Ainakin 25 ihmistä on kuollut ja satoja loukkaantunut ankaran ukkosmyrskyn vuoksi Nepalissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Nepalin pääministeri  Khadga Prasad Oli  kertoi Twitterissä, että 25 kuolleen lisäksi ainakin 400 ihmistä on loukkaantunut. Pääministeri kertoi uutistoimisto AP:n mukaan myös, että pelastushelikopterit odottivat sään selkenemistä, jotta loukkaantuneet saataisiin kuljetettua kylistä sairaaloihin.
 Myrsky iski pahimmin Baran alueella, noin 60 kilometrin päässä pääkaupunki Kathmandusta.

Ainakin 25 ihmistä kuollut ukkosmyrskyssä Nepalissa


Summary: Esimerkiksi ammattiliiton koulutus kelpaa työllistämistä tukevaksi toiminnaksi

Työttömät voivat huhtikuun alusta alkaen kerryttää aktiivimallissa määriteltyä aktiivisuutta myös muiden kuin työvoimaviranomaisten palveluilla.
 Toiminnan järjestäjiksi kelpaavat esimerkiksi kunnat ja kuntayhtymät, ammattiliitot, Työttömien Keskusjärjestö jäsenyhdistyksineen tai muut julkista rahoitusta saavat rekisteröidyt yhdistykset. Työttömän on todistettava osallistumisensa työllistymistä edistävään toimintaan toimittamalla Kelalle järjestäjän antama todistus.
 Muutos tulee voimaan vaiheittain eri ihmisillä, sillä se koskee 1. huhtikuuta tai sen jälkeen alkavia 65 päivän seurantajaksoja. Jos siis kuluva tarkastelujakso on alkanut ennen huhtikuuta, muutos koskee vasta seuraavaa jaksoa.
 Aktiivimallin ehdot täyttääkseen työttömän on kerrytettävä tarkastelujakson aikana viiden päivän verran aktiivisuutta. Jos aktiivisuusedellytys ei täyty, työttömyysetuutta leikataan yhden omavastuupäivän eli vajaan viiden prosentin verran kuukaudessa seuraavan tarkastelujakson ajaksi.
 Laki työttömyysturvan aktiivimallista tuli voimaan viime vuonna.
 Lue myös:
 Haukuttu aktiivimalli muuttuu maanantaina – jatkossa esimerkiksi ammattiliitto, kunta tai rekisteröity yhdistys voi järjestää aktiivisuusehdon täyttävää koulutusta työttömälle (28.3.)
 Työpaikkoja tuli juuri niin kuin hallitus lupasi – Eipä riitäkään: Seuraavaksi tarvittaisiin vaikeasti työttömiä ja kotirouvia ansioverolle (8.3.)  THL:n raportti paljastaa: Työttömien perusturvan taso on heikentynyt tällä hallituskaudella – Taloutta paikataan entistä useammin toimeentulotuella (2.3.)

Työtön voi nyt olla hyväksyttävästi aktiivinen ilman työviranomaisten palveluita – Kela vaatii todistuksen


Summary: Moni yritys on kannustanut myös miehiä pitämään perhevapaita.

Lähes puolet Suomen pk-yrityksistä katsoo, että perhevapaiden pitäisi jakautua Suomessa nykyistä tasaisemmin äitien ja isien välillä. Asia käy ilmi Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n teettämästä tutkimuksesta, johon haastateltiin hieman alle 500 pk-yrityksen johtajaa.
 Yli 70 prosenttia pienten ja keskisuurten yritysten johtajista on huolissaan syntyvyyden laskusta. Yli puolet vastaajista uskoo, että epävarmuus työn ja perheen yhteensovittamisesta vaikuttaa perheiden suunnitelmiin hankkia lapsia.
 – Nyt saadut tulokset kertovat selkeästi sen, että myös pk-yrityksissä ymmärretään hyvin syntyvyyden rajun vähenemisen merkitys Suomen koko hyvinvointiyhteiskunnalle. Yhtenä syynä syntyvyyden laskuun ovat tulleet esiin työn ja perheen yhteensovittamisen haasteet, sanoo asiantuntija  Katja Leppänen  EK:sta.
 Viime vuoden lopulla julkaistu Tilastokeskuksen väestöennuste maalaa synkkää kuvaa Suomen väestönkasvusta. Ennusteen mukaan nettomaahanmuutto ylläpitäisi väkiluvun kasvua vuoteen 2035 saakka, jolloin Suomen väkiluku olisi 5,62 miljoonaa henkilöä. Tämän jälkeen väkiluku kääntyisi laskuun, ja 2050-luvulla Suomessa asuisi ennusteen mukaan jo nykyistä vähemmän ihmisiä.
 Jos syntyvyys pysyy nykyisellä tasolla, alle 15-vuotiaita olisi 760 000 vuonna 2030. Vielä 1970-luvulla maassa oli miljoona alle 15-vuotiasta.
 Työajat joustavat tarvittaessa valtaosassa yrityksiä
 Hieman alle 90 prosenttia pk-yrityksistä kertoi kyselyssä, että niissä on helpotettu työn ja perheen yhteensovittamista mahdollistamalla joustavat työajat. Noin 60 prosentissa yrityksistä on kerrottu mahdollisuudesta tehdä osa-aikatöitä ja 44 prosentissa mahdollisuudesta etätöihin.
 Pohjoismaisessa vertailussa suomalaiset isät ovat häntäpäässä vanhempainvapaiden käytössä. Isät pitävät noin kaksi prosenttia niistä vanhempainvapaista, jotka voidaan vapaasti jakaa vanhempien kesken. Yrityksistä 38 prosentissa on kannustettu myös miehiä pitämään perhevapaita.
 Lähes joka kolmas vastaaja katsoo, että työn ja perheen yhteensovittamista edistäviä toimia voisi vielä tehostaa.
 Tutkimus tehtiin tämän vuoden tammi-helmikuussa. Taloustutkimus haastatteli puhelimitse vajaa 500 satunnaisesti valittua EK:n pk-jäsenyritystä. Virhemarginaali on noin neljä prosenttiyksikköä suuntaansa.
 EK kampanjoi asennemuutosta
 EK aloittaa nyt kampanjan nimeltä työplusperhe, jonka tavoitteena on helpottaa lapsiperheiden arjen ja työelämän yhdistämistä.
 – Katsomme, että myös elinkeinoelämän pitää pyrkiä vaikuttamaan asiaan. Tämä on ennen muuta asennekampanja. Pyrimme herättelemään yrityksiä ja kaikkia muita työnantajia siihen, että työpaikoille tarvitaan perhemyönteistä puhetta sekä perhemyönteisiä asenteita ja tekoja, EK:n Leppänen kertoo.
 Lähtemällä mukaan kampanjaan yritys sitoutuu edistämään työelämän perhemyönteisyyttä työpaikan omista lähtökohdista käsin.
 Tulevalta hallitukselta EK toivoo asiassa Leppäsen mukaan varsinkin perhevapaauudistusta.

Pk-yritysten johtajat ovat huolissaan syntyvyyden laskusta – perhevapaita halutaan jakaa tasaisemmin äitien ja isien välillä


Venäläisen lentoyhtiön S7:n hallituksen puheenjohtaja ja osaomistaja  Natalia Fileva , 55, ja kaksi muuta ihmistä kuoli lento-onnettomuudessa lähellä Saksan Frankfurtia sunnuntaina, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Filevan Epic LT -merkkinen yksityiskone syöksyi maahan yrittäessään laskeutua Egelsbachin lentokentälle. Kone oli lentänyt Frankfurtiin Ranskan Cannesista.
 Onnettomuuden syy ei ole vielä tiedossa.
 Natalia Fileva oli yksi Venäjän rikkaimmista naisista. Reutersin mukaan hänen omaisuutensa on yli 530 miljoonaa euroa.
 Lentoyhtiö S7 tunnetaan myös nimellä Siberian Airlines. Se on osa One World -lentoyhtiöallianssia, johon kuuluu myös Finnair.
 Poliisi kolaroi kuolettavasti matkalla turmapaikalle
 Uutistoimisto DPA:n mukaan onnettomuuspaikalle matkalla ollut poliisiauto törmäsi vastaan tulevaan autoon. Kolme poliisia loukkaantui ja toisessa autossa olleet kaksi ihmistä kuoli.

Venäläismiljonäärin yksityiskone syöksyi pellolle Frankfurtissa – kolme ihmistä kuoli


Ylen teksti-tv:ssä on teknisiä ongelmia, eikä se päivity ainakaan yön aikana.
 Ongelmat ovat työn alla ja teksti-tv pyritään saamaan kuntoon mahdollisimman pian.
 Yle pahoittelee häiriötä.

Ylen teksti-tv:ssä teknisiä ongelmia


Summary: Syyttömyysolettama on tiedotusvälineiden pinnallisen tuomitsemisen yläpuolella, paavi Franciscus sanoo.

Paavi  Franciscus  puolusti kantaansa olla myöntämättä eroa Lyonin arkkipiispalle  Philippe Barbarinille , joka tuomittiin Ranskassa puolen vuoden ehdolliseen vankeuteen lasten seksuaalisen hyväksikäytön peittelystä.
 Franciscus sanoi olleensa velvollinen kieltäytymään eron myöntämisestä, sillä tapaus on edelleen auki.
 – En voi hyväksyä sitä [eropyyntöä], sillä klassisen oikeustieteen mukaan on olemassa syyttömyysolettama niin kauan kun tapaus on kesken. Ja hän on valittanut tuomiosta, Franciscus sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Oikeuden mukaan 68-vuotias Barbarin peitteli syytöksiä 80–90-luvuilla tapahtuneista hyväksikäyttötapauksia vuosina 2014–15. Näistä tapauksista syytetty pappi joutuu oikeuden eteen myöhemmin tänä vuonna.
 –Kun seuraava oikeusaste antaa päätöksensä, katsomme tilannetta uudelleen. Syyttömyysolettama on tärkeä, sillä se on tiedotusvälineiden pinnallisen tuomitsemisen yläpuolella. Ehkä hän ei ole syytön, mutta syyttömyysolettama pitää olla, paavi sanoi.
 Barbarin on väliaikaisesti pois päivittäisestä virantoimituksestaan, kunnes hänen valituksensa on käsitelty.
 Katolinen kirkko on viime aikoina rypenyt jatkuvissa hyväksikäyttöskandaaleissa ympäri maailmaa. Tapauksia on paljastunut Ranskan lisäksi esimerkiksi Irlannissa, Chilessä, Yhdysvalloissa, Australiassa ja Puolassa.
 Lue myös:
 Paavi ei myöntänyt eroa lasten seksuaalisen hyväksikäytön peittelystä tuomitulle ranskalaiskardinaalille (19.3.)
 Kardinaali George Pell tuomittiin lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista – Hänellä on "verta käsissään", kommentoi yhden uhrin isä (26.2.)
 "Hän laittoi tuntihotellin sängyn tärisemään ja halusi painia kanssani, kuten aina" – Yle tapasi katolisen papin hyväksikäytön uhrin Vatikaanissa (21.2.)
 NY Times: Katolisella kirkolla on salaiset ohjeet lapsia saaneille papeille  (19.2.)

Paavi puolusteli päätöstään olla myöntämättä eroa hyväksikäytön peittelystä tuomitulle kardinaalille


Summary: Jo pienillä lapsilla on taipumus auttamiseen, mutta osa meistä sälyttää vastuun mielummin muille.

Loppiaisilta vuonna 2016 oli pilkkopimeä. Kuunsirppi piilotteli horisontin alapuolella ja pakkanen paukkui kahdessakympissä.
 Teemu Keravuori  oli tytärpuolensa  Ninni Vartion  kanssa iltakävelyllä testaamassa joululahjaksi saatua vahvaa, sukeltamiseen tarkoitettua led-taskulamppua Helsingin Laajasalossa.
 He juttelivat hetken toisen ulkoilijan kanssa jään kestävyydestä. Meri oli jäätynyt vasta edellisen viikon pakkasten aikana ja Keravuori oli sitä mieltä, että kovin paksua jää ei vielä voi olla. Toinen ulkoilija kuitenkin lähti keskustelun päätteeksi naskalit kaulassa jäälle.
 – En ollut huolissani, koska hän tuntui tietävän alueen virtapaikat, muistelee Keravuori.
 Mutta hetken päästä jäältä kuului avunhuutoja. Jää oli pettänyt ulkoilijamiehen alta.
 Jari Kovalainen / Yle
 – Ensimmäisenä oli mielessä, että nyt lähdetään pelastamaan. En muista, että olisin muuta ajatellut. Vaistonvaraisesti tajusin, että pitää ottaa jotain kättä pidempää mukaan.
 Oksankarahka kädessään Keravuori kiipesi rantakalliolle ja huusi muutaman kerran täydellä voimalla apua lähistön kerrostalojen suuntaan ennen kuin lähti etsimään miehen jälkiä jäällä. Ninni Vartio jäi rannalle soittamaan hätäkeskukseen.
 Myötätuntoaan voi bodata
 Kun ihminen havaitsee toisen elävän olennon hädän, se laukaisee auttamisreaktion. Aivojemme tunnetietokone, mantelitumake, osaa tulkita esimerkiksi toisen kasvojen ilmeestä hädän ja ahdistuksen. Ihmisillä, jotka herkästi uhraavat oman hyvinvointinsa toisen vuoksi, mantelitumake on havaittu kooltaan suureksi.
 Auttavaisilla ihmisillä myös vagushermo on aktiivisempi kuin toisilla. Pitkään tutkijat luulivat, että vagushermo on kuin pituuskasvu, että se on staattinen ja joillakin se vaan on suurempi ja aktiivisempi kuin toisilla.
 – Mutta tuoreet tutkimukset osoittavat, että pystymme treenaamaan vagushermoamme ja siten herättelemään auttavaisuuttamme, sanoo professori  Anne Birgitta Pessi  Helsingin yliopistosta.
 Professori Anne Birgitta Pessi Jari Kovalainen / Yle
 Vagushermoa ja myötätuntoaan voi treenata aktiivisemmaksi pienillä teoilla, esimerkiksi hymyilemällä tuntemattomille tai puolitutuille sen sijaan, että vain paahtaa eteenpäin naama peruslukemilla. Vagushermo aktivoituu myötätunnosta ja myös myötätunnon näkemisestä.
 – Ihan sellaiset pienet mikrokohtaamiset voivat tuoda meille hyvää mieltä ja samalla levittää ympärille toivorikasta ihmiskuvaa, että vaikkapa rappukäytävässä tai kadulla on turvallista, sanoo Pessi.
 Vieraan apuun ei voi luottaa
 Teemu Keravuori seikkaili pilkkopimeässä jäällä ja etsi jäihin vajonnutta miestä. Uudesta taskulampusta ei juuri ollut tilanteessa hyötyä, koska jään pinnalla olisi parhaassakin tapauksessa miehestä nähtävillä vain pää. Ranta-alue oli laaja.
 Samaan aikaan Ninni Vartio oli saanut yhteyden 112:een. Vartio ei tiennyt paikan osoitetta ja yritti puhelun aikana saada apua sen selvittämiseen rantapolulla kävelevältä vanhemmalta pariskunnalta. Vartio oletti automaattisesti, että saa heiltä tietenkin apua.
 Mutta näin ei ollutkaan.
 – He selvästi halusivat pysyä erossa tilanteesta, vaikka varmasti näkivät hätäni. Nainen sanoi minulle, etteivät tiedä osoitetta ja sitten he vaan jatkoivat matkaa.
 Vartio pyysi apua myös koiranulkoiluttajalta, yhtä laihoin tuloksin. Kun lähistön kerrostaloaluella alkoi näkyä sinisiä vilkkuvaloja, Vartio pystyi neuvomaan pelastajat oikeaan paikkaan.
 Vastuun siirtäminen muille on yksi niistä tekijöistä, jotka vähentävät avun antamista hädänalaiselle. Jos paikalla on jo muita, on helpompi kävellä ohi pysähtymättä.
 Auttamisen halua vastaavasti lisää esimerkiksi, jos auttaja samaistuu autettavaan: he ovat samanikäisiä tai auttajalla on vaikka samanikäinen lapsi kuin autettava on. Kulttuurista riippumatonta on se, että ihmiset auttavat erityisesti pieniä lapsia.
 Teemu Keravuori Jari Kovalainen / Yle
 Mahdollinen auttaja tekee myös hanakasti arvioita pulassa olevasta. Jos tämä vaikuttaa itse aiheuttaneen kärsimyksensä, moni kokee, että hän ei ansaitse apua.
 Auttamistilannetta arvioidaan myös uhan kannalta. Tekeekö mieli paeta paikalta vai menisikö kuitenkin kohti?
 – Esimerkiksi kaikkien tutkimusten mukaan ihmiset ovat valppaampia auttamaan vaikka sairaita lapsia kuin toipuvia alkoholisteja, sanoo Anne Birgitta Pessi.
 Yksi pelastettava on parempi kuin kaksi pelastettavaa
 Teemu Keravuori löysi viimein jäihin vajonneen miehen noin 150 metrin päästä rannasta.
 – Hän oli naskaleitten varassa avannon reunalla, takana oli kymmenen metriä raivattua uutta avantoa.
 Keravuori lähestyi miestä konttamalla ja ryömimällä, ojensi oksaa ja kehotti miestä tarttumaan siihen.
 Jo matkalla kohti avantoa Keravuori mietti, että mitä hän tekee jos mies vajoaa pinnan alle.
 – Mietin mitä vaatteita riisun pois päältä, kun hyppään avantoon. Tiesin, että riski on suuri jos joudun itsekin pulaan ja pelastettavia on veden varassa kaksi. Siinä vaiheessa olin kuitenkin nähnyt siniset vilkkuvalot rannalla. En ollut enää yksin.
 Jari Kovalainen / Yle
 Jäihin vajonneella miehellä oli onneksi sen verran voimia jäljellä, että hän sai tartuttua Keravuoren tarjoamaan oksaan, eikä päästänyt irti ennen kuin istui jään päällä. Oli virhe jäädä avannon reunalle, sillä pian jää alkoi vajota kummankin miehen alta.
 – Jouduin perääntymään metrin, puolitoista taaksepäin ja aika lujaa huutamaan ja käskyttämään, että tule pois sieltä, muistelee Keravuori
 Teemu Keravuori talutti miehen rannalle, missä palomiehet olivat juuri saaneet pintapelastusvarusteet ylleen. Mies selvisi koettelemuksesta, vaikka märät vaatteet jäätyivät kävelymatkan aikana ja ruumiinlämpö ehti laskea alle 35 asteeseen.
 Erityisen auttavaisia ihmisiä yhdistää yksi asia
 Ihmisellä on taipumus auttamiseen jo pienestä pitäen. Tutkimuksissa on havaittu, että jo 18 kuukauden ikäiset lapset haluavat mieluummin antaa karkin käsinukelle kuin ottaa sen itselleen.
 Kiinnostava havainto oli, että lasten auttamishalu väheni, jos hän sai auttamisesta palkinnoksi lelun.
 Tärkeintä auttamisessa näyttääkin olevan se, että siitä seuraa hyvä mieli ja sitä kautta ihminen saa toteuttaa omia arvojaan ja moraaliaan.
 Jari Kovalainen / Yle
 Ihmisiä, jotka ovat laittaneet oman henkensä likoon auttaessaan toisia, yhdistää yksi asia. Se ei liity heidän taustaansa, kasvatukseensa, tai uskonnollisuuteensa vaan siihen, että he näe rajaa lähipiirinsä ja tuntemattomien välillä. Ihminen hädässä on ihminen.
 Myös Teemu Keravuori uskoo, että kuka tahansa olisi tehnyt saman kuin hän.
 Presidentti myönsi miehelle hengenpelastusmitalin, mutta itse hän ei koe tehneensä mitään sankaritekoa.
 – Enemmänkin pidän tätä velvollisuutena. Satuin paikalle ja olin ainoa, joka sen pystyi tekemään siinä tilanteessa.

Kun mies vajosi jäihin pimeänä pakkasiltana, Teemu Keravuori syöksyi heti pelastamaan – miksi joku auttaa hädässä ja toinen ei?


Summary: Maailmaa infrapunalasein katsova sovellusasiantuntija pitää Suomea kierrätyksen takapajulana.

Tästä on kyse Oululaisen Specimin konenäköön ja infrapunamaailmaan perustuva teknologia mahdollistaa teollisuuden suosiman, mutta kierrätyksen kannalta haasteellisen mustan muovin tunnistamisen ja kierrättämisen. Specimin perustajajäseniin kuuluva sovellusasiantuntija Esko Herrala pitää Suomea kierrätyksen takapajulana ja toivoo valtiovallalta muovin kierrätystä edistävää sääntelyä ja tukea siihen keskittyvän yritystoiminnan luomiseen. Suomessa on käytössä vasta yksi mustan muovin kierrätyksen mahdollistava Specimin spektrikamera. Noin 95 prosenttia Specimin tuotannosta menee vientiin. Suomen osuus maailman kierrätysmarkkinoista on promillen luokkaa.
 Oululainen konenäköön ja spektrikuvaukseen erikoistunut Specim on kehittänyt mustan muovin tunnistamismenetelmän.
 Asialla on suuri merkitys, koska musta muovi on suosittu ja joustavien ominaisuuksiensa takia moneen taipuva materiaali.
 Varsinkin elintarvikepakkauksissa mustaa muovia käytetään mielellään, koska se ehkäisee uv-säteilyn vaikutusta. Mustaan muoviin pakattu liha näyttää paremmalta kuluttajan silmään ja se myös säilyy vähäisemmän uv-säteilyn ansiosta pidempään kuin läpinäkyvään muoviin pakattu liha.
 Mustaa muovia käytetään paljon muuallakin kuin pakkaukseen. Hyvän valosuojan vuoksi sitä käytetään Muoviteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Vesa Kärhän  mukaan myös esimerkiksi elektroniikkatuotteissa.
 Mustalla muovilla on hyviä ominaisuuksia
 Mustan muovin valmistaminen on käytännöllistä, koska sitä syntyy sekoittamalla muita värejä.
 – Se lisää materiaalin käytön tehokkuutta, koska mustan käytön ansiosta vaihtoja tarvitaan linjastolla vähemmän, Kärhä kertoo.
 Oululaisen infrapunamaailmaan ja spektrikuvantamiseen erikoistuneen Specimin sovellusasiantuntija  Esko Herrala  arvioi, että mustia muoveja on lähes puolet kaikista muovimateriaaleista. Kärhä muotoilee asian niin, että musta muovi on ollut valta-asemassa, mutta nyt se on hieman vähentynyt.
 Pitäisi olla yrityksiä joita kiinnostaa tehdä rahaa kierrätyksellä   Esko Herrala, Specimin perustajajäsen
 Mustat muovit ovat yleensä helposti työstettävää ABS-muovia eli akryylibutadieenistyreeniä. Kemiallisen kestävyytensä ja iskulujuutensa ansiosta se soveltuu vaativiin ja teknisiin käyttökohteisiin hyvin.
 Herralan mukaan musta muovi on myös taloudellisesti arvokkaimmista muovilajeista, ja lisäksi sitä on myös helppo jalostaa uudelleenkäytettäväksi.
 Tähän saakka ongelma on kuitenkin ollut se, että mustaa muovia ei saada eroteltua muun muovin seasta.
 Hiilimusta on vaikea kierrätysmateriaali
 Mustan muovin sisältämän hiilen vuoksi sitä on ollut vaikea tunnistaa luotettavasti toisin kuin läpinäkyvää ja värillistä muovia.
 Ympäristöministeriön mukaan Suomessa noin neljännes pakkausmuovista lajitellaan, ja loput päätyvät sekajätteeseen.
 Mustan muovin kohdalla lajittelukaan ei yleensä auta. Jopa kuluttajan lajittelema musta muovi päätyy pääosin jätteenpolttolaitoksiin, koska kierrätettyä muovia erottelevat laitteet eivät pysty tunnistamaan mustaa muovia.
 Specimin työntekijä Mikko Sassi testaa FX 10 lajittelukameraa. Suomessa Helsingin Viikissä sijaitseva Sitan rakennusjätteiden käsittelylaitos ainoa paikka, missä Specimin spektrikamera on käytössä osana Zenroboticsin kierrätysjärjestelmää. Specim vie tuotannostaan 96 prosenttia ulkomaille.  Paulus Markkula / Yle
 Käytännössä lähes kaikki Suomessa lajiteltu muovi päätyy Riihimäelle Fortumin Kiertotalouskylään, minne Uusiomuovi toimittaa keräämänsä kierrätysmuovin.
 Kotitalouksien pakkausmuovijätteen erilliskeräys alkoi vuoden 2016 alussa Kaikki kotitalouksissa syntynyt muovi on mennyt polttoon tai penkkaan ennen vuotta 2016. Siitä alkaen on ollut voimassa pakkausasetuksen mukainen velvoite muovipakkausten erilliskeräyksen järjestämiseksi. Tällä hetkellä kerätään Uusiomuovin mukaan keskimäärin 15 prosenttia kuluttajien muovipakkauksista. Uusiomuovi arvioi, että viimeistään viiden vuoden sisällä yli 50 prosenttia kuluttajien muovipakkauksista päätyy erilliskeräysjärjestelmään. Muovipakkausten kierrätyksen kulut maksavat esimerkiksi valmistajat ja maahantuojat. Tällä hetkellä mitään muuta muovia kuin pakkausmuovia ei kierrätetä.
 Jonkin verran sinne päätyy myös mustaa muovia. Riihimäellä olevat linjat eivät kuitenkaan sitä tunnista, vaan siellä erotellaan perinteisellä lähinfrapunatekniikalla (NIR, near infrared) vain värillisiä ja läpinäkyviä muoveja.
 Niinpä kierrätetty musta muovi poltetaan ilmastonmuutosta vauhdittamaan.
 Lajittelun ratkaisu löytyi keskipitkiltä infrapuna-aalloilta
 Mustan muovin tunnistamiseen on nyt kuitenkin ratkaisu.
 Sen kehittänyt oululainen Specim on perustettu jo vuonna 1995 Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen VTT:n sivutuotteena. Se työllistää 65 ihmistä tuotannossa ja valmistuksessa Oulussa. Yritys keskittyy kierrätykseen ja ruokateollisuuteen.
 – Meidän teknologiamme perustuu menetelmään joka pystyy luokittelemaan materiaaleja ja erottelemaan niitä toisistaan, sanoo Specimin sovellusjohtaja  Katja Lefevre .
 Specimin MWIR-tekniikkaan (mid-wavelength infrared) perustuva kierrätyskamera toimii sähkömagneettisen säteilyn keskipitkällä infrapuna-alueella. Siellä musta ei ole mustaa, vaan erilaiset muovit näkyvät erivärisinä, minkä ansiosta ne voidaan tunnistaa ja lajitella.
 Vienti vetää, kotimarkkinat eivät
 Se on käytössä Suomessa tällä hetkellä vain Viikissä. Yhtiön tuotannosta 96 prosenttia menee vientiin.
 Specim toimittaa jo uuden teknologian mittalaitteitaan tuotantolinjoja valmistaville yrityksille.
 – Myymme Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan näitä laitteita jo tälläkin hetkellä järjestelmäintegraattoreille, jotka tekevät mustien muovien lajitteluun soveltuvia laitteistoja, Herrala sanoo.
 Suomessa on vain noin promille maailman kierrätysmarkkinoista. Suurin liiketoimintapotentiaali on Euroopassa Kiinassa, Intiassa ja Yhdysvalloissa.
 Muovinkierrätysyrityksiä ei ota syntyäkseen
 Suomeen ei ole juuri syntynyt yrityksiä, joita muovin kierrätys kiinnostaisi. Näin on siitä huolimatta, että kierrätysmuovin hinta on Specimin asiantuntija Herralan mukaan vain noin kolmannes neitseellisen muovin hinnasta. Varovaisimpienkin arvioiden mukaan uusiomuovin hinta jää alle puoleen uuden hinnasta.
 Muovin kierrätyksessä on kyse paitsi kansalaisten aktiivisuudesta, ennen kaikkea liiketoiminnasta.
 – Pitäisi olla yrityksiä, joita kiinnostaa tehdä rahaa kierrätyksellä, sanoo Herrala.
 Oululaisen teknologiayhtiö Specimin sovellusjohtaja Katja Lefevre ja sovellusasiantuntija Esko Herrala. Hän on myös yksi yrityksen perustajista. Yrityksen suunnittelu ja tuotanto ovat kokonaan Oulussa.  Paulus Markkula / Yle
 Hänen mukaansa sellaisia ei ole, vaikka Suomessa onkin osaamista lajittelun kannalta tärkeissä robotiikassa ja neuroverkoissa.
 Neuroverkoilla tarkoitetaan informaation käsittelyn, tilastotieteen ja matematiikan yhdistävään laskentaan perustuvia järjestelmiä jotka kykenevät oppimaan.
 Oululaisen konenäkötekniikkafirman kierrätysasiantuntija luonnehtii Suomea kierrätyksen takapajulaksi. Hän kaipaisi poliitikoilta muovin kierrätystä vauhdittavia päätöksiä.
 – Kaipaan enemmän tukea ja sääntelyä siihen, että muovia lähdetään oikeasti kierrättämään eikä sitä poltettaisi, Esko Herrala kertoo.
 Jotain on toki tapahtumassakin. Pääomasijoitusyhtiö Suomen Teollisuussijoitus käynnistää  kiertotalousyrityksille 75 miljoonan euron rahoitusohjelman  (Suomen Teollisuussijoitus).
 Uusiomuovi näkee muitakin vaihtoehtoja
 Kotitalouksien pakkausmuovia keräävän ja ne Riihimäelle toimittavan Uusiomuovin toimitusjohtaja  Vesa Soini  suhtautuu oululaisinnovaatioon varovaisesti.
 Soini arvioi, että mustan muovin ongelma ratkeaa mustan muovin vähentämisellä tai sen muuttamisella tai konenäköön perustuvalla teknologisella innovaatiolla. Hänen mukaansa nyt jo voitaisiin kehittää musta muovi, jonka väri ei perustuisi hiileen kuten nykyään.
 Musta vaatii näkyäkseen oikean aallonpituuden Specim käyttää kamerassaan keskipitkällä infrapuna-alueella toimivaa MWIR-tekniikkaa (mid-wavelength infrared).  Sen käyttämällä infrapuna-aaltoalueella musta ei ole mustaa vaan erilaiset muovit näkyvät erivärisinä, minkä ansiosta ne voidaan tunnistaa. Specimin teollinen sovellus on aiempia MWIR-toteutuksia olennaisesti kehittyneempi ja sopivampi teolliseen ympäristöön. Kaikilla materiaaleilla ja yhdisteillä on oma infrapuna-alueella näkyvä sormenjälkensä, jota voi verrata väriin. Millä aallonpituusalueella tuo parhaiten näkyy, riippuu paljon materiaalista jota yritetään havaita ja tunnistaa. Musta muovi on mustaa myös lähi-infrapuna-alueella (NIR, near infrared)  ja lyhytaaltoinfrapuna-alueella (SWIR, shortwave infrared ) eli sitä ei voi ”nähdä”. Musta tarkoittaa, että kappaleella ei ole väriä vaan se imee itseensä kaiken valon. MWIR alueella musta muovi ei olekaan mustaa vaan eri muovit ovat siellä eri värisiä ja siksi voidaan tunnistaa. Yritys tulee julkaisemaan tarkempaa tietoa teollisen sovelluksensa ominaisuuksista toukokuussa Las Vegasissa järjestettävässä Waste Expo -tapahtumassa.
 Sellaisen värin nyt käytössä oleva NIR-teknologia kykenisi Soinin mukaan tunnistamaan.
 – Voi hyvin olla, että konenäkö ratkaisee asian ainakin kovien muovikappaleiden osalta, Soini sanoo.
 Uusia ratkaisuja saattaa löytyä myös sensorifuusiosta eli erilaisten aistinlaitteiden ja teknologioiden tuottaman tiedon tehokkaasta yhdistämisestä. Soini arvelee, että teknologinen kehitys tuo koko ajan uusia ratkaisuja mukanaan.
 Lue myös:
 Onko jogurttipurkin kansi muovia vai metallia? Tee rypistystesti! – 10 helppoa vinkkiä muovin lajitteluun
 Katso kartasta, missä on sinua lähimmät muovin keräyspisteet
 Takana hullu muovivuosi – Hukummeko muoviin vai voisiko muovi olla myös ystävämme? Maija Pohjakallio yrittää ratkaista maailmanlaajuisia muoviongelmia

Suomessa kehitettiin ratkaisu, joka mahdollistaa myös mustan muovin kierrättämisen – kotimaassa se ei kiinnosta


Summary: Vuonna 2050 maailmassa voi olla 200 miljoonaa ilmastopakolaista. Mitä jos he tulevat Eurooppaan?

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Jostain pahimmatkin riitapukarit ovat samaa mieltä.  Ilmaston lämpeneminen olisi ihan hyvä pysäyttää, ja mieluiten sen voisi tehdä joku muu.
 Sekä aktivistien että poliitikkojen mielestä kriisin ratkaiseminen vaatii yhteistyötä ja ylikansallisia ratkaisuja. Jos vastuu jää yksittäisille valtioille ja "talkoisiin" osallistuminen on vapaaehtoista, on riskinä, ettei kukaan tee mitään, koska muutkaan eivät tee.
 Lue myös:
 16-vuotias Atte Ahokas on perjantaisin lakossa: "Poliitikot ovat epäonnistuneet ja pettäneet meidän sukupolvemme"
 Laura Kolehmainen yrittää ilmastoveivata Suomesta maailman ilmastojohtajan: "On ihan piipertelyä saarnata kulutusvalinnoista köyhille"
 Antero Vartia tajusi, ettei ilmastonmuutosta ratkaista politiikalla – "Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, ettei ihmiskuntaa enää ole"
 Jos Grönlannin mannerjäätikkö sulaa, merenpinta voi nousta jopa kuusi metriä. NASA
 Mutta kuka johtajuuden ottaisi?
 Kiina on maailman suurin saastuttaja , mutta myös ihmisoikeuksista piittaamaton valvontayhteiskunta. Perinteisesti vapaan maailman johtajana toiminut Yhdysvallat puolestaan on  Donald Trumpin  johdolla  irrottautunut Pariisin ilmastosopimuksesta .
 Katseet kohdistuvat Euroopan unioniin.
 EU on Kiinan ja Yhdysvaltain jälkeen  maailman kolmanneksi suurin saastuttaja , ja jäsenmaiden yhteenlaskettu  BKT on suurempi kuin Yhdysvalloilla.  EU:lla on siis paitsi taloudelliset mahdollisuudet toimia, monen mielestä myös moraalinen velvollisuus kantaa vastuuta.
 Lisäksi se saattaa olla ainoa, jolla on riittävästi voimaa ja tahtoa ryhtyä sanoista tekoihin.
 Yle kysyi Suomen  nykyisiltä 13 europarlamentaarikoilta , mitä EU:n pitäisi ja mitä se voisi tehdä ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseksi.
 Kyselyyn vastasivat kaikki muut paitsi  Jussi Halla-aho  ja  Elsi Katainen .
 Tätä kysyttiin: Millaista keskustelua ilmastopakolaisuudesta käydään EU:ssa? Millaisiin toimiin EU:n pitäisi ryhtyä ilmastopakolaisuuden suhteen? Kuinka isona ongelmana pidät ilmastonmuutosta ja ilmastopakolaisuutta? Pitäisikö ilmastopakolaisuutta yrittää torjua vai pitäisikö siihen alkaa varautua? Uskotko EU:n kykyyn ja haluun ryhtyä globaaliksi ilmastojohtajaksi?

 1. Ilmastopakolaisia ei vielä ole virallisesti olemassa
 Kansainvälisen pakolaisjärjestön mukaan ilmastopakolaisia saattaa vuoteen 2050 mennessä olla jopa 200 miljoonaa.  Se on noin kymmenen kertaa enemmän kuin tällä hetkellä.
 Valtaosa pakolaisista on naapurimaissa tai lähialueilla. Ilmaston lämpenemisen seurauksena laajat alueet saattavat muuttua asuinkelvottomiksi, joten ihmisten on lähdettävä kauemmas.
 Suurin osa Suomen mepeistä sanoo, että ilmastonmuutos otetaan EU:ssa vakavasti, ja kriisin torjumiseksi on tehty jo paljon. Kaikki eivät kuitenkaan jää käsitystä.
 Kokoomuksen  Petri Sarvamaan  mielestä aiheesta ei keskustella tarpeeksi, ja vasemmistoliiton  Merja Kyllösen  mielestä keskustelu on pintapuolista.
 Myös keskustan  Mirja Vehkaperä  sanoo, että ilmastonmuutoksesta johtuva muuttoliike on jäänyt "jossain määrin sivuun".
 Kokoomuksen Henna Virkkusen mukaan vuoden 2015 pakolaiskriisi osoitti, ettei muuttoliikkeisiin ole varauduttu tarpeeksi.
 Yksi ongelma on se, ettei ilmastopakolaisia ole vielä virallisesti eli juridisesti olemassa , vaikka on selvästi nähtävissä, että ilmaston lämpeneminen voimistaa muuttoliikettä. Se tiedetään myös EU:ssa. Komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  vaati nopeita toimia  jo vuonna 2015 .
 YK:n Geneven pakolaissopimus ei tunnista ilmastopakolaisuutta, eikä sitä mainita sen joulukuussa 2018 hyväksytyssä muuttoliikesopimuksessa. Myöskään EU ei ole saanut yhteistä linjaa luotua – edes siitä, miten nykyiset pakolaiset tulisi sijoittaa. Kokoomuksen  Henna Virkkusen  mukaan vuoden 2015 pakolaiskriisi osoitti, ettei muuttoliikkeisiin olla varauduttu tarpeeksi.
 Perussuomalaisten  Pirkko Ruohonen-Lernerin  mukaan yksittäiset jäsenmaat ovat vastustaneet uuden pakolaiskategorian luomista. Keskustan Vehkaperä arvelee, että pakolaisstatuksen uudelleen määrittelyä hankaloittaa se, että laajempi kategoria kasvattaisi pakolaisstatuksen saavien henkilöiden määrää. Se puolestaan vaatisi runsaasti lisää rahoitusta, ja maiden pitäisi olla valmiita kasvattamaan pakolaiskiintiöitään.
 Ja se onkin sitten helpommin sanottu kuin tehty.

 2. Tekemistä riittää, mutta paljon on jo tehtykin
 Nykyisen ilmastopolitiikan kriitikot sanovat usein, etteivät poliitikot tee "mitään" ilmastonmuutoksen torjumiseksi.  Se ei pidä paikkaansa.
 Vihreiden  Heidi Hautalan  mukaan Euroopan parlamentti on esimerkiksi vaatinut enemmän kehitysmäärärahoja luonnon monimuotoisuuden tukemiseen ja ilmastonmuutoksen hillitsemiseen. Käsittelyssä on parhaillaan myös komission ilmastostrategia, jossa käydään läpi EU:n ilmastotavoitteita ja niiden vaatimia toimenpiteitä vuoteen 2050 asti.
 Tällä kaudella on hyväksytty myös "puhtaan energian paketti", jonka tarkoitus on vähentää EU:n energiankulutusta.
 Tavoitteiden saavuttaminen vaatii entistä kovempaa kunnianhimoa.
 Kokoomuksen  Sirpa Pietikäisen  mukaan parlamentin kanta on, että vuoteen 2030 mennessä hiilidioksidipäästövähennysten on oltava 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna.
 "Mitä pidemmälle ratkaisua lykkäämme, sitä nopeampia ja rajumpia toimia tarvitaan ja sitä suurempia ovat haitoista aiheutuvat kustannukset", Pietikäinen kirjoittaa.
 2018 Etelä-Intiassa tulvi rajusti. Miljoona ihmistä pakeni avustusleireille ja yli 200 kuoli. NASA
 Jos lämpenemistä saadaan hillittyä, ihmisten ei tarvitse lähteä liikkeelle.
 Tutkijat pitävät lämpenemisen kriittisenä rajana 1,5 celsiusastetta.  Sen ylittävä lämpeneminen muuttaa monia alueita maailmassa asuinkelvottomiksi sekä uhkaa esimerkiksi ruuan ja puhtaan veden saatavuutta.
 Jos lämpenemistä saadaan hillittyä, ihmisten ei tarvitse lähteä liikkeelle. Siksi mepit korostavat vastauksissaan ilmaston lämpenemisen ennaltaehkäisyä.
 Keskustan  Anneli Jäätteenmäki  korostaa uusiutuvan energian järjestelmiä ja naisten ja tyttöjen aseman paranatamista kehitysmaissa. Fossiilisten polttoaineiden käyttö on suurin yksittäinen ilmastonmuutosta edistävä asia, ja naisten koulutus hillitsee väestönkasvua. Heidi Hautalan mukaan maailman köyhyydessä elävistä 70% on naisia, ja suuri osa heistä elää alueilla, jotka ovat erityisen alttiita ilmastonmuutoksen seurauksille.
 EU:lla on siis jo olemassa välineitä, joilla ilmastonmuutosta voidaan torjua melko tehokkaastikin. Ihmiset ovat kuitenkin jo lähteneet liikkeelle.
 Monen mepin mielestä ratkaisevan tärkeää olisikin saada aikaan EU:n yhteinen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikka. Siihen kuuluisi esimerkiksi tehostettua rajavalvontaa ja nykyistä oikeudenmukaisempi taakanjako. Ongelma ei välttämättä ole se, kuinka paljon ihmisiä tulee yhteensä vaan se, kuinka paljon heitä tulee kerralla.
 "Mikään maa ei yksin kykene hoitamaan äkillisten kymmenien- tai satojentuhansien ihmisten tuloa viikoissa. Siitä kärsivät niin tulijat kuin asujat", Sirpa Pietikäinen kirjoittaa.
 Jotkut hakevat ratkaisuja laatikon ulkopuolelta.
 "Ilmastonmuutoksen torjumiseen tehokkain keino olisi pyrkiä metsittämään Saharan autiomaata", kirjoittaa Pirkko Ruohonen-Lerner.

 3. Läntinen maailma pelkää ketjureaktioita
 Kukaan ei vielä tiedä, mitä kaikkea ilmaston lämpenemisestä todella seuraa.  Ennustamista hankaloittaa se, että vaikutukset kytkeytyvät toisiinsa. Luonnonkatastrofit vaikeuttavat viljelyä, mikä johtaa ruuantuotannon hiipumiseen. Kehnoissa oloissa myös sairaudet leviävät.
 Niukkenevista resursseista kilpaileminen johtaa konflikteihin, jotka voivat yltyä aseellisiksi. Kaliforniassa nurmikon kuivuvat, mutta muualla maailmassa on 2000-luvulla käyty jo kymmeniä konflikteja vedestä.
 Muuttoliikkeet johtavat usein myös kantaväestön asenteiden koventumiseen.
 "Talouskasvu taantuu, ja populismi leviää. Poliittinen levottomuus ja ääriliikkeet voivat kasvaa", Sirpa Pietikäinen kirjoittaa.
 Jos hän menettää peltonsa ja karjansa kuivuuden tai saastuneen maaperän vuoksi, hänellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin lähteä liikkeelle. Voiko häntä siitä syyttää?  Anneli Jäätteenmäki
 Ilmastonmuutos myös eriarvoistaa.  Ongelmat osuvat kovimpaa alueisiin, joilla menee jo muutenkin heikosti.
 Niihin kuuluvat esimerkiksi Sahelin eli Saharan eteläpuolisen Afrikan alue, Lähi-itä ja Intia. Niiden mahdollisuudet varautua luonnonkatastrofeihin ovat huomattavasti heikommat kuin länsimaissa.
 Ja luonnonkatastrofeja on ennusteiden mukaan luvassa.
 Ilmastonmuutos puolestaan lisää sään ääri-ilmiöitä, eli "poikkeukselliset" tulvat, hellejaksot ja rankkasateet muuttuvat entistä normaalimmiksi.
 Anneli Jäätteenmäki kirjoittaakin, että ilmastonmuutos on epäreilu.
 "Kehitysmaassa asuva pienviljelijä elää todennäköisesti hyvin kestävästi ja niukasti. Hän kuluttaa vähän ja tuottaa itse ruokansa. Jos hän menettää peltonsa ja karjansa kuivuuden tai saastuneen maaperän vuoksi, hänellä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin lähteä liikkeelle. Voiko häntä siitä syyttää?"
 Kaliforniassa koettiin 2018 historian tuhoisin maastopalo. Camp Fire -palossa kuoli 44 ihmistä. NASA
 4. Pakolaiskiintiöiden kasvattaminen ei ole kestävä ratkaisu
 Jos ihmiset lähtevät liikkeelle, minne he menevät?
 SDP:n Miapetra Kumpula-Natri, kokoomuksen Pietikäinen ja keskustan Jäätteenmäki korostavat, että hädänalaisia on autettava. Jäätteenmäki kuitenkin sanoo, ettei pakolaiskiintiöiden kasvattaminen ole kestävä ratkaisu, sillä Eurooppa ei pysty ottamaan vastaan kaikkia potentiaalisia ilmastopakolaisia.
 Vehkaperä tosin huomauttaa, ettei pakolaiskiintiöiden nostamisella tässä kohtaa olisi merkitystä, koska pakolaisstatusta ei voi saada ilmastoon tai ympäristöön liittyvin perustein.
 Siksi EU:n pitäisi meppien mukaan tehdä sellaista kehitysyhteistyöpolitiikkaa, joka puuttuu mahdollisimman tehokkaasti pakolaisuuden juurisyihin. Kumpula-Natrin mukaan on myös pyrittävä parantamaan niiden pakolaisten oloja, jotka ovat tällä hetkellä maan sisäisinä pakolaisina tai konfliktialueiden naapurivaltioissa.
 Muurit eivät hädässä olevia massoja pitele.  Sirpa Pietikäinen
 Ihmisiä ei kuitenkaan voi estää liikkumasta.
 "Muurit eivät hädässä olevia massoja pitele", Pietikäinen kiteyttää.
 Vastanneista ainoastaan Ruohonen-Lerner pyrkisi aktiivisesti torjumaan muuttoliikkeen.
 "Euroopan hyvinvointivaltiot eivät kestä laajamittaista maahanmuuttoa kehitysmaista. Pakolaisten asuttaminen pohjoiseen lisäisi myös hiilijalanjälkeä", Ruohonen-Lerner kirjoittaa.

 5. EU on jo ilmastojohtaja – muttei välttämättä kovin imartelevista syistä
 EU:lla on ainakin teoriassa mahdollisuus ryhtyä globaaliksi ilmastojohtajaksi , koska sillä on riittävästi valtaa luoda normeja ja toimintamalleja. EU voi vaikuttaa jäsenmaiden lainsäädäntöön ja muuttaa politiikan painopistettä ilmastonmuutosta ruokkivasta torjuvaksi.
 Meppien vastausten perusteella ratkaisevaa vaikuttaakin olevan lähinnä se, löytyykö jäsenmailta riittävästi poliittista tahtoa.
 "Ei riitä, että jäsenmaat ovat valmiita kauniisiin puheisiin, meidän on oltava valmiita myös tekoihin", Heidi Hautala kiteyttää.
 Kokoomuksen Sarvamaa on vastanneista ainoa, joka ei luota EU:n toimintakykyyn.
 Pakko uskoa, muuten tämä olisi ihan järjetön harjoitus.  Nils Torvalds
 Meppien mukaan EU on jo monella tapaa ilmastojohtaja, muttei välttämättä omien ansioidensa vaan pikemminkin muiden heikkouksien takia.
 "Mikään maa tai alue ei ole Pariisin ilmastosopimuksen vähentämistavoitteiden kanssa linjassa", Sirpa Pietikäinen sanoo.
 Miksi EU:n pitää kantaa vastuuta, jos sitä eivät muutkaan tee?
 Jäätteenmäen mukaan rikkaimmilla mailla on suurempi vastuu kuin köyhillä, eivätkä ilmastotoimien kustannukset saa kaatua heikoimpien maksettaviksi. EU:ssa on yli viidennes maailman BKT:sta.
 "EU ei kuitenkaan voi eikä sen pidä yksinään johtaa. Tarvitsemme kaikki maailman valtiot kykynsä mukaan ilmastojohtajiksi", Jäätteenmäki kirjoittaa.

 Kirjoituksessa on käytetty lähteenä seuraavia teoksia:
 Anthony Barnosky & Elizabeth Hadly: Loppupeli - Onko maapallo keikahduspisteessä? (Vastapaino 2017)
 Hanna Nikkanen & Työryhmä: Hyvän sään aikana - Mitä Suomi tekee, kun ilmasto muuttaa kaiken (Into 2017)
 John Urry: Ilmastonmuutos ja yhteiskunta (Vastapaino 2013)

Olisiko EU:sta ilmastosankariksi? Kyllä, jos poliittista tahtoa vain riittää, sanovat Suomen mepit


Summary: Aiemmin tässä kuussa 78 ihmistä kuoli kemikaalitehtaalla sattuneessa räjähdyksessä.

Kiinassa 7 ihmistä on kuollut ja 5 loukkaantunut teollisuusalueella sattuneessa räjähdyksessä.
 Räjähdys sattui Kunshanin kaupungissa Jiangsun provinssissa Itä-Kiinassa.
 Teollisuusalueella räjähti roskametallia sisältänyt kontti. Syytä räjähdykseen selvitetään.
 Aiemmin maaliskuussa samassa provinssissa  sattui räjähdys kemikaalitehtaalla . Se oli yksi Kiinan historian tuhoisimpia teollisuusonnettomuuksia ja siinä sai surmansa 78 ihmistä.

Kiinassa räjähti jälleen teollisuusalueella – 7 kuoli ja 5 loukkaantui


Summary: Koomikko, joka ei ole pitänyt yhtään vaalitilaisuutta, on selvässä gallupjohdossa. Yle esittelee kärkiehdokkaat.

Ukrainan presidentinvaaleissa ei enää voi erottaa mikä on viihdettä, mikä todellisuutta.
 Mielipidemittauksia selkeästi johtavasta  Volydymyr Zelenskyistä  ei tiedetä juuri mitään. Hänen esittämästään televisiohahmosta, Vasyl Holoborodkosta, ukrainalaiset sen sijaan tietävät kaiken.
 Mittauksissa Zelenskyin kannatus on keikkunut 25 prosentin molemmin puolin. Kakkospaikasta taistelevat istuva presidentti  Petro Porošenko  ja entinen pääministeri  Julija Tymošenko . Heidän kannatuksensa on alle 20 prosenttia.
 Kisaa seurataan jännityksellä, koska Ukrainassa presidentillä on hyvin paljon valtaa etenkin ulko- ja turvallisuuspolitiikassa.
 Julija Tymošenko, kuten muut kärkiehdokkaat, kannattavat Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyttä EPA-EFE/JANOS NEMES HUNGARY OUT
 Arvaamaton lopputulos
 Mittaukset eivät ole kovin luotettavia, koska epävarmojen äänestäjien osuus on todella suuri. Lisäksi Porošenkon ja Tymošenkon kohdalla lähes puolet äänestäjistä ilmoittavat, etteivät he missään nimessä äänestäisi heitä.
 Yhtä mieltä ollaan siitä, että presidentinvaali on kohtalokkaan tärkeä hetki maan historiassa.  Ukrainassa on käynnissä uudistusprosessi  samaan aikaan kun armeija taistelee Venäjän hybridijoukkoja vastaan Itä-Ukrainan Donbasissa.
 Tämänpäiväiseltä ensimmäiseltä kierrokselta kaksi ehdokasta jatkaa 21. huhtikuuta järjestettävälle, ratkaisevalle toiselle kierrokselle.
 VOLODOMYR ZELENSKYI, 41
 Volydymyr Zelenskyi johtaa mielipidemittauksissa. Mykola Tys / EPA
 Kuka?
 Etelä-Ukrainasta kotoisin oleva Volodymyr Zelenskyi on tv-koomikko, joka on jo useamman tuotantokauden ajan johtanut Ukrainaa televisiosarjassa Kansan palvelija (Sluha narodu). Siinä korruptiota vihaava historianopettaja Vasyl Holoborodka valitaan sattumalta presidentiksi.
 Yhdessä kavereidensa kanssa Holoborodka puhdistaa maata korruptiosta. Hämmennystä lisää se, että Zelenskyin vasta perustetun puolueen nimi on myös Kansan palvelija.
 Zelenskyi ei ole televisiosarjan ja hänen yhtiönsä Kvartal95 -komediakiertueiden ulkopuolella tehnyt vaalikampanjaa. Se, missä viihdemaailman Holoborodka loppuu ja tosielämän Zelenskyi alkaa on edelleen mysteeri. Kaiken kukkuraksi Kansan palvelija -sarjan uusin tuotantokausi pyörähti käyntiin tällä viikolla.
 Zelenskyi on rikastunut perustamansa Kvartal95 -yhtiön monien menestystuotantojen ansiosta. Kansan palvelija -televisiosarjan lisäksi yritys tuottaa suosittuja Kvartal 95 -komediakiertueita. Yrityksen keskeiset henkilöt ja näyttelijät ovat Zelenskyin nuoruuden kavereita.
 EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Mistä tunnen hänet?
 Jos et tunne häntä, sinun kannattaa katsoa pari jaksoa  Kansakunnan palvelija -sarjasta YouTubesta . Ensimmäiset jaksot on tekstitetty englanniksi.
 Mitkä vaaliteemat?
 Volodymyr Zelenskyi on luvannut kitkeä korruptiota Ukrainasta, kuten hänen esittämänsä televisiopresidenttikin.
 Zelenskyin tiedetään tukeneen Euromaidan-vallankumousta ja Ukrainan armeijaa Itä-Ukrainan sodassa. Hän kannattaa Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyksiä.
 Zelenskyi on luvannut lisätä kansanäänestyksiä ja poistaa kansanedustajien immuniteettia korruption kitkemiseksi.
 Konkretia kuitenkin puuttuu. Zelenskyi ei ole julkaissut varsinaista vaaliohjelmaa, antanut haastatteluja tai osallistunut vaalikeskusteluihin.
 Kriitikoiden mukaan suurimmat ongelmat ovat Volodymyr Zelenskyin poliittinen kokemattomuus ja mahdollinen riippuvuus yhdestä Ukrainan rikkaimmista oligarkeista  Ihor Kolomoyskyista . Zelenskyin televisiotuotannot ovat tehty Kolomyskyin 1+1 -kanavalle.
 Spekulaatioita lisää se, että Kolomoyskyi on istuvan presidentin Petro Porošenkon kiivas vastustaja. Kolomoyskyin epäillään kavaltaneen yli 5 miljardia euroa omistamastaan Privatbankista. Valtio on joutunut pelastamaan tallettajien varastettuja talletuksia miljardeilla.
 Kiovalainen tutkivan journalismin sivusto teki paljastuksen Zelenskyin 3,8 miljoonan euron luksushuvilasta
 Kuva Volydymyr Zelenskyistä tavallisena kansanmiehenä tahriintui tällä viikolla, kun paljastui, ettei hän ole merkinnyt omaisuusilmoitukseensa 15-huoneen luksushuvilaa, jonka hän omistaa Italian rannikolla Forte dei Marmiassa. Paikkakuntaa kutsutaan usein ivallisesti Moskovan provinssiksi, koska niin moni venäläinen oligarkki omistaa huviloita siellä.
 Kiovalainen tutkivan journalismin sivusto slidstvo.info teki paljastuksen 3,8 miljoonaa euroa maksaneesta luksushuvilasta.
 Volodymyr Zelenskyin tiedetään olevan varakas. Omaisuusilmoituksessaan hän kertoi omistavansa kuusi asuntoa Ukrainassa ja yhden Lontoossa.
 Venäjää äidinkielenään puhuvan Zelenskyin pääosin nuori kannattajakunta on etenkin maan keski- ja eteläosissa.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Volodymyr Zelenskyi syntyi juutalaiseen perheeseen Etelä-Ukrainassa. Lapsena hän asui neljä vuotta Mongoliassa. Hänen isänsä on tietotekniikan professori ja äiti insinööri. Zelenskyi opiskeli ekonomiksi, mutta on opiskeluajoista lähtien keskittynyt viihdeteollisuuteen.
 PETRO POROŠENKO, 53
 Kiovassa taiteilija ikuisti presidentti Petro Porošenkon käyttämällä hänen omistamansa Roshen-suklaatehtaan karkkipapereita ja hylsyjä Itä-Ukrainan rintamalta. EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Kuka?
 Petro Porošenko valittiin presidentiksi viisi vuotta sitten Euromaidan-vallankumouksen sen jälkeen, kun presidentti  Viktor Janukovitš  oli ajettu maanpakoon Venäjälle. Porošenko voitti heti ensimmäisellä kierroksella yli viidenkymmenen prosentin kannatuksella. Hänen kannatuksensa on kuitenkin viimeisimpien mielipidemittausten mukaan laskenut alle 20 prosenttiin.
 Mistä tunnen hänet?
 Porošenko on yksi Ukrainan rikkaimmista oligarkeista, noin miljardin euron omaisuudellaan.
 Hänen perustamansa Roshen suklaa- ja makeisimperiumi on ollut hyvin menestyksekäs. Porošenko omistaa myös monia muita yrityksiä, muun muassa päivälehtiä ja suositun televisiokanavan.
 Porošenko on viime vuodet ollut Ukrainan kansainväliset kasvot, kun maa on käynyt sotaa Venäjän hybridijoukkoja vastaan Itä-Ukrainassa, ja pyrkinyt uudistumaan länsimaalaiseksi oikeusvaltioksi.
 Vaikka uudistuksia on tehty monilla aloilla, korruptionvastaiset toimet ovat jääneet vaisuiksi. Korkean tason korruptiorikoksia ei ole päätynyt oikeuteen Porošenkon presidenttikaudella.
 Porošenko on ollut Ukrainan politiikassa ja sen liepeillä pitkään. Hän tuki oranssia vallankumousta vuonna 2004.
 Petro Porošenkoa kritisoitiin korruption vastaisessa mielenosoituksessa Kiovassa. EPA-EFE/Janos Nemes HUNGARY OUT
 Mitkä vaaliteemat?
 Porošenkon iskulause “Armeija, äidinkieli ja uskonto” kiteyttää vaaliteemat.
 Porošenkon kampanjan keskiössä on Ukrainan itsenäisyys ja riippumattomuus Venäjästä. Hänen vankinta kannattajakuntaansa on maan länsi- ja keskiosissa.
 Selvää on, että Kremlissä toivotaan Porošenkon epäonnistumista. Porošenko ajaa vahvasti EU- ja Nato-integraatiota. Hänen aikanaan Ukrainan armeijaa on uudistettu perinpohjaisesti, osin Yhdysvaltojen tuella.
 Porošenko käyttää myös Ukrainan ortodoksikirkon itsenäistymistä vaaliasenaan. Siitä Porošenko on ottanut kunnian itselleen, vaikka prosessi aloitettiin kauan ennen häntä.
 Porošenkon aikana Ukraina on toimeenpannut yhteistyösopimuksen EU:n kanssa ja saanut viisumivapauden. Riippuvuutta Venäjän kaasusta on vähennetty. Muun muassa pankki- ja eläkeuudistukset ovat saaneet kiitosta kansainväliseltä yhteisöltä.
 Porošenkoa on kritisoitu ennen kaikkea korruption vastaisten uudistusten hitaudesta ja vallan keskittämisestä lähipiirilleen. Hän nimitti lähimmän avustajansa  Juri Lutsenkon  vaikutusvaltaiseksi valtakunnansyyttäjäksi, vaikka tällä ei ole lainopillista tutkintoa. Pääministeriksi nousi nuori pormestari Porošenkon makeisyrityksen kotipaikkakunnalta Vinnytsjasta.
 Porošenkon vaalikampanja on kärsinyt maanpuolustshankintoihin liittyvästä korruptioskandaalista.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Porošenko lupasi myydä bisnesimperiuminsa noustessaan presidentiksi viisi vuotta sitten. Hän ei ole täyttänyt lupausta.
 JULIJA TYMOŠENKO, 58
 Julija Tymošenko ei ole paljastanut kuka hänen kampanjaansa rahoittaa. EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Kuka?
 Kaasuprinsessaksi kutsuttu Julija Tymošenko on ollut Ukrainan pääministeri kahteen otteeseen. Hänet tunnetaan populistina, joka lupaa moninkertaistaa eläkkeet ja puolittaa kansalaisten kaasulaskut.
 Mistä tunnen hänet?
 Uutiskatsojat muistanevat Tymošenkon 2000-luvun alkupuolelta tunnusomaisesta letistään. Nyt kolmatta kertaa presidentiksi pyrkivä Julija Tymošenko on vaihtanut kampausta.
 Jo 1990-luvun puolivälissä nuori Julija Tymošenko johti Ukrainan kaasumonopolia. Sieltä hän siirtyi yksityistämänsä kaasuyhtiön johtoon ja teki bisnestä muun muassa venäläisen Gazpromin kanssa. Näinä aikoina häntä ryhdyttiin kutsumaan kaasuprinsessaksi.
 Monet ukrainalaiset yhdistävät Tymošenkon hämäriin kabinettidiileihin 1990-luvun bisnesten johdosta.
 Ukrainan politiikassa Tymošenko on tehnyt vaikuttavan uran. Hän on ollut kahdesti pääministeri, mm. oranssin vallankumouksen jälkeen vuonna 2005.
 Julija Tymošenko perinteisessä ukrainalaisessa kampauksessaan. EPA-EFE/TATYANA ZENKOVIC
 Vuonna 2010 Tymošenko oli lähellä presidenttiyttä, mutta hävisi Viktor Janukovitšille.
 Sen jälkeen Janukovitš passitti Tymošenkon vankilaan poliittisin perustein.
 Euromaidan-vallankumouksen yhteydessä Tymošenko vapautettiin vankilasta.
 Viisi vuotta sitten hän hävisi presidenttikisassa Petro Porošenkolle hyvin selkein luvuin. Hän johtaa oppositiopuoluetta parlamentissa.
 Mitkä vaaliteemat?
 Julija Tymošenko tunnetaan populistina, jonka kannatus löytyy ennen kaikkea eläkeläisten keskuudesta. Vaalikiertueella hän on luvannut kolminkertaistaa eläkkeet, puolittaa lämmityskulut ja asettaa istuvan presidentin syytteeseen.
 – Heti valintani jälkeen aion sulkea Ukrainan lentokentät, jotta korruptoituneet virkamiehet eivät pääse pakenemaan maasta, hän lupasi vaalitilaisuudessa.
 Tymošenko kannattaa Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyksiä, mutta on samalla sanonut aikovansa neuvotella Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa Itä-Ukrainan sodasta.
 Tymošenkoa on kritisoitu siitä, ettei hän paljasta kuka kustantaa hänen mittavaa vaalikampanjaansa. On arvailtu, että presidentti Porošenkoa kiivaasti vastustava oligarkki Ihor Kolomoyskyi tukee myös Tymošenkoa.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Tymošenko säilyttää toimistossaan ihailemansa  Margaret Thatcherin  muistelmateosta.
 JURYI BOYKO
 Kriitikoiden mukaan Jurij Boyko on tiivissä yhteyksissä Kremliin.  EPA-EFE/STEPAN FRANKO
 Kuka?
 Kärkikolmikon perässä kamppailee ainoa avoimesti venäjämielinen ehdokas  Juryi Boyko . Boyko toimi Viktor Janukovitšin hallitusten vakioministerinä, ja hänen puolueensa ‘oppositiolohkon’ katsotaan olevan Janukovitšin ‘alueiden puolueen’ perillinen.
 Boyko on luvannut “normalisoida” suhteet Venäjään, joka käytännössä merkitsisi Ukrainan EU-pyrkimysten päättymistä.
 Länsimielisten uudistusten vastustajan ei uskota pärjäävän presidentinvaaleissa.

Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: Ukraina äänestää sunnuntaina maalle uuden presidentin, ja kisaa johtaa tv:stä tuttu yllättäjä


Summary: Vaasan kaupunki etsii Nelimarkan synnyinkodille uutta omistajaa.

Taidemaalari Eero Nelimarkan (1891–1977) synnyinkoti on Vaasan kaupungin keskustan kupeessa entisessä vaivaistalossa. Vaasalaiset tuntevat alueen Tammikaivon alueena, mutta vain hyvin harva on tiennyt, että yhdessä alueen vanhoista rakennuksista on syntynyt kuuluisa taiteilija.
 Nelimarkan perhe oli joutunut vaivaistaloon isän sairastumisen takia. Kahdeksanlapsisen perheen kuopus Eero syntyi siellä vuonna 1891.
 Vaasan kaupungin omistama talo on ollut pitkään tyhjillään, kylmillään ja lukittuna, mutta tällä viikolla ovi avattiin hetkeksi. Kiinteistömanageri  Vesa Isomöttönen  Vaasan Talotoimi -liikelaitoksesta oli saatu paikalle. Munalukko napsahti auki.
 – Kannattaa sitten varautua siihen, että sisällä on aika kamalan näköistä, Isomöttönen varoitteli.
 Sisään astui ensimmäisenä taiteilija  Paula Blåfield .
 – Jännittävää oli. Toivoin, että talossa olisi jäljellä edes vähän esineistöä ja olihan siellä joitakin huonekaluja. Tosi liikuttava oli rautainen sänky, joka vaikutti aivan vaivaistalon sängyltä.
 Nelimarkan synnyinkoti on Vaasan kaupungin keskustan kupeessa. Naapurustossa on muun muassa autokauppoja. Elina Kaakinen / Yle
 Tieto talteen
 Blåfield kuuli jokunen aika sitten aivan sattumalta Nelimarkan synnyinkodista. Hän huolestui talon kohtalosta ja otti yhteyttä Nelimarkka-museoon Alajärvelle. Ainakin nykyiselle museon väelle tieto syntymäkodin olemassaolosta tuli yllätyksenä.
 – Aivan totta. Kuulimme vasta nyt, että tällainen rakennus on vielä pystyssä. Mielenkiintomme tietysti heräsi ja aloin hankkia tietoa tästä paikasta, toteaa museosihteeri  Päivä Haapaniemi .
 Haapaniemi pääsi yhdessä vs. museotoimenjohtaja  Elina Alkio n kanssa tutustumaan Nelimarkan synnyinkotiin.
 – Kuvaamme ja dokumentoimme paikan museon arkistoja varten. Jos joku haluaa jossakin vaiheessa tutkia asiaa enemmän, onpa ainakin tämänhetkinen tilanne selvitetty.
 "Täällä on hyvä henki"
 Blåfield, Haapaniemi ja Alkio kulkevat melkein hartaan oloisina vanhan talon huoneissa. Lattiat narisevat, maali on rapissut ja hellan rauta ruostunut. Siivottavaa olisi paljon. Katseet etsivät edes pieniä merkkejä siitä, että näiden seinien sisällä on syntynyt merkittävän taiteilijan alku.
 – Täällä on hyvä henki, miettii Paula Blåfield.
 Keittiön seinällä riippuvaa pientä taulua silmäillään vähän tarkemmin.
 – Tämä on lastulevyä. Milloin lastulevy tuli? 70-luvulla?
 Talo on ollut pitkään kylmillään.  Elina Kaakinen / Yle
 1930-luvulta lähtien Suomen tunnetuimpien taidemaalareiden joukkoon kuulunut Nelimarkka syntyi hyvin vaatimattomiin oloihin.
 Synnyintalo on entinen kasakkatalli, joka aikanaan siirrettiin vaivaistalon pihapiiriin ja siihen tehtiin Vaasan kaupungin dokumenttien mukaan seitsemän "mielisairashuonetta". Yksi huoneista oli Nelimarkan perheen koti.
 Huoneet ovat pieniä. Tilaa ei ole ollut yhtä asuinkuntaa kohden kuin muutama neliömetri.
 Aika on tehnyt tehtäväänsä suojellun talon rakenteissa. Alimmat hirret ovat paikoin pehmenneet ja laudoitus on ränsistynyt. Talon päällä on kuitenkin ehjä peltikatto, joten aivan välittömästi ei mikään uhkaa Nelimarkan synnyinkodin tulevaisuutta.
 Kesänäyttelypaikka?
 Tulevaisuus on kuitenkin hämärän peitossa. Vaasan kaupunki aikoo etsiä talolle uuden omistajan ja se on tulossa myyntiin vielä tämän vuoden aikana.
 – Toivottavasti talolle löytyy ostaja, joka pystyy kehittämään sinne myös jotain tarkoituksenmukaista toimintaa, toteaa toimialajohtaja  Tapio Ollikainen  Vaasan Talotoimi -liikelaitoksesta.
 Kiinnostus taloa kohtaan onkin herännyt. Ainakin Pohjalaisessa Taiteilijaliitossa mietitään, miten yli 40 vuotta sitten kuolleen liiton perustajan muistoa voitaisiin tulevaisuudessa vaalia talossa.
 Tutustumiskäynnillä taloa katsellaan jo sillä silmällä.
 – Pienellä siivoamisella tästä saataisiin aivan hyvä kesänäyttelypaikka, visioi Haapaniemi.
 – Ja miksei jopa taiteilijaresidenssi. Myös pihapiiri tässä ympärillä on tosi hieno, jatkaa Blåfield.
 Nelimarkan synnyinkodissa esineistöä on vain vähän eikä esineiden alkuperästä ole tietoa. Elina Kaakinen / Yle
 Laudoitus on ränsistynyt ja lahovaurioita on näkyvissä. Elina Kaakinen / Yle
 Vaivaistalosta Pariisiin
 Entisen vaivaistalon seinässä vain pieni kyltti kertoo talon historiasta. Moni on kuullut, että Nelimarkka on syntynyt Vaasassa, mutta talon olemassaolo on useimmille yllätys.
 – Edes Pohjalaisessa Taiteilijaliitossa kukaan ei tiennyt tätä paikkaa, hämmästelee Blåfield.
 Paremmin tunnettua historiaa on se, että kansakoulun käytyään Nelimarkka kouluttautui sokerileipuriksi. Se ura loppui lyhyeen ja hän päätyi opiskelemaan Helsinkiin kuvataidetta muun muassa Eero Järnefeltin johdolla. Pariisissa Nelimarkka opiskeli vuosina 1912 ja 1920.
 Vaikka synnyinkoti on syystä tai toisesta jäänyt unohduksiin, Nelimarkka itse oli varhaislapsuutensa asuinpaikasta kiinnostunut. Hänen kerrotaan 70-luvulla vierailleen synnyinkodissaan ja samalla käyneen tervehtimässä viereisen vanhainkodin väkeä.
 – Eero oli silloin ollut iloinen siitä, että talo on säilytetty, tietää sen aikaista vanhainkodin johtajaa haastatellut Päivi Haapaniemi.
 Lue myös:
 Jäikö Eero Nelimarkka lakeusmaalaustensa vangiksi? Nyt hurmaavat taiteilijan unohtuneet asetelmat ja henkilökuvat

Eero Nelimarkan unohduksiin jääneen synnyinkodin ovi avattiin hetkeksi museoväelle – vierailu vanhassa vaivaistalossa ei jättänyt ketään kylmäksi


Summary: Puukotus tapahtui lauantaina alkuillasta. Poliisi tutkii puukotusta tapon yrityksenä.

Poliisi kertoi ottaneensa puukotuksesta epäillyn henkilön kiinni sunnuntaina iltapäivällä Helsingissä. Kiinni otettua epäillään tapon yrityksestä Helsingin Sörnäisissä lauantaina tapahtuneessa puukotuksessa.
 Puukotus tapahtui lauantaina iltakuuden maissa Hämeentiellä, Kurvissa R-kioskin edustalla.
 – Tehtävään osallistui useita poliisipartioita. Kun poliisi tuli paikalle, puukotuksen uhri makasi maassa. Hänet toimitettiin sairaalaan, jossa hän saa edelleen hoitoa vammoihinsa. Rikoksesta epäilty oli ennättänyt paeta paikalta ennen ensimmäisten partioiden saapumista, kertoi tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Reijo Enqvist  tiedotteessaan aiemmin sunnuntaina.
 Poliisi ei kommentoi tässä vaiheessa epäillyn tai uhrin sukupuolta tai kerro heistä muitakaan tietoja.
 – Tutkinta jatkuu, mutta sen yksityiskohdista ei ainakaan tässä vaiheessa ole muuta tiedotettavaa.
 Mahdolliset vihjeet tapahtuneeseen liittyen voi ilmoittaa sähköpostitse osoitteeseen analyysi.helsinki@poliisi.fi.
 Lue myös:
 Poliisi: Puukotus Helsingin Sörnäisissä – tekijän etsintä jatkuu

Helsingissä Sörnäisten puukotuksesta epäilty henkilö saatu kiinni


Summary: Esimerkiksi Kujalan jätekeskus ympäristöineen Lahdessa on uuden opaskirjan mukaan lintuparatiisi.

Vuoden lintuyhdistyksenä palkittu Päijät-Hämeen lintutieteellinen yhdistys on julkaissut käytännöllisen ja monipuolisen oppaan harrastajille.
 Tuoreessa opaskirjassa on kartoitettu maakunnallisesti tärkeät lintualueet ja parhaat paikat harrastajille. Kohteita on yli sata.
 – Lintu- ja luontoharrastus on koko ajan kasvussa. Oppaalle on ollut selvä tilaus. Kokeneemmat harrastajat halusivat jakaa muillekin sen tiedon, mitä heillä on, kertoo kirjan toimittamisesta vastannut  Timo Metsänen .
 Kirjasessa on luonto- ja lintulajitietojen ohella havainto- ja käytännön vinkkejä retkeilijöille. Metsäsen mukaan Päijät-Häme on monipuolinen lintualue.
 – Päijät-Hämeessä on monenlaisia alueita ja luontoa. On metsiä ja muutamia soitakin. Erityisesti Salpausselän eteläpuolelta löytyy laajoja peltoalueita, jotka tulva-aikoina ovat hyviä lintupaikkoja. Sitten on erilaisia selkävesikohteita: Päijänne ehkä merkittävimpänä.
 Päijät-Hämeen lintupaikkaoppassa on yli 240 sivua ja esiteltyjä kohteita yli sata.  Tuija Veirto / Yle
 "Jopa tunturikiuruja on nähty"
 Kirjanen esittelee myös yllättäviä, urbaaneja paikkoja: esimerkkeinä Polttimon sulavesialue Vesijärvessä Niemen kaupunginosassa tai Kujalan jätekeskus ja sen ympäristöön levittäytyvät pellot.
 Kaatopaikka ja villiintyneet joutomaa-alueet rikkaruohoineen houkuttelevat lokkilintujen lisäksi paikalle muitakin lajeja.
 – Alueella talvehtii paljon urpiaisia: joukossa on harvinaisempia tundraurpiaisia ja vuorihemppoja. Jopa tunturikiuruja on nähty. Keväällä kottaraiset ilmestyvät sula-alueille varhain. Ne ovat ihan huippupaikkoja viitakerttuselle, josta on siellä ihan käsittämättömiä tihentymiä, sanoo Timo Metsänen.
 Jatkuva maan muokkauskaan ei lintuja häiritse – päinvastoin.
 – Tietyt lajit suosivat vastaavia elinympäristöjä ja hakeutuvat varta vasten niihin.
 Metsäsen omia suosikkipaikkoja on Päijät-Hämeessä useita.
 – Esimerkiksi Artjärven kirkonkylän seudut ovat lempikohteitani. Siellä on paljon lintuja pienellä alueella ja lajisto on runsas.
 Polttimon sula-alueella on runsaasti sinisorsia.  Tuija Veirto / Yle

Kaatopaikka yllättää lintuparatiisina – vuoden lintuyhdistys esittelee alueensa 100 parasta paikkaa bongaukseen


Summary: National Enquirer -sanomalehti uhkasi julkaista Bezosin "intiimejä valokuvia".

Maailman rikkaimman miehen  Jeff Bezosin  turvallisuuspäällikkö  Gavin De Becker  sanoo löytäneensä todisteita siitä, että Saudi-Arabia on saanut pääsyn Bezosin matkapuhelimeen ja päässyt sitä kautta käsiksi tämän yksityiseen materiaaliin.
 Bezos joutui tammikuussa kohun keskelle, kun amerikkalainen National Enquirer -lehti julkaisi hänen ja hänen rakastajattarensa  Lauren Sanchezin  välisiä henkilökohtaisia tekstiviestejä.
 Tämän jälkeen lehden omistaja alkoi Bezosin mukaan kiristää häntä "intiimien valokuvien" julkaisemisella. National Enquirer -lehden omistaja American Media Inc. on kiistänyt väitteet ja sanonut toimineensa laillisesti Bezos-uutisoinnissaan.
 – Tutkijamme sekä useat asiantuntijat ovat erittäin varmoja siitä, että saudeilla oli pääsy Bezosin matkapuhelimeen ja että he saivat puhelimesta henkilökohtaisia tietoja, De Becker sanoo  Daily Beast -verkkosivustolle kirjoittamassaan jutussa .
 De Becker myös väittää, että Saudi-Arabia on yrittänyt vahingoittaa Bezosia siitä asti kun tämän omistama The Washington Post -sanomalehti alkoi kirjoittaa toimittaja  Jamal Khashoggin  murhasta.
 Saudiarabialainen Khashoggi oli Washington Postin kolumnisti ja arvosteli kovasanaisesti Saudi-Arabian nykyjohtoa.
 Lue myös:
 Maailman rikkain mies, Amazonin perustaja Jeff Bezos ja hänen vaimonsa eroavat
 Amazon-johtaja Bezos syyttää sensaatiolehteä julkaisevaa yhtiötä kiristyksestä
 Teiniäidin pojasta maailman rikkaimmaksi mieheksi – Jeff Bezos rakensi Amazonista imperiumin, seuraavaksi hän haluaa valloittaa avaruuden

Uusin käänne maailman rikkaimman miehen Jeff Bezosin kiristystapauksessa – Hakkeroiko Saudi-Arabia hänen kännykkänsä?


Summary: Viru-keskus sekä Viru-hotelli eristettiin poliisin toimesta, paikalla olleet suomalaiset kertovat.

Tallinnan keskustassa sijaitseva Viru-ostoskeskus evakuoitiin aiemmin tänään pommiuhkan johdosta,  kertoo virolainen Postimees-sanomalehti.
 Viron yleisradioyhtiön ERR:n  ja Postimeesin mukaan myös kolme muuta ostoskeskusta, Kristiine ja the Rocca al Mare ja Arsenal saivat pommiuhkauksen sähköpostitse.
 Poliisi eristi rakennukset, ja kaikissa keskuksissa kävi pommiryhmä.
 Yhdestäkään ostoskeskuksesta ei löydetty pommia, Viron pohjoisen prefektuurin tiedottaja  Barbara Lichtfeld  kertoi toimittajille.
 Viru-keskus avattiin uudelleen kello kolmen jälkeen iltapäivällä, kertoo  uutissivusto Delfi .
 "Kaikki poistuivat rauhallisesti"
 Sisällä ostoskeskuksessa ollut suomalainen  Katriina Lamberg  kertoo, että  keskus tyhjennettiin puoli yhdentoista aikaan aamupäivällä.
 Lamberg kuuli suomeksi, viroksi ja englanniksi kuulutuksen, jossa asiakkaita vaadittiin poistumaan rakennuksesta välittömästi.
 – Ostoskeskuksessa ei ollut silloin suurta määrää ihmisiä. Kaikki poistuivat paikalta rauhallisesti, Lamberg kertoo Yle Uutisille.
 Hänen mukaansa alueella oli useita poliiseja ja ostoskeskuksen ympärille vedettiin poliisin eristysnauha.
 Paikan päällä oleva Ylen toimittaja  Minna Uusi-Eskola  kertoi päivällä, että myös Viru-hotelli eristettiin, mutta avattiin sittemmin.
 – Täällä oli useita epätietoisia suomalaisia turisteja, joiden laiva on lähdössä, mutta joiden laukut olivat sisällä hotellissa, hän kertoo.
 Uusi-Eskola kertoi, että poliisi oli alkanut purkaa koko Viru-keskuksen eristystä.
 Minna Uusi-Eskola / Yle
 Minna Uusi-Eskola / Yle
 Minna Uusi-Eskola / Yle

Tallinnan Viru-keskus ja kolme muuta kauppakeskusta tyhjennettiin, tilanne nyt ohi – Viron mediat: Evakuoinnin syynä pommiuhka


Summary: Matkustajat olivat jo sisällä lentokoneessa, kun tuli käsky tyhjentää kone ja mennä uudelleen turvatarkastukseen

Matkustajien epäilty harhautuminen terminaalin työmaa-alueelle aiheutti lentokoneen turvatarkastamisen uudelleen sunnuntaiaamuna Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 Finavialta kerrotaan, että muutaman henkilön epäillään jostain syystä päässeen käymään terminaalin työmaaseinien sisäpuolella ennen Amsterdamin aamulennolle tuloa. Epäily ilmeni valvontajärjestelmien perusteella siinä vaiheessa, kun matkustajat oli jo päästetty sisään lähtevään koneeseen.
 Työmaa sijaitsee kyseisen terminaalin sisäpuolella. Ennen epäiltyä harhautumista matkustajat olivat tulleet turvatarkastuksen läpi normaalisti. Epäilyn vuoksi kone tyhjennettiin ja kaikki matkustajat ja myös kone turvatarkastettiin uudelleen.
 – Lentokentän turvaprosesseihin kuuluu, että jos on epäilyskin siitä, että joku matkustaja olisi turvatarkastamaton tai päässyt käymään turvatarkastamattomalla alueella, niin silloin heti kaikki turvatarkastetaan uudelleen, sanoo viestintäpäällikkö  Annika Kåla  Finavialta.
 Kåla sanoo, että lentokoneita on joskus aiemminkin jouduttu turvatarkastamaan uudelleen eri syistä. Vastaavaa tapausta, jossa matkustaja olisi päässyt työmaalle, ei hänen mukaansa kuitenkaan ole ollut.
 Finnairin aamulento Amsterdamiin pääsi lopulta lähtemään toista tuntia myöhässä. Finavian mukaan tapaus ei vaikuttanut muihin lentoihin.

Matkustajien epäillään harhautuneen terminaalin työmaalle Helsinki-Vantaalla ennen lentoa – koko kone turvatarkastettiin uudelleen


Summary: Alustatalousajattelu on levinnyt jo perinteisillekin aloille, mutta taipuuko nykyinen laki uuteen työhön?

Älyttömin tilaus, jonka Wolt-lähetti  Matti  on koskaan kuljettanut, oli yksi kahvi.
 – Sanoin asiakkaalle, että kannattaa pistää mikroon, Matti naurahtaa.
 Olen päässyt ruokalähetin kyytiin tutustumaan alustataloudesta elantonsa saavan työhön. Turkulainen Matti on ajanut autollaan ruokaa kotikaupunkinsa nälkäisille jo lähes kaksi vuotta.
 Hän tietää ruokalähetin työstä kaiken tietämisen arvoisen.
 Matti ei esiinny tässä jutussa omalla nimellään, koska hän pelkää saavansa potkut, jos Wolt saa tietää haastattelusta.
 Kampanja haluaa läheteille työsopimukset
 Matti on mukana viime kesänä alkaneessa Suomessa työskentelevien ruokalähettien oikeuksia ajavassa Justice for Couriers -kampanjassa.
 – Työssä ei ole mitään vikaa, tämä on äärettömän mukavaa asiakaspalvelutyötä. Mutta työehdot pitäisi saada kuntoon, Matti toteaa.
 Kampanjan jäsenet vaativat Woltin ja Foodoran läheteille mahdollisuutta solmia työsopimus. Nyt lähes kaikki ruokalähetit Suomessa työskentelevät freelancereina.
 Kampanjassa on mukana Suomessa noin 70 ruokalähettiä.
 Suomalaisella Woltilla on oman ilmoituksensa mukaan ruokalähettejä Suomessa toistatuhatta ja se toimii 13 kaupungissa.
 Saksalainen Foodora toimiii viidessä kaupungissa Suomessa, lähettejä sillä on joitakin satoja. Kumpikin yhtiö toimii myös muissa maissa.
 Justice for Couries -kampanja alkoi aluksi Foodoran lähettien sekä työväen liikkeiksi itseään kuvaavien, jyrkän vasemmistolaisten Vapaan Syndikaatin ja Vastavoiman jäsenten yhteistyöstä syksyllä 2018. Pian myös Woltin lähetit tulivat kampanjaan mukaan.
 Lähettikampanja on kirjoittanut kannanottoja ja tehnyt erilaisia tempauksia, muun muassa lähestynyt ruokalähettipalveluiden kumppanuusravintoloita  leivin ja ruusuin .
 Kamppanja on osa kansainvälistä liikettä. Ruokalähetit ovat järjestäneet lakkoja ympäri Eurooppaa, muun muassa  Alankomaissa ja Belgiassa .
 Tammikuussa amsterdamilainen oikeusistuin päätti, että  ruokalähettiyhtiö Deliveroon lähettejä tulee kohdella työsuhteisina työntekijöinä  freelanceriuden sijaan.
 Suomen hallitus esitti huolensa alustatalouden työntekijöiden oikeuksista  tulevaisuusselonteossaan , jonka eduskunta hyväksyi maaliskuun alussa. Riskinä pidetään, että alustatalouden yritykset siirtävät työnantajan kulut ja vastuun työntekijälle freelancersopimusten kautta.
 Viime vuosina alustojen käyttö on levinnyt Suomessakin myös perinteisille työn aloille, kuten  sanomalehtien varhaisjakeluun .
 Matin asiakastapaaminen kestää yleensä korkeintaan viisitoista sekuntia. Siinä ehtii juuri ja juuri sanoa kiitokset.
 Pian Matin puhelin piippaa, vaikka kello on vasta kymmenen aamulla.
 – Voi hyvin olla, että käyn samalla asiakkaalla pitkän päivän aikana kolme kertaa, aamulla ensin aamupalaa, sitten kiinalaista ruokaa lounaaksi ja illalla vielä pitsaa, Matti kertoo.
 Hän itse asuu niin kaukana kaupungista, ettei kotiin voisi edes tilata ruokaa.
 – Olen miettinyt, että eivätkö jotkut ihmiset kokkaa enää ollenkaan?
 70 kilometriä päivässä, 30 tuntia viikossa, alle tonni kuussa
 Woltin lähettisovellus tilastoi kaikkea toimitetuista tilauksista palkkiokertymään. Matti esittelee minulle tilastojaan puhelimen näytöltä, kun odotamme ruuan valmistumista ravintolan edessä sakkopaikalla.
 Ajokilometrit hän tallentaa toisella sovelluksella. Niitä kertyy päivittäin neljästäkymmenestä seitsemäänkymmeneen.
 Viikossa työtunteja kertyy kolmisenkymmentä, kuukaudessa palkkioita kolahtaa kevytyrittäjäpalvelun kautta tilille Matin arvion mukaan noin 1300 euroa, joskus enemmän, joskus vähemmän.
 Kaikki työhön liittyvät kulut Matti maksaa itse.
 Palkkiosta Matti maksaa  kaikki auton kulut , eli verot, vakuutukset ja huollot.
 Polttoaine on päivittäin Matin suuri menoerä.
 – Pyhällä hengellä nämä autot ei kulje.
 Maksettavaksi jää myös yrittäjän YEL-eläkemaksun, johon menee 120 euroa kuussa.
 Elämiseen jää kuukaudessa alle tuhat euroa.
 Matti ei ole edes laskenut tarkkaa summaa, mutta se riittää sinkkumiehelle elämiseen ja lemmikkien, koiran ja kissojen, ruokkimiseen.
 Ilman työsuhdetta ei myöskään kerry lomia tai palkkaa sairauspäiviltä.
 Matti ei tienaa tarpeeksi liittyäkseen työttömyyskassaan. Jos työt loppuisivat, hän jäisi Kelan peruspäivärahan varaan.
 Woltin maajohtaja  Henrik Pankakoski  toteaa Woltin omiin tilastoihin perustuen, että esimerkiksi tekemällä jatkuvasti 40 tuntia viikossa, ansioiden kokonaissumma ei jää 1300 euroon. Hän ottaa esimerkin Turusta.
 – Keskimääräinen lähetti, joka on tehnyt Turussa tänä vuonna kuljetuksia 40 tuntia viikossa, on ansainnut 2 100–2 200 euroa kuussa, hän sanoo.
 Saako freelancerin työtä valvoa?
 Woltin vuorot julkaistaan sovelluksessa neljältä iltapäivällä keskiviikkoisin. Silloin pitää olla heti valppaana, koska hyvistä vuoroista on kova kilpailu.
 – Se on vähän niinkuin yksi luu heitetään ja monta koiraa sitten perään taas, Matti huokaa.
 Ruokalähetit valitsevat vuoronsa itse, mutta yhtiö päättää, milloin ja missä järjestyksessä.
 Kummankin yhtiön lähettisovellus seuraa ja mittaa lähettien suoriutumista ja muun muassa mittaa lähettien onnistumista suhteessa toisiinsa.
 Foodoralla tehokkaimmin tehtävänsä suorittaneet lähetit saavat etuoikeuden vuorovalinnassa.
 Woltilla puolestaan edellisellä viikolla eniten kuljetuksia tehneet lähetit saavat varata seuraavan viikon vuorot ensimmäisenä.
 Keikkatalous perustuu ajatukseen, että kuka tahansa voi tehdä töitä joustavasti niin halutessaan ilman työsopimuksen luomaa sitoutumista.
 Ruokalähetti lähdössä viemään ruokia asiakkaalle. AOP
 Foodora Finlandin toimitusjohtaja  Shilei Zhang  perustelee freelanceriutta työn muuotona, koska se tuo itsenäisyyttä. Hän vastasi Ylen kysymyksiin sähköpostitse.
 Samoilla linjoilla on myös Woltin maajohtaja Henrik Pankakoski. Pankakoski kertoo sähköpostivastauksissaan Woltin tekevän säännöllisiä tyytyväisyyskyselyjä läheteille.
 – Suurelle osalle läheteistä tuo turvaa mahdollisuus ansaita joustavasti silloin kun haluaa ja se, että voi tienata ilman tiukkoja kieli- tai koulutusvaatimuksia. Nämä ovat monelle yllättävän oleellisia kysymyksiä, Pankakoski kertoo.
 Lähettikampanjan mielestä työn joustavuus ei kuitenkaan toteudu toivotulla tavalla, vaan työ vastaa käytännössä työsopimuksella tehtävää työtä.
 Kampanjoivien ruokalähettien mukaan työ  täyttää työsuhteisen työn ehdot , koska sekä Wolt että Foodora johtaa ja valvoo työn suorittamista.
 Mitä sanoo ammattiliitto ja tutkija?
 Kun Foodora aloitti toimintansa Suomessa vuonna 2015, se tarjosi läheteille mahdollisuuden työsopimukseen, mutta sopimusten tekeminen on sittemmin pääasiassa lopetettu.
 Enää ainoastaan lähettien tiimikapteeneilla on työsuhde yritykseen.
 Woltilla ei ole koskaan ollut lähettejä työsuhteessa.
 Britanniassa ruokalähettipalvelu  Deliveroo sai jo vuonna 2017 moitteita  työsuhteen muotoa hämärtävästä uudiskielestä.
 PAM:n lakimies  Suvi Vilchesin  mukaan myös Suomessa toimivat alustat toimivat näin.
 – Onko alustatalous tosiaan jotain niin uutta, että se putoaa kaiken rakennetun järjestelmän ulkopuolelle vai onko lopulta kyse vain teknologiasta, joka ei kuitenkaan muuta juridisesti sitä, mitä työltä odotetaan? Vilches pohtii.
 Woltin Pankakoski kertoo, että yhtiön tekemien kyselyjen perusteella lähes kolme neljännestä sen läheteistä oli työhönsä tyytyväisiä.
 Vilchesille tyytyväisyys ei riitä.
 – Työoikeus lähtee työntekijän suojelusta. Työn suorittaja ei useinkaan ymmärrä mistä kaikesta lopulta luopuu, kun suostuu näennäisyrittäjäksi, Vilches sanoo.
 Yhtiö lainaa ruokaläheteille lämminlaukut.  Hanna Asikainen
 Tutkijatohtori  Paul Jonker-Hoffrén  Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksesta näkee lähettien työssä sekä yrittäjyyden että työntekijyyden piirteitä.
 – Alustatalouden keikkatyö on juridisesti hankalassa kolossa. Viime kädessä oikeuslaitos päättää, täyttääkö työmuoto enemmän työsuhteen vai yrittäjyyden kriteerejä.
 Alankomaiden lisäksi oikeuden ennakkotapaus on annettu jo ainakin  Australiassa , mistä Foodora päätti viime syksynä poistua kokonaan rahaongelmien ja oikeustoimien vuoksi.
 Aihetta on käsitelty oikeudessa myös  Espanjassa .
 Miten yhtiöt vastaavat?
 Matin puhelin piippaa tasaisesti. Mattia se ei tunnu häiritsevän.
 Sovelluksessa on painike vain keikan vastaanottamiselle, ja ainoa tapa kieltäytyä on jättää sovellus hälyttämään, kunnes keikka tarjotaan jollekin muulle.
 Woltin palkkiomaksumallin vuoksi Matti joutuu laskelmoimaan, kannattaako keikkoja ottaa vastaan.
 Kuljettajilla on kahdeksan euron takuupalkka tunnilta, mutta jos keikkojen korvaukset ylittävät vuoron aikana tuntitaksan, ajetaan pelkillä provikoilla.
 – Välillä toivon, että ei tulisi keikkaa. Jos tunnissa on vain kaksi keikkaa, se on polttoainekulujen kanssa sitten plus-miinus-nolla, Matti pohtii.
 Woltin maajohtaja Henrik Pankakoski uskoo, että jos työsopimusmalliin siirryttäisiin, olisi lähettien tuntipalkka nykyistä palkkiota pienempi, kun monet maksut siirtyisivät työnantajan maksettaviksi.
 Yhtiö myös todennäköisesti joutuisi vähentämään lähettien määrää ja heidän mahdollisuuksiaan vaikuttaa työvuorojen valintaan.
 Myös Foodoran Shilei Zhang vetoaa siihen, että työn joustavuus kärsisi, jos läheteille tehtäisiin työsopimukset.
 Alustatalous leviää perinteisille aloille
 Alustatalouden itsensätyöllistäjät ovat vielä pieni joukko Suomessa.
 Noin 14 000 suomalaista tienasi vähintään neljänneksen tuloistaan eri alustoilta vuonna 2017, kertoo  Tilastokeskus .
 Silti tunnettujen ruokalähetti- ja taksipalveluiden lisäksi myös perinteisemmillä aloilla näkyy kiinnostusta järjestää työtä alustatalouden periaatteita noudattaen.
 Sovellukseen perustuvia töitä tarjoaa Suomessa ainakin jotkut siivousyritykset sekä  Sanoman omistama varhaisjakeluyritys EarlyBird .
 EarlyBird hoitaa lehtien varhaisjakelua Uudellamalla pääkaupunkiseudun ulkopuolella.
 Shilei Zhang uskoo vahvasti alustatalouden kasvupotentiaaliin.
 – Kulutustottumukset muuttuvat. Lisäksi ihmisten tarve erilaisia työmuotoja kohtaan kasvaa, sillä työaikojen ja -määrien joustavuus nousee monelle entistä enemmän prioriteetiksi työtä valitessa, Zhang pohtii.
 Samaa uskoo myös lähettikampanjan aktiivi, JHL:n toimitsija  Matti Mamia , mutta pitää sitä uhkana.
 – Mikä estäisi vaikka kaupan kassaa olemasta yksityisyrittäjä? Mamia pohtii.
 Tutkijatohtori Paul Jonker-Hoffrén on arvioissaan maltillisempi.
 – Onko viime kädessä niin paljon aloja, joille tämä malli sopisi? Se on aika pieni osa työn kokonaisuutta, mitä voitaisiin järjestää uudella tavalla, Jonker-Hoffrén pohtii.
 Tutkija kuitenkin muistuttaa myös uhasta, joka syntyy, jos pienipalkkainen itsensätyöllistäminen yleistyy.
 – Jos tämä ilmiö lähtee nousuun Suomessakin, ennen pitkää havaitaan, ettei ihmisillä ole eläkkeitä ja on hyvin pienet tulot.
 Vaikka alustatalouden kasvua sekä odotetaan että pelätään, ei kumpikaan, Foodora tai Wolt, ole onnistunut tekemään siitä vielä kannattavaa.
 Vaikka kumpikin yritys on onnistunut kasvattamaan liikevaihtoaan kohisten ja kasvattamaan toimintaansa, oli kummankin yhtiön toiminta tappiollista ainakin vielä vuonna 2017.
 Foodoralle tappiota kertyi enemmän kuin liikevaihtoa ja Woltinkin tulos oli reilusti miinuksella.
 Tilanne tuskin muuttuu merkittävästi, kun vuoden 2018 tilinpäätökset julkaistaan kesällä. Woltin Henrik Pankakoski toivoo toiminnan muuttuvan voitolliseksi joidenkin vuosien kuluttua.
 – Wolt on yhtiönä yhä raskaasti tappiollinen, sillä investoimme laajentamiseen ja tuotekehitykseen, Pankakoski selittää.
 Työnhaku päällä
 Kolmen ja puolen tunnin lounasvuoro loppuu puoli kahdelta.
 Sen aikana Matti saa yhteensä neljä keikkaa ja tuntipalkka nousee melkein kolmeentoista euroon tunnilta.
 Ajettuja kilometrejä on kertynyt kolmisenkymmentä.
 Matti on päivän ensimmäiseen työvuoroon varsin tyytyväinen.
 – Nyt tuli hyvä tuntipalkka, mutta se voi toisena päivänä olla sitten pelkkä takuupalkka. Se vaihtelee paljon.
 Seuraavan nelituntisen vuoron alkuun on puoli tuntia, siinä ehtii hyvin syödä eväät autossa.
 Vaikka työ on Matin mielestä mukavaa, kokoajan on myös työnhaku päällä.
 Juttua tarkennettu 31.3. kello 19.17, lisätty Henrik Pankakosken kommentit palkkiosta.
 Korjaus kello 21:25, korjattu työtunneista tehtyä arviota noin neljästäkymmenestä noin kolmeenkymmeneen.
 Juttua varten on haastateltu myös yhteensä neljää nykyistä tai entistä ruokalähettiä sekä Foodoralta että Woltilta, sekä tutkijatohtori Satu Ojalaa Tampereen yliopistosta.
 LUE MYÖS:
 Kiikuttaako pitsalähetti päivällisen kotiisi ilman työsopimusta? SAK haluaa päivittää työsuhdelakia "Työntekijät jäävät vaille kaikkea työsuhteen tuomaa turvaa"
 10-tuntisia päiviä 2500 euron bruttopalkalla – rekkakuski ajaa usein ilman lisiä ja ylityökorvauksia

Ruokalähetti kuljettaa asiakkaille pizzaa ja kiinalaista yrittäjänä, mutta saa tuntipalkkaa – ruokalähetit haluaisivat työsopimuksen tuomaa turvaa


Summary: Vaikea sairaus johtaa usein masennukseen ja ahdistukseen. Hoito- ja kuntoutusmuotona on Suomessa ryhdytty kokeilemaan erityistä tanssiliiketerapiaa.

Lappeenrantalainen  Anne-Liisa Lindgren den Oude  sairastui kolmannen kerran kerran rintasyöpään vuonna 2015. Ensimmäinen rintasyöpä löytyi vuonna 2000. Tunteita oli kolmannen kerran jälkeen vaikea pukea enää sanoiksi.
 – Oudointa oli se, että syöpä iski selkälihaksesta rakennettuun uuteen rintaan. Ajattelin, että miten tämä voi olla mahdollista, kertoo Anne-Liisa Lindgren den Oude.
 Rinta poistettiin toisen rintasyövän jälkeen, mutta siitä huolimatta syöpä iski vielä kerran.
 Myös  Raili Roposen  vuosi 2009 oli synkkä. Ensin hänelle tehtiin sydänleikkaus, ja sen jälkeen todettiin aggressiivinen rintasyöpä. Hänelle tehtiin osittainen rinnanpoisto. Roponen ei ollut varma, jaksaisiko hän kaikki hoidot.
 – Hiukset lähtivät ja turvotukset olivat kamalia kortisonin takia.
 Välillä hoitoja piti siirtää, koska leukosyytit olivat liian matalalla. Elämä oli melkoista vuoristorataa. Huumori ja vahva lapsenusko ja usko lääketieteeseen antoivat voimaa selvitä vaikeasta vuodesta. Viisi vuotta sitten hän sai sairaudestaan terveen paperit.
 Raili Roponen on tyytyväinen, että ilmoittautui mukaan ryhmään. Emma Pietarila/Yle
 Tanssiliiketerapiasta apua ahdistukseen
 Saimaan Syöpäyhdistyksen tiloissa Lappeenrannassa on alkamassa tanssiliiketerapiakurssi. Kurssilla on mukana seitsemän syöpään sairastanutta tai syöpää sairastavaa naista.
 Ryhmän vetäjä, tanssiliiketerapeutti  Katja Puranen  laittaa musiikkia soimaan, kaivaa kassistaan väriliituja ja paperia. Kurssilaiset kävelevät pienessä salissa. Puranen pyytää ryhmäläisiä kuulostelemaan omaa oloaan ja liikkumaan sen mukaisesti.
 Tanssiliiketerapiassa liike voi olla sanoja tärkeämpi. Anne-Liisa Lindgren den Oude ja Raili Roponen ryhmätunnilla. Emma Pietarila/Yle
 Musiikki muuttuu tempoltaan nopeammaksi ja porukan kädet tekevät isompaa liikettä. Askel nousee, ja osa tarttuu toisiaan kädestä. Ympyrät ja kaaret täyttävät salin.
 Yksi tanssijoista liikkuu paljain jaloin silmät kiinni. Toinen nostaa paksuissa, värikkäissä villasukissaan kepeästi jalkaa. Tärkeintä on tehdä sitä, mikä itsestä tuntuu hyvältä juuri siinä hetkessä.
 – Tanssiliiketerapia on on kehon, mielen ja liikkeen kautta tapahtuva psykoterapian kuntoutus- ja hoitomuoto. Ajatuksena on, että mieli ja keho ovat yhtä.
 Piirtäminen on yksi keino avata sielun sopukoita. Emma Pietarila/Yle
 Terapiassa käytetään apuna esimerkiksi tanssia, liikettä, musiikkia, maalaamista, piirtämistä ja kirjoittamista.
 – Tanssiliiketerapiaa käytetään hyvinvoinnin lisäämiseen, terveyden ylläpitoon ja sairauksien hoitoon, kertoo tanssiliiketerapeutti Katja Puranen.
 Jokainen ihminen on luova
 Tanssiliiketerapia voi olla yksilö- tai ryhmäterapiaa ja soveltuu kaiken ikäisille. Sitä ohjaa koulutettu tanssiliiketerapeutti.
 Vaikka terapian nimessä onkin sana tanssi, niin osallistujilta ei vaadita minkäänlaisia tanssillisia, taiteellisia tai liikunnallisia taitoja.
 – Ihminen on pohjimmiltaan luova, ja se auttaa erilaisia lähestymiskulmia ja -tapoja hyväksi käyttäen tutkia itselle vaikeitakin asioita, sanoo Puranen.
 Tanssiliiketerapia soveltuu kaikenikäisten kuntoutukseen ja elämänlaadun parantamiseen. Emma Pietarila/Yle
 Syöpä vaikuttaa lähes aina ihmisen ulkomuotoon ja vartaloon. Saimaan Syöpäyhdistys kokeilee potilaiden kuntoutuksessa ensimmäistä kertaa tanssiliiketerapiaa.
 Yhdistys uskoo, että osallistujat saavat kurssin avulla takaisin myönteisemmän minäkuvan ja helpotusta syövän aiheuttamien ahdistavien tunteiden hallintaan. Ryhmä kokoontuu kymmenen kertaa ja on osallistujille maksuton.
 Ryhmän tuki tärkeää
 Tanssiliiketerapiaa on hoito- ja kuntoutusmuotona käytetty maailmalla jo pitkään. Suomeen se rantautui 2000-luvun alkupuolella.
 Tanssiterapiatunnin vaikutukset tuntuvat pitkään. Raili Roponen kertoo, että usein tulee “terapoitua” itsekseen vielä seuraavallakin viikolla. Hän käy läpi tunnilla esiin tulleita tuntemuksia. Roponen pitää ryhmäterapiaa erittäin hyvänä asiana.
 – Kun toinenkin uskaltaa avautua, niin minäkin uskallan. Kaikilla on taustalla sairaus. Ymmärrämme toisiamme, mistä puhutaan, kiteyttää Roponen.
 Anne-Liisa Lindgren den Oude ei ole menettänyt elämäniloaan pitkästä sairaushistoriastaan huolimatta. Emma Pietarila/Yle
 Anne-Liisa Lindgren den Oude korostaa hyvän terapeutin merkitystä.
 – Hyvä ohjaaja saa ajattelemaan asioita omassa kehossa. Tuntemuksia kuunnellen liike lähtee sen jälkeen kuin itsestään.
 Sanoja ei tanssiterapiassa välttämättä tarvita lainkaan. Liike ja tunne voivat avata elämän solmuja paremmin kuin tuhat sanaa.
 – Pitkän sairaushistorian aikana on nyt noussut esiin asioita, joita ei ole kyennyt käsittelemään kuin vasta tämän terapian avulla, sanoo Lindgren den Oude onnellinen hymy huulillaan.
 Kuuntele Anne-Liisa Lindgren den Ouden, Raili Roposen ja tanssiliiketerapeutti Katja Purasen kokemuksia tanssiliiketerapiasta Yle Areenasta.

Nainen sairastui rintasyöpään jo kolmannen kerran – ahdistus helpotti ulkomailla suositulla terapiamuodolla


Summary: Onnettomuudessa on kuollut kolme ja loukkaantunut kolme ihmistä.

Sunnuntain vastaisena yönä tapahtuneessa pikkubussin ja henkilöauton yhteentörmäyksessä menehtyivät 21-vuotias joensuulainen mies, joka oli henkilöauton kuljettaja sekä pienoisbussissa matkustajina olleet 42-vuotias joensuulainen mies ja 32-vuotias tamperelainen nainen, kertoo poliisi.
 Lisäksi onnettomuudessa loukkaantuivat vuonna 42-vuotias joensuulainen mies ja kaksi 18-vuotiasta joensuulaista naista, joista toinen oli pienoisbussin kuljettaja.
 Henkilöauton kuljettajaa epäillään törkeästä rattijuopumuksesta. Poliisin tämän hetkisten tietojen mukaan henkilöauton kuljettaja olisi ennen ajoaan nauttinut runsaasti alkoholia. Kuljettajan ajonaikainen promillemäärä tarkentuu verikokeesta myöhemmin.
 Henkilöautolla ajoi poliisin mukaan törmäyshetkellä huomattavaa ylinopeutta. Alueella on 80 km / tunnissa nopeusrajoitus.
 Henkilöauto ajoi yöllä kello kahden jälkeen Joensuun suunnasta Kiteelle päin ja pienoisbussi oli tulossa vastakkaiseen suuntaan. Henkilöautossa ei ollut kuljettajan lisäksi muita matkustajia. Pienoisbussissa oli kuljettajan lisäksi neljä matkustajaa.
 Henkilöauto ajautui vastaan tulevan kaistalle ja autot törmäsivät etuosistaan toisiinsa Paalihtan kohdalla, noin kuusi kilometriä Kiteen Tolosenmäeltä Joensuuhun päin.
 Rajun yhteentörmäyksen seurauksena molemmat autot kierähtivät katon kautta ympäri ja pysähtyivät tien vastakkaisille puolille. Onnettomuudessa menehtyneet kolme henkilöä ovat kuolleet tapahtumapaikalla.
 Poliisi tutkii onnettomuutta törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena, törkeänä kuolemantuottamuksena ja törkeänä rattijuopumuksena.
 Aiheesta aiemmin :
 Kolme kuollut henkilöauton ja pikkubussin nokkakolarissa Kiteellä – Poliisi epäilee: Henkilöauto ajoi erittäin kovaa ylinopeutta

Henkilöauton kuljettajaa epäillään törkeästä rattijuopumuksesta Kiteen yöllisessä kolarissa


Summary: Lontoossa on menossa suuroperaatio puukottajan löytämiseksi. Poliisin mukaan mikään ei viittaa terroritekoon.

Neljää ihmistä on puukotettu sattumanvaraisesti Pohjois-Lontoossa, kertovat brittimediat. Poliisi etsii yhtä epäiltyä tekijää suuroperaatiossa.
 Asiasta uutisoivat esimerkiksi  Sky News ,  Telegraph  ja  yleisradioyhtiö BBC .
 Puukotukset tapahtuivat muutamien tuntien sisällä lauantai-illan ja sunnuntaiaamun välillä Edmontonissa Suur-Lontoon Enfieldin hallintoalueella ja Seven Sistersin metroaseman lähellä.
 Poliisi tutkii medioiden mukaan tapauksia toisiinsa liittyvinä. Sky Newsin mukaan epäilty tekijä oli lähestynyt yksin liikkuneita uhreja varomatta takaapäin.
 Uhreista kaksi on kriittisessä tilassa ja yhdellä on vakavia vammoja puukotuksesta, kertoo Telegraph. Yhden vammat eivät ole hengenvaarallisia.
 Suur-Lontoon poliisin mukaan mikään ei viittaa siihen, että kyseessä olisi terroriteko. Poliisi arvioi, että kyseessä voivat olla mielenterveyden ongelmat.
 Epäilty tekijä, tummaihoinen ja tummiin vaatteisiin pukeutunut luiseva mies, on edelleen vapaana ja poliisi etsii häntä.
 Poliisi kehottaa ihmisiä Pohjois-Lontoossa olemaan varuillaan, kunnes tekijä saadaan kiinni.

Mediat: Neljää ihmistä puukotettu sattumanvaraisesti Pohjois-Lontoossa


Summary: Suomen kuudesta lokkilajista yksi on erittäin uhanalainen ja kolme vaarantuneita.

– Selkälokki! ilahtuu  Martti Hario .
 On maaliskuun viimeinen viikko Helsingin Kauppatorilla. Selkälokki on palannut talvehtimisalueeltaan Afrikasta. Lajin päämuuttoon on kuitenkin vielä viikkoja.
 Selkälokkihavainto on Hariollekin kevään ensimmäinen. Loviisassa, jossa hän asuu, jäät ovat jäljellä ja lokkien paluumuuttoa vielä odotellaan.
 Kauppatorin satama-altaan laituritolpan päässä istuva selkälokki on erityisen tervetullut paluumuuttaja myös siksi, että aikoinaan yleinen laji on Suomessa nykyisin luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
 Selkälokki Helsingin Kauppatorin rannassa.  Anniina Wallius / Yle
 Martti Hariolla on rannikkolintujen tarkkailusta 55 vuoden kokemus. Jäätyään eläkkeelle Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitoksesta hän sanoo tittelikseen lokkiharrastaja.
 – Merilokki, kalalokki, harmaalokki, selkälokki, pikkulokki ja naurulokki, hän luettelee Suomessa vakituisesti pesivät lokkilajit.
 Vielä ei onneksi tarvitse sanoa, että "toistaiseksi", mutta neljän lajin kannat ovat pienentyneet. Erittäin uhanalaiseksi listatun selkälokin lisäksi vaarantuneiden joukkoon on nostettu myös harmaalokki, merilokki ja naurulokki.
 – Niiden kanta on vähentynyt noin 30 prosenttia kymmenen vuoden aikana. Selkälokki on vähentynyt puoleen. Sen tilanne on ollut aika huolestuttava jo pitkään, Hario kertoo.
 Lintulajien muuton pitkäaikaiseen seurantaan perustuvassa  Haahka-selaimessa  luku on vielä karumpi. Pitkällä aikavälillä havainnot ovat vähentyneet peräti 77 prosenttia.
 Vähennystä kaikkialla
 Nimirodun selkälokki oli vielä puoli vuosisataa sitten Suomessa hyvin yleinen. Sitä voi myös kutsua maailman suomalaisimmaksi linnuksi, koska lähes puolet maailman koko kannasta pesii Suomessa.
 Muutenkin selkälokin pesimäpaikat ovat suurimmaksi osaksi Itämeren piirissä. Kaikkialla selkälokit ovat vähentyneet.
 Vaikka taantuminen on jollakin alueilla hidastunut ja poikastuotanto kohentunut, kokonaisuudessaan kanta on yhä alamäessä.
 Kauppatorin tervehdystä tuskin on tarkoitettu tälle istuskelijalle. Torilla on päinvastoin yritetty keksiä konsti jos toinenkin lokkien häätämiseksi, haukan muotoisista leijoista lajitoverien varoitushuutojen soittamiseen kaiuttimista.   Anniina Wallius / Yle
 Lokit ovat merenrantojen lisäksi myös sisävesien lintuja, ja muualle mantereelle niitä ovat vetäneet avokaatopaikat.
 – Lokit ovat ravinto-opportunisteja. Ne ottavat ravinnon sieltä, mistä sen helpoimmin saa. Siksi ne kertyvät kaatopaikoille. Mutta kyllä kaikki lokit ovat jossakin määrin kalastajia ja veden antimien käyttäjiä, Martti Hario sanoo.
 Opportunismin eli tilaisuuteen tarttumisen vuoksi ainakin helsinkiläiset luulevat, että lokkeja on tavattomasti.
 Kauppatorilla niitä todella onkin, sillä ne tulevat joukolla katsomaan, irtoaisiko ihmisiltä huolimattomasti pideltyjä nakkisämpylöitä tai muuta syötävää.
 – Nimenomaan. Tämä on hyvä ravintokohde niille. Kyllä ne kaukaakin kertyvät tänne. Suomenlinnan edustalla tosin on yhä hienot selkälokkiyhdyskunnat, ja sen takia täällä näkee selkälokkeja varmemmin kuin monessa muussa paikassa, Hario kertoo.
 Ympäristömyrkyt tappavat selkälokkeja
 Mereltä selkälokki hakee ennen muuta silakoita. Harion mukaan se on erittäin taitava sieppaamaan saalista.
 – Kun kutusilakka tulee öiseen aikaan pintaan, selkälokki saalistaa sitä. Päivällä se voi kierrellä kaupungilla ratsaamassa kaatopaikkoja, takapihoja ja ravintoloiden roskiksia. Se osaa kyllä löytää kaiken.
 Selkälokki ei olekaan vaarantunut siksi, että ruokaa ei enää olisi. Poikasten kohtaloksi koituvat ympäristömyrkyt ja myös naapurit.
 – Harmaalokit saattavat erikoistua syömään selkälokin poikasia sekayhdyskunnissa, joissa pesii molempia lajeja, Hario kertoo.
 Pääsyy selkälokkien vähenemiseen ovat ihmisen luontoon päästämät myrkyt, Afrikassa DDT-johdannaiset ja Itämeren silakan mukana saatu teollisuusmyrkky PCB.
 – Siksi lentopoikasten tuotanto on niin huono. Poikaset kyllä kuoriutuvat, mutta ne kuolevat varsin pieninä.
 Itämeri puhdistuu, Afrikka ei
 Vastakuoriutuneen lokinpoikasen napa on hetken auki. Sen kautta elimistöön tulee pesän pohjasta bakteereja. Normaalisti niistä ei olisi vaaraa, mutta myrkkyjen vaurioittama maksa ei pysty torjumaan niitä.
 – Poikanen yksinkertaisesti kuolee verenmyrkytykseen, kun maksa ei toimi, Hario kertoo.
 Afrikassa käytetään paikoitellen edelleen hyvin paljon DDT:tä. PCB-pitoisuudet meidän vesillämme sen sijaan ovat vähentyneet.
 – Itämeren ympäristössä PCB-pitoisuudet silakassa ovat pienentyneet hurjasti sitten 1990-luvun. 80 tai 90 prosenttia. Mutta selkälokissa se ei vielä näy. Kuormitusten vähentyminen on noin 20 prosenttia. Edelleenkin poikasia tuupertuu niihin tauteihin.
 Afrikka puolestaan ei puhdistu DDT:stä vielä pitkään aikaan, Hario ennustaa.
 Lokki voi elää kymmeniä vuosia
 Jos lokki selviää hengissä poikasiästään, joka on kaikille lajeille yleensäkin vaarallinen, elämää voi olla edessä kymmeniä vuosia.
 – Suomen vanhimmat lokit, merilokki ja harmaalokki, ovat olleet kai 34-vuotiaita ja kalalokki 32-vuotias, Martti Hario kertoo.
 Ne ovat tietysti huippunestoreita, hän lisää.
 – Lokin keskimääräinen elinikä on varmaan vähän päälle kymmenen vuotta, ellei poikaskuolemia oteta laskelmiin.
 Tällä naurulokilla näyttää olevan jo aika lailla ikää, Martti Hario sanoo. Jalan rengas kertoo, että lokki on rengastettu muualla kuin Suomessa.  Anniina Wallius / Yle
 3 500 kilmetrin lento neljässä päivässä
 Selkälokki on Suomen lokkilajeista ainoa pitkänmatkan muuttaja. Rengastusten ansiosta muuttoreitit tunnetaan vanhastaan, mutta nykyajan teknisillä vempaimilla on saatu uutta tietoa, Hario kertoo.
 – Lokeille laitetuilla satelliittilähettimillä on todettu huimia suorituksia. Suomalainen selkälokki on lentänyt Kairosta Victorianjärvelle neljässä vuorokaudessa.
 Matkaa on 3 500 kilometriä.
 – Kun ne lähtevät korkealle ja saavat hyvän myötätuulen, ne saattavat tosiaan lentää yhtä soittoa neljä vuorokautta. Siitä tulee noin 900 kilometriä päivässä. Samanlaisia suorituksia on todettu muiltakin lokeilta.
 Päästäkseen moisiin lukuihin lokki saattaa lentää hyvin korkealla, puolestatoista viiden kilometrin korkeudessa. Suihkuvirtauksissa etenemiseen ei tarvita hirveästi energiaa, Hario kertoo.
 Luonnollista vaihtelua?
 Suomen lokkilajeista erityisen voimissaan on kalalokki. Martti Hario kutsuu sitä jokapaikan lokiksi. Sen eduksi ovat sekä talvehtimispaikka että ruokavalio.
 – Se talvehtii Länsi-Euroopan rannikolla, eikä sillä ole ollut suurta ongelmaa ympäristömyrkyistä. Sama koskee naurulokkia. Se hakee ravintoa aika paljon pelloilta ja maista. Kumpikaan ei ole silakansyöjiä. Silakka on ollut se selkälokin ongelma.
 Naurulokkien määrä on kuitenkin vähentynyt. Syy on epäselvä, Hario sanoo.
 – Onko se jotakin luontaista kannan vaihtelua vai ei? 30 prosentin vähentyminen kolmen lintusukupolven aikana ei ole ihan hirveän huolestuttavaa, mutta naurulokki on kuitenkin määritelty vaarantuneeksi.
 Martti Hario, Anniina Wallius / Yle
 Lokki on porukkalintu. Kun se havaitsee syötävää, se ei pihtaa tietoa vaan kuuluttaa sen myös toisille. Siksi rannoilla ja toreilla käy välillä kova kirkuna.
 – Niillä on avoin informaatio, Hario virnistää.
 Hänen mukaansa se on kannattavaa, koska lokkien alkuperäisessä ympäristössä merellä kalaparvet ovat hajallaan ja harvassa.
 – Parven löytäjän kannattaa tiedottaa muillekin, että saatavissa on paljon ravintoa yhdellä kertaa kaikille. Iso yhdyskunta saattaa tulla syömään samalle apajalle.
 Torien lokkeja jotkut syyttävät suorastaan tuhoeläimiksi. Mitä pitkäaikainen lokkimies siihen sanoo?
 – Onhan lokki tietysti sumeilematon, mutta antaahan se eloa ja väriä ja ääntä. Kyllä tämä Kauppatorikin olisi aika paljon ankeampi ilman lokkeja, Martti Hario vastaa.
 Kauppatorin lokkien joukossa on myös viime vuoden poikasia. Niillä on ruskeankirjava teiniasu. Ne seuraavat aikuisia, mutta pesimäpaikkojen reviireillä niitä ei suvaita, vaan ne ajetaan pois, Martti Hario kertoo.  Anniina Wallius / Yle
 Pesivät lokit harmistuttavat monia siksi, että ne saattavat tehdä uhkaavia syöksyjä ihmisiä kohti. Taitavina lentäjinä lokit yleensä vain pyyhkäisevät läheltä, mutta joku epäonninen voi saada päähänsä verihaavan.
 Aggressiivisuuteen on kokemuksen sanelema syy, vaikka se ei enää pätisikään.
 – Lokit kuitenkin pitävät ihmistä vihollisena pesimäluodoilla ja missä vain. Valitettavasti ihminen on tehnyt itsensä viholliseksi, Hario sanoo.
 Kun lokinpoikanen on lähtenyt pesästä, mutta ei vielä osaa lentää, emot puolustavat sitä suorastaan vimmaisesti. Siihenkin on hyvä syy.
 – Niiden puolustusreaktio kiihtyy sitä mukaa, mitä pidemmälle ne pesinnässä etenevät. Eivät ne munapesää vielä sillä tavalla puolusta, mutta poikaseen on panostettu jo niin paljon, että kannattaa tehdä kaikkensa ja ottaa riskejä.
 Helsingin Kauppatorilla istuskeleva maaliskuinen kalalokki on todennäköisesti vain pitämässä taukoa ennen kuin muuttomatka jatkuu pohjoiseen.  Anniina Wallius / Yle
 Suomen Luonto -lehden lokkikoulussa  voit katsella ja kuunnella, miten lokkilajit eroavat toisistaan. Ja jos näinä viikkoina näet taivaalla muuttolintujen auran, tulossa ei ehkä olekaan kurkia, hanhia tai joutsenia, vaan lokkiaura matkalla keväisille vesille.
 Lue myös: Ilmastonmuutos aikaistaa lintujen kevätmuuttoa Suomeen

Puolet "maailman suomalaisimmista linnuista" on kadonnut ympäristömyrkkyjen takia – torien lokit antavat väärän käsityksen lokkien määrästä


Summary: Nuorisosäätiön vakaa taloudellinen tilanne tuhottiin vain muutamassa vuodessa.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Tuhansia asuntoja omistava Nuorisosäätiö on jättänyt Helsingin käräjäoikeuteen velkasaneeraushakemuksen.
 Menettelyllä Nuorisosäätiö pyrkii selviämään talousvaikeuksistaan.
 – Kaikki varat, jota säätiöön on kerrytetty, ovat kadonneet ja vain vastuut ovat jätetty jäljelle, sanoo Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja  Jari Laine .
 Vielä muutama vuosi sitten Nuorisosäätiö oli vakavarainen ja vauras. Laineen mukaan se teki edellisten johtajiensa aikana kuitenkin useita tappiollisia kiinteistökauppoja ja maanvuokrasopimuksia sekä otti lainoja, joiden ehdot ovat Nuorisosäätiön kannalta “järkyttäviä”.
 Säätiön varoja on myös kadonnut useita miljoonia euroja.
 Nuorisosäätiöstä vuonna 2018 potkut saaneita entisiä johtajia  Aki Haaroa  ja  Perttu Nousiaista  epäillään lahjusten ottamisesta ja talousrikoksista.
 Poliisi uskoo säätiön johtokaksikon tehneen mittavia sopimuksia lähipiiriinsä kuuluneiden liikemiesten kanssa, jotka taas  maksoivat lahjuksia Haarolle ja Nousiaiselle .
 Nuorisosäätiö: Ei vaikuta asukkaisiin
 Nuorisosäätiön mukaan merkittävä osa sen velkojiista on kertonut puoltavansa velkasaneeraukseen pääsyä. Laine pitääkin todennäköisenä, että käräjäoikeus hyväksyy menettelyn.
 Käräjäoikeus voi päättää, että Nuorisosäätiön velkoja leikataan, niiden maksuaikaa pidennetään tai velkojen ehtoja, kuten korkotasoa, kohtuullistetaan.
 Nuorisosäätiö on toiminut kymmeniä vuosia Nuorisosäätiön perusti vuonna 1961 keskustanuorten edeltäjä Maaseudun Nuorten Liitto. Yleishyödyllisen säätiön tehtävänä on "tukea nuorten itsenäistymistä". Se on toteuttanut tarkoitustaan ennen kaikkea tarjoamalla nuorille kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja. Säätiö omistaa yli neljätuhatta asuntoa eri puolilla Suomea. Niissä on yli viisituhatta asukasta. Nuorisosäätiölle valittiin uusi johto kesällä 2018. Säätiön toimitusjohtajana toimii Kimmo Pihlman ja hallituksen puheenjohtajana Jari Laine. Säätiön yhteydet keskustapuolueeseen ovat katkenneet viime vuosina.
 – Velkasaneeraus on mahdollista vain elinkelpoisille yhteisölle. Nuorisosäätiö ei ole kaatumassa, Laine sanoo.
 Laineen mukaan velkasaneerauksella ei ole mitään vaikutusta Nuorisosäätiön asukkaisiin tai säätiön varsinaiseen toimintaan. Asuntojen vuokraus, kiinteistöjen hoito ja isännöinti jatkuvat normaaliin tapaan.
 Nuorisosäätiö on jo aiemmin kertonut luopuvansa vapaarahotteisista kohteistaan ja keskittyvänsä vain yleishyödyllisiin kohteisiin. Näihin on saatu julkista rahoitusta ja asuntojen vuokrat ovat kohtuullisia.
 Nuorisosäätiön omistamissa niin sanotuissa kovan rahan kohteissa on noin 900 asukasta.
 Nuorisosäätiön ex-johtajia Perttu Nousiaista (vas.) ja Aki Haaroa epäillään muun muassa lahjusten ottamisesta. Riikka Kurki / Yle
 Poliisitutkinta laajentunut – mukana myös KRP
 Nuorisosäätiön entisten johtajien ja heidän lähipiirinsä epäiltyjä talousrikoksia alettiin tutkia vuonna 2017. Tutkintaa johtaa Helsingin poliisin talousrikosyksikkö.
 MOT:n tietojen mukaan yksi osa tutkintaa on kuitenkin keskitetty Keskusrikospoliisille. KRP:n vastuulla ovat epäillyt rikokset, jotka liittyvät  Nuorisosäätiön toimintaan Virossa .
 Poliisitutkinnassa on toistakymmentä rikoksesta epäiltyä. Tutkinnanjohtaja  Markku Nisulan  mukaan ensimmäiset osat tutkinnasta siirtyvät syyteharkintaan vielä tämän kevään aikana.
 Poliisi on kuvaillut käynnissä olevaa esitutkintaa poikkeuksellisen laajaksi talousrikosvyyhdiksi.

Nuorisosäätiö hakee velkasaneeraukseen – taustalla edellisen johdon aiheuttamat taloussotkut