Summary: Arkangelissa on osoitettu mieltä moskovalaisten jättikaatopaikkaa vastaan koko kevät.

Venäjän Arkangeliin suunnitellaan jättimäistä kaatopaikkaa moskovalaisten jätteille. Luonnonsuojelijat ja paikalliset ovat huolissaan alueen luonnon ja pohjavesien pilaantumisesta. Siksi siellä on viime päiviin asti  osoitettu mieltä suunnitelmia vastaan .
 Arkangelin kaatopaikkasuunnitelma on seurausta Moskovan kaatopaikkojen täyttymisestä.
 Moskovalaiset protestoivat jo helmikuussa 2018 kaatopaikkojen terveyshaittoja vastaan. Silloin lapsia joutui sairaalahoitoon, kun ympäristöön levisi myrkyllistä rikkivetykaasua. Lisäksi myrkyllisten aineiden arveltiin valuneen sulamisvesien mukana läheiseen jokeen.
 Venäjän ympäristöpolitiikan apulaisprofessori  Veli-Pekka Tynkkynen  Aleksanteri-instituutista arvioi, että protestit uhkaavat jo valtaapitäviä:
 – Moskovan ja Arkangelin mielenosoitukset eivät ole vain paikallisia protesteja, vaan niiden kautta protestoidaan laajemminkin järjestelmää. Sitä, että koko järjestelmä perustuu harvainvaltaan.
 Venäjän ympäristöpolitiikan apulaisprofessori Veli-Pekka Tynkkynen Aleksanteri-instituutista Mårten Lampén / Yle
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jussi Lassila  puolestaan sanoo, että huomionarvoista protesteissa on niiden laajentuminen koko maahan. Esimerkiksi vuoden 2019 helmikuussa kymmenissä venäläiskaupungeissa eri puolilla maata järjestettiin  mielenosoituksia  ympäristön puolesta.
 – Vuosien 2011 ja 2012 protestit keräsivät satojatuhansia osallistujia, mutta vain suurissa kaupungeissa. Nyt tyytymättömyys on laajentunut myös Putinin vanhoille tukialueille, vaikka osallistujamäärät yksittäisissä mielenilmauksissa ovatkin pienempiä.
 Kehitystä selittää Lassilan mukaan se, että venäläiset kokevat mielenosoitusten olevan ainoa tapa vaikuttaa, niin ympäristö- kuin muissakin kysymyksissä.
 – Hallinto suhtautuu protesteihin hyvin kielteisesti. Päätäntävalta niiden sallimisesta tai kieltämisestä on paikallisella tasolla. Lupia mielenosoituksiin on todella vaikea saada.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Jussi Lassila Yle
 “Jätebisnes Venäjällä on mafiamaista korruptoitunutta toimintaa”
 Ympäristöaiheiset mielenosoitukset ovat erityisen kiinnostavia, koska niillä oli oma roolinsa Neuvostoliiton hajotessa, muistuttaa apulaisprofessori Veli-Pekka Tynkkynen.
 Hän arvioikin Venäjän johdon seuraavan tilannetta tarkasti. 1990-luvun alussa ympäristöasiat olivat yksi keskeinen teema mielenosoituksissa etenkin Baltian maissa.
 Venäjä tuottaa yhdyskuntajätettä vuodessa yli 60 miljoonaa tonnia, josta kymmenys tulee pelkästään Moskovasta. Jätteen määrä on kymmenkertaistunut kymmenessä vuodessa, eikä sitä juuri lajitella. Jätteistä noin 90 prosenttia haudataan laillisille ja laittomille kaatopaikoille.
 Keskusjohto on ryhtynyt toimiin jätehuollon uudistamiseksi, mutta toimet eivät protesteista päätellen vakuuta venäläisiä.
 Viisivuotisessa ympäristöohjelmassa on luvattu rahaa  300 miljardia ruplaa  (4,5 miljardia euroa) jätteiden käsittelyjärjestelmiin.
 Presidentti  Vladimir Putin  otti jäteongelman esiin myös  linjapuheessaan  helmikuussa 2019. Silloin hän vaati painokkaasti alueita ryhtymään toimiin ongelmakaatopaikkojen sulkemiseksi ja jätehuollon kohentamiseksi.
 Useiden venäläisten tavoin Veli-Pekka Tynkkynen suhtautuu epäillen keskusjohdon toimien toimivuuteen:
 – Venäjällä keskushallinnon pyrkii usein mikromanageeraamaan paikallisia ongelmia. En tiedä ratkaiseeko raha sitä.
 Kyse on myös laittomuuksista ja korruptiosta:
 – Käsitykseni mukaan jätebisnes Venäjällä on mafiamaista korruptoitunutta toimintaa, jossa jätebisnestä pyörittävät paikalliseen hallintoon kytkeytyneet yritysryppäät. Ne saavat kunnilta hyvät tulot, mutta eivät noudata mitään standardeja. Näitä käytäntöjä on vaikea murtaa, vaikka Putin jotain sanoisikin.
 “Mielenosoitukset nähdään ainoana tapana vaikuttaa”
 Myös Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Jussi Lassila pitää tilanteen muuttumista epätodennäköisenä.
 – Näyttää, että tästä ei ole ulospääsyä. Kansalaisten protestivalmius tämän asian ympärillä on lisääntynyt. Samalla hallinnossa jatkuu ajattelu, että paikallisten mielipiteistä ei tarvitse välittää. Uusia kaatopaikkoja tehdään salaa ja korruptoituneiden kuvioiden kautta.
 Protestien määrä ylipäätään on lisääntynyt. Taloudellisten ja poliittisten reformien keskus (TsEPR) -nimisen järjestön  tilaston  mukaan erilaisten protestien määrä kasvoi 70 prosenttia vuodesta 2017 (1479 protestia) vuoteen 2018 (2526 protestia). Vuoden 2018 protesteista lähes puolet liittyi epäsuosittuun eläkeuudistukseen.
 Putinin suosio pysyy alamaissa
 Presidentti Vladimir Putinin suosio, joka on ollut pohjoiskorealaisissa luvuissa, romahti vuoden 2018 kesällä epäsuositun eläkeuudistuksen myötä. Eikä se ole siitä noussut.
 Toukokuun 2019 lopussa suosio oli valtiollisen VTsIOM-mielipidetutkimuslaitoksen mukaan alimmillaan 13 vuoteen,  vain 30 prosenttia .  Myös riippumattoman Levada-tutkimuslaitoksen mukaan Putinin suosio on tällä hetkellä matala.
 Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Jussi Lassilan mukaan suosion laskussa jäteasiat ovat mukana yhtenä syynä. Hallinnon ja Putinin riskinä on, että eri aiheista protestoivat löytävät toisensa:
 – Edellytykset ovat siihen, että ekoprotestit nivoutuvat muihin aiheisiin ja yhteisesti vaaditaan Putinia ulos. Tähän saakka Putin on jätetty protestoinnin ulkopuolelle, mutta nyt vaatimukset ovat radikalisoituneet ja erottamisvaatimukset kohdistuvat myös presidenttiin.
 Putinin nykyinen presidenttikausi päättyy vuonna 2024, eikä hänellä perustuslain mukaan ole enää oikeutta asettua ehdolle.
 Syksyllä 2019 ovat edessä muun muassa Pietarin kuvernöörivaali ja Moskovan kaupunginvaltuustovaalit. Jussi Lassila arvioi, että ympäristöprotestit heijastuvat syksyn vaaleihin.
 – Jännitys syksyn vaaleihin kasvaa. Vallanpitäjillä on valtava paine saada vaaleihin enemmän kilpailullisuutta, koska vaalit ovat väline paineiden purkamiseksi. Toisaalta Kreml ei ole valmis liberalisointiin tai myönnytyksiin, joten vaikuttamiskeinoksi kansalaisille jää vain protestointi, Lassila pohtii.
 Venäjän kaatopaikkaprotesteista ja Venäjän sananvapaudesta puhutaan  maanantain 10.6. A-studiossa , jossa nähdään myös toimittaja Pasi Peiposen tekemä kaatopaikkareportaasi Moskovasta.
 Vieraina ovat Venäjän ympäristöpolitiikan apulaisprofessori Veli-Pekka Tynkkynen Aleksanteri-instituutista, Ylen entinen Venäjän kirjeenvaihtaja  Marjo Näkki  ja Toimittajat ilman rajoja- järjestön Suomen osaston sihteeri  Jarmo Koponen .
 Lue lisää:
 Moskovan jäteongelmaa ratkotaan rakentamalla jättikaatopaikka 1 200 kilometrin päähän – Paikalliset pelkäävät laajaa ympäristökatastrofia
 Aktivistit: Venäjän poliisi pidättänyt useita jättikaatopaikkaa vastustavia
 Venäjällä kymmenissä kaupungeissa osoitettiin mieltä ympäristön puolesta

Venäjän kaatopaikkaprotestit haastavat poliittista järjestelmää yhä suoremmin – mielenilmaukset ovat levinneet jo Putinin tukialueille


Summary: Väistyvän toimitusjohtajan Taneli Tikan tausta on teknologiasijoittamisessa ja hän katsoo uuden hallituksen vievän Vaken toimintaa uuteen suuntaan.

Valtion kehitysyhtiö Vaken toimitusjohtaja  Taneli Tikka  jättää tehtävänsä uuden hallitusohjelman takia. Syynä ovat hallituksen aikeet mahdollisesti muuttaa sijoitusyhtiön fokusta.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus perusti Vaken vuonna 2016 innovaatioon ja teknologiaan keskittyväksi sijoitusyhtiöksi. Väistyvän toimitusjohtajan Tikan tausta on teknologiasijoittamisessa, ja hän katsoo uuden hallituksen painopisteiden vievän Vaken toimintaa uuteen suuntaan.
 – Yhtiön tehtävänä on olla kunkin hallituksen strategisten tavoitteiden toteuttamisen työväline ja kun itse tulin Vakeen vuosi sitten, sen fokus oli vahvasti innovaatio- ja teknologialähtöisenä sijoitusyhtiönä. Näkemykseni mukaan nyt rakentumaan lähtevän Vaken prioriteetit ovat hallitusohjelman mukaan erilaiset, joten mielestäni on sopiva hetki minun tehdä tilaa uudelle toimitusjohtajalla, sanooTikka tiedotteessa.
 Vaken sidosryhmäjohtaja  Saara Mattero  kiistää, että  Antti Rinteen  (sd.) tuore hallitusohjelma olisi millään tavalla ristiriitainen Vaken tavoitteiden kanssa, mutta muutoksia on melko varmasti tiedossa.
 – Vaken profiili todennäköisesti muuttuu hyvin teknologiapainotteisesta sijoitusyhtiöstä tiiviimmin hallituksen yhteyteen, hallitusohjelman toteuttamisen työkaluksi, sanoo Mattero.
 Tikka ei suostunut kommentoimaan eroaan tiedotteen lisäksi. Hän jatkaa tehtävässään siihen saakka, kunnes seuraaja on valittu.
 Ministeri Paatero haluaisi Vakelle selkeämmän tehtävän
 Vaken sidosryhmäjohtaja Mattero viittaa myös tuoreen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) kommentteihin, joissa hän on antanut ymmärtää, että Vaken tehtävää arvioitaisiin uudestaan. Paatero sanoi viime viikolla  Uutissuomalaisen haastattelussa , että "Vaken tilanne ja rooli on ollut hakusessa, mutta tuskin aletaan mitään räjäytystä tekemään ensimmäisessä vaiheessa."
 Viime vuonna Paatero oli  Talouselämän haastattelussa  huolissaan, että Vakesta puuttuu "tolkullinen" toimintasuunnitelma ja strategia.
 – Kukaan ei vieläkään tiedä, mitä se tekee, sanoi Paatero Talouselämän haastattelussa.
 Vaken hallituksen puheenjohtaja  Reijo Karhinen  kertoo ymmärtävänsä Tikan päätöstä.
 – Uudessa hallitusohjelmassa korostetaan toisaalta Vaken roolia uuden taloudellisen aktiviteetin synnyttämisessä sekä valtion yhtiöomaisuudessa olevien pääomien tehokkaampaa käyttöä, toisaalta yhtiön välittömämpää nivoutumista hallitusohjelman toimeenpanoon, sanoo Karhinen.
 Sidosryhmäjohtaja Saara Matteron mukaan Vakessa odotetaan parhaillaan lisätietoa siitä, mihin suuntaan valtio omistajana haluaa kehitysyhtiötä viedä.
 Lue lisää:
 Valtio myy omistuksiaan – Taneli Tikka etsii rahalle parempaa käyttöä

Valtion kehitysyhtiö Vaken toimitusjohtaja lähtee tehtävästään – Syynä uuden hallituksen aikeet muuttaa kehitysyhtiön suuntaa


Summary: Hallitusohjelman epäselvä kirjaus aktiivimallin purkamisesta on herättänyt paljon kysymyksiä.

Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) mukaan sosiaali- ja terveysministeriö on aloittanut valmistelut aktiivimallin purkamiseksi. Pekonen kertoo Twitterissä, että muutokset viedään läpi mahdollisimman nopeasti hyvää lainsäädäntötapaa noudattaen.
 Hallitusohjelman  kirjaus aktiivimallin purkamisesta on herättänyt paljon kysymyksiä. Ohjelman mukaan aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet puretaan sitten, kun hallitus on päättänyt " työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä".
 Hallituspuolueista vasemmistoliitto ja sosiaalidemokraatit lupasivat ennen vaaleja, että ne purkavat epäoikeudenmukaiseksi koetun aktiivimallin. Hallitusohjelman epäselvä kirjaus on ollut  iso pettymys  työttömille.
 Aktiivimalli on edellisen hallituksen uudistus, jonka tarkoituksena on lisätä työllisyyttä. Malli leikkaa työttömän päivärahaa, jos hän ei täytä aktiivisuuden ehtoja.
 Lue lisää:
 Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"
 Hallitusneuvotteluissa työttömien aktiivimallin leikkuri poistumassa, yritystukia tarkoitus leikata hieman

Ministeri Pekonen: Aktiivimalli puretaan niin pian kuin mahdollista


Summary: Puuseppämestari, Vuoden nuori muotoilija Antrei Hartikainen uskoo, että uudet tekniikat voivat pelastaa puuseppien ammattikunnan.

FISKARS  Katonrajassa pesää pitävät pääskyset aloittavat metelin suuressa puuvarastossa, kun rakennuksessa liikkuu ihmisiä. Ilmassa leijuu sahatun puutavaran huumaava tuoksu.
 Fiskarsissa on todennäköisesti enemmän puuseppiä kuin millään toisella pikkupaikkakunnalla Suomessa, ja  Antrei Hartikainen , 27, on yksi heistä. Hän nostaa varmoin käsin lankun olkapäälle ja tutkii samalla puuta ja sen pintaa. Hartikainen arvioi materiaalia kuin uutta esinettä, jonka näkee ensi kertaa.
 Työssään hän etsii puun äärirajoja ja puuseppämestaria kiinnostaa, mihin kaikkeen materiaali voi venyä muotoilussa. Ja juuri siitä hänet tunnetaan. Minimalistisista ja runollisista esineistä sekä uniikkiteoksista, jotka erottuvat muista. Aiheet kumpuavat usein luonnosta.
 Antti Haanpää / Yle
 Hartikainen hyväksyttiin lopullisesti muotoilijoiden heimoon, kun ala nimesi hänet Vuoden nuoreksi muotoilijaksi viime vuonna. Saman tittelin ovat aikoinaan napanneet myös muotoilijat  Harri Koskinen  ja  Ilkka Suppanen  sekä kenkäsuunnittelija  Minna Parikka .
 Neuvot vanhoilta konkareilta
 Outokummusta kotoisin oleva Hartikainen tuli Fiskarsiin 18-vuotiaana ja sillä tiellä hän yhä on. Joensuussa artesaaniksi opiskellut nuori mies sai harjoittelupaikan puuhuonekaluihin erikoistuneesta Nikarista, ja yhteistyö on jatkunut siitä lähtien. Viime vuodet Hartikainen on keskittynyt omaan taiteelliseen tuotantoon.
 Fiskarsissa toimiva Nikari on merkittävä perinteisten puusepäntaitojen jatkaja ja kehittäjä, sillä yrityksessä harjoittelee kerrallaan 1–3 opiskelijaa. Vuoteen heitä mahtuu monta. Näin käsityöperinteet siirtyvät uusille sukupolville.
 Parhaillaan yrityksessä on harjoittelijoita sekä Suomesta että Ranskasta.
 Antti Haanpää / Yle
 Hartikainen muistelee, miten alan vanhat mestarit, Nikarin perustaja  Kari Virtanen  ja puuseppä  Rudi Merz,  seurasivat opiskelijoiden työskentelyä, kun Hartikainen oli siellä harjoittelijana.
 – Nikarissa käytetään perinteisiä tekniikoita, ja siellä on ihmisiä, jotka ovat tehneet niillä vuosia töitä. He tuntevat pienet nyanssit ja kikat ja voivat sitten neuvoa niissä nuorempia, Hartikainen sanoo.
 Välillä menee pieleen
 Valo lankeaa suurista ikkunoista Hartikaisen työhuoneelle, joka on vanhassa tehdasrakennuksessa. Viereisessä huoneessa pauhaa pienen vesivoimalan generaattori. Se käyttää energialähteenä ruukkikylän halki virtaavan joen vettä. Kesällä Hartikaisen ateljeessa on todella kuuma, kun kone jauhaa sähköä.
 Hartikaisen suunnittelemia esineitä ja teoksia on esillä siellä täällä, ja harvinaisen hyvässä järjestyksessä olevaa tilaa hallitsee vanhanajan piirustuspöytä. Hartikaisen mielestä sillä saa uusien esineiden tai teosten yksityiskohdat paremmin esille kuin tietokoneella.
 Antti Haanpää / Yle
 Vaikka Hartikainen suosii perinteisiä työskentelymalleja, hän uskoo, että puuseppien uhanalainen ammattikunta voi pelastua nykytekniikan avulla.
 – Jos uuden teknologian pystyy tuomaan oikealla tavalla käsityövaltaiseen tekemiseen, se voi tehdä alasta nuorille kiinnostavamman, Hartikainen sanoo.
 Hän uskoo, että puuseppien ammattikuntaa arvostetaan yhä yhteiskunnassa, mutta suuri yleisö ei välttämättä enää ymmärrä sitä työn ja taidon määrää, joka puusepän tekemässä esineessä on.
 – Kaikki fiilistelevät puuta. Sen näköä ja tuoksua, mutta ehkä työstä ei aina olla valmiita maksamaan, Hartikainen miettii.
 Puun kanssa hän joutui tekemisiin jo nuorena isän ansiosta. Tämä pyöritti Outokummussa puusepänliikettä.
 – Puu on haastava materiaali, mutta siitä pystyy tekemään uskomattomia juttuja, kun on kärsivällisyyttä, ja jaksaa, Hartikainen selventää.
 Noin puolet materiaalikokeiluista menee pieleen, mutta epäonnistuminen voi johtaa täysin uuteen ajatukseen siitä, mihin puuta voi työstää ja taivuttaa.
 Sen Hartikainen osaa.
 Antti Haanpää / Yle

Fiskars vilisee vielä puuseppiä ja Antrei Hartikainen, 27, on yksi heistä: "Kaikki fiilistelevät puuta, mutta ehkä työstä ei aina olla valmiita maksamaan"


Summary: Keski-Malissa tehty isku kohdistui dogon-heimon asuttamaan kylään. Väestöryhmien jännitteet ovat kasvussa Malissa.

Länsiafrikkalaisen Malin viranomaisten mukaan ainakin 95 ihmistä on kuollut iskussa dogon-heimon jäsenten asuttamaan kylään maan keskiosassa. Mikään ryhmä ei ole ilmoittautunut iskun tekijäksi.
 Aiemmin tänä vuonna dogon-ryhmää tukevia taistelijoita syytettiin toisen etnisen ryhmän, fulanien, kylään tehdystä iskusta. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan dogonien miliisit ovat syyllistyneet useisiin verisiin iskuihin.
 Dogonien ja fulanien välillä on esiintynyt maakiistoja, ja fulaneja on syytetty yhteistyöstä äärilike Isisin taistelijoiden kanssa. Malissa eri etniset ryhmät ovat viime vuosina aseistautuneet ja perustaneet omia joukkoja.
 Malin hallitus on käytännössä menettänyt joidenkin alueiden valvonnan aseellisille ryhmille. Viranomaiset ovat yrittäneet käyttää eri etnisten ryhmien perustamia joukkoja islamilaisten ääriryhmien vastaisessa taistelussa. Tämä on kuitenkin johtanut väkivaltaisuuksiin toisiaan vastustavien asejoukkojen välillä.
 YK:n mukaan  vaarana on, että tilanne kiristyy entisestään ja se voisi johtaa uusiin etnisiin yhteenottoihin. Noin 60 000 ihmistä on joutunut jättämään kotinsa Malin keskiosien levottomuuksien seurauksena.

Sata ihmistä kuoli iskussa kylään Malissa – YK varoittaa uusista väkivaltaisuuksista


Summary: Tutkivan toimittajan Ivan Golunovin pidätys on nostattanut Venäjällä ennennäkemättömän tukikampanjan. Myös valtion kontrolloima media on vaatinut viranomaisia selittämään huumesyytöksiä.

Venäjän kolme johtavaa taloussanomalehteä tukevat poikkeuksellisella tavalla kotiarestiin määrättyä riippumatonta toimittajaa  Ivan Golunovia .
 Vedomosti, RBK ja Kommersant julkaisivat tänään yhtenäisen etusivun, jossa lukee suurin kirjaimin “Minä olen / Me olemme Ivan Golunov”.
 Lehdet pitävät mahdollisena, että syytteet johtuvat todellisuudessa Golunovin journalistisesta toiminnasta. Ne vaativat viranomaisilta lain kunnioittamista ja läpinäkyvyyttä asian käsittelyssä.
 Myös tutkivaan journalismiin erikoistunut, riippumaton Novaja Gazeta -lehti on omistanut tänään ilmestyneen numeronsa kansilehden Golunoville. Lisäksi useat muut venäläiset uutismediat ovat osoittaneet hänelle tukeaan.
 Golunov odottaa kotiarestissa oikeudenkäyntiä
 Riippumattomalle Meduza-uutissivustolle työskentelevä Ivan Golunov  pidätettiin Moskovan keskustassa  torstai-iltapäivänä. Poliisi kertoo löytäneensä toimittajan repusta muuntohuume mefedronia. Tämän lisäksi poliisi on ilmoittanut löytäneensä Golunovin asunnosta kokaiinia.
 Golunov ja tämän työnantaja  uskovat poliisin lavastaneen  tilanteen. He ovat kertoneet uhkausviesteistä, joita Golunov on saanut tutkiessaan hautajaistoimistoihin ja virkamiehiin liittyvää korruptiota ja muita väärinkäytöksiä.
 Golunovia syytetään huumeiden hallussapidosta ja aikeesta niiden kaupitteluun. Syytteet ovat vakavia, koska niistä voi saada 10–20 vuotta vankeutta.
 Lauantaina moskovalainen oikeusistuin määräsi Golunovin kotiarestiin odottamaan kahden kuukauden päästä pidettävää oikeudenkäyntiä. Golunovin tukijat ovat pitäneet päätöstä voittona, sillä syyttäjä vaati toimittajaa tutkintavankeuteen.
 Päätöstä on pidetty poikkeuksellisena, sillä tavallisesti huumekaupasta syytetty määrätään tutkintavankeuteen. Golunovin tukijat uskovat voimakkaan tukikampanjan vaikuttaneen päätökseen.
 Valtion media ei tue varauksetta poliisin toimia
 Myös jotkut Venäjän valtiollisen median tunnetut toimittajat ovat vaatineet viranomaisilta läpinäkyvyyttä tutkintaan tai varoneet ottamasta tiukkaa kantaa tapaukseen.
 Esimerkiksi kansainvälisesti toimivan RT-kanavan päätoimittaja  Margarita Simonjan  puolusti Ivan Golunovia lauantaina ennen oikeusistuimen päätöstä kotiarestista. Hän vaati julkisessa kannanotossaan konkreettisia faktoja pidätyksen tueksi ja toivoi Golunovin päästämistä kotiin.
 Valtion kontrolloiman NTV-kanavan sunnuntaisessa viikon uutistapahtumat summaavassa Itogi Nedeli -ohjelmassa tunnettu tv-kasvo  Irada Zejlanova  tasapainotteli aiheen parissa.
 – Toimittajat eivät ole enkeleitä, mutta poliisitkaan eivät ole niitä. Huumeet ovat yksiselitteisesti pahoja, ja myös korruptio on yksiselitteisesti pahaa, Zejlanova lausui yhdellä Venäjän tärkeimmällä tv-kanavalla.
 Myöskään Kremlin pääpropagandistiksi kutsuttu  Dmitri Kiseljov  ei ottanut selvää kantaa tapaukseen Rossija-1-kanavalla lähetettävässä sunnuntaisessa ajankohtaisohjelmassaan.
 Vastaavissa tapauksissa valtion kontrolloima media on yleensä tukenut yksiselitteisesti viranomaisia tai jättänyt aiheen käsittelyn kokonaan.
 Mielenosoitusmarssi on suunnitteilla kansallispäiväksi
 Ivan Golunovin tapaus on herättänyt laajaa huomiota myös Venäjän sosiaalisessa mediassa.
 Internetin suosituimpia puheenaiheita mittaavan Brand Analytics -palvelun mukaan lauantaina Golunovin nimi nousi venäläisen sosiaalisen median suosituimmaksi lähes 165 000 maininnalla. Yleensä kärkipaikkaa pitää presidentti  Vladimir Putin .
 Putinin lehdistöpäällikkö  Dmitri Peskov  on kertonut tänään maanantaina medialle Kremlin seuraavan tapausta tarkasti. Peskovin mukaan asia herättää paljon kysymyksiä, mutta presidentinhallinto ei aio kommentoida tapausta tarkemmin.
 Samalla perjantaina alkaneet yksittäiset Golunovia tukevat mielenosoitukset ovat jatkuneet Moskovassa. Sosiaalisessa mediassa on kutsuttu ihmisiä kokoontumaan tukimarssille ylihuomenna keskiviikkona, kun maassa vietetään kansallispäivää.
 Ihmisiä kerääntyi tukemaan Golunovia moskovalaisen oikeusistuimen ulkopuolelle lauantaina 8. kesäkuuta. Vladimir Gerdo / AOP
 Sananvapaus on suuressa ahdingossa
 Riippumattoman median asema Venäjällä on heikentynyt presidentti Vladimir Putinin noustua maan johtoon vuonna 2000.
 Edellinen kohu syntyi toukokuun lopussa taloussanomalehti Kommersantissa, joka omisti tänään kansilehtensä Golunoville. Silloin lehden koko politiikan toimitus irtisanoutui tukeakseen kollegoidensa erottamista.
 Kommersantin kaksi politiikan toimittajaa irtisanottiin, kun he olivat uutisoineet suunnitelmista, joiden mukaan Venäjän parlamentin ylähuoneen puhemies  Valentina Matvijenko  siirrettäisiin pian toisiin tehtäviin.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestön hiljattain julkaistussa lehdistönvapausindeksissä Venäjä pitää 149. sijaa 180 maan joukossa.
 Venäjän sananvapaudesta puhutaan  maanantain 10.6. A-studiossa . Vieraina ovat Venäjän ympäristöpolitiikan apulaisprofessori  Veli-Pekka Tynkkynen  Aleksanteri-instituutista, Ylen entinen Venäjän kirjeenvaihtaja  Marjo Näkki  ja Toimittajat ilman rajoja- järjestön Suomen osaston sihteeri  Jarmo Koponen .
 Lue myös:
 Venäjän kaatopaikkaprotestit haastavat poliittista järjestelmää yhä suoremmin – mielenilmaukset ovat levinneet jo Putinin tukialueille

"Me olemme Ivan Golunov" – Venäjän media tukee yhteisvoimin kotiarestiin joutunutta tutkivaa toimittajaa


Summary: Kaupallisen sisävesikalastuksen tulevaisuus vaikuttaa lupaavalta, mutta se vaatii alalle uusia nuoria tekijöitä.

Pienen kalastusveneen moottori pärähtää käyntiin Paltamon Metelinniemen satamassa lämpimänä kesäkuisena aamuna.
 Kyytiin on lastattu muutama suuri saavi, jotka sisävesillä toimiva ammattikalastaja  Antti Kyllönen  toivoo täyttävänsä äärimmilleen kalasaaliista.
 Rysät odottavat järvessä toivottavasti kauppatavaraksi kelpaavaa kalaa pullollaan.
 Kyllönen on ammattikalastuksen alalla 27-vuotiaana nuori toimija ja edustaa ukkoutumista vastaan taistelevan alan tulevaisuutta. Ammattikalastajien keski-ikä on noin viisikymmentä vuotta, ja poistuminen alalta tulee olemaan seuraavan vuosikymmenen aikana runsasta.
 – Vanhimmat kalastajat tässä Oulujärvellä ovat yli 70-vuotiaita. Mutta on meitä nuorempiakin täällä vajaa kymmenkunta.
 Nykyään saaliiksi kelpaa kaikkein pienimpiä särkikaloja luukun ottamatta lähes kaikki kala. Timo Sihvonen
 Kyllönen toivookin alalle lisää nuorempia tekijöitä. Hänen mukaansa nuorten kannattaisi lähteä kalastajien mukaan katsomaan, millaista työ on käytännössä.
 Paltamon kalatalon toimitusjohtaja  Simo Kemppainen  kertoo, että nuoret tuovat alalle etenkin elintärkeää jatkuvuutta. Alan tulevaisuus on heidän käsissään.
 Yhdessä tekeminen yleistynyt
 Kalastus ammattina on usein periytynyt polvelta toiselle. Kyllönen on kuitenkin löytänyt palon kalastukseen omaa reittiään.
 – Se on kulkenut elämässä mukana alusta saakka. Sitä kautta kipinä tähän hommaan on syttynyt.
 Nykyään Kyllönen kalastaa ammatikseen ja on osakkaana Paltamon kalatalossa.
 Kalatalo on hyvä esimerkki siitä, kuinka ammattikalastus on muuttunut viime vuosien aikana. Aiemmin kalastajat olivat usein toiminimiyrittäjiä ja puursivat paljon itsekseen.
 – Meidän vanhempien kalastajien varassa tällaisia kalataloja ei rakennettaisi, eikä se kannattaisikaan, sanoo kalatalon toimitusjohtaja Simo Kemppainen.
 Kalatalon katon alla työskentelee osakkaina useita ammattikalastajia. Talo tarjoaa osakkaille tilat ja laitteet kalankäsittelyyn.
 Kemppaisen mukaan alalle on tullut enemmän yrityksiä, joissa on useampia henkilöitä. Sisävesillä yleistyneet kalatalot ovat tuoneet mukaan vahvemmin yhteistyötä, jota tarvitaan etenkin vajaasti hyödynnetyn kalan, kuten särkikalan, käsittelyyn.
 Osa kalasta palaa järveen saman tien
 Kun vene saapuu rysän luo, Kyllönen sammuttaa moottorin.
 Rysällä Kyllönen löytää pyydyksen pään, ja pian alkaa varsinainen saaliin nostaminen. Keli on työskentelyyn ihanteellinen. Tyynen järven hiljaisuudessa puuhastelu on terapeuttista.
 – Parhaimmillaanhan tämä työ on tällaisina päivinä, ei tarvitse taiteilla veneessä myrskyaallokossa.
 Kun hän on saanut koottua saaliin rysän päähän, Kyllönen nappaa avukseen haavin. Sillä hän alkaa lapata eväkkäitä suureen muoviastiaan. Muoviastiasta on helppo palauttaa alamittaiset yksilöt takaisin järveen kasvamaan.
 Kuhan kutu on vielä menossa, joten niitä palautetaan takaisin veteen, jotta ne kerkeävät lisääntymään.
 – Onhan se mukavaa ja toivottavaa, että kalaa riittää saaliiksi myös kahdenkymmenen vuoden päästä, Antti Kyllönen sanoo.
 Kyllönen noudattaa tarkkaan Oulujärven säädöksiä ja palauttaa niiden mukaisesti alamittaiset kalat takaisin järveen kasvamaan. Timo Sihvonen
 Järvestä nousee kuhaa, muikkua, särkeä, ahventa ja vaikka mitä kalaa. Onpa mukana yksi ankeriaskin.
 – Näitä ei ihan joka kerta olekaan mukana saaliin joukossa, Kyllönen huudahtaa.
 Mukaan ankerias ei kuitenkaan kelpaa, vaan sen kalastaja vapauttaa takaisin alkukesän auringossa lämpenevään Oulujärveen.
 Ammattikalastajien puheenjohtajan  Kim Jordasin  mukaan suomalaista järvikalaa arvostetaan nykyään suuresti. Kalalle on kysyntää, ja kuluttajat suosivat kotimaista lähiruokaa. Kuitenkin vain 20 prosenttia Suomessa kulutetusta kalasta on kotimaista.
 – Tuo prosentti toki laskee entisestään, mikäli tuottajien määrä vähenee, Jordas sanoo.
 Jordas uskoo, että ammattikalastus voi hyötyä  kasvavasta ilmastoahdistuksesta.  Kotimaisen järvikalan hiilijalanjälki on huomattavasti pienempi, kun sitä verrataan esimerkiksi punaiseen lihaan.
 Parempaa voisi aina toivoa
 Rysästä saatu kalasaalis ei täysin tyydytä Kyllöstä. Liekö ammattikalastajalle mikään saalis tyydyttävä?
 – Ainahan sitä voi vielä parempaa toivoa. Tämä nyt ei oikeasti vaikuta kummoiselta. Heikohko saalis, enemmänkin olisi mahtunut, Kyllönen hymähtää.
 Kyllönen suuntaa veneensä vielä pidemmälle Oulujärvelle. Parin kilometrin päässä odottelee toinenkin rysä.
 Kello alkaa lähestyä jo puoltapäivää, ja lämpötila kahtakymmentä astetta, kun Kyllönen pääsee toiselle rysälle.
 Tällä kertaa kalaonni on parempi. Kalaa on jäänyt pyydykseen runsaasti ja kalastajakin vaikuttaa varsin tyytyväiseltä.
 – Ensimmäinen rysä oli vähän tyhjempi, mutta nyt puhutaan jo oikeinkin hyvästä saaliista. Tässä näkyy sattuneen muikkua ja kuhaakin hyvin.
 Hallitusohjelma luo toivoa tulevaan
 Kemppaisen mukaan ammattikalastuksen tulevaisuus näyttää hyvältä. Kotimaisen järvikalan markkina-arvo on kohdallaan. Kalastajien määrän vähentyessä kalasta ei ainakaan pitäisi järvissä olla pulaa.
 – Jos vuosittain alalla aloittaisi muutama nuori, niin jatkuvuus olisi turvattu.
 Varovaisen positiivisia näkymiä ammattikalastukselle lupailee myös  Antti Rinteen  johtaman tuoreen hallituksen  hallitusohjelma . Siinä puhutaan muun muassa sukupolvenvaihdoksien ja uusien yrityksien aloittamisen edistämisestä ammattikalastuksessa.
 Kyllösen mukaan ammattikalastuksessa parasta on luonnollisesti se, kun saa hyvän saaliin. Hän nauttii myös ammatin vapaudesta ja sen tarjoamista onnistumisen kokemuksista.
 – Tällaisilla ilmoilla kun saa olla vesillä, niin mikäs sen parempaa!
 Aina vesille ei tietenkään päästä näin upeissa olosuhteissa. Kyllönen seilaa Oulujärveä saalista kerätessään toisinaan myös erittäin haastavissa olosuhteissa, joku voisi sanoa jopa vaarallisissa.
 Aina olosuhteet eivät ole näin otolliset. Toisinaan Kyllönen seilaa Oulujärvellä jopa vaarallisen oloisessa aallokossa. Timo Sihvonen / Yle
 Rysät ovat siitä hyviä pyydyksiä, että niissä kala pärjää vahingoittumattomana tarvittaessa seuraavaankin päivään. Syksyisin verkkokalastaminen yleistyy ja se pakottaa kalastajat saaliinnostamiseen hurjissakin olosuhteissa.
 – Silloin pitää käytännössä joka päivä käydä tarkastamassa pyydykset. Toki jos puhutaan ihan rajuista myrskyistä, niin ei järvelle kannata lähteä itseään tapattamaan.
 Vajaasti hyödynnetty kala jalostuu koneessa
 Kun rysät on tyhjennetty Kyllönen kääntää veneensä nokan takaisin kohti satamaa. Kalatalon toinen 27-vuotias ammattikalastaja  Santeri Toivonen  tulee kalatalolla vastaan ja auttaa Kyllöstä kantamaan saaliin sisälle. Kalan käsittely alkaa saman tien.
 Toivonen asettuu käsittelykoneen toiseen päähän. Hän leikkaa koneen avulla kalalta pään pois ja lähettää sen kulkemaan koneen lävitse. Kone poistaa kalasta sisäelimet, suolet ja ruotoja.
 Koneen toisessa päässä Kyllönen odottaa veitsen kanssa jäljelle jäänyttä osaa kalasta. Varmoin ottein hän nappaa kalan käsiinsä, sipaisee vatsaruodot irti ja viiltää terävällä liikkeellä nahan pois. File on valmis. Kaikki tapahtuu sekunneissa.
 Kalatalot vähentävät yksittäisen ammattikalastajan taloudellisia riskejä tarjoamalla muun muassa tilat ja välineet kalan käsittelyyn. Timo Sihvonen
 Kalatalolla on useita erilaisia laitteita kalan käsittelyä varten.  Massauskone  on ammattikalastuksen tulevaisuuden kannalta ollut merkittävä askel eteenpäin. Sen avulla vajaasti hyödynnettyjä kalalajikkeista voidaan tehdä esimerkiksi kalapihvejä ja -pullia.
 Kyllönen uskoo alan tulevaisuuden olevan valoisa.
 – Ei kai tätä tekisi, jos tähän hommaan ei uskoisi. Toivottavasti saan jatkaa näissä hommissa loppuelämäni.
 Syötkö sinä särkeä tai muita vajaasti hyödynnettyjä kaloja? Jutun keskustelu on auki kello 22.00 saakka.

Kalastus ei ole enää vain yksinäisten susien ammatti – 27-vuotias kalastaja uskoo, että tulevaisuudessa työ tehdään tiimeissä


Summary: Ammattikoulutukseen hakeneiden määrä on noussut huomattavasti viimeisen parinkymmenen vuoden aikana. Silti koulutus kantaa vielä osittain vähättelevien asenteiden taakkaa.

Jos Suomen Ammattiin Opiskelevien Liiton Sakki ry:n puheenjohtaja  Elias Tenkanen  voisi poistaa yhden stereotypian ammattikoulusta, olisi se amiksen jälkeiseen elämään liittyvät ennakkoluulot.
 – Ammattikoulutus on muuttunut valtavasti Suomessa, jos vertaa vaikka 70-luvun amikseen. Korkeakouluun ja yliopistoon on nykyään mahdollista edetä myös amiksesta, Tenkanen sanoo.
 Ajatukset siitä, että "duunarin työt eivät ole juhlistamisen arvoisia" elävät pitkään, jollei niitä itse lähde kumoamaan, muistuttaa Sakki ry:n puheenjohtaja Elias Tenkanen. Laura Hyyti / Yle
 Peruskoulun päättävistä koululaisista noin 42 prosenttia valitsee nykyään ammattikoulun ensisijaiseksi jatko-opiskelupaikaksi. Hakijoiden määrä on noussut kymmenen prosenttia 2000-luvun alusta. Aikuisopiskelijat mukaan luettuna tämän kevään yhteishaussa ammattikoulun valitsi 51 prosenttia hakijoista.
 Vaikka ammattikoulu ja lukio ovat nykyään lähempänä toisiaan suosiossa, ammattikoulusta on olemassa yhä vähätteleviä ennakkoluuloja. Elias Tenkanen kokee, että stereotypiat amiksesta nousevat esille erityisesti niissä ihmisissä, joilla ei ole kosketusta ammatilliseen koulutukseen omassa elämässä.
 Amiksilta toivotaan enemmän meteliä koulutuksesta
 Ammattikoulutuksen yleistymisestä huolimatta lukio ja sen juhlistamiseen liittyvät asiat nousevat useasti enemmän esille. Elias Tenkasen mielestä koulutukseen liittyvät perinteet muuttuvat hitaasti ja sen takia muun muassa ylioppilasjuhlia hehkutetaan monesti ammattikoulun päättäjäisiä enemmän.
 – Lukiolla on pitkät perinteet ja siihen on kuulunut pitkään vanhojen tanssien ja lakkiaisten kaltaiset juhlallisuudet. Amiksen puolelta löytyy 164 eri koulutusta. Ammattikoulussa on aina ollut laajaa moninaisuutta. Amiksilla ylpeys määrittyy enemmän omaan ammattiin, eikä koko ammattikouluun.
 Elias Tenkasen mukaan ammattiin valmistuvaa juhlitaan monissa perheissä samalla tavalla kuin ylioppilasta, mutta juhlat eivät ole välttämättä itsestäänselvyys.
 – Ammattikoulu on muuttunut niin paljon, ja sillä ei ole samanlaista juhlimisen perinnettä kuin lukiolla. Ylioppilaan juhlistaminen saattaa olla enemmän "oletus" kuin ammattiin valmistuneen kohdalla.
 AMIS 2018 -tutkimuksen  mukaan ammattiin opiskelevat arvostavat vahvasti koulutustaan. Yhdeksän kymmenestä vastanneesta on ylpeä opiskelemastaan alasta ja siitä, että opiskelee ammattikoulussa.
 Ammattiin opiskelevien liiton puheenjohtaja kannustaa myös itse ammattikoululaisia pitämään enemmän meteliä omasta koulutuksestaan.
 – Vanhat ajatukset siitä, että "duunarin työt eivät ole juhlistamisen arvoisia" elävät pitkään, jollei niitä itse lähde kumoamaan. Ammattikouluissa on nykyään todella laaja koulutusvalikoima ja niistä voi edetä pitkälle. Näitä asioita pitäisi nostaa enemmän esille, Tenkanen sanoo.
 Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.

Ammattikouluun hakee enemmän opiskelijoita kuin lukioon – silti koulutukseen kohdistuu vähätteleviä ennakkoluuloja


Summary: Kehittämistyötä tehdään monella rintamalla  ja uusi hallituskin korostaa kirjastojen merkitystä.

Kirjastot ovat nyt nousukauden edessä. Ainakin kaikki merkit näyttävät peukkua kirjastojen merkitykselle ja olemassaololle. Takana ovat puheet kirjastojen maksullisuudesta eikä sivukirjastojen sulkemispuheitakaan enää hyvällä katsota.
 Uudesta nousukaudesta antaa selvimmän merkin tuore  Antti Rinteen  hallitus. Hallitusohjelma julkistettiin kirjastossa, näyttämöpaikkana oli Helsingin uusi, paljon julkisuutta ja mainetta jo niittänyt Oodi-kirjasto. Saatesanoissa annettiin tunnustusta kirjastojen arvokkaalle työlle kansan sivistäjänä kautta aikojen.
 Kirjastoissa hyristään nyt tyytyväisinä. Vaasan kulttuuri- ja kirjastotoimenjohtaja  Marita Ahola  sanoo, että hallituksen arvostus kuulostaa aivan valtavan hienolta.
 – Pitkään jatkunut vuosien säästökuuri on vienyt meiltä paljon. Toki se on myös haastanut ajattelemaan asioita toisin ja järjestämään toimintoja uudella tavalla. Kollegani sanoo aina, että köyhyys lisää luovuutta, mutta luovuudellakin on tietysti rajansa jos rahat loppuvat kokonaan. Nyt näyttää tosi hyvältä ja toivottavasti saadaan kaikki lupaukset lunastettua, sanoo Vaasan kulttuuri- ja kirjastotoimenjohtaja Marita Ahola.
 Kirjastojen alueellinen kehittämistyö käynnissä
 Kirjastoja kehitetään myös opetus- ja kulttuuriministeriön taholta. Viime vuonna yhdeksän kirjastoa nimettiin alueellisiksi kehittäjäkirjastoiksi. Vaasan kaupunginkirjasto nimettiin Pohjanmaan, Etelä-Pohjanmaan ja Keski-Pohjanmaan kirjastojen kehittäjäksi.
 Vaasan kaupunginkirjasto kysyi alueen kirjastojen toiveita koulutuksesta. Kirjastot toivoivat koulutusta digiosaamiseen ja tietoa kaivattiin myös kirjastojen roolista tulevaisuudessa. Lisäksi haluttiin asiakaspalvelukoulutusta.
 Kirjastojen asiakkaat ovat eri-ikäisiä ja erilaisia lähtökohdiltaan. Jokainen halutaan kohdata omanlaisenaan. Myös kielitaitoa kirjastoissa halutaan parantaa. Pohjalaisalueen kirjastoissa työskentelee 340 henkilöä. Ensimmäisen vuoden aikana kehittäjätiimi on tehnyt 32 kirjastovierailua ja pitänyt 22 koulutusta. Osallistujia tiimin tilaisuuksissa on olllut yhteensä liki 500.
 – Me olemme saaneet aika paljonkin aikaan vuoden aikana. Meillä oli viime vuonna nämä parikymmentä koulutusta. Me kävimme koulutuspäivien aikana läpi mm. kirjastojen tulevaisuutta koskevia trendejä ja kirjastolakia ja tapasimme tosi paljon henkilökuntaa ympäri pohjalaismaakuntia, kertoo Marita Ahola ensimmäisen vuoden tapahtumista.
 Vaasan kulttuuri- ja kirjastotoimenjohtaja Marita Ahola Merja Siirilä / Yle
 Asiakkaat ovat tyytyväisiä kirjastojen palveluihin
 Kirjastoihin ollaan tyytyväisiä myös paikallisella tasolla. Esimerkiksi Laihian kirjaston asiakkailta saadussa palautteessa toivotaan usein, ettei mitään muutettaisi, kirjasto on hyvä ihan sellaisena kuin mitä se nyt on ja on aina ollut. Asiakkaiden mielipiteen ymmärtää hyvin, sillä Laihian pienessä kirjastossa tunnelma on käsinkosketeltavan lämmin.
 Pienet asiakkaat pyrähtelevät hyllyjen välissä ja myös pieniä poikia vilisee ilahduttavan paljon. Laihian kirjaston pienet oivallukset saavat myös aikuisilta vakioasiakkailta kiitosta.
 – Tuo kirjaston oma niin sanottu karkkihylly on hyvä. Kun kiireinen ruuhkavuosia elävä ihminen käy kirjastossa ja miettii, että nyt en lainaa mitään kun aikaa lukea ei kuitenkaan ole, niin lopputulema on se, että karkkihyllystä uutuuksia tarttuu aina kuitenkin matkaan. Tämä on sellaista mitä nämä täällä kirjastossa osaavat, nämä ihmiset osaavat hommansa, kiittää Laihian kirjaston vakioasiakas  Heidi Kurvinen .
 Lapset ovat löytäneet taas kirjastot
 Tulevaisuus näyttää hyvältä.  Lasten ja nuorten lainat ovat kasvussa  ja lapsiin satsataan myös arkityössä. Myös lasten ja nuorten aineistojen lainamäärät ovat monin paikoin kasvussa.
 Esimerkiksi Vaasan kirjastoissa lasten ja nuorten aineistojen lainausmäärät kasvoivat viime vuonna edellisvuodesta 13 prosenttia. Laihian kirjastossa kappalemäärissä mitattuna lasten kirjoja lainattiin liki 3500 kappaletta enemmän kuin vuonna 2017.
 Kirjastoissa on tehty monin eri tavoin töitä lasten ja nuorten lukuharrastuksen lisäämiseksi. Laihialla vt. kirjastotoimenjohtaja  Virpi Havina  kertoi halunneensa tehdä jotain ekstraa ja ideoi kummiluokan.
 Alakoulussa suhtauduttiin kummiluokka-ajatukseen myönteisesti ja niin kummiluokka vieraili ensimmäisenä ja toisena kouluvuotenaan säännöllisesti Laihian kirjastossa. Joka tapaamisella oli eri teema ja vierailut tuottivat hedelmää, sillä moni lapsi vierailee kirjastossa nyt myös vapaa-aikanaan.
 – Opettajan ei tarvinnut näiden kahden vuoden aikana kertaakaan pyytää lapsia lähtemään kirjastoon, vaan aina he lähtivät matkaan innostuneina. Jos joku oli kirjastopäivänä poissa, niin harmi kuului olevan suuri, kun ei päässyt mieluisaan koulupäivään mukaan, hymyilee kummiluokkaidean keksijä Virpi Havina.
 Laihian vt. kirjastotoimenjohtaja Virpi Havina Merja Siirilä/ Yle
 Ammattiliitto lähtenyt mukaan talkoisiin
 Kirjaston merkityksen korostamisen kampanjointiin on lähtenyt mukaan myös ammattiliitto Jyty. Jyty on polkaissut 100-vuotis-juhlavuotensa kunniaksi pystyyn lukukampanjan, jonka tarkoituksena on ehkäistä nuorten syrjäytymistä, korostaa lukutaidon merkitystä sekä nostaa esille kirjastojen merkittävää roolia yhteiskunnan sivistystyössä.
 Jyty on lahjoittanut yhteensä 110 000 euroa lasten ja nuorten lukukampanjaan, lahjoitus jaettiin 22 kirjastolle eri puolille Suomea. Vaasan kaupunginkirjaston osuus on 5000 euroa. Kirjasto palkkasi Vaasaan kolme nuorta työntekijää edistämään lasten ja nuorten lukutaitoa ja lukemista. Kolmikon tehtävänkuvaan kuuluu innostaa lapsia lukemisen pariin.
 Lukuinnostajat toimivat leikkipuistoissa, lähikirjastoissa ja päiväkodeissa. He pitävät mm. satutuokioita ja keskustelevat lukemistaan tarinoista lasten kanssa.
 Vaasan kirjastossa ammatiliiton lukukampanjaan ollaan tyytyväisiä.
 – Tämä ammattiliiton kampanjakin kertoo siitä, että valtakunnassa on herätty lukemiseen ja kirjastojen merkitykseen Ja onneksi on nyt herätty ja minusta tuntuu, että on herätty tarpeeksi ajoissa. Vielä emme ole menettäneet sitä lukutaitoa ja koulutuksen tasoa, joka Suomessa aikaisempina vuosina on ollut. Tämä Jytyn kampanja on esimerkkinä siitä, että näihin talkoisiin voivat kaikki osallistua.
 Kirsikkana kakussa kirjastoissa nähdään myös tulevat ministerivierailut. Uuden hallituksen kaikki ministerit nimittäin tulevat jokainen vierailemaan kolmessa kirjastossa hallituskautensa aikana.
 – Me toivotamme heidät tervetulleiksi, oikein lämpimästi otamme ministereitä vastaan, hymyilee Vaasan kulttuuri- ja kirjastotoimenjohtaja Marita Ahola.

Kirjastoissa on pitkästä aikaa toiveikas olo – tukea tulee nyt monelta suunnalta: "Toivottavasti saadaan kaikki lupaukset lunastettua"


Summary: Jenni Rimpelän väitöstutkimuksessa löydettiin HUSin biopankin näytteitä tutkimalla, että potilaan vastaanotolla korkeampi verenpaine johtuu geeneistä eikä pelkästään korvien välistä.

kohonnut verenpaine (taudit, verisuonitaudit)

Syy valkotakki-ilmiöön ei ole korvien välissä, vaan sen taustalla on kaksi geeniä, selviää suomalaistutkimuksessa. Valkotakki-ilmiö tarkoittaa tilannetta, jossa verenpaine on vastaanotolla mitattuna korkeampi kuin kotona mitattu.
 Ilmiö on Suomessa yleinen: peräti 38 prosentilla suomalaisista verenpaine ylittää suositusten raja-arvon vastaanotolla, mutta ei kotona.
 Jenni Rimpelän  väitöstutkimuksessa käytettiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä koottua Genres-tutkimuksen aineistoa. Tutkimuksessa mukana olleille potilaille tehtiin koko perimän kattava analyysi sekä säännöllisin väliajoin verenpainemittauksia niin kotona kuin vastaanotollakin.
 Tuloksia verrattiin kolmen muun tutkimuksen aineistoihin, joita olivat Tampereen yliopiston Dynamic sekä THL:n Finriski 2007 ja Terveys 2000.
 Yhteensä yli 1 300 suomalaisen biopankissa säilytettävästä tiedoista tehtiin valkotakki-ilmiöön liittyvä geeniassosiaatiotutkimus.
 Ilmiöllä yhteys neuroottisiin piirteisiin
 Tutkimuksessa löydettiin ilmiöön yhdistettäviä geenivariantteja, kertoo väitöskirjaa verenpaineesta tekevä lääketieteen lisensiaatti Rimpelä.
 – Merkittävin löydös oli SPG7-geeni, joka yhdisti valkotakki-ilmiön yläverenpaineeseen, Rimpelä sanoo tiedotteessa.
 SPG7-geenin ajatellaan vaikuttavan verenpainetautiin ja sepelvaltimotautiin. Tutkimuksessa löydettiin myös toinen geeni, RASGEF1B, joka yhdisti valkotakki-ilmiön alaverenpaineeseen.
 Uutta tietoa oli myös se, että valkotakki-ilmiöön vaikuttavat geenit toimivat miehillä ja naisilla eri tavoin. Kun tuloksia vertailtiin persoonallisuuspiirteistä tehtyihin analyyseihin, selvisi myös, että valkotakki-ilmiöllä on yhteys neuroottisiin piirteisiin.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Lakritsin syöminen nostaakin verenpainetta monin eri tavoin – osa reagoi voimakkaammin
 Elämäntavat remonttiin – ihan ilmaiseksi: "Kymmenen senttiä katosi vyötäröltä kolmessa kuukaudessa"

Tutkimus: Verenpaineen nousu vastaanotolla johtuu geeneistä – valkotakki-ilmiö vaivaa 38 prosenttia suomalaisista


Summary: Lämpöpumput aiheuttavat vuosittain muutamia tulipaloja. Yleensä kyse on sähköviasta.

Tulipalo  tuhosi neljän asunnon rivitalon  maan tasalle perjantaina Joensuussa. Palon sytytti hyvin todennäköisesti ilmalämpöpumppu.
 – Silminnäkijähavaintojen mukaan ilmalämpöpumpun ulkoyksiköstä oli tullut käryn hajua. Hetken päästä kuului räjähdys, ja pumpussa näkyi savua ja liekkejä, kertoo palon syttymissyytä tutkiva palomestari  Tiia Turunen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta.
 Turunen ei vielä ota kantaa, oliko kyseessä esimerkiksi sähkövika laitteessa. Tutkinnassa selvitetään nyt ilmalämpöpumpun ominaisuuksia ja sitä, oliko laite asennettu oikein.
 Ilmalämpöpumppujen myynti on kasvanut viime vuosina. Kuvassa laitteen sisäyksikkö. Yle
 "Kahvinkeitin on vaarallisempi"
 Ilmalämpöpumppuihin ei liity erityisiä paloturvallisuusriskejä, sanoo johtava asiantuntija  Kari Telaranta  Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöstä.
 – Sähkölaitteessa vika on aina mahdollinen, mutta mitään erityisiä riskejä juuri ilmalämpöpumppuihin ei näyttäisi liittyvän. Sanoisin, että kahvinkeitin on vaarallisempi laite, Telaranta toteaa.
 Lämpöpumppujen suosio kasvaa. Suomen lämpöpumppuyhdistyksen mukaan käytössä on arviolta 700 000 ilmalämpöpumppua ja vuosittain niitä asennetaan noin 60 000 lisää. Viime vuonna ilmalämpöpumppujen myynti kasvoi yli viidenneksen. Tänä keväänä  laitteisiin ja niiden asentajiin on ollut pitkät jonot .
 Muutamia paloja vuodessa
 Pelastusopiston keräämien tilastojen mukaan lämpöpumput aiheuttavat vuosittain muutamia tulipaloja. Tällöin kyseessä on yleensä sähkövika.
 – Pelastuslaitokset hälytetään vuosittain 5 300 rakennuspaloon, joista noin 700 on sähkölaitteiden aiheuttamia. Näistä noin neljä paloa vuodessa on alkanut lämpöpumpusta, sanoo pelastustoimen tilastojen suunnittelija  Johannes Ketola  Pelastusopistosta.
 Tilasto on koottu Ylen pyynnöstä hakemalla toimenpiderekisteriin kirjoitetuista teksteistä mainintoja lämpöpumpuista, joten kaikki tapaukset eivät välttämättä ole mukana.
 – Suuruusluokka on kuitenkin varmasti se, että tapauksia on alle kymmenen vuodessa, Ketola toteaa.
 Ilmalämpöpumppuja asennetaan kaikenlaisiin taloihin. Pertti Huotari / Yle
 Asennus on tärkein vaihe
 Lämpöpumpun paloturvallisuuteen vaikuttaa eniten se, että laite on asennettu oikein. Pumppua hankkivan kannattaa luottaa tunnettuihin merkkeihin ja varmistaa, että laitteen asentajalla on kokemusta sekä tarvittavat luvat kunnossa, vinkkaa Suomen lämpöpumppuyhdistyksen toiminnanjohtaja  Jussi Hirvonen . Ilmalämpöpumpun asennuksia ja huoltoja saa tehdä vain Turvallisuus- ja kemikaaliviraston hyväksymä asennusliike.
 Ilmalämpöpumpun tärkein kotihuolto on sisäyksikön suodattimen imurointi kerran, pari kuussa. Ulkoyksikkö on hyvä tarkastaa kaksi kertaa vuodessa ja poistaa siitä esimerkiksi kuivuneet lehdet, ettei laite mene tukkoon. Nämä yksinkertaiset huoltotoimet vaikuttavat enemmän laitteen toimivuuteen kuin sen paloturvallisuuteen.
 Sähkötarkastaja löytää viat
 Epäkuntoon mennyt sähkölaite on turvallisuusriski, palomestari muistuttaa.
 – Jos sähkölaite oireilee omituisesti, sitä ei kannata enää käyttää, Tiia Turunen Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta neuvoo.
 Joensuun perjantaisessa tulipalossa ilmalämpöpumppu oli asennettu räystään alle. Sieltä tuli levisi nopeasti rivitalon yläpohjaan koko talon matkalle, sillä 1980-luvulla rakennetun talon rakenteissa ei ollut paloesteitä. Koko talo oli liekeissä muutamassa minuutissa.
 Sähkötarkasta saattaa löytää sähkölaitteiden viat jo etukäteen. Nella Nuora / Yle
 Ilmalämpöpumpun paloturvallisuutta voi lisätä asentamalla sen alle ja ympärille palamatonta materiaalia, esimerkiksi sementtikuitulevyä. Jos laite syttyy palamaan, tuli ei pääse leviämään niin nopeasti talon rakenteisiin.
 – Asianmukaiset sähköasennukset ovat tärkein toimi. Taloyhtiön kannattaa harkita, pitäisikö pyytää sähkötarkastaja käymään läpi talon sähköjärjestelmät, ehdottaa Kari Telaranta Suomen Pelastusalan Keskusjärjestöstä.
 Tarkastaja voi käyttää esimerkiksi lämpökameraa, joka paljastaa mahdolliset viat sähkölaitteistossa jo etukäteen.
 Lue lisää:
 Tuulettimet loppuivat jo monesta paikasta ja ilmalämpöpumpun saa täksi kesäksi hyvällä tuurilla: "Kysyntä ylittänyt rohkeimmatkin ennusteet"
 Tiesitkö, mistä kodin sähkölaitteista aiheutuu eniten paloja? Katso asiantuntijan vinkit vahinkojen välttämiseksi

Ilmalämpöpumppu räjähti ja aiheutti tuhoisan tulipalon Joensuussa – Paloasiantuntija: "Kyllä kahvinkeitin on vaarallisempi laite"


Summary: Muovintuotanto kasvaa kiihtyvästi ja sen hillintään tarvitaan kaikki keinot. VTT tutkii miten jätemuovista voidaan tehdä "muutakin kuin kukkaruukkuja".

Muovin käyttö ja tuotanto ovat kasvaneet mittoihin, jonka hahmottaminen alkaa olla mahdotonta.
 VTT:n erikoistutkija  Maija Pohjakallio  yrittää vääntää rautalangasta.
 – Maailmassa on tuotettu vuonna 1950–2015 muovia määrä, jonka massa vastaa 800 000:ta Eiffel-tornia.
 Tästä määrästä kolmasosa on edelleen käytössä, mutta yli puolet on luonnossa tai kaatopaikoilla. Vajaa kymmenesosa on poltettu ja kuusi prosenttia kierrätetty.
 Muovipakkausten ympäristövaikutukset voidaan puolittaa kymmenessä vuodessa, sanovat professori Ali Harlin ja erikoistutkija Maija Pohjakallio VTT:stä. Antti Parviala / Yle
 VTT:ssä pohditaan monia keinoja hillitsemään muovivuorien kasvua. Tutkijat korostavatkin, että kaikki keinot tarvitaan käyttöön tuotteiden suunnittelusta lähtien.
 Muovin käyttöä voidaan vähentää uusiutuvilla materiaaleilla, esimerkiksi puupohjaisilla kuiduilla.
 – Muovien ja (sellu)kuitujen yhteiskäyttö on tehokas ratkaisu. Tämä edellyttää uudenlaista tuotteiden suunnittelua, sanoo tutkimusprofessori  Ali Harlin .
 Harlin puhuu myös kulutustapojen muutoksesta. Esimerkiksi ruuan pakkaamista voisi hänen mielestään vähentää, jos kaupat ovat auki 24 tuntia vuorokaudessa ja tuore leipä käytetään saman tien.
 Täyttä hdpe:tä pantilla
 Muovien uusiokäytössä ongelmana on muovilaatujen suuri määrä. Esimerkiksi kotitalouksien muovinkeräys tuottaa raaka-ainetta, jonka käyttömahdollisuudet ovat varsin rajallisia. Jos kierrätysmuovista "halutaan tehdä muutakin kuin kukkaruukkuja", olisi muovilaadut saatava eroteltua nykyistä paremmin.
 Shampoo-pulloista saadaan muovirakeita uusien shampoo-pullojen raaka-aineeksi, kunhan kerätyyn muovijätteeseen ei sotkeudu muita muovilaatuja.  Antti Parviala / Yle
 Juomapullojen keräysjärjestelmä tuottaa teollisuudelle raaka-ainetta, joka on riittävän korkealaatuista jopa vaativaan elintarvikekäyttöön. Avainasemassa on pullojen panttimaksu, joka kannustaa kuluttajat palauttamaan ja jopa keräämään muovia, joka muuten koettaisiin "roskaksi".
 Keräysmuovissa on arvokasta jatkokäytön kannalta, jos kokoon saadaan puhtaasti yhtä muovilaatua. Pohjakallio sanoo ainakin puoliksi leikillään, että sana muovi pitäisi kieltää.
 – Emmehän me metallinkierrätyksessäkään sotke kultaa ja alumiinia.
 Pieni maksu avaisi materiaallivirran
 Pohjakallio uskoo, että yksi keino saada talteen valikoitua muovilaatua, olisi ottaa pakkausten panttimaksu nykyistä laajemmin käyttöön.
 – Esimerkiksi ei-vaarallisilla tuotteilla, kuten shampoo- ja muilla kosmetiikkapulloilla voisi olla panttimaksu, Pohjakallio ehdottaa.
 Hän arvelee, että pienikin maksu saisi kuluttajat palauttamaan käytetyt muovipullot, jolloin teollisuuteen saataisiin valmiiksi lajiteltuna hdpe-muovia uusiokäyttöön.
 – Uudelle materiaalille saataisiin näin markkinat. Pienikin volyymi auttaisi jo moneen.
 Palautusjärjestelmä pitäisi kuitenkin rakentaa erikseen. Juomapullojen sekaan shampoopulloja ei haluta.
 – Automaatit kyllä osaisivat lukea myös niitä, mutta aika suuri riski olisi, että niistä tulisi epäpuhtauksia raaka-aineeseen, sanoo Suomen palautuspakkaus Palpan johtaja  Tommi Vihavainen .
 S-ryhmä laajentaa  juomapullojen kierrättämistä muuttamalla omat mehupullonsa panttillisiksi kevään ja syksyn kuluessa.
 Palautuspullojärjestelmän ansiosta Suomessa kierrätetään 90 prosenttia pantillisista pulloista. Suomi tässä kymmenen vuotta edellä EU:n tavoitetta.

VTT:n muovitutkija: Shampoopulloillekin panttimaksu – "Pienikin maksu toimisi"


Summary: Tapasimme viisi tamperelaisnaista, jotka pohtivat ulkonäköään. Heistä mm. hyvyys ja rentous on kauneutta.

Maanantai-iltapäivä Tampereella avautuu eri-ikäisille ihmisille erinäköisenä. Nuoret opiskelijat kiiruhtavat kohti kirjastoa ja samaan aikaan eläkeikäiset suuntaavat muutaman korttelin päässä iltapäivätansseihin Tampere-talolle.
 Ennen valssia, humppaa ja jenkkaa on mahdollista katsoa tamperelaisen  Anne Välinoron  ohjaama ja käsikirjoittama parikymmenminuuttinen lyhytelokuva Karvan verran.
 Elokuva keskittyy ohjaajan lähes 90-vuotiaan äidin hiuksiin, joita päähenkilö Hilkka pitää riesanaan. Ympäri Suomea palvelutaloissa ja ikäihmisille suunnatuissa tilaisuuksissa kiertäneen elokuvan jälkeen seuraa keskustelutilaisuus, jossa puhutaan hiusten lisäksi ulkonäöstä ja siihen kohdistuneesta paineista.
 Keskustelua aiheesta tuntuu riittävän niin Tampere-talon luentosalissa ikäihmisillä kuin Tampereen yliopiston Linna-kirjaston liepeillä tapaamillamme nuorilla naisilla.
 Iällä ei näytä olevan merkitystä, kun ihminen tahtoo nähdä peilistään kaunista.
 Tukka hyvin, kaikki hyvin?
 Elokuvan teemasta hiuksista puhuttaessa tamperelainen  Rauni Lindqvist-Oksa  toteaa naurahtaen, että hän ei kyllä lähtisi viemään edes roskia, jos hiukset olisivat pystyssä.
 Myös elokuvan ohjaaja myöntää tarkistaneensa ennen esitystä hiustensa olleen mallillaan.
 – Mä vedin ponnarin silleen pyöreäksi, että näyttäisin ryhdikkäämmältä ja nuoremmalta, Anne Välinoro kertoo.
 Hiukset ovat Anne Välinoron mielestä monella tapaa tärkeä juttu. Ne ovat hänen mielestään ikään kuin silmien kehys ja suun tausta ja itse asiassa koko kasvojemme lavastus.
 Tamperelaisen Rauni Lindqvist-Oksan mielestä ulkonäköpaineita on ollut aina. Matias Väänänen / Yle
 Elokuvaa katsomassa ollut tamperelainen  Marja Sinisalo  pitää niin ikään hiuksia tärkeänä asiana ulkonäköön liittyen ja hän kokee, että ne kertovat myös jotain hänen persoonastaan.
 Nykyään ollaan ulkonäkökeskeisempiä kuin aiemmin, vai ollaanko?
 Rauni Lindqvist-Oksan mielestä maailma ei ole nykyään aiempaa ulkonäkökeskeisempi. Hän peilaa nykyisyyttä historian valossa.
 – Jo muinaisessa Roomassa, Kreikassa tai vaikkapa Englannin hovissa ihmiset tahtoivat olla kauniita, eikä se ole yhtään paha asia, jos ihminen on siisti.
 Marja Sinisalo sen sijaan pitää tämän päivän maailmaa aivan liian ulkonäkökeskeisenä.
 – Vaikka ulkonäköä olisi korostettu jo aiemminkin, niin en tahtoisi kyllä olla tämän päivän nuori kaikessa tämän ajan sosiaalisen median vaatimuksissa, Sinisalo pohtii.
 Jatkuva somessa oleminen luo hänen mukaansa varmasti ihmisille ulkonäköpaineita.
 Marja Sinisalo ei tahtoisi olla tämän päivän nuori sosiaalisen median paineessa. Matias Väänänen / Yle
 Ajatukseen yhtyy myös Rauni Lindqvist-Oksa, jota pöyristyttää erityisesti ajatus siitä, että nykyään ulkonäkö CV:n valokuvassa saattaa vaikuttaa jopa työpaikan saantiin.
 – Tämä on minusta kyllä väärin, sillä eihän ihminen ole yksinomaan sitä, miltä hän näyttää. Ei silloin, kun minä olin parikymppinen, laitettu työpaikkahakemuksiin valokuvia.
 Ulkonäköpaineita ei Lindqvist-Oksan mukaan luo kukaan ulkopuolinen vaan se on kirjoitettu ihmisen dna:han. Ulkonäön ohella puhutaan myös sisäisestä kauneudesta, joka hänen mukaansa näyttäytyy arvoina, jonka mukaan ihminen toimii.
 Ulkonäköpaineet liittyvät aikuiseksi kasvamiseen
 Yliopiston kirjaston nurkilla tapaamamme opiskelijat kyseenalaistavat väitteet nuorten naisten ulkonäköpaineista. Esimerkiksi  Mirella Manninen  kertoo, ettei ole meikannut aamulla opintojen pariin lähtiessään lainkaan. Hän kertoo, että hänellä ei ole juurikaan paineita meikkaamisen suhteen.
 – Ennen oli toisin. Aiemmin meikkaamalla piillotteli paljon omaa väsymystään tai stressaantumistaan, mutta nykyään voi antaa näkyä oman väsymyksen ja stressin sekä ennen kaikkea oman luonteen.
 Opiskelija Mirella Mannisen mielestä hyvyys on kaunista. Matias Väänänen / Yle
 Mirella Mannisen mielestä meikkaaminen on joillekin sellainen maski, jota pistetään ylle, ettei tarvitse näyttää omaa itseään ja pysyy sen avulla kasassa.
 Kyseessä on Mirellan mielestä jonkin sortin puolustusmekanismi.
 Reilu parikymppinen tamperelainen  Lumikki Lehtilä  ei myöskään löydä enää ulkonäköpaineita omalta kohdaltaan. Ne liittyivät hänen mielestään aikuisuuteen kasvamiseen.
 Kritiikkiä tämän ajan kauneusihanteisiin kuitenkin löytyy.
 – Tämä aika on kova. Semmoinen persoonallisuus ja oman itsensä esiintuominen on hakusessa monilla ihmisillä. Myönnän kyllä, että tätä kautta moni ihminen varmaan kokee ulkonäköpaineita, Lehtilä sanoo.
 Lumikki Lehtilä tahtoo kehittää itseään ja maailmaa ympärillään. Matias Väänänen / Yle
 Mirella Mannisen mielestä sisäinen kauneus on sellaista, että näkee toisissa ihmistä kauneutta.
 – Osaa tuoda esiin sellaista hyvyyttä. Hyvyys on kaunista.
 Lumikki Lehtilän mielestä sisäinen kauneus on kaikkein tärkeintä kauneutta. Hänen mielestään se on rauhaa itsensä kanssa ja kliseisesti myös sitä, että kohtelee toisia ihmisiä niin kuin tahtoisi heidän kohtelevan itseään.
 Ihmisikoneita ja -idoleita
 Ohjaaja Anne Välinoron mielestä ei voi välttyä ajatukselta siitä, että maailma tänä päivänä olisi entistä ulkonäkökeskeisempi. Meitä ympäröi mainoskuvat, jotka keskittyvät etupäässä suuriin mainoskasvoihin. Näiden kasvojen tulee olla sileät ja edustaa klassista ihmistyyppiä, jolla on suuret silmät sekä suuri näyttävä suu. Muunlaisia mainoskasvoja ei juuri Välinoron mukaan näy.
 – Elokuvassani on jonkin verran ikoneja eli ortodoksisen kuvaston ihmishahmoja. Niissä miehet ovat täydellisiä kuvia hyvin kauniisti harjattuine ja palmikoituine partoineen. Samalla tavalla joka paikka on tänä päivänä täynnä tällaisia ihmisikoneja tai -idoleja, joita pitäisi pystyä tavoittamaan omassa ulkonäössään.
 Toisaalta Anne Välinoro pitää aikaamme myös huomattavan moniarvoisena. Miehellä tai naisella saa olla kalju tai hänellä voi olla itse valitsemansa peruukki tai hiuslisäke. Hiukset saavat hulmuta kiharaisina pörröllään.
 Karvan verran -lyhytelokuvan mainosjulisteessakin pääosassa ovat hiukset. Matias Väänänen / Yle
 Välinoron mukaan nykyään siis hyväksytään moninaisempi kehonkuva ja ulkonäkö kuin aiemmin, mitä hän pitää todella hyvänä juttuna.
 Välinoro on nuorempana arempi ja tyytymättömämpi ulkonäköönsä.
 – Kyllä silloin oli jotain hakusessa, mutta en minä nykyisellään ulkonäöllä juuri päätäni vaivaa. Jos ei nyt meikit ole kovin levinneet ja muistaa suoran ryhdin, niin niillä pärjää nykyään aika hyvin.
 Hyvää ja parasta löytyy helposti
 Karvan verran -elokuvan ohjaaja ja käsikirjoittaja Anne Välinoro haastoi näytöstä Tampere-talossa seurannutta yleisöä kertomaan siitä, mikä itse kussakin katsojassa on parasta.
 Perisuomalaiseen tapaan itsensä kehuminen tuntui monesta osallistujasta vaikealta. Vastauksia kuitenkin saatiin.
 Rauni Lindqvist-Oksan mielestä hänessä parasta on iän mukanaan tuoma itselleen anteeksiantaminen.
 – Ei mulla oo enää kaikki niin hirveen tarkkaa, Lindqvist-Oksa sanoo.
 Marja Sinisalo sivuttaa ulkonäön kokonaan ja toteaa itsessään parasta olevan sen, että hän on utelias oppimaan uutta.
 – Tykkään räplätä kaikkia uusia laitteita, vaikka en niitä osaisi niin käyttääkään. Mää haluan kokeilla uutta, enkä elää vain siellä vanhassa, Sinisalo kertoo.
 Kun Anne Välinoro haastetaan itse pohtimaan sitä, mikä hänessä on parasta, löytyy vastaus suuremmin miettimättä.
 – Tämä ei nyt ole ulkonäköön liittyvä asia, mutta mä oon huumorintajuinen suhteessa itseeni. Lempeällä huumorilla koitan katsoa maailmaa sekä itseäni. Hyvä puoli on rentous.
 Anne Välinoro pisti ponnarinsa kuntoon esityksensä vuoksi. Matias Väänänen / Yle
 Nuoremmalla polvella omien hyvien puolien löytäminen tapahtuu myös vaivatta.
 – Ulkonäöllisesti minussa parasta ovat silmät. Mä pidän niistä. Luonteessa parasta on rauhallisuus ja kärsivällisyys, Mirella Manninen kertoo.
 Kun Lumikki Lehtilä miettii, mikä hänessä itsessään on parasta, nousee tärkeimmäksi asiaksi kiinnostus maailmaa kohtaan.
 – Parasta on se, että sä haluut kehittää itseäsi, pientä joukkoa ympärilläsi tai koko maailmaa.
 Ulkonäköpaineista voi keskustella artikkelissa kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Miten ulkonäköpaineista voi päästä eroon? Tubettaja Roni Bäck ja missi Lola Odusoga kertovat kokemuksistaan
 Kenellä on timmeimmät vatsalihakset 30 päivää synnytyksestä? – Kolme äitiä avautuu valtavista ulkonäköpaineista
 Kaksi naista kertoo, miksi haluaa botoxia kasvoihinsa: "Silmänympärykseni olivat väsymyksen raiskaamat" – täyteainetta saa pistää kuka vain

Viisi eri-ikäistä naista puhuu ulkonäköpaineista: "En tahtoisi olla tämän päivän nuori sosiaalisen median vaatimuksissa"


Summary: Kerro meille, onko sinulla nyt tai onko sinulla ollut sellainen fobia, joka haittaa elämää.

Alkaako sinua pyörryttää yllä olevan kuvan takia? Hikoavatko kämmenet, kun pitäisi kavuta laittamaan tähti joulukuusen latvaan? Vai kääntyvätkö sisuskalut nurin, jos vain ajatteletkin käärmeitä? Jos tunnistat itsesi kuvauksesta, saatat kuulua siihen kymmeneen prosenttiin aikuisista, jotka potevat fobiaa.
 Lievää pelkoa erilaisia asioita kohtaan tuntee suuri osa ihmisistä, mutta jos pelot alkaavat haitata normaalia elämää, on kyseessä fobia. Fobiat voivat kohdistua eläimiin, esimerkiksi käärmeisiin ja hämähäkkeihin, tiettyihin tilanteisiin, kuten vaikkapa lentämiseen tai ukkoseen tai ympäristöön, kuten korkeisiin paikkoihin tai siltoihin.
 Fobioita Agorafobia  = avoimien tilojen tai julkisten paikkojen pelko Ailurofobia  = kissojen pelko Akrofobia  = korkeiden paikkojen pelko Araknofobia  = hämähäkkien pelko Emetofobia  = oksennuksen pelko Klaustrofobia  = suljettujen tai ahtaiden tilojen pelko Kynofobia  = koirien pelko Pyrofobia  = tulen pelko
 Pahimmillaan fobia voi estää normaalin elämän, kun pelon vuoksi esimerkiksi julkisilla paikoilla liikkuminen on lähes mahdotonta. Lisäksi fobiasta kärsivä voi hakea rohkaisua alkoholista, mikä ei pidemmän päälle ole toimiva ratkaisu.
 Kerro meille alla olevalla lomakkeella, onko sinulla nyt tai onko sinulla ollut sellainen fobia, joka haittaa elämää. Oletko yritänyt päästä fobiasta eroon tai oletko kenties onnistunut jättämään fobian taaksesi? Teemme juttua fobioista, niiden kanssa elämisestä – ja siitä, miten niistä pääsee eroon.
 Muistathan, että vastauksia voidaan käyttää jatkojutussa.

Osallistu jutuntekoon ja kerro meille: Miten pärjätä, kun piikkikammo estää verikokeet ja lentopelko matkustamisen?


Summary: Ilmastonmuutos tekee kanadalaissaaren rannoista avuttomia myrskyjen riepottelulle.

Ilmaston muuttuminen aiheuttaa tavatonta eroosiota Kanadan arktisten alueiden rantalinjoille, osoittaa droonikuvauksiin perustuva kansainvälinen tutkimus.
 Rannikko jää yhä enemmän myrskyjen armoille, kun meri on kesäisin sula aiempaa pidempiä aikoja. Jäätyminen on myöhentynyt ja sulaminen aikaistunut. Se antaa myrskyille entistä enemmän aikaa haukata routansa menettänyttä rantalinjaa.
 Tutkimuksessa lennätettiin drooneja Herschelinsaaren eli Qikiqtarukin rannoilla viiden kilometrin päässä Yukonin rannikosta. Kuvaukset tehtiin toissa kesänä. Niissä kartoitettiin samaa aluetta 40 päivänä.
 Kun Herschelin maaperä on umpijäässä, jäätynyt vesi pitää sedimentin kasassa sementin tavoin. Kun jää sulaa, pito herpoaa, ja löysänä sedimentti päätyy helposti myrskyjen kuljeteltavaksi.
 – Rannikosta murtuu joko päivä suuria maakimpaleita. Ne putoavat aaltoihin ja jäävät niiden syötäviksi, kuvailee geotutkija  Isla Myers-Smith  tutkimusta johtaneesta skottilaisesta  Edinburghin yliopistosta .
 Hänellä on Herschelistä omaa seurantakokemusta kymmenen vuoden ajalta. Eroosiota on ollut koko ajan, mutta vuonna 2017 – etenkin keskikesällä – vauhti oli kaikkien aikojen nopeinta, Myers-Smith kertoo.
 Eroosio on kuusinkertaistunut
 Analyysit osoittavat, että rantalinja ehti vetäytyä kuvausjakson aikana 14,5 metriä. Meri haukkasi rannasta keskimäärin 36 sentin kaistaleen päivässä, mutta joinakin päivinä maata katosi yli metri.
 Vuosien 1952–2011 seurantatietojen keskiarvoon verrattuna vuoden 2017 eroosio oli yli kuusinkertainen, kertoo tutkimus, joka on vapaasti luettavissa  The Cryosphere  -julkaisusta.
 Arktiset alueet lämpenevät nopeammin kuin muu planeettamme, muistuttaa tutkimusta johtanut maantieteilijä  Andrew Cunliffe . Useissa tutkimuksissa on todettu, että niiden lämpenemisvauhti on kaksinkertainen koko maapallon keskiarvoon verrattuna.
 Nopeat muutokset uhkaavat Herschelin lisäksi Kanadan muidenkin arktisten ranta-alueiden asutusta ja merkittäviä kulttuuri- ja historiallisia kohteita, tutkijat varoittavat.
 Cunliffen mukaan droonit voivat olla oiva apu niin tutkijoille kuin paikallisyhteisöille muutosten seurannassa ja ennustamisessa.
 Kulttuuriperintö voidaan pelastaa vain siirtämällä
 Osa Yukonin vanhimmista rakennuksista sijaitsee juuri Herschelinsaarella. Asutuksen ensimmäiset merkit ovat tuhannen vuoden takaa. Eurooppalaiset laskivat saarelle jalkansa ensi kertaa kesällä 1826. Alkuperäisasukkailla inuvialuiteilla oli Saareksi eli Qikiqtarukiksi kutsumassaan Herschelissä tuolloin kolme kylää.
 Maan hupeneminen Pauline Coven historiallisen asuinalueen läheltä uhkaa niin esihistoriallisia maamajojen perustuksia kuin 1800-luvun valastajakaupunkia.
 Nykyisin asuttamaton saari oli 1800-luvun viimeisellä ja 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä valaanpyyntilaivastojen vilkas keskus, jossa oli talvikuukausina enimmillään puolitoista tuhatta asukasta, tanssiaisia, teatteriesityksiä ja urheilukisoja.
 Osaa rakennuksista alettiin siirtää kauemmaksi rannasta jo 17 vuotta sitten. Myrskyisellä säällä aallot nuolevat yhden aitan kivijalkaa, kuvaili Yukonin kulttuuriperinnöstä vastaava viranomainen  Barb Hogan  vielä paikoillaan olleen rakennuksen tilannetta Kanadan yleisradioyhtiölle  CBC:lle  toissa vuonna.
 Siirtäminen ei kuitenkaan ole ongelmatonta, koska uudella alueella rakennukset voivat sekoittaa roudan tasapainoa ja aiheuttaa lisää sulamista.
 Hoganin mukaan viranomaiset ovat myös selvittäneet, voidaanko rantalinjaa suojata eroosiolta. Myers-Smith sanoo sen olevan jokseenkin mahdotonta, kun rapautuminen on päässyt vauhtiin.
 Kun ilmastonmuutos kajoaa hiilen kiertokulkuun, kasvustokin muuttuu. Kehitys tundrasta metsäksi on jo näkyvissä Herschelinsaarella. Isla Myers-Smith / Edinburghin yliopisto
 Murheellinen malliesimerkki
 Herschelillä ei ole lujaa kiviperustaa, vaan se on iso sedimenttikasa, jonka väistyvän jääkauden aikainen jäätikkö työnsi ylös merenpohjasta puskutraktorin tavoin. Saari ei ole korkea, ja jäätyneen sedimentin päällä on vain ohut kerros multaa.
 Sellaisena Herschel on jo luontojaan altis eroosiolle. Kanadalaisen McGillin yliopiston maantieteen professori  Wayne Pollard  arvioi saaren menettäneen kymmenesosan koostaan sitten viime vuosisadan alun.
 Kanadalaisen  RCI-radiokanavan  haastattelema Pollard kutsuu Herscheliä nykyisellään myös malliesimerkiksi siitä, mitä kiihtynyt ilmastonmuutos saa aikaan arkisilla alueilla.
 Eroosion lisäksi ilmastonmuutos aiheuttaa merenpinnan nousua, joka niin ikään uhkaa etenkin Herschelin tapaisia matalia saaria.
 Vaikka saari kokonaisuudessaan ei ennusteiden mukaan ole uppoamassa mereen, valaanpyytäjäkaupungin ja sitä edeltäneen eskimoasutuksen viimeisten merkkien arvioidaan katoavan lopullisesti aaltoihin 50 vuodessa.
 Meri samenee, ilmaan päätyy kasvihuonekaasuja
 Eroosion takia ahdinkoon joutuvat myös saaren ainutlaatuiset kasvisto ja eläimistö.
 Herschel on harvoja paikkoja, joissa asuu niin jää- ja mustakarhuja kuin meille vain karhuina tuttujen ruskeakarhujen pohjoisamerikkalaisia sukulaisia.
 Siellä on myös muun muassa hirviä, myskihärkiä ja karibuja, ja saaren vesissä ui grönlannin- ja maitovalaita.
 Arktisen tundran asukit karibut viihtyvät vielä myös Herschelinsaarella. Tämä otus kuvattiin pari vuotta sitten Alaskassa lähellä Sagwonia. Jim Lo Scalzo / EPA-EFE
 Eroosion seurauksia ravintoketjulle on voitu aiemmin vain arvailla, sanoivat saksalaisen  Alfred-Wegener-instituutin  tutkijat julkaistessaan vesistövaikutuksia koskeneen  tutkimuksen  kaksi vuotta sitten.
 Tutkimus näytti, miten mereen liukeneva sedimentti samentaa matalia vesialueita ja kuljettaa niihin ravinteita, jotka ovat omiaan yllyttämään levien kasvua ja syömään merestä happea. Mereen päätyy myös elohopeaa, fosforia ja muita myrkyllisiä aineita.
 Kun routa sulaa, ilmaan puolestaan vapautuu metaania ja hiilidioksidia, jotka kiihdyttävät ilmastonmuutoksen noidankehää.
 Näin mittavat ilmiöt eivät voi olla muuttamatta rannikon ravintoketjua ja vaikuttamatta myös ihmisiin, jotka ovat riippuvaisia arktisten rannikoiden kalastuksesta ja muista perinteisistä elintavoista, tutkijat sanoivat.
 Korjattu klo 23.30: Merijäiden sulaminen on aikaistunut, ei myöhentynyt.

Hurja muutos arktisella saarella – eroosio syö rannasta jopa metrin päivässä


Summary: Uuden konservatiivipuheenjohtajan ja samalla Britannian pääministerin nimen pitäisi olla selvillä heinäkuun lopulla.

Ilmoittautuminen Britannian konservatiivisen puolueen puheenjohtajakisaan on päättynyt. Pääministeri  Theresa Mayn  seuraajaksi pyrkii yhteensä kymmenen ehdokasta.
 Entistä ulkoministeriä  Boris Johnsonia  ja ympäristö- ja maatalousministeriä  Michael Govea  pidetään ennakkosuosikkeina. Myös nykyisen ulkoministerin  Jeremy Huntin  nimi on noussut esille vahvana ehdokkaana puheenjohtajaspekulaatioissa.
 Muut ehdokkaat ovat:
 Terveysministeri  Matt Hancock Entinen maahanmuuttoministeri  Mark Harper Sisäministeri  Sajid Javid Entinen konservatiivien johtaja alahuoneessa  Andrea Leadsom Entinen työ- ja eläkeministeri  Esther McVey Entinen Brexit-ministeri  Dominic Raab Kehitysministeri  Rory Stewart
 Uudesta puheenjohtajasta tulee myös Britannian pääministeri. Theresa May jatkaa virkaatekevänä pääministerinä, kunnes seuraaja on saatu valittua heinäkuun lopulla.
 Jokaisella puheenjohtajaehdokkaalla on oltava vähintään kahdeksan parlamentin jäsenen tuki asettuakseen ehdolle. Konservatiivipuolueen parlamentin jäsenet seulovat seuraavaksi useissa äänestyksissä esiin kaksi kärkiehdokasta, joista sitten järjestetään jäsenäänestys.
 Uuden puheenjohtajan tärkeimmäksi tehtäväksi muodostuu Britannian EU-eron loppuun saattaminen tavalla tai toisella. Brexitin yksityiskohdat ovat edelleen auki ja pidetään mahdollisena, että Britannia lähtee EU:sta ilman mitään sopimusta lokakuun lopussa. Boris Johsonin mielestä tärkeintä on, että eroaikataulu pitää ja hänelle käy myös niin sanottu kova Brexit, vaikka siihen liittyy hänen mukaansa joitakin ongelmia.
 Lue lisää:
 Theresa May lähtee, kenestä tulee Britannian uusi pääministeri? Sen päättävät vauraat valkoiset eläkeläismiehet

Britannian konservatiivien puheenjohtajakisaan lähtee 10 ehdokasta


Summary: Stanfordin yliopiston tutkimuksessa selvitettiin, miten äitien ja isien yhtäaikaisten vanhempainvapaapäivien lisääminen vaikutti Ruotsissa. Suomen uusi hallitus aikoo uudistaa perhevapaat.

Äidin ja isän yhtä aikaa käyttämät vanhempainvapaapäivät parantavat ensisynnyttäjien psyykkistä terveyttä ja vähentävät sairaanhoidon tarvetta, osoittaa  Stanfordin yliopistossa tehty tutkimus . Merkitystä on nimenomaan sillä, että molemmat vanhemmat hoitavat yhtä aikaa lasta tämän kuuden ensimmäisen elinkuukauden aikana.
 Tutkimuksessa on selvitetty, kuinka Ruotsissa vuoden 2012 alusta voimaan tullut perhevapaauudistus on vaikuttanut äitien vointiin. Ruotsissa pidennettiin tuolloin isän ja äidin yhtä aikaa pidettävien vanhempainvapaapäivien (”tuplapäivät”) määrää kymmenestä kolmeenkymmeneen. Lisäksi isille annettiin mahdollisuus pitää nämä "tuplapäivät" vapaasti valitseminaan jaksoina.
 Tutkimuksen tehneet  Petra Persson  ja  Maya Rossin-Slater  ovat vertailleet ensimmäisen vauvan kolmen kuukauden aikana ennen uudistusta ja kolmen kuukauden aikana uudistuksen jälkeen saaneiden tietoja. Tutkimusaineistona on 88 500 ruotsalaisvanhemman tiedot.
 Tutkijat toteavat isien joustavien vapaiden käytön vähentäneen äitien hoitoonhakeutumista synnytykseen liittyvien komplikaatioiden vuoksi 14 prosentilla. Ahdistuslääkkeiden tarve kuuden ensimmäisen synnytyksen jälkeisen kuukauden aikana väheni 26 prosenttia ja antibioottien tarve väheni 11 prosenttia.
 Erityisen merkittävää on tutkijoiden mukaan ahdistuslääkityksen tarpeen vähentyminen kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Suurin positiivinen vaikutus näkyi äideillä, joilla oli ollut terveysongelmia ennen synnytystä.
 "Yllättävän suuret vaikutukset"
 Tutkimuksen mukaan positiiviset vaikutukset johtuvat siitä, että perheet ovat pystyneet helpottamaan arjen haasteita hyödyntämällä isyysvapaapäiviä joustavasti juuri silloin, kun tuelle on ollut suurin tarve.
 – Keskimäärin isät käyttävät vain joitakin tuplapäiviä. Se, että pienellä määrällä tuplapäiviä on positiiviset vaikutukset äiteihin osoittaa, että isät käyttävät päiviä silloin, kun äiti tarvitsee hoitoa tai tuntee itsensä erityisen masentuneeksi, tutkija Petra Persson sanoo  Dagens Nyheter -lehden haastattelussa .
 Kun vanhempainvapaauudistusta Ruotsissa tehtiin, oli taustalla lähinnä tasa-arvon lisääminen. Uudistuksen vaikutuksia äitien terveyteen ei tuolloin juurikaan pohdittu.
 – Vaikutukset olivat yllättävän suuret. Eikä uudistus maksanut käytännössä mitään, Persson toteaa.
 Suomessa uudistetaan perhevapaita
 Suomen uuden hallituksen ohjelmaan on kirjattu perhevapaiden uudistaminen.  Tavoitteena on, että perhevapaat ja hoitovastuu jakautuisivat jatkossa tasaisemmin vanhempien kesken.
 Yksi keskeinen keino tähän on vanhempainrahakauden jakaminen tasan isien ja äitien kesken. Nykyisin noin puolen vuoden mittaisesta ansiosidonnaisesta vanhempainrahakaudesta äideille on kohdennettu 105 arkipäivää ja isille 54 arkipäivää.
 Suomessa isä voi tällä hetkellä olla isyysvapaalla enintään 18 arkipäivää samaan aikaan, kun äiti saa äitiys- tai vanhempainrahaa.  Päivät voi jakaa enintään neljään jaksoon.
 Lisää aiheesta:
 Puolueet haluavat isät kotiin lapsia hoitamaan – äitien työllisyyteen perhevapaauudistuksella olisi kuitenkin vain pieni vaikutus

Kun isäkin on vanhempainvapaalla, paranee äidin terveys selvästi – Tutkimus: Antibiootteja ja ahdistuslääkkeitä tarvitaan vähemmän


Summary: Syynä venäläisten autoilijoiden saamien liikennesakkojen kasvaneeseen määrään on automaattivalvonnan lisääntyminen.

Venäläisten saamat liikennesakot ovat lisääntyneet parissa vuodessa yli 40 prosenttia, selviää Oikeusrekisterikeskuksen tilastosta.
 Venäläiset maksavat kuitenkin sakot hyvin tunnollisesti eli 92-prosenttisesti, koska maksamattomat sakot vaikuttavat viisumin saantiin.
 Vuonna 2016 venäläiset saivat Suomen teillä yli 3 450 liikennesakkoa, kun vuonna 2018 luku nousi reiluun 4 600:aan.
 Liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja, ylikomisario  Dennis Pastersteinin  mukaan syynä liikennesakkojen kasvaneeseen määrään on automaattivalvonnan lisääntyminen eli peltipoliisien kasvava määrä.
 – Ei vaikuta siltä, että venäläisten ajotavoissa olisi ollut muutosta, vaan valvontatuntien määrä on kasvanut, sanoo Pasterstein.
 Pasterstein arvioi, että suurin osa venäläisten saamista liikennesakoista ovat peltipoliisin räpsäyttämiä ylinopeussakkoja. Luvuissa näkyvät myös rajalla haltuun otetut tutkanpaljastimet, joista saa Suomessa 20 päiväsakkoa.
 Lisääntyneen valvonnan takia myös suomalaisten autoilijoiden saamat liikennesakot ovat olleet nousussa, mutta Pastersteinin mukaan kasvu on ollut pienempää kuin venäläisillä kuskeilla.
 – Hankala sanoa, mikä siinä on syynä. Voi olla, että venäläiset ajavat useammin teillä, jossa on valvontaa, Pasterstein pohtii.
 "Heti rajalla annetaan selvä viesti"
 Pastersteinin mukaan venäläiset autoilijat ovat viime vuosina sisäistäneet Suomen liikennetavat, sillä heidän kaahailu vaikuttaa vähentyneen.
 – Venäläiset ovat huomanneet, että Suomessa on uskottava liikenne- ja nopeusvalvonta. Rikkomuksista jää helposti kiinni, niistä sakotetaan ja sakot pitää vielä maksaakin. Heti rajalla annetaan selvä viesti, kun tutkanpaljastimet otetaan pois, Pasterstein sanoo.
 Poliisi ja rajavartiosto ovat tehostaneet yhteistyötä ylinopeussakkojen perimiseksi,  twiittasi Pasterstein  viime viikolla.
 Vuonna 2018 poliisi lähetti itärajalle lähes 2 800 automaattivalvonnassa havaittua venäläisten ylinopeussakkoa.
 Jos ylinopeussakon saanut henkilö palaa rajalle, on rajavartija toimittanut hänelle sakon. Sakkoja saatiin toimitettua viime vuonna yli 1 700 kappaletta.
 Lue lisää:
 Liikenteen mittaushistorian huimin luku: ylinopeuskäryt ampaisivat uuteen ennätykseen
 Punaiset valot alkavat käräyttää autoilijoita poliisille – testaa liikennevalopelillä, kuinka isot sakot saat

Peltipoliisi saa kiinni yhä useamman ulkomaisen kaahaajan – Venäläisten saamien sakkojen määrä pomppasi yli 40 prosenttia


Summary: Ojub Titijev oli tuomittu huumeiden hallussapidosta näytösoikeudeksi luonnehditussa prosessissa.

Venäläisen ihmisoikeusjärjestö Memorialin Tšetšenian-toimiston päällikkö Ojub Titijev on päätetty vapauttaa vankilasta. Titijev tuomittiin maaliskuussa neljän vuoden vankeuteen huumeiden hallussapidosta. Titijevin puolustajien mukaan syytteet olivat keksittyjä.
 61-vuotias Titijev pidätettiin tammikuussa 2018. Tuomiostuimen mukaan hänet voidaan vapauttaa, koska hän on nyt kärsinyt yli kolmasosan rangaistuksestaan, kun ottaa huomioon tutkintavankeuden pituuden. Titijevin odotetaan pääsevän vankileiriltä puolentoista viikon sisällä. Ojub Titijevin johtamat tutkijat ovat raportoineet laajamittaisista  ihmisoikeusloukkauksista  Tšetšeniassa. Turvallisuusjoukkoja on syytetty kidutuksesta, sieppauksista ja murhista.
 Muslimienemmistöistä Tšetšeniaa johtaa Venäjän keskushallinnon tukema presidentti Ramzan Kadyrov. Kadyrov on pistänyt aiemmin kapinallisen maakunnan kuriin vuosia kestäneiden levottomuuksien ja kahden sodan jälkeen.

Tšetšenialainen ihmisoikeusaktivisti vapaaksi Venäjällä


Summary: Onnettomuushetkellä New Yorkissa satoi ja sää oli sumuinen. Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä.

Ainakin yksi ihminen on kuollut, kun helikopteri joutui tekemään pakkolaskun pilvenpiirtäjän katolle New Yorkin keskustassa Manhattanilla. Alustavien tietojen perusteella turmassa kuoli koneen lentäjä.
 Pakkolaskun yhteydessä syttyi tulipalo, joka sammutettiin nopeasti. New Yorkin kuvernöörin  Andrew Cuomon  mukaan kukaan ei loukkaantunut rakennuksessa, jonka katolle helikopteri teki pakkolaskun. Silminnäkijöiden mukaan pilvenpiirtäjä kuitenkin tyhjennettiin.
 Rakennus on 229 metriä korkea ja siinä on 54 kerrosta. Pilvenpiirtäjän 29. kerroksessa työskennellyt  Nathan Hutton  vahvisti kuvernöörin kertomuksen.
 – Tunsimme koko rakennuksen ikään kuin siirtyvän. Luulimme, että se oli jokin pieni maanjäristys. Parin minuutin päästä hälytykset pärähtivät soimaan, ja sitten turvamiehet käskivt kaikkia lähtemään ulos rakennuksesta.
 Huttonin mukaan kukaan ei mennyt paniikkiin, mutta jotkut olivat hieman hermostuneita. Viranomaiset kehottivat ihmisiä välttämään turma-aluetta. Viime vuoden maaliskuussa viisi ihmistä kuoli, kun turisteja lennättänyt helikopteri syöksyi jokeen Manhattanilla.
 Myös Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ehti tviittamaan tilanteesta.
 – Minut on pidetty ajan tasalla helikopteriturmasta New Yorkissa. Mahtavaa työtä pelastuslaitokseltamme, joka on parhaillaan paikan päällä. Kiitos kaikesta, mitä teette 24/7/365. Trumpin hallinto on valmiina, tarvitsittepa mitä tahansa, Trump kirjoitti.

Helikopteri teki pakkolaskun pilvenpiirtäjän katolle New Yorkissa – lentäjä kuoli onnettomuudessa


Summary: Paikalle hälytetty useita pelastuslaitoksen yksiköitä.

Laukaan Saviontiellä Keski-Suomessa palaa suuri hakekasa.
 Päivystävän palomestarin mukaan tulessa on tuhannen kuution suuruinen kasa energiapuuta.
 Palomestarin tiedotteen mukaan paloa ei ole saatu hallintaan ja palo uhkaa levitä läheisiin rakennuksiin.
 Palopaikalle on hälytetty useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Pelastustoimen mediapalvelun mukaan sammutustöihin osallistuu 29 pelastuslaitoksen yksikköä.
 Hälytys palosta saatiin ilta kahdeksalta.

Laukaalla palaa suuri hakekasa, palo uhkaa läheisiä rakennuksia


Summary: Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin neuvottelut kauppakiistoista ovat nyt seisahduksissa.

Yhdysvallat sanoo, että sen suhteet Euroopan unionin kanssa ovat vahvat ja pitkässä katsannossa hyvässä kunnossa. Juuri nyt joistakin asioista kuitenkin käydään suoraviivaisia keskusteluja.
 Helsingissä vieraillut Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondblad  mainitsi niistä Ylen haastattelussa kaksi, jotka käytännössä kattavat suuren osan yhteistyöstä.
 Ne ovat kauppasuhteet ja puolustuskysymykset. Kauppasuhteet pitävät sisällään myös maataloustuotteiden viennin.
 Keskinäinen kauppa on EU:lle reilusti ylijäämäistä, noin 180 miljardia dollaria.
 Presidentti  Donald Trumpin  kauden alkajaisiksi Yhdysvallat alkoi vääntää kauppasopimuksia uuteen malliin. Yhdysvaltojen työkaluna on ollut uhkailu lisätulleilla EU–tuonnille, mutta toistaiseksi mikään ei ole muuttunut.
 Eikä tule muuttumaankaan ainakaan seuraavien viiden kuukauden aikana.
 USA:n EU-suurlähettiläs Sondblad toisti haastattelussa useaan otteeseen, että Yhdysvallat odottaa uuden komission valintaa.
 Nykyisen,  Jean-Claude Junckerin , komission kausi kestää lokakuun loppuun.
 – Juuri nyt neuvotteluissa ei tapahdu oikeastaan mitään. Keskustelemme ainoastaan erilaisista teknisistä kysymyksistä.
 Suurlähettilään mukaan presidentti Trump aikoo olla nyt kärsivällinen ja odottaa EU.n uuden johdon valintaa.
 – Mutta jossain vaiheessa turhautuminen alkaa kasvaa ja sitten suhteet arvioidaan uudestaan, selvensi suurlähettiläs Sondblad.
 USA toivoo Kiinan suitsemisesta yhteisrintamaa EU:n kanssa
 Yhdysvaltojen ykköshaastaja maailmankaupassa on Kiina.
 Suurlähettiläs Sondblad sanoi Yhdysvaltojen toivovankin, että Kiinan saaminen ruotuun olisi Euroopan unionia ja Yhdysvaltoja yhdistävä tekijä.
 – Yhdysvaltojen ja EU:n pitäisi siirtää keskinäiset kiistat sivuun mahdollisimman pian ja keskittää energia yhteisiin toimiin, joita Kiinan olisi kunnioitettava. Kiinalle ei pidä jättää vaihtoehtoja.
 Suurlähettiläs Sondbladin mukaan Kiina on onnistunut sitomaan eri valtioiden infrastruktuurihankkeita tavoilla, jotka eivät pitkän päälle ole näiden valtioiden etujen mukaisia.
 Tätäkin hanketta ja sen mahdollisia yksityiskohtia voidaan kuitenkin pohtia vasta kun EU:n uusi komissio on päässyt työhönsä kiinni loppuvuodesta.

Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondblad Ylelle:
Presidentti Trump odottaa kärsivällisesti EU:n uuden komission valintaa


Summary: Rinteen lisäksi A-studiossa nähdään opetusministeri Li Andersson.

A-studiossa on tänään vieraana ensimmäistä kertaa  Antti Rinne  (sd.) pääministerinä.
 Tuoressa 6. kesäkuuta nimitetyssä hallituksessa Rinteen johtaman SDP:n lisäksi ovat keskusta, vihreät, vasemmistoliitto sekä RKP.
 Yhteensä hallituksessa on 19 eri ministeriä.
 Oppositio onkin jo päässyt grillaamaan eilen sekä tänään hallitusta. Erityisesti lokaa hallitus sai talouspolitiikan linjastaan.
 – Tuokaa yksi ekonomisti, joka kehuu tai puolustaa tätä talouspolitiikan linjaa. Ei löy-dy, tavasi kokoomuksen  Petteri Orpo  eduskunnassa aiemmin päivällä.
 190 sivua pitkä hallitusohjelma
 Hallitusohjelmassa korostui erityisesti työllisyysaste, jonka hallitus yrittää kaudellaan saada kasvamaan 75 prosenttiin.
 Tämä tarkoittaisi 60 000 tuhatta uutta työpaikkaa.
 Muita mainittavia asioita olivat muun muassa suunnitelma purkaa nykyinen aktiivimalli sekä oppivelvollisuuden pidentäminen 18 vuoteen asti.
 Miten hallitus muodostettiin?
 Rinne kritisoi ennen vaaleja erityisesti keskustaa edellisen hallituksen toimista. Nyt keskusta kuitenkin pääsi Rinteen kutsumaan "uuteen punamultaan".
 Kuinka helposti esimerkiksi hallitukseen yllättäen mukaan otettu keskusta sai omat vaateensa läpi hallitusneuvotteluissa?
 Muun muassa näihin kysymyksiin odotetaan vastausta Antti Rinteeltä 21.05 alkavassa A-studiossa, jota pystyt katsomaan Yle TV1:ssä, Yle Areenassa sekä jutun pääkuvassa olevasta videosta.
 Lue lisää:
 Antti Rinteen ihmeellinen tie pääministeriksi: vaalitappioita, puolueriitoja ja vakava sairastuminen
 Tässä he nyt ovat – Antti Rinteen viisikon kaikki ministerit
 Uusi oppositio pääsi vauhtiin: "Todelliset hallitusneuvottelut vasta tulossa, hallitus vie Suomen turmioon", Orpo: Rinne vaati hoitamaan SDP:n lupaukset

Katso suorana TV1:ssä tai Areenassa kello 21.05 – A-studiossa vieraana pääministeri Antti Rinne


Summary: Suomen suurin akvaarioallas avattiin yleisölle Kotkassa, mutta se vuotaa yhä.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Valtavan kala-altaan ääressä istuu perhe, jonka äiti imettää pientä vauvaa. Perheen muut lapset ihailevat kutevaa kuhaa, joka näkyy altaan ikkunan läpi.
 Ikkunan saumassa on kangasmytty, joka osoittautuu lähemmässä tarkastelussa t-paidaksi.
 – T-paita on siinä syystä. Saumassa on yksi altaan vuotokohta. Vesi otetaan paitaan, ettei se leviä kun lapset liikkuvat ikkunan äärellä, kertoo akvaariotalo Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen .
 Altaan seinustoilta löytyy kaksi muutakin t-paitaa samoissa tehtävissä.
 Millien kokoista reikää etsittiin pitkään
 Kotkassa sijaitsevan akvaariotalon alkuvuosi ei ole mennyt suunnitelmien mukaan. Akvaariotalossa tehtiin viime vuoden lopussa suuri remontti, jonka yhteydessä altaita uusittiin ja ikkunoita hiottiin.
 Remonttiin kuului myös valtavan Itämeri-altaan kunnostaminen. Se on Suomen suurin akvaarioallas ja yli tuplasti isompi kuin esimerkiksi Sea Lifen valtameriallas Helsingissä.
 Noin 600 000 litran kokoisen altaan täyttö ennen joulua epäonnistui kuitenkin pahoin, kun altaasta paljastui useita vuotokohtia. Allas jouduttiin tyhjentämään kokonaan.
 Altaan rakentanut brittiläisurakoitsija ATL korjasi vuotokohdat ja allas täytettiin uudestaan tammikuun lopussa. Silloin ilmeni  uusia vuotoja . Helmikuussa altaasta löytyi  millien kokoinen reikä .
 Miina Sillanpää / Yle
 Yhä neljä vuotoa
 Allas vuotaa edelleen, mutta se on nyt avattu yleisön nähtäville. Lähipäivinä sinne muuttaa lisää kaloja, muun muassa 14-vuotiaat siperian- ja venäjänsammet. Ne ovat olleet evakossa toisessa altaassa.
 Vuotokohtia on nyt yhteensä neljä.
 – Nämä vedet ovat ilmeisesti peräisin aikaisemmista vuodoista, jotka ovat jääneet rakenteiden sisään. Todennäköisesti vanha vesi purkautuu sieltä nyt ulos veden kovan paineen vuoksi, mutta täysin varmoja tästä ei voida valitettavasti olla.
 Jos vuodot eivät tyrehdy, korjauksia jatketaan syksyllä. Saukkosen mukaan vuodoista ei ole vaaraa yleisölle.
 – Altaan ikkuna on valmistettu akryylista ja sen paksuus on 11 senttiä.
 "Urakoitsijaa ei kannata vaihtaa"
 Suomalaisia kalalajeja esittelevä Maretarium oli alkutalven kiinni pitkittyneiden korjaustöiden takia. Se  avattiin  helmikuun puolivälissä, mutta suurin vetonaula Itämeri-allas oli poissa käytöstä kesän kynnykselle asti.
 Se näkyy lipputuloissa: Maretarium on jääny tavoitebudjetista 30 000 euroa. Summaa pyritään kirimään kiinni karsimalla kesätyöntekijöitä ja markkinointia.
 – Nämä uudet korjaukset menevät urakoitsijan piikkiin, mutta tuleehan meillekin ylimäärästä työtä näistä.
 Sari Saukkonen arvioi, ettei urakoitsijan vaihtamisesta olisi hyötyä. Kiira Ikävalko / Yle
 Saukkosen mukaan urakoitsijaa ei kannata vaihtaa pieleen menneistä korjauksista huolimatta. Hän sanoo, ettei maailmalla ole kovin paljon akvaariourakoitsijoita.
 – Yhdysvalloissa on yksi, samoin Uudessa-Seelannissa yksi. Tämä meillä toimiva tekee paljon myös USA:ssa ja on maailman johtavia urakoitsijoita. Jos meillä olisi joku muu, luulen että olisimme vielä suuremmissa vaikeuksissa.

Akvaariotalon remontista tuli painajainen – 600 000 litran kala-allasta tilkitään nyt t-paidoilla


Summary: Uskonnollisista tunnusmerkeistä riisuttuja hautajaisia ei aina ole katsottu hyvällä. Etsivä keskuspoliisi saattoi käydä kuokkimassa ja jotkut pohtivat, saako uskonnottomia ihmisiä haudata ollenkaan.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Kuolemantutkija  Ilona Pajari  seisoo hautausmaalla Kotkassa. Kivet ovat rivissä ja haudoilla on kukkia. Ristejä tai muita uskonnollisia symboleita ei kuitenkaan kivissä juuri näy. Niiden tilalla monessa kivessä on liekkitunnus. Joissain hautakivissä on vain vainajan nimi sekä syntymä- ja kuolinpäivät.
 – Vapaa-ajattelijoiden hautausmailla seurakuntien ohjesäännöt eivät päde. Tästä syystä hautamuistomerkit saattavat olla hieman persoonallisempia, Pajari toteaa.
 Parikan vapaa-ajattelijoiden hautausmaa on Suomen suurin ja vainajien määrässä mitattuna vanhin. Se on toiminut lähes 90 vuoden aikana viimeisenä leposijana noin kahdelletuhannelle vapaa-ajattelijalle.
 Tämä hautausmaa on Pajarille läheinen monellakin tavalla. Hänen kotinsa on hautausmaan lähellä, ja lisäksi hautausmaalla on omanlaisensa historia.
 – Täällä tulee hyvin esille se, mikä on suomalaisessa hautauskulttuurissa poikkeuksellista. Kirkolliset hautausmaat hallitsevat, ja vapaa-ajattelijoiden hautausmaita on toiminnassa enää vain vähän, kymmenkunta.
 Jyväskylän yliopistossa sosiaalihistorian dosenttina toimiva Pajari on parhaillaan tekemässä tietokirjaa uskonnottomien hautajaisten historiasta, joka on melko värikäs.
 Kotkan Parikalla on Suomen vanhin vapaa-ajattelijoiden hautausmaa. Jesse Mäntysalo/Yle
 Etsivä keskuspoliisi vieraili hautajaisissa
 Kysymys vapaa-ajattelijoiden hautaamisesta nousi toden teolla esille, kun uskonnonvapauslaki tuli Suomessa voimaan 1923. Seurakunnissa asiaan suhtauduttiin hyvin kriittisesti. Kysyttiin jopa, voiko kirkkoon kuulumatonta ylipäätään haudata. Ainakaan uskonnottomia hautausmenoja ei haluttu kaikkien nähtäville.
 – Pappi saattoi tulla keskeyttämään uskonnottoman tilaisuuden tai kielsi sen järjestämisen kokonaan. Myös hautapaikkamaksut olivat kirkkoon kuulumattomille huomattavan korkeat. Tämän vuoksi heräsi ajatus kirkkoon kuulumattomien omista hautausmaista.
 Hautausmaita ryhdyttiin perustamaan eri puolille Suomea 1920- ja 30-lukujen taitteessa. Kotkan Parikalla sijaitsevalle vapaa-ajattelijoiden hautausmaalle ensimmäinen vainaja haudattiin 10. toukokuuta 1931.
 Vapaa-ajattelijoiden liekkitunnus. Jesse Mäntysalo/Yle
 Ilona Pajari kertoo, että siviilihautajaisia pidettiin ennen poliittisen vasemmiston asiana. Esimerkiksi tuhkaus miellettiin vielä 1980-luvulla vasemmistolaiseksi perinteeksi. Uskonnonvapauslaki ei juuri vaikuttanut siviilihautajaisten suosioon.
 – Kirkosta erottiin yllättävän vähän siihen nähden, miten huonosti kirkko oli suhtautunut punaisiin Suomen sisällissodan aikaan.
 Siviilihautajaisia kuitenkin järjestettiin jonkin verran jo 1900-luvun ensimmäisillä vuosikymmenillä. Eritoten 1930-luvulla, jolloin vasemmisto joutui Suomessa ahtaalle, hautajaisia väritti poliittisuus. Vankeudessa kuolleiden vasemmistolaisten hautajaisista haluttiin tehdä julkisia tapahtumia.
 – Hautajaiset olivat siihen aikaan julkinen tilaisuus ja niitä oli vaikea kieltää. Sen sijaan niissä saattoi pyöriä etsivä keskuspoliisi tarkkailemassa tapahtumia. Joitain banderolleja saatettiin poistaa tai musiikkiesityksiä estää.
 Ei pappia, ei virsiä
 Siviilihautajaisten seremoniat voivat erota kirkollisista hautajaisista hyvin paljon tai hyvin vähän. Joka tapauksessa uskonnolliset tunnusmerkit puuttuvat.
 – Ei ole pappia, ei lauleta virsiä eikä lausuta kirkollisia saattosanoja lausuta. Voi olla, ettei muistotilaisuudessa ole vainajaa läsnä ollenkaan vaan hautaaminen tehdään myöhemmin. Saattaa myös olla, että vieraat kokoontuvat uurnan ympärille. Vaihtoehtoja on paljon, Ilona Pajari selvittää.
 Yksi yleinen tapa on hiljainen hautaus, jolloin tilaisuudessa ei puhuta mitään. Se on yksinkertainen ratkaisu silloin, jos oikeiden sanojen tai hyvän puhujan löytäminen tuntuu hankalalta.
 Uskonnottomat hautajaiset mielletään monesti vähäeleisimmiksi ja pienemmiksi kuin kirkolliset hautajaiset. Pajari kuitenkin huomauttaa, ettei mitään rajoituksia ole.
 – Mielikuvat hautajaisista keskittyvät usein kirkollisten hautajaisten ympärille, koska ne ovat Suomessa niin tavallisia. Meille ei ole syntynyt samanlaista uskonnottomien hautajaisten kulttuuria, vaikka kirkkoon kuuluminen koko ajan vähenee.
 Joskus kirkolliseen hautaukseen päädytään, koska sukulaiset niin haluavat. Pajari muistuttaa, että vainajan tahtoa pitää kuitenkin kunnioittaa.
 – Ihmisille tulee monesti yllätyksenä, miten miellyttäviä uskonnottomat hautajaiset ovat. Tunnelma voi olla harras, vaikka uskonnolliset elementit puuttuvat.
 Nainen, joka saa tuliaisiksi hautajaiskuvia
 Pajari kiertää hautausmaita aina matkoillaan, oli hän sitten jossain päin Suomea tai ulkomailla. Ja kun Pajari ei itse ole reissussa, aviomies kiertää niitä hänen puolestaan.
 – Olen nainen, joka ei saa mieheltään tuliaisiksi hajuvettä tai suklaata vaan kuvia hautausmaista.
 Jyväskylän yliopistossa sosiaalihistorian dosenttina toimiva Ilona Pajari pitää varsinkin vanhoista hautausmaista. Ne huokuvat erityistä historiaa ja kertovat vainajista sekä menneestä ajasta yllättävän paljon.
 – Ennen ammatti merkittiin hautakiviin. On sääli, ettei niin tehdä enää kovin usein. Kun vanhoja hautoja ajan saatossa häviää, samalla häviää paljon historiaa.
 Vanhemmilla hautausmailla saattaa myös olla erillisiä alueita, joille on haudattu epidemioihin kuolleita.
 – Mieleeni on jäänyt muun muassa Pyhtäällä oleva hautausmaa. Sinne on haudattu samalle alueelle paljon pikkulapsia.
 Haju hautausmailla saattoi olla melkoinen vielä 1800-luvun lopulla. Kun hautausmaa täyttyi, saatettiin sen pintaa nostaa ajamalla hautojen päälle hiekkaa. Näin uudet vainajat voitiin haudata entisten päälle. Jossain vaiheessa hautausmaita alettiin sijoittaa asutusalueiden ulkopuolelle.
 – Vanhoista, pitkään käytössä olleista kaupunkien hautausmaista muodostui jopa hygieniaongelmia. Haudat olivat matalia, vainajia ei haudattu läheskään niin syvälle kuin nykyään. Jokainen voi kuvitella, miten miellyttävää sellainen on ollut.
 Tänä päivänä juuri hautausmaiden kunto on jotain ihan muuta kuin menneinä vuosisatoina. Hautausmaita hoidetaan nykyään hyvin. Ne ovat rauhallisia ja kauniita paikkoja.

Tällainen on hautausmaa, jolla liekkitunnus korvaa ristin – poliisi oli ennen uskonnottomien hautajaisten yleinen vieras


OP:n mobiilipalvelussa ja yritysmobiilipalvelussa esiintyy häiriöitä osalla asiakkaista, pankki tiedottaa Twitterissä. Ongelman laajuudesta ja kestosta ei ole varmuutta. OP kertoo selvittävänsä vikaa. Häiriö alkoi puoli kahden aikoihin aamuyöllä ja jatkui vielä kellon kierrosta myöhemmin puoli kahdelta iltapäivällä.
 Pankin mukaan ongelmia on ollut sisäänkirjautumisessa.
 – Osalla asiakkaista on esiintynyt häiriöitä, ja ne valitettavasti jatkuvat. En osaa laajuutta sanoa, joillakin on toiminut ja joillakin ei. Syytä ei tiedetä, ja vikaa selvitellään edelleen. Eilen mobiilissa on tehty laajoja päivitystöitä, epäillään että se on kuormittanut palvelua, kertoo OP:n ulkoisen viestinnän johtaja  Lotta Ala-Kulju  STT:lle.
 Palveluiden sisäänkirjautumisessa oli noin tunnin pituinen häiriö myös varhain eilisaamuna. OP:n mukaan ongelmat eivät liity toisiinsa ja niiden läheisyys on sattumaa.

OP:n mobiilipalveluissa esiintynyt häiriöitä osalla asiakkaista


Summary: Huijauksia tapahtui eri puolilla maata.

Syyttäjä vaatii Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa ehdotonta vankeutta valepoliisina esiintyneelle miehelle.
 Epäilty oli esiintynyt puhelimessa muun muassa rahanväärennysrikoksia tutkivana poliisina ja pyytänyt uhreja luovuttamaan itselleen rahaa, jota hän väitti väärennetyksi.
 Epäilty oli pyytänyt vanhuksilta myös verkkopankkitunnuksia ja käyttänyt niitä tilisiirtoihin.
 Huijauksia valepoliisi tehtaili eri puolilla maata, muun muassa Helsingissä, Heinolassa, Kouvolassa, Lappeenrannassa, Juvalla, Rovaniemellä, Sastamalassa, Sotkamossa sekä Pälkäneellä.
 Parikymmentä uhria
 Syyttäjän mukaan mies on saanut huijattua yhteensä noin 80 000 euroa rahaa uhrien pankkitileiltä. Rikokset tapahtuivat huhtikuun 2016 ja maaliskuun 2017 välisenä aikana.
 Jutussa toiselle miehelle perätään ehdotonta vankeutta avunannosta törkeään petokseen – syyttäjän mukaan hän oli antanut pankkitilinsä valepoliisin käyttöön, vaikka tiesi, että tili siirretään petoksella saatuja rahoja.
 Kolmelle muulle henkilölle vaaditaan ehdollista vankeutta. Jutussa on parikymmentä asianomistajaa.

Valepoliisi huijasi uhreilta pankkitunnuksia ja esiintyi rahanväärennösten tutkijana – saalista kertyi 80 000 euroa


Summary: Yhdysvaltain entiset johtohahmot Bill Clinton ja Madeleine Albright ovat juhlittuja sankareita.

Kosovossa juhlitaan tänään 20 vuotta sitten alkanutta itsenäistymisprosessia.
 Maan pääkaupungissa Pristinassa järjestetään suuret juhlallisuudet. Kunniavieras on Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton , jonka katsotaan olleen ratkaisevassa roolissa, kun Nato alkoi tukea Kosovon itsenäistymistä.
 Clinton pitää Pristinassa puheen. Kaupungissa paljastetaan myös Yhdysvaltain entistä ulkoministeriä  Madeleine Albrightiä  esittävä patsas. Albright osallistuu tilaisuuteen.
 12. kesäkuuta vuonna 1999 alkoivat sotilasliitto Naton pommitukset, jotka johtivat Kosovon irtautumiseen Serbiasta. Nato kohdisti pommituksensa serbisotilaisiin, jotka sotivat itsenäisyysmielisiä albaanijoukkoja vastaan.
 Kosovon itsenäistymissodassa kuoli noin 13 000 ihmistä, joista suurin osa albaaneja. Naton pommikampanja kesti 78 päivää.
 Kosovo julistautui itsenäiseksi vuonna 2008 ja itsenäisyyden on tunnustanut valtaosa maailman maista. Serbia on edelleen katkera Kosovon irtautumisesta ja Naton pommituksista.

Kosovon pommituksista 20 vuotta – Katso suoraa lähetystä Pristinan juhlallisuuksista


Summary: Hallinto-oikeuden mukaan muiden luottamustehtävistään pidätettyjen luottamushenkilöiden hyllyttäminen voi jatkua Kittilässä.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on kumonnut 10 kittiläläisen kuntapäättäjän pidättämisen luottamustoimistaan. Hallinto-oikeus katsoi, että nämä henkilöt ovat osallistuneet niin vähän rikosepäilyjen kohteena olevaan päätöksentekoon, että valtionvarainministeriöllä ei ollut riittäviä perusteita pidättää heitä luottamustoimistaan.
 Ministeriön päätös perustui siihen, että kuntapäättäjien hyllyttäminen palauttaa Kittilän kunnan päätöksenteon uskottavuuden.
 Hallinto-oikeus kuitenkin katsoo, että uskottavuuden palauttaminen on mahdollista, vaikka nämä 10 luottamushenkilöä ovat mukana päätöksenteossa. He ovat syytettynä vain yhden päätöksen tekoon osallistumisesta ja osa sen lisäksi yhden päätöksen valmisteluun tai täytäntöönpanoon osallistumisesta.
 Hallinto-oikeuden mukaan muiden luottamustehtävistään pidätettyjen luottamushenkilöiden hyllyttäminen voi jatkua, koska heitä epäillään useammasta kuin yhdestä rikoksesta ja he ovat osallistuneet riidanalaiseen päätöksentekoon useammassa vaiheessa.

Hallinto-oikeus kumosi 10 kittiläläisen kuntapäättäjän hyllyttämisen


Summary: Mielenosoituksiin yllytti tutkivan toimittajan pidätys ja huumerikosepäily, jota pidetään lavastettuna.

Venäjän poliisi on pidättänyt ainakin 94 mielenosoittajaa Moskovassa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Pidätettyjen joukossa on oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyi .
 Mielenosoittajat vaativat rangaistusta poliiseille, jotka ovat olleet mukana epäillyssä toimittajan lavastustapauksessa.
 Tapaus koskee Meduza-sivuston tutkivaa toimittajaa  Ivan Golunovia , joka  pidätettiin viime viikon torstaina  matkalla tapaamaan lähdettä.
 Poliisin mukaan hänen repustaan löytyi muuntohuume mefedronia. Myöemmin tehdyssä kotietsinnässä poliisi sanoi löytäneensä vielä lisää huumeita.
 Pidätystä pidettiin laajalti yrityksenä lavastaa toimittaja, joka on kirjoittanut muun muassa Moskovan kaupunginhallinnon korruptiosta.
 Hämäräperäinen pidätys ja epäilyt siitä, että poliisit pahoinpitelivät Golunovia saivat lukuisat hänen tukijansa osoittamaan mieltä viikonloppuna.
 Venäläinen tutkiva toimittaja Ivan Golunov vapautettiin tiistaina. Sergei Ilnitsky / EPA
 Tiistaina viranomaiset  tekivät U-käännöksen , vapauttivat Golunovin ja ilmoittivat, että tutkinta lopetetaan näytön puutteessa.
 Poliisi on joutunut myöntämään, että ensimmäisessä pidätystiedotteessa julkaistut kuvat eivät olleet Golunovin kodista, vaikka niin annettiin ymmärtää. Tiistaina sisäministeri  Vladimir Kolokoltsevin  kerrottiin esittävän, että kaksi korkeaa poliisijohtajaa erotetaan tapauksen vuoksi.
 Tämä ei kuitenkaan riittänyt tyynnyttämään mielenosoittajia.
 Pidätettyjä raportoidaan olleen ainakin 94. Maxim Shipenkov / EPA
 Venäjällä yli yhden ihmisen mielenosoituksista pitää sopia etukäteen viranomaisten kanssa. Keskiviikon mielenilmauksen järjestäjät olivat Reutersin mukaan vaatineet viranomaisia neuvottelemaan mielenosoituksen ehdoista suorassa lähetyksessä, mutta viranomaiset olivat kieltäytyneet.
 Lue myös:
 Venäläistoimittaja Ivan Golunov pääsi vapaaksi – "Jatkan työtä tutkivana toimittajana"
 Populisti ja korruptioaktivisti Aleksei Navalnyi haastaa taas Vladimir Putinin – "Vaarallinen Kremlille"

Poliisi otti kiinni lähes sata mielenosoittajaa, jotka vaativat rangaistusta hämäräperäiseen pidätykseen osallistuneille poliiseille Moskovassa