Ilmavoimat vähentää merkittävästi kohutun Lapinmajan käyttöä Inarin Lemmenjoella, kertoo  Keskisuomalainen . Lehden mukaan muutos johtuu Pääesikunnan tuoreesta määräyksestä.
 Puolustusvoimien yhteistoiminta- ja sidosryhmätilaisuudet järjestetään vastedes ensisijaisesti Puolustusvoimien omissa tai valtionhallinnon yhteisissä tiloissa, joista ei synny tilakustannuksia. Lemmenjoen Lapinmajaa hallinnoi Ilmavoimien Lapinmaja -säätiö, joka perii majan käytöstä tilavuokraa.
 Kenraalimajuri  Pasi Jokisen  mukaan uusi linjaus on myös se, että vapaaehtoisten harjoitusten käyttö sidosryhmä- ja virkistystoimintaan kielletään yksiselitteisesti.
 Karjalan lennosto järjesti syksyllä 2017 Lemmenjoen Lapinmajalla vapaaehtoiseksi harjoitukseksi kutsutun sidosryhmätilaisuuden, jonka jälkipyykkiä pestään rikostutkinnassa ja oikeudessa.
 Selvityksen alla on muun muassa se, reagoiko Puolustusvoimien komentaja Jarmo Lindberg riittävän nopeasti ja kattavasti saatuaan tietää Lemmenjoen harjoituksen johtajan, eversti  Markus Päiviön  epäasiallisesta käytöksestä ja Ilmavoimien silloisen komentajan  Sampo Eskelisen  toimista tähän liittyen. Päiviön epäillyn epäasiallisen käytöksen on kerrottu liittyneen hänen alkoholinkäyttöönsä.
 Keskisuomalaisen mukaan Pääesikunta antoi huhtikuussa määräyksen, jonka mukaan yhteistoiminta- ja sidosryhmätilaisuuksissa alkoholia voidaan tarjota enintään kolme ravintola-annosta ja pääsääntöisesti aterian yhteydessä.
 Lue lisää:
 Presidentti Niinistö Lemmenjoen-tapahtumista: "Yksi kulttuuri päättyi nyt" – Haastattelu katsottavissa Areenasta
 Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki päättyi oikeudessa – ex-komentaja Ylelle: "Ei ole kyse epäterveestä kulttuurista eikä hyvä veli -verkostosta"
 Lemmenjoen kohuharjoituksen sekava jälkipyykki: Ilmavoimien ex-komentaja odotti ohjeita – pääesikunnassa ei tietoa rikosepäilyistä

Keskisuomalainen: Ilmavoimat vähentää merkittävästi Lapinmajan käyttöä Lemmenjoella


Summary: Liu Suli oli 29-vuotias yliopisto-opettaja, kun hän näki sotilaiden ja tankkien tulevan.

Kello oli neljä aamuyöllä, kun katuvalot sammuivat. Ensin lamput räpsyivät joitain kertoja pois ja taas päälle. Pois ja taas hetkeksi päälle.
 29-vuotias  Liu Suli  tunsi, että tilanne oli kääntymässä kohti ratkaisuaan. Hän oli käynyt aiemmin etulinjassa aukion laidalla ja nähnyt sotilaat. Joukot olivat vielä istuneet maassa, odottaneet käskyään.
 Jossain vaiheessa iltaa aukiolla oli alkanut levitä tietoa ampumisista. Aiemmin illalla Liu oli myös nähnyt, kuinka haavoittuneita saapui väkijoukkoon kertomaan, mitä Pekingin kaduilla tapahtui.
 Nyt kovaäänisistä kuuluvien viranomaisten äänten sävy oli muuttunut. Liu ajatteli, että käsillä saattaisi olla viimeinen hetki.
 Sitten valot sammuivat kokonaan.
 Oli kesäkuun 4. päivä ja Kiinan kommunistisen puolueen johto oli päättänyt tehdä lopun Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksista.
 “Kaduille ei meinannut mahtua sekaan”
 Nyt Liu, 59-vuotias kirjakauppias, istuu kotonaan Pekingissä ja kertaa tapahtumia muistinsa mukaan.
 Tuona keväänä vuonna 1989 Liu oli opettajana yhdessä Pekingin yliopistoista. Hän ei ollut mukana aktiivisissa opiskelijaliikkeissä, mutta päätti osallistua kommunistisen puolueen syrjäytetyn pääsihteerin  Hu Yaobangin  muistotilaisuuteen.
 Uudistusmielinen Hu oli ollut suosittu opiskelijoiden keskuudessa. Kun hän kuoli huhtikuussa, tuhannet opiskelijat marssivat Taivaallisen rauhan aukiolle suremaan.
 Samalla he vaativat poliittisia ja taloudellisia uudistuksia ja osoittivat mieltään maan johdon korruptiota vastaan.
 Opiskelijoiden perässä tuli ennen pitkää työväki. Pian aukiolla ja sen ympäristössä oli koolla yli miljoona ihmistä. Mielenosoitukset olivat levinneet myös muihin Kiinan kaupunkeihin.
 Sotilaat ripustivat muistomerkkiin valokuvia tovereistaan Taivaallisen rauhan aukion eli Tiananmenin aukion lähistöllä kesäkuussa 1989. Brian Harris / AOP
 Liu muistaa, kuinka hän käveli pitkin Pekingin täyteen pakkautuneita katuja.
 – En ollut mahtua sekaan. Siellä oli 3-vuotiaita lapsia ja 80-vuotiaita vanhuksia. Eri ammattien harjoittajia, julkisten alojen työntekijöitä.
 Toukokuun 19. päivänä Kiinan johto oli vedonnut mielenosoittajia lopettamaan. Mutta kukaan ei reagoinut pyyntöön. Seuraavana päivänä julistettiin poikkeustila.
 Siitä huolimatta Pekingissä vallitsi hyvä yhteishenki, Liu sanoo. Kyse ei ollut kaaoksesta.
 – Ihmiset olivat ystävällisiä toisilleen. Jos sanoit taksikuskille, että menen Taivaallisen rauhan aukiolle, hän jätti maksun perimättä, Liu kuvailee.
 Kiinan johto koki asian toisin. Paineita lisäsi kansainvälinen näkyvyys.
 Neuvostoliiton viimeinen johtaja  Mihail Gorbatšov  oli ollut toukokuussa vierailulla Pekingissä. Juhlallisuudet oli pitänyt siirtää lentokentälle, koska paraatipaikka Kiinan Kansankongressipalatsin edustalla oli kansan hallussa.
 Kiinan johtoa oli nöyryytetty.
 Yö, jona valot sammuivat
 Väkivaltaisuuksia edeltävänä iltana oli lämmin. Hämärän laskettua Taivaallisen rauhan aukion kovaäänisistä pauhasi viesti:
 – Lähtekää kotiin ja pelastakaa itsenne. Ette ole käyttäytyneet kuten kunnon kiinalaiset. Lähtekää kotiin ja pelastakaa itsenne.
 Liu johti yhtä opiskelijaryhmää, ja he äänestivät vetäytymisestä. Moni halusi lähteä. Mutta poistuminen oli hidasta, sillä ulos pääsi vain yhdestä portista.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Ampuminen alkoi aamuyöstä. Kaupungin ympärillä asemissa ollut Kiinan armeija hyökkäsi kohti Taivaallisen rauhan aukiota idästä ja lännestä.
 Tunteet kuohuivat myös mielenosoittajien joukossa. Osa tarttui kivenmurikoihin, joillakin oli aseita. Mutta heistä ei ollut vastusta eteenpäin vyöryville panssarivaunuille ja sotilaille.
 Vielä aukiolla Liu ei nähnyt haavoittuneita. Mutta vajaan kilometrin päässä tilanne oli toinen. Palavia autoja, kasoittain polkupyöriä. Maailmalle leviävissä uutiskuvissa näkyy, kun loukkaantuneita kyyditään pyörän perässä kuljetuslavoilla.
 – En ole koskaan nähnyt sotaa, mutta siltä siellä näytti, Liu sanoo.
 Liu Suli oli Taivaallisen rauhan aukion tapahtumien aikaan 29-vuotias. Jenny Matikainen / Yle
 Arviot tuon yön uhrien määrästä vaihtelevat muutamista sadoista useisiin tuhansiin. Suurin osa ihmistä sai surmansa kaduilla, ei itse aukiolla.
 Kuuluisa valokuva tankkeja vastustaneesta miehestä otettiin 5. päivän aamuna, kun joukot olivat vetäytymässä.
 “Miksi vanhemmat eivät puhu?”
 Taivallisen rauhan aukion verilöylyn jälkeen moni opiskelijajohtajista pakeni maasta. Liu lähti Pekingistä, sillä hän uskoi henkensä olevan vaarassa. Viikkoa myöhemmin hän antoi itsensä ilmi samasta syystä.
 Jos hänet olisi löydetty, hän ei ehkä olisi ehtinyt vankilaan asti. Sinne Liu päätyi 20 kuukaudeksi.
 Vapauduttuaan Liu oli vuosia puhumatta siitä, mitä tuona iltana kesäkuun alussa oli tapahtunut. Myöhemmin hän ymmärsi, ettei Taivaallisen rauhan aukion pimeää yötä saisi unohtaa.
 Häntä huolestuttaa etenkin nuoremmat kiinalaiset, joista suurin osa ei tunne tätä osaa oman maansa historiasta. Kiinan kouluissa Taivaallisen rauhan aukion 30 vuoden takaisesta verisestä yöstä ei opeteta mitään.
 Liu ihmettelee, miten vanhemmatkaan eivät ole puhuneet lapsilleen Tiananmenin aukion tapahtumista.
 – Tämä on minulle suuri arvoitus. On vaikea ajatella, että lapseni eivät tietäisi tästä mitään, hän sanoo.
 Pekingin kirjakaupoista on turha etsiä mielenosoituksia tai armeijan hyökkäystä käsittelevää teosta. Kiinan media vaikenee täysin.
 Sotilaat vannoivat heinäkuussa 1989 Tiananmenin aukiolla valan kommunistiselle puolueelle, jonka vannomisesta tuli vaatimus aukion mielenosoitusten jälkeen. Richard Ellis / AOP
 Kumiankkoja ja lelutankkeja
 Se osa, joka haluaa muistella sitä miten Kiinan kansa nousi johtoaan vastaan, joutuu käyttämään mielikuvitustaan. Kesäkuun alussa Kiinan nettisensorit herkistyvät havaitsemaan pienimmätkin sympatian merkit. Muun muassa muistelua symboloivat kynttilä-emojit on poistettu valikoimasta.
 Näin Tiananmenin tapahtumat etenivät 15.4.1989  Uudistajana tunnettu Kiinan kommunistisen puolueen entinen johtaja Hu Yaobang kuolee. 17.4.1989  Tuhannet opiskelijat marssivat Tiananmenin aukiolle vaatimaan demokratiaa. 13.5.1989  Yli sata opiskelijaa aloittaa syömälakon Tiananmenillä. Myöhemmin syömälakkolaisten määrä nousee tuhansiin ja mielenosoittajien määrä nousee yli miljoonaan. 19.5.1989  Kommunistipuolueen pääsihteeri Zhao Ziyang vetoaa mielenosoituksen lopettamiseksi. Kiinan johtaja Deng Xiaoping erottaa Zhaon virastaan. 20.5.1989  Pääministeri Li Peng julistaa poikkeustilan ja lähettää Pekingiä kohti 250 000 sotilasta. 3.6.1989  Kiinan kansanarmeijan joukot murtautuvat tiesulkujen läpi kohti keskustaa ja ampuvat illalla ensimmäisen kerran mielenosoittajia. 4.6.1989  Kiinan sotilaat saapuvat aukiolle ja ampuvat opiskelijoiden lisäksi muita siviileitä. 5.6.1989  Tuntematon mies seisoo kadulla ja pysäyttää panssarivaunujen etenemisen. Tilanteesta otetut valokuvat ja video  nousevat Tiananmenin vastarinnan symboliksi . 9.6.1989  Deng Xiaoping syyttää mielenosoittajia vallankaappausyrityksestä.
 Kuuluisaa valokuvaa miehestä tankin edessä on kopioitu muun muassa jättimäisiä kumiankkoja uhmaavan ihmisen  tai pienellä lelutankilla ajavan lapsen kuvilla . Mikä tahansa pieni minkä tahansa suuren edessä riittää.
 Samalla Kiinan johto käy koko ajan kiihtyvää sotaa historiaa vastaan.
 Esimerkiksi lukion oppikirjoissa Kiinan nykyhistorian kiusallisia aikakausia käsittelevät kappaleet ovat vuosi vuodelta typistyneet. Samalla puoluepropagandan opetus on lisääntynyt.
 Taivaallisen rauhan aukion tapahtumat muistaa vielä moni, sillä mukana oli paljon nuoria. 1960–70-luvun kulttuurivallankumous tai 1950-luvun lopun suuri nälänhätä ovat sen sijaan nopeammin unohdettavissa.
 Kiinan nykyjohto on käyttänyt puolueen vanhoja oppeja kuroakseen umpeen säröä, jonka Tiananmen aiheutti kansan ja kommunistisen puolueen suhteeseen. Pääsihteeri-presidentti  Xi Jinping  on rakennuttanut itsestään kuvaa kansan hyvänä isänä.
 Moni uskoo jälleen, että puolue tahtoo Kiinan parasta. Suurin syy siihen on vuosia jatkunut talouskasvu.
 Ehkä monet Tiananmenin kokeneet eivät ehkä usko, että mielenosoituksilla oli lopulta merkitystä, Liu pohtii. Hän itse on eri mieltä. Tuona yönä jotain meni rikki.
 – Osa ei tiedä siitä mitään. Osa ei halua puhua siitä. Jotkut eivät edes usko, että se tapahtui.
 Lue myös:
 Kiina kiristää otettaan ihmisoikeusaktivisteista Tiananmenin verilöylyn 30-vuotispäivän lähestyessä
 Kiinan puolustusministeri puolusteli maan hallinnon toimia Tiananmenin verilöylyssä
 Muistatko miehen, joka uhmasi panssarivaunuja Tiananmenin aukiolla 29 vuotta sitten? Somessa muistellaan häntä tänään  (Julkaistu 4.6.2018)

30 vuotta sitten Peking näytti sotatantereelta, mutta nykynuoret eivät tiedä siitä mitään – "En käsitä, miksi vanhemmat eivät puhu asiasta lapsilleen"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Uuden hallituksen salkkuja jaetaan jo
 Tulevat hallituspuolueet  SDP ja vihreät valitsevat omat ministerinsä tänään tiistaina. SDP:n ministerinimistä päättää illansuussa kokoontuva puoluevaltuusto. Myös Vihreät kokoontuvat alkuillasta. Pääministerin lisäksi SDP saa uuteen hallitukseen kuusi ministeriä muun muassa työ- ja liikenneministerin salkut. Vihreät saa kolme salkkua. Ulkoministeriksi on nousemassa puheenjohtaja  Pekka Haavisto . Kaksi muuta vihreiden ministerinpostia ovat ympäristö- ja ilmastoministerin sekä sisäministerin tehtävät.
 Suomi ottamassa reilua etukenoa ilmastotalkoissa
 Hallitus on vähentämässä kasvihuonepäästöjä nopeassa tahdissa. Jarkko Heikkinen / Yle
 Antti Rinteen  (sd.) uusi hallitus on vähentämässä reilussa viidessätoista vuodessa kasvihuonepäästöjä rutkasti enemmän kuin tähän asti on sovittu. Tavoite tarkoittaa edellisen hallituksen sopimien hiilivoiman käyttökiellon, öljynkulutuksen puolittamisen lisäksi esimerkiksi autoilun polttoaineverojen tuntuvia korotuksia.  Hallituksen tavoite  on saada Suomi niin sanotusti hiilineutraaliksi jo vuoteen 2035 mennessä.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivä huipentuu Hornetin esityslentoon – katso suorana Areenassa
 Suomen ilmavoimien F/A-18 Hornet monitoimihävittäjä. Ilmavoimat
 Tänään on puolustusvoimain lippujuhlan päivä, joka on myös virallinen liputuspäivä. Valtakunnallinen lippujuhlaparaati järjestetään tällä kertaa Rovaniemellä. Voit seurata  paraatilähetyksiä  Ylen kanavilta kello 11.55 alkaen. Paraatin ohimarssi on ohjelmassa kello 13.15, ja tapahtuma huipentuu tällä kertaa Hornet-hävittäjän esityslentoon. Yle näyttää esityslennon suorana Areenassa kello 14. TV1:ssä nähdään myös koostelähetys paraatista kello 17.10.
 Tiananmenin aukion verilöylystä tulee 30 vuotta
 Liu Suli Jenny Matikainen / Yle
 Kirjakauppias  Liu Suli  oli Tiananmenin verilöylyn aikaan 29-vuotias yliopisto-opettaja. Hän ehti itse pois aukiolta, ennen kuin sotilaat tunkeutuivat sinne ja alkoivat ampua uudistusmielisiä mielenosoittajia. Liu joutui vankilaan 20 kuukaudeksi. Vuosia hän vaikeni  aukion tapahtumista , mutta alkoi sitten ajatella, että Taivaallisen rauhan aukion tapahtumia ei saa unohtaa. Silti moni nykykiinalainen ei tiedä siitä mitään, voimakkaan sensuurin takia.
 Tiistai on pohjoisessa sateinen – etelästä alkaen lämpenee
 Sää Yle
 Sadealue liikkuu Pohjois-Suomen yllä koilliseen. Päivällä sade- ja ukkoskuuroja tulee paikoin myös maan etelä- ja itäosassa. Lämpötila kohoaa maan etelä- ja keskiosassa 20 asteen yläpuolelle. Kaakkois-Suomessa sisämaassa lämpötila kohoaa ylimmillään hellelukemiin. Loppuviikkoa kohden sää lämpenee entisestään. Pohjoisessa on koleampaa. Lapista sateet väistyvät keskiviikkoyöhön mennessä. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Ensimmäiset ministerit valitaan, lippujuhlan paraati suorana, Tiananmenistä 30 vuotta, sää lämpenee etelästä alkaen


Summary: Paraati huipentuu ohimarssiin ja Hornet-hävittäjän esityslentoon, joita voit seurata suorina lähetyksinä Yle Areenassa.

Lippujuhlan päivän paraati Ylen kanavilla Rovaniemellä 4.6. järjestettävää puolustusvoimain lippujuhlan päivän valtakunnallista paraatia voi seurata suorana Yle Areenasta, TV1:stä ja Radio Suomesta. TV1:ssä paraatista lähetetään myös koostelähetys. Yle Areena :  Paraatikatselmus suorana lähetyksenä kello 11.55–12.30 ,  ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45  ja  Hornet-hävittäjän esityslento suorana lähetyksenä kello 13.59–14.15 . Juha Hietanen selostaa katselmuksen ja ohimarssin sekä Aki Laine esityslennon. TV1 : Ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45 ja  koostelähetys TV1:ssä kello 17.10–18 . Juha Hietanen selostaa. Radio Suomi :  Paraatikatselmus suorana lähetyksenä kello 11.55–12.25  ja  ohimarssi suorana lähetyksenä kello 13.10–13.45 . Aki Laine selostaa.
 Puolustusvoimat juhlistaa tänään lippujuhlan päivää valtakunnallisessa paraatissa Rovaniemellä. Voit seurata päivän tapahtumia Ylen kanavilla.
 Paraatikatselmus  alkaa Rovaniemen keskuskentällä kello 12.  Paraatin ohimarssi  on vuorossa kello 13.15 alkaen Jätkänkynttilän sillalla. Tätä seuraa vielä  Hornet-hävittäjän esityslento  kello 14. Paraatijärjestelyistä Rovaniemellä vastaa Lapin lennosto.
 Paraatin ottaa vastaan Ilmavoimien komentaja, kenraalimajuri  Pasi Jokinen , ja paraatijoukkoja komentaa Ilmavoimien esikuntapäällikkö, prikaatikenraali  Jari Mikkonen . Kenttähartauden pitää Ilmavoimien kenttärovasti  Kari Mannermaa .
 Paraatissa on mukana joukkoja Maa-, Meri- ja Ilmavoimista sekä Maanpuolustuskorkeakoulusta, Rajavartiolaitoksesta ja veteraani- sekä maanpuolustusjärjestöistä. Osallistujia on yhteensä noin tuhat.
 Ohimarssissa on mukana lisäksi noin 50 ajoneuvoa. Paraatin ylilentoihin osallistuu paitsi Ilmavoimien hävittäjiä myös Maavoimien helikoptereita.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivä  on virallinen liputuspäivä. 4. kesäkuuta on myös Suomen marsalkka  Carl Gustaf Emil Mannerheimin  syntymäpäivä.
 Lue lisää:
 Puolustusvoimien lippujuhla myllää Rovaniemen keskustan liikenteen – vaikuttaa myös bussiliikenteeseen
 Puolustusvoimien paraatisivusto

Ilmavoimat siivittää puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatia Rovaniemellä – katso suorana kello 11.55


Summary: Uusi hallitus aikoo vähentää turpeen käyttöä ilman kieltoa.

Antti Rinteen  (sd.) uusi hallitus on vähentämässä reilussa viidessätoista vuodessa kasvihuonepäästöjä rutkasti enemmän kuin tähän asti on sovittu. Nimitettävä hallitus  sanoo   ohjelmansa  luovan Suomelle sosiaalisesti, ekologisesti ja taloudellisesti reilua fossiilivapautta.
 Tavoite tarkoittaa edellisen hallituksen sopimien hiilivoiman käyttökiellon, öljynkulutuksen puolittamisen lisäksi esimerkiksi autoilun polttoaineverojen tuntuvia korotuksia. Hallituksen tavoite on saada Suomi niin sanotusti hiilineutraaliksi jo vuoteen 2035 mennessä.
 Rinteen hallituksen tavoitteena on vähentää vuoteen 2030 mennessä ilmastopäästöjä vähintään 55 prosentilla vuoden 1990 tasosta. Hallitusohjelman mukaan 2030 jälkeen ilmastotoimien vauhdin pitäisi vain kiihtyä, sillä vuoteen 2035 mennessä Suomessa päästöt eivät saa ylittää sitä määrää, jota lähinnä metsät pystyvät sitomaan. Silloin Suomen pitäisi olla hiilineutraali. Vastaavan tasoista linjausta ei ole vielä muilla EU-mailla.
 Rinteen hallitus on viemässä Suomea EU:n ilmastopolitiikan ytimeen. Edellisen  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen ja lähes kaikkien muiden eduskuntapuolueiden  linjausten  mukaan EU:n pitäisi pyrkiä hiilineutraaliksi vuonna 2050. Tällä estettäisiin ilmaston lämpeneminen yli 1.5 asteen.
 Lähes puolet Suomen ilmastopäästöistä on EU:n päästökaupan alla, ja niihin ei voi suoraan vaikuttaa Helsingistä. Siksi kotimaan ilmastotoimien lisäksi Rinteen hallituksen tavoitteena on aikaistaa koko unionin 2050-tavoitetta.
 Ilmastopaneeli: Kunnianhimoa tarvitaan vielä lisää
 Suomi pyrkii hiilineutraaliksi ainakin kymmenen vuotta EU:n tavoitteita ennen.
 Kotimaassa Rinne kumppaneineen ilmoittaa korottavansa nopeasti liikenteen polttoaineveroja ja keräävänsä tienkäyttäjiltä 250 miljoonaa euroa vuodessa. Arviolta noin 5 sentin litrahinnan korotus tuntuu jokaisen tankkaajan kukkarossa, ja on hallituksen nyt ilmoittama suurin veronkorotus.
 Liikenteen osalta uusi hallitus pyrkii nopeuttamaan autokannan uusiutumista ja liikenteen sähköistymistä. Esimerkiksi huoltoasemayrityksille on tulossa velvoite rakentaa tietty määrä sähköautojen latauspisteitä. Hallitus tulee myös suosimaan vähäpäästöisiä työsuhdeautoja.
 Rinteen tulevan hallituksen ilmastotekoja Polttoainevero nousee arviolta noin 5 senttiä/l Fossiilisten lämmityspolttoaineiden verotus kiristyy Teollisuuden energiaveron leikkuri poistuu, sähkövero alenee sen sijaan Turpeen energiankäyttö puolittuu 2030 mennessä Merituulivoiman kiinteistöveroa alennetaan Loviisan ydinvoimaloiden jatkolupiin myönteinen kanta Sähköautojen tukipalveluita kehitetään
 Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikaisen  mukaan esimerkiksi veronkorotuksilla tähdätään liikenteen selvään sähköistymiseen vuoteen 2025 mennessä. Hän pitää nyt esiteltyjä ilmastotoimia ensiaskeleina. Paneeli on laskenut, että päästöjä pitäisi vähentää vuoteen 2035 mennessä 55 prosentin sijaan 65 prosenttia.
 – Nämä päätökset eivät sellaisenaan vielä siihen (65 prosenttia) johda. Nämä antavat hyvän lähtökohdan, mutta lisää tarvitaan, patistaa puheenjohtaja Ollikainen.
 Liikenteen päästöjen puolittaminen on edellisen hallituksen hyväksymän ilmasto- ja energiastrategian mukainen tavoite. Vuonna 2016 hyväksytyssä strategiassa ei ole vielä huomioitu 1.5 asteen vaatimuksia, sillä se tähtää alle kahden asteen lämpenemisen saavuttamiseen.
 Suomen Ilmastopaneelin  arvion  mukaan 1.5 asteen tavoite vaatisi liikenteen päästöjen nollaamista jo vuonna 2035. Liikennettä ja sen kasvavia päästöjä on pidetty yhtenä hankalimpana päästöjen vähentämisen kohteena ainakin nopeasti. Ilmastopaneelin keskeinen keino päästä 1.5 asteen polulle on vähentää energian käytön päästöt lähelle nollaa 2035 mennessä.
 Rinteen hallituksen linjaus on nyt se, että muun muassa huoltovarmuussyistä sähkön ja lämmmön tuotanto on lähes päästötöntä 2030-luvun loppuun mennessä. Linjaus tarkoittaa hyvin todennäköisesti osittaista turpeen käyttöä myös jatkossa.
 Öljylämmittämisen loppu häämöttää, turpeen kohtalo jää auki
 Liikenteen öljyn päästöjen lisäksi Rinteen tuleva hallitus on puuttumassa teollisuuden ja esimerkiksi öljyllä lämmittävien kotitalouksien päästöihin. Lämmityksen veronkorotuksista hallitus kerää arviolta 100 miljoonaa euroa.
 Lähiaikoina nimitettävä hallitus aikoo lähes ensi töikseen poistaa vientiteollisuutta hyödyttäneen energiaveron leikkurin. Euroopassa melko yleinen, mutta Suomessa muutaman vuoden ikäinen raskaan  teollisuuden tuki  korvataan kilpailukykytoimena sähköveron alennuksella.
 Uusi hallitus ei anna sähköveron alennukselle aikataulua, mutta etujärjestössä nähdään, että energiantuotannossa siirrytään yhä enemmän esimerkiksi kaukolämpölaitosten hakkeen ja turpeen poltosta sähkön käyttöön. Alennusten arvellaan houkuttelevan myös uusia data- ja palvelinkeskuksia Suomeen.
 – Aika moni kunnianhimoisen ohjelman keinoista on menossa vielä jatkovalmisteluun. Nämä keinot eivät ole vielä välttämättä teknisesti tai taloudellisesti käyttökelpoisia, arvioi johtava asiantuntija  Kati Ruohomäki  Elinkeinoelämän keskusliitosta.
 Kivihiilestä on tarkoitus luopua vuoteen 2029 mennessä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Rinteen uusi hallitus pitää kiinni kivihiilen alasajosta viimeistään keväällä 2029. Sen sijaan turpeen käytön alasajosta hallitus ei anna selvää aikataulua. Hallituksen kirjattu tavoite on tässä vaiheessa vähintään puolittaa turpeen energiakäyttö vuoteen 2030 mennessä.
 Turpeen tarkempi kohtalo selviää hallituksen kaavailemassa työryhmässä, jossa pohditaan ensi kesän budjettineuvotteluita varten energiaverotuksen uudistustarpeita. Verouudistus on hallituksen keskeinen keino vaikuttaa tavoitteeseen pyrkiä hiilineutraaliksi sen ohella, että energiatuotantoa ohjaa EU:n kiristyvä päästökauppa.
 Öljylämmittäjille oma tukiohjelma
 Öljyn lämmityskäytön suhteen Rinteen hallitus on paljon selkeäsanaisempi. Niille runsaalle 200 000 kotitaloudelle, jotka lämmittävät talonsa kevyellä polttoöljyllä, Rinteen hallitus lupaa ohjelman, jolla tuetaan siirtymään muihin lämmitystapoihin. Hallitusohjelma ei mainitse mitään erityisestä avustuksesta helpottamaan siirtymiä.
 Kuntien ja valtion kiinteistöissä puhutaan ohjelmassa öljystä luopumisesta vuoteen 2024 mennessä. Muille öljylämmittäjille ei ole luvassa suoraa kieltoa, vaan hallitusohjelma puhuu asteittaisesta luopumisesta 2030-luvun alkuun mennessä.
 Öljylämmityksestä esimerkiksi lämpöpumppuihin siirtymistä on tarkoitus tukea. Matti Myller / Yle
 – Öljylämmityksen uusiminen on hankalaa rakennuksissa, joiden arvo on alempi kuin tuleva energiaremontti, vertaa Ruohomäki.
 Rinteen hallitus lupaa toteuttaa päästövähennystoimet siten, että niiden vaikutukset eivät ole ylipääsemättömiä oli sitten minkä ikäinen tai asui missä päin maata tahansa.
 Ensimmäinen hallitusohjelma 1.5 asteen tavoitetta varten
 Toisaalta samalla kun fossiilisten polttoaineiden päästöleikkauksia ollaan nopeuttamassa, Rinteen hallitus tarvitsee runsaasti rinnalle uutta uusiutuvaa ja päästötöntä energiaa.
 Hallitus aikoo muun muassa lisätä tuulivoimaa niin maalla kuin myös avomerellä. Maatuulivoimaa rakennetaan suunnitelmien mukaan ilman yhteiskunnan tukia. Sen sijaan hallitus lupaa parantaa merituulivoiman kannattavuutta alentamalla muun muassa siitä maksettavaa kiinteistöveroa.
 Tämä on ensimmäinen EU-maan hallitusohjelma, jossa viritetään toimia 1.5 asteen mukaiseksi  Markku Ollikainen
 Energiapolitiikan tuet suunnataan jatkossa entistä enemmän kokeiluhankkeisiin, joissa haetaan ratkaisuja muun muassa energian varastointiin.
 Rinteen hallitus suhtautuu lähtökohtaisesti suotuisasti myös mahdollisille Loviisan ydinvoiman jatkokäyttöluville. Pyhäjoelle kaavaillusta Fennovoiman ydinvoimalasta ohjelmassa ei ole mainintaa.
 Keskeisten hiilinielujen käyttöä mietitään erikseen
 Yhtenä keskeisenä ilmastopolitiikan keinona Rinteen hallitus aikaa vahvistaa hiilinieluja. Hallituksen tavoitteena on, että tärkeintä nielua eli metsiä ei hakata niin, että niiden synnyttämä nielu pienenee metsien hakkuista huolimatta. Tämä kirjataan tarkemmin hallituksen ilmastopolitiikkaa säätelevään ilmastolakiin.
 Hallitus ei ota tässä vaiheessa suoraan kantaa esimerkiksi Metsä Groupin Kemiin  kaavailemaan  uuteen, paljon puun käyttöä lisäävään tehtaaseen. Rinteen hallitusohjelmassa on lukuisten ilmastolinjausten lisäksi monia biotalouteen nojaavia linjauksia.
 Samoin kuin keskeinen energiaverouudistus, myös metsien  riittävyys  sekä teollisuudelle että nieluiksi selvitetään erillisessä hallituksen ilmasto-ohjelmassa. Siinä ratkeaa, kuinka paljon hallituksen linjaama hiilineutraalisuus sallii hakkuita tai esimerkiksi lisäkeinoja liikenteeseen. Hallitus miettii myös hiilen sidonnan kannalta keskeisten soiden ja suometsien käyttöä ilmastoviisaasti.
 Ensi töikseen hallitus ottaa käyttöön maankäyttömuutosmaksun, jolla pyritään osaltaan vähentämään metsien häviämistä rakentamisen alta.
 Ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikaisen mukaan Suomi on nyt ensimmäisenä maana linjaamassa selviä toimia sen eteen, että maapallon keskilämpötila ei nousisi kansainvälisen ilmastopaneeli linjausten mukaisesti yli 1.5 asteen.
 – Tämä on ensimmäinen EU-maan hallitusohjelma, jossa viritetään toimia 1.5 asteen mukaiseksi, Ollikainen tiivistää.
 Lue myös:
 Laaja selvitys: Suomi voi olla hiilineutraali 2040 mennessä – Kulutuksen muututtava radikaalisti, hiilidioksidi napattava talteen teollisuudessa
 Ministeriön työryhmä ehdottaa: uusien bensa- ja dieselhenkilöautojen myynti pitäisi lopettaa vuonna 2035
 Antti Rinteen hallitus lupaa jokaiselle jotakin: Ylen hakukone kertoo, mitkä lupaukset koskevat sinua

Suomi reiluun etukenoon ilmastotalkoissa – fossiilivapaus tuo isoimmat veronkorotukset  autoilijoille, mutta myös teollisuus ja öljylämmittäjät saavat osansa


Summary: Lähes kaikkialla Suomessa on nyt huutava pula ravintola-alan työntekijöistä.

Kemiönsaaren Västanfjärdissä Ravintola ja majatalo Kansakoulua pyörittävä  Pasi Tamminen  tietää, että työntekijän löytäminen on vaikeaa. Erityisen vaikeaksi sen tekee sijainti  keskellä ei mitään , kuten Tamminen itse sanoo. Lähimpään suurempaan kaupunkiin on matkaa yli 60 kilometriä ja ympärillä on vain peltoa, metsää ja merta.
 – Meillä alkaa nyt kolmas kesä, ja isoimmat ongelmat ovat liittyneet henkilökuntaan. Tämä on ollut meille tosi haastavaa. Itse ei pysty pitämään lomia, koska ei löydy tuuraajia.
 Tamminen on etsinyt työntekijöitä Virosta, seurannut kansainvälistä ilmoittelua ja ilmoitellut työpaikoista TE-toimiston kautta. Joskus sopivan oloinen tyyppi on löytynyt, mutta pian aloittamisen jälkeen maaseutuympäristö onkin osoittautunut tylsäksi.
 Toukokuussa Pasi Tamminen päätti kokeilla jotain uutta. Hän julkaisi  Facebookissa ilmoituksen , jossa lupasi 400 euron vinkkipalkkion sille, joka löytäisi heille sopivan työntekijän. Asiasta uutisoi ainakin  Iltalehti .
 Ilmoitus poiki 160 hakemusta, joista noin 40 tuli ammattilaisilta. Heistä viisi on nyt palkattu, Tamminen kertoo.
 – Some osoitti voimansa. Yllätyin, kun meni yli 1 000 jakoa rikki ja sitten alkoivat myös puhelimet soida.
 Haluamme kannustaa ihmisiä kertomaan hyviä kokemuksia ja nähdä kaiken sen hyvän, mitä alalla tapahtuu.  Anne Kokkonen
 Ravintola-alan työvoimapula on ollut puheenaiheena pitkään. Ongelma on tunnistettu jo pidempään kasvukeskuksissa sekä sesonkiaikaan Lapissa. Viime aikoina pula on kuitenkin  laajentunut koko maahan .
 Työ ja elinkeinoministeriön  ammattibarometrin  mukaan lähes kaikkialla Suomessa on tällä hetkellä pulaa ravintola-alan työntekijöistä. Tilastojen valossa eniten pulaa ravintola- ja suurtaloustyöntekijöistä on Varsinais-Suomessa, Pohjois-Savossa ja Kaakkois-Suomessa. Ainoastaan Pohjois-Karjalassa työnhakijat ja työpaikat näyttävät olevan tasapainossa.
 Ravintola-alan opiskelijamäärät  ovat puolestaan romahtaneet . Kun yhteishaussa vuonna 2014 majoitus- ja ravintola-alalle haki ensisijaisesti lähes 3 500 ihmistä, tänä vuonna hakijoita on ollut vain runsaat 1 500.
 Alan mainetta paremmaksi
 Työntekijäpula näkyy myös kaupungeissa ja suurissa ravintola-alan yrityksissä. Suomen suurimpiin ravintola-alan työnantajiin kuuluva NoHo Partners työllistää noin 4 000 ammattilaista. Yhtiön henkilöstöjohtaja  Anne Kokkonen  kertoo, että työntekijäpula on näkynyt jo pitkään, mutta tämä vuosi on ollut haastavampi kuin aiemmat.
 – Paikkoja on enemmän kuin on tulijoita. Kesätyöntekijöiden löytäminen on helpompaa, mutta ammattitaitoisten, alalla monta vuotta olleiden rekrytointi on vaikeampaa. Siinä joutuu tekemään tosissaan töitä, että saa oikeat osaajat oikeille paikoille, Kokkonen sanoo.
 NoHo yrittää houkutella työntekijöitä olemalla hyvä työpaikka. Kun ilmapiiri on hyvä ja työntekijöitä kohdellaan asianmukaisesti, sana kiirii ja tulijoita löytyy helpommin, uskoo Kokkonen.
 – Ravintola-alasta puhutaan usein tosi negatiiviseen sävyyn. Me pyrimme siihen, että puhumme enemmän positiivisista asioista ja positiiviseen sävyyn. Meillä on tuhansia ihmisiä päivittäin töissä ja he ovat mukana ihan upeissa jutuissa, Kokkonen kertoo.
 Positiivisuutta lisätäkseen NoHo alkoi kesäkuun alussa palkita joka päivä yhden työntekijän 500 eurolla.
 – Usein suomalainen muistaa kertoa, mikä meni pieleen, mutta nyt me haluamme kannustaa ihmisiä kertomaan hyviä kokemuksia ja nähdä kaiken sen hyvän, mitä alalla tapahtuu. Samalla mahdollistetaan henkilöstölle tulotason nostamista.
 Henkilöstöjohtaja Anne Kokkonen NoHo Partnersista uskoo, että kun alasta puhutaan positiivisempaan sävyyn, vetovoima lisääntyy ja työntekijöitäkin löytyy paremmin.  Ronnie Holmberg / Yle
 Pieni palkka, raskas työ, sesonkiluonteisuus
 Mistä ravintola-alan kasvava työntekijäpula sitten johtuu? Ravintola-alan yritysten määrä on ollut jo  pitkään kasvussa , joten työntekijöiden tarve kasvaa. Lisäksi alan vetovoima on huono, mutta miksi?
 Anne Kokkosen mielestä negatiiviset uutisoinnit korostavat alan huonoja puolia, sillä hyviäkin on.
 – Ravintola-ala mahdollistaa työn ja vapaa-ajan suunnittelun ja työajat mahdollistavat monipuolisesti muun ajan suunnittelun. Voit itse valita, teetkö osa-aikatöitä tai viikonloppuja, ilta- vai päiväpainotteisesti, Kokkonen sanoo.
 Entä sitten palkka? Matkailu-, ravintola- ja vapaa-ajan palveluita koskevan työntekijöiden  työehtosopimuksen  mukaan ravintola-alan työntekijöiden peruspalkat ovat 1 600 eurosta runsaaseen 1 800 euroon kuussa. Ravintola-alalla töitä tehdään toki usein iltaisin ja viikonloppuisin, joten päälle tulevat mahdolliset lisät.
 Olisihan se suotavaa, että matalapalkka-alan maineesta päästäisiin eroon ja palkkoja voitaisiin tarkastella ylöspäin.  Anne Kokkonen
 Työnantajat myöntävät, että palkka on pieni. Toisaalta alalle pääsee helposti, ilman koulutustakin, sanoo yrittäjä Pasi Tamminen. NoHon Anne Kokkonenkin nostaisi mielellään palkkoja, mutta se ei hänen mukaansa ole yksin työnantajien käsissä.
 – Olisihan se suotavaa, että matalapalkka-alan maineesta päästäisiin eroon ja palkkoja tarkastella ylöspäin. Silloin pitäisi kuitenkin jostain saada apuja, ja siinä mennään jo yleisiin poliittisiin linjauksiin, kuten verotuksellisiin asioihin ja ostovoiman kasvattamiseen, Kokkonen sanoo.
 Matkailu- ja ravintolapalveluiden edunvalvojan MaRa:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  on jo  aiemmin sanonut , että ravintola-alan kovaan verotukseen tarvittaisiin helpotuksia.
 Ravintola-alaa vaivaa myös sesonkiluonteisuus. Lapissa työvoimaa tarvitaan talvella, saaristossa kesällä. Pasi Tamminen toivoisi, että ravintola-alan työnantajat voisivat tehdä asiassa parempaa yhteistyötä. Voisiko Lapissa talvella työskentelevät saada kesäksi saaristoon?
 Pääluottamusmies ja kokki Sasu Haapanen on huomannut ravintola-alan työvoimapulan pahenevan koko ajan.  Paula Collin / Yle
 Pääluottamusmies: Sopimukset paremmiksi
 Kokki ja pääluottamusmies  Sasu Haapasella  on omat näkemyksensä siitä, miksi alan työvoimapula vain kasvaa. Osansa on toki pitkillä työvuoroilla, raskaalla työllä ja matalalla palkalla, mutta suurin syy löytyy Haapasen mukaan toisaalta.
 – Suurin ongelma on, että työnantajat eivät halua sitoutua työntekijään. Varsinkin vuokratyöfirmojen tulo kentälle on rikkonut todella paljon perinteistä työnkuvaa. Nykyään on paljon ravintoloita, joilla ei ole omaa henkilökuntaa lainkaan, Haapanen sanoo.
 Varsinainen ongelmahan on se, että koko työvoimapula on kupla.   Sasu Haapanen
 Haapanen on työskennellyt pitkään Pizzeria Denniksessä Turussa. Hän kertoo, että nuorilta ravintola-alalle tulevilta voi kulua vuosia, ennen kuin he pääsevät kiinni ravintoloiden omiin sopimuskantoihin. Ja kun pääsevät, sopimukset ovat osa-aikaisia.
 Pääluottamusmiehenä hän saa paljon viestiä kentältä, ja viestit ovat karuja. Työehtosopimuksia rikotaan, palkkoja maksetaan väärin, ylityökorvauksia ei makseta. Haapasen mukaan työnantajat käyttävät hyväkseen varsinkin nuoria työntekijöitä.
 – Varsinainen ongelmahan on se, että koko työvoimapula on kupla. Jos työnantajat tulisivat vastaan, meillä ei olisi ongelmaa. Vähemmän vuokratyöfirmoja ja työntekijöille täysiä sopimuksia, Haapanen sanoo.
 Millaisia ajatuksia juttu herättää? Mistä työvoimapula johtuu vai onko se vain kupla? Voit kommentoida aihetta Yle Tunnuksellasi. Keskustelu sulkeutuu kello 21.

Vinkkipalkkio työntekijän löytäjälle ja bonus joka päivä jollekin – ravintola-alan yritykset ryhtyvät luoviksi, kun työntekijäpula pahenee


Summary: Rovaniemellä järjestettävää puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatia voi seurata tänään Ylen kanavilla.

Ilmavoimien komentaja Pasi Jokinen – Sotilasarvoltaan kenraalimajuri – S. 31.5.1967, Iitti – Kadettikoulu 1988–1991 – F-18-koulutus, NAS Lemoore, USA 1996 – Lentueen päällikkö, Karjalan lennosto 1998 – Laivueen komentaja, Satakunnan lennosto 2005 – Ilmataistelukeskuksen päällikkö 2009 – Valmiuspäällikkö, Pääesikunta 2017–2019 – Ilmavoimien komentaja 2019 Jokinen tähyili kotikonnuillaan Kymenlaaksossa jo nuorena taivaalle, jossa saattoi nähdä Utista lähtöisin olevaa lentotoimintaa. Varusmiesaikanaan hän hakeutui Reserviupseerikoulussa lentolinjalle. Lento-RUK:ssa teoria maistui ja lentäminen sujui siinä määrin, että hän päätti jäädä sotilasuralle.
 Arktinen ulottuvuus on palannut sotilaspolitiikan keskeiseksi painopisteeksi, arvioi Ilmavoimien komentajana kaksi kuukautta sitten aloittanut kenraalimajuri  Pasi Jokinen .
 – Se alleviivaa sitä, että Puolustusvoimien pitää pystyä toimimaan koko maan alueella: sekä etelän hallintokeskuksissa että pohjoisilla alueilla, että mitään erityisiä tyhjiöitä tai spekulaation kohteita ei pääse syntymään, Jokinen linjaa Ylen haastattelussa.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivän valtakunnallinen paraati järjestetään  tänään Rovaniemellä , ja paraatin järjestelyistä vastaa Lapin lennosto. Paraatin vastaanottaa Ilmavoimien komentaja Jokinen. Itsenäisyyspäivän paraatin ohella lippujuhlaparaati on yksi niistä vuosittaisista perinteistä, joiden aikana kansalaiset pääsevät lähietäisyydeltä tutustumaan Puolustusvoimien osaamiseen.
 Perinteikäs varuskuntakaupunki Rovaniemi ja Ilmavoimat sopivat hyvin kuvaan juuri näihin aikoihin:  Suomi on paraikaa päättämässä  elinkaarensa huipulla lentävien Hornet-hävittäjien korvaajia.
 Hallitusneuvotteluiden yhteydessä  nousi esiin keskustelu  siitä, mikä on sopiva määrä korvata Suomen 1990-luvulla hankkimat 64 Hornetia. Vastikään maanantaina julkaistuun  hallitusohjelmaan  on kirjattu, että "Hornet-kaluston suorituskyky korvataan täysimääräisesti".
 – Koneiden määrä on tärkeä tekijä. Me olemme iso maa ja meidän pitää operoida monessa suunnassa yhtä aikaa ja se vaatii tietyn määrän runkoja. Ja määrä on myöskin laatua, Jokinen valaisee.
 Ruotsin pääministerin avaus "myyntipuhetta"
 Ruotsin pääministeri Stefan Löfven arvioi tarkalleen kuukausi sitten  Ylen Ykkösaamun haastattelussa , että Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyö helpottuisi, jos suomi valitsisi Hornetien tilalle ruotsalaishävittäjät. Ilmavoimien komentaja Jokinen kuitenkin muistuttaa, että yhteistoiminta Ruotsin kanssa sujuu jo nyt, vaikka maiden konetyypit ovat erilaiset.
 – Kyllä tässä paljon myyntipuhetta on. Kumppanuus Ruotsin kanssa on erittäin hyvää tälläkin hetkellä, vaikka meillä ei samaa konetyyppiä ole. On selvää, että sitten kun valinta tehdään, niin tämän niin sanotun pääkäyttäjän kanssa toiminta todennäköisesti nousee korotetulle tasolle siinä alkuvaiheessa koulutuksiin ja muihin liittyen.
 – Mutta kaikki nämä kandidaatit, jotka tässä nyt ovat pöydällä, ovat Euroopassa läsnä, ja joka tapauksessa tämä toiminta on luonnollista minkä tahansa valinnan seurauksena, Jokinen arvioi.
 Pohjoisen ACE-harjoitus toiminnallisesti lähellä Red Flag -harjoitusta
 Yhtenä osoituksena Ilmavoimien monikansallisesta toiminnasta se on ollut vastikään järjestämässä kansainvälistä ACE 19 -lentotoimintaharjoitusta, joka on mittakaavaltaan vuoden laajimpia harjoituksia Euroopassa. Järjestelyvastuussa olivat Ruotsin, Suomen ja Norjan ilmavoimat, mutta mukana oli kaikkiaan yli sata ilma-alusta yhdeksästä maasta. Esimerkiksi Rovaniemen tukikohdassa operoi suomalaisten lisäksi amerikkalaisia Horneteja ja tanskalaisia F-16-hävittäjiä.
 – Ilmavoimien harjoituksilla tähdätään yhteensopivuuden lisäämiseen ja kasvattamiseen. Kumppanien kanssa toimiminen on tärkeää. Jos valtionjohto jossain tilanteessa päättää apua pyytää ja sitä saadaan, niin kyllä sen täytyy aika nopeasti tähän meidän toimintaamme pystyä integroitumaan. Samalla saadaan hyvää oppia ja näkemystä kumppaneiden toimintamalleista ja pystytään kehittämään omaa toimintaa, Jokinen kuvailee harjoituksen tavoitteita.
 Samaan aikaan kun Suomi valitsee uutta monitoimihävittäjää, Ilmavoimat  osallistuukin aktiivisesti kansainvälisiin sotilaslentotoiminnan harjoituksiin . Viime syksynä se oli mukana Alaskassa järjestetyssä,  vaativimpana pidetyssä Red Flag -harjoituksessa . Kenraali Jokisen mukaan Rovaniemen harjoitus ei tästä paljoakaan poikennut.
 Tanskalaisia F-16-hävittäjiä ACE 19 -lentotoimintaharjoituksessa Rovaniemellä. Minna Pyykönen / Ilmavoimat
 – Jos ajattelee näitä operaatioita, mitä siellä (Red Flagissä) tehdään ja minkälainen kalustomäärä siellä on, niin siitä ei jäädä (ACE 19:ssä) ollenkaan jälkeen. Maalijärjestelmät ja järjestelyt maassa ovat hieman vaatimattomampia kuin näissä Flag-harjoituksissa.
 Jokisen mukaan suomalaisten Red Flag -harjoituksessa saavuttamat hyvät tulokset ovat tärkeä osoitus myös ulospäin Ilmavoimien kyvykkyydestä.
 – Se osaltaan vahvistaa sitä näkemystä, kun väistämättä Suomen Ilmavoimien suorituskykyä arvioidaan Suomen rajojen ulkopuolelta. Se on osoitus siitä, että toiminta on laadukasta ja se on hyvällä tasolla.
 Lemmenjoen tapaus "yllättävänkin raskas taakka"
 Ilmavoimien syksyllä 2017 järjestämän Lemmenjoen kohutun vapaaehtoisen kertausharjoituksen tapahtumia  on setvitty oikeudenkäynnissä , jossa odotetaan vielä tuomiota. Jokisen mukaan tapaus on kuitenkin jo nyt heikentänyt Ilmavoimien julkisuuskuvaa.
 – Mediakuva ei tietenkään ole kiiltävin mahdollinen. Nämä varsinaiset tapahtumat siellä Lemmenjoen majalla, mitä tässä nyt oikeudenkäynnissä saatiin seurata, niin olihan se aika karua kuultavaa ja siinä mielessä täysin Ilmavoimien arvojen vastaista toimintaa. En missään muotoa sitä hyväksy. Olen tosi pahoillani siitä, että yhteistyökumppanit ja omakin väki, ketkä siellä oli, joutuivat tämän kokemaan.
 Tapaus on jo saanut Ilmavoimat miettimään toimintaansa vastaavissa yhteyksissä sekä kiinnittämään huomiota hallinnon prosesseihin.
 – Reagoitu sillä tavalla, että koetetaan toimia oikein, noudatetaan ohjeita ja paljon on keskusteltu. Tämä on itse asiassa ollut kyllä yllättävänkin raskas taakka tiettyjen henkilöiden osalta, Jokinen kertoo.
 Koulutukseen tehoa digitaalisuudesta ja simulaatiosta
 Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunta MTS julkaisi viime syksynä kyselytulokset, joiden mukaan erityisesti  nuorten maanpuolustustahto on heikentynyt . Ilmavoimien komentaja näkee tuloksessa haasteita, mutta poimii toisaalta  samasta kyselyaineistosta  esiin myös rohkaisevia tuloksia.
 – Totta kai laskeva trendi ei koskaan ole hyvä, mutta tässähän oli kyse nimenomaan siitä, että pitääkö aseellisesti puolustautua kaikissa tilanteissa. Mutta sitten vastapainona siinä oli, haluaako henkilö itse kykyjensä ja taitojensa mukaisesti puolustaa tätä maata, ja siinä vastausprosentti oli todella ylhäällä. Siinä mielessä tilannetta seurataan, mutta tässä ei vielä erityistä syytä huoleen ole.
 Kertasingolla ampuminen ja kamiinan lämmittäminen käydään läpi opetusvideolta ennen varsinaisen opetuksen alkua. Carolus Manninen / Yle
 Puolustusvoimat panostaa 2000-luvulla syntyneisiin nuoriin erityisellä  Koulutus 2020 -ohjelmalla , jolla se pyrkii ajanmukaistamaan koulutustaan.
 – Se näkyy kasvavina digitaalisina palveluina ja simulaatioiden hyödyntämisenä, nykyaikaisina opetusmenetelminä väsyttävien luentosaliluentojen sijaan, Jokinen tiivistää.
 Yle tiedusteli tuoreelta Ilmavoimien komentajalta myös terveisiä niille tytöille ja pojille, jotka jo haaveilevat pääsystä Hornetia seuraavan hävittäjäsukupolven ohjaimiin.
 – Ei mitään muuta kuin jatkakaa unelmointia. Tehkää kovasti töitä sen eteen, että kunto pysyy hyvänä ja opinnot sujuvat. Sen jälkeen testeihin, ja kaikki on mahdollista.
 Suomen puolustus on nojannut nyt jo sadan vuoden ajan asevelvollisuusjärjestelmään. Jokisen mukaan maanpuolustuksen tukijalka on kestänyt ajan hammasta vain siksi, että sitä on pidetty ajantasalla.
 – Se kestää, kun se pidetään ajanmukaisena. Ja toki täällä Suomessa me olemme onnistuneet jalostamaan tästä tuotteesta meidän suorituskykyjämme palvelevan ja meidän sodanajan joukkojamme hyvin tuottavan ja kansainvälisestikin tunnustetun konseptin. Ja se on ajantasainen ja sitä kautta hyväksytty.
 Rovaniemellä 4.6. järjestettävää puolustusvoimain lippujuhlan päivän valtakunnallista paraatia voi seurata tänään suorana  Yle Areenasta , TV1:stä ja Radio Suomesta. TV1:ssä paraatista lähetetään myös koostelähetys kello 17.10 alkaen.
 Lue lisää:
 Ilmavoimat siivittää puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraatia Rovaniemellä – katso suorana kello 11.55
 Lemmenjoen kohuharjoituksen jälkipyykki päättyi oikeudessa – ex-komentaja Ylelle: "Ei ole kyse epäterveestä kulttuurista eikä hyvä veli -verkostosta"
 Stefan Löfven Ylen Ykkösaamussa: Maiden yhteistyö helpottuisi, jos Suomi ostaisi ruotsalaishävittäjiä – "Gripen on fantastisen hyvä kone"
 Yle vieraili etukäteen ihmetellyssä armeijan Bold Quest -tapahtumassa – ei pidä sanoa harjoitukseksi, taustalla "kohtuullisen iso Excel-tiedosto"
 Elektronista sodankäyntiä ja ilmatorjuntaa – Katso video: suomalaiset hakevat oppia Alaskasta tulevia ilmasotaharjoituksia varten
 Näin Suomelle kaupataan miljardien hävittäjiä – Ylen reportaasi Yhdysvaltain aseteollisuuden ytimestä
 Uudenlainen varusmieskoulutus säästää aikaa ja patruunoita, kamiinan lämmityskin opitaan videolta – "Kuulostaa puiselta, jos joku selittää"

Arktinen ulottuvuus palasi sotilaspolitiikan keskiöön – Ilmavoimien komentaja: Puolustusvoimien pitää pystyä toimimaan koko maan alueella


Summary: Maaseudun Tulevaisuus uutisoi viikonloppuna, että viideltä suomalaiselta siipikarjatilalta on löydetty salmonellaa.

Maaseudun Tulevaisuuden  uutisoima salmonellaepidemia on Suomessa poikkeuksellinen. Salmonellaa on nyt löytynyt viideltä tilalta. Neljä niistä sijaitsee Lounais-Suomessa.
 Vastaavassa tilanteessa on oltu Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja  Hanna Haminan  mukaan viimeksi kymmenen vuotta sitten, jolloin salmonella levisi tiloille rehun mukana.
 Tämän vuoden epidemian alkulähteestä ei ole vielä varmuutta, mutta epäilysten mukaan tartuttaja olisi ympäristöperäinen, eli esimerkiksi luonnonlintu tai jyrsijä.
 Ruokaviraston ylitarkastaja  Tiia Tuupasen  mukaan salmonellan alkuperäistä lähdettä saadaan harvoin selville. Hän uskoo, että tässä epidemiassa uusia tartunnan saaneita tiloja ei enää tule.
 Kuluttajilla ei syytä huoleen
 Hanna Hamina painottaa, että epidemia ei näy ruokapöydissä.
 – Kuluttajat, ei huolta. Kananmunia voi edelleen syödä. Ja siipikarjan lihaa voi syödä. Tartunnat on todettu poikastiloilla, jotka eivät ole munan- tai lihantuotannossa.
 Tiia Tuupanen on samoilla linjoilla. Tämä salmonellaepidemia on haitallinen lähinnä tuottajille.
 Heille tartunta aiheuttaa merkittäviä tappioita. Kaikki tartunnan saaneet parvet on lopetettava. Tila voi jatkaa toimintaansa vasta perusteellisen desinfioinnin jälkeen – kunhan uudet salmonellatestit ovat puhtaita.
 – Onneksi vakuutus korvaa salmonellavahinkoja, mutta alan maksettavaksi nämä vakuutusmaksut silti yhteisvastuullisesti jäävät, Hamina toteaa.
 Suomen salmonellavalvonta tiukkaa
 Salmonellaa valvotaan Suomessa poikkeuksellisen tarkkaan salmonellalainsäädännön nojalla. Hanna Hamina kertoo, että salmonellaserotyyppejä tunnetaan yli 2 500. Suomessa jokaista niistä vastustetaan ja bakteerin pääsemistä tuotantoketjuun pyritään estämään kaikin keinoin.
 – Moni maista vastustaa vain muutamaa tärkeintä, ihmisille haitallista tyyppiä ja loppujen annetaan olla. Suomen lainsäädäntö on poikkeuksellisen tiukka.
 Hamina laittaa Suomessa esiin nousseen epidempian mittasuhteisiin. Esimerkiksi Tanskassa, jossa noudatetaan myös tiukkaa lainsäädäntöä, todettiin salmonellatartuntoja siipikarjaketjussa viime vuonna 60.

Siipikarjaliitto poikastiloihin iskeneestä salmonellasta: “Kananmunia ja broilerinlihaa voi syödä edelleen huoletta”


Summary: Uusiin tutkintoihin liittyvät huolet painoivat yritysten osakekursseja.

Yhdysvalloissa viranomaiset ja lainsäätäjät suunnittelevat lisäävänsä teknologiajättien valvontaa. Edustajainhuoneen oikeusvaliokunta ilmoitti maanantaina käynnistävänsä tutkinnan digitaalisten markkinoiden kilpailukäytännöistä.
 Oikeusministeriö ja liittovaltion kauppakomissio FTC ovat puolestaan sopineet työnjaosta, jossa oikeusministeriö vastaa Appleen ja Googleen kohdistuvista tutkinnoista ja kauppakomissio arvioi Facebookin ja Amazonin kilpailukäytäntöjä.
 Yhtiöitä on arvosteltu viime vuosina laajasti muun muassa käyttäjätietojen väärinkäytöstä ja disinformaation levittämisestä.
 Edustajainhuoneen tutkinnassa on tarkoitus selvittää, ovatko Yhdysvaltojen kilpailulait pysyneet teknologian murroksen vauhdissa.
 – Avoin internet on tuonut valtavia hyötyjä yhdysvaltalaisille. Mutta on kasvavaa näyttöä siitä, että kourallinen portinvartijoita on ottanut haltuunsa keskeiset kanavat verkkokaupassa, sisällöissä ja viestinnässä, sanoi oikeusvaliokunnan demokraattipuheenjohtaja  Jerrold Nadler  Wall Street Journalin mukaan.
 Toistuvat tietosuojaskandaalit ovat lisänneet myös Yhdysvalloissa vaatimuksia teknologiajättien vallan suitsimisesta ja jopa yhtiöiden pilkkomisesta.
 Facebook jo kauppakomission syynissä
 Yhdysvaltojen kauppakomissio on tutkinut jo yli vuoden ajan Facebookin tietosuojakäytäntöjä ja sitä, miten yhtiö hyödyntää käyttäjätietoja. Vastedes tutkintaa voidaan laajentaa koskemaan myös mahdollista markkina-aseman väärinkäyttöä.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, aikooko kauppakomissio avata virallisen tutkinnan Facebookin kilpailurikkomuksista. Oikeusministeriö sen sijaan kaavailee jo tutkintaa Googlen hallitsevan markkina-aseman väärinkäytöstä.
 Facebookin, Googlen ja Amazonin osakekurssit sukelsivat maanantaina uusiin tutkintoihin liittyvien huolien painamina.
 Teknologiajätit ovat joutuneet viranomaisten hampaisiin myös Euroopassa, jossa tietosuojalainsäädäntö on selvästi Yhdysvaltoja tiukempaa. Myös kilpailulainsäädännössä on isoja eroja.
 – Eurooppalainen lainsäädäntö huolehtii kilpailijoista, kun taas Yhdysvaltojen lainsäädäntö huolehtii kilpailusta. Näkökulma on erilainen, luonnehtii teknologialainsäädännön instituuttia johtava  Eric Goldman  Santa Claran yliopistosta Yhdysvalloista.
 Euroopan komissio on määrännyt esimerkiksi Googlelle miljardisakkoja johtavan markkina-aseman väärinkäytöstä ja kilpailun tukahduttamisesta.
 Aiheesta lisää:
 EU: Googlella vain viikkojen varoaika kilpailuviranomaisten tyynnyttämiseen
 Google, Facebook ja kumppanit ruotuun? – EU haluaa kilpailua tukahduttavat teknologiajätit tottelemaan sääntöjä
 Internetin piti olla kaikille vapaa, nyt verkon tärkein periaate on uhattuna Yhdysvalloissa – Säilyykö rajoittamaton internet Suomessa?

Yhdysvallat aikoo lisätä Facebookin, Googlen ja muiden teknologiajättien valvontaa


Summary: Jos Nader todetaan syylliseksi, häntä odottaa ainakin 15 vuoden vankilatuomio.

Pidätetty  George Aref Nader  oli yksi avaintodistajista erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnassa. Häntä haastateltiin presidentti  Donald Trumpin  mahdollisista Venäjä-kytkennöistä vaalikampanjassa useaan otteeseen. Hän oli myös suuren valamiehistön kuultavana.
 Nader oli tulossa Yhdysvaltoihin, kun hänet pidätettiin New Yorkissa John F. Kennedyn lentokentällä epäiltynä lapsipornon hallussapidosta, kertoo muun muassa  uutiskanava CNN .
 Epäilyksen pohjana oli 17. tammikuuta 2018 tehty syytekirjelmä, että hänellä oli hallussaan lapsipornoa. Liittovaltion poliisi FBI löysi Naderin puhelimesta tusinan verran pornovideoita nuorista pojista.
 Nader pidätettiin Yhdysvalloissa ensimmäisen kerran jo vuonna 1985 lapsipornon maahantuonnista, mutta syytteistä luovuttiin. Oikeusministeriön mukaan häntä syytettiin lapsipornon hallussapidosta myös vuonna 1991.
 Jos Nader nyt tuomitaan, häntä odottaa minimissään 15 vuoden vankeustuomio. Enimmillään hän voi saada 40 vuoden tuomion.
 Nader työskenteli presidentti Donald Trumpin vaalikampanjassa Lähi-idän yhteyshenkilönä.

Yhdysvalloissa on pidätetty Venäjä-tutkinnan avaintodistaja lapsipornon hallussapidosta


Summary: Tutkimus tehtiin 19 maassa ja siihen haastateltiin lähes 10 000 tyttöä.

Valtaosa tytöistä haluaisi johtajiksi, mutta yhdeksän kymmenestä tytöstä uskoo, että silloin joutuisi kokemaan epäoikeudenmukaista kohtelua ja lähentelyä, kertoo tuore tutkimus.
 Lastenoikeusjärjestö Plan Internationalin tutkimuksen mukaan 60 prosenttia tytöistä uskoi myös, että naisjohtajien täytyy työskennellä ankarammin kuin miesjohtajien.
 – Tytöt ajattelevat niin Suomessa kuin ympäri maailmaa, että johtajan rooli tuo naiselle syrjintää ja häirintää, sanoi Plan Internationalin Suomen pääsihteeri  Ossi Heinänen  tiedotteessa.
 Plan on koonnut tutkimustulosten pohjalta suositukset tavoista, joilla tyttöjen tasa-arvoista pääsyä johtoasemaan voi edistää. Näistä keskeisimpiä ovat koulutus, perheen tuki ja varhaiset mahdollisuudet johtamiseen.
 Plan International haastatteli Taking the Lead -tutkimukseensa lähes kymmentätuhatta 15-24-vuotiasta tyttöä 19 maassa. Tutkimuksessa on mukana myös 516 suomalaistyttöä.

Tytöt uskovat naisjohtajien kohtaavan syrjintää ja häirintää, kertoo tutkimus


Summary: Kokous pidetään ehkä tänään.

Britannia ja Saksa vaativat maanantaina YK:n turvallisuusneuvostoa koolle keskustelemaan Sudanin pahenevasta kriisistä.
 Kokous pidetään todennäköisesti tiistaina suljettujen ovien takana.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on jyrkästi tuominnut maanantaiset tapahtumat. Sudanilaiset turvallisuusjoukot, Rapid Support Forces hajottivat mielenosoittajien joukot armeijan päämajan edestä.
 Hyökkäyksessä kuoli yli 30 ihmistä ja kuolleiden lukumäärän odotetaan vielä kasvavan. Noin 120 ihmistä haavoittui tulituksessa.
 Aiheesta lisää:
 Sudanissa rauhanomaisia mielenosoittajia ampuneet joukot saavat epäsuorasti rahoitusta EU:lta
 Sudanin mielenosoituksissa jo 30 kuollutta – armeija hajotti kauan jatkuneen mielenosoituksen väkivalloin

YK:n turvallisuusneuvostoa vaaditaan koolle keskustelemaan Sudanin kriisistä


Summary: Kauppasota painaa ja Meksikon tullit voivat tuoda vielä enemmän ongelmia kuin Kiinan tullit.

Yhdysvaltain teollisuustuotannon kasvu on hyytymässä, ilmenee maanantaina julkaistusta ISM-instituutin ostopäälliköiden indeksistä.
 Ostopäälliköiden indeksi putosi toukokuussa toista kuukautta peräjälkeen, mutta pysyi vielä kasvun puolella.
 ISM:n indeksi sisältää Yhdysvaltain ja Kiinan toukokuussa ilmoittamat lisätullit, mutta ei tuoreinta tullikiistaa Yhdysvaltain ja Meksikon välillä.
 Kauppakiistojen keskellä Yhdysvaltain teollisuustuotteiden kysyntä on heikentymässä selvästi, ISM kertoo. Uusien tilausten määrä oli toukokuussa enää hienoisessa kasvussa, ja tilauskanta supistui huhtikuusta.
 ISM pitää Meksikolle asetettavia tulleja kovempana iskuna Yhdysvaltain teollisuudelle kuin Kiina-tulleja. Yhdysvaltain teollisuudella on paljon alihankintaa Meksikosta.

Yhdysvaltain teollisuustuotannon kasvu hyytymässä


Summary: Ylennykset astuvat voimaan tiistaina 4. kesäkuuta, jolloin vietetään puolustusvoimain lippujuhlan päivää.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on päättänyt puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) esittelystä uusista kenraali- ja amiraaliylennyksistä puolustusvoimissa.
 Prikaatikenraali  Pekka Toveri  ylennetään kenraalimajuriksi ja kommodori  Tuomas Tiilikainen  lippueamiraaliksi.
 Vuonna 1961 syntynyt kenraalimajuri Toveri on toiminut pääesikunnan tiedustelupäällikkönä toukokuusta 2019 lähtien. Aikaisemmin hän on palvellut muun muassa Suomen puolustusasiamiehenä Yhdysvalloissa, Kaartin jääkärirykmentin komentajana ja Panssariprikaatin komentajana. Prikaatikenraaliksi hänet ylennettiin vuonna 2013.
 Tuomas Tiilikainen ylennettiin  lippueamiraaliksi 4. kesäkuuta 2019. Puolustusvoimat
 Vuonna 1965 syntynyt lippueamiraali Tiilikainen on palvellut merivoimien esikuntapäällikkönä vuoden 2019 alusta lähtien. Sitä ennen hän on toiminut muun muassa Merisotakoulun johtajana, osastopäällikkönä Merivoimien esikunnassa ja Rannikkolaivaston komentajana. Kommodoriksi hänet ylennettiin vuonna 2016.
 Puolustusvoimain lippujuhlan päivän paraati on tänä vuonna Rovaniemellä. Paraatikatselmuksen ja ohimarssin lisäksi ohjelmassa on kalustonäyttely ja Hornetin esityslento, kertoo puolustusvoimat.

Pekka Toverista kenraalimajuri ja Tuomas Tiilikaisesta lippueamiraali


Summary: Yhdysvalloissa pyöräilykulttuuria yritetään rakentaa Euroopasta mallia ottaen, kirjeenvaihtaja Paula Vilén kirjoittaa.

Meistä on tyttäreni kanssa tullut naapurustossamme jonkinlainen nähtävyys. "Katso kuinka hienosti tuo tyttö pyöräilee!", hihkaisi eräs äiti lapselleen ohittaessamme heidät matkalla kouluun.
 Suomalaiselle tuiki tavallinen liikkumismuoto on Yhdysvalloissa harvinaista. Työmatkansa säännöllisesti  pyöräilee yhdysvaltalaisista vain alle prosentti .
 Laskin huvikseni lapseni koulun pihalla pyörätelineessä olevien pyörien määrän. Niitä oli neljän sadan oppilaan opinahjossa 16.
 Ei siis ihme,  että olen saanut useamman kerran kuulla hämmästeleviä ja ihailevia kommentteja pyöräilystämme. Samalla on käynyt ilmi, että useampikin lapsemme 6-vuotiaista luokkatovereista ajaa vielä apupyörien kanssa. Pyörällä ajon harjoitusta ei selvästikään ole kertynyt tarpeeksi.
 Eräs isä tuli kiittelemään, että heidän lapsensa oli rohkaistunut pyörän päälle nähtyään tyttäremme pyöräilevän. Sanoin levittävämme mielellämme eurooppalaista pyöräilykulttuuria autoilun sydänmaille.
 Koulunpihalla eräs lapsemme luokkakaverin äiti osoitti minua ja kysyi: ”miten pystyt tuohon?”. Kesti tovi ennen kuin tajusin, että hän tarkoitti korkokenkiäni, farkkujani ja jakkuani. Kostyymi ei kuulemma näyttänyt lainkaan siltä, että voisin olla liikkeellä pyörällä.
 Yhteiskäytössä olevien kaupunkipyörien määrä ja suosio ovat Yhdysvalloissa etenkin New Yorkissa ja muissa suurkaupungeissa kasvanut. Nina Svahn / Yle
 Yhdysvalloissa pyöräilijät pukeutuvat  voittopuolisesti jonkinlaisiin joustaviin urheiluasuihin. Kutsun näitä sukkahousumiehiksi. Heitä suhahtaa ohitseni työmatkapyöräreitilläni viimeisen päälle hienoissa varusteissa.
 Arkipäivän kokemukseni onkin, että Yhdysvalloissa työmatkapyöräilijät ovat usein piinkovia pyöräilyharrastajia. Kaltaisiani peruspyöräilijöitä näkee harvakseltaan. Naisena näytän myös olevan työmatkapyöräilijänä vähemmistössä.
 Työpaikallani eräs vanhempi yhdysvaltalaismies kysyi minkä härpäkkeen olin kiinnittänyt pyöräni takarenkaan päälle. Herra ei ollut aiemmin nähnyt lastenistuinta.
 Yhdysvaltalaisia yritetään kuitenkin saada innostumaan pyöräilystä.
 Etujoukoissa pyöräilymahdollisuuksien parantamisessa ollaan länsirannikolla, esimerkiksi Portlandissa, Oregonissa. Mutta myös esimerkiksi Washingtonissa on lisätty pyöräteiden ja -kaistojen määrää yli 120 kilometrin verran 2000-luvun aikana. Pääkaupungin tavoite on rakentaa vuoteen 2020 mennessä  ainakin 80 kilometriä lisää pyöräilyväyliä .
 Yhdysvalloissa työmatkoista hyvin pieni osa taitetaan pyöräillen: alle prosentti. Nina Svahn / Yle
 Jonkinlaisia merkkejä  pyöräilyinnostuksen lisääntymisestä on nähtävissä.
 Washingtoniin on levinnyt hiljattain useita kaupunkipyöräyrityksiä. Uutuutena pyörät, joita ei tarvitse pysäköidä tiettyihin telineisiin, vaan ne voi jättää niille sijoilleen määränpäähänsä päästyään. Pyörissä on GPS-paikannin, ja seuraava ajaja löytää ajokin kännykkäsovelluksella.
 Lyhyiden matkojen korttelipyöräily näillä yhteiskäytössä olevilla kaupunkipyörillä onkin Yhdysvalloissa kasvanut parin viime vuoden aikana selvästi. Vuonna 2017 niillä tehtiin yhteensä 35 miljoonaa matkaa,  25 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin .
 Korttelipyöräilyn lisääntyessä liikenteeseen on saapunut selvästi aika kokematontakin pyöräilijää. Sydän kylmänä seurasin taannoin, kun nuori pariskunta toikkaroi kaupunkipyörineen ilman kypäriä liikennettä vastakarvaan, liikennemerkeistä ja -valoista piittaamatta.
 Meno oli hurjaa, etenkin kun yhdysvaltalaiskaupungeissa fillaristille riittää riskin paikkoja ilman, että itse niitä lisää. Koska pyöräilykulttuuri on lapsenkengissä, autoilijoiden kanssa saa olla pyörän satulassa tarkkana.
 Olen useamman kerran joutunut pyöräkaistalla väistelemään eteeni äkisti kaartavia tai pysäköityjä autoja. Toistaiseksi olen välttynyt yhteentörmäyksiltä.
 Yhdysvaltain liikenneministeriön mukaan 783 pyöräilijää kuoli liikenneonnettomuuksissa vuonna 2017. Näissä onnettomuuksissa  pyöräilijä kolaroi moottoriajoneuvon kanssa .
 Yhdysvalloissa useita satoja pyöräilijöitä kuolee vuosittain liikenneonnettomuuksissa, kuolemaan johtaneiden kolareiden määrä on viime vuosina laskenut. Nina Svahn / Yle
 Viime kesänä kesälomalta palatessani  hätkähdin, kun pyöräreitilleni oli ilmaantunut valkoiseksi maalattu polkupyörä. Pyörään ripustetusta lapusta selvisi, että siinä kadunkulmassa, korttelin päässä yhteispohjoismaisesta toimistostamme pyöräilijä oli kuollut jäätyään auton alle.
 Tuon onnettomuuden jälkeen turmapaikalle oli tuotu metallitolppia erottamaan pyöräkaista autotiestä. Turvallisuuden parantaminen olisikin ensiarvoisen tärkeää, jos pyöräilyä Yhdysvalloissa halutaan lisätä.
 Yhtälö on arkijärkinen: kun pyöräilijän ei tarvitse pelätä henkensä edestä, aiempaa useammat uskaltavat Yhdysvalloissakin pyörän selkään. Myös muut kuin ne sukkahousumiehet.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Yhdysvallat:  Nuorille lemmikin vakuutus on eläkettä tärkeämpää – Millenniaalit muuttavat Yhdysvaltojen työ- ja talouselämää Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi Kiina:  Kiinassa suomalainenkin saa olla oma tuppisuinen itsensä tai tanssia yöpaidassa kadulla – etuillakin voi, jos uskaltaa Saksa:  Berliiniläisestä kassajonosta on tehokkuus kaukana – Saksa tarvitsee pakkausalueen jakajia Venäjä:  Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän"

Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde


Summary: Kouvolassa Kuutostien varrella huoltoaseman pihalla oli liki 20 vuoden ajan lentokone, jonka sisuksiin kapusivat tuhannet ja taas tuhannet ihmiset.

Kouvolasta reilun kymmenen kilometrinä päässä Utissa on paikallisen ABC-huoltoaseman pihassa komeillut vanha neuvostoliittolainen Antonov 2 -lentokone. Käytöstä poistettu kone saapui sinne ihmisten ihailtavaksi vuonna 1999.
 19 vuoden ajan ihmiset pääsivät kiipeämään 12 metriä pitkän lentokoneen sisään ihmettelemään sen melko pientä matkustamoa ja ohjaamoa sekä istumaan koneen varsin kuluneille penkeille.
 Taivasalla vuosikaudet ollut lentokone tuli lopulta viime vuonna tiensä päähän, ja koneen omistaja Kymen seudun osuuskauppa KSO päätti siitä luopua.
 – Pääsyy oli se, että kone alkoi olla niin huonossa kunnossa, että se olisi vaatinut täydellisen remontin. Me haluttiin saada se parempiin käsiin, ennen kuin siitä tulee minkäänlaista turvallisuusuhkaa, kertoo osuuskauppa KSO:n talousjohtaja  Jukka Virenius .
 Utin ABC:n pihalla oli vanha Antonov 2 -lentokone 19 vuoden ajan.  Petri Kivimäki/Yle
 Niinpä osuuskauppa päätti lahjoittaa lentokoneen Kaakkois-Suomen ilmailumuseoyhdistykselle, joka otti sen mielihyvin itselleen.
 Lentokone ei enää aikoihin ole ollut lentokuntoinen. Niinpä se purettiin Utin ABC:n pihalla ja kahdella kuorma-autolla saatettiin Lappeenrantaan Kaakkois-Suomen ilmailumuseoyhdistyksen ylläpitämän Karjalan ilmailumuseon edustalle.
 Uusi elämä koittaa
 Lappeenrannan lentokentän kupeessa sijaitsevan Karjalan ilmailumuseon pihalla seisoo renkaillaan siivetön lentokoneen runko. Siivet ovat vieressä nurmen päällä. Peräsin nojaa läheiseen lentokonehalliin, jonka sisällä puolestaan ovat liki kaksimetriset etupropellin siivet.
 – Siivet oli pakko purkaa pois kuljetuksen ajaksi. Tarkoitus on laittaa tämä lentokoneen näköiseksi ja näyttelyesineeksi Karjalan ilmailumuseoon, kertoo Kaakkois-Suomen ilmailumuseoyhdistyksen puheenjohtaja  Kimmo Marttinen .
 Lentokone saapui Utista Lappeenrantaan viime kesänä. Petri Kivimäki/Yle
 Lentokoneen laskutelineet on jo kunnostettu viime talven aikana. Lähiviikkoina siivistä puretaan repaleiset kankaat ja ne päällystetään uudelleen.
 – Maalifirma antoi meille lahjoituksena trukkilavallisen maalia. Tarkoitus on maalata kone kokonaan uuteen uskoon.
 Koneen siipiä ei tarvitse kunnostaa aivan perusteellisesti, sillä koneella ei ole aikomus enää lentää, vaikka koneen moottori on Marttisen mukaan vielä aivan toimintakuntoinen.
 Nurmella olevat lentokoneen siivet kertovat vielä koneen menneisyydestä.  Petri Kivimäki/Yle
 Tuhansia koneita
 Antonov 2 -lentokone on ollut aikansa monitoimikone. Sitä on käytetty matkustajien ja lastin kuljettamiseen, laskuvarjohyppytoimintaan, sairaankuljetukseen, lannoitteiden levitykseen ja tuholaisten torjuntaan.
 – Tämä on mäntämoottoorikoneeksi sisätiloiltaan tilava, ja sen ominaisuudet sopivat hyvin laskeutumiseen esimerkiksi korpitukikohtiin, kertoo Marttinen.
 Mikään koneharvinaisuus museon pihalla oleva entinen turistinähtävyys ei kuitenkaan ole, sillä niitä on valmistettu tuhansia kappaleita sekä Neuvostoliitossa että Puolassa.
 – Tällainen kone on ollut sekä siviili- että sotilaskäytössä Neuvostoliitossa ja sen vaikutuspiireissä olevissa maissa, kuten Puolassa ja Itä-Saksassa, kertoo Kimmo Marttinen.
 Lentokoneen propelleja säilytetään vieressä lentokonehallissa.  Petri Kivimäki/Yle
 Lentokoneessa on kaikki alkuperäinen koneisto paikallaan. Museoarvoa Marttisenkin pitää koneelle vähän hakea.
 – On tällä sillä tavalla museoarvoa, että se on lentokone lentokoneiden joukossa. Tällaisia koneita on joitakin hankittu Suomeen Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, mutta yhtään niistä ei ole Suomeen katsastettu.
 Kaakkois-Suomen ilmailumuseoyhdistyksen puheenjohtaja Kimmo Marttinen ei lähde veikkaamaan, milloin lentokone on saatu kokonaan korjattua ja kasattua.
 Mutta jos joku haluaa käydä muistojaan verestämään, voi konetta käydä katsomassa kesäaikaan Karjalan ilmailumuseon pihalla Lappeenrannassa. Siivet ovat siinä maassa rungon lähellä.
 Tekemistä museon talkooporukalla riittää, jotta lentokone saadaan vielä lentokoneen näköiseksi. Kaakkois-Suomen ilmailumuseoyhdistyksen puheenjohtajalla Kimmo Marttisella virtaa ja intoa kunnostamiseen riittää.  Petri Kivimäki/Yle

Supersuosittu turistipyydys lähti Kouvolan Utista – on nyt palasina museon pihalla


Summary: Kiinan ja Yhdysvaltain välit ovat viime aikoina kiristyneet, kun molemmat ovat korottaneet roimasti toisen tuonnilta perimiään tullimaksuja.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kiinan opetusministeriö on varoittanut opiskelijoita ja tutkijoita siitä, että meneminen opiskelemaan Yhdysvaltoihin sisältää riskejä.
 Ministeriön mukaan jotkut opiskelijat ovat viime aikoina kohdanneet ongelmia viisuminsa keston suhteen ja viisumianomusten hylkääminen on lisääntynyt.
 Tämä on ministeriön lausunnon mukaan vaikuttanut siihen, voivatko kiinalaisopiskelijat mennä opiskelemaan Yhdysvaltoihin ja saada opintonsa sujuvasti suoritettua loppuun.
 Kiinalaislehti Global Timesin päätoimittaja  Hu Xijin  arvioi Twitterissä, että kehotus voidaan nähdä vastauksena  Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasotaan.
 Yhdysvallat korotti tuhansien kiinalaistuotteiden tulleja toukokuussa, kun maiden kauppaneuvottelut eivät tuottaneet tulosta. Kiina vastasi korottamalla vastaavasti yhdysvaltalaistuotteiden tulleja.
 Maiden välejä hiertää myös se, että Yhdysvallat pitää kiinalaista teknolgiajättiä  Huaweita  turvallisuusuhkana.
 Yhdysvalloissa opiskelee vuosittain noin 360 000 kiinalaista, mikä merkitsee miljardeja dollareita opiskelu- ja muina maksuina.
 Tietovarkaudet huolena
 Kiinan televisiossa kerrottiin myöhemmin opetusministeriön tiedottajan sanoneen, että yleisesti ottaen kiinalaisten opiskelu Yhdysvalloissa sujuu normaalisti ja Yhdysvaltain yliopistot toivottavat heidät tervetulleiksi.
 Opetusministeriön varoitus herätti kuitenkin vilkkaan keskustelun kiinalaisessa sosiaalisen median palvelussa Weibossa. Jotkut pitivät tilannetta pelottavana, jotkut sanoivat aikovansa mennä Yhdysvaltojen sijaan johonkin muuhun maahan.
 Joukko republikaaneja on esittänyt Yhdysvaltain kongressissa lakia, joka kieltäisi opiskelu- ja tutkimusviisumit Kiinan armeijan työntekijöiltä sekä niiltä, jotka saavat armeijalta rahoitusta.
 Yhdysvaltalaisvirkamiehet ovat varoittaneet mahdollisuudesta, että kiinalaiset varastaisivat tietoja tai vakoilisivat yhdysvaltalaisissa yliopistoissa ja muissa instituutioissa.
 Monet yliopistojen edustajat ovat puoelstaan varoittaneet ylireagoimasta. Heidän mielestään kiinalaisten tutkijoiden ja opiskelijoiden rooli on tärkeä Yhdysvaltain instituutioille, vaikka turvallisuusriskit tiedostetaankin.

Kiina varoittaa kansalaisiaan USA:ssa opiskelemisen riskeistä


Summary: Antti Rinteen johtaman hallituksen ohjelma on 182 sivua pitkä. Siihen on annettu kommentteja kaikilta mahdollisilta kanteilta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Uusi hallitusohjelma julkaistiin tänään. Ohjelma pitää sisällään paljon tavoitteita, kuten esimerkiksi kunnianhimoisen 75 prosentin työllisyystavoitteen.
 Hallitusohjelma on aiheuttanut paljon puhetta eri järjestöissä, luonnollisesti puolesta ja vastaan. Yle kävi läpi ohjelmasta annettuja kannanottoja tiedotusvälineistä, sosiaalisesta mediasta ja tiedotteista.
 Lue lisää:   Hallitusohjelma on julkaistu ja ministerisalkut jaettu – Yle seuraa päivän tapahtumia hetki hetkeltä
 Kokoomukselta tyly kuittaus hallituksen ohjelmaan: Hiekalle rakennettu huvila
 Kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  mukaan  Antti Rinteen  (sd.) tulevan hallituksen ohjelma perustuu toiveajatteluun. Orpo sanoo myös, että työllistämistoimien päätösvallan ulkoistaminen tarkoittaa, että ohjelmalta puuttu pohja.
 – Hallitusohjelma on rakennettu hiekalle, sillä talouden kestävä pohja puuttuu, kokoomusjohtaja sanoi  Twitterissä .
 Lisäksi Orpo huomauttaa verotuksen kiristymisestä ja velanoton uhkaavasta kasvusta.
 – Jos mietin sitä työtä, jota Suomen kuntoon laittamiseksi keskustan kanssa on yhdessä, tehty ja niitä kipeitäkin päätöksiä, niin kyllä siellä aivan eri porukka on ollut neuvottelemassa. Kovalla työllä rakennetun talouden kovemman pohjan annetaan murentua, Orpo murehtii.
 Perussuomalaisilta täyslaidallinen: Enteilee Suomen konkurssia
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän johto tyrmää Rinteen (sd.) hallituksen ohjelman verojen kiristykset ja pitää talouslinjauksia vastuuttomina.
 – Kovat polttoaineveron kiristykset, mahdolliset tiemaksut, kotitalousvähennyksen leikkaukset ynnä muut ovat myrkkyä duunarille ja yrittäjille. Ne ovat omiaan nakertamaan ostovoimaa ja näin heikentämään työllisyyttä, ennusti eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  puolueen tiedotteessa.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  puolestaan tuumasi yllättyneensä siitä, että pakolaiskiintiötä ollaan nostamassa niin maltillisesti, kuin sitä ollaan näillä näkymin nostamassa.
 Kristilliset: Hallitusohjelmassa kestämätön määrä toiveajattelua
 Kristillisdemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen  löytää hallitusohjelmasta useita kannatettavia tavoitteita. Hän listaa ohjelman hyviksi puoliksi koulutuksen, vanhuspalveluiden ja terveydenhuollon, mutta ei löydä ohjelman toteuttamiseksi kestävää talouspohjaa ja keinovalikoimaa.
 – Kunnianhimoiset työllisyys- ja taloustavoitteet ovat tyhjän päällä, sillä todelliset keinot tavoitteiden toteutumiseksi puuttuvat, Räsänen toteaa.
 Räsänen toivoo, ettei julkisen talouden pitkäjänteistä kehittämistä laiminlyötäisi, koska tulevaisuuden haasteet, kuten ikärakenne ja suhdannemuutokset, pakottavat miettimään ratkaisuja vuosia eteenpäin. Oppivelvollisuuden pidentämispäätöstä Räsänen pitää valitettavana, hänen mielestään rahoitusta olisi pitänyt kohdentaa perusopetuksen ryhmäkokojen pienentämiseen ja erityisopetukseen.
 Eläkkeensaajien Keskusliitto: Hallitusohjelma luo toivoa paremmasta
 – Ennen vaaleja annettu lupaus sadan euron nettokorotuksesta alle 1 400 euron eläkkeisiin saa ensi askeleensa, kun hallitus on korottamassa ensi vuoden alusta alle tuhannen euron eläketuloa saavien eläkkeitä nettona 50 eurolla kuukaudessa,  liitto kertoi tiedotteessa.
 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö (SAK) kiittelee hallituksen linjaa
 SAK:n mielestä hallitusohjelma ottaa vakavasti työn pätkittymisen ja silppuuntumisen sekä alustatalouden haasteet. Myös hallitusohjelmaan sisältyvä nollatuntisopimusten sääntelyn kehittäminen saa kiitosta SAK:n hallitukselta.
 – Pyrkimys työajan vakiintumiseen parantaa työntekijän luottamusta omaan toimeentuloonsa ja tulevaisuuteensa, kerrotaan  SAK:n tiedotteessa.
 Rakennusteollisuus näkee ohjelman siltana yli laskevan suhdanteen
 RT:n toimitusjohtajan  Aleksi Randellin  mukaan Rinteen hallituksen ohjelma on silta yli laskevan suhdanteen.  Liiton kannanoton mukaan  monet ohjelmassa listatut hankkeet luovat pitkän aikavälin näkymää. Lindell kaipaa kuitenkin kattavia vaikuttavuusarviointeja ennen hankkeiden lopullisia toteuttamispäätöksi.
 Kuntatyönantajat positiivisina
 Kuntatyönantajien KT on tyytyväinen siihen, että tuoreessa hallitusohjelmassa vakuutetaan hallituksen toimivan yhteistyössä työmarkkinajärjestöjen kanssa talous- ja työmarkkinapolitiikan yhteensovittamiseksi.
 Kuntatyönantajien näkökulmasta yhteistyön tavoitteena on työmarkkinoiden vakaus ja hyvä työllisyyskehitys sekä työrauha. Järjestö  kertoi näkemyksistään tiedotteessa .
 Akava: Tulevaisuuspanostukset jäävät riittämättömiksi
 Akava pitää hyvänä, että tutkimus- kehitys- ja innovaatiopanostuksia lisätään. Akava kuitenkin katsoo, että hallitusohjelman kirjaukset eivät riitä korjaamaan täysin kahden edellisen hallituskauden aikana tehtyjä leikkauksia koulutukseen, osaamiseen, tutkimukseen ja innovaatioihin.
 – Hallitusohjelmassa ei mielestämme ole tarpeeksi kunnianhimoa kohdata 2030-luvun osaamisen haasteita. Se on osalle suomalaisista hyvä, mutta tulevaisuusinvestoinnit kokonaisuutena eivät vie Suomea eteenpäin, sanoo Akavan puheenjohtaja  Sture Fjäder .
 Lukiolaisten liitto pöyristyi pakollisen yo-ruotsin paluuta
 Suomen Lukiolaisten Liitto  kertoo tiedotteessaan hallitusohjelman koulutuspäätösten lisäävän lukiolaisten paineita.
 – SLL on pöyristynyt hallitusohjelman kirjauksesta, jonka mukaan hallitus tavoittelee toisen kotimaisen kielen ylioppilaskokeesta pakollista.
 SLL katsoo, että pakollisen kokeen lisääminen on ristiriidassa aiemman ylioppilastutkinnon sekä korkeakoulujen opiskelijavalintojen uudistamisen kanssa.
 Opetusalan järjestö kehuu ohjelmaa suunnanmuuttajaksi
 Opettajien ammattijärjestön OAJ:n mukaan Rinteen hallituksen ohjelma korjaa nykykurssia, koska se nostaa koulutuksen ja osaamisen keskiöön. Puheenjohtaja  Olli Luukkainen  pitää kasvatukseen, koulutukseen, tieteeseen ja tutkimukseen sekä koulutukselliseen tasa-arvoon sijoittamista investointeina tulevaisuuteen.
 Pettymykseksi liitto katsoo  tiedotteessaan  sen, ettei velvoittavan varhaiskasvatuksen aloittamista jo 5-vuotiaana toteutettu vielä.
 Olli Luukkainen Mikko Koski / Yle
 Ammattiin opiskelevat: Ohjelma edistää amisten hyvinvointia
 Suomen Opiskelija-Allianssi – OSKU kiittää hallitusohjelman kirjauksista, jotka edistävät toisen asteen ammatillisten opiskelijoiden hyvinvointia. Osku kuitenkin vaatii  kannanotossaan , että koulutuksen järjestäjien uudet oppivelvollisuustehtävään liittyvät kustannukset katetaan täysimääräisesti valtion budjetista.
 Veronmaksajat: Ankea kokonaisuus
 Veronmaksajain Keskusliiton toimitusjohtaja  Teemu Lehtinen  pitää  tiedotteessa  hallitusohjelman veropakettia melko ankeana kokonaisuutena.
 Lehtisen mukaan ympäristö- ja terveyshaittoihin kohdistuvia valmisteveroja kiristetään selvästi, mutta kiristyslinjaa tasapainottavia kevennyksiä ei ohjelmasta löydy.
 Teemu Lehtinen Jarno Kuusinen / AOP
 Ruusuja ja risuja Keskuskauppakamarilta
 Keskuskauppakamari kiittää  tiedotteessaan  tulevan hallituksen panostuksia liikennehankkeisiin. Sen sijaan moitteita Keskuskauppakamari antaa työllisyyteen liittyvien konkreettisten ratkaisujen puuttumiselle sekä mielestään vääjäämättä edessä olevalle velkaantumiskehitykselle.
 PAM:n puheenjohtaja Ann Selin pitää uuden hallituksen suuntaa hyvänä
 – Viime hallituskauden työelämäheikennykset kurittivat erityisesti naisvaltaisia aloja ja heikossa työmarkkinatilanteessa olevia. Tulevan hallituskauden parannukset moniin pitkäaikaisiin ongelmiin tuntuvat hyvältä. Nyt tarvitaan enää toteuttamista ja luottamuksen palauttamista sopimusyhteiskuntaan,  PAM:n  puheenjohtaja  Ann Selin  sanoo tiedotteessa.
 Kaupan liitto kaipaa konkretiaa
 Kaupan liitto antaa uudelle hallitukselle  tiedotteessaan  kiitosta kaupan alan tulevaisuuden selontekoa koskevasta linjauksesta. Positiivista on myös hallituksen tavoite turvata suomalaisyrityksille yhdenvertaiset mahdollisuudet unionin sisä- ja ulkomarkkinoilla.
 Huolta herättävät kokonaisveroasteen kiristyminen, kaudelle kaavaillut uudet pisteverot sekä kansallisen sääntelyn mahdollinen kiristyminen. Työllisyyskysymysten ratkaisuun liitto jäi kaipaamaan konkretiaa.
 Lääkäriliitto iloitsee perusterveydenhuollon vahvistumisesta
 Lääkäriliitto kiittää hallitusohjelmaa siitä, että terveyskeskusten ahdinko on otettu vakavasti ja kurjistumiskehitys halutaan pysäyttää. Hallitusohjelma lupaa korjata myös saattohoidon vakavia puutteita, mutta pysyvä resursointi puuttuu.
 Lääkäriliitto kannustaa  tiedotteessaan  hallitusta edistämään pontevasti uskomushoitolakia sekä panostamaan tutkimukseen ja innovaatiotoimintaan.
 Suomen mielenterveys ry kiittelee
 Mieli Suomen mielenterveys ry  (ent. Mielenterveysseura) on tyytyväinen siihen, että mielenterveys nousee selkeästi osaksi tulevan hallituksen terveys- ja hyvinvointipolitiikkaa.
 Hallitus on sitoutumassa mielenterveysstrategian viimeistelyyn ja toimeenpanoon ja sitä kautta toteuttamaan mielenterveyttä edistävää, ongelmia ehkäisevää ja palveluihin pääsyä parantavaa mielenterveyspolitiikkaa.
 Naisjärjestöt tyytyväisiä
 Naisjärjestöjen Keskusliiton ajamat hallitusohjelmatavoitteet ovat vahvasti mukana hallitusohjelmassa. Naisjärjestöjen Keskusliitto odottaa, että kirjatuille tavoitteille suunnataan riittävät resurssit ja tavoitteiden toteuttamiselle määritellään selkeä aikataulu.
 – Hallitusohjelmassa on monia hyviä naisten oikeuksia edistäviä tavoitteita. Nyt on tärkeää, että tasa-arvotyötä tekevien naisjärjestöjen voimavarat turvataan, muistuttaa Naisjärjestöjen Keskusliiton puheenjohtaja  Eva Biaudet   tiedotteessa .
  Eva Biaudet Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Ympäristöjärjestö WWF riemuitsee hallitusohjelman kirjauksista, mutta odottaa lopun konkretiaa
 WWF:n mukaan nyt sorvattu hallitusohjelma sisältää enemmän luonnon suojelun ja luonnon monimuotoisuuden heikkenemisen pysäyttämiseen tähtääviä toimia kuin minkään muun hallituksen ohjelmassa on ollut.
 – Se, että hallitus lupaa Suomen saavuttavan YK:n biodiversiteettisopimuksen tavoitteet, joihin sisältyy luonnon monimuotoisuuden vähenemisen pysäyttäminen, on mahtava ylätavoite, järjestön pääsihteeri  Liisa Rohweder   toteaa tiedotteessa .
 Järjestö seuraa nyt tiiviisti tavoitteiden toteuttamista esimerkiksi hallituksen tulevien talousarvioiden pohjalta.
 Energiateollisuus pitää ilmastolinjauksia kunnianhimoisina
 Hallitusohjelmassa asetetaan tavoitteeksi hiilineutraali Suomi vuoteen 2035 mennessä.
 – Hallitusohjelman tavoitetaso on erittäin kunnianhimoinen, ja jokaisella toimialalla täytyy tehdä merkittäviä muutoksia, että päästään maaliin. Suurimmat haasteet ovat liikenteessä, maataloudessa ja teollisuudessa. Energia-alasta tämä tavoite ei jää kiinni, toteaa Energiateollisuus ry:n toimitusjohtaja  Jukka Leskelä .
 Tärkein työ ilmaston hyväksi tehdään päästökauppaa sääntelevässä EU:ssa, Suomen puheenjohtajuuskauden alkaessa on tärkeää, että ilmasto- ja energiakysymykset ovat keskiössä, etujärjestö muistuttaa.
 Perheyritysten liitto toivottaa kotimaisen omistamisen ohjelman tervetulleeksi
 Perheyritysten liitto on tyytyväinen tuoreen hallitusohjelman kirjaukseen, jossa luvataan laatia kotimaisen omistamisen ohjelma. Tämän omistamisen ohjelman on tarkoitus tukea kasvua löytämällä keinoja vahvistaa, monipuolistaa ja tasa-arvoistaa suomalaista omistajuutta.
 – Tulevan hallituksen päätös on askel oikeaan suuntaan kotimaisen omistajuuden vahvistamisessa ja siinä, että kotimaiset omistajat voivat jatkossakin omistaa yrityksiä, jotka työllistävät ja investoivat Suomeen, sanoo Perheyritysten liiton toimitusjohtaja  Auli Hänninen .
 Kehitysjärjestöt: Kestävä kehitys näkyy historiallisesti
 Kehitysjärjestöjen kattojärjestön Fingon vaikuttamistyön johtaja  Rilli Lappalainen  kiittelee  tiedotteessa  hallitusohjelmaa:
 – Kestävä kehitys näkyy historiallisen hyvin ja läpileikkaavasti koko hallitusohjelmassa. Kehityspolitiikassa erityisen hyvää on muun muassa pitkäjänteisyyden korostaminen ja tiekartan luominen YK-tavoitteiden saavuttamiseksi. Järjestöjen laadukkaaseen työhön on myös luvassa lisärahoitusta.
 Ehkäisevä päihdetyö EHYT: Toimenpiteet oikeansuuntaisia
 Ehkäisevä päihdetyö EHYT ry kiittää  tiedotteessaan  uutta hallitusta ehkäisevän päihdetyön näkökulman huomioimisesta hallitusohjelmassa. EHYT ry pitää hallituksen toimenpiteitä perusteltuina ja oikeansuuntaisina päihde- ja rahapelihaittojen ehkäisemiseksi.
 Invalidiliitto on tyytyväinen
 Invalidiliitto ry kertoo suhtautuvansa myönteisesti tuoreeseen hallitusohjelmaan, jonka yhdenvertaisuutta vahvistavat linjaukset edistävät vammaisten ihmisten hyvinvointia ja vähentävät köyhyyttä sekä eriarvoisuutta.
 – Ohjelmassa huomioidaan vammaisten ihmisten työllisyyden edistäminen. Niin palkkatuen uudistaminen, lineaarisen mallin toteuttaminen kuin kuntoutuksenkin kehittäminen helpottavat vammaisten ihmisten mahdollisuuksia työllistyä, Invalidiliiton pääjohtaja  Petri Pohjonen  sanoo.
 Esteettömyysajattelu ei ole hallitusohjelmassa niin vahvasti esillä kuin Invalidiliitto olisi toivonut.
 Professorit tyytyväisiä ohjelman suuntaan
 Professoriliiton ja Tieteentekijöiden liiton keskeisenä vaali- ja hallitusohjelmatavoitteena oli yliopistoindeksin saaminen takaisin voimaan. Nyt hallitus vakuuttaa, että indeksikorotukset toteutetaan täysimääräisinä koko hallituskauden ajan. Lisäksi yliopistojen ennakoitavaa ja pitkäjänteistä perusrahoitusta vahvistetaan 40 miljoonan euron lisäyksellä per vuosi.
 – Tämä lisäys ei toki riitä kompensoimaan kahdeksan vuoden aikana tehtyjä leikkauksia, mutta lisäraha tulee todella tarpeeseen, kun ottaa vielä huomioon yliopistojen jatkuvasti lisääntyvät tehtävät, kommentoivat  tiedotteessa  Tieteentekijöiden liiton puheenjohtaja  Maija S. Peltola  ja Professoriliiton puheenjohtaja  Jouni Kivistö-Rahnasto .
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Näin hallitusohjelma on otettu vastaan: Enteilee konkurssia, on hiekalle rakennettu huvila – toisaalta auttaa Suomen yli laskusuhdanteen


Summary: Norja ilmoitti huhtikuussa, että se aikoo hakea kotimaahan norjalaisten Isis-taistelijoiden orvoksi jääneet lapset.

Syyrian kurdijoukot ovat luovuttaneet Norjan viranomaisille viisi orvoksi jäänyttä terroristijärjestö Isisin jäsenten norjalaista lasten.
 Al-Holin leirillä  olleet lapset ovat 1–7-vuotiaita,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK . Kolme heistä on syntynyt Norjassa.
 Lasten äiti on syntyperäinen norjalainen ja isä afrikkalainen, NRK kertoo. Vanhemmat matkustivat Syyriaan liittyäkseen Isisiin. Isä on tiettävästi kuollut ja äiti kadonnut.
 Norja ilmoitti huhtikuussa , että se aikoo hakea kotimaahan norjalaisten Isis-taistelijoiden orvoksi jääneet lapset.

Syyrian kurdit luovuttivat viisi Isis-orpoa Norjalle


Summary: Britannian kuningatar Elisabet toivotti Trumpin tervetulleeksi palatsin ovella.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja hänen vaimonsa  Melania  ovat saapuneet Lontoon Buckinghamin palatsiin. He laskeutuivat palatsin puutarhaan helikoptereilla.
 Prinssi Charles otti vastaan presidentti Donald Trumpin Buckinghamin palatsin puutarhassa. Mandel Ngan / AFP
 Presidenttiparia vastassa oli Britannian kruununprinssi  Charles  ja hänen vaimonsa, Cornwallin herttuatar  Camilla Parker-Bowles.
 Palatsin ovella Trumpit otti vastaan Britannian kuningatar Elisabet, joka johdatti vieraat sisään. Ohjelmassa on lounastapaaminen.
 Presidentti Trump siirtyi Buckinghamin palatsiin Marine Onella Yhdysvaltain suurlähettilään residenssin Winfield Housen pihalta. Mandel Ngan / AFP
 Yhdysvaltain presidenttiparin saavuttua palatsin edustalla ammuttiin tykeillä kunnialaukauksia ja sotilassoittokunta esitti Yhdysvaltain kansallislaulun.
 Trump tapaa myöhemmin tänään lisää kuningashuoneen jäseniä. Huomenna on vuorossa tapaaminen tehtävästään kohta väistyvän pääministeri  Theresa Mayn  kanssa.
 Donald Trump toivoo Britannian valtiovierailulta kuninkaallista loistetta – protestoijat yrittävät kampittaa pääministerikisaan sekaantuvaa presidenttiä

Prinssi Charles vastaanotti presidentti Trumpin Buckinghamin palatsiin – katso video


Summary: Antti Rinteen (sd.) keskustavasemmistolaisen hallituksen onnistuminen tai epäonnistuminen riippuu talouden ja työllisyyden kehityksestä, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Hallituksen muodostaja  Antti Rinne  (sd.) ylitti ensimmäisen esteen, kun hän johti viiden puolueen hallitusneuvottelut onnelliseen lopputulokseen. Hallitusohjelman ja ministerisalkkujen jaon tiedotustilaisuudessa hallituspuolueiden johtajat hymyilivät kilpaa.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  riemuitsi, että RKP on palannut hallitukseen. Henriksson muisteli  Enid Blytonin  Viisikko-kirjoja, joissa viisikon kiperät seikkailut päättyvät aina lopulta onnellisesti.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  ei iloisuudessaan hävinnyt yhtään hymyä Henrikssonille. Rinteen uusi punamulta on vasemmistoliiton ainoa mahdollisuus päästä hallitukseen.
 Vihreiden puheenjohtajan tehtävät kahden viikon kuluttua jättävä  Pekka Haavisto  kertoi puoluejohtajien viettäneen viime viikkoina enemmän aikaa keskenään kuin perheen jäsentensä kanssa. Kuherruskuukausi näytti Haaviston elekielen perusteella vielä jatkuvan.
 Keskustan syyskuussa väistyvä puheenjohtaja  Juha Sipilä  tunnusti poistuneensa hallitusneuvotteluista yhtenä iltana niska höyryten, mutta apu oli löytynyt nikkaroinnista autotallissa.
 – Lopputulos yllätti minut, oli Sipilän vilpittömältä kuulostanut tunnustus hallitusohjelmalle ja Rinteen vetämille hallitusneuvotteluille.
 Hallitusneuvottelujen tulos on vielä myytävä  puolueiden päättäville tahoille. Suurin jännitys kohdistuu vasemmistoliiton neuvoa-antavaan jäsenäänestykseen.
 Vasemmistonuoret kiirehtivät jo tukemaan vasemmistoliiton lähtemistä mukaan punavihreään kansanrintamahallitukseen, joka "tarjoaa toivoa paremmasta vuosikymmeniä kestäneen oikeiston valtakauden ja neljän vuoden ajan jatkuneen erityisen kurjistavan politiikan jälkeen".
 Vihreiden puoluevaltuuskunnan ja eduskuntaryhmän yhteiskokous päättää hallitusohjelman hyväksymisestä tiistai-iltana.
 Eduskunta- ja eurovaalien voittojen jälkeen vihreiden voimantunne on korkealla, joten hallitusohjelman "järkivihreät" kompromissit herättävät paljon porua vihreissä.
 Keskustan kynnys hallitukseen menolle on korkealla  eduskuntavaalien murskatappion jälkeen. Keskustan puoluevaltuuskunta ja eduskuntaryhmä ottavat kantaa hallitusohjelmaan keskiviikkona.
 Hallitusneuvotteluissa eduskuntavaalien voittajapuolueet: SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP, osoittivat huomattavaa joustavuutta keskustan kynnyskysymyksille. Keskustan neuvotteluasemat olivat vahvat, kun koko Rinteen hallituskuvio eli keskustan tuen varassa.
 SDP:n niukaksi jäänyt vaalivoitto heikensi Rinteen neuvotteluasemia.
 Suomalaisissa monipuoluehallituksissa pääministeripuolue joutuu maksamaan hintaa pääministerin paikasta, mikä näkyi näissäkin hallitusneuvotteluissa.
 Hallitusneuvotteluihin osallistuneista puolueista vihreiden asema oli vaalivoittojen jälkeen vahva. Keskustan ja vihreiden rajanvedossa Pekka Haavisto ei vetänyt narua kuitenkaan liian tiukalle.
 Hallituksen salkkujaossa pienemmät puolueet pärjäsivät hyvin . Kahden ministerin saalis oli pienimmälle hallituspuolueelle, RKP:lle, merkittävä saavutus, vaikka pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministerin salkku jääkin ohueksi. Monipuoluehallituksessa puolueen on vaikea toimia yhden ministerin varassa.
 Vasemmistoliitto sai kaksi painavaa salkkua. Sosiaali- ja terveysministeriön sekä opetus- ja kulttuuriministeriön kautta menee valtaosa valtion menoista ja vaikka molemmissa ministeriöissä on tässäkin hallituksessa kaksi ministeriä, niin ministeriöiden ykkössalkuilla on kuitenkin omat etunsa.
 Keskustan saamaa opetus- ja kulttuuriministeriön kakkossalkkua lihotettiin tiedepolitiikalla, joten keskustalainen ministeri saa valvoa, että maakuntakorkeakoulut pärjäävät resurssikilpailussa.
 Vihreille salkkujaossa tuli bonuksena ulkoministerin paikka, joka näyttää räätälöidyn palkkioksi Pekka Haavistolle. Vihreiden viime syksyn kriisissä pätkäpuheenjohtajaksi suostunut Haavisto vei vihreät vaalivoittoihin ja hallitukseen.
 – Minä katson eduskunnan takapenkistä työllisyyden perään . Näin kuittasi väistyvä pääministeri Juha Sipilä oman testamenttinsa Antti Rinteen hallitukselle.
 Neljä vuotta sitten Suomen talous ja työllisyys olivat kuralla. Sipilän perusporvarihallitus palautti suomalaisen työn kilpailukyvyn, nosti talouden kasvuun ja yllätti itsensäkin ripeällä työllisyyden paranemisella.
 Sipilän hallitus sai toki vetoapua maailman ja Euroopan talouden kasvusta. Kovan väännön jälkeen myös työmarkkinajärjestöt tekivät talkoissa oman osuutensa. Tyylipisteitä tuloksen tekijöille ei voinut aina antaa, ja se näkyi eduskuntavaalien tuloksessa.
 Talous ja työllisyys ovat kuitenkin vielä veitsen terällä. Maailman taloudessa valmistaudutaan jo mahdolliseen taantumaan seuraavan neljän vuoden aikana, joten Rinteen hallitukselta vaaditaan talouden suhdanteiden tarkkaa vaistoamista.
 Suunnitelmat miljardiluokan tulevaisuusinvestoinneista koulutukseen ja liikenneväyliin voivat parhaassa tapauksessa tukea hiipuvaa talouskasvua. Julkisen talouden rahoituspohja on kuitenkin ohuella jäällä.
 Rinteen hallituksen lupaukset ja uudistukset lepäävät työllisyyden paranemisen varassa.  Pääministeri Sipilä epäonnistui, kun hän yritti houkutella työmarkkinajärjestöjä kilpailukykyä parantavan yhteiskuntasopimuksen taakse. Työmarkkinasopimus syntyi vasta kovan tuskan jälkeen.
 Pääministerin salkussa nyt tiukasti kiinni oleva Rinne kutsuu työmarkkinajärjestöjä auttamaan hallitusta työllisyyden vahvistamisessa. Ensimmäisiä tuloksia odotetaan jo kesän aikana, mutta työllisyystavoitteen toteutumista luvataan seurata tarkasti matkan varrella.
 Hallitusohjelmaan poimitut työllisyystoimet vaikuttavat kevyiltä. Työllisyystavoitteen toteutuminen vaatisi noin 60 000 työllistä lisää vuoteen 2023 mennessä.
 Jos työllisyystavoite näyttää karkaavan, niin Rinteen hallituksen lupaamilta uudistuksilta ja parannuksilta jäävät rahat puuttumaan. Se olisi vakava paikka viiden puolueen hallitusyhteistyölle.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Analyysi: Antti Rinteen hallituksen riemun päivät haihtuvat nopeasti


Summary: Museonjohtajan seuraava näytön paikka on Ars 22 -näyttely.

Filosofian tohtori Leevi Haapala (s. 1972) jatkaa Kiasman museonjohtajana. Hänen jatkokautensa päättyy viiden vuoden kuluttua, toukokuussa 2024.
 Haapala löytyi nykytaidemuseon johtajaksi Kuvataideakatemiasta headhunttauksella vuonna 2015 .
 Haapalan toistaiseksi merkittävin ponnistus Kiasmassa on ollut nykytaiteen digitaalista murrosta käsitellyt  Ars 17 -näyttely . Museo veti sinä vuonna lähes 300 000 kävijää.
 Haapalan jatkokaudesta päätti Kansallisgallerian säätiön hallitus. Kansallisgalleriaan kuuluvat Kiasman lisäksi sekä Ateneum että Sinebrychoffin taidemuseo.

Leevi Haapala jatkaa Kiasman johdossa


Summary: Vaasassa uskotaan, että vaikka päätös tuo imagoetua, rekrytoinnin haasteet jatkuvat edelleen.

Vaasassa allekirjoitettiin tänään maanantaina keskussairaalan uuden H-rakennuksen toteutussopimus. Kolmen vuoden kuluttua valmistuvan 140 miljoonan euron uudisrakennuksen rakennustyöt saatiin samalla alkuun.
 Kuin kirsikkana kakkuun tänään maanantaina tuli tieto myös uuden hallituksen hallitusohjelmaan tehdystä kirjauksesta, jossa luvataan laaja päivystys myös Vaasan keskussairaalalle.
 – Tämä on Vaasan keskussairaalan tulevaisuuden päivä, huokaisee Vaasan sairaanhoitopiirin johtaja  Marina Kinnunen .
 Vaasassa ja Pohjanmaalla on työskennelty laajan päivystyksen saamiseksi Vaasan keskussairaalaan jo vuosia.
 Keväällä edellinen  eduskunta äänesti  viimeisinä töinään nurin keskussairaalan laajan päivystyksen puolesta tehdyn kansalaisaloitteen. Tuolloin päätökseen sisällytettiin lausuma, jossa edellytettiin seuraavan hallituksen tarkastelevan vielä Vaasan asemaa.
 Tänään julkaistussa hallitusohjelmassa Vaasan laaja päivystys on nyt kirjattuna.
 "Kiitollinen ja ylpeä"
 Hallitukseen lähtevälle Suomen ruotsalaiselle kansanpuolueelle keskussairaala oli hallitusneuvottelujen tärkeä tavoite.
 – Edellisen hallituksen linjaus 12 laajan päivystyksen sairaalasta oli poliittinen. Nyt löytyi poliittinen tahto korjata asiaa, sanoo puolueen puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson .
 Henriksson on tyytyväinen, että pitkä taisto laajan päivystyksen puolesta näyttää saavan onnellisen lopun.
 – Olen iloinen ja tyytyväinen, että asia on hoidettu. Töitä on tehty jo monta vuotta, ja olen kiitollinen sekä ylpeä siitä työstä, jota pohjalaiset ovat tehneet asian puolesta, Henriksson hehkuttaa.
 Rekrytointihaasteita positiivisesta imagovaikutuksesta huolimatta
 Vaasan sairaanhoitopiirissä uskottiin laajan päivystyksen saamiseen niin, että esimerkiksi ensi vuoden budjetointi tehtiin myönteiseen päätökseen varautuen.
 – Olemme lähteneet resurssoimaan ensi vuotta niin kuin oltaisiin jo laajan päivystyksen sairaala. Se tehtiin linjauksena jo ennen kuin tämä päätös saatiin, Marina Kinnunen sanoo.
 Vaasassa käydään nyt läpi entistä tarkemmin niitä kriteerejä, jotka laajan päivystyksen sairaalan tulee täyttää. Esimerkiksi neurologian alueella, ja muillakin erikoisalueilla, päivystystä on vahvistettava.
 Kinnusen mukaan laaja päivystys on Vaasan sairaalalle kuitenkin ennen kaikkea imagotekijä. Hän toivoo sen vaikuttavan positiivisesti muun muassa rekrytointiin.
 – Toivon, että henkilökunta uskaltaa luottaa siihen, että tällä sairaalalla on tulevaisuutta. Rekrytoinnissa on haasteita, enkä lähde vähättelemään, että kova työ meillä tulee siinä olemaan.
 Vaasan keskussairaalan uusi H-rakennus on yli 140 miljoonan euron rakennushanke. Rakennuksen on määrä valmistua kolmen vuoden kuluttua. Jarkko Heikkinen / Yle
 Uuden sosiaali- ja terveysministerin asia
 Anna-Maja Henriksson ennakoi, että uusi hallitus nimitetään tämän viikon perjantaina.
 Vaasan keskussairaalan laaja päivystys edellyttää muutosta terveydenhoitolain yhteen pykälään.
 – Se pitää muuttaa niin, että sinne lisätään Vaasa, Henriksson sanoo.
 Asian eteenpäin vieminen kuuluu uudelle sosiaali- ja terveysministerille.  Tulevasta hallituksesta tiedetään , että sosiaali- ja terveysministerin nimeää Vasemmistoliitto.
 Lue myös:
 Analyysi: Hallitusohjelma lupaa hoitoonpääsyn viikossa – voiko se olla totta?

Vaasan keskussairaalalle luvataan hallitusohjelmassa laaja päivystys – "Tämä on keskussairaalan tulevaisuuden päivä"


Poliisi epäilee Sastamalassa yli viikko sitten sattunutta onnettomuutta perhesurmaksi.
 Onnettomuudessa saivat surmansa pirkanmaalaiset henkilöauton kuski ja ajoneuvossa olleet kaksi lasta.
 Häijään suunnasta ajanut henkilöauto ajautui Sastamalan keskustan suunnasta tulleen ajoneuvoyhdistelmän kaistalle.
 Rikoskomisario  Pauli Pitkäkoski  kertoo Ylelle, että tutkinnassa tulleiden seikkojen takia epäillään, että henkilöauton kuljettaja on tahallisesti ajanut rekkaa päin. Pitkäkoski ei kerro lasten ikiä tai kuljettajan sukupuolta.
 Autossa oli turvaistuimet, on kerrottu aiemmin.
 – Törmäys oli niin raju, että henkilöautossa olleiden puolesta ei olisi ollut mitään tehtävissä, tutkinnanjohtaja Pauli Pitkäkoski Sisä-Suomen poliisista kertoi viime viikolla.
 Asiasta kertoi ensin  MTV Uutiset .
 Myös ajoneuvoyhdistelmä jouduttiin hinaamaan paikalta, mutta sen kuljettaja ei loukkaanut törmäyksessä vakavasti.
 Tutkinnanjohtaja sanoi jo viime viikolla, että kello 20 jälkeen lauantaina tapahtunut onnettomuus ei johtunut ainakaan huonosta säästä tai näkyvyysongelmista.
 Poliisi jatkaa Sastamalan onnettomuuden tutkintaa.  Matias Väänänen / Yle
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii Sastamalan kuolonkolarin syytä: Kaksi lasta ja yksi aikuinen kuolivat, kun henkilöauto ajautui ajoneuvoyhdistelmän kaistalle

Sastamalan kuolonkolaria epäillään perhesurmaksi: Kuljettaja ja kaksi lasta kuolivat