Summary: Suomen viisuedustajat osallistuvat tänään Euroviisujen avajaisiin.

Go Finland! Nainen huutaa autosta, kun hän näkee  Daruden  ja  Sebastian Rejmanin  Tel Avivin kadulla.
 Suomen viisuedustajat ovat ehtineet olla Israelissa jo reilun viikon. Aika on kulunut pitkälti harjoitusten parissa. Hotellilla on ehtinyt juuri ja juuri käydä nukkumassa. Kaksikko on ollut viisureissuun erittäin tyytyväisiä.
 – Aurinko paistaa ja on nukuttu hyvin. Treenit ovat meneet loistavasti, Darude summaa.
 – Kaikki on pulkassa toistaiseksi, Sebastian Rejman jatkaa.
 Tänään Tel Avivissa vietetään Euroviisujen avajaisia, johon osallistuvat kaikkien 41 maan edustajat. Darude ja Sebastian Rejman aikovat laittaa tilaisuuteen parempaa päälle.
 Suomen viisuedustajat ovat kiitollisia kaikesta tähän mennessä kokemastaan.
 – Tämä on jo tähän mennessä ollut ikimuistoista. Kyllä tulen muistamaan tämän aina, Rejman sanoo.
 – Artistina on pakko sanoa, että tässä kohtaa potkisin itseäni sika kovaa, jos tietäisin, mitä täällä tapahtuu ja en olisi lähtenyt. Kaikki se semmoinen, että Euroviisut on hömpää, niin jos jonkun mielestä on, niin olkoon. Ei haittaa yhtään. Tämä on ollut niin palkitsevaa, Darude sanoo.
 Viisufanit yllättäneet intoudellaan
 Yllättävin asia Euroviisuissa ovat olleet innokkaat viisufanit, vaikka kaksikolle oli heistä etukäteen kerrottu.
 – Se on tosi intensiivistä ja myös positiivista, kannustavaa ja viatonta se fanien diggailu, Rejman kertoo.
 – He ovat niin dedikoituneita ja diggaavat koko hommaa. Eivät pelkästään yhtä tai kahta artistia, vaan ne on tosi isosti messissä.
 Ensimmäisen viikon aikana Suomen viisuedustajat ovat ottaneet tuntumaa viisulavaan, joka on todella iso.
 – Siellä pääsee tekemään kuten  Bruce Springsteen  vuonna -84 Born in the USA -levyllä. Kävellä ramppeja pitkin ja housut jalassa, jotka ovat herättäneet huomiota. Oisko mitään parempaa, Sebastian Rejman huokaa.
 – Sebu on ihan elementissään. Pääsee lähelle yleisöä ja ottaa kamerat. Mä halusin aluksi, että on vain live ja fiilistellään yleisöä, mutta kun se lava on niin iso ja kamera poimii close upeja, niin se kokonaisuus tulee tosi makeasti esiin, Darude sanoo.
 Tosi paikka on edessä tiistaina, kun Suomi esiintyy ensimmäisessä semifinaalissa ja tavoittelee paikkaa lauantain finaaliin.
 – Eihän tässä kukaan mikään ennustaja ole. Mä lähden tekemään elämäni suorituksen, Rejman sanoo.
 – UMK-treeneistä lähtien kaikki on tullut tätä kohti ja hioutunut. Edellinen treeni oli niin rento ja keskittynyt. Oli makeeta fiilistellä sitä siinä, Darude kertoo.
 Darude ja Sebastian Rejman ovat ehtineet tutustua muiden maiden viisuedustajiin. Darude teki jopa nopealla aikataululla remixin Itävallan edustajan  Pændan  kappaleesta. Molemmat uskovat viisujen poikivan lisää yhteistyötä muiden muusikoiden kanssa.
 Israelin tilanne pelottaa hieman
 Ennen viisuja Israelin ja palestiinalaisten välillä käytiin taisteluja, mutta nyt tulitauko on pitänyt. Suomen viisuedustajia tilanne on hieman jännittänyt, vaikka Tel Avivissa ei ole mitään tapahtunut.
 – Tiedetään, että aika liki lentelee raketteja, mutta täällä on kaikki rauhallista. Kyllä se vähän jännitti, mutta onneksi tulitauko saatiin sovittua, niin se on rauhoittanut meitä ja muuta porukkaa, Darude sanoo.
 – Kyllä se alitajuisesti on läsnä, mutta jos rehellisiä ollaan, niin ei sitä silleen tule mietittyä, koska niin keskittyneesti tehdään töitä paljon koko ajan, Rejman jatkaa.
 – Eri delegaatioilla on erikseen turvajutut, jos jotain kävisi ja areenalla on hyvät turvallisuusjärjestelyt. Tiedetään, että ollaan parhaissa käsissä, missä voidaan olla, Darude kertoo.
 Haastattelun lopuksi Darude ja Sebastian Rejman lähettävät äitienpäivän terveiset.
 – Hyvää äitienpäivää kaikki rakkaat! Terkkuja kotiin ja omalle äidille, Rejman sanoo.
 – Mun äiti tulee itse asiassa tänään tänne, niin mä saan sanoa hyvät äitienpäivät. Kaikille muille äideille: ootte parhaita ja me äijät ollaan ihan nössöjä ilman teitä, Darude nauraa.
 – Ilman teitä me ei olla yhtään mitään. Se on ihan fakta, Rejman lopettaa.
 Lue myös:
 Euroviisut käynnistyivät Tel Avivissa

Darude ja Sebastian Rejman lähettävät äideille terveisiä Euroviisuista: "Ilman teitä me äijät ollaan ihan nössöjä"


Summary: Tosin hautajaiskeskustelussa moni rentokin pappi teitittelee vainajan omaisia.

Vielä 1970-luvun puolivälin tietämissä suomalaisten suuri enemmistö teititteli niin opettajia, lääkäreitä kuin pappejakin. Sen jälkeen sinuttelu vakiintui yleiseksi puhuttelutavaksi.
 Marko Marttilan   Suomen kielen kandidaatintutkielman mukaan sinuttelu sopii nykyään myös papin suuhun. Papit sekä sinuttelevat että teitittelevät seurakuntalaisiaan.
 Mitä enemmän papille on karttunut ikää, sitä hanakammin hän sinuttelee. Mitä nuoremmasta papista on kyse, sitä todennäköisemmin hän teitittelee vainajien omaisia.
 Malmin seurakunnan rovasti  Pirkko Poisuo  on huomannut iän tuoman muutoksen myös omassa puhuttelutavassaan.
 – Olen huomannut, että jos omaiset tai seurakuntalaiset ovat itseä nuorempia niin jollain tapaa automaattisesti alan sinutella.
 Poisuo allekirjoittaa myös toisen tutkielman havainnon: papin omaan puhuttelutavan valintaan vaikuttaa tilanne, jossa pappi kohtaa seurakuntalaisen.
 Erityisesti omaisten kanssa käyty hautajaiskeskustelu on hyvin herkkä tilanne. Silloin teitittely on paikallaan.
 – Monille ihmisille papin tapaaminen hautajaisten toimituskeskusteluissa on semmoinen kokemus, joka voi olla hyvin harvinainen. Ja pappihan ei koskaan edusta itseään, vaan hän edustaa kirkkoa instituutiona. Silloin on parempi olla korrekti kuin käyttäytyä jotenkin alatyylisesti.
 Kun täytät 40 vuotta, sinua aletaan teititellä
 Papit eivät ole ainoa ammattikunta, jonka käyttämiä puhuttelutapoja on tutkittu. Apteekeissa tehdyn tutkimuksen mukaan farmaseutit mielellään teitittelevät asiakkaitaan. Apteekeissa asiakkaan neljänkymmenen vuoden ikä näyttää olevan se rajapyykki, jonka jälkeen farmaseutit siirtyivät teitittelyyn.
 Helsingin sataman lähtöselvitysvirkailijoiden mielestä teitittely oli passelein tapa puhutella asiakkaita. Myös heidän tallinnalaiset virkaveljensä teitittelivät melkein poikkeuksetta asiakkaitaan silloin, kun työntekijät puhuivat matkustajien kanssa omaa äidinkieltään viroa.
 Mutta kun virolaiset virkailijat puhuivat matkustajien kanssa suomea, he vaihtoivat sinutteluun.

“Ottaako pappi kahvia?” – Älä turhaan jäykistele, papit sinuttelevat nykyään itsekin


Summary: Lukuisat pienet puolueet ovat viestittäneet, että ne voisivat tukea uusintavaaleissa pääoppositiopuolueen ehdokasta protestoidakseen aikaisempien vaalitulosten mitätöintiä.

Turkissa oppositio näyttäisi keskittävän voimiaan auttaakseen Istanbulin pormestarivaalit alun perin voittanutta ehdokasta voittamaan myös uusintavaalit.
 Demokraattisen vasemmistopuolueen DSP:n pormestariehdokas  Muammer Aydin  ilmoitti sunnuntaina, ettei hän ole ehdolla kesäkuussa pidettävissä uusintavaaleissa. Aydinin vetäytymisen uskotaan auttavan Istanbulin pormestariksi alun perin valitun, pääoppositiopuolue CHP:n ehdokkaan  Ekrem Imamoglun  mahdollisuuksia tulevissa vaaleissa.
 Presidentti  Tayyip Erdoganin  AKP-puolue koki nöyryyttävän tappion pormestarinvaaleissa maaliskuun lopulla, ja puolue tuomitsi vaalit korruptoituneiksi ja vilpillisiksi.
 Viime viikolla Turkin vaaliviranomainen mitätöi maaliskuun vaalitulokset ja määräsi järjestettäväksi uudet pormestarinvaalit. Oppositio on arvostellut uusia vaaleja epädemokraattisiksi ja laittomiksi.
 Nyt ehdokkuudestaan luopunut Aydin keräsi maaliskuun vaaleissa runsaat 30 000 ääntä. Vaalivoittaja Imamoglu peittosi AKP:n ehdokkaan hiuksenhienolla 13 000 äänen erolla. Kaikkiaan Istanbulin vaaleissa oli 10 miljoonaa äänioikeutettua.
 On vielä epäselvää, aikovatko Aydinin kannattajat siirtyä Imamoglun tueksi tulevissa vaaleissa.
 Monet pienet puolueet ovat kuitenkaan viestittäneet, että ne voisivat tukea Imamoglua protestoidakseen aikaisempien vaalitulosten mitätöintiä.
 Aiheesta lisää:
 Turkin oppositio kävi vastaiskuun – vaatii kumoamaan viimevuotiset vaalitulokset
 Erdogan pitää Istanbulin uusintavaaleja parhaana askeleena Turkille – vaalit voittanut puolue näkee toimet laittomina
 Turkin vaaliviranomaiset mitätöivät presidentti Erdoganille epämieluisan Istanbulin vaalituloksen

Oppositio keskittämässä voimiaan Istanbulin uusintavaaleissa


Summary: Nyt kokeillaan myös sitä, että vanhemmat voivat kommentoida opettajan arviointia ja omien lasten koulusuorituksia.

Miltä tuntuisi kuulla oman lapsen ensimmäinen lukukoe nauhalta ja nähdä samalla hänen oma arvionsa suorituksestaan?
 Esimerkiksi tätä kokeillaan digitaalisen sovelluksen avulla Joensuun Normaalikoulun 2A-luokassa. Oppilaat taltioivat sovellukseen koulutehtäviään itsearviointia varten. Myös vanhemmat ja opettaja näkevät tallenteet, ja he voivat seurata lapsen kehitystä sekä arviointia digitaalisesti
 Tarkoituksena on tehdä oppilaiden arvioinnista läpinäkyvämpää lapsille ja vanhemmille, kertoo luokanopettaja  Sinikka Räty-Záborszky.
 – Erityisesti haluamme tuoda läpinäkyvyyttä koteihin, koska eiväthän vanhemmat näe mitä täällä koulussa tapahtuu. Nyt se näkyy sovelluksen kautta kuvin, äänin ja videoin.
 Lapsia vanhempien huomio voi nolottaa
 Uuden opetussuunnitelman mukaan kouluissa pitäisi kehittää uudenlaista arviointikulttuuria. Räty-Záborszky kertoo, että aiemmin arviointi oli päätepysäkki: tiivistelmä lukukaudesta esimerkiksi numeron muodossa.
 – Nyt se on enemmänkin matka, jolla on useita pysäkkejä lukuvuoden aikana. Lapset myös arvioivat itse itseään.
 Juuri itsearvioinnissa sovellus tulee apuun. Se on kuin digitaalinen portfolio, josta lapsi voi seurata kehittymistään.
 – Kun esimerkiksi lukukoe uusitaan myöhemmin, voi lapsi verrata sitä vanhaan kokeeseen ja huomata kehityksensä, Räty-Záborszky sanoo.
 Sovellus on nimeltään Seesaw. Se on Yhdysvalloissa kehitetty kaupallinen palvelus, jonka koulut voivat ostaa käyttöönsä. Hankkeessa on tarkoitus kokeilla myös muita saman tyyppisiä sovelluksia.
 Varsinaisten käyttäjien eli lasten suhtautuminen sovellukseen on kaksijakoinen. Sovelluksen käyttäminen koetaan mukavaksi ja helpoksi, mutta omien koulutehtävien esittely vanhemmille voi tuntua nololta.
 2A-luokan oppilas  Mette Hynynen , 8, kertoo kuvanneensa sovelluksella esimerkiksi pulpettinsa sisältöä.
 – Sitten arvioimme miten siistejä pulpetit ovat, ja mitä pitäisi parantaa, hän kertoo.
 Joensuun normaalikoulun 2A-luokan oppilaat kokeilevat digisovellusta, jolla yritetään lisätä oppilaiden arvioinnin läpinäkyvyyttä.  Ari Tauslahti / Yle
 Vanhemmat ovat innokkaasti mukana
 Uusi sovellus antaa vanhemmille mahdollisuuden seurata lapsen koulunkäyntiä entistä tarkemmin. Sovelluksen kokeilu kuuluu laajempaan digitaalinen dialogi -hankkeeseen. Lisäksi tutkijat ja opettajat ovat keskustelleet vanhempien kanssa arvioinnista palavereissa ja vanhempainilloissa.
 Joensuulaiset vanhemmat  Piia  ja  Jari Miettinen  kertovat sovelluksen muistuttavan Facebookia.
 – Sillä erolla, että lapsemme tekemät kuvat, äänet ja videot näemme vain me, Piia Miettinen sanoo.
 Sovellus löytyy tällä hetkellä isän puhelimesta. Siihen tulee ilmoitus aina, kun perheen lapsi on tallentanut sovellukseen jotakin. Vanhempi voi sitten seurata tai kommentoida päivitystä.
 – Näemme myös, mitä opettaja on kommentoinut. Voimme myös itse kommentoida opettajalle, olemmeko samoilla linjoilla, Jari miettinen sanoo.
 Jari ja Piia Miettinen ovat olleet tyytyväisiä, kun he ovat päässeet ohjeistamaan ja kehumaan lastaan digitaalinen dialogi -hankkeen myötä.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Yliopistonlehtorin  Susanna Pöntisen  mukaan on ollut tärkeää saada koulun arkisia asioita näkyville koteihin. Tässä on hänen mukaansa onnistuttu hyvin.
 Oppilaiden vanhemmille on jo ennestään olemassa digitaalisia ohjelmia, joilla viestitään kodin ja koulun välillä. Miten aika riittää kaikkien digitaalisten kanavien seuraamiseen? Jarmo Miettinen vastaa, että hyvin.
 – Koska lapseni koulunkäynti on nyt elämäni tärkeimpiä asioita. Päivityksiä saisi tulla enemmänkin. Niitä tulee nyt noin viikon tai kahden välein.
 Tekeekö digitalisaatio koulusta entistä paremman? Keskustele aiheesta kello 22:00 asti.
 Lue lisää:
 Yle:  Opettajat Ylen kyselyssä: Uusi opetussuunnitelma ei vie opiskelua oikeaan suuntaan – "Teknologian palvontaa"
 Yle:  Professori peruskoulun opetussuunnitelmasta: ”Lasten pitäisi ilmeisesti opettaa toisiaan”
 Yle:  Teknologia ja robotit tulevat osaksi peruskoulujen opetusta – "Se on uusi tapa opettaa asioita"
 Yle:  Koululaiset eriarvoisessa asemassa – jotkut saavat omat tabletit, osa käyttää kimppalaitteita

Miltä tuntuisi nähdä video oman lapsen ensimmäisestä  lukukokeesta? Koululaisten uusi arviointisovellus on vähän kuin Facebook


Summary: Syntyvyys on Suomessa historiallisen alhaisella tasolla, mutta aiheesta puhuvat usein kiivaimmin poliitikot ja tutkijat. Lähinnä siis he, joiden biologinen kello ei tikitä.

Viisi vuotta sitten helsinkiläinen  Jemina Viitala  makasi gynekologin vastaanotolla ja pidätteli kyyneleitä. Lääkäri oli juuri ilmoittanut, että hedelmällistä on, mutta ei varmasti enää kauaa.
 Viitala oli 28-vuotias ja juuri eronnut pitkästä parisuhteesta.
 – Hän sanoi, että pidäs tyttö nyt kiirettä, jos haluat saada lapsia. Puin nopeasti vaatteet päälle ja kiirehdin kassan kautta kotiin. Se oli yksi hirveimmistä kokemuksista. Päätin, etten palaa sinne enää ikinä, Viitala kertoo.
 Kolmeenkympin kynnyksellä tapahtunut ero oli muistutus siitä, ettei omaa elämäänsä voi käsikirjoittaa.
 Ei, vaikka nuorempana saattoi kuvitella, että niin se käy. Että ne ruutupaperivihkoon teini-ikäisen tarmokkuudella raapustamat tulevaisuudensuunnitelmat kävisivät vuoden tarkkuudella toteen. Tämä tuntuu Viitalan mukaan julkisessa syntyvyyskeskustelussa usein unohtuvan.
 "Lähipiirissäni on itseäni vanhempia ihmisiä, jotka olivat päättäneet olla yrittämättä hankkia lapsia. Olen heidän kauttaan nähnyt, ettei onnellisuus ole lapsista kiinni", sanoo Jemina Viitala.  Laura Hyyti / Yle
 – Kalenteriin voisi varmaan merkitä, että tässä olisi hedelmällinen hetki. Mutta koska elämässä tapahtuu kaikenlaista, se hyvä hetki saataa mennä tai kadota, Viitala sanoo ja hörppää kurkumalatteaan.
 Näin ajattelevat myös saman pöydän äärellä kahvittelevat  Laura Liimatainen , 31, ja  Mertta Hätinen , 30. Kenelläkään näistä kolmesta helsinkiläisnaisesta ei ole lapsia.
 He eivät tunnista itseään siitä mukavuudenhaluinen nuoruudenpitkittäjä-ilmaisusta, jota heidän kaltaisistaan korkeasti koulutetuista lapsettomista naisista usein käytetään.
 He eivät myöskään ole  vapaaehtoisesti lapsettomia , sillä Viitala ja Hätinen eivät vielä tiedä, haluaisivatko äidiksi vai eivät.
 Liimatainen haluaa, mutta toistaiseksi aika tai olosuhteet eivät ole tuntuneet oikeilta.
 – Minulla on lapsenhankkimiseen liittyvä kuumotus koko ajan päällä. Tulee paljon mietittyä, että jotain pitäisi varmaan pikkuhiljaa tehdä, yhteiskunta pitää siitä huolen, hän sanoo.
 Synnytystalkoita ja nahistuvia munasoluja
 Syntyvyys on laskenut  Suomessa koko 2010-luvun. Kokonaissuushedelmällisyysluku oli viime vuonna Suomen historian matalimmalla tasolla. Suuret ikäluokat ovat eläkkeellä eikä uusia veronmaksajia synny enää entiseen malliin.
 Julkisessa syntyvyyskeskustelussa 2010-luvun historialliselle vauvakadolle on etsitty syitä muun muassa työelämän epävarmuudesta ja nuorten aikuisten vanhemmuuteen liittyvistä mielikuvista.  Laura Hyyti / Yle
 Vauvakato näkyy otsikoissa, joissa syntyvyyden kerrotaan pudonneen nälkävuosien tasolle. Asiasta puhutaan kuin kansallisesta hätätilasta. Kun syntyvyys on alkanut laskea näkyvästi, lapsettomuus on lakannut olemasta yksityisasia. Suurennuslasin alle on otettu etenkin kolmekymppiset naiset.
 Jos paineita lisääntymiseen on aiemmin tullut lähinnä lääkäreiltä ja sukulaisilta, viime vuosina niitä on saneltu myös valtakunnan politiikasta. Moni muistaa, kuinka SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  aiheutti toissakesänä  kohun  kannustamalla suomalaisia synnytystalkoisiin.
 – Onhan se tosi irvokasta, kun sedät pyytävät synnyttämään. Ei siitä tule sellainen olo, että nyt yhdessä talkoisiin ja talkoomakkaraa päälle, Hätinen sanoo.
 – Synnyttäminen ei ole mikään kansalaisvelvollisuus, Viitala lisää.
 Väestöliitto  ja lukuisa joukko lääkäreitä ovat puolestaan osoittaneet mediassa huolensa siitä, että naiset havahtuvat lapsenhankintaan usein vasta siinä vaiheessa, kun se on jo liian myöhäistä.  Biologian mukaan 35 ikävuoden jälkeen hedelmällisyys kun laskee radikaalisti.
 – Tällainen puhetapa on holhoavaa ja ylimielistä. Ei se tule yllätyksenä, että ihmisen keho vanhenee ja samalla mahdollisuus saada lapsia laskee. Ihmiset ottavat tässä tietoisen riskin, mutta voihan lapsien saaminen olla parikymppisellekin mahdotonta, Hätinen summaa.
 Laura Liimatainen kokee tiiviin ystäväporukkansa perheekseen. "Sitä helposti vähätellään, ettei se ole voi olla oikeaa kiintymystä tai rakkautta, koska se ei perustu sukulaisuussuhteeseen. Miten niin ei ole?" Laura Hyyti / Yle
 Liimatainen kertoo lukevansa melkein joka viikko mediasta sellaisen valistavalla otteella tehdyn  "Huomio kolmekymppinen nainen! Munasolusi nahistuvat"  -jutun.
 – Silloin ajattelen vaan sitä Sinkkuelämää-sarjan jaksoa, jossa Miranda mietti pitäisikö hänen pakastaa omia munasolujaan? Hän päätyi sitten siihen, että hän kuitenkin pitää vain vodkapulloa pakastimessa, Liimatainen kertoo ja purskahtaa vapauttavaan nauruun.
 Missä on mahdollisten isien ääni syntyvyyskeskustelussa?
 Liimatainen on huomannut, että varsinkin mediassa lisääntyminen tuupataan yksin naisen vastuulle. Syntyvyyskeskustelussa miehille on jätetty statistin rooli, vaikka todellisuudessa monen lapsihaave kariutuu siihen, ettei miestä ole tai ettei kumppani halua lapsia. Mies kun voi arpoa päätöstään naista pidempään.
 – Julkisesta keskustelusta jää kuitenkin sellainen fiilis, että suurimmalla osalla miehistä ei muka olisi mitään mielipidettä. Käsitys on se, että nainen vaan päättää, että nyt me lisäännymme! Siihen mies vastaa joo tai ei. Yleisen oletuksen mukaan joo, hän sanoo.
 – Miehellä on tässä keskustelussa pelkän spermanluovuttajan rooli.  Perhevapaauudistuksen kaatuminenkin  sen osoitti, että edelleen naisen paikka on kotona. Mies voi lähteä vaikka synnytyssairaalasta suoraan kokoukseen ja se on ihan normaalia. Yhteiskunnan pitäisi aktiivisesti kannustaa isiä jäämään kotiin ja luoda sitä kautta tasa-arvoa, Hätinen komppaa.
 Isät käyttävät  keskimäärin vain vajaat neljä viikkoa isyysvapaata  heille kiintiöidystä yhdeksästä viikosta. Perhevapaauudistuksen myötä isien osuutta perhevapaista oli tarkoitus kasvattaa.
 – Nyt kaikki hedelmällisessä iässä olevat naiset ovat suurempi riski työnantajalle kuin miehet. Mieheltäni ei ole koskaan kysytty työhaastattelussa, että onko hänellä perhettä tai aikooko hän hankkia lapsia. Minulta on kysytty, vaikka ei saisi, Hätinen sanoo.
 Mertta Hätinen toivoo perhevapaauudistusta toteutuvaksi.  "Yhteiskunnassa pitäisi aktiivisesti  kannustaa isiä jäämään kotiin ja sitä kautta tuoda tasa-arvoa. Se olisi meidän kaikkien etu." Laura Hyyti / Yle
 Väestöliiton perhebarometrin  mukaan nuoria naisia mietityttää lapsen vaikutus uraan ja työelämään. Vain harva nuori aikuinen olettaa, että mies ja nainen jakaisivat vanhemmuuden vastuun tasan. Nykyinen perhepolitiikka nimittäin tukee käsitystä siitä, että äiti on päävastuussa perheestä ja käyttää siksi valtaosan perhevapaista.
 Hätinen kertoo leikkineensä ajatuksella siitä, että tämän hetken suurin motivaatio lapsen hankkimiseen olisi se, että hänen kumppaninsa voisi miesvaltaisella työpaikallaan sanoa, että Mertta palaa pian töihin ja itse hän jää kotiin pariksi vuodeksi! Että heippa vaan!
 – Olisiko korkea aika ravistella normeja ja näyttää, että isät ovat kykeneviä ja tasaveroisia vanhempia, hän sanoo.
 Lapsettomuus ei ole puutostila
 Toimittaja, tietokirjailija  Heini Maksimainen  kirjoittaa tänä keväänä ilmestyneessä  Vauvattomuusbuumi (Atena 2019)kirjassaan, että itse asiassa sana  lapseton  on todella kuvaava. Se antaa ymmärtää, että lapsettoman elämässä ammottaisi lapsen tai parin kokoinen aukko. Aivan kuin lapsettomuus olisi asunnottomuuden tai rahattomuuden lailla jonkin elintärkeän puutetta.
 "Monet haastateltavani ajattelivat, että heidän arkensa oli vapaata. Olipa lapsettomuus itse valittua tai ei, he olivat englanninkielisin termein  childfree , eivät  childless  – siis lapsivapaita eivätkä lapsettomia. Olennaista ei ollut se, mistä he jäivät paitsi, vaan se, mitä he saivat tilalle", Maksimainen kirjoittaa. Hän haastatteli kirjaansa neljääkymmentä eri syistä lapsetonta suomalaista.
 Hätinen, Liimatainen ja Viitala eivät ajattele, että heidän elämästään puuttuisi jotain merkityksellistä, siksi että heillä ei ole lapsia.
 – Haluan kyllä lapsia jossain vaiheessa, mutta en ajattele, että se olisi mikään täyttymys. Minulla on muitakin ambitioita elämässä. Onko se itsekästä? Niinhän miehet ovat aina tehneet, Liimatainen sanoo.
 Vauvakatokeskustelussa on korostunut myös lääkärien huoli siitä, että naiset havahtuvat lapsentekoon, vasta sitten kun alkaa olla liian myöhäistä.
 Laura Hyyti / Yle
 Naiset pohtivat sitä, miksi lapsettomuutensa joutuu aina perustelemaan, mutta kukaan ei kysy lapsen saaneelta, miksi hän hankki jälkikasvua? Että mitäs jos tuletkin katumapäälle?
 – Miksei lapsettomuus voisi olla neutraali asia, että asiat ovat nyt näin ja tulevaisuudessa ehkä toisin? Se, ettei ole lapsia, nähdään aina jonkinlaisena kannanottona tai tragediana, Hätinen heittää.
 On totta, että joillekin lapsettomuus on esimerkiksi  tietoinen ympäristöteko . Toiset eivät halua omia lapsia ja kutsuvat itseään vapaaehtoisesti lapsettomiksi. On myös suuri joukko  heitä , joille lapsen saaminen ei ole esimerkiksi erilaisista terveydellisistä syistä johtuen mahdollista.
 Yhtä totta on myös se, että monella ei ole lapsia siksi, koska elämässä on ollut paljon kaikkea muuta.
 – Minulla on tullut elämässä tosi paljon surullisia ja iloisia yllätyksiä. Jos tulen joskus raskaaksi, niin sekin on varmaan sitten yllätys, että jahas! Nyt oli näköjään tämän aika, Hätinen kertoo.
 Media kertoo ydinperheen ja superäidin tarinaa
 Jemina Viitala uskoo, että hänelle oikea aika saada lapsia on silloin, kun ajatus kuukautisten poisjäämisestä ei enää ahdista.
 Hänellä on kumppani, vakituinen työsuhde ja omistusasunto eli aikuisen elämän vakaat peruspalikat kasassa, mutta voimakas tunne äitiydestä puuttuu.
 – Edellisen eron ja gynekologin hedelmällisyyssaarnan jälkeen kävin ison ajatustyön läpi, että onnellisuuteni ei voi olla kiinni siitä, onko minulla lapsia vai ei. Ajattelin silloin, etten voi perustaa elämääni siihen, että ahdistun vanhenevasta kehostani, Viitala sanoo.
 Viitalalla on lista unelmia, joihin lapsiperhearki on vaikea sovittaa. Ainakin sellaisena, millaisena se on totuttu esittämään.
 – Tottakai on pakko myöntää, että kyllä sitä miettii, että kuinka paljon elämänpiiri lapsen saamisen myötä pienenisi, hän sanoo.
 Jemina Viitala, Mertta Hätinen ja Laura Liimatainen antavat käyttökelpoisen ohjeen: "Älä ikinä kysy naiselta onko hän raskaana. Älä kysy edes parhaalta ystävältä. Se on asia, jota ei kysytä. Se kerrotaan." Laura Hyyti / Yle
 Jemina, Laura ja Mertta ovat huomanneet, että vanhemmuudesta puhuttaessa omistautuminen, lapsentahtisuus ja oman itsensä sivuun jättäminen usein korostuvat. Uhrautuva äitimyytti elää edelleen vahvana.
 Media kertoo heidän mielestään yhä perinteisen ydinperheen ja kaikkivoipaisen superäidin tarinaa. Muut ovat edelleen poikkeuksia.
 – Esimerkit ovat todella merkittäviä. Törmäsin vuosia sitten bloggaajaan, jonka tapa olla äiti oli mahtava, Hätinen sanoo.
 – Niin tämä tamperelainen  Asikaine ! Se on myös mun äiti-idoli. Hyvä esimerkki siitä, ettei tarvitse asua sellaisessa valkoisessa live, laugh, love -sisustustarrakodissa ja soseuttaa ruokia itse. Ei tarvitse elää sille lapselle, vaan elää niin, että lapsi tulee osaksi omaa elämää, Liimatainen lisää.
 Naiset uskovat, että poliittisella päätöksenteolla ja median nykyistä monipuolisemmalla perhekuvastolla pystyttäisiin vaikuttamaan siihen, että vanhemmuus olisi nykyistä tasa-arvoisempaa ja houkuttelevampaa.
 – Mutta viime kädessä se on aina yksilön oma päätös, josta ei voi ketään tuomita eikä myöskään ylistää, Liimatainen muistuttaa.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Olen yli kolmekymppinen lapseton nainen – eli Virossa suorastaan kummajainen
 Lastenhoito on raskasta työtä, haluan tehdä elämässä muita asioita - vapaaehtoisesti lapsettomilla on monta syytä valintaansa
 Toimittajalta: Lapsettomana pysyttelevä nainen herättää raivoa

"Synnyttäminen ei ole kansalaisvelvollisuus" –  Tältä syntyvyyskeskustelu tuntuu lapsettomasta kolmekymppisestä naisesta


Summary: Vanhimmat kodinkoneet ovat olleet käytössä jopa 40, 50 tai peräti 70 vuotta, osa ilman minkäänlaista huolta ja murhetta.

Lohjalaisperheen yleiskone, oranssi Valiant on ollut käytössä yli 40 vuotta. Se kestää ja kestää, koska se tehtiin kestämään. Kerroimme Södersvedin perheen kodinkoneen tarinan tässä jutussamme:
 40-vuotias yleiskone toimii yhä: "Jos hajoaa, ei kannata takuuseen pistää" – EU aikoo säätää lain, että kaikki koneet pitää voida korjata
 Keräsimme jutun yhteydessä tarinoitanne kestäviksi osoittautuneista kodinkoneista. Selvisi, että toimiva Valiant-yleiskone löytyy useammankin lukijan kotoa:
 – Sama tuttu kone meilläkin, toimii mukisematta, kirjoittaa nimimerkki Oranssi Valiat.
 Asiantuntijakin allekirjoittaa vanhojen kodinkoneiden kestämistä koskevat väitteet. Esimerkkinä hän vertaa 15 vuotta vanhaa ja aivan uutta astianpesukonetta. Valinta kallistuu heti vanhan koneen puolelle.
 – Kyllä ne kestivät enemmän. Ne käyttivät enemmän vettä, ne pesivät paremmin, eivätkä ohjelmat kestäneet niin kauaa. Sitä myötä tulee kestoa koneelle, kun siellä ei kerry likaa niin paljoa. Ne olivat kokonaisuudessa parempia, Huoltoliike Berghäll Oy:n toimitusjohtaja  Matti Vähämäki  sanoo.
 Nimimerkki TomppaHKI sanoo kaikkien parhaiden kodinkoneiden olevan kymmenien vuosien ikäisiä. Oman Hooverinsa toimimista hän kuvaa "enkelimäiseksi".
 Hoover Constellation, tehty 1950-luvulla. Toimii kuin enkeli, imuteho on mahtava ja pölypusseja löytyy hyvinvarustetuista liikkeistä. Lukijan kuva
 Vanhimmat koneet ovat jopa "vanhoja ystäviä"
 Pisimpään pienistä kodinkoneista näyttävät kestävän vatkaimet, pölynimurit, vohveliraudat, mikroaaltouunit ja kahvimyllyt. Esimerkiksi nimimerkki TiinR käyttää edelleen äitinsä ja isänsä 52 vuotta sitten häälahjaksi saamaa Kenwood Chevette -vatkainta.
 52 vuotta sitten nimimerkin TiinR käyttämä vatkain toimii edelleen, eikä vikoja ole ollut. Lukijan kuva
 Samanlaisia kokemuksia hyvästä vatkaimesta on nimimerkillä Hannele.
 – Mummolan tasan 30 vuotta vanha vatkain toimii edelleen moitteetta, nytkin pelasti pottumuusin teon. Ei tarvi käsin tehdä.
 Vanhan ystävän paljon käytetty vatkain taas on häälahja vuodelta 1974.
 Nimimerkki Heini käyttää edelleen lapsuudenkodistaan saamaansa vohvelirautaa. Yli 30 vuotta käytössä ollut laite on hänen mukaansa hyvää Länsi-Saksan laatua.
 Saksalaista laatua 30 vuoden takaa, Severin vohvelirauta. Lukijan kuva
 Vuosia käytössä olleista pesukoneista ja astianpesukoneista sekä pakastimista ei saa yhtä näyttäviä kuvia kuin näppäristä pikkukoneista, mutta hyviä kertomuksia niistä tuli.
 – Minulla on jokapäiväisessä käytössä matkaradio jonka sain 5.3.1976. Aamulla sen napsautan päälle keittiössä ja hyvin kuuluu. Hieman uudempi on sähkövatkain, joka on vuosimallia 1982. Sillä on taikinat ja pottumuusit valmistettu ja vaivattu perheessäni. Lapsetkin saivat huoletta käyttää, mutta eivätpä saaneet hajalle, kehuu Paula vanhoja koneitaan.
 Filmikuvaamista harrastava nimimerkki M.A. käyttää liki päivittäin Konican Autoreflex T2 -kameraa.
 Järeää tekoa ja helppo huoltaa. Konican Autoreflex T2 1960-luvun loppupuolelta on päivittäisessä käytössä vieläkin. Lukijan kuva
 Se on hänelle tullut riihimäkeläisen luontokuvaajan jäämistöstä. Kamera saa nimimerkiltä pelkkää suitsutusta.
 – Se oli jopa aikalaisekseen järeää tekoa ja täysin mekaanisena helppo huoltaa. En ihmettelisi vaikka nakuttaisi uskollisesti vielä 40 vuoden päästäkin, jos filmiä vain vielä silloin saa. Nykyisten kameroiden laatuun olen pettynyt ja niiden huoltaminen takuun ulkopuolella on kallista, jos ylipäätään mahdollista.
 Kyuu Eturautti  taas kehuu 1980-luvulta olevaa mikroaaltouuniaan. Vivut ovat selkeitä ja tukevia ja ruoka lämpiää hyvin.
 Toimiston mikroaaltouuni. Alun perin 1980-luvulta, mutta on ollut jo reilusti yli vuosikymmenen "virkatehtävissä". Kyuu Eturautti
 Nimimerkki Retu taas on tyytyväinen lähisukulaisensa vanhaan ASA Cordes -pesukoneeseen. 1980-luvun kone sai 30 vuoden kotikäytön jälkeen uuden elämään  "karjakeittiössä":
 – Vanha kone pyörittää nykyäänkin 90-asteen pesuohjelmaa päivittäin, kun pestään vetimien puhdistamisessa ennen lypsyä käytettäviä liinoja. Pari kertaa olen siihen vetohihnan vaihtanut ja senkin saa halvalla autovaraosaliikkeestä.
 Joona antoi 10-vuotiaalle astianpesukoneelleen uuden elämän vain 50 euron hintaisella varaosalla – ja pienellä vaivalla.
 – Ostin vuonna 2009 noin 400 euron astianpesukoneen. Joulukuussa 2018 se hajosi, piti ihmeellistä ääntä eikä ohjelma käynnistynyt. Virhevalo vilkkui ja tulkitsin ohjekirjasta tämän tarkoittavan ongelmaa vedenpoistossa. Tämän lisäksi koneeseen oli jäänyt vähän vettä, joten se tuki tätä väittämää. Hieman vaivaa piti nähdä, mutta avasin koneen ja paikallistin poistomoottorin. Totesin sen olevan sökönä ja löysin jonkin nettisivun, josta sain uuden 50 euron hintaan. Pistin uuden osan paikalleen ja kone toimii. Ei se ole vaikeaa, kun vaan viitsii, kirjoittaa Joona.
 Yksi lukija laajensi kodinkoneen koskemaan myös moottoripyörää ja lähetti kuvan täydellisessä kunnossa olevasta vuosimallin 1928 Harley Davidsonistaan.
 Harley Davidson vuosimalli 1928.  Matti Hytölä
 Matti Hytölän  mukaan vanhassa moottoripyörässä ei pahemmin tietokonevikoja ole.

50-luvun kahvimylly, 70-luvun vatkain – Katso lukijoiden kuvat ja lue lyhyet tarinat kymmeniä vuosia kestäneistä kodin laitteista


Summary: Valkoisen talon taloudellisen neuvonantajan mukaan USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelujen jatkosta ei ole toistaiseksi sovittu.

Presidentti  Donald Trumpin  hallinto suunnittelee lisätukiaisia amerikkalaisille viljelijöille, joita Yhdysvaltojen ja Kiinan pitkittynyt kauppakiista on kurittanut kovalla kädellä.
 Asiasta kertoi Valkoisen talon taloudellinen neuvonantaja  Larry Kudlow   Fox News -uutiskanavalle .
 Trumpin hallinto lupasi viime kesänä 12 miljardin dollarin edestä avustuksia maatalouteen helpottamaan tilojen taloudellista ahdinkoa. Nyt vuorossa olisi siis toinen apukierros viljelijöiden tilanteen helpottamiseksi.
 Trump tavannee Xin kesäkuussa
 Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppaneuvottelut päättyivät perjantaina tuloksettomina, ja Trump korotti kiinalaistuotteiden tuontitulleja 25 prosenttiin. Tuontitullit koskevat nyt Yhdysvaltoihin tuotavista kiinalaistuotteista noin 5 700 tuotetta. Niiden tuonti on arvoltaan noin 200 miljardia dollaria.
 Kudlowin mukaan Kiinan ilmoittamista vastatoimista saatanee lisätietoa mahdollisesti jo tänään tai huomenna.
 Hänen mukaansa kauppaneuvottelujen jatkosta Washingtonin ja Pekingin välillä ei ole toistaiseksi sovittu.
 Kudlow kertoi lisäksi haastattelussa, että Trump tapaa todennäköisesti Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  G20-kokouksessa ensi kuussa Japanissa, missä johtajien on määrä keskustella maiden välisestä kaupasta.
 Aiheesta lisää:
 Toimittajalta: Trump taistelee kansainvälisen kaupan todellisuutta vastaan ”Tariffimiehenä”

Trumpin hallinto puuhaa uusia tukiaisia kauppakiistan  maksumiehiksi joutuneille amerikkalaisviljelijöille


Summary: Uutta hallitusta kasaavat puolueet ovat herkempiä nostamaan veroja kuin karsimaan menoja.

Uuden hallituksen ohjelmaa on laadittu Säätytalossa ja yksi tärkeimpiä kysymyksiä on, miten yhteiset rahamme jatkossa käytetään.
 Ainakin suhtautuminen velkaantumiseen tulee olemaan entistä höllempää – näin arvelee poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 – Poliittisesti tuulet ovat kääntyneet eli ei niin hanakasti haluta leikkauspolitiikkaa ja tiukkaa talouskuria. Tämä ilmiö on nähty muuallakin Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-Aho  ennusti eilen, että hallitusneuvotteluihin osallistuvilla puolueilla saadaan hallitus, joka rahoittaa vaalilupauksiaan veronkorotuksilla.
 Ronkaisen mukaan Halla-Aho on ennusteessaan oikeassa ainakin siinä, että tulevan hallituksen ohjelmassa kokonaisveroaste todennäköisesti nousee.
 Näkemystä tukee myös  Ylen vaalikone,  jossa puolueilta kysyttiin valtion tulojen ja menojen tasapainottamisesta. Eli menoja karsimalla vai veroja korottamalla.
 RKP:tä lukuunottamalla SDP, Keskusta, Vihreät ja Vasemmistoliitto vastasivat tasapainottavansa valtion taloutta mieluummin veroja kiristämällä kuin menoja karsimalla.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Kun vaalilupauksia ja kynnyskysymyksiä sovitetaan yhteen ja mietitään niiden rahoitusta, niin keskeistä on verouudistus ja kuinka pitkälle se riittää, poliittisen talouden tutkija Ronkainen sanoo.
 Rahanpuutteessa hallitus voi toki myös siirrellä varoja budjetin sisällä.
 Ronkainen sanoo olevansa hyvin hämmästynyt, jos esimerkiksi yritystukiin ei oltaisi tekemässä muutoksia. Jos rahat eivät riitä vielä senkään jälkeen, hallitus voi suhtautua väljemmin velkaantumiseen.
 – Olen kuullut puheita, että esimerkiksi koulutusinvestointeja voitaisiin tehdä velkarahalla, koska ne maksavat itsensä takaisin.
 Poliittisen talouden tutkija Antti Ronkainen ennustaa, että kovin vääntö taloudesta alkaa loppuviikosta.   Yle
 Hallitusneuvotteluissa alkaa loppuviikosta vaikeampi vaihe.
 – Suurin poliittinen vääntö alkaa ensi viikon lopulla, kun aletaan päättää taloudellisista raameista. Se määrittää koko hallitusohjelman ja koko hallituksen talouspoliittisen tahtotilan.
 Ronkainen kiinnittäisi huomiota myös siihen poikkeavatko talousraamit  valtiovarainministeriön suosituksista .
 – Lähdetääkö hakemaan valtiovarainministeriön toivomaa tasapainoista budjettia vai sittenkin alijäämäistä budjettia?
 Valtiovarainministeriön laskelmien mukaan esimerkiksi julkisen talouden velka uhkaa kasvaa tulevaisuudessa kestämättömäksi ilman korjaavia toimia. Valtiovarainministeriön suositukset ovat menoleikkauksia, veronkorotuksia ja rakenteellisia uudistuksia.
 Lue lisää: Entä jos olisit Antti Rinne? Kokeile, millaisen hallituksen muodostaisit
 Lue lisää: Näin keskusta kääntyi oppositiosta kohti hallitusta – SDP sai jo vapun jälkeen tietoja keskustan kentän haluista hallitusneuvotteluihin

Asiantuntija: Uuden hallituksen talouslinjasta tulee höllempi – esimerkiksi koulutusta voitaisiin rahoittaa velkarahalla


Summary: Isku kirkkoon tapahtui vain muutama päivä sen jälkeen, kun Ranskan erikoisjoukot vapauttivat neljä panttivankia Burkina Fasossa.

Aseistautuneet miehet hyökkäsivät sunnuntaina katoliseen kirkkoon länsiafrikkalaisessa Burkina Fasossa ja surmasivat kuusi ihmistä. Surmattujen joukossa oli myös messua pitänyt pappi.
 Hyökkäys tapahtui Dablon kaupungissa.  BBC:n  mukaan kirkkoon iskeneitä asemiehiä oli arviolta 20-30 ja he polttivat kirkon. Lisäksi he polttivat muita läheisiä rakennuksia.
 Islamistiryhmien hyökkäykset ovat kiihtyneet Burkina Fasossa viime aikoina. Alueella toimii muun muassa terrorijärjestö al-Qaedaan sidoksissa olevia ryhmiä.
 Viime kuussa  hyökkääjät iskivät protestanttikirkkoon Silgadjin kaupungissa ja surmasivat kuusi ihmistä. Myös koulut ovat joutuneet iskujen kohteiksi.
 Perjantain vastaisena yönä  Ranskan merivoimien erikoisjoukot pelastivat neljä panttivankia Burkina Fasossa. Operaatiossa kuoli kaksi ranskalaissotilasta.
 Aiheesta lisää:
 Burkina Faso church attack: Priest among six killed
 Ranska lähetti sotilaat pelastamaan panttivankeja Burkina Fasosta – kaksi kuoli

Kirkkoisku Burkina Fasossa: Asemiehet surmasivat kuusi ihmistä ja polttivat kirkon


Summary: Lindbergin perheellä ei ollut muuttokuormaa vietäväksi uuteen kotiin, koska kaikki meni tulipalossa. Arjen uudelleenrakentaminen alkoi sukista.

Lindbergien ovikello soi aamuyöllä neljän aikaan. Ovella ollut tuntematon henkilö sanoi talon olevan tulessa ja kehotti perhettä tulemaan ulos.
 Äiti meni hakemaan parivuotiaan tyttären peittoineen sängystä, perheenisä haki koirat. Matkalla ulos palavasta talosta mies sieppasi vielä kukkarot, puhelimet, auton avaimet, tietokoneen ja vaimonsa käsilaukun mukaansa, mutta kaikki muu jäi.
 Yöpaidoissaan ja paljain jaloin he katsoivat muiden asukkaiden kanssa, kun neljän asunnon rivitalo roihusi heidän silmiensä edessä.
 Vuoden kuluttua tulipalosta  Hanna Lindberg , 28, osaa jo jäsennellä tapahtunutta. Yhä hän hämmästelee kuinka nopeasti apua alkoi virrata. Lähimmäiset osasivat toimia ja aloittaa avun hankkimisen, kun he olivat vielä shokissa aamuyön tapahtumista.
 Tulipalo tuhosi neljän asunnon rivitalon Seinäjoella Joupissa kesäkuussa 2018. Hanna Lindberg
 "Aloitetaanko vaikka sukista"
 Hanna ja  Mika Lindberg  muuttivat pian tulipalon jälkeen asumaan omakotitaloon Lapualle.
 – Tänne päädyttiin melko vauhdikkaasti ja ilman muuttokuormaa. Aika lailla tyhjin käsin tultiin, ei ollut tavaroita, ei vaatteita eikä huonekaluja, hän kertoo.
 Pari oli muuttanut aiemmin muutaman kerran. Hannan mukaan tulipalon jälkeinen muutto oli tietyllä tapaa helpoin, mutta toisaalta myös kaikkein vaikein.
 – Muistan kuinka seisoimme Prisman käytävällä Mikan kanssa ja mietittiin, että mitä me tarvitaan, mitä ihminen tarvitsee tällaisessa tilanteessa. Hän sanoi, että aloitetaanko vaikka sukista. Ja niin tehtiin.
 Lindbergit korostavat, että tärkeintä oli, ettei tulipalossa sattunut henkilövahinkoja.
 He olivat palaneessa talossa vuokralla, joten heidän suurin menetyksensä oli irtaimisto. Mutta vaikka se oli vain tavaraa ja materiaa, oli kaiken uudelleen hankkimisessa yllättävän kova työ.
 – Otettiin mistä sai heti, ja missä oli kotiinkuljetus. Ei siinä kauheasti mietitty, mikä on paras. Toimiva ja tarpeellinen olivat tärkeämpiä kriteerejä kuin merkki tai se, onko se uutta, kallista ja hienoa. Sillä lailla saatiin koti sitten aika nopeasti kuntoon.
 SPR:n katastrofirahasto avustaa kotimaassa: Viime vuonna 357 henkilöä sai Suomessa apua SPR:n katastrofirahastosta Avustustapauksia oli 116, niistä tulipaloja oli 114 Katastrofirahastosta ohjataan noin 140 000 euroa vuosittain kotimaahan Katastrofirahaston varat koostuvat lahjoituksista, esim. Nälkäpäivä-keräys Lähde: Leena Kämäräinen, Kotimaan valmiusyksikön päällikkö, SPR
 Punaisen Ristin viikko 6.-12.5.2019 Punaisen Ristin viikon teemana ovat tänä vuonna ensiaputaidot ja arjen turvallisuus. Kohderyhmänä ovat erityisesti lapsiperheet.
 Tutut ja tuntemattomat apuna
 Naapuri toi palopaikalla yöpaidassaan värjötelleelle Hannalle huovan harteille. Hannan äiti ja sisko toivat lapselle vaatetta ja Hannalle kengät.
 Hanna Lindberg sanoo, että paitsi että oli itse kyseisenä aamuna ihan pyörryksissä tapahtuneesta, ei hän olisi edes tiennyt miten sellaisessa tilanteessa tulee toimia. Siinä vaiheessa kun omat ajatukset alkoivat aamupäivällä selkiytyä, oli hänen äitinsä jo ottanut yhteyttä SPR:ään ja tehnyt Facebookiin ilmoituksen perheen avuntarpeesta.
 – Olen vieläkin hämmentynyt siitä, kuinka paljon ihmiset halusivat auttaa. Yksikin nainen toi kassillisen ihan uusia vaatteita – se oli uskomatonta.
 Vaatteet oli Hanna Lindbergin mukaan ensimmäinen iso apu. Lisäksi he saivat leluja ja kodintarvikkeita.
 – Olin silloin raskaana ja äitiysvaatteiden hankkiminen olisi siinä hetkessä ollut hankalaa. Niitä lahjoitettiin paljon ja täytyy sanoa, että ne tulivat kyllä tarpeeseen kaikki.
 "Moni sanoo, että sehän on kiva shoppailla kotiin kaikkea uutta, mutta ei se silloin ole, kun joutuu pakosta ostamaan kaikkea. Silloin se alkaa jopa ahdistaa", Hanna Lindberg toteaa. Pauliina Jaakkola/Yle
 Tavaroihin jäi "kauhea katku"
 Vaikka kaikki kodin irtaimisto ei tulipalossa palanutkaan, se kärsi niin pahoin savu- ja vesivahingoista, ettei tavaroista ollut enää käytettäviksi.
 – Kyllähän se kirpaisi niitä pois laittaa. Jotain halusin säästää, mutta sitten kun esimerkiksi jouluna avasin joulukoristepussin, niin ei niitä voinut esille ottaa. Sen verran kauhea katku niistä lähti.
 Palamisen haju oli pinttynyt niin pahoin, että sen vuoksi monet tavarat jäivät käyttämättä. Edes pesu tai ionisointi ei auttanut.
 – Monet tavarat näyttivät olevan pintapuolisesti ihan ok, mutta niihin oli pinttynyt kauhea haju. Eikä se tosiaan ole se mukava nuotion tuoksu, mistä tulee makkaranpaisto mieleen, vaan sellainen myrkyllisen savun haju.
 Hanna Lindbergin mukaan mitään korvaamatonta ei kuitenkaan tuhoutunut.
 – Muistan kyynelehtineeni joidenkin lapselle tärkeiden lelujen kohdalla. Miehelle sanoinkin, että surutta olen heittänyt tavaraa roskiin ja sitten itken täällä joidenkin muovipalikoiden perään. Siinä näkyi kuinka jokin pieni ja turhakin esine voi olla tärkeä.
 SPR:n avulla alkuun
 Kun uudessa kodissa oli vain seinät ja katto, piti ensimmäiset kodintarvikkeet ja huonekalut hankkia pikavauhdilla.
 Sängyt, pyykinpesukone ja ruokapöytä olivat ensimmäisten hankintojen joukossa ja niiden hankinnan ainoa kriteeri oli mahdollisimman nopea toimitus.
 – Saimme ennakkopäätöksiä vakuutusyhtiöltä ja tietynlaisia korvaussummia etukäteen. Niiden avulla pystyi kaupasta ostamaan sellaista, mitä kipeimmin tarvitsi.
 Myöhemmässä vaiheessa he tekivät täydellisemmän listauksen menetetyistä tavaroista ja vakuutusyhtiö teki korvauspäätöksiä niiden perusteella.
 Hanna Lindberg luettelee, että lisäksi alussa apuna olivat erilaiset järjestöt, seurakunta, yritykset ja yksityiset henkilöt.
 – Suurin ja nopein apu siinä alkuun oli Suomen Punaiselta Ristiltä. Sieltä myönnettiin suoraan kauppaan iso summa, jonka avulla pystyttiin tekemään arjen hankintoja.
 Peetulle ei voinut säästää Pihla-siskon vanhaa syöttötuolia, sillä se kärsi niin pahoin savuvahingoista. Peetu syntyi syksyllä, muutama kuukausi tulipalon jälkeen. Pauliina Jaakkola/Yle
 Suomen Punaisen Ristin kotimaan valmiusyksikön päällikkö  Leena Kämäräinen  kertoo, että ihmisille on jäänyt vieraaksi, että SPR:n lahjoituksista koostuvasta katastrofirahastosta osa tuotosta ohjataan myös kotimaahan.
 – Usein ajatellaan, että esimerkiksi Nälkäpäivä-keräyksen tuotto menee vain kansainväliseen apuun, mutta kyllä sitä ohjataan kotimaahankin. Toki se tarve on paljon pienempi, kansainvälisesti tapahtuu niin paljon massiivisempia onnettomuuksia.
 Kämäräinen sanoo, että siinä missä viranomaisilla kestää byrokratiassa oma aikansa, SPR kykenee reagoimaan nopeasti. Kotimaassa katastofirahastosta avustetaan eniten juuri tulipalojen kaltaisissa äkillisissä tilanteissa, missä perhe menettää kotinsa.
 SPR:llä on tiukat kriteerit katastrofirahaston käyttöön. Koulutetut paikallisosastojen kotimaan avun yhdyshenkilöt arvioivat kunkin tapauksen kohdalla henkilön tai perheen avuntarpeen.
 – Punainen Risti ei koskaan anna rahaa suoraan, vaan se on joko maksusitoumus, jolla voi hankkia esimerkiksi vaatteita ja kodintarvikkeita, tai käytännön apua eli ohjausta ja neuvontaa. Se voi olla myös hätämajoitusta, Kämäräinen sanoo.
 Paikallisosastot saavat Kämäräisen mukaan osoittaa 600 euroa yhdelle henkilölle, jos on yhden hengen talous ja jos kyseessä on perhe, 300 euroa muille perheenjäsenille 2000 euroon asti. Jos on isompi onnettomuus, jossa useampi perhe menettää kotinsa, niin apua ohjaa piiritoimisto.
 Tulipalo tuli uniin
 Mika Lindberg kertoo sammuttaneensa tulipaloja unissaan vielä pari kuukautta tapahtuneen jälkeen. Hannan unissa paloi uusi koti. Vuosi tapahtuneen jälkeen muistot ovat jo haalenneet.
 Eteiseen tai minnekään muualle ei ole pakattu selviytymissalkkua vastaavan varalle.
 – No ei sentään. Mutta palovaroittimia meillä kyllä on tavallista enemmän, ja pidämme huolta, että ne ovat toiminnassa. Myös siitä huolehditaan, että lapset oppivat tietämään, miten palotilanteessa toimitaan, Hanna Lindberg sanoo.
 Mika Lindberg kertoo kiinnittävänsä huomiota turvallisuusasioihin aivan toisin kuin ennen.
 – Oltiin vähän aikaa sitten reissussa ja kun saavuttiin hotellihuoneeseen, niin tiesin kyllä, missä on varauloskäynti. Sellaiset tulee nykyään katsottua huomattavasti tarkemmin kuin aikaisemmin.
 – Enää ei luota siihen, että mitään ei voi sattua. Ennemminkin ajattelee niin, että aina voi sattua jotain, Mika Lindberg pohtii.
 Hanna Lindbergin mukaan mennyt ei enää kaiherra jatkuvasti mielessä, mutta komppaa, että varautumista se opetti.
 – Kyllähän siitä jää tietynlainen varovaisuus. Vakuutuksia tulee katsottua myös entistä tarkemmin ja kilpailutettua niitä. Mutta en koe, että siitä mitään isompaa pelkoa olisi jäänyt.

Yöllinen herätys pelasti Lindbergin perheen tulipalon alta vuosi sitten – kaikki meni: "Olen vieläkin hämmentynyt siitä, kuinka paljon ihmiset halusivat auttaa"


Summary: Helsingissä vietettiin tänä viikonloppuna Popcult-tapahtumaa, joka keskittyi populaarikulttuuriin ja fanittamiseen. Paikalla oli myös runsaasti cosplay-harrastajia. Popcultin kunniavieraana oli Rosi Kämpe, joka on Suomen ensimmäinen Marvel-sarjakuvapirtäjä.

Sini Hyyryläinen ja Steven Universe -animaatiosarjan Peridot.  Asukokonaisuuden valmistamiseen on mennyt aikaa useampi viikko.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nea Turtiaisen Disney-prinsessa Belle ja Ira Hurskaisen merenneito Ariel:  – Ariel ja Belle ovat meidän suosikkihahmojamme. Hameiden helmat vievät aika lailla tilaa, joten pitää vähän katsoa, mihin astuu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Joni Ruonalan Stormwind Guard, joka on World of Warcraftin NPC-hahmoja. – Tämä on valmiina tilattu puku. Olen pelannut kyseistä peliä pitkään, ja tämä hahmo on helposti tunnistettava. Tulin tänne Popcultiin fanittamaan ja viettämään mukavaa viikonloppua.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksityiskohta Joni Ruonalan puvusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 AanZku ja itsekehitetty shamanistinen tietäjähahmo: – Kyse on yksin luonnossa vaeltavasta hyljeksitystä hahmosta, joka etsii ystävää.  Jussi Mankkinen / Yle
 AanZku Jussi Mankkinen / Yle
 Natalia Sundvall ja kreikkalainen magian jumalatar Hekate: – Kreikan mytologia on kiehtonut minua aina, sieltä löytyy tarina kaikelle mahdolliselle. Tein tätä pukua viisi kuukautta, tosin siinä sivussa valmistui myös toinen asu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Natalia Sundvallin asuun kuuluvat myös kahdet ylimääräiset kasvot.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mira Ålander ja Minna Niemelä ovat pukeutuneet The Ensemble Starsin Chinobu Sengokuksi ja Tetora Nagumoksi: – Kyseinen peli on meille hyvin rakas ja nämä ovat lempihahmojamme. Lisäksi ajattelimme, että nämä seiloriasut sopivat tunnelmaan, koska olemme sataman lähettyvillä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Minna Niemelä, huomaa silmät. Jussi Mankkinen / Yle
 Hahmoja BanGDream!-sarjasta ja pelistä esittävät Sofrisk, Chiru ja Zumie.  Jussi Mankkinen / Yle
 Leia Organa Luke Skywalkerin vaatteissa ja päinvastoin, eli tällaiselta näyttää Tiirabird Cosplayn ja grid_cosplayn yhteisprojekti: – Halusimme luoda tässä hieman vaihtoehtoista todellisuutta.   Jussi Mankkinen / Yle
 Christoffer ja Emi olivat Popcultissa myymässaä taidetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tarjolla ilmaisia halauksia, eli Serica Sofia ja Rosemiuchan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Janne Salan Hornet Hollow Knight -videopelistä: – Puvun yläosan valmistuksessa on käytetty vettä, jauhoja, liisteriä, alumiinifoliota,  sanomalehtiä sekä ilmapalloa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nintendon Waluigi-pelihahmo,  prinsessa Booette sekä Mario-pelisarjan Wario esittäjinään ded_bigg_memes, katu_panda sekä FatGoon Cosplay.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vilmastoinnin hurja The Final Pam -hahmo Monster Factory -sarjasta.   Jussi Mankkinen / Yle
 Paula Karhun Lil' Poundcake, joka on tuttu hahmo RuPaul's Drag Racesta. Hahmoa on esittänyt muun muassa äskettäin Suomessa vieraillut Alaska Thunderfuck.  Jussi Mankkinen / Yle
 Linnea Päivärinnan Pokemon.  Jussi Mankkinen / Yle
 Anni Myllyniemen hullu tiedemies eli professori Nuikki 1990-luvun Prätkähiiret-piirrossarjasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Elisa Auvinen ja Game of Thronesin julma kuningatar Cersei Lannister. Puku on keinonahkaa ja Auvinen on tehnyt siihen salmiakinmuotoiset aukot käsin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksityiskohta Elisa Auvisen Cersei-puvusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kanis ja suomalainen muinaisjumala Lempo. Jussi Mankkinen / Yle
 Emery Dragonfly ja suomalainen muinaisjumala Tapio.  Jussi Mankkinen / Yle
 Rosi Kämpellä tärppäsi pari vuotta sitten Lontoon Super Comic Conissa, jossa hän tapasi Marvelin edustajia ja pääsi yhtiön palkkalistoille. Nyt Kämpe piirtää Spider-Gweniä. Kämpen mukaan yhteistyö Marvelin kanssa on ollut vaivatonta, mutta täysin vapaasti hän ei luovuuttaan saa käyttää:
 – Totta kai monien asioiden pitää pysyä Marvelin oman universumin rajoissa ja he haluavat jollekin tietylle maailmalle tietyn ilmeen. Mutta ne parametrit, joita minulle annetaan  ovat hyvin laajat ja niiden sisällä saan leikkiä kuinka haluan.
 Jussi Mankkinen / Yle
 Rosi Kämpe jakamassa Popcultissa nimikirjoituksia: – Spider-Gwenin design on tällä hetkellä ehkä tyylikkäintä, mitä supersankareilla on tarjota. Samastun hahmoon hieman itsekin: Gwen on sellainen punkrokkarihahmo, joka tekee paljon virheitä,  mutta joka on muuten hauska ja rento.   Jussi Mankkinen / Yle
 Oskari Lehtinen fanittaa Rosi Kämpeä: – Suomalainen Marvel-sarjakuvapiirtäjä on ihan uskomaton juttu.  Tämä on Rosilta huikea saavutus!  Jussi Mankkinen / Yle
 She-Ra samannimisestä 1980-luvun piirrossarjasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Iina Karhunen ja Ghost in the Shell -elokuvan geisha-robotti.  Jussi Mankkinen / Yle
  Iina Karhusen geisha-robotissa on liikuteltavia osia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sakari Saariston Geralt Rivialainen puolalaisesta Witcher-pelistä: – Ulkonäön ja olemuksen puolesta Geralt Rivialaisen hahmo sopii minulle hyvin. Kyseessä on siisti hahmo ja siisti peli.  Jussi Mankkinen / Yle
 Tommi ja Siiri Tikkanen eli Disney-hahmot Flynn Rider ja prinsessa Ruusunen. Nämäkin asut on tehty alusta loppuun saakka itse.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lisää Disney-hahmoja eli Anadacerna Jasminena ja Awatasss prinssi Alina.  Jussi Mankkinen / Yle
 Game of Thronesin Daenerys Targaryen. Jussi Mankkinen / Yle
 Popcultissa järjestettiin myös cosplay-kilpailu.  Jussi Mankkinen / Yle

Katso, millaiselta näyttävät Game of Thronesin kuningatar Cersei ja Ghost in the Shellin geisha-robotti – Popcultissa nähtiin tuttuja hahmoja peleistä, elokuvista ja tv-sarjoista


Summary: Israelin Tel Avivissa pidettävät Euroviisut alkavat tänään todenteolla, kun vuorossa on ensimmäinen semifinaali.

Euroviisujen ensimmäinen semifinaali alkaa kello 22.00 Semifinaalin 17:stä esiintyjästä kymmenen pääsee jatkamaan ensi lauantaina pidettävään finaaliin. Suomea edustava kaksikko esiintyy semifinaalissa järjestyksessä kolmantena. Euroviisuihin osallistuu tänä vuonna 41 maata.
 Virittäydy tunnelmaan lukemalla nämä jutut:
 Oopperalaulaja avaruudessa ja islantilaisia sadomasokisteja – tässä tärpit Euroviisujen ensimmäiseen semifinaaliin
 Darude ja Sebastian Rejman tsemppifiiliksissä Euroviisujen semifinaaliin: "Kuntohuippu on noussut koko ajan!"
 Toimittajalta: Suomelle tekee tiukkaa päästä Euroviisujen finaaliin – tippui vedonlyöntitilastoissa häntäpäähän
 Madonnan esiintyminen Euroviisuissa on vielä epävarmaa – "Nimi puuttuu sopimuspapereista"
 Euroviisujen ensimmäinen semifinaali hetki hetkeltä

Katso suorana: Darude ja Sebastian Rejman hakevat finaalipaikkaa Euroviisuihin klo 22 lähtien – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Mike Pompeon ja Sergei Lavrovin näkemykset Iranista, Venezuelasta ja Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain vaaleihin poikkeavat kovasti toisistaan.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  vakuuttaa, ettei Yhdysvallat halua sotaan Iranin kanssa.
 Venäläisen virkaveljensä  Sergei Lavrovin  Sotshissa tavannut Pompeo kuitenkin korosti, että Yhdysvallat vastaa ”asiaankuuluvalla tavalla”, mikäli Iran uhkaa Yhdysvaltain intressejä.
 Lavrovin mukaan Venäjällä ja Yhdysvalloilla on hyvin eriävät kannat Iranin ydinohjelmasta. Venäjä on mukana Iranin ydinsopimuksessa, josta Yhdysvallat irtautui keväällä 2018.
 Lavrov kertoi, että Venäjä tekee kaikkensa estääkseen tilanteen eskaloitumisen alueella. Hän toivoi Iran-kysymykseen poliittista ratkaisua sotilaallisen ratkaisun sijaan.
 Lisäksi hän kertoi kertoi toivovansa, että huhut Yhdysvaltain suunnitelmista lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään eivät pidä paikkaansa.
 Samaan aikaan lehdistölle Valkoisessa talossa puhunut presidentti  Donald kiisti   New York Timesin tiedot , joiden mukaan Yhdysvalloilla olisi tämänkaltaisia suunnitelmia. Presidentti kuvaili New York Timesin juttua valeuutiseksi. Hänen mukaansa joukkojen lähettämistä ei ole suunniteltu.
 "USA ei suvaitse Venäjän sekaantumista vaaleihin"
 Pompeo varoitti Venäjää sekaantumasta vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Pompeo kertoi tehneensä Lavroville selväksi, ettei Yhdysvallat suvaitse sitä, että Venäjä pyrkisi uudelleen häiritsemään vaaleja. Venäjä on kiistänyt sotkeutuneensa vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 Ulkoministerien näkemys Venezuelan tilanteesta poikkeaa kovasti toisistaan. Pompeo kertoi ilmoittaneensa Lavroville, että Venäjän tukeman Venezuelan presidentin  Nicolás Maduron  on siirryttävä syrjään.
 Lavrov puolestaan totesi, että Venezuelan tulevaisuus on maan kansan käsissä ja luonnehti Yhdysvaltojen painostusta Maduroa kohtaan epädemokraattiseksi.
 Molemmat ulkoministerit vakuuttivat haluavansa parantaa maiden välisiä suhteita, vaikka osapuolilla on runsaasti näkemyseroja.
 Aiheesta lisää:
 NYT: Valkoisessa talossa esiteltiin suunnitelma lähettää 120 000 sotilasta Lähi-itään

Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministerit tapasivat - ”USA ei halua sotaan Iranin kanssa”


Summary: Helsingin pelastuslaitokselle langetettu uhkasakko nosti esiin laitoksen sisäiset ristiriidat.

Homeinen pelastusasema, joka sekin on oikeastaan väärässä paikassa.
 Henkilökunta siirrettiin parakkeihin, mutta paloautot jäivät parkkipaikan toiselle puolelle. Hälytyksen tullessa lähtöön kuluu nyt jopa tupla-aika aiempaan verrattuna.
 Uusi pelastusasema on ollut suunnitteilla parisenkymmentä vuotta.
 Kun palomiehiltä kysytään, Malmin pelastusasema on melko kuvaava esimerkki Helsingin pelastuslaitoksen toiminnasta – tai ennemminkin toimimattomuudesta.
 Ylen haastattelemien palomiesten mukaan tilanne on pelastuslaitoksella jämähtänyt: vaikka Helsinki on kasvanut, uusia paloasemia ei ole rakennettu. Palomiehet kokevat, että henkilökuntaa ei ole palkattu lisää sitä mukaa kun tehtävämäärä ja työnkuormitus ovat kasvaneet.
 Myös  Etelä-Suomen aluehallintovirasto (Avi) on tarttunut pelastustoiminnan epäkohtiin Helsingin pelastuslaitoksella . Helsingissä on laajoja alueita, joissa palokunta ei ehdi kohteeseen pelastuslain ja sisäministeriön ohjeen edellyttämässä ajassa.
 Toisin sanoen kaikki helsinkiläiset eivät saa esimerkiksi tulipalotilanteessa apua yhtä nopeasti. Puutteita on etenkin Pohjois- ja Koillis-Helsingissä sekä Lauttasaaressa. Tästä syystä Avi on asettanut Helsingin kaupungille 20 miljoonan uhkasakon.
 Malmin pelastusasemalla havaittiin muutama vuosi sitten sisäilmaongelmia, ja  henkilökunta jouduttiin siirtämään parakkeihin. Vanhoihin tiloihin jäivät kuitenkin esimerkiksi paloautot ja kuntosali. Joonas Koivisto / Yle
 Pelastetaanko uusilla paloasemilla henkiä?
 Helsingin pelastuslaitoksen pelastuskomentajan  Simo Wecksténin  mukaan Avi arvioi turvallisuutta vain yhdellä mittarilla – eikä se kerro koko totuutta.
 Weckstén sanoo, että monilla muilla mittareilla mitattuna Helsingin turvallisuus on "ylivoimaisella tasolla" Suomessa.
 Hän vetoaa tilastoihin, joiden mukaan Helsingissä sattuu asukasmäärään suhteutettuna vakavia henkilö- ja omaisuusvahinkoja huomattavasti vähemmän kuin muilla suurilla alueilla Suomessa.
 Jos katsotaan vain nopeutta, Wecksténin mukaan pitäisi miettiä sitä, mitä esimerkiksi minuutin parannus merkitsee käytännössä: mitä se maksaa ja montako ihmistä lisää sillä voitaisiin pelastaa.
 Wecksténin komentaja-aikana ei ole rakennettu yhtään uutta paloasemaa.
 – Se perustuu siihen, että Helsingissä tehdään erittäin tarkkaa riskianalyysia ja meillä on asiasta tarkat tutkimukset. Tällä hetkellä esitämme sitä, että toimintaa vietäisiin alueille jäykkiä paloasemia kevyemmillä toimipisteillä ja toimimuodoilla.
 Pelastuskomentaja Simo Wecksténin mukaan Helsingin pelastuslaitoksen toiminta perustuu tarkkaan kaupungin eri alueiden riskianalyysiin. Hän painottaa myös onnettomuuksien ennaltaehkäisyä esimerkiksi valistuksella. Antti Kolppo / Yle
 Toiminnan koetaan menneen alaspäin
 Ylen haastattelemat palomiehet puolestaan pitävät paloasemia tärkeinä: uusia asemia tarvittaisiin heidän mukaansa kolmesta neljään.
 Arki on todistanut, kuinka pienestä ihmisen pelastuminen voi olla kiinni.
 – Jos ihmisillä ei ole toimivia palovaroittimia, hälyttää palokunnan yleensä naapuri savuhavainnon perusteella. Silloin palo on ehtinyt jo niin pitkälle, että jokainen sekunti ja minuutti ovat ratkaisevia, kertoo palomies-ensihoitaja  Jari Aalto  Helsingin pelastuslaitokselta.
 – Tästä on vuodenvaihteesta esimerkkikin, kun pelastimme ihmisen palavasta asunnosta.
 Aalto toimii pelastuslaitoksen pääluottamusmiehenä. Hän on Ylen haastattelemista kahdeksasta palomiehestä ainoa, joka suostui kertomaan Helsingin pelastuslaitoksen tilanteesta omalla nimellään. Aihe vaikuttaa olevan herkkä, ja työntekijät pelkäävät puhumisella olevan seuraamuksia.
 Osa pitkään talossa olleista palomies kokee, että pelastuslaitoksen tilanne on mennyt alaspäin juuri pelastuskomentaja Wecksténin aikakaudella. Vastauksissa tuli ilmi muun muassa luottamuspula pelastuslaitoksen johtoon.
 Jari Aalto työskentelee Helsingin pelastuslaitoksella palomies-ensihoitajana. Hän on myös pelastuslaitoksen pääluottamusmies. Joonas Koivisto / Yle
 Aalto epäilee, ettei pelastuskomentaja ole perustellut näkemyksiään Helsingin turvallisuuden takaamisesta tarpeeksi hyvin työntekijöilleen.
 Wecksténin mukaan viestiä on kyllä yritetty viedä eteenpäin.
 – Operatiivisella puolella on noin neljäsataa palomiestä ja varmasti on näkemyseroja, hän sanoo.
 – Viestiä viedään, mutta on ikuisuusongelma, miten se saadaan kaikille perille ja kuka sitä kuuntelee. Erittäin harvoin pääsen kertomaan asioista kahvipöytiin.
 Huono palkka, mutta muita korkeampi vaatimustaso
 Helsingin pelastuslaitoksen ensihoidon tehtävämäärät ovat kasvaneet vuosi vuodelta. Vuonna 2018 ensihoitohälytyksiä oli vajaat 62 000 kappaletta, kun vielä kymmenen vuotta sitten niitä oli lähes 20 000 hälytystä vähemmän.
 Helsingin pelastuslaitos tuottaa tällä hetkellä kaiken kiireellisen ensihoidon HUSin sairaanhoitopiirille.
 Lisäkäsiä tarvittaisiin – tästä ovat samaa mieltä sekä Ylen haastattelemat palomiehet että Weckstén. Aallon mukaan pelastusyksiköissä mennäänkin aivan minimivahvuuksilla. On ollut jopa tilanteita, joissa jokin yksikkö on jouduttu hetkellisesti sulkemaan henkilöstöpulan takia.
 – Myönnän, että kesäaikaan on ollut ongelmia, kun henkilöstöä ei ole töissä yhtä paljon kuin normaalisti, vaikka sijaiset lasketaan mukaan, Weckstén sanoo.
 Hänen mukaansa kaupungille on esitetty lisämäärärahoja, jotta pelastuslaitokselle voitaisiin palkata lisää palomies-ensihoitajia. Tämä ei kuitenkaan ole mennyt vielä läpi.
 Työnhakijan näkökulmasta Helsingin pelastuslaitos ei ole houkuttelevin vaihtoehto, vaikka Weckstén vakuutteleekin laitoksensa vetovoiman säilyneen: Helsingissä palomiehen lähtöpalkka on noin 1 976 euroa.
 Aallon mukaan tämä on pahimmillaan jopa parisataa vähemmän kuin joillain lähialueilla. Hän kertoo, että palomiehen palkkaan vaikuttaa esimerkisi ensihoitolisä, jota maksetaan osassa pelastuslaitoksia, mutta ei Helsingissä.
 Palomiesliitto vahvistaa palkkaeron.
 Tämän lisäksi Helsingissä vaatimustaso on korkeampi kuin muualla: palomiehellä täytyy olla myös ensihoitajan pätevyys.
 – Täytyisihän sitä jotain porkkanaakin olla, toteaa eräs palomiehistä.
 Helsingin palomiehet ovat jo aiemmin vieneet palkka-asiansa  käräjille .
 Wecksténin mukaan palkat eivät ole hänen päätettävissään, mutta huoli asiasta on esitetty kaupungille.
 Sekä palomiehiä että johtoa mietityttää Helsingin pelastuskoulun lakkauttaminen. Vielä on yksi kurssi jäljellä, mutta henkilöstöpula ja rekrytointiongelmat voivat tulevaisuudessa olla vieläkin pahempia koulun lakkautuksen takia. Antti Kolppo / Yle
 Yli puolet harkinnut työnantajan vaihtoa
 Muun muassa palkkaus ja kasvanut työnkuorma ovat saanet Helsingin pelastuslaitoksen omatkin työntekijät hakemaan aktiivisesti paikkoja muualta, palomiehet kertovat.
 Tämä näkyy työhyvinvointitutkimuksen tuloksissa: yli puolet pelastustoimen osastolta on ilmoittanut, että on harkinnut työnantajan vaihtoa. Yle on nähnyt kyseisen tutkimuksen.
 Weckstén ei allekirjoita suurta vaihtuvuutta, mutta ei kiistä kyselyn tulosta. Hänen mukaansa syitä selvitetään parhaillaan.
 Työhyvinvointitutkimusten tulokset eivät muutenkaan ole olleet Helsingin pelastuslaitoksen osalta mairittelevia. Pääluottamusmies Aallon mukaan Helsinki on peräpäässä muihin pelastuslaitoksiin verrattuna.
 Jaksaminen on kortilla.
 – Olemme aika kovia urheilumiehiä, mutta nyt on ollut ihmisiä pois henkisten ongelmien takia, kuvailee yksi vuosikymmeniä pelastuslaitoksella työskennelleistä palomiehistä.
 – Ihmiset ajattelevat, että olemme jotain superihmisiä, mutta samalla tavalla ne työpaineet ja eletyt keikat kohdistuvat meihinkin, toteaa puolestaan toinen.
 Aalto kiittelee, että työnantaja on luvannut kiinnittää huomiota työhyvinvointitutkimuksissa ilmenneisiin epäkohtiin.
 Toimenpiteitä kuitenkin odotellaan vielä.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla tiistaina klo 22 asti.

Minuutin viive voi maksaa ihmishengen, sanovat palomiehet – huono palkka ja kova työtahti uhkaavat viedä Helsingistä pelastajat


Summary: Antti Rinteen johdolla parhaillaan sommiteltava hallituskokoonpano ei ole vielä kirkossa kuulutettu, arvioivat A-studion haastattelemat tarkkailijat.

Hallitusneuvottelut jatkuvat kuumeisena Säätytalolla.
 A-studio kysyi kahdeksalta raskaan sarjan taustavaikuttajalta tilannekuvaa Säätytalon hallitustunnusteluista juuri nyt.
 Erityistä vääntöä käydään ainakin talouspolitiikkaan, ilmastonmuutokseen, soteen ja koulutukseen liittyvistä linjauksista. Neljä mielipiteitä jakavaa teemaa, neljä eri linjoilla olevaa kommentaattoria.
 Jo pitkään ennen neuvotteluja etujärjestöt ovat hautoneet hallitusohjelmatavoitteitaan kaikessa hiljaisuudessa. Nyt lobbareiden muistilistat ja jopa valmiiksi tarjolle kirjoitetut ohjelmalauseet ovat hallitusneuvottelijoiden viilattavana.
 Suurinta lobbaus ja vääntö on aina siellä, missä liikkuvat suuret rahat.
 Talouspolitiikka, työllisyyspolitiikka, verotus
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Johtaja Elina Pylkkänen, Palkansaajien tutkimuslaitos PT
 - Toimitusjohtaja Aki Kangasharju, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla
 Kuva: Jari Kärkkäinen / Yle ja Mikko Koski / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Elina Pylkkänen:  Tilanne on sikäli hyvä, että neuvottelussa mukana olevilla puolueilla on selkeitä toisistaan poikkeavia ykköstavoitteita. Kaikki siis voittavat, kun puolueet voivat joustaa itselleen vähemmän tärkeistä tavoitteista, mutta saavuttaa sen oman tärkeimmän ykköstavoitteensa! Hallitusohjelmasta tulee kaikkien puolueiden näköinen.
 Tätä ennen on kuitenkin pakko päästä sopimukseen budjettiraamista, tai yleisemmin finanssipolitiikan virityksestä: elvyttävä (talouskasvua buustaava), neutraali (tilannetta tarkkaillen eteenpäin) vaiko kiristävä (puskureita keräävä)? Talouden näkymistä on oltava jonkinlainen yksimielisyys.
 Aki Kangasharju:  Ensin on muodostettava yhteinen tilannekuva ja talousnäkymä. Lyhyellä aikavälillä on sovittava, miten varmistetaan ensi syksynä alkavan palkkakierroksen päättyminen kilpailukykyä turvaavalla tavalla. Pidemmän aikavälin asioihin kuuluvat kestävyysvajeesta ja työllisyyden lisääntymisestä huolehtiminen sekä vaalilupauksina annetut julkisia menoja lisäävät toimet (kuten “vappusataset”) ja varsinaiset investoinnit (kuten koulutus- sekä tutkimus- ja kehityspanostukset).
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Elina Pylkkänen:  Työllisyysasteen nostaminen 75 %:iin näyttää olevan kaikille puolueille yhteinen tavoite ja tahtotila. Samoin koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja tutkimukseen satsaamisesta ovat kaikki puolueet yhtä mieltä. Keinoista sen sijaan käydään vääntöä. Toisaalta, sitten ollaan tultu jo puolitiehen ja voidaan kysyä, onko järkeä lähteä hajottamaan kokoonpanoa, jos kerran tärkeimmistä tavoitteista ollaan yhtä mieltä. Työllisyyttäkin voi edistää eri tavoin. SDP painottaa aktiivisia työvoimapalveluja (työvoiman tarjonta), keskusta puolestaan yrittäjien verotuksen keventämistä (työvoiman kysyntää).
 Aki Kangasharju:  Uusi hallitus tältä pohjalta ei ole kirkossa kuulutettu. Yksi kipeimmistä kysymyksistä on Keskustan johdolla laaditun aktiivimallin purkaminen, jota SDP:tä lähellä olevat etujärjestöt vaativat. Jos se puretaan, mitä tilalle? Lisäksi vasemmistopuolueiden haikailema yrittäjyyden ja omistamisen verotuksen kiristäminen kuuluu keskustapuolueen kynnyskysymyksiin. Neuvottelut voivat kariutua myös ilmastokysymyksiin, kun vihreät haluavat lisää hiilinieluja ja ainakin keskusta haluaa Kemin ja mahdollisesti muut vastaavat biotuoteinvestoinnit.
 Ilmastonmuutos
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Toimitusjohtaja Timo Jaatinen, Metsäteollisuus ry
 - Toiminnanjohtaja Päivi Lundvall, Suomen luonnonsuojeluliitto ry
 Kuva: Jouni Immonen / Yle ja Suomen luonnonsuojeluliitto
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Timo Jaatinen:  On tärkeää, että hallitusneuvotteluissa muodostetaan yhteinen näkemys metsien kasvun lisäämisestä. Tällä mahdollistetaan hyvinvointia luovan metsäteollisuuden toimintaedellytykset ja uudet investoinnit Suomeen – ja vastataan myös ilmastonmuutoksen tuomaan haasteeseen. Metsien talouskäyttöä ei tule rajoittaa, koska suomalainen metsäteollisuus on ympäristösuorituskyvyltään maailman parhaimmistoa ja sen kehittäminen on globaali ekoteko. Puusta valmistetuilla tuotteilla voidaan korvata fossiilisia materiaaleja ja torjua ilmastonmuutosta.
 Päivi Lundvall:  Hallitusneuvotteluissa täytyy sopia 1,5 asteen ilmastotavoitteesta ja siitä, mihin vuoteen mennessä Suomi on hiilinegatiivinen. Eli: paljonko päästöjä leikataan tiettyyn vuoteen mennessä? Päästövähennykset ja hiilineutraalius on kirjattava ilmastolakiin. On sovittava konkreettisista keinoista, miten tavoitteisiin päästään: hiilinielut ja -varastot, metsätalous, turve- ja suojelualueet. Ympäristölle haitallisista tuista on oltava valmis karsimaan reilusti.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Timo Jaatinen:  Politiikassa kaikki on mahdollista. En spekuloi.
 Päivi Lundvall:  Kokoonpanon kaatuminen on epätodennäköistä, mutta aina mahdollista. Neuvotteluissa on kolme puoluetta, jotka saivat Suomen luonnonsuojeluliiton kyselyssä ennen vaaleja hyvin pisteitä liittyen ilmasto- ja monimuotoisuuskysymyksiin. Nyt näistä tavoitteista olisi oltava valmis pitämään kiinni ja näytettävä valmius todellisiin panostuksiin.
 Sote
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Toimitusjohtaja Ulla-Maija Rajakangas, Hyvinvointiala HALI ry
 - Puheenjohtaja Silja Paavola, Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super ry
 Kuva: Mira Myllyniemi / Yle ja Antti Lempiäinen / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Ulla-Maija Rajakangas:  Hallitusneuvotteluissa on sote-kysymysten osalta päästävä sopuun useasta asiasta: Millä tavalla ja millä aikataululla sote-uudistusta jatketaan? Millaiset alueet jatkossa järjestävät sote-palvelut, ja tuleeko niille soten lisäksi myös muita tehtäviä? Sote-palvelujen rahoituksen kokonaisuus: kuinka paljon rahaa sote-palveluihin laitetaan ja kuinka se kerätään? Rahoituksen pelisäännöt?
 Silja Paavola:  Sote-mallissa julkisen puolen pitää olla päätuottaja, jota yksityinen puoli täydentää. Hoitajamitoitus on saatava – kuten luvattu – lakiin. Palveluseteleistä ei saa tulla automaattia, jolla kaikki maksetaan verovaroin. Palvelusetelimalliin on kirjattava reunaehdot ja sisältö, mitä sillä saa.
 Kun asiat hoidetaan verovaroin, päätösvallan on oltava poliitikoilla. On myös otettava huomioon, mikä vaikutus milläkin toimintamuodolla on työehtosopimuksiin.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Ulla-Maija Rajakangas:  Yleensä neuvottelut johtavat tulokseen, vaikka ne vaikeat tällä kertaa ovatkin. Kaikki on silti edelleen mahdollista. Sote-asioissa päähallituspuolueet eivät vaikuta olevan kovin kaukana toisistaan. Sote-kysymyksiin neuvottelukokoonpano siis tuskin kaatuu.
 Silja Paavola:  Mikään ei ole varmaa ennen allekirjoituksia. Oletan kuitenkin, että kaikki neuvottelijat ovat tietoisia tehtävänsä vakavuudesta ja tärkeydestä.
 Koulutus
 Asiantuntijat, vastakkaiset leirit:
 - Puheenjohtaja Olli Luukkainen, Opettajien ammattijärjestö OAJ ry
 - Toimitusjohtaja Mikael Pentikäinen, Suomen Yrittäjät ry
 Kuva: Mikko Koski / Yle ja Jussi Koivunoro / Yle
 1. Minkälaisista asioista hallitusneuvotteluissa on ihan pakko päästä pikaisesti sopuun, jotta yksityiskohtaisen hallitusohjelman kirjoittaminen voi alkaa?
 Olli Luukkainen:  Koulutuksen ja tutkimuksen rahoituksen vahvistamisesta ja sen tasosta on sovittava. Eli on sovittava koulutuksen, kasvatuksen, tutkimuksen ja innovaatiotoiminnan kasvuohjelmasta. Yksittäisiä suuria kysymyksiä on paljon: Miten jatkuva oppiminen ratkaistaan? Pidennetäänkö oppivelvollisuutta alku, loppu vai molemmista päistä? Miten ammatillisen koulutuksen rahoitusta vahvistetaan? Lähdetäänkö tekemään kansallista ohjelmaa sisäilmakysymysten ratkaisemiseksi?
 Mikael Pentikäinen:  Arvelen, että ensimmäiseksi on sovittava oppivelvollisuuden pidentämisestä, ammatillisen koulutuksen voimavarojen ja oppisopimuskoulutuksen lisäämisestä sekä kaikki maakunnat kattavan korkeakoulukentän turvaamisesta. Jos niissä ei päästä yhteiselle kartalle, Säätytalolla on vaikea jatkaa eteenpäin.
 2. Voiko nykyinen neuvottelukokoonpano vielä kaatua – ja jos voi, niin mihin?
 Olli Luukkainen:  Tuskin koulutuksen aiheista mikään kaataa kokoonpanoa. Joku muu teema – kuten talous, verotus tai yritysten kohteluun liittyvät asiat – sen voivat tehdä.
 Mikael Pentikäinen:  Pidän mahdollisena, että koalitio voi vielä kaatua. Näen ainakin kolme mahdollista karikkoa: 1. Julkista taloutta ei saada edes paperilla tasapainoon, kun on liikaa menolisäystarpeita. 2. Ei löydetä vaikuttavia toimia työllisyysasteen nostamiseksi 75 prosenttiin. 3. Tulee sovittamaton riita yritysten verotuksesta. Keskustan yksi kynnyskysymys on, että yritysten ja yrittäjien verotus ei kiristy.

Tästä väännetään Säätytalolla juuri nyt – 8 superlobbaria kertoo


Summary: Muun muassa useat palestiinalaisartistit ovat vedonneet yhdysvaltalaistähteen, jotta tämä ei esiintyisi Israelissa järjestettävässä laulukilpailussa.

Yhdysvaltalaisartisti  Madonna  ei aio taipua vetoomuksiin perua esiintymisensä Israelin Euroviisuissa. Madonnan on määrä esiintyä laulukilpailun finaalissa Tel Avivissa lauantaina.
 Esimerkiksi kymmenet palestiinalaiset maisartistit ovat Vicen mukaan vedonneet Madonnaan, jotta tämä peruisi esiintymisensä Israelissa.
 Vetoomukset eivät kuitenkaan laulajaan vaikuta.
 – En koskaan lopeta musiikin esittämistä sopiakseni jonkun toisen poliittiseen agendaan, Madonna julistaa tänään tiistaina julkaisemassaan lausunnossa.
 Madonna sanoo puolustavansa aina ihmisoikeuksia ja sydämensä särkyvän joka kerta kun hän kuulee viattomien ihmishenkien menetyksestä alueella.
 – Rukoilen, että vapautuisimme tuhonkehästä ja loisimme uuden tien rauhaan.
 Madonnan viisuesiintymisen maksaa israelilais-kanadalainen, kiinteistöbisneksellä vaurastunut miljardööri  Sylvan Adams . Esiintymisen hinta on hieman yli miljoona euroa.
 Tel Avivissä järjestettäviä Euroviisuja on arvosteltu Israelin palestiinalaisalueiden miehityspolitiikan vuoksi. Tammikuun lopulla joukko nimekkäitä artisteja ja taiteentekijöitä vaati  Britannian yleisradioyhtiötä BBC:tä  painostamaan viisujen järjestäjäorganisaatiota Euroopan yleisradiounionia EBU:a siirtämään kisat pois Israelista. BBC ei suostunut vaatimukseen.
 Lisää aiheesta:
 Madonna esiintyy Euroviisuissa miljoonalla eurolla, maksajana liikemies

Vaatimukset Madonnan Euroviisu-esiintymisen perumiseksi jatkuvat – Laulaja: Rukoilen rauhan puolesta


Summary: Ruotsissa bensiini on halvempaa kuin Suomessa. Silti monet ruotsalaiset ovat valmiita osoittamaan mieltään menoveden hinnan takia.

Bensiinin hinta on noussut Euroopassa. Euroopan komission tilaston mukaan Suomessa menovesi on viidenneksi kalleinta EU:ssa.
 Euroopan komissio julkaisee viikottain tilaston polttoaineiden hinnoista eri jäsenvaltioissa. Tuorein vertailu on julkaistu 6. toukokuuta.
 Viime viikon alussa 95-oktaaninen bensiini oli kalleinta Alankomaissa, jossa litra maksoi 1,72 euroa. Suomessa hinta oli 1,59 euroa litralta ja Ruotsissa 1,56 euroa. Edullisinta bensa oli Bulgariassa, jossa litrahinta oli 1,11 euroa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Bensiinin hintaan vaikuttavat useat seikat. Öljy hinnoitellaan maailmanmarkkinoilla dollareissa. Siksi euron ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisten valuuttojen kurssit suhteessa dollariin vaikuttavat bensiinin hintaan.
 Lisäksi kesän lähestyessä ihmiset autoilevat enemmän, mikä lisää polttoaineiden kysyntää ja siten nostaaa kuluttajahintoja, sanoo  SVT:lle  ruotsalaisen öljyalan edunvalvojan SPBI:n toimitusjohtaja  Johan G. Andersson .
 Andessonin mukaan öljyn hintaan vaikuttaa myös maailmanpoliittinen tilanne. Tuottajamaiden kuten Venezuelan ja Libyan epävakaudella saattaa olla vaikutusta polttoaineiden hintakehitykseen.
 Ruotsissa alkoi bensiinikapina
 Ruotsissa monet ihmiset ovat saaneet tarpeekseen bensiin korkeista hinnoista. Jo lähes puoli miljoonaa ruotsalaista on liittynyt  Bensinupproret 2.0  -nimiseen Facebook-ryhmään, jonka tarkoituksena on vastustaa kalliita polttoaineita.
 Bensinupproret tarkoittaa suomeksi bensiinikapinaa. Ryhmän nopean kasvun myötä polttoaineiden hinnoista on tullut suuri puheenaihe Ruotsissa.
 Ryhmän perusti huhtikuussa Boråsista kotoisin oleva 69-vuotias  Janne Berglund . Hän kertoi viime viikolla  SVT:lle , että bensiinikapinan tavoitteena on vaikuttaa yleiseen mielipiteeseen ja siten painostaa poliitikkoja laskemaan polttoaineiden veroja.
 – Korkea hinta on ongelma ihmisille, jotka tarvitsevat autoa käydäkseen töissä ja viedäkseen lapsia päiväkotiin. Heidän budjettiinsa tulee suuri reikä, Berglund sanoi SVT:lle.
 Janne Berglund kannattaa laillisia protesteja polttoaineiden verojen alentamiseksi. SVT
 Viime syksynä Ranskassa keltaliivien protestit alkoivat polttoaineiden hinnankorotuksia vastustavina mielenosoituksina.
 Keltaliivien protestit laajenivat ja muuttuivat väkivaltaisiksi. Samalla keltaliivit alkoivat vaatia muun muassa presidentti  Emmanuel Macronin  eroa.
 Berglund sanoi SVT:lle ymmärtävänsä, että Ruotsin bensiinikapinaa verrataan keltaliiveihin. Se on hänen mielestään harmillista, koska he kannattavat laillisia protesteja.
 Luvassa mielenosoituksia eri kaupungeissa
 Peder Blohm Bokenhielm  ja hänen vaimonsa Angelina kuuluvat Bensinupproret 2.0 -ryhmän ylläpitäjiin.
 Peder Blohm Bokenhielm kirjoittaa ryhmän sivulla, että he vaativat arvonlisäveron ja energiaveron poistoa bensiiniltä ja dieseliltä.
 Blohm Bokenhielm kertoi viikonloppuna  Expressen-lehdelle , että he aikovat järjestää useita protesteja eri kaupungeissa.
 – Suunnittelemme myös suurempaa mielenosoitusta, jota yritämme koordinoida. Se on suunnittelupöydällä. Aiomme pitää sen Tukholmassa, Blohm Bokenhielm sanoi Expressenille.
 Blohm Bokenhielm toivoo, että ryhmä pystyisi pitkällä aikavälillä vaikuttamaan polttoaineiden hintoihin. Hänen mielestään se ei ole hyväksyttävä vastaus, kun poliittiset puolueet sanovat, että hintakehitykselle ei voi tehdä mitään.
 Kaikki eivät kuitenkaan ole tyytyväisiä bensiinikapinaan. Blohm Bokenhielmin mukaan he ovat saaneet epämiellyttäviä viestejä.
 – Monet sanovat, että emme ole viisaita, koska emme ajattele ilmastoa.
 Bensinupproret 2.0 -ryhmä on saanut Facebookissa myös vastaryhmän nimeltä Bensinupproret 3.0. Siihen liittyneet vaativat fossiilisten polttoaineiden hinnan korottamista. Tällä ryhmällä on noin 4 500 jäsentä.

Katso kuinka paljon bensasta joutuu pulittamaan EU-maissa – Ruotsissa Janne aloitti bensiinikapinan


Summary: Sopu-työ on onnistunut tähän mennessä purkamaan 4 pakkoavioliittoa, 11 liittoa on estetty.

Suomessa on purettu muutaman viime vuoden aikana neljä pakkoavioliittoa.
 Liitot oli solmittu virallisesti Suomen lain mukaan.
 Lisäksi liitoilla oli islaminuskoinen vihkimys.
 Avioliitot saatiin puretuksi maahanmuuttajaperheiden kriisityötä tekevän Loisto Setlementti -yhdistyksen Sopu-työn avulla.
 Pakkoavioliittojen purkaminen ei ole ollut helppoa, koska uskonnollisissa yhteisöissä ei useinkaan hyväksytä virallisia avioeroja.
 – Olemme käyneet pitkiä neuvotteluja näiden liittojen purkamisesta sekä islaminuskoisten imaamien (uskonnollinen johtaja) että miespuolisoiden kanssa, jotta liitot on saatu purettua, Sopu-työn vastaava työntekijä  Johanna Aapakallio  kertoo Ylelle.
 Neuvottelut ovat kestäneet jopa viikkoja.
 – Osapuolten kanssa on tavattu useita kertoja, Aapakallio sanoo.
 Aapakallio korostaa yhteistyön merkitystä avioliittojen purkamisessa.
 – On hyvin tärkeää, että näissä tilanteissa on päästy keskustelemaan vanhempien ja uskonnollisten yhteisöjen imaamien kanssa rakentavasti. Näin olemme saaneet aikaiseksi nämä avioerot.
 Pakkoavioliittoja muillakin kuin muslimeilla
 Aapakallion mukaan Suomessa solmitaan pakkoavioliittoja, mutta niistä ei juurikaan tule tietoa maahanmuuttajayhteisöjen ulkopuolelle.
 Sopu-työ on onnistunut muutaman viime vuoden aikana myös estämään pakkoavioliittoja.
 – Pystymme vaikuttamaan näihin, kun asia tulee meille ajoissa. Muutaman vuoden aikana meillä on ollut 11 tapausta, joissa pakkoavioliitto oli suunnitteilla, ja olemme onnistuneet estämään nämä pakkoavioliitot, Aapakallio sanoo.
 Pakkoavioliittoja solmitaan eri uskonnoissa ja eri maahanmuuttajaryhmissä. Ei pelkästään muslimiyhteisössä.
 Usein nuori on itse suostunut uskonnolliseen vihkimiseen.
 – Kun nuori haluaa seurustella, vanhemmat saattavat ehdottaa uskonnollista vihkimistä. Nuoret yleensä suostuvat siihen, jotta voivat tavata toisiaan. Sitten kun nuoret haluavat erota, heille sanotaan, ettei se käy, koska heilllä on uskonnollinen vihkimys. Vaikka virallisesti ei he eivät ole Suomen lain mukaan naimisissa, Aapakallio kertoo.
 Nuori voi suostua liittoon, kun ei uskalla sitä vastustaa.
 – Toisinaan perhe pelkää, että nuori suomalaistuu liikaa tai valitsee puolison, jota perhe ei hyväksy. Tällöin vanhemmat valitsevat puolison nuorelle. Näissä tapauksissa nuori ei uskalla useinkaan vastustaa liittoa.
 Jos lain mukaan solmitulla avioliitolla on myös uskonnollinen vihkimys, sen purkaminen naiselle on erityisen hankalaa.
 Vaikka Suomen lain mukaan solmittu avioliitto virallisesti purettaisiin, se ei automaattisesti tarkoita sitä, että uskonnollinen avioliitto myös purettaisiin.
 Esimerkiksi islaminuskossa naiselle ei myönnetä avioeroa, jos mies ei suostu antamaan eroa.
 – Jos islaminuskossa mies ei suostu antamaan eroa, ja jos nainen ei ole osannut pyytää avioero-oikeutta ennen vihkimistä, niin hänellä ei ole mahdollisuus pyytää eroa jälkikäteen, Aapakallio kertoo.
 "Tyttö vietiin kotimaahan. Hän on ehkä kuollut"
 Aapakallio katsoo, että jokainen estetty pakkoavioliitto on työvoitto.
 – Olemme saaneet vanhemmat ymmärtämään, että he voivat kasvojaan menettämättä perääntyä pakkoavioliittosuunnitelmasta, mikä heillä on ollut.
 Yle kertoi eilen 24-vuotiaasta Sarasta, joka on syntynyt Suomessa maahanmuuttajaperheeseen.
 Sara kertoo tässä jutussa , että hänet oltiin lähettämässä perheen kotimaahan, kun vanhemmat saivat tietää hänen poikaystävästään.
 Sara kertoo Ylelle, että Suomessa monet maahanmuuttajaperheet lähettävät tyttäriään kotimaahan pakkoavioliittoon, etteivät nuoret ottaisi suomalaista poikaystävää.
 – Tiesin yhden tytön, joka olisi nyt 40-vuotias. Kun hän valitsi Suomessa itse poikaystävän, tämä pilasi perheen ja yhteisön maineen. Vanhemmat eivät hyväksyneet poikaystävää. Tämä tyttö vietiin kotimaahan. En ole kuullut hänestä sen jälkeen, hän on ehkä kuollut, Sara sanoo.
 Lue myös:
 Tätä on kunniaväkivalta Suomessa, Sara kertoi tarinansa Ylelle: "Kun pakenin pakkoavioliittoa, äiti hakkasi minut rappukäytävässä"
 "Noin 30 Suomessa asuvaa maahanmuuttajanuorta on paennut kotoaan kunniaväkivaltaa" – Poliisi on alkanut tavata nuoria salaisessa paikassa

Maahanmuuttajanuoria pakotettu Suomessa naimisiin – Kriisityö auttoi ja liitot purettiin: "Kävimme pitkät neuvottelut imaamien kanssa"


Summary: Myös pääkaupunki Riadin alueella tehtiin tiistaiaamuna isku öljyntuotantolaitoksiin.

Räjähteillä lastatuilla miehittämättömillä lennokeilla tehty hyökkäys on vaurioittanut kahta tärkeää raakaöljyn pumppuasemaa Saudi-Arabiassa.
 Saudi-Arabian energiaministerin  Khalid al-Falihin  mukaan raakaöljyn tuotanto ja vienti jatkuvat keskeytyksettä, mutta öljyn pumppaaminen Punaisenmeren rannikolle johtavaan putkeen keskeytettiin vaurioiden kartoittamisen ja korjaamisen ajaksi.
 Saudi-Arabian mukaan myös pääkaupunki Riadin alueella tehtiin tiistaiaamuna isku öljyntuotantolaitoksiin. Jemenin huthikapinalliset sanovat tehneensä drooni- eli lennokkihyökkäyksiä useisiin merkittäviin saudikohteisiin.
 Saudi-Arabia tukee vuonna 2015 alkaneessa Jemenin sodassa huthi-kapinallisten syrjäyttämään hallintoa. Sodassa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä ja YK on kuvaillut Jemenin tilannetta maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Lisää aiheesta:
 Saudi-Arabia: Tankkerimme joutuivat sabotaasin kohteiksi – Alkaako Persianlahdella vastaisku?

Lennokkihyökkäys vaurioitti Saudi-Arabian öljyputkistoa – Jemenin huthikapinalliset sanovat tehneensä iskun


Summary: Saaristomeren tutkimuslaitos pyysi yleisöltä nimiehdotuksia. Yleisön innokkuus yllätti.

Seilin  julkkissääkset  ovat saaneet nimet. Satojen ehdotuksien joukosta Saaristomeren tutkimuslaitos valitsi sääksipariskunnan nimiksi  Olof  ja  Malin .
 Määräaikaan mennessä ehdotuksia tuli runsaasti, paljon enemmän kuin tutkimuslaitos oli ajatellut.
 – Niitä on tullut ihan hurjasti. Pelkästään Facebookissa yli kaksisataa, sähköpostiin tuli satakunta ja vielä muita kanavia pitkin. Kaikkiaan reilusti yli neljäsataa ehdotusta, Saaristomeren tutkimuslaitoksen asemajohtaja  Jari Hänninen  naurahtaa.
 Lisäksi vajaat sata nimeä ehdotettiin Yle Turun Facebook-sivulla jaetussa  sääksijutussa.
 Saaren historiaan liittyviä nimiä ehdotettiin paljon. Voittanutta Malin-nimeä ehdotettiin useampaan kertaan.  Malin Matsdotter  oli Seilin viimeinen spitaalipotilas. Eurasta kotoisin ollut nainen vietti saarella 52 vuotta. Hänet haudattiin vuonna 1785.
 Lisäksi ehdotuksissa nousi esiin meriteema. Myrskyluodon Maijaan eri tavoin liittyviä nimiä ehdotettiin runsaasti. Myös hallitsijoita, kuten kuninkaallisia ja presidenttipareja ehdotettiin.
 Vuodesta 2005 alkaen Seilin sääksiä kuvannut kamera vaihdettiin tänä vuonna teräväpiirtokameraan. Olofia ja Malinia on tänä vuonna katsottu HD-kuvalla kauempaakin.
 – Sääksipariskuntamme tuntuu olevan aika kansainvälinen. Kanadasta, muualta Pohjois-Amerikasta sekä ympäri Eurooppaa on ollut seuraajia, Hänninen kertoo.

Seilin kamerasääkset saivat nimet – Olof ja Malin ovat nyt hautomispuuhissa


Summary: Selvityksen mukaan turvapaikanhakijat kaipaavat mielekästä tekemistä.

Turvapaikanhakijoilla on monipuolista osaamista, mutta Suomen työmarkkinoille pääseminen on vaikeaa, selviää Suomen Punaisen Ristin teettämässä selvityksessä.
 Turvapaikanhakijoiden osaamista on aiemmin kartoitettu hyvin vähän.
 ”Turvapaikanhakijoiden osaaminen yhteiskunnallisena voimavarana” –selvitys Selvityksessä analysoitiin kaikkiaan 2 003 täysi-ikäiselle turvapaikanhakijalle tehtyä osaamiskartoitusta. Kartoitukset tehtiin helmikuun 2016 ja toukokuun 2018 välisenä aikana. Osaamiskartoitukseen vastanneista 86 prosenttia oli miehiä ja 14 prosenttia naisia. 70 prosenttia haastatelluista oli 21–35-vuotiaita. Haastatellut olivat kotoisin 47:stä eri maasta. 54 prosenttia haastatelluista oli Irakista, 24 prosenttia Afganistanista ja 10 prosenttia Somaliasta. 56 prosenttia kaikista vastanneista oli käynyt vähintään kuusi vuotta perus- ja keskiasteen koulua. Korkeakoulua ilmoitti käyneensä 25 prosenttia vastaajista. Heistä tutkinto oli 56 prosentilla. Naisista kokonaan kouluja käymättömiä oli 22 prosenttia ja miehistä 14 prosenttia. Selvityksen teki Itä-Suomen yliopisto. Selvitys toteutettiin ALL-YOUTH -tutkimushankkeessa Strategisen tutkimuksen neuvoston rahoittamana. Lähde: Suomen Punainen Risti
 Tänään julkaistussa raportissa käy ilmi, että turvapaikanhakijoiden ensisijaisena toiveena on työllistyä, jotta he voisivat olla riippumattomia yhteiskunnan tuista ja elättää itsensä sekä perheensä.
 Itä-Suomen yliopiston toteuttamassa selvityksessä tarkasteltiin täysi-ikäisille turvapaikanhakijoille tehtyjä osaamiskartoituksia. Kartoituksia tehtiin Punaisen Ristin ylläpitämissä vastaanottokeskuksissa noin 2 000 turvapaikanhakijalle vuosina 2016–2018.
 Osaamiskartoituksessa selvitetään turvapaikanhakijan koulutus, kielitaito, aikaisempi työkokemus sekä mahdolliset kouluttautumis- ja työllistymistoiveet. Näitä kartoitetaan, jotta voitaisiin edistää turvapaikanhakijan kotoutumista ja pääsyä osaksi suomalaista yhteiskuntaa.
 Osaamiskartoituksen avulla turvapaikanhakijoille on esimerkiksi onnistuttu järjestämään työelämään tutustumispaikkoja eli TET-paikkoja. Punaisen Ristin mukaan turvapaikanhakijat voivat luoda TET-jaksoilla työllistymiselle tärkeitä kontakteja valtaväestöön ja pääsevät tutustumaan eri aloihin.
 Turvapaikanhakijat kaipaavat työtä
 Selvityksessä kävi ilmi, että turvapaikanhakijat kaipaavat mielekästä tekemistä.
 Itä-Suomen yliopiston projektitutkijan  Tuula Joron  mukaan turvapaikanhakijat tiedostavat oman heikon työmarkkina-asemansa. Hän kertoo monien turvapaikanhakijoiden vastanneen kartoituksessa, että “ihan mikä vain työ käy”.
 – Turvapaikanhakijat pyrkivät löytämään työelämäämme ympäröivästä muurista aukkoja. Tarvittaisiin enemmän mahdollisuuksia kokeilla ja nähdä työelämää, jotta he ylipäänsä pystyisivät kuvittelemaan tulevaisuuden suuntaumista tässä uudessa yhteiskunnassa, Joro toteaa.
 Punaisen Ristin osaamiskartoituksiin osallistuneista valtaosa, eli 86 prosenttia, oli miehiä. Yleisimmät lähtömaat olivat Irak, Afganistan ja Somalia.
 Vastanneista yli puolet ilmoitti käyneensä vähintään kuusi vuotta perus- ja keskiasteen koulua. Noin neljäsosa ilmoitti käyneensä korkeakoulua ja hieman yli puolella heistä oli tutkinto.
 Työkokemusta turvapaikanhakijamiehillä oli erityisesti rakennus- ja myyntitöistä sekä konepaja-, asennus- ja korjaustöistä. Naisilla kokemusta oli varsinkin palvelu- ja vaatetusaloilta ja kotitöistä.
 Punainen Risti esittää huolensa 1. kesäkuuta voimaan astuvasta  ulkomaalaislain muutoksesta.  SPR:n mukaan lakimuutoksella ollaan kaventamassa turvapaikanhakijoiden työnteko-oikeutta.
 Järjestön mielestä työnteko-oikeus pitäisi turvata mahdollisimman varhaisessa vaiheessa turvapaikkaprosessia ja oikeuden tulisi säilyä koko prosessin ajan.
 Tukea tulevaisuuden ammatin löytämiseen
 Punainen Ristin suosittelee, että esimerkiksi turvapaikanhakijoiden osallistumismahdollisuuksia ja työelämään tutustumista tuettaisiin jo turvapaikkaprosessin aikana.
 Järjestön mukaan esimerkiksi motivaatio oppia paikallista kieltä on suurimmillaan maahan tullessa.
 Selvityksessä todetaan, että monet turvapaikanhakijat eivät ole tottuneet ajattelemaan työtä oman yksilöllisen identiteetin osana vaan ennemminkin oman itsen ja perheen elättämisen välineenä. Lähtömaassa ei välttämättä ole kouluttauduttu tiettyyn ammattiin, vaan töihin on menty sinne, missä töitä on ollut.
 - Meillä on Suomessa vahva ammatti-identiteetti ja ajatus siitä, että se lähtee yksilön toiveesta ja taipumuksista. Turvapaikanhakijat eivät ole ehkä tottuneet ajattelemaan näin, vaan työelämään on vain ajauduttu, projektitutkija Tuula Joro sanoo.
 Joron mielestä kotoutumisen asiantuntijan antama yksilöllinen ohjaus mahdollistaisi sen, että kotoutujat löytäisivät omaan osaamisensa ja toiveisiinsa pohjautuvia tulevaisuuden ammattitoiveita.
 Osaamiskartoitusten tekemistä jatketaan Punaisen Ristin ylläpitämissä 20 vastaanottokeskuksessa. Jatkossa Maahanmuuttovirasto ryhtyy toteuttamaan kartoituksia kaikissa Suomen vastaanottokeskuksissa.

Punainen Risti: Turvapaikanhakijoilla monipuolista osaamista, muttei pääsyä Suomen työelämään – “Mikä vain työ käy”


Summary: Ihmisten luontokappaleille tarjoama apu on korvaamatonta varsinkin takatalven jäljiltä.

Kajaanilainen  Tapani Hyvönen  teki viikonloppuna arvokkaan työn pelastaessaan hyönteisen. Hyvönen elvytti kimalaiskuningattaren, joka taisteli elämästään ravinnon puutteen tai kylmyyden seurauksena.
 – Se makasi voipuneena olohuoneen lattialla. Siirsin sen ulos portaille, ja laitoin sille evääksi hienoa sokeria ja sylkeä lusikkaan. Se aterioi hetken ja lähti lentämään kohti uusia seikkailuja.
 – Kotoa ei löytynyt hunajaa ja arvelin, että se ei syö sokeria murusina, joten tein sille tahnaa. Lähikuvasta oikein näkee, miten se ahmii sitä, Hyvönen jatkaa.
 "Nyt heräävät on tärkeä pelastaa"
 Kainuun Ely-keskuksen hyönteistutkija  Reima Leinonen  on pidemmän aikaa pelännyt, miten kimalaisille on käynyt  Kainuussa koetun takatalven jäljiltä . Hyvöselle hän antaisi jopa pesänpelastusmitalin, sillä vain  kuningatarkimalaiset talvehtivat  ja muodostavat uuden yhdyskunnan.
 – Tällä elvytyksellä on pelastettu kymmenien kimalaisten yhdyskunta. Toki kimalainen on pohjoinen laji, joten se selviää, mutta jos on liian kauan kylmää ja se joutuu elämään ilman ravintoa, ei se kestä, sanoo Leinonen.
 Hyvönen kuvaa hyönteisiä aika ajoittain. Pelastaessaan kimalaista hän ennätti kiinnittää puhelimeensa lähilinssin, jonka avulla kohmeinen hyönteinen oli helppo kuvata.
 – Sattumoisin tämä sattui kohdalle, olen aikasemminkin koittanut kuvata niitä. Tiedän, että nyt heräävät on tärkeä pelastaa, koska ne tekevät uuden pesueen. Meillä on pihalla omenapuita, joita nämä pölyttävät. Niitä pitää koittaa suojella, Hyvönen kertoo.

Mies elvytti kimalaiskuningattaren kekseliäällä kikalla – katso videolta, miten hyönteinen ahmii makeaa herkkua


Summary: Tanskassa järjestetään parlamenttivaalit kesäkuun 5. päivä.

Vaaleihin valmistautuvassa Tanskassa osa poliitikoista on valmis turvautumaan epätavallisiin keinoihin kannatusta kerätäkseen. Liberaalipuolueen kansanedustaja  Joachim B. Olsen  on  Politiken-sanomalehden mukaan  ostanut mainostilaa maailman suurimmaksi pornosivustoksi itseään mainostavasta Pornhubista.
 Mainoksessa lukee ”Når du er færdig med at gokke, så stem på Jokke”. Kaunisteltu suomennos mainoslauseesta on "Kun olet tyydyttänyt itsesi, äänestä Jokkea".
 Vaalimainosta ei ole sulautettu sivuston muuhun sisältöön, sillä kuvassa Olsen poseeraa puvuntakkiin ja kravattiin pukeutuneena.
 Kansanedustaja Olsen perustelee erikoista vaalimainospaikkaa sillä, että poliitikkojen pitää olla siellä missä tanskalaiset ovat.
 – Mietimme missä kansalaiset ovat. Tilastot osoittavat monien tanskalaisten katsovan pornoa. Puolet internetistä on pornoa, Olsen perustelee.
 Olsenin mukaan sivuston mainosasetuksilla on varmistettu, että hänen mainoksensa näkyy käyttäjille, jotka hakevat sivustolta "pehmeitä pornokategorioita".
 Olsen sanoo Tanskan yleisradioyhtiön DR:n haastattelussa , ettei pelkää uskottavuutensa kärsivän erikoisen vaalimainonnan vuoksi.
 – Kyllä kansa tietää, että olen vakavasti otettava poliitikko.
 Tanskassa järjestetään kansankäräjävaalit kesäkuun 5. päivä.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri julkisti pitkään odotetun tiedon: Tanskassa järjestetään parlamenttivaalit 5. kesäkuuta

Tanskalainen kansanedustaja pani vaalimainoksensa pornosivustolle – "Poliitikkojen pitää olla siellä missä kansa on"


Summary: Oriveden kaivos perustettiin vuonna 1990, eli se on toiminut vajaat 30 vuotta. Kaivoksesta löytynyttä kaatopaikkaa siivotaan parhaillaan.

Oriveden kaivoksen tuotanto on tauolla. Kaivosyhtiö Dragon Mining kertoo Hongkongin pörssissä, että tuotanto on kaavailtu keskeytettäväksi tässä toukokuussa.
 Pörssitiedote on lähetetty asiasta  huhtikuussa .
 Oriveden kaivos perustettiin jo vuonna 1990 eli se on ollut vajaat 30 vuotta toiminnassa. Yhtiö siirtyy pörssitiedotteen mukaan ylläpitämään kaivosta ja tutkii, kannattaako kultaa etsiä sieltä lisää.
 Yle on pyytänyt kaivosyhtiö Dragon Miningilta kommenttia asiaan.
 Pirkanmaan ELY-keskuksen ympäristönsuojeluyksikön päällikkö  Tuija Sievi-Korte  sanoo, että heille tulleen tiedon mukaan tuotanto on tauolla, mutta kaivosta ylläpidetään.
 Sievi-Korte kertoo, että kaivoskuiluja pumpataan kuivaksi normaalisti ja jätevesien tarkkailua jatketaan.
 Viime kesänä  yhtiö ei kiirehtinyt tuotannon lopettamista ja arvioi, että kullan etsintä Orivedellä jatkuu vielä useita vuosia.
 Geologian tutkimuskeskuksen mukaan kaivos tuotti kultaa viime vuonna 150 kiloa, mikä on selvästi vähemmän kuin aiempina vuosina. Yhteensä kaivos on tuottanut 17 tonnia kultaa.
 Oriveden kultakaivos on ollut otsikoissa sieltä löytyneen salaisen kaatopaikan takia. Laiton kaatopaikka löytyi viime syksynä.
 Kaivostunnelissa oli ensimmäisten kuvausten mukaan öljytynnyreitä, räjähdelaatikoita, muovia ja metallia.
 Poliisin mukaan yhtiötä epäillään törkeästä ympäristön turmelemisesta. Tutkinnanjohtaja  Joni Länsipuro  kertoo, että esitutkinta on vielä kesken.
 Poliisi odottaa yhtiön uutta lausuntoa ELY-keskukselle. Kuulusteluja on jo tehty, ja ne jatkuvat.
 Kaivoksen sisällä läjittäin jätettä
 Kaatopaikan ensimmäinen siivous  valmistui huhtikuussa . Pirkanmaan ELY-keskus kertoi, että jätettä saatiin yrityksen ilmoituksen mukaan 28 460 kiloa.
 Oriveden kaivos on toiminut vanhalla luvalla, ja uusi lupahakemus on hylätty. Dragon Mining on hakenut korkeimmalta hallinto-oikeudelta lupaa valittaa lupapäätöksestä.
 Dragon Mining kaivaa kultaa myös muun muassa Valkeakoskella, mikä on herättänyt aktivistien ja lähiasukkaiden vastustusta.
 Oriveden kultakaivoksessa olevaa luvatonta kaatopaikkaa ei ehkä koskaan saada kokonaan puhtaaksi,  kerrottiin  tammikuussa. 85 metrin syvyydessä kaivos on osin täyttynyt liejusta ja vedestä, eikä sinne ole pääsyä. Puhdistaminen on yhtiön mukaan vaarallista.
 Jätteiden laittaminen on aloitettu ELY-keskuksen mukaan jo 1990-luvulla. Jätteiden laiton varastointi kaivostunneliin on  poliisin arvion mukaan  alkanut jo kaivoksen edellisen omistajan, Outokumpu Oy:n aikana.
 Outokumpu toimi Orivedellä vuoteen 2003 saakka. Australialaisomistuksessa oleva Dragon Mining aloitti kullan louhinnan Oriveden kaivoksella vuonna 2007.
 Poliisin mukaan kaivoksen nykyinen johto on lopettanut väärän käytännön vuonna 2016.
  Lue lisää:
 Salaisesta kaatopaikasta kaivoksen sisältä saatu jätettä pois jo lähes 30 000 kiloa – kukaan ei tiedä, paljonko sitä on vielä jäljellä
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa
 "Vielä ei tiedetä, kuinka syvällä jätteitä on" – Viranomaiset vaativat kaivosta siivoamaan laittoman kaatopaikan Orivedellä ja se ei ole pieni operaatio

Dragon Mining pani yllättäen kohutun kultakaivoksen tauolle Suomessa – uutinen paljastui Hongkongin pörssin kautta


Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Suomen taideakatemian palkinto on myönnetty kuvanveistäjä  Aaron Heinolle .
 Palkintoon kuuluu 25 000 euron palkintosumma, näyttely Espoon modernin taiteen museossa EMMAssa ja taiteilijajulkaisu.
 Joka toinen vuosi jaettava palkinto jaettiin nyt neljättä kertaa. Se myönnetään hyvässä luomisvireessä olevalle suomalaiselle taiteilijalle, jonka tuotanto ansaitsee laajempaa näkyvyyttä ja tunnettuutta. Tärkeänä kriteerinä palkintolautakunta pitää myös palkittavan taiteilijan kansainvälistä kiinnostavuutta.
 Suomen taideakatemian palkinnonsaaja Aaron Heino.  Ella Tommila / EMMA
 Raadin perusteluiden mukaan Aaron Heino (s.1977) on monipuolinen taiteilija, jonka tuotannossa klassisten materiaalien käyttö yhdistyy kiinnostavasti arkisten asioiden kuvaukseen.
 Muut palkintoehdokkaat olivat kuvataiteilijat  Alma Heikkilä  ja  Kim Simonsson .
 Edellisen palkinnon  sai kuvataiteilija  Outi Pieski . Vuonna 2015 palkittiin  Camilla Vuorenmaa  ja ensimmäisen palkinnon laatuaan vuonna 2013 sai  Tuomas A. Laitinen .
 Palkinto on rahallisesti yksi suurimmista kuvataiteelle myönnettävistä palkinnoista Suomessa. Tämän hetken suurin suomalainen kuvataidepalkinto Ars Fennica on suuruudeltaan 40 000 euroa Kuvataiteilijat voivat saada myös Suomen Kulttuurirahaston palkinnon, joka on suuruudeltaan 30 000 euroa.
 Lue myös:
 Yle Kultakuume: Sienet puhuvat kuvataiteilija Alma Heikkilän taiteessa
 Kun perheeseen syntyi erityislapsi, Kim Simonsson tajusi olevansa itsekeskeinen
 "Minun taidettani katsellaan vielä 1 800 miljoonan vuoden päästä" – kivenveistäjille materiaalivalinta on olennainen kysymys

Aaron Heino nappasi Suomen taideakatemian palkinnon: 25 000 euroa ja oma näyttely EMMAan