Summary: Kouvolassa opettajille on tulossa kahden viikon lomautusjakso.

Kouvolan kaupunki lomauttaa ensi vuonna työntekijöitään saadakseen aikaiseksi 5,5 miljoonan euron säästöt.
 Eniten keskustelua ovat aiheuttaneet  opettajiin kohdistuvat lomautukset.  Heidät lomautetaan ensi vuonna korkeintaan kahdeksi viikoksi. Ainoastaan osaa erityisopetuksen henkilöstöstä ei lomauteta lainkaan. Muut kaupungin työntekijät lomautetaan pääasiassa kolmeksi viikoksi.
 Suomessa kaikkiaan kolme paikkakuntaa on päättänyt henkilöstölomautuksista tänä vuonna. Reilun 83 000 asukkaan Kouvola on näistä suurin.
 Tyrnävällä henkilöstöä lomautetaan viideksi päiväksi ja Pomarkussa seitsemäksi päiväksi.
 Opetusalan ammattijärjestö on vastustanut opettajien lomautuksia tiukasti.
 – Kouvola painii valtakunnassa lomautuksissa aivan omassa sarjassaan, OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen  huokaisee.
 Luukkainen muistuttaa, että tavallisesti lomautuksia ei ole enää tehty paikkakunnilla, joilla niitä on jo kerran toteutettu. Hän ei usko, että kaupungin talous tällä parantuu.
 – Muualla lomautuksia ei ole enää tehty, koska ne eivät ole tuoneet laskettuja säästöjä. Tulevista lomautuksista Kouvolakaan ei tule saamaan niitä säästöjä, mitä se euromääräisesti hakee. Tulee tarvetta henkilöstömäärän kasvattamiselle ja sijaisuuksille, Luukkainen sanoo.
 Kouvolassa tehtiin edellisen kerran henkilöstölomautuksia vuonna 2013. Tuolloin opettajat olivat myös lomautettuina.
 "Tämä ei jää tähän"
 Opetusalan ammattijärjestön puheenjohtaja Olli Luukkainen seurasi maanantaina Kouvolan kaupunginvaltuuston kokousta alusta loppuun paikan päällä. Hän kertoo, että OAJ ei hyväksy henkilöstölomautuksia.
 – Siinä pannaan henkilöstö maksamaan säästötarpeet, Luukkainen painottaa.
 Lomautukset aiheuttavat Luukkaisen mukaan turvallisuusriskin luokkahuoneissa.
 – Siellä on pieniä ja nuoria oppilaita, jotka käytännössä opiskelevat ison osan yksin lomautustilanteessa. Isoin asia on se, että siinä laiminlyödään perusopetuslain velvoite opetussuunnitelman mukaiseen opetukseen.
 Eilen päättyneiden yt-neuvotteluiden myötä selvisi, että Kouvolan opetushenkilöstön lomautukset tulevat olemaan kolmen viikon sijasta enintään kahden viikon mittaiset.
 – Pahin uhkakuva väistyi, mutta perusongelma ei vielä ratkennut. Lomautukset eivät sovi opetukseen. Tämä ei jää tähän, Luukkainen viestitti OAJ:n twitter-sivulla.
 OAJ aikoo vaatia erityisesti sitä, että lapset saisivat opetussuunnitelman mukaista ja turvallista opetusta lomautuskaudella.
 Lomautukset käyntiin keväällä
 Kouvolan kaupunki sai eilen maanantaina päätökseen kuluvan vuoden toiset yhteistoimintaneuvottelut. Yt-neuvottelujen tulos menee hallintosäännön mukaisesti vielä kaupunginhallituksen hyväksyttäväksi, vaikka valtuusto osaltaan jo siunasikin lomautukset päättäessään kaupungin ensi vuoden talousarviosta.
 Ensi maanantaina järjestettävän kaupunginhallituksen kokouksen jälkeen Kouvolan kaupunki aloittaa tarkempien lomautussuunnitelmien valmistelun. Yksityiskohtaiset suunnitelmat hyväksytään lautakunnissa. Lomautusten ajankohdat ovat selvillä tammi-helmikuussa.
 – Työehtosopimuksen mukaan lomautusilmoitusaika on vähintään yksi kuukausi. Eli varmaan menee maaliskuulle ennen kuin ensimmäiset lomautukset käynnistyvät, arvioi Kouvolan henkilöstöjohtaja  Päivi Karhu .
 Mielenosoittajia seisoi eilen kylttien kanssa Kouvolan kaupungintalon edustalla. He vastustivat kaupungin lomautusaikomuksia. Antro Valo / Yle
 Vaikutuksia kaikkiin kouvolalaisiin
 Henkilöstöjohtaja Päivi Karhun mukaan lomautuksilla on vaikutuksia kaikkien kouvolalaisten palveluihin.
 – Esimerkiksi kirjastoja voi olla suljettuna ja ulkoalueita ei pystytä hoitamaan samalla tavalla kuin tavallisesti, Karhu luettelee lomautusten vaikutuksia.
 Lue lisää:   Opettajat lomautetaan korkeintaan kahdeksi viikoksi Kouvolassa – kaupunginvaltuusto hyväksyi ensi vuoden talousarvion

Kouvola lomauttaa lähes kaikki opettajat – OAJ:n puheenjohtaja suivaantui: "Tämä ei jää tähän"


Summary: Eduskunta äänestää uudesta varapuhemiehestä keskiviikkona.

Kokoomus äänestää tyhjää, kun eduskunta kokoontuu keskiviikkona äänestämään varapuhemiehestä.
 Varapuhemiehen paikka avautui, kun  Tuula Haatainen  (sd.) valittiin tiistaina työministeriksi.
 Varapuhemiehen paikka kuuluu SDP:lle ja puolue on esittämässä toimeen puheenjohtaja  Antti Rinnettä  (sd.). Rinne joutui väistymään pääministerin paikalta, kun hallituksen toiseksi suurin puolue keskusta menetti häneen luottamuksen.
 – Nyt SDP kuitenkin esittää puhemieheksi Antti Rinnettä, joka viime viikolla erosi pääministerin tehtävästä, koska ei nauttinut eduskunnan enemmistön luottamusta. Heti eron jälkeen häntä istutetaan toiselle hyvin arvovaltaiselle paikalle. Tällainen tuolileikki rapauttaa luottamusta demokratiaan, eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  (kok.) sanoo tiedotteessa.
 Kokoomus on esittänyt Rinteelle epäluottamusta aiemminkin. Puolue teki kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen kanssa välikysymyksen nyt eronneen hallituksen toimista Posti-kohussa.
 – Tämä epäluottamus jäi käsittelemättä, koska ensin ministeri ja lopulta koko hallitus erosi. Ikään kuin pelkästään tällä erolla olisi siivottu ristiin puhumisen jäljet ja heti seuraavalla viikolla voitaisiin aloittaa puhtaalta pöydältä uusilla salkuilla. Tämä ei ole kestävä toimintatapa, Mykkänen toteaa.
 Kokoomus vaati välikysymyksessä nähtyä parempaa omistajaohjausta. Kokoomuksen mukaan hallitus antoi ensin tukensa 700 pakettilajittelijan liikkeen luovutukselle, mutta myöhemmin puuttui tilanteeseen.
 Kokoomus kuuluttaa valtionomistajaohjaukseen linjakkuutta ja ennakoitavuutta.
 Lue lisää:
 Kaikki kaatuneen hallituksen viisi puoluetta ovat valmiit jatkamaan vanhalta pohjalta

Kokoomus äänestää tyhjää Antti Rinteen valinnassa varapuhemieheksi – "Tällainen tuolileikki rapauttaa luottamusta demokratiaan"


Summary: Sanoma kertoi tänään myyvänsä aikakauslehtensä Belgiassa ja Hollannissa. Medialiiketoiminta keskittyy Suomeen.

Mediakonserni Sanoma  kertoi tänään myyvänsä  Hollannin ja Belgian aikakauslehtimarkkinoilla toimivan Sanoma Media Netherlandsin. Kaupan myötä Sanoma vetäytyy näiden maiden aikakauslehti- ja verkkolehtiliiketoiminnasta.
 Kaupan arvo on 460 miljoonaa euroa.
 Kaupan myötä Sanomalle jää medialiiketoimintaa vain Suomeen. Sen tunnetuimpia tuotteita ovat muun muassa tv-kanava Nelonen, Ilta-Sanomat ja Helsingin Sanomat ja aikakauslehtien puolella muun muassa Aku Ankka, Me Naiset ja Tiede. Muualla Euroopassa yhtiö jatkaa oppikirja- ja oppimateriaalimarkkinoilla.
 Sanoma on viime vuosina vetäytynyt keskisen Euroopan mediatoiminnoista. Kesällä 2018 yhtiö kertoi saaneensa päätökseen Belgian naistenlehtien myynnin. Keväällä 2017 Sanoma kertoi myyvänsä Hollannin SBS-televisiotoiminnot.
 Analyytikko: Sanoma muuttunut merkittävästi
 Danske Bankin analyytikko  Panu Laitinmäki  kuvaileekin nyt tehtyä kauppaa loogiseksi liikkeeksi, joka ei tullut täysin yllätyksenä.
 – Belgian ja Hollannin liiketoiminnan koko on pienentynyt ja merkitys vähentynyt vuosien varrella. Printin osuus liiketoiminnasta oli suurempi kuin Suomessa, ja sillä saralla pitkän aikavälin näkymät ovat aika haastavia, Laitinmäki sanoo.
 Hän arvioi yhtiön olevan nyt turvallisemmilla urilla. Oppimateriaaleissa liiketoiminta on vakaampaa kuin mediapuolella, johon talouden suhdanteet heijastuvat nopeasti.
 – Sanoma on muuttunut merkittävästi viime vuosina. Aiemmin se oli iso mediayhtiö, jolla oli paljon medialiiketoimintaa ulkomailla. Nyt mediatoimintaa on vain Suomessa, mutta yli puolet tuloksesta tulee oppimateriaaleista, jotka ovat kaupan jälkeen yhtiön isoin bisnes, Laitinmäki sanoo.
 Oppimateriaaleissa yhtiöllä on liiketoimintaa Suomen ohella Puolassa, Hollannissa, Belgiassa, Ruotsissa ja Espanjassa.
 – Kymmenen vuoden aikana yhtiön koko ja profiili ovat muuttuneet aika paljon, kun monia liiketoimintoja on myyty. Toisaalta nyt ilmaistiin myös, että oppimateriaalipuolella tullaan tekemään yritysostoja.
 Laitinmäki toteaa Sanoman palaavan tietyllä tapaa juurilleen, kun mediatoiminta keskittyy pelkästään Suomeen.
 Sanoma: Yritysostoja vain hyvällä hinnalla
 Sijoittajille ja analyytikoille suunnatussa infotilaisuudessa Sanoman toimitusjohtaja  Susan Duinhoven  ei lähtenyt erittelemään, miltä alueilta yritysostot kiinnostavat.
 – Emme kuluta yritysostoihin rahaa helposti, vaan tavoittelemme kauppoja hyvällä hinnalla, Duinhoven kommentoi.
 Samassa tilaisuudessa mainittiin yritysostojen olevan mahdollisia myös medialiiketoiminnassa. Sanoman mukaan sillä on käytettävissä yritysostoihin noin 400 miljoonaa euroa.
 Sanoma on tällä vuosikymmenellä myynyt lukuisia liiketoimintojaan, jotka eivät ole kuuluneet sen ydinalueelle, ja joiden kehittäminen on vaativaa.
 R-kioskit saivat mennä 2012, kun niiden omistus siirtyi Norjaan. Vuonna 2011 Sanoma kauppasi Suomalainen Kirjakauppa -ketjun Otavalle ja uuden omistajan saivat myös Finnkino-elokuvateatterit.
 Sanoma on viime vuosina laajentunut festivaalijärjestäjäksi. Yksi sen tapahtumista on Kuopiorock Väinölänniemessä Kuopiossa.  Toni Pitkänen / Yle
 Toisaalta yhtiö on viime vuosina ostanut radiokanavia Suomesta ja laajentunut tapahtumien järjestäjäksi ostamalla viime vuonna yhden suurimmista tapahtuma- ja festivaalijärjestäjistä.
 Laitinmäki ennakoi yhtiön suurimpien kasvumahdollisuuksien olevan oppimateriaaleissa.
 Tänään julkistettu kauppa kutistaa Sanoman liikevaihtoa. Sen koko liikevaihto viime vuonna oli 1,3 miljardia euroa, josta nyt myydyt toiminnot toivat yli 400 miljoonaa euroa.
 Sanoma pysyy silti selvästi Suomen suurimpana media-alan yrityksenä. Alma Median liikevaihto ylsi viime vuonna noin 350 miljoonaan euroon. Keskisuomalainen-konsernin liikevaihto puolestaan ylsi viime vuonna 166 miljoonaan euroon.
 Lue myös
 HS: Sanoma yhdistää uutis- ja aikakauslehtiensä toimituksia, Hesarille uusi päätoimittaja
 Tutkimus yrittää etsiä mediataloille uusia ansaintatapoja – voiko mediatalo olla nykyään vastuullinen ja kannattava?
 Sanoman tulos pysyi ennallaan – mainosmarkkinoiden kehitys oli vaisua Suomessa ja Hollannissa

Merkittävästi muuttunut Sanoma palaa juurilleen – keskittyy mediaan Suomessa ja hakee kasvua oppimateriaaleista


Tulorekisterin verkkosivustoilla on ollut näkyvillä virheellinen tekninen ohje, joka sisälsi yksityishenkilöiden arkaluonteisia tietoja. Asiasta kertoo Kansallisen tulorekisterin perustamishanke tiedotteessa.
 Ohjeeseen oli päätynyt koodikielinen esimerkki, jossa oli käytetty oikeita henkilö- ja palkkatietoja keinotekoisten tietojen sijaan. Tiedot liittyivät yhden työnantajan 384 työntekijän yhteen palkanmaksutapahtumaan.
 Tulorekisteriyksikön mukaan ohje ehti olla näkyvillä verkkosivustolla noin viisi kuukautta. Virheellinen ohje poistettiin välittömästi, kun se havaittiin 5. joulukuuta.
 Ohjetta oli ladattu verkkosivustolta 53 osoitteesta ennen kuin se poistettiin. Tiedotteen mukaan virhe johtui inhimillisestä erehdyksestä.
 – Tulorekisteri.fi -sivulle julkaistavien ohjeiden julkaisuprosessia on nyt käyty läpi ja tiukennettu entisestään. Virhe tapahtui teknisen xml-muotoisen ohjeen laadinnassa. Kyseessä ei siis ole tulorekisterijärjestelmään tai ilmoittamiseen liittyvä virhe, kertoo Tulorekisteriyksikön johtaja  Terhi Holmström  tiedotteessa.
 Ilmoitus tehty tietosuojavaltuutetulle
 Tulorekisteriyksikön mukaan tulorekisterijärjestelmässä tiedot ovat erittäin vahvasti suojattuja. Tässä tilanteessa kyseinen henkilötietoja sisältävä aineisto oli ollut manuaalisessa virheselvittelyssä, josta sen tiedot olivat päätyneet ohjeen esimerkkiin.
 Tulorekisteriyksikkö kertoo olevansa yhteydessä kirjeitse henkilöihin, joiden tiedot olivat aineistossa. Myös kyseinen työnantaja on ollut yhteydessä henkilöihin, joita asia koskee.
 – Otamme tilanteen erittäin vakavasti ja pyydämme sitä anteeksi. Selvitämme perin pohjin, miten tilanne on tapahtunut ja varmistamme, ettei vastaavaa enää tapahdu. Olemme tehneet tapahtuneesta ilmoituksen tietosuojavaltuutetulle, sanoo Holmström.
 Tulorekisteri pyytää kaikkia ohjeen ladanneita tuhoamaan kyseisen dokumentin.

Tulorekisteri mokasi: Satojen työntekijöiden henkilö- ja palkkatietoja näkyi kuukausia virheellisessä ohjeessa – "Pyydämme anteeksi"


Summary: Helsingin kaupunki siirtää isoja tammipuita pois Raide-Jokerin tieltä Pitäjänmäellä.

Pitäjänmäentieltä siirrettävät 25 puuta istutetaan kaupungin puistoihin Taliin ja Siltalanpuistoon sekä Talin golfkentälle.
 Siirtoa varten on tuotu Saksasta puunsiirtoauto, jota kokeillaan nyt Helsingissä ensimmäisen kerran. Jos puunsiirrot onnistuvat hyvin, niitä voidaan tehdä jatkossa myös muiden rakennushankkeiden yhteydessä.
 Pitäjänmäentielle istutetaan uusia puita, jotka sopeutuvat katurakenteisiin ja tulevan raitiotien tilavaatimuksiin paremmin.
 Kaupungin puuasiantuntijan Juha Raision mukaan siirtäminen on myös taloudellisesti järkevää.
 – Tämän kokoiset puut maksavat Saksassa taimitarhalla noin 20 000–25 000 euroa ja siirtokustannukset ovat noin kolme tuhatta euroa. Jos tämä hanke onnistuu, saamme kolmella tuhannella eurolla parinkymmenen tuhannen arvoisia puita pystyyn. Taloudellisuus on kuitenkin sivuseikka. Kyllä tässä pyritään käyttämään arvokkaita, hyviä puita.

Lähes 10-metriset tammet saavat väistyä Raide-Jokerin tieltä – Katso videolta, miten puut nousevat juurineen maasta


Summary: Nobel-palkintoja juhlitaan tänään Tukholmassa.

Kirjallisuuden kaksi Nobel-palkintoa sekä luonnontieteiden ja talouden Nobel-palkinnot luovutetaan tänään Tukholmassa. Palkinnot jaettiin Tukholman konserttitalolla. Nobel-juhlaillalliset alkoivat Tukholman kaupungintalolla kello 20.
 Nobel palkintoseremonia Tukholmassa 10. joulukuuta 2019. Henrik Montgomery / EPA
 Juhlan kulkua voi seurata suorassa lähetyksessä Yle Teema Fem -kanavalla Areenassa. Palkintojenjakotilaisuuden voi katsoa tästä ja kello 20 juhlaillalliset  tästä .
 SVT:n asiantuntijan mukaan tänä vuonna Nobel-illallisten puvuissa näkyy nuorten suunnittelijoiden kädenjälki. Kruununprinsessa Victorian puvun  on suunnitellut  tänä vuonna  Selam Fessahaye.  Nainen on ruotsalais-eritrealainen muotisuunnittelija.
 Palkintojenjakotilaisuudessa kuultiin useita musiikkiesityksiä. Sopraano  Sofie Asplund  lauloi ensimmäisenä kappaleenaan suomalaissäveltäjä  Jean Sibeliuksen  Arioson, kertoi  SVT . Myös illallisten aikana kuultiin musiikkiesityksiä.
 Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa ja kuningatar Silviä sekä kruununprinsessa Victoria sekä hänen puolisonsa prinssi Daniel. Henrik Montgomery  / EPA
 Fyysikko  John B. Goodenoughista  tuli juhlassa vanhin palkittu nobelisti palkinnon historiassa. Goodenough on 97-vuotias.
 Kirjallisuuspalkintoja jaetaan kaksi. Palkinto jäi viime vuonna ojentamatta, kun palkinnon jakavassa Ruotsin akatemiassa paljastui ahdisteluskandaali. Viime vuonna jakamatta jääneen palkinnon sai puolalainen kirjailija  Olga Tokarczuk .
 Vuoden 2018 Nobel-palkinnon sai puolalainen kirjailija Olga Tokarczuk. Joonas Ekströmer / EPA
 Tänä vuonna palkinto myönnettiin itävaltalaiselle  Peter Handkelle .
 Nobel-juhlaan odotetaan dramatiikkaa, sillä  tämän vuoden tunnustuksen saava kirjailija ei miellytä kaikkia . Handken kerrotaan 90-luvulla kyseenalaistaneen vuoden 1995 Srebrenican tapahtumat. Kansanmurhassa serbit surmasivat jopa 8000 muslimimiestä ja -poikaa.
 Mielenosoituksia Handkea ja hänelle myönnettyä palkintoa vastaan järjestetään illalla ainakin kaksi. Lisäksi aiemmin arveltiin, että Handke ei pääse istumaan illallisella kuninkaallisten pöytään. Juhlassa hän kuitenkin istui samassa pitkässä pöydässä muiden nobelistien ja kuninkaallisten kanssa.
 Esimerkiksi ruotsalaiset ulkomaantoimittajat ovat ilmoittaneet vastustavansa palkinnon myöntämistä Handkelle.
 Nobelin rauhanpalkinto  luovutettiin  tiistaina Oslossa Etiopian pääministerille  Abiy Ahmedille . Palkinto myönnettiin tunnustuksena rauhansopimuksesta, joka lopetti Etiopian ja Eritrean sodan.
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon Oslossa aiemmin päivällä.  Marius Gulliksrud  / AOP
 Lue myös:
 Tunteita herättänyttä Nobelin rauhanpalkinnon saajaa juhlitaan kuninkaallisessa loisteessa
 Nobelin kulisseissa kuohuu jälleen – kansanmurhan kyseenalaistunut Peter Handke ei pääse kuninkaallisten pöytään, toimittajat boikotoivat palkintoa
 Fysiikan Nobel-palkinto maailmankaikkeuden ja eksoplaneettojen tutkimukselle
 Kemian Nobel-palkinto litium-ioniakkujen kehittäjille – sinäkin hyödynnät arjessasi heidän työtään
 Taloustieteen Nobel-palkinto kolmelle köyhyystutkijalle – ranskalainen Esther Duflo on nuorin koskaan palkittu ja vasta toinen nainen
 Lääketieteen Nobel-palkinto kolmelle solututkijalle, tuloksilla merkitystä jokaisen ihmisen elämässä

Tukholmassa vietetään poikkeuksellisen mielenkiintoista Nobel-juhlaa – kohuttu kirjallisuuden nobelisti sai palkintonsa ilman protesteja


Summary: Sadat kehnoissa oloissa eläneet miehet siirretään 300 kilometrin päähän. Lähes kaikki sanovat palaavansa takaisin EU:n rajan tuntumaan.

Poliisit tyhjensivät tiistai-iltapäivänä siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden leirin Vučjakissa Bosnia-Hertsegovinan luoteiskulmassa.
 Huterassa telttakylässä surkeissa olosuhteissa olleet miehet ohjattiin busseihin, jotka lähtivät kohti 300 kilometrin päässä sijaitsevaa Sarajevoa.
 Leirissä oli loppuvaiheessa arviolta 300–400 miestä.
 – Täällä oltiin isosti liikkeellä, viranomaisia oli paljon. Miehet marssitettiin busseihin ja iltapäivän aikana leiri tyhjennettiin, kertoo puhelimitse paikan päältä Kansainvälisen Punaisen Ristin viestintädelegaatti  Hannu-Pekka Laiho .
 Leirin miehet olivat Laihon mukaan taipuneet lähtemään, eikä levottomuuksia vaikuttanut syntyneen. Leiri oli suljettu operaation ajaksi, joten Laiho seurasi kuljetuksia läheisimmästä kylästä käsin.
 Leirin asukkaiden ja Punaisen Ristin Hannu-Pekka Laihon välille syntyi luottamukselliset suhteet. Laiho on työskennellyt Vučjakissa ainoana Punaisen Ristin ulkomaalaisena avustustyöntekijänä.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Kurjuudellaan kansainvälistäkin huomiota herättänyt leiri jyrätään Laihon mukaan huomenna keskiviikkona puskutraktoreilla matalaksi. Alue desinfioidaan tautien leviämisen estämiseksi, ja teltat sekä jätteet poltetaan.
 Yle kävi leirissä viime viikolla. Voit  lukea jutun leiristä täältä .
 Talvipakkaset pakottivat viranomaiset toimimaan
 Suurin osa leirissä olleista oli kotoisin Afganistanista ja Pakistanista. He saapuivat Bosnian luoteiskulmaan pyrkiäkseen Kroatian rajan yli EU:n alueelle. Useimmat leirissä olleet yrittivät rajan yli monta kertaa.
 Väliaikainen metsäleiri syntyi toukokuussa, kun läheisen Bihaćin kaupungin pormestari antoi määräyksen alkaa kuljettaa kaupungin alueelle leiriytyneitä siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita Vučjakin metsään.
 Metsäleirissä jouduttiin asumaan kesäkäyttöön tarkoitetuissa teltoissa.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Bosnia-Hertsegovinassa kiisteltiin pitkään siitä, mitä leirin asukkaille pitäisi tehdä. Pakkasten myötä alkoi näyttää todennäköiseltä, että Vučjakissa voisi kuolla ihmisiä.
 – Luulen, että paine Euroopan suunnasta ratkaisi asian, kun talvi on tiukkenemassa, Punaisen Ristin Hannu-Pekka Laiho sanoo.
 Laiho arvelee, että kansainvälisten tahojen kuten Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n tiukemmat äänenpainot vaikuttivat siihen, että Bosnia-Hertsegovinan viranomaiset taipuivat sopimukseen leirin tyhjentämisestä ja purkamisesta.
 Sopimus tehtiin Bosnia-Hertsegovinan keskushallinnon ja Una-Sanan kantonin välillä. Una-Sanassa on koettu, etteivät keskushallinto ja toisaalta naapurimaat ole kantaneet vastuuta tilanteesta riittävästi.
 Leirissä ainoa lämmön lähde olivat nuotiot. Myös ruokaa laitettiin avotulella.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Sarajevossa parempiin olosuhteisiin
 Leiristä siirretyt miehet viedään Sarajevossa ensin IOM:n ylläpitämään keskukseen. Tammikuussa heidät on tarkoitus siirtää entiseen armeijan kasarmiin valmistuvaan keskukseen.
 Olot ovat toista luokkaa kuin metsäleirissä.
 – IOM:n keskus on ihan hyvä ja asiallinen. Eri asia on, kuinka ahdas siellä tulee, kun sinne sijoitetaan 300–400 miestä, Laiho sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Monet eivät olisi Laihon mukaan halunneet lähteä kauemmas EU-rajasta, mutta monet myös tiedostivat, ettei lämmittämättömässä leirissä olisi ollut mahdollisuutta selvitä hengissä pakkasten kiristyessä.
 Leiri sijaitsee lumirajan yläpuolella, ja viime viikolla telttoja romahti lumen alle. Muuta lämmitystä ei ollut kuin nuotiot, joita poltettiin sekä ulkona että sisällä kesäkäyttöön tarkoitetuissa teltoissa. Sähköjä leirissä ei ollut eikä loppuvaiheessa vedenjakeluakaan.
 Leiri on määrä jyrätä maan tasalle keskiviikkona.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Viranomaiset eivät tarjonneet palveluita tai suojaa. Punaisen Ristin paikallisen osaston sallittiin jakaa ruokaa.
 Monet palaavat takaisin keväällä
 Tilapäisleirissä oli enimmillään noin 2 000 miestä. Määrä vaihteli sen mukaan, kuinka monet onnistuivat ylittämään läheisen Kroatian rajan eli EU-rajan luvattomasti.
 Juuri ennen leirin purkamista viikonloppuna parisataa miestä teki viimeisen yrityksen rajan yli. Vielä tiistain vastaisena yönäkin rajan yli pyrki joukko miehiä.
 Lähes kaikki Vučjakista pois kuljetetut aikovat palata keväällä yrittämään EU:n puolelle.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Viimeistään keväällä Bihaćin alueella on todennäköisesti taas paljon väkeä liikkeellä.
 – Jokainen miehistä sanoo, että he yrittävät uudestaan. Osa on sitä mieltä, että he tulevat jo talvella, mutta realistisemmat kertovat tulevansa, kun lumet ovat sulaneet, Punaisen Ristin Hannu-Pekka Laiho sanoo.
 Hyvin harvat ovat hänen mukaansa pohtineet paluuta kotimaahansa vaikeista olosuhteista huolimatta.
 Laiho kertoo miesten sanoneen, että kun on näin lähellä EU-aluetta, tuntuisi vuosien yrittämisen jälkeen turhauttavalta lähteä pois.
 Lue myös:
 Epätoivo alkaa voittaa Bosnian siirtolaisleirissä – Yle näki leirissä, kuinka talven tulo muutti olosuhteet hengenvaarallisiksi
 Taudit leviävät, telttoja lämmitetään nuotioilla ja kohta ihmiset jäätyvät hengiltä – Bosnian leirin olosuhteet ovat karmivat, kertoo suomalainen avustustyöntekijä

Kurjuudellaan kansainvälistä huomiota herättänyt Bosnian siirtolaisleiri tyhjennettiin, ja seuraavaksi se jyrätään puskutraktoreilla matalaksi


Summary: 15 ihmistä kuoli ja kymmeniä haavoittui vuonna 2017 tehdyssä iskussa.

Venäläistuomioistuin on tuominnut yhteensä 11 ihmistä  Pietarissa vuonna 2017 metrossa tapahtuneesta pommi-iskusta .
 Pisin tuomio tuli 29-vuotiaalle kirgisialaismiehelle, joka sai elinkautisen vankeusrangaistuksen. Kymmenen muuta keskiaasialaista tuomittiin 19–28 vuoden vankeusrangaistuksiin.
 Rikosnimikkeinä olivat muun muassa terroristiryhmän toimintaan osallistuminen, aseiden salakuljetus ja räjähteiden valmistaminen.
 Iskun tekijäksi epäilty 22-vuotias kirgisialaismies kuoli iskussa.
 Kaikki tuomitut olivat kiistäneet syyllisyytensä ja sanoneet tulleensa kidutetuiksi. Arvostelijoiden mukaan Venäjän turvallisuuspalvelu on lavastanut tuomittujen syyllisyyden.
 Yle Uutisgrafiikka
 Pommi-isku tapahtui huhtikuussa vuonna 2017 Pietarin metrossa. 15 ihmistä kuoli ja kymmeniä haavoittui.

Pietarin metrossa tehdystä pommi-iskusta jaettiin pitkiä vankeustuomioita


Summary: Poliisi tutkii asiaa murhana ja yhdeksänä murhan yrityksenä. Epäilty on vankisairaalassa.

Pohjois-Savon käräjäoikeus on määrännyt Kuopion kouluhyökkäyksestä epäillyn miehen mielentilan tutkittavaksi.
 Hyökkäyksessä Savon ammattiopistoon lokakuussa kuoli nainen ja haavoittui epäillyn lisäksi yhdeksän muuta ihmistä. Poliisi tutkii asiaa murhana ja yhdeksänä murhan yrityksenä.
 Asian tutkinta on yhä kesken, eli epäilty määrättiin mielentilatutkimukseen jo ennen oikeusjutun käsittelyä.
 Epäilty on yhä vankisairaalassa, kertoo rikoskomisario  Olli Töyräs  keskusrikospoliisista. Mielentilatutkimus tehdään pääsääntöisesti sairaalassa, ja sen tulos vaikuttaa siihen, voidaanko syytetylle tuomita esimerkiksi vankeutta vai määrätäänkö hänet pakkohoitoon.
 Töyrään mukaan esitutkinta on tarkoitus saada valmiiksi tammi-helmikuussa.
 Mielentilantutkimukseen määräämisestä kertoi aiemmin Savon Sanomat.
 Lue myös:
 KRP: Kuopion kouluhyökkäyksestä epäilty siirretty vankisairaalaan Hämeenlinnaan
 Kuopion kouluhyökkäyksen jälkihoitoon tulossa miljoona euroa
 Kuopion kouluhyökkäystä tutkitaan valmistelurikoksena, murhana ja murhan yrityksinä – lisäksi syyte tulipalosta

Kuopion kouluhyökkäyksestä epäillyn mielentila määrättiin tutkittavaksi


Summary: Kaskisten kunnanvaltuusto päätti äänin 8-8, että kuntaliitos Närpiön kanssa ei toteudu. Närpiö oli jo äänestänyt kuntaliitoksen puolesta.

Kaskisten kaupunginvaltuusto kokoontui tänään tiistaina  äänestämään uudelleen  kuntaliitoksesta Närpiön kanssa.
 Valtuusto päätti äänestysten jälkeen, että kuntaliitos Närpiön kanssa ei toteudu. Valtuusto ei hyväksynyt kuntaliitossopimusta äänin 8 - 8.
 Äänten mennessä tasan, puheenjohtajan ääni ratkaisi.
 Edellisen kerran kuntaliitoksesta  äänestettiin  kaupunginvaltuuston kokouksessa 18. marraskuuta. Tuolloin 8 valtuutettua kannatti ja 9 vastusti kuntaliitosta. Närpiössä äänestettiin kuntaliitoksen puolesta äänin 26-8.
 Äänestysten jälkeen
 Kaskisten kaupunginvaltuuston 17 jäsenestä läsnä oli 16. Vihreiden  Erkki Nykänen  oli poissa, eikä hänen tilallaan ollut kokouksessa varajäsentä.
 Keskustelun aikana  Catharina Skur  (r.) esitti kuntaliitosasian siirtämistä seuraavaan valtuuston kokoukseen. Kokoomuksen  Lars Piira  kannatti esitystä.
 Valtuusto ei hyväksynyt Skurin esitystä äänin 8 - 8. Valtuuston puheenjohtaja  Kari Häggblomin  (sd.) ääni ratkaisi äänestyksen ja kuntaliitosasian käsittelyä jatkettiin kokouksessa.
 Perussuomalaisten  Jukka Salo  esitti kuntaliitossopimuksen hylkäämistä ja Kaskisen jatkamista itsenäisenä kaupunkina.  Sakari Mäntysaari  (sd.) kannatti Salon esitystä.
 Äänestystulos oli 8 - 8, jolloin puheenjohtaja Kari Häggblomin ääni ratkaisi, eikä Kaskisten kaupunginvaltuusto näin ollen hyväksynyt kuntaliitosta Närpiön kanssa.
 Valtuutettu Catharina Skur jätti päätökseen eriävän mielipiteensä.
 Tunteikas lopputulos
 Kokoomuksen valtuutettu Lars Piira oli kokouksen jälkeen pettynyt. Piira kuvasi valtuuston päätöstä huonoimmaksi mahdolliseksi ratkaisuksi.
 – Olen harmissani, että vastustajilta ei ole löytynyt ajatuksia siitä, miten selviämme itsenäisinä, Piira sanoi.
 Kaskisten haasteena on Piiran mukaan talous. Hän kertoi pelkäävänsä, että itsenäisyyspäätöksestä tulevat kärsimään ne, joihin kuntatalouden säästöt tulevat jatkossa kohdistumaan.
 – Ulkoistuksia, irtisanomisia vai mitä – sen aika näyttää, Piira miettii.
 Vasemmistoliiton valtuutettu  Anneli Tunttunen  oli äänestystuloksen selvittyä helpottunut. Äänestyspäätöksen tekeminen ei ollut hänen mukaansa helppoa ja siinä oli tunteita mukana.
 Tunttunen oli sen kannalla, että ainakaan vielä ei kuntaliitosta tehtäisi.
 – Ainakin yritetään vielä, Tunttunen sanoi.
 Tunttusen mukaan negatiiviset asiat, jotka olisi viime vuosina pitänyt hoitaa, on jätetty leijumaan. Nyt kaupungissa on aikaa edes yrittää tehdä toimenpiteitä.
 – Meillä on nyt aikaa kolme – neljä vuotta. Ainakaan ei voi sitten sanoa, että ei ole yritetty.
 "Nyt on istuttava alas"
 Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Kari Häggblomin ääni ratkaisi tiistaina molemmat äänestykset.
 – Kun on tasatulos, puheenjohtajan ääni ratkaisee. Näin kävi nyt, Häggblom sanoi.
 Häggblom kuvailee kuntaliitosprosessin myötä Kaskisiin syntynyttä kahtiajakautuneisuutta hankalaksi tilanteeksi.
 – Varmaan jää arpia. Meidän pitää istua alas ja päästä yhteisymmärrykseen. Ei me saada Kaskista jaloilleen vaikka kuinka haluttaisiin, jos ei puhalleta yhteen hiileen.
 Epäselvyyttä jääviyksistä
 Kaskisissa jouduttiin ottamaan kuntaliitos käsittelyyn uudelleen, koska marraskuussa tehty päätös ei syntynyt laillisessa järjestyksessä.
 Marraskuun kokouksessa jäävättiin kaksi valtuutettua, mutta Kuntaliiton lakiasioiden johtaja linjasi myöhemmin, että he eivät olleet käsittelyssä esteellisiä. Kaupunginhallitus päätyi tämän jälkeen  esittämään  asian ottamista uuteen valtuustokäsittelyyn.
 Kaskisten valtuusto kaatoi marraskuisessa kokouksessaan kuntaliitosesityksen täpärästi äänestyksessä. Jäävättyjen valtuutettujen varajäsenet olivat liitoksesta eri mieltä kuin varsinaiset jäsenet.
 Kaskisissa on järjestetty kuntaliitoksesta myös neuvoa-antava kansanäänestys. Sen tulos oli  kuntaliitosta vastaan .
 Kuntaliitoksen toteutuessa Kaskinen ja Närpiö olisivat yhdistyneet uudeksi kunnaksi vuonna 2021. Uuden kunnan nimeksi olisi tullut Närpiö.
 Lue myös:   Suomen pienin kaupunki ei taivu kuntaliitokseen – Kaskisten ja Närpiön liitto kaatui tiukan äänestyksen jälkeen

Kaskinen äänesti kuntaliitoksen Närpiön kanssa nurin – puheenjohtajan ääni ratkaisi


Summary: Ukrainalaisten mielenosoittajien julistamat "punaiset viivat" pitivät Pariisissa.

Venäjällä on kommentoitu varauksellisesti presidentti  Vladimir Putinin  ja Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  neuvottelujen tuloksia.
 Putin ja Zelenskyi neuvottelivat maanantaina Pariisissa Itä-Ukrainan sodan lopettamisesta. He tapasivat ensimmäistä kertaa kasvokkain.
 Duuman eli Venäjän parlamentin alahuoneen kansainvälisten asioiden komitean puheenjohtaja  Leonit Slutski  muotoili huippukokouksen ylittäneen odotukset, vaikkei läpimurtoa saavutettukaan. Slutskin mukaan neuvottelut saattoivat rauhanprosessin Itä-Ukrainassa Donbassin alueella jälleen liikkeelle.
 Uutistoimisto Tass mainitsi saavutuksina vankien vaihdon ja tulitauon.
 Venäjän presidentin kansainvälisten asioiden neuvoston jäsen  Bogdan Bezpalko  katsoi Tassin haastattelunsa epäilevänsä, ettei Ukraina aio noudattaa Minskin sopimusta kokonaisuutena. Bezpalko katsoi kuitenkin, että Pariisin  neuvottelijoiden sitoutuminen sopimukseen  estää sen rikkomisen "ukrainalaisten nationalistien mieliksi".
 Minskissä kahdesti solmitut sopimukset  eivät ole estäneet sodan jatkumista .
 Venäjän television ykköskanavalla esiintynyt Donetskin niin kutsutun kansantasavallan johtaja  Denis Pushilin  syytti Ukrainaa haluttomaksi rauhantekoon. Kapinallisjohtajan mukaan Ukraina on myöntynyt joukkojen loitontamiseen vain kolmella alueella.
 Pushilin julisti venäläiselle tv-yleisölle, ettei ole Ukrainan suhteen "kovin optimistinen".
 Venäläinen uutistoimisto Ria Novosti kiteytti neuvottelujen annin otsikoiden, että Pariisissa "sovittiin sopimisen jatkamisesta" .
 Osapuolten on määrä tavata uudestaan neljän kuukauden kuluttua.  Pariisissa suuret kysymykset jäivät yhä pöydälle.
 Vaaleista edelleen erimielisyys
 Ukrainassa presidentti Zelenskyin neuvottelumatkaa on arvioitu etenkin siltä kannalta, joutuuko presidentti liiaksi myöntymään kokeneen Putinin edessä.
 Volomydyr Zelenskyi, Angela Merkel, Emmanuel Macron ja Vladimir Putin lehdistötilaisuudessa tapaamisen jälkeen. Ludovic Marin / EPA
 Ukrainalainen Kyiv Post -verkkojulkaisu totesi, että Ukrainan vaatimus Venäjän sotavoimien ja sen tukemien miehitysjoukkojen vetämisestä Itä-Ukrainasta ei toteutunut Pariisissa.
 Julkaisu muistutti, että maat ovat erimielisiä siitä, kuinka alustava sopimus vaalien järjestämisestä toteutetaan.
 Ukraina katsoo, että venäläisjoukkojen on poistuttava ja Ukrainan on saatava itäraja valvontaansa ennen kuin vaalien järjestäminen Itä-Ukrainassa tulee kysymykseen.
 Mutta Putin vaatii vaalien järjestämistä miehitysvallan vielä jatkuessa, huomautti Kyiv Post.
 Julkaisu raportoi myös tapaamisen tuloksista. Vankienvaihto toteutetaan ennen vuodenvaihdetta. Se koskee Venäjällä ja sen haltuunsa ottamalla Krimillä olevia yli 120:tä ukrainalaista poliittista vankia.
 Kiev Post huomautti, että separatistien valvomalla Donbassin alueella olevat ukrainalaisvangit jäivät sopimuksen ulkopuolelle.
 Zelenskyi piti "punaiset viivat"
 Ukrainassa mielenosoittajat ovat painostaneet Ukrainan presidenttiä Volodomir Zelenskyiä pidättymään myönnytyksistä Putinille.
 Kiovan Maidan-aukiolla, taannoisen kansannousun näyttämöllä, järjestettiin ennen Pariisin kokousta tuhansia osanottajia koonneita mielenosoituksia. Niissä julistettiin viisi "punaista viivaa", joita presidentti Zelenskyi ei saa ylittää.
 Näihin kuuluu tinkimätön linja Krimin hallinnan suhteen, Ukrainan länsisuuntautuneisuuden jatkuminen sekä vaatimus Venäjän joukkojen vetäytymisestä Donbassin alueelta.
 Kyiv Post raportoi presidentti Zelenskyin vakuuttaneen lehdistötilaisuudessa, että hän on kunnioittanut näitä periaatteita Pariisin neuvotteluissa. Tämä viesti meni ilmeisesti perille myös Maidanilla, jolta mielenosoittajien kerrottiin jo lähteneen – ainakin toistaiseksi.
 Lue myös:
 Analyysi: Ukrainan presidentti pysyi tiukkana Vladimir Putinille – Pariisin kokous ei tuonut rauhaa Itä-Ukrainaan, mutta pieniä edistysaskelia
 Ukrainan ja Venäjän johtajat sopivat tulitauosta Itä-Ukrainaan – Putin kommentoi Berliinissä tehtyä murhaa
 Viisi vuotta Venäjän vankina ollut krimiläinen elokuvaohjaaja Oleg Sentsov Ylen haastattelussa: Älkää luottako Putiniin rauhanneuvotteluissa

Moskovassa harmitellaan läpimurron puuttumista Pariisin Ukraina-kokouksessa – Kiovassa ilmapiiri helpottunut


Summary: Katso päivitetystä laskurista, kuinka sähkön siirtohinta on noussut alueellasi.

Sähkön siirtohintojen nousu maaseudulla jatkuu, jopa useilla kymmenillä prosenteilla.
 Siirtomaksut nousevat, koska maaseudun sähköverkot peruskorjataan ja muutetaan samalla myrskyvarmoiksi. Osa sähkölinjoista siirretään maahan ja osa paremmille paikoille teiden varteen.
 Vuoden 2028 jälkeen syrjäisissäkin taloissa ja kesämökeillä mahdollinen sähkökatkos pitäisi kestää korkeintaan puolitoista päivää.
 Kyse on massiivisesta kaapelointiurakasta. Sähkölinjonen peruskorjaus maksaa reilut kuusi miljardia ja myrskyvarmuus hiukan vajaat kolme miljardia euroa. Mutta onko siitä asiakkaalle taloudellista hyötyä, sitä epäilevät sekä rahoituksen asiantuntija että jotkut siirtoyhtiöt.
 Mikael Collanin mukaan Energiavirasto ei käytännössä pysty puuttumaan sähkön siirtohintojen nousuun. Se edellyttäisi lakimuutosta. Jari Kovalainen / Yle
 Strategisen rahoituksen professori  Mikael Collan  Lappeenrannan-Lahden teknillisestä yliopistosta sanoo, että myrskyvarmuuteen investoimisen järkevyyttä pitäisi pohtia juuri nyt eli miettiä, mikä on asiakkaalle riittävän varma.
 – Asia pitäisi ottaa uudelleen analysoitavaksi. Olisi mietittävä, millaisia investointeja ja millä hinnalla ollaan valmiita tekemään.
 Edessä saattavat olla mittavat virheinvestoinnit, sillä osa maaseudusta uhkaa autioitua tulevina vuosikymmeninä. Lisäksi monien verkkoyhtiöiden alueella on runsaasti kesämökkejä. Näiden tarve saada sähköä keskeytyksettä vaihtelee suuresti.
 Collan ihmettelee sitä, että sähköverkon investoinneista päättävät tällä hetkellä verkkoyhtiöt, poliitikot ja virkamiehet, mutta asiakkaalta ei kysytä yhtään mitään.
 – Asiakkaalta voitaisiin ihan hyvin kysyä, haluaako hän myrskyvarman verkon vai haluaako hän varautua mahdollisiin sähkökatkoksiin itse.
 Asiakas voisi siis Collanin mielestä itse päättää, hankkiiko hän sähkökatkoksiin oman aggregaatin, riittävän vakuutuksen vai varautuuko yhtään mitenkään.
 Osa maaseudulla toimivista verkkoyhtiöstä on itsekin sitä mieltä, että nykyiset säävarman verkon kriteerit johtavat yli-investointeihin suhteessa hyötyyn, varsinkin vapaa-ajan asujille.
 – Säävarman verkon kriteerejä olisi syytä arvioida vielä uudelleen, vastaa Suur-Savon Sähkö Oy:n toimitusjohtaja  Markus Tykkyläinen  sähköpostitse.
 Tykkyläisen mielestä myrskyvarman verkon takaraja pitäisi siirtää koko maassa vuoteen 2036 saakka. Jotkut yhtiöt ovat jo saaneet jatkoaikaa.
 Suur-Savon Sähkö -konsernissa toimiva Järvi-Suomen Energia huolehtii sähkönjakelusta lähinnä Etelä-Savossa yli sadalle tuhannelle asiakkaalle.
 Parikkalan Valo aikoo maakaapeloida sähköverkostaan noin 65 prosenttia. Kari Saastamoinen / Yle
 Raju kustannusten nousu on kiristänyt monin paikoin sähköyhtiöiden ja asiakkaiden välejä.
 – Tilanne on kestämätön, sanoo Suomen Omakotiliiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen.
 Sähkön kuluttajien ja verkkoyhtiöiden taistelua kuvaa hyvin se, että Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston tutkimuksia rahoittavat sekä sähköyhtiöt että kuluttajat.
 Mikael Collanin johdolla tehdyt selvitykset on tilannut Suomen sähkönkäyttäjät, kiinteistöliitto ja omakotiliitto. Samassa yliopistossa muun muassa sähkötekniikan professori  Jarmo Partasen  johtamia tutkimuksia rahoittavat sähköverkkoyhtiöt.
 Siirtomaksun kiinteä osuus pysyy
 Mitä sitten olisi tehtävissä? Suuria paineita kohdistuu sähkömarkkinalain muutosehdotukseen, jota valmistellaan parhaillaan elinkeinoministeriössä. Lisäksi sähkönsiirron laskutustapaa saatetaan muuttaa.
 Sähkölasku jakaantuu sähköenergiaan ja sähkön siirtoon. Asiakas voi kilpailuttaa sähköenergian mutta ei siirtoa. Siirtoa hoitaa noin 80 verkkoyhtiötä, jotka ovat alueillaan monopoleja.
 MOT selvitti sähkön siirtohintoja viime vuonna.  Täältä  löytyy päivitetty laskuri, josta voit tarkistaa oman verkkoyhtiösi hintojen nousun.
 Tästä  voit katsoa, kuinka sähkölaskua luetaan.
 Siirtolaskussa on kiinteä perusmaksu, joka voi olla kymmeniä euroja kuukaudessa. Siirrossa veloitetaan myös siirretystä sähköstä, mutta se on usein paljon pienempi verrattuna kiinteään maksuun.
 Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen sanoo, että Ruotsissa siirtoyhtiöitten suurin sallittu tuotto on kaksi-kolme prosenttiyksikköä matalampi kuin Suomessa. Markku Pitkänen / Yle
 Sähkönsiirrossa asiakkaita kiukuttaa Suomen Omakotiliiton mukaan nimenomaan laskun kiinteä osuus, joka on maksettava riippumatta käytetyn sähkön määrästä. Kaupungeissa se on huomattavasti pienempi kuin maaseudulla.
 Maaseudulla toimivat verkkoyhtiöt ovat kuitenkin haluttomia pienentämään kiinteän maksun osuutta. Itse asiassa ne haluaisivat tehdä juuri päin vastoin.
 Esimerkiksi Parikkalassa ja lähiympäristössä toimiva Parikkalan Valo toimittaa sähköä noin kymmenelle tuhannelle asiakkaalle. Kiinteä kuukausimaksu on omakotitaloille ja kesämökeille 34 euroa kuukaudessa.
 Parikkalan Valo olisi valmis siirtymään kokonaan kiinteään kuukausimaksuun, samalla tavalla kuin matkapuhelimissa ja nettiliittymissä.
 – Tulevaisuus suosii esimerkiksi sähköautoja, jolloin kiinteä maksu ei nostaisi siirron hintaa, sanoo Parikkalan Valon toimitusjohtaja  Janne Rouvinen.
 Rouvisen mukaan kiinteä kuukausimaksu on perusteltu, koska verkon kulutkin ovat kiinteät. Sähkölaskuunsa asiakas voisi vaikuttaa seuraamalla varsinaisen sähköenergian hintaa.
 Kysyimme kuudelta suurelta verkkoyhtiöltä, mitä mieltä ne ovat siirron kiinteästä kuukausimaksusta.
 Vastausten perusteella nimenomaan maaseudun verkkoyhtiöt haluavat painottaa siirtolaskussa kiinteää osuutta:
 Siirtomaksu painottuu yhä enemmän kiinteään kuukausimaksuun.  Savon Voiman Verkko
 Kiinteät maksut painottuvat tariffeissa.  Suur-Savon Sähkö
 Iso osa kustannuksista on kiinteitä, se vaikuttaa myös hinnaston rakenteeseen.  Kajave (entinen Loiste Sähköverkko)
 Paitsi omakotiasujille myös kesämökkiläisille tämä kuulostaa pahaenteiseltä. Suomessa on noin puoli miljoonaa mökkiä. Näistä noin 400 000 on liitetty sähköverkkoon.
 Kesämökkejä käytetään keskimäärin 80 vuorokautta vuodessa. Puolet mökeistä on sellaisia, joita ei käytetä talvella lainkaan.
 Esimerkiksi Suur-Savon Sähkön siirtoasiakkaista lähes 40 prosenttia on vapaa-ajan asuntoja. Näiden osuus  sähkön toimituksista  on kuitenkin vain 13 prosenttia. Tästä voi päätellä, että kesäasukkaat ovat hyviä investointien rahoittajia mutta huonoja kuluttajia.
 Moni haluaisi vaikuttaa sähkölaskuunsa, mutta kokee sen mahdottomaksi.
 Yksi vaihtoehto on tuottaa sähkö itse. Kesämökeillä se onnistuu jo suhteellisen helposti, mutta entä omakotitalossa?
 Jukka Heinonen saa noin kolmen tuhannen euron palautuksen, jos hän irtisanoo lopullisesti Parikkalan Valon sopimuksen. Kari Saastamoinen / Yle
 Heinonen vs. Parikkalan Valo
 Parikkalassa asuva  Jukka Heinonen  kertoi muutama viikko sitten  Ylen verkkosivuilla , kuinka hän on rakennuttanut kotiinsa aurinkopaneeleista ja aggregaatista oman sähköjärjestelmän.
 Juttu herätti poikkeuksellisen paljon mielenkiintoa. Samanmielisiä on sittemmin ilmaantunut eri puolilta Suomea.
 – Kyselyjä on tullut ihan mukavasti. Osa on kiinnostunut tekniikasta, osa haluaisi pienentää sähkölaskuaan.
 Kiinnostus Heinosen ratkaisuun kertoo ehkä ihmisen halusta tulla toimeen omillaan, mutta ennen kaikkea korkeiden siirtomaksujen herättämästä kiukusta.
 Jos Heinonen ottaisi sähkönsä verkosta, sen toimittaisi hänelle Parikkalan Valo Oy. Sen kymmenestä tuhannesta asiakkaasta kolmasosa on mökkiläisiä ja kolmasosa omakotitaloja. Yhtiö on pääosin yksityisomistuksessa.
 Kymmenessä vuodessa siirtohinnat ovat nousseet osalle asiakkaista 130 prosenttia. Kritiikkiä tulee siksikin, että mökkiläiset ovat tottuneet kaupungissa alempiin kuukausimaksuihin.
 Verkkopäällikkö Olli Mattila kertoo, että Parikkalan Valon alueella sähköliittymiä irtisanotaan joitakin vuosittain, koska taloja jää autioiksi. Kari Saastamoinen / Yle
 – Kyllä siitä tulee valituksia melkein viikoittain, sanoo Parikkalan Valon verkkopäällikkö  Olli Mattila .
 Mattila arvioi, että maakaapeloinnin ja kunnostustöiden vuoksi sähkön siirtohinta nousee Parikkalassa vuosikymmenen aikana vielä joitakin kymmeniä prosentteja.
 Mattila ei silti usko, että omakotitalot alkavat Heinosen tavoin irrota sähköverkosta.
 Voisiko se olla kuitenkin taloudellisesti kannattavaa? Katsotaan Jukka Heinosen laskelmia.
 Kymmenessä vuodessa omilleen
 Heinosen sähköjärjestelmä maksoi 30 000 euroa. Hän arvioi, että nyt saman saisi jo 25 000 eurolla.
 Sähköverkossa Heinosen sähkölasku olisi noin 3 000 euroa vuodessa. Jos otetaan huomioon aggregaatin kuluttama biodiesel ja siirtomaksun nousu, investointi voisi maksaa itsensä takaisin jopa kymmenessä vuodessa. Ehkä.
 Sähköverkkoyhtiöiden ei kuitenkaan tarvitse Heinosesta huolestua, sillä harva pystyy vastaavaa omakotitaloonsa tekemään.
 Sen sijaan sähköistetyt kesämökit ovat toinen juttu.
 Entä jos käy niin, että mökeille vedetään myrskyvarmat verkot ja yhä useampi mökkiläinen päättää irtisanoa liittymänsä ja jättäytyä aurinkosähkön varaan?
 – Jos siirtomaksu ja sähkön hinta nousee edelleen, varmasti ruvetaan etsimään vaihtoehtoisia tapoja hoitaa mökin sähköistys, sanoo Vapaa-ajan asukkaiden liiton hallituksen puheenjohtaja  Tapio Tervo.
 Sähköverkkojen uusiminen miljardin halvemmalla
 Koko maassa vanhentuneitten sähköverkkojen uusiminen maksaa reilut kuusi miljardia ja myrskyvarmuuden rakentaminen siis vielä vajaat kolme miljardia sen päälle.
 Collanin ja diplomi-insinööri  Aleksi Muukkosen   laskelmien  mukaan verkkoyhtiöt voisivat selviytyä myrskyvarmuuden aiheuttamista lisäkustannuksista jopa miljardi euroa arvioitua vähemmällä.
 Asiakkaiden omien varautumiskeinojen lisäksi verkkojen maakaapelointia tulisi harkita tarkoin. Usein riittäisi, että ilmajohdot siirrettäisiin teiden varteen, sillä maakaapelointi on ylivoimaisesti kallein tapa varautua myrskyihin.
 Jukka Heinonen saa aurinkopaneeleista ja aggregaatista virran myös sähköautoon ja sähkömopoon. Kari Saastamoinen / Yle
 Hintojen nousua suitsitaan säätelemällä sähköyhtiöiden voittoja sähkömarkkinalaissa. Hinnankorotuksen vuosikattoa saatetaan alentaa viidestätoista kymmeneen prosenttiin. Yhtiöitä valvoo Energiavirasto.
 Strategisen rahoituksen professori Mikael Collan ei kuitenkaan usko, että hinnankorotusten säätely pitkällä aikavälillä hillitsisi sähköyhtiöiden saamia tuloja, vaan ainoastaan siirtäisi korotuksen tuonnemmaksi. Lain mukaan yhtiöillä on lupa kerätä saamatta jääneitä tuloja myöhempinä vuosina.
 – Jos yhtiöltä jää saamatta vaikka viiden prosentin korotus, se jää korvan taakse ja saadaan myöhemmin. Kokonaiskustannus ei pienene, vaan jaksottuu vain toisella tavalla.
 Siirtohinnan uusi laskutusmuoto: tehomaksu
 Sähköverkon kulut ovat sitä suuremmat, mitä enemmän sitä kuormitetaan. Jos verkossa siirretään kerralla paljon sähköä, tarvitaan lisää muuntajia ja järeämpiä kaapeleita.
 Yrityksillä on käytössä niin sanottu tehomaksu, jossa laskutus perustuu esimerkiksi kuukauden korkeimpaan kulutukseen yhden tunnin aikana. Mitä korkeammalle kulutuspiikki nousee, sitä isompi lasku.
 Tehomaksua on kokeiltu myös kotitalouksille muun muassa  Kuopiossa . Tavoitteena on siis se, että sähköverkkoa kuormitettaisiin mahdollisimman tasaisesti.
 Sähkötekniikan professori Jarmo Partanen Lappeenrannan–Lahden teknillisestä yliopistosta uskoo vahvasti, että tehomaksulla voitaisiin hillitä siirtohintojen nousua.
 – Varsinainen energian siirto ei maksa vaan verkon ylläpito, joka riippuu tehosta.
 Partanen arvioi, että tehoa tulevat lisäämään sähköautot. Laskutuksen tulisi Partasen mukaan toimia niin, että kuluttaja välttäisi sähkölaitteiden yhtäaikaista käyttöä. Siinä puolestaan automaatio tulisi avuksi.
 Suurista verkkoyhtiöistä ainakaan Carunalla, Elenialla, Helenillä ja Kajavella ei ole suunnitelmia siirtyä laajamittaisesti tehomaksuun. Kari Saastamoinen/ Yle
 Toistaiseksi kotitalouksien tehomaksusta on ristiriitaisia näkemyksiä. Omakotiliitossa sitä pidetään monimutkaisena.
 – Teho käsitteenä omakotiasujille on vieras, sanoo liiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen.
 Suurista verkkoyhtiöistä ainakaan Carunalla, Elenialla, Helenillä ja Kajavella ei ole suunnitelmia siirtyä laajamittaisesti tehomaksuun. Savon Voiman Verkko kuitenkin arvioi, että koko ala siirtyy tehomaksuun kymmenessä vuodessa.
 Joka tapauksessa tehomaksu itsessään on osittain kiinteä maksu. On myös mahdollista, että tehomaksu korvaisi vain siirtomaksussa olevan kulutukseen perustuvan osan.
 – Tulevaisuudessa mahdollinen muuttuva tehomaksu ei välttämättä vaikuta kiinteään perusmaksuun. Jos muuttuva tehomaksu otetaan joskus käyttöön, se korvannee sähkönkäyttöön perustuvaa kulutusmaksua, vastaa Elenian viestintäjohtaja  Heini Kuusela-Opas  sähköpostitse.
 Aiheesta keskusteltiin myös  tiistain A-studiossa . Vieraina olivat Omakotiliiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen  ja Energiateollisuuden toimitusjohtaja  Jukka Leskelä . Juontajana  Heikki Ali-Hokka . #yleastudio
 Lue myös :
 Olet oikeassa, sähkön siirtohinta on noussut rajusti – tutki MOT:n hakukoneesta alueiden erot.
 Lämmitätkö sähköllä? Verkkoyhtiö voi alkaa laskuttaa sinua kulutuspiikeistä.
 Professori Jarmo Partasen selvitys sähkön siirtohintoihin vaikuttavista tekijöistä ja toimitusvarmuudesta.

Kesämökkiläiset ja maaseudun asukkaat maksajiksi uusille sähköverkoille – Massiivisesta muutosurakasta uhkaa tulla kallis lasku


Perussuomalaiset kertoo jättävänsä välikysymyksen koskien al-Holin leirillä olevien Suomen kansalaisten ja Suomesta sinne päätyneiden tilannetta.
 Perussuomalaiset kertoo tiedotteessaan, että välikysymys on tarkoitus jättää huomenna. Muita oppositiopuolueita on kysytty mukaan.
 Perussuomalaisten mukaan ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) puheet eivät täsmää julkisuudessa olleiden tietojen kanssa.
 Perussuomalaisten mukaan on selvitettävä ennen kaikkea, ollaanko Isis-perheitä tuomassa Suomeen, onko Haavisto puhunut totta aiheesta ja onko hän syyllistynyt virkamiehen painostamiseen vaatimalla tältä lainvastaisia toimia Isis-perheiden tuomiseksi Suomeen.
 STT:n tietojen mukaan kokoomus harkitsee, yhtyykö puolue perussuomalaisten välikysymykseen. Kokoomuksen eduskuntaryhmä päättää asiasta huomenna aamulla ylimääräisessä kokouksessaan.
 Kristillisdemokraatit tiedotti myöhään tiistai-iltana, että puolue lähtee mukaan välikysymykseen.
 Lue myös:
 Oikeuskansleri tutkii ulkoministerin ja ulkoministeriön toimet al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Perussuomalaiset jättää välikysymyksen al-Holista – KD mukana, kokoomus harkitsee


Summary: Kaapeliyhteys poistui käytöstä jo vuosia sitten, mutta sen rakenteet ovat edelleen näkyvissä Suomen metsissä.

Ajamme hiekkatietä Venäjän rajan lähellä Lappeenrannan maaseudulla Nuijamaalla. Risteyksen jälkeen tie vaihtuu vieläkin kapeammaksi ja käännymme suoraan kohti rajaa.
 Ennen sotia tästä tiestä piti tulla uusi Viipuriin johtava tie. Nyt se on vain kärrypolku, joka loppuu Venäjän rajaan.
 Tien päässä on pieni harmaa rakennus, jonka vieressä rajavartiolaitoksen kyltit varoittavat rajavyöhykkeestä.
 Harmaa vaja on nykyään kuljetusyrittäjä  Jukka Talonpojan  omistuksessa. Aikanaan se oli osa Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton välistä suoraa viestiyhteyttä.
 Kuuman linjan vahvistinbunkkeri on rajavyöhykkeen vieressä. Kare Lehtonen/Yle
 Kuumaksi linjaksi nimetyn viestiyhteyden tehtävänä oli muun muassa estää ydinsodan syttyminen vahingossa.
 – Tämä on kuuman linjan vahvistinasema, Jukka Talonpoika kertoo rakennuksen käyttötarkoituksesta.
 Bunkkeri maan alla
 Harmaan pikkurakennuksen sisällä lattiassa on järeä teräsluukku. Sen alta paljastuu puoli metriä teräsbetonia ja sisäänkäynti alakerran bunkkeriin.
 Kuuman linjan vahvistinasema on maan alla bunkkerissa.  Kare Lehtonen/Yle
 Alakerrassa näyttää, kuin kuuma linja olisi vieläkin toiminnassa. Seinästä törröttävät paksut kaapelit ja ruotsalaisen teleyhtiö Ericssonin laitteistot näyttävät vieläkin valmiilta välittämään Kremlin ja Valkoisen talon välisiä viestejä.
 Laitteistokaaviot sekä ohje- ja huoltokirjat ovat yhä hyllyssä.
 – Olen pyrkinyt pitämään kaiken alkuperäisessä kunnossa. Mielestäni tämä on mielenkiintoinen osa historiaa, joka on hyvä säilyttää. Jukka Talonpoika kertoo.
 Osa historiaa
 Jukka Talonpoika hankki rakennuksen Posti- ja telelaitoksen perilliseltä Soneralta 2000-luvun alussa pääasiassa rakennuksen sähköliitymän vuoksi. Silloin rakennus oli jo ollut jo pitkään poissa käytöstä.
 – Meillä on kalliolouhimo tuossa vieressä ja käytämme vahvistinaseman yläkerran koppia työmaa- ja varastokoppina, Talonpoika sanoo.
 Ympäröivä vajaan 50 hehtaarin tila on ollut Jukka Talonpojan perheen hallussa jo vuodesta 1963. Vuosien varrella hän oli seurannut mielenkiinnolla salaperäistä toimintaa vahvistinasemalla.
 – Tämä vaikutti aika salaiselta toiminnalta. Siihen aikaan koppia ympäröi tiheä piikkilanka-aita, eikä tänne ollut mitään asiaa.
 Ensimmäinen laskeutuminen alakerran bunkkeriin olikin vaikuttava kokemus.
 – Kyllähän se hämmästytti, kun nosti raskaan teräsluukun ja laskeutui alakertaan, joka oli täynnä kaikenlaisia laitteistoja. Täällä oli kaikki alkuperäisessä kunnossa, Jukka Talonpoika kuvaillee tunnetta.
 Jukka Talonpoika on pitänyt vahvistinaseman laitteiston alkuperäisessä kunnossa.  Kare Lehtonen/Yle
 Linja kulki Suomen kautta kahta reittiä
 USAn ja Venäjän välinen kuuma linja perustettiin vuonna 1963 Kuuban kriisin jälkeen.
 Suurvallat olivat tuolloin ydinsodan partaalla, kun Neuvostoliitto oli yllättäen siirtänyt ydinohjuksia liittolaismaahansa Kuubaan vain lyhyen iskuetäisyyden päähän Yhdysvalloista. Yhdysvallat aloitti vastatoimena Kuuban merisaarron.
 Neuvostoliitto ja Yhdysvallat pelasivat vaarallista peliä, jossa jokainen vastapuolen siirto olisi voinut johtaa tilanteen kärjistymiseen ja ydinsotaan.
 Suoraa yhteyttä supervaltojen välillä ei ollut, joten väärinkäsitysten selvittämiseen reaaliajassa ei ollut mahdollisuutta.
 Kaapelit näyttävät yhä valmiilta välittämään viestejä Valkoisen talon ja Kremlin välillä. Kare Lehtonen/Yle
 Kaukokirjoitinyhteys
 Kuuban kriisin jälkeen USA ja Neuvostoliitto päättivät korjata tilanteen ja luoda välilleen suoran yhteyden. Pääosin kaapelilinjana kulkenut yhteys kulki Yhdysvalloistga Atlantin pohjaa pitkin Skotlantiin ja sieltä Skandinavian ja Suomen kautta Neuvostoliittoon. Suomessa reittejä oli kaksi, joista toinen kulki Turusta Helsingin kautta Tallinnaan Neuvostoliittoon ja toinen Turusta Lappeenrantaan ja sieltä Neuvostoliiton puolelle Viipuriin.
 Toisin kuin usein luullaan, yhteys ei ollut puhelinyhteys, vaan kaukokirjoitin eli telex-yhteys. Valkoisessa talossa ei siis ollut punaista puhelinta, jolla olisi saanut suoran puhelinyhteyden Neuvostoliiton johtoon, vaikka Hollywood-elokuvissa toisinaan niin asia kuvataan.
 Vahvistinaseman huoltajien käyttöön tarkoitettu puhelin. Kare Lehtonen/Yle
 Ensimmäistä kertaa kuumaa linjaa käytettiin vuonna 1967 suurvaltojen välisessä yhteydenpidossa, joka koski Israelin ja arabimaiden välistä kuuden päivän sotaa.
 Kuuman linjan pääasiallinen toiminta kaapeliyhteytenä lopetettiin jo 1970-luvun lopussa, jolloin yhteys muuttui satelliittiyhteydeksi. Suomen kautta kulkenut kaapeli jäi varayhteydeksi vielä vuoteen 1988.
 Osa Suomen ulkomaankaapelia
 Sonera päätti myydä kuuman linjan vahvistinasemat vuosituhannen vaihteessa. Tuolloin ne olivat olleet jo noin 10 vuotta ilman käyttöä, koska Suomen ja Venäjän välinen yhteysliikenne oli siirtynyt valokaapeliin.
 Soneran entisen aluejohtajan  Tuomo Puhakaisen  mukaan kuuma linja kulki Suomen kautta tavallista ulkomaan yhteyskaapelia pitkin. Kysymys ei siis ollut erillisestä linjasta, vaan saman kaapelin kautta välitettiin myös muuta yhteysliikennettä. Kuumalle linjalle oli kuitenkin varattu erityisasema kaapelissa.
 – Sieltä oli nähtävästi varattu tietty kaista juuri tälle yhteydelle, jonka piti olla koko ajan käytettävissä, Tuomo Puhakainen kertoo.
 Linja oli tiedossa
 Yhteyden kulku Suomen kautta oli aikanaan yleisessä tiedossa.
 – Kyllä paikkakuntalaiset tästä tiesivät, koska näitä koppeja oli maastossa useita. Linja oli myös merkitty maastoon erityisillä punaisilla merkeillä, Jukka Talonpoika kertoo.
 Merkkejä on maastossa vieläkin.
 Kuuma linja on merkitty maastoon punaisin kepein. Kare Lehtonen/Yle
 Linjasta myös uutisoitiin tiedotusvälineissä varsinkin silloin, kun se katkesi esimerkiksi kaivuutöiden tai salamaniskun seurauksena.
 – Meilläkin oli silloin peltoja. Piti olla erityisen varovainen, ettei kaiva kuumaa linjaa poikki, Talonpoika kertoo.
 Linjan piti olla aina kunnossa
 Suomen viranomaiset pyrkivät pitämään mahdollisimman hyvää huolta linjasta, jonka toiminnasta saattoi riippua maailmanrauha.
 – Tätä rakennusta ympäröivä tontti oli erittäin hyvin aidattu tiheällä piikkilangalla ja portti oli lukossa. Tänne ei ollut kenelläkään mitään asiaa, Jukka Talonpoika kertoo.
 Myös linjarikot pyrittiin korjaamaan mahdollisimman nopeasti. Lappeenrantalainen puhelinmestari  Kauko Taipale  kertoo, että kerran salama oli katkaissut linjan keskellä metsää.
 – Jouduimme olemaan koko yön metsässä sitä korjaamassa. Kun tulin aamulla kotiin, vaimo ihmetteli, kun Helsingistä oli soitettu niin monta kertaa ja kysytty korjauksen edistymisestä, Taipale kertoo.
 Erityistä huomiota kuuman linjan turvallisuuteen kiinnitettiin neuvostojohdon valtiovierailun yhteydessä.
 – Telelaitoksen henkilökuntaa komennettiin maastoon tietyin välimatkoin vartioimaan kuumaa linjaa, Taipale kertoo.

Pieni vaja itärajan pinnassa on jotain aivan muuta miltä näyttää – pääsimme käymään bunkkerissa, joka on yhä täynnä kylmän sodan aikaisia viestintävälineitä


Summary: Marinin EU-politiikan linjasta emme juuri tiedä, kirjoittaa politiikan erikoistoimittaja Riikka Uosukainen.

Sanna Marin  (sd.) tuntuu aloittavan pääministerikautensa onnellisten tähtien alla. Kukaan muu suomalainen pääministeri ei ole saanut vastaavaa hypetystä osakseen.
 Marin pääsi jo ennen nimitystään muun muassa  New York Timesin ,  Le Monden ,  Financial Timesin  ja  BBC:n  otsikoihin.
 BBC hehkuttaa, että suomalainen 34-vuotias nouseva tähti johtaa nuorten naispuoluejohtajien hallituskoalitiota.
 New York Times otsikoi Sanna Marinin olevan maailman nuorin pääministeri. On sanottu, että hallituksen nuoruus ja naiseus ovat brändänneet Suomi-kuvan uusiksi.
 Pääministerin selkään tuntuu kasvaneen muutamassa päivässä teräsnaisen viitta.
 Marinin ensimmäisiä virkatehtäviä on lentää torstaina Brysseliin Eurooppa-neuvoston kokoukseen. Marin astuu hänelle pääosin lehtikuvista tuttujen eurooppalaisten poliittisten johtajien joukkoon, yhdeksi heistä.
 Näyttävästä kansainvälisestä mediahuomiosta johtuen voi olettaa, että salissa olevat eurooppalaiset johtajat tietävät, kuka hän on. Melkoinen aloitus.
 Toistaiseksi emme tiedä kovin paljon siitä, millaista Eurooppa-politiikkaa  liberaaliksi vasemmistolaiseksi kuvattu  Marin lopulta haluaa. Pääministerien ote on vaihdellut paljonkin vuosien varrella heidän omista mieltymyksistään riippuen.
 Hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen selonteko on valmisteilla. Hävittäjähankinnat samoin. EU-politiikka on isossa murroksessa vahvan jäsenen,  Britannian valmistellessa lähtöä . Ilmastopolitiikalle asetetut tavoitteet tykyttävät hallitusten pöydällä.
 Uuden hallituksen alle 35-vuotiaat naisministerit ovat saaneet suitsutusta kansainvälisessä mediassa. Opetusministeri Li Andersson. valtiovarainministeri Katri Kulmuni, pääministeri Sanna Marin ja sisäministeri Maria Ohisalo tiistaina Linnan peilisalissa.   Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Tuore pääministeri saa yksittäisessä EU-kokouksessa kokeneilta virkamiehiltä nuotit käteen. Marin on ulkoisesti rauhallisen itsevarma poliitikko kuten yleisö kuluneen viikon esiintymisistä on huomannut.
 Jotain osviittaa poliitikon sisäisistä paineista voi saada Marinin edeltäjän kuvauksesta siitä, kuinka hän joutui kylmiltään EU-vaalistudioihin heti valintansa jälkeen keväällä 2014.
 – Ei minulla ollut hölkäsen pölähdystä käsitystä siitä mitä puoluejohtaja  Antti Rinteen  pitäisi EU:sta ajatella, Rinne muistelee kirjassa  Antti Rinne -koko tarina .
 Nykyinen puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) joutui vuonna 2003 samanlaiseen rääkkiin kuin Marin. Silloisen puolustusministeri Vanhasen piti kasvaa nopeasti pääministeriksi, kun  Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) kaatui Irak-vuotoon.
 Sanna Marin nousi julkisuuteen Tampereen kaupunginvaltuuston taitavana puheenjohtajana. Antti Eintola / Yle
 Vanhanen muisteli Ykkösaamussa tapahtumien olleen hänelle dramaattisia ja traumaattisia.
 – Jos joskus joutuisin tai haluaisin kirjoittaa muistelmat, niin omassa mielessä ei ole noista päivistä mitään käsitystä siitä, mitä missäkin vaiheessa tapahtui, Vanhanen sanoo nyt, 16 vuotta myöhemmin.
 Hallituskriisin pääosapuolet olivat tuolloin samat kuin nytkin, SDP ja keskusta. Keskinäisen luottamuksen palautumiseen meni Vanhasen mukaan puoli vuotta.
 Edelleen, 2019, kukaan ei tunnu muistavan, että uusi pääministeri ei ole pelastaja tai ihmeidentekijä. Uusi pääministeri opettelee ja ottaa tilannetta haltuunsa. Hän tuskin jälkikäteen muistaa mitä näinä päivinä tai viikkoina tapahtui.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Sanna Marin niukkasanainen al-Holin suomalaisten palautuksista A-studion haastattelussa – valta vaihtui Suomessa, uusi hallitus vakuutti yhtenäisyyttään, Yle seurasi
 Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä
 Kahdeksan tuttua kertoo, mitä vahvuuksia ja heikkouksia pääministeri Sanna Marinilla on: "Ei hän mikään kikattelija ollut"

Analyysi: "Nouseva tähti" ja "maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä


Summary: Metsäteollisuus: uudet tekstiiliteknologiat voivat tuoda työpaikkoja Suomeen.

Muutu tai kuole.
 Siinä olivat Stora Enson Enocellin sellutehtaan vaihtoehdot runsas kymmenen vuotta sitten. Tuolloin paperin ja kartongin kysyntä laski jyrkästi, ja sitä myöten myös niiden raaka-aineen sellun kysyntä.
 Monet sellutehtaat seisoivat. Näin kävi myös Pohjois-Karjalan Uimaharjussa sijaitsevalle Enocellille vuonna 2009. Henkilöstö lomautettiin yli puoleksi vuodeksi.
 Ratkaisua lähdettiin hakemaan vanhasta, mutta vähemmän tunnetusta aineesta: liukosellusta.
 Se oli selviytymisstrategia maailmassa, jossa älylaitteiden näytöt korvaavat yhä enemmän paperin.
 Liukosellusta tehdään usein vaatteita, joita markkinoidaan ympäristöystävällisinä vaihtoehtoina. Esimerkiksi rouva  Jenni Haukion  kuuluisan iltapuvun raaka-aineena oli Uimaharjun liukosellu.
 Väite selluvaatteiden ekologisuudesta on kuitenkin vähintään ongelmallinen, sillä sellun tuotantoketju vaatteeksi on pitkä. Suosituimman kankaan eli viskoosin valmistukseen liittyy myös suuria ympäristöhaittoja.
 Liukosellu on yli 100 vuotta vanha keksintö. Se on tosin vain yläkäsite, jolla viitataan enemmänkin valmistusprosessiin kuin tuotteeseen. Valmistusprosessissa liukosellu on kuitenkin pidemmälle jalostettua kuin perinteinen paperisellu.
 Mitä puhtaammaksi puusta tehtyä sellua jalostetaan, sitä enemmän sillä on eri käyttötarkoituksia esimerkiksi kosmetiikassa ja rakentamisessa.
 Rouva Jenni Haukion puku valmistettiin vuonna 2018 ympäristöystävällisemmällä Ioncell-menetelmällä liukosellusta. Jarno Kuusinen / AOP
 Tekstiilimarkkina on valtavan kokoinen
 Enocell alkoi valmistaa liukosellua aluksi yhdellä linjalla koivusta. Kaksi vuotta sitten Stora Enso päätti investoida tehtaaseen 52 miljoonaa euroa. Tänä syksynä valmistunut investointi mahdollistaa liukosellun tuottamisen kahdella linjalla sekä lehti- että havupuusta. Se on nyt Suomen ainoa tehdas, joka tähän pystyy.
 Tehdas nielee puuta rekkalastillisen 6 minuutin välein. 80 prosenttia puusta tulee sadan kilometrin säteeltä Pohjois-Karjalasta ja loput Venäjältä.
 Suurin kysyntä liukosellulle on tekstiiliteollisuudessa, joka sijaitsee suurimmaksi osaksi Aasiassa. Selvästi suurin liukosellun ostaja on Kiina, jossa sijaitsee yli puolet maailman tekstiiliteollisuudesta.
 Kyseessä ei ole vähäpätöinen markkinarako, sillä tekstiilikuitumarkkinan koko on Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan noin 180 miljardia euroa vuosittain.
 Liukosellusta valmistettaviin kankaisiin liittyy myös vakavia ongelmia
 Kun Uimaharjun tehdas alkoi tuottaa liukosellua, vaihtuivat myös sen asiakkaat.
 Aiemmin tehdas palveli paperitehtaita, nyt asiakkaat ovat pääasiassa aasialaisia tekstiilinvalmistajia.
 – Markkina on tietysti hyvin erilainen, sillä siellä on asiakkaina kuluttajabrändejä, Enocellin tehtaanjohtaja  Sauli Purho  sanoo.
 Tekstiilin valmistajat tarvitsevat liukosellua viskoosin valmistamiseen. Sitä käytetään yhä enemmän vaatteissa ja esimerkiksi autojen tekstiileissä.
 Viskoosi on kevyttä ja hengittävää kangasta. Se on muuntokuitu eli tekokuitu, joka on valmistettu luonnollisesta raaka-aineesta.
 Viskoosin osuus kaikista tuotetuista tekstiileistä on noin 7 prosenttia ja osuus on kasvussa. Viskoosi korvaa erityisesti muovijätettä aiheuttavia öljypohjaisia polyesterikankaita ja puuvillaa, joka vie runsaasti vettä ja paikoin myös viljelypinta-alaa ruuan viljelyltä.
 Vaikka viskoosin pääraaka-aine on puu, sen valmistamiseen käytetään myrkyllisiä kemikaaleja, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Esa-Jussi Viitala .
 – Euroopassa viskoosia ei enää juuri valmisteta, koska se on ympäristölle niin haitallinen prosessi. Ympäristönormit ovat täällä niin tiukat, hän sanoo.
 Liukosellusta voidaan valmistaa esimerkiksi viskoosia. Kuvassa Uimaharjun tehtaan esittelykangasta. Ari Haimakainen / Yle
 Erityisen ongelmallista on kankaan valmistamisesta käytettävä rikkihiili, jonka kautta syntyy myrkyllisiä liuottimia ja vesipäästöjä. Ne aiheuttavat esimerkiksi hedelmättömyyttä, kehityshäiriöitä ja hermostovaurioita.
 – Eurooppa on ulkoistanut ympäristöhaittansa Aasiaan. Siitä tässä on pitkälti kyse, Viitala sanoo.
 Tehtaanjohtaja Purhon mukaan rikkihiiliprosessi on edelleen suosituin tapa valmistaa viskoosia. Hän korostaa kuitenkin, että prosessi voidaan suorittaa suljettuna siten, ettei myrkkyjä pääse ympäristöön.
 – Kun siitä huolehditaan, prosessi ei ole niin haitallinen ympäristölle, hän sanoo.
 Seuraako Stora Enso, miten sen asiakkaat viskoosinsa valmistavat?
 – Olemme käyneet asiakkaidemme luona ja suurin piirtein tiedämme, miten se tapahtuu, Purho vastaa.
 Purho lisää, että Kiinassa on meneillään laajemminkin tehtaiden uudistaminen. Silloin ympäristöasiat nousevat uudelle tasolle.
 Sellussa piilee uusia mahdollisuuksia
 Kun ympäristötietoisuus on noussut pintaan, viskoosille on alettu keksiä vaihtoehtoja.
 Metsäteollisuuden innovaatioasioiden päällikkö  Antti Tahvanainen  kertoo, että tällä hetkellä on kehitteillä kourallinen uusia liukosellupohjaisia tekstiilisovelluksia, kuten kankaita.
 – Tällaisia ovat esimerkiksi selluloosakarbamaatti ja Suomessa kehitetty Ioncell.
 Molemmat ovat ympäristöystävällisempiä ja turvallisempia työntekijöille valmistaa kuin viskoosi. Ioncellin etuna on Tahvanaisen mukaan esimerkiksi sen lujuus myös märkänä. Stora Enso on mukana Ioncellin kehittämisprojektissa
 Markkinoilla on kuitenkin jo yksi viskoosille vaihtoehtoinen sellupohjainen kangasmateriaali: Lyocell.
 Luonnonvarakeskuksen Viitala kertoo, että sitä valmistaa Euroopassa yksi itävaltalainen tehdas, joka on suojannut keksintönsä patenteilla. Siksi muut valmistajat eivät voi hyödyntää tätä ympäristöystävällisempää teknologiaa.
 – Siinä menevät yhteiskunnan ja yksityisen yrityksen edut ikävä kyllä ristiin, hän sanoo.
 Tuotanto on kuitenkin vielä maltillista, sillä Lyocellia syntyy vuodessa alle kymmenen prosenttia viskoosin määrästä.
 Stora Enson mukaan Enocellin investoinnin taustalla on kankaiden kasvava kysyntä ja tekstiiliteollisuuden kiinnostus viskoosia ja muita vastaavia materiaaleja kohtaan. Kuvassa tehtaan valvomo. Ari Haimakainen / Yle
 Metsäteollisuuden Tahvanainen näkee uusissa tekstiiliteknologioissa mahdollisuuksia myös Suomessa.
 – Erityisesti, jos pystymme valmistamaan tekstiiliä turvallisesti ja ympäristöystävällisesti omasta puuraaka-aineestamme.
 Se voisi tuoda tekstiilin arvoketjun teollisia osia takaisin Suomeen. Sitä kautta voisi syntyä myös työpaikkoja suomalaiseen teollisuuteen.
 – Menetimme tekstiiliteollisuuden lähes kokonaan 1970-luvulla halvemman tuotannon maihin. Ainakin osa voitaisiin tuoda liukosellun kautta takaisin. Se olisi erittäin positiivinen asia Suomelle, hän sanoo.
 Tehtaanjohtaja Purho puolestaan uskoon, että uusien teknologioiden suhteen ollaan läpimurron kynnyksellä.
 – Uskon, että seuraavan kymmenen vuoden aikana näin tapahtuu. Se tulee muuttamaan tätä alaa, hän toteaa.
 Lue lisää :
 Jenni Haukion Linnan juhlien puvun nuoret suunnittelijat julkistettiin: kangas on kudottu käsin, materiaalina koivuhalko
 Stora Enso tekee 94 miljoonan euron investoinnit Uimaharjun ja Imatran tehtaille

Liukosellun ympäristöystävällinen imago on lumetta – suomalaista sellua käytetään Kiinan pahiten saastuttavissa tekstiilitehtaissa


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Uusi hallitus on aloittanut työnsä nopeasti. Tänään nimitetty  Sanna Marinin  (sd.) hallitus teki ensitöikseen periaatepäätöksen koskien ministerin toimenpiteistä hänen siirtyessä toisiin tehtäviin. Asiasta kertoo valtioneuvoston kanslia tiedotteessa.
 Periaatepäätöksen mukaan ministerit sitoutuvat vapaaehtoisesti ilmoittamaan pääministerille ja valtion virkamieseettiselle neuvottelukunnalle aikomuksestaan siirtyä muihin tehtäviin hallituskaudella.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun tällainen periaatepäätös on tehty.
 Ilmoitus aikomuksesta siirtyä muihin tehtäviin ja tarvittava selvitys tulee antaa hyvissä ajoin etukäteen. Ministerin ei kuitenkaan tarvitse tehdä ilmoitusta, jos on ilmeistä, ettei eturistiriitaa synny. Sitoutuminen koskee koko ministeriaikaa.
 Virkamieseettinen neuvottelukunta voi ilmoituksen perusteella suosittaa ministerille enintään kuuden kuukauden karenssiaikaa ennen uuden tehtävän vastaanottamista, jos ministerin siirtyminen toisiin tehtäviin aiheuttaisi eturistiriidan suhteessa ministerin tehtäviin.
 Sama koskee tilannetta, jos siirtyminen muutoin olisi omiaan heikentämään luottamusta julkisen hallinnon toimintaan.
 Mahdollinen karenssi alkaisi siitä, kun tasavallan presidentti on myöntänyt ministerille eron.
 Lakiesitys jo valmisteilla
 Virkamieseettinen neuvottelukunta antoi syyskuussa 2014 suosituksen toimenpiteiksi ministerien siirtyessä toisiin tehtäviin.
 Neuvottelukunta esitti, että hallituksen järjestäytyessä sen jäsenet sitoutuvat ilmoittamaan aikomuksestaan mahdollisesti siirtyä ministerin tehtävästä toiseen.
 Valtioneuvoston kansliassa valmistellaan asiasta lakiesitystä, joka on tarkoitus antaa eduskunnalle mahdollisimman pian tällä hallituskaudella. Kun uusi laki tulee voimaan, se korvaa hallituksen periaatepäätöksellä tekemän sitoumuksen.
 Ministerin siirtymisestä toisiin tehtäviin kesken pestin nousi kohu alkuvuodesta, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksessa liikenne- ja viestintäministerinä toiminut  Anne Berner  (kesk.) siirtyi ruotsalaisen Skandinaviska Enskilda Bankenin hallituksen jäseneksi.
 Oikeuskanslerille  Tuomas Pöystille  tehtiin useita kanteluita, joissa arvosteltiin Bernerin toimintaa. Pöysti katsoi myöhemmin, että Berner ei menetellyt lain tai virkavelvollisuuksiensa vastaisesti.
 Lue myös:
 Oikeuskansleri: Anne Berner ei rikkonut lakia tai virkavelvollisuuksiaan siirtyessään ministerin tehtävistä SEB-pankin hallitukseen

Hallitukselta heti periaatepäätös: Ministerit sitoutuvat kertomaan aikeistaan siirtyä toisiin hommiin hallituskaudella


Summary: Kielenhuoltajat ovat pohtineet, mikä olisi sopiva nimi alueelle, joka vastaa sote-palveluista ja pelastustoimesta

Sote-kiistelyssä on riittänyt suuria käänteitä ja paljon tunteita herättäneitä ongelmia. Uusin ihmettelyn aihe on se, millä nimellä kutsutaan alueita, jotka vastaavat sosiaali- ja terveyspalveluista sekä pelastustoimesta.
 Hallitusohjelmassa alueet nimettiin maakunniksi, mutta hallitusohjelmassa ei otettu kantaa nykyisten maakuntien liittojen nimiin. Nykyisin maakunnilla tarkoitetaan maakuntien liittojen 18 toimialuetta.
 Lasse Isokangas / Yle
 Kyllä – ministerit joutuvat nimeämään jomman kumman uudelleen.
 Kotus suositti vuonna 2015 uusille hallinnollisille alueille nimitystä maakunta. Aiemmassa uudistuksessa nimiongelma ei noussut esiin, koska maakuntien liittojen tehtävät oli tarkoitus siirtyä uusille maakunnille.
 Koska molempia alueita ei voi jatkossa nimittää maakunniksi, sosiaali- ja terveysministeriö turvautui Kotimaisten kielten keskuksen (Kotus) apuun.
 Miksi Kotusta tarvittiin avuksi? Syy havainnollistuu kipeästi Savossa.
 Miksi nimellä on merkitystä?
 Viime hallituskaudella sote-valmistelussa puuhattiin Etelä-Savon maakuntaa. Sitä valmistelivat yhdessä Etelä-Savon sairaanhoitopiiri ja Itä-Savon sairaanhoitopiiri. Etelä-Savon keskuspaikka on Mikkeli ja Itä-Savon Savonlinna.
 Sitten Itä-Savon sairaanhoitopiirien kunnat saivat idean. Savonlinna, Enonkoski, Rantasalmi ja Sulkava ilmoittivat, että haluavat olla mukana Pohjois-Savon sote-valmistelussa.
 Itä-Savo haluaa siis liittyä tulevan Pohjois-Savon sote-valmisteluun, vaikka se perinteisen maakuntajakonsa puolesta kuuluu edelleen Etelä-Savon maakuntaan.
 Kuntaliitto, Lasse Isokangas / Yle
 Nyt pitäisi siis päättää, miksi nimitetään sitä kokonaisuutta, joka vastaa sosiaali- ja terveyspalveluista ja pelastustoimesta ja mikä taas annetaan nimeksi sille kokonaisuudelle, jota kutsutaan nykyisin maakunnaksi.
 Toisin sanoen kutsutaanko sitä aluetta, joka vastaa sosiaali- ja terveyspalveluista ja pelastustoimesta ja johon Itä-Savon kunnat haluavat liittyä maakunnaksi. Vai kutsutaanko maakunnaksi nykyistä Etelä-Savon maakuntaliiton toimialuetta (maakuntaa), johon Itä-Savon kunnat muilta paitsi sosiaali- ja terveyspalvelujen osalta kuuluvat.
 Näillä näkymin nykyiset maakuntien liitot (nykyiset maakunnat) jatkavat toimintaansa nykyisen aluejaon pohjalta.
 Tällä hetkellä maakuntia on Manner-Suomessa 18, ja jokaisella niillä on maakuntajohtaja ja oma maakunnan liitto. Maakunnan liitto on alueensa lakisääteinen kuntayhtymä, jossa jokaisen kunnan on oltava jäsenenä. Maakuntaliittojen päätehtävinä ovat alueiden kehittäminen ja maakuntakaavoitus.
 Kotus suosittaa tulevien sote-järjestäjien nimeksi maakuntaa
 Kotus suositti tänään, että termiä maakunta – landskap käytetään alueista, jotka vastaavat sosiaali- ja terveyspalveluista sekä pelastustoimesta.
 Kotus perustelee suositustaan sillä, että mahdollisuuksien mukaan pitäisi hyödyntää jo olemassa olevia ja vakiintuneita nimityksiä. Sote-palveluita järjestävät alueet tulevat jatkossa todennäköisesti olemaan kansalaisen kannalta keskeisin hallinnollinen yksikkö.
 Ihmisten kannalta on myös tärkeää, että sen tahon nimi, joka tuottaa kansalaisille keskeisiä palveluja, on ymmärrettävä ja selkeä.
 Maakuntaa on käytetty hallinnossa ja mediassa nimenomaan tulevien itsehallinnollisten alueiden nimityksenä jo useiden vuosien ajan.
 Jos maakunta-sanaa ruvetaan käyttämään uusista sote-palveluita järjestävistä alueista, on maakunnan liitto kuitenkin korvattava uudella nimityksellä.
 Entäs se Itä-Savon sote-suunta?
 Tulevina viikkoina ministeriryhmä linjannee, mitä nimeä käytetään alueesta, joka vastaa sote-palveluista ja pelastustoimesta.
 Tämä ei ole pikkuasia. Jos maakunta nimi otetaan käyttöön, virkamiesten pitää muuttaa nykylainsäädännössä kaikki termit, koska maakunnalla tarkoitetaan jatkossa eri asiaa kuin nyt.
 Myös maakuntajohtajien titteli on mietittävä uudestaan, jos nykymaakunnat nimetään uudelleen.
 Keskusta lienee Kotuksen suositukseen tyytyväinen, demareilla taas voi olla nimityksestä enemmän nielemistä. Heille varmaan olisi sopinut jokin muukin nimi kuin maakunta.
 Ministerien on myös linjattava, voiko Itä-Savo olla Pohjois-Savon soten osa.
 Kysymys on nykyiselle Etelä-Savolle merkittävä: Itä-Savon lähtö kuihduttaisi vanhenevaa Etelä-Savoa entisestään. Jotkut pelkäävät myös, että luvan antaminen yhdelle, aloittaisi maakuntarajojen loputtoman veivauksen muuallakin Suomessa.
 P.s. Onnittelut, jos luit tämän jutun loppuun! Asia on tärkeä, mutta vaikea. Itselläni meni lukuisia tunteja ymmärtää, mistä on kysymys. Onneksi kaikki sotessa ei ole näin monimutkaista.

Analyysi: Yhden sortin sote-soppa tämäkin, ministeriö pyysi kielenhuoltajien apua nimisotkuun – maakunta ei voi olla monen alueen nimi


Summary: Varmuutta lasten paluusta Vantaalle tai palaamisen ajankohdasta ei ole.

Vantaan kaupunki on valmistautunut yhdessä muiden viranomaisten kanssa Syyriassa al-Holin leirillä oleskelevien lasten mahdolliseen paluuseen.
 Vantaalla on muun muassa valmius tehdä tarvittaessa pikaisia lasten sijoituspäätöksiä. Myös tartuntatautivaara ja pikainen sairaanhoidon tarve on huomioitu.
 Vantaan kaupungilla asiasta tiedottaminen on keskitetty tässä vaiheessa perhepalveluiden päällikölle  Anna Cantell-Forsbomille.
 Ylen saamien tietojen mukaan Vantaan sosiaaliviranomaisia pyydettiin syksyllä vierailemaan Syyriassa al-Holin leirillä tarkempaa selvitystä varten, mutta Vantaa kieltäytyi. Pitääkö tämä paikkansa?
 – Vantaan kaupungin sosiaali- ja kriisipäivystyksellä ja sosiaali- tarveysministeriöllä on sopimus valtakunnallisesta  psykososiaalisen tuen  koordinoinnista. Tähän liittyy tarvittaessa myös ulkomailta evakuointi. Totesimme yhdessä sosiaali- ja terveysministeriön kanssa, että tässä ei ollut kyse toimeksiantoon liittyvästä tehtävästä.
 – Kyse on myös toimivallasta. Emme voi lähteä hakemaan ulkomailta - tässä tapauksessa Syyriasta - lapsia, jos meillä ei ole kyseisen valtion kanssa voimassaolevia kahdenvälisiä sopimuksia.
 – Toimivaltuutemme alkavat käytännössä siinä vaiheessa, kun lapset tulevat Suomeen. Kyse on kuntakohtaisesta velvollisuudesta eli Vantaan sosiaali- ja terveydenhuollon viranomaisten velvollisuus koskee vantaalaisia lapsia.
 Miten paljon al-Holin leiriltä on palaamassa lapsia Vantaalle?
 – Meillä on tieto, kuinka moni al-Holin leirillä olevista suomalaislapsista on vantaalaisia, mutta emme voi sitä kertoa. Vielä ei ole myöskään varmuutta siitä, palaavatko lapset Suomeen ja milloin tämä voisi tapahtua.
 Millaisiin tilanteisiin olette Vantaalla varautuneet?
 – Olemme valmiita tekemään pikaisia huostaanotto- ja sijoituspäätöksiä. Tämä voi tulla kyseeseen esimerkiksi, jos lapsi tulee yksin ilman huoltajaa tai huoltaja on niin huonossa kunnossa, että joutuu sairaalaan.
 – Huostaanottotilanteissa pyrimme toki sijoittamaan lapset yhdessä läheistensä kanssa samaan paikkaan, jos se on mahdollista ja lapsen edun mukaista.
 – Olemme varautuneet myös siihen, että leriltä palaavilla on tartuntatauteja tai he tarvitsevat muuta sairaalahoitoa.
 – Jos meille tulee lastensuojeluilmoitus leiriltä palaavasta vantaalaisesta lapsesta, niin Vantaan lastensuojelun sosiaalityöntekijä arvioi tilanteen lapsikohtaisesti. Mitään kollektiivista päätöstä ei voida tehdä, vaan päätös on yksilökohtainen.
 Mitä vaihtoehtoja tilanteen ratkaisemiseksi on olemassa?
 – Jos lapset ja heidän huoltajansa palaavat Suomeen, voi se tapahtua periaatteessa kolmella tavalla. Ensimmäinen on lasten ja heidän huoltajiensa vapaaehtoinen paluu Suomeen. Toiseksi valtio voi auttaa heitä jollain tavalla paluujärjestelyissä. Kolmantena vaihtoehtona on se, että Suomesta tehdään lastensuojeluilmoitus ja pyydetään virka-apua. Tässä tapauksessa asiasta on sovittava valtioiden kesken.
 Lue myös:
 Helsinki odottaa al-Holin leiriltä palaavia lapsia – lastensuojelu ja neuvolat valmiina yksin tai äitien kanssa saapuvien lasten vastaanottamiseen
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen

Vantaa on valmiina tekemään jopa pikaisia huostaanottopäätöksiä – "Meillä on tieto, kuinka paljon al-Holin leirillä on vantaalaisia"


Summary: Ylen tietojen mukaan suomalaisviranomaiset ovat pyytäneet kurdihallintoa toimittamaan leiriläisiä rajalle.

Ylen saamien tietojen mukaan Suomi pyrkii aktiivisesti tuomaan al-Holin leirillä olevat suomalaiset naiset ja lapset kotiin.
 – Ei ole skenaarioita, mihin valmistaudutaan, vaan selvä suunnitelma, joka on aktiivinen, operaation valmistelutyössä mukana oleva henkilö kertoo Ylelle.
 Ylen tietojen mukaan viranomaiset odottavat enää sitä, että kurdiviranomaiset alkavat kuljettaa al-Holin leirillä olevia suomalaisia Syyrian ja Irakin väliselle rajalle. Heidät on tarkoitus kuljettaa erissä charter-lennoilla Suomeen.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) ja osa virkamiehistä ovat olleet erimielisiä suomalaisten kotiuttamisesta al-Holin leiriltä. Asia nousi viime viikolla julkisuuteen.  Kokosimme tähän juttuun  yhteenvedon siitä, miten asiat ovat edenneet ministeriössä.
 Syyriassa al-Holin leirillä pidetään naisia ja lapsia, jotka ovat asuneet terrorijärjestö Isisin alueella. Joukossa on kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan.
 Suunnitelma muuttui marraskuussa
 Ylen saamien tietojen mukaan ulkoministeriön johdolla tehtiin lokakuussa suunnitelma, jonka mukaan kaikki suomalaiset kotiutetaan kerralla. Marraskuussa suunnitelmaa muutettiin niin, että kotiutus tehdään erissä. Tähän päädyttiin Ylen tietojen mukaan siksi, ettei asiassa tarvitsisi tehdä poliittista päätöstä, vaan kotiutus voitaisiin tehdä pelkän viranomaispäätöksen ja konsulilainsäädännön nojalla.
 Yle kysyi ulkoministeriöstä kommenttia uusimpiin tietoihin. Ulkoministeriöstä vastattiin, että he ovat valmistautuneet erilaisiin skenaarioihin. Ulkoministeriön mukaan mitään operaatiota ei ole tällä hetkellä käynnissä, yksityiskohtia sieltä ei haluttu kommentoida.
 Ulkoministeriön johtaman suunnitelman kerrotaan olevan Korpi-projekti.
 Projektin valmisteluryhmään kuuluu viranomaisia ainakin ulkoministeriöstä, sisäministeriöstä, sosiaali- ja terveysministeriöstä, poliisista, keskusrikospoliisista, rajavartiolaitoksesta, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiristä sekä Vantaan sosiaali- ja kriisipäivystyksestä.
 Projektin tiimoilta on pidetty useita valmistelukokouksia loka- ja marraskuussa.
 Lue myös:
 Ylen lähde: al-Holin leiriläisten siirtäminen Suomeen tällä viikolla ollut yksi vaihtoehdoista – ei enää todennäköinen
 "Virkamiesten vastaus näytti siltä, että emme voi tehdä mitään" – Ylelle vuodettu ministeriön sisäinen viesti vierittää syytä al-Hol-kiistassa virkamiesten päälle
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle


Summary: Sanna Marinin hallitus aloitti tänään Suomen 76:ntenä hallituksena.

Valta on vaihtunut Suomessa: SDP:n Sanna Marinin johtama hallitus nimitettiin tänään tiistaina. Näin päivä eteni eduskunnan äänetyksestä ensimmäiseen tiedotustilaisuuteen.
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kello 14.15:  Eduskunta äänestää SDP:n varapuheenjohtajan Sanna Marinin Suomen pääministeriksi täysistunnossa äänin 99–70. Täysistunnossa puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) ilmoitti eduskunnan saaneen tasavallan presidentin kirjelmän pääministeriehdokkaasta.
 Kimmo Brandt / EPA
 Kello 14.25:  Sanna Marin pitää lehdistötilaisuuden eduskunnan äänestyksen jälkeen.
 Yle
 Tiedotustilaisuudessa Marinilta kysyttiin, miten SDP ja keskusta voivat palauttaa luottamuksen välilleen. Marinin mukaan tarvitaan suoraa keskustelua hallituspuolueiden kesken ja hallitusohjelma toimii yhdistävänä liimana.
 – Uskon, että tekojen kautta luottamus palautuu parhaiten, Marin sanoi.
 Mårten Lampén / Yle
 Kello 15.20:  Uusi hallitus asettuu ryhmäkuvaan Valtioneuvoston linnassa. Kuvassa vasemmalta kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.), ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista   Mikkonen  (vihr.), maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.), työministeri  Tuula Haatainen  (sd.), ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), opetusministeri  Li Andersson  (vas.), valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  (kesk.), pääministeri Sanna Marin (sd.), sisäministeri  Maria   Ohisalo  (vihr.), perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.), elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.), kuntaministeri  Sirpa Paatero  (sd.), pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri  Thomas Blomqvist  (r.), sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) ja tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.).
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Uusi hallitus Valtioneuvoston linnassa.
 Jussi Nukari / Lehtikuva
 Hallitusryhmien puheenjohtajat ovat kaikki naisia. Kuvassa vasemmalta  Li Andersson ,  Katri Kulmuni , Sanna Marin ja  Maria Ohisalo . RKP:n puheenjohtaja, oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  ei näy kuvissa , koska hän on virkamatkalla Yhdysvalloissa.
 Yle
 Kello 16.40:  Sanna Marin piti lyhyen puheen tasavallan presidentti  Sauli Niinistölle  Presidentinlinnassa.
 Presidentti Niinistö Kättelee Sanna Marinia. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Presidentti Sauli Niinistö kättelee Sanna Marinia.
 Yle
 Kello 17.15:  Uusi hallitus pitää tiedotustilaisuuden. Sanna Marin kertoo, että häneltä on on monta kertaa kysytty, miten ikä tai sukupuoli vaikuttavat.
 – Ikä ja sukupuoli ovat ominaisuuksiamme, toivottavasti voimme näyttää esimerkkiä, että jokainen voi lähteä mukaan yhteiskuntaan, mutta asiat ratkaisevat, Marin sanoi.

Suomessa on nyt Sanna Marinin johtama hallitus – katso kuvakooste vallan vaihtumisesta


Summary: Blues-laulaja Marjo Leinonen ei ole opiskellut laulua. Hänelle tärkeintä on kyky ilmaista tunne vahvasti.

– Tiistai on täydellinen blues-päivä. Maanantaina on lähtenyt jo menemään alaspäin ja tiistaina ollaan jo ihan blue, blue, blue, myhäili blues-laulaja  Marjo Leinonen  Puoli seitsemän -lähetyksessä.
 Ainutlaatuisesta äänestään tunnettu artisti ei epäröinyt, kun hänet haastettiin yllättäen suorassa lähetyksessä sanoittamaan ja esittämään hänen kuluneesta päivästään kertova blues-biisi.
 Leinosta pyydettiin jatkamaan monesta blues-biisistä tuttua aloitusriimiä: "When I woke up this morning". Kappaleen aikana ehdittiin lähteä ulos metsään koirien kanssa ja kaipaamaan takaisin kotiin. Tulkinta on katsottavissa yllä olevalta videolta.
 Tärkeintä on ilmaista tunne
 Leinonen muistetaan juurevaa rockia ja bluesia esittäneestä The Balls _-_yhtyeestä, mutta hän on sittemmin esiintynyt lukuisten eri kokoonpanojen kanssa. Tällä hetkellä jäljellä on vielä muutama keikka  Erja Lyytisen  mukana Blue Christmas -kiertueella. Uutta musiikkia on myös tulossa levyllinen helmikuussa Virkamiehet-yhtyeen kanssa.
 – Tällä hetkellä mennään lännenmieshenkisesti viidellä hevosella ratsastellessa, Leinonen muotoili käynnissä olevista projekteistaan.
 Kajaanista kotoisin oleva Leinonen oivalsi lauluäänensä mahdollisuudet  Janis Joplinin  tuotantoon tutustumisen myötä parikymppisenä. Hän ei ole opiskellut laulua tai käynyt laulutunneilla. Hyvän vinkin äänenkäyttöön Leinonen sai ystävältään  Pirjo Bergströmiltä , joka kehotti häntä menemään laulunopettajan sijasta puheopettajan juttusille.
 – Joskus laulunopettajat saattavat olla aika dominoiviakin. Saatetaan sanoa, että tuo miten laulat, on väärin. Kuitenkin musiikkissa, jota laulan, tärkeintä on miten ilmaistaan se tunne, josta lauletaan. Ja se voi olla aika väärinkin laulettua.
 Koko haastattelu katsottavissa Yle Areenasta

"Tiistai on täydellinen blues-päivä" – Laulaja Marjo Leinonen tempaisi komean Tiistai-bluesin suorassa lähetyksessä


Summary: Mistä kiinnostus Sanna Marinia ja Suomen hallitusta kohtaan kertoo ja mitä siitä pitäisi ajatella, pohtii Annastiina Heikkilä.

PARIISI  Suomen politiikka ei ole tavallisesti mikään hittiaihe ranskalaisessa mediassa. Pohjoisen maamme poliittiset käänteet kuitataan pikku-uutisilla, jos ne edes ylittävät julkaisukynnyksen.
 Tällä viikolla kiinnostus on kuitenkin ollut aivan toista luokkaa. Kaikki isommat sanomalehdet ovat julkaisseet pitkiä juttuja Suomen uudesta pääministeristä  Sanna Marinista .
 Kiinnostus liittyy Marinin ikään ja sukupuoleen sekä viiden naispuheenjohtajan valtaannousuun. Suomen katsotaan siirtyneen nuorten naispoliitikkojen aikaan, mikä herättää Ranskassa uteliaisuutta ja ihailua.
 Minunkin sähköpostiini  on saapunut tasaisella tahdilla viestejä, joissa pyydetään kommentteja tai taustatietoa Suomen hallituksesta.
 ”Mitä nuorten naisten nousu politiikan huipulle kertoo Suomesta?” on toimittajien yleisin kysymys.
 Olen pohtinut, mikä olisi paras ja kattavin vastaus. Kysyin asiaa myös viestipalvelu Twitterissä, jossa sainkin lukuisia erinomaisia vastauksia.
 Ensiksi ranskalaisille pitää tietenkin kertoa, että Suomi on tasa-arvon edelläkävijämaa, jossa naisten oikeuksien eteen on tehty pitkään työtä.
 Ranskassa voi ylpeänä  todeta, että suomalaiset naiset saivat ensimmäisenä Euroopassa täydet poliittiset oikeudet vuonna 1906. Eduskuntaan valittiin siitä seuraavana vuonna 19 naiskansanedustajaa ja sittemmin meillä on ollut naispresidentti ja kolme naispuolista pääministeriä. Vahvat naiset tarjoavat vahvoja esikuvia.
 Marinin hallitus kertoo toisekseen politiikan kaivatusta uudistumisesta. Johtotehtäviin nousevat ne, joilla on tarvittavat kyvyt – sukupuolesta ja iästä riippumatta.
 Uusien kasvojen tarpeesta on puhuttu paljon Ranskassakin, jossa parlamenttiin nousi presidentti  Emmanuel Macronin  voiton myötä aiempaa enemmän naisia ja nuoria. Naisten osuus Ranskan kansalliskokouksessa on silti yhä vain 38 prosenttia eikä heistä juuri kukaan tule työväenluokkaisesta taustasta.
 39-vuotiaana presidentiksi  nousseen Macronin oma tarinakin on sekin poliitikolle varsin perinteinen: lääkäriperheen poika opiskeli ensin arvostetussa katolisessa yksityiskoulussa ja sittemmin huippuvirkamiehiä kouluttavan hallintokoulu ENA:n.
 Suomen uusi pääministeri kasvoi sen sijaan vaatimattomissa oloissa, oli sukunsa ensimmäinen lukion käynyt ja työskenteli opintojen ohella Sokoksen myyjänä. Ranskasta katsoen se on suorastaan vallankumouksellista.
 Ranskassa voikin kerskailla suomalaisella hyvinvointivaltiolla ja tasa-arvoisella koulutuksella. Meillä vaikeistakin lähtökohdista voi nousta yhteiskunnan huipulle.
 Lopuksi pitää muistaa myös suomalaiset miehet. Saamissani twitter-kommenteissa suitsutettiin hyvän itsetunnon omaavia miehiä, jotka ovat sitoutuneita sukupuolten tasa-arvoon eivätkä lyttää naisia kotona tai töissä.
 Lue myös:
 Sanna Marin on otsikoissa ympäri maailman – tulevaa pääministeriä pidetään politiikan "ennätysnaisena"

Toimittajalta: Kun Sanna Marinin nimitys pääministeriksi vahvistui, sähköpostiini alkoi tipahdella kommentointipyyntöjä – uteliaisuus Ranskassa heräsi


Summary: Pompeo varoitteli Washingtonissa vieraillutta Lavrovia, että Venäjän ei sovi sekaantua vaaleihin.

Washingtonissa tänään vieraillut Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov kertoo Venäjän ehdottaneen, että Yhdysvaltojen ja Venäjän välisiä vuosien 2016-2017 keskusteluja julkaistaisiin. Venäjän mukaan Yhdysvallat on estänyt tämän.
 Lavrov kielsi jälleen Yhdysvaltojen todisteet Venäjän vaikutuspyrkimyksistä vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 – Olemme jälleen painottaneet, että kaikki spekulaatiot väitetystä puuttumisestamme Yhdysvaltojen sisäisiin prosesseihin ovat perusteettomia, Lavrov sanoi. Lavrovin mukaan todisteita asiasta ei ole.
 Hän toisti myös Venäjän tarjouksen allekirjoittaa maiden välinen sopimus, jolla kumpikin sitoutuu olemaan puuttumatta toisen asioihin. Venäjää on suututtanut Yhdysvaltojen antama tuki kansalaisjärjestöille.
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo varoitti puolestaan Venäjää olemaan sekaantumatta Yhdysvalloissa ensi vuonna järjestettäviin presidentinvaaleihin. Pompeo osoitti varoituksensa Lavroville kaksikon yhteisessä tiedotustilaisuudessa tapaamisen jälkeen.
 Pompeo ilmoitti, että jos Venäjä tai muu ulkomainen toimija pyrkii sabotoimaan Yhdysvaltojen demokraattisia prosesseja, Yhdysvallat ryhtyy vastatoimiin.
 Lavrov kutsui Pompeon vastavierailulle Venäjälle, mistä Pompeo kiitteli. Venäläisministeri myös painotti, että eroavaisuuksista huolimatta maiden yhteistyössä on paljon potentiaalia, ja yhteistyön edistäminen on kummankin maan edun mukaista.
 Pompeon mukaan lähitulevaisuudessa julkistetaan merkittävä maita yhdistävä taloutta koskeva uutinen.
 Keskustelua ydinasesopimuksesta
 Ulkoministerit keskustelivat muun muassa ydinaseita rajoittavasta Uusi Start-sopimuksesta. Venäjä kertoi haluavansa jatkaa sitä. Sopimus raukeaa vuonna 2021.
 – Venäjä on toistanut ehdotuksensa siitä, että sopimusta jatkettaisiin heti, sanoi Lavrov.
 Yhdysvaltojen mukaan Kiina on saatava myös aseita rajoittavaan sopimukseen mukaan. Venäjä sanoi olevansa valmis tukemaan tätä, jos Kiina on valmis liittymään mukaan sopimukseen.
 Lavrov esitti, että uuteen monia maita koskevaan aseita rajoittavaan sopimukseen otetaan mukaan myös Britannia ja Ranska.
 Venäjä ilmoitti myös tekevänsä kaikkensa, jotta Iranin ydinsopimus pysyy voimassa.
 Maat vaihtoivat myös mielipiteitä Pohjois-Koreasta. Pompeon sanoi, että Trumpin hallinto on "hyvin toiveikas" siitä, että Pohjois-Korea jatkaa aseidenriisunnan tiellä ja pitää lupaamastaan kiinni.
 Myös Ukrainan rauhansopimuksen tilanteesta oli keskustelua Lavrovin mukaan. Pompeo sanoi painottaneensa Venäjälle, että Krimin niemimaa kuuluu Ukrainalle.
 Lavrov vierailee myös Valkoisessa talossa, jonne presidentti  Donald Trump  on hänet kutsunut. Tapaamista on arvosteltu, sillä Washington Post -lehden mukaan viime kerralla vuonna 2017 Trump laverteli salaisia tietoja Isisin vastaisesta taistelusta Venäjän ulkoministerille.
 Perinteiseen protokollaan kuuluu, että presidentit tapaavat ulkoministereitä harvoin.

Lavrov Washingtonissa: Venäjä ehdottanut vaalisekaantumisväitteet näivettävien asiakirjojen julkaisemista


Summary: Pääministeriksi tiistaina valittu Sanna Marin (sd.) ei voinut vahvistaa Ylen saamia tietoa al-Holin leirin suomalaisten kotiuttamisesta lähiaikoina. Marin vetosi siihen, että oli toiminut pääministerinä vasta tunteja, eikä hänellä ollut asiasta tarpeeksi tietoa.

Ylen saamien tietojen mukaan  Suomi pyrkii aktiivisesti tuomaan  al-Holin-leirillä olevat suomalaiset naiset ja lapset kotiin. Asiassa on meneillään aktiivinen operaatio, joka pyrkii tuomaan leirillä olevat suomalaiset charter-lennoilla Suomeen erissä.
 Ylen tietojen mukaan suomalaisviranomaiset ovat pyytäneet kurdihallintoa toimittamaan leiriläisiä rajalle. Nyt odotetaan, milloin kurdiviranomaiset alkavat kuljettaa suomalaisia Syyrian ja Irakin väliselle rajalle.
 Konsulilaki käytössä
 A-studion haastattelussa pääministeri  Sanna Marinilta  kysyttiin, ollaanko suomalaisia kotiuttamassa lähipäivinä.
 Marin vetosi, että asiasta pitäisi kysyä ulkoministeri  Pekka Haavistolta  (vihr.). Marin vahvisti kuitenkin, ettei asiasta ole tehty hallituksen sisällä päätöstä.
 – Minun käsitykseni on, että asiassa toimitaan konsulilainsäädännön puitteissa. Ketä, milloin ja kuinka paljon ollaan tuomassa, sitä en osaa sanoa. Sellaista poliittista päätöstä hallitus ei ole tehnyt, että tätä joukkoa Suomeen tuotaisiin, muotoili Marin.
 Perussuomalaiset jättää asiasta huomenna välikysymyksen. Myös kokoomus harkitsee välikysymykseen osallistumista. Kokoomuksen eduskuntaryhmä päättää asiasta keskiviikkoaamuna. Kristillisdemokraatit tiedotti myöhään tiistai-iltana, että puolue lähtee mukaan välikysymykseen.
 Paateron nosto hallitukseen hyvä asia
 Pääministeri Marin puolusti viime viikolla Rinteen hallituksesta eronneen omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) nostoa omaan hallitukseensa. Hän piti Paateron eroa jopa hätiköitynä.
 – Voi olla, että siinä tilanteessa olisi toisinkin voinut toimita. Hänhän itse jätti eronpyyntönsä.
 Marin kertoi keskustelleensa Paateron kanssa, olisiko tämä valmis ottamaan kuntaministerin salkun ja ilahtuneensa, kun tämä vastasi myöntävästi.
 – Uskon, että hän on kuntaministerinä omimmillaan, Marin kommentoi.
 Kyykytys ei auta
 Pääministeri Marin uskoo hallituksensa saavuttavan kovat työllisyystavoitteensa. Hallituksen tavoitteena on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin.
 Ikuiseen kysymykseen kepistä ja porkkanasta Marin muistuttaa, ettei maassa ole tälläkään hetkellä ole sellaista tilannetta, jossa ihmisiltä ei vaadittaisi aktiivista osallistumista työmarkkinoille.
 – Itse en usko siihen, että ihmisten kiusaaminen tai kyykyttäminen vaikeassa tilanteessa auttaa mitään. Meidän pitää keskittyä ennemmin siihen, miten niitä uusia työpaikkoja luodaan.
 Marin antaisi nyt uudelle työministerille  Tuula Haataiselle  (sd.) asiassa työrauhan.
 Lue myös:
 Analyysi: "Nouseva tähti" ja "maailman nuorin" – Sanna Marinin on palattava pääministerin arkeen kansainvälisestä hypetyksestä
 Suomessa on nyt Sanna Marinin johtama hallitus – katso kuvakooste vallan vaihtumisesta
 Lähde Ylelle: Suomella on selvä suunnitelma al-Holin leiriläisten kotiuttamiseksi – lennot alkavat, kun kurdit tuovat suomalaisia Irakin rajalle
 Näin kiista al-Holin lapsista sekoitti ulkoministeriön – Tämän kaiken tiedämme kohun vaiheista nyt

Pääministeri Marin A-studiossa: En voi vahvistaa tietoja al-Holin kotiutuksista


Yhdysvallat ja Kiina ovat päässeet alustavaan sopuun kauppaneuvotteluissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reuters perustaa tietonsa nimettömään lähteeseen, joka on seurannut neuvotteluja läheltä.
 Myös uutistoimisto Bloomberg kertoo,  että niin sanottu ensimmäisen vaiheen sopimus olisi syntynyt kauppaneuvotteluissa.
 Valkoisen talon odotetaan antavan tarkempia tietoja asiasta. Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  on määrä tavata neuvonantajiaan myöhemmin päivällä.
 Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota on kestänyt lähes puolitoista vuotta.
 Aiemmin torstaina Yhdysvaltain neuvottelijoiden kerrottiin tarjonneen joustoa olemassaoleviin tuontitulleihin. Lisäksi Yhdysvaltain raportoitiin olevan valmis perääntymään uusista tulleista, joiden oli määrä astua voimaan sunnuntaina.

Reuters: Yhdysvallat ja Kiina päässeet alustavaan sopuun kauppasodassa


Summary: Valtioneuvoston kanslian EU-asioiden viestintäpäällikkö Anne Sjöholm kielsi mediaa kysymästä muista kuin kokousaiheista. Media halusi kysyä al-Holista.

Valtavassa ennakkosuosiossa paistatellut pääministeri  Sanna Marin  (sd.) astui kansainväliseen todellisuuteen nopeasti. Kotimaan kysymykset eivät jää taakse, vaikka poistuisi maasta.
 Saapuessaan EU-huippukokouspaikalle Brysselissä, Marin ohjattiin ensin kansainvälisen median eteen. Kun oli suomalaismedian vuoro, aikaa oli vain 1–2 kysymykseen.
 Ensimmäinen kysymys koski al-Holia, jota ei ehditty kysyä loppuun.
 – Eikö siitä saa kysyä, kysyi Kauppalehden toimittaja  Soili Semkina .
 – Ei kysytä. Puhutaan nyt tästä kokouksesta, sanoi pääministerin mukana seurannut EU-asioiden viestintäpäällikkö  Anne Sjöholm . Hän ohjeisti median sanomalla, että pääministeriltä voi kysyä ainoastaan kokoukseen liittyvistä asioista.
 Itse huippukokouksen tärkein asia, poliittinen sitoutuminen hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä on Marinin mukaan saavutettavissa ja koko ilmastosopimus vaatii kompromisseja kaikilta. Suhtautuminen ydinvoimaan on noussut suureksi riidan aiheeksi jäsenmaiden keskuudessa. Marin on ydinvoiman vastustaja. Muun muassa Ranska ja Tšekki vaativat, että ydinvoima luokitellaan päästöttömäksi energiamuodoksi.
 Pääministeri otti kantaa myös Suomen EU-puheenjohtajuuskauteen.
 – Me olemme tehneet hyvää työtä vaikeassa murroskohdassa. Mielestäni Suomi on onnistunut puheenjohtajana tässä vaikeassa tilanteessa hyvin, sanoo Marin.
 Suomi on saanut paljon arvostelua jättämästään ehdotuksesta unionin monivuotiseksi budjetiksi. Siinä Suomea on arvosteltu maatalouden liiallisesta tukemisesta.

Tuoreen pääministerin ensiesiintyminen Brysselissä kompastui median ennakkosensurointiin