtaja  -otsikoidun tiedotteen ovat allekirjoittaneet  Mauri Pekkarinen ,  Kauko Juhantalo ,  Timo Kalli ,  Olavi Ala-Nissilä  ja  Eero Reijonen .
 – Olemme kaikki huhtikuussa eduskunnan jättäneitä ”ukkoja”, Katrin ja Antin työtovereita eduskunnasta vuosien ajalta. Olemme täysin vakuuttuneita, että kummankin heistä johdolla keskustalla on mahdollisuudet uuteen nousuun. Heistä kumman tahansa johdolla keskustassa voidaan synnyttää uuden innostuksen ja menestyksen aika, tiedotteessa kirjoitetaan.
 – Näistä kahdesta rohkenemme kuitenkin nostamaan ”peukkumme” Katri Kulmunin kohdalla vähän korkeammalle. Hän on uuden toivon, taidon ja tahdon johtaja, joka on aatteellisesti valistunut ja asioissa luja.
 Joukko kirjoittaa Kulmunin eduiksi myös muun muassa poikkeuksellisen kyvyn paneutua asioihin, ahkeruuden, kansainvälisyyden ja kielitaitoisuuden. Myös se nähdään merkittävänä, että Kulmuni on nuoresta iästään huolimatta kokenut.
 Tänään tiistaina Kulmuni julkaisi  pamfletin , jossa hän esittelee poliittista linjaansa ja luo keskustan toiminnalle suuntaviivoja. Kulmuni korostaa keskustan olevan ainutlaatuinen poliittinen liike, jonka keskeinen perusta on vahva kotiseuturakkaus.
 Kulmuni nostaa keskeisiksi teemoiksi myös yrittäjyyden ja järkevän taloudenpidon.
 – Keskustan kannattaa olla tasan keskellä. Emme pärjää kopioimalla muilta, Kulmuni kirjoittaa.
 Lue lisää :
 Alma Median kysely: Kulmuni repäisi kaulan Kaikkoseen
 Uutissuomalainen: Kaikkonen on piirijohtajien lievä suosikki keskustan puheenjohtajaksi
 Analyysi: Keskusta on yhä pohjimmiltaan maalaisliitto – kaupunkilaisten kosiskelu on puolueelle riski
 Analyysi: Uutuuskirjassa Juha Sipilää suitsutetaan poikkeuksellisesta rohkeudesta, mutta rohkeudella on hintansa

Keskustan puheenjohtajakilpailu kiristyy, tunnetut puoluevaikuttajat leiriytyvät – Saarikolta tuki Kaikkoselle, konkareilta Kulmunille


Summary: Uudessa vankilassa vangit ottavat itse vastuuta arjen askareista. Tavoite on, että mahdollisimman harva vanki palaisi vankilaan.

Miia Jokinen  leikkaa nurmikkoa  Hämeenlinnan vankilan  viereisellä kentällä. Vartija seuraa työn etenemistä taustalla.
 Jokinen istuu elämänsä ensimmäistä vankilatuomiota Hämeenlinnan naisvankilassa. Tuomiosta on jäljellä vielä kahdeksisen kuukautta. Hän myöntää, että vapauteen sopeutuminen voi olla haasteellista.
 – Totta kai siinä on oma sopeutumisensa. Se auttaa, jos pääse avotaloon ja normaaliarkeen mukaan jo aikaisemmin, miettii Jokinen loppuaikaansa vankilassa.
 Tien toisella puolella Hämeenlinnan uusi naisvankila nousee aikataulussaan, vangit muuttavat sinne lokakuussa 2020. Uusi rakennus tarjoaa paremmat olosuhteet vankien itsenäistymiseen: vankeja voidaan tulevaisuudessa valmentaa ottamaan enemmän vastuuta itsestään.
 – Tätä kautta saamme uuden mahdollisuuden. Pystytään pohjustamaan elämää eteenpäin ja ehkä parempaan suuntaan. Kuka mitenkin itse haluaa, pohtii vankeusrangaistustaan istuva Jokinen.
 – Uudessa vankilassa on tila, jossa vanki voi laittaa toisen vangin hiuksia. Silloin toinen oppii pitämään huolta siisteydestään ja toinen kenties saa uuden ammatin, sanoo Petri Niemelä. Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola Oy
 Jatkossa vangit pesevät itse pyykkinsä ja kolaavat lumet ulkoilupihalta
 Usein vapaaksi pääsevillä vangeilla on kova opetteleminen arkeen vankilan muurien ulkopuolella. Uuden vankilan tilojen yksi suurin parannus entiseen on se, että vangeilla on aiempaa paremmat mahdollisuudet opetella käytännössä, miten arjen askareet hoituvat.
 – Vankeja rohkaistaan yhä suurempaan omatoimisuuteen, itsenäisyyteen ja vastuunottoon. Vanki hoitaa oman viljelypalstansa, kolaa talvella oman osastonsa pihan ja jatkossa myös yhä enenevässä määrin valmistaa ruokansa ja pesee pyykkinsä, kertoo kehityspäällikkö  Petri Niemelä  Rikosseuraamuslaitoksesta.
 Osastot on suunniteltu niin, että esimerkiksi perinteisten vankilan pitkien käytävien tilalla on olotilat, joissa vangit voivat valmistaa ruokansa itse, mutta joita vartijoiden on kuitenkin entistä helpompi valvoa.
 Tavoitteena on, että vanki ei palaisi vankilaan
 Noin satapaikkaisesta rakennuksesta on suunniteltu  maailman edistyksellisintä  vankilaa. Vankeustuomiotaan istuvasta Jokisesta suunnitelmat vaikuttavat järkeviltä.
 – Täällä on hirveän paljon aikaa. On hyvä, että pystyy kehittämään itseään. Se on jatkon kannalta hyvä, miettii Jokinen.
 – Uuteen vankilaan ei tule kaltereita. Tänne kuitenkin tulee aidat, kameravalvonta ja muita turvallisuuslaitteita, selittää Hämeenlinnan vankilan apulaisjohtaja  Jarmo Haavisto .
 Jokainen työmaan työntekijä sekä urakoitsija on käynyt läpi erityiset turvaselvitykset ja kaikkien kanssa on tehty turvallisuussopimukset, kertoo työmaapäällikkö Pasi Haakana (vas.). Hämeenlinnan uuden naisvankilan työmaata tarkastelevat myös kehityspäällikkö Petri Niemelä Rikosseuraamuslaitokselta ja apulaisjohtaja Jarmo Haavisto. Kati Turtola / Yle
 "Tämä ei ole mikään täysihoitola"
 Rakenteilla olevan vankilan suunnitelmat ovat saaneet osakseen ihmetteleviä kommentteja vankien olosuhteista. Miia Jokinen muistuttaa, että kaikista uudistuksista huolimatta laitos on suljettu, ja sellien ovet ovat lukossa.
 – Tämä on rangaistuslaitos ja pysyy sellaisena. Toki puitteet muuttuvat uusiksi.
 Julkisuudessa on ollut puheita, että uuden vankilan olosuhteet ovat rangaistustaan kärsiville vangeille liian hienoja. Miltä se tuntuu?
 – Ei se nyt kivalta tunnu, sanoo Jokinen varovasti.
 Kehityspäällikkö Niemelä tyrmää puheet luksusvankilasta.
 – Tämä ei ole mikään täysihoitola, vaan tähtäämme vankien entistä suurempaan itsenäisyyteen kaikissa toiminnoissa. Se on tärkeää vankien tulevaisuuden kannalta, mutta samalla myös jokaisen veronmaksajan etu, jatkaa Niemelä.
 Suomessa vapautuneista vangeista puolet jatkaa rikollisella tiellä ja palaa viiden vuoden sisään takaisin vankilaan.  Ylen haastattelussa  Porissa entisiä vankeja auttavan Sininauha ry:n toiminnanjohtaja  Johanna Huhtalan  mukaan uusintarikollisuuden huolestuttavat määrät kielivät esimerkiksi siitä, että liian moni lähtee vankilasta ilman tukiverkkoa ja kykyjä oman arjen hallintaan.
 Kehityspäällikkö Petri Niemelän mukaan tulevassa naisvankilassa pyritään painamaan rikoksia ylläpitäneitä asioita taka-alalle vangin elämässä. Tälläisiä ovat mm. ongelmapäihteiden käyttö, rikosmyöteiset asenteet ja rikosmyönteinen lähipiiri. Arkkitehtitoimisto Hannu Jaakkola Oy
 Digisellistä on rajoitettu pääsy nettiin
 Vankien on vapautumisensa jälkeen osattava myös käyttää digitaalisia laitteita, jotta yhteiskuntaan sulautuminen tapahtuisi mahdollisimman helposti. Uuteen vankilaan tuleekin jokaiseen selliin tablet-tietokone, jolla vanki pääsee rajoitetusti internetiin. Joka paikkaan netissä ei pääse surffaamaan.
 – Me pystymme laittamaan asiointilomakkeita ja ottamaan yhteyttä henkilökuntaan. Saamme listan siitä, minkälaisilla nettisivuilla me pystymme itsenäisesti käymään edistääksemme rangaistusajan suunnitelmaa, sanoo Jokinen.
 Tällä hetkellä Hämeenlinnan vankilassa on 36 vankipaikkaa. Suljettujen osastojen lisäksi vankilassa on perheosasto, jonne tutkintavanki voi sijoittua pienen, käytännössä alle kaksivuotiaan, lapsensa kanssa. Uusi vankila maksaa noin 34 miljoonaa euroa.
 Hämeenlinnan uuden vankilan myötä myös paljusellit eli sellit, joissa ei ole wc-tilaa, siirtyvät Suomen vankiloissa historiaan.
 Suomen viimeisistä paljuselleistä ovat huomauttaneet sekä  Euroopan neuvoston kidutuksen vastainen komitea  että eduskunnan apulaisoikeusasiamies.
 Miia Jokinen vapautuu keväällä. Hän odottaa jo aikaa muurin toisella puolen.
 – Pystyn jatkamaan elämää toiseen suuntaan, sanoo Jokinen.

Hämeenlinnan uudessa vankilassa vangit kokkaavat ja pyykkäävät itse – "Tämä ei ole mikään täysihoitola"


Summary: Sosiaalisen median tilin kaappauksella voidaan tavoitella rahallista hyötyä, propagandan levittämistä tai kiusantekoa.

Rose Falkrunn ja David Estrada. Näillä hakusanoilla suositusta Instagram-kuvapalvelusta löytyy porilaisen murrekirjailija ja yrittäjä  Elina Wallinin  entinen tili. Tili kaapattiin heinäkuun lopussa, todennäköisesti yön aikana. Aamulla töihin lähtiessä Elina huomasi, ettei palvelun käyttö enää onnistunut kuten tavallisesti.
 – Myöhemmin toimistolle päästyäni huomasimme työkaverin kanssa, että kaikki minuun liittyvä tieto oli muuttunut. Aloin lähestulkoon itkeä. Tuntui, kuin kotona olisi käynyt varkaita.
 Tili sisältää edelleen yli 330 kuvaa ja reilut 640 seuraajaa. Viimeisin julkaisu on tehty 21. heinäkuuta. Elina toimii yrittäjänä, mutta suurten taloudellisten tappioiden sijasta Instagram-tilin menetyksen harmi on toisenlainen.
 – En osaa laskea mitään summaa. Minulla oli kuitenkin vajaa tuhat seuraajaa ja yhtäkkiä piti lähteä nollasta - se kirveli.
 Nopea reagointi voi pienentää vahinkoja
 Liikenne- ja viestintäviraston Kyberturvallisuuskeskuksen tietoturva-asiantuntija  Ville Kontinen  sanoo, että motiivit kaappausten taustalla vaihtelevat, eikä paljon seuraajia sisältävä tili ole sen vuoksi automaattisesti suuremmassa vaarassa.
 – Tilejä kaapataan esimerkiksi rahallisen hyödyn toivossa. Kaappaaja voi kiristää käyttäjältä maksua tilin palauttamiseksi. Toinen tavoite voi olla propagandan levittäminen alkuperäisen käyttäjän nimissä. Kyse voi olla myös kiusanteosta eli siitä, että käyttäjälle halutaan aiheuttaa harmia esimerkiksi pyyhkimällä kaikki materiaali tililtä pois.
 Kyberturvallisuuskeskukseen on tullut yhteydenottoja Instagram -tilien kaappauksista, mutta määrien seurantaa ei ole pidemmältä ajalta olemassa.
 – Ilmoituksia ei välttämättä edes osata tehdä meille. Meiltä löytyy tieto kahdesta suoraan Instagramiin liittyneestä väärinkäytöksestä kuukauden sisältä. Oletus on, että tapauksia on todellisuudessa kymmeniä tai satoja.
 Minulla oli vajaa tuhat seuraajaa ja yhtäkkiä piti lähteä nollasta - se kirveli.   Elina Wallin
 Kontisen mukaan olennaista on, miten nopeasti käyttäjä reagoi tilanteeseen - kaappaaja kun pystyy tilin haltuun saatuaan rellestämään mielensä mukaan. Myös tilin palautustoimenpiteiden kannalta kuluneella ajalla voi olla merkitystä.
 – Henkilön voi olla vaikeampi todistaa Instagramin ylläpidolle, että hän on tilin alkuperäinen käyttäjä, jos tiliä on hallinnoitu jo pidempään jostain muualta.
 Huijausviesti voi tulla myös somen kautta
 Miten tili sitten saadaan kaapatuksi? Kyberturvallisuuskeskuksen tietoon tulleet Instagramia koskevat tapaukset ovat olleet luonteeltaan kalasteluja. Käyttäjää on onnistuttu huijaamaan tavalla tai toisella, esimerkiksi klikkaamaan haittaohjelmaan johtavaa linkkiä ja vahvistamaan sitä kautta tilitiedot.
 Kontisen mukaan suurin osa huijausviesteistä tulee sähköpostitse, mutta niitä voidaan lähettää myös muiden sosiaalisten medioiden, kuten LinkedInin, WhatsAppin tai Facebookin kautta.
 – Ei ole lopulta merkitystä, tuleeko kalasteluviesti tekstarilla, somessa tai vaikka savumerkillä, jos sen avulla saadaan huijatuksi käyttäjältä salasanatietoja.
 Aiemmin Elina Wallinilla oli Instagramissa Lempineiti-tili. Yhä olemassa olevan tilin nimi on nyt David Estrada.  Laura Aimola / Yle
 Elina Wallin ei ainakaan muista luovuttaneensa Instagram-tilinsä tunnuksia mihinkään. Hän on aiemmalta koulutukseltaan tietojenkäsittelyn tradenomi ja omaksunut selkärankaan sen, ettei kirjautumistietoja pidä syöttää minne tahansa.
 Kaappauksen onnistumisen syy jäi siten mysteeriksi. Elina ei saanut koskaan yhteydenottoa, jossa olisi vaadittu rahaa.
 – Ellei sellainen sitten mennyt ohi sähköpostissa muun “roskapostin” mukana.
 Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan sometileille yritetään tunkeutua myös käyttämällä vanhentunutta sähköpostiosoitetta.
 – Kannattaa pitää huoli, että tileihin liitetyt sähköpostiosoitteet, puhelinnumerot ja muut tilin palautukseen tarvittavat tiedot ovat ajantasaisia, Kontinen painottaa.
 Ponnistelu tilin palauttamiseksi ei onnistunut
 Ville Kontisen mukaan käyttäjä saa varoitusilmoituksen Instagram -tiliin liitettyyn sähköpostiosoitteeseen, mikäli ulkopuolinen on saanut tilin haltuunsa ja yrittää esimerkiksi vaihtaa salasanaa.
 – Viestin mukana tulevien ohjeiden pitäisi olla nopeimmat ja tehokkaimmat tilanteen hoitamiseksi, mutta jos niistä ei ole syystä tai toisesta apua, kannattaa ottaa yhteyttä ylläpitoon. Saman käyttäjän muutkin sometilit voivat olla vaarassa, mikäli niissä on käytössä sama salasana.
 Henkilökohtaisen tilin hallinnan menetys tuntui kipeältä. Elina otti suoraan yhteyttä Instagramin ylläpitoon ja hänelle luvattiin vastaus 72 tunnin sisällä. Asian etenemistä piti siis odottaa seuraavaan päivään.
 Kun Instagram- tilisi kaapataan, toimi näin: 1. Ole nopea. Tilanne vaikeutuu, jos kaappaaja hallinnoi tiliä liian pitkään. Sisällön menettäminen on myös silloin todennäköisempää. 2. Yritä ottaa tili takaisin haltuun Instagramin lähettämän sähköpostin ohjeiden avulla. 3. Jos ohjeista ei ole apua, ota yhteys Instagramin  ylläpitoon  (siirryt toiseen palveluun). 4. Tee rikosilmoitus poliisille. 5. Tee ilmoitus Kyberturvallisuuskeskukseen.
 Lopulta sähköpostitse saapuivat selkeät neuvot: Elinan piti lähettää itsestään kuva, jossa hänellä oli katse kamerassa ja käsissään paperi, johon on kirjoitettu ylläpidon lähettämä numerokoodi, sekä tilin alkuperäinen käyttäjänimi. Hän ei tiedä, miten henkilöllisyys olisi todennettu, jos tilin julkaisut olisivat olleet esimerkiksi pelkkiä maisema- tai ruokakuvia.
 Todentamisen jälkeen Elina sai ylläpidolta palautuslinkin, mutta sen käyttö epäonnistui.
 – Järkevää olisi ollut hengitellä ensin, lukea ohjeet tarkasti kohta kerrallaan ja sitten edetä rauhallisesti. Myönnän - sähläsin.
 Elina oli uudelleen ylläpitoon yhteydessä ja sai vielä toisen palautuslinkin tiukempien saatesanojen kera. Uusi linkki ei kuitenkaan toiminut, vaan lopputuloksena oli selaimen virheilmoitus.
 – Luovutin ja lähetin ylläpidolle viestin, jossa pyysin heitä poistamaan koko tilin. Sain vastaukseksi, että he eivät voi enää auttaa.
 Ville Kontisen mukaan Kyberturvallisuuskeskuksen tietoon tulleet tapaukset ovat päättyneet onnellisesti, mutta aivan parissa tunnissa tai päivässä ongelmat eivät ole ratkenneet.
 – Kaappausyrityksen tutkimiseksi edelleen kannattaa poliisille tehdä rikosilmoitus. Isossa kuvassa ongelmien laajuuden parempi ymmärtäminen voi tarkoittaa jatkossa viranomaisten kohdalla isompia resursseja.
 Tilejä kaapataan esimerkiksi kiristyksen, propagandan levittämisen tai kiusanteon vuoksi.   Ville Kontinen
 Suuremmilta ongelmilta välttyy silti helpoiten suojaamalla tili kunnolla ennakkoon. Tietoturva-asiantuntijan paras vinkki on monivaiheinen varmennus. Samaa tarkoitetaan kun puhutaan 2- tai monivaiheisesta todennuksesta tai tunnistautumisesta.
 Monilla sometileillä käyttäjä voi määritellä henkilökohtaiseen tiliinsä salasanan lisäksi jonkin toisen tunnistautumiskeinon, josta voi tulla ilmoitus esimerkiksi tekstiviestillä.
 – Tämä ei toki estä hyökkäystä, mutta tekee kaappauksen onnistumisen vaikeammaksi.
 Elina Wallin jatkaa Instagramin käyttöä neitiwallin-tilin kautta, mutta aiempaa harkitummin.  Laura Aimola / Yle
 Elina ei ole tehnyt Instagram-tilinsä kaappauksesta rikosilmoitusta toistaiseksi.
 – Ajattelin, että tuskin poliisi asialle mitään voi. Nyt kuukauden jälkeen olen kuitenkin puhunut asiasta niin paljon, että taidan tehdä ilmoituksen sittenkin tiedon levittämiseksi.
 Instagramin käyttö jatkuu - uudella tilillä
 Kokonaan ilman Instagramia Elina oli lopulta vain muutaman päivän.
 – Mielessä kävi, onko uusi tili varmasti tarpeen, mutta kyllä palvelu on helppo väylä saada tietoa eteenpäin.
 Näin turvaat tilisi ennakkoon: 1. Varmista, että Instagram -tiliin liitetty sähköpostiosoite on toimiva ja käytössä. 2. Ota käyttöön monivaiheinen tunnistautuminen sekä Instagram-tilille, että kyseiselle sähköpostitilille. Samat varautumis- ja suojatoimitarkistukset kannattaa tehdä myös muihin käytössä oleviin verkkopalveluihin. 3. Älä klikkaile oudolta vaikuttavien viestien linkkejä, äläkä syötä tilisi salasanoja mihinkään. Usein viesteissä vedotaan mm. uhkaan tilin mahdollisesta sulkemisesta. Usein pyydetään myös toimimaan välittömästi tai muutoin nopealla aikataululla. 4. Huomioi, että tietojen kalasteluyritys voi saapua joko sähköpostitse, mutta myös toisen sosiaalisen median palvelun viestin välityksellä. 5. Lataa henkilökohtainen kuvamateriaali talteen tililtä säännöllisesti, esimerkiksi Instagramissa tämä onnistuu.
 Elokuun loppuun mennessä Elina on julkaissut neitiwallin-tilillään lähes 60 uutta kuvaa. Seuraajia on kertynyt reilut 300.
 Kokemuksestaan oppineena murrekirjailija on tehnyt ainakin kaksi asiaa toisin. Hän on ottanut kahvipöydissä puheeksi kaksivaiheisen todennuksen ja samalla “hiplannut” monen ystävänsä kännykän sen osalta kuntoon.
 – Jatkossakin julkaisen kuvia elämästäni, työstä ja perheestä, mutta mietin ratkaisuja paljon aiempaa enemmän. En julkaise mitään, mitä en voisi huutaa ulos ovesta koko maailmalle.
 Lue myös:
 Suomalaiskuvaajan varoittava esimerkki: Kuvat varastettiin netissä – nyt niillä myydään lakanoita ja huppareita ympäri maailman

Instagram-tilin kaappaus toi kyyneleet silmiin: “Tuntui aivan siltä kuin kotona olisi käynyt varkaita”


Summary: Taleban ja Yhdysvallat neuvottelevat parhaillaan rauhansopimuksesta.

Afganistanissa ainakin 16 ihmistä on kuollut ja yli sata haavoittunut Talebanin tekemässä pommi-iskussa.
 Viranomaisten mukaan kaikki iskussa kuolleet olivat siviilejä. Uhrimäärä voi vielä kasvaa.
 Räjähdys sattui pääkaupunki Kabulissa eilen illalla. Sisäministeriön tiedottajan mukaan kadulla ollut ajoneuvo oli täytetty räjähteillä.
 Uutistoimisto AFP:n tietojen mukaan äärijärjestö Taleban on ottanut vastuun iskusta. Järjestö neuvottelee parhaillaan Yhdysvaltojen kanssa rauhansopimuksesta. Sopimuksen yhtenä tavoitteena on vetää suuri osa Yhdysvaltojen joukoista pois Afganistanista.

Kabulissa ainakin 16 kuollut Talebanin tekemässä pommi-iskussa


Summary: Viime vuosina on kuollut suuri joukko kulttuurin tähtiä. Heidän myötään kokonainen aikakausi on jäämässä taakse, kirjoittaa Aleksis Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen tehnyt töitä taiteen parissa 20 vuotta. Kasvoin viisaaseen ja erinomaisen sivistyneeseen Suomeen. Kun aloitin kriitikkona työni, moni suurista ihailuni kohteista oli juuri kuollut.  Tove Jansson ,  Paavo Haavikko  ja  Matti Wuori  olivat 1900-luvun kirkkaimpia ajattelijoita. Heidän kuolemansa tuntui haikealta, mutta melko etäiseltä asialta. Olin onnellinen siitä, että sain elää heidän kanssaan samaa aikaa ja aloittaa siitä, minkä he jättivät jälkeensä.
 Asiantuntemus vaatii perehtymistä, jota ei voi oikein millään tavalla oikaista.
 Taide ja kulttuuri ovat harvoja elämän alueita , jossa ikä on etu ja monella tavalla edellytys. Asiantuntemus vaatii perehtymistä, jota ei voi oikein millään tavalla oikaista. Jos haluaa säällisen kirjallisen sivistyksen, 20 vuotta on lyhyt aika sen hankkimiseksi. Kirjallisuutta on niin paljon, että ahkerinkaan ei yksinkertaisesti ehdi omaksua kaikkea nuoruutensa aikana.
 Viime vuodet ovat tuoneet niin paljon suru-uutisia , että ne tuntuvat ajoittain ylivoimaisilta. Yhtäkkiä olemme jääneet kulttuurin maailmassa menetysten keskelle. Vielä muutama vuosi sitten  Peter von Bagh  kirjoitti kannustavia meilejä kirjoittamistani artikkeleista. Jatkoimme kirjeenvaihtoa ja pohdimme kritiikin tulevaisuutta. Keskustelin  Jarmo Papinniemen  kanssa runoudesta ja kirjallisuudesta säännöllisesti. Haastattelin  Kalle Holmbergia  ja istuin  Erkki Pirtolan  kanssa terassilla suunnittelemassa opetusmateriaaleja taidekouluihin.
 Rakkaimpia ystäviäni oli suurenmoinen kriitikko  Otso Kantokorpi , ja Yleisradiossa sain opetella kirjallisuustoimittajan työtä ikimuistoisen  Tarleena Sammalkorven  kanssa. Meillä oli hirveästi ideoita ja mikään ei tuntunut mahdottomalta. Kulttuuri näytti maailmalta, jossa välimatkat olivat pienet ja sukupolvien rajat olemattomat. Sain oppia työtäni eniten ihailemiltani esikuvilta. Tunnen siitä syvää kiitollisuutta.
 Viimeisen muutaman vuoden aikana kaikki on muuttunut.  Outi Nyytäjä  ja  Tove Idström  ovat poissa, runoilija ja kustantaja  Leevi Lehto  kuoli juhannuspäivänä. Hyvinvointivaltion arkkitehti ja runoilija  Claes Andersson  kuoli kuukausi sitten.  Jukka Virtasen  poismenosta kuulimme viime viikonloppuna. Suurimmista esikuvistani käytännössä jokainen on kuollut, minkä lisäksi olen joutunut luopumaan tukusta läheisiä ystäviäni. En tiedä keneltä kysyä neuvoa, enkä muista aikuisiällä tunteneeni itseäni näin yksinäiseksi. En ylipäätään tiennyt, että suru voisi saada ihmisen tuntemaan itsensä näin vanhaksi.
 Taiteessa tuntuu vallitsevan taustasuru, joka on pysyvä osa elinpiiriäni.
 Kulttuurin ja taiteen keskushenkilöiden kuolemat  ovat jättäneet jälkeensä tyhjyyden, joka tuntuu ajoittain ylivoimaiselta. Sukupolvet ylittävä elävä suhde on lyhyessä ajassa katkennut monesta kohdasta. Taiteessa tuntuu vallitsevan taustasuru, joka on pysyvä osa elinpiiriäni. Muistelemme ja kaipaamme yhtä paljon poismenneitä kuin innostumme uusista tulijoista kulttuurin kentälle. Kirkkaimmat tähdet ovat sammuneet, ja se tekee elämästä raskasta.
 Kun tällainen sivistys yhdistyy omakohtaiseen historian tuntemiseen, syntyy niitä tervaskantoja ja korvaamattomia aarteita, joissa kulttuuri tai taidemuoto henkilöityy. Hiljattain sammuneiden tähtien joukkoa yhdisti se piirre, että he olivat heuristisia hahmoja: he synnyttivät ympärilleen ilmapiirin, joka kannusti ihmisiä ylittämään itsensä. Heidän ympärillään näytti tapahtuvan innostavia asioita ketjureaktioina. Siten heistä tuli suurelle ihmisjoukolle opettajia, joihin saattoi aina luottaa ja joiden arvostelukyky harvoin petti.
 Tällaisten ihmisten rinnalla tunsin olevani turvassa. He valoivat ympärilleen tuhlaavasti rohkeutta ja uskallusta, ja he synnyttivät visioiden kyllästämän ilmapiirin.
 Puhelimessani on pitkä lista nimiä , jotka eivät enää vastaa. Kun teen virheitä, en saa enää neuvoja, miten ne voi korjata. Kun en tiedä, miten suhtautua uuteen asiaan, en saa apua ajattelemiseen. Ennen kaikkea kaipaan suurenmoisuutta. Kun Claes Andersson esiintyi kirjallisissa tapahtumissa, hänen pelkkä olemuksensa todisti sivistyksen voimaa. Kun Otso Kantokorpi astui mihin tahansa tilaan, se virittyi sähköllä ja hetken aikaa koko maailma tuntui loogiselta ja ymmärrettävältä. Tällaisten ihmisten rinnalla tunsin olevani turvassa. He valoivat ympärilleen tuhlaavasti rohkeutta ja uskallusta, ja he synnyttivät visioiden kyllästämän ilmapiirin.
 On tapana sanoa, että kukaan ihminen ei ole korvaamaton. Lohdutamme omaa rajallisuuttamme ja elämän rajallisuutta sillä, että näemme yksilöt yhteisönsä osana. Mutta yhtä hyvin voimme ajatella, että jokainen ihminen on korvaamaton. Ketään ei voi korvata toisella.
 Nämä kulttuurin maailmasta poistuneet korvaamattomat ihmiset synnyttivät työllään kokonaisen aikakauden. He onnistuivat myös luomaan ympäristön, jossa sukupolvien väliset kuilut olivat täynnä siltoja. Kulttuurin parissa työtään tekevillä on ollut etuoikeus muodostaa henkilökohtainen suhde esikuviinsa. Moni näistä silloista on katkennut viime vuosien aikana. Olemme menettäneet liian paljon liian lyhyessä ajassa.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on Helsingissä asuva kirjallisuuden ja kuvataiteen kriitikko, kulttuuritoimittaja ja päätoimittaja. Hän opettaa sanataidetta kaikilla oppiasteilla.
 Aiheesta voi keskustella 03.09. klo 16.00 asti.
 Katso myös:
 Viihteen monitaituri Jukka Virtanen on kuollut
 Itse asiassa kuultuna: Claes Andersson
 Peter von Bagh Aki Kaurismäen silmin
 Outi Nyytäjän kuunnelmat kuvaavat luonnikkaasti vallan ytimiä

Aleksis Salusjärven kolumni: Kulttuurielämä on menettänyt liian paljon liian nopeasti, surusta tuli pysyvä


Summary: Yle vertaili 18 000 suomalaisperheen ostoksia ja selvitti, miten elämänmuutos vaikuttaa siihen, kuinka paljon rahaa menee ruokakaupassa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Lapsi on pahin ilmastoteko! Lapsi on jokaisen oma asia! Keskustelu käy kuumana siitä, pitäisikö  ilmastonmuutoksen keskellä hankkia lapsia .
 Ylen saamat tuoreet tiedot osoittavat, että kaikesta huolimatta juuri lapsiperheet ovat ottaneet innokkaasti käyttöön uusia ilmastoystävällisiä ruokatuotteita.
 Perheet, joihin syntyi vauva alkuvuodesta 2017, ovat kahdessa vuodessa yli kaksinkertaistaneet kasviproteiinien kulutuksen. Huomattavaa kasvua samoissa tuotteissa on myös nuortenparien keskuudessa.
 Perheiden innokkuus kokeilla Nyhtökauran tai Härkiksen kaltaisia tuotteita ei suoraan tarkoita, että heidän elämäntyylinsä olisi kokonaisuutena muuta kansaa ilmastoystävällisempää. Lihan kulutus ei esimerkiksi ole laskenut. Ilmiö kielii kuitenkin siitä, että nuoret aikuiset ovat erityisen halukkaita syömään terveellistä ja nyt myös ympäristöystävällistä ruokaa – ja kokeilemaan uutta.
 – Vanhemmat eivät halua mokata lastensa ainutta lapsuutta, arvioi  Heidi Jungar , K-ryhmän asiakasnäkemysjohtaja.
 Hän huomauttaa, että uusien kasvistuotteiden suosio perustuu myös siihen, että ne on tehty erittäin helppokäyttöisiksi. Ei tarvita pitkää ruoanvalmistusta.
 Prosenttiluku tarkoittaa sitä, kuinka paljon eri elämänvaiheita elävät ihmiset käyttävät keskimääräisen kotitalouden ruokamenoista kasviproteiineihin. -12 viittaa tilanteeseen 10 kuukautta ennen elämänmuutosta ja +24 kaksi vuotta elämänmuutoksen jälkeen. Stina Tuominen/Yle
 – Väitän, että hiilijalanjälkeni on keventynyt, sanoo kolme lasta muutaman viime vuoden aikana saanut  Jussi-Pekka Jutila  ruokaostosten lomassa Espoon Matinkylän Prismassa.
 Perhe kertoo, että lapsille menee ihan täydestä, jos makaronilaatikkoon laittaa härkäpapua.
 Jutilan perheessä vaimo on ollut se, joka on ollut kiinnostunut ilmastoasioista jo pitkään, mutta lopulta myös Jutila on herännyt pohtimaan asiaa.
 Jussi-Pekka Jutila poikansa kanssa ruokaostoksilla. Tuomo Björksten/Yle
 Yle tutki, miten elämänmuutos vaikuttaa siihen, kuinka paljon rahaa menee ruokakaupassa ja miten ruokatottumukset muuttuvat. Aineiston toimitti K-ryhmä. Havainnot perustuvat K-ketjun arvioihin talouksien elämänvaiheista sekä anonymisoituun, tilastollisesti kattavaan otokseen yhteensä 18 000 kotitalouden ostoskäyttäytymisestä.
 Iso elämänmuutos, kuten vanhemmaksi tulo, saa tarkastelemaan kaikkea kuluttamistaan uudessa valossa, sanoo S-ryhmän valikoimajohtaja  Antti Oksa .
 – Silloin mietitään myös, millaisen ruokaan lapsen haluaa totuttaa, Oksa sanoo.
 Se ei silti tarkoita, että vanhemmuus suoraan saisi ihmisen lisäämään kasvissyöntiä. Kyse on myös ikäluokista. Kasviproteiinituotteet painottuvat samoissa ikäryhmissä missä lapsia saadaan, Oksa pohtii.
 S-ryhmän tuntuma on, että ympäristöystävällisyys ei kaikesta julkisuudesta huolimatta ole tärkein kriteeri valita ruokaa. Kärjessä on sellaisia kriteereitä kuten maku, hinta, tuotteen yleinen miellyttävyys ja helppokäyttöisyys. Vasta sitten tulee terveellisyys ja pian sen jälkeen vastuullisuus.
 Jussi-Pekka Jutilan perhe ruokaostoksilla Espoon Matinkylässä. Tuomo Björksten / Yle
 K-ryhmän Heidi Jungar lisää, että kun perheeseen tulee lapsi, ruokaostosten määrä lisääntyy joka tapauksessa. Silloin mukaan mahtuu helposti erilaisia kokeiluja.
 – Nuoret hakevat aktiivisesti erilaisia ruokakokemuksia, Jungar kuvailee.
 Hänen mukaansa tutkimustiedossa on näkynyt jo vuosia, että nuorilla terveyshakuisuus on vahvaa.
 Jussi-Pekka Jutila kertoo, että hän osti juuri uuden grillin keväällä. Grillaamista ei ole vähennetty, mutta nyt grillissä kuumenee ennemmin jotain muuta kuin punaista lihaa. Terveysajattelua taustalla siinäkin.
 Moni heidän perheensä ilmastoteko liittyy kuitenkin ihan käytännön pakkoon. Kun lähteminen kotoa lasten kanssa on sopivan hankalaa, turhia reissuja vältetään.
 – Kahdestaan saatoimme lähteä viikonloppulomalle Eurooppaan, mutta kolmen lapsen kanssa se ei tule kysymykseen, koska puolet ajasta menisi pakkaamiseen.
 Ruokaan on nyt enemmän rahaa Ruoka maksaa nyt selvästi vähemmän kuin 1970-luvun puolivälissä. Tuolloin keskimääräinen kotitalous käytti viidenneksen tuloistaan ruokaostoksiin. Tänä päivänä enää ruokamenot ovat enää kymmenen prosenttia. Hinnat ovat siis puolittuneet, vaikka nyt on saatavilla paljon terveellisempiä ja pidemmälle jalostettuja tuotteita kuin ennen.
 Näin juttu tehtiin K-ryhmä toimitti Ylelle tietoja 18 000 elämänmuutoksen keskellä olevan kotitalouden kulutuskäyttäytymisestä siten, että kaikki henkilötiedot oli poistettu eikä yksittäisiä kotitalouksia voinut tunnistaa aineistosta. Tietoja tutkittiin vuosilta 2015–2019. Tiedot on kerätty K-kauppojen asiakkaiden Plussa-korteista. K-ryhmä käyttää samoja tietoja muun muassa kauppojen valikoimien suunnitteluun ja hävikin minimoimiseen. Kuluttajat voivat katsella omia ostostietojaan  K-ryhmän  ja  S-ryhmän  verkkopalveluissa.
 Juttuun on haastateltu tekstissä mainittujen ihmisten lisäksi Tilastokeskuksen Tarja Hatakkaa sekä K-ryhmän asiakastietojohtajaa Minna Vakkilaista.

Yle tutki: lapsen saaneet tuplanneet kasvissyönnin – katso tästä, miten vauva, rakkaus tai eläke vaikuttavat sinun ruokatottumuksiisi


Summary: Puolustusministeri Antti Kaikkonen myöntää Ylelle: Kauppaan liittyvät asiat ovat edenneet.

Puolustusvoimat, puolustusministeriö ja Rauma Marine Constructions (RMC) ovat viimein päässeet yhteisymmärrykseen Merivoimien neljän uuden sotalaivan kaupasta.
 Neljän uuden korvetin tilaus Rauman telakalta vaatii vielä kauppasopimuksen teknistä valmistelua, mutta kauppa on käytännössä varmistunut.
 Kaksi eri lähdettä on vahvistanut Ylelle, että kauppa on nyt käytännössä selvä. Kolmas lähde ilmaisee, että kauppa ei ole sataprosenttisen varma, mutta asiallisesti kyllä.
 Lopullinen varmistus tilaukseen yritetään saada valmiiksi jo syyskuun aikana. Kauppa vaatii Suomen hallituksen hyväksynnän.
 Neljän uuden sotalaivan, Laivue 2020 -tilaus on viivästynyt, koska Puolustusvoimat ja puolustusministeriö ovat halunneet saada varmuuden, että Rauman telakka kykenee taloudellisesti selviytymään neljän laivan rakennusurakasta.
 Lisäksi  Juha Sipilän  (kesk.)  hallituksen ennenaikainen ero viivästytti  päätöksentekoa. Oikeuskanslerin mukaan toimitusministeristö ei voinut tehdä päätöstä noin 1,2 miljardin euron laiva- ja taistelujärjestelmäkaupoista.
 Uudet laivat on määrä rakentaa vuosina 2021–2025. Neljän aluksen laivue pitäisi olla Merivoimien käytössä vuonna 2028.
 Valtio varautuu laivojen etupainotteiseen maksamiseen
 Kauppaan liittyy erityisiä maksamiseen ja rahoitukseen liittyviä järjestelyjä, jotka poikkeavat tavanomaisista asekapoista. Järjestelyillä valtio haluaa varmistaa, että telakka pystyy toimittamaan tilatut alukset.
 Laivatilauksessa valtio aikoo ottaa itse kannettavakseen tavanomaista suuremman riskin asekauppojen normaaliin käytäntöön verrattuna.
 Valtio varautuu maksamaan telakalle etupainotteisesti suuremman osan kuin yleensä vastaavissa tilauksissa. Lisäksi kaupan vakuusjärjestelyissä valtion riski on tavanomaista suurempi.
 Ylen saaman tiedon mukaan hallitus on päätymässä poikkeaviin sopimusratkaisuihin, jotta sopimukseen päästäisiin ja laivat voitaisiin tilata Suomesta.
 Kauppajärjestelyjen taloudellisten yksityiskohtien hiomiseen on käytetty myös valtionhallinnon ulkopuolista apua.
 Mikäli telakkaa oltaisiin myymässä sotalaivojen rakennusaikana ulkomaiseen omistukseen, voisi valtio lain mukaan kansallisen turvallisuuden nojalla tulla halutessaan väliin kaupassa.
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen: Asiat ovat edenneet
 Puolustusministeri  Antti Kaikkosen  (kesk.) mukaan sopimusasiat ovat edenneet.
 – Hanke on tärkeä Puolustusvoimien ja kotimaisten työpaikkojen kannalta. Asia voidaan virallisesti vahvistaa vasta kun viimeisetkin yksityiskohdat ovat selvillä, Kaikkonen sanoo Ylelle.
 Valtio ostaa uusien sotalaivojen tutkia, sensoreita ja aseita yhdistävän taistelujärjestelmän ruotsalaiselta asevalmistaja Saabilta noin 400 miljoonan eurolla. Vastaava järjestelmä on käytössä Ruotsin Visby-luokan korveteilla. Mike Toivonen / Yle
 Saab toimittaa laivojen taistelujärjestelmän, työpaikkoja Suomeen
 Tilauksen varmistuminen Rauman telakan kanssa merkitsee sitä, että  kauppa laivojen taistelujärjestelmästä toteutuu ruotsalaisen Saabin kanssa .
 Kaupan solmiminen Saabin kanssa varmistaa, että Saab palkkaa lisää työntekijöitä Suomeen, joko Tampereen teknologiakeskukseensa tai muualle. Saabilla on Turussa taistelujärjestelmäkaupan vuoksi projektitoimisto.
 Saab on aiemmin ilmoittanut, että se tavoittelee Tampereen teknologiakeskuksensa kasvattamista nykyisestä reilusta kahdestakymmenestä työntekijästä sataan henkeen.
 Osa kasvusta tulee uusien sotalaivojen taistelujärjestelmän toimittamisesta, osa muusta elektronisen sodankäynnin järjestelmien kehittämisestä.
 Taistelujärjestelmällä hallitaan laivan tutkaa, sensoreita ja aseita. Taistelujärjestelmä tekee laivasta sotalaivan.
 Karkeasti jaotellen puolet neljän sotalaivan 1,2 miljardin euron hinnasta muodostuu varsinaisten laivojen rakentamisesta. Taistelujärjestelmän hinta laivoihin asennettuna on noin 400 miljoonaa euroa.
 Allekirjoituksia vaille valmis sopimus taistelujärjestelmästä Saabin kanssa pitää sisällään myös osaamisen siirron Suomeen. Taistelujärjestelmää on kyettävä huoltamaan ja ylläpitämään kriisiaikoina suomalaisvoimin.
 Huoltovarmuussyistä teollisen yhteistyön laajeneminen ja uudet työpaikat Suomessa olisivat toteutuneet muidenkin valmistajien kanssa tehdyissä kaupoissa, koska asia oli tarjouspyynnöissä edellytyksenä.
 Katso lisää:
 Saab lupaa: Kymmeniä työpaikkoja Suomeen, jos kauppa uusien sotalaivojen taistelujärjestelmästä toteutuu
 Merivoimien suuri sotalaivahanke viivästyy hallituksen eron takia
 Yle Ruotsin merisotaharjoituksessa: "Tulevaisuudesta emme toki tiedä, mutta varustaudumme puolustamaan itseämme"
 Ruotsin merivoimien ampumaharjoitus Itämerellä (video)

Merivoimien uusien sotalaivojen tilaus Rauman telakalta on varmistunut – Laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Viisi ihmistä kuollut Dorian-myrskyssä, edelleen äärimmäisen vaarallinen
 Ainakin viisi ihmistä on kuollut Dorian-hurrikaanin runneltua Bahamasaaria. Dorian iski eilen Abacosaarille täysin voimin, 5-kategorian hurrikaanina. Erittäin hitaasti liikkuva myrsky on aiheuttanut Bahamasaarilla valtavia tulvia. Myrsky on nyt laantunut kategoria 4:ään. Sen ennustetaan liikkuvan hitaasti Bahamalta kohti Floridaa. Hirmumyrsky on yhä äärimmäisen vaarallinen, ja sen odotetaan pysyvän voimakkaana hurrikaanina seuraavan parin päivän ajan.  Seuraa Dorianin etenemistä Ylen jutussa .
 Yle tutki: lapsen saaneet tuplanneet kasvissyönnin
 Jussi-Pekka Jutilan perhe ruokaostoksilla Espoon Matinkylässä. Tuomo Björksten / Yle
 Yle vertaili 18 000 suomalaisperheen ostoksia ja selvitti, miten  elämänmuutos vaikuttaa  siihen, kuinka paljon rahaa menee ruokakaupassa. Lapsiperheet ovat ottaneet erityisen innokkaasti käyttöön uusia kasviproteiiniruokia. Katso tästä, miten vauva, rakkaus tai eläke vaikuttavat sinun ruokailutottumuksiisi.
 Aki Utoslahti pääsi yliopistoon avoimista opinnoista ja valmistui pikaisesti
 Aki Utoslahdella meni kandiksi valmistumiseen vain kaksi vuotta. Laura Hyyti / Yle
 Yhä useampi opiskelija voi päästä korkeakouluun pelkästään  avoimessa yliopistossa  suorittamiensa opintojen perusteella. Avoimen hakuväylästä kaavaillaan kolmatta merkittävää hakureittiä todistus- ja pääsykoevalinnan rinnalle. Esimerkiksi Jyväskylän, Oulun ja Itä-Suomen yliopistot valitsevat vuonna 2020 noin 10 prosenttia uusista opiskelijoista avoimen hakuväylän kautta.
 Brother Christmas -käräjät alkavat tänään
 Koposen hyväntekeväisyyshahmo on alkujaan tunnettu parrasta, piposta ja ruutupaidasta sekä tavastaan hyödyntää sosiaalista mediaa. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa  alkaa tänään  hyväntekeväisyysjärjestö Brother Christmasin toimintaan liittyvien rahankeräysrikossyytteiden käsittely. Syytettyinä ovat Brother Christmasina tunnettu ja sittemmin perussuomalaisten kansanedustajaksi noussut  Ari Koponen  sekä kaksi muuta yhdistyksen hallituksen jäsentä. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Sateet ärsyttävät, mutta sää on tavallista lämpimämpi
 Sääennuste tiistaille 3. elokuuta.  Yle
 Sää jatkuu vaihtelevana, ja lämpötilat ovat edelleen tavallista syyskuuta korkeampia, noin 15:n ja 20 asteen välillä. Suomen yli liikkuu kapea sadealue kohti itää, tänä aamuna sateita esiintyy vielä lähinnä idässä ja pohjoisessa, mutta kuuroja tulee paikoin myös lännessä. Päivällä on enimmäkseen kuitenkin poutaista ja aurinkoista. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Dorian-myrskyssä kuollut viisi, vauva muuttaa perheen ruokatottumuksia, väylä yliopistoon levenee


Summary: Porin aamuvuoro kuten eilinen myöhäislähtö Helsingistä on jouduttu perumaan konerikon vuoksi. Lentoreitti avattiin elokuun alussa uudelleen vuoden tauon jälkeen.

Pori–Helsinki -lentoreitin eilinen myöhäinen iltavuoro Helsingistä Poriin ja Porin tämän aamun kello kuuden lähtövuoro Helsinkiin on jouduttu perumaan lentokoneen teknisen vian takia.
 Inter Handling Porin asiakaspalvelusta vahvistetaan lentojen peruuntuminen.
 Peruuntuneen iltalennon matkustajat kuljetettiin illalla Poriin bussilla kuten myös aamuvuoron matkustajat Porista Helsinkiin.
 Porin ja Helsingin väliset reittilennot alkoivat uudelleen yli vuoden tauon jälkeen elokuun alussa.
 Lentoja liikennöi unkarilainen lentoyhtiö Budapest Aircraft Service..
 Porin kaupungn tukeman lentoreitin avaamisesta heinäkuun lopussa kerrottaessa Porin kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkonen  totesi, että muualta saadut kokemukset osoittavat, että BASe on erittäin luotettava lentoyhtiö, jonka  aikataulut pitävät.
 – Tarjouskilpailussa oli mukana luotettavuusarviointi ja tämä yhtiö oli aikataulujen pitämisessä erittäin hyvä. Se on asiakkaille kaikkein tärkein asia, sanoi Luukkonen.
 Porin kaupunki  päätti keväällä  salaisessa käsittelyssä rahoittaa lentoreittiä lähivuosina yhteensä yli yhdellätoista miljoonalla eurolla.
 Päivittäisistä lennoista kolme suuntaa Porista Helsinkiin ja kolme Helsingistä Poriin.
 Edellinen Porin ja Helsingin väliä lentänyt yhtiö Nextjet  ajautui konkurssiin  toukokuussa 2018.

Porin ja Helsingin lennoissa peruuntumisia – lentoyhtiötä valittaessa korostettiin luotettavuutta


Summary: Jyväskylän, Oulun ja Itä-Suomen yliopistossa joka kymmenes pääsee ensi vuonna yliopistoon avoimen opintojen perusteella.

Yhä useampi opiskelija voi päästä korkeakouluun pelkästään avoimessa yliopistossa suorittamiensa opintojen perusteella. Avoimen hakuväylästä kaavaillaan kolmatta merkittävää hakureittiä todistus- ja pääsykoevalinnan rinnalle.
 Useissa yliopistoissa avoimen hakuväylään avataan uusia kohteita ja väylän kautta otetaan sisään aiempaa enemmän opiskelijoita. Esimerkiksi Jyväskylän, Oulun ja Itä-Suomen yliopistot valitsevat vuonna 2020 noin 10 prosenttia uusista opiskelijoista avoimen hakuväylän kautta.
 Jyväskylän yliopistoon valitaan 250 opiskelijaa väylän kautta. Eniten uusia hakukohteita on Oulun yliopistolla.
 Viime yhteishaussa Oulussa avoimen väylän kautta pystyi hakemaan kolmeen tutkinto-ohjelmaan ja paikkoja oli jaossa 17 opiskelijalle. Seuraavassa yhteishaussa vuonna 2020 avoinna on 23 hakukohdetta ja yli 160 paikkaa.
 – Toivomme, että avoimen väylä tuo meille sellaisiakin hakijoita, jotka ovat vasta myöhemmin hoksanneet, mikä heitä kiinnostaa, kertoo Oulun yliopiston koulutusrehtori  Helka-Liisa Hentilä .
 "Tuntui paremmalta jäädä töihin tienaamaan"
 Yksi myöhemmin oman juttunsa löytänyt on 29-vuotias  Aki Utoslahti . Hän työskenteli lähes kymmenen vuotta turvallisuusalalla ennen kuin aloitti tietojenkäsittelytieteen opinnot Helsingin avoimessa yliopistossa vuonna 2016.
 – Se oli jäänyt harmittamaan, etten lukion jälkeen lähtenyt opiskelemaan. Silloin tuntui paremmalta jäädä töihin tienaamaan. Olin jo joitakin vuosia haaveillut, että vaihtaisin alaa, Utoslahti kertoo.
 Helsingin yliopiston tietojenkäsittelytieteisiin vaaditaan 25 opintopisteen kokonaisuuden suorittamista ennen kuin voi hakea avoimen väylän kautta. Utoslahti teki vaadittavat kurssit töiden ohella.
 Tuolloin keskiarvoksi vaadittiin vähintään kolmosta, asteikolla 1–5. Nykyään vaatimukset ovat tiukentuneet: keskiarvon pitää olla 3,5.
 – Aikataulu oli helppo järjestää, kun samoja kursseja meni yhtä aikaa lähi- ja etätoteutuksena. Opiskelukuorma oli ihan siedettävä. Yksi tai kaksi kurssia oli yhtä aikaa, ja tein kokoaikaisesti töitä.
 Tietojenkäsittelytieteessä avoimen väylä on laajentunut jatkuvasti. Utoslahden samaan aikaan aloitti viitisentoista muuta opiskelijaa väylän kautta sisäänpäässyttä, mutta tänä syksynä on valittiin 63 opiskelijaa yli 270 sisäänotetusta.
 Kandiksi kahdessa vuodessa
 Tutkinto-opiskelijana aloittaessaan Utoslahti oli lähes puoli vuotta muita edellä opinnoissaan. Siitä oli hyötyä: Utoslahti päätti ottaa tavoitteeksi valmistua kandiksi kahdessa vuodessa tavallisen kolmen sijaan.
 Keväällä 2019 Utoslahti valmistui kuten oli suunnitellut. Hyvien arvosanojen ansiosta hän sai opinnoistaan kunniastipendin.
 – Se oli aika tiukka puserrus. Tein kursseja joulut ja kesät, jotta sain kurssit kasaan.
 Aki Utoslahti on onnistunut yhdistämään työnteon ja opiskelun. Laura Hyyti / Yle
 Avoimen yliopiston opinnot ovat vastaavia kuin haettavassa tutkinto-ohjelmassa. Sisäänpäässeellä opiskelijalla on sitä kautta jo hyvät perustiedot alasta, minkä lisäksi suoritetut opinnot voi hyväksilukea tutkintoon.
 – Yliopistojen kannalta avoimen opiskelijoita kannattaa ottaa sisään, koska he voivat valmistua nopeammin, sanoo  Paula Savela , joka työskentelee projektipäällikkönä Toinen reitti yliopistoon -hankkeessa.
 Itä-Suomen yliopisto on ollut edelläkävijä väylän käytössä.  Joensuun kampukselle on otettu 60–70 opiskelijaa julkisoikeuden koulutukseen jo kymmenen vuoden ajan. Tänä aikana on havaittu, että avoimen väylän kautta tulevat opiskelijat menestyvät opinnoissaan hyvin ja he valmistuvat nopeasti.
 Kovat vaatimukset verottaneet hakijoita
 Paljon julkisuutta saanut todistusvalinta otetaan kokonaan käyttöön ensi vuoden yhteishaussa. Erityisesti ensikertalaisille tarkoitetun väylän kautta valitaan vähintään puolet opiskelijoista toisen asteen arvosanojen perusteella.
 Toinen reitti yliopistoon -hankkeen tavoitteena on ollut kehittää avoimen väylää uskottavaksi valintatavaksi todistusvalinnan ja pääsykokeiden rinnalle.
 – Ensi vuodelle avoimen väylä edistyy vähän, ja vuonna 2021 vielä enemmän, Paula Savela kertoo.
 Avoimen väylä on ollut käytössä 1980-luvulta lähtien, mutta vain harvassa tutkinto-ohjelmassa se on ollut todellinen vaihtoehto. Monet yliopistot ovat valinneet vuosittain vain kourallisen opiskelijoita avoimen kautta.
 Yksi syy ovat olleet kohtuuttomat hakuvaatimukset. Väylän kautta hakeakseen on saattanut joutua opiskelemaan 100 opintopistettä eli yli 1,5 vuoden täysipäiväiset opinnot tai joissakin tapauksissa lähes koko tutkinto.
 Hakuväylän laajentuessa myös opintopistevaatimuksia lasketaan. Jyväskylän ja Helsingin yliopistot ovat linjanneet, että väylän kautta hakevilta voi edellyttää 15–60 opintopisteen suorituksia.
 Oulun yliopistossa laajimmat vaatimukset ovat kauppatieteen 39 opintopisteen opinnot. Pienin määrä on biokemiassa, jota voi päästä opiskelemaan 10 opintopisteellä eli kahdella kurssisuorituksella.
 Hakijoilta vaaditaan kuitenkin yleensä myös hyviä arvosanoja: useimmiten keskiarvon täytyy olla vähintään 3 asteikolla 1–5.
 Laajentamisella psykologinen merkitys
 Avoimen väylän hakijoita on ollut aiemmin heikosti. Esimerkiksi Oulun yliopiston avoimen väylän 17 paikkaa ei ole saatu vuosittain edes täytettyä. Paula Savelan mukaan kyse on psykologiasta.
 – Jos opiskelija näkee, että hakukohteessa on avoimen väylän kautta haussa yksi tai kaksi paikkaa, hän ajattelee, että on mahdoton päästä. Opintoja ei ruveta tekemään määrätietoisesti ja innokkaasti. Jos esimerkiksi 15 prosenttia uusista opiskelijoista valitaan avoimen kautta, on sillä psykologinen merkitys hakijoille.
 Toiveissa on, että yliopistot valitsisivat tulevaisuudessa vähintään 10–20 prosenttia opiskelijoista avoimen kautta ja että valintaperusteet olisivat voimassa useamman vuoden, jotta opiskelijoiden olisi helpompi suunnitella opintojaan.
 Avoimen väylän tarkat hakuvaatimukset, kuten vaaditut opintosuoritukset, julkaistaan syksyn aikana yliopistojen hakusivuilla.
 Sisäänpäässeillä perustiedoissa eroja
 Seuraavaksi osassa tiedekuntia ryhdytään miettimään, miten todistusvalinnan ja avoimen väylän kautta tulevat saadaan osaksi opiskelijayhteisöä.
 – Se ei ole pieni juttu, että opiskelijoiden perustiedot ovat eritasoisia. Se vaikuttaa kaikkeen: ryhmädynamiikkaan ja opetukseen, sanoo Helsingin yliopiston vararehtori  Sari Lindblom .
 Lue myös:   Todistusvalinta aiheutti reputtamisaallon Vaasassa ja huonojen arvosanojen suman Turussa – nyt Helsingin yliopisto varautuu samaan
 Todistusvalinnalla tulleilla ei ole valintakokeiden tai avoimen opintojen tuomia perustietoja opiskeltavasta alasta. Avoimen hakuväylän kautta tulevat taas saattavat olla jo pidemmällä opinnoissaan.
 – Täytyy pitää huolta, että avoimen kautta tulevat integroituvat johonkin vuosikurssiin. Todennäköisesti asia pitäisi järjestää niin, että jos hakiessa vaaditaan koko vuoden opintoja eli 60 opintopistettä, uudet menevät mukaan kakkosvuoden opiskelijoiden kanssa.
 Oulun yliopistossa ei ole suunniteltu avoimen väylän hakijoita siirtämistä toisen vuosikurssin opiskelijoiden sekaan, sillä opintopistevaatimukset ovat pienempiä. Hentilä toteaa, että edistyneemmät voivat suorittaa peruskurssien sijaan esimerkiksi valinnaisia opintoja ja näin nopeuttaa valmistumistaan.
 Helsingin yliopisto laajentaa avoimen väyläänsä vähitellen. Lindblomin mukaan todistusvalinta on vienyt niin paljon aikaa, ettei avoimen kanssa haluta hätiköidä. Tarkoituksena on kuitenkin kehittää avoimen väylästä huomattavan laaja.
 Vaadittavien kurssien suorittaminen maksaa satoja euroja
 Kaikkialla ei kuitenkaan ole innostuttu väylän laajentamisesta. Savelan mukaan osa ajattelee, ettei avoimen väylää tarvita, koska hakijoita on jo valmiiksi paljon.
 – Se ei ole hyvä peruste. Kun opiskelijavalinta uudistuu, sitä pitäisi katsoa kokonaisuutena, jotta palveltaisiin erilaisia opiskelijoita.
 Keskustelua aiheuttaa myös avoimen yliopiston opintojen maksullisuus. Yksi opintopiste maksaa enintään 15 euroa eikä opiskelija ole oikeutettu opintotukeen. Työssäkäyvä voi saada aikuiskoulutustukea. Avoimen opiskelijat eivät myöskään saa opiskelijakorttia ja sitä kautta esimerkiksi halvempia lounaita.
 Maksullisuus on yksi syy siihen, miksi opintopistevaatimuksia on haluttu kohtuullistaa. Oulun yliopiston biokemiaan hakeakseen hakijan on täytynyt maksaa enintään 150 euroa kymmenestä opintopisteestä, jotka oikeuttavat hakemiseen.
 Kuitenkin 60 opintopisteen opinnot maksavat lähes tuhat euroa.
 Opiskelijajärjestöt eivät halua liian suurta maksullista väylää
 Opiskelijajärjestöt suhtautuvat avoimen hakuväylään ristiriitaisesti. Toisaalta uusien väylien kehittämistä pidetään hyvänä, mutta pelkona on, että avoimen väylästä tulee maksullinen ohitusreitti korkeakouluihin, jos väylän osuus kasvaa huomattavasti.
 – Meidän linjamme on pitkään ollut se, että kiintiöiden, opintopistevaatimusten ja maksujen pitäisi olla mahdollisimman alhaiset, sanoo hallituksen jäsen  Heidi Rättyä  Suomen ylioppilaskuntien liitosta (SYL).
 Rättyä kertoo SYL:n kannattavan monimuotoisia hakumahdollisuuksia, jotta kaikilla olisi aito mahdollisuus hakeutua maksuttomasti korkeakoulutukseen missä tahansa elämänvaiheessa.
 Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja  Topias Peltonen  kertoo, että jos valintakokeiden kautta pääsevien osuus pienenee tai poistuu kokonaan ja avoimen kautta pääsevien kasvaa, voi se vaikuttaa erityisesti ammattikoulun suorittaneisiin.
 – Ilman ylioppilastodistusta ei ole silloin muuta mahdollisuutta kuin käydä maksullisia avoimen opintoja päästäkseen sisään, Peltonen sanoo.
 Projektipäällikkö Paula Savelan mukaan Jyväskylän yliopistossa avoimen väylä ei vie paikkoja muilta väyliltä, vaan yliopisto lisää sisäänottomäärää.
 "Jos ei ole töissä, se on iso summa rahaa"
 Aki Utoslahdelle avoimen opintojen rahoittaminen ei ollut ongelma, koska hän kävi samalla kokopäivätöissä. 25 opintopisteestä tuli maksettavaa vajaa 400 euroa.
 – Se tuntui oikeastaan aika edulliselta, kun vastineena sai hyvää koulutusta. Mutta jos ei ole töissä, se on iso summa rahaa, hän toteaa.
 Vaihtoehdoksi onkin pohdittu maksutonta mahdollisuutta suorittaa avoimen opinnot. Esimerkiksi Jyväskylän avoimen yliopiston johtaja  Jukka Lerkkanen  ehdotti  Keskisuomalaisessa  julkaistussa mielipidekirjoituksessa, että opinnot olisivat maksuttomia nuorille, joilla ei ole korkeakoulututkintoa tai siihen johtavaa opinto-oikeutta.
 Maksuttomat avoimen opinnot ovat kuitenkin harvassa, sillä se tarkoittaisi lisämenoja yliopistoille.
 Utoslahden ahkera opiskelu palkittiin kunniastipendin lisäksi myös toisella tavalla: hän pääsi kesätöihin ohjelmistoyritys Tuxeraan. Elokuussa Utoslahti allekirjoitti vakituisen työsopimuksen.
 Tarkoituksena on olla pari päivää viikossa töissä ja loput ajasta suorittaa maisterin tutkintoa.
 Lue lisää:
 Teologian opiskelupaikat täyttyivät kahdessa minuutissa – yliopiston opinto-oikeuden voi saada myös ilmoittautumalla
 Avoimen yliopiston hakuväylä voi ohittaa pääsykokeet, osa laajentaa jo ensi vuodeksi – "Yliopistoissa perinteisesti kummallisen nihkeä suhtautuminen"
 Toimittajalta: Yliopistoon voi päästä ilman pääsykoetta ja huonolla todistuksella – avoimen yliopiston hakuväylän kehittäminen voi olla parasta, mitä tulevat opiskelijat ovat hetkeen kuulleet

Aki Utoslahti pääsi yliopistoon avoimen opintojen perusteella ja valmistui kandiksi vain kahdessa vuodessa – hakuväylä laajenee ensi vuonna


Summary: Ruuhkaisina aikoina puheluita ohjattiin toisiin hätäkeskuksiin.

Hätäkeskukset onnistuivat tänä kesänä purkamaan puheluruuhkia yhteistyön avulla, kertoo Savon Sanomat.
 Hätäkeskusten verkottumisprojektin myötä osa hätäkeskuspäivystäjistä on kesän ajan vastannut myös toisen hätäkeskuksen alueelta tuleviin hätäpuheluihin, jos puhelut ovat alkaneet ruuhkautua.
 – Hätäkeskuslaitoksen toimintavalmius on ollut verkottumispilotin ansiosta parempi kuin koskaan, kertoo hätäkeskuspalvelujen johtaja  Marko Nieminen  Hätäkeskuslaitoksesta.
 Yleensä kesä on hätäkeskuksissa haastavaa aikaa, sillä neljännes työntekijöistä on lomalla samaan aikaan, kun tehtävät lisääntyvät. Tänä kesänä notkahdus vältettiin aiempaa paremmin. Heinäkuussa useimpina päivinä 94–99 prosenttiin hätäpuheluista vastattiin alle kymmenessä sekunnissa. Toukokuussa ennen verkottumista tämä osuus notkahti joinain päivinä alle 80 prosenttiin.
 Suomessa on kuusi hätäkeskusta, joissa 103 vapaaehtoista hätäkeskuspäivystäjää on kokeillut verkottumista 10. kesäkuuta alkaen. Jos hätäpuhelu on jonossa kahdeksan sekuntia, se ohjautuu yhteiseen jonoon ja puheluun vastaa vapaana oleva päivystäjä jostain toisesta hätäkeskuksesta. Näin tehtiin tänä kesänä tuhansissa hätäpuheluissa.
 Lue lisää:
 Porin hätäkeskus hyvässä vauhdissa: Lähes kaikkiin hätäpuheluihin vastataan alle kymmenessä sekunnissa
 Hätäkeskuspuhelussa jokainen kysymys on tarkkaan harkittu – vastaa niihin rauhallisesti ja luota päivystäjään

Savon Sanomat: Hätäkeskukset selvisivät kesästä aiempaa paremmin taakanjaon avulla


Texasissa Yhdysvalloissa seitsemän ihmistä tappanut ampuja sai potkut vain tunteja ennen hyökkäystään, kertovat yhdysvaltalaismediat.
 CNN:n  mukaan mies oli myös yrittänyt hankkia asetta, mutta hän ei läpäissyt taustojen tarkistusta. Epäillyn ampujan kerrottiin olleen epävakaassa mielentilassa.
 Odessan kaupungin poliisi myös kertoi, että ampumisista epäilty mies soitti hätänumeroon ennen hyökkäystään.
 Lauantaina seitsemän ihmistä kuoli ja yli 20 haavoittui, kun kolmikymppinen mies avasi tulen maantiellä. Myöhemmin poliisi ampui epäillyn kuoliaaksi Odessan kaupungissa.
 Lue lisää:
 Ainakin seitsemän kuollut ja useita haavoittunut ammuskelussa Texasissa – epäillyn ampujan kerrotaan myös kuolleen

Texasin ampuja sai potkut vain tunteja ennen hyökkäystään, soitti itse hätänumeroon


Summary: Syytteet koskevat aikaa, jolloin hyväntekeväisyysjärjestöllä ei ollut rahankeräyslupaa.

Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa alkaa tänään hyväntekeväisyysjärjestö Brother Christmasin toimintaan liittyvien rahankeräysrikossyytteiden käsittely.
 Syytettyinä ovat Brother Christmasina tunnettu ja sittemmin perussuomalaisten kansanedustajaksi noussut  Ari Koponen  sekä kaksi muuta yhdistyksen hallituksen jäsentä. Lisäksi Koposta vastaan on nostettu erillinen rahankeräysrikossyyte hänen Ari Koponen Events -toiminimeensä liittyen.
 Syyttäjän mukaan syytteet koskevat aikaa, jolloin Ari Koponen Eventsillä tai Brother Christmas -yhdistyksellä ei ole ollut rahankeräyslupaa. Kaikki epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Huhtikuussa syytteiden nostamisen jälkeen Koponen sanoi, että syytteissä on kyse "nippelitiedosta" ja "hiusten halkomisesta".
 – Kyse on pelkästä rahankeräyslain nippelitiedosta ja arpajaishallinnon käynnistämästä hiusten halkomisesta, Koponen sanoi yhdistyksen tiedotteessa tuolloin.
 Syyttäjä: Yhdistyksen kirjanpito piti kutinsa
 Koposen hyväntekeväisyyshahmo on alkujaan tunnettu parrasta, piposta ja ruutupaidasta sekä tavastaan hyödyntää sosiaalista mediaa. Yhdistys on kerännyt apua muun muassa sairaille lapsille.
 Poliisi ryhtyi tutkimaan Brother Christmasia sen jälkeen kun Helsingin Sanomat julkaisi viime vuoden helmikuussa laajan artikkelin epäillyistä epäselvyyksistä yhdistyksen toiminnassa.
 Poliisi epäili yhdistyksen toiminnassa myös törkeää kirjanpitorikosta, mutta syyttäjä jätti syytteen nostamatta. Poliisin mukaan yhdistykseltä puuttui sadoista maksuista kirjanpitolain mukainen tosite tai maksun peruste ei selvinnyt tositteesta.
 Yhdistyksen kirjanpitoon tehtiin erityistarkastus, jossa katsottiin, että tiliotteella olleet merkinnät riittivät kirjauksiksi tulo- ja menotapahtumista. Syyttäjä yhtyi tarkastuksen lopputulemaan, jonka mukaan yhdistyksen kirjanpito antoi oikean ja riittävän kuvan sen toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta.
 Erityistarkastus ei myöskään löytänyt viitteitä siitä, että yhdistyksen varoja olisi käytetty muuhun kuin yhdistyksen tarkoituksen mukaiseen toimintaan.
 Lue lisää:
 Syyttäjä Brother Christmas -jutusta: "Innokkasti kerätty rahaa ja lupa-asiat unohdettu" – Vakavista rikoksista ei näyttöä
 Poliisi epäilee Brother Christmasia kolmesta rahankeräysrikoksesta ja törkeästä kirjanpitorikoksesta

Brother Christmasin rahankeräysrikossyytteitä käsitellään käräjillä – syytetyn penkillä nykyisin eduskunnassa istuva Ari Koponen


Summary: Yhdysvallat on asettanut Rotenbergin pakotelistalle.

Helsingin käräjäoikeus alkaa tänään käsitellä valmisteluistunnolla oikeusjuttua, jossa ovat vastakkain Suomen kansalaisen oikeus pankkipalveluihin ja pankkien pelko Yhdysvaltain talouspakotteista. Valmisteluistunnossa käydään esimerkiksi läpi osapuolten kannat ja se, miten riidan käsittelyssä edetään.
 Liikemies  Boris Rotenberg  vaatii, että Helsingin käräjäoikeus velvoittaa Handelsbankenin ottamaan vastaan hänen rahansiirtojaan ja Nordean, OP Yrityspankin ja Danske Bankin välittämään hänen rahaliikennettään.
 Yhdysvallat katsoo, että Rotenberg kuuluu Ukrainan kriisin osapuolena olevan Venäjän johdon lähipiiriin ja on asettanut tämän pakotelistalle. Kaikki neljä pankkia pelkäävät, että niiden toiminta voisi vaikeutua merkittävästi, jos ne koskisivat Rotenbergin rahoihin. Pakotteita rikkova ottaa riskin joutumisesta itse pakotteiden kohteeksi.
 Rotenberg sanoo käräjäoikeuteen toimittamassaan kanteessa, että pankit ovat kieltäytyneet välittämästä tai vastaanottamasta hänen tekemiään rahansiirtoja.
 Tämän takia hän ei ole voinut kertomansa mukaan maksaa laskujaan esimerkiksi verottajalle tai sähköyhtiölle. Jos hän yrittää maksaa laskun vaikkapa sähköyhtiölle, jolla on tili Danske Bankissa, rahat eivät mene perille, vaan pankki palauttaa rahat lähettäjälle. Rotenberg on Venäjän ja Suomen kansalainen ja perustelee vaatimusta muun muassa sillä, että hänellä on oikeus tulla kohdelluksi yhdenvertaisesti muihin EU-kansalaisiin nähden.
 Pankit vetoavat muun muassa EU:n rahanpesusäännöksiin. Pankit toteavat, etteivät ne voi ottaa tulkinnanvaraisista pakotteista johtuvia kohtuuttomia riskejä eivätkä Suomen lait velvoita niitä tarjoamaan pankkipalveluita tai ottamaan vastaan Rotenbergin maksuja.
 Lue lisää:
 Liikemies Boris Rotenberg hävisi etukäteisvaatimuksensa Nordeaa, Danske Bankia ja OP Yrityspankkia vastaan – oikeusjuttu vielä edessä
 Danske Bank, Nordea ja Handelsbanken vahvistavat: liikemies Rotenberg nostanut oikeusjutun pankkeja vastaan

Liikemies Boris Rotenberg ja suomalaispankit ottavat yhteen oikeudessa – käsittely alkaa tänään