Summary: Chilessä lääkekannabiksella hoidetaan ihmisten lisäksi lemmikkejä.

Tiikerijuovaisen Urak-bokserin häntä heiluu terhakkaasti, kun se hölkkää uteliaana tervehtimään vieraita.
 Koirasta huolta pitävän  Álvaro Vildósolan  mukaan Urakin käytös on muuttunut täysin kahden vuoden takaisesta alakulosta. Silloin bokserilla ei ollut ruokahalua, se vapisi kauttaaltaan ja liikkui tuskin paikaltaan.
 Urak kärsi suurista kivuista aiemmin todetun aivokasvaimen vuoksi. Vildósola pitää selvänä, että lopullisen helpotuksen tilanteeseen ovat tuoneet pihalla kasvavat hamppupuskat.
 Kannabista sekoitetaan tippoina koiranruokaan
 Perinteisen hoidon osoittauduttua riittämättömäksi Urakille haettiin apua lääkekannabista tarjoavasta Fundación Daya -säätiöstä. Chilessä toimiva säätiö oli hiljattain laajentanut toimintaansa ihmisistä eläinpotilaisiin.
 Säätiön myöntämän luvan mukaisesti kotipihalla kasvaa nyt kolme kannabiskasvia. Niissä on korkea pitoisuus keskushermostoon päihdyttävästi vaikuttavaa tetrahydrokannabinolia eli THC:tä.
 Kasvin kukinnoista Vildósola uuttaa kannabisöljyä, jota hän lisää aamuin illoin 14 tippaa Urakille tarjoamaansa ruokaan.
 Kahdeksanvuotias bokseri näyttää pitävän kannabiksesta.
 – Joka kerta, kun avaan purkin, ja Urak tietää saavansa öljyä, se alkaa hyppiä ja panee pystyyn kunnon show’n, Vildósola kuvailee.
 Vildósola painottaa, että hän antaa kannabistippoja koiralle perinteisen lääkehoidon ohella, eikä olisi valmis luopumaan tavanomaisesta lääkityksestä.
 Samalla hän kuitenkin sanoo, että vasta perinteisiä lääkkeitä myöhemmin aloitettu kannabishoito on saanut Urakin kunnon kohentumaan nykyisenlaiseksi.
 Lääkintä perustuu käytännön tietoon
 Vaihtoehtohoitoja tarjoava eläinlääkäri  Alexandro Navarro  on käyttänyt kannabista koirien ja kissojen lääkinnässä vajaan viiden vuoden ajan. Se tekee hänestä pioneerin lemmikkieläinten kannabishoidoissa Chilessä.
 Eläinlääkäri Alexandro Navarro on hoitanut vajaan viiden vuoden ajan koiria ja kissoja kannabiksella. Miguel Soffia
 Nykyään Navarro ottaa viikossa vastaan kolmisenkymmentä lemmikkiä, joista muutamaa hän hoitaa kannabiksella. Hänen mukaansa lääkekannabis ei ole tarkoitettu eläinten ensisijaiseksi hoidoksi, vaan ensin ratkaisua pitää etsiä perinteisen lääketieteen piiristä.
 Navarro sai kimmokkeen eläinten kannabishoitoihin omasta lääkekannabiksen käytöstään, jolla hän lievittää selkäsairaudestaan johtuvia kipuja. Hän käyttää ainetta koirien ja kissojen kroonisiin kipuihin sekä syövän ja epilepsian hoidossa. Näihin sairauksiin kannabista käytetään myös ihmisillä.
 Navarro sanoo, että kannabista voidaan hyödyntää myös lemmikkieläinten masennuksen, aggressiivisuuden tai ahdistuneisuuden hoidossa. Hän kuitenkin myöntää, että tutkittua tietoa kannabiksen käytöstä eläinlääketieteessä on vasta vähän. Siksi hän luottaa paljon kokemuspohjaiseen tietoon ja soveltaa lemmikkeihin ihmisiin perustuvaa tutkimusnäyttöä.
 – Kannabis ei ole ihmelääke, mutta oman kokemukseni mukaan siitä on yleisesti hyötyä, Navarro tiivistää.
 Kannabiksen sivuvaikutuksia eläimille – kuten uneliaisuutta, suun kuivumista ja janon tunnetta – hän pitää vähäisinä ja helposti hallittavina oikean annostuksen löydyttyä.
 Kasvisöljyyn uutettu kannabis annostellaan lemmikkieläimien ruokaan tippoina. Miguel Soffia
 Kannabisasenteet vapautumassa Amerikoissa
 Chilen lainsäädäntö sallii lääkekannabiksen käytön, eikä sen kasvatus lääkinnällisiin tarkoituksiin ole laitonta. Käytännössä lakia ei kuitenkaan tulkita yksiselitteisesti edes silloin, kun kyse on ihmispotilaista.
 Siksi Chilessä käsitellään parhaillaan lakialoitetta, joka takaisi kannabiksen turvallisen kasvatuksen lääkekäyttöön. Parlamentin alahuone hyväksyi viime vuonna aloitteen murskaenemmistöllä. Seuraavaksi siitä äänestetään senaatissa.
 Asenteet kannabista kohtaan ovat vapautumassa Chilessä yleisemminkin, kuten koko Amerikan mantereella. Monissa Latinalaisen Amerikan maissa on viime vuosina päätetty vapauttaa kannabis lääkinnällisiin tarkoituksiin osittain tai kokonaan.
 Uruguay ja Kanada ovat puolestaan maailman ensimmäiset maat, jotka ovat laillistaneet kannabiksen myös viihdekäyttöön. Kannabiksen käyttö niin lääkkeenä kuin päihteenä on sallittu myös joissakin Yhdysvaltain osavaltioissa kuten Kaliforniassa.
 Eläinlääketieteessä kannabiksen käyttö on kuitenkin vielä hyvin marginaalista ja tutkimusta aiheesta on vähän. Myös Chilessä valtaosa eläinlääkäreistä suhtautuu lääkekannabikseen varauksella.
 – Eläinten hoitaminen kannabiksella on vielä hyvin kaukana valtavirrasta. Ihmisille tehtyä tutkimusta ei voi soveltaa sellaisenaan eläimiin, yli 25 vuotta alalla toiminut chileläinen eläinlääkäri  Jorge García  sanoo.
 Eläinlääkäri Jorge García ei suosittele lääkekannabista, koska siitä on liian vähän tutkittua tietoa. Miguel Soffia
 García uskoo, että lääkekannabiksen kuten monien muidenkin vaihtoehtohoitojen teho perustuu suurelta osin lumevaikutukseen, ja siksi niiden vaikutus on vähäisempää eläimillä. Hän ei tyrmää kannabiksen käyttöä eläinlääketieteessä, mutta peräänkuuluttaa sen seikkaperäisempää tutkimista ennen laajempaa käyttöönottoa.
 Lääkekannabiskokeiluja odotetaan Suomeen
 Kannabiskasvin lääkinnälliset ja päihdyttävät vaikutukset johtuvat sen sisältämistä kemiallisista yhdisteistä, joita kutsutaan kannabinoideiksi. Niitä on kymmeniä.
 Tetrahydrokannabinoli eli THC tunnetaan kannabiksen keskeisimpänä huumaavana ainesosana, jonka käyttö Suomessa on päihtymistarkoituksessa kielletty.
 Toinen hampusta saatava yhdiste on kannabidioli eli CBD, joka ei ole päihdyttävä tai laiton. Kumpaakin ainesosista käytetään lääkinnällisiin tarkoituksiin niin ihmisten kuin eläintenkin hoidossa.
 Kannabiskasvi sisältää kymmeniä kannabinoideja. Nämä yhdisteet luovat kasvin päihdyttävät ja lääkinnälliset vaikutukset.  Miguel Soffia
 Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen farmakologian professori  Outi Vainio  kertoo puhelimitse, että CBD-tuotteita pidetään lähtökohtaisesti turvallisempina eläinten lääkinnässä kuin keskushermostoon päihdyttävästi vaikuttavaa THC:tä. THC voi väärin annosteltuna aiheuttaa vakavia myrkytystiloja.
 Vainion tietoon ei ole tullut yhtään tapausta, jossa Suomessa toimiva eläinlääkäri olisi määrännyt potilaalleen lääkekannabista. Hänen mukaansa lääketieteen ammattilaiset ja ylipäätään koko suomalainen yhteiskunta suhtautuvat nuivasti kannabiksen ja etenkin THC:n lääkinnälliseen käyttöön.
 Vainio kuitenkin uskoo, että lääkekannabis on rantautumassa eläinten hoidossa myös Suomeen. Aihe on tällä hetkellä erityisen kuuma Pohjois-Amerikassa, josta kokeilujen on tapana kantautua ennen pitkää valtameren toiselle puolelle.
 – Kaikenlaiset eläintenhoitokäytännöt tulevat meille yleensä USA:sta 10–15 vuoden viiveellä. Jolleivät suomalaiset eläinlääkärit edistä asiaa, eläinten omistajat alkavat itse vaatia lääkekannabiksen kokeilua, Vainio sanoo.
 Tiukka lainsäädäntö ja viranomaiskäytännöt pitävät kuitenkin huolen siitä, että lääkekannabis tuskin rynnistää kovin helposti laajaan käyttöön suomalaisten eläinten hoidossa.

Chileläinen Urak-koira saa kannabista kipuihinsa –
 Suomalaisasiantuntija uskoo koirien kannabishoitojen rantautuvan myös meille


Summary: Kolttasaamelaiset juhlivat syksyllä 70-vuotista asuinhistoriaansa Sevettijärven ja Nellimin kylissä.

Ompelukoneen surinan lomasta kuuluu naurahduksia. Sevettijärven kylätalolla keskitytään ompeluksiin, mutta mukavaa jutusteluakin riittää. Kolttasaamelaisten pukujen kurssilla opetellaan alusta pitäen ompelemaan oman mallin saamenpuku.
 Sevettijärveläinen  Anna-Katariina Feodoroff  harjoittelee puvun kaavoja ensin vanhalle kankaalle. Kun hän on kaavoihin viimein tyytyväinen, on aika siirtyä varsinaisen pukukankaan pariin. Siitä on tarkoitus ommella kuurta, kolttanaisen pusero.
 – Minä tarvitsen uuden puvun. En osannut ommella kuurtaa itse, joten tulin tänne. Siinä on paljon työtä, kun on niin paljon laskoksia, jotka täytyy saada oikeisiin paikkoihin ja suoraan, kertoo Feodoroff ompelukoneen viereltä.
 Anna-Katariina Feodoroff ja Janica Gauriloff ompelevat itselleen kolttapukua.  Sara Wesslin / Yle
 Kolttasaamelaiset juhlivat värikkäästi omaa historiaansa tänä syksynä
 Tällä kurssilla on yksi yhteinen tavoite: vaatettaa enemmän kolttasaamelaisia ensi syksyn juhliin. Tuolloin juhlitaan isosti kolttasaamelaisten historiaa.
 On nimittäin kulunut 70-vuotta siitä, kun kolttasaamelaiset asutettiin Sevettijärven ja Nellimin kyliin toisen maailman sodan ja evakkoajan päätteeksi. Kolttasaamelaiset joutuivat sodan vuoksi jättämään perinteiset asuinalueensa Petsamossa.
 Sodan jälkeen kolttasaamelaisten elämä on muuttunut paljon. Oma kieli on edelleen vakavasti uhanalainen. Elvytystöitä kielen ja kulttuurin eteen on jouduttu tekemään urakalla.
 Tämän hetken kolttapukumuotiin kuuluu kurssilaisten mielestä kukkakuosit ja tummat sävyt.  Sara Wesslin / Yle
 Tällä hetkellä koltansaamen kieli ja kulttuuri ovat elpymässä: koltilla itsellään on riittänyt intoa oppia sukunsa kieltä takaisin ja perinteitä arvostetaan.
 Samaan aikaan, kun nuoret opettelevat kolttasaamelaisen puvun ompelua, kolttasaamelaisten luottamusmies  Veikko Feodoroff  tähyilee Sevettijärven koulun pihapiirissä juhlateltan paikkaa. Kolttakulttuurisäätiö ja kolttien kyläkokoukset ovat aloittaneet juhlien suunnittelun jo hyvissä ajoin.
 – Tänä vuonna muistelemme meidän kolttasaamelaisten historiaa. 70-vuotisjuhlalla nostamme esiin sitä, miten kulttuurimme ja kielemme voivat tänä päivänä, kertoo Feodoroff.
 Kolttasaamelaisten asuttamisjuhlat järjestetään Sevettijärven koulun pihapiirissä. Toivottavasti tänne ihan arvovieraita saadaan käymään, toivoo luottamusmies Veikko Feodoroff.  Sara Wesslin / Yle
 Luottamusmies Veikko Feodoroff toivoo, että elokuiset juhlat keräävät kolmen maan kolttasaamelaiset pitkästä aikaa yhteen.
 – 70-vuotisjuhla toivottavasti saa näkyvyyttä ja näin meidän kolttien asiat tulevat esille myös päättäjille. Tällaiset tapahtumat nostavat yhteisömme, kulttuurimme sekä kielemme arvoa, toivoo Feodoroff.
  Tavoitteena omat puvut – kurssi kouluttaa myös lisää kolttasaamelaisten pukujen ompelijoita
 Sevettijärveläinen  Hannele Fofonoff  sovittaa ensimmäistä ompelustaan peilin edessä. Kolttasaamelaisen naisen pusero, kuurta, on koristeltu erilaisin laskoksin ja pitsisomistein. Fofonoffilla on edessään enää puseron viimeistelyt.
 – Opiskelen tämän vuoden koltansaamen kieltä. Haluan pukea myös valmistujaisiini uuden kolttapuvun, hän kertoo.
 Kolttasaamelaisilla on monia pukuja ja puvun osia. Sevettijärven kurssilla valmistetaan puku niin itselle kuin myös perheenjäsenille.
 Hannele Fofonoffin kuurta on viimeistelyä vaille valmis.  Sara Wesslin / Yle
 Kolttasaamelainen nainen pukee ylleen kuurtan sekä kauniisti laskeutuvat hameen.  Lisäksi kokonaisuuteen kuuluvat erilaiset lakit.  Fofonoffilla on työn alla kukkakuosinen kuurta, joka sopii yhteen harmaan hameen kanssa.
 – Haluan oppia, miten puku tehdään, kun sitä ei kukaan tee minulle. Olen yrittänyt tehdä joskus yksin, mutta se oli vaikeaa, kertoo Fofonoff.
 Kolttasaamelaisten käsitöiden osaajia on tänä päivänä vähän . Siksi kurssittaminen on tärkeää kulttuurin elvytystyötä. Kolttapukukurssin opettaja, käsityöläinen  Heini Wesslin  uskoo, että kurssien myötä kolttapukuja alkaa näkyä enemmän.
 – Kolttasaamelaisilla on juhlavuosi ja se on hyvä syy pukeutua kolttapukuihin. Toivoisin, että ihmiset alkaisivat enemmän käyttämään pukuja yllään.
 Kurssin naiset kertovat varsinkin kuurtan ompelun tuntuvan haastavalta. Naisen puseron tulee olla hyvin istuva ja siksi puvun ompelemiseksi tarvitaan hyvät kaavat.
 Opettajat Heini Wesslin ja Annikki Koskela näyttävät Anna-Katariinalle, miten miehen puvun helmikoristeet kannattaa kiinnittää.  Sara Wesslin / Yle
 – Puvun ompelua ei tarvitse kuitenkaan pelätä. Meillä on tällä kurssilla ammattilainen auttamassa kaavojen kanssa ja lopputuloksena on uudet kolttapuvut, rohkaisee Wesslin.
 Sevettijärven lisäksi kolttapukukursseja on järjestetty taannoin myös Inarissa ja Helsingissä. Kurssien myötä puvut koristavat yhä useampaa kolttasaamelaista.
 Ensi syksyn juhlissa odotettavissa onkin, että kolttasaamelaisten perinteistä pukuloistoa saa ihailla Sevettijärven rannan maisemissa. Omaan kolttapukuun pukeutuminen on aivan erilaista, kuin tavalliset vaatteet.
 – Siinä on jotenkin juhlallisempi tunne, kun pukee kolttapuvun ylleen. Se on sellainen erityinen tunne, jota ei osaa kuvailla, pohtii Anna-Katariina Feodoroff.

Uusia kolttapukuja ahkeroidaan innolla juhlavuoden kunniaksi – ompelukurssilla tavoitellaan pukuloistoa kolttien asuttamisen 70-vuotisjuhlaan


Summary: Veden pumppauksen arvioidaan kestävän vielä tunteja.

Helsingissä Hämeentiellä tapahtunut putkirikkovuoto on saatu tyrehdytettyä, kertoi päivystävä palomestari  Jari Lempinen  kymmenen aikaan illalla.
 Lempisen mukaan pelastuslaitos pumppaa vettä nyt pois sekä Hakaniemen kauppahallin kohdilla olevasta työmaamontusta että itse kauppahallin kellarista, jonne suurin osa vedestä on kertynyt.
 – Reilu pari metriä siellä on vettä, Lempinen kertoo.
 Halli on parhaillaan remontissa, joten kellari oli Lempisen mukaan tyhjillään. Kellariin tulvineen veden aiheuttamista vahingoista ei tuoreeltaan ollut arviota.
 Helsingin Hämeentielle on tulvinut putkirikon takia runsaasti vettä. Tielle pulpunnut vesi on muodostanut Hakaniemen kauppahallin kohdalle allasmaisen alueen.
 Liikenne on kokonaan poikki Hakaniemen kauppahallin kohdalta Neljännelle linjalle asti. Poliisi ohjaa liikennettä.
 Pumppaustyöt kestävät tunteja
 Vettä on mennyt lisäksi joidenkin asuinkiinteistöjen kellareihin. Lempisen mukaan kiinteistöjen kellarit näyttävät kuitenkin selvinneen suhteellisen vähällä.
 – Muutamia senttejä vettä oli muutaman talon kellarissa.
 Pelastuslaitoksen mukaan vesivahingon syy ei ole vielä selvinnyt varmuudella. Putkirikon syyksi arvioitiin aiemmin putkeen osunutta kaivinkonetta, mutta viimeisimmän Lempisen saaman arvion mukaan syynä ovat maansiirtotyöt.
 – Käsittääkseni tässä onkin käynyt niin, että maansiirtotöitä tehtäessä maa on elänyt sen verran, että putki on siinä kärsinyt. Vanhat putket pettävät hyvin nopeasti, kun maa elää kaivaus- tai louhintatöitä tehtäessä, Lempinen sanoo.
 Lempinen arvioi kymmenen aikaan illalla, että pumppaustyöt kestävät vielä tuntien ajan. Seuraavaksi vuotokohta kaivetaan esille, jotta rikkoutunut putki voidaan korjata.
 – Huomenna katutyöt varmaan taas jatkuvat, Lempinen arvioi.
 Helsingin seudun ympäristöpalvelut (HSY) varoitti yhdeksän aikaan illalla, että putkirikko voi aiheuttaa vedenjakeluhäiriöitä laajallakin alueella. Kymmenen jälkeen illalla vedenjakeluhäiriöt näyttivät kuitenkin rajoittuneen muutamaan kiinteistöön Hämeentiellä.
 – Muilla alueen kiinteistöillä voi esiintyä sameutta vedessä. Jos hanavesi on sameaa, tulee kylmää vettä juoksuttaa kunnes se on kirkasta. Jos noin 15 minuutin juoksutus ei paranna veden laatua, ota yhteyttä huoltoyhtiöön, HSY ohjeisti.
 Yhteyttä voi ottaa HSY:n vesihuollon vikailmoitusnumeroon 09 1561 3000.
 Anna Lehmusvesi / Yle
 Lue myös:
 Laaja vesivahinko Kalliossa Helsingissä – vahinkoja kärsi 15 rakennusta, osa kellareista oli piripintaan täynnä

Helsingin Hämeentien putkirikko tyrehdytetty – kadulla runsaasti vettä


Summary: Professorin mielestä äänestyspäätöksestä kertominen ei saisi olla asia, joka katkaisee keskusteluyhteyden.

Eräs lukija yllättyi pahan kerran, kun jakoi ehdokkaansa vaalivideon Facebookissa. Hänellä on 400 kaveria, joten julkaisut keräävät yleensä paljon reaktioita. Ei sillä kertaa: kukaan kaveri ei tykännyt tai kommentoinut julkaisua.
 – Tajusin. Arka aihe. Nauratti, hän kirjoittaa.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys alkaa ja puhe ehdokkaista ja puolueista käy vilkkaana. Mutta miten halukkaita ihmiset ovat jakamaan omia poliittisia näkemyksiään?
 Kysyimme lukijoilta, kenelle he kertovat äänestyspäätöksistään. Lisäksi kysyimme, millaisia reaktioita tiedon jakaminen on saanut aikaan.  Kyselymme keräsi kolmessa vuorokaudessa 126 vastausta.  Tähän juttuun lainattuja vastauksia on tiivistetty.
 Siinä on jotain samantapaista kuin uskon asioissa.  professori Vilma Hänninen
 Yksityinen, jo lapsuudessa opittu asia
 Oman ehdokaskantansa paljastaminen on monelle yksityisasia, eikä tietoa välttämättä haluta jakaa edes oman puolisonsa kanssa.
 “Vaalisalaisuus on keskeisiä demokratian perusarvoja. Ei ole oikein kertoa edes omaansa, vaikka ei salaamista itse arvostaisikaan. Ajatellaanpa tilannetta, että olet pienen kunnan peruskoulun opettajanhuoneessa ja kaikki muut kertovat ehdokkaansa, joka on keskustapuolueen kärkiehdokas. Itse olet äänestänyt sdp:n ehdokasta, mutta määräaikaisena sijaisena tiedät, että tieto kannastasi voisi johtaa sijaisuuksien vähenemiseen. Oliko siis oikein, että muut loivat tilanteen, jossa sinunkin kantasi selvisi?”
 “Saatamme joskus elää yhteiskunnassa, jossa väärää poliittista kantaa olevat äänestäjät pyritään vaientamaan. Ei saa luoda käytäntöä ja odotuksia, että omasta äänestyspäätöksestä kerrotaan avoimesti, koska siitä seuraisi, että vaikeneminen tulkittaisiin äänestyspäätökseksi, josta äänestäjä ei jostakin syystä uskalla kertoa.”
 Itä-Suomen yliopiston sosiaalipsykologian professori  Vilma Hännisen  mukaan oman poliittisen kannan jakamisessa on nykyään jotain hyvin intiimiä.
 – Siinä on jotain samantapaista kuin uskon asioissa. Ne koetaan yksityisiksi, eikä niistä välttämättä haluta puhua ääneen, Hänninen pohtii.
 Minua on lapsesta saakka ärsyttänyt se, ettei äitini ole koskaan halunnut kertoa kenellekään, ketä on äänestänyt.
 Monilla omasta ehdokkaasta vaikeneminen on myös kotoa opittua, kuten seuraavat esimerkit osoittavat.
 "Itselleni on jäänyt vahvasti mieleen lapsuudesta tilanne, jossa olin vanhempieni mukana äänestyspaikalla. Vanhemmat selittivät vaalien kulkua yksityiskohtaisesti. Kun kysyin, keitä vanhempani olivat äänestäneet, kumpikin jämäkästi totesi, ettei se kuulu kenellekään toiselle – ei edes perheenjäsenille. Tämä malli on minulla jäänyt vahvasti mieleen ja kunnioitan vaalisalaisuutta suuresti. Se on ehkä demokraattisen vaalijärjestelmän pyhin asia."
 "Minua on lapsesta saakka ärsyttänyt se, ettei äitini ole koskaan halunnut kertoa kenellekään, ketä on äänestänyt. Hän vain toteaa ”vaalisalaisuus” ja hymyilee monalisamaisesti."
 Ilmiriitoja kaveriporukoissa ja syrjintää työpaikalla
 Politiikasta keskustelu voi aiheuttaa myös riitoja ja kärhämää, minkä vuoksi puolue- ja ehdokaskannasta mielellään vaietaan.
 "Otin opiksi kerrasta, kun saimme kaveripiirissä ilmiriidan aikaiseksi presidentinvaalien toisella kierroksella. Mielipiteet jakautuivat voimakkaasti ja osan kanssa meni useampi vuosi, että asiasta pääsi yli. Nykyään puhumme kavereiden kanssa politiikasta yleisellä tasolla, mutta ei koskaan siitä, ketä äänestää. ”
 Sosiaalipsykologian professori Vilma Hänninen kertoo suomalaisten olevan yleisesti ottaen konsensushakuisia.
 – Ehkä sisällissodankin jälkimaininkeina halutaan, että sopu säilyy. Me emme ole niin innokkaita debatöörejä kuin joissan muissa maissa ollaan. Toisaalla kenties halutaan esittää poikkeavia kantoja selvemmin ja niin synnyttää keskustelua, Hänninen pohtii.
 Hänninen arvioi, että poliitisen kannan jakaminen on helpompaa, kun voi olla varma toisten reaktiosta. Sen vuoksi esimerkiksi työpaikoilla ja opiskelumaailmassa poliittisia näkemyksiä saatetaan jakaa varovaisemmin.
 Näissä vaaleissa äänestämääni puoluetta en todellakaan tule kertomaan, antaisin itsestäni kuvan kouluttamattomana moukkana.
 Osa vastaajista pelkää puoluekannan paljastumisella olevan vaikutusta jopa työuralla etenemiseen. Näin kertovat erityisesti perussuomalaisten kannattajat.
 ""Sivistyneissä" piireissä pyörivänä perussuomalaisten kannattajana olen kohdannut varsinaista syrjintää äänestystaustani paljastuttua. Nykyään olen melkoisen niukkasanainen politiikkaa puhuessa."
 “Näissä vaaleissa äänestämääni puoluetta en todellakaan tule kenellekään tutulle kertomaan, antaisin itsestäni kuvan kouluttamattomana moukkana, joka kaiken lisäksi ampuu itseään jalkaan. Päätin äänestää persuja. ”
 “Ensimmäisissä eduskuntavaaleissani 18-vuotiaana kerroin lukiokavereille äänestäväni perussuomalaisia. Minut leimattiin samantien rasistiksi. Kävin taidepainotteista, olevinaan suvaitsevaista lukiota. ”
 Moni vastaaja korostaa myös, että työpaikoilla ylläpidetään kohteliasta etäisyyttä uteluissa.
 Professori Vilma Hänninen pitää luonnollisena sitä, etteivät ihmiset halua työpaikkojen kahvipöytäkeskusteluissa tuoda esiin valtavirrasta poikkeavia kantojaan.
 – Erilaisuuden esiin tuomista vältetään, sillä vähemmistöja saatetaan katsoa kielteisesti. Ihminen ei halua kertoa kuuluvansa sellaiseen porukkaan, jota ei pidetä arvossa. Tässäkin pätee niin kutsuttu bandwagon-ilmiö, jossa ihmiset mielellään lähtevät voittajien vaunuun. Kanta tuodaan esiin, jos se on jotenkin nouseva, vahva ja voitokas kanta, Hänninen luonnehtii.
 Jutteleminen on helppoa, kun arvot ovat samat ja argumentit vakuuttavia
 Moni jakaa mielellään tietoja äänestykäyttäymisestään sellaisten henkilöiden kanssa, joiden kanssa on samoilla linjoilla poliittisissa kannoissa. Sellaisia henkilöitä ovat esimerkiksi puoliso, lapset tai läheisimmät kaverit.
 “Kerron vain aviomiehelleni. Olemme samaa mieltä asioista ja aika usein päädymme äänestämään jopa samaa ehdokasta."
 "Olen puhunut kotona ja kavereiden kanssa. Se on helppoa, koska olemme samoilla linjoilla. Töissäkin puhumme, siellä on eri tavoin äänestäviä ja moni on kertonut ketä aikoo äänestää. Meillä on sillä tavalla hyvä porukka ja fiksuja ihmisiä, että kenenkään päätöstä ei ole ruvettu ruotimaan vaan niitä on kunnioitettu."
 Kun työkaveri oli ehdolla, sanoin suoraan, etten aio häntä äänestää, koska hän on keski-ikäinen mies.
 Joillekin yhteinen arvopohja on ykkösjuttu:
 "Kerron avoimesti kaikille. Sillä tavalla pääsee eroon turhista kavereista."
 "En ole koskaan joutunut riitoihin kenenkään kanssa vaalisalaisuuden rikkomisen takia, mutta olen kerran tai pari muuttanut omaa mielipidettäni ihmisestä kuultuani, ketä hän äänesti."
 "Jos ei kehtaa ääneen kertoa, ketä tuli äänestettyä, niin kannattaa vakavasti miettiä, pitäisikö vaihtaa joko puoluetta tai ystäväpiiriä – vaiko kenties molempia."
 Äänestyskäyttäytymisestä puhumista pidetään kuitenkin tärkeänä. Useampi vastaaja korostaa, että omasta, valtavirrasta poikkeavasta kannasta kertominen on helppoa, jos pystyy perustelemaan oman kantansa:
 "Minulla on aina hyvät perustelut, joten yleensä ihmiset eivät reagoi suurestikaan, vaikka puoluekanta olisikin erilainen kuin heillä. Tänä vuonna aion äänestää totaalisesti eri tavalla kuin koskaan aikaisemmin. Isäni sai sätkyn kerrottuani tästä. Meuhkattuaan aikansa äänestyspäätöksestäni, seitsemänkymppinen isäkin rauhoittui."
 Kuiskuttelua, hörähtelyä ja vaikenemista
 Omasta ehdokkaasta ja suosikkipuolueesta puhuminen voi olla kova pala ja aiheuttaa tuttavapiirissä monenlaisia reaktioita, kuten seuraavat esimerkit osoittavat:
 “Yleensä reaktio on ollut höhähdys tai pieni vitsi, jos mainitsen äänestäneeni (supisuomalaisena) rkp:tä ja kannattavani liberalismia, vaikka en ole rikas.”
 "Tulin kaapista näissä vaaleissa ja liityin erään ehdokkaan julkiselle tukijalistalle. Täällä perähikiällä ko. puolueen kannattaminen on suurin piirtein rikos. Kyllä pitkiä katseita on tullut, ihan sama.  Nyt on pakko tehdä jotain ympäristökatastrofin ehkäisemiseksi. Olen sen velkaa lapsilleni.  Toisaalta moni on tullut ääntä madaltaen kertomaan, että itsekin äänestää ko. puoluetta, että esimerkillä on ollut myös väliä."
 Nämä asiat eivät saisi olla sellaisia, että ne katkaisevat keskusteluyhteyden.  Vilma Hänninen
 "Yleensä kerron, että aion äänestää nuorta naista, minkä johdosta minua pidetään feministinä mitä osittain olenkin. Feminismiin suhtaudutaan jopa vihamielisesti, yleensä kuitenkin naureskellen ja vähätellen. Yleensä töissä puhutaan aiheesta yleisellä tasolla, mutta kun työkaveri oli ehdolla, niin sanoin suoraan, etten aio häntä äänestää, koska hän on keski-ikäinen mies."
 "Kannoista keskusteleminen olisi kauhean hyödyllistä"
 Osa kertoo kannoistaan puoluetasolla, ei ehdokastasolla. Jotkut myös mainitsevat kertovansa mieluummin sen, ketä eivät ainakaan äänestä. Useampi vastaaja piti vaikenemisen ilmapiiriä kummallisena.
 "Eikö ole merkillistä, jollei voi paljastaa arvojaan? Kerron puolueen. Kysyttäessä kerron myös henkilön, mutta kukaan ei kysy. Epäilen että ei haluta mennä syvemmälle sisältöihin ja pelätään erimielisyyttä. On siinä perääkin. Vasta selvisi, ettei tuttava usko ilmastonmuutokseen. Täytyy sanoa että käsitykseni hänestä muuttui kerrasta."
 Sosiaalipsykologian professori Vilma Hänninen pitää erittäin tärkeänä sitä, että myös politiikasta uskallettaisiin keskustella avoimesti.
 – Ei ole kauhean hyvä asia, että potentiaaliset kiistanaiheet pidetään poissa keskustelusta. Nämä asiat eivät saisi olla sellaisia, että ne katkaisevat keskusteluyhteyden. Poliittisista kannoista puhuminen olisi kauhean hyödyllistä. Siten ei olisi niin, että jotkut vain keskustelevat meidän puolesta, Hänninen pohtii.
 Kun kysyin, keitä vanhempani olivat äänestäneet, kumpikin jämäkästi totesi, ettei se kuulu edes perheenjäsenille.
 Muutama vastaaja muistutti myös, että vaikka ehdokkaista puhutaan avoimesti, lain tarkoittama vaalisalaisuus ei murru.
 "Totta kai kerron, jos jotakuta kiinnostaa. Eihän se silti vaalisalaisuutta murra: kukaan, edes puolisoni, ei oikeasti näe kenen numeron mie siellä kopissa väkerrän. Vaikka kerron avoimesti, niin voisinhan periaatteessa valehdella :)"
 Virallisesti vaalisalaisuus viittaa äänestäjän oikeuteen antaa äänensä siten, ettei kukaan saa tietää, ketä hän äänesti. Käytännössä tämä toteutuu Suomessa suljetulla lippuäänestyksellä, minkä myötä annettua ääntä ja äänestäjää ei voida enää jälkikäteen yhdistää toisiinsa. Arkikielessä vaalisalaisuuteen viitataan myös silloin, kun puhutaan omista poliittisista kannoista.
 Voit tehdä Ylen vaalikoneen  täällä . Tutustu myös muihin  Ylen vaalisisältöihin.
 Lue myös:
 "Vaalisalaisuus menee samaan sarjaan kuin kuolema, siinä on jotain tabua" – Onko vaalisalaisuus parisuhteen viimeinen pimeä nurkka?

"Minut leimattiin saman tien rasistiksi" – lukijat kertovat Ylelle, miten oman äänestyspäätöksen paljastaminen voi johtaa jopa ilmiriitaan


Summary: Viharikokset ja rasistiset rikokset ovat lisääntyneet itäisessä Saksassa. Kaikkiaan rikosten kokonaismäärä on kuitenkin painunut Saksassa ennätysalas.

Saksan sisäministerillä  Horst Seehoferillä  oli aihetta tyytyväisyyteen hänen esitellessään Saksan rikostilastoja viime vuodelta. Rikosten määrä väheni edellisestä vuodesta 3,6 prosenttia. Rikoksia ei ole tilastoitu näin vähän kertaakaan aiemmin sitten Saksojen yhdentymisen, jolloin yhteisiä rikostilastoja alettiin julkaista.
 – Joka ikinen rikos on liikaa, mutta lukujen valossa rikoksia tehdään vähemmän kuin vuosikymmeniin, Seehofer sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Taskuvarkauksien määrä väheni viime vuonna yli 18 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.  Asuntomurrot vähenivät yli 16 prosenttia  ja ryöstöt runsaat 5 prosenttia.
 Raiskaukset, seksuaalinen hyväksikäyttö ja häirintä ovat vähentyneet yli 18 prosenttia.
 Ase- ja huumausainerikokset ovat lisääntyneet
 Väkivaltarikokset ovat myös vähentyneet. Sen sijaan henkirikosten määrä on lisääntynyt 3,9 prosenttia.
 Poliisit valvoivat oikeustaloa Dresdenissä, kun oikeudenkäynti Chemnitzin puukotuksesta epäiltyä syyrialaista turvapaikanhakijaa vastaan alkoi maaliskuussa 2019. Jens Schlueter / EPA
 Varsinkin ulkomaalaisten tekemät tapot ja murhat ovat lisääntyneet (6,5 prosenttia). Vastaava luku saksalaisten tekemistä henkirikoksista on 3,3 prosenttia.
 Eräät rikokset ovat yleistyneet, kuten laittomien aseiden hallussapito, huumausainerikokset ja lapsipornorikokset. Lapsipornorikoksia ilmeni vuonna 2018 yli 13,6 prosenttia edellisvuotta enemmän.
 Sisäministeri Seehofer on huolestunut siitä, että rikolliset tilaavat aseita, huumeita ja lasten hyväksikäyttöä kuvaavaa materiaalia niin sanotusta darknetista eli rikollisten suosimista verkon anonyymeistä kanavista.
 Liittovaltion rikospoliisipäällikön  Holger Münchin  mukaan ulkomaalaisten tekemien rikosten määrä on pääosin pysynyt ennallaan.
 – Maahanmuuttajien tekemien rikosten määrä ei ole kasvanut. Meillä on vähemmän ulkomaalaisia rikoksentekijöitä, mutta Maghreb-maista tulleiden ryhmässä meillä on enemmän rikoksenuusijoita kuin muissa ryhmissä, Münch sanoo.
 Saksa tehosti rajavalvontaa Saksan ja Ranskan välisellä rajalla Strasbourgin joulumarkkinoilla tapahtuneen ammuskelun jälkeen joulukuussa 2018. Ronald Wittek / EPA
 Terroriteot pelottavat
 Vaikka rikoksia tehdään ennätysvähän,  saksalaisten kokema turvallisuudentunne on huonontunut .
 Saksalaisista 22 prosenttia pelkää joutuvansa rikoksen uhriksi, kun vielä muutama vuosi sitten luku oli 17 prosenttia. Joka viides saksalainen pelkää terroritekoja.
 Varsinkin ihmiset itäisessä Saksassa ja maahanmuuttajat pelkäävät enemmän kuin muut.
 Vaikka Saksa on turvallinen maa, viharikokset ja rasistiset rikokset ovat lisääntyneet itäisessä Saksassa. Rikosuhripäivystyksen tilastojen mukaan äärioikeistolaiset rikokset kasvoivat yli 7 prosenttia viime vuonna, varsinkin Berliinissä ja Saksin osavaltiossa.
 Rikosuhripäivystysten puheenjohtajan  Robert Kuschen  mukaan äärioikeistolaisten tekemien viharikosten määrä esimerkiksi nelinkertaistui  Chemnitzissä viime vuonna puukotustapauksen aiheuttamassa kuohunnassa ja sen jälkeen .
 Saksan äärioikeisto kokoontui Saksissa sijaitsevassa Chemnitzissä viime elokuussa sen jälkeen kun saksalaiskuubalainen mies oli puukotettu kadulla kuoliaaksi. Rikoksesta epäillään kahta turvapaikanhakijaa.
 Berliinissä viharikosten määrän kasvussa näkyy muun muassa lisääntyneet hyökkäykset homoja ja lesboja vastaan.
 Lue myös:
 Saksan Chemnitzissä pelätään uusia äärioikeistolaismellakoita, kun Merkel saapuu kaupunkiin – Syyriasta paennut Alameer: "Pelottaa, mitä ravintolalleni voi tapahtua"
 Miksi saksalaiset mellakoivat Chemnitzissä? Itäisessä Saksassa on vähän maahanmuuttajia, mutta paljon tyytymättömyyttä

Joka viides saksalainen pelkää uusia terroritekoja – Turvallisuudentunne on heikentynyt, vaikka rikollisuus vähäisintä vuosikymmeniin


Summary: May haluaa neuvotella opposition kanssa yhteisen EU-erosuunnitelman.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Theresa Mayn  mukaan Britannia toivoo lyhytaikaista lykkäystä ensi viikon perjantaille kaavaillulle EU-erolle.
 May korosti, että lykkäys olisi niin lyhyt kuin vain mahdollista, ja että brexit astuisi voimaan heti, kun brittiparlamentti on päässyt sopuun brexitistä.
 May haluaa neuvotella oppositiossa olevan työväenpuoleen kanssa yhteisen EU-erosuunnitelman, johon kumpikin puolue sitoutuu. Sopimus ei saa olla ristiriidassa hallituksen jo EU:n kanssa neuvotteleman erosopimuksen kanssa.
 Työväenpuolueen  Jeremy Corbyn  kertoi suostuvansa ”erittäin mielellään" pääministeri Mayn kutsuun istua saman neuvottelupöydän ääreen. Corbyn haluaa Britannian irtautuvan EU:sta sopimuksen kanssa.
 May haluaa brexit-prosessin päätökseen 22. toukokuuta mennessä, jotta Britannian ei tarvitsisi osallistua eurovaaleihin.
 Tusk toivoo kärsivällisyyttä
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  vetosi Twitterissä EU-maiden johtajiin kärsivällisyyden puolesta Mayn ilmoitettua jälleen uudesta lähestymisvaihtoehdosta Britannian EU-eroon.
 – Vaikka emme tämänkään päivän jälkeen tiedä, mikä lopputulos on, olkaamme kärsivällisiä, hän kirjoitti.
 Britannian kaoottinen brexit-saaga sai jatkoa viime yönä, kun Britannian parlamentti hylkäsi äänestyksissä neljä erilaista brexit-vaihtoehtoa.
 EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  totesi aiemmin tänään, että kova brexit eli Britannian sopimukseton ero EU:sta näyttää päivä päivältä todennäköisemmältä
 Barnier sanoi BBC:n haastattelussa näkevänsä nyt kolme vaihtoehtoa: kovan brexitin, pitkän lisäajan Britannian eroprosessiin tai pääministeri Mayn neuvotteleman sopimuksen.

Pääministeri May toivoo vielä brexit-lykkäystä – tarjoutuu neuvottelemaan opposition kanssa


Summary: Lontoon Designmuseossa avautuu näyttely, joka esittelee ohjaaja Stanley Kubrikin uraa.

Kellopeliappelsiini  (A Clockwork Orange) on  Stanley Kubrickin  elokuva, joka perustuu brittikirjailija  Anthony Burgessin  samannimiseen romaaniin. Elokuva herätti ilmestyessään 1971 valtavasti huomiota väkivaltaisuutensa vuoksi. Sen tarkkaan piirretty estetiikka, pääasiassa klassisesta musiikista koostuva ääniraita ja vaikuttava näyttelijä Malcom McDowell pääroolissa, kuitenkin vakuuttivat yleisön.
 Elokuva on myöhemmin valittu muun muassa yhdeksi kaikkien aikojen parhaimmista brittielokuvista.
 The Guardian -lehti  on pyytänyt Kellopeliappelsiini-elokuvan pääosan esittäjää, näyttelijä  Malcom McDowellia  muistelemaan elokuvan tekemistä tulevan Stanley Kubrick -näyttelyn vuoksi.
 McDowell kertoo viettäneensä yhdeksän pitkää kuukautta yhdessä Kubrickin kanssa ennen, kuin ohjaaja käynnisti kuvaukset.
 – Katsoimme hirveitä, väkivaltaisia elokuvia muun muassa keskitysleireistä. Stanley ajatteli, että niitä näytettäisiin henkilöhahmolleni Alexille elokuvan “torjumisterapiassa”.
 Malcom McDowellin esittämä Alex päätyy vankilaan ja sitä kautta kokeelliseen hoitoon, jossa hänen mieltymyksensä väkivaltaan yritetään karsia. Warner Bros / AOP
 Kellopeliappelsiinin  päähenkilön Alexin elämä pyörii väkivallan ympärillä. Hän hakkaa jengiläistensä, drugiensa, kanssa kadulla ja kerää uhreiltaan kaiken irtaimen. Lopulta Alex päätyy vankilaan ja osallistuu kokeelliseen ja rankkaan Ludovico-hoitoon.
 Elokuvan ikoniseksi tunnusmerkiksi nousi väkivaltaisen Alexin ja hänen jenginsä valkoinen asu, jota korostettiin erikoisilla päähineillä. Alexilla oli päässään knalli. Puku syntyi summamutikassa, kertoo McDowell.
 – Stanley kysyi minulta, millaisena näkisin Alexin ja hänen jenginsä. Siis miltä he näyttäisivät ja miten pukeutuisivat. Autossani sattui olemaan krikettikamppeet. Puin kokovalkoisen peliasun päälleni.
 – Kubrick ihmetteli peliasun alasuojaa ja pyysi minua pukemaan sen housujen päälle. Siinä se sitten oli, kertoo McDowell  Guardianille .
 Kubrick ja Marlon Brando eivät sopineet yhteen
 Stanley Kubrick syntyi Yhdysvalloissa ja aloitti elokuvauransa siellä.
 Muutaman kohtuullisen menestyksen jälkeen hän luuli saaneensa käsiinsä kultakimpaleen. Tekeillä oli elokuva  Vihan riivaama  ja pääosaan oli saatu kuuma tähti  Marlon Brando . Kubrick ja Brando osoittautuivat kuitenkin yhtä jääräpäisiksi ja yhteisen elokuvan tekeminen kävi mahdottomaksi.  Vihan riivaama  valmistui vuonna 1961, mutta sen ohjasi Marlon Brando, ei Stanley Kubrick.
 Kubrick ohjasi vielä yhden elokuvan Hollywoodissa. Spektaakkelimainen Spartacus menestyi hyvin, mutta Kubrickin mitta oli tullut täyteen Hollywoodia. Hän muutti ja jäi loppuiäkseen Englantiin.
 Mantereen vaihdon jälkeen ohjaajan ura lähti lentoon.  Lolita ,  Tohtori Outolempi  ,  2001: Avaruusseikkailu  ja  Hohto  ovat ilmaisultaan kokeellisia, mutta yleisön rakastamia. Kubrickin elokuvista viisi on valittu  Internet Movie Database -elokuvasivuston sadan parhaan elokuvan  joukkoon.
 Kuva Stanley Kubrickin elokuvasta Kellopeliappelsiini (A Clockwork Orange) vuodelta 1971. Näyttelijä Malcom McDowellin silmien sarveiskalvot raapiutuivat, kun kuvauksissa käytetyt levittimet eivät pysyneet paikallaan. Warner Bros / AOP
 Ristiriitainen persoona ei luultavasti saisi ohjata tänä päivänä
 Stanley Kubrickin nimi on noussut toistuvasti esiin #metoo-keskustelussa. Ohjaajan kerrotaan kohdelleen  Hohto -elokuvassa näytellyttä  Shelley Duvallia  monin tavoin kaltoin elokuvan kuvauksissa.  Hohdossa näyttelemisen on kerrottu suistaneen Duvallin mielenterveyden raiteiltaan.
 Malcom McDowell kertoo, ettei Kubrick ollut kovinkaan kiinnostunut hänenkään hyvinvoinnistaan.  Kellopeliappelsiinissa  on kohtaus, jossa Alexille pakkosyötetään väkivaltakuvastoa. Hänen silmänsä pidetään auki metallisilla levittimillä.
 – Silmäni puudutettiin kohtausta varten. Yleensä levittimiä käytetään silmäleikkauksissa ja niiden aikana potilas makaa pitkällään. Minä kuitenkin istuin pystyasennossa. Kohtauksen kuvaamisen aikana metalliset pidikkeet lähtivät liukumaan ja raapivat silmieni sarveiskalvoja. Kun puudutus lakkasi, silmiini koski niin hirveästi, etten voinut muuta kuin hakata päätä seinään, muistelee McDowell Guardian-lehdelle.
 Näyttelijän mukaan hänen tuskansa ei juurikaan hetkauttanut ohjaajaa. Kubrick oli huolissaan vain siitä, milloin päästäisiin taas kuvaamaan.
 Psykologinen väkivalta ei katoa maailmasta
 Malcom McDowellin mukaan yhä uudet sukupolvet löytävät leffan.  Kellopeliappelsiinin  hätkähdyttävä väkivalta ei McDowellin mukaan kuitenkaan ole sen suosion syy. Leffan juju oli ja on yhä psykologisessa otteessa. Kysymys ihmisen itsemääräämisoikeudesta on yhä mitä ajankohtaisin.
 Kun kuvaukset olivat ohi McDowell ajoi Cornwalliin, Iso-Britannian läntisimpään kärkeen. Hän vietti aikaa yksin ja vaelteli nummilla. Raaka kuvasto pyyhkiytyi hänen mielestään. McDowell ei rikastunut elokuvalla, vaikka siitä tuli jättimenestys. Rahat menivät ohjaajan taskuun. Näyttelijä ei kanna siitä kaunaa. Hän ja Kubrick piirsivät yhdessä Alex-hahmon elokuvahistoriaan.
 London Desing Museum  -museo avaa Stanley Kubrick -näyttelynsä 26 huhtikuuta. Näyttelyssä on esillä myös  Kellopeliappelsiini -elokuvan julisteen suunnitelleen  Philip Castlen  töitä. Stanley Kubrick kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Harpendenissa, Englannissa vuonna 1999.

Kellopeliappelsiini rikkoi sarveiskalvot, eikä tehnyt näyttelijä Malcom McDowellia rikkaaksi – elokuvahistoriaan hän silti jäi


Summary: Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut kosmologi Syksy Räsänen otti selkeästi kantaa ilmastonmuutoskeskusteluun.

– Jos katsoo, miten tähän katastrofaaliseen ilmastonmuutokseen suhtaudutaan, niin ei näytä kovin hyvältä.
 Kosmologi Syksy Räsänen on työskennellyt tutkijana Oxfordin yliopistossa ja myös Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksessa CERNissä. Suomeen Räsänen palasi vuonna 2010 työskentelemään dosenttina Helsingin yliopistolle.
 Räsäsen oma suhtautuminen ilmastoasioihin on hyvin yksiselitteinen. Hän ei näe ilmastonmuutosasiaa jossain tulevaisuudessa siintävänä uhkana.
 –Ilmastonmuutos ei ole uhka, vaan se on paraikaa toteutuva katastrofi, joka tappaa satoja tuhansia ihmisiä vuosittain. Kysymys on siitä kuinka pahaksi se tulee ja uhkaako se teknologisen sivilisaation tai pahimmassa tapauksessa koko ihmiskunnan selviytymistä.
 Fysiikan opetuksen taso ihmetyttää
 Räsänen on kosmologina huolissaan fysiikan opetuksen tasosta Suomen kouluissa. Hän pohjaa käsityksensä siihen, että suhteellisuusteorian ja kvanttifysiikan osuus on hänen mukaansa lähes olematon koulujen opetussuunnitelmassa.
 – Suhteellisuusteoria mainitaan ehkä ohimennen ja kvanttifysiikastakin on ihan vähän siellä. Tämä on sinänsä hassua, koska näillä on ollut valtava maailmankuvallinen merkitys meille.

 – On hämmentävää, että vaikka ihminen kävisi läpi meidän koko koulujärjestelmän ja ottaisi kaikki fysiikan kurssit siellä, niin ne ovat lähes yhtä tietämättömiä kuin 1800-luvun esi-isät siitä, millainen todellisuus on.
 "Fysiikka ja luonnontieteet ovat mullistaneet meidän käsityksemme maailmasta"
 Tiedemaailmassa Syksy Räsänen on tullut tutuksi maailmankaikkeuden laajenemista koskevasta tutkimuksesta. Hänet tunnetaan myös kansantajuisista kolumneistaan, jotka käsittelevät kosmologiaa. Kysymykseen siitä, mitä kaikkien pitäisi ymmärtää kosmologiasta, hänen on kuitenkin vaikea vastata.
 – Tämä on vähän samanlainen kysymys kuin, onko jotain, mitä ihmisten pitäisi tietää historiasta? Sen sijaan, että nostaisin minkään yksittäisen asian niin sanoisin, miten fysiikka ja luonnontieteet ovat mullistaneet meidän käsityksen maailmasta. Niillä on ollut valtava teknologinen merkitys.
 – Kolmanneksi se, mitä minusta ei usein osata arvostaa on, miten tämä teknologinen kehitys on toiminut yhteiskunnallisen muutoksen moottorina, jos ajattelee vaikka teollista vallankumousta.
 Puoli seitsemän lähetyksessä kosmologi Syksy Räsänen pääsi vastaamaan myös esikouluikäisten lasten esittämiin kysymyksiin maailmankaikkeudesta.
 Katso koko lähetys jutun pääkuvana olevasta videosta.

Kosmologi Syksy Räsänen: “Ilmastonmuutos ei ole uhka, vaan se on paraikaa toteutuva katastrofi”


Summary: Mustasaari ei halua kuntaliitosta Vaasan kanssa.  Vaihtoehtoina  tämän iltaisessa valtuuston kokouksessa oli hylkäys, hyväksyntä tai esityksen palautus valmisteluun.

Kiinalaisia sananlaskuja ja latinaa. Näitä kuultiin muun muassa Mustasaaren valtuustosalissa, kun kunnanvaltuutetut esittivät puheenvuorojaan kuntaliitokseen liittyen.
 Kuten ennakolta  oli tiedossa , esitti RKP:n valtuustoryhmän puheenjohtaja  Christoffer Ingo  esityslistaan muutosta ja esitti, että valtuusto ottaa kuntaliitoksen käsittelyyn.
 Käsittelystä tuli perinpohjainen, mutta rauhallinen. Tunteet eivät pahemmin kuumenneet, vaikka valtuutetut vastaanotti ennen kokousta näyttävä mielenosoitus, johon osallistui parisen sataa itsenäisen Mustasaaren puolustajaa. Keltaisiin liiveihin pukeutuneet henkilöt muodostivat kujan, jota valtuutetut marssivat kokoukseen. Osa päätti kiertää kujan.
 Mielenosoittajat seurasivat kokousta kunnantalon aulaan perustetusta katsomosta.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 Takaisinotto esityslistalle
 Valtuutetut käyttivät kokouksessa useita puheenvuoroja siitä, miten kuntaliitoksen käsittelyn takaisinotossa voidaan toimia lainsäädännön mukaan. Tulkinnat laista vaihtelivat ja ennen kokousta juridisia neuvoja oli saatu Kuntaliitolta.
 Ensimmäisen kerran äänestämään päästiin reilu puoli tuntia kokouksen jälkeen, jolloin äänestettiin juuri takaisinotosta. Esityslistan mukaista kokousta esitti Mustasaaren suomenkielinen kunnallisjärjestö. Tämä esitys kuitenkin hävisi RKP:n valtuustoryhmän esitykselle ja kuntaliitos-asia otettiin esityslistalle äänin 24–19.
 Seuraavaksi kokouksessa käsiteltiin neuvoa-antavaa kansanäänestystä, jossa mustasaarelaiset äänestivät liitosta vastaan. Vaikka kansan äänestys merkittiin pöytäkirjoihin vain tiedoksi, herätti se jälleen lukuisia puheenvuoroja.
 Esiin nousi kysymyksiä: Pystyykö Vaasan seutu pysymään elinvoimaisena? Myös Seinäjoen elinvoimaisuus otettiin esiin. Toisaalta palveluiden ja ruotsinkielen aseman mahdollisesti heikkenevä asia huolettivat osaa valtuutetuista.
 Jarkko Heikkinen / Yle
 "Ei kiitos"
 Kuuden jälkeen valtuustosalissa päästiin keskustelemaan kokoukseen tuodusta liitossopimuksesta. Valtuustosalissa eriävät mielipiteet vaihtuivat tiuhaa tahtia ja ryhmäpuheenvuorojen lisäksi liitossopimukseen esitettiin lukuisia puheenvuoroja.
 Illan aikana kuului lukuisia aplodeja, mutta myös muutamia buuauksia. Paikalla kokouksessa oli järjestyksenvalvojia kaiken varalta.  Ida-Maria Skytte  esitti järjestyskysymyksen, jossa hän korosti, että valtuutettujen pitää pystyä tekemään työnsä rauhassa. Järjestyskysymys työrauhasta sai aplodit.
 Vajaan neljän tunnin istumisen jälkeen päästiin äänestämään kuntaliitoksesta. Vastakkain olivat  Michael Luther in
 kuntaliitoksen hylkäävä esitys sekä  Martin Ahlskogin  esitys, jossa asia palautettaisiin hallitukselle jatkokäsittelyä varten.
 Hieman ennen yhdeksää valtuusto pääsee äänestämään. Äänin 23–19 Mustasaari päättää jatkaa itsenäisenä. Yksi valtuutetuista äänesti tyhjää.
 Miten kokous oikein eteni:  Yle seurasi kokousta hetki hetkeltä .

Mustasaari sanoi "Ei kiitos" kuntaliitokselle


Summary: Kaksituntisessa vaalitentissä ääneen pääsivät puolueet, joilla ei ole tarvetta miellyttää keskitien äänestäjiä.

Ylen tiistai-illan pienpuoluetentti tarjosi katsojille värikkään parituntisen. Erimielisyyksistä huolimatta kommunistit, kansallismieliset, feministit ja eläinten oikeuksien puolustajat mahtuivat samaan studioon.
 Yksi oli kuitenkin poissa. Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja  Paavo Väyrynen  kieltäytyi kutsusta. Se ei vauhtia vähentänyt.
 Tentin alussa puheenjohtajille näytettiin juttu ilmastonmuutoksesta. Jutussa oli mukana ruotsalainen lapsi-ilmastoaktivisti  Greta Thunberg .  Thunberg vaati aikuisilta tekoja  ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.
 Suomen Kansa Ensin -puolueen puheenjohtaja  Marco de Wit  heittäytyi heti poikkiteloin.
 – Tässä oli hyvä esimerkki törkeästä propagandasta. Tämän pitäisi olla eduskuntavaalitentti ja meidän aikaamme haaskataan yksipuolisiin näkemyksiin, de Wit ilmoitti.
 Liberaalipuolue, feministit ja piraatit vaativat, että ilmastokeskustelua käytäisiin tieteellisen tiedon – ei mielipiteiden – pohjalta.
 Liberaalipuolueen puheenjohtaja  Tea Törmänen  oli sitä mieltä, että muutos voi olla Suomelle myös bisnesmahdollisuus.
 – En näkisi tätä (ilmastonmuutosta) pelkkänä kustannuskysymyksenä. Meillä on mahdollisuus vaikka ruveta tekemään pienydinvoimaloita. Ruvetaan myymään osaamistamme ulkomaille.
 Piraattipuolue komppasi liberaaleja.
 – Puolet Helsingin päästöistä tulee kaukolämmöstä. Ne voitaisiin poistaa käyttämällä sarjatuotettuja pienydinvoimaloita, sanoi piraattipuolueen puheenjohtaja  Petrus Pennanen .
 Itsenäisyyspuolueen puheenjohtaja  Henri Aitakari  ihmetteli, miten voidaan asettaa päämääriä, kun kukaan ei ole valmis luopumaan mistään.
 – Ainoa hyvä puoli tässä on, että ihmisten on viimein pysähdyttävä, Aitakari sanoi.
 Kansalaispuolue lähtisi ensin liikkeelle ihmisten vapaaehtoisuudesta. Puheenjohtaja  Sami Kilpeläinen  vetosi siihen, että uudet tutkimukset näyttävät, että hätä ei ole tämän näköinen. Aikaa muutosten tekemiseen voi olla 10–15 vuotta.
 – Meidän ei pidä asettaa velvoitteita, vaan luoda kannustimia. Jo nyt me korvaamme jo esimerkiksi muovia mäntyöljyllä.
 "Onko vihapuhetta olemassa?"
 Yhdeksän pienpuoluetta kävi myös kiistaa siitä, mitä on vihapuhe. Suomen kommunistinen puolue olisi valmis kieltämään vihapuheen lailla.
 – Ei lähdetä tölvimään ketään, kyllä siihen pitää pystyä lailla tarttumaan, sanoi puheenjohtaja  Juha-Pekka Väisänen.
 Kommunistisen työväenpuolueen puheenjohtajalle  Mikko Vartiaiselle  vihapuheen käsite oli jäänyt epäselväksi.
 – Mitähän sillä vihapuheella oikein tarkoitetaan. Meillähän on kansainvälinen sopimus, jonka mukaan sotapropagandaa ei saa tiedotusvälineissä levittää, tosin Suomi on tehnyt siihen varauman. Olemme skitsofreenisia, Vartiainen sanoi.
 Keskustelussa vedottiin myös siihen, että kunnianloukkaus ja kiihottaminen kansanryhmää vastaan on jo kielletty lailla.
 "Poliisilla olisi parempaakin tekemistä"
 Feministipuolueelle vihapuhe ja vihaposti on tullut tutuksi. Puolueen puheenjohtaja  Katju Aro  totesi, että vihapostia on tullut ja tulee.
 – Olen saanut paljon erilaista vihapostia. Sama koskee meidän äänestäjiä ja meidän aktiiveja, joista osa on maahanmuuttajia. Vierastan ajatusta, että vihapuheeseen puuttuminen on sananvapauden rajoittamista, sanoi puolueen puheenjohtaja Katju Aro.
 Kansalaispuolueen puheenjohtaja Sami Kilpeläinen oli sitä mieltä, että poliisilla olisi parempaakin tekemistä kuin vihapuheeseen puuttuminen.
 – Vihapuhe on tekaistu käsite. Poliisin voimia käytetään siihen, että kytätään toisten tekemisiä. Meillä on jo lainsäädäntö kunnianloukkauksesta. Miksi me edes puhumme vihapuheesta?
 Pienpuolueiden puheenjohtajat kertoivat kohdanneensa myös vaalihäirintää. Julisteita revitään ja vaalimainosten päälle liimaillaan natsitarroja. Vastustajat myös uhkailevat sanallisesti.
 Katso: vaalitentissä pienpuolueiden puheenjohtajat – Lue tästä, mitä puolueet lupaavat ja millaiset johtajat niillä on
 vaalikone
 Areenan vaalisivut

Pienpuolueet väittelivät vihapuheesta ja ilmastosta: "Vihapuhe on tekaistu käsite"


Summary: Myös kulttuurivaikuttajana tunnettu Donner aloitti poliittisen uransa Helsingin kaupunginvaltuustossa jo vuonna 1968.

Jörn Donner  (r.) hakee eroa Helsingin kaupunginvaltuuston jäsenyydestä. 86-vuotias Donner pyytää eroa terveydellisten syiden vuoksi.
 Kaupunginhallituksen päätösehdotuksessa ero hyväksytään. Asiasta päätetään kaupunginhallituksen kokouksessa maanantaina.
 Donnerin tilalle valtuustoon noussee RKP:n valtuustoryhmän ensimmäinen varavaltuutettu  Laura Finne-Elonen . Kaupunginvaltuuston toimikausi kestää vuoden 2021 toukokuun loppuun saakka.
 Donnerin poliittinen ura on ollut vaiherikas ja hän on edustanut useita puolueita.
 Donner aloitti poliittisen uransa Helsingin kaupunginvaltuustossa vuonna 1968, jolloin hän edusti SKDL:ää. Vuonna 1984 hän palasi usean välivuoden jälkeen valtuustoon RKP:n edustajana ja istui siellä 1990-luvun alkuun saakka.
 2000-luvun alussa Donner valittiin sitoutumattomana edustajana Tammisaaren valtuustoon. Vuonna 2004 Donner nousi Helsingin kaupunginvaltuustoon SDP:n edustajana.
 Donner valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa 980 äänellä.
 Donner on toiminut myös RKP:n kansanedustajana 1987–1995, 2007 sekä 2013–2015. Europarlamentaarikkona hän oli 1996-1999.
 Politiikan ohella Donner tunnetaan merkittävänä kirjailijana sekä elokuvaohjaajana ja tuottajana.

Jörn Donner hakee eroa Helsingin kaupunginvaltuustosta


Summary: Presidentti Donald Trump aikoo käyttää asiassa veto-oikeuttaan, kertoi Valkoinen talo viime kuussa.

Edustajainhuone on äänestänyt Yhdysvaltain tuen vetämisestä Saudi-Arabian johtamalta sodalta Jemenissä.
 Päätöslauselma hyväksyttiin äänin 247-175. Senaatti hyväksyi kyseisen päätöslauselman jo maaliskuun puolivälissä.
 Valkoinen talo ilmoitti viime kuussa, että presidentti  Donald Trump  aikoo käyttää veto-oikeuttaan kumotakseen päätöksen.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.

Edustajainhuone ja senaatti uhmaavat Trumpin Saudi-Arabian-politiikkaa –


Summary: Uuteen päivystysapunumeroon voi soittaa esimerkiksi pohtiessaan, pitäisikö kipujen vuoksi lähteä päivystykseen.

Tällä viikolla laajempaan käyttöön Suomessa tullut päivystysapunumero 116 117 ei pysty yhdistämään kaikkia puheluita. Uudella palvelunumerolla on pyritty helpottamaan hätänumeron 112 ruuhkautumista.
 Ongelma liittyy eri puolilla Suomea kahteen eri operaattoriin ja osaan heidän asiakkaistaan. Operaattorin lisäksi numeron toimimiseen vaikuttaa, millaisella matkapuhelimella potilas soittaa.
 Puhelun yhdistämisongelma ei sinänsä ole uusi. Numero otettiin paikallisesti koekäyttöön ensi kerran 2017. Epäonnekkaalla operaattorin ja puhelinmallin yhdistelmällä ei ole päässyt läpi koskaan päivystysapunumeron olemassaolon aikana.
 Uuden Päivystysavun numeroon voi soittaa esimerkiksi pohtiessaan, pitäisikö kipujen vuoksi lähteä päivystykseen. Numero laajentui maanantaista alkaen yhteensä seitsemän sairaanhoitopiirin alueelle, missä sen on tarkoitus vähentää sekä tarpeettomia soittoja 112:een että tarpeettomia käyntejä päivystyspoliklinikoilla.
 Yhdistymisongelmat ovat eskaloituneet Päivystysavun laajentuessa. Nykyään numero toimii jo Etelä-Karjalassa, Etelä-Savossa, Helsingissä ja Uudellamaalla, Kainuussa, Keski-Suomessa, Pohjois-Savossa sekä Päijät-Hämeessä.
 THL:n projektipäällikkö  Viljami Hätönen  ei halua tarkentaa ongelmaan liittyvien operaattorien nimiä eikä luetella pitkää listaa puhelinmalleja, jottei jäisi käsitystä, että kukaan näiden operaattorien asiakas ei pääsisi läpi Päivystysapuun.
 Satoja tuhansia puheluja
 Hätönen laskee, että ongelma-alueilla 7,5 prosenttia kyseisten operaattorien asiakkaista ei tällä haavaa saa puheluaan yhdistymään 116 117 -numeroon.
 Esimerkiksi pelkästään Uudellamaalla 116 117 -numeroon on arvioitu vastattavan vuoden aikana puoli miljoonaa kertaa.
 Jos Päivystysavun numero ei toimi, hätätilanteessa voi aina soittaa hätänumeroon 112, THL:n Hätönen muistuttaa. Jos potilaan tilanne ei ole kiireellinen, omalla sairaanhoitopiirillä voi olla ohjeet, miten toimia.
 Päijät-Häme on toinen kahdesta tällä viikolla Päivystysapuun liittyneistä sairaanhoitopiireistä. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä neuvoo soittamaan vaihteeseensa, jos 116 117-puhelu ei yhdisty.
 Puhelinoperaattorit ja THL ratkaisevat ongelmaa. Hätönen pahoittelee ongelmasta aiheutuvaa haittaa.
 Lue myös:
 Uusi valtakunnallinen päivystysnumero 116 117 laajenee koko maahan ensi vuonna – Mutta millaisissa tilanteissa siihen pitäisi soittaa?

Valtakunnallinen päivystysnumero 116 117 ongelmissa – osa puheluista ei yhdisty


Summary: Eduskuntavaaliehdokkaiden ilmasto-osaamista ovat kommentoimassa Marita Laukkanen VATTista ja Mikael Hildén Sykestä.

Ylen vaalitenttistudio lämpenee taas tänään torstaina, kun eduskuntavaaliehdokkaat kokoontuvat keskustelemaan ilmastosta. Suoraa lähetystä voit katsoa TV1:ssä ja  Yle Areenassa  klo 21.00-22.30.
 Ilmastotenttiä kommentoivat suorana tämän jutun lopussa johtava tutkija  Marita Laukkanen  Valtion taloudellisesta tutkimuskeskuksesta VATTista ja johtaja  Mikael Hildén  Suomen ympäristökeskuksesta Sykestä.
 Asiantuntijat arvioivat muun muassa sitä, miten hyvin ilmastoasiat ovat poliitikoilla hallussa ja kuinka olennaisia ratkaisuja he esittävät.
 Yhdeksän eduskuntapuoluetta on lähettänyt tenttiin aihepiiriin perehtyneitä ehdokkaitaan.
 SDP:stä mukana on  Sanna Marin , kristillisdemokraateista  Aki Ruotsala , vasemmistoliitosta  Hanna Sarkkinen , RKP:stä  Anders Adlercreutz , keskustasta  Hanna Kosonen , kokoomuksesta  Harri Jaskari , sinisiltä  Tiina Elovaara , perussuomalaisilta  Matti Putkonen  ja vihreiltä  Emma Kari .
 Puolueet, Eduskunta
 Täältä voit lukea jo etukäteen, mikä on kunkin osallistujan mielestä tärkein keino torjua ilmastonmuutosta .
 Tutustu kaikkiin eduskuntavaaliehdokkaisiin  Ylen vaalikoneessa  ja  Yle Areenan  vaalisivulla
 Tentissä keskustellaan muun muassa liikenteestä, asumisesta, ruoasta sekä metsistä.
 Vaalitentin juontavat Ylen toimittajat  Sanna Savikko  ja  Antti Koistinen .
 Asiantuntijoiden suoraa kommentointia voit seurata alla noin kello 20.45 alkaen.

Miten hyvin ilmastoasiat ovat poliitikoilla hallussa? Seuraa täältä illan ilmastotenttiä ja asiantuntijoiden liveanalyysiä klo 21 alkaen


Summary: Valtiovarainministeriö patistaa seuraavaa hallitusta jatkamaan talouden rakenteellisia uudistuksia.

Valtiovarainministeriö julkaisi helmikuun alussa  virkamiesarvion lähivuosien talouspolitiikasta . Seuraavaa hallitusta evästettiin jatkamaan julkisen talouden vahvistamista yhteensä kahdella miljardilla eurolla vuoteen 2023 mennessä.
 Kevään taloudellisen katsauksen julkistamistilaisuudessa  osastopäällikkö, ylijohtaja  Mikko Spolander  huomautti, että suositukset ovat edelleen voimassa.
 Julkista taloutta heikentää väestön ikääntyminen, joka kasvattaa vuosittain eläke-, terveydenhoito- ja hoivamenoja. Eduskuntavaalien alla kaikilla puolueilla on lisäksi omat toivelistansa lisää rahaa vaativista parannuksista.
 – On tärkeää, että julkisen talouden hoitoa ei lasketa ennustettua vahvemman talous- tai työllisyyskasvun varaan, superministeriö lähettää vaaliterveisiä hallitusneuvotteluihin valmistautuville puolueille.
 Talous kasvaa tänä vuonna 1,7 prosenttia
 Valtiovrainministeriön talouskatsaus kertoo, että talouden nousukausi jäi Suomessa lyhyeksi. Lähes kymmenen laihan vuoden jälkeen kasvu hipoi kolmea prosenttia vain parina vuonna.
 Talouskasvu oli korkeimmillaan vuonna 2016, kun kasvua kertyi 2,8 prosenttia. Seuraavana vuonna kasvua oli vielä 2,7 prosenttia, mutta viime vuonna kasvu jäi 2,3 prosenttiin.
 Valtiovarainministeriön mukaan kasvu hidastuu tänä vuonna 1,7 prosenttiin, ja lähivuosina on luvassa vain alle 1,5 prosentin kasvulukuja. Keskipitkällä aikavälillä eli vuosina 2022–23 talouskasvu hidastuu alle yhteen prosenttiin.
 Kotitalouksien kasvava ostovoima kannattelee talouskasvua tänä vuonna. Kuvassa kulutusjuhlaa Kauppakeskus Valkean kahvilaterassilla Oulussa. Risto Degerman / Yle
 Talouskasvua ylläpitää tänä vuonna kotimainen kysyntä, sillä kotitalouksien käytettävissä olevat tulot kasvavat hyvää vauhtia. Maailmalta ei ole luvassa vetoapua. Erityisesti Euroopassa kasvunäkymät ovat heikentyneet nopeasti.
 Yksityiset investoinnit kasvavat vaisusti ja uusien asuntojen rakentaminen vähenee voimakkaasti. Suurilla teollisuusyrityksillä on kuitenkin runsaaasti investointisuunnitelmia.
 Työllisyysaste 73,3 prosenttia vuonna 2023
 Eduskuntavaalien alla kaikki puolueet ovat puhuneet yhteen ääneen työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin. Myös puolueiden vaalilupaukset nojautuvat monelta osin työllisyysasteen nousun tuomiin lisätuloihin.
 Valtiovarainministeriön taloudellisessa katsauksessa työllisyysasteen nousuodotuksille kaadetaan kylmää vettä. Työllisyysaste paranee vain hitaasti, ellei seuraava hallitus päätä uusista, työllisyyttä lisäävistä uudistuksista.
 Valtiovarainministeriö listaa, että työllisyyttä voidaan lisätä alentamalla työttömyyttä, kannustamalla työvoiman ulkopuolella olevia työelämään ja edistämällä työperäistä maahanmuuttoa.
 Työnteon kannustimia pitäisi valtiovarainministeriön mielestä parantaa uudistamalla sosiaaliturvan, verotuksen ja palvelujärjestelmän muodostamaa kokonaisuutta. Myös alueellista ja ammatillista liikkuvuutta lisäävät ja työuria pidentävät toimet ovat tärkeitä.
 Sopeutusta noin kahdella miljardilla eurolla
 Valtiovarainministeriön talouskatsaus kehuu, että Suomen talouden ja julkisen talouden tila on vahvistunut viime vuosina selvästi.
 – Julkisen talouden alijäämä on pienentynyt ja velkasuhde kääntynyt laskuun. Työllisyys on kasvanut ja työttömyys vähentynyt nopeasti. Seuraava hallitus saa aloittaa toimikautensa hyvän talouskehityksen oloissa, valtiovarainministeriö kuvailee.
 Valtiovarainministeriö muistuttaa, että kasvun edistäminen ja julkisen talouden vakauttaminen edellyttävät tavoitteiden kanssa linjassa olevia konkreettisia toimia.
 Valtiovarainministeriön helmikuisessa virkamiespuheenvuorossa vaadittiin, että julkisen talouden vahvistamista on jatkettava nopeasti vaikuttavilla toimilla yhteensä noin kahdella miljardilla eurolla vuoteen 2023 mennessä.
 Tulevissa hallitusneuvotteluissa puolueet saavat päättää, sopeutetaanko julkista taloutta menojen leikkauksilla vai verojen korotuksilla. Todennäköisesti työkalupakissa on molempia keinoja, vaikka erityisesti työn verotuksen kiristäminen näyttäisi olevan nyt pannassa.
 Lue myös:
 Talouskasvu jatkuu hidastuen
 Valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoro: Julkisen talouden vahvistamista tulisi jatkaa

Suomea uhkaa näivettyminen 2020-luvulla – kolme tärkeää teemaa vaalien jälkeiseen arkeen


Summary: Selkokielisessä keskustelussa poliitikkojen on onnistuttava puhumaan ymmärrettävää suomen kieltä, vaikka aihe olisi kuinka vaikea.

Ylen selkokielinen vaalikeskustelu julkaistaan tänään torstaina kello 16.
 Selkokielisessä vaalikeskustelussa eduskuntapuolueiden edustajat kohtaavat yleisön, jolle yleiskieli on vaikeaa. Katsomossa istuu kehitysvammaisia, afaatikkoja ja suomea opiskelevia maahanmuuttajia.
 Heillä on punaiset ja vihreät kortit, joilla he näyttävät, onko poliitikkojen puhe liian vaikeaa vai ymmärrettävää.
 Voit katsoa tentin kello 16 Yle Areenassa  tästä linkistä  tai yllä olevaa kuvaa klikkaamalla.
 Selkokielinen vaalikeskustelu on nauhoitettu keskiviikkona.
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  piipahti seuraamassa selkokielisen keskustelun harjoittelua.
 – Huomasin, että kyllä on poliitikon hankalaa muodostaa puhe niin, että hän puhuu selkeästi, mutta kuulijaa arvostaen. On hankalaa käyttää sanoja, jotka ovat yksiselitteisiä ja ymmärrettäviä.
 Jokinen sai itsekin tuta saman käyttäessään puheenvuoron.
 – Puhun liian nopeasti muutenkin. Muutaman lauseen sanottuani nousi heti punaisia laikkoja, aivan syystä, Jokinen nauraa.
 Jokinen kertoo aikoinaan ymmärtäneensä monta päivän uutista vasta selkokielisistä uutisista.
 Kannustinloukut ja kilpailuttaminen osoittautuivat vaikeimmiksi
 Poliitikoista mukana ovat  Annika Saarikko  (kesk.),  Sari Sarkomaa , (kok.),  Tuula Haatainen  (sd.),  Simon Elo  (sin.),  Arja Juvonen  (ps.),  Outi Alanko-Kahiluoto  (vihr.),  Silvia Modig  (vas.),  Mikaela Nylander  (r.),  Pertti Vallittu  (kd.).
 Selkokielisen vaalikeskustelun juontaja  Margit Alasalmi  kertoo, että poliitikot skarppasivat hyvin vaikeassa tilanteessa.
 – Osallistujat ottivat asian vakavasti ja yrittivät ihan tosissaan puhua hitaasti, helpoilla sanoilla ja yksinkertaisilla lauseilla. He onnistuivatkin aika hyvin, koska se ei ole helppoa.
 Vaalikeskusteluun yritettiin valittiin teemoja, jotka ovat yleisön elämää lähellä.
 Alasalmen mukaan vaikeimmaksi osoittautuivat kannustinloukut ja kilpailuttaminen.
 – Panelistit sanoivat, että esimerkiksi juuri kilpailuttamisesta on kauhean vaikea puhua.
 Panelisteille lähetettiin etukäteen ohjeet selkokielisestä puheesta. Ne löytyvät  Selkokeskuksen sivuilta .
 – Olen käyttänyt monesti esimerkkejä, että ei puhuta lypsykarjasta vaan lehmistä, ei ajoneuvosta vaan autosta eikä puhuta liikkeestä tai myymälästä, vaan kaupasta, Alasalmi kuvaa.
 – Mahdollisimman paljon arkikielen tasolle. Niinhän pitäisi puhua muutenkin, kun puhuu tavallisille ihmisille, hän huomauttaa.
 Päätoimittaja: Tämä on äärettömän tärkeää
 Päätoimittaja Jokisen mielestä olisi hyvä, että kaikki poliitikot joutuisivat vastaavanlaiseen tilanteeseen ja joutuisivat harjoittelemaan selkokielistä ilmaisua.
 – Se tulisi selkeyttämään heidän kommunikaatiotaan muutenkin. Se olisi demokratian ja kansanvallan teko.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Yle näyttää selkokielisen vaalikeskustelun.
 Selkokielisessä vaalikeskustelussa ollaan julkisen palvelun ytimessä, Jokinen sanoo.
 – Tämä on äärettömän tärkeää hommaa, sen tärkeämpää palvelua ei oikeastaan voi olla.

"Olisi hyvä, että kaikki poliitikot joutuisivat vastaavaan tilanteeseen" – Katso, miten puolueet onnistuvat Ylen selkokielisessä vaalikeskustelussa


Summary: Poliisi selvitti omasta aloitteestaan onko rikosta syytä epäillä ja ylittyykö esitutkinnan kynnys.

Poliisista kerrotaan, että esitutkintaa ei aloiteta liittyen  kansanedustaja Teuvo Hakkaraisen (ps.) vaalimainokseen . Asiassa ei ole syytä epäillä rikosta.
 Tulevissa eduskuntavaaleissa ehdolla olevan Hakkaraisen auton kyljessä lukivat tekstit "Matu, mistä tulet? Sinne menet!" ja toisella puolella "Turvapaikkaturistit ulos joka ukko". Teksteistä ensimmäinen on  sittemmin vaihdettu toiseen  (Keskisuomalainen).
 Poliisille ei tehty tutkintapyyntöä asiasta, mutta  poliisi selvitti omasta aloitteestaan  onko rikosta syytä epäillä ja ylittyykö esitutkinnan kynnys.

Poliisi ei aloita esitutkintaa Teuvo Hakkaraisen vaalimainoksesta


Summary: Ketään ei ole otettu vielä kiinni.

Sisä-Suomen poliisi jatkaa tällä viikolla Tampereella tapahtuneiden epäiltyjen seksuaalirikosten tutkintaa. Rikosnimikkeinä on tällä hetkellä Kalkun epäillyssä rikoksessa raiskauksen yritys, ja Tesoman epäillyssä rikoksessa raiskaus.
 Ensimmäisen teon epäillään tapahtuneen tiistaina 2. huhtikuuta aamulla hieman ennen kello kahdeksaa Kalkussa ja toisen noin kello 15.30 Tesomalla. Molemmissa tapauksissa kohteena on ollut alakouluikäinen tyttö.
 Poliisi on kuullut uhreja, ja kuulemisia on poliisin mukaan tarkoitus jatkaa edelleen. Asioiden tutkinnan yhteydessä ei ole otettu ketään kiinni.
 Havaintoja on kysytty esimerkiksi bussi- ja taksikuljettajilta, mutta toistaiseksi poliisilla ei ole tiedossa epäiltyä.
 – Tähän mennessä ilmi tulleiden seikkojen perusteella poliisilla ei ole syytä epäillä, että tapahtumat liittyisivät toisiinsa tai että alueella liikkuvien lasten tai aikuisten olisi syytä ryhtyä erityisiin toimiin esimerkiksi lasten koulumatkojen järjestämisen osalta, poliisi kertoo tiedotteessa.
 Tutkinnassa on ainakin kolme isoa avointa kysymystä. Ensinnäkin mitä on tapahtunut, liittyvätkö tapaukset toisiinsa ja kuka tai ketkä ovat epäiltyjä.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Joni Länsipuro  sanoo, että poliisi ei ole ottanut ketään kiinni. Poliisi tiedottaa heti lisää, kun tutkinta etenee.
 Poliisi tekee tiivistä yhteistyötä muun muassa Tampereen kaupungin kanssa asian selvittämiseksi.
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii kahta epäiltyä lapsiin kohdistunutta seksuaalitekoa Tampereella – molemmissa tapauksissa kohteena alakouluikäinen tyttö

Uutta tietoa Tampereella koulutyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista: Tutkitaan raiskausta ja raiskauksen yritystä, kolme avointa kysymystä


Poliisin keskiviikkona järjestämässä vuorokauden mittaisessa valtakunnallisessa nopeusvalvontamaratonissa jäi kiinni 5 558 ylinopeutta ajavaa kuljettajaa.
 Poliisi kertoo tiedotteessa, että heistä automaattivalvonnassa jäi kiinni 4 574 ja poliisimiesten tekemässä valvonnassa 984.
 Poliisitarkastaja  Kari Onninen  Poliisihallituksesta kertoo, että kiinnijääneiden määrä on suurempi kuin vuosi sitten vastaavassa valvontatapahtumassa. Silloin ylinopeuksista jäi kiinni 5 159 kuljettajaa.
 Valvonnan yhteydessä tavoitettiin lisäksi 33 etsintäkuulutettua ja todettiin yhteensä 60 muuta rikosta.
 Nopeusvalvontamaraton alkoi keskiviikkona heti vuorokauden vaihduttua ja päättyi keskiyöllä. Valvontaa toteutettiin samaan aikaan yli 20 Euroopan maassa.
 Lue myös:
 Poliisilla vuorokauden mittainen nopeusvalvontamaraton keskiviikkona koko maassa – kaikki 130 peltipoliisia päällä

Poliisin nopeusvalvontamaratonin tulos: 5 558 jäi kiinni ylinopeudesta


Summary: Yhdeksän puolueen eduskuntavaaliehdokkaat väittelevät siitä, millaisia toimia ilmastonmuutos vaatii seuraavalta hallitukselta ja suomalaisilta.

Tarvitseeko tavallisen suomalaisen vähentää päästöjään, vaikka kiinalaiset ja intialaiset eivät tekisi niin? Millainen auto kannattaisi ostaa seuraavaksi? Miksi keskustelu lihan syömisen vähentämisestä menee monella tunteisiin?
 Tänään torstaina on vaaliohjelmien sarjassa vuorossa teematentti, jossa koko lähetys syvennytään ilmastonmuutokseen.
 Tentissä on neljä teemaa: liikenne, asuminen, ruoka sekä metsät. Ohjelman juontavat Sanna Savikko ja Antti Koistinen.
 YK:n alainen ilmastopaneeli IPCC arvioi viime syksynä  ilmastoraportissaan , että maapallon lämpeneminen pitää pysäyttää 1,5 asteeseen aiemmin turvallisena rajana pidetyn 2 asteen sijaan.
 Raportti näytti herättävän suomalaiset poliitikot, sillä joulukuussa  kahdeksan eduskuntapuoluetta linjasi , että Suomen ja EU:n on kiristettävä ilmastotavoitteitaan. Päästöjä pitäisi saada EU:ssa leikattua 55 prosenttia jo vuoteen 2030 mennessä.
 Kuinka rajuihin toimiin poliitikot ovat siis valmiita? Ilmastotentissä keskustelijoina nähdään kunkin eduskuntapuolueen valitsema ehdokas, joka on perehtynyt ilmastoaiheeseen.
 Kysymys keskustelijoille: Mikä on tärkein keino torjua ilmastonmuutosta?

 "Tärkein keino torjua ilmastomuutosta on luopua fossiilisten polttoaineiden käytöstä."

 "Asenne- ja ajattelutavan muutos. Oleellisinta on muuttaa talousjärjestelmää kiertotalouden muotoon, ja muuttaa energiantuotanto puhtaammaksi."

 "Uskon konkreettiseen ja motivoivaan ilmastotekemiseen kauniiden visioiden sijaan. Esimerkiksi nollapäästöisten autojen autovero nollaan, ja huima työsuhdeautoetu nollapäästöisille autoille."

 "Tärkeintä on, että poliitikot laativat tavoitteet ja tiekartan päästöjen vähentämiseksi, haitallisten yritystukien alasajamiseksi ja hiilinielujen kasvattamiseksi niin, että 2030 mennessä Suomi on hiilineutraali ja EU-tasolla saavutetaan 60% päästövähennykset."

 "Fossiilisen mustasta aikakaudesta on siirryttävä uusiutuvaan ja kestävään vihreään aikakauteen."

 "Seuraavalla vaalikaudella on laadittava selkeä suunnitelma fossiilisista polttoaineista ja turpeen energiakäytöstä luopumiseksi sekä metsien ja maaperän hiilinielujen vahvistamiseksi."

 "Pariisin päästötavoitteiden toteutuminen voidaan varmistaa ainoastaan muuttamalla EU:n sisäinen taakanjako oikeudenmukaiseksi. Puolan ja muiden eniten saastuttavien maiden on kannettava vastuunsa. Taakan uusjaolla Suomen päästötavoitteet voidaan ainakin puolittaa ja säilyttää teollisuustyöpaikat Suomessa."

 "Ilmastonmuutos on globaali ongelma, joka ei ratkea kansallisilla kiristystoimilla. Suomen tärkein rooli ilmastonmuutoksen torjunnassa on tarjota teknologisia innovaatioita ja toimintamalleja maailmalle."

 "Ilmastonmuutoksen hillintää ei voi jättää vapaaehtoisuuden varaan, vaan tarvitaan sitovaa lainsäädäntöä, vero-ohjausta ja kannusteita."
 Eduskuntavaalit 2019: Ilmasto -lähetys torstaina 4. huhtikuuta Yle TV1 ja  Yle Areena  kello 21. #vaalit2019
 Lue lisää:
 Tutustu ehdokkaiden näkemyksiin Ylen vaalikoneessa
 Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus

Suomesta ilmastotekojen mallimaa? Katso ilmastotentti kello 21


Summary: Australian hallitus sääti lain nopeasti Uuden-Seelannin moskeijaiskujen jälkeen.

Australiassa on kiristetty lainsäädäntöä aidon väkivaltaisen sisällön poistamiseksi sosiaalisesta mediasta mahdollisimman nopeasti.
 Parlamentin torstaina hyväksymän lain mukaan someyhtiölle voidaan määrätä ankarat sakot ja sen johtaja voidaan tuomita vankeuteen, jos materiaalia ei ole poistettu riittävän nopeasti.
 Yhtiöiltä vaaditaan myös ilmoitusta poliisille riittävän nopeasti.
 Lain mukaan maksimisakko on 6,6 miljoonaa euroa tai kymmenen prosenttia yrityksen liikevaihdosta ja maksimivankeusrangaistus kolme vuotta vankeutta.
 Taustalla Uuden-Seelannin terrori-iskuvideo
 Lakia kiristetiin sen jälkeen, kun Uudessa-Seelannissa joukkomurhan kahdessa moskeijassa tehnyt mies latasi teostaan suoraa kuvaa Facebookiin 17 minuutin ajan.
 Suoraa videota katsoi alle 200 ihmistä ja ensimmäinen ilmoitus siitä tehtiin Facebookin mukaan 12 minuuttia ennen lähetyksen päättymistä.
 Alkuperäinen video poistettiin nopeasti, mutta videosta jaettiin puolitoista miljoonaa kopiota. Ne Facebook ilmoitti poistaneensa vuorokauden kuluessa.
 Kahdesta moskeijaiskusta epäiltyä 28-vuotiasta australialaismiestä syytetään 50 murhasta ja 39 murhan yrityksestä.
 Sosiaalisen median alustoja tarjoavien yhtiöiden on poistettava mahdollisimmat nopeasti videot, joissa on kuvattu esimerkiksi terrori-iskuja, murhia, murhien yrityksiä, kidutusta, raiskauksia ja kidnappauksia. Uusi laki koskee tekijän tai avunantajan lataamia materiaaleja.
 Arvostelijoiden mukaan laki vietiin Australian parlamentissa läpi liian nopeasti. Laissa ei esimerkiksi ole selkeästi määritelty kuinka nopeasti materiaali on poistettava, jotta se on poistettu riittävän nopeasti.
 Konservatiivihallitus ajoi lain läpi viimeisinä istuntopäivinään ennen toukokuussa järjestettäviä vaaleja. Oppositiossa oleva työväenpuolue tuki lakia, vaikka piti sitä puutteellisena.

Australia uhkaa someyhtiöitä jättisakoilla tai vankeusrangaistuksilla, jos ne eivät poista aitoa väkivaltamateriaalia riittävän nopeasti


Summary:
Yhdessä syöminen ja kahvittelu ovat helppoja tapoja vahvistaa kylän yhteisöllisyyttä ja lisätä yhteisten tilojen käyttöä.
Tammelan Susikkaan kylän kyläkahveilla on tarjolla myös hyvinvointipalveluita.

Tästä on kyse Yhdistysten järjestämät kylälounaat ja -kahvittelut ovat lisääntyneet. Omalta kylältä Hämeessä -hankkeessa kyläkahvitteluihin sisältyy myös hyvinvointi- ja terveysteemaista ohjelmaa. Suomessa on 1 400 kylätaloa.
 Lounais-Hämeessä Tammelan Susikkaan kylän kylätalolla keittiöstä kuuluu kattiloiden kolinaa. Kampaajan ja hierojan asiakkaille näkösuojaa antavat sermit on viritetty paikoilleen. Kyläpalvelupäivä alkaa parin tunnin kuluttua.
 Tänään paikalle odotetaan kuuttakymmentä kyläläistä.  Marjatta Koivisto  istuu tyytyväisenä kampaaja  Kirsi Alitalon  kammattavana.
 – Tuntuu tosi hienolta. Ei tarvitse lähteä Forssaan tai Tammelaan, sanoo Koivisto.
 Marjatta Koivisto on Kirsi Alitalon asiakkaana Susikkaan kylätalon pop up -kampaamossa. Kati Turtola /Yle
 Kylälounaita ja kyläkahviloita on yhä useammassa kylässä
 Susikkaan kyläyhteisö ei ole suinkaan yksin kahvittelutapahtumien järjestäjänä. Kylälounaita ja kyläkahviloita pidetään nykyään vapaaehtoisvoimin yhä useammassa hämäläiskylässä. Kahvitteluhetket toimivat monesti myös pienimuotoisena ateriapalveluna.
 – Tämä on sosiaalinen tapahtuma. Ihmiset kokoontuvat, saavat seurustella, syödä keittolounaan, kahvitella, tulla tekemään ostoksia ja kuunnella tärkeää luentoa, kertoo Susikkaan kyläyhteisö ry:n puheenjohtaja  Päivi Kangasniemi .
 Myyntipöydillä on mm. käsitöitä, lähiruokaa, koruja ja kosmetiikkaa. Kati Turtola / Yle
 Paikalle ovat tulleet myös  Marjatta Uosukainen  ja  Sirkka Kulmala , jotka tunnustautuvat vakiotalkoolaisiksi.
 – Täällä on ollut kivaa työskennellä yhdessä, meillä on täällä hyvä tiimi, sanoo Uosukainen.
 Lisää käyttöä yhteisille tiloille
 Kylässä käyntiä harrastetaan yhä vähemmän ja  Hämeen Kylien  kyläasiamies  Elina Leppänen  pitääkin kyläkahviloita tai -lounaita nykyaikaisena jatkeena kahvitteluperinteelle. Yhdistykselle ja yhteisölle kahvihetken järjestäminen on helppo toimintamuoto ja samalla yhteisten tilojen käyttö lisääntyy.
 On mahdollisuus olla myös hiljaa sen kahvikupin äärellä.  Elina Leppänen
 – Meillä on paljon kivoja kylätaloja, seurantaloja, asukastupia ja yhteisiä tiloja. Jos ne olisivat enemmän auki, aremmatkin ihmiset uskaltaisivat mennä sinne kahvikupposelle. On mahdollisuus olla myös hiljaa sen kahvikupin äärellä, pohtii Leppänen.
 Makkarakeiton jälkeen kylälounaalle saapunut väki juo jälkiruokakahvit. Kati Turtola / Yle
 Eri sukupolvet kohtaavat
 Kehittämisjohtaja  Tuomas Perheentupa   Suomen Kylät  ry:stä vahvistaa, että kylälounaat tai kylän yhteiset kahvittelutilaisuudet ovat lisääntymässä koko maassa. Perheentupa korostaa tapahtumien yhteisöllisyyttä.
 Jos joku ei ilmestykään kyläkahvilaan, voidaan käydä katsomassa, onko jotain hätää.  Tuomas Perheentupa
 – Erityisesti ikäihmisille ne ovat tärkeitä hetkiä, jolloin yhteisö voi myös pitää huolta toisistaan. Jos joku ei ilmestykään kyläkahvilaan, voidaan käydä katsomassa, onko jotain hätää, sanoo Perheentupa.
 Maassa on kaikkiaan 1 400 kylätaloa ja kylän yhteisissä tiloissa järjestettävät kyläkahvilat ovat Perheentuvan mukaan hyvä keino lisätä yhteisten tilojen käyttöastetta.
 – Kyläkoulussa, jossa on myös päiväkoti, voidaan järjestää lounaita ikäihmisille, jolloin eri sukupolvet kohtaavat.
 Lisää palveluita maaseudulle
 Parhaillaan meneillään olevan Hämeen Kylien  hankkeen  myötä useissa kyläkahviloissa järjestetään tänä keväänä myös hyvinvointi- ja terveysaiheisia luentoja tai tapahtumia.
 Omalta kylältä Hämeessä -hanke käynnistyi Forssan seudulla viime vuonna. Tänä vuonna mukaan on tullut myös yhteisöjä Riihimäen ja Hämeenlinnan seudulta. Rennot tilaisuudet ovat saaneet hyvän vastaanoton hämäläiskylissä.
 Hämeen Kylissä toivotaan, että toiminta antaisi yhden mallin siitä, miten palveluita voitaisiin tuottaa maaseudulle. Kyläkahvilasta toivotaan muodostuvan matalan kynnyksen paikka, johon kyläläiset oppisivat tulemaan.
 – Kylillä pelätään, että palvelut karkaavat entistä kauemmas, mutta nyt on mahdollista tuoda palveluita kylään. Nyt ne ovat järjestöjä ja yrittäjiä, mutta jatkossa voitaisiin tuoda myös julkisia palveluita kerran kuussa kylätalolle, kaavailee Leppänen.

"Meillä on hyvä tiimi" – yhä useammassa kylässä järjestetään talkoilla kyläkahvitteluja


Summary: Meyer Turun telakan liikevaihto kasvoi voimakkaasti viime vuonna.

Meyer Turun telakan liikevaihto kasvoi vuodessa 808 miljoonasta eurosta peräti 969,7 miljoonaan euroon. Yhtiön tilikauden voitto oli kolme prosenttia liikevaihdosta. Liikevoittoa telakka teki 29 miljoonaa euroa.
 Investointeihin telakka panosti viime vuonna noin 70 miljoonan euron verran.
 – Kuljemme tasaisesti kohti asettamiamme liiketoiminnan tavoitteita. Meidän täytyy kuitenkin kaksinkertaistaa tuotantomme seuraavan neljän vuoden aikana, jotta saamme tilauskirjamme laivat rakennettua. Investoinneilla henkilöstöön, laitteisiin ja tuotantotiloihin on vaikutusta vuoden 2018 kannattavuuteen, ja nämä vaikutukset näkyvät myös seuraavana muutamana vuotena, Jan Meyer toteaa yhtiön tiedotteessa.
 Viimeisin valmistunut alus Mein Schiff 2 luovutettiin tämän vuoden tammikuussa. Seuraava alus, Costa Smeralda, valmistuu ensi vuonna.
 Meyer Turun tilauskirjassa on tällä hetkellä seitsemän risteilyalusta.
 Lue lisää:
 337-metrinen Costa Smeralda laskettiin vesille – suurin Turusta lähtenyt alus kymmeneen vuoteen

Meyer Turun telakan liikevaihto kasvoi entisestään – liikevaihto jo peräti 970 miljoonaa euroa


Summary: Asianajajat haluavat, että poliisit alkaisivat nauhoittaa jokaisen kuulustelun. Tallenteita voitaisiin käyttää tuomioistuimissa.

Kun poliisi kuulustelee rikoksesta epäiltyjä, kuulustelut tallennetaan hyvin harvoin.
 – En ole ollut koskaan sellaisessa kuulustelussa, jossa epäillyn kertoma olisi nauhoitettu, helsinkiläinen asianajaja  Jussi Sarvikivi  sanoo.
 Sarvikivi ei anna poliisille korkeita arvosanoja epäillyn kohtelusta kaikista tutkintatilanteista, joihin hän on törmännyt.
 – Heitä pidetään usein muutama viikko koppihoidossa, ja sitten puhutaan mitä sattuu, Sarvikivi sanoo.
 Sarvikivi neuvoo aina päämiestään lukemaan poliisin kirjoittaman pöytäkirjan hyvin huolellisesti.
 – Poliisi kirjoittaa siihen, mitä haluaa ja mitä yhteisesti sovitaan epäillyn kanssa. Sanon aina päämiehelleni, että pöytäkirjan lukeminen on tutkinnan tärkein vaihe.
 Suomen Asianajajaliitto katsoo, että poliisien tulisi alkaa nauhoittaa Suomessa kaikki kuulustelut. Toiveena olisi, että poliisi alkaisi videoida kuulustelut, mutta äänen tallentaminenkin kelpaisi.
 – Se olisi sataprosenttinen parannus tähän hetkeen, Sarvikivi toteaa.
 "Hovioikeudessa usein näkyy, että kertomukset vain paranevat"
 Kuulustelujen tallentamisesta olisi hyötyä myös oikeudessa, kun osapuolet eivät meinaa muistaa, mitä tulikaan poliisin luona puhuttua.
 Muisti reistailee joskus tietoisesti, mutta usein myös siksi, että tapahtumia puidaan oikeudessa usein vasta vuosien jälkeen.
 – Ei niitä kaikkia satoja tunteja esitutkinnan kuulusteluja tarvitsisi purkaa. Mutta silloin kun oikeudessa tulee riitaa, mitä kuulustelussa on sanottu, tilanne voitaisiin tarkistaa nauhalta, Sarvikivi sanoo.
 Nykyisin oikeudenkäynneissä nauhoitetaan usein epäiltyjen ja todistajien kuulemiset. Tallenteet ovat tuomareiden käytettävissä, kun he haluavat ratkaisuja pohtiessaan tarkistaa, mitä syytetyt ja todistajat ovat puhuneet oikeudenkäynnissä.
 Monesta suomalaisesta oikeussalista löytyvät myös videokamerat. Niitä käytetään esimerkiksi vangitsemisistunnoissa, kun epäilty osallistuu istuntoon videoyhteyden kautta tutkintavankilasta. Toisinaan oikeudenkäynneissä kuullaan myös todistajia videoyhteyden avulla.
 Asianajajat ovat sitä mieltä, että tuomioistuimissa olisi syytä aina nauhoittaa todistajien kuulemiset.
 Suomessa onkin pohdinnassa uudistus, jonka mukaan käräjäoikeudessa alettaisiin videoida kaikki todistajien kuulemiset. Näitä videoita voitaisiin katsoa ylemmissä oikeusasteissa. Näin oikeudenkäynnit kevenisivät, ja todistajien lausuntojen luotettavuus lisääntyisi.
 – Aidoin kertomus tulee alkuvaiheessa. Hovioikeudessa usein näkyy se, että kertomukset vain paranevat ja tarkentuvat matkan varrella. Todistajilla kun on aikaa harjoitella kuulemistaan ennen hovioikeuden käsittelyä, sanoo asianajaja  Antti Riihelä .
 Riihelä ja Sarvikivi puhuivat esitutkinnasta ja kuulemisten tallentamisesta torstaina Asianajaliiton mediatilaisuudessa.

"Koppihoidossa istutaan pari viikkoa, sitten puhutaan mitä sattuu" Asianajajat arvostelevat rajusti tutkintoja, haluavat kamerat kuulusteluihin


Summary: Virkapukuisen poliisin nimilaatassa saattaa vastaisuudessa olla pelkkiä numeroita, jos esitys menisi läpi.

Sosiaalisessa mediassa tehtävät kiusaamis- ja uhkaamisrikokset ovat yleistyneet ja arkipäiväistyneet niin, että laki ei ole pysynyt kehityksen mukana. Tätä mieltä on Suomen Poliisijärjestöjen liitto SPJL.
 – Edellytämme ryhtymistä välittömiin toimiin, sanoo liiton puheenjohtaja  Jonne Rinne .
 Keskeisenä keinona poliisit haluavat eroon virkapukusäädöksessä kirjatusta nimitunnistepakosta. Nimestä luopuminen koskisi niin virkapuvun nimilaattaa kuin virkamerkkiä. Molempiin voitaisiin nimen sijaan kirjata joko pelkkä numerosarja tai tunniste, jossa olisi kirjaimia ja numeroita.
 Poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen  on poliisien ammattiliiton kanssa samalla kannalla.
 – Näin pyritään hillitsemään ja ehkäisemään epäasiallista vaikuttamista ja maalittamista, sanoo Kolehmainen.
 Virkapukuisen poliisin nimi on tähän saakka ollut näkyvissä kansalaisten oikeusturvan vuoksi. Esimerkiksi tilanteessa, jossa asiakas epäilee poliisin käyttäytyneen epäasiallisesti tai lainvastaisesti, tehtävää hoitaneen virkamiehen sukunimi on ollut helppo painaa mieleen suoraan virkapuvusta.
 – Numerolaatta mahdollistaisi tämän yhtä hyvin kuin nimi, poliisiylijohtaja Kolehmainen linjaa.
 Poliisi käyttää tunnistautumiseen myös virkamerkkiä. SPJL uskoo, että osa ihmisistä haluaa nähdä virkamerkin päästäkseen etsimään poliisista tietoa, jolla tätä voisi kiusata ja uhkailla.
 Mäkisestä tulisikin HKI 54
 Virkapukusäädöksessä kirjatusta nimitunnistepakosta luopuminen on kuitenkin kaikkea muuta kuin läpihuutojuttu. Mitään lainvalmisteluhanketta ei vielä ole vireillä.
 Nykysäännöillä poliisin virkapuvun nimilaatassa on oltava vähintään sukunimi. Eritystilanteissa tilanteen johtaja voi kuitenkin päättää, että nimilaatta vaihdetaan numerolaataksi. Tavallinen työvuoro ei kuitenkaan ole erityistilanne, joten nimeä on pidettävä.
 Asian selvittely on SPJL:n mukaan alkanut jo syksyllä 2017, mutta työryhmän perustamista pitemmällä ei vielä olla. Työryhmässä mukana olevien sisäministeriön, Poliisihallituksen, SPJL:n, oikeusministeriön sekä sosiaali- ja terveysministeriön edustajat kokoontuvat seuraavan kerran pohtimaan mahdollisista lakimuutosta toukokuussa.
 – Tähän kokoukseen toivottavasti saamme eri tahoilta vielä kattavampaa näkökulmaa asiaan, sisäministeriön poliisiosaston lainsäädäntöjohtaja  Kati Laitinen  kertoo.
 SPJL:n mielestä tahti on liian hidas. Päätöksiä maalittamisen torjunnasta pitäisi saada nopeasti, sillä kyse on ”erittäin vakavasta ilmiöstä”.
 SPJL:n mukaan sosiaalisen mediassa tehtävät rikokset, kuten törkeä yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen, törkeä kunnianloukkaus, viestintärauhan rikkominen, laiton uhkaus tai vainoaminen voivat toteutua paitsi kirjoitettuna tekstinä myös erilaisina kuvina ja kuvamanipulointeina.
 Poliisit muistuttavat, että tekijä voi olla yksittäinen kansalainen, mutta myös tekojen takana voi olla myös järjestäytynyt rikollisjärjestö.
 Lue myös:
 Kysely: Syyttäjät joutuvat yhä useammin vihapuheen ja maalittamisen kohteeksi – oikeussalissa on jopa käyty päälle

Poliisi esittää lakimuutosta kiusaamisen ja uhkailun estämiseksi: Poliisin nimi pois virkapuvusta ja virkamerkistä


Summary: Alustavan onnettomuustutkintaraportin julkaissut Etiopia kehottaa lentokonevalmistaja Boeingia tarkistamaan 737 Max -koneidensa lennonhallintajärjestelmä.

Maaliskuussa maahan syöksyneen Ethiopian Airlinesin matkustajakoneen lentäjät noudattivat lentokonevalmistaja Boeingin antamia toimintaohjeita estääkseen onnettomuuden, mutta eivät saaneet konetta hallintaansa, kertovat onnettomuustutkijat.
 Ethiopian Airlinesin mukaan koneen nokka painui toistuvasti alas ennen onnettomuutta.
 Alustava onnettomuustutkintaraportti julkaistiin keskiviikkona.
 Etiopian liikenneministeri  Dagmqwit Moges  kertoi tiedotustilaisuudessa, että kone oli ollut hyväkuntoinen ja nousu Addis Abeban lentokentältä oli sujunut normaalisti.
 Raportissa kehotetaankin Boeingia tarkistamaan kyseisen konetyypin, Boeing 737 Maxin hallittavuus.
 157 ihmistä kuoli, kun Addis Abebasta Etiopiasta Nairobiin Keniaan matkalla ollut kone syöksyi maahan 10. maaliskuuta.
 Boeing 737 Max -konetyyppi asetettiin onnettomuuden jälkeen lentokieltoon.
 Samaa konetyyppiä oli myös lokakuussa maahan syöksynyt indonesialaisen Lion Airin kone.
 Lopullisen raportin Etiopian turmasta odotetaan valmistuvan vuoden sisällä.
 Aiheesta aiemmin:
 WSJ: Ethiopian Airlinesin lentäjät noudattivat Boeingin antamaa hätätilanteen toimintaohjetta ennen turmaa – oliko manuaali puutteellinen?
 Boeing haastettiin oikeuteen Yhdysvalloissa etiopialaiskoneen turmasta

Tutkintaraportti: Etiopian onnettomuuskoneen lentäjät eivät saaneet konetta hallintaan, vaikka noudattivat Boeingin ohjeita


Summary: Uudessakaupungissa toimiva autotehdas Valmet Automotive teki viime vuonna voittoa, kertoo yhtiö vuosikatsauksessaan.

Uudenkaupungin autotehtaan liikevaihto kasvoi viime vuonna noin 20 prosenttia.
 Valmet Automotive kertoo vuosikatsauksessaan, että liikevoitto oli 17,8 miljoonaa euroa, eli kolme prosenttia liikevaihdosta. Vielä toissa vuonna autotehdas teki tappiota liki 23 miljoonaa euroa. Vuoden 2018 tulos ei sisällä kertaluonteisia kuluja.
 Valmet Automotiven mukaan kasvun taustalla oli Uudenkaupungin autotehtaan ennätystasolle noussut henkilöautovalmistus. Tehtaalla valmistettiin viime vuonna 110 000 autoa.
 Valmet Automotive suunnittelee käynnistävänsä tämän vuoden aikana vielä uuden liiketoimintalinjan, joka keskittyy akkujärjestelmiin. Akkutehdas perustetaan Saloon.
 Lue lisää:
 Valmet Automotiven Salon akkutehtaan ensimmäinen työpaikka tuli hakuun – haussa henkilöstöhallintoa
 Valmet Automotive suunnittelee akkujen suursarjatuotantoa Saloon – työllistäisi satoja henkilöitä
 Uudenkaupungin tehtaalla ylitettiin 100 000 auton raja

Uudenkaupungin autotehtaan liikevaihto kasvoi viidenneksellä – taustalla autojen tuotantoennätys


Summary: Uuden sillan arvioidaan valmistuvan viimeistään syyskuussa.

Tästä on kyse Repoveden kansallispuiston riippusilta sortui viime vuoden heinäkuussa. Vanhan riippusillan tilalle rakennetaan uusi silta ensi kesänä. Uudesta sillasta tulee teräsrakenteinen ja yli kaksi kertaa leveämpi kuin vanha silta.
 Repoveden kansallispuiston uudesta riippusillasta tulee entistä tukevampi ja yli kaksi kertaa leveämpi kuin vanha silta. Uusi riippusilta tehdään pääosin teräksestä, eikä sille tule käyttörajoituksia.
 Leveyttä uudelle sillalle tulee noin 1,5 metriä. Vanha silta oli vain 60 senttimetriä leveä, ja sitä pitkin kuljettiin yhteen suuntaan kerrallaan. Uudella sillalla mahtuu kävelemään enemmän ihmisiä kerrallaan ja molempiin suuntiin.
 Kymmenen metrin korkeudessa Lapinsalmen vesistössä roikkunut  riippusilta hajosi viime heinäkuussa , kun riippusillan kiinnityksessä käytetty ankkuritanko petti.
 Sillalla oli onnettomuushetkellä kuusi aikuista ja kaksi lasta, joista kukaan ei loukkaantunut vakavasti.
 Vanhan sillan käyttäjiä oli ohjeistettu kulkemaan 50 metriä pitkän sillan yli 10 metrin välein tai yksi kerrallaan.
 Yle Uutisgrafiikka / Google
 Onnettomuuden  syyksi paljastui , että ankkuritangon virheellinen asento oli aiheuttanut sille taivutusrasituksen, jota ei ollut todennäköisesti otettu siltaa suunniteltaessa huomioon. Silta oli myös altistunut lievälle ylikuormitukselle käyttäjien ja lumikuorman takia.
 Uusi silta ei keinu
 Uudesta sillasta tulee riippusilta, jonka molemmissa päissä on kannatinpylväät riippuköydelle. Riippusilta tehdään pääosin teräksestä, joten siitä tulee vanhaa siltaa tukevampi.
 Vanhassa puurakenteisessa sillassa vain kannatinvaijerit ja suojaverkot olivat terästä. Vanha riippusilta myös keinui kävelijän alla. Uusi silta ei juurikaan heilu.
 – Varaudumme tällä järeämmällä ratkaisulla Repoveden kansallispuiston koko ajan nouseviin kävijämääriin. Näin sillasta ei muodostu entisenlaista ”pullonkaulaa” retkeilyreitille, kertoo kenttäpäällikkö  Auvo Sapattinen  Metsähallituksesta.
 Repoveden kansallispuiston kävijämäärät olivat onnettomuuteen saakka  jatkuvassa kasvussa . Vuonna 2017 käyntejä oli 172 000, ja sitä edellisenä vuonna 148 500.
 Lapinsalmen riippusilta on ollut Repoveden suosituimpia ja tunnetuimpia kohteita. Se on sijainnut lyhyen kävelymatkan päässä Lapinsalmen parkkipaikalta.
 Riippusilta käyttöön ensi syksynä
 Uutta siltaa suunnittelee Sweco Rakennetekniikka Oy. Piirustukset valmistuvat parin viikon päästä, minkä jälkeen Metsähallitus hakee uudelle sillalle rakennuslupaa Kouvolan kaupungilta ja kilpailuttaa rakentajan.
 Metsähallituksen kenttäpäällikkö Auvo Sapattinen arvioi, että kilpailutus vie aikaa noin kaksi kuukautta. Rakennustyöt saattaisivat alkaa heinäkuussa.
 – Toivomme, että uusi silta olisi käytössä syksyllä viimeistään syyskuussa. Aiemminkin sopii meille, sanoo Auvo Sapattinen.
 Lapinsalmen riippusilta otettiin käyttöön noin 30 vuotta sitten. Sen rakennutti silloinen Valkealan kunta. Vuodesta 2005 silta on ollut Metsähallituksen omistuksessa.

Kansallispuiston sortuneen sillan tilalle tulee järeä terässilta, joka kestää isotkin ihmismassat – Repoveden uusi riippusilta ei heilu


Summary: Alankomaissa opiskelija voi vuokrata Ikeasta huonekalut kuukausimaksulla.

Huonekalujätti Ikea laajentaa Euroopassa kokeilua, jossa se tarjoaa asiakkaille mahdollisuutta vuokrata huonekaluja. Ikea kertoi helmikuussa kokeilevansa Sveitsissä leasing-mahdollisuutta huonekaluille.
 Nyt Ikea suunnittelee uusia laajennuksia vuokrauskokeiluunsa. Yhtiö kertoi suunnitelmistaan keskiviikkona läntisessä Saksassa Kaarstissa sijaitsevassa tavaratalossa.
 – Huonekalujen vuokraamista kokeilemalla haastamme itseämme uudistumaan, kuvaili useat Ikea-tavaratalot omistavan Ingka Groupin johtaja  Jesper Brodin  tilaisuudessa.
 – Ilmastomuutos ja kestämätön kulutus ovat suurimpia haasteita, joita yhteiskuntamme kohtaa, Brodin sanoi.
 Ikeassa on myös huomattu, että kuluttajat muuttavat aiempaa useammin, eikä heillä ole joka kerta varaa uusiin huonekaluihin.
 Yhtiö on kokeillut erilaisia huonekalujen vuokrauspalveluita Alankomaissa, Ruotsissa, Sveitsissä ja Puolassa. Sveitsissä ja Ruotsissa Ikea tarjoaa huonekalujen vuokrausta yrityksille.
 Alankomaissa Ikea on kokeillut vuokrausta opiskelijoille. Opiskelijat saavat sängyn, työpöydän, ruokapöydän ja tuolit 30 euron kuukausimaksulla. Eri vuokrauskokeiluja on tarkoitus laajentaa useisiin maihin.
 Tavarataloja keskustoihin
 Huonekalujätti ilmaisi viime vuonna haluavansa kehittää tilaukseen pohjautuvaa huonekalujen vuokrausmallia, jotta sen tuotteita käytettäisiin useita kertoja ennen niiden päätymistä kierrätykseen.
 Reutersin mukaan Ikean pyrkimyksissä siirtyä kohti kiertotaloutta on taustalla kasvava nuorten kuluttajien joukko, joka sanoo haluavansa minimoida vaikutuksensa ympäristöön. Ostamisen sijaan he mieluummin vuokraavat esimerkiksi vaatteita ja autoja.
 Ikea on joutunut muutoinkin valmistautumaan kuluttajien käyttäytymisen muutokseen. Verkkokaupan suosio kasvaa myös huonekaluja ostettaessa, ja varsinkin nuorista kuluttajista yhä harvempaa kiinnostaa matkustaa ostoksille kaukana keskustoista oleviin Ikea-tavarataloihin, noutaa pakatut huonekalut siellä varastosta ja koota ne sen jälkeen itse.
 Viime vuonna maailmanlaajuisesti 39 miljardin euron liikevaihdon tehnyt huonekalujätti onkin pyrkinyt tuomaan tavaratalojaan lähemmäs paikkoja, joissa kuluttajat liikkuvat. Helsingissä Ikea on  saanut suunnitteluvarauksen  tavaratalolle Koivusaaressa. Se on lisäksi panostanut enemmän kotiinkuljetuksiin ja verkkokauppaansa.
 Kartta Helsingin Koivusaareen kaavaillun Ikean alueesta. Helsingin kaupunki
 Suomessakin käytössä vuokraus yrityksille
 Suomessa Ikea on tarjonnut Ikano Bankin kanssa yritysasiakkaille IKEA-tuotteiden leasing-mahdollisuutta vuodesta 2015. Leasing-jakson päätyttyä yritysasiakas voi joko lunastaa tuotteet tai palauttaa ne, jolloin kunnosta riippuen Ikea etsii uudet kodit tavaroille tai toimittaa ne kierrätykseen.
 Siitä, koska Suomessa voi kokeilla nyt esillä olleita huonekalujen vuokrausmalleja, ei Ikealla ollut vielä kerrottavaa.
 – Tutkimme jatkuvasti uusia kiertotalouden malleja, ja seuraamme mielenkiinnolla testin etenemistä ja tuloksia. Tässä vaiheessa on liian aikaista sanoa mitään Suomen osalta, Ikean viestinnästä vastataan Ylelle.
 – Kehitämme liiketoimintamalleja sen ympärille, miten asiakkaamme voivat hankkia, huoltaa ja siirtää eteenpäin tuotteitamme, Ikeasta viestitetään.
 Yhtiö on hakenut Suomessakin keinoja saada toimintaansa ympäristöystävällisemmäksi. Ikea-ravintoloiden ruokahävikistä alettiin viime vuonna tuottaa biokaasua, jota voi tankata Espoon ja Vantaan tavaratalojen yhteydessä. Yhtiö on investoinut tuulivoimapuistoihin ja pyrkinyt vähentämään muovin käyttöä.
 Ikea kertoo myös tarjoavansa kierrätyspalvelun, jonka kautta asiakkaat voivat kierrättää vanhoja keittiöitä, sohvia ja patjoja.
 Aiempia uutisia
 Kotimaisten keittiövalmistajien pudotuspeli alkoi jo – kuluttajaa kiinnostaa usein enemmän hinta kuin valmistusmaa
 Ikea rakennuttaa neljä tuulivoimapuistoa Pohjanmaalle ja Varsinais-Suomeen – haluaa olla kokonaan energiaomavarainen
 Ikea luopuu kertakäyttömuovisista tuotteistaan – Huonekalujätin vuosittainen jätemäärä vastaa lähes 60 Eiffel-tornia

Ikea aikoo laajentaa huonekalujen vuokrausta – taustalla ilmastonmuutos, kestämätön kulutus ja nuorten muuttuminen


Summary: Työntekijät kertovat laittoman alhaisista palkoista ja lainvastaisista ylitöistä.

Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Bernerin  (kesk.) Vallila-perheyhtiön intialainen alihankkija polkee työntekijöiden oikeuksia, kertoo yritysten vastuullisuutta tarkkaileva Finnwatch.
 Eteläintialaisessa Karurin kaupungissa toimivan alihankkijan työntekijät kertovat yhtiön maksavan laittoman alhaisia palkkoja ja teettävän lain määräykset ylittäviä ylitöitä tuotantohuippuina. Tehdas on kieltäytynyt noudattamasta osavaltion uutta, jo vuonna 2014 voimaan tullutta tekstiilialan minimipalkkalainsäädäntöä.
 – Työnantajat ovat yrittäneet pitkittää uuden minimipalkkalainsäädännön soveltamista haastamalla Tamil Nadun osavaltion oikeuteen. Tämä on huolestuttavaa, sillä uudetkaan minimipalkat eivät riitä elämiseen, Finnwatchin tutkija  Anu Kultalahti  kertoo.
 Vallilan alihankkija on vastuullisuussertifioitu, mutta Finnwatch moittii SA8000-sertifikaatista vastaavan SAI:n ja auditoinnin tehneen sertifiointiyritys TÜV Nordin toimintaa, sillä vastuullisuusauditointeja tekevillä oli käytössään väärät minimipalkkatiedot.
 Vallila yllättyi
 Vallila kertoo yllättyneensä Finnwatchin raportin tiedoista, koska yhtiön intialainen alihankkija R. K. Exports on muun muassa allekirjoittanut Vallilan toimintaperiaatteet ja toimittanut suomalaisyhtiölle voimassaolevan SA8000-sertifikaatin.
 – Olemme yllättyneitä, että tarkistetuista prosesseista raportoitiin puutteita. Puramme löydökset asiaa auditoivien tahojen kanssa, Vallila kirjoittaa tiedotteessaan.
 Vallila kertoo arvostavansa Finnwatchin työtä vastuullisuuden parantamiseksi kohdemaissa ja hyödyntävänsä kansalaisjärjestön osaamista ja suosituksia yritysvastuun kehittämisessä. Yhtiö kertoo, ettei hyväksy minkäänlaisia ihmisoikeusloukkauksia hankintaketjuissaan ja suhtautuu kaikkiin havaintoihin niiden vaatimalla vakavuudella.
 – Pyrimme lähtökohtaisesti selvittämään asiat kohdemaassa ja kehittämään paikallisia olosuhteita, mikäli niissä esiintyy puutteita. Tarvittaessa kartoitamme vaihtoehtoisia tavarantoimittajia tilaamillemme tuotteille, Vallilla kirjoittaa.
 Vallilan mukaan intialaisyhtiöltä tehtyjen ostojen osuus Vallila Collectionin kokonaisostoista oli viime vuonna 1,3 prosenttia. Vuonna 2017 vastaava luku oli 2,4 prosenttia.
 Anne Berner toimii Vallila Interiorin hallituksen puheenjohtajana ja omistaa perheyhtiöstä 30 prosenttia. Ministerikautensa alkaessa vuonna 2015 Berner omisti yhtiöstä yli 60 prosenttia, mutta siirsi puolet omistuksestaan pojilleen osittaisen sukupolvenvaihdoksen yhteydessä.
 Alle kolmen euron päiväpalkkoja
 Finnwatch tarkastelee raportissaan myös suomalaisen Balmuir-tuotemerkin intialaisen alihankkijan toimintaa.
 Finnwatchin mukaan Balmuirin sisustusnahkatuotteita tehdään epämääräisissä työpajoissa, joissa työntekijöille ei makseta lakisääteisiä palkkoja eikä eläkemaksuja.
 – Balmuirin sisustusnahkatuotteita Intiassa tekevät työntekijät raportoivat haastatteluissa erittäin alhaisia, jopa alle kolmen euron päiväpalkkoja. Tällaisella palkalla työntekijä ei tule toimeen edes Intiassa, Finnwatchin tutkija Anu Kultalahti sanoo järjestön tiedotteessa.
 Sisustusnahkatuotteita valmistetaan Faridabadin kaupungissa Pohjois-Intiassa sijaitsevassa tehtaassa ja sen lähellä sijaitsevissa pienissä pajoissa. Finnwatch ja Cividep epäilevät tuotantoa ulkoistetun erillisiin työpajoihin siksi, että monet Intian työlainsäädännön määräykset eivät koske alle 40 henkilöä työllistäviä yrityksiä.
 – Paitsi että työpajoissa työskentelevät työntekijät saavat elämiseen riittämätöntä palkkaa, heille ei makseta myöskään eläkemaksuja. Työpajoissa ylityökorvauksia ja vuosilomia ei tunneta eikä työntekijöillä ole mahdollisuutta järjestäytyä, Kultalahti jatkaa.
 Finnwatch muistuttaa, että Balmuir ja Vallila kertovat molemmat asiakkailleen panostavansa yritysvastuuseen.
 – Balmuirin verkkosivuilla yritys antaa ymmärtää panostavansa vastuullisuuteen ja kontrolloivansa tuotantoketjujen eettisyyttä raaka-aineen valmistuksesta asti. Ainakaan Intiassa tämä väite ei pitänyt paikkaansa, Kultalahti sanoo.
 Balmuir: Suhtaudumme vakavasti
 Myös Balmuir-tuotemerkin omistava Whesley Group kertoo ottavansa asian vakavasti.
 – Suhtaudumme esiin tulleisiin epäkohtiin erittäin vakavasti ja olemme ryhtyneet viipymättä toimenpiteisiin niiden ratkaisemiseksi. Toteutamme huhtikuussa 2019 riippumattoman BSCI-auditoinnin yhteistyökumppanimme tehtaalla selvittääksemme ongelmat ja niiden syyt perusteellisesti. Auditoinnin pohjalta päätämme tarvittavista toimenpiteistä tarkemmin, kertoo Wheslyn Groupin toimitusjohtaja  Heidi Jaara .
 Yhtiö kertoo haluavansa varmistaa, ettei vastaavaa tapahdu missään sen tuotantoketjun vaiheessa. Siksi se tekee kuluvan kevään aikana myös laajemman liiketoiminnan ihmisoikeusriskien arvioinnin.
 – Kannamme vastuumme, puutumme esiin tulleisiin ongelmiin ja teemme jatkossa entistä lujemmin töitä vastuullisuuden varmistamiseksi.
 Finnwatch haastatteli raporttiaan varten yhteensä 50:tä alihankkijoiden työntekijää yhdessä paikallisen kumppaninsa Cividepin kanssa. Finnwatchin selvitys on osa ulkoministeriön kehitysyhteistyövaroilla tuettua kehitysyhteistyöhanketta Intiassa. Finnwatchin taustalla on joukko suomalaisia kehitys-, ay- ja ympäristöjärjestöjä.

Finnwatch: Ministeri Bernerin perheyhtiön intialainen alihankkija polkee työntekijöiden oikeuksia


Summary: Terveydenhoito on käymistilassa. Miten sairaita jatkossa hoidetaan? Entä mikä on vanhenevan suomalaisen ihmisarvo? TV1:n Ykkösaamun vieraana on lääkärikunnan vanhin, arkkiatri Risto Pelkonen.

Mitä arkkiatri ajattelee viimeaikaisista uutisista vanhustenhoidon laiminlyönneistä? Mikä on pettänyt, kun vanhuksia kohdellaan näin?
 Entä mistä johtuu, että nuoria lääkäreitä on vaikea houkutella terveyskeskuksiin töihin edes hyvällä palkalla?
 TV1:n Ykkösaamussa on lauantaina 6.4. klo 10.05 vieraana arkkiatri Risto Pelkonen. Sakari Kilpelä haastattelee.
 Pelkoselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen  tv1.ykkosaamu@yle.fi  tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa arkkiatri Risto Pelkonen: Mitä haluat kysyä?