Summary: Lääkärit ovat kimpaantuneet jatkuvaan lääkäripulaan Etelä-Karjalan keskussairalan päivystyksessä. Erikoislääkärit eivät halua hoitaa yleislääketieteen potilaita.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalassa keskusssairaalan lääkärit ovat kyllästyneet Etelä-Karjalan keskussairaalan ja päivystyksen kehnoihin työoloihin. Lääkärit ovat tyytymättömiä työtiloihin ja jatkuvaan lääkäripulaan. Lisäksi he ovat huolissaan täydestä vuodeosastosta, josta voidaan joutua kotiuttamaan potilaita huonokuntoisina.
 Nyt lääkärit ovat kirjelmöineet ongelmista Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin johdolle.
 Päivystys muutti uuteen K-sairaalaan viime kesänä. Uusi sairaala on ollut murheenkryyni  rakentamisesta lähtien , ja ongelmia on  ilmaantunut tasaisena virtana . Valmistumisen kynnyksellä sairaalassa sattui muun muassa iso vesivahinko.
 Muuton jälkeen sairaalan toiminnallisuudet herättivät ihmetystä: päivystyksestä puuttuu odotusaula, pylväät hissien edessä vaikeuttavat potilaskuljetuksia ja potilashuoneissa on liian hyvä äänieristys.
 Muutama päivä sitten lääkärit jättivät sosiaali- ja terveyspiirin johdollo adressin, joka tuo esiin uusia ongelmia hoitotyössä.
 – Ei tietysti kukaan adresseja odota, mutta ei sen sisältö sinänsä yllättänyt, toteaa terveys- ja vanhuspalveluiden johtaja  Tuula Karhula  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotesta.
 Lääkärit eivät useista pyynnöistä huolimatta suostu kommentoimaan valituksen syitä tarkemmin Ylelle.
 "Välillä ei edes tiedetä, kuinka paljon meillä on seuraavana päivänä lääkäreitä"
 Adressin on allekirjoittanut noin 60 lääkäriä. Heitä huolestuttaa yleislääkäripula päivystyksessä. Lisäksi adressissa kerrotaan, että vuodeosastot ovat lähes aina täynnä, päivystyksen tilat ovat soveltumattomat ja riittämättömät lääkäreille, eikä tietokoneita ole tarpeeksi.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on ostanut noin 20 vuotta päivystyksen yleislääkäripalvelut ensin Attendolta ja yrityskaupan jälkeen Terveystalolta.Eksotelta perustellaan lääkäripulaa sillä, että Terveystalo ei ole pystynyt toimittamaan sopimuksen mukaisesti ostopalvelulääkäreitä Eksotelle.
 – Terveystalolle on tullut akuutti ongelma tänä vuonna, että he eivät ole pystyneet läheskään joka päivä toimittamaan päivystäjiä meille, toteaa Karhula.
 Valtakunnallinen yleislääkäripula on Karhulan mukaan osasyynä siihen, ettei Terveystalo ole pystynyt järjestämään lääkäreitä Lappeenrantaan.
 Viime syksynä päivystys toimi Karhulan mukaan hyvin, kun päivystyksessä oli päivällä 3–4 yleislääkäriä. Nyt menee huonommin.
 – Nyt on jouduttu sitten menemään paljon, paljon vähemmällä väellä. Välillä ei edes tiedetä, kuinka paljon meillä on seuraavana päivänä lääkäreitä, kuvailee Karhula.
 Tuula Karhula kertoo, että ongelmat ovat tiedossa. Eksote on yrittänyt ratkoa adressissa kerrottuja ongelmia. Kare Lehtonen/Yle
 "Tuskaa se tuottaa ja paljon järjestelyitä vaatii"
 Lääkärit jättivät adressin Nuorten lääkärien yhdistyksen nimissä. Nuorien lääkärien lisäksi adressin ovat allekirjoittaneet useat ylilääkärit ja kokeneet lääkärit.
 Adressissa kerrotaan, että yleislääkäripula kuormittaa erikoissairaanhoitoa.
 – On jopa ehdotettu, että mikäli yleislääketieteen päivystäjiä ei saada, erikoissairaanhoidon päivystäjien tulisi tutkia ja hoitaa myös yleislääketieteen potilaat. Tätä ei voida sallia, lääkäreiden jättämässä adressissa todetaan.
 Lääkäreiden mukaan erikoissairaanhoidon ammattilaisten siirtyminen yleislääketieteen päivystykseen vaarantaisi kriittisesti sairaiden potilaiden hoidon.
 Eksoten johdon mukaan erikoissairaanhoidon lääkärit ovat aiemminkin hoitaneet yleislääketieteen potilaita. Näin toimittiin noin 20 vuotta sitten, jolloin erikoislääkärit vastasivat yöpäivystyksestä.
 – 20 vuotta sitten yleislääkäripäivystystä ei ollut, vaan erikoisalat hoitivat yöpäivystyspotilaita, kertoo Karhula.
 Enää se ei kuitenkaan käy. Uuden päivystysasetuksen mukaan laajan ympärivuorokautisen päivystyksen yksikössä tulee olla yleislääketieteen erikoisalan edellytykset ja osaaminen.
 – Totta kai yleislääkärin päivystykseen hommaamme, mutta tuskaa se tuottaa ja vaatii paljon järjestelyitä, huokaisee Karhula.
 Uuden sairaalan tarina on alkanut takkuillen. Emma Pietarila/Yle
 Kirurgian päivystäjä työskentelee käytävällä
 Lääkärit ovat huolissaan Eksoten tulevaisuudesta ja houkuttelevuudesta työpaikkana. Erikoistuvia lääkäreitä on lähtenyt nyt jo pois Eksotelta ja ovat hakeutuneet muihin sairaaloihin töihin. Yhtenä syynä lääkäreiden lähtöön ovat huonot työolot.
 Etelä-Karjalan keskussairaala sijoittui alimmalle sijalle keskussairaalavertailussa vuonna 2018 tehdyssä valtakunnallisessa Nuorten lääkärien yhdistyksen koulutuspaikkakyselyssä.
 Lääkärit kritisoivat adressissaan myös uuden sairaalan tiloja. Päivystyspoliklinikan tilat ovat soveltumattomat ja riittämättömät lääkäreille. Muun muassa kirurgian ja yleislääketieteen päivystäjät joutuvat työskentelemään käytävällä potilastiloissa.
 – Haastavaahan tämä ollut. Päivystyksen toimijat ovat olleet aikanaan tiloja suunnittelemassa. Uskon, että tila-asiat pystytään järjestämään, sanoo Eksoten terveys- ja vanhuspalveluiden johtaja Tuula Karhula.
 Lisäksi päivystyksessä on liian vähän tietokoneita lääkäreille. Karhula lupaa, että tietokoneita tilataan lisää.
 Täysistä vuodeosastoista Karhula syyttää viime kesän osalta helteitä. Talvella ja keväällä puolestaan hoivayksiköissä jylläsi pitkäkestoinen noroinfektio, mikä täytti vuodeosastot.
 Yksi ratkaisu on raha
 Lääkärien jättämä adressi saa Eksoten johdolta kiitosta siitä, että se on ratkaisukeskeinen. Siihen on kirjattu ratkaisuehdotuksia, joilla tilannetta voitaisiin parantaa.
 Lääkärit ehdottavat, että päivystysalueelle tulisi oma erikoislääkäri ja perusterveydenhuoltoon lisää vuodeosastopaikkoja. Heidän mukaan rekrytointi helpottuisi, jos peruspalkkaa korotettaisiin. Se parantaisi lääkäreiden mukaan Eksoten kilpailukykyä ja sitouttaisi työvoimaa pidempiaikaisiin työsuhteisiin.
 Terveys- ja vanhuspalveluiden johtaja Tuula Karhulan mukaan rahaa tarvitaan, jotta yleislääkäreitä löytyisi päivystykseen.
 – Meidän täytyy etsiä yleislääkäreitä nyt eri keinoin ja jonkinlaisella lisärahasummalla sitouttaa siihen, että osa suostuisi päivystämäänkin.

60 lääkäriä hermostui raastaviin työoloihin: "Kehnot tilat, täysi vuodeosasto, tietokoneita puuttuu, jatkuva lääkäripula"


Summary: Eniten tehtäviä oli Kotkan ja Helsingin edustoilla.

Suomenlahden merivartiostolla riitti viime viikolla töitä erittäin vilkkaasta vesiliikenteestä johtuen.
 Aurinkoinen sää helli veneilijöitä ja merellisiä tehtäviä oli kaksinkertainen määrä edelliseen viikkoon verrattuna. Kuluneen viikon aikana oli yhteensä 29 meripelastus-, avustus- ja virka-aputehtävää, kun edellisellä viikolla vastaavia tehtäviä oli yhteensä 15.
 Suomenlahden Merivartioston johtokeskuksen päällikkö  Petteri Blomvall  kertoo, että eniten tehtäviä oli Helsingin ja Kotkan edustalla.
 – Suurin osa, eli puolet tehtävistä oli meripelastustehtäviä, eli ihmisten auttamistilanteita.Tilanteita, jossa oli ihminen hengenvaarassa oli vain yksittäisiä, Blomwall sanoo.
 Meripelastustehtävistä suurin osa aiheutui veneiden erilaisista teknisistä ongelmista. Yleisin tekninen vika veneissä johtui polttoainetankkien epäpuhtauksista. Tämä johti polttoainesuodattimen tukkeutumiseen ja matkan katkeamiseen.
 Blomvall kannustaa veneilijöitä huolellisuuteen.
 – Veneenlaskun jälkeen voi olla tosi kova hinku merelle. Se on yleensä kaikista vaarallisin hetki, koska veneessä olevia puutteita ei huomata ja viimeisiä kuntotsekkauksia ei tehdä. Nyt kauden kynnyksellä kannattaa tehdä tuplatarkistuksia.
 Oikeat pelastusliivit päälle
 Suomenlahden merivartiosto muistuttaa veneilijöitä pelastusliivin käytöstä vesiliikenteessä. Pelastusliiveistä johtuneita vesiliikennerikkomuksi kirjattiin viime viikolla kolme.
 – Huomiota tulee kiinnittää siihen, että pelastusliivit ovat jokaisella oikean kokoiset.
 Suomenlahden Merivartioston johtokeskuksen päällikkö Petteri Blomvall kertoo, että ihmisten tietoisuus vesiliikenteen riskeistä on lisääntynyt. Tämä on näkynyt pelastusliivien käytön lisääntymisenä viime vuosina.
 Ruorijuopumustapauksia kirjattiin Suomenlahdella viime viikolla kaksi.
 – Suurin osa liikkeellä olleista veneistä oli liikkeellä veneen koeajomielellä, jolloin veneellä tehdyt reissut olivat lyhyempiä. Tämä vaikutti ruorijuoppotapauksiin.

Veneilijät hullaantuivat auringosta ja painelivat vesille tarkistamatta veneen kuntoa – lämmin viikko tuplasi pelastustehtävät Suomenlahdella


Summary: Menossa on eurovaalien ennakkoäänestyksen viimeinen päivä.

Eurovaalien ennakkoäänestys jatkuu yhä edellisiä eurovaaleja vilkkaampana. Tänään tiistaina on viimeinen ennakkoäänestyspäivä.
 Tiistaina kello 13 oli 17,8 prosenttia äänioikeutetuista käynyt äänestämässä.
 Tämä on jo enemmän kuin edellisissä eurovaaleissa koko ennakkoäänestyksen aikana, vaikka päivää on vielä jäljellä.
 Viisi vuotta sitten ennakkoon äänesti viimeisen ennakkoäänestyspäivän loppuun mennessä oikeusministeriön myöhemmin täsmentämän luvun mukaan 17,4 prosenttia äänioikeutetuista.
 Vilkkainta äänestäminen on ollut toistaiseksi Helsingin, Pirkanmaan ja Lapin vaalipiireissä.
 Voit seurata eurovaalien ennakkoäänestyksen kehittymistä tunti tunnilta  oikeusministeriön sivuilta .
 Varsinainen vaalipäivä sunnuntaina
 Varsinainen vaalipäivä on sunnuntaina 26. toukokuuta. Silloin voi äänestää vain etukäteen ilmoitetussa äänestyspaikassa kello 9–20.
 Eurovaalien ehdokkaat ovat samat koko maassa. Eurovaaleissa koko Suomi on siis yhtä vaalipiiriä.
 EU-vaaleissa äänestetään Suomen edustajat Euroopan parlamenttiin.
 Europarlamentaarikkoja valitaan Suomesta 13. Jos Iso-Britannia eroaa Euroopan unionista, saa Suomi neljännentoista europarlamentaarikon.
 Lisää aiheesta:
 Löydä oma ehdokkaasi Ylen vaalikoneesta
 Mitä saat, kun äänestät EU-vaaleissa? Listasimme 7 asiaa
 Testaa, kenen valtaa äänesi lopulta vahvistaa ja lue, millaiset ryhmät EU-parlamenttia hallitsevat
 EU:n puolustus sai puheenjohtajat kiihtymään – katso vielä jälkikäteen Ylen vaalikeskustelu ja lue analyysi verkossa

Viime eurovaalien ennakkoäänestysprosentti on jo ylitetty – 17,8 prosenttia käynyt tähän mennessä äänestämässä


Summary: Ikkunalaudoilla ja vedessä selvästi näkyvä siitepöly ei kuitenkaan ole oireisiin syypää.

Nenä vuotaa valtoimenaan, aivastuttaa ja silmät syyhyävät – on taas se aika vuodesta. Tämä kevät on koivulle allergisille erityisen tuskainen.
 – Sellaiset henkilöt, jotka eivät ole ennen saaneet oireita, ovat nyt saaneet, sanoo allergia- ja astmaneuvoja  Terhi Hurme  Pirkanmaan allergia- ja astmayhdistyksestä.
 Turun yliopiston  Norkko-palvelu  kertoo Suomen tämän hetken siitepölytilanteen.
 Vaikka koivu vaivaa allergikkoja juuri nyt rajusti, on sen kausi etelässä jo lopuillaan. Maan keskiosissa tilanne on laantumassa, Lapissa kukinta jatkuu ja on voimakasta. Ilmavirrat kuljettavat pohjoisen siitepölyä vielä etelänkin riesaksi.
 Allergia vai flunssa? Allergiaoireet ovat usein hengitystieoireita. Niitä ovat nestemäinen nuha, aivastukset ja hengenahdistus. Allergiaan viittaavat myös silmäoireet, kuten silmien kutina ja punoitus.
 Pinnat peittävä keltainen siitepöly on kuusista
 Joka paikkaan tunkeutuva siitepöly koettelee hermoja, mutta ei välttämättä aiheuta allergiaoireita. Ikkunoille, pinnoille ja veteen kertyvä keltainen siitepöly on nimittäin peräisin lähinnä havupuista.
 Havujen siitepöly ei juurikaan aiheuta allergiaoireita, toisin kuin koivu.
 – Koivuahan on edelleen erittäin paljon ilmassa, mutta tuo näkyvä siitepöly on havupuiden eli kuusen ja männyn siitepölyä. Havupuiden siitepöly aiheuttaa oireita erittäin harvoin, sanoo allergianeuvoja Terhi Hurme.
 Kuusen kukinta on ollut tänä keväänä poikkeuksellisen runsasta maan eteläosissa.  Jukka Reiniharju  Turun yliopiston Siitepölytiedotuksesta arvioi, että runsaan kukinnan taustalla on viime vuoden lämmin kesä.
 – Männyllä runsas kukinta on tyypillistä, mutta kuusella vastaavia, runsaita kukintavuosia on harvemmassa.
 Voiko keltaiseen veteen mennä uimaan?
 Lahdessa pienellä Mytäjäisen rannalla kesäkausi on avattu ja ensimmäiset uimarit polskivat jo vedessä.
 Uimarannan puolella vesi on kirkasta, vastapäätä rantavedessä on tahmeaa, keltaista siitepölyä kasaumina ja lauttoina. Uimareiden onneksi tuuli on painanut siitepölyn toiselle puolelle rantaa.
 Jos siitepölyiseen veteen rohkenee uimaan, kannatta lopuksi käydä suihkussa. Kuvassa Rauhaniemen rantavettä Tampereella maanantaina 20. toukokuuta. Marjut Suomi / Yle
 Mutta kannattaako keltaiseen veteen mennä uimaan?
 – Jos on ihan terve, en näe estettä. Suihkuun kannattaa mennä uimisen jälkeen ja tietysti allergiset ovat asia erikseen. Silloin suihku on erittäin tärkeä asia, allergianeuvoja Hurme opastaa.
 Keltainen toukokuu jatkuu vielä tovin. Koivun jälkeen vuorossa on heinä, joka piinaa allergisia loppukesään asti. Toistaiseksi heinä vasta aloittelee kukintaansa etelässä. Loppukesästä vuoronsa aloitta pujo.
 – Valitettavasti moni koivuallergikko on allerginen myös heinille ja loppukesästä pujolle. Tämä tuska saattaa jatkua pitkin kesää aina syysmyöhään asti.

Tämä toukokuu on allergisen painajainen: "Sellaiset henkilöt, jotka eivät ole ennen saaneet oireita, ovat nyt saaneet"


Maailmantalouden kasvu heikkenee tänä vuonna 3,2 prosenttiin kansainvälisen kaupan jännitteiden siivittämänä, teollisuusmaiden talousjärjestö OECD ennustaa talouskatsauksessaan. Talous kasvoi globaalisti 3,5 prosenttia viime vuonna.
 Synkkiä pilviä maailmantalouteen muodostavat muun muassa Yhdysvaltain ja Kiinan välinen kauppasota ja brexit. OECD:n mukaan keskuspankkien rahoituspolitiikka on liikkunut kasvua tukevampaan suuntaan.
 Talousjärjestö ennustaa myös Suomen talouskasvun heikentyvän tulevina vuosina huomattavasti kansainvälisen kasvun painamana.

OECD-raportti: Maailmantalouden kasvu heikkenee kauppasodan seurauksena


Summary: Vedettömät pisuaarit ovat vallanneet miesten wc-tiloja Suomessa jo kymmenen vuotta.

Oulussa ja Jyväskylässä on siirrytty monissa miesten wc-tiloissa vedettömiin pisuaareihin. Uutta wc-tekniikkaa tuli Ouluun jo puolikymmentä vuotta sitten ja kaupungissa on siirrytty kuivapisuaareihin noin 30:ssä liikuntapuolen kohteessa. Vedettömät pisuaarit löytyvät muun muassa Ouluhallista, Heinäpään jalkapallohallista, Raksilan jäähallista ja Linnanmaan harjoitusjäähallista.
 – Veden säästön lisäksi uudet pisuaarit ovat poistaneet myös nuuskaongelman. Nuuska tukkii helposti vettä käyttävät pisuaarit, muttei vedettömiä, iloitsee Oulun kiinteistöpäällikkö  Veijo Kotilainen .
 Puolestaan Jyväskylän kaupungilla on noin 300 omaa kiinteistöä ja lisäksi vuokratiloja, joista löytyy yhteensä monta tuhatta wc:tä.
 Wc-tilat ovat kaupungille merkittävä kuluerä.  Petteri Kontro
 Kiinteistöpäällikkö  Petteri Kontro  kertoo, että wc-tilat ovat kaupungille merkittävä kuluerä vedenkulutuksen ja huoltotarpeen vuoksi.
 – Käynnistimme vuoden 2017 vuoden alussa vedettömien pisuaarien hankinnan korvaamaan vedellisiä. Niitä on hankittu nyt noin 40 isoon kiinteistöön. Reiluista kymmenestä vielä puuttuu.
 Vedentuhlaus putoaa jopa puoleen
 Kahdessa vuodessa Jyväskylä on päässyt 40–50 prosentin vedensäästöön uudistetuissa vessoissa vedettömien pisuaarien ansiosta. Yhden vesipisuaarin vesi maksaa vuodessa 300–400 euroa riippuen veden kuutiohinnasta.
 Vedettömiä pisuaareja on ilmestynyt messukeskuksen ja teatterin lisäksi kirjastoihin, kouluihin, päiväkoteihin sekä urheilu- ja liikuntatiloihin. Yksityisellä puolella niitä löytyy ravintoloista, hotelleista, huoltoasemilta ja elokuvateattereista.
 Oulu ja Jyväskylä ovat kunnostautuneet tällaisten vesipisuaarien  uusimisella vedettömillä. Kimmo Hiltunen / Yle
 Jyväskylän Paviljongista löytyy sekä vedellisiä että uudempia vedettömiä urinaaleja. Paviljongin messuilla, kokouksissa ja konserteissa vierailee vuodessa noin 350 000 kävijää ja wc:t ovat kovassa käytössä.
 – Jos jokainen käy 3–4 kertaa tapahtuman aikana vessassa, olemme liki 1,5 miljoonassa wc-käyntikerrassa, laskee Jyväskylän Kongressikeskuksen toimitusjohtaja  Pietari Sorri .
 Vedetön pisuaari erottuu parhaiten hajuttomuudella.  Petteri Kontro
 Karkean arvion mukaan Paviljongin wc:t käyttävät vettä vuodessa noin neljä miljoonaa litraa.
 Kiinteistöpäällikkö Petteri Kontro ei löydy huonoja puolia vedettömistä urinaaleista lainkaan.
 – Käyttäjien palautteet ovat olleet erittäin hyviä. Arjessa vedetön pisuaari erottuu parhaiten hajuttomuudella. Siivoustoimi on arvostanut helppoa siivousta ja huollettavuutta.
 Tiede-lehden mukaan hajuongelmia voi toki syntyä, jos vedetöntä pisuaaria ei ole liitetty  hyväkuntoiseen ja puhtaaseen viemäriputkeen , sillä virtsa väkevänä nesteenä liikkuu hitaammin ilman vettä. Ongelmia saattaa syntyä myös, jos pisuaareihin lorotetaan esimerkiksi kahvia virtsan sijasta.
 Vedettömään pisuaariin ei ole kytketty vesijohtoa - pelkkä viemäriyhteys riittää. Arvo Vuorela / Yle
 Fysiikkaa ja hyödyllisiä bakteereja
 Vedettömään pisuaarin ei ole vedetty vesijohtoa. Pelkkä viemäriliittymä riittää. Pisuaarin allas ohjaa virtsanesteen alas viemäriin fysiikalla toimivan, ilmatiiviin hajulukkojärjestelmän läpi. Järjestelmä estää viemärikaasujen leviämisen wc-tilaan.
 Pisuaarin pohjalla hajulukon pinnassa olevasta saniteettikivestä liukenee likaa syöviä bakteereita. Ne estävät myös hajun muodostumista. Hajulukko on vaihdettava noin 7 500 käyttökerran jälkeen.
 Eri valmistajilta löytyy useita versioita hajulukoista. Pisuaareista löytyy hajulukkoja nestelukkotekniikalla tai suodattavalla membraanitekniikalla.
 Helpoimman vedettömän pisuaariratkaisun tarjoaa Saneco Oy. Siinä ei hankita uutta pisuaaria, vaan katkaistaan veden tulo pisuaariin ja asetetaan kapseli sen pohjalle. Kapseli on vaihdettava 3 000 käyttökerran jälkeen.
 Idea Suomeen Saksasta
 Vedettömien pisuaarien markkinoilla on jonkin verran kilpailua Suomessa. Viimeisen kymmenen vuoden aikana markkinoille on tullut ja myös poistunut useita toimijoita.
 Vedettömien pisuaarien rantautuminen Suomeen alkoi vuonna 2009. Saksasta Suomeen paluumuuttanut  Hanno Airas  ihmetteli helsinkiläisen ravintolan vessassa vedellä toimivia pisuaareja. Saksassa ne olivat jo historiaa.
 Airas perusti Novosan Oy:n tuomaan pisuaareja Suomeen ja kehittämään wc-ratkaisuja, vaikka ensi alkuun hänelle naurettiin hassusta liikeideasta. Novosanin markkinaosuus on tällä hetkellä noin 90 prosenttia.
 – Alkuun myynti oli hyvin hidasta ja sitä piti perustella. Tänä päivänä ei tarvitse juurikaan perustella ja trendi on se, että entistä enemmän valitaan wc-tiloihin vedetön vaihtoehto.
 Hanno Airas aloitti vedettömien pisuaarien maahantuonnin vuonna 2009. Novosan Oy
 USA:n armeijalta vetoapua
 Yhdysvalloissa kuivat pisuaarit löivät läpi viimeistään vuonna 2006, kun Yhdysvaltain armeija testien jälkeen päätti siirtyä vedettömiin vessoihin.
 Koko Euroopan saniteettiteollisuudessa sveitsiläinen Geberit -konserni on markkinajohtaja. Geberit on kasvanut ostamalla useita eurooppalaisia saniteettikalusteiden valmistajia, muun muassa Sanitecin ja IDOn Suomesta ja Ifön Ruotsista. Konsernilla on myös tarjolla vedettömiä pisuaareja.
 Maailman mittakaavassa johtava vedettömien pisuaarien valmistaja on yhdysvaltalainen Falcon Waterfree Technologies. Falconin kuivapisuaarit löytyvät muun muassa Taj Mahalista, Pekingin kansainväliseltä lentokentältä ja World Of Coca Colasta Atlantasta.
 Jäämässä miesten etuoikeudeksi
 Veden heittäminen vedettömään urinaaliin onnistuu toistaiseksi vain miesten vessoissa.
 – Pisuaarien uusiminen on ollut kyllä ainoastaan miesten aluetta tähän saakka, myöntää Petteri Kontro.
 Hanno Airas Novosanilta muistelee, että yhtiön alkuaikoina vuonna 2009 markkinoille tuli naisille tarkoitettu vedetön pisuaari. Se ei kuitenkaan lyönyt läpi.
 – Siinä on tietyt anatomiset rajoitteet. Miesten wc:ssä miehet seisovat rivissä pisuaarien äärellä. On kaukaa haettu ajatus, että naiset istuisivat pissalla samalla lailla rivissä housut kintuissa.
 Airas ei näe naisten pisuaarien yleistyvän, mutta arvioi uusien ja innovatiivisten wc-ratkaisujen tulevan myöskin naisten wc-tiloihin.
 Kuopion jäähalli sai uudet vedettömät pisuaarit miesten vessoihin elokuussa 2018. Toni Pitkänen / Yle

Vedettömät pisuaarit säästävät miesten vessoissa vettä jopa 50 prosenttia – Oulussa ne ratkaisivat nuuskaongelman


Summary: Tammikuussa 2016, eli ennen brexit-äänestystä, rasismin kohteeksi oli joutunut 58 prosenttia.

Rasismi näyttää lisääntyneen selvästi Iso-Britanniassa brexit-kansanäänestyksen jälkeen,  kertoo The Guardian-lehti  tuoreeseen tutkimukseen perustuen. Peräti 71 prosenttia etnisiin vähemmistöihin kuuluvista briteistä sanoo kokeneensa syrjintää.
 Kun sama kysymys esitettiin tammikuussa 2016, eli ennen brexit-äänestystä, kertoi 58 prosenttia etnisiin vähemmistöihin kuuluvista kohdanneensa rasismia.
 Tummaihoisista rasismin kohteeksi on tuoreen selvityksen mukaan joutunut peräti 74 prosenttia, kun tammikuussa 2016 vastaava lukema oli 59 prosenttia.
 The Guardianin mukaan Britannian EU-erosta käytävä riitely on heijastunut kielenkäyttöön yleisemminkin. Yli puolet tutkimukseen vastanneista etnisten vähemmistöjen edustajista kertoo törmäävänsä rasismiin päivittäin sosiaalisessa mediassa ja kuulevansa päivittäin rasistisia vitsejä.
 40 prosenttia etnisiin vähemmistöihin kuuluvista raportoi havainneensa rasismia lehtijutuissa.
 Opiniumin tekemässä tutkimuksessa haastateltiin helmi–maaliskuussa 1006 eri etnisiin ryhmiin kuuluvaa ihmistä.
 Tutkimuksen tulos on samansuuntainen kuin  Britannian sisäministeriön rikostilastot . Tuoreimman tilaston mukaan rasistisia viharikoksia rekisteröitiin viime vuonna Englannissa ja Walesissa 71 251 kappaletta. Vuodessa tällaiset rikokset lisääntyivät 14 prosenttia.

Rasismi lisääntyi Britanniassa brexit-riitelyn myötä – yli 70 prosenttia etnisiin vähemmistöihin kuuluvista kokenut syrjintää


Summary: Valvontaeläinlääkäri ja terveystarkastaja kävivät paikalla tiistaina.

Oikeutta eläimille -yhdistyksen julkaisemista ketunraatokasoista pietarsaarelaisella turkistarhalla ei löytynyt näyttöä. Oikeutta eläimille -yhdistys julkaisi maanantaina Facebook-sivuillaan kuvia pietarsaarelaistarhalta, jossa näyttäisi olevan läjäpäin kettujen jäänteitä.
 Raatolöydöksestä kertoi  Helsingin Sanomat .
 Paikalla aamupäivällä käyneen vs. valvontaeläinlääkärin Gullvi Sederstömin mukaan tarhalta löytyi yksittäisiä raatoja. Niiden alkuperää ei voida vielä tietää. Sederstöm ei voi vahvistaa myöskään sitä, että sosiaalisessa mediassa julkaistut kuvat olisivat juuri tuolta tarhalta.
 – Omistaja ei ollut paikalla ja perusteellista eläinsuojelutarkastusta ei tehdä ilman syytä penikoimisaikana. Vettä oli, kuolleita eläimiä ei näkynyt. Mitään vakavia eläinsuojelulaiminlyöntejä ei todettu.
 Tarkastuskäynti paljasti, että turkistarha-alue kaipaa siistimistä. Tarhalle tehdään uusintatarkastus sen jälkeen, kun kettujen penikoimisaika on ohi eli juhannuksen jälkeen.

Oikeutta eläimille julkaisi kuvia raatokasoista turkistarhalla Pohjanmaalla – tarkastuskäynnillä ei kuitenkaan löydetty mitään


Summary: Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Markku Aholainen on pyytänyt anteeksi puheitaan, mutta kuvaili valtuuston kokouksessa osaa väitteistä absurdeiksi.

Mikkelin kaupunginvaltuustossa jätettiin maanantaina aloite, jolla halutaan punnita kaupunginhallituksen puheenjohtajiston luottamus.
 Aloitteen taustalla on Mikkelin Kaupunkilehdessä  julkaistu juttu , jonka mukaan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Markku Aholainen  (sd.) olisi viime viikolla Suomen Yrittäjien tilaisuudessa Lappeenrannassa hyökännyt sanallisesti yrittäjiä ja yrittäjyyttä vastaan.
 Aholainen myönsi maanantaina valtuustokokouksessa puheenvuorojensa olleen kärjekkäitä ja pyysi anteeksi puheitaan. Aholaisen mukaan hän oli pitänyt yrittäjien tapahtumassa tunteikkaan puheenvuoron, jossa oli omien sanojensa mukaan tuonut esiin muun muassa näkemyksensä Mikkelin ongelmallisesta poliittisesta ilmapiiristä.
 Osaa kaupunkilehdessä esitetyistä väitteistä hän kuitenkin kuvaili absurdeiksi.
 – Lehtijutussa oleva väite, että pidän yrittäjyyttä ja yrittäjiä yhteiskunnan syöpänä on ihan suoraan sanoen absurdi, Aholainen sanoi valtuuston kokouksessa pitämässään puheenvuorossa.
 Aloitteella 30 allekirjoittajaa
 Aloitteen kaupunginhallituksen puheenjohtajiston luottamuksen arvioinnista allekirjoitti 30 kaupunginvaltuuston 51 jäsenestä. Allekirjoittajia on kaikista valtuustoryhmistä SDP:tä lukuun ottamatta. Kokoomuksen kaikki valtuutetut allekirjoittivat aloitteen.
 Aloitteen jätti keskustan  Pekka Pöyry . Pöyryn mukaan aloitteen syynä ovat pääsääntöisesti Markku Aholaisen käyttäytyminen ja kommentointi yrittäjien tilaisuudessa Lappeenrannassa.
 – Ryhmät olivat sitä mieltä, että täytyy selvittää mistä oli kysymys. Sitten katsotaan, mihin jatkotoimiin se johtaa, jos johtaa, Pöyry sanoo.
 Kaupunginhallitus käsittelee valtuustoaloitteen seuraavassa kokouksessaan. Hallitus arvioi, esittääkö se kaupunginvaltuustolle tilapäisen valiokunnan perustamista hallituksen puheenjohtajiston luottamuksen arvioimiseksi.
 Puheenjohtajistot säilyvät
 Ennen aloitteen jättämistä kaupunginvaltuusto päätti kaupunginhallituksen kokoonpanosta sekä kaupunginhallituksen ja -valtuuston puheenjohtajistoista.
 Molempien puheenjohtajuudet säilyvät kaksi seuraavaa vuotta samoilla nimillä.
 Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana jatkaa keskustan  Seija Kuikka , ensimmäisenä varapuheenjohtajana kokoomuksen  Oskari Valtola  ja toisena varapuheenjohtajana SDP:n  Satu Taavitsainen .
 Kaupunginhallituksen puheenjohtajana jatkaa SDP:n Markku Aholainen.Ensimmäinen varapuheenjohtaja on keskustan  Kirsi Olkkonen  ja toinen varapuheenjohtaja kokoomuksen  Armi Salo-Oksa .

Mikkelissä kaupunginhallituksen puheenjohtajiston luottamus halutaan punnita – syynä Markku Aholaisen kärjekkäät kommentit yrittäjien iltatilaisuudessa


Summary: Tavoitteena on, että vuoteen 2023 mennessä neljännes opiskelupaikoista varattaisiin sosiaalisesti heikommista lähtökohdista ponnistaville opiskelijoille.

Kiintiöimällä opiskelupaikkoja Oxfordin yliopisto pyrkii puhdistamaan mainettaan syytöksiltä, että se on elitistinen, yksityiskouluja suosiva ja sosiaalisesti valikoiva.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  yliopisto valmistautuu julkistamaan, että uusimmassa opiskelijavalinnassa yliopistoon tulijoista 60,5 prosenttia on julkisista kouluista. Luku on suurin sitten 1970-luvun.
 Yliopiston varakansleri  Louise Richardson  sanoo brittimedialle, että  muutos sisäänotossa  on mullistava.
 – Yliopisto sitoutuu yksimielisesti kiihdyttämään tahtia, jotta opiskelijakunta monipuolistuisi, Richardson sanoo.
 Richardsonin mukaan, jokaisella akateemisesti erinomaisella opiskelijalla pitää olla tasa-arvoinen mahdollisuus paikkaan Oxfordissa.
 Syytöksiä syrjinnästä
 Kyse on yhdestä jyrkimmistä toimista, joihin mikään brittiläinen eliittiyliopisto on ryhtynyt. Oxfordia on moitittu siitä, että aloituspaikoista päättävät  tutorit syrjisivät valinnoissaan  värillisiä ja köyhiä opiskelijoita.
 Sosiaalista liikkuvuutta tutkiva  Sutton Trust -järjestö kertoi  joulukuussa, että Oxfordin ja Cambridgen yliopistot ottavat sisään suhteettoman paljon opiskelijoita kahdeksasta, lähinnä yksityisestä koulusta.
 Järjestö tutki aloituspaikkojen jakaantumista vuosina 2015–2017 Oxfordissa ja Cambridgessa. Tulos osoitti, että yliopistot ottavat niistä enemmän sisään opiskelijoita kuin 3 000 julkisesta koulusta yhteensä.

Maineikas Oxfordin yliopisto pyrkii eroon eliittimaineestaan – lupaa varata neljänneksen opiskelupaikoista köyhille


Summary: Kongossa 1 200 uhria vaatinut epidemia on nyt jo historian toiseksi vakavin.

Itäisessä Kongossa  Denise Kahambu  on saapunut serkkunsa,  Marie-Rosen , hautajaisiin. Perinteiden vastaisesti hän ei pääse kuitenkaan Butembon hautausmaalla jättämään viimeisiä jäähyväisiä 50-vuotiaana kuolleelle serkulleen avoimen arkun ääreen.
 – Sanovat, että hän menehtyi ebolaan, Denise Kahambu sanoo skeptisesti.
 Kongossa on otettu käyttöön tiukat turvatoimet tarttuvaan verenvuototautiin kuolleiden hautajaismenoissa. Hautajaiset on suunniteltu niin, että tartuntavaara olisi minimaalinen.
 Hautauksen suorittavat turvavaatteisiin pukeutuneet työntekijät, suku ja ystävät pidetään kaukana. Samalla särkyy perinne, jonka mukaan vainaja saatellaan häntä avoimen arkun äärellä katsoen tai koskettaen.
 – Olemme tyrmistyneitä, että hänet haudataan näin, Denise Kahambu sanoo.
 Toiseksi vakavin epidemia
 Meneillään oleva epidemia alkoi viime elokuussa. Se on vaatinut yli 1 200 kuolonuhria, joista 200 on menehtynyt tautiin toukokuussa. Epidemia siis edelleen kasvaa.
 – Jos emme puhalla yhteen hiileen epidemian nitistämiseksi, kasvaa riski sen leviämisestä laajemmalle entistä aggressiivisemmin, sanoi maanantaina Maailman terveysjärjestön pääjohtaja  Tedros Adhanom Ghebreyesus  järjestön vuosikokouksen avajaisissa.
 Kongon terveysministeriö päivittää ebolatilanteen seurantaa twitterissä. Epäiltyjä tautitapauksia on liki 250.
 Ghebreyesus kuvasi epidemiaa yhdeksi vaikeimmista tautihätätiloista, joita terveysjärjestö on koskaan kohdannut. Vuosina 2014–2016 tuhoisin tiedossa oleva ebolaepidemia surmasi 11 300 ihmistä Länsi-Afrikassa. Siksi erityisjärjestelyt hautajaisissa ovat välttämättömiä.
 Hautajaiset ovat kulttuurišokki
 Butembossa Marie-Rosen hautajaiset seuraavat käyttöönotettua kaavaa. Lava-auto tuo arkun haudan äärelle, saattoväki pysyy etäällä.
 Tilannetta valvoo puolitusinaa poliisia, jotka saattavat autoa ja pysyvät haudalla koko seremonian ajan. Punaisen ristin työntekijät hautaavat arkun. Näissä hautajaisissa kaikki tapahtuu hiljaisuuden vallitessa ilman uskonnollisia seremonioita.
 Omaiset tuovat suljetulle arkulle ristin, kunhan vetävät käsiinsä ensin suojakäsineet.
 – Perinne vaatisi, että vainaja tuotaisiin ennen hautaamista kotiin ruumiinvalvojaisiin. Ennen hautausmaalle menoa arkku avattaisiin, jotta vainajaa voitaisiin katsoa tai koskettaa, kertoo paikallinen opas  Seros Muyisa Kamathe .
 Turvatoimet kiristävät alueella ilmapiiriä.
 Pelkoon ja suruun sekottuu myös poliittista epäluuloa. Paikalliset sissiryhmät ovat hyökkäilleet ebolakeskuksia vastaan. Myös Butambossa hoitohenkilöstö tarvitsee joissakin naapurustoissa aseellisia turvamiehiä suojakseen mennessään tapaamaan ebolaan sairastuneita.

Ebola-epidemia vain kiihtyy Kongossa – uhreja haudataan nyt kovien turvatoimien saattamana


Summary: Jos nämä metsät säästettäisiin, ne voisivat niellä kaksi kertaa Suomen tieliikenteen kaikki hiilidioksidipäästöt.

Suomi on esittänyt EU:n komissiolle , että Suomessa voisi jatkossa hakata metsää 83 miljoonaa kuutiota vuodessa ilman, että hakkuiden hiilinielua pienentävää vaikutusta huomioitaisiin ilmastovelvoitteissa.
 Jotta pysyttäisiin EU:ssa sovituissa puitteissa, metsiä pitäisi kuitenkin hakata 10–18 miljoonaa kuutiota vähemmän vuodessa kuin mitä Suomessa aiotaan.
 Näin on laskenut Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikö  Sampo Soimakallio . Hän on istunut EU:n komission nimittämänä riippumattomana asiantuntijana raadissa, joka arvioi jäsenmaiden suunnitelmia hiilinielujen vertailutasojen laskemisesta.
 – Tulkintani on, että jos metsänielujen vertailutaso tehtäisiin LULUCF-asetuksen hengen mukaisesti, niin hakkuutaso olisi noin 65–73 miljoonaa kuutiota vuodessa, Soimakallio sanoo Ylelle.
 Samansuuntaisia arvioita ovat esittäneet tutkijat aiemminkin , esimerkiksi Helsingin yliopiston metsäekonomian ja -politiikan professori  Olli Tahvonen  tammikuussa Ylelle.
 Jos esimerkiksi  Metsä Groupin Kemiin suunnittelema sellutehdas  toteutuu, niin puuta tarvitaan Suomessa mitä todennäköisimmin kaikkiaan 83 miljoonaa kuutiota vuodessa.
 Kuinka iso näkemysero Suomen ja EU:n välillä oikein on?
 Todella iso.
 Alla olevasta grafiikasta näkee, että näkemyseron mukainen määrä puuta täysien rekkojen kyydissä ylettyisi Suomesta Kiinaan asti.
 Näkemysero on siis tavallaan vähintään 4 400 kilometrin pituinen.
 Mikko Airikka | Yle
 Entä sitten, vaikka nielu pienenisi?
 Aiemmin maa- ja metsätalousministeriöstä on jo arvioitu, että Suomen metsäpolitiikka ei mene uusiksi EU:n hiilinielujen vertailutasoasetuksen takia.
 Miksi ei? Eikö Suomen tarvitse noudattaa EU:n asetusta? Ja mitä seuraa, jos sitä ei noudata, ja esimerkiksi Metsä Groupin Kemiin kaavailema sellutehdas käyttää Suomen metsävaroja yli asetuksen sallimien rajojen?
 Asetus sitoo EU-maita, mutta ei suoranaisesti kiellä jäsenvaltioita kehittämästä omaa hakkuupolitiikkaansa haluamallaan tavalla asetuksen asettamien oikeudellisten reunaehtojen puitteissa.
 Asetus edellyttää Suomea kuitenkin osoittamaan, että kykenemme ylläpitämään ja vahvistamaan hiilinieluamme ilmastonmuutoksen torjunnan näkökulmasta järkevällä tavalla.
 – Ilmastotoimia täytyy miettiä kokonaisuutena. Jos nyt päätämme heikentää nielua ja siten metsäsektorin roolia osana ilmastotoimia, meidän on samalla mietittävä, millä sektoreilla ja miten päästövähennyksiä sitten tehdään, sanoo Itä-Suomen yliopiston kansainvälisen ympäristöoikeuden yliopistonlehtori  Seita Romppanen .
 EU:n metsien hiilinielut eivät saisi pienentyä vertailukaudella. Nykyisillä maiden esityksillä EU-alueen hiilinielut pienenisivät noin 20 prosenttia.
 Pelkästään Kemiin suunniteltu Metsä Groupin sellutehdas pienentäisi Suomen hiilinielua kolmanneksen.
 – Eihän se ilmastokontekstissa kovin hyvältä näytä, jos nyt tehdään tällaisia kansallisia ratkaisuja, Romppanen sanoo.
 Jos metsiemme hiilinielut pienenevät liikaa, eräänlaisia joustomekanismeja voidaan käyttää. Niillä nielua saadaan ikään kuin paikattua. Muilta mailta voisi ainakin teoriassa myös ostaa päästöyksiköitä, mutta niiden tulevasta hinnasta ei ole minkäänlaista varmuutta.
 Suomen ilmastopaneeli on varoittanut jo aiemmin, että  metsäsektorin liiallinen puunkäyttö voi aiheuttaa isoja kustannuksia yhteiskunnan muilla sektoreilla .
 Säästyvä metsä nielisi kaksi kertaa Suomen tieliikenteen päästöt
 Entä kuinka isoa hiilinielua 10–18 miljoonaa tonnia puuta oikein vastaa?
 Yllättävän isoa, sillä metsässä kasvaessaan se voisi esimerkiksi niellä koko Suomen vuotuiset tieliikenteen hiilidioksidipäästöt, noin 10 miljoonaa tonnia CO2 vuodessa.
 Jos tämä metsä hakataan ja nielu poistuu, niin Suomen kokonaispäästöt laskennallisesti kasvavat, ja esimerkiksi kaikki tieliikenteen päästöt pitäisikin saada nollattua.
 Soimakallion arvio EU:n asetuksen mukaisesta Suomen metsänielujen vertailutasosta olisi siis 12–22 Mt suurempi puutuotteet mukaan luettuna, kuin mitä Suomi esittää.
 Tästä syystä hiilinielun pieneneminen aiheuttaa valtavia paineita muiden sektoreiden päästövähennyksiin, kuten liikenteeseen. Eikä liikenteestä ole edes poistettavissa sellaisia määriä päästöjä kuin hiilinielun mahdollinen pieneneminen Suomen esityksen mukaan tekisi. Tämä siksi, että liikenteestä ei voi poistaa kahta kertaa nykyisiä päästöjä. Jos tieliikenteen vuotuiset päästöt nollattaisiin kokonaan, se korvaisi vasta puolet hiilinielun mahdollisesta pienenemisestä yli sallitun rajan.
 Antti Rinteen (sd.) ehdottama  hiilensidonta maaperäänkin on vasta kokeiluasteella, eikä sillä pystytä korvaamaan mahdollista metsistä lähtevää hiilinielua.
 EU ei hyväksy Suomen hakkuusuunnitelmia
 Suomen suunnitelmat  eivät nykymuodossaan kelpaakaan ehdotuksia arvioineelle EU:n asiantuntijaryhmälle . EU tulee kesän aikana edellyttämään jäsenmailta korjauksia suunnitelmiinsa asintuntija-arvioinnin tuloksia hyödyntäen.
 – Suomen esityksessä hakkuuintensiteetti nousee, vaikka sen sanotaan pysyvän vakiona, Soimakallio sanoo.
 Asetuksen mukaan hakkuuintensiteetti, eli hakkuiden määrä verrattuna puuston määrään, tulisi pitää muuttumattomana metsien kehitysvaiheen huomioiden. Suomen esityksen mukaan hakkuuintensiteetti nousee merkittävästi.
 Soimakalliotakin on ihmetyttänyt Suomen uudistuskypsien metsien määrän muuttuminen puolitoistakertaiseksi matkan varrella verrattuna Suomen metsien inventointien antamiin tuloksiin. Viime viikolla Yle kertoikin, että Luonnonvarakeskus Luken laskelmasta on löytynyt  jopa 50 prosentin kokoinen virhe  Suomen hakkuumetsien alassa ja että tätä korjataan.
 – Juuri tämä esiin tullut virhe johtaa arvioni mukaan 10–18 miljoonan kuution yliarvioon hakkuissa, Soimakallio sanoo.
 Lukenkin mukaan vain metsien ikään perustuva uudistuskypsyyden luokittelu tuotti suuremman määrän mahdollista hakattavaa metsäpinta-alaa kuin Suomen metsien inventoinnissa on mitattu.
 – Olemme parhaillaan tekemässä perusteellista selvitystä tiedeyhteisössä havaitun pinta-alaeron vaikutuksesta hiilinielun vertailutasoon. Selvitys valmistuu toukokuun aikana, sanoo Luken apulaisprofessori  Aleksi Lehtonen   Luken tiedotteessa .
 Aiemmin Suomen esittämiä laskelmia ovat kritisoineet muutkin  suomalaiset tutkijat ..
 Suomen ympäristökeskuksen ryhmäpäällikkö Sampo Soimakallio. Markku Pitkänen / Yle
 Hakkuut uhkaavat myös satoja metsien uhanalaisia eliölajeja
 Kokonaan toinen asia on, mitä ilmastotoimien kannalta kestämätön hakkuumäärä tarkoittaisi luonnon monimuotoisuuden kannalta.
 Jo nyt on havaittu, että Suomessa  joka yhdeksäs eliölaji on uhanalainen  ja että metsät ovat tärkein uhanalaisten lajien elinympäristö. Ensisijaisesti metsissä elää 833 uhanalaista lajia, eli 31,2 prosenttia uhanalaisista lajeista.
 Metsien hakkuut, muut metsien elinympäristöjen uudistamis- ja hoitotoimet sekä vanhojen metsien, kookkaiden puiden ja lahopuun väheneminen ovat  suurin syy Suomen eliölajien uhanalaisuuteen . Ne ovat ensisijainen uhanalaisuuden syy 733 lajille Suomessa.
 Tästä on kyse:
 Arviointi on seurausta EU:ssa hyväksytystä LULUCF-asetusta, joka määrittelee, miten metsien ja muun maankäytön hiilinielut lasketaan EU:n ilmastovelvoitteissa vuosina 2021–2030. Maankäyttöä, maankäytön muutoksia ja metsätaloussektoria koskeva LULUCF-asetus edellyttää EU:n jäsenmailta niin sanottua metsien vertailutason laskentaa. Vertailutaso on luku, johon metsien raportoitavaa hiilinielun kokoa verrataan vuosina 2021–2025. Vertailutason asettamisen tavoitteena on sisällyttää metsät EU:n energia- ja ilmastokehykseen sekä ylläpitää ja vahvistaa hiilinieluja pitkällä aikavälillä. Suomi saattaa joutua muuttamaan ehdotustaan. Pienemmät hiilinielut tarkoittavat käytännössä suurempaa tarvetta vähentää päästöjä esimerkiksi liikenteestä tai maataloudesta pyrittäessä kohti EU:ssa sovittuja tavoitteita. EU-komission asettama työryhmä arvioi kaikkien jäsenmaiden suunnitelmia hiilinielujen vertailutasojen laskemisesta. Asiantuntijatyöryhmässä oli 1–2 edustajaa kaikista 28 jäsenmaasta (pl. Kreikka), 10 riippumatonta asiantuntijaa, kaksi tutkimuslaitosten ja kolme järjestöjen edustajaa. Hiilinielujen vertailutaso määrittää, paljonko metsiä voi hakata ilman, että hakkuiden hiilinieluja pienentävää vaikutusta tarvitsee huomioida ilmastovelvoitteissa.
 Suomi saa EU-komission tarkistusraportin kesä-heinäkuussa, minkä jälkeen tehdään lopullinen laskenta. Suomella on aikaa tämän vuoden loppuun asti toimittaa mahdolliset tarkennukset sisältävä uusi vertailutasoraportti hiilinieluista.

Uusi laskelma: Suomessa suunnitellaan jopa 18 miljoonaa kuutiota enemmän metsien hakkuita kuin EU sallii – Miten käy sellutehdashankkeiden?


Summary: Lähetystä voi katsoa TV1:ssä ja tämän artikkelin kautta Yle Areenasta. Verkossa tenttiä syynäävät tietokirjailija Katleena Kortesuo ja Eurooppa-tutkija Suvi Kansikas Ylen Heikki Valkaman johdolla.

Syntyykö pienempien puolueiden kesken jo oppositio vastaan hallitus -asetelma? Saadaanko selkeitä eroja EU-kantoihin? Tiistaina studiossa kohtaavat  Pekka Haavisto  (vihr.),  Li Andersson  (vas.),  Anna-Maja Henriksson  (rkp.) ja  Sari Essayah  (kd.).
 Ylen eurovaalikeskustelua vetää  Kirsi Heikel .
 Suoraa lähetystä voi katsoa kello 21 alkaen TV1:ssä ja tämän artikkelin kautta Yle Areenasta.
 Verkossa tenttiä syynäävät tietokirjailija  Katleena Kortesuo  ja Eurooppa-tutkija  Suvi Kansikas  Ylen  Heikki Valkaman  johdolla.
 Torstaina duskuntapuolueiden puheenjohtajat ottavat yhteen viimeisen kerran Ylen vaaliväittelyssä ennen sunnuntain eurovaaleja. Mitä toimia ilmastonmuutos vaatii EU:lta? Mihin EU:n rahat käytetään? Miten lisätä turvallisuutta Euroopassa? Suoran lähetyksen kello 21 juontavat  Heli Suominen  ja  Robert Sundman .
 Lue lisää:
 EU:n puolustus sai puheenjohtajat kiihtymään – katso vielä jälkikäteen Ylen vaalikeskustelu ja lue analyysi verkossa
 Vaalikone auttaa löytämään ehdokkaan eurovaaleissa(siirryt toiseen palveluun)(siirryt toiseen palveluun)
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaaleja käsittelevät jutut täällä
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua enemmän
 Eurovaalit 2019: Kaikki Ylen vaalisisällöt  Areenassa

Eurovaalit! Vaalikeskustelussa kohtaavat tänään Haavisto, Andersson, Essayah ja Henriksson – katso suora lähetys kello 21 ja lue analyysi verkossa


Summary: Ruotsissa on syntynyt kohu ruotsidemokraattien europarlamentaarikon tunnustettua kourineensa naisen rintoja.

Ruotsidemokraatit yrittävät purkaa eurovaaliehdokkaansa ympärille syntynyttä ahdisteluskandaalia. Puolueen kärkiehdokas, europarlamentaarikko  Peter Lundgren  tunnusti  Expressen-lehden haastattelussa  kourineensa viime vuonna naista rinnoista hotellihuoneessa puoluetapahtuman yhteydessä.
 Ruotsidemokraattien puheenjohtaja  Jimmie Åkesson  julisti maanantaina, että Lundgrenilla on tästä huolimatta edelleen puolueen luottamus ja hän pysyy eurovaaliehdokkaana.
 – Saamieni tietojen perusteella en näe yhtään mitään estettä hänen jatkolleen europarlamentaarikkona,  Åkesson totesi maanantaina .
 Osana kriisinhallintaa puolue marssitti ahdistelun tunnustaneen Lundgrenin ja ahdistelluksi joutuneen naisen videokameran eteen,  kertoo Aftonbladet-lehti . Puolue julkaisi videon tiistain vastaisena yönä  Youtube-sivustollaan .
 – Olin ääliö ja tunsin suurta katumusta. Otin sinuun muutama päivä myöhemmin yhteyttä ja pyysin anteeksi, Lundgren sanoo videolla vieressään istuvalle naiselle.
 – Se oli hankalaa aikaa ja hankala tilanne. Meillä oli niin hauskaa. Meillä huoneessa olleilla oli todella hauskaa. Oli onnetonta, että siitä tuli niin typerää kuin siitä tuli. Mutta me olemme käsitelleet asian, puhuneet siitä ja olleet tekemisissä, nainen vastaa videolla Lundgrenille.
 "En ole edes harkinnut rikosilmoitusta"
 Lundgren painottaa olleensa naisen kanssa tekemisissä kourimisen jälkeenkin. Hän sanoo molempien puolisoidenkin olleen mukana heidän yhteisellä lomamatkallaan.
 – Minä en ole edes harkinnut rikosilmoituksen tekemistä. Minun mielestäni tämä on loppuunkäsitelty, eikä kyseessä ole poliisiasia. Minä olen se, joka päättää, ei media tai kukaan muu, sanoo nainen.
 Kristina Winberg AOP
 Tapaus nousi julkisuuteen, kun Expressen-lehti alkoi selvittää ahdistelutapausta saatuaan haltuunsa kännykällä tehtyjä tallenteita, joilla ahdisteltu nainen puhuu tapahtuneesta ruotsidemokraattien europarlamentaarikon  Kristina Winbergin  kanssa. Winberg sanoo olleensa paikalla hotellihuoneessa ahdistelun tapahtuessa ja nauhoittaneensa keskustelun siltä varalta, että asia johtaisi rikostutkintaan.
 Winberg vakuuttaa, ettei antanut tallenteita Expressenille, vaan ne katosivat, kun hänen matkapuhelimensa varastettiin viime vuonna.
 Ruotsidemokraateille Winbergin toiminta oli kuitenkin liikaa, ja hänet poistettiin sunnuntaina puolueen eurovaaliehdokkaiden joukosta.  Puolue perusteli päätöstään tiedotteessa  muun muassa sillä, että Winberg on toiminut salakähmäisesti vahingoittaakseen puolueen julkikuvaa ja juonitellut yhdessä median kanssa mustatakseen puoluetoverinsa maineen.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsidemokraateissa kuohuu eurovaalien aattona – taustalla julkisuuteen vuodettu nauhoite seksuaalisesta ahdistelusta

Ruotsidemokraattien kriisinhallintaa: Kourittu nainen esiintyy sovintovideolla ahdistelijansa kanssa


Summary: Perussuomalaisille liittolaisuus Venäjä-skandaaleissa ryvettyneiden puolueiden kanssa ei ole edelleenkään este.

WIEN / HELSINKI
 – Mitä Venäjä on tehnyt? Ei mitään. Ymmärrätkö?
 Itävallan pääkaupungissa Wienissä asuvan  Nikolan,  36, mielestä Venäjää mustamaalataan syyttä. Venäjää syytetään milloin pahanteosta Ukrainassa, milloin vaalihäirinnästä.
 – Väärää propagandaa, Nikolan tyttöystävä  Laura,  20, säestää.
 Laura ja Nikola ovat menossa kotinsa lähellä sijaitsevaan Spar-markettiin itäisessä Favoriten kaupunginosassa. Alueella on asunut perinteisesti paljon maahanmuuttajataustaisia ihmisiä, monet Balkanilta tai Turkista.
 Mutta nyt kotikorttelit ovat heidän mielestään muuttuneet liikaa. Esimerkiksi läheinen Reumannplatzin alue.
 – Se ei todellakaan näytä enää Wieniltä. Se on kuin joku Istanbul, Laura sanoo.
 Lauran ja Nikolan mielestä Venäjän presidentin Vladimir Putinin Eurooppa-politiikka on rauhanomaista. Florian Rainer
 Siksi on selvää, kenelle heidän äänensä menevät EU:n parlamenttivaaleissa tällä viikolla. Valinta on Itävallan jyrkän maahanmuuttovastainen vapauspuolue FPÖ.
 – Emmehän me voi ottaa tänne koko maailmaa. Ymmärrätkö? Nikola sanoo.
 Käänteentekevä FPÖ:n suosiolle oli vuosi 2015, jolloin Itävaltaan saapui 90 000 turvapaikanhakijaa. FPÖ nousi maan hallitukseen parlamenttivaaleissa 2017, ja Itävallasta tuli yksi läntisen Euroopan maahanmuuttovastaisimmista maista.
 FPÖ:n vaalitempaus Wienissä toukokuun alussa. Florian Rainer
 Parhaillaan Itävallan politiikka on täydessä kaaoksessa, sillä maassa räjähti viikonloppuna poliittinen pommi. Syynä ovat Venäjä-yhteydet.
 FPÖ:n johtajista julkaistiin salaa kuvattu video, jossa puolueen puheenjohtaja ja maan varaliittokansleri  Heinz-Christian Strache  suunnittelee rahoituksen saamista ja puolueen vallan kasvattamista venäläisen oligarkin avulla.
 Paljastusvideo johti Strachen pikaeroon ja hallituskriisiin. Maassa järjestetään todennäköisesti uusintavaalit syyskuussa.
 Uutta populistiliittoa erottaa eniten suhtautuminen Venäjään. Timo Kallio / Yle
 FPÖ on yksi niistä eurooppalaisista kansallismielisistä puolueista, jotka ovat rakentamassa uutta yhteistä liittoa EU:n parlamenttiin. Mukana on myös perussuomalaiset.
 Liiton suurimmat puolueet ovat suurimpia Venäjän-ystäviä
 Jos uusi populistipuolueiden allianssi toteutuu, se voi kasvaa EU-parlamentissa jopa kolmanneksi tai neljänneksi suurimmaksi puolueryhmäksi. Näin siitä tulisi parlamenttiin uusi merkittävä voimatekijä.
 Ryhmän kaikkia jäseniä yhdistää jyrkkä maahanmuuttovastaisuus ja halu vahvistaa kansallisvaltiota. Se taas merkitsee heikompaa EU:ta.
 Se on myös Venäjän tavoite.
 Koko populistiblokin silmiinpistävin ero löytyykin juuri suhtautumisesta Venäjään.
 Liiton pienille ja pohjoisille puolueille kuten perussuomalaisille Venäjän viime vuosien toiminta näyttäytyy uhkaavana. Perussuomalaisten kanta on, että Venäjä miehittää Krimin niemimaata laittomasti. Puolue kannattaa EU:n vuonna 2014 asettamia pakotteita Venäjää vastaan.
 Samoilla linjoilla ovat liittoon ilmoittautuneet Tanskan kansanpuolue ja Viron Ekre.
 Täysin toista mieltä ovat populistiryhmän suurimmat ja vaikutusvaltaisimmat puolueet Saksassa, Ranskassa ja Italiassa. Ne ovat Venäjän suuria ystäviä kuten Itävallan FPÖ, joka vajosi kriisiin paljastusvideon takia. Venäjä-myönteiseksi voidaan laskea myös ryhmän slovakialaisjäsen, pieni SME Rodina -puolue.
 – Venäjä-mielisyys on kortti, jolla hyökätään kansallismielisiä puolueita vastaan, perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  sanoo Ylen haastattelussa.
 Perussuomalaisten liittolaisten Venäjä-yhteydet ovat joutuneet jo hyvin monesti kiusalliseen valoon.
 Vladimir Putin osallistui Itävallan ulkoministerin Karin Kneisslin häihin elokuussa 2018.  Roland Schlager / Epa
 Putin ja kasakkaorkesteri aiheuttivat kohuhäät
 Erityisesti Itävallan vapauspuolueen FPÖ:n suhteet Venäjään ovat aiheuttaneet kohuja toisensa perään jo ennen viime viikonlopun videoskandaalia.
 Tunnetuimpia tapauksia on Itävallan ulkoministerin  Karin Kneisslin  häät kesällä 2018. Gamlitzin pikkupaikkakunnalle viiniviljelysten äärelle oli saapunut vieraita Itävallan johtoa myöten, mutta juhlien pääosan varasti Venäjän presidentti.
 Vladimir Putin  piti puheen saksaksi, tanssi Kneisslin kanssa ja toi vielä venäläisen kasakkaorkesterin ohjelmanumeroksi.
 Putin sai tilaisuuden näyttäytyä eurooppalaisen maan ystävänä.
 – Vanhana KGB-kettuna Putin tietenkin vainusi, että tästä voisi olla hänelle hyötyä, Venäjään ja puolustuspolitiikkaan erikoistunut tutkija  Gustav Gressel  sanoo European Council on Foreign Relations -tutkimuslaitoksesta Berliinistä. ECFR on ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan keskittyvä, monissa Euroopan maissa toimiva ajatuspaja.
 Gresselin mukaan morsian Kneissl oli Putinin pelissä hyödyllinen idiootti. Poliittisessa kielenkäytössä hyödyllinen idiootti tarkoittaa hyväuskoista hölmöä, joka myötäilee huonon hallinnon edustajaa.
 Kneissl tai Itävalta ei hyötynyt tapauksesta mitenkään, Gressel sanoo.
 – Putin sai vaikutusvaltaa käytännössä lähes ilmaiseksi.
 Itävallan FPÖ:llä on yhteistyösopimus Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa. Timo Kallio / Yle
 "Meillä on oma, täydessä kontrollissamme oleva kansanedustaja parlamentissa"
 Syyt Itävallan FPÖ:n ja Venäjän lämpimiin väleihin ovat sekoitus historiaa ja henkilökohtaisuuksia.
 Itävalta on sotilaallisesti puolueeton maa, jossa Yhdysvaltain ja Naton vastustus on ollut perinteisesti voimakasta.
 Maaperä on ollut otollinen Venäjän ymmärtäjille. Ymmärrystä ovat lisänneet FPÖ:n jäsenten  kytkökset Venäjän ja sen liikemaailmaan.
 Ennen kaikkea FPÖ:tä ja Venäjää yhdistää yhteinen vihollinen: EU ja sen viime vuosikymmeninä syventynyt integraatio.
 Euroopan integraatiota haluavat heikentää populistijohtajat myös Ranskassa, Saksassa ja Italiassa.
 FPÖ:n johtohahmot Harald Vilimsky, Heinz-Christian Strache, Norbert Hofer ja Johann Gudenus Moskovan Punaisella torilla joulukuussa 2016, jolloin puolue solmi sopimuksen Putinin puolueen kanssa. Kuvakaappaus  Heinz-Christian Strachen Facebook-sivuilta.
 Itävallan FPÖ:n tavoin Italian Lega-puolueella on sopimus Putinin Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa. Venäjän  epäillään yrittäneen tarjota  vaalirahoitusta Legalle, mutta asiasta ei ole vedenpitäviä todisteita.
 Lainaa venäläispankilta on saanut  ainakin Ranskan populistijohtaja  Marine Le Pen,  kun hänen puolueensa kärsi rahapulasta vuonna 2014. Le Pen on tukenut Krimin valtausta. Laina saattaakin olla Venäjän kiitollisuuden osoitus tuesta, arvioi sekavan lainakuvion paljastanut tutkiva Mediapart-sivusto.
 Saksassa näyttää Itävallan tavoin siltä, että Putin on saanut läheisen yhteistyökumppanin laitaoikeistosta.
 "Meillä tulee olemaan oma, täydessä kontrollissamme oleva kansanedustaja parlamentissa", sanotaan muun muassa  Spiegel-aikakauslehden  ja  BBC:n  saamissa venäläisdokumenteissa.
 "Myyrä" on Saksan maahanmuuttovastaisen AfD-puolueen kansanedustaja  Markus Frohnmeier.  Hän on itse kieltänyt toimivansa Venäjän laskuun.
 Perussuomalaisten mukaan Venäjä miehittää Krimiä laittomasti ja sen on vetäydyttävä niemimaalta. Timo Kallio / Yle
 Halla-ahon mielestä historia ja välimatka Venäjään selittää erot
 Vaikka perussuomalaiset suhtautuu kriittisesti Venäjään, eurooppalaisten sisarpuolueiden Venäjä-kytkökset eivät ole heille este populistien liitossa.
 Puheenjohtaja Halla-ahon mielestä liittolaisten erilainen suhtautuminen Venäjään selittyy pitkälti maantieteellä ja historialla.
 Atlantin rannikolla ydinaseiden suojassa on toisenlaista kuin Venäjän rajanaapurina. Suomella on yhteistä rajaa Venäjän kanssa 1300 kilometriä.
 Viikonloppuna julkaistu, Itävallan hallituksen hajoamiseen johtanut skandaalivideo ei muuta näkemystä.
 – Tapaus osoittaa, että FPÖ:ssä on ongelma, joka sen on ratkaistava. Tietysti toivomme, että kyse on yksittäisen henkilön eli puheenjohtaja Strachen tekemisistä eikä rakenteellisesta ongelmasta, Halla-aho toteaa.
 Vuonna 2017 kuvatulla videolla esiintyy sekä FPÖ-johtaja Heinz-Christian Strache että puolueen Venäjä-suhteiden avainhenkilönä pidetty  Johann Gudenus.
 Miehet neuvottelevat venäläiseksi sijoittajaksi esittäytyneen naisen kanssa muun muassa siitä, miten nainen saisi valtaansa Itävallan suurimman sanomalehden Kronen Zeitungin. Lehti voisi naisen hallussa auttaa FPÖ:tä nousemaan "ykköspaikalle" maan parlamenttivaaleissa.
 Strache myös kehuu, miten hän on tehnyt viimeisen kymmenen vuoden aikana Putinin neuvonantajien kanssa suunnitelmia siitä, "miten voisimme työskennellä yhdessä strategisesti".
 – Me olemme sataprosenttisen valmiita auttamaan, venäjää puhuva Johann Gudenus kuiskaa naiselle Spiegel-aikakauslehden mukaan.
 Halla-aho mielestä korruptiota on löytynyt puoluekentän kaikilta laidoilta. Kun puhe kääntyy Ranskan Marine Le Penin rahasotkuihin venäläisten kanssa, Halla-aho haluaa kiinnittää huomion Euroopan energiariippuvuuteen Venäjästä ja energiabisneksessä toimiviin eurooppalaisiin.
 – Tämä on huomattavasti suurempi strategisen tason uhka Euroopalle, hän sanoo.
 Perussuomalaisten Olli Kotro, Saksan AfD-puolueen Jöerg Meuthen, Italian Lega-puoleen Matteo Salvini sekä Anders Primdalhl Vistisen Tanskan kansanpuolueesta neuvottelivat yhteistyöstä Milanossa huhtikuun alussa.  Daniel Dal Zennaro / EPA
 "Perussuomalaiset eristäytyy Putin-ystävällisten puolueiden kanssa"
 Perussuomalaisten sisarpuolue Ruotsissa on Halla-ahon kanssa eri mieltä. Juuri Venäjä on maahanmuuttovastaiselle ruotsidemokraateille syy, miksi puolue ei aio osallistua uuteen populistiliittoon.
 Puolue kertoi Venäjä-karsastuksestaan jo aikaisemmin keväällä. Ruotsidemokraattien eduskuntaryhmän puheenjohtaja ja puolueen pääideologiksi kutsuttu  Mattias Karlsson  arvosteli Facebook-sivuillaan perussuomalaisten päätöstä mennä mukaan populistien liittoon eli "eristäytyä enemmän tai vähemmän radikaalien ja Putin-ystävällisten puolueiden kanssa".
 Populistipuolueiden yhteydet Venäjään ovat kiistatta kovin läheiset.
 Mistä siis perussuomalaiset voivat tietää, että EU-liittolaisten kanssa sovitut asiat eivät ole saman tien Kremlin tiedossa?
 – Jos luottamus rikotaan, siitä pitää tehdä johtopäätökset ja olla puhumatta sellaisten ihmisten kanssa, jotka eivät ole luottamuksen arvoisia, Halla-aho muotoilee.
 AfD-puolueen kansanedustajan epäillään toimivan Venäjän palveluksessa. Timo Kallio / Yle
 Putinilla ja populisteilla on sama tavoite: heikompi EU
 Tekevätkö syvät Venäjä-suhteet eurooppalaisista puolueista Venäjän kätyreitä, joita Putin ohjailee Moskovasta käsin?
 Näin ei aivan ole, arvioi populistipuolueisiin ja äärioikeistoon perehtynyt professori Itävallasta.
 – Ne (Venäjä-mieliset puolueet ja Putin) hyötyvät toinen toisistaan. Kyseessä on järkiavioliitto, Salzburgin yliopiston professori  Reinhard Heinisch  sanoo.
 Putinin tavoitteet ovat Heinischin mukaan samat kuin populisteillakin eli mahdollisimman suuri EU- ja maahanmuuttovastainen voima EU:n parlamentissa.
 Myös Venäjän vastaisten pakotteiden heikentäminen tai lakkautus olisi Putinille mieleen. EU-parlamentilla ei kuitenkaan ole asiaan suurta sananvaltaa. Pakotteista päättää ulkoasiainneuvosto, siis jäsenmaiden ulkoministerit.
 Heinischin mielestä ydinkysymys on se, kuinka suureksi populistien ryhmä pystyy kasvamaan. Jos liitosta tulee vielä suunniteltua suurempi, ryhmän mielipiteet muokkautuvat todennäköisesti maltillisemmiksi.
 – En usko, että Putin välittää, onko liittolainen äärioikeistoa vai valtavirtaa. Kunhan se heikentää länttä ja jakaa eurooppalaisia yhteiskuntia hajalleen, Heinisch sanoo.
 Falter-lehden julkaisemassa viestissä Suomen suojelupoliisi pyytää apua eurooppalaisilta tiedustelupalveluilta muttei Itävallan BVT:ltä. Kuvakaappaus Falter-aikauslehdestä
 FPÖ:n aika Itävallan nykyisessä johdossa on nyt lopuillaan. Oleellista on, mitä puolue on ehtinyt tehdä valtakautensa aikana.
 "Tiedustelutiedot päätyvät Moskovaan"
 Puolueen vallankäytöstä kertoo kenties parhaiten FPÖ:n tiedustelupalveluskandaali, jossa tapauksen liittyy jälleen kerran Venäjä – ja myös Suomi.
 Heinäkuussa 2018 Suomen suojelupoliisi pyysi apua mahdollisen venäläisvakoojan tunnistamiseen eurooppalaisilta tiedustelupalveluilta paitsi ei Itävallalta. Tiedon paljasti itävaltalainen  Falter-aikakauslehti loppuvuodesta 2018.
 Supon varovaisuus oli ymmärrettävää. Itävallan kotimaan tiedustelupalvelusta BTV:stä oli kuulunut kummia koko alkuvuoden 2018.
 FPÖ:n sisäministeri  Herbert Kickl  oli määrännyt BVT:n toimistoon ratsian helmikuun lopussa. Poliisi oli anastanut dokumentteja ja työntekijöiden puhelimia. Osa tiedoista oli  kotimaista, osa ulkomaisilta tiedustelupalveluilta.
 Tiedustelupiireissä, joissa luottamus merkitsee kaikkea, Itävallan tapahtumia seurattiin tyrmistyneinä. Pelkona oli, että salaiset tiedot vuotavat FPÖ:n kautta Venäjälle.
 Suomen lisäksi huoli oli herännyt muissakin maissa.
 Itävallan tiedustelujohtaja on myöhemmin myöntänyt, että Venäjä-vuotoja pelkäävät ainakin Yhdysvallat, Saksa, Britannia ja Hollanti. Maan tiedustelupalvelu on itse vähentänyt yhteistyötä muiden maiden kanssa FPÖ:n herättämän epäluottamuksen takia.
 – Itävalta on eristetty tiedustelutoiminnasta. Kukaan ei jaa (heille) tietoja, koska tiedetään, että ne päätyvät Moskovaan, European Council on Foreign Relations -ajatushautomon tutkija Gustav Gressel sanoo.
 FPÖ:n tunnus puolueaktiivin takissa. Florian Rainer
 Tutkija Gressel kutsui Itävaltaa "Venäjän Troijan hevoseksi" jo joulukuussa 2017, jolloin FPÖ nousi hallitusvaltaan. Termillä Troijan hevonen tarkoitetaan sitä, että uhri päästää vapaaehtoisesti vihollisensa luokseen.
 Gressel varoitti, että FPÖ saattaisi valtaan päästyään  muokata virkakoneistoa mieleisekseen.  Näin on Gresselin mukaan käynyt maan sisäministeriössä. Sitä on johtanut FPÖ:n pitkäaikainen pääideologi, Herbert Kickl.
 – Kickl ei järjestele uudelleen ainoastaan tiedustelua vaan koko sisäministeriötä. Hän teke sen tavalla, joka todella miellyttää Moskovaa.
 Maanantai-iltana Kickl ja muut FPÖ:n ministerit joutuivat eroamaan tehtävistään videoskandaalin vuoksi. Sitä ennen ainakin joitakin virkanimityksiä on ehditty tehdä FPÖ:n mielen mukaisesti.
 – Venäläiset ovat tunkeutuneet valtion koneistoon ja sen ytimeen asti. Tilanne on nyt tällainen, Gressel sanoo.
 Vaalimainoksia oli revitty Wienin itäosassa. Florian Rainer
 Palataan takaisin Wienin itäosiin, Spar-marketin kulmille. Meneillään on FPÖ:n pieni vaalitempaus Favoriten kaupunginosassa.
 Muutama vapauspuolueen aktiivi jakaa kyniä ja puolueen logolla koristeltuja poletteja ostokärryihin. Vaalimainoksessa lukee isolla  EU-Asylchaoten,  EU:n turvapaikkakaaos.
 – Onnea! Teillä oli upeat vaalit!
 Tieto perussuomalaisten menestyksestä Suomen eduskuntavaaleissa on kiirinyt Wienin itäosiin asti. Onnittelija on FPÖ:n aktiivi, joka luettelee kysymättä perussuomalaisten ja FPÖ:n uudet liittolaiset EU:ssa.
 Haastattelua mies ei kuitenkaan voi antaa, sillä puolue on kieltänyt kampanjaväkeä puhumasta tiedostusvälineille. Yle lähetti huhti-toukokuun vaihteessa useita haastattelupyyntöjä FPÖ:lle, mutta niistä joko kieltäydyttiin tai kyselyihin ei koskaan vastattu.
 Christoph Klopf aikoo äänestää FPÖ:tä.  Florian Rainer
 Kaikille FPÖ:n kannattajille Venäjä ei näytä olevan yhtä arka asia. Ainakin osa heistä pitää puolueen läheisiä välejä Venäjään hyvänä asiana.
 – Putin on normaali mies. Hän on suuren maan presidentti. Hän ei sikäli tarvitse mitään Euroopasta, perheineen Praterin huvipuistoon saapunut  Christoph Klopf  uskoo.
 FPÖ:tä ravistelleet skandaalit eivät ole juuri aikaisemmin vaikuttaneet puolueen suosioon Itävallassa. Kun EU-maat vuonna 2000 jäädyttivät suhteitaan Itävaltaan FPÖ:n takia, puolueen kannatus vain nousi.
 Nyt voi olla toisin.

"Hän on täysin kontrollissamme" – Itävallan skandaalivideo on vain yksi esimerkki Venäjä-kytköksistä, joita perussuomalaisten uusilla EU-liittolaisilla on


Summary: Sumatriptaania saa nyt apteekeista, mutta sen hinta on jopa nelinkertaistunut kevään aikana.

Migreenilääke sumatriptaanin toimitusvaikeudet ovat helpottaneet. Kääntöpuoli on, että lääkkeen hinta on samalla noussut jopa lähelle alkuperäisvalmisteen Imigranin hintoja.
 Sumatriptaani-tabletteja saa kahdessa eri vahvuudessa. Lääkettä käytetään migreenikohtauksen katkaisuun.
 Apteekkariliiton mukaan etenkin 50 milligramman vahvuisen lääkkeen hinta on noussut kevään aikana merkittävästi. Lääkkeiden hintalautakunnan tilastoista selvää, että kuuden pillerin pakkauksen viitehinta oli viime syksynä alle viisi euroa. Huhtikuun alussa se oli noin 23 euroa.
 Saman lääkkeen hinta ostajalle vaihtelee tällä hetkellä reippaasti valmistajasta riippuen. Esimerkiksi Tevan 12 pillerin lääkepakkaus maksaa ilman Kela-korvausta tällä hetkellä noin 30 euroa, kun Sandozin valmisteen hinta on noin 44 euroa.
 Lääkkeen molempia vahvuuksia on ollut kevään aikana saatavilla apteekeissa huomattavasti paremmin kuin vielä alkuvuonna. Tuolloin pulaa oli 50 milligramman vahvuisista pillereistä, joka on apteekkien mukaan suositumpi.
 "Kyrsii todella paljon"
 Kotkan ja Kouvolan apteekeista kerrotaan, että myös asiakkaat ovat huomauttaneet hintojen noususta. Hinnat ovat aiheuttaneet keskustelua myös sosiaalisen median migreeniyhteisöissä.
 Hinnannousu sapettaa 31-vuotiasta  Jutta Järvensivua . Hänellä on ollut sumatriptaani käytössään jo 15 vuotta.
 – Suoraan sanottuna kyrsii todella paljon. Olin pitkään tosi onnellinen, että minulle toimiva lääke oli kohtuuhintainen. En ole enää, orimattilalainen Järvensivu sanoo.
 Järvensivu on kärsinyt kovista päänsäryistä lapsesta saakka. Nuorena hänellä todettiin hormonaalinen migreeni, joka paheni viime syksynä.
 – Minulla on käytössäni pari eri kohtauslääkettä, mutta sumatriptaani auttaa ehdottomasti parhaiten. Zolmitriptaania olen käyttänyt, kun sumatriptaania ei ole saanut, mutta sekin on kallista.
 Järvensivu kertoo, että monet migreenikot ovat alkaneet hamstrata lääkkeitä uusien toimitusvaikeuksien pelossa.
 – Olen itsekin ostanut niitä varastoon aiemmin. Nykyään harvemmin, koska hinta on niin korkea. Pelko ilman lääkettä jäämisestä on kuitenkin niin suuri, että lääkkeitä on pakko ostaa vähän varalle.
 Epätyypillinen tilanne
 Rinnakkaislääketeollisuus ry:n mukaan lääkeyritykset myyvät aiemmin edullista lääkettä korkealla hinnalla kilpailutilanteesta johtuen.
 Lääkkeiden viitehinnat määritellään neljä kertaa vuodessa, jolloin lääkeyritykset ilmoittavat toistensa hinnoittelusta tietämättä pakkauskohtaiset tukkuhintansa. Niiden päälle tulee apteekin toimitusmaksu, minkä jälkeen hinnasta vähennetään Kela-korvaus.
 50 milligramman vahvuisten sumatriptaanitablettien hinnat vaihtelevat valmistajasta riippuen. Taulukossa Imigran Radis on alkuperäisvalmiste, muut edullisempia rinnakkaisvalmisteita. Duodecimin lääketietokanta
 Jos lääke on viitehintaa kalliimpi, asiakas joutuu maksamaan lääkkeen hinnan ja viitehinnan välisen erotuksen.
 – Asiakkaan näkökulmasta on ikävää, että hinta on noussut. Toisaalta pystymme näin varmistamaan, että valmistetta saadaan Suomeen, sanoo Rinnakkaislääketeollisuus ry:n toiminnanjohtaja  Heikki Bothas .
 Lääkkeen raaka-aineen saatavuus on parantunut, mutta se on edelleen tiukilla. Siksi raaka-ainetta haltuunsa saavat lääkeyhtiöt voivat määrittää lääkkeen hinnan. Bothas arvioi, että sumatriptaanin hinta ei enää juuri nouse.
 – Tilanne on epätyypillinen, koska taustalla on saatavuushäiriö. Sen parannuttua on oletettavaa, että hinnat laskevat vastaavasti. Tällä hetkellä raaka-ainetta on tarjolla niin vähän, että lääkeyrityksillä on ollut varaa nostaa hintoja.
 Suomella pieni markkina ja huono sijainti
 Sandozin sumatriptaanivalmisteet ovat selvästi muita rinnakkaislääkkeitä kalliimpia lukuun ottamatta pienintä 50 mg:n pakkauskokoa. Sen suurin 100 mg:n pakkaus maksaa jopa tuplasti enemmän kuin edullisin vastaava valmiste.
 Sandoz on osa Novartis Finlandia, jonka mukaan sumatriptaanin kaikkia vahvuuksia on tällä hetkellä saatavilla tukussa. Yhtiö ei halua kommentoida sitä, hyödynnetäänkö 50 milligramman vahvuisen lääkkeen hinnoissa sen suosiota.
 – Hinnoittelu on monimutkainen prosessi enkä voi avata sitä. Vaihtelu on luonnollista. Lääkkeet ovat kuitenkin peruskorvattavia ja hinnat mahtuvat hintalautakunnan asettaman hintakaton alle, sanoo Novartis Finlandin viestintäpäällikkö  Sanna Melin .
 Rinnakkaislääketeollisuus ry:n toiminnanjohtaja Heikki Bothas huomauttaa, että huonompiakin vaihtoehtoja on: lääke voisi olla vielä kalliimpi tai sitä ei saataisi Suomeen lainkaan. Lääkkeiden hintoja seuraa hintalautakunta, joka estää hintojen nousun pilviin.
 – Meillä on pieni markkina ja Suomen sijainti ei ole kaikkein houkuttelevin. Jos meillä olisi säädelty systeemi, joka ei joustaisi hinnoissa kysynnän mukaan, lääke jäisi tulematta Suomeen, Bothas toteaa.
 Vain muutamia tehtaita
 Sumatriptaania valmistavia tehtaita maailmalla on maailmalla vain muutamia. Sanna Melinin mukaan saatavuushäiriöt voivat johtua hyvin erilaisista syistä toimitusketjussa.
 – Saatavuushäiriöitä voi aiheuttaa esimerkiksi raaka-ainepula tai joskus jopa luonnonkatastrofit tuotantoalueilla. Kun kysyntä on koko maailmassa sama, kilpailua on enemmän eikä lääke-eriä riitä tietyille alueille, Melin toteaa.
 Hintakilpailun piiriin kuuluvien lääkkeiden hinnat ovat olleet Suomessa yleisesti laskussa.

Suosittu migreenilääke teki paluun apteekkeihin – hinta moninkertaistui


Suomen talouskasvu hidastuu vähitellen, selviää Osuuspankin (OP) julkistamasta suhdannekatsauksesta. OP uskoo yleisvireen säilyvän kuitenkin verrattain hyvänä.
 Teollisuudessa tuotanto on kasvanut OP:n mukaan jopa yllättävän hyvin kilpailijamaihin suhteutettuna.
 Viennin kasvu hidastui merkittävästi viime vuonna. Vienti vetää vielä tänä vuonna kohtuullisesti suurten laivatoimitusten vuoksi. Ensi vuonna vienti kuitenkin vähenee, kun suuria risteilijöitä toimitetaan vain yksi.
 Investointien kasvussa on nähtävissä myös selvää hidastumista. Merkittävänä syynä tähän on asuinrakentamisen kääntyminen laskuun.
 Ensi vuonna investointien kasvu hiipuu noin prosentin tietämille, kun tänä vuonna kasvua on 1,5 prosenttia. Rakentaminen supistuu edelleen ensi vuonna, mutta tuotannolliset investoinnit kuten kone- ja laiteinvestoinnit pitävät kokonaisuuden kasvussa yhdessä aineettomien investointien kanssa.
 Yksityishenkilöillä valoisampaa
 Kuluttajien kannalta talouden tilanne näyttää valoisalta, vaikka talouden yleiset näkymät ovat heikentymään päin, kertoo OP.
 Työllisyysaste kasvaa ja työttömyysaste laskee. Myönteinen kehitys alkaa tälläkin osa-alueella kuitenkin taittua, ja työllisyysaste nousee aiempaa hitaammin. OP ennustaa työllisyysasteen olevan ensi vuonna 73,5 prosenttia.
 Työttömyysasteen lasku loivenee ensi vuonna, mutta työttömyys on tästä huolimatta painumassa matalimmilleen sitten vuoden 1990. Tuolloin työttömyys oli painunut jopa kestämättömän matalalle edellisten vuosien aikana ylikuumentuneen talouden vuoksi.
 Paitsi että työllisyys lisääntyy entisestään, uskotaan myös palkkojen nousevan pitkästä aikaa. Edelliset vuodet ovat nähneet vain nollakorotuksia.
 Korkotason mataluus on pitänyt yllä yksityistä kuluttamista, ja näin sen koetaan tekevän ensi vuonnakin. Yksityisen kulutuksen uskotaan kasvavan kahden prosentin verran tämän vuoden aikana.
 Tilanteen kestävyydestä on kuitenkin herännyt huoli, sillä kotitalouksien velkaantumisaste on noussut viime vuosina. Tuoreimpien tilastojen mukaan tässä kuitenkin on nähtävissä lievää parannusta, kun kotitalouksien käytettävissä olevat tulot ovat kasvaneet velkoja nopeammin.
 Tasapainoa julkiseen talouteen
 Suurimmat riskit taloudessa liittyvät kauppapolitiikkaan. Erityisesti Yhdysvaltojen ja Kiinan välinen kauppasota tarjoaa aihetta huoleen. Riskit kauppasodan leviämisestä Yhdysvaltojen ja EU:n välille ovat edelleen olemassa.
 Kauppasodalla olisi Suomen kannalta lähinnä epäsuoria vaikutuksia. Autotullien korotus heijastuisi kuitenkin suoraan Suomen talouteen. Ulkomaankauppa voisi hidastua sen vuoksi yhteensä 0,5–1,0 prosenttiyksikköä seuraavien parin vuoden aikana.
 Vaikutus bruttokansantuotteeseen jäisi OP:n mukaan kuitenkin vähäiseksi.
 Julkisen talouden uskotaan tasapainottuvan tänä vuonna, joskin valtiontalous säilyy alijäämäisenä. Myös euromääräinen velka lisääntyy. OP odottaa finanssipolitiikan olevan vuonna 2020 neutraalia tai lievästi elvyttävää.

Suomen talouskasvu hidastuu pikkuhiljaa – kuluttajien kannalta tilanne valoisampi


Summary: Tuhkarokkotapausten lisääntymiseen vaikuttaa taudin yleistyminen muualla maailmassa, myös Euroopassa.

Tuhkarokon esiintymismäärät nousivat Suomessa viime vuonna, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL).
 Vuonna 2017 tuhkarokkotapauksia todettiin 11 ja viime vuonna 16. Kaikki tartuntatapaukset olivat peräisin ulkomailta.
 Tartuntojen määrän kasvussa näkyy THL:n mukaan taudin yleistyminen muualla maailmassa, myös Euroopassa.
 – Viimeisen 12 kuukauden aikana Euroopan maissa on raportoitu kymmeniä tuhansia tuhkarokkotapauksia, kertoo ylilääkäri Taneli Puumalainen THL:stä.
 Suomeen tuotu tuhkarokko levisi muihin ihmisiin lähinnä perhepiirissä. Suurin riski tuhkarokon laajemmalle leviämiselle oli Pohjanmaalla, missä rokottamaton lapsi sairastui matalan rokotuskattavuuden alueella.
 Puumalainen muistuttaa, että matkustajien kannattaa ennen matkaa tarkistaa oma rokotussuojansa. Tarkistus tulisi tehdä vähintään kuukausi ennen matkaa.
 "Lääkeresistenssistä tulee olla huolissaan"
 Myös lääkkeille vastustuskykyisten bakteerien esiintymismäärät nousivat Suomessa viime vuonna.
 THL seuraa neljän lääkkeille vastustuskykyisen bakteerin määriä. Niiden kaikkien esiintyvyys lisääntyi Suomessa edellisvuodesta. Erityisesti kasvoi enterokokkitapausten määrä, joka kolminkertaistui 66:sta 205:een. Vastustuskykyisten enterobakteeritapausten määrä puolestaan lisääntyi yli puolella 48:sta 73:een.
 Vaikka luvut ovat kasvussa, ne ovat THL:n mukaan yhä pieniä. Ylilääkäri Taneli Puumalainen sanoo, että Suomen tilanne on maailmanlaajuisesti arvioituna erittäin hyvä tehokkaan hoitojärjestelmän ja sairaalahygienian ansiosta.
 – Mikrobien lääkeresistenssistä ilmiönä tulee olla huolissaan. Se on iso globaali ongelma, joka vaikuttaa hyvin laajalti siihen, minkä hintaisia ja miten tehokkaita mikrobilääkkeitä on jatkossa käytössä, Puumalainen sanoo.
 Kaiken kaikkiaan tartuntatautien tilanne on Suomessa Puumalaisen mukaan vakaa. Hän huomauttaa, että maassa ei ollut viime vuoden aikana suuria epidemioita tai kansanterveyttä uhkaavia tapahtumia.
 Puutiaisaivotulehdukset viime vuoden tasolla
 Viime vuonna tartuntarekisteriin ilmoitettiin 79 puutiaisaivotulehdustapausta, mikä on suunnilleen saman verran kuin vuonna 2017. Tartunnat todettiin pääosin tunnetuilla riskialueilla. THL:n mukaan ilmoitettujen tartuntojen määrä on kuitenkin ollut kasvussa jo useamman vuoden ajan.
 Puutiaisaivotulehdusta vastaan on olemassa rokote, mutta THL:n mukaan se on tarpeen vain niille, jotka oleilevat ja liikkuvat luonnossa kesäaikana vähintään neljän viikon ajan.
 Riskialueilla vakinaisesti tai kesäasunnossa asuvat ovat oikeutettuja rokotteeseen kansallisessa rokoteohjelmassa. Riskialueiden listaan kuuluu enimmäkseen maantieteellisesti rajattuja saaristoseutuja, mutta tänä vuonna kansallisen rokoteohjelman piiriin lisättiin myös Uudellamaalla sijaitsevan Lohjanjärven lounaisosat.
 THL:n mukaan alueella nähtiin tartunnoissa selvää kasvua viime vuonna.
 Yleisin punkkien levittämä tauti on borrelioosi, eikä siihen ole olemassa rokotetta.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Tuhkarokkoa ja lääkkeille vastustuskykyisiä bakteereja tavattiin Suomessa edellisvuotta enemmän


Summary: Uusi lukiolaki velvoittaa lukiot tekemään yhteistyötä korkeakoulujen kanssa.

Lukion ensimmäistä luokkaa käyvä  Jemina Mård  on kiinnostunut latinan kielen opiskelusta. Kurssia ei ole tarjolla hänen omassa opiskelupaikassaan, Kokkolan suomalaisessa lukiossa, mutta uuden yliopistoyhteistyön kautta hän voi ensi lukuvuonna valita latinan alkeiskurssin Oulun kesäyliopistosta.
 – Minusta on ihanaa että voi ottaa yliopistoaineita, siinä avautuu enemmän mahdollisuuksia tulevaisuutta varten. Kielet on tosi tärkeitä nykymaailmassa ja varsinkin historia kiinnostaa, niin latina on tosi hyvä valinta itselle.
 Jemina Mårdin tapaan myös  Ella Nielsen  on ruksannut ensi lukuvuoden valintoihinsa latinan opinnot.
 – Meillä lukiossa ei ole voinut opiskella näin erikoista kieltä. On hienoa, että siihen tuli mahdollisuus. Tuntuu jotenkin spesiaalilta, että me ollaan ensimmäisiä täällä Kokkolan lukiossa, jotka voidaan valita korkeakoulukursseja.
 Kun Jemina Mård ja Ella Nielsen suorittavat latinan kurssin, se lasketaan mukaan lukion kurssimäärään. Samalla suoritus luetaan hyväksi, jos he jatkavat opintojaan korkeakoulussa.
 Laki velvoittaa
 Aivan uusi asia uudistus ei ole. Lukiot ovat tehneet vaihtelevasti yhteistyötä korkeakoulujen kanssa, ja kursseja on voinut ennenkin valita avoimen yliopiston opintotarjonnasta.
 Koulutuspäällikkö Sari Lehto lupaa, että opintoja pystytään räätälöimään yhdessä opiskelijan kanssa. Ville Viitamäki / Yle
 Syksyllä uudistuva  lukiolaki  kuitenkin ohjaa yhteistyöhön aiempaa pontevammin. Lain mukaan lukioiden tulee tehdä yhteistyötä yhden tai useamman korkeakoulun kanssa. Yhteistyön tapaa ei ole lyöty lukkoon.
 Oulun yliopisto käyttää jo nyt mallia, jossa  Oulukaverit  eli yliopistolähettiläät kiertävät kouluissa ja messuilla kertomassa yliopisto-opiskelusta.
 Keski-Pohjanmaalla  ja  Vaasassa  lukiolaisille tarjotaan syksystä alkaen mahdollisuutta suorittaa korkeakoulukursseja lukion aikana. Samantyyppinen yhteistyö käynnistyy jo kesällä  Vantaalla , kun kaupunki aloittaa yhteistyön Helsingin yliopiston kanssa.
 Myös  Äänekoskella  on otettu varaslähtö uudistukseen, sillä siellä lukion opintotarjottimella on ollut yliopistokursseja jo kuluvana lukuvuonna.
 Lukiokoulutuksen uudistamisen seurantaryhmässä istunut kouluneuvos Taina Lehtonen toteaa, että menneellä hallituskaudella on haluttu uudistaa lukiota ja kohottaa maan osaamistasoa.
 – Lukiouudistuksen henki on ollut joustavoittaminen. Korkeakoulujen ja lukion jyrkkää rajaa on haluttu hälventää.
 Lukioiden korkeakouluyhteistyö Syksyllä uudistuva lukiolaki velvoittaa lukiot tekemään yhteistyötä yhden tai useamman korkeakoulun kanssa. Yhteistyön muotoa ei ole lyöty lukkoon. Sitä voivat olla esimerkiksi korkeakoulukurssien tarjoaminen lukion opintopaletissa tai esimerkiksi korkeakouluvierailut. Uudistuksen tarkoitus on nopeuttaa nuorten siirtymistä toiselta asteelta eteenpäin sekä auttaa opintopolun valinnassa. Suomessa korkeakouluyhteistyötä on ollut tähänkin mennessä, mutta vaihtelevasti. Nyt moni lukio on yhteistyön avulla innostunut tarjoamaan parin opintopisteen korkeakoulukursseja nuorille.
 Kaikkialla ei ole yliopistoja
 Lukiokoulutuksen uudistusta pohtineen työryhmän  raporttiin  on kirjattu tavoite tasa-arvosta. Kun kaikilla paikkakunnilla ei ole yliopistoja, opintoja pitää voida suorittaa myös verkossa.
 Jemina Mårdin ja Ella Nielsenin kotipaikkakunnalla Kokkolassa ei varsinaisesti ole yliopistoa, mutta siellä toimivat Jyväskylän yliopiston alainen yliopistokeskus Chydenius sekä Centria ammattikorkeakoulu. Lisäksi korkeakouluopintoja voi valita myös Oulun ja Vaasan yliopistoista.
 Koulutuspäällikkö  Sari Lehto  avoimesta yliopistosta Kokkolasta on tyytyväinen, sillä osa lukiolaisista on jo valinnut opiskeltavakseen uusia aineita, muun muassa tietotekniikkaa, web-julkaisua sekä liikuntapsykologiaa.
 Myös Kokkolan aikuislukion rehtori  Terho Taarnan  mielestä uudistus on mainio.
 – Lukioaikaiset korkeakouluopinnot vahvistavat ajatuksia tulevista opinnoista. Tai ne voivat myös kertoa, että joku aine ei olekaan oikea ratkaisu. Toivon, että uudistus auttaa opiskelijoita tekemään niitä itselleen oikeita ratkaisuja jatkosta.
 Aikuislukion rehtori Terho Taarna on sitä mieltä, että osalle lukiolaisista korkeakoulukurssit voisivat olla hyvä tapa tutustua jatko-opintoihin. Ville Viitamäki / Yle
 Käytännössä lukiolaisten yliopisto-opintoihin ei ainakaan aluksi ole suurta ryntäystä, eikä sitä odotetakaan. Uusi asia ei heti lyö itseään läpi, eivätkä lukiot ehkä heti keksi parasta tapaa opintojen käytännön järjestämiselle.
 Kuka ehtii?
 Pienen Toholammin lukion rehtori  Jussi Peltokangas  ei varauksetta innostu mahdollisuudesta. Hän on huolissaan opiskelijoidensa jaksamisesta.
 – Ainakin nyt näyttäisi siltä, ettei syksyksi monellakaan ollut innokkuutta ottaa noita aineita. Lukiolaisilla on lukujärjestys jo muutenkin täysi.
 Peltokangas arvioi, että korkeakouluopinnot sopivat parhaiten sellaiselle lukiolaiselle, jolla on jo selkeä visio tulevista opinnoista. Lukioaikainen kurssi johdattaisi kohti niitä.
 Aikuislukion rehtori Terho Taarnakin tunnistaa, että monella lukiolaisella työpäivät ovat todella täysiä jo nyt. Siksi hän ei usko, että kaikki käyttäisivät mahdollisuutta kurkistaa korkeakoulumaailmaan.
 Lukiokoulutuksen uudistamisen seurantaryhmän raportissa ennakoidaan, että jatkossa ehkä puolet lukiolaisista suorittaa korkeakouluopintoja lukioaikana.
 Huoli lukiolaisten jaksamisesta on myös korkeakoulukurssien järjestäjän mielessä. Koulutuspäällikkö Sari Lehto tuo esiin, että opintoja pystytään räätälöimään kullekin opiskelijalle sopivaksi.
 – Pienryhmät, tutorointi, opiskelutekniikoiden ja ajanhallinnan hiominen. Näitä voidaan miettiä, että halukkaat varmasti pystyvät osallistumaan.
 Valmiutta venymiseen on
 Entä opiskelijat itse? Kokkolalaiset Jemina Mård ja Ella Nielsen ovat varauksetta innoissaan valitsemastaan latinan yliopistokurssista, vaikka kummankin koulupäivät venyvät myöhäisiksi.
 – Se pitää vaan sitten vetää. Ehkä se yöunista saattaa mennä, koska koulumatka on pitkä ja olen myöhään kotona. Mutta kyllä siihen pystyy, uskoo Ella Nielsen.
 Jemina Mård on samaa mieltä.
 – Olen ehkä vanhan kansan ihminen, ei minua haittaa kuluttaa aikaa opiskeluun. Olen valmis tekemään mitä se opiskelu vaatii.
 Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen on tyytyväinen uudistukseen. Tarmo Niemi/Yle
 Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen  kannattaa lämpimästi uudistusta, joka hänen mukaansa madaltaa kynnystä yliopistomaailmaan.
 Kurkistus korkeakouluopintoihin voisi Pajusen mielestä nopeuttaa siirtymistä toiselta asteelta eteenpäin. Yliopistokurssit mahtuisivat paremmin lukiolaisen päiväohjelmaan, jos lukioissa otettaisiin nykyistä paremmin huomioon myös itsenäinen opiskelu, eivätkä lukiokurssit olisi liian laajoja.
 – Korkeakouluopinnot lukiokursseina ovat verrattavissa lukion syventäviin opintoihin. Ne tuovat mielenkiintoa, vaikka niitä tietoja ei tarvitsisi ylioppilaskirjoituksissa.
 Aiheesta voi keskustella 21.5. klo 22 asti.

Uusi lukiolaki avaa lukiolaisille ovet korkeakouluopintoihin – Jemina Mård ja Ella Nielsen alkavat opiskella latinaa: "Ei minua haittaa kuluttaa aikaa opiskeluun"


Summary: Lisäksi australialaismies on saanut syytteet 51 murhasta ja 40 murhayrityksestä.

Uuden-Seelannin Christchruchissa moskeijoihin maaliskuussa hyökännyt mies on saanut syytteen terrorismista. Jo aiemmin häntä vastaan on nostettu syytteet 50 ihmisen murhasta ja 40 ihmisen murhayrityksestä. Nyt murhasyytteiden määrä nostettiin 51:een ampumisessa haavoittuneen miehen kuoltua sairaalassa.
 Teoista syytetään 28-vuotiasta australialaista  Brenton Tarrantia . Internetissä julkaisemassaan manifestissa Tarrant on kuvaillut olevansa etnonationalisti ja rasisti.
 Samassa manifestissa hän totesi motiiviksi teolleen halun kostaa muslimien tekemissä terrori-iskuissa kuolleiden eurooppalaisten puolesta.
 Lisää aiheesta:
 Uuden-Seelannin terroriepäilty aikoo edustaa itseään oikeudessa – osti aseita netin kautta
 Ghassan Alaraji menetti ystävänsä, Rob Classworthin usko murskattiin – Yle tapasi joukkomurhan järkyttämiä uusiseelantilaisia
 Tämän tiedämme nyt Christchurchin iskuista: Australialainen pääepäilty vangittu, uhrien joukossa lapsia, Uusi-Seelanti aikoo kiristää aselakeja

Uuden-Seelannin moskeija-ampujaa syytetään terrorismista


Summary: Aiemmin on arvioitu, että ilman merkittäviä päästövähennyksiä merenpinta voisi nousta alle metrin.

Merien pinnat voivat nousta ilmastonmuutoksen vuoksi paljon enemmän kuin aiemmin on tiedetty. Tähän asti on arvioitu, että merten pinta voisi kohota noin metrin kuluvan vuosisadan loppuun mennessä.
 Yhdysvaltain tiedeakatemian uuden tutkimuksen mukaan  merten pinta voi kuitenkin kohota jopa yli kaksi metriä, jos suuria päästöleikkauksia ei tehdä. Tämä tarkoittaisi, että satojen miljoonien ihmisten olisi muutettava pois rannikoilta ympäri maailman.
 Tutkijoiden arvio perustuu Grönlannissa ja Etelämantereella tehtyihin havaintoihin.
 Hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n vuonna 2013 julkistaman arviointiraportin mukaan merenpinta nousee ilman merkittäviä päästövähennyksiä vuoteen 2100 mennessä 52–98 senttimetriä. Monet tutkijat arvostelivat jo tuolloin arviota liian varovaiseksi.
 Tutkijoiden nyt tekemän mallinnuksen perusteella merien pinnat voivat nousta 51–178, jos ilmasto lämpenee viisi astetta. Kun tähän lisätään sulavan jäätikön ja lämpölaajentumisen vaikutus, voivat merien pinnat nousta 62–238 senttimetriä vuoteen 2100 mennessä.
 Mikäli ilmasto lämpenee Pariisin ilmastosopimuksessa mainitut kaksi astetta, vaikuttaa merenpinnan korkeuteen eniten Grönlannin jäätiköiden sulaminen. Mikäli lämpeneminen ylittää kaksi astetta, vaikuttaa Etelämantereen jäätiköiden sulaminen yhä voimakkaammin merien pintoihin.
 Lisää aiheesta:
 "Aallot tuhoavat tämän maan" – Ilmastonmuutos syöksee meren jo Waldonin kotiovelle Marshallinsaarilla, joka murenee mereen ensimmäisten joukossa
 Uusi tutkimus paljastaa: Valtameriin on kertynyt paljon enemmän lämpöä kuin aiemmin on tiedetty – Maapallon lämpeneminen on selvästi luultua pidemmällä
 Indonesia suunnittelee vaihtavansa pääkaupunkia – Jakarta uppoaa ja on kasvanut liian suureksi
 Lue myös:
 BBC News: Rise in global sea levels could have "profound consequences"

Tutkijat varoittavat: Merenpinta voi nousta jopa yli kaksi metriä


Summary: Tiistaina kabiiniin sulloutuu toimittajia ja kuvaajia. Kaupunkilaisille funikulaari avataan perjantaina.

Turun funikulaari eli Kakolan rinnehissi on valmis. Turun kaupunki on kutsunut tiistaina median edustajia koeajolle. Pääset seuraamaan Ylen  Ari Wellingin  selostamaa nousua  suorana Areenassa kello 10.25 alkaen .
 Yleisölle funikulaari avautuu perjantaina 24. toukokuuta iltapäivällä. Ainakin toistaiseksi hissiajelu on kaikille maksutonta samaan tapaan kuin Aurajoen ylitys  Föri-kaupunkilautalla .
 Projektijohtaja  Janne Laineen  äänestä kuuluu helpotus. Pitkä työrupeama funikulaarin kanssa on ohi. On aika siirtyä muihin töihin.
 – Nyt näkyy valoa tunnelin päässä. Projektilla on aina alku ja loppu, ja toivottavasti tämä on nyt loppu.
 Funikulaarin yläasema Dani Branthin / Yle
 Funikulaarin valmistuminen ei ollut läpihuutojuttu. Aikataulu viivästyi moneen otteeseen ja budjetti ylittyi roimasti. Ensiarviot rinnehissin kustannuksista olivat 2,5 miljoonan euron tuntumassa, mutta lopulliseksi hinnaksi on tulossa 5,6 miljoonaa euroa.
 Janne Laine kuvailee funikulaarin kyytiä ratikkamaiseksi. Talviolosuhteiden takia alla on teräspyörät, joten kyyti on hieman epätasaista. Laitteessa on harjat, jotka syksyn ja talven tullen putsaavat lehdet ja lumet pois kiskoilta.
 Kakolan funikulaari on Suomen ensimmäinen ulkona kulkeva kaupunkivinohissi. Sen kyydissä pääsee esteettömästi Kakolanmäelle, jonne on valmistunut paljon uusia asuntoja. Muuta joukkoliikennettä mäelle ei kulje.
 Mitä tilattiin ja mitä saatiin
 Turun funikulaari ylitti helmikuussa kansainvälisen uutiskynnyksen, kun sosiaalisessa mediassa herättiin  hupailemaan hytin ulkomuodolla . Alkusysäyksen antoi turkulaisen  Dani Saarisen  twiitti, joka osoitti, että talviseen maisemaan tuotu hytti poikkesi aika tavalla havainnekuvista.
 Kaupunkilehti Turkulainen kirjoitti Saarisen  tavoittaneen oivalluksellaan valtavan yleisön .
 Turun kaupungin viestinnässä naurun kohteeksi joutumista tuskailtiin ensin tovi, kunnes kohu päätettiin kääntää voitoksi. Kaupunki jopa kutsui Dani Saarisen vieraaksi funikulaarin avajaisiin.
 Funikulaaria ympäröivä maisema näyttää nyt aivan toiselta kuin helmikuussa. Miltä rinnehissi näyttää twiittaajan silmään nyt?
 – Ainakin asemat näyttävät ihan tyylikkäiltä, mutta ei se kabiini ole sen kummemmaksi muuttunut, Saarinen arvioi.
 Dani Saarinen ei pääse osallistumaan perjantain juhlallisuuksiin, sillä hän viettää viikonloppuna omia häitään. Hän lupaa testata rinnehissiä tuonnempana.
 – Kai se on pakko kerran edes koettaa.
 Dani Saariselle on luvassa Turun kaupungin muistolahja, samoin kuin avajaisten ensimmäisille hissikyytiläisille.
 Mikä vakiintuu hissin nimeksi?
 Kakolan pitkäaikainen opas ja Kakola-yhtiöiden tiedottaja  Anu Salminen  kuvailee funikulaarin ympäristöä yhä työmaaksi. Rinnehissi kuljettaa kypäräpäisiä työmiehiä lähes äänettömästi.
 – Yläasema on tosi futuristinen. Vauhdikkaan näköinen, kun ottaa huomioon tämän historiallisen Kakolan ympäristön. Graniittilinna kuitenkin heijastuu lasipinnasta, Salminen kuvailee.
 Funikulaarin kyytiin pitäisi mahtua kerralla paljon väkeä, vaikka kuvissa hytti näyttää pieneltä. Salminen naureskelee, että italialaisia voi mahtua 30, mutta turkulaisia vain 6.
 Vaikka Kakolan funikulaari avataan vasta perjantaina, sillä on jo monta nimeä. Funikulaarin lisäksi on puhuttu Fölikulaarista, rinnehissistä ja vinohissistä.
 Turun kaupungin uudella  YouTube-esittelyvideolla  käytetään sanaa kaupunkivinohissi. Muita vaihtoehtoja ovat kiskoköysirata ja  Kotimaisten kielten tutkimuskeskuksen suosittelema kiskohissi .
 Mikä monista nimityksistä sinun mielestäsi sopii parhaiten kuvaamaan Kakolan kulkupeliä? Aiotko käyttää hissiä Turussa käydessäsi tai arjessasi? Aiheesta voi keskustella tämän jutun yhteydessä. Keskustelu sulkeutuu kello 18.

Meemiksi noussut Kakolan rinnehissi Turussa on vihdoin valmis – hyppää koeajolle Areenassa kello 10.25


Summary: Oikeus antoi päätöksen vain tunteja sen jälkeen, kun lääkärit olivat jo alkaneet vähentää miehen hoitoa.

Ranskassa muutoksenhakutuomioistuin on määrännyt, että vuosikausia tiedottomassa tilassa olleen ranskalaismiehen elintoimintojen ylläpitoa on jatkettava. Oikeuden päätös tuli vain tunteja sen jälkeen, kun  lääkärit alkoivat vähentää miehen hoitoa .
 Mies sai vuonna 2008 auto-onnettomuudessa vakavan aivovaurion ja neliraajahalvauksen, minkä vuoksi hän päätyi vegetatiiviseen tilaan. Se tarkoittaa, että ihminen on tiedoton eikä pysty ilmaisemaan itseään, mutta hänen aivorunkonsa toimii ja hän pystyy hengittämään omin voimin.
 42-vuotiaan miehen oikeudesta elää ja kuolla on keskusteltu ympäri maailmaa noin viiden vuoden ajan. Tapaus on aiheuttanut ristiriitoja sekä Ranskassa että miehen perheessä.
 Lääkärit, potilaan puoliso ja sisarukset ovat kannattaneet hoidon lopettamista, mutta miehen katoliset vanhemmat ovat vastustaneet sitä.

Oikeus puuttui yli 10 vuotta vegetatiivisessa tilassa olleen ranskalaismiehen tapaukseen – elintoimintoja täytyy ylläpitää


Summary: Kuljettajia välittäneiden vuokratyöyritysten vastuuhenkilöitä on tuomittu talousrikoksista.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Linja-autonkuljettajien palkanmaksussa on ollut poikkeuksellisen pahoja puutteita Pirkanmaalla. Osa kuljettajista on haastanut työnantajan oikeuteen, koska heille ei ole maksettu työehtosopimuksen mukaista palkkaa.
 Oikeudessa kuljettajia on edustanut auto- ja kuljetusalan työntekijäliiton AKT:n lakimies. AKT pitää Pirkanmaan tapauksia harvinaisen vakavina.
 – En itse ole muualla päin Suomea koskaan törmännyt näin räikeisiin ongelmiin palkanmaksussa ja työntekijöiden kohtelussa kuin nämä viime aikoina ilmi tulleet ongelmat Pirkanmaalla, AKT:n lakimies  Annika Häggman  kirjoittaa sähköpostiviestissä.
 Tähän mennessä Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut kuljettajien palkkoja koskevista kiistoista yhden tuomion. Kuljettajia ylöjärveläiselle Pirkanmaan tilausliikenne oy:lle välittänyt henkilöstövuokrausyritys tuomittiin käräjäoikeudessa maksamaan kuljettajalle palkkoja runsaat 4 000 euroa.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden tuomion mukaan kuljettaja ei ollut voinut sopia työsopimuksellaan yleissitovaa työehtosopimusta heikommista ehdoista.
 Oikeus katsoi myös, että puutteellinen tieto työehtosopimusten oikeasta sisällöstä tai normin tulkinnasta ei vapauta työnantajaa velvollisuudesta maksaa kuljettajalle tälle kuuluvaa palkkaa.
 Oikeus kuitenkin hylkäsi korvausvaatimuksen kuljettajan perusteettomasta irtisanomisesta. Oikeuden mukaan työnantajalla oli oikeus antaa lopputili, koska kuljettaja oli toiminut usein hänelle annettujen ohjeiden vastaisesti. Kuljettaja on valittanut tuomiosta hovioikeuteen.
 Kuljettajalla oli työsopimus henkilöstövuokrausyrityksen kanssa, ja hän ajoi Pirkanmaan tilausliikenteen autolla Tampereen joukkoliikenteen linjaa. Työsuhde alkoi lokakuun lopulla 2016 ja päättyi helmikuun alkupuolella 2017.
 Kolme muutakin kuljettajaa sai palkkoja jälkikäteen
 Alun perin neljä kuljettajaa haastoi oikeuteen joko vuokratyöyrityksen, Pirkanmaan tilausliikenteen tai molemmat. Kolme heistä solmi tuomioistuimen vahvistaman sovinnon joko henkilöstövuokrausyrityksen tai Pirkanmaan tilausliikenteen kanssa. Sovinnon perusteella kuljettajat saivat palkkasaatavia muutamasta tuhannesta noin kymmeneen tuhanteen euroon.
 Aiemmin Pirkanmaan tilausliikenne teki yhteistyötä myös muiden henkilöstövuokrausyritysten kanssa. Uudenmaan ELY-keskuksen tekemien palkkaturvapäätösten perusteella ainakin kolme niistä on jättänyt työntekijöiden palkkoja maksamatta.
 Vuosina 2015 ja 2017 palkkaturvaa on maksettu yli 20 työntekijälle. Joukossa on muitakin kuin linja-autonkuljettajia. Työnantajilta takaisin perittävät summat olivat yhteensä yli 100 000 euroa.
 Näiden yritysten vastuuhenkilöistä kaksi on tuomittu ehdolliseen vankeuteen ja liiketoimintakieltoon Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Vuosina 2016 ja 2018 annetut tuomiot tulivat muun muassa törkeistä kirjanpitorikoksista ja törkeästä velallisen epärehellisyydestä. Osaa syytteistä käsitellään yhä Turun hovioikeudessa.
 Pirkanmaan tilausliikenteen toimitusjohtaja  Pertti Johansson  sanoo Ylelle, että yritys maksaa kaikki palkat työehtosopimuksen mukaan. Johanssonin mukaan tästä ei voi lipsua, jos haluaa pärjätä julkisissa tarjouskilpailuissa.
 Johansson sanoo, että yritys ei enää käytä vuokrakuljettajia.
 Aiemmin maksamatta jääneistä palkoista Johansson sysää vastuun henkilöstövuokrausyrityksille. Johanssonin mukaan Pirkanmaan tilausliikenne itse noudatti yritysten kanssa solmimiaan sopimuksia, mutta firmat laiminlöivät palkanmaksua.
 "Vääristää kilpailua"
 AKT hoitaa parhaillaan myös Vammalan palveluliikenne oy:n kuljettajan oikeusjuttua. Kuljettaja vaatii saamattomia palkkoja vajaat 30 000 euroa Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Vaatimukset koskevat vuosia 2015–2018.
 Vammalan palveluliikenne torjuu vaatimukset. Yritys on mielestään maksanut kuljettajalle kaikki hänelle kuuluvat palkat.
 Vammalan palveluliikenne voitti juuri esimerkiksi kilpailutukset Sastamalan keskustan alueen paikallisliikenteen hoitamisesta sekä Sastamalan pohjoisen ja läntisen alueen palveluliikenteen hoitamisesta.
 AKT:n lakimies Annika Häggman vierittää vastuuta kuljettajien oikeuksien polkemisesta myös kunnille. Hän ihmettelee sitä, että edes käräjäoikeudessa vireillä olevat palkkariidat eivät näytä vaikuttavan julkisesta hankinnasta vastaavan yksikön päätöksentekoon.
 – Tämä vääristää kilpailua antamalla paremman aseman yrityksille, jotka voivat jättää edullisemman tarjouksen, koska eivät maksa asianmukaista palkkaa. Lisäksi kärsimään joutuvat loppukädessä työntekijät. Lopulta on kyse myös siitä, millaista toimintaa veroeuroilla halutaan rahoittaa, Häggman sanoo.
 Tampereen joukkoliikennejohtaja  Mika Periviita  pitää palkanmaksuun liittyviä ongelmia erittäin harvinaisina.
 – Tietoomme on tullut muutamia yksittäistapauksia viimeisten noin 10 vuoden aikana, kun Tampereella on joukkoliikennettä hankittu kilpailuttamalla, Periviita kirjoittaa sähköpostiviestissä.
 Periviidan mukaan Tampereen joukkoliikenne edellyttää kilpailutuksiin osallistuvilta yrityksiltä, että ne vahvistavat tarjouksissa noudattavansa työehtosopimuksia. Hankintalain mukaan harkitaan, miten mahdolliset oikeuskiistat vaikuttavat yrityksen mahdollisuuksiin voittaa tarjouskilpailu.
 Tampereen joukkoliikenne on käynyt keskusteluja työntekijöiden palkkaongelmista AKT:n kanssa.
 – Nämä kuten muutkin ongelmat pyritään selvittämään ja korjaamaan toiminta sääntöjen ja ohjeiden mukaiseksi, Periviita sanoo.
 Kilpailija valitti vuokratyöntekijöistä
 Vuoden 2017 lopulla Pirkanmaan tilausliikenne voitti merkittävän kilpailutuksen Tampereen seudun Nysse-liikenteessä. Yritys sai ajettavaksi Tampereen joukkoliikenteen linjat 9,17, 20 ja 25. Sopimuksen arvo on vajaat 60 miljoonaa euroa.
 Kilpailija, tamperelainen linja-autoyhtiö Länsilinjat valitti hankinnasta markkinaoikeuteen.
 Länsilinjat perusteli valitustaan muun muassa sillä, että Pirkanmaan tilausliikenne olisi maksanut kuljettajille liian alhaista palkkaa ja käyttänyt vuokratyövoimaa työehtosopimuksen vastaisesti.
 Markkinaoikeus kumosi Länsilinjojen valituksen. Oikeuden mukaan Tampere oli tehnyt kaiken vaadittavan sen selvittämiseksi, että Pirkanmaan tilausliikenne voitiin valita kilpailun voittajaksi.
 Kaupunki myös sai Pirkanmaan tilausliikenteeltä vakuutuksen, jossa yritys lupasi lopettaa työehtosopimusten vastaisen vuokratyövoiman käytön kesäkuuhun 2018 mennessä.
 Markkinaoikeus katsoi, että Tampere pystyi luottamaan siihen, että Pirkanmaan tilausliikenne täyttää tilaajavastuulain edellytykset ja noudattaa työehtosopimusta.
 Voittajan tarjous selvästi muita alhaisempi
 Tampereen naapurikaupunki Ylöjärvi puolestaan kilpailutti kehitysvammaisten asiakaskuljetukset vuoden 2018 kesäkuussa. Kilpailutukseen osallistui kolme kuljetusyritystä.
 Voitto meni Pirkanmaan tilausliikenteelle. Ylöjärveläisen yrityksen tarjous oli selvästi kilpailijoiden tarjouksia alhaisempi.
 Kilpaileva yritys teki hankinnasta oikaisupyynnön. Kilpailijan mukaan voittanut tarjous voi olla niin alhainen vain, jos yritys ei noudata työehtosopimuksia, eli maksaa kuljettajille liian pientä palkkaa.
 Ylöjärven perusturvalautakunnan mukaan kaupungilla ei ollut perusteita sulkea Pirkanmaan tilausliikennettä pois tarjouskilpailusta. Yrityksen antaman selvityksen mukaan alhainen hinta ei johtunut työehtosopimusten rikkomisesta. Lisäksi kaupunki tarkasti, että yrityksellä ei ollut maksamattomia veroja tai eläkemaksuja.
 Kiire palkata uusia kuljettajia
 Pirkanmaan tilausliikenteen toimitusjohtaja Pertti Johansson sanoo, että heillä on tällä hetkellä suuria vaikeuksia palkata voitettujen kilpailutusten vaatimaa määrää kuljettajia. Hänen mielestään syynä ei kuitenkaan ole se, että heidän maineensa olisi kärsinyt palkanmaksun puutteista.
 Johanssonin mukaan heidän maineensa kuljettajien keskuudessa on hyvä, mutta ongelma on koko alaa vaivaa työvoimapula.
 Pirkanmaan tilausliikenteen pitäisi palkata kuljettajia nopeasti. Syksyllä yritys alkaa pyörittää voittamiaan bussilinjoja täydellä höyryllä.
 Pirkanmaan tilausliikenne yrittääkin parhaillaan kouluttaa lisää kuljettajia. Yritys järjestää yhdessä Pirkanmaan ELY-keskuksen kanssa rekrykoulutusta työttömille.
 Tarkoitus on tehdä työttömistä työnhakijoista linja-autonkuljettajia noin puolessa vuodessa. Kouluttajana on Tampereen aikuiskoulutuskeskus.
 Kurssit eivät täyty
 Johanssonin mukaan koulutuksen tulokset näyttävät heikoilta, koska kursseja ei saatu täyteen ja osa toisen kurssin aloittaneista on jättänyt opiskelun kesken.
 Johansson sanoo, että aiemmin he ovat jo kouluttaneet osittain omaan laskuun 30 maahanmuuttajaa, joista arviolta 80 prosenttia on työllistynyt heidän yritykseensä.
 Yksi asia Johanssonia ihmetyttää. Miksi tarjouskilpailun hävinneet yritykset eivät ole ilmoittaneet, montako niiden kuljettajaa voisi siirtyä Pirkanmaan tilausliikenteeseen?
 Alalla on erityinen sopimus tällaisia tilanteita varten. Niin kutsutun Lonka-sopimuksen mukaan kilpailutuksen hävinneen yrityksen pitäisi ilmoittaa, montako kuljettajaa siltä jää vapaaksi. Johansson hämmästelee, mihin 70 kuljettajaa on kadonnut.
 Länsilinjojen toimitusjohtaja  Terhi Penttilä  vastaa näin:
 – Viime aikojen kilpailutuksissa Länsilinjat on sekä menettänyt linjoja että saanut uusia. Kaikille menetetyiltä linjoilta vapaaksi jääneille kuljettajille on yt-neuvottelujen kautta löydetty muita töitä.
 Länsilinjoilla ei ole tällä hetkellä tarvetta palkata uusia kuljettajia. Työvoiman saatavuus tulevaisuudessa mietityttää silti myös Penttilää, koska kilpailutukset voivat muuttaa tilannetta.
 Aiemmin linja-autonkuljettajien koulutus on ollut aikuiskoulutusta. 21 vuoden ikäraja on merkinnyt sitä, että alalle hakeutuneet ovat yleensä ensin hankkineet jo jonkin muun ammatin.
 Joitakin vuosia on ollut mahdollista erikoistua linja-autonkuljettajaksi ammattiopiston perustutkinnon kautta. Tämä on antanut mahdollisuuden aloittaa tietyin ehdoin linja-autonkuljettajana jo 18-vuotiaana.
 Penttilä sanoo, että joitakin nuoria kuljettajia on Länsilinjoillekin tullut tätä kautta, mutta enemmän voisi tulla.

Kuljettajan palkkoja jäi maksamatta, ja lopulta hän sai potkut – bussifirmat voittavat kilpailutuksia oikeuskiistoista huolimatta