Summary: Norjan hallituksen edustaja uskoo, että tie voidaan rakentaa ilman mainittavia haittoja.

Norjassa on puhjennut kiista merkittävän tiehankkeen toteuttamisesta. Maan hallitus on käynnistänyt suurhankkeen, jotta E39-moottoritien varrella olevat lautat voitaisiin poistaa käytöstä ja korvata silloilla ja tunneleilla.
 E39 kulkee Trondheimin ja Kristiansandin välillä. Jos koko tieosuus rakennetaan niin, ettei vuonojen rikkomalla rannikolla tarvittaisi lauttoja, maksaisi rakennustyö hallituksen arvion mukaan 340 miljardia kruunua eli 35 miljardia euroa. Kyseessä olisi Norjan historian kallein tienhanke.
 Nyt puheena oleva väli koskee Stavangerin ja Bergenin kaupungit yhdistävää osuutta, niinsanottua Hordfast-tietä.
 Maiju Hakalahti / Yle
 Tällä hetkellä kaupungista toiseen siirtyminen vie paljon aikaa, koska matkustaja joutuu käyttämään useita lauttoja. Hallituksen tarkoituksena on, että vuonojen, muun muassa leveän Bjørnafjordenin yli kulkisi silta.
 Hankkeesta tehty ympäristöselvitys tuo ilmi moottoritien haitat. Bjørnafjordenin eteläpuolella E39 kulkisi nelikaistaisena moottoritienä Tysnesin kuntaan kuuluvan Reksterenin saaren halki.
 Reksterenillä sijaitsee harvinainen norjalainen sademetsä.  Ympäristöselvityksen  mukaan tie tuhoaisi harvinaislaatuisen lauhkean vyöhykkeen sademetsän niin pahoin, ettei tien rakentaminen käy päinsä.
 Vuonon rannikolla, vuorenrinteessä sijaitsevia sademetsiä on maailmalla jäljellä erittäin vähän.  Ympäristöasiantuntijat  pitävät Reksterenin sademetsää kansainvälisestikin arvokkaana.
 Norjan yleisradion NRK:n haastattelema  liikenneministeriön valtiosihteeri  Tommy Skjervold  arvioi, että on täysin ennenaikaista sanoa, että sademetsä estäisi tiehankkeen.
 Hänen mukaansa sademetsän luontoarvot otetaan suunnittelussa huomioon ja projekti toteutetaan niin, että haitat ovat mahdollisimman vähäiset.

Norjan historian suurin tiehanke saattaa jäädä toteutumatta – tuhoaisi vuonon rannikolla sijaitsevan sademetsän


Summary: Kunnat ovat joutuneet hankkimaan ostopalveluina täydentäviä vuoroja.

Haja-asutusalueiden huonot bussiyhteydet hankaloittavat esimerkiksi toisen asteen opiskelijoiden kulkemista kotoa käsin opiskelujen piiriin. Huonot kulkuyhteydet voivat johtaa siihen, että opiskelupaikka valitaan muualta kuin omalta seutukunnalta. Meri-Lapin kuntien ostopalveluina hankittavat bussivuorot ovat parhaillaan kilpailutettavana.
 Ammattiopisto Lappian Tornion toimipisteessä on huomattu, että kaikkein hankalinta on ollut kulkea opintojen pariin Kemijokivarresta tai Simosta.
 Simolainen leipuri-kondiittori opiskelija  Suwanna Väänänen  joutuu kulkemaan omalla autolla Torniossa.
 – Minä tulin omalla autolla, koska bussipysäkki on kaukana, neljän kilometrin päässä ja lisäksi bussiyhteydet on huonot. Esimerkiksi koulun leipomovuoroon tullaan töihin tosi varhain. Lisäksi vien usein lapsen hoitoon ennen kouluun tuloa.
 Kemiläinen musiikkiteknologian opiskelija  Veli-Antti Liukko  kertoo, että varsinkin illalla on hankala päästä bussilla kotiin.
 – Jos on illalla treenejä tai muita bändiprojekteja, niin sitten illalla on vähän vaikea päästä pois. Se viimeinen bussi Torniosta käsin Kemiin päin lähtee liian aikaisin, kun yleensä treenit menee yhdeksään asti illalla. Tällöin oma kyyti on ainoa mahdollisuus.
 Bussireitti Kemijokivarresta Tornioon rakennettiin alusta uusiksi
 Lapissa on lakkautettu viime vuosina bussivuoroja kannattamattomana, niinpä kunnat ovat joutuneet hankkineet ostopalveluina täydentäviä vuoroja. Meri-Lapin seutulogistikko  Kirsi Ylipiessa  sanoo, että nyt kun toisen asteen oppilaitokset on keskitetty pääsääntöisesti Kemiin ja Tornioon, niin tämä tulee vaikuttamaan uusien yhteyksien suunnitteluun.
 – Tällä hetkellä vaikein reitti on Tervolan ja Keminmaan suunta eli Kemijokivarsi. Kemiin sieltä on perinteisesti aika hyvät yhteydet, mutta Tornion yhteyksiä meidän on pitänyt alkaa rakentamaan ihan alusta uusiksi.
 Meri-Lapin seudulliset täydentävät joukkoliikennepalvelut on kilpailutettu viimeksi vuosina 2016 ja 2018. Molemmat sopimuskaudet päättyvät tänä kesänä ja uusi kilpailutus on parhaillaan käynnissä.
 –Toisen asteen opiskelijat on huomioitu. Heille on räätälöity tiettyjä vuoroja ja liitäntäyhteyksiä, kun ne ei aina istu ihan sinne perinteisiin koulukuljetuksiin.
 – Kunnat ovat halunneet lähteä tukemaan näiden toisen asteen opiskelijoiden kulkemista koulussa sillä lailla, että he pystyvät kotoa käsin kulkemaan, toteaa Kirsi Ylipiessa.
 Valtiolta saatava tuki kattaa tällä hetkellä noin 25 prosenttia ostopalveluina hankittavien vuorojen kustannuksista. Ilman kuntien rahallista panostamista, Meri-Lapin bussiyhteydet olisivat vielä toimimattomammat kertoo Ylipiessa.
 –Sen nettokustannusarvio on ehkä noin 200 000 euroa vuodessa ja siitä useampi kymmenen tuhatta euroa menee ihan puhtaasti näihin toisen asteen kuljetusten järjestämiseen.
 Keskustele Lapin joukkoliikenteestä: Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Rovaniemen nuoret vaativat parempia bussiyhteyksiä – kaupunki lupaa pieniä parannuksia
 Tornio lisäsi vuoroja ja uudisti reittejä – kaupunkilinjalle toivotaan lisää käyttäjiä

Lapissa opiskelijoita harmittavat surkeat bussiyhteydet – reittejä on lakkautettu kannattamattomana


Summary: Onko mielessä lomareissu Suomenlahden eteläpuolelle? Ylen Viron toimittaja Silja Massa vastasi lukijoiden matkailukysymyksiin.

– Kato tätä!
 – Ihana kettumekko!
 Suomalaisturistit ihastelevat virolaisbrändi Dadamoran lastenvaatteita Telliskiven luovassa keskuksessa Tallinnassa.
 – Täällä kuulee päivittäin suomea ja useita muita kieliä, kertoo Dadamoran omistaja ja perustaja, vaatesuunnittelija  Mariliis Kenkmaa .
 Kenkmaan lastenvaateliike on yksi Kalamajan kaupunginosassa sijaitsevan Telliskiven lähes kolmestasadasta yrityksestä.
 Dadamoran kaltaisten indiepuotien lisäksi luovan keskuksen alueella on muun muassa kaksitoista ravintolaa, kaksi teatteria, start-up-yritysten toimistoja, baareja ja ulkoilmagalleria. Alueella järjestetään vuosittain 600 kulttuuritapahtumaa, joihin osallistuu 600 000 kävijää.
 Dadamora-lastenvaateliikkeen perustaja, designer Mariliis Kenkmaa kuulee työssään päivittäin suomea. Katariina Salmi
 Kesäkuussa Telliskiveen aukeaa valokuvataiteen museo Fotografiska. Siitä ja museon katolle perustettavasta ravintolasta veikataan kaupungin seuraavia vetonauloja.
 Telliskiven kehitys on nostanut koko Kalamajan alueen arvoa. Vielä kymmenen vuotta sitten aluetta pidettiin pelottavana ja hämäräperäisenä. Mariliis Kenkmaan äiti varoitteli tytärtään pahamaineisella alueella liikkuvista huumediilereistä, kun Kenkmaa vuokrasi Kalamajasta asunnon.
 Nyt Kalamaja on Tallinnan halutuin ja trendikkäin asuinalue.
 Rakenteilla oleva valokuvataiteen museo Fotografiska aukeaa yleisölle 19. kesäkuuta. Katariina Salmi
 Hylätty tehdaskompleksi sai uuden elämän
 Telliskiven historia ulottuu 1870-luvulle. Se oli Baltian rautateiden päätehdas, jossa rakennettiin junia ja niiden osia. Neuvostoaikana alueella taas rakennettiin osia Sputnik-satelliittiin.
 Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen tehdasrakennukset jäivät vuosikausiksi tyhjilleen.
 Tilanne muuttui, kun tallinnalainen nuori mies  Jaanus Juss  sai idean. Hän osallistui vuonna 2007 Berliinin maratonille ja päätyi juoksemisen jälkeen viettämään iltaa taiteilijoiden valtaamaan taloon Berliinin entisissä juutalaiskortteleissa.
 – Vallatussa talossa vallitsi yhteisöllinen ja vapaa ilmapiiri. Tajusin, että Tallinnassa on paljon tyhjillään olevaa tilaa, jossa voisi tehdä jotakin samanlaista, nyt 37-vuotias Juss kertoo.
 Berliinin-matkansa jälkeen Juss osti Telliskiven entiset teollisuuskiinteistöt – yhteensä yksitoista rakennusta. Pari vuotta myöhemmin alueelle muuttivat ensimmäiset vuokralaiset.
 Ensimmäinen Telliskiven ravintoloista oli vuonna 2009 perustettu F-hoone. Aluksi siellä kävivät lähinnä tallinnalaiset pari–kolmekymppiset hipsterit. Nyt paikka on täynnä työporukoita, eläkeläispariskuntia ja lapsiperheitä.
 F-hoone on vanhin Telliskiven ravintoloista. Katariina Salmi
 F-hoonen asiakaskunta on hyvä esimerkki siitä, miten Telliskivi on kymmenessä vuodessa muuttunut.
 – Telliskivi ei ole enää hipsterialue vaan koko perheen ajanviettopaikka, sanovat 21-vuotiaat sisustusarkkitehtuurin opiskelijat  Ann-Katriin Kelder  ja  Elin Kenzie Kornav .
 Kelderiä ja Kornavia alueen valtavirtaistuminen ei haittaa.
 – Käymme täällä arkisin kahvilla ja lauantaisin kirpputorilla. Pääsimme äsken tentistä ja nyt olemme menossa ostamaan jäätelöä Tallinnan parhaimmasta jäätelöbaarista, Kelder sanoo.
 Jos Tallinnassa haluaa etsiä alakulttuuripaikkoja, on Kelderin ja Kornavin mukaan suunnattava kauemmas keskustasta, esimerkiksi Uus Maailm- ja Pelgulinn-alueiden välillä sijaitsevalle teollisuusalueelle tai Kalasataman rantaan.
 Mutta Telliskivellä on heidän mukaansa paikka Tallinnan kaupunkikulttuurin ytimessä.
 – Ilman Telliskiveä Tallinna olisi paljon tylsempi, opiskelijat sanovat yhteen ääneen.
 Ann-Katriin Kelder (oik.) ja Elin Kenzie Kornav viihtyvät Telliskivessä, vaikka paikka onkin heidän mukaansa valtavirtaistunut. Katariina Salmi
 Vanhan kaupungin houkuttavuus väheni
 Tallinnan turismikeskus Visit Tallinn markkinoi Telliskiveä aktiivisesti sivuillaan ja sosiaalisen median kanavissaan.
 – Alue on tehnyt hyvää Tallinnan brändille. Se on nuorekas, energinen, aktiivinen ja eläväinen osa kaupunkia, sanoo Visit Tallinnin markkinointipäällikkö  Mall Oja.
 Oja kertoo, että suomalaisten turistien käynnit Telliskivessä ovat lisääntyneet viimeisen neljän vuoden aikana samaan aikaan kun käynnit vanhassa kaupungissa ovat vähentyneet.
 – Etenkin Telliskiven boheemit ravintolat kiinnostavat suomalaisturisteja. Telliskivi on yksi sivustomme käytetyimmistä hakusanoista, hän kertoo.
 Matkailun vetonauloja tarvitaan, sillä parin viime vuoden aikana suomalaisturistien määrä Virossa on ollut  selvässä laskussa . Kehitys on saanut maan  matkailuyrittäjät huolestumaan .
 Yhdeksi syyksi suomalaisten matkailijoiden katoon on veikattu Viron hintatason nousua ja etenkin kesällä 2017 tapahtunutta alkoholiveron korotusta.
 Voi olla, että tilanteeseen tulee pian muutos.
 Maan uusi hallitus päätti nimittäin eilen maanantaina alentaa alkoholiveroa tuntuvasti. Jos hallituksen esitys menee parlamentissa läpi, oluen, siiderin ja viinan vero alenee 25 prosenttia heinäkuun alusta lähtien.
 "Valitsemme vuokralaiset tarkkaan"
 Jaanus Juss kertoo, että Tallinnan kaupungin asenteet Telliskiveä kohtaan ovat muuttuneet koko ajan suopeammiksi.
 – Aluksi meihin suhtauduttiin epäileväisesti. Ihmeteltiin, miksi joku haluaa alkaa yllättäen remontoida suuren määrän huonokuntoisia rakennuksia. Nykyään kommunikaatiomme kaupungin ja valtion kanssa on kuitenkin sujuvaa ja mutkatonta, hän kertoo.
 Olutkauppa Sip myy virolaisten pienpanimoiden valmistamia juomia. Katariina Salmi
 Juss painottaa, ettei alue saa julkista rahoitusta, joten se ei ole velvollinen seuraamaan kaupungin matkailukeskuksen virallisia strategioita.
 Jussia turismin lisääntyminen Telliskivessä ei haittaa.
 – Turistit eivät ole pelottaneet paikallisia pois, vaan Telliskivi on edelleen myös tallinnalaisten suosiossa. Olemme Uber-taksipalvelun suosituin määränpää Tallinnassa.
 Jussin mielestä on kuitenkin tärkeää pitää kiinni paikan alkuperäisistä arvoista ja tunnelmasta, jottei Telliskivelle kävisi kuten Tallinnan vanhalle kaupungille. Siellä suurin osa palveluista on jo toteutettu turistien ehdoilla.
 Telliskivessä ei esimerkiksi ole lainkaan mainoksia. Juss tiimeineen myös valitsee alueen vuokralaiset tarkkaan.
 – Haluamme tänne vain sellaisia yrityksiä, jotka sopivat yhteisöön ja täydentävät sen tarjontaa. Se on kuin valitsisi teoksia taidenäyttelyyn. Jokaisen teoksen pitää olla sellainen, että se tekee näyttelystä entistä paremman, Juss kertoo.
 Telliskivessä toimii jopa 300 yritystä. Katariina Salmi
 "Emme suunnittele alueen tulevaisuutta"
 Kesäkuussa tukholmalainen taidemuseo Fotografiska laajentaa toimintaansa Telliskiveen. Kyseessä on ensimmäinen Tukholman ulkopuolella avattu Fotografiska.
 – Olen käynyt Fotografiskassa aina Tukholman-reissuillani. Uskon, että museosta tulee Tallinnalle yhtä tärkeä kohde kuin Tukholmalle, Jaanus Juss sanoo.
 Museo houkuttelee Telliskiveen todennäköisesti myös sellaista väkeä, joka ei muuten olisi löytänyt tietään luovaan keskukseen.
 – Mutta emme rakenna museota tänne vierailijoiden takia vaan siksi, että se on taiteellisesti kiinnostava ja kunnianhimoinen.
 Juss paljastaa, että "joskus Fotografiskan jälkeen" Telliskiveen avataan myös hotelli. Enempää hän ei kerro.
 – Sen voin sanoa, että aiomme rakentaa hotellin mahdollisimman ympäristöystävällisesti ja huomaamattomasti. Emme halua, että Telliskiven kävijät tuntevat olevansa rakennustyömaalla.
 Telliskiven tulevaisuus on täynnä mahdollisuuksia. Osa kiinteistöistä on edelleen tyhjillään.
 – Suunnitelmamme on se, että emme suunnittele liikaa vaan annamme alueen muuttua orgaanisesti. Alue voi lähteä kehittymään mihin tahansa suuntaan, Juss sanoo.
 – Haluamme tarttua hulluihinkin ideoihin. Pidämme tilat mieluummin tyhjillään kuin vuokraamme ne jollekin hajuttomalle ja mauttomalle yritykselle, joka ei sovi alueen henkeen, Juss kertoo.
 Aiotko lähteä päiväreissulle tai pitkäksi viikonlopuksi helatorstain takia Viroon? Vai kiinnostaako sinua kesäloma Virossa? Tallinnassa asuva toimittaja  Silja Massa  vastaa kysymyksiisi tiistaina 28.5. klo 20–22. Voit esittää kysymyksen jutun kommenttikentässä.
 Lue lisää:
 Ovatko Tallinnan vanha kaupunki ja Telliskivi jo liiankin tuttuja? Seikkaile päivä keskustan turistikohteiden ulkopuolella sukeltamassa tai elokuvien maisemissa
 Boheemi Kalamaja on Tallinnan oma mini-Berliini
 Tallinnan yöelämä on hyvin erilaista kuin kymmenen vuotta sitten: "Meno on kovempaa kuin Suomessa"
 Suomalaisturistien määrä Virossa laskee – Ovatko suomalaiset ja virolaiset kyllästyneet toisiinsa kuin vanha aviopari?

Tallinnan hipsterimekasta kasvoi koko kansan turistikohde – Telliskiven uusin vetonaula on kesällä avautuva Fotografiska-museo


Summary: Koristeveistossa syntyy taidetta ja uniikkeja käsitöitä.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Omakotitalon eteisestä näkee suoraan olohuoneen takaseinälle, jonka edessä seisoo yksityiskohdilla häikäisevä lipasto. Sen yläpuolella on lipaston kanssa yhteensopiva koristeellinen peili.
 Varpaiden alla tuntee puiset lattialankut ja olohuoneessa seisoo komea pirttipöytä. Yläkertaan johtava portaikko on itse veistetty, samoin koristelista katon rajassa.
 Koristeveistäjämestari  Tero Hulkkosen  kodissa Taipalsaarella puu on materiaalina vahvasti läsnä. Tämän talon asukkaat tuskin käyvät Ikeassa?
 – No itse asiassa me juuri kävimme ja ostimme tuon sohvan, Hulkkonen nauraa.
 Rokokoo-tyylinen lipasto on tännä yksityiskohtia. Sarjaan kuuluu myös yhteensopiva peili. Silva Laakso / Yle
 Mutta kyllä, lähes kaikki muu keittiön kaapeista huonekaluihin on Hulkkosen käsialaa. Kaupasta on sohvan lisäksi hankittu eteiseen peilikaappi.
 Yhteistä Hulkkosen tekemille huonekaluille on materiaali. Puinen ruokapöytä edustaa skandinaavista minimalismia, käsintehtyä lipastoa koristavat rokokoolle tyypilliset koristeet. Tyylit vaihtelevat, mutta kokonaisuus on sulassa sovussa keskenään.
 Hulkkonen on veistänyt puusta huonekaluja jo parinkymmenen vuoden ajan. Ensin hän valmistui puusepäksi, jonka jälkeen hän vihkiytyi koristeveiston ja huonekalujen saloihin.
 – Innostuin siitä ja sille tielle jäin. Se vei nopeasti mennessään, Hulkkonen kuvailee.
 Silva Laakso / Yle
 Työpaikka omassa pihassa
 Hulkkosen kotitalon pihapiirissä on myös verstas, jonne hän siirtyy aamuisin tekemään töitä. Päivän askareet vaihtelevat sen mukaan, mitä milloinkin on tekeillä. Suurin osa töistä on tilaustöitä, joista Hulkkonen myös tienaa elantonsa.
 Kun on aikaa, Hulkkonen tekee töitä myös omaksi ilokseen. Niitä töitä voi tehdä oman mielensä mukaan ja taiteilla hiukan tilaustöitä enemmän.
 Höyläpenkin pitää olla oikealla korkeudella, jotta selkä kestää työtä. Hulkkonen sanoo säästyneensä työperäisiltä vaivoilta, muutamia tikkejä lukuunottamatta. Silva Laakso / Yle
 Yksi esimerkki on kotona pylvään päällä seisova rintakuva, jossa on haettu vähän ufomeininkiä. Omia projekteja olisi mukava tehdä enemmänkin.
 – Viimeiset vuodet aikaa on uponnut kyllä eniten tähän talonrakentamiseen, Hulkkonen kertoo.
 Yrittäjyyden lisäksi Hulkkonen opettaa kansanopistossa veistotöitä. Tekijänä hän ei halua lokeroida itseään liian tiukasti yhteen ammattinimikkeeseen. Hän on käsityöläinen, mutta toisaalta myös puutaiteilija.
 – Käsityöläisyys ja taide voivat olla aika lähellä toisiaan. Voi olla vaikea sanoa, kumpi on kumpaa, Hulkkonen miettii.
 Puinen veistos toimii lamppuna.  Silva Laakso / Yle
 Laadusta ei tingitä
 Työnä veistäminen on luovaa. Toisaalta se on myös hyvin pikkutarkkaa ja keskittymistä vaativaa. Silti parhaimmillaan Hulkkonen voi veistää rennosti ja antaa ajatusten virrata.
 Joskus asiakkailta tulee tarkkoja toiveita, joiden mukaan työ tehdään, joskus hän voi käyttää enemmän mielikuvitusta ja suunnitella töitä itse. Yleensä ideat syntyvät kypsyttelemällä pikkuhiljaa. Inspiraatiota voi saada myös kuvia katselemalla. Jo olemassa olevilla huonekaluilla on merkitystä, sillä uudenkin toivotaan sopivan vanhoihin.
 – Laadun pitää olla aina hyvä. Siitä en tingi, Hulkkonen toteaa.
 Vielä keskeneräinen koristeveistotyö Hulkkosen pajalla. Silva Laakso / Yle
 Vaikka puhutaan veistämisestä, on puukolla pieni rooli varsinaisessa työssä. Hulkkosen tärkeimmät työkalut noin 50 talttaa, jotka ovat höyläpenkillä siistissä rivissä. Taltan valinta eri töihin riippuu haluusta jäljestä.
 – Taltan on oltava niin terävä, että se liukuu puulla kuin itsestään.
 Muita tarvikkeita ovat tietysti puusepän yleiset työvälineet, kuten sahat ja höylät. Yksi tärkeä asia on hyvä näkö.
 – Kun muutama vuosi sitten hommasin lasit, huomasin että näkö on aika oleellinen osa tätä työtä, Hulkkonen naurahtaa.
 Säleistä tehtyä kuviota kutsutaan intarsiatyöksi. Silva Laakso / Yle
 Parasta on vapaus
 Haastavinta veistämisessä on ollut oikean tekniikan opettelu, joka vei alkuun paljon aikaa. Puuta veistetään puunsyiden mukaisesti, mikä tekee siitä tarkkaa puuhaa. Jos sitä ei kunnioita, työ menee rikki.
 Parasta työssä on, kun saa tehtyä jotain hienoa ja tietää, ettei kaikki muut tee samaa, Hulkkonen sanoo.
 Veistotyöt ovat vieneet Hulkkosen myös sellaisiin paikkoihin, joihin ihan kaikki eivät pääse. Hän ei kuitenkaan suostu paljastamaan, millaisiin linnoihin tai ihmisten koteihin ovet ovat työn puolesta auenneet.
 Omassa verstaassa työskennellessä onnea tuo myös vapaus.
 – Kun tekee omillaan, niin on vapaus. Kukaan ei pakota tai komentele.
 Talttojen pitää olla todella teräviä, jotta niillä voi työstään puuta. Silva Laakso / Yle

Tero Hulkkonen rakensi talon ja veisti sinne huonekalut omin käsin – Ikeasta haettiin vain sohva


Summary: Ensimmäiset uudenmalliset kameratolpat ovat olleet pystyssä jo kuukausia. Kameroita niihin on asennettu kevään aikana.

Uudenmallisten nopeusvalvontakameroiden käyttöönottoa lykätään teknisten viimeistelytöiden takia. Viivästys on pitkä, sillä osa kameratolpista pystytettiin teitten varsille jo viime syksynä ja ensimmäiset kamerat niihin laitettiin ennen vappua.
 Poliisihallituksesta ei vielä osata sanoa tarkkaa päivää, koska kamerat otetaan käyttöön.
 – En valitettavasti osaa sanoa tarkkaa aikaa, mutta varmasti kesän aikana, vastaa poliisitarkastaja  Heikki Kallio  Poliisihallituksesta sähköpostitse.
 Kallion mukaan kameroita ei ole otettu käyttöön teknisten viimeistelytöiden takia.
 Poliisihallitus on luvannut kertoa kansalaisille, koska nopeusvalvonta uusilla kameroilla alkaa.
 Poliisilla on 40 uusiin tolppiin sopivaa kameraa. Tolppia oli huhtikuun aikana pystytetty 30. Tulevaisuudessa tolppia on 150 ja kameroita kierrätetään niiden välillä. Uudet kamerat toimivat  tracking radar -tutkatekniikalla .
 Kameratolppia on pystytetty muun muassa valtatielle 6 Koskenkylän ja Kouvolan välille sekä valtatielle 4 Heinolan Lusista Jyväskylän Vaajakoskelle saakka.
 Lue lisää:
 Uudet peltipoliisit otetaan käyttöön huhtikuussa – nopeusvalvontakamera tulossa aluksi jokaiseen tolppaan nelos- ja kutostiellä

Uudet nopeusvalvontakamerat edelleen pimeinä – käyttöön ehkä joskus kesällä


Summary: Räppäri on tullut tunnetuksi suorasukaisesta tyylistään, jonka maskuliinisuus on herättänyt myös närää.

Kun Leijonien kultajoukkue saapui maanantaina Helsingin Kaisaniemenpuiston kansanjuhlaan, bussista ulos tullut  Juhani Tyrväinen  esitteli näyttävästi valkoista t-paitaa. Siinä luki  "Gettomasa is chosen one"  (suom. Gettomasa on valittu).
 Moni katsoja ihmetteli, miksi jääkiekkoilija paitaa esittelee ja kuka on  Gettomasa .
 Rap-musiikkia seuraaville 25-vuotias Gettomasa on tuttu nimi ja niin on myös jääkiekkomaajoukkueelle. Räppärin biiseistä etenkin  Lössi  soi heidän pukukopissaan turnauksen aikana. Kappale raikui myös kisahallissa Slovakiassa.
 Gettomasa oli tietoinen, että hänen joukkue on hänen kappalettaan kuunnellut.  Lössi  on häpeilemättömän itsevarma kappale, jossa nostatetaan yhteishenkeä.
 – Ajattelin biisiä kirjoittaessa, että tyypit pystyy kuuntelee tätä kappaletta ennen matsia tai joku nyrkkeilijä tulee sisään tällä kappaleella. Oli kiva nähdä, että se on ollut myös sitä, räppäri kertoo.
 Elämän keikka
 Sunnuntaina Suomen kultamitalin ratkettua joukkue otti yhteyttä Gettomasaan, josko tämä voisi tulla esittämään kappaleen kansanjuhlaan.
 – Olin vaan, että sairaan siistiä. Iso kunnia mulle.
 Paikan päällä Juhani Tyrväinen karkasi jo lavalle menevien joukkuetovereidensa rivistä ja etsi käsiinsä Gettomasan. Hän halusi t-paitaan nimmarin ja yhteiskuvan. Tämän jälkeen hän esitteli paitaa innoissaan lavalla. Gettomasan esittäessä  Lössi -kappaletta Tyrväinen pääsi vielä tuplaajaksi mukaan.
 – Ilmeisesti ihmiset on nyt kuullu mun nimen, Gettomasa pohtii näkyvyyttään MM-kultajuhlissa. Mårten Lampén / Yle
 Räppäri itse ei hirvittävästi muista esiintymisestä 50 000 kiekkofanin ja huomattavan suuren tv-yleisön edessä.
 – Olis ehkä tuntunut vieraalta paikalta mulle tulla koko kansan eteen esittämään kappale, mutta se ei tuntunut siltä, koska joukkue oli halunnut mut sinne ja ne oli fiilistellyt biisiä. Mä ajattelin, että mä vedän tän biisin näille jätkille.
 Kappaleen aikana joku pelaajista sujautti kultamitalin hetkeksi Gettomasan kaulaan. Hänen todellinen palkintonsa oli esiintyminen koko kansan juhlassa. Räppäri sai sellaista näkyvyyttä, mitä rahalla ei saa ostettua. Entistä useampi suomalainen tietää nyt, kuka on Gettomasa.
 Gettomasa tekee rehellistä räppiä
 Räppipiireissä jyväskyläläinen Gettomasa (oik.  Aleksi Lehikoinen ) on jo vanha tekijä. Nuoresta pitäen räppiä ja hip hopia kuunnellut mies on muun muassa freestylerapin Suomen mestari vuodelta 2012. Varsinaisen läpimurtonsa Gettomasa teki vuonna 2016 ensimmäisellä soololevyllään  Chosen one .
 Lue lisää Gettomasan taustoista:   Rap-tulokas Gettomasa kerää kehuja - nosti esiin perheissä vaietut alkoholiongelmat
 Perjantaina ilmestyi Gettomasan toinen albumi  Diplomaatti . Julkaisun jälkeen levyn kappaleet ampaisivat Suomen Spotify-listan kärkeen ja räppäri nappasi ensimmäistä kertaa ykköspaikan  Silmät -biisillä.
 – Tää on mullistava hetki Suomi-rapille. Ykköseksi mennyt kappale on niin raaka räppibiisi ja biitin soundi niin kaukana popmusiikista kuin vain pystyy olemaan. Nyt on todistettu, että Suomessa pystyy menestymään kaupallisesti oikealla kunnon räpillä tekemättä popkompromissia, Gettomasa lataa.
 – Nykyisin kun tyypit julkaisee sinkun, se tulee someen kaameen saateteksin kanssa mistä tää kertoo. Mä annan musiikin puhua puolestaan, enkä selitä liikaa, sanoo Gettomasa. Mårten Lampén / Yle
 Räppäri kertoo, että uusi albumi on rehellinen rap-levy, jonka teemana on autot ja autoilu. Biisit eivät ole tiedostavia tai hänen omien sanojensa mukaan kovin älykkäitäkään, vaan niitä voi fiilistellä ajellessaan kesäisenä päivänä tai yönä.
 Levyn nimi tulee siitä, että hän haluaisi olla diplomaatti.
 – Diplomaatit on leijoja äijiä. Niillä on hienot autot ja ne jättää ne minne sattuu, koska niiden ei tartte maksaa parkkimaksuja. Niillä on koskemattomuus ja ne menee jonon ohi. Niillä on aurinkolasit päässä, ne chillaa takapenkillä ja ne saattaa hakea presidentin kyytiin ajelulle. Mä kelasin, että mä haluun olla diplomaatti.
 Suoraa asiaa ja rapa roiskuu
 Gettomasa on tunnettu suorasukaisesta tyylistään. Hän latelee asioita ilman kiertoilmauksia ja kunniansa saa kuulla melkein kuka tahansa.
 – Mä tykkään purkaa omaa huonoa oloa teksteihin. Siinä missä joku muu menee kirjoittamaan jotain kommentteja nettiin, niin mä mieluummin kirjoitan siitä biisin.
 Räppäri lataa kappaleissaan murskaavaa kritiikkiä muuta rap-skeneä kohtaan.
 – Tyypit on alkanu tekee poppia ja hylänny hip hopin ja alkanu tehdä musiikkia ihan pelkästään työkseen ja heittänyt niiden rakastaman kulttuurin romukoppaan ja kaatanut rapaa sen päälle.
 Mutta on kuraa satanut Gettomasankin suuntaan. Juuri  Lössi -kappale aiheutti närää, sillä siinä hän käyttää vagina-sanaa haukkuakseen muita miehiä muun muassa juoruilijoiksi.
 Tilanne harmitti räppäriä, sillä hän ei halunnut leimautua naisvihaajaksi. Hän joutui pohtimaan asiaa, mutta päätyi lopulta siihen, ettei ollut sanonut mitään naisia halventavaa.
 – Enkä toivonut sillä mitään pahaa kenellekään.
 Gettomasa esiintyy kesän aikana kaikilla suurimmilla festareilla. Mårten Lampén / Yle
 Gettomasa myöntää, että hänen rap-tyylinsä on erittäin maskuliinen. Äijien kanssa puhutaan asioista suoraan.
 – Tietysti parhaat jutut ja vitsit on aina vähän kärkkäitä. Siellä on paljon juttuja, joita en ikinä menisi sanomaan mun äidille tai siskolle. Ne ovat sellaisia juttuja, joita mä voin käydä läpi mun kaverin kanssa. Se on silloin aitoa puhetta. Se on se fiilis, jonka mä haluan saada mun teksteihin ja kappaleisiin.
 MM-kultajuhla oli Gettomasan uralle todellinen onnenpotku. Mutta tämä on vasta alkua, sillä räppäri haluaa olla kaikkein paras. Sen takia hän alun perin alkoi räppäämään.
 – Mä oon vahva kilpailija luonteelta. Oli kyseessä urheilu tai mitkä vaan pelit. Mä katon tätä räppihommaa ihan samalla tavalla. Mä haluun olla kaikista paras pelaaja kentällä.
 Minkälaisena artistina Gettomasa haluaa itsensä tunnettavan?
 – Legendaarisena, räppäri kuittaa.

MM-kultajuhlissa esiintynyt Gettomasa veti elämänsä keikan, vaikkei muista siitä juuri mitään: "Iso kunnia mulle"


Entinen pääministeri  Esko Aho  jatkaa venäläisen Sberbankin hallitustehtävissä, kertoo  Lännen Media .
 Aho on valittu jatkokaudelle viime perjantaisessa yhtiökokouksessa, tiedottaa myös  Sberbank  verkkosivuillaan. Pankki on asetettu pakotelistalle Venäjän Ukrainan toimien vuoksi.
 Aho toimii parhaillaan myös amerikkalaispankki JPMorganin neuvonantajana. Lännen Medialle antamassaan vastauksessa Aho ei näe samanaikaista toimintaansa kahdessa pankissa ongelmana.
 – Tämä kysymys on arvioitu huolellisesti etukäteen. Omat arvioni asiasta eivät tietenkään vaikuta johtopäätökseen kummassakaan pankissa, Aho kommentoi sähköpostitse Lännen Medialle.

Lännen Media: Esko Aho jatkaa pakotelistalla olevassa Sberbankissa


Summary: Lontoon Cityn pormestari Peter Estlin kertoo brexit-prosessin vieneen finanssikeskuksesta tuhansia työpaikkoja.

Lontoon finanssikeskus City on täynnä turhautunutta väkeä. Brexit-kansanäänestyksestä on pian kolme vuotta, mutta Britannian EU-eron kulusta tai sen ajankohdasta ei vieläkään ole selvyyttä.
 – Alun perin City halusi jäädä EU:hun. Sitten pidettiin äänestys, ja me kunnioitamme demokratiaa. Mutta tämä avoin tilanne käy kaikkien hermoille.
 Näin sanoo  Peter Estlin , Lontoon Cityn eli yhden maailman suurimman finanssikeskittymän pormestari. Hän vierailee tiistaina ja keskiviikkona Helsingissä.
 Estlin sanoo toivovansa, että EU-eroprosessissa päästäisiin mahdollisimman nopeasti eteenpäin – ja aloittamaan varsinaiset neuvottelut siitä, millaiseksi Britannian ja EU:n tuleva suhde muotoutuu.
 Paljon menetettävää
 Lontoon City on neliömailin eli vajaan 2,6 neliökilometrin suuruinen alue kaupungin historiallisessa keskustassa.
 Citystä puhuttaessa tarkoitetaan usein myös Britannian finanssipalvelualaa: alue on täynnä pankkeja, vakuutusyhtiöitä, sijoitusrahastoja ja muita rahanpyöritykseen erikoistuneita yrityksiä.
 EU on Cityn suurin kauppakumppani, joten sillä sillä voi brexitin seurauksena olla paljonkin menetettävää.
 Estlingin mukaan brexitin odottelun takia Dubliniin, Luxemburgiin ja muihin EU-kaupunkeihin on siirtynyt Lontoosta useita tuhansia finanssialan työpaikkoja.
 Sadat finanssialan yritykset ovat siirtäneet varojaan ja toimintojaan varojaan muihin EU-maihin.
 Pormestari ei myönnä olevansa huolissaan. Hänen mukaansa samaan aikaan uusia työpaikkoja on syntynyt yli 30 000, joten City on tukevasti plussan puolella.
 – Kasvamme, mutta emme niin nopeasti kuin voisimme, Estlin toteaa.
 – Siksi haluamme tämän häiriötekijän [brexitin] pois päiväjärjestyksestä. Niin nopeasti kuin mahdollista.
 "Sopimukseton ero lopettaisi epävarmuuden"
 Britannian pääministeri Theresa May  ilmoitti viime viikolla  eroavansa tehtävästään kesäkuun alussa. May on ajanut EU:n kanssa neuvottelemaansa erosopimusta läpi parlamentissa itsepintaisesti.
 Monikaan seuraajaehdokkaista ei suhtaudu sopimukseen yhtä intohimoisesti.
 Peter Estlin ei ota kantaa siihen, kasvattaako pääministerinvaihdos sopimuksettoman EU-eron mahdollisuutta.
 – On ollut tapana ajatella, että sopimukseton ero ei ole toivottava. Ei eurooppalaisille eikä Britannialle. Jonkinlaista sopimusta on pidetty parempana vaihtoehtona.
 Pormestari itse kuitenkin tuntuu olevan taipuvainen ajattelemaan, että sopimukseton ero ei olisi maailmanloppu.
 – Cityn näkökulmasta sopimukseton ero ainakin lopettaisi epävarmuuden. Se loisi alustan, jolta voisimme jatkaa eteenpäin, Estlin sanoo.
 – Jos lopputuloksena on sopimukseton ero, niin sitten se on sopimukseton ero. Tärkeintä on päästä eteenpäin niin pikaisesti kuin mahdollista.
 "Haluamme edelleen töihin lahjakkaita ihmisiä"
 Finanssiala työllistää Britanniassa noin 2,2 miljoonaa ihmistä. Joukossa on jonkin verran myös suomalaisia. Estlinin mukaan heidän ei tarvitse olla huolissaan.
 – Me haluamme edelleen töihin lahjakkaita ihmisiä. He ovat Lontoossa ja he ovat lahjakkaita. Haluamme, että he pysyvät siellä. Ja hallitus on vakuuttanut, että he voivat jäädä.
 Pormestari korostaa, että Cityssä työskentelevistä 40 prosenttia on ulkomaalaisia. EU-maista on 15 prosenttia ja muualta 25 prosenttia.
 – Kansainvälisyys tuo energiaa, monikulttuurisuutta, erilaisia näkökulmia. Se on todella arvokasta, Estlin sanoo.
 Hän uskoo, että kansainvälisyyttä arvostavat kaikki Cityn työntekijät, myös Britannian kansalaiset.

Brexit-jahkaus rassaa Lontoon rahapiirejä: "Parempi ero ilman sopimusta kuin jatkuva epävarmuus"


Summary: Juha Sipilä lupaa pitää suomalaiskaksikon nimiä esillä keskusteluissa EU:n huippuviroista. Komission puheenjohtajaan Suomella ei ole vielä vahvaa kantaa.

Suomi tekee taustalla töitä edistääkseen  Olli Rehnin  tai  Erkki Liikasen  mahdollisuuksia nousta Euroopan keskuspankin seuraavaksi pääjohtajaksi, vahvistaa pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.).
 – Totta kai heidän nimiään pidän täällä käytäväkeskusteluissa esillä, Sipilä sanoi saapuessaan EU-maiden johtajien illalliselle tiistai-iltana.
 Johtajat kokoontuivat Brysseliin keskustelemaan unionin tulevista huippunimityksistä. Suomen pankin nykyisen ja entisen pääjohtajan Rehnin ja Liikasen nimet ovat olleet mukana spekulaatioissa EKP:n seuraavaksi johtajaksi.
 Sipilä kuitenkin sanoi, että johtajavalintaa aletaan varsinaisesti käsitellä vasta heinäkuussa valtiovarainministerien kokouksessa. Tiistain illallisella johtajat hakevat suuntaa ennen kaikkea Euroopan komission seuraavan puheenjohtajan valintaan eurovaalien tuloksen valossa.
 Sipilä ei ottanut kantaa suosikkiinsa vielä tässä vaiheessa. Hän piti vain tärkeänä, että jäsenmaiden johtajista koostuva Eurooppa-neuvosto ei sido käsiään valinnassa, jossa sen pitää EU:n sääntöjen mukaan "ottaa huomioon" vaalitulos.
 Edessä voi olla Eurooppa-neuvoston ja Euroopan parlamentin välinen kädenvääntö. Tulevan komission puheenjohtajan pitää saada taakseen parlamentin enemmistö, ja määräenemmistö jäsenmaista.
 Suurin jäsenmaa Saksa tukee Euroopan kansanpuolueen EPP:n ehdokasta  Manfred Weberiä , joka edustaa liittokansleri  Angela Merkelin  CDU-puolueen baijerilaista sisarpuoluetta CSU:ta. EPP päätyi vaaleissa suurimmaksi puolueeksi, vaikka menettikin kannatustaan.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  puolestaan listasi saapuessaan kokoukseen joukon nimiä, mutta jätti Weberin mainitsematta.
 – Nämä ovat vakavia Euroopan tason tehtäviä jotka edellyttävät kokemusta, joko kotimaasta tai Euroopasta, sekä uskottavuutta ja osaamista, Macron sanoi.
 Weberin heikkoutena pidetään sitä, että hänellä ei ole kokemusta ministerin tai komissaarin tehtävistä.
 Pääministeri Sipilän keskustapuolue kuuluu eurooppalaiseen liberaalipuolue Aldeen, jonka kärkiehdokkaana on esiintynyt tanskalainen kilpailukomissaari  Margrethe Vestager .
 – Alde on yleensä jäänyt paikkaa vaille ja nyt olisi sen aika, Sipilä tyytyi sanomaan Alden ehdokkaiden mahdollisuuksista.
 Epävirallisen huippukokouksen on tarkoitus antaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tuskille  mandaatti ryhtyä neuvottelemaan sopivista ehdokkaista EU:n johtotehtäviin.

Sipilä: Suomi ajaa Rehniä tai Liikasta Euroopan keskuspankin johtoon


Summary: Kiina on aiemminkin käyttänyt harvinaisia maametalleja aseina kauppasodissa.

Kiina harkitsee vakavasti harvinaisten maametallien viennin lopettamista Yhdysvaltoihin, kertoo Kiinan johtavaa kommunistista puoluetta lähellä oleva sanomalehti  Global Times pääkirjoituksessaan .
 Teollisuudelle tärkeiden metallien viennin lopettaminen olisi vastatoimi Yhdysvaltain Kiinalle asettamille tuontitulleille ja Huawei-yhtiölle kohdistetuille rajoituksille.
 Lehden päätoimittaja Hu Xijin vahvistaa asian vielä Twitter-viestissään.
 – Tietojeni mukaan Kiina harkitsee vakavasti harvinaisten maametallien viennin rajoittamista Yhdysvaltoihin. Kiina voi ottaa tulevaisuudessa käyttöön muitakin vastatoimia.
 Harvinaisiksi maametalleiksi kutsutaan 17:a metallia, joiden tuotanto eri puolilla maailmaa on vähäistä, mutta jota nykyaikainen teollisuustuotanto kipeästi tarvitsee.
 Metallien viennin rajoitukset haittaisivat paitsi Yhdysvaltain teollisuutta, myös asevoimien toimintaa. Aineita käytetään lukuisissa kohteissa, kuten kuituoptiikassa, tutkissa, ohjusten ohjausjärjestelmissä, tuuliturbiineissa, sähköautoissa, pimeänäkökiikareissa ja panssarivaunujen panssareissa.
 Uusimmat tuontitilastot ovat vuodelta 2017. Tuolloin Yhdysvaltoihin tuoduista harvinaisista maametalleista 80 prosenttia tuotiin Kiinasta.
 Kiina on käyttänyt harvinaisia maametalleja kauppakiistojen aseina aiemminkin. Vuonna 2010 se kielsi metallien viennin Japaniin.
 Asiantuntijat arvioivat, että jos Kiina toteuttaa uhkauksensa, vaikutus USA:n teollisuuteen voisi lyhyellä aikavälillä olla dramaattinen.
 Yhdysvaltalaisen  The Verge -verkkolehden  haastattelemat asiantuntijat huomauttavat, että teollisuustuotanto ei silti olisi täysin lamaannuttava.
 Monilla yrityksillä on varastoissa tarvitsemiaan raaka-aineita. Japanissakin havaittiin, että teollisuus on kekseliäs löytämään vaihtoehtoisia toimintatapoja, jos jotakin tarvittavaa metallia ei saada.
 Lisäksi on huomattava, että vaikka yleisesti puhutaan "harvinaisista" maametalleista, ne eivät itse asiassa ole kovin harvinaisia. Niitä on maaperässä paljonkin, ongelma vain on, että metalliesiintymät eivät ole keskittyneet yhteen paikkaan. Metallien tuottaminen on siis työlästä, mutta jos hinta nousee tarpeeksi, vaihtoehtoista tuotantoa alkaa kyllä syntyä, asiantuntijat sanovat.

Kiina uhkaa lopettaa harvinaisten maametallien viennin Yhdysvaltoihin – vaikeuttaisi kokonaisten teollisuudenhaarojen toimintaa


Summary: SDP-lähteiden mukaan hallitukseen ei yksinkertaisesti oteta puolueita, jotka eivät suostu pidentämään oppivelvollisuutta.

Oppivelvollisuuden pidentämisestä on puhjennut viime hetken kiista hallitusneuvotteluissa.
 Sosiaalidemokraatit esittävät, että oppivelvollisuus päättyisi vasta kun toisen asteen tutkinto lukiossa tai ammattiopistossa on suoritettu. Puolueen mielestä se helpottaisi nuorten pääsyä töihin tai jatko-opintoihin.
 Esitystä vastaan ovat keskusta, RKP ja vihreät. Niiden mielestä uudistus maksaa liikaa siihen nähden, kuinka tehokas keino se on nuorten tilanteen parantamiseen.
 Nykyisin oppivelvollisuus päättyy, kun peruskoulu on suoritettu, tai viimeistään 17-vuotiaana.
 Asiasta neuvoteltiin myöhään torstain vastaisena yönä eikä kiistaa toistaiseksi ole saatu ratkaistua. Yle on kuullut asiasta neljän eri puolueen lähteistä.
 Asia on periaatteellisesti merkittävä. Se on myös kallis: jos toisella asteella opiskelu olisi velvollisuus, myös oppikirjojen ja muun oppimateriaalin tulisi olla opiskelijalle maksutonta.
 Kiista yllätti demarit
 SDP:lle oppivelvollisuuden jatkaminen on kynnyskysymys. Puolueen neuvottelulähteet sanovat, että tavoite on ehdoton. Toinen SDP:n neuvottelulähde sanoo, että hallitukseen ei tule puolueita, jotka eivät suostu pidentämään oppivelvollisuusikää.
 Puolueessa verrataan oppivelvollisuuden pidentämistä peruskoulun rakentamiseen. Kun oppivelvollisuusikää nostetaan, muutos on pysyvä, puolueesta kerrotaan.
 Asian riitautuminen on ollut sosiaalidemokraateille yllätys. Kun hallituspohjaa tunnusteltiin, yksikään puolue ei suoraan vastustanut oppivelvollisuusiän nostoa ja maksuttomia oppimateriaaleja.
 Neuvottelujen edetessä asiasta onkin tullut monelle puolueelle ongelma.
 Tiukimmin asiaa vastustavat Ylen tietojen mukaan vihreät, jotka vielä hallitustunnustelijan kysymyksiin vastatessaan kannattivat lämpimästi ilmaisia oppimateriaaleja ja toisen asteen tutkinnon pakollisuutta. Vihreiden mielestä Sipilän hallituksen tekemien koulutusleikkausten paikkaaminen on tehokkaampi tapa tukea nuoria kuin oppivelvolvollisuuden venyttäminen, vihreistä kerrotaan Ylelle.
 Mihin muuhun voisi käyttää 180 miljoonaa euroa?
 Myös RKP ja keskusta ovat vastahankaan. Molempien mukaan ongelma on sekä periaatteellinen että rahallinen.
 Uudistus maksaisi Ylen neuvottelulähteistä saamien tietojen mukaan noin 180 miljoonaa euroa. Hintalapun laskee valtiovarainministeriö. Samaan kustannustasoon on päätynyt Kuntaliitto, jonka  selvityksen mukaan  vastaavan uudistuksen toteuttaminen maksaisi noin 183 miljoonaa euroa.
 Oppivelvollisuus olisi pysyvä meno, joten tulopuolelta olisi löydyttävä vastaava määrä uusia pysyviä tuloja. Tuloja tuleva hallitus suunnittelee keräävänsä verotuksella ja työllisyysastetta nostamalla.
 Uusien pysyvien menojen katto on hallitusneuvottelija Antti Rinteen mukaan sovittu 1,2 miljardiin. Jos oppivelvollisuusuudistus tulee, se nielee kuudesosan uusien menojen kakusta. Samasta kakusta pitäisi riittää rahaa myös SDP:n eläkeläisille lupaamaan vappusataseen, perhevapaiden uudistamiseen, sosiaaliturvamallin muuttamiseen, tutkimukseen ja koulutukseen sekä esimerkiksi teiden kunnon parantamiseen.
 Hallitusneuvotteluissa on tänään pyhäpäivän takia tauko. SDP:n puheenjohtaja Rinne sanoi myöhään keskiviikkona, että ohjelma on tarkoitus saada valmiiksi perjantaina.

Hallitusta rakentaville puolueille loppusuoran kiista nuorista: Pitäisikö oppivelvollisuusikää nostaa, vaikka se maksaisi 180 miljoonaa?


Summary: Lapin luonnon roskaaminen turhauttaa vuodesta toiseen eikä ratkaisuja asialle tunnu löytyvän.

Vuosittain sulavan lumen alta ympäristöstä paljastuu ruma näkymä. Katujen varret, maanteiden levähdyspaikat ja ojan pohjat täyttyvät muovisista käärepapereista, tupakan tumpeista ja metallisista purkeista.
 Ihmisen jättämät roskat täytyy toisen ihmisen kerätä yksitellen maastosta. Ympäri Ylä-Lappia järjestetäänkin joka kevät erilaisia siivoustapahtumia, joissa vapaaehtoiset siivoavat kotipaikkakuntansa ympäristöä.
 Ivalolainen  Hannele Pitkänen  yhdisti siivoustalkoilun lauantain ulkoiluun. Ivalon kylä on Piirosen mielestä muuten todella siisti, mutta roskia leviää ympäriinsä tuulen mukana.
 – Minua ärsyttää roskaaminen. Ei minulla sinänsä ole mitään tiettyä roskaa vastaan, mutta oman ja toisten elinympäristön pilaaminen ärsyttää. Ja varsinkin täällä pohjoisessa, jossa luonto on herkkää ja lähellä, kertoo Pitkänen.
 Hannele Pitkänen toivoo, että jokainen ottaisi enemmän vastuuta puhtaasta luonnosta.  Sara Wesslin / Yle
 Mikromuovia ja kemikaaleja – pieni tupakantumppi on ongelma suuri luonnolle
 Roskaaminen on maailmanlaajuinen ongelma eikä siltä olla vältytty myöskään Suomen Lapin luonnossa. Roskat eivät vain rumenna maisemakuvaa,  vaan vaikuttavat laajasti myös luontoon ja eläimiin.
 Tupakka-askit ja tupakantumpit ovat yleinen näky keskellä pohjoisen luontoa. Sara Wesslin / Yle
 Esimerkiksi tupakantumppeja päätyy vuosittain miljardeja luontoon.  Maailman yleisimmäksi roskaksi todettu tupakantumppi  eli filtteri luokitellaan muoviksi, joka sisältää myrkyllisiä kemikaaleja. Tupakantumppi ei maadu, vaan hajoaa hitaasti mikromuoveiksi.
 Myös Ivalon siivoustalkoiden järjestäjä on huolissaan nimenomaan tupakantumppien määrästä.
 – Tupakantumppia voi sanoa kaikista näistä roskista hankalimmaksi ja myös hankalimmaksi kerättävänä, kertoo  Ilkka Roininen .
 Inarin luonnonystävät ry on järjestänyt nyt viidettä kertaa siivoustalkoita Inarin kunnan kylillä. Roskat vähenevät onneksi vuosi vuodelta, iloitsee puheenjohtaja Ilkka Roininen. Sara Wesslin / Yle
 Inarin luonnonystävät -yhdistyksen puheenjohtaja Ilkka Roininen uskoo, että ihmisillä ei ole tarpeeksi tietoa siitä, millaisia vaikutuksia roskilla on luontoon pitkällä aikavälillä.
 – Emme elä täällä pohjoisessakaan missään lintukodossa: roskia löytyy jo esimerkiksi Huippuvuorilta isoja määriä, vaikkei siellä ole paljoa asutusta, pohtii Roininen.
 – Roskat kulkeutuvat luontoon ihmisten mukana. Tälle pitäisi löytää toimivia ratkaisuja, hän jatkaa.
 Maanteiden levähdyspaikat muuttuneet kaatopaikoiksi Lapissa
 Huolimaton roskaaminen on yleinen ongelma Lapin maanteiden varsilla. Esimerkiksi Käsivarren suosittujen levähdyspaikkojen kunto ja häikäilemätön roskamäärä nousee jopa raivon aiheeksi joka kesä.
 Ruijantien parkkipaikalta leviää runsaasti muun muassa muoviroskaa muualle ympäristöön. Vesa Joona / Ely-keskus
 Enontekiöläinen  Minna Näkkäläjärvi  on väsynyt jokavuotiseen luonnon turmeluun. Erityisesti Ruijantien levähdyspaikka muuttuu keväisin kaatopaikaksi. Roskat leviävät tuulen mukana äyriään täynnä olevista jäteastioista lähiympäristöön.
 – Se näyttää ihan järkyttävältä! Parkkipaikalla on roskia levinnyt ympäri jänkää, ja jäteastiaa ei ole tyhjennetty. En ymmärrä, miten se on edes mahdollista. Paljon puhutaan merten roskaamisesta, mutta ihan samalla tavalla täälläkin tämä ilmiö näkyy, kertoo Näkkäläjärvi.
 Näkkäläjärvi kertoo roskausongelman kestäneen jo pitkään, eikä jäteastioita ole tyhjennetty tarpeeksi usein.
 – Kai nyt näitä pitäisi tyhjentää useammin, kun roskaa kertyy niin paljon. Jos jäteastioita täytyy olla tienvarsilla, niin kyllä niistä tulee huolehtia myös paremmin, kysyy Näkkäläjärvi.
 Roskaaminen aiheuttaa päänsärkyä viranomaisillakin – "Yksi ratkaisu on jäteastioiden poistaminen"
 Tunturi-Lapin aluevastaava  Vesa Joona  Lapin ELY-keskuksesta on myös harmillisen tietoinen Enontekiön alueen roskausongelmasta. Hän vakuuttaa, että urakoitsijat lähtevät pian siivouskierrokselle.
 Hän osoittaa syyttävällä sormella niin rekkakuskeja kuin kotitalouksia. Levähdyspaikkojen roskaisuus on lisääntynyt rekkaliikenteen lisääntyessä.
 – Kyllä se siltä näyttää, että pysähdys- ja levähdyspaikkoja on talven aikana käytetty. Roskaa on todella paljon ja osa paikoista on aika ryötässäkin kunnossa. Varsinkin sellaisissa paikoissa, jotka on vähän syrjässä tiestä, ei ilman kumisaappaita kehtaa luiskaan lähteä kävelemään. Se on yleinen käymälä ja roskavarasto, kuvailee Joona.
 Vesa Joona / Ely-keskus
 Alati lisääntyvä roskan määrä turhauttaa eikä suoria ratkaisuja löydy Lapin Ely-keskukseltakaan. Levähdyspaikkojen jäteastioihin ja niiden edustalle ei päädy vain matkailijoiden roskat, vaan sinne kantautuvat Joonan mukaan myös kotitalousjätteitä.
 – Sinne kannetaan kaikki, mitä kotoa sattuu löytymään. Autoilijan roskia on vain murto-osa noista, että kyllä sinne jonkun täytyy niitä kantaa. En tiedä, mitä tälle tekisi, harmittelee Joona.
 Joonan mielestä yksi ratkaisu voisi olla, että isot jäteastiat poistetaan niiltä alueilta, joissa ei ole asutusta.
 – Kun jäteastioita on teiden varsilta poistettu, ovat ne siisteytyneet siinä mielessä, että sinne ei ole niin paljon kannettu kiinteistöjätettä, pohtii Joona.

Välipitämättömyys on yksi suuri syy ihmisten roskaamiselle –  törkyiset levähdyspaikat ja kylän raitit raivostuttavat Ylä-Lapissa vuosittain


Summary: Jämijärven voimanainen Mervi Pihlajamäki uskoo lähimmäisenrakkauteen ja välittämiseen.

Helmikuun lopulla  Mervi Pihlajamäki  oli kollegansa kanssa työmatkalla Helsingissä. Mukana oli myös työkaverin parikymppinen tytär. Rautatieaseman alikulkutunnelissa seinustaan nojasi vanhempi rouva. Naisen vierellä herrasmies tähysi huolestuneena hänen suuhunsa.
 – Maalaisena suhtaudun aika epäluuloisesti Helsingin tunneleihin. Mietin vaan, että mitähän tuossakin tapahtuu, enkä ajatellut asiaa sen pidemmälle. Olisi pitänyt.
 Rintakivut olivat kovat ja aviomies oli niin shokissa, ettei pystynyt edes soittamaan hätänumeroon.  Mervi Pihlajamäki
 Pihlajamäki on kokenut vapaapalokuntalainen ja suorittanut lukuisia pelastuskursseja. Silti seurue käveli pariskunnan ohi. Tunnelin suulla joukon nuorin teki päätöksen palata takaisin ja vaati muut mukaansa. Seurue lähti tarkistamaan, että pariskunnalla on kaikki hyvin. Ei ollut.
 – Vanha rouva meinasi kuolla käsiimme. Rintakivut olivat kovat ja aviomies oli niin shokissa, ettei pystynyt edes soittamaan hätänumeroon.
 Nuorisoa pelastustehtäviin kouluttanutta vapaapalokuntalaista hävettää. Vanha rouva soitti Pihlajamäelle muutama päivä tapahtuman jälkeen ja kiitti saamastaan avusta. Onneksi seurueessa oli ollut mukana myös ystävättären tytär.
 – Älyttömän hienoa, että nuorin meistä päätti kääntyä auttamaan. Ei voi sanoa, että nuoret eivät välitä. Hänen upea toimintansa herätteli meitä vanhempiakin.
 Ensi kertaa tyynytehtaalla jo pikkutyttönä
 Palokunnan päällikkö Mervi Pihlajamäki johtaa myös yhtä Jämijärven suurimmista yrityksistä.
 Hän muutti Pohjois-Satakunnan Jämijärvelle kolmivuotiaana. Pihlajamäki muistaa yhä, miten vaari kävi yövuorossa paikallisessa tehtaassa. Tuolloin tehtaassa valmistettiin purjelentokoneita. Nyt hän on tehtaanjohtajana samassa rakennuksessa.
 – Ei minun pitänyt Jämijärvelle opiskelujen jälkeen palata. Aina vannoin, etten koskaan ainakaan myy mitään. Nyt vastuullani on myös meidän myyntiorganisaatiomme, tehtaanjohtaja naurahtaa.
 Usein työ ja harrastus limittyvät. Tehtaan pakkaamossa harjoittelussa työskentelevän Essi Vaanin isä on VPK:lainen. Ari Welling / Yle
 Tyyny- ja peittotehdas Univisio on niitä harvoja suurehkoja suomalaisia tekstiiliyrityksiä, jotka yhä valmistavat tuotteensa kotimaassa. Tehdas pärjää hyvällä palvelulla ja erikoistumalla. Yritys on pitkään valmistanut muun muassa paloturvallisia tyynyjä lentoyhtiöille ja varustamoille.
 – Kaikki liittyy kaikkeen. Kun lähdin mukaan palokuntatoimintaan, alkoi työssäni kiinnostaa erityisesti paloturvallisten materiaalien käyttö.
 VPK:n päällikkö Pihlajamäki on mukana vapaapalokunnan nais- ja hälytysosastoissa sekä moninaisissa toimikunnissa Länsi-Suomen pelastusalan liitossa.
 Älypuhelimet eivät ole pahasta
 Mervi Pihlajamäki kantaa huolta nuorisosta. Hän myös uskoo nuorten olevan viisaita. Itse asiassa paljon viisaampia, kuin osaamme ajatellakaan.
 – Kuulee sanottavan, että nuoret ovat kaikki kännyköissään kiinni olevia laiskimuksia. Ei nuorisoa saa leimata yhdellä leimasimella.
 Palokunnan päällikkö ei jaksa manata nuorten kännykänkäyttöä. Toisaalta on vain hyvä, jos nuoret jakavat leireillä kokemiaan asioita sosiaalisessa mediassa. Harrastusten tulee kehittyä maailman mukana.
 Mervi Pihlajamäen mielestä VPK:t ovat hyvin tasa-arvoisia yhteisöjä. Miehistöltä saatu pehmolelu on hyväntahtoinen kuitti päällikölle. Ari Welling / Yle
 – Mitäpä jos me näyttäisimme esimerkkiä ja maailma seuraisi perässä? Olisi hurjan hienoa keksiä vaikkapa uusi sovellus, jota nuoriso alkaisi käyttää myös harrastuksen ulkopuolella.
 Pienessä kunnassa nuorison harrastusmahdollisuudet ovat vähissä. Jämijärvellä palokuntaan voi liittyä jo 7-vuotiaana. Nuoremmat viihtyvät harrastuksessa, mutta teini-iässä tulee haasteita vastaan.
 – Yläkouluikäisenä nuoriso putoaa helposti kelkasta, sillä lukioon lähdetään Kankaanpäähän tai Ikaalisiin. Hälytyksiinkin pääsee mukaan vasta täysi-ikäisenä, joten ne muutamat teinivuodet ovat todella haastavia.
 Ei nuorisoa saa leimata yhdellä leimasimella.  Mervi Pihlajamäki
 Erityisen suosittuja ovat leirien lisäksi kokonaisen vuorokauden kestävät harjoitukset. Nuoret yöpyvät Jämijärven paloasemalla ja aamuyön tunteina voi tulla todelta tuntuva hälytys sammuttamaan vaikka roskispaloa.
 – Lapset voivat olla mukana osan päivästä ja lähteä sitten yöksi kotiin. Teini-ikäisille yli yön kestävät harjoitukset ovat niitä, jotka nousevat puheisiin vielä vuosien kuluttua.
 Päällikkö toivoo uteliasta mieltä
 Jos hyvä haltijatar antaisi Mervi Pihlajamäelle pari toivetta, toivoisi hän ehdottomasti ensimmäisenä terveyttä.
 Viime kesänä VPK:n päällikkö joutui viettämään useita kuukausia jalka paketissa. Turveauman sammutuksessa jalka lipesi ja jalasta menivät ristisiteet.
 Viikot tehtaanjohtajana ovat minimissään 40 tuntisia. Harrastuksissa kuluu vähintään 20 tuntia viikossa lisää. Jos kotona olisi yhä pieniä lapsia, ei moinen onnistuisi, sanoo Pihlajamäki. Ari Welling / Yle
 Toisena toiveena on avoin ja utelias mieli. Liian moni hyvä idea vaietaan kuoliaaksi. Ilman eriäviä mielipiteitä ei tule kehitystä.
 Pihlajamäki kannustaa ihmisiä olemaan rohkeasti eri mieltä ja keskustelemaan näkökannoistaan muiden kanssa.
 Vapaaehtoispalokunta on pienen kylän elinehto
 Suomessa on yli 700 sammutussopimuksen tehnyttä vapaaehtoista palokuntaa. Useat niistä vastaavat paitsi haja-asutusalueiden sammutustoiminnasta, myös ensivasteesta. Palolaitosten yksiköt pystyvät antamaan ensiapua ja raportoimaan potilaan tilasta eteenpäin.
 Eilenkin keikalle tuli yksi kaveri suoraan saunasta tukka märkänä.  Mervi Pihlajamäki
 Jämijärvellä asuu alle 2 000 ihmistä, eikä kunnan pelastustoimen järjestäminen ilman VPK:ta olisi mahdollista. Palomiehet ja -naiset eivät saa vapaaehtoisuudestaan korvauksia, mutta mukana ollaan tunnollisesti. Vaikka hälytyksiin lähdetäänkin kotoa, on porukka koolla muutamassa minuutissa.
 – Täällä kaikki tuntevat toisensa ja hädässä saattaa olla tuttu tai jopa naapuri. Eilenkin keikalle tuli yksi kaveri suoraan saunasta tukka märkänä, nauraa palokunnan päällikkö.
 Vaikka nuoret lopettaisivat harrastuksen, ei kokemus Pihlajamäen mukaan mene hukkaan. He saavat elämänkantavia oppeja vaikkapa siitä, miten onnettomuustilanteessa tulee toimia. Ari Welling / Yle
 Naispäällikkö on maakunnan vapaaehtoisissa palokunnissa harvinaisuus. Vuosi sitten Pihlajamäki osallistui teollisuuspalopäälliköille tarkoitetulle kurssille. Pulpeteissa istui hänen lisäkseen 15 miestä.
 – VPK on silti hyvin tasa-arvoinen yhteisö. Äskettäin ajoin hälytyksessä isoa sammutusautoa. Sanoin pojille, että minä ajan, kunhan te vain uskallatte tulla kyytiin. Kukaan ei mutissut.

Jämijärven VPK:n päällikkö osui Helsingin-reissullaankin hengenpelastustöihin – "Hienoa, että nuorin meistä päätti kääntyä auttamaan”


Summary: Kolme suomalaista ja yksi ruotsalainen kuoli Tamokdalenin lumivyöryssä talvella.

Norjan Tamokdalenin lumivyöryn jäljiltä kateissa olevan suomalaisen etsintöjä jatketaan, kertoi Norjan poliisi  Ilta-Sanomille  torstaina.
 Poliisi päätti tammikuussa, että kateissa olevan suomalaisuhrin etsintöjä lykätään kevääseen, koska alkuvuonna huono sää vaikeutti etsintöjä ja lumisade aiheutti uuden lumivyöryvaaran.
 Norjan poliisi kertoi IS:lle, että pelastusviranomaiset lentävät helikopterilla turma-alueen yläpuolella. Mukana lennoilla on poliiseja ja etsintäkoiria.
 Tamokdalenin lumivyöryssä 2. tammikuuta kuoli hiihtäjänelikko, johon kuului kolme suomalaismiestä ja ruotsalaisnainen. Heistä kolmen ruumiit löydettiin jo alkuvuodesta.
 Vyöryn alle jäänyt nelikko oli matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle. Hälytyksen heidän katoamisestaan teki ryhmän viides jäsen, joka kääntyi takaisin ennen muiden katoamista.

IS: Norjan Tamokdalenin lumivyöryssä kadonneen suomalaisen etsintöjä jatketaan


Summary: Presidentti on toistuvasti arvostellut edesmennyttä senaattori John McCainia.

Valkoinen talo halusi, että Yhdysvaltain laivasto olisi pitänyt sotalaiva USS John S. McCainin poissa presidentti  Donald Trumpin  näköpiiristä tämän Japanin-vierailun aikana, sanomalehti The Wall Street Journal ja uutistoimistot kertovat.
 Sotalaiva on nimetty edesmenneen republikaanisenaattori  John McCainin  mukaan. Trump on usein arvostellut McCainia. Hän on esittänyt kommenttejaan jopa senaattorin kuoleman jälkeen.
 Tieto Valkoisen talon erikoisesta toiveesta on peräisin sähköpostista, jonka  The Wall Street Journal -lehti  sai haltuunsa. Kolme viranomaislähdettä vahvisti lehden tiedon uutistoimisto AP:lle.
 Lähteet kertoivat asiasta nimettöminä, koska heillä ei ollut lupa kertoa yksityisten sähköpostiviestien sisällöstä.
 Laivasto ei suostunut pyyntöön
 Uutistoimisto Reutersin lähteen mukaan Valkoinen talo esitti pyynnön, että USS John S. McCain pidetään pois Trumpin näköpiiristä presidentin puheen aikana. Trump piti puheensa toisella sotalaivalla, USS Waspilla.
 Laivaston korkea-arvoiset upseerit eivät kuitenkaan suostuneet Valkoisen talon pyyntöön.
 Trump reagoi WSJ:n uutiseen tviittaamalla, että hänelle ei kerrottu mitään USS John S. McCainiin liittyviä asioita Japanin-matkansa aikana.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Trump ei sanonut, että häntä ei oltu informoitu aluksesta ennen Japanin-matkaansa. Uutistoimisto pyysi tarkennusta asiaan Valkoisen talon lehdistösihteeriltä.
 Valkoinen talo ei ole kommentoinut asiaa.

Valkoinen talo halusi sotalaiva John McCainin pois Trumpin näköpiiristä Japanin-vierailulla – laivasto ei suostunut pyyntöön


Summary: Vesa Fagerlund ja Kauko Koistinen ovat Suomen kärkinimiä lujaa taktikointia vaativassa bridgessä. Lajissa luotettava partneri on kaikki kaikessa.

Vesa Fagerlund  ja  Kauko Koistinen  ovat kaksi Suomen bridgekentän kärkinimeä. Molemmat löytyvät rankinglistan top 3:sta, joskin sijoitus voi välillä vaihdella näiden paikkojen kesken.
 Parina, eli partnerina, pelaavat miehet kulkevat kilpailuissa niin kotimaassa kuin maailman kovimmilla pelikentillä Pohjois-Amerikassa.
 27-vuotias Vesa Fagerlund on bridgepiireissä nuori mies, mutta hän on silti ehtinyt pelaamaan jo yli 15 vuotta ja saavuttaa yli 15 Suomen mestaruutta. Bridgeen 11-vuotias Vesa jäi koukkuun, kun ensimmäinen peli-ilta päättyi voittoon.
 – Bridge on hyvin sosiaalinen peli. Sen myötä sai oman kaveriporukan, jonka kanssa pääsi pelaamaan yhdessä, kuvailee Fagerlund pelin kiehtovuutta.
 Bridge on myös älypeli ja se tarjosi sopivasti uusia haasteita korttipelejä jo aiemmin harrastaneelle Fagerlundille.
 Bridgessä pari on kaikki kaikessa
 Bridge on  paripeli , jossa oikean parin kanssa pelaaminen on menestymisen ehto.
 – Pari on kaikki kaikessa. Bridgessä voitetaan tai hävitään sen mukaan, miten parina pelataan hyvin yhdessä. Sinun pitää myös huolehtia siitä, että parisi pelaa hyvin, jotta voit pärjätä. Aina sekä hyvät että huonot suoritukset ovat siitä kiinni, miten parin kanssa pelataan, Fagerlund painottaa.
 Vesa Fagerlundilla on tällä hetkellä paras mahdollinen pari. Pöydässä vastapäätä istuu Kauko Koistinen, joka on aloittanut bridgen pelaamisen jo paljon ennen Vesa Fagerlundin syntymää. Hänellä on pelivuosia takana pian 50, ja SM-kultamitali on miehen kaulaan ripustettu 33 kertaa. Tuorein on  SM-parikilpailun  voitto maaliskuussa.
 Kauko Koistisen ja Vesa Fagerlundin edustama joukkue voitti jo kolmannen kerran toukokuussa järjestetyn Salo Open -kisan parikilpailun.  Anne Savin / Yle
 Myös Koistista viehättää bridgen sosiaalisuus ja älylliset haasteet.
 – Tässä saa ystäviä ja harrastuksen eliniäksi. Sinulla on aina ystäviä, kun pelaat bridgeä, etkä ole koskaan yksin.
 Vaikka pelivuosia Koistisella on kertynyt reippaasti, niin hän ei silti ole mielestään valmis bridgen pelaajana.
 – Jos on vähääkään kunnianhimoinen, niin sitten voi kehittää itseään loputtomiin. Bridgessä ei ole koskaan valmis.
 Sattuma saattoi yhteen
 Vesa Fagerlund ja Kauko Koistinen ovat pelanneet yhdessä yli viisi vuotta. Fagerlundin vakiopari joutui aikanaan peruuttamaan pelimatkansa Amerikkaan, joten tilalle tarvittiin toinen partneri. Koistiselle tarjous oli mieluinen, sillä se tarkoitti lisää kilpailumatkoja ulkomaille.
 Peliparina Fagerlund oli Koistiselle vieras, joskin takana oli yksi katkera tappio nuorelle miehelle
 – Tiesin, että herra osaa kyllä pelata, mutta en sen tarkemmin tuntenut taitoja enkä pelityyliä, myöntää Koistinen.
 Kaukolla riittää todella paljon sellaisia kikkoja, joiden kanssa Suomen bridgekerma on ihmeissään.  Vesa Fagerlund
 Se tarkoitti pikaista pelitaktiikan opettelua. Parilla on käytössään 70-sivuiset ohjeet tarjoussysteemistä, mikä on isossa roolissa bridgessä. Kauko Koistinen harmittelee, että "vanhalle miehelle" on vaikeampaa kuin nuorelle muistaa asioita ulkoa. Eikä uusien temppujen opettelukaan ole kuulemma helppoa.
 Ulkoa opettelun sijaan Vesa Fagerlund pitää tärkeänä, että yhteisistä ohjeista keskustellaan ja niitä käydään yhdessä läpi, jotta tilanteet tulevat tutuiksi.
 – Ne sopimukset on kirjattuina sen takia, että me pelataan yhdessä niillä. Keskusteluyhteys on kaikista tärkein ja että ajatellaan samalla tavalla ja pelataan samalla tavalla, Vesa Fagerlund sanoo.
 Kokenut Kauko kehittää nuorta pelaajaa
 Kauko Koistisella on pitkä etumatka bridgen pelaajana, mutta hän ihailee nuoren peliparinsa taitoja.
 – Yleensähän bridgen pelaajan paras ikä on 40 ja 50 ikävuoden välissä, koska kokemus on tärkeää. Vesa on yllättävän hyvin oppinut tätä teoreettista pohjaa. Paremmin kuin minä aikanaan, naurahtaa Koistinen.
 Pelaaminen Kauko Koistisen kanssa on ollut yksi onnenpotku, mitä tarvitaan matkalla menestykseen.
 – Aina kun pelaa erilaisten partnereiden kanssa, erityisesti huippuhyvien, oppii monia pieniä kikkoja. Kaukolla riittää todella paljon sellaisia kikkoja, joiden kanssa Suomen bridgekerma on ihmeissään. Ja itsekin olen ollut monta kertaa, Fagerlund myöntää.
 Oppejaan Koistinen ei ole varsinaisesti jaellut parilleen.
 – Pelin tuoksinassa ehkä on tarttunut jotain, mutta en ole tietenkään yrittänyt opettaa, koska olemme aika tasavertaisia pelaajia kuitenkin.
 Puhetta bridgestä siis riittää, mutta välillä puheeseen livahtavat molempien miesten vahvuudet.
 – Vesa tenttaa minua urheilusta ja minä häntä historiasta. Siinä ovat molempien vahvat lajit, avaa Koistinen.
 Pelimatkoilta potkua tulevaisuuteen
 Vesa Fagerlund ja Kauko Koistinen käyvät kolmesti vuodessa pelaamassa  Pohjois-Amerikassa . Siellä käydään bridgemaailman kovimmat pelit, ja mukana on ammattilaisia ja sellaisiksi pyrkiviä.
 Myös Vesa Fagerlund toivoisi kohdalleen isoa voittoa, joka voisi avata tietä ammattilaiseksi.
 – Jossain vaiheessa olisi kiva voittaa joko Euroopan mestaruus, maailmanmestaruus tai Amerikan mestaruus. Ne ovat tällä hetkellä kaikista kovatasoisimpia kilpailuja.
 – Minua kiehtoo se, että pääsee haastamaan itsensä maailman parhaita vastaan ja osoituksena omasta hyvyydestä ja taidoista olisi se, että pystyisi voittamaan, sanoo Fagerlund.
 Bridge on yksi vaativimmista korttipeleistä.  Anne Savin / Yle
 Mestaruustavoite on asetettu maltillisesti monen vuoden päähän, sillä aikaa Fagerlundilla on.
 – Se voi tulla kymmenen tai viidentoista vuoden päästä, tai jo aikaisemmin. Eihän sitä koskaan tiedä, mutta se vaatii myös onnea, taitoa ja kovaa työtä.
 – Minusta ei voi saavuttaa mitään, ellei aseta tarpeeksi kovia tavoitteita. Se on semmoinen sopiva: unelma pitää olla riittävän korkealla, pohtii Fagerlund.
 Partneri Kauko Koistinen näkee Fagerlundilla olevan edellytyksiä tavoittaa haaveensa.
 – Hyvältä vaikuttaa, koska hän on vasta kolmekymppinen ja bridgen pelaajan paras ikä on 40 jälkeen. Ura on erittäin lupaava.
 Hänellä on vain yksi neuvo maailmanmestaruutta tavoittelevalle: "Jäitä hattuun!"

Kaukosta ja Vesasta tuli pari aivan sattumalta – nyt konkari mentoroi nuorta tutkapariaan kohti bridgen MM-titteliä: "Ura on erittäin lupaava"


Summary: Juhlissa pöydät notkuvat. Onko takavuosien juhlista jäänyt mielikuvaa, mitä on tullut syötyä milloinkin?

Juhlapöydissä on tarjolla niin makeaa kuin suolaistakin. Osa takavuosien tarjottavista on muodostunut kestosuosikeiksi, jotkut ovat painuneet unohduksiin ja eräät tehneet paluun pitopöytiin.
 Muistatko milloin juhlissa tarjottiin nakukakkua ja milloin kinkku-juustopiirakkaa? Valmistujaisjuhlien herkkuja koskeva visa on laadittu Marttojen ruokatietäjien avustuksella.
 Lue myös:
 Älä stressaa valmistujaisjuhlia – tässä vinkit ruokatarjoilun järjestämiseen
 Juhlat tulossa ja kravattipakko? Ei hätää, video näyttää ohjeet solmimiseen
 Keskustelu suosikkiherkuista vuosien varrelta on auki kello 22 saakka.

Minkä vuosikymmenen suosikkisyötävät ovat naku-, kiille-, ja voileipäkakku? Testaa, tunnetko valmistujaispöydän herkut


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ensimmäiset 15 minuuttia ovat ratkaisevat, kun vanki vapautuu
 Rikosseuraamusvirasto pyrkii vähentämään rikollisuutta elämänhallinnan opeilla. Kaikissa Suomen vankiloissa on otettu käyttöön kuntoutusohjelma, jolla opetetaan, miten elää rikoksetonta elämää. Taustalla on muun muassa halu pienentää  rikollisuuden yhteiskunnalle aiheuttamia kustannuksia .
 Viihdetuotannot Georgiassa voidaan panna jäihin aborttilain takia
 Hollywoodissa osoitettiin mieltä 21. toukokuuta aborttioikeuden puolesta. Mielenosoituksia järjestetään eri puolilla Yhdysvaltoja, koska toistakymmentä osavaltiota on kiristämässä aborttilakia. Etienne Laurent / EPA
 Yhdysvalloissa Georgian osavaltio on säätänyt tiukan, naisten aborttioikeutta säätävän lain, joka pyritään saattamaan voimaan ensi vuoden alusta. Päätös on aiheuttanut boikottiaallon. Lukuisia ohjaajia, näyttelijöitä ja käsikirjoittajia on vedonnut lain perumiseksi tai ilmoittanut, etteivät he aio enää työskennellä Georgiassa. Nyt myös suoratoistopalvelu  Netflix on liittymässä boikottiin .
 Israel järjestää uudet parlamenttivaalit
 Vaalivoittaja Benjamin Netanjahu ei onnistunut löytämään riittävästi hallituskumppaneita. Menahem Kahana / AFP
 Israelissa joudutaan järjestämään uudet parlamenttivaalit. Vaalivoittaja  Benjamin Netanjahu  ei onnistunut löytämään riittävästi hallituskumppaneita hallitusneuvottelujen valmistumisen määräaikaan mennessä.  Uudet vaalit  on määrä järjestää syyskuussa.
 Yksi kala saa miesjoukon matkustamaan perässään satoja kilometrejä
 Kuvassa kymmenenpiikki, hietatokko ja kivisimppu. Petri Ristola
 Fongaus eli lajikalastus  on saanut lapset ja nuoretkin innostumaan kalastuksesta. Fongauksessa pyritään kalastamaan mahdollisimman monta kalalajia kalenterivuoden aikana. Monet niistä ovat harvinaisia, ja niitä pyydetään öisin otsalampun valossa.
 Pohjoisessa sateista, muualla poutaa
 Yle Sää
 Sää on tuulista ja vaihtelevaa. Torstai on Lapissa sateinen ja kolea. Aurinkoisinta on etelässä ja maan keskiosassa. Illalla lännestä saapuu uusia sateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Vangeille opetetaan elämänhallintaa, Netflix liittyy Georgia-boikottiin, fongaus koukuttaa kalastamaan


Summary: Joulukuussa syntynyt vauva on nyt päässyt kotiin sairaalasta.

Yhdysvalloissa on selvinnyt hengissä synnytyksestä ilmeisesti kaikkien aikojen pienin vauva. Lapsi painoi syntyessään vain 245 grammaa ja oli niin pieni, että mahtui aluksi aikuisen kämmenelle.
 Joulukuussa syntynyt tyttövauva sai lempinimen Saybie. Hän painoi syntyessään suurin piirtein saman verran kuin suuri omena.
 Synnytyksen jälkeen lääkärit sanoivat tytön isälle, että hänellä on noin tunti aikaa tyttärensä kanssa ennen kuin tämä luultavasti kuolee. Toisin kuitenkin kävi.
 – Tuo tunti venyi ensin kahdeksi tunniksi, sitten kokonaiseksi päiväksi, sen jälkeen viikoksi, äiti kertoi sairaalan julkaisemalla videolla.
 Videolla esiintynyt hoitaja kertoi, että lapsi oli niin pieni, että häntä oli vaikea nähdä sängyllä.
 Lapsi pääsi vihdoin kotiin
 San Diegossa Kaliforniassa sijaitseva synnytyssairaala kertoi tapauksesta julkisuuteen keskiviikkona, kun vauva pääsi kotiin sairalaasta. Tyttö painoi kotiutuessaan noin 2,2 kiloa.
 Lapsen äiti oli synnytyksen käynnistyessä 24. raskausviikolla, kun tyypillinen raskaus kestää noin 40 viikkoa. Äiti kiidätettiin sairaalaan vakavien raskauskomplikaatioiden vuoksi, ja lapsi syntyi hätäsektiolla.
 Sairaalan mukaan Saybiella ei ilmennyt mikrokeskosilla yleisiä lääketieteellisiä ongelmia kuten keuhko- ja sydänongelmia.
 Tällä hetkellä vauva on terve, mutta mikrokeskosena hänellä voi ilmetä muun muassa kehityshäiriöitä sekä kuulo- ja näköongelmia.
 Maailman pienin tunnettu selviytyjä
 Saybie on maailman pienin henkiin jäänyt vauva Iowan yliopiston ylläpitämän tilaston mukaan.
 Iowan yliopiston lastentautiopin professori  Edward Bell  totesi uutistoimisto AP:lle, että he eivät kuitenkaan voi sulkea pois mahdollisuutta, etteikö jossain olisi jäänyt henkiin vielä pienempi vauva, jota ei ole kirjattu yliopiston rekisteriin.
 Edellinen ennätyksen haltija oli Saksassa vuonna 2015 syntynyt vauva, joka painoi syntyessään seitsemän grammaa enemmän kuin Saybie.

Syntyessään 245 grammaa painanut Saybie-vauva selvisi elossa Yhdysvalloissa – arvellaan maailman pienimmäksi selviytyjäksi


Summary: Muut isot tuotantoyhtiöt eivät vielä ole reagoineet boikottiin. Georgiassa tuotettiin viime vuonna elokuvia 2,7 miljardilla dollarilla.

Yhdysvalloissa, Georgian osavaltiossa elokuvat ja tv ovat iso bisnes. Tuotantoon panostettiin viime vuonna suoraan 2,7 miljardia dollaria eli 2,4 miljardia euroa. Ala työllistää yli 92 000 georgialaista.
 Yksin toukokuussa  osavaltiossa oli tekeillä 33 elokuvaa tai sarjaa.
 Syynä ei ole pelkästään mukava ympäristö, vaan osavaltio tukee tuotantoja jopa  30 prosentin verohelpotuksilla . Georgiaan on siirtynyt iso osa Hollywood-tuotannoista, mm. Pinewood Studiosilla on jättimäinen tuotantokeskus Fayettevillessä, ja osavaltiossa on kuvattu muun muassa valtaosa viime vuosien Marvel-supersankarielokuvista.
 Toukokuun 7. päivänä Georgian republikaanikuvernööri  Brian Kemp  vahvisti osavaltion uuden aborttilain , joka kieltää abortit sen jälkeen, kun alkion sydämenlyönnit ovat havaittavissa. Ne voidaan huomata ultraäänellä jo viidennellä raskausviikolla eli siinä vaiheessa, kun nainen ei edes vielä tiedä olevansa raskaana. Toistakymmentä muuta osavaltiota on myös laatinut tai laatimassa samanlaista lakia.
 Laki pyritään saattamaan voimaan ensi vuoden alusta.
 Päätös on aiheuttanut boikottiaallon. Lukuisia ohjaajia, näyttelijöitä ja käsikirjoittajia on vedonnut lain perumiseksi tai ilmoittanut, etteivät he aio enää työskennellä Georgiassa. Mukana ovat mm.  Ben Stiller ,  Alec Baldwin ,  Elizabeth Perkins ,  Judd Apatow ,  Amy Schumer ,  Alyssa Milano  ja  Kristen Wiig.
 Nyt myös  suoratoistopalvelu Netflix on liittymässä boikottiin .
 – Lainsäädäntöä ei ole vielä alettu soveltaa. Jatkamme tuotantojamme Georgiassa samalla, kun tuemme niitä, jotka eivät niin tee. Jos lakia aletaan soveltaa käytäntöön, harkitsemme uudelleen kaikkia investointejamme Georgiaan, sanoi Netflixin sisältöjohtaja  Ted Sarandos  Variety-lehdelle.
 Muut seuraavat vielä katseella
 Elokuvateollisuuden etuja ajava Motion Picture Association of America, MPAA toppuuttelee. Sen mukaan tuotannonala on niin tärkeä työllistäjä Georgiassa, että boikottia pitää vielä harkita.
 – On tärkeää myös muistaa, että samanlaisia lakeja on vireillä muissakin osavaltioissa ja niitä käsitellään ja haastetaan tuomioistuimissa. Myös Georgian tapaus ratkeaa oikeusprosessin kautta, kommentoi MPAA:n tiedotusjohtaja  Chris Ortman   MarketWatchille .
 Toinenkin vaihtoehto on keksitty. Joukko elokuvantekijöitä – muun muassa  J. J. Abrams ,  Jordan Peele ,  Peter Chernin  ja  Jenno Topping  – on päättänyt pitää tuotantonsa Georgiassa, mutta lahjoittaa palkkionsa kansalaisoikeuksia puolustavalle Amerikan kansalaisoikeusunionille ACLU:lle sekä paikallisille kansalaisoikeusryhmille.
 Hollywoodissa osoitettiin mieltä 21. toukokuuta aborttioikeuden puolesta. Mielenosoituksia järjestetään eri puolilla Yhdysvaltoja, koska toistakymmentä osavaltiota on kiristämässä aborttilakia. Etienne Laurent / EPA
 – Naisen oikeus päättää omasta kehostaan on olennaisen tärkeä hänen henkilökohtaiselle ja ammatilliselle hyvinvoinnilleen. Tuemme ihmisiä, jotka päättävät olla viemättä tuotantoaan Georgiaan, sanoi Varietyn haastattelussa Women in Film -kansalaisjärjestön johtaja  Kirsten Schaffer .
 Shafferin mukaan tuotantukia ja verohelpotuksia on yhtä hyvin saatavilla Kaliforniassa, Coloradossa ja kahdeksassa muussa osavaltiossa.
 "Lyötte meitä kasvoihin"
 Georgian konservatiiveja boikotti luonnollisesti ärsyttää.
 – Ette ole Georgiasta. Ette asu Georgiassa. Ette äänestä Georgiassa. Tulette tänne ansaitsemaan rahaa ja menette kotiinne. Ette voi ottaa rahaa yhdellä kädellä ja sitten lyödä meitä kasvoihin toisella kädellä, sanoi republikaaninen osavaltiokongressin edustajainhuoneen jäsen  Dominic LaRiccia .
 On täysin arvailujen varassa, onko boikotilla vaikutusta.  Moni epäilee , että republikaanijohtoinen osavaltio ei taivu painostuksen edessä, koska aborttioikeus on sille tärkeä poliittinen teema.
 Mutta voi käydä toisinkin. Maaliskuussa 2016 Georgian kongressi hyväksyi lain, joka olisi vaikeuttanut homoseksuaalien asemaa.  Disney ja Marvel uhkasivat  lopettaa tuotantonsa Georgiassa, ja edellinen, republikaaninen kuvernööri  Nathan Deal  kumosi lain. Tänä keväänä  osavaltiokongressi tosin esitteli uuden version laista.
 Lue lisää:
 Saarnaajan avioliiton ulkopuolinen suhde johti Yhdysvaltain ensimmäiseen aborttilakiin   Republikaanit haluavat muuttaa abortin sallivaa perustuslakia – Alabamassa aborttia ei sallittaisi edes raiskauksen urhille

Netflix aikoo liittyä elokuva-alan boikottiin – tuotannot Georgiassa voidaan panna jäihin osavaltion aborttilain tiukennusten takia


Summary: Fongaus eli lajikalastus on saanut lapset ja nuoretkin innostumaan kalastuksesta. Sitä harrastaa myös Team Sorvan Kyttääjät.

Pienestä poukamasta kävelysillan kupeessa nousee muutama ahven ja yksi pasuri. Ongen toisessa päässä seisoo  Petri Ristola,  joka tarkkailee ämpärissä uiskentelevaa saalistaan kriittisesti.
 – Näyttää, että kalaa on tosi vähän. Vedenpinta on alhaalla ja siitepölyn peitossa, minkä vuoksi tilanne on vähän huono.
 Perusahvenet eivät ole ollenkaan sellaisia kaloja, joita vannoutunut fongari eli lajikalastaja metsästää. Useimmat fongattavat kalalajit ovat harvinaisia, pienikokoisia eivätkä taivu kovin helposti ruoaksi.
 Tämän härkäsimpun Petri Ristola pilkki Paraisilta. Petri Ristola
 Petri Ristola osallistui ensimmäisen kerran Kotkan kalamaratoniin viisi vuotta sitten ja jäi sille tielleen.
 – Se oli koukuttava ensikosketus eri kalalajien kalastukseen. Sen jälkeen tulivat lajikalastuksen SM-kisat. Pian huomasin, että eri lajien kalastaminen kiinnostaa myös kilpailujen ulkopuolella.
 Fongauksessa pyritään kalastamaan vapakalastusvälineillä mahdollisimman monta kalalajia. Jokaisesta saa yhden pisteen. Ristolalla on plakkarissaan 40–45 eri kalalajia.
 Ristolan fongausporukka kulkee yhden kalan perässä pitkiäkin matkoja. Joskus se vaatii matkustamista toiselle puolelle Suomea. Viime talvena he halusivat härkäsimpun.
 – Meitä oli kuuden hengen porukka, ja viisi meistä onnistui sen saamaan. Kävimme hakemassa härkäsimppua Paraisilta. Tiesimme sieltä täsmäpaikan, mistä sen helpoiten saa.
 Matkaa Kotkasta Paraisille on noin 300 kilometriä.
 Petri Ristola ja härkäsimppu. Petri Ristolan kotialbumi
 Ristolalla on mukanaan kaksi vapaa. Toinen on tavallinen, siinä normaali koho ja koukku. Sillä voi kalastaa noin 20 kalalajia.
 Fongaus eli lajikalastus Fongauksessa yritetään kalastaa mahdollisimman monta eri kalalajia Kaiken kokoiset kalat ovat yhtä arvokkaita Suuresta hauesta ja pienestä kiiskestä saa kummastakin yhden lajipisteen Fongarit laskevat fongauksiaan vuositasolla vuosipisteinä sekä koko fongaushistoriansa ajalta Koko fongaushistorian ajalta lasketaan elämänpisteitä Lähde: Suomen Vapaa-ajan kalastajien Keskusjärjestö
 Huomio kiinnittyy noin metrin mittaiseen lirkkivapaan, jossa on todella pieni koukku ja syötti. Se on työkalu, jota käytetään fongauksessa paljon. Lirkintä on yöllä otsalampun valossa tapahtuvaa pienten kalojen kalastamista.
 – Tietyt lajit vaativat erilaiset välineet. Lirkkivavat rakennetaan usein itse. Kalat nousevat ruokailemaan tai lepäilemään matalaan rantaveteen, ja niitä kalastetaan otsalampun valossa.
 Hienoja, tuntemattomia kaloja
 Näitä lajeja ovat esimerkiksi kivinuoliainen, kivisimppu, piikkikalat, mudut ja erilaiset tokot. Kaloja, joita moni ei tiedä olevankaan, sillä niitä harvoin tulee edes sivusaaliina.
 – Kun menee yöllä katsomaan rantoja, yllättyy miten paljon siellä on erilaisia hienoja kaloja. Tosi pienellä vavalla ja koukulla pystyy kalastamaan niitä.
 Lyhimmät lirkkivavat ovat 15 sentin eli noin lyijykynän mittaisia. Ristolalla ei sellaista ole, mutta aivan minikokoisia kohoja ja koukkuja löytyy. Pienimmät koukut ovat vain muutaman millin pituisia ja muistuttavat silmäripsiä.
 Näillä välineillä voidaan kalastaa niinkin matalassa kuin viiden sentin syvyydessä.
 Minikokoinen kampela ja piikkikampela löytyivät Hangosta. Petri Ristola
 Ristolalla on tänään syöttinä kärpäsentoukkia. Ne ovat yleissyöttejä kohtalaisen pienelle kalalle, ja pysyvät hyvin koukussa kiinni. Hän sanoo, että fongatessa oppii hyvin kalojen esiintymispaikkoja ja käyttäytymistä – esimerkiksi syövätkö ne yöllä vai päivällä.
 – Jokainen vaatii vähän eri niksejä ja paikkoja. Otsalamppukin on tarpeen, sillä yöaktiivisia lajeja kalastetaan yöllä ja kahlataan rannoilla etsimässä, mitä löytyy.
 Yleinen tapa on ottaa pyydetystä lajista kuva ja päästää kala takaisin veteen.
 Fongauksen suosio kasvussa
 Fongaus alkoi yleistyä vuosituhannen vaihteen jälkeen, ja sen suosio on kasvanut etenkin 2010-luvulla. Innokkaimmat fongarit ovat noin 30–40-vuotiaita, ja fongaus on saanut myös monet lapset innostumaan kalastuksesta.
 – Lapsille onginta on usein ensikosketus kalastukseen. Nyt siihen saadaan lisäkimmoketta, kun tavoitellaan monenlaisia lajeja ja kaikkia pidetään yhtä arvokkaina, sanoo järjestöpäällikkö  Olli Saari  Vapaa-ajan kalastajien Keskusjärjestöstä.
 Kalalajien perässä matkustaminen ei Saaren mukaan ole kovin yleistä. Hän kuitenkin tietää, että kovimmat fongarit sitäkin harrastavat.
 – Innokkaimmat pyrkivät kisaamaan itseään vastaan tai kaveriporukassa, että kuka saa eniten lajeja. On iso saavutus, jos saa 30–40 lajia vuodessa koukulla pyydettynä. Siinä täytyy oikeasti nähdä vaivaa ja opetella lajien elintapoja.
 Suomessa tavataan vuosittain noin 70 kalalajia. Tiettävästi historiallinen 50 lajin haamuraja rikottiin fongauksessa viime vuonna ensimmäistä kertaa.
 Petri Ristolan mukaan yhteisöllisyys on fongareille tärkeää. Kuvassa Jaakko Mäkinen, Eero Pahlman ja Petri Ristola. Petri Ristolan kotialbumi
 Lajikalastukseen liittyvät kilpailut ovat lisääntyneet viime vuosina. Kalamaratonit ovat laajentuneet Helsingistä muihin kaupunkeihin, ja niitä on järjestetty vuosittain parhaimmillaan neljässä kaupungissa.
 Isojen kaupunkien keskustoissa on järjestetty myös  street fishing -tapahtumia , joissa lajikalastustaidoista on hyötyä. Kilpailuissa kalastetaan kahden hengen joukkueissa, ja vain rannalta kalastaminen on sallittua.
 Parit pyrkivät kalastamaan neljä eri kalalajia, joiden pituus lasketaan yhteen. Voittaja on se, jonka yhteispituus on suurin. Alaikäiset saavat tasoitussenttejä tulokseensa.
 Yhteisöllisyys tärkeää
 Myös Petri Ristola on huomannut, että fongaus innostaa lapsia ja nuoria kalastamaan. Se näkyy etenkin kalamaratoneissa.
 – Lisäksi on joukkueita, joissa on isän ja äidin lisäksi tosi nuoria tyttöjä tai poikia kalastamassa. 24 tunnin maratonissa on mukana 10-vuotiaitakin.
 Yhteisöllisyys onkin Ristolan mukaan iso osa lajikalastusta.
 – Fongausreissuille lähdetään usein samanhenkisellä, innokkaalla porukalla. Yksinkin fongaus onnistuu, mutta siitä saa paljon enemmän irti muiden kanssa.
 Kuvassa kymmenenpiikki, hietatokko ja kivisimppu. Petri Ristola
 Järjestöpäällikkö Olli Saari pitää fongauksen etuna sitä, että kalastajien ja muidenkin suomalaisten tietoisuus eri kalalajeista lisääntyy.
 – On hienoa, että kiinnostutaan pienemmistäkin kalayksilöistä. Tosi moni ei tiedä, minkä kalan sai eikä tunne lajeja. Vain ahven ja hauki tunnetaan kunnolla.
 Vapaa-ajan kalastajien nettisivuilta löytyy  kalantunnistuspalvelu , josta löytyy kuvia eri kalalajeista. Sieltä voi myös kysyä apua lajin tunnistukseen ja liittää mukaan kuvan.
 Petri Ristolan seuraava reissu suuntautuu Saimaan kanavalle.
 – On vielä aika monta lajia, jotka haluaisin. Saimaan kanavalla kalastamme pienellä porukalla miekkasärkeä ja valkoevätöröä. Etenkin miekkasärki on semmoinen, jonka haluan.
 Suomen Kalastusmatkailun Edistämiskeskus  pitää vuosittain lajikalastusrekisteriä, johon kuvan kanssa ilmoitetut lajit hyväksytään.
 Valkoevätörö. Lauri Urho

Outo kala sai miesjoukon matkustamaan perässään 300 kilometriä – väijyvät yössä ja pyydystävät kaloja, joita ei tiedetä olevankaan


Summary: Nöyryytys murentaa ihmisen itsekunnioituksen. Entä jos voisimme elää vailla nöyryytyksen pelkoa, pohtii Jani Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuka minä oikein olen? Tänään tuntuu kuin en tietäisi vastausta. Miksi en vain mennyt iltakävelylle ja kuuntelemaan kevään lintuja? Nyt olisi parempi mieli. Sen sijaan menin Facebookiin ja seurasin keskustelua. Keskustelua? Luoja miten sonta lensi leiristä toiseen. En osallistunut, mutta paakut olivat tarkoitettu minunkin kaltaiselleni ja syljin mutaa suustani.
 Sitten muistin. Muistin millaista se oli, kun oli itse ollut sosiaalisessa mediassa loanheiton kohteena. Esitin coolia, tietenkin, mutta todellisuudessa tunsin sisälläni poltetta, kirvelyä ja väristyksiä, kuin myrkkykäärmeet olisivat luikerrelleet kylkiluideni häkissä. Yöllä uni ei tullut ja tunsin itseinhon pauhaavan etäisenä kumuna. Miten saatoinkaan tuntea itseni niin pieneksi? Olin vähentynyt, jotain oli miinustettu, enkä ymmärtänyt mitä.
 Näin voi käydä ihmiselle, joka tuntee tulleensa nöyryytetyksi , ja nöyryytetyksi tulemisen tunne on miltei pahinta mitä on. Kun ajoittain eksyn seuraamaan keskusteluja, joissa ihmiset paljastavat itsestään pahimmat puolensa, en voi olla miettimättä, mahtaako kukaan poistua niistä tuntematta edes tiedostamatonta nöyryytystä. Näissä taisteluissa ihmiset kajoavat toisiinsa, astuvat säädyllisyyden rajojen ylitse ja kohdistavat iskunsa sinne, missä ne sattuvat eniten – vastustajiensa itsekunnioitukseen.
 Joskus tuntuu siltä, että poliittisessa ja ideologisessa keskustelussa vastustajan nöyryytyksestä on tullut päämäärä sinänsä, ja media on tässä liian usein mukana heittämässä bensaa liekkeihin.
 Emory-yliopiston tutkija, Frans de Waal , toteutti vuonna 2003  tutkimuksen , joka kertoo mielestäni paljon ajastamme ja sen ongelmista. Siinä kaksi kapusiiniapinaa elää vierekkäisissä häkeissä. Tutkijat ovat opettaneet niitä käymään vaihtokauppaa siten, että kun apina antaa hoitajalle pelinappulan, apina saa kurkunpalan. Sitten toinenkin apina antaa pelinappulan ja saa oman kurkunpalan.
 Mitä tapahtuu, jos ensimmäinen apina saa pelinappulaa vastaan himoitun herkun – rypäleen – mutta toinen vain kurkunpalan? Vastaus on: pelkän kurkunpalan saanut apina raivostuu. Se heittää kurkunpalan hoitajan päälle, yrittää tarttua toiseen apinaan satuttaakseen sitä eikä se enää halua olla missään tekemisissä apinakaverin tai hoitajan kanssa.
 Jos olette etsineet analogiaa ajallemme, tässä se on. En koeta argumentoida minkään sellaisen puolesta, että meillä olisi reiluusvaisto tai jotain muuta vastaavaa, vaan argumentoin vain jonkin paljon alkukantaisemman, paljon raivokkaamman ja paljon synkemmän voiman puolesta.
 Jos minä nimittäin olisin se apina, joka jäi ilman herkkupalaa, tuntisin itseni nöyryytetyksi. Potkisin häkin kalterit mutkalle. Siihen ei tarvita teoriaa, ei ideologiaa, vain nöyryytyksen silmitön raivo ja halu tasata tilit. Jos paikalle sattuisi kansankiihottaja, ah, miten helppoa hänen olisi kanavoida epämääräinen raivoni omien tavoitteidensa toteuttamiseen.
 Nöyryytys murentaa ihmisen itsekunnioituksen . Siksi nöyryytys saa ihmisen tuntemaan itsensä pieneksi, vähäpätoiseksi ja pahimmillaan mitättömäksi, ja tämä juuri on nöyryytyksen tarkoitus. Nöyryytetty on vähemmän kuin mitä hän oli ennen.
 Nöyryytyksen tunne on niin sietämätön, että voimme taistella sitä vastaan tai sitten vain nielaista sen. Jos taistelemme nöyryytystä vastaan, meidän täytyy tehdä itsemme jälleen suuremmaksi. Strategiat ovat moninaiset ja ne harvoin ovat rakentavia. Jotkut menevät ja lyövät jotain turpaan, toiset hyökkäävät sopivan kohteen kimppuun sosiaalisessa mediassa – pahimmissa tapauksissa jotkut ovat menneet julkiselle paikalle, vetäneet tuliaseen esiin ja panneet räiskien.
 Toinen vaihtoehto, nielaista nöyryytys ja sisäistää sen osaksi omakuvaa, on itseen suunnattua aggressiota ja johtaa masennukseen. Jotkut liukuvat strategiasta toiseen: osoittavat voimaa puimalla nyrkkiä porukassa, mutta yksityisesti nuolevat nöyryytyksen haavoja, joita eivät suostu näyttämään kenellekään.
 Israelilaisen filosofin, Avishai Margalitin, mukaan   sivistyneen yhteiskunnan  tunnusmerkki on se, että sen jäsenet eivät nöyryytä toisiaan.  Säädyllisen yhteiskunnan  tunnusmerkki taas on se, että yhteiskunnan instituutiot eivät nöyryytä kansalaisiaan. Kun katson ympärilleni, herää kysymys: Onko meillä kumpaakaan?
 Sivistynyt yhteiskunta? Ei todellakaan. Kun  Donald Trump  valittiin Yhdysvaltain presidentiksi, kirjailija  Siri Hustved  totesi, että nöyryyttämisen politiikka on tullut takaisin. Sen merkit näkyvät nyt kaikkialla länsimaisessa maailmassa – Valkoisesta talosta Brexitiin ja Italiasta Suomeen. Joskus tuntuu siltä, että poliittisessa ja ideologisessa keskustelussa vastustajan nöyryytyksestä on tullut päämäärä sinänsä, ja media on tässä liian usein mukana heittämässä bensaa liekkeihin.
 Säädyllinen yhteiskunta? Tuskin. Ei tarvitse kauan keskustella työttömien ja sosiaalitukien varassa elävien kanssa kun sana ”nöyryytys” on mainittu. Aktiivimallia arvosteltiin valtavasti juuri siksi, että se koettiin nöyryyttäväksi?
 Näin nöyryytetyksi tulemisen tunne kulkee pitkin maata kuin halla . Se on primitiivinen, sietämätön tunne. Se naamioituu mielellään teoriaksi tai ideologiaksi, mutta on usein pohjimmiltaan puhdasta kostonhimoa. Sen vahinko keskustelukulttuurillemme ja yhtenäisyyden kokemuksellemme on ollut valtava.
 Psykoterapeuteilla on tapana sanoa, että jos emme käsittele psykologisia haavojamme tässä ja nyt, siirrämme ne eteenpäin lapsillemme.
 Suurin vahinko kuitenkin syntyy, jos siirrämme sen eteenpäin lapsillemme – lapsille, jotka ovat viattomia tähän kaikkeen – oli heidän nimensä sitten Simo tai Omar. Psykoterapeuteilla on tapana sanoa, että jos emme käsittele psykologisia haavojamme tässä ja nyt, siirrämme ne eteenpäin lapsillemme. Nöyryytyksen haavat ovat syviä. Kuka meistä haluaa siirtää näin raskaan taakan lastemme kannettavaksi?
 Filosofi Margalitillla on ratkaisuehdotus, joka löytyy hänen  vuonna 1996 julkaistusta kirjastaan  The Decent Society . Margalit ehdottaa, että rakentaisimme yhteiskuntamme uuden perusprinsiipin varaan. Tuo prinsiippi olisi: Älä nöyryytä! Samalla tavalla kuin yhteiskuntamme on nyt rakennettu vapausperiaatteen ympärille – kaikille on taattava mahdollisimman laajat vapaudet kunhan ne eivät rajoita toisten ihmisten samanlaisia vapauksia – voimme rakentaa yhteiskunnan sille periaatteelle, että vältämme kaikissa tilanteissa toisten nöyryyttämistä.
 Yhteiskunta ei tietenkään voi määrätä miten sen jäsenet käyttäytyvät toisiaan kohtaan, mutta se voi instituutioissaan toteuttaa tätä ei-nöyryyttämisen periaattetta. Margalitin kirja on tutkielma siitä, mikä on nöyryyttävää. Se ei ole yksinkertaista eikä sitä voi ratkaista millään yleissäännöillä. Siksi Margalit käy läpi nöyryytyksen toteutumista erilaisissa skenaarioissa.
 Jos ihmiset voisivat elää vailla nöyryyttämisen pelkoa, alkaisivatko he kukkia toisella tavalla? Emmekö löytäisi paremman keskusteluyhteyden toistemme kanssa?
 Mutta miltä tämä teidän korvissanne kuulostaa?  Yhteiskunta, jossa ihmiset imisivät jo äidinmaidossa sen periaatteen, etteivät he nöyryytä ketään, ja jotka odottavat ettei kukaan nöyryytä heitä. Yhteiskunta, jossa nöyryytys olisi yhtä paheksuttavaa kuin se, että jättäisi lapsensa laittamatta turvavöihin. Jos ihmiset voisivat elää vailla nöyryyttämisen pelkoa, alkaisivatko he kukkia toisella tavalla? Emmekö löytäisi paremman keskusteluyhteyden toistemme kanssa?
 Parasta tässä on, että jos haluamme sellaisen yhteiskunnan, voimme jokainen aloittaa itsestämme jo tänään, nyt. Älä nöyryytä! Ja jos haluamme, että instituutiomme ovat nöyryytyksestä vapaita, saamme rakennettua sellaisen varmasti yhdessä ihmisiässä.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.
 Aiheesta voi keskustella 30.05. klo 16.00 asti.

Jani Kaaron kolumni:  Nöyryytyksen tunne on miltei pahinta mitä on


Summary: Kaikissa Suomen vankiloissa on otettu käyttöön vankien kuntoutusohjelma, jolla opetetaan miten elää rikoksetonta elämää. Taustalla on muun muassa halu pienentää rikollisuuden yhteiskunnalle aiheuttamia kustannuksia.

Helsinkiläinen  Jarkko Haimi  tietää mitä elämä vankilassa on.
 Haimi joutui vankilaan ensimmäisen kerran vuonna 1990 ollessaan parikymppinen.
 Tämän jälkeen vankilatuomioita on kertynyt kahdeksan.
 Nyt viisikymppisenä Haimi on ollut kahdeksan kertaa vankilassa. Vankilassaolovuosia on kertynyt parikymmentä.
 Parhaillaan hänellä on menossa koeaika yli kuuden vuoden tuomiosta.
 Haimi on yrittänyt päästä vankilakierteestään eroon useamman kerran, mutta huonoin tuloksin. Päihteet ja kaveripiiri on vetänyt takaisin rikosten pariin kerta toisensa jälkeen.
 Hän sanoo, että ratkaisevaa "kaidalla tiellä" pysymisessä on oma halu, mutta myös yhteiskunnan apu on tarpeen.
 "Vankilasta oppimiskeskus rikoksettomalle elämäntavalle"
 Rikosseuraamuslaitoksen mukaan rikoksista vuosittain yhteiskunnalle aiheutuva haitta on noin miljardi euroa.
 Rikosseuraamuslaitoksessa on mietitty jo vuosia, miten tätä kustannusta voitaisiin pienentää.
 Vanajan vankilanjohtaja Kaisa Tammi-Moilanen Lauri Rautavuori / Yle
 Vanajan vankilanjohtaja, psykologi  Kaisa Tammi-Moilasen  mukaan uudessa strategiassa on terävöitetty ajattelua, jonka mukaan vankeusaika on viisasta käyttää hyödyksi niin yksilön kuin yhteiskunnankin kannalta.
 – Minusta vankilan tulisi olla oppimisympäristö rikoksettomalle elämäntavalle.
 Jos uusi Rikosseuraamuslaitoksen strategia toteutuu, niin juuri tältä vankiloiden tulevaisuus näyttää.
 Vankiloissa on otettu jo vuonna 2018 käyttöön kuntoutusohjelma, jonka avulla vangeille opetetaan terapiaistunnoissa muun muassa päihteetöntä elämää ja suuttumuksenhallintaa.
 Toiminnan perustana ovat muun muassa rikoksista tehdyt tutkimukset sekä vangeille ja vankilan työntekijöille tehdyt haastattelut.
 Kuntoutuksen tuloksia ei ole vielä olemassa. Asia on kuitenkin seurannassa, ja kuntoutusohjelmaa on tarkoitus päivittää saatujen tulosten perusteella.
 Suurimpana ongelma "pyörövangit"
 Suomessa vangeista suurin on osa kärsii lyhyitä alle puolen vuoden tuomiota.
 Puhutaan "pyörövangeista" eli vangeista, joille tulee lyhyitä rangaistuksia, mutta heillä on suuria elämänhallinnan ongelmia.
 Monesti kyse on taparikollisista ja päihdeongelmaisista ihmisistä, jotka ovat syrjäytyneet yhteiskunnasta monella tavalla.
 Heidän ongelmiinsa kaivattaisiin keinoja, jolla pyöröovi-ilmiö saataisiin keskeytettyä.
 Vankilassa pyörövangit ovat iso haaste, sillä lyhyiden tuomioiden takia heille ei ehditä antaa perusteellisempaa kuntoutusta.
 – On vähän epäreilua pyytää, että vankila yksinään keskeyttäisi pyöröoven, kun siinä on toinenkin puoli eli nämä nämä pyörövangit pyörähtävät myös täällä siviilin puolella, sanoo Tammi-Moilanen.
 Vankilat ovat yrittäneet ratkaista ongelman niin sanotuilla nopean vasteen toiminnoilla. Kun vanki tulee laitokseen, hänet ohjataan heti kuntoutukseen, vaikka tuomiota olisi jäljellä vain 2 kuukautta.
 "Jäin pankkiryöstöistä kiinni ja jouduin Jokelaan"
 Jarkko Haimi kertoo yrittäneensä monta kertaa hypätä pois rikoksen poluilta, mutta turhaan.
 Haimi kertoo, miten hän jäi 90-luvun puolivälissä kiinni pankkiryöstöistä. Haimi sai tuomion ja joutui Jokelan vankilaan.
 Jarkko Haimi on viettänyt elämästään noin 20 vuotta vankilassa. Antti Haanpää / Yle
 Tuomio oli yli 4 vuotta vankeutta. Koko tämä ajan Haimi vietti vankilassa ilman päihteitä. Jonkin ajan kuluttua Haimi pääsi koevapauteen.
 Hän perusti Helsingin Töölöön osto- ja myyntiliikkeen. Kauppa ei kuitenkaan käynyt odotetusti.
 – Kun myynti ei sujunut, niin hyvin nopeasti palasin siihen vanhaan, minkä osasin. Myin huumeita myymälän takahuoneessa.
 Myymälä kaatui tähän ja Haimille tuli taas vankilatuomio.
 Kuntoutus jatkuu myös vangin vapauduttua
 Vankilat ovat kuntouttaneet vankeja tavalla tai toisella jo kymmeniä vuosia.
 Ongelmana on ollut se, että kuntoutuksella ei ole ollut jatkoa, vaan se on päättynyt kotoutumispäivään.
 Nykyään kuntouttava toiminta nähdään pitkänä jatkumona myös vapautumisen jälkeen.
 – Emme halua hyvää vankia, vaan hyviä kansalaisia, kiteyttää vankilan johtaja Tammi-Moilanen.
 Ratkaisevaa on kuitenkin edelleen se, mitä vapautuva vanki itse päättää.
 – Monet vangit puhuvat ratkaisevasta ensimmäisestä 15 minuutista vapaudessa. Monesti päätös siitä suunnasta mihin lähtee, tapahtuu hyvin nopean harkinnan perusteella, Tammi-Moilanen kertoo.
 Vangin vapautumista on yritetty hallita lainsäädännön keinoin.
 Vuonna 2006 lakiin tuli  valvottu koevapaus .
 – Tämä on parhaita työkaluja, mitä suomalainen lainsäädäntö on meille vankilaväelle antanut, sanoo Tammi-Moilanen.
 "Rangaistusten koventamisella ongelmaa ei ratkaista"
 Rikollisuuden määrä on pysynyt Suomessa viimeiset 10 vuotta lähes samana.
 Rikosseuraamuslaitoksen kehitysjohtaja  Pauli Nieminen  ei usko, että rangaistusten koventamisella olisi suotuisaa vaikutusta rikollisuuden määrään.
 – Sen sijaan voisi olla järkevää käyttää enemmän  valvontarangaistusta  ja  yhdyskuntapalvelua . Näiden rangaistusten kustannukset yhteiskunnalle ovat huomattavasti vankilaa pienemmät, ja vaikuttavuus parempi, sanoo Nieminen.
 Niemisen mielestä paras tulos yhteiskunnan kannalta saavutetaan silloin, kun rangaistukset ovat oikeassa suhteessa tekoon, ja vanki onnistutaan kuntouttamaan takaisin yhteiskuntaan.
 "On haasteellista myöntää, että on heikko ja avuton"
 Jarkko Haimi on ollut koevapaudessa noin viisi kuukautta. Jos kaikki sujuu ongelmitta, hän on vapaa mies heinäkuun alussa.
 Jatkossa hän uskoo pysyvänsä lain oikealla puolella, sillä perusasiat ovat nyt kunnossa.
 Jarkko Haimi asuu tällä hetkellä Tarpoilan päihdekuntoutusyksikössä Myllypurossa. Antti Haanpää / Yle
 – Minulla on työ, asunto, vaimo ja urheilutreenit. Lisäksi käyn kuntouttamassa itseäni vertaistukiryhmissä. Niinpä aikaa ei jää pähkäillä mitään tyhmiä juttuja.
 Haimin mielestä tukea ja apua on saatavilla - pitää vain olla halua ottaa se vastaan.
 Avun pyytäminen voi kuitenkin olla monelle haasteellista.
 – On haasteellista myöntää, että on heikko ja avuton, kertoo Haimi omasta kokemuksestaan.

Ensimmäiset 15 minuuttia ovat ratkaisevat, kun vanki vapautuu  –
Kaidalle tielle kannustetaan entistä kiivaammin: "Emme halua hyvää vankia, vaan hyviä kansalaisia"


Summary: Opposition ja hallituksen edustajat tapasivat ensi kertaa kasvokkain tällä viikolla.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaido  sanoo, että keskustelut hänen edustajiensa ja presidentti  Nicolas Maduron  edustajien kanssa jatkuvat Norjassa, vaikka keskiviikkona neuvottelut päättyivät ilman sopimusta.
 Guaido lisäksi kiitti Norjan hallitusta siitä, että se on mukana Venezuelan tilanteen ratkaisemisessa. Venezuelan molempien osapuolien edustajat tapasivat Oslossa ensi kertaa kasvokkain tällä viikolla. Neuvotteluissa yritetään löytää ratkaisua maan poliittiseen ja taloudelliseen kriisiin.
 Venezuela on ollut syöksykierteessä jo pitkään. Poliittinen kriisi syveni tammikuussa, kun oppositiojohtaja Guaido julistautui maan virkaa tekeväksi presidentiksi. Guaidon mukaan Maduro valittiin uudelleen presidentiksi vilpillisissä vaaleissa.
 Yli 50 maata tukee Guaidoa.
 Guaido on hankalassa välikädessä, koska oppositiossa monet vastustavat neuvottelemista Maduron kanssa. Guaido painottikin tiedonannossaan, että opposition vaatimukset eivät ole muuttuneet. Hänen mukaansa suunnitelmana on järjestää uudet vapaat vaalit.
 Venezuelan talous kutistuu ja inflaatiovauhti on hurjissa lukemissa
 Venezuelan keskuspankin tuoreiden lukujen mukaan maan inflaatio oli viime vuonna 130 000 prosenttia. Inflaatiolla tarkoitetaan rahan ostovoiman heikkenemistä ja siitä aiheutuvaa hintojen nousua.
 Keskuspankki kuitenkin ennustaa, että inflaatiovauhti saattaa hiljentyä.
 Lisäksi maan bruttokansantuote (BKT) laski 22,5 prosentilla viime vuoden kolmannella neljänneksellä. Maan BKT on laskenut jokaisella neljänneksellä vuoden 2014 alusta asti. BKT on laskenut kymmenellä prosentilla tai enemmän vuoden 2015 lopusta.
 Maan keskuspankin luvut ovat suurin piirtein linjassa muun muassa Maailman keskuspankki IMF:n kanssa.
 Taloudellinen ahdinko on johtanut siihen, että maassa on akuutti pula peruselintarvikkeista ja lääkkeistä. YK on arvioinut, että Venezuelasta on vuoden 2015 jälkeen lähtenyt noin kolme miljoonaa ihmistä.
 Turvapaikkaa on hakenut noin 460 000 venezuelalaista, valtaosa heistä naapurimaissa. Järjestö muistuttaa, että monet kotinsa jättäneet venezuelalaiset ovat oikeutettuja kansainväliseen suojeluun, koska heidän henkensä, turvallisuutensa ja vapautensa on uhattuna Venezuelan tilanteen vuoksi.
 YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on myös vedonnut kaikkiin maihin, jotta venezuelalaisia ei statuksesta riippumatta palautettaisi tai pakotettaisi palaamaan kotimaahansa.

Venezuelan oppositiojohtaja: Neuvottelut Norjassa jatkuvat


Summary: Uusi tutkimus tuo uuden näkökulman alalle, ja voi auttaa ymmärtämään evolutiivisia prosesseja, arvioi akatemiaprofessori Jukka Jernvall Helsingin yliopistosta.

Lumihiutaleiden syntymekanismi auttaa tutkijoita selvittämään hampaan kiilteen muodostumista, uutisoi Helsingin yliopisto.
 Fyysikot ja matemaatikot ovat käyttäneet klassista Stefanin yhtälöä tutkiessaan muun muassa lumihiutaleiden muodostumista. Helsingin yliopiston ja Aalto yliopiston poikkitieteellinen tutkimusryhmä on soveltanut samoja yhtälöitä hampaan kiilteen eritykseen.
 Tuore tutkimus  esittää laskennallisen mallin hampaan kiilteen eritystä sääteleville prosesseille. Tämä auttaa ymmärtämään, miten lajeilla kuten orangilla ja ihmisellä on varsin erilaiset hampaat.
 Hammaskiille muodostuu pehmeänä, mutta valmiina se on kehon mineralisoitunein ja kovin osa. Kiilteen kovuus mahdollistaa hampaiden kestämisen koko yksilön elämän ajan, ja pidempäänkin koska hammasfossiilit ovat yleisimpiä löytöjä sukupuuttoon kuolleista lajeista. Valmis kiille ei uudistu joten kiilteen erittyminen on kriittinen askel hampaan muodon viimeistelyssä.
 Tutkijat ehdottavat, että kiilteen muodostumista rajoittaa kiillettä erittävien solujen saamien ravinteiden erilainen kulkeutuminen hampaan eri osiin. Heidän kehittämä tietokonemalli pohjautuu samaan teoriaan kuin lumihiutaleiden kasvua simuloiva malli. Siinä jään sijaan kuvataan kiilteen matriksin eritystä.
 – Samat fysiikan lait pätevät ja pystyvät kuvaamaan monimutkaisuuden lisääntymistä molemmissa systeemeissä, sanoo  Teemu Häkkinen  Aalto yliopistosta.
 Tutkijat onnistuivat mallintamaan muun muassa ihmisen, orangin ja sian kiilteen muodot, vaikka nämä poikkeavat selkeästi toisistaan. Tutkijat totesivat simulaation toistavan koko prosessin, eikä ainoastaan lopullista pintamuotoa.
 Kiilteen tutkimuksella on yli 100-vuotiset perinteet sekä paleontologiassa että lääketieteessä.
 – Tämä uusi tutkimus tuo aivan uuden näkökulman alalle, ja voi auttaa ymmärtämään evolutiivisia prosesseja, mutta myös kiilteen kehityksessä tapahtuvia häiriöitä, kertoo Akatemiaprofessori  Jukka Jernvall  Helsingin yliopiston Biotekniikan instituutista.

Tutkimus: Lumihiutaleiden syntymekanismi auttaa tutkijoita selvittämään hampaan kiilteen muodostumista


Summary: Onnettomuudessa turistibussi ja puoliperävaunurekka törmäsivät toisiinsa vuoristoseudulla.

Ainakin 20 ihmistä on kuollut ja 31 loukkantunut turistibussin ja puoliperävaunurekan yhteentörmäyksessä Meksikossa. Bussi syttyi palamaan törmäyksen jälkeen.
 Meksikon Veracruzin osavaltion viranomaisten mukaan kuolleiden tarkka määrä on vielä epäselvä, mutta 31 ihmisen tiedetään loukkaantuneen.
 Molemmat ajoneuvot olivat matkalla länteen, kun ne törmäsivät moottoritiellä Maltrata-kukkuloilla. Kukkulat nousevat yli 2 000 metriä merenpinnan yläpuolelle. Onnettomuuspaikka on Pueblan ja Orizaban kaupunkien välillä.
 Turistien uskotaan olleen katolisia pyhiinvaeltajia Chiapasin osavaltiosta.

Ainakin 20 kuoli ja 31 loukkaantui bussionnettomuudessa Meksikossa


Summary: Pelastustyöt jatkuvat alueella. Tonavan ranta on suljettu Budapestissä ja poliisi on keskeyttänyt kaiken vesiliikenteen Tonavalla.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut ja 16 ihmistä on kateissa, kun jokialus kaatui Tonavalla, Unkarissa. Pelastustoimet maan pääkaupungissa Budapestissä ovat käynnnissä. Tonavan ranta on suljettu ja poliisi on määrännyt kaiken vesiliikenteen keskeytettäväksi.
 Alus oli kiinnitetty laituriin lähelle parlamenttirakennusta, kun toinen alus iskeytyi siihen myöhään keskiviikkoiltana. Alus kaatui ja joella, joka on tulvinut voimakkaasti sateiden vuoksi.
 Paikallisen uutistoimiston MTI:n mukaan aluksessa oli 34 henkeä miehistö mukaan luettuna. Valtion television mukaan aluksessa oli 32 matkailijaa ja kaksi miehistön jäsentä.
 Aluksen omistaja on ilmoittanut, että Mermaid-niminen vene on uponnut.
 Pelastushenkilöstö työskenteli yötä myöten jokialuksen upottua Tonavalla. Zoltan Mihadak / EPA

Jokialus kaatui ja upposi Unkarissa – ainakin kolme kuollut ja 16 on kadoksissa