Summary: Kiusaaminen somessa lisääntyy koko ajan. Pete teki asiasta julkisen.  Keskustele aiheesta artikkelin lopussa.

14-vuotiasta  Peteä  kiusataan koulussa.
 Hän on etsinyt hikipäässä hävinnyttä koulukirjaansa, koska pelkäsi saavansa Wilma-merkinnän. Hän uskoo, että kiusaaja vei kirjan. Kadonnut koulureppu taas löytyi pölyisen kaapin alta. Useamman kerran, jo vuosien ajan hän on kuunnellut pilkkahuutoja ja nauruja koulun pihalla ja kestänyt selän takana puhumista.
 Kun kiusaaminen siirtyi koulumaailmasta someen, hänellä napsahti.
 Poika marssi rehtorin kansliaan kertomaan tilanteesta. Reippaan kuoren alla on myös surua, jonka hän näyttää kotona.
 Äiti istui talon terassilla kun Pete tuli koulusta. Hän huomasi heti, että kaikki ei ole kunnossa. Poika kertoi, että häntä kiusataan nyt somessa. Kaveriporukan perustamaan peliaiheiseen WhatsApp-ryhmään oli laitettu pilkkaviestejä hänestä. Pete järkyttyi, kun hänen puhelimensa piippasi, ja viesteissä ilkuttiin hänen esiintymistään perheensä yritysvideolla.
 Haukkuminen jatkui koulussa myös kasvotusten. Petellä oli yllään sama paita, kuin markkinointivideolla. Häneltä kysyttiin, että vaihtaako hän koskaan vaatteita?
 Polkupyöräilystä rapaantuneille housuille myös naurettiin ja ilkuttiin, että taitaa seiskaluokkalaisella olla pissat housuissa.
 Kiusaaminen sosiaalisessa mediassa satutti.
 Pete harrastaa metalliesineiden etsimistä. Minna Aula / Yle
 Muistot tulvivat Peten äidin mieleen. Hän osaa samaistua ja lukea poikansa tunteita hyvin. Hän tietää, miltä kiusaaminen tuntuu.
 Äiti on syntynyt Venäjällä ja 1990-luvulla Suomessa häntä ryssiteltiin paljon.
 – Saatettiin sanoa, että hei ryssä, sinä tapoit minun ukkini. Minut heitettiin kiveen ja päälle syljettiin. Tiedän hyvin, miltä Petestä tuntuu.
 Kiusaaminen ei häviä mielestä pois.
 – Tuntuu väärältä, että oma lapsi joutuu kokemaan sen saman, äiti sanoo.
 Somessa on helppo kiusata
 Kesälomaa on vielä muutama päivä jäljellä. Pete haluaa nauttia niistä, eikä ajatella koulua. Kiusaajia hän ei ole kesällä kohdannut, mutta tuleva tapaaminen koulumaailmassa mietityttää.
 – Odotan, että ei minua ei enää kiusata, että se olisi nyt vihdoin loppunut, Pete sanoo.
 Peteä ei jännitä, mutta monia kesälaitumilta kouluun palaaminen jännittää. Toisaalta taas, kiusaaminen ei välttämättä ole ollut kesätauolla, koska yhä useammin kiusataan sosiaalisessa mediassa.
 Tuoreen kyselytutkimuksen mukaan kiusaamisen määrä on lähes tuplaantunut parin vuoden takaisen kyselyn tuloksiin verrattuna. Kyselyyn vastanneista suomalaisista nuorista, lähes joka neljäs kokee kiusaamista sosiaalisessa mediassa. Nuorten mielestä somessa on helpompi kiusata kuin kasvotusten.
 Noin 85 prosenttia vastaajista on myös sitä mieltä, että somessa on pienempi kynnys trollata ja härnätä kuin arkielämässä.
 Kyselyyn vastanneet nuoret itse ehdottavat, että sosiaalisen median käyttöä tulisi opettaa nuorille koulussa tai kotona. Moni kokee, että opettajat eivät kuitenkaan ole tarpeeksi perillä some-maailmasta.
 Tutkimustulokset käyvät ilmi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuuripalveluiden ja oululaisen verkkopalveluihin ja sosiaaliseen mediaan keskittyneen  Ebrand Oy:n tutkimuksesta . Aineisto kerättiin 2019 tammi–maaliskuun aikana. Kyselyyn vastasi 6247 Suomessa asuvaa 13–29 -vuotiasta.
 Tiedonjano ja perhe kannattelevat
 Metallinpaljastin nuuskii varvikkoa ja piippaa. 14-vuotias Pete iskee lapion mättääseen ja toivoo löytävänsä uuden metalliesineen aarteeksi rasiaansa. Maasta löytyy rautainen koukku. Rehellinen nauru purkautuu vaalean pojan koko kehosta, vaikka aarre ei tällä kertaa ollutkaan kummoinen.
 Paras löytö tähän mennessä on leijonilla koristeltu, hopeinen luokkasormus.
 Peten jokainen päivä alkaa hyvillä mielin, koska on useita asioita, joissa hän on hyvä. Matikassa ja englannissa ainakin. Imurointikin sujuu, mutta kuuntelemisessa on vielä opettelua.
 Siitä on muistona perheen talon etupihalla sängelle leikattu pensas, jota perheen äiti pyysi vain hieman siistimään.
 Kommellus naurattaa.
 Pete on kokenut kiusaamista jo usean vuoden ajan. Minna Aula / Yle
 Pete on hyväntuulinen, avulias ja kova lukemaan. Monta sataa sivua sisältävät, historialliset teokset hän ahmii hetkessä.
 Äiti kirjoittaa blogissa perheen tapahtumista. Hän on rehellisesti kertonut perheen vaikeistakin tilanteista, lapsen menettämisestä ja pienen keskosvauvan selviytymistaistelusta. Ne kaikki ovat yhdistäneet perhettä. Myös kiusaaminen on koko perheen huoli.
 – Äiti, kirjoita blogi, itkuinen poika pyysi sinä päivänä, kun häntä haukuttiin some-ryhmässä.
 Pitkään keskusteltuaan he päättivät kirjoittaa julkisen tekstin yhdessä. Peten mielestä myös kiusaaja tarvitsee apua.
 – Kiusaajien pitäisi saada jostakin tukea. Että löytäisivät jonkun, jonka kanssa puhua.
 Syntyi teksti kiusaamisesta, siihen puuttumisen vaikeudesta ja kiusatun omista tuntemuksista. Pete kirjoitti blogiin useamman kappaleen verran.
 Ei saa mennä kiusaajan lankaan
 “Hei, olen Pete ja minua kiusataan koulussa aika paljon. Kiusaajien kannattaisi miettiä, miltä kiusatusta tuntuu. Tunnen surua, mutta kun pääsen kotiin on heti parempi tunne, koska tiedän, että perhe tukee minua. Jos sinua kiusataaan, nokka ylös vain.”
 Teksti sai valtavasti palautetta.
 Tavallisesti perheen blogia lukee muutamia kymmeniä tai satoja, kiusaamisesta kertovaan tekstiin lukukertoja tuli hetkessä reilu tuhat ja siihen kirjoitettiin useita kannustavia kommentteja. Moni kertoi myös oman tarinansa siitä, kuinka perheen lasta on kiusattu ja miten voimattomaksi se vanhemman tekee.
 Äiti kertoo saaneensa myös äärimmäisen pysäyttäviä tarinoita muilta kiusattujen vanhemmilta. Surullisin viesti kertoo siitä, kuinka kiusaaminen lopulta päättyy lapsen itsemurhaan.
 – Joku sanoi, että kiusaamisen lopettaminen ei ole rakettitiedettä, mutta tuntuu se välillä olevan. Vuodesta toiseen jatkuvaa ja kulkee sukupolvelta toisella.
 “Jos tämä blogi menee jonnekin, leviää ja sille nauretaan, aivan sama. Minä olen jo kokenut niin paljon kiusaamista.”
 Pete halusi kirjoittaa tekstin, jotta kiusaaminen loppuisi. Minna Aula / Yle
 Kiusaaminen on jatkunut pitkään.
 Välillä on ollut helpompaa, mutta vanhemmat ja Pete odottavat koululta enemmän.
 Peten koulun rehtori toteaa, että yksikin kiusaamistapaus on liikaa ja että koulu pyrkii niihin puuttumaan. Iso osa kiusaamisesta yleensäkin tapahtuu vapaa-ajalla, johon koulun on hankala puuttua. Sosiaalisessa mediassa tapahtuneita konflikteja selvitetään usein, Peten rehtori myöntää.
 Yhdessä kirjoitetusta blogitekstistä on ollut perheelle todella paljon apua.
 – Ei ole tullut sellaista palautetta, että mitä te itkette siellä. On kannustettu, että puhukaa ja puuttukaa, äiti jatkaa.
 Poika ja äiti ovat käyneet yhdessä läpi kiusaamistilanteita ja puhuneet siitä, miltä se tuntuu. Äidin ohje pojalle on, että ei saa mennä kiusaajan lankaan. Ei saa luulla, että itsessä olisi joku vikana.
 Tekstin julkaisemisen jälkeen Pete on kasvanut. Teinipojan venähtämisestä ei niinkään ole kyse, vaan henkisestä kasvusta.
 – Poika kasvoi parissa viikossa kymmenellä vuodella. Näkyy, kuinka paljon kiusaaminen on kaivertanut häntä.
 Peten nimi on muutettu. Yle on halunnut suojata perheen yksityisyyttä haastateltavan nuoresta iästä johtuen.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Empatiakyky tippuu murrosiässä, ja se voi tehdä nuoresta kiusaajan – tähän yritetään puuttua teknologian avulla

Koulu alkaa kiusaajien kohtaamisella: 14-vuotias kirjoitti blogitekstin, jotta saisi olla rauhassa – "Jos tälle nauretaan, aivan sama"


Summary: Edellinen viestintäpäällikkö Katri Makkonen palaa Ylen A-studion juontajaksi.

Presidentin uudeksi viestintäpäälliköksi on nimitetty  Jouni Mölsä . Hän aloittaa tehtävässä ja presidentin kabinetin jäsenenä 1. syyskuuta.
 Ulkoministeriön viestintäjohtajan virassa oleva Mölsä on tällä hetkellä komennuksella Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristössä Brysselissä. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa lehdistöneuvoksena Suomen Lontoon-suurlähetystössä ja Helsingin Sanomien politiikan toimittajana. Mölsä on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri.
 – Edessä uusia tehtäviä. Iloinen ja kunniatehtävä, Mölsä kommentoi tuoreeltaan nimitysuutista pikaviestipalvelu Twitterissä.
 Presidentin edellinen viestintäpäällikkö  Katri Makkonen  ilmoitti kesäkuussa palaavansa Ylen A-studion juontajaksi syksyllä.

Presidentin uudeksi viestintäpäälliköksi valittiin Jouni Mölsä


Summary: Verohalllinnolla on saatavia noin 1,7 miljoonan euron edestä.

Verohallinto on Airiston Helmen suurimpia velkoja. Verottajalla on yhtiöltä saatavia noin 1,7 miljoonan euron edestä. Kyse on muun muassa arvioiduista ennakonpidätyksistä, arvonlisäverosta ja työnantajan sairausvakuutusmaksuista.
 Keskinäinen Työeläkevakuutusyhtiö Elo on ilmoittanut velallisella olevan maksamattomia vakuutusmaksuja noin 110 000 euroa. Kolmas julkitullut velkoja on Lounea Palvelut noin 3 500 eurolla.
 Saatavat ilmenevät Patentti- ja rekisterihallituksen asiakirjoista.
 Yhtiön velkojilla on ollut tähän perjantaihin asti aikaa ilmoittaa saatavansa viranomaisille.
 Airiston Helmi on hakeutunut selvitystilaan. Yhtiö omistaa useita rantakiinteistöjä Turun saaristossa.
 Venäläisomistuksessa oleva Airiston Helmi on poliisitutkinnassa epäiltyjen talousrikosten takia. Velkasaatavista kertoi aiemmin  Talouselämä verkkosivuillaan.
 Lue lisää:
 Airiston Helmen saarien myymisestä ei tule helppoa, uskoo yhtiön edustaja: "Tyypillisesti mökinomistaja ei tarvitse näin tukevia laitureita"
 Airiston Helmi selvitystilassa, kiinteistöt pian myyntiin –Talouselämä: Mikään pankki ei avaa yritykselle tiliä

Verottaja Airiston Helmen suurimpia velkojia – toistaiseksi saatavistaan on ilmoittanut kolme tahoa


Summary: Michikon puoliso Akihito luopui kruunustaan keväällä.

Japanin entinen keisarinna  Michiko  on sairastunut rintasyöpään. Lääkäreiden mukaan syöpä on varhaisessa vaiheessa ja se voidaan leikata.
 Leikkausta ei kuitenkaan voida vielä tehdä, sillä 84-vuotias Michiko on lääkäreiden mukaan liian hauraassa kunnossa. Hovin mukaan hän on laihtunut viime kuukausina ilmeisesti miehensä  Akihiton  kruunusta luopumiseen liittyvien kiireiden vuoksi.
 Michiko kerää nyt voimia syöpäleikkausta varten. Leikkaus tehdään aikaisintaan syyskuussa.
 85-vuotias keisari Akihito luopui huhtikuun viimeisenä päivänä asemastaan poikansa  Naruhiton  hyväksi.
 Akihito on nyt keisari emeritus ja Michiko keisarinna emerita.
 Lisää aiheesta:
 Luistelua, opiskelua ja prinsessa Diana – Japanin väistyvä keisari Akihito päästi kamerat myös arkeensa
 Japanin keisari Akihito luopui vallasta
 Suomalaisperhe on ollut vuosikymmeniä kirjeenvaihdossa Japanin keisarinnan kanssa – "Sydämellisempää henkilöä en ole tavannut"

Japanin entisellä keisarinnalla rintasyöpä – 84-vuotias Michiko toistaiseksi liian hauras leikattavaksi


Summary: Liettuan pääkaupungista Vilnasta on tullut kansainvälisten tv-sarjojen suosittu kuvauspaikka. Maisemiltaan monipuolisessa kaupungissa on  kuvattu muun muassa BBC:n ja HBO:n suurtuotantoja. Kansainvälisten kuvausryhmien vierailuista on taloudellista hyötyä koko Liettualle.

Kadulla velloo täydellinen kaaos. Ihmiset juoksentelevat ympäriinsä hysteerisinä, törmäilevät toisiinsa ja yrittävät paeta.
 Kohta Napoleonin joukot saapuisivat Moskovaan ja valtaisivat kaupungin – paitsi että nyt ei olla Moskovassa, vaan Liettuan pääkaupungissa Vilnassa.
 Ja kun tätä Dominikonu-kadulla kuvattu kohtausta tutkailee tarkemmalla silmällä, huomaa, että tuolla taustalla siintää Pyhän Johanneksen kirkon torni ja tuossa toisessa suunnassa vilahtaa punaisilla tiilillä verhoiltu katolinen kirkko.
 BBC:n Sota ja rauha -suursarjaa on kuvattu useissa kohteissa Vilnaa.  Laurie Sparham
 Katariina Suuresta viimeisiin tsaareihin
 BBC:n vuonna 2016 valmistunut,  Leo Tolstoin  klassikkoon perustuva  Sota ja rauha  -draamasarja on yksi esimerkki Vilnan muuntautumiskyvystä. Yksi kaupungin maamerkeistä, kukkulalla sijaitseva Gediminasin linnan torni toimi sarjassa Itävallan alpeilla sijaitsevana neuvottelupaikkana, Vilnan yliopisto taas markkeerasi Brunnissa sijaitsevaa Itävallan silloista sotaministeriötä.
 Dominikonun lisäksi Napoleonin sotien aikainen Moskova heräsi sarjassa henkiin Šv. Kazimiero- ja Šv. Dvasios -kaduilla sekä kolmessa luostarissa.
 Dvasios-katua on käytetty BBC:n Sota ja rauha -sarjan kuvaamispaikkana.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yönäkymiä Kazimiero-kadulta, jossa Sota ja rauha -sarjaa kuvattiin.  Jussi Mankkinen / Yle
 HBO:n huippusuositun  Chernobyl  -sarjan lisäksi Vilnassa on kuvattu kahta muutakin tänä vuonna valmistunutta sarjaa:  Helen Mirrenin  tähdittämää  Katariina Suurta  sekä Romanovien traagisesti päättyneen tarinan kertovaa Netflixin  Viimeiset tsaarit  -sarjaa.
 Ei mikään ihme, että visuaalisesti monipuolisesta Vilnasta on viime vuosina tullut televisiosarjojen ja elokuvien suosittu kuvauspaikka. Värikkään historian mainingeissa kaupunkikuvaan on tarttunut barokkiarkkitehtuurin loistoa, rappioromantiikkaa uhkuvia katunäkymiä ja rosoisia teollisuusmaisemia.
 – Itse asiassa tällä hetkellä työt löytävät minut ja yhtiöni, eikä toisin päin. Olemme täystyöllistettyjä vuoden loppuun saakka, Baltic Locations -yhtiön toimitusjohtaja  Jonas Špokas  toteaa.
 Jonas Špokas Jussi Mankkinen / Yle
 Špokas on pyörittänyt kuvauspaikkoja Liettuan ja muunkin Baltian alueelta etsivää ja tarjovaa firmaansa hyvällä menestyksellä jo useamman vuoden ajan. Tällä hetkellä Baltic Locations on mukana kolmessa eri tuotannossa: yhtä kuvataan parhaillaan ja kahta muuta pikapuolin. Asiakkaina on ollut suuri osa Liettuassa vierailluista televisio- ja tuotantoyhtiöistä: Špokas on löytänyt kuvauspaikat niin  Katariina Suureen ,  Viimeisiin tsaareihin ,  Sotaan ja rauhaan  kuin  Chernobyliinkin .
 Netflixin Viimeiset tsaarit -sarjaa kuvattiin Vilnassa samaan aikaan kuin HBO:n Chernobyl-sarjaakin.  Patrick James Stephens
 Televisiosarjojen, elokuvien ja pitkäkestoisten projektien kuvauspaikkana Liettua on jo ohittanut aiemmin suositun Viron: esimerkiksi jo  Antti J. Jokisen   Kätilöä  (2015) kuvattiin osittain Vilnassa ja Liettuan maaseudulla. Yksi syy suosion kasvuun on Liettuan  verokannustinjärjestelmä , jolla tuetaan sekä koti- että ulkomaisia elokuvantekijöitä. Tämän vuoden alusta maa nosti elokuvia, televisiosarjoja sekä animaatioita koskevan kannustimen kahdestakymmenestä kolmeenkymmeneen prosenttiin.
 – Kannustinjärjestelmän yhdistyminen monia Euroopan maita matalampiin kustannuksiin ja hyvään ammattilaislaatuun muodostavat yhdessä paketin, jonka vuoksi Liettuaan kannattaa tulla – vähemmällä rahalla saa parempaa laatua, Špokas sanoo.
 Vilnassa on kuvattu myös viime vuonna valmistunutta norjalaista Oil Fund -sarjaa.  Motion Blur Films
 Neuvostoestetiikan lumoissa
 Baltic Locations mainostaa löytävänsä Liettuasta myös "kreisejä paikkoja", ja niitä maasta löytyy – etenkin kivuliaan lähihistorian takia.
 – Meillä on paljon neuvostoajan jättämää perintöä, joka jo sinänsä on kreisiä, koska se koetaan monessa Euroopan maassa epätavallisena asiana. Liettuassa on jäljellä runsaasti brutalistista arkkitehtuuria ja Neuvostoliiton ajan teollista rakennuskantaa. Kun tällaiseen lisätään ripaus hylättyä tunnelmaa ja ruostetta, saadaan aikaiseksi futuristisia maailmanlopun tunnelmia, Jonas Špokas toteaa.
 Vilnasta löytyy myös brutalistista neuvostoarkkitehtuuria. Entisen kulttuuri- ja urheilukeskuksen  sisätiloja käytettiin HBO:n Chernobyl-sarjan kuvauksissa mallintamaan Pripjat-hotellia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tähän mennessä tunnetuin esimerkki neuvostoestetiikan piiruntarkasta hyödyntämisestä lienee  Chernobyl -sarja. Pripjatin kaupunkia mallinsi sarjassa Vilnan Fabijoniškėsin neuvostoaikana rakennettu betonilähiö, joka muistuttaa estetiikaltaan Espoon Suvelaa ja Tallinnan Lasnamäea. Osoitteessa Žirmūnų 1 sijaitseva betonikolossi, joka on aiemmin ollut sisäministeriön kulttuuri- ja urheilukeskus, toimi sarjassa hotellina.  Chernobylissä  käytettiin tuhansia paikallisia avustajia.
 – HBO:n kanssa työskentely oli upea kokemus ja tähänastisen urani suurin ja kunnianhimoisin projekti.  Chernobylin  tekeminen oli myös haastavaa: kuvasimme hyvin vaikeissa paikoissa, kuten  Ignalinan ydinvoimalassa  ja lisäksi loimme massiivisia evakuointikohtauksia isossa lähiössä, jossa asui samaan aikaan paljon ihmisiä, Špokas muistelee.
 Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden ympärille kietoutunutta sarjaa päästiin kuvaamaan Ignalinaan vasta vuoden kestäneiden keskustelujen ja järjestelyiden jälkeen. Špokasin mukaan vastaavaa paikkaa ei koko maailmasta olisi löytynyt, joten Ignalinaan piti päästä hinnalla millä hyvänsä.
 – Kaikki aktiviteetit piti toteuttaa ydinvoimalassa täsmälleen kuten etukäteen oli sovittu, eikä minkäänlainen improvisointi tullut kuuloonkaan. Tällaista metodiikkaa on filmialla tietenkin vaikea noudattaa, koska muutoksia ja yllätyksiä tulee pakostakin eteen jatkuvasti. Onneksi ydinvoimalan henkilökunta oli hyvin avuliasta. Luulen myös, että heille oli kiinnostava kokemus tehdä kanssamme töitä.
 Chernobyl-sarjaa kuvattiin muun muassa Vilnan Fabijoniškėsin neuvostoaikana rakennetussa betonilähiössä. hbonordic.com
 Vilna pysyy lähivuodet kiireisenä
 Huippusarjojen buumi on kasvattanut myös sekä Visaginasissa sijaitsevan Ignalinan että Vilnan turistimääriä. Kaupunki ryhtyi todenteolla promotoimaan elokuva- ja televisiosarjaturismia vuonna 2016, jolloin nimenomaan brittituristeille lanseerattiin  Sota ja rauha  -sarjan kuvauspaikkoja esitellyt kävelyreitti. Samoihin aikoihin brittilehdistö ryhtyi kirjoittamaan suositun sarjan kuvauspaikoista ja televisiosarjamatkailusta Vilnaan.
 Myös  Chernobyl -turismi on harpponut kukonaskeleita Fabijoniškėsissa: paikalliset ovat muun muassa sisustaneet asuntojaan autenttiseen neuvostotyylin, ja turisteilla on siis mahdollisuus nautiskella (tai kärsiä) tällaisesta estetiikasta yön tai parin ajan.
 – Koska neuvostoaika ja sen arki on ollut niin oleellinen osa  Chernobyl -sarjaa, monet ovat halunneet kokea sitä lisää, joten on ollut loogista vierailla Liettuan kaltaisessa maassa. Neuvostoajoista Liettua on jo kaukana, mutta sitä voi täällä kuitenkin vielä aistia. Joillekin tämä on lumoavaa, Jonas Špokas kertoo.
 Vilnan uusklassista raatihuonetta ja sen ympäristöä käytettiin HBO:n Katariina Suuri -sarjan kuvauksissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Katariina Suuren kuvauksia Vilnan raatihuoneen edustalla.  David Edward Plant
 Špokasin mukaan Vilna ja Liettua yleensäkin tulee pysymään lähivuodet kiireisenä – kuvauksia ja siihen liittyvää turismia riittää.Toisaalta ilmassa on dynamiikkaa ja Liettua ja etenkin Vilna muuttuvat hyvin nopeasti. Monet asiat, joita nimenomaan kansainväliset tuotantoyhtiöt etsivät, kuten vanhat, hylätyt rakennukset ja autenttisuus, tulevat katoamaan.
 Špokasin mielestä Liettuassa ei oikein vielä ymmärretä televisiosarja - ja elokuvateollisuuden merkitystä maan taloudelle.
 – Tämä bisnes on Liettualle tärkeämpää kuin mitä moni ajattelee. Kaikki projektit eivät toki ole  Chernobylin  kokoluokkaa, eli että puolisen sataa ulkomaalaista ihmistä asuisi ja tekisi täällä töitä vuoden. Filmiteollisuudessa rahat kulutetaan poikkeuksellisen nopeasti: miljoona euroa voidaan käyttää yhden kuukauden aikana, ja verot ja vastaavat on maksettava samantien. Jollakin toisella alalla kyseinen summa kulutetaan kymmenen vuoden aikana.  Chernobylin  takia olemme saaneet paljon näkyvyyttä ja ihmiset ovat alkaneet ymmärtää vasta nyt, että elokuva tai televisiosarja ei ole pelkkää taidetta, vaan siihen liittyy myös isoa bisnestä, Jonas Špokas summaa.
 Tulevissa tuotannoissa Vilna muuten muuttuu Malmön Rosengårdiksi. Sinänsä tässä ei ole mitään ihmeellistä: vuoden 2017 Netflixin  Tokyo Trial  -sarjassa Vilnasta muovattiin toisen maailmansodan jälkeinen, pahoin kärsinyt Tokio.
 Vilna kuului 1400-luvulla Euroopan kukoistavimpiin kaupunkeihin. Kaupunkikuvasta löytyy esimerkkejä gotiikasta modernismiiin.  Jussi Mankkinen / Yle

Vilnasta on tullut HBO:n Chernobylin ja muiden huippusarjojen suosittu kuvauspaikka – "Työt löytävät minut, eikä toisin päin"


Summary: Yhtiön hallituksen puheenjohtajan mukaan Lindexin myyminen olisi sekä Lindexille että Stockmannille "win win -mahdollisuus".

Stockmannin  uudella toimitusjohtaja lla  Jari Latvasella  riittää uskoa perinteisen tavaratalon pärjäämiseen markkinoilla, vaikka yhtiön tavaratalotoiminta onkin ollut vaikeuksissa jo pitkään.
 Yleinen trendi vähittäiskaupassa  on, että kuluttajat suosivat entistä enemmän ulkomaisia verkkokauppoja kivijalkakauppojen sijaan.
 – On totta, että markkina muuttuu. Uskon kuitenkin siihen, että perinteisellä tavaratalolla on edelleen jalansijaa. Jos kansainvälisesti katsotaan, niin menestystarinoita löytyy niin Aasiasta kuin Euroopastakin. Stockmann on esimerkki ikonisesta brändistä, ja on innostavaa olla mukana tällä matkalla. Nyt lähdetään luomaan kasvua, Latvanen sanoo.
 Stockmann aikoo Latvasen mukaan jatkossa pyrkiä vastaamaan paremmin kuluttajien tarpeisiin myös verkossa.
 Jari Latvanen aloittaa Stockmannin toimitusjohtajana 19.8.2019. Lehtikuva
 Latvanen on aiemmin toiminut HKScanin toimitusjohtajana. Hän sai l ähteä yhtiöstä  viime syksynä.
 – Jarilla on vahva kokemus kansainvälisten brändien johtamisesta ja hän on käynyt läpi useita muutosprosesseja. Hän sopii erinomaisesti Stockmannin toimitusjohtajaksi tässä tilanteessa, sanoo Stockmannin hallituksen puheenjohtaja  Lauri Ratia .
 Latvanen aloittaa tehtävässään 19 elokuuta. Samana päivänä aloittaa myös uusi talousjohtaja  Pekka Vähähyyppä.  Nykyinen talousjohtaja  Kai Laitinen  ja kehitysjohtaja  Nora Malin  jättävät Stockmannin.
 Lindex saatetaan myydä
 Stockmann on käynnistänyt muutosohjelman, jonka avulla yhtiö tavoittelee 40 miljoonan euron säästöjä kevääseen 2021 mennessä.
 – Olen perehtynyt strategiaan ja uskon siihen, että fokus on hyvin määritelty. Toimet tilanteen kääntämiseksi on identifioitu ja olen sitoutunut niihin, Latvanen sanoo.
 H einäkuusta lähtien  yhtiöllä on uusi johtoryhmä, jossa istuu viisi ihmistä yhdentoista sijaan. Myös organisaatiorakennetta on yksinkertaistettu. Konsernissa on nykyään kolmen sijaan kaksi yksikköä: Lindex ja Stockmann. Aiemmin kiinteistöt ja tavaratalot olivat erillisiä yksikköjä.
 Yhtiö pohtii nyt myös Lindexin myymistä.
 – Lindexillä on erinomaiset kansainväliset kasvumahdollisuudet ja myöskin digitaalista muutosprosessia voidaan kiihdyttää. Tutkimme kaikki mahdolliset strategiset vaihtoehdot mukaan lukien sen mahdollisuuden, että omistaja vaihtuu, Ratia sanoo.
 Hallituksen puheenjohtaja Lauri Ratia uskoo Stockmannin tuloksen paranevan loppuvuonna. Pekka Koli / Yle
 Ratian mukaan on kuitenkin liian aikaista arvioida kuinka todennäköistä Lindexin myyminen on.
 – Lindex on ollut hyvin tärkeä osa Stockmannia. Jos omistajavaihto toteutuu, se tarkoittaa, että tarjoamme Lindexille paremmat kasvuedellytykset ja samoin myös Stockmannille. Tämä on niin sanottu win win-mahdollisuus, Ratia sanoo.
 T akana on myös yhteistoimintaneuvottelut , joiden tuloksena 150 työpaikkaa vähennettiin.
 Yhtiöllä on Suomessa 1 600 työntekijää. Stockmannilla on Suomessa myymälät Helsingissä, Espoossa, Vantaalla, Tampereella sekä Turussa.
 Ratia ei vielä osaa sanoa, tuleeko jatkossa lisää yt-neuvotteluja. Hän uskoo, että vuoden lopussa yhtiöllä alkaa mennä paremmin.
  Osakekurssi jo pitkään alamäessä
 Stockmannin oikaistu liikevoitto huhti-kesäkuussa  heikkeni noin 16 miljoonaan euroon , mikä on 7,6 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuosi sitten samalla jaksolla.
 Osakekurssikin on jatkanut alamäkeään jo usean vuoden ajan. Stockmannin osakkeen hinta on nyt noin 2 euroa, kun se vielä vuoden 2009 elokuussa oli noin 20 euroa ja vuonna 2010 lähemmäs 30 euroa. Viime vuoteen verrattuna pudotusta on tullut noin 50 prosenttia.
 Vuosina 2004–2015 Stockmannin kanta-asiakkailla oli mahdollisuus merkata yhtiön osakkeita, jos ostoksia oli kertynyt kahden vuoden aikana yli 6 000 euroa.
 – Useat tuhannet asiakkaat hyödynsivät mahdollisuutta. Parhain vuosi oli 2005, jolloin yli 12 000 kanta-asiakasta hyödynsi mahdollisuuden. Vuonna 2015 osakkeen arvo oli pörssissä edullisempi kuin optiomerkintähinta, eli sinä vuonna niitä ei merkattu, sanoo Stockmannin asiakkuusjohtaja  Outi Nylund .
 Nylundin mukaan moni on sittemmin myynyt osakkeensa.
 Yhtiö haluaa panostaa kanta-asiakkaisiinsa
 Uuden toimitusjohtajan viesti kanta-asiakkaille on kuitenkin, että uutta Stockmannia rakennetaan nyt innokkaasti.
 – Olen saanut tehdä paljon töitä kuluttajien kanssa ja uskon, että voin tuoda kuluttajien näkemystä yhtiöön, Latvanen sanoo.
 Aktiivisia, eli vähintään kerran vuodessa Stockmannin tavarataloissa asioivia, kanta-asiakkaita Stockmannilla on Outi Nylundin mukaan 900 000.
 – Kohderyhmänä meillä on erityisesti työssä käyvät miehet ja naiset. Usein heillä on kiireinen elämäntapa ja pyrimme tarjoamaan entistä parempaa ja helpompaa palvelua, Nylund sanoo.
 Viime vuosina kanta-asiakkuuksien kehittämisessä on Nylundin mukaan keskitytty tekniseen ja liiketoiminnalliseen kehitykseen sekä asiakasdatan hyödyntämiseen, mutta muutokset eivät vielä näy asiakkaille.
 – Syksyllä uudistamme kanta-asiakasohjelmamme. Sitten näkyy. Haluamme tarjota entistä henkilökohtaisempaa asiakas- ja asiointikokemusta nimenomaan kanta-asiakkaille, Nylund sanoo.
 Lue lisää:
 Stockmann sai uuden toimitusjohtajan HKScanista – Jari Latvanen vetämään vaikeuksissa painivaa yritystä
 Stockmannin yt:t ohi: Jopa 150 työntekijää saa potkut, myyjiä ei vähennetä
 Tavarataloyhtiö Stockmann antoi tulosvaroituksen
 Stockmannin toimitusjohtaja vaihtuu
 Stockmann lähtee lopullisesti Venäjältä – myy Pietarin kiinteistön pois

Vaikeuksissa rypevä Stockmann pohtii Lindexin myymistä – uudella toimitusjohtajalla riittää uskoa perinteiseen tavaratalotoimintaan


Summary: Suositun kuntosaliketjun omistajiin kuuluva liikemies järjestää varainkeruuillalliset Donald Trumpille.

Yhdysvaltain itärannikolla, eliitin suosimassa lomakohteessa Hamptonsissa pidetään perjantaina kestit, joiden järjestäminen on suututtanut monet.
 Liikemies  Stephen Rossin  kartanossaan isännöimiin juhliin päästäkseen vieraiden on pitänyt raottaa kukkaroaan ja  lahjoittaa vähintään 5 600 tai jopa 250 000 dollaria .
 Palkinto lahjoituksesta on kuitenkin melkoinen. Juhlien tähti on Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja mitä enemmän rahaa vieras on lahjoittanut, sitä lähemmäs presidenttiä pääsee.
 Juhlissa ei tietenkään ole mitään kummaa. Varainkeruuillalliset kuuluvat Yhdysvaltain poliittiseen kulttuuriin.
 Silti nyt järjestettävät illalliset ovat nostattaneet suuttumusta ja aiheuttaneet boikottiaallon.
 "Jäsenyys peruttu"
 Rossin järjestämistä varainkeruuillallisista on noussut kohu, sillä Ross omistaa kiinteistöyhtiönsä The Related Companyn kautta osan kuntoiluketju Equinox Fitnessistä. Equinoxilla on kuntosaleja Yhdysvaltojen lisäksi myös Britanniassa ja Kanadassa.
 Useiden luksuskuntosalien lisäksi Equinoxin omistuksessa on sisäpyöräilyketju Soulcycle.
 Sen saleja löytyy etenkin Yhdysvaltojen suurista kaupungeista eli niiden käyttäjäkunta on suurelta osin liberaalia väkeä, jolle Trumpin tukeminen on kauhistus. Siksi moni julistaa sosiaalisessa mediassa nyt irtisanoneensa jäsenyytensä välittömästi.
 Boikottiin ryhtyneiden joukossa on tavallisten kuntoilijoiden lisäksi useampia julkkiksia, esimerkiksi näyttelijät  Debra Messing ,  Sophia Bush  ja malli  Chrissy Teigen .
 Näyttelijä  Wilson Cruz  kehottaa ihmisiä peruuttamaan jäsenyytensä ja myös kertomaan miksi.
 Etenkin Soulcycleen liittyy voimakkaasti mielikuva suvaitsevuudesta ja siitä, että se tukee myös vähemmistöjä. Esimerkiksi  Pride-viikon aikaan Soulcyclen saleilla  osallistuttiin tunnelmaan soittolistoilla ja sateenkaarivalaistuksella.
 Boikotoijien mukaan Trump ei edusta näitä arvoja.
 Equinoxilla ja Soulcyclella on New Yorkissa useita toimipisteitä. Equinoxin kuukausijäsenyys maksaa likemmäs 300 euroa, yksi sisäpyöräilytunti Soulcyclella liki 40 euroa. Levine-Roberts / All Over Press
 Soulcycle irtisanoutuu
 Soulcyclen toimitusjohtaja  Melanie Whelan  julkaisikin tiedotteen, jossa hän kirjoittaa Rossin olevan vain "passiivinen sijoittaja".
 Lisäksi Whelan kirjoittaa, ettei Soulcyclella ole mitään tekemistä varainkeruutapahtuman kanssa eikä yhtiön voittoja käytetä poliitikkojen rahoittamiseen.
 Myös Equinox  julkaisi hyvin samansisältöisen tiedotteen , jossa kirjoitetaan yhtiön uskovan "suvaitsevaisuuteen ja tasa-arvoisuuteen".
 Ross on paitsi The Related Companyn enemmistöomistaja, myös hallituksen puheenjohtaja. Kuntosaliketju Equinoxin The Related Company  osti vuonna 2005 . Nykyisellään Equinoxilla on The Related Companyn lisäksi muitakin omistajia.
 Koska kyseessä on yksityinen yhtiö,  Rossin nykyisestä omistusosuudesta ei ole tarkkaa tietoa .  Uutistoimisto Bloombergin yritystietojen mukaan  Ross on kuitenkin Soulcyclen hallituksen jäsen ja emoyhtiö Equinoxin hallituksen puheenjohtaja.
 Torstaina Ross julkaisi lausunnon, jossa hän kertoo tunteneensa Donald Trumpin jo 40 vuoden ajan.
 – Vaikka olemme yhtä mieltä joistain asioista, olemme erimielisiä monista muista enkä ole koskaan ollut kaino ilmaistessani mielipiteitäni, lausunnossa sanotaan.
 Ross  on tukenut republikaaniehdokkaita aiemminkin , mutta antanut rahaa myös demokraattiehdokkaille.
 Stephen Rossin yhtiö oli mukana myös New Yorkissa sijaitsevassa Hudson Yards-rakennusprojektissa. Peter Foley / Yle
 Demokraattiehdokkaiden rahoitus pirstaloituu
 Nyt syntynyt boikotti kertoo osaltaan siitä, että kisa kohti syksyn 2020 presidentinvaaleja on alkanut.
 Isojen varainkeruuillallisia järjestetään tiuhaan ja ehdokkaiden sähköpostituslistoille rekisteröityneet ihmiset saavat kehotuksia osoittaa tukensa lahjoitusten muodossa.
 Miltä presidentiksi pyrkivien demokraattien rahoitus sitten näyttää?
 Donald Trumpin kampanjakassa on selvästi kookkaampi kuin yhdenkään demokraattien kärkiehdokkaan. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Istuva republikaanipresidentti Donald Trump on rahoituksensa osalta omassa sarjassaan. Demokraattien ehdokkuudesta kamppailee parinkymmenen poliitikon joukko, mikä näkyy myös ehdokkaiden kampanjakassoissa.
 Voittoa tavoittelemattoman  Center for Responsive Politics -järjestön ylläpitämällä verkkosivulla  näkee myös muiden demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivien vaalikassojen tilanteen.
 Aiheesta muualla:
 They Paid $42 for a SoulCycle Ride, Not for Trump  (NY Times 8.8.2019)
 Lue myös:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Tämän miehen tehtävä on varmistaa Trumpin jatkokausi – Brad Parscale on itseoppinut koodari ja markkinoinnin huippuosaaja
 Joe Biden keräsi 6,3 miljoonaa dollaria kampanjansa ensimmäisenä vuorokautena

Trumpin tukeminen ärsyttää kuntosaliketjun asiakkaita – julkkikset kannustavat irtisanomaan jäsenyyden


Summary: Suurten velkaongelmien kanssa kamppaileva Italian hallitus kaatui vakaviin näkemyseroihin, joita riittää rautateistä oikeusjärjestelmän kehittämiseen.

Italiassa saatetaan järjestää uudet vaalit syksyllä. Kokosimme tähän neljä kysymystä hallituksen eron taustoista.
 1. Miksi Italian hallitusyhteistyö kompuroi?
 Oikeistopopulistisen Lega-puolueen puheenjohtaja ja Italian sisäministeri  Matteo Salvini  ajoi hallitusyhteistyön alas torstaina, sillä hänen mukaansa se ei enää kyennyt vastaamaan äänestäjien tarpeisiin. Lega-puolueen ja Viiden tähden liikkeen keskinäinen kinastelu on varjostanut 14 kuukautta kestänyttä hallitustaivalta.
 Tähtiliikkeen johtajan varapääministerin ja työministerin  Luigi di Maion  ja niin ikään varapääministerin virkaa hoitavan Salvinin henkilökemiat eivät myöskään ole enää kesällä toimineet parhaalla mahdollisella tavalla.
 Koalitiohallituksen suurin haaste on ollut kurjalla tolalla oleva talous. Italian julkinen velka huolestuttaa muuta Eurooppaa. Valtion velkaa on huikeat 2 300 miljardia euroa.
 Junat ovat tärkeä osa  eteläisen ja keskisen Euroopan liikenneverkkoa. Matkustajat valitsevat yhä useammin pikajunan.  Maurizio Degl Innocenti / EPA
 2. Millaisia erimielisyyksiä hallituspuolueilla on ollut?
 Vasemmistolaisella Viiden tähden liikkeellä ja Lega-puolueella on ollut eripuraa monista Italian politiikan keskeisistä kysymyksistä, mutta aiemmin ne ovat olleet pääosin yhtä mieltä maahanmuuttopolitiikan muuttamisesta. Italia kantaa suuren vastuun Välimereltä Eurooppaan pyrkivien vastaanotosta. Lega on avoimen maahanmuuttovastainen, Viiden tähden liike taas maltillisempi. Nyt yhteisymmärrys näyttää päättyneen.
 Erimielisyyttä on ollut myös verotuksesta. Salvini on ollut työntekijöiden veronkevennysten kannalla. Viiden tähden liikkeen keskeinen vaalilupaus perustulon toteuttamisesta on Legan mukaan jäänyt saavuttamatta.
 Kiistoja aiheuttavat myös oikeuslaitosuudistus, alueellisen autonomian suuruus ja suhteet Eurooppaan. Lega on puolueista Eurooppa-vastainen ja aluemyönteinen.
 Lega-puoluetta ravistelevat sen Venäjä-yhteydet. Puolueen epäillään saaneen välittäjän kautta noin 58 miljoonaa euroa vaalirahoitustukea Venäjältä. Salvini tunnetaan vankkana presidentti  Vladimir Putinin  kannattajana.
 3. Mikä on suurin kiistakysymys?
 Ehkä suurin erimielisyyden aiheuttaja on ollut jättiprojekti, huippunopea junayhteys Ranskan ja Italian välille. Pääteasemat olisivat Lyonissa ja Torinossa. Pääministeri  Giuseppe Conte  laittoi suunnitelman jäihin maaliskuussa. TAV-ratahanke sisältää Alpit puhkaisevan 58 kilometrin mittaisen tunnelin rakentamisen. Tunnelin kustannusarvio on noin 8,6 miljardia euroa.
 Yli 20 vuotta suunnitteilla olleen radan kannattajat sanovat matka-ajan vähenevän nykyisestä lähes viidesta tunnista kahteen tuntiin. Yhteys parantaisi myös muodin megapolien Pariisin ja Milanon yhteyttä. Rautatien on määrä valmistua 2025.
 Viiden tähden liike vastustaa kiivaasti miljardihanketta sekä sen kalleuden että ympäristöhaittojen vuoksi. Lega puolestaan kannattaa hanketta, koska se vilkastuttaisi puolueen mukaan pohjoisen Italian liike-elämää ja loisi työpaikkoja.
 Sisäministeri Matteo Salvini  jatkaa kesäkiertuettaan eteläisessä Italiassa. Hallituksen hajoaminen on sähköistänyt tiedotustilaisuuksia.  Perjantain  lehdistökonferenssi pidettiin Termolissa.  Nico Lanese / EPA
 4. Mitä puolueet tekevät kannatuksen säilyttämiseksi?
 Sisäministeri Salvini on matkaillut useilla paikkakunnilla eteläisessä Italiassa. Hän hyödyntää taitavasti mainettaan kohuttuna ja värikkäänä poliitikkona ja luottaa äänestäjien pysyvän uskollisina. Toistaiseksi suosio on ollut taattua, syytökset rasistisesta ja mauttomasta kielenkäytöstä eivät ole säikyttäneet italialaisia. Gallupien mukaan  puolueen kannatus on nyt noin 38 prosenttia .
 Viiden tähden liikkeen kannatus on mielipidemittausten mukaan noin 17 prosenttia. Aiemmin liike on ollut haluton etsimään yhteistyökumppaneita muista puolueista. Nyt suunta saattaa muuttua. Pääministeri Comte sanoo hallituksensa "tehneen paljon ja puhuneen vähän".
 – Hallitus ei ole päivittäin rannalla, vaan tekee työtä aamuvarhaisesta iltamyöhään, koska se kunnioittaa italialaisia äänestäjiä.
 Pääministeri piikki laiskottelusta oli ilmeisesti tarkoitettu sisäministeri Salvinin suuntaan. Salvinin puolue on aiemmin nimitellyt eteläisen Italian asukkaita loisiksi, jotka elelevät vauraan pohjoisen kustannuksella. Taitavana sanankäyttäjänä Salvini on nyt muuttamassa tätä käsitystä ja korostamassa alueen asukkaille Italian yhtenäisyyttä.
 Lue lisää:
 Italiaan uudet vaalit ehkä jo lokakuussa  – senaatti pitää kutsua koolle kesken kesäloman äänestämään hallituksen luottamuksesta
 "En aio pelata rantalentopalloa" – Italian Salvini lähtee rantakiertueelle kosiskelemaan lomailevia äänestäjiä
 Oikeus tutkii: Yrittikö Italian äärioikeistolainen hallituspuolue junailla Venäjältä korruptiorahaa?
 Buzzfeed: Salvinin avustaja yritti suhmuroida venäläistä öljyrahaa Legalle laittomaksi vaalirahaksi

Italian koalitiohallituksen järkiavioliitto purkautui  – hallituskumppanit  eivät olleet  unelmapari alunperinkään


Summary: Kilpailu käyttöjärjestelmien herruudesta on kovaa, joten uuden käyttöjärjestelmän esitelleen Huawein varovaiset sanat ovat ymmärrettäviä.

Kiinalainen teknologiayhtiö Huawei on julkaissut oman käyttöjärjestelmän älylaitteilleen. Yhdysvaltain mustalle listalle keväällä päätyneen Huawein kuluttajaliiketoimintayksikön toimitusjohtaja  Richard Yu  paljasti HongmengOS-käyttöjärjestelmän  Dongguanissa Kiinassa käynnissä olevilla kehittäjämessuilla perjantaina .
 Huawein on jo pidemmän aikaa huhuttu kehittävän omaa käyttöjärjestelmää ja spekulointi kehitystyön ympärillä kiihtyi toukokuussa, kun  Yhdysvaltain hallinto asetti kiinalaisyhtiön mustalle listalle vakoilusyytösten vuoksi . Päätöksen seurauksena amerikkalaisyhtiöiden liiketoimet Huawein kanssa vaikeutuivat huomattavasti.  Google ilmoittikin pian lopettavansa järjestelmäpäivitykset  Huawein tuleviin Android-puhelimiin.
 Googlen ratkaisun jälkeen oma käyttöjärjestelmä alkoi näyttää elintärkeältä Huaweille. Kiinalaisyhtiö myönsi keväällä, että sillä on varasuunnitelma. Tuolloin Yu luonnehti Huawein omaa käyttöjärjestelmää varotoimena, mikäli yhtiö joutuisi luopumaan täysin Androidista.
 Dongguanin kehittäjämessuilla Yu kehui HongmengOS:n ominaisuuksia, jotka "eroavat täysin Googlen tai Applen käyttöjärjestelmistä". Samalla hän kuitenkin painotti Androidin olevan yhä Huawein mobiililaitteiden ensisijainen käyttöjärjestelmänä.
 HongmengOS otetaan ensimmäisenä käyttöön televisioissa, älykelloissa ja muissa vastaavissa näytöllisissä laitteissa, mutta ei puhelimissa. Siirtyminen omaan käyttöjärjestelmään voi kuitenkin Yun mukaan tapahtua myös puhelimien osalta vaikka heti.
 Huawein kuluttajaliiketoimintayksikön toimitusjohtaja Richard Yu lupaa uuden käyttöjärjestelmän tulevan Kiinan markkinoille jo tämän vuoden lopulla. Kansainvälisen julkaisun on määrä tapahtua ensi vuonna. Fred Dufour / AFP
 Huawei houkuttelee sovelluskehittäjiä avoimella lähdekoodilla
 HongmengOS on Androidin tapaan avoimen lähdekoodin käyttöjärjestelmä. Tämä tarkoittaa sitä, että tulevaisuudessa myös muut laitevalmistajat voisivat ottaa HongmengOS:n käyttöönsä. Huawei ei siis ole rakentamssa Applen iOS:n kaltaista ympäristöä, jonne muilla valmistajilla ei ole asiaa. Yun mukaan moni laitevalmistaja on jo nyt kiinnostunut Huawein käyttöjärjestelmästä.
 Avoin lähdekoodi hälventää myös epäillyt "takaporteista", sillä kuka tahansa voi tutustua käyttöjärjestelmän toimintaperiaatteisiin. Yhdysvallat on aiemmin syyttänyt Huaweita vakoilusta laitteidensa välityksellä. Todisteita vakoilusta ei ole esitetty.
 Avoin lähdekoodi tekee käyttöjärjestelmästä myös houkuttelevamman alustan sovelluskehittäjille. Tämä on tärkeää, sillä lopulta sovellukset määrittävät käyttöjärjestelmän elinkelpoisuuden. Ilman suosittuja sovelluksia mikään käyttöjärjestelmä ei selviä.
 Se, miten hyvin kiinalainen käyttöjärjestelmä onnistuu houkuttelemaan ulkomaisia sovelluskehittäjiä, on iso kysymysmerkki. Huawein etuna yhtiön koko ja asema. Harva sovelluskehittäjä haluaa jättäytyä ulos  maailman toiseksi suurimman puhelinvalmistajan käyttöjärjestelmästä . Mutta Yhdysvaltain ja Kiinan välisen kauppasodan kiihtyessä, kyse ei ole pelkästään liiketoiminnan kannattavuuslaskelmista.
 Eikä Huawein asema Kiinan ulkopuolella ole ollut enää sama Googlen ilmoituksen jälkeen. Huawein laitemyynti on kiistan seurauksena pienentynyt länsimaissa ja  operaattorit pohtivat uusien puhelimallien julkistuksia .
 Huawein julkistama HongmengOS-käyttöjärjestelmä kulkee englanniksi nimellä HarmonyOS. Käyttöjärjestelmä esiteltiin Dongguanissa Kiinassa perjantaina. Fred Dufour / AFP
 Androidista on tullut standardi, jota on vaikea haastaa
 Kilpailu käyttöjärjestelmien herruudesta on armotonta jo ilman tempoilevaa kauppasotaa. Huawein kuluttajaliiketoimintayksikön johtajan varovaiset sanat ovat siksi ymmärrettäviä. Huawei ei halua esiintyä haastajana kisassa, jonka niin moni on hävinnyt.
 Yksi käyttöjärjestelmäkisan hävinneistä yhtiöistä on Nokia, jonka kehittämä Symbian ei koskaan ottanut tuulta alleen. Saman kohtalon koki myöhemmin Nokian mobiililiiketoiminnan ostanut Microsoft, jonka Windows-puhelimet eivät onnistuneet haastamaan Googlen Androidia. Windows-puhelimien tuki päättyy tämän vuoden joukukuussa.
 Microsoftin perustaja  Bill Gates  kuvaili kesällä mobiililaitteiden alustamarkkinoita "voittaja vie kaiken" -markkinoiksi. Gatesin mukaan haastajalle ei riitä puolet tai vaikkapa 90 prosenttia sovelluksista. Sillä pitää olla ne kaikki, jotta se välttää perikadon.
 Gates pitää uransa suurimpana virheenä sitä, ettei hän onnistunut ohjaamaan Microsoftia kehittämään Androidin kaltaista mobiilikäyttöjärjestelmää ennen Googlea.
 – Android on vakioalusta puhelimille. Olisi ollut luonnollista, että Microsoft voittaa sen kisan, Gates totesi  sijoitusyhtiö Village Globalin järjestämässä haastattelussa kesäkuussa .
 – Markkinoilla on tilaa tasan yhdelle käyttöjärjestelmälle, joka ei ole Applen, Gates jatkoi valitellen satojen miljardien dollarien päätymistä kilpailijalle.
 Jos Gates on oikeassa, Huawein kannattaa toivoa, ettei se joudu koskaan turvautumaan uuteen käyttöjärjestelmäänsä.
 Lue myös:
 Onko Huawei oikea turvallisuusriski vai osa kauppasotaa? "Vaikea sanoa, koska näyttöä vakoilusta ei ole"
 Näin Huawein kriisi on edennyt – Yhdysvaltojen painostus Kiinan lippulaivayhtiötä kohtaan on koventunut kuukausi kuukaudelta

Analyysi: Ahtaalle joutunut Huawei julkisti uuden käyttöjärjestelmän, mutta ei uskalla haastaa Androidin ylivaltaa


Summary: Muutos koskee muovin lisäksi myös kierrätyspaperia ja -lasia. Taustalla on Aasian valtioiden vastahakoisuus ottaa enää vastaan muiden valtioiden jätekuormia.

Australia aikoo lopettaa muovin ja muun kierrätyskelpoisen jätteen viennin ulkomaille. Taustalla on kasvava kansainvälinen huoli valtameriä saastuttavasta muovijätteestä ja Aasian valtioiden vastahakoisuus ottaa enää vastaan muiden valtioiden jätekuormia.
 – Kyse on meidän jätteistämme ja ne ovat meidän vastuutamme, Australian pääministeri  Scott Morrison  sanoi perjantaina.
 Muutos koskee kiistellyn muovin lisäksi myös kierrätyspaperia ja -lasia. Morrison kertoi Australian haluavan välttää riskin, että jätteet päätyvät lopulta esimerkiksi valtameriin, kuten Koillis-Australian Ison Valliriutan edustalle.
 Australia valmistelee aikataulua jäteviennin lopettamiseksi ja toivoo, että vientikielto saadaan voimaan mahdollisimman nopeasti. Morrison ei kertonut, mitä australialaisten tuottamille jätteille sen jälkeen tarkalleen tapahtuu.
 Australiassa paikallispoliitikkoja kuitenkin patistetaan toimiin, jotta kaatopaikoille päätyviä jätemääriä pystyttäisiin vähentämään ja kierrätystä lisäämään tuntuvasti. Tällä hetkellä Australiassa kierrätetään esimerkiksi vain noin 12 prosenttia muovista.
 Indonesia palautti heinäkuussa yli 200 tonnia jätekuljetuksia takaisin Australiaan.  Fullu Handoko / EPA
 Australia vie muovijätettä useisiin Aasian maihin
 Australian hallinnon mukaan vuoden mittaisella tarkastelujaksolla maasta vietiin yli neljä miljoonaa tonnia kierrätyskelpoista jätettä ulkomaille, valtaosa Aasian maihin. Määrä vastasi noin 12 prosenttia Australian kierrätysjätteestä.
 Nykyisellään Australia vie muovijätettä muun muassa Indonesiaan, Malesiaan, Thaimaahan ja Vietnamiin.
 Kansainvälisten jätekuljetusten ongelmat alkoivat kärjistyä, kun Kiina alkoi rajoittaa ulkomaisten muovijätteiden vastaanottoa rajusti vuonna 2017. Kiinan varaan laskeneet  länsimaat joutuivat etsimään uusia kohteita jätelasteilleen .
 Jätteitä kuljetettiin useisiin muihin Aasian maihin, kuten Thaimaahan, Malesiaan, Vietnamiin ja Indonesiaan. Myös niissä on sittemmin alettu rajoittaa jätekuljetuksia.
 Heinäkuussa Indonesia ilmoitti, että se palauttaisi yli 210 tonnia jätteitä Australiaan sen jälkeen kun kierrätyspaperina vastaanotetun jätelastin joukosta oli löydetty haitallisia aineita ja kotitalousjätettä, kuten vaippoja.
 Toukokuussa  Malesia ilmoitti palauttavansa 450 tonnia muovijätettä lähtömaihin , kuten Australiaan, Kanadaan, Yhdysvaltoihin, Saudi-Arabiaan, Japaniin ja Kiinaan.
 Australia osallistuu ensi viikolla järjestettävään Tyynenmeren valtioiden kokoukseen, jossa valtamerten saastuminen ja ilmastokriisi ovat pääaiheita. Eräissä Tyynenmeren alueen valtioissa Australiaa on arvosteltu siitä, ettei se ole ryhtynyt riittävän tarmokkaasti hillitsemään ilmastokriisiä.
 Lue myös:
 Malesia lähettää ulkomaisia muovijätteitä takaisin länsimaihin – "Malesiasta ei tule maailman kaatopaikkaa"
 Minne muovijäte päätyy, kun Kiina ei enää ota sitä vastaan? Ympäristöjärjestöjen raportti: Kaakkois-Aasiaan ja kaatopaikoille
 Piskuinen Itä-Timor haluaa muovineutraaliksi vuoteen 2020 mennessä – Muoviongelma voi olla pahempi kuin on luultu

Australia aikoo lopettaa muovijätteen viennin ulkomaille – "Kyse on meidän jätteistämme, meidän vastuustamme"


Summary: Kouvolan asuntomessualueella on edessä huomattava korjaus- ja purku-urakka messujen päättymisen jälkeen.

Kouvolan asuntomessualueen purkaminen alkaa välittömästi sunnuntaina, kun portit ovat sulkeutuneet yleisöltä.
 Messuilla on vieraillut yli 100 000 kävijää, jotka jättävät jälkensä alueelle. Monessa kodissa ei käy kymmenessä vuodessakaan yhtä paljon ihmisiä kuin messuilla kuukauden aikana, Elementit-E Oy:n rakennusneuvos  Veli Hyyryläinen  vertaa.
 – Kyllä siinä pienestä talon iästä, ehkä 20–30 vuoden käytöstä puhutaan, Hyyryläinen arvioi.
 Asukkaat joutuvat odottamaan muuttoa uusiin koteihinsa vielä hetken, sillä messujen päätyttyä edessä on suursiivous ja taloihin tulleiden kulumien korjaaminen.
 – Missä ihmiset kulkevat, kulkee myös hiekkaa mukana. Hiekka voi hieroa jonkinlaista kulumaa. Suojamatot ovat pysyneet kohtuullisen hyvin paikallaan, mikä voi auttaa siihen, ettei kulumia ole juuri syntynyt Villa Element -taloon, Hyyryläinen kertoo.
 Asuntomessukävijöiden mukana taloihin voi kulkeutua hiekkaa ja kiviä, joten suojamatot tulevat todella tarpeeseen. Pyry Sarkiola / Yle
 Kulumien ja mahdollisten vaurioiden laajuus taloissa selviää lopullisesti, kun talojen suojaukset poistetaan.
 Messujen Taidekodissa on edessä ainakin tuulikaapin ja eteisen maalaus. Seinät maalattiin alunperinkin vain yhden kerran, koska talon omistajat osasivat varautua maalaustarpeeseen messujen jälkeen. Mahdollisesti myös esimerkiksi kulmalistoja on uusittava.
 Taiteilija  Johanna Oraksen  teoksilla koristellun Taidekodin omistaja  Anne Hasu  sanoo olevansa tyytyväinen, jos messuista selvitään näin pienillä vaurioilla.
 – Ihmiset pelottelivat hirveästi etukäteen. Yksi käsisaippuapullo talosta on varastettu, mutta ei muuta. Kaikki taide on pysynyt tallessa.
 Hiekkapölyä on kulkeutunut taloihin ovista ja ikkunoista
 Kohteiden kulumien ja vaurioiden korjaamisesta vastaavat näytteilleasettajat.
 Esimerkiksi Taidetalon maalaustarvikkeet ja siivouksen maksaa päänäytteilleasettaja. Omistajat hoitavat varsinaisen maalauksen itse. Päänäytteilleasettaja huolehtii talon pintojen siivouksesta, mutta esimerkiksi kaappien siivous jää omistajien itsensä hoidettavaksi.
 Siivousta taloissa tarvitaankin. Hiekkapölyä on päässyt kertymään runsaasti, sillä ikkunat ja ovet olleet auki messujen ajan.
 Osuuskunta Suomen Asuntomessujen operatiivisen johtajan  Heikki Vuorenpään  mukaan aiempi kokemus on näyttänyt, että koteihin voi päästä muuttamaan ilman korjaustöitäkin, jos suojaukset on hoidettu erinomaisesti.
 – Yleensä taloissa tarvitsee tehdä lähinnä maalauskorjauksia kaiteisiin. Porrashuoneissa voi maalipintoihin tulla messujen aikana kulumia. Ne voidaan entistää uudella maalauksella.
 Taidekodin kaikki taide on pysynyt messujen ajan tallessa. Kalle Purhonen / Yle
 Veli Hyyryläisen yritys on vastannut Villa Element -puutalon rakentamisesta. Hyyryläinen arvioi, että talon korjauskustannukset jäävät alle 10 000 euron. Hän uskoo, että messut ovat aiheuttaneet talossa enemmän likaantumista kuin vaurioita.
 – Talossa on puuseinät, jotka kiinnostavat hirveästi ihmisiä ja sitten puuta pitää kosketella käsin. Kun tulee paljon käsien jälkiä, voi olla vähän likaakin. Uskoisin, että puhdistamalla saamme jäljet pois.
 Hyyryläinen olettaa, että Villa Element -talossa pitää tehdä hiomista ja uudelleen pinnoittamista, mutta suurta materiaalien vaihtoa tuskin tarvitaan. Hän kuitenkin pohtii, mitä olisi voinut tehdä toisin.
 – Olemme nähneet kavereilla akryylilevysuojauksia. Ne pysyvät paremmin paikallaan ja ovat ehkä fiksumman näköisiäkin kuin suojamatot. Ehkä se olisi ollut parempi ratkaisu. Asiaa on kuitenkin vaikea muuttaa kesken messujen.
 Messurakenteiden asfaltti halutaan uusiokäyttöön
 Myös vanhalle kasarmiasueelle pystytettyjen asuntomessujen ulkoalueella riittää purettavaa ja korjattavaa messujen jäljiltä. Esimerkiksi kulkureittien kulumia ja viheralueita on paikattava. Viheralueille on voinut muodostua polkuja, kun ihmiset ovat etsineet kulkureittejä itselleen.
 – Luulen, että jälki näkyy enemmän talojen sisällä pienten asioiden korjaamisessa. Yleisillä alueilla on ollut aika kestäviä rakenneratkaisuja, aluevalvoja  Esa Inkilä  Kouvolan kaupungilta sanoo.
 Töitä riittää messujen ajaksi tehtyjen rakenteiden purkamisessa. Purettavaa asfalttia Inkilä arvioi alueella olevan 4 000–5 000 neliötä. Viherrakentamisen alkuperäinen suunnitelma pystytään viemään loppuun messujen jälkeen, kun rakenteet on purettu.
 Päänäyttelyhallissa oleva asfaltti puretaan messujen jälkeen ja alue ennallistetaan pesäpallokentäksi. Pyry Sarkiola / Yle
 – Päänäyttelyhallista poistetaan asfaltit ja se ennallistetaan pesäpallokentäksi. Samoin linja-autoterminaalina toiminut paikka ennallistetaan paraatikentäksi, joka se on ollut jo puolustusvoimien aikana.
 Inkilä arvioi, että ulkoalueiden purkamis- ja korjauskustannukset ovat kymmeniätuhansia euroja. Kustannuksista vastaa Kouvolan kaupunki.
 – Pohdimme ensi viikolla, saadaanko asfaltti kierrätyskäyttöön. Samoin puutavaran osalta haluamme harkita, voisiko sitä käyttää uudelleen. Useista kohteista on sovittukin, miten niitä viedään eteenpäin, Inkilä kertoo.
 Inkilä arvioi, että menee vielä kuukausi, ennen kuin alue on asuttavassa kunnossa. Myös uusia taloja on nousemassa alueelle. Inkilän mukaan muutamilla tyhjillä tonteilla alkaa rakentaminen, kun rakennusluvat on saatu kuntoon.

Yli satatuhatta ihmistä jättänyt melkoiset jäljet asuntomessujen taloihin: "Kyllä siinä 20-30 vuoden käytöstä, eli pienestä talon iästä puhutaan"


Summary: Yhdysvaltain presidentin mukaan kaksikko saattaa taas tavata toisensa.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on lähestynyt jälleen Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  kirjeellä. Trump kertoo saaneensa Kimiltä torstaina hyvin kauniin kirjeen.
 Trump sanoo Kimin ilmaisseen kirjeessä tyytymättömyytensä Yhdysvaltain ja Etelä-Korean sotaharjoituksiin. Trump toteaa olevansa samaa mieltä Kimin kanssa.
 – Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista, Trump sanoi tänään toimittajille.
 Trumpin mukaan sotaharjoitukset selittävät sen, miksi Pohjois-Korea on tehnyt viime aikoina useita ohjuskokeita.
 Trump kertoo saattavansa jälleen tavata Pohjois-Korean johtajan. Hän ei kuitenkaan kerro mitään aikataulua mahdolliselle tapaamiselle.
 Kaksikko tapasi edellisen kerran kesäkuun lopussa demilitarisoidulla vyöhykkeellä Pohjois- ja Etelä-Korean rajalla. Päämiehet sopivat keskustelujen jatkamisesta, mutta mitään ei ole toistaiseksi tapahtunut.
 Lisää aiheesta:
 Pohjois-Korea varasti kyberhyökkäyksillä liki kaksi miljardia aseohjelmansa rahoittamiseksi
 Pohjois-Korea teki kolmannen ohjuskokeen viikon sisään – moitti samalla naapurimaataan poliittisen tahdon puutteesta
 Trump puolusti "ystäväänsä" Kimiä: Pohjois-Korean ohjuskokeet eivät ole vastoin sopimustamme, vaikka YK:ta ne saattavat uhmata

Trump kertoo saaneensa Pohjois-Korean Kimiltä torstaina hyvin kauniin kirjeen – "Minäkään en ole koskaan pitänyt sotaharjoituksista"


Summary: Kouvolan seudun ammattiopiston sadat opiskelijat aloittivat lukuvuoden väistötilassa, jota cheerleader-harrastajat ovat käyttäneet harjoitteluun.

Cheerleading on kasvattanut suosiotaan Kouvolassa kovasti viime vuosina.
 Kuusi vuotta sitten perustetulla Black Diamond Cheerleaders -seuralla on tällä hetkellä 16 joukkuetta eri ikäisille harrastajille ja yhteensä yli 400 jäsentä. Uusia tulijoitakin olisi selvästi enemmän kuin joukkueisiin voidaan ottaa.
 Harjoitustila täyttyi opiskelijoista
 Nyt seura kertoo olevansa kuitenkin vaikeassa tilanteessa, koska harjoitteleminen entisessä kauppaoppilaitoksessa Salpausselänkadulla on epävarmaa. Cheerleaderit harjoittelevat tilassa joka arkipäivä ja myös sunnuntaisin.
 Syynä epävarmuuteen on Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoiden yllättävä siirtyminen väistötiloihin vanhaan kauppaopistoon.
 – Aluksi meitä uhkasi jopa häätö, mutta saimme neuvoteltua asian niin, että rullaamme matot aina varastoon harjoitusten päätteeksi. Se on hankalaa ja vie aikaa harjoittelulta. Muuta vaihtoehtoa ei kuitenkaan ole, kertoo Black Diamond Cheerleadersin hallituksen jäsen  Laura Kyllönen .
 Seura on etsinyt uusia vakituisia harjoitustiloja. Hallin pitäisi olla riittävän korkea ja tilaa pitäisi olla kahdelle cheer-matolle, joiden avulla harjoittelu on turvallista.
 Sopivia tiloja ei kuitenkaan ole helppo löytää. Tarpeeksi isot tilat maksavat puolestaan niin paljon, että maksuja jouduttaisiin nostamaan reippaasti. Seura etsii uusia sponsoreita, jotta uusien tilojen kulut pystyttäisiin kattamaan. Vaihtoehdot alkavat olla vähissä.
 – Joko vähennämme harrastajamäärää puolella nykyisestä tai sitten lopetetaan toiminta Kouvolassa kokonaan. Jotain tässä on tehtävä, sanoo Laura Kyllönen.
 Pientä helpotusta tuo Kuusankoskella Kymintehtaan koululla sijaitseva harjoitustila, jonne mahtuu kuitenkin selvästi vähemmän harrastajia kuin nykyiseen. Myös siellä matot pitää korjata harjoitusten jälkeen pois.
 Epäselvyys remontista ajoi opiskelijat evakkoon
 Syynä cheerleadereiden vaikeaan tilanteeseen on Kouvolan seudun ammattiopiston Utinkadun kampuksen saneeraustyöt. Lukuvuoden alkaessa osa opetustiloista ei ollutkaan käytössä kuten piti.
 KSAO:n rehtorin  Timo Ollin  mukaan rakennuksessa piti pystyä opiskelemaan, vaikka siellä olisi samaan aikaan käynnissä remontti. Koulu ei kuitenkaan ottanut huomioon, että remontin aikana tilojen ilmanvaihtoa ei voikaan käyttää.
 – Keväällä emme tätä ymmärtäneet ja tilanne on monen sattuman summa. Opiskelijoille ja henkilökunnalle olisi tullut kohtuuttomat olosuhteet, sanoo Olli.
 Keskeneräisessä siivessä jatkaminen olisi tarkoittanut opiskelua myös melun ja pölyn keskellä. Lisäksi purkutöiden yhteydessä löytyi asbestia enemmän kuin oli etukäteen arvioitu, joka taas aiheutti lisätöitä.
 Väistötiloissa vanhassa kauppaoppilaitoksessa Salpausselänkadulla on nyt noin 400 nuorta, jotka opiskelevat muun muassa liiketaloutta, matkailualaa sekä ravintola-alaa.
 Rehtori Olli arvioi, että Salpausselän väistötiloissa ollaan ainakin syyslomaan saakka ja paluun pitäisi toteutua vaiheittain viimeistään ensi vuoden alussa.
 Remontin venyminen tarkoittaa myös sitä, että Utinkatu 44:ssä ei voi ruokailla, vaan ruokailu on siirretty Utinkatu 85:een.
 Utinkadun kampuksen saneerauksen on määrä valmistua lopullisesti vuoden kuluttua syksyllä. Uusiin tiloihin asettuu muun muassa 500 lähihoitajaopiskelijaa.
 9.8. klo 19.42: Otsikkoa muokattu.

Iso cheerleader-seura pulassa – treenitilat vietiin alta


Summary: Intian puoleisessa Kashmirissa pelätään vakavien levottomuuksien puhkeamista sen jälkeen, kun Intia poisti alueen erityisaseman. Tähän mennessä kahakoissa on loukkaantunut kymmeniä mielenosoittajia.

Ulkonaliikkumiskieltoa on tänään helpotettu väliaikaisesti Intian puoleisen Kashmirin muslimialueilla perjantairukousten takia.
 Alueen suurimmassa kaupungissa Srinagarissa ihmiset pääsivät viranomaisten mukaan lähimoskeijoihinsa, mutta kaupungin päämoskeija Jama Masjid pysyi suljettuna.
 Turvallisuustoimet ovat samaan aikaan erittäin tiukat ja poliisit valvoivat moskeijoihin saapuneita.
 – Ulkonaliikkumiskielto jatkuu viidettä päivää. Tulimme tänne rukoilemaan, mutta vaati ponnisteluja päästä moskeijaan, sanoi srinagarilainen  Aijaz Ahmad  uutistoimisto Reutersille.
 Intia on lähettänyt Kashmiriin tuhansia sotilaita lisää.  Farooq Khan / EPA
 Myös puhelinverkot ovat osittain toimineet ja koulut on avattu monilla alueilla. Internet ja puhelinverkko ovat olleet tämän viikon lähes täysin pois toiminnasta.
 Viranomaisia on kehotettu auttamaan ihmisiä hankkimaan välttämättömiä tarvikkeita. Alueelle on lähetetty autoja, joista myydään ihmisille ruokaa,  kertoo The Times of India .
 Srinagarin asukkaat ovat joutuneet pysymään sisätiloissa
 Muslimienemmistöinen Intian puoleinen Kashmir ja sen suurin kaupunki Srinagar ovat olleet erittäin tiukkojen turvatoimien kohteena ja eristettynä sen jälkeen, kun Intia poisti alueen erityisaseman tiistaina.
 Ulkonaliikkumiskielto on jatkunut maanantaista asti ja Srinagarin asukkaat ovat joutuneet pysyttelemään sisätiloissa. Kaupat ja jopa terveysasemat ovat olleet kiinni.
 Tiesulkuja on Srinagarissa ja muissa suurimmissa kaupungeissa The Times of Indian mukaan noin sadan metrin välein. Ulkonaliikkumiskiellon aikaan vain vakavasti sairaat ihmiset on päästetty sulkujen ohi.
 Tiukimmin kontrolloiduilla alueilla alkaa olla pulaa ruoasta ja muista tarpeista.
 Kaupat ovat olleet kuluvan viikon kiinni Srinagarissa.  Tauseef Mustafa / AFP
 Protesteja on ollut päivittäin
 Laajoja väkivaltaisuuksia ei ole toistaiseksi puhjennut, mutta pienempiä mielenosoituksia on järjestetty päivittäin eri puolilla Srinagaria.
 Protesteissa nuoret mielenosoittajat ovat heittäneet kiviä sotilaita kohti. Useimmiten kahakat ovat alkaneet pimeyden koittaessa, kun sotilaat ovat olleet lähdössä pois vuorostaan. Yhden ihmisen kerrotaan kuolleen ja useiden loukkaantuneen.
 Nimettömänä pysytellyt lääkäri kertoi Srinagarissa olevalle uutistoimisto AP:n toimittajalle, että hänen sairaalaansa oli tuotu yli 50 ihmistä, jotka ovat haavoittuneet luodeista.
 Sairaalassa hoidettavana olevan  Riyaz Ahmadin  silmään oli tullut siruja sotilaiden ampumasta luodista mielenosoituksen yhteydessä.
 – Kaikki meni pimeäksi, kun sirpaleet osuivat. En tiennyt, kuka minua kuljetti sairaalaan.
 Pyörällä Ahmadin sairaalaan vienyt ystävä  Sajad Wani  kertoo, että sotilaat myös pahoinpitelivät heitä pampuilla matkan varrella.
 Tiesulkuja on Srinagarissa median mukaan sadan metrin välein.  Farooq Khan / EPA
 "Hyökkäys kulttuuria ja identiteettiä vastaan"
 Monet AP:n haastattelemat ihmiset kertoivat pelkäävänsä laajojen väkivaltaisuuksien puhkeamista.
 – Ihmiset lähtevät kaduille, kun rajoitukset poistetaan. Kashmir on painekattila, joka voi räjähtää hetkenä minä hyvänsä,  Bashir Ahmad  sanoi.
 – Intia petti meidät. Meidän pitää taistella vastaan, AP kuuli erään miehen toteavan ryhmälle ihmisiä.
 Intian päätös viedä Kashmirin itsehallinto tarkoittaa myös sitä, että muualta Intiasta tulevat voivat ostaa alueelta maata. Arvostelijoiden mukaan hallituksen tavoitteena on hindulaistaa Intian ainoa muslimienemmistöinen osavaltio Jammu ja Kashmir.
 – Tämä on hyökkäys identiteettiämme ja kulttuuriamme vastaan. Pitkällä tähtäimellä tarkoituksena on muuttaa alueen väestörakennetta,  Mohammed Akbar  arvioi.
 – Emme anna Intialle koskaan anteeksi tätä julkeaa kollektiivista rangaistusta, hän jatkoi.
 Jännitteitä on myös muualta komennettujen Intian armeijan sotilaiden ja Kashmirin poliisin välillä. AP:n lähteiden mukaan muutamia kahakoita on puhjennut.
 Siirtotyöläiset ovat pyrkineet pois Srinagarista väkivaltaisuuksien uhan takia. Nämä miehet jonottivat bussilippuja keskiviikkona.  Sajjad Hussain / AFP
 Vuosikymmeniä jatkunut konflikti
 Poliisi ja armeija helpottivat ulkonaliikkumiskieltoa väliaikaisesti muslimien pyhäpäivänä, mutta höllennyksen kestosta ei ole kerrottu.
 Hindunationalistinen pääministeri  Narendra Modi  sanoi torstaina, että tilanne Kashmirissa alkaisi palata asteittain normaaliksi. Modi perusteli erityisaseman viemistä sillä, että se poistaa Kashmirista terrorismin ja separatismin.
 Kapinalliset ovat taistelleet Intian keskushallintoa vastaan Kashmirissa vuosikymmenten ajan. Intia ja Pakistan kiistelevät jakamastaan Kashmirin alueesta ja ovat käyneet Kashmirista kaksi sotaa ja yhden lyhyemmän konfliktin. Vuosikymmenten aikana väkivaltaisuuksissa on kuollut noin 70 000 ihmistä.
 Pakistan on tuominnut jyrkästi Intian puoleisen Kashmirin erityisaseman poistamisen.
 Lue lisää:
 Pakistan sulkee tärkeän junayhteyden Intiaan – Kashmirin alueeseen liittyvät jännitteet kasvavat
 Pakistan vähentää diplomaattisuhteita Intian kanssa Kashmirin tilanteen takia – Intian suurlähettiläs karkotetaan
 Pakistanin armeijan esikuntapäällikkö varoittaa: Asevoimat tukevat kashmirilaisia
 Mitä Kashmirissa tapahtuu ja miksi? Neljä kysymystä ydinasevaltioiden välisen kiistan uudesta käänteestä

"Kashmir on kuin painekattila, joka räjähtää hetkenä minä hyvänsä" – Ulkonaliikkumiskieltoa höllennettiin ainakin hetkeksi


Summary: Hallituksen liikenneturvallisuustrategian laatimisen yhteydessä on tarkoitus pohtia myös veneilyn turvallisuutta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Turun Airistossa viime viikolla tapahtunut  veneilyonnettomuus  nosti esiin veneilyyn liittyvät riskit. Turmassa kuoli kaksi miestä.
 Huoli on kohdistunut erityisesti isoihin moottoriveneisiin, heikkoihin veneilytaitoihin ja veneilyn promillerajaan.
 Yhtenä keinona turvallisuuden parantamiseksi vesillä on ehdotettu pakollista veneilykorttia suurten muskeliveneiden kuljettajille. Idea ei ole uusi, sillä entinen liikenteen turvallisuusvirasto Trafi  kannatti veneilykortin käyttöönottoa  jo vuonna 2014.
 Tuolloin asia nousi pinnalle, kun pienvene törmäsi risteilyalukseen Tukholman saaristossa.
 Kysyimme liikenne- ja viestintäministeriöstä, miksi veneilykorttiasia ei ole edennyt. Kysymyksiin vastasi ylijohtaja  Laura Vilkkonen .
 Olisiko pakollisesta veneilykortista hyötyä Suomessa?
 Meillä on valmisteltu uusi vesiliikennelaki, joka tulee voimaan 1. kesäkuuta 2020. Tässä lainvalmistelussa oli uudelleen esillä asia veneilyajokortista. Siinä yhteydessä on kuultu sidosryhmiä.
 Vesiliikenteen liittyvien lainsäädäntöhankkeiden yhteydessä on tyypillisesti kuultu veneilyjärjestöjä, ammattilaisia, lainvalvontaviranomaisia, alan yrityksiä, veneilyalan keskusliittoja ja meripelastusliittoja.
 Pohdinnan lopputuloksena päädyttiin siihen, että veneilykortti ei vastaa tarpeeseen. Ongelmana on, että veneilykortti lisäisi byrokratiaa ja taakkaa tavallisille ihmisille. Siitä ei ole näyttöä, että kortin käyttöönotto pureutuisi niihin ongelmiin, mitä kortilla haluttaisiin ratkaista.
 Oletteko siis ministeriössä tulleet siihen tulokseen, että veneilykortille ei ole tarvetta?
 En sanoisi kategorisesti ei millekään ehdotukselle vielä tässä vaiheessa. Meillä on hallitusohjelmaan kirjattu liikenneturvallisuusstrategia, jonka hallitus tekee tämän hallituskauden aikana. Se kohdistuu kaikkiin liikennemuotoihin. Siinä yhteydessä on tarkoitus käydä keskustelua veneilyn sekä vesiliikenteen turvallisuudesta.
 Silloin tulee pohdintaan taas veneilyajokortti ja erityisesti promillerajan alentaminen. Se on ehkä helpommin ymmärrettävissä oleva ja enemmän turvallisuutta lisäävä tekijä, että ihmiset eivät ajaisi veneillä kännissä niin kuin eivät aja autoliikenteessäkään. Kaikki nämä kysymykset ovat pohdinnassa pöydällä.
 Meidän täytyy tietenkin odottaa lopputulema tästä Airiston onnettomuustutkinnasta. Nyt emme tiedä oikeastaan yhtään mitään siitä tapahtumakulusta tai osapuolista. Poliisi on kertonut julkisuuteen, että alkoholilla ei ole osuutta asiaan. Varmasti poliisi tulee julkisuuteen sitä mukaa, kun tutkinnassa selviää asioita.
 Meillä tapahtuu 40–50 kuolemaan johtanutta veneilyonnettomuutta vuodessa. Tällaiset isojen veneiden törmäystilanteet ovat äärimmäisen harvinaisia.
 Suomessa tyypillinen onnettomuustilanne on se, että ihmiset joutuvat veden varaan pienellä soutuveneellä tai pienellä perämoottoriveneellä. Sellaisessa tilanteessa ollaan yleensä juopuneita ja ilman pelastusliivejä. Siihen ei veneilyajokortti auta mitään.
 Olisiko veneilykortti mahdollista ottaa käyttöön nykyisten lakien puitteissa?
 Se tarvitsee lakimuutoksia ja ennen kaikkea järjestelmän luomisen. Pitäisi selvittää, kuka tällaisia tutkintoja saa järjestää ja millä perusteella, minkätyyppistä pätevyyttä edellytetään ja tarvitaanko käytännön koulutusta, tarvitaanko kirjallista koetta vai näiden yhdistelmää. Ja mikä on kriteeristö, millaisille veneille.
 Erikseen pohdittava kysymys olisi, voisiko veneilykortti olla taannehtiva vai koskisiko se vain tulevaisuuden veneilijöitä. Silloin hyödyt järjestelmästä jäisivät tulevaisuuteen. Nämä ovat kaikki asioita, jotka pitäisi erikseen selvittää
 Järjestelmän rakentamisessa lähdettäisiin aika lailla tyhjästä. Meillä ei ole tämän tyyppistä palvelutarjontaa, eikä tällaisia yrityksiä markkinoilla.
 Ruotsissa on käytössä veneilykortti. Millaisia kokemuksia siellä on saatu?
 En ole riittävän tarkasti perehtynyt Ruotsin järjestelmään. Vähän on jäänyt Ruotsin tilanteesta sellainen käsitys, että veneilykortin turvallisuushyötyjen mitattavuus on hankalaa. On vaikea osoittaa, ovatko onnettomuudet vähentyneet juuri siitä syystä.
 Miten voi perustella, että pienellä mopolla ajavalla pitää olla ajokortti, mutta korttia ei tarvita tonnien painoisen veneen kuljettamiseen?
 Sen voi perustella siten, että kortti on ainoastaan väline, jolla kokemusta ja hyvää merimiestaitoa mitattaisiin.
 Kortin puuttuminen ei tarkoita, että kuka tahansa 15-vuotias voisi lähteä ajamaan muskeliveneellä risteilyalusten sekaan Suomenlahdelle.
 Laissa sanotaan yksiselitteisesti, että jokaisella veneenkuljettajalla tulee olla veneen kokoon, käsiteltävyyteen ja olosuhteisiin nähden riittävä ikä, kokemus ja taito.
 Eikö asiaa ole vaikea valvoa?
 Veneilijöitä valvovat rajavartiolaitos, poliisi ja tulli. Merivartioston edustajan olen kuullut sanoneen, että yksi hyvä nyrkkisääntö valvonnassa on esimerkiksi se, kykeneekö veneenkuljettaja parkkeeraamaan tarkastuksessa veneensä viranomaisen aluksen viereen. Ison moottorialuksen ajaminen toisen aluksen kylkeen antaa heille välittömästi näkemystä siitä, onko kuljettajalla kykyä vai ei.
 Miksi veneilyssä promilleraja on korkeampi kuin tieliikenteessä?
 Promillerajoihin liittyvät lainsäädäntöaloitteet ovat oikeusministeriön vastuulla. Oikeusministeriö on edellisen kerran arvioinut asiaa vuosina 2010-2011.
 Silloin työryhmä päätyi esittämään vesiliikennepromillerajan pitämistä nykyisessä yhdessä promillessa, mutta alensi rajaa ammattiliikenteeltä 0,5:een promilleen myös vesillä.
 Se on erittäin hyvä kysymys, onko suomalainen perusoikeus, että meillä saa ajaa venettä kännissä. Se on mielestäni vanhan ajan kulttuuria, jota voitaisiin uudelleenarvioida veneiden koon ja moottoritehojen kasvaessa.
 Mitä nopeampi vene, sitä nopeammin erilaiset tilanteet tulevat eteen vesillä. Silloin vaaditaan nopeaa reaktiokykyä ja hyvää huomiokykyä. Nämä tunnetusti heikkenevät kun ihminen on alkoholin vaikutuksen alaisena.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Harkimo promillerajasta: "En ymmärrä mitä järkeä siinä on,  että voit ajella pienessä kännissä moottorivenettä"
 Molemmat Airiston veneturmassa kuolleet olivat purjeveneen matkustajia – Onnettomuustutkintakeskus kuulee kummankin veneen kuljettajia
 Liikenneministeri Marin: On tärkeää arvioida, miten veneturvallisuutta voi parantaa – odottaa Airiston onnettomuustutkinnalta hyviä ehdotuksia

Ministeriö: Veneilykortti ja promillerajan lasku vesillä tulevat harkintaan – "Onko suomalainen perusoikeus, että meillä saa ajaa venettä kännissä?"


Summary: Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

Vuonna 1992 skandaalilehtiin levisi kuningatar  Elisabetin  miniästä kuvasarja, jollaista ei oltu nähty koskaan aiemmin. Kuvissa prinssi  Andrew'n  vaimo, herttuatar  Sarah  makasi yläosattomana aurinkotuolissa ja  vieras mies imeskeli hänen varpaitaan .
 Juorulehdet selvittivät nopeasti miehen taustat. Hän oli yhdysvaltalainen miljonääri  John Bryan , joka toimi herttuattaren "talousneuvonantajana". Tapausta pahensi entisestään, että paparazzien ikuistama hempeily tapahtui herttuattaren pienten tyttärien, prinsessa  Beatricen  ja prinsessa  Eugenien  ollessa paikalla.
 Sarahin aiheuttama skandaali oli yksi suurimmista syistä sille, että  kuningatar Elisabet nimesi vuoden 1992 annus horribilisiksi eli kamalaksi vuodeksi .
 Julkinen nöyryytys oli viimeinen ja ratkaiseva isku jo erillään asuneelle avioparille. Lopullisesti avioero astui voimaan vuonna 1996.
 Jo lapsena Sarah Ferguson vietti aikaansa kuninkaallisen perheen seurassa. 1970-luvun alussa otetussa kuvassa Sarah on vasemmassa reunassa. Hänen vieressään ovat prinssi Andrew, isosisko Jane Ferguson, kuningatar Elisabet II, prinssi Edward ja prinsessa Margaretin tytär Sarah Armstrong-Jones.  John Scott /  AOP
 Kuninkaallisen perheen lähellä jo lapsena
 Sarahin parisuhdekriisi muistutti sitä skandaalia, jonka hänen oma äitinsä  Susan  aiheutti vuonna 1972. Tuolloin Susan jätti aviomiehensä majuri  Ronald Fergusonin  ja karkasi argentiinalaisen pooloammattilaisen  Héctor Barrantesin  matkaan.
 Herttuatar Sarah Margaret Ferguson Syntynyt 15.10.1959 Vanhemmat: isä: majuri Ronald Ferguson (1931–2003) äiti: Susan Barrantes (1937–98) Puoliso: prinssi Andrew 1986–96 Lapset: prinsessa Beatrice (s. 8.8.1988) prinsessa Eugenie (s. 23.3.1990)
 Äidin muutettua Argentiinaan, jäi varhaisteini-ikäinen Sarah Britanniaan isänsä ja sisarensa  Janen  kanssa.
 Kuninkaalliseen perheeseen Sarah tutustui jo varhain, sillä hänen isänsä pelasi hevospooloa yhdessä kuningattaren puolison prinssi  Philipin  kanssa ja valmensi tämän poikaa Walesin prinssi  Charlesia . Tulevaa puolisoaan prinssi Andrew'ta Sarah tapasi vuosien mittaan muun muassa poolo-otteluissa.
 Kuninkaallisen perheen kanssa jo lapsena paljon tekemisisissä ollut Sarah Ferguson alkoi seurustella prinssi Andrew'n kanssa vuonna 1985. Kuva on otettu kesäkuussa 1985. John Curtis / AOP
 Kaksikon suhteen kerrotaan syttyneen kesällä 1985 Ascotin laukkakilpailuissa. Kihlauksensa pari julkisti seuraavan vuoden maaliskuussa ja mahtipontisia häitä juhlittiin Lontoon Westminster Abbeyssa heinäkuun 23. päivänä 1986.
 Voimakastahtoinen Sarah Ferguson lupasi vihkivalassaan alistua miehensä tahtoon. Britannian hovi
 Lupasi häissä alistua miehensä tahtoon
 Häät televisioitiin Suomessakin , ja kansa sai ihailla morsiamen puvun yli viisimetristä laahusta ja sulhaspoikana toiminutta merimiesasuista neljävuotiasta prinssi  Williamia .
 Huomiota herätti se, että toisin kuin prinsessa  Diana  omissa häissään, Sarah lupasi vihkivalassaan alistua miehensä tahtoon.
 Lempinimellä Fergie yleisesti kutsuttu Sarah joutui välittömästi juorulehtien ehtymättömän kiinnostuksen kohteeksi. Vertailukohteeksi muodostui viisi vuotta aiemmin kuninkaalliseen perheeseen naitu Diana.
 Rempseä Sarah herätti myös ihailua, mutta enimmäkseen vertailu oli hyvin pisteliästä, ja Yorkin herttuatar jäi siinä jatkuvasti häviölle. Lehdistön mielestä Sarah oli rumempi, tyylittömämpi ja vähemmän hienostunut kuin Diana.
 Varsinkin Sarahin painosta tuli jatkuvan seurannan kohde. Lehdistö haukkui Sarahia hänen Duchess of York -arvonimestään väännetyllä pilkkanimellä Duchess of Pork, jonka voi vapaasti suomentaa esimerkiksi Possulan herttuattareksi.
 Herttuatar peuhasi tyttäriensä kanssa lumessa Sveitsissä keväällä 1993. Steve Back/ / AOP
 "Sarah hylkäsi vastasyntyneen lapsensa"
 Lehdistön herttuattareen liittämiin leimoihin lisättiin vuonna 1988 "huono äiti".  Ensin raskaana ollut Sarah lasketteli Sveitsissä  erittäin haastavaksi luokitetulla rinteellä ja kaatui.
 Sitten Sarah lähti miehensä kanssa matkalle Australiaan vain joitakin viikkoja esikoistyttärensä syntymän jälkeen. Prinsessa Beatrice jäi kuusi viikkoa kestäneen matkan ajaksi Britanniaan lastenhoitajan huomaan.
 – Itsekeskeinen nainen on hylännyt lapsensa kuin ei-toivotun nuken, jyrisi Daily Express -iltapäivälehti.
 Prinsessat Beatrice ja Eugenie jahtasivat äitiään alppimaisemissa Sveitsin Verbierissä 1996. Mike Forster / AOP
 Vähemmälle huomiolle mediassa jäi se, että merivoimien upseerina prinssi Andrew oli poissa kotoa jopa 300 päivää vuodessa. Pariskunta sai toisen tyttärensä Eugenien vuonna 1990, mutta avioliitto rakoili yhä pahemmin.
 Maaliskuussa 1992 hovi viimein tiedotti Yorkin herttuaparin muuttaneen erilleen.
 Herttuattaren tyttäret ovat osoittaneet ilkeät lehtiotsikot Sarahin äitiydestä myöhemmin paikkansapitämättömiksi. Prinsessa Eugenie on sanonut Sarahin olevan mahtava äiti.
 Kohtalokas matka Saint Tropeziin
 Elokuussa 1992 Sarah tyttärineen matkasi lomalle Ranskan Saint Tropeziin. Lomaseuraksi liittyi myös "talousneuvonantaja" John Bryan, ja skandaali oli valmis.
 Kuvat varpaiden imeskelystä sinetöivät Sarahin kohtalon. Hänestä tuli kuninkaallisen perheen, ja etenkin prinssi Philipin silmissä hylkiö.
 Sarahista tuli vuosiksi brittilehdistöstön sylkykuppi, josta laadittiin aiempaakin julmempia otsikoita ja jonka elämää pilkattiin täysin estoitta.
 Herttuatar Sarah poseerasi kesäkuussa 1999 muotokuvansa edessä taiteilija Barbara Kaczmarowska Hamiltonin näyttelyssä Lontoossa. Adrian Dennis / EPA
 Herttuatar Sarah on myöhemmin kertonut, kuinka hän joutuu edelleen viettämään joulut erossa tyttäristään, sillä hän ei saa osallistua kuninkaallisen perheen yhteiseen juhlintaan Sandringhamin linnassa. Samaan aikaan, kun hänen tyttärensä juhlivat joulua kuninkaallisen perheen seurassa, istuu Sarah-äiti kotona ja katsoo televisiota nähdäkseen lapsensa.
 – Katson uutiset ja näen mitä tytöille kuuluu,  hän paljasti Daily Mail -lehden haastattelussa marraskuussa 2018 .
 Viime vuosina suhde kuninkaalliseen perheeseen on hiljalleen parantunut, ja Sarah nähtiin toukokuussa 2018 prinssi  Harryn  häävieraiden joukossa. Prinssi Williamin vuonna 2011 järjestettyihin häihin kutsua ei tullut. Sarah kertoi myöhemmin kutsutta jäämisestä tehneen erityisen surullisen se, että vihkiminen tapahtui Westminster Abbeyssa.
 – Edellinen morsian, joka käveli siellä alttarille, olin minä, hän sanoi  Oprah Winfreyn   haastattelussa .
 – Muista, että meillä oli hieno päivä. Meidän häämme olivat täydelliset, Sarah kertoi ex-miehensä lohduttaneen häntä.
 Yorkin herttuatar Sarah, hänen tyttärensä prinsessa Beatrice ja ex-miehensä prinssi Andrew (oikealla) kuvattiin yhdessä morsiustyttöjen ja sulhaspoikien kanssa prinsessa Eugenien häissä Windsorissa lokakuussa 2018. Neil Hall / EPA
 Pieni helikopteri ja Painonvartijat pelastivat talousongelmista
 Avioeron jälkeen herttuatar Sarah oli jatkuvasti otsikoissa talousongelmiensa vuoksi. 1990-luvun puolivälissä hänen velkasummansa laskettiin miljoonissa punnissa.
 Apu löytyi Yhdysvalloista, jossa herttuatar tienasi muun muassa tv-esiintymisillä ja mainoksilla. Etenkin yhteistyö Painonvartijat-yrityksen kanssa osoittautui tuottavaksi.
 Oman kortensa kekoon toi pieni helikopteri. Sarah on ehtinyt kirjoittaa lastenkirjoja ja julkaissut  Budgie the Little Helicopter  -tarinoita, joissa seikkailee pieni helikopteri. Vuonna 1996 Sarah julkaisi myös  My Story  -omaelämäkerran.
 Syksyllä 2009 herttuatar Sarah haastettiin oikeuteen maksamattomien yli 21 000 punnan maksamattomien velkojen vuoksi. Kuva on otettu kesäkuussa 2009 Silverstonen F1-kilpailun yhteydessä. Jens Buettner / EPA
 Uusia talousongelmia oli edessä 2000-luvun ensi vuosikymmenellä, jolloin herttuattaren velkojat veivät hänet oikeuteen. Vuonna 2010 Sarah oli jälleen kohuotsikoissa, kun hän lankesi skandaalilehti News of the Worldin asettamaan ansaan ja lupasi liikemiestä näytelleelle toimittajalle kontaktin prinssi Andrew'n kanssa rahaa vastaan.
 –  Olen ikuinen lapsi, ja se johtaa minut jatkuvasti ongelmiin, herttuatar Sarah on tokaissut  Daily Mailille  selityksenä toistuville kohuotsikoille.
 Riehakas herttuatar Sarah nähtiin helmikuussa 2015 Lontoon muotiviikon catwalkilla Fashion For Relief -hyväntekeväisyysnäytöksessä. Andrew Cowie / EPA
 Herttuatar Sarah ja prinsessa Diana olivat Sarahin mukaan parhaat ystävät ja pystyivät jakamaan kokemuksensa toistensa kanssa.
 Syyläkengät pilasivat ystävyyssuhteen prinsessa Dianan kanssa
 Prinsessa Dianan ja herttuatar Sarahin ystävyyssuhde herätti huomiota jo 1980-luvulla, kun kaksikko muun muassa hullutteli Ascotin laukkakilpailuissa tökkimällä muita vieraita sateenvarjoilla.
 Herttuatar on kuvaillut itseään ja Dianaa parhaiksi ystäviksi, jotka pystyivät jakamaan toistensa kanssa kuninkaallisen elämän ylä- ja alamäet,  uutisoi Daily Express -lehti .
 Ystävyyssuhde ajautui kuitenkin karille vuonna 1996, kun Sarah kertoi elämäkerrassaan vähemmän mairittelevan anekdootin Dianasta.
 Prinsessa Diana laskettelemassa Yorkin herttuatar Sarahin kanssa Klostersissa maaliskuussa 1988. AOP
 Sarah väitti saaneensa Dianalta lainaamistaan kengistä syylän. Prinsessa otti lörpöttelyn niin raskaasti, ettei enää puhunut Sarahille.
 Kaksikko ei ehtinyt sopia välejään ennen kuin Diana kuoli auto-onnettomuudessa Pariisissa vuonna 1997.
 Seesteistä arkea samassa talossa ex-miehen kanssa
 Sarah on lehtihaastatteluissa kertonut suhteensa sekä tyttäriinsä ja ex-mieheensä olevan erinomaiset.
 – Pöydässä on hyvä olla neljä jalkaa, Sarah on  Hello-lehden mukaan  sanonut yhdessä miehensä ja tyttäriensä kanssa edelleen muodostamastaan perheestä.
 Yksi esimerkki erinomaisista väleistä on se, että ex-puolisot ovat asuneet samassa rakennuksessa jo yli kymmenen vuoden ajan. Kotina toimii Windsorin linnan tiluksilla sijaitseva Royal Lodge, joka oli aiemmin kuningataräiti  Elisabetin  käytössä.
 – Me olemme maailman onnellisin eronnut pari, herttuatar Sarah on todennut  Daily Mailille .
 Prinssi Andrew ja herttuatar Sarah nähtiin kesäkuussa 2019 samassa aitiossa Ascotin laukkakilpailuissa.  Facundo Arrizabalaga / EPA
 – Kuninkaallisfanit rakastavat Sarahin ja Andrew'n läheistä suhdetta, ja entisen pariskunnan on nähty viettävän viime kuukausina yhä enemmän aikaa yhdessä julkisissa tilaisuuksissa,  raportoi Hello-lehti kesäkuussa .
 Herttuatar Sarah asteli lokakuussa 2005 punaista mattoa pitkin iltapäivälehti Daily Mirrorin Pride of Britain -palkintogaalaan Lontoossa. Daniel Deme / EPA
 Työtä ihmiskaupan uhrien ja katulasten puolesta
 Nykyisin Britannian tunnetusti teräväkieliset lehdet kohtelevat herttuatar Sarahia huomattavasti menneitä vuosia helläkätisemmin.
 Julmalta vaikuttanut pilkkaaminen on loppunut ja Sarah Ferguson esiintyy nyt julkisuudessa useimmiten hyväntekeväisyystyönsä ansiosta. Hänen hyväntekeväisyystyönsä kohteina ovat muun muassa katulapset, ihmiskaupan uhrit ja syöpäpotilaat.
 Tuoreimpiin herttuatar Sarahin tehtäviin kuuluu allergiatutkimuksen ja -lainsäädännön edistäminen. Hän vaatii Britanniaa säätämään lain, joka edellyttää elintarvikeyrityksiä listaamaan kaikki aineosat allergisten reaktioiden välttämiseksi.
 Sarahilla on asiasta omakohtaista kokemusta, sillä hänen setänsä kuoli allergiakohtaukseen.
 Hymyilevä Sarah Ferguson saapui tyttärensä prinsessa Eugenien häihin Windsorissa lokakuussa 2018. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Myös Sarahin tyyliin suhtaudutaan lähes lempeästi. Tyttärensä Eugenien viime vuonna pidetyissä häissä Sarah kohahdutti erikoisella hattuvalinnallaan.
 Lehtiotsikoissa hattua ei kuitenkaan lytätty kuin takavuosina vaan sitä verrattiin Harry Potter -kirjoista tuttuun huispauspelin kultaiseen sieppiin .
 Otsikoista pudonneet: Kesäsarjassa kerrotaan, mitä julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu. Thaimaasta paennut Thaksin on upporikas nomadi, joka kiertää maailmaa ja sekaantuu kotimaansa politiikkaan Raaka kaksoismurha nosti O.J. Simpsonin julkisuuden valokeilaan – 25 vuotta myöhemmin pääepäilty keskittyy golfaamiseen Las Vegasissa Monacon skandaaliprinsessa Stephanie löysi rauhan sirkuksesta – 80-luvun ura laulajana ja uimapukusuunnittelijana on muisto vain Pornotähdestä kansanedustajaksi noussut Cicciolina vilautti aikoinaan rintoja Suomenkin eduskunnassa – nyt hän myy rahapulassa tavaroitaan  Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan? Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut" Suhde presidenttiin teki Monica Lewinskystä nettikiusatun – Miten "maailman tunnetuin harjoittelija" pääsi jaloilleen? Vesikidutuksen hyväksyjästä arvostetuksi professoriksi – Condoleezza Rice jätti politiikan iäksi mutta soittaa pianoa vieläkin

Varpaan imeskelyn vuoksi sylkykupiksi joutunut herttuatar Sarah sai lopulta armon brittilehdiltä – "Olen ikuinen lapsi, se johtaa ongelmiin"


Summary: Uutistoimisto Tassin mukaan loukkaantuneita on ainakin kymmenen.

Ainakin kymmenen ihmistä on loukkaantunut Venäjän armeijan ammusvarastolla Siperian Krasnojarskissa sattuneissa uusissa räjähdyksissä. Edellisen kerran samalla alueella Atšinskin lähellä  räjähti maanantaina .
 Tuolloin yksi ihminen kuoli ja 13 loukkaantui.
 Uutistoimisto Tassin mukaan ammusvaraston alueella syttyi tuoreimpien räjähdysten jälkeen tulipalo. Räjähdyksiä oli ainakin kaksi.
 Lähialueella on rikkoutunut rakennusten ikkunoita, ja asukkaita on evakuoitu.
 Venäjän puolustusministeriön mukaan tapahtumaketju olisi saanut alkunsa salamasta.
 Venäjällä on sattunut lyhyessä ajassa useita asevoimiin liittyviä onnettomuuksia.
 Lisää aiheesta:
 Venäjä sulkee Vienanmerellä alueen laivaliikenteeltä sotilastukikohdassa sattuneen räjähdyksen vuoksi – "Säteilytaso nousi hetkellisesti"
 Venäjän sukellusveneonnettomuudessa kuolleet haudattiin – hautausmaa eristettiin salaisissa tehtävissä toimivien sotilaiden vuoksi
 Venäjän puolustusministeri: Ydinsukellusveneen palo alkoi aluksen akkuosastolta

Tass: Venäjän armeijan ammusvarastolla räjähti jälleen – Useita ihmisiä loukkaantunut alueella, jolla räjähti myös maanantaina


Summary: Siskosten levy ilmestyy vasta syksyllä, mutta jo nyt Maustetytöistä on puhuttu tämän vuoden musiikki-ilmiönä.

Maustetytöt-duo on tänä vuonna julkaissut vasta pari kappaletta, mutta musiikkipiireissä heitä on tituleerattu jo tämän vuoden ilmiöksi.
 – Hyvältähän se tuntuu, että meidän musiikistamme ja siitä, mitä me teemme, tykätään,  Kaisa Karjalainen  sanoo.
 Nopea suosio ei tunnu ainakaan vielä liian painostavalta.
 – Sitä helposti saattaa alkaa ajatella, että mitähän ne ihmiset odottavat. Mutta pitää ajatella, että tekee niin kuin se itsestä tuntuu hyvältä,  Anna Karjalainen  sanoo.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Mistä kyse?
 Maustetyttöjen kappaleet  Tein kai lottorivini väärin  ja  Se oli SOS  vetoavat moneen erityisesti sanoitustensa vuoksi.
 Suomalaiset ovat aina rakastaneet melankolista musiikkia, mutta miksi Maustetyttöjen kappaleet halvasta oluesta, mielialalääkkeiden käytöstä ja elämän vaikeudesta iskevät suomalaisyleisöön?
 – Kai täällä on ihmisiä, jotka pystyvät samaistumaan siihen kurjuuden tunteeseen. Tämä ei taida olla mikään positiivisin kansa, Kaisa Karjalainen sanoo.
 Yhtyeen ensimmäinen albumi tulee ulos syksyllä.
 Kuka ja mitä?
 Maustetytöt ovat siskosten Anna ja Kaisa Karjalaisen vajaa pari vuotta sitten perustama oma bändi. Anna soittaa kitaraa, Kaisa koskettimia ja kumpikin laulavat.
 Siskosten on vaikea kuvitella tekevänsä musiikkia kenenkään muun kanssa.
 – Olen sen verran ahdistunut ihminen, ja tässä joutuu olemaan niin paljon tekemisissä, että on mahtavaa tehdä tätä ihmisen kanssa, jolle voi olla rehellinen ja suora, Anna Karjalainen sanoo.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Maustetytöt on duo, mutta Karjalaisilla on vielä kolmaskin sisarus. Aikaisemmassa Kaneli-bändissä kolmikko soitti yhdessä, mutta Maustetytöt on Annan ja Kaisan projekti.
 – Rumpukoneen kanssa treenaaminen onnistui helpommin. Hän ei ollut niin kiinnostunut treenaamaan, Kaisa Karjalainen sanoo.
 Mitä on tärkeä muistaa?
 Kaksikko on koko kesän kiertänyt ympäri Suomen festareita, mutta tänään perjantaina Maustetytöt kapuavat Flow Festivalin lavalle Helsingissä.
 Karjalaiset eivät koskaan aikaisemmin ole käyneet Flow-festareilla, joten ensikosketus hipstereiden kansanjuhlaan on yleisön edessä festareiden avajaispäivänä.
 He eivät ole koskaan haaveilleet mistään erityisestä keikkapaikasta tai festareista, minne pitäisi päästä soittamaan.
 – Kaikki on plussaa. Kaikkialla ollaan haluttu soittaa, Kaisa Karjalainen sanoo.
 Maustetytöt ovat haastattelussa 8 minuuttia -ohjelmassa. Näet haastattelun klikkaamalla pääkuvaa.
 Muita 8 minuuttia -jaksoja on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Alkuvuoden musiikki-ilmiö Maustetytöt: "Tästä ei ole suunta kuin alaspäin"

Kun Maustetytöt laulavat mielialalääkkeistä, markettikaljasta ja rahojen loppumisesta, suomalainen yleisö on innoissaan


Summary: Yli 60 000 ihmistä näkee Rammsteinin Tampereella viikonlopun aikana.

Tampereen kaduilla on kuluneen viikon aikana näkynyt tavallista enemmän bändipaitoihin pukeutuneita ihmisiä. Rammsteinin valtava lavashow on houkutellut väkeä Tampereelle ympäri Suomea ja maailmaa.
 Joukkoon mahtuu monenlaista fanityyppiä. Joku on löytänyt Rammsteinin musiikin vasta tänä vuonna, joku on ollut uskollinen bändille jo 90-luvun alkupuolelta lähtien. Osa faneista taas ei ehtinyt lainkaan saamaan lippua nopeasti loppuunmyydyille keikoille.
 Saksalainen Rammstein esiintyy Tampereen Ratinassa perjantaina ja lauantaina.
 Perjantaiaamuna omistautuneimmat fanit kerääntyvät Ratinan stadionin eteen viettämään odotuksen täyteistä päivää. Moni tapaa pitkästä aikaa niin kutsuttua Rammstein-perhettään, ihmisiä, joiden kanssa ystävystyminen on tapahtunut vuosien kuluessa eri kiertueiden yleisöissä ja jatkojuhlissa.
 Joensuulainen Kerttu Niskanen ja jyväskyläläinen Teresa Mehtanen näkevät perjantai-iltana Rammsteinin liveshown ensimmäistä kertaa, ja odotukset ovat korkealla.  Hilma Toivonen / Yle
 Katukiveys oli kovassa käytössä Ratinassa perjantaiaamuna.  Hilma Toivonen / Yle
 Saksalainen kaveriporukka oli varautunut pitkään odotukseen retkituoleilla, matkakauittimella ja pelikorteilla. Hilma Toivonen / Yle
 Rammstein-fani riisui kenkänsä katukiveykselle. Hilma Toivonen / Yle
 Yhdysvaltalaiset Michael ja April Murphy sekä australialainen Chrissie Nugnes kävivät Ratinan stadionin lähistöllä kävelyllä jo torstaina yöllä. He ovat kiertäneet Rammsteinin konsertteja jo 90-luvulta lähtien. Vuodet ovat kerryttäneet suuren määrän ystäviä, joita tavataan vain kiertueella vuodesta toiseen. Hilma Toivonen / Yle
 Malin Regnellin ja Caroline Sålderin aika ei käynyt pitkäksi ystävien seurassa. Hilma Toivonen / Yle
 Kolumbialaiset Julian ja Laura Zapata sekä venezuelalainen Alex Rojas tulivat Tampereelle ensimmäistä kertaa konsertin houkuttelemina. Hilma Toivonen / Yle
 Rovaniemeläinen Topi Kreivi ja sallalainen Tommi Riekki tutustuivat Tampereen katuihin jo perjantain vastaisena yönä. Hilma Toivonen / Yle
 Aika kului nopeammin korttipelin voimin. Hilma Toivonen / Yle
 Kuopiolaiset Veera Hyppänen ja Vera Valjakka kertovat, että Rammstein resonoi eri tavalla kuin mikään muu bändi.  Hilma Toivonen / Yle
 Tampereen jonottajien määrä oli vielä kohtalaisen vaatimaton. "Joskus aamupäivän jonot ovat olleet melkein monisatapäisiä", kertoi paljon konsertteja eri maissa kiertänyt fani.  Hilma Toivonen / Yle
 Konsertissa järjestyksenvalvojana työskentelevä Outi Rantamäki aloitti kuuntelemaan Rammsteinia jo alle 10-vuotiaana. Hilma Toivonen / Yle
 Julian Zapata löysi sopivan paikan kadun reunalta. Hilma Toivonen / Yle
 Aino Laiho on yksi niistä epäonnisista faneista, jotka eivät ehtineet saamaan lippua. "Ensi kiertueelle menen vaikka ulkomaille jos se sen vaatii", Laiho toteaa päättäväisesti.  Hilma Toivonen / Yle
 Kiinalainen Han Feu Zhai, romanialainen Julia Boer (ylärivi) ja saksalaiset Malin Regnell ja Caroline Sålder (edessä) ovat ystävystyneet Rammsteinin kautta. Kaikilla on suuret odotukset perjantain konsertista.   Hilma Toivonen / Yle
 Lue myös:
 Kerran Rammsteinin laulaja oli oikeasti tulessa, penistykki on keikoilla peruskauraa – tiedäthän ainakin nämä 5 asiaa saksalaisbändistä
 Suomen suurin stadionkeikka on valtava show – Rammsteinilla pyrotekniikkaa joka biisissä ja mukana matkustaa oma keittiö
 Rammstein kerää Ratinaan kahtena iltana yhteensä yli 60 000 fania – busseilla ja junilla lisävuoroja keikkojen jälkeen

Tampereen kadut ovat viikon mittaan täyttyneet ympäri maailmaa saapuneista Rammstein-faneista – "Tämä on kuin kansainvälinen perhe meille"


Summary: Kulttuurihistoriallisesti arvokas ja suojeltu oopperatähden huvila rapistuu käyttökelvottomaksi Helsingin Laajasalossa. Yle pääsi tutustumaan vuosia suljettuna olleeseen taloon.

Sisällä aika on pysähtynyt ja tunnelma on jopa surumielinen. Nenään tulvahtaa tuulettamattoman talon ummehtunut tunkkaisuus.
 Rakennuksen entisestä loistosta muistuttavat vanhat, hyväkuntoisilta vaikuttavat kaakeliuunit, kuviotapetit ja kattokruunut. Lattioilla leijuvat vuosien pölyt ja kuihtuneiden ruukkukasvien lehdet.
 Maali lohkeilee nurkista ja ikkunan pielistä.
 Ikkunoista avautuva maisema luontoon on upea.
 Aino Acktén huvila valmistui vuonna 1877. Sen suunnitteli suomalainen arkkitehti Theodor Decker. Mårten Lampén / Yle
 Kaupunkia patistettu korjaamaan
 Helsingin kaupunki ei ole korjannut vanhaa puurakennusta, jonka kosteusvauriot huomattiin jo vuosia sitten.
 – Käsittämätöntä ettei huvilaa ole korjattu. On kulttuuriskandaali, että historiallisesti arvokas rakennus odottaa ja nukkuu ruususen unta, sanoo  Suvi Olavinen .
 – Se on pyhäinhäväistys. Upean puiston keskellä on jalokivi, joka rapistuu, toteaa  Osmo Rantakari .
 Näin lataavat  Aino Acktén  kamarifestivaalin taiteellinen johtaja ja  Laajasalo-Degerö-seuran  puheenjohtaja tuohtuneina.
 Heidän mielestään Aino Acktén huvila tulisi viimein saada kaupunkilaisten käyttöön. Siellä voisi järjestää pienimuotoisia konsertteja tai avata kesäkahvilan.
 Molemmat kertovat olleensa asiasta vuosien varrella useita kertoja yhteydessä Helsingin kaupunkiin, mutta tuloksetta.
 Kaupunginosayhdistyksen puheenjohtaja Osmo Rantakari on turhautunut. Laajasalo-Degerö-seura olisi valmis vastaamaan rakennuksen ylläpidosta.
 – Tämä on ollut loputonta taistelua. Tuntuu siltä, ettei kaupungilla ole minkäänlaista intressiä rakennuksen säilymiseksi. Heitä ei ole kiinnostanut huvilan kunnostus lainkaan.
 Kamarifestivaalin taiteellinen johtaja Suvi Olavinen lisää, että värikkäistä vaiheista voisi kirjoittaa kirjan.
 Huvilan kunnostus maksaisi arviolta kaksi miljoonaa euroa. Mårten Lampén / Yle
 Myös Sibelius ja Leino huvilavieraina
 Vuonna 1877 rakennettu  Aino Acktén huvila  sijaitsee merellisessä maisemassa Helsingin Laajasalossa keskellä suurta Tullisaaren puistoa. Kaksikerroksisen uusrenesanssityyliin rakennetun puuhuvilan omistaa kaupunki.
 Uransa huipulla Aino Ackté esiintyi Pariisissa, Lontoossa ja Saksassa sekä New Yorkin Metropolitan-oopperassa. Nadar / Services des Archives Photographique & Centre Photographique d´Île-de-France
 Se oli kansainvälisen oopperatähden ja  suomalaisen oopperan uranuurtaja Aino Acktén  (1876-1944) kesäasunto vuosikymmeniä. Rakennuksessa on vieraillut useita suomalaistaiteilijoita kuten säveltäjä  Jean Sibelius  ja kirjailija  Eino Leino .
 Kymmenen vuotta täyttävä  Aino Ackten kamarifestivaali  järjesti peruskorjatussa huvilassa suosittuja yleisötilaisuuksia. Kun talossa havaittiin kosteusvaurio vuonna 2011, kaikki toiminta jouduttiin lopettamaan ja huvila suljettiin.
 Maalit ovat paikoin lohkeilleet sekä talon sisä- että ulkopuolella.  Mårten Lampén / Yle
 Omistajan velvollisuus huolehtia rakennuksista
 Kulttuurihistoriallisesti merkittävä ja arvokas Acktén huvila on suojeltu asemakaavassa vuonna 1999. Siten sitä ei saa purkaa, eikä siinä saa tehdä korjaus- ja muutostöitä, jotka turmelevat julkisivujen, vesikaton tai sisätilojen rakennustaiteellista tai kultturihistoriallista arvoa tai tyyliä.
 Rakennussuojeluasiantuntija  Johanna Björkman  Helsingin kaupunginmuseosta sanoo, ettei tunne huvilan vaiheita tarkasti, mutta sen kohtalosta hän toteaa:
 – Totta ihmeessä se olisi pitänyt ratkaista ja talo kunnostaa.
 – Rakennukset tulee lain mukaan pitää kunnossa oli ne sitten suojeltuja tai ei. On omistajan velvollisuus, että ne ovat terveellisiä ja turvallisia.
 Vaikka huvilassa on havaittu kosteusvaurioita, kävijä ei huomaa, että sisällä haisisi homeelle. Kuva rakennuksen toisesta kerroksesta. Mårten Lampén / Yle
 Kaupunki kiistää vitkuttelevansa
 Helsingin kaupungin palvelutilaverkkoyksikön päällikkö  Jarmo Raveala  kiistää, että kyse olisi vitkuttelusta.
 – Ei ole kysymys mistään ajanpeluusta, vaan huvila on jäänyt muiden hankkeiden varjoon. Olemme joutuneet priorisoimaan muita kohteita kuten kouluja ja päiväkoteja.
 Kaupunki on myös yrittänyt myydä huvilaa. Ravealan mukaan "tällä hetkellä myynti ei ole aktiivista".
 Kosteusvaurioiden syynä hän pitää rakennuksen virheellistä lämmittämistä.
 Hän arvioi, että Acktén huvilan kunnostuskustannukset olisivat jo kaksi miljoonaa euroa.
 – Meillä ei ole pohjatonta kassaa. Tämä on se haaste.
 Helsingin kaupungilla on kymmeniä vanhoja huvilarakennuksia, joiden tulevaisuus on avoin. Acten huvila on vain yksi niistä.
 Nyt Helsingin kaupunki odottaa, että valmisteilla oleva kiinteistöpoliittinen strategia valmistuu vuoden loppuun mennessä. Siinä muun muassa linjataan, mitä vastaavanlaisille rakennuksille tulisi tehdä.
 Laajasalo-Degerö-seuran puheenjohtajan mielestä suomalaiskaupungit eivät ymmärrä vanhojen rakennustensa arvoa, vaan niitä puretaan edelleen surutta.
 – Se on suomalainen näkemys, ettei niitä tarvita kuin vasta sitten, kun ne ovat tuhoutuneet. Sen jälkeen voivotellaan, että kyllä niille olisi pitänyt tehdä jotain, Osmo Rantakari sanoo.
 Huvilan isossa salissa, Jarmo Ravealan takana, sijaitsee yksi hyvin säilyneistä kakluuneista.  Mårten Lampén / Yle
 Lue myös:
 Oopperalaulaja Aino Ackté oli kiihkeä kuin Salome – Musiikin syntymäpiväkalenteri

"Kulttuuriskandaali" – Aino Acktén arvohuvila nukkuu ruususen unta ja rapistuu, koska korjausta on jahkattu vuosia


Summary: Veikkaus: Pakollinen tunnistautuminen laskee voittoja reilusti vuoden 2022 jälkeen.

Kauppojen eteisistä tuttujen kolikkopelien suosio laskee, mutta Veikkaus kiristää otettaan vähenevistä pelaajista.
 Näin voi päätellä siitä, miten Veikkaus ja sen edeltäjä Raha-automaattiyhdistys ovat kehittäneet liiketoimintaansa 2000-luvulla.
 Yle pyysi Veikkaukselta tiedot esimerkiksi kauppoihin ja huoltoasemille sijoitettujen raha-automaattien määrästä ja tuotoista 2000-luvulla. Niistä käy ilmi, että parinkymmenen vuoden aikana sekä automaattien määrä että niiden tuotto – eli pelaajien niihin häviämä rahasumma – ovat kasvaneet selvästi. Tosin tällä vuosikymmenellä tuoton kasvu on pysähtynyt.
 Samaan aikaan kuitenkin raha-automaattipelejä pelaavien suomalaisten lukumäärä on tasaisesti laskenut. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n mukaan 36 prosenttia suomalaisista pelasi raha-automaattipelejä  vuonna 2007 .  Vuonna 2015  osuus oli laskenut 30 prosenttiin.  Alueelliset kyselyt  viittaavat siihen, että lasku on jatkunut.
 Asiakkaat siis vähenevät, mutta Veikkaus houkuttelee jäljellä olevia pelaajia entistä useammilla koneilla häviämään niihin entistä enemmän rahaa.
 Kerttu Kamula / Yle
 Raha-automaatit, joita Veikkaus nimittää "jännityspeleiksi", ovat yhtiölle merkittävä tulonlähde.  Viime vuonna ne tuottivat yhtiön liikevaihdosta 36,9 prosenttia , kun mukaan lasketaan myös pelisalit ja verkkopelit.
 Raha-automaatit usein peliongelmien takana
 Raha-automaatit ovat erityisen merkittäviä, sillä niillä on usein suuri rooli peliongelmien synnyssä. THL:n erikoistutkija  Anne Salonen  sanoo, että ne ovat ylivoimaisesti eniten ongelmia aiheuttava pelityyppi.
 Yksikön päällikkö  Inka Silvennoinen  rahapeliongelmaisia auttavasta Peluuri-palvelusta taas kertoo, että viime vuonna raha-automaatit olivat ensisijainen ongelma 78 prosentille palveluun yhteyttä ottaneista.
 Peluurin luvussa ovat sekä kivijalassa että verkossa pelattavat raha-automaattipelit, mutta vaikka verkkopelien osuus kasvaa, ovat kivijalkapelit edelleen isoin haitta, sanoo Silvennoinen.
 – Merkittävästi vaikuttaa se, että ne ovat niin helposti saatavilla, hän sanoo.
 Jo aiemmin keskustelua on herättänyt Veikkauksen tapa sijoitella automaattinsa sen mukaan, että ne tuottavat mahdollisimman paljon rahaa.  Helmikuussa 2018 Seura-lehti paljasti , että yhtiön raha-automaatteja on erityisesti alueilla, joilla asuu paljon pienituloisia ja työttömiä.
 Ihmiset, jotka pelaavat kolikkopelejä päivittäin tai useita kertoja viikossa, ovat tyypillisesti pienituloisia, työelämän ulkopuolella tai iäkkäitä,  kertoo THL:n väestökysely . Tiuhaan pelaaminen puolestaan voi johtaa peliongelmiin.
 Raha-automaattien vaarallisuutta selittää Silvennoisen mukaan myös niiden koukuttavuus. Automaatit on suunniteltu niin, että ne houkuttelevat jatkamaan pelaamista – vaikkei varaa olisi.
 THL:n Salonen pitää erityisen petollisina voitoiksi naamioituja tappioita. Tästä on kyse esimerkiksi silloin, kun kone juhlistaa euron panoksella saavutettua 60 sentin voittoa vilkkuvin valoin ja kilisevin äänin. Pelaajalle voi jäädä vaikutelma, että hän jäisi voitolle, vaikka kone on juuri vienyt häneltä 40 senttiä.
 Pieni joukko suomalaisia maksaa Veikkauksen voitot
 Ylipäätään Veikkaukselle paljon pelaavat ydinasiakkaat ovat tärkeitä, ja käyvät entistä tärkeämmiksi. THL:n tutkimukset kertovat, että paljon pelaavien suomalaisten joukko näyttäisi pienenevän.
 Vuonna 2015 tekemässään analyysissa  laitos arvioi, että noin puolet Veikkauksen potista tulee noin 157 000 suomalaisen ydinjoukolta. Vastaavaa kansallista tutkimusta ei sittemmin ole tehty, mutta erikoistutkija Anne Salonen kertoo, että  alueellisisten kyselyiden  perusteella joukko voi olla supistumassa entisestään.
 – Kyselyt kertovat selvästi, että kehitys on huolestuttava ja sitä on syytä seurata.
 Veikkaus: Pakollinen tunnistautuminen muuttaa kaiken
 Myös Veikkauksessa on huomattu, että automaatit menettävät asiakkaita ja niillä pelaaminen keskittyy, johtaja  Jarmo Kumpulainen  toteaa.
 – Näyttää siltä, että kun raha-automaattien tuotto on pysynyt tasaisena, jäljelläoleva pelaajakunta pelaa entistä enemmän.
 Siitä huolimatta Veikkauksen Taloustutkimuksella teettämien kyselyiden mukaan raha-automaattien aiheuttamat peliongelmat ovat 2000-luvulla vähentyneet.
 Ylipäätään rahapelaaminen on Veikkauksen mukaan edelleen hyvin suosittua: neljä viidestä suomalaisesta pelaa jotain rahapelejä.
 Raha-automaattien määrää säätelee  valtioneuvoston asetus . Nyt määrä on lähellä sen osoittamaa enimmäislukua, mutta Kumpulainen toteaa, ettei Veikkauksella ole mitään aikomusta hakea siihen korotusta.
 Hän sanoo, että automaattien määrä voi päinvastoin vähentyä tulevaisuudessa. Tähän vaikuttaa ensinnäkin pienten kauppojen katoaminen ja toiseksi se, että samaan automaattiin voi nykyään tuoda useita eri pelejä.
 Isoin muutos kauppojen ja huoltoasemien kolikkopeleihin on tulossa viimeistään vuoden 2022 alussa. Siihen mennessä Veikkaus aikoo ottaa käyttöön pakollisen tunnistautumisen, johon sisältyy mahdollisuus asettaa itselleen pelikielto.
 Se laskee raha-automaattien tuottoa 100–150 miljoonaa euroa, Veikkaus arvioi.
 – Se tulee olemaan  game changer , Kumpulainen sanoo.
 Game changer  tarkoittaa asiaa, joka muuttaa rajusti olosuhteita eli kääntää pelin kulun.

Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta