Summary: Antti Rinteen hallitus etsii vuorostaan Postille ratkaisua, jolla yhtiö pärjää ja posti kulkee.

Mitä tehdä valtionyhtiölle, jonka liiketoiminnan perusta kutistuu uskomatonta vauhtia?
 Digitaalisuuden murros on mullistanut Postin toiminnan perusteellisesti. Kymmenessä vuodessa kuljetettavien kirjeiden määrä on pudonnut puoleen. Toisaalta nettikaupoista tilaaminen on tarjonnut markkinoita pakettien kuljettamiseen.
 Yritys on myös kokeillut mahdollisia ansaintakeinoja logistiikasta ruohonleikkuuseen.
 Valtio on Postin ainoa omistaja.  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on jo kolmas, joka painii Postin rakennemuutoksen kanssa ja joutuu miettimään, mitä yhtiön kanssa tehdään. Rinteen hallitus perustaa työryhmän, jonka tehtävä on etsiä Postille "tulevaisuusratkaisu". Tehtävää kuvataan hallituslähteistä vaikeaksi.
 Keskustelimme useiden hallituslähteiden kanssa edellisistä ja nykyisestä hallituksesta. Ainakin näitä keinoja Postin pelastamiseen on harkittu tai tutkitaan jatkossa:
 1. Pilkotaan Posti
 Postin liiketoiminnasta osa on yleispalveluvelvoitteen piirissä. Se tarkoittaa, että kirjeet on pakko viedä perille, vaikka toiminta menisi tappiolle. Tällaista postia on noin viisi prosenttia lähetyksistä.
 Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Juha Sipilän  (kesk.) hallitusten aikana on selvitetty, voisiko yhtiön pilkkoa: siinä olisi erikseen tuottava liiketoiminta ja pakolliset, kannattamattomat tehtävät. Silloin kannattamattomiin toimintoihin pitäisi kuitenkin pumpata valtion tukea.
 Rinteen hallituksessa Postin pilkkomista ei pidetä kovin todennäköisenä, mutta vaihtoehtoa ei ole suljettu pois.
 2. Tehdään Postista pörssiyhtiö
 Juha Sipilän hallitus tutki, voisiko Postista tehdä pörssiyhtiön.
 Osa valtion omistuksesta siirrettiin kehitysyhtiö Vakeen. Esimerkiksi johdon palkitsemisessä Sipilän hallitus rinnasti Postin pörssiyhtiöihin, joissa johdon palkkiot voivat olla korkeammat kuin muissa yrityksissä.
 Pörssiin viemisestä kuitenkin luovuttiin, sillä se tuntui liian vaikealta, kuten muutkin vaihtoehdot.
 3. Keksitään Postille uutta bisnestä
 Rinteen hallitus miettii, voisiko Postin jakeluverkkoa käyttää muuhunkin kuin postin jakamiseen. Pääministeri Antti Rinne väläytti Ylen haastattelussa, että Postin voisi kytkeä soteen, jolloin työntekijät kurkkaisivat samalla, mitä asukkaalle kuuluu.
 Posti kokeili jo aiemmin tarjota muita palveluita, mutta esimerkiksi ruohonleikkuu oli postinjakajien työnkuvassa vain hetken. Nyt Postista voi ostaa esimerkiksi kotipalvelua ja sairaanhoitoa.
 Ylen tietojen mukaan Rinteen hallituksessa ajatellaan, että jos osaa Postin toiminnasta pitää jotenkin tukea, samalla siitä voisi saada nykyistä enemmän irti. Hallituksessa on mietitty, voisiko postinjaon yhteydessä viedä perille esimerkiksi vanhusten aterioita tai lääkkeitä.
 4. Osinkojen sijaan toimivampi Posti
 Valtio on saanut Postista viime vuonna vajaan 30 miljoonan euron osingot. Rinteen hallitus harkitsee, pitäisikö osinkoja ottaa rakennemuutoksen kourissa olevasta yhtiöstä ulos nykyistä vähemmän, omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) kertoi tiistaina tiedotustilaisuudessa.
 Jos yhtiön ei tarvitsisi maksaa valtiolle näin suurta osinkoa, sen ei tarvitsisi hakea kustannussäästöjä alentamalla työntekijöiden palkkaa, Ylelle arvioidaan.
 Hallituksella on myös haluja puuttua postilaisten työehtoihin, jotta ne olisivat entistä joustavampia sen suhteen, mitä töitä kukin työntekijäryhmä tekee. Toisaalta tuottavan bisneksen voitoilla voisi tukea kannattamatonta toimintaa.
 Lue myös:
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos

Mitä Postille pitäisi tehdä? Katso 4 vaihtoehtoa Sipilän pörssiajatuksista Rinteen "sote-ideoihin"


Summary: Heikki Malisen mukaan kirjeliiketoiminta loppuu ensin

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen  arvioi  Maaseudun Tulevaisuudelle , että kirjeliiketoiminnassa lähivuodet ovat todella vaikeita. Malinen arvioi lehdelle, että paperisia lehtiä toimitetaan pidempään kuin kirjeitä. Posti kuljettaa painettuja lehtiä toimitusjohtajan mukaan ainakin vuosiin 2025–2030 saakka.
 Kirje- ja lehtikuljetusten vähentyminen on tehnyt vuosittain 70 miljoonan euron loven Postin liikevaihtoon, lehti kertoo.
 Posti ja logistiikka-alan unioni PAU aloitti työtaistelun jakelun ja käsittelyn tehtävissä sunnuntai-iltana vastalauseena Postin aikeille siirtää työntekijöitä Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimukseen. Liiton mukaan siirto aiheuttaa työntekijöille 30–50 prosentin ansionalennukset ja lukuisia muita heikennyksiä työehtoihin.
 Tiistaina PAU ilmoitti keskeyttävänsä postilakon, koska järjestö sai lisäselvityksen omistajaohjausministeri Sirpa Paateron (sd.) aikalisäviestiin.
 PAU kertoi edellyttävänsä, että Posti siirtää Paketti- ja verkkokauppaliiketoimintaryhmän lajittelutoimintojen henkilöstön takaisin Postin osakeyhtiöön, jotta työehtosopimusneuvotteluihin voidaan lähteä puhtaalta pöydältä.
 Malisen mukaan Posti hakee työehtosopimuksen vaihdolla joustavuutta, kun liiketoiminta muuttuu koko ajan pakettikuljetusten ja logistiikan suuntaan.
 Paketit kuljetetaan pääosin loppuviikosta, ja kirjepostia yhtiö jakaa käytännössä enää neljänä päivänä viikosta, Maaseudun Tulevaisuus kertoo.
 Vaikka pakettiliiketoimintamarkkina kasvaa, kilpailu sillä on lisääntynyt merkittävästi. Malinen kertoo lehdelle, että yhtiöllä on jakeluliiketoiminnassa nyt 16 kilpailijaa kotimaasta ja pakettijakelussa lukuisa joukko ulkomailta. Jakeluun on tullut alustatalouden tapaista toimintaa, joka on tullut tutuksi muun muassa taksiyritys Uberista, lehti kirjoittaa.
 Lue lisää:
 Postilakko päättyy – PAU keskeyttää työtaistelutoimet
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos
 Miten perustelette toimitusjohtajan jättipalkkaa? Yle esitti 14 kysymystä Postin hallituksen puheenjohtajalle
 Kriisiviestinnän asiantuntijoilta Postin tiedottamiselle risuja ja ruusuja: "Laastari, ei tätä päivää", "Ei kivaa tapaa kertoa avioerosta"
 Postin toimitusjohtaja luopuu kahden kuukauden palkastaan

MT: Postin toimitusjohtaja arvioi, että lehtien jakelu loppuu jo vuonna 2025, kirjeiden jopa aikaisemmin


Summary: Kaikki testaajan paikat täyttyivät yhden päivän aikana.

Viisikymmentä ihmistä on ilmoittautunut testiretkeilijäksi Pallas-Yllästunturin kansallispuistoon.
 Metsähallitus haki ihmisiä testaamaan kymmentä uutta reittiä maanantaina aamulla ja kaikki paikat täyttyivät maanantai-iltaan mennessä.
 Suunnittelija  Juuso Ritari  Metsähallituksesta sanoo olevansa tyytyväinen, kun retkeily ja luonto kiinnostavat ja ihmiset haluavat olla mukana kehittämässä palveluja.
 Jokaista reittiä testaa viisi ihmistä. Uusien reittien testaamisen lisäksi vapaaehtoiset retkeilijät vastaavat niitä koskevaan kyselyyn.
 Testiretki on tehtävä ja palaute on annettava 30. syyskuuta mennessä.

Metsähallitus haki testiretkeilijöitä: 50 ilmoittautui heti


Summary: Vertaistukiryhmät kertovat, että perheillä on tarve saada ympärilleen yhteisö etenkin, jos perinteistä turvaverkkoa ei ole.

Pieni pellavapäinen tyttö viilettää pitkin leikkipuistoa ja äidin katse seuraa tytön touhuja. Kaksivuotiasta on pidettävä silmällä jatkuvasti, sillä maailma puiston ulkopuolella vetää puoleensa.
 Saila Toivolalle  ja hänen tyttärelleen  Jalna Isopoussulle  päivittäiset leikkipuistossa käynnit ovat arkea. Yleensä he päätyvät lähtemään ulos kahdestaan, kun Jalnan isä on töissä, eikä seuraa ole saatavilla.
 Toivola muutti Ouluun Kuusamosta miehensä kanssa pari vuotta sitten, ja pian perheeseen syntyi tyttö. Isovanhemmat asuvat kaukana, eikä perheellä ollut Oulussa ennalta kuin muutama tuttava.
 Arjesta tuli yksinäistä, toisin kuin Toivola oli kaupunkielämältä odottanut.
 – Minulla oli mielikuva, että tutustun moniin uusiin ihmisiin. Mennään ja tullaan, tehdään paljon asioita eikä ole hetken rauhaa. Mutta ei se sitten ihan niin mennytkään.
 Toivolalle on Oulussa asuttaessa käynyt selväksi, että vaikka kaupungissa on paljon ihmisiä, edes samassa kerrostalorapussa asuviin naapureihin ei ole helppo tutustua.
 Avoin ja sosiaalinen Toivola on kotoisin Sodankylästä. Hän sanoo, että oululaisten varautuneisuus tuntuu vieraalta. Kontaktia muihin lapsiperheisiin on vaikea saada, vaikka leikittäisiin samalla hiekkalaatikolla.
 "Huutava hiljainen avunpyyntö"
 Toivolan tavoin moni äiti kärsii yksinäisyydestä.
 Iso osa äideistä ei myöskään koe olevansa tärkeä osa mitään yhteisöä. Erityisesti tämä koskee pienten lasten yksinhuoltajaäitejä. Asia käy ilmi  THL:n toukokuussa julkaistusta raportista .
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lapset, nuoret ja perheet -yksikön tutkimuspäällikkö  Johanna Lammi-Taskula  sanoo, että monet perheet muuttavat juuri silloin, kun perheeseen on tulossa lapsi.
 – Tällöin äidit ovat kotona perhevapaalla, eivätkä naapurit ole ennestään tuttuja. Haja-asutusalueella puolestaan naapurit ovat harvemmassa, eikä lähistöllä välttämättä ole samassa elämäntilanteessa olevia perheitä.
 Leikkipuistot ovat paikkoja, joissa on hyvä aloittaa tutustuminen muihin perheisiin.  Paulus Markkula / Yle
 Kun isovanhemmat ja suku jäävät jopa satojen kilometrien päähän, voivat perheet joutua pärjäämään ilman turvaverkkoja ja lastenhoitoapua. Näin kävi myös Toivolalle.
 Hän mietti, voisiko apua löytyä sosiaalisen median kautta, ja päätyi perustamaan ryhmän Facebookiin. Se on tarkoitettu vailla tukiverkkoa oleville Oulun seudulla asuville vanhemmille. Ajatus ryhmän tarpeellisuudesta kuitenkin epäilytti.
 – Kaikilla muilla tuntui olevan kavereita, harrastuksia, hoitopaikkoja lapsille ja lähellä olevat isovanhemmat.
 Toivola perusti Oulun lasten lähipiiri -ryhmän alkukesästä ja se keräsi lyhyessä ajassa yli 400 jäsentä. Suosio tuli yllätyksenä ja kertoo siitä, että samassa elämäntilanteessa olevia on paljon.
 – Se on huutava hiljainen avunpyyntö.
 Perheiden hyvinvointi vuonna 2018 Suurin osa 4-vuotiaista lapsista ja heidän vanhemmistaan voi hyvin. Uupuneimpia ovat vanhemmat, jotka asuvat lapsen kanssa perheen ainoina aikuisina. Perheensä ainoina aikuisina asuvista vanhemmista joka neljäs ei koe olevansa tärkeä osa omaa lähiyhteisöään (perhe, suku, ystävät). Vanhemmat kertovat ammattilaisille lähes aina lapseen liittyvästä tuen tarpeesta, mutta oma tai parisuhteen tuen tarve jätetään useimmiten kertomatta. Tuen tarpeen jättävät kertomatta erityisesti vanhemmat, jotka ovat huolissaan omasta jaksamisestaan, ovat psyykkisesti kuormittuneita tai yksinäisiä. Lähde:  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
 Johanna Lammi-Taskula kertoo, että vanhemmille vertaistukea tarjoavat Facebook-ryhmät ovat suhteellisen uusi ilmiö. Niitä alkoi syntyä viitisen vuotta sitten.
 Perinteisesti vertaistukiryhmiä ovat organisoineet erilaiset järjestöt, mutta nyt äidit ovat alkaneet tehdä sitä itse.
 – Vertaistuen merkitys on hirmu suuri. Sosiaalisessa mediassa asioita voi kysyä myös anonyymisti, mutta livenä kokoontuvassa ryhmässä tuki voi olla vahvempaa, Lammi-Taskula sanoo.
 Hänen mukaansa sosiaalisen median ryhmien synty ja suosio kertovat siitä, että perheillä on tarve saada yhteisö perinteisen suvun tilalle. Ennen suvut ja perheet olivat tiiviimmät. Nyt ydinperhe voi olla eristäytynyt ja asua kaukana muusta suvusta. Eikä heidän kanssaan olla välttämättä tekemisissä.
 Viranomaisten apua vierastetaan
 Toivolan ja hänen tyttärensä kanssa leikkipuistotreffeille tullut  Mira Laine  pitää omaa tilannettaan hyvänä. Lasten isovanhemmat asuvat lähellä ja ovat tarvittaessa käytettäessä.
 – Tukiverkossa ei ole montaa ihmistä, mutta riittävästi.
 Laine sanoo tuntevansa paljon perheitä, joilla ei ole apuna ketään. Sen vuoksi hän kertoo toimivansa Toivolan apuna Facebook -ryhmän ylläpitäjänä.
 Laine sanoo monen vanhemman vierastavan avun pyytämistä viranomaisilta, ja sen vuoksi he etsivät lastenhoitoapua mieluummin somesta.
 Esimerkiksi Oulussa lastensuojelu on joutunut huonoon valoon, ja monet  vanhemmat karsastavat sitä .
 Mira Laine on yksinhuoltaja ja saa lastenhoitoapua tyttärensä Milja Kärkkäisen isovanhemmilta.  Paulus Markkula / Yle
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen lapset, nuoret ja perheet -yksikön tutkimuspäällikkö Johanna Lammi-Taskulan mukaan vanhemmat eivät välttämättä kerro tarpeistaan ammattilaisille. Varsinkaan omaan jaksamiseen tai parisuhteeseen liittyviä asioita ei tuoda esille.
 – Lapsiin liittyvät avuntarpeet kerrotaan, mutta itselle apu jää usein pyytämättä. Ajatellaan, että on hyvä vanhempi, kun hankkii apua lapselleen.
 Lammi-Taskulan mukaan syynä tähän voi olla neuvoloiden niukat resurssit. Avunpyyntiä vältetään viimeiseen asti, sillä palvelu on tiukassa. Toisaalta vanhemmat pelkäävät lastensuojelua ympäri Suomea.
 Avunsaanti vaihtelee paljon myös kunnittain. Lisäksi vanhusväestö vie paljon sosiaali- ja terveystoimen resursseja, Lammi-Taskula sanoo.
 Hänen mukaansa apua pitäisi saada ajoissa ja tarjolla tulisi olla etenkin varhaisen tuen ja matalan kynnyksen palveluita.
 Lammi-Taskulan mukaan tiedossa on, että jos pienten lasten kohdalla päästään tukemaan perheitä ajoissa, myös tulokset ovat parempia. Tämä näkyy myöhemmin esimerkiksi  murrosikäisten huostaanotoissa , joita tehdään nyt paljon.
 – Suurelle osalle vanhemmista tärkeintä on kuitenkin epävirallinen apu, kuten isovanhemmat. Tilanne on kuitenkin eriarvoinen, sillä kaikilla ei ole isovanhempia, sisaruksia tai hyvää parisuhdetta tai naapuriapua.
 Somen kautta tutustuminen vaatii viitseliäisyyttä
 Saila Toivola sanoo kertoneensa perheensä tilanteesta neuvolasta, mutta ei muista saaneensa sitä kautta apua.
 – Meille ehdotettiin jonkin harrastuksen aloittamista.
 Mira Laine uskoo, että vertaistukea voisi löytyä myös kaupungin kautta, mutta ehkä sitä ei osata mainostaa.
 – Toisaalta kavereita ei neuvolalla ole tarjolla ja sitähän haetaan: kavereita lapsille ja myös vanhemmille.
 Moni yksinhuoltajaäiti kokee itsensä yksinäiseksi, eikä tunne kuuluvansa mihinkään yhteisöön.  Paulus Markkula / Yle
 Toivola ja Laine uskovat molemmat, että yhä useampi perhe etsii itselleen turvaverkkoja somen kautta. Helppoa se ei kuitenkaan välttämättä ole.
 Toivola kertoo tutustuneensa ryhmänsä kanssa muutamiin vanhempiin, mutta syvempään ystävyyteen ne eivät ole vielä johtaneet.
 – Minulle yhteiset arvot ovat tärkeitä, eikä kaikkien kanssa ajatukset heti kohtaa.
 Laine sanoo, ettei itse uskaltaisi jättää lastaan hoitoon vieraille, vaan se vaatisi ensin kunnon tutustumisen. Hänen mukaansa on hyvä aloittaa tutustuminen vaihtamalla ensin viestejä ja sen jälkeen tapaamalla neutraalissa paikassa, kuten leikkipuistoissa.
 Sosiaalisen median kautta ystävystyminen vaatii oma-aloitteisuutta ja aktiivisuutta, eikä se onnistu kaikilta, Lammi-Taskula sanoo.
 – Jos on synnytyksen jälkeistä masennusta tai jaksamisen kanssa ongelmia, ei silloin jakseta lähteä ulos ja tehdä tuttavuutta.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Mummokateus voi iskeä, vaikka ei saisikaan vertailla – mikä on sopiva annos isovanhemmuutta?
 Lapsiparkin voi perustaa kuka vaan – Veisitkö lapsesi hoitajalle, jonka rikostaustaa ei ole selvitetty?

Someryhmät korvaavat jo mummolat, koska monella ei ole ketään, joka auttaisi lastenhoidossa – arjen yksinäisyys yllätti kaupunkiin muuttaneen perheen


Summary: Puolustusministeriö ilmoitti irrottavansa varat 127 muusta sotilasprojetista.

Yhdysvaltain puolustusministeriö sanoo rahoittavansa Meksikon rajalle rakennettavaa muuria 3,6 miljardilla dollarilla eli noin 3,3 miljardilla eurolla.
 Varat otetaan 127 muusta "viivästyneestä sotilasprojektista", kertoi Pentagonin tiedottaja  Jonathan Hoffman  tiistaina pidetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Muurin pystyttäminen Meksikon rajalle ja rakennustöiden maksattaminen Meksikolla muodostavat yhden presidentti  Donald Trumpin  keskeisistä vaalilupauksista kannattajilleen.
 Massiivinen rakennushankkeen edistyminen on ollut katkonaista. Helmikuussa Trump julisti kansallisen hätätilan ohittaakseen kongressin tahdon ja vapauttaakseen rakennustöihin tarvittavia varoja liittovaltion budjetista.
 Lukuisat oikeuskanteet ovat hidastaneet muurin rahoituksen järjestämistä ja sitä kautta rakennustöiden aloittamista.
 Vaikka puolustusministeri  Mike Esper  on nyt hyväksynyt rahoituksen ja rakennustyöt todennäköisesti kiihtyvät, hanke voi edelleen joutua oikeudellisiin ongelmiin, uutistoimisto AFP kirjoittaa.
 Senaatin asepalveluskomiteassa istuva demokraattisenaattori  Jack Reed  vaati  lausunnossaan  kongressia vastustamaan "puolustusmäärärahojen väärinkäyttöä".
 – Hallinto yrittää selvästi kiertää kongressin päätäntävallan ja tämä harkitsematon yritys pitäisi haastaa ja estää tuomioistuimissa, Reed kommentoi.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain korkein oikeus päätti rahoituksen myöntämisestä rajamuurin rakentamiselle – Trump: “Suuri voitto”
 Liittovaltion tuomarin päätös jarruttaa Trumpin muurihanketta
 Pentagon ratkoo rahoitusta: Otetaan Afganistan-rahoista, käytetään Meksikon rajamuuriin

Pentagon siirtää 3,6 miljardia dollaria Meksikon rajamuurin rakentamiseen


Summary: Helsingin Sanomien mukaan Fivan hylkäävä lausunto ison vakuutuskonsernin pääjohtajavalinnassa on poikkeuksellinen.

LähiTapiola-ryhmän uudelta pääjohtajalta  Juha Koposelta  puuttuu riittävä vakuutusalan tuntemus tehtäviensä hoitamiseen, katsoo Finanssivalvonta (Fiva) heinäkuussa yhtiölle antamassaan ilmoituksessa. Asiasta kertoo  Helsingin Sanomat .
 Koponen nimitettiin  LähiTapiolan pääjohtajaksi huhtikuussa , ja hänen on määrä aloittaa tehtävässään ensi vuoden alussa. Hän seuraa pääjohtajana kuluvan vuoden lopussa eläkkeelle jäävää  Erkki Moisanderia .
 Fiva ottaa vakuutusyhtiöiden johtajanimityksiin kantaa siksi, että  yksi sen tehtävistä on turvata vakuutusten ottajien edut , lehti kirjoittaa. HS:n mukaan Fivan hylkäävä lausunto ison vakuutuskonsernin pääjohtajavalinnassa on poikkeuksellinen.
 Kauppatieteiden maisteri Koponen, 53, on aiemmin toiminut muun muassa Veikkauksen toimitusjohtajana ja lääkejakelija Tamron konsernijohtajana.
 Koponen on HS:n mukaan työskennellyt LähiTapiolan pääkaupunkiseudun yhtiöiden hallituksen jäsenenä vuodesta 2017. Fivan mukaan alueellisen vakuutusyhtiön hallituksen jäsenyyttä ei kuitenkaan voida pitää nyt kyseessä oleviin tehtäviin riittävänä osoituksena vakuutustoiminnan tuntemuksesta.
 Hylkäävä ilmoitus ei yllätys
 Lehti kertoo, että LähiTapiola on yrittänyt pätevöittää Koposta laatimalla hänelle koulutusohjelman ennen vuodenvaihteessa alkavan pääjohtajan tehtävää. LähiTapiola lähetti Finanssivalvonnalle HS:n mukaan kevään aikana useita vakuutusyhtiön johdon luotettavuus- ja sopivuusselvityksiä sekä Koposelle tarkoitettuja koulutus- ja perehdyttämisohjelmia.
 Nämä eivät kuitenkaan vakuuttaneet Fivaa, ja lehden mukaan valvoja muun muassa edellytti yhtiöltä heinäkuussa selvitystä lisätoimenpiteistä, joiden avulla "”Finanssivalvonta voi varmistua siitä, että Juha Koposella on riittävä vakuutustoimialan osaaminen kyseessä olevien tehtävien hoitamiseksi ennen kuin hän aloittaa ao. tehtävissä”, lehti kirjoittaa.
 LähiTapiolan henkivakuutusyhtiön hallintoneuvoston puheenjohtajan  Totti Salkon  mukaan Koponen on kompetentti, kun hän ottaa tehtävät vastaan vuoden vaihteessa.
 – Ei ole syytä epäillä, että hän ei aloittaisi tehtävässä, Salko sanoi tiistaina HS:lle.
 Lehden mukaan Finanssivalvonnan hylkäävä ilmoitus heinäkuussa ei tullut LähiTapiolalle yllätyksenä. Fiva oli varoittanut yhtiön ylintä johtoa jo keväällä ennen nimitystä ja siitä tiedottamista.

HS: Finanssivalvonnan mukaan LähiTapiolan uusi pääjohtaja ei ole pätevä tehtäväänsä


Summary: Monimutkaisessa maailmassa yksinkertaiset ratkaisut jyräävät, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Elämme hämmentäviä aikoja: Lehdessä oli artikkeli kuinka ilmastonmuutosta hillittäisiin jos ei tehtäisi lapsia.
 Samaan aikaan toisaalla:  Greta Thurnberg  lähti purjehtien Ameriikkaan jotta ei tuhoaisi ilmastoa lentämällä.
 Ja kolmaalla: vegaaniksi ryhtynyt joogi kertoi lehdessä pesevänsä vaatteensa pähkinöillä ja ravitsevansa ruumiinsa soijalla ja sen sellaisella jonka tuotannossa ei ole käytetty hyväksi eläimiä.
 Niinhän se on, että ilmastonmuutosta hillitsisi , jos ei tehtäisi enää yhtään lasta ikinä. Noin sadassa vuodessa täällä ei olisi enää jäljellä kuin ehkä  Keith Richards  ja hiilijalanjälkemme olisi pienentynyt niin että se olisi enää musta muisto.
 Mitä tulee Thurnbergin purjehtimiseen , niin besserwisserit olivat nopeasti huomauttamassa, että se nimenomaan vaatii lentämistä koska vene on sellainen että siihen tarvitaan monenmoista porukkaa huoltojoukkoihin, jotka lentävät Atlantin yli päästäkseen ottamaan purjehtijat vastaan. Siinä on itse asiassa vähän jotain samaa kuin aikoinaan kun urheat valkoiset seikkailijamiehet valloittivat vuoria ja tuntemattomia maita vaivaansa säästämättä ja valokuvissa taustalla näkyvät heidän palvelijansa ja kantajansa.
 Vegaanit taas ovat  tietenkin väärässä siinä, etteivätkö käyttäisi eläimiä hyväkseen – tai luontoa laajemminkin. Se että heillä on kännykät ja he asuvat taloissa ja ylipäänsä osallistuvat elämään, tarkoittaa lähtökohtaisesti sitä, että luontoa ja eläimiä on hyödynnetty. Vegaanit eivät ehkä ole eläinten kannalta yhtä haitallisia kuin jauhelihaa syövät lajikumppaninsa mutta kyllä hekin haitallisia ovat. He vain ovat piirtäneet sen viivan, joka heidän mielestään on kohtuullista luonnon suojelemiseksi tehdä, vähän eri kohtaan kuin useimmat muut.
 Mutta ei se viiva tapissa ole: te voisitte tehdä enemmän!
 Nimittäin ainoa tapa olla hyödyntämättä eläimiä ja tuhoamatta luontoa  olisi, että tappaisi itsensä. Kuolleena ihminen ei ole erityisen haitallinen, mitä nyt vähän savukaasuja pääsee krematorion piipusta ilmaa pilaamaan.
 Epäilemättä joku keksii kohta ehdottaa sitä, joten olen nopea ja otan aloitteen käsiini: Jos esimerkiksi kaikki miehet tappaisivat itsensä, se olisi hyvä alku, sillä aika suuri osa maailman ongelmista ratkeaisi sen jälkeen ihan itsekseen. Lihaa ei syötäisi niin paljon ja sodatkin suureksi osaksi loppuisivat. Ihmiset eivät haisisikaan niin pahalta.
 Jos vastaavalla tavalla päästäisiin naisista eroon, lopputulos olisi niin ikään planeetan kannalta myönteinen, minkä lisäksi loppuisi se ikuinen vääntäminen siitä että keittiön kaapit pitäisi laittaa kiinni kun on avannut ne.
 Myönnän, että ehdotukseni saattaa kuulostaa radikaalilta , mutta maailma on kiusallisen monimutkainen paikka, mistä syystä kaikenlaisia ideoita nousee yön pimeinä hetkinä mieleen.
 Tästä monimutkaisuudesta johtuen en kauheasti ihmettele, että meillä on sellainenkin kasvava joukko ihmisiä, jotka haluavat pitää älylliset vaihtoehtonsa mahdollisimman vähissä ja näkevät, että syy kaikkiin murheisiin ja ongelmiin hyttysistä Suomen velkaantumiseen löytyy maahanmuuttajista.
 Siis että asia joka on nyt ainakin Suomessa täydellisen marginaalinen, liittyy kaikkeen ja on kaiken pahan alku ja juuri. Että kun joku Erkki on työtön tai nälkäinen tai sillä on sukassa reikä, niin se on maahanmuuttajien vika.
 Ei ole.
 Ehdottaisin, että itseruoskimisen tai muiden syyttelemisen sijaan kannattaisi pitää pää kiinni ja tehdä jotain asioille. Jos lentäminen ahdistaa, älä lennä, älä kertaakaan. Jos eläinten kohtelu ahdistaa, älä syö eläimiä.
 Ajattelen, että maailmassa, jossa aletaan enemmän tai vähemmän tosissaan miettiä , ettei ihmisten pitäisi tehdä lapsia, on jotain keskiaikaista. Sellaista josta Bergmanilla on hieno kohtaus elokuvassa Seitsemäs sinetti. Siinä maailmanloppua odottavat ihmiset kulkevat murhetta huokuen maantietä pitkin ruoskien itseään. Eikä se ollut Bergmanin mielikuvituksen tuotetta, vaan sellaisia kulkueita oikeasti oli.
 Nykyään itseruoskiminen hoidetaan vähemmän verisesti somessa, jossa sanotaan, että ”Mulla on tosi huono omatunto, mutta tässä nyt ois näitä meijän lomakuvia Thaimaasta! #olipakkovaikkailmasto. #sori”.
 Ehdottaisin, että itseruoskimisen tai muiden syyttelemisen sijaan  kannattaisi pitää pää kiinni ja tehdä jotain asioille. Jos lentäminen ahdistaa, älä lennä, älä kertaakaan. Jos eläinten kohtelu ahdistaa, älä syö eläimiä. Jos sinulla menee huonosti, älä syytä maahanmuuttajia tai ketään muutakaan; et sinä niin tärkeä ole, että joku viitsisi vasiten elämääsi sekoittaa.
 Toisaalta, ymmärrän toki senkin, että jäiden laittaminen hattuun on vaikeaa maailmassa, jossa heti kun avaa netin, sieltä hyppää screenille hullu, joka haluaa polttaa kokonaisen maanosan sademetsät ja toinen joka estäisi tornadot ydinpommeilla.
 Tulee mieleen, että Tohtori Outolempi se sentään oli tolkun mies!
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Aiheesta voi keskustella 04.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Roope Lipastin kolumni: Yhteiskunnan syy
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Pekka Seppäsen kolumni: 10 000 euron lentovero ja sohvalle makaamaan

Roope Lipastin kolumni: Tapetaan kaikki


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Britannian parlamentti äänestää tänään EU-eron lykkäämisestä
 Britannian pääministeri  Boris Johnson kärsi tiistai-illalla nöyryyttävän tappion  parlamentin brexit-äänestyksessä. Oppositio ja Johnsonin linjaa vastustavat konservatiivit ottivat haltuunsa parlamentin työjärjestyksen äänin 328-301. Tämä tarkoittaa, että parlamentti ottaa tänään käsittelyyn lakiesityksen sopimuksettoman EU-eron torjumisesta.
 Bahamalaisten videoilta paljastuu Dorianin hurja voima
 Autoja kelluu tulvavesien valtaamassa Freeportin kaupungissa Bahamasaarilla. Kimberly Mullings / AFP
 Bahamasaaria runnonut  Dorian-hurrikaani  siirtyy nyt laantuneena kohti luodetta ja liikkuu seuraavaksi Yhdysvaltain rannikkoa pitkin. Myrsky aiheutti Bahamalla valtavia tuhoja. Niiden laajuus paljastuu saarelaisten videoilta. Tuhojen kartoittaminen pääsee alkuu vasta sitten, kun useiden metrien korkuiset tulvat kääntyvät laskuun.
 Eduskunta aloittaa – mikä puhuttaa kansanedustajia?
 Eduskunta palaa kesätauolta. Jarno Kuusinen / AOP
 Kansanedustajat kokoontuvat tänään keskiviikkona  ensimmäiseen täysistuntoon  kesätauon jälkeen. Odotettavissa on kiivasta keskustelua ainakin uuden hallituksen ensimmäisestä talousarviosta, mutta nousevatko myös hoitajamitoitus ja työllisyys puheisiin? Kysyimme kolmen eduskuntaryhmän johdon näkemyksiä siitä, mikä nousee eduskunnan syksyn tärkeimmäksi aiheeksi.
 Uusi ilmainen Venäjän-viisumi tulee voimaan jo ensi kuussa, mutta kaikki yksityiskohdat ovat vielä auki
 Matkustajia Allegro-junan edessä Helsingin päärautatieasemalla. Jari Pussinen / Yle
 Lokakuusta lähtien Suomesta pääsee Pietariin ja Leningradin alueelle uudella  sähköisellä viisumilla . Netissä itse haettavan ilmaisen kertaviisumin odotetaan ampuvan helppoutensa ansiosta idänmatkat selvään kasvuun. Ilmaisviisumi ei ilmeisesti kuitenkaan päde kaikkiin kulkuneuvoihin: junissa tarvinnee jatkossakin tavanomaisen viisumin. Asiasta odotellaan nyt Venäjän päätöksiä.
 Miten uutiset syntyvät? Katso suora lähetys Ylen uutispäivästä kello 15.10 alkaen
 Ylen kuvaaja Mikko Koski ja toimittaja Pauliina Happo menossa juttukeikalle. Marja Väänänen / Yle
 Ylen uutisia tehdään ympäri vuorokauden paitsi Pasilan uutistoimituksessa myös eri puolilla Suomea ja maailmaa. Miten uutispäivä rakentuu, kuka tekee päätökset ja miksi? Ylen uutistoiminnan 60-vuotisjuhlaviikon kunniaksi avaamme uutistoimituksen ovet tunniksi  suorana  Pasilaan, Suomeen ja maailmalle. Käymme keskiviikon iltapäivän lähetyksessä vierailemassa Tikkakoskella ja Oulussa sekä Pekingissä ja Tukholmassa Pasilan uutistoimituksen lisäksi.
 Lännestä tulee sateita
 Yle
 Hajanaisia sateita jopa ukkosineen tulee tänään lännestä maan keski- ja eteläosiin. Sateet jäänevät kuitenkin hajanaisiksi. Välillä voi olla poutaisempia jaksoja, mutta jo huomenna torstaina tulee seuraava matalapaine. Sen mukana tulee runsaita sateita ja voimakkaita tuulenpuuskia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Brexitin lykkäämisestä äänestys, uudessa Venäjän-viisumissa avoimia kysymyksiä ja miten Ylen uutiset syntyvät


Summary: Ensi kuussa voimaan tulevan uudistuksen yksityiskohdat ovat vielä auki, mutta matkailun odotetaan lisääntyvän tuntuvasti.

Idänmatkailussa koittaa ensi kuussa mullistus.
 Tuolloin Venäjän on määrä ottaa käyttöön kahdeksan päivän ilmainen nettiviisumi Pietariin ja Leningradin alueelle. Tämä on varmaa, ellei syyskuun aikana tapahdu odottamatonta käännettä.
 – Pidän selvänä, että kun kerran Venäjän presidentti on hyväksynyt lainsäädännön niin se tulee myös voimaan, ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  sanoo.
 Moni asia on kuitenkin vielä auki.
 Uusi viisumi kattaisi tämän alueen ja nämä rajanylityspaikat – Vainikkalan tilanne on vielä auki. Alueella on runsaasti suomalaisille historiasta tuttuja kaupunkeja, joissa vain harva on käynyt. Harri Vähäkangas / Yle
 Missä uusi viisumi kelpaa ja millä liikennevälineillä?
 Maantieliikenteessä uusi viisumi kelpaa näillä näkymin Etelä-Karjalan kolmella rajanylityspaikalla eli Vaalimaalla, Nuijamaalla ja Imatralla. Rajan voisi ylittää henkilöautolla, bussilla tai moottoripyörällä.
 Myös lentoliikenne eli Pulkovon kansainvälinen lentoasema Pietarissa on mukana. Uusi viisumi kelpaisi esimerkiksi Finnairin lennoilla Helsingistä Pietariin.
 Sen sijaan Vainikkalan rajanylityspaikka eli Suomen ja Venäjän välinen matkustajajunaliikenne ei näillä näkymin ole mukana. Helsingistä lähtevällä Allegrolla tai muulla junalla Pietariin tai Viipuriin matkaavat tarvitsisivat jatkossakin maksullisen viisumin.
 Laivaliikenteessä uusi viisumi kävisi Pietarin matkustajasatamissa ja Viipurin edustalla sijaitsevassa Uuraan satamassa. Tämä laajentaa Venäjän-laivaliikenteen nykyistä 72 tunnin viisumitonta käytäntöä. Koskeeko laajennus Viipurin kaupungin satamaa, joka on Saimaan kanavaristeilyjen päätepiste, on vielä avoinna.
 Tiedot perustuvat kaksi viikkoa sitten julkistettuun  Venäjän liikenneministeriön päätösluonnokseen . Siinä on listattu rajanylityspaikat, joilla uusi viisumi kelpaisi.
 Mikseivät junat ole mukana?
 Tätä ei tiedetä. Suomen ulkoministeriössä ei myöskään ole tietoa, voiko listaan tulla vielä muutoksia.
 – En pysty spekuloimaan. Emme ole saaneet asiasta mitään lisätietoa. Odotamme Venäjän hallituksen päätöstä, konsulipäällikkö Tuominen sanoo.
 Junaliikenteen puuttuminen olisi kova pettymys.
 – Toivomme kovasti, että uusi viisumi tulisi voimaan myös Allegroon. Myymme eniten juuri junamatkoja, ja tiedämme että moni lähtisi matkalle jos viisumin saisi helpommin, kotkalaisen Kymenmatkat-matkatoimiston toimitusjohtaja  Satu Mäntyvaara  sanoo.
 Samaa harmittelee Suomi–Venäjä-seuran pääsihteeri  Niina Sinkko . Junaliikenne on niin merkittävä osa Suomen ja Venäjän välistä liikennettä, että sen puuttuminen pistää silmään.
 – Olisi tosi erikoista ja harmillista, jos Allegro jäisi tästä pois. En tiedä, miksi näin kävisi.
 Mitä muita vaihtoehtoja matkailijalla on?
 Yksi vaihtoehto olisi mennä autokyydillä rajan yli Viipuriin ja jatkaa sieltä uusilla paikallisjunilla Pietariin. Kulkuneuvorajoitukset koskevat ilmeisesti vain rajanylitystä, eivätkä rajoittaisi liikkumista Pietarin ja Leningradin alueen sisällä.
 Uudistus koskisi vain rajanylityksiä Etelä-Karjalassa. Matkat Karjalan tasavallan puolelle eli esimerkiksi Joensuusta Niiralan raja-aseman yli Petroskoin suuntaan jatkuvat nykyisellä käytännöllä.
 Uudistus koskee myös Viroa eli Narvan–Ivangorodin raja-asemaa. Narvasta rajan voisi ylittää näillä näkymin autolla tai jalan, muttei junalla.
 Liettuan naapurissa Kaliningradissa uusi viisumi tuli jo voimaan tänä kesänä. Suomalaiset pääsevät Kaliningradiin ilman viisumikuluja lentäen, bussilla tai junalla esimerkiksi Liettuan tai Puolan kautta.
 Allegro-matkustajia Helsingin rautatieasemalla heinäkuussa. Jari Pussinen / Yle
 Milloin yksityiskohdat selviävät?
 Uuden viisumin on määrä tulla voimaan ensi kuussa eli 1. lokakuuta.
 Viimeistään silloin Venäjän hallituksen on määrä antaa tiedonanto uudistuksesta maille, joita se koskee. Käytännön yksityiskohdat selviävät Suomelle siis viimeistään tällöin.
 On epätodennäköistä, että viranomaiset saisivat mitään etukäteistietoa. Yksityiskohdat selviävät todennäköisesti vasta, kun Venäjän hallitus on saanut työnsä valmiiksi ja tiedot leviävät maan mediaan.
 Miten uusi viisumi toimii?
 Hakulomake täytetään Venäjän ulkoministeriön internet-sivuilla.
 Hakemukseen täytetään henkilötiedot ja tiedot passista sekä ladataan tuore passikuva digimuodossa. Passia ei tarvitse lähettää viisumikäsittelijöille, eikä kutsukirjettä tarvita. Hakemus on ilmainen ja toimitusaika korkeintaan neljä päivää.
 Kun viisumi on hyväksytty, se on voimassa 30 vuorokautta. Sinä aikana Venäjälle voi tehdä yhden matkan, jonka kesto on korkeintaan kahdeksan vuorokautta. Tarkkoja matkustuspäiviä tai kulkuneuvoa ei tarvitse ilmoittaa etukäteen.
 Viisumi on voimassa vain Pietarin ja Leningradin alueilla. Matkustaminen muualle olisi kiellettyä.
 Miten uudistus vaikuttaa matkailuun?
 Todennäköisesti merkittävästi.
 Moni suomalainen ei matkaile lainkaan Venäjällä viisumi- ja kielihankaluuksien sekä huonojen mielikuvien vuoksi. Tallinnaan ja Tukholmaan lähteminen on huomattavasti helpompaa.
 – Uudistus helpottaisi matkailua todella paljon. Olemme suurella mielenkiinnolla seuranneet sen etenemistä, sanoo Suomi–Venäjä-seuran pääsihteeri Sinkko.
 Pietarin lisäksi Karjalankannas olisi pullollaan suomalaisia kiinnostavia kohteita. Viipuri, Terijoki, Käkisalmi ja koko Neuvostoliitolle luovutettu alue nykymuodossaan avautuisi suomalaisille aivan toisella tavalla kuin nykyään.
 – Rajanseutu kiinnostaa suomalaismatkailijoita. Alueelle tulisi varmasti paljon omatoimimatkailua, Sinkko sanoo.
 Suomalaisia kiinnostavia kohteita sijaitsee myös Pietarin takana: jatkosodan rintamalinjakaupunki Lotinapelto, Ruotsin vallan ajalta tuttu Tihvinä ja Inkerinmaan keskeinen kaupunki Hatsina.
 Matkailua helpottaa myös se, että Venäjä on pannut paljon rahaa alueen surkeassa kunnossa olleiden tie- ja junayhteyksien parantamiseen.
 Miksi Venäjä tekee uudistuksen?
 Venäjä haluaa lisätä turismia.
 Ruplan kurssi kyntää matalalla, ja talous on muun muassa kansainvälisten pakotteiden vuoksi aiempaa heikompi. Uudistuksella helpotetaan matkailua ja muita kansainvälisiä yhteyksiä.
 Uudistus koskisi kaikkiaan 43 maan kansalaisia, muun muassa EU-maita.
 Pietarin matkailuviranomaiset odottavat matkailijamääriin  peräti 50 prosentin lisäystä . Tämä tarkoittaisi kahdeksan miljoonan sijaan kahtatoista miljoonaa matkailijaa Pietariin vuodessa.

Tämä ilmaisesta Venäjän-viisumista tiedetään nyt: Pietariin ja Kannakselle autolla tai lentäen, Allegro-junan kohtalo vielä auki


Summary: Hyppää tunniksi mukaan uutiskoneen rattaisiin. Lähetys näkyy suorana Yle Areenassa ja TV1:ssä.

Ylen uutistoiminnan  60-vuotisjuhlaviikon  kunniaksi avaamme uutistoimituksen ovet tunniksi suorana Pasilaan, muualle Suomeen ja maailmalle.
 Käymme keskiviikon iltapäivän lähetyksessä vierailemassa Tikkakoskella ja Oulussa sekä Pekingissä ja Tukholmassa Helsingin uutistoimituksen lisäksi.
 Tikkakoskelta ja Oulusta raportoivat Ylen toimittaja  Titta Puurunen  ja  Risto Degerman . Pekingistä ja Tukholmasta kuulemme Ylen kirjeenvaihtajien  Jenny Matikaisen  ja  Kirsi Heikelin  raportit.
 Pasilan uutistoimituksessa kurkistamme toimittajien työhön esimerkiksi  Tuulia Thynellin  ja  Sara Salmen  silmin, sekä kuulemme meteorologi  Anne Borgströmin  sekä vastavan päätoimittajan  Jouko Jokisen  ajatuksia uutispäivän taustoista.
 Lisäksi pääsemme sisältöpäällikkö  Hannu Särkän  mukana uutiskokoukseen seuramaan päivän uutiskärkien valintaa.
 Lähetystä voi seurata Yle Areenassa ja TV1:ssä keskiviikkona kello 15.10 alkaen.
 Artikkeli on osa juhlaviikkoa Ylen tv-uutiset täyttävät 60 vuotta. Julkaisemme juhlaviikon kunniaksi useita erikoissisältöjä.
 Lue myös:
 Mistä uutisoitiin, kun synnyit? Entä kun aloitit koulun? Syötä syntymävuotesi ja katso video elämäsi uutisista

Miten uutiset syntyvät? Katso suora lähetys Ylen uutispäivästä kello 15.10 alkaen


Summary: Irtisanomisajan palkka ja erorahat juoksevat ensi elokuuhun saakka.

Metsähallitus kertoo, että irtisanoutunut pääjohtaja  Pentti Hyttinen  saa läksiäisikseen toimitusjohtajasopimuksensa mukaisen irtisanomisajan palkan kuudelta kuukaudelta sekä kuuden kuukauden palkkaa vastaavan erokorvauksen. Lisäksi Hyttinen saa mahdolliset tulospalkkiot tämän vuoden tammi-elokuulta, ilmenee STT:n Metsähallitukselta saamista asiakirjoista.
 Hyttinen kertoi viime viikolla irtisanoutuvansa Metsähallituksen pääjohtajan tehtävästä 1. syyskuuta lukien. Hän perusteli eroaan läheisen sairastumisella.
 Hyttisen kuukausipalkka oli Metsähallituksen mukaan 17 000 euroa. Irtisanomisajan palkka sekä erokorvaus tekevät siten yhteensä 204 000 euroa. Palkka ja erokorvaus maksetaan kuukausittain siten, että viimeinen erä tipahtaa Hyttisen tilille ensi vuoden elokuussa.
 Hänellä olisi ollut pääjohtajakautta jäljellä vielä kaksi vuotta. Hän on ollut Metsähallituksen johdossa vuodesta 2016.
 Hyttinen kertoi viime torstaina erostaan vain hetkeä ennen Metsähallituksen hallituksen kokousta, jossa oli tarkoitus käsitellä hänen johtamistapojaan koskevaa selvitystä.
 Maaseudun Tulevaisuus kertoi aiemmin, että Hyttisen johtamistavoista on käynnissä selvitys. Hallituksen puheenjohtaja  Timo Laitinen  kertoi lehdelle, että ihmisiä jututetaan, sillä Hyttisen toimintaan liittyen on tullut "epämääräisiä viestejä".
 Luottamuspulaa aiemmin
 Aiemmin Hyttinen erosi Pohjois-Karjalan maakuntajohtajan tehtävästä. Tuolloin Pohjois-Karjalan maakuntahallitus kertoi, että Hyttisen ja alaisten välillä vallitsi luottamuspula.
 Myös Hyttisen pääjohtajanimitykseen vuonna 2016 liittyi erilaisia käänteitä. Tuolloin maatalous- ja ympäristöministerinä toiminut  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) esitti Hyttistä tehtävään. Keskustan kansanedustajat puolestaan toivoivat, että pitkäaikainen keskustan jäsen  Esa Härmälä  olisi saanut jatkaa tehtävässään.
 Tiilikainen sai puolueeltaan harvinaisen kirjallisen varoituksen.
 Lisää aiheesta:
 Metsähallituksen pääjohtaja Pentti Hyttinen irtisanoutuu
 MT: Metsähallituksen pääjohtajan Pentti Hyttisen johtamistapoja tutkitaan – menetti edellisen työnsä luottamuspulan takia

Metsähallituksen Hyttinen saa läksiäisiksi yli 200  000 euroa ja tulospalkkiot


Summary: Keväällä valitun uuden eduskunnan syksyä voivat hallita myös talouspolitiikan linjaerot.

Syksyn eduskuntatyö on pääsemässä vauhtiin, kun kansanedustajat kokoontuvat tänään keskiviikkona ensimmäiseen täysistuntoon kesätauon jälkeen.
 Yle näyttää istunnon suorana klo 14 alkaen. Voit seurata istuntoa jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Tänä syksynä lienee odotettavissa kiivasta keskustelua ainakin uuden hallituksen ensimmäisestä talousarviosta. Eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.)  kertoi tiistaina, että hallitukselta on tulossa alustavan tiedon mukaan eduskuntaan syksyllä sata esitystä .
 Yle kysyi kolmen eduskuntaryhmän johdosta mikä nousee eduskunnan syksyn tärkeimmäksi aiheeksi.
 Perussuomalaisten ryhmäjohtaja Ville Tavio sanoo puolueensa nostavan syksyn keskusteluun myös sen, miksi eläkkeiden korotukset eivät koske työeläkkeitä. Pekka Sipola / AOP
 "Hallituksen esitykset eivät ongelma, vaan se mitä puuttuu"
 Suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten ryhmäjohtaja  Ville Tavio  sanoo, että syksyn kärkiaiheita on vanhustenhoidon hoitajamitoitus.
 – Vielä on vaikea sanoa, millaisella realistisuudella hoitajamitoituista tullaan toteuttamaan. Se on selkeä kipukohta, jossa oppositio vaatii vaalien alla luvattuja toimia, Tavio sanoo.
 Myös hallitukselta odotetut työllisyystoimet nousevat Tavion mukaan varmasti näkyvästi esiin eduskuntakeskustelussa.
 – Ongelma ei ole siinä, mitä esityksiä annetaan, vaan pikemmin siinä, mitä ei anneta, eli ei anneta riittävästi työllisyyttä parantavia tai maahanmuuttoa kontrolloivia toimia.
 Perussuomalaiset tulevat Tavion mukaan myös kysymään, miksi työeläkkeet eivät nouse, kun hallitus on nostamassa kansan- ja takuueläkettä. Tavion mukaan on vaikea ymmärtää, miksei työntekoon kannusteta.
 – Tässä haiskahtaa vasemmistolainen linja, jossa niiden eläkkeet ovat ensisijaisesti korotettavia, jotka eivät ole saaneet työeläkkeitä omalla työnteollaan syystä tai toisesta hankittua.
 SDP:n ryhmäjohtaja Antti Lindtman veikkaa, että syksyn suurimmat kiistat puhkeavat hallituksen ja opposition talouspolitiikan linjaeroista. Toni Määttä / Yle
 Oppositiolle tulee "totuuden hetki"
 Pääministeripuolue SDP:n eduskuntaryhmää johtava  Antti Lindtman  sanoo, että eduskunnan syksyn tärkein asia on politiikan suunnanmuutos, joka sisältyy hallituksen ensimmäiseen talousarvioon. Lindtmanin mukaan se näkyy siinä, että perusturvaan ollaan tekemässä korotusta.
 Myös Lindtmanin mukaan hoitajamitoituksen tuominen lakiin on tämän syksyn asioita.
 Hänen mielestään on myös tärkeää, että koulutuksen "kunnianpalautus" näkyy vahvasti heti ensimmäisessä budjetissa.
 Lindtman ennakoi, että oppositiolla on "totuuden hetki", kun se joutuu tekemään valintoja vaihtoehtobudjeteissa.
 – Kovin pitkään ei voi ajaa kolmilla rattailla. Kokoomus on samaan aikaan moittinut velkaantumista ja koulutuspanoksia liian pieniksi, vaikka heillä on taustalla leikkaukset.
 Lindtman veikkaa, että syksyn suurimmat kiistat puhkeavat hallituksen ja opposition talouspolitiikan linjaeroista, "kun hallitus on lähtenyt muuttamaan leikkauspolitiikkaa".
 Keskustan eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja Eeva Kalli toivoo, että hoitajamitoitus saadaan ratkaistua jo syksyn aikana. Laura Railamaa / Yle
 "Eduskunnassa puhuttavat monet asiat, jotka eivät ole käsissämme"
 Hallituspuolue keskustan eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja  Eeva Kalli  ennakoi, että syksyn suurin kysymys on miten työtä ja toimeentuloa saadaan Suomessa vauhditettua.
 – Ennen kesätaukoa saatiin jo muutamia asioita liikkeelle hallituksen lisäbudjetissa, kuten infrahankkeita.
 Kalli uskoo, että eduskunnassa käydään värikästä keskustelua. Hän toivoo, että keskustelu työllisyyden parantamisesta olisi kuitenkin ratkaisuhakuista. Kallin mielestä on ennenaikaista, että kokoomus on väläyttänyt jo välikysymystä työllisyydestä.
 Kalli toivoo, että hoitajamitoituksessa päästään eteenpäin jo syksyn aikana, mutta huomauttaa, että asia on perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) käsissä.
 – Täällä puhuttavat monesti asiat, jotka eivät välttämättä ole meidän käsissämme, lähtien esimerkiksi työmarkkinaratkaisuista, joka on työmarkkinaosapuolten asia.
 Kalli sanoo, että eduskunta käsittelee varmasti myös lähestyvää brexitiä eli Britannian eroa EU:sta.
 Lisää aiheesta:
 Eduskunnan entiset puhemiehet huolissaan politiikan kielenkäytöstä: Some-törky tunkeutuu suureen saliin – "Paljon kärjistämistä ja huomion hakua" Eduskunnan entiset puhemiehet huolissaan politiikan kielenkäytöstä: Some-törky tunkeutuu suureen saliin – "Paljon kärjistämistä ja huomion hakua"
 Puhemies Vanhanen: Harvinainen tilanne, että poliisi tutkii eduskuntasalissa puhuttua

Eduskunnan syksyä voi täyttää kiistely hoitajamitoituksesta ja työllisyydestä – Katso suorana syksyn ensimmäinen täysistunto klo 14 alkaen


Summary: Parhaan arvion kyselyyn vastanneilta saa ulkoministeri Pekka Haavisto.

Hieman suurempi osa suomalaisista katsoo  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen onnistuneen toistaiseksi huonosti kuin hyvin, ilmenee  Helsingin Sanomien  teettämästä kyselystä.
 Vahvaa tuomiota kumpaankaan suuntaan hallitus ei kuitenkaan HS:n ensimmäisessä Rinteen hallituksen onnistumista käsittelevässä mittauksessa saanut. Puolet vastaajista ei pitänyt hallituksen onnistumista hyvänä eikä huonona tai ei osannut sanoa kantaansa.
 Hyväksi tai erittäin hyväksi hallituksen alkutaipaleen arvioi 23 prosenttia vastaajista. Huonon tai erittäin huonon arvion antoi 27 prosenttia. Ero on pieni, sillä tulosten virhemarginaali on kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Eduskunnan syysistuntokausi alkaa tänään.
 Keskustan Lintilä saa enemmän kiitosta SDP:n kannattajilta kuin omiltaan
 Lehden mukaan kokonaisuudessaan Rinteen hallituksen ensimmäinen arvio on samansuuntainen mutta aavistuksen suopeampi kuin useimmat  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen HS-gallupeissa saamista arvioista. Sipilän hallituksen suosio oli huipulla ensimmäisessä hallituksen suosiota käsittelevässä HS:n mittauksessa.
 Nykyisen hallituksen puoleista parhaiten kyselyn mukaan on onnistunut vihreät ja huonoiten keskusta.
 Parhaan arvion kyselyyn vastanneilta saa ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.). Rinne ja valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) saavat Haavistoa vähemmän kiitosta. Lintilä saa enemmän kiitosta SDP:n kannattajilta kuin omiltaan. Vajaa puolet kyselyyn vastanneista SDP:n kannattajista katsoo Lintilän onnistuneen tehtävässään hyvin tai erittäin hyvin. Keskustan kannattajista tätä mieltä on reilu kolmannes.
 Myöskään suurimmat oppositiopuolueet eivät ole ainakaan toistaiseksi vakuuttaneet kyselyyn vastanneita. Noin viidennes vastaajista pitää eli perussuomalaisten ja kokoomuksen onnistumista hyvänä tai erittäin hyvänä.
 Kantar TNS:n toteuttamaan kyselyyn vastasi reilu tuhat ihmistä 19.-29. elokuuta.

Rinteen hallitus saa HS-gallupissa melko neutraalin arvion tähänastisesta onnistumisestaan


Summary: Myönnetty rahoitus on tarkoitettu käytettäväksi muun muassa rajavartijoihin ja satamainfrastruktuuriin Britannian lähdettyä EU:sta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian hallitus on ilmoittanut kahden miljardin punnan eli noin 2,2 miljardin euron lisärahoituksesta brexitin hoitamiseen.
 Ilmoitus tuli pian sen jälkeen, kun oppositio ja hallitusta vastaan kapinoivat konservatiivit  ottivat erävoiton brexit-väännössä.  Myöhään tiistaina parlamentin alahuone äänesti siitä, voiko parlamentti ottaa työjärjestyksen hallitukselta käsiinsä ja äänestää tänään lakiesityksestä brexitin lykkäämiseksi ja sopimuksettoman EU-eron torjumiseksi. Äänestyksessä oppositio otti parlamentin työjärjestyksen hallintaansa äänin 328-301.
 Hallituksen tiedotteen mukaan keskiviikkona kansanedustajille kerrotaan, että nyt myönnetty rahoitus on tarkoitettu käytettäväksi Britannian lähdettyä EU:sta muun muassa rajavartijoihin ja satamainfrastruktuuriin.
 Lisää aiheesta:
 Boris Johnsonille takaisku parlamentin brexit-äänestyksessä – hallitusta vastustaneille konservatiiviedustajille potkut parlamenttiryhmästä

Britannian hallitus ilmoitti 2 miljardin punnan ylimääräisestä brexit-rahoituksesta


Veronpalautusta saa tänään 1,3 miljoonaa kansalaista. Palautuksia maksetaan yhteensä 1,3 miljardia euroa.
 Veronpalautuksia maksetaan sitä mukaa kuin verotus valmistuu. Verotus päättyy tänä vuonna ensi kertaa eri aikaan eri asiakkailla.
 Jos verotus on vielä kesken, se valmistuu viimeistään lokakuun lopussa. Veronpalautukset maksetaan kaikille viimeistään joulukuun alussa.
 Oman tilanteensa voi tarkistaa osoitteesta  https://www.vero.fi/sahkoiset-asiointipalvelut/omavero/.

Veronpalautusta tänään yli miljoonalle kansalaiselle


Summary: Haluamme, että toiset ihmiset pitävät meistä. Autamme, teemme palveluksia ja samasta syystä myös kehumme itseämme.

Tyypillisimmät itsekehumisen kohteet ovat oma ulkonäkö ja viehätysvoima, omaisuus, onnistuminen ja menestys työelämässä, älykkyys sekä persoonallisuus. Itsekehun tavoitteena on levittää kanssaihmisille tietoa hyvistä ominaisuuksistamme ja saada heiltä vastikkeeksi hyväksyntää ja kunnioitusta.
 – Haluamme mainostaa, että meidän kanssa kannattaa tehdä yhteistyötä, että olemme osaavia ja ystävällisiä. On mahdollista, että tällaiset viestintästrategiat ovat kehittyneet evoluution myötä – että minun kanssani kannattaa metsästää tai perustaa perhe, koska osaan näitä asioita, pohtii professori  Jan-Erik Lönnqvist  Helsingin yliopiston Svenska social- ja kommunalhögskolanista.
 Ripaus nöyryyttä tehostaa lähestyttävyyden vaikutelmaa – tai sitten ei
 Nöyrässä itsekehussa (engl.  humblebrag ) itsensäkehuminen naamioidaan nöyryydellä tai valittamisella. Esimerkki nöyryydellä kuorrutetusta itsekehusta on vaikkapa lause: “En ymmärrä, miksi kaikki tekevät niin suuren numeron synttäreistäni!”
 Lauseen pohjimmainen tarkoitus on viestittää kuulijalle, että kertoja on sosiaalisesti suosittu, mutta alkuun itsekehun loivennukseksi lisätty ripaus nöyryyttä pyrkii kertomaan hänen olevan myös ystävällinen ja hyvä tyyppi, vaikka kehuukin itseänsä.
 Toinen tapa naamioida itsekehua on liittää mukaan valitusta – tähän tapaan: “Sain keväällä laihdutettua 10 kiloa ja nyt kaikki vanhat vaatteet roikkuvat päällä, tämähän tulee kalliiksi.”
 Valittamisella itsensäkehuja hakee sympatiaa ja yrittää tehdä itsensä helposti lähestyttäväksi.
 Brian Jackson / Alamy / AOP
 – Ihmiset ylipäätään valittavat sen takia, että heidät arvioitaisiin ystävällisiksi, mutta sillä haetaan myös yhteenkuuluvuutta toisten kanssa. Yleensä ihmiset valittavat vain läheisilleen ja jos henkilö valittaa jollekulle, hän ilmaisee sillä kuuluvansa samaan joukkoon kuulijan kanssa.
 Miksi nöyrä itsekehu karahtaa karille?
 Itsensäkehumista vierastetaan universaalisti, mutta silti ihmiset sortuvat siihen. Tämä johtuu siitä, että emme ymmärrä, että muut reagoivat esittämäämme itsekehuun samalla tavalla, kuin itse reagoimme. Ilmiötä kutsutaan empatiakuiluksi tai empatiavajeeksi.
 – Kuvittelemme, että kuuntelijat myötäelävät onnistumistamme vaikkapa työelämässä ja kokevat siitä samaa iloa siitä kuin me – vaikka he itse asiassa saattavat tuntea siitä kateutta.
 Amerikkalaisyliopiston  tutkimuksessa  selvitettiin, että nöyrä itsekehu – erityisesti valituksella kuorrutettuna – on tuomittu epäonnistumaan, koska se tuntuu vastaanottajasta epärehelliseltä. Henkilö tuntuu valittavan, mutta viestin sisältö ei kuitenkaan anna aihetta valitukseen. Kehujavalittaja vaikuttaa olevan epärehellinen. Jäljelle jää petetty fiilis.
 Anna Koldunova / Alamy / AOP
 Paras tapa kehua itseä
 Miten sitten voisi kehua itseä ilman, että herättää kuulijoissa suurta antipatiaa? Nöyristely, vähätteleminen ja valitus ainakin kannattaa jättää tyystin pois. Kohtuullisen hyvä tapa on faktaan perustuva tiedonanto ilman kuorrutuksia, kuten “sain ylennyksen” tai “minulta kysyttiin tänään paperit kaupan kassalla”.
 Ylivoimaisesti paras tapa kehua itseä on, että ei joudu kehumaan itseään lainkaan, vaan että saa tavalla tai toisella jonkun muun tekemään sen puolestaan – ja luontevalla tavalla.
 – Olisi mahtavaa, jos vaikka lapseni kehuisi minua, koska lapsilta ei ehkä voi olettaa sellaista käyttäytymistä. Heidän suustaan se kuulostaisi enemmän totuudelta, sanoo Jan-Erik Lönnqvist.

Itsensäkehumista vierastetaan kaikkialla – miksi sorrumme siihen, vaikka teko on tuomittu epäonnistumaan?


Summary: Hypermarkettien valikoimat ovat paisuneet muun muassa erityisruokavaliota noudattavien tai ruokaharrastajien tarpeiden täyttämiseksi.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Elämäntilanteen muutos näkyy usein myös kulutustottumuksissa. Tietoinen muutosten tekeminen omiin valintoihin on kuitenkin monesti vaikeaa, arvioi kuluttamiseen perehtynyt tutkija.
 – Ihmisillä on taipumus pysyä niissä tavoissa, joihin on tottunut, toteaa Helsingin yliopiston Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkijatohtori  Essi Pöyry .
 Kun elämäntilanne muuttuu, muuttuu sekin, mihin ja kuinka paljon rahaa ruokakaupassa käytetään. Muutoksia voi tarkastella K-ryhmän Ylelle toimittamista tiedoista. Ylen koneessa voi kokeilla, kuinka vauvan saaminen, muuttaminen yhteen tai eläkkeelle jääminen vaikuttavat kulutustottumuksiin ruokakaupassa.
 Koneeseen pääsee tästä:  Yle tutki: lapsen saaneet tuplanneet kasvissyönnin – katso tästä, miten vauva, rakkaus tai eläke vaikuttavat sinun ruokatottumuksiisi
 Elämäntilanteen vaihtuessa muutoksia usein tapahtuu omalla painollaan, mutta välillä myös tietoisesti.
 Esimerkiksi yksi K-ryhmän aineistosta esiin noussut havainto oli kasviproteiinien suosion kasvu varsinkin hiljattain lapsen saaneiden joukossa.
 – Yksi selittävä tekijä tälle voi olla se, että lapsiperheissä ruokakaupassa käynti ja ostopäätökset usein kasautuvat naisten harteille. Tilastojen mukaan nuoret naiset ovat erityisen kiinnostuneita kasviproteiinista ja kasvisruuan lisäämisestä perheissä ja kotitalouksissa, Pöyry sanoo.
 Kasviproteiinituotteiden suosion nousua voi selittää myös se, että niiden tarjonta on kasvanut runsaasti viime vuosina.
 Yle kertoi elokuun alussa , että grilliin sopivien kasviproteiinituotteiden myynti on tuoteryhmästä riippuen kasvanut tänä kesänä jopa 20–30 prosenttia vuoden takaiseen verrattuna. Grillattavan lihan myynti oli pysynyt ennallaan.
 Mitä enemmän herkkuja on tarjolla, sitä helpommin niitä tarttuu mukaan
 K-ryhmän aineistoa katsomalla näkee, että tuoreille vanhemmille tarttuu kaupasta matkaan myös entistä enemmän makeisia ja alkoholijuomia.
 Tutkijatohtori Pöyryn mukaan se tiedetään, että kiire, nälkä ja ilman suunnitelmia kauppaan meneminen lisäävät epäterveellisiä valintoja.
 – Myös se tiedetään tutkimuksesta, että mitä enemmän vaikka herkkuja ja snackseja on tarjolla, sitä enemmän niitä myös ostetaan. Samoin mitä useammin kaupassa käydään, sen useammin näitä on tilaisuus ostaa, eikä moni varmaan tätä kiusausta pysty vastustamaan.
 Lapsen saaneiden kulutusta voi muuttaa sekin, että kotona vietetään enemmän aikaa, jolloin siellä halutaan myös rentoutua.
 Uutuuksia tulee jatkuvasti, samalla vanhat tuotteet pysyvät valikoimissa
 Valikoimat suurissa kaupoissa ovat jatkuvasti runsastuneet.
 Kun vuonna 2002 K-ryhmän Citymarket Isossa Omenassa oli 10 000 eri tuotetta, vuonna 2016 määrä oli kasvanut jo 30 000 tuotteeseen.
 Kehitys on ollut samansuuntaista muissakin isoissa kaupoissa. Esimerkiksi suurissa Prismoissa päivittäistavaravalikoimassa on ollut pari vuotta sitten tarjolla yli 30 000 tuotetta, kertoo S-ryhmän kaupallinen johtaja  Ilkka Alarotu .
 – Tuosta tasosta tuotelukumäärä ei ole juurikaan kasvanut. Monet asiakkaat pitävät suurta valikoimaa jo hämmentävän isona. Toisaalta kysyntä pirstaloituu ja asiakastarpeet kohdistuvat yhä moninaisimpiin tuotteisiin, Alarotu toteaa.
 Mikä valikoimista sitten on tehnyt yhä runsaampia?
 Tutkija näkee taustalla osin käytännöllisiä syitä. Kun tietojärjestelmät ovat kehittyneet ja kysyntää voidaan ennustaa yhä tarkemmin, pystytään myynnissä olevan tavaran määrää hallitsemaan paremmin kuin ennen.
 – Toisaalta uutuudet ovat tuottajien yksi keskeinen kilpailukeino. Kun tulee uutuuksia, ihmiset tunnetusti kiinnittävät niihin huomiota. Tästä tulee kierre, joka lisää valikoiman määrää, Pöyry toteaa.
 Tuotteiden määrän lisääntymisen myötä ihmiset ovat myös alkaneet odottaa, että tutut tuotteet ovat aina saatavilla.
 Tutkijatohtori Essi Pöyryn mukaan tutkimuksista tiedetään, että laajat valikoimat esimerkiksi erilaisia naposteltavia lisäävät houkutusta myös ostaa niitä, vaikka ei olisi ollut tarkoitus.  Jouni Immonen / Yle
 – Tuotteiden vähentäminen on hyvin paljon vaikeampaa kuin niiden lisääminen. Ja toisaalta isot marketit haluavat erottautua pienemmistä kaupoista sillä, että niissä on todella laajat valikoimat, Pöyry sanoo.
 Nykyinen laaja tarjonta myös helpottaa monen elämää: erityisruokavaliota noudattavilla on paremmat mahdollisuudet saada haluamiaan tuotteita, ja ruuanlaitosta innostuneilla on mahdollisuus kokeilla erilaisia reseptiuutuuksia.
 – Ruuasta on selkeästi tullut isompi osa elämää. Sen kautta halutaan kuulua johonkin ryhmään ja erottautua jostain toisesta ryhmästä.
 Pöyryn mukaan tähän vaikuttaa luonnollisesti myös ihmisten kasvaneet tulot ja lisääntynyt vapaa-aika. Mitä enemmän on aikaa ja rahaa, sitä tarkemmin saattaa kiinnittää huomiota mihin tahansa tuotekategoriaan.
 Lue myös:
 K-ryhmä tuo asiakkailleen tiedot ruokaostosten ilmastovaikutuksista – Hiilijalanjälkimittari julkaistaan loppuvuodesta
 Kaupunkien lapsiperheet innostuivat ostamaan ruokansa verkosta – "Pitäisi varmaan opettaa lapsille, miten käydään kivijalkakaupassa"
 Suurin osa Suomen ilmastopäästöistä tulee kotitalouksien kulutuksesta – S-ryhmän uusi laskuri ei kaunistele asiakkaan hiilijalanjälkeä
 Kanasta tuli kansallisruoka: Suomalaiset syövät kanaa yhä enemmän ja enemmän – broilerinlihan kulutus on yltämässä taas uuteen ennätykseen

Ruokakauppojen valikoimat paisuneet monen mielestä jo hämmentävän suuriksi – Tutkija: Mitä laajemmat valikoimat, sitä helpommin tulee ostettua


Summary: Latvian paikallisjunien tehtailu tuo satoja uusia työpaikkoja.

Raideliikenteen kulkuneuvojen valmistus ja korjaus

Kajaanin Otanmäessä toimiva kiskokalustovalmistaja Škoda Transtech on saanut tilauksen valmistaa paikallisjunia Latviaan. Sopimuksen arvo on noin 250 miljoonaa euroa.
 Yritys kertoo tiedotteessaan, että se on viime aikoina voittanut useita Euroopan merkittäviä tarjouskilpailuja moderneilla raitiovaunuilla sekä paikallisjunilla.
 – Škoda Transtechin Otanmäen tehtaalla on merkittävä rooli Saksan Mannheimin raitiovaunujen sekä Latvian paikallisjunien toimituksissa, sanoo Škoda Transportationin myyntijohtaja sekä Škoda Transtechin hallituksen puheenjohtaja  Zdenek Majer .
 Škoda Transtechin toimitusjohtajan  Lasse Orren  mukaan tilaukset Otanmäen tehtaalta Latviaan alkavat vuonna 2021 ja kestävät vuoteen 2024 asti.
 – Uudet tilaukset merkitsevät myös tarvetta uusiin rekrytointeihin. Ammattitaitoisen työvoiman saanti ei ole helppoa, joten tarvitsemme merkittävän määrän muuntokoulutusta Kainuuseen, sanoo toimitusjohtaja Orre.
 Vielä kesän alussa Otanmäen tehtaalla käytiin yt-neuvotteluja lomautuksista, koska tuotantotilanne oli heikentymässä.
 Lue myös:
 Transtech muuttui Škodaksi, ja Kajaani pääsee mukaan Saksan ratikkabuumiin – "Tarjouspyyntöjä tulee lähivuosina iso määrä"

Škodan tehtaalle Kajaanin Otanmäessä iso tilaus


Summary: Rinne visioi, että posti julkisena palveluna voitaisiin kytkeä soteratkaisuun.

Postin suunnittelemat palkanalennukset ja johdon korkeat palkat ovat pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mielestä oikeudenmukaisuuskysymys.
 Valtio-omistaja teki väliintulon Postin johtamiseen tänään, kun omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ilmoitti aikalisästä työehtomuutoksissa ja johdon palkkojen muuttamisesta.
 Posti suunnittelee siirtävänsä 700 työntekijää eri työehtosopimuksen piiriin, mikä käytännössä laskisi palkkaa 30 – 50 prosenttia. Postin johdon palkat taas ovat nousseet jopa kymmeniä prosentteja parissa vuodessa.
 Rinne asettaa rinnakkain alennetut palkat ja johdon edut.
 – Halutaan selvittää tilanne juuriaan myöten, huolehtia että tulevaisuudessakin postin työntekijöillä on säällinen mahdollisuus tulla toimeen.
 Postin johdon palkat ovat viime vuosina nousseet Rinteen mielestä "järkyttävällä tavalla". Tästä hallitus aikoo nyt tehdä lopun.
 – Se koskettaa ei pelkästään toimitusjohtajaa vaan koko johtoa. Nyt on annettu omistajaohjausministerin toimesta ohjeet, miten syyskuun aikana tulee palkkatasoa, palkkiotasoa leikata alaspäin.
 Postilaisista sote-apulaisia?
 Työväenpuoluetta edustava pääministeri haluaa keskustelua siitä, kuinka suuri palkkahaitari eri tehtävien välillä voi samassa firmassa olla.
 – Postin työntekijöiden palkat liikkuvat noin 2000 euron paikkeilla kuukaudessa, ja jos johdon palkat liikkuvat 100 000 kuukaudessa, kysymys jota yleinen oikeustaju ei ymmärrä.
 Posti on viime vuodet ollut isossa rakennemuutoksessa. Kun digitaalisuus vähentää paperipostia, jostain olisi löydettävä uutta bisnestä. Samaan aikaan valtion kokonaan omistamalla yhtiölle on velvollisuus kuljettaa posti syrjäisimpäänkiin laatikkoon.
 Kirjeiden ja pakettien kuljettamisesta Postin tehtävä on laajentunut logistiikkabisnekseen, jopa ruohonleikkuuta on kokeiltu. Pari vuotta sitten Posti alkoi etsiä myös hoivapalvelumarkkinoita.
 Rinne visioi, että kylillä kulkevat postinjakajat voitaisiin kytkeä osaksi sote-ratkaisua.
 – 22 000 postilaista kulkee maakunnissa viemässä postia. Kyse ei ole hoitotyöstä vaan siitä voidaanko julkista palvelua laajentaa niin että kurkataan ikkunasta, onko kaikki hyvin. Ja jos ei, niin he kysyvät miten voi auttaa, Rinne ideoi.
 Lue myös:
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos

 Raideammattilaiset tukilakkoon Postin työehtomuutosten vuoksi: ''Postin toiminta on käsittämätöntä tässä maailmassa''
 Miten perustelette toimitusjohtajan jättipalkkaa? Yle esitti 14 kysymystä Postin hallituksen puheenjohtajalle

Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla


Summary: Rauma menehtyi pitkäaikaiseen sairauteen.

Kasevan alkuperäisjäsen  Tapio Rauma  on tiistaina menehtynyt pitkäaikaiseen sairauteen. Tamperelaisyhtye kertoi asiasta omilla  Facebook-sivuillaan .
 Tapio Rauma oli bändin kitaristi ja laulaja, mutta oli jäänyt eläkkeelle soittamisesta.
 71-vuotias Rauma oli kotoisin Kaustiselta. Hän ehti soittaa useissa bändeissä.
 Kasevan ensimmäinen albumi  Silloin kun  julkaistiin vuonna 1974. Yhtye oli aktiivinen 80-luvun alkupuolella asti. Kaseva on keikkaillut myös 2000-luvulla.
 Yksi yhtyeen suosituimmista kappaleista  Tyhjää  löytyy myös  Ylen Elävästä arkistosta .
 Rauman menehtymisestä kertoi ensin musiikkimedia  Rumba .

Kasevan alkuperäisjäsen Tapio Rauma on kuollut


Summary: Kenraaliluutnantti Ilkka Laitinen oli Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexin ensimmäisenä pääjohtajana yhdeksän vuotta.

Rajavartiolaitosta viime vuoden syyskuusta johtanut kenraaliluutnantti  Ilkka Laitinen , 57, on jättänyt tehtävänsä vakavan sairauden vuoksi. Hänen työkyvyttömyyseläkkeensä on alkanut syyskuun alusta lukien, rajavartiolaitos tiedottaa.
 Laitinen on ollut Rajavartiolaitoksen palveluksessa eri tehtävissä vuodesta 1985 lähtien. Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontexin ensimmäisenä pääjohtajana hän toimi vuodesta 2005 yhdeksän vuoden ajan.
 Laitinen palasi 2015 Frontexin tehtävästä Rajavartiolaitoksen esikuntaan ensin kansainvälisten asioiden johtoon ja sen jälkeen Rajavartiolaitoksen apulaispäälliköksi vuosiksi 2015–2018.
 Tasavallan presidentti nimittää valtioneuvoston esityksestä Rajavartiolaitokselle uuden päällikön.
 Rajavartiolaitoksen apulaispäällikkö, kenraalimajuri  Pasi Kostamovaara  toimii Rajavartiolaitoksen päällikön sijaisena nimitykseen saakka.

Rajavartiolaitoksen päällikkö vaihtuu – nykyinen päällikkö jäi työkyvyttömyyseläkkeelle vakavan sairauden takia


Summary: Sopimuksettoman EU-eron vastustajilla oletetaan olevan enemmistö parlamentin alahuoneessa. He voivat tämän illan aikana käynnistää tapahtumasarjan, joka johtaa uusiin vaaleihin ja brexitin lykkääntymiseen.

Britannian parlamentti on palannut kesätauoltaan ja aloittanut välittömästi EU-eron käsittelemisen. Yle näyttää tämän sivun kautta suorana lähetyksenä parlamentin täysistunnon.
 Keskustelun pääaihe tulee olemaan, eroaako Britannia EU:sta ilman erosopimusta. Tämän ratkaisun pelätään aiheuttavan maahan kaaoksen ja talosromahduksen.
 Salissa nähtiin heti dramatiikkaa, kun hallituksen kansanedustaja  Phillip Lee  ylitti parlamentin lattian ja liittyi opposition riveihin. Samalla pääministeri  Boris Johnson  menetti enemmistönsä parlamentin alahuoneessa.
 Parlamentissa on nyt käynnissä poikkeuksellinen hätäkeskustelu brexitistä. Sen jälkeen parlamentti äänestää lakialoitteen esittämisestä, joka pakottaisi Johnsonin hallitusta lykkäämään EU-eroa. Ratkaiseva äänestys on määrä pitää ennen puoltayötä Suomen aikaa.
 Laista äänestettäisiin huomenna keskiviikkona.
 Alahuoneen johtaja ja konservatiiviedustaja  Jacob Rees-Mogg  arvosteli kovasanaisesti parlamentin päätöstä. Hän sanoi sen olevan perustuslain kannalta epäsäännöllistä, sillä parlamentti ottaa nyt hallituksen roolin.
 Tunteet kävivät kuumina pääministerin puhuessa
 Aiemmin puhuneen pääministeri Johnsonin puhe keskeytyi useaan kertaan, kun opposition kansanedustajat pilkkasivat ja arvostelivat häntä. Parlamentin puhemies  John Bercow  joutui keskeyttämään parlamentin älämölön toistuvasti ja pyytämään kansanedustajia käyttäytymään.
 Parlamentin puhemies John Bercow joutui keskeyttämään parlamentin älämölön ja välihuudot useaan kertaan. EPA/ JESSICA TAYLOR
 Opposition Labour-puolueen johtaja  Jeremy Corbyn  arvosteli pääministeriä kovasanaisesti. Corbynin mukaan Johnsonin johtamalla hallituksella ei ole moraalia.
 Corbyn väitti lisäksi puheessaan, että Johnson ei ole tosissaan neuvottelemassa erosopimusta vaan haluaa Britannian eroavan EU:sta ilman sopimusta.
 Johnson vastasi arvosteluun muistuttamalla, että hallitus noudattaa demokratian pelisääntöjä.
 – Britannia kunnioittaa perustuslakiaan ja noudattaa lakeja, hän sanoi.
 Johnson myös toisti, ettei halua viedä maata vaaleihin, vaan haluaisi keskittyä neuvottelemaan EU:n kanssa uuden erosopimuksen.
 – Tilanteeseen on olemassa ratkaisuja, mutta oppositio ei halua kuulla niitä, hän puhisi.
 Lykätäänkö brexitiä uudelleen?
 Pääministeri Boris Johnsonin johtama hallitus sanoo olevansa valmis sopimuksettomaan eroon, ellei neuvottelutulokseen EU:n kanssa päästä ennen eropäivää 31. lokakuuta. Hallitus on jo saanut läpi toiveensa, että parlamentin istuntoaikaa on rajoitettu, joten kansanedustajilla on hyvin niukasti aikaa yrittää muuttaa brexitin toteutumista.
 Sopimuksetonta brexitiä vastustavien kansanedustajien odotetaan kokouksessa vaativan, että parlamentissa sallitaan esityslistasta poiketen brexit-asian käsittely. Tämä on mahdollista, sillä parlamentin ohjeet sallivat pakottavissa tilanteissa esityslistasta poikkeamisen.
 Tämän jälkeen sopimuksetonta no-deal-brexitiä vastustavien kansanedustajien odotetaan  BBC:n mukaan  esittävän lakia, jolla pääministeri velvoitetaan pyytämään EU:lta eroprosessin lykkäämistä ensi vuoden tammikuun loppuun.
 Britannian tiedotusvälineet laskevat kiivaasti, onko tällä esityksellä riittävästi kannatusta. Johnsonin hallituksella oli aikaisemmin niukka enemmistö, jonka se kuitenkin tänään menetti.
 Verkkojulkaisu Buzzfeedin mukaan  kapinallisia hallituspuolueen edustajia on ainakin 14. Tämä tarkoittaa, että esitys brexitin lykkäämiseksi menisi läpi.
 Boris Johnson puhumassa parlamentissa Lontoossa 25. heinäkuuta. Jessica Taylor / AFP
 Pääministeri Johnson on jo ennakoinut tätä. Hän on ilmoittanut, että jos hallitus häviää äänestyksen, se määrää uudet vaalit, jotka pidettäisiin jo lokakuun 14. päivä.
 Britannian pääministeri varoitti parlamenttia äänestämästä hallitusta vastaan brexitistä – "En halua vaaleja, te ette halua vaaleja"
 Johnsonin mukaan hallitusta vastaan äänestäneet konservatiivipuolueen kansanedustajat erotetaan puolueesta ja he eivät voi enää asettua ehdolle konservatiivien ehdokkaina.
 Lisää aiheesta :
 Britannian konservatiivit ottavat kovat keinot käyttöön: kansanedustaja erotetaan, jos äänestää brexit-ehdotusta vastaan
 Britannian pääministeri lupasi kiihdyttää neuvotteluja uudesta brexit-sopimuksesta
 Yli miljoona brittiä allekirjoitti vetoomuksen Johnsonin viimeisintä brexit-päätöstä vastaan

Brittikansanedustajat aloittivat hätäkeskustelun sopimuksettoman EU-eron estämiseksi – Yle seuraa dramaattista täysistuntoa


Summary: Rehnin mielestä Saksa ja Italia toimivat nyt liikkumavaraansa nähden väärin päin.

Suomen Pankin pääjohtajan  Olli Rehnin  mukaan ihmelääkettä euroalueen talouden piristämiseksi ei ole.
 – Jos ihmelääkkeitä olisi, ne olisi jo keksitty,  sanoo pääjohtaja Rehn Ylen Politiikkaradiossa .
 Ihmelääkkeiden sijaan Rehnillä on kaksi reseptiä EU-maille. Ensinnäkin maat, joilla on liikkumavaraa julkisessa taloudessa, pitäisi käyttää rahaa investointeihin ja talouden pohjan vahvistamiseen.
 Sen sijaan maiden, joilla ei ole liikkumavaraa, kannattaisi Rehnin mukaan edelleenkin vahvistaa puskureita ja huolehtia julkisen taloutensa kunnosta.
 – Tällä hetkellä tämä menee vähän väärin päin. Eli maat, joilla olisi varaa, eivät käytä liikkumavaraansa, ja maat, joilla ei oikeastaan olisi varaa, käyttävät sitä. Siis lue: Saksa ja Italia, sanoo Rehn.
 Pääjohtajan mukaan euroalue ei ole ajautumassa taantumaan, mutta edessä on pitkä hitaan kasvun vaihe. Puhuttaessa Euroopan keskuspankin EKP:n mahdollisuuksista vaikuttaa talouskasvuun ja työllisyyteen, Rehn peräänkuuluttaa yhteistyötä.
 – Toivoisin, että meillä olisi mahdollisen taantuman kohdatessa parempi työnjako rahapolitiikan ja finanssipolitiikan välillä niin, että rahapolitiikka ei joutuisi kantamaan kaikkea vastuuta.
 "On liioittelua väittää Draghin luoneen nykyiset nollakorot"
 Rehnin mukaan nykyinen nollakorkoympäristö on syntynyt monista reaalitalouteen liittyvistä tekijöistä.
 Pääjohtajan mukaan erityisesti väestön ikääntyminen kehittyneissä maissa, myös euroalueella, vaikuttaa reaalitalouteen. Se on nostanut säästämisastetta ja vähentänyt halukkuutta investointeihin.
 Myös finanssi- ja velkakriisin pitkä varjo on oleellinen tekijä euroalueella. Lisäksi työvoiman vapaa liikkuvuus sekä finanssikriisin jäljiltä korkea työttömyys ja työvoiman liikkuvuus rajojen yli, on vähentänyt paineita palkankorotuksiin.
 – Kaikki nämä tekijät painavat inflaatiota alaspäin, sanoo Rehn.
 Rehnin mukaan väite siitä, että EKP:n tai sen pääjohtajan  Mario Draghin   lausunnot keskellä kovinta finanssikriisiä , olisivat syy nykyisiin nollakorkoihin, on liioittelua.
 – Siinä sekoitetaan syyt ja seuraukset, sekoitetaan syyt ja oireet, Rehn sanoo.
 – Draghin puheenvuoro oli reaktio sen ajan markkinamyllerrykseen. Tämä alhaisen inflaation ja matalien korkojen ympäristö on syntynyt monista enemmän reaalitalouteen liittyvistätekijöistä, analysoi Rehn Politiikkaradion haastattelussa.
 Tästä linkistä voit kuunnella Olli Rehnin haastattelun Politiikkaradiossa.
 Jutun kirjoittaja on Politiikkaradion toimittaja Tapio Pajunen.
 Lisää aiheesta:
 Kauppasota vaanii ja tärkein tavoite entistä kauempana – EKP:n uusi pääekonomisti vakuuttaa: “EKP on luova uusien työkalujen kehittämisessä”

Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn: Ihmelääkettä euroalueen talouden piristämiseksi ei ole


Summary: Yksi jatkosodan lähtölaukauksista oli vähemmän tunnettu ilmataistelu, jossa suomalainen lentolaivue pudotti kymmenkunta pommikonetta.

Rantasalmen ja Joroisten rajaseudulla vietettiin harvinaista hartaushetkeä tiistaina. Paikalla ollut muistopaasi sai kylkeensä muistolaatan 25.6.1941 käydyssä ilmataistelussa menehtyneen kolmen neuvostosotilaan muistoksi.
 Sotilaiden jäänteet löytyivät Tiemassaaresta vapaaehtoisista koostuvan suomalais-venäläisen partion etsinnöissä kesällä 2018. Savonlinnalaisen  Ismo Mikkosen  vetämä  ryhmä löysi paikalta  sekä maahan syöksyneen koneen hylyn osia että sotilaiden jäänteitä.
 Sotilaiden henkilöllisyys selvisi helposti koneen numeron ja sotilaiden tunnistuslevyjen avulla.
 Tiistaisessa muistohetkessä oli mukana kahden sotilaan jälkipolvea. Koneen lentäjän  Vladimir Fominin  lapsenlapsenlapsi, pietarilainen  Oksana Lopatkina  laski paikalle kauniin kukkakimpun. Sen myötä suvun kaipaama lopullinen tietoa sai varmuuden.
 – Isoäitini oli vain yhdeksän kuukautta, kun isä kuoli taistelussa. Asia on vaivannut tähän päivään asti, mutta 78 vuoden odotus on päättynyt, Oksana Lopatkina totesi muistosanoissaan.
 Hänen mukaan isoäiti ilmoitti lähtevänsä muistohetkeen, kun tieto isän löytymisestä tuli.
 – Hän ei ehtinyt saada passi- ja viisumiasioita kuntoon, mutta tulemme varmaan myöhemmin yhdessä.
 Yelena Matze  lensi muistotilaisuuteen nykyisestä kotikaupungistaan Rotterdamista hollantilaismiehensä kanssa. Hänen isoisänsä  Dimitri Luzanov  menehtyi Rantasalmella, reilun kahden kilometrin korkeudessa käydyssä ilmataistelussa.
 – Emme tienneet isoisän kohtalosta käytännössä mitään ennen toukokuuta. Silloin serkkuni perhe etsi tietoa voiton päivää varten koulutehtävään. He törmäsivät hiljattain avautuneessa sotilasarkistossa tietoon, että isoisä oli mukana tällä lennolla. Ja nyt olemme täällä, Yelena Matze hämmästeli.
 Sodissa menehtyneiden etsintä käynnistyi valtioiden välisellä sopimuksella 1990-luvun alussa. Vapaaehtoiset etsijät voivat etsiä rintamalle jääneitä sotilaita.
 Yelena Matze ja Oksana Lopatkina (vas) laskivat kukat esi-isiensä muistopaikalle Rantasalmella. Petri Vironen / Yle
 Savonlinnalainen Ismo Mikkonen on ollut etsinnöissä lähes alusta lähtien. Mies laskee olleensa mukana 150 sotilaan kohtalon selvittämisessä.
 – Omaisille on äärimmäisen tärkeää saada varmuus siitä, mihin omainen on menehtynyt. Siksi jaksan tehdä tätä edelleen yhteistyössä venäläisten kollegojen kanssa.
 Kesäkuun lopun ilmataistelussa suomalaisten Fiat-hävittäjät ampuivat alas tiettävästi yhdeksän pommikonetta. Niissä menehtyi 27 sotilasta.
 – Se oli tärkeä taistelu jatkoakin ajatellen. Vihollinen yritti tuhota Joensuun ja Joroisten lentokenttiä, mutta suomalaiset pystyivät sen estämään vieläpä ilman omia tappioita, Suomen Sotahistoriallisen Seuran ja Ilmailumuseoyhdistyksen hallitusten jäsen  Carl-Erik Geust  arvioi.
 Rantasalmen ja Joroisten alueen ilmataistelu käytiin käytännössä jatkosodan ensimmäisenä päivänä 25. kesäkuuta 1941. Puna-armeijan pommikoneiden tehtävänä oli pommittaa tiettävästi ainakin Joensuun ja Joroisten lentokenttiä.
 Utista Joroisiin siirtyneen lentolaivue 26:n vahvuus oli 270 miestä ja 26 Fiat-hävittäjää  (Suomen Reserviupseeriliitto). Suomalaiset pudottivat koneista suurimman osan menettämättä yhtään omista hävittäjistä.

Omaisten 78 vuoden piina lopulliseen päätökseen: jatkosodan alussa suomalaislentäjien pudottamille neuvostosotilaille muistolaatta savolaiskorpeen


Summary: Sydän- ja verisuonitaudit ovat maailmanlaajuisesti yhä suurin kuolinsyy.

Syöpä on noussut rikkaissa maissa asuvien ihmisten yleisimmäksi kuolinsyyksi. Tulos käy ilmi  The Lancet -tiedelehdessä  julkaistusta artikkelista.
 Tutkimuksessa oli mukana 20 maasta ja palestiinalaisalueilta kerätyt aineistot. Niistä ilmeni, että syöpäsairaudet aiheuttavat vauraissa maissa jopa kaksi kertaa enemmän kuolemantapauksia kuin sydän- ja verisuonitaudit.
 Maailmanlaajuisesti sydän- ja verisuonitauteihin kuolee 40 prosenttia ihmisistä ja syövän osuus on 26 prosenttia.
 Suhde on kuitenkin jatkuvasti muuttumassa ja muutamassa vuosikymmenessä syövän odotetaan nousevan maailman johtavaksi kuolinsyyksi, kertoo tutkimukseen osallistunut Quebecin Laval yliopiston professori  Gilles Dagenais  uutistoimisto Reutersille.
 Tällä hetkellä sydän- ja verisuonitaudit ovat kehitysmaissa 2,5 kertaa yleisempi kuolinsyy kuin rikkaissa maissa.
 Sydän- ja verisuonitautien hoito kuitenkin kehittyy kaiken aikaa. Rikkaissa maissa tärkeimpiä riskitekijöitä, kuten verenpainetta ja korkeaa kolesterolia voidaan jo helposti lääkitä.
 Köyhemmissä maissa sydän- ja verisuonitautien suuri kuolleisuus liittynee siihen, että perustason terveydenhuolto on usein puutteellista. Hoitoonohjaus ja lääkkeiden käyttö oli vähäisempää kuin varakkaissa maissa.
 Lisäksi kehitysmaissa sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavat huono ilman laatu, huono ravinto sekä väestön puutteellinen koulutus, tutkijat toteavat.

Syöpä on noussut yleisimmäksi kuolinsyyksi rikkaissa maissa


Summary: Puhdas juomavesi lähipäivien keskeisiä kysymyksiä.

YK on valmiina auttamaan hurrikaanin runtelemia Bahamasaaria. YK:n avustusjärjestöt kertovat, että niillä on lääketarpeita ja ruokaa valmiina lähetettäväksi Dorian-hirmumyrskyn alle jääneelle saariryhmälle.
 Arvioiden mukaan ainakin 61 000 ihmistä on ruoka-avun tarpeessa myrskyn vuoksi, YK:n virkamiehet kertoivat toimittajille Genevessä.
 Myrskyn kerrotaan vahingoittaneen saarten vesijärjestelmiä ja puhdas juomavesi on lähipäivinä prioriteetti alueella, YK:n hätäaputoimisto Ocha kertoo tiedotteessaan.
 Bahamasaarten kalastusjärjestön julkaisema kuva tulvavedestä kadulla 2. syyskuuta. NFA Bahamas / EPA
 Ochan edustajan  Jens Laerken  mukaan YK:n asiantuntijat odottavat lupaa maan hallitukselta ennen saapumistaan alueelle kartoittamaan tilannetta.
 Ochan tiedotteessa kerrotaan, että Abaco-saarten viranomaiset ovat puhuneet katastrofaalisista vahingoista ja heidän kollegansa Grand Bahaman saarella ovat ilmoittaneet mittavista tulvista.
 Maailman ruokaohjelma WFP:n arvioiden mukaan Grand Bahamalla noin 47 000 ihmistä olisi ruoka-avun tarpeessa, kertoo WFP:n edustaja  Herve Verhoosel . Abaco-saarilla ruoka-apua tarvitsee 14 000 ihmistä.
 Lääkintäryhmät ovat myös lähtövalmiudessa, kertoo Maailman terveysjärjestö WHO:n edustaja  Fadela Chaib .
 Bahamasaaret.  Yle Uutisgrafiikka
 Kansainvälinen lentokenttä veden alla
 Pelastusapua koordinoi Bahamasaarilla Karibian alueella toimiva katastrofien hallinnan virasto CDEMA.
 Bahaman yllä viipynyt Dorian on kurittanut saarta tänäänkin. Jopa 13 000 kotia on tuhoutunut tai vahingoittunut. Grand Bahaman saarelle on iskenyt myrskyaaltoja, jotka ovat noin 4-5 metriä normaalia aallokkoa korkeampia.
 Berkeley Earth -järjestön tutkija  Roberth Rohde  julkaisi Twitterissä Grand Bahama -saaren topografisen kartan.
 Siitä käy ilmi, että myrskytulva saattaa pahimmillaan peittää lähes koko saaren veden alle.
 Saarivaltion pääministeri  Hubert Minnis  kertoi aiemmin, että ainakin viisi ihmistä on kuollut hurrikaanin aiheuttamissa tuhoissa.
 Hurrikaanin aiheuttamien tulvien mittavuudesta ja tuhoista on internetissä lukuisia videoita. Muun muassa floridalainen demokraattien kongressiedustaja  Kionne McGhee  on julkaissut Twitterissä bahamalaisen kollegansa jakaman videon, jossa näkyy kuinka Freeportin kansainvälinen lentokenttä on täysin veden alla.
 Dorian on heikentynyt kategorian 3. hurrikaaniksi, mutta on edelleen hengenvaarallinen. Yhdysvaltain kansallisen hurrikaanikeskuksen  NOAA:n mukaan  Dorian liikkuu nyt erittäin hidasta vauhtia (2 km/h) Bahamasaarilta kohti Floridan rannikkoa.
 Satelliittikuva Dorian-hirmumyrskystä tiistaina. NOAA / RAMMB
 Lue myös:
 Yle seuraa Dorian-hurrikaanin etenemistä – heikentynyt hurrikaani jämähti Bahamalle, satojatuhansia evakuoidaan Yhdysvalloissa, ainakin viisi kuollut
 Hurrikaani Dorian testaa Floridan hoitolaitosten katastrofivalmiutta: Suomalais-amerikkalainen hoitokoti ei jää hurrikaanissakaan ilman sähköä – eikä pullaa
 Hurrikaani Dorian rantautui Bahamalle – Myrsky on rajuimmassa hurrikaaniluokituksessa

YK:n avustusjärjestöt valmiina lähtemään Bahaman avuksi – Suuri osa Grand Bahamasta uhkaa jäädä veden alle


Summary: Jari Saario souti 1 250 kilometriä Kööpenhaminasta Helsinkiin. Vain tämän kesän käytössä ollut soutuvene päätyi jo museoon.

Suomen merimuseon pihaan hurauttaa auto perässään iso traileri. Vedettävänä on 7,5 metriä pitkä erikoinen soutuvene, joka ei itse asiassa lainkaan näytä perinteiseltä soutuveneeltä. Eikä se sitä olekaan.
 Tällä veneellä helsinkiläinen  Jari Saario  souti viime kesänä Tanskan Kööpenhaminasta Helsinkiin.
 Vene pääsi vesille ensimmäisen kerran viime keväänä, ja nyt se on jo tulossa museoitavaksi Suomen merimuseoon Kotkaan.
 – Vene päätyy nyt ihan oikeaan paikkaan. Sen tarina jää elämään, ja vene on nyt täällä hyvässä hoidossa, sanoo hyväntuulinen Jari Saario.
 1250 kilometriä
 Koko matka Kööpenhaminasta Helsinkiin taittui yksin, ja pelkästään soutamalla.
 Matka alkoi kesäkuussa. Sen piti kestää kolmisen viikkoa. Toisin kuitenkin kävi. Tuulet olivat vastaiset, keli epämukava ja reitti muuttui alkuperäistä pitemmäksi.
 Alun perin Saario laski, että soutumatkaa Kööpenhaminasta Helsinkiin tulee vähintään 1 000 kilometriä.
 Jari Saarion soutuvene on pituudeltaan 7,5 metriä.  Jari Saario
 Tarkoitus oli suunnata Ruotsin länsirannikkoa kohti ja sieltä heti Öölannin ja Gotlannin jälkeen suoraan Suomeen. Vuosikymmenen pahin pohjoistuuli oli kuitenkin niin valtava, että suunnitelmaa oli pakko muuttaa.
 – Jos minä olisin siitä suoraan Suomeen lähtenyt, olisin varmaan vieläkin merellä tuulten vietävänä.
 Niinpä hän souti Ruotsin rannikkoa pitkin aina Tukholmaan saakka.
 – Tuulta puhalteli Tukholmaan asti varmaan kuusi viikkoa. Ihan satunnaisia päiviä oli, kun oli myötätuuli tai tuuli sivusta.
 Lopulta matkaa kertyi 1 250 kilometriä, ja aikaa kului yhdeksän viikkoa.
 – Sanoin perheelle kotoa lähtiessäni, että kyllä minä tämän kolmessa viikossa vedän, mutta ei se ihan toteutunut, naurahtaa Saario.
 Mahtava tsemppi
 Vaikka reissu oli reilusti ennakoitua pitempi ja raskaampi, Saario on kaiken kaikkiaan erittäin tyytyväinen mies.
 Erityisesti hän nauttii, miten pääsi aivan uudella tavalla tutustumaan naapurimaihimme.
 – Tanskalaiset olivat ihan älyttömän mukavia ja ruotsalaiset oikein superkansaa.
 Ruotsalaisilta Jari Saario olisi saanut apua mihin tahansa ongelmaan. Matkan aikana ruotsalaiset myös tsemppasivat häntä jaksamaan loppuun saakka.
 Esimerkiksi kun Saarion veneen peräsin vioittui, laittoi erään ruotsalaisen saaren asukas sen korvauksetta kuntoon. Satamamaksujakaan häneltä ei huolittu.
 – Ei minulla alun perin ollut suurta käsitystä ruotsalaisista, mutta kyllä minä nyt sanon, että se on ihan superkansa.
 Jari Saarion souturupeamat vaativat taistelua mielen kanssa. Jari Saario
 Taistelua mielen kanssa
 Jari Saarion souturupeamaa auttoi huomattavasti, että hänen kuntonsa on erinomainen. Vuosi sitten hänet valittiin vuoden palomiesurheilijaksi.
 Soutu vaati toki kuntoa, mutta ennen kaikkea päättäväisyyttä. Sitä tarvittiin varsinkin siinä kohdassa kun hiilihydraattivarastot alkoivat kehossa olla vähissä.
 – Aina 15 tunnin kohdalla huomasin, että meinaan nukahtaa paikoilleen. Se hetki pitää tunnistaa ja siitä pitää päästä yli. Sen jälkeen kroppa antoi vapautuksen, ja pystyin jatkamaan ihan miten kauan vain halusin.
 Palomiehenä työskentelevä Saario tunnustaa, ettei hän ole ikinä laskenut päivittäistä kaloritarvettaan. Tutut ovat tehneet sen hänen puolestaan.
 – Minä ajattelin, että jos saisin edes puolet siitä kalorimäärästä, jota he suosittelevat, niin olisi hyvä. Se taisi lopulta jäädä neljäsosaan siitä.
 Vaikka jatkuva soutaminen on kuluttavaa, ei ruoka oikein tahtonut edes maistua.
 – Päivät olivat pitkiä, ja aina kun ajattelinkin ruokaa, rupesi yököttämään. Sitten olin syömättä. Suolaa, vettä ja vähän väkisin jotain. Sellaiset 2500 kilokaloria päivässä, kertoo Jari Saario.
 Vene mahonkivanerista
 Erikoisen soutuveneen valmisti sulkavalainen veneentekijä  Pauli Parkkinen . Runko on yhdeksän millimetriä paksua mahonkivaneria. Samasta materiaalista on tehty myös veneen kansi, tosin vanerin paksuus on siinä kuusi millimetriä.
 Leveyttä 7,5 metrisellä veneellä on puolitoista metriä. Pelkkä vene painaa noin 230 kiloa, varusteiden kanssa noin 450 kiloa.
 – Puu on kaunista materiaalia, ja minä olen aina tykännyt puuveneistä.
 Yksi vaihtoehto keventää matkantekoa olisi ollut hankkia kevyet komposiittiairot. Saario halusi puiset.
 – En vaihtaisi vieläkään komposiittiairoihin, vaikka tein kyllä matkan varmasti itselleni raskaammaksi puuairoilla, naurahtaa Saario.
 Turvalaitteet hätätilanteisiin
 Varusteena veneessä olivat nykyaikaiset navigointi- ja turvalaitteet sekä hätäraketit. Pimeässä yössä piti pitää huolta, että soutaja näkee muut vesillä liikkujat ja he näkevät hänet.
 Yllään Saariolla oli kuivapuku, joka helpottaa pelastautumista.
 – Jos sattuu huuhtoumaan mereen, niin sillä pärjää monta tuntia, kertoo Jari Saario.
 Erityisen turvalaitteen avulla hän olisi voinut nappia painamalla saada yhteyden pelastajiin.
 – Siellä Etelä-Ruotsin tienoilla ei näkynyt ketään missään. Ajattelin, että jos täällä hätäraketin ampuu, niin ihan hukkaan menee, tuumaa Jari Saario.
 Matka kuitenkin sujui siinä mielessä onnekkaasti, että yhtään suurempaa vaaratilannetta ei reissun aikana sattunut.
 Aina ei ollut näin tyyntä. Jari Saarnio
 Veneessä on edessä ja takana kannen peittämät suojat. Toisessa niissä on tilaa tavaroille ja toisessa pienen pieni hytti, jossa Saario nukkui.
 Tavaraa piti jo alun perin varata niukasti mukaan. Lusikoita oli yksi ja mukejakin vain yksi.
 – Niitä olisi kyllä pitänyt enemmän olla. Pienessä kopissa olivat kaikki tavarat sekaisin, ja lusikkaa ja mukia sai välillä etsiä oikein kunnolla. Jos ei löytynyt, olin syömättä.
 Säilytystilat veneessä olivat pienet. Siksi Saario hankki ruokatarvikkeensa pääasiassa matkan varrelta.
 Yli Atlantin valtameren
 Viime kesän matka oli niin suuri elämys, että nälkä kasvaa. Suunnitteilla on soutumatka Atlantin valtameren yli.
 Parhaillaan Saario etsii yhteistyökumppaneita, jotta matkan voisi toteuttaa. Lomaakin pitäisi palolaitokselta saada.
 Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, voisi startti olla jo puolentoista vuoden kuluttua.
 – Se ei voi enää olla puuvene. Soudettava vene kuitenkin. Näyttää enemmän avaruusalukselta.
 Suomen merimuseon intendentti Timo Kunttu otti vastaan Jari Saarion veneen merikeskus Vellamon pihalla Kotkassa.  Olli Törönen/Yle
 Jari Saarion puuvene Arctic blue on kohta kaikkien nähtävillä Suomen merimuseossa Kotkassa. Näytillä ovat kaikki varusteet, joita Saariolla oli kesällä mukanaan.
 – Aika hauskaa, että tänä kesänä on laitettu vene veteen, tehty sillä yksi reissu ja nyt se on jo museossa. Aikamoinen saavutus sekin, tuumaa Jari Saario.

Suomalainen palomies souti yli 1200 kilometriä suolan ja veden voimalla: "Aina kun ajattelinkin ruokaa, rupesi yököttämään"


Summary: Ulkoministeriön tutkijan tuoreessa teoksessa ollaan urakalla mieron tiellä.

Suomalaisen rakennusmiehen Jukka N:n romanttinen ilta 1980-luvun puolivälissä Moskovassa alkoi mukavasti viehättävän Lenan kanssa ja oli juuri päätymässä yhteiseen sänkyyn, kun paikalle saapui yllättäen Lenan aviomies, joka ryhtyi puukkohippasille. Sairaalassa Jukasta löydettiin 11 puukonhaavaa.
 "Menin ulos aivan alasti. Ainostaan kello minulla oli kädessä. Puukottaja ei tullut perässä. Kävelin läheiseen puistoon. En muista, näinkö ihmisiä. Sen muistan, että vatsastani valui suolia, joita pidin käsissäni."
 Tämä Jukan tarina löytyy ulkoministeriön tutkijan  Jussi Pekkarisen  tuoreesta teoksesta  Reppanoita, rikollisia ja ruumiita , joka luotaa Ulkoministeriön konsulipalveluiden historiaa vuosina 1982-2000.
 Kirjasta selviää ainakin se, että vaikka suurimmalle osalle suomalaisista ei ulkomailla satu koskaan mitään, niin osalle sattuu ja paljon. Häviää passi tai rahat, tulee töpeksittyä viinan tai huumeiden kanssa tai jopa kadottua kokonaan vuosikymmeniksi. Hotelli vaihtuu poliisiasemaan tai vankilaan, pahimmillaan arkkuun.
 – Tällaisia tarinoita ei voisi keksiä, eli siinä mielessä fakta kyllä päihittää fiktion, Pekkarinen summaa.
 "Miltä raipat tuntuivat?"
 Suomalaiset Arto R ja Mikko I saivat vuonna 1985 vankeus- sekä raipparangaistukset osallisuudestaan laajaan alkoholin salakuljetukseen Saudi-Arabiaan. Suomen ulkoministeriö yritti lieventää rangaistuksia, mutta tämä ei onnistunut.
 "Sekä Arto R että Mikko I ovat saaneet raippansa. Tosin niitä ei ilmeisesti annettu täydellä voimalla. UM:n konsuliyksikön päällikkö  Arto Kurittu  on merkinnyt asiakirjan alareunaan: Kysytäänkö, miltä tuntui?"
 Konsulipalvelujen tunnetuin väärinkäsitys, josta Pekkarinen kirjoitti taannoisessa teoksessaan  Konsulikyydillä kotiin , on edelleen voimissaan. Yleisen uskomuksen mukaan kansalainen kuljetetaan kaukomailta valtion varoin kotiin, jos omat oravannahat loppuvat. Tämä ei pidä paikkaansa, vaan varat kotimatkaan pitää ensisijaisesti löytyä omaisilta tai ystäviltä.
 – Tämä uskomus lienee peräisin merimiehiltä, joilla aikoinaan oli oikeus kuljetukseen kotisatamaan. Ajateltiin, että jos kerran merimiehet, niin totta kai sitten muutkin.
 Kadoksissa, ja omasta halustaan
 Monesti suomalaiset katoavat jäljettömiin ulkomailla. Kaikki eivät aina myöskään haluaisi tulla löydetyksi. Tällainen oli muun muassa Pertti P:n tapaus Kreikassa. Pertti oli vaimonsa kanssa purjehtimassa Kreikan saaristossa, mistä vaimo palasi kotiin viikon jälkeen.
 Kun Perttiä ei kuulunut sovittuun paluusatamaan ja sieltä lennolle kotimaahan, vaimo huolestui ja otti yhteyttä: ettei vain olisi jotain tapahtunut? Ja kohta Pertti jo löytyikin.
 "Hänet veneineen löydetty Poroksen satamasta täysissä voimissaan maanantai-iltapäivällä. Pertti P oli nähty samassa paikassa jo perjantai-iltana. Syynä myöhästymiseen oli alkoholi ja miellyttävä naisseura."
 – Konsulipalvelut poikkeavat muista palveluista siinä, että niiden toivotaan jäävän mahdollisimman vähälle käytölle. Toisaalta tavallisen kansalaisen puolesta ulkopolitiikka voi olla rempallaankin, kunhan vaikeuksiin joutuneista pidetään huolta, Pekkarinen kiteyttää.
 Huomaamaton palvelu, paras palvelu
 "Leningradin poliisi pidätti jouluaattona 1985 kolme suomalaista. Opiskelijoille oli jouluaattona tullut kova ikävä suomalaista joulua. Niinpä he olivat päättäneet hankkia joulukuusen. Miliisi oli pidättänyt tytöt heidän kaataessaan kuusta paikallisessa puistossa."
 Aikojen kuluessa konsulikyydin ja matkarahojen ruinaajien määrä on laskenut, mutta tilalle ovat tulleet muun muassa kaksoiskansalaiset, joiden auttaminen voi olla varsinkin kriisimaissa vaikeaa, joskus jopa mahdotonta.
 – Jos konsulipalvelut hoidetaan hyvin, kukaan ei huomaa. Mutta jos me tyrimme, sen huomaavat kaikki, lehdistö etunenässä, muistutti teoksen julkistamistilaisuudessa puhunut konsulipäällikkö  Pasi Tuominen .

Ulkomailla ei mene kuin Strömsössä: voi mennä rahat, passi tai jopa henki – suomalaisen konsulipalvelun historia on hurjaa luettavaa


Summary: Viisi mielenosoittajaa on syytettynä joukkolevottomuuksista, yksi vangittiin poliisiin kohdistuneen hyökkäyksen vuoksi

Venäjällä poliisi on pidättänyt jälleen hallinnonvastaisten mielenosoitusten johtohahmoja.
 Moskovassa on osoitettu viime kuukausina mieltä sen jälkeen, kun vaaliviranomaiset päättivät estää useiden oppositioehdokkaiden osallistumisen paikallisvaaleihin. Kiistanalaiset vaalit on määrä järjestää ensi sunnuntaina.
 Maanantaina pidätettyä toimittajaa  Ilja Azaria  voi odottaa jopa 30 päivän vankilatuomio. Hänen pidätyksensä aiheutti kuohuntaa, koska poliisi oli jättänyt hänen alle kaksivuotiaan lapsensa yksin kotiin.
 Myös aktivistit  Ljubov Sobol  ja  Nikolai Ljaskin  otettiin kiinni maanantaina.
 Tviitti toi viisi vuotta, pippurisumute kolme
 Viranomaiset kertoivat tiistaina myös, että he aikovat asettaa viisi miestä syytteeseen joukkolevottomuuksiin osallistumisen vuoksi. Miehiä syytetään osallisuudesta heinäkuisiin mielenilmauksiin.
 Rikostutkinta on tutkijoiden mukaan lopetettu ja miehet ovat saamassa kevyemmät hallinnolliset syytteet. Tutkintakomitea kertoi jatkavansa tutkimuksia muiden henkilöiden osalta.
 Moskovalainen käräjäoikeus kertoi tiistaina, että se on tuominnut yhden mielenosoittajan kolmeksi vuodeksi rangaistussiirtolaan poliisiin kohdistuneesta hyökkäyksestä. Tuomioon johtaneen tapauksen kerrotaan tapahtuneen heinäkuisessa mielenosoituksessa, venäläiset uutistoimistot kertovat.
 RIA Novostin mukaan  Ivan Podkopajev  oli heinäkuisessa mielenilmauksessa suihkuttanut poliiseja pippurisumutteella ja kahden poliisin kerrotaan saaneen kemiallisia palovammoja silmiinsä. Poliisi löysi häneltä myös veitsen ja kaasunaamarin. Podkopajev on tunnustanut syyllisyytensä.
 Pippurisumutetta kovempi tuomio tuli Twitteriin kirjoitetusta viestistä, jossa eräs mielenosoittaja puhui poliisien lasten tappamisesta. Oikeus tuomitsi viestin väkivallalla uhkaamiseksi, ja Venäjän tiukkojen ekstremismin vastaisten lakien vuoksi viestistä seurasi viisi vuotta rangaistussiirtolaa.
 30-vuotias  Vladislav Sinitsa  kiisti kannustaneensa ihmisiä väkivaltaan.
 – Hän sanoi, että viesti ei ollut kehotus mihinkään, se oli vain keskustelua poliittisen vastustajan kanssa, kertoi Sinitsan asianajaja Denis Tihonov.
 Myös Venäjän näkyvin oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi  vastusti tuomiota.
 – Sinitsa kirjoitti todella tyhmän viestin poliisien lapsille kostamisesta. Miljoonia yhtä tyhmiä viestejä kirjoitetaan joka päivä, Navalnyi sanoi.
 Vankilatuomioita ja väkivaltaa
 Yli kymmenen ihmistä on saanut vankilatuomioita heinä- ja elokuun mielenosoitusten vuoksi. Heitä on syytetty osallisuudesta mielenosoituksiin, joita syyttäjät kuvailevat "joukkorauhattomuuksiksi". Heidän kerrotaan myös hyökänneen poliisia vastaan mielenosoitusten yhteydessä.
 Viime viikkojen aikana Moskovan kaduille on lähtenyt kymmeniä tuhansia ihmisiä. He ovat osoittaneet mieltään, koska paikallinen vaaliviranomainen esti oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin liittolaisia osallistumassa paikallisvaaleihin. Myös Navalnyi itse oli vankilassa aiemmin kesällä. Hän vapautui elokuun loppupuolella.
 Poliisi on pidättänyt mielenosoitusten yhteydessä väliaikaisesti noin 3 000 ihmistä. Joukkopidätykset ovat suurimpia mielenilmauksien vuoksi toteutettuja kurinpalautustoimia sitten vuosien 2011 ja 2012 mielenosoitusten. Tuolloin kansa lähti kaduille vastustamaan maan presidentin  Vladimir Putinin  paluuta valtaan pääministerikautensa jälkeen.
 Poliisin toiminta mielenosoituksissa on herättänyt loppukesän aikana närkästystä. Aiemmissa mielenosoituksissa poliisi on muun muassa lyönyt mielenosoittajia pampuilla ja napannut heitä kadulta.
 Useat maat tuomitsivat poliisin rajut toimet, mutta Venäjän hallinto on sen sijaan puolustanut voimankäyttöä mielenosoituksissa.

Venäjä pidätti mielenosoitusten johtohahmoja ja tuomitsi mielenosoittajia - bloggari sai viisi vuotta tviitistä


Summary: Viiden tähden liikkeen kannattajat voivat nettiäänestyksessä vielä kaataa uuden hallituksen.

Nyt on nettiklikkauksella merkitystä.
 Viiden tähden liikkeen runsaat satatuhatta kannattajaa pääsevät ratkaisemaan nettiäänestyksessä, syntyykö Italiaan uusi hallitus vai ovatko edessä ennenaikaiset vaalit.
 Äänestys on auki iltaseitsemään asti Suomen aikaa ja etukäteen arvioidaan, että noin puolet puolueen rekisteröityneistä kannattajista antaa äänensä. Jo kahden ensimmäisen tunnin aikana noin 30 000 kannattajaa kävi antamassa äänensä.
 Kysymys on muotoiltu näin: "Oletko samaa mieltä siitä, että Viiden tähden liikkeen tulee muodostaa yhdessä Demokraattisen puolueen kanssa hallitus, jota johtaa  Giuseppe Conte ?"
 Yhteistyö keskustavasemmistolaisen Demokraattisen puolueen kanssa ei välttämättä ole ideaaliratkaisu kaikille Viiden tähden liikkeen jäsenille, koska Demokraattinen puolue edustaa vakiintunutta poliittista eliittiä eli juuri sitä, mitä populistinen liike vastustaa.
 Toisaalta vaihtoehtokaan ei houkuttele: Viiden tähden liikkeen kannatus on mielipidetiedustelujen mukaan romahtanut viime parlamenttivaalien  runsaasta 32 prosentista noin pariinkymmeneen prosenttiin . Joten jos hallitusta ei muodostettaisi ja jouduttaisiin järjestämään vaalit, parlamenttipaikat hupenisivat roimasti.
 Viiden tähden liikkeen suoraa nettidemokratiaa on myös kritisoitu siitä, että se on altis kyberhyökkäyksille. Huhtikuussa Italian tietosuojaviranomainen sakotti puolueen käyttämää Rousseau-äänestysalustaa siitä, että se ei suojele riittävästi käyttäjien henkilötietoja.
 – Ennen kuin parlamentin kamarit ovat päässeet äänestämään uudesta hallituksesta, uuden hallituksen kohtalo asetetaan ensin puolueen kannattajien päätettäväksi yksityisen yrityksen ylläpitämällä nettialustalla, jota ei valvota, paheksui Forza Italian kansanedustaja  Mariastella Gelmini.
 Entinen perustuslakituomioistuimen tuomari  Sabino Cassese   kirjoitti Corriere della Sera -lehdessä , että on ristiriitaista antaa muutaman kymmenen tuhannen nettiäänestäjän saattaa toimia niiden liki 11 miljoonan italialaisen tahtoa vastaan, jotka maaliskuussa 2018 äänestivät Viiden tähden liikettä.
 Viiden tähden liikkeen johtaja Luigi Di Maio kommentoi tiistaina lounastauolla medialle liikkeensä meneillään olevaa jäsenäänestystä. Alessandro Di Meo / EPA
 Toisaalta suora nettidemokratia on Viiden tähden  liikkeen perusperiaatteita: kaikki linjaukset alistetaan  kannattajien hyväksyttäväksi. Sivustoa ylläpitävä Casaleggio Associati -yhtiö ilmoittaa, että sivusto on päivitetty viisi kuukautta sitten ja tietoturva on viimeisintä huutoa.
 Maanantaina julkaistun mielipidetiedustelun mukaan 51 prosenttia Viiden tähden liikkeen kannattajista kannattaa hallitusyhteistyötä, Demokraattisen puolueen kannattajista 69 prosenttia.
 Äänestyksen tuloksia odotetaan klo 20.30 mennessä Suomen aikaa.
 Kansalaisten tarpeet etusijalla
 Uudessa hallitusohjelmassa on 26 kohtaa. Median saaman ohjelmaluonnoksen mukaan sen kantavana ajatuksena on kansalaisten tarpeiden tyydyttäminen.
 Samalla Italian pitäisi pitää valtaisan valtiovelan – 132 prosenttia bruttokansantuotteesta vuonna 2018 – takia budjettia edes jotakuinkin kurissa.
 EU-komission kesäkuisen ennusteen mukaan Italian velka olisi noussut ensi vuonna jo 135 prosenttiin BKT:sta ja budjettivaje 3,5 prosenttiin. Italia vältti EU:n sanktiot vain  tekemällä kesällä viime hetken säästöjä  liki kahdeksalla miljardilla eurolla.
 Nyt hallitusohjelma anelee  EU:lta suurempaa joustavuutta  nykyisten budjettisääntöjen "liiallista jäykkyyttä" vastaan. Joustavuutta tarvitaan, jotta hallitusohjelman lupaukset voitaisiin toteuttaa.
 – On tarve säännöille, jotka myös edistävät talouskasvua, ei pelkästään vakautta, sanotaan  amerikkalaisen mediayhtiön Bloombergin saamassa luonnoksessa.
 Hallitusohjelma painottaa sosiaalista oikeudenmukaisuutta. Minimipalkka aiotaan ottaa käyttöön sekä lisätä panostusta koulutukseen, tutkimukseen ja sosiaaliturvaan. Tammikuulle suunniteltu arvonlisäveron korotus aiotaan välttää, mutta sen takia budjetista on löydettävä säästökohteita 23 miljardin euron edestä.
 Monikansallisille internetyrityksille aiotaan määrätä uusi vero. Moottoriteiden hallintasopimuksia luvataan tarkastella uudelleen, mikä on tärkeä uutinen muun muassa Atlantia-konsernille, jonka oikeutta periä moottoritiemaksuja vaadittiin purettavaksi Genovan runsaan vuoden takaisen siltaturman jälkeen.
 Parlamentin jäsenten määrää aiotaan vähentää ja EU:n kanssa neuvotella uusista siirtolaisuussäännöistä.
 Uuden hallituksen pääministeriksi ehdolla oleva Giuseppe Conte neuvottelee vielä tulevien hallituskumppanien kanssa tänä iltana. Ministeripaikoista pitää vielä neuvotella, Viiden tähden liikkeen johtajan  Luigi Di Maion  rooli on ainakin auki. Hän toimi edellisen hallituksen varapääministerinä, teollisuus- ja työvoimaministerinä.
 Lue lisää:
 Giuseppe Conte pääsee jälleen muodostamaan Italian hallitusta
 Viiden tähden liike palasi neuvottelupöytään – kertoivat Conten kelvanneen demokraateille
 Analyysi: Salvini haluaisi Italiaan vaalit syksyllä – populistin unelman tiellä monta estettä

Viiden tähden liikkeen kannattajat äänestävät Italian hallituksen kohtalosta netissä – uusi hallitusohjelma jakaisi hövelisti rahaa kansalle