Summary: Kokous on tuonut painetta myöntää kirkon hyväksikäyttöongelma myös Aasian ja Afrikan maissa.

– Otamme kaikki keinot käyttöön, jotta voimme poistaa tämän pahuuden kirkosta.
 – Tulemme tekemään kaikkemme, jotta hyväksikäyttäjät saadaan oikeuden eteen.
 Näihin sanoihin  Paavi Franciscus  päätti sunnuntaina aamupäivällä Vatikaanissa pidetyn huippukokouksen, jossa on torstaista lähtien keskusteltu alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä kirkon sisällä. Kokoukseen osallistui vajaat 200 katolisen kirkon johtajaa kaikilta mantereilta.
 Paavi Franciscus lupasi, että jatkotoimenpiteitä tullaan tekemään kansallisella tasolla, ja esimerkiksi piispankokoukset tulevat vahvistamaan toimintaohjeitaan. Paavi jätti kuitenkin epäselväksi sen, miten lainsäädäntöä käytännössä kehitetään, sanoo kokousta seurannut Helsingin yliopiston kirkkohistorian tutkija  Petra Kuivala .
 Kuivalan mukaan kokousta voidaan pitää konkreettisena askeleena eteenpäin hyväksikäyttöön puuttumisessa. Se ei kuitenkaan yksin tarjoa ratkaisua ongelmaan.
 – Paavi on pyytänyt joitain katolisia johtajia jäämään Vatikaaniin ensi viikolla jatkamaan keskustelua konkreettisista toimenpiteistä. He tulevat yhteisten keskustelujen jälkeen valmistelemaan jatkotoimenpiteitä, Kuivala sanoo.
 Paavi Franciscusta on kritisoitu hitaasta reagoinnista hyväksikäyttöongelmaan. Vincenzo Pinto / EPA
 Mukana myös uhrit
 Monet odottivat kokoukselta enemmän. Rooman kaduilla on marssinut kokouspäivinä hyväksikäytön uhreja ja aktivisteja, jotka vaativat tekijöiden nimiä julki ja heitä siviilioikeuden eteen. He ovat ilmaisseet pettymyksensä kokouksen antiin.
 Moni kirkon ulkopuolella, ja sisälläkin, on kritisoinut lähes kuusi vuotta sitten valittua Paavi Franciscusta hitaasta reagoinnista katolista kirkkoa riivaavaan ongelmaan.
 Katolisen kirkon sisäisiä hyväksikäyttötapauksia on noussut julkisuuteen jo vuosikymmenten ajan. Viime vuosina satojen tai tuhansien tapausten vyyhtejä on paljastunut esimerkiksi Yhdysvalloissa, Australiassa, Saksassa, Irlannissa ja Chilessä. Lisäksi viime vuosina myös ylemmän tason katolisia johtajia eli piispoja tai kardinaaleja on syytetty ja tuomittu hyväksikäytöstä tai sen salaamisesta.
 – Franciscukselta on kestänyt aikaa tajuta, kuinka laajasta ja järjestelmällisestä ongelmasta on kyse. Mutta hänen kaudellaan on kuitenkin siirrytty sanoista tekoihin, Kuivala sanoo.
 Kuivalan mukaan tärkeää kokouksessa on ollut se, että keskusteluissa mukana on ollut hyväksikäytön uhreja, ja painopiste on ollut heidän kokemuksissaan.
 – On tärkeää, että he ovat saaneet käyttää omaa ääntään, ja heitä on myös aidosti uskottu. Näin ei ole aina ollut.
 Ilman nimeä esiintynyt mies kertoi lauantaina Paavin ja papiston edessä kokemastaan hyväksikäytöstä. Vincenzo Pinto / EPA
 Ei vain yksittäisten maiden ongelma
 Kuivala pitää merkityksellisenä myös sitä, että hyväksikäyttöä pitkään mahdollistanut hiljaisuuden kulttuuri on tunnustettu.
 – Jos tapauksia on tullut ilmi, niitä ei ole käsitelty julkisesti. Hyväksikäyttöön syyllistyneitä pappeja on kuntoutettu laitoksissa ja siirretty toisiin seurakuntiin, tutkija arvioi.
 Lauantaina saksalaiskardinaali  Reinhard Marx  kohautti kertomalla, että seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneisiin pappeihin ja itse tapauksiin liittyviä asiakirjoja on tuhottu ja jätetty tekemättä, ja uhreja on pyritty hiljentämään.
 Kuivalan mukaan on tärkeää, että hyväksikäyttö myönnetään koko globaalissa katolisessa kirkossa yksittäisten maiden sijaan. Ongelmaa on tähän mennessä kartoitettu ja tullut esiin suurimmaksi osaksi länsimaissa sekä Etelä-Amerikan Chilessä.
 – Mutta katolinen kirkko on globaali kirkko, ja joukosta puuttuu vielä Aasia ja Afrikka. Italia on myös aika kartoittamatonta aluetta. Tämä ei tarkoita, etteikö ongelmaa niissä esiintyisi, Kuivala sanoo.
 Kokouksen voidaan ajatella toimivan vastuun herätyksenä maille, joissa ongelmalta on tähän asti ummistettu silmät. Lauantaina nigerialaisnunna  Veronica Openibo  kertoi kokouksessa puhuessaan, että on kohdannut työssään useita hyväksikäyttötapauksia.
 – Kuten varmasti useat teistä, olen kuullut monien afrikkalaisten ja aasialaisten sanovan, että tämä on ongelma vain länsimaissa, mutta ei Afrikan ja Aasian maissa. Minä olen kuitenkin seksuaalikasvatustyössäni Nigeriassa yhdeksän vuoden aikana kuullut useita tällaisia tarinoita ja tukenut näitä ihmisiä, Openibo sanoi.
 Viikonlopun aikana Roomassa nähtiin useita mielenosoituksia, joissa vaadittiin kirkkoa puuttumaan kovemmalla kädellä hyväksikäyttöön. Riccardo Antimiani / EPA
 “Ennen mainetta puolustettiin salailulla, nyt on toisinpäin”
 Kirkon sisäinen salailun kulttuuri purkautuu eri alueilla eri tahtiin, sanoo Kuivala. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ensimmäinen kansallinen protokolla tapausten käsittelyyn ja selvittämiseen luotiin jo 2000-luvun alussa, mikä on näyttänyt tilastojen mukaan tehonneen.
 Kuivalan mukaan haasteena globaalille kirkolle on luoda toimintatapoja myös niihin maihin, joissa ei vielä ole tehty järjestelmällistä hyväksikäytön kartoittamista.
 – Jotkut asiantuntijat ovat sitä mieltä, että tämä liittyy kulttuurisiin tekijöihin ja esimerkiksi siihen, millainen missäkin on lapsen ja naisen asema sekä kirkon asemaan paikallisesti, Kuivala analysoi.
 Huippukokouksen jälkeen katolisen kirkon hyväksikäyttöön puuttumista tullaan seuraamaan maailmalla tarkasti. Vatikaanin odotetaan julkaisevan jonkinlaiset toimintaohjeet lasten suojelemiseksi, uhrien auttamiseksi ja syyllisten rankaisemiseksi.
 Kuivalan mukaan pelissä on Paavin ja koko katolisen kirkon maine ja uskottavuus. Esimerkiksi Yhdysvalloissa on viitteitä siitä, että katolisen kirkon hyväksikäyttöskandaalit näkyvät jo katolisten luottamuksessa kirkkoon.
 – Aiemmin on ajateltu, että hyväksikäyttötapauksia salailemalla suojellaan kirkon mainetta. Nyt johtajat tuntuvat ymmärtävän, että jos halutaan pitää kiinni uskottavuudesta, pitää tehdä päinvastoin. Hiljaisuuden kulttuuri ei enää palvele kirkkoa, Kuivala sanoo.
 Kuivalan lisäksi juttua varten on haastateltu Philadelphian Villanova-yliopiston kirkkohistorian professoria  Massimo Faggiolia .
 Lue lisää:
 Paavi Franciscus: Lapsia hyväksi käyttävät papit ovat "saatanan työkaluja"
 Katolisen kirkon johtajat keskustelevat Vatikaanissa lasten hyväksikäytöstä – “Se, mitä olemme tehneet tähän mennessä, ei ole riittänyt”
 "Hän laittoi tuntihotellin sängyn tärisemään ja halusi painia kanssani, kuten aina" – Yle tapasi katolisen papin hyväksikäytön uhrin Vatikaanissa
 "Opettajani hyväksikäytti minua koulussa", poika kirjoitti vanhemmilleen – samalla paljastui yksi Espanjan suurimmista pedofiiliskandaaleista

Vatikaanin huippukokous päättyi – Katolinen kirkko jäi ilman selvää toimintasuunnitelmaa lasten hyväksikäytön estämiseksi


Summary: Älypuhelinten markkina hyytyy, mutta Nokia-luurit uivat viime vuonna vastavirtaan. "Pystyimme kolminkertaistamaan Nokia-älypuhelinkäyttäjien määrän", HMD:n Pekka Rantala sanoo.

Suomalainen HMD Global on jatkanut Nokian kännykkäsaagaa noin kolmen vuoden ajan. Vuonna 2018 yhtiö onnistui parantamaan asemiaan markkinoilla, älypuhelinkaupan hyytymisestä huolimatta.
 Sunnuntaina yhtiö julkisti uuden lippulaivamallinsa telealan MWC -messuilla Barcelonassa. Samaan aikaan kun Samsung ja ennakkohuhujen mukaan myös Huawei tuovat markkinoille taitettavia älypuhelimia, HMD uskoo kameran oleva yhä puhelinten suurin myyntivaltti.
 Nokia 9 Pureview'ssa on peräti viisi kameraa.
 Pekka Rantala Sanjeev Verma / AOP
 "Käyttäjämäärä kolminkertaistui"
 Kun HMD toi Nokia-puhelimet markkinoille pari vuotta sitten, yhtiö asetti tavoitteekseen nousta viiden suurimman tuotemerkin joukkoon.
 HMD:n markkinointijohtaja ja varatoimitusjohtaja  Pekka Rantala  sanoo, että tuossa tavoitteessa on edistytty.
 – Viime vuosi ei ollut maailmalla kasvuvuosi. Siitä huolimatta pystyimme kasvattamaan liiketoimintaamme merkittävästi ja kolminkertaistamaan Nokia-älypuhelinten käyttäjien määrän, Rantala sanoo.
 – Vuosi sitten sanoimme Barcelonassa, että olemme päässeet älypuhelimissa kymmenen suurimman valmistajan joukkoon. Nyt on aika monta maata, joissa olemme viiden parhaan joukossa.
 Rantalan esitysmateriaali kertoo, että tällaisia maita ovat ainakin Tanska, Nigeria, Tunisia, Iso-Britannia, Suomi, Saksa, Uusi-Seelanti, Saudi-Arabia, Vietnam ja Venäjä.
 – On kokonaisia maanosia, joissa Nokia-älypuhelimet ovat viiden suurimman tuotemerkin joukossa. Esimerkiksi Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Lähi-Idässä.
 Tämän tarkemmin Rantala ei HMD:n myyntilukuja avaa. Alla on tutkimusyhtiö Counterpoint Researchin näkemys vuodesta 2018.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Kiinalaiset ja Nokia
 Globaali älypuhelinmarkkina laski viime vuonna. Se on uusi tilanne alalla, joka on nauttinut ikuiselta tuntuvalta kasvusta.
 Tutkimusyhtiö Counterpoint Researchin mukaan globaali älypuhelinmarkkina laski viime vuonna neljä prosenttia. Vuoden viimeisellä neljänneksellä myynti laski peräti seitsemän prosenttia.
 Syynä oli entistä pidempi puhelinten vaihtotahti Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Länsi-Euroopassa. Counterpointin mukaan valmistajat toivat tarjolle tekoälyä, monikameraratkaisuja, entistä parempia näyttöjä ja sormenjälkien lukijoita – mutta kuluttajien kukkaroiden nyörit olivat entistä tiukemmalla.
 Tämä iski etenkin Appleen ja Samsungiin. Kiinalaisbrändit Huawei, Xiaomi, OPPO ja vivo olivat paremmassa vedossa.
 Vedossa oli myös HMD/Nokia, jonka myynti kasvoi tutkimusyhtiön mukaan reilusti yli kaksinkertaiseksi. Toisaalta HMD:n lähtötaso oli alhaalla.
 Peruspuhelimissa, siis muissa kuin älypuhelimissa, Nokia oli omaa luokkaansa.
 Peruspuhelimissa kärjessä
 Useimmat HMD:n kilpailijat ovat luopuneet peruspuhelinten valmistamisesta. Muutaman kympin hintaisesta laitteet eivät ole olleet houkuttelevaa liiketoimintaa.
 Nokia-brändi sen sijaan on ollut peruspuhelimissa aina hyvin vahva. Rantala uskoo, että yhtiön peruspuhelin toimii porttina älypuhelinten maailmaan. Toisaalta monelle käyttäjälle riittää peruspuhelin, joka on akun kestoltaan ja käytön helppoudeltaan yhä ylivoimainen.
 – Olemme suurin peruspuhelinten valmistaja sekä myyntimäärissä että myynnin arvossa mitaten, hän sanoo.
 Euroissa mitaten HMD/Nokia oli kärjessä jo aiemmin. Myyntimäärissä mitaten yhtiö nousi kärkeen viime kesän jälkeen.
 Toisaalta, kuten esimerkiksi tutkimusyhtiö Counterpoint viime syksynä huomautti, peruspuhelinten myynnissä on nähty myös kasvua – toisin kuin älypuhelimissa.
 Hmd
 Viisi kameraa samaan suuntaan
 HMD julkisti sunnuntai-iltana yhden peruspuhelimen ja neljä älypuhelinta.
 Lanseerauksista merkillepantavin on uusi Nokia 9 Pureview. Tässä puhelimessa on peräti viisi 12 megapikselin kameraa, joiden tuottamat kuvat yhdistyvät yhdeksi.
 Tämä antaa kuvaajalle mahdollisuuden määritellä esimerkiksi kuvan fokuspisteen – esimerkiksi tarkan alueen ja sumean taustan – vielä kuvan ottamisen jälkeen.
 Viidestä kamerasta kaksi tuottaa värikuvaa, kolme mustavalkoista. HMD:n tuotejohtaja  Juho Sarvikkaan  mukaan näin saadaan tallennettua entistä enemmän yksityiskohtia.
 – Mustavalkosensori tallentaa 2,9 kertaa enemmän valoa kuin värisensori.
 Kännykkä tallentaa kuvaa jpg-formaatin lisäksi raakadatana. Tämän ansiosta kuvaaja voi muokata kuvan asetuksia mukana toimitettavalla Adoben Lightroom-sovelluksella.
 Nokia 9 Pureview'n suositeltu vähittäismyyntihinta on HMD:n mukaan 599 euroa. Se on ns. lippulaivamalliksi varsin kohtuullinen hinta. Apple myy huippumalliaan yli tuhannella eurolla ja Samsung  uutta avattavaa älypuhelintaan  yli 1700 eurolla.
 Kuinka pitkään viiden kameran etumatka pitää?
 Vanha kännykkä-Nokia tunnettiin omasta kameraosaamisestaan. Tällä kertaa teknologian takana on sanfranciscolaisyhtiö Light.
 Taannoin Light ällistytti maailmaa kännykällä, jossa oli peräti 16 kameraa.  Hirviökamerapuhelimen  käytettävyys oli kuitenkin kehno. Yhteistyö HMD:n kanssa näyttää tuottaneen paremman lopputuloksen.
 Toinen kysymys on, kuinka kauan HMD pääsee ainoana nauttimaan tämän yhteistyön hedelmistä. Light on tehnyt jo yhteistyösopimuksen Sonyn teknologiaosaston kanssa  teknologian edistämisestä .
 Operaattoreiden ovet aukesivat
 Pohjois-Amerikassa HMD on nyt asemissa, johon entinen kännykkä-Nokia turhaan pyrki. Yhtiön älypuhelimet pääsivät Verizonin, AT&T:n omistaman Cricket-ketjun sekä kanadalaisen Rogersin valikoimaan.
 – Olemme aiemmin olleet Amazonin, Best Buyn, Targetin ja Walmartin valikoimissa. Operaattoreiden kanssa liiketoiminta kasvaa huomattavasti, koska operaattoreiden osuus Yhdysvaltain matkapuhelinmyynnistä on noin 90 prosenttia, HMD:n Pekka Rantala sanoo.
 KK
 Korjaus 19.20: Poistettu virheellinen tieto peruspuhelinten myyntimääristä.
 K

Tässä se on, hirviökamerapuhelin Suomesta – HMD:n nokialainen ottaa viisi kuvaa kerralla


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Luontokuvaaja ikuisti komean maakotkan – kun hän katsoi kuvaa tarkemmin, paljastui yllätys: lintu on tiettävästi Euroopan vanhin
 Suomessa on havaittu poikkeuksellisen vanhaksi elänyt maakotkayksilö. Savossa kuvattiin tammikuussa maakotka, joka on rengastettu yli 34 vuotta aiemmin.
 Juha Kivioja / Yle
 Pekka Mattilan kolumni: Mistä löytyy hoiva-alan oikea konna?
 Kun kaipaamme syyllistä, tartumme usein traagisiin yksittäistapauksiin, vaikka vika olisi viallisessa järjestelmässä, kirjoittaa työelämäprofessori  Pekka Mattila  kolumnissaan.
 Mallit kävelivät New Yorkin muotiviikkojen näytöksessä.  Peter Foley / EPA
 Muotiviikkojen mallielämän nurja puoli – salakavala velkajärjestely tulee mallintöitä tekeville yllätyksenä
 Malleja lennätetään eri puolille maailmaa. Jos he eivät saa töitä, velkasumma toimistolle kasvaa usein valtaviin summiin.
 Antti Eintola / Yle
 Pieni putkilo maksaa yli 80 euroa, eikä se riitä edes viikoksi kutinaan: Yli miljoonan suomalaisen sairaus tulee pahimmillaan kalliiksi
 Ville Turunen  muistaa atooppisen ihottuman tuoman kutinan jo lapsuudestaan. Nyt hän on saanut usean lääkevoiteen, perusvoiteen ja tablettien avulla kohtuullisen hyvän hoitotasapainon. Neljän potilasjärjestön viime keväänä tekemän selvityksen mukaan yli kolmasosa pitkäaikaissairaista kokee sairastamisen kustannukset melko tai erittäin suureksi taloudelliseksi rasitteeksi.
 Yle Uutisgrafiikka, kuvat: AOP
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Autoilun verotukseen voi tulla isoja muutoksia ensi hallituskaudella. Yle kysyi yhdeksältä eduskuntapuolueen puheenjohtajalta, mitä puolueet ajattelevat keskeisistä ilmastonmuutokseen liittyvistä kysymyksistä. Suurin osa puolueista on sitä mieltä, että verotuksessa pitäisi suosia pienipäästöisempiä autoja nykyistä enemmän.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Poikkeuksellisen vanha maakotka löytyi Suomesta, ihottuma, joka tulee kalliiksi ja mallien velkakierre


Bangladeshista Dubaihin matkalla ollut matkustajakone joutui tekemään sunnuntaina hätälaskun, kun koneessa ollut 25-vuotias mies yritti kaapata koneen.
 Koneen laskeutumisen jälkeen Bangladeshin kommandojoukot syöksyivät koneeseen ja ampuivat epäiltyä. Hän menehtyi myöhemmin vammoihinsa.
 Koneen kaikki 143 matkustajaa ja seitsemän miehistön jäsentä evakuoitiin koneesta vahingoittumattomina. On epäselvää, evakuoitiinko heidän ennen kommandojoukkojen tuloa koneeseen vai sen jälkeen.
 Bangladeshin armeijan edustajan mukaan surmansa saanut epäilty on Bangladeshin kansalainen. Joidenkin tietojen mukaan mies oli väittänyt, että hänellä oli pommi mukanaan koneessa. Miehen hallusta löytyi pistooli, mutta toistaiseksi ei ole tiedossa, onko ase aito.
 Miehen motiivista ei ole tietoa. Hän vaati tiettävästi saada keskustella puhelimessa Bangladeshin pääministerin kanssa.
 Valtiollisen Bangladesh Biman –lentoyhtiön Boeing 737-800-mallinen matkustajakone teki hätälaskun Chittagongin lentokentälle 40 minuuttia nousunsa jälkeen, kun koneen miehistö oli raportoinut erään matkustajan käyttäytyvän epäilyttävästi.

Matkustajakone teki hätälaskun kaappausyrityksen vuoksi Bangladeshissa – epäilty kuoli kommandojoukkojen luoteihin


Summary: Mitä kuuluu Tervaskannon hoivakotiin nyt, kun Ylen Hoivakoti kuntoon -projektista on kulunut yli neljä vuotta?

Somerolaisen vanhusten hoivakodin arki mullistui syksyllä 2014, kun asukkaiden toiveet ja tarpeet nostettiin etusijalle.
 Työntekijät uudistivat laitosmaista hoitokulttuuria yhdessä valmentajien kanssa. Valmentajina toimivat työyhteisökouluttajat Taina Semi ja Anna Pylkkänen sekä geriatrian professori Jaakko Valvanne .
 Lisää henkilökuntaa ei palkattu eikä ylimääräistä rahaa ollut käytössä.
 Muutosta seurattiin neljän kuukauden ajan A-studion  Hoivakoti kuntoon -sarjassa . Samalla kun vanhusten arki parani, myös hoitajien rutiininomainen työkulttuuri muuttui entistä mielekkäämmäksi ja selkeämmäksi.
 Mistä hyvä hoiva ja elämänlaatu vanhusten hoivakodissa syntyy?
 Valmentajat korostivat vanhusten  itsemääräämisoikeutta, toimivaa omahoitajuutta, virikkeellistä arkea ja riittävää liikuntaa. Myös lääkkeiden määrää karsittiin.
 Mitkä periaatteet ja käytännöt ovat juurtuneet arkeen, mitkä ovat hiipuneet?
 Sasha Silvala / Yle
 1. Itsemääräämisoikeus
 Tervaskannon asukkaita ei herätellä aamutoimiin hoitajien aikataulujen mukaisesti. Illallakin voi valvoa pitkään ja ottaa vaikka yömyssyt naapurin kanssa.
 Vanhusten itsemääräämisoikeutta kunnioitetaan.

 "Söin aamiaiseksi talkkunaa, koska en pidä puurosta. Ihmeellistä, että saan itse päättää. Täällä on yleensäkin hyvää ruokaa, kotiruokaa. Helmipuurosta en pidä, mutta ketään ei pakoteta syömään mitään, mistä ei tykkää."
 Sasha Silvala / Yle
 Sasha Silvala / Yle
 2. Omahoitajuus ja yhdessäolo
 Hoivakoti kuntoon -projektin aikana hoitajat tutustuivat syvällisesti oman asukkaansa taustoihin ja persoonaan sairauksien takana. Aluksi he selvittivät sata asiaa asukkaasta ja kirjoittivat monologimuodossa tämän elämäntarinan.
 Hoitaja ja asukas vierailivat yhdessä myös Tervaskannon ulkopuolella.
 Voit katsoa  omahoitajuutta käsitelleen reportaasin tästä .
 Omakuvamonologeja kirjoitetaan edelleen.

 “Joka toinen viikko vietämme omahoitaja-aikaa. Jokainen hoitaja tuo oman persoonansa niihin kohtaamisiin. Perehdytään, lueskellaan, lauleskellaan, hierotaan, rasvaillaan, käydään ulkona. Mitä vanhus nyt haluaakin."
 "Päivittäinen hoivakin on melkein omahoitajuutta, koska työnjaon ansiosta jokaisella on vain 4 - 6 asukasta hoivattavanaan. “
 3. Työnjako ja vastuu
 Sasha Silvala / Yle
 Hoitajien työ oli aiemmin tehtäväkeskeistä ja pääosin parityöskentelyä. Nyt jokainen hoitaja saa aamun työnjaossa vastuulleen neljästä kuuteen vanhusta, joiden hoivasta hän sen päivän ajan pääasiassa huolehtii. Hoitaja suunnittelee päivänsä itse.

 “ Olihan se aiemmin sellaista liukuhihnahommaa. Parempaan suuntaan olemme menneet. Se on ihan ihmeellinen asia, millä tavalla tuntuu kuin työn määrä olisi vähentynyt."
 "Aiemmin hoidin tällä osastolla kahtatoista asukasta yhdessä toisen hoitajan kanssa. Nykyisin hoivattavia on kuusi - tuntuuhan se paljon helpommalta! Eniten apua tarvitsevia autamme tietysti yhdessä."
 "Iltavuorossa jää yleensä hyvin aikaa keskustella asukkaiden kanssa ja ehkä pelata jotain. “
 Sasha Silvala / Yle

 “Olen viihtynyt hyvin. Ei minulla ole mitään valitettavaa. Hoitajat antavat avun silloin kun tarvitsen ja ovat sellaisia kauhean kilttejä ainakin minua kohtaan. Kukaan ei ole pahasti sanonut koskaan."
 "Kyllä tämä on nykyisin koti. Tärkeintä on puhtaus ja hyvä seura. En minä enää lähtisi täältä pois. Minulta on muisti mennyt."
 "En minä tunne sillä tavalla, että vanhenisin. Paitsi silloin kun menen peilin eteen. Silloin ajattelen, että kuka helkkari tuo muija on. Vanha muija kattelee minua tuolta.
 Enkös mä olekin mahdoton?”
 4. Harrastaminen ja liikunta
 Sasha Silvala / Yle

 “Täällä on aika yksitoikkosta. Virikkeitä ei ole lainkaan. Täällä me Viljon kanssa vain istutaan, mutta ei meillä jutut riitä. Olen tottunut elämään ihmisten kanssa."
 "Haluaisin tehdä puutöitä, koska olen tehnyt käsin koko ikäni. Jotakin muutakin toimintaa voisi olla, mutta meillä vain istutaan ja katellaan. Ei se sovi minun pirtaani. Ei ole edes jumppaa."
 Sasha Silvala / Yle

 "Liikunnallisuudessa on tullut aika paljon takapakkia. Teemme joka syksy kyselyn omaisille ja asukkaille, ja viime syksynä sekä omaiset että asukkaat toivoivat lisää liikuntaa."
 "Olemme nyt elvyttäneet liikuntaryhmän toimintaa, ja arkea pyrimme myös saamaan entistä liikunnallisemmaksi."
 Sasha Silvala / Yle
 "Meidän asukkaat eivät ole lapsia, he ovat aikuisia iäkkäitä ihmisiä, joten myös harrastustoiminnan pitäisi olla normaalia toimintaa eikä mitään pupujen liimaamista ja askartelua."
 "Asukkaat voisivat osallistua arkitoimintoihin jollakin tavalla. Kasvien istuttamista ja muuta sellaista, mitä ihmiset tekevät normaalistikin kotona. “
 Sasha Silvala / Yle
 5. Lääkkeet ja asukaskokoukset
 Hoivakotiprojektissa pyrittiin myös vähentämään erityisesti turhia unilääkkeitä ja rauhoittavia. Se on linjana edelleen. Hoitajat uskaltavat ottaa asian esiin, jos lääkitystä on heidän mielestään liikaa.
 Myös asukaskokouksia järjestetään edelleen melko säännöllisesti.
 Sasha Silvala / Yle
 Someron kaupunki päätti viime kesänä myydä Tervaskannon terveyspalveluyritys Mehiläiselle. Kaupan piti astua voimaan, kun Mehiläinen on rakentanut Somerolle uuden palvelutalon. Nykyinen rakennus on ahdas ja vanhanaikainen, ja siellä kärsitään sisäilmaongelmista.
 Kaupasta on kuitenkin tehty valitus. Asia ei etene ennen kuin valitus on käsitelty.

 “Tottakai on pelkoja, eivätkä viime aikojen kohut ole helpottaneet tilannetta ollenkaan, päin vastoin. Yleisin pelko on, että hoitajat eivät voi tehdä sitä työtä, minkä vuoksi he ovat siellä työpaikalla eli hoitotyötä. Jos työajasta  kuluu liian paljon siivoamiseen, pyykinpesuun ja ruoanlaittoon, niin silloin mennään pieleen.”

 "Meillähän on nykyisin pesula sekä terveyskeskuksen keittiö, josta ruoat tulevat. Se olisi aina asukkailta pois, jos me hoitajat hääräisimme pesukoneiden luona ja keittiössä tekisimme ruokaa.
 Pystyykö uusi omistaja tarjoamaan samaa laatua kuin nyt on. Meillä on täällä kuitenkin hyvin asiat. “
 Sasha Silvala / Yle
 Sasha Silvala / Yle
 Voit katsoa A-studion reportaasin Tervaskannosta tästä.
 Kaikki Hoivakoti kuntoon -sarjan jaksot on katsottavissa Areenassa.
 Kuntaliiton raportti A-studion Hoivakoti kuntoon -projektista

Vähemmän unilääkkeitä, enemmän mahdollisuuksia päättää omista asioista – juurtuivatko hyvät käytännöt somerolaiseen vanhusten hoivakotiin?


Summary: Theresa Mayn mukaan brexit voi edelleen toteutua suunnitellusti maaliskuun 29. päivänä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Theresa May  lupaa parlamentin alahuoneen jäsenille mahdollisuuden äänestää EU-erosopimuksesta maaliskuun 12. päivään mennessä. Alun perin asiasta oli määrä äänestää alkavalla viikolla.
 May kertoi asiasta tänään matkalla huippukokoukseen Egyptiin. Huippukokouksen yhteydessä pääministeri keskustelee aiheesta EU-johtajien kanssa.
 Parlamentti on aiemmin hylännyt Mayn neuvotteleman erosopimuksen. Nyt May pyrkii lieventämään kriittisten kansanedustajien huolia erityisesti Irlannin rajaa koskevissa kysymyksissä.
 Mayn mukaan lähtö EU:sta voi edelleen toteutua suunnitellusti maaliskuun 29. päivänä.

Brittiparlamentti pääsee äänestämään EU-erosopimuksesta maaliskuun 12. päivään mennessä, lupaa May


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunta punnitsee seuraavaksi soten valinnanvapauden EU-ilmoitusmenettelyä ja mahdollisen oikeusvarmuusilmoituksen riittävyyttä.

Oppositio on pillastunut soten projektijohtaja  Päivi Nergin  valinnanvapauden EU-notifikaatiota koskevasta lausunnosta.
 Hallituspuolueiden jäsenet sen sijaan ovat olleet oudon hiljaa asiasta, eikä kukaan ole rynnännyt puolustamaan somemyrskyyn joutunutta johtavaa sote-virkamiestä.
 Nerg kertoi Ylelle lauantaina , että EU:n hyväksyntä sote- ja maakuntauudistukselle voidaan ehkä hoitaa notifiointia kevyemmällä menettelyllä, oikeusvarmuusilmoituksella, ja virkamiehet selvittävät parhaillaan asiaa. Nerg kuvaili oikeusvarmuusilmoitusta notifikaation esiasteeksi tai alkuvaiheeksi, joka kuluu virallisen nofikaatiomenettelyn (SEUT 108/3) alle.
 Nergin mukaan oikeusvarmuusilmoituksen ja varsinaisen notifikaation keskeinen ero on se, että ensimmäinen ei estä kyseessä olevien lakien voimaantuloa, kuten jälkimmäinen tekee.
 Muun muassa perustuslakiovaliokunnan jäsen,  SDP:n  Ilkka Kantola  on hämmästellyt  Nergin näkemystä valinnanvapauden EU-notifioinnista ja  perustuslakivaliokunnan lausunnosta.
 Kantola huomauttaa tiedotteessaan, että perustuslakivaliokunnan asiantuntijakuulemisissa ei ole tullut esiin, että olisi jokin notifioinnista erillinen oikeusvarmuusilmoitus.
 Kantolan mukaan valiokunta edellytti nimenomaan EU-notifioinnin tekemistä tai vaihtoehtoisesti soten valinnanvapauden lykkäämistä. Mikäli sosiaali- ja terveysvaliokunta päätyy johonkin muuhun ratkaisuun asiassa, se on tuotava vielä kertaalleen perustuslakivaliokunnan arvioitavaksi.
 Yksimielisyys rakoili jo tiedotustilaisuudessa
 Perustustuslakivaliokunnan jäsenet kiittelivät perjantaisessa  tiedotustilaisuudessa  vuolaasti sitä, että valiokunta sai aikaan vaikeasta asiakokonaisuudesta yksimielisen lausuman.
 Valiokunnan jäsenten pitäisi nousta päivän politiikan yläpuolelle, ja tarkastella käsillä olevaa asiaa vain perustuslain näkökulmasta.
 Soten valinnanvapauslakien EU-notifinoinnista syntyi kuitenkin heti kiistaa oppositio- ja hallituspuolueiden jäsenten välille.
 Perussuomalaisten  Leena Meri  näpäytti sinisten  Matti Torvista  ja kertasi valiokunnan kantaa, ettei notifioinnista jäisi väärää käsitystä.
 Torvinen oli iloinnut aiemmin, ettei EU-notifikaatiosta sovittu velvoittavassa ponnessa, vaan se jäi sosiaali- ja terveysvaliokunnan poliittiseen harkintaan.
 – He harkitsevat, miten suhtautuvat notifikaatioon, ja ratkaisu tulee olemaan poliittinen. Siihen ei ollut EU-lainsäädännöllistä velvoitetta, Torvinen sanoi.
 Perussuomalaisten Leena Meri ja SDP:n Ilkka Kantola perustuslakivaliokunnan tiedotustilaisuudessa. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Meri ripitti Torvista toteamalla, että kokouksessa käytiin läpi, että kaikilla on yhteinen ymmärrys, mitä tekstillä tarkoitetaan.
 – Me tarkoitetaan sillä, että oikeudellista epävarmuutta, mikä valinnanvapausjärjestelmästä tulee, vähennetään joko notifioinnilla tai vaihtoehtoisesti esimerkiksi muuttamalla voimaantulosäännöksiä. Kysyin vielä erikseen kaikilta, että jos jompaa kumpaa ei tehdä, tämä asia tulee palauttaa perustuslakivaliokuntaan.
 – Tämä on se keskustelu, jonka kävimme siellä, mutta ilmeisesti joku ei ole kuullut, mitä keskustelimme, Meri huomautti.
 Tölli mainitsi oikeusvarmuusilmoituksen
 Koska notifikaatiokannasta jäi edelleen epäselvyys, Ylen erikoistoimittaja  Tiina Merikanto  pyysi valiokunnan puheenjohtajistoa kertomaan sen vielä kerran.
 Perustuslakivaliokunnan lausunto 22.2.2019 Päätöksessä notifioida on sinänsä kyse perustuslain 3 §:n 2 momentissa ja 65 §:ssä tarkoitetun hallitusvallan alaan kuuluvasta asiasta (ks. myös PeVL 15/2018 vp, s. 51). Perustuslakivaliokunnan mielestä käsillä olevassa poikkeuksellisessa arviointitilanteessa puute sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksessa on korjattavissa ilman mietintöluonnoksen saattamista tältä osin  vielä kertaalleen perustuslakivaliokunnan käsiteltäväksi, mikäli oikeudellista epävarmuutta vähennetään ilmoittamalla komissiolle ehdotetusta valinnanvapausjärjestelmästä ja sen sisällöstä SEUT 108(3) artiklan mukaisessa menettelyssä. Vaihtoehtoisesti valinnanvapauslakiehdotuksen sääntelyä voimaantulosta on muutettava  esimerkiksi lausunnossa PeVL 15/2018 vp edellytetyllä tavalla siten, että valinnanvapauslakia voidaan EU:n valtiontukisääntöjen kannalta merkitykselliseksi määriteltävin osin soveltaa vasta komission hyväksyttyä sille asianmukaisesti notifioidun sääntelyn Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 107 ja 108 artiklan tarkoittamalla tavalla.
 Varapuheenjohtaja  Tapani Tölli  (kesk.) luki kohdan läpi valiokunnan lausunnosta ja täsmensi sen jälkeen, että "tämä artikla (SEUT 108/3) sisältää useamman toiminnan, miten se voi tapahtua, siellä on esimerkiksi oikeusvarmuusilmoitus."
 Tölli pyysi vielä kiinnittämän huomion sanamuotoon "ilmoittamalla komissiolle ehdotetusta valinnanvapausjärjestelmästä ja sen sisällöstä artiklan SEUT 108/3 mukaisessa menettelyssä". Tölli korosti perään, että "tämä menettely on omansa ja siinä on erilaisia osia."
 Yle pyysi Tölliltä täsmennystä, mitä hän tarkoitti "useammalla toiminnalla ja erilaisilla osilla", mutta kansanedustajalla ei ollut lisättävää tiedotustilaisuudessa sanottuun.
 Valiokunnan jäsen  Wille Rydman  (kok.) kertoi Töllin perään, että vaikka valiokunta ei laittanut EU-notifiointia sitovaan ponteen, se teki asiasta velvoittavaluonteisen lausuman asiakirjaan.
 – Joka sinänsä jättää sosiaali- ja terveysvaliokunnalle vielä harkinnan varaa sen suhteen, mitä polkua pitkin he lopulta lähtevät tässä asiassa kulkemaan, Rydman totesi.
 Kokoomuksen Wille Rydman, vihreiden Ville Niinistö, sinisten Matti Torvinen perustuslakivaliokunnan tiedotustilaisuudessa. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Hallituksen ratkaisuehdotukset perustuslakivaliokunnan pariinkymmeneen velvoittavaan muutoskohtaan pitäisi saada sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyyn tiistaina ja keskiviikkona. Virkamiehet ja hallituksen reformiministerit ovat sorvanneet esityksiä viikonloppuna.
 Muuten aika uhkaa loppua kesken, koska vaalitauko alkaa jo maaliskuun puolivälissä. Hallituspuolueet ovat tosin väläyttäneet jo  tauon poikkeuksellista siirtoa , jotta sote saataisiin valmiiksi.
 Lue myös:   Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä tavalla
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 RKP:n Anna-Maja Henriksson: Sotea ei ehditä käsitellä – “Ongelmat ovat liian suuria, tästä ei tule valmista”
 Sote-uudistusta kovin sanoin arvostellut Jan Vapaavuori: "On hyvä asia, että huono uudistus ei mene eteenpäin"
 Perustuslakivaliokunta esittää lausunnossaan useita muutoksia sote-uudistukseen – “Tässä on kyllä työtä”
 EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta
 Demokraatti: ”Miten vilpittömästi tällaista voidaan esittää helmikuun lopussa 2019?” – Professori tyrmää johtavan virkamiehen näkemyksen
 Analyysi: Hallitus haluaa rakentaa vajan ilman lupaa – pelaako hallitus sotessa liian kovalla riskillä?

Kuka sanoi, mitä sanoi? Oliko yksimielinen perustuslakivaliokunta sittenkään yhtä mieltä valinnanvapauden EU-notifikaatiosta


Summary: Lumet häviävät rannikkoseuduilta vauhdilla.

Sää on vuodenaikaan nähden lauhaa. Lauha sää saattaa ennusteiden mukaan jatkua pidemmän aikaa ja sulattaa lähipäivinä lumivaippaa vauhdilla etelä- ja länsirannikolta.
 Toisen hiihtolomaviikon sää on yleisesti hivenen viileämpää kuin viime päivinä. Sää on kuitenkin vuodenaikaan nähden useita asteita lämpimämpää. Viikko alkaa aurinkoisissa merkeissä, mutta alkava viikko on melko vaihteleva auringon suhteen.
 Loppuviikosta sää laskee ennusteiden mukaan koko maassa pakkasen puolelle. Alkuviikolla pysytellään ajankohtaan nähden jopa poikkeuksellisissa lämpötiloissa.
 Yle
 – Kyllä nyt ollaan aika poikkeuksellisissa lämpötiloissa. Kyse on maaliskuun lopun asteista, Ylen meteorologi  Matti Huutonen  vertaa.
 Pakastuminen voi kuitenkin jäädä muutaman päivän mittaiseksi ja mahdollisesti eteläisissä osissa maata käsillä on viimeiset hetket nauttia lumipeitteestä.
 Eurooppalaisen ECMWF-ennustekeskuksen mukaan Suomen säähän vaikuttaa lauhemmat läntiset ilmavirrat ainakin useiden viikkojen ajan. Muutos voi olla pidempiaikainen ja ennakoida viime päivien poikkeuksellisen korkeiden lämpötilojen tavoin kevättä. Tämän vuoden korkein lämpötila on mitattu 9,7 astetta Ahvenanmaalla Jomalassa.
 Lauhemmista ilmavirtauksista kertoo myös eilen annettu vuoden ensimmäinen siitepölytiedote. Suomeen on saapumassa lounaasta ja lännestä ajankohtaan nähden aikaisin lepän siitepölyä Länsi-Euroopasta.
 Ilmatieteen laitoksen mallien mukaan lumet sulavat ja haihtuvat rannikkoseuduilta vauhdilla jo ensi viikonloppuun mennessä. Viikon aikana ei ole luvassa uusia sateita muodossa eikä toisessa muutoin kuin aivan maan pohjoisosissa, joten uutta valkoista ei kerry.
 Huutonen näkee tilanteen mielenkiintoisena.
 – Aika ääripäissä talven aikana on menty. Tammikuu on ollut kunnon luminen talvi ja nyt voi olla, että alkuvuodesta tulleet lumet ovat häviämässä.
 Lue myös:
 Juupajoki on Suomen lämpimin paikka – lämpötila kohosi 9,4 asteeseen, ja se on vuoden toistaiseksi korkein lämpötila
 Talven pahin lumisota edessä: Pyhänä pyry yltyy ja kinokset kasvavat – animaatio näyttää minne suuri lumirintama iskeytyy ja milloin
 Lumi puuttuu lähes koko Suomesta – meteorologi: "En muista uraltani tällaista tilannetta"

Talvi voi olla kohta etelässä ohi – Meteorologi näkee lauhoja länsituulia: Ollaan kuukausi etuajassa


Summary: Vuonna 1970 Peppi Pitkätossu -elokuvassa esiintynyt Douglas osasi muun muassa stepata sekä tervehtiä ihmisiä yhden koiven heilautuksella.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Peppi Pitkätossu -elokuvasta tuttu papukaija on kuollut 51-vuotiaana Karlsruhen eläintarhassa Saksassa. Eläintarhan mukaan papukaijan kuolemansyynä oli vanhuudesta johtuva kunnon heikkeneminen.
 Douglas -niminen koiraspapukaija esiintyi  Peppi Pitkätossu seitsemällä merellä  -elokuvassa vuonna 1970 yhdessä nimiroolia näytelleen  Inger Nilssonin  kanssa. Kyseisessä elokuvassa Douglas oli tosin nimetty  Rosalindaksi .
 Elokuvaroolinsa jälkeen Douglas eleli trooppisessa eläintalossa Jönköpingissä, jonka jälkeen se siirrettiin Malmön matelijakeskukseen. Vuonna 2016 viranomaiset kuitenkin ilmoittivat, että häkki on liian pieni Douglasille ja eläintä uhkasi jonkin aikaa jopa lopettaminen.
 Uli Deck / EPA
 Syntyi valtava vastalauseiden ryöppy ja lopulta saksalainen Karlsruhen eläintarha tarjoutui ottamaan Douglasin hoiviinsa. Linnusta tuli ajan myötä suuri vetonaula eläintarhassa.
 Malmön matelijakeskuksen johtaja  Frank Madsenin  mukaan Douglasilla oli hallussaan noin 50 sanan sanavarasto. Lisäksi entinen elokuvatähti osasi stepata sekä tervehtiä ihmisiä yhden koiven heilautuksella.
 Saksalaiseläintarhassa Douglasia hoitanut  Maria Rüssel  kuvaili hoidokkiaan loistavaksi persoonallisuudeksi, jonka kanssa hänellä oli todellinen ystävyyssuhde.
 Pippi Långstrumps papegoja är död
 Artikkelia muokattu klo 21.23: Uros-sana korvattu sanalla koiras.

Peppi Pitkätossun 51-vuotias papukaija siirtyi ajasta iäisyyteen


Turun keskustassa on illalla ollut poliisioperaatio, kertoo  Turun Sanomat .
 Paikalla on lehden tietojen mukaan useita poliisin ja ensihoidon yksiköitä sekä poliisikoiria, ja lisäksi lehti kertoo poliisin eristäneen joitakin alueita.
 Lounais-Suomen poliisi ei ole vastannut STT:n puheluihin, mutta Turun Sanomille poliisi on vahvistanut operaation olleen meneillään vielä iltakahdeksalta. Paikalliselta pelastuslaitokselta ei osattu kertoa STT:lle, mistä operaatiossa on kyse.
 Lounais-Suomen poliisi on kertonut Turun Sanomille tiedottavansa asiasta myöhemmin.

TS: Turun keskustassa poliisioperaatio, syytä ei vielä tiedossa


Summary: Molemmat pääehdokkaat julistivat jo sunnuntaina voittaneensa vaalit, vaikka ääntenlasku oli yhä pahasti kesken.

Nigerian presidentin- ja parlamenttivaaleihin liittyvissä levottomuuksissa on kuollut 39 ihmistä, kertovat kansalaisjärjestöt.
 Kuolonuhrien määrä on tuntuvasti pienempi kuin aiempien vuosien vaaleissa. Pelkona kuitenkin on, että väkivaltaisuudet puhkeavat äänestystulosten julkaisemisen jälkeen, kuten usein on tapahtunut Afrikan väkimäärältään suurimmassa maassa.
 Lopullisia äänestystuloksia ei ole odotettavissa vielä useisiin päiviin.
 Lauantaina alkanut äänestys sujui kangerrellen, sillä osalta äänestyspaikoista oli puuttunut materiaaleja ja henkilökuntaa. Lisäksi esimerkiksi sähköisten äänestyskorttien luvussa oli ollut ongelmia.
 Äänestysaikaa jouduttiinkin jatkamaan suunnitellusta, ja vielä sunnuntainakin vaaliviranomaiset avasivat joitakin äänestyspaikkoja.
 Molemmat pääehdokkaat, presidentti  Muhammadu Buhari  ja hänen haastajansa  Atiku Abubakar  julistivat molemmat jo sunnuntaina voittaneensa vaalit, vaikka ääntenlasku oli yhä pahasti kesken.
 Asiantuntijat ovat arvelleet, että Buharin ja Abubakarin välisestä mittelöstä tulee erittäin tiukka.
 Nigerian mittakaavassa suhteellisen rauhallisesti sujuneen äänestyksen toivotaan avaavan uuden kappaleen maan poliittisessa historiassa, jota ovat värittäneet muun muassa armeijavallankaappaukset, laajalle levinnyt korruptio ja lukuisten separatistiliikkeiden taistot.
 Vuoden 2015 vaaliväkivaltaisuuksissa kuoli noin sata ihmistä, kertoo International Crisis Group -järjestö. Neljä vuotta aikaisemmin ainakin 800 ihmistä kuoli Kadunan kaupungissa, kun Nigerian pohjoisosien muslimiväestö raivostui kristityn presidentin  Goodluck Jonathanin  vaalivoitosta.
 Lauantain vaaleja jouduttiin alun perin lykkäämään viikolla, koska viranomaisten mukaan vaaliaineistoa ei saatu ajoissa perille kaikkiin 120 000 äänestyspaikkaan. Vaalien järjestäminen on ollut valtava logistinen haaste. Käytännön ongelmia ovat aiheuttaneet muun muassa heikkokuntoiset tie- ja sähköverkot.

Lähes 40 kuollut Nigerian vaaliväkivaltaisuuksissa


Summary: Teema välittää elokuvamaailman valovoimaisimman palkintogaalan suorana Hollywoodista jo seitsemännen kerran 24.–25.2. välisenä yönä.

Oscar-palkinnot jaetaan Hollywoodissa 91. kerran.
 Suora lähetys  Hollywoodista alkaa maanantain 25.2. puolella klo 1.30 Suomen aikaa aamuyöllä. Silloin seurataan puolentoista tunnin ajan juhlavieraiden saapumista punaisella matolla.
 Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1989 Oscar-gaalalla ei ole varsinaista juontajaa. Se joka tapauksessa on ennakkotieto – mitä mahdollisia yllätyksiä ohjelmassa on, selviää vasta suorassa lähetyksessä.
 Varsinainen palkintogaala alkaa aamuyöllä klo 3.00 Suomen aikaa ja päättyy ennakkotietojen mukaan kello kuuden jälkeen.
 Parhaasta elokuvasta on ehdolla muun muassa The Queen-yhtyeen  Freddie Mercurysta  kertova Bohemian Rhapsody -elokuva. Mercurya elokuvassa näytellyt  Rami Malek  on yksi voittajaehdokkaista parhaan miespääosan saajaksi.
 Malekin lisäksi parhaasta miespääosasta taas kilpailee muun muassa A Star Is Bornin  Bradley Cooper . Samasta elokuvasta naispääosaehdokkaana on  Lady Gaga .
 Roma and The Favourite saivat molemmat kymmenen ehdokkuutta. A Star Is Born, Black Panther, Bohemian Rhapsody ja Mary Poppins Returns sekä BlacKkKlansman ovat myös ehdolla useassa eri kategoriassa. BlacKkKlansmanissa esiintyvä  Jasper Pääkkönen  ei kuitenkaan saanut ehdokkuutta omasta sivuroolistaan.
 Pääkategorioiden voittajat päivittyvät tähän sivulle sitä mukaan, kun palkinnot jaetaan kategoria kerrallaan.
 Koko lähetys julkaistaan Areenassa katsottavaksi maanantaiaamuna. Suomeksi ja ruotsiksi kommentoidut lähetykset julkaistaan erikseen.
 Voittajat pääkategorioissa:
 Paras elokuva:
 Paras miespääosa:
 Paras naispääosa:
 Paras ohjaaja:
 Paras naissivuosa:
 Paras miessivuosa:
 Paras ulkomainen elokuva:

Räjäyttääkö Bohemian Rhapsody potin vai yllättäkö ulkomainen elokuva? – Yle seuraa Oscar-gaalaa suorana Teemalla, Areenassa ja netissä


Summary: Sote-rutistus on huipentumassa finaalikierrokseen. Lue tästä tärkeimmät käänteet ja olet kartalla, kun eletään  uudistuksen kohtalonhetkiä.

Politiikan penkkiurheilijaa jo hirvittää, kun katsoo kuinka vinhaan vauhtiin maakunta- ja sote-uudistus on tällä viikolla kiihdytetty.
 Eduskunnan valiokunnat ovat piiskanneet itsensä hurjaan laukkaan, hallitus sorvaa vastauksiaan ennätystahtia, poliitikot sinkoutuvat ulkoradoille ja asiantuntijat pyörittävät päitään epäuskoisina.
 Toimittajat kertovat kansakunnalle uusimmista käänteistä posket punaisina. Joka toinen sana uutisvirrassa tuntuu olevan "sote".
 Jotta sote-väännön uusimmissa kiemuroissa pysyisi vaivatta mukana, tässä muutama olennainen käänne ja käsite.
 Soten historia alkaa jo Matti Vanhasen hallituskaudelta. Touko Yrttimaa / Yle
  Lakipaketti, jolla on perinteitä
 Soten vaellus suomalaisessa politiikassa alkoi jo vuonna 2006. Silloin se oli  Matti Vanhasen  (kesk.) hallituksen kunta- ja palvelurakenneuudistus. Sen jälkeen jokainen hallitus on soutanut ja huovannut hankkeen kimpussa.
 Juha Sipilän  (kesk.) nykyisen hallituksen hallitusohjelmaan kirjattuna sote-uudistus on noussut aivan uusille kierroksille. Ja nyt loppu häämöttää. Kukaan vain ei tiedä millainen.
 Laki on nyt sote-valiokunnassa. Käsittelyn takaraja on tällä haavaa 5. maaliskuuta, jonka jälkeen lain pitäisi edetä eduskunnan täysistuntoon.  Aikataulut voivat vielä venyä .
 Tämän jutun lopussa on vielä muistin virkistämiseksi hieman seikkaperäisempi sote-historiikki.
 Tätä tavoitellaan
 Suomalaiset ikääntyvät, jolloin työikäisiä ihmisiä on yhä vähemmän ja vastaavasti hoidettavia enemmän. Verotulot putoavat samalla, kun hoitomenot kasvavat. Puhutaan kestävyysvajeesta. Jotain tarvitsisi tehdä. Soten on toivottu hillitsevän sosiaali- ja terveydenhoidon menojen kasvua kaikkiaan 3 miljardia euroa. Tasa-arvo ei aina toteudu kaikilla alueilla. Kaikkien pitäisi päästä hyvien hoitojen ulottuville yhdenvertaisesti. Kilpailusta haetaan vikkelyyttä ja virtaviivaisuutta. Se on tarkoitus toteuttaa valinnanvapauslailla. Palveluseteli kouraan ja jokainen voi myös itse valita, mistä hoitonsa hakee. Pienille kunnille sote-palvelujen tuottaminen voi käydä raskaaksi, jolloin tarvitaan niin sanotusti leveämmät hartiat. Leveämpien hartioiden hankkimista kutsutaan maakuntauudistukseksi. Valtion ja kuntien väliin tulee 18 maakunnan ja 15 sote-alueen uusi hallinto.
 Muutama avainsana tämän päivän keskusteluun
 Hallitusohjelma.  Sipilän hallituksen toiminnallinen ohjenuora. Tärkeimpänä hankkeena on sote- ja maakuntauudistuksen vieminen maaliin. Hallituksen esitys.  Yli tuhatsivuisen esityksen koko nimi on:  Hallituksen esitys eduskunnalle maakuntien perustamista ja sosiaali- ja terveydenhuollon järjestämisen uudistusta koskevaksi lainsäädännöksi sekä Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjan 12 ja 13 artiklan mukaisen ilmoituksen antamiseksi. Maakuntauudistus.  Keskustan lempilapsi, josta oli tulla hallituskriisi - kokoomukselle olisi riittänyt pienempikin määrä maakuntia. Nyt niitä esitetään olevan 18. Maku 1.  Varsinainen uudistuksen päälakipaketti. Sisältää muun muassa maakuntien ja sote-palvelujen järjestämisen. Maku 2.  Sisältää suuren määrän muun muassa maataloushallintoon, vesiensuojeluun ja kasvupalveluihin liittyviä lakeja.  Joidenkin arvioiden mukaan  voidaan jopa jättää aluksi paketin ulkopuolelle. Maakuntavaalit.  Niillä valitaan maakuntien poliittinen johto ja edustus. Vaalin ajankohdasta ei ole vielä tietoa, kauden pituutta on kaavailtu jopa vuoden 2025 toukokuuhun. Valinnanvapaus.  Kokoomuksen lempilapsi, joka ei ota oikein syntyäkseen – sen tiellä on vielä hankaluuksia mahdollisesta notifikaatiosta EU:lle lähtien. Siniset kipuilevat juuri valinnanvapauslain kanssa.  Kokoomuksen mukaan  laki on soten ydintä, eikä sitä voida irrottaa paketista. Rahoitus.  Perustuslakivaliokunta on edellyttänyt, että maakuntien rahoitus on turvattava, jotta ihmisten palvelut ja perusoikeudet eivät vaarannu. Ihan vielä ei ole selvinnyt, miten temppu tehdään. Sosiaali- ja terveysvaliokunta.  Eduskunnan se valiokunta, joka on varsinaisesti viilannut hallituksen lakiesitystä. Perustuslakivaliokunta.  Eduskunnan se valiokunta, joka on tarkastanut sosiaali- ja terveysvaliokunnan viilaamien esitysten perustuslainmukaisuutta. Pyyhkeitä on tullut joka kerta. Notifikaatio.  Jotta valinnanvapauslaki olisi linjassa EU:n kanssa, pitäisi lakiin sisältyvistä valtiontuista kertoa myös EU:lle ja varmistua EU:n kannasta. On ollut jatkuvan pähkäilyn aihe: pitääkö tehdä ollenkaan, pitääkö tehdä ennen vai jälkeen lainsäädännön vai kelpaisiko joku simppelimpi ilmoitus:  oikeusvarmuusmenettely ?
 Missä mennään juuri nyt
 Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokous 26. helmikuuta. Mikko Stig / Lehtikuva
 Nyt ollaan siis suuren finaalin loppukaarteessa ja jäljellä on monivuotisen maratonin loppusuora. Ongelma on siinä, että suora ei ole mikään loputon kiitorata vaan pahainen tumppi, vain viikon mittainen.
 Siinä ajassa sosiaali- ja terveysvaliokunnan pitäisi justeerata koko lakipumaska kohdilleen siten, että se on korjattu niiltä osin kuin perustuslakivaliokunta sitä moitti. Tähän työhön kaivataan vastauksia hallitukselta ja ministeriöiltä –  joita ne ovat jo tiistain aikana antaneetkin .
 Loppusuoralla on nähty myös kramppeja. Eilen maanantaina sote-valiokunnassa sinisten  Vesa-Matti Saarakkala ,  Pentti Oinonen  ja  Martti Mölsä  ilmoittivat olevansa kovin epäileväisiä koko paketin syntyyn.
 Justeerattu lakiesitys pitäisi sitten saattaa vielä eduskunnan suureen saliin.
 Melkoinen savotta, kun printattuna pelkästään  päälakiesitys  on 1 002 sivua pitkä.
 Pituus, laajuus ja vaativuus eivät ole toisaalta yllätys, sillä sote-saaga on harvinaisen pitkä.
 Lopuksi: pitkä historia lyhyesti
 Matti Vanhasen ensimmäinen hallitus käynnisti Paras-hankkeen eli kunta- ja palvelurakenneuudistuksen 2006. Tarkoistus oli patistaa kuntia yhteistyöhön sosiaali- ja terveyspalveluissa. 2011  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitus keskeyttää Paras-hankkeen. Sote-raportteja tehtaillaan urakalla. Syntyi soten järjestämislakiesitys, joka lensi romukoppaan. Alexander Stubbin  (kok.) hallitus yrittää torjua kestävyysvajetta. Syntyy viiden sote-alueen esitys, jonka perustuslakivaliokunta torppaa 2015. Juha Sipilän hallitusohjelman fokuksessa on sote. Sovitaan 15 sote-alueesta ja 18 maakunnasta. Kokoomus myöntyi keskustan hamuamaan maakuntien määrän ja sai puolestaan läpi hankkeen valinnanvapauslaista. Hallitus antoi sote-esityksen eduskunnalle tasan kaksi vuotta sitten. Maakunnat piti perustaa heinäkuussa 2017, sote-palveluiden piti siirtyä maakunnille vuoden 2019 alussa. Alkaa sote-esitysten Raatteen tie: perustuslakivaliokunta tyssää lakihankkeet kolmesti. Niissä on paljon korjattavaa. Viime perjantaina annetussa lausunnossa oli parikymmentä korjattavaa kohtaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta
 Analyysi: Perustuslakivaliokunta nosti tuttuja ongelmia sote-pöytään – Riittääkö aika kunnollisten ratkaisujen löytämiseen?
 EU-professorit tylyinä: Ei valinnanvapautta ilman komission ennakkoarviota
 Sote-johtaja Nerg: Valinnanvapauslakien EU-kelpoisuus voidaan ehkä hoitaa kevyemmällä tavalla
 Kuka sanoi, mitä sanoi? Oliko yksimielinen perustuslakivaliokunta sittenkään yhtä mieltä valinnanvapauden EU-notifikaatiosta
 Sinisten Saarakkala ja Oinonen lipesivät hallituksen sote-rintamasta – Sampo Terho: Vielä ei ole äänestetty mistään
 Siniset seisoo sote-uudistuksen takana – Simon Elo: "Sinisten kuuppa kestää"

Kättä pidempää sote-finaalin kisastudioon


Summary: Kiinteistön sähkönjakelu on häiriintynyt.

Helsingin Ruoholahdessa sijaitseva kauppakeskus Ruoholahti on evakuoitu palohälytyksen takia. Kauppakeskuksen tiloissa sijaitsee kauppojen lisäksi muun muassa liikuntakeskus Motivus, Hoplop ja STT:n toimitus.
 Paikalla on useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen rakennuspalosta Itämerenkadulla hieman ennen puolta kuutta iltapäivällä.
 Kerromme kohta lisää...

Kauppakeskus on evakuoitu Helsingin Ruoholahdessa


Summary: Miestä epäillään törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, rattijuopumuksesta, huumausainerikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Helsingin poliisi epäilee nuoren miehen yrittäneen ajaa henkilöautolla kolmen kouluikäisen lapsen päälle taloyhtiön pysäköintialueella Helsingin Malmilla. Poliisin mukaan 25-vuotiaan miehen kohteina olleet tytöt ovat 10–13-vuotiaita.
 Epäilty teko tapahtui tiistaiaamuna kello kahdeksan jälkeen.
 Kouluun matkalla olleet tytöt olivat havainneet pihassa miehen, joka kuljeskeli henkilöauton ympärillä. Hetken kuluttua mies meni autoon ja kiihdytti suoraan kohti tyttöjä.
 Tytöt juoksivat eri suuntiin karkuun. Auto pysähtyi hetkeksi, mutta lähti sitten ajamaan yhden tytön perään. Poliisin mukaan tyttö joutui väistämään jalkakäytävältä metsän puolelle puun taakse piiloon, ettei auto osuisi häneen.
 – Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa. Sivulliset henkilöt osoittivat poliisipartiolle, mihin mies oli pysäköinyt kilvettömän henkilöauton ja mihin asuntoon mies oli mennyt. Poliisi otti miehen kiinni asunnosta. Miehen epäillään olleen tapahtumahetkellä päihtynyt, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Reijo Enqvist  Helsingin poliisilaitokselta.
 Poliisi epäilee miestä törkeän pahoinpitelyn yrityksestä, rattijuopumuksesta, huumausaineen käyttörikoksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta sekä törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Mies ei ole esittänyt erityistä motiivia toiminnalleen.
 Poliisi tutkii tapahtunutta.

Poliisi epäilee päihtyneen miehen yrittäneen ajaa kolmen koululaisen päälle Helsingin Malmilla – Mies kiihdytti kohti karkuun juoksevia tyttöjä


Summary: Ykköstyypin diabeetikoiden mahdollisuus käydä varusmiespalvelus katkaistiin jo viime vuoden helmikuussa.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Diabeetikot eivät jatkossa voi suorittaa lainkaan varusmiespalvelusta, Diabetesliitto kertoo tiedotteessaan. Liitto perustaa tietonsa Pääesikunnan antamaan päätökseen, jonka se on saanut tietoonsa.
 Liiton mukaan pääesikunnan päätöksessä vedotaan palvelusturvallisuuteen kohdistuviin riskeihin, ja taustalla on Sotilaslääketieteen keskuksen asiantuntijatyöryhmän tekemä raportti. Jatkossa diabeetikot sijoitetaan palveluskelpoisuusluokkaan C.
 Ykköstyypin diabeetikoiden mahdollisuus  käydä varusmiespalvelus on katkaistiin jo viime vuoden helmikuussa toistaiseksi.
 Puolustusvoimissa on palvellut tyypin 1 diabeetikoita vuodesta 2001 lähtien. Vuosina 2001–2017 asepalvelukseen astui 120 diabeetikkoa.
 Linjan syynä eläköitymiset
 Puolustusvoimain diabeteshoitaja  Anneli Rautuoja   kertoi Ylelle vuosi sitten helmikuussa , että päätös keskeytyksestä johtuu siitä, että diabeetikkovarusmiesten palveluksesta vastaavat henkilöt ovat siirtymässä tai siirtyneet eläkkeelle. Hän itse jää eläkkeelle kesällä, ja diabeteslääkärinä toiminut professori  Timo Sane  on jo eläköitynyt.
 – Tämä on tosi valitettavaa. Palvelukseen astuneet diabeetikot ovat todella motivoituneita ja hyväkuntoisia. Heille tämä mahdollisuus on ollut todella iso asia ja heiltä on tullut erittäin paljon kiittävää palautetta, Rautuoja sanoo.
 Anneli Rautuoja toivoi tuolloin, että Pääesikunta olisi jatkanut diabeetikkojen mahdollisuutta asepalvelukseen. Näin ei Diabetesliiton tiistaisen tiedotteen perusteella kuitenkaan käynyt.
 Liitto pettyi päätökseen
 Diabetesliitto on pettynyt päätökseen. Se on kirjelmöinyt Pääesikunnalle ja tuonut esiin maanpuolustushalukkaiden diabeetikoiden harmistuksen.
 – Mahdollisuus suorittaa asepalvelus on ollut tärkeä tasa-arvon kannalta. Kategorinen päätös kaikkien diabeetikoiden varusmiespalveluskäytännön päättymisestä ei huomioi diabeteksen yksilöllisyyttä niin hoitomuodoissa kuin hoidon vaativuudessa, Diabetesliiton sosiaali- ja terveyspoliittinen asiantuntija  Laura Tuominen-Lozic  toteaa tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Diabeetikkojen mahdollisuus varusmiespalvelukseen uhattuna

Diabetesliitto: Diabeetikot eivät pääse enää varusmiespalvelukseen


Summary: "En näe mitään syytä, miksei kannattaisi yrittää loppumetreille asti", perhe- ja peruspalveluministeri toteaa.

Sote-uudistuksen ehtiminen suuren salin ratkaisevaan äänestykseen riippuu eduskunnan aikatauluista, toteaa perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) Ylelle.
 –On nyt eduskunnan työmäärästä ja työn järjestelyistä kiinni, päästäänkö suureen saliin asti keskustelemaan ja lopulta äänestämään.
 Nykyisellä aikataululla – sote-valiokunnan takaraja on 5. maaliskuuta – siihen ei tulla Saarikon mukaan pääsemään.
 – Se on minusta ihan selvää, että lisäaikaa tavalla tai toisella ainakin valiokunnan työskentelyyn tullaan tarvitsemaan, Saarikko sanoo.
 Myös eduskunta tiedotti tiistaina muutoksista valiokuntien istuntosuunnitelmaan. Samalla eduskunta varautuu koko istuntokauden jatkamiseen.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) vahvistaa, että puhemiehistölle on tullut pyyntö eduskunnan jatkoajasta. Se, kuinka paljon lisäaikaa tarvitaan, täsmentyy Risikon mukaan keskiviikkona puhemiesneuvostossa.
 Neuvosto koostuu valiokuntien puheenjohtajista ja puhemiehistä. Tasapelitilanteessa ratkaiseva ääni on viime kädessä puhemiehellä.
 Sosiaali- ja valtiovarainministeriöt toimittivat tiistaina ratkaisuehdotuksiaan valiokunnan työn tueksi, vastineena perustuslakivaliokunnan edellyttämiin korjaustarpeisiin. Huomenna tulee loput ehdotukset.
 –Ensisijainen tavoite näinä päivinä ja tunteina on, että ministeriöt voivat kaikin tavoin tukea valiokuntaa vaativassa tehtävässä niin, että hyvät, kestävät ratkaisut tarjotaan kaikkiin perustuslakivaliokunnan huomioihin. Juuri näyttää siltä että onnistuisimme, koska puolet on jo eduskuntaan toimitettu sanoo Saarikko.
 – En näe mitään syytä, miksei kannattaisi yrittää loppumetreille asti, Saarikko sanoo.

Saarikko: Sote-valiokunnalle tarvitaan lisää työaikaa – "Se on ihan selvä"


Summary: Atria kertoo saavuttavansa uudelleenjärjestelyllä 1,5 miljoonan euron vuosittaiset säästöt.

Kerromme pian lisää.

Atria vähentää 51 henkilötyövuotta Nurmon sikaleikkaamosta


Summary: Erolla uhkaavat ministerit ovat painostaneet pääministeriä sanomaan, että Britannia ei lähde EU:sta ilman sopimusta.

Suostuuko brittipääministeri  Theresa May  sanomaan, että sopimukseton brexit ei ole vaihtoehto?
 Mayn odotetaan kommentoivan asiaa tänään, kun hän päivittää brittiparlamenttia brexitin etenemisestä.
 Etukäteen brittilehdet  Sun  ja  Daily Mail  uutisoivat, että May aikoo tänään sanoa, ettei hyväksy Britannian lähtöä Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Taustalla on hännänveto Mayn omassa konservatiivipuolueessa.
 Viikonloppuna erolla uhkaili kolme ministeriä, tiistaina julki tuli kolme uutta ministeriä. He ilmoittivat Daily Mailissa julkaistussa kirjoituksessa erovansa, jos pääministeri ei virallisesti sano, että sopimukseton ero ei ole vaihtoehto.
 Brittiparlamentti hylkäsi Mayn jo neuvotteleman erosopimuksen tammikuussa. Siitä lähtien May on yrittänyt neuvotella sopuun muutoksia EU:n kanssa – turhaan.
 Seuraamme Mayn kommentteja ja reaktioita.

Hylkääkö May kovan brexitin - Yle seuraa hetki hetkeltä pääministerin kommentteja parlamentille


Keskusrikospoliisi ei enää vaadi Airiston Helmen ratsioissa kiinniotetun venäläismiehen tutkintavankeuden jatkamista.
 Krp katsoo, että miehen vangittuna pitämiselle ei ole enää edellytyksiä, sillä tapauksen esitutkinta tulee kestämään pitkään. Mies on vapautettu tutkintavankeudesta tänään, mutta hän on edelleen rikoksista epäilty.
 Jutun yhteydessä on ollut vangittuna myös Viron kansalainen, mutta hnet on vapautettu jo aiemmin. Hänt epäillään avunannosta törkeään veropetokseen ja törkeästä rahanpesusta.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.

KRP ei enää vaadi Airiston Helmen ratsioissa kiinniotetun venäläismiehen tutkintavankeuden jatkamista


Summary: Sinisten eduskuntaryhmä kannattaa hallituksen sote- ja maakuntauudistusta. Kolme sinisten kansanedustajaa ilmoitti eilen, ettei tue soten valinnanvapauden takana.

Sinisten eduskuntaryhmä kävi tiistaina läpi kantaansa ja tuntojaan aikataulupaineissa tempoilevan sote-uudistuksen etenemisen suhteen. Keskustelu oli rapsakka, kuvaili eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Simon Elo .
 Lopputulemana ryhmä päätti tukea uudistusta sekä mietinnön valmistumista myös sosiaali- ja terveysvaliokunnassa.
 - Kannatamme sote- ja maakuntauudistusta. Toistan, kannatamme sote- ja maakuntauudistusta, kertoi Elo tiedotustilaisuudessaeduskunnassa.
 Elo lisäsi, että ryhmä on samaa mieltä  Vesa-Matti Saarakkalan  kanssa samaa mieltä siitä, että valinnanvapausmalli sisältää ongelmia.
 Ryhmä haluaa kuitenkin katsoa ensin, millainen mietinnöstä tulee. Uusi ryhmäkokous pidetään, mikäli se etenee eduskunnan äänestykseen.
 - Selvää on että sinisten kuuppa kestää. Vanhat puolueet ovat yrittäneet sote-uudistusta 15 vuotta ilman tuloksia.
 - Pakka ei ole levällään sen enempää kuin kokoomuksellakaan, Elo kertoi aamulla ennen tapaamisen alkua.
 Ratkaisevaa on Elon mukaan, millainen hallituksen tänään antama vastine on. Syynä ryhmän ylimääräiseen "kriisikokoukseen" oli se, että ratkaisevassa sote-valiokunnassa istuva sinisten Vesa-Matti Saarakkala ilmoitti eilen, ettei aio äänestää valinnanvapausmallin puolesta.
 Saarakkalan jälkeen epäilynsä toivat julki myös sinisten kansanedustajat  Pentti Oinonen  ja  Martti Mölsä .
 Kokouksessa ryhmä kävi läpi perustuslakivaliokunnan perjantaisen lausunnon sekä hallituksen tänään antaman vastineen. Elo kuvailee sitä sinisten ryhmäkannan kannalta ratkaisevaksi.

Siniset seisoo sote-uudistuksen takana - Simon Elo: "Sinisten kuuppa kestää"


Summary: Edes mepit eivät pääse helposti käsiksi luottamuksellisiin asiakirjoihin, sanoo parlamentin tiedottaja.

Kun ranskalaismeppi  Aymeric Chauprade   palkkasi harjoittelijakseen  presidentti  Vladimir Putinin  tiedottajan tyttären, hän sai riveihinsä somejulkkiksen.
 20-vuotiaalla  Elizaveta Peskovalla  on Instagram-tilillään on yli 780 000 seuraajaa.
 Peskovan kuvissa esitellään luksuselämää ja kalliita vaatteita. Tekstien sävy on isänmaallinen ja toisinaan hämmentävä. Yhdessä kuvassa Peskova poseeraa aseen kanssa armeijahenkisessä asussa.
 "Tšetšeniassa harrastin muutamia päiviä ammuntaa venäläisen erikoisjoukkojen yliopiston ohjaajan  Anna Jantsin  kanssa", hän kertoo postauksessa. "Tajusin että haluan jatkaa ampumisen opettelua".
 Toisessa kuvassa Peskova näyttää tanssivan Tšetšenian presidentin  Ramzan Kadyrovin  kanssa juhlissa.
 Tammikuussa julkaistuissa kuvissa Peskova puhuu siitä, miten tärkeänä pitää venäläistä uuden vuoden perinnettä ja sanoo, että uutta vuotta ei juhlita Euroopassa. Myöhemmässä postauksessa hän korjaa, että uutta vuotta sittenkin vietetään "mutta ei niin isosti kuin Venäjällä".
 Chaupradella tiiviit venäjä-yhteydet
 Peskovan työnantaja Aymeric Chauprade, tunnetaan varsin Venäjä-mielisenä meppinä.
 Ranskalainen valittiin parlamenttiin nationalistisen Kansallisen rintaman riveistä vuonna 2014.
 Kansallisen rintaman yhteydet Venäjään ovat olleet laajasti esillä viime vuosina.  Puolue sai Venäjltä yli 9 miljoonan euron lainan  syksyllä 2014. Siihen aikaan Chauprade vastasi puolueen ulkopoliittisista linjauksista sen johtajan  Marine Le Penin  apuna.
 Hän tuki Venäjää Krimin valtauksessa ja on katsonut Krimin kuuluvan Venäjälle.
 Chauprade kuitenkin jätti Kansallisen rintaman myöhemmin. Keväästä 2018 lähtien hän on kuulunut Euroopan parlamentissa EFDD-ryhmään, joka keskittyy lähinnä Britannian EU-eron ajamiseen.
 Mepitkään eivät pääse lukemaan salaisia asiakirjoja vapaasti
 Peskovan perhetausta on herättänyt huolta siitä, voiko hän parlamentissa esimerkiksi päästä käsiksi luottamuksellisiin tietoihin. Parlamentti ei rajoita harjoittelijoiden palkkausta, sanoo Euroopan parlamentin tiedottaja  Marjory van den Broeke .
 – On täysin mepin oma valinta, kenet hän palkkaa harjoittelijaksi. Se on yksityinen sopimus parlamentin jäsenen ja harjoittelijan välillä, hän sanoo Ylelle.
 Van den Broeken mukaan Euroopan parlamentissa harjoittelijat eivät pääse käsiksi salaisiin asiakirjoihin. Niihin ei ole ollut pääsyä edes Peskovan työnantajalla Aymeric Chaupradella.
 – Mepit pääsevät lukemaan esimerkiksi ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyviä salaisia asiakirjoja vain ennalta sovitusti tietyssä paikassa, ja asiakirjojen lukijat rekisteröidään. Olen tarkistanut, että Chaupradelle tällaista rekisteröintiä ei ole tehty kertaakaan, Van den Broeke sanoo.
 Harjoittelijana Peskovalla on pääsy vain sellaisiin asiakirjoihin, jotka kuka tahansa voi halutessaan etsiä netistä tai pyytää.
 – Lisäksi hän pääsee parlamentin intranetiin, kuten vaikka katsomaan työterveydenhuollon sivuja. Toki siellä on lista kaikista virkamiehistä yhteystietoineen, joten sieltä voi katsoa, kenen kassa olisi kiinnostavaa vaikka käydä kahvilla, Van den Broeke toteaa.
 Parlamentin sääntöjen mukaan meppi saa palkata kahdesta kolmeen harjoittelijaa kerrallaan. Heidän on oltava yli 18-vuotiaita ja laillisesti Belgiassa.
 Harjoittelijan maksimipalkka on 1 600 euroa kuukaudessa. Elizaveta Peskovan saa tuhat euroa kuussa, mikä on palkkojen keskitasoa.
 Suomalaismepeilläkin on ollut ulkomaalaisia avustajia
 Parlamentin tiedottajan Marjory Van den Broeken mukaan ei sinänsä ole tavatonta, että mepit palkkaavat myös muita kuin EU-kansalaisia.
 Euroopan parlamentissa on myös virkamiespuolella jatkuvasti harjoittelijoita EU:n ulkopuolisista maista.
 – Harjoittelun tarkoitus tietenkin näyttää ja opettaa eurooppalaisnuorille, miten EU toimii. Siinä, että harjoittelijoiksi otetaan myös nuoria EU:n ulkopuolelta, on ihan sama tarkoitus, Van den Broeke sanoo.
 Myös varsinaisena meppiavustajanakin voi toimia, vaikka olisi kotoisin eri maasta kuin meppi. Edes EU-kansalaisuutta ei vaadita.
 Euroopan parlamentissa pitkään työskennelleet suomalaiset muistelevat, että myös useilla suomalaismepeillä on aikojen saatossa ollut avustajinaan muitakin kuin Suomen kansalaisia.

EU-parlamentissa harjoitteleva Putinin tiedottajan tytär opetteli ampumaan Tšetšeniassa "On täysin oma valinta, kenet meppi ottaa harjoittelijaksi"


Summary: Mielenosoituksessa puhuu valovoimaisia kansanedustajia Harry Harkimosta Li Anderssoniin.

Eduskuntatalon portaille odotetaan tiistaina satoja nuoria mielenosoittajia. Suosittu kansalaisaloite lukion ja ammattikoulun maksuttomuudesta törmäsi muotoseikkaan eli siihen, että tekstissä oli käytetty väärää sanaa.
 Opetushallituksen  selvityksen mukaan  lukion kustannukset voivat nousta 2 500 euroon, kun esimerkiksi ensimmäisen vuoden kirjat saattavat maksaa tuhat euroa. Ammattikoulutukselle kertyy hintaa työtarvikkeista, kuten vaikka kokkiopiskelijoilla jo keittiöveitsisarjoista.
 Kansalaisaloite maksuttomuudesta keräsi 53 000 nimeä, mutta sen tekstissä vaadittiin  eduskunnalta  toimia. Ne olisi kuulunut suunnata  hallitukselle.  Muotoseikkaan vedoten eduskunnan sivistysvaliokunta on esittänyt aloitetta hylättäväksi. Itse eduskunta käsittelee asiaa tänään heti mielenosoituksen jälkeen.
 Protestoijien mielestä "kansanedustajilla olisi kaikki työkalut edistää aidosti maksutonta toista astetta, mutta tahto toimia sen puolesta puuttuu".
 Sivistysvaliokunta kuitenkin ehdottaa, että toisen asteen opiskelun aidosta hinnasta tehdään selvitys. Sellaisen perusteella voitaisiin myöhemmin tehdä jatkotoimia kuten lakimuutoksia, jos tarvitaan.
 Mielenosoitus jalkautuu kello 12.50  Helsingin Kansalaistorilta kulkueena Eduskuntatalon portaille. Lukiolaisjärjestöt ovat tilanneet bussikuljetuksia mielenosoitukseen ainakin Vaasasta ja Kuopiosta. Järjestäjätahoina ovat toisen asteen opiskelijajärjestöt Suomen Lukiolaisten Liitto, Suomen ammattiin opiskelevien liitto SAKKI, Finlands Svenska Skolungdomsförbund ja Suomen Opiskelija-Allianssi OSKU sekä nuorisoalan kattojärjestö Allianssi.
 Opiskelijoiden puheenvuorojen lisäksi mielenosoituksessa kuullaan kansanedustajia. Puolustuskannalle on joutumassa kansalaisaloitteen hylkäämistä esittävän sivistysvaliokunnan puheenjohtaja  Tuomo Puumala  (kesk.), joka on yksi vahvistetuista puhujista tapahtumassa. Etukäteistiedon mukaan sanansa asiasta sanovat myös  Sari Multala  (kok.),  Antti Lindtman  (sd.),  Kimmo Kivelä  (sin.),  Ritva Elomaa  (ps.),  Pekka Haavisto  (vihr.),  Li Andersson  (vas.),  Mikaela Nylander  (r.),  Sari Tanus  (kd.) ja  Harry Harkimo  (Nyt-liike).
 Mielenosoituksen on määrä päättyä kello 14.
 Lue myös:
 Suurperheen poika rahoittaa lukio-opintojaan laulamalla – hintavertailumme kertoo, että yksi kirja voi maksaa jopa 80 euroa

Väärä sana kansalaisaloitteessa: Ilmaista ammatti- ja lukiokoulutusta esitetään hylättäväksi – Seuraa mielenosoitusta kello 12.45


Summary: Opposition Labour vaatii, että mahdollinen brexit-sopimus viedään vielä kansanäänestykseen. Mayn odotetaan puhuvan parlamentille myöhemmin tänään.

Brittipääministeri  Theresa May  aikoo ilmoittaa, että sopimukseton brexit ei ole vaihtoehto. Asiasta raportoivat brittilehdet  Sun  ja  Daily Mail . Mayn odotetaan kertovan päätöksestään virallisesti tiistaina.
 Taustalla on hännänveto Mayn omassa konservatiivipuolueessa. Viikonloppuna erolla uhkaili kolme ministeriä.
 Tiistaina julki tuli kolme uutta ministeriä. He ilmoittivat Daily Mailissa julkaistussa kirjoituksessa erovansa, jos pääministeri ei virallisesti sano, että sopimukseton ero ei ole vaihtoehto.
 Daily Mailin mukaan mahdollisia eroajia olisi jopa 15, ja he ovat järjestäneet salaisen taktiikkapalverin maanantaina.
 Brittiparlamentti hylkäsi Mayn jo neuvotteleman erosopimuksen tammikuussa. Siitä lähtien May on yrittänyt neuvotella sopuun muutoksia EU:n kanssa – samaan aikaan, kun hän yrittää kamppailla oman puolueensa kovan brexitin kannattajien ja EU-mielisten kanssa.
 Asiaa ei auta, että oppositiopuolue Labour päätti ensin maanantaina  kääntyä kannattamaan uutta kansanäänestystä  brexitistä.
 Tiistaina Labourin brexit-vastaava  Keir Starmer  alkoi haluta kansanäänestystä myös erosopimuksesta, jos sopimus menee läpi parlamentissa.
 May on lupaillut, että parlamentti saisi erosopimuksen äänestettäväkseen 12. maaliskuuta eli vain pari viikkoa ennen kuin eron on määrä tapahtua.
 Mayn on määrä puhua parlamentille iltapäivällä Suomen aikaa.

Lehdet: May hylkäämässä sopimuksettoman brexitin – jopa 15 omaa ministeriä uhannut erota


Summary: Pienet kuvauskopterit tekevät vahvaa tuloaan myös metsätalouteen. Lammin Evolla on koulutettu jo kolmisenkymmentä metsäalan opiskelijaa droonilennättäjiksi.

Pieni kuvauskopteri eli drooni surahtaa nopeasti metsän ylle ja näyttää puuston aivan uudesta näkökulmasta. Tuleva metsätalousinsinööri  Juho Männikkö  näkee droonin lennätystaidossa valttikortin, kun kisaa työpaikoista käydään.
 – Uskoisin, että se on tulevaisuuden työmarkkinoilla isokin valtti. Sitä aletaan käyttää nyt monessa paikassa. Kun siihen on itse käynyt koulutuksen, niin sillä voi markkinoida itseänsä työpaikkoihin.
 Hän on jo hakenutkin kesätöihin paikkaan, mikä hakee droonipilottia metsätalouteen.
 Juho Männikkö valmistui jo vuonna 2011 metsätyökoneen kuljettajaksi. Hän näkee metsätyökoneissa ja kuvauskoptereissa tiettyjä yhtäläisyyksiä: kumpaakin ohjataan kahdella sauvalla. Mutta tietysti erojakin on.
 – Kyllähän se maailma ja metsä näyttävät ihan erilaisilta, kun saadaan silmät tuonne 150 metriin.
 Droonikoulutukseen tunkua
 Hämeen ammattikorkeakoulu on  Esa Lientolan  johdolla edelläkävijä metsäalan droonilennättäjien koulutuksessa. Lientola on suunnitellut dronekoulutuksen sisällöt yhdessä Lepaan rakennetun ympäristön ja Mustialan maaseutuelinkeinojen koulutuksen opettajien kanssa.
 Droonikoulutuksen ensimmäinen osa käsittelee turvallista lentotoimintaa, koneen tekniikkaa, lennättämisen sääntöjä ja peruslentämistä. Teoriakokeen lisäksi opiskelijat suorittavat "inssiajon".
 Toisessa vaiheessa drooneilla tehdään kartoituslentoja ja tuloksia sovelletaan omissa tutkimuskohteissa. Kolmannessa vaiheessa opiskelijat tekevät tiimeittäin projekteja, joita voivat olla esimerkiksi sähkölinjojen tarkastukset, tuhojen etsintä tai kosteikkojen mallinnus.
 Koulutus alkoi kaksi vuotta sitten ja pian käynnistyy kolmas kurssi, jolla on ilmoittautunut reilut parikymmentä opiskelijaa. Metsäalan opiskelijoiden lisäksi HAMK:n kurssilla on ollut jo mukana parikymmentä opiskelijaa myös muilta biotalousaloilta.
 – Meillä on 15 opintopisteen droonimoduli, jossa metsätalousinsinöörejä koulutetaan ihan alusta alkaen droonin käyttöön, kertoo Lientola.
 Tähän mennessä kaikkiaan viitisenkymmentä ihmistä metsä- ja muilta biotalousaloilta on koulutettu droonin käyttöön.
 AOP
 Metsäammattilaisen työkaluksi
 Kuvauskoptereiden avulla voidaan arvioida vaikka metsätuhoja ja tarkastaa metsissä tehtyjä toimenpiteitä, mutta jatkossa niitä voidaan käyttää myös metsien inventointiin, kertoo Hämeen ammattikorkeakoulun lehtori Esa Lientola.
 – Uskon, että pienet droonit tulevat metsätalousinsinöörien työkaluksi. Niillä nopeutetaan ja tehostetaan työtä. Drooneilla voidaan arvioida tarkemmin esimerkiksi puustomääriä. Aikaa säästyy, kun metsässä kulkemiseen menee vähemmän aikaa.
 Metsään menemiseltä metsätalousinsinöörit eivät drooniaikanakaan välty, huomauttaa Esa Lientola.
 – Ei se drooni vielä toimistolta lähde, joten kyllä se täytyy käydä siellä metsässä katsomassa.
 Harrastajatason laitteista ammattilaiskoneisiin
 Lientola näkee kuvauskoptereissa kaksi eri toimintatasoa. Visuaalisessa tarkastelussa silmä analysoi kuvausaineistot ja tähän toimintaan sopivat myös harrastajatason laitteet.
 Pieniä kuvauskoptereita voidaan hyödyntää monissa metsätalouteen liittyvissä toimissa. Timo Leponiemi / Yle
 Järeämpiin koptereihin voidaan asentaa erilaisia sensoreita ja muita lisälaitteita, kuten laserkeilain, jolla voidaan mitata vaikka puun tilavuutta. Näillä laitteilla kerätty data analysoidaan tietokoneella. Keväällä Hämeen ammattikorkeakoulun käyttöön onkin tulossa tähän toimintaan soveltuva ammattilaistason laite.
 Hämeen ammattikorkeakoulun biotalousalalla drooneilla tutkitaan metsien lisäksi peltoja, tehdään maisemasuunnittelua ja tutkitaan kestävän kehityksen koulutuksessa muun muassa kosteikkoja.

Kuvauskopterit lennähtivät metsäammattilaisten työkaluiksi: "Maailma ja metsä näyttävät ihan erilaisilta, kun saadaan silmät 150 metriin"


Summary: Ensimmäinen maakuntavaltuustojen kausi kestäisi poikkeuksellisesti vuoteen 2025.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja valtiovarainministeriöiltä tuli tiistaina pitkä lista ratkaisuehdotuksia siihen,  miten sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksen lakikokonaisuudesta voitaisiin tehdä perustuslakikelpoinen.
 Ministeriöt tiedottivat ratkaisuehdotuksista sähköpostitse.
 Muun muassa STM:n  Kirsi Varhilan  ja VM:n  Päivi Nergin  allekirjoittamassa tiedotteessa esitetään muutoksia maakunnan yhtiöittämisvelvollisuuteen, tietojensaantioikeuteen, omaisuusjärjestelyistä kunnille maksettaviin korvauksiin, maakuntien rahoitukseen, maakuntavaalien ajankohtaan ja maakuntavaltuuston ensimmäiseen toimikauteen.
 Maakuntien maksukykyä vahvistetaan perustuslaissa edellytettyjen, riittävien sosiaali- ja terveyspalvelujen turvaamiseksi. Ministeriöt ehdottavat muutoksia maakuntien rahoituksen tason korottamista koskevaan sääntelyyn.
 - Maakuntaindeksin muutoksella taas varmistetaan, että poikkeusmekanismien käyttöön ei olisi tarvetta. Rahoitusmallin perusrakenteeseen ei esitetä muutoksia, ministeriöt kertovat.
 Hallituksen reformiministerien käsittelmässä vastineessa esitetään muutoksia myös tietojensaantioikeuteen.
 Ne ottivat kantaa myös maakuntavaalien ajankohtaan ja ensimmäisen maakuntavaltuuston kauden pituuteen.
 - Perustuslakivaliokunta katsoi lausunnossaan, että maakuntavaalit voidaan toimittaa aikaisintaan kuuden kuukauden kuluttua lainsäädännön vahvistamisesta. Ministeriöt esittävät, että ensimmäinen kausi kestäisi poikkeuksellisesti toukokuuhun 2025 saakka.
 Vastine toimitetaan seuraavaksi eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan käsittelyyn.
 Lisää vastineita on vielä tulossa, vastineet maakuntamallista ja valinnanvapaudesta toimitetaan valiokunnalle keskiviikkona.

Ministeriöt antoivat ratkaisuehdotuksiaan soten korjaamiseksi: ainakin maakuntien rahoitusta ja yhtiöittämisvelvoitetta muutetaan


Summary: Kihlakunnansyyttäjän mukaan henkilötiedot on luultavasti saatu oppilaitoksiin tai järjestöihin tehdyistä tietomurroista.

Pirkanmaan käräjäoikeus antoi perjantaina tuomion laajasta petos- ja identiteettivarkausvyyhdistä. Syytettyinä oli kymmeniä henkilöitä ja asianomaisina yli 80 henkilöä ja pikavippiyhtiö.
 Petoksista tekee poikkeuksellisen se, että tuomitut kirjautuivat pikavippiyhtiöön omilla verkkopankkitunnuksillaan ja tämän jälkeen kirjasivat lainan hakijaksi eri yksityishenkilöiden tiedot.
 – Kyse on ollut tämän lainayhtiön ohjelmistovirheestä. Palveluntarjoajan asetuksiin on jäänyt ilmeisesti sellainen aukko, että tämä täysin poikkeuksellinen tilanne on ollut mahdollinen. Tällaista ei ole ennen tapahtunut, eikä toivottavasti enää tapahdukaan, kihlakunnansyyttäjä  Antti Virtanen  toteaa.
 Virtasen mukaan kyseisen pikavippiyhtiön lainapalvelu oli kuukausia suljettuna sen jälkeen, kun petokset ja ohjelmistovika kävivät ilmi.
 Petosvyyhdin keskiössä ovat vuonna 1985 syntynyt mies ja vuonna 1993 syntynyt nainen. Mies otti muiden henkilöiden nimissä 40 500 eurolla pikavippilainoja. Nainen nosti lainoja 45 500 eurolla.
 Yle  kertoi miehen pikavippipetoksista  viime viikolla, mutta tuoreiden tietojen mukaan mies on ollut osa laajempaa petosrinkiä.
 – Vyyhti on laaja ja jos kyseessä ei olisi rikos, voisin luonnehtia, että tässä on opetettu toisille omaa tietotaitoa, kihlakunnansyyttäjä Virtanen sanoo.
 Mies ja nainen ovat syyttäjän mukaan opettaneet petoksen tavat edelleen ja tehtailleet rikoksia useiden eri henkilöiden kanssa.
 Teot tapahtuivat Tampereella tammikuussa 2016.
 Tuomitut hakivat kerrallaan 2 000 euron suuruisia lainoja ja tekivät hakemuksia kahden viikon aikana useita kymmeniä.
 Tuomitut myös avasivat luottotilin asianomistajien henkilötiedoilla ja siirsivät lainasummat sitten omille tileilleen.
 Kihlakunnansyyttäjä Antti Virtasen mukaan asianomistajien henkilötiedot on saatu internetin dark webistä, eli niin sanotun anonyymin, pimeän verkon kautta.
 – Hyvin todennäköisesti tiedot on saatu alun perin oppilaitoksiin tai järjestöihin tehdyistä tietomurroista.
 Kihlakunnansyyttäjän mukaan pikavippilainojen nostamiseen vieraan ihmisen tiedoilla on tarvittu henkilön täydellinen nimi, asuinpaikka ja syntymäaika sekä sosiaaliturvatunnus.
 Viisi kuukautta ehdotonta
 Mies tuomittiin perjantaina Pirkanmaan käräjäoikeudessa yhdestä törkeästä petoksesta ja kolmesta petoksesta ehdottomaan viiden kuukauden vankeusrangaistukseen.
 Nainen sai vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen rahanpesusta, kahdesta petoksesta ja yhdestä törkeästä petoksesta. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia eli niistä voidaan vielä valittaa.
 Rangaistusta alentavina tekijöinä on otettu huomioon aiemmat tuomiot vuodelta 2016, eli samalta vuodelta, jolloin nyt rangaistavat teot on tehty.
 – Henkilöllä pitäisi olla oikeus saada kaikki tekonsa käsiteltyä yhdessä ja samassa oikeudenkäynnissä Euroopan ihmisoikeussopimuksen periaatteiden mukaan. Jos valtiovalta ei kykene järjestämään niin, että määrättäisiin teoista yhteinen rangaistus, myöhempi rangaistus voi madaltua. Aikaisempi tuomio otetaan siis kohtuullistavana huomioon, Virtanen kertoo alentavista tekijöistä.
 Molempien kohdalla kymmenet syytteet identiteettivarkauksista hylättiin, sillä teot ehtivät vanhentua ennen oikeudenkäyntiä.
 Identiteettivarkaus vanhenee kahdessa vuodessa.
 – Lakia säädettäessä on määrätty teon maksimirangaistus ja vanhenemissäädäntö sen mukaan. Yleensä kyse on yksittäistapauksesta, jossa on käytetty esimerkiksi tuttavan henkilötietoja ja tällaisia tapauksia voidaan tutkia ja syyttää kahden vuoden sisällä. Tässä ikävä kyllä kesti niin kauan, että teot ehtivät vanhentua.
 Vyyhti alkoi paljastua, kun yksityishenkilöille alkoi tulla karhukirjeitä ja asiaa alettiin selvittää.
 – Kun useat henkilöt olivat yhteydessä lainayhtiöön, alkoi selvitä, että jostakin todella poikkeuksellisesta on nyt kysymys, Virtanen toteaa.
 Lue lisää:
 Epäilty otti pikavippejä yli 40 000 eurolla tuntemattomien nimiin: Syytetään 21 identiteettivarkaudesta

Harvinainen petostehtailu: Mies ja nainen löysivät aukon pikavippifirman ohjelmistosta – ottivat yli 85 000 lainat muiden nimiin Tampereella


Summary: Imaami Abdul Mannanin mukaan tämä oli yhdeksäs kerta, kun moskeija on ilkivallan kohteena.

Oulun keskustassa sijaitsevan Pohjois-Suomen islamilaisen yhteisön rukoushuoneen ikkuna rikottiin viime yönä ja sisään heitettiin poliisin mukaan savukranaatti.
 Kiinteistön rappukäytävään levisi savua, mutta teko ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Tapahtumasta on valvontakamerakuvaa. Tallenteesta ilmenee, että epäilty tekijä on solakka, huppupäinen henkilö, jolla oli tekohetkellä tumma takki ja valkoinen lippalakki. Oulun poliisi tutkii asiaa tällä hetkellä rikosnimikkeellä vahingonteko.
 Poliisi pyytää tapauksesta jotakin tietäviä ottamaan yhteyttä poliisiin.
 Imaami  Abdul Mannan  kertoo, että tämä oli yhdeksäs kerta muutaman vuoden sisällä, kun moskeija on ilkivallan kohteena.
 Viimeksi ilkivaltaa on ollut joulun aikaan ja sitä ennen  itsenäisyyspäivän tienoilla . Esimerkiksi itsenäisyyspäivän aikaan tiloja oli sotkettu ja pakastimessa ollutta halal-lihaa oli heitelty sieltä pois.
 Islaminuskoisten määrä on kasvanut Oulussa ja heitä arvellaan olevan yli kolme tuhatta. Oulun moskeijaan on kirjautuneena noin tuhat ihmistä yli kahdestakymmenestä eri maasta.

Oulun moskeijaan heitettiin viime yönä savukranaatti – moskeija on ollut toistuvan ilkivallan kohteena


Summary: Talouskurimus ja oikeistopopulismin nousu tarkoittavat professori Johanna Kantolan mukaan takatalvea myös köyhille ja maahanmuuttajille.

Kuka meitä Euroopassa edustaa, meitä ja muita eurooppalaisia?
 – Onko europarlamentissa vain valkoisia, keski-ikäisiä ja hyvin toimeentulevia miehiä? Vai onko yhtä moninaisia ihmisiä kuin yhteiskunnassa yleensä, kysyy Tampereen yliopiston sukupuolentutkimuksen professori  Johanna Kantola .
 Kyse on demokratiasta ja ihmisten tasa-arvosta. Kantola soisi, että EU-parlamentin edustajien, meppien, taustat olisivat yhtä kirjavat kuin ihmisten yleensä.
 Uudet edustajat valitaan toukokuussa.
 Kaikkien ihmisten tasa-arvo
 Europarlamentissa on "kaikkea". Johanna Kantola muistuttaa, että nais-mies-akseli ei ole ainoa jakolinja.
 – Kyse on suhtautumisesta esimerkiksi tasa-arvoon ja ihmisoikeuksiin. Näitä voi edistää mies tai nainen, enemmistön tai vähemmistön edustaja. Iso merkitys on, miten on ne ymmärtänyt ja miten on sitoutunut niitä edistämään.
 Naisten ja tyttöjen oikeuksista on kuultu entistä enemmän konservatiivisia kannanottoja erityisesti europarlamentin sisältä  Johanna Kantola
 Kantolan mukaan europarlamentti on – Euroopan äänellä – suhtautunut aiemmin myönteisesti naisten ja tyttöjen oikeuksiin kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyteen. Myös samaa sukupuolta olevien avioliittoon on suhtauduttu suopeasti.
 Nyt peruslinja näyttää muuttuneen.
 – Nykyisin näitä liittoja on kyseenalaistettu eri Euroopan maissa ihan toisella tavalla. Myös naisten ja tyttöjen oikeuksista on kuultu entistä enemmän konservatiivisia kannanottoja erityisesti europarlamentin sisältä, sanoo tutkija.
 Kantola on tutkinut aiemmin suomalaisia kansan- ja euroedustajia, ja Brysselissä myös tanskalaisia edustajia. Nyt, uusien europarlamenttivaalien kynnyksellä, on alkamassa viisivuotinen tutkimus koko EU-parlamentista.
 Talouskuri tuo tasa-arvon takatalven
 Kantolan mukaan koko Euroopassa on toteutettu kovan talouskurin politiikkaa pohtimatta sen vaikutuksia tasa-arvoon.
 Kun ajat on huonot, nähdään aina myös vastaliike: naisjärjestöt, feministijärjestöt ja antirasistiset liikkeet ovat nousussa   Johanna Kantola
 – Ei ole mietitty talouskurin vaikutusta tasa-arvolle, köyhille, köyhille naisille tai maahanmuuttajille. Monien ihmisten asema ja sosiaaliset oikeudet ovat viime vuosina ehdottomasti heikentyneet eri puolilla Eurooppaa.
 – Tasa-arvoa näyttää olevan vara edistää vain taloudellisesti hyvinä aikoina, Johanna Kantola lisää.
 Samaan aikaan säästöjen kanssa on nähty oikeistopopulismin nousu.
 – Siihen liitetty konservatismi ja rasismi ovat tuoneet viileää ilmaa tasa-arvon ympärille. Naisten ja miesten perinteinen roolijako saa niissä piireissä kannatusta.
 Johanna Kantola haluaa kuitenkin tutkijana olla optimisti.
 Kun ajat on huonot, nähdään aina myös vastaliike: naisjärjestöt, feministijärjestöt ja antirasististen liikkeet ovat nousussa niin muualla Euroopassa kuin Suomessakin.
 Miesten asiat ja naisten jutut?
 Johanna Kantolan tutkimusryhmällä on viisivuotinen rahoitus Euroopan tutkimusneuvostolta ERC:ltä. Tarkoitus on jalkautua Euroopan parlamentin puolueryhmiin ja haastatella edustajia sekä tutkia sen tekemiä päätöksiä.
 Tutkimuksen alkuseminaarin jälkeen Brysselissä: Mikko Saarinen, Cherry Miller, tutkimusryhmän johtaja Johanna Kantola, Valentine Berthet, Petra Ahrens ja Anna Elomäki François de Ribaucourt / EUGenDem
 Selvitettävänä ovat europarlamentin puolueryhmien käytännöt ja toimintatavat sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta. Tutkijat tietävät jo, että erot ryhmien välillä ovat suuret.
 – Europarlamentissa on hyvinkin äärioikeistolaisia ryhmiä, jotka suhtautuvat kielteisesti sukupuolten tasa-arvoon ja feminismiin. Tällä voi olla merkitystä naisten ja miesten toiminnalle politiikassa ja varsinkin tasa-arvon edistämiselle.
 Kantola huomauttaa, että myös politiikan työnjako on sukupuolittunut. Sosiaalipolitiikka, ympäristö ja kulttuuri ovat usein naisten tonttia, mutta heidän asiantuntemustaan ei arvosteta samalla tavalla talouspolitiikassa tai puolustukseen liittyvissä asioissa.
 – Naispoliitikko, varsinkin nuori nainen, joutuu hirveästi todistelemaan omaa osaamistaan. Lisäksi poliittisen uran ja perheen yhdistäminen Brysselissä on tosi kovaa, sanoo Kantola.
 Brexit hämmentää eurovaaleja
 Nykyisessä europarlamentissa on  kahdeksan ryhmää  (Eurooppa-tiedotus). Uudet vaalit ovat lähellä, ja sukupuolittuneen päätöksenteon tutkijat seuraavat vaalikevättä uteliaina.
 – Mistä tulee parlamentin toinen vahva ryhmä ja kuinka käy Euroopan sosiaalidemokraateille vaaleissa? Tai kuinka käy liberaaleille kuten Alde-ryhmittymälle, johon Suomesta kuuluvat keskusta ja RKP?
 – Eikä kukaan tiedä, mitä tapahtuu äärioikeiston ja populistien joukoissa. Kukaan ei tiedä kuinka monta ja kuinka yhtenäisiä ryhmiä sieltä on europarlamenttiin tulossa, miettii Johanna Kantola.
 Ison kysymysmerkin toukokuun EU-vaaleihin tuo levällään oleva brexit. Helmikuussa ei vielä tiedetä, millainen brexit eli Iso-Britannian EU-ero on oleva ja mitä siitä seuraa koko EU:lle ja sen päätöskoneistolle.
 Europarlamenttivaalit pidetään koko Euroopassa 23.–26. toukokuuta välisenä aikana.  Suomessa  (oikeusministeriön vaalisivut) vaalipäivä on sunnuntai 26. toukokuuta.

Päättääkö hyvätuloinen ja keski-ikäinen mieskaarti Euroopan asiat? "Tasa-arvoa näyttää olevan vara edistää vain taloudellisesti hyvinä aikoina"


Summary: Opetushallituksen mielestä lukuisat kunnat ovat yhdistelleet eri uskontojen ja elämänkatsomustiedon opetusta yhdeksi oppiaineeksi opetussuunnitelman vastaisella tavalla. Kaupunkien mukaan he ovat toimineet ohjeistusten mukaisesti.

Opetushallitus on suivaantunut kymmeniin kuntiin, jotka eivät sen mielestä noudata riittävän tarkasti valtakunnallista opetussuunnitelmaa katsomusaineiden opetuksessa.
 Opetushallituksen mielestä lukuisat kunnat ovat yhdistelleet eri uskontojen ja elämänkatsomustiedon opetusta yhdeksi oppiaineeksi opetussuunnitelman vastaisella tavalla.
 Viranomaiset ovat näpäyttäneet sooloilusta esimerkiksi Kirkkonummea ja Jyväskylää, mutta opetushallituksen mukaan valtakunnallista opetussuunnitelmaa liian omaperäisesti tulkitsevia kuntia on paljon muitakin.
 – Kymmeniä kuntia. Pääkaupunkiseudulta ainakin Helsinki, ja sitten on isohkoja kuntaryppäitä Jyväskylän, Seinäjoen ja Turun alueilla, joissa on ikäänkuin yhteisesti sovittu tämän tyyppisistä järjestelyistä. Joskin järjestelyt ovat tietysti erilaisia keskenään, sanoo opetusneuvos  Satu Elo  opetushallituksesta.
 Soittokierros kaupunkeihin tuo tulokseksi, että niiden mielestä katsomusaineiden opetus on järjestetty kuten pitääkin, ja mahdolliset puutteet on korjattu.
 Satu Elon mielestä kunnat ovat tulkineet valtakunnallista opetussuunnitelmaa turhan omaperäisesti. Mårten Lampén / Yle
 Opettajavaikeuksia
 Opetushallitus korostaa, että kunta saa päättää miten opetuksen järjestää. Opetussuunnitelman perusteita on kuitenkin noudatettava siten, että oppilas saa opetusta omassa aineessaan ja opiskelee sitä, eikä jotain muuta.
 Opetussuunnitelman mukaan eri uskonnot ja elämänkatsomustieto tulee opettaa kukin omina aineinaan. Lukuisat kunnat ovat kuitenkin tulkinneet ohjeistusta omalla tavallaan. Taustalla ovat esimerkiksi käytännön järjestelyvaikeudet pätevien opettajien hankinnassa.
 – Pielessä on se, että kun meillä on kaksi katsomusainetta, elämänkatsomustieto ja uskonto, jossa on vielä monen uskonnon eri oppimääriä, niin jos nämä kaikki pannaan samalla tunnilla opetettavaksi, se on aika haasteeellinen tehtävä. Opettajalla ei ole kelpoisuutta siihen ja eriyttäminen olisi tosi tosi haasteellista.
 – Nämä on sitten ratkaistu sillä tavalla, että on kirjoitettu paikallinen suunnitelma, joka yhdistää kaikkia eri katsomusaineita. Noukkii palasia sieltä, toisen täältä ja näin on muodostunut ikään kuin itse keksitty uusi oppiaine, joka ei enää noudata opetussuunnitelman perusteita, eikä anna lapsille opetusta, joihin heillä on oikeus, tähdentää opetushallituksen Elo.
 Laajentunut vuosia
 Opetushallitusta harmittava toiminta on jatkunut jo usean vuoden ajan. Elon mukaan osa kuntien järjestelyistä voi olla laillisia, mutta osa ei.
 – Laki edellyttää, että jokainen lapsi saa opetussuunnitelman perusteitten mukaista opetusta aineessa, jonka hän on valinnut. Eduskunnan oikeusasiamies ja aluehallintoviranomainenkin on antanut päätöksiä, joissa on todettu, että kaikin osin lakia ei ole noudatettu, Elo huomauttaa.
 Eri uskonnoille ja elämänkatsomustiedolle on kullekin oma oppikirjansa peruiskoulussa.  Yle
 Elon mukaan sooloilu on laajentunut uuden opetussuunnitelman perusteiden tulon jälkeen.
 – Sen jälkeen tämä on selvästi laajentunut, ja laajentunut alakoulun puolelle, missä tämä on vielä hankalampi asia kuin yläkoulussa. Lisäksi tämä on laajentunut niin, että pyritään yhdistämään kaikki, eikä vain niitä pieniä palasia, jotka voisivat olla sitä samaa asiaa, Elo kuvaa.
 Jopa viittä uskontoa
 Katsomusaineiden opetus painottuu peruskoulussa maan valtauskontoon, luterilaisuuteen.
 Opetushallituksen tilastojen mukaan vuonna 2016 perusasteen oppilaista 88,6 prosenttia osallistui luterilaiseen uskonnonopetukseen, 6,6 prosenttia elämänkatsomustiedon opetukseen, ja 4,8 prosenttia muiden uskontojen opetukseen.
 Alueelliset erot ovat huomattavat. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla on useita kouluja, joissa opetetaan viittä eri uskontoa (mm. luterilaista, ortodoksista, katolista, buddhalaista ja islamin mukaista uskontoa) ja lisäksi elämänkatsomustietoa.

Uskonnon ja elämänkatsomustiedon oppilaat laitettiin kymmenissä kunnissa samalle tunnille – Opetushallitus moittii: On keksitty uusi oppiaine


Summary: Työ– ja elinkeinoministeriön, TEM:n virkamiehet pohtivat raportissaan perusteellisesti Suomen työmarkkinoiden tilaa ja parannuskeinoja. Tässä lista keinoista, joilla työllisyysastetta pystyttäisiin yhä nostamaan seuraavalla vaalikaudella.

Sipilän hallitus nosti työllisyysasteen 72 prosenttiin. Nyt keskeinen tavoite on nostaa työllisyysaste ensin lyhyellä aikavälillä 75 prosenttiin, ja pitkällä aikavälillä 2030–luvulla 78 prosenttiin. Samalla työttömyysaste painettaisiin alle 5 prosenttiin.
 Kaupan päälle parannettaisiin työmarkkinoiden toimivuutta ja kehitettäisiin työelämää muutenkin. Virkamiehet myöntävät raportissaan, että urakka on valtava ja tavoitteet vaativia.
 Lyhyellä aikavälillä työllisyyteen vaikuttaa luonnollisesti yleinen talouskehitys. Sen on ennustettu jatkuvaan kohtuullisen hyvänä sekä tänä että ensi vuonna.
 Lisää maahanmuuttoa
 TEM:n virkamiesten mukaan työllisyysasteen nousua rajoittavat työvoiman saatavuus ja ongelmat työvoiman kohtaannossa.
 Keskeisiä keinoja työllisyysasteen nostamisessa ovatkin rakenteellisen työttömyyden huomattava alentaminen, työperäisen maahanmuuton merkittävä lisääminen ja työvoimaan kuulumattomien auttaminen työmarkkinoille.
 Lisää liikkuvuutta
 Edelleen työvoiman liikkuvuutta pitää edistää sekä alueellisesti että ammatillisesti. Työntekoon pitää kannustaa nykyistä paremmin.
 Nämä taas edellyttävät työllistämiskynnyksen madaltamista ja palkanmuodostusjärjestelmän uudistamista.
 Jo 75 prosentin työllisyysaste vaatii määrätietoista politiikkaa ja todellisia päätöksiä rakenteiden uudistamiseksi. Menojen viilailu ei riitä, vaan on uudistettava yhteiskunnallisia rakenteita.
 Lisää osa–aikatöitä
 Jotta asia ei helpottuisi, 78 prosentin työllisyysaste edellyttää merkittävästi pidemmälle meneviä politiikkareformeita. Työmarkkinoiden lisäksi muidenkin yhteiskunnan rakenteiden olisi merkittävällä tavalla muututtava.
 TEM:n virkamiehet muistuttavat, että hyvin harva maa maailmassa yltää 78 prosentin työllisyystavoitteeseen 15–64–vuotiaiden ikäryhmässä. Tuon rajan ylittävät vain Islanti ja Sveitsi. Ruotsin työllisyysaste on noin 77 prosenttia.
 Virkamiesten mukaan esimerkiksi osa–aikatyön vähäisyys on yksi este työllisyysasteen nostamisessa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 "Pienten lasten vanhempien osa–aikatyö on Suomessa selvästi harvinaisempaa kuin esimerkiksi Ruotsissa. Jotta 78 prosentin työllisyystavoite olisi realistinen, tulisi osa–aikatyön yleistyä merkittävästi tässä ryhmässä kokopäiväisen kotihoidon kustannuksella", raportissa todetaan.
 TEM:n mukaan työllisyyden nostaminen 78 prosenttiin pelkästään kokoaikaisilla työsuhteilla ei ole realistinen vaihtoehto. Osa–aikatyön mahdollisuuksien lisäämisellä olisi siis keskeinen rooli.
 Lisää työvoimaa kasarmeilta
 Varusmiespalveluksen suorittaa Suomessa vuosittain yli 20 000 nuorta, ja siviilipalveluksen yli 3 000. Tämän joukon lisääminen työllisiksi korottaisi työllisyysastetta 0,8 prosenttiyksikön verran.
 "Asevelvollisten väestöosuuden ero esimerkiksi Ruotsiin verrattuna on merkittävä. Täten 78 prosentin työllisyystavoite voikin vaatia asevelvollisuuden ja reservin koon kriittistä tarkastelua", TEM:n virkamiehet arvioivat.
 Tämän tarkemmin TEM ei varusmiesten määrän vähentämistä analysoi.
 Työllisyysasteen noston tukemiseksi myös työttömyysaste olisi saatava painettua hyvin alhaiselle tasolle, jopa noin 4 prosenttiin.
 "Työnteon kannusteiden tulisi merkittävästi parantua, mikä on vaikeaa toteuttaa ilman sosiaaliturvan vähimmäistason laskua", virkamiehet kirjoittavat.
 Myös koulutusajat haluttaisiin ottaa kriittiseen tarkasteluun. Korkeakoulujen sisäänottojärjestelmä pitäisi ottaa tarkkaan syyniin.

Rankka rakenneremontti ja iso osa varusmiehistä kasarmilta työelämään – Tässä TEM:n virkamiesten lääkkeet 78 prosentin työllisyysasteeseen


Summary: Norjan laivaston KNM Helge Ingstad -fregatti upposi marraskuun puolivälissä Bergenin pohjoispuolella törmättyään säiliöalukseen.

Norjan viranomaiset aloittivat KNM Helge Ingstad -fregatin nostoimet tiistain vastaisena yönä. Nostotoimenpiteitä oli suunniteltu viikkoja, kertoi Norjan puolustusvoimat  sivuillaan  tiistaina.
 Sää oli suotuisa nostotoimille. Päätös tehtiin kello 02 yöllä ja nostaminen alkoi siitä muutaman tunnin päästä.
 Pelastusjohtajan  Anders Pennan  mukaan nosto on täysin ainutlaatuinen.
 – Tämä on erittäin monimutkainen ja aikaa vievä toimenpide. Tällaisen suuren aluksen nostaminen näin on hyvin erityistä. Jos se olisi ollut pienempi siviilialus, olisi se todennäköisesti hajotettu pienempiin osiin ja sitten nostettu erikseen, sanoi Penna.
 Gulliver- ja Rambiz-nosturit siirtävät fregattia samanaikaisesti neljän muun nosturin kanssa. Niiden on nostettava samanaikaisesti, mikä tarkoittaa, että nostureiden on oltava täysin vierekkäin. Nostamisen aikana ei saisi tuulla ja olla liian suuria aaltoja, mikä puolestaan on harvinaista Norjan länsirannikolla talvella, kertovat puolustusvoimat.
 Norjalaiset viranomaiset eivät ole  löytäneet alustavissa tutkimuksissaan yksittäistä syytä tapahtumille, jotka johtivat norjalaisen sotalaivan uppoamiseen marraskuussa.
 Fregatti Helge Ingstad kuvattuna lokakuussa Trondheimin vuonossa Norjassa. AOP
 Yle uutisoi  marraskuun puolivälissä, että Norjan laivaston KNM Helge Ingstad -fregatti ja säiliöalus Sola TS törmäsivät Norjassa Bergenin pohjoispuolella. Onnettomuus tapahtui, kun säiliöalus oli lähdössä öljysatamasta.
 Kahdeksan sota-aluksen miehistön jäsentä loukkaantui törmäyksessä. Kaikki aluksen 137 miehistön jäsentä evakuoitiin.
 Öljytankkeri vahingoittui törmäyksen vuoksi vain hieman.
 Lue myös:
 Viranomaiset: On epäselvää, mikä johti norjalaisen sotalaivan törmäykseen
 Norjassa kolaroinut sotalaiva vajosi lähes kokonaan veden alle – Katso video
 BBC: Säiliöalus varoitti norjalaista sotalaivaa törmäyskurssista ennen onnettomuutta

Norjassa uponneen fregatin nostotoimet on aloitettu


Summary: Hallituksen tavoite työllisyysasteen nostamisesta 72 prosenttiin on onnistunut marraskuusta lähtien.

Tilastokeskuksen mukaan työllisyysaste oli tammikuussa 72,6 prosenttia.
 Luku on putsattu satunnais- ja kausivaihtelusta. Joulukuussa työttömyysaste oli 72,5 prosenttia. Hallituksen tavoitteena oli nostaa työllisyysaste yli 72 prosentin, missä onnistuttiin ensimmäisen kerran marraskuussa.
 Työllisyysaste on tämän jälkeen pysynyt 72 prosentin yläpuolella.
 Työllisten määrä kasvoi joulukuusta noin 3 000 hengellä, kun satunnais- ja kausivaihtelu otetaan huomioon. Työssä olevia oli näin laskien lähes 2,6 miljoonaa.
 Viime vuoden tammikuuhun verrattuna työllisten määrä on kasvanut 35 000 hengellä eli liki saman verran kuin Kajaanin kokoisessa kaupungissa asuu ihmisiä.
 Nuorten 15–24-vuotiaiden tilanne parani hiukan, heidän satunnais- ja kausivaihtelusta putsattu työttömyysasteensa laski joulukuun 15,9 prosentista tammikuun 15,7 prosenttiin.
 Aiheesta aiemmin:
 Työllisyysaste nousi hallituksen 72 prosentin tavoitteeseen – Sipilä: "Se on keveiden tuuletusten paikka autotallissa tänään"

Tilastokeskus: Työllisiä 35 000 enemmän kuin vuosi sitten


Summary: Syyttäjä katsoo tutkinnanjohtajan käyttäneen harkintavaltaa tilanteessa, jossa poliisiasemalla kuvattu kuulusteluvideo päätyi ulos poliisista.

Syyttäjä on päättänyt jättää nostamatta syytteet tapauksessa, jossa poliisin salainen kuulusteluvideo vuoti Youtube-videopalveluun. Syyteharkinta koski sitä, miten kuulusteluvideo päätyi ulos poliisista.
 Syyttäjä katsoo tutkinnanjohtajan käyttäneen harkintavaltaa Imatran poliisiasemalla kuvatun kuulusteluvideon luovuttamisessa rikoksen asianosaiselle. Kyseessä ei ole ollut salassa pidettävä asiakirja. Asianosaisella on ollut oikeus saada tieto salassa pidettävästä asiakirjasta.
 Poliisilla on vielä erikseen tutkittavana, kuka latasi Imatran poliisiasemalla kuvatun videon Youtubeen. Itä-Suomen poliisi ei ole toistaiseksi onnistunut selvittämään asiaa.
 Tutkinta alkoi viime syksynä, kun poliisille tehtiin rikosilmoitus yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisestä ja kunnianloukkauksesta.
 Poliisilaitoksen pyynnöstä video on poistettu Youtube-kanavasta. Viime syksynä YouTubeen ilmestyneellä videolla poliisi kuulusteli  moniosaiseen rikosjuttuun  liittyvän pahoinpitelyn uhria.

Poliisin kuulusteluvideo päätyi Youtubeen – syyttäjä ei nosta syytettä