Summary: Lääkäri Frida Gyllenbergin mielestä nuorten maksuttoman ehkäisyn ei pitäisi sisältää vain lyhytkestoisten ehkäisymenetelmien tarjoamista.

Antti Rinteen hallitusohjelmassa  luvataan vaalikauden loppuun kestävää kokeilua, jossa kaikille alle 25-vuotiaille tarjotaan maksuton ehkäisy. Maksutonta ehkäisyä tutkinut lääkäri  Frida Gyllenberg  pitää ajatusta hyvänä, mutta hankeessa on myös hankaluuksia.
 Mistä on kyse?
 Lääkäri Frida Gyllenbergin mukaan hallituksen kaavailema hanke voi olla ongelmallinen, jos pitkävaikutteiset ehkäisymenetelmät eivät sisälly maksuttomuuden piiriin. Kärjistäen: Pelkkä kondomien jako kunnantalolla ei riitä. Myös seksuaalineuvontaan pitää panostaa.
 Kuka ja mitä?
 Myyrmäen terveyskeskuslääkärinä työskentelevä Frida Gyllenberg on tutkinut Vantaalla nuorille tarjottua maksutonta ehkäisyä ja sen vaikutuksia.
 Tutkimuksessa keskityttiin pitkävaikutteisiin ehkäisymuotoihin, jotka ovat Gyllenbergin mukaan yli 20 kertaa tehokkaampia kuin lyhytkestoiset. Esimerkiksi e-pillerin teho laskee heti, jos sen unohtaa ottaa kerrankin. Samalla riski raskauteen kasvaa.
 – Kierukoiden ja ihon alle laitettavien ehkäisykapseleiden maksuttomuus vähensi raskauden keskeytyksiä. Merkittävin vaikutus näkyi erityisesti alle 20-vuotiaissa, hän kertoo.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Vaikka pitkävaikutteinen ehkäisy lisättäisiin maksuttomuuden piiriin, pelkät ehkäisyvälineet eivät Gyllenbergin mielestä vielä riitä. Hän näkee, että maksuton ehkäisy nostaa entisestään paineita järjestää kattavaa seksuaalineuvontaa.
 – Se on paha tilanne, jos terveyskeskusten kaapit ovat täynnä mitä tahansa ehkäisyvälineitä, mutta kukaan ei ole neuvomassa niiden käytössä. Jokaisen naisen pitäisi saada riittävästi apua siihen, mikä ehkäisymuoto juuri hänelle sopii ja mitä on turvallista käyttää.
 Gyllenberg toteaa, että laissa on jo nyt määritelty, että kuntalaisille pitää tarjota maksuttomia ehkäisypalveluita. Palvelujen toteutumista ei ole kuitenkaan seurattu.
 Hänen mielestään seksuaalineuvonta pitäisi järjestää keskitetyissä ehkäisyneuvoloissa, joissa työskentelee seksuaalineuvojan koulutuksen saaneita ammattilaisia. Muussa tapauksessa hallituksen hanke vyöryttää kovat paineet terveyskeskusten päälle.
 – Voiko olla, että työt kaatuvat normaalin terveyskeskuslääkärin niskaan ja hänen pitäisi osata myös kaikki seksuaalineuvontaan liittyvät asiat? Se herättää kysymyksiä, että mitä kaikkea hallitus voi vaatia kunnan järjestettäväksi.
 Mikä on Gyllenbergin mielestä tärkeintä?
 – Tässä hankkeessa pitäisi kaiken edellä olla naisen valinta. Meidän pitää kuunnella naisen huolta ja toivetta siitä, mitä hän haluaa ehkäisyltä.
 Frida Gyllenbergia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa!
 Katso myös  edelliset jaksot tästä.
 Mitä ajatuksia hallituksen hanke herättää? Voit keskustella aiheesta klo 22 saakka.

Pelkkä kondomien jako kunnantalolla ei riitä – maksutonta ehkäisyä tutkinut lääkäri epäilee hallituksen hanketta tarjota maksuton ehkäisy alle 25-vuotiaille


Summary: Grenoblessa toiminut uusnatsiryhmä joutuu syytteeseen terrorismirikoksista.

Ranskassa poliisi on hajottanut äärioikeistolaisen ryhmän, joka oli suunnitellut iskuja juutalaisia ja muslimeja vastaan. Poliisin mukaan ryhmässä oli viisi jäsentä.
 Ryhmää on tutkittu Grenoblessa viime syksystä lähtien ja sillä näyttää olevan yhteyksiä uusnatsi-ideologiaan. Tutkinta siirtyi talven aikana anti-terrorismitutkijoiden tehtäväksi.
 Tutkimuksissa on ilmennyt, että ryhmä aikoi iskeä juutalaisten ja muslimien pyhättöihin.
 Tutkimukset saivat alkunsa kun yksi ryhmän jäsenistä pidätettiin ampuma-aserikoksesta. Sittemmin tutkinta laajeni ja poliisin haaviin jäi neljä henkilöä lisää. Kaksi epäillyistä oli pidätyshetkellä alaikäisiä.
 Uusnatsiryhmää epäillään terrorismirikosten suunnittelusta. Epäilyjen mukaan ryhmä on ollut osana terroristista salaliittoa ja se on valmistanut ja kuljettanut räjähteitä ja pommin tekovälineitä.
 Ranskassa äärioikeistolaisten ryhmien väkivalta ja uhkaukset juutalaisia ja muslimeja vastaan ovat viime vuosina lisääntyneet.

Ranskassa pidätetty uusnatsiryhmä aikoi iskeä juutalaisten ja muslimien hartaushetkiin


Summary: Antarktiksen merijään aukkoa tutkittiin muun muassa sensoreilla varustettujen merinorsujen avulla.

Etelämantereen merijäässä havaittiin ensimmäisen kerran valtava aukko eli polina 1970-luvun puolivälissä. Uuden-Seelannin kokoinen aukko kuvattiin satelliitista.
 Uudemman kerran valtaisa polina herätti kummastusta nelisenkymmentä vuotta myöhemmin. Esimerkiksi vuonna 2017 Weddellinmerelle – Antarktiksen Argentiinan puoleiselle rannikolle – ilmaantunut polina oli laajimmillaan 80 000 neliökilometriä eli hiukan Lapin maakuntaa pienempi vesiala.
 Polinat ilmaantuvat eteläisen pallonpuoliskon talvella tai varhain keväällä, eli meikäläisittäin kesällä tai syksyllä.
 Tutkijoita on  hämmentänyt se, miten epäsäännöllisesti aukot esiintyvät  ja miten lämpötila ei suoraa vaikuta niiden esiintymiseen.
 Sensori liimalla merinorsun päähän
 Washingtonin yliopiston tutkijat alkoivat kerätä tietoa polinasta satelliittikuvista, sääasemilta, kelluvista sensoreista – ja merinorsujen sensoreista.
 Hyväksi käytettiin merinorsuja, kookkaita hylkeiden heimoon kuuluvia merieläimiä, jotka kasvavat jopa viiden metrin pituisiksi ja 2 400 kilogramman painoisiksi. Niiden päähän liimattiin sensori, joka lähti itsestään pois muutamassa kuukaudessa, viimeistään karvanlähdön aikaan.
 Merinorsut ovat hyödyllisiä, koska ne sukeltavat tiheästi syvälle, noin 600 metrin syvyyteen. Jopa kahden kilometrin syvyydessä on sukeltanut merinorsuja.
 Mittaukset paljastivat, että Weddellinmeressä oli polinan aikoihin epätavallisen suolaista merivettä ja rajuja myrskytuulia, jotka nostivat pintaan lämpimämpää vettä. Nämä tekijät vaihtelevat, minkä vuoksi polinaa ei esiinny joka vuosi.
 Polina eli merijään aukko sana tulee venäjästä. полынья eli polynja tarkoittaa jäässä olevaa aukkoa. Polinalla tarkoitetaan isoa merijään aukkoa. Etelämantereella ja sitä ympäröivillä merialueilla on sikäläisen talven lopulla  18 miljoonaa neliökilometriä jäätä . Vertailun vuoksi: Euroopan mantereen pinta-ala on 10,1 miljoonaa neliökilometriä. Joskus merijäähän syntyy aukko. Rannikolla se syntyy tyypillisesti tuulten työntäessä jäälauttoja merelle. Avoimella merellä ilmiö on monimutkaisempi. Weddellinmerellä havaittiin satelliittikuvissa ensimmäinen aukko vuonna 1974. Aukko on saattanut ilmaantua toki sitä ennenkin, mutta siitä on kuvia ja mittaustietoa vuosilta 1974-76 ja uudelleen 2016-17.
 Tuulet ja suolainen vesi eivät kuitenkaan yksin selitä, miksi polina ilmaantuu aina samaan kohtaan.
 Siihen löytyi selitys Weddellinmeren pohjan muodosta. Polina kehittyy merenalaisen vuoren, Maud Risen kohdalle, koska sen rinteet auttavat lämpimämmän veden nousua sulattamaan merijäätä. Tutkimusraportti julkaistiin  Nature-lehdessä maanantaina.
 – Tutkimus todistaa, että polina johtuu useista tekijöistä, joiden kaikkien täytyy toteutua, jotta aukko syntyy. Minä tahansa vuonna voi olla useampi tekijä olemassa, mutta jos näitä ei esiinny yhtä aikaa, ei synny polinaa, sanoi raportin tekijöihin kuuluva meritieteen professori  Stephen Riser  Washingtonin yliopistosta.

Antarktiksen merijään aukon arvoitus selvisi vihdoin: se johtuu meren suolapitoisuudesta, tuulista ja merenalaisesta vuoresta


Summary: Viheralueiden laadusta kertovien vihreiden lippujen määrä tuplaantuu Suomessa, jos Kotka saa haluamansa.

Kotkan kaupunki tavoittelee Green Flag -tunnustusta kolmelle puistolle. Osaksi kansainvälistä laatupuistojen verkostoa pyrkivät Sapokan vesipuisto, Katariinan meripuisto ja Jokipuisto.
 – Viherympäristöliitolta tuli toivetta, että Kotka hakisi tätä Green Flag -tunnustusta. Yhtä puistoa ehdotettiin, mutta ajattelin, että miksei samalla kolme. Tutustuin asiaan ja tuntui, ettei hakemisessa ole mitään menetettävää, Kotkan kaupunginpuutarhuri  Heikki Laaksonen  taustoittaa.
 Raati päättää esihakemuksen perusteella, missä kohteissa tuomarit vierailevat. Kotka lähetti sille puistoistaan video-, valokuva- ja tekstimateriaalia. Kaikki kolme puistoa Kotkasta läpäisivät esitarkastuksen.
 Päätuomari  Mary Atkins  Iso-Britanniasta apunaan tuomarit  Sara Luhtaniemi  ja  Titta Holmala-Kylmäkoski  Tampereelta ovat tutustuneet Kotkan kohteisiin tiistain ja keskiviikon ajan. Holmala-Kylmäkoski kertoo, että kriteereissä painotetaan etenkin puistojen käytettävyyttä.
 – Yksi pääpointti on, miten tavallinen kansalainen voi käyttää puistoa. Lisäksi tarkkaillaan luonnonmukaisuutta ja turvallisuutta. Myös kunnossapidon pitää olla mallillaan ja ympäristöasiat huomioida, Holmala-Kylmäkoski sanoo.
 Suomessa jo kolme lippua
 Green Flag Award on kansainvälinen viheralueiden laadun tunnus, jonka tarkoituksena on tunnistaa laadukkaasti ylläpidetyt viheralueet. Tunnustuksen saaneen viheralueen tunnistaa lipputangossa liehuvasta vihreästä lipusta.
 Suomeen vihreä lippu saapui ensimmäisen kerran vuonna 2016, kun Hämeen ammattikorkeakoulun Lepaan kampuspuisto sai tunnustuksen. Suomessa tunnustuksen ovat saaneet myös Lahden Pikku-Vesijärvenpuisto sekä Tampereella Hatanpään kartanopuisto ja Arboretum.
 Tuomaristo julkistaa heinäkuun puolessa välissä, saako Kotka kolme Green Flagia. Jos näin käy, vihreitä lippuja olisi Suomessa kuusi.
 – Puistokierroksella olemme täyttäneet taulukkoon, miten paikat ovat kunnossa. Kotkassa on todella upeat puistoalueet, mutta tuloksia en voi vielä paljastaa, Green Flag -tuomari Titta Holmala-Kylmäkoski kertoo.
 Matkailullinen merkitys
 Ainakin Kotkassa ollaan luottavaisin mielin.
 – Olisin aika yllättynyt, jos kaikki kolme kohdetta eivät menisi läpi. Rahallisesti tämä ei ole arvokas asia kaupungille, mutta matkailullisesti tällä voi olla merkitystä, Heikki Laaksonen toteaa.
 Suomessa Green Flag -hanketta hallinnoi Viherympäristöliitto ry.
 Palkintoa voivat hakea esimerkiksi hautausmaat, kampukset, sairaalan puutarhat, kansallispuistot ja siirtolapuutarhat.
 Green Flag -status on voimassa aina vuoden kerrallaan eli raati tekee viheralueilla laaduntarkastuksen vuosittain.

3 puistoa tavoittelee kansainvälisestä laadusta kertovia vihreitä lippuja – kaupunki: "Olisin aika yllättynyt, jos eivät menisi läpi"


Summary: Helsingin poliisin ryhmä oli erikoistunut paljastamaan seksin myyntiin liittyviä rikoksia oman tiedonhankintansa pohjalta.

Rikosylikonstaapeli  Kenneth Eriksson  jää pian eläkkeelle. Tämän pelätään tarkoittavan takaiskua seksiperäisen ihmiskaupan ja parituksen vastaiselle työlle Helsingissä ja koko Suomessa.
 Eriksson nimittäin johti Helsingin poliisilaitoksella pitkään ryhmää, joka oli erikoistunut näiden rikosten tutkintaan. Hänen eläköitymisensä vanavedessä Helsingin poliisilaitos on päättänyt hajauttaa koko ryhmän.
 Helsingin poliisilaitoksen rikostutkintayksikön johtaja  Jonna Turunen  vahvistaa, että kyseinen ryhmä ei jatka toimintaansa sellaisenaan, vaan vastuut hajautetaan poliisilaitoksella muihin ryhmiin.
 – Toki niissä rajoissa, joissa on mahdollista, sitä (paljastavaa tutkintaa) tehdään edelleenkin. Mutta ensisijaisesti turvataan perusrikostutkinnan ryhmien toiminta. Sieltä jäävillä resursseilla keskitytään paljastavaan toimintaan, joka kattaa hyvin erityyppistä rikollisuutta, Turunen sanoo.
 Turunen kuitenkin lisää, että poliisin oma-aloitteinen toiminta tämän tyyppisessä rikollisuudessa on erittäin tärkeää jatkossakin.
 – Tämä on sen tyyppistä rikollisuutta, että muuten nämä asiat eivät välttämättä aina tule poliisin tietoon, Turunen sanoo.
 Eläkkeelle jäävä rikosylikonstaapeli Kenneth Eriksson Eerikinkadulla Helsingissä 6. kesäkuuta 2019. Vincent Holmberg / Yle
 Piilorikollisuutta, jonka uhrit eivät uskalla ottaa yhteyttä poliisiin
 Poliisitarkastaja  Miia Lehtinen  Sisäministeriön poliisiosastolta ei ota kantaa Helsingin poliisilaitoksen päätökseen hajauttaa Erikssonin ryhmä, mutta kommentoi aihetta yleisellä tasolla. Hän huomauttaa, että ihmiskaupparikollisuus on "tyypillistä piilorikollisuutta".
 – Uhrit ovat usein pelokkaita eivätkä tämän vuoksi kerro viranomaisille tilanteestaan. Ja voi olla myös tapauksia, että nämä uhrit eivät todella edes tiedä olevansa rikoksen uhreja.
 Tätä uhrien avutonta tai hädänalaista tilaa tekijät käyttävät Lehtisen mukaan hyväkseen.
 Helsingin poliisin kokeneen erikoisryhmän hajoaminen huolestuttaa myös seksityöläisten parissa työtä tekevässä Pro-tukipisteessä. Lakkautettava yksikkö on ollut Pro-tukipisteen yhteistyökumppani Helsingissä 1990-luvun alusta lähtien.
 – Meillä Pro-tukipisteellä on huoli siitä, että jos koko ryhmä hajoaa, niin miten ihmiskaupan tai muiden vakavien rikosten tutkinta jatkossa onnistuu. Kyllä tämä vaatii tiettyjä osaamista, jota tässä yksikössä on ollut, sanoo Pro-tukipisteen vastaava erityisasiantuntija  Essi Thesslund .
 – Jos puhutaan vaikka vakavasta hyväksikäytöstä ja ihmiskaupparikollisuudesta, niin uhrit ovat sellaisessa asemassa, että he harvemmin pystyvät tai uskaltautuvat itse ilmoittamaan näistä rikoksista. Eli se, että poliisi tekee paljastavaa tutkintaa, on tuonut aiemmin esiin rikoksia, jotka olisivat muuten jääneet maan alle, Thesslund jatkaa.
 Pro-tukipiste on järjestö, joka antaa tietoa, apua ja tukea seksityöntekijöille ja ihmiskaupparikoksen kohteeksi joutuneille ihmisille.
 Pro-tukipisteen erityisasiantuntija Essi Thesslund on huolissaan poliisin erikoisryhmän lakkauttamisesta. Pekka Koli / Yle
 Myös osa paperittomista joutuu turvautumaan seksityöhön
 Thesslund on seurannut useiden vuosien ajan ihmiskaupan vastaista työtä. Aihe on raskas, mutta hänen mukaansa viimeisen kymmenen vuoden aikana on tapahtunut myönteistä kehitystä ainakin jossain määrin.
 – Ihmiskaupan vastainen toiminta on sinällään edistynyt, on yhä enemmän tiedossa, että tämä rikollisuuden muoto on totta myös Suomessa ja onhan meillä yhä enemmän oikeuteen asti päätyneitä tapauksia. Ja toki moni ihminen on saanut apua ja palveluita, ihmisiä on tunnistettu ihmiskaupparikosten uhreiksi.
 Haasteita on kuitenkin jatkuvasti. Oman kysymyksensä on tuonut Suomessa uudehko ilmiö, paperittomien tilanne, joka heijastuu myös seksityöhön. On nimittäin olemassa riski, että seksityöhön elantonsa vuoksi turvautumaan joutuva paperiton voi huonossa tilanteessa ajautua ihmiskaupan uhriksi.
 Thesslundin mukaan ei voi sanoa, että paperittomien lisääntyminen yhteiskunnassa kuvastuisi seksityössä kuitenkaan selvänä trendinä.
 – Kyseessä on suhteellisen pieni määrä ihmisiä, mutta toki se, että toimeentulo täytyy hankkia epävirallisin keinoin tarkoittaa osalle ihmisistä seksin myymistä – tai joillekin seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutumista.
 Kolmansista maista tuleville seksityö on ulkomaalaislain mukaan käännytysperuste. Thesslundin mukaan tällöin seksiä myyvien ja vakavien rikosten uhreiksi joutuvien kynnys ilmoittaa kokemastaan rikollisuudesta on erittäin korkea.
 – Eli jos olet seksiä myyvä henkilö Schengen-alueen ulkopuolelta, silloin poliisi voi käytännnössä edustaa sinulle maastapoiston uhkaa.
 Lisää aiheesta:
 Polisgrupp som avslöjar människohandel och gängbrottslighet läggs ner: "Hallickar har ringt mig och sagt 'next year freedom'"

Ihmiskaupan uhrien tilanteen pelätään heikkenevän, kun poliisin erikoisryhmä lopetetaan – "Uhrit liian peloissaan kertoakseen kokemastaan"


Summary: Nuorten syrjäytymisriskiä on yritetty pienentää monin tavoin. Harvoin on kysytty nuorilta itseltään, mitä keinoja he suosittelisivat.

Nämä nuoret eivät ole mikään yksiulotteinen ryhmä, joka mahtuu samaan lokeroon taustojensa takia. E2 Tutkimus -nimisen tutkimusyhtiön  Jenni Simosen  tuoreessa tutkimuksessa työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat nuoret kertovat elämäntilanteestaan.
 ”Mä koitan itse selviytyä kaikesta” – Tutkimus työn ja koulutuksen ulkopuolella olevista nuorista -selvityksen haastatteluaineiston on kerännyt Nuorisotutkimusverkoston erikoistutkija  Anu Gretschel .
 Tutkimuksessa nuoret kertovat hyvinvoinnistaan, sen esteistä ja siitä, mikä heitä voisi auttaa.
 NEET-nuoreksi luokitellaan, jos 15–29-vuotias on koulutuksen, työelämän ja harjoittelun ulkopuolella. NEET-käsite tulee englannin sanoista Not in Education, Employment or Training.
 Usein NEET-nuorten taustasta tulee esiin koulukiusatuksi joutuminen peruskoulussa.
 – Koulukiusaaminen oli merkittävin yksittäinen nuorten hyvinvointia heikentävä tekijä. Se oli viesti, joka nuorilla näkyy ja he toivovat vahvempaa puuttumista koulukiusaamiseen, Jenni Simonen toteaa.
 – Nuorilla on perinteisiä tulevaisuuden toiveita, kuten koulutus ja työ, tutkija, VTT Jenni Simonen sanoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Tutkimukseen haastatellut nuoret haluaisivat, että koulukiusaamiseen puututtaisiin jämäkämmin. Nuorten mukaan kiusatuksi joutuminen haurastuttaa ihmissuhteita ja aiheuttaa ulkopuolisuutta.
 Myös psyykkiset ongelmat näkyvät taustalla. Heikoimmassa asemassa ovat ne nuoret, joilla on psyykkisiä ongelmia, yksinäisyyttä ja hauraat sosiaaliset suhteet. Nuorten tulevaisuuden uskoa heikentää se, jos ei koe itseään merkitykselliseksi.
 OECD:n tilastojen  mukaan tällaisia nuoria on Suomessa muita maita enemmän.  Me-säätiön  huhtikuussa julkaiseman arvion mukaan Suomessa olisi syrjässä 15-29-vuotiaita nuoria 61 163.
 Vaikka lukema on viime vuosina laskenut myönteisen työllisyyskehityksen takia, niin kaikkein vaikeimmassa asemassa olevat nuoret eivät ole tästä hyötyneet.
 "Joo, peruskoulun jälkeen mä menin lukioon, siel mä olin puol vuotta"
 Keskeytyneet opinnot ja työttömyys luovat noidankehän nuorelle, jolle on jo ehtinyt kertyä opintolainaa ehkä useammasta aloitetusta koulutuksesta. Toinen velkaantumisen aiheuttaja ovat osamaksuostokset ja pikavipit, joiden saannin helppous kostautuu korkeina korkoina.
 Koulutuksen keskeytymisen välttämiseksi tarvittaisiin osuvampaa opinto-ohjausta ja esimerkiksi tukea hankalasti sujuvien opintojen eteenpäinviemisessä.
 – Nuorilla oli hyvinkin paljon yritystä kuulua tähän yhteiskuntaan. Valtaosalla oli keskenjääneitä opintoja. He olivat aloittaneet monia opintoja, mutta sitten ehkä todenneet, että alavalinta ei ole ollut oikea. Jos ajatellaan yhteiskunnan kannalta ja heidän omalta kannaltaan, niin koulutuksen ja opintojen keskeytykset ovat asia, johon olisi syytä kiinnittää huomiota, tutkija Jenni Simonen sanoo.
 Taloudellinen ahdinko kaventaa nuoren tekemisen mahdollisuuksia ja johtaa entistä syvempään eristäytymiseen muista.
 Nuoren on vaikea saada töitä, jos opinnot ovat keskeytyneet ja työkokemusta ei ole. Sini Liimatainen / Yle
 Monet Jenni Simosen tutkimuksessa haastatellut nuoret haluaisivat päästä töihin, sillä he pitävät sitä ratkaisuna. Silloin he kokisivat olevansa yhteiskunnan jäseniä, voisivat olla taloudellisesti riippumattomampia ja voisivat paremmin.
 Työpaikan saaminen vain tyssää siihen, että tarvittavaa työkokemusta tai loppuun vietyä koulutusta ei ole.
 Hallitusohjelma: Nuorten syrjäytyminen vähenee – jokainen nuori pysyy koulutuspolulla ja nuorisotyöttömyys vähenee Valtakunnallisen nuorisotyön ja -politiikan ohjelmassa otetaan pääteemaksi nuorten syrjäytymisen ehkäisy ja osallisuuden vahvistaminen. Ohjelmassa otetaan huomioon lisäksi seuraavat asiat: luodaan toimintamalli koulukuntoisuuden luotettavaan ja yksilölliseen arviointiin, tuetaan vähemmistöjä ja ehkäistään syrjäytymistä, edistetään nuorten työllisyyttä ja mielenterveyttä, puututaan nuorten päihteiden käyttöön ja peliriippuvuuteen, taataan nuorille tasapuoliset mahdollisuudet kasvokkain tapahtuvaan tukeen Ohjaamo-toiminnassa, otetaan huomioon talous- ja työelämätaidot osana nuorten hyvinvointia. Nuorisopolitiikan koordinaatiota parannetaan ja perustetaan lapsi- ja nuorisopoliittinen ministerityöryhmä sekä parannetaan nuorisopolitiikan yhteistyötä eri toimijoiden kesken. Varmistetaan nuorten palveluiden vaikuttavuus, mittarit, arviointi ja tutkimus. Kannustetaan lapsi- ja nuorisolähtöiseen budjetointiin. Etsivän nuorisotyön ja työpajatoiminnan toiminnallisia ja taloudellisia edellytyksiä vahvistetaan. Kehitetään valtakunnallinen digitaalinen järjestelmä helpottamaan yhteys- ja yksilöintitietojen siirtämistä etsivälle nuorisotyölle. lähde:  Hallitusohjelma 2019 , sivu 175
 Työssä, työpajoissa tai Ohjaamoissa nuoret ovat kokeneet kuuluvansa johonkin ryhmään ja tulleet hyväksytyiksi.
 Sosiaaliset suhteet ja kaverit vahvistavat hyvinvointia ja luottamusta yhteiskuntaan. Monilla lemmikki paikkaa sosiaalisia suhteita. Nuoret kaipaavat mielekästä tekemistä ja rytmiä päiviin.
 – Mielikuvista poiketen nuoret eivät tavoittele joutenoloa, Jenni Simonen huomauttaa.
 Harrastukset tukevat hyvinvointia, mutta ne eivät ole aina halpoja. Nuoret toivovat tasa-arvoisia harrastamisen mahdollisuuksia ja näkevät kustannukset esteenä.
 Yksinäisyyttä helpotti usein oma lemmikki, jos kavereita ei ollut löytynyt.
 "Jos saa pysyvämmän työpaikan, niin olen veronmaksaja, enkä enää oo muiden elätettävänä"
 Kovin syvällä tuntuu nuorissa asuvan käsitys siitä, että jos vain itse saisi asiansa kuntoon, niin pystyisi menestymään elämässään.
 Nuorten näkemysten pohjalta Jenni Simosen raportissa tehdään hyvinvointia parantavia ehdotuksia. Nuorten viestit kiteytyvät seuraaviin toiveisiin:
 Koulukiusaaminen on saatava kuriin. Työllistymistä on tuettava. Mielekästä tekemistä ja toimintaa on oltava tarjolla. Opinto-ohjauksen tulee olla onnistunutta ja koulun keskeytykset on kitkettävä. Velkaongelmia tulee vähentää. Kohtaamisen tulee olla keskiössä.
 Monilla koulutuksen, työn tai harjoittelun ulkopuolelle jääneillä nuorilla oli lukuisia kontakteja ammattilaisiin ja palvelujärjestelmään psykologien, lääkärien, sairaanhoitajien, terveydenhoitajien, päihdehoitajien, mielenterveyspoliklinikkojen, Kelan, työvoimatoimiston, arjenhallinnan tukihenkilöiden, mielenterveyskuntoutujien, sosiaalityöntekijöiden, etsivien nuorisotyöntekijöiden, työkokeilujen ja työpajojen kautta.
 Haastatellut nuoret eivät olleet katkeria omasta tilanteestaan eivätkä odottaneet tai olettaneet, että yhteiskunta tai palvelujärjestelmä ratkaisisi heidän ongelmansa. Pikemminkin he miettivät, että palveluista on ollut jopa ylitarjontaa.
 Osa toiminnasta sai sekä myönteistä että kielteistä palautetta, kuten kuntouttava työtoiminta. Sen katsottiin auttavan kavereiden ja yhteisöllisyyden löytämisessä, mutta työllistymiseen liittyvät pitämättömät lupaukset jättivät kielteisen käsityksen.
 Jutun otsikot ovat tutkimukseen haastateltujen nuorten kommentteja.

"Mulla on aina ollut vähän semmoinen luuseriolo – en oo pärjännyt koulussa ja oon ollut työttömänä" – tältä tuntuu syrjäytyminen


Summary: Lehmänlanta ja muut maatalouden biomassat halutaan jatkossa ottaa paremmin talteen. Toiveena on, että niistä saadaan jatkossa energiaa eri muodoissa ja lannoitteita entistä tehokkaammin.

Tutkimusten mukaan nautojen röyhtäykset  lisäävät maapallon lämpenemistä . Lihansyönti on yksi tavallisen ihmisen suurimmista  ympäristöä kuormittavista  tekijöistä liikkumisen ohella.
 Luonnonvarakeskus on jo pitkään tutkinut keinoja saada maatalouden biomassat hyötykäyttöön. Suomen kunnianhimoinen tavoite on olla ravinnekierrätyksen mallimaa.
 "Tässä ei nopeasti synny mitään"
 Luken erikoistutkija  Sari Luostarinen  on tyytyväinen siihen, että edellisen hallitusohjelman työ ravinteiden kierrätyksen kehittämiseksi näyttää saavan jatkoa.
 – Hallitusohjelmassa on runsaasti kirjauksia liittyen biokaasuun, ravinteiden kierrätykseen ja maatalousmaan hiilinieluna toimimiseen.
 Tutkimuksen jatkuminen hallitusten vaihtuessa ei aina ole itsestäänselvyys. Liian lyhytjänteisillä toimilla ei saada muutosta aikaiseksi, painottaa Luostarinen.
 – Ravinnekiertojen toimet ovat asioita, joissa muutos tapahtuu hitaasti. Se, että joidenkin toimenpiteiden vaikutus näkyy vaikkapa vesistöjen tilan parantumisena, vie aikaa.
 Vaadittu aikaväli, jolloin toimenpiteiden tulokset saadaan todella näkymään, lasketaan yleensä kymmenissä vuosissa, eikä vuosissa.
 Luken erikoistutkija Sari Luostarinen tutkii hiilidioksidin poistumista biokaasutuotannon yhteydessä. Ville Väkimäki / Yle
 Jatkossa entistä useampi auto kulkee lehmänlannalla
 Tai tarkemmin sanottuna biokaasulla.
 – Se, mitä tällä hetkellä eniten tavoitellaan biokaasutuotannossa on, että biokaasusta puhdistetaan hiilidioksidi pois. Silloin biokaasun metaanipitoisuus nousee korkealle, yli 90 prosenttiin, jolloin se käy liikennebiokaasuksi, selventää erikoistutkija Sari Luostarinen.
 Jo nyt lehmänlantaa jalostetaan biokaasuksi, jota myydään kuluttajille, mutta lopullista läpimurtoa ei ole tapahtunut. Tuotanto on myös hyvin kallista ja monimutkaista, eli ihan tilamittakaavassa sitä ei kannata tuottaa.
 – Kun on tarpeeksi iso laitos, kaasu voidaan nesteyttää. Silloin se käy myös raskaaseen liikenteeseen.
 "Ihan kaikkiin Suomen autoihin ei biokaasua riitä"
 Liikenne tuottaa noin viidenneksen maailman kasvihuonekaasupäästöistä, jotka ovat merkittävin syy ihmisen aiheuttamalle ilmaston lämpenemiselle.
 – Ihan koko Suomen liikenteeseen meillä ei riitä lanta tai muu biomassa. Mutta merkittävä osa Suomen liikenteestä pystyttäisiin siirtämään uusiutuviin liikennepolttoaineisiin biokaasun avulla.
 Biokaasu on kustannustehokas tapa vähentää liikenteen päästöjä, sillä hiilidioksidin määrä ilmakehässä ei lisäänny biokaasulla ajettaessa.
 Riitta Tapiomäki / Yle
 Väärää tavaraa väärässä paikassa
 Valtaosa tuotantoeläimistä on nautoja. Myös niiden tuottama biomassa on tuotantoeläimistä huomattavin.
 Kuka kakkii eniten? Naudat 76 % Siat 16 % Siipikarja 1,9 % Lampaat ja vuohet 0,8 % Hevoset ja ponit 4,4 % Turkiseläimet 0,9 % Lähde: Luonnonvarakeskus ja Suomen ympäristökeskus
 Tuotantolinjat, joissa jalostetaan lannoitteita ja erilaisia energian muotoja, pystyvät kuitenkin hyödyntämään sekaisin eri eläinten jätöksiä.
 – Kaikki lannat myös soveltuvat biokaasulaitoksiin, tiivistää Luken erikoistutkija Sari Luostarinen.
 Kun perehdytään siihen, miten lannasta saadaan irti fosforia, muuttuvat luvut jonkin verran.
 Kenen kakassa eniten fosforia? Naudat 55 % Siat 12 % Siipikarja 14 % Lampaat ja vuohet 1 % Hevoset ja ponit 3 % Turkiseläimet 16 % Lähde: Luonnonvarakeskus ja Suomen ympäristökeskus
 Fosfori on hupeneva luonnonvara. Siksi olisi tärkeää saada kiertoon ylijäämäfosforia, joka muutoin kuormittaisi ympäristöä.
 Sekä yksittäisillä tiloilla että laajemminkin voi olla etenkin fosforin kohdalla ylijäämiä. Toisella puolella Suomea sitten joudutaan tyytymään mineraalilannoitteisiin, kun omaa kierrätettävää fosforia ei ole.
 Ville Viljelijä palkkaa Late Lannoittajan
 Suomi voisi jo nyt olla miltei kokonaan omavarainen fosforilannoitteiden suhteen. Kierrätettävä fosfori kutakuinkin riittäisi pelloille ja kasvimaille, mutta ongelmana on juuri tuo alueellinen ylitarjonta.
 Lantaa ei kannata kuljettaa kauas ilman, että ravinteet on erotettu ja mahdollisesti vielä väkevöitetty.
 Uudenlaiset, lannasta valmistetut kierrätyslannoitteet saattavat vaatia uudenlaisia välineitä levittämiseen. Jatkossa kuitenkaan Ville Viljelijä ei välttämättä osta uutta konetta, vaan uudet tuotteet tuovat myös uusia ammatteja.
 Ideana on, että pitäjän pellot kiertää lannoittamassa Late Lannoittaja, joka investoi kalliiseen kalustoon.
 Ville Viljelijä säästää sekä omaa aikaansa että rahaa, kun ostaa lannoituspalvelun Latelta.
 Kameran jalusta kiinnosti Minkiön pihaton nautoja. Riitta Tapiomäki / Yle
 Kierrätyslannoitteissa antibioottijäämiä ja raskasmetalleja
 Kierrätyslannoitteiden tehoa tutkitaan tarkkaan useissa Euroopan maissa. Tarkoituksena on löytää kasvuolosuhteiltaan erilaisille alueille optimaaliset kierrätyslannoitteet, mikä takaa ruokaturvallisuuden sekä ihmisten terveyden.
 Suurimmat riskit liittyvät kierrätyslannoitteiden mahdollisesti sisältämiin lääkejäämiin. Ne voivat siirtyä ruokaketjuun tai maaperän antibioottiresistenssi voi lisääntyä.
 Luken erikoistutkija Sari Luostarinen on rauhallinen suomalaisen lannan suhteen.
 – Suomessahan antibioottien käyttö on tosi pientä verrattuna muihin maihin. Meillä ei eläimiä lääkitä muista kuin eläinlääketieteellisistä syistä. Mekin olemme tätä omassa navetassamme tutkineet ja jäämäpitoisuudet ovat hyvin pieniä.
 Suomen viljelysmaat ovat Euroopan puhtaimpia myös raskasmetalleista.
 Luken tutkimuksessa arvioidaan riskit sille, lisääkö tavanomaisten väkilannoitteiden ja kierrätyslannoitteiden käyttö maaperän raskasmetallipitoisuuksia
 Lue lisää:
 Lehmänlannasta energiaa – opetusnavetan 7 kuutiota lantaa muuttuu lämmöksi, sähköksi ja polttoaineeksi
 Kuinka paljon autossasi on hevosvoimia? Tallien lantakasoista voitaisiin tuottaa polttoainetta kaasuautoihin
 Kanta-Hämeen tuhansien hevosten kakka kiinnostaa energiayhtiötä – ongelmana saada se sujuvasti polttoon

Jatkossa autosi saattaa kulkea lehmänlannalla


Ulkopoliittisen instituutin (Upi) uuden johtajan nimitys jätettiin tiistaina hallituksen kokouksessa pöydälle.
 Upin hallitus aikoo teettää ulkopuolisen tieteellisen arvion johtajan paikkaa tavoittelevien tutkimustoiminnasta.
 STT:n tietojen mukaan Upin hallituksen keskuudestaan valitsema nimitystyöryhmä oli esittänyt johtajan tehtävään  Juha Jokelaa , joka on parhaillaan yksi instituutin ohjelmajohtajista.
 Ulkopoliittisen instituutin johtajanimityksestä kiisteltiin tutkimuslaitoksen hallituksen sisällä jo ennen tiistain valintakokousta. Yhteensä tehtävään oli neljä hakijaa, joista kolme haastateltiin.

Ulkopoliittinen instituutti ei saanut uutta johtajaa – nimitys jäi vielä pöydälle


Summary: Rikolliset ovat haistaneet rahan, sillä penkkejä myydään internetin kauppasivustoilla jopa lähes tuhannella eurolla. Pahimmillaan penkkejä varastetaan 5–10 joka viikko.

Kööpenhaminan kaupunki taistelee erikoislaatuista rikosaaltoa vastaan. Varkaat ovat iskeneet silmänsä ja kyntensä kaupungin puistojen ikonisiin  jugend- eli art nouveau -tyyliä  edustaviin penkkeihin, ja  kaupunki kuvailee varkauksien lisääntymistä räjähdysmäiseksi .
 Pelkästään tämän vuoden viiden ensimmäisen kuukauden aikana kaupungin puistoista varastettiin yli 40 penkkiä. Kaikkiaan art nouveau -tyylin penkkejä on tai ainakin on ollut Kööpenhaminassa yli 3 000 kappaletta.
 Kööpenhaminan puistoista vastaavalle tekniikka- ja ympäristöhallinnolle varkausaalto merkitsee suurta lisätyötä ja rahanmenoa. Yksi penkki maksaa yli 1 300 euroa. Lisäksi tulevat vielä penkin kuljettamisesta ja asentamisesta aiheutuvat lisäkulut.
 – Meillä on aiemminkin ollut ongelmia penkkivarkauksien kanssa, mutta viime aikoina ne ovat lisääntyneet voimakkaasti. Huhti- ja toukokuussa varastettiin 5–10 penkkiä joka viikko, joten kyseessä on todella suuri ongelma, toteaa tekniikka- ja ympäristöhallinnon johtaja  Jakob Hjuler Tamsmark .
 Penkit ovat painavia, joten niiden kuljettamiseen tarvitaan esimerkiksi perävaunuja.
 1880-luvun jugend-tyylin puistonpenkki Kööpenhaminan puistossa. AOP
 "Järjestäytynyttä rikollisuutta"
 Jakob Hjuler Tamsmark  sanoo Politiken-lehden haastattelussa  kaiken viittaavan siihen, että varkausaalto on järjestäytynyttä rikollisuutta.
 – Joku on haistanut hyvän bisneksen, hän toteaa.
 Varastetut penkit päätyvät yleensä myyntiin erilaisille internetin myyntisivustoille, joilla niistä pyydetään 600–900 euroa kappaleelta.
 – Toivon, että ihmiset ottaisivat asioista kunnolla selvää ennen kuin ostavat käytetyn puistonpenkin, sillä se saattaa hyvin todennäköisesti olla varastettu. Jos penkin pinnoilla on suuria kulumia, on suuri todennäköisyys, että penkki on varastettu, neuvoo Jakob Hjuler Tamsmark ostajia ja kehottaa epäilyttäviä myynti-ilmoituksia havaitsevia ottamaan yhteyttä poliisiin.
 Ensimmäinen varkausaalto Kööpenhaminan puistoissa alkoi vuonna 2017 , jolloin varastettiin 45 kokonaista penkkiä ja osia seitsemästä penkistä. Tuolloin varastaminen saatiin lopetettua käytännössä kokonaan kaupungin ja poliisin yhteistyöllä. Poliisi sai kiinni suurimman osan varkauksista tehneen rikollisen. Kaupungin työntekijät puolestaan pulttasivat penkit aiempaa tiukemmin kiinni maahan.
 – Valitettavasti olemme todenneet varkaiden turvautuvan aiempaa järeämpiin keinoihin, Jakob Hjuler Tamsmark harmittelee.
 Varkaat ovat tänä vuonna esimerkiksi sahanneet penkkejä irti ja taannoin yhtä penkkiä yritettiin irrottaa varastetun kaivinkoneen avulla. Varkaus jäi tuolloin kuitenkin pelkäksi yritykseksi. Suurin osa varkaista on Politikenin mukaan kuitenkin ammattitaitoisia ja irrottaa penkit huolellisesti ja suunnitelmallisesti.
 Penkit syntyivät puistobuumin tuloksena
 Varastetut penkit ovat juuri Kööpenhaminan puistoja varten 1880-luvulla suunniteltuja tummanvihreitä valurautapenkkejä (Københavnerbænken). Tyyliltään ne edustavat art nouveauta eli jugendia.
 Kaupunginarkkitehti  Camilla van Deurs  kertoo Politiken-lehdessä, ettei penkin suunnittelijaa tiedetä. Penkin syntyhistoria sen sijaan tunnetaan. Vuonna 1887 esitellyllä helposti huollettavalla valurautamallilla korvattiin puupenkit.
 Kööpenhaminaan rakennettiin 1800-luvun lopulla runsaasti puistoja sen jälkeen, kun koleraepidemia oli runnellut ahtaasti asuttua kaupunkia 1850-luvulla. Modernisoinnin yhteydessä kaupunkiin haluttiin lisää valoa ja ilmaa.
 Uusi puistokulttuuri vaati uudenlaisia penkkejä ja siitä lähtien art nouveau -penkit ovat olleet erottamaton osa Kööpenhaminan puistoja.

Järjestäytynyt rikollisuus iski kyntensä puistoihin Kööpenhaminassa – valurautaisia art nouveau -penkkejä yritetään viedä jopa kaivinkoneella


Summary: Metallipitoisen asteroidin jäänteet ovat voineet säilyä Kuun vaipassa miljardeja vuosia, uskovat tutkijat.

Kuun etelänavan tuntumassa sijaitsee Aurinkokuntamme kenties suurin törmäyskraatteri, Aitkenin allas.
 Syvällä Aitkenin altaan sisuksissa saattaa uuden tutkimuksen mukaan sijaita metallista koostuva kappale, joka on niin kookas, että sen painovoimavaikutus on havaittavissa. Tämän "metalliklöntin" kuvataan olevan kooltaan viisi kertaa Havaijin pääsaaren kokoinen.
 Kokonaisuudessaan tutkimus löytyy  Geophysical Research Lettersistä.  Siitä kirjoittaa muun muassa  livescience.com.
 Teksasilaisen Baylorin yliopiston tutkija  Peter James  kumppaneineen löysivät poikkeavuuden, kun he vertasivat Kuun pinnanmuodoista tehtyjä tutkimuksia kahden Kuuta kiertäneen luotaimen tekemiin painovoimamittauksiin.
 Tutkijat päätyivät arvioon, että kuuperän sisällä voi olla kappale, joka on peräisin Kuuhun iskeytyneestä raudasta ja nikkelistä koostuvasta asteroidista.
 Törmäyksestä jo miljardeja vuosia
 Törmäys olisi sattunut noin neljä miljardia vuotta sitten. Sen tuloksena syntynyt Aitkenin allas on ovaalinmuotoinen ja yli 2 000 kilometriä pitkä, ja sen alueelta löytyvät Kuun korkein ja matalin kohta. Maapallolle kraatteri ei juuri näy, koska se sijaitsee meistä katsottuna pääosin Kuun pimennossa pysyvällä puolella.
 Jamesin mukaan kappaleen massa ulottuisi 300 kilometrin syvyyteen ja se olisi painanut kraatterin pohjaa yli 800 metriä alaspäin.
 Tietokonesimulaatioden perusteella tällaisen metallista koostuvan asteroidin jäänteet olisivat hyvin voineet säilyä meidän päiviimme nykyisellä paikallaan Kuun vaipassa sen sijaan, että ne olisivat painuneet painovoiman vetämänä Kuun ytimeen, sanoo James.

Kuun sisuksista löytyi valtava metallista koostuva kappale


Summary: Energiaa kului erityisen paljon lämmitykseen ja ilmastointiin alueilla, joilla esiintyi kovia helteitä ja pakkasia.

Viime vuonna sään ääri-ilmiöt kasvattivat maailmanlaajuista energiankulutusta 2,9 prosenttia, kertoo  Financial Times.  Energiaa kului paljon lämmitykseen ja ilmastointiin alueilla, joilla esiintyi kovia helteitä ja pakkasia.
 Energiankulutus on ollut viimeksi näin korkealla vuonna 2010. Kulutuksen kasvu lisäsi myös hiilidioksidipäästöjä kaksi prosenttia.
 Energiayhtiö BP:n  vuosikatsauksessa  todetaan, että energiankulutus kasvoi erityisesti Kiinassa ja Yhdysvalloissa, vaikka talouskasvu oli maltillista ja fossiilisten polttoaineiden hinnat nousivat.
 – Jos hiilen määrän kasvulla ja sään ääri-ilmiöillä on näin vahva yhteys energiankulutukseen, siitä voi syntyä todella ikävä noidankehä, BP:n pääekonomisti  Spencer Dale  sanoi tiistaina.
 Aasian maista Kiina ja Intia ovat viime vuosina lisänneet puhtaan ja uusiutuvan energian tuotantoa, mutta samaan aikaan myös kivihiilen ja maakaasun käyttö on kasvanut.
 Maakaasun kysyntä kasvoi viime vuonna yli viisi prosenttia, mikä oli suurin nousu yli 30 vuoteen.
 Lue lisää:
 Suomalaistutkijan pysäyttävä video ilmastonmuutoksesta leviää maailmalla – Australiasta erikoinen pyyntö
 Mikä on elinaikasi lämpimin päivä kotiseudullasi? Anna syntymäaikasi ja koneemme kertoo sen sekä monta muuta sääknoppia

FT: Sään ääri-ilmiöt lisäsivät energiankulutusta – "Siitä voi syntyä todella ikävä noidankehä"


Summary: Macron tahtoisi Merkelin kyvyt ja kokemuksen EU:n johtoon.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  tukee Saksan liittokansleria  Angela Merkeliä  seuraavaksi EU-komission puheenjohtajaksi.
 – Jos hän haluaa sen tehtävän, niin tuen häntä, presidentti Macron sanoi sveitsiläisen RTS-televisiokanavan haastattelussa.
 Angela Merkel on toistuvasti todennut, että hän jättää poliittisen toiminnan vuonna 2021, kun hänen neljäs kautensa Saksan liittokanslerina loppuu.
 Kun nykyiseltä komission puheenjohtajalta  Jean-Claude Junckerilta  kysyttiin tänään, että uskooko hän Merkelin muuttavan kantaansa, niin hän sanoi: "En usko."
 EU-komission puheenjohtaja ja koko komissio vaihtuvat ensi lokakuun lopussa.
 Naisjohtajalla kysyntää
 Sveitsin ranskankielisen tv:n haastattelema Macron muistuttaa, että hän tahtoo EU-komission johtoon nimenomaan naisen. Myös Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on sanonut, että kaksi neljästä EU:n huipputehtävästä tulee varata naisille.
 – Tarvitsemme vahvan henkilön johtamaan EU:ta, Macron sanoi.
 Saksan kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien hallituskoalitio on ollut toistuvissa vaikeuksissa sen jälkeen kun se lopulta saatiin muodostettua vuoden 2017 vaalien jälkeen. Molemmat puolueet kärsivät liittopäivävaaleissa tuntuvat tappiot ja hallituksen yhteistyö on ollut vaakalaudalla.
 Siksi on arvuuteltu, että Merkel voisi lopulta vetäytyä liittokanslerin tehtävästä ja jättää vain valtakunnan politiikan, mutta jatkaa Euroopan tasolla.

Macron tukee Merkeliä EU-komission keulakuvaksi – "Tarvitsemme vahvan johtajan"


Summary: Alusten miehistöt evakuoitu, toisella tankkerilla palaa vielä.

Arvelut siitä, mikä ja kuka aiheutti räjähdykset kahdella tankkialuksella Omaninlahdella ovat jatkuneet koko torstain.  Hyökkäykset tapahtuivat  varhain aamulla.
 Japanilaisomisteinen Kokuka Courageous vaurioitui kahdessa "epäillyssä hyökkäyksessä". Aluksen runkoon tuli reikä vesirajan yläpuolelle, ja sen konehuoneessa syttyi tulipalo. Uutistoimistojen mukaan palo on saatu sammumaan.
 Norjalaisomisteisen Front Altairin epäiltiin saaneen osuman torpedosta, mutta tätä ei ole kyetty vahvistamaan – kuten ei myöskään arveluja merimiinasta. Aluksella tapahtui kolme räjähdystä ja ainakin sen oikeassa kyljessä syttyi tulipalo. Laivalla tiettävästi palaa yhä.
 Alusten miehistöt on viety turvaan, osa amerikkalaiselle sotalaivalle ja osa Iraniin Bandar Abbasin satamaan. Kumpikin alus on yhä pinnalla.
 Front Altairin tulipaloa sammutetaan merellä. Frontline
 Saudit: Muistuttaa Punaisenmeren iskua
 Jemenissä sotaa käyvän saudijohtoisen liittouman tiedottaja, eversti  Turki al-Malki  sanoo yhdistävänsä tapauksen viime vuoden heinäkuussa Bab al-Mandabin salmessa Punaisellamerellä  sattuneeseen tapaukseen .
 Tuolloin Saudi-Arabian öljytankkeri Arsan sai peräänsä osuman, joka teki runkoon parimetrisen reiän. Saudit syyttivät iskusta vihollisiaan, Iranin tukemia Jemenin Huthi-kapinallisia. Jemenin rannikko ei ollut tapahtumapaikasta kaukana.
 Silloinkin jäi arvelun varaan, miten isku oli tehty. Todennäköisin vaihtoehto oli tankkeria seuranneesta veneestä ammuttu raketti. Muita mahdollisuuksia olivat merimaaliohjus tai räjähteillä lastattu lennokki.
 Samat vaihtoehdot ovat toki mahdollisia nytkin. Tapahtumapaikka vain on varsin kaukana huthien toiminta-alueista.
 Petteri Sopanen / Yle
 Jännitteet nousussa alueella
 YK:n turvallisuusneuvosto käsittelee tapausta torstaina illalla Suomen aikaa. YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  tuomitsi iskut siviilimerenkulkua vastaan.
 Omaninlahdella tapahtui kuukausi sitten edellinen, yhä selvittämätön tapaus missä neljä tankkeria vaurioitui jonkinlaisessa iskussa.
 Tuosta välikohtauksesta Yhdysvallat on syyttänyt Irania. Yhdysvaltain presidentin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  sanoi tankkerien vaurioiden johtuneen Iranin miinoista, mutta ei esittänyt väitteelleen mitään todisteita.
 Omassa  raportissaan  Yhdistyneet Arabiemiraatit totesi, että iskujen tekotapa ja niiden vaatima osaamisen taso viittasivat valtiolliseen tekijään.
 Nyt Iran on ehtinyt jo ilmoittaa, että sillä ei ole mitään tekemistä tankkereihin kohdistuneiden räjähdysten kanssa.

Omaninlahden tankkeri-iskuille etsitään selitystä – saudit epäilevät Jemenin huthikapinallisia


Summary: Hallitus suunnittelee kieltävänsä energiajuomien oston alle 16-vuotiailta. Nuorten mielestä ikäraja ei olisi lainkaan huono ajatus.

Urheilupuiston skeittiparkissa Kouvolassa on aurinkoisena kesäpäivänä vilkasta. Muutama lautailija on istahtanut nauttimaan janoonsa kylmää energiajuomaa. Voi kuitenkin olla, että kohta osa heistä ei enää saa hankkia niitä kaupasta.
 Hallitus  suunnittelee kieltävänsä  energiajuomien oston alle 16-vuotiailta. Tämä kielto vaikuttaisi muun muassa rampeilla viilettävään poikanelikkoon. He vakuuttavat, että heidän energiansa ei ole peräisin mistään keinotekoisesta.
 – Joskus pienempänä maistelin energiajuomia, mutta enää en juo niitä. Äitini kertoi, että ne ovat käytännössä pelkkää sokeria, 11-vuotias  Leevi Vahter  toteaa.
 Muutkaan nelikosta eivät juurikaan energiajuomia juo.
 – Ne ovat pahanmakuisia. Jotkut kavereistani kyllä juovat niitä, sanoo 12-vuotias  Matti Manula .
 Energiajuomat ovat skeittiparkeilla tuttu näky. Tiina Karppi / Yle
 Kaikki neljä ovat sitä mieltä, että energiajuomien juonti on ongelma nuorten keskuudessa.
 – On se ongelma, tosi moni nuori ostaa niitä kaupasta, toteaa 9-vuotias  Miika Martikainen .
 12-vuotias  Miko   Antila  on huomannut saman.
 – Siihen kuluu äkkiseltään paljon rahaa, koska energiajuomat ovat aika kalliita, hän sanoo.
 Lisäksi juomissa oleva kofeiini valvottaa.
 – Koulussa jotkut ovat väsyneitä, koska he ovat juoneet energiajuomia ja siksi valvoneet myöhään yöhön, Leevi Vahter kertoo.
 Pojat uskovat, että ikäraja energiajuomien ostamiselle olisi vain positiivinen asia.
 – Jos itse saisin päättää, laittaisin ikärajaksi 15 tai 16 vuotta, Miika Martikainen sanoo.
 Leevi Vahter ei juo energiajuomia, sillä hän ei usko niiden olevan hyväksi hänen terveydelleen. Tiina Karppi / Yle
 Matalampi ikäraja tai rajoite ostosten määrälle?
 Toisaalla Kouvolassa, nuorisotila NuortenPaikassa iltaa viettävät nuoret hölläisivät hieman ikärajan suhteen. Heistä hallituksen esittämä 16 vuoden ikäraja energiajuomien myynnille on turhan korkea.
 – 14 vuotta olisi hyvä. Joku ikäraja on kuitenkin hyvä olla, sillä energiajuomat voivat pilata kehon. Siksi olisi hyvä, etteivät ihan 6-vuotiaat pystyisi ostamaan niitä. Lisäksi voisi toimia, että niitä saisi ostaa vain yhden kerrallaan, pohtii 14-vuotias  Henna Tuviala .
 Tuviala ja hänen 14-vuotiaat ystävänsä  Eveliina Ylätalo  ja  Anniina Sorvali  eivät juurikaan juo energiajuomia.
 – Nuoret yleisesti juovat niitä kyllä ihan liikaa. Koko ajan näkee jonkun energiajuoma kädessä. Itse en niiden mausta pidä ja muutenkin tiedän, kuinka epäterveellisiä ne ovat, sanoo Ylätalo.
 Kun Anniina Sorvali juo energiajuomaa, epämukavat sivuvaikutukset muistuttavat hänelle kerta toisensa jälkeen miksi energiajuomat eivät sovi hänelle.
 – Saan niistä inhottavan tuntuisia sydämentykytyksiä.
 Anniina Sorvali (vas.), Henna Tuviala ja Eveliina Ylätalo ovat sitä mieltä, että 16 vuoden ikäraja energiajuomien ostolle on liian korkea. Tiina Karppi / Yle
 Enemmän keskustelua energiajuomien vaikutuksista
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee, että vähittäiskauppiaat rajoittaisivat energiajuomien myynnin yli 15-vuotiaille. THL perustelee tätä sillä, että energiajuomien korkea kofeiinipitoisuus voi olla  haitallista lapsen ja nuoren elimistölle , etenkin suurissa määrin nautittuna. Suositusta noudatetaan jo  useissa kaupoissa .
 Vuoden  2017 kouluterveyskyselyn  mukaan energiajuomia oli juonut kuluneen viikon aikana kerran tai kaksi joka viides 8.-9. -luokkalaisista. Päivittäin tai lähes päivittäin niitä joi heistä viisi prosenttia.
 Osassa kaupoista ei myydä energiajuomia alle 15-vuotiaille terveyssyihin vedoten. Tiina Karppi / Yle
 Saman kyselyn mukaan kymenlaaksolaiset joivat eniten energiajuomia koko Suomessa. Niitä joi päivittäin tai lähes päivittäin liki seitsemän prosenttia kymenlaaksolaisista 8.-9.-luokkalaisista.
 Kouvolalainen 20-vuotias  Matis Baudry  muistaa hyvin yläasteajat, kun hän itsekin joi energiajuomia. Hän arvioi, että osittain niitä ajaa juomaan ryhmäpaine.
 – Näin, että muutkin joivat ja ajattelin, että ehkä minäkin otan yhden. Mielestäni energiajuomien juonti oli kuitenkin suurempi ongelma nuorten keskuudessa itseni ollessa nuorempi. Tänä päivänä sitä näkee vähemmän, Baudry toteaa.
 Matis Baudry uskoo, että keskustelu energiajuomien mahdollista haittavaikutuksista on tehokkaampaa kuin lain säätäminen. Antro Valo / Yle
 Nykyään Matis Baudry tarttuu energiajuomatölkkiin harvoin. Hän näkee energiajuomien kiellon kaksipiippuisena asiana.
 – Uskon, että tässä ajetaan nuorten etua, sillä energiajuomissa on terveydelle haitallisia ainesosia. Toisaalta, miksi lähteä kieltämään nuorilta vapaus ostaa tällaista juomaa halutessaan. Kyseessä ei kuitenkaan ole päihde, Baudry pohtii.
 Hän uskoo, että nuorten liiallinen energiajuomien juonti voitaisiin saada kuriin yksinkertaisemmalla tavalla kuin lakia säätämällä.
 – Minusta on vanhempien vastuulla puhua näistä asioista nuorille ja keskustella siitä, mitä mitä kaikkea energiajuoma sisältää ja mitä se tekee keholle. Mielestäni pitäisi löytää maanläheinen tapa lähestyä asiaa.

9-vuotias poika kavereineen huolestui nuorista, jotka juovat liikaa energiajuomia: "Laittaisin ikärajaksi 15 tai 16"


Summary: Korkeimman oikeuden ennakkopäätös saattaa vauhdittaa niin sanottujen rinnakkaislääkkeiden pääsyä markkinoille.

Uusimman Apteekkarilehden mukaan korkein oikeus perui huhtikuussa hiv–lääkkeen turvaamistoimen. Toimi turvasi lääkeyhtiö Gileadin patentilleen hankkimaa lisäsuojaa eli yksinmyyntiä.
 Näin Truvada–kauppanimellä tunnetun lääkkeet pääsivät markkinoille. Apteekkarilehden mukaan alkuperäisvalmisteen kuukauden annosmäärä maksaa yli 800 euroa, kun halvimpia kopioita saa alle sadan euron.
 Markkinaoikeus on yleensä noudattanut patenttiriidoissa tiukkaa pätevyysolettamaa ja yleensä vahvistanut turvaamistoimet. Turvaamistoimien hakemisesta on tullut tapa sulkea rinnakkaisvalmistajat markkinoilta.
 Nyt korkein oikeus siis rajasi ja tarkensi turvaamistoimien oikeudellisia periaatteita. Tämä voi muuttaa käytäntöjä yleisemminkin.
 Varsinainen patenttiriita on Apteekkarilehden mukaan vielä ratkaisematta. Päätöstä odotetaan lähiaikoina.
 Rinnakkaislääkkeen piti tulla markkinoille viime vuoden tammikuussa, mutta se estettiin turvaamistoimin.

Apteekkarilehti: HIV–lääkkeen kopiot myyntiin  – oikeuden päätös voi nopeuttaa rinnakkaislääkkeiden pääsyä markkinoille


Summary: Valtioneuvosto on hyväksynyt Nurmeksen kaupungin ja Valtimon kunnan kuntaliitoksen Pohjois-Karjalassa.

Valtioneuvoston yleisistunto on päättänyt torstaina Nurmeksen kaupungin ja Valtimon kunnan yhdistymisestä.
 Kuntaliitos tapahtuu ensi vuoden ensimmäisenä päivänä.
 Valtioneuvoston päätöksellä syntyy heti myös uusi Nurmeksen valtuusto, johon tulee 52 jäsentä. Uusi valtuusto kokoontuu ensimmäisen kerran elokuussa.
 Valtionvarainministeriön neuvottelevan virkamiehen  Anu Hernesmaan  mukaan kuntaliitos on ainoa laatuaan Suomessa tänä vuonna.
 Nurmeksen kaupunginjohtaja  Asko Saatsi  arvioi, että kuntaliitoksen kautta syntyy vahvempi Nurmeksen kaupunki, joka uskoo tulevaisuuteen.

Suomen tämän vuoden ainoa kuntaliitos varmistui


Summary: Asiantuntijan mukaan peräti 90 prosenttia ruokaostoksista tehdään intuitiolla harkinnan sijaan.

Kun neljän lapsen äiti  Tarja Venäläinen , 36, alkoi kolme vuotta sitten avomiehensä kanssa tarkastaa ruokakauppojen kuittejaan, oli yllätys melkoinen. Hän huomasi, että ruokaan ja hygieniatarvikkeisiin menee kuukaudessa rahaa noin 1 000 euroa.
 Marttaliiton kodin talouteen ja raha-asioihin erikoistunut hankekoordinaattori  Erkki Ukkola  kertoo, että harva harkitsee ostoksiaan.
 – 90 prosenttia ostoksista tehdään enemmän intuitiolla kuin harkitsevasti.
 Tarja Venäläisen säästäminen alkoi havainnosta, että ruokaan menee paljon rahaa. Viime vuonna summa tippui parhaimmillaan noin 700–800 euroon kuukaudessa, kun lasketaan yhteen Venäläisen ja hänen miehensä ruokamenot. Keskimäärin Venäläisellä menee rahaa noin 500 euroa kuukaudessa.
 Tarja Venäläisen kuitti.  Tarja Venäläinen
 – Kun vertasin vuotta 2017 viime vuoteen, koko vuoden säästö oli 2 500 euroa. Säästöä tulee loppupeleissä pienillä asioilla. Havahduin siihen, miten paljon ruokaan meni rahaa. Säästäminen on vaikuttanut elämänlaatuunkin.
 Siinä missä hän vuosia aikaisemmin meni kauppaan ilman ostoslistaa, suunnittelee hän nykyään ostoksensa.
 – Odotan, että jääkaappi on ihan tyhjä ennen kuin lähden kauppaan. Teen esimerkiksi perunoidenkin tähteet muusiksi, enkä heitä niitä menemään. Petri Vironen / Yle
 Marttaliiton Erkki Ukkolan mukaan suunnittelemattomuus näkyy helposti siten, että ostaa helpommin heräteostoksia. Esimerkiksi suklaalevystä, päivän lehdestä tai take away -kahvista kertyy vuodessa jo huomattavia summia.
 – Kun on selvillä, minkätyyppisiin ruokatarpeisiin menee rahaa, pystyy erottelemaan välttämättömät, karsittavat ja turhat. Tässä tulee huomaamattakin säästöä.
 Kaupassa kannattaisi Ukkolan mukaan käydä vain pari kertaa viikossa.
 Tarja Venäläinen käy nykyään 2–3 kertaa viikossa kaupassa. Noin kolme kertaa kuussa hän käy tämän lisäksi ostamassa isommat ostokset, kuten suuren määrän maitoa. Petri Vironen / Yle
 Tarja Venäläinen ostaa harvoin valmisruokaa ja tekee ison osan ruoasta itse. Näin hän saa tehtyä isollekin perheelle ruokaa moneksi päiväksi.
 – Jos jää jotain, olen tehnyt seuraavan päivän ruoan siitä.
 Joskus käy niin, että hän suunnittelee kolmen päivän ruoat ja huomaakin kaupan tuotteessa ale-lapun ja ostaa ruoan. Sitten hän muuttaa ruokasuunnitelmiaan.
 Venäläinen kertoo lisäksi suosivansa jossain määrin kauden vihanneksia.
 – Esimerkiksi mandariineja ostan talviaikaan ja nyt tulee syötyä tankoparsaa.
 Kun Venäläinen on seurannut verkossa ostoksiaan, hän on huomannut perheen syövän nykyään kasviksia enemmän, kun vertaa esimerkiksi toukokuuta vuoden takaiseen heinäkuuhun.  Ruutukaappaus Tarja Venäläisen puhelimesta
 – Kun osa ateriasta tulee salaatista tai kasviksista, ei mene niin hirveästi pääruokaa. Pyrin siihen, että olisi monta päivää riittäviä laatikoita ja keittoja.
 Venäläisen esimerkkiruoka, lihaperunalaatikko:
 Noin 1,55 euroa perunoihin Noin 5,6 euroa lihasuikaleisiin Noin 1 euro porkkanoihin Noin 0,10 euroa lihaliemeen Lisukkeena tankoparsaa (noin 3 euroa/500 g) tai perusvihersalaattia (kurkku, salaatti, tomaatti, paprika) noin 4–5 euroa
 Einekset ovat jääneet pois.
 – Kun on jäänyt turhia ostoksia pois, on keskittynyt itse säännölliseen ruokailuun. Myöskään turhaa leivän napostelua ei enää ole. Yritän jatkaa samalla linjalla.
 Riikka-Johanna Pohjola: "Ruokaa riittää yllättävillekin vieraille"
 Seinäjoella asuvan  Riikka-Johanna Pohjolan,  29, perheeseen kuuluu kolme lasta, mies ja kaksi koiraa. Pohjola on ammatiltaan kokki.
 Hän kertoo, ettei suostu pihtailemaan ruoan määrässä, mutta ostaa vain sen, mitä tarvitsee. Pohjola on huomannut, että pystyy valinnoillaan säästämään noin parisataa euroa kuukaudessa. Perheellä menee kuukaudessa ruokaan 400–500 euroa.
 – Sitä pitää olla tarpeeksi, mutta ei liikaa. Ruokaa tehdään niin, että se riittää yllättävillekin vieraille.
 Riikka-Johanna Pohjola kertoo, että ruokaa on oltava aina paljon.  Tarmo Niemi / Yle
 Pohjola käy kerran viikossa kaupassa tekemässä isot ostokset ja pari kertaa viikossa lähikaupassa pienempiä ostoksia.
 Pohjolalle sekä ostos- että ruokalistan suunnittelu on kaiken a ja o. Jos kaupassa on ale-lapulla varustettuja tuotteita, hän saattaa ostaa niitä ja laittaa pakastimeen.
 4 vinkkiä ruokalaskussa säästämiseen Tee itse. Valmisruokaan kuluu helposti rahaa, kun taas itse tekemällä voi säästää. Suosi satokauden kasviksia, marjoja ja hedelmiä. Suunnittele. Miettimällä ruokalistan viikoksi etukäteen voit säästää. Suosi erilaisia  ruokalista-malleja  ja kirjaa syömiset ylös. Mieti, kuinka pitkään ruoka kestää ja käytä harkintaa ale-tuotteissa. Käy kaupassa korkeintaan kaksi kertaa viikossa. Suurissa kaupoissa hinnat ovat usein edullisempia. Vähennä hävikkiä. Jos ostat liikaa, mieti, mitä ylijäävästä ruoasta voi tehdä. Lähde: Marttaliiton hankekoordinaattori Erkki Ukkola
 – Se vaatii niskasta kiinni pitämistä. Olen myös kaivanut vanhoja vuoden takaisia ruokalistoja esiin, jos olen kaivannut ideoita siihen, mitä söisin seuraavaksi.
 Koska Pohjola tekee itse kaiken ruoan ja ruokaa on määrällisesti paljon, lapset ovat joskus sanoneet kyllästyneensä syömään samaa ruokaa neljä päivää.
 – Teen usein ruokaa kuin armeijalle. Laitan ylijäävän ruoan pakkaseen.
 Pohjola ei osta vain siksi, että tuote olisi ale-laputettu tai halpaa.  Tarmo Niemi / Yle
 Punaisen lihan, kalan, marjojen ja kasvisten lisäksi Pohjolan perhe syö täysjyväviljoja. Karkkipäivä on kerran viikossa ja herkkuja ja jälkiruokaa ei syödä arkisin.
 – Kun esimerkiksi juhannukseksi ostetaan vähän löysemmällä kädellä herkkuja, niin sen euromäärän huomaa kyllä loppulaskussa.
 Pohjola ei ole huomannut, että kesäaikaan tulisi ostettua liikaa esimerkiksi grillausruokia, vaikka heillä grillataankin joka viikonloppu.
 Pohjola suosii laatikko- ja keittoruokia. Ruoat ovat niitä, mitä lapset tykkäävät syödä koulussa ja päiväkodissa.
 – On turha tarjota ruokaa, mitä lapset eivät halua syödä. Perinteinen makaronilaatikko, spagettikastike, kalakeitto tai esimerkiksi nakit ja muusi ovat hyviä.
 Jos Pohjolalla on vapaata, hän tekee myös sämpylät itse ja pakastaa niitä. Siten hän on onnistunut säästämään.
Riikka-Johanna Pohjola
 Pohjola kertoo katsovansa tuotteen hinnan sijaan kilo- ja litrahintoja.
 – Kun esimerkiksi lihan kilohinta on halvempi 800 gramman kuin 400 gramman pakkauksessa, ylijäävän 400 grammaa voi pakastaa.
 Pohjolalla on keittiössään satokausikalenteri. Hän katsoo joka päivä listaa. Pakastemarjoja Pohjola ostaa, kun kesän marjat on keväällä syöty, eikä uusi sato ole vielä kypsä.
 Pohjola on tutustunut myös hävikkiruokapalveluihin.
 – Silläkin säästää sievoisen summan, kun nälkäisenä työpäivän jälkeen ei menekään kauppaan heräteostoksille, vaan hakee valmiin boksin.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Säästätkö ruokalaskussasi? Voit keskustella aiheesta Yle-tunnuksella kello 21 asti.
 Lue myös:
 Kolmekymppinen! Aloita säästäminen vanhuuden varalle nyt – “Ettei eläkkeellä tarvitsisi tinkiä kodista tai terveydestä”
 Testaa Ylen sijoituslaskurilla, miten sinun kannattaisi säästää – bloggaaja Natalia Salmela kokeili: "Tsiisus, täytyy alkaa säästää heti"
 Sofia Holmberg, 34, on yrittänyt säästää vuosia onnistumatta: "Nettikirppikset ovat täynnä lastenvaatteita" – lue asiantuntijan viisi säästövinkkiä
 Helsinkiläisopettajan puolen vuoden ruokalasku on parhaimmillaan nolla euroa: "En ole ikinä sairastunut roskisruoasta"
 Hävikkiruoka kasvattaa ruokalaskua 500 eurolla vuodessa – millaista apua kiertotalous voisi tarjota?

Kotiäiti Tarja Venäläinen, 36, yllättyi ruokalaskustaan ja säästää nyt jopa satoja euroja kuussa – neljä vinkkiä ruokalaskussa säästämiseen


Summary: Viime vuosina syytökset suunnittelijoiden mallistoja kohtaan ovat lisääntyneet.

Yhdysvalloissa asuvan venezuelalaisen muotisuunnittelijan  Carolina Herreran  mallisto on saanut moitteet kulttuurisesta omimisesta, kertovat uutistoimistot.
 Meksikon kulttuuriministeri  Alejandra Frausto  esitti syytökset Herreran lisäksi suoraan muotitalon luovalle johtajalle  Wes Gordonille , kertoi  BBC.
 Meksikon mukaan muotitalo Herrera on syyllistynyt kulttuuriseen omimiseen käyttämällä viimeisessä mallistossaan alkuperäiskansan kangasmalleja ja tekstiilejä.
 Kultuurisen omimisen voi kuvata yksinkertaisesti olevan vähemmistön kulttuurin elementtien väärinkäyttämistä.
 Meksikon kulttuuriministeriö vaati maanantaina, että suunnittelijan on selvennettävä julkisesti, millä perusteilla hän päätti käyttää näitä kulttuurisia elementtejä, joiden alkuperä on todistettu ja miten alkuperäiskansat hyötyvät mallistosta.
 Meksikon valtapuolue on suunnittelemassa lakiuudistusta, jolla suojattaisiin alkuperäiskansojen yhteisöjä kopioinnilta ja muut eivät voisi käyttää heidän töitään ilman korvausta.
 Esimerkiksi sosiaalisen mediassa muodista kiinnostuneen päivityksessä on kuvailtu kyseistä Herreran mallistoa.
 Muotitalo on kuvaillut  Resort 2020  -malliston "olevan tuulahdus latinalaisen loman leikkisyydestä ja värikkyydestä".
 Herreran tiedottaja sanoi keskiviikkona, että muotitalo tunnistaa "meksikolaisten käsityöläisten upean ja monisyisen työn" ja mallisto on saanut inspiraationsa "meksikolaisen kulttuurin rikkaista väreistä ja käsityöläisten tekniikoista".
 Meksikon kulttuuriministerin mukaan mallistossa on lainattu kirjontaa ja kangasmalleja ainakin Hidalgon ja Oaxacan alueilta.
 Meksikolainen käsityöläinen Mary Lopez tekemässä  traditionaalista serape-villakangasta.  Miguel Sierra / EPA
 Muita tapauksia
 Muotialalla mallistoja kritisoidaan tasaisin väliajoin kulttuurisesta omimisesta.
 Viime vuonna esimerkiksi  Independent-lehti  kirjoitti  Zuhair Muradin  kesämallistosta, jossa sanottiin olevan kulttuurista omimista amerikan alkuperäisasukkaiden kulttuurista. Malleilla oli esimerkiksi hiuksissaan sulkia ja malliston nimen katsottiin viittaavan alkuperäisasukkaisiin epäkunnioittavalla tavalla.
 Vuonna 2015  suunnittelija  Isabel Marant  sai puolestaan niskaansa syytöksiä meksikolaisen asun kopioinnista. Vuotta aiemmin Gucci oli kohun keskellä, kun sen valkoihoisilla näytösmalleilla oli sikhien turbaanien kaltaiset päähineet.
 Suunnittelija  Stella McCartneyta  syytettiin puolestaan vuonna  2017 kultuurisesta omimisesta , kun hän käytti afrikkalaisia kankaita muotinäytöksessään.
 Tänä vuonna Diorin kuvat näyttelijä  Jennifer Lawrencesta  ovat nostaneet sosiaalisessa mediassa kriitiikkiä siitä, että valkoihoinen nainen laitetaan esittämään meksikolaiseen kulttuuriperintöön liitettyä escaramuzaa eli ratsastajanaista.
 Huffington Post  on kirjoittanut kulttuurisen omimisen olevan lisäksi myös aasialaisten naisten ja heidän asusteidensa esittämistä hyvin kapealaisesti ja stereotyyppisesti.
 Uusi katsantokanta?
 Muodin kulttuurista lainaamista tutkineen  Serkan Delicen  mukaan tapauksista päästäisiin eroon, jos suunnittelijat ottaisivat prosessiin paremmin mukaan ihmiset, joiden kulttuurista ja kuvastosta inspiraatiota haetaan.
 New York Times  haastatteleman muotikulttuurista pariisilaisessa instituutissa luennoivan  Serge Carreiran  mukaan suunnittelijat ovat aina leikkineet kulttuurisilla klisheillä ja stereotypioilla.
 – Nyt niitä pidetään ummehtuneina, mutta brändien ja suunnittelijoiden viestit olivat vuosikausia olla omissa maailmoissaan eristyksissä ja ilman kritiikkiä.
 Burak Cakmakin , newyorkilaisen korkeakoulun dekaanin mukaan yritysten toimintaan kietoutuvat arvot yhä vahvemmin mukaan, joten suunnittelijoiden tulisi tiedostaa mikä on sallittua ja mikä ei kulttuurillisesti.
 – Haasteena ei ole vain tuoda esiin ihonväriltään erilaisia ihmisiä, vaan myös tuoda alalle kolonisaation jälkeinen ja ei-länsimaisen kulttuurin katsantotapa.

Meksiko syyttää kuuluisaa muotitaloa kultuurisesta omimisesta  – muotimaailman halutaan välttävän vääränlaista lainaamista


Summary: Gdanskista Turkuun matkalla oleva kone ilmoitti teknisistä ongelmista lähestyessään Turun lentoasemaa.

Kone laskeutui ongelmitta Turun lentoasemalle hieman ennen kello 14.

Wizz Airin kone joutui vaikeuksiin ukkosrintamassa – Turun lentoasemalla ilmaliikenneonnettomuuden vaara


Summary: Vaihtoehto Saksalle -puolue ei tue Venäjä-pakotteita. Suomen perussuomalaisten mukaan niitä ei voida lopettaa.

Euroopan oikeistopopulistiset puolueet ovat perustaneet uuden ryhmän europarlamenttiin. Ryhmä kulkee nimellä Identity and Democracy (ID) – suomeksi siis Identiteetti ja demokratia.
 Ryhmä on europarlamentin viidenneksi suurin. Siihen kuuluu 73 eurokansanedustajaa.
 Meppejä on kaikkiaan yhdeksästä eri maasta ja puolueesta, kuten Italian pääministerin  Matteo Salvinin  johtamasta La Legasta,  Marine Le Penin  johtamasta Kansallisesta liitosta sekä Vaihtoehto Saksalle (AfD) -puolueesta.
 Mukana ovat myös Suomen Perussuomalaiset sekä Viron EKRE, mutta eivät esimerkiksi Espanjan Vox tai Britannian Brexit-puolue.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoo uskovansa, että ryhmä vielä laajenee.
 Saksan AfD ei tue Venäjä-pakotteita
 Ryhmän perustamisesta pidetyssä tiedotustilaisuudessa Saksan AfD:n edustaja  Jörg Meuthen  sanoi, että uusi ryhmä ei tue EU:n Venäjää vastaan asettamia pakotteita.
 – Emme näe mitään järkeä pakotteiden jatkamisessa, Meuthen sanoi.
 Halla-ahon mukaan Meuthen kuitenkin ilmaisi vain oman puolueensa kannan.
 – Meidän ryhmämme on rakennettu muutamien perusperiaatteiden ja -tavoitteiden pohjalle. Niihin ei sisälly Venäjä-politiikka, Halla-aho sanoi Ylen haastattelussa.
 Hän totesi, että EU-parlamentilla on muutenkin hyvin vähän sanomista Venäjän-vastaisiin pakotteisiin.
 – Perussuomalaisten yksiselitteinen kanta on, että pakotteita ei voida lopettaa ennen kuin Venäjä on muuttanut toimintaansa, jonka seurausta sanktiot ovat, eli vetäytynyt laittomasti miehittämältään Krimiltä.

Oikeistopopulistien uudessa europarlamenttiryhmässä on 73 meppiä – puolueet täysin eri linjoilla Venäjä-politiikassa


Summary: Suurimmissa kaupungeissa kesätyöseteitä jaetaan usein koko ikäluokalle, mutta se saattaa kelvata vain kolmasosalle nuorista.

Tästä on kyse Kesätyösetelin ehdot vaihtelevat kunnittain. Lappeenrannassa setelin ehtona on, että nuorella työntekijällä on oltava vähintään 10 työpäivää kesän aikana. Työpäivät voivat olla kahden viikon aikana, tai sijoiteltuna vaikka eri kuukausille. Kymmenestä työpäivästä on maksettava nuorelle vähintään 450 euroa palkkaa.  Lappeenrannan kaupunki maksaa työnanatajalle tästä 300 euroa.
 16-vuotias  Tuukka Waris  soittaa cajon-rumpua Lappeenrannan keskustassa. Hänellä on menossa toinen kesätyöviikko Lappeenrannan musiikkiopiston kesäsoittajana. Musiikkiopisto työllistää yhteensä neljä alaikäistä nuorta kesän aikana.
 – Tänään aamulla siivosimme opistolla ja sään salliessa tulemme kaduille soittamaan, kuvailee taipalsaarelainen Waris.
 Hän saa kahden viikon pestistään palkkaa 450 euroa, josta kaupungin kesätyöseteli kattaa valtaosan. Työ musiikkiopistolla edellytti kesätyösetelin saamista.
 Lappeenrannan musiikkiopiston lisäksi moni yritys ja yhdistys on palkannut tänä vuonna 15–17-vuotiaita nuoria kesätyösetelin avulla. Seteleitä jaetaan kaupungissa nyt kolmatta kesää.
 Osa kunnista jakaa setelin koko ikäluokalle
 Viime vuonna nuorten kesätyöseteleitä oli Lappeenrannassa jaossa 170. Setelit loppuivat silloin kesken ja tälle kesälle seteleitä varattiin 370 nuorelle. Lue lisää setelin ehdoistaOhjaamon sivuilta.
 Osa Suomen kunnista jakaa setelin koko ikäluokalle. Esimerkiksi Helsingissä seteli jaetaan kouluissa jokaiselle yhdeksäsluokkalaiselle,ja se tarkoittaa määrällisesti yli 5 000 nuorta. Viime kesänä noin joka kolmas helsinkiläinen yhdeksäsluokkalainen käytti setelin hyväkseen.
 Oulussa toiminta on vieläkin laajempaa, siellä seteli taataan jokaiselle 15–17-vuotiaalle nuorelle. Oulussa seteli on ollut käytössä jo 10 vuotta, käyttöaste on vakiintunut hieman yli 50 prosenttiin.
 – Kaikkia nuoria emme varmaan saa ehkä koskaan tavoitettua. Vanhemmilla on myös iso rooli alaikäisen lapsen kesätyöasioissa, sanoo Oulun ohjaamon palveluohjaaja  Outi Söderman-Juvani .
 Oulussa ja Helsingissä setelit jaetaan kouluissa.
 Oulussa kokeiltiin tänä vuonna ensimmäistä kertaa markkinoida mainostoimiston avulla kesätyöseteliä työnantajille. Syksyllä nähdään, lisäsikö rahallinen panostus kesätyösetelin käyttöä.
 Lappeenrannassa tieto ei ehkä ole tavoittanut jokaista
 Lappeenrannassa kesätyöseteliin oikeutettuja nuoria on arvion mukaan noin kaksituhatta. Seteleitä ei siis riittäisi koko ikäluokalle. Nyt tosin näyttää siltä, että seteleitä jää käyttämättä.
 Lappeenrannan kaupungin Ohjaamon nuorisoneuvoja  Minna Tarkiainen  kertoo, että aiempien vuosien tapaan seteleitä haettiin runsaasti heti haun alkaessa huhtikuussa. Kesätyöseteleitä on edelleen jäljellä noin 70 nuorelle. Tarkiainen ei tiedä, mistä syystä kaikki setelit eivät ole vielä menneet.
 – Koulujen nuorisotyöntekijät ovat mainostaneet tätä mahdollisuutta kouluissa, mutta ehkä tieto ei ole kulkeutunut kaikille. Setelin voi saada vielä kesäkuun ajan, niin kauan kuin niitä riittää. Eilenkin meiltä haettiin viisi kesätyöseteliä.
 Nuoria ovat palkanneet Lappeenrannassa esimerkiksi taloyhtiöt, kaupat, yhdistykset, hevostallit ja urheiluseurat. Yritykset ovat ottaneet kesätyösetelin innolla vastaan ja kyselleet siitä kaupungin Ohjaamosta.
 Helsingissä tilastoidaan tarkasti kesätyösetelin käyttöä. Viime vuonna neljä suurinta nuoria työllistänyttä alaa olivat toimisto- ja mediatyö, liikunta- ja vapaa-aika, ravintolat ja kahvilat sekä puutarha- ja kiinteistöhuolto ja siivousala.
 Patrik Viskarin unelmien kesätyö olisi urheilukaupan myyjänä.  Anne Laine / Yle
 Koirahoitola on suosittu kesätyöpaikka
 Moni yrittäjä pitää kesätyöseteliä edullisena tapana työllistää alaikäinen nuori kahden viikon ajaksi. Minimipalkka kymmenestä työpäivästä on 450 euroa, josta Lappeenrannan kaupungin kustantama seteli kattaa 300 euroa. Erotuksen lisäksi yritys vastaa kaikista työnantajamaksuista ja lakisääteisistä vakuutuksista.
 Kati Vainikka  on pitänyt Lappeenrannassa koirakylpylä-hotellia viisi vuotta. Yritys tarjoaa koirahoitolan lisäksi koirille uintiaikoja omassa uima-altaassa. Tämä on toinen kesä, kun yrittäjä on voinut työllistää kesäksi alaikäisiä nuoria. Syynä on kaupungin tarjoama kesätyöseteli.
 – Nuoria ei voi jättää yksin töihin vaan he ovat apukäsiä ja apujalkoja. Ilman seteliä en voisi työllistää alaikäisiä. Samaan aikaan en kuitenkaan voi ottaa useampaa työntekijää, koska täytyy minunkin heille maksaa, setelistä huolimatta.
 Vainikalla on yrityksessään itsensä lisäksi yksi työntekijä. Hän kertoo olevansa tyytyväinen setelin sisältöön. Samoin kehuja saavat nuoret työnhakijat.
 – Kaikki, jotka olen työllistänyt, ovat itse tulleet paikan päälle kysymään töitä. He ovat esitelleet kesätyöseteliä ja ovat olleet todella kiinnostuneita työstä koirien kanssa.
 Vainikan yrityksessä kesätyöläiset ulkoiluttavat hoitolan koiria ja siivoavat. Uimalan puolella he auttavat esimerkiksi koirien pesussa ja kuivauksessa.
 Yrittäjä Kati Vainikka on käyttänyt yhtä viime vuoden kesätyöntekijää tarpeen mukaan tavallisena työvoimana myöhemminkin.
 Omaa rahaa rentoutumiseen ja säästöön
 Lappeenrantalaisella  Patrik Viskarilla  ei ainakaan vielä ole kesätyötä. 15-vuotias Viskari tietää kesätyösetelistä, mutta kertoo luulleensa, ettei niitä ole enää jäljellä.
 – Ilman seteliä on tosi vaikea saada tämän ikäisenä työpaikkaa. Mieluiten olisin kesätöissä myyjänä urheilukaupassa. On mukavampi tehdä töitä ihmisten kanssa, kuin kantaa laatikoita varastossa, perustelee Viskari.
 Viskari on toiveikas siitä, että voisi edelleen työllistyä setelin avulla. Rahalle olisi käyttöä. Hän kertoo, että kevytmoottoripyörän polttoaineeseen menee viikossa jopa 30 euroa.
 – Raha on aika tärkeää. Kesällä voisi rentoutua ja ostaa kuumana päivänä jäätelön.
 Kesäsoittajana työskentelevä Tuukka Waris aikoo pistää palkkansa säästöön. Hänelle kahden viikon työrupeama on ihanteellisen pituinen.
 – Tämä on hyvä. Ehtii myös lomailla tarpeeksi.

Tuhannet nuoret voisivat vielä päästä kesätöihin – kiinnostuneita ei ole


Summary: Asiasta uutisoi ensin Helsingin Sanomat.

Helsinkiläinen kulttuurikeskittymä Konepajan Bruno on haettu konkurssiin.
 Julkisesta maksukyvyttömyysrekisteristä ilmenee, että Verohallinto on hakenut Konepajan Brunoa konkurssiin ja asia on tullut vireille toissa päivänä tiistaina.
 Asiasta uutisoi tänään torstaina  Helsingin Sanomat . Konepajan Brunon toinen osakas  Ilkka Hietala  vahvistaa Ylelle tiedon konkurssiin hakemisesta, mutta ei halua kommentoida asiaa sen laajemmin.
 Hietalan mukaan myös Konepajan Brunon vuokrasopimus on irtisanottu ja se päättyy heinäkuun lopussa.
 Konepajan Bruno sijaitsee suositulla konepaja-alueella Helsingin Vallilassa. Osa VR:n aiemmin omistamasta alueesta myytiin viime vuonna Yhdysvaltain entiselle suurlähettiläälle  Bruce Oreckille .
 Yle kertoi Konepajan Brunon talousvaikeuksista tammikuussa. Taloussanomat oli kirjoittanut tuolloin, että  yritykselle oli kertynyt velkomustuomioita ja maksamattomia velkoja .
 Oreck syytti lehdessä Konepajan Brunoa maksamattomista vuokrista ja vuokravakuuksista.
 Arkistokuva helsinkiläisen Konepajan Brunon sisätiloista. Ari Tuhkanen / Yle
 Vallilan konepaja-alue on ollut viime vuosina laajalti esillä. Esimerkiksi rautakauppaketju Bauhausin uutisoitiin aikoinaan olleen kiinnostunut alueesta.  Tuhannet helsinkiläiset nousivat kuitenkin vastustamaan asiaa ja ilmaisivat haluavansa pitää VR:n vanhan konepajan kulttuurikäytössä.
 Lue seuraavaksi:
 Konepajan Brunolla on pidetty monia tapahtumia. Arkistokuva. Niklas Nabb / Bruno
 Rautakauppaketju Bauhaus uhkaa viedä Konepajan Brunon kulttuuritilat  (21.7.2016)
 Bruce Oreck haluaa Vallilan konepaja-alueesta Helsingin Camdenin: "Täällä ei ole tilaa Starbucksille"  (23.5.2018)
 Helsingin kaupungin kulttuuri- ja vapaa-ajan toimialan johto saattaa muuttaa Vallilan Konepajan alueelle  (29.4.2019)

Suositun kulttuuritehtaan karu loppu: Konepajan Bruno haettu konkurssiin – sopimus Bruce Oreckin kanssa päättyy pian


Summary: Toimitusjohtaja Heikki Nivalan mukaan kiinalaiset pääomistajat tekevät investointipäätöksen mahdollisimman nopeasti.

Kemijärvelle sellutehdasta suunnittelevan Boreal Biorefin mukaan sen saaman ympäristöluvan ehdot ovat tiukat. Yhtiö kuitenkin katsoo, että lupaehdot voidaan täyttää, eivätkä vaatimukset estä tehtaan toteuttamista. Varsinaista investointipäätöksestä saadaan kuitenkin vielä odottaa.
 Ympäristölupaa haettiin tehtaalle, joka tuottaa alkuvaiheessa pääasiassa tavanomaista havusellua Kiinan kasvaville paperimarkkinoille. Tuotantokapasiteetiksi lasketaan noin 500 000 tonnia. Myöhemmin tuotantoa on tarkoitus siirtää enemmänkin uusien biotuotteiden, kuten mikrokiteisen sellun (MCC) ja liukosellun suuntaan.
 – Ne [lupaehdot] ovat nykytasoa. Tiedossa on, että ne ovat kaikille uusille yrityksille tiukat. Yksityiskohtiin palataan, kun aluehallintovirasto julkistaa ne, Boreal Biorefin toimitusjohtaja  Heikki Nivala  sanoi.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirasto ei pyynnöistä huolimatta suostunut toimittamaan lupa-asiakirjoja Ylelle sähköisesti. Lupaviraston mukaan asiakirjat ovat julkisia ja luettavissa Pohjois-Suomen aluehallintoviraston Oulun toimipisteessä vain paperisina.
 Lue myös:
 Kemijärven sellutehdas sai ympäristöluvan – nyt odotetaan luvattua investointipäätöstä
 Boreal Bioref haluaa kiilata paalupaikalle pohjoisen investointikisassa Boreal Bioref on saanut ympäristöluvan sellutehdashankkeelleen Kemijärvelle. 950 miljoonaa euroa maksava tehdas tuottaisi 500 000 tonnia sellua vuodessa. Toimitusjohtaja Heikki Nivalan mukaan ympäristöluvan ehdot ovat tiukat, mutta että ne eivät estä tehtaan rakentamista. Investointipäätöksen aikataulua ei vielä kerrota, mutta Bioref haluaa olla pohjoisen jättihankkeista ensimmäinen, joka kertoo rakentamispäätöksestään.
 Investointipäätös kiinalaisten pääomistajien käsissä
 Kemijärven biosellutehdas on Boreal Biorefin ja kiinalaisen  valtionyhtiön CAMCEn yhteishanke . CAMCEn eli China CAMC Engineering Co omistaa yhdessä Silva Industri AB:n kanssa hieman yli puolet Boreal Biorefistä. Myöhemin enemmistöomistuksen on sovittu siirtyvän kiinalaiselle paperijätti Shanyingille.
 Toimitusjohtaja Heikki Nivalan mukaan tulevat pääomistajat tekevät lopullisen investointipäätöksen.
 – Investointipäätöksen tekevät tulevat pääomistajat. Totta kai me, jotka nyt omistamme, olemme siinä päätöksenteossa mukana. Tässä tulee tulevaisuudessa olemaan isoja omistajia, ja heidän päätös on siinä ratkaiseva, Nivala muotoilee.
 Vajaan puolet Biorefistä omistavat Nivalan omistama Halla yhtiö Oy, Kemijärven entisen kaupunginjohtajan  Timo E. Korvan  ja  Pekka Koskenrannan  Sijoituskiila Oy sekä Kemijärven kehitys Oy.
 Nivalan mukaan kovin tarkkaan investointipäätöksen tekemisen ajankohtaa ei voi vieläkään paljastaa. Nyt asiat ovat kuitenkin pääasiassa yhtiön omissa käsissä, kun lupa-asiat on saatu etenemään.
 – Totta kai me pyrimme nyt kun on tähän asti päästy mahdollisimman nopeaan ratkaisuun. Painamme mielellämme kaasua. Näistä näkyvistä investointihankkeista haluamme olla ensimmäinen joka kertoo investointipäätöksestään, Nivala sanoo.
 Boreal Bioref haki ympäristöluvan ohella myös poikkeuslupaa töiden aloittamiseksi, jonka AVI myönsi hakemuksen mukaisesti.
 Boreal Biorefin sellutehdasta suunniteltu Itä-Lappiin, Kemijärvelle. Metsä Group puolestaan suunnittelee miljardin sellutehdasinvestointia Kemiin. Harri Vähäkangas / Yle
 Kova kisa pohjoisen puista
 Tehdas käyttäisi yhtiön omien laskelmien mukaan vuosittain noin 2,8 miljoonaa kuutiometriä pääasiassa mäntypuuta. Tästä paikallisilta sahoilta saatavaa haketta olisi noin puoli miljoonaa kuutiometriä.
 Boreal kilpailee osittain samoista leimikoista kuin Kemiin tulossa oleva  Metsä Groupin sellutehdas  ja Kemin Ajokseen suunniteltu Kaidin biopolttoainelaitos. Metsä Groupin toimitusjohtaja  Ilkka Hämälä  on  arvioinut julkisuudessa , että puuta ei pohjoisessa riitä kaikille suunnittelupöydillä oleville hankkeille.
 Toimitusjohtaja Heikki Nivalan mukaan ympäristöluvan saaminen on Biorefille erittäin tärkeää.
 – Ulkopuoliset ovat tehneet tästä vähän tällaisen kilpailuasetelman. Nyt voidaan tietenkin sanoa, että olemme sillä tavalla paalupaikalla, että meillä on nyt ympäristölupa ja voidaan edetä investointipäätöstä kohti, Nivala sanoo.
 Bioref kertoo sillä olevan kahdeksan sopimusta puun hankinnasta. Pääasiallinen hankinta-alue on yhtiön mukaan Itä-Lapista Koillismaalle ulottuvalla alueella. Tuotantolaitos on Biorefin mukaan nopeasti kasvavien ja harvennuksen tarpeessa olevien nuorten metsien keskellä, mikä parantaa raaka-aineen hankintamahdollisuuksia taloudellisesti.
 Tehdas vetoaa Luonnonvarakeskuksen syksyllä julkistamiin laskelmiin, joiden mukaan hakkuita voidaan lisätä Pohjois-Suomessa eli Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa 600 000 kuutiometriä vuodessa. Luke on sittemmin  tarkistanut alaspäin  arviotaan kestävistä hakkuumääristä.
 – Olemme sillä tavalla paalupaikalla, että meillä on nyt ympäristölupa ja voidaan edetä investointipäätöstä kohti, sanoo Boreal Biorefin toimitusjohtaja Heikki Nivala. Markku Pitkänen / Yle
 Kolme miljardihanketta vireillä Lapissa
 Jos investointipäätös tehdään pian, voisi Boreal Biorefin sellutehtaan rakentaminen alkaa tänä vuonna. Tehdas olisi valmis tuotantoon kaksi vuotta myöhemmin, vuonna 2021. Aikataulu on venynyt alkuperäisestä:  investointipäätöstä ja rakennustöiden aloittamista  on odotettu jo pari vuotta.
 Kemijärven sellutehtaan rakentaminen maksaisi Boreal Biorefin mukaan noin 950 miljoonaa euroa. Tehdas työllistäisi alle 200 ihmistä, mutta rakennusvaiheen ja puunhankinnan työllisyysvaikutukset olisivat moninkertaiset.
 Kemijärvelle suunniteltu tehdas on kolmas Lapissa vireillä olevista suurista metsäteollisuushankkeista. Metsä Group kertoi huhtikuun lopulla aloittavansa Kemin tehtaiden uudistuksen suunnittelun. Miljardi-investointi lisäisi Kemin tehtaan puunkäytön kolminkertaiseksi 7,5 miljoonaan kuutiometriin vuodessa.
 Metsä Groupin tehdashanke on hieman jäljessä Kemijärven Boreal Biorefin hanketta, sillä sen  ympäristöluvitus on vasta alkanut . Metsä Group arvelee voivansa tehdä lopullisen investointipäätöksen alkuvuodesta 2020.
 Kolmas, joskin viime aikoina hieman  hiljaiseloa viettänyt  metsäteollisuushanke Lapissa on Kemiin suunniteltu Kaidin biojalostamo. Hanke on saanut ympäristö- ja vesitalousluvan, mutta sen jälkeen  julkisuudessa on keskusteltu  muun muassa Kaidin kiinalaisen taustayhtiön rahoitusvaikeuksista.
 Lue myös:
 "Uusi peluri puumarkkinoille" – Pohjoisen metsänomistajat odottavat kiinalaisten sellutehdasta
 Kiinan hurjimmat kasvuvuodet ovat ohi – ovatko Suomeen kaavaillut miljardisijoitukset jo jäähyllä?

"Painamme mielellämme kaasua" – Kemijärven sellutehdashankkeen ympäristölupa on erittäin tiukka, mutta ei estä rakentamista


Summary: Yhdysvaltalaisen Lockheed Martinin F-35 on yksi viidestä ehdokkaasta Hornetien korvaajaksi.

Yhdysvaltalainen F-35-hävittäjä nähtiin tänään torstaina ensi kerran Suomen ilmatilassa, kun kaksi F-35-hävittäjää saapui Turkuun viikonloppuna pidettävään Suomen ilmailuliiton 100-vuotislentonäytökseen.
 Myös  muut hävittäjäehdokkaat  saapuvat Turkuun. F-35:tä lukuun ottamatta ne nähdään myös ilmailunäytöksessä.
 F-35:n ilmailunäytöksiin oikeutettu lentäjä osallistuu ilmailunäytöksiin Yhdysvalloissa eikä koneita sen vuoksi nähdä Turussa ilmassa muutoin kuin sen saapuessa ja lähtiessä.
 Lockheed Martinin edustaja kertoi torstaina Helsingissä, että Suomen ilmavoimat saa F-35:n testattavaksi vuodenvaihteessa. Koelennot ovat yksi osa päätöksentekoa, kun suomalaiset aikanaan päättävät hävittäjästä.
 Konevalmistajat ovat esitelleet tällä viikolla tarjontaansa erilaisissa sidosryhmätilaisuuksissa Suomessa.
 Hävittäjähankinnan on arvoitu maksavan 7–10 miljardia euroa. Koneista on annettu alustavat tarjoukset, mutta tarkka hinta selviää vasta, kun päästään lopullisiin tarjouksiin.
 Lopulliset tarjouspyynnöt tehdään valmistajille ensi syksynä. Vastavalittu eduskunta päättää koneiden rahoituksesta vuonna 2021.
 Nykyisten Hornetien korvaajaksi on ehdolla viisi konetta. Lockheed Martin F-35:n lisäksi ne ovat yhteiseurooppalainen brittien edustama Eurofighter Typhoon, ranskalainen Dassault Rafale, ruotsalainen Saab Gripen E ja yhdysvaltalaiset Boeing F/A-18 Super Hornet.
 Lisää aiheesta:
 Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku
 Kirja: Väärä päätös hävittäjäkaupoissa merkitsisi jopa kymmenen miljardin hukkainvestointia – Hävittäjävalinta ratkaisee ilmavoimien suorituskyvyn vuosikymmeniksi

F-35-hävittäjät saapuivat ensivisiitille Suomeen – Ilmavoimat koelentää koneen vuodenvaihteessa


Summary: Veikko Vallin pyytää poliisia selvittämään, onko Facebook syyllistynyt rikokseen estämällä Vallinin Facebook-päivitysten tekemisen.

Tamperelainen kansanedustaja  Veikko Vallin  (ps.) on tehnyt tutkintapyynnön poliisille. Vallin pyytää poliisia selvittämään, onko Facebook syyllistynyt rikokseen estämällä Vallinin Facebook-päivitysten tekemisen.
 Vallin kertoo saaneensa Facebookiin 30 vuorokauden julkaisueston. Hänen mukaansa esto alkoi eduskuntavaalien ennakkoäänestyksen ensimmäisenä päivänä eli 1.4.2019.
 – Mielestäni tämä Facebookin perusteeton toimenpide häiritsi huomattavasti vaalikampanjaani, se oli demokratian ja perustuslain vastaista ja selkeää vaalivaikuttamista. On demokratian kannalta äärimmäisen vakava asia rajoittaa julkista toimintaani tärkeimpänä kampanja-aikana, Vallin syyttää tiedotteessaan.
 Vallinin mukaan hän sai kiellon lainattuaan suoran sitaatin Suomen Uutisten jutusta, jossa kerrottiin, että "tietyillä ulkomaalaisilla ryhmillä on yliedustus eri rikostyypeissä".
 Vallin sanoo ryhtyvänsä vielä kovempiin toimenpiteisiin, mikäli esitutkinta ei johda syyteharkintaan.
 – Aion tehdä kantelun Facebookin toiminnasta Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen, mikäli en saa omassa kotimaassani oikeutta puhua vapaasti eduskuntavaaliehdokkaana.
 Yle ei ole tavoittanut Sisä-Suomen poliisilaitosta kommentoimaan asiaa.

Kansanedustaja teki tutkintapyynnön Facebookista – sai julkaisukiellon ennen vaaleja


Summary: Traficomin mukaan 17-vuotiaat ovat menestyneet kuljettajatutkinnossa paremmin kuin 18-vuotiaat.

Alaikäisten ajokorttihakemukset ovat lisääntyneet erittäin tuntuvasti. Vuoden kuluessa maanteille on kurvannut tuhansittain 17-vuotiaita henkilöauton kuljettajia.
 Porilainen  Jimi Hosio , 16, on yksi ikäpoikkeuslupaa hakeneista alaikäisistä. Tällä hetkellä Hosio kulkee kesätöihinsä mönkijällä, mutta ensi elokuusta lähtien alla on henkilöauto. Ei kevytauto, vaan oikea henkilöauto.
 – Minulla on yli 12 kilometrin matka kouluun ja harrastuksiin, ja bussit eivät kunnolla kulje, Hosio perustelee ajokortin tarvetta.
 Opetuslupajärjestyi jo kevättalvella, vaikka varsinainen päätös ajokortin ikäpoikkeusluvasta on yhä käsittelyssä. Näin ollen 16-vuotias on jo harjoitellut ajamista liikenteen seassa monta kertaa.
 – Äidin autossa on opetuspolkimet. Sillä pääsee opettelemaan liikenteessä, Jimi Hosio kertoo.
 Alaikäisten autoilubuumin taustalla on viime vuoden heinäkuussa voimaan tullut lakimuutos. Sen ansiosta B-ajokorttiin oikeuttavia ikäpoikkeuslupia on myönnetty noin 5 100. Hakemuksista on hylätty alle 100.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin jonossa on edelleen 3 000 hakemusta. Käsittelyaika on noin kaksi ja puoli kuukautta. Traficomin mukaan suurimpaan osaan hakemuksista joudutaan pyytämään lisäselvityksiä, mikä hidastaa lupamenettelyä.
 Säännöllinen tarve ja tunnin matka
 Ajokorttilain muutoksen takia Traficom myöntää ikäpoikkeuslupia kaikille 17 vuotta täyttäville, joilla on opiskeluun, työllistymiseen tai tavoitteelliseen harrastukseen liittyvä erityinen, säännöllinen kulkemistarve.
 Ehtona on, että matka yhteen suuntaan kestää vähintään tunnin. Joukkoliikenteen varassa olevilla nuorilla tunnin matka-aika on verrattain tavallinen, koska odotteluaikakin lasketaan.
 Aiemmin perusteiden piti olla erityisen painavia.
 – Aikaisemmin poikkeuslupia myönnettiin todella vähän. Hakemuksia oli vuosittain joitakin kymmeniä, ja lupiakin myönnettiin vuositasolla alle kymmenen, vertaa Traficomin erityisasiantuntija  Henna Antila .
 Lupahakemusten määrä kääntyi selvään nousuun viime marraskuussa. Vielä lokakuussa hakemuksia oli jätetty vasta  joitakin satoja .
 – Se, että on mahdollista päästä kulkemaan vähän pitempikin matka vaikka kouluun, toki mahdollistaa nuorille entistä paremmin ammatinvalintaa ja työllistymistä, Antila perustelee.
 Jimi Hosio saa B-luokan ajokortin elokuussa täyttäessään 17 vuotta. Haaveissa on oma pakettiauto. Ajokortin saamiseen asti hän ajelee mönkijällään.  Tapio Termonen / Yle
 Poikkeuksellisesta tuli yleistä
 Traficomille on tullut vuoden aikana noin 8 000 ikäpoikkeuslupahakemusta. Luku on varsin suuri suhteutettuna siihen ikäluokkaan, joka ylipäänsä haluaa suorittaa B-ajokortin heti täysi-ikäiseksi tullessaan.
 Vuosina 2001 ja 2002 syntyi noin 56 000 lasta. Viime vuosina noin 60 prosentilla 18-vuotiaista on ollut B-luokan ajokortti, joten kortin suorittajia olisi molemmissa ikäluokissa noin 33 600.
 Näin laskettuna ikäpoikkeuslupa ei vaikuta enää poikkeukselliselta ratkaisulta. Useampi kuin joka viides ikäluokan siitä osasta, joka muutenkin suorittaisi ajokortin heti täysi-ikäisyyden koittaessa, on pääsemässä auton ohjaimiin 17-vuotiaana.
 Ajokorttilakimuutoksen valmisteluasiakirjoissa todetaan, että ajokorttien suorittaminen on viime vuosina ylipäänsä vähentynyt tai ainakin sen suorittaminen on myöhentynyt. On yleistä, että B-luokan ajokortti hankitaan vasta 20–24-vuotiaana.
 Aiempina vuosina poikkeuksia myönnettiin harvoin 2013  24 hakemusta, 2 myönnettyä lupaa 2014  31 hakemusta, 6 myönnettyä lupaa 2015  44 hakemusta, 5 myönnettyä lupaa 2016  23 hakemusta, 4 myönnettyä lupaa 2017  36 hakemusta, 7 myönnettyä lupaa Lähde: Trafi
 Kuinka käy liikenneturvallisuuden?
 Miksi lainsäätäjä höllensi poikkeuslupakäytäntöä, mutta ei saman tien pudottanut B-ajokortin alaikärajaa 17 vuoteen? Taustalla painoivat liikenneturvallisuussyyt. Lain esitöissä todetaan myös, että 18 vuotta on kansainvälisesti hyväksytty vähimmäisikä.
 Lainsäätäjä halusi kuitenkin ottaa huomioon nuorten opiskeluun ja työharjoitteluun liittyvät kulkemistarpeet. Niitä helpottamalla voitaisiin edistää nuorten työllistymistä ja ehkäistä syrjäytymistä, hallituksen esityksessä todetaan.
 Uudistuksen vaikutuksia liikenneturvallisuuteen on liian aikaista arvioida, sillä tutkimustietoa saadaan vasta ensi vuonna. Traficomin erityisasiantuntijalla on tosin nyt jo lupaavaa kerrottavaa.
 – 17-vuotiaat käyvät saman kuljettajaopetuksen ja suorittavat saman tutkinnon kuin 18-vuotiaatkin. Tähän mennessä on ainakin nähty se, että he ovat läpäisseet kuljettajatutkinnon jopa hieman paremmin kuin heitä hieman vanhemmat, sanoo Henna Antila.
 Elokuussa 17 vuotta täyttävää Jimi Hosiota tieto ei yllätä.
 – Jos saa alaikäisenä erityisluvan ja kortin, siihen varmasti myös panostaa ja lukee enemmän. Silloin pääsee varmasti läpi.
 Lue lisää:
 17-vuotiaalla Jessica Sakalalla on jo ajokortti, eikä hän ole harvinaisuus: Ajo-oikeus on myönnetty jo sadoille alaikäisille lakiuudistuksen jälkeen
 Alaikäiset innostuivat hakemaan ajokortteja – ikäpoikkeuslupien käsittely ruuhkautui 2 000 hakemuksen jonoksi
 Millaisen kevytauton saisi uuden mopoauton hinnalla, 13 000 eurolla? Elisa Grönman, 15, tutustui vaihtoehtoihin
 Aiheesta voi keskustella kello 22:een saakka.

Joka viides ajokortin haluava hyppää auton rattiin jo 17-vuotiaana – lakimuutos vaikuttaa Jimi Hosion ja 8 000 muun alaikäisen elämään


Summary: Sinileväkukinnat ovat lisääntyneet viime viikosta Etelä-Suomen järvillä. Suomen avomerialueilla ei ole sinileväkukintoja, mutta rannikolla on havaittu yksittäisiä sinileväesiintymiä.

Sisävesillä esiintyy sinilevää ajankohtaan nähden hieman keskimääräistä enemmän ja sinilevähavaintojen määrä on lisääntynyt viime viikosta, kertoo Suomen ympäristökeskus (Syke).
 Eteläisimmän Suomen alueella on havaittu sinilevää yhteensä 13 valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla.
 Runsaita tai erittäin runsaita sinilevien pintakukintoja ei ole kuitenkaan havaittu. Kansalaisilta on tullut lisäksi neljä havaintoa sinileväkukinnoista.
 – Alkukesän erittäin lämmin ajanjakso aikaisti sinileväkukintojen syntyä. Tällä hetkellä tuulinen sää pitää mahdolliset sinileväesiintymät kuitenkin veteen sekoittuneena. Toisaalta tuuli voi kuljettaa sinileviä, jolloin levää saattaa ajautua rannoille, tutkija  Kristiina Vuorio  kertoo Syken  tiedotteessa .
 Suomen avomerialueilla ei ole havaittu sinileväkukintoja, mutta rannikolla on ollut yksittäisiä paikallisia sinileväesiintymiä. Vedessä saattaa edelleen esiintyä paikoin männyn siitepölyä, joka voi näyttää sinilevältä veden pinnalla.
 Järvien pintalämpötilat ovat helteiden jälkeen laskeneet Etelä-Suomessa alle 20 asteeseen. Maan keskiosissa pintavesien lämpötila vaihtelee 12 ja 16 asteen välillä. Lapissa pintaveden lämpötila on pääosin alle 12 astetta.
 Merivesi on edelleen viileää. Avomerialueilla veden lämpötila vaihtelee noin viidestä 15 asteeseen. Vesi on lämpimintä Saaristomerellä ja Suomenlahdella. Aivan rannikon tuntumassa vesi voi olla jonkin verran lämpimämpää kuin avomerellä.
 Lue lisää:
 Sinileväkesästä ennustetaan hurjaa Suomen eteläisille merialueille – sääolot ratkaisevat levämäärän
 Suurin osa Suomen uimavesistä luokitellaan joko erinomaiseksi tai hyväksi: "Turvallisin mielin voi lähteä uimakauteen"

Sinilevä lisääntynyt sisävesillä – järvien pintalämpötilat laskeneet helteiden jälkeen


Summary: Vielä ei tiedetä, oliko hyökkäyksen takana hakkerijoukko vai yksittäinen tekijä.

Lahden kaupungin tietoverkossa tiistai-iltapäivällä tapahtuneen kyberhyökkäyksen jälkiä siivotaan yhä. Haittaohjelma havaittiin yhdellä koneella, josta se ehti levitä noin tuhanteen työasemaan, kertoi  Yle tuoreeltaan .
 Kaupungin ja Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän väliset tietoliikenneyhteydet oli pakko katkaista nopeasti, jotta hyökkäys ei leviäisi terveyspalveluihin. Tämä on heijastunut perusterveydenhuollon asiakkaille ikävästi: suuria ongelmia on ollut sähköisissä resepteissä, laboratoriotuloksissa ja jopa verikokeiden ottamisessa.
 – Emme pysty tekemään työtämme ollenkaan normaalilla tavalla. Sähköisiä yhteyksiä tarvitaan esimerkiksi reseptien uusimiseen ja laboratorioaikojen antamiseen sekä -tulosten katsomiseen, kertoo Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän toimialajohtaja  Juhani Sand .
 Ensiapu ja tärkeät erikoissairaanhoidon toiminnot on saatu pidettyä toiminnassa, eikä hyvinvointiyhtymän mukaan potilasturvallisuus ole Lahden seudulla vaarantunut.
 Tutkitaan tietojärjestelmän törkeänä häirintänä
 Keskusrikospoliisi on käynnistänyt kyberhyökkäystä koskevan teknisen tutkinnan yhteistyössä tietojärjestelmien ylläpidosta vastaavan tahon kanssa. Tapausta tutkitaan tietojärjestelmän törkeänä häirintänä.
 – Olemme nyt aluksi keskittyneet niihin oletusarvoisesti keskeisimpiin laitteisiin, joihin hyökkäys on ensisijaisesti kohdistunut. Nämä ovat palvelintietokoneita, sanoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Sami Siurola .
 Hyökkäyksen tehneestä tahosta ei voida vielä tutkinnan alkuvaiheessa vetää mitään tarkkoja johtopäätöksiä.
 – Sen voin sanoa, että tietojärjestelmään on murtauduttu ja haittaohjelmaa on levitetty verkkoon. Tämänhetkisen tiedon mukaan terveydenhuollon tietojärjestelmiin leviäminen on saatu estettyä. En pysty sanomaan, onko hyökkäyksen takana hakkeriporukka vai yksittäinen tekijä.
 Valtaosa kyberhyökkäyksistä ei tule koskaan virkavallan tietoon
 Keskusrikospoliisissa uskotaan, että Lahden torjuntakyky on ollut kyberhyökkäyksen sattuessa ajan tasalla.
 – Uskoisin, että Lahdessa kaikki voitava tehtiin ja onnistuttiin siinä mielessä, että haittaohjelman leviäminen terveydenhuollon järjestelmiin saatiin estettyä. Terveydenhuolto on hyökkäyksissä hyvin kriittinen kohde, jota pitää suojata, toteaa rikoskomisario Sami Siurola.
 Krp tekee nyt omien sanojensa mukaan kaikkensa kyberhyökkäyksen tekijän selvittämiseksi.
 – Siellä on meidän taitavat tekniset ja taktiset tutkijat työssä parasta aikaa. Kaikki voitava tehdään, että pahuuden levittäjä saadaan kiinni.
 Krp:n mukaan kyberhyökkäyksistä suuri osa jää Suomessa pimentoon, koska hyökkäyksistä ei edes kerrota poliisille.
 – Suurin osa kyberhyökkäyksistä ei tule koskaan poliisin tietoon. Esimerkiksi yritykset saattavat siivota tietojärjestelmät itse ja pystyttävät ne sitten uudelleen. Poliisille ei ole mitään ilmoitusvelvollisuutta näistä tapauksista, paljastaa Siurola.
 Lahdessa oli viimeksi laaja kyberhyökkäys helmikuussa 2018, jolloin virtuaalivaluuttaa louhiva haittaohjelma saastutti Lahden kaupungin tietojärjestelmän.  Tämä ruuhkautti terveyskeskuksia , kertoi Yle tuolloin. Keskusrikospoliisin tämänhetkisen arvion mukaan tapaukset eivät kuitenkaan liity toisiinsa.

Kyberhyökkäys horjuttaa yhä Lahden terveyspalveluja – Krp: "Kaikki voitava tehdään, että pahuuden levittäjä saadaan kiinni"


Entinen uutisankkuri ja Espoon kaupunginvaltuuston varajäsen Seppo Huhta on tuomittu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Oikeuden mukaan Huhta kirjoitteli Facebookiin muslimeja ja somaleja kansanryhmänä panettelevia ja solvaavia kirjoituksia.
 Oikeus katsoi, että vaikka kunnallispolitiikassa mukana olevan Huhdan tarkoituksena olisi ollut esittää kritiikkiä maahanmuuttoa ja rikoksiin syyllistyneitä maahanmuuttajia kohtaan, hän ei olisi saanut solvata kansanryhmiä tekemällään tavalla.
 Kommentit olivat oikeuden mukaan vihapuhetta, vahvasti yleistäviä ja omiaan aiheuttamaan muun muassa halveksuntaa ja vihamielisyyttä muslimeja ja somaleja kohtaan.
 Maksettavaksi 40 päiväsakkoa
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus mätkäisi Huhdalle 40 päiväsakkoa ja määräsi poistettavaksi Huhdan Facebook-sivuilta rikoksen tunnusmerkistön täyttäviä kommentteja.
 Espoon kaupungin sivujen mukaan  Seppo Huhta edustaa Sinistä tulevaisuutta (ST) varavaltuutettuna. Sinisen tulevaisuuden vt. puheenjohtaja Tiina Ahva kuitenkin  kiisti toukokuussa  Seppo Huhdan olevan puolueen jäsen.
 – Huhta ei ole eikä ole koskaan ollut Sininen tulevaisuus rp:n jäsen, Ahva kirjoitti tuolloin sähköpostissaan.
 Seppo Huhta putosi vuoden 2017 kuntavaaleissa valtuutetun paikalta varasijalle. Huhta on toiminut aiemmin Espoon sinisten puheenjohtajana. Tätä ennen hän kuului perussuomalaisiin.
 Vuonna 2017  uutisoitiin , että Huhtaa epäillään seksuaalisesta häirinnästä.
 Lue myös:
 Entinen uutisankkuri ja Espoon varavaltuutettu Seppo Huhta syytteessä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan
 Väitteet seksuaalisesta häirinnästä aiheuttavat päänvaivaa Espoon valtuustossa – lakimiehen mukaan luottamushenkilöä ei voi erottaa
 HS: Espoon valtuuston Seppo Huhtaa epäillään seksuaalisesta häirinnästä – Huhta Ylelle: "Poliittista ajojahtia"

Ex-uutisankkuri ja kunnallispoliitikko Seppo Huhta tuomittiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Kivestä muodostuneita kuvioita on epäilty ihmisen tekemiksi. Geologien mukaan ne ovat kuitenkin luonnon muovaamia.

Omalaatuiset käärmekuviot kallioissa ovat herättäneet huomiota itärajalla. Käärmekuvioita on löydetty ainakin Imatralta, Taipalsaarelta ja Lappeenrannan Joutsenosta.
 Tämä kalliokäärme on peräisin Lappeenrannan Joutsenosta. Kalle Purhonen / Yle
 Yle kertoi viime viikollakuvioista, joita joskus luullaan ihmisen tekemiksi.
 Lue aiempi juttumme käärmekuvioista:  Arkeologitkin ovat ymmällään – itärajan kallioista löytyneet salaperäiset käärmekuviot ovat edelleen vailla selitystä
 Erityisesti Imatran Kiurulassa rajavyöhykkeellä oleva tarhakäärmeen näköinen kuvio on herättänyt huomiota. Kuvioon paikan päällä tutustunut arkeologi Tapani Rostedt arvioi sitä osittain ihmisen tekemäksi.
 – Siinä on luultavasti ollut kalliossa luontainen halkeama tai juova, josta muinainen taiteilija on saanut inspiraation. Hän on muokannut juovaa niin, että siitä on tullut selkeämmin käärmeen näköinen, Rostedt totesi Ylelle aiemmin.
 Geologit tulkitsevat asiaa toisin.
 Imatran Kiurulan käärmekuvio muistuttaa hämmästyttävän paljon aitoa käärmettä. Kalle Purhonen / Yle
 Syntyivät meren pohjassa
 Yle sai ensimmäisen jutun jälkeen useita yhteydenottoja geologeilta, joiden mukaan käärmekuviot ovat puhtaasti luonnon muovaamia geologisia ilmiöitä. Ne alkoivat syntyä kaksi miljardia vuotta sitten syvän muinaisen meren hiekkapohjalla.
 Geologi  Satu Hietala  Geologian tutkimuskeskuksesta kertoo, että tuolloin hiekan sekaan saostui vedestä kalkkisilikaattijuonia. Hiekka muuttui hitaasti kiilleliuskekallioksi, jonka sisällä kalkkijuonet venyivät ja muuttivat muotoaan maankuoren puristuksessa käärmemäisiksi kuvioiksi.
 – Lopulta kalkkisilikaatti kului osittain pois ja jäljelle jäi käärmettä muistuttavia kuvioita kallioon, Hietala sanoo.
 Kalle Purhonen / Yle
 Kuvioita esiintyy eri puolilla Suomea
 Kalkkisilikaattien jättämiä kuvioita kiilleliuskekallioissa esiintyy kivissä ja kallioissa eri puolilla Suomea. Käärmemäisiä kuvioita esiintyy kuitenkin erityisesti Itä-Suomessa.
 – Länsi-Suomen kallioissa on enemmän pyöreitä muodostumia. Itä-Suomessa käärmemäiset kuviot ovat yleisempiä, geologi Satu Hietalan kertoo.
 Käärmekuviot kallioissa ovat kuitenkin melko harvinaisia Suomessa.
 Eva Häkkisen omakotitalon pihalta löydetty "kalliokäärme" Haukivuoren Häkkilän kylässä Etelä-Savossa. Eva Häkkinen
 Satu Hietanen ei sulje pois mahdollisuutta, että ihmiset ovat voineet muokata käärmekuvioita.
 – Ne ovat voineet olla ihmisten kulttipaikkojakin. Itse en ole kuitenkaan huomannut näkemissäni kuvioissa ihmisen työstön jälkiä. Kuviot ovat ilman muokkaamistakin niin vaikuttavan näköisiä, että niitä voi helposti luulla ihmisen tekemiksi.

Geologit tunnistivat heti itärajan kallioiden erikoiset käärmekuviot – syntyivät 2 miljardia vuotta sitten muinaisen meren pohjassa