Summary: Puoli vuosisataa ei ole sammuttanut faniutta, joka syttyi, kun radiosta soi Cadillac. Birminghamista Suomeen eksynyt nelikko The Renegades antoi suurten ikäluokkien teineille palvonnan kohteen. Rene-pojista on jäljellä enää Rene-vaari, rumpali Graham Johnson.

– Ei ollut narsisseja, joten auringonkukan on kelvattava, toteaa  Helena Leinonen .
 Väärä kukka ja neljä naista ovat elokuisena iltapäivänä matkalla idolinsa  Kim Brownin  haudalle Hietalahden uurnalehdossa. Kukka on kuitenkin keltainen: Brown kumppaneineen eli The Renegades soitti itsensä suurten ikäluokkien sydämiin 1960-luvun puolivälin tienoilla mm. kappaleella  Seven daffodils (Seitsemän narsissia ).
 Seven Daffodils (Seitsemän narsissia) oli  Renegadesin hittisingle vuodelta 1965. Fanit kunnioittavat Hietaniemeen haudatun laulajan Kim Brownin muistoa keltaisella kukalla. Yle / Jari Pussinen
 Suomalaisten adoptoimasta brittibändistä kolme soittaa jo yläkerran orkesterissa. Jäljellä on vain rumpali  Graham Johnson  (s. 1946). Hän liittyy aikuisen tyttärensä  Wendyn  kanssa Renegades-fanien seurueeseen.
 – Olen Kimin lisäksi haudannut niin Ianin (Mallet, basisti) kuin Denysinkin (Gibson, kitaristi). Nyt kun soitan suomalaisyhtyeen kanssa Renegades-ohjelmistoa, vaikkapa  Matelot'ta , niin rinnassa riipii.
 Puoli vuosisataa sitten Renegadesin keikkalavalle lensi pehmoleluja, yhteystietoja ja pikkuhousuja. Paluukeikolla Kim Brown vitsaili, että lentäähän pöksyjä edelleen, mutta tuppaavat vain olemaan tuplakokoisia ensivisiittiin verrattuna.
 Nyt keikat ovat maltillisempia, mutta fanit suhtautuvat niihin yhtä intohimoisesti kuin alun perinkin.
 Levysoitin ja vinyylit kainalossa keikoille
 Kaikkien fanien esiäidit  Leena-Riitta Evans  ja  Maj-Lis Dahl  olivat ensimmäisen Renegades-invaasion alkaessa koulutyttöjä Lahdessa.
 Leena-Riitan äiti tunsi Rengadesit Suomeen tuottaneen managerilegendan  Leo "Leksa" Heinosen .
 Graham Johnson ja Riitta-Leena Evans silloin, kun Renegades-huuma oli kuumimmillaan. Riitta-Leena Evansin kotialbumi
 – Heinosen Leksa sitten aina ilmoitti, missä hotelleissa ne oli. Pääsimme monta kertaa ilmaiseksi sisälle keikalle. Katselimme myös usein, kun bändi roudasi laitteita lavalle. Ja aina pääsimme juttelemaan pojille, Evans muistelee.
 Jutteluun se jäikin: nelitoistavuotiaat koulutytöt olivat Rene-pojilta kiellettyjä. Muutoin 18-19-vuotiaiden birminghamilaisnuorukaisten matka tanssipaikalta toiselle oli ilmeisen rakkaudentäyteinen.
 Riitta-Leena Evansin äiti tunsi manageri Leo "Leksa" Heinosen, joka toi Renegades-yhtyeen Suomeen.
— Tiesimme tarkkaan, missä pojat kiertävät ja asuvat. Pääsimme usein juttelemaan, kun yhtye valmistautui soittamaan. Eikä keikalle tarvinnut maksaa, muistelee nykyään Englannissa asuva ikifani.
 Yle / Jari Pussinen
 Puhtaalta fanipohjalta Renegadesia seuranneet Evans ja Dahl kantoivat mukanaan paristokäyttöistä levysoitinta ja Renegades-levyjä (Renegades ehti levyttää Suomessa vuosina 1964-1966 neljä albumia). Niitä he kuuntelivat liftausmatkoillaan bändin perässä.
 Vähän nuoremmat  Helena Leinonen  ja  Mesimarja Rindell  löysivät Renegadesin toisessa aallossa.
 – Kuulin Cadillacin radiosta, kun olin kymmenvuotias ja sekosin. Se sekoaminen jatkuu - tai pahenee - edelleen, kuvailee Rindell suhtautumistaan Renegadesiin.
 Kerran fani, aina fani
 Renegades-ympyröissä tutustuneella naisnelikolle elokuun ensimmäinen on juhlaviikonloppu. Graham Johnsonin täydentämä Renegades-tribuuttibändi soittaa harjoituskeikan Helsingissä ja varsinaiset vedot Tampereella ja Linnanmäellä.
 Kun Rene-pojat kiersivät Suomea 1964-66, ihailijat kysyivät kuulumiset yhtyeen kotikaupungista, Birminghamista. Rumpali Graham Johnsonin äiti, Edna, päivitti myös muiden soittajien perheiden tilanteen pitkissä kirjeissään tuolloin Lahdessa koulua käyneelle Maj-Lis Dahlille.  Yle / Jari Pussinen
 Fanikvartetti kokoontuu kahdesti vuodessa muistelemaan nuoruuttaan ja Rene-maniaa. Englantiin kotiutunut Evanskin sovittaa lomansa niin, että pääsee tapaamaan ystävättäriään.
 Kun naiset olivat vasta tyttösiä, fanius oli uusi ilmiö ja sangen erilainen kuin nyt. Maata kiertävää popparia oli vaikea tavoittaa, mutta onneksi saattoi kirjoittaa äidille.
 –  Edna , Grahamin äiti, kirjoitti meille pitkiä kirjeitä, joissa kerrottiin oman perheen kuulumisten lisäksi myös muiden soittajien kotipuolen asiat. Se oli ihan mukavaa, ei mitään kohteliaisuuskirjeitä, toteaa Dahl.
 Renegades näytti erilaiselta kuin rautalankaan jäykistyneet suomalaisyhtyeet. Pohjoisvaltioiden univormuja imitoiviin asuihin pukeutuneet pitkätukat säväyttivät myös lavashow'llaan.
 – Kuulin Renegadesin Cadillacin radiosta kymmenvuotiaana ja sekosin. Se sekoaminen jatkuu edelleen, vakuuttaa Renegades-fani Mesimarja Rindell. Yle / Jari Pussinen
 – Suomessa meidän täytyi vähentää kierroksia alkuperäisestä lavameiningistä. Kotona meillä oli mm. ruumisarkku lavalla ja Kim pukeutui Viiltäjä-Jackiksi. Täällä huutavien tyttölaumojen edessä keskityimme lähinnä hyppimään ylös-alas, Graham Johnson selittää.
 Kumpi faneja viehätti silloin enemmän, hassuttelevien poikien söpö ulkonäkö vai ennen kuulumattoman raju musiikki?
 – Ehkä musiikki. Mutta olenkin aina ihaillut miestä, jolla on pitkä tukka, myöntää Evans, rumpali-Grahamiin eniten ihastunut.
 – Fifty-fifty. Mutta olihan se hienoa, että päästiin juttelemaan englanniksi poikien kanssa, sanoo Dahl, laulaja-Kimin fani.
 – Kyllä musiikki kumminkin oli pääasia, vakuuttaa Rindell, jonka mielestä Kim oli söpoin.
 – Musiikki ehdottomasti. Varsinkin kun ajattelee nykyperspektiivistä, kuinka hienoja Renegadesin omat sävellykset ovat, perustelee Leinonen, niin ikään Kim-fani.
 Nostalgista, mutta Kimin laulu puuttuu
 Viidensadan Suomessa soitetun keikan kokemuksella Graham Johnson pääsee nyt käskemään hämeenlinnalaisen Pekka Tiilikainen & The Beatmakers -yhtyeen varaan rakennettua Renegades Revisited -kokoonpanoa. Beatmakersin vakirumpali  Mikko Lund  siirtyy lyömäsoittajaksi ja kitaraan tarttuu myös  Esa "Bluesministeri" Kuloniemi .
 Renegadesin musiikki on ainakin fanien mielestä kestänyt aikaa. Helena Leinonen vakuuttaa, että esimerkiksi musiikkiohjelmaan Loco Motion - Rautaista viihdettä tehty video kappaleesta Thirteen women voisi olla eiliseltä, vaikka aikaa on kulunut 53 vuotta. Yle / Jari Pussinen
 Renegades-kirjan kirjoittanut Kuloniemi arvostaa Renegadesin  Denys Gibsonin  soittoa. Se on puuttuva linkki Shadowsin  Hank B. Marvinin  rautalankakitaroinnin ja nykyaikaisen rokkisoinnin välissä. Toki Beatmakersin  Juha Heinonenkin  taitaa aidolta 60-luvulta kuulostavan soolokitaran.
 Fanit ovat pidättyvän kohteliaita.
 – Kyllä se kolahti sillä lailla, että tulee ihan nostalginen fiilis, arvioi Dahl.
 – Onhan siinä jotain, mutta alkuperäinen on alkuperäinen. Eivät he pysty laulamaan samalla tavalla kuin Kim, täräyttää Evans.
 Renegadesin  Matelot'n  levyttänyt Beatmakers on kuitenkin varmaotteinen ryhmä. Ja Graham Johnsonilla kepit pysyvät kourassa tukevasti. Hän soittaa edelleen kotikulmillaan Italiassa.
 Eläkeläisidoli: "Ei valittamisen aihetta"
 Johnson on juuri muuttanut Parman lähelle. 72-vuotiaana hän yhä etsii ja välittää hyviä viinejä sekä suomalaisille että ruotsalaisille ostajille.
 Aiemmin hän teki pitkän uran italialaisessa Ariston-levy-yhtiössä.
 Old Man Jock eli Renegadesin nuorin jäsen Graham Johnson (s. 1946) pitää edelleen rumpukapulat tiukasti kourissaan.  Yle / Jari Pussinen
 Nuoruusvuodet kirkuvan teinilauman edessä ovat jättäneet jälkensä.
 – Kaipa se seuraa minua loppuun asti. Vaimoni ainakin muistaa muistuttaa, että sinä olet renegade (luopio), jos teen jotain hänen tahtoaan vastaan.
 Aikalaisorkesterit Birminghamista pääsivät pitkälle. Moody Blues, Move tai Spencer Davis Group ovat paljon tunnetumpia nimiä kuin Renegades. Kuinka paljon harmittaa, että hysteriaa lähennellyt suosio syntyi Pohjolan perillä?
 – Ei meistä olisi välttämättä tullut Beatlesin veroista ilmiötä. Menestys Englannissa olisi tietysti avannut ovia ulkomaille, erityisesti Amerikkaan. Mutta ei tässäkään valittamiseen ole aihetta. Olemme enemmän kuin tyytyväisiä urakäänteisiimme.
 San Remosta katuojaan ja takaisin
 Kun Renegadesin suosio Suomessa alkoi hiipua, yhtye sai kutsun vuoden 1966 San Remon laulukilpailuun. Italialaiskappale  Un Giorno Tu Me Chercherai  taipui Kim Browin suuhun niin hyvin, että miehistö muutti etelään.
 Ristiveto vakiintumisen ja keikkaelämän välillä johti miehistönvaihdoksiin
 "I Was There" edusti Renegadesin rokkaavampaa puolta. Ja siellähän he olivat tänäkin kesänä: Mesimarja Rindell ja Helena Leinonen joraavat Linnanmäellä, vaikka faniuden alusta on jo puoli vuosisataa. Yle / Jari Pussinen
 Tyttöystävänsä kotiin Saksaan juuri päässyt kitaristi Denys Gibson (1945-2016) kieltäytyi pistokeikasta Italian Mestreen: hän sai kenkää jo heinäkuussa 1966. Bändikaverit eivät sen koommin sanoneet sanaakaan toisilleen, vaikka törmäsivätkin toisiinsa kotikaupungissaan Birminghamissa.
 Basisti  Ian Mallet  (1945-2007) meni naimisiin suomalaisen naisen kanssa ja palasi Englantiin. Pesti levybisneksessä katkesi suorapuheisuuteen televisiohaastattelussa, jossa perattiin myyntilistojen vääristelyä. Matemaattisesti lahjakas soittaja kärsi kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä. Loppuelämänsä hän vietti työttömän arkea, kunnes sekosi lukumystiikkaan.
 Kahden soolokitaristin ( Joe Dunnet  ja  Mick Webley ) jälkeen Renegades kuopattiin lopullisesti vuonna 1971, kun Milanoon studiota rakentaneen yhtyeen soittimet ja muu kalusto varastettiin.
 Kim Brown (1945-2011) perusti Graham Johnsonin kanssa nostalgiaryhmän Kim and The Cadillacs, joka keikkaili säännöllisesti Keski-Euroopassa.
 Viinin ympärille rakentuva italialainen elämäntapa ei sopinut Brownille, vaan hän alkoholisoitui pahasti.
 Suomalaisten rautalankaentusiastien järjestämät Back To The Sixties -tapahtumat pelastivat Brownin katuojasta. Renegadesin paluukeikkojen jälkeen Brown kotiutui 90-luvun lopulla pääkaupunkiseudulle ja soitti ja lauloi suomalaisten ystäviensä kanssa eri kokoonpanoissa.
 Ketjupolttaja sai kuitenkin keuhkosyövän. Brown käveli Terhokotiin omin jaloin lokakuun 10. vuonna 2011, asettui nukkumaan eikä herännyt enää koskaan.
 Lähteenä käytetty Esa Kuloniemen kirjaa Renegades, luopiotarina (Like, 2017).
 Renegades-huumasta on säilynyt monia tallenteita. Tutustu niihin täällä:
 Jukka Lindforsin Ylen Elävään arkistoon laatima  Renegades-kooste , jossa korkealaatuisia mustavalkokuvia sekä videotallenteita.
 Yle Uutisten juttu Renegades-kirjan  julkaisutilaisuudesta  2017, jossa paikalla Graham Johnson, faneja ja suomirockin isoisiä.
 Puoli seitsemän -ohjelman juttu (13.9. 2019) Renegades-faneista ja idolistaan:

Renegades-ruusut - Luopioitten uskollisten seuraajien fanius on kestänyt jo puoli vuosisataa


Summary: Poliisi on saanut useita vihjeitä perjantai illaksi kaavaillusta nuorten joukktotappelusta.

Helsingin poliisi on saanut vihjeitä, joiden mukaan pääkaupunkiseudulle viriteltäisiin perjantai illaksi suurta nuorten joukkotappelua. Poliisin mukaan tappeluun voisi osallistua jopa useita kymmeniä nuoria.
 Poliisi ei halua kommentoida mahdollisen tappelun syitä tarkasti.
 – Nuorten kohdalla on usein kyse eri asuinalueiden tai eri koulua käyvien joukkojen välisistä nujakoista, Helsingin poliisin komisario  Jarmo Heinonen  sanoo.
 Poliisilla on saamiensa vihjeiden perustella tieto paikasta tai paikoista, joilla yhteenottoja voisi tapahtua.
 – Olemme varautuneet näiden vihjeiden perustella, Heinonen sanoo.
 Poliisi vetoaa vanhempiin: "Katsokaa nyt nuorten perään"
 Poliisi toivoo, että vanhemmat katsoisivat nyt tarkemmin lastensa perään.
 – Olisi tärkeää keskustella nuorten kanssa siitä, että kaikki tappelut ovat hyvin vakavia asioita. Suurissa joukoissa voi sattua myös suuria vahinkoja, Heinonen sanoo.
 Poliisi muistuttaa, että sivullisten on syytä pysytellä kaukana nujakoista, koska ne voivat olla vaaraksi myös ohikulkijoille.
 –Ei näihin mitään katsomoa kaivata, ja nehän voivat vain innostaa entisestään nuoria, Heinonen toteaa.

Poliisi on varautunut suureen joukkotappeluun pääkaupunkiseudulla - Nujakassa jopa useita kymmeniä nuoria


Rovaniemen hovioikeus on koventanut 22-vuotiaan  Abdullhadi Barhumin  saamaa tuomiota törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja raiskauksesta.
 Tuomio piteni hovissa aikaisemmin maaliskuussa Oulun käräjäoikeuden antamasta kahden vuoden ja kuuden kuukauden mittaisesta vankeusrangaistuksesta kolmeen vuoteen, sillä hovioikeus katsoi miehen syyllistyneen törkeään raiskaukseen.
 Rikokset tapahtuivat Oulun Tuirassa  viime marraskuussa . Uhri oli teon tapahtuman aikana 14-vuotias. Tekijä ja uhri eivät tunteneet ennestään tosiaan.
 Tuomittu tapasi uhrin somessa
 Käräjäoikeuden tuomion mukaan uhri oli pyytänyt sosiaalisen median sovelluksessa Snapchatissa jotakuta hakemaan hänelle savukkeita.
 Barhum oli vastannut tytön pyyntöön ja hakenut hänelle myöhemmin myös alkoholia. Käräjäoikeuden mukaan mies tiesi, että uhri on 14-vuotias, sillä tyttö oli kertonut ikänsä tälle. Mies tapasi tytön kaksi kertaa ja raiskaus tapahtui toisella kerralla. Käräjäoikeuden maaliskuisen tuomion mukaan raiskaus ei kuitenkaan ollut kokonaisuutena arvostellen törkeä.
 Käräjäoikeus katsoi, että tuomiota ankaroittava peruste olisi ollut uhrin nuori ikä, mutta tytölle ei sen mukaan aiheutettu esimerkiksi vakavaa ruumiinvammaa tai mielenterveyden häiriötä.
 Syyttäjä oli tuomiosta eri mieltä ja  vaati pian tuomion julistamisen jälkeen raiskaus-rikosnimikkeen muuttamista törkeäksi raiskaukseksi hovissa.
 Barhum on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin, hänen mukaansa sukupuoliyhteys tapahtui yhteisymmärryksessä. Hänen mukaansa uhri oli väittänyt olevansa 17-vuotias.

Hovioikeus kovensi 22-vuotiaan miehen tuomiota: Oulun Tuirassa tapahtunut raiskaus katsottiin törkeäksi


Summary: Henkilöstö on kokenut sairaanhoitopiirin johtajan tekemän videon syyllistäväksi.

Sosiaali ja terveyspalveluja Pohjois-Karjalassa tuottavan Siun soten talous uhkaa jäädä tänäkin vuonna reilusti miinukselle. Uusimman ennusteen mukaan alijäämää on kertymässä 13,5 miljoonaa euroa.
 Luvut sinänsä eivät yllätä, sillä reilu vuosi sitten kesällä Siun soten talousennuste näytti miinusta jopa 20 miljoonaa euroa. Suomen lähes kaikki sairaanhoitopiirit kamppailevat saman ongelman kanssa ja tekevät reilusti tappiota. Siun sote on 14 kunnan kuntayhtymä, joka tuottaa julkiset sosiaali- ja terveyspalvelut Pohjois-Karjalassa.
 Poikkeuksellista sen sijaan on, että Siun soten toimitusjohtaja  Ilkka Pirskanen  kertoo taloustilanteesta henkilöstölle tiukkasanaisessa videotervehdyksessä. Pirskasen video on liitetty henkilöstön viikkokirjeeseen ja lähetetty koko Siun soten henkilökunnalle maanantaina.
 "Tulosvastuu on saatava todelliseksi"
 Videolla Pirskanen toteaa, että "suunnan on muututtava". Viesti on kohdistettu erityisesti lähiesimiehille, joiden “tulosvastuu on saatava todelliseksi”. Videolla Pirskanen kyseenalaistaa myös, ovatko oikeat henkilöt oikeissa tehtävissä, jos parempaa tulosta ei synny.
 Toimitusjohtajan mukaan talouden parantaminen onnistuu vain niin, että “koskaan ei löysätä”. Hän myös vannottaa, että “heikkoihin työsuorituksiin” on puututtava viipymättä.
 Siun soten toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen lähestyi henkilökuntaa videotervehdyksellä "avoimuuden nimissä".  Heikki Haapalainen / Yle
 Henkilöstön mukaan Pirskanen ei ole aikaisemmin lähettänyt vastaavia videoterveisiä henkilökunnalle. Yle on nähnyt Pirskasen videon.
 Syyllistävä sävy ihmetyttää
 Pääluottamusmies  Markku Nuutinen  Siun sotelta kertoo, että erityisesti lähiesimiehet ovat kokeneet toimitusjohtajan videotervehdyksen syyllistäväksi.
 – Lähiesimiesten valvontaa lisätään, mutta vastuuta vähennetään. Se on hankala yhtälö, Markku Nuutinen sanoo.
 Esimerkiksi sijaisen palkkaamiseen lähiesimies tarvitsee nykyään seuraavan portaan johdon luvan.
 – Syntyy vaikutelma, että esimiesten päätöksentekotaitoa epäillään.
 Siun sote ennenkin rajulla säästökuurilla
 Siun soten säästöistä on uutisoitu usein. Viime vuoden kesällä Yle julkaisi jutun Siun soten kulukurista, jossa  jopa nenäliinahankinnoista tingittiin .
 Yksi keino kulujen karsimiseksi Siun sotessa on ollut toimintalähtöinen työvuorosuunnittelu. Sen tarkoituksena on, että henkilöstöä voidaan kohdistaa joustavasti sinne, missä sitä kulloinkin tarvitaan.
 Hoitajien näkökulmasta toimintalähtöinen työvuorosuunnittelu on ollut ongelmallinen, sillä työvuorotoiveita ei juurikaan huomioida. Nykyisin hoitaja voi esittää vain muutaman vuorotoiveen työvuorolistaan, ja työvuorot tehdään keskitetysti.
 Johdon näkökulmasta puolestaan työvuorojen tarkalla suunnittelulla saadaan olemassa olevat työntekijät hyödynnettyä tehokkaammin ja sijaisten tarve vähenee. Siun soten johdon mukaan toimintalähtöinen työvuorosuunnittelu lisää työhyvinvointia.
 Viime keväänä Yle uutisoi  työvuorosuunnittelun aiheuttamasta riidasta  Siun sotessa. Hoitajat toivat ilmi, että pitkät työputket, yksittäiset vapaapäivät ja oman elämän hallinnan menettämisen tunnet olivat lisääntyneet toimintalähtöisessä työvuorosuunnittelussa.
 – Henkilöstö kokee tällä hetkellä, että he ovat antaneet jo kaikkensa. Ei ole enää mitään, mistä säästää, pääluottamusmies Markku Nuutinen sanoo.
 Hänen mukaansa sairauslomat ovat lisääntyneet, ja hoitajien uupuminen näkyy poissaoloina nyt myös sellaisisissa yksiköissä, joissa sairauslomia on ollut aikaisemmin vähemmän.
 Työvuorosuunnittelu on aiheuttanut paljon kitkaa Siun sotessa tänä vuonna. Ismo Pekkarinen / AOP
 Videon tavoitteena avoimuus
 Toimitusjohtaja Ilkka Pirskanen kertoo, että halusi tehdä videotervehdyksen avoimuuden nimissä.
 – Päätöksillä pitää olla kasvot. Asioita voi kirjoitella sähköpostiin tai henkilöstötiedotteeseen, mutta nyt valittiin tällainen keino.
 Pirskanen kertoo, että säästöjä tehdään Siun sotessa tänäkin syksynä monella rintamalla. Hänen mukaansa esimerkiksi joidenkin palvelujen ulkoistamiset ovat mahdollisia, mutta päätöksiä niistä ei ole tehty.
 – Työvuoroja täytyy suunnitella niin, että sijaisten tarvetta saadaan vielä entisestäänkin vähennettyä, Pirskanen sanoo.
 Sairaanhoitopiirien ahdinko syvenee
 Pirskasen mukaan Siun soten ongelmat eivät poikkea Suomen muiden sairaanhoitopiirien tilanteesta.
 – Valtakunnan tason vertailussa olemme hyvin kilpailukykyisiä talouden hoidossa, Pirskanen sanoo.
 Esimerkiksi Kuopion yliopistollisessa sairaalassa on käyty yt-neuvotteluja vuoden alusta lähtien. Syyskuun alussa Kys ilmoitti, että se  saattaa vähentää jopa 250 työntekijää .
 Siun sotessa ei ole toistaiseksi päätetty säästötavoista, jotka vaatisivat yt-neuvotteluja. Esimerkiksi lomautuksia tai irtisanomisia ei voi tehdä ilman yt-menettelyä.
 Ilkka Pirskasen mukaan yt-neuvottelujen tarve selviää syksyn aikana, kun Siun soten talouden tämän vuoden luvut varmistuvat, ja kunnat antavat raamit ensi vuoden budjetille.
 Lue myös:
 Sote-uudistuksen pilottimaakunta vaikeuksissa: jopa nenäliinoista säästetään
 Yhä useampi hoitaja on vihainen ja väsynyt, kun kolmivuorotyö nielee koko elämän – kiista hoitajien työvuoroista roihahti Joensuussa

Sote-johtaja lähetti hoitajille madon luvut videotervehdyksenä: "Koskaan ei löysätä"


Summary: Tasavallan presidentti Sauli Niinistö pitää vierailunsa päätteeksi tiedotustilaisuuden Kiovassa.

Presidentti  Niinistö  on keskustellut vierailunsa aikana presidentti  Volodymyr Zelenskyn  kanssa. Torstain keskusteluissa kävi ilmi, että huipputapaaminen Itä-Ukrainan sotaa koskien voitaisiin järjestää vielä tämän kuun aikana.
 Perjantaina presidentti on pitänyt puheen puhuu kansainvälisessä Yalta European strategy -konferenssissa. Hän on keskustellut myös useiden ukrainalaisten vaikuttajien kanssa.
 Presidentti tapasi muun muassa Venäjällä vankeudesta hiljattain vapautuneen elokuvaohjaaja  Oleh Semtsovin .
 Lue myös:
 Ukrainan presidentti: Huipputapaaminen Itä-Ukrainan sodasta pidetään vielä tässä kuussa
 Presidentti Niinistön vierailu Kiovaan ei tuonut uusia avauksia Ukrainan kriisiin – Ukrainalle tärkeää kumppanien horjumattomuus

Presidentti Niinistö vetää yhteen Ukrainan-vierailun antia – Katso suorana alkaen klo 15.10


Summary: Hoitolapsi käyttäytyi lastentarhanopettajaa kohtaan aggressiivisesti. Naisopettaja puri poikaa olkavarteen.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tuominnut lastentarhanopettajan pahoinpitelystä.
 Tapahtumaketju alkoi, kun eteläkarjalaisessa päiväkodissa lastentarhanopettaja puri 5-vuotiasta poikaa viime vuoden toukokuussa. Poika oli käyttäytynyt opettajaa kohtaan aggressiivisesti. Sen jälkeen naisopettaja puri poikaa vasempaan olkavarteen.
 Pureminen aiheutti pojalle kipua ja mustelmaisen puremajäljen.
 Nainen myönsi poliisikuulusteluissa purreensa poikaa. Syyttäjä vaati naiselle vähintään 30—50 päiväsakon suuruista sakkorangaistusta.
 Petri Lassheikki / Yle
 Tuomio: pahoinpitely ja sakkoja
 Käräjäoikeus katsoi naisen syyllistyneen pahoinpitelyyn. Oikeus määräsi hänet maksamaan sakkoja. Tuomio oli 35 päiväsakkoa, joka on yhteensä 630 euroa.
 Käräjäoikeus perustelee tuomiota sillä, ettei tekoa voi pitää kokonaisuuteen nähden vähäisenä, koska uhrina oli 5-vuotias lapsi ja tekijänä lastentarhanopettaja. Tuomion mukaan opettajan teosta on aiheutunut lapselle kipua ja suurehko mustelma.
 Lisäksi nainen määrättiin korvaamaan uhrille kivusta ja särystä 400 euroa sekä uhrin oikeudenkäyntikulut. Hänen pitää maksaa myös valtiolle rikosuhrimaksuna 80 euroa.
 Tuomion saanut nainen toimi tapahtuma-aikaan päiväkodissa määräaikaisena lastentarhanopettajana.
 Juttua täydennetään

Lastentarhanopettaja puri lasta  – käräjäoikeus tuomitsi naisen pahoinpitelystä


Summary: Malesiassa asukkaille on jaettu puoli miljoonaa hengityssuojainta.

Kaakkois-Aasiassa maastopalot riehuvat valtavalla voimalla. Palot ovat jokavuotinen ongelma, sillä maanviljelijät raivaavat tulen avulla viljelysmaitaan.
 Tämä vuonna paloista syntyy poikkeuksellisen paljon laajalle levittäytyvää savua, sillä vuosi on ollut vähäsateinen.
 Vallitsevat tuulet tuovat savun erityisesti Malesiaan, Malakan niemimaalle, missä sijaitsee muun muassa pääkaupunki Kuala Lumpur.
 Malesiassa asukkaat kärsivät suuresti paksusta savusta. Kymmeniä kouluja on jouduttu sulkemaan ilmansaastepitoisuuden nousta liian korkeaksi. Sarawakin alueelle Bornoen saarelle on lähetetty puoli miljoonaa hengityssuojainta.
 Poliitikkojen sanailua
 Savu nostattaa kiistaa naapurimaiden välille. Malesian presidentti  Mahathir Mohamedin  kerrotaan aikovan lähettää Indonesian presidentille  Joko Widodolle  kirjeen, jossa vaaditaan tilanteen korjaamista.
 Indonesian ympäristöministeri  Siti Nurbaya Bakar  vastaa, ettei Malesia ole vaatimuksessaan puolueeton. Bakarin mukaan paloja on myös Malesian puolella ja monet Indonesiassa palavista maatiloista on malesialaisten omistuksessa.
 Tähän vastasi Malesian ympäristöministeri  Yeo Bee Yin , joka luki Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön ASEANin tilastoja. Niiden mukaan Indonesian alueilla Borneolla on 474 palavaa kohdetta ja Sumatralla 387. Malesian alueella vain seitsemän.
 Bakar painotti, ettei hän halua mitään sanailua, vaan palojen sammuttamista.
 Tukahduttava savu saa ihmiset epätoivoisiin tekoihin. Kuala Lumpuria ympäröivän Selangorin osavaltion hallinto aikoo yrittää keinotekoisen sateet aikaansaamista hillitsemään paloja ja savunmuodostusta, kertoo Singaporessa ilmestyvä  The Straits Times .
 Indonesia on lähettänyt satoja palomiehiä ja useita helikoptereita sammuttamaan paloja. Työt monilla viljelmillä on myös kielletty laittomien palojen takia.
 Savu haittaa tietysti myös indonesialaisia. Sumatralla Pekanbarun kaupungissa noin tuhat ihmistä kokoontui torille rukoilemaan sadetta.
 – Tämä on ollut todella paha koko kuukauden ajan. En pysty hengittämään ilman suojainta. Eräät naapurini ovat sairastuneet pahasti, sanoi 57-vuotias eläkkeellä olevan entinen virkamies  Rahmad  uutistoimisto AFP:lle.
 – Savo haittaa minua todella paljon. En voi hengittää tai tehdä ulkosalla asioita, niinkuin normaalisti tekisin, sanoi yskivä ja vetistäviä silmiään pyyhkivä opettaja  Yulinar  AFP:lle.
 Myös ulkovallat ovat huolissaan Kaakkois-Aasian paloista, sillä ne aiheuttavat savuongelman lisäksi hiilidioksidipäästöjä ja heikentävät jo nyt ongelmissa olevaa paikallista luontoa.
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa

Metsäpalot nostattavat riitaa Indonesian ja Malesian välille – Suunnitelmissa keinotekoinen sade


Summary: Budjettiriihessä kiistaa aiheuttaa aktiivimallin korvaaminen, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Hallituksen budjettiriihessä kytee riita keskustan ja vasemmistopuolueiden välillä. Kyse on siitä, millä toimilla työttömien aktiivimallin poistamisesta koituvia työllisyysvaikutuksia voidaan korvata.
 Toimet on tarkoitus esitellä ensi viikon budjettiriihessä, vaikka varsinainen arvio aktiivimallin vaikutuksista valmistuu vasta lokakuun lopussa, kun Valtion taloudellinen tutkimuskeskus julkaisee raporttinsa asiasta.
 Yksi arvio vaikutuksista on jo tosin olemassa.  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus arvioi lakiesityksessään, että aktiivimalli tuottaa 5 000–12 000 lisätyöllistä.
 Hallituksen työllisyystoimien vaikeuskertoimia lisää se, että korvaavien toimien lisäksi vuoden päästä syksyllä pitäisi olla näkymä 30 000 lisätyöllisestä hallitusohjelman mukaisesti.
 Mutta mistä hallituspuolueiden välillä kiistellään?
 Kiistaa korvaavista toimista
 Hallituspuolueet vääntävät parhaillaan työllisyystoimista neuvotteluryhmissään. Neuvottelupöydässä kiistaa on käyty muun muassa siitä, voidaanko eläkeputken alaikärajan nostominen vuodella lukea korvaavaksi toimeksi aktiivimallille.
 Alaikärajan nostaminen juontuu työmarkkinajärjestöjen eläkeuudistuksesta vuodelta 2017. Järjestöt sopivat kesällä uudistuksen jatkotoimenpiteistä, joihin kuului ikärajan nostaminen.
 Jos esitys menee hallituksessa läpi, eläkeputken alaikäraja nousee vuodella vuonna 1961 ja sen jälkeen syntyneillä. Eläkeputkessa työtön saa ansiosidonnaista päivärahaa aina varsinaiseen eläikään asti.
 Toimen arvioidaan nostavan työllisyyttä 9 000 työpaikalla. Nyt hallituksessa kiistellään, voidaanko työmarkkinaosapuolten toimenpide lukea uudeksi toimenpiteeksi.
 Keskustan mukaan toimea ei voida pitää uutena, koska sen historia ulottuu usean vuoden taakse. Puolueessa myös nähdään, etteivät hallituksen neuvottelupöydässä esillä olleet toimet eläkeputkesta ja osatyökyvyttömien lineaarisesta mallista ole riittäviä.
 Lineaarisella mallilla viitataan toimiin, joilla purettaisiin osatyökyvyttömien kannustinloukkoja. Tarkoituksena olisi, etteivät lisääntyneet palkkatulot vähentäisi heidän käteenjääviä tuloja, kun tuet leikkaantuvat.
 Varsinkin vasemmistoliitossa ajatellaan, ettei työmarkkinajärjestöjen sopima eläkeputkiratkaisu ole ollut varastossa odottamassa toteuttamistaan, vaan se pitää lukea uudeksi toimenpiteeksi.
 Jo pelkästään eläkeputken ikärajan nostamisella voitaisiin puolueen näkemyksen mukaan korvata aktiivimallin poistamisesta koituvat vaikutukset.
 Osapuolet kuvaavat keskusteluita vaikeiksi. Keskustalaisten mukaan varsinkaan vasemmistokumppanit eivät pysty puhumaan vaikeista ratkaisuista, joissa puututtaisiin ihmisten sosiaaliturvaan.
 Samalla keskustassa kauhistellaan työllisyystoimien hintalappuja. Esimerkiksi palkkatukeen on hallitusohjelman mukaan tarkoitus laittaa 18 miljoonaa euroa lisää vuosittain.
 Toisella puolella pöytää ihmetellään puolestaan keskustalaisten logiikkaa esimerkiksi eläkeputkiratkaisussa.
 Rahan jakaminen houkuttelee
 Hallituspuolueiden paineet ovat kuitenkin samansuuntaiset ja se johtuu hallitusohjelmasta. Ohjelmaan on kirjattu, että hallituksen työllisyystoimista puolet pitää olla kasassa vuoden kuluttua syksyllä.
 Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että hallituksella pitää olla kasassa toimenpiteet, joiden arvioidaan tuottavan Suomeen 30 000 lisätyöllistä.
 Jos näin ei ole, hallitus alkaa tarkastella jo tehtyjä menolisäyksiä. Tämä puolestaan on vaikeaa kaikille puolueille.
 SDP ja vasemmistoliitto ovat luvanneet rahaa moniin kohteisiin hallituskauden aikana ja keskusta on puhunut suunnanmuutoksesta viime hallituskauden jälkeen, jolloin se tasapainotti julkista taloutta leikkauksilla.
 Samalla vaikeinta politiikassa on ylipäätään leikata saavutetuista eduista. Tämä ei varmasti tee hyvää yhdenkään hallituspuolueen kannatukselle.
 Paineet työllisyyden nostamiseen näyttävät johtavan myös siihen, ettei budjettiriiheen tuoda esitystä paikallisesta sopimisesta.
 Paikallinen sopiminen nostaa varsinkin ammattiyhdistysväen karvat pystyyn, eikä hallitus halua hämmentää käynnissä olevia työehtosopimusneuvotteluita millään tavalla.
 Palkkaratkaisu viitoittaa isolta osin yritysten hintakilpailukykyä ja sitä kautta työllisyyden kehittymistä.
 Hallitus palaa paikalliseen sopimiseen ensi vuoden keväällä kehysriihen yhteydessä.
 Lue lisää:
 Tässä työllisyysryhmien ensirohdot hallituksen budjettiriiheen: Kuntien työllisyyskokeilu tekee paluun, yritysten palkkatuki nousee 70 prosenttiin
 Hallitus yrittää löytää 144 000 työkykyistä, "Emme edes tiedä, missä he ovat" – Rinne puolusti työllisyystavoitetta SDP:n kesäkokouksessa

Analyysi: Hallituksessa kytee riita työllisyystoimista – Keskusta kiistelee SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa eläkeputkesta


Summary: Norjan ylivoima maastohiihdossa ei tee hyvää lajille. Ismo Hämäläisen mukaan tilanne on tajuttu viimein Norjassakin.

Norjan dominointi hiihtourheilussa ei vie lajia eteenpäin parhaalla mahdollisella tavalla, katsoo Suomen hiihtoliiton uusi toiminnanjohtaja  Ismo Hämäläinen .
 Kesäkuussa tehtäväänsä valitun Hämäläisen mukaan Norjan ylivalta ei ole hiihtourheilulle hyväksi, mikä on huomattu Norjassakin.
 – He ovat ryhtyneet järjestämään kesäisin nuorten kansainvälisiä hiihtoleirejä, sanoo Hämäläinen.
 Keinot norjalaisten horjuttamiseksi löytyvätkin hiihtomaiden kansainvälisestä yhteistyöstä. Suomi ponnistelee kärkimaita kiinni Hiihtoliiton kohentuneen talouden turvin.
 – Olemme tehneet positiivista tulosta kaksi viime vuotta, joten suunta on oikea, sanoo Hämäläinen.
 Hänen mukaansa iso haaste Suomessa on sää. Siihen kun ei pystytä vaikuttamaan ja Hiihtoliiton talous on pitkälti riippuvainen siitä, minkälaisia talvia tulee.
 Haasteena Salpausselän kisaviikonlopun vakiinnuttaminen
 Salpausselän kisojen asemaa hiihdon maailmancupin kisakalenterissa uusi toiminnanjohtaja pitää vankkumattomana. Lahden maailmancup -kisa on jo instituutio ja pitkät perinteet ovat Lahden etuna, katsoo Hämäläinen.
 Hän muistuttaa samalla, että Lahden tulee olla hereillä ja Salpausselkää pitää kehittää entistä paremmaksi niin yleisölle kuin kilpailuillekin.
 Salpausselän haaste on se, että arvokisaviikonloppu ei ole vakiintunut, vaan sen päivämäärä vaihtelee vuosittain.

Hiihtoliiton uusi toiminnanjohtaja: Hiihtoliiton talous on kohentunut, Norjan ylivoima on nujerrettavissa


Summary: Poliisi kaipaa yleisön apua murtovarkaiden liikkeistä.

Kaakkois-Suomen poliisi kaipaa havaintoja kultasepänliikkeen murtoon osallistuneista henkilöistä.
 Lappeenrannan Kauppakadulla sijaitsevaan kulta- ja kelloliikkeeseen murtauduttiin keskiviikkona kello neljän aikaan aamuyöllä.
 Kaakkois-Suomen poliisi
 Kaakkois-Suomen poliisi
 Teossa käytettiin Mikkelistä anastettua punaista Volkswagen 5D Touran -henkilöautoa, jonka rekisteritunnus on FGT-270. Auto löytyi keskiviikkona Himalanpohjantien varresta Ristiinasta, ja se on nyt poliisin hallussa.
 Kaakkois-Suomen poliisi
 Poliisi pyytää edelleen havaintoja kuvissa olevista henkilöistä ja ajoneuvon liikkeistä myöhäisen tiistai-illan ja keskiviikkoaamun väliseltä ajalta.
 Havainnot pyydetään lähettämään sähköpostitse osoitteeseen  vihjeet.kaakkois-suomi@poliisi.fi  tai puhelimitse numeroon 050 4479574.

Poliisi pyytää edelleen havaintoja lappeenrantalaisen kultasepänliikkeen murrosta – julkaisi valvontakamerakuvat murtautujista


Summary: Suomen valokuvataiteen museossa on esillä Lotta Sulinin muotikuvia. Instagram-kuvia nähdään museoissa edelleen harvoin.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Hailakanruskeaan ja paljaaseen kevätmaisemaan on tipahtanut jostakin kaksi nuorta naista, jotka eivät oikein tunnu sinne kuuluvan. Toinen on pukeutunut vaaleansiniseen tylliunelmaan ja nojailee puunoksaan, toisella, hieman kauempana olevalla on kirkkaanpunainen luomus, jonka läpi paistelee karhea maanpinta. Naiset tuijottavat suoraan kameraan, ja he ovat ehkä matkalle jonnekin – mutta minne?
 Juuri tällaisia ovat 17-vuotiaan  Lotta Sulinin  Instagram-kuvat: omaehtoinen self made-muoti täplittää yllättäviä tilanteita ja ympäristöjä, ja kokonaisuutta on pakko katsoa useammankin kerran.
 – Idea kuvasarjaan voi tulla ihan mistä vaan. Yhden kerran olin kaupassa ja bongasin maitotölkin ihanan sinisen värin. Tein samanvärisestä tyllistä mekon, maitotölkistä laukun ja sitten lähdimme etsimään kuvauspaikkaa, jossa olisivat ne kaikkein parhaimmat lehmät, Sulin kertoo erään kuvaussession anatomiasta.
 Lopputuloksena liehuvaan siniseen mekkoon ja valkoisiin pitkävartisiin piikkikorkosaappaisiin sonnustautunut malli vaeltelee maalaismaisemassa lehmien keskellä ja heiluttelee välillä maitotölkkilaukkuaan heinäpaalien päällä makoillen.
 – Totta kai kuvilleni saa nauraa, niitä katsoessa saa tuntea ihan mitä vaan! On pelkästään hyvä asia, että ne herättävät jonkinlaisia ajatuksia.
 Lotta Sulin käyttää useimmiten malleinaan kavereitaan.  Lotta Sulin
 Välillä itse kuvauksissakin syntyy koomisia tilanteita. Eräissä, hevostalleilla tapahtuneissa kuvauksissa Sulin pisti tyllihameeseen pukeutuneen ystävättärensä hevosen selkään, mutta ratsastuskypärä olisi konkreettisestikin latistanut tyylin.
 – Tallityöntekijä vaati, että kypärää pitää käyttää, mutta olin että kaverini muhkea afro menee nyt kyllä ihan lättänäksi. Kun tallityöntekijä meni kulman taakse vinkkasin ystavättärelleni, että nyt kypärä pois päästä. Kun työntekijä tuli takaisin, pistettiin taas kypärä päähän. Ja tällä tavalla jatkettiin.
 Tämän kuvan look on syntynyt pekonin, tekoveren, huulipunan ja punaisen maalin avulla,.  Lotta Sulin
 Pekoniversio Lady Gagasta
 Lotta Sulin ryhtyi valokuvaamaan vasta kaksi vuotta sitten, 15-vuotiaana. Hän sai papaltaan – jonka kylpyhuoneessa hän silloin tällöin kuvaa – järjestelmäkameran ja ryhtyi hiomaan visuaalista tyyliään.
 – Pidän ihan sikana kovasta salamavalosta. Käytän tällä hetkellä kameran omaa salamaa, mutta olen myös harkinnut lisäsalaman hankkimista.
 Sulin itse ihailee  Annie Leibovitzin  ja  David LaChapellen  kaltaisia, muodin ja populaarikulttuurin parissa operoivia valokuvaajia.
 – LaChapellessa on hienointa oman maailman luominen. Hän tarkastelee jonkun julkkiksen tai taiteilijan kiinnostavaa piirrettä, ottaa siitä vahvasti kiinni, korostaa sitä ja luo kokonaisen universumin siihen ympärille.
 Muoti on ollut Sulinille alusta lähtien luonteva tapa kontekstoida omia kuvia.
 – Muodissa on oleellista itsensä toteuttaminen ja hyvä fiilis. Jos on luonteeltaan ujo eikä pysty ilmaisemaan itseään sanoin, ehkä sen pystyy tekemään vaatteiden avulla paremmin ja luontevammin.
 Lotta Sulin. Paidan printtinä on Sulinin ottama kuva Pariisin Louvre-museosta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi inspiraationlähteistä on ollut  Lady Gaga  ja tämän kuuluisa lihamekko, josta Sulin kehitti oman makaaberin pekoniversionsa.
 – Sopivat kengät löytyivät kierrätyskeskuksesta ja niiden päälle lätkäisin pekonia. Täydensin mallin lookkia parilla kankaanpalalla, joihin on ruiskutettu tekoverta ja maalia sekä sipaistu huulipunaa, Sulin kertoo.
 Mallit löytyvät useimmiten Sulinin omasta kaveripiiristä.
 – Kuvaustilanne on helpompi, kun on rento meininki ja kun pystyy sanomaan mallille esimerkiksi suoraan, ettei tarvitse hienostella. Joskus ihmiset tulevat myös kysymään, että pääsisivätkö kuvattaviksi. Mielestäni on tärkeää, mitä mallin silmien takana tapahtuu, ja että malli uskaltaa ja pystyy lähtemään tilanteisiin mukaan.
 Joskus Sulin joutuu myös viemään mallejaan oikeanlaisiin tunnetiloihin.
 – Halusin eräisiin kuviin surua ja pelkoa. Mallina toiminut kaverini pitää koirista, joten pyysin häntä katsomaan murheellisia ja surullisia koiravideoita Youtubesta.
 Tämä tepsi. Kuvauksissa malli itkeskeli. Eikä halunnut vähään aikaan kuvattavaksi.
 Lotta Sulin kuvaa sarjoja, mutta Suomen valokuvataiteen museossa on esillä hänen yksittäisiä kuviaan.  Lotta Sulin
 Lotta Sulinin tästä kuvasta löytyy Instagram-ajan Ofelia.  Lotta Sulin
 Tämä kuva on otettu Lotta Sulinin papan kylpyhuoneessa.  Lotta Sulin
 Käsitys Instagramista liian stereotyyppinen
 Suomen valokuvataiteen museon kokoelmaintendentti  Anni Walleniuksen  mukaan Instagram-kuvia ei kovin usein museoissa ole esillä, vaikka syytä olisi.
 – Instagram on meille kiinnostava, mutta myös haastava tutkimuskohde. Meidän on pitänyt luoda uudenlaisia käytäntöjä ja pohtia sitä, kuinka saamme kyseistä ilmiötä tallennettua, jotta esimerkiksi sadan vuoden kuluttua joku tutkija ymmärtää, mistä Instagramissa on oikein ollut kyse.
 Valokuvataiteen museo on paitsi tallentanut kokoelmiinsa Instagram-kuvia, myös haastatellut valokuvaajia arkistojaan varten.
 – Nykyajan kuvakulttuuri muuttuu nopeasti ja tilanne on samanlainen sosiaalisessa mediassa. Emme esimerkiksi tiedä, kuinka pitkä elinkaari Instagramilla on edessään ja mitä sen jälkeen tapahtuu. Jos museot ja arkistot eivät tartu näihin tilanteisiin ja teemoihin nopeasti, voi käydä niin, ettei mitään saada talteen. Aiemmin saatettiin odotella, josko jostakin tulisi aineistoa lahjoituksena. Nykyinen nopeutta vaativa toimintamalli taas voi olla hieman hankalaa perinteiselle museolle.
 Valokuvataiteen museon kokoelmaintendentti Anni Wallenius. Jussi Mankkinen / Yle
 Walleniuksen mukaan ihmisillä on Instagramista usein liian stereotyyppinen käsitys.
 – Mitä enemmän olemme Instagramia tutkineet, sitä monipuolisemmaksi kuva siitä on muodostunut. Instagramista löytyy yhtä monta todellisuutta kuin on käyttäjiäkin. Vaikka kyseessä on kaupallinen alusta, ihmisten luovuus jaksaa yllättää.
 Tämä tarkoitta myös sitä, ettei esimerkiksi varsinaista suomalaista Instagram-kuvatyyppiä ole oikeastaan olemassa.
 – Instagram tai mikään muukaan somealusta ei kunnioita maiden tai kulttuurien rajoja. Jos joku suomalainen kuvaaja esimerkiksi kokee kuuluvansa johonkin yhteisöön, sillä ei välttämättä ole mitään tekemistä Suomen kanssa. Suomi-instasta löytyy tietenkin kotimaista luontoa todella paljon, mutta en kyllä mitään yhteistä nimittäjää suomalaiselle Instagramille lähtisi hakemaan.
 Valokuvataiteen museossa on esillä myös mobiilipuhelin, jossa Lotta Sulinin valokuvia voi tarkastella niiden alkuperäisessä ympäristössä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Girl poweria ja uskaltamista
 Anni Walleniuksen mukaan Lotta Sulin on hyvä esimerkki Instagram-ajan nuoresta kuvaajasta.
 – Hänellä on todella laaja visuaalinen referenssiaineisto, jota hän yhdistelee rohkeasti, luovasti ja yllättävästi. Sulin on kasvanut kuvaajaksi verkkomaailmassa ja somen äärellä, mikä on on moninkertaistanut häneen vaikuttavien kuvien määrän.
 Lotta Sulinille omien Instagram-kuvien viesti taas on selvä.
 – Haluaisin kuvillani kertoa siitä, että mikä tahansa on periaatteessa mahdollista. Pitää olla mieleltään rohkea, pitää olla vahva ja pitää uskaltaa, eikä hidastella muiden mielipiteiden takia. Girl poweria, Sulin summaa.
 Lotta Sulin kuvaa Instagramissa nimellä @lottabylotta.
 Suomen valokuvataiteen museossa on tänä syksynä esillä myös  Caj Bremerin  klassikkokuvasarja  Suomalainen arkipäivä  sekä  Sakari Piipon  trilogia  Eräitä huomioita Suomen poliittisesta järjestelmästä , jonka julkaisemisen valtioneuvoston kanslia halusi estää.
 Suomen valokuvataiteen museo juhlii tänä syksynä 50. toimintavuottaan.
 .

17-vuotiaan Lotta Sulinin Instagram-kuvissa on muotia, girl poweria ja Lady Gagaa: "Kerron kuvillani, että mikä tahansa mahdollista"


Summary: Kierrätettyjen rakennusmateriaalien ongelma on se, että materiaalin arvo romahtaa. Tätä yritetään parantaa kiertotalousopeilla.

Rakennusala käyttää maailmanlaajuisesti noin puolet kaikista maailman raaka-aineista ja aiheuttaa kolmasosan kasvihuonekaasupäästöistä. Yhtenä ratkaisuna päästöjen pienentämiseen on kiertotalous eli idea siitä, että toisen roska on toisen aarre.
 Lapin ammattikorkeakoulussa koulutetaan tulevaisuuden rakennusammattilaisia katse vahvasti tulevaisuudessa ja kiertotalous on nivottu osaksi koulutusta.
 – Puhumme opiskelijoiden kanssa, että aina kun käytetään resursseja järkevämmin – käytetään uusiutuvia resursseja, uusiutuvaa energiaa tai uusiutuvia materiaaleja – edistetään kiertotalouden periaatteita, rakennus- ja yhdyskuntatekniikan tuntiopettaja  Mikko Vatanen  Lapin ammattikorkeakoulusta kertoo.
 Sellaiset toimijat, jotka ottavat nyt tästä tilaisuudesta onkeensa, pärjäävät parhaiten jatkossa.   Mikko Vatanen
 Lapin ammattikorkeakoulu on hankkinut oppilaiden käyttöön myös ohjelmiston, jonka avulla voidaan ennakoida rakennusten ympäristövaikutuksia sekä niihin sitoutunutta hiilen määrää. Projektipäällikkö  Miika Poikajärven  mukaan työkalulla pystytään arvioimaan rakennuksen erilaisia vaikutuksia sen elinkaaren ajalta ja vertailemaan eri rakennevaihtoehtojen vaikutuksia.
 – Sitä kautta pystytään optimoimaan jo suunnitteluvaiheessa, mitä valitaan rakennukseen käytettäväksi, Poikajärvi sanoo.
 Ohjelmistossa on myös kiertotaloustyökalu, jolla voi arvioida rakennuksen kierrätettävyysastetta. Sillä voi laskea, minkä verran on käytetty neitseellisiä materiaaleja, kierrätettyjä tai uudelleen käytettyjä materiaaleja ja sitä, kuinka paljon niitä saadaan takaisin kiertoon.
 Betonin arvo laskee sen päätyessä seinästä maanrakennukseen. Jenni Mehtonen / Yle
 Kuinka saada materiaalin arvo säilymään?
 Osana opintojaan opiskelijat pohtivat, kuinka rakennusmateriaalien arvo saataisiin säilymään.
 Mikko Vatanen käyttää esimerkkinä betonia, joka maksaa uutena seinäelementtinä 200 euroa neliöltä. Betonia uusiokäytetään maanrakennuksessa tienrakennuksen pohjana, mutta tällöin materiaalin alkuperäinen arvo romahtaa.
 – Kun kierrätämme materiaalia, menetämme sen arvosta 95 prosenttia. Meidän pitää löytää ratkaisumalleja, että kiertotalous etenee ja kehittyy, Vatanen sanoo.
 Tuotekehityksen ja lainsäädännön on kuljettava käsi kädessä
 Rakennusteollisuus RT:n ympäristö- ja energiajohtaja  Pekka Vuorinen  muistuttaa kuitenkin, että jo nyt betonirakenteiden kierrätysaste on Suomessa hyvin korkea. Vuorisen mukaan rakennusteollisuudessa kierrätystuotteiden hyödyntämistä rajoittaa määräysten tiukentuminen.
 – Esimerkiksi 30 vuotta käytössä olleiden rakennuseristeiden käyttäminen uudelleen voi nykymääräysten mukaan olla mahdotonta. Samoin on hyvin vaikea uudelleenkäytössä varmistaa, että vaikkapa rakennuselementtien pakkaskestävyys on vaatimusten mukainen, Vuorinen sanoo.
 Hänen mukaansa kiertotalous tarjoaa kuitenkin rakennusteollisuudelle merkittäviä kehittämismahdollisuuksia, kunhan tuotekehitys ja lainsäädäntö kulkevat käsi kädessä. Vuorisen mukaan vuoropuhelu lainsäätäjien ja alan kesken toimii Suomessa hyvin.
 – Nyt esimerkiksi kehitämme yhdessä ympäristöministeriön kanssa rakennusalan pakkaus- ja suojamuovien tehokkaampaa hyödyntämistä.
 Myös alan oppilaitokset muuallakin kuin Lapissa ovat lähteneet vauhdilla kehittämään erilaisia kiertotaloushankkeita.
 Ympäristömyönteinen työnantaja on houkuttelevampi
 Lapin ammattikorkeakoulussa opiskelijoiden mielenkiinto kiertotaloutta kohtaan on ylittänyt odotukset ja paikkoja kiertotalouteen liittyville kursseille on lisätty. Rakennus- ja yhdyskuntatekniikan opiskelija  Heini Tuuliaisella  on kova motivaatio.
 – Olen aina ollut kiinnostunut ympäristöystävällisestä katsomistavasta elämässä ja se oli yksi hyvä syy tälle alalle opiskellakin, jotta pääsisi kehittämään alaa ympäristöystävällisempään suuntaan.
 Olisin pettynyt, jos joutuisin työskentelemään yrityksessä, jossa ei haluta panostaa ollenkaan kierrättämiseen.  Heini Tuuliainen
 Tuuliainen kertoo huomanneensa, että kiertotalousajattelu on monessa alan yrityksessä vielä tuntematonta.
 – Monessa yrityksessä olen huomannut, että raha on se, joka ratkaisee. Ajatellaan, että kierrättäminen on jotenkin paljon kalliimpaa, vaikka se ei oikeasti ole.
 Tuuliainen huomauttaa, että yrityksen panostus kiertotalouteen vaikuttaa myös siihen, kuinka houkuttelevalta työnantajalta yritys näyttää.
 – Olisin pettynyt, jos joutuisin työskentelemään yrityksessä, jossa ei haluta panostaa ollenkaan kierrättämiseen.
 Ympäristöministeriön tavoitteena  on pienentää rakennusten elinkaaren aikaista hiilijalanjälkeä. Tätä on suunnitelmissa vauhdittaa lainsäädännöllä ensi vuosikymmenen puoliväliin mennessä.
 Myös Sitra on julkaissut  tiekartan  siitä, miten rakentamisen kiertotaloutta voidaan edistää.
 Rakennustekniikan opettaja Mikko Vatanen Lapin AMK:sta ennustaa, että kiertotalouskäytäntöjen arkistuessa rakennusalalla termi itsessään tulee jäämään pois käytöstä. Antti Ullakko / Yle
 Kiertotalous on ainoa tie tulevaisuuteen
 Rakennustekniikan opettaja Mikko Vatanen veikkaa, että kiertotalous terminä katoaa vähitellen kielenkäytöstä.
 – Voi olla, että itse termistä aletaan pikkuhiljaa luopua, kun siitä tulee arkipäivää eikä sitä tarvitse niin voimakkaasti nostaa kuin nyt terminä nostetaan.
 Hän myös lisää, että kiertotalouteen nyt satsaavat rakennusalan yritykset ovat tulevaisuudessa voittajia.
 – Meillä ei oikeastaan ole toista järkevää reittiä olemassa. Sellaiset toimijat, jotka ottavat nyt tästä tilaisuudesta onkeensa, pärjäävät parhaiten jatkossa.
 Vatanen muistuttaa, että yhtenä edellytyksenä on taloudellinen kannattavuus.
 – Vaikka nämä ratkaisut ovat ympäristön kannalta järkeviä, niiden on oltava myös taloudellisesti järkeviä.
 Lue myös:
 Kattohuovasta tehty bitumi olisi tehokasta kiertotaloutta – asfalttifirmat eivät vielä innostu
 Betoni tuottaa enemmän ilmastopäästöjä kuin lentoliikenne – pikkuinen firma Kannonkoskelta aikoo romauttaa päästöt tekemällä betonin jätteistä
 Kiertotalous on niin pieniä arjen tekoja kuin teollisuuden sivuvirtojakin

Rakentamista ilman kiertotalousajattelua ei tulevaisuudessa ole – "Meillä ei ole toista järkevää reittiä olemassa"


Summary: Seitsemänvuotiaan puukottanut mies oli syyntakeeton ja määrättiin psykiatriseen hoitoon.

Käräjäoikeuden tuomio Helsingin Arabianrannan murhasta on saanut lainvoiman, kerrotaan Helsingin käräjäoikeudesta STT:lle.
 Oikeus määräsi heinäkuussa antamallaan päätöksellä 37-vuotiaan miehen psykiatriseen hoitoon.
 Miehen katsottiin olleen syyntakeeton puukottaessaan kuoliaaksi seitsemänvuotiaan lapsen.
 – Vastaaja oli tekohetkellä mielisairaudesta johtuvien harhojen vuoksi syyntakeeton, ja hän on edelleen mielenterveyslain tarkoittaman tahdonvastaisen hoidon tarpeessa, käräjätuomion julkisessa selosteessa sanottiin.
 Henkirikos tapahtui viime vuoden jouluaattona. Mies oli vierailulla siskonsa perheen luona, missä hän tappoi siskonsa lapsen isolla keittiöveitsellä. Poliisi on kertonut, että väkivalta alkoi yllättäen.

Käräjätuomio Helsingin Arabianrannan lapsenmurhasta jää voimaan


Summary: Tyksin uuden T3-sairaalan rakentamiskustannukset ovat nousseet vuosien aikana neljänneksellä.

Turun yliopistollisen sairaalan uusi T3-sairaalan rakentamiskustannukset ovat kasvaneet vuosien saatossa reippaasti.
 Tuoreessa toteumaennusteessa arvioidaan, että rakentamiskustannukset uudelle sairaalalle ovat yli 185 miljoonaa euroa. Se on noin neljänneksen enemmän kuin sairaanhoitopiiri alun perin arvioi. Kun irtaimisto, sairaalan laitteet ja tutkimuslaitteet, sekä alkurakentamiseen liittyvät betonin lujuusongelmat lasketaan mukaan, kustannukset nousevat 210 miljoonaan euroon. Kustannustennousua on tällöin yli 32 prosenttia.
 Kustannusten nousu liittyy lähes pelkästään yleiseen rakennuskustannusten nousuun pitkässä projektissa, kertoo Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hankejohtaja  Timo Seppälä .
 – Rakentaminen valmistuu seitsemän vuotta kustannusarvion laatimisen jälkeen. Viime vuosina rakennuskustannukset ovat nousseet markkinatilanteesta johtuen. Se tuo tietenkin nousua myös hankkeen kustannuksiin. Eli rahaa menee tietysti enemmän, mutta hanke on pysynyt suunnitelman mukaisessa kustannustasossa, Seppälä sanoo.
 "Betonin lujuusongelmassa oli kyllä ihan tarpeeksi"
 Sairaanhoitopiirin hankejohtaja Timo Seppälä sanoo, että kustannusten nousu on tiedostettu.
 – Näin tulee käymään. Rakennuskustannukset lähtivät voimakkaaseen nousuun muutama vuosi sitten.
 – Betoni-ongelma on ollut se isoin yllätys. Muuten hanke on ihan suunnitelman mukaisessa laajuudessa. Tiedossa ei ole tällä hetkellä mitään ongelmia. Siinä betonin lujuusongelmassa oli kyllä ihan tarpeeksi yhteen hankkeeseen, Seppälä päivittelee.
 T3-sairaalan kansirakenteen betonin lujuusongelma tuo lisäkuluja noin 11 miljoonaa euroa. Betoniongelmista on tulossa vielä oikeudenkäynti YIT Infran kanssa.  Betonin lujuusongelma tuli ilmi vuonna 2016.
 T3-sairaalan on tarkoitus valmistua vuoden 2021 lokakuussa. Sairaala rakennetaan tien päällä olevalle betonikannelle. Betonikannen rakennustyöt alkoivat vuonna 2016 ja itse sairaalan rakentaminen alkoi viime vuonna.
 Lue lisää:
 Turun uuden T3-sairaalan kansibetoni on nyt mitattu: "Kestää junan törmäyksen"
 Majakkasaaren eläimet vilistävät Tyksin uudessa T3-sairaalassa
 Lausunto Tyksin T3-työmaan betoniongelmasta
 Liikennevirasto Tyksin työmaasta: Lujuusongelmien pääsyynä betonin liialliset ilmamäärät

Tyksin T3-sairaalan kustannukset nousemassa yli 210 miljoonaan euroon – betonin lujuusongelmista 11 miljoonan lisälasku


Summary: Uusi laki tuo auton yhä harvemmin katsastukseen. Alalla pitkään toiminut uskoo, että kilpaillulla alalla pärjää vain palveluita monipuolistamalla.

Ensimmäinen katsastus 200 000 kilometrin kohdalla – kuulostaako pelottavalta?
 Toukokuussa 2018 voimaan tullut uusi katsastuslaki mahdollistaa sen, että uusi auto voidaan katsastaa ensimmäisen kerran vasta neljän vuoden päästä sen ostamisesta. Senkin jälkeen väli on kaksi vuotta aina auton kymmenenteen ikävuoteen saakka.
 – Jos auto on työkäytössä ja sillä ajetaan vuosittain vaikka 50 000 kilometriä, tulee ensimmäinen katsastus eteen vasta 200 000 kilometrin kohdalla. Se on jo muheva määrä kilometrejä, kertoo K1-katsastusketjun markkinointijohtaja  Ville Rintanen .
 Paljon käytössä olevalle autolle ensimmäinen katsastus vasta nelivuotiaana voi olla turvallisuusriski, sanoo K1-katsastusketjun markkinointijohtaja Ville Rintanen. Katja Halinen / Yle
 Jo nyt on ollut havaittavissa, että ihmiset tuovat autonsa katsastettavaksi vapaaehtoisesti vuoden välein, Rintanen sanoo. Tämän hän uskoo kasvavan entisestään.
 – Edellisen esimerkin auton toinen katsastus olisi vasta 300 000 kilometrin kohdalla. Auton alustassa ehtii tapahtua paljon sadan tuhannen kilometrin aikana.
 Ajokiellot lisääntyneet
 Kun uusi katsastuslaki tuli voimaan, epäiltiin katsastusalalla sen johtavan katsastusten lisääntymiseen kesäaikana ja vähenemiseen muina vuodenaikoina. Tämän arveltiin johtavan siihen, että katsastusasemilla vähennettäisiin väkeä, jos töitä ei riitä ympäri vuoden.
 Pelätty ilmiö ei ole toistaiseksi aiheuttanut odotettua tulosta. Tämä on huomattu jopa Porissa, jossa on väkilukuun nähden hyvin paljon katsastusasemia.
 84 000 asukkaan Porissa on kymmenen katsastusasemaa, kun esimerkiksi suurin piirtein saman kokoisessa Kouvolassa ja asukasluvultaan lähes kolmanneksen suuremmassa Kuopiossakin niitä on kahdeksan.
 Katsastusten määrä oli elokuussa Porissa noin kymmenen prosenttia alhaisempi kuin viime vuoden elokuussa.
 – Riski tuskin on kovin suuri. Tuntuu siltä, että ihmiset edelleen kohdistavat katsastuksensa niihin perinteisiin aikoihin, pohtii Porissa Katsastuskontti-asemalla työskentelevä katsastusmies  Jukka Puukka .
 Puukka on ollut alalla 12 vuotta. Suurimmat muutokset uuden lain myötä ovat kohdistuneet ajokieltojen määrään, jotka ovat lisääntyneet hurjasti.
 – En ole urallani nähnyt niin loppuun ajettuja renkaita, mitä näkyy nyt. Ihmisille se tulee myös yllätyksenä, että saa suoraan ajokiellon, kun aikaisemmin auton katsastus on hylätty.
 Hylätty katsastuspäätös aiheutti aiemmin sen, että vikojen korjaukseen sai aikaa kuukauden. Saman ajan autolla sai myös ajaa. Nyt auto jää katsastusaseman pihaan, jos leiman sijaan napsahtaakin ajokielto. Sileäksi ajettujen renkaiden lisäksi ajokieltoja on tullut myös käsijarrun viallisuudesta.
 Pitkät katsastusvälit voivat katsastusmiehen mielestä olla turvallisuusriski.
 – Autoilijan oma vastuu auton kunnosta kasvaa. Kyllähän niitä väljiä niveliä on jo näkynyt. Hiljaisissa uusissa autoissa voi tulla neljän vuoden jälkeen yllätyksenä, kun mitään vikoja ei ole kuulunut, Puukka kertoo.
 Katsastusmies Jukka Puukka ihmettelee, miksi viime aikoina autoissa on näkynyt entistä enemmän sileäksi ajettuja renkaita. Katja Halinen / Yle
 Auto kuntoon jo katsastusasemalla?
 Hintakilpailu ei ole tulevaisuuden suurin valttikortti, siitä K1-katsastusketjun markkinointijohtaja Ville Rintanen on melko varma.
 Hän uskoo, että tulevaisuudessa katsastusasemilla tarjotaan entistä enemmän palveluita perinteisen katsastuksen lisäksi.
 – Työllistämme korkeasti koulutettuja autoalan ammattilaisia. Palvelutarjontaa voisi hyvin laajentaa koskemaan esimerkiksi kuntokartoituksia ja ruostesuojauksia.
 Kilpailussa hinta usein määrää tahdin. Porissa katsastusten hinnat ovat pysyneet viime vuosina melko vakaina, Rintanen sanoo. Saman on huomannut katsastusmies Jukka Puukka.
 – Hinnat ovat Porissa jopa alhaisia ympäryskuntiin verrattuna. Paljoa ei tästä voi enää laskea, kipuraja on lähellä, Puukka miettii.
 Aiheesta lisää:
 Uusi laki katsastuksista tuli ja toi mukanaan sekaannusta: "Autoilijoilla on ollut paljon epätietoisuutta"
 Sakkorengasauto jää jatkossa katsastusaseman pihaan – yrittäjä: "Muutokset eivät ole kovin dramaattisia"
 Luuletko tietäväsi, meneekö autosi katsastuksesta läpi? Testaa Ylen visassa, tunnetko tiukentuneet määräykset

Saisiko olla ruostesuojaus tai vian korjaus? Katsastuskonttoreiden keksittävä uusia palveluita, kun perinteinen toiminta vähenee


Summary: Ruokavirasto aloitti syöttirokotteiden levittämisen perjantaina. Rokotteet pudotetaan lentokoneesta maahan.

Tästä on kyse Ruokavirasto levittää ruskeita raivotautisyöttirokotteita maastoon itärajalle Ilomantista Pyhtäälle ulottuvalle matkalle. Rokotteiden avulla torjutaan luonnonvaraisilla eläimillä esiintyvän metsäraivotaudin leviäminen Suomeen. Rokotteita pudotetaan lentokoneesta maahan 60–70 metrin välein. Syötteihin ei tule koskea. Asutuksen lähelle pudonneet rokotteet on kuitenkin hyvä siirtää metsän reunaan tai muuhun suojaisaan paikkaan. Tällöin käsissä pitää olla suojakäsineet. Koiralla syöttitautirokotteen syöminen saattaa aiheuttaa ohimenevää oksentelua ja huonovointisuutta. Mahdollisista haitoista pitää ilmoittaa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimeaan.
 Itärajan tuntumassa Pohjois-Karjalassa sekä Kaakkois-Suomessa kulkeva saattaa lähiviikkoina törmätä maassa oleviin ruskeisiin paloihin. Palat ovat raivotaudin torjuntaan käytettäviä syöttirokotteita.
 Ruokavirasto aloitti perjantaina vuotuisen syöttiruokotteiden lentolevityksen itärajalle noin 40 kilometrin levyiselle vyöhykkeelle, joka ulottuu Pohjois-Karjalan Ilomantsista Kymenlaakson Virolahdelle.
 Lisäksi rokotteita levitetään 20 kilometrin levyiselle vyöhykkeelle, joka kulkee etelärannikkoa pitkin itärajalta Pyhtäälle. Rokotteita pudotetaan maahan noin viiden viikon ajan.
 Villieläimet syövät palat ja saavat samalla rokotteen
 Syöttirokotteiden tavoitteena on estää luonnonvaraisillä eläimillä esiintyvän metsäraivotaudin leviäminen Suomeen.
 Ideana on, että villieläimet syövät paloja, joiden sisällä on foliokapseli. Kapselissa on heikennettyjä raivotautiviruksia sisältävä rokote nestemäisessä muodossa.
 Ruokaviraston mukaan syöttirokotteita on käytetty metsäraivotaudin torjuntaan eri puolilla maailmaa menestyksekkäästi jo vuosikymmenten ajan. Viraston mukaan syöttirokotteet ovat ainoa tehokas keino hävittää raivotatauti suuriltakin alueilta.
 Suomi on ollut virallisesti raivotaudista vapaa maa vuodesta 1991 alkaen.
 Koirille voi tulla rokotteen syömisestä pahoinvointia
 Ruskeat syöttirokotteet ovat kooltaan noin 5 x 4,5 x 1,5 senttimetriä. Ne painavat noin 30 grammaa. Syötit haisevat voimakkaasti kalauuttelle.
 Syöttirokotteisiin ei saa koskea. Pienpedot eivät syö syöttejä, jos niissä on ihmisen hajua.
 Mikäli rokotetta jostain syystä päätyy suun, nenän tai silmien limakalvoille, tule kohtia huuhdella heti runsaalla vedellä 15 minuutin ajan.
 Jos rokotetta saa avohaavoihin tai rikkinäiselle iholle, on haavoja pestävä runsaalla vedellä ja saippualla 15 minuutin ajan ja puhdistaa vielä 70 prosentin alkoholilla. Tämän jälkeen on otettava yhteyttä terveyskeskukseen, Ruokavirasto ohjeistaa.
 Lemmikkikoiria ei tulisi päästää syömään rokotekapseleita. Kapselin syöminen saattaa aiheuttaa koiralla ohimenevää oksentelua ja huonovointisuutta. Mahdollisista haitoista pitää ilmoittaa Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimeaan.
 Ruokavirasto seuraa raivotaudin esiintymistä – pienpetoja kannattaa lähettää tutkittavaksi
 Ruokavirasto seuraa raivotaudin esiintymistä tutkimalla näytteitä luonnonvaraisista eläimistä.
 Ruokavirasto kehottaa lähettämään raivotautirokotteiden levittämisalueella ja sen läheisyydessä metsästettyja kettuja, supikoiria ja muita pienpetoja virastoon. Eläinnäytteistä seurataan rokotesuojan kattavuutta ja raivotaudin mahdollista esiintymistä.
 Ruokavirasto toivoo, että virastoon lähetetään myös kuolleina löydettyjä tai sairaana lopetettuja eläimiä.
 Kommentointi on auki kello 22 asti.

Itärajalle pudotetaan ruskeita paloja – raivotaudin leviämistä Suomeen torjutaan syöttirokotteilla


Summary: Toista sataa tavallista floridalaista yksityisvenettä on kuljettanut tonnikaupalla avustustarvikkeita hurrikaanin runtelemaan Bahamaan.

GRAND BAHAMA  Kalastaja  Adrian Cartwright  lompsii saappaat jalassa kodissaan Grand Bahaman saarella. Näky on lohduton. Kattolampun propellituulettimessa roikkuu meriruohoa. Sitä on siellä täällä myös seinissä.
 Hurrikaani Dorian teki toviksi bahamalaiskalastajan talosta jättimäisen akvaarion. Seinästä näkee helposti, kuinka korkealle vedenpinta nousi, sillä tumma raja on piirtynyt lähelle katonrajaa.
 Hävityksen keskellä yksi ällistyttävimmistä hurrikaanin jäljistä nökötti tulvavesien laskettua keskellä olohuonetta.
 – Talooni oli kulkeutunut jostain aivan vieras antiikkipöytä. Hienot kaiverrukset ja kaikkea. Olen kysellyt pöydästä naapureiltani, mutta se ei ole heistä kenenkään, Cartwright kertoo.
 Vesimassat kuljettivat myös hänen omaisuuttaan. Täysin väärään paikkaan tempautui kodin irtaimiston lisäksi yksi kalastajan veneistä. Se makaa nyt kallellaan yli sata metriä sisämaassa Cartwrightin kotikadulla.
 – Veneen nimi on Mr. Lucky, koska sillä saa aina niin hyvin kalaa.
 Myrskytulva pyyhkäisi mukanaan kalastusveneen pitkälle sisämaahan. Veneenomistaja Adrian Cartwright vakuuttaa aluksen olevan korjattavissa. Nina Svahn / Yle
 Cartwright vakuuttaa, ettei veneen onni ole kääntynyt, vaan hän saa aluksen vielä korjattua ja vesille. Tulvavesien viemän omaisuuden tilalle myrsky toi läjäkaupalla haisevaa merenmutaa sekä kasvi- ja puujätettä. Ummehtunut löyhkä leijailee Cartwrightin kodissa.
 Myrskytulvavesi on sotkenut Adrian Cartwrightin talon muta-, merikasvi- ja jäteryönäkerroksella. Nina Svahn / Yle
 Yli 30-asteisessa Bahaman kuumuudessa ja kosteudessa rakennuksen kuivatus on vaikeaa, ellei mahdotonta ilman sähköä. Saaren sähköverkko vaurioitui pahoin hurrikaanissa. Katkenneet sähkölinjat roikkuvat yhä paikoin teillä.
 Grand Bahaman saarella infrastruktuuri, kuten tiet ja sähköverkko, vaurioituivat hurrikaanissa. Nina Svahn / Yle
 Cartwrightin osalta sähkötön elämä kuitenkin päättyi, sillä hän sai avukseen generaattorin. Yhdysvaltalaiset kalastaja- ja veneilykaverit kuskasivat laitteen Floridasta yksityisellä huvijahdilla. Hän oli yksi nimetyistä generaattorin saajista.
 – He ovat yhdysvaltalaisia veljiäni, Cartwright myhäilee.
 Apua saatu Floridasta
 Yksi yhdysvaltalaisista avustajista,  Justin Larivee  keräsi tuttaviltaan tuossa tuokiossa pari isoa perävaunullista tavaraa Bahamalle vietäväksi. Kuorma kulki Grand Bahaman saarelle yli 60-jalkaisella loistojahdilla.
 Kyytiin oli pakattu Lake Worthissä generaattoreiden lisäksi moottorisahoja, puhdistus- ja hygieniatarvikkeita sekä vettä ja ruokaa. Aluksen kapteeni Dennis arvioi lastin olevan useita tuhansia kiloja.
 Etelä-Floridasta jo toista sataa yksityistä venettä on kuljettanut tavallisten ihmisten aputarvikkeita Bahamaan. Nina Svahn / Yle
 Floridassa tiedettiin bahamalaisten paikalliskontaktien ansiosta, että avulla on kiire. Siksi reissuun lähdettiin, vaikka merenkäynti oli äitynyt kovaksi.
 Kippari kertoi, että jos kyse olisi ollut huvimatkasta, reissu olisi jätetty tekemättä. Parimetristä aallokkoa ja myrskylukemia hipovaa tuulta uhmaten nelihenkinen miehistö – kolme kipparin pätevyyden omaava ja yksi turvamies – lähti keskiviikkona ennen auringonnousua kohti Bahamaa. Myös Yle pääsi mukaan matkalle.
  Avustusoperaatiota Bahamalla vaikeuttaa, että alue koostuu useista saarista, joihin osaan pääsee vain vesitse. Nina Svahn / Yle
 Etelä-Floridasta on lyhyempi matka Bahamalle kuin osavaltion rajojen ulkopuolelle, alle 150 kilometriä. Suhteet ovatkin tiiviit. Kapteeni Dennisin näyttävät tuntevan kaikki. Itselleen hän ei kuitenkaan halua suurempaa julkisuutta, ja esiintyy siksi vain etunimellään.
 Freeportin vierasvenesatamaa pyörittävä  Karen Pinder Frampton  halaa Dennisiä ja alkaa pitää järjestystä avustuskuorman jaossa.
 – Kontrolloimme jakoa siten, että satamaporteista sisään pääsee vain pari autoa kerrallaan keräämään heille osoitettuja tavaroita, Pinder Frampton kertoo.
  Karen Pinder Frampton koordinoi Freeportin satamassa Floridasta tulevaa apua tarvitseville, jotta apu jakautuisi kaikille tarvitseville. Nina Svahn / Yle
 Pinder Frampton on surullisen tietoinen siitä, että kotimaasta ei ole ollut heille apua katastrofista selviämiseksi. Bahaman viranomaiset ovat aloittaneet alueella apua tarvitsevien nimilistan keruun.
 – On surullista ja lannistavaa huomata, että kotimaa laittaa meidät taka-alalle näin pitkäksi aikaa. Ei kukaan selviä ilman vettä. Ilman sähköä kyllä selvitään, mutta ei vettä, Pinder Frampton sanoo.
 Hurrikaanin on arvioitu aiheuttaneen Bahamalle jopa kuuden miljardin euron vahingot.
 ”Tämä vaatii enemmän, mihin Bahama pystyy”
 Yksityisten avustusvenekuljetuksia West Palm Beachin alueella koordinoi  Gregory Kleinrichert . Hänen mukaansa Bahamaan on seilannut Floridasta jo toista sataa venettä avustuskuormineen.
 – Bahama on kokenut monia hurrikaaneja, mutta ei mitään tällaista. Luulen, että tämä vaatii suurempaa ponnistusta kuin mihin Bahama pystyy, Kleinrichert arvioi.
 Kleinrichertin tilannetulkinta näyttää oikealta, sillä vaikka hurrikaanista on kulunut yli viikko Grand Bahaman saarella vallitsevat yhä poikkeusolot. Juoksevaa vettä ei ole, ja jos on, sen on varoitettu olevan saastunutta.
 – Heti herättyämme päivän ensimmäinen tehtävämme on veden hankkiminen,  Ann Pinder  kertoo.
 Paikalliskontaktien ansiosta monelle floridalaisjahdin mukana tulleista tarvikkeista oli nimetty vastaanottaja. Nina Svahn / Yle
 Pinder asuu perheineen sukulaisten luona, koska oma koti on asuinkelvoton. Sitä siivotaan sen jälkeen, kun vettä on saatu hankittua.
 Joyce Tate  ei edes jaksa ajatella, mitä Grand Bahaman itälaidassa sijaitsevalle kodille pitäisi tehdä. Nyt perheenäidin suurempi huoli on selvitä jokaisesta päivästä.
 – Menetimme kaiken. Emme pystyneet pelastamaan mitään, kun vesi tulvi sisään ja katto romahti, Tate sanoo.
 Tate kertoo kyyneleet silmissään, kuinka viisihenkinen perhe pelastui menemällä talon komeroon. Katon romahdettua Taten mies sitoi perheensä itseensä kiinni, ettei kukaan huuhtoutuisi veden mukana pois.
 – Se oli sanoinkuvaamattoman kauheaa. Kuulosti siltä kuin juna olisi jyristänyt taloon, Tate sanoo.
 Grand Bahamalla asuva Joyce Tate menetti hurrikaanissa kaiken. Hän on helpottunut saadessaan apua perheelleen, sillä Bahaman viranomaisilta sitä ei ole tullut. Nina Svahn / Yle
 Tate perheineen asuu nyt sisaren perheen luona. Heidän kotinsa Freeportissa säilyi.
 – Luojalle kiitos äidistä ja sisarestani. He ovat olleet meille niin hyviä, mutta en haluaisi olla heille vaivaksi.
 Tate sanoo tilanteen olevan nyt sellainen, että jokainen avustus, pienikin, auttaa heitä eteenpäin. Mutta jälleenrakennus ja toipuminen ovat vielä tuskallisen kaukana.
 – En edes osaa sanoa, kuinka kauan kestää, että voisimme päästä henkisesti takaisin jaloillemme. Täytyy luottaa Jumalaan. Se lienee ainoa asia, mitä nyt voi tehdä, Joyce Tate huokaa ja istahtaa sisaren avustustarvikkeilla lastatun lava-auton kyytiin.
 Lue lisää:
 Bahaman myrskyn jäljiltä kateissa kenties 2 500 ihmistä
 Hurja Dorian runteli Bahamasaaria alkuviikosta – tältä näyttää paratiisisaarilla hirmumyrskyn jäljiltä
 Kun lentokenttä muuttui myrskyäväksi mereksi – Ällistyttävä video Bahaman lentokentästä Dorian-hurrikaanin keskellä

Yle Bahamalla: Tulvavesi vyörytti Adrianin taloon antiikkipöydän, nyt mereltä tulee ryönän sijaan apua ahdinkoon


Summary: Laitokseen sijoitetut lapset kertoivat apulaisoikeusasiamiehelle riisuttamisesta ja eristämisestä.

Kaakkois-Suomen poliisi on aloittanut tutkinnan Iitissä sijaitsevan erityislastensuojelulaitoksen toimintaan liittyvistä epäkohdista.
 Loikalan kartanon johtoa epäillään vapaudenriistosta, pakottamisesta ja pahoinpitelystä. Rikosnimikkeet täsmentyvät tutkinnan edetessä. Poliisilla on kaksi pääepäiltyä, joista toinen on laitoksen johtaja.
 Poliisi selvittää laitoksen muiden työntekijöiden osallisuutta tapahtumiin.
 Marraskuussa 2018  keskusrikospoliisi aloitti  tutkinnan muhoslaisesta lastensuojelun erityislaitoksesta Pohjolakodista.
 Loikalan tapauksessa poliisi epäilee yli 30 lapsen joutuneen rikoksen uhriksi. He ovat laitoksessa vuosina 2018–2019 asuneita nuoria.
 Loikalan kartanon johtaja  Heidi Rauha  ei halua ottaa tässä vaiheessa kantaa tutkinnassa olevaan rikosasiaan. Hänen mielestään asia pitäisi selvittää aikanaan oikeudessa, mikäli siihen on tarve. Rauha sanoo, ettei tässä vaiheessa tarkkaan tiedä, mistä häntä epäillään.
 Poliisi ei ole vielä aloittanut uhrien tai työntekijöiden kuulemisia.
 Lasten riisuttamista ja eristämistä
 Loikalan kartanoon kohdistuva tutkinta alkoi kesällä. Tutkintapyynnön poliisille teki eduskunnan apulaisoikeusasiamies.
 Kyseessä on toinen tutkintapyyntö, jonka apulaisoikeusasiamies on tehnyt lastenkodin toiminnasta. Aiempi tutkinta koskee  Muhoksella sijaitsevaa Pohjolakotia.  Tutkinta on kesken.
 Apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  määräsi ennalta ilmoittamattoman tarkastuksen Loikalan kartanoon loppuvuodesta 2018.
 Käynnin aikana  lapset kertoivat  muun muassa, että laitokseen saavuttuaan heidän piti riisuutua alasti ja he joutuivat eristyksiin. Loikalan kartanon toiminnassa oli apulaisoikeusasiamiehen mukaan myös muita epäkohtia.
 Laitoksen johdon mielestä heille ei annettu mahdollisuutta kommentoida apulaisoikeusasiamiehen raporttia ja se sisälsi virheitä.
 Tutkinnanjohtaja  Juha Paukkunen  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo, että apulaisoikeusasiamiehen raportti sisältää asioita, jotka ovat moraalisesti tai eettisesti arveluttavia ja vastoin lastensuojelun ohjeistuksia.
 Paukkusen mukaan poliisi selvittää nyt yhteistyössä syyttäjän kanssa, ovatko ne rikoksena rangaistavia.
 Rikostutkinta valmistunee ensi vuonna.
 Lue myös:
 Jani Kaaron kolumni: Myös lastensuojelu on Suomessa bisnestä
 "Ilman lastensuojelua olisin luultavasti kuollut" – Onni Westlundia auttoi 22 sosiaalityöntekijää, mutta kaikki eivät ole yhtä onnekkaita
 Kohu-uutiset koulukodista järkyttivät – lasten kuulemisesta tulee pakollista, perheministeri Saarikko lupaa myös lisätä valvontaa

Jo toisessa lastenkodissa rikostutkinta: Loikalan kartanon johtoa epäillään vapaudenriistosta, pakottamisesta ja pahoinpitelystä


Summary: Käteismaksujen osuus on suurin Alkon pienillä paikkakunnilla olevissa myymälöissä.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Moni yritys on kertonut rajoittavansa käteismaksujen vastaanottamista.
 Muun muassa VR:n kaukojunissa käteinen ei kelpaa konduktööreille, sillä heiltä voi ostaa lipun enää vain maksukortilla.
 Myös jotkut  kaupat,   kuntosalit  ja muutkin toimijat ovat siirtyneet pelkkään kortti- tai sähköiseen maksamiseen.
 Entä millainen tilanne on valtion alkoholiliikkeessä? Onko Alkossa harkittu käteismaksujen vastaanottamisen lopettamista? Alkon liiketoimintajohtaja Kari Pennanen vastaa:
 – Emme ole lopettamassa käteismaksujen vastaanottamista. Toki seuraamme toimintaympäristön trendejä ja kehitystä myös maksuliikenteen osalta.
 Kuinka suuri osa Alkon myymälöissä tehdyistä ostoksista maksetaan käteisellä rahalla?
 – Alkon myymälöissä tehdyistä ostotapahtumista maksetaan käteisellä noin 34 % ja kortilla noin 65 %.
 Alkon arvion mukaan käteismaksujen osuus on suurin muualla kuin kasvukeskusten myymälöissä.  YLE
 Millaisia alueellisia eroja Alkon eri myymälöiden välillä on käteis- ja korttimaksujen suhteen? Missä Alkon myymälässä asioi eniten käteisellä ja missä kortilla maksavia asiakkaita?
 – Arviomme mukaan mitä kauempana kasvukeskuksista Alkon myymälä sijaitsee, sitä suurempi on käteisen osuus maksutapahtumissa.
 Hyväksytäänkö Alkon myymälöissä uusia maksutapoja, kuten MobilePay?
 – Alkossa ei tällä hetkellä ole käytössä MobilePay, eikä muut maksutavat, jotka toteutetaan bluetooth-yhteydellä. Seuraamme kuitenkin aktiivisesti maksuliikenteen trendejä ja haluamme tältäkin osin palvella asiakkaitamme parhaalla tavalla.
 Mitä tuotteita ja juomalaatuja ostetaan yleisimmin käteisellä? Entä mitä maksetaan yleisimmin kortilla?
 – Yksittäisten tuotteiden tai juomalaatujen maksutavat ovat yhtiön luottamuksellista tietoa.
 Alko ei kerro, mitä juomalaatuja ostetaan eniten kortilla ja mitä käteisellä. Yle
 Kuinka paljon Alkossa asioivat käyttävät maksamiseen varsinaisia luottokortteja, toisin sanoen ostavat juomia velaksi?
 – Ostoksista noin 10 % tehdään luottokortilla.
 Jos asiakkaan luottokorttilasku jää maksamatta, tuleeko siitä tietoa Alkolle?
 – Asiakkaan luottokorttilaskut ja korttiasiat ovat asiakkaan ja pankin välinen asia, eli Alkolle ei tästä tule tietoa.
 Kuinka suuri on Alkossa asioivan keskimääräinen ostos?
 – Keskiostos vaihtelee liikepaikan sijainnin ja asiakaskunnan mukaan.
 Alkossa käteismaksuja hieman keskimääräistä enemmän Jos vertailukohdaksi otetaan päivittäistavarakaupan suurimmat toimijat, käytetään Alkossa perinteistä käteistä rahaa maksuvälineenä yhä hituisen verran keskimääräistä enemmän. S-ryhmän päivittäistavarakaupan maksutapahtumista on käteismaksuja noin 30 prosenttia. K-ryhmässä koko konsernissa käteismaksujen osuus on 20-25 %:in tasolla ja korttimaksujen osuus on 75-80 %. Lidlin asiakkaista kaksi kolmesta maksaa ostoksensa kortilla.
 Voiko yksityishenkilö ostaa tuotteita Alkosta laskulle?
 Yksityishenkilöt eivät voi ostaa Alkosta tuotteita laskulle.
 Millaisia kuluja korttimaksuista Alkolle aiheutuu? Entä kuinka kallista käteisen rahan käsittely on Alkolle?
 – Korttimaksukustannukset ja muut maksutapoihin liittyvät kustannukset ovat yhtiön luottamuksellista tietoa.
 Lue myös:
 Mikä mahtoi olla Alkon myydyin tuotemerkki 2018? Kalevi Rytkölä / Yle
 Viinat syrjäyttivät lonkeron myyntikärjestä – katso listat myydyimmistä alkoholijuomista

Yli kolmasosa Alkossa tehdyistä ostoksista maksetaan yhä käteisellä – luotolla noin joka kymmenes


Summary: Hämeenlinnassa on tehty lukuisia valituksia asvalttiasemasta, jonka hajut haittaavat uuden omakotialueen asukkaita.

Kun lapsiperhe muuttaa puhtaan ilman perässä luonnonkauniille omakotitaloalueelle ja yhtäkkiä vieressä onkin käryävä asvalttiasema, huoli lasten terveydestä kasvaa. Hämeenlinnan itäisten kaupunginosien Siirin ja Velssin asukkaat ovat heinäkuun alusta lähtien joutuneet haistelemaan läheisen asvalttiaseman hajuja. Hämeenlinnan kaupunki on saanut hajuista jo kymmeniä valituksia.
 Siirissä asuva Siiri-Velssi-Kankainen asukasyhdistyksen puheenjohtaja  Teija Nurro  on lähdössä ulkoiluttamaan koiriaan, kun kurkussa alkaa heti köhisyttämään. Asvalttiaseman porttien ulkopuolella käry tuoksuu vahvasti ja päätä alkaa toimittajallakin särkeä.
 – Ääni lähtee heti ulkona, niin kuin heti nytkin, silmissä näkö alkaa sumentua. Hengittäminen vaikeutuu, iho alkaa kirvellä. Semmoinen valtava aivosumu tulee ja jaloista saattaa lähteä tunto, Nurro luettelee omia ulkoilukokemuksiaan hajun seurauksista.
 Tonttikauppoja peruttu
 Itäisten kaupunginosien asukkaat ovat vastustaneet asvalttiaseman tuloa viime syksystä lähtien, kun selvisi, että Mäkelän teollisuusalueella olevan asvalttiaseman toiminta ollaan siirtämässä uuden omakotialueen lähelle. Myös Mäkelän alueella on valitettu asvalttiasemasta, jonka toiminta jatkuu edelleen.
 Siirissä on kolme omakotialuetta. Ne ovat Hämeenlinnan kaupungin merkittävin tonttivaranto. Siiri 2:ssa vapaana on liki 50 tonttia, Siiri 3:een on kaavoitettu 130 omakotitonttia, mutta alue on vielä kokonaan rakentamatta.
 Velssin asvalttiasema sijaitsee lähellä uusia omakotitaloalueita. Timo Leponiemi / Yle
 Viime syksynä, kun asvalttiasemasta nousi kohu, Hämeenlinnan kaupunki osti Siiri 2:n alueelta takaisin kaksi omakotitonttia ja parin tontin varaus peruttiin, kertoo palveluasiantuntija  Sirpa Rahikainen  Hämeenlinnan kaupungin tontti- ja mittauspalveluista.
 Teija Nurro on siinä onnellisessa asemassa, että hän asuu paritalossa vuokralla. Toisin on monien muiden laita, jotka ovat rakentaneet kalliin talon.
 – Eihän tämä kenellekään ole kiva asia. Muutama ihminen on jo kiinteistönvälittäjältä saanut sellaisia lausuntoja, että arvo talon on laskenut asvalttiaseman takia. Ei täältä kukaan halua enää ostaa asuntoa.
 Teija Nurro ei anna Hämeenlinnan kaupungille kovinkaan maireaa arviota asuinkaupunkina.
 – Ei tämä kauhean asukas- ja lapsiystävällinen kaupunki ole niin kuin on mainostettu.
 Teija Nurro ihmetteleekin sitä, miksi Hämeenlinna uhraa maineensa asvalttiaseman takia.
 – Tätä on kysyttykin kaupungin edustajilta. Se ei oikein ole meille selvinnyt. Ei tässä kovin asukkaita arvostava käsitys asiasta ole jäänyt.
 "Raikkaan ilman ja puhtaan luonnon perässä"
 Pia Ratiselle  asvalttiaseman hajut ovat aiheuttaneet pääkipua. Enemmän häntä kuitenkin huolestuttaa lasten terveys. Perheen nuorinta lasta ei tee mieli nukuttaa päiväunillaan ulkona.
 Asvalttiaseman hajujen vuoksi Pia Ratinen ei halua nukuttaa Maisaa ulkona päiväunilla. Ville Välimäki / Yle
 – Kuka tahansa, joka on ajanut asvalttityömaan ohi, tietää, miltä se tuntuu. Haju leijuu tunteja tässä ilmassa, ja pahimmillaan on matalapaineella.
 Alueen asukkaat ovat valittaneet hajuhaitoista, mutta tulokset ovat jääneet vähäisiksi.
 – Mekin olemme muuttaneet tänne toisesta kaupungista raikkaan ilman ja puhtaan luonnon perässä ja sitten käy näin. Ei se hyvältä tunnu.
 Pia Ratinen toteaa, että asunnon myyntikin on käynyt mielessä, mutta asvalttiaseman läsnäolo ei ainakaan paranna asunnonmyyntimahdollisuuksia.
 Kaupunki luotti lupauksiin
 Asvalttiasemalle riittää ilmoitusmenettely, jos siitä ei aiheudu haittaa. Hämeenlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Sari Rautio  huomauttaa, että YIT lupasi hoitaa asiat niin.
 – Jos homma ei toimi, heille tulee ympäristölupa haettavaksi. Haittaa ei saa aiheutua, se on ihan yksiselitteisen selvä.
 YIT Teollisuus Oy:n ympäristöpäällikkö  Jame Welin  kertoo olevansa yllättynyt hajuhaitoista, sillä laitoksen tekniikan piti olla kunnossa.
 – Meidän tarkoitus ei ole aiheuttaa kenellekään mitään haittaa. Kyllä me todellakin yritämme saada kaikki asiat tehtyä ja kyllä ne varmasti tulevat myöskin tehtyä.
 Tällä viikolla YIT on teettänyt hajumittauksia, joiden tuloksia odotetaan ensi viikon lopulla. Niiden perusteella suunnitellaan tarvittavaa hajunpoistotekniikkaa.
 Asvalttiaseman toiminta jatkuu marras-joulukuun vaihteeseen saakka. Toiminta käynnistyy uudelleen keväällä, jos hajuongelmat saadaan pois.
 – Jos sieltä ei tule hajuhaittoja, siinä tapauksessa se voi toimia., sanoo Hämeenlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Sari Rautio ja luottaa siihen, että hajuongelmat saadaan hoidettua.

Asvalttiasema toi hajuhaitat uudelle omakotialueelle - Asukkaat: Ääni lähtee, päätä särkee, silmiä kirvelee


Summary: Rikosseuraamuslaitoksen mukaan suljetuimmilta osastoilta löytyy usein kiellettyjä tavaroita – epäily kohdistui henkilökuntaan.

Vankilavirkailijain liitto tyrmistyi Rikosseuraamuslaitoksen epäilyksestä, että vanginvartijat toimittaisivat rikollisjärjestö United Brotherhoodille kiellettyä tavaraa vankiloissa.
 Epäilys esitetään Rikosseuraamuslaitoksen asiantuntijalausunnossa, joka on liitetty todisteeksi United Brotherhoodin lakkauttamiskanteeseen. Kyseessä on julkinen paperi, jonka kuka tahansa voi pyytää käräjäoikeudesta ja josta uutisoitiin eilen laajasti sen jälkeen, kun  Aamulehti  nosti asian esille.
 Syyttäjä ja Poliisihallitus vaativat, että United Brotherhood -jengi ja sen alaisuudessa toimiva Bad Union -organisaatio määrätään välittömästi väliaikaiseen toimintakieltoon ja julistetaan lakkautetuiksi.
 Liiton mukaan on tyrmistyttävää, että julkisuuteen kerrotaan keskeneräisistä asioista ja pitää lausuntoa mustamaalaavana.
 – Missään tapauksessa ei voida syyttää koko vankiloiden henkilökuntaa, jos kyse on parista yksittäisestä tapauksesta, Vankilavirkailijain liiton puheenjohtaja  Antti Santamäki  sanoo tiedotteessa.
 "Törkeää syyllistämistä"
 Risen lausunnon mukaan kaikkein suljetuimmilta osastoilta löytyy säännöllisesti puhelimia, teräaseita, huumausaineita sekä muita niin sanottuja kiellettyjä tavaroita. Tämä viittaa lausunnon mukaan siihen, että henkilökunnan jäseniä osallistuu ainakin puhelimien ja niiden käyttöön liittyvien tarvikkeiden salakuljettamiseen vangeille.
 Vangeilta saatujen tietojen mukaan on myös syytä epäillä, että henkilökuntaa on yritetty painostaa toimimaan järjestäytyneeseen rikollisuuteen kuuluvien vankien hyödyksi.
 Vankilavirkailijain liitto kertoo tiedotteessaan, että se on keväästä asti pitänyt esillä, että uhkaaminen, väkivalta ja painostus ovat lisääntyneet UB:n taholta.
 – UB on ylittänyt rajan. Näköjään nyt sitten myös keskushallinto ylitti rajan törkeällä tavalla syyllistämällä koko henkilökunnan kiellettyjen tavaroiden toimittamisesta vankilaan. Tämä kertoo karua kieltä hallinnon arvostuksesta työntekijöitä kohtaan, Santamäki sanoo tiedotteessa.
 Lue myös:
 Rikosseuraamusvirasto epäilee omiensa salakuljettavan kiellettyjä tavaroita vangeille

Vankilavirkailijain liitto: Syytös siitä, että vanginvartijat toimittaisivat United Brotherhoodille kiellettyä tavaraa, on järkyttävä


Summary: Korkein hallinto-oikeus ei päästä virkarikoksista syytettyjä luottamushenkilöitä vielä takaisin päätöksentekoon.

Korkein hallinto-oikeus on antanut välipäätöksen, joka koskee Kittilän kunnassa virkarikoksista syytettyjen luottamushenkilöiden pidättämistä luottamustoimistaan. KHO ei keskeytä valtiovarainministeriön tekemää pidätyspäätöstä, vaan päättäjien hyllytys jatkuu ainakin siihen asti, kunnes KHO saa ratkaistuksi asian ja antaa siitä lainvoimaisen tuomion.
 Korkeimmalta hallinto-oikeudelta oli haettu valtiovarainministeriön päätöksen täytäntöönpanon keskeyttämistä. Kittilän kunta vaati, että kaikki hyllytetyt luottamushenkilöt pääsisivät takaisin päätöksentekoon, vaikka asiasta ei ole vielä lainvoimaista tuomiota.
 Valtiovarainministeriö ja Kittilän kunta ovat valittaneet Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä, jolla hallinto-oikeus kumosi tiettyjen virkarikoksista syytettyjen luottamushenkilöiden pidättämisen luottamustoimistaan virkarikosoikeudenkäynnin ajaksi ns. Lex Kittilän perusteella.
 Valtiovarainministeriö haluaa KHO:n kumoavan hallinto-oikeuden päätöksen lopettaa eräiden luottamushenkilöiden virastapidättämisen. Kittilän kunta taas haluaa, että loputkin syytetyt saisivat palata päätöksentekoon oikeudenkäynnin ajaksi.
 Korkein hallinto-oikeus käsitteli vasta alemman oikeusasteen päätöksen toimeenpanoa. Se antaa varsinaisen päätöksen asiassa myöhemmin erikseen.
 Virkarikosoikeudenkäynnissä puolestaan odotetaan päätöstä Rovaniemen hovioikeudesta.

KHO: Kittilän hyllytetyt kuntapäättäjät pysyvät hyllyllä lainvoimaiseen tuomioon asti


Summary: Vuorovaikutusasiantuntijan mukaan pihi voi varautua rahanmenoa tietävään ravintolailtaan vaikka mielikuvaharjoituksilla. Myös asian puheeksi ottaminen ystävien kanssa kannattaa.

Tilanne työpaikalta: kollegalla on syntymäpäivät ja hänelle kerätään kolehtia lahjaan. Suurin osa heittää muutaman euron tulevaan yllätykseen, mutta työporukan pihillä tyypillä on "taas lompakko kotona”.
 Ystävien kanssa tulee väistämättä törmäämään tilanteisiin, joissa rahalla on oma roolinsa. Joskus liika piheys voi hiertää ystävyyssuhteita rankallakin kädellä.
 Vuorovaikutusasiantuntija  Elina Saarenmaa  painottaa, että säästäväisyydessä ei ole mitään pahaa. Ongelmia alkaa muodostua silloin kun omaa säästäväisyyttä toteuttaa muiden ihmisten kustannuksella. Silloin se voi kuormittaa ystävyyttä.
 – Ystävyyssuhteiden pitäisi olla vastavuoroisia. Jos koen, että vain minä ostan koko ajan sinulle kahvia ja sinä et ikinä osta minulle, niin laitan asian merkille. Tämä voi jäädä vaivaamaan pidemmän päälle.
 Pahimmillaan lokkeilijalle voi käydä niin, että ystävät kaikkoavat kokonaan.
 – Aletaan välttelemään pyytämästä jotain mukaan, koska tiedetään, että ei se kuitenkaan osallistu kustannuksiin.
 Puhuminen auttaa
 Ihmiset suhtautuvat hyvin eri tavoin siihen, miten rahaa käytetään. Yksi tekee surutta heräteostoksia ja toinen kokee ahdistusta maksaessaan kahvilakahvista useamman euron, kun kotona samalla rahalla saisi keitettyä monta kuppia kahvia.
 Pihi ihminen ei välttämättä ymmärrä aiheuttavansa mielipahaa muissa ihmisissä. Saita saa enemmän mielihyvää säästämisestä kuin antamisesta, Saaremaa uskoo.
 Julkista nolaamista kannattaa kuitenkin välttää ja paras tilaisuus hoitaa kiusallinen tilanne on rauhallinen kahdenkeskinen hetki.
 Kaikki voivat tehdä osansa
 Jos tiedostaa, että rahan meno ahdistaa, Saarenmaa neuvoo psyykkaamaan itseään.
 – Tulevaa ravintolailtaa voi miettiä valmiiksi ja tiedostaa, että rahaa tulee menemään.
 Joissakin tilanteissa myös ystävät voivat tehdä osansa. Esimerkiksi ravintolailta voi mennä kaikilta mutkattomammin, jos sovitaan, että jokainen huolehtii omasta laskustaan yhteisen laskun sijaan.
 – Tietynlaisiin arkipäivän tilanteisiin löytää aina keinot, millä kaikki tulee hyväksytyksi ja kokee oikeudenmukaisuutta.

Pihi ihminen aiheuttaa kiusallisia tilanteita ja kuormittaa ystävyyssuhteita – lokkeilijan maine leviää nopeasti


Summary: Koolla olisivat Ukrainan, Venäjän, Saksan ja Ranskan johtajat. Myös Volodymyr Zelenskyin ja Yhdysvaltain presidentin tapaamista valmistellaan.

Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  sanoo, että Itä-Ukrainan sotaa käsittelevä Normandian formaatin tapaaminen maiden johtajien kesken järjestyy vielä tämän kuun aikana.
 – Ei ole syytä viivytellä. Poikiamme kuolee koko ajan, Zelenskyi sanoi Kiovassa miljardööri  Viktor Pintšukin  säätiön järjestämässä YES-konferenssissa Kiovassa.
 Normandian formaatilla tarkoitetaan siis Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan keskusteluja Itä-Ukrainan sodan ratkaisemiseksi.
 Viime viikonlopun vankienvaihtoa on kuvattu ensiaskeleeksi Ukrainan ja Venäjän suhteiden liennyttämiseksi. Venäjä on miehittänyt Krimin ja tukee Itä-Ukrainaan Donbassin alueelle synnytettyjä separatistialueita.
 Ukrainan presidentti sanoi, että vankienvaihtoa pyritään jatkamaan ja uusia listoja vaihdettavista kirjoitetaan.
 Vankienvaihtoa on myös kritisoitu siitä, että Ukraina luovutti Venäjälle separatistien riveissä toimineen  Volodymyr Tsemahin , jota epäillään osallisuudesta malesialaisen matkustajakoneen alasampumiseen Itä-Ukrainassa vuonna 2014.
 Zelenskyin ja Trumpin tapaaminen tekeillä
 Zelenskyi kertoi, että suunnitteilla on myös pian tapaaminen Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa. Zelenskyi kertoi saaneensa kutsun Valkoiseen taloon, ja nyt diplomaatit keskustelevat ajankohdasta.
 Zelenskyi sanoi suhtautuvansa hyvin varovaisesti ajatukseen, että Donbassin alueelle sijoitettaisiin rauhanturvaajia.
 Hän selitti, ettei halua Itä-Ukrainaan Abhasian tai Transnistrian kaltaista skenaariota: rauhanturvaajat ovat joukkojen välissä ja jäävät sinne loputtomiin.
 Sen sijaan Zelenskyi sanoi, että rauhanturvaajia olisi hyvä saada Ukrainan ja Venäjän rajalle.
 – Olkaa hyvä, sinne me heidät kutsumme. Siellä juuri haluaisimme apua, Zelenskyi sanoi.
 Zelenskyi: Pakotteet ovat kuin veroja maailman eteen
 Zelenskyi puhui myös Venäjään kohdistuvien pakotteiden säilyttämisen puolesta. Hän sanoi, että lännessä olisi toiveita pakotteiden poistamisesta, jotta Venäjän kanssa voitaisiin taas tehdä bisnestä helpommin.
 – Te puhutte, että menetätte rahaa. Mutta me menetämme ihmisiä.
 Zelenskyi vertasi pakotteita verotaakkaan, joka on maksettava, jotta maailmanjärjestys toimisi asianmukaisesti.
 Itä-Ukrainan sodan varjoon on usein jäänyt Venäjän miehittämän ja omakseen julistaman Krimin niemimaan tilanne.
 Zelenskyi sanoi, että hänellä on ideoita Krimin palauttamiseksi, mutta hän ei halunnut kertoa niistä tarkemmin.

Ukrainan presidentti: Huipputapaaminen Itä-Ukrainan sodasta pidetään vielä tässä kuussa


Summary: Rankkasateiden odotetaan jatkuvan alueilla, joille on satanut vuorokaudessa jopa lähes 20 senttimetriä vettä.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut Espanjassa kovissa tulvissa.
 Kaksi ihmistä kuoli eilen, kun heidän ajamansa auto suistui tulvavesien mukana pois tieltä maan itäosassa noin 100 kilometrin päässä Valencian kaupungista.
 Etelärannikolla Almeriassa noin 200 kilometrin päässä Malagasta itään yksi mies hukkui autoonsa kun tulvavedet saartoivat hänet tietunnelissa.
 Almerian kaupungin virkamiehet ovat kertoneet sosiaalisessa mediassa, että tunneli täyttyi vedellä minuuteissa.
 Päivässä lähes 20 senttiä vettä
 Espanjan itä- ja eteläosissa on satanut rankasti kuluneen vuorokauden aikana. Murcian alueella on vettä satanut jopa lähes 200 millimetriä, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi . Myös Alicantessa ja Almeriassa vettä on satanut lähes 10 senttimetriä.
 Rankkasateiden ennustetaan jatkuvan alueella ja vettä voi sataa vielä toiset 10 senttiä.
 Paikallisviranomaisten mukaan kyseessä ovat alueen mittaushistorian kovimmat sateet.
 Poikkeuksellisen kovat rankkasateet ovat myös sulkeneet kouluja, johtaneet ihmisten evakuointiin ja aiheuttaneet liikenneongelmia. Yli 200 000 oppilasta on joutunut jäämään kotiin kovien sateiden takia.
 Pelastusviranomaiset kertoivat myös pelastaneensa yli 10 ihmistä, jotka ovat jääneet jumiin joko autojensa sisälle tai kotiensa katoille.
 Lue myös :
 Espanjassa tulvii – Alicantessa ja Valenciassa voi romahtaa taivaalta hurja määrä vettä loppuviikosta

Kolme ihmistä on kuollut Espanjan tulvissa – yksi kuolleista hukkui tunneliin, jonka tulvavedet saartoivat minuuteissa


Summary: Omaperäinen aikuisten satu on vastaveto itsekkyydelle ja kyynisyydelle – myös Turun kaupunginteatterin musikaaliversiossa.

Turun kaupunginteatterin edessä virtaa Aurajoki.  Amélie-musikaalin työryhmä  uskoo, että kunhan katsojat näkevät esityksen, alkaa Aurajoki näyttää erehdyttävästi Seineltä.
 Turkua on muutenkin verrattu moneen kertaan Pariisiin. “Varför Paris, vi har ju Åbo.”
 Sen pariisilaisemmaksi ei elokuva oikein voi tulla kuin mitä Amélie on. Se on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä ranskalaiselokuvista. Siksi on perusteltua muistella elokuvan herättämiä tuntemuksia nyt, kun Amélie nähdään ensimmäistä kertaa Suomessa teatterin lavalla.
 Turkua rinnastetaan silloin tällöin Pariisiin. Amélie-musikaali antaa yhden uuden perustelun tälle.  Päivi Leppänen / Yle
 Turun kaupunginteatterissa Amélieta esittää viime keväänä näyttelijäksi valmistunut, 26-vuotias  Marketta Tikkanen.  Hänet on aiemmin nähty muun muassa  Aku Louhimiehen   Tuntemattomassa sotilaassa  Kariluodon vaimona ja Tampereen teatterin  Tytöt 1918  -musikaalissa.
 Tikkanen oli Amélie-elokuvan ilmestyessä kahdeksanvuotias. Katsomiskokemus vaikutti innostavasti jopa ranskan kielen opiskeluun.
 – Teini-iässä katsoin elokuvan uudestaan ja uudestaan, varmaan lähemmäs kymmenen kertaa. Tykästyin siihen niin.
 Amélie teki nimiroolin näytelleestä  Audrey Tautousta  elokuvatähden yhdessä yössä. Turussa Marketta Tikkanen näyttää hämmästyttävän paljon Tautoulta. Sama suloisuus, sama herkkyys.
 – Peruukki varmaan tekee aika paljon, sanoo Tikkanen selvästi hyvillään siitä, että yhdennäköisyys on huomattu.
 Amélie Yle Kuvapalvelu Jean-Pierre Jeunet'n ohjaama elokuva ilmestyi vuonna 2001 elokuva keräsi viisi Oscar-ehdokkuutta BBC:n kyselyssä se äänestettiin vuosisadan 100 parhan elokuvan joukkoon teatterimusikaalina Amélie sai kantaesityksensä Kaliforniassa vuonna 2015 Broadwaylla New Yorkissa se nähtiin vuonna 2017 Turun kaupunginteatterin Amélie-musikaali on Suomen kantaesitys
 Myös Turun musikaaliversion ohjaaja-koreografi  Reija Wäre  muistaa hyvin sen onnellisen olon, joka valtasi mielen kolmekymppisenä, kun hän oli nähnyt elokuvan ensi kerran.
 – Siinä on hyvin kaunis suhde maailmaan: hyväksyvä ja kanssaihmisistä hyvää ajatteleva.
 Bonusta tuli vielä siitä, että Wäreen oli itsekin ujona helppo samastua Améliehin. Hän ymmärsi, millaista aran ihmisen on suhtautua ulkopuoliseen maailmaan.
 Sanotaan, että Amélie on tarina, jota joko rakastetaan tai vihataan. Kriittiset katsojat ovat maininneet perusteluksi lähinnä imelyyden. Joka tapauksessa tarinan tunnelmat ovat omintakeisia. Joku muistaa, miten hienolta Améliesta tuntui kuulla crème brûléen sokerikuoren rasahtavan rikki. Marketta Tikkaselle on jäänyt elokuvasta mieleen toinen tuntemus.
 – Muistan, kun Amélie rakasti työntää kätensä linssien sekaan. Katsoja saatiin siinä niin herkäksi. Mikä tunnelma!
 Musikaalin nähtyään Aurajoki saattaa näyttää ihan Seineltä, uskovat ohjaaja-koreografi Reija Wäre ja Amélieta esittävä Marketta Tikkanen.  Päivi Leppänen / Yle
 Amélie inspiroi pieniin, hyviin tekoihin
 Amélie on romanttinen aikuisten satu ujosta tarjoilijasta, joka haluaa olla muille salaperäinen hyväntekijä ja kylvää ympärilleen onnenkipinöitä.
 – Hän on ollut yksinäinen lapsi, joka pakenee mielikuvitusmaailmaan. Aikuisenakin hän katsoo kanssaihmisiään kuvittelun kautta, kertoo ohjaaja-koreografi Reija Wäre.
 Nimiroolia esittävä Marketta Tikkanen kuvailee Amélieta sulkeutuneeksi tyypiksi, joka avautuu.
 – Hän ei pysty kohtaamisiin reaalielämässä. Tämä esitys on matka toisen ihmisen luo.
 Amélie ei ihmistyyppinä ole kuin esittäjänsä, mutta pienten, hyvien tekojen tekeminen kyllä kutkuttaa näyttelijä Tikkastakin. Rooli onkin jo inspiroinut ajattelemaan, mitä kaikkea kivaa voi keksiä.
 – Pukuhuonekaveri oli laittanut treenikenkääni suklaapatukan ja pienen viestin. Tulin siitä niin onnelliseksi. Amélie herättää meissä juuri halun tehdä hyvää toisille, sanoo Tikkanen.
 Samaa todistaa ohjaajan kuulema kommentti koeyleisöltä.
 – Yksi katsoja sanoi: Mä haluaisin alkaa Amélieksi!
 Reija Wäre toivoo, että esitys karkottaa kyynisyyttä ja itsekkyyttä. Se on hyvää vastapainoa sille, että arki vaatii kaikilta niin paljon tehokkuutta ja kontrollointia.
 Amélie (Marketta Tikkanen) vaihtaa keltaisiin pupunkorvakenkiin ja ottaa käyttöön mielikuvituksen supervoimat. Päivi Leppänen / Yle
 Teatterissa soivat eri sävelmät kuin elokuvassa
 18 vuotta sitten julkaistu elokuva Améliesta on levinnyt laajalti, noussut maailman parhaiden elokuvien listauksiin ja kirvoittanut fanitoimintaa. Selvää on, että nimiroolissa olevaa Marketta Tikkasta verrataan vielä monta kertaa elokuvan Audrey Tautouhun.
 – Heissä molemmissa on kyllä samankaltaista viattomuutta, arkuutta ja herkkyyttä. Tätä edellyttää tekstikin, sanoo Reija Wäre.
 Siinä mielessä siis elokuvaan tottuneiden ei pitäisi pettyä teatteriversioon.
 Sen sijaan katsojia saattaa hämmentää musiikki. Elokuvan soundtrack, joka on  Yann Tiersenin  säveltämää, pursuaa ranskalaisuutta, musette-haitari on keskiössä. Teatterimusikaali taas on  Daniel Messén  säveltämä, ja musiikki on Broadway-tyyliin selvästi popimpaa.
 Turussa musiikin on sovittanut  Jussi Vahvaselkä . Sitkeän sähköpostittelun jälkeen hän sai luvan sovittaa jenkkimusikaalia ranskalaisemmaksi. Se tarkoitti etenkin musetten lisäämistä.
 – Ehkä Améliesta ei kannata jättää pois ranskalaisuutta, sanoo hiukan vinosti Turun kaupunginteatterin toimitusjohtaja  Arto Valkama .
 Muuten Pariisi kyllä hehkuu lavalla. Valosuunnittelija  Kalle Ropponen  on loihtinut 700 hehkulampulla Montmartren kujien tunnelmaa. Kahvilassa, Amélien työpaikalla, taas loistavat 50-luvun neonvalot.
 “En voisi olla iloisempi, että nimeni on Amelie”
 Istuukohan Turun kaupunginteatterin katsomossa tänä syksynä useampikin Amélie? Ainakin yksi on varma, salolainen 12-vuotias  Amelie Lindholm . Hän on saanut nimensä juuri  Jean-Pierre Jeunet’n  ohjaaman elokuvan mukaan.
 – Amélie kuuluu ehdottomasti elokuvieni TOP-kymppiin, eikä mikään muu nimi kuulostanut tyttärelle yhtä hyvältä. Se oli minusta ja isästä,  Arto Lindholmista , niin kaunis nimi, ettei siihen sopinut rinnalle edes etunimeä tai toista nimeä, kertoo äiti  Jaana Joutsela .
 Ja mikäs sen onnellisempaa kuin että tyttären omasta mielestäkin nimi on nätti.
 – En voisi olla iloisempi, että nimeni on Amelie. Nimen tarina on niin hieno, vaikka en ole itse vielä elokuvaa nähnytkään, sanoo Amelie Lindholm.
 Jaana-äiti on todellakin halunnut säästää elokuvaa, jotta tytär varmasti ymmärtää, mikä sen sanoma on.
 – Hyvää kannattaa odottaa. Huomaan tyttäressäni samaa hyväntahtoisuutta kuin elokuvan Améliessa. Josko hän itsekin löytäisi yhdistäviä tekijöitä.
 Salolainen Jaana Joutsela keksi tyttärelleen, Amelie Lindholmille, nimen lempielokuvastaan.   Tarja Hiltunen / Yle
 Amelie Lindholm oli jopa mukana koe-esiintymisissä, kun Turun kaupunginteatteri haki näyttelijöitä lapsi-Amélien rooliin. Jännittävä prosessi vei aina kolmanteen eli viimeiseen vaiheeseen, jossa oli 18 hakijaa.
 – Se oli ensimmäinen koe-esiintymiseni. Olin iloinen, että hakijoina oli kaikennäköisiä ja -kokoisia tyttöjä. Kaikilla ei suinkaan ollut polkkatukkaa, muistelee Amelie Lindholm.
 Turun kaupunginteatterin esityksessä vuorottelee kolme lapsi-Amélieta:  Iida Honkanen ,  Alisa Kujala  ja  Tilda Mäkimattila .
 Amélie-musikaalin ensi-ilta ja Suomen kantaesitys on Turun kaupunginteatterissa perjantaina 13. syyskuuta 2019.

Rakastettu Amélie kylvää onnea ensi kertaa Suomessa teatterin lavalla – "Herättää halun tehdä hyvää toisille"


Summary: Frankfurtista Meksikoon matkalla ollut kone laskeutui ilman ongelmia Irlantiin.

Saksasta Meksikon Cancúniin matkalla ollut Condor Airlines -lentoyhtiön matkustajakone joutui helmikuussa tekemään yllättävän hätälaskun, kertoo Britannian onnettomuustutkintaviranomaisten raportti.
 Airbus-330-koneen lentäjälle tarjoiltiin matkan aikana kahvia. Epähuomiossa kapteeni kaatoi kahvikupin, jolloin juoma päätyi osin hänen syliinsä, osin ohjaamon radiolaitteistoon.
 Kuuman juoman huomattiin sulattaneen osia radiolaitteiden hallintapaneelista. Ohjaamoon tuli savua niin paljon, että lentäjät joutuivat ottamaan käyttöön happinaamarit. Laitteiden toimintaan tuli häiriöitä.
 Koska kyse oli lennolle olennaisista turvalaitteista, lentäjät päättivät välittömästi laskeutua. Laskupaikaksi valikoitui Irlannin länsiosassa sijaitseva Shannonin lentokenttä.
 Lasku sujui ongelmitta, eikä kukaan loukkaantunut. Myöskään epäonniselle lentäjälle ei koitunut muuta vahinkoa kuin kastuneet housut.
 Uutiskanava CNN:n mukaan  kone jatkoi Manchesterissä tehdyn tarkistuksen jälkeen matkaa.
 Lentoyhtiö antoi tapauksen seurauksena henkilökunnalleen uusia ohjeita. Niiden mukaan ohjaamoon tarjoilluissa kahvikupeissa kuuluu olla päällä kannet.
 Tapauksesta kertoo myös  Britannian yleisradioyhtiö BBC .

Kahvikuppi kaatui ohjaamossa – Airbus-kone joutui tekemään hätälaskun