Summary: Turkulainen poliisi sai tuomion kunnianloukkauksesta ja lievästä pahoinpitelystä Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa.

Lounais-Suomen poliisilaitos aikoo kutsua tuomion saaneen poliisimiehen virkamiesoikeudelliseen käsittelyyn kuultavaksi. Poliisipäällikkö  Tapio Huttunen  kutsuu tapausta erittäin ikäväksi.
 – Saimme itse keskiviikkona kuulla tuomiosta. Kutsumme poliisin kuultavaksi ja sitten päätämme seuraukset.
 Varsinais-Suomen käräjäoikeus tuomitsi poliisin kunnianloukkauksesta ja lievästä pahoinpitelystä sakkoihin. Poliisi tuomittiin maksamaan päiväsakkoina 2 640 euroa, asianomistajalle vahingonkorvauksina 700 euroa sekä tämän oikeudenkäyntikulut 1 800 euroa.
 Poliisi hermostui taksijonossa
 Tilanne oli alkanut, kun joukko maahanmuuttajataustaisia nuoria oli mennyt jonon ohi tilataksiin. Vapaa-ajalla ollut humalainen ja asianomistajan mukaan vihaisen oloinen mies oli hermostunut jonon ohituksesta ja alkanut huutaa rasistisia kommentteja.
 Mies oli myös hakenut naiselta tukea näkemykselleen jonon ohittamisesta. Nainen ei ollut vastannut, mutta kun mies oli hermostunut tästä, hän oli todennut käräjäoikeuden papereiden mukaan, että "Eikö ole parempi, että nuoret ottivat ison taksin ja muille jäi pienempiä."
 Mies hermostui tästä lisää ja löi naista kasvoihin ja nimitteli tätä muun muassa "suvakkihuoraksi". Samalla mies oli ilmoittanut olevansa poliisi. Nainen oli kertonut lyönnin jälkeen tekevänsä asiasta rikosilmoituksen. Mies oli lyönyt tämän jälkeen uudelleen. Jonossa ollut toinen mies oli tässä vaiheessa puuttunut tilanteeseen. Poliisi lähti tämän jälkeen taksilla pois paikalta.
 Oikeudessa tilanteeseen puuttunut mies oli yksi todistajista. Poliisi itse kertoi oikeudessa olleensa kyllä paikalla, mutta kiistänyt syyllistyneensä kunnianloukkaukseen tai pahoinpitelyyn. Poliisi kertoi oikeudelle olleensa liian humalassa, eikä hän myöskään osannut kertoa itse tapahtumista juurikaan.
 Nainen sai pelkotiloja tapauksesta
 Nainen taas kertoi oikeudelle, että oli tapauksen jälkeen saanut pelkotiloja ja keskustellut peloista myös ammattiauttajan kanssa. Ahdistusta aiheutti erityisesti se, että tekijänä oli ollut poliisi.
 Oikeus piti naisen kertomusta uskottavana ja johdonmukaisena. Nainen ei ollut myöskään humalassa tapahtuma-aikana. Tuomion koventamisperusteena pidettiin sitä, että teko perustui rasistiseen vaikuttimeen. Lisäksi oikeus katsoi, että teon moitittavuutta lisäsi se, että tekijä oli poliisi.
 Tutkinnan teki tapauksessa Sisä-Suomen poliisi, koska syytettynä oli Lounais-Suomen poliisilaitoksen poliisi. Teko tapahtui vuonna 2017.
 – Esitutkinta kesti harmittavan pitkään, Lounais-Suomen poliisilaitoksen päällikkö Tapio Huttunen valittelee.
 Huttusen mukaan kuulemisen jälkeen poliisimiehelle määrätään seuraamukset. Virkamisoikeudellisessa käsittelyssä rangaistukset vaihtelevat kirjallisesta huomautuksesta varoitukseen ja määräaikaisesta virantoimituksesta erottamisesta irtisanomiseen.
 – Vuosien varrella poliisit ovat laitoksellamme joutuneet virkamiesoikeudelliseen käsittelyyn muun muassa rattijuopumuksista ja pahoinpitelyistä. En muista, että aikaisemmin poliisi olisi syyllistynyt kunnianloukkaukseen, Huttunen sanoo.
 Tuomiosta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat.

Turkulaispoliisi riehui taksijonossa, nimitteli ja löi naista – Poliisipäällikkö: "Mies kutsutaan kuultavaksi"


Summary: Ammattijärjestön mielestä työhakemus oli luokaton ja pelkää, ettei nuoria ehdi kukaan opastaa. Tuotantoyhtiön mukaan opastajia on tarpeeksi.

Lappeenrannan kaupunki palkkaa tv-sarja Sorjosen  kolmannen kauden kuvauksiin  työttömiä nuoria. Assistentin tehtäviä on tarjolla jopa 21 täysi-ikäiselle nuorelle.
 Assistentteja haetaan muun muassa rekvisiittaosastolle, puvustoon, maskiin ja erilaisiin tuotanto- ja kuljetustehtäviin.
 Nuoret tulevat Lappeenrannan kaupungin palvelukseen, ja kaupunki maksaa heidän palkkansa.
 – Näen tämän hienona mahdollisuutena varsinkin, jos on suuntautunut kulttuuriin tai mediaan. Tästä saa CV:hen kansainvälisen tuotannon, joka on myyty 180 maahan, ja sitähän kelpaa näyttää työtä hakiessa, sanoo Lappeenrannan markkinointi- ja asiakaspalvelupäällikkö  Mirka Rahman .
 Rahmanista tulee Sorjos-nuorten esimies.
 Ammattijärjestö älähti harjoittelijoiden määrästä
 Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto Teme älähti välittömästi työpaikkahakemuksen ilmestyttyä sosiaaliseen mediaan.
 Teme pitää 21 assistentin määrää aivan liian suurena. Liitto suosittelee korkeintaan neljän harjoittelijan palkkaamista yhtä tuotantoa kohden.
 Harjoittelijoiden määrän on oltava kohtuullinen, sillä heidän opastamisensa vaatii esimiehiltä aikaa ja paneutumista.
 – Ei voi olla niin, että yhdellä lavastajalla on viisi assistenttia, jotka kaikki ovat harjoittelijoita. Lavastaja ei pysty tekemään työtään pelkästään harjoittelijoitten avulla, sanoo Temen työehtoasiantuntija  Anne Saveljeff .
 Sorjosen kuvaukset Lappeenrannassa kesällä 2017. Elli Sormunen/Yle
 Harjoittelijoiden palkkauskäytännöt ovat pitkään olleet Temen huolena.
 Ilmaista työtä tekevien harjoittelijoiden käyttäminen on Saveljeffin mukaan ollut elokuvatuotannoissa todella villiä. Lappeenrannan kaupungin maksukykyä hän ei kyseenalaista.
 – Onneksi palkattoman työn teettämistä on saatu karsittua alan oppilaitosten myötävaikutuksella. Esimerkiksi Tampereen ammattikorkeakoulu edellyttää, että harjoittelijoina toimiville elokuva-alan opiskelijoille on maksettava palkkaa, kertoo Saveljeff.
 Työllistymismahdollisuudet ilahduttavat
 Hakijoiden haastatteluista, henkilövalinnoista ja työhön opastamisesta vastaa tv-sarja Sorjosen tuotantoyhtiö Fisher King Oy.
 Kaupungilla on kokemusta samanlaisesta yhteistyöstä Fisher Kingin kanssa vuodelta 2017, jolloin Lappeenrannassa kuvattiin Sorjosen edellistä tuotantokautta.
 – Sen perusteella kaupungin talousarvioon tehtiin määrärahavaraus. Rahaa on käytettävissä 15 000–20 000 euroa, kertoo hyvinvointipalvelujen kehittämispäällikkö  Sanna Natunen .
 Nuorille maksetaan Kunnallisen yleisen virka- ja työehtosopimuksen KVTES:n mukaista palkkaa. Nuorille maksettava palkka tulee vastaamaan avustavissa tehtävissä toimivien palkkaa. Tehtävien lisäksi palkkaan vaikuttaa koulutus.
 Kaupungin näkökulmasta tärkeintä on nuorten työllistäminen, mikä tässä tapauksessa osuu vielä kesätyökauden ulkopuolelle helmi–maaliskuulle.
 Työpaikkailmoitus julkaistiin keskeneräisenä
 Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto Temen työehtoasiantuntija Anne Saveljeff otti Sorjosen tuotantoyhtiö Fisher Kingiin yhteyttä sen jälkeen, kun ilmoitus assistenttien hausta oli julkaistu. Ilmoituksessa oli perustavaa laatua olevia puutteita.
 – Työpaikkailmoituksesta pitäisi selvitä työnantaja, työajat ja millaista palkkaa työstä maksetaan. Vahingossa julkaistu "koeversio" oli täynnä virheitä, sanoo Saveljeff.
 TV-sarja Sorjosen pääosassa Kari Sorjosena on Ville Virtanen. Fisher King
 Fisher Kingin talous- ja henkilöstöpäällikkö  Juha Huumonen  harmittelee keskeneräisen työpaikkailmoituksen julkaisemista.
 – Kävimme Anne Saveljeffin kanssa puhelun hyvässä hengessä, ja asia on Temen suuntaan kunnossa. Temen näkemykset on otettu huomioon, sanoo Huumonen.
 Lisäksi hän on pyytänyt Lappeenrannan kaupunkia ja tuotannonjohtoa korjaamaan ilmoituksessa olleet puutteet.
 Kukaan ei ole tumput suorina
 Työpaikkailmoituksessa haettavat 21 assistenttia eivät Fisher Kingin talous- ja henkilöstöpäällikkö Juha Huumosen mukaan ole töissä yhtä aikaa, vaan joillakin osastoilla yksi ihminen on viikon tai kaksi ja seuraava jatkaa siitä. Elokuvatuotannon erilaiset tehtävät, kuten lavastus, puvustus, rekvisiitta ja kuljetukset, on koottu omiin osastoihinsa.
 – Emme palkkaa ketään seisomaan tumput suorina, vaan tarpeen ja tilanteen mukaan, sanoo Huumonen.
 Hän kertoo, että Sorjosen tuotannossa on yli 10 osastoa. Tuotanto on Suomen mittakaavassa erittäin suuri, sillä työryhmään kuuluu noin sata ihmistä.
 Tv-sarja Sorjosen kuvaukset alkavat Lappeenrannassa helmi-maaliskuussa. Kuvauksia on tätä ennen tehty  jo Pohjois-Karjalassa . Sorjosen kolmas kausi nähdään Yle TV1:ssä syksyllä 2019.
 Työttömien nuorten palkkaamisesta Sorjosen kuvauksiin on kirjoittanut myös  sanomalehti Etelä-Saimaa .
 Lue seuraavaksi:   Oikea rikospoliisi katsoi Sorjosen: "Minua ei auta yhtään, että laitan sormen ohimolle"

Suosikkisarjan kuvauksiin palkataan työttömiä nuoria – elokuvantekijöiden ammattijärjestö puuttui harjoittelijoiden lukumäärään


Summary: Mikä on ydinuhan tila – kysy ohjelmajohtaja Mika Aaltolalta ja  rauhanaktivisti Laura Lodeniukselta.

Ydinasetutkijat määrittävät tänä iltana jälleen arvionsa siitä, kuinka lähellä maailma on ydinsodan mahdollisuutta.
 Ydinaseuhka ei ole väistynyt, vaan on tutkijoiden arvion mukaan jopa kärjistynyt. Nyt Maailmanlopun kellon viisarit osoittavat kahta minuuttia vaille keskiyötä.
 Lista on pitkä: Maailmanpolitiikassa eletään levottomia aikoja, kun sekä Yhdysvaltain että Venäjän toimien ennakointi on käynyt yhä vaikeammaksi. Mutta lisäävätkö presidenttien  Donald Trump  ja  Vladimir Putin  otteet myös ydinasein käytävän yhteenoton uhkaa?
 Koskettaako brittien brexit vain kauppasuhteita, vai onko Nato-maa Britannian ja keltaliivien kuohunnan koetteleman Ranskan ongelmilla myös ydinaseulottuvuus? Vuosi sitten tuomipäivän kellon viisaria siirsi Pohjois-Korean uhittelu. Entä nyt? Mikä on Kiinan rooli?
 Kysyä voi myös siitä, mitä kansalainen voi tehdä suurvaltojen kalistellessa ydinasepelotteitaan.
 Mikä askarruttaa? Kysymysten esittämisen voi aloittaa jo nyt tämän juttupohjan kommenttiosassa. Rauihanliiton toiminnanjohtaja Laura Lodenius ja Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja Mika Aaltola vastaavat niihin kello 14-16.
 Vastaukset julkaistaan tämän jutun yhteydessä. Kysymysten esittäminen päättyy klo 16.
 Voit osallistua jos sinulla on Yle tunnus. Yle tunnuksen voi luoda tästä:  https://yle.fi/aihe/yle-tunnus

Ennakoiko Maailmanlopun kello ydinaseuhan kärjistymistä – mikä uhkaa maailmanrauhaa? Kysy tutkijalta ja rauhanaktivistilta asevarustelusta ja uhkakuvista


Summary: Tarkoituksena on saada pikkulasten vanhemmat käyttämään joukkoliikennettä oman auton sijasta.

Tästä on kyse Porissa alkaa kokeilu maksuttomasta joukkoliikenteestä lastenvaunujen kanssa matkustaville. Tavoitteena on saada vanhemmat käyttämään busseja oman auton asemesta. Joukkoliikennekokeiluun on varattu rahaa 145 000 euroa.
 Porissa ja Ulvilassa alkaa maksuttoman joukkoliikenteen kokeilu paikallisliikenteessä lastenvaunujen kanssa kulkeville.
 0–5-vuotiaan lapsen kanssa kulkevan ei tarvitse maksaa lippua, jos lapsi on rattaissa tai vaunuissa. Edellytyksenä on, että bussissa on tilaa.
 Kyse on kokeilusta, jonka tarkoituksena on kannustaa pikkulasten vanhempia käyttämään joukkoliikennettä henkilöauton sijaan.
 – Lastenvaunujen kanssa noustaan kyytiin keskiovesta. Autossa renkaat on käännettävä menosuuntaan ja lukittava paikalleen turvallisuuden takia, liikennepäällikkö  Jarno Valtanen  Porin Linjoilta ohjeistaa.
 Matkustaja ei saa poistua lapsen luota linja-automatkan aikana.
 Kokeilun aika rajattu
 Porin kaupunki  on varannut  kokeiluun 130 000 euroa ja Ulvilan kaupunki 15 000 euroa. Kokeilu jatkuu niin kauan, kun rahat riittävät. Viimeistään kokeilu päättyy vuoden lopussa.
 Esimerkiksi Helsingissä, Tampereella, Turussa ja Kuopiossa lastenvaunujen kanssa matkustaminen on ollut pitkään maksutonta.

Maksuttomat matkat lastenvaunujen kanssa matkustaville Porissa ja Ulvilassa helmikuusta alkaen


Summary: 19-vuotias raumalainen mies kävi useiden henkilöiden kimppuun sakset kädessä marraskuussa. Poliisi joutui pysäyttämään hänet etälamauttimella.

Tästä on kyse Raumalaismiestä syytetään raskaista rikoksista. Mies kävi saksien kanssa ihmisten kimppuun marraskuussa. Poliisi pysäytti miehen etälamauttimella.
 Raumalaiselle nuorelle miehelle on luettu raskaat rikossyytteet Satakunnan käräjäoikeudessa. Miestä syytetään tapon yrityksestä, kolmesta törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, törkeästä kotirauhan rikkomisesta, virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta ja huumausaineen käyttörikoksesta.
 Mies kävi syytteen mukaan huumeiden vaikutuksen alaisena useiden henkilöiden kimppuun sakset kädessä marraskuisena aamuna.
 Poliisi käytti etälamautinta
 Yhden henkilön kimppuun hän hyökkäsi ennalta arvaamatta kasvillisuuden seasta. Hän huusi syyttäjän mukaan uhrilleen tappouhkauksia ja huitoi tätä saksilla muun muassa kaulan alueelle. Uhri pystyi torjumaan iskut muun muassa kädellään olleella ämpärillä.
 Tämän jälkeen syytetty tunkeutui Syväraumankadulla sijaitsevaan asuntoon ikkunan kautta ja yritti vahingoittaa kolmea ihmistä. Uhrit puolustautuivat käyttämällä tuoleja suojanaan.
 Mies oli uhannut myös paikalle tulleita poliiseja saksilla. Virkavalta joutui pysäyttämään miehen ampumalla kaksi kertaa etälamauttimella.
 Syytetty on ollut vangittuna marraskuusta asti.

Rauman saksihyökkääjälle vaaditaan pitkää vankeusrangaistusta


Summary: Katso naisten asemaa hiihtolajeissa puntaroiva keskustelu Yle Areenasta!

Hiihdon nuorten MM-kisoissa Lahdessa jaettiin keskiviikkona ensimmäistä kertaa yhdistetyn MM-mitaleja tytöille. Yhdistetty onkin ainoa olympialaji, jossa vain miehet ottavat toisistaan mittaa.
 Kansainvälinen hiihtoliitto patistaa eri maita kasvattamaan harrastajamääriä ja kehittämään nuorista entistä parempia urheilijoita, jotta naisten yhdistetty voi raivata tiensä myös olympialajiksi.
 Lahden kisojen 16-vuotiaat suomalaisedustajat ovat harrastaneet lajia jo vuosia.
 – Ehkei tyttöjä arvosteta niin paljon, mutta kyllä tilanne on menossa parempaan suuntaan koko ajan. Pojista puhutaan yleensä enemmän, mutta kyllä nämä MM-kisatkin voi tuoda sitä tyttöjen yhdistettyä enemmän esille, sanoo Alahärmän Kisan  Pinja Koivisto .
 Taivalkosken Kuohun  Annamaija Oinas  näkee tulevaisuutensa lupaavana, kunhan vain treenaus tuottaa yhä paranevia suorituksia.
 – Toivottavasti menee koko ajan parempaan suuntaan hyppy sekä hiihto. Olisihan se siistiä olla tulevaisuudessakin tällaisissa suuissa kisoissa mukana.
 Suomen nuorten yhdistetyn MM-kisajoukkue Lahdessa. Petri Niemi / Yle
 Taivalkosken Kuohun Annamaija Oinas. Petri Niemi / Yle
 Saksa, Itävalta ja Norja mahtimaita
 FIS:issä nähdään, että tyttöjen huipputasolla laji on vielä pieni, mutta kehittyvä. Kansainvälisissä kisoissa kiertää noin parikymmentä kilpailijaa, vaikka nuoria harrastajia on tullut mukaan yhä enemmän.
 Lajin mahtimaat ovat Saksa, Itävalta ja Norja.
 – Me kansainvälisessä hiihtoliitossa voimme vain luoda parhaat mahdolliset kilpailut ja olosuhteet. Tällä hetkellä tytöt hyppäävät normaalimäistä, koska kilpailijoiden on kehityttävä. Eri maiden hiihtoliittojen pitää saada lajiin nykyistä enemmän ja nykyistä parempia harrastajia. Sitten katsomme, miten laji tulevaisuudessa kehittyy, sanoo FISin yhdistetyn koordinaattori  Michel Neumayer.
 Yhdistetyn naiset ovat mukana MM-kisoissa vuodesta 2021 alkaen. Yhdistetty on toistaiseksi ainoa olympialaji, jossa vain miehet ottavat toisistaan mittaa. Tähänkin on tulossa muutos todennäköisesti vuoden 2026 olympialaisissa.
  FISin yhdistetyn koordinaattori Michel Neumayer. Petri Niemi / Yle
 Suomalaisen naismäkihypyn pioneeri  Heli Pomell  on yksi niistä naisurheilijoista, joka on kyllästynyt lajissa vallitseviin asenteisiin. Hän kertoi aiemmin Ylen jutussa kohtaamastaan  vähättelystä ja naureskelusta .
 Urheilun tasa-arvo-ongelmat ulottuvat myös palkkatasoon. Maajoukkuetason naiset keräävät vain murusia mieskollegoidensa ansioista. Asia selviää  Yle Urheilun laajasta tasa-arvoselvityksestä , joka tehtiin yhteistyössä Norjan ja Ruotsin yleisradioyhtiöiden kanssa.
 Naisten asemasta hiihtolajeissa keskustelevat kello 14 alkaen opetus- ja kulttuuriministeriön johtaja  Tiina Kivisaari , lehtori  Kati Lehtonen  Jyväskylän yliopistosta sekä naismäkihypyn pioneeri  Heli Pomell .
 Lue lisää:
 Tutkimus: Naisurheilun suosio kasvaa nopeasti – Yli puolet kiinnostuneista miehiä
 Rystyset sijoiltaan ja kämmeneen piikit sisään – Julia Kykkäsen valmistautuminen kauteen on ollut varsin erikoinen
 Naismäkihypyn konkari Heli Pomell: "Naisena perhanan vaikea olla miesten puuhasteluryhmissä"
 Suomalaiset haluavat huippu-urheiluun tasa-arvoa: ”Suoritus kuin suoritus, oli se miehen tai naisen, eikö se ole ihan sama asia”
 Suomalaisen naisen euro on kolme senttiä – Yle selvitti, kuinka valtaisa palkkaero huippu-urheilussa yhä ammottaa
 Toimittajalta: Miten Yle kehtaa kertoa naisen eurosta urheilussa? Viisi harhakuvitelmaa ja yksi kysymys, joka ratkaisee tasa-arvokeskustelun
 Mitä Suomen olympiajoukkueen tähti kertoo 9-vuotiaalle tyttärelleen, jotta hän voisi unelmoida urheilu-urasta? – ” Tarvitaan niitä, jotka rikkovat muureja”
 Ruotsi näyttää Suomelle, miten naisten joukkuelajien arvostusta ja tasoa voi nostaa – Marianne Miettinen ja Riikka Välilä kertovat Urheiluhullut-ohjelmassa keinoja "kivikautisen asenteen" muuttamiseen
 Naisten ammattilaisurheilua ei juuri ole, mutta tehtäisiinkö jotain asialle? “Nyt ei voida enää toimia samalla tavalla kuin tähän saakka”
 Pitääkö naisen käyttää ulkonäköään, jotta urheilulla voisi ansaita? Enni Rukajärvi ei suostu keikistelemään: "Mä en ole tullut tänne näyttämään hyvältä"

Yhdistetyn tytöt pääsivät vihdoin MM-tasolle – onko talviurheilun viimeinen miehinen linnake murrettu? Katso keskustelu kello 14


Summary: Punaista päin ajavien autoilijoiden valvonta lisääntyy, mutta jalankulkijoita ei juuri sakoteta.

Ketään ei tule, voin siis mennä. Moni jalankulkija tulkitsee liikennesääntöjä näin, kun punainen valo palaa, mutta autoja ei näy.
 Punaista päin kävelevät jalankulkijat ovat tavallinen näky esimerkiksi Helsingin ydinkeskustan isoissa risteyksissä. Kun yksi valon vaihtumista odottavista irtoaa kadunreunasta, lähtee toinenkin, ja pian lakia rikkoo iso lauma jalankulkijoita.
 – Helsingissä se on yleistä rautatieaseman lähellä, kun ihmisillä on kiire junalle ja myös Mannerheimintiellä matkalla ratikkapysäkeille. Ylipäänsä paikoissa, joissa pitää ehtiä johonkin. Pahinta on, jos joku lähtee punaista päin lapsen nähden, sanoo poliisitarkastaja  Heikki Kallio  Poliisihallituksesta.
 Samaan aikaan kun  liikennevalojen valvonta autoliikenteessä lisääntyy , punaista päin kulkevien jalankulkijoiden, pyöräilijöiden ja mopoilijoiden sakottaminen on hyvin harvinaista.
 – Myös kevyen liikenteen rikkeisiin pyritään puuttumaan, mutta vaarallisempaa on, jos autoilija menee päin punaista. Jalankulkija vaarantaa pääasiassa vain itsensä. Ero sakkojen määrässä johtuu ainakin osittain tästä, Kallio arvioi.
 Poliisihallituksen tilastojen mukaan kevyessä liikenteessä jaetaan vuosittain noin 100–150 punavalosakkoa vuodessa, kun autoilijoilla lukemat liikkuvat noin 4 000–6 000 välillä.
 Poliisin mukaan jalankulkijoita, pyöräilijöitä ja mopoilijoita sakotetaan lähinnä erilaisten liikennekampanjoiden yhteydessä. Asmo Raimoaho / Yle
 20 euron rikesakko
 Jalankulkijalle annettava rikesakko punaisia päin kulkemisesta on 20 euroa. Sakko tuplaantui muutamia vuosia sitten, mutta poliisitarkastaja Heikki Kallion mukaan sillä ei ole ollut vaikutusta jalankulkijoiden käytökseen.
 – Kenttäpoliisit mieltävät sakon edelleen niin pieneksi, että antavat tavallisesti sakon sijaan huomautuksen.
 Sakotusprosessin läpivienti tuleekin tässä tapauksessa yhteiskunnalle kalliimmaksi kuin siitä saatava tulo. Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos eli nykyinen Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti julkaisi vuonna 2014 tietoja rikosten esitutkintakustannuksista. Vuonna 2012 yhden liikennerikkomuksen esitutkinta maksoi arviolta 32 euroa.
 Poliisitarkastaja  Konsta Arvelin  Poliisihallituksesta kertoo, että vähäisissä rikosasioissa summa on nykyään sama tai hiukan suurempi. Kustannuslaskelmat perustuvat viranomaisten rahoitukseen, henkilötyövuosiin, asioiden lukumäärään ja työtunteihin.
 – Se on jotakin 32–40 euron väliltä. Sakkomenettely oli vuonna 2012 suoraviivaisempaa. Nykyään sakkojutun käsittelyyn voi mennä minuutti tai pari enemmän aikaa, koska epäillyn tulee suostua sakkomenettelyyn, Arvelin toteaa.
 Oikeusministeriöstä kerrotaan, että sakon täytäntöönpanosta tulee vielä lisäkustannuksia. Niiden summa riippuu siitä, maksetaanko sakko ajoissa vai tarvitaanko maksukehotusta tai ulosottoa.
 Tarkkailu ei ole kattavaa
 Liikenneturva on tarkkaillut jalankulkijoiden käytöstä valoristeyksissä 1990-luvun puolivälistä saakka. Viime vuonna tarkkailua tehtiin 11 kaupungissa. Jokaisesta kaupungista oli mukana yhdestä kolmeen vilkasta valoristeystä.
 Tarkkailun mukaan lähes 90 prosenttia jalankulkijoista noudatti punaista liikennevaloa. Lainkuuliaisten määrä on ollut hienoisessa kasvussa.
 – Ehkä valorytmitystä on saatu mielekkäämmäksi, kun tekniikka on kehittynyt älykkäämmäksi. Valojen vaihtumista ei tarvitse odottaa enää niin pitkään, pohtii suunnittelija  Leena Pöysti  Liikenneturvasta.

 Jalankulkijoiden toimintaa risteyksessä seurataan kuitenkin vuosittain vain yhtenä päivänä vuodessa, silloinkin täysin avoimesti. Liikenneturva myöntää, että tarkkailu ei anna kovin kattavaa tietoa.
 – Kirjauksia tehdään muutaman tunnin ajan. Tarkkailua ei mitenkään piilotella. Joskus on tultu kysymäänkin, että mitä me teemme, Pöysti kertoo.
 Kiinnostaako ketään?
 Liikenneturva kysyi viime kesänä suomalaisilta, kuinka vakavana he pitävät eri liikennerikkomuksia. Leena Pöystin mukaan lähes 90 prosenttia vastaajista piti punaista päin ajamista vakavana rikkomuksena, mutta punaista päin kävelyä vain vähän yli puolet.
 – Kysyimme myös, mihin poliisin kannattaisi suunnata liikennevalvontaa. Punaisia päin kävely oli kyselyn häntäpäässä.
 Esimerkiksi Ruotsissa ja Norjassa punaista päin kävelemisestä ei sakoteta. Onko koko liikennesääntö siis turha? Poliisin mukaan ei.
 – Suurin osa jalankulkijoista kuitenkin noudattaa sitä. Suomalaiset ovat tässä lainkuuliaista kansaa verrattuna muuhun Eurooppaan. Ulkomaalaiset ihmettelevät Suomessa, miksi jalankulkija seisoo odottamassa valon vaihtumista, eikä mene tien yli silloin, kun autoja ei näy mailla halmeilla, sanoo poliisitarkastaja Heikki Kallio.
 Jalankulkijoiden valvontaan valoristeyksissä ei ole tulossa Suomessa muutoksia lähitulevaisuudessa.

Onko tässä Suomen turhin sakko? Punaista päin käveleviä ei kannata sakottaa, koska sakon kirjoittaminen tulee yhteiskunnalle kalliimmaksi


Summary: Yle kertoo ehdokasasettelusta tässä jutussa pian keskipäivän jälkeen.

Jussi-kriteerit täyttäviä pitkiä fiktioelokuvia tuli viime vuonna ensi-iltaan 27 kappaletta.
 Näillä perusteilla  elokuva voi päästä palkintoehdokkaaksi.
 Eri kategorioiden ehdokkaat kerrotaan tänään torstaina, ja voittajat julkistetaan Jussi-gaalassa perjantaina 22. maaliskuuta.
 Jussit jakaa yli  kolmestasadasta  elokuva-alan ammattilaisesta koostuva yhdistys Filmiaura.

Suomen elokuvataivaan parhaat saavutukset vuodelta 2018 valitaan – Jussi-ehdokkaat julkistetaan tänään


Summary: Kaivoksen perustaminen Aitolammelle on silti yhä malminetsintäyhtiö Beowulf Miningin suunnitelmissa.

Heinäveden Aitolammen kaivoshanke lykkääntyy. Malminetsintäyhtiö Beowulf Mining on päättänyt siirtää kaivoksen hankekartoituksen tekemistä ainakin muutamilla vuosilla eteenpäin.
 – Syy siihen on, että hanke on herättänyt suurta huolta paikallisyhteisössä, sanoo Fennoscandian Resourcesin toimitusjohtaja  Rasmus Blomqvist .
 – Olemme olleet Heinävedellä vähintään viikon kuukaudessa ja jutelleet paikallisten asukkaiden ja kunnan kanssa, Blomqvist sanoo.
 Fennoscandian Resources on Beowulf Mining tytäryhtiö. Se vastaa käytännön tutkimuksista Heinävedellä.
 Yhtiö haluaa tehdä laajat selvitykset kaivoksen vaikutuksista ympäristöön ennen kuin se ryhtyy laatimaan hankekartoitusta.
 – Hankekartoitus on kallis investointi, joten emme halua tehdä sitä, jos kaivoksen toteutuminen ei näytä todennäköiseltä, Blomqvist sanoo.
 Aiemmin Blomqvist  on kertonut , ettei paikallisten kritiikki kaivosta kohtaan vaikuta hankkeen etenemiseen.
 – Nyt ymmärrämme, miten tärkeitä ympäristöasiat ovat ja siksi haluamme laajentaa tutkimuksia. Jos hanke aiheuttaa merkittäviä vaikutuksia ympäristöön, sitä on mahdotonta jatkaa.
 Muutos suunnitelmissa ei tarkoita kaivoksen peruuntumista kokonaan
 Blomqvistin mukaan on mahdotonta sanoa, kuinka kauan ympäristöselvityksissä kestää ja milloin hankekartoitus päästäisiin aloittamaan uudelleen. Hankekartoituksen lykkääminen ei kuitenkaan tarkoita kaivoshankkeen peruuntumista.
 – Ei se sitä tarkoita. Haluamme vain tehdä laajat selvityksen ennen hankekartoitukseen ryhtymistä, Blomqvist sanoo.
 Yhtiö tutkii esimerkiksi alueen linnustoa, eläinlajeja, luontotyyppejä ja vesistöä. Se on jo tutkinut esimerkiksi uhanalaisten eläinlajien esiintymisen alueella. Se ei kuitenkaan paljasta vielä tietojaan.
 Heinäveden suunnitelmien lykkääntyminen ei vaikuta Beowulf Mining aikeisiin Tuusniemen Rääpysjärvellä. Beowulf Miningilla on edelleen  vireillä malminetsintälupa  alueelle. Yhtiöstä arvioidaan, että koeporaukset Tuusniemellä aloitetaan ensi kesänä.
 Pro Heinävesi: "Peli pitäisi viheltää kerralla poikki"
 Kaivoshanketta vastustavan kansanliike Pro Heinäveden vetäjä  Jukka Leppänen  kertoo ennakoineensa, että näin käy.
 – Tätä me olemme yrittäneet sanoa, että ei tässä ole järkeä. Mutta peli pitäisi saada kerralla poikki, eikä pitkittää sitä.
 Leppäsen mukaan Pro Heinävesi on jo osoittanut omilla selvityksillään, mitä vaikutuksia kaivoksella olisi ympäristöön.
 – Nykyteknologialla ei pystytä esimerkiksi puhdistamaan jätevesiä. Ympäristölupa on lupa tuhota ympäristöä. Ei siihen löydy ratkaisua.
 Pro Heinävesi aikoo jatkaa kaivossuunnitelman vastustamista. Kansanliike kerää adressia kaivoslain kokonaisvaltaiseen uudistamiseen.
 – Kyllä tämä tuo levollisuutta tekemiseen. Yhtiössäkin ymmärretään realiteetit, että ei tänne pysty vain tulemaan ja perustamaan kaivosta, Leppänen sanoo.
 Juttua täydennetään.
 Lue myös:
 "Jumala meitä tältä kaivokselta varjelkoon", parahdetaan vesistöstään elävällä Heinävedellä – kaivoksista riidellään nyt monessa kunnassa
 Kaivostoimintaan vaikea puuttua – maakuntahallitus aikoo ottaa yhteyttä eduskuntaan
 Savonlinnan kaupunginhallitus: Beowulf Miningin on luovuttava Heinäveden kaivoshankkeesta

Heinäveden Aitolammen kaivoshanke lykkääntyy vuosilla – Yhtiö: "Syynä on paikallisten suuri huoli"


Summary: Seuraavaksi odotetaan, pysyvätkö Maduroa tukevan armeijan rivit yhtenäisinä ja joutuvatko mielenosoittajat ja oppositiojohtaja pettymään.

Tapahtumat alkoivat opposition mielenosoituksista maan presidenttiä  Nicolás Maduroa  vastaan pari päivää sitten.
 Venezuelalaisen ihmisoikeusjärjestön  mukaan  ainakin 14 ihmistä on kuollut mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen yhteenotoissa kahden päivän aikana.
 Turvallisuusjoukot ja mielenosoittajat ottivat yhteen Caracasissa.  Miguel Gutierrez / EPA
 Mellakkapoliisi ampui presidenttiä vastustaneiden joukkoon kyynelkaasua. Mielenosoittajat taas sytyttivät esimerkiksi tuleen poliisin valvontatornin.
 – Haluamme vapaan maan, haluamme nuorten näkevän kuinka he painostavat meitä ampumalla kyynelkaasua, yksi mielenosoittajista sanoi.
 Lähes 180 ihmistä on torstai-aamun aikana ihmisoikeusjärjestön tietojen mukaan pidätetty.
 Keskiviikkona  kymmenettuhannet marssivat  niin pääkaupunki Caracasin kaduilla kuin ympäri Venezuelaa. He vastustivat Maduron itsevaltaisia otteita maassaan, jossa inflaatio on viimeisen vuoden aikana kiihtynyt räjähdysmäisesti.
 Mielenosoituksiin Maduroa vastaan osallistui kymmeniätuhansia ihmisiä.  Christian Hernandez / EPA
 BBC:n mukaan  inflaatio oli viime marraskuussa yli miljoonassa prosentissa. Inflaation ennustetaan nousevan tänä vuonna kymmeneen miljoonaan prosenttiin. Miljoonat ihmiset  ovat lähteneet pois maasta  viime vuosien aikana.
 Venezuelan presidenttiä vastustaneita tukimielenosoituksia järjestettiin eri puolilla eteläistä Amerikkaa, kuten Dominikaanisessa tasavallassa, Argentiinassa ja Kolumbiassa. Ne sujuivat huomattavasti rauhallisimmissa merkeissä.
 Mielenosoituksessa pääkaupungissa parlamentin puhemies ja oppositiojohtaja  Juan Guaidó   julistautui Venezuelan virkaa toimittavaksi presidentiksi.
 Kuka Guaidó?
 35-vuotias Guaidó on suhteellisen tuntematon nimi Venezuelan politiikassa.
 Keskiviikkona hän nosti tuhansien ihmisten edessä oikean kätensä ja vannoi symbolisen virkavalansa.
 – Tänään, 23 tammikuuta 2019, vannon ottavani muodollisesti vastaan toimivallan Venezuelan virkaatekevänä presidenttinä.
 Farkkuihin, kauluspaitaan ja pikkutakkiin pukeutunut mies vannoi taistelevansa kunnes maassa on demokratia ja ihmisillä leipää pöydässä ja lääkkeitä sairaaloissa.
 Oppositiojohtaja Juan Guaidó julistautui Venezuelan virkaa toimittavaksi presidentiksi. Miguel Gutierrez / EPA
 Guaidó syntyi La Guairan satamakaupungissa muutaman kymmenen kilometrin päässä Caracasista. Hän lähti mukaan politiikkaan vuoden 2007 opiskelijaprotesteissa, jotka vastustivat Maduron edeltäjän  Hugo Chavezin  yrityksiä laajentaa valtaoikeuksiaan.
 Vuonna 2014 kotiarestiin tuomittu oppositiojohtaja  Leopoldo Lopez  nosti oppipoikansa Guaidón puolueensa parlamenttiryhmän johtoon vuoden alussa, jolloin Guaidó oli aloittamassa toista kauttaan parlamentissa.
 Tukea ulkomailta
 Keskiviikkona Guaidó sai tuenjulistuksen Yhdysvaltain presidentiltä  Donald Trumpilta.
 Tukensa Guaidólle ovat antaneet  myös Amerikan valtioiden järjestö OAS sekä useat Etelä-Amerikan maat Kuubaa, Boliviaa ja Meksikoa lukuunottamatta.
 Guaidóa ovat ilmoittaneet tukevansa Argentiina, Brasilia, Guatemala, Kolumbia, Costa Rica, Paraguay, Peru, Chile ja Ecuador.
 Lisäksi Kanada on ilmoittanut tukensa Guaidólle. EU on ehdottanut maahan uusia vaaleja.
 Interfaxin mukaan Venäjän parlamentin puhemies sanoi torstaina, että toimet Maduroa vastaan ovat laittomia. Venäjä on ilmoittanut puolustavansa Venezuelan itsenäisyyttä.
 Guaidó on vedonnut, että kaikki lähetystöt säilyttäisivät diplomaattisen läsnäolonsa maassa.
 Diplomaateilla 72 tuntia
 Maduro on reagoinut Guaidón julistukseen ilmoittamalla katkaisevansa diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin. Maduro antoi amerikkalaisdiplomaateille 72 tuntia aikaa poistua maasta.
 Maan asevoimat ovat ilmoittaneet olevansa Maduron takana. Lisäksi hallinnon virkamiehet eivät ole osoittaneet tukeaan oppositiojohtajalle.
 Presidentti Nicolas Maduro piti puhetta 23. tammikuuta.  Marcelo Garcia / Handout / Miraflores Press / EPA
 Yhdysvallat ilmoitti pian tämän jälkeen, ettei Madurolla ole valtaa katkaista diplomaattisia suhteita Yhdysvaltojen kanssa.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi, että Yhdysvallat aikoo säilyttää diplomaattiset suhteensa Venezuelaan Guaidón kautta.
 BBC:n mukaan seuravaksi odotetaan mitä Yhdysvallat tekee seuraavaksi. Venäjän ulkoministeriö varoitti torstaina Yhdysvaltoja puuttumasta sotilaallisesti Venezuelan tapahtumiin.
 Lisäksi Venezuelan armeijan seuraava liike saattaa olla ratkaiseva, sillä armeijan alempien upseerien mielipide saattaakin olla Maduron vastainen.
 Poliisi kuunteli Juan Guaidon puhetta 23. tammikuuta.  Miguel Gutierrez / EPA
 Lue myös:
 Lukuisat maat tukevat parlamentin puhemiestä Guaidoa Venezuelan johtoon – Guaido pyysi kaikkia lähetystöjä pysymään maassa
 Venezuelassa suurmielenosoituksia Maduron hallintoa vastaan – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin
 Presidenttiä vastustava liike voimistuu Venezuelassa – Maduron vastaisia mielenosoituksia puhkesi ympäri pääkaupunkia

Tämä tiedämme Venezuelan tilanteesta nyt: Suurmielenosoitukset jatkuvat, toivo uudesta johtajasta orastaa


Summary: Lainoppineet ovat arvostelleet maankäyttö- ja elinkeinotoimikunnan asemaa kaupungin päätöksenteossa.

Kalajoki aikoo luopua kritiikkiä aiheuttaneesta elinkeino- ja maankäyttötoimikunnasta Elmasta. Toimikunnan rooli on ollut viime vuosina iso. Esimerkiksi toissavuonna Elma käsitteli jopa 60 prosenttia valtuuston käsittelyyn menneistä asioista, kuten asemakaavamuutoksista.
 Lainoppineet ovat arvostelleet toimikunnan asemaa kaupungin päätöksenteossa. Epäselvyyttä on ollut esimerkiksi siitä, onko se virallinen vai epävirallinen toimielin.
 Lisäksi osa valtuutetuista sanoo, että kaupunginjohtaja Jukka Puoskari on tuonut toimikunnan valmisteltavaksi asioita, joiden käsittely voisi muuten mutkistua, esimerkiksi kiinteistökauppoja ja asemakaavamuutoksia.
 Kalajoki uusii parhaillaan kaupungin toimintaa säätelevää hallintosääntöään. Kaupunginjohtajan esityksessä Kalajoki lakkauttaisi elinkeino- ja maankäyttötoiminnan lisäksi maaseututoimikunnan. Asia jäi vielä pöydälle maanantain kokouksessa.
 Poliittiset ryhmät jatkavat vielä keskustelua esityksestä, seuraavan kerran maanantaina valtuuston iltakoulussa.
 Hallinto-oikeuden professori Olli Mäenpää kommentoi Ylelle lokakuussa , että kuntalain näkökulmasta toimikunnan asema on vähintään kuntalain hengen vastainen ja lain kirjaimenkin osalta "ulkolaidalla".
 Elman asema nousi esiin lokakuussa, kun Yle uutisoi, että Puoskarin väitetään osoittaneen piittaamattomuutta lain säädöksiä ja hallintosäännön määräyksiä kohtaan ja käyttäytyneen vuosia epäasiallisesti työntekijöitä kohtaan.
 Viime vuoden lopulla Kalajoella ratkottiin kaupunginjohtaja Jukka Puoskariin kohdistuvaa luottamuskriisiä. Osa valtuutetuista ajoi Puoskarin ero, lopulta valtuusto päätti, että  luottamuspulaa selvitetään ulkopuolisen asiantuntijan avulla.

Kalajoki on luopumassa toimikunnasta, jonka laillisuudesta on ollut epäselvyyttä


Summary: Teknologiateollisuus patistaa edesauttamaan yritysten investointeja Suomeen.

Suomen talous on ainakin toistaiseksi selvinnyt säikähdyksellä maailmantaloutta kohdanneesta epävakaudesta, kertoo Teknologiateollisuus tänään julkistetussa talousnäkymäraportissaaan.
 Teollisuustuotanto, vienti ja yksityinen kulutus ovat pysyneet suunnilleen ennallaan, rakentaminen on edelleen lisääntynyt. Työllisyyskehitys on jatkunut positiivisena, kuten huomataan tänään julkistetuista tuoreista  työllisyysluvuista .
 Mutta tänä vuonna Suomen viennin kilpailukyky joutuu Teknologiateollisuuden mukaan entistä kovempaan testiin Kiinan ja muun maailman heikenneiden kasvuodotusten vuoksi.
 Vuotta 2019 koskevia kasvuennusteita onkin alennettu erityisesti Euroopassa ja Aasiassa. Yhdysvalloissakin on tapahtumassa käänne heikompaan.
 Teollisuutta huolestuttaa etenkin Suomen viimeaikainen tuottavuuskehitys, joka ei ole kasvanut lainkaan vuoden 2017 jälkeen. Muissa EU-maissa tuottavuus on kasvanut selvästi Suomea nopeammin.
 Teknologiateollisuutta kannattaa kuulla, koska alan yritykset vastaavat yli puolesta Suomen viennistä ja yli 300 000 suomalaista on töissä teknologiateollisuuden yrityksissä mm. kone- ja metalliteollisuudessa.
 Yle Uutisgrafiikka
 300 miljoonaa lisää
 Mitä Suomessa sitten pitäisi tehdä? Suomen heikon tuottavuuskehityksen takaa paljastuu yritysten investointien vaatimaton kehitys.
 Teollisuus patistaakin seuraavaa hallitusta edesauttamaan rohkeasti yritysten investointeja Suomeen. On löydettävä tehokkaimmat keinot heikon investointiasteen nostamiseksi, samalla kun kannetaan vastuuta julkisen talouden kestävyysvajeesta.
 Lisäksi soveltavan tutkimuksen rahoitukseen tulisi ohjata yhteensä 300 miljoonan euron pysyvä tasokorotus seuraavan vaalikauden aikana. Näin turvataan Teknologiateollisuuden mukaan tutkimuksen ja innovaatioiden kehitys.
 Kiina pakittaa nopeasti
 Teknologiateollisuuden mukaan Kiinan taloudessa on vahvoja merkkejä kasvuvauhdin nopeasta heikkenemisestä. Teollisuustuotannon kasvu on pysähtynyt ja ulkomaankauppa vähentynyt.
 Joulukuussa Kiinan tuonti Yhdysvalloista väheni noin 35 prosenttia sekä Saksasta, Etelä-Koreasta ja Taiwanista 15 prosenttia. Kuluttajien käyttäytymisessä on tapahtunut jopa historiallinen käänne, kun autojen myyntimäärät ovat vähentyneet.
 Vastaavaa ei ole tapahtunut sitten vuoden 1990. Kiinan valtio on ottanut käyttöön uusia toimenpiteitä kasvun nopeuttamiseksi, mutta niiden vaikutukset ovat jääneet heikoiksi.
 Euroalueella hiljenee
 Euroalueella kasvunäkymiä on heikennetty keskeisissä maissa, kuten Saksassa, Ranskassa, Britanniassa ja italiassa. Euroalueen epävarmuutta kuvastaa Teknologiateollisuuden mukaan se, että Saksan teollisuuden tilan heikkeneminen ei rajoitu autoteollisuuden vaikeuksiin, vaan koskee muitakin toimialoja.
 Esimerkiksi Saksan koneteollisuus ei ole enää yltänyt uusissa tilauksissa alkuvuoden 2018 tasolle.

Suomi on selvinnyt vielä säikähdyksellä, mutta Kiinan ja muun maailman talousvaikeudet iskevät pian tännekin – mitä meillä pitää nyt tehdä?


Summary: Rattijuoppo oli osallisena yli 500 onnettomuudessa.

Liikenneonnettomuuksissa kuoli viime vuonna ennakkotietojen mukaan 223 ihmistä, kertoo Tilastokeskus. Toissa vuonna kuolleita oli lopullisen tilaston mukaan 238.
 Tieliikenteessä loukkaantui viime vuonna lähes 5 300 ihmistä. Toissa vuonna loukkaantuneita oli vajaat 5 600.
 Valtaosa viime vuonna kuolleista oli liikkeellä henkilöautoilla. Henkilöautojen osuus oli 143 kuollutta. Jalankulkijoita kuoli 21 ja pyöräilijöitä 14. Loput olivat mopoilijoita, moottoripyöräilijöitä sekä paketti-, kuorma- ja linja-autolla liikkuneita.
 Ennakkotietojen mukaan henkilövahinkoon johtaneita liikenneonnettomuuksia tapahtui viime vuonna vajaat 4 300. Rattijuoppo oli osallisena hieman yli 500 onnettomuudessa.
 Vuoden 2018 ennakkotiedot eivät ole täysin verrannollisia vuoden 2017 lopulliseen tilastoon, sillä ennakkotiedot tarkentuvat myöhemmin.

Liikenneonnettomuuksissa kuoli viime vuonna vähemmän ihmisiä kuin toissa vuonna


Summary: Asianajajaliiton mukaan Heikki Lampela on menetellyt toistuvasti hyvän asianajajatavan vastaisesti.

Juristi  Heikki Lampelan  erottaminen Asianajajaliitosta jää voimaan, selviää korkeimman oikeuden päätöksestä.
 Korkein oikeus ei myöntänyt valituslupaa, joten hovioikeuden aiempi päätös jää lainvoimaiseksi.
 Asianajajaliiton mukaan Lampela on menetellyt toistuvasti hyvän asianajajatavan vastaisesti. Hän on saanut aiemmin useita huomautuksia Asianajajaliitolta. Viimeinen niitti liitolle oli Lampelan tuomio naisystävänsä pahoinpitelystä ja laittomasta uhkauksesta.
 Lampela piti liiton erottamispäätöstä kohtuuttomana ja valitti siitä hovioikeuteen. Lampela katsoi, että erottaminen oli liian ankara rangaistus, sillä liitosta erotettu ei voi hoitaa oikeudenkäyntiasioita tuomioistuimissa.
 Oikeudenkäyntiavustajan luvan voi saada takaisin kolmen vuoden kuluttua erottamisesta ja Asianajajaliiton jäsenyyttä voi hakea uudestaan aikaisintaan kolmen vuoden päästä.
 Lue lisää:
 Hovioikeus: Kohujuristi Heikki Lampelan sai erottaa Asianajajaliitosta – Lampela ei aio tyytyä ratkaisuun


Summary: Kokkolalainen Bengt Huhta keikkaili vielä viime vuoden lopulla. Suosionsa huipulla hän oli 60–70-luvuilla taiteilijanimellä Kristian.

Kokkolalainen Bengt Huhta on kuollut. Kristianina tunnetuksi tullut laulaja voitti vuonna 1968 kaikkien aikojen ensimmäisen Syksyn sävel -kilpailun Aarno Ranisen kappaleella Näin on.
 Suosionsa huipulla Huhta oli 70-luvun puoliväliin saakka ja keikkaili muun muassa Pave Maijasen ja Pedro Hietasen kanssa. Huhta soitti ja keikkailikin vielä joulukuussa esimerkiksi Moondog-yhtyeen kanssa.
 Päivätyönsä Huhta teki opettajana ja rehtorina Kokkolassa.
 "Oltiin villejä ja vapaita"
 Osa muistaa Kristianin yhä parhaiten 70-luvun erikoisista markkinointitempauksista. Hän esimerkiksi kuvautti itsensä taiteilijanimeensä viitaten ristiinnaulittuna. Lisäksi hänen lavastetusta itsemurhastaan kohistiin lehdissä.
 J. Karjalaisen kappaleen Merenneitoni ja minä viimeisessä kappaleessa lauletaan Hän lienee saanut Kristianin kohtalon / Siis levymyyntiä vauhdittaakseen / Uransa aallon pohjassa / Lavastanut hukkumakuolon, jolla viitataan Bengt Huhtaan.
 Viittaus on kuitenkin väärä, sillä hukkumiskuoleman lavasti Salomon-niminen artisti. Kristian taas vauhditti uraansa "löytymällä tajuttomana" tyhjä pilleripurkki vieressään.
 – Eihän sitä ajateltu sen kummemmin. Joku keksi idean ja sitten vaan tehtiin, oltiin villejä ja vapaita, Huhta kommentoi  Ylen haastattelussa  11 vuotta sitten.
 Huhta muutti sittemmin Ruotsiin ja kouluttautui siellä opettajaksi, mutta palasi kotimaahansa ja lopulta kotiseuduilleen Kokkolaan. Öjan koulu oli pitkään hänen työpaikkansa.
 YLE/Ida-Maria Björkqvist
 69-vuotias Huhta asui Kruunupyyssä ja keikkaili vielä viime vuonnakin.
 Keskipohjanmaa-lehdessä  Huhtaa haastateltiin joulukuussa.

Kaikkien aikojen ensimmäinen Syksyn sävel -voittaja on kuollut


Summary: Pidä Saaristo Siistinä ry kohdistaa rahalahjoituksen rantojen siivousohjelmaansa.

Pidä Saaristo Siistinä ry on saanut yli 20 000 euron lahjoituksen vaateliike Partioaitalta.
 Partioaitan klubiostajien ostoksista kertyy ympäristöbonusta, joka lahjoitetaan vuosittain klubilaisten valitsemalle kohteelle. Kokonaislahjoitussumma oli vuonna 2018 peräti noin 100 000 euroa. Pidä Saaristo siistinä ry sai myös toissa vuonna Partioaitalta rahalahjoituksen.
 Tänä vuonna summa käytetään yhdistyksen Siisti Biitsi -rantojensiivousohjelmaan. Ohjelman tarkoituksena on siivota rantoja kansalaisten voimin ja ohjelma on nyt toiminut kuusi vuotta. Ohjelma alkoi seitsemän vuotta sitten, jolloin yhdistys aloitti rantojen roskaantumisen tutkimisen ensimäisenä Suomessa.
 – Partioaitan Ympäristöbonuksen kaltainen tunnustus on merkki siitä, että työtämme arvostetaan. Haluamme kiittää kaikkia 365-klubilaisia. Lahjoituksen avulla saamme vietyä tietoa rantaroskasta yhä laajemmalle joukolle ihmisiä, ja toiveissa on myös siivota yhdessä ennätysmäärä rantaviivaa Pidä Saaristo Siistinä ry:n juhlavuoden kunniaksi, kertoo Siisti Biitsi -ohjelman projektikoordinaattori  Julia Jännäri  tiedotteessa.
 Siisti Biitsi -ohjelmaan voi yhdistyksen mukaan osallistua kuka vain järjestämällä omat rantasiivoustalkoot millä tahansa meren, joen tai järven rannalla lumien sulattua. Talkoot ilmoitetaan  siistibiitsi.fi -sivustolle, josta talkoolaiset voivat ladata myös rantaroskalomakkeen raportointia varten.

Pidä Saaristo Siistinä ry sai mojovan rahalahjoituksen


Summary: Työnantajan pysytteleminen nimettömänä on käynyt harvinaisemmaksi. Nimettömyys ei silti ole peruste jättää hakematta työtä, jos tarjous tulee.

Kokkolalaisen  Sari Riutan  karenssi on puolivälissä. Kaksi kuukautta tulotonta aikaa on rangaistus siitä, ettei Riutta hakenut työpaikkaa, jota TE-palvelut kehotti häntä hakemaan.
 Hakematta hän jätti, koska ei tiennyt, minne olisi hakenut. Paperissa olevasta numerosta ei vastattu, mutta soitettiin myöhemmin takaisin. Kyseessä oli rekrytointifirma, josta kerrottiin, ettei toimeksiantaja halua nimeään esiin. Riutta sai tietää vain, että kyseessä oli venealan yritys Kokkolassa.
 – Kyllä ihmisellä pitäisi olla oikeus tietää, mihin hän hakee töihin. Ala ja kaupunki eivät riitä, sanoo nainen.
 Rekrytoinfirmojen mukaan anonyyminä pysytteleminen ei ole enää kovin yleistä. TE-palveluista sanotaan silti, että varminta on hakea aina, kun työtarjous tulee.
 "Työpaikan arvot hyvä tuntea ennen hakemista"
 Työnhakukurssilla Riutalle oli painotettu sitä, että ensin pitää etsiä mahdollisimman paljon tietoa työnantajasta, sen arvoista ja toimintaperiaatteista. Vasta niiden pohjalta voi rakentaa myyvän hakemuksen.
 – Miten rakentaa, kun ei tiedä mitään? Sen ymmärrän, ettei yritys halua suoria yhteydenottoja, kun on antanut työnhaun rekryfirmalle ja maksaa siitä. Mutta kyllä siinä tuli tunne, että mitähän salattavaa on, kun ei voi nimeään kertoa, sanoo Sari Riutta.
 TE-palvelut lähetti selvityspyynnön asiasta, ja Riutta kertoi rehellisesti, ettei ollut hakenut paikkaa, koska haluaa tietää, mihin hakee. Samalla hän kertoi hakeneensa muita paikkoja. Vastauksena oli tieto kahden kuukauden karenssista Työttömyysturvalain nojalla.
 "Hakijalla ei ole oikeutta työttömyysetuuteen, koska hän on kieltäytynyt tarjotusta yli kaksi viikkoa kestävästä työstä ilman pätevää syytä tai aiheuttanut työsuhteen syntymättä jäämisen."
 Kuvassa ote lausunnosta, jolla työttömyysetuus katkaistiin 2 kuukaudeksi, koska työnhakija ei ollut hakenut paikkaa, josta ei saanut tarkkaa tietoa. Sari Vähäsarja / Yle
 Palveluesimies  Hannu Vierula  Pohjanmaan TE-palveluista ei ota kantaa Riutan tapaukseen, mutta muistuttaa, että toimeksiantajan anonymiteetti ei ole riittävä peruste jättää hakematta tarjottua paikkaa. Työnantajahan on yleensä näissä tapauksissa rekryfirma, johon työntekijä tulee vuokratyösuhteeseen toimeksiantajalle.
 – Toki olisi hyvien tapojen mukaista kertoa toimeksiantaja, mutta varminta on hakea paikkaa, kun työtarjous tulee, sanoo Vierula.
 Puhelimessa tätä ei hakijalle vielä tarvitse kertoa, mutta sen pitäisi selvitä haastattelussa.
 Karenssin lävähtäminen ratkaistaan tapauskohtaisesti, mutta lähtökohtana on, että hakematta jättäminen johtaa selvityspyyntöön ja mahdollisesti etuuden menettämiseen.
 Vierulan mukaan tapaukset eivät ole kovin yleisiä.
 Nykyään läpinäkyvyys arvossaan
 15 vuotta rekrytointialalla toiminut yrittäjä  Jarno Juola  VMP Kokkolasta sanoo, että anonyymeinä pysyttelevät työnantajat alkavat olla harvinaisia.
 – Nykyään pyritään läpinäkyvyyteen, ja hyvässä rekryprosessissa on paikallaan kertoa työnhakijalle, kuka työntekijää hakee, sanoo Juola.
 Toimeksiantaja voi pysytellä anonyyminä esimerkiksi silloin, kun etsii tekijää jonkun sellaisen tilalle, jonka lähdön yhtiöstä ei vielä haluta paljastuvan. Työnhaun ulkoistamisen taustalla on myös halu keskittyä omaan ydintekemiseen ja ohjata yhteydenotot rekryfirmaan.
 Aiemmin nimettömyys oli yleisempää: osa yrityksistä ei esimerkiksi halunnut profiloitua työnvälitysfirmojen käyttäjiksi.
 Rekrytointifirmat hakevat toki välillä samalla nimikkeellä työvoimaa useampiin paikkoihin. Yleinen haku koetaan järkevämmäksi, kun samanlaisia toimeksiantoja on monia.
 Myyntijohtaja  Alpo Arasmo  Baronasta vahvistaa näkemyksen. Barona rekrytoi vuosittain yli 30 000 ihmistä, ja varsinaisen työpaikan halu pysytellä nimettömänä on nykyään hyvin harvinaista.
 Moniin tehtäviin on pulaa työnhakijoista, ja tehtäviä pitääkin markkinoida kovasti, jotta hakijoita saadaan tarpeeksi. Toisaalta TE-keskusten kautta tehtävissä hauissa työnantaja-kentän täyttäminen on pakollista.
 Suorahaut ovat yleistyneet esimerkiksi tilanteissa, joissa toimintaa vasta aloitellaan ja haku halutaan siksi pitää salassa. Silloinkin itse työtehtävää pitää kuitenkin Arasmon mukaan myydä eikä salailla.
 Heikomman taloustilanteen aikana nimettömät haut olivat yleisempiä. Syynä oli se, että työnantajat pelkäsivät yhteydenottojen ja kyselyjen tulvaa.
 Petteri Sopanen / Yle
 Rekrytointifirmasta Riutalle kerrottiin, että hakijoita kyseiseen paikkaan oli jo tuossa vaiheessa paljon. Toisaalta samoihin aikoihin Riutta haki neljää muuta paikkaa ja odottelee nyt tietoa niiden kohtalosta.
 Karenssipäätöksestä ei voinut valittaa, mutta työvoimatoimistosta neuvottiin, että uudelleenkäsittelypyynnön voi tehdä. Riutta toivoi, että siinä otettaisiin huomioon myös taustat ja olosuhteet. Päätös oli kuitenkin sama ja tuli jo muutama tunti sen jälkeen, kun Riutta oli tallentanut hakemuksensa.
 Myöhemmin Riutta kuuli, että yrityksen olisi saanut selville työvoimatoimistosta. Sen lisäksi hän oppi, että paikkoja on vain haettava, vaikka mielessä olisi epäilys.
 – Kyllä tässä tuntuu, että työnhakijalla on vain velvollisuuksia, ei oikeuksia.
 Sellainenkin neuvo kantautui korviin, että olisi kannattanut vain sanoa hakeneensa kyseistä paikkaa, sillä väitteen todenperäisyyttä tarkastetaan harvoin. Tuo vaihtoehto kuulosti Riutan korvaan mahdottomalta.
 Fyysinen varastotyö ei enää onnistu
 Sari Riutalle työnhaun kiemurat ovat vielä osittain uusia, sillä hän on työttömänä ensimmäistä kertaa pitkään aikaan. Hän on tehnyt pitkään varastotyötä, mutta pitkäaikaissairauden tuomat vaivat ovat tehneet noin fyysisen työn mahdottomaksi.
 Riutta ei pysty enää seisomatyöhön eivätkä kädetkään kestä kovaa rasitusta turpoamatta.
 Hän otti vakityöstään opintovapaata ja kouluttautui merkonomiksi talous- ja toimistopalvelujen osaamisalalta. Nyt luonnistuvat esimerkiksi kirjanpito ja sihteerin työ, mutta Riuttaa kiinnostaa hankkia myös palkanlaskentataidot, vaikka oppisopimuskoulutuksella.
 – Olen hirveän onnellinen, että pystyn tähän. Opiskellessa oli kiva saada sellainen fiilis, että hei, minustahan on vielä johonkin!

Työhön pitää hakea, vaikka ei tietäisi mihin – "Tuli tunne, että mitähän salattavaa on, kun ei voi nimeään kertoa"


Summary: Työllisyysaste on ylittänyt selvästi hallituksen tavoitteen.

Työllisyysasteen trendi oli joulukuussa 72,5 prosenttia. Tilastokeskuksen tietojen mukaan työllisyysaste on yli hallituksen 72 prosentin tavoitteen.
 Työttömyysasteen trendi oli 6,6 prosenttia. Samoin kuin työllisyysaste, myös työttömyysaste on alentunut 0,5 prosenttiyksiköllä marraskuusta. Työttömyysaste on viimeksi ollut vastaavalla tasolla lokakuussa 2008.
 Työttömiä oli joulukuussa 146 000.
 Trendi on satunnais- ja kausivaihtelusta puhdistettu luku.
 Joulukuun kausitasoittamattomien lukujen mukaan miesten työllisyysaste nousi edellisen vuoden joulukuusta 3,4 prosenttiyksikköä 73,8 prosenttiin. Naisten työllisyysaste koheni vuodessa 1,5 prosenttiyksikköä 70,3 prosenttiin.
 Joulukuussa pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kertoi uskovansa, että positiivinen kehitys jatkuu. Hän viittasi valtiovarainministeriön ennusteeseen, jonka mukaan 73 prosenttia täyttyy vuonna 2020. Tänä vuonna työllisyysaste nousisi ennusteen mukaan 72,4 prosenttiin.
 – VM:n ennuste on vajaa 73 ja uskon, että se menee tällä vauhdilla sinne, mutta sitten pitää tehdä lujasti töitä, että päästään sinne 75:een. Kyllä tässä jää töitä seuraavalle hallitukselle, Sipilä arvioi tuolloin.
 Valtiovarainministeriön uusimman pitkän ajan  ennusteen  mukaan työllisyysaste nousee vuoteen 2023 mennessä 73 prosenttiin, mutta kymmenen vuotta myöhemmin luku laskee 70,8 prosenttiin.
 Avoimia työpaikkoja enemmän tarjolla te-toimistoissa
 Työ- ja elinkeinotoimistoissa oli joulukuun lopussa työ- ja elinkeinoministeriön tietojen mukaan yhteensä 256 500 työtöntä työnhakijaa. Se on 39 000 vähemmän kuin vuotta aikaisemmin.
 Pitkäaikaistyöttömiä näistä on noin joka neljäs. Nuoria alle 25-vuotiaita työttömistä oli noin joka kahdeksas.
 Työmarkkinoille on joulukuun loppuun mennessä tullut noin 27 000 uutta työtöntä työnhakijaa.
 TE-toimistoissa oli joulukuussa avoinna 89 600 työpaikkaa, mikä on 11 200 enemmän kuin vuosi sitten. Uusia työpaikkoja ilmoitettiin joulukuussa 45 900 eli 5 600 enemmän kuin edellisen vuoden joulukuussa.

Työttömiä nyt saman verran kuin 10 vuotta sitten – työllisyystilanne   vielä parantunut


Oulun seksuaalisrikoksista epäilty mies luovutetaan tänään Saksasta Suomeen. Miestä esitetään vangittavaksi huomenna Oulun käräjäoikeudessa.
 Kerromme kohta lisää.

Oulun seksuaalirikoksista epäilty mies luovutetaan tänään Saksasta Suomeen


Summary: Sakkojen määrä on noussut valtavasti niissä kaupungeissa, joissa liikennevalojen kameravalvonta on jo käytössä.

Poliisi saa lisää keinoja puuttua autoilijoiden punaisia päin ajoon liikennevaloissa. Poliisihallituksen mukaan lähivuosina käyttöön tulevat uuden sukupolven peltipoliisit pyritään sijoittamaan valoristeyksiin, koska uudella tekniikalla pystytään valvomaan paitsi nopeuksia myös liikennevalojen noudattamista.
 Esimerkiksi Helsinkiin tulee 70 uutta peltipoliisia, joista 60 asennetaan liikennevaloristeyksiin.
 – Kameroita sijoitetaan esimerkiksi Mannerheimintielle, Kaisaniemenkadulle ja Mäkelänkadulle. Niitä tulee risteyksiin, joissa tapahtuu paljon onnettomuuksia ja joiden lähellä on kouluja sekä paljon jalankulkijoita. Tässä on huomioitu asukkaiden toiveita, kertoo liikenneinsinööri  Jussi Yli-Seppälä  Helsingin kaupungilta.
 Jos auto ohittaa pääopastimen puoli sekuntia punaisen syttymisen jälkeen, kamera ottaa kuvan.  Dennis Pasterstein
 Muitakin uusia työkaluja on tulossa. Perinteisesti poliisin on pitänyt antaa sakko punaisia päin ajosta kuljettajalle tiedoksi henkilökohtaisesti. Kun tieliikennelaki muuttuu kesällä 2020, poliisi voi entistä helpommin antaa sakot valvontakameran ottaman valokuvan tai videotallenteen perusteella sähköisesti.
 Laki mahdollistaa tämän jo nyt, mutta järjestelmät eivät ole vielä sujuvat.
 – Punaisen valon osalta uuteen lakiin tulee myös kevyempi tekomuoto, jolloin voidaan lähettää kotiin sadan euron liikennevirhemaksu. Päiväsakkomalli jää edelleen käyttöön vakavampiin tekoihin, kertoo Poliisin liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja, ylikomisario  Dennis Pasterstein .

 Tehokkaat kamerat
 Poliisihallituksen mukaan punaista päin ajaminen on ongelma etenkin ruuhka-aikaan ja sellaisissa risteyksissä, joissa on pari kaistaa molempiin suuntiin ja nopeusrajoitus noin 50 kilometriä tunnissa.
 Liikennevalojen kameravalvontaa on jo kokeiltu muutamissa risteyksissä muun muassa Helsingissä, Tampereella, Hämeenlinnassa ja Oulussa. Näissä kaupungeissa punaisia päin ajosta onkin annettu asukaslukuun suhteutettuna tänä vuonna eniten sakkoja.
 Hämeenlinnassa lukemat ovat selvästi suurimmat. Kameratolppa sijoitettiin reilu vuosi sitten Hämeenlinnaan Paasikiventien ja Rauhankadun risteykseen, jossa on perinteisesti ajettu paljon punaista päin.
 Poliisin valvontakamerakuvasta näkyy, kuinka auto ylittää pysäytysviivan 0,96 sekuntia punaisen valon syttymisen jälkeen. Kuljettaja sai sakot. Poliisi
 Tie muuttuu liikennevaloissa kaksikaistaisesta yksikaistaiseksi ja poliisi on havainnut, että autoilijat kiihdyttävät vauhtia vaihtaessaan kaistaa. Punaista päin ajetaan, kun pysähtyminen on mahdotonta liian kovan vauhdin takia.
 Poliisin mukaan valtaosa lisääntyneistä punavalosakoista on tullut Hämeenlinnassa valvontakameran kautta.
 – Nyt harkitsemme kaupunkitolppien lisäämistä, koska tulos on näin hyvä. Tuntuu, että autoilijoiden asenne punaista valoa kohtaan on vähän löystynyt, toteaa ylikomisario  Jouni Takala  Hämeen poliisista.
 Uutta tekniikkaa jo käytössä
 Helsingin keskustan alueen valoristeyksissä on tällä hetkellä neljä kameratolppaa, joista Mannerheimintiellä sijaitseva toimii jo uudella tekniikalla. Muiden uusien kameroiden asennus alkaa vuonna 2020. Poliisin mukaan suunnitelmia kameroiden sijoittamisesta valoristeyksiin on noussut esiin ainakin Porvoossa ja Lahdessa.
 – Helsingin avaus on niin hieno, että uskon monien muiden kaupunkien ja kuntien lähtevän mukaan. Vanhemmat nukkuvat yönsä paremmin, jos lasten koulumatkan pahoissa risteyksissä on valvontapisteitä, sanoo liikenneturvallisuuskeskuksen johtaja, ylikomisario Dennis Pasterstein.
 Pelaamalla alla olevaa liikennevalopeliä pääset kokeilemaan, kuinka suuret sakot voit omalla ajotyylilläsi jatkossa saada. Sakkojesi euromäärän voit halutessasi laskea  poliisin sakkolaskurissa .
 Uudet peltipoliisit maksavat Helsingille miljoona euroa. Sakkotuloja kaupunki ei saa vaan ne menevät valtiolle.
 Liikenneinsinööri Jussi Yli-Seppälän mukaan tärkein etu kaupungille on liikenneturvallisuuden paraneminen, mutta luvassa myös taloudellista hyötyä pienenevien onnettomuuskustannusten myötä.
 – Säästöjä tulee sairaanhoitokuluista, sairauspoissaoloista ja kuntoutuskuluista. Yksi kuolemaan tai loukkaantumiseen johtava henkilövahinko-onnettomuus maksaa yhteiskunnalle keskimäärin 300 000 euroa, Yli-Seppälä laskee.
 Armoa asiakkaalle
 Millainen tekniikka punaista päin ajoa sitten valvoo?
 Peltipoliisi on yhdistetty liikennevalojen ohjauskojeeseen, joka sijaitsee risteyksessä yleensä lähellä liikennevalojen pääopastinta. Pääopastin on se liikennevalo, jonka eteen auton tulee pysähtyä ennen punaisen syttymistä.
 – Ohjauskoje kertoo piuhan kautta kameralle, että nyt syttyi punainen. Sitten se alkaa laskea aikaa. Kamera pystyy lukemaan maastoa, ja jos auto ohittaa pääopastimen 0,5 sekuntia punaisen syttymisen jälkeen, kamera ottaa kuvan, kertoo ylikomisario Dennis Pasterstein.
 Vanhassa kameratekniikassa liikennevalojen pääopastimen kohdalle asfalttiin on asennettu induktiosilmukka, joka tunnistaa auton ja samalla mittaa nopeuden. Tietojärjestelmä laskee auton tuntivauhdista, kuinka kaukaa auto on tullut punaista päin.
 Uudet peltipoliisit toimivat tutkasignaalilla ja pystyvät mittaamaan etäisyyttä. Jos auto ylittää pysäytysviivan laitteeseen syötetyn metrimäärän perusteella, kamera ottaa kuvan.
 – Desimaalipyöristys tulee alaspäin asiakkaan hyväksi ja lisäksi tästä vähennetään vielä metri, Pasterstein toteaa.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Punaista päin ajamisesta annettujen sakkojen kokonaismäärä on laskenut hiljalleen viime vuosina, vaikka yksittäisten kaupunkien kohdalla on tilastopiikkejä. Poliisihallituksesta ei osata arvioida sitä, johtuuko väheneminen parantuneesta liikennekurista vai löystyneestä valvonnasta.
 Sen verran yleistä punaisia päin ajaminen on, että liikennevalojen vaihtumiskohtiin on jouduttu säätämään turva-aikoja kolareiden ehkäisemiseksi. Se taas hidastaa liikennettä ruuhka-aikaan. Pastersteinin mukaan yksi ongelmakohta on vihreän liikennevalon vaihtuminen keltaiseksi.
 – Autoilija ei voi aavistaa, milloin vihreä vaihtuu keltaiseksi. Olen ehdottanut tutkimusta vihreän vilkkuvalon vaikutuksesta liikenteeseen. Vihreä vilkkuvalo antaisi paremmat mahdollisuudet pysähtyä ajoissa.

Punaiset valot alkavat käräyttää autoilijoita poliisille – testaa liikennevalopelillä, kuinka isot sakot saat


Summary: Yleisin lisääntyneiden ensihoitotehtävien syy on ikääntyneen äkillisesti heikentynyt yleistila.

Tästä on kyse Ensihoitotehtävät lisääntyi viime vuonna selvästi Oulu-Koillismaan alueella. Eniten lisääntyivät kiireettömät tehtävät. Yleisin lisääntyneiden ensihoitotehtävien syy on vanhuksen äkillisesti heikentynyt yleistila. Ilmiön taustalla on vanhusten pitkitetty kotona asuminen, joka on lisännyt ensihoidon Pohjois-Suomessa. Kehitys on samansuuntaista, mutta hitaampaa koko maassa.
 Ihmisten ikääntyminen, väestön keskittyminen tietyille alueille ja madaltunut kynnys soittaa hätäkeskukseen. Muun muassa nämä asiat ovat kasvattaneet ensihoidon tehtävien määriä ainakin joillain alueilla.
 Ensihoitotehtävät kasvoivat viime vuonnaesimerkiksi Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen alueella selvästi enemmän kuin maassa keskimäärin.
 Ensihoitotehtäviä oli viime vuonna Hailuodosta Kuusamoon ulottuvalla alueella 6,3 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Tyypillisesti ensihoitotehtävässä kyse on kotona asuvasta ikäihmisestä, jonka yleistila on äkillisesti heikentynyt.
 Kehitys on samansuuntainen koko maassa
 Koko maassa kasvu oli viime vuonna noin puolet vähemmän kuin Oulu-Koillismaan alueella. Kehityksen suunta ja syyt ovat kuitenkin samat.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hyvinvointi- ja palvelusosaston valmiusyksikön asiantuntija  Markku Saarinen  kertoo, että tehtävämäärät ovat kasvaneet ensihoidossa eri puolilla Suomea muutamalla prosentilla joka vuosi. Syyt tähän ovat hänen mukaansa koko maassa hyvin samanlaiset kuin Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen alueella.
 – Taustalla on ennen kaikkea väestön ikääntyminen ja keskittyminen, ikääntyneen väestön kotona asumisen tukeminen sekä hätänumeroon soittamisen kynnyksen madaltuminen, Saarinen sanoo.
 Kotona asuminen lisää ensihoidon tarvetta
 Saman ilmiön on huomannut myös Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen ensihoitopäällikkö  Ari Ehrola . Ensihoidon tehtävien kasvun taustalla on hänen mukaansa yhteiskunnan pyrkimys pitää vanhusväestö mahdollisimman pitkään kotonaan.
 – Yhä sairaammat ihmiset asuvat kotonaan ja tarvitsevat ensihoidon apua koska eivät pärjää, Ehrola sanoo.
 Hänen kollegansa, Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin ensihoitopäällikkö  Iiro Anttila  kertoo, että kasvun taustalla on myös pientä kasvua liikenneonnettomuuksissa. Suurin selittävä tekijä on hänenkin mielestään se, että kotihoidon piirissä on aina vain huonompikuntoisia potilaita.
 – Kasvu näkyy kiireellisinä tehtävinä niin, että me joudumme hätäkeskuksissa jonouttamaan kiireellisiäkin ensihoitotehtäviä. Silloin kuntalaiset joutuvat odottamaan apua, Anttila sanoo.
 Eliniän kasvu näkyy ambulanssitarpeessa
 Ihmiset elävät yhä vanhemmiksi.
 Oulun yliopistosairaalan päivystyksen johtaja  Matti Martikaisen  mukaan kotona, terveyskeskuksissa ja hoitolaitoksissa ei kuitenkaan ole aina valmiuksia hoitaa potilasta. Tämän vuoksi on turvauduttava ambulanssiin, kun terveydentilassa tapahtuu suurempia muutoksia.
 Väestön sairastavuus on Pohjois-Suomessa suurempaa kuin Etelä-Suomessa, mutta ambulanssikyytien kasvua se ei selitä.
 Oulun alueella, mihin Pohjois-Suomen väestö koko ajan enemmän keskittyy, ensihoitotehtäviä on noin 27 000 vuodessa. Ensihoitotehtävien kasvu edellyttäisi lisää väkeä ja kalustoa.
 Oulun ensihoitotehtävät kasvavat Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen ensihoitopäällikköAri Ehrolan mukaan vuodessa suunnilleen saman verran kuin ympäri vuorokauden toimivalla ambulanssiyksiköllä on lähtöjä vuodessa.
 Varsinkin yhteispäivystys ruuhkautuu
 Martikainen kertoo, että Oulun päivystykset ovat ruuhkaisia. Erityisen ruuhkainen on Oysin yhteispäivystys, jota ensihoitotehtävät ensisijaisesti kuormittavat.
 Tietotaitoa yritetään viedä lähemmäksi potilaita, ettei heitä tarvitsisi aina kuljettaa sairaalaan.
 – Kotipalvelua, etäanalytiikkaa ja etähoitoa voitaisiin kehittää. Näin tilanne voitaisiin arvioida paikan päällä ja päättää, onko kuljetus tarpeen, Martikainen sanoo.
 Anttila kaipaisi liikenneonnettomuuksista ilmoittavilta tarkempia tietoja onnettomuudesta. Moni soitto tulee nykyään ohi ajavasta autosta.
 – Pitäisi pysähtyä ja tarkistaa tilanne, vaikka ei osaisi itse auttaakaan onnettomuuden uhreja. Näin saataisiin selvyys siitä, onko siellä oikeasti avun tarvetta ja jos niin minkälaista.
 Uuden hätäkeskustietojärjestelmän käyttö alkoi Oulusta
 Loppuvuodesta Oulun hätäkeskuksessa otettiin käyttöön myös viranomaisten yhteiskäyttöinen  uusi ERICA-tietojärjestelmä .
 Kyseessä on valtakunnallisesti verkottunut viranomaisten yhteiskäyttöinen hätäkeskustietojärjestelmä, joka otetaan tämän vuoden aikana käyttöön koko maassa.
 Hätäkeskuslaitoksen lisäksi uutta järjestelmää käyttävät poliisi, pelastustoimi sekä sosiaali- ja terveystoimi johto- ja tilannekeskuksissaan sekä tietojen ylläpitotoimissa.
 Järjestelmän keskeneräisyydestä johtuvista syistä sen käyttöönotto on lisännyt huomattavasti kiireellisten ensihoitotapausten määrää.
 Sosiaali- ja terveysministeriön hyvinvointi- ja palvelusosaston valmiusyksikön asiantuntija Markku Saarisen mukaan on liian aikaista vetää pitkälle meneviä johtopäätöksiä siitä, vaikuttaako ERICA-hätäkeskustietojärjestelmän käyttöönotto tehtävämäärien kasvuun.
 – ERICA-järjestelmän käyttöönoton jälkeen tehtävien kiireellisyysjakauma on painottunut aikaisempaa enemmän kiireellisiin tehtäviin A- ja B-tehtäviin, Saarinen sanoo.
 Ennen uutta järjestelmää käyttöön ottoa A-tehtäviä oli Saarisen mukaan noin 6 prosenttia, B-tehtäviä noin 24 prosenttia, C-tehtäviä noin 44 prosenttia ja D-tehtäviä 26 prosenttia.
 Myös Kuopion hätäkeskus otti uuden järjestelmän käyttöön
 Uusi hätäkeskustietojärjestelmä otettiin käyttöön Kuopion hätäkeskuksessa tällä viikolla. Kevään aikana myös loput neljä hätäkeskusta ottavat sen käyttöönsä.
 Kuopion hätäkeskuksessa vastaavan järjestelmän käyttöönotossa mukana olleen Saarisen tuntuman mukaan kiireelliset tehtävät lisääntyivät sielläkin.
 Sekä Saarinen että Martikainen uskovat, että järjestelmä saadaan toimivaksi nyt kun se alkaa laajentua muihin hätäkeskuksiin.
 – Vie aikansa ennen kuin sitä opitaan kunnolla käyttämään. Riskinarvio-ohjeistuksessa on ehkä liiankin yksityiskohtaisia kysymyksiä hätätilanteessa olevalle potilaalle, Oulun yliopistosairaalan päivystyksen johtaja Matti Martikainen sanoo.

Vanhukset asuvat kotona yhä pidempään, mistä seuraa se, että ensihoidon tehtävien määrät kasvavat


Summary: Kovasta pakkasesta varoitetaan vain viitisen kertaa vuosittain.

Pakkasvaroitus on torstaina voimassa suuressa osassa itäistä ja pohjoista Suomessa.  Ilmatieteen laitoksen  aamulla päivitetty pakkasvaroitus koskee aluetta Kymenlaaksosta Savoon ja Pohjois-Pohjanmaalle sekä niistä itään ja pohjoiseen. Lapin kolmessa pohjoisimmassa kunnassa sää on kuitenkin lauhempaa.
 Pakkasvaroitusta ei anneta Suomessa kovin usein. Kovasta pakkasesta varoitetaan keskimäärin viitisen kertaa tai sitä harvemmin vuosittain, kertoi päivystävä meteorologi Ari Mustala STT:lle aamulla.
 Hänen mukaansa pakkasta mitataan tänään enimmillään noin 30 astetta osassa Lappia sekä Pohjois-Karjalassa Pielisen ympäristössä.
 Suomen lounaisosassa Pirkanmaalle ja Uudellemaalle asti on sen sijaan vain muutama aste pakkasta. Tällä alueelle Ilmatieteen laitos antoi liukkaan ajokelin varoituksen.
 – Maan lounaisosassa voidaan saada uutta lunta yhdestä viiteen senttiä, Mustala täydensi.
 Merialueista Selkämeren pohjoisosassa on voimassa jäätämisvaroitus.

Pakkasvaroitus laajassa osa Itä- ja Pohjois-Suomea – lounaassa liukasta


Summary: Verohallinnon luvuissa eivät ole mukana Tullin keräämät arvonlisäverot ja Trafin keräämätä verot.

Verohallinto keräsi viime vuonna tammi-joulukuun välisenä aikana nettona erilaisia veroja yhteensä 68 581 miljoonaa euroa.
 Kaikkia Verohallinnon keräämiä verotietoja voi tarkastella  tämän linkin kautta .
 Tilastojen mukaan tuona aikana henkilöasiakkaiden tuloverojen kokonaissumma nousi 1,7 prosenttia 30 289 miljoonaan euroon. Rahallinen lisä oli 503 miljoonaa euroa.
 Tästä summasta ennakonpidätysten osuus oli 28 927 miljoonaa euroa ja yhteisöjen tuloverojen osuus 5 949 miljoonaa euroa. Yhteisöjen tuloverojen määrä laski 2,5 prosenttia vuodesta 2017.
 Arvonlisäveroja Verohallinto keräsi viime vuonna 17 760 miljoonaa ja valmisteveroja 7 414 miljoona euroa.
 Luvuista puuttuvat Tullin keräämät arvonlisäverot ja Trafin keräämät verot. Trafi kerää muun muassa ajoneuvoveron, ensirekisteröinnin jälkeisen autoveron ja polttoainemaksun.

Verottajan kukkaroon kertyi viime vuonna 68 581 miljoonaa euroa veroja


Summary: Yksi kuva kertoo enemmän kuin tuhat sanaa. Edellyttäen, että kuva on oikea.

Emoji-symbolit ovat vakiinnuttaneet paikkansa viesteissämme ja uusia kuvia tulee koko ajan lisää.
 Tavanomaisten tunnetilojen kuten ilon ja surun, eläinten, ruokien ja ammattien lisäksi omat emojit löytyvät jopa petrimaljalle ja vessapaperille.
 Emojeille on määritelty tietyt  merkitykset , mutta käytännössä merkkien käyttö on usein villiä. Sama merkki tarkoittaa yhdelle surua ja toiselle hämmennystä.
 Puoli seitsemän suuressa emojitestissä voit selvittää, miten hyvin sinä tunnet emojit!

Voitonriemua, väsymystä vai vihaa? Emojien kanssa voi mokata helposti – testaa hallitsetko hymiöt!


Summary: Utsjokelainen yrittäjä vitsailee jo ostavansa ilmatyynyaluksen, kun idea vesijettivuokrauksesta ollaan torppamassa alkuunsa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Vesijetit halutaan kieltää Tenojoella jo ensi kesästä lähtien. Norjan ja Suomen viranomaiset julkaisivat viime viikolla ehdotuksensa Tenojoen vesistön vesiskootterikiellosta.
 Utsjokelainen matkailuyrittäjä miettiikin jo puolitosissaan ilmatyynyalusten hankkimista elinkeinon pitimiksi. Tarkoitus kun oli aloittaa suosiotaan nostaneen vesiskootterin vuokraus tulevina vuosina.
 – Kun ilmatyynyaluksiakin on tuolla maailmalla, miksi niitä ei voisi olla näilläkin vesistöillä. Aluksilla pystyy ajamaan talvellakin. Pitää vain ottaa selvää lainsäädännöstä, pohtii yrittäjä  Erik Valle .
  Olisi hyvä toimia ennakoivasti, ettei alueelle pääsisi syntymään matkailuun liittyvää laajamittaista vesiskootterin käyttöä.  Johtaja Timo Jokelainen, Lapin ely-keskus
 Valle järjesti jo viime kesänä vesiskootteriajeluita paikalliselle nuorisolle. Häntä harmittaa, että nyt ollaan viemässä myös harrastusmahdollisuus paikallisilta.
 – Vesiskootteri on yksi väline päästä luontoon liikkumaan ja kalastamaan, Erik Valle sanoo.
 Kalastajat ovat kuitenkin ilmoittaneet jo meluhäiriöitä sekä Suomen että Norjan puolella, sanoo Lapin ely-keskuksen johtaja  Timo Jokelainen . Viime kesänä häiriöitä ilmoitettiin ihan uutisoitavaksi asti. Jokelaisen mukaan ongelma ei ole kovin laaja, mutta häiriöiden pelätään lisääntyvän.
 – Olisi hyvä toimia ennakoivasti, ettei alueelle pääsisi syntymään matkailuun liittyvää laajamittaista vesiskootterin käyttöä.
 Jos vuokraamisesta tulisi paikallisille elinkeino, kulkuneuvon käytön rajoittaminen voisi siinä vaiheessa olla monimutkaisempaa.
 Häiriöitä kalastajille ja ehkä haittaa lohille
 Suomalais-norjalainen rajavesistökomissio suositteli viime syyskuussa, että Suomi ja Norja selvittäisivät vesiskoottereiden käytön rajoittamista Tenojoen vesistössä. Sen jälkeen Tanan ja Karasjoen kunnat Norjassa ja Lapin ely-keskus Suomessa ryhtyivät virallisesti valmistelemaan vesijettikieltoa.
 Nyt ehdotukset ovat nähtävillä ja niihin liittyy vielä lausuntokierros. Viranomaiset pohtivat vesiskootterikiellon toteutumista kevään aikana.
 – Suomen vesiliikennelaissa on mahdollisuus rajoittaa tai kieltää yksittäinen vesikulkuneuvotyyppi, Jokelainen täsmentää.
 Vesijetti vauhdissa Ounasjoella Rovaniemellä. Jarmo Honkanen / Yle
 Tuolloin kyseessä on oltava erityisen huomattava haitta luonnolle, kalastukselle tai luonnon virkistyskäytölle. Lapin ely-keskus odottaa lisätietoa esimerkiksi siitä, vaikuttaako vesiskoottereilla ajaminen lohikalojen lisääntymiseen.
 – Vesiskootteri liikkuu työntämällä vettä erityisen voimakkaasti. Matalilla vesialueilla sillä on alustavasti nähty vaikutuksia pohjaan ja mahdollisesti lohikalojen lisääntymisolosuhteisiin, Timo Jokelainen kertoo.
 Norjalaisraportin mukaan taas on riski, että vesiskootterit levittäisivät lohen iholoista vesistössä. Skoottereiden desinfiointi on hankalaa, kun vesi kulkee niiden rungon kautta.
 "Utsjoella muutama vesiskootteri"
 Erik Vallen mukaan Lapin ely-keskuksen julkaisemassa kuulutuksessa kerrottiin huomattavasta haitasta, mutta ei esitetty perusteluita.
 – En ymmärrä mikä haitta on muutamasta vesiskootterista. Karigasniemessä on muutama, Utsjoen kirkonkylällä yksi ja Nuorgamissa yksi tai kaksi, Valle listaa.
 Norjassa viranomaiset ovat omassa kuulutuksessaan nähneet vesiskootterin häiritsevän kalastuksen ja virkistystoiminnan lisäksi Tenojoen vesistössä sijaitsevan luonnonsuojelualueen lintuja.
 Joka tapauksessa viranomaiset Tenojoen kummallakin rannalla aikovat ottaa yhteisen linjan vesiskoottereiden suhteen. Skoottereiden haitoista on Timo Jokelaisen mukaan keskusteltu jo aiempina vuosina rajavesistökomissiossa.

Pikaista vesiskootterikieltoa puuhataan Tenolle – matkailuyrittäjä: "Mikä haitta on muutamasta vesiskootterista?"


Summary: Yhdysvaltain presidentti ilmoitti, ettei aio pitää tavallisesti tammikuussa pidettävää puhetta ennen kuin hallinnon sulku on ohi.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti torstaina Twitterissä siirtävänsä kansakunnan tilaa käsittelevän puheensa tulevaisuuteen. Trump kertoi, ettei aio pitää puhettaan ennen kuin hallinnon osittainen sulku on ohi.
 Tviisissään Trump myös syytti Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemiestä demokraattien  Nancy Pelosia  siitä, että tämä oli muuttanut mieltään puheen pitämisestä.
 Pelosi kirjoitti  CNN:n mukaan  viime viikon keskiviikkona presidentille, ettei tämän ole hyvä pitää edustajainhuoneessa pidettävää puhetta hallinnon sulun takia 29. tammikuuta. Tuolloin esimerkiksi turvallisuusseikat huolettivat Pelosia.
 Keskiviikkona Pelosi kirjoitti  uuden kirjeen , jossa hän sanoi, ettei puhetta tule pitää. Trump  vastasi keskiviikkona  Pelosille, että aikoo pitää puheensa, sillä turvallisuuskysymykset ovat hänen nähdäkseen kunnossa.
 Torstaina Trump kertoi, että puhe pidetään lähitulevaisuudessa.
 Kansakunnan tila -puheessa presidentin odotetaan tekevän katsauksen kuluneeseen vuoteen sekä linjaavan tulevaa.

Trump siirtää puhettaan hallinnon sulun takia – päätös Pelosin kanssa käydyn kirjeenvaihdon jälkeen


Summary: Hallituspuolueet syyttelevät ongelmasta toisiaan. Kysymys venyttää perustuslakiasiantuntijoiden sotesta löytämien ongelmien pitkää listaa.

Eduskunnan perustuslakivaliokunnassa on löytynyt uusi ongelma, joka vaatii eduskunnalta lisää töitä soten kanssa.
 Kysymys koskee Ahvenanmaata.
 – Ongelman ydin on, että esitys heikentää Ahvenanmaan itsehallintojärjestelmää. Siksi se on myös yksi asia, joka perustuslakivaliokunnan on arvioitava, Ahvenanmaan kansanedustaja  Mats Löfström  sanoo.
 Tiivistetysti asian voisi ilmaista näin: Sote-uudistus heikentäisi Ahvenanmaan rahoitusasemaa itsehallinnon kannalta ongelmallisesti, ellei hallitus korjaa asiaa. Ahvenanmaan itsehallinto on suojattu perustuslailla.
 Ahvenanmaa joutuisi maksamaan nykyistä enemmän veroja, jos sote menisi läpi. Siksi maakunnan ja valtion välillä liikuteltavia rahoja olisi järjesteltävä uudestaan.
 Kuinka iso ongelma on kyseessä? Perustuslakiasiantuntijat ovat nostaneet asian esiin perustuslakivaliokunnassa ja sitä käsitellään yhä.
 Ahvenanmaan-asiasta voi muodostua kriisi, arvioi julkisoikeuden professori  Janne Salminen  Turun yliopistosta. Tämä on yksi ongelma lisää kokonaisuuteen, jossa on muutenkin paljon ongelmia, professori arvioi.
 Missä vaiheessa sote on? Perustuslakivaliokunta valmistelee edelleen omaa lausuntoaan sotesta. Kun perustuslakivaliokunnan lausunto valmistuu, se annetaan sosiaali- ja terveysvaliokunnalle. Sosiaali- ja terveysvaliokunta ottaa lausunnot huomioon ja kirjoittaa mietinnön Kun mietintö valmistuu, se menee eduskunnan äänestettäväksi. Tämän hetken tietojen mukaan hallituksen esityksen puolesta äänestäisi 100, vastaan 99 edustajaa.
 Myös Salminen on ollut kuultavana perustuslakivaliokunnassa.
 Sote ei edes koske Ahvenanmaata
 Asia on sikäli erikoinen, että koko sote-uudistus ei edes koske Ahvenanmaata. Se järjestää jatkossakin terveydenhoidon ja sosiaalipalvelut omalla tavallaan.
 Soten yhteydessä hallitus esittää muutoksia maakunnan rahoitusjärjestelmään. Lain mukaan manner-Suomen ja Ahvenanmaan välisistä asioista on päätettävä yhteisymmärryksessä.
 Ahvenanmaan kysymys näyttää levähtäneen hallituksen eteen yllätyksenä. Ylen kuulemat lähteet keskustasta ja kokoomuksesta syyttelevät toisiaan siitä, miksi Ahvenanmaan asia on hoitamatta. Epäselvyyttä on edelleen myös siitä, kuinka vakava ongelma on.
 Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko Mikko Stig / Lehtikuva
 Saarikko: "Laineet lyövät kovina"
 Sotesta vastaava ministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ei ota kantaa Ahvenanmaa-kysymykseen, mutta kommentoi asian ympärillä hallituksessa käytävää keskustelua.
 – Nyt ollaan käymässä loppusuoran taistoa. Laineet tulevat lyömään kovina ulkopuolella ja jonkun verran hallituksen sisällä, perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko sanoo.
 – Olen keskustellut valtiovarainministerin kanssa ja olen luottavainen että salissa uudistukselle löytyy enemmistö, Saarikko vakuuttaa.
 Kuka jätti asian hoitamatta?
 Ahvenanmaata pohdittiin jo aiemmalla sote-kierroksella vuonna 2017, jolloin perustuslakivaliokunta käsitteli asiaa lausunnossaan laajasti. Silloin hallituksella oli vielä vireillä Ahvenanmaan itsehallinnon uudistaminen, jonka piti ratkaista ongelmat.
 Itsehallintouudistus osoittautui kuitenkin vaikeaksi ja siirtyy tulevalle eduskunnalle.
 Soten takia kysymys oli yritettävä ratkaista jotenkin.
 Ahvenanmaan asioista vastaava ministeri  Anne Berner  (kesk.) yritti toista keinoa – hän valmisteli kompromissia, jolla asia olisi soten kannalta hoidettu. Esitys olisi tarjonnut ahvenanmaalaisille lisää rahaa – Ylen tietojen mukaan kyse olisi 10 miljoonasta eurosta.
 Liikenne- ja viestintäministeri Anne Berner ja valtiovarainministeri Petteri Orpo eduskunnan kyselytunnilla Helsingissä torstaina 10. tammikuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Muu hallitus ei kuitenkaan innostunut lisärahoittamaan Ahvenanmaata. Valtioneuvoston raha-asiainvaliokunnassa sitä kannattivat vain keskustan ministerit. Kokoomus ja siniset vastustivat, joten asiaa ei voitu viedä eteenpäin hallituksen päätettäväksi.
 Keskiviikkona ongelmat paljastuivat kansanedustajille perustuslakivaliokunnassa.
 Keskustassa syytetään kokoomusta siitä, että Ahvenanmaan asia on ratkaisematta, sillä keskustan tarjoilema kompromissi ei kelvannut kokoomukselle. Kokoomuslähteen mukaan vika on keskustassa, joka ei saanut itsehallintolakia vietyä eteenpäin.
 Puolueista arvioidaan Ylelle, että asian tuskin annetaan kaataa sotea. Kaikki lisämutkat eduskunnan viimeisinä viikkoina kuitenkin nostavat painetta soten ympärillä entisestään.
 Perustuslakiasiantuntija: Meillä on sananvapaus
 Perustuslakivaliokunnan kuulemat asiantuntijat pysyivät pitkään hiljaa sote-esityksessä yhä olevista ongelmista. Tiistaina kaksi perustuslakiasiantuntijaa kuitenkin rikkoi hiljaisuuden ja kertoi huolistaan STT:lle, jonka uutisen julkaisi esimerkiksi  Etelä-Suomen Sanomat .
 Julkisoikeuden professori Juha Lavapuro. Niko Kotiranta / Yle
 Professorit eivät halua vaieta sotesta.
 – Asiantuntijoina meillä on sananvapaus. Olen kommentoinut vain asioita, jotka olen jo sanonut perustuslakivaliokunnalle enkä ota kantaa siihen, mitä perustuslakivaliokunta on päättämässä, julkisoikeuden professori  Juha Lavapuro  sanoo Ylelle.
 Lavapuron mukaan perustuslain kannalta suurimpia kysymyksiä ovat yhä  kapitaatioperuste – eli se, millä perusteella sote-rahat  jaetaan – ja  EU-notifikaatio eli järjestelmän hyväksyttäminen EU:ssa.  Nyt yhtenä lisänä listan hännillä on siis Ahvenanmaan itsehallinto.
 Isoin ongelma professori Lavapuron mukaan kuitenkin se, ettei sote näytä pystyvän siihen, mitä varten sitä ollaan rakentamassa.
 – Soteasiantuntijoiden mukaan se heikentää paljon hoitoa tarvitsevien asemaa ja lisää eriarvoisuutta. Se heikentää juuri niiden asemaa, jotka jo ovat heikoimmassa asemassa, Turun yliopiston professori Lavapuro sanoo.
 Lavapuro haluaa asiasta julkista keskustelua, koska se on yhteiskunnallisesti ja yksittäisten ihmisten kannalta merkittävä uudistus.
 Lue myös:
 Analyysi: Potilaasta maksettava hinta sotessa on yhä mysteeri – yritykset saattavat kääriä työterveyden asiakkaista isot voitot ilmaiseksi
 Analyysi: Hallitus haluaa rakentaa vajan ilman lupaa – pelaako hallitus sotessa liian kovalla riskillä?

Sote-uudistuksesta löytyi uusi perustuslain kipupiste – heikentäisi Ahvenanmaan itsehallintoa


Summary: Tarvitsemme taidetta voidaksemme kuvitella uudenlaisen maailman, kirjoittaa elokuvaohjaaja Selma Vilhunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 "Taide kuuluu kaikille"  on lause, jota kuulee aika ajoin, kotikaupungissani Helsingissä varsinkin elokuisin, kun kaupunki täyttyy erilaisista taidetapahtumista. Silti usein tuntuu, että lause jää hyväntahtoiseksi iskulauseeksi tai mainokseksi.
 Toivoisin, että suhtautuisimme taiteeseen ja sen merkitykseen vakavammin. Taide ei ole elämäämme sulostuttava koriste, eikä se ole edes väline hyvinvointiin tai mihinkään muuhunkaan kivaan. Se on jotain paljon enemmän.
 Hyvä taide on epämukavaa, koska osoittaessaan oman kapean näkökulmamme se kyseenalaistaa viisautemme ja tärkeytemme.
 Taide on tietoa  maailmasta. Se on kommunikaatiota samalla tavalla kuin tieteellinen tutkimus tai journalismi tai puheenvuorot eduskunnassa, mutta sen lähestymistapa on toinen. Taide kuvaa inhimillistä kokemusta sanojen ja rationaalisen ajattelun tuolla puolen, kuvin, vertauskuvin, rinnastuksin ja paradoksein, rytmein ja sävelin, kehon ja aistien kautta.
 Me tarvitsemme taiteen tuottamaa tietoa rationaalisen tiedon rinnalle muistuttamaan meitä ajattelumme urista. Hyvä taide on epämukavaa, koska osoittaessaan oman kapean näkökulmamme se kyseenalaistaa viisautemme ja tärkeytemme. Se paljastaa maailman kaoottisuuden ja juhlii sitä. Se pakottaa meidät riisumaan naamiomme ja katsomaan peiliin. Se tekee mestarista aloittelijan ja opettajasta oppilaan.
 Ystäväni opettaa  Taideyliopistossa kurssia, jonka nimi on Yleisökontakti. Kurssin aikana näyttelijä-, dramaturgi- ja muusikko-opiskelijat tutustuvat ihmisiin, jotka eivät tavallisessa arjessaan useinkaan vietä aikaa taiteen parissa. Näitä ihmisiä opiskelijat kohtaavat esimerkiksi vankiloissa, nuorten ryhmäkodeissa, muistisairaiden hoitokodeissa tai turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksissa. Yhteistä noille paikoille on, että niissä asuu ihmisiä, jotka ovat tavalla tai toisella yhteiskuntamme marginaalissa. Ihmisiä, joita oikein kukaan ei toivo naapureikseen.
 Opiskelijat tapaavat ihmisiä säännöllisesti lukuvuoden aikana pienryhmissä, joissa vähitellen tullaan tutuiksi puolin ja toisin, ja tekevät heidän kanssaan erilaisia taiteen kokemiseen ja tekemiseen liittyviä asioita. Nuorisoporukan kanssa ehkä leivotaan ensin, ja sitten mennään porukalla elokuviin. Toisella tapaamiskerralla tehdään yhdessä yksinkertaisia näyttelijäntyön harjoitteita. Osallistuminen on aina vapaaehtoista, ja sivusta katsominenkin on sallittua. Lopuksi keskustellaan elokuvan tai harjoitteiden synnyttämistä ajatuksista.
 Ystäväni kertoo, että kurssi on ollut aina suosittu ja antoisa, mutta myös rankka. Kohtaamiset opiskelijoiden ja "kohteiden" välillä ovat herättäneet ristiriitaisiakin ajatuksia. Opiskelijat ovat joutuneet miettimään, keitä he oikein ovat ihmisinä ja taiteilijoina, kun he astuvat toisen olohuoneeseen tekemään taidetta.
 Asetelmassa on lähtökohtaisesti jotain karua: toisen ryhmän etuoikeutettu asema toiseen nähden on käsinkosketeltavaa.
 Yhteiskuntana meidän on syytä tehdä kaikkemme, jotta taiteemme olisi mahdollisimman moniäänistä ja laadukasta.
 Taiteilijana oleminen  nimittäin on etuoikeutettujen hommaa.  Vuonna 2016 julkaistussa brittitutkimuksessa todetaan , että neljäsosa brittinäyttelijöistä kuuluu maan rikkaimpaan viidennekseen. Vaikka brittiläinen yhteiskunta on paljon jyrkemmin luokkayhteiskunta kuin Suomi, vain ympärilleni katsomalla voin helposti todeta, että suuri osa suomalaisista taiteilijoista tulee niin ikään turvatusta taustasta. Taiteilijan tulot ovat ehkä pienet ja arki köyhää, mutta rohkenen silti väittää, että monen päätökseen lähteä ylipäänsä opiskelemaan taidealaa on vaikuttanut perheen ja suvun taloudellinen ja kulttuurinen pääoma, ja sitä kautta vahva turvaverkko.
 Taiteilijan ääni on edelleen  Suomessa myös varsin miehinen. Tämä voidaan nähdä  taidemaailman sukupuolijakaumaa tarkastelevista suomalaisista tutkimuksista . Vaikka taiteen tekijöissä on nykyään paljon myös naisia, erilaiset taiteen arvostukseen liittyvät  rakenteet suosivat yhä miehiä .
 Samaan aikaan, ehkä juuri siksi, että yleisökontaktikurssin kohtaamiset ovat niin paljaita ja rohkeita, minusta kuulostaa siltä, että siinä ollaan aivan taiteen ytimessä. Sekä opiskelijoiden että osallistujien kokemukset kurssista kertovat myös siitä, miten parhaimmillaan ihmiset ovat kohdanneet toisensa nimenomaan ihmisinä. Yhtäkkiä kaikkien mukanaolijoiden määrittelyt ja tittelit putoavat pois ja menettävät merkityksensä. Tärkeää on vain se, että teatterin tai runon tai musiikin kielellä jokainen tavoittaa mahdollisuuden antaa muodon jollekin, jolla ei ole aikaisemmin ollut ilmaisua. Jollekin, joka on ollut ihmisen sisällä, mutta vailla mahdollisuutta tulla jaetuksi.
 Sellainen kokemus voi muuttaa ihmisen elämän.
 Aikana, jolloin meidän on ihmiskuntana  löydettävä elämämme merkityksellisyys uudelleen, kun kulutusjuhla ei ole enää vaihtoehto, tarvitsemme taidetta kipeämmin kuin koskaan. Me tarvitsemme sitä voidaksemme kuvitella uudenlaisen maailman.
 Yhteiskuntana meidän on syytä tehdä kaikkemme, jotta taiteemme olisi mahdollisimman moniäänistä ja laadukasta, ja jotta se olisi ihan kaikkien saatavilla.
 Lisäksi ehdotan eduskunnalle ja hallitukselle säännönmukaisia istuntoja Tšehovin näytelmiä tutkiskellen. Ehkä ystäväni seuraavat kurssilaiset suuntaavat Arkadianmäelle?
 Selma Vilhunen
 Kirjoittaja on elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja, joka kokee olevansa monin tavoin etuoikeutettu.
 Lue lisää:
 Kulttuuricocktail: Kaikkia eivät keskiluokan ongelmat kiinnosta – mihin katosivat työläiskirjailijat?

Selma Vilhusen kolumni: Kun kulutusjuhla ei ole enää vaihtoehto, tarvitsemme taidetta kipeämmin kuin koskaan


Summary: Veronmaksajien keskusliiton lukujen perusteella tänä vuonna suuret kaupungit eivät kiristä verotustaan.

Helsingin ja Kokkolan veroissa on vuositasolla jopa tuhansien eurojen ero.  Veronmaksajien Keskusliiton  laskelmien mukaan Kokkolassa asuva maksaa vuositasolla kunnallis-, kirkollis- ja kiinteistöveroja 3 182 euroa enemmän kuin Helsingissä asuva. Helsinkiläisen keskituloisen palkansaajan kontolle veroja kertyy vuosittain maksettavaksi 14 533 euroa.
 Kokkolan jälkeen tiukin verottaja maakuntakeskuksista on Seinäjoki ja sitten Kajaani. Vastaavasti vähemmän verottavien listalla Helsingin jälkeen tulevat Turku ja Tampere. Niissäkin maksetaan vuositasolla keskimäärin noin tuhat euroa enemmän kunnittain määräytyviä veroja kuin Helsingissä.
 Veronmaksajien Keskusliitto selvitti Manner-Suomen kuntien verot tilastojaan varten.
 Kuntaveroissa yhtä suuria eroja
 Lukujen perusteella kunnalliset tuloveroprosentit pysyvät suurimmissa kaupungeissa tänä vuonna ennallaan viime vuoteen verrattuna. Yhteensä tuloveroprosenttiaan kiristi tälle vuodelle 46 kuntaa. Veron kevensi viisi kuntaan. Kovimmat muutokset tehtiin Porissa ja Vaasassa, joissa molemmissa veroprosentti kiristyi puoli prosenttiyksikköä.
 Pienemmistä kunnista kovimman korotuksen teki Oripää. Siellä veroprosenttiin tehtiin peräti 1,5 prosenttiyksikön korotus viime vuoden lukemaan nähden.
 Näin laskien eniten veroja Suomessa maksavat ensi vuonna Honkajoella ja Jämijärvellä asuvat pariskunnan aikuiset, yhteensä 29 678 euroa. Vastaavasti matalimmin verottavassa Kauniaisissa summa on kahdelta ihmiseltä 25 006 euroa.
 Laskelmassa ovat mukana kunnallisverot, kirkollisverot, valtionvero, yleisradiovero ja sosiaalivakuutusmaksut.

Helsinki kevein verottaja maakuntakeskuksista, Kokkola tiukin – erot tuhansia euroja vuodessa


Summary: Alakoululaisten lomat aiheuttavat vanhemmille päänvaivaa: harva voi pitää yhtä pitkiä lomia kuin lapsilla on.

– Onhan se melkoista säätämistä, sanoo  Sini Garam  ja naurahtaa. Häneltä on juuri kysytty, miten heidän perheessään alakoululaisten loma-ajat järjestyvät.
 Helsinkiläisellä Garamilla on kaksi kouluikäistä poikaa, eka- ja kolmasluokkalainen. Koululaisten lomien hoito-ongelmat ovat perheelle tuttuja. Garam tekee osa-aikaisesti palkkatöitä ja osan aikaa yrittäjänä. Hänellä on mahdollisuus joustaa työaikojen suhteen jonkin verran, kun taas perheen isän työ joustaa vähemmän.
 Helsinkiläinen Sini Garam teki haastatteluhetkellä töitä keskustakirjasto Oodissa. Antti Kolppo / Yle
 Kun lasten lomat ovat pitkiä ja niitä on paljon, eteen tulee väkisinkin hetkiä, että tarvitaan ulkopuolisten apua lastenhoidossa. Ja kun isovanhemmat eivät asu lähettyvillä, niin suurena apuna ovat kaverit ja naapurit.
 Garameilla on lastensa koulukavereiden vanhempien kanssa erityinen rinki, jossa kukin vuorollaan auttaa lastenhoitoasioissa.
 – Esimerkiksi yhdellä vanhemmalla on etätyöpäivä ja toisella on seuraavana päivänä. Näin saadaan kierrätettyä hoitorinkiä vanhempien kesken.
 Tällaisiin järjestelyihin Garameilla on ryhdytty myös lähestyvän talviloman ajaksi. Hoitorinkiin on saatu hiihtolomaksi mukaan myös ystäviä.
 Garam sanoo arvostavansa myös kaupungin tai järjestöjen tarjoamia mahdollisuuksia, erityisesti, jos paikka, missä lapsi voi olla päivällä, löytyy kodin tai koulun läheltä.
 Työnantaja tukee lapsiperheitä loma-ajan hoidossa
 Pääkaupunkiseudun kuntien henkilöstövuokrausyritys Seure on tunnistanut perheiden loma-ajan ongelman ja kokeilee talviloman aikaan ensimmäistä kertaa uutta palvelua: yrityksellä on noin 200 toimistotyöntekijää, joille tarjotaan loman ajaksi mahdollisuus tuoda alakouluikäinen lapsi hoitoon työpaikalle.
 Seuren henkilöstöpäällikkö  Heidi Nikkilä  kertoo, että yrityksen toimistotyöntekijöillä on paljon pieniä lapsia ja yritys haluaa näin auttaa perheitä.
 – Haluamme työnantajana tukea sitä, että työntekijät pystyvät keskittymään työn tekemiseen.
 Yritys järjestää talviloman aikana lapsille hoitoa ja ruokaa, joten työnantajalle tulee väkisinkin kustannuksia. Nikkilä kuitenkin uskoo, että kun työntekijä voi hyvin, myös työnantaja hyötyy.
 – Työntekijän tyytyväisyys ja sitoutuneisuus työnantajaa kohtaan kasvaa, ja hän saa hyvän kokemuksen siitä, että työnantaja tukee tällaisella palvelulla.
 Kokeiluun kannusti viimesyksyinen kokemus, jolloin yrityksellä oli kova tarve ylityöntekijöille. Tuolloin moni ilmoitti halunsa ylityöhön, mutta kertoi ongelmaksi lastenhoidon järjestämisen.
 – Silloin päätimme lähteä viemään tätä ajatusta eteenpäin, Nikkilä kertoo.
 Jos kokemukset talviloman hoidosta ovat hyviä, Nikkilä lupaa, että käytäntöä jatketaan myös kesällä.
 Keskustele: Miten perheessänne järjestetään lastenhoito loman aikaan?
 Miten teidän perheessänne on järjestetty koululaisten arki loma-aikana? Millaisia järjestelyjä se vaatii? Entä mikä tilannetta voisi helpottaa: voisiko työnantaja tehdä jotain, entä koulu tai muu yhteiskunta?
 Voit kertoa kokemuksistasi sähköpostitse salla.vuolteenaho@yle.fi tai kommentoimalla Yle-tunnuksilla alla olevaan keskusteluun.
 Kommentteja voidaan käyttää myöhemmissä jutuissamme.

"Onhan se melkoista säätöä" – Alakoululaisten talviloma aiheuttaa päänvaivaa monessa perheessä, miten hoito-ongelma on teillä ratkaistu? Kerro kokemuksesi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Keskustele: Alakoululaisilla on pitkät lomat ja niitä on paljon – Miten sinun perheesi järjestää lasten loma-aikojen hoidon?
 Alakoululaisten lomat aiheuttavat vanhemmille päänvaivaa,  sillä harvalla on mahdollisuus pitää yhtä pitkiä lomia kuin lapsilla on.  Helsinkiläisen perhe on järjestänyt ystäväpiiristään hoitoringin lasten talviloman ajaksi. Pääkaupunkiseudun kuntien omistama henkilöstövuokrausyritys Seure aikoo helpottaa vanhempien tuskaa tarjoamalla työntekijöidensä alakouluikäisille lapsille hoitoa talvilomalla. Näin vanhemmat voivat keskittyä työntekoon huolimatta lastensa lomakaudesta.
 Ostaisitko tai vuokraisitko kodin, jossa on tapahtunut murha?
 Tiina Jutila / Yle
 Kiinteistönvälittäjän on kerrottava  asunnossa tapahtuneesta murhasta  viimeistään siinä vaiheessa, kun asiakas on tekemässä sitovaa ostotarjousta. Silloin asiakas ehtii vielä puntaroida, haluaako tehdä kaupan. Vuokra-asuntoa etsiessä saattaa joutua turvautumaan huhupuheisiin tietolähteenä, sillä vuokranantajalla ei ole velvollisuutta kertoa uudelle vuokralaiselle asunnon mahdollisesta henkirikostaustasta. Ulosottomies ei lain mukaan saa kertoa siitä, jos pakkohuutokauppaan tulleella kiinteistöllä on tapahtunut veriteko, mutta pienellä kaivelulla myös huutokauppakohteen tiedot pystyy selvittämään.
 Lennonjohtajien työkiistassa jätettiin sovintoehdotus
 Finavia
 Valtakunnansovittelija Vuokko Piekkala on jättänyt  sovintoehdotuksen  lennonjohtajien työriitaan. Suomen lennonjohtajien yhdistys SLJY ja Palvelualojen työnantajat Palta vastaavat ehdotukseen torstaina.
 Lukuisat maat tukevat parlamentin puhemiestä Guaidoa Venezuelan johtoon
 Venezuelan parlamentin puhemies Juan Guaido julistautui 23. tammikuuta 2019 maan virkaa toimittavaksi presidentiksi.  Miguel Gutiérrez / EPA
 Venezuelan virkaa toimittavaksi presidentiksi julistautunut parlamentin puhemies  Juan Guaidó  on  saanut tukea presidenttiydelleen lukuisista maista.  Guaidó on saanut tuenjulistuksen Yhdysvaltain presidentiltä  Donald Trumpilta , Amerikan valtioiden järjestö OAS:ltä sekä useilta Etelä-Amerikan mailta Kuubaa, Boliviaa ja Meksikoa lukuunottamatta.
 Etelään sataa lisää lunta, pohjoisessa narskuu pakkanen
 Yle
 Mennyt yö oli maan itä- ja pohjoisosassa kylmä, paikoin jopa hyytävä, kun pakkasta oli noin 30 astetta. Etelässä on ollut selvästi lauhempaa, kun pakkaslukemat jäivät alle kymmeneen asteeseen. Tälle päivälle etelään ja lounaaseen tulee ennusteen mukaan jonkin verran lumisateita. Idässä ja pohjoisessa on suurelta osin poutaa. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Alakoululaisten lomista päänvaivaa, lennonjohtajien kiistaan sovintoesitys, etelään lisää lunta ja pohjoiseen pakkasta


Summary: Yalitza Aparicio ensimmäinen alkuperäiskansaan kuuluva Oscar-ehdokkuuden saanut naisnäyttelijä

Meksikon pääkaupunki Méxicon metrossa matkustavien ihmisten enemmistö on lyhyitä, tanakoita, mustatukkaisia ja ruskeaihoisia.
 Metroasemien seinien mainoksissa sen sijaan näkyy vain pitkiä, hoikkia ja vaaleita ihmisiä. Kummankin näköiset ovat yhtä aidosti meksikolaisia. Vääristynyttä on kuitenkin se, miten maan mediakuvasto esittää vain vaaleita.
 Meksikolaisen teleyhtiön mainos twitterissä on malliesimerkki siitä, minkä näköisiä ihmisiä meksikolaiset näkevät tyypillisesti maansa mediassa.
 Alfonso Cuaronin  ohjaama elokuva Roma rikkoo tämän asetelman, ja se tekee siitä Meksikossa poikkeuksellisen elokuvan.
 Netflixin mustavalkoinen elokuva kertoo keskiluokkaisen perheen elämästä 1970-luvulla, ja nostaa pääosaan perheen kotiapulaisen, alkuperäiskansa misteekkeihin kuuluvan Cleon.
 Cleoa esittää 25-vuotias opettaja  Yalitza Aparicio , joka tulee köyhältä Mixtecan alueelta Etelä-Meksikosta.
 – Kun näkee valkokankaalla vain ihmisiä jotka eivät näytä sinulta, alkaa ajatella etteivät elokuvat ole sinua varten. Myös yhteiskunta antaa sellaisen kuvan, että tietyt stereotyypit määräävät sinut tekemään vain tavanomaisia asioita”, sanoo Roma-elokuvan pääosan esittäjä Yalitza Aparicio.
 Yalitza Aparicio ja Marco Graf elokuvassa Roma. Carlos Somonte / Netflix / Everett Collection / AOP
 Itsekin kotiapulaisen tytär
 Yalitza Aparicio on kotiapulaisena työskennelleen yksinhuoltajan tytär. Hän kertoo  meksikolaisessa La Jornada -sanomalehdessä , kuinka pystyi hyödyntämään lapsuudenmuistojaan valmistautuessaan rooliin.
 – Kuvausten aikana oli kohtauksia, jotka nostivat pintaan muistoja. Sieltä kumpusi roolihahmoni halu suojella lapsia kärsimyksiltä, Aparicio sanoo.
 Elämä Mixtecassa on usein näköalatonta: nuoret pohtivat, lähteäkö laittomaksi siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin vai kuuraamaan pääkaupunki Méxicon keskiluokkaisten perheiden lattioita kotiapulaisena.
 – Olen ilahtunut oman saavutukseni lisäksi siitä, että tiedän tämän innostavan monia muitakin tavoittelemaan unelmiaan”, Aparicio kertoo.
 Ensimmäistä kertaa näyttelijän työtä tehnyt Aparicio on nyt ehdolla parhaan pääosan Oscar-voittajaksi. Roma sai yhteensä kymmenen Oscar-ehdokkuutta.
 Kotiapulaisten asema yhä tabu Meksikossa
 “Etsin henkilöä joka auttaisi minua kotona”, on tyypillinen päivitys meksikolaisten äitien facebook-ryhmässä. Kotona auttamisella tarkoitetaan kotiapulaista, joka tulisi kuuraamaan lattiat, pesemään pyykit ja tiskit, valmistamaan perheelle jääkaapin täyteen ruokaa, pesemään koiran ja mitä milloinkin perhe sattuu tarvitsemaan.
 Auttamisesta puhuminen peittää sen, että kotiapulaiset tekevät tosiasiassa kovaa työtä. Kun puhutaan auttamisesta, voi työsopimuksen tekeminen unohtua, koska kyseessä ei ole oikea työ.
 Roma kertoo ohjaaja Alfonso Cuaronin lapsuudesta. Kuten muutkin ylemmän keskiluokan jäsenet Meksikossa, hänet peitteli iltaisin unten maille usein oman äidin sijaan perheen kotiapulainen  Libo .
 Vaikka Roma sijoittuu 1970-luvulle, Meksikon kotiapulaisten ammattiliiton pääsihteeri  María de la Luz Padua  on sanonut sen paljastaman  ongelman pysyneen ennallaan . Kotiapulaisten ja keskiluokkaisten meksikolaisten suhde on tänäkin päivänä rakkauden, riippuvuuden ja alistamisen liitto.
 Meksikossa on yli kaksi miljoonaa kotiapulaista. Joulukuussa 2018 maan korkein oikeus määräsi, että kotiapulaisten on päästävä sosiaaliturvan piiriin. Meksikossa oikeus sosiaaliturvaan perustuu työhön, mutta tähän asti sosiaaliturvan maksaminen kotiapulaisille on ollut työnantajille vapaaehtoista.
 Yalitza Aparicio sanoi elokuvan olevan tunnustus hänen kotiapualaisena työskennelleelle äidilleen.
 Kirjoittaja on Ylen Meksikon-toimittaja, joka työskentelee nyt Helsingissä.

Yalitza Aparicio on nyt Oscar-ehdokas, mutta varttuessaan hän ei koskaan nähnyt valkokankaalla itsensä näköisiä ihmisiä