Summary: Suomen toistaiseksi ainoa hävikkiruokakauppa tuplasi myyntitavoitteensa ensimmäisen toimintavuotensa aikana.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Taktiikoita on monia, mutta niistä parhaita yhdistää oikea ajoitus. On oltava hyvissä ajoin paikalla, sillä kellon lähestyessä yhdeksää voi olla jo myöhäistä.
 Ostoskori mukaan oven vierestä ja sitten tarkistamaan tämän illan alennustarjonta: leivät, maitotuotteet, lihat ja leikkeleet, kalat ja eineshylly. Ehkä koko ajan kasvavasta kasviproteiinivalikoimastakin löytyy jotain.
 Moni punalapunmetsästäjä suuntaa ensimmäisenä määrätietoisesti liha- ja kalahyllylle, koska siellä odottavat ne suurimmat aarteet. Kuudenkymmenen prosentin alennuksen ansiosta moni valmistaa sunnuntairuokaa arkisinkin.
 Sipoon Nikkilän S-Marketin lihaosastolla häärii lokakuisena maanantai-iltana punalappujen perässä myös  Reijo Salimäki .
 Hän lastaa kärryihin naudan grillipihvien ja kanan sisäfileiden seuraksi maustettuja raakamakkaroita. Sipoolaismies on silmin nähden tyytyväinen illan saaliiseen.
 – Joskus käy näin hyvä tsägä, että tulee vain puoli tuntia aikaisemmin ja täältä vielä löytyy näitä. Se on niin päivästä kiinni, tänään on kohtalaisen mukava satsi, Salimäki sanoo.
 Reijo Salimäki saapuu yleensä hyvissä ajoin ennen yhdeksää tarkistamaan tarjolla olevat punalaputetut tuotteet. "Joskus jos tulee vähän myöhemmin, parhaat on jo viety päältä." Matti Myller / Yle
 Hän kertoo, että kävi aiemmin kolmekin kertaa viikossa punalappujen perässä. Nykyään hän tekee viikossa yhden hyvin ajoitetun täsmäiskun. Osa ostoksista päätyy Salimäen kotona heti lautaselle, mutta pakkastakin täytetään punalapuilla ja tyhjennetään tarpeen mukaan.
 – Pikaisen laskelman mukaan olen säästänyt tällä tavalla satoja euroja ja onhan se ekotekokin, hän toteaa.
 Yli miljoona suomalaista on ostanut ruokaa tupla-alennuksella
 Päivittäistavarakaupan markkinajohtajan, S-ryhmän ruokakaupat alkoivat myydä päiväykseltään vanhaksi meneviä  elintarvikkeita ilta-aikaan 60 prosentin alennuksella  kaksi vuotta sitten.
 Näistä kello 21 alkavista hävikkitalkoista tai "happy hourista" kasvoi  kansainvälistäkin mediaa  kiinnostanut ilmiö, jota on tähän mennessä hyödyntänyt jo yli miljoona asiakasta.
 Maan toiseksi suurin päivittäistavaraketju K-ryhmä ei ole lähtenyt mukaan vastaavaan ilta-aleen, mikä koskisi kaikkia ryhmittymän kauppoja. K-ryhmän liiketoimintamallissa kauppiaat kun päättävät itse alennuksistaan.
 Vuodesta 2002 lähtien Suomessa toiminut saksalainen Lidl puolestaan aloittaa hukka-aleksi nimeämänsä toimintamallin kaikissa Suomen myymälöissä marraskuun aikana. Tarkoituksena on myydä edullisesti yön yli nukkuneita paistopisteen tuotteita ja hehkeimmät hetkensä eläneitä hedelmiä ja vihanneksia.
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  uskoo, että ilmastonmuutoskeskustelu on nostanut ruokahävikin torjumisen näkyväksi ja vastuullisina toimijoina esittäytyvien kauppojen brändiä tukevaksi teoksi.
 Kauppojen hävikistä  puhutaan nyt enemmän kuin koskaan, vaikka se on asia, jonka eteen kaupoissa on aina tehty töitä esimerkiksi panostamalla menekinhallintaan, sähköisiin ennuste- ja tilausjärjestelmiin sekä toimivaan logistiikkaan.
 – Ruokahävikkiä on aina pyritty minimoimaan liiketoiminnallisesta näkökulmasta, sillä kaikki, mikä menee hävikkiin, on viivan alta pois. Hyvät hävikinhallintakeinot ovat siksi kilpailuvaltti, Katajajuuri sanoo.
 Ruokakaupoissa haaskuuseen päätyy keskimäärin 1,99 prosenttia elintarvikkeista. Kauppojen osuus elintarvikeketjussa syntyvästä ruokahävikistä  on alle viidesosa , noin 12–14 kiloa suomalaista kohti vuodessa.
 Luku on noin puolet vähemmän kuin  kotitalouksissa , joissa edelleen syntyy suurin osa ruokahävikistä.
 Erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuri pitää tärkeänä, että suuret kauppaketjut toimivat hävikin vähentämiseksi. "Silloin kuluttajien on helppo ajatella, että omilla teoillakin on merkitystä. Jokainen kilo ruokahävikkiä vähemmäksi on myös työtä ilmaston eteen." Matti Myller / Yle
 Katajajuuren mukaan ruokahävikin vähentäminen on koko kansaa yhdistävä ilmastotavoite, se kun ei jaa mielipiteitä eri leireihin samalla tavalla kuin vaikkapa lihansyönti tai yksityisautoilu.
 – Monelle on helpompaa ostaa hävikkiruokaa kuin muuttaa omia ruokailutottumuksiaan, mutta konkreettinen ilmastoteko siitä tulee vasta silloin, kun ruoka tulee oikeasti käyttöön, eikä sitä osteta yli oman tarpeen.
 Punalappujen perässä juoksevat johtajatkin
 Jos punaisella tarralla merkittyä alennusruokaa saatettiin aiemmin piilotella ostoskorissa, nykyään on toisin.
 Jotkut jopa esittelevät tarjoushinnoin tekemiään ruokaostoksia sosiaalisessa mediassa ja kertovat, kuinka paljon tällä kerralla säästivät – niin omaa lompakkoaan kuin ympäristöäkin.
 Kestävän ja vastuullisen kulutuksen asiantuntija Katajajuuri tunnistaa ilmiön myös omasta lähipiiristään. Hänen mielestään kulutuskäyttäytymisessä on tapahtunut selkeä asennemuutos. Aiemmin saatettiin pohtia, voiko alennettuja tuotteita ostaa ja käyttää, nyt punalappuja jopa himoitaan.
 – Moni kuluttaja haluaa jopa profiloitua, että olen tässä nyt ilmastotoimissa ja ruokahävikin vastaisen taistelun kärjessä, erikoistutkija toteaa.
 Punalaputetut liha- ja kalatuotteet katoavat nopeasti kauppojen hyllyiltä.   Matti Myller / Yle
 Joku rakentaa hävikkiruualla vastuullisen kuluttajan identiteettiään, mutta samassa kassajonossa seisoo Katajuuren mukaan koko kansa. Enää ei ole mahdollista sanoa, että tarjouslappujen perässä olisivat esimerkiksi vain he, joiden pitää laskea kulunsa tarkkaan.
 – Käyn itsekin iltayhdeksän jälkeen kaupassa, ja siellä meitä on hävikkiostoksilla laaja joukko monenlaisia ihmisiä johtajista opiskelijoihin. Se on samaan aikaan ekologista ja hirvittävän helppo tapa säästää rahaa.
 Erikoistutkija kuitenkin muistuttaa, että vaikka nykyään yhä useampi kuluttaja valitsee tuotteen, joka olisi aiemmin päätynyt jätteeksi, muutos parempaan ei ihan äkkiä näy valtakunnan ruokahävikkimäärissä. Eikä toistaiseksi suuresti edes kauppojen ilmoittamassa kokonaishävikissä.
 – Tietopohjaa ja laskentaperiaatteita täsmennetään parhaillaan, Katajajuuri sanoo.
 Suomen ainoa hävikkiruokakauppa tuplasi tavoitteensa
 Liki 100 000 roskikselta pelastettua ruokakiloa. Sen verran  Suomen ensimmäinen hävikkiruokakauppa , Helsingin Kalasatamassa sijaitseva WeFood, myi ruokaa ensimmäisen vuotensa aikana.
 – Ensimmäinen vuosi oli todellinen menestys, sillä onnistuimme vähentämään ruokahävikkiä lähes tuplasti tavoitteeseemme nähden, kertoo WeFoodin projektipäällikkö  Eeva-Maria Laakso .
 Kirkon ulkomaanavun ylläpitämä Wefood saa tuotteensa noin kolmeltakymmeneltä yhteistyökumppanilta, joten kaupan valikoima vaihtelee päivittäin.
 Yhtenä päivänä hyllyt notkuvat itämaisista maustekastikkeista ja seuraavalla kerralla samalla paikalla saattaa olla parasta ennen päivämääräänsä kolkuttelevia keksipaketteja. Kaikki ruoka tulee lahjoituksina ja myydään aina tuntuvasti alle normaalihinnan.
 Hävikkiruokakauppa WeFoodin projektipäällikkö Eeva-Maria Laakso iloitsee siitä, että asiakkaat ja yhteistyökumppanit ovat löytäneet Suomen ensimmäisen hävikkiruokakaupan. "Saamamme palaute on ollut erittäin positiivista!" Matti Myller / Yle
 Laakso kertoo, että myydyimpiä tuotteita ovat hedelmät, vihannekset, leivät ja etenkin lähileipomoista tulevat pullat, jotka lähtevät erityisen sukkelasti asiakkaiden matkaan.
 – Asiakkaat ja tuotteita lahjoittavat kumppaniyritykset ovat löytäneet meidät. Nykyään on todella paljon ihmisiä, jotka haluavat kuluttaa eettisesti ja ekologisesti. Suuri kiitos kuuluu myös vapaaehtoisille, joita ilman tällaista toimintaa olisi mahdotonta ylläpitää, Laakso sanoo.
 Kysyntää olisi enemmänkin, sillä laajentumisesta tiedustellaan liki päivittäin. Laakson mukaan Kirkon ulkomaanavussa arvioidaankin parhaillaan WeFoodin tilannetta ja mahdolliseen kasvuun käytettäviä resursseja.
 – Mitään ei ole suljettu pois.
 Ilta-alennukset ovat vähentäneet aamuvuorolaisten työmäärää
 Ennen kuin viisari napsahtaa yhdeksään, Nikkilän S-Marketissä käydään läpi tuttu näytelmä. Asiakkaat lähestyvät kassoja hidastetuin askelin. Jäävät ehkä seisomaan muutaman metrin päähän, katse tiukasti seinäkellossa.
 Ilta-alen alkamisesta kertovaa kuulutusta edeltävät sekunnit ovat päivän pisimmät.
 Myyjä  Marina Niinipalo  tietää, että jotkut asiakkaista ovat saattaneet odottaa tuota kellonlyömää monta tuntia.
 – Kuudelta illalla ne alkavat jo tulla tänne pyörimään ja odottamaan, että koska alkaa laputus. Jotkut odottavat tuntejakin, että saavat sen miinus kuuskyt vielä, hän sanoo.
 Nikkilän S-Marketissa myyjänä työskentelevä Martina Niinipalo kertoo, että ilta-alen seurauksena kaupassa on enemmän asiakkaita ilta-aikaan kuin aiemmin. Matti Myller / Yle
 Mutta mitä enemmän punalappuja kulkee iltaisin kassan kautta, sitä vähemmän henkilökunnalla on poisheitettävää ruokaa seuraavana aamuna.
 – Ei paljoa mene hävikkiä enää, mikä on hyvä juttu. Saatan itsekin välillä iltavuorossa ollessani ostaa seuraavan päivän ruuat halvemmalla.
 Tänä iltana punalaput tosin katosivat taas ennen Niinipalon työvuoron päättymistä.
 Juttuun on haastateltu myös SOK Vähittäiskaupan ketjuohjauksen ryhmäpäällikkö Sari Ristaniemeä, Keskon päivittäistavarakaupan vastuullisuuspäällikkö Timo Jäskeä ja Lidl Suomen tiedottajaa Anna Rissasta.
 Aiheesta voi keskustella tänään 29.10.2019 kello 20:een saakka.
 Lue lisää:
 Luonnonvarakeskuksessa rakennetaan kansallista elintarvikejätteen ja syömäkelpoisen ruokahävikin seurantajärjestelmää

Punalappuisia ale-tuotteita ei enää piilotella ostoskorissa, päinvastoin – Hävikkiruuan ostamisesta on tullut tapa rakentaa identiteettiä


Summary: Saksasta turvapaikkaa hakeneet miehet pidätettiin helmikuussa.

Saksalainen syyttäjä on asettanut kaksi entistä Syyrian turvallisuuspalvelun työntekijää syytteeseen kidutuksesta, joukkoraiskauksista ja rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Syyrialaismiesten kerrotaan hakeneen turvapaikkaa Saksasta vuonna 2012. Miesten epäillään syyllistyneen vakaviin rikoksiin ennen kuin he lähtivät Syyriasta.
 Hallituksen vastaiset mielenosoitukset alkoivat toden teolla maaliskuussa 2011 ja Syyrian tiedustelupalvelut osallistuivat yrityksiin pysäyttää mielenosoitukset väkivalloin.
 Saksa etsii useita Syyrian hallinnon edustajia
 Yhden miehistä epäillään toimineen tiedustelupalvelun osastopäällikkönä. Häntä syytetään osallistumisesta vankien kidutukseen huhtikuusta 2011 syyskuuhun 2012. Toinen syytteeseen asetettu oli vastuussa tarkastuspisteestä, jossa satoja ihmisiä otettiin kiinni ja lähetettiin vankilaan. Häntä epäillään myös kidutuksesta.
 Syyrialaismiehet  pidätettiin helmikuussa  Saksassa samaan aikaan, kun kolmas epäilty otettiin kiinni Ranskassa. Saksalaiset syyttäjät yrittävät saada oikeuden eteen parikymmentä  Bashar al-Assadin  hallinnon sotilasta ja turvallisuuspalvelujen työntekijää.  Joukossa on kenraali Jamil Hassan , joka on johtanut pahamaineista Syyrian ilmavoimien tiedustelu- ja turvallisuuspalvelua.

Saksassa kaksi Syyrian turvallisuuspalvelun entistä työntekijää asetettu syytteeseen vakavista ihmisoikeusloukkauksista


Summary: Osa Britannian puolueista haluaa pikaiset vaalit estääkseen brexitin, osa varmistaakseen sen.

Britannian parlamentti kokoontuu jälleen tänään puimaan EU-eron kiemuroita.
 Yle lähettää parlamentti-istunnon suorana lähetyksenä tämän sivun kautta kello 13.50 alkaen.
 Päivän tärkein kysymys on ratkaista, järjestetäänkö maassa ennenaikaiset vaalit joulukuussa. Pääministeri  Boris Johnson  esittää, että vaalit pidetään, koska nykyinen parlamentti ei kykene tekemään päätöstä EU-erosta.
 Eilen maanantaina hän yritti saada aikaan päätöksen vaaleista parlamenttipäätöksellä, joka olisi edellyttänyt kahden kolmasosan enemmistöä. Työväenpuolue torjui yrityksen jättämällä äänestämättä.
 Analyysi: Pettymysten riivaama Boris Johnson toivoo tänään ennenaikaista joululahjaa – vaalien läpimeno on nyt lähellä Britanniassa
 Tänään esillä on toinen keino, vaalilain muutos, joka voidaan saada läpi yksinkertaisella enemmistöllä.
 Saako brexitiä kannattava hallitus brexitin vastustajien tuen?
 Johnsonin hallituksella ei ole tukenaan parlamentin enemmistöä, joten se tarvitsee tukea muilta puolueilta.
 Brexitiä vastustavat liberaalidemokraatit ja Skotlannin kansanpuolue SNP ovat ilmoittaneet, että ne voisivat tietyin ehdoin tukea vaalien järjestämistä. Ne toivovat vaalien muuttavan poliittisia voimasuhteita niin, että brexit peruuntuisi.
 Johnson on esittänyt, että vaalipäivä olisi 12. joulukuuta. Liberaalidemokraatit esittivät 9. päivää. Tätä perustellaan sillä, että 12. päivä olisi opiskelijoille liian myöhäinen. He ovat ehtineet lähteä jo joulunviettoon opiskelupaikkakunniltaan, joten heidän äänestömisensä voisi estyä. Liberaalidemokraatit odottavat saada brexitiä vastustavilta nuorilta paljon ääniä.
 Puolueiden päivän aikana pitämien neuvottelujen tuloksena näyttää muotoutuvan kompromissi, eli vaalit olisivat 11. joulukuuta, kertoo esimerkiksi  The Guardian -lehti .
 Liberaalidemokraatit ja SNP vaativat lisäksi, että hallitus lupaa, että mahdollisuus sopimuksettomaan brexitiin suljetaan pois, ja että hallitus lupaa, ettei se yritä EU-erosopimuksen ratifiointia ennen vaaleja. Hallitus on tuettävästi luvannut täyttää ehdot.
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn on sanonut, että puolue tutkii vaaliesityksen tarkoin. Hän ei ole kuitenkaan sulkenut pois mahdollisuutta, että puolue tukisi sitä. Hänkin on pitänyt tärkeänä, että nuorilla on parhaat mahdollisuudet käyttää ääntään.
 Keskustelussa on mainittu jopa äänestysikärajan laskeminen 16 vuoteen, mutta siitä on nyn luovuttu.
 Mitä parlamentissa tapahtuu?
 Parlamentin istunto alkaa näillä näkymin Suomen aikaa kello 14.
 Jos muita kiireisiä asioita tai hallituksen lausuntoja ei ole käsiteltävänä, istunto alkaa päivän työjärjestyksen hyväksymisellä. Parlamentti toisin sanoen päättää, otetaanko vaalilain muutos käsittelyyn.
 Hallitus on esittänyt, että lakimuutoksen kaikki vaiheet käytäisiin läpi saman päivän aikana. Toiveissa on, että asian käsittelyyn riittäisi kuusi tuntia.

Britannian puolueet löytämässä kompromissin uusista vaaleista – Yle seuraa brittiparlamentin tapahtumia


HSL:n hallitus päätti tiistaina tulevan vuoden matkalippujen hinnoista. Tällä kertaa korotuksia ei ole luvassa, vaan matkustaminen muuttuu entistä edullisemmaksi erityisesti pitkämatkalaisilla.
 Alennuksia tehtiin nimittäin varsinkin kolmen ja neljän vyöhykkeen lippuihin. Esimerkiksi matka Helsingin keskustasta C-vyöhykkeellä sijaitsevalle lentoasemalle maksaa vuodenvaihteen jälkeen 50 senttiä nykyistä vähemmän.
 Muutoksen tarkoituksena on edistää joukkoliikenteen houkuttelevuutta heikoimman palvelutason alueilla, kertoo osastonjohtaja  Mari Flink  HSL:ltä.
 – Hintataso pidemmissä matkoissa on nyt selvästi korkeampi kuin kahden vyöhykkeen matkoissa. Kun katsoo, mikä on ollut taloudellinen maksukyvykkyys näissä kehyskunnissa, niin hintataso on ollut vähän liian korkea, Flink toteaa.
 Alennettujen hintojen arvioidaan vähentävän lipputuloja 6,9 miljoonaa euroa. Tästä huolimatta kokonaispotti jää useita miljoonia korkeammaksi kuin alustavassa toiminta- ja taloussuunnitelmassa keväällä arvioitiin.
 Vyöhykeuudistuksen yhteydessä porua herätti se, että edullinen raitovaunulippu poistui valikoimasta ja halvimman kertalipun hinta nousi 2,8 euroon. Lyhyisiin matkoihin Flink ei kuitenkaan lupaa ainakaan pikaista alennusta.
 – En uskalla luvata, että niitä hintoja voitaisiin laskea. Meillä edelleenkin hintaero kahden vyöhykkeen ja pidempien matkojen välillä on korkea, hän sanoo.
 Kertaliput
 Kausiliput
 Aiemmin kuntarajoja noudattaneet lippualueet korvattiin uusilla vyöhykkeillä.  HSL
 Tarkastusmaksu nousisi ensimmäisen kerran kymmeneen vuoteen
 HSL:n hallitus esittää myös tarkastusmaksun korotusta nykyisestä 80 eurosta 100 euroon. Lopullisen päätöksen asiasta tekee liikenne- ja viestintäministeriö.
 Maksu on pysynyt ennallaan vuodesta 2007.
 Tarkastusmaksun korottamisen tekee mahdolliseksi halvimman linja-autoliikenteessä käytössä olevan kertalipun hinnankorotus vyöhykeuudistuksen yhteydessä. Sanktio liputta matkustamisesta saa nimittäin lain mukaan olla korkeintaan 40 kertaa niin suuri, kuin tuo halvin kertalippu.
 HSL:n hallituksen mukaan maksu olisi korotettunakin kohtuullinen verrattuna muihin pohjoismaisiin pääkaupunkiseutuihin.

Juna lentoasemalta Helsinkiin on pian nykyistä halvempi – Kuten myös muut pidemmät matkat HSL-alueella: katso uudet lippujen hinnat täältä


Summary: Rakennuksen sisällä syttyneestä palosta muodostuu runsaasti savua.

Ovakon terästehtaalla Imatralla on syttynyt tulipalo. Palo on rakennuksen sisällä ja savua muodostuu runsaasti.
 Hälytys pelastuslaitokselle tuli kello 11.20.
 Pelastuslaitoksen mukaan tilanne on saatu hallintaan eikä leviämisvaaraa ole.
 Palon syystä ei ole vielä tietoa.
 Paikalle on hälytetty toistakymmentä Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen yksikköä.
 Seuraamme tilannetta.

Ovakon terästehtaalla tulipalo Imatralla


Summary: Yliopisto toivoo, että sen ei tarvitsisi perustaa erillistä osakeyhtiötä harjoittelupäiväkotia varten vaan että päiväkoti voisi toimia suoraan yliopiston alaisuudessa.

Raumalle suunnitellun uuden opetuspäiväkodin eli Pikkunorssin avaaminen Seminaarinmäelle viivästyy. Ensi elokuun sijasta avaamispäivä on tammikuussa 2021.
 Lykkääntymisen taustalla on muun muassa se, että päiväkotia perustava Turun yliopisto haluaa vielä miettiä, tehdäänkö päiväkodista sittenkään alkuperäisen suunnitelman mukaan osakeyhtiö.
 Yliopisto korostaa, että sen tarkoitus ei ole saada päiväkodilla voittoa vaan tarjota opiskelijoille harjoittelupaikka, jossa voidaan tehdä myös yliopistollista tutkimusta.
 – Toiminta kannattaisi nyt mahdollisimman pian vakinaistaa osaksi yliopistojen perustoimintaa. Tämä vaatii muutoksen varhaiskasvatuslakiin sekä pysyvän rahoituksen toimintaan, yliopiston rehtori  Jukka Kola  sanoo.
 Malli valtakunnalliseksi?
 Suomen ensimmäiseen opettajankoulutuksen harjoittelupäiväkotiin tulee 115 paikkaa 1–6-vuotiaille lapsille. Aluksi päiväkodissa on kuitenkin vähemmän lapsia, koska toiminta halutaan aloittaa vähitellen. Rauman kaupungin myöntämä palveluseteli käy hoitopaikan maksujen kattamiseen.
 Opettajakoulutuslaitoksen lastentarhanopettajaopiskelijat tekevät uudessa päiväkodissa osan harjoitteluistaan. Kyse on siis opettajankoulutuksen normaalikoulukäytännön tuomisesta myös lastentarhanopettajakoulutukseen. Rehtori Kola kertoo, että opetusministeriössä on halua laajentaa toimintamalli valtakunnalliseksi.
 Pikkunorssin rakennus on parhaillaan rakenteilla Rauman Seminaarinmäelle. Suomen Yliopistokiinteistöjen rakennuttama päiväkoti valmistuu suunnitellussa aikataulussa toukokuussa 2020.
 Rauman kaupungille Pikkunorssin aloituksen lykkääntyminen teettää hieman lisätyötä, koska uuden päiväkodin valmistuminen vähentää itse tuotetun päivähoidon tarvetta.

Suomen ensimmäisen harjoittelupäiväkodin avaaminen lykkääntyy – Turun yliopisto toivoo lakimuutosta


Summary: Päivityksillä modernisoidaan yhteensä 139 miehistönkuljetusvaunua.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimat jatkaa Pasi-miehistönkuljetusajoneuvojen modernisointia. Uudistuksessa päivitetään ajoneuvojen sähköjärjestelmät, kunnostetaan voimansiirtokomponentit sekä uusitaan jousitus ja ulkopinnoite. Lisäksi ajoneuvoihin asennetaan myös turvavöillä varustetut istuimet.
 Modernisoinnilla varmistetaan miehistönkuljetusvaunujen suorituskyky, kunto ja elinjakso 2040-luvulle saakka. Päivitys koskee 139 ajoneuvoa ja sen toteuttaa Patria Land Oy.
 Hankinnan työllistämisvaikutus on noin 170 henkilötyövuotta, josta Kanta-Hämeeseen jakautuu puolet. Hanke työllistää väkeä myös muun muassa Pirkanmaalla. Pasien modernisoinnin arvonlisäverollinen kokonaisarvo on noin 35 miljoonaa euroa.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  teki valtuutuksen miehistönkuljetusajoneuvojen päivittämisestä Puolustusvoimien logistiikkalaitokselle maanantaina.

Puolustusvoimat jatkaa Pasi-miehistönkuljetusajoneuvojen uudistamista


Summary: Muurityömaalla saadaan tietoa vanhoista rakennustavoista ja linnan historiasta.

Rakennesuunnittelija  Ari Leppäniemi  näyttää Turun linnan muurissa olevaa parinkymmenen sentin syvyistä koloa. Olemme länsitornin ulkopuolella kulkevilla rakennustelineillä, kymmenien metrien korkeudessa.
 – Nämä laastisaumat ovat halkeilleet niin pahasti, että vesi voi päästä väliin ja vauriot pahenevat. Isot kivet kantavat itsensä, mutta siellä on pienempiä kiilakiviä välissä, näyttää Ari Leppäniemi.
 Turun linnan korjaukset Turun linnaa on rakennettu 1200-luvulta lähtien. Jatkosodan pommitukset turmelivat linnaa pahoin. Uusin muurien korjaus alkoi 2017. Työ jatkuu n. 10 vuotta. Työ maksaa noin 500 000 euroa vuodessa.
 Koko muuria ei sentään pureta, mutta joissakin kohdissa yksittäisiä suuria kiviä voidaan joutua ottamaan paikoiltaan. Tämä on se torni, joka näkyy Turun linnaa esittelevissä kuvissa ja sinappituubin kyljessä. Olemme siis yhden Suomen tärkeimmän rakennuksen seinällä.
 Arkeologi Kari Uotila katsoo laastikerroksia.  Minna Rosvall / Yle
 Vaarana kivien putoaminen
 Turun linnan korjauksesta vastaa Senaatti-kiinteistöt, jonka rakennuttajapäällikkö  Sami Brück  vahvistaa korjauksen tarpeen.
 – Pelkäämme, että pikku hiljaa alkaa pieniä kiviä ja laastia pudota kävijöiden niskaan. Olemme tehneet korjauksia kolme vuotta ja niitä tehdään yhteensä 10 vuoden ajan. Siinä käydään koko päälinna läpi, kertoo Brück.
 Senaatti-kiinteistöt sai muun muassa Turun ja Hämeen linnat  hoidettavikseen Museoviraston hallinnasta vuonna 2014. Siirron tavoitteena oli muun muassa varmistaa riittävä rahoitus linnojen korjaamiseen.
 Brück on mukana myös Hämeen linnan vallihautakorjauksissa ja korostaa linnojen korjaamisen merkitystä. Hän sanoo, että linnat ovat kansallisaarteita ja varmasti kaikkien mielestä on tärkeää, että niitä korjataan.
 Turun linnan länsitorni on hupussa ainakin loppukevääseen 2020. Minna Rosvall / Yle
 Linnan rakentamisesta saadaan uutta tietoa
 Arkeologi  Kari Uotila  käy Turun linnan muurityömaalla säännöllisesti. Hän kertoo, että työn aikana on saatu tietoja aiempien muurinrakentajien työtavoista.
 – Muurit on rakennettu aika usein keskiajalla kivikerta kerrallaan. Näemme kivien yläpinnalla ohuen sauman. Se kertoo, että rakennustyö on päättynyt vaikka viikoksi tai kahdeksi. On odotettu, että laasti on kovettunut välillä. Nokikerros kertoo, että muuria on jouduttu lämmittämään välillä, jotta laasti on saatu kuivaksi ennen talven tuloa, kertoo Uotila.
 Länsitornissa on näkyvissä eri rakennusvaiheet 1200-luvun lopulta lähtien. Ylin kerros, joka on valkoinen, on 1500-luvulta. Siihen aikaan Juhana-herttua rakensi juhlakerroksen, jossa nykyään ovat Kuninkaan- ja Kuningattarensalit.
 – Silloin korotettiin koko päälinnaa yhdellä kerroksella ja rakennettiin 1500-luvun puolustusrakenteiden ideoiden mukaiset puolustusvarustukset eli länsitornin ampuma-aukot.
 Rakennustelineitä on 14 kerrosta Länsitornin seinällä. Minna Rosvall / Yle
 Korjaustavat tarkassa syynissä
 Turun linnan korjaaminen on luonnollisesti tarkasti valvottua toimintaa. Mitä tahansa laastia ei seiniin saa laittaa ja korjausmenetelmien tulee olla perinteisiä. Rakennesuunnittelija Ari Leppäniemi näyttää työmaan piharakennuksessa olevaa huonetta, jossa laastit sekoitetaan. Koostumuksien mittaaminen on tarkkaa työtä.
 Rakennesuunnittelija Ari Leppäniemi kertoo, että uuden laastin ainekset mitataan tarkasti työmaalla. Minna Rosvall / Yle
 Me olemme kiivenneet jo ylimpään korjauskerrokseen eli nyt on matkaa linnan katolle enää kuusi metriä. Täällä näkyy vuonna 2018 tehtyä valkoista laastipintaa.
 Länsitornista etsitään kovaa laastia. Siihen asti porataan kivien väliä. Minna Rosvall / Yle
 – Tästä on poistettu noin vuosi sitten vanha rappaus kokonaan ja uusi rappaus on tehty hydraulisella kalkkilaastilla. Tässä kulman takana näkyy paikkoja rappaamalla tehtyä korjausta, näyttää Leppäniemi.
 Mikä sitten on turmellut linnan muureja ja laasteja eniten?
 – Pääsyy on se, että vesi pääsee rakenteisiin ja laasti imee vettä. Jos laasti ei ole pakkasen kestävää, se rapautuu pakkasella. Tulipalot saattavat lohkoa kiviä. Kalkkikivissä näkyy happosateiden vaikutus.
 Eri puolilla linnaa vauriot ovat erilaiset. Leppäniemi näyttää, että lounaisella puolella eli Aurajoen puolella viistosaderasitus on turmellut muuria.
 Työmaalla tyoskentelevät Tommi Vilkanen ja Ari Leppäniemi tutkivat valokuvaa jatkosodan tuhoista Turun linnassa.  Minna Rosvall / Yle
 Esineitä ei muuriin laitettu, mutta pihalta löytyy
 Turun linna ympäristöineen on asuttanut väkeä 1200-luvulta saakka. Luonnollisesti asukkaat ovat jättäneet jälkiä ympäristöön. Muurin sisään ei ole esineitä ollut tapana piilottaa, kertoo arkeologi Kari Uotila.
 – Kukaan ei ole laittanut kolikkoa meitä auttamaan ajoituksessa, mutta puumateriaalia ja laastin seassa olleita eläinten luita on löytynyt.
 Sen sijaan Turun linnan pihan hulevesityömaa on osoittautunut varsinaiseksi aarreaitaksi. Sen ympäristöä ei ole tutkittu Kari Uotilan mukaan 1970-luvun korjaustöiden yhteydessä. Uotilan oli tarkoitus vain valvoa työmaata, mutta arkeologiset kaivaukset oli aloitettava, kun tavaraa alkoi löytyä.
 – Esilinnan puolella tuli esiin paaluvarustus. Kun jatkettiin muutama metri, tuli esiin maavallirakenne. Näitä ei ole ainakaan yhdestä paikasta aikaisemmin näin hyvin saatu esille, kertoo Uotila.
 Arkeologi Nikolai Paukkonen esittelee rahalöytöä. Minna Rosvall / Yle
 Kolikko pyörähti arkeologin käsiin
 Arkeologi  Nikolai Paukkonen  työskentelee muutaman muun arkeologin kanssa hulevesityömaalla. Hän sai käsiinsä vanhan rahan.
 – Kaivettiin maavallia ja sen kivistä perustusta. Kivien välistä pyörähti kolikko esiin. Tämä on hopearaha, mutta siinä on kuparisekoitetta niin paljon, että se on aika vihreä ulkoasultaan. Muodon ja koon perusteella pystyin alustavasti tunnistamaan, että se olisi Juhana kolmannen aikainen eli 1500-luvun loppupuolta, kertoo Paukkonen.
 1500-luvun hopearahassa voi nähdä viitteitä sanoihin Juhana Rex(kuningas).  Minna Rosvall / Yle
 Paukkonen pyörittelee rahaa käsissään ja on näkevinään tekstin J R eli Juhana Rex (kuningas).
 Olemme Turun linnan nykyisen pääsisäänkäynnin edustalla, lähellä linja-autopysäkkiä. Tässä kohdilla oli 1500-luvulla ranta eli Turun linna oli silloin veden ympäröimä.
 Arkeologi Sanni Salomaa kirjaa löytöjä ja laittaa ne muovipusseihin. Minna Rosvall / Yle
 Kuulakkaana syksyisenä iltapäivänä kävijöitä kiirehtii museoon sisään. Keväisin kohde on tullut tutuksi monille luokkaretkeläisille.  Esimerkiksi vuonna 2018 Turun linnassa vieraili yli 130 000 kävijää.
 Turun linnan hulevesityömaalla päädyttiin arkeologisiin kaivauksiin.  Minna Rosvall / Yle
 Lue lisää:
 Turkuun syntyy suuri museokeskittymä – Historian museo rakennetaan Turun Linnan naapuriin
 Näin Turun linna muuttui sinivalkoiseksi: hyppää keskelle valoteosta 360-kuvien avulla

Turun linnan muureja on korjattava, jotta kiviä ei putoa kävijöiden niskaan – kulut 500 000 euroa vuodessa


Summary: Yliannostukseen kuoli viime vuonna 188 ihmistä.

Huumekuolemien määrä Suomessa on kasvussa, ilmoittaa Ehkäisevän päihdetyön järjestöverkosto. Viime vuonna huumeiden yliannostukseen kuoli 188 ihmistä. Kuolemia oli 21 enemmän kuin toissa vuonna.
 Luku on noussut viime vuosina rajusti. Esimerkiksi vuonna 2005 huumeiden yliannostukseen kuoli Suomessa 72 ihmistä.
 Monissa kunnissa päihdepalvelut ovat pahasti aliresursoituja ja hoitoon pääsy vaikeaa, sanoo toiminnanjohtaja  Ron Furman  päihdetyötä pääkaupunkiseudulla tekevästä Tukikohta-yhdistyksestä  tiedotteessa .
 Huumeiden käyttäjien sukupuolijakauma noudattaa Suomessa Euroopan linjaa: selvä enemmistö eli kolme neljäsosaa on miehiä.
 Huumemyrkytykset ovat alle 40-vuotiaiden miesten toiseksi yleisin kuolinsyy Suomessa. Yleisin on itsemurha.
 Suomesta ilmoitetaan väkilukuun suhteutettuna seitsemänneksi eniten huumekuolemia EU:n alueella, kertoo Euroopan huumausaineiden seurantakeskuksen raportti.
 Huumekuolema koskettaa monia
 – Huumekuolema koskettaa ihan tavallisia ihmisiä ja perheitä. Kukaan ei voi sanoa, että minun läheisestäni ei tule huumeidenkäyttäjää. Huumekuolemista pitää puhua, koska läheisen huumeriippuvuus on edelleen tabu, sanoo  Heli Saavalainen , jonka poika menehtyi huumeidenkäytön vuoksi 26-vuotiaana.
 – Valitettavan usein huumekuolemaan suhtaudutaan ennakkoluuloisesti ikään kuin ansaittuna tai hävettävänä. Oman lapsen tai muun läheisen kuolema viiltää kovaa kuolinsyystä riippumatta, Saavalainen jatkaa.
 Irti Huumeista ry:n toiminnanjohtaja  Mirka Vainikka  sanoo, että yhdistyksen tarjoaman surutyön tarve on kasvanut.
 – Kun kuolema koskettaa perhettä, suru, ahdistus ja häpeä jäävät pitkäksi aikaa. Läheisen oman elämän jatkaminen on aina tuskallista.

Huumekuolemien määrä kasvussa Suomessa – Omainen: "Läheisen huumeriippuvuus on edelleen tabu"


Summary: Meyer Turun telakka siirsi valmistumista viimeksi syyskuussa, nyt valmistuminen siirtyy taas.

Meyer Turun telakalla rakenteilla olevan loistoristeilijän rakennustyöt myöhästyvät entisestään, tiedottaa telakka. Telakka siirtää luovutusta nyt marraskuusta joulukuulle.
 Syyskuussa Meyer Turku ilmoitti, että Costa Smeraldan rakennustyöt myöhästyttävät luovutusta kuukaudella. Nyt telakka ilmoittaa risteilijän myöhästyvän vielä kuukauden lisää.
 Syyskuussa telakka kertoi, että joutuu maksamaan viivästyskorvauksia varustamoyhtiö Costa Cruisesille, mutta ei ole kertonut summaa julkisuuteen.
 Telakan mukaan viivästys johtuu siitä, että laiva on erittäin monimutkainen ja huomattavan suuri kooltaan.
 Costa Cruisesille rakennettava 180 000 bruttovetoisuustonnin risteilijän suunnitellaan aloittavan liikennöinnin Italian Savonasta joulukuun 21. päivä.
 Lue lisää:
 Loistoristeilijä Costa Smeraldan rakennustyöt myöhästyvät kuukaudella – Turun telakka joutuu korvaamaan viivästymisen varustamolle
 Meyer Turun telakalla aloitettiin jälleen laivan rakentaminen – uuden risteilijän nimeksi tulee Costa Toscana

Meyer Turun telakalla risteilijän rakennustyöt myöhästyvät entisestään – Costa Smeraldan luovutus siirtyy joulukuun loppuun


Summary: Viime sotien johto oli niin vahvasti Mannerheimin käsissä, että hänen kuolemansa olisi ollut katastrofi.  Päämajasta on ilmestynyt ensimmäinen kokonaistutkimus.

Vuosi 1943 oli ylipäällikkö  Mannerheimille  raskas. 75 vuotta täyttänyt Mannerheim kävi tuon vuoden aikana kaksi kertaa kuoleman porteilla. Hengenvaara ei johtunut vihollisen pommeista eikä desanteista, vaan kylmettymisestä.
 Huhtikuun 1. päivänä Mannerheimin kunto heikkeni nopeasti ja oireet viittasivat keuhkokuumeeseen. Lääkkeet kuitenkin purivat ja akuutti hengenvaara oli ohitettu muutamassa päivässä.
 Marraskuussa ylipäällikkö oli tarkastamassa Hangon ja Dragsvikin puolustusta, kun hän jälleen vilustui. Kuume nousi yli 39 asteeseen ja Mikkelin päämajassa oltiin todella huolestuneita. Henkilääkäri  Kalaja  ennusti Mannerheimin mahdollisuudet 80–20 – kuoleman puolesta.
 Päämajassa yksi oli ylitse muiden
 Tuokiokuvat on poimittu Maanpuolustuskorkeakoulun sotahistorian apulaisprofessorin  Mikko Karjalaisen  kirjasta  Mannerheimin päämaja. Sodanajan johtoesikunta 1918–1944 . Se on ehkä hieman yllättäen ensimmäinen kokonaisesitys sotien aikaisesta päämajasta.
 Päämajan tapahtumia sinänsä on tutkittu paljon, mutta näkökulma on ollut milloin yksittäisen upseerin, milloin organisaation muodostumisen. Mannerheimista on todennäköisesti kirjoitettu enemmän kuin kenestäkään suomalaisesta.
 Mutta kokonaisesitys on puuttunut, vastaus siihen, mitä tarkoitettiin, kun sanottiin: Päämaja päätti.
 Mikkelistä kotoisin oleva Mikko Karjalainen kiinnostui Päämajasta jo lapsena. Rami Moilanen / Yle
 Kirjan nimestä jo käy ilmi, kuka on tapahtumien päähenkilö. Päämajassa työskenteli talvisodan alussa yli 300 ihmistä, joukossa niin siviilejä kuin sotilaitakin. Kenraaleita päämajassa oli yhdeksän. Yksi oli kuitenkin ylitse muiden.
 – Mannerheimin poissaollessa isot päätökset odottivat. Oli sitten kyse uuden reservi-ikäluokan ottamisesta palvelukseen tai laajoista joukkojen siirroista rintamalla, niihin tarvittiin Mannerheimin allekirjoitus, Mikko Karjalainen sanoo.
 Samalla Karjalainen muistuttaa, etteivät viime sodat olleet yhden miehen show.
 – Sodankäynnin johtamisen näkökulmasta Mannerheim oli korvattavissa. Oli ammattimiehiä, jotka osasivat käyttää tehokkaasti panssaridivisioonaa tai laatia operaatiosuunnitelmia. Sodan johtamisessa Mannerheim sen sijaan oli mies paikallaan.
 Päämajan työjärjestys oli määritelty jo ennen talvisodan syttymistä. Päämaja oli jaettu osastoihin, niihin oli nimetty henkilöstö ja jokainen tiesi, mitä häneltä odotettiin.
 Näin ruohonjuuritasolla. Mitä lähemmäs organisaatiossa tultiin Mannerheimia, sitä voimakkaammin hän itse määritteli työnjaon. Mannerheim myös valitsi lähipiiriinsä tuttuja upseereita. Näin hän oli toiminut jo sisällissodan aikana.
 Mannerheimin asema ylipäällikkönä oli sodan aikana siis kiistaton. Tästä käy esimerkkinä tilanne talvisodan alusta, jolloin Päämajan operatiivinen osasto esitti eriävän mielipiteen ylipäällikön päätökseen. Mikko Karjalaisen mukaan vastaava tilanne ei olisi tullut kysymykseenkään sodan myöhemmässä vaiheessa.
 Päämajakaupunki Mikkeliä pommitettiin rajusti talvisodassa. Mannerheimin yöpaikka hotelli Seurahuone tuhoutui pommituksissa. Mikkelin kaupungin museoiden kuvakokoelma.
 Turvaton Päämaja
 Mikkeli oli kaikkien viime vuosisadan sotien päämajakaupunki: sieltä johdettiin niin sisällissodan valkoista armeijaa kuin talvi-, jatko- ja Lapin sotaakin.
 Yksi Mikkelin valteista oli kallioperä. Talvisodan alla Päämajan sijoittamista mietittiin myös Pieksämäelle, mutta kaupungista puuttui riittävän suuri kallio, johon louhia suojatilat päämajalle.
 Mikko Karjalaisen mukaan Päämaja, toisin kuin armeija, oli hyvin valmistautunut tulevaan sotaan.
 Talvisodan syttyessä 30. marraskuuta 1939 kaikki oli muutamassa päivässä valmista. Paitsi suojatilat. Niiden louhiminen alkoi vasta silloin ja tilat valmistuivat talvisodan jo loputtua kesällä 1940.
 Mannerheim ja muu sodan johto työskentelivät siis talvisodan ajan varsin turvattomissa olosuhteissa. Päämajan keskus, Mikkelin yläkansakoulu, oli jotain muuta kuin vaikkapa Hitlerin äärimmilleen suojatut bunkkeripäämajat.
 Päämajassa tiedostettiin oma haavoittuvaisuus ja sitä yritettiin suojata erityisesti ilmatorjunnan avulla. Tästä huolimatta Mikkeliä pommitettiin useasti. Yläkansakoulu säilyi ehjänä, mutta esimerkiksi Mannerheimin yöpymispaikka, hotelli Seurahuone, tuhoutui.
 Tiesikö Neuvostoliitto, että päämaja sijaitsi Mikkelissä ja yrittikö se tietoisesti lamauttaa sodanjohdon?
 – Pommitukset voisivat viestiä, että tiesivät. Toisaalta Neuvostoliitto pommitti myös Kuopiota, Lahtea, Heinolaa ja monta muuta kaupunkia, Mikko Karjalainen sanoo.
 Mannerheimiä pommituksilla ei saatu hengiltä, mutta se vaikutus niillä oli, että Päämaja hajasijoitettiin maaseudulle Mikkelin ympäristöön.
 – Päämajan toiminta hankaloitui merkittävästi, sillä viestiyhteyksiä ei kyetty pitämään yllä yhtä tehokkaasti kuin Mikkelistä.
 Sairasvuoteessa ollut Mannerheim puuttuu yhteiskuvasta talvisodan päättymispäivänä 13.3.1940. SA-kuva
 Sodan lopputulos on monen asian summa, jossa sattumakin näyttelee roolia. Viime sotien osalta yksi tuollainen oli se, että ylipäällikkö Mannerheim sattui sairastamaan oikeaan aikaan.
 Mannerheim oli sairas jokaisena sotatalvena, välillä useampaan otteeseen. Häntä vaivasivat ainakin kihti, reumatismi, tulehtunut hammasjuuri ja ihottuma. Useimmiten sänkypotilaaksi ajoi kuitenkin kuumeflunssa.
 Mannerheimin terveydentilaa seurattiin paitsi Päämajassa, myös sen ulkopuolella. Muun muassa päämajan saksalainen yhteysupseeri  Waldemar Erfurth  hakeutui mielellään tekemisiin Mannerheimin henkilääkärin kanssa saadakseen ajantasaista tietoa potilaan voinnista. Erfurthin arvio päämajan toimintakyvystä Mannerheimin poissaollessa oli suoraviivainen: päätöksenteko oli pysähdyksissä.
 Jos näin oli, olisi Mannerheimin sairastelu esimerkiksi kesällä 1944, puna-armeijan suurhyökkäyksen aikaan, ollut katastrofi.
 – Mannerheimin terveydentilasta on kirjoitettu paljon. Tarkastelen sitä Päämajan näkäkulmasta. Mannerhein sairastelussa on selvä syklisyys: hän sairasteli talvisin, kesällä vointi oli parempi. Kun tämän sitoo sotatapahtumiin, ylipäällikkö oli kunnossa silloin kun häntä eniten tarvittiin.
 Yleisesikunnan päällikkö Erich Heinrichs oli komentoketjussa seuraava Mannerheimin jälkeen. SA-kuva
 Ainoa kriittinen hetki oli talvisodan viimeinen viikko. Armeija kävi henkiinjäämiskamppailua samalla kun Mannerheim ja iso osa muusta Päämajan henkilökunnasta makasi kuumeen kourissa. Talvisodan viimeisen viikon tapahtumista Päämajassa on vähän dokumentoitua aineistoa. Karjalaisen mukaan tilanne oli kuitenkin hallinnassa.
 – Kyseessä oli niin lyhyt ajanjakso, että Päämaja oli toimintakykyinen.
 Entä jos ylipäällikkö olisi ollut pois pelistä? Kuka hänen saappaisiinsa olisi astunut?
 Dokumentteja Mannerheimin korvaajasta ei juurikaan ole. Komentoketjun mukaan ylipäällikön paikan olisi ottanut yleisesikunnan päällikkö  Erich Heinrichs .
 – Hän olisi varmasti pystynyt johtamaan sodankäyntiä, mutta olisiko hän pystynyt johtamaan sotaa, Karjalainen kysyy.
 Mannerheimin paikalle on soviteltu myös muun muassa sodan aikaista puolustusministeriä  Rudolf Waldenia  ja silloista tasavallan presidenttiä.
 – Se tiedetään, että kesällä 1944, suurhyökkäyksen aikaan, presidentti  Risto Ryti  on käynyt keskusteluja, joissa hän on ilmoittanut siirtyvänsä päämajaan Mikkeliin ja ottavansa ylipäällikkyyden, jos Mannerheim menehtyy.
 Lue myös :
 Tiedot väsyneistä äideistä ja nälkäisistä lapsista valuivat rintamalle – Tuhannet vapaaehtoiset raportoivat sota-ajan mielialoista viranomaisille

Mannerheim kävi sodan aikana kuoleman porteilla – selkeää seuraajaa sairauksien runtelemalla ylipäälliköllä ei kuitenkaan ollut


Summary: Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistusten poistosta sai viime viikolla täyteen tarvittavat 50000 allekirjoitusta. Päihdetyön asiantuntija pitää perehtynyttä keskustelua tärkeänä.

2000-luvulla maa ja osavaltio toisensa jälkeen on joko laillistanut kannabiksen tai luopunut sen rangaistavuudesta. Maailman maista huumelakejaan on viimeksi höllentänyt muun muassa Kanada, ja keskustelua käydään myös Norjassa.
 Nyt meillä kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi avattu  kansalaisaloite menee eduskunnan käsittelyyn.
 Aloitteessa ehdotetaan lakimuutosta, jonka myötä 18 vuotta täyttäneellä voisi olla 25 grammaa kannabista ilman, että siitä rangaistaisi. 25 grammaa perustuu yhden kannabiskasvin laskennalliseen tuottoarvoon, kertoo  Radio Suomen päivän haastattelussa  EHYT ry:n projektipäällikkö ja kannabisasiantuntija  Kim Kannussaari .
 – Se on todella iso määrä, jos sen päivässä polttaisi, Kannussaari toteaa ehdotetusta sallitusta määrästä.
 Hänen mukaansa syyt kannabiksen käytön taustalla ovat hyvin moninaiset; joku haluaa päihtyä, joku käyttää itselääkinnällisesti, kuka mihinkin.
 – Vertaan sitä usein koulutuksissa puhuessani alkoholiin: joku hakee hyvää oloa, arjen ylittämistä, sosiaalisuutta tai muuta, ja sama juttu on kannabiksessa. Näistä pitää keskustella, ja sitten vasta lähdetään puhumaan niistä haittavaikutuksista. Molemmat puolet pitää ottaa esiin etenkin ehkäisevässä päihdetyössä, Kannussaari kertoo.
 Aloitteen puuhamies uskoo syrjäytymismekanismien vähenevän
 Miten aikuisen kannabiksen käyttäjän elämä muuttuisi, jos kansalaisaloitteen ajamat uudistukset menisivät läpi? Kansalaisaloitteen taustalla ollut Turun seudun kannabisyhdistyksen  Tapani Karvinen  uskoo, että moni asia paranisi.
 – Kun rangaistavuus poistuisi, poistuisi moni syrjäytymistä ja työttömyyttä aiheuttava tekijä. Siirtyisimme sellaiseen asenneilmapiiriin, jossa hyväksyttäisiin se että ihmiset viikonloppuisin käyttävät kannabista, hän kuvailee.
 EHYT ry:n Kim Kannussaari muistuttaa, että kannabislakejaan höllentäneessä Yhdysvalloissa on tullut esiin negatiivisiakin vaikutuksia, kuten lasten myrkytystapauksia. Myöskään huumeiden laittomat markkinat eivät ole poistuneet siinä määrin, kuin ennen lakimuutosta toivottiin. Yhdysvalloissa kannabiksen käyttö on sallittu yhdeksässä osavaltiossa ja maan pääkaupungissa.
 Kannussaaren mielestä on hyvä asia, että kannabiskansalaisaloite tulee eduskunnan käsittelyyn.
 – Mielestäni on äärimmäisen hyvä, että asia tulee päättäjien keskusteltavaksi, sillä viime kädessä tämä on poliittinen päätös. Toivon että asia tulisi avoimeen käsittelyyn ja siihen perehdyttäisiin kunnolla. Keskustelu aiheesta on tarpeellista, samoin kuin sen selvittäminen, mitkä ovat ihmisiä syrjäyttävät mekanismit nykyisessä lainsäädännössä ja miten niihin voidaan puuttua. Tämä olisi yksi osa isoa kokonaiskuvaa tarkasteltaessa, Kannussaari pohtii.
 Hän huomauttaa, että keskustelu on myös vapautunut huomattavasti siitä, mitä se on aikaisemmin ollut.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50333164
 Lue myös:
 Hyödyt ja haitat eduskunnan puntariin ennen pitkää – Oikeusministeri Henriksson kannabisaloitteesta: "Vaikea kysymys, erittäin vaikea"
 50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn
 Lapin poliisi ennakoi ennätysvuotta – huumeiden käyttörikoksia kirjattu jo neljännes enemmän kuin vuosi sitten

Mitä kannabiksen dekriminalisointi tarkoittaisi Suomen tapauksessa - asiantuntija pitää keskustelua tervetulleena


Maahanmuuttovirasto (Migri) on saamassa lisärahoitusta loppuvuodelle.
 Hallitus esittää lisätalousarviossaan Migrille 4,7 miljoonaa euroa loppuvuoden toiminnan turvaamiseen. Hallitus esittää myös 1,1 miljoonaa euroa viraston ICT-kehittämiseen.
 Hallituksen mukaan määräraha varmistaa sen, ettei Migrin myöntämien lupien käsittely hidastu nykyisestä loppuvuonna. Ilman lisärahaa Migrin  olisi pitänyt lomauttaa  henkilöstönsä kahdeksi viikoksi.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) sanoo Twitterissä, että lomautuksia ei nyt tarvita.
 EU-puheenjohtajuus nielee lisämiljoonia
 Lisätalousarviossa myös esitetään neljä miljoonaa euroa lisämäärärahaa poliisille. Sillä on tarkoitus kattaa EU-puheenjohtajuuskauden kustannuksia. Poliisille on myönnetty jo aiemmin kustannusten kattamiseksi 2,5 miljoonaa euroa.
 Hallituksen mukaan lisärahoitus kattaa täysimääräisesti poliisille puheenjohtajuuskauden turvaamistehtävistä aiheutuneet kustannukset.
 Myös Hätäkeskuslaitos on saamassa lisärahoitusta. Lisätalousarviossa esitetään 2,7 miljoonaa euroa Hätäkeskuslaitokselle hätäkeskustietojärjestelmän toimintavarmuuden turvaamiseen ja kehittämiseen.
 Lisäksi esitetään 2 miljoonaa euroa kenttäjohtamisjärjestelmän (KEJO) kehittämiseen.

Maahanmuuttovirasto saamassa lisärahoitusta loppuvuodelle, lomautukset peruuntuvat


Summary: Hallinto-oikeuden mukaan Soklin asemakaavaa ei hyväksytty virheellisessä järjestyksessä eikä se ole lainvastainen.

Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on hylännyt Soklin kaivoksen kaavasta tehdyt valitukset. Kaavasta valittivat Kemi-Sompion paliskunta ja Nuortin Elinkautiset -yhdistys.
 Hallinto-oikeuden mukaan Soklin asemakaavan hyväksyminen ei ole tapahtunut virheellisessä järjestyksessä eikä se ole lainvastainen, kuten valittajat katsoivat.
 Valittajat voivat hakea vielä valituslupaa korkeimmalta hallinto-oikeudelta.
 Kaivoksen aukeaminen ei ole vielä varmaa
 Savukosken  kunnanvaltuusto hyväksyi Soklin asemakaavan toukokuussa 2017.
 – Sokli nytkähti yhden askeleen eteenpäin. Soklin vesitalous- ja ympäristöluvasta tehty valitus on parhaillaan Vaasan hallinto-oikeuden käsittelyssä. Tämän lisäksi  Yara parhaillaan tekee laskelmia , kannattaako sen lähteä hankkeeseen, Savukosken vs. kunnanjohtaja  Esko Rautiainen  sanoo.
 Rautiainen lisää, että kaivosta varten  tie Sokliin pitää saada kunnostettua , sillä nykyinen tie ei kestä kaivoksen kuljetuksia ja liikennettä.
 Yaran odotetaan kertovan kaivoshankkeen kohtalosta aikaisintaan vuonna 2021. Aiemmin julkisuudessa on arvioitu, että Soklin fosforikaivos voisi avautua aikaisintaan vuonna 2024.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä.
 Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .

Valitukset Soklin kaavasta nurin hallinto-oikeudessa


Summary: Tuloja tuli entistä enemmän vähittäispankkitoiminnasta ja aiempaa vähemmän vakuutustoiminnasta.

OP-ryhmän tulos kasvoi 11 prosentilla vuoden takaisesta. Heinä-syyskuun tulos ennen veroja oli 291 miljoonaa euroa, kun se viime vuoden vastaavana ajankohtana oli 262 miljoonaa euroa. Tulot kasvoivat vähittäispankkitoiminnassa ja laskivat vakuutustoiminnassa.
 Korkokate nousi seitsemän prosenttia 314 miljoonaan euroon. Tuotot yhteensä laskivat vajaan prosentin 760 miljoonaan euroon.

OP-ryhmän tulos kasvoi runsaalla kymmenyksellä


Hallitus esittää lisätalousarviossaan miljoona euroa Kuopion kouluiskun jälkihoitoon.
 Lisäyksestä 400 000 euroa kohdennettaisiin opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalle ja 600 000 euroa sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalle.
 Hallituksen mukaan lisämäärärahan tavoitteena on varmistaa, että ne, joiden elämää ja toimintaa ammattioppilaitoksessa sattunut tragedia on traumatisoinut, saavat tarvittavan psykososiaalisen tuen ja tarkoituksenmukaisen hoidon.
 – Tavoitteena on psyykkisen tasapainon palauttaminen sekä työ- ja toimintakyvyn säilyttäminen yksilö-, perhe- ja yhteisötasolla, hallituksen tiedotteessa sanotaan.
 Lisäksi oppilaitokselle aiheutuneita kustannuksia esitetään korvattavaksi. Lisärahaesitys mahdollistaa sen, että koulutus jatkuu oppilaitoksessa sujuvasti ja tilanne normalisoituisi.
 Lisärahoituksella muun muassa rekrytoidaan psykologisesta tuesta vastaavia ammattilaisia, varmistetaan riittävät palvelut opiskeluhuollossa ja työterveyshuollossa sekä lisätään opetushenkilöstöä ja ohjaajia.
 Lokakuun alussa tapahtuneessa kouluiskussa kuoli yksi ihminen ja haavoittui kymmenen. Kahden vammat olivat vakavia, toinen heistä on iskun epäilty tekijä. Hän sai vammoja poliisin ammuttua miestä pidätystilanteessa jalkaan.
 Epäilty tekijä on vangittu ja häntä epäillään todennäköisin syin murhasta ja yhdeksän murhan yrityksestä.
 Lue myös:
 Kuopion kouluhyökkäyksen epäilty vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja 9 murhan yrityksestä – KRP ei usko, että teko oli taustaltaan terroristinen

Kuopion kouluhyökkäyksen jälkihoitoon tulossa miljoona euroa


Summary: Mielenosoittajat vaativat hallituksen eroa, lisää työpaikkoja, parempia palveluita ja loppua  korruptiolle.

Irakilaisessa Karbalan kaupungissa on kuollut ainakin 13 ihmistä, kun turvallisuusjoukot avasivat tulen mielenosoittajia vastaan. Sairaaloiden ja turvallisuuslähteiden mukaan lähes 900 ihmistä on loukkaantunut Bagdadista etelään sijaitsevassa Karbalassa.
 Karbala on shiiamuslimeille pyhä kaupunki ja tärkeä pyhiinvaelluskohde. Kaupungissa on viime viikkoina järjestetty laajoja hallitusta arvostelevia mielenosoituksia.
 Bagdadissa ulkonaliikkumiskielto
 Irakin pääkaupunkiin Bagdadiin oli yöksi julistettu ulkonaliikkumiskielto, jota mielenosoittajat kuitenkin uhmasivat. Bagdadista ei ole kerrottu uusista kuolonuhreista.
 Eilen ainakin viiden ihmisen kerrottiin kuolleen Bagdadin mielenosoituksissa. Eilen ammuttiin myös kaksi kranaattia sotilastukikohtaan, jossa on yhdysvaltalaissotilaita. Kukaan ei loukkaantunut iskussa.
 250 kuollut yhteenotoissa
 Lokakuun alussa eri puolilla Irakia puhjenneissa levottomuuksissa on kuollut tähän mennessä ainakin 250 ihmistä, suurin osa heistä mielenosoittajia.
 Turvallisuusjoukot ovat ampuneet mielenosoittajia kovilla. Myös suoraan kohti ammutut kyynelkaasukranaatit ovat surmanneet ihmisiä. Muun muassa Iranin tukemia puolisotilaallisia ryhmiä on syytetty liian kovista otteista.
 Mielenosoittajat ovat vaatineet hallituksen eron lisäksi lisää työpaikkoja, parempia julkisia palveluita ja loppua korruptiolle. Irak on yksi maailman suurimmista öljyntuottajista, mutta maan infastruktuuri on huonossa kunnossa ja osa väestöstä elää syvässä köyhyydessä.

Irakissa toistakymmentä kuollutta ja satoja loukkaantuneita yön yhteenotoissa


Summary: Häiriö Rantaradan junaliikenteessä tuli ilmi tiistaina aamulla.

Rautatieliikenteessä on häiriö Salon ja Paimion välillä, rataliikennekeskus Finrail tiedottaa. Häiriön arvioidaan viivästyttävän junia 15 minuutista puoleen tuntiin.
 Häiriön syynä on turvalaitosvika. Korjaustyöt ovat käynnissä, mutta arviota korjaukseen menevästä ajasta ei toistaiseksi ole.
 Aikaisemmin tänään rataliikennekeskus kertoi häiriöstä Vainikkalan ja Luumäen välisellä osuudella, jossa junaliikenne on keskeytetty.
 Lue myös:
 Junaliikenne keskeytyi Luumäki–Vainikkala-välillä – Allegro-junien matkustajat kuljetetaan linja-autoilla Vainikkalan ja Lappeenrannan välillä

Junaliikenteessä myöhästymisiä Salon ja Paimion välillä – vikaa korjataan


Summary: Verottaja käsittelee jokaisen kieltopyynnön erikseen. Toistaiseksi kaikki pyynnöt on hyväksytty. Käytäntö alkoi tänä vuonna.

Tirkistelyä ja kateutta vai avoimen yhteiskunnan perusta? Suomessa tulo- ja verotiedot ovat poikkeuksellisen avoimia ja joidenkin mielestä liiankin avoimia. Asia on jälleen ajankohtainen, kun tuoreet verotiedot julkaistaan ensi viikon maanantaina.
 Tänä vuonna ensimmäistä kertaa on mahdollista kieltää omien tulo- ja verotietojen julkaiseminen listalla, jonka verottaja toimittaa tiedotusvälineille. Listalle on koottu 100 000 euroa tai enemmän ansainneiden nimi, tulot ja maksetut verot.
 Verottajan uuden tulkinnan mukaan sen on annettava suomalaisille mahdollisuus saada omat tietonsa pois tältä listalta. Syynä on EU:n tietosuoja-asetus ja vuoden alussa laajennettu tietosuojalain soveltamisala. Verottaja päättää kuitenkin itse, hyväksyykö se pyynnön julkaisemiskiellosta. Pyyntö hyväksytään, jos sen taustalla on "henkilökohtainen erityinen tilanne".
 Verohallinnon ylitarkastaja  Noora Kontron mukaan erityinen tilanne voi tarkoittaa esimerkiksi jotakin taloudellista, terveydellistä tai turvallisuuteen liittyvää syytä.
 Ylitarkastaja Noora Kontro muistuttaa, että vero- ja tulotiedot ovat edelleen saatavissa verotoimistoista, vaikka medialle toimitettavalta listalta tiedot poistettaisiinkin.  Verohallinto
 70 kieltohakemusta hyväksytty
 Uutta mahdollisuutta on halunnut käyttää noin sata suomalaista. Kontro kertoo, että 70 hakemusta on käsitelty ja ne kaikki on hyväksytty, joskin muutamaan hakemukseen pyydettiin tarkempia perusteluja. Hän ei halua tarkentaa millaisia hyväksytyt syyt tähän mennessä ovat olleet.
 Joskus sanotaan, että hyvätuloisten listalle päätyminen on omiaan houkuttelemaan rikollisuutta.
 – Tämänkin tyyppisiä perusteluja on ollut, Kontro myöntää.
 Huipputuloisten listalle päätyminen voi tuottaa myös henkisiä paineita esimerkiksi pienellä paikkakunnalla.
 Ylekin on pyytänyt verottajalta listan yli 100 000 euroa ansio- ja pääomatuloa saaneista. Yle julkaisee kuitenkin vain tuhannen suurituloisimman tiedot, jolloin listalla ei näy aivan tavallisia palkansaajia.
 Loppuuko avoimuus?
 Kontro arvelee, että tulevina vuosina yhä useampi pyytää tietojensa poistamista listalta. Loppuuko siis suomalainen verotuksen avoimuus lähivuosina?
 Kontro muistuttaa, että mahdollisuus kieltää verotietojensa julkaiseminen koskee vain tiedotusvälineille toimitettavaa listaa. Tulo- ja verotiedot ovat edelleen saatavissa verotoimistosta, vaikka henkilön tiedot olisi poistettu median saamalta listalta.
 – Meidän näkemys on se, että tämä tiedotusvälineille tarjottava lista on ylimääräinen palvelu. Julkisuus ja avoimuus toteutuu jo sillä, että tiedot saa verotoimistosta pyytämällä.
 – Kieltopyyntöjen käsittely on melko työlästä ja jos hakemusmäärät kasvavat niiden käsittelytapaa täytyy pohtia, Kontro sanoo.
 Verottaja ei ole siis ratkaissut vielä sitä, miten toimitaan, jos useat sadat tai tuhannet ihmiset pyytävät tulo- ja verotietojen poistamista listalta.
 Kontron mukaan jo aikaisemminkin muutamat ihmiset ovat pyytäneet tietojensa salaamista, vaikka se ei ollutkaan mahdollista.
 Tietojen julkistamista rajoittavat pyynnöt on pitänyt toimittaa verottajalle viikkoa ennen tietojen julkaisemista marraskuun 4. päivänä.

Verottaja suostui salaamaan verolistalta 70:n yli 100 000 euroa tienaavan tulotiedot – taustalla ”henkilökohtainen erityinen tilanne”


Summary: Liiketulos ja liikevaihto kohenivat.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kohujen keskellä painiva Posti on kohentanut heinä-syyskuussa liiketulostaan 10,1 miljoonaan euroon. Vuosi sitten samaan aikaan tulosta kertyi 4,3 miljoonaa euroa.
 Juttua täydennetään hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Kuka ihme osaisi johtaa Postia? Headhunter, johtamiskouluttaja, ay-johtaja ja entinen ministeri kertovat, mitä kohuyhtiön uudelta johtajalta vaaditaan
 Kirjeiden jakelumäärä romahti ennätysmäisesti – Postin tulos heikkeni aavistuksen

Posti kohensi tulostaan


Summary: Paperin kysynnän odotetaan jatkavan laskuaan Euroopassa.

Metsäyhtiö Stora Enson liiketoiminnan kannattavuus heikkeni tuntuvasti vuodentakaiseen verrattuna.
 Heinä–syyskuun operatiivinen liikevoitto putosi 231 miljoonaan euroon, kun se viime vuonna vastaavaan aikaan oli 358 miljoonaa euroa. Yhtiön tulos heikkeni yli kolmanneksen vertailukaudesta.
 Liikevaihto laski seitsemän prosenttia ja oli noin 2,4 miljardia euroa.
 Stora Enso odottaa kysynnän kasvun hidastuvan yhtiön liiketoiminnassa, ja paperin kysynnän odotetaan jatkavan laskuaan Euroopassa.
 Yhtiö sanoo tekevänsä yhä lisätoimia kannattavuuden turvaamiseksi.
 – Liikevaihto vuosineljänneksellä laski alhaisempien hintojen ja volyymien vuoksi. Myös operatiivisessa liiketuloksessa nähtiin jyrkkä lasku samasta syystä, toimitusjohtaja  Karl-Henrik Sundström  kommentoi  tiedotteessa .

Stora Enson tulos heikkeni yli kolmanneksen


Summary: Sähköratavaurio on katkaissut junaliikenteen Luumäen ja Vainikkalan välillä. Vika vaikuttaa Venäjältä tuleviin ja Venäjälle meneviin matkustajajuniin.

Junaliikenne on keskeytynyt Luumäen ja Vainikkalan välisellä rataosuudella.
 Junaliikenne keskeytettiin Luumäen ja Vainikkalan välillä sähköratavaurion vuoksi. Vian korjauksen kestosta ei ole vielä tietoa.
 Vika vaikuttaa Venäjältä tuleviin ja Venäjälle meneviin matkustajajuniin. Allegro-junien matkustajat kuljetaan Vainikkala–Lappeenranta-välillä linja-autoilla, ja tämän vuoksi he myöhästyvät aikataulustaan.
 Vika ei vaikuta Kouvolan ja Joensuun välillä kulkeviin juniin.
 VR päivittää tilannetta  verkkosivullaan .

Junaliikenne keskeytyi Luumäki–Vainikkala-välillä


Summary: Korkeasaaren eläintarhan saimaannorppa-altaan suunnittelu etenee. Kustannusarvio valmistunee loppuvuoden aikana.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Korkeasaaren eläintarha on jatkanut saimaannorppa-altaan suunnittelua. Eläinten hoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontti  kertoo, että altaasta tulisi 200 neliömetrin kokoinen ja sen keskisyvyys olisi kolme metriä. Maapinta-alaa pitää olla norpan käyttöön satakunta neliömetriä. Mittoja määrittää eläintilojen tila-asetus.
 – Meidän pitää vielä tarkentaa suunnitelmia. Ne ovat hyvässä vaiheessa. Kustannuksia ei vielä tällä hetkellä tiedetä, sanoo Trontti.
 Päätöksiä altaan rakentamisesta on odotettavissa aikaisintaan loppuvuodesta.
 – Kyllä meillä kova toive on, että loppuvuoden aikana tilanne olisi sillä tavalla edennyt, että pystyisimme kertomaan, minkälaista eläintilaa meille mahdollisesti olisi tulossa, toteaa Trontti.
 Saimaannorppa-altaan rakentaminen nousi pohdintaan, kun heinäkuussa Puumalasta vietiin heikkokuntoinen norppa hoitoon villieläinsairaalaan. Samalla avautui keskustelu siitä, miten Korkeasaari voisi tulevaisuudessa olla mukana  säilyttämässä saimaannorpan uhanalaisia geenejä .
 Tobias voi hyvin Korkeasaaressa, Sanelman tilannetta seurataan Saimaalla
 Korkeasaaressa hoidossa oleva, Tobias-norppana tunnettu eläin asuu tällä hetkellä omassa allashuoneessaan Korkeasaaressa.
 – Se voi hyvin, kertoo Trontti.
 Varsinais-Suomen ELY-keskus teki  aiemmin päätöksen , että Korkeasaareen hoitoon tuotua saimaannorppaa ei saa palauttaa Saimaalle tautiriskin vuoksi. Toisaalta Korkeasaari voi hakea poikkeuslupaa Tobias-norpan hallussapitoon vasta, kun eläintarhalla on osoittaa sille sopivat tilat.
 Toinen samaan aikaan Tobiaksen kanssa viime kesänä Saimaalla ihmisten hoitoon päätynyt saimaannorppa, Sanelma,  sai viikonloppuna muikkuja ja lääkkeitä , kun se ajautui rantaan huonovointisena. Norppa kuitenkin virkosi muikkujen voimalla ja polski tiehensä. Sanelmaa viikonloppuna hoitaneen imatralaisen eläinlääkäri  Pekka Sarkasen  mukaan norpan tilaa seurataan.
 Korkeasaarella on valmius ottaa myös tämä norppa hoitoon, jos viranomaiset katsovat, että se ei pärjää tulevaa talvea Saimaalla.
 – Meillä villieläinsairaalassa hoidetaan loukkaantuneita luonnonvaraisia eläimiä. Mutta ajatus on, että ne pystyttäisiin palauttamaan luontoon. Saimaannorppien kanssa on se tilanne, että jos meille tuotua eläintä ei voi palauttaa luontoon, siinä tilanteessa Korkeasaari ei ole päätöksentekijä, vaan sitten käännymme viranomaisten puoleen. Jos meiltä pyydetään apua, ilman muuta autamme, sanoo eläinten hoidon ja suojelun johtaja Nina Trontti Korkeasaaresta.
 Lue myös:
 Tobias-kuutti avasi keskustelun suojelun tulevaisuudesta – pitäisikö saimaannorpan uhanalaiset geenit säilyttää Korkeasaaressa?

Korkeasaaren saimaannorppa-altaasta tulisi 200 neliömetrin kokoinen – suunnitelmat tarkentuvat loppuvuoden aikana


Summary: Demokratia-aktivisti Joshua Wongin ehdokkuus ensi kuun vaaleissa hylätty.

Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  arvioi, että alueen talous kutistuu tämän vuoden aikana. Kesäkuussa alkaneet mielenosoitukset ovat vaikuttaneet kielteisesti alueen talouteen.
 Lam luonnehti näkymiä ennätyksellisen synkiksi. Carrie Lam kommentoi taloutta viikottaisessa lehdistötilaisuudessaan. Etukäteen oli arvioitu, että hallintojohtaja Lam saattaisi jopa ilmoittaa erostaan, mutta Lam keskittyi talouskysymyksiin ja vakuutti, että hänellä on Kiinan keskusjohdon tuki.
 Sanomalehti  Financial Timesin mukaan  Kiina on kuitenkin aikeissa siirtää Lam syrjään. Lehden tietojen mukaan Kiinan johto haluaa kuitenkin odottaa tilanteen rauhoittumista, koska se ei halua näyttää taipuvansa mielenosoitusten paineen alla.
 Lam lupasi elvyttää taloutta
 Lam puolestaan lupasi toimia Hongkongin talouden elvyttämiseksi, mutta ensin väkivallan olisi loputtava.
 Mielenosoitukset saivat alkunsa lakiesityksestä, jonka perusteella rikoksesta epäillyt voitaisiin luovuttaa manner-Kiinaan. Lakihankkeen vastustajat epäilivät, että sitä käytettäisiin toisinajattelijoiden rankaisemiseen.
 Protestit ovat sittemmin laajentuneet yleiseksi demokratialiikkeeksi. Mielenosoittajat sanovat vastustavansa Kiinan kommunistisen puolueen yrityksiä kaventaa hongkongilaisten demokraattisia oikeuksia. Tiistaina Hongkongin viranomaiset ilmoittivat, että demokratia-aktivisti  Joshua Wongin  ehdokkuus ensi kuun paikallisvaaleissa on hylätty. Wongilla on ollut näkyvä rooli viime kuukausien mielenosoituksissa.
 Lue lisää:
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja
 Mielenosoitukset tahrivat Hongkongin matkailumainetta – Manner-Kiinasta tulevien turistien määrä romahti syyskuussa
 Hongkongin johtaja: Hallinto hylkää virallisesti mielenosoituksiin johtaneen lakiesityksen

Hongkongin talous kärsinyt levottomuksista – taantuma uhkaa


Summary: Kasvihuoneissa viljeltävät vihannekset tunkevat juurensa pääosin turvepohjaiseen kasvualustaan. Nopeasti uusiutuva rahkasammal on korvaamassa turpeen.

Vaikka luonto on laskeutunut talvilepoon ja puutarhaliikkeet sulkeneet ovensa, Kauppapuutarha Honkasella ei ole hiljaista: ruukutuskone puksuttaa kasvuturvetta ruukkuihin jo ensi kevään taimia varten.
 Toimitusjohtaja  Olli Nieminen  nostelee täytetyt ruukut lavalle ja kuljettaa ne kasvihuoneisiin odottamaan kevättä.
 Kevättä odottaa innolla myös Nieminen, sillä puutarhalla käytetään ensimmäistä kertaa kasvualustaa, jossa on turpeen seassa 20 prosenttia rahkasammalta.
 – Tämä on ilmavampaa kuin tavallinen kasvuturve. Kun tätä puristaa kovasti ja sitten avaa nyrkin, se ikään kuin ponnahtaa takaisin muotoonsa. Kasvien kasvuun lähdön ja juurtumisen pitäisi olla tässä nopeampaa kuin perinteisellä turpeella.
 Kasvukauden jälkeen puutarhoilla valmistellaan jo ensi kevättä. Petri Aaltonen / Yle
 Hyvä kasvualusta on yrttien, vihannesten ja kukkien kukoistuksen kulmakivi, sanoo Nieminen.
 – Hyvä kasvualusta pidättää ja johtaa vettä hyvin. Lisäksi se on ilmava ja pitää tarvittavan kalkin ja ravinteet kasvin käytössä.
 Turpeessa ovat nämä kaikki ominaisuudet, siksi sitä käyttävät niin harrastajat kuin ammattilaisetkin ympäri maailman.
 Turpeen energiakäyttö on Suomessa tarkoitus  puolittaa seuraavan 10 vuoden  aikana. Samoilta soilta, mistä energiaturve nostetaan, saadaan myös kasvuturve.
 Honkasen kauppapuutarhalla kokeillaan ensimmäistä kertaa kasvualustana turpeen ja rahkasammleen sekoitusta. Petri Aaltonen / Yle
 Suurin osa kotimaisista vihanneksista ja kesäkukista kasvatetaan turpeessa, joten ammattipuutarhurit ovat seuranneet turpeen alasajoa huolestuneina.
 – Kyllähän se huolettaa, että saadaanko turvetta tulevaisuudessa, koska tällä hetkellä muita hyviä vaihtoehtoja ei oikein ole, pohtii Nieminen.
 Hellävarainen monsteri
 Kasvualustojen valmistajat ovat etsineet turvetta korvaavaa materiaalia jo hyvän aikaa.
 Kekkilä-BVB:n brändi- ja viestintäjohtaja  Nina Kinnunen  sanoo, että yrityksen emoyhtiö Vapo on tutkinut rahkasammalen hyödyntämismahdollisuuksia useamman vuoden ajan.
 – Olemme kehittämässä myös sammalen keräämiseen konetta, jolla voidaan suorittaa keruu mahdollisimman hellävaraisesti mutta samalla tehokkaasti, kertoo Kinnunen sähköpostissaan.
 Rahkasammalta korjataan sitä varten suunnitellulla erikoiskalustolla. Petri Aaltonen / Yle
 Biolan Group on askeleen edellä, sillä yhtiö lähti vuonna 2016 omistajaksi Ecomoss-yritykseen, jossa on kehitetty maailman ensimmäinen rahkasammaleenkorjuukone.
 Ecomossin toimitusjohtaja  Heikki Rantanen  kertoo, että sammaleen nostoyksikkö on rakennettu metsätraktorin alustalle ja sen voi vaihtaa metsäkuljetuskalustoksi yhdessä päivässä.
 – Tämä tuo koneurakoitsijoille mahdollisuuden käyttää konetta 24/7 ja ympäri vuoden, hymyilee Rantanen.
 Kone on epävirallisesti nimetty Ecomonsteriksi, vaikka se ei hirvittävää tuhoa kylväkään ympärilleen.
 – Rahkasammalta nostetaan vain 20–30 senttimetriä suon pinnasta. Kun on sammal nostettu, jälki jätetään mahdollisimman siloiseksi, että sammal pääsee hyvin lähtemään uuteen kasvuun, Rantanen sanoo.
 Heikki Rantanen kertoo, että parin vuoden kuluttua sammalen korjuusta suolta voi saada hyvän hillasadon.  Petri Aaltonen / Yle
 Kasvuston uusiutuminen varmistetaan myös sillä, että osa sammalesta jätetään nostamatta.
 Rantanen vertaa sammalen korjuuta puukauppaan.
 – Maanomistajat voivat hyötyä siinä, että me ostamme heiltä sammalta. Emme vuokraa tai osta suota, vaan ostetaan vain se korjattava sammal.
 Tällä hetkellä sammalta nostetaan kahden Ecomonsterin voimin.
 Uusi sammalsato 25–30 vuoden kuluttua
 Luonnonvarakeskuksessa on tutkittu rahkasammaleen noston vaikutuksia ympäristöön. Tutkija  Niko Silvan  arvioi, että Suomessa on rahkasammaleen tuotantoon soveltuvia alueita noin 300 000 hehtaaria.
 – Ne ovat näitä soita, joihin on tehty aikoinaan epäonnistuneita metsäojituksia. Alueet ovat metsänkasvatukseen liian karuja ja sitä kautta myös kunnostusojituskelvottomia, kertoo Silvan.
 Rahkasammaleen korjuu voisi siis tuoda tuottoa maanomistajalle alueella, jossa puun kasvatus ei onnistu.
 Rahkasammal uusiutuu nopeasti. Tältä suolta on  nostettu sammalta neljä vuotta sitten. Petri Aaltonen / Yle
 Erotuksena puun tuotantoon, sammaleen kiertoaika on 2–3 kertaa puuta nopeampi. Rahkasammal kasvaa noin senttimetrin vuodessa, eli uusi sato suolta voidaan korjata 25–30 vuoden kuluttua.
 Sammalen nosto ei vaadi ympäristölupaa, ojituksia tai muita kuivatustoimia.
 – En näe sammaleen nostossa mitään arveluttavaa, jos siinä vain noudatetaan hyviä toimintatapoja, toteaa Silvan.
 Suokasvillisuus valtaa korjatun alueen muutamassa vuodessa.  Petri Aaltonen / Yle
 Silvanin mukaan hyviin toimintatapoihin kuuluu se, että luonnonvaraiset suot jätetään rauhaan, sammalta ei nosteta liian syvältä, vesistöihin jätetään kunnon suojavyöhykkeet ja suon annetaan uusiutua rauhassa ennen seuraavaa sadonkorjuuta.
 – Suot eivät ole veljeksiä keskenään, eli joku alue voi palautua entiselleen jo 10–15 vuodessa, mutta keskimääräisenä uusiutumisaikana on hyvä pitää noin 30 vuotta, sanoo Silvan.
 Kasvatusalustojen kysyntä maailmassa kasvaa huimasti
 Biolan Groupin ja Novarbo Oy:n toimitusjohtaja  Teppo Rantanen  kertoo, että yhtiö on investoinut rahkasammaleen tuotantoketjuun miljoonia euroja. Euraan rakennettu tuotantolaitos valmistaa parhaillaan rahkasammaleesta ensimmäistä kaupallista tilausta.
 – Näkymät ovat huikean suuret, koska pelkästään Hollannissa kasvihuoneita on noin 8 000 hehtaaria. Puhumme siis kansainvälisestä liiketoiminnasta rahkasammal-kasvualustan kohdalla.
 Suon pinnasta nostettu sammal murskataan ja puristetaan kuivaksi paikanpäällä. Petri Aaltonen / Yle
 Hollantilaisen Wageningen yliopiston tutkija  Chris Blok   on arvioinut  (IPS Convention seminaarialustus), että kasvihuoneviljely ja sitä myöten kasvualustojen kysyntä tulee nelinkertaistumaan seuraavan 30 vuoden aikana.
 Syitä tähän ovat väestönkasvu, kaupungistuminen ja  viljelymaan köyhtyminen  (HS, maksumuurin takana).
 Globaaliin ruuantuotantoon suomalainen sammal ei yksistään tule riittämään, mutta se on yksi ekologinen ratkaisu lisää, jotta voidaan tuottaa riittävästi ruokaa kasvavalle väestölle.
 Yritysten investoinneista päätellen rahkasammalesta voidaan myös odottaa miljoonabisnestä Suomelle.
 Esimerkiksi Hollannissa kasvihuoneissa käytetään kasvualustana suuria määriä  kivivillaa  (Farmit), joka on käytön jälkeen lähestulkoon ongelmajätettä.
 Kivivillassa epäorgaaninen kiviaines ja kasvien juuret sekoittuvat toisiinsa ja niiden erottelu sekä jälkihyödyntäminen on vaikeaa.
 Viljelijät maksavat käytetyn kasvualustan pois kuljettamisesta ja jälkikäsittelystä siihen erikoistuneille yrityksille.
 – Rahkasammaleesta tehdyn kasvualustalevyn voi kompostoida, jolloin se jatkaa elämäänsä maanparannusaineena. Tai sitten se voidaan periaatteessa vaikka polttaa energiaksi, toteaa Rantanen.
 Rahkasammal voi korvata turpeen pitkällä aikavälillä vihannesten kasvatuksessa. Petri Aaltonen / Yle
 Jos kotimaan kasvuturve korvattaisiin kokonaan rahkasammaleella, pitäisi sammalta nostaa pari miljoonaa kuutiota vuodessa. 30 vuoden kiertoajalla tuotantoalaa tarvittaisiin yhteensä noin 60 000 hehtaaria, ynnäilee Luonnonvarakeskuksen Silvan.
 – Teknisessä, taloudellisessa ja ekologisessa mielessä on mahdollista korvata turve kokonaan jollain aikavälillä, mutta ei nykyisellä konekapasiteetilla.
 Lue myös
 Asiantuntijat budjettiesityksen ilmastosatsauksista: Tehokkain toimi jäi uupumaan, kun turpeen verotukea ei poistettu

Rahkasammal avuksi maailman ruokatuotantoon – Suomen soilla muhii miljoonabisnes, sillä sammaleesta kaavaillaan kasvisten kasvualustaa


Summary: Syyrian sota osoittaa, että nykyisen turvallisuuskriisin korvaavaa oikeaa ja syvää rauhaa ei näytä olevan tarjolla, kirjoittaa Janne "Rysky" Riiheläinen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Euroopan johtohahmona nyt hääräävä Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  haluaa, että läntisen Euroopan on taas oltava  hyvissä väleissä Venäjä kanssa . Hänen ulkoministerinsä käytti tästä suhtautumistavan muutoksesta  termiä reset , uudelleenkäynnistys. Termin loi aikoinaan  Barack Obaman  hallinto ja järjesti jopa näyttävän tilaisuuden, jossa ulkoministerit  Sergei Lavrov  ja  Hillary Clinton  painoivat huonojen suhteiden nollaukseen tarkoitettua reset -nappia.
 Ei onnistunut silloin. Eikä onnistu nytkään.
 Nykyisen turvallisuuskriisin taustalla on totta kai monia asioita, mutta keskiössä on Venäjän toiminta. Se pyrkii  keinoja kaihtamatta taas pelätyksi ja kunnioitetuksi maailmanvallaksi. Samanlaisilla häikäilemättömillä keinoilla  Vladimir Putin  lujittaa omaa valtaansa Venäjällä.
 Presidentti   Sauli Niinistö   puhui vastikään  geopoliittisesta valtakolmiosta, joka pitkälti määrittelee maailmanpolitiikan tapahtumia. Jättimäisten Yhdysvaltojen ja Kiinan rinnalle Niinistö nosti nyt edellisiin verrattuna monin tavoin pienen Venäjän, jonka hän sanoi ”sotilaallisesti ja poliittisesti” nostaneen itsensä siihen asemaan. Tämä näkyi väkevällä tavalla, kun presidentti  Donald Trump  suorastaan ojensi Kremlin kollegalleen hopeatarjottimella  johtoaseman Lähi-idässä . Tilanteen monimutkaisuutta kuvaa hyvin se, että tämä ojentaminen tapahtui antamalla Venäjää lähentyneelle Nato-maa Turkille luvan hyökätä Yhdysvaltain liittolaisten kimppuun Syyriassa.
 Venäjän rajaa reunustaa joukko jäätyneitä ja myös kuumia konflikteja.
 Venäjä on historiallisesti ollut ja  haluaa edelleen olla imperiumi . Imperiumi ei hahmota itseään kiinteiden rajojen kanssa kuten kansallisvaltio, vaan se taantuessaan pienenee ja vahvistuessaan laajenee. Nykyään laajeneminen on onneksi enemmän etupiirien ja vaikutusvallan lisäämistä. Mutta silti ole mikään sattuma, että Venäjän rajaa reunustaa joukko jäätyneitä ja myös kuumia konflikteja.
 Venäjä toimii pääosin reagoimalla  vastaantuleviin asioihin ja käyttämällä hyväkseen avautuvia tilanteita. Tätä toimintatapaa kuvaa hyvin arvostetun Venäjä-tutkijan  Mark Galeottin  kertomus. Venäjän ulkoministeriössä työskentelevä  haastateltava oli todennut  Galeotille Venäjän toiminnan tavoitteista: "Kärjistetysti sanottuna me yritämme estää teitä estämästä meitä."
 Venäjä haluaa siis saada itselleen mahdollisimman suuren liikkumavaran, jossa se saa halutessaan rankaisematta rikkoa sääntöjä. Näin se on toiminutkin. Venäjä valloitti Krimin ja käy sotaa Ukrainassa. Se  sekaantuu vaaleihin eri maissa  ja rahoittaa erilaisia ääriaineksia eritoten EU-maiden äärioikeistolaisia puolueita. Lisäksi  Venäjän sotilastiedustelu on kytketty  erilaisiin lännessä tapahtuneisiin  murhiin ja murhayrityksiin.
 Rauhan aikana käytävä poliittinen sota  on venäläisestä näkökulmasta normaali tilanne. Juuri samalla tavalla monet suuret länsimaat toimivat läntisen maailman ulkopuolella. Ei siis mikään ihme, että  lännen reaktioita pidetään Venäjällä tekopyhinä.
 Nykyisten reunaehtojen vallitessa lännen ja Venäjän syvästä yhteistyöstä ei voi tulla totta.
 Presidentti Macron pyrkii rauhaan, jossa EU ja Venäjä voisivat yhdistää voimiaan pärjätäkseen paitsi Kiinalle, myös liittolaisistaan loitontuvalle Yhdysvalloille. Tällaisen yhteistyön luomat resurssit innovaatioineen, luonnonvaroineen ja pääomineen olisivatkin yhdistyessään merkittävä muutos maailmanpolitiikkaan. Tätä houkuttelevaa kuvaa on hyvä heilutella eurooppalaisten johtajien silmien edessä. Hehän haluavat kiihkeästi taloudellista menestystä. Tähän kuvioon kuulunee jollain tasolla myös Venäjälle mieluinen Macronin päätös estää EU:n jäsenyysneuvottelut Pohjois-Makedonian ja Albanian kanssa.
 Nykyisten reunaehtojen vallitessa  lännen ja Venäjän syvästä yhteistyöstä ei voi tulla totta. Joko lännen on korruptoiduttava tai Venäjän demokratisoiduttava syvän yhteistyön mahdollistamiseksi. Yhteistyö edellyttäisi investointeja. Niiden turvaaminen Venäjällä tarvitaan oikeusvaltiota. Se veisi Putinilta välttämättömät vallankäytön välineet korruptioineen, vaalivilppeineen ja näytösoikeudenkäynteineen.
 Pinnallinen sopu vain rohkaisee Venäjää toimimaan tulevaisuudessakin aggressiivisesti.
 Macronin hanke voi kuitenkin lyhyellä tähtäimellä tuottaa myönteisiä tuloksia. Ehkä sota Ukrainassa saadaan loppumaan tai laantumaan. Mutta pidemmällä tähtäimellä pinnallinen sopu vain rohkaisee Venäjää toimimaan tulevaisuudessakin aggressiivisesti.
 Sovunhieronta voi myös hajottaa  länsimaiden rintaman, sillä tilanne nähdään hyvin eri tavoin eri EU-maissa. Maltillisena tunnettu Viron presidentti  Kersti Kaljulaid   varoitti haastattelussa , että ei pidä sopia vain sen vuoksi, että vaihteeksi tapahtuisi jotain positiivista. Kaljulaid pelkäsi, että Venäjä antaa periksi hyvin vähän ja länsi oikeastaan hyvin paljon. Tästä saatiin jo käytännön esimerkki, kun  Venäjä sai täysin vastikkeetta takaisin täydet oikeudet  osallistua Euroopan neuvoston toimintaan. Putin näytti pitkään olevan ahdingossa, mutta viime aikoina Kremlissä on ollut syytä hymyyn, välillä ehkä jopa nauruun.
 Nykyinen vastakkainasettelu länsimaiden ja Venäjän välillä ei ole häviämässä mihinkään. Kanavia on pidettävä auki ja keskusteluja käytävä. On etsittävä niitä pieniä asioita, joiden avulla pidetään yhteyttä ja luottamusta yllä edes jollain tasolla. Mutta Macronin tavoittelemaa oikeaa ja syvää rauhaa ei näytä olevan vielä tarjolla ja siksi sen tavoittelu todennäköisesti vain pahentaa tilannetta.
 Janne "Rysky" Riiheläinen
 Kirjoittaja on joensuulainen bloggari, joka on aktiivinen turvallisuuspolitiikan keskustelija. Riiheläinen on vapaa toimija, joka ei ole sidottu mihinkään asemaan, organisaatioon tai ajatussuuntaan.
 Katso lisää:
 Venäjätutkija  Mark Galeottin luento  (englanniksi)
 Erkka Mikkonen: Venäjä tekee venäläisten rakastamisesta vaikeaa
 Rysky Riiheläisen kolumni: Moskova saapuu Brysseliin ja muita viestejä Kremlistä
 Kolumnista voi keskustella 29.10. klo 16:00 asti

Rysky Riiheläisen kolumni: Länsimaiden ja Venäjän vastakkainasettelu ei ole häviämässä mihinkään


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Haku ammattikorkeakouluihin muuttuu täysin
 Ammattikorkeakouluihin haetaan nyt ensimmäistä kertaa  valtakunnallisella, yhteisellä valintakokeella . Esimerkiksi sairaanhoitajaksi ja insinööriksi voi hakea samalla valintakokeella. Koe on digitaalinen, ja hakijat tekevät sen omalla kannettavalla tietokoneella. Ammattikorkeakoulujen valintakokeet järjestetään tällä viikolla eri puolilla Suomea.
 Ryvettynyt kuva näkyy nopeasti huonomaineisten yritysten listalla
 Veronkiertosotkuissa esillä ollut Danske Bank. Valda Kalnina / EPA
 Median ryöpytykseen ja huonoon valoon joutuneita yrityksiä on päätynyt  mainetutkimuksen huonomaineisimpien yritysten listalle . Listan häntäpäästä löytyvät kaivosyhtiö Terrafamen lisäksi muun muassa hoitoskandaalissa ryvettynyt Esperi Care, veronkiertosotkuissa esillä ollut Danske Bank ja kyseenalaisesta hyväksikäytöstä syytetty Facebook. Myös Posti ja sähköverkkoyhtiö Caruna ovat listalla. Hyvien joukkoon pääseviä yrityksiä yhdistää omistajuus. Niistä moni on perheyritys.
 Koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutus sai aikaan hurjat hintaerot Helsingissä
 Kuvaverkon toimitusjohtajan mukaan melkein jokainen perhe ostaa luokkakuvan. Kaj Rehnman / Yle
 Helsingin kaupungissa kilpailutettiin koulujen ja päiväkotien kuvaukset.  Kilpailutus sai aikaan erikoisen tilanteen . Helsinkiläisissä kouluissa ja päiväkodeissa maksetaan nyt hyvin erilaisia hintoja täysin samasta kuvapaketista. Perheiden maksama hinta riippuu täysin siitä, millä alueella he sattuvat asumaan. Erikoista on myös se, että useissa tapauksissa varakkailla alueilla hinnat ovat alhaisimmat. Yle selvitti, mikä kilpailutuksessa meni mönkään.
 Ennenaikaisten vaalien läpimeno on nyt lähellä Britanniassa
 Britannian pääministeri Boris Johnson maanantaina parlamentin istunnossa. UK Parliament / EPA
 Britanniassa pääministeri  Boris Johnson  toivoo parlamentin myöhemmin tänään päättävän ennenaikaisista parlamenttivaaleista, jotka avaisivat brexit-umpisolmun. Eilen yritys sopia ennenaikaisista vaaleista epäonnistui. Britannian EU-eroa on nyt lykätty ensi vuoden tammikuun loppuun. Mikäli Johnsonin vaalisuunnitelma hyväksytään, Britanniassa järjestetään ennenaikaiset parlamenttivaalit 12. joulukuuta. Jos Johnsonin konservatiivit saisivat enemmistön parlamenttiin,  EU-erosopimus voitaisiin hyväksyä  ilman muutosvaatimuksia, kirjoittaa toimittaja  Pasi Myöhänen  Lontoosta.
 Poutaista mutta viileää lähes koko maassa
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Sää on suurelta osin poutaista. Lähinnä läntisillä merialueilla ja idässä tulee paikoin lumikuuroja. Öisin on pakkasta kautta maan, ja päivisinkin lämpötila on etelää lukuun ottamatta nollan tienoilla tai pakkasella.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Haku ammattikorkeakouluihin mullistuu, hoivayhtiöt huonomaineisimpia yrityksiä, kilpailutus sotki koulukuvausten hinnat


Summary: Puhumme myös Britannian EU-eron uusimmista käänteistä ja tapaamme Sipe Santapukin, joka on säveltänyt sinfonian.

Katso lähetys  tästä .

Ylen aamu tänään: rahastot hamstraavat metsiä – kuka omistaa suomalaiset metsät tulevaisuudessa? Katso lähetys tästä


Summary: Hautauksesta ei ole annettu tarkempia yksityiskohtia.

Terroristijärjestö Isisin johtajan  Abu Bakr al-Baghdadin  ruumis on haudattu mereen, kertoo Yhdysvaltain puolustusministeriö Pentagon.
 Al-Baghdadi kuoli lauantaina Yhdysvaltain erikoisjoukkojen hyökkäyksen yhteydessä Pohjois-Syyriassa. Yhdysvaltain mukaan Baghdadi sai surmansa laukaistuaan pommivyön.
 Merihautaus tuntemattomaan paikkaan
 Pentagonin mukaan al-Baghdadin ruumista kohdeltiin asianmukaisesti islamilaisten uskonnollisten sääntöjen mukaisesti. Pentagon ei kertonut minne jäänteet laskettiin. Hautaamalla mereen halutaan varmistaa, että Baghdadin hautapaikasta ei muodostu pyhiinvaelluskohdetta Isisin kannattajille.
 Myös terroriverkosto al-Qaidan johtajan  Osama bin Ladenin  ruumis haudattiin mereen vuonna 2011 - sen jälkeen kun hän oli saanut surmansa Yhdysvaltain erikoisjoukkojen operaatiossa Pakistanissa. Bin Ladenin hautauksen yhteydessä kerrottiin myös, että mikään maa ei halunnut hänen hautaansa maaperälleen. Bin Laden oli syntynyt Saudi-Arabiassa. Abu Bakr al-Baghdadi puolestaan oli kotoisin Irakista.
 Lue lisää:   Suomalaisasiantuntija: "Isis-johtajan surma tulee aiheuttamaan kostoiskuja"

Isis-johtaja Baghdadi haudattiin mereen


Summary: Ensi vuonna valkokankailla nähdään suomalaiset tarinat iranilaisista turvapaikanhakijoista ja afrikkalaisesta haudankaivajasta.

Aiempaa useampi maahanmuuttajataustainen elokuvantekijä hakee ja saa Suomen elokuvasäätiöstä (SES) tukea.
 – Maahanmuuttajataustaisia hakijoita on meillä paljon enemmän kuin aiemmin ja tämä tietysti korreloi siihen, että tuen saajia on enemmän. Viimeisen 10 vuoden aikana määrät ovat yli kaksinkertaistuneet, sanoo SES:n johtaja  Lasse Saarinen.
 Vuonna 2010 SES myönsi tukia tuotannoille, joissa oli alle 10 maahanmuuttajataustaista ohjaajaa, käsikirjoittajaa tai tuottajaa. Viime vuonna luku oli noussut jo 25:een.
 Vuosittain tuotantotukia jaetaan hankkeille, joissa on ohjaajia, käsikirjoittajia ja tuottajia yhteensä noin 120–150.
 SES laski luvut Ylen pyynnöstä, sillä säätiössä ei tilastoida elokuvantekijöitä kansallisuuden, etnisyyden tai kulttuurin mukaan. Laskelmissa ovat mukana kaikki tuki- ja elokuvamuodot, pitkät ja lyhyet elokuvat, dokumentit ja tv-sarjat vuodesta 2010.
 Saarisen mukaan ilmiötä selittää suomalaisen yhteiskunnan monikulttuuristuminen, joka näkyy yhä enemmän myös valkokankailla.
 – Suomeen on muuttanut viime vuosina aiempaa enemmän ihmisiä ulkomailta. Osalla heistä on elokuva-alan koulutusta jo valmiiksi, osa hankkii sen Suomesta.
 Ilmiö näkyy valkokankailla erityisen selvästi ensi vuonna. Tuolloin saa ensi-iltansa kaksi kotimaista elokuvaa, jolta odotetaan paljon.
 Ohjaaja  Hamy Ramezan  on juuri saanut  The Oasis of Now :n kuvaukset päätökseen. Toinen suomalaisohjaaja  Khadar Ahmed  kuvaa parhaillaan itäafrikkalaisessa Djiboutissa elokuvaa työnimeltä  Gravedigger  (Haudankaivaja).
 Molemmat tekevät ensimmäistä pitkää elokuvaansa.
 Khadar Ahmed (oik.) ohjaa parhaillaan The Gravedigger -työnimellä kulkevaa elokuvaa Djiboutissa. Se kertoo afrikkalaisesta haudankaivajasta. Kuvaajana on Arttu Peltomaa.  Lasse Lecklin
 Kotimainen elokuva monipuolistuu
 Suomen elokuvasäätiössä maahanmuuttajataustaisten tekijöiden lisääntymistä pidetään tervetulleena.
 – Kyllä me toivomme, että tämän aavistuksen sisäsiittoisen maan ulkopuolinen katsantokanta monipuolistaisi meidän elokuviemme valikoimaa ja aihevalintoja, eli tekisi meidän elokuvatuotannostamme heterogeenisempää. Näin onkin tapahtunut selvästi, Saarinen sanoo.
 Somaliasta Suomeen 16-vuotiaana muuttaneen Khadar Ahmedin (s. 1981) tuleva elokuva kertoo djiboutilaisesta haudankaivajasta.
 Hamy Ramezan (s. 1979) tuli Suomeen 10-vuoitaana kiintiöpakolaisena Iranista. Hänen elokuvansa keskittyy Suomessa turvapaikkapäätöstä odottavan iranilaisen perheen arkeen. Tarina pohjaa osittain Ramezanin omiin kokemuksiin.
 – Jos en olisi iranilainen, olisi hankalaa kertoa iranilaisesta perheestä. Käytän sitä vahvuutta ja kulttuuria, mutta jokainen ohjaaja on yksilö, jonka näkemys tuo jotain uutta suomalaiseen elokuvaan, Ramezan sanoo.
 Lue lisää Hamy Ramezanista:   "Yhtäkkiä olin osa valtavaa massaa, joka oli tullut tuhoamaan eurooppalaista elämää" – Suomessa 30 vuotta asunut ohjaaja Hamy Ramezan lannistui pakolaiskriisistä .
 Iranilainen elokuvakulttuuri näkyy
 Lasse Saarinen korostaa, että SES ei jaa rahaa minkäänlaisten kiintiöiden mukaan, vaan rahoittaa parhaina pitämiään projekteja.
 SES:n tuki yksittäiselle elokuvalle on merkittävä. Se muodostaa noin 40 prosenttia rahoituksesta. Lopun pitää tulla muualta. Tuotantoon päätyvien elokuvien pitää siis vakuuttaa myös muut rahoittajat.
 Suomessa tulee ensi-iltaan parikymmentä pitkää kotimaista elokuvaa vuosittain. Ensi vuonna niiden joukossa ovat sekä Ramezanin että Ahmedin elokuvat.
 – Ramezanilla on takana kaksi erinomaisesti menestynyttä lyhytelokuvaa, jotka ovat kiertäneet maailmalla vuosia. Odotukset ovat erittäin korkealla, Saarinen sanoo.
 Saarisen havaintojen mukaan SES:iin tulleiden hakemusten joukossa on ollut paljon juuri iranilaistaustaisia tekijöitä.
 – Iran on maa, jolla on pitkä ja kunniakas elokuvakulttuuri. Siellä on useita hyviä tekijöitä. Uusia on tullut jo kymmeniä vuosia ja tulee jatkuvasti.
 Hamy Ramezanin (keskellä) uudessa elokuvassa turvapaikkapäätöstä odottavaa Ramin-poikaa näyttelee Aran Keshvaria. Ystäväperheen äitinä nähdään Kristiina Halkola. Mårten Lampén / Yle
  Ihmisyyttä ei voi nujertaa
 Ramezanin tulevassa elokuvassa näyttelee tunnettu iranilainen  Shahab Hosseini . Elokuvan käsikirjoitus on jo palkittu Finnish Film Affairinpääpalkinnolla kansainvälisesti kiinnostavimpana suomalaisena projektina.
 Ohjaaja on otettu odotuksista, mutta keskittyy nyt muuhun.
 – Elokuvan tekeminen on niin haastavaa, että odotukset ovat viimeisiä asioita, joita ajattelee. Kyse on enemmän omasta taistelusta, että löydänkö sen totuuden vai en ja siihen menee kaikki energia.
 Turvapaikanhakijaperheestä kertovan  The Oasis of Now :n hän kertoo tehneensä, koska halusi näyttää jotain yleisölle.
 – Me emme ole ihmisinä sitä, mitä uutiset väittävät. Haluan, että ihmiset luottavat siihen, että me olemme hyviä. Ihmisyyttä ei voi nujertaa, Ramezan sanoo.
 Lue myös:
 "Yhtäkkiä olin osa valtavaa massaa, joka oli tullut tuhoamaan eurooppalaista elämää" – Suomessa 30 vuotta asunut ohjaaja Hamy Ramezan lannistui pakolaiskriisistä
 Elokuvien Suomi on kokovalkoinen – Noah Kin: "Pitääkö Matin olla elokuvissa aina suomalaisen näköinen mies?"

Maahanmuuttajien tekemiä elokuvia on Suomessa yhä enemmän – tukipäätökset kaksinkertaistuneet


Summary: Mielenterveyden häiriöt ovat suurin ryhmä sairauspäivärahoissa.

Sairauspoissaolokustannukset ovat noin prosenttiyksikön suuremmat kuntaorganisaatioissa kuin yrityksissä. Kustannukset ovat noin prosenttiyksikön suuremmat kuntaorganisaatioissa kuin yrityksissä.
 – Tekemätön työ maksaa yrityksille vähemmän kuin kuntaorganisaatioille. Ero johtuu vähäisemmästä sairauspoissaolojen määrästä, joka on merkittävin tekijä tekemättömän työn kustannuksissa, sanoo Terveystalon julkisista palveluista vastaava liiketoimintajohtaja  Laura Räty .
 Osin ero johtuu siitä, että työkyvyttömyyskustannuksissa ja työterveyshuollon investoinneissa on suurta vaihtelua yksityisen ja julkisen sektorin välillä.
 Tarkastelluista organisaatioista yritykset investoivat työterveyteen huomattavasti enemmän kuin kuntaorganisaatiot. Yritykset maksavat kuntaorganisaatioita enemmän niin ennaltaehkäiseviä kuin myös sairaanhoidollisia työterveyden kustannuksia.
 Keva ja Terveystalo selvittivät yksityisen ja julkisen sektorin henkilöstön työkyvyttömyyttä ja sen kustannusvaikutuksia.
 Työkyvyttömyyden kustannukset olivat tarkastelluissa organisaatioissa keskimäärin noin seitsemän prosenttia palkkasummasta.
 Suurimman työkyvyttömyyden kustannuserän aiheuttavat sairauspoissaolot, jotka ovat miltei kolme neljästä kaikista työkyvyttömyyden kustannuksista.
 Kevan ja Terveystalon tutkimuksessa vertailtiin 63 kuntaorganisaation ja 62 yrityksen työkyvyttömyyden kustannuksia. Tarkastellut kuntaorganisaatiot työllistävät 400 000 henkilötyövuotta ja yritykset 48 000 henkilötyövuotta.
  Mielenterveyden häiriöiden osuus nousussa
 Mielenterveyden häiriöt ovat nyt merkittävin Kelan korvaamia sairauspoissaoloja aiheuttava sairausryhmä. Mielenterveyden häiriöiden osuus korvatuista sairauspäivärahapäivistä nousi viime vuonna lähes kolmannekseen.
 – Viimeaikainen mielenterveysperusteisten sairauspoissaolojen kasvu näkyy niin ylemmillä ja alemmilla toimihenkilöillä kuin työntekijöillä ja yrittäjilläkin, sanoo Kelan tutkimuspäällikkö  Jenni Blomgren .
 Mielenterveysperusteiset sairauspoissaolot ovat yleisiä työterveyspalveluiden suurkuluttajilla.
 Helsingin kaupungin alle 35-vuotiaita työntekijöitä käsitelleessä tutkimuksessa selvisi, että noin 10 prosentin suuruinen joukko käytti 40 prosenttia työterveyshuollon palveluista.
 Lisäksi Helsingin yliopiston toteuttamassa tutkimuksessa havaittiin, että sekä työterveyspalveluiden käyttö että mielenterveysperusteiset sairauspoissaolot kohdentuvat erityisesti suorittavaa työtä tekeviin työntekijäryhmiin.
 – Työterveyspalvelut on keskeinen ennaltaehkäisevän toiminnan ympäristö, sanoo Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Jaakko Harkko .
  Taloustilanne näkyy työkyvyttömyystilastoissa
 Sairauspoissaolojen ja työkyvyttömyyseläkkeiden trendit eivät kuvasta pelkästään terveydessä ja työkyvyssä tapahtuvia muutoksia, vaan myös talous ja työmarkkinoiden kehitys vaikuttavat.
 Työterveyslaitoksen tutkimukset osoittavat, että sairauspäivärahajaksolle jääneiden osuudet notkahtivat alaspäin 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen lopun lamahuipun aikoihin.
 – Notkahdus näkyi erityisesti aloilla, joihin laman tiedetään vaikuttaneen paljon, kuten teollisuuden työntekijöillä, sanoo Työterveyslaitoksen erikoistutkija  Taina Leinonen .
 Hänen mukaansa laman aiheuttama työn säilyttämisen epävarmuus saattoi vähentää halukkuutta hakeutua hoitoon ja olla poissa töistä.
 – Saattaa myös olla, että työttömiksi jäivät todennäköisimmin työntekijät, joilla oli lähtökohtaisesti suuri sairauspoissaolojen todennäköisyys, jolloin sairauspoissaoloja kertyi työssä jatkavien keskuudessa vähemmän.
 Tutkimuksissa ilmeni myös, että osasairauspäivärahan käyttö täyden sairauspäivärahan sijaan edisti työhön osallistumista ja samalla säästi sosiaaliturvakustannuksia.
 Sen sijaan työeläkekuntoutuksena tarjotun ammatillisen kuntoutuksen vaikuttavuus työhön osallistumiseen oli pieni.

Keva: Työkyvyttömyyskulut ovat julkisella sektorilla suuremmat kuin yrityksissä


Summary: Sama kuvapaketti maksaa Kontulassa 16,70 euroa ja Kaivopuistossa 2,60 euroa. Katso tästä jutusta, missä hinnat ovat halvimmat ja kalleimmat.

Suurin osa Suomen kouluista ja päiväkodeista sopii itse suoraan valokuvausyrittäjän kanssa lasten kuvauksista.
 Näin toimittiin aiemmin myös pääkaupungissa, mutta Helsingin kaupunki päätti kilpailuttaa viime vuonna koulujen ja päiväkotien kuvaukset.
 Kilpailutuksen lopputuloksena kävi niin, että kilpailutettujen kuvien hinnat vaihtelevat erittäin paljon koulujen ja päiväkotien välillä.
 Sama kuvapaketti maksaa enimmillään jopa 10 kertaa enemmän päiväkotilapsen perheelle kuin koululaisen perheelle.
 Katso tämän jutun lopusta, missä helsinkiläisissä päiväkodeissa ja kouluissa hinnat ovat kalleimmat ja missä halvimmat.
 Useissa tapauksissa hinnat ovat alhaisimmat alueilla, joissa on paras ostovoima.
 Esimerkiksi Itä-Helsingissä sijaitsevassa Kontulassa täysin sama tuote maksaa kuusi kertaa enemmän kuin kantakaupungin arvoalueella Kaivopuistossa.
 Kuvien hinnat vaihtelevat sen mukaan, millä koulu- tai päiväkotialueella perhe sattuu asumaan.
 Yle selvitti, mikä kilpailutuksessa meni mönkään.
 Kilpailutuksen kohteena yli 300 koulua ja päiväkotia
 Koulujen ja päiväkotien valokuvauskilpailutus oli valtavan laaja.
 Ylen hankkimista asiakirjoista selviää, että kilpailutuksen kohteena oli noin 70 koulua ja yli 250 varhaiskasvatusyksikköä. Varhaiskasvatusyksiköt ovat kaupungin päiväkoteja ja leikkipuistojen kerhoja.
 Asiakirjoista käy myös ilmi kilpailutukseen osallistuneet yritykset ja hinnat, joilla yritykset osallistuivat kilpailutukseen.
 – Se oli kilpailutuksena massiivinen. Siinä haettiin kovasti jotain uutta koulukuvaukseen ja toki myös halvempia hintoja, kertoo Kuvaverkon toimitusjohtaja  Petri Karjalainen .
 Karjalaisen johtajama Suomen suurin valokuvausyritys Kuvaverkko oli yksi kilpailutukseen osallistuneista yrityksistä.
 Katsoimme, miltä alueelta ihmiset olivat ostaneet eniten kuvia. Me halusimme tietenkin tällaiset alueet.  toimitusjohtaja Petri Karjalainen
 Kilpailutukseen osallistui yhteensä 24 valokuvasalan yritystä, jotka halusivat saada kuvaussopimuksia pääkaupungin kouluihin ja päiväkoteihin.
 Yritysten piti antaa kilpailutuksessa tarjoushinta kuvapaketille, joka sisälsi luokkakuvan, muotokuvan ja muotokuvasarjan kuvapaketin.
 Yli 300 koulua ja päiväkotia oli jaettu kilpailutuksessa 39 alueeseen.
 Yrityksillä oli mahdollisuus saada itselleen kaksi koulualuetta ja kolme päiväkotialuetta.
 Kilpailutukseen osallistuneet yritykset valmistautuivat kisaan tutkailemalla aiempien vuosien tilastoja.
 – Katsoimme, miltä alueelta ihmiset olivat ostaneet eniten kuvia. Me halusimme tietenkin tällaiset alueet, Karjalainen kertoo.
 Kuvaverkon toimitusjohtaja Petri Karjalainen sanoo, että ostovoimaisilla alueilla perheet ostavat jopa 200 eurolla lastensa kuvia.   Rehnman Kaj / Yle
 Yritykset taistelivat varakkaista alueista tappiollisilla hinnoilla
 Kuvaverkko ei ollut ainoa yritys, joka halusi parhaat alueet itselleen.
 Parhaat alueet tarkoittivat käytännössä koulu- ja päiväkotialueita, joiden läheisyydessä asuu paljon hyvätuloisia perheitä.
 – Tällaisilla alueilla ihmisillä on varaa ostaa enemmän kuvia. Siellä ostetaan kymmenillä euroilla, sadalla tai jopa kahdella sadalla eurolla kuvia. Ja ehkä vähemmän varakkailla alueilla tyydytään pelkkään ryhmäkuvaan, Karjalainen sanoo.
 Kilpailutuksessa yrityksiltä pyydettiin tarjoushinta kuvapaketille.
 Kuvapaketti sisältää luokkakuvan, muotokuvan sekä muotokuvasarjan.
 Kuvaverkossa ja muissakin yrityksissä tiedettiin, miten ostovoimaiset alueet voisi voittaa itselleen.
 – Sinne laitettiin mahdollisimman edulliset hinnat. Monet hinnat olivat jopa tappiollisia, sanoo toimitusjohtaja Karjalainen.
 Olivatko teidänkin yrityksenne tarjoamat hinnat tappiollisia?
 – Yleensä kaikilla yrityksillä nämä hinnat ovat tällaisissa kilpailutuksissa alle omakustannushinnan.
 Millä yritys tekee tulosta?
 – Sitten myydään muita tuotteita. Mukeja, tyynyjä, isompia kuvia ja kangaskuvia. Sieltä se kate tulee. Näitä menee kaupaksi erityisesti niillä alueilla, jossa on hyvä ostovoima.
 Kuvituskuva. Kuvaverkon toimitusjohtajan mukaan melkein jokainen perhe ostaa luokkakuvan. Rehnman Kaj / Yle
 "Halvimmat hinnat ovat usein ostokyvyltään parhaalla alueella"
 Laaja kilpailutus päättyi lopulta niin, että 10 valokuvausalan yritystä jakavat kuvausmarkkinat helsinkiläisissä kouluissa ja päiväkodeissa.
 Yli puolet eli 14 kilpailutukseen osallistuneista yrityksistä hylättiin, koska niiden tarjoukset eivät olleet tarjouspyynnön mukaisia.
 Kilpailutuksen lopputulema oli monelle yllätys ja jopa järkytys.
 Hintaerot ovat tällä hetkellä valtavat helsinkiläisissä kouluissa ja päiväkodeissa.
 Luokkakuvan, muotokuvan ja muotokuvasarjan kuvapaketti maksaa halvimmillaan helsinkiläiskoulussa 1,60 euroa.
 Täysin sama kuvapaketti maksaa kalleimmillaan helsinkiläispäiväkodissa lähes 17 euroa.
 Hinnat ovat hyvin matalat niillä koulu- ja päiväkotialueilla, joihin yritykset tarjosivat kilpailutuksessa tappiollisia hintoja.
 Tappiollisia hintoja tarjottiin usein alueille, joissa asuu hyvätuloisia. Alhaisia hintoja tarjottiin myös sellaisille alueille, joissa on suuria kouluja.
 Helsingin koulukuvakilpailutuksessa kävi samalla tavalla, kuten usein kilpailutuksissa käy.
 Halvimmat hinnat voittivat lähes jokaisessa tapauksessa.
 Ja näitä hintoja oli tarjottu hyvin usein alueille, joissa on paras ostovoima.
 – Tämän aluejaon ja priorisoinnin takia kävi niin, että halvimmat hinnat ovat usein ostokyvyltään parhaalla alueella, Karjalainen sanoo.
 Kuvituskuva. Päiväkotilapsen kuvapaketti maksaa enimmillään lähes 17 euroa. Yle/Linus Lång
 Kontulassa 6 kertaa kalliimpaa kuin Kaivopuistossa
 Eniten lasten kuvapaketista maksavat Helsingissä päiväkotilasten vanhemmat.
 Päiväkotien kuvien hinnoissa näkyvät selkeimmin myös hintaerot varakkaiden ja vähemmän varakkaiden alueiden välillä.
 Esimerkiksi Kontulan päiväkodissa olevan lapsen perhe maksaa kuvapaketista yli 6 kertaa enemmän kuin Kaivopuiston päiväkodissa olevan lapsen perhe.
 Kontulan lisäksi esimerkiksi Jakomäessä, Puistolassa ja Suutarilassa luokkakuvan, muotokuvan ja muotokuvasarjan kuvapaketti maksaa 16,70 euroa.
 Täysin sama kuvapaketti maksaa 2,60 euroa päiväkotilapsille esimerkiksi Kaivopuistossa, Eirassa, Lauttasaaressa ja Töölössa.
 Kuvien hinnat vaihtelevat suuresti eri puolilla kaupunkia. Hinnat eivät aina ole halvimmat parhailla ostovoima-alueilla, eivätkä aina kalleimmat siellä, missä on vähiten ostovoimaa.
 "En usko, että Helsinki halusi tällaista"
 Voidaanko sanoa, että kilpailutuksen takia tietyillä alueilla köyhät maksavat kuvista enemmän kuin rikkaat?
 – Näin on, sanoo Kuvaverkon toimitusjohtaja Petri Karjalainen.
 Kuvaverkko onnistui kilpailutuksessa hyvin, ja se sai haluamiaan sopimuksia useille hyville alueille.
 Vaikka Kuvaverkon oma tilanne on hyvä, toimitusjohtaja Karjalainen katsoo, ettei kilpailutus sujunut parhaalla mahdollisella tavalla.
 Karjalainen myöntää, että kilpailutuksen lopputulos ei ole reilu kaikkien perheiden kannalta.
 – Ei se ole reilu. En myöskään usko, että Helsinki halusi, että tulee tällaisia hintoeroja alueiden välille. Se ei ollut varmaan tavoite. Nyt vain sattui käymään niin tämän kilpailutusmallin ja hylättyjen tarjousten takia, Karjalainen sanoo.
 Karjalaisen mukaan kilpailutuksessa epäonnistuttiin myös siinä, että moni helsinkiläinen valokuvausalan yrittäjä on joutunut lopettamaan toimintansa.
 – Tämä oli kansallinen kilpailutus ja halvimmalla hinnalla voitti. Nyt Helsinkiin tulee kuvaajia Oulusta, Tampereelta, Turusta ja Porista. Aikaisemmin täällä kuvasivat helsinkiläiset yrittäjät. Nyt moni on joutunut laittamaan pillit pussiin, koska ei ole enää kuvattavaa.
 Helsingin kaupungin toimialajohtaja: "Jos näin on, asia täytyy selvittää"
 Yle tavoitti Helsingin kaupungin koulujen ja päiväkotien toiminnasta vastaavan toimialajohtajan  Liisa Pohjolaisen .
 Mitä mieltä olette kilpailutuksen lopputuloksesta?
 – Päädyimme siihen, että kilpailutus on tehtävä. Kilpailutus oli vähän monimutkainen, mutta mielestäni saimme ihan hyvän lopputuloksen. Saimme useita toimijoita ja hinnat laskivat, sanoo Pohjolainen.
 Mitä mieltä olette siitä, että hinnat vaihtelevat eri alueilla?
 – En ihan osaa sanoa, miten paljon ne vaihtelevat. Pääasia oli kuitenkin se, että hinnat joiltakin osin laskivat huomattavastikin.
 Pohjolainen sanoo, ettei hän tiennyt, että kilpailutus on aiheuttanut jopa 6-kertaiset hintaerot eri päiväkotialueiden välille.
 – Jos näin on, (asia) täytyy selvittää. Tosiaan minä en ole kuullut, että siellä olisi näin isoja hintaeroja. Mutta minä en ole tietenkään siellä ihan käytännön työssä ollut, hän toteaa.
 Katso, missä kouluissa ja päiväkodeissa on kalleimmat ja halvimmat hinnat
 Kilpailutuksen lopputuloksena koulujen ja päiväkotien kuvien hinnoissa on nyt siis hurjat erot eri puolilla Helsinkiä.
 Katso tästä, missä kouluissa ja päiväkodeissa hinnat ovat kalleimmat ja missä halvimmat.
 Muiden kuin tässä listassa olevien helsinkiläisten koulujen ja päiväkotien kuvapakettien hinnat ovat näiden hintojen välillä.
 NÄISSÄ KOULUISSA KUVAPAKETIN HINTA OLI EDULLISIN – 1,60 EUROA.
 Hietakummun ala-asteen koulu
 Hiidenkiven peruskoulu
 Jakomäen peruskoulu
 Karviaistien koulu
 Latokartanon peruskoulu
 Maatullin ala-asteen koulu
 Malmin peruskoulu
 Pihlajamäen ala-asteen koulu
 Pihlajiston ala-asteen koulu
 Puistolan peruskoulu
 Puistolanraitin ala-asteen koulu
 Pukinmäenkaaren peruskoulu
 Siltamäen ala-asteen koulu
 Suutarinkylän peruskoulu
 Tapanilan ala-asteen koulu
 NÄISSÄ KOULUISSA KUVAPAKETIN HINTA OLI KALLEIN – 7 EUROA.
 Hertsikan ala-asteen koulu
 Herttoniemenrannan ala-asteen koulu
 Kulosaaren ala-asteen koulu
 Laajasalon peruskoulu
 Outamon koulu
 Poikkilaakson ala-asteen koulu
 Porolahden peruskoulu
 Roihuvuoren ala-asteen koulu
 Santahaminan ala-asteen koulu
 Sophie Mannerheimin koulu
 Tahvonlahden ala-asteen koulu
 NÄISSÄ PÄIVÄKODEISSA KUVAPAKETIN HINTA OLI EDULLISIN – 2,60 EUROA.
 Lokki-Silkkiuikku, Melkko–Särki, Pajalahti–Veijari, Päiväpirtti–Vaahtera, Ratikka–Topelius, Ruoholahden lastentalo–Jaala, Saukko, Telkkä–Lunni, Kampinmalmi–Lauttasaari–Töölö
 Aleksi–Luotsi, Alppimaja, Eira–Haukka, Franzenia, Kaisaniemi, Kaisla-Kaleva, Kaivopuisto-Onnela-Tähtitorni
 NÄISSÄ PÄIVÄKODEISSA KUVAPAKETIN HINTA OLI KALLEIN – 16,70 EUROA.
 Herttonieniemi, Ilomäki, Jollas - Poikkilaakso - Puuskakulma, Kulosaari - Santahamina, Laivakello - Ranta, Merituuli, Nalle - Tahvonlahti, Porolahti - Tammisalo, Roihuvuori - Strömsinlahti, Satama, Siilitie, Tuorinniemi, Yliskylä, Kaakko
 Fallpakka-Laakavuori, Haikara - Ruuti, Humikkala - Mellunkylä, Inari - Jousi - Kuovi, Kivilinna - Portti, Kontula - Kurki, Lammikko - Pihapirtti
 Leipuri - Tuulimylly, Liinakko - Loimi - Varhela, Myllymetsä - Neulanen, Myllynratas-Myllytupa, Nalli - Sakara, Saana - Tunturi, Itäkeskus-Marjaniemi-Myllypuro
 Alppikylä - Suurmetsä, Himmeli - Perttu, Kaskisavu-Pentinkulma, Klaara - Vihtori, Kotilo - Naava
 Kumina - Pikkuprinssi, Minttu-Neilikka, Nurkka-Savotta, Seulanen-Vaskiniitty, Jakomäki-Puistola-Suutarila

Yle paljastaa: Koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutus meni pahasti mönkään Helsingissä – Kuvissa hurjat hintaerot, varakkaat maksavat vähiten