Summary: Turkulaisen talonmiehen kadunhoito-osuuksilla kulkee vain tyytyväisiä ihmisiä. Siihen ei kuulemma taikoja tarvita.

Tästä on kyse Kulkuväylien kunnossapito on puhuttanut paljon tänä talvena. Hankalat, vaihtelevat kelit ovat työllistäneet erityisesti kiinteistöjen kunnossapitoa. Kiinteistöyhtiöiden resurssipula voi näkyä esimerkiksi huonosti hoidettuina jalkakäytävinä. Turkulainen taloyhtiö kiitteli talonmies Veikko Toivosen kunnossapitotaitoja Twitterissä. Toivosen mielestä kulkuväylät pysyvät puhtaina, jos vain on aikaa ja resursseja.
 Ei tarvita kuin yksi tiukka nykäisy ja turkulaisen kerrostaloyhtiön pihavarastosta alkaa kuulua terhakka moottorinpärinä. Ilmoille lehahtaa pikkuinen katku, mutta se katoaa pian talvipuuskan mukana.
 Talonmies  Veikko Toivonen , 57, jaksaa ilahtua siitä, että tärkeä työkalu suostuu tälläkin kertaa käynnistymään ilman vikurointia. Punainen harjakone on ollut Toivosen tärkeä kapistus taistelussa lunta, jäätä ja liukkautta vastaan jo 20 vuoden ajan.
 Ennen konettakin Toivonen ehti kyllä hoitaa nykyistä työtienootaan jo kymmenen vuoden ajan. Silloinkin homma toki sujui, mutta vain hieman vaivalloisemmin.
 Taivas tarjoilee tänäänkin hentoista pakkaslumisadetta, mutta kova tuuli toimii tehokkaana apumiehenä pihahommissa. Puutarhakatu 11–13 -yhtiön pihalla aikaisemmin tehty työ näkyy: katukivillä saattaa olla lunta, mutta lähinnä saumoissa. Ehdotan Toivoselle pullasudin hankkimista, jos sillä onnistuisi vuolemaan talven valkoisuuden pois niistäkin.
 Toivosta naurattaa. Hän tietää olevansa tarkka. Kotona on saanut kuulla pientä naljailuakin lumitöiden tekemisestä vatupassin tarkkuudella.
 Hyvä ja huono hoito nostettu esiin
 Veikko Toivosen palkan maksaa taloyhtiö, joka tuntuu olevan erittäin tyytyväinen työn jälkeen ja laatuun.
 Ellei olisi, niin tuskinpa Toivonen olisi saanut vuosikymmeniä hommassaan jatkaa. Ja tuskinpa taloyhtiö olisi silloin julkaissut Twitterissä Veikkoa ja hänen työnsä jälkeä hehkuttavaa viestiä.
 Kuluvan talven aikana on kuultu enemmän negatiivisia kommentteja teiden huonosta kunnossapidosta. Erityisen painokkaasti liukkaudesta ovat pitäneet ääntä kevyen liikenteen kulkijat.
 Esimerkiksi käy vaikkapa  turkulaisnainen, joka luisteli  Turun Sanomien videolla Turun keskustassa. Satakunnan Kansa kertoi jutussaan hokkarit jalkaansa laittaneesta Einari Vuorisesta, joka  viiletti Reposaaren katuja tukka putkella ja terät soikeina .
 Toivosen kaltaisia talonmiehiä on Turussa parikymmentä. Suurimman osan kiinteistönhoidosta tekevät yhtiöt. Kiinteistöliitto Varsinais-Suomen toiminnanjohtaja  Juuso Kallio  sanoo, että kun resurssit ovat rajalliset, kohteita joutuu priorisoimaan.
 – Jotkut paikat voivat tulla eteen myöhemmässä vaiheessa, hän sanoo.
 Työ pitäisi tehdä heti, mutta
 Veikko Toivonen on hoitanut saman taloyhtiön nurkkia niin pitkään, että tuntumaa talvikunnossapitoon alkaa olla. Työnantajan ylistävästä suhtautumisesta huolimatta hän ei huutele kenellekään olevansa se somesta tuttu ja siellä Turun parhaaksikin mainittu talonmies.
 Monella huoltoyhtiöllä on minuuttiaikataulu ja monta kohdetta.  Veikko Toivonen
 Taidoillaan, tiedoillaan tai osaamisellaan ei Toivonen leveile. Pikemminkin tuntuu, että hänestä on vähän noloa mainita, että joskus taloyhtiön edustan jalkakäytävällä on oman ja naapuritontin rajalla ollut senttien korkuinen jääkynnys. Ei liene epäselvää, kummalla puolella tonttirajaa asteltiin jääkentällä.
 Toivonen ei silti syytä tekijöitä, vaan on samaa mieltä Juuso Kallion kanssa.
 – Ei ole aikaa tehdä. Silloin ei voi olettaa, että olisi aina hyvin tehty. Monella huoltoyhtiöllä on minuuttiaikataulu ja monta kohdetta, Toivonen sanoo.
 20-vuotias harjakone laulaa talonmies Veikko Toivosen käsissä harva se päivä. Sannimari Lehtilä / Yle
 Toivosella on yksi kohde ja yhtiö, jossa asukkaita on parisen sataa. Liikekiinteistöjä on yhtiössä lisäksi parikymmentä. Jos homma kerran sujuu, niin miksei useammalla yhtiöllä ole omaa talkkaria? Onko Toivonen kallis mies?
 Suoraa vastausta ei saa.
 – No miten sen nyt ottaa. Miten sen sitten laskee, että mitä viivan alle vuodessa jää, muotoilee Toivonen.
 Oikea ajoitus on tärkeää
 Veikko Toivonen sanoo, että kunnollisessa talvikunnossapidossa ei tarvita taikoja. Hyvä työn jälki on seurausta siitä, että homman hoitaa heti. Tekemättä jätetty työ kostautuu seuraavana päivänä.
 Jos pinta on kuin lehmän selkä, sepeli toimii kuin kuulalaakerina.  Veikko Toivonen
 – Jos ei tee, edessä on tuplamäärä. Saatan välillä kolata pari–kolmekin kertaa paikat käsipelillä, jos lunta tulee vähän jatkuvammin. Vähän urheilumielelläkin.
 Ainakin Turun keskustassa on monin paikoin ollut tänä talvena niin, ettei lunta ole poistettu, vaan liukkautta on yritetty torjua heittämällä soraa pahimpiin paikkoihin. Konsti se on toki sekin, mutta Veikko Toivosen seulasta se ei läpi menisi.
 – Jos pinta on kuin lehmän selkä, sepeli toimii kuin kuulalaakerina. Ihmiset luulevat sepelin nähdessään, että pitoa on ja kulkevat kuin kesäkeleillä. Sitten ollaankin nurin, kun sora liukuu siinä jään päällä, Toivonen sanoo.
 Hänellä on periaatteessa melko säännöllinen työaika. Silti työ on mielessä muulloinkin. Esimerkiksi sääennustuksia tulee tuijotettua oikeastaan jatkuvasti, ja siitäkin on välillä kotona huomauteltu.
 – Katson sadetutkaa ja lämpötiloja. On hyvä vähän tietää, mitä on edessä, hän sanoo.
 Lumihommista pitävä mies odottaa silti jo kevättä ja kesää.
 – Silloin voi kyllä ottaa vähän rennommin.
 20 vuotta vanha harjakone on Veikko Toivosen uskollinen työkaveri. Sannimari Lehtilä / Yle

Talonmies Veikko Toivonen harjaa kesäkelit talven keskelle – turkulaistaloyhtiö ylpeilee työn jäljellä Twitterissä


Summary: Fabian Clain oli Bataclanin iskujen takapiru ja Ranskan ISIS-terroristien ääni.

Pariisissa marraskuussa 2015 tehtyjen terrori-iskujen taustavaikuttaja  Fabian Clain  on tiettävästi kuollut. Clainin arvellaan saaneen surmansa yhdysvaltalaisten johtaman liittouman ilmaiskussa Syyriassa.
 Liittouma ei ole vielä saanut lopullista varmistusta Clainin kuolemasta. Samalla selvitetään sitä, haavoittuiko Fabian Clainin veli  Jean-Michel Clain  iskussa.
 Ilmaisku tehtiin Baghouzin kaupungissa. Baghouz on Syyriassa vielä olevien ISIS-joukkojen viimeinen tukikohta.
 ISISin uskotaan menettävän taisteluissa viimeisenkin tukikohtansa aivan lähiaikoina.
 Clain oli Bataclanin iskujen ääni
 Fabian Clainin uskotaan olleen merkittävässä roolissa marraskuun 2015 Pariisin terrori-iskuissa. Hänen arvellaan olevan yksi iskun suunnittelijoista.
 Jihadistiryhmän ammuskeluissa ja itsemurhapommittajien iskuissa kuoli 129 ihmistä ja yli 350 sivullista haavoittui. Iskut tehtiin muun muassa Bataclanin konserttisalissa ja lukuisissa eri kahviloissa Pariisissa.
 Fabian Clainista tuli eräänlainen Ranskan ISIS-joukkojen ääni. Hänen puheensa kuuluu videolla, jolla ISIS ilmoitti olevansa Pariisin iskujen takana.
 Pakeni vuonna 2015 Syyriaan
 Fabian Clain kääntyi 1990-luvulla islamiin. Poliisiviranomaisten mukaan hän radikalisoitui 2000-luvun alussa.
 Clain käännytti nuoria muslimeja jihadistitaistelijoiksi. Hän sai taistelijoiden käännyttämisestä ja värväämisestä vankeustuomioita.
 Vuonna 2015 Clain pakeni Syyriaan. Ranskalaisviranomaisten arvioin mukaan ISISin viimeisessä linnakkeessa Baghouzissa, Syyriassa on satakunta ranskalaista jihadistia. Kymmeniä ranskalaisjihadisteja on kurdijoukkojen vankeina.

Pariisin vuoden 2015 terrori-iskujen taustahahmon uskotaan kuolleen ISISin viimeisessä tukikohdassa


Summary: Jyväskylän kaupunki on ottanut  Attendon Holstinpuiston yksikön lääkehoidon vastuulleen.

Jyväskylän vanhuspalvelut on havainnut epäkohtia Attendo Holstinpuiston toiminnassa.
 Jyväskylän kaupungin vanhuspalvelujohtajan Maarit Raappanan mukaan kolme vuotta sitten avatussa Attendon, noin 50 vanhuksen tehostetun palvelun yksikössä, epäkohtia alkoi tulla kaupungin oman valvonnan tietoon erityisesti talven aikana.
 Ongelmia on havaittu perushoidossa, henkilöstömitoituksessa ja asiakkaiden lääkehoidossa.
 – Tiettyjä epäkohtia havaittiin normaaleilla valvontakäynneillä ja osa tuli tietoomme omaisten kertoman kautta, Raappana sanoo.
 Kaupungin sairaanhoitajat tulivat varmistamaan lääkehoidon turvallisuuden
 Raappanan mukaan yhdessä aluehallintoviranomaisten ja Valviran kanssa toimintaa on seurattu ja tällä viikolla ilmeni, että esimerkiksi henkilöstömitoituksen ja lääkkeitä koskevien käytäntöjen osalta yksikössä oli selkeitä puutteita.
 – Keskiviikkona päätimme ottaa lääkehoidon kaupungin vastuulle, jotta voimme taata lääkinnän turvallisuuden ja sijoitimme yksikköön kaupungin päteviä, parhaimmasta päästä olevia, sairaanhoitajia.
 Sairaanhoitajien tehtävä on Raappanan mukaan katsoa yhdessä Attendon väen kanssa, että THL:n vaatimukset lääkehoidon osalta esimerkiksi niiden säilytyksen suhteen täyttyvät ja valvoo asiaa, Attendo on korjannut Holstinpuiston tilanteen.
 Kuukausiraporttien perusteella nähtiin Raappanan mukaan selkeitä puutteita henkilöstömitoituksessa.
 – Lähi- ja perushoitajat ovat tehneet yksikössä siivousta, pyykinpesua ja ruuanlaittoa, mikä ei tietenkään heille kuuluisi ja on pois varsinaisesta hoivaan ja hoitoon käytetystä ajasta, Raappana kuvailee.
 Tämä on näkynyt STT:n mukaan muun muassa siinä, miten asiakkaat ovat päässet pesulle, ovatko vaatteet siistejä, kynnet leikattu ja parta ajettu.
 Attendo Holstinpuiston valvonta-asia on vireillä sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvonta-asioista huolehtivassa Valvirassa.
 Lue lisää:
 Epäiltyjä kuoleman- ja vammantuottamuksia: Poliisilla tutkittavana 30 vanhustenhoitoon liittyvää asiaa
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt

Jälleen ongelmia Attendon vanhuspalveluyksikössä  – tällä kertaa Jyväskylässä


Summary: Terveysviranomaiset miettivät esimerkiksi  neuvola-ajoista muistuttavien viestien lähettämistä vanhemmille.

Pietarsaaressa mietitään jo uusia keinoja pitää alueen rokotekattavuus hyvässä nousussa.
 Marraskuinen tuhkarokkotapaus Luodossa  paransi selvästi Pietarsaaren alueen ja etenkin Luodon MPR-rokotekattavuutta.  MPR-rokote suojaa tuhka- ja vihurirokolta sekä sikotaudilta.
 Tapauksen säikäyttämät vanhemmat ottivat lapsilleen runsaasti rokotteita. Pietarsaaren Malmin sairaalan lastentautien ylilääkäri  Marcus Granholm  kertoo, että yksi keino pitää kehitys hyvänä on helpottaa rokottamisen käytäntöjä.
 – Suunnitelmissa on neuvola-ajoista muistuttavien tekstiviestien lähettämistä vanhemmille. Myös neuvoloiden ja rokotuspisteiden ajanvarausta aiotaan helpottaa ja lisätä, summaa Granholm.
 Marcus Granholm. Kalle Niskala / Yle
 Lisärokotuksissa selvisi, että moni vanhempi oli ensin siirtänyt ensimmäisen rokotteen ottamista lapselle, ja sen jälkeen asia oli unohtunut. Tätä yritetään kitkeä lisäämällä rokotusmahdollisuuksia.
 Lisäksi seudulla jatketaan rokotusvalistusta neuvoloissa, terveyskeskuksissa ja lastenpolilla sekä työntekijöitä kouluttamalla.
 Tavoitteena laumasuoja alueella parissa vuodessa
 Vaikka esimerkiksi Luodon MPR-rokotekattavuus parani jopa 7 prosenttiyksikköä 82,8 prosenttiin, se ei vielä riitä.
 Kunnan rokotekattavuus on edelleen koko maan alhaisimpia, eikä suoja tuhkarokkoa vastaan ole alueelle riittävän hyvä.
 – Täysin tyytyväisiä ei lukuihin olla, mutta suunta on hyvä. Tuntuu, että tehty valistustyö kantaa hedelmää. Jos kehitys jatkuu, ehkä parin vuoden kuluttua päästään lähelle laumasuojaa alueella, arvioi Malmin sairaalan lastentautien ylilääkäri Granholm.
 Ylilääkäri muistuttaa, että parhaiten viesti menee perille vanhemmalta toiselle.
 – Moni varmasti pysähtyi miettimään, mitä taudin saaminen olisi aiheuttanut sairaalle lapselle, jonka vastustuskyky on alentunut ja joka ei ole voinut ottaa rokotuksia vaikka jonkin sairauden takia.

Tekstiviestejä ja helpotusta ajanvaraukseen? – Pietarsaari haluaa pitää äkisti heränneen rokotusinnon kasvussa


Summary: Väitetystä pahoinpitelystä heräsi epäilyksiä muun muassa siksi, ettei Jussie Smollett ollut erityisen halukas tekemään poliisin kanssa yhteistyötä rikosilmoituksen jättämisen jälkeen.

Fox-kanavan  Empire -sarjaa tähdittävä amerikkalaisnäyttelijä  Jussie Smollett  joutuu syytteeseen poliisille valehtelusta pahoinpitelyjutussa, joka on puhuttanut Yhdysvalloissa jo kuukauden päivät.
 Smollett, joka on musta ja homo, lavasti poliisin mukaan oman pahoinpitelynsä edistääkseen uraansa ja koska näyttelijä oli tyytymätön palkkaansa. Lisäksi ennen väitettyä pahoinpitelyä Smollet lähetti itse itselleen Fox-studiolle rasistisen ja homofobisen uhkauskirjeen, sanoo poliisi.
 Näyttelijä ilmoittautui tänään poliisille ja hänet on pidätetty.
 Smollett ilmoitti joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi Chicagossa tammikuun lopulla. Näyttelijä kertoi, että kaksi miestä oli hyökännyt hänen kimppuunsa ja kiristänyt köyden tämän kaulan ympärille huutaen samalla rasistisia ja homofobisia loukkauksia.
 Tapaus järkytti tuoreeltaan Yhdysvalloissa, ja siihen ottivat kantaa useat poliitikot ja julkisuuden henkilöt.
 Kuitenkin jo jo joitakin päiviä myöhemmin väitetystä pahoinpitelystä heräsi epäilyksiä. Smollett ei esimerkiksi ollut erityisen halukas tekemään poliisin kanssa yhteistyötä tapauksen selvittämiseksi tekemänsä rikosilmoituksen jälkeen. Lisäksi poliisi ei onnistunut löytämään minkäänlaista valvontakamerakuvaa väitetystä hyökkäyksestä.
 Myöhemmin Smollettin tuntema veljeskaksikko otettiin kiinni pahoinpitelystä epäiltynä. Kuulusteluissa veljekset lopulta tunnustivat, että Smollett oli maksanut heille yhteensä 3500 dollaria hyökkäyksen lavastamisesta.
 "Käytti hyväkseen rasismista kumpuavaa vihaa"
 Chicagon poliisipäällikkö  Eddie Johnson  ei tänään säästellyt sanojaan tiedostustilaisuudessa, jossa Smolletin pidätyksestä kerrottiin.
 – Hän käytti hyväkseen rasismista kumpuavaa vihaa ja tuskaa edistääkseen uraansa, Johnson sanoi ja totesi, että näyttelijä on velkaa anteeksipyynnön koko Chicagolle.
 Niin ikään anteeksipyyntöä Smolletilta vaatii presidentti  Donald Trump , jonka mukaan näyttelijä loukkasi miljoonia ihmisiä rasistisilla ja vaarallisilla kommenteillaan.
 Läpi kuluneen kuukauden Smollettia puolustanut Twentieth Century Fox Television kertoi torstaina punnitsevansa, miten yhtiö etenee nyt, kun uusia asioita on käynyt ilmi tapauksesta.
 Enimmäisrangaistus tahallisesta väärästä rikosilmoituksesta on kolme vuotta vankeutta.

Empire-sarjan näyttelijälle syytteet pahoinpitelynsä lavastuksesta – Trump vaatii anteeksipyyntöä


Summary: Poikkeuksellisen lämpöinen sää Keski- ja Länsi-Euroopassa johtuu Pohjois-Afrikasta kohti Eurooppaa liikkuvasta lämpöisestä ilmamassasta.

Eri puolilla Keski- ja Länsi-Eurooppaa on luvassa poikkeuksellisen lämpöisiä kevätpäiviä loppuviikosta.
 Britanniassa rikottiin jo tänään helmikuun lämpötilaennätys, kun Skotlannin Aboynessa mitattiin peräti 18,3 asteen lukemat. Aiempi ennätys on toissa vuosisadalta, tuolloin helmikuun 22. päivä vuonna 1897 Aberdeenissa mitattiin 17,9 astetta.
 Myös Belgiassa nautiskeltiin tänään kevään lämpöennätyksestä, kun maassa mitattiin 18,1 asteen lukemat. Ennustusten mukaan seuraavien päivien aikana Belgiassa voi nautiskella peräti 10 astetta tavanomaista lämpöisemmistä helmikuun päivistä.
 Hollannissa puolestaan lämpöasteet kipusivat tänään 17 asteeseen. Ranskassa liikuttiin 16-18 asteen kieppeillä ja Sveitsissä mitattiin 15 asteen lämpötiloja.
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että poikkeuksellisen lämpöinen sää Keski- ja Länsi-Euroopassa johtuu Pohjois-Afrikasta kohti Eurooppaa liikkuvasta lämpöisestä ilmamassasta.
 – Keski- ja Länsi-Euroopan yllä vallitsee nyt korkeapaine, ja lämpöä piisaa koko loppuviikon, sanoo Huutonen.

Skotlannissa mitattiin tänään yli + 18, Keski- ja Länsi-Eurooppa kylpevät lämmössä


Juha Muje on koko kansan tuntema draamanäyttelijä. Tällä hetkellä häntä voi nähdä näyttämöllä sekä Turun kaupunginteatterin Katoavassa maassa, että Kansallisteatterin Mustassa Saarassa. Koko kansan tutuksi hänet toi kuitenkin televisio.
 Juha Muje voitti sivuosan Jussi -palkinnon legendaarisesta roolistaan pornokeisari Sundmanina, elokuvassa Raid. Tuon vuonna 2003 valmistuneen elokuvan ehkä yksi ikonisimmista kohtauksista oli kohtaus, jossa Mujeen esittämällä roolihenkilöllä on armoton krapula ja hän yrittää syödä puuroa.
 Muje valottaa näyttelemisen saloja
 Puoli seitsemän ohjelman juontajapari,  Susanna Laine  ja  Mikko Kekäläinen  pääsivät mielikuvaharjoittelemaan, Mujeen neuvoessa vierellä. Muje toteaa aluksi, että puuro kyllä normaalisti hänelle maistuu.
 – Mutta jos alkoholijuomaa on maisteltu kahdeksan kuukautta ja sitten vasta pari kolme päivää sitten lopetettu, niin krapula alkaa olla aikamoinen.
 Muje pyytää kuvittelmaan, että tämä on ensimmäinen kiinteä satsi, jota yritetään tuollaisen ryyppyputken jälkeen saada syötyä.
 – Miltäs semmoinen voisi tuntua? Se vapina, hiki ja tärinä, miltä se tuntuu. Puurohan on hyvää, se tunne tulee jostain muusta. Koko keho tärisee. Koko keho on mukana tässä, hän korostaa elehtien.
 Kekäläinen ja Laine näyttävät kauhistuneilta., mutta tarttuvat haasteeseen. Muje huomauttaa, että tässähän pitäisi vielä replikoidakin.
 Suoritusta Muje kehuu loistavaksi: te olette parempia kuin minä.
 Muje: Olen fyysinen näyttelijä
 Muje kertoo vaatimattomasti, että hänen päänsä ei riitä roolin älyllistämiseen, vaan että hän hakee roolinsa ruumiista.
 – Jalat ovat minulle hirveän tärkeät ja koko tämä keho.
 Tämä perustuu Teatterikorkeakouluun, ja sen opetukseen, jota Muje kehuu fantastiseksi. Siellä Muje oppi tajuamaan oman kehonsa, sielunsa ja asemansa näyttämöllä. tai missä tilassa milloin onkin.
 Juha kertoo esimerkin Turun kaupunginteatterin Seitsemän Veljestä -näytelmästä. Kun Muje katsoo näytelmästä tehtyä taltiota, reaktiot ovat autenttiset. Näytelmä on lihasmuistissa.
 – Sitä ei voi kovin kauaa katsoa, koska kaikki se fyysinen on tarttunut. Se meno ja meininki mikä siellä näyttämöllä on, on tarttunut niin syvälle. Vaikka siitä on jo neljäkymmentä vuotta, hiki tulee.

Näyttelijä Juha Muje paljastaa metodinsa legendaarisessa puuronsyöntikohtauksessa: "Se vapina, hiki ja tärinä"


Summary: Puhemies tapasi perustuslakivaliokunnan jäseniä ja asiantuntijoita torstai-iltana eduskunnassa.

Tiedustelulait toivat eduskunnan eteen uuden ilmiön, kun osa perustuslakiasiantuntijoista huomasi ongelmia hallinto- ja puolustusvaliokunnan mietinnöissä.
 Professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  kritisoivat mietintöjä perustuslain vastaiseksi Twitterissä, jonka jälkeen puhemies  Paula Risikko  (kok.) palautti lait perustuslakivaliokuntaan uudelleenarvioitavaksi.
 Risikko arvioi, että asiassa pitäisi olla parempi tapa toimia kuin viestiminen sosiaalisen median kautta. Illan suussa puhemies tapasi asiantuntijoita puhuakseen perustuslakivaliokunnan toiminnasta.
 – Me emme käsitelleet tätä yksittäistä tapausta erikseen. Totesimme tosin, että tiedustelulait ovat poikkeuksellinen lainsäädäntöpaketti, jossa on monia ulottuvuuksia ja se on hyvin perusoikeusherkkää, Risikko sanoi tilaisuuden jälkeisessä tiedotustilaisuudessa.
 Aiemmin tällä viikolla Risikko totesi haastattelussa, että viestimistä pitäisi parantaa jotenkin eduskunnan ja asiantuntijoiden kesken.
 – Asiantuntijoilla on oma asiantuntijuutensa ja heidän pitää pystyä siitä puhumaan. Emme lähteneet ketään suitsimaan. Lähdimme siitä, että kaikilla on sananvapaus.
 Risikko soimii Niinistöä
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) kutsui blogissaan osaa perustuslakiasiantuntijoita talebaneiksi, jotka "verhoavat ideologiset tavoitteensa asiantuntijuuden valekaapuun".
 Nimittely liittyi tilanteeseen, jossa Lavapuro ja Scheinin olivat löytäneet tiedustelulakimietinnöistä perustuslaillisia ongelmia.
 – Minä en pidä sitä hyvänä, koska asiantuntijat tekevät vain työtään. Jokainen tietysti valitsee sanansa, mutta mielestäni se ei ollut korrektia.
 Risikon mielestä olisi hyvä, että isoja lakipaketteja kierrätettäisiin perustuslakivaliokunnan kautta nykyistä matalammalla kynnyksellä. Tällöin suureen saliin ei päätyisi perustuslain vastaisia lakeja.
 Tai ainakaan puhemiehen ei niitä tarvitsisi viedä valiokuntiin uudelleenarvioitavaksi.

Puhemies Risikko ei lähtenyt suitsimaan perustuslakiasiantuntijoiden viestimistä – "Asiantuntijoiden pitää pystyä puhumaan"


Summary: Työriidan sovittelu jatkuu perjantaina.

Suomen Merimies-Unioni SMU ry:n ja Suomen Varustamot ry:n välisen työriidan sovittelua on jatkettu keskiviikkona ja torstaina sovittelija Jukka Ahtelan johdolla.
 Ahtela tviittasi torstaina iltakymmeneltä, että sopua ei ole löytynyt ja riidan sovittelu jatkuu perjantaina kello 14..
 Työriidassa on kyse ulkomaanliikenteen matkustaja-aluksia, kauppa-aluksia sekä jäänmurtajia koskevien työehtosopimusten solmimisesta.
 Osapuolet ovat ilmoittaneet alushenkilökuntaa koskevan työnseisauksen aloittamisesta ensi viikon perjantaina 1. maaliskuuta kello 10, mikäli sopua ei synny.

Ulkomaanliikenteen matkustaja-aluksia, kauppa-aluksia ja jäänmurtajia koskevassa työriidassa ei sopua


Summary: Ecuadorin ympäristöministeriön mukaan edellisen kerran Chelonoidis phantasticus -lajin yksilö tavattiin vuonna 1906.

Galápagossaarilta on löydetty yli sata vuotta sitten sukupuuttoon kuolleeksi luullun jättiläiskilpikonnalajin naarasyksilö.
 Noin sadan vuoden ikään ehtinyt  Chelonoidis phantasticus  -lajin edustaja löytyi Fernandinan saarelta.
 Ecuadorin ympäristöministeriö kertoo, että edellisen kerran lajin yksilö tavattiin vuonna 1906.
 Kilpikonnavanhus on siirretty Santa Cruzin saarella sijaitsevaan lisääntymiskeskukseen. Tutkijat uskovat, että kyseisen jättiläiskilpikonnalajin edustajia saattaa löytyä saarelta vielä lisää.
 Seuraavaksi eläimelle tehdään geneettinen testi, jotta voidaan varmistua siitä, että se on toden totta  Chelonoidis phantasticus  -lajin edustaja.
 Tyynellä valtamerellä sijaitsevat Galápagossaaret tulivat kuuluisiksi evoluutioteorian kehittäjän, tiedemies  Charles Darwinin  tutkittua saaren ainutlaatuista eläimistöä.
 Tutkijoiden mukaan saarella on muinoin ollut jopa 300 000 kilpikonnan populaatio, joka alkoi hävitä 1800- ja 1900-luvuilla valaanpyytäjien ja merirosvojen metsästettyä kilpikonnia ruoaksi.
 Ihmiset toivat mukanaan myös rotat, jotka ovat osaltaan lisänneet kilpikonnapopulaation tuhoutumista.

Galápagossaarilta löydettiin kilpikonnalaji, jonka luultiin kuolleen yli 100 vuotta sitten sukupuuttoon


Summary: Pääministerin, liikenneministerin ja oikeuskanslerin kertomuksista löytyy erikoisia aukkoja.

Ministeri  Anne Bernerin  (kesk.) ehdokkuus ruotsalaisen Skandinaviska Enskilda Bankenin hallituksen jäseneksi on ollut julkisuudessa kaksi vuorokautta.
 Tässä ajassa tiedot siitä, kuka tiesi mitä ja missä vaiheessa, ovat ehtineet muuttua. Myös päivämäärä, jona Berner mahdollisesti aloittaa pankissa, näyttää vaihdelleen.
 Ehdokkuus on luottamuksen osoitus Bernerille. Samalla se kuitenkin asettaa Bernerin tilanteeseen, jossa hänen on huolehdittava, ettei riko lakia. Ministeri ei pääsääntöisesti voi olla samaan aikaa hallituksessa ja pörssiyhtiön luottamustehtävässä. Jo ehdokkuuden aikana hän on esteellinen osallistumaan sellaisiin päätöksiin, joissa SEB:llä voisi olla jokin intressi.
 Yle kävi läpi kahden päivän lausunnot, joita ovat antaneet ministeri Berner, pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ja oikeuskansleri  Tuomas Pöysti.
 Tiistai 19.2.   –   SEB julkistaa pörssitiedotteen
 Ruotsalainen Skandinaviska Enskilda Banken lähettää  pörssitiedotteen , jossa se kertoo 26. maaliskuuta pidettävän vuosikokouksen ehdokkaista hallituksensa jäseniksi. Mukana on myös ministeri Anne Berner.
 Keskiviikko 20.2., klo 12 – Sipilä kommentoi ensi kerran
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) tavoitetaan vastaamaan Bernerin ehdokkuuteen Kesärannassa, jossa hän pitää tiedotustilaisuutta yhdessä Belgian pääministerin kanssa.
 – Olen hänen (Bernerin) kanssa keskustellut kaikista asioista, mutta hän saa itse kertoa jatkopestistään enemmän. Erityisjärjestelyistä ehditään kyllä puhua, Sipilä vastaa menemättä yksityiskohtiin.
 Sipilältä ei saada vastausta, milloin hän sai tietää Bernerin ehdokkuudesta.
 – Minua ei kiinnosta se asia, eikä sinuakaan varmaan, Sipilä sanoo  Uudelle Suomelle  tilaisuuden päättyessä.
 Keskiviikko klo 14 – Berner kommentoi: ensimmäinen kokous huhtikuussa
 Eduskuntaan saapuu hymyilevä liikenne- ja viestintäministeri. Anne Berner kertoo asioiden edenneen nopeasti – niin nopeasti, ettei edes perhe tiennyt nimityksestä. Hän ei ole innostunut vastaamaan yksityiskohtaisiin kysymyksiin.
 – Katsotaan näitä kysymyksiä sitten, kun saadaan päätös ylipäätään valituksi tulemisesta.
 MTV:n toimittaja tenttaa, kuinka tarkkaan pääministeri Sipilä on ollut ajan tasalla Bernerin ehdokkuudesta.
 Toimittaja: Miten ja milloin kerroitte pääministeri Sipilälle?
 Berner: Hän sai tiedon kun minäkin sain tiedon.
 Toimittaja: Eli se oli milloin?
 Berner: En kommentoi sitä sen enempää.
 Toimittaja: Siis silloin kun saitte tiedon, että olette ehdolla SEB:n hallitukseen?
 Berner: En kommentoi sitä sen enempää.
 Svenska Ylen toimittaja kysyy, milloin ehdokkuus selvisi Bernerille. Tämä ei vastaa, vaan kertoo sen olevan "pörssiyhtiön asia". Berner sanoo kertoneensa pääministerille, joka vastasi Bernerille: onnittelut.
 STT:lle  Berner kertoo, että ensimmäinen kokous olisi huhtikuun lopulla.
 Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Keskiviikko klo 16.30 – Oikeuskanslerinvirasto ottaa kantaa
 Oikeuskanslerinvirasto julkaisee keskiviikkona iltapäivällä kannanoton ministeri Bernerin tapaukseen. Tiedotteessa todetaan, että Berner voi jatkaa ministerinä, kunhan jäävää itsensä asioista joita on esteellinen hoitamaan.
 "Vastaus perustuu arvioon, että mahdollinen hallituksen jäsenyys edellyttäisi vain yhteen kokoukseen osallistumista ministerin toimikaudella käytännössä aivan sen lopussa", oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  kannanotossa sanotaan.
 Keskiviikko klo 18 – SEB kertoo hallituksen aloittavan jo 26.3.
 SEB kertoo  Uudelle Suomelle , että pankin tuleva hallitus kokoontuukin ensimmäisen kerran jo 26.3. järjestäytymiskokoukseen. Oikeuskansleri kertoo lehdelle, että Berner on puhunut hänen kanssaan eri päivämäärästä.
 – Minua konsultoitiin niin, että ensimmäinen kokous pidettäisiin 29.4. ja silloin valtioneuvoston työskentelyn luonne on erilainen, Pöysti sanoi Uudessa Suomessa.
 Keskiviikko klo 20.20 – Oikeuskansleri ottaa uuden kannan
 Oikeuskansleri tarkentaa vielä illalla Ylelle sähköpostitse, missä vaiheessa hän on saanut tietää Bernerin ehdokkuudesta ja antanut tälle neuvoja. Pöysti sanoo Bernerin kertoneen asiasta hänelle 14.2. suullisesti ja vahvistaneen sähköpostilla 19.2.
 "Ensimmäinen pörssiyhtiön hallituksen kokous olisi 29.4. eikä hallitusjäsenyydessä tehtäviä tätä ennen. Jos nämä faktat onkin toiset, niin sitten asiaa täytyy arvioida uudelleen", Pöysti kirjoittaa.
 Keskiviikko klo 22 – Berner tarkentaa aikatauluja
 Myös Berner tarkentaa Ylelle iltakymmeneltä.
 "Olen alun alkaen sopinut Sebin kanssa, että otan tehtävän vastaan vasta poliittisen mandaattini jälkeen, aikaisintaan jos tulen valituksi. Asia on myös näin käyty läpi oikeuskanslerin kanssa. Vaikka päätös tulee 26.3 astuu nimitys vasta voimaan myöhemmin yhtiökokouksen päätöksen mukaisesti", Berner kirjoittaa.
 Torstai 21.2. klo 11 – Oikeuskansleri sanoo odottavansa lisätietoja
 Oikeuskansleri Tuomas Pöysti kertoo Ylelle pyytäneensä keskiviikkoiltana lisätietoja ministeri Berneriltä pankkitehtävän aloittamisesta.
 Näin hän kuvaa edellispäivänä tietoon tulleita aikatauluja:
 – Julkisuudessa oli toisenlaistakin tietoa – että se alkaisi 26.3. Aikaisemmin saamani tieto ja eilen vahvistunut oli se, että tämä alkaisi myöhemmin keväällä ja aikaisintaan puhuttaisiin 29.4., mahdollisesti myöhemmin.
 Pöysti muistuttaa, että pörssiyhtiön jäsenen tehtävän hoitaminen ja valtioneuvoston jäsenen tehtävän hoitaminen eivät pääsääntöisesti ole yhdistettävissä. Ainoa poikkeus on, jos hallituksen jäsenen tehtävän hoitaminen oikeasti alkaa myöhemmin – silloin tämä voisi osallistua johonkin yksittäiseen tapahtumaan toimitusministerinä.
 Se edellyttää Pöystin mukaan, että itse nimitys tulee voimaan myöhemmin.
 – Se täytyy katsoa tarkemmin, mikä se järjestely olisi kun siitä saadaan tieto ministeriltä.
 Torstai klo 13 – SEB kertoo Bernerin aloittavan vasta kesällä
 Yle haastattelee ruotsalaispankin viestintäjohtajaa. Hänen mukaansa Berner aloittaakin pankin hallituksen varsinaisena jäsenenä vasta 1. kesäkuuta. Näin tehdään, jotta ongelmaa Suomen hallituksen ministerin ja pankin luottamushenkilön roolien välille ei synny.
 Pankki ei kerro, milloin ratkaisu aikatauluista on tehty.
 – Olemme iloisia, että Anne Berner on ottanut vastaan ehdokkuuden SEB:n hallitukseen. Ehdotamme, että hänet valitaan vuosikokouksessa 26. maaliskuuta, mutta sillä lisäyksellä, että hän astuu tehtävään vasta 1. kesäkuuta, SEB:n viestintäjohtaja  Frank Hojem  sanoo Ylelle.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Torstai klo 13.20 – Sipilä sanoo sopineensa Bernerin aloitusajankohdasta
 Pääministeri Sipilä tarkentaa aiempia lausuntojaan. Hän kertoo halunneensa, että kaikki menee oikeuskanslerin ohjeiden mukaan.
 – Olen tästä keskiviikkoiltana sopinut. Nyt kun on olemassa pienikin epäilys, niin ministeri ei voi olla edes toimitusministerinä, Sipilä kertoo  Lännen Medialle.
 Sipilä kertoo, että "ohje oli aluksi erilainen" ja hän sai sen kirjallisena. Oikeuskansleri on kuitenkin kertonut kannanotossaan, että mitään kirjallisia ohjeita hän ei ole antanut.
 Sipilä sanoo lehdessä SEB:n tiedottaneen kesäkuun aloituksesta torstaina. Pankista sanotaan Ylelle, että mitään tiedotetta ei ole lähtenyt julkisuuteen – vain Ylelle ja parille muulle medialle on annettu haastatteluja.
 Torstai klo 15 – Oikeuskansleri Pöysti kertoo sittenkin tienneensä tarkemman aikataulun
 STT kertoo, että oikeuskansleri Pöysti on tiennyt eilisestä lähtien, että ministeri Berner aloittaisi tehtävässään vasta 1. kesäkuuta.
 "Pöysti sanoi STT:lle, että hänen saamansa tiedon mukaan hallitusjäsenyys alkaisi SEB:ssä kesäkuun alussa. Se ei siis alkaisi vielä SEB:n maaliskuun lopun yhtiökokouksesta. Pöystin mukaan Berner toimitti eilen myöhään illalla lisätietoa mahdollisesta siirtymisestään SEB:n hallitukseen", STT kirjoittaa.
 Pöysti on vain muutamaa tuntia aiemmin puhunut Ylelle odottavansa lisätietoja Berneriltä ja aloituksesta huhtikuussa tai myöhemmin.
 Torstai klo 15.30 – Oikeuskansleri Pöysti selittää lausuntoaan
 Pöysti sanoo Ylen haastattelussa iltapäivällä, että tiesi jo aamupäivällä antaessaan Ylelle edellistä haastattelua, että Berner aloittaisi pankissa vasta kesäkuussa. Hän oli jättänyt kertomatta edellisessä haastattelussa, että Berner oli keskiviikkoiltana toimittanut lisätietoja aloitusajasta.
 Oikeuskansleri sanoi ettei voinut kertoa kaikkea mitä tiesi, koska oli asetettu embargo – se tarkoittaa, että tieto ei ole vielä julkinen. Pöysti kertoi arvioineensa, että pankki lähettäisi asiasta pörssitiedotteen tai vastaavan.
 Miksi sitten ylipäätään puhuttiin eri aloituspäivästä kuin vielä edellisenä päivänä? Miksi ei puhuttu enää huhtikuusta vaan kesäkuusta?
 Pöysti arvioi, että tieto Bernerin aloituspäivästä on joko muuttunut tai sopiminen on saatettu loppuun.
 Torstai klo 15.50 – Berner kertoo pyytäneensä pankilta "täsmennystä"
 Torstaina iltapäivällä Anne Berner astuu eduskunnassa ulos keskustan ryhmähuoneesta ja joutuu toimittajien piirittämäksi. Toimittajat yrittävät selvittää, miksi aloittamisaikataulu pankissa näyttää muuttuneen.
 Berneriltä kysytään, pyysikö pääministeri tätä siirtämään tehtävän aloitusta kesäkuun alkuun.
 – Ei, tämä oli pankin ehdotus, Berner vastaa.
 Siis pankki pyysi, eikä teiltä pyydetty mitään?
 – Minä pyysin alun alkaen, että toivoisin, että tehtävä alkaa vasta, kun tämä tehtävä on päättynyt. Tämä on ollut alun alkaenkin keskustelumme lähtökohta, Berner sanoo.
 Berner väittää, että hänen ei milloinkaan ollut tarkoitus aloittaa 29. huhtikuuta – päivänä, josta hän oli puhunut oikeuskanslerille.
 – En ole koskaan puhunut huhtikuusta muuta kuin että silloin on ensimmäinen kokous. Olen aikanaan kysynyt oikeuskanslerilta, missä järjestyksessä tulee toimia. En ole missään vaiheessa todennut, milloin otan tehtävän vastaan vaan todennut, että pankki tekee asiassa ratkaisunsa.
 Berneriltä kysytään myös, millaisen keskustelun hän on käynyt SEB:n kanssa edellisenä iltana aloituspäivämäärästä ja sen julkistamisesta.
 – Ei oikeastaan mitään muuta kuin että toivoin että he voisivat täsmentää kantaansa ja myöskin antaa sen julkisuuteen, Berner vastaa.
 Ministeri myös sanoo pankin tehneen asiasta oman päätöksensä ja oman tiedotteensa.
 Torstai klo 16 – Eduskunnan kyselytunti, Sipilä ei täsmennä lausuntojaan
 Eduskunnan kyselytunnilla oppositio tenttaa, kuka tiesi mitä ja missä vaiheessa. Pääministeri Sipilän lausunto jättää asioita avoimeksi.
 – Sain tietää tästä samanaikaisesti kuin ministeri Bernerkin. Silloin kun yhtiö tiedotti siitä julkisesti. Näin pörssiyhtiöt toimivat.
 Olennaista pääministerin mukaan on, että Berner ei ole samaan aikaan Suomen hallituksen ministeri ja pankin hallituksen jäsen. Sipilä kertoo jälleen yhtiön selventäneen asiaa tänään tiedotteellaan.
 SEB toistaa Ylelle, että mitään tiedotetta ei edelleenkään ole lähetetty.

Erikoinen kertomus – Näin tiedot Bernerin ehdokkuudesta SEB:n hallitukseen muuttuivat parissa päivässä


Summary: Virkamiehet työstävät parhaillaan sote-paketin muutosehdotuksia sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsiteltäväksi.

Johtavan sote-virkamiehen  Päivi Nergin  mukaan EU:n hyväksyntä sote- ja maakuntauudistukselle voidaan hoitaa kevyemmällä menettelyllä, ja raskasta lupaprosessia ei välttämättä tarvita.
 Perustuslakivaliokunta vaati eilen lausunnossaan  parikymmentä muutosta lakipakettiin. Ministeriöiden virkamiehet työstävät viikonlopun aikana ratkaisuehdotuksia sote- ja maakuntalakeihin.
 Perustuslakivaliokunta edellytti EU:n notifikaatiomenettelyä, muuten erityisesti kokoomukselle tärkeää valinnanvapauden voimaantuloa olisi lykättävä. Notifoinnilla varmistetetaan, ettei valinnanvapauslaki riko EU:n kilpailulainsäädäntöä laittoman valtiontuen muodossa.
 Soten projektijohtaja Päivi Nerg sanoo, että valinnanvapauslait voidaan hoitaa myös oikeusvarmuusilmoituksella.
 – Perustuslakivaliokunta on lausunnossaan korostanut notifikaatiomenettelyä, mutta sitten johtopäätöksissä he ovat nostaneet esille myöskin tällaisen oikeusvarmuusilmoitusmenettelyn eli siellä on kaksi vaihtoehtoa, kertoo valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri Nerg.
 Oikeusvarmuusilmoitus mahdollistaisi valinnanvapauslakien etenemisen eduskunnassa.
 Sitä käyttämällä valinnanvapauslait voitaisiin hyväksyä jo tällä vaalikaudella, ja tarvittaessa niihin tehtäisin muutoksia myöhemmin. Notifikaatiossa taas pitäisi odottaa EU-komission, ja mahdollisesti myös EU-tuomioistuimen päätöstä ennen kuin lait voivat tulla voimaan. Tämä voi viedä vuosia.
 – Oikeusvarmuusilmoitus voidaan tehdä tilanteessa, jossa kansallisvaltio katsoo, että meillä on ei-taloudellinen järjestelmä, mutta on epävarma siitä, että onko tässä osia, jotka tulisi nyt käydä komission kanssa lävitse. Oikeusvarmuusilmoitus on vähän kuin notifikaation esiaste, sen jälkeen voidaan olla tilanteessa, jossa notifikaatio saattaa tulla kyseeseen, Nerg kuvailee.
 "Poliittista arviointia tullaan varmasti tekemään"
 Vähentääkö oikeusvarmuusilmoitus riittävästi valinnanvapauslakiin liittyvää oikeudellista epävarmuutta, kun se ei ole EU:n hyväksyntä?
 – Siihen on aivan liian aikaista ottaa kantaa. Juristit käyvät tällä hetkellä läpi todella tarkkaan perustuslakivaliokunnan lausuntoa ja asiantuntjioiden mielipiteitä. Katsotaan, mikä on riittävä tässä tilanteessa. Kun tämä asia ei ollut velvoittavassa ponnessa, niin myös poliittista arviointia tullaan varmasti tekemään, Nerg toteaa.
 Hallituksen muutosehdotukset tulee saada eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle tiistaina ja keskiviikkona. Heti maanantaina kokoontuvan valiokunnan on otettava huomioon perustuslakivaliokunnan esittämät korjausehdotukset. Tahti on tiukka, vaalitauko siintää jo maaliskuun puolivälissä.
 Opposition edustajat  ja  asiantuntijat  epäilevätkin, ettei aika riitä millään 20 ponnen eli muutosesityksen käsittelyyn.
 Projektijohtaja Päivi Nergilla riittää kuitenkin vielä uskoa, että sote saadaan maalin tällä vaalikaudella.
 – Työmotivaatio on tällä hetkellä kova. Nyt teemme kaikkemme ja käännämme kaikki kivet. Toki se vaatii sekä virkamiehiltä että sote-valiokunnalta todella kovasti työtä.
 Myös hallituksen reformeista vastaavat ministerit käsittelevät viikonloppuna virkamiesten ratkaisuehdotuksia. Ministereiden mielestä oli liian aikaista kommentoida asiaa ennen perusteellista analyysia.
 Lue myös:
 RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä – “Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista”
 Sote-uudistusta kovin sanoin arvostellut Jan Vapaavuori: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen? Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?   EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta

Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan hoitaa kevyemmällä tavalla


Summary: Denguerokotteeseen liittyvä skandaali pelästytti filippiiniläisvanhemmat ja johti rokotekattavuuden laskuun.

San Lazaron sairaalan käytäville kaikuu vauvojen kärsivä itku. Sängyt ovat täynnä tuhkarokon ihottumasta punertavia pienokaisia ja hiestä kiiltäviä vanhempia, joiden katseet ovat lasittuneet ahdistuksesta ja väsymyksestä.
 Filippiinejä koettelee pahin tuhkarokkoepidemia vuosiin. Jo yli 9 200 ihmistä on sairaalassa ja 146 kuollut vuoden alusta lähtien Filippiinien terveysministeriön mukaan.
 Kuolleista suuri osa on pieniä lapsia. San Lazaron sairaalan lääkäri  Ferdinand de Guzman  sanoo, että kaikki sairaalaan tuodut ovat olleet rokottamattomia.
 Epidemian odotetaan vielä pahenevan tulevina kuukausina ennen kuin rokotekampanja alkaa purra ja saa taudin aisoihin.
 23-vuotias  Beverly Gabagat  heijaa kolmen kuukauden ikäistä tytärtään sylissä. Seitsemänvuotias isosisko on saanut rokotuksen, mutta pienokainen ei ole vielä tuhkarokkorokotteen vaatimassa iässä.
 – En vienyt häntä kotoa mihinkään tartunnan pelossa. Mutta naapureilla on tuhkarokko ja se tarttuu. Siksi lapsenikin sai sen, Gabagat kertoo.
 Gabagat pelkää vauvan saavan tuhkarokon komplikaatioita kuten keuhkokuumeen. Kuume on laskenut viiden sairaalapäivän aikana, mutta vauva on voimaton.
 – Eilen lääkäritkään eivät meinanneet saada häntä heräämään. Lääkäri sanoi, että tyttärelläni on nestehukkaa, vaikka hän saa dekstroosia suonen sisään täällä sairaalassa, Gabagat sanoo huolissaan.
 23-vuotiaan Beverly Gabagat ei tiedä, onko vauva paranemassa tuhkarokosta. Kuume on laskenut, mutta kolmen kuukauden ikäinen tyttö on yhä tiputuksessa ja voimaton. Kirsi Crowley / Yle
 Lähiöiden lapset riskiryhmässä
 Lähiöissä riehuva tuhkarokko uhkaa varsinkin pienimpiä. Tuhkarokkorokote annetaan täällä ensimmäisen kerran yleensä 9 kuukauden iässä. Mutta viranomaisten mukaan isompiakaan lapsia ei ole rokotettu viime vuoden aikana. Syynä on rokotepelko.
 Vuoden 2017 lopussa kansa sai kuulla, että kansalliseen rokotekampanjaan mukaan otettu uusi denguekuumeen vastainen rokote saattaa aiheuttaa vakavan sairauden tai jopa kuoleman. Niinpä luottamus myös perusrokotteisiin romahti.
 – Näin me kuulimme, kun kyselimme, miksi lapsia ei ollut rokotettu. Ihmiset pysyttelivät poissa rokotuspaikoilta, joissa he saisivat tuhkarokkorokotteen, sanoo tohtori Ferdinand de Guzman.
 Sairaalassa on parhaillaankin yli kolme sataa potilasta. He täyttävät sairaalan kolme kerrosta ja ulkona Filippiinien Punaisen ristin pystyttämät teltat.
 Sairaalan voimavarat ovat äärirajoilla. Hoitohenkilökuntaa tuodaan muista sairaaloista. Vanhemmat ovat hoitamassa lapsiaan sairaalassa.
 Suurin osa kuolemista on tapahtunut San Lazaron sairaalassa. De Guzmanin mukaan lapset on usein tuotu sairaalaan liian myöhään. He ovat yleensä kuolleet vuorokauden kuluessa sairaalaan tulosta tuhkarokon komplikaationa syntyneeseen keuhkokuumeeseen.
 Lääkäri Ferdinand De Guzman kertoo, että sairaalassa olevat tuhkarokkopotilaat eivät ole saaneet tarvittavia tuhkarokkorokotteita. Tartunta-aalto on täyttänyt sairaalan ja pihalle tuodut Punaisen ristin teltat. Kirsi Crowley / Yle
 Kuiva kieli ja iho täynnä näppyjä
 Joka sängyllä makaa kaksi lasta ja heidän vanhempansa. Huoneet ovat tupaten täynnä. Hoitajat risteilevät tiputusletkujen ja sänkyjen väleistä sairaiden luo.
 24-vuotias  Wincelle Libao  pyyhkii kaksivuotiaansa rokon täyteistä niskaa lempeästi kostealla liinalla. Väsynyt poika kietoo kätensä äitinsä kaulaan ja imee tuttipullosta voipuneena maitoa. Wincelle Libao näyttää rokon jälkiä lapsen kasvoissa.
 – Iho oli täynnä näppyjä ja hänellä oli kuumetta neljä päivää. Silmät olivat punaiset ja kieli niin kuiva, että siinä näytti olevan halkeamia, hän kuvaa.
 Libaon oli vaikea uskoa, että hänen lapsensa sai taudin, kun tartunta-aalto alkoi levitä. Hän ei ollut vienyt poikaansa MMR-rokotukseen, joka suojaa tuhkarokolta, sikotaudilta ja vihurirokolta.
 – En vienyt lastani rokotukseen 9 kuukauden iässä enkä myöhemminkään. Kun oli hänen vastaanottonsa aika, hän oli kuumeessa eikä saanut rokotetta. Lisäksi kun denguekuumeen vastaista rokotetta jaettiin, moni lapsi kuoli. Minuakin pelotti, Libao kertoo.
 Wincelle Libao säikähti rokotteita, kun denguekuumeen vastaisen rokotteen kerrottiin sairastuttavan lapset vakavasti. Hänen poikansa ei saanut tuhkarokkorokotetta. Kirsi Crowley / Yle
 Pelko johti rokotekattavuuden laskuun
 Denguerokotetta jaettiin ilmaiseksi lapsille samalla lailla kuin tuhkarokon vastaista rokotetta. Monet vanhemmat pelästyivät uutisia, joiden mukaan jotkut lapset olisivat kuolleet vasta markkinoille tulleeseen rokotteeseen.
 Filippiineillä pelko johti rokotekattavuuden rajuun laskuun. Jo ennestään rokotettujen määrä oli laskussa kansallisesta rokoteohjelmasta huolimatta.
 – 95 prosentin rokotekattavuudella pystytään pysäyttämään tuhkarokon leviäminen yhteisöissä. Filippiineillä rokotettujen lasten määrä on ollut 70–80 prosenttia viime vuosina. Äskettäin se laski alle 70 prosentin, kertoo Maailman terveysjärjestön Filippiinien maajohtaja  Gundo Weiler .
 Hän uskoo, että rokoteskandaalilla on osuutensa rokotekattavuuden laskuun ja pitää luottamuksen laskua huolestuttavana. Viime vuonna 20 000 ihmistä päätyi Filippiineillä sairaalaan tuhkarokon takia. Tänä vuonna määrä tulee kaiketi olemaan paljon suurempi.
 Varsinkin alle 9 kuukauden ikäiset vauvat ovat vaarassa Filippiineillä, koska he eivät ole vielä ehtineet saada ensimmäistäkään rokotetta. Jo ainakin 115 potilasta on kuollut tänä vuonna. Kirsi Crowley / Yle
 – Arvioimme, että Filippiineillä on 2,6 miljoonaa lasta, jotka eivät ole saaneet tarvittavaa rokotesuojaa rutiinirokoteohjelmassa, Weiler laskee.
 Rokotepelon lisäksi ongelmana on terveydenhuoltojärjestelmän heikkoudet. Weilerin mukaan rokotteita ei aina ole välttämättä ollut saatavilla tai rokotuspisteet eivät ole olleet kaikkien ulottuvilla.
 Myös Ferdinand de Guzman San Lazaro -sairaalasta sanoo, että arki on este monelle köyhälle.
 – Jonot ovat liian pitkiä ja ihmisten täytyy ehtiä kotiin monen lapsensa luo tekemään kotitöitä. Niinpä lapsi jää rokottamatta, de Guzman kertoo.
 Pelko ei myöskään ole uutta. Ferdinand de Guzman muistaa, että aikoinaan miehet kieltäytyivät antamasta vaimoilleen jäykkäkouristusrokotetta, koska sen huhuttiin aiheuttavan keskenmenoja.
 Rokotuspartio kiertää ovelta ovelle
 Payatasin köyhälistöalueella Manilassa rokotepelosta ei näy nyt jälkeäkään. Lääkintöhallituksen määräämä ovelta ovelle -kampanja jalkauttaa terveydenhoitajat kaduille rokottamaan kaikki lapset puolivuotiaista viisivuotiaisiin.
 Kun he kävelevät kylmälaatikkoineen lähiöön, äidit lapsineen ympäröivät heidät jo kadunkulmassa.
 Pikkulapset parkuvat, kun neula läpäisee käsivarren ihon ja aikuiset nauravat helpottuneina. Lapsia rokottava kätilö  Anita Ba’ay  hyrisee rohkaisevasti lapsille, työntää A-vitamiinitabletin näiden suuhun ja merkitsee rokotuksen neuvolakorttiin.
 Tämän päivän aikana iskuryhmä rokottaa ainakin 140 lasta.
 – Vanhemmat epäröivät aiemmin rokottamista Dengvaxia-rokotekohun takia. Mutta nyt he tulevat paikalle, koska ovat kuulleet kuolemista San Lazaron sairaalassa. He ovat nähneet televisiossa, että potilaita on paljon, Ba’ay sanoo.
 Vanhemmat tuovat lapsiaan nyt rokotettavaksi. Tiedot tuhkarokon aiheuttamista kuolemista ovat säikäyttäneet manilalaiset. Kirsi Crowley / Yle
 Denguekuumeen vastaista Dengvaxia-rokotetta pistettiin lapsiin myös Payatasissa ennen skandaalia, joten rokotepelko on huomattu terveysklinikalla.
 Vanhemmat eivät enää tuoneet lapsiaan ilmaisiin tuhkarokkorokotuksiin. Payatasissa on todettu tänä vuonna neljä tuhkarokkotapausta, mutta yksikin on liikaa. Potilaiden määrän odotetaan kasvavan täälläkin.
 – Tuhkarokko on helposti tarttuva tauti. Yksi potilas voi tartuttaa keskimäärin 18 ihmistä, joten meidän täytyy toimia nopeasti, sanoo lääkäri  Elmira Dizon  lääkäriasemalla.
 Filippiineillä tuhkarokkopotilaiden määrän odotetaan kasvavan vielä ainakin maaliskuulle ennen kuin rokotekampanja alkaa purra.
 Tartuntataudit tekevät paluuta rokotekriittisyyden myötä
 Maailman terveysjärjestön Filippiinien maajohtaja Gundo Weiler näkee Filippiinien tuhkarokkotartunnassa yhteyden kansainväliseen kehitykseen.
 – Luottamus rokotteisiin on rapautumassa muuallakin. Kansainvälisesti vuonna 2018 tuhkarokkotapauksia oli kaksi kertaa enemmän kuin edellisenä vuonna, vaikka olemme edistyneet taudin nitistämisessä. Näemme, että jo kaikonneet tartuntataudit tekevät paluuta, Weiler sanoo.
 Hänen mukaansa 1980-luvulla joka vuosi 2,5 miljoonaa lasta kuoli tuhkarokkoon. Rokotuksen ansiosta luku väheni 110 000:een.
 – Nämäkin kuolemat voitaisiin välttää rokotteilla. Tuhkarokko on hyvin tarttuva tauti mutta myös hyvin helposti estettävissä.
 Päivitetty 21. helmikuuta kello 17.32 tuhkarokkoon sairastuneiden ja kuolleiden määrät.

Tuhkorokko tappanut jo yli sata pikkulasta – Epidemia raivoaa Filippiineillä


Summary: Vapaavuori uskoo, että uuden hallituksen myötä myös kaupungeilla voisi olla enemmän sanavaltaa uudistuksen valmistelussa.

Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) ei pistäisi pahakseen, vaikka päätökset sote- ja maakuntauudistuksesta venyisivät seuraavalle vaalikaudelle. Vapaavuori on ollut yksi pääkaupunkiseudulla velloneen sote-kapinan johtohahmoista ja arvostellut hallituksen esitystä kovin sanoin.
 – En minä nyt mistään helpotuksesta puhu, mutta on hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin. Näin jättimäisiä kokonaisuudistuksia ei pitäisi tässä ajassa enää yrittää ajaa läpi, sanoo Vapaavuori.
 Perustuslakivaliokunta esitti perjantaina  julkaistussa lausunnossaan useita muutoksia sote- ja maakuntauudistukseen. Vapaavuori ei näe mahdollisuuksia sille, että uudistus saataisiin pakettiin tulevien viikkojen aikana.
 –Kyllä kovin vilkasta mielikuvitusta tarvittaisiin kuvitellakseen, että tämä eduskunta tämän pystyisi vielä tekemään. Niin väkivaltaista lainsäädäntöprosessia tässä maassa tuskin on koskaan nähty.
 Helsinki ja muut  pääkaupunkiseudun kaupungit  ovat yrittäneet jo pitkään saada läpi viestiä, ettei valtakunnallinen sote-ratkaisu toimi suurten kaupunkien kohdalla.
 ”Lähdetään kokonaan uudelta pohjalta”
 Vapaavuori itse laittaisi koko maakunta- ja sote-uudistuksen uuteen valmisteluun ja luottaa siihen, ettei seuraava hallitus ryhtyisi tekemään täysin samanlaista uudistusta. Suurten kaupunkien kannalta tilanne voi hänen mukaan mennä vain parempaan suuntaan.
 – Suuret kaupungit ja niiden joukossa Helsinki ovat matkan varrella lukuisia kertoja lausuneet monista eri asioista, eikä hallitus ole ottanut niitä kuuleviin korviinsa. Me tarvitsemme sellaisen prosessin jatkossa, jota tehdään yhdessä kaupunkien kanssa.
 – Se tarkoittaa, että lähdetään rakentamaan tätä kokonaisuutta kokonaan uudelta pohjalta.
 Kaupunkien merkitys globaaleina toimijoina kasvaa koko ajan ja Vapaavuoren mukaan uudistus ei saa viedä suurilta kaupungeilta mahdollisuuksia ja keinoja hoitaa sen tuomia haasteita. Toisin sanoen siirtää liikaa valtaa uudelle maakuntatason hallinnolle.
 Myös pääkaupunkiseudun kaupunginvaltuustojen viime keväänä antaman yhteisen lausunnon mukaan nykyinen sote- ja maakuntauudistus vaikuttaa vahingollisesti kasvavien kaupunkien talouteen, palveluihin ja investointikykyyn.
 Pelkona on myös rahoitus. Uudenmaan liiton viime  kevään laskelmien mukaan  ensimmäisenä vuotena Uudenmaan sotelle tulisi 300 miljoonaa euroa vajetta rahoitukseen.
 – Kysymys ei ole pelkästään Helsingistä, vaan tätä ovat vastustaneet kaikki muutkin isot kaupungit. Uudistusta ylipäänsä ei pitäisi rakentaa vanhanaikaisen maakuntajaon pohjalle.
 Lue myös:
 Perustuslakivaliokunta vaatii lukuisia muutoksia sote- ja maakuntauudistukseen
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 Satakunnan maakuntajohto tyytyväinen perustuslakivaliokunnan sote-lausuntoon

Jan Vapaavuori ei harmittele, jos sote-päätökset venyvät vaalien yli: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"


Summary: Presidentti Maduron turvajoukkojen ja opposition pelätään  ottavan yhteen avustusten vuoksi maan raja-alueilla. Eilen Venezuelan armeija ampui kuoliaaksi kaksi ihmistä Brasilian vastaisella rajalla.

Venezuelan armeijan sotilaat ovat käyttäneet kyynelkaasua siviileihin, jotka pyrkivät maasta Kolumbian puolelle, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Siviilien tarkoituksena on uhmata maan armeijaa ja tuoda rajalla odottavia aputarvikkeita Venezuelaan. Muun muassa rajakaupunkeihin Brasiliassa ja Kolumbiassa on kerätty tonneittain avustustarvikkeita
 Venezuelan ja Kolumbian rajalla ollut Ylen Ulkolinjan toimittaja  Pertti Pesonen  sanoo, että tilanne on siellä erittäin kireä. Mellakkapoliiseja ja sotilaita on liikkeellä paljon.
 – Taksimme pysäytettiin kahdeksan kertaa 20 kilometrin matkalla. Poliiseja on raja-alueella tosi paljon, Pesonen kertoo.
 Venezuelassa umpeutuu tänään oppositiojohtaja  Juan Guaidón  asettama määräaika avustuskuljetusten saamiselle maahan.
 Guaidó on kutsunut kannattajiaan auttamaan kuljetusten perille saamisessa Kolumbian puolelta.
 Presidentti  Nicolás Maduro  on kieltänyt avustuskuljetukset ja määrännyt osan Kolumbian vastaisesta rajasta suljettavaksi. Pelkona on nyt, että oppositio ja Maduron turvajoukot ottavat yhteen avustusten vuoksi.
 Eilen Venezuelan armeija ampui kuoliaaksi kaksi ihmistä ja haavoitti 15:tä Brasilian vastaisella rajalla. Yhteenotto syntyi, kun sotilaat olivat torjumassa avustustarvikkeiden pääsyä maahan, ja mielenosoittajat yrittivät estää rajan sulkemisen.
 Guaidón onnistui päästä eilen  Kolumbian puolella eilen järjestettyyn suureen tukikonserttiin , johon osallistui satojatuhansia ihmisiä. Vain tunteja myöhemmin Venezuelan hallitus vastasi sulkemalla rajaa.
 Paikalla ollut Pertti Pesonen kuvailee, että konsertissa tunnelma oli euforinen, toiveikas ja riehakas. Hän arvioi, että kymmeniätuhansia ihmsiä saattoi jäädä jumiin konserttialueelle, kun raja suljettiin.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Ylen toimittaja: Tilanne Venezuelan Kolumbian vastaisella rajalla erittäin kireä


Summary: Anna-Maja Henrikssonin (RKP) mukaan sote-uudistukseen liittyy vielä niin suuria ongelmia, että aika niiden käsittelyyn loppuu kesken.

Oppositiopuolue RKP:n puheenjohtaja, perustuslakivaliokunnan jäsen  Anna-Maja Henriksson  ei usko että soteuudistusta saadaan maaliin enää tällä vaalikaudella.
 TV1:n Ykkösaamussa vieraillut Henriksson arvioi että sosiaali- ja terveysvaliokunnalta loppuu yksinkertaisesti aika kesken, kun se ryhtyy käsittelemään perustuslakivaliokunnan vaatimia muutoksia esitykseen.
 –Tässä on vielä sen verran suuria ongelmia, vaikka ongelmat ovatkin vähentyneet viime kesästä.
 – Kolmessa viikossa pitäisi käsitellä näin iso paketti, 20 kohtaa jotka esityksessä ovat yhä perustuslain vastaisia. Tässä on sosiaali- ja terveysvaliokunnalla melkein mahdoton tehtävä edessä, arvioi Henriksson.
 Henriksson: Maakuntien rahoitus turvattava, jotta turvataan palvelut
 Perustuslakivaliokunta esittää perjantaina antamassa lausunnossaan  jälleen useita muutoksia ja tarkennuksia sote-uudistukseen. Valiokunnan mukaan tulevien maakuntien rahoitus on järjestettävä niin, että sosiaali- ja terveyspalvelut turvataan vaikka maakunnan talous kriisiytyisi. Tämä on Henrikksonin mukaan vaikea haaste.
 – Maakunnille ei nyt oikeastaan jää mitään muuta mahdollisuutta kuin korottaa asiakasmaksuja tai vähentää palveluja jos valtion rahoitus ei riitä. Viime kädessä edessä on se että tullaan valtiovarainministeriöön ja pyydetään lisää rahaa, arvioi Henriksson Ykkösaamussa.
 RKP:n kanta on että maakunnille pitäisi antaa verotusoikeus, jolloin niillä olisi työkaluja rahoituksen turvaamineen.
 "Sote ei tuo säästöjä"
 Hallitus haluaisi, että pitkällä tähtäimellä sote-uudistuksella pystyttäisiin hillitsemään sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannusten kasvua kolmella miljardilla eurolla. Henriksson ei usko että hallituksen malli tuo säästöjä. Säästöjen tavoittelu voi jopa vaarantaa palvelut, sanoo Henriksson.
 – Tästä on eduskunnan valtiovarainvaliokunta antanut erittäin kriittisen lausunnon. Valiokunta nosti esille että tämä (säästötavoite) tietää todella tiukkaa maakunnille. Se tarkoittaa myös siitä, että ei ehkä ole varmuutta siitä että pystytään takaamaan riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut.
 – Eli tässä on se ruuvi, jota koko ajan kiristetään. Sote-palveluiden rahoituksen tulisi kuitenkin aina olla sellainen, että kansalainen voi luottaa siihen että ne aina toimii, muistuttaa Henriksson.
 "Hallituksen ei pitäisi lähteä heikoille jäille ilman notifikaatiota"
 Perustuslakivaliokunta edellyttää että myös, että sosiaali- ja terveysvaliokunta arvioi uudelleen tuleeko soten valinnanvapauslaista tehdä ennakkoilmoitus EU:lle. Jos järjestelmän laillisuutta ei voida varmistaa, pitää valiokunnan mukaan valinnanvapauslain soveltamisen aloittamista lykätä.
 Hallituksella on Henrikssonin mukaan kaksi vaihtoehtoa, joko tehdä ilmoitus EU-komissiolle, tai lykätä valinnanvapauden voimaantuloa kunnes on varmistettu että lainsäädäntö ei ole ristiriidassa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa.
 – Minä toivon että hallitus valitsisi nyt sen tien, joka on se kaikkein turvallisin ja varmistaisi asian etukäteen. Heikoille jäille ei pitäisi lähteä silmät auki, sanoo Henriksson.
 Syynä siihen miksi hallitus ei ole halunnut notifikaatiota tehdä, voi Henrikssonin mukaan olla se, että pelätään sen vievän liikaa aikaa, tai jopa kaatavan uudistuksen.
 – Toivon että syy ei ole se että hallitus on huolissaan siitä että saisi väärän vastauksen. Silloinhan koko valinnanvapausmalli tulisi muokata uudelleen, sanoo Henriksson.
 Henriksson: Aika kerta kaikkiaan loppuu kesken
 Perustuslakivaliokunta linkittää lausunnossaan myös yhteen kahden sote-lakipaketin käsittelyn. Jos maakuntien muita tehtäviä koskevaa lakipakettia ei ehditä eduskunnassa käsitellä, tulee valiokunnan mukaan korjata mm. maakuntien rahoitusta koskeva laki.
 – Nythän maakuntien rahoitus on laskettu sen mukaan että niille siirtyvät sote-palveluiden lisäksi nämä muut tehtävät, pelastustoimi, kasvupalvelut ja muut. Totta kai rahoitus tulee laskea uudelleen, jos näin ei käy.
 – Nämä kaikki ovat suuria asioita, jotka tulee ratkaista hyvin lyhyessä ajassa. Tämän takia olen aika lailla vakuuttunut että aika kerta kaikkiaan loppuu. Tästä ei tule valmista, arvioi Henriksson Ykkösaamussa.

RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä - “Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista”


Summary: Lukemat mitattiin Pellossa puolen päivän aikaan.

Länsi-Lapin Pellossa on mitattu lauantaina vuoden toistaiseksi korkein lämpötila 8,5 astetta.
 Ylen meteorologin  Toni Hellisen  mukaan tämän vuoden aiemmat ennätyslukemat mitattiin Raumalla 15. helmikuuta, jolloin lämpötila kohosi 8,4 asteeseen.
 Tämän vuoden toistaiseksi korkein lukema mitattiin Pellossa puolen päivän aikaan. Hellinen uskoo, että lämpötila voi nousta nykyisistä lukemista vielä iltapäivän aikana lisää.

Länsi-Lapin Pellossa mitattiin 8,5 astetta lämmintä – on vuoden toistaiseksi korkein lämpötila


Summary: Äänestyspaikoille on muodostunut suuria jonoja.

Presidentin- ja parlamenttivaalien äänestys on viimein päässyt alkamaan Afrikan väkimäärältään suurimmassa maassa, Nigeriassa.
 Televisiokuvista nähdään, kuinka äänestyspaikoille on muodostunut pitkiä jonoja.
 Viime hetkeen asti oli epävarmaa, saadaanko vaalit vietyä läpi.
 Nigeriassa jännitetään, avautuvatko äänestyspaikat tällä kertaa - viime viikolla presidentinvaalien järjestäminen ei onnistunut
 Vain paria tuntia ennen äänestyksen alkamista Maidugurin kaupungissa Pohjois-Nigeriassa kuultiin räjähdyksiä.
 Islamilainen terroristijärjestö Boko Haram toimii alueella. Poliisi ilmoitti kuitenkin pian, ettei kyseessä ollut terrori-isku, vaan räjähdykset tehtiin "turvallisuuden edistämiseksi".
 Port Harcourtin satamakaupungissa kuultiin käsiaseiden laukauksia.
 Vaaleja jouduttiin jo alun perinkin lykkäämään viikolla, koska viranomaisten mukaan vaaliaineistoa ei saatu ajoissa perille kaikkiin 120 000 äänestyspaikkaan. Lykkääminen todennäköisesti heikentää syrjäseutujen asukkaiden äänestysmahdollisuuksia.
 Presidentinvaaleissa vastakkain ovat istuva presidentti  Muhammadu Buhari  sekä entinen varapresidentti  Atiku Abubakar .
 Parlamenttivaaleissa äänestäjät valitsevat 360 edustajaa parlamentin edustajainhuoneeseen sekä 109 senaattoria. Ehdokkaita on 6 500.
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla

Äänestys käynnistyi Nigeriassa räjähdysten jälkeen


Summary: Päättäjien kovapäisyyttä täytyy vain ihmetellä, erikoistoimittaja Tiina Merikanto hämmästelee.

Kirjoitan analyysia sotesta ja perustuslakivaliokunnan lausunnosta  viidettä kertaa . Niin, sote on ollut viisi kertaa perustuslakivaliokunnan arvioitavana.
 Ensimmäisestä kirjoituksesta on kulunut miltei neljä vuotta. Tilanne oli silloin kovin samankaltainen: iso uudistus ja vaalit tulossa muutaman kuukauden päästä.
 Edellisen kerran perustuslakivaliokunta  lausui valinnanvapauslaista viime kesäkuussa.  Silloin se edellytti, että sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnokset pitää tuoda vielä perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi.
 Nyt perustuslakivaliokunta on sen tehnyt ja esittää yhä useita muutoksia sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksiin. Lausunto sisältää parikymmentä vaatimusta, joita on muutettava ennen kuin sote-lakeja voidaan säätää.
 Perustuslakivaliokunnan vaatimukset ovat osin vaativia. Ne edellyttävät huolellista juridista analysointia ja mahdollisesti muutoksia valittuihin ratkaisuihin
 Maakuntien rahoitusta joudutaan muuttamaan
 Yksi keskeinen asia on yhä rahoitus. Poliittisesti sen ratkaiseminen voi olla hankalampaa kokoomukselle kuin keskustalle.
 Monet asiantuntijat ovat pitkään epäilleet maakuntien rahoituksen riittävyyttä. Sote-uudistuksen tavoitteena on hillitä kustannusten kasvua 3 miljardilla eurolla vuoden 2030 loppuun mennessä.
 Aiemmassa lausunnossaan kesäkuussa 2018 perustuslakivaliokunta edellytti, että maakuntien rahoitus on turvattava, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu.
 Marraskuisessa sote-valiokunnan mietintöluonnoksessa rahoitusta muutettiin niin, että valtion olisi korotettava kaikkien maakuntien kokonaisrahoitusta, jos rahoituksen taso olisi riittämätön useammassa kuin seitsemässä maakunnassa tai jos vaikeuksissa olevien maakuntien asukasmäärä on yhteensä enemmän kuin 40 prosenttia koko maan asukasmäärästä.
 Tämä rahoitus jäisi pysyväksi kaikille maakunnille.
 Lisäksi yksittäisellä maakunnalla olisi oikeus saada lisärahoitusta, jos rahoituksen taso vaarantaisi maakunnan sosiaali- ja terveyspalvelut. Tämä rahoitus olisi tilapäistä.
 Nyt perustuslakivaliokunta sanoo, että laissa on turvattava ehdotettua paremmin maakuntien rahoitus siten, että mahdollisuus rahoituksen korottamiseen turvaa asianmukaisesti riittävien sosiaali- ja terveyspalvelujen rahoituksen
 Perustuslakivaliokunnan esittämiin asioihin tulisi suhtautua kaikella vakavuudella. Laiskan läksyä tuli jo kolmannen kerran tällä hallituskaudella.
 Uudistuksen toteutuessa maakuntien rahoitustilannetta pahentaa myös se, että kunnilta maakunnille siirrettävä rahasumma on vuosien varrella pienentynyt. Vuonna 2016 alivaltiosihteerin luku oli noin 17,7 miljardia. Nyt sote-valiokunnan mietinnössä sanotaan sosiaali- ja terveydenhuoltoon kohdennettavan valtion rahoituksen olevan noin 17,3 miljardia.
 Kunnat ovat pienentäneet sosiaali- ja terveydenhuollon budjettejaan samalla kun uudistuksen toteutuminen on viivästynyt. Kuntien näkökulmasta on ollut järkevää minimoida rahamäärää, joka siirretään niiltä maakunnille.
 Valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle yhä tarkastelussa
 Perustuslakivaliokunta puttuu jälleen myös paljo tunteita herättäneeseen notifikaatioon. Siis kysymykseen siitä, pitääkö valinnanvapauslaista tehdä valtiontukia koskeva ennakkoilmoitus EU:lle.
 Hallitus ei ole pitänyt notifikaatiota tarpeellisena. Se ei esittänyt ennakkoilmoitusta EU:lle tehtäväksi keväällä 2017, jolloin hallitus antoi ensimmäisen valinnanvapausesityksen, eikä keväällä 2018, jolloin eduskunta sai hallituksen toisen valinnanvapauslakiesityksen.
 Perustuslakivaliokunta muistutti hallitusta jo 2017 lakiehdotusten erityisen tarkasta EU-oikeudellisesta arviosta.
 Samankaltaisen viestin perustuslakivaliokunta antoi kesäkuussa 2018. Se sanoi, että sosiaali- ja terveysvaliokunnan on tarkkaan selvitettävä, voidaanko ehdotettua valinnanvapausjärjestelmää pitää sisällöltään notifiointia edellyttävänä.
 Pelkästään lausunnon vaatimusten juridinen analysointi vie aikaa. Onnistuuko se ja vastineen kirjoittaminen näin lyhyessä ajassa, jotta lopputulos on harkittu ja kestävä?
 Hallitus pitäytyi aikaisemmassa  näkemyksessään ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan lopputulema oli, ettei notifikaatiota tarvitse tehdä.
 Nyt perustuslakivaliokunnan mielestä sosiaali- ja terveysvaliokunnan on arvioitava vielä notifiointia ja sen merkitystä uudelleen. Mikäli se ei pysty varmistamaan järjestelmän laillisuutta EU-oikeuden näkökulmasta, on valinnanvapauslain soveltamisen aloittamista lykättävä.
 Kahden lain kytkennät pois, jos toinen jää säätämättä
 Perustuslakivaliokunta linkittää maakunta- ja sotepaketin toiseen isoon maakuntalakipakettin. Tällä toisella lakipaketilla määritellään maakuntien hoitoon tulevat muut kuin sosiaali- ja terveydenhuollon tehtävät. Lisäksi siinä säädetään tulevasta uudesta monialaisesta valvontaviranomaisesta.
 Mikäli tämä jälkimmäinen lakipaketti ei ehdi eduskunnasta läpi, tulee näiden lakien väliset viittaukset ja kytkökset poistaa ja muun muassa korjata rahoitusta koskeva laki.
 Iso kysymys on, pystytäänkö muutokset tekemään muutamassa viikossa.
 Perustuslakivaliokunnan muita muutosvaatimuksia
 Valiokunta vaatii myös asiakassuunnitelman sääntelyn täsmentämistä, jälleen kerran.
 Lisäksi on muutettava esimerkiksi kunnille maksettavia korvauksia ja tietosuojaa.
 Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Seuraavaksi hallitus antaa vastineensa perustuslakivaliokunnan lausuntoon arviolta tiistaina ja keskiviikkona.
 Pelkästään lausunnon vaatimusten juridinen analysointi vie aikaa. Onnistuuko se ja vastineen kirjoittaminen näin lyhyessä ajassa, jotta lopputulos on harkittu ja kestävä?
 Osa valiokunnan esiin nostamista asioista ovat helpompia korjata, mutta joukossa on myös kohtia, jotka vaativat paitsi ongelmanratkaisukykyä myös poliittista tahtoa.
 Onko aikaa liian vähän?
 Tulevat päivät myös näyttävät sen, missä ajassa sosiaali- ja terveysvaliokunta kykenee laatimaan mietintönsä. Onko sote-valiokunnalla riittävästi aikaa kuunnella asiantuntijoita ja läpivalaista tehtyä ratkaisua nimenomaan sosiaali- ja terveyspalvelujen kannalta? Nyt mietintöjen tekemiseen näyttäisi olevan aikaa reilu viikko.
 Puhemiesneuvosto arvioi lähiaikoina,  lykätäänkö eduskunnan vaalitaukoa. Sen olisi tarkoitus alkaa 15. maaliskuuta.
 Eduskunnan arvovallalle ei ole hyvä, jos sote joutuu viime metreillä samanlaisen asiantuntijakritiikin kohteeksi kuin tiedustelulait joutuivat.
 Sotea on vuosikaudet leimannut kiire. Niin tässäkin vaiheessa. Perustuslakivaliokunnan esittämiin asioihin tulisi suhtautua kaikella vakavuudella. Laiskan läksyä tuli jo kolmannen kerran tällä hallituskaudella.
 Miten ponsia voi jälleen olla näin paljon? Syntyykö tällä aikataululla sellaisia kestäviä ratkaisuja, jotka oikeasti täyttävät tällä kertaa perustuslakivaliokunnan vaatimukset?
 Eduskunnan arvovallalle ei ole hyvä, jos sote joutuu viime metreillä samanlaisen asiantuntijakritiikin kohteeksi kuin tiedustelulait joutuivat.
 Lisäksi hyvä on muistaa se, että vaikka sote-lait läpäisisivät eduskunnan, se mitä seuraavina kuukausina ja vuosina tapahtuu, riippuu merkittävästi myös huhtikuisten eduskuntavaalien lopputuloksesta.
 Lue myös:
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta

Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?


Summary: Jopa 1 500 kilon kevytautot tulevat liikenteeseen marraskuussa. 60 km/h kulkevaa ajoneuvoa saa ajaa mopoautokortilla.

Kevytautot aloittavat kurvailun suomalaisilla maanteillä 1.11.2019. Näillä T-ajoneuvoluokkaan kuuluvilla kevytautoilla tarkoitetaan henkilöautoja, jonka nopeus on rajoitettu 60 kilometriin tunnissa.
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä kerrotaan, että kevytautojen tavoitteena on tarjota nuorille uusi, turvallisempi liikkumisen muoto.
 – Lainvalmisteluvaiheessa tehtiin liikkenneturvallisuusvaikutusten arviointi. Silloin arvioitiin niin, että turvallisuusvaikutukset olisivat positiiviset, sanoo liikenne- ja viestintäministeriön erityisasiantuntija  Aino Still .
 Liikenneopettajat ovat asiasta aivan päinvastaista mieltä liikenne- ja viestintäministeriön kanssa.
 Kevytauton ohjaimiin 15-vuotias pääsee suorittamalla mopoautokortin vaatiman tutkinnon. Mopoautokorttitutkinnossa kuljettajaopetusta on neljä teoriatuntia, ja tutkintovaatimuksena on hyväksytyt suoritukset teoria- ja ajokokeesta.
 Ajo-opetuksen puute huolestuttaa
 Tammikuussa julkaistussa lakiuudistuksessa ei edellytetä, että kevytauton kuljettajalle pitäisi antaa lain määräämää ajo-opetusta. Tämä huolestuttaa liikennealan ammattilaisia.
 Kotkalainen liikenneopettaja  Niina Ukkonen  sanoo, että 15-vuotiaalla jo pelkästään kävellen ja pyöräillen liikkumalla kertynyt kokemus liikenteestä on vähäistä, koska ikää on vasta niin vähän.
 – Ei voida olettaa, että osattaisiin huomioida ennakoitavissa olevat vaaratilanteet. Esimerkkinä risteysalueella lumipenkan takana suojatiellä vuoroaan odottava lapsi. Reilua 50 kilometriä tunnissa liikkuva henkilöauto pysähtyy todella eri tavalla kuin mopo.
 Ukkonen huomauttaa, että kevytautosta puhuttaessa kyse on ajoneuvosta, jonka omamassa on 1 500 kiloa. Ulkomuodoltaan se muistuttaa tavallista henkilöautoa.
 – Kyseessä ei ole enää mikään kevyt auto. Tässä leikitään erityisesti suojattomien, kuten jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden hengellä.
 Liikennepsykologi  Mika Hatakka  kertoo, että 15-vuotiaan riskinhallintakyky liikenteessä on heikompaa kuin 18-vuotiaan kuljettajan. Hatakka mainitsee myös nuoren kuljettajan impulssikontrollista eli oman tilan hallinnasta.
 – Tarkoittaa sitä, että kuljettaja voi helposti lähteä hölmöilemään, kun joku ehdottaa. Se voi johtaa harkitsemattomiin tekoihin ja turhiin riskinottoihin.
 Liikennepsykologi Mika Hatakan mukaan kevytautojen vauhdin nostamisessa tehtiin virhe. Pekka Tynell / Yle
 Liikenne- ja viestintäministeriön erityisasiantuntija Aino Still kertoo, että ajo-opetuksen vapaaehtoisuus otettiin esille jo lainvalmistelussa. Hän kertoo, että tutkinnon vastaanottaja valvoo ajoneuvon hallintaa ja ajotaitoa ajokokeessa.
 – Ajokorttia ei voi saada, jos tutkinnosta ei pääse läpi. Läpi pääsemiseksi pitää osata ajaa liikenteessä. Ajotaitoa mitataan tutkinnon ajokokeessa.
 Ajokoe on lyhyt lenkki
 Kotkalainen liikenneopettaja  Olli Mäkelä  pitää ajokoetta yksistään puutteellisena testaamaan nuoren ajotaitoa.
 – Ajokokeessa suoritetaan lenkki liikenteessä. Se ei anna kokonaiskuvaa osaamisesta. Toivottavasti tämä ei vaadi useaa onnettomuutta, ennen kuin tähän puututaan. Oikeastaan tämä on aika hirveä juttu, sanoo Mäkelä.
 Kevytautoa pääsee ajamaan jo ennestään hankitulla mopoautokortilla. Myöhemmin ajokorttiasetukseen on tarkoitus tehdä tarkennuksia muun muassa siitä, että mopoautokortin ajokoe on mahdollista suorittaa myös kevytautolla.
 Liikenneopettaja Niina Ukkonen toivoo, että kevytautoista keskusteltaisiin nuoren kotona.
 – Tärkeintä olisi, että vanhemmat ymmärtäisivät, että 15-vuotias saa tässä kuvaannollisesti ladatun aseen käteensä ilman kokemusta ja pakollista ajo-opetusta. Sillä saa tuolla liikenteessä todella pahaa jälkeä aikaan.
 Kevytautojen vauhtia haluttaisiin hillitä
 Kevytautoja koskevan lain valmisteluvaiheessa liikennevaliokunta määritteli kevytautojen suurimmaksi nopeudeksi 60 kilometriä tunnissa 45 kilometrin tuntivauhdin sijaan.
 Tämä oli liikennepsykologi Mika Hatakan mukaan huono ratkaisu.
 – 60 kilometrin tuntivauhdissa tuhovoima nousee moninkertaiseksi verrattuna 40 kilometrin tuntivauhtiin.
 Liikennevaliokunta perusteli 60 kilometrin tuntinopeutta sillä, että mopoautoja suurempi nopeus lisää liikenteen sujuvuutta ja vähentää ohitustarpeita.
 Liikennepsykologi Mika Hatakka kuitenkin muistuttaa, että mopoautot eivät ole suunnattomia ruuhkia aiheuttaneet.
 – Mopoautoista ole ollut mitään isompaa haittaa. Pelätään, että kevytautojen perään ajetaan, jos ne kulkevat niin hiljaa, mutta eihän mopoautojenkaan perään erityisesti ajeta.
 Hatakka kertoo, että mopoautojen tyypillinen onnettomuus on risteys- tai suistumisonnettomuus, mutta mopoautojen aiheuttamia vaaratilanteita on liioiteltu.
 – Mopoauto ei ole ollut minkäänlainen ongelma. Mopoautoja on ollut sellainen 10 000 kappaletta rekisterissä ja vakavat ongelmat ovat olleet vähissä.
 "Vähän mietityttää"
 Nuoret muistuttavat, että kaikkia ei suorilta käsin pidä teilata vastuuttomiksi kuljettajiksi. 17-vuotias autoasentajaopiskelija  Pekko Lampinen  kertoo, että on selvinnyt liikenteessä hyvin.
 – Paljon riippuu henkilöstä. Itse olen pärjännyt hyvin mopolla liikenteessä. Kevytauto on tietenkin ihan eri asia kuin mopo, vaikka liikennesäännöt ovatkin samat, 17-vuotias Lampinen sanoo.
 17-vuotias  Elli Toronen  suorittaa parhaillaan tavallisen henkilöauton, B-kortin, ajokoulutusta.
 – Vähän mietityttää, että osaavatko 15-vuotiaat ajaa henkilöautoa. Itse en varmaan sen ikäisenä olisi uskaltanut ajaa, Toronen kertoo.
 Kevytautojen ympärillä leijuu vielä useampi kysymys
 Liikenneopettaja Niina Ukkosen mielestä kevytautojen käyttöönoton ajankohta 1.11.2019 on kummallinen.
 – Kevytautojen liikennekelpoisuus alkaa keskellä pimeintä aikaa marraskuussa. Jokainen autolla liikkuva tietää, kuinka vaikeaa havainnointi liikenteessä on siihen aikaan vuodesta.
 Ukkosen mukaan esimerkiksi pysäköintiä ei ole ajateltu loppuun asti.
 – Yläasteiden ja lukioiden pihoilla tullaan heräämään pysäköintiongelmaan, kun mopot ja mopoautot vaihtuvat henkilöautojen kokoisiin kevytautoihin.
 Kevytauto Kevytauton suurin sallittu omamassa saa olla 1 500 kiloa. Sähköauton maksimipaino on 1 800 kiloa. Henkilöauton muutos kevytautoksi edellyttää muutoskatsastusta. Kevytautoja verotetaan kuten henkilöautoja. Kevytauton saa muuttaa henkilöautosta, joka on otettu käyttöön vuonna 2015 tai sen jälkeen ja on korkeintaan 10 vuoden ikäinen. Kevytautossa pitää käyttää mopoautoistakin tuttua hitaan ajoneuvon kolmiota.

Nuori pääsee kohta kevytauton rattiin ilman ajo-opetusta – asiantuntija lataa suorat sanat: "15-vuotias saa kuvaannollisesti ladatun aseen"


Summary: Onko jokainen oman somensa päätoimittaja, joka joutuu miettimään viestintäkanavansa arvot, pohtii Aiju Salminen.

Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä, liian myöhään valvomisesta ja lounasravintoloista joissa on buffet.
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 > Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 > Ykkösaamussa kuullut audiokolumnit voit kuunnella Areenassa
 Lue lisää:
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen laskurilla, mitkä ilmastoteot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on
 Aiheesta voi keskustella klo 23.02.2019 klo 18.00 asti.

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Kavereiden matkakuvien näkemisestä seuraa, että haluaisin lennähtää lomalle


Summary: Suomen vanhat tiedot jäistä ovat jopa parempia ilmaston lämpenemisen seurannan kannalta kuin havainnot lämpötiloista.

Kohvajää on talven uusi jäätermi.
 Kohvajää on tullut Suomeen jäädäkseen. Hydrologi  Johanna Korhosen  tutkimusten mukaan isossa osaa eteläistä Suomena jään kantavuus voi olla hyvin epävarmaa koko alkutalven, ja arvaamattomuus voi jatkua pitkin talvea.
 Kyse on jäästä, mutta ei kunnon jäästä, jolla voi pilkkiä tai liikkua varmasti.
 Hydrologi ja Suomen ympäristökeskuksen kehittämispäälikkö Korhosen mukaan hyvin kantavan teräsjään syntyminen on jo nyt aikaisempaa epävarmempaa, ja kun ilmasto lämpenee ennusteiden mukaan, kohvajää korvaa entistä enemmän teräsjään.
 Toinen kauden jäätermi on  uveavanto , sekin yleistyvä merkki osissa maata. Heikon jään päällä oleva paksu lumikerros painaa jäähän yllättäviä reikiä.
 – Kun kokonaispaksuus ohenee, suurempi osa jäästä on kohvaa. Kantavuus heikkenee ja jos tulevat heikot jäät ja päällä on lunta, uveavantoja eli heikon jään kohtia on enemmän, Korhonen kuvaa myös tämän talven olosuhteita.
 Korhonen on koonnut Helsingin yliopistossa tarkastettu  väitöskirjaa  varten paikoin useita satoja vuosia vanhoja jäätietoja eri puolilta maata. Hän on vuosikausia vastannut pitkälti vapaaehtoisten toimittamista jäätiedoista ympäristökeskuksessa, mutta on silti yllättynyt muutoksen nopeudesta.
 – Tämä on ollut ihan toistuvasti aikaisempaa jäänlähtöä ja myöhäisempää jäätymistä. Ajattelin, että trendi olisi jatkunut samanlaisena, mutta en näin rajuna.
 Timo Viitanen / AOP
 Pilkkijät siirtyneet jo laitureille
 Jäätä on mitattu Suomessa satoja vuosia. Tutkijalle samoilta paikoilta mitatut tiedot ovat jopa lämpötilaa parempi mittari ilmaston lämpenemisen vaikutusten seuraamiseen. Lumien ja jäiden sulamisvesistä syntyy puolet koko vuoden virtaamien vesimassoista, joten niiden muutoksilla on laajoja vaikutuksia. Talven  vesisateiden  on ennustettu yleistyvän ilmastonmuutoksen myötä.
 Kalastajille kairareiät ovat myös tärkeitä, tai niiden tekemisen vaikeus. Suomenlahti ei ole mennyt kunnolla jäähän tänä talvena, ja ensimmäiset siian onkijat ovat reilun kuukauden normaalia aikaisemmin jo kokeilemassa onneaan etelärannikolla.
 Kalastajat ovat oppineet varomaan heikkoja jäitä. Pitkälti olosuhteiden pakosta veden päältä on siirrytty etenkin loka-, marraskuussa pilkkimään laiturille.
 – Laituripilkkikilpailut ovat olleet vastaus malttamattomille pilkkijäitä odotteleville, vapaa-ajankalastajien yhdistyksen järjestöpäälikkö  Olli Saari  kuvaa kalastajien ratkaisuja.
 Tänä talvena myös aktiivikalastajien intohimo on ollut koetuksella, kun järven kansi on ollut yhtä sohjoa.
 – Lumi-inferno on tuonut ihan omat haasteet. Joka askel on ollut kuin kävelyä suossa.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Saari kertoo, että muuttuneiden olosuhteiden takia perinteisille maaliskuun SM-pilkkeille on alettu hakea pitopaikkoja yhä pohjoisempaa.
 – Varmasti tilanteesta kokee tuskaa se puoli kalastajista, joille pilkintä on se kaikkein rakkain kalastuksen muoto.
 Luistelijoilla sopivien kelien kyttääminen jo tavallista
 Retkiluistelijat sen sijaan hakevat paikkoja vielä etelästä.
 Suomen retkiluistelijoiden puheenjohtaja  Hans von Baghille  vaihtelu ei ole uutta. Järjestettyjen retkien osanottajilla on varmuuden vuoksi repussa varusteet jäihin tippumisen eli sikäläisittäin plutaamisen varalta. Luistelijoiden arkipäivää on ollut jo pitkään, että sopivia kelejä pitää seurata herkeämättä. Kohvajää ei kelpaa.
 – Lumi on meille ongelma. Vesisade on sulattanut lumen ja tällä hetkellä tilanne on loistava.
 Viikonlopulle on tiedossa useita suunniteltuja retkiä. Osa retkistä joudutaan perumaan, kun säät voivat muuttua nopeasti. Lajiin kuluu liukas meno jäillä, mutta myös nopeat lähdöt aamupakkasella.
 – Lajilla on edellytykset jatkossakin. Sitten kun ollaan Tanskan tasolla, se voi olla vähän vaikeata, Bagh vertaa eikä usko kovin nopeisiin muutoksiin.
 Edessä voimakkaita vaihteluja ajoissa ja kantavuudessa
 Tanskan tasolla ei olla ainakaan vielä. Ilma on lämmennyt Suomessa keskimäärin kaksi astetta verrattuna aikaan ennen teollistumista. Korhosen mukaan esimerkiksi yksi lisäaste voisi myöhentää jäiden tuloa vanhojen tietojen valossa lähemmäksi yhdellä viikolla sadassa vuodessa. Muutos ei tule Korhosen mukaan olemaan kuitenkaan suoraviivainen, vaan talvien välillä tulee olemaan voimakkaita vaihteluja.
 Roy Fogde / Yle
 Alkutalven jäiden ilmestymisen epävarmuuden lisäksi, vaihtelut yksittäisessä järvessä ovat isoja.
 – Isoilla järvillä selkävedet voivat jäätyä yli kuukauden myöhemmin kuin rannat.
 Korhonen ei ole varsinaisesti ennustanut jääpeitteen muutoksia tulevina vuosina, mutta jos sama kehityssuunta jatkuu, etelän olosuhteet hivuttautuvat vuosi vuodelta pohjoisemmaksi.
 Jääkauden lykkääntymien entistä myöhemmäksi vuotta tarkoittaa Korhosen mukaan myös sitä, että eri vesistöjen sisäiset erot pysyvät koko talven. Kuluva talvi on tästä ilmiöstä hyvä esimerkki.
 – Niin sanottuna vanhana talvena, pakkasjaksot tasoittivat tilanteen niin, että kevään jään maksimiaikaan jään paksuudessa ei ole ollut niin suuria vaihteluja, kuin esimerkiksi tänä talvena.
 Korhonen viittaa vanhoilla talvilla siihen, minkälaiset olosuhteet länsirannikolta Vaasasta Lappeenrantaa ulottuvan alueen eteläpuolella ovat olleet.
 Jään kantavuuden heikentymien ei ainakaan vielä näy hukkumistapausten kasvussa. Jäihin hukkuu keskimäärin muutama kymmenen ihmistä vuosittain.
 Talvivirtaamat runsaampia vaikka tulvahuiput voivat olla vähissä
 Väitöksessä käytiin läpi myös muutoksia vesistöjen virtaamissa. Viime vuosien lämpimämpien talvien aikaan virtaamat ovat olleet yleisesti kasvussa.
 – Talvella virtaa nyt enemmän ja samoin keväällä vettä valuu enemmän, kun keväthuiput ovat aikaistuneet.
 Suurimmat ja pahimmat tulvat syntyvät lumen sulamisvesistä. Etelä- ja länsirannikolla tulvahuippuja ei välttämättä enää tule, kun lunta ei välttämättä ole tai se sulaa pidemmän ajan kuluessa.
 Pohjoisemmassa kevättulvat eivät ole muuttaneet muotoaan tai aikatauluaan.
 Väitöskirjassa käydään myös läpi se, että Suomen ilmaan ja jäihin vaikuttavat laajemmat pohjoisen pallonpuoliskon ilmakehän liikkeet. Selvin ja vaikuttavin liikkeistä on Pohjois-Atlantin oskillaatio. Se vaikuttaa sekä jäihin että talvivirtaamiin joko heikentäen tai vahvistaen.
 Ismo Pekkarinen / AOP

Laituripilkillä kohvajäisellä järvellä – Väitös: Vesistöjen jääpeitteiden rajut muutokset pistävät tavat ja sanat uusiksi


Summary: Viime vuonna Kiinassa pidätettiin varoittamatta useita ulkomaalaisia. Monet tapauksista on kytketty Huawei-kiistaan.

Kirjailija  Yang Hengjun  ei välittänyt ystäviensä varoituksista. Hän pakkasi laukkunsa ja nousi vaimonsa ja tyttärensä kanssa koneeseen New Yorkissa.
 Lento Etelä-Kiinan Guangzhouhun laskeutui 19. tammikuuta. Yangin oli tarkoitus jatkaa matkaansa Shanghaihin, mutta sinne hän ei koskaan päässyt.
 Yangia tultiin hakemaan, kun hän jonotti lentokentällä maahantuloselvitykseen perheensä kanssa. Agentteja oli kymmenkunta, kertoi silminnäkijä  Sydney Morning Herald -lehdelle .
 Hetkeen kukaan ei ollut varma, minne Yang oli viety.
 Neljän päivän päästä Australian hallitus vahvisti, että Kiinan viranomaiset olivat pidättäneet 53-vuotiaan kirjailijan. Ystävät olivat olleet oikeassa. Toisin kun Yang oli heille vakuuttanut, hän oli ollut Kiinan viranomaisten listalla.
 Kiinassa syntynyt Yang on ollut Australian kansalainen 2000-luvun alusta asti. Nykyisin hän asuu New Yorkissa, missä hän toimii Columbian yliopiston tutkijana.
 Aiemmin Kiinan ulkoministeriössä työskennellyt Yang on tunnettu Kiinan johdon arvostelija ja demokratian puolustaja. Tosin viime aikoina hän on ollut sanoissaan varovaisempi, arvioi sanomalehti  The New York Times .
 Ehkä siksi Yang uskoi, että hän olisi Kiinassa turvassa.
 Näyttelijä katosi somesta, valokuvaaja Xinjiangista
 Yangin tarinasta voi toistaa lukemattomia versioita.
 Kiinan viranomaiset ovat pidättäneet maan johtoa arvostelleita ennenkin, mutta trendi on vahvistunut presidentti  Xi Jinpingin  valtakaudella. Toimet ovat kohdistuneet sekä ulkomaalaisiin että ulkomaille muuttaneisiin ja Kiinassa asuviin kiinalaisiin.
 Viime vuonna Kiinassa katosivat muun muassa kuuluisa näyttelijä  Fan Bingbing  ja Interpolin kiinalainen johtaja  Meng Hongwei . Molemmat ovat Kiinan kansalaisia.
 Fan ilmestyi kuukausien jälkeen  takaisin sosiaaliseen mediaan  pyytämään anteeksi veropetoksiaan ja kehumaan Kiina ja sitä johtavaa kommunistista puoluetta.
 Meng taas löytyi  kiinalaisviranomaisten huostasta  Pekingistä. Häntä syytetään rikoksesta ja lahjusten ottamisesta.
 Meng Hongwei  Mikhail Metzel / AOP
 Moni tapaus on yhä hämärän peitossa. Valokuvaaja  Lu Guangin , 57,syytteitä ei ole vieläkään kerrottu julkisesti. Hän katosi Kiinan kaakkoisosissa Xinjiangin maakunnassa marraskuun alussa.
 Lu kuvasi vuosikymmenten ajan  Kiinan massiivisia ympäristötuhoja . Hän voitti kolme kertaa maailman suurimman ja arvostetuimman lehtikuvakatselmuksen, World Press Photo -kilpailun.
 Lokakuun lopussa Lu matkusti Xinjiangiin, jonne hänet oli kutsuttu vieraaksi useisiin valokuvatapahtumiin.
 Marraskuun 3. päivän jälkeen Lusta ei ole kuulunut mitään. Hänen vaimonsa  Xu Xiaoli  sai myöhemmin kuulla, että turvallisuusviranomaiset olivat pidättäneet hänen miehensä Kashgarissa.
 Xinjiang on Kiinan valvotuin alue siellä asuvan uiguuri-vähemmistön vuoksi. Toimittajien työtä maakunnassa  valvotaan herkeämättä . Xun mukaan hänen miehellään ei ollut aikeita kuvata Xinjiangissa mitään arkaluontoista.
 Tapaus oli silti varsin perinteinen. Lun valokuvat eivät piirrä Kiinasta mairittelevaa kuvaa.
 Kiinan kommunistinen puolue haluaa kertoa Kiinasta vain hyvää ja se siivoaa usein vastustajat ja kriitikot vähin äänin talteen.
 Meng pidätettiin, kanadalaisia katosi
 Loppuvuodesta teknologiayhtiö Huawein tapaus muistutti jälleen, että Kiina käyttää pidätyksiä myös ulkopolitiikan välineenä.
 Kanadalaisia alkoi kadota Kiinassa, sen jälkeen kun  Huawein talousjohtaja Meng Wanzhou pidätettiin Vancouverissa  Yhdysvaltain pyynnöstä.
 Ensimmäisenä katosivat  entinen kanadalaisdiplomaatti  Michael Kovrig  ja Kiinassa asunut konsultti  Michael Spavor , joka järjesti matkoja Pohjois-Koreaan.
 Joulukuun puolivälissä  Kiina vahvisti pidättäneensä  miehet, koska heidän katsottiin uhanneen Kiinan kansallista turvallisuutta. Juuri tämä syytös on kuultu usein, kun Kiina on pidättänyt ulkomaalaisia.
 Kiina ei ole myöntänyt, että pidätykset olisivat vastatoimi Meng Wanzhoun pidätykselle, mutta ajallisesti yhteys on ilmeinen. Kiina oli uhannut Kanadaa vakavilla seurauksilla, jos Mengiä ei vapautettaisi.
 Michael Kovrig AP / Lehtikuva
 Tammikuussa Kanada vahvisti, että yhteensä 13 sen kansalaista on pidätetty Kiinassa Mengin jälkeen. Kymmenen heistä on vapautettu. Kovrig ja Spavor ovat tiettävästi yhä pidätettyinä. Kiinan syyttäjänviranomaisen mukaan he ovat “rikkoneet lakia epäilyksettä”.
 Kiinan ja Kanadan välit ovat olleet Huawein tapauksen vuoksi kireät. Pidätysten lisäksi Kiina on tuominnut yhden maassa jo aiemmin vankeusrangaistusta istuneen kanadalaisen kuolemaan.
 Kanada on kuitenkin varonut syyttämästä Kiinaa siitä, että se olisi käyttänyt pidätyksiä kostotoimenpiteenä.
 Sen sijaan maan pääministeri  Justin Trudeau  on muun muassa ollut asiasta yhteydessä tasavallan presidenttiin  Sauli Niinistöön .  Niinistö tapasi presidentti Xin  Pekingissä tammikuun puolivälissä.
 Michael Spavor AP / Lehtikuva
 Pakkokeinoja ja aresteja
 Lentokentältä kadonnut kirjailija Yang on tällä hetkellä "arestissa", oletettavasti Pekingissä. Myös hänen tapauksensa on kytketty Huaweihin.
 Australia päätti viime vuonna, ettei Huawei voi osallistua maan 5G-verkon rakentamiseen turvallisuuteen liittyvien huolten takia. Huawein epäillään auttavan Kiinaa vakoilemaan ulkovaltoja.
 Kiina on sanonut soveltaneensa Yangiin pakkokeinoja, koska häntä epäillään kansallisen turvallisuuden vaarantamisesta. Hän ei ole saanut tavata lakimiestä tai perhettään.
 Kiina käyttää usein pidätyksistä vastaavia kiertoilmaisuja. Juuri kansallisen turvallisuuden vaarantaminen on sekin yleinen syyte ulkomaalaisia vastaan. Kovrigin ja Spavorin syytökset ovat samat. Hekin ovat tällä hetkellä "pakkotoimenpiteiden kohteena".
 Kiinan viranomaisilla on maan lain mukaan mahdollisuus pidättää ihmisiä ja asettaa heidät niin kutsuttuun " tarkkailuun määrätyssä sijainnissa ".
 Se tarkoittaa kutakuinkin sitä, että pidätyskeskusten sijaan ihmisiä pidetään esimerkiksi asunnoissa tai huoneissa, joita valvotaan. Lain nojalla ihmisiä voidaan pitää puoli vuotta pidätettynä ilman syytä. Useimmat eivät saa tavata lakimiehiä tai perhettään.
 Systeemi on salamyhkäinen ja epämääräinen. Ihmisoikeusjärjestöt pitävät sitä ihmisoikeuksien vastaisena, ja YK:n asiantuntijat ovat vaatineet Kiinaa luopumaan menettelystä.
 Ruotsalainen valetunnustus
 Poikkeavaa on, että Kovrigin ja Sparovin tapaukset on pidetty Kiinassa julkisesti esillä.
 Washington Posti -lehden  haastatteleman Kiinan oikeusjärjestelmää tutkivan professori  Julian Kun  mukaan se on merkki siitä, että Kiina aikoisi käsitellä tapaukset oikeusjärjestelmänsä puitteissa.
 – Pahinta on, jos joutuu sen ulkopuolelle. Järjestelmän sisälläkään ei ole hyvä, mutta pahinta on olla sen ulkopuolella, Ku sanoo.
 Länsimaisen oikeustajun mukaista käsittelyä lienee silti turha odottaa.
 Kun ruotsalainen ihmisoikeusaktivisti  Peter Dahlin  pidätettiin kolme vuotta sitten Pekingissä kotiovellaan, hänet vietiin silmät sidottuna tuntemattomaan paikkaan.
 Pari viikkoa myöhemmin hänet marssitettiin Kiinan valtiontelevision lähetykseen tunnustamaan, että hän oli rikkonut Kiinan lakia.
 Televisiossa Dahlin pyysi anteeksi, että oli loukannut Kiinan kansan tunteita ja sanoi, että häntä on kohdeltu hyvin. Myöhemmin Dahlin on kertonut, mitä oikeasti tapahtui.
 Peter Dahlin  AFP
 Dahlinin mukaan tunnustus oli valetta. Hänelle oli kirjoitettu sanat suuhun ja tunnustus nauhoitettiin, kun hän oli vankeudessa.
 Kanadalaisen Star-sanomalehden  haastattelussa tammikuussa Dahlin kertoi, että häntä pidettiin pehmustetussa huoneessa, jota vartioi kaksi miestä. Hän sanoo kuulleensa, kuinka hänen työtovereitaan pahoinpideltiin yläkerrassa.
 Haastattelussa Dahlin sanoi pelkäävänsä, että Kovrig joutuu kokemaan jotain samanlaista.
 – On normaalia, että he estävät nukkumasta ja syömästä. Ulkomaalaisille he eivät kuitenkaan yleensä ole yhtä ankaria kuin kiinalaisille, Dahlin sanoi.
 Hän sanoi kuulleensa, että kanadalaisdiplomaatti Michael Kovrig vietiin samalla tavalla kuin hänet, yhtäkkiä kotoaan yönselkään.
 Voikin vain arvailla, mistä, miten ja milloin Kovrig ja muut kadonneet lopulta tulevat esiin.

Kiinassa kadonneet: Kiina sulkee ihmisiä varoittamatta säilöön ja marssittaa heitä esiin sopivalla hetkellä – moni jää kuukausiksi "arestiin"


Summary: Pitkät työputket, yksittäiset vapaapäivät ja oman elämän hallinnan tunteen menettäminen kuormittavat hoitajia.

Työajan tehokkaampaa käyttöä sekä työhyvinvoinnin parantamista, sanoo sairaalan johto. Jaksamista vähentävä ja elämää vaikeuttava ongelmakimppu, sanovat puolestaan hoitajat.
 Kyseessä on Pohjois-Karjalan julkisia sosiaali- ja terveyspalveluita tuottavan Siun soten uusi tapa suunnitella työajat hoitajilleen. Sen sisäänajo aloitettiin viime syksynä noin 3000:lle vuorotyötä tekevälle hoitajalle. Mutta nyt suunnittelusta on roihahtanut riita työntekijöiden ja työnantajan välille.
 Riita on yksi esimerkki hoitoalan ongelmista. Hoitotyön kuormittavuudesta on  uutisoitu aiemminkin  (Helsingin Sanomat). Myös siitä, että hoitajat vaihtavat alaa paremman  palkan ja parempien työolojen toivossa  (Tehy), on keskusteltu.
 Hoitajien mielestä suurin ongelma uudessa suunnittelussa on se, että omiin työvuoroihin ei voi vaikuttaa yhtä paljon kuin ennen. Se vaikeuttaa työn ja muun elämän yhteensovittamista kuormittavaa kolmivuorotyötä tekevillä hoitajilla. Myös vapaa-ajan suunnitteleminen on vaikeaa, koska työvuoroja ei pysty suunnittelemaan ennakkoon.
 – Ero on kuin yöllä ja päivällä, tiivistää sairaanhoitaja  Kirsi Nousiainen , 47, kokemuksensa uudesta ja vanhasta mallista.
 – Työn tekemisen ilo on kadonnut, ja minun ja monen työkaverin jaksaminen on koetuksella.
 Sairaanhoitaja Kirsi Nousiainen kertoo, että tunnelmat sairaalan osastoilla ovat kireät.
"Vanha suunnittelutapa oli työkalu, jolla pystyimme hallitsemaan edes hieman omaa elmäämme. Nyt se on viety pois" Heikki Haapalainen / Yle
 Kolme toivetta kolmessa viikossa
 Vanhassa, yhteisölliseksi tai autonomiseksi kutsutussa työvuorosuunnittelussa osaston työntekijät suunnittelivat yhdessä esimiesten kanssa omat työvuoronsa siten, että riittävä määrä osaamista ja tekijöitä oli aina paikalla. Hoitaja pystyi vaikuttamaan esimerkiksi siihen, tekeekö hän töitään aamu- vai iltapainotteisesti.
 Uusi toimintalähtöinen suunnittelu puolestaan sallii vain kolme toivetta kolmen viikon työvuorolistassa. Toiveet toteutuvat tai sitten eivät. Jos hoitaja haluaa yhden viikonlopun vapaaksi, ei sijaa muille toiveille juuri ole.
 – Toiveet eivät toteudu käytännössä kovin usein. Esimerkiksi työkaverini ei päässyt hammaslääkäriin hyvistä perusteluista huolimatta, Kirsi Nousiainen kertoo.
 Uudessa suunnittelussa työvuorot tekee keskitetysti suunnittelija yhdessä esimiesten kanssa. Suunnittelijalla voi olla useiden kymmenien hoitajien vuorot työpöydällään. Tarkoituksena on, että työvuorot kohdistetaan entistä tarkemmin siten, että oikea määrä hoitajia on oikealla osastolla oikeaan aikaan.
 Siun Soten henkilöstöjohtaja Johanna Bjerregård Madsen Heikki Haapalainen / Yle
 Ajatuksena on suunnitella työvuorot potilaiden hoidon tarve edellä, sanoo Siun Soten henkilöstöjohtaja  Johanna Bjerregård Madsen . Hän myöntää, että muutos on iso ja vaikea
 – Tämä kääntää sosiaali- ja terveydenhoidon suunnittelun päälaelleen. Näemme tietojärjestelmistä aiempaa tarkemmin, koska meillä on eniten potilaita.
 Näihin potilashuippuihin ei Bjerregård Madsenin mukaan ole varaa palkata lisää työntekijöitä. Sen sijaan kohdistamalla työvuoroja tarkemmin, saadaan olemassa olevia työntekijöitä hyödynnettyä tehokkaammin.
 – Toinen syy uudistukselle on se, että vanha systeemi tuotti kuormittuneisuutta hoitajille.
 Tämä näkyi työhyvinvointikyselyissä. Bjerregård Madsen kertoo ymmärtävänsä henkilöstön ikävät kokemukset.
 – Mutta emme pärjää toimimalla samoin kuin ennen. Se on fakta.
 Hän painottaa, että muilla aloilla, kuten teollisuudessa tai poliiseilla, toimintalähtöinen suunnittelu on jo arkipäivää.
 Pohjois-Karjalan keskussairaala. Heikki Haapalainen / Yle
 Jaksaminen ja palautuminen vaakalaudalla
 Uusi työvuorosuunnittelu on aiheuttanut kohtuuttomia työputkia. Työvuorolistojen vaihtuessa uuteen saattaa päättyvä jakso loppua viiteen työpäivään ja uusi jatkua usealla työpäivällä. Samoin iltavuorosta siirtyminen suoraa aamuvuoroon on lisääntynyt ei-toivottu ilmiö. Lisäksi yksittäiset vapaapäivät pitkien työputkien välissä ovat lisääntyneet, eli kahta vapaapäivää on hankala saada perätysten. Se vaikeuttaa työstä palautumista.
 – Väsymys näkyy jo. Minulle ovat toiset hoitajat soittaneet yöllä hätääntyneenä iltavuoron jälkeen, että onko lääkkeet muistettu antaa. Varmistellaan asioita, sairaanhoitaja Nousiainen sanoo.
 Hän kertoo myös, että hoitajien jaksamisongelmiin on reagoitu johdon puolelta pelottelulla. On väläytelty jopa työpaikan vaihtamista tai töiden lopettamista vaihtoehtona.
 Tehyn pääluottamusmies Mika Kipinä ja Tehyn Siun Soten ammattiosaston puheenjohtaja Vilja Laurila-Rontti kertovat viestineensä Siun Soten johdolle saamastaan palautteesta. Heikki Haapalainen / Yle
 Tehyn Siun soten ammattiosaston puheenjohtaja  Vilja Laurila-Rontti  kertoo, että palautetta tuli varisinkin viime syksynä paljon. Nyt palautteen määrä on vähentynyt, mutta se on edelleen varsin negatiivista. Työvuorosuunnitteluun ei olla tyytyväisiä.
 – Ainut positiivinen palaute uudesta suunnittelusta on se, että se on kaikille tasapuolinen. Palautetta on tullut myös, että kaikilla on nyt yhtä huonot työvuorot, hän sanoo.
 Lisäksi hän painottaa, että hoitajat ja esimiehet osasivat jo aiemmin suunnitella vuoronsa toiminnan perustella. Ongelmien alkusyy on Laurila-Rontin mukaan se, että hoitajia ja esimiehiä ei kuunneltu, kun uutta työvuoromallia kehitettiin.
 – Suunnittelu olisi saatu paremmin ajettua sisään. Nyt sitä viedään väkisin läpi.
 Saamansa palautteen takia Laurila-Rontti on huolissaan hoitajien jaksamisesta, motivaatiosta ja hyvinvoinnista. Erityisen vaikeassa asemassa ovat yksinhuoltajat tai vanhemmat, joista molemmat käyvät vuorotöissä. Laurila-Rontin mukaan hoitajia harmittaa myös se, että harrastuksiin sitoutuminen on lähes mahdotonta, koska toiveiden läpimenosta ei ole varmuutta.
 – Mitä jos lapsi sairastuu, tai tulee ero? Voidaanko näitä asioita huomioida uudessa järjestelmässä? Ennen työaikoja pystyttiin inhimillistämään tällaisissa tilanteissa, Laurila-Rontti sanoo.
 Mari Karhu ja Santeri Lakio päivystämässä Pohjois-Karjalan keskussairaalassa. Heikki Haapalainen / Yle
 Hoitajia liikutellaan, riittääkö osaaminen?
 Uudistuneen työvuorosuunnittelun myötä hoitajia liikutellaan entistä enemmän osastolta toiselle. Samalla keikkatyöntekijöiden käyttö vähenee. Tässäkin on omat ongelmansa, kertoo Tehyn pääluottamusmies  Mika Kipinä .
 – Tavoitteena on, että jokaisella hoitajalla olisi kolme eri yksikköä, missä he voivat työskennellä. Keskussairaalan yksiköt vaativat laajaa osaamista, joten epäilen, että yksikään työntekijä ei hallitse kolmea osa-aluetta todella hyvin. Apuna voi sitten tietysti olla.
 Henkilöstöjohtaja Bjerregård Madsen puolestaan kertoo, että hoitajien mielivaltaisesta liikuttelusta kulkee huhuja ja pelkoja. Tätä uudistus ei hänen mukaansa tarkoita. Sen sijaan ajatuksena on suunnitella mahdolliset tuuraukset ja resurssien tasaamiset etukäteen suunnitteluvaiheessa.
 – Vakituiset hoitajat ovat tähänkin asti tuuranneet toisiaan, koska työntekijäresurssimme ovat epätasaiset.
 Pohjois-Karjalan keskussairaala. Heikki Haapalainen / Yle
 Tekoäly avuksi suunnitteluun
 Sekä sairaanhoitaja Nousiainen että Tehyn Laurila-Rontti toivovat, että jatkossa työvuorojen suunnittelussa voitaisiin yhdistää vanhan ja uuden mallin hyviä puolia. Työntekijöillä olisi enemmän sanavaltaa työvuoroihinsa, mutta vuoroja kohdistettaisiin kuitenkin entistä enemmän toiminnan perusteella.
 – Pitäisi olla enemmän ymmärrystä, millaista tämä työ on, Nousiainen sanoo.
 Vanhjan ja uuden mallin yhdistäminen ei kuitenkaan ole mahdollista, toteaa henkilöstöjohtaja Bjerregård Madsen. Suunnitelmissa on kuitenkin tekoälyn käyttäminen apuna työvuorojen suunnittelussa tulevaisuudessa.
 Sairaanhoitaja Nousiainen toivoisi lisäksi, että työntekijät uskaltaisivat nostaa ongelmia esiin enemmän. Hän painottaa, että muutosta ei tapahdu, ellei asioista puhuta ääneen.
 – Resursseja tämä uudistus ei ole kuitenkaan lisännyt pätkääkään. Päinvastoin, minusta tuntuu että meillä on entistä vähemmän tekijöitä.
 Miten vuorotyö ja muu elämä sovitetaan parhaiten yhteen? Kerro mielipiteesi. Keskustelu suljetaan 23.2. kello 22.

Yhä useampi hoitaja on vihainen ja väsynyt, kun kolmivuorotyö nielee koko elämän – kiista hoitajien työvuoroista roihahti Joensuussa


Summary: Venezuelaa järkytti selkkaus, jossa kaksi kuoli ja ainakin 15 loukkaantui sotilaiden avattua tulen.

Konserttiyleisö otti oppositiojohtajan vastaan kuin rokkistaran. Venezuelan muutosta ajava  Juan Guaido  uhmasi matkustuskieltoa esiintymällä yllättäen tukikonsertissa Kolumbian puolella rajan tuntumassa.
 Vain tunteja myöhemmin Venezuelan hallitus vastasi sulkemalla rajaa. Turvallisuussyihin vedoten hallitus katkaisi Kolumbian vastaisen rajan lännessä Tachirassa.
 Rajalla nähtiin perjantaina paikallista aikaa erikoinen propagandan kaksintaistelu, kun istuva presidentti  Nicolas Maduro  ja hänen kilpailijansa Juan Guaido järjestivät samaan aikaan kaksi kilpailevaa tukikonserttia parin sadan metrin päässä toisistaan.
 Konserttien huumaa varjosti selkkaus, jossa  Venezuelan sotilaat ampuivat kuoliaaksi kaksi  ja haavoittivat ainakin 15 ihmistä Brasilian rajan tuntumassa.
 Jännitteen odotetaan kasvavan Venezuelassa tänä viikonloppuna: Guaido on luvannut, että naapurivaltioiden rajoilla odottavat ruoka- ja lääkeavustukset haetaan tänään lauantaina.
 Guaido: "Armeija auttoi kiertämään matkustuskieltoa"
 Guaidoa oli arvioiden mukaan toivottamassa tervetulleeksi 200 000 ihmistä, jotka olivat tulleet Live Aid Venezuela -konserttiin osoittamaan tukensa oppositiojohtajalle. Konsertissa esiintyi joukko nimekkäitä eteläamerikkalaisia muusikkoja, mukaan lukien venezuelalainen laulaja  Jose Luis Rodriguez .
 – Onko vapaus liikaa pyydetty sen jälkeen, että olemme kokeneet 20 vuotta häpeää, populistista marxilaista diktatuuria, kysyi Rodriguez yleisöltä.
 Live Aid Venezuela -konsertin järjesti brittimiljardööri  Richard Branso n yhdessä Guaidon kanssa. Bransonin tavoitteena on kerätä 100 miljoonaa dollaria Venezuelan kansan auttamiseksi.
 Konsertin jälkeen Guaido puhui varastolla, jossa hätäapu odottaa pääsyä Venezuelaan. Guaidon mukaan armeija auttoi häntä kiertämään matkustuskieltoa ja pääsemään rajan yli Kolumbiaan. Tämän odotetaan kiristävän jännitteitä entisestään Venezuelassa, sillä tähän asti armeija on osoittanut tukensa istuvalle presidentille Madurolle.
 Ulkomaat ovat lähettäneet syvässä taloudellisessa kriisissä olevalle Venezuelalle tonneittain ruokaa ja lääkkeitä, joista on huutava pula. Presidentti Maduro ei ole kuitenkaan päästänyt apulähetyksiä Venezuelaan, koska hän pitää niitä Yhdysvaltojen hämäyksenä hyökkäykselle.
 Guaido sanoi lehdistötilaisuudessa konsertin jälkeen, että kyse ei ole kerjäämisestä, vaikka Venezuela saisi apua muilta mailta.
 – Huomenna [lauantaina] kaikki tulevat olemaan kaduilla vaatimassa humanitaarisen avun pääsyä maahan, kiittäen maailmaa tästä ennennäkemättömästä liittoumasta, sanoi Guaido.
 Maduron konsertissa vaisumpi meno
 Presidentti Nicolas Maduron järjestämässä tukikonsertissa oli paikalla paljon pienempi joukko, vain muutama sata ihmistä. Osa osallistujista tuotiin hallituksen järjestämillä busseilla niinkin kaukaa kuin pääkaupungista Caracasista.
 Konserttiin saapuneen 61-vuotiaan asianajajan  Jose Saavedran  mukaan Venezuelaa uhkaa Yhdysvaltain "imperiumin" mahdollinen hyökkäys.
 – Emme voi antaa heidän [yhdysvaltalaisten] tulla tänne ja asettaa ehtoja sekä presidenttiä meille, sanoi Saavedra.
 Yhdysvallat varoitti istuvaa presidenttiä Maduroa, että jos hän ei päästä hätäapua maahan tänä viikonloppuna, Yhdysvallat saattaa asettaa Venezuelalle uusia sanktioita.
 Lue lisää:
 Venezuelan sotilaat ampuivat siviilejä kohti Brasilian rajalla – kaksi kuollut, useita loukkaantunut
 Venezuelan "Live Aid" jättikonserttiin odotetaan 250 000 ihmistä – Avustuskuljetukset aiotaan tuoda rajan yli 600 000 vapaaehtoisen voimin

Venezuelan oppositiojohtaja uhmasi matkustuskieltoa ja nousi konsettilavalle Kolumbiassa – hallitus sulki heti rajan