Summary: Yle kysyi suomalaisilta, mistä he murehtivat, jos heräävät yöllä. Vastauksia tuli verkkosivujemme kautta vajaassa viikossa liki kolmetuhatta.

Tästä on kyse Työikäisten unettomuusongelmat ovat yleistyneet, ja moni käyttää öisin valveilla ollessaan aikaansa murehtimiseen. Uniasiantuntijoiden mukaan huolenaiheiden vatvominen yöaikaan on yleinen ilmiö, joka voi johtua esimerkiksi väsyneiden aivojen heikentyneestä tunteiden säätelystä. Lähes 3000 ihmistä kertoi Ylelle öisistä murheistaan verkkosivuillamme julkaistun kyselylomakkeen kautta. Huolenaiheet vaihtelivat pienistä arkisista asioista elämän suuriin kriiseihin ja koko ihmiskunnan kohtalonkysymyksiin. Joukkoistukseen sai vastata kuka tahansa, eikä kyse ollut tieteellisin menetelmin tehdystä kyselystä.
 Kello on 3.21, kun säpsähdät hereille.
 Vilkaiset puhelinta, korjaat asentoa, vedät peittoa tiukemmin päälle. Pidät silmiäsi kiinni ja yrität rentoutua, mutta uni ei vain tule.
 Ajatukset sen sijaan tulevat, ja ne rynnistävät suoraan päälle.
 Vielä päivällä varsin vähäpätöisiltä tuntuneista asioista paisuu pimeässä makuuhuoneessa yhtäkkiä ongelmia, jotka ottavat suorastaan mörkömäiset mittasuhteet.
 Kuulostaako tutulta? Jos vastasit kyllä, et ole yksin.
 Noin 3000 ihmistä – nuorin 15 ja vanhin noin 80 – avautui Ylelle omista yöllisistä murheistaan verkkosivuillamme julkaistun kyselylomakkeen kautta.
 Ja niitä murheita on paljon.
 Luisuuko elämä alamäkeen?
 "Raha, työasiat ja ihmissuhteet. Usein huolelle on vaikea antaa sanoja. Se vain tuntuu voimakkaana ja painavana asiana, josta ei pääse eroon, vaikka kuinka toivoisi."
 Näin yöllisistä ajatuksistaan kirjoittaa 20-vuotias nainen, yksi yömurehtijoista. Samalla hän tulee tiivistäneeksi ne huolenaiheet, jotka meille tulleissa vastauksissa nousivat yleisimmin esille.
 40-vuotias koulussa työskentelevä nainen kertoo esimerkiksi huolehtivansa öisin väleistään oppilaisiin ja kollegoihin, 50 vuoden ikäistä miesvastaajaa mietityttää, onko hän tehnyt töissä jonkin virheen.
 Yksinhuoltajaäiti murehtii työpaikan säilymistä ja talouttaan, kun uraa tekevä perheenisä on harmissaan riittämättömästä ajasta lastensa kanssa.
 "Mieleen tuli kaikenlaisia ajatuksia epäonnistumisesta, työttömyydestä ja elämän alamäkeen luisumisesta. Tuli olo, että nyt tällä sekunnilla pitäisi oikeastaan nousta ylös ja tehdä kaikki valmiiksi", kirjoittaa puolestaan 29-vuotias mies, joka on saanut itsensä öisin kierroksille loputtomalta tuntuneen gradutyönsä takia.
 16-vuotias muunsukupuolinen taas kertoo kantavansa huolta siitä, onko hän ollut seurustelusuhteessaan tarpeeksi hyvä kumppani.
 Erilaiset stressinaiheet putkahtavat yöllä helpommin pintaan kuin päivällä, sillä aivot toimivat väsyneenä tahmeammin. Paulus Markkula / Yle
 Ja ikään kuin omat henkilökohtaiset murheet eivät riittäisi, osa vastaajista paljastaa kantavansa huolta myös koko ihmiskunnan tilasta. Ilmastonmuutoksesta, sodista, nälänhädästä, maailmanpolitiikasta ja elämän yleisestä epäoikeudenmukaisuudesta.
 "Miksi minusta tulee öisin ylidramaattinen marttyyri?" ihmettelee 32-vuotias naisvastaaja.
 Annetaan asiantuntijan kertoa.
 Perfektionismi ruokkii yöllisiä pelkoja
 Työterveyslaitokselta kysymykseen vastaa uniasiantuntija ja psykologi  Mikael Sallinen .
 Hänen mukaansa ilmiö johtuu siitä, että aivojen tunteiden säätely heikentyy väsyneenä. Erilaiset stressinaiheet siis pulpahtavat helpommin pintaan, kun ihminen ei ole ihan terävimmillään.
 – Yöllä ympärillä ei ole myöskään virikkeitä, jotka ohjaisivat ajatuksia pois näistä ongelmista, kuten päivällä tapahtuu, Sallinen selventää.
 Kyseiselle ilmiölle on oma nimensäkin: ruminaatio. Se tarkoittaa märehtimistä.
 Myös tietyt luonteenpiirteet saattavat ruokkia öisiä kauhuskenaarioita.
 – On olemassa jonkin verran näyttöä siitä, että perfektionismi, neuroottisuus ja ylitunnollisuus liittyvät tällaiseen oirehtimiseen, psykologi sanoo.
 Ylen lukijoiden viisi kysymystä unesta 1. Tuhoutuvatko aivosolut, jos uni on jatkuvasti huonoa? Eivät. Unettomuus kuitenkin aiheuttaa väsymystä, häiritsee keskittymiskykyä, hidastaa reaktionopeutta ja siten altistaa virheille sekä tapaturmille. Siksi sen syitä on tärkeää etsiä. 2. Mitä haittavaikutuksia unilääkkeillä voi olla? Unilääke voi aiheuttaa haittaavaa väsymystä vielä aamun ja päivänkin aikana etenkin, jos sen on ottanut puolenyön jälkeen. Pitkäkestoisen unettomuuden ensisijainen hoito on lääkkeetön. 3. Auttaako melatoniini, jos sitä ottaa yöllä herätessään? Ei. Melatoniinia voi kokeilla esimerkiksi silloin, jos ihminen haluaa nukahtaa aikaisin, mutta ei luonnollisesti väsy kuin vasta myöhään. Yöllä otettaessa siitä ei ole mitään hyötyä. 4. Onko uni automaattisesti kokonaisvaltaisesti huonoa, jos herää useita kertoja yössä? Ei. Terveeseen uneen kuuluvat myös lyhyet hereille havahtumiset, joista nukahdetaan nopeasti uudelleen. Jos unen päästä ei kuitenkaan saa uudelleen kiinni alle 5 minuutissa ja tällaisia tapahtuu yön aikana useammin, uni jää tavallista kevyemmäksi eikä virkistä tarpeeksi. 5. Moni räpeltää kännykkää tai pädiä yöllä herätessään, jos uni ei tule. Onko tämä virhe? Kyllä. Kännykän tai muiden älylaitteiden käyttö yöllä voi virkistää ja virittää liikaa. Kysymyksiin vastasi THL:n tutkimusprofessori ja unitutkija Timo Partonen.
 Eli ihminen, joka pyrkii tekemään kaikki asiat täydellisesti, saattaa kantaa muita useammin huolta pienistäkin arkisista asioista.
 Ylen joukkoistukseen vastannut 37-vuotias mies kertoi miettivänsä yöllä muun muassa autojen toimintaa ja polttopuiden riittävyyttä, 29-vuotias nainen kukkien kastelemista.
 "Kaikkea pitäisi ehtiä tekemään enemmän ja paremmin, ja samanaikaisesti pitäisi ehtiä nauttimaan elämästä. Minulla on kaikkea, mitä olen halunnut, ja kaiken järjen mukaan minun tulisi olla iloinen ja huoleton. Silti jatkuva ahdistus ja riittämättömyyden tunne vaivaavat", summaa tuntojaan 39-vuotias mies.
 Voiko tästä kaikesta päätellä, että suomalaisten yöt kuluvat murehtien?
 Varmaa vastausta asiaan ei ole, sillä ilmiön yleisyyttä ei ole tarkemmin tutkittu.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimusprofessori ja unitutkija  Timo Partonen  kuitenkin arvioi, että varsin moni suomalainen murehtii asioita öisin ainakin satunnaisesti.
 Jotakin voi kertoa sekin, että esimerkiksi työikäisten tilapäinen unettomuusoireilu on viimeisimpien tutkimusten mukaan yhä yleistynyt 2010-luvun aikana. Samaan aikaan entistä harvempi kokee nukkuvansa riittävästi.
 Asiaa on tarkasteltu muun muassa väestötason terveyttä kuvaavissa tutkimuksissa vuosina 2011 sekä 2017, ja muutos huonompaan näkyy tällä aikavälillä.
 Unihäiriöpotilaita hoitava dosentti  Henri Tuomilehto  pitää suuntausta huolestuttavana. Tuomilehto luonnehtisi uneen liittyviä ongelmia jo kansansairaudeksi.
 – Tämä ongelma koskee myös muita kuin suomalaisia. Ihmiset ympäri maapalloa nukkuvat tällä hetkellä vähemmän ja huonommin kuin koskaan ennen.
 Ylelle yöllisiä murheitaan jakaneista enemmistö kertoi, että asioiden vatvominen häiritsee heidän yöuniaan vähintään joskus.
 "Loppuuko tämä murehtiminen koskaan?" kysyy 63-vuotias nainen.
 Joitakin apukonsteja voi ainakin kokeilla.
 Jos yöllinen murehtiminen jatkuu useita öitä viikossa noin kuukauden, voi olla tarpeen hakea ulkopuolista apua. AOP
 Ylen haastattelemien uniasiantuntijoiden mukaan yksi tapa laittaa yöllinen ahdistus ruotuun on nousta sängystä pois.
 THL:n Timo Partonen sanoo, että jos uni ei heräämisen jälkeen tule takaisin esimerkiksi noin vartissa, kannattaa siirtyä toiseen huoneeseen ja olla tekemättä mitään, jolloin tylsyys houkuttelee unen takaisin.
 – Sänkyyn ei kannata mennä pyörimään, ennen kuin oikeasti tuntee olonsa taas uneliaaksi.
 Toinen keino päästä irti yöllä asioiden vatvomisesta on pitää niin sanottu “huolihetki”, eli käsitellä aktiivisesti omaa mieltä painavia asioita päivällä joko yksin tai jonkun kanssa jutellen.
 – Aivoja siis ikään kuin komennetaan siihen, että ikävät asiat käsitellään muualla ja sänky on vain nukkumista varten, Uniliiton uniterapeutti  Susan Pihl  kuvailee.
 Tällaisilla keinoilla yöllisiä murheenaiheita yritetään häätää "Keskityn laskemaan taaksepäin jostakin numerosta, ja annan numeroille kuvia. 101 on nalle, 100 omena, 99 Fiat Panda ja niin edelleen. Aina uudelleen aloittaessa taaksepäin laskemisen aivot joutuvat keskittymään ja nukahdan koko homman typeryyteen." Nainen, 42 vuotta. "Mietin Frendien jokaisen hahmon "kaaren" läpi kaikkien kausien kohdalta." Nainen, 26 vuotta. "Laulan äänettä. Repertuaarista löytyy Junnua, Juicea, Helismaata, Rautavaaraa Virtaa, Malmstenia, Beatlesia. Nukahdan joka kerta ennen kuin pääsen kaikki kappaleet alusta loppuun." Mies, 61 vuotta "Uneksin ihanista miehistä, esimerkiksi rocktähdistä, etelänmatkoista, kesälomasta, romantiikasta. Eka keino auttaa!" Nainen, 52 vuotta Vastaukset on koottu Ylelle kirjoittaneiden yömurehtijoiden viesteistä.
 Mikäli ajatukset siitä huolimatta vyöryvät niskaan yöllä ja kehon jännitys jatkuu, voi Pihlin mukaan kokeilla auttaisiko esimerkiksi eri lihasryhmien jännittäminen ja rentouttaminen vuorollaan keventämään epämiellyttävää oloa.
 – Yksi usein käytetty konsti on myös laittaa kädet rinnan päälle ja miettiä hengittävänsä oman sydämen kautta. Sekin rauhoittaa sykettä tehokkaasti, hän vinkkaa.
 Jos omat tai muilta lainatut konstit eivät kuitenkaan tehoa, ja öinen murehtiminen alkaa rassata omia hermoja pahemmin, saattaa olla aika hakea ulkopuolista apua.
 Sitä on pähkäillyt esimerkiksi parisuhteestaan ja rahatilanteestaan huolta kantava 23-vuotias mies.
 "Milloin minun kannattaa harkita lääkitystä tai ammattilaisen apua", hän haluaa tietää.
 Työterveyslaitoksen psykologi Mikael Sallinen pitäisi rajana sitä, jos asioiden vatvominen jatkuu useita öitä viikossa noin kuukauden ajan.
 – Silloin voisi olla hyvä käydä juttelemassa tilanteesta esimerkiksi työterveyshuollossa.
 Lue myös:
 Älä anna huolille liikaa jalansijaa – lue vinkit murehtimisen lopettamiseksi
 Selätä unettomuus asiantuntijoiden vinkeillä, mutta muista: "Minkään yksittäisen kikan kokeileminen ei todennäköisesti auta"

Suomalaiset märehtivät yöllä töitä, ilmastonmuutosta ja
jopa kukkien kastelua – "Miksi minusta tulee öisin ylidramaattinen marttyyri?"


Summary: Nigeriassa järjestetään vaalit lauantaina. Tärkeimpiin vaaliteemoihin kuuluu terrorismin vastainen taistelu.

Länsiafrikkalainen Nigeria valitsee lauantaina presidentin, jonka suurin haaste tulee olemaan maan pohjoisosien turvattomuus.
 Viime päivinä useita nigerialaisia sotilaista on kuollut Isisin Länsi-Afrikkalaisen siiven iskuissa, kertoo terroriverkostoja ja -iskuja seuraava  SITE-sivusto .
 Valtakunnan tila -puheessaan viime viikolla Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi, että islamilaiseksi valtioksi julistautunut Isis-järjestö on lähes nujerrettu. Lopulliseen kukistamiseen menisi enää korkeintaan viikko. Mutta vaikka Isis olisi menettänyt lähes kaikki maa-alueensa Syyriassa, se ei tarkoita, että sen ääri-islamilainen ideologia olisi kadonnut.
 Viimeisen puolen vuoden aikana Länsi-Afrikan Isis on hyökännyt salamasodan tapaan Pohjois-Nigeriassa.
 Islamic State West Africa Province eli ISWAP on hyökännyt yli 40 kertaa Nigerian armeijan tiukasti valvottuihin tukikohtiin ja vallannut yli tusinan niistä. YK:n mukaan järjestö on onnistunut varastamaan “massiivisen määrän” aseita.
 25-vuotiaan nigerialaisen johtama järjestö ratsastaa Isisin tavaramerkillä ja propagandalla.
 ISWAP irtosi Boko Haramista 2016
 Nigeriassa tunnetuin terrorijärjestö on Boko Haram, joka nousi maailmankartalle 2014, kun se sieppasi lähes 280 tyttöä koulusta Chibokista. Heistä 112 on vielä kateissa.
 Vuonna 2015 Boko Haram vannoi radikaalin johtajansa  Abubakar Shekaun  aloitteesta uskollisuutta Isisille.
 Mutta vuonna 2016 järjestö jakautui.
 Osa Boko Haramin vankeudesta vapautetuista Chibokin tytöistä yhteiskuvassa presidentti Muhammadu Buharin kanssa vuonna 2017. EPA
 Boko Haramin perustajan, vuonna 2009 kuolleen  Mohammed Yusufin  poika  Abu Musab al-Barnawi  irrottautui Boko Haramista ja perusti Länsi-Afrikan Isisin.
 Pari vuotta järjestö eli hiljaiseloa, mutta viime vuonna se nousi 25-vuotiaan al-Barnawin johdolla suureksi uhaksi Pohjois-Nigeriassa.
 ISWAP ja emojärjestö Isis ovat sitä mieltä, että Shekaun johtama Boko Haram on jopa liian radikaali. Boko Haram sieppaa tyttöjä, käyttää lapsia itsemurhapommittajina ja tappaa siviilejä umpimähkään.
 – ISWAP hyökkää lähinnä armeijan kohteisiin, kuten tukikohtiin ja sotilaisiin, sanoo tohtori  Akinola Olojo,  joka tutkii Nigerian terroristijärjestöjä Institute for Security Studies -instituutissa Etelä-Afrikassa.
 Isisin johto on  kehottanut  ISWAP:ia olemaan hyökkäämättä markkinoille ja moskeijoihin, kuten Boko Haram.
 ISWAP:lla on eri taktiikka kuin Boko Haramilla
 Olojon mukaansa media kutsuu usein ISWAP:ia myös Boko Haramiksi, mutta on tärkeää erottaa nämä, etenkin koska järjestöjen taktiikat ja tavoitteet eroavat toisistaan.
 ISWAP ei pyri Boko Haramin tai Syyrian Isisin tapaan valloittamaan alueita, vaan voittamaan ihmiset puolelleen ja heikentämään Nigerian valtion ja armeijan uskottavuutta tavallisten ihmisten silmissä.
 Boko Haramin väkivallan seurauksena 20 000 ihmistä on kuollut ja jopa pari miljoonaa paennut kodeistaan. ISWAP:in toiminta on toisenlaista. Se pyrkii päästämään ihmisiä takaisin koteihinsa ja rohkaisemaan heitä jatkamaan maanviljelyä ja kalastusta.
 Samalla järjestö kerää varoja sekä sieppauksilla että laittomilla veroilla.
 Boko Haramilta Bornon osavaltiossa takavarikoituja aseita Nigerian armeijan operaation jälkeen vuonna 2016. EPA
 – He ottavat toki osansa kaloista ja sadosta, mutta niin kauan kuin ihmiset tottelevat heitä, he eivät yleensä tapa siviilejä. Mutta kukaan ei seuraa heitä, ellei olisi pakko, Olojo sanoo.
 On vaikea sanoa, kuinka paljon tukea ISWAP saa emojärjestöltä Syyriassa esimerkiksi rahallisesti tai materiaalisesti. Mutta selvää on, että Isisin oma uutistoimisto Amaq auttaa ISWAP:ia propagandan levittämisessä, Olojo sanoo.
 Huono turvallisuustilanne on vaaliteema
 Nigeria valmistautuu lauantain presidentinvaaleihin, ja yksi suurimmista haasteista on Koillis-Nigerian turvallisuustilanne.
 Istuva presidentti  Muhammadu Buhari  voitti viime vaalit lupaamalla, että hän kukistaisi Boko Haramin. Hän onkin useasti väittänyt, että järjestö on "teknisesti ottaen kukistettu".
 Istuva presidentti Muhammadu Buhari kampanjoi Abian osavaltiossa tammikuun lopussa. EPA
 Akinola Olojo toivoo, että uusi johto tunnistaisi sekä Boko Haramin että ISWAP:n uhan. Armeija on alivarusteltu ja jotkut sotilaat eivät ole saaneet palkkaa moneen kuukauteen.
 Motivaatio taistella ISWAP:n ylivoimaa vastaan on alhainen. Viime syksynä kymmeniä sotilaita joutui oikeuteen, koska eivät suostuneet menemään heille määrättyyn tukikohtaan alueella, jolla ISWAP on vahvoilla.
 – Ilman uhan tunnustamista näitä järjestöjä ei voida strategisesti kukistaa. Uuden johdon täytyy myös miettiä dialogin mahdollisuutta. Tätä sotaa ei voiteta sotilailla, hän sanoo.
 Länsiafrikkalaisella Isisillä on arviolta  muutamia tuhansia  taistelijoita, mutta määrää on vaikea todistaa, sanoo Olojo. Merkittävämpää järjestölle on, että se tällä hetkellä voittaa propagandasodan.ISWAP:n nopea nousu näyttää Isisin uuden suunnan. Olojon mukaan sekä media että länsimaiset johtajat keskittyvät liikaa terrori-järjestöjen väkivaltaan. Tärkeämpää olisi ymmärtää, millä tavalla he käyttävät historiaa voittaakseen ihmisiä puolelleen.

 Järjestöt eivät ole ilmestyneet tyhjästä.
 – Terrorijärjestöt ovat sinnikkäitä ja kärsivällisiä, ne odottavat jopa monta sukupolvea ja käyttävät historiaa saadakseen sanomansa läpi. Boko Haram käyttää esimerkiksi brittien kolonialismia hyväkseen, Olojo sanoo.
 – Ne pystyvät rakentamaan omaa sanomaansa kertomalla, miten britit tuhosivat silloin Nigerian kalifaatit ja miten ne pitää nyt rakentaa uudelleen, tohtori Akinola Olojo sanoo.
 Joulun jälkeen ISWAP valtasi strategisesti tärkeän tukikohdan Bagan kaupungissa. Kanavillaan sosiaalisessa mediassa se levitti järkyttäviä kuvia raa'asti tapetuista sotilaista. Isisin omassa lehdessä oli tammikuun numerossa otsikko:
 “Islamilaisen valtion nousu Länsi-Afrikassa – ja Nigerian Armeijan tuho."

Terroristijärjestö Isis tappaa edelleen päivittäin Nigeriassa – Afrikan Isisin nopea nousu näyttää järjestön uuden suunnan


Summary: Lehden haastattelema nainen kertoo, että hänet erotettiin kahdesta tyttärestään ilman selityksiä.

Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on jatkanut lasten erottamista vanhemmistaan Yhdysvaltain ja Meksikon välisellä rajalla, sanovat maahanmuuttoasiamiehet Texasissa. Asiasta uutisoi  Guardian.
 Kodittomia ja siirtolaisia majoittavan Annunciation House -asuntolan oikeudellinen koordinaattori  Taylor Levy  sanoo, että asuntola saa viikoittain yksi tai kaksi puhelua perheiden erottamisesta. Hänen mukaansa nämä ovat kuitenkin tapauksia vain El Pason alueelta.
 Viime vuonna touko- ja kesäkuun välisenä aikana Trumpin hallinto erotti tuhansia lapsia vanhemmistaan osana niin sanottua nollatoleranssipolitiikka, jolla pyrittiin taistelemaan laittomia rajanylityksiä vastaan. Virallisesti lasten erottaminen perheistään lopetettiin heinäkuussa kovan vastustuksen takia.
  Osa vanhemmista aikoo haastaa hallinnon oikeuteen
 Vaikka perheiden erottaminen on virallisesti lopetettu, Guardian kertoo muun muassa naisesta, joka erotettiin lapsistaan viime vuoden lokakuussa. Nainen kertoo lehdelle, että hän saapui Yhdysvaltoihin Hondurasista, ja että hänen 3- ja 5-vuotiaat tyttärensä vietiin häneltä pois ilman selitystä.
 Vasta kuukauden päästä erottamisesta hän sai puhua tyttäriensä kanssa puhelimessa. Sen jälkeen hän sai tavata lapsiaan tunnin ajan kerran viikossa. Vasta neljän kuukauden erossa olon jälkeen lapset pääsivät äitinsä luo.
 – Niiden neljän kuukauden aikana olin todella epätoivoinen ja masentunut. Tuntui, etten voinut kontrolloida sitä, mutta tiesin, että minun oli tehtävä parhaani pitääkseni tyttäreni rauhallisina, kun puhuin heille puhelimessa, vaikka en ollut.
 He majoittuvat tällä hetkellä El Pasossa, ja viranomaiset käsittelevät naisen turvapaikkahakemusta. Nainen kertoo paenneensa Hondurasista väkivallan ja huonon työtilanteen takia.
 Osa lapsistaan erotetuista vanhemmista on ilmoittanut haastavansa Trumpin hallinnon oikeuteen. Heidän mukaansa on käsittämätöntä julmuutta ottaa lapset pois vanhemmiltaan.

Guardian: Maahanmuuttoasiamiesten mukaan Trumpin hallinto jatkaa perheiden erottamista Yhdysvaltojen rajalla


Summary: Monet Kiinan ulkopuolella asuvat uiguurit eivät ole kuulleet vankileireille lähetyistä omaisistaan vuosiin.

Lukuisat Kiinan ulkopuolella asuvat uiguurit ovat aloittaneet kansainvälisen Twitter-kampanjan, jossa he vaativat Kiinalta videotodisteita siitä, ovatko heidän läheisensä yhä hengissä.
 Kampanja sai alkunsa, kun Kiina julkaisi videon vankeudessa olevasta ja kuolleeksi väitetystä kuuluisasta uiguurimuusikosta pyrkien näin todistamaan, että mies on yhä hengissä.
 Videolla  Abdurehim Heyit  kertoo olevansa poliisin huostassa ja vakuuttaa, ettei häntä ole kohdeltu kaltoin. Vuonna 2017 Xinijangissa kadonnut Heyit kertoo lisäksi 25 sekuntia kestävällä videolla olevansa tutkinnan kohteena Kiinan kansallisten lakien rikkomisesta. Lukuisat uiguurit ovat kyseenalaistaneet videon aitouden.
 Videon julkaisun jälkeen ulkomailla asuvat uiguurit ryhtyivät vaatimaan Kiinalta videotodisteita myös heidän kadonneista läheisistään, joiden arvellaan olevan vankileireillä, joita Kiina kutsuu uudelleenkoulutusleireiksi.
 Aihetunnisteella #MeTooUyghur uiguurit ovat julkaisseet Twitterissä kuvia ja nimiä kadonneista omaisistaan. Washingtonissa asuva aktivisti  Tahir Imin  pyysi julkaisemassaan viestissä videotodisteita kadonneesta tyttärestään ja lukuisista lähiomaisistaan.
 Yultuz Tashmemet  vaati puolestaan Kiinalta todisteita vuosi sitten vangitun äitinsä kohtalosta.
 Monet Kiinan ulkopuolella asuvat uiguurit eivät ole kuulleet leireille lähetyistä omaisistaan vuosiin. Kiina on kieltänyt uiguurien lisäksi myös muiden muslimiväestöjen edustajia pitämästä yhteyttä maan ulkopuolelle, erityisesti muslimienemmistöisiin maihin.
 Turkki jyrähti, Kiina hermostui
 Kiina on perustellut uiguurien vangitsemisia terrorismin kitkemisellä. Joidenkin ihmisoikeusjärjestöjen mukaan Kiina näkee uiguurien erilaisen kulttuurin ja muslimiuskonnon uhkana kommunistisen puolueen ja han-kiinalaisen kulttuurin vallalle.
 Uiguuripakolaisia runsaasti vastaanottava Turkki arvosteli lauantaina poikkeuksellisen kovasanaisesti Kiinaa uiguurien kohtelusta. Turkin ulkoministeriö luonnehti uiguurien kohtelua ”suureksi häpeäksi ihmiskunnalle”.
 Kiina vaati välittömästi Turkkia perumaan kritiikkinsä. Maanantaina Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Hua Chunying  kuvaili tiedotustilaisuudessa Turkin lausuntoa ”erittäin pahaksi virheeksi”. Hua kommentoi myös uiguuriaktivistien Twitterissä levittämää videokampanjaa.
 – Kiinassa asuu yli miljardi ihmistä. Pitääkö meidän julkaista video heistä kaikista? Hua kysyi.
 Vaikka ihmisoikeusjärjestöt arvostelevat Kiinaa uiguurien kohtelusta, ovat useimmat muslimimaat olleet asiasta vaitonaisia, sillä Kiina on monille niistä tärkeä kauppakumppani.
 Aiheesta lisää:
 Families of missing Uighurs call for 'proof of life' videos from Chinese government
 Turkki jyrähti Kiinalle uiguurien kohtelusta – "Suuri häpeä ihmiskunnalle"
 Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle

Kadonneiden uiguurien perheet vaativat Twitter-kampanjassa Kiinalta videotodisteita läheisistään


Summary: Syyttäjä kertoo aikovansa esittää sekä rangaistus- että korvausvaatimuksen käräjätuomarille.

Helsingin käräjäoikeuden tuomari istuu tänään syytetyn penkille Helsingin hovioikeudessa. Syyttäjä vaatii hänelle tuomiota tuottamuksellisesta virkasalaisuuden rikkomisesta  Axl Smithin  salakatselujutun vuoksi.
 Tuomarin epäillään toimittaneen huolimattomuuttaan tiedotusvälineille tuomiosta kappaleen, johon sisältyi salattuja asianosaisten nimiä. Yhteensä seitsemän Smithin uhria on jutussa asianomistajina.
 Smith tuomittiin seksikumppaniensa salakuvaamisesta ja tallenteiden esittelystä useille ihmisille. Käräjäoikeus toimitti tuomion helmikuussa 2017 pyynnöstä useisiin uutistoimituksiin.
 Viittä asianomistajaa edustava oikeustieteen maisteri  Markus Talvio  kertoo, että hän tulee esittämään sekä rangaistus- että korvausvaatimuksen käräjätuomarille. Hän ei kuitenkaan vielä kommentoi vaatimusten sisältöä.
 Alun perin Talvio pyysi poliisia tutkimaan myös, onko tuomiossa paljastuneita uhrien henkilötietoja käytetty lainvastaisesti mediassa tai paljastettu eteenpäin toimituksista. Poliisi ja Talvio kuitenkin päätyivät rajaamaan selvityksen pois tutkinnasta. Syynä oli se, että selvittäminen olisi Talvion mukaan ollut työlästä. Näin ollen oikeutta käydään vain tuomarin toiminnasta.
 Syyteharkinta tehtiin Oikeuskanslerinvirastossa, mutta jutun syyttämisen hoitaa valtionsyyttäjä  Mikko Männikkö . Koska syytetty on käräjäoikeuden tuomari, juttua käsitellään ensimmäisenä oikeusasteena hovioikeudessa.
 Hovioikeus tuomitsi marraskuussa 2017 Smithin käräjäoikeuden tavoin vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Smith tuomittiin 30 salakatselusta, neljästä kunnianloukkauksesta sekä kahdesta yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Uhreja oli yhteensä 29.
 Tänään käsiteltävän tuomarin virkarikosjutun julkisuudesta päätetään aamulla istunnon aluksi.

Käräjäoikeuden tuomari tänään syytetyn penkillä – toimitti syyttäjän mukaan vahingossa Axl Smithin salakatselun uhrien nimiä medialle


Summary: Paikallisen median stadionille kokoontuneet ihmiset yrittivät päästä pois lukitusta uloskäynnistä, mikä johti kaaokseen.

Nigeriassa useita ihmisiä on kuollut kampanjatilaisuudessa syntyneessä kaaoksessa, kertoo presidentti  Muhammadu Buharin  kanslia. Maan yleisvaalit pidetään muutaman päivän päästä.
 Presidentinkanslian mukaan useita APC-puolueen kannattajia kuoli vaalikokoontumisessa Port Harcourtissa Riversin osavaltiossa.
 Paikallisen median mukaan paniikki alkoi, kun Adokiye Amiesimaka -nimiselle stadionille kokoontuneet ihmiset yrittivät kokoontumisen päätteeksi päästä pois lukitusta uloskäynnistä.
 Ihmisten rynniessä kohti uloskäyntiä osa kaatui ja tallautui joukkojen alle, kertoo paikallinen toimittaja. Yliopistollisen sairaalan tiedottajan mukaan tapahtuneessa on kuollut ainakin 14 ihmistä.


Summary: May lupasi, että parlamentti pääsee pitämään lisää brexit-äänestyksiä helmikuussa.

Pääministeri  Theresa May  pyysi tiistaina Britannian parlamentilta lisää aikaa brexit-neuvotteluille.
 May kertoo parhaillaan parlamentin alahuoneessa Brysselissä ja Dublinissa käymistään keskusteluista, joissa hän muun muassa on yrittänyt neuvotella uusiksi backstopina eli hätäratkaisuna tunnettua sopimusta Irlannin rajasta.
 Pääministeri sanoi uskovansa, että hän pystyy neuvottelemaan EU:n kanssa erosopimuksen, joka kelpaa parlamentille.
 May lupasi myös, että parlamentti pääsee pitämään lisää brexit-äänestyksiä viimeistään 27. helmikuuta, jos hallitus ei jo sitä ennen tuo asiaa äänestykseen.
 Pääministeri sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan, että hän haluaa kaikkien puolueiden edustajien tuen neuvottelemalleen sopimukselle.
 Britannian on määrä lähteä Euroopan unionista 29. maaliskuuta.

Pääministeri May pyysi lisää aikaa brexit-neuvotteluille ennen parlamentin äänestystä


Summary: Suru-uutinen tuli yllätyksenä muusikon kotikaupungeissa.

Uutinen muusikko  Olli Lindholmin  kuolemasta otettiin vastaan tyrmistyneenä Porissa ja Tampereella. Porissa kasvanut Lindholm asui yli 30 vuotta Tampereella.
 Olli Lindholm oli tuttu näky Fressi-kuntosalilla Tampereen Tammelassa.
 Keskusvastaava  Martti Eriksson  järkyttyi suru-uutisesta.
 – Oli raskas uutinen ja iso yllätys. Hän oli meidän pitkäaikainen kanta-asiakkaamme. Ihmiset ovat täällä ihmeissään, hän kuitenkin kävi täällä säännöllisesti liikkumassa, Eriksson sanoo.

Fressin keskusvastaava Martti Eriksson järkyttyi Lindholmin kuolemasta.  Matias Väänänen / Yle
 Lindholm puhui julkisuudessa usein rakkaasta kuntoiluharrastuksestaan.
 – Hän on ollut täällä monelle tuttu kasvo. Mutta meille oli tärkeää, että hän sai olla täällä yksi muiden joukossa. Hän sai liikkua kaikessa rauhassa ja varmaankin juuri siksi viihtyi täällä niin monta vuotta, Eriksson sanoo.
 "Olli on aina ollut kova jätkä"
 Myös Tampereen kadulla suru-uutinen kosketti.
 Harri Kopra ja Ulla Lahtinen arvostavat Lindholmin elämäntyötä. Mari Siltanen / Yle
 Lempääläläiset  Harri Kopra  ja  Ulla Lahtinen  sanovat, että kuolema yllätti.
 – Suu jäi auki, Lahtinen sanoo.
 – Järkyttävää. Liiippaa läheltä, tulilinjalla ollaan ikäryhmänä, Kopra sanoo.
 – Olli on aina ollut kova jätkä. Oman elämänsä kulkija, arvostan kovasti. Hän sanoi asiat suoraan, ei peitellyt eikä kierrellyt, eikä ymmärtääkseni puhunut pahaa toisista selän takia, hän jatkaa.
 Pariskunta kiittelee Yön vanhoja klassikkoja, mutta piti myös yhtyeen uusista lauluista. Harri Kopra piti Lindholmin äänestä, tavasta laulaa ja kappaleiden sanoista.
 – Sävellykset ovat aika yleisiä, mutta sanat on usein todella hyvät. Niissä on tarina. Ja sanoista saa selvän. Nykyartistit esittävät hyviä kappaleita, mutta ei tahdo saada selvää sanoista, Kopra kertoo.
 "Kauniita muistoja jää hänestä"
 Tamperelainen  Arja Kangasmäki  oli monta kertaa Olli Lindholmin keikoilla.
 – Ei ole totta. Oikeasti, hyvänen aika sentään, meni hyvä laulaja. Hän oli ihana laulaja, kauniita muistoja jää hänestä.
 – Aina menin keikalle, kun pääsin. Nyt se on ilmeisesti ohi. Mieleeni jää vauhdikas ja hyvä esiintyjä, Kangasmäki sanoo.
 Laila ja Eero Kestinmäki Mari Siltanen / Yle
 Eero  ja  Laila Kestinmäki  muuttivat Lindholmin tavoin Porista Tampereelle.
 – Siinä mielessä vähän melkein kuin olisi tuttu mennyt, vaikka ei henkilökohtaisesti tunnettu, Eero Kestinmäki sanoo.
 Laila Kestinmäki oli töissä Olli Lindholmin äidin kanssa samassa työpaikassa.
 – Hänen äitinsä oli oikein mukava työkaveri. Kamalalta tuntuu, kun nuori ihminen lähtee.
 "Onhan se aina porilainen"
 Suru-uutinen järkytti myös Porissa.
 – Kuulin uutisen. Ihmetyttää, nuori äijä vielä,  Olavi Mäntynen  sanoo.
 – On se kova paukku, tuollainen äijä lähtee tästä yhtäkkiä pois. Liian aikaisin lähdetään.
 Myös nuoret naiset  Noora Pietilä  ja  Roosa Soininen  yllättyivät suru-uutisesta.
 – Onhan se nyt aina porilainen. Ohjelmissa Pori aina jotenkin mainitaan. Luulen, että monia porilaisia koskettaa. Yö on niin Pori-juttu.
 Raumalainen  Tea Vahala  on ollut Yö-fani 25 vuotta. Viimeksi hän oli keikalla Tampere-talossa.
 – Yö-fanina ihan kauheaa. Luulin, että se on vitsi. Järkyttävää.
 Vahala aikoo kuunnella Rakkaus on lumivalkoinen -kappaletta illalla.
 Sirkka Rautiainen  on seurannut tarkkaan Voice of Finlandia.
 – Voi sentään, niin nuorena. Kaikkihan tiesi, että hän on porilainen. Kyllä hän Poria mukanansa kuljetti koko ajan.

Olli Lindholmin kuolema pysäytti vakiokuntosalilla, Tampereella ja Porissa: "Melkein kuin olisi tuttu mennyt"


Summary: Toiminta Attendon Jalava-hoivakodissa voi jatkua toistaiseksi, kunnes valvontaviranomainen on hyväksynyt puutteiden korjaukset.

Itä-Suomen aluehallintovirasto on löytänyt merkittäviä puutteita tarkastuksessaan Attendo Oy:n Jalava-toimintayksiköstä Joroisissa.
 Aluehallintovirasto toteaa tarkastuskäyntinsä perusteella, että hoivakodin henkilöstömitoitus, henkilöstörakenne ja ammatillisuus eivät vastaa asiakkaiden tarpeita, eivätkä ole luvan mukaisia. Lisäksi ulkoiluun ja viriketoimintaan ei jää perushoivalta aikaa, lääkehoidon toteutuksessa ilmenee puutteita ja asiakirjakirjauskäytännöt eivät ole asianmukaisia.
 – Harkitsimme ensin, onko syytä keskeyttää yksikön toiminta vai ei. Saimme kuitenkin Attendolta sen verran selvitystä, että pystyimme antamaan aikaa tehdä toimenpiteitä, toteaaa ylitarkastaja  Taija Liukkonen  Itä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Avin mukaan tarkastuskäynnillä jäi epäselväksi, tietävätkö kaikki henkilökunnasta hoito- ja palvelusuunnitelman merkityksen tai mistä sen voisi käydä lukemassa.
 Aluehallintovirasto teki tarkastuskäynnin hoivakotiin viime viikon tiistaina. Tarkastuksen taustalla oli Varkauden kaupungin sosiaali- ja terveystoimesta tulleet ilmoitukset ja valvontakäyntien tarkastuskertomusten aiheuttama huoli.
 – Siellä on ollut esimerkiksi opiskelujen loppuvaiheessa olevia vastuuvuoroissa, mikä ei ole hyväksyttävää, sanoo Liukkonen.
 Geriatri on tehnyt 7. helmikuuta asukkaille terveystarkastuksen ja jatkohoitosuunnitelman. Liukkosen mukaan asukkaiden terveydenhoidosta ei geriatrin tarkastuksessa löytynyt moitittavaa.
 Varkauden kaupunki valmistelee rikosilmoitusta – huumausaineeksi luokiteltua kipulääkettä kateissa
 Varkauden kaupunki valmistelee rikosilmoituksen tekemistä Attendon hoitokoti Jalavasta, koska hoitokodista on kateissa huumausaineeksi luokiteltavaa Oxynorm-kipulääkeliuosta. Asia havaittiin Varkauden kaupungin sosiaalitoimen ja aluehallintoviraston tarkastuskäynneillä.
 Myöhemmin tiistai-iltana Attendolta kerrottiin STT:lle, että kateissa ollut kipulääke on palautettu apteekkiin. Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalaisen  mukaan epäselvyys kipulääkkeen sijainnista johtui siitä, ettei apteekilta ollut pyydetty kirjallista vahvistusta lääkkeen palautuksesta, eikä siitä ollut kirjausta Jalava-hoivakodin asiakirjoissa.
 Varkauden kaupungin edustajat käyvät nyt päivittäin valvomassa hoitokodin toimintaa. Valvontaa tapahtuu myös öisin.
 Puutteista huolimatta aluehallintovirasto katsoo, että toiminta hoivakodissa voi toistaiseksi jatkua, sillä Attendo on suostunut lisäämään henkilökuntaa Avin ohjeistuksen mukaan.
 – He lupasivat korjata toimintaansa, ja ovat niin jo tehneet, mutta nyt Varkauden sote tarkkailee aktiivisesti toimintaa, kertoo ylitarkastaja Taija Liukkonen Itä-Suomen avista.
 Valvovan viranomaisen mukaan Attendo lisäsi henkilöstöön sairaanhoitajan ja kaksi lähihoitajaa sekä yövuoroon toisen koulutetun hoitajan.
 Avi haluaa 22.2. mennessä Attendolta selvityksen ja lausunnon, jotta se varmistuu, että mainitut epäkohdat on korjattu pysyvästi.
 – Varkauden sotesta käy Jalavassa esimerkiksi öisin yöpartio toteamassa, että sovituista asioista pidetään kiinni, sanoo ylitarkastaja Liukkonen.
 Attendon Jalava on Joroisiin viime vuoden huhtikuussa avattu asumisyksikkö.
 Viime viikolla Attendon Alavudella sijaitsevan hoivakoti Pelimannin  toiminta keskeytettiin , kun hoivakoti todettiin turvattomaksi, eikä sen asiakkaiden turvallisuutta pystytty takaamaan.
 Samassa hoivakoti Pelimannissa oli kuollut kuusi asukasta vajaan kuukauden aikana.
 Lue lisää:
 Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla
 Aluehallintovirasto: Attendon Pelimannin toiminnassa useita vakavia puutteita – toiminnan keskeytys on voimassa toistaiseksi
 Attendon hoivayksikkö Pelimannin toiminta keskeytetään Alavudella – kuukaudessa kuusi kuolemantapausta

Valvontakäynnillä löydettiin vakavia puutteita Attendon hoivakodista Joroisissa – Varkauden kaupunki valmistelee rikosilmoitusta


Summary: Yle tapasi Yö-yhtyeen alkuperäisten isojen hittien tekijän vain muutama tunti sen jälkeen, kun suru-uutinen Olli Lindholmin kuolemasta oli tavoittanut hänet.

Tästä on kyse Yö-yhtyeen entinen jäsen Jussi Hakulinen on järkyttynyt Olli Lindholmin kuolemasta. Hakulinen jätti Yön 1985, mutta esiintyi myöhemmin yhtyeen kanssa ja teki sille kappaleita. Hakulisen välit Lindholmiin katkesivat pahasti yhdestä kappaleesta syntyneen riidan takia.
 Yö-yhtyeen alkuperäisjäsen, monien yhtyeen legendaarisimpien kappaleiden säveltäjä ja sanoittaja  Jussi Hakulinen  sanoo, ettei ole vielä päässyt yli tiedosta, että yhtyeen keulakuva  Olli Lindholm   on kuollut .
 Yle tapasi syvästi järkyttyneen Hakulisen tämän kotikaupungissa Porissa vain muutama tunti sen jälkeen, kun tieto Lindholmin kuolemasta tuli julkisuuteen.
 – Hiljaiseksi vetää. Ollilla oli lahjoja vaikka mihin. Lahjakkaimmillaan hän oli biisinteossa, kunhan hän vain uskoi itseensä, Hakulinen sanoo.
 Tähteyttä ja riitoja
 Hakulinen ja Lindholm olivat mukana perustamassa  Yö-yhtyettä  1980-luvun alussa. Hakulisen käsialaa ovat muun muassa Yön ja Suomi-rockin tunnetut hitit  Joutsenlaulu ,  Särkynyt enkeli  ja  Likaiset legendat .
 Porilaisnuoret nousivat koko Suomen tietoisuuteen ja menestykseen, mutta Hakulinen jätti yhtyeen jo vuonna 1985. Myöhemmin Hakulinen teki taas kappaleita Yölle – muun muassa kappaleen  Rakkaus on lumivalkoinen  – ja kävi jopa laulamassa yhtyeen konserteissa, mutta edessä oli uusi välirikko 2000-luvulla.
 Hiljaiseksi vetää.  Jussi Hakulinen
 – Meidän välimme menivät poikki, kun tein 8-minuuttisen kappaleen perheestäni ja suvustani, nimeltään  Kun nuoruus katoaa . Olli tykkäsi kappaleesta, mutta hän ei onnistunut pääsemään siihen sisälle. Minä lauloin biisin levylle. Olli päätti, että kappaletta ei oteta mukaan konserttikiertueelle. Sanoin, että tähän yhteistyömme loppuu, Hakulinen sanoo.
 "Olli laittoi kappaleeseen kaikkensa"
 Jussi Hakulisen mukaan välit Lindholmiin eivät korjaantuneet enää välien särkymisen jälkeen. Välirikossa saattoi olla jotain porilaista jääräpäisyyttä.
 Yön Olli Lindholm kuoli maanantain ja tiistain välisenä yönä. Tapio Nykänen / Yle
 – Olen tietoisesti pysynyt poissa suomalaisesta musiikkikulttuurista. Siinä ei ole tapahtunut paljon hyvää. Mutta Olli tunnisti hyvän biisin ja laittoi kappaleeseen kaikkensa, Hakulinen sanoo.
 16:46 Korjattu Kun nuoruus katoaa -kappaleen ajankohta.

Jussi Hakulinen: "Olli Lindholm tunnisti hyvän biisin ja laittoi kappaleeseen kaikkensa"


Summary: Valtakunnallinen tutkinta on edelleen harkinnassa ja sitä varten on aloitettu tilannekuvaselvitys, jolla seurataan missä ja millaisia tutkintoja poliisilla on käynnissä.

Poliisi ei vielä käynnistä valtakunnallista tutkintaa vanhustenhoidon laiminlyönneistä.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) keskusteli tiistaina poliisijohtoa ja valvontaviranomaisia liittyen yksityisten hoivapalveluiden kriisiin.
 Mykkänen kertoo keskustelleensa asian hoidosta poliisiylijohtajan ja sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston Valviran ylijohtajan kanssa.
 – Sovimme, että poliisihallitus johtaa nyt poliisin toimintaa valtakunnallisesti, ja kukin poliisilaitos raportoi heille käynnistyvistä tutkinnoista. Marssijärjestys on kuitenkin selvä: Valvira on ensisijainen valvoja ja heiltä tulee tutkintapyyntöjä. Poliisi puolestaan arvioi esitutkintakynnyksen ja aloittaa rikostutkinnan aina, kun siihen on aihetta saatujen vihjeiden tai Valviran rikosilmoitusten perusteella, Mykkänen kertoo.
 Aiemmin Mykkänen kertoi  sanomalehti Keskipohjanmaalle,  että valtakunnallisen tutkinnan perustaminen voi olla tarpeen. Sisäministerin mukaan valtakunnallinen tutkinta olisi tarpeen sellaisessa tilanteessa, jossa olisi vyyhti rikoksia, kuten petoksia, kuolemantuottamuksia tai vastaavia laiminlyöntejä.
 Valviran mukaan se ei voi kertoa yksityiskohtaisia tietoja poliisille tekemistään tutkintapyynnöistä.
 Sisäministeri kertoo käynnistäneensä nyt tilannekuvaselvityksen, jolla seurataan, missä, kuinka monta ja minkälaisia tutkintoja poliisilaitoksilla on käynnissä, tutkitaanko esimerkiksi kuolemantuottamuksia tai petoksia. Sen perusteella arvioidaan, aloitetaanko valtakunnallinen tutkinta.
 – Tällä varmistamme sen, että poliisilaitokset pystyvät toteuttaman tutkinnan tehokkaasti. Tutkinnan tehokkuuden kannalta ei ole tällä hetkellä tarvetta siirtää tutkintaa muualle kuin poliisilaitoksille. He tuntevat parhaiten oman alueensa vanhuspalveluyksiköt.
 Aveihin tulvii yhteydenottoja eri hoivapalveluista
 Sisäministeri Mykkänen korostaa, että poliisi ei voi varoittamatta tehdä valvontaiskuja hoivayksiköihin, se on valvontaviranomaisen eli Valviran tehtävä.
 – Olen pyytänyt tänään, että poliisiylijohtaja ja Valviran ylijohtaja pitävät keskenään tiiviisti yhteyttä, ja yhdistävät myös toistensa tilannekuvat näiden tutkintojen osalta, Mykkänen kertoo.
 Ylen aluehallintovirastoille tekemän kyselyn  mukaan virastoihin on tullut todella paljon yhteydenottoja vanhuspalveluihin liittyen.
 Ihmiset ovat ottaneet virastoihin yhteyttä myös muista asiakasryhmistä, kuten mielenterveyskuntoutujien ja kehitysvammaisten palveluyksiköistä. Pitäisikö tutkintoja laajentaa vanhuspalvelujen lisäksi myös näihin ryhmiin?
 Mykkänen vakuuttaa, että poliisi tutkii kaikki ilmoitetut epäilyt ja rikosilmoitukset.
 – Poliisi suhtautuu näihin vakavasti, ja selvittää aina täyttyykö esitutkintakynnys, onko näyttöä todennäköisin syin epäillä rikoksen tapahtuneen. Poliisi tekee tässä suhteessa kaikkensa. Valviran vetovastuussa ovat valvonnalliset toimet silloin, kun ei ole yleisöltä tulleita vihjeitä tai syytöksiä.
 Juttua on korjattu klo 17.30: Otsikkoon lisätty tieto, että valtakunnallista tutkinnasta ei ole tehty vielä päätöstä.
 Lue lisää: Yksityisissä vanhusten hoivakodeissa ympäri maata on käynnistymässä laaja tarkastuskierros – ilmoituksia epäkohdista on tullut valvoville viranomaisille tulvimalla
 Valvontakäynnillä löydettiin vakavia puutteita Attendon hoivakodista Joroisissa – Varkauden kaupunki valmistelee rikosilmoitusta

Sisäministeri Mykkänen: Poliisi ei vielä aloita valtakunnallista tutkintaa vanhustenhoidon epäkohdista


Summary: Olli Lindholm toimi suositussa sarjassa tähtivalmentajana.

Nelonen median televisiojohtajan  Ville Toivosen  mukaan  The Voice of Finlandin  etukäteen nauhoitetut jaksot esitetään alkuperäisten suunnitelmien mukaisesti.
 – Nauhoitettuja jaksoja on olemassa 29. maaliskuuta asti, ja seuraavat jaksot esitämme ensi torstaina ja perjantaina normaaliin tapaan. Jaksojen yhteyteen teemme myös kunnianosoituksen  Olli Lindholmille .
 Turun Logomossa kuvattavat  The Voice of Finlandin  live-lähetykset alkavat 5. huhtikuuta. Niitä ovat tuomaroimassa  Toni Wirtanen ,  Redrama  ja  Anna Puu .
 Ville Toivonen ei vielä tässä vaiheessa halua kommentoida, otetaanko Lindholmin tilalle uutta henkilöä.
 – Emme lähde tuota asiaa tänään spekuloimaan, pohdimme sitä sitten myöhemmin ajan kanssa. Kerromme asiasta lisää heti kun tiedämme.
 Sekä Toivonen että  The Voice of Finlandin  tekijäjoukko ovat olleet tänään murheellisissa tunnelmissa.
 – Kuulimme tästä suru-uutisesta tänään ja järkyttyneinä otamme tähän suruun osaa, Ville Toivonen sanoo.
 Voice of Finland  on myös muistanut tähtivalmentajaansa koskettavalla Instagram-päivityksellä. Samoin teki omalla tilillään tuomariston Anna Puu. Toni Wirtanen muisti ystävää ja kollegaa puolestaan Twitterissä.
 Päivitys 12.2. klo 16.55: Juttuun lisätty Instagram-päivitykset.

The Voice of Finlandin nauhoitetut jaksot esitetään normaalisti – mukana kunnianosoitus Olli Lindholmille


Summary: Paikasta riippumaton työ korvaisi virastojen siirron maakuntiin.

Valtion työntekijälle tulisi antaa virkaa täytettäessä oikeus tehdä ehdotus työskentelypaikkakunnastaan, esittää alueellistamispolitiikkaa koskeva raportti. Alueellistamispolitiikka ja periaatteet 2020-luvulla -selvitys luovutettiin tänään kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläiselle  (kesk.).
 – Selvitystyömme on osoittanut, että valtion läsnäoloa alueilla tarvitaan jatkossakin, mutta olemme siirtäneet katseen perinteisestä alueellistamisesta – virastojen siirtämisestä – enemmän työn organisointiin monipaikkaisuutta ja paikkariippumattomuutta hyödyntäen, kertoo Kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Timo Reina  tiedotteessa.
 Reina on laatinut raportin yhdessä valtiosihteeri  Anna-Kaisa Ikosen  kanssa.
 Selvityksen mukaan erityisesti digitalisaatio on avannut valtion keskushallinnon toimintojen ja henkilöstön sijoittumiselle aivan uusia mahdollisuuksia. Paikasta riippumattoman työn johtaminen vaatii myös erilaista otetta kuin esimiestyö fyysisesti yhtenäisessä yksikössä.
 Raportissa muistutetaan, että paikasta riippumattoman työskentelyn mahdollistaminen on keskeinen tekijä, kun huolehditaan valtion kilpailukyvystä työnantajana.
 Lähtökohtaisesti pääkaupunkiseudun ulkopuolelle
 Julkisten toimijoiden yhteisiä asiointipisteitä pitää kehittää tavoitteellisesti, selvityksessä ehdotetaan. Asiakaspalveluihin suositellaan valtion, kuntien sekä yksityisen sektorin kesken yhteispalvelumallien käyttöönottoa. Yhteistyöskentelyllä maan eri osissa mahdollistettaisiin työn tekeminen joustavasti.
 – Valtion toimintaa ja läsnäoloa alueilla tarvitaan, Reina painottaa.
 Perinteisempiä yksittäisiä valtion toimintoja koskevia alueellistamisia tehtäisiin raportin mukaan tilanteissa, joissa on kysymys selvästi uusista yksiköistä tai olemassa olevien merkittävästä laajentamisesta.
 – Näissä lähtökohta olisi sijoittuminen pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, Reina sanoo.

Raportti: Valtion työntekijän tulisi voida ehdottaa, millä paikkakunnalla työskentelee


Summary: Valvontaviranomaisten mukaan hoivakotien asukkaat eivät aina saa lainmukaisia lääkäripalveluita.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Liki yhdeksänkymppiselle vanhukselle tuli kuolio jalkaan. Alkoi saattohoito.
 Vanhus huusi tuskissaan, sillä hänen nykyinen kipulääkityksensä ei tehonnut. Hoitajat ja omaiset pyysivät, että vanhukselle annettaisiin morfiinia. Hoivakodin lääkäri ei kuitenkaan tehnyt niin.
 Lääkäri pelkäsi, että vanhus voisi kuolla vahvaan kipulääkkeeseen.
 Vanhus makasi kivuissaan kymmeniä päiviä ennen kuolemaansa. Hoitaja seurasi tilannetta vierestä.
 Tapaus sattui vuoden 2018 aikana Attendo Kaijankodissa Savitaipaleella. Yle on vahvistanut tapahtumien kulun kahdesta toisistaan riippumattomasta lähteestä.
 Tapahtumia läheltä seurannut hoitaja kertoo, että lääkäri teki päätöksen kipulääkityksestä puhelimen välityksellä.
 Hoitajan mukaan lääkäri kävi vain kerran esittäytymässä hoivakodin henkilökunnalle. Tämän jälkeen hänet tavoitti puhelimitse vain rajattuina aikoina, jos silloinkaan.
 Kaijankodin johto kertoo oman näkemyksensä tapahtumista Attendon viestintäpäällikkö  Ilona Sammaljärven  välityksellä. Sammaljärvi kirjoittaa sähköpostitse, että lääkäriin on saatu yhteys ja asukkaan kipulääkitys on ollut asianmukainen. Sammaljärvi kirjoittaa, että hoito on tapahtunut tilaajan antamien hoito-ohjeiden mukaisesti.
 Valvovien viranomaisten mukaan lääkäreiden heikko tavoitettavuus on laaja ongelma Suomen hoivakodeissa.
 Hallintoylilääkäri Mikko Valkonen työskentelee Hämeenlinnasta käsin. Jari Kovalainen / Yle
 Aluehallintovirasto: korjattavaa riittää
 Ympärivuorokautista hoivaa tarjoavissa hoivakodeissa lääkäri on yleensä tavoitettavissa puhelimen välityksellä, mutta harvoin fyysisesti paikalla.
 Valvovien viranomaisten mukaan tämä on ongelma monestakin eri syystä.
 Ensinnäkin se saattaa viivästyttää hoidon aloitusta. Ympärivuorokautisessa hoivassa olevat ihmiset ovat hyvin hauraita, monisairaita vanhuksia.
 – Yleensä vanhuksen tilanne huononee nopeasti, mutta paraneminen on hidasta, aluehallintoylilääkäri  Mikko Valkonen  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta selittää.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi) lähetti viime viikolla alueensa kunnille kirjeen, jossa esitetään huolta lääkäripalveluiden toteutumisesta. Kirjeen mukaan hoivakotien asukkaat eivät ole aina saaneet heille lain mukaan kuuluvia lääkäripalveluita.
 Aluehallintovirasto muistutti kuntia niiden velvollisuuksista helmikuun  Yle Uutisgrafiikka
 Epäkohtia on avin mukaan runsaasti. Kaiken taustalla vaikuttaa se, että hoivakotien asukkaat eivät aina pääse tapaamaan lääkäriä silloin, kun tarve olisi.
 Nyt tilanne on Valkosen mukaan se, että diagnooseja tehdään myöhässä. Samalla hoitajat joutuvat osallistumaan diagnoosin tekemiseen, vaikka Valkosen mukaan se ei kuulu hoitajan työnkuvaan.
 Kunta sopii lääkärikäyntien tiheydestä hoivayritysten kanssa. Valviran ylijohtaja  Markus Henriksson  muistuttaa, ettei tällainen sopimus saisi vaarantaa potilasturvallisuutta.
 – Minkäänlainen sopimus ei saa estää sitä, että potilas menee lääkärin luokse tai lääkäri potilaan luokse silloin, kun se on tarpeen, Henriksson toteaa.
 Esimerkiksi puhelimitse tehtävän etädiagnoosin sopivuus täytyisi Henrikssonin mielestä arvioida potilas- ja tapauskohtaisesti.
 Myös Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäen  mukaan hoivakotien lääkäripalveluissa on paikoin vakavia ongelmia.
 Lääkäri ei voi koskaan toimia pelkästään puhelimen välityksellä. Tätä mieltä on geriatrian emeritusprofessori  Jaakko Valvanne , joka  vieraili maanantaina A-studiossa  keskustelemassa aiheesta.
 – Kyllä näiden lääkäripalveluiden laatu ja saatavuus on huonosti järjestettyä ja huonosti johdettua, jos tulos on tällainen, Valvanne toteaa.
 Hän ei kuitenkaan täysin tyrmää etähoitoa, vaan muistuttaa myös onnistumisista. Jos lääkäri on tutkinut potilaan ja hoidosta on sovittu yhdessä, lääkäri pystyy hänen mukaansa antamaan toimintaohjeita myös puhelimitse akuutissa tilanteessa.
 Kaijankoti siirtyi Attendolle vuoden 2018 alusta. Emma Pietarila/Yle
 "Lääkäri kävi kerran"
 Hoivakodeissa tarjotuista lääkäripalveluista sovitaan kuntien ja kuntayhtymien sekä yksityisten hoiva- ja lääkäriyritysten välisissä sopimuksissa. Sopimukset ovat hyvin erilaisia, mutta yleisesti ottaen niitä yhdistää se, että lääkäri käy paikalla harvakseltaan.
 Koska sopimuksia on joka lähtöön, on vaikeaa arvioida, miten usein lääkäri keskimäärin käy hoivakodeissa. Käyntiväli voi olla niinkin harva kuin neljä kertaa vuodessa, mutta useimmiten lääkäri käynee katsomassa potilaitaan noin kerran kuussa.
 Valvonta siitä, että sovitusta pidetään kiinni, kuuluu kunnille. Savitaipaleen Kaijankodin tapauksessa vastuussa on Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (Eksote), joka vastaa Savitaipaleen perusterveydenhuollosta ja sosiaalipalveluista.
 Vielä vuonna 2018 Eksote osti kaikki hoivakotiensa lääkäripalvelut Attendolta. Sopimus on ollut voimassa marraskuusta 2017. Sitä ennen hoivakotien lääkärikäynneistä vastasivat alueen terveyskeskukset.
 – Otamme innokkain mielin vastuullemme jatkossa myös Eksoten alueen vuodeosastot, vanhuspalvelut sekä mielenterveys- ja päihdekuntoutujien lääkäripalvelut, Attendo kertoi tiedotteessaan,  kun sopimus Eksoten kanssa tuli julki .
 Tiedotteen mukaan kaupan jälkeen Attendolla oli 1 800 asiakasta Eksoten alueella.
 Vaikka kaikki lääkäripalvelut tulevat samasta paikasta, Eksoten ostopalvelupäällikkö  Teija Malisen  mukaan jokaisessa hoivayksikössä on erikseen määritelty, kuinka usein lääkäri on saatavilla. Malinen kertoo, että ostolääkärin tulisi aina olla tavoitettavissa.
 Kaijankodin lääkäripalvelusopimukseen on kirjattu, että vaikka jokin käyntikerta voitaisiinkin korvata puhelinkonsultaatiolla, pääsääntöisesti lääkärin tulisi käydä paikalla kerran viikossa.
 Ylen tietojen mukaan tämä ei ole toteutunut.
 – Lääkäri kävi kerran. Hän oli muutaman minuutin hoivakodissa ja esitteli itsensä sille henkilökunnalle, joka sattui olemaan vuorossa. Hän ei nähnyt yhtään asiakasta siellä. Hän kertoi, että perjantaisin on varattu soittoaikaa 15 minuuttia nimenomaan meille, ja muina aikoina hänelle ei saa sitten soittaa, yksi hoivakodissa työskennelleistä hoitajista kertoo.
 Hoitajan mukaan kyseessä ei ollut ehdoton soittokielto, mutta suositus oli vahva. Hoitajan mukaan esimerkiksi laboratoriolähetteet saattoivat viivästyä, koska lääkäri ei ollu tavoitettavissa.
 – Kun lääkäri on jossain hornan tuutissa, niin eihän siinä ole mitään järkeä. Vähätellään asioita, että ei tämä ole niin akuutti asia, ja sitten se siirtyy taas viikolla eteenpäin, hoitaja sanoo.
 Lääkärien heikko tavoitettavuus Kaijankodissa vahvistetaan Ylelle myös toisesta lähteestä.
 Hoitajien mukaan lääkäripalveluissa tapahtui muutos huonompaan, kun Attendo osti Kaijankodin vuoden 2018 alussa.
 Hoivakodin johtajan mukaan lääkäri on ollut tavoitettavissa puhelimitse.
 Eksote on ulkoistanut hoivapalveluitaan runsaasti. Kuvassa toimitusjohtaja Pentti Itkonen Kare Lehtonen/Yle
 Attendo: Olemme toimineet sopimusten mukaisesti
 Myös Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkonen  kertoo, että Attendolla on ollut ongelmia toimittaa lääkäripalveluita sopimuksen mukaisesti. Ongelmat ovat koskettaneet Eksotea laajemminkin. Suurin lääkäripula on koskenut  Etelä-Karjalan keskussairaalan päivystystä .
 Itkosen mukaan lääkärikäyntejä ei voi hoitaa pelkästään puhelimitse, vaikka silloin tällöin näin tapahtuisikin.
 – Kyllä tarkoitus on, että paikalla myös käydään, Itkonen sanoo.
 Attendon viestintäpäällikkö  Ilona Sammaljärvi  kertoo sähköpostitse, että yleisesti ottaen yhtiö on toiminut niin kuin pitää.
 – Käsityksemme mukaan Attendo Terveyspalvelut on toiminut sopimusten mukaisesti. Hoivakotien asukkaat ovat julkisen terveydenhuollon piirissä, minkä lisäksi kunta voi ostaa hoivakoteihin lääkäripalveluita. Tarkoituksena on varmistaa, että lääkäri on tavoitettavissa sen sijaan, että ikäihmisen tarvitsee lähteä esimerkiksi terveysasemalle, Sammaljärvi kirjoittaa.
 Sammaljärvi ei näe ongelmaa puhelimen välityksellä tehdyssä lääkärintyössä.
 – Puhelinkonsultaatiot helpottavat hoitajien arkea ja tukevat heidän työtään, sillä he saavat lääkäriin helposti yhteyden, Sammaljärvi kirjoittaa.
 Sammaljärvi kertoo, että lääkäripalveluita paikan päällä ja etänä kannattaisi ylipäänsä lisätä, koska hoivakotien asukkaat vaativat vuosi vuodelta enemmän hoitoa. Sammaljärven mukaan hoivakodin asukkaan olisi hyvä kohdata lääkäri vähintään kerran viikossa.
 Sammaljärvi muistuttaa, että vuoden 2019 alusta lähtien yhtiö ei ylipäänsä ole enää tuottanut lääkäripalveluita. Vuodenvaihteesta asti Eksoten lääkärisopimus on kuulunut Terveystalolle, joka osti  Attendon Suomen terveyspalvelut viime vuonna .
 – Perehdymme parhaillaan toimintaan ja mikäli korjattavaa on, tarkistamme toimintaa, kommentoi Terveystalon viestintäjohtaja Susanna Laine Ylelle.
 .
 Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Lääkäripalveluiden ongelmat ovat osittain palveluita tilaavien kuntien syytä, myöntää Kuntaliiton sosiaali- ja terveysasioiden johtaja  Tarja Myllärinen .
 – Palveluiden ostaminen on taitolaji. Kun on enemmän ostopalveluita käytetty, niin pitkin matkaa on opittu enemmän sopimuksen tekemisestä ja valvonnasta. Tietenkin tullaan myös siihen kysymykseen, voiko kokoajan valvoa, Myllärinen sanoi  maanantaina A-studiossa .
 Lääkäri ei välttämättä kohtaa hoidettavaa
 Hoivakotien henkilökunta vaihtuu usein, koska monet tekevät keikkatyötä. Tämä pätee niin hoitajiin kuin lääkäreihin.
 Aluehallintoylilääkäri Mikko Valkosen mukaan tilanne saattaa olla se, ettei lääkäri ole koskaan tavannut ihmistä, jota hän puhelimen välityksellä hoitaa.
 – Suuri ongelma on, että vastuulääkäri ei tunne yksikön henkilökuntaa eikä tiedä heidän osaamistaan tai sen mahdollisia puutteita, Valkonen kertoo.
 Tilanne on asukkaiden lisäksi hankala myös hoitajille. Asukkaat eivät usein itse pysty kertomaan vaivoistaan. Monisairaan ihmisen hoito voi riippua siitä, miten hoitaja tulkitsee asukkaan oireita.
 Mikko Valkonen epäilee, että tässä voi olla yksi syy, miksi joidenkin hoivakotien on niin vaikea saada hoitajia töihin.
 – Hoitajien vastuu on kasvanut huomattavasti. Heidän on täytynyt ruveta leikkimään pikkulääkäriä, Valkonen kertoo.
 Vastuun lisääntyminen näkyy hoitajien stressaantumisena. Ilmiö ei koske pelkästään yksityissektoria.  Työterveyslaitoksen tutkimuksen mukaan  monet julkisen puolen hoitajat harkitsevat alanvaihtoa.
 Senni Suurinkeroinen  on kokenut sairaanhoitaja, joka työskentelee kotkalaisessa Attendo Karhuvuorikodissa. Hän tiivistää työn kuormittavuuden näin.
 – Olen ollut aiemmin töissä teho-osastolla ja terveyskeskuksen päivystyksessä. Eniten vastuuta on tässä työpaikassa, koska lääkäri on niin harvakseltaan saatavilla, Suurinkeroinen sanoo.
 Valkonenkin huomauttaa, että kaikki hoivakotien asukkaat ovat oikeutettuja kunnalliseen terveydenhuoltoon riippumatta siitä, minkälaisia sopimuksia kunta on yksityisen palveluntuottajan kanssa tehnyt.
 Miksi ihmeessä tätä vaihtoehtoa ei sitten aina käytetä, jos hoivakodin oma lääkäri on tavoittamattomissa?
 Valkosen mukaan syynä voi olla esimerkiksi se, että hoivayhtiö on kehottanut hoitajia asioimaan ensisijaisesti omien lääkärien kanssa. Soittoaika voi olla rajattu, jotta linjat eivät mene tukkoon.
 – Voi olla myös, että henkilökunnalle on tehty selväksi, että jos ottaa yhteyttä normaalin yhteydenottoajan ulkopuolella, siitä saattaa tulla ylimääräinen maksu, jonka hoitoyksikkö joutuu firmalle maksamaan, Valkonen sanoo.
 Useiden Yleen yhteyttä ottaneiden hoitajien mukaan yhtiöt jopa painostavat siihen, että “ulkopuolisia” lääkäreitä ei käytettäisi. Rajuimpien syytösten mukaan hoitajia olisi jopa kielletty kokonaan tilaamasta ambulanssia.
 – Tämä ei missään tapauksessa pidä paikkaansa, emmekä ymmärrä, miksi näin tehtäisiin, Ilona Sammaljärvi Attendon viestinnästä kirjoittaa.
 Hallintoylilääkäri Mikko Valkosen työpäiviin kuuluvat muun muassa valvontakäynnit hoivakoteihin. Niitä on viime aikoina tehty runsaasti. Jari Kovalainen / Yle
 Muistisairaita lähetetään hoitoon ilman saattajaa
 Julkisen terveydenhuollon käyttämistä vaikeuttaa se, että tehostetun palveluasumisen hoivakotien asukkaat ovat useimmiten heikossa fyysisessä kunnossa ja kärsivät jonkinasteisesta muistisairaudesta.
 Tällaisen ihmisen lähettäminen terveyskeskukseen ilman saattajaa on riskialtista. Saattajia ei välttämättä ole tarjolla esimerkiksi yöaikaan. Sairaalan päivystyksestä puolestaan ei välttämättä pystytä lähettämään lääkäriä paikalle.
 Tilanne voi olla esimerkiksi se, että hoitaja on yksin hoivakodissa, ja muistisairas vanhus tarvitsisi saattajan kymmenien kilometrien pituiselle matkalle.
 – Asukas laitetaan taksilla tai ambulanssilla menemään päivystykseen ja hän palailee sitten toivottavasti hoitokotiin, Valkonen kuvailee.
 Valkosen tiedossa on ainakin yksi tapaus, jossa muistisairas vanhus ei ole enää löytänyt päivystyskäynniltä takaisin hoivakotiin.
 Valkosen mukaan vanhus oli sijoitettu hoivakotiin tilapäisesti, koska hänen vastuullinen kotihoitajansa oli lomalla. Sekaannuksen vuoksi vanhus kuitenkin lähetettiin hoivakodin sijaan kotiosoitteeseensa, missä häntä ei ollut vastassa ketään.
 Lopulta naapuri löysi vanhuksen harhailemasta asuntonsa ulkopuolelta ja tilanteesta selvittiin säikähdyksellä, Valkonen kertoo.
 Hoitaja uupuu
 Kaijankodissa Savitaipaleella työskennellyt hoitaja uupui hoivatyön arkeen. Hän kertoo eräänä viikonloppuna joutuneensa huolehtimaan hoivakodin iltavuoroista yksin, kun työntekijöitä ei löytynyt muita.
 Kesällä 2018 hoitaja kirjoitti rankasta työrupeamasta Facebookiin. Hänen mukaansa kirjoitus oli yleisluonteinen, eikä siinä mainittu hoivakodin nimeä.
 Pian hoitajan puhelin piippasi tekstiviestin merkiksi. Lähettäjä oli hoivakodin johtaja. Siinä luki näin:
 Hei, poista viimeisin Facebook päivityksesi, ei ole ollenkaan sopivaa puhua työasioitaan siellä. Meillä some-ohjeet olleet luettavissa ja palaverissa puhuttu. Tietosuojarikkomus ei ole leikin asia. Kiitos, (johtajan nimi)
 Hoitaja totteli, ja poisti viestin. Pian episodin jälkeen hän teki päätöksen vaihtaa alaa.
 Yle on selvittänyt hoivakotien ongelmia laajasti, lue lisää aiheesta:
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Hoivakotiongelmista syytetyn Attendon toimitusjohtaja pysyy yrityksen johdossa –  "Saan lisää tarmoa tämmöisestä"
 Attendo ei yhdistä hoitajavajetta ja kuolemia Pelimannissa – Hoivajätti jälkiviisaana: Muuttoja olisi pitänyt hidastaa
 Hoivayhtiö Esperi Caresta jätetty kaksi tutkintapyyntöä poliisille
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Vanhustenhoidon ongelmat keskittyvät yksityisiin yrityksiin – Julkisesta puolesta tehdään selvästi vähemmän ilmoituksia
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

"Lääkäri kävi kerran" – Hoitajat joutuvat kaiken muun työn ohella leikkimään pikkulääkäreitä, viranomainen kritisoi


Summary: Miehelle määrättiin viiden vuoden maahantulokielto Schengen-alueelle.

Lappeenrannan Vainikkalassa jäi viime viikolla kiinni venäläinen mies, joka oli oleskellut laittomasti Schengen-alueella kymmenen vuoden ajan.
 Mies jäi kiinni junassa, joka oli menossa Suomesta Venäjälle. Kaakkois-Suomen rajavartioston partio havaitsi rajatarkastuksessa, että miehen matkustusasiakirjoissa ja matkakertomuksessa oli ristiriitaisuuksia.
 Tarkemmassa tarkastuksessa selvisi, että mies oli oleskellut laittomasti Schengen-alueella.
 Oleskeli Ruotsissa Liettuan passilla
 Rajavartioston selvitysten mukaan mies oli oleskellut Ruotsissa. Venäläispassin lisäsi hänellä oli Liettuan passi eri henkilötiedoilla. Hän oli toiminut Ruotsissa Liettuan passilla.
 – On hyvä kysymys, miten hän oli passin saanut, kapteeni  Ossi Fonselius  Kaakkois-Suomen rajavartiostosta sanoo.
 Vainikkalassa tehdyn rajatarkastuksen aikana Liettuan passi oli miehen kanssa matkustaneen toisen venäläismiehen hallussa. Passilla ei yritetty harhauttaa Suomen rajaviranomaisia.
 Molemmille miehille määrättiin sakkoja väärennysaineiston hallussapidosta. Lisäksi Maahanmuuttovirasto määräsi Schengen-alueella laittomasti olleen venäläismiehen viiden vuoden maahantulokieltoon Schengen-alueelle. Hän on nyt Venäjällä.
 Schengen-alueeseen kuuluu 26 valtiota. Schengen-valtioita ovat lähes kaikki EU-jäsenmaat sekä Islanti, Liechtenstein, Norja ja Sveitsi. Valtioiden välisillä rajoilla ei ole rajatarkastuksia. Matkustajalla pitää kuitenkin pyydettäessä esittää voimassaoleva matkustusasiakirja, kuten passi tai henkilökortti.

Venäläismies oleskeli kymmenen vuotta laittomasti Schengen-alueella – jäi kiinni junassa itärajalla


Summary: Svenska Yle on selvittänyt, millä tavalla puolueet pyrkivät vaikuttamaan äänestäjiin sosiaalisessa mediassa eduskuntavaalien alla.

Puolueet tuntevat sinut paremmin kuin koskaan aiemmin. Verkossa näkemäsi vaalimainokset on luultavasti räätälöity juuri sinua ja sinunkaltaisiasi varten. Kohdennetusta mainoksista on tullut internetin tarjoamien mahdollisuuksien ansiosta entistä tarkempia.
 Kohdennetun mainonnan uskotaan vaikuttaneen Britannian brexit-kansanäänestyksen tulokseen ja auttaneen  Donald Trumpin  vaalivoittoon USA:n presidentin vaalissa.
 Svenska Yle  on kysynyt Suomen eduskuntapuolueilta, miten ne käyttävät räätälöityä mainontaa.
 Kokoomus vastasi, että sosiaalisen median kohdennetusta mainonnasta on tullut luonnollinen osa nykyaikaista vaalikampanjaa ja mainonnan kohdentaminen mahdollisimman tehokkaasti on tärkeää.
 – Olemme yrittäneet kouluttaa ehdokkaita sosiaalisen median käytössä. Väärin kohdennettu mainos häiritsee vastaanottajaa eniten. Se ei ole kenenkään edun mukaista, puoluesihteeri  Janne Pesonen  sanoo.
 Kristillisdemokraatit vastasi, että kohdistettu mainonta internetissä on nykyään väistämätöntä ja että puolueiden ja ehdokkaiden on oltava siellä, missä äänestäjätkin ovat.
 Keskusta panostaa "jonkin verran " kohdennettuun mainontaan, kertoo puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen.
 Vasemmistoliitto kertoi, että panostus kohdennettuun mainontaan on nyt ”huomattavasti suurempi" kuin vuonna 2015.
 SDP ilmoitti käyttävänsä kohdistettua mainontaa "jossakin määrin". Se kertoi, että haluaa tavoittaa ihmisiä monipuolisesti.
 Vihreiden kohderyhmänä kolmannes suomalaisista
 Vihreät huomauttivat, että rajattua mainontaa on tärkeää käyttää mahdollisimman tehokkaasti ja sosiaalinen media tarjoaa siihen hyvät keinot.
 Puoluesihteeri  Lasse Miettinen  paljastaa, että vihreät keskittyvät mainonnassa lähinnä niihin 30–40 prosenttiin suomalaisista, joilla näyttäisi olevan vihreimmät arvot.
 Miettisen mukaan suurin osa mainonnasta ei kohdistu kovin pieniin kohderyhmiin, koska vihreitä voivat äänestää monenlaiset ihmiset.
 – Joissakin tapauksissa näin kannattaa tehdä, hän sanoo.
 Esimerkiksi eläinten hyvinvointiin liittyvissä kysymyksissä voi olla hyödyllistä keskittyä ensisijaisesti niihin, jotka seuraavat eläinten hyvinvointijärjestöjä sosiaalisessa mediassa.
 Kuvakaappaus listaamattomasta Youtube-videosta, jonka vihreät julkaisivat vuonna 2017, jossa puolue kertoo ehdokkaille, kuinka mainostaa Facebookissa. VIhreiden YouTube-kanava
 Ruotsalaisen kansanpuolueen viestintäpäällikkö  Viktor Grandell  sanoo, että yleisimmin puolue kohdentaa mainontaa tietyille maantieteellisille alueille.
 – Kyse on kunnallisista tai vaalipiirien rajoista. Lisäksi pyrimme maksimoimaan tehokkuuden emmekä maksa näkyvyydestä sellaisille kohderyhmille, joille ei ole hyötyä viestistämme, hän sanoo.
 Puolueet ja tutkijat uskovat eettiseen kampanjointiin kevään vaaleissa.
 – On tärkeää, että toimimme avoimesti, rehellisesti ja tietysti lainmukaisesti, sanoo keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen.
 Myös Grandell korostaa, että RKP toimii eettisesti.
 – Me emme käytä ulkomaisia konsultointiyrityksiä maksimoimaan ääniämme epärehellisellä markkinoinnilla, emmekä levitä valheita muiden puolueiden ehdokkaista kohderyhmille, jotka ovat alttiimpia tällaiselle toiminnalle. Emme liioin käytä väärennettyjä sovelluksia keräämään käyttäjätietoja.
 Perussuomalaiset, siniset ja seitsemän tähden liike eivät vastanneet Svenska Ylen kysymyksiin.
 Verkon ja somen käyttäjät eivät tiedä, minkälaisiin kohderyhmiin heidät on jaettu. Yle/Miro Johansson
 Tutkija toivoo avoimuutta
 Tutkija  Ville Pitkänen  e2 Tutkimuksesta huomauttaa, että puolueet eivät mielellään esittele julkisesti mainonnan ohjaamisessa käytettäviä tarkkoja menetelmiä, koska se voisi haitata kilpailua muiden puolueiden kanssa.
 Hän sanoo, että puolueiden pitäisi olla entistä avoimempia mainonnan suuntaamisesta verkossa.
 – Olisi erityisen tärkeää, että poliittisesti kohdennettu mainonta tehdään hyvin avoimesti ja että kansalaiset saavat ainakin jotenkin tietää, että heidät on jaettu eri kohderyhmiin ja miten se menee, hän huomauttaa.
 Monet kansalaiset eivät ole tietoisia siitä, mitä todella tapahtuu, koska ihmisten on helppo hyväksyä käyttöehdot liittyessään eri verkkopalveluihin – esimerkiksi sosiaaliseen mediaan – eivätkä he ymmärrä täysin, mitä termit ovat.
 Yhdysvalloissa yli 80 prosenttia amerikkalaisista ei tutkijoiden mukaan halua vastaanottaa kohdenettua poliittista mainontaa. Suomessa asiaa ei tiettävästi ole tutkittu.
 Julkisuus on muuttunut
 Monenlaiset toimijat yrittävät vaikuttaa suomalaisiin räätälöidyillä poliittisilla mainosviesteillä.
 – Koko kenttä kansalaisiin vaikuttamisessa on muuttunut. On ymmärrettävä, että eri toimijoiden yhteydenpito ei ole koskaan täysin neutraalia tai viatonta, sanoo  Petro Poutanen , joka on valtiotieteiden tohtori ja viestintäalan asiantuntija.
 Yleisö on muuttunut paljon viime vuosina. Yhdellä ja samalla viestillä ei ole enää välttämättä tarvetta tavoittaa niin monia ihmisiä.
 – Pienemmille ryhmille suunnattu mainonta on usein tehokkaampaa, tietokirjailija ja johtamisen ja viestinnän valmentaja  Lilly Korpiola  sanoo.
 Olli Parviainen, Lilly Korpiola ja Petro Poutanen kirjoittavat kirjaa uudesta yleisöstä. Henriika Maikku
 Hän huomauttaa, että nykyään törmäämme yhä useammin kohdennettuun viestintään, joka pyrkii erilaisten psykologisten keinojen avulla saamaan meidät ajattelemaan ja toimimaan tietyllä tavalla.
 – Meille kansalaisille on tärkeää olla mediakriittinen ja myös ymmärtää verkossa tapahtuva vaikuttaminen.
 Pahantahtoiset toimijat voivat Korpiolan mukaan pyrkiä lisäämään yhteiskunnan kahtiajakoa esimerkiksi saamalla meidät kyseenalaistamaan toisemme ja demokratiaamme.
 – Tämä psykologinen ulottuvuus ymmärretään yhä melko huonosti Suomessa.
 Se voi hänen mielestään olla uhkien maalaamista esimerkiksi siitä, miten huonoa vanhustenhoito on tulevaisuudessa, jos siihen ei saada heti lisää resursseja, tai kuinka huonosti Suomella menee, jos otetaan vastaan lisää maahanmuuttajia.
 Hän korostaa, että uhkat ovat yleensä tietoisesti liioiteltuja.
 – Tällaiset viestit vähentävät todennäköisesti ihmisten luottamusta tiettyihin ryhmiin ja viranomaisiin. Pitkällä aikavälillä ne voivat muuttaa monien ihmisten käsityksiä tietystä asiasta. Muun muassa Donald Trump näyttää käyttävän tätä taktiikkaa useissa toistuvissa Twitter-viesteissään.
 Laura Merikalla / Yle Uutisgrafiikka
 Korpiola ja Poutanen kirjoittavat kirjaa uudesta yleisöstä yhdessä tietoanalyytikko  Olli Parviaisen  kanssa. Korpiola lisää, että kyse on myös siitä, miten me suomalaiset haluamme saada tietoa ja miten haluamme keskustella julkisesti: perinteiseen tapaan vai uudella tapaa.
 – Haluammeko, että ihmiset katsovat vaalikeskustelua televisiosta ja lukevat samat sanomalehdet vai haluammeko tietoa älypuhelimien tietovirroista. Se on nyt suuri kysymys, hän toteaa.
 Hän lisää, että ainakin nuoremmat suosivat lähes yksinomaan digitaalista tietoa ja mieluiten sosiaalista mediaa.
 Monia mahdollisuuksia mainonnan kohdistamisen
 Aiemmin Facebookissa mainonta oli piilotettu joiltakin, mutta enää niin ei ole. Brexit-äänestykseen ja Yhdysvaltain presidentinvaaliin kytkeytyvien skandaalien vuoksi Facebook on avannut kaikki mainokset julkisiksi. Ne eivät kuitenkaan näy kaikille samalla tapaa.
 Mainostaja, joka laittaa sivustolleen Facebook-seurantakoodin voi suunnata entistäkin enemmän tietoa rajatulle yleisölle. Seurantakoodi nimensä mukaisesti seuraa sivustolle tulevia ja sitä, mitä he sivuilla lukevat ja tekevät.
 Svenska Ylen selvitys osoittaa, että viidellä suomalaisella puolueella on tällainen koodi verkkosivuillaan. Ne ovat RKP, SDP, vihreät, vasemmistoliitto (suomenkielinen sivusto) ja siniset.
 RKP lisäsi seurantakoodin sivuilleen tammikuussa. Puolue ei kuitenkaan käytä koodia tällä hetkellä.
 – Mutta voimme ehkä tehdä niin tulevaisuudessa, jos toiminnolle löytyy käyttöä, Grandell sanoo.
 Vihreät ei liioin ole käyttänyt Facebook-seurantakoodia kevään vaaleja varten. Puolue uskoo, että verkkosivuilla käynnit eivät ole kovin tärkeitä kohderyhmien tavoittamisessa, vaan se voidaan tehdä myös muilla tavoilla.
 SDP kertoo, että se näyttää seurantakoodin perusteella mainoksia sen mukaan, mihin osastoihin sivustoilla kävijä on tutustunut.
 Nettisivustolle luodun Facebook-pikselin eli seurantakoodin avulla voidaan esimerkiksi nähdä, mitä mainoksesta nettisivustolle siirtynyt käyttäjä lukee.  Yle / Jyrki Lyytikkä
 Jos puolueet haluavat, ne voivat esimerkiksi kohdistaa mainontaa ikääntyneiden hoidosta kiinnostuneille. Tämän jälkeen Facebook voi algoritmiensa avulla löytää helposti kymmeniä tuhansia aiheesta kiinnostuneita suomalaisia.
 Näin kertoo  Rikard Lindholm , joka on ruotsalaisen Semantiko-yrityksen perustaja ja datapohjaisen markkinoinnin asiantuntija.
 – Voit valita sivustosi kävijöitä ja luoda kohdeyleisön, niin sanotun ” look-a-like-yleisön" eli kaksoisolentokohderyhmän. Sen jälkeen on mahdollista tarkentaa ryhmää edelleen monella eri tavalla, esimerkiksi väestötietojen, maantieteellisen, mielenkiinnon kohteiden ja online- käyttäytymisen avulla.
 Kaksoisolentokohderyhmällä etsitään siis samankaltaisia henkilöitä kuin sivuilla vierailijat tai sivusta tykkääjät.
 Puolueet voivat luoda erilaisia ryhmiä myös esimerkiksi sen mukaan, missä postinumeroalueella asut tai ammattisi, koulutuksesi, ikäsi tai sukupuolesi mukaan.
 Sopivia yleisöjä voidaan luoda myös käyttämällä hyväksi puhelinnumeroita ja sähköpostiosoitteita. Henkilöille, joiden yhteystiedot ovat Facebookissa, voidaan tarjota mainoksia nimettömässä kohderyhmässä.
 Teknologiajätit ovat viime aikoina pyrkineet vaikeuttamaan väärinkäytöksiä demokraattisissa vaaleissa. Twitter ja Facebook esimerkiksi poistavat väärennettyjä tilejä niin nopeasti kuin mahdollista.
 Svenska Yle pyysi Facebookilta haastattelua kohdennetusta poliittisesta mainonnasta, mutta Facebook ei halunnut kommentoida asiaa.
 Juttua on päivitetty SDP:n kommenteilla 12.2.2018 klo 20.20. SDP vastasi kysymyksiin vasta sen jälkeen kun juttu oli julkaistu.
 Lisää aiheesta:
 Törmäsitkö vaalivaikuttamiseen netissä tai somessa? Ota kuvakaappaus ja lähetä meille
 Heikki Valkama: Matille valtiolliset hautajaiset! Saippuaa! Takinkääntö! Some täyttyy vaalien alla huomion hakemisesta, mutta todellinen somevalta on muualla
 Lisää aiheesta myös Svenska Ylen nettisivuilla:
 Politiker struntar i massan och skräddarsyr valreklamen till utvalda grupper på nätet - vad får du för valreklam på sociala medier?
 Nytt verktyg visar vem som försöker rikta politisk reklam till dig - men Facebook verkar motarbeta projektet
 Vilken kandidat syns mest i dina flöden? Hjälp Svenska Yle granska de dolda valkampanjerna på nätet

Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle


Summary: Yle tekee juttua verkon vaalikampanjoista. Kaikki eivät näe samoja mainoksia.

Verkko ja sosiaalinen media ovat tehokkaita kanavia kohdennettuun markkinointiin myös politiikassa. Mainonta on piilotetumpaa kuin perinteisissä tiedotusvälineissä, sillä vaalimainoksia ja muuta vaaleihin liittyviä sisältöjä näytetään vain valitulle osalle äänestäjistä.
 Verkossa ja somessa poliittisilla kampanjoilla voidaan tavoitella vaikkapa koiran omistajia, 25-40-vuotiaita autoharrastajia tai ihmisiä, joiden ystävät kannattavat tiettyä puoluetta.
 Yle tekee juttua vaalikampanjoista internetissä ja sosiaalisessa mediassa. Voit lähettää meille tietoa näkemistäsi vaalimainoksista ja muusta internetin sisällöstä, jonka tarkoituksena on vaikuttaa vaaleihin.
 Lomakkeen kuvakaappausten lähettämiseen löydät jutun lopusta. Ohjeet kuvakaappauksen tekemiseksi on koottu erikseen.
 Ohjeet kuvakaappaukseen  Android : (voi vaihdella version ja valmistajan mukaan) Paina virtapainiketta ja äänenvoimakkuuden painikkeita samanaikaisesti tai pidä virtapainiketta painettuna parin sekunnin ajan ja valitse valikosta kuvakaappaus. iPhone : Paina virtapainiketta ja kotipainiketta samanaikaisesti. Windows : Käytä Snipping-työkalua tai paina Windows + Shift + S (Windows 10) näppäimet alas ja tallenna kuvakaappaustiedosto johonkin kansioon. Voit myös käyttää Alt + PrintScreenia ja ottaa kuvakaappauksen leikepöydälle. Liitä se esimerkiksi maalaamalla ja tallenna tiedosto johonkin kansioon. Mac-tietokone : Paina Command + Shift + 3 näppäimiä samanaikaisesti. Kuvatiedosto tallentuu työpöydälle.
 Selkeästi poliittisilla kampanjoilla voidaan pyrkiä vaikuttamaan esimerkiksi sosiaalisen median, kuten Facebookin, Instagramin, Twitterin ja Youtuben avulla tai viesteillä viestipalveluissa kuten Whatsapissa ja Facebook Messengerissä sekä Googlen palveluissa tai mainonnassa.
 Viestien ja mainosten ei kuitenkaan tarvitse olla peräisin suoraan ehdokkailta tai puolueilta. Vaikuttamaan pyrkivä voi olla kuka tahansa ihminen tai organisaatio, kunhan asia vain koskee vaaleja
 Lähetä kuvat ja tiedot alla olevalla lomakkeella Svenska Ylen Whatsappiin tai sähköpostiin.
 Voit täyttää lomakkeen nimettömänä. Vaikka ilmoittaisit nimesi, Yle ei julkaise henkilökohtaisia tietojasi ilman suostumustasi.
 Toiveena on, että kuvissa näkyisi vaikuttamaan pyrkivä teksti tai kuva ja niiden lähettäjä sekä tieto siitä, missä ne on julkaistu, jos kyseessä on suljettu ryhmä. Jos verkkosivuilla kerrotaan, "miksi tämä näkyy minulle", lähetä mielellään kuva tästäkin.
 Ruotsinkielisen jutun ja lomakkeen löydät  Svenska Ylen nettisivuilta .
 Lue myös:
 Puolueet räätälöivät vaalimainontaa valituille ryhmille – Tutkija patistaa kertomaan, miksi mainos näkyy verkossa tai somessa juuri sinulle
 Heikki Valkama: Matille valtiolliset hautajaiset! Saippuaa! Takinkääntö! Some täyttyy vaalien alla huomion hakemisesta, mutta todellinen somevalta on muualla
 Lue lisää myös Svenska Ylen sivuilta:
 Politiker struntar i massan och skräddarsyr valreklamen till utvalda grupper på nätet - vad får du för valreklam på sociala medier?
 Nytt verktyg visar vem som försöker rikta politisk reklam till dig - men Facebook verkar motarbeta projektet
 Vilken kandidat syns mest i dina flöden? Hjälp Svenska Yle granska de dolda valkampanjerna på nätet

Törmäsitkö vaalivaikuttamiseen netissä tai somessa? Ota kuvakaappaus ja lähetä meille


Summary: Lounais-Lapissa malminetsintäyhtiöitä kiinnostaa erityisesti kupari. Ruotsalaisen Arctic Mineralsin varaamilta alueilta on yhtiön mukaan tehty lupaavia löytöjä.

Tästä on kyse Malminetsintäyhtiöt ovat tehneet varauksia uusille alueille Lounais-Lappiin. Eniten alueita, yli 2200 neliökilometriä, on varannut Norrbotten Exploration. Se on ruotsalaisen Arctic Minerals AB:n tytäryhtiö. Arctic Minerals uskoo löytävänsä Keminmaasta, Tervolasta, Torniosta ja Ylitorniolta kuparia. Varaukset eivät salli malminetsintää, vain etuoikeuden malminetsintäluvan hakemiseen TUKESilta.
 Malminetsintäyhtiöiden katseet ovat nyt kääntyneet Lounais-Lappiin. Yhtiöiden varausalueet kattavat tuhansia neliökilometrejä ja tähtäimessä on muun muassa kupari.
 Kaivosluvista vastaava Turvallisuus- ja kemikaalivirasto TUKES pitää rekisteriä varausilmoituksista  netissä . Viime kuukausien aikana uusia  varausilmoituksia  on tehty runsaasti perinteisille Keski-Lapin alueille, mutta uutena myös Lounais-Lappiin: Keminmaahan, Tervolaan, Tornioon ja Ylitorniolle.
 Laajimmat alueet on varannut ruotsalaisen kaivosalan pörssiyhtiö Arctic Minerals AB:n tytäryhtiö Norrbotten Exploration AB. Toimitusjohtaja  Krister Söderholmin  mukaan yhtiö on löytänyt alueilta alustavissa kenttätutkimuksissa lupaavia kupariesiintymiä.
 – Me otettiin yhteensä 22 näytettä kalliosta. Näiden keskipitoisuus oli 1,3% kuparia ja 11 grammaa hopeaa ja 0,1 grammaa kultaa. Se ei vielä kerro että mahdollisen malmin keskipitoisuus olisi tämä, mutta ilman muuta lupaavia pitoisuuksia ovat, sanoo Söderholm.
 Söderholm on kokenut kaivosalan konkari. Hän on työskennellyt muun muassa Outokummun Kemin kaivoksessa, työ- ja elinkeinoministeriössä ja Kevitsan kaivoksen taustalla yhdessä Arctic Mineralsin hallituksen puheenjohtajana nyt työskentelevän  Peter Walkerin  kanssa.
 Malminetsijöitä kiinnostavat kuitenkin yhä myös Keski-Lapin vihreäkivivyöhykkeeltä löytyvät arvometallit, kuten kulta. TUKES on hyväksynyt viime vuoden alun jälkeen Lappiin jo lähes 40 varausta joista yli puolet Sodankylään ja Kittilään.
 Yhtäkkiä Keski-Lappi tuli todella kiinnostavaksi kansainvälisesti ja se varattiin ja haettiin malminetsintälupia täyteen melko nopeasti.  Terho Liikamaa
 Lapin lounaiskulmalla on vielä tilaa
 TUKESin ryhmäpäällikön  Terho Liikamaan  mukaan malminetsintäinnon suuntautumiselle Lounais-Lappiin on monta syytä. Yksi niistä on se, että Lapin lounaiskulmalla on vielä tilaa.
 – Kun Keski-Lapissa avattiin vuonna 2009 Kittilän kultakaivos, 2012 Kevitsan kaivos ja löydettiin Sakatin esiintymä, niin yhtäkkiä Keski-Lappi tuli todella kiinnostavaksi kansainvälisesti. Se varattiin ja haettiin malminetsintälupia täyteen melko nopeasti, kuvailee Liikamaa.
 Liikamaan mukaan alalla puhutaan niin sanotusta brown field -toiminnasta: malminetsintää tehdään lähellä tunnettuja esiintymiä tavoitteena saada hanke pienillä investointikustannuksilla hyödynnettäväksi asti.
 Toimiva infra ja teollisuus houkuttaa Meri-Lappiin
 Lounais-Lapin malmivarantojen houkuttelevuutta lisää myös se, että alueella on hyvät liikenneyhteydet ja vahva perinne teollisesta toiminnasta. Alueella on myös toimivia kaivoksia – suurimpana Outokummun Kemin kromikaivos – joiden rinnakkaiselo paikallisyhteisöjen kanssa on sujunut lähes kitkatta.
 – Yksi keskeinen tekijä sille, tuleeko mineralisaatiosta taloudellisesti hyödynnettävä malmio, ovat infrastruktuurin kustannukset. Onko sähköä helposti saatavilla, onko raideliikennettä, onko laivaliikennettä tarjolla kohtuuhinnalla ja myös se, miten koulutettua työvoimaa on tarjolla, painottaa Terho Liikamaa.
 Söderholm muistuttaa, että hyvien olosuhteiden ansiosta Suomi on luokiteltu kärkipäähän kaivosteollisuuden toimintaympäristönä kansainvälisesti.
 – Kyllä tällä on vaikutusta. Meillä on oikeastaan mallina Kemin kaivos, missä minäkin urani aloitin, ja siitä seurannut Tornion tehtaat. Tällainen metalliteollisuusklusteri voisi hyvinkin tulla kysymykseen, mikäli löydämme isot louhintakelpoiset kuparimalmiot alueelta, Söderholm sanoo.
 Varausalue on laaja
 Norrbotten Explorationin neljä varausaluetta – nimiltään Varajärvi, Tervola, Maula ja Rovavaara – kattavat lähes koko Lounais-Lapin.
 Alue ulottuu Ylitornion Väystäjästä Tervolan koilliskulmille Pisavaaran luonnonpuiston tuntumaan sekä Kemijoen itäpuolella laajoja alueita Tervolan ja Simon rajoilta Keminmaan Lautiosaareen asti.
 Kaikkiaan varattuna on yli 2200 neliökilometriä. Se on suurin piirtein saman verran kuin Keminmaan ja Tervolan kuntien pinta-ala yhteenlaskettuna.
 Varattujen alueiden sisälle jää esimerkiksi Tervolan kuntakeskus kokonaisuudessaan ja osa Runkauksen luonnonpuistoa Tervolan ja Simon rajalla.
 "Ei tarvetta lähteä suojelualueille"
 Toimitusjohtaja Krister Söderholmin mukaan asutuskeskusten tuntumaan tai luonnonsuojelualueille ei kuitenkaan aiota tieten tahtoen mennä.
 – Todennäköisesti ei. Pitää olla erikoiset syyt ennen kuin lähdetään asutuksen lähelle. Tällä alueella on se hyvä puoli, että täällä on enimmäkseen metsäalueita, joilla on hyvin vähän asutusta. Emme halua aiheuttaa ongelmia asutukselle, Söderholm vakuuttaa.
 Esimerkiksi  Ylitorniolta kultaa ja kobolttia etsivä Mawson  on tehnyt tutkimuksia luonnonsuojelualueilla, minkä vuoksi yhtiö on ollut napit vastakkain Lapin luontoväen kanssa..
 – Meillä ei ole todellakaan mitään tarvetta lähteä suojelualueille töihin, emme halua sellaisia ongelmia, Söderholm sanoo.
 Tutkimukset todennäköisesti jatkuvat
 Arctic Mineralsin tytäryhtiö Norrbotten Exploration AB:lla ei vielä ole malminetsintälupaa, joten kenttätutkimuksissa on toistaiseksi tyydytty lähinnä "kivien potkiskeluun" eli pintanäytteiden keräämiseen. Söderholm pitää kuitenkin todennäköisenä, että tarkempia tutkimuksia jatketaan.
 – Se on hyvin mahdollista. Ensimmäiset varaukset raukeavat tämän vuoden kesäkuussa, seuraavat myöhemmin syksyllä 2020. Jos haemme, niin kuin voisi odottaa, malminetsintälupia, niin nämä alueet ovat huomattavasti pienempiä kuin varausalueet, Söderholm kertoo.
 Niin sanotun Peräpohjolan liuskevyöhykkeen alueella esiintyvät kuparimineralisaatiot muistuttavat  Arctic Mineralsin mukaan  tyypiltään Sambian kuparimalmioita. Sambialle kupari on yksi tärkeimmistä vientituotteista ja maa on Afrikan toiseksi suurin kuparin tuottaja Kongon jälkeen. Maan keskiosan Copperbeltin (kuparivyö) alueella sijaitsevat kaivokset työllistävät kymmeniätuhansia paikallisia.
 Varaajina neljä yhtiötä
 Arctic Mineralsin lisäksi varauksia Lounais-Lappiin ovat viime aikoina tehneet myös Oy Fennoscandian Resources Ab ja Suhanko Arctic Platinum. Fennoscandian Resources -yhtiön taustalta löytyy muun muassa grafiittikaivosta  Heinävedelle suunnitteleva  brittiläinen Beowulf Mining. Suhanko Arctic Platinum puolestaan pyörittää Ranualla palladium-platinakaivoshanketta ja sen varaukset ja malminetsintäalueet ulottuvat Tervolan ja Keminmaan puolelle.
 Suhanko Arctic Platinum keskittyy toistaiseksi Suhangon hankkeen kannattavuusselvityksen valmisteluun. Pitkään vireillä ollut kaivoshanke vaihtoi omistajaa viime vuoden tammikuussa, kun Gold Fields Limited myi sen pääomasijoitusyhtiö CD Capitalille.
 – Penikoiden alueella on kiinnostavia platina- ja palladiumesiintymiä, joihin olemme hakeneet malminetsintälupia. Niiden koko ja koostumus on kuitenkin sellainen, että keskitymme tällä hetkellä Suhangon alueen toteuttamiskelpoisuuden selvittämiseen, sanoo Suhanko Arctic Platinum Oy:n projektipäällikkö  Juha Rissanen .
 Kolmas, edellämainittuja pienemmän varausalueen napannut Bambra Oy, on tuore tulokas Suomen kaivoskentällä. Sen taustalta löytyvät kokeneet australialaiset kaivosalan tekijät  Jason Beckton  ja  Thomas Mann.  Yhtiö on varannut kaksi aluetta, Ylitornion Raanujärveltä ja Satakunnan Kokemäeltä.
 Yhtiön edusmiehenä Suomessa toimivan  Pekka Pesosen  mukaan Bambra ei ole tehnyt alueilla kenttätutkimuksia, eikä sellaisia toistaiseksi ole suunnitteillakaan.
 Sähköautot ja tuulivoimalat tarvitsevat kuparia
 Kuparinkiiltoa malminetsijöiden silmissä lisää se, että se on yksi niistä raaka-aineista, jonka kysynnän odotetaan pysyvän korkeana, kun maailma siirtyy fossiilisten polttoaineiden käytöstä kohti uusiutuvia energianlähteitä.
 Kuparille – kuten esimerkiksi koboltille, jota sitäkin  Pohjois-Suomesta etsitään  – on tarvetta  esimerkiksi sähköautotekniikassa  ja tuulivoimaloissa. Kuparin käyttö on kasvanut merkittävästi viime vuosikymmeninä.
 Viime vuosina kuparin kiinnostavuus kaivosalalla on ollut jälleen nousussa sen jälkeen, kun sen maailmanmarkkinahinta toipui parin vuoden takaisesta notkahduksesta, sanoo TUKESin ryhmäpäällikkö Terho Liikamaa.
 – Selvät merkit on, että esimerkiksi 2016, kun kuparin hinta oli voimakkaassa laskussa, niin meilläkin lähestulkoon loppuivat malminetsintälupahakemukset ja varauksetkin vähenivät. Kun kuparin hinta kääntyi nousuun, saman tien lähti kasvuun myös malminetsintälupien ja varausten vireillepano, Liikamaa kuvailee.

Malminetsintäyhtiöt kiinnostuivat nyt Lounais-Lapista – kuparia havittelevat yhtiöt ovat varanneet tuhansia neliökilometrejä


Summary: Autotarvikkeita Kouvolassa myyneen miehen työkyky romahti, kun yrityksen toimitusjohtaja syrji häntä monin tavoin.

Tästä on kyse Kouvolalaisen autotarvikkeita myyvän yrityksen toimitusjohtaja on saanut lainvoimaisen tuomion pahoinpitelystä, työsyrjinnästä ja työturvallisuusrikoksesta Toimitusjohtaja oli kohdellut syrjivästi tukkumyyjänä työskennellyttä miestä Myyjän palkanmaksu oli keskeytetty perusteetta ja työnantaja oli muun muassa uhkaillut häntä
 Pitkään jatkuneeseen työpaikkakiusaamiseen on saatu oikeuden ratkaisu Kouvolassa. Rikokset tapahtuivat vuonna 2015, jolloin autotarvikkeita myyvän liikkeen toimitusjohtaja kohteli kaltoin erästä liikkeessä tukkumyyjänä työskennellyttä miestä.
 Kiusaaminen jatkui kahdeksan kuukautta. Toimitusjohtaja muun muassa uhkaili työntekijää, vähätteli tämän työsuorituksia, muutti työtehtäviä ja lopulta lopetti palkanmaksun.
 Puheet ampumisesta kärjistivät tilanteen
 Tapahtumat alkoivat kärjistyä keväällä 2015, jolloin myyjä oli mukana edustamassa yritystä messuilla. Toinen työntekijä tuli kertomaan myyjälle, miten toimitusjohtaja oli sanonut, että myyjä pitää ampua. Oikeudessa toimitusjohtaja kuvaili, miten myyjän virheen takia messuosaston kasaaminen oli mennyt "persiilleen" ja siksi hän oli kritisoinut myyjää. Kun myyjä kysyi asiasta, oli toimitusjohtaja vain huutanut tälle.
 Myyjä lähetti myöhemmin toimitusjohtajalle sähköpostia asiaan liittyen. Vastausviestissään toimitusjohtaja kuvaili myyjää sairaaksi ja uhkasi laittaa hänet sairauslomalle. Myyjä lähetettiin työkykyarviointiin, mutta lääkärin mukaan hän oli työkykyinen. Toimitusjohtaja kyseenalaisti myöhemmin myös lääkärin arvion.
 Tämän jälkeen myyjä siirrettiin työskentelemään erilleen muista liikkeen työntekijöistä. Hänellä ei ollut enää omaa työpistettä vaan joutui istumaan neuvottelupöydän ääressä. Samalla myyjän työtehtäviä muutettiin merkittävästi, minkä vuoksi hänen palkkansa pieneni.
 Hän ei myöskään saanut enää käyttää vanhaa työsähköpostiosoitettaan. Perusteluna oli se, että hän olisi lähettänyt epäasiallisia viestejä.
 Johtamistapana "uhkailu, pottuilu ja kiristys"
 Oikeudessa myyjä kuvaili toimitusjohtajan johtamistapaa luonnehdinnalla ”uhkailu, pottuilu ja kiristys”. Myyjän mukaan yrityksessä joku joutui aina silmätikuksi ja tällä kertaa se oli hän.
 Vuodesta 2007 lähtien liikeessä työskennellyt myyjä kertoi, että heidän välinsä eivät alunperinkään olleet erityisen hyvät ja että toimitusjohtajalla oli tapana nimitellä häntä esimerkiksi idiootiksi.
 Toimitusjohtaja oli suuttunut myös siitä, että myyjä oli ollut yhteydessä ammattiliittoon palkkausasioissa ja aluehallintovirastoon epäasiallisesta kohtelusta.
 Tilanne jatkui tulehtuneena kesän 2015, jolloin myyjä alkoi myös oireilla. Henkinen kuormitus ilmeni esimerkiksi ahdistuksena, unihäiriöinä ja paniikkioireina. Mies määrättiin elokuussa sairauslomalle, joka pientä taukoa lukuunottamatta jatkui aina marraskuun loppuun saakka. Tuolloin mies irtisanoutui, sillä oli kyvytön jatkamaan työssä.
 Toimitusjohtaja ei luottanut lääkärin arvioon myyjän työkyvystä ja päätti lopettaa hänen palkanmaksunsa elokuussa 2015.
 Toimitusjohtaja kiisti syytteet
 59-vuotias toimitusjohtaja kiisti oikeudessa kaikki syytteet. Hän esimerkiksi kiisti puhuneensa myyjän ampumisesta. Hän kertoi kritisoineensa myyjää, koska tämä oli jollain tavalla epäonnistunut messuosaston kasaamisessa.
 Hän kertoi myös myyjän itse syyllistyneen huonoon käytökseen ja kiusanneen muita työntekijöitä sosiaalisessa mediassa. Toimitusjohtajan mukaan asiakkaat olivat myös valittaneet myyjästä, ja että hän olisi ilman lupaa avannut tilin rahalaitoksessa yhtiön nimissä.
 Todistajina kuullut muut työntekijät kertoivat, että he eivät olleet havainneet myyjän käyttäytymisessä huomautettavaa. Työntekijöiden kertomuksissa korostui myös työnantajan ehdoton määräysvalta, mikä tarkoitti toimitusjohtajan vallankäyttöä työpaikalla työntekijöihin nähden. Esiin nostettiin myös toimitusjohtajan värikäs ja särmikäs esiintymistyyli, joka on voitu koka loukkaavana.
 Tuomio kolmesta rikoksesta
 Kymenlaakson käräjäoikeus tuomitsi toimitusjohtajan työsyrjinnästä, työturvallisuusrikoksesta ja pahoinpitelystä. Mies tuomittiin maksamaan 60 päiväsakkoa, josta koituu maksettavaa lähes 4 000 euroa. Itä-Suomen hovioikeus piti tuomion voimassa.
 Lisäksi tuomittu ja hänen edustamansa yritys tuomittiin yhteisvastuullisesti maksamaan uhrille yhteensä 4 000 euroa kärsimyksestä ja psyykkisestä henkilövahingosta. Oikeudenkäyntikuluista kertyy maksettavaa runsaat 10 000 euroa.

Pomo nimitteli myyjää idiootiksi, puhui ampumisesta ja lopetti palkanmaksun – kalliiksi tuli


Summary: Mikä vaikutus on elintavoilla? Ylen A-studio käsittelee tänään tiistaina kello 21 uusinta tutkimustietoa muistisairauksista.

Syötkö paljon kovia rasvoja? Nukutko liian vähän? Jääkö liikunta suunnittelun tasolle?
 Sinulla voi olla kohonnut riski sairastua vanhana muistisairauteen. Tutkimusten perusteella tiedetään, että esimerkiksi Alzheimerin taudista ainakin 30 prosenttia liittyy muokattavissa oleviin riskitekijöihin, kuten korkeaan verenpaineeseen, diabetekseen, masennukseen, matalaan koulutukseen, tupakointiin, vähäiseen liikkumiseen ja ylipainoon keski-ikäisenä.
 Tässä jutussa olevan testin avulla  voit testata oman riskisi sairastua muistisairauteen.
 Muisti pysyy parhaiten kunnossa kaikin puolin aktiivista elämää elävillä ihmisillä, sanoo muistisairauksia tutkineen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erikoistutkijana ja gerontologian yliopettajana toimivan  Jenni Kulmalan  mukaan . Aktiiviseen elämään kuuluu niin fyysinen, kognitiivinen kuin sosiaalinenkin aktiivisuus.
 Pyysimme Kulmalaa kertomaan, miten elintapoja kannattaa käytännössä muuttaa, jotta aivot pysyisivät terveinä mahdollisimman pitkään.
 1. Syö terveellisesti
 Suomalaisten ravitsemussuositusten mukainen, sydämelle terveellinen, ruoka on myös aivoille hyväksi.
 Ruokavaliossa kannattaa suosia erityisesti pehmeitä rasvoja, kalaa, kasviksia, hedelmiä ja marjoja. Aivot tykkäävät muun muassa kalan rasvasta, pähkinöistä ja öljypohjaisista rasvoista.
 Koska esimerkiksi keski-iän ylipaino, korkea verenpaine ja korkea verensokeri kasvattavat muistisairauksien riskiä, kannattaa pyrkiä syömään kaikin puolin terveellisesti ja pitämään paino kurissa.
 AOP
 2. Liiku säännöllisesti
 Kaikenlainen liikunnan harrastaminen on hyväksi myös aivoille. Tutkimusnäyttöä on niin lihaskuntoharjoittelun kuin aerobisenkin liikunnan hyödyistä.
 Kestävyyskuntoharjoittelu voi olla mitä vain itselle mielekästä liikuntaa, josta hengästyy ja hikoilee.
 Etenkin tanssi on liikuntamuoto, joka hyödyttää myös aivoja. Siinä yhdistyvät tanssiaskelien ja -kuvioiden opettelu ja fyysinen liikkuminen. Yleensä tanssiin yhdistyy vielä sosiaalinen aktiivisuus.
 Yle
 3. Haasta aivojasi
 Tutkimusten mukaan korkeasti koulutetuilla ihmisillä on pienempi riski sairastua muistisairauksiin kuin niillä, joilla on vähemmän koulutusta. Koulutetuilla ihmisillä on usein enemmän niin sanottua kognitiivista reserviä. Tämä tarkoittaa sitä, että heillä on enemmän erilaisia keinoja kompensoida mahdollisen muistisairauden aiheuttamaa tiedon menetystä.
 Koulutuksen lisäksi aivoja voi kuitenkin aktivoida monella muullakin tavalla.
 Uuden kielen opettelu
 Uuden kielen opettelu on todella tehokasta aivojumppaa. Siinä joutuu käyttämään aivoja kokonaisvaltaisesti.
 Oikeastaan näin on minkä tahansa uuden asian opiskelussa.
 Ristisanat ja pelit
 Ristisanoja tehtäessä tai pelejä pelatessa joutuu käyttämään aivojaan. Esimerkiksi ristisanatehtävissä täytyy aktiivisesti hakea muistissa olevia sanoja ja tietoja sekä ottaa niitä aktiivisesti käyttöön.
 Lukeminen
 Ihan tavallisen kirjankin lukeminen on hyväksi aivoille. Lukiessa aivot tekevät koko ajan työtä.
 Musiikin harrastaminen
 Soittamisen ja laulamisen lisäksi myös pelkkä musiikin kuuntelu on tehokasta aivojen käyttöä. Musiikin harrastamisessa aktivoituu useita aivoalueita.
 Musiikki vaikuttaa syvissä aivoalueissa. Kun muistisairaille on soitettu sellaista musiikkia, mitä he ovat aikaisemmin kuunnelleet, ja mikä on ollut heille tärkeää, he ovat saattaneet yhtäkkiä muistaa laulun sanat siitä huolimatta, että puhe ei heillä muuten enää toimisi.
 Käsityöt
 Käsitöitä tehdessä täytyy seurata ohjeita ja toimia niiden mukaan. Omaa tekemistä täytyy myös suunnitella. Nämä ovat taitoja, jotka vaativat ylläpitämistä.
 Tietokoneohjelmat
 Muistin harjoittamiseen voi käyttää myös tietokonepohjaisia harjoitusohjelmia. Yksi on esimerkiksi  Muistipuisto-sivusto , jossa on pelejä ja tehtäviä, joiden avulla voi harjoittaa muistiaan.
 Muistia treenatessa tehtävien olisi hyvä vaikeutua hieman koko ajan. Aina kun huomaa osaavansa jonkun asian, kannattaa siirtyä astetta vaikeammalle tasolle.
 Tätä ajattelua voi soveltaa kaikkeen aivojumppaan. Ristisanoissa kannattaa edetä yhä vaikeampiin ristikoihin ja lukemisessa voi kokeilla esimerkiksi vierailla kielillä lukemista.
 Tarja Nyyssönen / Yle
 4. Vaali sosiaalisia suhteita
 Aivot aktivoituvat myös kanssakäymisestä muiden ihmisten kanssa.
 Muistisairauksien riski on pienempi ihmisillä, jotka ovat tekemisissä muiden kanssa, joilla on laaja sosiaalinen verkosto ja jotka osallistuvat sosiaalisiin tapahtumiin.
 5. Pidä verenpaine, kolesteroli ja verensokeri kurissa
 Aivojen terveydestä voi pitää huolta samoilla keinoilla, joilla ehkäistään sydän- ja verisuonisairauksiakin.
 Verenpaine, kolesteroli ja verensokeri on hyvä pitää kurissa elintapoja muuttamalla tai tarvittaessa lääkkeillä. Myös ylipainoa kannattaa välttää.
 AOP
 6. Lopeta tupakointi
 Tupakointi on aivoille haitallista. Tupakointi aiheuttaa kuitenkin niin paljon muita terveyshaasteita, että muistisairaus ei välttämättä ole suurin sen aiheuttama terveysriski.
 Tupakoivilla saattaa tupakoinnista johtuen tulla jo ennen vanhuusikää esimerkiksi syöpäsairauksia tai sydän- ja verisuonisairauksia, jotka lisäävät ennenaikaista kuolleisuutta. Näin ollen he eivät välttämättä elä niin vanhaksi, että muistisairaudet ehtisivät räjähdysmäisesti lisääntyä.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 7. Käytä kohtuudella alkoholia
 Myös alkoholi on lähtökohtaisesti aivoille myrkkyä.
 Kohtuulliseen alkoholinkäyttöön ei ole olemassa mitään turvallista rajaa. Jotkut kestävät enemmän, jotkut vähemmän. Kaikista aivoterveellisin ratkaisu on alkoholin juomisen pitäminen mahdollisimman pienenä.
 Joissain tutkimuksissa on verrattu vähän alkoholia nauttivia absolutisteihin ja todettu, että absolutisteilla on hieman suurempi riski sairastua muistisairauteen kuin niillä, jotka käyttävät vähän alkoholia. THL:n Kulmala kuitenkin huomauttaa, että absolutistien joukossa saattaa olla entisiä alkoholisteja, joilla pieni riskin kasvu voi johtua aikaisemmasta alkoholinkäytöstä.
 Sergei Ilnitsky / EPA
 8. Lepää riittävästi
 Vaikka aivojen käyttö ja aktivointi on hyväksi, kannattaa muistaa, että liiallinen stressi on aivoille haitallista. Aivot tarvitsevat aktivoinnin vastapainoksi myös lepoa ja palautumista. Riittävästä nukkumisesta kannatta pitää huolta.
 Tiedetään että ihmisillä, jotka ovat keski-iässä olleet töissä todella kuormittuneita, muistisairausriski on jonkin verran kohonnut.
 Wokandapix / Pixabay
 Muistisairauksia ja niiden ennaltaehkäisyä käsitellään tänään tiistaina  A-studiossa  klo 21. Vieraana  yksi maailman johtavista muistisairauksien tutkijoista, professori  Miia Kivipelto . Illan lähetyksen juontaa  Annika Damström . #yleastudio
 Lue myös:
 ”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku saa kuulla sairastavansa muistisairautta, testaa oma riskisi

Syö pehmeitä rasvoja, opettele uusi kieli, aloita tanssiharrastus – näillä muistitutkijan vinkeillä pidät aivosi terveenä


Summary: Hätäkeskusten työtapa on uudistumassa. Nyt jo Oulun, Kuopion ja Porin hätäkeskuksissa käytössä oleva tietojärjestelmä laajenee kevään aikana koko maahan.

Hätäkeskuspäivystäjänä Kuopiossa runsaat kaksi vuotta työskennellyt  Leena Partanen  on opetellut viime viikot uusia työtapoja. Tietojärjestelmäpäivitys on muuttanut päivystäjien arkea, sillä hätäpuhelujen käsittely on muuttunut. Enää päivystäjä ei päätä itse, mitä yksikköjä tehtävälle lähtee.
 Kuopion hätäkeskuksessa on menty uusin opein kolme viikkoa. Uusi järjestelmä perustuu riskianalyysityökaluun.
 Päivystäjä esittää hätäpuhelun soittajalle järjestelmään syötettyjä kysymyksiä. Samalla päivystäjä täyttää valikosta eri vaihtoehtoja ja järjestelmä valitsee itse, mitä apua ja kuinka monta yksikköä kyseiselle tehtävälle hälytetään.
 – Nyt järjestelmä ehdottaa itse yksiköt aiemmin määritellyn vasteenlaskentamallin mukaan. Välillä on ollut vähän ongelmaa, eikä tehtävälle aina ole "noussut" viranomaisen haluama yksikkö, sanoo hätäkeskuspäivystäjä Leena Partanen.
 Suuri rakennuspalo oli jotain muuta
 Kuopion hätäkeskuksessa muutaman viikon kokemus kertoo, että uusi järjestelmä on hälyttänyt joillekin tehtäville liikaa yksiköitä. Esimerkiksi Tohmajärvellä tuli viime viikolla hälytys suuresta rakennuspalosta.
 Todellisuudessa omakotitalossa oli ruoka kärähtänyt liedellä, ja tilanne oli täysin eri kuin ennakkotieto. Tietojärjestelmässä on valmiina tuhansia vasteita, ja niitä säädetään harkitusti käytännön kokemusten perusteella.
 – Ensimmäinen tuntuma on, että tehtävälle hälytetään nyt herkemmin entistä suurempi vaste, sanoo vs. valmiuspäällikkö  Pasi Markkanen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta.
 – Ainakin Pohjois-Savossa uudistus on mennyt hyvin. Ei tässä ole mitään pelkoa ihmisillä tai meillä ollut. Erica-järjestelmä antaa hälytykset, ja yksiköt lähtevät liikkeelle, kertoo palomestari  Antti Korhonen  Pohjois-Savon pelastuslaitokselta.
 Kuopion hätäkeskuksen päällikkö  Kari Nevalainen  tietää, että välillä järjestelmä on hälyttänyt liikaa yksiköitä.
 – Vaste määräytyy riskianalyysin tuloksena. Järjestelmä on rakennettu yhteistyössä viranomaisten kanssa, eikä se ole vielä täydellinen. Käyttöönoton edetessä riskianalyysipolkuja korjataan.
 Hätäkeskuslaitos seuraa tarkasti, miten järjestelmäuudistus etenee ja millaista palautetta eri viranomaisilta tulee. Vastelaskelmaa viilataan harkiten.
 – Isoja muutoksia ei tehdä heti. Rauhassa kerätään tietoa ja sitten säädetään, sanoo Hätäkeskuslaitoksen hätäkeskuspalvelujen johtaja  Marko Nieminen .
 Pohjois-Savossa Kuopion päivystävä palomestari seuraa hälytyksiä. Tarvittaessa hän myös oikoo vasteita tai lisää yksiköitä tarpeen vaatiessa.
 Hätäkeskukset voivat auttaa toisiaan ruuhkahuipuissa
 Uusi tietojärjestelmä toimi hyvin maanantaina  kuorma-auton kaaduttua rautatiesillan alle Kuopiossa.  Ensimmäisenä onnettomuuspaikalle tullut sammutusyksikkö nosti vähän vastetta, kun paikalle tarvittiin enemmän apua.
 – Lisähälytys tuli paloasemalle kymmenessä sekunnissa, kun vanhan järjestelmän aikana se olisi saattanut kestää jopa kaksi minuuttia, sanoo palomestari Antti Korhonen.
 Itä-Suomen poliisilaitoksen mukaan uusi hätäkeskustietojärjestelmä on lisännyt poliisin tehtävämäärää. Lisäksi myös kiireellisiä A-luokan tehtäviä on ollut entistä enemmän.
 Kevään kuluessa uusi järjestelmä tulee käyttöön kaikissa Suomen hätäkeskuksissa. Viimeisenä mukaan pääsee toukokuun alkupuolella Keravan hätäkeskus. Uudistus parantaa myös keskusten yhteistyötä ja soittajan mahdollisuutta saada hätäpuhelu nopeasti läpi.
 – Uudessa toimintamallissa keskukset pystyvät tukemaan toisiaan ruuhkatilanteissa ja päivystäjäpulassa. Toisessa keskuksessa voidaan kirjautua apua tarvitsevan hätäkeskuksen päivystäjäksi, kertoo Kuopion hätäkeskuksen päällikkö Kari Nevalainen.
 Jos esimerkiksi Kuopion hätäkeskuksessa on jatkossa ruuhkaa eikä puheluun vastata 20 sekunnissa, puhelu siirtyy johonkin toiseen hätäkeskukseen. Käytännössä esimerkiksi Ylä-Savosta soitettuun hätäpuheluun voidaan vastata muun muassa Vaasan tai Keravan hätäkeskuksessa.
 Kuopion hätäkeskukseen tuli vuonna 2018 kaikkiaan lähes 507 000 puhelua. Vilkkainta oli heinäkuussa ja tuolloin keskus sai 51 000 puhelua.
 Viime vuoden vilkkain päivä oli juhannusaatto, silloin puheluita oli yli 2 200. Eniten hätäkeskukseen soitetaan kesäviikonloppuisin.

"Suuri rakennuspalo" voi osoittautua liedellä kärähtäneeksi evääksi – Uusi hätäkeskustietojärjestelmä vaatii vielä hiomista