Summary: Liito-oravanaaraalla saattaa olla viisikin eri pesää, joissa se vierailee. Livekuva seuraa yhtä pesäpönttöä.

Netissä pääsee nyt seuraamaan  liito-oravaperheen pesimistä.  Paltamolainen biologi  Vesa Hyyryläinen  on hiljattain asentanut Paltamoon kameran, joka tallentaa liito-orava perheen menoa. Liito-oravakamera on asennettu yhteistyössä Luonnonsuojeluliiton kanssa.
 Hyyryläinen kertoo, että liito-oravanaaras saattaa pitää elinpiirissään viittäkin eri pesää ja siirtää poikasia niiden välillä jopa päivittäin. Tämä selittää siis pidemmätkin hiljaiset jaksot pesäkamerassa.
 Luonnonsuojeluliitto on ottanut livekamerasta talteen videopätkiä YouTube-kanavalleen. Ensimmäisessä  videossa  näkyy emo hääräämässä pöntön edustalla ja siirtämässä poikasia toiseen pesään.
 – Näissä klipeissä nähdään muun muassa se, että pesässä on kolme poikasta, Hyyryläinen sanoo.
 SLL:n nettisivujen mukaan liito-oravalla on yleensä poikasia kaksi tai kolme, enimmillään jopa viisi. Poikaset alkavat olla jo sen ikäisiä, että niiden odotetaan liikkuvan pesän ulkopuolella lähipäivinä.
 Liito-orava on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi ja sen suurin uhka ovat avohakkuut, sillä se liikkuu liitämällä puusta toiseen.
 Pesäkamera on osa laajaa liito-oravan suojeluun tähtäävää Liito-orava-LIFE -hanketta. Hankkeen tavoitteena on kaksinkertaistaa liito-oravien määrä Suomessa ja saavuttaa lajin suotuisan suojelun taso.
 Liito-oravien nykyinen määrä ei ole tarkasti tiedossa. Vuonna 2006 tehdyn arvioin mukaan Suomessa olisi ollut tuolloin 143 000 naarasta, mutta SLL:n mukaan silloin käytetty menetelmä on yliarvioinut liito-oravien määrän.
 Vesa Hyyryläisen mukaan pääasiassa öisin liikkuvan liito-oravan voi bongata myös vaikka omalla mökkipihalla.
 – Jos tietää, että lähistöllä on liito-oravia, voi sellaisen nähdä liitelevän puusta toiseen, kun Suomen kesässä on niin valoisat yöt.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .
 Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä!

Liito-oravaperhettä voi seurata livenä – emo siirtelee poikasia eri pesien välillä päivittäin


Summary: Kilpamoottoripyöräily on vaarallinen laji, joka on koitunut monen kuskin kuolemaksi. Miksi he hyppäävät kerta toisensa jälkeen satulaan ja suuntaavat radalle?

Moottoripyörät vilahtavat ohi. Katuradalla ajaessa kuljettajan on huomioitava kovassa vauhdissa vaaranpaikat: kaivonkannet, kivet, tolpat ja sadekeli. Laji on koitunut monen kuskin kohtaloksi.
 Viime lauantaina superbike-luokan kuski, sveitsiläinen  Mathias Gnägi  kaatui Imatran ajossa ja kuoli saamiinsa vammoihin.
 Joutsenolainen ratamoottoripyöräilijä  Mikko Uski  osallistui myös tämänvuotiseen Imatran ajoon. Muuten iloinen mies hiljenee, kun puhe tulee kanssakilpailijan kuolemasta.
 – Kyllähän siinä yllättävän tyhjä fiilis tuli, kun lauantaina uutisen kuuli.
 Hän kertoo, että kuljettajat ja muut kisoissa mukana olevat tiedostavat riskin, joka ratamoottoripyöräilyyn liittyy. Uski on käsitellyt lajin vaarallisuutta omassa mielessään ja tiedostaa jopa kuoleman läsnäolon. Silti kisan lähtökuopissa pelolle ei ole tilaa.
 – Kuoleman ajattelulle ei ole tilaa lähdössä. Jos moisia ajatuksia lähtee siinä vaiheessa mietiskelemään, laji loppuu hyvin äkkiä.
 Lappeenrannan Joutsenossa asuva Mikko Uski on seurannut pitkään kilpamoottoripyöräilyä. Vajaa kymmenen vuotta sitten hän viimein uskaltautui itse hyppäämään kilpamoottoripyörän satulaan.  Kari Saastamoinen / Yle
 Elämyshakuinen ihmistyyppi harrastaa vaarallisia lajeja
 Vaarallisia lajeja harrastavat ihmiset ovat elämyshakuisia. Urheilupsykologi ja Jyväskylän yliopiston professori  Taru Lintusen  mukaan elämyshakuisuus on huipussaan 18–20-vuotiaana.
 – Se on hyvä ikävaihe kokeilla rohkeasti uusia asioita ja etsiä omaa elämänpolkua. Sitten taipumus elämyshakuisuuteen laimenee, kertoo liikuntatieteiden professori Taru Lintunen.
 Mikko Uski oli reilut 35-vuotias, kun ratamoottoripyöräilyinto yltyi ja mies lähti kilpailemaan lajissa.
 – Kyllä lajin aloitusta määritti se, että taloudelliset resurssit antoi silloin myöten lajin aloittamiselle, Uski kertoo.
 Mitä se kertoo, että vaarallisten lajien harrastajat ovat yli 30-vuotiaita? Esimerkiksi menehtynyt sveitsiläiskuski oli 32-vuotias ja joutsenolainen Uski on 44-vuotias.
 – Se kertonee, että ryhmästä, kanssakilpailijoista ja harrastusporukasta on tullut tärkeä sosiaalinen viiteryhmä, jonka kanssa haluaa olla. Harrastuksista löytyy samantyyppisiä ihmisiä ja silloin myös ympäristö vahvistaa elämyshakuista ominaisuutta, Lintunen miettii.
 Kilpamoottoripyöräilijä Uski vahvistaa psykologin väitteen.
 – Sosiaalinen yhteisö kilpamoottoripyöräilyssä on tosi vahva. Kilpailuvarikoilla on erittäin hyvä, lämmin ja sosiaalinen meininki. Se on yksi puoli, mikä lajissa kiehtoo.
 Vaarantunne saa nousemaan satulaan
 Vaikka yhteisön vaikutus on vahva, Uskia kiehtoo kilpamoottoripyöräilyssä eniten vaarantunne. Vaarantunteeseen on syynsä. Muun muassa Imatran katurata on koitunut  neljän kilpamoottoripyöräilijän viimeiseksi tieksi.
 Uski kuvailee harrastuksen tuottamaa adrenaliiniryöppyä isoksi.
 – Parhaat adrenaliinihumalat ikinä olen saanut lajin parissa. Vaarantunne on se, mikä radalle vie, kuvailee kuljettaja Mikko Uski.
 Elämyshakuiset ihmiset kokevat tarvitsevansa paljon jännitystä ja vaihtelua. Urheilupsykologi Lintunen kuvailee, että elämyshakuisten ihmisten kyky kestää rutiineja, arkipäiväisyyttä ja monotonisuutta on heikompi kuin muilla ihmisillä.
 – Jos on äärimmäistä hurjapäisyyttä, silloin kannattaisi keskustella ja miettiä, miten voisi saada muilla keinoin elämään jännitystä, hienoja kokemuksia ja vaihtelua kuin harrastamalla hengenvaarallista lajia.
 Imatran katuradan varrella on muistokiviä radalla menehtyneiden kuskien muistoksi. Kari Saastamoinen / Yle
 Ei pelota
 Pelkääkö Mikko Uski koskaan pyörän päälle hyppäämistä ja radalle lähtöä?
 – En pelkää. Tietyllä tavalla olen hyväksynyt asiat, mitä lajin parissa voi käydä, toteaa vajaa kymmenen vuotta kilpamoottoripyöräilyä harrastanut Uski.
 Urheilupsykologi Taru Lintusen mukaan elämyshakuisilla ihmisillä pelon tunteminen on erilaista kuin muilla.
 – Pelon herääminen on elämyshakuisilla vaimeampaa kuin keskimäärin muilla ihmisillä.
 Maallikosta saattaa tuntua hurjalta, että jotkut ajavat henkensä kaupalla katuradalla moottoripyörää. Urheilupsykologi muistuttaa, että saamme kiittää jännitys- ja elämyshakuisia ihmisiä paljosta.
 – Ihmislajiahan on levittäytynyt ympäri maapalloa. Se on edellyttänyt, että on ollut hurjapäitä, jotka on lähtenyt uusia maita valloittamaan.
 Menehtynyt kuski, Mathias Gnägi ajoi superbike-luokassa. Kari Saastamoinen / Yle
 Lajia turvallisemmaksi?
 Onnettomuuksia kilpamoottoripyöräilyssä perustellaan usein sillä, että "ne kuuluvat lajin luonteeseen". Pitäisikö lajista tehdä turvallisempi?
 Kilpamoottoripyöräilijä Mikko Uskin mukaan se olisi vaikeaa.
 – Moottoriradoilla se olisi helpompaa, kun siellä on enemmän tilaa, esimerkiksi ulosajoalueita.
 Moottoriratoihin verrattuna katuradat ovat vaarallisempia.
 – On kiviä ja tolppia, joihin voi ajautua. Katuradoilla nämä ovat vaan sellaisia riskejä, jotka pitää hyväksyä. Kaikista katuradoista ei vaan voi tehdä niin turvallisia, ynnää Mikko Uski.
 Moottoriliiton puheenjohtaja  Tapio Nevala  vakuuttaa, että Imatran katuradalla on tehty paljon parannuksia turvallisuuden lisäämiseksi.
 – Imatran katuradalla on tehty paljon töitä turva-alueiden suhteen, mutta totta kai katuratakilpailuun sisältyy enemmän riskejä kuin varsinaisilla radoilla ajettavaan kilpailuun, Nevala kertoo.
 Imatran kuolemaan johtanut onnettomuus sattui sadekelillä. Sadekelillä ajoa Uski ei vähentäisi, koska sään vaihtelu kuuluu hänen mielestään ulkoilmalajiin.
 Imatran katuradalle on tehty turvallisuutta parantavia muutoksia. Radan varren puiden runkoihin on laitettu törmäyssuojia.  Kari Saastamoinen / Yle
 Kilpailu jatkuu kuolemasta huolimatta
 Mikko Uski käsitteli lauantai-illan kanssakilpailijan traagista kohtaloa, mutta seuraavana päivänä hän ei enää asiaa pohtinut, vaan hyppäsi satulaan ja lähti kisaradalle.
 – Saattaa kuulostaa raadolliselta, mutta kuolemantapaus ei vaikeuttanut radalle lähtöä.
 Uski on käynyt läpi lajin vaarallisuuden valmiiksi mielessään jo aiemmin.
 – Sunnuntai-aamuna varikolla oli vaisu ja apea tunnelma. Kun kilpailulähdöt alkoi lähestyä, niin kyllä siinä sellainen elämän jatkuminen nosti taas päätään.
 – Kypärä päähän ja keskittyminen kilpailuun alkoi. Kaiken muun oikeastaan suljin pois päästä, kuvailee Mikko Uski.
 Imatran katuradalla on vuosien varrella menehtynyt neljä kuskia. Tommi Parkkinen / Yle

Vaarantunne ajaa moottoripyöräkuskit radalle yhä uudestaan, vaikka kuolema on aina mahdollinen – "Paras adrenaliinihumala ikinä"


Summary: Valtaosa poistetusta sisällöstä on kotimaisia televisiosarjoja ja elokuvia, mutta seassa on myös musiikkia ja äänikirjoja.

Kotimaisten aineistojen tekijänoikeuksia valvova Tekijänoikeuden tiedotus- ja valvontakeskus TTVK poisti viime vuonna videopalvelu Youtubesta 3 576 videota.
 TTVK:n toiminnanjohtaja  Jaana Pihkala  kertoo, että poistettujen videoiden määrä on viime vuosina laskenut, koska laittomasti jaetun kotimaisen aineiston määrä on vähentynyt ja sisällön poistamisesta on tullut aiempaa monimutkaisempaa.
 TTVK ei voi poistaa sellaisia sisältöjä, jotka ovat tekijänoikeusrajoitusten piirissä. Tällaisia sisältöjä ovat esimerkiksi parodiat tai sitaatit.
 Käytännössä Youtube-videon poistaminen, eli alasotto, tehdään niin, että oikeudenhaltija ilmoittaa loukkauksesta TTVK:lle, joka poistaa videon palvelusta. TTVK on sitoutunut siihen, että se ei käytä väärin saamiaan oikeuksia.
 – TTVK edustaa aina oikeudenhaltijaa, jonka nimissä alasotto tehdään. Meillä ei ole oikeutta poistaa sieltä mitään muuta aineistoa.
 Valtaosa poistetuista videoista on kotimaisia televisiosarjoja ja elokuvia, mutta seassa on myös musiikkia ja äänikirjoja. Esimerkiksi Yle pyytää monesti poistamaan Youtubeen ladattuja Pikku Kakkosen ohjelmia, koska niitä ei sopimusten mukaan saa jakaa verkossa.
 Musiikisisältöjen tekijänoikeuksia valvovat yleensä levy-yhtiöiden kansainväliset kattojärjestöt.
 Sivustojen valvonta vaikeutunut
 Youtube-videoiden poiston lisäksi TTVK lähetti viime vuonna yli 200 muuta poistoilmoitusta laittoman sisällön jakamisesta. Pyynnöt koskevat usein ulkomailta käsin toimivia sivustoja, jotka julkaisevat tekijänoikeuksia loukkaavaa sisältöä, kuten kotimaisia av-sisältöjä ja oppikirjoja.
 – Silloin yritämme saada koko sivun alas. Ensin pitää tutkia, mistä käsin sivusto operoi, mikä palveluntarjoaja sillä on taustalla ja löytyykö sivuston ylläpitäjän yhteystietoja. Valitettavan usein niitä ei löydy, Pihkala sanoo.
 Pihkalan mukaan sivustojen valvonta on vaikeutunut viime vuoden toukokuussa voimaan astuneen Euroopan unionin  tietosuoja-asetuksen  jälkeen. Tietosuojan tiukentunut tulkinta on vaikeuttanut esimerkiksi  Whois-palvelun  käyttöä. Whois on ICANN-organisaation ylläpitämä julkinen rekisteri, johon on kirjattu nettisivujen ylläpitäjiä ja heidän yhteystietojaan.
 ICANNin väliaikaisratkaisuna tietoja on poistettu tai piilotettu rekisteristä, minkä vuoksi viranomaisten on vaikeampi selvittää, kuka on oikeasti sivuston takana. Jos yhteystietoja ei löydy, tietoa mahdollisista tekijänoikeusloukkauksista tai muista rikkomuksista ei saada välitettyä ylläpitäjälle.
 – Tästä ongelmasta ovat ilmoittaneet myös lääketeollisuus, tuotteiden tavaramerkinhaltijat ja lastensuojelun parissa työskentelevät, joilla on intressi valvoa verkon ympäristöä ja puuttua nopeasti sivustoilla olevaan asiattomaan aineistoon, Pihkala sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Mikä kaikki muuttuu uudessa tekijänoikeusdirektiivissä? Katso 5 kysymystä  ja vastausta

 Selvitys antaa karun kuvan tietosuojauudistuksesta –  Annatko sinäkin riskillä ja summassa suostumuksen tietojesi käyttöön?

Tuhansia kotimaisia videoita poistettiin viime vuonna Youtubesta – Uusi laki vaikeuttaa tekijänoikeuksien valvontaa


Summary: Iturin alueella on puhjennut uuusia väkivaltaisuuksia, joissa on kuollut parissa viikossa ainakin 160 ihmistä.

Yli 300 000 ihmistä on parin viikon aikana paennut kansanryhmien välistä väkivaltaisuuksia Kongon demokraattisen tasavallan itäosassa, kertoo YK.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan väkivaltaisuuksia on puhjennut hema- ja lendu-kansojen välillä Iturin maakunnassa. Tilanne kärjistyi viime viikolla. Ainakin 160 ihmistä on kuollut.
 Väkivaltaisuuksien syy ei ole YK:n tiedossa. Hemojen ja lendujen välillä on ollut kuitenkin rajuja väkivaltaisuuksia myös aikaisemmin. Vuosina 1999–2003 niissä kuoli kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Kansanryhmien välillä puhkesi yhteenottoja myös vuodenvaihteessa 2017–2018. Tuolloin pakeni noin 350 000 ihmistä.
 UNHCR:n edustaja  Babar Baloch  kertoo, että alueelta kantautuneiden tietojen mukaan molemmat ryhmät kokoavat joukkoja ja syyllistyvät kostoiskuihin. Tietoja on tullut julmuuksista, kuten raiskauksista, sieppauksista, surmista ja silpomisesta.
 YK:n mukaan useimmat kodeistaan paenneet ovat menneet tuttavien luo, mutta noin 30 000 on hakeutunut pakolaisleirille.

Satoja tuhansia ihmisiä pakenee väkivaltaa Kongossa


Summary: Lakihanke on nostattanut Hongkongissa ennätyssuuria mielenosoituksia ja vaatimuksia hallintojohtaja Carrie Lamin erosta.

Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  on pyytänyt erityisalueen asukkailta anteeksi suuriin mielenilmauksiin johtanutta luovutuslakia.
 Lam ei kuitenkaan eronnut eikä virallisesti vetänyt lakihanketta takaisin.
 Protestien paineessa Hongkongin johto keskeytti lauantaina lakihankkeen käsittelyn.
 Laki mahdollistaisi vakavista rikoksista epäilyjen luovuttamisen tuomiolle Manner-Kiinaan. Lain vastustajat pelkäävät sen heikentävän Hongkongin erityisasemaa ja demokraattisia vapauksia.
 Noin kaksi miljoonaa hongkongilaista osoitti mieltään lakia vastaan sunnuntaina. Protestissa vaadittiin myös hallintojohtajan eroa.
 Valtavat väkijoukot lähtivät Hongkongin kaduille sunnuntaina vastustamaan lakihanketta, joka mahdollistaisi rikoksesta epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinan tuomioistuimiin. Jerome Favre / EPA
 – Minun pitää henkilökohtaisesti kantaa suuri osa vastuusta. Tämä on johtanut vastakkainasetteluihin, kiistoihin ja ahdistuneisuuteen yhteiskunnassamme, Carrie Lam sanoi lehtistötilaisuudessa.
 – Esitän tästä vilpittömimmän anteeksipyyntöni kaikille hongkongilaisille.
 Lam ei suoranaisesti perunut lakiesitystä mutta sanoi myös, että hankkeessa ei edetä, ellei sillä ole kansalaisten luottamusta.
 Lam ei aio erota vaan aikoo hoitaa kolmevuotisen kautensa loppuun asti. Hongkongin hallintojohtajan valitsee Kiinan keskusvallalle uskollinen komitea.
 Britannian siirtomaavallan alaisuudessa ollut Hongkong palautettiin osaksi Kiinaa vuonna 1997 yksi maa, kaksi järjestelmää.
 Aiheesta aiemmin:
 Hongkongissa aktivisti Wong vapaaksi – Vaati heti Hongkongin Kiina-mielistä johtajaa eroamaan  17.6.2019
 Sadattuhannet kokoontuivat uuteen suurmielenosoitukseen Hongkongissa – Hallintojohtaja ei eroa, mutta lupaa ottaa arvostelun vastaan nöyrästi 16.6.2019
 Hongkongin hallintojohtaja: Kiistellyn karkotuslain valmistelu keskeytetään  15.6.2019
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta 12.6.2019
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja 9.6.2019

Hongkongin hallintojohtaja pyysi anteeksi suurprotesteihin törmännyttä karkotuslakia


Summary: Madrassojen opetuksen taso on heikko ja opetus perustuu Koraaniin.

Myanmarista Bangladeshiin paenneilla rohingya-väestön lapsilla ei ole mahdollisuutta päästä Bangladeshin kouluihin, kertoo uutistoimisto AFP. Lapsia on yhteensä puoli miljoonaa.
 Bangladeshin pääministerin  Sheikh Hasinan  johtama hallitus päätti aiemmin tänä vuonna, että koulujen on häädettävä rohingya-lapset ulos luokista. Hallituksen mielestä rohingyat ovat maassa väliaikaisesti, eikä lapsilla siten ole oikeutta päästä Bangladeshin kouluihin.
 Myanmarin viranomaiset ovat kohdistaneet islamilaiseen rohingya-heimoon ankaraa vainoa, minkä seurauksena heitä on paennut suuria määriä naapurimaahan Bangladeshiin.
 Rohingya-pakolaiset asuvat pääasiassa Bangladeshin itäosassa täpötäysillä pakolaisleireillä. YK:n opetusjärjestö UNICEF on järjestänyt leireille 1 800 väliaikaista opetustilaa, mutta ne voivat antaa opetusta vain 180 000 lapselle, ja heillekin vain alkeistasolla.
 Jotta lapset eivät jäisi tyystin vaille opetusta ovat rohingya-järjestöt ja Bangladeshin muslimiyhteisö alkanut järjestää lapsille madrassa-opetusta.
 Islamilaisissa madrassa-kouluissa saa opetusta aina korkeinta tasoa myöten, mutta opetus on vahvan uskonnollista ja perustuu Koraanin oppeihin. Opetus on myös usein hyvin heikkolaatuista.
 Madrassoja on perustettu rohingya-lapsille noin tuhat, kertoo uutistoimisto AFP.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat olleet huolissaan suuren lapsimäärän päätymisestä islamilaisiin kouluihin. On olemassa vaara, että kouluissa opetetaan myös islamin radikaaleja muotoja, joskaan tästä ei toistaiseksi ole ollut merkkejä. Kokonainen sukupolvi rohingyoja uhkaa jäädä vaille perusopetusta, järjestör sanovat.
 Rohingya-lapset ovat psykologisesti vaaranalaisia, eristettyjä ja vihaisia, toteaa ääriuskonnollisuuteen perehtynyt Oslon yliopiston tutkija  Mubashar Hasan  AFP:lle. Hän muistuttaa lisäksi, että rohingat ovat perinteisesti hyvin uskonnollisia.
 Osan madrassoista on perustanut kovan linjan islamia ajava Hefazat-e-Islam-järjestö, joka on järjestänyt mielenosoituksia, joissa on vaadittu jumalanpilkkalakeja ja sukupuolten erottelua työpaikoilla koskevia lakeja. Mielenosoituksissa on kuollut kymmeniä ihmisiä.
 – Me emme erottele ihmisiä kansallisuuden perusteella niin kauan, kun heillä on kova halu saada opetusta ja palvella Allahia, sanoi erään madrassan johtaja AFP:lle.

Puoli miljoonaa lasta joutuu islamilaisiin madrassa-kouluihin, kun Myanmar ja Bangladesh estävät pääsyn oikeisiin kouluihin


Summary: Yritysten valuminen ulkomaiseen omistukseen on ollut elinkeinoelämän kestohuoli Suomessa.

Ohjelmistoyritys  Tieto ja norjalainen Evry kertoivat tiistaina  yhdistyvänsä. Kahden yhtiön liitossa syntyvä uusi yhtiö tunnetaan jatkossa nimellä TietoEvry, ja se työllistää 24 000 henkilöä.
 Tiedon ja Evryn liitto on jälleen yksi lisä tämän kevään ja kesän aikana tehtyjä yrityskauppoja. Niistä useissa suomalaisen yrityksen on ostanut ulkomainen taho.
 Seurauksena pintaan on noussut keskustelu suomalaisen omistuksen katoamisesta vieraisiin käsiin. Onko siihen kuitenkaan aihetta?
 – Omistuksen kotimaisuutta mietitään hyvin paljon varsinkin tilanteissa, joissa yritys toimii julkisella alalla, kuten hoivayritykset. Laajemmassa kuvassa kyse on yrityksen pääomistajan arvoista; kuinka tärkeänä pidetään sitä, että yritystä kehitetään pitkäjänteisesti kotimaisessa omistuksessa. Ylipäätään keskustelu yrityksen kotimaisuudesta vähän ylikorostuu keskustelussa. Joskus sillä on merkitystä, joskus ei, EY:n yrityskauppoihin perehtynyt johtaja  Antti Uusitalo  sanoo.
 Viime aikoina uutisoiduissa kaupoissa on kyse myös siitä, että ulkomaiset ostajat pääsevät niiden avulla esimerkiksi uusille markkina-aluille, saavat lisää markkinaosuutta tai hankkivat teknologiaa.
 Tilanne on nyt myyjän kannalta otollinen myös siksi, että pitkään jatkunut nousukausi on tehnyt yrityksistä arvokkaampia. Hyvään kuntoon saatua yritystä ei tarvitse myydä halvalla.
 – Ajatus yrityskaupoissa on pääsääntöisesti se, että ostaja uskoo ostokohteen olevan arvokkaampi itselleen kuin se on myyjälle. Tämä johtuu ennen kaikkea ostajan mahdollisista synergiaeduista ostokohteen ja nykyliiketoiminnan kanssa. Toiseksi ulkomainen ostaja voi hyötyä Suomea matalammasta pääoma- ja yritysverotuksesta, jolloin ostettava yritys on ostajalle arvokkaampi pelkästään liiketoiminnan nykytilassa, Nordnet-pankin Suomen maajohtaja  Suvi Tuppurainen  sanoo.
 Ostaja näkee yrityksen arvon usein eri tavalla kuin sen myyjä, Suvi Tuppurainen tiivistää yrityskauppojen perussäännön. Karoliina Simoinen / Yle
 Yrityskauppoja on tehty parin viime kuukauden aikana useita. Suvi Tuppurainen ja Antti Uusitalo kommentoivat tässä niistä muutamaa.
 Ramirent – Loxam
 Rakennuskonevuokraamo  Ramirent on siirtymässä  ranskalaisen alan jätin Loxamin omistukseen. Kauppasumma lähentelee miljardia euroa.
 Antti Uusitalo:  Loxam on johtava konevuokraaja Euroopassa. On aivan selvää, että he ovat jo pidempään tarkastelleet vahvasti täydentävillä maantieteellisillä alueilla toimivia Ramirentia ja Cramoa. Konevuokraajien arvostustasot ovat olleet pidempään jo varsin kohtuullisella tasolla, joten ajoitus ostokselle on Loxamille järkevä. Yleisesti konevuokraustoimialalla on ollut erittäin aktiivista yritysjärjestelyiden osalta viime aikoina.
 Suvi Tuppurainen:  Ramirentin toimialalla ydinmarkkinat ovat hidastuneet viime aikoina ja tämä on näkynyt jo osakekurssissa. Rakennussektorin vuokrausmarkkinan pitkän aikavälin kasvuun voi nyt päästä kiinni ilman yltiöoptimistista tulevaisuuden hinnoittelua.
 Lue lisää kaupasta:
 Ranskalaisyhtiö ostaa konevuokraaja Ramirentin – tarjoaa osakkeesta lähes tuplasti pörssikurssiin verrattuna
 Fazer ravintolapalvelut – Compass Group
 Isossa-Britanniassa pääkonttoriaan pitävä  ravintolajätti Compass Group  toimii 50 maassa ja kertoo olevansa yritysten ruoka- ja tukipalveluiden markkinajohtaja ja samalla maailman seitsemänneksi suurin yksityinen työnantaja.
 ST:  Ostajan nykyliiketoiminnan huomioiden suunnitelmana näyttää olevan kansainvälisesti tehokkaan palveluyrityksen luominen verrattain vakaille markkinoille.
 AU:  Amica on ollut varmasti Compass Groupin ostoslistan kärjessä vuosia [pitkään], ja nyt oli viimein Fazerilla oikea aika luopua toiminnasta. Vaikea nähdä, että ostajia olisi hirveästi muualta löytynyt. Compass oli käytännössä ainoita relevantteja ostajia.
 Lue lisää kaupasta:
 Fazer myy ravintolatoimintansa globaalille monimiljardiyritykselle – Kaupassa siirtyy lähes puolet koko konsernin työntekijöistä
 Telenor – DNA
 Keväällä norjalainen telealan yritys  Telenor kertoi ostaneensa  reilun puolikkaan teleoperaattori DNA:sta. Norjan valtio on Telenorin enemmistöomistaja. Telenor on valmis ostamaan myös loput DNA:n osakkeet ja aikoo pitää DNA:n Helsingin pörssin listalla.
 AU:  Telenor toteuttaa tällä kaupalla laajentumisen Suomeen pohjoismaisena toimijana. Myyjinä toimineet [toimivat] Finda Telecoms ja PHP Holding ovat sijoittajia, jotka luonnollisesti miettivät milloin ja miten kannattaa sijoituksesta luopua. Nyt löytyi sopiva ostaja sopivalla hinnalla.
 ST:  Käytännössä DNA oli Telenorille ainoa realistinen portti Suomen operaattorimarkkinoille kokoluokkansa ja hintansa puolesta. Samalta toimialalta tulevana ostajana Telenor saanee hyödynnettyä synergiaetuja parhaimmalla tavalla. Tämän johdosta voi olettaa, että Telenorin tarjous kuvastaa melko hyvin maksimihintaa, jota DNA:sta on voinut odottaa.
 Lue lisää kaupasta:
 Analyysi: DNA:ta myytiin Norjaan, mutta mitä norjalaiset aikovat yhtiölle tehdä?
 Kotipizza – Orkla
 Norjalainen raha oli liikkeellä myös vuoden 2018 lopulla, kun elintarvikealan suuryritys  Orkla osti Kotipizzan . Kauppa on saatu jo niin valmiiksi, että Kotipizzan osakkeen poistamisesta Helsingin pörssin päälistalta on hiljattain jätetty hakemus pörssiin.
 Ahvenanmaalainen perunalastuyritys Chips ja makeistehdas Panda ovat olleet osa Orkla-konsernia jo vuosikausia.
 ST:  Orkla on profiloitunut aiemminkin yritysostoilla osana kasvustrategiaansa. Todennäköisesti ajatuksena on monistaa toimivia konsepteja myös kansainvälisesti. Vastaa logiikaltaan Telenorin DNA:sta tekemää tarjousta.
 AU:  Orkla on ollut erittäin aktiivinen ostamaan kuluttajatuotebrändejä ja jakelukanavia viime vuosina. Orkla johtaa pakastepizzamarkkinaa pohjoismaissa ja 2018 alkupuolella laajentuivat pizzan jakeluun Tanskassa yrityskaupan myötä. Kotipizzan ostaminen oli tähän luonnollinen jatke. Kotipizzan omistajat tekivät kaupassa hyvän tilin.
 Lue lisää kaupasta:
 Kotipizza-kauppa tuomassa mojovat tuotot yhtiöön sijoittaneille – ravintoloiden toiminta jatkuu ennallaan
 Antti Uusitalo on EY:n osakas ja johtaja yritysjärjestelyissä Jari Kovalainen / Yle
 Mutta tehdään niitä yrityskauppoja myös toisin päin. Kesäkuussa on uutisoitu muutamasta kaupasta, joissa suomalainen yritys on käynyt ostoksilla ulkomailla. Mitä niistä pitäisi ajatella? Tuppurainen ja Uusitalo kommentoivat.
 Metso – McCloskey
 Raskaita kaivoskoneita valmistava  Metso hankki Kanadasta  kivenmurskauskoneita valmistavan yrityksen, joka on selvästi Metsoa pienempi. McCloskey pitää pääkonttoriaan Ontario-järven liepeillä reilun sadan kilometrin päässä pääkaupungista Torontosta.
 ST:  Metso itse on ollut yritysostospekulaatioiden kohteena viimeisen kymmenen vuoden aikana useasti. Toimimalla itse aktiivisesti toimialallaan Metso pyrkii asemaan, jossa se on toimija eikä toiminnan kohde. Kauppasodan uhan ja maailmantalouden kasvuennusteiden hidastumisen vuoksi nyt voi olettaa olevan paria viime vuotta otollisempi hetki peliliikkeille.
 AU:  Metsolle kasvuinvestointi sekä tarjonnan laajennus kivenmurskausmarkkinoilla. Kuten Metso itse kertoi, tällä kaupalla myös tasapainotetaan liiketoimintaportfoliota kaivostoiminnasta maanrakennusalalle.
 Lue lisää kaupasta:
 Metso tekee lähes 300 miljoonan euron kaupan
 Elisa – Polystar Osix
 Ruotsalainen  Polystar Osix -yhtiö tarjoaa  teleoperaattoreille verkon valvonta- ja analytiikkaohjelmistoratkaisuja.
 AU:  70 miljoonan euron kauppa, joka on aika tyypillinen tämän hetkiseen yrityskauppamarkkinaan, jossa perinteisen toimialan yhtiö (operaattori) hankkii ohjelmisto-osaamista ympäröivän maailman vahvasti digitalisoituessa. Operaattorit pohtivat laajalti täydentävien ohjelmistoyritysten ostomahdollisuuksia. Kuten tekevät monet muut yritykset.
 ST:  Teleoperaattorimarkkinoilla tapahtuu isoa muutoksia, kuten mm. edellä mainituista kaupoista voi päätellä. Yhtiöt etsivät uutta kasvua uusista lähteistä. Pohjoismaissa ja varsinkin Suomessa markkina on saturoitunut eli tarjontaa on enemmän kuin kysyntää. Liittymiä ja mobiililaitteita alkaa olla henkilöä kohden jo niin merkittävästi, että kasvua täytyy hakea jatkossa muualta.
 Tekeekö Kone vielä suurkaupan?
 Näiden toteutuneiden tai lähes toteutuneiden kauppojen lisäksi kesän korvalla talousuutisten kärkeen nousi markkinahuhu, kun uutistoimisto  Reuters kertoi  lähteisiinsä viitaten hissiyhtiö Koneen ostavan kilpailijansa saksalaisen Thyssenkruppin hissiliiketoiminnan.
 ST:  Kone on suomalainen menestystarina, yksi tavallisten sijoittajien suosikkiosakkeista ja sijoittajien silmissä ikuinen menestyjä. Maailmanmarkkinoilla ykkönen niin liiketoiminnan kokoluokalla kuin kannattavuudella mitattuna on kuitenkin yhdysvaltalainen Otis. Yrityskaupan avulla Kone voisi saada paremmat mahdollisuudet tavoittaa pääkilpailijansa globaalisti kaupan tuoman synergiaedun vuoksi. Toistaiseksi Kone on ottanut etumatkaa kiinni vahvalla markkina-asemallaan Kiinassa, joka on uusmyynnin osalta tärkein markkina.
 AU:  Pitkään spekuloitu asia. Thyssen on selkeästi kertonut pohtivansa liiketoimintojen uudelleenjärjestelyä. Tämän taustalla on tarve kasvattaa yrityksen arvoa saamalla lisää operatiivista tehokkuutta ja mahdollisesti saamaan piilossa olevaa yritysarvoa näkyviin osakekurssissa. Hissiliiketoiminnan listaaminen nousi esille vaihtoehtona ja tämän jälkeen totta kai alettiin spekuloimaan Koneen kiinnostuksella ostaa tuo liiketoiminta. Varmastikin jotain keskusteluja on käyty. Syntyykö mitään kauppoja jää nähtäväksi myöhemmin.
 Reutersin uutisessa kaupan arvoksi kerrottiin 14 miljardia euroa. Se olisi toiseksi suurin hinta, minkä suomalainen yritys olisi koskaan maksanut ulkomaisesta yrityksestä.
 Nokia maksoi vuonna 2015 ranskalaisesta Alcatel-Lucentista vieläkin enemmän, 15,6 miljardia euroa.

Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?


Summary: Jätteiden kierrätystä pientaloissa yritetään parannetaan monilokeroisten jäteastioiden avulla. Niitä on jaettu yli tuhanteen pihaan pääkaupunkiseudulla.

Helsingissä asuva Helinin perhe sai uuden jäteastian toukokuussa.
 – Yllättävän paljon tulee erilaista jätettä, sen takia me lähdettiin tähän kokeiluun mukaan, kertoo  Saija Helin .
 Jäteastia näyttää ulospäin ihan tavalliselta, mutta kun kannen nostaa, on astia jaettu neljään osaan. Takaosan isompiin lokeroihin pudotetaan muovit ja sekajätteet. Hieman pienemmät osiot on varattu biojätteille ja metallille.
 Astia on tuntunut toimivalta, mutta kooltaan se voisi olla kuusihenkisessä perheessä hieman isompi.
 – Seka- ja muovijäteastiat täyttyvät ensimmäisenä. Meidät yllätti, kuinka paljon muovijätettä lopulta on, Helin kertoo.
 Ruotsissa on käytössä jäteastioita, joissa on jopa kymmenen erilaista lokeroa. Siihen verrattuna suomalainen astia on vielä melko simppeli. Helin lisäisi omaansa tekstiilikierrätyksen, jos astiaa voisi jotenkin täydentää.
 – Se helpottaisi kotitalouksien kierrättämistä, hän arvioi.
 Helinin perheessä on kierrätetty ahkerasti jo aiemmin, mutta uusi jäteastia on parantanut tilannetta entisestään. Kierrättämisestä on tullut koko perheen juttu.
 Erikoiskippi tarttuu metalli- ja biojäteastoihin, ja kaataa ne auton yläosaan. Muovit ja sekajäte kipataan alas. Petteri Juuti / Yle
 Nelimahainen auto on hidas, mutta tekee tärkeää työtä
 Uudenlainen jäteastia on kiinnostanut pääkaupunkiseudulla. Vapaaehtoiseen ja hieman normaalia jäteastian tyhjennystä kalliimpaan kokeiluun haki yli 2000 kotitaloutta. Mukaan otettiin niistä noin puolet. Kriteerinä oli talon sijainti erikoisautolle sopivan reitin varrella.
 – Aika on nyt kypsä pienkiinteistöjen palveluiden kehittämiseen. Toki tähän vaikuttavat myös EU:n kiristyvät kierrätystavoitteet, kertoo HSY:n kuljetusyksikön käyttöpäällikkö  Johanna Rusanen .
 Jätteet kerää auto, jolla on lehmän tavoin neljä mahaa. Urakoitsijan mukaan hinta on hieman tavallista jäteautoa kalliimpi. Alusta on samanlainen, mutta erikoiskippaaja ja neljä säiliötä tekevät autosta tavallista raskaamman. Sen vuoksi se ei ainakaan toistaiseksi sovi aivan pehmeimmille teille.
 Auto ei myöskään ole aivan yhtä tehokas ja nopea, kuin tavallinen jäteauto.
 – Tässä pitää katsoa kustannuspuolta, että onko tämä kustannuksiltaan järkevä asukkaille. Täytyy myös arvioida, miten tehokasta ja taloudellista on kerätä jätteitä tällä tavalla talteen, kertoo Rusanen.
 Kokeilu kestää kaksi vuotta. Jos kokemukset ovat hyvät, ilmestyy uusi jäteastia yhä useammille pihoille.

Kuusilapsisen perheen äiti Saija Helin yllättyi muovijätteen määrästä– Omakotitalojen uusi jäteastia tarvitsee nelimahaisen erikoisauton


Summary: Lämpöaalto on sulattanut Grönlannin jäätiköitä niin nopeasti, että jään päälle on kasautunut runsaasti vettä.

Tanskan meteorologinen instituutti (DMI)

Tanskalaisen ilmastotutkijan  Steffen M. Olsenin  kuva vedessä rekeä vetävistä koirista on noussut nettihitiksi. Epätavallinen lämpöaalto on sulattanut niin paljon jäätä, että jään päälle on kasautunut runsaasti vettä.
 Vesi ei läpäise jäätä nopeasti ja halkeamia on vähän, joten vesi jää jään päälle, twiittaa  Rasmus Tonboe , joka työskentelee Olsenin tavoin  Tanskan ilmatieteen laitoksella.
 Olsen otti kuvan kesäkuun 13. päivä Bredninginvuonolla Luoteis-Grönlannissa, kun hän oli retkikuntineen hakemassa tutkimuslaitteita merijäältä. Veden alla jää on Olsenin mukaan 1,2 metriä paksu.
 Olsen toteaa Twitterissä, että päivä oli poikkeuksellinen ja monille kuva on ennemminkin symbolinen kuin tieteellinen.
 Poikkeuksellisen lämmintä
 Ilmastotutkija  Ruth Mottram  Tanskan ilmatieteen laitokselta  kertoo brittilehti The Guardianille,  että tämänkesäisellä tutkimusmatkalla reitin varrella oli runsaasti vettä jään päällä.
 Koirien vetämä reki on edelleen käytännöllisin tapa kulkea alueella tähän aikaan vuodesta. Jääpeite muodostuu suhteellisen luotettavasti joka talvi ja jää on melko paksu.
 Viime viikolla Grönlanniassa ja koko arktisella alueella oli hyvin lämmintä, mikä sulatti jäätä nopeasti. Tanskan ilmatieteen laitoksen alustavien tietojen mukaan läheisellä Qanaaqin sääasemalla oli viime keskiviikkona 17,3 astetta ja torstaina 15 astetta. Lämpimän sään ennustetaan jatkuvan ainakin joitakin päiviä.
 Kun jäässä on halkeamia, sulanut vesi häviää nopeasti niiden kautta. Kuvan alueella paksu ja ehjä jää jättää veden pinnalle.
 Tavallisesti ilmiötä esiintyy myöhemmin kesällä, kesäkuun lopussa tai heinäkuussa. Mottramin mukaan on liian aikaista sanoa, mikä rooli ilmastonmuutoksella on. Vaikka lämpötila oli poikkeuksellisen korkea, sää ei ollut ennennäkemätön.
 Ilmastomallit kuitenkin ennustavat, että merijääkausi Grönlannin ympärillä lyhenee. Lyhenemisen määrä riippuu siitä, miten paljon maapallon lämpötila nousee.
 Yhdysvaltain lumi- ja jäätiedon keskuksen mukaan  lämpötila oli toukokuussa keskimääräistä korkeampi lähes koko arktisella alueella. Merijään peittämä alue oli toiseksi pienin 40 vuoteen.

Kuva Grönlannissa vedessä kahlaavista rekikoirista nousi ilmastonmuutoksen symboliksi


Summary: Kilpailu- ja kuluttajavirasto epäilee, että yhdistyminen voi haitata tukkuasiakkaita

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) ottaa Heinon tukun myynnin kilpailuvaikutukset tarkempaan käsittelyyn.
 Virasto tutkii, onko tukun siirtymisellä Keskon omistukseen haitallisia vaikutuksia päivittäistavaroiden tukkumyynnissä ruokapalveluita myyville yrityksille.
 Tällaisia ovat esimerkiksi ravintolat, hotellit, catering-yritykset, huoltoasemat, kioskit sekä julkisen sektorin asiakkaat kuten koulut, päiväkodit ja terveydenhuollon yksiköt.
 Alustavan selvityksen mukaan tällaisia vaikutuksia voi esiintyä, sillä Keskon markkinaosuus toimialalla nousee kaupan myötä huomattavan korkeaksi. Heinon tukku työllistää 450 työntekijää, ja sen toimintaa on erityisesti pääkaupunkiseudulla.
 Kilpailuviraston jatkokäsittelyssä tutkitaan, estääkö yrityskauppa olennaisesti tehokasta kilpailua Suomen markkinoilla tai niiden oleellisella osalla.
 KKV voi jatkokäsittelyssä hyväksyä yrityskaupan sellaisenaan, määrätä ehtoja sen hyväksymiselle tai esittää, että markkinaoikeus kieltää kaupan. Käsittely voi lain mukaan kestää enintään kolme kuukautta.

Heinon tukun myynti Keskolle joutuu kilpailuviranomaisen syyniin


Summary: Seitsemän eduskuntavaaliehdokkaan kampanja maksoi yli 100 000 euroa, yksi heistä jäi varasijalle.

Kokoomuksen kansanedustaja  Elina Lepomäellä  (kok.) oli kallein vaalikampanja kevään eduskuntavaaleissa.
 Vaalirahoitusilmoituksensa  mukaan Lepomäki panosti vaalikampanjaansa hieman yli 116 000 euroa.
 Hän ei käyttänyt lainkaan omia varoja kampanjaansa, vaan valtaosa, noin 88 000 euroa, rahoitettiin raharikkaiden lahjoituksilla.
 Lepomäen kampanjaa tukivat muun muassa Sammon ja UPM:n hallitusten puheenjohtaja  Björn Wahlroos , startup-sijoittaja  Kim Väisänen  ja Supercellin omistajiin kuuluva  John Derome .
 Lepomäki sai yksityishenkilöiden lisäksi lahjoituksia myös siivousväline-, ravintola- ja sijoitusyhtiöltä.
 Kokoomuksen uusi kansanedustaja Heikki Vestman käytti kampanjaansa yli 100 000 euroa, ja pääsi läpi. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Toiseksi suurin vaalibudjetti oli kokoomuksen uudella kansanedustajalla  Heikki Vestmanilla . Hän laittoi kampanjaansa runsas 114 000 euroa. Omaa rahaa paloi 27 000 euroa.
 Vestman sai yksityishenkilöiltä tukea 30 000 euroa ja yrityksiltä yli 52 000 euroa. Vestmanin tukijoissa on useita autokauppasuku Laakkosen jäseniä.
 Myös kokoomuksen  Antti Häkkänen  kulutti kampanjaansa melkein 113 000 euroa. Häkkänen keräsi tukea 100 000 euroa sekä yksityishenkilöiltä että yrityksiltä, eikä hän käyttänyt omia rahojaan kampanjaan.
 Lahjoitetut summat jäivät muutamaa yritystä lukuunottamatta alle ilmoitusrajan.
 Sata tonniakaan ei riittänyt aukaisemaan Arkadianmäen ovia
 Ensimmäinen rannalle jäänyt ehdokas löytyy sijalta neljä. Varasijalle jääneistä ehdokkaista vaalikampanjaansa törsäsi eniten parkanolainen yrittäjä  Kauko Turunen  (kd/sit.).
 Pirkanmaalla kristillisten listalla ehdolla ollut sitoutumaton Turunen laittoi kampanjaansa yli 112 000 euroa.
 Turunen maksoi suurimman osan kampanjakuluistaan, 108 000 euroa itse, vain pieni osa rahoituksesta tuli yksityishenkilöltä ja yrityksiltä.
 Myös seuraavien kansanedustajien kampanja maksoi yli 100 000 euroa:  Ruut Sjöblom  (kok.),  Milla Bruneau  (kok.) ja  Arto Satonen  (kok.).
 Kymmenen kalleimman kampanjan kärjestä löytyy pääosin kokoomuksen kansanedustajia.
 Sanni Grahn-Laasosen  (kok.) kampanja maksoi yli 97 000 euroa,  Antti Kurvisen  (kesk.) runsas 91 000 ja  Timo Heinosen  (kok.) 89 000 euroa.
 Puoluejohtajista Orpolla kallein kampanja, Halla-aho selvisi 300 eurolla
 Useimmat puolueet tukivat puheenjohtajansa vaalikampanjaa jollakin summalla, mutta eivät kaikki.
 Puoluejohtajista eniten kampanjaansa panosti kokoomuksen  Petteri Orpo , hieman alle 64 000 euroa.
 Vaalirahoitusilmoitus Lain mukaan kansanedustajien ja varalle jääneiden pitää tehdä vaalirahoitusilmoitus valtiontalouden tarkastusvirastolle. Määräaika umpeutui maanantaina 17.6 puolelta öin. Tämän jälkeen tulleet ilmoitukset merkitään myöhästyneiksi. Ilmoitettuja tietoja voidaan täydentää vielä jälki-ilmoituksella. Valittujen ja varasijalle jääneiden pitää kertoa lahjoittajiensa nimet, jos summa ylittää 1 500 euroa. Useimmilla ehdokkailla oli tukiyhdistys- tai ryhmä, jonka kautta kampanjan rahoitusta ohjataan. Tukiryhmän keräämistä varoista kerrotaan vain ilmoitusrajan ylittävät lähteet. Yksityishenkilöiden ja yritysten lisäksi puolue, puolueyhdistys tai muu yhdistys voi tukea ehdokasta.
 Pääministeri, sosiaalidemokraattien puheenjohtaja  Antti Rinne  laittoi kampanjaan melkein saman verran, noin 63 000 euroa. Rinteen kampanjan tosin maksoi kokonaan SDP.
 Orpo keräsi tukea erityisesti yrityksiltä, 28 000 euroa, mutta yksittäiset summat jäivät ilmoitusrajan alle. Kokoomus tuki suurin piirtein samalla summalla puheenjohtajansa kampanjaa.
 Keskustan väistyvä puheenjohtajan  Juha Sipilän  kampanja maksoi noin 46 000 euroa. Omia rahoja Sipilä laittoi kampanjaan 22 000 euroa. Saman verran rahaa kerättiin yksityishenkilöiltä ja yrityksiltä. Puolue ei tukenut Sipilän kampanjaa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-Ahon  kampanja tuli tässä joukossa todella halvaksi. Ilmoituksen mukaan kampanjointiin meni vain 307,52 euroa, ja kaikki Halla-ahon omasta pussista.
 Vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo ja Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson saivat molemmat PAMilta lahjoituksen kampanjaansa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Vihreiden tuore puheenjohtaja, sisäministeri  Maria Ohisalo  kulutti kampanjaansa 50 700 euroa. Suurin osa varoista tuli yksityisiltä lahjoittajilta. Omia varoja Ohisalo panosti kampanjaan 2 000 euroa. Ohisalon edeltäjä  Pekka Haavisto  käytti kampanjaansa melkein puolet vähemmän rahaa.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  kampanjaan meni noin 36 000 euroa, josta hän rahoitti itse tuhat euroa. Saman verran rahaa tuli puolueelta. Loppu rahoitus kanavoitiin tukiryhmän kautta, joten vaalirahailmoituksessa on yksilöity vain muutama suurempi lahjoittajayhdistys.
 Kristillisten puheenjohtajan  Sari Essayahin  kampanja maksoi lähes 33 000 euroa. Essayah maksoi kampanjan melkein kokonaan itse.
 RKP:n puheenjohtaja, oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  kulutti vaaleihin yli 56 000 euroa. Puolet varoista tuli puolueelta, omaa rahaa Henriksson ei käyttänyt lainkaan.
 Rahaa voi palaa 43 euroa tai sentti per ääni
 Edellisissä eduskuntavaaleissa läpi päässeet  ehdokkaat käyttivät kampanjaansa keskimäärin  noin 38 000 euroa.
 Aina ehdokkaan ei tarvitse käyttää suuria summia päästäkseen kansanedustajaksi vaan myös minibudjetilla voi onnistaa. Perussuomalaisten Jussi Halla-ahon hinta–laatusuhdetta voi pitää varsin hyvänä.
 Halla-aho kulutti ylivoimaisesti vähiten rahaa kampanjointiin, 307,52 euroa. Hän keräsi eduskuntavaaleissa 30 596 ääntä, joten yhdelle äänelle tuli hintaa vain sentin verran.
 Kokoomuksen kansanedustaja Jaana Pelkosen kampanja oli puolueen halvin, Elina Lepomäen kallein. Pekka Sipola / AOP
 Toiseksi pienimmällä kampanjabudjetilla pääsi läpi kokoomuksen  Jaana Pelkonen , 872,34 euroa. Pelkonen panosti itse kampanjaansa alle 400 euroa. Loput tulivat yksityishenkilöltä. Hän sai 10 563 ääntä, joten yhteen ääneen kului rahaa kahdeksan senttiä.
 Elina Lepomäen yli 116 00 euron kampanja tuli tässä mielessä paljon kalliimmaksi. Lepomäkeä äänesti vaaleissa 19 292 ihmistä, joten yhteen ääneen satsattiin rahaa noin kuusi euroa.
 Tämäkin summa tuntuu pieneltä, jos sitä vertaa varasijalle jääneeseen kristillisten Kauko Turusen kuluihin. Hän sai vaaleissa 2 598 ääntä, joten yhdelle äänelle tuli hintaa yli 43 euroa.
 Lue lisää:
 Kilpajuoksu Arkadianmäelle maksaa monille eduskuntavaaliehdokkaille kymmeniä tuhansia euroja – "Vaimo kysyi, enkö vaihtaisi mieluummin autoa"
 Vaalirahoitusilmoitusten aikaraja umpeutui – SDP:n Katja Taimela yllättyi ilmoituksen puuttumisesta: "Onnellisesti Posti on sen varmaan hukannut"
 Eduskuntavaalien suurin kampanja Savo-Karjalassa maksoi yli 80 000 euroa
 Keskustalla ja kokoomuksella muhkeimmat vaalikassat Vaasan vaalipiirissä – perussuomalaisten äänikuningas taas sai ison saaliin pienellä summalla
 Vaalibudjetteja availtu ennakkoon Hämeessä – osa ehdokkaista maksaa kaiken itse, osa saa tukea

Kampanjakuluissa huimat erot: Elina Lepomäki avasi miljönäärien rahahanat, mutta äänikuninkaaksi voi nousta myös 300 eurolla


Summary: Selvitys suosittaa säätiön perustamista, jotta Paimion parantolan tulevaisuus turvataan.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Hallitus ehdottaa Paimion Parantolalle kolme miljoonaa euroa tänään julkaistussa lisätalousarvioesityksessä. Rahoitus liittyy Opetus- ja kulttuuriministeriön ja ympäristöministeriön aikaisemmin keväällä käynnistämään selvitykseen, joka julkaistiin tänään. Selvityksen tekivät varatuomari  Heikki Alanen  ja diplomi-insinööri  Olavi Hiekka .
 Uudeksi omistajaksi parantolalle ehdotetaan säätiötä. Selvityksessä esitetään, että Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri, valtio, Alvar Aalto -säätiö ja Paimion kaupunki perustaisivat säätiön hallinnoimaan parantolaa. Säätiön ensisijainen tavoite olisi turvata kiinteistön kunnon säilyminen nykytasolla.
 Reunaehtoina kolmen miljoonan euron valtion rahoitukselle on se, että Alvar Aalto Säätiö ja Paimion kaupunki ovat mukana säätiön perustamisessa ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiri luopuu kiinteistöstä maksutta.
 – Valtio luovuttaisi säätiön peruspääomaksi 500 000 euroa, ja sitoutuisi enintään 2,5 miljoonan euron hallinto-, suunnittelu- ja korjauskustannuksiin seuraavien neljän vuoden aikana. Alvar Aalto Säätiö ja Paimion kaupunki luovuttaisivat säätiön peruspääomaksi molemmat vähintään 30 000 euroa, kerrotaan tiedotteessa.
 Varsinais-Suomen saairanhoitopiiri lopetti toiminnan suojellussa rakennuksessa vuonna 2015 ja on yrittänyt myydä sitä tuloksetta viime vuonna.
 Selvityksen mukaan Paimion parantolassa on mahdollisuuksia kulttuuri- ja hyvinvointimatkailulle. Selvitys tarjoaa ratkaisuksia niin sanottua monikäyttömallia, jossa parantolan tiloja käyttäisi usea terveyden ja hyvinvoinnin alan toimija.
 Lue lisää:
 Selvitys Alvar Aallon suunnitteleman Paimion parantolan tulevaisuudesta alkoi
 Paimion parantolan tulevaisuus vaatii uuden selvityksen
 Paimion parantolan tulevaisuus kiinnostaa nyt ministereitä – keskustelu valtion roolista uudessa säätiössä alkaa pian
 Paimion parantolan tulevaisuus halutaan turvata perustamalla uusi säätiö
 Paimion parantolan myynnissä uusi aikalisä

Paimion parantolan omistajaksi esitetään säätiötä – hallitus suunnittelee antavansa parantolalle kolme miljoonaa euroa


Summary: Suomen ja Ruotsin pääministerit keskustelevat muun muassa puolustusyhteistyöstä ja Itämeren suojelusta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen tuore pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa tiistaina ruotsalaiskollegansa  Stefan Löfvenin  Tukholmassa.
 Pääministerien yhteinen tiedotustilaisuus alkaa noin klo 13.30.
 Voit seurata tiedotustilaisuutta klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa. Seuraamme tähän juttuun myös tiedotustilaisuuden annin .
 Kyseessä on Antti Rinteen ensimmäinen virallinen vierailu Ruotsiin pääministerinä. Yleensä uusi pääministeri tekee ensimmäisen valtiovierailunsa juuri Ruotsiin, mutta tällä kertaa Rinne ehti  aikataulusyistä ensin Viroon .
 Ennakkotietojen mukaan demaripääministerit käsittelevät parituntisessa tapaamisessaan useita aiheita, kuten maiden välisiä suhteita ja puolustusyhteistyötä.
 – Erityisenä aiheena keskusteluissa nousee esille Itämeren suojelu, valtioneuvoston kanslian ennakkotiedotteessa kerrottiin.
 Pääministerien tiedetään koskettelevan keskusteluissaan myös kansainvälisiä yhteistyösuhteita sekä EU-asioita, muun muassa Suomen pian alkavaa EU-puheenjohtajuuskautta.

Pääministeri Antti Rinne ensivierailulla Ruotsissa – Katso Rinteen ja pääministeri Löfvenin tiedotustilaisuus suorana klo 13.30 alkaen


Summary: Venevarkaudet ovat yleisiä kesäisin. Poliisi neuvoo, miten niitä voi ehkäistä.

Viljakkalassa Ylöjärvellä asuva  Matti Hyypöläinen  selaili Tori.fistä soutuveneitä, kun hän teki yllättävän löydön. Ilmoituksissa tuli oma soutuvene vastaan.
 – Onhan se mykistävä kokemus, kun kauppaa tehdään omalla veneellä.
 Hyypöläisen soutuvene ei ole miehen omien sanojen mukaan "maailman kaunein", joten hintapyyntö siitä oli 150 euroa. Vene oli valokuvattu samassa rannassa, jossa se oli säilössä.
 Hyypöläinen teki ilmoituksen poliisille. Sitten hän otti yhteyttä myyjään ja kertoi ostavansa veneen.
 – Sovin oston ja sovittiin tapaaminen rantaan. Myyjä ei kuitenkaan tullut paikalle.
 Hyypöläinen vei veneensä kotiin, eikä ole enää jättänyt sitä rantaan. Hän on kuullut, että samasta rannasta on viety ainakin kolme soutuvenettä samalla tavalla. Lisäksi yhden vene on ollut myynnissä verkossa.
 Hyypöläinen kehottaa selailemaan ilmoituksia, jos oma vene tulee vastaan.
 – Tämä on härskiä toimintaa.
 Varas ei välttämättä enää fyysisesti koske tavaraan, vaan ottaa kuvan ja myy sen netissä. Huijattu ostaja käy hakemassa veneen rannasta.
 Osa veneistä myydään omalta venepaikalta
 Sisä-Suomen poliisilaitos vahvistaa, että alueella on ollut useita venehuijauksia. Rikoskomisario  Ossi Kaario  sanoo, että vastaavia juttuja on ollut viime vuosina ympäri Pirkanmaata.
 – Usein tekotapana on se, että vene varastetaan jostain rannalta rikkomalla lukko, ketju tai köysi ja vene siirretään usein vain muutamien satojen metrien päähän. Tämän jälkeen venevaras laittaa joko ilmoituksen jollekin myyntipalstalle tai vastaa veneen ostoilmoitukseen.
 Keijo Salokangas / Yle
 Toisinaan venevaras menee Kaarion mukaan veneen luo ostajan kanssa ja ottaa rahat vastaan ja poistuu.
 – On myös tapauksia, ettei venettä ole ollenkaan varastettu ja rannassa oleva lukitsematon vene myydään sen omalta venepaikalta.
 Hyypöläisen tapauksessa oli kyse juuri tästä.
 Venevaras tunnusti, mutta tekijöitä useita
 Kaarion mukaan Länsi-Pirkanmaan venevarkauksista otettiin viikonloppuna epäilty henkilö kiinni. Hän on juuri nyt parhaillaan pidätettynä. Hän on tunnustanut syyllisyytensä näihin epäiltyihin rikoksiin.
 – Ympäri Pirkanmaata on useita vastaavaa tekotapaa käyttävää rikollista ja heitä jää säännönmukaisesti kiinni, Kaario sanoo.
 Enimmillään varkaat ovat pyytäneet 500 euroa, yleensä käsiraha on ollut pienempi.
 – Näissä jutuissa on se ongelma, kuten anastusrikosten osalta ylipäätään, että menetettyjä rahoja ei saada palautettua sillä rahat käytetään hyvin nopeasti.
 Miten varkauksia voi ehkäistä?
 Poliisi neuvoo ottamaan veneen runkonumeron talteen ja kuvaamaan veneensä.
 – Kunnollinen lukitus sekä pohjatapin ja airojen poisvienti veneeltä voi ehkäistä venevarkauksia. Veneen ulkopuolinen yksilöivä merkitseminenkin voisi ehkäistä varkauden, Kaario sanoo.
 Mikäli omistaja huomaa veneensä varastetuksi, voi veneen löytää rannalta muutamien satojen metrien etäisyydeltä. Venevarkaudesta on syytä tehdä rikosilmoitus, jonka voi tehdä myös sähköisesti. Ilmoitukseen kannattaa Kaarion mukaan liittää mahdollinen kuva varastetusta veneestä sekä ilmoittaa veneen runkonumero ja muut yksilöivät tiedot.
 Matti Hyypöläinen on tyytyväinen, että epäilty on löytynyt. Hän pohtii, että veneiden rekisteröityminen voisi ehkäistä varkauksia.
 – Olisin valmis maksamaan parikymppiä, että vene rekisteröitäisiin ja pitäisi olla samat luovutuspaperit kuin auton myynnissä.

Mies huomasi, että oma soutuvene on myynnissä Tori.fissä: "Onhan se mykistävä kokemus" – näin härskisti venevarkaat toimivat nykyisin


Summary: Valtiollisen television mukaan kuolinsyy oli sydänkohtaus. Ihmisoikeusjärjestöt vaativat riippumatonta tutkimusta Mursin kuolemasta.

Egyptin entinen presidentti  Muhammad Mursi  on haudattu Kairossa.
 Hautajaisissa Kairon läntisessä Nasrin kaupunginosassa oli läsnä Mursin perhe.
 Viranomaisten mukaan 67-vuotias Mursi kuoli maanantaina sydänkohtaukseen oikeudenistunnossa Kairossa. Hän oli oikeudessa vastaamassa vakoilusyytteisiin, jotka liittyivät hänen hallintonsa väitettyihin yhteyksiin palestiinalaisten Hamas-järjestöön.
 Mursi puhui maanantain istunnossa viiden minuutin ajan valamiehistölle. Hän sai sairauskohtauksen istunnon tauolla, ja hänet todettiin kuolleeksi sairaalassa.
 Ihmisoikeusjärjestöt vaativat selvitystä Mursin kuolemasta.
 Egyptin turvallisuujoukot valvoivat hautausmaata, jonne Egyptin entinen presidentti Muhammad Mursi haudattiin Kairossa. Khaked Elfiqi / EPA
 Amnesty International vaati Egyptin viranomaisilta puolueetonta, läpikohtaista ja avointa tutkimusta Mursin kuolemasta ja oloista vankeudessa. Human Rights Watch sanoi, että Mursi ei ollut vuosiin saanut riittävää terveydenhoitoa.
 Mursi vietti suuren osan vankeudestaan eristyksissä
 Maaliskuussa 2018 ryhmä brittiläisiä parlamentaarikkoja varoitti, että Mursin vankeus ei vastannut kansainvälisiä standardeja ja saattaisi johtaa tämän ennenaikaiseen kuolemaan.
 Egyptin ensimmäinen vapailla vaaleilla valittu presidentti syrjäytettiin sotilasvallankaappauksessa vuonna 2013. Kaappausta edelsivät laajamittaiset mielenosoitukset islamistisen Muslimiveljeskunnan riveistä nousseen Mursin hallintoa vastaan.
 Vallankaappaus nosti vallan kahvaan Egyptin nykyisen presidentin,  Abdel Fattah al-Sisin . Muslimiveljeskunta kiellettiin, ja turvallisuusjoukot tukahduttivat kovaotteisesti Mursin kannattajien mielenosoitukset.
 Mursi on ollut vankeudessa siitä asti, ja häntä vastaan on käyty useita oikeusjuttuja, joissa häntä on syytetty muun muassa vakoilusta Iranin, Qatarin ja Hamasin hyväksi.
 Diabetesta sairastanutta Mursia pidettiin usein eristyksissä eikä hän saanut juuri ottaa vastaan vieraita.
 Mursin perhe sai vierailla hänen luonaan vain kolme kertaa. Viimeksi Mursi näki perhettään syyskuussa 2018.
 Muslimiveljeskunnan poliittinen siipi, Vapaus ja oikeus -puolue, syytti viranomaisten tappaneen Mursin tahallisesti ja hitaasti.
 Aiheesta aiemmin:
 Egyptin entinen presidentti Mohammed Mursi on kuollut  17.6.2019
 Egyptin entisen presidentin Mursin 25 vuoden tuomio pysyy voimassa  16.9.2017
 Egyptin oikeus vahvisti 20 vuoden vankilatuomion ex-presidentti Mursille  22.10.2016
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Mohammed Morsi: Egyptian ex-leader is buried after court death 18.6.2019


Summary: Makkonen haluaa palata kysymään journalistina olennaisia kysymyksiä tärkeistä asioista.

Tasavallan presidentin viestintäpäälikkö  Katri Makkonen  siirtyy takaisin journalismin pariin. Lähes kuusi vuotta presidentti Niinistön viestintäpäälikkönä toiminut Makkonen palaa syyskuussa Ylen A-studion juontajaksi.
 Makkonen huomasi innostuvansa jälleen ajatuksesta, että palaisi kysymään haastateltavilta olennaisia kysymyksiä tärkeistä asioista.
 – Näinä kuutena vuotena, jotka olen ollut pois journalismista, on maailman muutos ja murros vain kiihtynyt. Sitä muutosta on journalismin kyettävä taustoittamaan ja ennakoimaan, vaikka on itsekin murroksessa. On kysyttävä, mitä tapahtuu todella, Kultarannasta tavoitettu Katri Makkonen toteaa.
 Makkonen on aiemmin työskennellyt pitkään Ylessä eri toimituksissa, muun muassa ulkomaantoimittajana sekä juontajan tehtävissä. Vuonna 2009 hän sai Bonnierin journalistipalkinnon työstään Ylen Kaukoidän kirjeenvaihtajana. Ennen presidentin viestintäpäälliköksi siirtymistä Makkonen työskenteli A-studiossa juontajana ja toimitussihteerinä.
 Katri Makkonen uskoo, että kuudesta vuodesta presidentin viestintäpäällikkönä on jatkossa hyötyä myös toimittajan työssä. Näkökulma on laajentunut.
 Entä voisiko Makkonen haastatella A-studiossa tasavallan presidentti  Sauli Niinistöä , jonka kanssa hän tällä hetkellä tekee läheistä yhteistyötä?
 – Ylellä on onneksi monia hyviä haastattelijoita. Enhän kertaakaan haastatellut häntä myöskään ennen siirtymistäni hänelle töihin, Makkonen sanoo.
 A-studion juontajina jatkavat myös  Heikki Ali-Hokka  ja  Annika Damström .  Sakari Sirkkanen  siirtyy juontamaan A-Talkia, kun nykyinen juontaja  Olli Seuri   lähtee yhdeksi lukuvuodeksi journalismin työelämäprofessoriksi  Tampereen yliopistoon.

Presidentti Niinistön viestintäpäällikkö palaa toimittajaksi – Katri Makkonen Ylen A-studion juontajaksi


Summary: Valio joutuu maksamaan miljoonakorvaukset ja satojen tuhansien eurojen edestä oikeudenkäyntikuluja.

Helsingin käräjäoikeus on antanut kaksi erillistä tuomiota kilpailunrajoituksella aiheutetusta vahingosta. Ensimmäisen tuomion mukaan Valio korvaa Osuuskunta Maitomaalle 4,5 miljoonaa euroa.
 Toisen tuomion mukaan Valio maksaa Osuuskunta Maitokolmiolle 3,5 miljoonaa euroa. Lisäksi Valio maksaa korvaussummista korot keväästä 2013 alkaen sekä kummallekin erikseen yli 300 000 euron oikeudenkäyntikulut.
 Käräjäoikeus on hylännyt kantajien vaatimukset ylimääräisten lainojen korkoja hoitokulujen korvaamisesta sekä tuottokorkoa vastaavan vahingonkorvauksen tuomitsemisesta.
 Kerromme kohta lisää.

Valio tuomittiin maksamaan korvauksia paikallismejereille


Summary: Suurin osa menehtyneistä oli miehiä.

Tilastokeskuksen  ennakkotietojen  mukaan toukokuussa tieliikenteessä kuoli 18 ja loukkaantui 407 ihmistä. Henkilövahinkoon johtaneita onnettomuuksia tapahtui 339.
 Henkilövahinkojen määrä laski vuoden takaiseen verrattuna. Kuolleita oli yksi vähemmän ja loukkaantuneita 134 vähemmän kuin vuoden 2018 toukokuussa.
 Tämän vuoden toukokuussa kuolleista yhdeksän oli liikkeelle henkilöautolla, kaksi moottoripyörällä ja yksi kuorma-autolla. Polkupyöräilijöitä kuoli viisi ja jalankulkijoita yksi. Kuolleista 14 oli miehiä ja neljä naisia.
 Tammi-toukokuussa sattui yli 1 350 henkilövahinkoja aiheuttanutta tieliikenneonnettomuutta. Niissä kuoli 75 ihmistä ja loukkaantu runsaat 1 700.

Tieliikenteessä kuoli toukokuussa 18 ja loukkaantui yli 400 ihmistä


Summary: Maahanmuuton uskotaan olevan presidentti Donald Trumpin tulevan vaalikampanjan keskiössä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoo, että maahanmuuttoa valvova virasto ICE alkaa ensi viikosta alkaen karkottaa miljoonia maassa laittomasti oleskelevia siirtolaisia.
 – Ensi viikolla ICE aloittaa prosessin poistaakseen maasta miljoonia laittomia muukalaisia, jotka ovat laittomasti löytäneet tiensä Yhdysvaltoihin. Heidät poistetaan niin pian kuin he tulevat, Trump kirjoitti Twitter-tilillään.
 Trump ei viestissään tarkemmin yksilöinyt joukkokarkotusten kohteita eikä kertonut mitään yksityiskohtia siitä, miten mittaluokaltaan valtava operaatio toteutettaisiin.
 Trumpin hallinnon edustaja sanoi uutistoimisto AP:lle, että tulevat karkotukset keskittyvät yli miljoonaan henkilöön, jotka ovat jo saaneet liittovaltion tuomarilta lopullisen karkotuspäätöksen mutta ovat edelleen maassa.
 Yhdysvalloissa arvioidaan olevan 12 miljoonaa siirtolaista, jotka oleskelevat maassa laittomasti. Suurin osa heistä on saapunut Meksikosta ja Keski-Amerikasta.
 Washington Post -lehti arvioi , että Trump viittasi mahdollisesti hänen hallintonsa aiemmin ajamaan suunnitelmaan karkottaa tuhansia maassa laittomasti oleskelevia perheitä koordinoiduissa ratsioissa eri puolilla maata.
 Tavallisesti laajamittaisista operaatioista ei kerrota etukäteen julkisuuteen.
 Trump kiitteli Meksikoa
 Trump kiitti Twitter-viestissään Meksikoa, jonka kanssa Trumpin hallinto sopi äskettäin keinoista Keski-Amerikasta tulevan siirtolaisuuden patoamiseksi.
 – Meksiko, joka käyttää vahvoja maahanmuuttolakejaan, tekee erittäin hyvää työtä ihmisten pysäyttämiseksi kauan ennen kuin he pääsevät eteläiselle rajallemme.
 Trump oli uhannut Meksikoa tullitariffien jyrkällä nostolla, ellei Meksiko tee yhteistyötä.
 Tammikuusta alkaen Meksiko on pidättänyt yli 74 000 siirtolaista ja karkottanut yli 53 000.
 Guatemala-sopimus herättää epäilyjä
 Maanantaina Yhdysvallat varoitti, että se katkaisee avustukset El Salvadorilta, Guatemalalta ja Hondurasilta, jos maat eivät ryhdy konkreettisiin toimiin estääkseen paperittomia siirtolaisia suuntaamasta kohti Yhdysvaltoja.
 Yhdysvaltain kiristyvästä maahanmuuttopolitiikasta huolimatta siirtolaisuus Keski-Amerikan maista Yhdysvaltoihin on kiihtynyt. Maita riivaavat köyhyys ja rikollisjengien väkivalta.
 Trumpin Twitter-viestin mukaan keskiamerikkalainen Guatemala valmistautuu solmimaan Yhdysvaltain kanssa sopimuksen, jonka mukaan se voisi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita naapurimaistaan.
 Suunnitelman yksityiskohtia ei ole julkistettu, eikä Guatemala ole kommentoinut julkisuudessa tietoja neuvotteluista Yhdysvaltain kanssa.
 Yhdysvaltalainen ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch pitää suorastaan naurettavana väitettä, että Guatemala kykenisi suojelemaan pakolaisia, kun Guatemalan omat kansalaiset pakenevat maasta väkivallan takia.
 Trump syytti Twitter-viestissään, että demokraatit eivät tee mitään maahanmuuton ongelmien ratkaisemiseksi.
 Trump avaa tänään virallisesti kampanjansa vuoden 2020 presidentinvaaleihin Orlandossa Floridassa. Maahanmuuton uskotaan olevan myös Trumpin tulevan kampanjan keskiössä.
 Lisää aiheesta:
 Tämä mies on Trumpin uusi vaalivelho – Brad Parscale on itseoppinut koodari ja markkinoinnin huippuosaaja  18.6.2019
 Aiheesta muualla:
 Washington Post:  Trump vows mass immigration arrests, removals of ‘millions of illegal aliens’ starting next week  17.6.2019
 Los Angeles Times:  Trump threatens to deport millions beginning next week  17.6.2019

Trump: Yhdysvallat alkaa poistaa maasta miljoonia siirtolaisia ensi viikosta alkaen


Suomalainen ohjelmistoyritys Tieto ja norjalainen Evry yhdistyvät. Uuden yrityksen nimeksi tulee TietoEVRY.
 Yritysten tarkoituksena on luoda yksi Pohjoismaiden kilpailukykyisimmistä yrityksistä digitaalisten palveluiden ja ohjelmistoliiketoiminnan alueella, Tieto kertoo  tiedotteessa .
 Teknisesti kauppa toteutetaan siten, että Evry sulautuu Tietoon. Evryn osakkeenomistajat tulevat omistamaan uudesta yhtiöstä 37,5 prosenttia ja saavat 200 miljoonan euron käteiskorvauksen.
 Yhdistyvien yhtiöiden yhteenlaskettu liikevaihto on noin kolme miljardia euroa. Työntekijöitä uudessa yhtiössä on yhteensä 24 000. Kauppa vaatii vielä yritysten yhtiökokousten sekä kilpailuviranomaisten hyväksynnän.

Ohjelmistoyritys Tieto ja norjalainen Evry yhdistyvät kolmen miljardin digijätiksi


Summary: Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan vaalirahoitusilmoitus puuttuu yhdeltä kansanedustajalta ja kahdelta varaedustajalta.

SDP:n salolainen kansanedustaja  Katja Taimela  kertoo jättäneensä vaalirahoitusilmoituksensa Postiin viime viikolla. Eduskuntavaalien vaalirahoitusilmoitus puuttuu Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan kuitenkin Taimelalta ja kahdelta varaedustajalta.
 Varsinais-Suomen vaalipiirin kansanedustaja yllättyi aamulla uutisesta. Hän sai tietää vaalirahailmoituksensa puuttumisesta medioilta.
 – Onhan tämä yllätys, kun olet asian hoitanut, Taimela kertoo Ylelle.
 Taimela kertoo, että ilmoitus jätettiin Eduskunnan postiin viime viikolla.
 – Todistajien läsnäollessa se on sinne jätetty. Onnellisesti Posti on sen varmaan hukannut, tai toivon, että se toimittaa sen mahdollisimman nopeasti perille, Taimela sanoo.
 Vaalirahoitusilmoitus puuttuu VTV:n mukaan lisäksi vihreiden varakansanedustaja  Mika Flöjtiltä  Oulun vaalipiiristä eikä vasemmistoliiton varakansanedustaja  Anne Nymanilta  Pirkanmaan vaalipiiristä.
 Määräajan jälkeen vaalirahoitusilmoituksen jättivät perussuomalaisten kansanedustaja  Mika Niikko  Uudenmaan vaalipiiristä ja keskustan varakansanedustaja  Eerikki Viljanen  Uudenmaan vaalipiiristä.
 Aikaraja ilmoittamiselle umpeutui vuorokauden vaihtuessa.
 Ilmoitusvelvollisia on kaikkiaan 277 valittua kansanedustajaa ja varaedustajaa.
 Valtiontalouden tarkastusviraston (VTV) johtava tilintarkastaja  Pontus Londen  kertoi STT:lle, että jos vaalirahoitusilmoitusta ei ala kuulua, VTV lähettää ilmoitusvelvollisille kirjeen ja muistuttaa asiasta.
 Lue lisää:
 Rinteen hallitus päättää ensimmäisistä työllisyyttä edistävistä konsteistaan – katso suorana noin klo 9.15
 Varsinais-Suomen yrittäjät kansanedustajille: Tunnin juna ja DI-koulutuksen laajennus tärkeitä

Vaalirahoitusilmoitusten aikaraja umpeutui – SDP:n Katja Taimela yllättyi ilmoituksen puuttumisesta: "Onnellisesti Posti on sen varmaan hukannut"


Summary: Useimmiten apua annetaan teknisten vikojen takia.

Meripelastusseuran  130 pelastusalusta ja lähes 1 400 vapaaehtoista pelastajaa päivystävät koko juhannuksen sekä rannikoilla että sisävesillä.
 Alukset ovat liikkeellä tai päivystävät lähtövalmiudessa torstai-illasta sunnuntai-iltaan.
 Valtaosa avuntarvitsijoista on huviveneilijöitä. Yleisin syy avuntarpeeseen on tekninen vika.
 Juhannuksena vesillä korostuvat usein myös ongelmat, jotka johtuvat veneilijän taitojen puutteesta tai piittaamattomuudesta.

Auttamisoperaatio Meritähti turvaa vesilläliikkujia


Summary: Haastavassa luonnonkukkatestissä on 50 tunnistettavaa kasvia. Testaa tietosi.

Yle toteutti  jo viime kesänä kesän luonnonkukista testin, jossa piti tunnistaa kymmenen luonnonkukkaa. Kukkia on käynyt tunnistamassa 108 000 ihmistä. Testi sai kuitenkin palautetta, että se on liian lyhyt.
 Toiveenne on kuultu ja testiä on nyt laajennettu.
 Testin on tarkastanut Suomen luonnonsuojeluliiton  Pohjanmaan piirin  hallituksen jäsen ja ekologi Hannu Tuomisto.
 Kuinka hyvin sinä tunnet luonnonkukkia?

Kesän kukkaloisto on parhaimmillaan: Kuinka hyvin sinä tunnet luonnonkukkia?


Summary: Maanmittauslaitos oli myöntänyt myyjälle lainhuudon vuonna 2011, vaikka kiinteistö oli kertaalleen myyty vuonna 1995.

Punkalaitumella on syntynyt harvinainen omistussotku, joka johtaa erikoiseen häätöpäätökseen.
 Esko Huhta  menettää ostamansa tontin ja joutuu tyhjentämään tonttinsa luvallisesti rakennetuista ja siirretyistä rakennuksista. Noin 40 neliömetrin vaarinmökki, sauna ja varastoja on siirrettävä pois kesäkuun loppuun mennessä.
 Aikanaan vain 500 euroa maksaneesta alle 1 000 neliön tontista on tullut Huhdalle noin 50 000 euron tappiot.
 – Sitä luokkaa tähän on mennyt, kun laskee tuon sähköliittymän hinnan mukaan, Esko Huhta huokaisee.
 Vuosien oikeustaistelu on vienyt Esko Huhdalta omaisuuden lisäksi terveyden. Esimerkiksi liikkuminen on vaikeutunut, kun jalat ovat heikentyneet.
 Helsinkiläinen entinen muurari haaveilee turhaan tekevänsä enää edes pienempiä muuraustöitä.
 Unelmien vaarinmökistä tuli riitapainajainen
 Esko Huhta halusi rakentaa eläkepäivilleen vaarinmökin itselleen ja lapsilleen. Vampulasta kotoisin olevana läheisen Punkalaitumen peltomaisemat viehättivät.
 Lopulta löytyi pusikoitunut tontti sopivalta kohdalta.
 Esko Huhta teki tontilleen mieleisensä kesämökin itselleen ja lapsilleen. Jari Hakkarainen / Yle
 Myyjällä oli vuonna 2011 myönnetty lainhuuto kunnossa. Kauppa tehtiin kaupanvahvistajan läsnä ollessa kesällä 2015.
 Punkalaitumen kunnalta oli etukäteen varmistettu, että tontille saa rakennusluvan. Hallintaoikeusselvityksenä oli vielä vahvistamaton kauppakirja ja 10.6.2015 tulostettu lainhuutotodistus, jonka mukaan myyjä on kiinteistönomistaja.
 Kaupanvahvistajan kiinteistönluovutusilmoitus tuli kuntaan 7.7.2015. Kaikki näytti olevan kunnossa, mutta Maanmittauslaitokseen oli tullut uusi lainhuutohakemus 26.6.2015. Tämä oli jäänyt osapuolilta huomaamatta.
 Oy Pro Ictus Ab haki lainhuutoa tontille perustuen vuonna 1995 tehtyyn kauppaan.
 Yhtiö ilmoitti kunnalle joulukuussa 2015 omistavansa kiinteistön ja pyysi kuntaa ennallistamistoimiin.
 Esko Huhdalle tuli täysi tyrmäys viikkoa ennen joulua, kun kunta kehotti keskeyttämään rakennustyöt omistusoikeuden selvittämisen ajaksi. Aikaansaapa mies oli jo ehtinyt rakentaa tontin vahvistetun rakennusluvan perusteella.
 Esko Huhdan häätöpaperit ovat lopulliset. Jari Hakkarainen / Yle
 Alkoi yöunet vienyt oikeudenkäyntien sarja, jonka lopputuloksena Esko Huhta häädetään. Aikaa häipyä ja tyhjentää tontti on kesäkuun loppuun.
 Juhannuksena Esko Huhta saunoo vielä viimeistä kertaa entisellä tontillaan.
 Miten harvinainen kaksoisluovutus pääsi tapahtumaan?
 Omistusoikeudesta syntynyttä kiistaa on käsitelty Kanta-Hämeen käräjäoikeuden yhteydessä toimivassa maaoikeudessa.
 Esko Huhta valitti Maanmittauslaitoksen päätöksestä hylätä hänen tekemä lainhuutohakemus ja vahvistaa kiinteistön lainhuuto Oy Pro Ictus Ab:lle.
 Maaoikeuden lopulliseksi päätökseksi jäi se, että vuonna 1995 tehty kauppa oli voimassa ja kiinteistö kuuluu kaupan jälkeen perustetulle Pro Ictukselle.
 Yhtiöstä oli jossakin vaiheessa ilmoitettu, että se ei omista tonttia. Kun lainhuuto oli hakematta vuosikausia, niin myyjä oli saanut ohjeeksi hakea alun perin lahjakirjalla saamaansa kiinteistön lainhuutoa.
 Maanmittauslaitos myönsi lainhuudon vuonna 2011.
 Maanmittauslaitoksen kirjaamisasioista vastaava johtajan  Janne Murtoniemen  mukaan syntynyt kaksoisluovutus on harvinainen. Lain mukaan ensimmäinen ostaja on omistaja.
  Janne Murtoniemen mukaan kaksoisluovutuksia tapahtuu hyvin harvoin. Jari Hakkarainen / Yle
 Maanmittauslaitoksen tehtävänä on tukia, että lainhuudolle on perusteet. Miten oli mahdollista, että lainhuuto oli myönnetty muulle kuin omistajalle?
 – Kun meillä Maanmittauslaitoksella sitä hakemusta käsiteltiin vuonna 2011, niin meillä ei ollut tietoa siitä, että kiinteistö oli aikaisemmin myyty eteenpäin.
 Lainhuutotodistus osoittaa kiinteistön omistusoikeuden. Myyjä kuvitteli asian olevan kunnossa, kun kaupasta sovittiin Esko Huhdan kanssa.
 – Tässä tapauksessa myyjän olisi pitänyt tietää, että vaikka hänellä on se lainhuuto, niin hän on myynyt sen aikaisemmin eteenpäin, Janne Murtoniemi sanoo.
 Jos ensimmäinen kauppa oli peruttu, siitä olisi pitänyt tehdä virallinen purkusopimus.
 – Varsinaisesti kauppaa ei oltu purettu koskaan ja se kauppa oli edelleenkin pätevä.
 Esko Huhta maksaa muiden virheistä
 Pirkanmaan oikeusaputoimiston oikeusavustaja  Jaana Helenius  on ollut Eskon apuna häätöä koskevassa asiassa ja kaksoisluovuttajaa vastaan olevassa riita-asiassa.
 Lopputulos on kohtuuton, arvioi Jaana Helenius. Jarni Hakkarainen / Yle
 – Eskon puolesta puhui se, että on kulunut hyvin kauan ensimmäisestä kaupasta ja tämä ensimmäinen ostaja oli välillä ilmoittanut, että tämä yritys ei omista tätä kiinteistöä.
 Mutta itse laki on selkeä.
 – Siellä on aikaprioriteettiperiaate, eli ensimmäinen ostaja on yleensä hyvin vahvoilla, Jaana Helenius toteaa.
 Esko Huhdan häätö on siis lain mukaan ihan oikein, mutta oikeudenmukaisuus on asia erikseen.
 Häätöpäätöksen mukaan tontin olisi pitänyt olla jo tyhjä, mutta Esko Huhta sai terveyssyistä kuukauden lisäaikaa. Jari Hakkarainen / Yle
 – Tämä johtaa Huhdan kannalta kohtuuttomaan lopputulokseen. Tuntuu varmaan monen mielestä ihmeelliseltä, että näin on päässyt käymään, että useissa eri instansseissa on tapahtunut virheitä ja kärsijä on sitten loppujen lopuksi Huhta, Jaana Helenius toteaa.
 Lainhuuto on tarkastettava kaupantekohetkellä
 Jälkiviisaus ei palauta Esko Huhdan menetyksiä, mutta siitä voi olla oppia muille.
 Maanmittauslaitoksen rooli on tutkia kaupan pätevyys, eli onko myyjä oikeutettu myymään ja ostaja ostamaan. Tässä on apuna lainhuuto- ja kiinnitysrekisteri.
 Kiinteistökaupassa lainhuuto on varminta tarkastaa kaupantekopäivänä.
 Huhdan tapauksessa myyjä oli esittänyt muutamaa viikkoa vanhan lainhuutotodistuksen, mutta vähän ennen kaupantekopäivää Maanmittauslaitokselle oli jätetty toisen tekemä lainhuutohakemus. Tämä olisi näkynyt rekisteristä ja kaupanteko olisi tyssännyt siihen paikkaan.
 – Kiinteistötietojärjestelmän tietojen tarkastaminen on ostajan ja myyjän etu, Janne Murtoniemi sanoo.
 Rekisteri on aina ajan tasalla, eli edellisen päivän muutokset näkyvät siinä.
 – Tiedot voi tarkistaa Maanmittauslaitoksen sähköisestä asiointipalvelusta tai jos sähköisiä yhteyksiä ei ole käytettävissä, niin asiakaspalvelusta voi ostaa otteen kyseisestä kohteesta. Oman kiinteistön tiedot ovat omistajalle maksuttomia.
 Kaupanteossa on mukana kaupanvahvistaja, jolle maksetaan korvaus nimen kirjoittamisesta.
 – Kaupanvahvistajalla ei ole vastuuta tietojen tarkistamisesta. Kaupanvahvistajan lähtökohtainen velvollisuus on tarkistaa osapuolten henkilöllisyys kaupantekotilaisuudessa, Janne Murtoniemi muistuttaa.
 "Tila saa puolestamme kasvaa horsmaa"
 Pienestä tontista on kasvanut kokoaan isompi asia Punkalaitumella.
 Oy Pro Ictuksen toimialaksi on merkitty omien kiinteistöjen kauppa. Kotipaikka on Helsinki. Vuonna 2018 sen liikevaihto oli 15 000 euroa. Yhtiön edustajana kiinteistökiistassa toiminut  Börje Juhani Heikkilä  vaati kunnalta selvitystä rakennusluvan myöntämisestä.
 Omistusoikeutensa varmistaneella yhtiöllä ei ole rakennussuunitelmia tontille, vaan se saa kasvaa horsmaa. Jari Hakkarainen / Yle
 Heikkilä aloitti myös systemaattisen kunnan asioista valittamisen Punkalaitumelle rekisteröimänsä Rottaryhmä Ky:n nimissä. Kunnalta on vaadittu esimerkiksi 25 000 euroa sovintorahaa rakennuslupa-asiassa tai valitusten teko jatkuu.
 Punkalaitumen asioista on valitettu aina korkeimpaan hallinto-oikeuteen saakka.
 Päätöksenteon hidastaminen on turhauttanut paikallisia poliitikkoja. Kansanedustaja  Martti Mölsä  (sin.) teki vuonna 2017 tilanteesta myös kirjallisen kyselyn eduskunnassa aiheettoman valitusoikeuden poistamisesta lailla. Tämä ei johtanut muutoksiin.
 Heikkilä vastaa kiinteistön lainhuutoa koskeviin kysymyksiin sähköpostitse.
 Miksi olette hakeneet lainhuutoa 15.5.1995 tehtyyn kiinteistökauppaan vasta 26.6.2015?
 – Vastataan vastakysymyksellä, että entäpä jos emme olisi olleet ajoissa asialla niin olisi kaupan myyjän kaksoisluovutus/petos jäänyt silleensä.
 – Ilomäki-tila saa puolestamme kasvaa horsmaa ja siirretään sinne vielä kurtturuusu ja lupiini ja jokunen jättiputkikin, niin saa Punkalaitumen kunnan jeesustelijat niittää, mitä ovat kylväneetkin, Heikkilä vastaa kysymykseen tontin käyttösuunnitelmista.
 Esko Huhta on aloittanut rakennuksiensa siirron valmistelut. Yle seuraa, miten häätö toteutuu.

Harvinainen omistussotku: Esko Huhdan tontille ilmestyi toinen omistaja vuosikymmenten takaa – nyt hänellä on 12 päivää aikaa tyhjentää tontti


Summary: Ylen kyselyssä kokoomuslaiset antavat luottamuksen puheenjohtajalleen, mutta tyytymättömyys eduskuntavaalien tulokseen näkyy vastauksissa.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  voi varautua kisaamaan paikastaan puolueen johdossa. Ylen kyselyssä 40 prosenttia vastanneista kokoomuslaisista toivoo Orpolle haastajaa ensi vuonna pidettävään Porin puoluekokoukseen.
 Vastanneista 45 prosenttia ei toivo Orpolle haastajaa. 15 prosenttia vastanneista ei osaa sanoa kantaansa.
 Ylen kysely lähetettiin kokoomuksen eduskuntaryhmälle, puoluevaltuustolle ja piirihallituksen jäsenille. Kysely lähetettiin 245 henkilölle. Vastaajia oli 158.
 Lasse Isokangas / Yle
 Spekulaatiot Orpon mahdollisista haastajista ovat lisääntyneet, sillä viime hallituskaudella pitkään  kannatusmittausten kärkisijaa  pitänyt kokoomus jäi eduskuntavaaleissa sekä SDP:n että perussuomalaisten jalkoihin.
 Monen kokoomuslaisen yllätykseksi myös hallituksen ovet pysyivät kiinni ja puolue päätyi oppositioon.
 Näin kysely tehtiin Yle selvitti kyselyllä kokoomuslaisten mielipiteitä puheenjohtaja Petteri Orposta. Kysely toteutettiin aikavälillä 29.5.2019-7.6.2019. Kysely lähetettiin sähköpostilla kokoomuksen kansanedustajille, puoluevaltuustolle ja piirihallitusten jäsenille. Kysely lähetettiin 245 henkilölle. Vastaajia oli 158. Vastaajista 95 oli piirihallitusten jäseniä, 44 puoluevaltuuston jäseniä ja 19 kansanedustajia.
 Omat arvostelevat Orpoa kompuroinnista vaalien alla
 Kyselyn vastauksissa moni viittaa vanhustenhoitokeskustelun aikana tehtyihin virheisiin, joiden on arvioitu syöneen kokoomuksen kannatusta vaalitaistelun viimeisinä kuukausina.
 – Takeltelu hoitajamitoituksesta ja siitä syntyneen kohun jälkihoito olivat huonoa, joka heikensi gallupsuosiota ja maksoi todennäköisesti suurimman puolueen paikan, arvioi kyselyyn vastannut piirihallituksen jäsen.
 Kohun käydessä kuumimmillaan Orpo  torjui vaatimukset sitovasta hoitajamitoituksesta toteamalla , että ”ihminen ei ole desimaali”. Lausunto ei kerännyt kiitosta myöskään omilta.
 – Vanhustenhoitokriisin puhjettua ilmaisu ”ihminen ei ole desimaali” oli täysin epäonnistunut. Uskottavuudessa jo aiemmin ongelmia ja ajan kuluessa vain lisääntynyt, arvostelee toinen piirihallituksen jäsen Orpoa.
 Orpon lisäksi syytä vanhustenhoitokeskustelun virheistä vieritetään myös puoluetoimiston viestintäosaston ja eduskuntaryhmän piikkiin.
 – Kokoomuksen linja oli hyvä ja oikea, mutta siitä viestittiin kammottavan typerästi, tiivistää piirihallituksen johtoon kuuluva kokoomuslainen.
 Kokoomuksen puoluesihteeri  Janne Pesonen  on ilmoittanut  jättävänsä tehtävänsä kesän jälkeen .
 Kansanedustaja: "Puolue kaipaisi vähän ravistelua"
 Arvostelua Orpo saa myös viime hallituskauden päätöksestä kieltäytyä yhteistyöstä perussuomalaisten kanssa ja kokoomuksen epäselvästä linjasta. Erityisesti oikeistolaisempaa politiikkaa kaipaavat linjan kirkastamista.
 – Kokoomus on tällä hetkellä aika sosiaalidemokraattinen puolue, joka ehkä pärjää vaaleissa, mutta saa vähän tavoitteitaan läpi, jotka muutenkin ovat vaatimattomia, piirihallituksen jäsen kirjoittaa vastauksessaan.
 Sen sijaan oppositioon päätymistä ei kyselyn avoimissa vastauksissa mainita virheenä. Opposition arvioidaan tarjoavan puolueelle mahdollisuuden uudistumiseen. Kaikki eivät kuitenkaan ole varmoja siitä, onko sovitteleva Orpo paras mahdollinen oppositiojohtaja.
 – Orpossa ei ole vikaa, mutta en varsinaisesti näe häntä oppositiopuheenjohtajana. Voisi olla sopiva hetki testata uusia kasvoja, piirihallituksen jäsen kirjoittaa.
 – Puolue kaipaisi vähän ravistelua. Oppositioaika tarjoaa hyvän tilaisuuden profiilin kirkastamiseen. Puheenjohtajakisa edesauttaisi asiaa, kansanedustaja pohtii.
 "Puheenjohtajakisat joka risahduksesta ovat hölmöyttä"
 Moni kyselyyn vastannut on myös Orpon toimintaan tyytyväinen. Heidän mielestään puolueen voimavaroja ei tulisi käyttää puheenjohtajakilpailuun.
 – Puheenjohtajakisat joka risahduksesta ovat hölmöyttä. Ei ruoho ole vihreämpää aidan toisella puolella, kirjoittaa puoluevaltuuston jäsen.
 Orpon tukijat löytävät syyt kannatuksen laskuun pitkästä hallitusvastuusta ennemmin kuin puheenjohtajasta.
 – Petteri on hyvä puheenjohtaja, eikä puolueen kannatuksen lasku keväällä johdu hänestä vaan liian pitkästä hallitustaipaleesta, joka on heikentänyt ohjelmatyötä ja tehnyt meistä kirstunvartijan. Petteri on ainoa, joka pystyy tasapainoilemaan vihreiden ja perussuomalaisten ristivedossa, arvioi puoluehallituksen jäsen.
 Orpon tukijat korostavat kokoomuksen nostaneen eduskuntavaaleissa paikkamääräänsä yhdellä. Lisäksi puolue oli jälleen suurin eurovaaleissa.
 Puheenjohtajakilpailulta toivotaan linjakeskustelua
 Useat toivovat puheenjohtajakilpailua myös siitä huolimatta, että he ovat tyytyväisiä Orpon toimintaan.
 Kilpailun arvioidaan piristävän puoluetta ja tarjoavan mahdollisuuden linjakeskusteluun.
 – Toivon puheenjohtajavaalia ihan siksi, että se herättelisi puoluekenttää ajattelemaan ja kirkastamaan puolueen linjoja ja aatetta, sekä mittaisi erilaisten ajatusten ja linjojen suosiota puolueen jäsenten keskuudessa, kirjoittaa piirihallituksen jäsen.
 – On asiallista mittauttaa kannatus määrävälein, jotta luottamuksesta ei jää mitään epäselvää, toinen piirihallituksen jäsen kirjoittaa vastauksessaan.
 Orpon keskiarvosanaksi 8,4
 Puheenjohtajana Orpolla on edelleen kokoomuslaisten vankka tuki. 87 prosenttia kyselyyn vastanneista antaa Orpolle luottamuksen.
 Keskiarvosana Orpolle on 8,4, kun asiaa mitataan peruskoulujen arvosana-asteikolla. Reilu vuosi sitten tehdyssä  Ylen kyselyssä  kokoomusvaikuttajat antoivat Orpolle keskiarvosanan 9.
 Hyviäkin arvosanoja antaneiden joukossa on niitä, jotka toivovat Orpolle haastajia.
 – Petteri on hyvä puheenjohtaja, mutta kokoomus tarvitsee nyt erinomaisen puheenjohtajan, kirjoittaa Orpolle arvosanan 8 antanut piirihallituksen jäsen.
 Lasse Isokangas / Yle
 Häkkänen selkeä haastajasuosikki
 Haastajia kysyttäessä selkeäksi suosikiksi nousee viime kaudella oikeusministerinä toiminut kansanedustaja  Antti Häkkänen  53 prosentin kannatuksella. Mieluisia haastajia listatessaan vastaajat saivat mainita useampia ehdokkaita.
 Mäntyharjulta kotoisin oleva Häkkänen keräsi eduskuntavaaleissa yli 20 000 ääntä, enemmän kuin puheenjohtaja Orpo tai kukaan toinen kokoomuslainen.
 – Orpo on pärjännyt puheenjohtajana hyvin, mutta Antti Häkkänen on kohoamassa kentän keskuudessa mystiseen asemaan. Puheenjohtajakisa käydään siis todennäköisesti Häkkäsen ja Lepomäen välillä, jos Häkkänen päättää lähteä haastamaan Orpoa, piirihallituksen johtoon kuuluva vastaaja arvioi.
 Häkkänen on todennut verkkojulkaisu  MustReadin haastattelussa , että hän ei suunnittele Orpon haastamista. Toisaalta samaa  vakuutti myös Orpo  ennen kesän 2016 puoluekokousta.
 Orpo pyörsi päätöksensä hieman ennen  Alexander Stubbin  kauden päättänyttä puoluekokousta.
 Häkkäsen jälkeen seuraavaksi mieluisin haastaja Porin puoluekokoukseen olisi jo kertaalleen Orpon kanssa puheenjohtajan paikasta kisannut espoolainen kansanedustaja  Elina Lepomäki .
 Sen sijaan kuntavaaleissa kokoomukselle vaalivoiton tuoneen Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  kannatus on yllättävän laimeaa. Vapaavuoren haluaisi haastajaksi vain 11 prosenttia kyselyyn vastanneista. Vuonna 2014 Vapaavuori tavoitteli puheenjohtajan paikkaa ja hävisi Stubbille.
 Myös viime kaudella sisäministerinä toimineen kansanedustaja  Kai Mykkäsen  kannatus jää pieneksi. Sinivihreänä profiloituvan espoolaisen haluaisi Orpon haastajaksi vain 8 prosenttia vastaajista.
 Lisää aiheesta:
 Perussuomalaiset ja kokoomus himoitsevat pääoppositiopuolueeksi  – Halla-aho uskoo kokoomuksen tekevän U-käännöksen, Orpo arvioi linjan kirkastuvan
 Näin kaatuivat kokoomuksen pääministerihaaveet (Suomen Kuvalehti 15.5.)

Ylen kysely: Lähes puolet kokoomusvaikuttajista haluaa Orpolle haastajan puheenjohtajakilpaan – suosituin vastaehdokas olisi Antti Häkkänen


Summary: Maailman suurin demokratia valitsi toukokuussa jatkokaudelle pääministerin puolueesta, jonka perustajat tappoivat Mahatma Gandhin, kirjoittaa Maryan Abdulkarim.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Mahatma Gandhilla  oli unelma monikulttuurisesta Intiasta. Gandhi on maailman tunnetuimpia rauhanaktivisteja. Tunnemme tarinan hänen nälkälakostaan ja sen kuinka hän kutoi omat vaatteensa.
 Vähemmän tunnettu on poliittinen liike , joka on vastuussa hänen salamurhastaan. Mahatma Gandhi ammuttiin kuoliaaksi 1948. Salamurhaaja kuului hindunationalismia kannattavaan liikkeeseen. Gandhi ei ollut riittävän nationalistinen liikkeen näkökulmasta, joka lähetti seuraajiaan 1930-luvulla Eurooppaan perehtymään fasismiin. Gandhin murhan jälkeen liikkeen toiminta kiellettiin Intiassa. Samoihin aikoihin Eurooppa toipui fasismistaan toisen maailmansodan jälkimainingeissa.
 Liikkeen ideologia ei kuitenkaan kuollut. Se tunnettiin useilla nimillä: Rashtriya Swayamsevak Sangh, Bhratiya Jana Sangh ja myöhemmin ottaakseen etäisyyttä historiaansa Mahatma Gandhin salamurhaajan poliittisena kotina, se vakiintui nykyiseen nimeensä Bharatiya Janata party eli BJP.
 Seuraavat neljä vuotta Narendra Modi ja BJP päättävät Intian suunnasta.
 Narendra Modi valittiin Intian pääministeriksi  ensimmäisen kerran 2014.Hän nousi valtaan, hindunationalistisella retoriikalla ja eliitin vastaisuudellaan. Tämä toimi, koska Modi on työläisperheen poika, jonka isä pyöritti teekauppaa. Kannattajilleen Modi näyttäytyy hartaana hinduna, joka haluaa tehdä Intiasta mahtavan hinduvaltion.
 2000-luvun alussa, ennen pääministerin virkaansa, Modi toimi Gujaratin osavaltion päämiehenä. Gujarati oli tuolloin näyttämönä muslimivastaisuuden kasvulle ja väkivallan aalloille. Hindujoukot,  jotka kävivät muslimien kimppuun , selvisivät usein ilman rangaistusta. Ilmapiiri, jonka Modi loi, antoi tilaa ja mahdollisti nämä väkivaltaisuudet.
 Modi on talousuudistaja, joka lupasi nostaa Intian teollisten valtioiden tasolle. Lisää vaurautta ja enemmän kunnioitusta maailman muiden valtioiden edessä. Hän onkin ahkerasti kiertänyt maailmalla, tavannut maailman johtajia ja nostanut Intian profiilia.
 Modi on myös pyrkinyt tekemään sosiaalisia uudistuksia. Yksi hänen vaalilupauksistaan,  oli rakentaa 100 miljoonaa vessaa  Intiaan, lupaus, jonka hän myös pystyi suunnilleen lunastamaan.
 Itsenäisen Intian perustuslaki kieltää syrjinnän  kastijärjestelmän perusteella, mutta käytännössä luokkajärjestys on kuitenkin edelleen vahvasti läsnä yhteiskunnassa. Heikoimmassa asemassa ovat Dalit, kastittomat.
 Intiassa käytiin toukokuussa parlamenttivaalit , joissa valittiin 542 jäseniseen parlamenttiin edustajia. Vaalien alla ihmisoikeusaktivisti  Meera Velayudhan  kannusti ihmisiä sosiaalisessa mediassa äänestämään puolueita, joilla on mahdollisuus päihittää BJP, kuten vasemmistopuolueita Keralassa ja muissa osavaltioissa BJP:n vastaisia liittoumia.  Velayudhanin mukaan BJP suhtautuu vähemmistöihin ja naisiin vihamielisesti .
 Modi on ristiriitainen hahmo Intian politiikassa, hän ajaa uudistuksia, joita Intiassa kipeästi kaivataan, toisaalta hänen ajamansa hindunationalismi ajaa naiset ja vähemmistöt ahtaalle, erityisesti muslimit,  joita hän on ehtinyt verrata koiranpentuihin .
 Naisten turvallisuus on Intiassa  aihe, joka on puhuttanut yhä enemmän viime vuosina. Naisiin kohdistuva väkivalta on myös luokkakysymys ja on osoitettu, että heikoimmassa asemassa olevia naisia joutuu yhä enemmän seksuaalisen väkivallan uhreiksi. Tekijöitä ei silti saada aina vastuuseen.
 BJP kuitenkin menestyi vaaleissa ja sai ylivoimaisen enemmistön parlamentissa, yli 300 paikkaa. Seuraavat neljä vuotta Narendra Modi ja BJP päättävät Intian suunnasta. Tämä tarkoittaa yhä tukalampaa asemaa maan muslimeille, naisille ja muille vähemmistöille.
 Maailman suurin demokratia on lipsumassa kauemmas  Mahatma Gandhin unelmasta. Unelmasta, joka aikanaan maksoi maailman tunnetuimmalle rauhanaktivistille hänen henkensä.
 Maryan Abdulkarim
 Kolumnisti on kulttuurin ja median sekatyöläinen, joka aina uudelleen hämmentyy kissanhiekkavalikoiman laajuudesta. Tamperelaistaustainen vapaa kirjoittaja asuu Helsingissä.
 Kolumnista voi keskustella 18.6. klo 16.00 asti.

Maryan Abdulkarimin kolumni: Intia lipsuu yhä kauemmas Mahatma Gandhin unelmasta


Summary: Yli puolet aikuisista ja lapsista kertoi kokeneensa ennen Suomeen tuloa vähintään yhden järkyttävän, mahdollisesti traumaattisen tapahtuman ennen Suomeen saapumista.

Jopa 40 prosenttia Suomesta turvapaikkaa hakeneista aikuisista kertoi merkittävistä masennus- ja ahdistuneisuusoireista, kertoo  Terveyden ja hyvinvoinnin laitos  (THL).
 Lisäksi yli puolet aikuisista ja lapsista kertoi kokeneensa ennen Suomeen tuloa vähintään yhden järkyttävän, mahdollisesti traumaattisen tapahtuman ennen Suomeen saapumista. Traumaattinen tapahtuma voi tarkoittaa esimerkiksi väkivallan kohteeksi joutumista.
 Tulokset selviävät tuoreesta Turvapaikanhakijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimuksesta, jossa haastateltiin yli tuhatta maahan juuri saapunutta turvapaikanhakijaa. Heille tehtiin myös terveystarkastus.
 – Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta tulevilla oli masennus- ja ahdistuneisuusoireita enemmän kuin muualta tulevilla. Samalla ryhmällä oli eniten ennen Suomeen tuloa koettuja järkyttäviä tapahtumia. Esimerkiksi 67 prosenttia Afrikasta tulleista miehistä raportoi kidutuskokemuksista ja 57 prosenttia naisista seksuaalisesta väkivallasta”, THL:n tutkimuspäällikkö  Anu Castaneda  kertoo tiedotteessa.
 Castanedan mukaan turvapaikanhakijoiden mielenterveyttä ja toimintakykyä on tärkeää tukea jo vastaanottovaiheessa.
 – Tämä voi tapahtua esimerkiksi tukemalla turvapaikanhakijoiden mielekästä arkea ja tekemistä, tarjoamalla keskusteluapua ja tietoa mielenterveydestä sekä panostamalla hoitoonohjauspolkujen toimivuuteen. Lasten ja perheiden hyvinvoinnin tukeminen on erityisen tärkeää.
 Naisten terveys on heikompi kuin miesten
 Turvapaikanhakijoina Suomeen saapuneista naisista puolet kertoo, että heillä on jokin pitkäaikainen sairaus tai terveysongelma, esimerkiksi tuki- ja liikuntaelinsairaus, diabetes tai hengityselinsairaus. Joka kymmenes naisista oli raskaana Suomeen tullessaan.
 Toisaalta miehillä oli enemmän tapaturmien ja väkivallan aiheuttamia vammoja. Miehet myös tupakoivat useammin kuin naiset.
 Useilla terveyden osa-alueilla Lähi-idästä ja erityisesti Afrikasta tulleiden tilanne oli heikompi kuin muilta alueilta tulleilla.
 – Terveyteen liittyvää informaatiota olisi hyvä jakaa turvapaikanhakijoille entistä enemmän helposti lähestyttävässä ja ymmärrettävässä muodossa, THL:n projektipäällikkö  Natalia Skogberg  sanoo.
 Tutkimuksen mukaan hakijoilla oli myös monia muita terveysongelmia. Esimerkiksi suuri osa alaikäisistä ei ollut koskaan käynyt hammaslääkärissä ennen Suomeen tuloa.
 Alkoholin ja päihteiden käyttö on vähäistä
 Osa tuloksista on myös terveyden kannalta myönteisiä. Esimerkiksi 85 prosenttia turvapaikanhakija-aikuisista ei kertonut käyttävänsä lainkaan alkoholia. Humalahakuisesti alkoholia käyttäviä oli vain muutama prosentti. Muidenkin päihteiden käyttö oli harvinaista.
 Myös infektiotautien oireita esiintyi vain vähän.
 – Tutkimuksen tulokset ovat tärkeitä, kun haluamme vastata paremmin turvapaikanhakijoiden terveystarpeisiin, sanoo tulosalueen johtaja  Olli Snellman  Maahanmuuttovirastosta.
 Turvapaikanhakijoiden terveys- ja hyvinvointitutkimus  (TERTTU) on toistaiseksi laajin turvapaikanhakijoiden terveyttä koskeva väestötutkimus sekä kansallisella että kansainvälisellä tasolla. Sen tavoitteena oli tuottaa kattavaa tietoa vuoden 2018 aikana turvapaikkaa hakeneiden aikuisten ja alaikäisten terveydestä ja hyvinvoinnista sekä palvelutarpeista Suomessa.
 THL toteutti tutkimuksen yhteistyössä Maahanmuuttoviraston vastaanottoyksikön ja vastaanottokeskusten kanssa. Tutkimusta tuki EU:n Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto.

THL: Turvapaikanhakijoilla runsaasti masennus- ja ahdistusoireita


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitus päättää ensimmäisestä lisäbudjetistaan, Rinne vierailee Tukholmassa
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus neuvottelee tiistaiaamuna ensimmäisestä lisäbudjetistaan. Neuvotteluiden keskeisestä annista kertovat valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) sekä liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.), sillä pääministeri lähtee vierailulle Tukholmaan.  Yle näyttää  hallituksen infon suorana noin klo 9.15 ja Rinteen ja Ruotsin pääministerin  Stefan Löfvenin  infon noin klo 13.30.
 Kahvipavun hinta on ennätysalhaalla, mutta kahvipaketin hinnasta päättää kauppa
 Kahvin maailmanmarkkinahinta on niin alhaalla, että osa kahvinviljelijöistä on joutunut vaihtamaan tuottavampaan kasviin. Henrietta Hassinen / Yle
 Kahvin maailmanmarkkinahinta on ennätysalhaalla, mutta se ei näy suoraan Suomessa myytävän kahvipaketin hinnassa. Kahvipaahtimoiden pelkona on, että viljelijät siirtyvät muihin tuotteisiin, jos kahvin kasvattaminen ei kannata. Suomessa kahvipaketin  hinnan päättää lopulta kauppa .
 Trump käynnistelee kampanjaansa – vaalivelho Brad Parscale on itseoppinut koodari ja markkinoinnin huippuosaaja
 Brad Parscale johtaa presidentti Donald Trumpin 2020-vaalikampanjaa.   Miguel A. Lopes / EPA
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trump  käynnistää Orlandossa virallisesti syksyn 2020 presidentinvaalikampanjansa. Kampanja pitäytyy samoissa teemoissa kuin edellisissä vaaleissa, mutta Trumpilla on nyt uusi,  digitaalisen markkinoinnin huippuosaajana  tunnettu kampanjapäällikkö.  Brad Parscale  on kuulunut presidentti  Donald Trumpin  lähipiiriin jo lähes vuosikymmenen ajan, mutta laajalle yleisölle hän on jäänyt tuntemattomaksi.
 Hallitus esittää takseille taksamittaripakkoa – Taksiliitto: "Alalla esiintyy veronkiertoa"
 Toni Pitkänen / Yle
 Harmaan talouden epäillään lisääntyneen sen jälkeen, kun  uusi taksilaki  astui voimaan viime vuoden heinäkuussa. Lain myötä esimerkiksi taksamittarin käyttö takseissa muuttui vapaaehtoiseksi. Nyt tuore  hallitus esittää  taksamittareita takaisin. Mittaripakkoa perustellaan muun muassa sillä, että ilman taksamittareita autoissa ei ole minkäänlaisia kassakoneita, jotka keräisivät tietoja verotusta varten.
 Etelässä nautitaan auringosta, rintama tuo ukkosia Pohjois-Karjalasta Etelä-Lappiin
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Tiistaina on maan etelä- ja keskiosissa laajalti aurinkoista ja lämmintä. Sade- ja ukkoskuuroja liikkuu Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Länsi-Lapissa. Illalla kuurot voivat ajautua myös länsirannikolle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rinne tapaa Löfvenin, kahvipavun halpa hinta ei käy kaupassa, taksimittarit tulossa takaisin


Summary: Donald Trump käynnistelee presidentinvaalikampanjaansa. Siitä on määrä tulla "suurempi, parempi ja pahempi" kuin vuonna 2016.

Yhdysvaltain presidentin kintereillä on viime viikkoina nähty usein tuuheapartainen salskea mies. Hänet on nähty yhtä lailla Valkoisen talon pihamaalla kuin New Yorkissa Trump Tower -pilvenpiirtäjän aulassa.
 Partamies on kuulunut  Donald Trumpin  lähipiiriin jo lähes vuosikymmenen ajan, mutta laajalle yleisölle hän on jäänyt tuntemattomaksi.
 Tilanne saattaa muuttua Suomen aikaa varhain keskiviikkoaamuna, kun hän seisoo eturivissä orlandolaisella stadionilla, jolla Trump avaa virallisesti uudelleenvalintaan tähtäävän vaalikampanjansa.
 Eturivissä ovat tuolloin tärkeimmät vieraat: Presidentin puoliso  Melania Trump , varapresidentti  Mike Pence  ja tämä tuuheapartainen mies, Trumpin kampanjapäällikkö  Brad Parscale .
 Tuulinen työpaikka
 Parscale oli mukana jo Trumpin 2016 vaalikampanjassa, mutta pysytteli tuolloin taustalla. Hän vastasi Trumpin kampanjasivustojen suunnittelusta ja ylläpidosta sekä digitaalisesta markkinoinnista.
 Tämän kampanjan avainhenkilöt vaihtuivat useaan otteeseen. Sen päällikkönä aloitti  Corey Lewandowski . Häntä seurasi tunnettu lobbari  Paul Manafort , joka sai tämän vuoden maaliskuussa lähes neljän vuoden vankeustuomion vero- ja pankkipetoksista.
 Vajaat kolme kuukautta ennen vaaleja kampanjapäälliköksi nousi  Kellyanne Conway . Hän on yksi harvoista kampanjan avainhenkilöistä, joka työskentelee edelleen myös Valkoisessa talossa Trumpin neuvonantajana.
 Vuoden 2020 kampanjassa Parscale on paljon vartijana, sillä ainakin toistaiseksi hän vastaa sekä kampanjan strategiasta että sen toteutuksesta.
 Washingtonissa matkamuistokojut myyvät jo Trumpin uudelleenvalintakampanjaan liittyvää tavaraa.  Nina Svahn
 Koripallo vaihtui koodaamiseen
 43-vuotiaalla Parscalella on digitaalinen viestinnän suunnitteluun ja toteutukseen keskittyvä konsulttiyritys.
 Hän on lähtöisin Texasista, missä hän lahjakkaana koripalloilijana pääsi yliopistoon urheilustipendillä. Peliura tyssäsi vammoihin ja Parscale hankki Trinity-yliopistosta kauppatieteiden tutkinnon.
 Hän opetteli omin päin koodaamista, perusti yrityksiä ja loi uran kotiosavaltiossaan digitaalisen markkinoinnin parissa. Trumpin kiinteistöbisneksestä tuli hänen asiakkaansa vuonna 2011.
 Siitä lähtien presidentti on luottanut mieheen useissa eri yhteyksissä.
 Vaaliteemat pysyneet samoina
 Parscale on todistanut osaamisensa markkinoinnissa, mutta asiasisällön tuottamisessa hän on kysymysmerkki. Tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että Trump ei sisältöön liiemmin satsaakaan. Vuoden 2020 kampanja starttaa nimittäin samoilla teemoilla kuin neljä vuotta sitten.
 Trumpin kampanjalla on kaksi iskulausetta: ”Keep America great” eli ”Pidetään Amerikka mahtavana” ja ”Promises made, promises kept” eli ”Lupauksia annettu – ja pidetty”
 Toisin sanoen Trump aikoo jatkaa puheitaan kauppasopimusten uusimisesta, työpaikkojen luomisesta ja muurin rakentamisesta Meksikon rajalle.
 – Parscale pitää kampanjapäällikkönä huolen siitä, että presidentti ei ainoastaan pitäydy perusviestissään vaan myös vahvistaa sitä. Miksi muuttaa sellaista, joka toimii, he ajattelevat, analysoi vaalikampanjaa tarkkaileva American Universityn professori  Jason Mollica .
 American Universityn professori Jason Mollica. Nina Svahn
 Mollica arvelee, että näitä vaaliteemoja viilataan ja uusiakin voi matkan varrella tulla, mutta kampanjan kivijalka pysyy ennallaan. Trumpin kampanja perustuu olettamukseen, että Yhdysvaltain presidentinvaali pysyy ennen kaikkea henkilövaalina.
 – Kaiken keskiössä on Donald Trump, Mollica tiivistää.
 ”Suurempi, parempi ja pahempi”
 Vaikka vaalikampanja käynnistyy virallisesti vasta nyt, käytännössä Trump aloitti sen lähes välittömästi virkaan astuttuaan.
 Hän on jo tähän mennessä kerännyt vaalikassaansa lähes 70 miljoonaa dollaria. Se on monin verroin enemmän kuin hänen toiselle presidenttikaudelle tähdänneillä edeltäjillään puolitoista vuotta ennen vaalia.
 Tähtäin on paljon korkeammalla: Parscale on sanonut amerikkalaismedian haastatteluissa suunnittelevansa miljardin dollarin uudelleenvalintakampanjaa.
 Donald Trump puhumassa Fort Myersissa Floridassa lokakuussa 2018. Trump kiersi republikaaneille tärkeitä osavaltioita viime syksyn kongressivaalien alla.  Cristobal Herrera / Yle
 Parscale kertoi CBS-televisioyhtiön haastattelussa, että vuoden 2020 kampanja on joka suhteessa ”suurempi, parempi ja pahempi” kuin edeltäjänsä. Esimerkiksi vapaaehtoisten vaalityöntekijöiden määrää nostetaan roimasti.
 Neljä vuotta sitten Trumpia avusti noin 700 000 vapaaehtoista. Nyt Parscale tähyää 1,6 miljoonan hengen vaaliarmeijaan, jolla olisi käytössään kaikki markkinoinnin keinot: se kiertäisi äänestäjien ovelta ovelle, soittaisi lukemattoman määrän puheluja ja olisi aktiivinen sosiaalisessa mediassa.
 Eri puolilla Yhdysvaltoja olevien kampanjan aluepäällikköjen määrää Parscale aikoo nostaa viime vaalien 3 000:sta jopa 90 000:een.
 – Ruohonjuuritaso on tällä kertaa paljon laajempi. Käytössämme on uutta teknologiaa, paljon uusia asioita, Parcale sanoi CBS:n haastattelussa.
 Trump jatkaa tyylillään
 Suurien resurssien ansiosta Parscale pyrkii etsimään myös aiemmin kokonaisuuden kannalta mitättöminä pidettyjä kohderyhmiä, joilla voi olla vaalin lopputuloksen kannalta merkitystä.
 Asiantuntija uskoo, että he saavat kuulla Trumpilta samanlaista rajua retoriikkaa kuin tähänkin saakka.
 – Perinteisiin poliittisiin kampanjoihin tottuneet saattavat edelleen oudoksua sitä, että ehdokas irvailee muille ja syyttää maan johtavaa mediaa valeuutisten levittämisestä, professori Mollica sanoo.
 – Kärjekäs retoriikka on kuitenkin lisännyt Trumpin suosiota, joten hän tuskin muuttaa taktiikkaansa. Uskon, että se vain yltyy vuoden 2020 vaalien lähestyessä, Mollica jatkaa.
 Lue lisää:
 Trump kohautti ABC:n haastattelussa: Ottaisin vastaan tietoa vastaehdokkaasta vieraalta valtiolta
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut

Tämä mies on Trumpin uusi vaalivelho – Brad Parscale on itseoppinut koodari ja markkinoinnin huippuosaaja


Summary: Taksiyhtiöiltä saatavat verotulot ovat hiipuneet samaan aikaan, kun asiakasmäärät ovat kasvaneet.

Harmaan talouden epäillään lisääntyneen sen jälkeen, kun  uusi taksilaki  astui voimaan viime vuoden heinäkuussa. Lain myötä esimerkiksi taksamittarin käyttö takseissa muuttui vapaaehtoiseksi.
 Nyt tuore  hallitus esittää  taksamittareita takaisin.
 Mittaripakkoa perustellaan muun muassa sillä, että ilman taksamittareita autoissa ei ole minkäänlaisia kassakoneita, jotka keräisivät tietoja verotusta varten. Mittarittomien taksien kirjanpito perustuukin lähinnä kuljettajan omaantuntoon.
 Suomen taksiyrittäjiä edustavasta Taksiliitosta sanotaan, että taksamittarit olisivat rehellisen, kilpailullisen liikenteen ainoa lähtökohta.
 – On mahdotonta kilpailla tilanteessa, jossa osa yrittäjistä maksaa veronsa ja osa ei, Taksiliiton toimitusjohtaja  Timo Koskinen  linjaa.
 Hän huomauttaa, että samalla kun taksikyytien kysyntä on kasvanut ja asiakkaita on enemmän kuin ennen, ovat alalta saatavat verotulot laskeneet.
 – Veronkiertoa näyttäisi jossain määrin tapahtuvan. Esimerkiksi viime joulukuussa taksialan liikevaihto laski 5,6 prosenttia, vaikka kyytien kysyntä on pysynyt ennallaan ellei kasvanut, Koskinen sanoo.
 Asiakas, pyydä kuittia
 Taksamittarit saavat kannatusta myös Kuopion torilta tavoitetulta taksiyrittäjältä.
 – Pakolliset mittarit olisivat askel parempaan suuntaan. Vaikka suuri osa yrittäjistä maksaa veronsa, on olemassa ryhmä, joka toimii toisin, hän tiivistää.
 Koskinen sanoo harmaan talouden kukoistavan etenkin öisin ja suurten tapahtumien yhteydessä, kun liikenteessä on paljon asiakkaita.
 – Tällöin moni asiakas tykkää maksaa taksin käteisellä, koska se on nopeaa ja vaivatonta. Käteiskaupassa on olemassa riski, että rahat päätyvät kuljettajan omaan taskuun, vaikka ne kuuluisi merkitä kirjanpitoon, Koskinen toteaa.
 Taksien asiakkaille hänellä on yksi, selkeä neuvo:
 – Asiakkaan pitää aina pyytää kuitti, olipa ostamassa mitä palvelua tahansa. Tämä koskee erityisesti taksipalveluita. Se on askel siihen suuntaan, että yritykset hoitaisivat talouspuolensa kunnolla, Koskinen tuumaa.
 Taksien toiminta oli erityissyynissä viime viikolla, kun  viranomaiset tekivät lukuisia täsmäiskuja  Kuopion alueen takseihin. Tehovalvonnan tuloksista voit lukea  tästä jutusta .

Hallitus esittää takseille taksamittaripakkoa – Taksiliitto: "Alalla esiintyy veronkiertoa"