Summary: Maahanmuuttoviraston mukaan tartuntataudin hoito ei estä välttämättä maastapoistamista. Lääkärit korostavat hoidon keskeyttämisten vaarantavan sekä hoidettavan että lähipiirin terveyttä.

Parinkymmenen neliön yksiö on täynnä huolta. Perheen äiti, 27-vuotias  Turkan Muradova , puhuu hiljaisella ja vakavalla äänellä. Hän pukee sanoiksi pahinta pelkoaan. Hänellä on suuri huoli miehensä menettämisestä.
 31-vuotiaalla perheenisällä todettiin marraskuussa suoliliepeen  tuberkuloosi . Tauti ei ole enää tartuttavassa vaiheessa, mutta hoito on vasta alussa. Hoitoa on jäljellä vielä yhdeksän kuukautta. Perheenisä käy ottamassa päivittäin lääkkeet Satakunnan keskussairaalassa.
 Aiemmin perhe on saanut kielteisen turvapaikkapäätöksen. Viime viikolla saapui hallinto-oikeuden päätös, jossa todettiin, ettei heidän käännyttämiselleen nähdä esteitä. Nyt perhe pelkää, että heidät poistetaan maasta pian ja tuberkuloosihoito jää kesken.
 Mari Kahila / Yle
 Perheen isä ei halua nimeään tai kuvaansa julkisuuteen, mutta kertoo pelkäävänsä terveytensä puolesta.
 – Puhun joka päivä lääkettä hakiessani peloistani, mutta minua rauhoitellaan ja sanotaan, että kaikki vielä järjestyy ja minä paranen. En tiedä uskallanko uskoa siihen, isä toteaa.
 Perhe on kotoisin Kaukaasiasta, entisestä neuvostotasavallasta. Sen tarkemmin he eivät halua kotimaastaan turvallisuussyistä kertoa. Suomeen he saapuivat Latvian viisumilla, joten he pelkäävät, että Suomi siirtää heidät Dublin-sopimukseen vedoten Latviaan, josta heidät puolestaan palautettaisiin kotimaahan.
 Lapsetkin kantavat huolta ja pelkoa
 Lapset istuutuvat pöydän ääreen. 6-vuotias  Zahra  ja 8-vuotias  Aykhan  tarttuvat värikyniin. Molempien papereihin piirtyvät talo ja aurinko. Lapset kuuntelevat tarkkaavaisina, mutta eivät puhu mitään.
 Äiti ja isä ovat suojelleet lapsiaan ja kertoneet valikoiden tietoja isän terveydestä ja turvapaikkahakemuksen käsittelystä. Äiti kuitenkin tietää, että lapset ovat sen verran isoja, että ymmärtävät tilanteen vakavuuden.
 – Poika varsinkin tajuaa jo liikaakin. Hän on sanonut, ettei halua taas aloittaa kaikkea alusta. Hän on fiksu poika, joka haluaa pärjätä hyvin koulussa.
 Mari Kahila / Yle
 Perhe yrittää pitää kiinni tavallisista arjen rutiineista ja keksiä paljon yhteistä tekemistä, jotta ikävien asioiden miettimiseen jäisi vähemmän aikaa. Paikallisen seurakunnan jäsenistä on löytynyt perheelle ystäviä. Turkan puhuu lämpimästi äideistä, jotka ovat tarjonneet tukea koko perheelle.
 Tukea on tarjonnut myös lakimies  Emmi Wehka-aho , joka on auttanut viime vuoden huhtikuussa Suomeen tullutta perhettä syksystä saakka. Hänen mielestään perheen turvapaikkapäätöksessä ei ole huomioitu lasten etua.
 – Perheen haavoittuvaa asemaa ei ole huomioitu päätöksissä riittävästi. He tarvitsevat hyvin monialaista apua, eikä vielä ole selvitetty vastaanottavan maan edellytyksiä vastata perheen erityisen tuen ja sairaanhoidon tarpeisiin.
 Lakimies Wehka-aho painottaa, että perheen isä on saanut lääkäriltään lausunnon, jossa todetaan maastapoistamisen kesken hoitojen olevan riski potilaan terveydelle ja hänen lähipiirilleen.
 Lääkärit: Hoidon keskeytyksiä tulisi välttää
 Tartuntatautien asiantuntijat eivät voi ottaa kantaa porilaisperheen tapaukseen, mutta kommentoivat hoitoja yleisellä tasolla.
 HUS:in infektiosairauksien ylilääkäri  Asko Järvinen  muistuttaa, että maailman terveysjärjestö WHO on antanut suosituksen, ettei turvapaikanhakijoita siirreltäisi maasta toiseen kesken tuberkuloosihoitojen. Järvisellä ei ole tietoa siitä, että Suomesta olisi poistettu aiemmin sairastuneita kesken hoidon.
 – Olen kuitenkin kuullut tapauksista, joissa turvapaikanhakijoita on siirretty kesken hoidon Suomen sisällä.
 Satakunnan sairaanhoitopiirin tartuntataudeista vastaava lääkärin  Raija Uusitalo-Seppälä  haluaa painottaa jatkuvuuden ja valvonnan merkitystä tuberkuloosihoidossa. Hoitovastuun pitää olla selvästi yhden hoitavan tahon käsissä, sillä hoidot ovat pitkiä - aina puolesta vuodesta vuoteen saakka.
 Tuberkuloosiin sairastuneen tulee sitoutua säännölliseen hoitoon ja tuberkuloosilääkkeet annetaan päivittäin valvotusti niin, että terveydenhuollon ammattilainen valvoo lääkkeen ottamisen. Näin varmistetaan, ettei hoito jää kesken, eikä siihen tule katkoksia.
 Sairauteni myötä mieleen hiipi taas pelko saanko elää vai en.  Tuberkuloosia sairastava isä
 Hoidon keskeytyksiin sisältyy suuri riski, sillä hoitamattomana tuberkuloosi voi johtaa jopa kuolemaan. Vaarana on myös lääkkeille reagoimattomien tuberkuloosikantojen synty, jos hoito jätetään kesken tai sitä jatketaan vajaalla hoidolla. Tällöin voidaan Uusitalo-Seppälän mukaan puhua jo globaalista ongelmasta.
 – Pitäisin suurena riskinä myös sitä, että käännytetyt turvapaikanhakijat voivat kadota maan alle välttääkseen maastapoistamisen. Tällöin hoitokontakti katkeaa ja tämä voi koitua muidenkin vahingoksi, Uusitalo-Seppälä toteaa.
 Saanko elää vai en?
 Äiti ja isä taiteilevat molemmat henkisen jaksamisensa äärirajoilla. Äidin silmät täyttyvät kyynelistä ja häpeästä, kun hän myöntää, että hän on jo kerran luovuttanut. Äiti yritti itsemurhaa ja joutui pitkäksi aikaa sairaalahoitoon.
 – Enää en tekisi itselleni niin. Lapset ja mieheni tarvitsevat minua.
 Mari Kahila / Yle
 Isä kamppailee terveytensä, mutta myös menneisyytensä kanssa. Hän kertoo sen tutun tarinan. Poliittisesti aktiivisena toisinajattelijana hän oli kotimaassaan hengenvaarassa. Omien sanojensa mukaan hänet vietiin useita kertoja kodistaan ja kidutettiin.
 Vaimo jatkaa tarinaa ja kertoo, että mies ei koskaan halunnut näyttää lapsille kidutuksen jättämiä jälkiä. Isä sanoo haluavansa olla lapsille esikuva. Vahva mies, joka seisoo omilla jaloillaan ja tekee paljon töitä.
 – Sairauteni myötä mieleen hiipi taas pelko saanko elää vai en, mies toteaa hiljaa.
 Migri: Tartuntatautihoito ei automaattisesti estä karkotusta
 Maahanmuuttovirastosta vakuutetaan, että turvapaikkapäätöksissä otetaan huomioon hakijoiden terveydentila. Turvapaikkayksikön tulosalueen johtaja  Juha Similä  ei voi kuitenkaan ottaa kantaa porilaisperheen tilanteeseen.
 Yleisellä tasolla tartuntataudeista puhuttaessa Similä viittaa ulkomaalaislain pykälään 51. Siinä määritellään tilapäinen terveydellinen syy, joka voi estää maasta poistamisen.
 Tuberkuloosin sairastaminen ei kuitenkaan tarkoita automaattisesti palauttamisen lykkäämistä. Maasta poistamiselle kesken hoitojen ei ole laissa esteitä. Similä kuitenkin korostaa, että ketään ei siirretä hoidon akuutissa eli tartuttavassa vaiheessa. Huomioitava on myös tarkkaan millaisiin oloihin sairastunutta ollaan siirtämässä.
 – On selvitettävä millaisessa vaiheessa hoito on ja mitkä sen tartuntariskit ovat. Mutta on mahdollista, että maasta voitaisiin poistaa kesken hoitojenkin, jos hoito vaan saadaan jatkumaan seuraavassa maassa, Juha Similä toteaa.
 Vetoomus Suomen kansalle
 Porilaisen Teljän seurakunnan kirkkoherra  Kaisa Huhtala  kantaa syvää huolta perheen kohtalosta. Hän tutustui heihin viime kesänä, kun eräs seurakuntalainen kertoi perheen ahdingosta.
 Huhtala julkaisi toissapäivänä aiheesta  nettiadressin , joka on osoitettu sisäministeri Kai Mykkäselle (kok.). Mukana on perheen äidin, Turkan Muradovan vetoomus Suomen kansalle.
 Mari Kahila / Yle
 – Uskon, että jokainen suomalainen pystyy samaistumaan minuun äitinä. Haluan perheelleni ja lapsilleni vain hyvää. En pyydä mitään liikoja, en mitään suurta. Vain että saisimme jatkaa täällä normaalia elämää, Turkan toteaa.

Käännytys kesken tuberkuloosihoitojen? Porissa asuva turvapaikanhakijaperhe kantaa huolta isän terveydestä: “Pelkään, että ilman täällä saatavaa hoitoa mieheni kuolee”


Summary: Kulttuuriministeri Sampo Terho (sin.) on toiminut toisin kuin taideväki odotti.

Sinisten puheenjohtajan  Sampo Terhon , 41, kausi kulttuuriministerinä on loppusuoralla. Monelle taidelaitoksen johtajalle tulivat ikävät muistot mieleen, kun kävi ilmi, että ministeri nousee  perussuomalaisista .
 Puolue profiloitui jytkyyn johtaneessa vaalikampanjassaan postmodernin tekotaiteen vastustajana, vaikka kukaan ei tarkemmin määritellyt, mitä puolue tarkoitti sillä. Kiasman museonjohtajan  Leevi Haapalan  mukaan nykytaidekentällä hermoiltiin.
 – Ensin ihmiset odottivat, mitä tapahtuu. Mutta kun he huomasivat, ettei Terho halunnut puuttua ministerinä taiteen sisältöihin, kenttä rauhoittui, Haapala sanoo.
 Myöhemmin sekä  Timo Soini  (sin.) että Terho totesivat, että kyse oli vain mainiosta vaaliläpästä.
 Toisin kuin ensin pelättiin, ministeriksi noussut Terho on tukenut melko laajasti taiteen ja kulttuurin kenttää.
 Hän on ohjannut rahaa Helsinkiin kaavailtuun  Fame-musiikkimuseoon ,  Kansallismuseon laajennuksen arkkitehtuurikilpailuun  sekä suomalais-virolaisen kulttuurisäätiön pääomittamiseen
 Lisäksi Terho on löytänyt varoja Kansallisteatterin pienen näyttämön peruskorjauksen suunnitteluun.
 Kansallisteatterin pääjohtaja  Mika Myllyaho  kertoo, että selvityksen perusteella rakennus on todella huonossa kunnossa.
 – Kansallisteatterin näkökulmasta Terhon toiminta on ollut tosi tärkeää. Meidän pitää saada pienen näyttämön remontti alkamaan vuonna 2020 tai se suljetaan, Myllyaho sanoo.
 Pääjohtajalta puuttuvat vielä rahat varsinaiseen remonttiin, joka maksaa arviolta yli 50 miljoonaa euroa.
 Rahaa nykytaiteen tekijöille
 Äkkiseltään näyttää siltä, että Terho on kiinnostunut vain kansallisen peruskiven vahvistamisesta ja veljeskansojen kulttuurisen yhteistyön syventämisestä, mutta kuva ei ole näin yksioikoinen.
 Terho on löytänyt lisärahaa myös Taiteen edistämiskeskukselle (Taike), joka rahoittaa taiteen vapaata kenttää. Siellä voi syntyä Suomen ankarinta nykytaidetta.
 Lisäksi ministeri on ohjannut lisävaroja elokuvan ja tv-draaman kansainvälisten yhteistuotantojen kehittämiseen.
 Tanssin talolle Terhon toiminta näyttäytyy myönteisenä, sillä Taike rahoittaa tanssin vapaata kenttää eli käytännöllisesti katsoen lähes kaikkia Suomen tanssitaiteilijoita.
 Tanssin talon johtaja  Matti Numminen  iloitsee Taiken lisääntyneestä rahoituksesta.
 – Tanssin talo toimii valmistuttuaan vapaiden ja vos-ryhmien sisällöntuotannon varassa. On meille elinehto, että Taikella on resursseja, Numminen sanoo.
 Tanssin talon rakentaminen viivästyy, koska kaavasta on tehty valitus. Numminen toivoo, että Tanssin talo avaisi ovensa syksyllä 2021.
 Sampo Terho Tampereen työväenteatterissa Mauri Tikkamäki / Yle
 Teatteri pulassa, Terho rientää avuksi
 Kulttuuriministeri profiloituu sekä julkisten esiintymisten että rahanjaon kautta. Jälkimmäisessä ministerillä on vain vähän panoksia, sillä enin osa opetus- ja kulttuuriministeriön taiderahoista jaetaan lakeihin perustuvien mekanismien perusteella.
 Niistä merkittävin on valtionosuusjärjestelmä eli vos, jolla rahoitetaan Suomen olemassa oleva taidelaitosverkosto, kuten kaupunginteatterit, - orkesterit ja museot.
 Terhon piti saattaa valtionosuusjärjestelmän (vos) mittava uudistus maaliin, mutta asia siirtyy seuraavalle hallituskaudelle, sillä muusikko  Jaakko Kuusiston  johtaman työryhmän esitystä vastustettiin laajasti esittävien taiteiden osalta. Lakiuudistus vaikuttaa toistaiseksi vain museoihin ja Taiteen edistämiskeskukseen.
 Julkisista esiintymisistä kulttuuriministerinä Terho muistetaan ainakin kahdesta asiasta: Tampereen työväenteatterista ja viime vuoden Jussi-gaalasta. Siellä  hän kieltäytyi jakamasta yleisö-Jussia  (IS), koska se meni elokuvaohjaaja  Aku Louhimiehelle .
 Tampereelle ministeri jalkautui viime keväänä, kun kaupungin työväenteatteri oli ajautumassa vos-uudistuksen maksumieheksi. Terho lupasi teatterille tukensa, mutta käytännössä Tampereen työväenteatterin kohtalo ratkeaa vasta seuraavalla hallituskaudella.
 Terho on ottanut kantaa myös taiteilijoiden työoloihin.
 Hän teetti #metoo-kampanjan hengessä selvityksen  häirinnästä ja epäasiallisesta kohtelusta elokuva- ja kulttuurialalla.
 Selvityksen mukaan ongelmia on kosolti.
 Paperin luovutustilaisuudessa Terho painotti, ettei valtio voi tukea toimintaa, johon liittyy syrjintää, seksuaalista häirintää tai muuta epäasiallista kohtelua.
 Lisää aiheesta:  Sampo Terho pakenee työtaakkaa fantasiamaailmaan: ”Siellä ongelmat ovat paljon selkeämpiä”

Kulttuuriministeri Terho ei jäänyt ihailemaan vain Taistelevia metsoja  – rahaa löytyi uuteen musiikkimuseoon ja freelancer-taiteilijoille


Maanviljelijöiden tuki keskustapuolueelle on laskenut roimasti neljässä vuodessa, selviää Maaseudun Tulevaisuuden (MT) teettämästä gallupista. Keskustaa aikoo äänestää 64,5 prosenttia viljelijöistä, kun vuonna 2015 luki oli 84,6 prosenttia vastaavassa tutkimuksessa.
 Viljelijöiden kannatus on valumassa perussuomalaisille ja kokoomukselle.
 Keskustan kannatus on perinteisesti ollut viljelijöiden keskuudessa huomattavasti suurempi kuin suomalaisten keskimäärin.  Ylen tuoreimmassa kannatusmittauksessa  helmikuun alussa keskustaa äänestäisi 15,6 prosenttia.
 Keskustan kansanedustaja  Anne Kalmari  sanoo Maaseudun Tulevaisuudelle, että syynä kannatuksen laskuun voi olla se, että viljelijöiden tulotasoa ei ole saatu nostettua neljän hallitusvuoden aikana.
 Eniten kannatustaan on lisännyt kokoomus, jota äänestäisi nyt 11 prosenttia maanviljelijöistä. Vuonna 2015 luku oli 3,5 prosenttia. Erityisen suosittu kokoomus on Etelä-Suomessa, jossa viljelijäkannatus on noin viidenneksen.
 Myös perussuomalaisten suosio on kasvanut, sillä sitä aikoo äänestää 13 prosenttia viljelijöistä – viime vaalien alla kannatus oli 8,3 prosenttia.
 Kantar TNS:n tekemään kyselyyn vastasi 854 ihmistä verkkokyselyllä. Otos edustaa Manner-Suomen suomenkielisten viljelijöiden kantoja, joten esimerkiksi RKP:n kannatusta kysely ei mittaa luotettavasti. Noin joka kymmenes viljelijä Suomessa on ruotsinkielinen. Gallupin virhemarginaali on 3,4 prosenttiyksikköä.

MT-gallup: Keskustan kannatus maanviljelijöiden keskuudessa laski rajusti


Summary: Huumausainerikoksesta syytettyä Lehterää on määrä kuulla videoyhteydellä

Pirkanmaan käräjäoikeudessa on määrä tänään kuulla NHL-kiekkoilija  Jori Lehterää , jota syytetään huumausainerikoksesta. Lehterä ei ole tulossa Tampereelle, vaan häntä kuullaan videoyhteydellä Yhdysvalloista.
 Lehterää syytetään yhteensä kahdeksan kokaiinigramman ostamisesta useassa erässä viime kesänä Tampereella. Hän on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen.
 Syyttäjät ovat vaatineet Lehterälle viiden kuukauden vankeustuomiota. Tämän mittainen vankeusrangaistus on mahdollista tuomita ehdollisena.
 Lehterän syytettä perustellaan muun muassa poliisin televalvontatiedoilla. Niiden mukaan Lehterä on puhunut ja tekstiviestitellyt kokaiinin myynnistä syytetyn miehen kanssa. Lisäksi miesten puhelimet on paikannettu samaan tai lähekkäiseen tukiasemaan Tampereen keskustassa kolmena eri yönä keskiyön jälkeen.
 Pääsyytetylle vaaditaan 10 vuoden vankeutta
 Laajan kokaiinijutun suullinen oikeuskäsittely on pääosin käyty jo tammikuussa. Syyttäjät vaativat 10 vuoden vankeutta miehelle, jota syytetään kokaiinikaupan pääorganisaattoriksi. Kolmelle muulle keskeiselle syytetylle vaaditaan 6-8 vuoden vankeustuomioita.
 Syytteiden mukaan kokaiinia on maahantuotu ja myyty ainakin 1,7 kiloa lähinnä viime vuoden kevään ja kesän aikana. Juttuun liittyy myös amfetamiinia ja doping-aineita.
 Syytettyjä on kaikkiaan yli 20. Osaa heistä syytetään Lehterän tavoin pelkästään kokaiinin ostamisesta.
 Pitkä kiekkoura ulkomailla ja maajoukkueessa
 Lehterän kuuleminen oikeudessa on viivästynyt muun muassa siksi, että haastehakemuksen perille viemiseen on tarvittu virka-apua Yhdysvaltain oikeusviranomaisilta. Lehterä on kuitenkin ilmoittanut haluavansa tulla itse kuulluksi oikeudessa.
 Lehterän asianajaja  Ari Nieminen  on aiemmin sanonut STT:lle, että sopiva aika tulla käräjäoikeuteen olisi ottelukauden jälkeen. Jutun tuomar i Petteri Kosonen  puolestaan on todennut, että pääsyytetyt ovat olleet jo useita kuukausia tutkintavankeudessa ja siksi käsittelyä ei tule viivyttää. Se, että yksittäinen syytetty jää saapumatta oikeuden istuntoon, ei Kososen mukaan ole sinänsä poikkeuksellista.
 Jori Lehterä  on pelannut pitkän uran ulkomailla KHL- ja NHL-liigoissa. Hänellä on kaksi arvokilpailumitalia Suomen maajoukkueesta. Lehterän nykyinen seura on Philadelphia Flyers. Käräjäoikeuden istunto alkaa iltapäivällä. Ennakkotietojen mukaan Lehterää on määrä kuulla aikaisintaan kello 15 alkaen.

NHL-kiekkoilija Jori Lehterä Pirkanmaan käräjäoikeuden kuultavaksi


Summary: Kyselyssä selvisi, että lääkäreiden tietämys nettiterapian sisällöistä oli varsin heikkoa.

Suurin osa lääkäreistä suhtautuu nettiterapiaan positiivisesti, mutta silti varovaisesti, selviää Oulun kauppakorkeakoulun kyselystä. Lääkäreiden mielestä nettiterapia oli toimiva keino alkuvaiheen hoidossa, mutta heidän mukaansa se ei saisi olla ainut vaihtoehto.
 Kyselyyn vastasi hieman yli 400 lääkäriä, joista kolme neljäsosaa oli pääosin töissä julkisessa terveydenhuollossa ja noin 40 prosenttia oli psykiatreja.
 Lääkäreiden tietämys nettiterapian sisällöistä oli varsin heikkoa. Vain noin kolmannes vastaajista oli ohjannut potilaitaan käyttämään nettipalveluita.
 Nettiterapia nähtiin hyväksi vaihtoehdoksi, koska sitä on helposti saatavilla ja palveluna sen tuottaminen on edullista verrattuna muihin terapiamuotoihin.
 Lääkärit eivät suhtaudu täysin varauksettomasti nettiterapiaan. Huolta aiheuttavat muun muassa kontaktin puuttuminen potilaaseen, vastuukysymykset sekä tiedon puute koko aihealueesta. Kysymyksiä herättää myös se, kuka palvelun maksaa.

Lääkäreiden suhtautumista nettiterapiaan kartoitettiin: Hyvä tapa auttaa, mutta ei saisi olla ainut vaihtoehto


Yhdysvallat suunnittelee jättävänsä joksikin aikaa "pienen rauhanturvaajien joukon" Syyrian sen jälkeen, kun amerikkalaisjoukot ovat lähteneet maasta. Asiasta kertoi Valkoinen talo torstaina paikallista aikaa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti joulukuussa, että Syyriassa olevat 2 000 yhdysvaltalaissotilasta vetäytyvät maasta, kun viimeiset terroristijärjestö Isisin taistelijat on nujerrettu.
 Yhdysvaltain johtama liittouma  aloitti joukkojen vetämisen pois Syyriasta tammikuussa .
 Päivitämme uutista pian.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat on virallisesti aloittanut vetäytymisen Syyriasta

Yhdysvallat aikoo jättää Syyriaan 200 "rauhanturvaajan" joukon vetäytymisen jälkeen


Summary: Epäselvyydet koskevat republikaaniehdokasta, jonka on syytetty palkanneen äänestyslipukkeiden peukalointiin syyllistyneen työntekijän.

Yhdysvalloissa Pohjois-Carolinan osavaltiossa joudutaan järjestämään uusintavaali yhdestä edustajainhuoneen paikasta petosepäilyjen vuoksi. Viranomaiset päättivät asiasta torstaina pitkän tutkinnan päätteeksi.
 Epäselvyydet koskevat republikaaniehdokas  Mark Harrisia , jonka on syytetty palkanneen äänestyslipukkeiden peukalointiin syyllistyneen työntekijän. Harris päätyi lopulta itse ehdottamaan viranomaisille uusintavaalin järjestämistä.
 Harris sai välivaaleissa 905 ääntä enemmän kuin vaalipiirin kilpaileva demokraattiehdokas  Dan McCready . Tulosta ei ole vahvistettu epäselvyyksien takia. Kyseessä on viimeinen ratkaisematon edustajainhuoneen paikka marraskuun välivaalien jäljiltä.
 Uusintavaalipäivää ei ole vielä päätetty.

Pohjois-Carolinassa järjestetään uusintavaali petosepäilyjen takia


Summary: Ainakin 29 ihmistä sai ruokamyrkytyksen syötyään RiFF-ravintolassa Valenciassa.

Espanjalainen nainen kuoli syötyään arvostetussa Michelin-tähden ravintolassa Valenciassa Espanjassa, kertoo  paikallinen media El País . Viranomaiset ovat aloittaneet tutkinnan selvittääkseen, oliko kuolemalla yhteys RiFF-ravintolan ruokiin.
 Ainakin 29 ihmistä tulivat kipeäksi syötyään yhden Michelin tähden RiFF-ravintolassa, mutta heidän oireensa olivat lievä ja kaikki ovat jo toipuneet. Sairastuneiden joukossa on menehtyneen naisen mies ja 12-vuotias poika.
 Alueellinen terveysviranomaisten johtaja  Ana Barceló  varmisti kuolemantapauksen ja ruokamyrkytyksen epäilyn El País -lehdelle.
 – Olemme tehneet alustavan tarkastuksen tiloissa ja kaikki vaikuttaa olevan normaalisti. Ruoka-aineet testataan nyt analyyttisilla testeillä, Barceló sanoi.
 Onko syynä sieni?
 Perhe oli juhlimassa isän syntymäpäiviä RiFF-ravintolassa viime lauantaina, kertoo  espanjalaismedia El Mundo . Kaikki kolme saivat syömisen jälkeen ruokamyrkytyksen oireita eli oksentelua ja ripulia. 46-vuotias nainen kuoli kotonaan aikaisin sunnuntaiaamuna. Sen jälkeen selvisi, että ainakin 29 muuta ravintolassa syönyttä asiakasta oli saanut ruokamyrkytyksen oireita, tosin heidän oireensa olivat paljon lievempiä.
 Ruokamyrkytyksen aiheuttajaksi epäillään ruokalajissa ollutta huhtasientä, mutta Barceló ei pystynyt vielä varmistamaan epäilyä.
 Kuolemansyyntutkimuksessa selvitetään parhaillaan eri vaihtoehtoja, jotka ovat voineet olla naisen kuoleman takana: saiko nainen myrkytyksen ruuasta vai tukehtuiko hän omaan oksennukseensa.
 RiFF-ravintolan omistaja,  Bernd H. Knöller  kertoi, että ravintola pidetään suljettuna siihen asti, kunnes ruokamyrkytysten syy saadaan selvitettyä. RiFF on samalla peruuttanut ensi viikon Valencian ruokafestivaalille suunnitellut erikoisillalliset.

Syntymäpäivien surullinen loppu: Nainen kuoli syötyään Michelin-tähden ravintolassa Espanjassa


Seitsemänvuotias  Enni Kämppi  on tullut äitinsä Terhin kanssa Pertunmaan terveyskeskukseen hakemaan apua päänsärkyyn. Vastaanotolla ei ole valkotakkista lääkäriä vastassa, vaan sinipaitainen terveydenhoitaja, joka ottaa yhteyden lääkäriin tietokoneen välityksellä.
 Fyysisesti lääkäri  Hans Gärdström  on Mikkelin keskussairaalassa, 70 kilometrin päässä Pertunmaalta.
 – Meidän perheellä on hyviä kokemuksia etälääkäristä. Korvatulehdusta ja silmätulehdusta on hoidettu etänä, kahden lapsen äiti  Terhi Kämppi  kertoo.
 Vajaan 2 000 tuhannen asukkaan Pertunmaa on kärsinyt  lääkäripulasta  (Länsi-Savo) jo pitkään. Terveysasemalla lääkäri on ollut tavattavissa kerran viikossa. Koska lääkäreitä on ollut vaikea saada, on viimeisen vuoden ajan lääkäripulaa helpotettu tietotekniikan avulla.
 – Etälääkäri pystyy tietokoneen kautta kuuntelemaan muun muassa potilaan keuhko-ja sydänääniä, tutkimaan korvat ja silmät sekä ihomuutokset, Etelä-Savon sosiaali-ja terveyspalveluiden ylilääkäri Hans Gärdström kertoo.
 Silmätulehdukseen lääkkeet etänä
 Pertunmaalla lääkärin vastaanotolle pääsee tietokoneen välityksellä parina päivänä viikossa. Suinkaan kaikki vaivat eivät etänä hoidu, vaan sairaanhoitaja tekee arvion potilaista ennen vastaanottoa.
 – Etälääkärin hoidettavaksi sopivat sellaiset vaivat, jotka selviävät kuuntelemalla ja katselemalla. Etänä on hoidettu muun muassa nuhakuumeita ja silmä- ja korvatulehduksia, etälääkärin töitä tekevä ylilääkäri Hans Gärdström kertoo.
 Lääkäri ja potilas näkevät ja kuulevat toisensa hyvin tietokoneen kautta.  Kalle Purhonen / Yle
 Sairaanhoitaja on potilaan kaverina vastaanoton aikana. Terveydenhoitaja  Johanna Puikkoselle  etäyhteyksien luominen on jo arkea. Hän on henkilö, joka käytännössä liikuttelee tutkimusvälineitä, kun lääkäri katsoo kuvaa omalta monitoriltaan.
 – Tietokoneeseen liitetyllä stetoskoopilla kuunnellaan sydän ja keuhkot, otoskoopilla voidaan tutkia korvat, silmät ja ihoa, Puikkonen kuvailee välineistöä.
 Hans Gärdström on hyvin tyytyväinen käytössä olevaan tekniikkaan.
 – Esimerkiksi otoskooppi suurentaa tosi paljon, eli näkymä on lääkärille parempi, kuin jos samaa asiaa katselisi pelkästään silmillä.
 Pertunmaa ei suinkaan ole ainoa  kunta Suomessa  (Kaleva), joka painii lääkäripulan kanssa. Etelä-Savossa etälääkäripalvelu nähdään nimenomaan pikkukuntien tilanteen pelastajana. Matkaa lähimpään lääkäriin voi kertyä sata kilometriä suuntaansa.
 – Tällä halutaan palvella kuntalaisia ja tämä on ollut hyvänä lisänä. Etälääkäri ei korvaa paikalla käyntiä, mutta niille päiville, kun lääkäriä ei paikalle saada, se tuo apua, Gärdström sanoo.
 Otoskooppi suurentaa kuvaa, jolloin lääkärin on helpompi tehdä diagnooseja tietokoneen ruudulta.  Kalle Purhonen / Yle
 Kämpin perhe on saanut ajan etälääkärin vastaanotolle aina tarvittaessa. Etänä tehdyn diagnoosin jälkeen lääkkeet on voinut noutaa e-reseptin avulla paikallisesta apteekista.
 – Etenkin näille syrjäkylille, mitkä eivät ole niin lääkärivetoisia, näille tämä on hyvä palvelu, Terhi Kämppi sanoo.
 Sosiaali- ja terveysministeriö vuonna 2016 tekemän linjauksen mukaan etälääkäripalvelut rinnastetaan perinteisiin vastaanottokäynteihin. Käytännön ohjeistuksesta vastaavan Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valviran mukaan etälääkärien vastaanotot eivät vielä ole arkipäivää Suomessa, mutta yleistyvät vähitellen.
 Iso osa etävastaanotoista perustuu vielä  pelkkään keskusteluun  potilaan ja lääkärin välillä tietokoneen välityksellä, mutta myös teknisten tutkimusvälineiden käyttö lisääntyy jatkuvasti.
 Etälääkärillä potilas säästää aikaa
 Hoitajana etälääkärin vastaanotolla toimiva Johanna Puikkonen peräänkuuluttaa laitevalmistajilta tekniikan kehittämistä entisestään.
 – Teknisiä ongelmia on säännöllisesti edelleen. Esimerkiksi stetoskooppi temppuillee aika ajoin ja yhteysongelmiakin on lääkärin ja meidän välillä.
 Yksi syy tekniikan tökkimiselle ovat sairaalamaailmassa käytössä olevat vahvat palomuurit, joiden tehtävänä on potilasturvallisuuden varmistaminen.
 Joskus etälääkärin vastaanotto ei onnistu teknisten ongelmien vuoksi. Silloin potilasta ei laskuteta käynnistä. Etälääkärin vastaanottoaika on tekniikasta johtuen hieman normaalia pidempi. Säästöä potilaalle syntyy matka-ajassa.
 – Jos toinen vaihtoehto on lähteä Mikkeliin päivystykseen, niin moni asiakas on tyytyväinen, jos asian saa hoidettua täällä Pertunmaalla etänä, Johanna Puikkonen kertoo.
 Ylilääkäri Hans Gärdstöm on tyytyväinen etälääkäritoimintaan.  Kalle Purhonen / Yle
 Etelä-Savon sosiaali-ja terveyspalveluiden ylilääkäri Hans Gärdström on itse ollut vuoden päivät myös etälääkärin hommissa. Hän on vakuuttunut palvelun tulleen jäädäkseen osaksi terveydenhuoltoa.
 – Olen ihan innostunut tästä, koska se luo tietyn apukeinon tuottaa lääkäripalveluja. Totta kai tietyissä vaivoissa potilas edelleen tavataan fyysisesti, tutkitaan käsin ja katsotaan kokonaisuutta, mihin tämä etälaite ei ihan pysty.

Pikkukuntien lääkäripulaa helpotetaan teknologian avulla – potilas voi olla 100 kilometrin päässä lääkäristä


Summary: Palkinto on jaettu yli 50 vuoden ajan pohjoismaisella kielellä kirjoitetusta kaunokirjallisesta teoksesta.

Kolme suomalaista romaania,  Marianna Kurton  Tristania (2017),  Lars Sundin  Där musiken började (2018) ja  Liselott Willénin  Det finns inga monster (2017) ovat ehdolla tämän vuoden Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajiksi.
 Palkintoa tavoittelee 13 pohjoismaista romaania ja runo- ja novellikokoelmaa. Palkinnon saaja julkistetaan Tukholmassa 29. lokakuuta.
 Palkinnonsaajalle myönnetään ”Nordlys”-palkintopatsas ja noin 47 000 euroa.
 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinto on jaettu vuodesta 1962 lähtien kaunokirjalliselle teokselle, joka on kirjoitettu jollakin Pohjoismaiden kielistä.

Marianna Kurton, Lars Sundin ja Liselott Willénin romaanit ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajiksi


Summary: Etelän ja pohjoisen rahariita osunee Suomen EU-johtokaudelle loppuvuonna.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ranska ja Saksa aikovat esitellä kompromissinsa euroon kuuluvien maiden yhteisestä budjetista lähipäivinä,  kertovat  eurooppalaiset  mediat . Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Maire  ja Saksan  Olaf Scholz  tapasivat suunnitelman tiimoilta Berliinissä tiistai-iltana.
 Saksan ja Ranskan ideoilla on suuri painoarvo siksi, että johtokaksikko on totutusti EU:n uudistusten veturi.
 Muut jäsenmaat eivät kuitenkaan purematta niele ehdotusta. Luvassa voi olla vielä iso vääntö pohjoisen ja etelän maiden välillä.
 Mikä EU:n rahoituksessa on siis muuttumassa? Tätä nykyä 28 EU-maalla on yhteinen noin 140 miljardin euron vuotuinen budjetti. Nyt 19 euromaalle aiotaan rakentaa oma talousarvio.
 Eurobudjetti on noussut EU-agendalle lähinnä  Ranskan vaatimuksesta .
 – Olemme erittäin lähellä sopua. Esittelemme suunnitelman muille eurooppalaisille ystävillemme lähipäivinä, Saksan Scholz sanoi keskiviikkona. Hänen mukaansa kyse on enää sanamuodoista.
 Mitä Ranska ja Saksa haluavat?
 Suurin yksimielisyys EU:n johtokaksikon välillä on vallinnut siitä, mihin rahoja käytetään. Uusi budjetti perustettaisiin edistämään investointeja ja rakenneuudistuksia euromaissa.
 Eri mieltä ne ovat siitä, mistä ja miten talousarvio rahoitetaan tai miten siitä päätetään. Ranska tahtoo euroalueelle omaa tiivistä taloushallintoa, Saksa taas haluaa pitää yhteisvaluutta-asiat nykyisten EU-instituutioiden piirissä.
 Saksa sitoisi uudesta budjetista jaettavat tuet siihen, että rahaa saava maa tekee samalla merkittäviä talousuudistuksia. Sen mielestä eurobudjetin pitää tulla osaksi koko EU:n nykyistä rahoituskehystä, vaikka rahaa jaettaisiin vain euromaille.
 Ranska sitä vastoin haluaa, että euromaiden budjetti olisi erillään muusta EU-talousarviosta. Erillinen eurobudjetti olisi siis erillinen rahoituskanava, jonka varainhankinnasta ei tarvitsisi sopia osana muita EU-budjettineuvotteluita.
 Ranskalaisille tärkeintä onkin luoda pohja, jonka päälle voidaan jatkossa rakentaa suurempaa euroalueen budjettia.
 Lisäksi Ranska haluaisi käyttää budjettia suhdannetasaajana tukemaan heikoimpia euromaita. Tätä Saksa tai  sen paremmin kuin Suomi tai muut pohjoiset  maat eivät ole hyväksyneet.
 Presidentti  Emmanuel Macron  on  jo pitkään esittänyt  euromaille paitsi yhteistä budjettia myös yhteistä valtiovarainministeriä. Hän saa tukea muilta etelän mailta kuten Espanjalta ja Portugalilta.
 Oma budjetti euroalueelle on ennen kaikkea Ranskan presidentti Emmanuel Macronin hanke, mutta Saksan liittokansleri Angela Merkel tukee sitä myös. Yoan Valat / EPA
 19 jäsenmaan oma budjetti?
 Vanhastaan EU:n budjettineuvottelut ovat yleensä raskaat ja monimutkaiset, koska päättämässä on sekä 27 EU-maata että EU:n parlamentti. Lisäksi talousarvioneuvotteluissa lasketaan tarkkaan nettosaajia ja nettomaksajia.
 Ranska uskoo, että erillinen euromaiden budjetti olisi näppärämpi tehdä. Siinä 19 euroministeriä voisi päättää asioista joustavammin keskenään, ilman parlamenttia.
 Pienten maiden valtaa erillinen talousarvio voisi kaventaa; kun jäsenmaat päättävät asioista keskenään, isot maat ovat tavallistakin vahvempia. Parlamentin ja komission mukanaolo yleensä tasapainottaa päätöksentekoa.
 Handelsblatt-talouslehden mukaan  kaksikon tuoreimmissa kompromississa eurobudjetti olisi Saksan kannan mukaisesti osana nykyistä EU:n budjettia. Euromaat maksaisivat uuteen budjettiin lisää rahaa nykyisten jäsenmaksujensa lisäksi.
 Kuinka isosta budjetista on kyse?
 Eurobudjetin kokoa on jo hahmoteltu, vaikka mistään summista ei ole sovittu. Ranskan Macron on laskenut, että talousarvioon voitaisiin käyttää 0,2 prosenttia euromaiden yhteenlasketusta bruttokansantuotteesta eli  noin 25 miljardia euroa  vuodessa.
 Ranskan ja Saksan ohella myös EU-komissio on viritellyt ideaa eurobudjetista. Sen laskelmissa budjetin loppusumma olisi ranskalaista versiota pienempi,  runsaat 50 miljardia euroa  seitsemän vuoden aikana. Summasta puolet otettaisiin nykyisestä EU:n budjetista ja puolet tulisi lainoista, joita taattasiiin EU-budjetista. Lainoja saisivat maat, joissa on tilapäisiä talouskriisejä.
 EU:n viime joulukuun huippukokouksessa virallisesta puheesta häivytettiin eurobudjetti-sana. Nyt siitä käytetään termiä "euroalueen talousarvioväline".
 Mitä mieltä muut ovat?
 Uusi eurobudjetti ei ole mikään läpihuutojuttu. Esimerkiksi Suomi ei hyväksy nykyisen EU-budjetin ulkopuolista talousarviota. Lopullinen kanta voidaan muodostaa vasta, kun Ranskan ja Saksan esitykset tarkentuvat.
 – Suomi hyväksyi joulukuun huippukokouksessa sen, että euroalueen budjetti-instrumentti luodaan. Mutta Suomi ei halua siitä nopeasti kasvavaa uutta elementtiä, uutta julkisten menojen kanavaa. Haluamme pitää sen pienikokoisena ja osana unionin budjettikokonaisuutta, valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri  Tuomas Saarenheimo  sanoo.
 Myöskään muiden  niin kutsutun Hansa-ryhmän  jäsenmaiden mielestä erillistä eurobudjettia ei tarvita, vaan se pitäisi liittää olemassaolevaan EU-budjettiin.
 Euroalueen talousministerien on määrä keskustella aiheesta jälleen maaliskuun kokouksessaan.
 Suomi joutuu ratkomaan
 Suomi aloittaa EU:n puheenjohtajamaana Romanian jälkeen heinäkuun alussa. 19 euromaan budjetista on tarkoitus sopia loppuvuonna samalla kuin kaikkien 27 EU-maan uudesta seitsemän vuoden rahoituskehyksestä.
 Jos eurobudjetista syntyy iso kärhämä, neuvotteluja ei välttämättä saada Suomen kaudella valmiiksi.
 Lisää aiheesta:
 Suomi ja 7 muuta EU-maata laittavat kapuloita komission ja Ranskan rattaisiin: Ei tulonsiirtoja EU-maiden välille, enemmän vastuuta jäsenmaille
 Analyysi: Macron esitti eurooppalaisen utopian vastalääkkeeksi rajojen sulkijoille
 EKP haluaa euromaille yhteisen valtiovarainministeriön

Euromaille oma budjetti? Ranska ja Saksa haluavat kerätä rahaa uuteen yhteiseen lompakkoon


Summary: Puolueen eduskuntaryhmä käsitteli liikenne- ja viestintäministeri Anne Bernerin tilannetta kokouksessaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  (kesk.) voi jatkaa tehtävässään liikenne- ja viestintäministerinä.
 Keskustan eduskuntaryhmä käsitteli asiaa kokouksessaan tänään iltapäivällä. Ryhmän päätös oli yksimielinen.
 Puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  totesi kokouksen jälkeen, ettei ole syytä, miksei Berner voisi jatkaa.
 Berner on ehdolla ruotsalaisen rahoituskonserni SEB:n hallituksen jäseneksi. Konsernin yhtiökokous päättää hallituksen jäsenistä maaliskuun lopussa, mutta osapuolet ovat sopineet, että Berner aloittaa hallitustyöskentelyn rahoituskonsernissa vasta kesäkuun alussa.
 Berner itse totesi kokouksen jälkeen, että hänen valintansa on nähtävä mahdollisuutena.
 – Mielestäni se on hieno luottamuksen osoitus naiselle Suomesta saada tällainen tehtävä, ja toivottavasti se voitaisiin Suomessakin nähdä hienona mahdollisuutena, hän sanoi.
 Bernerin mukaan vastaanotto uutiselle on ollut myönteinen.
 – Olen saanut paljon onnitteluita, kannustusta ja myönteistä palautetta. Kritiikkiä on tullut vain yksi, kaksi ääntä.
 Hän katsoo tehneensä poliittisen harkinnan asiassa.
 – Jos katsotaan ylipäätään: Olen tullut vastaavista luottamustehtävistä. Kuten meidän ohjesäännöissämmekin sanotaan, että kun tulee luottamustehtävistä, niistä tulee luopua tai ne tulee jättää sivuun eduskuntakauden aikana. Niihin voi myös palata, kun jättää tehtävän. Katson, että se mikä koskee muita, koskee myös minua.
 Ministeri Anne Berner kertoi saaneensa neljän vuoden ministeripestinsä aikana tarjouksia muistakin työtehtävistä ja hallituspaikoista, mutta kieltäytyneensä niistä.
 Täydennetty Bernerin kommenteilla klo 18.45.
 Lisää aiheesta:
 SEB vastaa kysymykseen ministeri Anne Bernerin hallitusjäsenyydestä: aloittaa työn vasta kesäkuussa
 Bernerin pesti ruotsalaispankissa alkaisikin jo maaliskuussa – näin vastaa Berner
 Anne Berner: "En ole jättämässä politiikkaa enkä keskustaa" – eduskuntaryhmässä kuohuu Bernerin ratkaisun jälkeen
 Berner selvitti SEB-pankin hallituspaikkaa oikeuskanslerin kanssa – Sipilä: Erityisjärjestelyistä puhutaan myöhemmin
 Anne Berner ei hae jatkokautta eduskuntaan – ehdolla SEB-pankin hallitukseen

Keskustan eduskuntaryhmä: Anne Berner jatkaa ministerinä


Summary: Maaliskuussa voimaan tulevilla valtuuksilla lennättäminen voidaan kieltää ja estää esimerkiksi onnettomuuspaikalla.

Drooni-lennättämisen vapaus saa noin kuukauden kuluttua uudet ja entistä tiukemmat rajat.
 Poliisille annetaan valtuudet, jotka antavat mahdollisuuden kaapata lennokki ilmasta tai käyttää voimakeinoja lennättämisen estämiseksi.
 Lennokin kaappaamiseen ilmasta tarvitaan poliisille uutta teknologiaa, jonka hinta-arviot liikkuvat kymmenen ja useiden satojen tuhansien eurojen välillä.
 Lennättäminen voidaan kieltää, jos se on tarpeen "yleisen järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitämiseksi", hallituksen esityksessä sanotaan.
 Käytännössä lennättämiseen voitaisiin puuttua esimerkiksi onnettomuuspaikalla.
 Droonien aiheuttamat vaara- tai häiriötilanteet  ovat usein tahattomia , mutta niitä on käytetty myös rikollisuuteen ja esimerkiksi  huumeiden toimittamiseen vankilaan .
 Lentokentällä 12 läheltä piti -tilannetta
 Liikenne- ja viestintäviraston Traficom kertoi tammikuussa, että vakavia vaaratilanteita sattui viime vuona kaksitoista.
 Viraston mukaan läheltä piti -tilanteissa on ollut kyse tapauksista, joissa lennokki on ollut niin lähellä lentokonetta, että yhteentörmäykseltä on vältytty vain sattumalta. Vaaratilanteet ovat sattuneet pääosin Helsinki–Vantaan lähistöllä.
 Lakiesityksessä varoitetaan myös, että lennokilla voidaan kuljettaa vaikka räjähteitä tai valetukiasemia, joilla voidaan kaapata dataliikennettä.
 Vielä suurempi uhka olisivat useiden lennokkien muodostamat drooni-parvet, joilla laajojen alueiden tiedustelu onnistuisi tehokkaasti, hallituksen esityksessä sanotaan.
 Nyt lentokielto ydinvoimalan päällä
 Jo nykyisen ilmailulain perusteella on kaikenlainen ilmailu kielletty kahdeksalla alueella, muun muassa ydinvoimaloiden ja öljyjalostamon lähellä.
 Nykyisessä poliisilaissa ei ole säännöksiä, jotka koskisivat nimenomaan miehittämättömiä lennokkeja.
 Myös drooni-teollisuuden ja alalla toimivien yritysten etuja ajava RPAS-yhdistys on ollut lausunnossaan tyytyväinen sääntöjen kiristämiseen, koska sen mukaan ne eivät rajoita miehittämättömien ilma-alusten kaupallista käyttöä.
 Poliisi saa valtuudet käyttöönsä 18. maaliskuuta, jos presidentti vahvistaa lain muutoksen huomenna perjantaina.

Poliisi saa valtuudet kaapata droonin lennosta – tiukemmat säännöt voimaan kuukauden kuluttua


Summary: VR Transpoint on ottanut pohjoisen puutavarakuljetuksissa käyttöön uusia tehokkaampia sähkövetureita.

Uudet sähköveturit ovat jo aloittaneet työnsä välillä Kemijärvi-Kemi.
 Vectron SR 3 –veturi pystyy vetämään jopa 2 500 tonnin painoista junaa entisen 2 000 tonnin maksimipainon sijaan. Puutavarakuljetuksessa se merkitsee noin 6 rekka-auton kuormaa lisää junan kyytiin.
 Yhdellä keikalla uusi veturi vie Kemiin noin 55 rekka-auton kuormaa puuta.
 – Se tuo tehokkuutta raakapuukuljetuksiin rautateillä. Junakokoa pystytään kasvattamaan, ja sitä kautta tuomaan lisää sekä energiatehokkuutta että kustannustehokkuutta , VR Transpointin myynti- ja markkinointijohtaja  Tero Kosonen  sanoo.
 – Jokaiseen raakapuujunaan voidaan tuoda viisi vaunua lisää aikaisemman 22 lisäksi. Junakoon kasvu tuo kuljetuksiin lisää tehoa noin 25 prosenttia.
 VR on tilannut Vectron SR 3 –vetureita 80 kappaletta. Kaupan arvo on noin 300 miljoonaa euroa.
 Veturia pystytään käyttämään sekä tavaraliikenteessä että matkustajaliikenteessä.
 Niitä on ajossa tällä hetkellä 18. Kaikki ovat toistaiseksi tavaraliikenteessä.

Pohjoisen puutavarajunat pitenevät


Summary: Syyttäjä epäilee miestä kaappauksesta ja kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta.

Loimaan epäillystä bussikaappauksesta on nostettu syytteet kaappauksesta ja kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta.
 Poliisi on kertonut aiemmin, että epäilty ulkomaalaistaustainen mies puuttui linja-auton kulkuun Loimaalla joulukuussa. Hän onnistui poliisin mukaan vääntämään linja-auton rattia niin, että bussi ohjautui vastaantulevien kaistalle ja osui toiseen linja-autoon.
 Nopeutta oli noin 35 kilometriä tunnissa. Bussit kolhiintuivat, mutta kukaan ei loukkaantunut.
 Mies ei ole antanut kuulusteluissa selvitystä teon syistä, ja hän kiistää syyttäjän mukaan syyllistyneensä rikokseen.
 Juttua on tarkoitus käsitellä Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa maaliskuun alussa.

Loimaan bussikaappausjuttu käräjäoikeuteen maaliskuussa


Miestä syytetään törkeästä petoksesta ja useista identiteettivarkauksista. Asianomistajina on peräti 21 henkilöä ja pikavippiyritys.
 Tapausta käsitellään Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Syyttäjän mukaan mies hankki itselleen pikavippiyhtiöltä 40 500 euron arvosta lainoja esiintymällä toisten henkilöiden henkilötiedoilla.
 Epäillyt teot tapahtuivat tammikuussa 2016 Tampereella.
 Syyttäjä vaatii miehelle ehdotonta vankeusrangaistusta 21 identiteettivarkaudesta ja törkeästä petoksesta.
 Kihlakunnansyyttäjän mukaan vastaaja oli saanut henkilötiedot netissä olevasta listasta, jossa oli tuhansien ihmisten henkilötiedot.
 – Tässä asiassa ei ole tarkemmin pystytty selvittämään, mistä tiedot on alun perin saatu, mutta todennäköisimmin joihinkin oppilaitoksiin, järjestöihin tai yhdistyksiin jo vuosia aikaisemmin tehdyillä tietomurroilla, kihlakunnansyyttäjä  Antti Virtanen  sanoo.
 Useita lainapyyntöjä päivässä
 Syytehakemuksen mukaan epäilty suorastaan tehtaili petoksia lyhyessä ajassa. Epäilty haki kerrallaan aina 2 000 euron lainaa ja näitä lainapyyntöjä tuli useita päivässä.
 Syyttäjän mukaan mies avasi pikavippiyhtiön lainapalveluun toisen henkilön henkilötietoja käyttäen 2 000 euron luottotilin, jolta epäilty siirsi rahat omalle tililleen samana päivänä.
 Syyttäjän mukaan mies käytti kirjautuessaan omia verkkopankkitunnuksiaan. Tunnistautumisen jälkeen epäilty muutti lainahakemukseen toiset henkilötiedot.
 Yle ei ole tavoittanut pikavippiyhtiötä kertomaan, miten tämä on mahdollista.
 Epäillyllä on ollut maksuhäiriömerkintöjä, eli hän ei olisi saanut itse lainaa.
 Syyttäjän mukaan epäilty avasi useita eri pankkitilejä, jotta sai suunnittelemansa rikoksen toteutettua.

Epäilty otti pikavippejä yli 40 000 eurolla tuntemattomien nimiin: Syytetään 21 identiteettivarkaudesta


Summary: Rajaliikenne venäjälle on jonoutunut pahasti Imatralla ja Nuijamaalla.

Eira  ja  Heikki Räisänen  lähtivät keskiviikkoaamuna kotoaan Taipalsaarelta kohti itärajan toisella puolella sijaitsevaa Viipuria. Molemmat ajoivat omalla autolla.
 Suunnitelmissa oli käydä tankkaamassa autot ja ostoksilla, kuten niin monina muina kertoina aiemmin.
 Suomen puolella Lappeenrannan Nuijamaan rajanylityspaikalla rajamuodollisuudet etenivät vielä jouhevasti. Sitten matkanteko tyssäsi.
 – Venäjän tulliin oli yllättävän pitkä jono. Joku sanoi minulle, että odotusaika voi olla jopa kuusi tuntia, Eira Räisänen kertoo.
 Räisäsille ei tarkkaan selvinnyt, mistä tavanomaista pidempi jono johtui. Jotain puhetta tietokoneista kuului.
 Sitten paloivat hihat ja päätin kääntyä takaisin Suomeen.  Heikki Räisänen
 Heikki Räisänen odotteli jonossa runsaat kaksi tuntia.
 – Sitten paloivat hihat ja päätin kääntyä takaisin Suomeen, Heikki Räisänen sanoo.
 – Minä puolestani halusin mennä perille asti, Eira Räisänen kertoo.
 Räisänen kertoo odottaneensa jonossa vielä tunnin verran, kunnes pääsi hoitamaan asioitaan Viipuriin.
 Uuden tietojärjestelmän käyttöönotto hidastaa rajatarkastuksia
 Rajanylitykset Venäjälle päin mennessä alkoivat takkuilla viime viikonvaihteessa.
 Jonoutumista oli aluksi Imatran rajanylityspaikalta Svetogorskiin mennessä. Viikon edetessä ruuhkaa on alkanut syntyä myös Lappeenrannan Nuijamaalta Brusnitshnojen rajanylityspaikan suuntaan.
 Venäjän tulliin pääsyä on joutunut odottamaan jonossa jopa viisi tuntia.
 Syynä on Venäjän tullin uusi tietoliikennejärjestelmä. Venäjällä skannataan kaikkien rajanylittäjien matkustusasiakirjat sekä auton rekisteriote uuteen järjestelmään. Tämä hidastaa rajatarkastuksia.
 Kaakkois-Suomen rajavartiosto kehottaa Venäjälle matkustavia varautumaan tuntien odotukseen. Imatran ja Nuijamaan rajanylityspaikkojen lisäksi rajavartiosto ylläpitää Vaalimaan rajanylityspaikkaa Virolahdella.
 Kun pääsin virkailijoiden luo niin se kävi nopeasti.  Eira Räisänen
 Keskiviikkona Viipuriin matkannut Eira Räisänen kertoo, että rajanylitysmuodollisuudet Venäjällä sujuivat lopulta melko sutjakasti.
 – Kun pääsin virkailijoiden luo niin se kävi nopeasti, Räisänen sanoo.
 Suomen rajanviranomaiset eivät ole juurikaan saaneet tietoa Venäjältä tietojärjestelmäuudistuksesta. Tiedotusvastuu yleensäkin on venäläisillä.
 Tietojärjestelmäuudistus näyttää vaikuttavan rajanylityspaikoilla eri tavoin. Esimerkiksi Vaalimaalla tavanomaisesta poikkeavaa ruuhkaa ei ole ollut.
 Myöskään Pohjois-Karjalassa Niiralasta Värtsilään mennessä ei rajavartioston apulaiskomentajan  Jussi Napolan  mukaan ole ollut tavanomaisesta poikkeavia jonoja.

Venäläisten tietokoneet aiheuttivat hurjat ruuhkat itärajalle – rajanylittäjät odottaneet autoissa tuntikausia


Summary: Oikeustieteen professorin mukaan hallituksen ohjelmalla on aika vähän tekemistä seksuaalirikoksien torjunnan kanssa.

Saako presidentti passittaa toisinajattelijat vankilaan? Pitääkö naisen saada puhua palaverissa tasavertaisesti miehen kanssa? Voiko ventovieraita halata vastoin näiden tahtoa?
 Tällaisia kysymyksiä saattavat Suomen kansalaisuutta hakevat joutua tulevaisuudessa pohtimaan. Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) nimittäin esitteli keskiviikkona joukon  toimia  seksuaalirikollisuuden ja maahanmuuttajataustaisten rikollisuuden torjumiseksi. Osa ehdotuksista koski pysyvän oleskeluluvan ja Suomen kansalaisuuden saamisen edellytyksiä.
 Harva kuitenkin tietää, mitä Suomen kansalaiseksi pyrkivältä vaaditaan jo nyt.
 Ensinnäkin hakijan henkilöllisyyden pitää olla luotettavasti selvitettävissä. Lisäksi vaaditaan riittävä suomen, ruotsin tai viittomakielen taito, riittävän pitkä asumisaika Suomessa ja selvitys toimeentulosta.
 Hakijan edellytetään myös maksaneen tunnollisesti julkisoikeudelliset maksut, kuten verot, sakot ja sairaala- tai elatusmaksut.
 Yksi kansalaisuuden saamisen edellytyksistä on lain mukaan myös nuhteettomuus. Hakija ei siis saisi olla syyllistynyt rikoksiin tai olla määrätty lähestymiskieltoon.
 Maahanmuuttoviraston linja kuitenkin on, että rikokset ja lähestymiskielto eivät ole ehdottomia esteitä kansalaisuuden saamiselle. Se ottaa huomioon muun muassa rikoksen laadun, rangaistuksen ankaruuden ja sen, onko hakija syyllistynyt rikoksiin toistuvasti.
 Kansalaisuustesti mittaisi myös asenteita ja arvoja
 Hallituksen keskiviikkoisen esityksen mukaan käyttöön otettava kansalaisuustesti on suomalaisittain uusi asia. Tähän asti Suomessa on testattu vain hakijan kielitaitoa.
 Mitä kansalaisuustesti käytännössä merkitsisi, ei ole vielä tiedossa, koska kyseessä on vain alustava ajatus. Hallitus lupaa kuitenkin  toimenpideohjelmassaan , että "selvitetään muiden maiden käytäntöjä kansalaisuustestien käytössä ja otetaan Suomeen soveltuva testi käyttöön".
 Hallituksen linjauksen mukaan kansalaisuustestin pitäisi mitata yhteiskunnan perustavien sääntöjen sekä perusoikeuksia koskevien arvojen ja asenteiden tuntemusta.
 Suomen kansalaisuuden sai viime vuonna 9610 ihmistä Noin viidennes Suomen kansalaisuutta hakevista saa kielteisen päätöksen. Kielteisen päätöksen yleisin syy on riittämätön kielitaito. Myönteisen päätöksen saaneista oli viime vuonna eniten venäläisiä, somalialaisia ja irakilaisia. 98 prosenttia Suomen kansalaisuuden saaneista pitää myös aiemman kansalaisuutensa.
 Kansalaisuustesti on ollut käytössä muun muassa Virossa, Saksassa, Itävallassa, Hollannissa, Tanskassa, Britanniassa, Kanadassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Espanjassa, Kreikassa ja Unkarissa käytössä on ollut pelkästään suullinen koe.
 Viron kaksiosainen  kodakondsuseksam  koostuu kielikokeesta sekä perustus- ja kansalaisuuslain tuntemusta mittaavasta testistä. Kielenä käytössä on vain viro.
 Sekä kielikoetta että kansalaisuustestiä on kritisoitu liiallisesta vaativuudesta. Toisaalta moni vironsuomalainen tai nuoremman polven vironvenäläinen on pitänyt varsinkin kielikoetta aika helppona. Kansalaisuuden myöntämiseksi Viro edellyttää vähintään B1-tason kielitaitoa. Suomessa sitä vastaa yleisen kielitutkinnon keskitason testin läpäiseminen.
 Viron kansalaisuustestin on puolestaan väitetty keskittyvän liikaa lainopillisiin kysymyksiin. Arvostelijoiden mielestä sen pitäisi mitata enemmän virolaisten tapojen ja arvojen tuntemusta.
 "Aika vähän vaikutusta seksuaalirikoksiin"
 Hallituksen toimenpideohjelman kansalaisuuskohtaan kiinnitti huomiota myös Turun yliopiston prosessioikeuden professori  Johanna Niemi . Hän pitää Suomen kansalaisuuden saamista jo nykyään verrattain vaikeana.
 – Suomessa on monia aika pitkään asiantuntijatehtävissä työskennelleitä henkilöitä, jotka pelkäävät tuota kielikoetta erittäin paljon, koska he eivät osaa tarpeeksi hyvin suomea.
 Niemeä pohdituttaa myös suunniteltu kansalaisuustesti, jossa korostuvat suomalaiset arvot.
 – Siinä korostetaan, että tasa-arvo on meillä keskeinen arvo. Suomessa on kuitenkin paljon pitkäänkin täällä asuneita ulkomaalaisia, joiden kokemus Suomesta ei välttämättä ole se, että tämä olisi kovin tasa-arvoinen maa, Niemi viittaa.
 Kansalaisuuslain muutoksilla voikin hänen mukaansa olla vaikutusta ihmisiin, joihin sitä ei ole tarkoitettu.
 – Meillä puhutaan paljon siitä, että tänne pitäisi houkutella osaavaa työvoimaa niille aloille, joihin Suomessa ei ole riittävästi sen alan asiantuntemusta. Tässä on vaara, että se torjuu juuri niitä ihmisiä, joita tänne halutaan.
 Hallituksen eilen keskiviikkona esittelemää toimenpideohjelmaa kokonaisuudessaan Johanna Niemi pitää aivan muuna kuin sen nimi antaa ymmärtää.
 – Se vaikuttaa maahanmuutto- ja turvapaikkapoliittiselta julistukselta, jolla on aika vähän tekemistä seksuaalirikosten torjumisen kanssa.
 Lue myös:
 Näin hallitus aikoo puuttua maahanmuuttajataustaisten rikollisuuteen ja seksuaalirikoksiin – uhkaa aiheuttavat nopeasti säilöön ja karkotusuhka tiukemmaksi
 Ministeri Mykkänen: Isis-taistelijoita ei houkutella Suomeen, mutta lähtökohta on, että kansalaisuus säilyy
 Mykkänen ehdottaa vastaanottokeskuksiin kokeita suomalaisen yhteiskunnan pelisäännöistä
 Sisäministeri Mykkänen olisi valmis viemään kansalaisuuden törkeään seksuaalirikokseen syyllistyneeltä – myös Maahanmuuttovirastossa uskotaan, että kovemmat rangaistukset voisivat auttaa

Tätä kaikkea edellytetään Suomen kansalaisuuden hakijalta jo nyt – hallitus aikoo lisätä vaatimuksia


Summary: Vahinko on aiheutunut väliaikaisen, rakennustöitä palvelevan vesijohdon rikkoutumisesta talon neljänneksi ylimmässä kerroksessa.

Kalasatamaan rakenteilla olevassa tornitalo Majakassa on sattunut keskiviikon ja torstain välisenä yönä iso vesivahinko.
 Rakennustöiden ajaksi talon 32. kerrokseen tehty vesijohto hajosi ja valutti vettä alempiin kerroksiin.
 – Kyseessä on halkaisijaltaan 32 millimetrin vesiputki, josta vettä on tullut paineella tuntien ajan, SRV:n asuntoliiketoiminnan johtaja  Antero Nuutinen  harmittelee.
 Nuutinen arvioi, että putken liitos on pettänyt ja päästänyt vedet valumaan työmaalle. Vahinko on rakennusyhtiö  SRV:n tiedotteen  mukaan laajuudeltaan merkittävä ja vaikuttaa myös kohteen valmistumisaikatauluun.
 – Vaurioita näkyy miltei kauttaaltaan koko rakennuksessa. Toki ylemmissä kerroksissa vahingot ovat laajempia kuin ihan alhaalla. Alimmissa kerroksissa olevat asunnot ovat oikeastaan täysin valmiita, ja ylöspäin mennessä hieman keskeneräisempiä. Parkettia on asennettu muistaakseni noin kerrokseen 25 asti, Nuutinen kuvailee.
 Tarvittavien korjauksien laajuus selviää ulkopuolisella asiantuntijalla teetettävän kosteuskartoituksen jälkeen. Vahingon aheuttamia kustannuksia voi vain arvailla.
 – Summaa en osaa sanoa. Korvausasiat käydään erikseen vakuutusyhtiön kanssa läpi, Nuutinen toteaa.
 Asunnonostajille vesivahinko ei aiheuta lisäkustannuksia.
 Majakan piti alun perin valmistua tänä keväänä, mutta aikataulua on sittemmin lykätty kesä-heinäkuuhun. Nyt Suomen korkeimman asuintalon valmistuminen viivästyy entisestään.
 Juttua muokattu 21.2.2019 klo 19:54. Lisätty Nuutisen kommentit.
 Lue myös:
 SRV:n toimitusjohtaja: Viime vuosi oli yhtiön historian heikoin – Kauppakeskus Redi painoi tulosta

Helsingin Kalasatamaan rakenteilla olevassa tornitalossa iso vesivahinko


Summary: Onnettomuuden mahdollisesta syystä ei ole vielä saatu vihiä Suomessa, kertoo Onnettomuustutkintakeskus.

Onnettomuustutkintakeskus on pitkän yrittämisen jälkeen onnistunut saamaan tietoja Zimbabwesta neljän suomalaisen kuolemaan johtaneesta lento-onnettomuudesta.
 Maan viranomaiset ovat välittäneet Otkesille perustiedot viime vuoden marraskuussa tapahtuneesta onnettomuudesta.
 – Zimbabwe tutkii onnettomuuden ja Otkesin rooli on seurata tutkintaa. Meillä on oikeus saada tiettyä informaatiota, ja tällä hetkellä odotamme sitä Zimbabwesta, kertoo Otkesin johtava tutkija  Kalle Brusi .
 Viime vuoden marraskuussa Zimbabwessa tapahtuneessa pienkoneen maahansyöksyssä kuoli neljä metsästysmatkalla ollutta suomalaismiestä sekä koneen lentäjä. Turman syy ei ole selvinnyt.
 – Onnettomuuden syystä ei ole vielä mitään selvyyttä. On ihan turha spekuloida ennen kuin saadaan faktoja pöytään, Brusi sanoo.
 Lentokone putosi aamuvarhaisella
 Zimbabwen viranomaisten mukaan Cessna U206C -tyyppinen yksimoottorinen lentokone putosi maahan Chemajenjera Hill -alueella Masvingon maakunnassa noin puoli kahdeksalta perjantaiaamuna 23. marraskuuta 2018.
 Lentokone oli matkalla Hippo Valley -lentopaikalta Victoria Falls -lentoasemalle. Matkan kokonaispituus oli noin 700 kilometriä. Onnettomuus tapahtui noin 70 kilometrin päässä lähtöpaikasta suoralla matkalentoreitillä.
 Suurin osa koneen hylystä päätyi jyrkkään, metsäiseen rinteeseen. Koska onnettomuuden neljä kuolonuhria ovat Suomen kansalaisia, on Onnettomuustutkintakeskuksella Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön (ICAO) yleissopimuksen eli Chicagon sopimuksen mukaan oikeus saada tietoa tutkinnan etenemisestä sekä vastaanottaa tutkintaraportin lopullinen versio.

Otkes sai tiristettyä tietoja Zimbabwesta neljä suomalaista surmanneesta lento-onnettomuudesta


Rikosdraamasarja Sorjosen kolmannen tuotantokauden kuvaukset ovat alkaneet Lappeenrannassa. Kuvaukset kestävät neljä viikkoa.
 Lappeenrannassa Sorjosta kuvataan aiemmista jaksoista tutuissa paikoissa kaupungintalolla, keskustassa ja keskussairaalassa sekä Saimaalla.
 Sorjosen  kolmas tuotantokausi  sisältää viisi rikostapausta, joita ratkotaan yhteensä kymmenessä jaksossa.
 Pikkukaupungin talvi-idylli tarjoaa puhtaanvalkoiset puitteet
 Uutta maustetta ennestään tuttuihin maisemiin tuovat talvi ja lumi.
 –Tapahtumat liittyvät tavalla tai toisella talvimiljööseen ja talven ympäristöön, kertoo sarjan luoja, showrunner  Miikko Oikkonen  tuotantoyhtiö Fisher King Productionista.
 Sorjosen edellinen eli toinen tuotantokausi käsitteli roolihahmojen menneisyyttä.
 – Nyt yritetään pysähtyä hetkeksi miettimään, mitä tulevaisuus tuo tullessaan, ja tuo pysähtymisen hetki tapahtuu lumen ja jään keskellä, sanoo Oikkonen.
 Sorjosen kolmannen tuotantokauden jaksoissa tullaan näkemään myös uusia roolihahmoja. Miikko Oikkonen ei kuitenkaan paljasta, keitä he ovat, ja ketkä heitä esittävät.
 – Pääkatras jatkaa. Poliisivoimissa  Ville Virtanen  Kari Sorjosena ja  Anu Sinisalo  Lena Jaakkolan roolissa. Ja heidän perhe-elämäänsä myös seurataan, kertoo Oikkonen.
 Ylen ohjelmistoon Sorjosen kolmannen tuotantokauden jaksot tulevat ensi syksynä. Tarkka ensi-iltapäivä ei vielä ole tiedossa.

Sorjonen kahlaa lumessa – Lappeenrannassa kuvataan rikosdraamasarjan kolmatta tuotantokautta


Summary: Joka neljäs työssäkäyvä kärsii uupumusoireista. Loppuunpalamisen jälkeen toipuminen voi kestää yllättävän kauan.

Eräänä päivänä työkonetta tuijottaessaan markkinointityöntekijä ja bloggari  Lotta Heikkeri  huomasi tulleensa tyhmäksi.
 Hän unohti mennä palaveriin ja helppoihin työtehtäviin kului poskettoman paljon aikaa.
 – Siinä vaiheessa olisi voinut jo tajuta, ettei tämä ole normaalia, Heikkeri muistelee nyt, melkein kaksi vuotta myöhemmin.
 Vaikka Heikkeri oli jo pidempään nukkunut huonosti ja kokenut työnsä stressaavaksi, hälytyskellot eivät alkaneet soida kuin vasta kuukausia myöhemmin.
 Silloin hän ei oikeastaan nukkunut enää juuri lainkaan.
 – Nukahdin sekunneissa, mutta heräsin puoli tuntia myöhemmin aivan läpimärkänä hiestä, sydän hakaten. Sitten valvoin koko loppuyön.
 Lopulta Heikkeri meni käymään työterveyslääkärissä ja pyysi unilääkkeitä.
 – Lääkäri ohitti unettomuuden oikeastaan kokonaan.
 Heikkerillä todettiin keskivaikea masennus, ahdistuneisuushäiriö ja työuupumus. Lääkäri passitti hänet saman tien kotiin lepäämään.
 Työuupumus on aiheena myös torstain  A-talkissa .
 Uupunut on uusi normaali
 Lähes neljännes työssäkäyvistä suomalaisista kärsii lievästä työuupumuksesta, selviää  vuonna 2011 THL:n tekemässä tutkimuksessa .
 Vakavasta uupumuksesta kärsi naisista kolme ja miehistä kaksi prosenttia. Vakavilla oireilla tarkoitetaan  vähintään viikottaisia  uupumusoireita.
 Uupumus on jollain tavalla normalisoitunut työpaikoilla. Näin ajattelee työelämää tutkiva apulaisprofessori  Charlotta Niemistö .
 – Jotkut tutkimusta varten haastattelemamme työntekijät näkevät sen jotenkin siistinä, kun on niin paljon töitä, että siihen meinaa kuolla ja sitten ei kuolekaan, Niemistö kertoo.
 Uupumuksesta tiedetään tilastollisesti vähän, koska se ei ole virallinen taudinkuva ja oireet yksilöiden välillä ovat erilaisia. Joillain uupumus ilmenee esimerkiksi masennuksena, ja toisilla voimakkaina fyysisinä oireina, kuten selkäkipuina.
 Puuttuminen kuuluu Niemistön mielestä työnantajan tehtäviin.
 – Ei pitäisi olla yksilön vastuulla muuttaa tilannetta työpaikalla. Toivoisin, että organisaatioissa puhuttaisiin ilmiön yleistymisestä ja uskallettaisiin ennalta puuttua näkymättömiin ylitöihin ja kuormitukseen, Niemistö pohtii.
 Harva uupunut oikeasti mullistaa elämänsä ja lähtee Balille
 Sairausloman ensimmäiset päivät Heikkeri vain nukkui. Kun akuutein univelka oli kuitattu, oli pakko pysähtyä tutustumaan itseensä uudestaan.
 – Yhtäkkiä muistin, että ai niin, tykkään kuunnella musiikkia. Jotenkin muistin, että tällainen minä olenkin, Heikkeri kertoo.
 Sairauslomalla Lotta Heikkeri yllättäen muisti pitävänsä musiikista. Hanna Asikainen
 Heikkeri ei voi sietää työuupumuksesta usein kerrottuja sankaritarinoita, missä uupumus saa ihmisen mullistamaan koko elämänsä. Se on vain pieni osa totuutta.
 – Usein julkisuudessa kerrotaan, miten joku on lähtenyt joogaopettajaksi Balille tai muuttanut eräkämppään Lappiin. Todellisuudessa stressiltä ei voi välttyä.
 Suuri osa uupumuksen vuoksi sairauslomalle jääneistä palaa takaisin samaan työhön.
 Niin Heikkerikin teki.
 – Totta kai uupumus pistää arvoja uusiksi. Yritän nyt ottaa enemmän sellaista asennetta, että olen vain töissä täällä.
 Bloggarina Heikkeri puhuu avoimesti uupumuksestaan, mutta samalla jakaa kuvia lomamatkoilta ja crossfit-treeneistä.
 – Yritän olla siloittelematta liikaa. Toisaalta en koe, että pitäisi koko ajan olla puhumassa mielenterveydestä. En ajattele, että uupumus tekisi minusta mitenkään parempaa tai mielenkiintoisempaa ihmistä.
 Kela ei myöntänyt sairauspäivärahaa
 Heikkeri oli alkuun sairauslomalla kaksi viikkoa, mikä jälkeen lääkäri määräsi sitä kolme viikkoa lisää.
 Jossain vaiheessa työterveyslääkäri väläytti jopa usean kuukauden sairauslomaa, mutta Heikkerille oli tärkeää palata töihin nopeasti.
 – Etten pääsisi laitostumaan.
 Ensimmäiset viikot olivat työnantajan kustantamaa, palkallista sairauslomaa. Sen jälkeen Heikkeri laittoi paperit Kelaan ja haki sieltä sairauspäivärahaa.
 Hakemuksen käsittelyyn meni yli kuukausi, eikä sairauspäivärahaa myönnetty. Hylkäyskirjeessä sanottiin, ettei Heikkerillä ollut sellaista sairautta, joka olennaisesti vaikuttaisi hänen työ- ja toimintakykyynsä.
 Heikkeri oli hämmentynyt.
 – Sitä ehkä naiivisti ihminen olettaa, että kun lääkäri sanoo, että nyt olet sairas ja jäät sairauslomalle, silloin pitää olla pois. Sitten ihminen, jota en ole koskaan tavannut, päättää, että olen ollutkin työkykyinen, Heikkeri pohtii.
 Kelan vastaava suunnittelija  Ismo Hiljanen  myöntää, että sairausvakuutuslain tulkinta on työuupumuksen kohdalla usein haastavaa. Etuuksista päätettäessä näkökulma on usein erilainen kuin hoitavan lääkärin.
 – Hakemuksia tarkastellaan vahvasti tapauskohtaisesti. Ihan varmasti asiakkaan on vaikea ymmärtää, kun lääkäri antaa jonkun näytön työkyvyttömyydestä ja etuuksia ei silti myönnetäkään, Hiljanen kertoo.
 Toipuminen ei tapahdu viidessä viikossa
 Yllättävintä uupumuksessa Heikkerille oli se, miten pitkään toipuminen vei. Vielä monen kuukauden jälkeen keho kieltäytyi kovasta treenaamisesta ja väsyi helposti.
 Aluksi töihin palattuaan Heikkeri teki nelipäiväistä viikkoa. Sittemmin hän on vaihtanut työpaikkaa ja työskentelee nyt täysipäiväisesti. Myös urheilu maistuu taas.
 Yksi tärkeä asia on vielä harjoittelun alla.
 – Sitä tässä vielä opetellaan, että olisi vaan kotona tekemättä mitään.
 Kun työ uuvuttaa, miten puuttua tilanteeseen? Torstain A-talkissa vieraina apulaisprofessori Charlotta Niemistö Hankenilta, Työterveyslaitoksen tutkimusprofessori Jari Hakanen, toimittaja ja kirjailija Annina Vainio sekä markkinointitoimisto Folkin toimitusjohtaja Tommi Laiho. Juontajana Annika Damström.  Areenassa kello 21.05  #yleastudio
 Millaisia kokemuksia sinulla on työuupumuksesta? Miten työpaikalla tai lääkärissä asiaan suhtauduttiin? Millaisin keinoin uupumuksesta pääsee eteenpäin? Osallistu keskusteluun artikkelin alalaidassa kello 22 saakka.
 LUE LISÄÄ
 Lähes neljäsosa työikäisistä kokee työuupumuksen oireita - näistä merkeistä tiedät, kannattaako läheisestä huolestua
 “Pitkittynyt stressi tuhoaa aivoja” - Tutkija Katri Saarikivi kertoo, miten erotat harmittoman stressin haitallisesta
 Pahasta burnoutista kärsinyt Mikko “Kalenterikarju” Toiviainen: “Tein arkeeni kaksi radikaalia muutosta ja opettelin sanomaan ei”

Uupuneiden sankaritarinat ärsyttävät  33-vuotiaana loppuunpalanutta Lotta Heikkeriä –  “En ajattele, että uupumus tekisi minusta paremman ihmisen”


Summary: Huolestunut puhe teollisuuden, energialaitosten ja liikenteen päästöistä sulatetaan, mutta omakotialueiden hiukkaspäästöistä ei tahdota tietää.

Tästä on kyse Puunpolton hiukkaspäästöistä raportoiminen on monelle suomalaiselle herkkä paikka. Suhtautumista selittävät muun muassa maalaisromantiikka ja oletus puunpolton edullisuudesta. Omakotitalo on suomalainen unelma, jota päästökeskustelu kiusallisesti häiritsee.
 Yle kertoi maanantaina, kuinka  uudet mittaustulokset omakotitalojen hiukkaspäästöistä ovat hälyttäviä . Lahdessa pientaloalueella on äskettäin mitattu korkeita pitoisuuksia syöpää aiheuttavaa yhdistettä. Omakotiasujia ryhdytään nyt ohjeistamaan Suomessa aiempaa tiukemmin vähemmän päästöjä tuottavasta puunpoltosta. Jutussa kerrottiin tutkimustietoon nojaten, että puun pienpolton päästöjen arvioidaan aiheuttavan noin 200 ennenaikaista kuolemaa vuodessa.
 Näiden asioiden kertominen sai monet hermostumaan ja kirvoitti kipakoita kommentteja artikkelin lukijoilta. Arvostelijat epäilivät tutkimustuloksia ja pitivät ohjeistuksia puunpoltosta jopa suoranaisena ympäristöfasismina. Toki löytyi heitäkin, jotka ymmärsivät huolen pienhiukkaspäästöistä. Asia on herättänyt myös poliittisia intohimoja:  perussuomalaisten leirissä on vaadittu  (Suomen Uutiset), ettei puun pienpolttoa saa kieltää Suomessa, vaikka kukaan ei sitä tiettävästi ole suoranaisesti kieltämässäkään.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) asiantuntijalle kansalaiskritiikki on tuttua. Ympäristöterveysyksikön ylilääkärillä, dosentti  Raimo O. Salosella  on pitkä perspektiivi päästöjä koskevaan keskusteluun. Hänen mukaansa Suomessa on yleisesti katsoen otettu varsin hyvin vastaan laitoksia ja autojen moottoripäästöjä koskevat rajoitukset, jotka ovat vähentäneet ja edelleen vähentävät erityisesti kaupunkiasukkaiden altistumista ja terveyshaittoja.
 – Nokipäästöjen pienentyessä ne osittain hillitsevät ilmakehän lämpenemistäkin. Pienhiukkasten kokonaispäästöjen ohella tapahtunut rikkidioksidipitoisuuksien ja nokipäästöjen pienentyminen on ollut omin aistein havaittavissakin.
 Miksi sitten puunpoltosta puhuminen hermostuttaa?
 Päästöihin suhtautuminen vuosikymmenten saatossa 1970-luvulla alettiin puhua teollisuus- ja energialaitosten liian suurina pidetyistä päästöistä. Niihin alettiin puuttua tehokkaasti 1980-luvun alusta lähtien kansallisella lainsäädännöllä. 1990-luvulla kiinnittyi huomio tieliikenteen pienhiukkaspäästöihin, joita on sen jälkeen vähennetty EU-määräysten vaatimassa tiukassa tahdissa. Suomessa kohtalainen osa liikenteen päästörajoitusten hyödyistä on vielä tulossa, koska autokantamme on Euroopan vanhimpia ja uudistuu hitaasti. Päästöjä hillitsevät myös työkoneiden ja laivojen päästövähennyksiä koskevat uudet EU-määräykset. Omakotialueiden pienhiukkaspäästöistä on puhuttu jo 15 vuotta, mutta kansalaiset kokevat asian vielä uutena. Lähde: Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Kulut eivät saisi mennä omasta pussista
 Yhteinen nimittäjä tähänastisille päästövähennyskohteille on ylilääkäri Raimo O. Salosen mukaan ollut se, että kansalaisten ei ole itse tarvinnut tehdä juuri mitään.
 – Uusien teknologioiden käyttöönotosta ja energialaitosten uusimisista ovat vastanneet yritykset ja kuntien omistamat liikelaitokset. Näistä ilmansuojelutoimista aiheutuneet lisäkustannukset on ilman erittelyä siirretty asiakkaan laskuun osana kokonaisinvestoinnin maksua. Auton hankintahintakin on noussut, kun teknologia on uudistunut monella tavoin.
 Puulämmitys on arempi aihe. Siitä aiheutuvien pienhiukkasten ja syöpävaarallisten PAH-yhdisteiden päästömäärien vähentämistarve saa osan kansalaisista takajaloilleen. Puulämmityksen haitoista on puhuttu ulkomaisten tutkimusten ja Maailman terveysjärjestö WHO:n yhteenvetoraporttien pohjalta Suomessa vasta noin 15 vuotta.
 – Tämä päästösektori on luonteeltaan aivan erilainen, koska se kohdistuu suomalaisille läheiseen, suorastaan kansallisromanttiseen perinteeseen. Lisäksi päästöjen vähentämisessä pitäisi kansalaisen itse toimia. Hän joutuu hankkimaan kaikki tarpeelliset tiedot. Sitten hän tekee muutoksista aiheutuvan rahoituspäätöksen ja maksaa suoraan kaikki kulut.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ympäristöterveysyksikön ylilääkäri, dosentti Raimo O. Salonen. Marianne Mattila / Yle
 THL:n aiemmin julkistamat ennakkotulokset pääkaupunkiseudun tiiviisti rakennetuilta pientaloalueilta vahvistavat puunpolton terveyshaitat. Tulosten mukaan vuosia ja vuosikymmeniä kestänyt voimakas lähialtistuminen puunpolton savuille on yhteydessä kroonisia sydän-, verisuoni- ja keuhkosairauksia sairastavien ennenaikaisiin kuolemiin ja lisääntyneisiin keuhkosyöpätapauksiin.
 Tutkimus on laaja. Yli 25-vuotisessa kuolleisuuden ja 32 vuotta kestäneessä syöpien ilmaantumisen seurannassa oli mukana yli 92 000 pientaloasukasta.
 Raha ratkaisee mielipiteen tässäkin. Ylilääkäri Raimo O. Salosen mukaan sähkö-, öljy- tai kaukolämpölaskun pienentyminen on monille tärkeä asia. Tämä osaltaan johtaa puunpolton savujen haitallisuuden kieltämiseen sekä Suomessa ja muissa maissa tehtyjen terveyshaittatutkimusten tulosten kyseenalaistamiseen.
 – Suomessa yli 600 000 henkilöä omistaa metsää, joten pienpuun saanti itse tehdystä harvennushakkuusta on monen mielestä mukava harrastus ja hyötykuntoilu, josta saa vielä rahallisen palkkionkin.
 Päästökeskustelu pilaa omakotiunelmaa
 Puunpolton päästöistä puhuminen saattaa olla herkkä paikka suomalaisille siksikin, koska suomalainen unelma on omakotitalo eli punainen tupa ja perunamaa. Omakotiunelman vahvistaa  Taloustutkimuksen tutkimus . Tunnelmallinen tulisija kuuluu eittämättä omakotielämään. Suomella on kaupungistumisessa lyhyt historia ja vahva kesämökkikulttuuri.
 Maaseudun vapaa-ajan asunnon lisäksi puuta riittää usein kaupunkiasunnonkin tarpeisiin. Puunpoltto muuttuu ylilääkäri Raimo O. Salosen mukaan itselle, omalle perheelle ja naapurustolle haitalliseksi, jos polttoa on usein monissa tulisijoissa ja saunaa lämmitetään usein.
 – Sitä helposti järkeenkäypää eroa ei haluta tunnustaa, että puunpolton ja siitä syntyvien terveydelle haitallisten savujen merkitys on maaseudulla täysin erilainen kuin tiiviisti rakennetuilla kaupunkien ja taajamien pientaloalueilla.
 Puusauna miellyttää suomalaista eniten. Sähkökiukaidenkin mainonnassa saatetaan korostaa, että kiuas antaa "savusaunamaiset löylyt". Toni Pitkänen / Yle
 Lähelle taloa tulevat omat ja lähinaapurin savut tuottavat heikkotuulisissa oloissa monikymmenkertaiset pienhiukkasten pitoisuudet keskimääräiseen vuosipitoisuuteen verrattuna.
 – Maaseudulla sen sijaan pitkä etäisyys naapuriin sallii pienhiukkaspäästön laimentumisen eikä savuvana aina edes mene muuta asutusta kohti.
 THL:n tekemissä altistumistutkimuksissa pientaloalueilla on havaittu, että noin neljännes polttoperäisten pienhiukkasten ja syöpävaarallisten PAH-yhdisteiden ulkopitoisuudesta siirtyy lähitalojen sisäilmaan ja poistuu sieltä vasta tuntien kuluessa, jos lähinaapurustossa ei ole enää silloin puunpolttoa.
 – Suurin lisäys puulämmittäjän ja muiden perheenjäsenten kokonaisaltistumiseen näyttäisi monissa taloissa tulevan omasta puulämmityksestä. Asuintiloihin tulee ulkoa sisään tunkeutuvien polttoperäisten hiukkasten lisäksi savutupsahduksia joka kerta, kun tulisijan tai saunankiukaan luukku avataan eli sytytysvaiheessa ja puita lisättäessä, huomauttaa Salonen.
 Näitä tutkimuksia ei ole kuitenkaan vielä tehty systemaattisesti suuremmassa määrässä eri-ikäisiä ja erilaisella ilmanvaihdolla varustettuja omakotitaloja.
 Mikseivät minun klapini ole ympäristöystävällisiä?
 Tavallista kaupungissa puuta polttavaa omakotiasukasta voi hämmentää, kun bioenergia on usein otsikoissa ilmastonmuutoksen torjuntakeinona.
 – Silloin jää usein mainitsematta, että bioenergia on tehokkainta isoissa yksiköissä toteutettuna ja liikenteen biopolttoaineiden käytön lisäyksessä. Bioenergia on kuitenkin heikkotehoista pienpolttolaitteissa toteutetussa omakotitalojen lämmityksessä ja puhumattakaan suuria päästöjä tuottavassa saunan lämmityksessä, toteaa ylilääkäri Raimo O. Salonen.
 Harvennushakkuusta saadun pienpuun polttaminen ei suinkaan tapahdu hiilineutraalisti.
 – Klapien poltto on aina epätäydellistä palamista, jossa syntyy terveydelle haitallisten päästöjen lisäksi ilmastoa suoraan tai epäsuoraan lämmittäviä aineita. Näitä ovat musta hiili eli noki, metaani sekä haihtuvat orgaaniset kaasut, jotka lisäävät alailmakehän otsonin muodostusta.
 Salosen mielestä tiiviisti rakennetuilla pientaloalueilla pitäisi käyttää vain uudet EU-määräykset täyttäviä, vähän päästöjä tuottavia varaavia tulisijoja.
 – Niitäkin pitäisi olla lisä- ja varalämmittimenä vain yksi tai kaksi talon koon mukaan. Puukiukaiden päästöt pitäisi saada pienentymään murto-osaan ennen kuin niiden käytön jatkamista voi pitää hyväksyttävänä kaupunkiympäristöissä.
 "Älä polta roskia kiukaassa" kuin punainen vaate
 Paljon pienhiukkaspäästöjä tuottava puusauna on vahva osa suomalaista kulttuuria. Kun puhutaan saunasta ja pienhiukkaspäästöistä, nousee monella suomalaisella verenpaine, arvioi saunatutkija  Laura Seesmeri . On ehkä kajottu johonkin pyhään.
 – Suomalaiset mieltävät erityisesti puulämmitteisen saunan siksi oikeaksi saunaksi. Puunpoltto koetaan luonnolliseksi, vaikka siihen liittyisikin tutkitusti terveys- ja ympäristöhaittoja.
 Seesmeri on huomannut, että sauna on suomalaisille aika vakava asia. Sen hän huomasi tutkiessaan väitöskirjaansa varten kiuasvalmistajien mainoksia useammalta vuosikymmeneltä.
 – Saunaan ei liitetä huumoria markkinoinnissa. Tulisija tai kiuas on osa kulttuuriperintöämme eli jotain herkkää, henkilökohtaista ja tunteisiin käyvää. Ehkä siksi siihen ei saisi kajota hiukkaspäästöistä muistuttamalla.
 Filosofian tohtori ja Turun ylipiston projektitutkija Laura Seesmeri. Päivi Meritähti / Yle
 Roskien polttaminen saunan kiukaassa oli yksi asia, mistä kerrottiin Ylen maanantaisessa jutussa. Se vaikutti olevan lukijapalautteen perusteella erityisen herkkä ja kenties nolottavakin asia. Saunatutkija ei kuitenkaan usko, että roskia poltettaisiin mitenkään suuria määriä kiukaassa.
 – Ehkä sytyttämisessä käytetään roskiakin, mutta kyllä väitöskirjaan keräämieni tietojen mukaan suomalaiset arvostavat eniten sytyttämisessä aitoa tuohta.
 THL:n ylilääkäri Raimo O. Salonen on tottunut kiivaaseen kansalaiskeskusteluun jo useammassa yhteydessä. Eniten hänelle tulvi kritiikkiä silloin, kun hän totesi kynttilöiden polttamisen pilaavan sisäilmaa. Esimerkiksi Iltalehti kirjoitti, kuinka  kynttilät ovat terveydelle vaarallisia ja aiheuttavat lapsille infektioita .
 – Ehdotin, että kynttilöitä poltettaisiin vaikka parvekkeella ja sisällä käytettäisiin led-kynttilöitä. Mutta ei tästä tykätty yhtään, paljastaa Salonen.
 Lue lisää:
 Vain pönttö polttaa maitotölkkejä kiukaassa – uudet mittaustulokset omakotitalojen hiukkaspäästöistä ovat hälyttäviä
 Tutkimus: Ilmansaasteilla ja kätkytkuolemalla voi olla yhteys
 Tutkimus: Kodin ilmansaasteet sikiöaikana vaikuttavat koululaisen itsehillintään
 Puukiukaiden päästöt kuriin – tulisijojen aiheuttamat pienhiukkaspäästöt pakkasiltoina voivat olla korkeammat kuin pahimpaan ruuhka-aikaan Helsingin keskustassa
 Suomi on Pohjoismaiden suurin nokipölyn päästäjä – yksittäinenkin ihminen voi vaikuttaa
 Saunan lämmittäminen oikein on ilmastoteko – tunne edes nämä viisi nyrkkisääntöä

Saunan savut ja tunnelmallinen takkatuli ovat pyhiä – suomalainen kilahtaa, kun puunpolttoon uhataan puuttua


Summary: Ennätysneuloja teki 7 paitaa. Moni innostui tarttumaan puikkoihin vuosien tauon jälkeen.

Yhtenä aamuna erityisopettaja  Marika Mahlavuori  heräsi neulomaan neljältä aamuyöllä. Hän oli uhonnut Kontiolahden koulussa työtovereilleen, että islantilaisvillapaita valmistuu viikossa, ja nyt aikaraja lähestyi uhkaavasti. Mahlavuori otti aamuyön tunteina loppukirin ja niin punasävyinen kirjoneulepaita valmistui ennätysajassa.
 Eikä se ole ainoa laatuaan, sillä viime syksystä lähtien puikot ovat kilisseet tiuhaan Kontiolahden koulun opettajanhuoneessa. Koulun opettajat ovat innostuneet neulomaan yhteensä 34 islantilaisvillapaitaa, ja ainakin 10 paitaa on vielä puikoilla valmistumassa.
 Kontiolahden opettajilla on nyt lämmintä päällepantavaa pakkaskeleille. Paitoja syntyi itselle ja lahjaksi annettavaksi.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Neulontabuumin sysäsi käyntiin muutama himoneuloja, mutta matkan varrella kaikkiaan parikymmentä opettajaa on ottanut haasteen vastaan ja neulonut villapaidan itselleen tai läheiselleen.
 – Mukaan uskaltautui myös sellaisia, jotka ovat viimeksi neuloneet joskus kouluvuosina, kertoo tempauksen alullepanija, erityisopettaja  Päivi Sirkkiä .
 Erityisopettaja Päivi Sirkkiä on himoneuloja. Hän sai innostettua paidan tekoon monta kokematonta käsityön tekijää.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Viime syksynä Sirkkiä pohti muutaman työkaverin kanssa, mikä olisi mukava yhteinen käsityöprojekti. Aiemmin opettajanhuoneessa oli osallistuttu esimerkiksi Marttaliiton tempaukseen, jossa tehtiin maailman suurin tilkkupeitto isoäidinneliöistä. Värikkäät ja lämpimät islantilaisneuleet kiinnostivat, ja pian välitunneilla jo pohdittiiin väriyhdistelmiä ja lankalaatuja.
 Kun villapaidantekeleitä alkoi näkyä opettajien käsissä, neulomisinnostus levisi kuumeen lailla opettajanhuoneen sohvaryhmässä. Moni neuloi useamman kuin yhden paidan. Ennätyksen teki musiikinopettaja  Saara Elomaa  seitsemällä islantilaispaidalla.
 Opettajanhuoneen sohvilla vaihdettiin joulun alla kokemuksia puikoista, väreistä ja materiaaleista.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Suurimmaksi osaksi jokainen neuloi vapaa-ajalla, mutta oli meillä muutamat neulontatreffitkin. Koulussa neuleet ovat olleet esillä välitunneilla ja ruokataukojen aikaan, Päivi Sirkkiä kuvailee.
 Moni opettaja kehuu, että ryhmä kannusti tekemään neuleen valmiiksi, vaikka aiemmin käsityöt olisivat tupanneet jäämään kesken. Monen sormet syyhyävät vielä aloittamaan uutta paitaa. Niin palkitsevaa on työn edistyminen ja valmiiksi saaminen.
 Suurin osa opettajista teki villapaidan riddari-mallilla, jossa paidan yläosaa koristaa monivärinen kirjoneule.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Käsitöiden kuntouttava vaikutus on tutkimuksellakin todistettu.
 – Kun työ on hektistä ja usein hahmotontakin, jättää käsillä tekeminen konkreettisen ja näkyvän jäljen. Käsitöitä tehdessä näkee työnsä tuloksen. Se on erinomainen vastavoima, sanoo käsityötieteen professori  Sinikka Pöllänen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Käsitöiden tekemistä on tutkittu paljon hyvinvoinnin näkökulmasta. Neulominen toimii stressin lievittäjänä samaan tapaan kuin luonto: verenpaine laskee ja sydämen syke rauhoittuu.
 – Ja sitten on vielä koko yhteisöllinen puoli. Ryhmässä käsitöitä tehdessä saa tukea ja kannustusta. Yhteiset puheenaiheet lisääntyvät, Pöllänen huomauttaa.
 Hän on vakuuttunut, että käsitöiden tekemisellä yhdessä voitaisiin lisätä työhyvinvointia.
 Anne Kinnusen villapaita on tehty omien lampaiden villasta. Kinnunen on värjännyt langat itse.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Kontiolahdella on huomattu yhteisestä tekemisestä syntyvä ilo.
 – Tämä on tuonut mukavaa innostusta ja kuhinaa jo ennestään hyvään työyhteisöön, Päivi Sirkkiä iloitsee.
 Kokenut käsityöharrastaja yllättyi siitä, että juuri islantilainen villapaita sai niin monen innostumaan neulomisesta. Suurin osa opettajista neuloi paidan samalla Riddari- eli ritarimallilla.
 Satu Juurikainen ei malttanut jättää neulomista yhteen villapaitaan.
 Heikki Haapalainen / Yle
 – Tämä on matalan kynnyksen villapaita. Se on nopea neuloa pyöröpuikoilla, sillä lanka on melko paksua, Päivi Sirkkiä esittelee.
 Lopputulos paksu, lämmin ja näyttävä villapaita. Eri väriyhdistelmät tekevät jokaisesta paidasta uniikin.
 Islantilaisesta langasta tehdystä paidasta tulee paksu ja lämmin. Se painaa valmiina vajaan kilon.

 Heikki Haapalainen / Yle
 Kieltenopettaja  Anne Kinnusen  riddari-paidan arvo on erityinen, sillä se on tehty omien lampaiden villasta kudotusta langasta. Ruskean ja mustan lampaan villoista on sekoitettu paitaan kaunis tummanruskea pohjaväri. Yläosan kirjailuja varten valkoisen lampaan villasta tehty lanka on värjätty sipulinkuorella keltaisen eri sävyihin.
 – Olen viimeksi neulonut lähes neljännesvuosisata sitten. Nyt oli tarjolla apua ja kannustusta, ja omakin paita tuli valmiiksi, Kinnunen sanoo.
 Seuraavaksi tehdään ehkä kesäkassit, tuumaavat Kontiolahden koulun opettajat.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Kontiolahden opettajanhuoneen neulomisharrastus on toistaiseksi ollut vahvasti sukupuolittunut. Opettaja  Juha Räsänen  neuloi yhden silmukan, mutta muuten miesopettajat ovat olleet kannustusjoukoissa.
 Tehdäänkö sinun työyhteisössäsi käsitöitä? Kerro kokemuksistasi käsitöiden vaikutuksesta työhyvinvointiin. Keskustelu suljetaan 21.2. kello 22.

Kun yksi opettajanhuone hurahti neulomiseen, syntyi 44 islantilaisvillapaitaa: "Toisin kuin työssä, käsillä tehdessä näkee tuloksen"


Summary: Leedsin Joan harhautti uskonsisarensa hautaamaan häntä esittäneen nuken, mutta hänet nähtiin hengissä naapurikaupungissa.

Yorkin ylipistossa  Pohjois-Englannissa on alkanut projekti, jossa käännetään ja digitoidaan Yorkin arkkipiispojen kirjurien latinankielisiä muistiinpanoja keskiajan vuosilta 1304–1405.
 16 paksun kirjan teksteistä on aiemmin julkaistu joitakin osia, mutta englanninkielisiä käännöksiä on tehty hyvin vähän.
 Arkkipiispojen asiakirjat kuulostavat ehkä kuivilta, mutta teksteihin perehtyneet tutkijat ovat jo löytäneet niistä monta mielenkiintoista tarinaa, joiden ansiosta on päästy kurkistamaan keskiajan uskonnolliseen ja muuhunkin elämään.
 Keskiajan arkkipiispat liikkuivat Rooman kirkon edustajina eliitin seassa, mutta he myös ratkaisivat rahvaan riitoja ja ojensivat hairahtuneita munkkeja ja nunnia luostarien tarkastuskäynneillä, kertoo projektia johtava historian professori  Sarah Rees Jones .
 Toistaiseksi avautuneista muistiinpanoista mehukkain on kuolemansa lavastaneen nunnan tapaus.
 Huhu paljasti karkulaisen
 Arkkipiispa  William Melton  kirjoitti vuonna 1318 kirjeen naapurikaupunkiin Beverleyhin. Hän oli kuullut huhun, jonka mukaan Pyhän Clementin luostarin kuolleeksi luultu nunna kuljeskelikin Beverleyssa.
 Siellä hän vaaransi sielunsa autuuden ja aiheutti nunnakunnalleen skandaalin, Melton suomi. Hän syytti karkulaista ruumiillisesta himosta ja vaati palauttamaan hänet oitis luostariin.
 Muistiinpanot eivät täsmennä, mitä arkkipiispa tarkoitti himolla. Sarah Rees Jonesin mukaan se saattoi tarkoittaa seksiä mutta myös hinkua maallisen elämän aineellisiin nautintoihin.
 Nukke haudattiin nunnana
 Leedsin Joaniksi  kutsuttu nunna oli turvautunut ovelaan juoneen päästäkseen irti nunnalupauksestaan, joka vaati häntä olemaan loppuikänsä köyhä, siveä ja tottelevainen.
 Hän oli teeskennellyt sairastuneensa ja lepäävänsä kammiossaan. Sen varjolla hän oli livahtanut tiehensä ja jättänyt vuoteeseensa vain muotoisensa nuken, jota muut nunnat luulivat hänen ruumiikseen.
 Vainaja haudattiin asianmukaisin menoin.
 Se ei ole aivan niin erikoista kuin miltä se kuulostaa. Rees Jones arvelee Joanin täyttäneen käärinliinat hiekalla. Liinoja ei ollut tapana aukoa ennen hautaamista.
 Meltonin tulikivenkatkuisen kirjeen mukaan Joan ei ollut pelännyt sielunsa autuuden puolesta, vaan oli viekkaudella ja monien väärintekijöiden avulla johtanut harhaan uskossaan hartaita.
 Joan oli sysännyt häpeämättä syrjään uskonnon ja sukupuolelleen kuuluvan nöyryyden, eikä hän hävennyt edes sitä, että häntä esittänyt nukke haudattiin pyhitettyyn maahan, arkkipiispa Melton kirjoitti.
 Rakastunut nunna ratsasti yöhön
 Asiakirjoista ei ole ainakaan toistaiseksi selvinnyt, pakotettiinko Joan palaamaan. Se on turhauttavaa, harmittelee Rees Jones  The Guardian  -lehden haastattelussa.
 Joanin juoni oli erikoinen, mutta Rees Jonesin mukaan keskiajan luostareista pyrki muutenkin pakoon niin nunnia kuin munkkeja.
 Usein syynä oli se, että monet tulivat luostariin teini-iässä eivätkä aikuisina sopeutuneet uskonnon hallitsemaan elämään tai halunneet elää selibaatissa, hän kertoo.
 Pyhästä Clementistäkin tiedetään ainakin yhden nunnan livahtaneen miehen vuoksi, noin kymmenen vuotta ennen Joanin lähtöä.
 Cecilylle  tuotiin hevonen luostarin portille yön pimeydessä ja hän ratsasti rakastettunsa luokse. Cecily ei palannut, vaan meni naimisiin.
 Nunnat kapinoivat
 Joanin paon aikoihin Pyhää Clementiä kuohutti toinenkin nunna,  Isabella de Stodley . Hänet häädettiin toiseen luostariin. Syynä oli ”super lapsu carni”, jyrähtelevät muistiinpanot. Se tarkoittaa apostasiaa, julkista uskosta luopumista.
 Muista lähteistä on selvinnyt, että vuonna 1130 perustetussa Pyhässä Clementissä oli ollut skandaaleja aiemminkin. 1100-luvun lopulla nunnat nousivat kapinaan, koska luostari aiottiin liittää hallinnollisesti toiseen luostariin.
 Kapinallisten ekskommunikaatio peruttiin vasta, kun paavi puuttui asiaan. Ekskommunikaatio on katolisen kirkon ankara rangaistus, jossa viedään oikeus osallistua sakramentteihin.
 Arkkipiispa teloitettiin
 Myös arkkipiispa Willian Meltonin oma tarina on kiinnostava. Yorkissa kulki keskiajalla Skotlannin itsenäisyystaistelujen tärkeä rintamalinja. Melton johti papit ja kaupunkilaiset puolustustaisteluun skotteja vastaan vuonna 1319.
 Sotiminen ei sekalaiselta ja tottumattomalta joukolta kuitenkaan onnistunut. Neljä tuhatta miestä kuoli taistelukentälle ja tuhannen uskotaan hukkuneen Swalejokeen yrittäessään pakoon, Rees Jones kertoo.
 Yksi Meltonin seuraajista,  Richard le Scrope , puolestaan liittyi kapinointiin kuningas Henrik IV:tä vastaan. Miksi? Siihenkin Rees Jones toivoo vastausta asiakirjoilta.
 Le Scrope teloitettiin vuonna 1405, mutta hänen muistonsa jäi elämään: miltei kaksi vuosisataa myöhemmin hän päätyi William Shakespearen näytelmään  Henrik IV .
 Folger Shakespeare Library
 Musta surma juurrutti englannin kirkkoihin
 1300-luvun puolivälissä Euroopassa raivonnut musta surma on niin ikään tallentunut kirjurien huolellisella käsialalla arkkipiispojen kirjoihin.
 Britanniassa mustaan surmaan kuoli neljässä vuodessa 60 prosenttia väestöstä. Papit ottivat riskejä kulkiessaan antamassa kuoleville viimeisen voitelun. Rees Jones kutsuukin papin ammattia tuon ajan vaarallisimmaksi työksi.
 Niin moni pappi menehtyi, että latinantaitoisista saarnaajista tuli pulaa ja kirkon oli pakko antaa sijaa englannin kielelle, kertoo Rees Jones.
 Hän odottaa kiinnostuneena, selviääkö käännös- ja digitointiprojektin aikana, millä keinoin kirkko nousi jaloilleen katastrofin jälkeen.
 Projektin on määrä valmistua vuoden 2021 puolivälissä. Silloin englanniksi käännetyt tekstit ovat internetissä kaikkien saatavilla.  Hankkeen etenemistä  voi seurata Yorkin yliopiston sivulta.

Keskiajan kirkon muistiinpanoista löytynyt skandaali olisi tänään lööpeissä: Nunna tekeytyi kuolleeksi ja livisti luostarista


Summary: Yritys siirtää helikopterit Pirkanmaan sairaanhoitopiirin alaisuuteen nosti maanlaajuisen kapinan, kirjoittaa Ylen ilmailutoimittaja Jari Tanskanen.

Talouspoliittinen ministerivaliokunta  päätti torstaina , että valtio säilyy toistaiseksi lääkärihelikopteritoiminnan rahoittajana, ja toimintaa hallinnoi FinnHEMS Oy yliopistollisten sairaanhoitopiirien omistamana yhtiönä. Ratkaisu oli välttämätön, jotta lääkäri- ja lääkintähelikopterit pysyvät ilmassa.
 Alunperin tarkoituksena oli, että kopterit olisivat siirtyneet  sote- ja maakuntauudistuksessa Pirkanmaan vastuulle .
 Antti Eintola / Yle
 Kun valmista ei syntynyt, ratkaisuksi sosiaali- ja terveysministeriö ehdotti ensihoidon helikopteritoiminnan siirtämistä Pirkanmaan sairaanhoitopiirin vastuulle. Muut yliopistolliset sairaanhoitopiirit nousivat kapinaan, sillä pelkkä maksumiehen rooli ei kiinnostanut.
 Sairaanhoitopiirien piti hyväksyä omistusjärjestelyjen muutos helmikuun puoliväliin mennessä. Kapinahengestä kertoo se, ettei esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri suostunut viemään ehdotusta edes HUS:n hallituksen käsittelyyn. Muutkaan sairaanhoitopiirit eivät ehdotusta hyväksyneet.
 Ratkaisu tarvittiin nopeasti
 Omistusjärjestelyihin liittyvän riitelyn seurauksena FinnHEMS Oy ei ole voinut käynnistää neuvotteluja lentotoiminnan jatkamisesta vuoden 2021 jälkeen, jolloin sopimukset nykyisten palveluntuottajien kanssa päättyvät.
 Antti Eintola / Yle
 Kolme vuotta on äärimmäisen lyhyt aika hankkia uudet lääkärihelikopterit, ja pattitilanteen venyminen kesään olisi tarkoittanut, ettei uusia koptereita olisi ollut mitenkään mahdollista saada Suomeen ajoissa. Vuoden 2022 alusta ensihoitolääkärit olisivat  liikkuneet vain maayksiköillä , kuten Etelä-Karjalassa.
 Talouspoliittisen ministerivaliokunnan oli lopulta pakko taipua sairaanhoitopiirien tahtoon. FinnHEMS Oy säilyy viiden yliopistollisen sairaanhoitopiirin omistamana yhtiönä.
 FinnHEMS:in lääkärihelikopteri Helsinki-Vantaalla.  Yle
 Säästöillä rahoitetaan uudet tukikohdat
 Valtio käyttää ensihoidon ilmapalveluun vuosittain noin 30 miljoonaa euroa. Sillä pyöritetään ympärivuorokautisesti kuutta lääkäri- ja lääkintähelikopteria. Tukikohtien määrä lisääntyy kahdella, kun Pohjanmaan ja Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterit aloittavat toimintansa vuoden 2022 alussa.
 Kahden uuden tukikohdan perustaminen on tarkoitus rahoittaa lopettamalla ostopalvelu ja siirtämällä lentotoiminta osaksi FinnHEMS Oy:n omaa toimintaa. Konsulttien laskelmien mukaan 15 vuodessa säästö olisi 112 - 152 miljoonaa euroa. Juuri sen verran maksaa kahden uuden tukikohdan ylläpitäminen.
 FinnHEMS:in Rovaniemen tukikohta.  Jyri Tynkkynen / Yle
 Kopterihanke pikavauhtia valmisteluun
 Sote-uudistuksen lykkääntymisen takia pahasti myöhässä oleva helikopterihanke aiotaan nyt viedä läpi nopeasti. FinnHEMS tekee maaliskuun loppuun mennessä suunnitelman siitä, miten se aikoo operoida helikoptereita omana toimintana.
 Tarjouspyynnöt lähtevät kopterivalmistajille heti, kun uusi hallitus on päättänyt koptereiden rahoituksesta. Päätös valittavasta kopterista tehdään aikaisintaan keväällä 2020, ja sen jälkeen kestää vielä pari vuotta, että kopterit ja niiden miehistöt ovat valmiina aloittamaan päivystyksen tukikohdissa.
 Käytännössä FinnHEMS tarvitsee kymmenen helikopteria, jotta kaikissa kahdeksassa tukikohdassa säilyy ympärivuorokautinen toimintavalmius. Jokainen kopteri on nimittäin vuodessa vähintään kuusi viikkoa huollossa.
 Vesa Vaarama / Yle
 Kaakkois-Suomen kopterin sijoituspaikasta lihava riita
 FinnHEMS käynnistää myös uusien tukikohtien perustamiseen liittyvät valmistelut. Seinäjoen ja Kouvolan tukikohtien rahoituksesta päätetään vuoden 2019 ensimmäisen lisätalousarvion käsittelyn yhteydessä.
 Kaakkois-Suomen lääkärihelikopteritukikohtaa valmistellaan riitaisissa tunnelmissa. Oikeusasiamiehelle on jätetty lähes parikymmentä valitusta hallituksen  reformiministeriryhmän päätöksestä sijoittaa kopteri Kouvolan Uttiin .
 Kopterin sijoituspaikka voi vielä vaihtua Lappeenrantaan, mikäli oikeusasiamiehen mielestä Utista käsin ei tavoiteta riittävän nopeasti Etelä-Karjalan pohjoisosia. Oikeusasiamies ei ole vielä ratkaissut, ottaako se valitukset käsittelyyn.
 Sijoituspaikan ratkaisee lopullisesti FinnHEMS Oy:n hallitus.

Analyysi: Lääkärihelikoptereista syntynyt riita oli lopettamassa lennot kokonaan


Summary: Tukholmalaisessa Egalia-päiväkodissa ei sanota tyttö tai poika, vaan kaveri. Äidin ja isän sijaan käytetään sanaa vanhempi.

Tiedätkö, mitä eroa on tytöillä ja pojilla?
 Tukholmalainen  Railey Hector , 6, miettii hetken.
 – En, hän vastaa lopulta päätään pudistaen.
 Railey ja hänen nelivuotias sisarensa  Aurora  ovat ruotsalaisen Egalia-päiväkodin kasvatteja. Egaliassa ei sanota tyttö tai poika, vaan kaveri. Eikä äiti tai isä, vaan vanhempi.
 Sukupuolineutraalius on läsnä kaikkialla, mutta kyse on paljosta muustakin.
 – Pohjimmiltaan kyse on demokratiasta, kiteyttää rehtori  Lotta Rajalin .
 – Yhteiskuntamme rakentuu vanhoille perinteille ja normeille, jolloin ei ollut samanlaista monimuotoisuutta kuin tänä päivänä. Kaikki muuttuu huimaa vauhtia – kansainvälistyminen, tietoyhteiskunta, globalisaatio, hän luettelee.
 Ketään ei saa sortaa
 Lotta Rajalin johtaa 17 lasten ja nuorten kasvatusyksikköä Tukholmassa. Niistä kaksi,  Egalia  ja  Nicolaigården  ovat saaneet niin sanotun HBT-sertifikaatin ensimmäisinä Ruotsissa. HBT on lyhenne sanoista homoseksuaalit, biseksuaalit ja transihmiset.
 - Meidän on kehityttävä, muututtava ja opittava ajattelemaan toisin, Lotta Rajalin sanoo. Matias Väänänen
 – Kyse on siitä, että ketään ei saa sortaa seksuaalisen suuntauksen, uskonnon, etnisen taustan, vamman, iän tai sukupuolen perusteella, Lotta Rajalin sanoo.
 Sukujuuret Suomessa
 Lotta Rajalin on syntynyt Tukholmassa, jonne perhe muutti Suomesta. Raileyn ja Auroran äidillä  Riikka Hectorilla  on samanlainen tausta. Lasten isä  Damian Hector  on kotoisin Yhdysvaltain Philadelphiasta.
 Railey rakastaa kauniita leninkejä. Egaliassa pojatkin pukeutuvat halutessaan leninkiin. Ja haluavathan he, erityisesti kun tanssitaan.
 – Äiti, titta, look, Railey kiljahtaa tanssiessaan uusimmassa, kultakimalteisessa mekossaan.
 Hectoreilla puhutaan ruotsia, englantia ja suomea sujuvasti sekaisin.
 Kaikille samat oikeudet
 Juuri monimuotoisuudesta on Lotta Rajalinin mielestä kyse: elämme uutta aikaa ja maailma muuttuu nopeammin kuin moni ymmärtää.
 Hän pitää tärkeänä, että myös varhaiskasvatus ja perusopetus elävät tätä aikaa. Esimerkiksi siten, että Rajalinin johtama 160-päinen henkilökunta puhuu 16 eri kieltä.
 – #Metoo-kampanja oli vasta alkua. Me emme voi jatkaa kuten tähän asti on tehty. Kestävää kehitystä tarvitaan myös ihmisyydessä. Kaikille ihmisille pitää löytää paikka, meidän on jaettava tilamme ja annettava kaikille sama arvo ja samat oikeudet, Rajalin kuvailee edessä olevaa urakkaa.
 Perheet ovat eri näköisiä
 Hectorin perheen lapset päätyivät Egaliaan sattumalta. Railey aloitti perinteisessä päiväkodissa, joka vuoden kuluttua muutettiin Egaliaksi. Monet vanhemmat kavahtivat sateenkaarilipun alla harjoitettavaa uudenlaista toimintaa ja siirsivät lapsensa toisaalle.
 Riikka ja Damian Hectorin lapset Railey ja Aurora ovat Egalia-päiväkodin kasvatteja. Matias Väänänen
 Riikka ja Damian ovat kiitollisia siitä, että antoivat Egalialle mahdollisuuden. He uskovat lastensa saaneen sieltä uskoa sekä itseensä että tasa-arvoon.
 – Päiväkoti on ollut hyvä alusta asti. Etenkin Raileylle on ihan sama, onko kaveri tyttö vai poika vai mikä vaan, Riikka Hector pohtii.
 – Itse olen oppinut paljon siitä, miten muut ihmiset elävät. Egaliassa on perheitä, joissa on yksi isä ja kaksi äitiä. Tai kaksi isää ja yksi äiti, tai kaksi äitiä, tai kaksi isää. Lastenkin on hyvä nähdä, että perheet voivat olla erinäköisiä, hän sanoo.
 Ei edellytä ehdottomuutta
 Hectorit korostavat, että sukupuolineutraalius ei edellytä ehdottomuutta.
 – Tulen aina kutsumaan poikaani pojaksi ja tytärtäni tytöksi, mutta jos Railey haluaa prinsessakirjan, hän saa prinsessakirjan. Jos Aurora haluaa leikkiä sotilailla, hän voi leikkiä niillä, Damian Hector sanoo.
 Egalia-päiväkodissa ei puututa asiaan, jos lapset puhuvat pojista ja tytöistä. Mutta henkilökunta ei sitä tee. Palomies on pelastaja ja poliisi on poliisi, eikä poliisisetä. Egaliassa tiedostetaan puheen ja odotusten vaikutus lapsiin.
 – Jos tytön oletetaan olevan suloinen ja avulias ja pojan rohkea ja villi, niin lapset yrittävät olla sellaisia. Me haluamme näyttää yhteiskunnan kaikista näkökulmista, Lotta Rajalin havainnollistaa.
 – Ei 20 tai 50 vuotta sitten ollut tällaista. Meillä on uusi, nopeasti muuttuva yhteiskunta ja meidän on muututtava sen mukana.
 Kahdenkymmenen vuoden työ
 Lotta Rajalin on työskennellyt asian parissa siitä saakka, kun Ruotsin opetussuunnitelmaan vuonna 1998 lisättiin vaatimus stereotyyppisten sukupuoliroolien häivyttämisestä varhaiskasvatuksessa ja esiopetuksessa.
 Hän kaivaa laukustaan  YK:n lasten oikeuksien sopimuksen , jossa sanotaan, että kaikilla lapsilla kaikkialla maailmassa tulee olla samat mahdollisuudet ja oikeudet sukupuolesta riippumatta.
 Rajalin nostaa esille  Ruotsin koululainsäädännön  ja sen jälkeen  Yhdenvertaisuuslain .
 - Laki on meidän puolellamme, Lotta Rajalin muistuttaa. Matias Väänänen
 – Tie on ollut kivinen. Moni luulee, että aivopesemme lapsia tai käytämme heitä koekaniineina. On sanottu, että haluamme tehdä lapsista homoseksuaaleja tai transhenkilöitä, hän huokaisee.
 – Tavoitteemme on, että jokainen saa olla oma itsensä ja hyödyntää omat voimavaransa. Että kaikki ihmiset hyväksytään eikä ketään sorreta.
 Vihapostia ja tappouhkauksia
 Sekä päiväkotiin että Lotta Rajalinille tulee edelleen vihapostia ja jopa tappouhkauksia. Välillä vihamyrsky laantuu alkaakseen taas uudestaan.
 – Viha kumpuaa tiedon puutteesta. Siksi kerromme ja näytämme mielellämme, mitä teemme. Annamme jokaiselle ihmiselle saman arvon siitä huolimatta, mitä he ovat, Rajalin painottaa.
 Egalian ja Nicolaigårdenin toiminta on kiinnostanut tiedotusvälineitä kaikilta mantereilta siinä määrin, että päiväkotien arki alkoi kärsiä. Oli tehtävä linjaus. Nykyään päiväkodissa ei saan enää kuvata lapsiryhmiä tai henkilökuntaa, ainoastaan yksittäisiä lapsia vanhempien luvalla.
 Rauhaa ja turvaa elämään
 Tänä syksynä Railey Hector siirtyi Egaliasta tavalliseen esikouluun, jossa valmistaudutaan 7-vuotiaana alkavaan peruskouluun.
 Riikka kertoo joskus pelänneensä, että Egaliassa ensimmäiset vuodet varttuneita lapsia kiusataan kun he aloittavat koulun perinteisemmät elämän eväät saaneiden lasten kanssa.
 Railey haluaa maailman pisimmät hiukset. Riikka auttaa solmimaan “pitkät, pitkät hiukset”. Matias Väänänen
 Toistaiseksi kaikki on sujunut hyvin.
 – Egalia on antanut lapsille turvallisuudentunteen ja rauhan olla mitä he itse haluavat. Minulle on todella tärkeää tietää, että tyttäreni voi tehdä ihan mitä itse haluaa ja poikani saa olla ihan mitä itse haluaa. Voi olla kovempi tyttö tai pehmeämpi poika ja edetä elämässä siitä huolimatta, Riikka Hector miettii.
 Hän ei usko, että Railey ja Aurora edes osaavat kuvailla, mitä eroa on pojilla ja tytöillä.
 – He sanovat korkeintaan että toisella on pippeli ja toisilla pimppi, koska olemme puhuneet siitä miksi toinen on eri näköinen kuin toinen.
 Kysytään siis vielä kerran Raileylta. Onko pojissa ja tytöissä mitään eroa?
 – Ei.
 Eli kaikki ovat samanlaisia?
 – No ei ihan.
 Onko siis olemassa joku ero?
 – Kyllä.
 Mikä?
 – Pippeli ja pimppi vain.
 Damian Hectorin mielestä on tärkeää, että sekä Aurora että Railey saavat itse valita mitä ja millä leikkivät.  Matias Väänänen
 Katso Perjantai-dokkari: Poika nimeltä Railey nyt Areenassa.
 Perjantai: Miten sukupuoli vaikuttaa kasvatukseen? Yle TV1:llä perjantaina 22.2. klo 21.05. Vieraina bloggarit Laura “Mamma rimpuilee” Satamo ja Samuel “Herkkä mies” Jyrinki sekä lastenpsykiatrian professori Kaija Puura. Perjantai-dokkari: Poika nimeltä Railey.
 Suomessa Opetushallitus on linjannut, että tasa-arvolain mukaan sukupuolten tasa-arvoa tulee edistää kaikessa opetuksessa ja koulutuksessa. Opetushallituksen julkaisussa Tasa-arvotyö on taitolaji - Opas sukupuolen tasa-arvon edistämiseen perusopetuksessa neuvotaan käyttämään sanaa sukupuolitietoinen sanan sukupuolineutraalin sijaan. Perustelu on, että “näennäisesti sukupuolineutraali toimintatapa saattaa vaikuttaa syrjivästi tai vahvistaa eriarvoisuutta, jos tosiasiallisesti olemassa olevaa sukupuolinäkökulmaa tai sukupuolittuneisuutta ei ole otettu huomioon” .
 Muokattu 21.2.2019 klo 22.20. Korjattu sana transihmiset oikeaan muotoon.
 Lue myös:
 Suomessa on vallalla yhä jako naisten ja miesten töihin – katso, miten alat ovat juuttuneet sukupuoliin
 Tasa-arvotyö on taitolaji - Opas sukupuolen tasa-arvon edistämiseen perusopetuksessa
 Ruotsissa avattiin sukupuolineutraali koulu
 Sean Ricks: Sukupuolisensitiivinen prinsessa Ruusunen
 Tutkimuksia aiheesta:
 Ruotsalaistutkimus Barn vid ”genusneutrala” förskolor har mindre stereotypa attityder
 Early preschool environments and gender: Effects of gender pedagogy in Sweden
 Children at Swedish “gender-neutral” preschools are less likely to gender-stereotype

Railey, 6, ja Aurora, 4, ovat sukupuolineutraalin päiväkodin kasvatteja – “Moni luulee, että haluamme tehdä lapsista homoseksuaaleja"