Summary: Hallitus lisännee rahaa työvoimapalveluihin ja palkkatukeen, kilpailukieltosopimuksiin on toivottu malttia.

Jos Säätytalon hallitusneuvottelijat onnistuvat ja syntyy  Antti Rinteen  (sd.) johtama hallitus, kääntyy historian lehti myös työelämän lakien valmistelussa.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen kaudella niin sanottu kolmikanta ei ollut niin ahkerassa käytössä kuin esimerkiksi pääministeri  Paavo Lipposen  (sd.) sinipunahallitusten aikana.
 Nyt työntekijä- ja työnantajajärjestöjen sekä hallituksen yhteisneuvottelut virkistyvät uudelleen.
 Mutta stop, stop...
 Keskitetyt tulopoliittiset kokonaisratkaisut eivät silti palaa.
 Demaripääministeristä huolimatta enää ei sovita palkoista kokonaisuutena yhdessä talous- ja sosiaalipolitiikan kanssa. Etenkin Etelärannan työnantajien eli Elinkeinoelämän keskusliiton vaatimuksesta aika entinen ei tupoissa enää palaa.
 Kolmikannan kokoushuoneissa tuolit alkavat taas kolista
 Työntekijöiden ja työnantajien järjestöt pääsevät jo varhaisvaiheessa mukaan valmistelemaan työelämän muutoksia. Hallitus ei kuitenkaan anna järjestöille mahdollisuutta päätösten estämiseen.
 Työmarkkinajärjestöt ovat jo jättäneet useammankin paperin hallitusneuvottelijoille Säätytaloon. Joko työntekijä- ja työnantajakeskusjärjestöt ovat olleet yhteisellä asialla tai sitten erikseen.
 Ilma on ollut sakeanaan keskusjärjestöjohtajien näkemyksiä.
 Tänään perjantaina toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n puheenjohtaja Antti Palola visioi sosiaaliturvauudistuksen osana  työttömyysturvan porrastamista , alussa suurempi korvaus, loppuvaiheessa pienempi.
 Ehdotus tuskin toteutuu näissä hallitusneuvotteluissa.
 Jos saa esittää valistuneen arvauksen, tässä muutama yksityiskohta, joita hallitusohjelmasta voisi löytyä.
 Työttömien aktiivimalli: Tukileikkuri pois ja muita muutoksia
 Hallitusneuvottelujen vetäjä Antti Rinne on luvannut, että työttömien aktiivimallin tukileikkuri poistuu.
 Kysymys on aktiivimallin noin viiden prosentin leikkauksesta työttömyysturvaan, jos työtön ei ole ollut kolmen kuukauden aikana riittävästi töissä tai koulutuksessa.
 Tuleva pääministeri Antti Rinne ei voi tässä asiassa puhua yhtä ja tehdä toista.
 Aktiivimalliin tulee todennäköisesti muitakin muutoksia. Osa muutoksista liittynee työvoimapalvelujen parantamiseen.
 Työvoimapalveluihin lisää rahaa
 Työvoimapalvelujen parantaminen liittyy sekä aktiivimallin muutoksiin että laajemmin hallituksen tavoitteeseen parantaa työllisyyttä.
 Työllisyysasteen nosto 75 prosenttiin merkitsisi työllisyyden paranemista noin 60 000 ihmisen verran vaalikauden aikana.
 Työllistämisurakka vaatii lisää rahaa työvoimapalveluihin ja laajasti erilaisia palveluja työttömille sekä työvoimaa kaipaaville yrityksille.
 Myös työntekijä- ja työnantajakeskusjärjestöt ovat yhdessä esittäneet työvoimapalvelujen rahoituksen ja laadun parantamista. Keskusteluissa rahoitusta on verrattu Ruotsiin ja Tanskaan sekä havaittu Suomessa rahoituksen olevan selvästi pienempi. Tämä on tiedossa myös hallitusneuvottelijoilla.
 Järjestöt: Palkkatuesta yksinkertaisempi ja korotus tukirahoihin
 Työnantajille maksettavan palkkatuen uudistamisella on laaja tuki. Jopa valtiovarainministeriön rahakirstun vartijat eli virkamiesjohto tuntee sympatiaa tätä työllistämistapaa kohtaan.
 Yksi mahdollinen tapa lisätä palkkatuen käyttöä on palkkatukeen liittyvän byrokratian keventäminen. Nyt palkkatuen saaminen on monivaiheinen tapahtumasarja työttömän palkkaavalle työnantajalle.
 Mahdollista on, että erityisen vaikeasti työllistettävien ihmisten kuten osatyökykyisten, maahanmuuttajien ja pitkäaikaistyöttömien työnantajien saamaa palkkatukea korotettaisiin. Palkkatuki voi nyt olla korkeintaan puolet palkkakustannuksista.
 Toiveet palkkatuen muutoksiin ovat työntekijä- ja työnantajakeskusjärjestöjen yhteisellä listalla.
 Yritysten vaatimiin kilpailukieltosopimuksiin malttia
 Yritysten työntekijöilleen esittämien  kilpailukieltosopimusten tilanteeseen  saattaa tulla muutoksia.
 Voi olla, ettei hallitus puutu ohjelmassaan suoraan asiaan, vaan toivoo, että työmarkkinoiden keskusjärjestöt miettivät tilanteen selkeyttämistä joko lakimuutoksen, lakitulkintojen tai arjen käytäntöjen avulla.
 Tässä olisi kuuluisan kolmikantasopimisen näytön paikka.
 Etenkin työntekijäjärjestöissä on koettu yritysten vaativan työntekijöiltään liian hanakasti kilpailukieltosopimuksen allekirjoittamista. Kilpailukieltosopimusten pitäisi koskea vain yritysten ylintä johtoa ja erikoisasiantuntijoita.
 Palvelualojen ammattiliiton mukaan oikeudessa on käsiteltävänä tapaus, jossa lounasravintolan useammalle kokille oli esitetty kilpailukieltosopimusta ja sen liitteenä sopimussakkoa, jos kilpailukieltoa rikotaan. Lounasravintola halusi suojata ruokareseptejään ja tietoa, miltä maahatuojilta raaka-aineita ostetaan.
 Jos kilpailukieltosopimuksista tulee laaja maan tapa, myös yritysten mahdollisuus palkata uusia työntekijöitä muista yrityksistä heikkenee.
 Osuuskauppojen S-ryhmä vahvistaa, että sillä on ollut vaikeuksia palkata esimerkiksi IT-osaajia kilpailukieltosopimusten vuoksi. S-ryhmässä ei pidetä pahana, jos kilpailukieltosopimusten käytäntöä lievennettäisiin.
 Demarivetoinen hallitus ei rajoita poliittisia lakkoja
 SDP:n johtama hallitus ei kiellä tai rajoita merkittävästi poliittisia lakkoja. Rajoitusvaatimuksia on aika ajoin työnantajien suunnalta esitetty.
 Poliittisella lakolla tarkoitetaan lakkoa, jossa työntekijät arvostelevat esimerkiksi hallituksen suunnitelmia, eivät työnantajiaan tai työehtosopimuksiaan. Poliittisia lakkoja oli esimerkiksi viime syksynä  hallituksen irtisanomislakihanketta vastaan .
 Sen sijaan työntekijä- ja työnantajakeskusjärjestöt saattavat keskenään keskustella työrauha-asioista laajemmin. Jos järjestöjen keskusteluista syntyy jotakin, johon toivotaan hallituksen toimia, lopputulos todennäköisesti sopii hallituksellekin.
 Perhevapaat: Isille kiintiöity vapaajakso mahdollisesti pitenee
 Asiantuntijat pitävät todennäköisenä , että perhevapaissa ainakin isille tarkoitettu tukijakso pitenisi.
 Toinen asia kokonaan on, kannattaako hallitusneuvotteluissa edes yrittää sopia perhevapaiden muutoksista tarkasti. Pyrkimys yksityiskohtaiseen lopputulokseen voi vaatia paljon aikaa.
 Hallitus voisi myös sopia uudistusperiaatteista ja jättää yksityiskohdat työryhmävalmisteluun.
 Eläkkeiden korotusjärjestelmään ei kosketa, taitettu indeksi säilyy
 Työeläkkeiden korotusjärjestelmä on ollut torikeskustelujen arvostelun kohteena eduskuntavaaleista toiseen.
 Uusi hallituskaan ei aio puuttua työeläkkeiden korotusten niin sanottuun taitettuun indeksiin. Työeläkkeiden korotuksessa edelleen palkkojen muutoksen osuus säilyy 20 prosentissa ja hintojen muutosten osuus on 80 prosenttia. Palkkojen painoarvo ei siis kasva.
 Sen sijaan mielenkiintoista on nähdä, miten hallitus arvioi eläkejärjestelmän kokonaisuutta.
 Jos ennusteet matalasta syntyvyydestä toteutuvat, saattaa eläkkeiden rahoitus vaikeutua. Se taas tarkoittaa sitä, että eläkemaksuihin tulee korotuspaineita.
 Lue lisää:
 Mitä isyyslomalle tapahtuu? Paljonko tukea 2-vuotiaan kotihoitoon? Nämä ovat hallitusneuvottelijoiden perhevapaatavoitteet

Analyysi: Pääministerinä Antti Rinne puhaltaa pölyt kolmikantaneuvotteluista, mutta tupo-aika entinen ei enää palaa


Summary: Luonnonvarakeskuksen (Luke) laskelmista on löytynyt jopa 50 prosentin virhe.

Säätytalon hallitusneuvotteluiden “metsätyöryhmä” sai shokkialoituksen neuvotteluilleen.
 Suomen metsien hiilinielun vertailutaso joudutaan laskemaan uudelleen. Uudet luvut valmistuvat jo toukokuun aikana.
 Metsien käyttö ja hiilinielut ovat yksi keskeisimmistä kiistakysymyksistä hallitusneuvotteluissa Säätytalolla. Asiasta neuvotellaan hiilineutraali ja monimuotoinen luonto -työryhmässä.
 Laskennassa on kysymys erittäin merkittävästä asiasta: metsien hiilinieluista, hakkuista ja sitä kautta metsäteollisuuden investoinneista.
 Luke on arvioinut päätehakkuualan vertailutasolaskelmassa 50 prosenttia suuremmaksi kuin valtakunnan metsien inventointiaineistossa.
 Kyseessä on iso luku.
 Laskuvirheen syy liittyy Luken mukaan siihen, miten päätehakkuukypsä metsä on määritetty.
 Luke on tehnyt hakkuumetsiä koskevat arvionsa Suomen oloihin kehitetyn metsätalouden analyysi- ja suunnitteluohjelmiston, MELAn avulla.
 – MELA-mallissa käytettiin päätehakkuukypsyyden kriteerinä ainoastaan puuston ikää. Nyt on huomattu, että tämä valinta johti selkeästi suurempaan päätehakkuualaan, sanoo apulaisprofesori  Aleksi Lehtonen  Lukesta.
 Luke tarkentaa jo toukokuun aikana tapaa, miten päätehakkuukypsien metsien määrää lasketaan Suomen metsien hiilinielun vertailutasolaskennassa EU:n tasolla.
 Luken apulaisprofessori Aleksi Lehtonen vieraili hallitusneuvotteluissa asiantuntijana. Mårten Lampén / Yle
 Päätehakkuu on metsänkorjuun viimeinen vaihe, jossa täysikasvuinen puusto kaadetaan lähes kokonaan ennen uuden metsän istutusta.
 Virheen taustalla on EU:n LULUCF-asetus, joka asettaa metsien hiilinieluille ilmastopoliittisen tavoitteen.
 Asetus edellyttää EU:n jäsenmailta metsien hiilinielun vertailutason laskentaa.
 EU-jäsenmaiden tekemät laskennat hiilinielujen vertailutasosta vuosille 2021–2025 ovat parhaillaan EU-komissiossa tarkastettavana.
 – Hyvä että havainto tehtiin tässä vaiheessa. Tämän pohjalta uudelleenlaskenta valmistuu toukokuun aikana, toteaa Lehtonen Lukesta.
 Laskentavirhe paljastui, kun Luke julkaisi alkuvuodesta 2019 laajan raportin. Se mahdollisti vertailutasolaskennan ja sen arvioinnin myös avoimesti tiedeyhteisössä.
 Luke julkaisi alkuviikosta asiasta tiedotteen.
 Luke myöntää, että EU:lle tehdyssä hiilinielun vertailutasolaskennassa metsän päätehakkuukypsyys ei ollut yhdenvertaisesti määritetty.
 Tämä koskee valtakunnan metsien inventointiaineistoa ja vertailutasolaskentaa MELA-mallin välillä.
 Luken mukaan, tämä johti suurempaan arvioon uudistuskypsien metsien pinta-alasta kuin mihin Suomen valtakunnan metsien inventointi (VMI, 2009–2013) päätyi.
 Hallitusneuvottelijat ovat vaitonaisia
 Mitä vaikutuksia laskentavirheellä on sitten ilmasto- ja metsäkeskusteluun Suomessa
 Tätä Luken Aleksi Lehtonen ei uskalla vielä arvioida.
 – Kaikki odottavat nyt uusia lukuja. Sitten voidaan tehdä parempia päätöksiä.
 Vuonna 2017 Suomen metsistä hakattiin 72 miljoonaa kuutiometriä puuta.
 Viime vuoden luvuksi on arvioitu 75–77 miljoonaa kuutiota.
 Luke arvioi vuosi sitten, että runkopuuta voidaan hakata Suomessa puuntuotannollisesti kestävästi enimmillään noin 85 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Lukuun sisältyvät sekä tukki-, kuitu- että energiapuuvarat.
 Hallitusneuvotteluiden työryhmä “Hiilineutraali ja luonnon monimuotoisuuden turvaava Suomi”. Laura Kotila / Valtioneuvoston kanslia
 Hallitusneuvotteluihin osallistuvat puolueet ovat eri linjoilla hallituskauden tulevista hakkuumääristä.
 Keskusta, RKP ja SDP sallisivat jonkinasteisia lisähakkuita. Vihreät ja vasemmistoliitto eivät halua kasvattaa hakkuumääriä.
 Yle kysyi asiasta hallitusneuvotteluiden ilmastotyöryhmältä asiasta.
 Ainoastaan vihreät kommentoivat asiaa Ylelle.
 – Luke on aiemmin tiedottanut isompia mahdollisia hakkuumääriä, kuin uuden tiedon pohjalta oikeasti on mahdollista. Se, että Luke tiedottaa asiasta, viittaa siihen, että virhe ei ole ihan pieni,  Satu Hassi  vastaa.
 Hassi ei sen sijaan suostu kommentoimaan, mikä vaikutus asialla on hakkuutavoitteisiin tai metsäteollisuuden investointisuunnitelmiin.
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen  suostuu myös kommentoimaan asiaa lyhyesti Ylelle.
 – Päivitämme ilmastopaneelin omat laskelmat uusiksi, kun saamme Lukelta arvion virheen suuruudesta. Se näyttää, kuinka suuri vaikutus virheellä on LULUCF-sektorin päästöihin, Ollikainen sanoo.

Saako vääntö metsähakkuista uuden käänteen hallitusneuvotteluissa? Suomi on laskenut hakkuumetsien alan väärin


Summary: Ohio State University on pyytänyt anteeksi lääkärin ahdistelun kohteeksi joutuneilta.

Ohio State University julkaisi perjantaina lakifirman tekemän tutkimuksen, jonka mukaan yliopiston edesmennyt urheilulääkäri hyväksikäytti seksuaalisesti uransa aikana ainakin 177:ää miesopiskelijaa, kertoo uutistoimisto AP.
 Richard Strauss  toimi lääkärinä yliopiston opiskelijaterveydenhuollossa sekä omalla klinikallaan. Vuosina 1979–1997 hänen potilaisiinsa kuului ainakin kuudentoista urheilulajin urheilijoita.
 Monet Straussia hyväksikäytöistä syyttävät henkilöt ovat kertoneet, että Strauss kouri ja kosketteli heitä epäasiallisesti lääkärintarkastusten yhteydessä.
 Joidenkin yliopiston entisten opiskelijoiden mukaan urheilijat vitsailivat Straussin käytöksestä ja kutsuivat häntä pilkkanimillä kuten Dr. Jelly Paws eli Tohtori Hyytelökäpälä.
 Yliopisto tiesi epäilyistä, mutta ei estänyt lääkäriä
 Lakitoimiston raportin mukaan yliopiston henkilökunta tiesi Straussin epäasiallisesta käytöksestä ja hyväksikäytöistä tehdyistä valituksista jo vuonna 1979.
 Straussia hyväksikäytöistä syyttävien mukaan lääkärin toiminnasta tiesivät muun muassa kaksi yliopiston urheilujohtajaa, nykyisin kongressiedustajana toimiva entinen valmentaja sekä ainakin parikymmentä muuta henkilökunnan jäsentä.
 Yliopisto on esittänyt anteeksipyynnön kaikille Straussin ahdistelun kohteeksi joutuneille.
 Strauss teki itsemurhan vuonna 2005. Hänen perheensä kertoo olevansa shokissa hyväksikäyttöväitteiden vuoksi.
 Kymmenet uhrit ovat nostaneet kaksi oikeusjuttua Ohio State Universitya vastaan. Heidän mukaansa yliopisto ei estänyt lääkärin toimintaan eikä aloittanut virallista tutkintaa asiasta.
 Yliopiston mukaan oikeusjutut ovat menossa sovitteluun.
 Yhdysvaltain opetusministeriö tutkii, käsittelikö Ohio State University riittävästi opiskelijoiden valituksia Straussin toiminnasta.

Yliopiston edesmenneen urheilulääkärin epäillään hyväksikäyttäneen seksuaalisesti ainakin 177:ää miestä Yhdysvalloissa


Summary: Taiteilijoita ympäri maailmaa boikotoi Israelin Euroviisuja. Suomalaisnäyttelijä Noora Dadu on yksi heistä.

Krista Kosonen, Tommi Korpela, Aki Kaurismäki, Martti Suosalo, Pirjo Honkasalo  - kaikkiaan 15 suomalaistaiteilijaa  allekirjoitti  viime syksynä kansainvälisen julkilausuman, jossa kehotetaan boikotoimaan Israelissa pidettäviä Euroviisuja. Perusteeksi ilmoitettiin Israelin valtion epäoikeudenmukaisuudet palestiinalaisia kohtaan.
 Perjantaissa illalla  vieraileva näyttelijä  Noora Dadu  on yksi allekirjoittaneista.
 – Isäni on palestiinalainen. OIen lapsesta saakka seurannut Israelin miehitystä ja maan tietoisia askeleita kohti apartheid-valtiota. Siellä on erittäin raju tilanne.
 Apartheidilla viitataan Etelä-Afrikassa vuoteen 1991 saakka harjoitettuun rotuerottelupolitiikkaan, mutta Israelin siirtokuntapolitiikan rinnastusta apartheidiin on myös pidetty kohtuuttomana. Toukokuun alussa Gazan alueella käydyt  taistelut  olivat kuitenkin verisimmät Palestiinan ja Israelin välillä vuoden 2014 sodan jälkeen.
 Viisufaniksi tunnustautuva Dadu silti sanoo, että viisujen boikotoiminen ei ollut hänelle helppo valinta.
 – Minulla on paljon israelilaisia ystäviä. Israel käyttää kuitenkin Euroviisuja propagandan välineenä. Israel haluaa välittää maailmalle demokraattista kuvaa, vaikka maa samanaikaisesti polkee ihmisoikeuksia.
 "Itse kilpailu on tärkein"
 Euroviisujen lauantain finaalilähetyksessä esiintyy myös supertähti  Madonna , jota muun muassa kymmenet palestiinalaiset naisartistit vetosivat boikotoimaan kisoja. Tiistaina julkaistussa lausunnossa Madonna kuitenkin  ilmoitti , että ei aio perua esiintymistään.
 – En koskaan lopeta musiikin esittämistä sopiakseni jonkun toisen poliittiseen agendaan. Rukoilen, että vapautuisimme tuhonkehästä ja loisimme uuden tien rauhaan, Madonna julisti.
 Marion Rung  on osallistunut Euroviisuihin kahdesti. Vuonna 1962 Rung oli vain 16-vuotias esittäessään Tipi-tii-viisun. Hän sijoittui 16 maan kilpailussa seitsemänneksi. Sitten vuonna 1973 Rung ylsi Tom tom tom -kappaleella kuudenneksi. Se on Lordin viisuvoiton jälkeen yhä Suomen kaikkien aikojen paras sijoitus.
 Suomenjuutalainen Rung sanoo, että hän ei ymmärrä vaatimuksia, joiden mukaan Suomen olisi pitänyt vetäytyä tämänvuotisista kisoista Israelin palestiinalaisiin kohdistuneiden ihmisoikeusrikkomusten takia.
 – Mielestäni politiikka ei kuulu Euroviisuihin. Olen juutalainen, ja tietenkin minusta on hienoa, että viisut käydään tänä vuonna Israelissa. Toisaalta kisoja katsoessani en ajattele, missä kaupungissa ne pidetään, koska itse kilpailu on tärkein.

 Euroviisut ovat vuosien varrella muuttuneet yhä suuremmaksi spektaakkeliksi. Rung harmittelee, että itse laulut tuntuvat jääneen varjoon.
 – Minun aikanani Euroviisuissa oli orkesteri ja kapellimestari. Laulut olivat tärkeitä. Nyt viisut ovat aivan eri juttu. On sääli, että usein monet muut asiat merkitsevät enemmän kuin laulu ja laulaminen.
 Perjantaissa tänään: Euroviisut. Vieraina kaksinkertainen viisuedustaja Marion Rung ja viisuja boikotoiva näyttelijä Noora Dadu. Perjantai-dokkari: Shoshke - rakkaudella Israelista. Yle TV1 perjantaina 17.5. klo 21.05.  Tallenne Areenassa lähetyksen jälkeen täällä.
 Lue myös:
 ”Euroviisujen boikotointi syventää kuilua Israelin ja muun maailman välillä’” – Alaston naishahmo Shoshke haluaa yhdistää kansat Israelissa

Marion Rung: "Politiikka ei kuulu Euroviisuihin" - Suomen kaksinkertainen edustaja haluaa pitää viisut pelkkänä laulujuhlana


Summary: Helsingin politiikkaa seuraava Ylen toimittaja Reeta Salminen pohtii, miksi Sörnäisistä Ruoholahteen suunnitteilla oleva Helsingin keskustan alittava tunneli on niin vaikea pala poliitikoille.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Yleiset talonrakennustyöt sekä maa- ja vesirakennustyöt

Helsingin keskustan alittavan keskustatunnelin suunnittelu ei ole yksinkertaista hommaa.
 Näin voi päätellä ainakin siitä, että hankkeen käsittely näyttää viivästyvän.
 Jo tämän viikon alussa piti tulla tieto, milloin Helsingin keskustan ali kaivettava keskustatunneli, eli uudelta nimeltään maanalainen kokoojakatu, tulee Helsingin kaupunkiympäristölautakunnan käsittelyyn. Mutta tieto ei tullut vielä torstaina iltapäivään mennessä.
 Vieläkään ei siis tiedetä ehtiikö suunnitelma käsittelyyn ennen kesää, kuten sen piti.
 Tällä erää näyttää siltä, että kaupungin virallisten tunnelisuunnitelmien julkaiseminen siirtyy kesälomien jälkeiseen aikaan.
 Miksi hanke viivästyy?
 Viivästyminen ei ihmetytä, kun tietää, että tunnelia ei odota mikään selvä poliittinen voitto.
 Suuret linjat menevät edelleen tunnelin kannattajissa näin: Vasemmistoliitto ja vihreät vastustavat. Kokoomus ja Piraattipuolue kannattavat. RKP, Liike Nyt ja siniset sekä perussuomalaiset ovat varovaisesti tunnelin kannalla. Ja yllättävää kyllä, myös SDP on nyt varovaisesti myötämielinen.  Viimeksi SDP kaatoi tunnelihankkeen.
 Nyt SDP:n  Eveliina Heinäluoma  sanoo, että kaikki liikkumistavat tulee ottaa pääkaupungissa huomioon.
 – Päätöksenteossa pitää valita se ratkaisu, joka on liikenteen sujuvuuden kannalta paras ratkaisu.
 Viivästyminen voi siis johtua vain siitä, että poliitikoille esiteltävä tunneli halutaan tehdä esittelyvaiheeseen niin hyvin, että se saisi taakseen mahdollisimman monta puoluetta. Ajatuksella "kaikille jotain".
 Todellisuudessa nämäkään lupailut eivät välttämättä riittäisi siihen, että puolueet hyväksyisivät tunnelin rakentamisen.
 Miksi edes "kaikille jotain" ei riitä?
 Tunnelipäätöksessä poliitikkoihin vaikuttavat heidän omat ideologiset ajatuksensa. Eli vastaukset muun muassa siihen millaista Helsinkiä halutaan rakentaa ja millaista Helsingin liikenteen halutaan olevan.
 Haluaako kaupunki viestittää, että omalla autolla ajaminen on hyväksyttävää vai ei? Miten päästöjä saadaan leikattua nykyisestä? Kuinka paljon elinkeinoelämää tulee tukea? Mikä on tulevaisuuden status-symboli pääkaupungissa?
 Vastaukset näihin kysymyksiin ovat puolueilla kaukana toisistaan. Ja tämä tekee keskustatunneli-asiasta niin vaikean.
 Erityisen syvällä jokaisen puolueen identiteetissä on muun muassa kysymys statuksesta. Mikä on hyvää statusta kellekin? Eli käytännössä: mikä on tavoittelemisen arvoista elämää? Millainen on tavoittelemisen arvoinen maailma?
 Valtuusto ottaa kantaa, onko autoilu statusta
 Ideologiset eroavaisuudet tulevat selvästi esille muun mussa eteläisen Helsingin liikennesumppua ratkottaessa. Jätkäsaaren, Hernesaaren ja Länsisataman liikenne pitäisi ratkoa jotenkin. Suuret ruuhkat riivaavat aluetta jo nyt.
 Jopa osa vihreistä myöntää, että keskustatunneli olisi tähän ongelmaan hyvä ratkaisu. Mutta silti tunnelin rakentaminen voi olla vihreille aina liikaa.
 Helsingin kaupunginvaltuusto siis tavallaan tunnelipäätöksellään määrittelee myös sitä, onko auto, päästöillä tai ilman, tulevaisuuden Helsingissä ja koko pääkaupunkiseudulla status-symboli vai ei.
 Lautakuntaan vain yksi esitys?
 Selvää on kuitenkin se, että keskustatunnelin jatkosta on käyty viime aikoina useita palavereja.
 Lautakuntaan halutaan nimittäin viedä tunnelista enää vain yksi, maksimissaan kaksi vaihtoehtoa.
 Vielä tammikuussa muun muassa Helsingin valtuustolle esiteltiin valtuustoseminaarissa seitsemän eri vaihtoehtoa tunnelista ja kävelykeskustasta.
 Seitsemän vaihtoehtoa on kuitenkin koettu sekaviksi, joten lautakunnalle halutaan enää näyttää maksimissaan kaksi.
 Nämä kaksi, tai yksi, vaihtoehtoa kaupunki muokkaa itse noista seitsemästa aiemmin esitellystä vaihtoehdosta.
 Lopullisiin esityksiin otetaan vain parhaat palat esitetyistä seitsemästä vaihtoehdosta.
 Ylen saaamien tietojen mukaan lautakunnalle mahdollisesti esitetään, että tunneli voitaisiin rakentaa osissa.
 Yksi yhteys kerrallaan, sillä yhteyksiä muun muassa satamiin on tulossa paljon. Näin rakennuskustannukset jakautuisivat pidemmälle ajalle.
 On mielenkiintoista nähdä, kuinka lähellä kaupungin uusi ehdotus tulee lopulta olemaan syksyllä 2017 Ylen julkaiseman  Lemminkäisen tekemää suunnitelmaa .
 Rakennusliike Lemminkäisen suunnitelma keskustatunnelista on erilainen kuin aiemmin päätöksessä olleet tunnelit. Lemminkäisen tunneli yhdistäisi satamia ja parkkihalleja Helsingin keskustan alla. Yle Uutisgrafiikka
 Tunnelin poliittinen käsittely Ensimmäisen lautakuntakäsittelyn jälkeen vain yksi vaihtoehto valitaan jatkoselvittelyihin. Jatkoselvittelyssä valitusta yhdestä tehdään rakennustekniset yleissuunnittelut ja tarkentavia laskelmia muun muassa tunnelin vaikutuksista liikenteelle ja yrityselämälle. Tehdään myös rahoituslaskelmia. Tarkentavia laskelmia on tarkoitus tehdä syksyllä 2019. Keväällä 2020 tunnelihanke menisi uudelleen lautakuntaan ja sen jälkeen kaupunginhallitukseen ja lopulta valtuustoon.
 Lue lisää:
 Yle sai käsiinsä salaiset suunnitelmat: Kaksi suurta rakennusfirmaa suunnittelee Helsingin alle jättitunnelia
 Salaisessa tunnelihankkeessa kytee Helsingin mehevin riita
 Nyt se alkaa – Helsingin keskustan ali kulkevan tunnelin suunnittelu: "Ainutlaatuista koko Suomessa"

Analyysi: Onko autoilu tulevaisuuden Helsingin statussymboli? Keskustatunneli repii puolueita eri suuntiin


Summary: Rahan pyytämisestä  voi saada jopa vankeusrangaistuksen. Moni tanskalainen pitää uusia lakeja liian ankarina.

Kööpenhaminan keskustan aukio Rådhuspladsen vilisee turisteja ja töistä tulijoita.
 Kevään lämpö on tuonut romanipariskunnan  Madelinan  ja  Lucianin  Romaniasta Tanskaan. He istahtavat aukion reunaan aurinkoiselle kivipenkille.
 Madelinan vieressä on lastenvaunujen kehikko.
 – Elämme kadulla ja keräämme pulloja. Jos on lämmintä, tienaamme noin 25–35 euroa päivässä, 33-vuotias Lucian kertoo.
 Pariskunta on matkannut Romanian ja Tanskan väliä kuusi vuotta. Maaliskuusta lähtien heidän 9- ja 11-vuotiaista lapsistaan huolehtii Lucianin äiti Romaniassa.
 Madelina ja Lucian arvelevat, että ruokakaupan ostoksiin kuluu päivittäin noin seitsemän euroa. Pariskunta etsii parasta ennen -päiväyksen ohittaneita ruokatuotteita halpaketjun alennuslaarista.
 He lähettävät roskalaatikoista löytämiään käyttökelpoisia tavaroita Romaniaan ja rahaa lapsilleen. Jokavuotinen ero lapsista on 36-vuotiaalle Madelinalle vaikeaa.
 – Me toivomme, että he voivat käydä koulua ja saada mahdollisuuden työpaikkaan. Että heidän ei tarvitse elää samalla tavalla kuin meidän, Madeline sanoo.
 Kerjäämisestä voi joutua vankilaan
 Romanikerjäläiset ilmestyivät pohjoismaisten suurkaupunkien kaduille EU-jäsenyyden myötä. Vapaa liikkuvuus Schengen-alueella tarjosi köyhille ja syrjityille romaneille mahdollisuuden tienesteihin ja näkymän parempaan tulevaisuuteen sekä itselle että lapsille.
 Tanskassa kerjääminen kiellettiin jo 1800-luvulla. Muissa Pohjoismaissa yleistä kieltoa ei ole laissa, mutta romanikerjäläisten myötä useissa Ruotsin ja Norjan kunnissa on äänestetty paikallisesta kiellosta. Yksittäiset kunnat, Vellinge Etelä-Ruotsissa sekä Lillesand ja Sola Etelä-Norjassa ovat kieltäneet kerjäyksen.
 Mies kerjäsi ostoskadulla Kööpenhaminassa heinäkuussa 2018. Francis Joseph Dean / AOP
 Tanska päätti kaksi vuotta sitten kiristää kerjäystä ja yleistä järjestystä koskevia lakeja. Uusien lakien myötä poliisi voi pidättää kadulla kerjäävän ja purkaa kaupungin laidoille syntyneet leirit.
 Leireistä pidätetyiltä voidaan kieltää oleskelu noin puolen kilometrin tai kilometrin säteellä majapaikasta.
 Jo ensikertalaiselle voidaan tuomita päiväsakkoja, joka käytännössä voi tarkoittaa maksukyvyttömälle 14 vuorokauden vankeusrangaistusta. Uuden lain perusteella on viime vuonna tuomittu runsas 50 kerjäläistä, joista valtaosa on romanialaisia ja bulgarialaisia. Ainakin yksi on karkotettu maasta.
 Tiukka lainsäädäntö jakaa tanskalaisten mielipiteitä.
 Osa kiittää lainkiristyksiä, osa kutsuu niitä sydämettömiksi. Berlinske-sanomalehden teettämän mielipidemittauksen mukaan kolme neljästä tanskalaisesta pitää kerjäystä ongelmallisena tai erittäin ongelmallisena. Siitä huolimatta lähes puolet tanskalaisista on sitä mieltä, että uudet rangaistukset ovat liian ankaria.
 Lakien tiukentamisen puolesta äänestivät parlamentissa keskustaoikeistolaiset hallituspuolueet, sosiaalidemokraatit ja populistinen Tanskan kansanpuolue.
 Pääministeripuolueen kansanedustaja  Britt Bagerin  mukaan ennen lakien voimaantuloa Kööpenhaminan keskustaan leiriytyi telttoihin isoja ryhmiä. Asukkaat valittivat epähygieenisyydestä ja turvattomuudesta. Bagerin mielestä lait ovat toimineet ja ongelmat vähentyneet.
 Kodittomien elämä turvattomampaa
 Luoteisessa Kööpenhaminassa, pienellä sivukadulla on Kristillisen avustusjärjestön Kirkens Korshaerin majoitusrakennus kodittomille. Avustustyöntekijät tarjoavat rakennuksen aulassa kahvia päiväksi nukkumaan tulleille kodittomille, joiden joukossa on useita romaneja.
 Aulan vieressä olevassa salissa on riveissä kerrossänkyjä. Nukkumapaikkoja riittää 40:lle. Kesäisin majoitusta ei ole enää tarjota yön ylitse. Tämäkin päätös liittyy viime vuosien kiristyneeseen linjaan. Nyt kodittomien on nukuttava yönsä turvattomammin kaduilla, autoissa, juna-asemilla tai kaukana keskustasta.
 Avustusjärjestön majoitustiloissa on nukkumapaikat 40:lle kodittomalle. Riikka Uosukainen / Yle
 – Ihmiset piiloutuvat, jotta voivat jatkaa toimintaansa ja edelleen lähettää rahaa kotiin. Me tarjoamme päiväsaikaan lämpimät tilat, joissa ihmiset voivat olla rauhassa tai nukkua. Neuvomme heitä ja kerromme kodittomien oikeuksista Tanskassa, avustustyöntekijä  Nick Crofts  sanoo.
 Hän ei käytä järjestön asiakkaista nimitystä kerjäläiset vaan kodittomat. Kerjäläisiähän ei voi olla, koska se olisi laitonta.
 Croftsin mielestä Tanskan kiristynyt lainsäädäntö on muuttanut monella tapaa kodittomien asemaa ja arkea. Avustusjärjestön työntekijät saavat puheluita, joissa kysytään jahtaavatko poliisit kaduilla kodittomia. Tieto poliisin tekemistä ratsioista kulkee rajojen yli.
 – Heistä on tullut turvattomampia. He pelkäävät mennä kadulle ja kerjätä, Crofts arvelee.
 Kööpenhaminan kunnan asunnottomien yksikön päällikkö  Sten Bo Pedersen  on arvioinut, että kerjäläisten määrä on vähentynyt Tanskassa selvästi lakien voimaantulon jälkeen. Tanskalaismediassa on jopa arveltu, että osa kodittomista jatkaa Ruotsiin ja Norjaan ankaran lainsäädännön takia.
 Crofts ei ole täysin samaa mieltä. Hän uskoo, että osa romaneista liikkuu edelleen Tanskassa, mutta kauempana vilkkaista keskustoista. Näkyvä kerjääminen mukien kanssa kauppojen edustoilla on kuitenkin loppunut rangaistusten pelossa.
 – Kyse on pienestä vähentymisestä. Viime vuonna meillä kävi noin sata ihmistä päivässä. Nyt kävijöitä on 65 päivässä, Crofts sanoo.
 Avustustyöntekijä Nick Crofts ei puhu kerjäläisistä vaan kodittomista.  Riikka Uosukainen / Yle
 Pullonkeruuta festivaaleilla
 Tanskassa kesäkuussa järjestettävät parlamenttivaalit eivät välttämättä tuo helpotusta kodittomien oloihin, vaikka valta vaihtuisi oikeistohallitukselta sosialidemokraateille.
 Sosialidemokraattien puheenjohtaja  Mette Fredriksen  on arvostellut keskustaoikeistolaisen hallituksen ajamia kerjäläislakeja, mutta myös hänen puolueensa äänesti tiukennusten puolesta.
 Pohjoismaat ovat yrittäneet muiden EU-maiden rinnalla löytää ratkaisua romanikerjäläisten tilanteeseen. Heitä arvellaan liikkuvan kevät- ja kesäkuukausien aikana tuhansia Tanskassa, Ruotsissa, Norjassa ja Suomessa. Vaihtelu kuukausittain ja maiden välillä on suurta esimerkiksi säästä johtuen, joten viranomaisten on vaikea antaa tarkkoja lukuja.
 Kotimaassaan romanit elävät usein köyhyydessä ja heikoissa asuinoloissa. EU on maksanut rahastoistaan Romanialle miljardeja euroja tukeakseen syrjittyjen romanien elinolosuhteita, kouluttautumista ja työllistymistä. Rahojen on epäilty päätyneen muualle kuin romaneille, koska heidän olosuhteensa eivät ole kohentuneet.
 Madelina ja Lucian ovat matkanneet Romanian ja Tanskan väliä jo kuusi vuotta. Riikka Uosukainen / Yle
 Kööpenhaminan keskustassa liikkuvat Madelina ja Lucian ovat kuulleet Tanskan kiristyneestä lainsäädännöstä. Öisin he nukkuvat pienillä sivukaduilla ja yrittävät hakea suojaa päänsä päälle. He eivät ole joutuneet poliisin kanssa vaikeuksiin, koska eivät kulje ryhmän mukana vaan kahdestaan.
 Lucian haluaisi löytää töitä Tanskasta ja tuoda lapsensa parempiin oloihin. Mutta edessä näyttää olevan tuttu rutiini. Kesäkuukausien aikana he keräävät pulloja Odensen ja Roskilden musiikkifestivaaleilla.
 Lue lisää:
 Annatko lantin kerjäläiselle? Romanien elämää seurannut toimittaja: "He ovat tavallisia eurooppalaisia köyhiä"
 Iso Numero -lehti vakiinnutti paikkansa Helsingin katukuvassa – "Ei avain onneen, mutta tällä voi päästä elämässään eteenpäin"
 Kerjäämisen ja rikollisuuden suhde on puhuttanut jo vuosia: "Ei riitä, että naapurimaissa on selvinnyt vastaavanlaista toimintaa"
 Ensimmäinen tuomio Tanskassa: Slovakialainen nainen karkotetaan kerjäämisestä

Tanskassa on Pohjoismaiden tiukimmat kerjäläislait - rangaistukset ajavat romanikerjäläiset pakoilemaan poliisia


Summary: Gsm-tukiaseman masto palaa Itä-Helsingissä Huntutiellä.

Masto on vaarassa sortua, ja siksi pelastuslaitos on eristänyt alueen 150 metrin säteeltä. Lisäksi parin pientalon asukkaat on evakuoitu.
 Tällä haavaa mastosta on saatu sähköt katkaistua, ja palomiehet jäähdyttelevät mastoa.
 Palon alkuvaiheessa levisi ilmaan myrkyllistä savua, mutta onni onnettomuudessa oli, että se nousi suoraan ylöspäin, kertoo päivystävä palomestari Joonatan Suosalo. Hänen mukaansa pelastuslaitos oli jo varautunut laajempiinkin evakuointeihin.

Helsingissä tulipalo gsm-tukiaseman mastossa


Summary: Ruotsalaiskirjailija Pascal Engmanin esikoisromaani kuvaa kauhistuttavalla tavalla, mitä vihapuhe ja epäinhimillistäminen voivat aiheuttaa.

Pascal Engman  ehti olla toimittajana kuutisen vuotta. Aika ei ole pitkä, mutta tuona aikana työnkuva ehti muuttua paljon.
 Asenne ja ilmapiiri kiristyivät. Engmanin sähköpostiin tipahteli aika ajoin vihaisia purkauksia lukijoilta. Se ei kuitenkaan ollut mitään verrattuna siihen, mitä naispuoliset kollegat saivat osakseen. Heihin kohdistui vuosi vuodelta enemmän vihaa ja jopa uhkauksia. Se sai Engmanin pohtimaan alan vaihtoa ja toteuttamaan varsinaista unelmaansa: kirjan kirjoittamista.
 Ruotsissa kolmasosa toimittajista on kokenut jonkinlaista uhkailua. Naistoimittajista jopa 70 prosenttia saa vihapostia. Tämä karu fakta antoi aiheen Engmanin esikoisromaanille  Patriootit .
 – Halusin näyttää, mihin tämä voi johtaa. Fiktiossa asioita voi kärjistää ja liioitella. Silloin on helpompi saada kokonaiskuva syistä ja seurauksista.
 Pascal Engman esiintyy Helsinki Lit -kirjallisuusfestivaalilla. Engman keskustelee lavalla Li Anderssonin kanssa, mikäli hän ehtii hallitusneuvotteluilta. Marja Väänänen / Yle
 Toimittajatausta näkyy, sillä kirja on yhteiskunnallinen. Poiketen nordic noirin valtavirrasta, tässä romaanissa ei ole tuskaisaa miespoliisia tai ylipätevää naisetsivää. Mukaan on sen sijaan saatu ruotsalaisen yhteiskunnan kahtiajakautuneisuus, muukalaisviha ja nationalismin nousu.
 Ongelmat ovat globaaleja ja yhtenä syynä Engman pitää poliittista ilmapiiriä. Useiden maiden johtajat antavat hiljaisen hyväksynnän tai jopa itse alentuvat kovaan ja epäasialliseen kielenkäyttöön.
 – Monet pitävät poliittista korrektiutta tylsänä asiana, mutta näinä aikoina olen ruvennut kovasti kaipaamaan sitä. Meidän täytyy osata puhua toisillemme kunnioittavaan sävyyn.
 Engman ei keksi syytä sille, miksi viha kohdistuu etenkin naistoimittajiin. Miestoimittajat kirjoittavat aivan samanalaisista aiheista.
 – Ehkä vihapuheen levittäjät kokevat naiset jotenkin helpompana kohteena.
 Yksi syyllinen on Engmanin mukaan sosiaalinen media. Siellä on helppo rakentaa ympärilleen kupla, jossa kaikki ovat samaa mieltä.
 – Monet luulevat, että heidän ajatuksillaan ja arvomaailmallaan on enemmistön tuki.
 Patriootit  trillerin yksi päähenkilöistä on juuri tällainen. Yläluokkainen kantaruotsalainen Carl Cederhielm on löytänyt netistä samanmielisiä ja on vakuuttunut murhatekojensa oikeutuksesta.
 Itsesensuuri on uhka sananvapaudelle
 Entisenä toimittajana ja nykyisenä kirjailijana sananvapaus on Engmanille tärkeä asia. Hän on hyvin huolissaan siitä, mutta ongelma on monisyinen.
 Uhkausten ja vihapostin takia kolmannes ruotsalaisista naistoimittajista on harkinnut alan vaihtoa.
 – Pelko voi johtaa itsesensuuriin ja se väistämättä supistaa sananvapautta.
 Vihapuheen suitsimiseen ei ole helppoa ratkaisua. Engmanin mukaan myös sääntely lailla on ongelmallista.
 – Jos tietty ryhmä kokee, että heidän sananvapauttaan rajoitetaan se saa aikaan painostuksen tunteen. Se taas voi johtaa jopa radikaaleihin tekoihin.
 Kirjoittaessaan esikoisromaaniaan Engman perehtyi psykologiaan ja terrorismitutkimukseen. Hän yritti ymmärtää, miten ihminen voi ryhtyä kylmäverisiin tekoihin. Selitykseksi löytyi vanha konsti: epäinhimillistäminen.
 – Kieli on näppärä väline siinä. Kun leimaavia sanoja käytetään tarpeeksi kauan, kanssaihmiset saadaan näyttäytymään epäinhimillisinä olioina, vieraina. Tällä on selitetty, miten tavalliset saksalaiset pystyivät työskentelemään keskitysleireillä.
 Lasermies tuli painajaisiin
 Engmanilla on chileläiset sukujuuret. Hänen isänsä pakeni Ruotsiin Chilen vallankaappausta vuonna 1973. Tuolloin pakolaisia tai maahanmuuttajia oli vähän, joten Engmanin isä sai osakseen lähinnä hyväntahtoista ennakkoluuloisuutta.
 – Isäni on ollut Ruotsissa jo niin kauan. Tuntuu, että hän rakastaa Ruotsia enemmän kuin nationalistit, nauraa Engman.
 Pelko varjosti kuitenkin Pascal Engmanin elämää. Hänen ollessaan noin viiden vanha, Tukholmassa pelättiin John Ausoniusta, joka jahtasi maahanmuuttajia. Pieni Pascal pelkäsi, että lasermiehenä tunnettu surmaaja saisi laseraseensa tähtäimeen hänen isänsä.
 – Näin siitä painajaisia vuosia ja luulen, että tuo pelko on seurannut minua.
 Pascal Engman ei kaipaa takaisin toimittajan työhön. Marja Väänänen / Yle
 Omakohtaisia kokemuksia rasismista tai muukalaisvihasta Engmanilla ei ole. Hän on ruotsalaisen näköinen, joten harva edes aavistaa hänen latinojuuristaan.
 Yhteydet Chileen ovat kuitenkin pysyneet. Hän matkustaa sinne aina kirjoittamaan. Tänä talvena syntyi kolmas kirja, jonka Engman lähetti tällä viikolla kustantamoonsa luettavaksi.
 Chilessä kirjoittaminen sujuu sutjakkaasti, koska siellä ei ole häiriötekijöitä. Hän asuu pienessä kalastajakylässä pohjoisosassa Chileä. Kirjoittamisen lisäksi siellä voi vain tuijottaa merta ja potkia jalkapalloa pölyisellä pihalla.
 – Täytyy tunnustaa, että suurin syy kirjoittaa Chilessä on ilmasto. Lähden aina joulukuussa, jolloin siellä on kesä.
 Ensimmäinen romaani oli niin suuri menestys, että Engman saattoi heittäytyä surutta kirjailijaksi.  Patriootit  tullaan mitä todennäköisimmin näkemään myös televisiossa, sillä hollywoodilainen tuotantoyhtiö osti oikeudet kirjaan heti sen ilmestyttyä.
 – Kirjoitin vuoden verran kaikenlaisia sopimuspapereita ja ilmeisesti homma ei ole vieläkään ihan selvä, sillä allekirjoitusten pyytely jatkuu. Minulle on sanottu, että tv-sarja onnistuu 80 prosentin varmuudella. Saa nähdä.
 Toimittajan töitä Engmanilla ei ole ollut ikävä. Hän ei usko, että vihapuhe ja uhkailu tulevat vähenemään.
 – Jos yhteiskunnan eriarvoistuminen jatkuu, se synnyttää lisää vihaa. Ihmisillä on tarve purkaa viha johonkin, olkoon se sitten toimittaja, poliitikko, naapuri, kuka tahansa.
 Pascal Engman esiintyy Helsinki Lit -kirjallisuusfestivaalilla perjantaina 17.5.
 _ Täältä  voit lukea lisää festivaalin ohjelmasta ja seurata suoraa lähetystä. Lähetykset näkyvät myös Teema & Fem-kanavalla._

Expressen-lehden toimittaja tyrmistyi naiskollegojen saamista uhkauksista ja vaihtoi alaa: "Halusin osoittaa fiktiolla, mihin tämä voi pahimmillaan johtaa"


Summary: Vintage-esineet kiinnostavat sekä sisustajia että sijoittajia.

Helsingin Ullanlinnasta löytyy yksi pääkaupungin monista vintage-liikkeistä. Sisään astuessa vastaan tulee lähes tuhat neliötä kellaritilaa täynnä vanhoja tavaroita astioista huonekaluihin.
 Fasaani Antiikki & Helsinki Secondhand -liikettä pyörittävä  Jan Lindroos  kertoo, että tällä hetkellä eniten kysytään 1950- ja 60-lukujen esineitä. Nämä vuosikymmenet ovat olleet suosiossa jo 15 vuotta.
 Vintageksi määritellään yleensä 1920-luvulta 70-luvun lopulle valmistettuja esineitä, mutta monelle 1980- ja 90-lukujen esineetkin ovat vintagea.
 Oman aikakautensa parasta tuotantoa
 Vaikka vintagea käytetään nykyään eräänlaisena yleisterminä, niin taidehistorioitsija  Katja Weiland-Särmälä  korostaa, että kaikki vanha ei ole vintagea. Tiukimman määrittelyn mukaan vintagea on oman aikakautensa paras suunnittelu ja tuotanto.
 – Vintage-esineet ovat yleensä laadukkaasti tehtyjä, niissä on korkealaatuinen materiaali. Joskus niistä on tehty pieni erä, eli niitä on tehty vain tietty limited edition -määrä, mikä voi sitten myös nostaa niiden arvoa, Weiland-Särmälä sanoo.
 – Nyt voi mennä kaupaksi 1950-, 60- ja 70-lukujen vähän huonompikin esineistö, mutta voi olla, että se ei enää mene kaupaksi 30 vuoden päästä. Mutta se laadukas esineistö menee yhä.
 Weiland-Särmälän mielestä Tapio Wirkkalan tietyt esineet, Alvar Aallon Paimio-tuolit tai Chanelin laukut ovat hyviä esimerkkejä arvonsa säilyttäneistä esineistä.
 Mutta vintage voi olla myös laadukasta käsityötä, eikä vain design-brändejä.
 – Esimerkiksi käsintehdyt vanhat joulukoristeet voisivat olla sellainen matalin kynnys vintageen. Myös käsin- tai teollisesti tehdyt laadukkaat vanhat vaatteet ovat sitä, mitä minä ymmärrän vintagena.
 Taidehistorioitsija Katja Weiland-Särmälän mukaan esimerkiksi korkeatasoinen laatu ja monesti myös käsityö voivat erottaa vintagen muusta saman aikakauden tuotannosta. Laura Railamaa / Yle
 Vintage sijoituskohteena
 Moni hankkii vintage-esineitä myös varta vasten sijoitusmielessä. Vintage-kauppias Jan Lindroos muistuttaa, että silloin täytyy osata valita esineet oikein ja tietää suurin piirtein hintataso, ettei maksa liikaa.
 – Välillä kannattaa ihan oikeasti maksaa, se täytyy muistaa. Mutta siinä kannattaa olla äärimmäisen varovainen, jos sijoitusmielessä lähtee ostamaan. Tämä tulevaisuuden ennustaminen on ihan yhtä vaikeaa kuin joissain osakkeissakin.
 Lindroos neuvoo aloittamaan jostain pienestä ja perehtymään vaikka yhteen materiaaliin, esimerkiksi keramiikkaan.
 – Ehkä kannattaa myös valita joku suunnittelija, jota alkaa kerätä. Suomessa on valtavan paljon mahtavia suunnittelijoita. Esimerkiksi Arabian taideteollisuusosasto on ollut todella vahva ja korkeatasoinen eli siellä löytyy kyllä keräiltävää. Ja alan lehtiä ja blogipostauksia kannattaa lukea.
 Hyvä kokoelma voi olla myös arvokkaampi kuin yksittäinen esine.
 Birger Kaipiaisen (1915-1988) Arabialle suunnittelema Orvokki-keramiikkavati.
 Laura Railamaa / Yle
 Tuleva arvonnousu voi olla yllätys
 Vaikka tulevan ennakoiminen on vaikeaa, niin moni pohtii, mitä sellaisia esineitä kannattaisi hankkia nyt, jotka olisivat 30 vuoden kuluttua vintagea.
 Taidehistorioitsijan mukaan ei ainakaan massatuotantoa, vaan jotain uniikkia.
 – Tunnettujen suunnittelijoiden, jotka ovat nyt arvossaan ja, joita on kenties palkittu kansainvälisesti, ovat tehneet kansainvälisen uran. Ne ovat ehkä ne varmimmat, joihin kannattaa sijoittaa, Katja Weiland-Särmälä vinkkaa.
 Toisaalta monesti voi olla täysi yllätyskin, mistä tulee keräilijöiden intohimon kohde. Tuskin kukaan yhdeksänkymmentäluvulla arvasi, että myöhemmin sen ajan muumimukeista maksettaisiin satoja, jopa tuhansia euroja.
 Toinen esimerkki yllättävästä arvonnoususta ovat 1980- ja 90-luvuilla hajuvesien mukana ilmaislahjoina tulleet pukukorut.
 – Monet heittivät nämä pukukorut roskikseen, ja nyt niistä onkin tullut yllättäen suosittuja. Niistä pyydetään useita satojakin euroja.
 Virheellinen painatus Arabian Vilijonkka-muumimukissa nosti sen arvon tuhansiin euroihin.  Ville Välimäki / Yle
 Uustuotanto usein nostanut vintagen arvoa
 Vintage-esineiden ottaminen uudelleen tuotantoon voi joko laskea tai nostaa alkuperäisten kysyntää.
 Kun tanskalainen Gubi otti uustuotantoon Paavo Tynellin klassikkovalaisimia, niin keräilijät huolestuivat, miten tämä vaikuttaisi koviin hintoihin nousseiden vanhojen valaisimien markkinoihin.
 – Mutta ilmeisesti se ei vaikuttanut ainakaan negatiivisesti. Nyt he, jotka haluavat vain sisustuselementin ostavat Tynellin valaisimen kenties uutena, ja he, jotka haluavat vintagea hankkivat Taito-yrityksen valmistaman alkuperäisen valaisimen, Katja Weiland-Särmälä sanoo.
 Monesti uustuotanto onkin nostanut vintage-esineiden kysyntää ja hintoja. Esimerkiksi Dior otti uudestaan tuotantoon vanhan monogram-kuosinsa ja vanhojen vintage-laukkujen hinnat nousivat heti.
 – Tuli tällainen logomania eli ihmiset halusivat näitä vintage-laukkuja, jotka ovat kuitenkin vähän edullisempia kuin uustuotannon laukut
 Weiland-Särmälän mukaan tämä on myös se oikea hetki myydä Diorin vintage-laukkunsa, jos haluaa siitä parhaan mahdollisen hinnan.
 Diorin vintage-laukku monogram-kuosilla. Laura Railamaa / Yle
 Miten vintage-esineen arvo säilyy?
 Moni mietti, mitä pitäisi ottaa huomioon, että oman vintage-esineen arvo sijoituksena säilyisi.
 Kun ostaa, esimerkiksi vintage-laukun tai -korun ja ajattelee tulevaisuutta, niin kuitit, alkuperäiset laatikot ja kaikki ne todisteet, jotka liittyvät ostamishetkeen kannattaa säilyttää. Jos ostaa huutokaupasta, niin myös silloin pitää säilyttää ostokuitti todisteena siitä, mistä tuote on hankittu.
 Vintage-esinettä kannattaa myös säilyttää ja huoltaa niin, että sen arvo säilyy.
 Tiikkistä huonekalua on hyvä öljytä välillä. Vaatteita kannattaa tuulettaa. Ja jos niihin tekee muutoksia, ne kannattaa tehdä niin, että ne voi palauttaa alkuperäiseen malliinsa.
 Katja Weiland-Särmälän mielestä vintage-esineitä kannattaisi kuitenkin aina käyttää, vaikka täysin käyttämätön esine alkuperäisessä pakkauksessa olisi tietysti aina arvokkaampi.
 Elokuvat ja tv-sarjat herättävät kiinnostuksen kuvaamaansa aikaan
 Jos haluaa tietää, minkä vuosikymmenen esineet nousevat seuraavaksi vintage-harrastajien suosioon, niin kannattaa seurata, mitä esimerkiksi blogeissa, ulkomaisissa lehdissä ja Instagramissa nostetaan esiin.
 Tietylle vuosikymmenelle sijoittuvat elokuvat ja tv-sarjat luovat myös trendejä. Ne nostavat tuon ajan esineiden suosiota ja tietenkin myös hintoja.
 – Esimerkiksi The Great Gatsby -elokuva loi hetkellisen kiinnostuksen 1920-lukuun, kuten myös samoihin aikoihin pyörinyt televisiosarja Downton Abbey. Mad Men -tv-sarja herätti kiinnostusta 1950-lukuun. Aikoinaan 1970-luvulla sarja Onnenpäivät loi myös trendin 1950-lukuun, Katja Weiland-Särmälä kuvaa.
  Vintage-liikkeistä etsitään tällä hetkellä eniten 1950- ja 60-lukujen esineitä. Laura Railamaa / Yle
 Vanhat rottinkituolit, tarjoiluvaunut ja tiikkisenkit nyt muodissa
 Jan Lindroos on vintage-kauppiaana huomannut, että tällä hetkellä kaikki kodin sisustukseen liittyvä myy hyvin. Vintage-harrastajia kiinnostavat esimerkiksi 1950- ja 60-luvun peilit, matot, tiikkisenkit, käyttöastiat ja tarjottimet.
 Tämän hetken trendiesineitä ovat tuon aikakauden rottinkikalusteet ja tarjoiluvaunut.
 – Vanha rottinkituoli, joka kymmenen vuotta sitten olisi helposti heitetty roskikseen, on tullut uudestaan muotiin. Nyt rottinkiesineet ovat nousseet aika koviinkin hintoihin huutokaupoissa, Katja Weiland-Särmälä kertoo.
 Nanny Stillin (1926-2009) Riihimäen lasille suunnittelema Harlekiini-makeiskulho.
 Laura Railamaa / Yle
 Lasiesineet, uniikki keramiikka, aidot itämaiset matot, laukut ja korut ovat taas sellaista vintagea, mitä aina keräillään.
 – Tunnettujen suomalaisten suunnittelijoiden, kuten Tapio Wirkkalan, Timo Sarpanevan, Alvar Aallon ja Paavo Tynellin esineet sekä Diorin. Louis Vuittonin ja Chanelin laukut ovat aina suosittuja, Weiland-Särmälä listaa.
 Lindroos puolestaan uskoo, että etenkin koviin hintoihin nousseet Paavo Tynellin klassikkovalaisimet ja Alvar Aallon alkupään tuotannon valaisimet tulevat pitämään pintansa kovan kansainvälisen kysynnän takia.

Jos sijoitat vintageen, panosta laatuun ja tunnettuihin suunnittelijoihin – se, mistä esineestä tulee keräilyklassikko, voi silti joskus yllättää


Summary: Laguunikaupungin asukkaat ovat kyllästyneet sekoileviin turisteihin.

Italiassa Venetsian kaupunginvaltuusto hyväksyi torstaina uudet säännöt, joiden tarkoituksena estää turistien huonoa käytöstä ja puuttua näkyvään katuprostituutioon.
 Uudistus kieltää prostituoituja kaupittelemasta palvelujaan katujen ja kanaalien varrella. He voivat saada jopa 500 euron sakot liikenteen haittaamisesta neuvotellessaan asiakkaiden kanssa.
 Lisäksi ilta-aikaan alkoholia pubien ulkopuolella juoville voidaan määrätä sakot. Sakkoja jaetaan myös turisteille, jotka sukeltavat kaupungin kanaaleihin tai kulkevat kaduilla ilman paitaa tai pukeutuneina pelkkiin bikineihin.
 Äärimmäisissä tapauksissa turistit voidaan käskeä pois Venetsiasta epäsosiaalisen käytöksen perusteella.
 – Turistin pitää olla kunnioittava Venetsiassa ja tietoinen siitä, että huonon käytöksen takia hänet voidaan karkottaa kaupungista, pormestari  Luigi Brugano  sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Venetsiassa käy vuosittain noin 25 miljoonaa turistia. Heistä 14 miljoonaa viettää kaupungissa vain yhden päivän.
 Helmikuussa kaupunginvaltuusto määräsi kolmen euron pääsymaksun kaupunkiin päivävierailijoille. Maksu nousee 6–10 euroon matkailusesongin perusteella vuoden 2020 alussa.
 Venetsiassa asui noin 175 000 ihmistä toisen maailmansodan jälkeen. Nykyisin asukkaita on enää noin 50 000. Venetsialaiset valittavat, että turistit ovat vallanneet heidän kotikaupunkinsa ja he joutuvat lieveilmiöiden maksajiksi.

Venetsia haluaa prostituoidut ja juopottelevat turistit kuriin – huono käytös voi johtaa jopa karkotukseen


Summary: Packalenin mielestä suomalaiset ovat liian kärsimättömiä menestyksen suhteen.

Laulaja  Robin Packalen  on 20-vuotias, mutta jo uransa toisessa luvussa. 13-vuotiaana alkanut ura teinitähtenä piti sisällään lukuisia hittejä, yli puoli miljoonaa myytyä levyä ja neljä Emma-palkintoa.
 Se ura päättyi lokakuussa 2017 Hartwall Areenan konserttiin. Sitten tähti painui armeijaan ja ilmoitti, ettei tiedä koska hän palaa – jos palaa.
 Paluun aika tuli tämän vuoden helmikuussa, kun Packalen esiintyi Emma-gaalassa ja lauloi ensimmäisen englanninkielisen kappaleensa  I'll Be With You .
 Siitä alkoi julkisesti Packalenin kansainvälinen ura, jota oli kulisseissa suunniteltu jo vuosia.
 – Nyt olen aika paljon reissun päällä ja samalla tehdään uusia biisejä. Mutta totta kai ihan baby steps, kun ihan nollasta lähdetään. Tämä on pitkä prosessi ja tulee viemään paljon aikaa, kertoi Packalen Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Frontside Ollien huippumenestys ei uusiudu
 Kansainväliselle uralle tähtäävä suomalainen joutuu usein kohtaamaan epäilyjä, niin myös Packalen. Laulaja ei ota epäilijöistä paineita.
 Hän tietää, että kansainväliseen supertähteyteen ei nousta yhdessä yössä.
 – Suomalaiset on aika kärsimättömiä, jos joku tekee niinkuin minä tein. Se mitä tapahtui  Frontside Ollien  kanssa vuonna 2013 ei tule tapahtumaan uudelleen. Voi olla, että vasta 10 vuoden päästä tulee eka kiertue Eurooppaan.
 Realismi ei tarkoita sitä, etteikö Packalenilla olisi unelmia.
 – Olisihan se hienoa joskus saada Areena-kiertue johonkin päin Eurooppaa.
 Toistaiseksi Packalen on julkaissut kaksi uutta kappaletta, kolmas tulee kesällä. Saksassa  I´ll be with you  soi jo yhden radiokanavan listoilla. Packalen uskoo, että kanavia tulee pian lisää.
 Saksan-valloitus jatkuu kesällä, kun Packalen esiintyy Berliinissä kahdella keikalla. Suomessa hänet voi nähdä Ruisrockissa ja Tammerfestissa.
 Muuten edessä on keikkailun suhteen välikesä: kun biisejä on vasta kolme eikä Packalen aio vanhoja esittää, ei mitään pitkää keikkasettiä vielä ole tarjolla.
 Puoli seitsemän kevätkausi huipentui lähetykseen Helsingin keskustasta. Mukana olivat myös ilmastosta räppäävät Biolapset. Mariela Pulkkanen /Yle
 Kesän bucket list
 Robin Packalen oli vieraana Puoli seitsemän kevätkauden viimeisessä lähetyksessä, joka kuvattiin Helsingin keskustassa liveyleisön edessä.
 Yleisö sai lähetyksessä ehdottaa Packalenille kesätekemistä. Näin hän ehdotuksiin vastasi:
 Rullaluistele
 “Olen kaatunut niin pahasti rullaluistimilla, että en tiedä uskaltaisinko. En pysy oikein jään päälläkään. Ehkä mun pitää ottaa se uudeksi haasteeksi ja kohdata pelkoni.”
 Ui
 “Ehdottomasti. Olen harrastanut kilpaintia kahdeksan vuotta, mutta sitten tuli muita juttuja. 100 metrin vapaauinti oli mun laji.”
 Aja avoautolla
 “Se pitäisi jotenkin toteuttaa. Ajan autolla etenkin Turku-Helsinki -väliä.”
 Vieraile Jämsässä
 "Sinnehän mä olin menossa seuraavaksi! Olen joskus toki ollutkin."
 Teki Robin Packalen kesällä mitä tahansa, varmaa on, että hän saunoo lempisaunassaan Turun saaristossa. Ja siellä hän ottaa nopeat ja kipakat löylyt.
 Katso Robin Packalenin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Robin Packalen ei ota paineita pikavoitoista maailmalla: “Voi olla, että vasta 10 vuoden päästä tulee ensimmäinen kiertue Eurooppaan”


Summary: Kymmenes äänioikeutetuista oli äänestänyt perjantai-iltaan mennessä.

EU-parlamenttivaalien ennakkoäänestys jatkuu vuoden 2014 vaaleja vilkkaampana. Suomessa äänestysprosentti ylsi perjantaina eli ennakkoäänestyksen kolmantena päivänä kymmeneen, kun uurnilla kävi yli 123 000 ihmistä.
 Edellisissä eurovaaleissa äänestysprosentti oli kolmantena päivänä 7,6, ja lopultakin ääntänsä käytti vain 41 prosenttia äänioikeutetuista.
 Äänestys on tänä vuonna ollut jokaisena ennakkoäänestyspäivänä vilkkaampaa kuin edellisvaaleissa. Perjantai oli kuitenkin kolmesta tähänastisesta ennakkoäänestyspäivästä vaisuin noin 35 000 äänen erotuksella ennakkoäänestyksen ensimmäiseen päivään.
 Ennakkoäänestys päättyy tiistaina. Varsinainen äänestyspäivä on sunnuntaina 26. toukokuuta.
 Suomesta valitaan kolmetoista europarlamentaarikkoa. Jos Britannian EU-ero toteutuu, kasvaa suomalaismeppien määrä yhdellä.

Eurovaaliäänestys jatkui aiempaa vilkkaampana


Summary: Metallien tullimaksuja on pidetty esteenä Kanadan, Meksikon ja Yhdysvaltojen väliselle uudelle vapaakauppasopimukselle.

Yhdysvallat ja Kanada ilmoittivat perjantaina, että ne ovat päässeet sopuun Yhdysvaltoihin tuotavan kanadalaisen teräksen ja alumiinin tuontitullien poistamisesta.
 Sopimuksen myötä Yhdysvallat poistaa tuontitullit metalleilta kahden vuorokauden kuluessa. Vastineeksi Kanada luopuu yhdysvaltalaisia tuotteita kuten lihaa ja viskiä koskevista tuontitulleista.
 Samalla maat kertoivat, että ne työskentelevät estääkseen halvan teräksen ja alumiinin tuonnin Pohjois-Amerikkaan. Kiinaa on pitkään syytetty valtion tukemien metallien puskemisesta maailmanmarkkinoille ja hintojen polkemisesta.
 Yhdysvaltojen odotetaan pian tekevän samanlaisen sopimuksen Meksikon kanssa.
 Yhdysvallat asetti viime vuonna Kanadasta ja Meksikosta tuotavalle teräkselle 25 prosentin ja alumiinille 10 prosentin tuontitullit.
 Näitä metallien tullimaksuja on pidetty merkittävän esteenä uudelle kolmikantaiselle kauppasopimukselle, jonka on tarkoitus korvata 25 vuotta vanha vapaakauppasopimus Nafta.
 Aiemmin perjantaina Valkoinen talo sanoi, että presidentti  Donald Trump  lykkää jopa puolella vuodella päätöstä ulkomaisille autoille mahdollisesti asetettavista tuontitulleista. Toteutuessaan nämä tullit iskisivät varsinkin Euroopan ja Japanin autoteollisuuteen.
 Lue myös:
 Kanada seuraa EU:ta – aikoo valittaa WTO:hon USA:n asettamista tulleista

Yhdysvallat poistaa tuontitullit kanadalaiselta teräkseltä ja alumiinilta


Summary: Venäjä ja Hollanti pääsivät sopimukseen korvauksista, jotka Venäjä maksaa ympäristöjärjestö Greenpeacelle laivan haltuunotosta ja vaurioista.

Greenpeacen mukaan se saa Venäjältä korvauksia 2,7 miljoonaa euroa. Maat pääsivät sopimukseen Hollannin vietyä asian useiden oikeusistuinten käsittelyyn.
 Venäjän erikoisjoukot kaappasivat Hollantiin rekisteröidyn Arctic Sunrisen ja pidättivät 30 aktivistia ja toimittajaa syksyllä 2013 sen jälkeen, kun Greenpeace oli järjestänyt mielenosoituksen venäläisen Gazprom-öljy-yhtiön porauslautalla. Yksi pidätetyistä oli suomalainen  Sini Saarela , joka oli protestin jälkeen tutkintavankeudessa Venäjällä kaksi kuukautta.
 Venäjä palautti laivan Greenpeacelle vuonna 2014, mutta se oli kärsinyt vaurioita ollessaan Murmanskin satamassa.

Venäjä korvaa Greenpeacelle Arctic Sunrise -laivan turmelemisen


Summary: Iskun kohteena oli matkailijoiden linja-auto.

Kairossa on tehty terrori-isku matkailijoiden linja-autoa vastaan, kertovat turvallisuuslähteet.
 Ainakin 12 ihmisen kerrotaan haavoittuneen. Heistä useimmat ovat ulkomaalaisia matkailijoita.
 Isku tapahtui lähellä Gizan pyramideja, uuden egyptiläisen museon luona.

Terrori-isku Egyptin pyramideilla – ensi tietojen mukaan turisteja haavoittunut


Summary: Ylivieskassa mitattu lukema on vuodenaikaan nähden harvinaisen korkea.

Länsi-Suomessa on tänään mitattu monin paikoin hellerajan ylittäneitä lämpötiloja. Päivän korkeimmat lukemat mitattiin nyt iltapäivällä Ylivieskassa Pohjois-Pohjanmaalla. Siellä lentokentän asemalla lämpötila nousi 26,7 asteeseen. Lukema on samalla koko vuoden toistaiseksi korkein lämpötila.
 Näin korkea lämpötila toistuu Ylivieskan korkeudella vain noin kerran 30 vuodessa, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta.
 Kaikkiaan helleraja on tänään ylittynyt 11 paikkakunnalla Varsinais-Suomesta aina Pohjois-Pohjanmaalle yltävällä alueella. Lisäksi monin paikoin hellerajasta on jääty vain muutamia asteen kymmesosia.
 Ylen meteorologi  Toni Hellinen  arvioi, että iltapäivän ja alkuillan aikana ennätys voidaan vielä rikkoa monin paikoin.

Helleraja rikottu 11 paikkakunnalla – Ylivieskassa liki 27 astetta


Summary: Ylen leikkimielinen testi näyttää, missä päin Eurooppaa asuu eniten sinun kaltaistasi väkeä.

Näet lopputuloksen vastaamalla kymmeneen kysymykseen. Vaihtoehto 1 tarkoittaa, että et ole yhtään samaa mieltä tai teet kysyttyä asiaa harvoin, jos koskaan. Vihreä viitonen on painokas kyllä tai paljon.
 Testi pohjautuu tilastotietoon.

Missä EU-maassa ihmiset ajattelevat, harrastavat ja syövät kuin sinä? Testaa, oletko sittenkään suomalainen


Summary: Vielä ei ole tietoa, milloin vika saadaan korjattua.

Yleisradion yle.fi-sivu ei tällä hetkellä päivity. Aamuyöllä havaittua ongelmaa selvitetään parhaillaan.
 Vielä ei ole tiedossa, milloin vika saadaan korjattua.

Yle.fi-sivu ei päivity – vikaa korjataan


Summary: Sveitsissä aseet ja aseharrastukset ovat yleisiä. Kansanäänestys liittyy EU:n aselakien tiukennuksiin.

Sveitsiläiset äänestävät tänään sunnuntaina maan aselakien tiukentamisesta.
 Vaikka Sveitsi ei ole Euroopan unionin jäsen, äänestyksen taustalla on EU. Sveitsi on monin sitein EU:n kumppani ja kuuluu vapaan liikkuvuuden passittomaan Schengen-alueeseen.
 Unioni päätti tiukentaa asemääräyksiään vuoden 2015 Pariisin terrori-iskujen jälkeen. Se toivoo, että joukkoon liittyy myös Sveitsi.
 EU haluaisi, että poliisin tiedossa on kaikkien aseiden omistajat ja aseet, ja että automaatti- ja puoliautomaattiaseita joko rajoitettaisiin tai ne kiellettäisiin. Tavoitteena on helpottaa Schengen-alueen poliisien yhteistyötä.
 Sveitsiläisten lakiuudistus lähtökohtaisesti kieltäisi puoliautomaattiset aseet, joissa on suuren kapasiteetin lipas. Erityisluvalla aseen voisi edelleen hankkia, kertoo uutistoimisto AFP.
 Armeijan jälkeen aseen saa pitää
 Sveitsi on perinteinen asemaa, jossa aseiden omistaminen ja aseharrastukset ovat yleisiä. Maan aselait ovat varsin sallivia.
 Gunpolicy.org-sivuston  mukaan Sveitsissä on noin 41 asetta sataa ihmistä kohti. Suomen vastaava luku on noin 32. Sveitsiläisillä arvioidaan Gunpolicyn mukaan olevan noin 2,3–3,4 miljoonaa asetta.
 Tarkkaa lukua on vaikea arvioida, sillä  Euronewsin mukaan  Sveitsiin piti perustaa aserekisteri vasta Schengen-jäsenyyden myötä vuonna 2008. Ennen vuotta 2008 hankitut aseet eivät siis välttämättä näy tilastoissa. Uutistoimisto AFP muistuttaa lisäksi, että aserekisteri on paikallinen, ei kansallinen.
 Yksi syy suureen aseiden määrään on asepalvelus: sen suoritettuaan miehet saavat pitää palvelusaseensa.
 Ajatusta aseiden rajoittamisesta ei ole nielty purematta Sveitsin aseharrastajien keskuudessa.  Gfs.bernin mielipidekyselyssä  aselakien uudistus saa kuitenkin 65 prosentin kannatuksen äänestäjien keskuudessa.
 Hallitus on lakiuudistuksen kannalla. Se on varoittanut, että "ei"-tulos voisi johtaa suhteiden heikkenemiseen EU:n kanssa ja uhata Sveitsin asemaa Schengen-järjestelmässä.
 Aserajoitusten kannattajat vetoavat itsemurhiin
 Sveitsin asemäärien surullinen puoli on, että itsemurha tehdään usein aseella.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  aserajoitusten kannattajat perustelevat kantaansa muun muassa kotiväkivallalla ja itsemurhien määrällä. Rajoitusten kannattajien mukaan epätoivon hetkellä helposti käsillä oleva ase voi ajaa tekoon, joka muuten olisi estettävissä.
 Kansanäänestyksen tuloksia odotetaan iltapäivällä.

Aserakas Sveitsi äänestää tänään aselakien tiukentamisesta – aseita on paljon, sillä armeijan jälkeen aseensa saa pitää


Summary: Palkittu elokuvaohjaaja, kulttuurivieras Aleksi Salmenperä uskoo, ettei ole vieläkään saanut mitään aikaiseksi.

KARKKILA  Aurinko porottaa Högforsin ruukin entisellä asuinalueella omakotitalon pihaan. Viime viikkojen kylmä sää on hidastanut kevään tuloa, mutta nyt se on puhjennut vihdoin kukkaan.
 Elokuvaohjaaja  Aleksi Salmenperä , 45, esittelee tekemäänsä grilliä. Se on kasattu pihalle tiilistä. Hän on siitä ylpeä, ja samalla sen yksinkertainen rakenne huvittaa häntä. Melkein kaikilla muilla on kaasugrillit.
 Salmenperä on saanut hiljan valmiiksi yhden Suomen kalleimman tv-sarjan kuvaukset. Seitsemän miljoonan euron budjetilla tehty  White Wall  on Ylen ja SVT:n, Ruotsin yleisradion yhteistuotanto. Ensi-ilta on kaavailtu syksyyn 2020.
 Jännityssarja perustuu Salmenperän alkuperäisideaan ja se on kuvattu kaivoksessa Pyhäjärvellä. Kahdeksanosaisen sarjan päärooleissa nähdään kovan luokan pohjoismaalaisia näyttelijöitä, kuten  Aika on meidän  -sarjasta tuttu  Mattias Nordkvist  ja  Bonusperheessä  näytellyt  Vera Vitali  sekä  Aksel Hennie . Hänet tunnetaan Netflixin minisarjasta  Nobel .  Suomesta mukana ovat  Eero Milonoff  ja  Anna Paavilainen .
 Salmenperälle pohjoismainen näyttelijäkunta ei ole tuottanut erityistä päänvaivaa, sillä näyttelijöiden kanssa työskentely on samanlaista kuin Suomessa. Ulkomaalaisilla näyttelijöillä on ollut kuvauksissa “jalat maassa” ja siihen on vaikuttanut merkittävästi myös sarjan toinen ohjaaja, ruotsalainen  Anna Zackrisson , jonka ruotsalaisnäyttelijät tunsivat entuudestaan.
 Salmenperä viihtyi pohjoismaalaisten näyttelijöiden kanssa.
 – Eihän ohjaajalle koskaan valiteta mistään. Tuotannon muut portaat saavat kuraa niskaan, jos siihen on aihetta, Salmenperä selventää.
 On aika laskeutua maan alle.
 Kaikki hidastuu kaivoksessa
 Kostea ja lämmin ilma tulvahti vastaan, kun Salmenperä, näyttelijät ja  White   Wall  -sarjan tuotantotiimi laskeutuivat 700 metrin syvyyteen. Alhaalla oli pimeää ja mutaista. Kaivoksessa kaikui ja happea oli vähemmän kuin maan päällä, mutta elokuvaväki on tottunut ääriolosuhteisiin. Niissä elokuvia usein tehdään.
 Mårten Lampén / Yle
 Kaivokseen laskeuduttiin autolla puoli tuntia kiemuraista tietä, ja alhaalla oli yli 20 astetta, vaikka ulkona oli talvi. Töitä paiskittiin enimmillään 10 tuntia päivässä, mutta työnteko oli hidasta, sillä kaikki on hankalaa satojen metrien syvyydessä.
 Tuotannossa oli mukana sekä terveydenhoitaja että psykologi siltä varalta, että jotain sattuu. Salmenperän mukaan haavereilta vältyttiin, eivätkä kenenkään hermot pettäneet kuvauksissa.
 Tunteet tulivat pintaan vapaa-ajalla.
 Näyttelijät asuivat Pyhäjärven ainoassa hotellissa, mutta Salmenperä nukkui yönsä “leveästi” rantamökissä. Hän myöntää, että hotellimajoitus oli näyttelijöille haastava, koska hotelli Pyhäsalmi “ei ole mikään Hilton”.
 – Porukka oli siitä välillä vähän shokissa. Pyhäjärvi on kohtuullisen iso kontrasti Oslolle ja Tukholmalle, Salmenperä hymyilee.
 Virikkeet olivat Pyhäjärvellä vähissä, sillä kaupungin keskusta on nopeasti katsottu. Palvelut on ripoteltu pääraitin molemmin puolin, ja tarjolla on pitsaa ja kebabia. Pub Lyhdyssä voi käydä laulamassa karaokea.
 Pyhäjärvellä sijaitsevaan kaivokseen porukka päätyi tanskalaisen dokumenttielokuvan seurauksena.
 Sadan tuhannen vuoden takuu
 Muutamia vuosia sitten Salmenperä havahtui pysäyttävään dokumenttielokuvaan. Se oli tanskalaisen Michael Madsenin ohjaama  Onkalo – säteilevä hauta , joka kertoo Eurajoen Olkiluotoon louhittavasta ydinjätteen loppusijoituspaikasta. Sitä puuhaa Teollisuuden voiman ja Fortumin omistama Posiva.
 Dokumenttielokuvassa kerrotaan, että luolaston, “Onkalon”, pitäisi pysyä koskemattomana 100 000 vuotta, eikä sinne saa koskaan päästä vettä.
 Salmenperä alkoi ihmetellä asian mittakaavaa ja aikakäsitystä.
 Miten “Onkalon” turvallisuus varmistetaan 100 000 vuodeksi ja miten paikka merkitään tuleville sukupolville ilman, että viestiketju joskus katkeaa?
 Tarina alkoi kehittyä ohjaajan päässä. Mitä jos “Onkalo” kaivetaan joskus tulevaisuudessa esiin, ja vastassa on jotain, mitä ihminen ei ymmärrä?
 Mårten Lampén / Yle
 Tietämättömyyden sietämätön vaikeus on  White Wall  -sarjan kantava teema. Se on Salmenperän, käsikirjoittaja  Mikko Pöllän  ja tuottaja  Roope Lehtisen  luomus.
 Salmenperä kirjoitti sarjan alun perin niin, ettei hän ajatellut itseään sen ohjaajana, mutta toisin kävi.
 White Wall  -sarjassa rakennetaan maailman suurinta ydinjätteiden loppuvarastoa hylättyyn kaivokseen, jossa tapahtuu onnettomuus. Sen seurauksena maan alta paljastuu outo, tunnistamaton löydös, joka sekoittaa kaikkien kuviot. Jännityssarja sijoittuu Pohjois-Ruotsiin, vaikka se on kuvattu Suomessa.
 Tv-sarjan taustalla on Salmenperän ihmetys siitä, miksi ihmiskunnalla on pakonomainen tarve nostaa itsensä kaiken yläpuolelle?
 – Minua kiinnostaa, voimmeko elää sen asian kanssa, ettemme tajua kaikkea, Salmenperä sanoo.
 Noustaan takaisin maan pinnalle.
 Intohimo pakenee
 Tyhjiöstä  parhaan elokuvan ja parhaan ohjaajan Jussin tänä vuonna saanut Salmenperä on arvostettu ja taiteellisesti menestynyt elokuvaohjaaja. Silti hänestä tuntuu, että intohimo elokuvien tekemiseen on joskus kateissa.
 – Olen kamppaillut koko urani ajan sen asian kanssa, Salmenperä selventää.
 Silti intohimon pitäisi Salmenperän mielestä löytyä.
 Ehkä elokuvien katselu auttaisi? Salmenperä kertoo olevansa siinä huono. Toisaalta vastikään kuvattu  White Wall  sai alkunsa juuri toisen tekijän elokuvasta.
 Elokuvantekijöiden työhön liittyy jatkuva epävarmuus seuraavan projektin rahoituksesta ja se vaikuttaa mielialoihin. Siitä Salmenperällä on liikaa kokemusta.
 Hän kuvitteli ohjaavansa elokuvan Juha Jokelan  Fundamentalisti  -näytelmästä, mutta projekti jämähti elokuvasäätiöön ja Salmenperältä paloi pinna. Sen seurauksena syntyi tyylipuhdas art house -elokuva  Tyhjiö  (2018), joka nappasi tänä vuonna yhteensä neljä Jussia. Elokuvaan ei edes haettu säätiöltä etukäteen tukea.
 Se tehtiin talkootyöllä, ja taiteellinen tiimi pani intohimonsa peliin. Myös Salmenperä oli onnellinen, sillä  Tyhjiössä  oli vain taivas rajana.
 Hän haluaa olla aina täysin rehellinen kulloisellekin työlle.
 Mårten Lampén / Yle
 “Ei kai minua vaan rahan ruikuttamisesta palkittu”
 Kamerat pyyhkivät juhlaväkeä MTV3:n televisioimassa Jussi-gaalassa Helsingin Kaapelitehtaalla. Salmenperä istui salissa muiden joukossa tumma puku päällä.
 Tällä kertaa hänestä tuli voittaja.  Tyhjiö  sai yhteensä neljä Jussia ja sen lisäksi Salmenperä ja leikkaaja  Samu Heikkilä  pokkasivat siitä Suomen historian ensimmäisen Nordisk Film -elokuvapalkinnon, 20 000 euroa.
 Tunnustukset, kehut ja aplodit herättivät Salmenperässä hänelle niin tyypillisen reaktion. Ohjaaja oli vakuuttunut, etteivät palkinnot tulleet itse elokuvasta vaan jostain muusta.
 – Minulla heräsi heti vainoharha siitä, että palkinnot tulivat rahan vähyyden ruikuttamisesta ja talkootyön korostamisesta, Salmenperä sanoo.
 Tyhjiön  keräämät Jussit olivat joka tapauksessa yllätys, ja Salmenperä odotti, että elokuvasta palkitaan ehkä  Laura Birn , joka oli ehdolla parhaasta naispääroolista.
 Salmenperä ei ole oikein koskaan viihtynyt elokuva-alan tapahtumissa, ja Jussi-gaala on yksi niistä.
 – Olen jännittänyt gaalassa omia ehdokkuuksiani ja hävinnyt niitä muille, Salmenperä sanoo.
 Koko tapahtuma on tuntunut ahdistavalta, mutta tänä vuonna Salmenperä tunsi ensi kertaa olonsa vapautuneemmaksi. Hän muutti perheensä kanssa Karkkilaan yli 10 vuotta sitten osin siksi, että elokuva-alaan piti saada etäisyyttä.
 Perheeseen kuuluu puoliso, elokuvaohjaaja Mia Halme sekä kolme lasta.
 Salmenperä kertoo, että hän istuu toisinaan pihassa ja tuijottaa tyhjää grilliä.
 Mårten Lampén / Yle
 Salmenperästä tuntuu, ettei hän ole tehnyt tarpeeksi
 Ruukin entisen paloaseman sisällä on pysähtynyt tunnelma. Salmenperällä ja hänen puolisollaan on rakennuksen toisessa kerroksessa työhuoneet.
 Salmenperä on laittanut omien elokuviensa julisteita häveliäästi esille. Lattialla on itämainen matto ja hyllykön päällä levysoitin. Kirjahyllyssä on dvd-kokoelma.
 Täällä Salmenperä kirjoittaa tulevia projektejaan, ja täällä iskee myös paniikki.
 Tilanne on Salmenperän mukaan herkkä etenkin silloin, kun muut tuntuvat tekevän töitä elokuviensa parissa, mutta Salmenperällä ei ole tulossa mitään tuotantoon.
 – Sellainen ei ole kovin luova tila, Salmenperä toteaa.
 Teema on tuttu  Tyhjiöstä .
 Tilanne voi laukaista ajatuksen siitä, voiko elämässä tehdä myös jotain muuta kuin elokuvia.
 Salmenperästä piti alun perin tulla arkkitehti, kuten hänen veljestään, mutta nuori mies vaihtoi Teknillisen korkeakoulun opinnot neljän vuoden jälkeen Taideteollisen korkeakoulun elokuvaopintoihin.
 Vaikka Salmenperä on ohjannut kuusi pitkää elokuvaa, hänestä tuntuu, ettei hän ole saanut mitään aikaan. Hän on aina tyytymätön omiin suorituksiinsa. Töitä hän ei ainakaan ole omasta mielestään tehnyt.
 – Tiedän, että puoliso kärsii siitä aika paljon, kun marmatan jatkuvasti asiasta, Salmenperä sanoo.
 Tyhjinä hetkinä ohjaaja miettii, olisiko hänestä hyönteistutkijaksi? Salmenperä on myös leikitellyt ajatuksella, että hän alkaisi graafikoksi, koska piirtäminen on ollut aina helppoa.
 – Olen tosin niin ruosteessa, ettei se ole enää mahdollista.
 Salmenperän äiti oli kuvaamataidon opettaja Keravalla.
 Saako miehen häpeälle nauraa?
 Salmenperä nousi heti uransa alussa yhdeksi Suomen kiinnostavista elokuvaohjaajista. Hänen tarinansa poikkesivat muista. Salmenperän elokuvat ovat käsitelleet perhedynamiikkaa ja sukupuolirooleja, mutta myös poikkeuksia on, kuten Q-teatterin näytelmästä tehty  Häiriötekijä  (2015) ja tositapahtumiin perustuva, Talvivaarasta kertova  Jättiläinen  (2016).
 Ohjaaja käsittelee elokuvissaan usein häpeän tunnetta, sillä hän uskoo, että häpeä vapauttaa lopulta ihmisen. Häpeä tarkoittaa ohjaajalle sekä komediaa että tragediaa, ja Salmenperä pitää elokuviaan suurina komedioina, vaikka yleisö ei niitä aina siksi tunnista.
 Hänen töissään on naurettu miehen surkeudelle ja tämän kyvyttömyydelle käsitellä omaa elämäänsä ja omia tunteitaan.
 Mårten Lampén / Yle
 Ohjaaja on miettinyt, voisiko hän kääntää kirjoittamansa miesroolin naiselle, mutta se tuntuu falskilta. Salmenperä ei voi mielestään täysin tietää, miten ja missä nainen kokee häpeää.
 – Kirjoitan mieshahmoni kunnolla kölin ali, ja sitä en osaa tehdä naisille, Salmenperä toteaa.
 Itse hän kokee häpeää monissa tilanteissa. Se liittyy sekä vanhemmuuteen että puolisona olemiseen.
 Salmenperä uskoo pystyvänsä nauramaan itselleen, mutta jää kiinni siitä, että hän hän tulistuu kritiikistä, vaikka arvostelijat ovat perheenjäseniä ja kritiikki on sävyltään lämmintä.
 – Välillä oikein hävettää, että miten voin olla näin alkeellinen ja loukkaantua niin helposti, Salmenperä hymyilee.
 Hän nauraa monen monta kertaa haastattelun aikana. Aina itselleen.
 Katsojaluvuista tuli mörkö
 Ylen ja SVT:n jännityssarjasta  White Wall  voi tulla Salmenperälle merkittävä “käyntikortti”, jos kaikki menee hyvin. Salmenperä ei itse ajattele niin. Häntä kyllä kiinnostavat katsojaluvut, sillä sarjasta on Salmenperän mukaan kirjoitettu vetävä, jännittävä, kiinnostava ja älykäs, joten potentiaalia riittää. Tv-sarja on Salmenperän mukaan tarinallisesti jotain aivan muuta kuin hänen omat elokuvansa. Kyse on jännitysdraamasta, ja ne voivat kerätä onnistuessaan valtavasti katsojia.
 Omaan tapaansa Salmenperä on kuitenkin varuillaan. Ohjaaja miettii, onnistuuko hän taas kerran tekemään jotain, joka karkottaa katsojat, vaikka kriitikoilta sataisi kiitosta.
 Katsojaluvuista on kehkeytynyt hänelle mörkö. Esimerkiksi viime vuoden elokuvatapaus  Tyhjiö  keräsi noin 14 500 katsojaa ja Talvivaarasta kertova  Jättiläinen  hieman yli 40 000.
 – Katsojaluvuista on tullut minulle jonkinlainen nemesis, perivihollinen, Salmenperä sanoo.
 Ehkä hän vielä onnistuu pääsemään suuren yleisön suosioon.
 Salmenperällä on valmiina projekti, joka odottaa elokuvasäätiön rahoituspäätöstä. Suunnitellussa elokuvassa ohjaaja tuo ilmeisen kiinnostavat nimet esiin “historian hämäristä”, sillä hän uskoo, että 100 000 katsojaraja voisi tällä kertaa mennä rikki. Se on selvästi Salmenperän seuraava tavoite.
 Ja jos kaikki menee pieleen, hän voi jatkaa haaveilua hyönteistutkijan elämästä. Tai tuijottaa tyhjään grilliin.
 Mårten Lampén / Yle

Aleksi Salmenperä ohjasi miljoonien eurojen tv-sarjan – nyt hän odottaa, että suuri yleisö löytäisi hänet


Summary: Suomesta valitaan 13 meppiä 751-paikkaiseen parlamenttiin.

Pitääkö Suomen päättää asiat itse vai muiden kanssa? Kuinka tiukasti Suomen täytyy pitää rahoistaan kiinni? Riittääkö se ilmastokriisin pysäyttämiseen, mitä eurooppalaiset ovat jo tehneet?
 Esimerkiksi näissä asioissa suomalaiset puolueet ovat Eurooppa-politiikassaan erimielisiä.
 Suurin osa puolueista suhtautuu unioniin myönteisesti. Kielteisiä tai herkkiä arvostelemaan unionia ollaan perussuomalaisissa ja kristillisdemokraateissa.
 Suomalaiset valitsevat 13 meppiä, jotka solahtavat osaksi 751 jäsenistä parlamenttia ja eurooppalaisten puolueitten parlamenttiryhmiä.
 Tiivistimme kotimaisten puolueitten Eurooppa-politiikan keskeisiä piirteitä eurovaaliohjelmien ja  Ylen vaalikone vastausten perusteella.
 SDP: Jos haluat tiukkoja ilmastopäätöksiä ja joka maahan minimipalkan, ehdokkaasi voi olla sosiaalidemokraatti
 Eurooppa on sosiaalidemokraattien mielestä niin hieno rakennelma, että sen pitää pyrkiä maailman arvojohtajaksi ja päästä teknologiassa muiden edelle.
 Edeltäjä unionin pitää olla myös ilmastopolitiikassa: demarien meppiehdokkaat kannattavat lentämisen verottamista, pelkästään bensalla tai dieselillä kulkevien autojen kieltämistä vuoteen 2030 mennessä ja karjankasvatuksen tukien vähentämistä.
 Sosiaalidemokraatit haluaisivat unionin päättävän myös osasta sosiaalipolitiikkaa ja työelämää. Joka maahan tulisi päättää minimipalkka.
 Demarit ja heidän eurooppalaiset toverinsa ovat vuosia ajaneet unionissa sitä, että kaikki yritykset maksaisivat veronsa eli verovälttely estettäisiin. Muutkin puolueet ovat ottaneet tämän asiakseen.
 Suhde taloudenpitoon on väljempi kuin kokoomuksella ja keskustalla. Puolue toivoo vaaliohjelmassaan, että pankkien yhteinen talletussuoja saataisiin vihdoinkin valmiiksi. Suomen edellinen hallitus suhtautui tähän kriittisesti.
 Sosiaalidemokraattien mielestä euromaiden velkasääntöjen jouston varaa kannattaa käyttää, kunhan julkinen talous ei pidemmän päälle velkaannu liikaa. Jokainen maa olisi kuitenkin vastuussa omista veloistaan.
 Tämä mielessä sosiaalidemokraatit ehdottavat Suomen hallitusneuvotteluissa, että ottaisimme lainaa investointeihin, jotka sitten maksavat itsensä hiljalleen takaisin.
 Puolue arvostelee "kurjistamisen" eli oikeistolaisen talouspolitiikan pitkittäneen Euroopan talouskriisiä. Tosin Kreikan romahtaessa velkojensa alle sosiaalidemokraatit olivat valtiovarainministeripuolueena mukana tekemässä tuota talouskuripolitiikkaa.
 Nykyisessä parlamentissa demareita ovat edustaneet S & D -ryhmään kuuluvat  Miapetra Kumpula-Natri  ja  Liisa Jaakonsaari .
 SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm (vas.) ja puheenjohtaja Antti Rinne esittelivät puolueen eurovaaliohjelman Helsingissä 6. toukokuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Tästä pääset lukemaan lisää SDP:n EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Antti Rinteen eurovaalitentin.
 PS: Jos Eurooppa ei mielestäsi pidä kiinni päätöksistään ja suhtautuu liian hövelisti muualta tulleisiin, etsi perussuomalainen ehdokas
 Perussuomalaiset ovat Suomen EU-kriittisin puolue. He eivät vaadi eroa unionista, mutta näkevät siinä paljon heikkouksia ja puhuvat niistä mielellään. Kaikkien perussuomalaisten meppiehdokkaiden mielestä esimerkiksi Brexit eli Britannian ero EU:sta on briteille hyvä asia.
 Perussuomalaiset katsovat olevansa nimenomaan suomalaisten asialla. Mahdollimman moni päätös pitää tehdä mielummin täällä kuin Brysselissä. Eniten hyötyä unionista on vapaakaupan edistämisessä.
 Venäjän kauppapakotteet jakavat perussuomalaisten mielipiteet. Puolet ehdokkaista olisi valmiita jo keventämään pakotteita, jotka Eurooppa asetti Venäjälle Krimin valtauksen ja Ukrainan sodan takia.
 Perussuomalaisten Laura Huhtasaari keskusteli ihmisten kanssa Eurooppa-päivän juhlassa Helsingin Narinkkatorilla torstaina. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Mitään yhteisten arvojen Eurooppaa perussuomalaiset eivät halua, eikä puolueen mielestä unionin arvojen rikkojia tarvitse rangaista. Toisaalta kristilliset arvot kelpaavat meppiehdokkaille.
 Rajojen ylittäminen papereita näyttämättä ei perussuomalaisten mielestä ole tärkeää. Sisärajojen tarkastuksia kannattaa lisätä, jotta paperittomat maahantulijat pysäytetään.
 Ilmastoasioissa perussuomalaiset ovat valmiita tekemään unionin yhteistä politiikkaa. Mutta millaista politiikkaa? He eivät halua lentoveroa, lihantuotannon tukien vähentämistä tai bensa-autojen kieltämistä 2030 mennessä. Eurooppa on puolueen mielestä tehnyt jo oman osansa päästöjen vähentämisessä ja nyt on muiden vuoro..
 Eurooppaan muualta tuotavasta tavarasta pitäisi periä hiilitulleja. Se tarkoittaa, että tuotteista, joiden valmistuksessa on käytetty hiiltä, joutuisi maksamaan Euroopan rajalla. Tulleihin suhtautuvat myönteisesti myös ainakin Euroopan vasemmistopuolueet.
 Perussuomalaisilla on nykyisessä parlamentissa kaksi meppiä konservatiivisessa ja osin epäilevästi unioniin suhtautuvassa ECR-ryhmässä,  Jussi Halla-aho  ja  Pirkko Ruohonen Lerner . Puolue suunnittelee liittyvänsä osaksi EU:hun kriittisemmin suhtautuvaa uutta oikeistoryhmää.
 Tästä pääset lukemaan perussuomalaisten EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Jussi Halla-ahon eurovaalitentin.
 Kokoomus: Tarkka tilinpito, vapaus ja demokratia sekä eurooppalaisuuden korostaminen ovat yhteistä kokoomuksen ehdokkaille
 Kokoomus pitää itseään Suomen johtavana Eurooppa-puolueena. Moni asia hoituu heidän mielestään paremmin Euroopan kuin kotimaasta ratkaistuna. Esimerkiksi ilmastosta, turvallisuusasioista, maahanmuuton hallinnasta ja maailmankaupasta ratkaisut on järkevä tehdä yhdessä.
 Yhteisten sisämarkkinoiden olisi toimittava sujuvasti, jotta yrittäminen ja kaupankäynti sujuu. Koska euromaiden taloudet ovat riippuvaisia toisistaan, myös sääntöjä pitää noudattaa. Kokoomuksesta löytyy tarkan euron vahtijoita ja velkaantumista tai budjettivajetta ei katsota hyvällä.
 Kokoomuslaiset suhtautuvat epäillen siihen, että Euroopan pankit yhdessä onnistuisivat turvaamaan asiakkaiden talletukset. On parempi edetä hitaasti kuin niin, että Suomi vahingossa joutuisi kriisitilanteessa maksamaan muiden laskuja.
 Ilmastopäästöjä kokoomus vähentäisi kunnianhimoisesti. Silti sen meppiehdokkaista enemmistö ei kiirehtisi siirtymistä pois bensa- ja diesel-autoista, ei vähentäisi karjankasvatuksen tukia eikä verottaisi lentämistä.
 Vaikka kokoomuslaiset kannattavat puolustusasioiden hoitamista eurooppalaisella tasolla, heidän mielestään unioni ei tarvitse yhteistä armeijaa.
 Kokoomuksen ehdokkaat tuntevat omikseen kristilliset arvot. He haluavat unionin pitävän huolta siitä, että Eurooppa säilyy demokraattisena ja kunnioittaa perusoikeuksia. Oikeusvaltion periaatetta rikkovia maita pitää rankaista tukien menettämisellä.
 Kokoomuksen mepit ovat  Sirpa Pietikäinen ,  Petri Sarvamaa  ja  Henna Virkkunen  EPP-ryhmässä. Ryhmään mahtuu sekä arvoliberaaleja että konservatiivisia meppejä. Nykyisessä parlamentissa EPP on suurin ryhmä.
 Ulkomaankauppa- ja kehitysministeri Anne-Mari Virolainen, EU:n maatalouskomissaari Phil Hogan (kesk.) ja sisäministeri Kai Mykkänen kokoomuksen tilaisuudessa Helsingissä 6. toukokuuta. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Tästä pääset lukemaan lisää kokoomuksen EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Petteri Orpon eurovaalitentin.
 Keskusta: Jos eurooppalaiset arvot ja elävä maaseutu kiinnostavat, puolueesi voi olla keskusta
 Keskustalaiset korostavat eurovaaliohjelmassaan, kuinka tärkeä on yhtenäinen Eurooppa, sananvapaus, tasa-arvo ja esimerkiksi turvapaikanhakijoiden auttaminen. Keskusta muistuttaa usein, että sen ollessa pääministeripuolue Suomi liittyi Euroopan unioniin.
 Juha Sipilän  hallituksen aikana unioni joutui toinen toistaan seuraaviin kriiseihin, joista yksi oli pakolaiskriisi. Keskustan mielestä turvapaikanhakijoita autetaan ja pakolaisia otetaan vastaan. Samaa mieltä ovat suurista puolueista myös sosiaalidemokraatit ja kokoomus. Seuraavan turvapaikanhakijakriisin varalta pitäisi päättää, miten maat sitoutuvat auttamaan toisiaan tulijoista huolehtimisessa.
 Suomalaisten maataloustuotteiden vienti Venäjälle tyssäsi, kun Eurooppa rankaisi Venäjää Ukrainan sodasta tulleilla ja Venäjä asetti vastatullit. Melkein puolet keskustalaisista ehdokkaista haluaisi jo keventää pakotteita.
 Keskusta korostaa maataloutta EU-politiikassa. Kotimainen ruoantuotanto on tärkeää ja syrjässäkin pitää voida asua. Näihin keskustalaiset haluavat riittävästi rahaa unionin budjetista.
 Ilmastopolitiikassa myös keskusta haluaa EU:n vähentävän tuntuvasti ilmastopäästöjään. Toisaalta samaan aikaan pitäisi pystyä käyttämään metsää, sillä puolueessa on paljon metsänomistajia. Keskusta haluaa Euroopan olevan keksimässä, miten hiilidioksipäästöt saadaan talteen. Kansainväliset ilmastotutkijat tosin arvelevat, että tästä ei ole vähentämään päästöjä vielä pariinkymmeneen vuoteen.
 Keskustan euroedustajia ovat tällä hetkellä Alden ryhmän  Elsi Katainen  ja  Mirja Vehkaperä.  Ryhmä on hyvin liberaali ja suhtautuu myönteisesti unionimaiden yhteistyön lisäämiseen. Keskustan mepit kuuluvat ryhmän varovaisempaan laitaan ja osa aiemmista mepeistä olisi jopa sopinut paremmin konservatiivisempaan ryhmään..
 Keskustan eurovaaliehdokas Petra Schulze Steinen (vas.) ja  Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen (keskellä) ja eurovaaliohjelman valmistelusta vastannut Riikka Pakarinen (oik.) esittelivät puolueen eurovaaliohjelman Helsingissä perjantaina 26. huhtikuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Tästä pääset lukemaan lisää keskustan EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Juha Sipilän eurovaalitentin.
 Vihreät: Jos maapallo ei mielestäsi kestä nykymenoa ja haluaisit enemmän Eurooppaa, saatat löytää ehdokkaasi vihreistä
 Vihreät on Suomen puolueista se, joka olisi valmis ottamaan loikan kohti syvempää Euroopan unionia. Heidän ehdokkaidensa enemmistö olisi valmiita eurooppalaiseen armeijaan. He olisivat valmiita ottamaan vastuuta myös taloudesta yhdessä – unioni voisi ottaa käyttöön yhteisen rahoitusmarkkinaveron ja työttömyysvakuutusjärjestelmän.
 Lähes kaikki heistä haluaisivat sukupuolikiintiöt pörssiyrityksiin ja minimipalkan joka maahan.
 Ympäristöasioissa vihreät ovat ehdottomia. Puolue haluaa taloudesta ekologisesti kestävää. He suosisivat raiteita ja verottaisivat lentämistä. Kaikki ehdokkaat haluavat eroon uusista bensa- ja dieselautoista 2030 mennessä. Ilmastopäästöjä on vähennettävä ja suunta kerta kaikkiaan käännettävä.
 Euroopassa vihreät ovat profiloituneet voimakkaasti myös demokraattisten arvojen puolustajina. Se tarkoittaa oikeusvaltion korostamista. Vihreät ehdokkaat pitävät vaalikoneessa Venäjää uhkana Euroopalle eivätkä halua purkaa pakotteita.
 Euroopan vihreiden ryhmässä istuu yksi suomalainen vihreä,  Heidi Hautala .
 Vihreiden tilaisuudessa Heidi Hautala, saksalainen Ska Keller ja Ville Niinistö. Axel Nurmio / Yle
 Tästä pääset lukemaan lisää vihreiden EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Pekka Haaviston eurovaalitentin.
 Vasemmistoliitto: Huolestuttaako ilmasto ja suuryritysten valta? Ehdokkaasi on ehkä vasemmistoliitosta
 Vasemmistoliitto ja sen europarlamenttiryhmä GUE on pitkään puhunut siitä, että suuryritykset olisi saatava aisoihin ja verovälttely estettävä. Yksi vastaus olisi säätää yhteisöveropohjasta yhdessä eli päättää, mistä yritysten on joka maassa maksettava veroa.
 Vasemmistoliitto ei ole hyväksynyt tapaa, jolla muu Eurooppa on kohdellut talouskriisimaita ja "kurjistanut" niiden kansalaisia. Siksi puolue haluaa muuttaa kokonaan unionin talous- ja rahapolitiikan: Sen mielestä kaikkien maiden pankkien olisi suojattava ihmisten talletukset yhteisellä järjestelmällä.
 Euroopan keskuspankin pitäisi voida antaa lainaa myös pankkien sijaan myös tavallisille ihmisille. Jonkin maan joutuessa vararikkoon sen velat järjesteltäisiin niin, että ihmiset pystyvät jatkamaan elämäänsä ilman tiukkaa talouskuria.
 Ilmastoa on vasemmistoliiton ehdokkaiden mielestä suojeltava kaikin keinoin. Lentämisen tai bensa-auton sijaan pitäisi kulkea junalla. Raiteita voisi rakentaa Suomesta Berliiniin Tallinnan-tunnelin kautta. Vasemmistoliiton meppinä GUE-ryhmässä on istunut kuluvalla kaudella  Merja Kyllönen .
 Puolueen puheenjohtaja Li Andersson, eurovaaliehdokas ja varapuheenjohtaja Hanna Sarkkinen ja eurovaaliehdokas Silvia Modig vasemmistoliiton eurovaalikampanjastartin tiedotustilaisuudessa Helsingissä 29. huhtikuuta. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Tästä pääset lukemaan lisää vasemmistoliiton EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Li Anderssonin eurovaalitentin.
 RKP: Jos maahanmuutto on mahdollisuus ja ruotsinkielinen elävä maaseutu lähellä sydäntä, RKP:sta voi löytyä ehdokas
 RKP sanoo olevansa Suomen Eurooppa-myönteisin puolue.
 Myönteisyys näkyy esimerkiksi siinä, kuinka puolue suhtautuu maahanmuuttoon. Se ei ole uhka vaan mahdollisuus. Puolueen mielestä unioniin tulijat pitää jakaa oikeudenmukaisesti ja turvapaikkapolitiikan on oltava humaania. Ulkorajoja kannattaa silti vahvistaa, jotta tiedetään, kuka on liikkeellä ja millä asialla.
 RKP korostaa jämptiä taloudenpitoa, jossa maat huolehtivat omasta taloudestaan. Myös pankkien talletussuojajärjestelmää pitää rakentaa harkiten.
 Ilmastopolitiikassa RKP ajaa keskustan ja kokoomuksen tavoin hiilipäästöjen leikkaamista kunnianhimoisesti – 55 prosenttia vuoden 1990 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Puolue kuitenkin huolehtisi myös maataloustuottajista.
 Nykyisessä parlamentissa istuva meppi  Nils Torvalds  oli ryhmänsä Alden neuvottelijana, kun Suomi ajoi metsätaloutensa etua esimerkiksi maankäytön epäsuoria vaikutuksia koskevassa ILUC-direktiivissä ja LULUCF-asetuksessa, jolla säädellään hakkuita ja hiilinieluja.
 Tästä pääset lukemaan lisää RKP:n EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Anna-Maja Henrikssonin eurovaalitentin.
 KD: Jos EU on periaatteessa myönteinen asia mutta valta on paremmissa käsissä Suomessa kuin Brysselissä, valitset ehkä kristillisdemokraatit
 KD on liukunut kannoissaan lähelle perussuomalaisia esimerkiksi maahanmuutto- ja ilmastopolitiikassa. Puolueen mielestä nyt on muun maailman vuoro vähentää ilmastopäästöjä eikä päästöjen leikkaaminen saa mennä yritysten kilpailukyvyn edelle. Ehdokkaista juuri kukaan ei estäisi bensa-autoilua eikä leikkaisi tukia karjankasvatukselta.
 Maahanmuutosta ja rajojen valvonnasta vastuun tulisi olla jäsenmaissa, ei unionilla. Puolue vaatii kansainvälisten sopimusten muuttamista niin, että Eurooppaan tulleet voidaan palauttaa lähtömaihinsa. Enemmistö ehdokkaista lisäisi tarkistuksia sisärajoilla.
 Kristilliset arvot ovat ehdokkaiden mielestä unionin perusta. EU ei saisi ulkopolitiikassaan ottaa kantaa esimerkiksi Israelin ja Palestiinan väleihin.
 Demokratiaa ja oikeusvaltiota puolue korostaa. Työvoiman vapaassa liikkumisessa maasta toiseen puoluetta häiritsee se, että työntekijät saavat samoja sosiaalietuuksi kuin omat asukkaat.
 Puolue ei halua antaa EU:lle lisää valtaa millään alalla. Se ei halua euromaille yhteistä budjettia eikä pankeille yhteistä talletussuojaa.
 Talouspolitiikassa kristillisdemokraatit ovat tarkkoja sopimusten noudattamisesta. Tässä puolue on eurooppallaisen puolueensa EPP:n linjalle – tosin tällä hetkellä puolueella ei ole omaa meppiä.
 Tästä pääset lukemaan lisää KD:n EU-politiikasta ja katsomaan puheenjohtaja Sari Essayahin eurovaalitentin.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön

Lentovero vai ei? Lisää rajatarkastuksia? Puolueissa on eurovaaleissa eroja, katso vaihtoehdot yhdessä paketissa


Summary: Itävallan Vapauspuolueen Venäjä-skandaali varjosti Euroopan kansallismielisten kokoontumista Milanossa.

Venäjällä ei ole tekemistä perusteilla olevan eurooppalaisen kansallismielisten puolueiden ryhmän tavoitteiden kanssa, sanoo perussuomalaisten varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari .
 Epäilys vaikuttamisesta vahvistui  kun kävi ilmi , että Itävallan Vapauspuolueen puheenjohtaja  Heinz-Christian Strache  oli lupaillut venäläiselle tukijalle oikopolkua julkisiin hankintoihin vastineena tuesta hänen puolueensa kampanjalle.
 – Venäjällä ei ole mitään roolia meidän tavoitteiden ja päämäärien kanssa, Huhtasaari sanoi populistipuolueiden tapaamisessa Milanossa lauantaina, viitaten perussuomalaisten eurooppalaisiin kumppaneihin.
 "Emme hyväksy Krimin liittämistä"
 Huhtasaaren mukaan perussuomalaisten linja suhteessa Venäjään on samankaltainen kuin Tanskan Kansanpuolueen tai Viron Ekren. Perussuomalaiset ei hänen mukaansa hyväksy Krimin liittämistä Venäjään tai Venäjän toimia Itä-Ukrainassa.
 Ruotsidemokraatit on ilmoittanut pysyvänsä syrjässä kansallismielisten puolueiden rintamasta sen takia, että monet puolueista ovat liian läheisiä Venäjän valtaapitävien kanssa. Huhtasaari sanoi toivovansa, että Ruotsidemokraatit "järkeistyy".
 Yhteistyötä virittelevistä oikeistopuolueista La Legalla ja Itävallan Vapauspuolueella on yhteistyösopimus Venäjän valtapuolueen Yhtenäisen Venäjän kanssa. Ranskan  Marine Le Penin  Kansallinen liittouma on ottanut vastaan rahoitusta Venäjältä.
 Huhtasaari ei ottanut kantaa EU:n pakotepolitiikkaan, mutta sanoi, että EU:n pitäisi maksaa korvauksia suomalaisille, jotka ovat kärsineet Venäjän asettamista vastapakotteista. EU asetti Venäjälle talouspakotteita Krimin valtauksen seurauksena.
 – Ei ole oikein, että Saksa myy edelleen autoja Venäjälle ja Suomi ei voi myydä juustoa, Huhtasaari sanoi.
 EU myönsikin korvauksia suomalaisille maidontuottajille loppuvuodesta 2014.
 Italia uhittelee yhä säännöille
 Monet perussuomalaisten tavoitteista ovat kuitenkin vastakkaisia etenkin tapaamista isännöineen Lega-puolueen tavoitteiden kanssa. Legan johtaja  Matteo Salvini  ilmoitti hiljattain, että Italia aikoo jatkossakin rikkoa EU:n budjettivajesääntöjä.
 – Meidän viestimme [Salvinille] on se, että jos on säännöt, niitä pitäisi noudattaa, Huhtasaari sanoi.
 Jos suhtautuminen euroon ja talouspolitiikkaan erottaa Milanoon kokoontuneita puolueita, suhtautuminen maahanmuuttoon on niitä yhdistävä tekijä. Salvini puhui torilla "hallitsemattomasta maahanmuutosta" samaan sävyyn kuin Huhtasaarikin.
 Salvinin isännöimä kokoontuminen keräsi lauantaina Duomo-aukiolle kymmeniätuhansia ihmisiä. Vastamielenosoituksissa väkeä oli muutamia tuhansia.

Huhtasaari: Venäjä ei vaikuta europopulistien tavoitteisiin – perussuomalaiset ei hyväksy Venäjän tekoja Itä-Ukrainassa


Summary: Huutoa vaikeampaa on puhua hiljaisella äänellä, kun on tärkeää sanottavaa, kirjoittaa psykoterapeutti Heli Vaaranen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pariterapeutin sohvalla on tuttua kuulla, että elämässä ne kaikkein tärkeimmät ovat lapset . Ne kalleimmat, arvokkaimmat ja ne, joiden edestä haluaisi kaikki maailman vaikeudet silottaa. Heille haluaisi aivan kaiken antaa. Harrastukset ja laitteet ja kamppeet on tietenkin hyvä olla tarpeen mukaan, mutta niitäkin tärkeämmät ovat hyvät vuorovaikutustaidot.
 Informaatio-yhteiskunnassa lasten ja nuorten vuoropuhelu tiivistyy whatsupp-viesteihin ja chatteihin. Kommunikoidaan kyllä- ja ei-vastauksilla. Netistä ei ainakaan opi hyviä vuorovaikutustaitoja, eikä koulun rajattomiin mahdollisuuksiin kannata liikaa uskoa. Niinpä kodin vaikutus vuorovaikutustaitojen oppimisessa korostuu nettiaikana enemmän kuin koskaan ennen.
 Kannattaa pysähtyä miettimään mitä ovat ne suuret linjat joiden mukaan perheessä kohtelette toinen toisianne.
 Perheissä ja työpaikoilla tarvitaan  kipeästi vuorovaikutustaitoja, joita ovat kohteliaisuus, avuliaisuus, huomioonottaminen, anteeksipyyntö, sopuisuus ja toisten arvostaminen.
 Aika harva vanhempi käsittää olevansa lapsilleen kävelevä esikuva käyttäytymisestä muita kohtaan. Sekä hyvinä että pahoina päivinä, mutta ehkä erityisesti niinä pahoina päivinä.
 Kotiraivarit ovat aivan ymmärrettävä ilmiö , enkä ole kieltämässä tunteiden osoittamista kodeissa, mutta kannattaa pysähtyä miettimään mitä ovat ne suuret linjat joiden mukaan perheessä kohtelette toinen toisianne.
 Onko linjana arvostuksen puute vai arvostus ; onko se kyynisyys vain toiveikkuus; onko se osallistuminen vaiko vetäytyminen. Onko se kiltteyden hyväksikäyttö vaiko reilu työnjako, vaikka helpommallakin pääsisi. Toistuvatko odotukset ja suuret pettymykset, kun toinen ei olekaan ajatustenlukija. Vaihtoehtoja on monia.
 Hyökkäystä vaikeampaa on laskea omat aseet ja myöntää: rakastan.
 Monet nuoret parit kipuilevat  sen kanssa, että heillä ei ole yhtään hyvää esimerkkiä ongelmanratkaisusta. Ei yhtään hyvää esimerkkiä siitä, miten konflikti tuodaan sopuisaan päätökseen. Ei yhtään hyvää esimerkkiä kompromissin tekemisestä tai epätäydellisyyden kanssa elämisestä hukuttamatta puolisoa rajuihin moitteisiin.
 Erityisen kurjaa on, jos nuori pari kokee tuhoisat vuorovaikutustavat ainoiksi oikeiksi:  ”Näin meillä aina!”  Muutamassa pariterapiaistunnossa on vaikea muuttaa kokonaista ajatusmallia. On vaikea osoittaa, että valtataistelu ei ole parisuhteen päämäärä, vaan hoitoa vaativa tila. Se on vaikeaa, mutta mahdollista.
 Tuntuu niin kiitolliselta kun idea alkaa itää. Kun me kaikki terapiahuoneessa toteamme, että sitä mikä ei toimi, sitä ei kannata jatkaa. Kun me yhdessä käsitämme, että muutos on aina kömpelöä. Että uusi toimintatapa tuntuu esitykseltä, ja se on vaikea pala niin viestin antajalle kuin viestin vastaanottajallekin.
 Huutoa vaikeampaa on   puhua  hiljaisella äänellä, kun on tärkeää sanottavaa. Hyökkäystä vaikeampaa on laskea omat aseet ja myöntää: rakastan. Kaikesta huolimatta. Ja hyväksyn sinut juuri sellaisena kuin olet.
 Kun vuorovaikutuksessa nuoren parin välillä päästään uuteen aikaan, uuteen todelliseen kohtaamiseen, tuntuu kuin kumppanin toimissa ja sanoissa olisi aivan uusi sävy. Siinä on kohteliaisuutta, avuliaisuutta, huomioonottamista ja arvostusta. Miten onnistuminen sitten palkitaan? Jalokivin. Kirkkain kyynelin.
 Heli Vaaranen
 Kirjoittaja on valtiotieteen tohtori, sosiaalitieteilijä ja psykoterapeutti. Hän työskentelee Väestöliitossa johtavana asiantuntijana. Vaarasen intohimona on saada eronneet parit rauhanneuvotteluun ja rakentaa uusia alkuja pareille parisuhdekriisien jälkeen.
 Aiheesta voi keskustella 19.05. klo 19.00 asti.

Heli Vaarasen kolumni: Mitä opetat lapsillesi vuorovaikutuksesta


Summary: Yle päivittää tähän juttuun hallitusneuvotteluiden yhdeksännen päivän käänteitä. Neuvotteluista kantautui perjantaina ristiriitaista viestiä.

Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan  Antti Rinteen  vetämät hallitusneuvottelut jatkuvat sunnuntaina Säätytalossa Helsingissä.
 Hallitusneuvotteluiden työryhmät aloittavat työnsä  kello 9.30  ja puolueiden puheenjohtajat saapuvat paikalle  kello 16 . Yle näyttää suorana heidän kommenttinsa tässä artikkelissa ja Yle Areenassa.
 Alun perin viiden puolueen piti neuvotella vain arkisin, mutta nyt neuvottelupäiväksi tarvitaan myös sunnuntai. Osa työryhmistä, kuten Kestävän talouden Suomi, oli koolla myös lauantaina. Työryhmät ovat saaneet päättää itsenäisesti tarvitsevatko ne työhönsä lisäaikaa.
 Rinteen tavoite on saada hallitusohjelma valmiiksi jo ensi viikon perjantaina, jotta uusi hallitus aloittaisi kesäkuun alkupuolella.
 Hallitusohjelman eri osa-alueita koostavien työryhmien pitää saada paperinsa valmiiksi tiistaiksi, jotta ehdotukset voidaan sovittaa yhteen sovittujen talousraamien kanssa.
 SDP:n, keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n puheenjohtajat käyvät iltapäivällä läpi asioita, joista ei ole löytynyt työryhmissä yksimielisyyttä.
 RKP:n puheenjohtaja Anna-Maja Henriksson median haastateltavana. Lauri Heikkinen / valtioneuvoston kanslia
 Kädenvääntö hallitusneuvotteluissa kiristyy, kun rahaa ja työryhmien ehdotuksia sorvataan yhteen.
 Kiistaa aiheuttavat talouden reunaehdot eli miten pidetään julkisen talouden tulot ja menot tasapainossa.
 Karsittavaa riittää. Jokaisella puolueella on vaalilupauksia, jotka ne haluavat täyttää. Ehdotukset on tietysti rahoitettava jotenkin, joten veropolitiikan keinoista tullaan varmasti taittamaan tiukasti.
 Keskusta ja vihreät ovat myös ympäristöasioissa, kuten metsähakkuiden määrässä eri linjoilla. Näkemysten yhteensovittamista ei helpota se, että Suomen  metsien hiilinielun vertailutaso joudutaan laskemaan uudelleen.  Luonnonvarakeskus on laskenut hakkuumetsien alan väärin.
 Neuvotteluista kuului ristiriitaista viestiä
 Hallitusneuvottelut jäivät perjantaina ristiriitaisiin tunnelmiin.
 Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  valitteli turhautuneena, että  hallituksen aikaansaaminen tällä kokoonpanolla  on vaikeaa erilaisen arvopohjan takia. Sipilän mukaan puolueet ovat myös talousasioissa kaukana toisistaan. Sipilä muistutti jälleen keskustan  kynnyskysymyksistä.
 Neuvottelukumppanit ihmettelivät Sipilän ulostuloa.
 Neuvotteluiden hyvää etenemistä ja ilmapiiriä tähän asti kehunut Antti Rinne vakuutti, että mikään puolue ei ole lähdössä neuvotteluista ja aikataulut pitävät. Sipilän purkausta Rinne piti normaalina neuvotteluprosessiin kuuluvana tuntojen purkuna.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  hämmästeli Sipilä näkemystä, että keskusta on ainoa puolue, joka puolustaa neuvotteluissa kestävää maa- ja metsätaloutta. Henrikssonin mukaan talouskysymyksiä ei ole vielä edes käsitelty kunnolla.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  sanoi neuvotteluiden sujuneen sovitussa aikataulussa.
 Vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  ei painanut vielä paniikkinappulaa, mutta myönsi, että päätöksiin oleellisesti vaikuttavat talousraamit ovat vaikea asia.
 Lue lisää:   Etla: Työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin vaatisi rajuja päätöksiä: "Puhutaan kiky kakkosesta"
 Sipilä yllätti: hallituksen kasaan saaminen vaikeaa, Rinne: Kaikkien puolueiden "painetilat" käyty läpi
 Saako vääntö metsähakkuista uuden käänteen hallitusneuvotteluissa? Suomi on laskenut hakkuumetsien alan väärin
 Analyysi: Pääministerinä Antti Rinne puhaltaa pölyt kolmikantaneuvotteluista, mutta tupo-aika entinen ei enää palaa

Yle seuraa: Jännitteet hallitusneuvotteluissa kasvavat, kun ehdotusten kattamiseen etsitään rahaa


Summary: Juncker korostaa, että nimitysvyyhti kuuluu kuitenkin jäsenmaille ja parlamentille, eikä hän halua sekaantua siihen.

Euroopan komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  mielestä  Olli Rehn  ja  Erkki Liikanen  olisivat erinomaisia Euroopan keskuspankin (EKP) johtoon.
 Juncker sanoo STT:lle pohjoismaiden uutistoimistojen haastattelussa, että sekä Liikasella että Rehnillä on kaikki, mitä EKP:n pääjohtajalta vaaditaan. Samalla hän muistuttaa, että päätös kuuluu jäsenmaille.
 – He ovat hyviä ystäviäni. Jos haluat olla avuksi ystäville, älä tue heitä liian paljon. Mutta he kaksi olisivat totta kai erinomaisia, koska heillä on kaikki, mitä EKP:n pääjohtajalla pitää olla. Mutta on ranskalaisia, saksalaisia ja muita.
 Hän muistuttaa, että nimitys on jäsenmaiden käsissä.
 Aiemmin Handelsblattin haastattelussa Juncker sanoi, ettei hänellä olisi mitään sitä vastaan, jos Saksan keskuspankin pääjohtaja Jens Weidmann nousisi Euroopan keskuspankin johtoon.
 – Sanoin, etten olisi pahoillani, jos saksalaisesta tulisi EKP:n pääjohtaja, mutta en virallisesti ja vahvasti tukenut Jens Weidmannia, joka on hyvä ystäväni, Juncker selventää.
 EU:n ylimpiä johtajanpaikkoja ei ole vielä tipahtanut Pohjoismaille, eikö olisi jo aika?
 Luxemburgin pitkäaikainen pääministeri ja komissiota viisi vuotta johtanut Juncker sanoo, ettei hänellä olisi mitään sitä vastaan, jos joku viisaasta Pohjolasta asettuisi johonkin näistä tehtävistä. Nimitysvyyhti kuuluu kuitenkin jäsenmaille ja parlamentille, eikä hän halua sekaantua siihen.
 Vaalien jälkeen EU-maat sopivat paketista, johon kuuluu neljä tehtävää: Junckerin seuraajan, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, korkean edustajan ja Euroopan keskuspankin pääjohtajan paikat.

Juncker: Olli Rehn ja Erkki Liikanen olisivat erinomaisia EKP:n johtoon