Summary: Paljon huomiota herättänyt humoristinen mainoskyltti on saanut tarpeekseen ja kaatunut Puolangalla.

Puolangan kunnan humoristinen kyltti Paltamontien varressa on kaatunut toissa viikonlopun myrskyn aikana.
 Kesäkuussa Puolanka halusi hyödyntää pessimismibrändiään ja erottua joukosta pystyttämällä mainoskyltit. Kyltit ovat keränneet paljon huomiota  sosiaalisessa mediassa  (MTV).
 Nyt näkyvyyttä on tullut siitä, että toinen kylteistä on nurin.
 – Kyltillä haluttiin saada myrsky aikaiseksi ja se saatiin. Sitten tuli oikea myrsky ja kyltti kaatui. Se on siis saavuttanut sille annetun tehtävän, sanoo Puolangan pessimistien puheenjohtaja  Tuomo Seppänen .
 Seppänen muistelee, että huomio kaatuneesta kyltistä tuli ohi ajaneelta matkalaiselta.
 – Luulimme, että se olisi lentänyt Oulujärvelle saakka, mutta sitten huomasimme, että sehän oli saanut tarpeekseen ja kaatunut. Pitäisi käydä siltä itseltään kysymässä, miten se tämän kokee.
 – Pari viikkoa sitten joku puolankalaisista uhkaili käyvänsä kaatamassa kyltin. Luonto näköjään hoiti uhkauksen. Kaikki kylttien ympärillä käynnissä oleva säpinä ja ristiriita luonnollisesti ilahduttavat meitä pessimistejä, sanoo Seppänen.
 Tässä viime vuoden elokuussa Puolangan mainoskyltti on vielä verrattain optimistinen. Heikki Rönty/Yle
 Puolangan elinkeinoasiamies  Heikki Kanniainen  vitsailee, ettäpessimisminkin rajat ovat jossain. Edes paljon huomiota herättänyt kyltti ei jaksanut seistä jaloillaan Puolangalla. Kanniaisen mukaan kupsahtanutta mainoskylttiä ei aiota nostaa ylös ainakaan tänä talvena.
 – Kuvien perusteella se vaikuttaa olevan ehjänä, se pitää nostaa ja tukea paremmin kesällä.
 Elinkeinoasiamies ilakoi, että kunta saa pessimismistä kaiken irti, tapahtui mitä tahansa. Parikymmentä vuotta pienessä piirissä virnuilua aiheuttanut huumori on levinnyt laajalle ja saanut aikaiseksi leppoisaa kommentointia.
 – Myös pessimismiä kunnan markkinoinnissa vastustaneet ovat myöntäneet tämän olevan hyvästä, Kanniainen.
 Mitä olet mieltä Puolangan kunnan itseironisesta markkinoinnista? Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 "Vielä ehdit kääntyä pois" – Puolanka saa huiman näkyvyyden huumorikyltillään, ja lisää on tulossa

Nyt nauretaan kaatuneelle kyltille – Puolangalla iloitaan, että pienen piirin virnuilu pessimismistä on kasvanut koko Suomen vitsiksi


Summary: Suomalaisen nykytanssin entinen kruununjalokivi Helsinki Dance Company järjestellään todennäköisesti uudelleen.

Helsinki Dance Company eli Helsingin kaupunginteatterin tanssiryhmä profiloidaan uudelleen.
 Kaupunginteatterin johtajan  Kari Arfmannin  mukaan HDC:lle etsitään uusi vetäjä näillä näkymin ensi syksynä.
 Ryhmän viimeisin taiteellinen johtaja  Jyrki Karttunen  jättää kaupunginteatterin heinäkuun lopussa ja palaa freelancer-taiteilijaksi. Karttusen pesti HDC:n taiteellisena johtajana päättyi jo kesällä 2017 ja hän on työskennellyt sen jälkeen kaupunginteatterin pääkoreografina.
 Siinä tehtävässä Karttunen on tehnyt omien teostensa lisäksi koreografioita myös musikaaleihin ja näytelmiin.
 Ryhmän uudelta vetäjältä Arfmann odottaa linjausta siitä, millaista tanssia tämä haluaa tehdä, ja millaisten tanssijoiden kanssa.
 – Se vaatii tanssiryhmän vetäjältä rohkeutta tehdä ehkä myös vaikeita päätöksiä, Arfmann selventää.
 Tällä teatterinjohtaja viittaa nykyisen ryhmän kokoonpanoon.
 Jatkossa HDC tekee Arfmannin mukaan sekä omia teoksia että esiintyy kaupunginteatterin muissa tuotannoissa, kuten musikaaleissa.
 – Helsinki Dance Companyn täytyy olla orgaaninen osa kaupunginteatteria, teatterinjohtaja tarkentaa.
 Ryhmä tuuliajolla
 HDC on ollut viime vuodet tuuliajolla ja se on menettänyt asemansa Suomen johtavana nykytanssiryhmänä.
 HDC:ssä työskentelee yhdeksän tanssijaa, joista kuusi esiintyy ryhmän uudessa teoksessa  Bonfire: The Wandering Bands Of Storytelling Sapiens . Sen on koreografioinut ja ohjannut  Ima Iduozee . Koreografin valitsi Arfmann.
 Ryhmän kolme muuta jäsentä esiintyy teatterin musikaaleissa ja näytelmissä.
 Helsinki Dance Company on Suomen suurin kuukausipalkkainen tanssiryhmä Kansallisbaletin jälkeen ja sen asema paikoin itsenäisenä osana teatteritaloa on ollut poikkeuksellinen jopa kansainvälisesti.
 Helsingin kaupunginteatterin johtaja Kari Arfmann. Jaani Lampinen / Yle
 Karttusen kaudella (2012–17) HDC profiloitui tanssiteatterina ja keskittyi esittämään pääasiassa Karttusen teoksia.
 Hänen omintakeinen, tragikoominen tyyli muistetaan monesta mainiosta teoksesta, mutta ryhmän muutos nykytanssiryhmästä tanssiteatteriksi on ollut menetys nykytanssin ystäville.
 Helsinki Dance Company oli vielä reilut viisi vuotta sitten Suomen merkittävin nykytanssin näyteikkuna ja suunnannäyttäjä.
 Teatterinjohtaja Arfmann myöntää, ettei ryhmän asema ole nyt sama kuin joitain vuosia sitten.
 – Jos tarkastelee ryhmän historiaa, sen loisteliaimmat hetket eivät ole nyt, Arfmann muotoilee.
 Teatterinjohtajalla ei ole suoraa vastausta siihen, miksi HDC:n huippukausi on takana. Arfmann aloitti Helsingin kaupunginteatterin johtajana loppuvuonna 2016.
 – Tanssiryhmän tulevaisuudesta olisi pitänyt puhua samalla vakavuudella jo viisi vuotta sitten kuin nyt, Arfmann sanoo.
 Silloin teatteri johti Asko Sarkola.
 “Edessä vaikeita keskusteluja”
 Arfmann toivoo, että nykytanssi palaisi kaupunginteatterissa arvoiselle paikalleen, mutta vain hän voi vaikuttaa siihen, tapahtuuko näin myös käytännössä.
 Tanssiryhmän taiteellinen linjaus on uuden vetäjän käsissä, ja Arfmann valitsee hänet. Helsinki Dance Companyn seuraava ensi-ilta on aikaisintaan vuoden päästä.
 Arfmann puhuu mieluummin ryhmän vetäjästä kuin johtajasta, koska johtaja-sana on hänen mukaansa ylimitoitettu tanssiryhmän kohdalla.
 On erittäin todennäköistä, että ryhmän tuleva vetäjä tekee kaupunginteatterissa myös muuta taiteellista työtä tanssiryhmän luotsaamisen ja kehittämisen lisäksi.
 HDC on tehnyt noin kaksi tanssiteosta vuodessa, mutta teatterinjohtajan näkökulmasta se ei riitä tanssiryhmän vetäjän työtehtäväksi isossa teatteritalossa.
 Taloon kiinnitetään myös jatkossa esiintyjiä tanssijasopimuksilla.
 – Minulle on sinänsä tärkeää, että meillä on oma tanssiryhmä tai tanssijan sopimuksilla olevia ihmisiä, mutta molemmat palvelevat Helsingin kaupunginteatteria, Arfmann toteaa.
 Teatterinjohtajan mukaan pallo HDC:n tulevaisuudesta on pitkälti ryhmän uuden vetäjän käsissä.
 – Kun hänet on löydetty, pystymme käymään henkilökohtaisia keskusteluja tanssijoiden kanssa siitä, mikä ryhmän kokoonpano on tulevaisuudessa. Ja ne voivat olla aika vaikeita keskusteluja, Arfmann toteaa.
 Helsingin kaupungin tanssiryhmä perustettiin 1970-luvun alkupuolella. Sitä ovat johtaneet muun muassa  Jorma Uotinen ,  Carolyn Carlson ,  Marjo Kuusela  ja  Kenneth Kvarnström .
 Ima Iduozeen teoksessa tanssivat HDC:n Mikko Paloniemi, Sofia Hilli, Inka Tiitinen, Justus Pienmunne, Heidi Naakka ja Jyrki Kasper

Helsingin kaupunginteatterin johtaja: “Tanssiryhmän uudella vetäjälla oltava rohkeutta myös vaikeisiin päätöksiin”


Summary: Yle näyttää suorana Yhdysvaltojen ja Pohjois-Korean johtajien Hanoin-huippukokouksen ensimmäisen päivän alun.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un tapaavat toista kertaa sitten viime vuoden historiallisen kohtaamisen Singaporessa. Tapaamisen arvioidaan alkavan 13.40 Suomen aikaa.
 Tällä kertaa kokous järjestetään Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Suoran lähetyksen tarkkaa kulkua ei ole kerrottu. Tapaamisen odotetaan alkavan kahdenkeskisellä keskustelulla, jonka jälkeen on yhteinen illallinen.
 Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajien tapaaminen kestää yhteensä kaksi päivää. Torstaina ovat vuorossa johtajien viralliset keskustelut.
 Keskustelujen aiheena on kerrottu olevan Korean niemimaan riisuminen ydinaseista ja Pohjois-Korean taloustilanne.
 Maailmalla on pohdittu voiko Trump saada mitään aikaan Pohjois-Korean ydinaseen riisumiseksi. Myös Korean sodan lopettamisjulkilausuman on arvailtu tulevan tapaamisessa esille.
 Lue myös:
 Mitä Hanoin huippukokouksessa tapahtuu? Kysy kirjeenvaihtaja Mika Hentuselta
 "Toivottavasti jäämme historiaan paikkana, jossa saavutettiin tuloksia" – Vietnam yrittää nostaa profiiliaan poliittisena välittäjänä
 Trump toivoo parasta, maailma pelkää pahinta Pohjois-Korea -huippukokouksen alla – Seuraa näitä neljää asiaa Hanoissa

Katso suorana kello 13: Trump ja Kim tapaavat toisen kerran


Summary: Vuoden 2018 alussa voimaan tullut alkoholilain kokonaisuudistus on johtanut poikkeuksellisen kaksijakoiseen muutokseen juomamarkkinoilla.  Alkoholimyynnin lasku pysähtyi.

Long drink eli kansankielellä lonkero voidaan nimetä vuosi sitten voimaan tulleen alkoholilain kokonaisuudistuksen ylivoimaisesti suurimmaksi voittajaksi juomarintamalla.
 Lakiuudistuksen jälkeen lonkeroiden menekki on noussut voimakkaasti, kun samaan aikaan kaikkien muiden keskeisten juomaryhmien myynti on laskenut.
 Lupa- ja valvontavirasto Valviran tuoreiden tilastojen mukaan lonkeron kokonaismenekki (ravintola-anniskelu+vähittäismyynti Alkoissa ja muissa liikkeissä) nousi viime vuonna peräti 42 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. kaasvu on etenkin ns. vahvan lonkeron ansiota. Kun miedomman lonkeron (4,7%) myynti supistui viime vuonna 45 prosenttia, syöksähti vahvan lonkeron (5,5%) myynti ylös huimat 204 prosenttia eli se kolminkertaistui edellisvuodesta.
 Lonkeroista poiketen oluiden, mietojen viinien, siiderien ja väkevien myynti on kaikilla miinustanut prosentista jopa kahdeksaan prosenttiin. Oluista vahvan nelosoluen menekki on noussut parantuneen saatavuuden ansiosta, mutta kolmosolut on edelleen ylivoimainen markkinaosuudeltaan neloseen verrattuna.
 Näin kaksijakoista muutosta ei kukaan asiantuntija osannut veikata lakiuudistuksen lausuntokierroksella 2017.
 – Me emme ennustaneet tarkkoja lukuja, mutta tiesimme kyllä sen, että lonkero tulee menestymään paremmin kuin vahva olut ja siideri, sanoo suomalaisten alkoholikäyttäytymistä ja -kulutusta vuosikymmeniä virkamiehenä seurannut alkoholitutkija  Esa Österberg.
 Juomavalmistaja Hartwallilla uumoiltiin lonkerolle hyvää menekkiä.
 – Osasimme odottaa, että voimakasta kasvua tulee, kun kilpailunrajoitukset poistuivat valmistustaparajoitteesta ja lonkero pääsi laajempaan jakeluun, sanoo Hartwallin toimitusjohtaja  Kalle Järvinen .
 Prosentit vetävät
 Lakiuudistuksen jälkeen aikaisempaa vahvemmat (max 5,5%) alkoholit pääsivät vähittäismyyntiin myös muualle kuin Alkoihin, esimerkiksi marketeihin. Aiemmin ruokakauppamyynnin yläraja oli 4,7 prosentissa eli keskioluen vahvuudessa.
 Tätä "neljäseiskaa", eli käymisteitse valmistettua lonkeroa, on saanut jo pitkään myös ruokakaupoista, mutta nyt uuden lain aikaan se on jäänyt selkeästi vahvemman isoveljensä, 5,5 prosenttisen lonkeron jalkoihin kuluttajien sydämissä.
 Samalla vahva lonkero nousi kertaheitolla myydyimmäksi long drinkiksi myös litramyynnillä mitattuna.
 Österberg arvelee viinapohjaisen valmistustavan olevan pääsyy vahvan lonkeron suosiolle.
 – Viinapohjaisuus vaikuttaa makuun ja se on myös se perinteinen suomalainen lonkero, jota suomalainen mies rakastaa, Österberg sanailee.
 Hartwalllin Kalle Järvinen ei usko, että tänä vuonna nähdään viiime vuoden kaltaisia nousuprosentteja juomamyynnissä Mårten Lampén / Yle
 Hartwallin Järvinen arvelee syyn vahvemman lonkeron suosioon piilevän yksinkertaisesti maussa.
 – Se ei ole niinkään prosentista kiinni, vaan valmistustapa on vaikuttanut makuun voimakkaasti. Alkuperäinen aito resepti ja ginipohja ovat ykkösasia kuluttajien mielestä. Kun se saatiin laajempaan saatavuuteen, niin silloin lähti myös kasvukategoriassa tapahtumaan, Järvinen sanoo.
 Muutos on sikäli mielenkiintoinen, että oluissa perinteinen keskiolut on säilyttänyt ylivoimaisen ykkösasemansa myös lakimuutoksen jälkeen. Vahvempi nelosolut nosti osuuttaan viime vuonna, mutta on edelleen alle kymmenen prosenttia olutmyynnistä.
 Kokonaismyynti kääntyi
 Suomen alkoholimyynnin vuosia kestänyt lasku pysähtyi viime vuonna.
 Valviran tilaston mukaan alkoholimyynti (anniskelu+vähittäismyynti) kääntyi vii e vuonna niukasti plussalle. Myynti nousi viime vuonna 0,1 prosenttia edellisvuodesta sataprosenttiseksi alkoholiksi muutettuna. Litratilastossa muutos on pyöreä 0,0 prosenttia.
 Edellisen kerran tilasto on näyttänyt plussaa 2011. Sen jälkeen myynti on laskenut joka vuosi viime vuoteen saakka.
 Terveysjärjestöt varoittelivat alkoholikulutuksen kääntymisestä nousuun lakimuutoksen seurauksena, mutta ainakin toistaiseksi nousu on jäänyt minimaliseksi pelkoihin verrattuna.
 Pieni muutos on ennen kaikkea laajentuneen vähittäismyynnnin ansiota. Alkon myynti laski reippaasti, mutta ruokamarketien ja muiden vähittäisliikkeiden saamat aiempaa laajemmat myyntioikeudet näkyivät niiden myynnissä kasvuna – ja siellä etenkin lonkerokauppa vilkastui roimasti.

Uuden alkoholilain yllätystulos: vahva lonkero +204 %, muiden myynti miinusti – katso listasta miten juomamakumme muuttuivat


Summary: Kaurajuomasta on hyvin vähän tieteellisesti tutkittua tietoa, ja siksi sille olisi iso tilaus.

Mitä kauramaidon hiilijalanjäljestä todella tiedetään?
 Kysymys nousi julkiseen keskusteluun  Ylen uutisoitua aiheesta loppuvuodesta .
 Yle perusti juttunsa muun muassa Luonnonvarakeskukselta eli Lukelta sekä kaurajuoman valmistajilta saamiinsa tietoihin. Luke kertoi Ylelle alun perin, että kaurajuoman hiilijalanjälki voi olla samaa luokkaa kuin lehmänmaidon.
 Myöhemmin tutkimuslaitos tarkensi lausuntoaan: se totesi, että tuoteryhmätasolla maitotuotteita korvaavien kaurapohjaisten tuotteiden ilmastovaikutukset voivat olla samassa suuruusluokassa kuin maidon ja muiden maitotuotteiden.
 Tieto korjattiin  alkuperäiseen juttuun ja sen otsikkoon , mutta se jättää silti edelleen avoimeksi kysymyksiä kauramaidon ekologisuudesta.
 Siksi Yle kysyi asiaa uudestaan kolmelta eri asiantuntijalta.
 Mitä oikeasti tiedämme ruokajuomana käytettävän kauramaidon hiilijalanjäljestä?
 Kaurajuomasta on hyvin vähän tieteellisesti tutkittua ja vertaisarvioitua tietoa, aloittaa vastauksensa Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri . Myöskään niin sanotun PEF-ohjeen mukaisesti tuotettua tietoa ei juuri ole, hän lisää.
 Kyse on niin uudesta ruokajuomasta, että Katajajuuri asettelee sanansa varoen: kaikki, mitä kaurajuomasta uskaltaa sanoa, perustuu enemmän tai vähemmän yksittäisiin selvityksiin, ei tieteellisesti tutkittuun tietoon.
 Kasvipohjaisista juomista nimenomaan kaurajuomien kulutus on noussut selvästi. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Mitä asiasta sitten uskaltaa sanoa?
 Yritysten itsensä ja tutkimuslaitosten tekemien selvitysten perusteella ainakin sen, että kaurajuoman ilmastovaikutus litraa kohti vaikuttaa olevan jonkin verran pienempi kuin lehmänmaidolla.
 – Joissakin tutkimuksissa on päästy siihen, että hiilijalanjälki voi olla reilustikin pienempi. Jopa noin kolmasosan maidosta, Katajajuuri toteaa.
 Ylen alkuperäisessä jutussa haastateltu  Luken tutkija  Merja Saarinen  sanoo tietävänsä kaksi yritysten teettämää tutkimusta, joissa kummassakin tulos oli, että kaurajuoman ilmastovaikutus on 0,3 kiloa hiilidioksidiekvivalenttia per litra.
 – Se on tyypillinen luku aika monellekin ruokatuotteelle, erityisesti kasviperäisille tuotteille.
 Suomalaisen lehmänmaidon ilmastovaikutus on Saarisen mukaan noin yksi.
 Hänellä ei ole tiedossa yhtään tieteellisessä lehdessä julkaistua tutkimusta kaurajuoman ilmastovaikutuksista.
 Niistä ei ole tietoa myöskään Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkijalla  Minna Kaljosella .
 – Tutkimuksen puolella ollaan vasta heräämässä aiheeseen. Media teki hyvää työtä, kun pöyhi ja kaivoi aihetta ja sai alan heräämään, hän sanoo.
 Ovatko Luke ja Suomen ympäristökeskus tutkineet kauramaitoa itse?
 Joulukuisessa jutussa  Luonnonvarakeskus kertoo, että se on muutama vuosi sitten tehnyt yhden arvioinnin kaurapohjaisesta juomasta ja että siinä on tullut ilmi, että erään kaurapohjaisen välipalajuoman hiilijalanjälki on samaa luokkaa kuin lehmänmaidon.
 Lisäksi Lukessa on tehty jogurtin ja sitä vastaavan kaurapohjaisen tuotteen elinkaariarvioinnit.
 Mutta – onko järkevää vertailla kaurapohjaisen välipalajuoman hiilijalanjälkeä ruokajuomana käytettävään lehmänmaitoon? Niiden käyttötarkoitus kun on niin eri.
 Saarinen toteaa, että aina olisi hyvä katsoa kokonaisuutta: verrata ennemmin ruokavaliota ja kokonaisia tuoteryhmiä kuin yksittäisiä tuotteita ja ottaa huomioon myös ravitsemus, kun on kyse ruuasta.
 Katajajuuren mielestä Luken aiemman laskelman suurin ongelma on, että aineisto on niin vanha – hänen tietojensa mukaan jopa yli kymmenen vuotta vanha. Moni asia on voinut muuttua merkittävästi.
 – Sen takia en lähtisi käyttämään sitä julkisessa keskustelussa.
 – Elinkaarilaskennan lähtötietojen tulisi olla suhteellisen tuoreita ja viljelyssä mielellään kolmelta peräkkäiseltä vuodelta.
 Suomen ympäristökeskus ei ole tutkinut kaurajuoman ilmasto- tai ympäristövaikutuksia, Kaljonen kertoo.
 – Ne tutkimukset, mitä me olemme tehneet, ovat olleet järjestelmätason tarkasteluita.
 Mitä pitää tutkia lisää?
 Ainakin kaurajuoman useita eri elinkaarisia ympäristövaikutuksia, muun muassa hiilijalanjälkeä, Juha-Matti Katajajuuri sanoo.
 – En usko, että sieltä paljastuu mitään erityisen suurta. Mutta jotta voimme vertailla, mitkä ovat ympäristövaikutukset esimerkiksi valmistajan A kaurajuomalla, valmistajan B soijajuomalla ja vaikkapa valmistajien C ja D maidoilla, tulee kussakin tuotantoketjussa selvittää kaikkien elinkaarivaiheiden merkitys koko ympäristöjalanjälkeen. Tämä toisi tärkeää valintatietoa kuluttajille.
 Jotain kauramaidon hiilijalanjäljestä kuitenkin jo tiedetään. Siksi herää kysymys:
 Kumpi on ympäristöystävällisempi ruokajuoma: kauramaito vai lehmänmaito?
 – En pysty ottamaan enkä halua ottaa tässä vaiheessa kantaa, koska erityisesti kaurajuomaa koskeva tieteellinen tutkimus on vasta aluillaan, vastaa Merja Saarinen.
 Hän jatkaa, että maidon merkitys ilmastonäkökulmasta liittyy ennen kaikkea sen suureen kulutusmäärään keskimääräisessä ruokavaliossa.
 Kaurapelto. Anniriitta Tolvanen / AOP
 Minna Kaljonen puolestaan muistuttaa, että vaikka yhden tietyn tuotteen tarkkoja elinkaarisia ympäristövaikutuksia ei vielä tiedetä, siitä on kuitenkin vahvaa näyttöä, että kasvispainotteinen ruokavalio on ilmaston ja terveyden kannalta kestävämpi.
 Myös Katajajuuri on varovainen vastauksessaan eikä haluaisi kommentoida aihetta tämänhetkisillä tiedoilla suuntaan tai toiseen.
 Sen hän suostuu sanomaan, ettei sen enempää kaurajuoman kuin perinteisen lehmänmaidonkaan ilmastovaikutus ole tavattoman suuri suhteessa litraan.
 – Litraa tai kiloa kohden ajateltuna en osaa ajatella, että maito tai kaurajuoma olisi erityisen ympäristöä kuormittava tuote. Tarkempaan vertailuun tarvitsemme kuitenkin tuoretta puolueetonta tutkimusta.
 Entä kumpi on eettisempi valinta?
 Kaljosen mielestä jokaisen tulee ratkaista kysymys itse.
 – Jokaisen pitää määritellä itse, mikä on eettisesti tärkeää.
 – Jos puhutaan maidontuotannosta, silloin siihen liittyy myös eläinten hyvinvointi, siihen liittyvät biodiversiteetti ja moni muukin asia. Ne eivät kaikki palaudu hiilijalanjälkeen.
 Tästä huolimatta myös juuri hiilijalanjälki on Kaljosen mukaan hyvinkin tärkeä asia.
 – Se pitää huomioida tässä ilmastonmuutoksen maailmassa.
 Loppuun vielä yksi kysymys. Asia nousee helposti esiin esimerkiksi yleisöpalautteissa, kun  suuren suosion saaneesta  kauramaidosta kirjoitetaan juttuja.
 Saako ruokajuomana käytettävää kaurajuomaa kutsua kauramaidoksi?
 Kyllä saa. Yleiskielisissä teksteissä, kuten uutisissa, voi käyttää sanaa kauramaito tai kaurajuoma, toteaa Kotimaisten kielten keskuksen kielenhuoltaja ja kouluttaja  Riitta Hyvärinen   tuoreessa artikkelissaan .
 Hänen mukaansa lainsäädäntö velvoittaa, että mainonnassa ja pakkausmerkinnöissä käytetään ainoastaan sanaa kaurajuoma: tuotteen menekkiä edistettäessä ei saa käyttää ilmauksia, joissa viitataan maidon kaltaisuuteen.
 Puhekielessä kauramaito on kuitenkin tavallisempi kuin kaurajuoma, Hyvärinen katsoo.
 Sen takia tässäkin jutussa puhutaan kaurajuoman ohella nimenomaan kauramaidosta.
 Kauramaidon käyttö on kasvanut niin, että suosikkituotteet ovat välillä loppuneet kaupoista. Oletko sinä siirtynyt kaurajuoman käyttäjäksi? Miksi? Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun lopussa tänään keskiviikkona kello 22 asti.
 Aiheesta aiemmin:
 Climate change: Which vegan milk is best?  (BBC 22.2.2019)
 Kauravälipalajuoman hiilijalanjälki voi olla yhtä suuri kuin lehmänmaidon  (12.12.2018)
 Kauramaidon käyttö kasvaa niin, että suosikkituotteet loppuvat kaupoista – Ruokakulttuurin tutkija: kuluttaja haluaa viestiä tiedostavuudesta ja helpottaa arkea  (1.12.2018)
 Tutkija odotti vuosikymmeniä, että kaura löisi läpi – sitten tulivat nyhtökaura ja kauramaito, ja nyt hän sanoo olevansa taivaassa  (3.3.2018)
 Kauramaito valtaa alaa kaupan kylmähyllyiltä – jääkö Mansikki työttömäksi?  (5.2.2018)
 Kaura on nyt pop – siihen siirtyvät sekä trendikkäät kuluttajat että viljelijät  (10.4.2018)

Mitä kauramaidon hiilijalanjäljestä oikeasti tiedetään? Tässä 4 kuumaa kysymystä aiheesta ja asiantuntijoiden vastaukset


Summary: Epäilty mies oli hermostunut tyttöporukan kuvaamisesta.

Ajamaan lähdössä ollut mies oli hermostunut, kun tyttöporukasta oli kuvattu häntä.
 Koulutyttöjen yliajoyrityksestä Helsingin Malmilla epäilty mies on kertonut, että hänen tarkoituksensa oli pelotella tyttöjä, eikä ajaa heidän päälleen, rikoskomisario Reijo Enqvist Helsingin poliisista kertoo. Mies on kertonut pelottelulle syyksi kuulusteluissa sen, että kolmen tytön porukasta oli kuvattu häntä.
 – Lähtökohta on ollut se, että tytöt ovat kuvanneet miestä, kun hän on ollut lähdössä liikenteeseen ja mies oli alkanut suutuspäissään kaasuttelemaan ja ajamaan kohti. Tytöt ehtivät ihan hyvissä ajoin hyppäämään sivuun, Enqvist sanoo.
 Mies hermostui poliisin mukaan kuvaamisesta, meni autoon ja kiihdytti kovaa kaasutellen kohti kolmea 10-13-vuotiasta tyttöä. He hajaantuivat eri suuntiin, jolloin mies lähti yhden tytön perään. Tämä pääsi kuitenkin metsän suojiin puun taakse piiloon.
 25-vuotiasta miestä epäillään edelleen törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, rattijuopumuksesta, huumausaineen käyttörikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Lue myös:
 Poliisi epäilee päihtyneen miehen yrittäneen ajaa tahallaan kolmen koululaisen päälle Helsingin Malmilla – Mies kiihdytti kohti karkuun juoksevia tyttöjä

Malmin yliajoyrityksestä epäilty poliisille: Tarkoitus oli pelotella tyttöjä


Ukrainan ex-presidentti  Viktor Janukovitš  käytti ruotsalaista Swedbankia epäiltyjen lahjusrahojen siirtelyyn, raportoi  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .
 SVT:n mukaan epäilty rahanpesu tapahtui vuonna 2011. Tuolloin Vega Holding Limited -nimisen yhtiön kautta siirrettiin 3,7 miljoonaa euroa. Yhtiöllä on tilejä Swedbankissa Liettuassa.
 Ukrainalaissyyttäjä kertoo SVT:lle, että rahojen epäillään olleen peräisin lahjuksesta.
 Valtion kassasta katosi miljardeja
 Vuonna 2011 Janukovitš oli toista vuotta Ukrainan presidenttinä.
 Hän pakeni maasta Euromaidan-kansannoususta alkunsa saaneen vallankumouksen seurauksena vuonna 2014. Janukovitš on sittemmin tuomittu maanpetoksesta. Hän elää nykyisin Venäjällä.
 Janukovitšin presidenttiaikana Ukrainan kassasta ehdittiin varastaa arviolta 30 miljardia dollaria (nyt runsaat 26 miljardia euroa), SVT sanoo.
 SVT on selvittänyt asiaa ukrainalaisesta korruptiotutkinnasta saamiensa dokumenttien perusteella.
 Swedbankin viestintäjohtaja  Gabriel Francke Rodau  kieltää SVT:lle tienneensä Janukovitšin käyttäneen Swedbankia liiketoimissaan.
 SVT:n saamien dokumenttien mukaan pankin on täytynyt tietää Janukovitshin liiketoimista vuodesta 2017 asti, sillä Ukrainan viranomaiset lähettivät tuolloin Swedbankille tiedustelun tästä nimenomaisesta pankkitilistä.
 Epäillyn lahjusrahan lisäksi Janukovitšin Swedbankissa käyttämän yhtiön kautta siirrettiin 12,6 miljoonaa euroa ja 5,6 miljoonaa dollaria vuosina 2007–2014.
 Swedbank yhdistetty Dansken skandaaliin
 SVT  kertoi viikko sitten  rahaliikenteestä Swedbankin ja rahanpesuskandaaliin yhdistetyn Danske Bankin välillä.
 SVT:n saamien dokumenttien mukaan viisikymmentä Swedbankin Baltian maiden toimipisteiden asiakasta on liikuttanut yhteensä noin neljä miljardia euroa rahaa pankkien välillä. SVT:n mukaan toiminnassa oli viitteitä rahapesuun, mutta Swedbank jätti asian tutkimatta.
 Swedbankin toimitusjohtaja on aiemmin sanonut, että Danske Bankin rahanpesusta epäiltyjen asiakkaiden joukossa ei ollut sellaisia Swedbankin asiakkaita, joilla olisi maassa liiketoimintaa.

SVT: Ukrainan Janukovitšin epäillään pesseen miljoonia Swedbankin kautta – kyse saattoi olla lahjusrahoista


Summary: Lapin käräjäoikeus on tuominnut Päivikki Palosaaren päiväsakkoihin laittoman kaatopaikan vuoksi.

Lapin käräjäoikeus on antanut tuomionsa jutussa, joka koskee ympäristön turmelemista Kittilässä lähellä Levin matkailukeskusta. Rikossyytteessä oli kaksi henkilöä.
 Heistä Hullu Poro Oy:n ja Taivaanvalkeat Oy:n toimitusjohtaja-omistaja  Päivikki Palosaari  sai oikeudelta 50 päiväsakkoa (6 700 euroa). Hullu Poro Oy:n kiinteistöpäällikön syyte hylättiin kokonaan.
 Tuomio tuli laittomasta kaatopaikasta Kittilässä Könkään kylällä Ainola-nimisellä tilalla, noin 15 kilometrin päässä Levin keskustasta. Ainolan maaperästä on löytynyt noin 0,2 hehtaarin alalta noin 44 tonnia jätteitä, muun muassa rakennusjätettä, kyllästettyä puuta ja yhdyskuntajätettä.
 Ainolan maaperästä on löytynyt ohjearvot ylittäviä määriä muun muassa arseenia, elohopeaa ja kadmiumia sekä erilaisia hiilivetyjä.
 Laiton kaatopaikka tuli Kittilän kunnan tietoon nelisen vuotta sitten. Poliisi kertoi vuonna 2016 epäilevänsä, että  maa-alalla on poltettu ja sinne on haudattu erilaisia jätteitä . Syyttäjän mukaan jätteitä on poltettu Ainolan lisäksi myös toisessa paikassa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kihlakunnansyyttäjä  Ritva Pelttari  vaati syytetyille ehdollista vankeutta ympäristön turmelemisesta. Hänen mukaansa Hullu Poro Oy on pitänyt vuosien ajan laitonta kaatopaikkaa ja turmellut sen ympäristöä joko tahallaan tai törkeästä huolimattomuudesta.
 Lisäksi syyttäjä vaati kaksikolle 6 999 euron korvausta rikoksen tuottamasta taloudellisesta hyödystä sekä Hullu Poro Oy:lle vähintään 40 000 euron yhteisösakkoa. Lapin käräjäoikeus hylkäsi syyttäjän vaatimukset niistä.
 Kolmen henkilön osalta syyttäjä teki syyttämättäjättämispäätöksen eli ei nostanut syytteitä poliisin esitutkinnan perusteella.
 Syytetyt ovat kieltäneet syyllisyytensä esitutkinnassa ja oikeudessa. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Päivikki Palosaari on Hullu Poro Oy -konsernin ainoa omistaja. Matkailukonserniin kuuluvat Hullu Poro -hotellin lisäksi muun muassa Hullu Poro Areena, Hotelli Taivaanvalkeat sekä lukuisia ravintoloita. Yrityksen liikevaihto on ollut viime vuosina lähes 15 miljoonaa euroa vuodessa.
 Lue lisää
 Syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta Hullu Poro Oy:n luvattomasta kaatopaikasta Levillä
 Päivikki Palosaarelle syyte ympäristörikoksesta – Epäily: Hullu Poron jätteitä poltettu ja haudattu laittomasti Kittilässä
 Levin Hullu Poro -yhtiössä epäillään jätteiden dumppaamista maastoon – vastaavista rikoksista on aloitettu tänä vuonna Lapissa useita esitutkintoja
 Levin matkailuyrittäjän Päivikki Palosaaren esitutkinta laittomasta kaatopaikasta valmistunee toukokuussa

Levin matkailun suurnaiselle sakkoja ympäristön turmelemisesta


Summary: Trump ja Kim Jong-un tapaavat pian.  Mikä on kokouksen merkitys? Kysy tässä Mika Hentuselta

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  tapaavat pian Vietnamin pääkaupungissa.
 Hanoissa tänään ja huomenna järjestettävää kokousta seuraa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen .
 Mika Hentusen jutun Hanoin tunnelmista  voit lukea tästä . Tässä voit kysyä Mikalta kokouksen alkupäivän teemoista.
 Maailmalla on pohdittu voiko Trump saada mitään aikaan Pohjois-Korean ydinaseen riisumiseksi.
 Myös Korean sodan lopettamisjulkilausuman on arvailtu tulevan tapaamisessa esille.  Sampo Vaarakallion  tausta-analyysin kokouksen teemoista  voit lukea tästä .
 Tämän jutun kommenttipalstalla voit siis kysyä Mika Hentuselta Hanoin kokouksesta.
 Mika vastaa kysymyksiin kello 12-13, ennen johtajien ensimmäistä tapaamista.
 Kommenttipalsta kysymyksiä varten on avattu. Se suljetaan kello 13.
 Kysymysten esittämistä varten tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä

Mitä Hanoin huippukokouksessa tapahtuu? Kysy kirjeenvaihtaja Mika Hentuselta


Summary: Järjestäjät lupaavat, että koko 90 kilometrin reitti Kankaanpään Niinisalosta Tampereen Teivoon on sunnuntaina kunnossa.

Hienon lumitalven vaihtuminen pitkään lämpimään jaksoon on aiheuttanut Pirkan Hiihdon järjestäjille rutkasti lisätöitä. Tammikuussa satoi kuitenkin niin paljon lunta, että vaikka kaduilla näyttää keväiseltä, Pirkan Hiihdon latu-uralle lunta riittää.
 – 64. Pirkan Hiihto pystytään varmuudella järjestämään ja vieläpä täydellä 90 kilometrin reitillä Niinisalosta Teivoon, vakuuttaa Pirkan Hiihdon puheenjohtaja Tapio Syrjänen.
 Pirkan Hiihto järjestetään tulevana sunnuntaina 3. maaliskuuta. Pirkan Reppuhiihto hiihdetään lauantaina 9. maaliskuuta.
 Mittavia lumetustalkoita tarvitaan kuitenkin vielä ennen viikonloppua.
 – Onneksi latu-uran varrelta löytyy vielä lunta ja sitä saadaan kaavittua ladulle. Tarvittaessa lunta tuodaan kauempaakin. Kova työ siinä kyllä on ja ihan priimalatua ei joka paikkaan saada, Syrjänen sanoo.
 Vaikka reitti saadaan lumettamalla hiihdettävään kuntoon, järjestäjät uskovat, että keli rokottaa osallistujamäärää.
 – Jos talvi olisi jatkunut hiihtämisen kannalta yhtä hienona, 2 500 hiihtäjän tavoite olisi hyvinkin ollut saavutettavissa. Nyt siitä joudutaan tinkimään. Onneksi viikon lopulle on luvattu pakkasta.
 Pirkan Hiihdon reittiä on tälle vuodelle parannettu. Esimerkiksi Vatulan huoltopisteen läheisyydessä ollutta kovaa laskua on loivennettu.
 Pirkan Hiihdon hiihtokuninkaiden eli 50 kertaa täysmatkan suorittaneiden määrä nousee tämän vuoden tapahtuman jälkeen 25:een.
 Tapahtuma on jouduttu lumipulan takia kaksi kertaa,  vuosina 2014  ja  2017 .

Mittavat lumetustalkoot pelastavat Pirkan Hiihdon, vaikka leuto jakso sulattaa latuja vauhdilla – "Lunta kaavitaan latu-uran varrelta"


Summary: Ruotsin suojelupoliisi Säpö kertoi asiasta lehdistötiedotteella.

Yksi henkilö on otettu kiinni tiistaina ja hänen epäillään laittomasta tiedustelutoiminnasta, kertoi Ruotsin suojelupoliisi  tiedotteessa . Tukholman keskustassa kiinniotetun epäillään olevan venäläisten vakooja.
 – Kyse on henkilöstä, jonka Venäjän turvallisuusviranomainen on ilmeisesti värvännyt tehtävään ja joka on diplomaattiasemassa Ruotsissa, sanoo Ruotsin Säpon vastavakoilun yksikön päällikkö  Daniel Stenlig . ¨
 Säpön mukaan henkilö työskentelee teknologiateollisuudelle tehtävässä, joka saattaa kiinnostaa muiden maiden tiedusteluviranomaisia.
 Poliisi on tutkinut tapausta jo pitkään ja epäillyt rikokset olisivat alkaneet vuonna 2017.
 Asiasta kirjoittavat ruotsalaismediat.
 Aftonbladet  kertoo aiemmin kirjoittaneensa Säpon tarkkailemasta verkostosta, jolla olisi aikeita vahingoittaa Ruotsin turvallisuutta. Syyttäjä Mats Ljungqvistin mukaan tiistaina kiinniotettu mies ei liity kyseiseen epäiltyyn verkostoon.
 Tarkennettu 10.22: Henkilön epäillään olevan venäläisten värväämä, ei venäläinen vakooja.
 Uutinen päivittyy.

Ruotsin suojelupoliisi otti kiinni henkilön – epäillään olevan venäläisten vakooja


Summary: Suomessa kehitetään jo älytekniikkaa, jolla lääketarkoitukseen käytettävää kannabista kasvatetaan Euroopassa.

Luumäkeläisen Ansari-Yhtymän kasvihuoneessa led-valojen alla kahdessa kerroksessa kasvavat kesäkukat ovat pian valmiita kesän puutarhasesonkiin. Osa begonioista ja muista kesäkasveista vaihtuisi kannabikseen, jos viljely sallittaisiin lääkinnälliseen käyttöön.
 – Satoa valmistuisi kolmesta neljään kiertoa vuodessa, ympäri vuoden, sanoo myyntipäällikkö  Pia Taari-Kohonen  Ansari-Yhtymä Oy:stä.
 Luumäkeläisen Ansarin kasvihuoneessa kasvavat parhaillaan kesäkasvit, sanoo myyntipäällikkö Pia Taari-Kohonen Ansari-Yhtymä Oy:stä  Jari Tanskanen / Yle
 Osa kauppapuutarhoista haluaisi laillistaa lääkinnälliseen käyttöön tarkoitetun kannabiksen kasvattamisen, sillä yhä useampi maa Euroopan unionissa on  alkanut hyväksyä  lääkekannabiksen käytön ja kysyntä ylittää tällä hetkellä tarjonnan. Myös Yhdysvalloissa lukuisat osavaltiot ovat laillistaneet  kannabiksen lääkekäytön .
 Suomessa kannabista käyttää lääketarkoitukseen pari sataa ihmistä erityisluvalla muun muassa voimakkaiden kiputilojen hoitoon. Toistaiseksi myyntilupa on myönnetty MS-taudin hoitoon käytettävälle Sativex -valmisteelle. Yhden potilaan kuukauden lääkkeet maksavat helposti useita satoja euroja.
 Sativex sai myyntiluvan GW Pharmaceuticals
 Kasvaneen kysynnän myötä tuotteen hinta on noussut.
 – Kyseessä on kymmenien miljardien eurojen arvoisesta viljelystä maailmalla vuosittain, ja toki haluaisimme selvittää, voisiko siitä tulla suomalainen vientituote, sanoo toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen  Kauppapuutarhaliitosta.
 Euroopan Parlamentti vaati hiljattain tehokkaita  kannabispohjaisia lääkkeitä korvattavaksi  sairausvakuutusjärjestelmien kautta. Samalla mepit vaativat selkeää laillista lääkekannabiksen määritelmää ja koko EU:n laajuisia  tutkimuksia ja sääntöjä kannabiksen lääkinnällisestä käytöstä .
 Tällä hetkellä mailla on erilaisia määräyksiä siitä, mitkä tuotteet ovat sallittuja ja miten niitä saa käyttää. Myöskään tutkimusnäyttöä kannabiksen mahdollisista sivuvaikutuksista tai hyödyistä ei ole vielä tarpeeksi.
 – Näyttöä on oltava, että kannabis tehoaa lääkkeenä, kuten muutkin lääkkeet, muistuttaa lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean yksikön päällikkö  Liisa Näveri.
 Laillinen kannabisviljelmä Kanadassa. Warren Toda / Epa
 Tanskassa korjattu ensimmäinen sato
 Valtaosa lääkekannabiksesta tulee tällä hetkellä Euroopan unionin alueelle Kanadasta, mutta tilanne voi muuttua nopeasti, sillä Tanskassa moni tomaatinviljelijä vaihtoi viime kesänä hedelmät kannabiksen viljelyyn.
 Tanska salli viime vuonna kannabiksen viljelyn lääketarkoitukseen ja luvan sai parikymmentä viljelijää.
 Kannabiskasvin kukinto. Jon Santa Cruz / AOP
 Tanskan Odensesta lääketukuille lähtevä lääkekannabis riittää tyydyttämään koko Pohjoismaiden kysynnän.
 – Jos Euroopan unionissa viljelijät jossain maassa saavat itse valita viljelykasvinsa, me haluamme, että myös täällä on valinnanvapaus yrittäjillä, sanoo toiminnanjohtajaJyrki Jalkanen Kauppapuutarhaliitosta.
 Toistaiseksi Suomessa ei kuitenkaan suunnitella kannabiksen viljelyn kieltävän lain muuttamista.
 Suomalaista älytekniikkaa kannabiksen viljelyyn
 Lääkekannabiksen viljely vaatii tasaiset olosuhteet, ja suomalainen kasvihuoneiden älytekniikka on osoittautumassa hyväksi vientituotteeksi.
 Esimerkiksi Lapinjärvellä sijaitsevalla Robben Pikku Puutarhalla vesiviilennettyjen LED-valojen ja viljelytietojen analysoinnin avulla kasvuolosuhteet voidaan optimoida niin, että sadosta saadaan hyvä.
 Yrttejä kerrosviljellään led-valojen avulla kasvihuoneessa.  Jari Tanskanen /  Yle
 Kasvihuoneiden lisäksi lääkekannabiksen viljelyyn tarvitaan ympäri vuorokauden vartioidut tilat. Tähän on varauduttu myös Ansari-Yhtymän kasvihuoneilla Luumäellä.
 – Kasvatus tapahtuisi kasvihuoneissa suljetulla alueella, jonne on pääsy vain niillä henkilöillä, jotka siellä työskentelevät. Teknisesti tällainen tila olisi helppo järjestää, sanoo myyntipäällikkö Pia Taari-Kohonen Ansari-Yhtymä Oy:stä.

Suomalaiset kauppapuutarhat haluavat aloittaa lääkekannabiksen kasvatuksen


Summary: Suurin avustus myönnettiin Korkeasaaren eläintarhalle.

Eläinten hoitoon liittyvät palvelut pl. eläinlääkintä

Maataloutta palveleva toiminta pl. eläinlääkintä

Ympäristöministeriö on päättänyt eläinhoitoloille myönnettävistä valtionavustuksista. Avustusta myönnettiin yhteensä 252 400 euroa viidelle eri taholle. Rahaa myönnettiin vahingoittuneiden luonnonvaraisten eläinten hoitotoiminnan järjestämiseksi.
 Avustusta saavat Korkeasaaren eläintarhan säätiö (90 000 euroa), Pyhtään lintuhoitola (60 000), Heinolan lintutarha (50 000), Suomen eläinsuojeluyhdistysten liitto SEY (19 900) ja Pääkaupunkiseudun Eläinsuojeluyhdistys (32 500).
 Ministeriön mukaan myönteisen päätöksen edellytyksenä oli käytännössä osoitettu kokemus ja osaaminen vahingoittuneiden luonnonvaraisten eläinten hoidosta sekä erinomainen asiantuntemus. Toimintaan myönnettävän avustuksen määrä voi olla enintään 50 prosenttia toiminnan kuluista.
 Rahoitusta yhä useammalle yhdistykselle
 Eläinhoitoloiden rahoitusta on muutettu, ja sen vuoksi avustettavia hoitoloita on nyt enemmän kuin aiemmin. Aiemmin avustusta saivat käytännössä vain Pyhtään lintuhoitola ja Korkeasaaren villieläinsairaala. Tukisumma on ollut vuosittain noin 200 000 euroa.
 Rahoituksen varmistuminen on hyvä uutinen varsinkin Pyhtään lintuhoitolalle, jonka jatko oli vielä syksyllä epävarma. Tuolloin paikallinen luonnonsuojelupiiri ilmoitti lopettavansa hoitolan hallinnoinnin. Vuoden vaihteessa hoitolaa pyörittämään  perustettiin uusi yhdistys.
 Pyhtään lintuhoitola aloitti toimintansa vuonna 1998, jolloin Kaakkois-Suomen ympäristökeskus kunnosti Pyhtään kunnan kanssa Stockforsin vanhalta tehdasalueelta tilat lintuhoitolaa varten.

Valtio jakoi eläinhoitoloiden rahat uusiksi – Pyhtään lintuhoitola jatkaa selvästi pienemmällä avustuksella


Summary: Teemme juttua lasten tempauksista. Kerro meille, mitä hauskaa sinun tai tuttavasi lapsi on tehnyt tai sanonut!

Yle  uutisoi  viime viikolla päiväkodista, johon on hankittu digilaitteita rikastuttamaan lasten oppimista. Tablettitietokoneiden, GoPro-kameroiden ja green screen -kankaiden uskotaan opettavan lapsille hyödyllisiä taitoja kuten tiedonhakua, tutkimista ja medialukutaitoa.
 Mutta mitä mieltä lapset ovat laitteista? Yritimme selvittää sitä – tosin tuloksena olikin jotain aivan muuta, kun lapset halusivat nostaa jutun teemaksi ennemmin kananmunan ja kissat.
 Mitä hauskaa sinun tai tuttavasi lapsi on tehnyt tai sanonut? Kerro kokemuksistasi jutun kommenttikentässä!

Pahaa aavistamaton toimittaja lähti haastattelemaan lapsia – katso videolta, kuinka pikkutytöt vievät häntä kuin pässiä narussa


Kerromme aiheesta kohta lisää.

Posti lykkää poste restante -uudistusta


Summary: Etenkin Länsi-Suomen ja helsinkiläisten hiihtolomat näkyvät laskettelukeskusten kävijämäärissä myös Pirkanmaalla.

Kuluneen talven vaihtelevat kelit eivät ole rokottaneet Pirkanmaan laskettelukeskusten kävijämääriä suuresti.
 Esimerkiksi Sappeessa hätyytellään viime vuoden ennätyskävijämäärää. Samoin Ellivuoressa ja Hervannan laskettelukeskuksessa rinteet ovat olleet ahkerassa käytössä myös hiihtolomien ajan.
 Nyt huolena on, karsiiko märkä plussakeli jatkossa asiakkaita. Vaikka keinolumi kestää keväisen vaihtelevankin sään, kaikki asiakkaat eivät sitä välttämättä tiedä.
 – Moni luulee, että kausi on jo ohi, kun kaupungista kaikkoaa lumi. Tosiasiassa meillä rinteet ovat terässä pitkälle kevääseen lämmöstä huolimatta, Sappeen rinneliiketoimintajohtaja  Kosti Puurunen  sanoo.
 Hiihtolomat näkyvät asiakasvirtoina
 Viime viikolla Länsi-Suomen ja helsinkiläisten hiihtolomat näkyivät Ellivuoren rinteissä. Parhaina päivinä parkkipaikat olivat jo kortilla ja rinteissä laski yli tuhat ihmistä.
 – Pirkanmaalaisista moni jalkautuu eri rinteisiin Sappeesta, Ellivuoresta ja myös Lapista alkaen, joten Pirkanmaan hiihtolomat eivät täytä laskettelurinteitä yhtä selkeästi kuin Länsi-Suomen loma, Ellivuori Ski Centerin toiminnanjohtaja  Esa Ropponen  kertoo.
 Tammikuun parin viikon kovat lumisateet vetivät osin Ellivuoren rinteet hiljaisiksi. Samoin viime päivien kosteat plussakelit.
 Maaliskuu ratkaisee kauden kävijämäärien odotusten onnistumisen. Jos keli on epävakaa, pilvinen ja sateinen, moni saattaa jättää rinteet väliin. Tähän saakka kausi kokonaisuudessaan on sujunut odotusten mukaan, sillä parhaina päivinä rinteet ovat olleet täynnä.
 – Jos on hyvä sää, rinteessä on yli tuhat ihmistä. Huonolla kelillä laskijoita on vain 200, Ropponen vertaa.
 Ellivuoren rinteet ovat auki huhtikuun puoliväliin saakka.
 Sappeen rinteissä laskee parhaimmillaan 3 000 asiakasta päivässä ja laskemaan pääsee huhtikuun loppupuolelle pääsiäiseen saakka.
 Hiihtolomalaisilla on myös Sappeen kannalta suuri vaikutus kävijämääriin. Kostea plussakeli ei ole ainakaan vielä näkynyt laskettelukeskuksen asiakasluvuissa.
 Kolmivuotias Jeremias Vuorenoja Sastamalasta uskaltautui hiihtolomalla Susanna Vuorenojan kanssa Ellivuoren rinteille, mutta ei kertomansa mukaan jännittänyt lainkaan.  Marko Melto / Yle
 Lapsiperheet pulkkailevat laskettelun lisäksi
 Hervannan laskettelukeskus vetää etenkin koululaisryhmiä ja lapsiperheitä puoleensa. Kun paikalla on pulkkamäen lisäksi myös kestävällä lumella lumetettu lastenrinne, moni pirkanmaalainen suuntaa hiihtolomaviikolla pariksi tunniksi Hervantaan.
 Rinteessä ja pulkkamäessä vierailee päivittäin muutamia satoja ihmisiä, kauden aikana noin 20 000 henkilöä.
 Kausi on Hervannassakin ollut hyvä ja kävijöitä on ollut tasaisesti talven ajan.
 – Meillä runsaat lumisateet ovat vain ruokkineet kävijämääriä. Ihmiset ovat jo joulukuusta asennoituneet niin, että nyt pääsee talviharrastusten pariin. Nyt seuraamme, miten tavanomaista lämpimämpi ilma vaikuttaa, rinneyrittäjä  Tiina Sironen  kertoo.
 Sirosen mukaan lämpö on alkanut tyypillisesti vasta maaliskuussa vaikuttaa asiakasmääriin, kun kevät on alkanut siirtää talviharrastuksia talviteloille.
 Hervannan laskettelukeskuksen tavoitteena on olla auki aina huhtikuun alkuviikoille saakka.

"Moni luulee, että kausi on ohi, kun kaupungista kaikkoaa lumi" – hiihtoloma vetää laskettelukeskuksiin plussakelistä huolimatta


Summary: Urheilun harrastamiseen tarkoitettua ranskalaisbrändin hijabia pidettiin uhkana maallisille arvoille ja ristiriitaisena maan lakien kanssa.

Ranskalainen urheiluvaatteiden jälleenmyyjä Decathlon hylkää suunnitelmansa urheilu-hijabien myynnistä, sillä yhtiö oli saanut satoja valituspuheluja ja -sähköposteja, kertoo  BBC.  Yhtiö ilmoitti asiasta tiistaina Twitterissä.
 Decathlonin mukaan myös työntekijöitä oli uhkailtu.
 Ranskalaispoliitikot olivat lisäksi nostaneet asian esiin ja uhanneet yhtiötä jopa boikotilla. Heidän mukaansa "juoksu-hijab" on ristiriidassa Ranskan maallisten arvojen kanssa.
 Guardianin  mukaan hijabin kyseenalaistaneiden joukossa olivat presidentti  Emmanuel Macronin  puolueen edustaja ja esimerkiksi Ranskan hallituksen terveysministeri  Agnès Buzyn .
 – Tämä on naisista näkemys, jota en kannata. Olisi parempi, jos ranskalaisbrändi ei mainostaisi huivia, Buzyn sanoi lehden mukaan.
 Urheiluun tarkoitettu hijab on kevyestä kankaasta tehty huppu, joka peittää hiukset mutta ei kasvoja. Yhtiön oli tarkoitus myydä vaatetta 49 maassa maaliskuusta alkaen. Vaatekappale on jo myynnissä Marokossa.
 EBU
 Urheiluvälinevalmistaja Nike on markkinoinut Ranskassa urheiluun tarkoitettuja hijabeja vuodesta 2017.
 Ranskassa uskonnollinen vaatetus on aiemminkin ollut esillä. Esimerkiksi huivikielto on ollut voimassa kouluissa ja valtion virastoissa vuodesta 2004.
 Vuonna 2016 osa Ranskan alueista kielsi burkinin eli kokouimapuvun käytön rannoilla.
 Toisaalta osa ranskalaisista kokee, että huivien ja peittävien vaatteiden salliminen aktivoisi musliminaisia enemmän olemaan osana yhteiskuntaa.
 Lue myös:
 Ranskan sisäministeri: Burkinien täyskielto olisi vastoin perustuslakia
 Tanska kieltää musliminaisten burkat – naamioitumiskielto voi koskea myös tekopartoja

Vaatemyyjä peruuttaa sportti-hijabien myynnin Ranskassa – poliitikot olivat uhanneet boikotoida kotimaista yhtiötä


Summary: Myös yhtiön liikevaihto oli vahvassa kasvussa.

Marimekon vertailukelpoinen liiketulos kasvoi viime vuonna 42 prosentilla edellisvuoteen verrattuna.
 Vuoden 2018 vertailukelpoinen tulos oli 12,2 miljoonaa euroa. Yhtiön  liikevaihto kasvoi 9 prosenttia  111,9 miljoonan euroon.
 Myynti kasvoi kaikilla markkina-alueilla lukuun ottamatta Pohjois-Amerikkaa, jossa liikevaihto oli edellisvuoden tasolla. Kasvua kertyi pääosin vähittäis- ja tukkumyynnistä Suomessa sekä tukkumyynnistä Aasian-Tyynenmeren alueella.

Marimekon voitot kasvoivat huimasti


Summary: Intian ja Pakistanin välillä on alkanut koston kierre.

Pakistan sanoo tehneensä ilmaiskuja Intian hallitsemalle alueelle kiistellyllä Kashmirin alueella.
 Pakistanin mukaan iskut olivat vastaus Intian eilen tiistaina tekemälle ilmaiskulle Pakistanin alueelle. Pakistanin mukaan sen koneiden tekemät hyökkäykset suunnattiin kohteisiin, joissa ei ole siviilihenkilöitä.
 Pakistanin asevoimat sanoo myös pudottaneensa kaksi intialaista hävittäjää ja vanginneensa yhden lentäjän. Pakistanin mukaan intialaiskoneet olivat ylittäneet Kashmirissa maiden välisen hallintorajan.
 Intian mukaan sen ilmavoimat olivat karkottaneet hyökkäystä tehneet pakistanilaiskoneet.
 Eilen Intian Mirage-hävittäjät tekivät ilmaiskun Pakistanin vuoristoalueelle. Iskun kohteena kerrotaan olleen islamistisen Jaish-e-Mohammed -terroristijärjestön koulutusleiri, Järjestöä syytetään helmikuun alkupuolella tehdystä itsemurhaiskusta, jossa kuoli kymmeniä Intian sotilaita.
 Intian ilmavoimat pommitti Pakistania

Pakistan: Teimme ilmaiskuja Intiaan, kaksi Intian hävittäjää pudotettu


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ministeriöt ovat toimittaneet loput  ratkaisuehdotuksensa  maakunta- ja sote-lakeihin sosiaali- ja terveysvaliokunnalle.
 Sosiaali- ja terveysministeriö, työ- ja elinkeinoministeriö sekä valtiovarainministeriö lähettivät ehdotuksensa valiokunnalle tänään.
 Ministeriöiden mukaan EU-oikeuteen liittyvän oikeudellisen varmuuden vahvistamiseksi järjestelmän olennaiset osat notifioidaan komissiolle oikeusvarmuusilmoituksella. Ilmoituksesta ei esitysten mukaan aiheudu estettä lakien hyväksymiselle eikä muutosta lakien voimaantulon aikatauluun.
 Lue myös:
 Saarikko: Hallituksen vastaukset sotelain puutteista ovat valmiina – myös EU-notifikaatiosta tulossa esitys

Eduskunta uusien sote-esitysten kimpussa – ministeriöt jumppasivat ratkaisuehdotuuksiaan iltaan asti


Summary: Minna Joki-Erkkilä on palkittu työstään kaikkein pienimpien ja heikoimpien hyväksi. Nuorin tutkittava on ollut kolmikuinen vauva.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Nuori lääkäri Minna Joki-Erkkilä oli valmistunut hoitamaan työssään sairauksia ja häiriöitä, mutta vastaanotolle alkoi tulla myös kaltoinkohtelun uhreja. Aikuisten aiheuttaman väkivallan, seksuaalirikosten ja jopa raiskausten jäljet näkyivät lasten ja nuorten gynekologille karusti.
 Joki-Erkkilä ahdistui ja päätti ryhtyä tekemään ongelmalle jotakin. Hän keskittyi työssään lapsiin kohdistuviin rikosepäilyihin 2010-luvun alussa.
 – Halusin puolustaa näitä kaikkein heikompiosaisia lapsia ja nuoria. Että edistyttäisiin koko maassa siinä, miten väkivaltaa kohdanneita lapsia tutkitaan ja epäilyksiä selvitetään. Monta vuotta työ tuntui vastavirtaan kulkemiselta, sanoo tamperelainen Minna Joki-Erkkilä.
 Hän sai hiljattain Suomen lastenlääkäryhdistyksen tunnustuksen aktiivisesta ja ansiokkaasta työstä kaikkein pienimpien ja heikoimpien hyväksi.
 "Osa tapauksista menee ihon alle"
 Minna Joki-Erkkilä arvioi, että seksuaalisen hyväksikäytön uhreista noin 80 prosenttia on tyttöjä. Muun lapsiin kohdistuneen väkivallan uhreissa poikia ja tyttöjä on tasapuolisesti, poikia ehkä hiukan enemmän.
 – Epäilty voi olla kuka vaan, useimmiten kuitenkin on joku, jonka uhriksi joutunut lapsi tuntee. Ihan pienimpien pahoinpitelyepäilyssä epäiltynä on useimmiten jompikumpi vanhemmista.
 Mies huomaa heti kun menen kotiin, että nyt on ollut tosi rankkaa töissä.  Minna Joki-Erkkilä
 Minna Joki-Erkkilä on Tampereen yliopistollisen sairaalan lasten oikeuspsykiatrian työryhmän esimies. Ryhmälle väkivaltaepäilyjen tutkiminen on työtä, ja hyvin tehty työ varmistaa kaikkien osapuolten oikeusturvan.
 – Teen työtä tietäen, että lapsi on tässä saattanut joutua väkivallan uhriksi. Hän on joutunut kokemaan paljon pahaa.
 Joki-Erkkilä tietää, että hän pystyy auttamaan lasta parhaiten, kun hän tekee työnsä ammattimaisesti.
 – Silti osa tapauksista menee niin ihon alle. Mieskin huomaa heti kun menen kotiin, että nyt on ollut töissä tosi rankkaa.
 Parinkymmenen työvuoden aikana Minna Joki-Erkkilän tutkittavaksi tulleista väkivallan uhreista nuorin on ollut kolmen kuukauden ikäinen vauva.
 "Lapsi on aina pomo"
 Kun väkivallan kohteena on lapsi, tilanne on kaikille vaikea, ja tutkimukset etenevät sen mukaan.
 – Aloitan tapaamisen yleensä sanomalla: "Hei, mun nimi on Minna ja olen tänään sun lääkärisi". Ja kysyn lapselta, haluaisiko hän tulla ensin itse vai haluaisiko hän, että äiti tulee ensin haastateltavaksi tutkimushuoneeseen.
 Minna Joki-Erkkilä saa kiitosta työstään kaltoinkohdeltujen lasten hyväksi. Lastenlääkärien yhdistys myönsi hänelle ystävänpäivänä Lapsen asialla -palkinnon. Marjut Suomi / Yle
 Aikuisen vuorolla lasta ei jätetä yksin, vaan leikkikaverina tai seuranpitäjänä aulassa on esimerkiksi hoitaja tai saattaja. Minna Joki-Erkkilä sanoo, että ylipäänsä mitään ei tehdä lapselle väkisin.
 – Lapsi on ehdottomasti tilanteen pomo. Hän saa käyttää sen ajan, mikä häneltä menee sopeutua tutkimukseen. Suurin osa lapsista lähtee tästä huoneesta lopulta ulos ihan iloisena.
 Naistentautien ja synnytysten erikoislääkäri Minna Joki-Erkkilä Lapsi- ja nuorisogynekologian vastaanotto vuodesta 1998, osana työtä lapsiin kohdistuvat rikosepäilyt Keskittyi lapsiin kohdistuviin rikosepäilyihin 2011 lähtien Väitös lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä 2015 Nuorisolääketieteen erityispätevyys 2017 Taysin Seri-yksikön käynnistäminen 2017 Taysin lasten oikeuspsykiatrian työryhmän esimies 2018 Kehittänyt uusia oikeuslääketieteellisten näytteiden taltiointimenetelmiä, kouluttanut, luennoinut ja kirjoittanut lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä kotimaassa ja kansainvälisesti Asiantuntija monissa yhteyksissä ja jäsen useissa alan järjestöissä kotimaassa ja kansainvälisesti
 Lääkäri tekee somaattiset eli kehon tutkimukset, ja Minna Joki-Erkkilä on ottanut siihen käyttöön myös poliisitutkinnasta tutun sinivalon. Sen avulla ihovammoja kuten mustelmia ja vanhojakin arpia pystyy näkemään entistä tarkemmin.
 Tutkinnan aikana tehdään myös oikeuspsykologisia haastatteluja. Työryhmä pitää yhteyttä sekä sosiaalityöntekijöhin että poliisiin, ja tarvittaessa lääkäri menee oikeuden istuntoon kuultavaksi todistajana tai asiantuntijana.
 Joskus epäily väkivallasta osoittautuu turhaksi, joskus taas tutkimuksella ei saada tapaukseen lisää näyttöä. Joskus lääkäri huomaa, että vammojen syy onkin tapaturma tai jokin sairaus.
 Joki-Erkkilä hälytetään töihin toisinaan myös virka-ajan jälkeen. Useimmiten työ on lähitienoilla, mutta silloin tällöin häntä tarvitaan muuallakin Suomessa.
 Kokeneen lääkärin ja tutkijan asiantuntemusta käyttävät myös sosiaali- ja terveysministeriö sekä terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Enemmän tukea uhreille ja perheille
 Viime aikoina  Oulussa  on paljastunut useita alaikäisten seksuaalisia hyväksikäyttöjä. Tapaukset ovat olleet isosti esillä mediassa, ja päättäjät ovat havahtuneet.
 – Tämä on meidän työn arkea. Joskus jossain päin Suomea paljastuu suurempi tapausvyyhti. Sitten katsotaan esitutkinnassa selvinneitä asioita, ja yleensä myös media on kiinnostunut niistä, Minna Joki-Erkkilä sanoo ottamatta kantaa erityisesti Oulun tapahtumiin.
 Lasten ja nuorten sekä heidän perheidensä kannattelu rikosprosessien aikana jää nyt ihan liian vähälle.   Minna Joki-Erkkilä
 Minna Joki-Erkkilä toivoo, että julkisuudesta ja kuohunnasta seuraa myös jotain hyvää.
 – Se toivottavasti vie asioita eteenpäin. Esimerkiksi lasten ja nuorten sekä heidän perheidensä kannattelu rikosprosessien aikana jää nyt ihan liian vähälle. Pienten lasten osalta pitäisi kannatella vanhempia, jotta perheen arki säilyisi niin normaalina kuin voi. Se olisi lapselle parasta.
 Lääkäri toivoo, että jokainen uhriksi joutunut saisi terveystarkastuksen, sillä nyt sitä ei aina tehdä. Joki-Erkkilän mukaan kaikilta pitäisi katsoa paitsi mahdolliset vammat myös sukupuolitaudit ja psyykkinen terveys. Uhriksi joutuneen uusi uhriutuminen pitäisi saada estettyä.
 Toivelistalla on myös koulutusta. Kaikkien lasten kanssa työskentelevien pitää osata ja uskaltaa tehdä lastensuojeluilmoitus sekä ilmoittaa poliisille, jos epäilee kaltoinkohtelua.
 Joissakin ammateissa ilmoittaminen on suorastaan virkavelvollisuus. Minna Joki-Erkkilä muistuttaa, että jokaisella ihmisellä on oikeus sen tekemiseen.

Ahdistuneesta gynekologista tuli seksuaalirikosten uhriksi joutuneiden lasten auttaja: "Mun nimi on Minna, olen tänään sun lääkärisi"


Summary: Aiemmin liikenneopettajat ovat kritisoineet kevytauton ajokortin vaatimuksia, jossa ei ole pakollisia ajotunteja lainkaan.

Tästä on kyse Kokenut liikennepoliisi Ilkka Kantola sanoo, että kevytautojen saapuminen maanteille voi heikentään liikenneturvallisuutta. Kantolan mukaan monilta nuorilta kuljettajilta puuttuu liikenteeseen vaadittavaa kypsyyttä. Kevytautoa voi kuljettaa mopoautokortilla, johon ei vaadita pakollisia ajotunteja. Kevytauton suurin sallittu nopeus on 60 kilometriä tunnissa ja maksimipaino 1 500 kiloa.
 – Sen näkee jo nyt mopoilijoiden ja mopoautojen kuljettajien käyttäytymisestä liikenteessä. Heiltä puuttuu tietty liikenteessä vaadittava kypsyys. 18-vuotiaat ovat jo nyt yliedustettuina kaikissa kolaritilastoissa. Epäilen, että ikäraja tippuu vielä alemmas.
 Näin toteaa liikennevalvontaan erikoistunut Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen komisario  Ilkka Kantola , jolle tulee tänä keväänä täyteen 40 vuotta poliisina.
 Vuosikymmenten kokemuksella Kantola sanoo, ettei ketään pitäisi päästää kevytauton rattiin ilman pakollisia ajotunteja. Kypsymättömyys näkyy Kantolan mukaan esimerkiksi silloin, kun ajetaan mopoilla porukalla jonossa.
 – Jos toisella kulkee pari kilometriä kovempaa, tehdään ihan järjettömiä ohituksia ja ajetaan rinnakkain, vaikka joku tulisi vastaan. Lisäksi saatetaan ajaa ihan väärissä paikoissa kuten puistoissa ja kevyenliikenteenväylillä. Kun poliisi yrittää ottaa kiinni, ajetaan ihmisten pihojen läpi pakoon ja otetaan aikamoisia riskejä.
 Liikenneopettajatkin huolisssaan
 Yle kertoi viikonloppuna  asiantuntijoiden huolista kevytautoihin liittyen. Ongelmana nähtiin se, että 15-vuotias pääsee auton rattiin pelkästään suorittamalla mopoautokorttiin vaadittavan tutkinnon. Käytännössä kuljettajaopetusta on neljä teoriatuntia, ja tutkintovaatimuksena on hyväksytyt suoritukset teoria- ja ajokokeesta. Pakollisia ajotunteja ei ole lainkaan.
 Esimerkiksi liikenneopettaja  Niina Ukkonen  sanoi Ylelle, että 15-vuotias saa kuvaannollisesti ladatun aseen käteensä ilman kokemusta ja pakollista ajo-opetusta.
 Niin sanotut kevytautot pääsevät Suomen maanteille marraskuussa. Kyse on tavallisen henkilöauton näköisestä ajoneuvosta, jonka suurin sallittu nopeus on 60 kilometriä tunnissa ja maksimipaino 1 500 kiloa.
 Reputtajien määrä kasvoi tuntien karsimisen jälkeen
 Viime vuonna voimaan tullut ajokorttiuudistus vähensi pakollisia ajotunteja henkilöautokortin osalta. Tämä on näkynyt myös ajo- ja teoriakokeissa  reputtaneiden ajokokelaiden määrissä .
 Komisario Ilkka Kantolan mielestä mopo- tai kevytauton kuljettajalta pitäisi vaatia jopa enemmän ajotunteja kuin 18-vuotiaalta henkilöauton kuljettajalta. Kantola on tarkkaillut nuorten kuljettajien liikennekäyttäytymistä myös osa-aikaisen liikenneopettajan roolissa 80- ja 90-luvuilla.
 – Asenne oli jo silloin vähän sellainen, että "puhu vain, kyllä me osaamme nämä asiat". Joka sukupolven kanssa on sama juttu eli ollaan sellaisia maailmanvalloittajia.
 Turvallisempi, mutta kenen kannalta?
 Kevytautoja on perusteltu muun muassa niiden turvallisuudella. Ilkka Kantola muistuttaa, että kyse on näkökulmasta.
 – Ovathan ne mopoautoon verrattuna kuljettajan kannalta turvallisempia, jos joku törmää heihin tai jos auto ajautuu pöpelikköön. Mutta jos näillä kevytautoilla osutaan toiseen, niin siinä on mopoautoon verrattuna lähes seitsenkertainen osumaenergia. Kuolonuhreja tulee väistämättä, jos suojatiellä törmätään.
 Komisario Kantola ennustaa myös, että kevytautojen kanssa tulee käymään kuten mopojenkin kohdalla eli niitä tullaan virittämään suurempien nopeuksien saavuttamiseksi.
 Kantola kertoo, että ruotsalaisilta kollegoilta tulleiden viestien mukaan sikäläisistä  nuorten suosimista A-traktoreista  valtaosasta olisi nopeusrajoittimet poistettu. Vilunkia esiintyy myös raskaassa liikenteessä.
 – Aikanaan kehuttiin, miten digitaalisia ajopiirtureita ei pysty huijaamaan. Viime viikon raskaan liikenteen tehovalvonnassa tosin huomasi, että tästä huolimatta kaikenlaista yrittäjää riittää. Vaikea uskoa, että tämä olisi sellainen viisasten kivi, jota kukaan ei pystyisi kiertämään.

Kokenut poliisi pelkää syksyä, kun kevytautot ilmestyvät teille – ei luota nuorten taitoihin: "Järjettömiä ohituksia ja rinnakkain ajoa"


Summary: Jokijää oli niin vahva, että ihminen ei joutunut veden varaan Ylivieskassa.

Ihminen hyppäsi Savisillalta Kalajokeen Ylivieskassa Pohjois-Pohjanmaalla tiistai-iltana.
 Hyppääjä selvisi kuitenkin ilman suurempia vammoja. Joessa oli jääkansi, eikä henkilö vajonnut veteen.
 Pelastuslaitos hälytettiin paikalle puoli seitsemältä illalla, mutta ensimmäisenä paikalle ehti poliisi, joka auttoi ihmisen pois joen jäältä.
 Ensihoitajat tarkistivat hyppääjän kunnon.

Sillalta Kalajokeen hypännyt selvisi ilman suurempia vammoja


Summary: Michael Cohenin kongressikuuleminen voi viedä presidentin virkakauden pahimpaan myrskynsilmään kesken Pohjois-Korea-tapaamisen, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Presidentti Donald Trumpin entinen asianajaja Michael Cohen luonnehti itseään aiemmin niin uskolliseksi Trumpille, että voisi ottaa vaikka luodin hänen puolestaan. Entisestä luottomiehestä on kuitenkin tullut presidentin pahin vihollinen, sillä Cohen todistaa tällä viikolla kongressissa useissa kuulemisissa Trumpia vastaan.
 Cohen voi kuulemisissaan jopa viedä Trumpin virkakautensa pahimpaan myrskynsilmään ja vieläpä kesken Pohjois-Korea-huippukokouksen.
 Cohenin kongressikuulemisen sarja alkoi eilen suljettujen ovien takana senaatin tiedustelukomiteassa. Kolmesta kuulemisesta ainoa julkinen on tänään edustajainhuoneen valvontakomiteassa.
 Yhdysvaltalaismedian tietojen mukaan  Cohen aikoisi esittää presidentti Trumpin toiminnasta varsin kiusallisia väitteitä muun muassa rasismista, omaisuuden arvon vääristelystä ja pettämisestä.
 Näistä väitteistä ei mikään luonnollisesti Trumpia mairittele. Mutta Cohenin kuulemisen presidentille vaikein ja todellisten hankaluuksien paikka on, jos Cohen pystyy todistamaan Trumpin syyllistyneen johonkin rikolliseen.
 Wall Street Journal  -lehden lähteen mukaan Cohen aikoisi juuri näin tehdä. Lehden tietojen mukaan Cohenilla olisi vieläpä todisteet, että presidentti Trump olisi syyllistynyt rikolliseen toimintaan virassa ollessaan.
 Wall Street Journalin tietojen mukaan Cohenin väite rikollisesta toiminnasta liittyy rahoihin, joita maksettiin pornotähti Stormy Danielsille alle kaksi viikkoa ennen vaaleja, jotta hän pitäisi suunsa kiinni väitetystä seksisuhteestaan Trumpiin.
 Trump on aiemmin kiistänyt  tietävänsä mitään hyssyttelyrahoista, mutta Cohenin mukaan hän maksoi naiselle Trumpin ohjauksessa, ja hänelle myös korvattiin maksettu 130 000 dollarin summa. Wall Street Journalin lähteen mukaan Cohenilla olisi allekirjoitettu shekki todisteena väitteelleen, ja osa näistä korvausshekeistä olisi allekirjoitettu Trumpin virassaolon aikana.
 Pornotähdelle maksettujen rahojen lisäksi kuulemisessa kysyttäneen myös, miksi Cohen valehteli kongressille Trumpin yhtiön yrityksestä saada Moskovaan Trump Tower. Toisin kuin Cohen kongressille vuonna 2017 lausunnossaan väitti, ponnistelut miljoonapilvenpiirtäjän saamiseksi Moskovaan eivät päättyneet tammikuussa 2016, vaan jatkuivat kuukausia pidempään tuona vaalivuonna.
 Cohenin uskottavuutta heikentää  kuitenkin juuri se, että hän valehteli kongressille tuolloin ja sai siitä oikeudessa tuomionkin. Cohen tuomittiin joulukuussa kolmen vuoden vankeuteen paitsi kongressille valehtelusta myös vaalikampanjarahoituslakien rikkomisesta pornotähdelle maksettujen rahojen vuoksi sekä veropetoksesta.
 Valkoisesta talosta onkin jo etukäteen yritetty mitätöidä Cohenin tämänpäiväisen kuulemisen painoarvo. Tiedottaja Sarah Huckabee Sandersin mukaan on naurettavaa, jos joku uskoo tuomittua valehtelijaa.
 Cohen itse sanoi julkisen kuulemisensa aattona, että haluaa antaa Yhdysvaltain kansan päättää, kuka puhuu totta.
 Jos Cohen tarjoaa väitteidensä tueksi uskottavaa todistusaineistoa, kongressi joutuu varsin kiperään paikkaan: pohtimaan miten toimitaan, jos Valkoisessa talossa asuu mahdollisesti lainvastaiseen toimintaan turvautunut presidentti.

Trumpin ex-asianajajaa kuullaan tänään ensimmäistä kertaa julkisesti – Yhdysvaltalaismedian mukaan aikoo syyttää Trumpia rikollisesta toiminnasta


Summary: Trumpin hallinnon nollatoleranssipolitiikan seurauksena tuhansia lapsia erotettiin vanhemmistaan Yhdysvaltojen etelärajalla.

Yhdysvaltojen sosiaali- ja terveysministeriö on saanut tuhansia ilmoituksia maahan ilman huoltajaa tulleisiin lapsiin kohdistuneista seksuaalisista hyväksikäytöistä. Liittovaltion tiedot julkistettiin tiistaina. Asiasta kertoo muun muassa  CNN .
 Floridan demokraattiedustaja  Ted Deutchin  julkituomien asiakirjojen mukaan ministeriö sai vuosina 2014-2018 yli 4 500 valitusta alaikäisiin kohdistuneista seksuaalisista hyväksikäytöistä maahantulijoiden kiinniottokeskuksissa.
 Lisäksi oikeusministeriö on saanut samana aikana noin 1 300 vastaavaa valitusta.
 Deutch toi dokumentit julki edustajainhuoneen kuulemisessa, jossa käsiteltiin Trumpin nollatoleranssipolitiikkaa. Politiikan seurauksena tuhansia lapsia erotettiin vanhemmistaan Yhdysvaltojen etelärajalla.
 Esimerkiksi kesän aikana yli 2 700 lasta erotettiin vanhemmistaan rajalla ja sijoitettiin keskuksiin.
 Osa tuhansista lapsista ylittää myös rajan yksin, jolloin he myös joutuvat odottamaan keskuksissa. Keskukset ovat yksityisiä yrityksiä, joilla on sopimus Yhdysvaltain hallinnon kanssa.
 Odotusajat ovat koko ajan pidentyneet. Kolme kuukautta Trumpin presidenttikauden alun jälkeen noin 2 500 lasta ja nuorta oli sijoitettuina keskuksiin, kun helmikuun ensimmäisellä viikolla tänä vuonna heitä oli jo yli 11 000.
 Lue myös:
 Washington Post: USA keskeyttää syytteiden noston lasten kanssa rajan ylittäviä siirtolaisia vastaan
 Tuomari: USA:n hallinnon etsittävä käsiinsä lapsistaan erotetut siirtolaisvanhemmat – jo neljä viidestä ehditty karkottaa maasta
 Siirtolaisperheiden yhdistäminen USA:ssa sujunut hitaasti – alle 5-vuotiaiden lasten tilanne huolettaa eniten
 Perheiden hajottaminen rajalla loppuu, mutta Yhdysvaltain siirtolaispolitiikassa riittää ratkaisemattomia kysymyksiä
 Itkevä lapsi tienposkessa, kanaverkkoa ja telttaleiri – kuvat vanhemmistaan erotetuista lapsista näyttävät kylmän todellisuuden Yhdysvaltojen rajalla

Tuhansien alaikäisten epäillään joutuneen seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi kiinniottokeskuksissa Yhdysvalloissa


Summary: Mielikuvilla ei ole mitään merkitystä harjoitetun politiikan kannalta, kirjoittaa Janne Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vaalit ovat tulossa. Äänestäjälle on tarjolla nuoria naisia ja vanhoja äijiä, maakunnan väkeä ja kaupunkilaisia. On niitä, joiden mielestä kyseessä ovat ilmastovaalit ja toisia joiden mielestä kyseessä ovat maahanmuuttovaalit. Lähes kaikkien mielestä edessä on “arvovalintoja”.
 Paitsi että anteeksi. Kyse on vaaleista, joissa valitaan eduskunnan kokoonpano. Ja eduskunnan tehtävät ovat konkreettisia. Ne ovat myös sellaisia, että on aivan sama, hoitaako ne mies vai nainen, nuori vai vanha, maalainen vai kaupunkilainen.
 En halua tietää, mitä mieltä he ovat “fillarikommunisteista”, “cityvihreistä”, “rasisteista” tai muista ryhmistä, joihin kukaan ei itse tunnusta kuuluvansa.
 Politiikassa on  oikeastaan vain kolme kysymystä. Ensimmäinen on raha: se mistä valtio saa rahaa, ja miten raha jaetaan. Toinen on laki, siis se, mikä on kiellettyä ja mikä sallittua. Ja kolmas on valta, se kuka minkäkin asian päättää.
 Haluaisin tietää, mitä poliitikot sanovat näistä kolmesta. Sen sijaan en halua tietää, ovatko he jakkujen vai villapaitojen käyttäjiä, “pehmeitä” vai “jämäköitä”. En halua tietää, mitä mieltä he ovat “fillarikommunisteista”, “cityvihreistä”, “rasisteista” tai muista ryhmistä, joihin kukaan ei itse tunnusta kuuluvansa. Varsinkaan en halua kuulla, kuka heistä on “arjen asiantuntija”, “sydämeltään suomalainen” tai “arvoiltaan punainen”.
 Mielikuvilla kun ei ole mitään merkitystä harjoitetun politiikan kannalta.
 Usein kuulee huudon : politiikka takaisin politiikkaan. Mutta mitä oikeastaan tarkoittaisi, että ihmiset äänestäisivät harjoitetusta politiikasta? Että äänestettäisiin poliittisista kysymyksistä ilman, että puututtaisiin siihen, kuka on kuvitteellinen vastustaja, tai ilman pyrkimystä olla miellyttävä äänestäjien silmissä.
 Yksikään toimittaja ei silloin esittäisi kysymystä, miten  Sanna Marin  pärjää  Antti Rinteen  saappaissa, tai miten  Touko Aallon  persoona vaikuttaa vihreitä koskeviin mielikuviin. Mielikuvilla kun ei ole mitään merkitystä harjoitetun politiikan kannalta.
 Jotta ehdokkaisiin liittyvistä mielikuvista päästäisiin eroon, voisi olisi hyvä, että emme tietäisi heidän ikäänsä, sukupuolesta tai ulkonäöstä puhumattakaan. Oikeastaan meidän ei tarvitsisi tietää myöskään heidän nimiään.
 Li Andersson ,  Elina Lepomäki  ja  Laura Huhtasaari  ovat kaikki nuoria naisia, ja eri mieltä aivan kaikesta. Se jo yksinään osoittaa, mitä merkitystä iällä ja sukupuolella on päätöksentekoprosessille. Ei yhtään mitään. Miksi siis tiedämme näiden henkilöiden nimet kun meidän tulisi tietää heidän ajamansa asiat?
 En halua enää tietää, miltä poliitikot näyttävät, tai miten he nokittelevat vastustajiaan väittelyssä.
 Politiikka palaa politiikkaan silloin kun jokainen puolue on julkaissut vaaliohjelman, jossa kerrotaan mihin pannaan rahaa ja miten paljon, mistä rahat otetaan ja mitkä lait säädetään tai muutetaan.
 Jokainen puolue laatikoon  ohjelman, jossa sanotaan, mikä on tärkein tavoite, mikä toiseksi tärkein ja niin edelleen. Tavoitteeksi ei kelpaa “koko Suomen pitäminen asuttuna” tai se, että “pidetään kaikista huolta”. Tavoite voi olla vain konkreettinen laki, joka muutetaan tai laaditaan, tai rahan siirtäminen uuteen kohteeseen. Samalla tulee toki ilmoittaa, mikä vanha asia jätetään rahoittamatta tai mistä uutta rahaa valtion kassaan virtaa.
 Laatikaa ehdokkaat budjetti, ilman sitä ei voi osallistua vaaleihin, jos on rehellinen poliitikko. Voitte vielä täydentää vaalivalmistelunne ilmoittamalla haluamanne hallituspohjan.
 Nämä tavoiteohjelmat ja budjetit sitten kiinnitetään äänestyspaikan seinään nastoilla kiinni, harmaalle paperiarkille tulostettuna, ilman vastustajien tai “arvojen” esittelyä. Ja ai niin, unohdin, puolueilla ei saa olla nimiä tai tunnuksia. Ohjelmat esittää puolue numero yksi, puolue numero kaksi ja niin edelleen.
 Tämä riittää. Kun saan nähdä poliitikkojen ohjelman, osaan tehdä äänestyspäätöksen. En halua enää tietää, miltä poliitikot näyttävät, tai miten he nokittelevat vastustajiaan väittelyssä.
 Politiikka palaa politiikkaan ja vaaleista katoaa viihteen hurmos. Politiikka on jälleen kovaa työtä näkymättömissä, mitä sen on aina väitettykin olevan.
 Politiikan palatessa politiikkaan luonnollinen seuraus on äänestysprosentin romahdusmainen putoaminen. Se on hyvä asia, sillä suurin osa äänestäjistä ei äänestä harjoitetusta politiikasta, vaan aivan muista asioista.
 Janne Saarikivi
 Kirjoittaja on suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori ja todennäköisesti eri mieltä kanssasi.
 Aiheesta voi keskustella klo 16.00 asti.

Janne Saarikiven kolumni: Politiikassa on kyse rahan jakamisesta ja lakien säätämisestä. Miksi meille siis halutaan kertoa, kuka on "fillarikommunisti"?


Summary: Vietnamin huippukokouksen turvatoimet ovat massiiviset, mutta huomaamattommat kuin edellisessä Trumpin ja Kimin huipputapaamisessa.

HANOI  Jättimäinen Kulttuurisen ystävyyden palatsi on yksi Vietnamin pääkaupungin maamerkeistä. Tällä viikolla palatsi on yksi  Donald Trumpin  ja  Kim Jong-unin  kohtaamisen tapahtumapaikoista: Siellä on kansainvälinen lehdistökeskus, jossa Vietnamiin saapuneet ulkomaiset toimittajat ja kuvaajat työskentelevät.
 Palatsin sisäpuolelle pääsee vain lehdistökortilla. Sen portin edessä parveilee selfien ottajia.
 Yksi heistä on etelävietnamilainen it-insinööri  Hang , joka on pääkaupunki Hanoissa työmatkalla.
 – Mielestäni Kim Jong-un on merkittävä johtaja. Toivottavasti Vietnam voi auttaa rauhan tuomisessa Korean niemimaalle, Hang sanoo.
 Paikalliset asukkaat pysähtyvät lehdistökeskuksen edessä ottamassa kuvia itsestään ja toisistaan.   Mika Hentunen / Yle
 Vietnamilaisia on kehotettu vieraanvaraisuuteen. Huipputapaaminen kääntää maailman katseet maata kohti, ja hallitus toivoo sen auttavan varsinkin matkailun edistämisessä, kertoo valtiollisen tv-kanavan toimittaja  Nguyen Thi Van Huong .
 – Singapore viime kesänä oli pelkkä Trumpin ja Kimin ensitapaaminen. Nyt tarvitaan konkreettisia poliittisia tuloksia ja olisi hienoa, jos Vietnam jäisi historiaan paikkana, jossa niitä saavutettiin, Nguyen sanoo.
 Hanoin kaduille on määrätty tuhansia poliiseja ja sotilaita huipputapaamisen ajaksi.  Mika Hentunen / Yle
 Trump ja Kim luottavat Vietnamiin
 Vietnamin hallitus lobbasi voimakkaasti päästäkseen tapaamisen isännäksi. Valinnassa auttoi ensinnäkin maantieteellinen sijainti. Lentämistä karsastava Kim saattoi matkustaa Hanoihin 4 000 kilometriä junalla.
 Sitäkin enemmän vaakakupissa painoivat kansainväliset suhteet. Vietnam on yksi harvoista maista, joilla on kohtalaisen hyvät välit sekä Yhdysvaltain että Pohjois-Korean kanssa.
 – Ehkä meillä sotahistoriamme takia on annettavaa välittäjänä. Olemme olleet samassa tilanteessa kuin Pohjois-Korea nyt on, henkilöstöhallinnon asiantuntijana työskentelevä  Manh Dang Van  arvelee.
 Manh Dan Vang arvelee, että Vietnamilla voi historiansa takia olla annettavaa välittäjänä Pohjois-Korean kriisissä.  Mika Hentunen / Yle
 Vietnam saattaa olla Pohjois-Korealle kiinnostava esikuva taloudellisesti. Se on kehittynyt rutiköyhästä, sodan runtelemasta takapajulasta voimakkaan talouskasvun maaksi. Kimiä myös varmasti kiinnostaa yhteiskuntamalli, jossa Vietnam on yhdistänyt markkinatalouden ja kommunismin.
 Panssarivaunut takapihalla
 Hanoissa on 7,9 miljoonaa asukasta. Huipputapaamisesta on kerrottu etukäteen julkisuuteen vain vähän, ehkä siksi, ettei jo nyt kaoottinen liikenne menisi entistä pahempaan jumiin.
 Turvatoimet Hanoissa ovat järeät, mutta viime kesäiseen Singaporen huipputapaamiseen verrattuna näkymättömät. Kulttuurisen ystävyyden palatsiin sisään pyrkiviä tarkastavat sotilaat, joilla ei ole aseita.
 Niitä löytyy palatsin takapihalta. Siellä on kolme panssarivaunua lähtövalmiina.
 Viranomaisilla oli vain 1,5 viikkoa aikaa organisoida turvajärjestelyitä. Singaporen kokousta ehdittiin sentään organisoida liki kaksi kuukautta.
 Tapaamista koskevien tietojen epämääräisyyden takia moni turvatoimi jäi turhaksi. Esimerkiksi kaikkia kaavailtuja liikennejärjestelyjä ei ole tarvittu. Mielenilmauksiin kaduilla ei ole tarvinnut varautua kuin mahdollisten maahan saapuvien ulkomaalaisten anarkistien takia, sillä Vietnamissa mielenosoitukset ovat kiellettyjä.
 Turvatoimet ovat Hanoissa massiiviset, mutta panssarivaunut ovat vain takapihoilla ja sivukujilla.  Mika Hentunen / Yle
 Lue lisää aiheesta:
 Trump toivoo parasta, maailma pelkää pahinta Pohjois-Korea -huippukokuksen alla – Seuraa näitä neljää asiaa Hanoissa
 Trump saa esiintyä jalona johtajana, Pohjois-Korean Kim selviää lyhyellä lennolla – Vietnam on tarkoin valittu huippukokouspaikka
 Vietnamiin saapunut Kim Jong-un asteli panssarijunasta punaiselle matolle – kuvattiin polttamassa tupakkaa radan varressa Kiinassa
 Pohjois-Koreassa 20 kertaa vieraillut suomalaisasiantuntija uskoo Kim Jong-unin neuvottelevan tosissaan: "On aika sopia marssijärjestyksestä"

"Toivottavasti jäämme historiaan paikkana, jossa saavutettiin tuloksia" – Vietnam yrittää nostaa profiiliaan poliittisena välittäjänä


Summary: Kyse on Suomen oloissa varsin harvinaisesta sillan entistämisestä. Siltatyö alkaa ennen kesää ja saadaan valmiiiksi ensi vuoden syksyllä.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Tästä on kyse Pomarkun uudesta sillasta tulee samannäköinen kuin vanhasta, puretusta holvisillasta. Vuonna 1913 valmistuneen vanhan sillan kivet käytetään uudessa sillassa. Kivisilta kuuluu osana Pomarkun kulttuurimaisemaan. Kyläraitti on palkittu Suomen arkkitehtiliiton Safa-palkinnolla vuonna 1982.
 Rapistumaan päässyt pohjoissatakuntalaisen Pomarkun kunnan keskustan vanha, yli satavuotias holvisilta purettiin vuoden 2017 syksyllä. Silta todettiin tuolloin vaaralliseksi liikenteelle.
 Kyse ei ollut ihan tavanomaisesta purkutyömaasta, vaan  kaikki sillan kivet otettiin talteen  ja niistä tehtiin tarkat muistiinpanot. Sillassa arvioitiin olevan noin tuhat kiveä.
 Vanhan sillan kivet otettiin talteen ja numeroitiin. Tapio Termonen / Yle
 Nyt valmistaudutaan kivipalapeliin toisinpäin. Uudesta sillasta tulee betonirakenteinen ja se päällystetään vanhoillla kivillä. Kivet siirretään kunnan varikolta kevään aikana työstettäväksi Loimaan Kivi Oy:n veistämölle.
 Uudesta sillasta tulee samannäköinen kuin vanhasta
 Kyse on varsin harvinaisesta siltaurakasta. Siltainsinööri  Jari NIkki  Varsinais-Suomen ely-keskuksesta sanoo, että koko maassa on aiemmin entistetty vain pari siltaa samaan tapaan Uudellamaalla.
 – Meidän alueella ei tällaista ole ennen tehty, eikä varmaan vähän aikaan tehdäkään.
 Uudesta sillasta tulee aivan samannäköinen kuin puretusta sillasta, joka oli rakennettu vuonna 1913.
 – Holvit pyritään saamaan kaareviksi. Nythän ne olivat vähän lässähtäneet vuosikymmenten aikana.
 Hintalappu jäi miljoona euroa arvioitua pienemmäksi
 Sillan urakoi Kreate Oy. Urakkahinta on hieman alle kaksi miljoonaa euroa, kun  aiemmin arvioitiin , että hintalappu voi nousta yli kolmen miljoonan euron. Siltatyön maksaa valtio.
 Näillä näkymin siltaa aletaan rakentaa toukokuussa. Tämänhetkisen aikataulun mukaan silta olisi käytössä ensi vuoden elo-syyskuussa.
 Uuden sillan valmistumiseen asti Pomarkussa on käytössä edelleen väliaikainen silta.

Pomarkussa alkaa jättimäinen kivipalapeli – puretun holvisillan kivet sommitellaan takaisin uuteen betonisiltaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Henna-Mari Luolamo piti vauvaansa sylissä vain siksi, että niin kuuluu tehdä – Uusi tutkimus: hormonihoito auttaa osaa masentuneista äideistä
 Heikki Haapalainen / Yle
 Henna-Mari Luolamo , 38, ei muista esikoisensa Eliaksen ristiäisistä juuri mitään. Oma lapsi ei tuntunut miltään. Ahdistus puristi rintaa eikä uni tullut silloinkaan, kun muut lupasivat huolehtia vauvasta.  Kaikki oli toisin kuin hän oli etukäteen suunnitellut.
 Sote-valiokunta taas koolla – hallitukselta odotetaan vastinetta valinnanvapauteen
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokous 26. helmikuuta. Mikko Stig / Lehtikuva
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta jatkaa tänään keskiviikkona sote-käsittelyä. Valiokunnan kokous alkaa kello 8.15. Keskiviikkona valiokunta odottaa hallituksen vastinetta sote-uudistuksen kokonaisuuden vaikeimmasta osasta eli valinnanvapaudesta ja tiettävästi myös tuottajalaista. Sote-rutistus on huipentumassa viime hetkillä;  tästä pääset kartalle siitä, mistä tässä kaikessa oikein on kyse .
 Sote-asioista vastaava perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  (kesk.) mukaan valiokunta saa keskiviikkona eteensä ratkaisuehdotukset liittyen muun muassa valinnanvapauteen. Hän uskoo vielä, että sotelait saataisiin valmiiksi tällä vaalikaudella.
 Hanoissa, Vietnamissa alkaa huippukokous – Yle seuraa paikan päällä
 Kansainvälinen lehdistökeskus on Kulttuurisen ystävyyden palatsissa. Mika Hentunen / Yle
 Vietnam polkaisi Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean johtajien tapaamisen pystyyn alle kahdessa viikossa. Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen  kertoo Hanoista,  miten paikalliset toivovat tapaamisen kohentavan maan mainetta.
 Mitä Trumpin ja Kimin kokouksesta kannattaa seurata?
 Mutta mitä Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  kokoukselta  odotetaan ja mitä asioita kannattaa seurata , siitä antavat arvionsa tutkijat  Mika Aaltola  ja  Elina Sinkkonen .
 Istuva presidentti voitti Nigerian vaalit – Länsi-Afrikan jätti opettelee demokratiaa ja pieni Senegal näyttää mallia
 Muhammadu Buhari puhui medialle äänestyspaikalla Katsinassa, Nigeriassa 23. helmikuuta. George Esiri / EPA
 Kahdessa Länsi-Afrikan demokratiassa, Nigeriassa ja Senegalissa, äänestettiin viime viikonloppuna presidentinvaaleissa. Vaalituloksilla on merkittävä vaikutus koko läntisen Afrikan kehitykseen.Väestömäärältään lähes 200-miljoonaisen Nigerian äänestäjät tekivät valinnan käytännössä kahden pääehdokkaan, liikemies  Atiku Abubakarin  ja istuvan presidentin  Muhammadu Buharin  välillä.  Vaalit voitti Buhari , joka sai alustavien vaalitulosten mukaan 56 prosenttia äänistä.
 Etelässä melko aurinkoista ja muutenkin lauhaa
 Yle
 Föhntuulen myötä sää selkenee maan etelä- ja keskiosassa ja ilma on lauhaa.
 Lapin säähän vaikuttaa säärintama ja etenkin Pohjois-Lapissa sataa lunta. Lämpötila on päivällä +2...+7 ja Lapissa -3...+3 astetta. Ylen meteorologi  Anssi Vähämäen  mukaan lännenpuoleinen tuuli on kohtalaista tai navakkaa.

Herätys: Eduskunta saa pöydälleen korjatut sote-esitykset, Trump ja Kim tapaavat taas, aurinko paistaa etelässä


Summary: Ylen haastattelemia asiantuntijoita arveluttaa erityisesti Donald Trumpin ja Kim Jong-unin tapaamisen kahdenkeskisyys.

Viime kesäkuun Singaporen huippukokouksen jälkeen Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puhui lämpimästi Pohjois-Korean diktaattorista  Kim Jong-unista . "Rakastuimme" ja "hän kirjoitti minulle ihastuttavia kirjeitä", Trump totesi tavattuaan Kimin.
 Trump antoi heti kokouksen päätyttyä myös ylistäviä lausuntoja siitä, että hänen ansiostaan Pohjois-Korea olisi todella luopumassa ydinaseistaan.
 Käytäntö kesäkuun jälkeen on osoittanut toista. Kimin hallinnon ydinasearsenaalin alasajo ei ole alkanut.
 Nyt Trump ja Kim tapaavat Vietnamissa, Hanoissa. Singaporen perusteella maailma tietää, mitä voi odottaa ja mitä kannattaa pelätä. Toisaalta toiveet ovat perin matalalla.
 Mutta mitä huippukokouksessa todella voi tapahtua? Ylen haastattelemat asiantuntijat kehottavat kiinnittämään huomiota näihin neljään asiaan.
 1. Kahdenkeskisyys on yhä mörkö
 Ennen Singaporen kokousta maailma pelkäsi sitä, että arvaamattomat valtiojohtajat tapaavat kahden kesken. Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  muistuttaa, miten kahdenkeskisyys on monissa arvioissa nähty.
 – On ajateltu, että se on vahingollista, koska Trump tapaamisella palkitsee Kimin siitä, että Pohjois-Korea on hankkinut ydinaseen, Aaltola sanoo.
 Kahdenkeskisyyden pelkoa lisäsi Singaporen kohdalla se, että Trump sivuutti diplomatian perinteet ja istui neuvottelupöytään hyvin lyhyen valmistelun jälkeen.
 Erityisen suurella varauksella Trumpin sooloiluun suhtautuivat Yhdysvaltain liittolaiset.
 Singaporen lopputulos oli vallankin Etelä-Korealle suuri pettymys, sillä Trump lupasi lopettaa sotaharjoitukset Etelä-Korean kanssa. Etelä-Korea kauhistui, sillä tässä eleellä Trump tuli merkittävästi Pohjois-Koreaa vastaan, eikä saanut vastineeksi mitään.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Elina Sinkkonen  muistuttaa, että Etelä-Korea on sopinut Yhdysvaltain kanssa amerikkalaisjoukkojen uudesta kustannusten jaosta. Etelä-Korea maksaa vastaisuudessa enemmän Yhdysvaltain tarjoamasta turvallisuudesta.
 – Etelä-Korea todella odottaa, ettei tapaamisessa tule ilmi mitään yllättävää sen turvallisuuden suhteen, Sinkkonen sanoo.
 Vaikka Hanoin tapaamista on pohjustettu niin Washingtonissa kuin Pjongjangissakin uutterammin kuin Singaporen tapaamista, arvaamattomuus on edelleen avainsana.
 2. Trumpin sisäpoliittiset paineet
 Koska Trumpin omissa puheissa Singaporen kokous oli menestys, on odotettavissa, että sama ajatus ohjaa häntä myös Hanoin suhteen.
 Sisäpoliittisesti ahtaalla oleva Trump saattaa tahtoa edes jotain tulosta aloittamassaan prosessissa Pohjois-Korean kanssa. Ohjelmajohtaja Mika Aaltola arvioi, että Trump tahtoo korostaa mainettaan diilin tekijänä.
 – Alkuperäinen tavoite oli ydinaseriisunta. Siinä ei ole edistytty, siksi rimaa on nyt laskettu, Aaltola sanoo.
 Aaltola arvioi, että Trumpin tavoite on pitää yllä myönteistä puhetta ja ilmapiiriä. Nyt riittää voitoksi se, etteivät suhteet heikkene.
 Hassu sivujuonne Trumpin haikailemasta positiivisesta pöhinästä on hänen haaveensa Nobelin rauhanpalkinnosta. Japanin kautta julkisuuteen vuodettujen tietojen mukaan Trump olisi pannut Japanin pääministeri  Shinzo Aben  esittämään hänelle rauhan-Nobelia.
 Kim Jong-un ja Donald Trump tapasivat Singaporessa viime kesäkuussa. White House Photo / AOP
 3. Kiina on vahva taustavaikuttaja
 Ennen Hanoin kokousta Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un on vieraillut useaan otteeseen tukijansa Kiinan pakeilla. Vanhempi tutkija Elina Sinkkonen arvelee, että Kiina on lyönyt tapaamisissa lukkoon reunaehdot.
 Mitä Kiina ja Pohjois-Korea ovat tarkkaan ottaen sopineet, sitä ei kukaan osaa tarkkaan arvioida. Sinkkosen mukaan Kiinan Pohjois-Korean politiikka on kaksijakoinen. Kiina pyrkii kohti vakaata alueellista turvallisuutta ja ydinaseetonta Korean niemimaata.
 – Jos nämä tavoitteet ovat ristiriidassa keskenään, alueellinen turvallisuus voittaa.
 Kiinan ja Pohjois-Korean suhteet ovat taas lämmenneet. Öljy ja ruoka virtaavat taas Kiinasta naapuriin. Niiden hinta pysyy Pohjois-Korean eliitille hyvänä, joten Kim Jong-unin asema säilyy vahvana.
 Oma lukunsa on, että Kiinalla ja Yhdysvalloilla on meneillään vilkkaat viikot kauppasuhteissaan.
 – Pohjois-Korean takia ei varmaankaan haluta suututtaa toisiaan, uskoo vanhempi tutkija Elina Sinkkonen.
 4. Asiakirja Korean sodan lopettamisesta
 Yhdysvallat on vaatinut täydellistä, todennettavaa ja peruuttamatonta ydinaseriisuntaa. Siihen on vielä matkaa. Siksi olisi varsinainen ihme, jos ydinaseriisunta lähtisi oikeasti Hanoissa liikkeelle, ja Yhdysvallat vastaavasti alkaisi purkaa Pohjois-Korean vastaisia pakotteitaan.
 Etukäteispohdinnoissa on arvioitu, että Hanoin kokouksen anniksi tulee jonkinlainen julistus vuosien 1950-53 välillä käydyn Korean sodan päättymisestä.
 Julistuksen idea olisi nimenomaan luottamuksen lisääminen Korean niemimaalla. Näin saataisiin aikaiseksi ainakin hyväntuulista puhetta.
 Sodan päättävän julistuksen ongelma on siinä, että se vaatisi useiden maiden sotilaallisen läsnäolon ajattelemista alueella uudelleen. Yhdysvaltain liittolaiset Japani ja Etelä-Korea tuntevat luonnollisesti pelkoa siitä, että Trump toimisi Hanoissa Singaporen tavoin arvaamattomasti.
 Lue lisää aiheesta:

Trump toivoo parasta, maailma pelkää pahinta Pohjois-Korea -huippukokuksen alla – Seuraa näitä neljää asiaa Hanoissa


Summary: Moni masentunut äiti näyttää ulospäin hyvinvoivalta. Sairaus jää usein tunnistamatta ja hoitamatta.

Henna-Mari Luolamo , 38, ei muista esikoisensa  Eliaksen  ristiäisistä juuri mitään. Tuore äiti piti vauvaansa sylissä vain sen vuoksi, että niin kuuluu tehdä. Oma lapsi ei tuntunut miltään. Ahdistus puristi rintaa eikä uni tullut silloinkaan, kun muut lupasivat huolehtia vauvasta.
 – En uskaltanut olla lainkaan vauvan kanssa kahdestaan. Se tuntui äärimmäisen pelottavalta, Luolamo kertoo.
 Kaikki oli toisin kuin hän oli etukäteen suunnitellut.
 Ristiäisten aikaan oli aallonpohja. Kuvien katselu tuo muistot mieleen.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Nyt Elias on vuoden ja kolmen kuukauden ikäinen. Hän on perheen toivottu esikoinen. Odottaessaan lasta Luolamo ajatteli, että vauva-arki alkaisi rullata omalla painollaan. Raskaus oli helppo ja tunnelmat innostuneet. Synnytyksen jälkeen pudotus tuntui sitäkin kovemmalta. Luolamo sairastui synnytyksen jälkeiseen masennukseen, jonka rajuutta hän ei olisi millään voinut etukäteen kuvitella.
 Masentunut tarvitsee äidillistä tukea
 Lapsen saaminen ravistelee lähes jokaista synnyttäjää. Kahdeksan kymmenestä naisesta kokee synnytyksen jälkeen herkistymisen. Tuore äiti voi olla itkuinen ja ärtynyt ja nukkua huonosti. Baby blues kestää tyypillisesti korkeintaan vajaat pari viikkoa.
 Joillakin äideillä oireet pitkittyvät ja vaikeutuvat. Synnytyksen jälkeisestä masennuksesta kärsii kansainvälisten tutkimusten mukaan 10–15 prosenttia äideistä. Virallisen diagnoosin saa kuitenkin vai pieni osa sairastuneista.
 – Moni tapaus jää tunnistamatta ja hoitamatta. Se on huolestuttavaa, sillä masennuksella on suuret vaikutukset koko perheeseen. Masentunut vuorovaikutus voi periytyä sukupolvelta toiselle, sanoo psykiatrian erikoislääkäri  Pirjo Kettunen .
 Hänen tuore Tampereen yliopistossa tarkastettu  väitöskirjansa  on yksi harvoista synnytyksen jälkeistä masennusta käsittelevistä suomalaistutkimuksista. Kettunen haastatteli yli 100 masentunutta pohjoiskarjalaista äitiä ja saman verran terveitä verrokkeja. Vain neljännes masentuneista äideistä sai apua psykiatrian tai sosiaalitoimen palveluista.
 Nyt 1-vuotias Elias Piiroinen itki pienenä paljon vatsavaivojaan. Tuoreen tutkimuksen mukaan masentuneiden äitien lapsilla koliikki on yleisempää kuin muilla.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Selvisi, että synnytysmasennuksesta kärsivät äidit tarvitsevat toipuakseen monenlaista tukea. Moni kaipaa konkreettista apua ja neuvontaa vauvan hoidossa, esimerkiksi vauvan käsittelyssä, imetyksessä tai arkirytmin löytämisessä. Jotkut hyötyvät terapiasta. Kettunen arvioi, että noin kolmannes sairastuneista tarvitsee myös lääkehoitoa.
 – Mutta kaikki tarvitsevat empaattista ja ymmärtävää suhtautumista. Hoitajan tai läheisen pitäisi olla kuin äiti äidille, Kettunen kuvailee.
 Vauvan hoito oli mekaanista suorittamista
 Henna-Mari Luolamon unettomuuden kierre alkoi jo synnytyssairaalassa, ja oireet pahenivat parissa viikossa. Kun puoliso  Aki Piiroinen  oli palaamassa isyysloman jälkeen töihin, Luolamo tunsi olonsa pakokauhuiseksi: hän ei pärjäisi vauvan kanssa. Kun vauva itki mahavaivojaan, Luolamo meni pois tolaltaan. Ahdistuksen tunteet tulivat yllätyksenä, sillä hänellä ei ollut aiempaa masennustaustaa.
 – Joten kuten pystyin toimimaan. Vaihdoin vaipat ja imetin mekaanisesti, mutta en tuntenut rakkautta. Ihmettelin vierestä, kun puoliso ja isovanhemmat lepertelivät vauvalle, Luolamo kertoo.
 Kun vointi huononi entisestään, puolisosta, omista vanhemmista ja appivanhemmista tuli arjen pelastajia. Joinakin öinä Luolamo ei nukkunut lainkaan, keho ja mieli kävivät jatkuvasti ylikierroksilla.
 – Kerran olin lähdössä jääkiekkotreeneihin, kun Henna-Mari romahti itkemään ja sanoi, ettei voi jäädä yksin. Se pysäytti, Aki Piiroinen kertoo.
 Masentunut äiti voi olla huoliteltu
 Oireet ovat tyypillisiä synnytyksen jälkeiselle masennukselle. Unihäiriöt, jaksamattomuus, vihamielisyys ja voimakas ahdistuneisuus nousivat esiin äitien oirekartoituksessa Pirjo Kettusen tutkimuksessa. Monilla äideillä oli pakkoajatuksia ja pelkoja.
 – Ei esimerkiksi uskalleta kävellä vauvan kanssa sillan yli tai tulee pakonomainen tarve pestä vauvaa jatkuvasti ja tarkastaa, että hänellä on kaikki hyvin, Kettunen kuvailee.
 Oireiden voimakkuus vaihtelee. Synnytyksen jälkeinen masennus voi olla jäytävää alakuloisuutta tai psykoosiksi asti yltyvää toivottomuutta. Joiltakin äideiltä lievä masennus paranee itsekseen, mutta noin kolmanneksella äideistä masennus kestää jopa vuosia, jos sitä ei hoideta.
 Henna-Mari Luolamo säikähti ahdistuksen tunteita, jotka yltyivät välillä paniikiksi.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Synnytysmasennus eroaa jonkin verran tavallisesta masennuksesta. Siihen liittyy useammin ahdistusta.
 – Ulkoisesta olemuksesta äidin pahaa oloa ei usein huomaa, Pirjo Kettunen toteaa.
 Syyllisyyden tunteet ovat hyvin yleisiä. Äidit ovat huolissaan vuorovaikutuksesta vauvan kanssa, sillä vaikka hoitaminen yleensä onnistuu mekaanisesti, tunnesidettä lapseen ei synny.
 Masennuslääkitys vain pahensi oloa
 Hanna-Mari Luolamolle ei ollut vaikeaa kertoa tuntemuksistaan. Hän puhui pahasta olostaan läheisille, ystäville ja terveydenhoitajalle neuvolassa. Terveydenhoitaja tarttui tilanteeseen heti ja ohjasi Luolamon psykologin vastaanotolle Pohjois-Karjalan keskussairaalassa toimivaan vauvaperheyksikköön. Hän myös soitteli pitkin matkaa kotiin ja kyseli Luolamon vointia.
 – En voi olla muuta kuin todella kiitollinen. Hain apua ja myös sain sitä, Luolamo toteaa.
 Nopeasta puuttumisesta huolimatta masennus kiristi otettaan.
 Vaikean vauvavuoden jälkeen tavallinen arki tuntuu hyvältä. Iltaa rytmittävät ruokailu ja ulkoilu.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Yhden valvotun yön jälkeen Luolamo sai voimakkaan ahdistuskohtauksen. Pakokauhun tunne oli kestämätön.
 Luolamolle aloitettiin masennuslääkitys. Se ei kuitenkaan auttanut, vaan ahdistus voimistui itsetuhoisiksi ajatuksiksi. Luolamo tiesi, että joskus masennuslääkkeen aloitusvaiheessa oireet pahenevat hetkellisesti. Tieto ei kuitenkaan helpottanut oloa. Aina kun voimia riitti, Luolamo etsi vimmaisesti tietoa synnytysmasennuksesta.
 Hormonihoito auttoi toipumisen alkuun
 Psykiatri Pirjo Kettusen mukaan noin kolmannes masentuneista äideistä tarvitsee lääkehoitoa. Masennuslääkkeistä synnytysmasennuksen hoidossa on vain vähän tutkimustietoa, mutta käytäntö on osoittanut, että lääkitys auttaa osaa äideistä selvästi.
 Joidenkin äitien masennnuksen syy on vahvasti hormonaalinen. Synnytyksen jälkeen estrogeenitaso romahtaa kaikilla naisilla, mutta joillakin pudotus on hyvin raju ja aiheuttaa samanlaisia oireita kuin vaihdevuosissa.
 – Näitä äitejä voi auttaa estrogeenikorvaushoito. Toistaiseksi sitä käytetään synnytysmasennuksen hoidossa Suomessa vain vähän, Pirjo Kettunen sanoo.
 Estrogeenihoito auttoi myös Henna-Mari Luolamon toipumisen tielle. Hormonipillereiden syöminen alkoi auttaa uniongelmiin jo parissa viikossa. Pikku hiljaa vointi alkoi kohentua. Tuli kevät, ilo palasi.
 – Yhtäkkiä huomasin, että vauva tuntui rakkaalta jossakin hetkessä. Tuntui hyvältä huomata, että minulla on häntä ikävä, kun olimme erossa, Luolamo kertoo.
 Puoliso huomasi käänteen parempaan myös siitä, että kiinnostus musiikkia kohtaan palasi laulunopettajana työskentelevän Henna-Mari Luolamon elämään. Masennuksen aikana se oli hävinnyt tyystin.
 – Henna alkoi jälleen laulaa kotona, Aki Piiroinen muistelee.
 Vaikea raskaus ja synnytys altistavat
 Oikean lääkkeen löytyminen oli ratkaisevaa toipumisen kannalta, mutta pelkästään pillereitä popsimalla masennuksesta ei olisi selvinnyt.
 – Kävin yhdessä Eliaksen kanssa vauvaperheyksikössä psykologin vastaanotolla siihen asti, kun hän oli puolivuotias. Terapiasta oli paljon apua omaan äitiyteen, Luolamo sanoo.
 Henna-Mari Luolamo ja Aki Piiroinen seuraavat nyt ilolla, kun Elias-poika oppii uusia taitoja. Valokuvista löytyy tuttuja ihmisiä.
 Heikki Haapalainen / Yle
 Neuvolan terveydenhoitajat ovat avainhenkilöitä synnytyksen jälkeisen masennuksen tunnistamisessa. Psykiatri Pirjo Kettusen mukaan heillä on tahtoa ja osaamista puuttua asiaan, mutta aikaa äidin voinnin äärelle pysähtymiseen saattaa olla liian vähän. Kettusen tutkimuksen mukaan masentuneet äidit tarvitsevat nykyistä enemmän psykiatrian ja sosiaalitoimen palveluita.
 Synnytyksen jälkeiselle masennukselle altistavat esimerkiksi vaikea raskaus, kuten hankala raskauspahoinvointi sekä kivulias tai traumaattinen synnytys. Suuri riskitekijä on myös aiemmin sairastettu masennus. Kettusen tutkimuksessa toistuvasta masennuksesta kärsivillä oli usein myös hankaluuksia ihmissuhteissa sekä toimeentulo-ongelmia.
 Vihdoin kaikki voimissaan
 Läheisten tuen merkitys toipumisessa on suuri.
 – En olisi tässä ilman läheisten tukea. On vaikea kuvitella, miten vaikkapa yksinhuoltaja selviää vastaavasta, Luolamo sanoo.
 Kun hän itse alkoi voida paremmin, perhettä siihen asti kannatellut puoliso Aki Piiroinen tunsi vuorostaan olonsa kuormittuneeksi.
 Nyt rankat ajat ovat takana päin, ja vauva-ajan muistot tuntuvat jo enimmäkseen kaukaisilta. Luolamo palasi syksyllä töihin, ja Elias on päivähoidossa isovanhempien luona. Lapsiperhearki tavallisine iloineen ja suruineen on vihdoin alkanut.

Henna-Mari Luolamo piti vauvaansa sylissä vain siksi, että niin kuuluu tehdä – Tutkimus: hormonihoito auttaa osaa masentuneista äideistä


Summary: Nigeriassa vaalit pelkistyivät pääehdokkaiden nokitteluksi. Senegal on kansanvallassa alueellinen suunnannäyttäjä.

Lisää talousongelmia, korruptiota ja Eurooppaan suuntautuvaa siirtolaisuutta vai hallinnon kehittämistä, parempia terveyspalveluja ja turvallisuutta?
 Kahdessa Länsi-Afrikan demokratiassa, Nigeriassa ja Senegalissa, äänestettiin viime viikonloppuna presidentinvaaleissa. Vaalituloksilla on merkittävä vaikutus koko läntisen Afrikan kehitykseen.
 Väestömäärältään lähes 200-miljoonaisen Nigerian äänestäjät tekivät valinnan käytännössä kahden pääehdokkaan, liikemies  Atiku Abubakarin  ja istuvan presidentin  Muhammadu Buharin  välillä. Vaalit voitti Buhari, joka sai alustavien vaalitulosten mukaan 56 prosenttia äänistä. Abubakar keräsi puolestaan 41 prosenttia äänistä. Äänestysprosentti oli 33,2. Vuoden 2015 presidentinvaaleissa äänestysprosentti oli 44.
 Nigeria on jakautunut kristittyyn etelään ja muslimivaltaiseen pohjoiseen, mutta sekä Abubakar että Buhari ovat pohjoisen fulani-kansaan kuuluvia muslimeja. Suomen Nigerian-suurlähettilään  Jyrki Pulkkisen  mukaan uskonnosta ei tullut sytykettä levottomuuksille, sillä vastakkain eivät olleet kristitty ja muslimi.
 – Kyseessä olivat suhteellisen rauhalliset vaalit, Pulkkinen arvioi Ylelle puhelimitse pääkaupunki Abujasta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vaaliväkivallassa kuoli arviolta 39 ihmistä  eli esimerkiksi vuoden 2011 vaaleja tuntuvasti vähemmän. Väkivalta keskittyi eteläiselle Niger-joen suistoalueelle ja terrorismista kärsivään Nigerian pohjoisosaan.
 Pulkkisen mukaan poikkeuksellista vaaleissa oli myös se, että Nigerian poliisi ja armeija eivät asettuneet minkään ehdokkaan puolelle, toisin kuin aiemmissa vaaleissa on tapahtunut.
 Syyttelyä korruptiosta
 Buharin vaalikampanjan kärjessä oli Nigerian syvälle pesiytyneen korruption vähentäminen. Buharia on kritisoitu siitä, ettei hän ole onnistunut puuttumaan ongelmaan kuluneella valtakaudellaan.
 Abubakar taas otti kampanjansa pääteemaksi Nigerian talouden saamisen jaloilleen vuonna 2016 alkaneen taantuman jäljiltä.
 Vaaleista tuli kuitenkin henkilöön käyvä kaksintaistelu, eikä asiakysymyksistä juuri puhuttu. Vaalikampanjan aikana ehdokkaat syyttelivät toisiaan muun muassa vaalivilpistä ja juonittelusta.
 – Ainoa asia, josta puhutaan, on korruptio. Siinäkin kaksi osapuolta syyttelevät toisiaan siitä, kumpi on korruptoituneempi, Pohjoismaisen Afrikka-instituutin tutkimusjohtaja  Victor Adetula  toteaa  vaalikampanjoinnista kirjoittamassaan analyysissä .
 Keskeistä koulutus, talous ja turvallisuus
 Syytä asiapohjaiseen kampanjaan olisi ollut, sillä uudelle presidentille riittää ongelmia ratkottavaksi. Yksi niistä on Nigerian turvallisuustilanne.
 Nigeria ja Senegal vievät öljyä ja kalaa Nigeria on Afrikan väkirikkain valtio 195 miljoonalla asukkaallaan. Nigerian väestö kasvaa nopeasti, ja sen ennustetaan ylittävän 400 miljoonan rajan 2050-luvulla. Britanniasta vuonna 1960 itsenäistynyt Nigeria on Länsi-Afrikan talousveturi, jonka päävientituote on raakaöljy. Senegalissa asuu noin 16 miljoonaa ihmistä, joista lähes puolet pääkaupunki Dakarissa ja muissa kaupungeissa. Entinen Ranskan siirtomaa Senegal on Yhdysvaltain ja Ranskan merkittävä kumppani alueella. Senegalin päävientituotteita ovat maataloustuotteet, kuten kalatuotteet ja maapähkinät. Lähteet: UNFPA, Maailmanpankki,  Observatory of Economic Complexity ,  Ranskan talousministeriö.
 Nigerian keskiosassa paimentolaisten ja maanviljelijöiden konfliktissa  kuoli viime vuonna ainakin 2 000 ihmistä .
 Pohjois- ja Koillis-Nigeriassa siviilien keskuudessa tuhoa ovat kylväneet terroristijärjestöt Boko Haram ja  Länsi-Afrikan Isis eli ISWAP .
 Etelässä väkivaltaa ovat lietsoneet kiistat öljyvarojen hallinnasta. Nigeria on öljy- ja mineraalivaroiltaan rikas valtio, jonka vientituloista yli 90 prosenttia tulee öljykaupasta.
 Terveydenhuolto on jäänyt levottomuuksien jalkoihin etenkin pohjoisessa Nigeriassa, jossa vastasyntyneiden kuolleisuus on 500-kertainen Suomeen verrattuna.
 Nigerialla olisi paljon tekemistä myös nopeasti kasvavan nuoren väestön hyödyntämisessä. Tällä hetkellä  arviolta neljännes Nigerian työikäisestä väestöstä on työttömänä  ja noin puolet kansasta elää köyhyydessä.
 Suurlähettiläs Pulkkinen sanoo, että koulutus on Nigeriassa laiminlyöty täysin.
 – Jos Nigeria saa ihmiset työllistettyä, maasta voi tulla seuraava Intia tai Kiina, Pulkkinen ennustaa viitaten Aasian talousjätteihin.
 Senegalilla on perinteitä demokratiassa
 Suurlähettiläs Jyrki Pulkkisen mukaan Nigerialla on vielä matkaa toimivaan demokratiaan. Vuosikymmeniä kestänyt sotilasdiktatuurien aika päättyi vasta 20 vuotta sitten.
 Toimivien ja melko rauhanomaisten vaalien järjestäminen on pieni askel eteenpäin.
 – Paikalliset sanovat itsekin, että he ovat opettelemassa demokratiaa, Pulkkinen toteaa.
 Senegalilaisnainen äänesti Senegalin pääkaupungin Dakarin keskustassa. Carmen Abd Ali / AFP
 Yhtenä afrikkalaisen demokratian edelläkävijänä pidetään Senegalia, jossa äänestettiin niin ikään viime viikonloppuna. Länsi-Afrikan länsikärjessä sijaitseva Senegal valitsi seuraajaa istuvalle presidentille  Macky Sallille.
 Senegalissa ei ole historian aikana tehty yhtään vallankaappausta, toisin kuin naapurivaltioissa. Vuoden 1978 jälkeen Senegalissa on äänestetty presidentistä  seitsemissä monipuoluevaaleissa . Vuosina 2000 ja 2012 valta siirtyi puolueelta toiselle.
 Sunnuntain vaalipäivä sujui Senegalissa perinteisen rauhanomaisissa merkeissä. EU:n vaalitarkkailijoiden mukaan ainoat epäselvyydet liittyivät siihen, että yksittäisiä äänestäjiä puuttui vaaliluetteloista.
 Nainen pudotti äänestyslipun vaaliuurnaan Fatickissa Senegalissa. Seyllou / AFP
 Sunnuntai-iltana nähtiin kuitenkin senegalilaisittain poikkeuksellista vaalidraamaa, kun  pääministeri julisti istuvan presidentin Macky Sallin voittajaksi  ennen virallisia tuloksia ja opposition ehdokkaat syyttivät häntä hätiköinnistä.
 Senegalin virallisten vaalitulosten pitäisi selvitä perjantaihin mennessä. Jos kukaan ehdokkaista ei saa yli puolta äänistä, vaalien toinen kierros käydään todennäköisesti 24. maaliskuuta.
 Lisää aiheesta:
 Senegalin presidentti valittiin pääministerin mukaan jatkokaudelle, oppositio kiistää
 Äänestys kangerteli Nigerian vaaleissa
 Aiheesta muualla:
 Ulkopolitist:  Viime hetken lykkäys saattaa ratkaista Nigerian presidentinvaalit

Istuva presidentti voitti Nigerian vaalit – Länsi-Afrikan jätti opettelee demokratiaa ja pieni Senegal näyttää mallia


Summary: Maanvyörymä tapahtui laittomalla kultakaivoksella.

Yli 60 ihmisen pelätään hautautuneen maanvyörymän alle Sulawesin saarella Indonesiassa.
 Katastrofi tapahtui laittomalla kultakaivoksella, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Indonesian katastrofiviraston mukaan 13 ihmistä on onnistuttu pelastamaan, yhden vahvistetaan kuolleen.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Yli 60 pelätään hautautuneen maanvyörymän alle Indonesian Sulawesilla