Summary: Ideaparkit taistelevat ihmisten ajasta. Jos asiakas saadaan tapahtumilla houkuteltua kauppakeskukseen sisälle, hän myös käyttää rahaa.

Peltolakeuksien laidalle rakennetun Seinäjoen Ideaparkin tonttia reunustaa 120 lipputankoa. Liput niihin nostetaan kolmen päivän päästä. Silloin alkavat Suomen kolmannen Ideaparkin nelipäiväiset avajaiset.
 Toimitusjohtaja  Petri Häli  esittelee kauppakeskuksen sisääntuloaulaa. Tilaa on saman verran kuin keskikokoisella toriaukiolla. Erona on vain se, että täällä on katto pään päällä.
 – Tässä voidaan järjestää vaikka 5 000 ihmiselle konsertteja ja muita tapahtumia.
 Pinta-alaltaan Suomen seitsemänneksi suurimmassa kauppakeskuksessa kaikki on toimitusjohtajan mukaan suurta ja mahtavaa. Ainakin siinä mielessä liikemies  Toivo Sukarin  idea toteutuu Seinäjoella täydellisesti.
 Suuret ovat myös odotukset.
 Tunnin ajomatkan päässä asuu lähes 300 000 ihmistä. Seinäjoelta katsellaan kuitenkin kauemmaskin. Asiakkaita tavoitellaan liki puolen Suomen säteeltä.
 – Kakkosvyöhyke on meillä 200–220 kilometriä ja sille alueelle on oma markkinointisuunnitelmansa. Kolmosvyöhyke kattaa koko Suomen ja muun muassa Ruotsin reuna-alueet. Silloin puhutaan matkailijoista.
 Petri Hälin suunnitelmissa Seinäjoen Ideaparkista tulee viihtymiskeskus, joka ei hiljene edes siinä vaiheessa, kun kauppaliikkeet sulkevat ovensa.
 Koska matkaa kaupungin keskustaan on alle kaksi kilometriä, voidaan kauppakeskukseen houkutella iltaisin ravintola-asiakkaita ja järjestää tapahtumia.
 Päämarkkinointikohde ovat Seinäjoella kuitenkin lapsiperheet. Seinäjoella tiedetään, mistä koostuu Lempäälän Ideaparkin menestysresepti.
 Neljävuotias Kuisma ja äiti Anna Kallunki tulevat Lempäälän Ideaparkiin viettämään aikaa yhdessä. Tuttuja kaksikolle ovat niin lasten kulttuurikeskus, sisähuvipuisto kuin kahvilatkin. Matias Väänänen / Yle
 “Vietämme täällä yhdessä aikaa”
 Teinit vanhempineen kiiruhtavat vaatekaupasta toiseen, ja lapsiperheiden laumat vaeltavat ruokaostoksille. Peltojen keskelle rakennettu Lempäälän Ideapark täyttyy rivakkaan tahtiin perjantai-iltapäivänä.
 Kauppakeskuksen käytävällä pieni karuselli soittaa musiikkia ja pyörii ympäri yhä uudelleen. Neljävuotias  Kuisma  vilkuttaa karuselliautosta äidilleen.
 – Olen yksinhuoltaja ja Ideaparkin helppous on syy, miksi tulemme tänne yhä uudelleen. Ovilla riisumme ulkovaatteet kärryyn ja lähdemme kuljeskelemaan. Täällä on niin paljon väljempää ja enemmän tilaa kuin peruskauppakeskuksessa, että lapsi saa juoksennella käytävillä rauhassa, pirkanmaalainen  Anna Kallunki  kertoo.
 Ostoskeskus kosiskelee asiakkaita tarjoamalla kulutusjuhlan kylkeen myös “arjen luksusta” ja palveluita. On kampaajaa ja hierojaa, autokauppaa ja tanssikouluja, liikuntakeskusta ja pankkipalveluita.
 75 prosenttia asiakkaista on lapsiperheitä. Heitä varten rakennukseen on tuotu muun muassa sisähuvipuisto, lasten kulttuurikeskus, Ti-Ti Nallen koti ja jopa päiväkoti.
 Vaikka lähempänä kotia olisi muitakin kauppoja, Ideaparkin laaja katto vetää puoleensa.
 – Ennen muuta vietämme täällä yhdessä aikaa, emme vain shoppaile, Anna Kallunki tiivistää.
 Valtaosa Lempäälän Ideaparkin kävijöistä on lapsiperheitä. Matias Väänänen / Yle
 Kunhan ihminen saadaan kauppakeskukseen, hän käyttää rahaa
 Kun Toivo Sukari ilmoitti reilu vuosikymmen sitten rakentavansa ostosparatiisin keskelle ei-mitään, monet pitivät ideaa sulana hulluutena. Pinta-alaltaan maan suurin kauppakeskus on silti kasvattanut yli 7 miljoonan ihmisen vuosittaisen asiakaskunnan.
 Asiakkaita Lempäälässä käy verrattain vähän. Pääkaupunkiseudun keskivertokauppakeskus vetää vuosittain jopa 20 miljoonaa kävijää. Yhdellä käynnillä jokainen asiakas käyttää reilut 20 euroa.
 Pelto-ostoskeskus kukoistaa silti, sillä Lempäälässä jokainen asiakas käyttää noin 40 euroa.
 Verkkokaupan kasvaessa monet liikekeskukset kituvat tai kuolevat. Lempäälän Ideaparkin toimitusjohtaja  Visa Vainiolasta  on selvää, miksi he kasvattavat myyntiään.
 Ideapark ei kilpaile verkkokauppojen tai muiden ostoskeskusten kanssa, se taistelee ihmisten ajasta. Kolmasosa 150 liikkeestä tarjoaa palveluja tai elämyksiä. Kunhan ihminen saadaan sisään, hän myös käyttää rahaa.
 Ehkäpä juuri tätä varten Ideapark on alkanut järjestää yhä enemmän tapahtumia. Tapahtumiin saapuneet käyvät selvitysten mukaan yhtä monessa liikkeessä kuin pelkästään shoppailemaan tulleet.
 Esimerkiksi kauppakeskuksen Lumiraveja kävi katsomassa 60 000 ihmistä, osa Lapista saakka.
 Seinäjoen Ideapark ei kerro julkisuuteen kävijä- tai myyntitavoitteitaan. Henry Lämsä / Yle
 Elämysmatkailu ei jatku loputtomasti?
 Tuoreet kauppakeskusyhdistyksen julkaisemat myyntitilastot ovat samansuuntaiset Ideaparkin kehityksen kanssa. Viihde- ja vapaa-ajanpalvelujen myynti kasvoi heinä–syyskuussa liki 14 prosenttia viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
 Kauppakeskusten kokonaismyynti kasvoi samana aikana yli neljä prosenttia.
 Tällä hetkellä menee hyvin, mutta tutkijat näkevät jo merkkejä muutoksesta. Pitkien matkojen päähän kauppakeskuksiin suuntautuva elämysmatkailu ei ehkä jatku loputtomasti.
 Arkkitehtuuri- ja kaupunkitutkimuksen professori  Ari Hynynen  oli kymmenisen vuotta sitten mukana usean korkeakoulun ja yliopiston yhteisessä tutkimushankkeessa, jossa tarkasteltiin kauppakeskuksia osana kestävää kulutusta ja kaupunkirakennetta.
 Hynysen mukaan puhe ilmastonmuutoksesta on tehnyt tehtävänsä ja vaikuttanut asenteisiin merkittävästi. Hän uskoo, että kauppakeskuksia ei enää rakenneta keskelle ei-mitään.
 – Vaikea uskoa, että rakennettaisiin. Enkä usko, että edes sähköautoilla ja muulla uudella liikenneteknologialla on vaikutusta kehitykseen.
 Vaikka Seinäjoen Ideapark on rakennettu lähelle kaupungin keskustaa, voi sen määritellä myös pelto-ostoskeskukseksi. Sen markkinointi ulottuu laajalle alueelle. Kävijöitä tavoitellaan ja tarvitaan liki puolen Suomen säteeltä. Aika näyttää, jääkö se lajissaan viimeiseksi.
 Sukarin haudatut haaveet
 Lempäälän Ideaparkin rakentamisen jälkeen, vuonna 2008, Toivo Sukari ajautui törmäyskurssille silloisen ympäristöministerin  Jan Vapaavuoren  (kok.) kanssa. Sukarin pääväittämä oli suurten kauppakeskusten ekologisuus.
 Kun kootaan palvelut saman katon alle, autolla ajelu vähenee.
 Vapaavuori oli Sukarin kanssa täysin eri mieltä Ideaparkien ympäristövaikutuksista, Hän ei halunnut, että kauppakeskuksia rakennetaan kaupunkien ulkopuolelle peltojen keskelle.
 Sukari on ollut viemässä Ideaparkeja ainakin Vihtiin, Pieksämäelle, Kiiminkiin, Lapualle ja Seinäjoelle, mutta Suomesta ei koskaan tullut Ideaparkien luvattua maata.
 Liikemies kertoi vuonna 2010  hautaavansa Ideapark-suunnitelmat , koska oli saanut tarpeekseen suomalaisesta kaavoituspolitiikasta.
 Vuonna 2014 avattiin kuitenkin Ideapark Ouluun. Suomen toista Ideaparkia rakentaessaan Sukari joutui tinkimään suuruuden ideologiastaan.
 Oulu kutistui tavalliseksi kauppakeskukseksi
 Oulun Ideapark ei juuri tavallisesta kauppakeskuksesta poikkea.
 Yhden pitkän käytävän varrelle rakennetuissa liiketiloissa pohjoiseen vievän moottoritien varressa majailee vaateketjujen kauppoja, huonekalu- ja sisustusliikkeitä, kahviloita ja ravintoloita sekä muutamia muita erikoisliikkeitä. Päivittäistavarakauppaa Ideaparkissa ei ole, koska  sen estää kaava .
 Viisi vuotta toiminut Oulun Ideapark on rakennettu alun perin Sukarin omistaman huonekaluliike Maskun suurmyymälän ympärille. Risto Degerman / Yle
 Alun perin Oulun Ideapark piti rakentaa vuosikymmenen alussa aivan toiseen paikkaan, Kuusamon tien varteen silloiseen Kiimingin kuntaan. Sinne piti tulla uudenlainen oleskelukeskus, josta kauppojen lisäksi löytyisi liikuntapaikkoja, kunnan palveluja ja esimerkiksi kirjasto.
 Kiimingissä alettiin jo rakentaa kunnallistekniikkaa, mutta suunnitelmat eivät koskaan toteutuneet. Kiimingin silloisen kunnanjohtajan  Leila Pekkasen  mukaan hanke kaatui Oulun voimakkaaseen vastustukseen.
 – Totta kai oli iso pettymys, että Ideapark kaatui siihen, ettei Oulu sitä hyväksynyt. Siellä ei ollut kykyä nähdä asiaa laajemmin ja niin, että siitä olisi hyötynyt koko alue.
 Tänään Kiiminki on osa Oulua.
 Kulutustottumusten muuttuminen haastaa kauppakeskukset
 Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitra on selvittänyt suomalaisten kulutusvalintoja kyselytutkimuksilla vuosina 2017 ja 2019. Kahdessa vuodessa suomalaisten  arki on muuttunut kestävämpään suuntaan .
 –Yli puolet suomalaisista on tietoisesti vähentänyt kuluttamistaan ympäristösyistä ja pyrkii tekemään vastuullisia kulutusvalintoja, sanoo Kestävä arki -projektia vetävä  Markus Terho  Sitrasta.
 Sitran kysely osoittaa ihmisten alkaneen uskoa siihen, että omilla valinnoilla on vaikutusta ilmastonmuutoksen hillintään. Jo lähes 70 prosenttia suomalaisista ajattelee niin.
 Terho uskoo, että kulutustottumusten muuttuminen vaikuttaa ennemmin tai myöhemmin kauppakeskusten toimintaan.
 – Se voi olla haastava liiketoimintaympäristö tulevaisuudessa, jos ja toivottavasti kun kehitys jatkuu samansuuntaisena.
 Lempäälän Ideaparkin kävijöistä 30 prosenttia tulee Pirkanmaan ulkopuolelta. Ostosreissulle ajetaan kaukaa. Kauppakeskusta kiertää autojen meri, parkkipaikalle pysäköidään noin 7 000 autoa päivässä.
 Sähkölaturit seisovat kauppakeskuksen seinustalla lähes tyhjinä. Ravintolat tarjoavat lähinnä punaista lihaa, hampurilaisia ja pitsaa. Suuri osa vaateliikkeistä on ketjujättiläisten pikamuodin tarjoajia.
 Miten Ideapark valmistautuu siihen, että ihmiset haluavat entistä enemmän laatua määrän sijaan, ja moni haluaisi myös entistä terveellisempää ruokaa?
 – Ravintoloissa on yliedustettuna tietynlainen tarjonta, se on totta, ja suuntaamme jatkossa yhä enemmän slow foodiin. Ihmiset vaalivat nyt terveyttä ja hyvinvointia. Sitä varten meillä on urheiluliikkeet ja liikuntaa ja kauneuden ja terveyden palveluja, Vainiola toteaa.
 Sitran Terho kuitenkin huomauttaa, että asiat eivät ole yksinkertaisia. Kaupankäynnin keskittymisellä suuriin yksiköihin on myös hyvät puolensa.
 – Alueilta, josta kaupan palvelut puuttuvat, lähdetään joka tapauksessa kaupunkeihin ostoksille. Voi olla ekotehokkaampaa, että asioidaan yhdessä paikassa sen sijaan, että kierrettäisiin useissa liikkeissä ympäri kaupunkia.
 Petri Häli tuli toimitusjohtajaksi Seinäjoelle Oulun Ideaparkista. Pasi Takkunen / Yle
 Tulevaisuuden kauppakeskus
 Toimitusjohtaja Petri Häli harppoo Seinäjoen Ideaparkin valtavan pysäköintialueen laitaa ja kehaisee, että sähköautojen latauskenttä on varmasti alueen suurin. Se on jopa Suomen suurimpia.
 Latauspisteiden tarkkaa lukumäärää hän ei muista.
 – Yli 50 niitä on.
 Kauppakeskuksissa tiedostetaan jo, että kuluttajia kiinnostavat ekologiset kysymykset.
 Seinäjoella Ideaparkin oven eteen pääsee bussilla puolen tunnin välein ja sähköautojen lataaminen on asiakkaille ilmaista.
 – Onhan se askel oikeaan suuntaan, kommentoi Sitran Markus Terho.
 Hän toivoo, että kauppakeskukset tarjoaisivat jatkossa tuotteita ja palveluita, jotka auttavat oikeasti kuluttajia pienentämään ympäristövaikutustaan. Se voisi koitua myös kauppakeskusten pelastukseksi.
 – Sellaisia tuotteita tarvitaan paljon lisää. Me kaikki tarvitsemme apuja arjen tapojen muuttamisessa.
 Professori Ari Hynynen visioi kauppakeskusten tulevaisuutta samansuuntaisesti.
 – Jotkut tutkijat ovat jo esittäneet näkemyksiä, että kauppakeskusten seuraava vaihe voi liittyä kiertotalouteen eli niissä alettaisiin myydä kierrätettyä tavaraa.
 Eikä pelkästään kirpputori- tai kierrätyskeskusmeininkiä, vaan oikeaa bisnestä. Hynynen on varma, että kauppakeskustoimijat ja kiinteistöjen omistajat miettivät tulevaisuutta hyvinkin paljon.
 – Minulla on se käsitys, että heillä on jo mielessä se seuraava kierros. Ei siellä luoteta, että tilanne pysyy ikuisesti nykyisellään vaan siellä on jo ideoita, miten tilat käytetään uudestaan.
 Kaksi viikkoa ennen avajaisia Seinäjoen Ideaparkissa tehtiin viimeistelytöitä kovalla kiireellä.  Pasi Takkunen / Yle
 Kakkua ja kahvia 10 000:lle
 Seinäjoen Ideaparkin kaikkiin liiketiloihin on löytynyt vuokraaja. Liikkeitä on yli sata ja edustettuna on kaupan laaja kirjo. Kiertotalous ei vielä tarjonnassa näy. Viihdepuolen veturi on Duudsonien nimikkohuvipuisto ja päivittäistavaratarjonnasta vastaa yli hehtaarin kokoinen K-Citymarket.
 Seinäjoen Ideaparkissa valmistaudutaan kulutusjuhlaan, jollaista ei Pohjanmaan lakeuksilla ole ennen koettu. Ensimmäisenä avajaispäivänä luvataan kakkua ja kahvia 10 000 kävijälle.
 – Olemme varautuneet pitkiin jonoihin, sanoo toimitusjohtaja Petri Häli.
 Kaikki alkaa olla valmista. Vielä viimeisetkin tahrat hinkataan pois lasiseinistä ja 120 Ideapark-lippua voidaan virittää salkoihin.
 Lue lisää:
 Tripla, Jumbo, Sello, Itis vai Ideapark? Selvitimme, mikä kauppakeskus onkaan oikeasti se kaikkein suurin ja millä perusteella
 Autoilijoiden ostoskeskus, jossa on ekologinen ajatus? Outlet-kylä on hämmentävä konsepti
 Massiivinen Tripla kiilaa koollaan Suomen ostoskeitaiden kärkikolmikkoon ja on pian lähin kauppakeskus yli 100 000:lle joukkoliikenteen käyttäjälle
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset

Jo puolet suomalaisista on vähentänyt kulutustaan, mutta Ideaparkit luottavat suuruuden vetovoimaan: Seinäjoen Ideapark houkuttelee perheitä Duudsoneilla ja tapahtumilla


Summary: Turun yliopistollisen keskussairaalan ja brittiyliopiston yhteistutkimus selvitti, että keskosten syntyminen ja hoito pienemmissä sairaaloissa lisää kuolemanriskiä.

Perjantai 27. syyskuuta ei ollutkaan kaksosia odottavalle vaasalaiselle  Eeva Kaupille  ja hänen puolisolleen  Ville Viklundille  normaali päivä.
 Eeva Kauppi meni aamulla normaalisti töihin ja kesken työpäivän sovitulle kontrolliultralle Vaasan keskussairaalaan. Sen ja lounaan jälkeen Kaupin oli tarkoitus palata takaisin töihin, mutta toisin kävi.
 Ultran jälkeen hän jäi osastolle Vaasan keskussairaalaan. Viikonlopun jälkeen maanantaina hänet kiidätettiin ambulanssikyydissä reilun 300 kilometrin päähän Turun yliopistolliseen keskussairaalaan.
 – Ennenaikaisen synnytyksen riski oli suurentunut ja tämän takia minut siirrettiin Turkuun, sanoo Kauppi.
 Raskausviikkoja Kaupilla oli tässä vaiheessa 27+3.
 Tilanne on esimerkki, miten Suomessa toimitaan, jos synnyttäjällä on ennenaikaisen synnytyksen riski. Riskisynnyttäjät siirretään pääsääntöisesti yliopistosairaaloihin.
 Suomessa keskosista suurin osa eli noin 95 prosenttia syntyykin tämän takia yliopistosairaaloissa. Kun näin toimitaan, on keskosten eloonjäämislukukin korkea. Asia selviää myös tuoreesta tutkimuksesta.
 Ville Viklund sai olla viikonloput puolisonsa Eeva Kaupin seurassa Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. Petra Ristola / Yle
 Suurin osa pienistä keskosista syntyy yliopistosairaaloissa
 Turun yliopistollisen keskussairaalan, Turun yliopiston ja Lontoon Imperial Collegen lääketieteen tutkijat selvittivät, että erittäin pienten keskosten synnytysten keskittäminen yliopistosairaaloihin pelastaa henkiä. Tutkimus on julkaistu vertaisarvioidussa lääketieteen  aikakauslehdessä BMJ:ssä .
 Tutkimuksessa tutkittiin yli 17 000 Iso-Britanniassa ennen raskausviikkoa 28 eli yli kolme kuukautta ennen laskettua aikaa syntyneiden keskosten tietoja.
 Suomessa suurin osa keskosista syntyy jo nyt maamme viidessä yliopistosairaalassa eli Helsingissä, Kuopiossa, Turussa, Tampereella tai Oulussa. Isossa-Britanniassa vain noin puolet keskosista syntyy vastaavan tason sairaaloissa.
 – Suomessa on poikkeuksellisen hyvä tilanne, sanoo Turun yliopistollisen keskussairaalan vastasyntyneiden teho-osaston lastenlääkäri  Kjell Helenius .
 Riskisynnyttäjiä lähetetään Suomessa yliopistosairaaloihin
 Kjell Helenius on ollut mukana tekemässä tutkimusta. Tulokset vahvistavat, että Suomessa käytäntö on oikea, kun taas Isossa-Britanniassa on parantamisen varaa.
 Tutkimuksen mukaan keskosten synnytykset ja jatkohoito tulisi keskittää korkeimman hoitotason sairaaloihin, kuten Suomessa tehdäänkin. Riskisynnyttäjiä lähetetään järjestelmällisesti yliopistosairaaloihin.
 – Jos epäillään, että ennenaikainen synnytys lähtee käyntiin ja äiti on pienemmässä sairaalassa, kannattaa hänet lähettää yliopistosairaalaan synnyttämään. Suomessa tämä toimii hyvin, mutta Iso-Britanniassa keskosten hoidon organisaatiota tulisi muuttaa, jotta tämä toteutuisi, sanoo Helenius.
 Ville Viklund ja Eeva Kauppi ovat tyytyväisiä Kaupin saamaan hoitoon Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. Petra Ristola / Yle
 "Hoidosta on vain hyvää sanottavaa"
 Vaasalaispariskunta Eeva Kaupin ja Ville Viklundin arki on ollut syyskuun lopusta saakka poikkeuksellinen.
 Kauppi vietti reilun kuukauden Turun yliopistollisen keskussairaalan prenataalisella synnytysvuodeosastolla. Siellä hoidetaan raskaana olevia tai synnyttäneitä potilaita, joiden raskauteen liittyy erityisiä riskejä.
 Alussa Kaupin piti olla visusti vuodelevossa. Liikkuminen sallittiin enenevässä määrin, kun tilanne normalisoitui ja raskausviikkoja tuli lisää.
 – Tyksiin joutuminen oli ensin järkytys, mutta kätilöt olivat mukavia ja empaattisia. Tämä helpotti vähän koti-ikävää. Hoidosta on vain hyvää sanottavaa, sanoo Kauppi.
 Kaupin puoliso Ville Viklund tuli Vaasasta Turkuun aina viikonloppuisin ja sai yöpyä sairaalan tiloissa.
 – Se, että puolisoille on järjestetty yöpymismahdollisuus merkitsee myös paljon. Se oli äärettömän hieno juttu, sanoo Kauppi.
 Kun raskausviikko 32 käynnistyi Eeva Kauppi siirrettiin osastolle kotikaupunki-Vaasan keskussairaalaan.
 – Tilanne ei onneksi lähtenyt kehittymään ja pikkuiset jaksavat pysyä vielä matkassa mukana. Saattaa olla, että pääsen vielä kotiin ennen kuin lapset syntyvät, sanoo Kauppi.
 Kaksosten laskettu aika on joulukuun puolella.
 Eeva Kauppi ja Ville Viklund ovat saaneet jo monta villasukkaparia kaksosilleen. Petra Ristola / Yle
 Suomessa keskosten sairaalasiirrot ovat harvinaisia
 Turun yliopistollisen keskussairaalan tutkijat selvittivät yhdessä brittitutkijoiden kanssa, että keskosten varhaiset sairaalasiirrot lisäävät vakavien aivovammojen riskiä. Lisäksi keskosten syntyminen ja jatkohoito matalamman hoitotason sairaaloissa lisää kuolemanriskiä.
 – Jos lapsi syntyy keskussairaala-tasoa vastaavassa sairaalassa ja jos hänet siirretään varhain yliopistosairaalaan, riski saada vakava aivovamma on yli kaksinkertainen verrattuna yliopistosairaalassa syntyneisiin verrokkeihin. Mutta jos häntä ei siirretä, kuolleisuuden riski on yli 30 prosenttia korkeampi kuin verrokeilla, sanoo lastenlääkäri Kjell Helenius.
 Heleniuksen mukaan suuri ongelma piilee siinä, että keskussairaaloissa ei ole vuorokauden ympäri sellaista henkilökuntaa, joka on erikoistunut pienten keskosten tehohoitoon.
 Iso-Britanniassa monessa yliopistosairaalassa on liian vähän resursseja ja liikaa potilaita osastoilla. Tämän takia sopivan sairaalan löytäminen saattaa kestää monta tuntia, ja keskosia joudutaan synnytyksen edetessä synnyttämään pienemmissä sairaaloissa. Usein pienetkin keskoset siirretään näissä tapauksissa yliopistosairaalaan ensimmäisten päivien aikana syntymän jälkeen.
 – Suomessa varhaiset keskosten sairaalasiirrot ovat hyvin harvinaisia, 2–4 prosenttia vuodessa. Meidän kannattaa jatkaa tätä toimivaa käytäntöämme, Helenius sanoo.

Keskosten synnytysten keskittäminen Suomessa yliopistosairaaloihin pelastaa henkiä, todistaa tuore tutkimus


Summary: Postin lakko alkoi tänä aamuna. Sen odotetaan kestävän ainakin kaksi viikkoa.

Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n jäsenet ovat aloittaneet lakon tänään maanantaina kello 6.
 Lakon on suunniteltu kestävän ainakin kaksi viikkoa ja vaikuttavan laajalti koko Suomeen. Voit lukea tarkemmin lakon vaikutuksista  tästä .
 Passien ja henkilökorttien toimituksiin postin  lakko ei vaikuta , sillä niiden kuljettamisesta vastaa nykyään Matkahuolto.
 Lakkovahteja Postin logistiikkakeskuksen portilla Liedossa maanantaina 11. lokakuuta. Kalle Mäkelä / Yle
 Esimerkiksi Liedossa,  Varsinais-Suomessa , postilakko hiljensi logistiikkakeskuksen, jossa työskentelee kaikkiaan noin 300 ihmistä.
 PAU:n Varsinais-Suomen osaston pääluottamusmies  Tommi Tienpää  kertoi aamulla, että ainakin 13 henkilöä on tullut lakosta huolimatta töihin logistiikkakeskuksen aamuvuoroon.
 Pohjois-Savossa  lakon piirissä on noin 450 työntekijää. Lakko keskeyttää postin päiväjakelussa olevien sanomalehtien jakelun, joten Savon Media on avannut lehtien näköislehdet vapaasti luettavaksi verkossa.
 Pohjois-Pohjanmaalla  lakkoon ovat lähteneet lähes kaikki ne alueen postinjakelun, -käsittelyn ja kuljetuksen työntekijät, jotka kuuluvat työtaistelun piiriin.
 Lapin postityöntekijöiden pääluottamusmies  Jyrki Sutinen  kertoo, että  Lapissa lakossa  on noin 300 Postin työntekijää.
 Osa lakon piiriin kuuluvista Postin työntekijöistä on lakon aikana niin sanotuissa suojatöissä eri puolilla Suomea.
 Suojatöillä tarkoitetaan turvallisuuteen ja terveyteen liittyvien lähetysten käsittelyä, kuten sairaalakirjeitä, laboratorionäytteitä sekä ateriakuljetuksia kouluihin, päiväkoteihin ja vanhuksille.
 Esimerkiksi  Pohjois-Karjalassa  lakon piiriin kuuluvasta 200 työntekijästä suojatyössä on parisenkymmentä postilaista.
 Seuraamme postilakon vaikutuksia eri puolilla maata ja päivitämme tätä juttua päivän mittaan.

Yle seuraa: Näin Postin lakko näkyy ympäri Suomen


Summary: Bioenergo suunnittelee ruotsalaiseen teknologiaan pohjautuvaa biokonversiolaitosta Poriin. 150 miljoonan euron tehdas aloittaisi tuotantonsa 2023.

Poriin suunnitellaan suurta biokonversiotehdasta, joka tuottaisi bioetanolia, ligniiniä ja biokaasua. Laitoksen raaka-aineena olisi sahojen sivuvirtoina syntyvää puupurua ja kuoriketta.
 Laitosta suunnitellaan Kaanaan teollisuusalueelle, jossa sijaitsee myös Venatorin pigmenttitehdas, Kemiran kemikaalitehdas ja Porin Prosessivoiman polttolaitos. Venator on ilmoittanut lopettavansa pigmenttitehtaan tuotannon vuonna 2021.
 Uudenlaista teknologiaa
 Biokonversiolaitoksen rakennushankkeen takana on suomalainen BioEnergo Oy, joka on tutkinut uudenlaisen biokonversiolaitoksen kannattavuutta alueella. Laitos perustuu Ruotsissa kehitettyyn uudenlaiseen tekniikkaan, jossa biomassa pilkotaan selluloosaksi ja ligniiniksi.
 Yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Timo Saini  toteaa, että hankkeen valmistelu on jo pitkällä. Ensimmäiset keskustelut rahoituksesta ovat jo maalissa ja hankkeen ympäristövaikutusten selvittely on jo aloitettu. Lopullinen investointipäätös on tarkoitus tehdä ensi vuoden loppuun mennessä.
 – Onhan tässä monta mutkaa vielä matkassa, mutta tähän asti kaikki on mennyt niin hyvin, että olen tosi optimistinen.
 Bioenergon havainnekuva biokonversiolaitoksesta. Bioenergo
 Demolaitos pyörinyt yli 10 vuotta Ruotsissa
 Kyseessä olisi toteutuessaan ensimmäinen kaupallisen koon biokonversiolaitos, jossa puusta tehtäisiin hydrolyysin avulla bioetanolia. Teknologian toimivuus on todistettu pienemmässä mittakaavassa Ruotsin Örnsköldsvikissä.
 Siellä Sekab E-technologyn demonstraatiolaitos on tehnyt bioetanolia puusta jo yli kymmenen vuotta.
 – Tämän laitoksen rakentamiseen ei liity kovin suurta innovaatioriskiä. Tottakai teollista riskiä on mittakaavan laajentuessa, jos sitä siksi halutaan kutsua. Ei se meitä pelota ollenkaan, Saini sanoo.
 Poriin rakennettavan tehtaan kokonaisinvestoinnin arvo olisi noin 150-170 miljoonaa, joka olisi suurin teollinen investointi Poriin vuosikymmeniin. Tehtaan kannattavuutta Porissa on selvitetty tänä vuonna Satakunnan ely-keskuksen tukemana. Selvitys valmistuu alkuvuodesta.
 Esimerkiksi biokaasun tuotannolla mitaten laitos olisi ennennäkemättömän suuri. Biokaasu on kuitenkin vain sivutuote. Laitoksen päätuotteena olisi bioetanoli.
 – Kyllä tämä on suurin laitos, mitä Suomeen tällä hetkellä suunnitellaan. Sen takia Pori on niin hyvällä paikalla, koska tässä laitoksen vieressä on hyvä satama. Todennäköisesti noin puolet kaikesta tuotannosta lähtisi vientiin.
 Noin 50 pysyvää työpaikkaa – välillisesti työllistää satoja
 Tehtaan rakentamisen aikaiset henkilöstövaikutukset ovat mittavat. BioEnergo laskee, että rakentaminen työllistäisi ihmisiä noin 500 henkilötyövuoden verran. Laitoksen pyörittämiseen tarvittaisiin BioEnergon mukaan 40-50 henkilöä. Välillisesti tehdas työllistäisi satoja ihmisiä alueella.
 Laitos sijoittuu Kaanaan teollisuusalueella tontille, joka nykyisin toimii Porin Prosessivoima Oy:n varastointialueena. Venator on vuokraisäntä. Jari Pelkonen / Yle
 Laitos tuottaisi päätuotteenaan bensiiniin sekoitettavaa bioetanolia noin 25 000 tonnia vuodessa. Sivutuotteena syntyisi biokaasua noin 15 000 autolle. Tuotannolla pystyisi tankkaamaan kaikki Suomessa nyt kaasulla kulkevat autot. Bioenergon mukaan markkina kasvaa hurjasti lähivuosina.
 – Kovimpien arvioiden mukaan vuonna 2030 Suomessa olisi yli 100 000 (kaasu)autoa. Kyllä tätä biokaasua hyvin nopeastikin tarvitaan paljon, Saini toteaa.
 "Vihreää liimaa" asfaltin sidosaineeksi?
 Mielenkiintoinen sivutuote laitoksella olisi ligniini, jota se tuottaisi kiinteässä muodossa peräti 78 000 tonnia vuodessa. Kansanomaisesti ligniini on liimaa, jota voitaisiin käyttää sidosaineena monissa erilaisissa ratkaisuissa.
 BioEnergyn visioissa ligniiniä voisi käyttää esimerkiksi sidosaineena tienpäällystyksessä.
 – Bitumi ja ligniini ovat molekyylirakenteeltaan hyvin samanlaisia. Niitä yhdistämällä saadaan vihreää asfalttia.
 Sainin mukaan ligniini on vielä kyntämätön sarka metsäteollisuudessa. Bioenergon tuottama ligniini olisi hinnaltaan suurin piirtein samaa luokkaa kuin bitumi. Saini uskoo, että ligniini korvaisi bituminkäyttöä ympäristöystävällisyytensä vuoksi.
 – Voisi kuvitella, että sen markkinat aukeavat aika helposti.
 Tulipalo muutti suunnan Poriin
 Biokonversiolaitos olisi hyvä teollinen korvaaja Venatorin pigmenttitehtaalle, jonka toiminta loppuu vuonna 2021.
 Tammikuun lopussa 2017 tapahtunut pigmenttitehtaan tulipalo ja sitä seurannut Venatorin ilmoitus tehtaan lakkauttamisesta oli suuri menetys myös Porin Prosessivoiman omistamalle Kaanaan voimalaitokselle.
 Kaanaan teollisuusalueella toimii Venatorin pigmenttitehdas, jonka toiminta loppuu Venatorin ilmoituksen mukaan vuonna 2021. Kimmo Gustaffsson
 Prosessivoima on vastannut muun muassa pigmenttitehtaan tarvitseman energian tuotannosta. Nyt voimalaitosta on jouduttu käyttämään vajaalla teholla.
 – Tulipalon jälkeen olemme tuottaneet noin puolet siitä energiasta mitä ennen tuotimme, sanoo Porin Prosessivoiman toimitusjohtaja  Timo Mäki .
 Arvion mukaan biokonversiolaitos käyttäisi noin 20 prosentin siivun Kaanaan voimalaitoksen tuottamasta energiasta. Bioenergo olisi näin ollen varsin merkittävä asiakas Porin Prosessivoimalle.
 BioEnergyn mukaan Pori on muutenkin oivallinen sijoituspaikka tehtaalle, koska liikenneyhteydet ovat hyvät. Muun muassa satama sijaitsee vain noin viiden kilometrin päässä tehtaasta.
 Timo Sainin mukaan Bioenergo etsi sijoituspaikkaa tehtaalleen ympäri Suomea, mutta lopulta Pori valikoitui paikaksi sattumalta.
 – Minä en keksinyt tulla Poriin, vaan minulle soitettiin, että tule kuuntelemaan hyvä juttu hyvästä sijaintipaikasta. Sillä tavalla tämä lähti liikkeelle. Pori tarvitsee meitä ja me tarvitsemme sijaintipaikan. Lyödään hynttyyt yhteen!

Sahanpurusta bioetanolia ja biokaasua liikennekäyttöön – alan suurinta tuotantolaitosta Suomessa suunnitellaan Poriin


Summary: Muutama vuosi sitten Seinäjoen keskussairaalassa valmistauduttiin vastaanottamaan nykyistä enemmän ruotsinkielisiä päivystysasiakkaita.

Vaasassa riemuittiin kesällä, kun nykyinen hallitus lisäsi kaupungin keskussairaalan laajan päivystyksen sairaaloiden joukkoon. Vuosia puhuttanut  asia sai päätöksen RKP:n avulla . Vaasassa vedottiin ruotsinkielisten palveluiden turvaamiseen.
 Edellinen hallitus linjasi, että alueella laajan päivystyksen sairaalan saa ainoastaan Seinäjoki. Seinäjoen oli kuitenkin turvattava kielellisten oikeuksien toteutuminen. Kun päivystyskeskus oli kiivaimmillaan, Seinäjoen keskussairaalaan  soiteltiin jopa pilapuheluita ruotsiksi  ja valiteltiin perään, ettei kunnollista palvelua ruotsiksi saatu.
 Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirissä haluttiin parantaa valmiuksia tulevaa uudistusta varten. Keskussairaala aloitti yhteistyön ammattikorkeakoulun kanssa henkilökunnan ruotsin kielen osaamisen vahvistamiseksi.
 – Koulutus otettiin hyvin vastaan. Se ei ole ollut mitään pakkopullaa, vaan koulutus on koettu hyvänä kertauksena ja yleissivistävänä, kertoo Seinäjoen keskussairaalan vs. hallintoylihoitaja  Heli Tunturi-Kemppainen .
 Satojen tuhansien panostus
 Ruotsin kielen kursseja räätälöitiin sopiviksi eri tehtäviin hoitajille, lääkäreille ja muulle henkilökunnalle. Omat kurssinsa saivat esimerkiksi poliklinikoiden, kuntoutuksen ja vuodeosaston henkilökunta sekä hallinto- ja osastosihteerit.
 Kursseilla on käynyt kolmen vuoden aikana noin 700 ihmistä. Tunturi-Kemppainen ei osaa antaa tarkkaa summaa ruotsin kielen opintoihin käytetystä rahasta, mutta hänen mukaansa se on vuosien 2018 ja 2019 osalta yhteensä noin 200 000 euroa.
 – Yhden ihmisen kohdalla koulutus on kestänyt yhteensä noin kahdeksan tuntia, eli yhden työpäivän verran.
 Tunturi-Kemppainen korostaa, ettei raha ole mennyt hukkaan. Ruotsin kielen opintoja ei ole myöskään missään vaiheessa pakkosyötetty kenellekään, vaan niihin osallistuminen on ollut vapaaehtoista.
 Opinnot jatkuvat
 Näillä näkymin opinnot saavat myös jatkoa, vaikka Vaasa saikin oman laajan sairaalapäivystyksensä.
 – Teemme vuosittain koulutussuunnitelmat ja ruotsin kielen kurssit varmasti kuuluvat niihin jatkossakin. Olemme saaneet tästä nyt hyvää kokemusta, jonka perusteella kehitämme koulutusta. Esimerkiksi sosiaalipuolen sanastoa on vielä hyvä lisätä opetukseen, Tunturi-Kemppainen toteaa.
 Hän huomauttaa, että koulutus on osa ammatillista kehitystä, mutta Seinäjoen keskussairaalassa pärjättäisiin hyvin ilman kielikurssejakin. Moni ruotsinkielinen asiakas osaa puhua myös suomea.
 – Kieliongelmaa ei tule minään vuorokauden aikana. Saamme ruotsinkieliset potilaat hyvin hoidettua ja tulemme puolin ja toisin hyvin ymmärretyksi. Täysin ummikkoruotsinkielisten potilaiden määrä ei ole suuri.

Vaasa sai lopulta laajan päivystyksen – sitä ennen Seinäjoen keskussairaalassa ehdittiin opiskella ruotsia satojen tuhansien eurojen edestä


Summary: On epätavallista, että mielenosoitukset kiihtyvät keskellä päivää. Varoitus: videolla rajua väkivaltaa.

Hongkongin mielenosoittajien ja poliisien yhteenotot saavat yhä väkivaltaisempia piirteitä.
 Tänään maanantaiaamuna poliisimies ampui pistoolilla mielenosoittajaa, joka haavoittui vakavasti.
 Videolla nähdään, kuinka poliisi on ottamassa kiinni yhtä henkilöä uhaten tätä aseella. Toinen mielenosoittaja yrittää ilmeisesti tulla väliin ja saada poliisin laittamaan aseensa pois, kun poliisi ampuu tätä alavartaloon.
 Mielenosoittajat häiritsivät päivällä Hongkongin liikekeskusta. Suurille teille rakennettiin barrikadeja. Junaliikennettä häirittiin ja mielenosoittajat vaativat kaupunkiin myös yleislakkoa. Monissa yliopistoissa peruttiin kaikki oppitunnit.
 Poliisi yritti häätää mielenosoittajia. Videolta nähdään, kuinka eräs nainen otetaan kiinni rajuin ottein ja häntä ruiskutetaan pippurisuihkeella.
 Kiina-mielisen hallituksen vastaiset mielenosoitukset ovat yleensä kiihtyneet vasta illan tunteina. On epätavallista, että mellakat yltyvät jo päiväsaikaan.
 Viime viikolla yksi mielenosoittaja sai surmansa, kun ihmiset pakenivat poliisia.
 Hongkongissa kutsuttu koolle suuria mielenosoituksia – syynä opiskelijan kuolema
 Eräänä päivänä Hong Ying hyppäsi mereen ja ui pois Kiinasta – Nyt menneisyys hiipii takaisin, kun Kiina kiristää otettaan Hongkongista

Hongkongissa poliisi ampui mielenosoittajaa – video


Summary: Laajan raportin mukaan on selvää näyttöä siitä, että taidetoimintaan osallistuminen voi auttaa vahvistamaan terveyttä ja hyvinvointia.

Yli 900 tutkimusartikkelia kattava raportti  What is the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review  on laajin tähän mennessä tehty kartoitus taiteen ja kulttuurin terveysvaikutuksista.
 Raporttiin perehtyneen Taideyliopiston taidekasvatuksen tutkimuksen johtajan  Kai Lehikoisen  mukaan ei ole mikään ihme, että tällainen otanta julkaistaan juuri nyt.
 Lääketiede on tavallaan saanut ylivallan hyvinvointia ja terveyttä koskevassa keskustelussa, ja nyt lähestytään uudestaan WHO:n vuoden 1948 määritelmää, jossa terveys ymmärretään fyysisenä, psyykkisenä ja sosiaalisena hyvinvointina – eikä pelkästään sairauden ja heikkouden puutteena.
 – Tästä näkökulmasta terveys nähdään ehkä enemmän elämän voimavarana, eikä niinkään itse päämääränä. Siihen liittyy ajatus, että ihminen voi itse monin tavoin ylläpitää ja vahvistaa omaa hyvinvointiaan, esimerkiksi taiteiden ja kulttuurin kautta.
 Raportti on ajankohtainen myös suomalaisesta näkökulmasta. 2000-luvulla on keskusteltu paljon hyvinvointivaltion laajenemiskehityksen päättymisestä. Monet tutkijat ovat korostaneet, kuinka Suomessa taloudellisen kehityksen ja väestön jyrkän ikääntymisen takia julkisia hyvinvointipalveluja on mietittävä uudelleen, koska verorahat eivät enää kaikkeen riitä.
 – Puhutaan kestävyysvajeesta, joka on herättänyt Suomessa kiinnostusta siitä, kuinka ennaltaehkäisevillä toimenpiteillä voidaan vahvistaa ihmisen terveyttä ja hyvinvointia. Korjaavat toimenpiteet ovat paljon kalliimpia ja usein myös epävarmempia.
 – Tässä yhteydessä taidelähtöinen luovuus ja aktiivinen kulttuurin harrastaminen ja taiteisiin osallistuminen nähdään hyvänä keinona vahvistaa ihmisten fyysistä, psyykkistä ja sosiaalista hyvinvointia ja terveyttä, Kai Lehikoinen toteaa.
 Musiikin laaja-alaiset vaikutukset
 Tällaiseen lopputulokseen on päätynyt myös WHO:n raportti. Sen mukaan on selvää näyttöä siitä, että taidetoimintaan osallistuminen voi auttaa vahvistamaan terveyttä ja hyvinvointia.
 – Nämä kytkökset ovat monimutkaisia. Taiteet toimivat monikanavaisesti ja vaikuttavat ihmisiin eri tavoin. Taiteen avulla ihmisiä voidaan sitouttaa vahvemmin osallistumaan hoitoon ja huolehtimaan terveydestä. Lisäksi taide vahvistaa mielikuvituksen käyttöä, aktivoi aisteja, herättää tunteita ja stimuloi aivotoimintaa. Tällä kaikella on vaikutusta terveyteen.
 Raportissa mainitaan, että kun esimerkiksi keskoslapsille soitetaan tietynlaista musiikkia, näiden elintoiminnot vahvistuvat ja keskoskaapissa vietetty aika lyhenee. Musiikilla on ollut samanlaista vaikutusta myös leikkauspotilaisiin.
 – Musiikilla on laaja-alaisia vaikutuksia keskittymiskykyyn ja rentoutumiseen. Tanssista taas on huomattu olevan hyötyä esimerkiksi Parkinsonin tautia sairastaville ihmisille, Kai Lehikoinen kertoo.
 UNESCO on suositellut taidekasvatusta kaikenikäisille ihmisille, ja esimerkiksi koulujen draamatoiminnan on havaittu vähentävän kiusaamista ja keskinäistä kilpailua.
 – Osallistavat draamaprojektit auttavat nuoria näkemään itsensä ja oman tilanteensa osana laajempaa yhteiskunnallista kuvaa. Yhteisöteatterilla taas on voimaannuttavia vaikutuksia yksilöihin: se vahvistaa yhteenkuuluvuuden tunnetta ryhmässä.
 Raportin mukaan taiteisiin osallistuminen voi muun muassa vähentää riskiä dementian ja masennuksen kehittymiseen.
 – Ihmisillä on elämäntilanteita, joista voi päästä läpi myös ilman lääkehoitoa. Arjen päänsärkyihin ei välttämättä aina tarvita buranaa, vaan voi mennä kuuntelemaan konserttia, osallistua tanssitunnille, katsastaa lähigallerian tai ottaa kynän käteen ja kirjoittaa vaikkapa runon omasta elämästään.
 – En lähde sanomaan, että lääkehoitoa pitäisi ryhtyä korvaamaan taiteilla, niin yksioikoista tämä ei tietenkäään ole. On monia sairauksia, jotka nimenomaan vaativat lääkehoitoa, Lehikoinen painottaa.
 Muinaiskulttuureissa luotettiin taiteen parantavaan voimaan
 Taiteen ja kulttuurin parantava voima on ollut tuttua asia jo muinaisessa Egyptissä. Siellä pidettiin tärkeänä etenkin puheen tervehdyttävää vaikutusta.
 Antiikin Kreikassa taas  Aristoteles  puhui katarsiksesta eli taiteen puhdistavasta vaikutuksesta. Voimakkaan taidekokemuksen tai draamankäänteen kohdalla tapahtuu vahva emotionaalinen tunnepurkaus, jota seuraa helpottuneisuus.
 Myös samaanikulttuureissa taiteella on ollut keskeinen rooli terveyden ja hyvinvoinnin vahvistamisessa – mahdollisesti myös muinaisaikojen Suomessa, jossa samanismi oli yleistä.
 Taiteen parantavien voimien varjolla on tarjoiltu myös suoranaista huuhaata. Joitakin aikoja sitten aivotutkijat totesivat, että musiikilla on suotuista vaikutusta aivojen kehittymiselle.
 Asia lähti nopeasti väärille raiteilla, se kaupallistettiin saman tien ja markkinoille rantautui härpäkkeitä, joiden avulla sikiöille soitettiin  Mozartin  musiikkia. Mozartilla piti olla aivan erityisiä vaikutuksia älykkyyden ja aivojen kehittymiselle, mistä ei ole löytynyt  todisteita .
 Kai Lehikoisen mukaan WHO:n  What is the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review  -raportti nostaa esiin arvokkaita asioita, joista kannattaisi päätöksenteon tasolla ottaa koppia.
 – Raportissa korostetaan toimialarajat ylittävän yhteistyön tärkeyttä terveyden ja hyvinvoinnin vahvistamisessa. Kun taidelähtöinen ajattelu ja terveyden kulttuuriset kontekstit huomioidaan kaikessa toiminnassa ja päätöksenteossa, on se tärkeä viesti.
 – Meidän pitäisi päästä pois itsenäisissä siiloissa toimimisesta kohti moniammatillista yhteistyötä ja etsiä ratkaisuja yhdessä – oli kyse sitten terveydestä, hyvinvoinnista tai ilmastokatastrofista, Lehikoinen summaa.

Keskoset toipuvat nopeammin musiikkia kuunnellen, tanssi voi kuntouttaa Parkinson-potilaita - WHO:n raportti kertoo, kuinka taide voi hoitaa sairauksia


Konevuokraaja Cramo yhdistyy hollantilaisen konevuokraaja Boelsin kanssa. Yhtiöt ovat allekirjoittaneet yhdistymissopimuksen, jonka mukaisesti Boels tarjoaa Cramon osakkeista 13,25 euroa kappaleelta, Cramo kertoo.
 Cramon osakkeiden yhteenlaskettu arvo on noin 592 miljoonaa euroa. Yhtiön hallitus on yksimielisesti päättänyt suositella osakkeenomistajille Boelsin tarjouksen hyväksymistä.
 Lue lisää:
 Kaupankäynti Cramon osakkeella keskeytetty – yritys kertoo saaneensa ostotarjouksen koko osakekannastaan
 Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?

Hollantilainen Boels tarjoaa Cramosta 590 miljoonaa – Hallitus puoltaa yksimielisesti


Summary: Tuukan pelaamisen rajoittaminen johti pahimmillaan väkivaltaisiin tilanteisiin.

Ennen kuin  Lauralla  ja hänen miehellään oli lapsia, pariskunta ajatteli, ettei heidän kotiinsa koskaan tulisi pelilaitteita. Pari oli tyytyväinen, että ajatteli asiasta samalla tavalla.
 Elettiin aikaa, jolloin älypuhelimet eivät olleet vielä yleistyneet.
 – Suhtauduimme molemmat kielteisesti ajatukseen pelikonsolista, mutta emmehän me tienneet, mihin tämä maailma vielä kehittyy, Laura kertoo.
 Nyt pariskunnalla on kaksi lasta:  Tuukka , 11, ja tämän pari vuotta nuorempi pikkusisko. Tuukka asuu sijoitettuna ryhmäkodissa älypuhelin- ja peliriippuvuudesta johtuvan ongelmakäyttäytymisen vuoksi.
 Riina Kokko
 Lauran mukaan Tuukan riippuvuusongelma kehittyi niin vähitellen, että vanhempien oli aluksi vaikea huomata ongelmaa. Ensimmäisiä merkkejä ilmaantui, kun lapsi alkoi 7-vuotiaana käyttää tietokonetta vanhemmiltaan salaa.
 – Jos tietokonetta ei ollut illalla suljettu, Tuukka oli saattanut herätä aamuyöllä pelaamaan. Kun me vanhemmat heräsimme, löysimme hänet koneen äärestä istumasta, Laura kertoo.
 Tuukka pärjäsi kuitenkin koulussa hyvin, eikä vakavia käytösongelmia ilmennyt vielä pariin vuoteen.
 – Todellisen ongelman aiheutti vasta älypuhelimen käyttö.
 Vanhemmat eivät ole ”älylaiteihmisiä”
 Tuukka sai älypuhelimen ensimmäisellä luokalla, mutta hänen liittymässään ei ollut nettiä. Vanhemmilta meni pitkään tajuta, että Tuukka pystyi tästä huolimatta käyttämään nettiä puhelimellaan.
 – Vasta nyt, viidennen luokan alkaessa, Tuukan puhelimessa on oma netti. Jostain kautta Tuukka on kuitenkin onnistunut käyttämään sitä jo aiemmin. Me emme ole pysyneet perässä, miten nämä hommat toimivat, Laura kertoo.
 "Tuukka sanoi meille, että muut kiusaavat, jos hänellä ei ole älypuhelinta."  Laura
 Älypuhelin alkoi vähitellen viedä Tuukan kaiken ajan ja huomion. Koko perhe oli Lauran mukaan kireällä tuulella, koska älypuhelimen käytöstä riideltiin päivittäin.
 – Tuukkaan ei enää saanut oikein minkäänlaista kontaktia. Kaikki tekeminen kesti. Jouduimme jatkuvasti huomauttelemaan, että nyt puhelin pitää pistää pois.
 Lopulta vanhemmat ottivat Tuukalta älypuhelimen pois kokonaan. Ensimmäinen kokeilu vahvisti äidin aavistuksen oikeaksi: hetken kiukuttelun jälkeen lapsi alkoi muuttua takaisin omaksi itsekseen.
 Riina Kokko
 – Muutaman päivän kuluessa siitä, kun älypuhelin oli otettu pois, huomasimme aivan selkeän muutoksen. Yhtäkkiä lasta kiinnosti yhdessäolo, ja hänestä tuli ystävällinen ja oma-aloitteinen, Laura kuvailee muutosta.
 Vanhemmat ottivat puhelimen pois useita kertoja, pisimmillään useaksi kuukaudeksi. Tilalle Tuukka sai älyttömän puhelimen. Kokeilut kuitenkin päättyivät joka kerta siihen, että Tuukka sai älypuhelimensa takaisin.
 – Tuukka sanoi meille, että hän jää kaveripiirissään ulkopuoliseksi ja muut kiusaavat, jos hänellä ei ole älypuhelinta.
 Riippuvuus alkoi oireilla aggressiivisena käytöksenä
 Kun Tuukka oli kolmannen luokan lopussa, Laura alkoi ajatella, että pojalla oli peli- ja älypuhelinriippuvuus. Tuukka ei enää tullut sovitusti kotiin kavereilta tai koulusta ja kiersi kodin sääntöjä pelaamalla muualla.
 – Kerran olimme koko perhe lähdössä retkelle, mutta Tuukka ei tullut koulusta kotiin. Löysimme hänet lopulta kirjastosta pelaamasta tietokonetta. Kun yritimme hakea Tuukan mukaamme, hän lähti meitä karkuun, Laura kertoo.
 Riina Kokko
 Tuukka myös piilotti vanhempiensa puhelimia, jotta hän pystyi pelaamaan niillä iltaisin vanhempien mentyä nukkumaan. Aamuisin Tuukka saattoi kieltäytyä lähtemästä kouluun, ja läksyt alkoivat jäädä tekemättä.
 Vähitellen neljännen luokan aikana Tuukan käytös muuttui aggressiiviseksi. Samaan aikaan alkoivat myös itsetuhoiset puheet.
 – Tuukka alkoi olla väkivaltainen minua kohtaan. Hän löi ja potki niissä tilanteissa, kun otin puhelimen pois tai menin sammuttamaan pelilaitteen. Tuukka myös kiristi meitä sillä, että hän tappaa itsensä, jos ei saa puhelinta.
 Yksinäisyys altistaa digipeliriippuvuudelle
 Noin joka kymmenes nuori kärsii ongelmallisesta digipelaamisesta. Digipeliriippuvuuden oireita ovat lisääntynyt alakuloisuus, ahdistuneisuus, väsymys ja keskittymisvaikeudet.
 Runsas pelaaminen ja pelien tarjoamat positiiviset kokemukset altistavat riippuvuudelle.
 – Pelaaminen tarjoaa kokemuksia omaehtoisuudesta, kyvykkyydestä ja yhteisöllisyydestä. Jos lapsi saa näitä kokemuksia ainoastaan pelimaailmasta, pelaaminen voi muodostua ongelmaksi, tutkijatohtori  Niko Männikkö  kertoo.
 – Peliteknologia myös mahdollistaa pelaajan käyttäytymisen seuraamisen ja siitä oppimisen, minkä seurauksena pelin sisältöä voidaan muokata pelaajan sitouttamiseksi.
 "Tuukka oikeastaan kieltää kaikki negatiiviset tunteet."  Laura
 WHO lisäsi tänä vuonna  pelaamishäiriön  ICD-11-tautiluokitusjärjestelmään. Pelaamishäiriö tunnustetaan nyt ensimmäistä kertaa toiminnallisiin riippuvuuksiin kuuluvana mielenterveyshäiriönä.
 Vakavan pelaamishäiriön kriteerit täyttää 1–2 prosenttia digipelaajista. Pelaamishäiriöstä puhutaan, kun pelaaminen on haitannut merkittävästi ihmisen toimintakykyä, ihmissuhteita ja työntekoa vähintään vuoden ajan.
 Tietyt psyykkiset oireet ovat myös yhteydessä ongelmalliseen digipelaamiseen.
 – Jotkut seurantatutkimukset ovat viitanneet siihen, että erityisesti masennus ja yksinäisyys voivat olla merkittäviä tekijöitä ongelmallisen digipelaamisen kehittymisen ja pysymisen kannalta, mutta lisätutkimusta tarvitaan yhteyksien vahvistamiseksi, Männikkö kertoo.
 Riina Kokko
 Digipelaaminen muodostuu ongelmaksi, kun sitä käytetään keinona välttää todellisen elämän haasteita ja pelkoja.
 Näin kävi myös Tuukan kohdalla.
 Lauran mukaan Tuukka on aina ollut erittäin hyvä matematiikassa ja hahmottamiseen liittyvissä tehtävissä. Koulu on sujunut häneltä aina hyvin. Sen sijaan tunteiden käsittelyssä Tuukalla on todettu vaikeuksia.
 – Tuukka oikeastaan kieltää kaikki negatiiviset tunteet, Laura kertoo.
 Perhetyö ei riittänyt avuksi
 Kun Tuukka alkoi käyttäytyä aggressiivisesti ja uhkaili itsemurhalla, Laura otti yhteyttä kunnan sosiaalityöntekijään. He keskustelivat puhelimessa siitä, miten Laura koki pärjäävänsä Tuukan kanssa kotona.
 – Sosiaalityöntekijä kertoi, että jos sanon pärjääväni Tuukan kanssa, sijaishuollon tarvetta ei ole. Jos taas olisin sanonut, etten pärjää, kiireellisen sijoituksen perusteet olisivat täyttyneet, Laura kertoo.
 Laura ei halunnut tehdä päätöstä Tuukan kiireellisestä sijoittamisesta.
 Riina Kokko
 Perhe pääsi puhelun jälkeen perhetyön asiakkaaksi. Heidän kotonaan alkoi käydä perhetyöntekijä pari kertaa viikossa.
 – Yritimme yhdessä perhetyöntekijöiden kanssa miettiä keinoja tilanteen rauhoittamiseksi. Tuukan älypuhelin oli koko neljännen luokan syksyn pois käytöstä, ja X-boxilla pelaamisesta pidettiin taukoja, Laura kertoo.
 Tuukan käytös ei kuitenkaan alkanut muuttua perhetyön avulla. Eräänä aamuna Tuukka soitti kotoa äidilleen töihin ja sanoi, ettei suostuisi menemään kouluun.
 "Tuukka uhkaili, että hän satuttaa pikkusiskoa ja tappaa itsensä."  Laura
 Laura muistaa ajomatkan töistä kotiin edelleen selvästi.
 – Tuukka uhkaili, että hän satuttaa pikkusiskoa ja tappaa itsensä, jos en lähetä viestiä opettajalle että hän on kipeä. Muistan ajatelleeni, löydänkö Tuukan kotoa kuolleena?
 Laura oli juuri astunut kotiovesta sisään, kun sosiaalityöntekijä soitti hänelle: Tuukasta oli tehty kiireellisen sijoituksen päätös.
 Ongelmapelaamisen hoitoa vasta kehitetään
 Jatkuva puhelimen piippaus ja pärinä sekoittuu auton moottorin hurinaan. Laura on viemässä Tuukkaa takaisin ryhmäkotiin, jossa tämä asuu sijoitettuna.
 Ryhmäkodissa Tuukalla on älypuhelin käytössään päivisin, mutta yöksi puhelin otetaan pois.
 "Sijoitus antaa meille hengähdystauon ja etäisyyttä aggressioon."  Laura
 Tuukka on saanut käydä viikonloppuisin kotona, jos käytös on ollut hyvää. Nyt takana on muutamia huonompia viikkoja, eikä Tuukka ole ollut kotona kuin yksittäisiä päiviä.
 – Sijoitus antaa meille hengähdystauon ja etäisyyttä aggressioon, mutta ei se yksin ole ratkaisu tähän tilanteeseen. Toivon, että saamme vielä jonkinlaista apua tunnetaitojen opetteluun ja riippuvuuden käsittelyyn, Laura sanoo.
 Tällä hetkellä apua digipeliriippuvuuteen voi hakea lapsen iästä riippuen joko perheneuvolasta tai nuorisoasemalta. Myös koulukuraattorin tai -psykologin puoleen voi kääntyä, jos pelaaminen vaikuttaa haitallisesti kouluikäiseen nuoreen.
 Ongelmapelaamisen hoito on kuitenkin vielä lapsenkengissä.
 – Peliongelmien hoidon kehittämistä on viivästyttänyt diagnostiikan hidas kehitys. Oireiden tunnistamisen menetelmiä vasta kehitetään, Niko Männikkö kertoo.
 Riina Kokko
 Digipelaamiseen liittyvä riippuvuus sai virallisen määritelmän vasta WHO:n tautiluokituksen myötä. Virallinen luokitus mahdollistaa paremman hoidon kehittämisen.
 Männikön mukaan sosiaali- ja terveydenhoitohenkilökunnan on opittava puuttumaan digipelaamisen ongelmiin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa.
 – Pelaamishäiriötä esiintyy ensisijaisesti nuorilla ja nuorilla aikuisilla. Heidän elämässään ongelmapelaamisella voi pahimmillaan olla pitkäkestoiset seuraukset, Männikkö sanoo.
 – Tuukka ja hänen sukupolvensa ovat tavallaan koekaniineja sille, mitä peliongelmista seuraa yksilön ja koko yhteiskunnan tasolla, Laura sanoo.
 Lauran ja Tuukan nimet on muutettu.
 Teksti ja kuvat: Riina Kokko / Yle Perjantai
 Perjantai-dokkari: Älypuhelin vei lapseni nyt katsottavissa Areenassa.
 Epäiletkö itselläsi tai läheiselläsi pelaamishäiriötä? Suomessa digitaalisesta pelaamisesta voi keskustella nimettömästi  Peluurin auttavassa puhelimessa tai chatissa . Vertaisuuteen perustuvaa tukea täysi-ikäisille pelaajille ja heidän läheisilleen tarjoaa  Sosiaalipedagogiikan säätiön Digipelirajat'on-hanke.

Tuukan, 11, älypuhelinriippuvuus johti huostaanottopäätökseen – uhkaili satuttavansa itseään, jos ei saisi puhelinta takaisin


Summary: Kuluneella viikolla levottomuudet jatkuivat Irakissa. Berliinissä muistettiin muurin murtumista 30 vuotta sitten. Kokosimme yhteen viikon näyttävimmät uutiskuvat.

Palestiinalainen työntekijä kerää kuivia saippuanpalasia Hasan al Shaka'an saippuatehtaalla Länsirannan Nablusissa 4. marraskuuta. Tehdas on toiminut nykyisissä tiloissaan, Nablusin vanhankaupungin sisäänkäynnin luona, noin 140 vuotta. Alaa Badarneh / EPA
 Melbourne Cup Day -laukkakisa Flemingtonin radalla Melbournessa Australiassa. Scott Barbour / EPA
 Toimittaja Nazli Ilicak vapautui Bakirkoin vankilasta Istanbulissa 4. marraskuuta. Turkin oikeus määräsi journalistit Ilicakin ja Ahmet Altanin vapautettavaksi. Erdem Sahin / EPA
 Poliisit pidättivät mielenosoittajia Plaza Italianalla, Santiagossa, Chilessä 4. marraskuuta. Elvis Gonzalez / EPA
 Milanolaisseura Interin pelaaja Lautaro Martinez juhlii avausmaalia jalkapallon Mestarien liigan F-lohkon vierasottelussa Borussia Dortmundia vastaan 5. marraskuuta. Friedemann Vogel / EPA
 Palestiinalainen tanssija Ahmed Al-Ghariz  kouluttaa nuoria ja lapsia tanssimaan al-Nusairatin pakolaisleirillä Gazan alueella 5. marraskuuta. Mohammed Saber / EPA
 Grafiikkaa, historiallista kuvamateriaalia ja taidetta heijastettiin muurin pintaan Berliinin East Side Galleryssa 5. marraskuuta. Installaatio on osa Berliinin muurin murtumisen 30-vuotisjuhlallisuuksia. East Side Gallery on maalauksilla kuvitettu, runsaan kilometrin mittainen pätkä alkuperäistä kaupungin jakanutta muuria. Omer Messinger / EPA
 Lewesin kaupungissa Britanniassa juhlittiin perinteistä kokkoyötä 5. marraskuuta. Kokkoyö on englantilaisen salaliittolaisen Guy Fawkesin mukaan nimetty juhlapäivä, jota vietetään Yhdistyneessä kuningaskunnassa niin sanotun ruutisalaliiton epäonnistumisen vuosipäivänä. Tuhannet ihmiset kokoontuvat polttaen soihtuja ja Guy Fawkesin nukkeja. Will Oliver / EPA
 Patricia Arce, Bolivian Vintonin  pormestari puhuu medialle 6. marraskuuta. Arcen kimppuun hyökättiin, suihkutettiin punaista maalia ja hänen hiuksensa leikattiin. Jorge Abrego / EPA
 Näyttelijä Natalia Reyes poseeraa kuvaajille Tokiossa Terminator: Dark Fate -elokuvan Japanin ensi-illassa 6. marraskuuta. Franck Robichon / EPA
 Naiset pyytämässä kalaa Budha Mayong -kylässä Intian Assamissa 6. marraskuuta. EPA-EFE / STR
 Kolme ihmistä on kuollut, yli 30 on loukkaantunut ja ainakin 150 kotia on tuhoutunut Australian maastopaloissa, viranomaiset vahvistivat lauantaina 9. marraskuuta. Perjantaina 8. marraskuuta viranomaiset julistivat hätätilan useille alueille Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa. Dan Himbrechts / EPA
 Huikeat aallot iskeytyvät Mouron majakkasaaren kallioihin Espanjassa 8. marraskuuta. Pedro Puente Hoyos / EPA
 Mellakkapoliisit ja mielenosoittajat ottivat yhteen Soulissa Etelä-Koreassa. Kymmenet tuhannet mielenosoittajat ovat kampanjoineet parempien työolojen puolesta Koreassa. Jeon Heon-Kyun /EPA

Mielenosoittaja tuk-tukissa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Harmaahylkeiden kanta keskittyy pääosin Lounais-Suomen merialueille.

Itämeren harmaahyljekanta kasvaa edelleen voimakkaasti.
 Tämän vuoden laskennoissa nähtiin Suomen merialueella yli 14 000 harmaahyljettä, eli hallia, kertoo luonnonvarakeskus. Koko Itämeren alueella kanta on jo yli 38 000.
 Kanta keskittyy Suomen merialueilla Lounais-Suomeen. Lounaissaaristossa hylkeitä nähtiin noin 13 000 ja Selkämerelläkin yli 300.
 Itämeren hallikanta on Luken mukaan kasvanut keskimäärin noin viisi prosenttia vuodessa 2000-luvun alusta lähtien. Hallikanta on vuodesta 2017 kasvanut nyt noin 4500 yksilöllä.
 Hallit kuvataan lentolaskennoissa ulkoluodoilta karvanvaihdon aikaan touko-kesäkuun vaihteessa, ja yksilömäärät lasketaan kuvista.

Itämeren harmaahyljekanta edelleen voimakkaassa kasvussa – Suomen merialueella laskettu 14 000 yksilöä


Summary: Pienvarastojen vuokraus on yksi nopeimmin kasvavista toimialoista pääkaupunkiseudulla.

Teinivuosien vanhat päiväkirjat, laatikollinen vanhoja valokuvia ja isoäidiltä saatu kahviastiasto. Vuosien aikana nurkkiin ja kaappeihin kertyy mitä ihmeellisempä tavaroita. Mutta mihin ne kaikki laittaa?
 Heittää pois? Kierrättää? Vai säästää?
 Jos päättää säästää, niin mihin kaiken saa sopimaan. Pienistä nykyasunnoista on varastotila kutistettu minimiin.
 Moni onkin jo keksinyt vuokrattavat pienvarastot. Kustannukset voivat kuitenkin nousta yllättävän suuriksi, sillä jo neliön säilytystilasta saa maksaa useita kymmeniä euroja kuukaudessa.
 Vuosien mittaisesta säilytyksestä pienvarastot saattavat periä lisähintaa.
 "Varastotilat tullaan tulevaisuudessa ulkoistamaan"
 Ilmeisesti tavaroista luopuminen tuottaa vaikeuksia monille, sillä  pienvarastoilla riittää kysyntää .
 Pelican Self Storagen maajohtajan  Markus Pentikäisen  mukaan pääkaupunkiseudulla joudutaan aika ajoin myymään jo "ei oota" kun tilat ovat täynnä.
 Cityvarastot Oy:n toimitusjohtaja  Ville Stenroos  puolestaan ennakoi, että Cityvarastot lisää liikevaihtoaan tänä vuonna lähes viidenneksellä.
 Stenroos toimii myös  Pienvarastoyhdistyksen  puheenjohtajana.
 – Uskon, että pienvarastoala tuplaa itsensä viiden vuoden välein Suomessa, sanoo Stenroos.
 Sekä Cityvarastoilla että Pelican Self Storagella on kymmeniä pienvarastoja, ja lisää on tulossa.
 Stenroosin mukaan pienvarastojen vuokraajat ovat pääosin yksityishenkilöitä.
 Vuokravarastojen kysynnän kasvun taustalla on hänen mukaansa paitsi kaupungistuminen myös ihmisten tavaramäärän kasvu.
 Lisäksi asuntojen keskikoko on pienentynyt selvästi muutaman kymmenen vuoden aikana.
 – Nykyään rakennusliikkeet rakentavat valoisia ja avaria tiloja, joissa säilytystilaa ei ole kovinkaan paljon. Tämä on yksi selittävä tekijä pienvarastojen kysynnän kasvulle, Stenroos sanoo.
 "Meidän täytyy oppia tulemaan toimeen sopivalla tavaramäärällä"
 Uusi YIT:n kerrostaloasunto Vantaan Kivistössä Savukvartsissa suorastaan häikäisee valoisuudellaan.
 Kyseessä on vajaan 50 neliön asunto ylimmässä kerroksessa upeilla näköaloilla. Parveke on hulppea.
 Pienestä neliömäärästä huolimatta asunto vaikuttaa mukavan tilavalta.
 Vantaan Kivistössä sijaitsevassa Savukvartsi-kiinteistössä on makuuhuoneen yhteydessä vaatehuone.  Ronnie Holmberg / Yle
 Rakennusliike YIT:n materiaalipäällikkö  Eeva Seppänen  tietää, mistä tilavuuden tuntu johtuu.
 – Kun ylimääräistä tavaraa ei ole, ei tarvita myöskään ylimääräisiä komeroita.
 Asunnossa on siivouskaappi ja pienehkö vaatehuone. Vaatehuoneessa on vaatetanko ja muutama hylly.
 – Meidän täytyy oppia tulemaan toimeen sopivalla tavaramäärällä, Seppänen sanoo.
 Seppänen opastaa, että kotona on hyvä säilyttää vain ne tavarat, joita käytämme päivittäin. Muista tavaroista luopumista kannattaa harkita ja laittaa ne esimerkiksi kierrätykseen, on Seppäsen ohje.
 Vantaan Savukvartsin asunnossa on kellarivarasto. YIT:llä on myös pilottikohde Karpalo Vantaan Hakunilassa, jossa irtaimistovarasto pitää ostaa erillisenä osakkeena.
 – Tämä mahdollistaa useamman irtaimistovaraston ostamisen enemmän varastotilaa tarvitsevalle, Seppänen sanoo.
 Cityvarastojen Stenroos arvelee kehityksen menevän samaan suuntaan kuin Yhdysvalloissa, jossa jo 10 prosenttia kotitalouksista vuokraa kodin ulkopuolista pienvarastoa.
 Cityvarastot Oy:n toimitusjohtajan Ville Stenroosin mukaan toimialan tulevaisuus näyttää valoisalta.  Ronnie Holmberg/Yle
 – Uskon, että Suomessa uusien asuntojen varastotilat tullaan tulevaisuudessa ulkoistamaan.
 Stenroosin mielestä pienvarastot voisivat tulevaisuudessa olla aluerakentamisen osana siten, että alueelle tehdään asuntojen yhteyteen pysäköintilaitos ja pienvarastot.
 Miten käy asumiskustannusten?
 Kierrätys ja tavarapaljoudesta luopuminen ovat monien mielestä nykyaikaa. Viime vuosina suosiota on saanut muun muassa  KonMari-menetelmä , jonka avulla moni pyrkinyt suitsimaan kulutustaan.
 Onko sitten eettisesti ja ekologisesti oikein säilyttää aikojen kuluessa kertyneitä tavaroita?
 Säilytettävää tavaraa voi kertyä myös esimerkiksi perinnön kautta tai sitten moninaiset harrastukset edellyttävät tavaroiden pitämistä kotona.
 – On syytä kysyä mihin tällaiset tavarat on ajateltu tulevaisuudessa sijoitettavaksi. Näyttää siltä, että ne eivät enää liity asuntoon tai arkiseen elämään, vaan pikemminkin niitä pyritään varastoimaan johonkin toisaalle, sanoo kaupunkimaantieteen professori  Mari Vaattovaara  Helsingin yliopistosta.
 Vaattovaara pelkää, että tällaisella kehityksellä on vaikutuksia arkielämän sujuvuuteen.
 – Jos tavaroitaan joutuu hakemaan pienvarastoista eri puolelta kaupunkia, siinä kuluu aikaa ja liikkumistarve lisääntyy.
 Tavaroiden säilyttäminen pienvarastoissa maksaa muutamista kympeistä satoihin euroihin kuukaudessa. Hinnat vaihtelevat jonkin verran toimipisteen ja kysynnän mukaan.
 – Kyllä tässä on myös se riski, että asumiskustannukset nousevat, jos ihmiset joutuvat asunnon lisäksi hankkimaan erikseen varastotilaa, Vaattovaara sanoo.
 Vaattovaaran mielestä nyt olisi korkea aika käydä monipuolista pohdintaa siitä, millaista on kaupungissa asuvan arki, millaista kaupunkia haluamme ja miten tätä voitaisiin uusissa asuntokohteissa parhailla mahdollisilla tavoilla tukea.
 Jos haluamme kaupungin, jossa ihmiset asuvat eri puolella kaupunkia kuin heidän tavaransa sijaitsevat, on ratkaistavana ainakin lisääntyvän liikenteen ongelma, sanoo Vaattovaara.

Uusiin asuntoihin tehdään vain niukasti kaappitilaa, varastobisnes kiittää – Tutkija: ”riski, että asumiskustannukset nousevat”


Summary: On uusi normaali, että yksityinen elämämme on pujotellut työpaikoille ja työt työpaikoilta vapaa-ajalle, kirjoittaa Pekka Mattila.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Helsingin Sanomat  uutisoi lokakuun lopulla  otsikolla ”Työ luikertelee vapaa-ajalle pikaviesteinä – ammattiliitot huolestuivat Whatsappista, luokanopettajan mitta täyttyi”.
 Erilaiset sosiaalisen median kanavat ovat toden totta löytäneet uutta käyttöä työpaikkojen ja työyhteisöjen arjen koordinoinnin apuvälineinä. Apua pyydetään ja annetaan. Vuoroja jaetaan.
 Opettajien lisäksi huolissaan ollaan nyt myös hoitoalalla. ”Työntekijä on työsopimuksella antanut työnantajalle käyttöön työaikansa. Siitä työajasta hänelle vastineeksi maksetaan palkka. Tämä on se diili, jonka työnantaja ja työntekijä ovat tehneet”, Tehyn neuvottelupäällikkö  Riikka Rapinoja  kuvasi. Näinhän se teknisesti on. Mutta pitääkö kumpikaan lopulta ihan kiinni tekemästään sopimuksesta?
 Jollain aloilla ollaan vielä herkempiä . Lokakuussa pääkaupunkiseudun  lähijunaliikennettä uhkasi lakko . Taustalla oli se, että VR suunnitteli lopettavansa päivystysvuoroista ilmoittamisen tekstiviestillä tai soittamalla puhelimella. Työntekijöiden olisi pitänyt tarkistaa vuoronsa mobiilisovelluksesta itse. Ammattiliitto ymmärsi uudistuksen niin, että henkilöstön olisi pitänyt työskennellä vapaa-ajallaan vastikkeetta. Riitahan siitä syntyi, ja VR perääntyi.
 Uskallan väittää, ettei yksityiselämän työstä valtaama ala ole lainkaan mitätön.
 Tämä kolumni on kirjoitettu Ranskassa Rouenin seudulla. Täällä viranomaiset suojelevat työntekijän omaa aikaa. Työlainsäädännön droit à la déconnexion – eli oikeus irrottautua –pykälä lupaa, että henkilöstöllä on mahdollisuus katkaista kaikki yhteydet töihin ja kieltäytyä työhön liittyvien sovellusten käytöstä vapaa-ajallaan.
 Ei käy kiistäminen, etteikö työ olisi vallannut yksityistä tilaamme. Liikettä tapahtuu kuitenkin myös toiseen suuntaan. Vaikka mittakaavasta voidaan kiistellä, uskallan väittää, ettei yksityiselämän työstä valtaama ala ole lainkaan mitätön.
 1990-luvun jälkipuoliskolla organisaatiot laativat  tunnollisesti ohjeita siitä, missä määrin etuoikeutetut työntekijät, joilla oli käytössään tietokone ja yhteys tietoverkkoon, saivat hyödyntää työnantajan aikaa ja omaisuutta verkkopankissa asiointiin. Eräässä tutuksi käyneessä suuryrityksessä internet-yhteys oli vuosituhannen vaihteessa käytettävissä vain erikoisasiantuntijoilla sekä päälliköillä ja johtajilla. Henkilöstöosastolla nimittäin uskottiin tavallisen toimihenkilön menevän päästään pyörälle “vaarallisen” verkon sisältöjen tulvan äärellä.
 Kurin väistyttyä on yksityisistä digitaalisista hetkistä työssä tullut koko lailla itsestään selvä nautintaoikeus.
 Olot ovat sittemmin parantuneet ja vapausaatteet vallanneet alaa kaikilla organisaatiotasoilla. Kurin väistyttyä on yksityisistä digitaalisista hetkistä työssä tullut koko lailla itsestään selvä nautintaoikeus.
 Vuonna 2013 sosiaalisen median käyttäjistä  65 prosenttia viihtyi verkkoyhteisöissä työajalla tunnin tai enemmän ja 16 prosenttia peräti yli neljä tuntia. Salary.com -sivuston  vuoden 2014 kyselyn perusteella  peräti 89 prosenttia työntekijöistä tietoisesti kulutti työaikaa yksityisiin asioihin joka päivä. Kasvua edellisvuoteen oli 20 prosenttia.
 Vuonna 2017  suomalaisestakin työpäivästä vain puolet  että toimistotyöntekijät käyttivät työajastaan yli kaksi tuntia päivässä sosiaaliseen mediaan ja muuhun yksityiselämään. Tehokasta työaikaa päiviin mahtui vain 73 prosenttia lasketusta ja maksetusta kapasiteetista.
 Miltä numerot mahtaisivat näyttää nyt. Joidenkin lähteiden mukaan  suomalaisestakin työpäivästä vain puolet  on aktiivista ja tuottavaa työtä.
 Olennaista hyvinvoinnin ja jaksamisen kannalta on palautuminen. Sen mekanismit ovat lopulta melko yksilöllisiä.
 Työelämän kelloa ei voi kääntää taaksepäin  ja palata vanhoihin hyviin aikoihin, jolloin tehtaan pilli ilmoitti aherruksen alkamisesta ja päättymisestä. Nykyinen työn ja yksityisen risteäminen on uusi normaali, eikä paraskaan ymmärrys riitä osoittamaan järjestelyn selväksi häviäjäksi sen paremmin työntekijää kuin työnantajaakaan. Kumpikin varastaa hieman toiseltaan: työnantaja toivoo työtä aikana, josta ei maksa, tai toisaalta työntekijä kavaltaa hyvillä mielin nimenomaisesti myymäänsä työaikaa.
 Oma kokemukseni on, että mahdollisuus hoitaa kiireellinen työasia nopeasti pois alta omalla ajalla ja kotona vähentää, ei lisää, stressiä ja paineen kokemusta. Vastaavasti hoidan kotiremonttiin liittyvät akuutit puhelut hyvällä omallatunnolla työpäivän kokoustauoilla. Suhde työhön on niin yksilöllinen, ettei kenellekään paras ratkaisu synny ylhäältäpäin säätelemällä.
 Ylipäätään mekaanisen laskennan sijaan työn ja yksityisen tasapainoa kannattaisi tarkastella laadullisemmin. Olennaista hyvinvoinnin ja jaksamisen kannalta on palautuminen. Sen mekanismit ovat lopulta melko yksilöllisiä, ja jotkut tarvitsevat enemmän omaa kokonaan rauhoitettua aikaa. Hyvällä työpaikalla jokaiselle löytyy omanlainen tapa olla sopivasti läsnä ja turvallisesti poissa.
 Pekka Mattila
 Kirjoittaja on Aalto EE:n toimitusjohtaja, valmentaja, kirjailija ja useiden hallitusten jäsen sekä työelämäprofessori Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulussa.
 Aiheesta voi keskustella 11.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Mona Mannevuon kolumni: Kun työuupumus on normaali olotila – maaninen työkulttuuri kasvattaa tahattomasti työnarkomaaneja
 Tuukka Tervosen kolumni: Jos et saa töissä aikaiseksi, syö sipsejä ja pelaa tietokonepelejä työajalla
 Pekka Mattilan kolumni: Erilaiset synnytystalkoot

Pekka Mattilan kolumni: Moni meistä varastaa työnantajaltaan aikaa työaikana ja tekee töitä vapaa-ajalla


Summary: Espanjan hallitusneuvotteluista odotetaan vaikeita.

Espanjassa sosialistit onnistuivat säilyttämään asemansa suurimpana puolueena maan ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa. Johtoasema on yhä niukempi.
 Lopullisten tulosten mukaan sosialistit ovat saaneet äänistä 28 prosenttia. Kannatus putosi hieman huhtikuun vaaleista ja puolue menetti kolme paikkaa parlamentissa. Nyt se olisi saamassa 120 paikkaa. Kaikkiaan jaossa parlamenttiin oli 350 paikkaa.
 Toiseksi suurimpana puolueena jatkaa toinen vanha valtapuolue konservatiivinen PP. Se on saanut vajaat 21 prosenttia äänistä, mikä antaisi puolueelle 88 paikkaa. Puolue paransi asemaansa selkeästi kevään vaaleista.
 Sunnuntain suurin voittaja oli kuitenkin äärioikeistolainen Vox, joka nousee parlamentin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Se sai äänistä 15 prosenttia ja yli tuplasi paikkamääränsä parlamentissa. Puolue nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin huhtikuun vaaleissa.
 Euroopan maiden äärioikeiston johtajat riensivät onnittelemaan Voxia. Ranskan Marine Le Pen kuvaili puolueen menestystä vaikuttavaksi. Myös Italian Matteo Salvini yhtyi riemuun.
 Poliittinen myllerrys jatkuu
 Espanjassa järjestettiin sunnuntaina ennenaikaiset parlamenttivaalit, sillä kevään vaalit voittanut sosialistinen PSOE ei onnistunut muodostamaan hallitusta. Pääministerikandidaatti Pedro Sanchezin tehtävä ei näytä nyt yhtään helpommalta.
 Analyytikko Antonio Barroso arvioi uutistoimisto AFP:lle, että poliittinen myllerrys Espanjassa vain pitkittyy.
 - Tulos tekee hallituksen muodostamisesta entistä vaikeampaa parlamentin syvän sirpaloitumisen ja Voxin nousun takia, Barroso arvioi ja pelotteli jopa uusien vaalien mahdollisuuksilla. Ne olisivat jo kolmannet vaalit tänä vuonna.
 Maan poliittinen kuplinta alkoi vuonna 2015, kun vasemmistolainen Unidas Podemos ja keskustaoikeistolainen Ciudadanos nousivat järisyttämään PP:n ja sosialistien vuosikymmeniä kestänyttä hegemoniaa. Nyt tilannetta mutkistaa vielä Voxin nousu.
 Sunnuntain vaaleissa sekä Unidas Podemos että Ciudadanos kärsivät tappion. Unidas Podemos putosi kevään 42 paikasta 35:een. Ciudadanos romahti kevään 57 paikasta kymmeneen.
 Vaalipäivä vaikutti sujuneen rauhallisesti. Levottomuuksia pelättiin Kataloniassa, missä itsenäistymisliikkeen johtajien vankeustuomiota vastustavat protestit ovat viime viikkoina muuttuneet aika ajoin väkivaltaisiksi mellakoiksi. Alueen kaikki noin 8 000 poliisia oli määrätty turvaamaan vaalipäivän kulkua.

Espanjan vaaleissa sosialistit säilyttivät niukan johdon


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postilakko pitkittää kirjeiden ja pakettien toimituksia
 Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU on aloittanut lakon kuudelta aamulla. Lakon syynä on se, että valtio-omisteinen Posti haluaa heikentää postinjakajien palkkoja ja työehtoja. Lakko koskee noin 9 000:ta työntekijää. Kokosimme listan siitä,  mitä vaikutuksia lakolla on .
 PAU ilmoitti sunnuntaina, että  se pidentää lakkoa  kahdesta viikosta neljään viikkoon, jos työehtosopimusneuvotteluissa ei synny sopua. Näin ollen lakko olisi voimassa vielä sunnuntaina 8.12. Osapuolet jatkavat neuvotteluja keskiviikkona valtakunnansovittelijan johdolla.
 EU suitsii muovipullojen korkkien päätymistä mereen
 Uudessa direktiivissä korkin pitää pysyä pullon mukana. Riikka Pennanen / Yle
 EU määrää, että viiden vuoden kuluttua korkkien on pysyttävä muovipullojen matkassa koko käytön ajan. Suomessa se tarkoittaa, että muovin määrä kasvaa vähintään puoli miljoonaa kiloa virvoitusjuomien tuotannossa. EU:n kertakäyttömuoveja koskevan direktiivin tavoitteena on vähentää muovin käyttöä ja muoviroskan päätymistä meriin. Yksi sääntö direktiivissä lyö kuitenkin korville sekä itse tavoitetta että hyvin  toimivaa suomalaista pullonpalautusjärjestelmää .
 Espanjan vaalitulos vaikeuttaa hallitusneuvotteluja
 Espanjalaiset äänestivät sunnuntaina parlamenttivaaleissa jo toista kertaa tänä vuonna. Äänestystä pääkaupungissa Madridissa. Gabriel Bouys / AFP
 Espanjassa pääministeri  Pedro Sánchezin  johtamat  sosialistit voittivat parlamenttivaalit  noin 28 prosentin ääniosuudella. Puolue kuitenkin menetti kolme paikkaa. Puolue joutuu edelleen hakemaan liittolaisia muodostaakseen hallituksen ja tehtävä on entistä vaikeampi.
 Vaalien nousijoita ovat oikeiston Kansanpuolue vajaan 21 prosentin ääniosuudella ja äärioikeistolainen Vox-puolue, joka sai 15 prosenttia äänistä ja nousi siten parlamentin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi.
 Bolivian presidentti eroaa
 Evo Morales kirjoitti Twitterissä, että poliisi on antanut hänestä pidätysmääräyksen.  Alexei Druzhinin / Russian Presidential Press and Information Office / Tass / AOP
 Bolivian presidentti  Evo Morales  kertoo  jättävänsä tehtävänsä . Myöhemmin Morales kirjoitti Twitterissä, että poliisi on antanut hänestä pidätysmääräyksen. Boliviaa ovat ravistelleet viikkojen ajan rajut protestit, jotka alkoivat kiistellyistä presidentinvaaleista. Morales valittiin jatkokaudelle vaalien ensimmäisellä kierroksella lokakuun puolivälin jälkeen. Amerikan valtioiden järjestö OAS on kertonut löytäneensä selviä merkkejä vaalituloksen manipuloinnista, joten se ei voinut vahvistaa vaalitulosta.
 Australian itärannikolle on julistettu hätätila
 Tähän mennessa näissä osavaltioissa on kuollut kolme ihmistä ja ainakin 150 taloa on tuhoutunut.  David Gray / AFP
 Australiassa Uuden Etelä-Walesin ja Queenslandin osavaltioissa on tänään maanantaina julistettu hätätila edelleen leviävien maasto- ja pensaikkopalojen vuoksi. Tähän mennessä näissä osavaltioissa on kuollut kolme ihmistä ja ainakin 150 taloa on tuhoutunut. Lisäksi tuli on tuhonnut laajoja maa-alueita.
 Etelässä lämpötila on nollan paikkeilla, pohjoisessa pakkasta
 Seija Paasonen / Yle
 Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Etelä-Lapissa sataa lunta tai jäätävää tihkua, idässä räntää tai tihkua. Etelässä ja lännessä on melko pilvistä mutta pääosin poutaista. Suuressa osassa Lappia jatkuu kylmä poutasää. Ensi yönä on koko maassa pakkasta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postilakko alkoi aamulla, EU-direktiivi vaarantaa Suomen pullonpalautusjärjestelmän ja Australian itärannikolle julistettiin hätätila


Summary: Kokosimme listan lakon vaikutuksista Postin asiakkaisiin.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n jäsenet ovat aloittaneet lakon maanantaiaamuna kello 6.
 Lakon syynä on se, että valtio-omisteinen Posti haluaa siirtää työntekijöitään Medialiiton ja Teollisuusliiton jakelua koskevan halvemman työehtosopimuksen piiriin. Paketti- verkkokauppaliiketoiminnassa noin 700 ihmisen työehdot ja palkat heikkenisivät PAU:n mukaan.
 Lakko koskee noin yhdeksää tuhatta työntekijää, ja sen on suunniteltu kestävän ainakin kaksi viikkoa. Neuvotteluja osapuolten välillä jatketaan valtakunnansovittelijan johdolla keskiviikkona.
 Posti kertoo lakon aikana sen vaikutuksista päivittäin nettisivuillaan ja Twitterissä. Tiedotteet löytyvät osoitteesta posti.fi. Ne julkaistaan päivittäin noin klo 12 ja 18.
 Kokosimme listan siitä, mitä vaikutuksia lakolla on.
 Kirjeet ja lehdet tulevat myöhässä
 Muun muassa kirjeiden, aikakauslehtien ja mainosten jakelu häiriintyy. Viiveet voivat olla viikkoja. Myös pakettitoimituksissa on todennäköisesti vähintään useiden päivien viiveitä.
 Sanomalehdet sen sijaan kannetaan tilaajille varhaisjakeluna, joka on lakon ulkopuolella.
 Mahdolliset tukilakot voivat aiheuttaa häiriöitä lisää tällä viikolla.
 Ulkomailta tilatut paketit myöhästyvät hieman
 Ruotsista ja Baltiasta saapuvat paketit Posti pyrkii jakamaan luvatun aikataulun mukaan, mutta muutaman päivän viiveet ovat mahdollisia. Muut EU-alueen paketit todennäköisesti viivästyvät muutamilla päivillä.
 Lakko vaikuttaa voimakkaimmin kansainvälisiin paketteihin ja kirjelähetyksiin, jotka tulevat esimerkiksi Yhdysvalloista, Japanista tai Kiinasta lentokuljetuksina. Nämä lähetykset toimitetaan lähtömaista vasta lakon jälkeen.
 Joulukortit punaisiin kuoriin
 Kirjepostin palautuminen normaaliksi kestää työtaistelun jälkeen pidempään kuin pakettipostin. Joulupostin kiivain vaihe on vain muutaman viikon päässä. Siksi lakon vaikutukset tuntunevat myös joulupostisa.
 Joulukortit on Postin mukaan tärkeä laittaa joulutervehdyksille tarkoitettuihin punaisiin postituskuoriin. Se helpottaa Postin prosessia, näin kortit varmimmin ehtivät määränpäähän ennen joulua.
 Kela-korvausten maksut viivästyvät
 Kela varoittaa, että postilakko  viivästyttää etuuksien maksamista . Erityisesti työttömyysetuuksien ja toimeentulotuen maksaminen voi myöhästyä.
 Näin käy, koska postinjakelun pysähtyminen viivästyttää asiakkaiden Kelaan lähettämiä hakemuksia, liitteitä ja lisäselvityksiä.
 Jos ei voi asioida verkossa, Kelan palvelunumeroihin voi tehdä suullisen hakemuksen tai työttömyysajan ilmoituksen. Hakemukset voi myös toimittaa Kelan palvelupisteisiin.
 Ulosoton maksukehotukset lykkääntyvät
 Valtakunnanvoudinvirasto  lykkää maksukehotusten  lähettämistä. Myöskään ulosotosta lähetettäviä laskuja ei postiteta lakon aikana vastaanottajille.
 Ulosoton asiakkailta postilakko ei vaadi toimia.
 Lakko voi vaikuttaa myös sairaanhoidon kirjeiden, hoitopalautteiden ja laskujen postitukseen. Sairaaloissa onkin esimerkiksi pyritty purkamaan jonossa olevien varauksia etukäteen. Asiakkaita on neuvottu myös ottamaan käyttöön sähköisiä asiointipalveluja.
 Vaihtoehtoiset postipalvelut ruuhkautuvat
 Matkahuollon palveluiden kysyntä oli ruuhkautunut jo ennen lakkoa. Jopa yhtiön puhelinvaihde oli tukossa.
 Verkkokaupat lähettävät tilauksia myös esimerkiksi PostNordin tai DHL:n kautta.
 Postin lakon aikana paketit kulkevat kuitenkin huomattavasti nopeammin kuin paperinen posti, koska pakettien käsittely on automatisoitua ja kuluttajat noutavat ne yleensä postitoimipisteestä.
 Nämä palvelut toimivat lakosta huolimatta
 Postin palvelupisteet toimivat yhtiön mukaan normaalisti. Posti on vakuuttanut, että myös varastopalvelut toimivat kuin ennenkin eikä mitään lähetyksiä katoa lakon takia.
 Rahtipalveluissa ei yhtiön mukaan ole odotettavissa merkittävää viivettä.
 PAU on rajannut lakon ulkopuolelle turvallisuuteen ja terveyteen liittyvät työt. Näitä ovat esimerkiksi ruoka-, elintarvike-, ruokakassi-, lääke- ja sairaalalähetykset.

Postin lakko alkaa – kirjeet jäävät jakamatta, pakettien jaossa muutaman päivän viiveitä


Summary: EU:n kertakäyttömuovin vähentämiseen tähtäävä direktiivi vaatii, että korkki kiinnitetään muovipulloon koko käytön ajaksi.

Maailman merissä lilluu yli 150 miljoonaa tonnia muoviroskaa. Se on saman verran kuin kaikki Suomen henkilöautot – kertaa 37.
 EU:ssa sorvatun kertakäyttöisten muovituotteiden käyttöä koskevan  SUP-direktiivin  tavoite on estää muovijätteen päätyminen meriin ja vähentää muovin käyttöä.
 Tavoite on hyvä, mutta panimo- ja virvoitusjuomateollisuudessa se tarkoittaa muovin käytön lisääntymistä. Korkkien kiinnittäminen pulloihin vaatisi myös mittavat muutokset pullonpalautusjärjestelmään.
 Syy tähän on se, että viiden vuoden kuluttua korkkien on pysyttävä muovisten juomapullojen matkassa pullon koko käyttöajan.
 – Laskelmiemme mukaan direktiivi lisää muovin käyttöä vähintään gramman per pullo, kertoo Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarinen .
 Muoviset pullonkorkit on 5 vuoden vuoden kuluttua kiinnitettävä pulloon. Vielä ei tiedetä, miten se tehdään. Riikka Pennanen / Yle
 Suomessa pullonpalautukseen tulee 460 miljoonaa muovipulloa vuodessa. Kun jokaiseen niistä lisätään gramma muovia, se tarkoittaa liki puolen miljoonan kilon kasvua muovin kulutukseen.
 Eli lisää muovia pitää käyttää noin 300 henkilöauton painon verran.
 Hyvin toimiva palautusjärjestelmä vaarassa
 Suomessa pullonpalautusautomaatteihin sujahtaa noin 15 muovipulloa sekunnissa.
 – Teettämämme tutkimuksen mukaan lähes kaikissa palautetuissa muovipulloissa on korkki mukana, vain 4 prosenttia palautuu ilman sitä, kertoo johtaja  Tommi Vihavainen  Suomen Palautuspakkaus Oy:stä.
 Yli puolet muovipulloista kiertää takaisin käyttöön uusina pulloina.
 Pullonpalautusautomaatti litistää muovipullot, jotta niitä mahtuu kuljetuskonttiin mahdollisimman paljon. Riikka Pennanen / Yle
 Korkkien kiinnittäminen pulloihin vaatisi mittavat muutokset pullonpalautusjärjestelmään.
 Palautusautomaatissa irrallaan heiluva korkki voi vaarantaa pullon tunnistettavuuden. Jos pulloa ei tunnisteta, ei siitä saa myöskään panttia.
 – Tässä on iso riski siihen, että nykyinen hyvin toimiva pullonpalautus vaarantuu ja kuluttajien kierrätysinto voi heikentyä, toteaa Vihavainen.
 Suomessa on kahdeksan käsittelykeskusta, jossa käytetyt muovipullot päätyvät paalauskoneeseen.  Riikka Pennanen / Yle
 Pohjoismaat hävisivät korkkitaiston
 EU:n SUP-direktiiviä varten tutkittiin, mitä roskia meriemme rannoilta löytyy eniten.
 – Atlantin rannikolta löytyy paljon muovisia pullonkorkkeja. Itämeren rannikolta ja siis Suomen rannikolta näitä pullonkorkkeja ei ole löytynyt, koska meillä on hyvin toimiva pullonpalautusjärjestelmä, kertoo Pakarinen.
 Atlantin rannikolla muoviset juomapullot ja korkit ovat tavallinen näky. Suomessa yleisin muovia sisältävä rantaroska on tupakantumppi. Riikka Pennanen / Yle
 Silloin, kun tehdään Euroopan yhteistä lainsäädäntöä ja luodaan direktiivi, se koskee kaikkia maita.
 Vaikka Suomi on pullojen kierrätyksessä maailman huippu, emme voi välttää vaatimusta korkkien kiinnittämisestä pulloihin.
 – Koska direktiivi ei sisällä tämän asian osalta mitään poikkeusmahdollisuutta millekään jäsenvaltiolle, niin rakentava lähtökohta olisi pohtia asiaa innovaatioiden kannalta. Onko korkin pakko roikkua pullosta vai voisiko ratkaisu olla jotain ihan muuta? kysyy lainsäädäntöneuvos  Katariina Haavanlammi  ympäristöministeriöstä.
 – Kyseiseen ”korkit kiinni” -vaatimukseen liittyvä EU-standardointityö alkaa todennäköisesti keväällä. Tuotteiden valmistajien kannattaa aktiivisesti osallistua standardin valmisteluun myös innovaatioden kehittämisen näkökulmasta.
 Panimo- ja virvoitusjuomateollisuus on ollut vaikuttamassa asiaan alusta lähtien, kertoo Riikka Pakarinen.
 – Suomihan yritti ehdottaa, että säädettäisiin mieluummin pullonpalautusvelvoite ja siihen korkeat tavoitteet kaikkialle Eurooppaan, mutta Etelä-Eurooppa ei ollut siihen valmis ja Pohjoismaat jäivät tässä alakynteen.
 Panimoille linjastojen muuttaminen tarkoittaisi miljoonien eurojen ylimääräisiä investointikuluja. Mårten Lampén / Yle
 Panimoteollisuudelle korkkien kiinnityspakko tarkoittaa muovin käytön kasvamisen lisäksi myös mittavia investointeja. Käytännössä koko juomien valmistus- ja kuljetusjärjestelmä pitää muuttaa, sanoo Pakarinen.
 Esimerkiksi viisi miljoonaa muovikennoa, joilla pullot kuljetetaan kauppaan, täytyy uusia tai heittää pois.
 – Eli kyllä tämä tarkoittaa valtavia investointeja yrityksille.
 Myös kertakäyttöiset muovituotteet kierrätykseen
 Maailman merissä seilaa saman verran muoviroskaa kuin EU:ssa on tuotettu juustoa viimeisen 15 vuoden aikana.
 Yksi juustopala ei ole paljon, mutta 15 vuodessa niistä kertyy 150 miljoonaa tonnia.
 Jokaisella roskalla on siis oikeasti väliä.
 Suurin syy , miksi  muoviroskaa  päätyy meriin, on kehitysmaiden olematon jätehuolto. Länsimaat valuttavat meriin enimmäkseen mikromuoveja.
 Konsulttiyritys Ekoleima Ay on tehnyt ympäristöministeriölle selvityksen SUP-direktiivistä.
 – Jos haluttaisiin vähentää merien muoviroskaa, suunnattaisiin kehitysapurahoja jätehuollon perustamiseksi kehittyviin maihin, toteaa Ekoleiman toimitusjohtaja  Raimo Lilja .
 Suuret muoviroskat päätyvät meriin kehitysmaista, joissa ei ole toimivaa jätehuoltoa. Riikka Pennanen / Yle
 Liljan mukaan radikaalein veto SUP-direktiivissä on se, että joidenkin kertakäyttöisten muovituotteiden markkinoille laskeminen kielletään lailla.
 Viiden vuoden kuluttua muovisten mehupillien, vanupuikkojen ja styroksista valmistettujen mukien sekä pikaruokapakkausten myynti on lainvastaista. Muun muassa maataloudessa katemuovina käytetyt oxo-muovit kielletään kokonaan, sillä ne hajoavat mikromuoviksi.
 Lisäksi muovien keräämisen ja kierrättämisen  tuottajavastuu  tulee myös laajenemaan nykyisestä.
 Käsittelylaitoksen muovipullopaalit lähtevät kierrätyslaitokseen, jossa niistä valmistetaan uusien pullojen raaka-ainetta. Jarkko Riikonen / Yle
 Tällä hetkellä tuottajavastuu koskee vain muovipakkauksia, mutta jatkossa se tulee ulottumaan myös kertakäyttöisiin muovituotteisiin, joita ei voi kierrättää. Näitä ovat muun muassa ilmapallot, muoviset kalastusvälineet ja kosteuspyyhkeet.
 Tuottajavastuu laajenee koskemaan myös rantojemme yleisintä roskaa, tupakantumppia. Tumppien kierrätys on mahdotonta, koska niissä on sekaisin muovia ja orgaanista ainetta.
 Tupakantumppi on rantojemme yleisin roska. Vastuu niiden keräämisestä ja kierrätyksestä kuuluvat jatkossa tuottajalle. Tiina Jensen / Yle
 Tuottajien pitää osallistua jätehuollon lisäksi myös roskaantuneiden alueiden siivoukseen sekä valistuksen kustannuksiin. Lilja epäilee, että tästä voi aiheutua kiistaa tuottajien ja kuntien välillä siitä, kuka maksaa viulut.
 – Positiivista tässä on se, että nyt suomalaisella puuteollisuudella on mahdollisuus saada jalansijaa Euroopan markkinoille kertakäyttömuovia korvaaville tuotteilleen.
 Suomesta löytyy jo biohajoava korvaaja mehupillille, kertakäyttöaterimille ja muun muassa pikakahvikapselille.
 Mutta vielä ei ole tietoa, miten korkkien kiinnittäminen muovipulloihin tehdään.

EU haluaa estää muovipullojen korkkien päätymisen mereen – uusi direktiivi vaarantaa Suomen hyvin toimivan pullonpalautusjärjestelmän


Summary: Venäjällä odotetaan uuteen keskukseen myös suomalaisia kisaturisteja.

Korkean harjun laelta avautuvat huikeat näköalat yli Karjalankannaksen metsien aina Laatokalle saakka. Olemme Sosnovossa noin 50 kilometriä Pietarista luoteeseen Igora Resortin laskettelukeskuksessa. Täällä on hotelli, kylpylä, jäähalli ja vuokramökkejä.
 Igora Drive -moottoriurheilukeskus Sijaitsee Karjalankannaksella Sosnovossa 54 kilometriä Pietarista luoteeseen Suomen rajalle noin 100 kilometriä.. Pääradan pituus 4085 metriä. Pääkatsomossa 5000 istumapaikkaa. Alueella on 10 erilaista moottorirataa.
 Nyt aivan laskettelukeskuksen viereen on valmistumassa myös suuri moottoriurheilukeskus Igora Drive, jonka taustavoimista on vaikea saada selvyyttä. Keskuksen tulevaisuudenodotukset ovat sitäkin selkeämmät.
 ”Tarkoituksena on tehdä Igora Drivestä legendaarinen kilparata, jossa järjestetään maailmanluokan kilpailuja”, Igora Driven tiedotteessa kerrotaan.
 Igoran Resortin -laskettelukeskuksesta avautuvat huikeat näkymät Karjalankannakselle.  Kari Saastamoinen/Yle
 Sijoittajat hämärän peitossa
 Igora Drive on suunniteltu ja rakennettu venäläiseen tyyliin mahtipontisesti ja kitsastelematta. Kaikesta näkee, että rahaa ei ole säästetty.
 Moottoriurheilukeskuksen taustavoimat eivät sen sijaan pidä ääntä itsestään. Igora Driven edustajat päästivät Ylen tutustumaan keskukseen, mutta eivät antaneet haastatteluja eivätkä vastanneet Ylen tiedusteluihin keskuksen sijoittajista tai investointien suuruudesta.
 Venäjän mediassa olleiden tietojen mukaan Igora Driven taustalla on venäläinen Rossiya -pankki ja Venäjän presidentin lähipiiriin kuuluva pietarilainen suurliikemies  Juri Kovaltshuk .
 Kymmenen moottorirataa
 Moottoriurheilukeskuksen mittakaava on vaikuttava. Noin 100 hehtaarin alueelle valmistuu 10 erilaista moottoriurheilurataa. Mukana on esimerkiksi enduro-, motocross-, driftaus-, karting- ja supermoto -radat.
 Alueella panostetaan erityisesti erilaisiin autourheilun harrastusmahdollisuuksiin ja koulutustoimintaan.
 Keskuksen on suunnitellut saksalainen arkkitehti  Hermann Tilke , jonka yhtiö on piirtänyt 75 moottorirataa eri puolille maailmaa, muun muassa useita F1-ratoja.
 DTM kilpailu ensi toukokuussa
 Alueen neljä kilometriä pitkä päärata on saanut Kansainvälisen autourheiluliitto FIA:n luokituksen, joka merkitsee, että radalla voidaan järjestää kansainvälisia GP-kilpailuja. Lokakuun alussa Igora Drive solmi kolmen vuoden sopimuksen saksalaisen vakioautoluokan kilpasarjan DTM:n kanssa.
 Ensimmäinen DTM-osakilpailu järjestetään Igora Drivessä ensi vuoden toukokuun 29-31 päivinä. Saksalaissarjassa uuteen kisapaikkaan ollaan selvästi tyytyväisiä.
 DTM:n tapahtumajohtaja Frederic Elsner on erittäin tyytyväinen Igora Driven puitteisiin. Kari Saastamoinen/Yle
 – Kaikki täällä on yksinkertaisesti mahtavaa. Parasta mitä voi olla, mestaritasoa, DTM:n tapahtumajohtaja  Frederic Elsner  hehkuttaa alueen mahdollisuuksia.
 Igoraan odotetaan suomalaisfaneja
 DTM-sarjaa on jo aiemmin ajettu Venäjällä Moskovan lähellä. Saksalaissarjaa kiinnostaa Venäjällä erityisesti suuri markkina arutourheilufaneja.
 Myös Suomen rajan läheisyys Igora Drivessä antaa uusia mahdollisuuksia. .
 – Odotamme, että saamme tänne paljon myös suomalaisia moottoriurheilufaneja, DTM:n Frederic Elsner sanoo.
 Kari Saastamoinen/Yle
 Hän uskoo, että suomalaisia autourheilufaneja kiinnostaa DTM-sarjan lisäksi myös samassa yhteydessä ajettava uusi naisten W-sarja, jossa kilpaillaan Formula 3 -autoilla.
 – Yksi sarjan kärkikuljettajista  Emma Kimiläinen  on myös tulossa tänne, Elsner huomauttaa.
 Kilpailija KymiRingille
 Igora Driven sadan hehtaarin moottoriurheilukeskuksen ajatus näyttää samankaltaiselta Iitin seudulle valmistuvan KymiRingin kanssa. Molemmissa keskuksissa on tarkoitus järjestää kansainvälisten kisojen lisäksi monenlaista muuta moottoriurheiluun ja ajokoulutukseen liittyvää toimintaa useilla eri radoilla.
 KymiRingin toimitusjohtaja  Markku Pietilä  ei ole huolissaan mahdollisesta kilpailusta venäläiskeskuksen kanssa.
 – En näe, että tässä ainakaan suoraa kilpailua tulee. Pohjoismaiden ja Venäjän moottoriurheilumarkkinat ovat kuitenkin aika erillään toisistaan, Pietilä sanoo.
 Hän näkee toisiaan lähellä sijaitsevien moottoriurheilukeskusten voivan jopa tukea toisiaan.
 – Logistisesti voisi ajatella, että keskuksista voi olla hyötyä toisilleen. Logistiikkakustannukset ovat merkittävät, jos järjestetään isoja tapahtumia tai sarjoja.
 – Silloin on mahdollista, että tapahtumia järjestetään esimerkiksi peräkkäisinä viikonloppuina tai parin viikon välein, jolloin siirtymiset ovat järkeviä, Pietilä sanoo.
 Työt loppuvaiheessa
 Moottoriurheilukeskuksen laajalla alueella tehdään vielä maansiirtotöitä. Myös pääkatsomossa ja siihen liityvissä tiloissa on viimeistelyt käynnissä. Päärata näyttää kuitenkin käytännössä valmiilta.
 Keskuksessa tehdään vielä joitakin maansiirtotöitä.  Kari Saastamoinen/Yle
 DTM:n edustaja onkin tyytyväinen asioiden edistymiseen.
 – Rakennustyöt ovat jo pitkällä. Meillä ei ole epäilyjä, etteikö rata valmistuksia ajoissa kevään kilpailuun, Frederic Elsner sanoo.
 Myös radan läpiajanut BMW-tallin kärkikuljettaja Marco Wittmann on tyytyväinen.
 BMW-tallin kuljettaja Marco Wittmann. Kari Saastamoinen/Yle
 – Rata on mielestäni mielenkiintoinen. Erityisesti pidin viimeisistä kurveista, jotka ajetaan ylämäkeen. En ole ennen nähnyt tällaista aikaisemmin, Wittmann sanoo.

Venäjä rakentaa Suomen rajan lähelle jättimäistä moottoriurheilukeskusta, jonka taustavoimista ei pidetä ääntä – KymiRing ei pelkää kilpailua


Summary: Voittoa pidetään liberalismin vastaiskuna, kun nationalismi Itä-Euroopassa on nostanut vahvasti kannatustaan.

Romaniassa istuva presidentti  Klaus Iohannis  on voittanut presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen selkeästi.
 Eurooppa-myönteinen Iohannis sai 36 prosenttia äänistä, kun äänistä on laskettu yli 90 prosenttia.
 Iohannis julistautui vaalien voittajaksi omien kannattajien hurratessa vaalivalvojaisissa.
 Toiseksi eniten ääniä on kerännyt sosiaalidemokraatteja edustava entinen pääministeri  Viorica Dancila . Hän on saanut 24 prosenttia äänistä.
 Vaalien toinen kierros järjestetään kahden viikon kuluttua 24.11.
 Vaalitulosta pidetään liberaalien vastaiskuna, kun nationalismi on vahvasti nostanut kannatustaan useissa muissa alueen valtioissa.
 Lue myös:
 Romaniassa mielenosoitukset jatkuvat, hallitus selvisi luottamusäänestyksestä
 Romanian presidentti: Maa on kriisissä
 Korruptio jäytää Romaniaa – neljä selitystä kuohuntaan
 Romaniassa presidentti ryhtyi ojentamaan hallitusta – mielenosoitukset jatkuvat

Romaniassa istuva presidentti voitti vaalien ensikierroksen vahvalla äänisaaliilla


Summary: Viikonloppuna kuoli kolme ihmistä.

Australiassa Uuden Etelä-Walesin ja Queenslandin osavaltioissa on tänään julistettu hätätila yhä leviävien maasto- ja pensaikkopalojen vuoksi. Alkuviikosta odotetaan "katastrofaalista" ja tiistaina tilanteen uskotaan olevan pahimmillaan.
 Viikonlopun aikana näissä osavaltioissa kuoli kolme ihmistä ja ainakin 150 taloa tuhoutui. Tuli on tuhonnut jo 850 000 hehtaaria peltoja sekä pensaikko- ja metsäalueita.
 Maan suurin kaupunki Sydney vältti vielä viikonloppuna pahimman katastrofin, mutta alkuviikosta lämpötilan odotetaan nousevan 34 asteeseen. Tuulet ovat lisäksi kovia ja kuivia, mikä pahentaa tilannetta.
 Viiden miljoonan asukkaan Sydneyn ympärillä on laaja pensaikkovyöhyke ja tilanteen uskotaan tällä viikolla olevan kautta aikojen vaarallisin pensaikkopalojen aiheuttama.
 Aiheesta lisää:
 Australiaan Sydneyn alueelle annettiin ensimmäistä kertaa varoitus katastrofaalisten maastopalojen uhasta

Australian itärannikolle on julistettu hätätila


Summary: Jo kahden prosentin osuus yhtiöstä tekisi listautumisannista maailman suurimman.

Saudi-Arabiassa valtion öljy-yhtiö Aramco aikoo aloittaa listautumisantinsa 17. marraskuuta. Jättimäinen öljy-yhtiö vahvisti alkukuusta pitkään velloneet huhut ja kertoi listautuvansa Riadin pörssiin. Listautumisannin on määrä jatkua joulukuun alkupäiviin.
 Saudi-Arabia on kaavaillut öljyjätin listaamista jo pitkään osana maan tulonlähteiden monipuolistamista. Aramco tuottaa noin kymmenen prosenttia maailman öljystä.
 Aramcon listautumisannista ennakoidaan maailman suurinta. Yhtiön arvoksi on haarukoitu 1,5–2 biljoonaa dollaria. Yksi biljoona on tuhat miljardia.
 Yhtiö kertoi myyvänsä osakkeistaan enintään 0,5 prosenttia yksityisille sijoittajille, muille sijoittajille lohkottava osuus on vielä harkinnassa. Annin kokoa tai osakkeiden hintaa ei ole vielä määritelty, mutta Aramcon on uskottu listautuvan kahden prosentin osuudella yhtiöstä.
 Jo kahden prosentin osuus tekisi listautumisannista maailman suurimman, sillä jo tuo osuus yhtiön arvosta olisi yli 30 miljardia dollaria.
 Päivävauhti on 12 miljoonaa tynnyriä
 Aramcoa sanotaan myös maailman kannattavimmaksi yhtiöksi. Sen nettovoitto oli tämän vuoden alusta syyskuun loppuun 68 miljardia dollaria. Yhtiön viime vuoden voitto oli 111 miljardia dollaria, mikä on enemmän kuin Applen, Googlen ja Exxon Mobilen tuotot yhteensä.
 Aramcon öljyntuotantoa häiritsivät syyskuussa yhtiön kahteen tuotantolaitokseen tehdyt lennokki-iskut, joista Saudi-Arabia ja Yhdysvallat ovat syyttäneet Irania. Öljyjätti kertoi iskujen jälkeen, että tuotanto supistui noin 5,7 miljoonalla tynnyrillä päivässä. Tavanomainen päivävauhti on 12 miljoonaa tynnyriä
 Aiheesta lisää:
 Saudit listaavat jättimäisen öljy-yhtiönsä pörssiin, arvo jopa 1 500 miljardia euroa – suomalaisasiantuntija: Saudi-Arabia tarvitsee rahaa
 Saudien öljylaitoksiin iskeneiden aseiden laukaisupaikkaa arvuutellaan – yksi vaihtoehto on Irakin aavikko
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti
 Saudi-Arabia radikaaleihin talousuudistuksiin – öljy-yhtiö auttaa syntymään uudesti

Saudi-Arabian öljymahti Aramco suunnittelee jättimäistä listautumisantiaan marraskuulle


Summary: Suomessa on seitsemän jokavuotista virallista liputuspäivää, mutta käytännössä liputetaan paljon useammin.

Kun puhutaan liputuksesta, isänpäivä kohosi tänään ensimmäistä kertaa samalle tasolle kuin äitienpäivä. Liput nostettiin salkoihin isien juhlan merkiksi kello 8.
 Valtioneuvosto hyväksyi maaliskuussa liputusasetuksen muutoksen, jonka myötä isänpäivästä tuli virallinen liputuspäivä. Ennen se oli "vain" vakiintunut liputuspäivä.
 – Eron poistaminen on osaltaan valtion viesti siitä, että vanhemmuus on yhtäläinen iloineen ja vastuineen, totesi tuolloinen sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) STT:lle.
 Vuonna 1978 annettua lippuasetusta on muutettu liputuspäivien osalta ainoastaan kerran aiemmin, vuonna 1996.
 Suomessa voi liputtaa kansallislipulla aina kun on tarve
 Nykyään Suomessa on seitsemän jokavuotista virallista liputuspäivää. Niiden ohella virallisia liputuspäiviä ovat vaalipäivät ja päivä, jolloin tasavallan presidentti astuu virkaansa.
 Lisäksi Helsingin yliopiston toimittamaan Valtiokalenteriin on merkitty 12 muuta liputuspäivää. Mutta mitä eroa virallisella ja vakiintuneella liputuspäivällä oikeastaan on?
 Käytännössä hyvin vähän,  selviää sisäministeriön ohjeista .
 Valtion virastot ja laitokset on velvoitettu liputtamaan virallisina liputuspäivinä. Sisäministeriö neuvoo, että vakiintuneina liputuspäivinä Suomen lippu nostettaisiin salkoon samaan tapaan kuin virallisina liputuspäivinä.
 Joka tapauksessa Suomessa on liputusvapaus: kaikilla on oikeus liputtaa kansallislipulla aina kun siihen on tarve – vaikka sitten juhlan, surun tai kunnioituksen merkiksi.
 Aiheesta aiemmin:   Isänpäivä on nyt virallinen liputuspäivä – Liputusasetusta muutettu vain kerran aiemmin

Isänpäivää liputetaan nyt ensimmäistä kertaa virallisesti – mitä eroa virallisella ja vakiintuneella liputuspäivällä oikeastaan on?