Summary: Demokraattien ensimmäiset tv-väittelyt järjestetään Miamissa. Presidentti on väläytellyt antavansa mahdollisesti katsojapalautetta.

Viidensadan päivän kuluttua pidettävien Yhdysvaltain presidentinvaalien panokset kasvavat merkittävästi Suomen aikaa neljältä torstaiaamuna. Silloin alkaa ensimmäinen demokraattipuolueen tv-väittely Miamissa.
 Puolueen presidenttiehdokkutta tavoittelee 23 henkilöä, joista tv-kameroiden eteen on kelpuutettu 20, kymmenen kerrallaan kahtena peräkkäisenä iltana.
 Republikaanipresidentti  Donald Trumpin  kilpailijoiksi pyrkivien määrän odotetaan tämän jälkeen pikku hiljaa laskevan. Demokraattien esivaalit alkavat ensi vuoden helmikuussa. Heidän presidenttiehdokkaansa vahvistetaan ensi vuoden heinäkuussa Milwaukeessa pidettävässä puoluekokouksessa.
 ”Unikeko-Joe” suosituin
 Tämän hetken suosituin demokraatti on entinen varapresidentti  Joe Biden . Hän on menettänyt parin viime viikon aikana kannatustaan kerrottuaan tehneensä nuorempana yhteistyötä rotusortoa ajaneiden poliitikkojen kanssa. Lisäksi Bidenin ikä herättää epäilyksiä siitä, jaksaisiko hän hoitaa presidentin tehtäviä.
 Virkaan astuessaan Biden olisi 78-vuotias. Presidentti Donald Trump, joka tuntuu pelkäävän demokraateista eniten juuri Bidenia, on nimitellyt tätä ”Unikeko-Joeksi” (Sleepy Joe). Trump on itse 73-vuotias.
 Hienoisesta suosion hiipumisesta huolimatta Biden on ollut  kannatusmittauksissa  vähintään kymmenen prosenttiyksikköä 77-vuotiasta senaattori  Bernie Sandersia  edellä.
 Biden uhkui intoa kampanjoidessaan viikonvaihteessa Etelä-Carolinassa.
 – Tuleva vaali on kaikkia aiempia tärkeämpi. Iästä riippumatta. Ei demokraattiehdokkaiden, vaan virassa olevan presidentin takia. Pystymme korjaamaan hänen neljän vuoden aikana tekemänsä vahingot, mutta emme enää kahdeksan vuoden vahinkoja, Biden sanoi viitaten Trumpin pyrkimyksiin tulla valituksi toiselle kaudelle.
 Bernie Sanders puhumassa vaalitilaisuudessaan Pasadenassa, Kaliforniassa 31. toukokuuta. Etienne Laurent / EPA
 Warren vetoaa opiskelijoihin
 Bidenin ja Sandersin takana kannatustaan on nostanut viime viikkoina eniten Massachusettsin senaattori  Elizabeth Warren . 70-vuotias Warren on koulutukseltaan juristi, ja Yhdysvaltain kongressissa hän on ollut vuoden 2012 vaaleista lähtien.
 Feministinä ja kärkevänä Trumpin kriitikkona tunnettu Warren ajaa roimia veronkorotuksia rikkaille, joiden omaisuuden arvo ylittää 50 miljoonaa dollaria.
 Elizabeth Warren Alex Wong / AFP
 Warren vaatii myös ilmaista päivähoitoa sekä lukukausimaksujen poistamista valtion yliopistoista ja ylivelkaantuneiden opiskelijoiden opintolainojen anteeksiantamista.
 – Hallintomme palvelee loistavasti rikkaita ja valtaapitäviä. Pyrin presidentiksi, koska haluan hallinnon palvelevan meitä muitakin, Warren sanoi demokraattien tilaisuudessa Etelä-Carolinassa.
 ”Hiilineutraaliksi 2050”
 Väittelyn keskeisiä teemoja ovat terveydenhuolto ja ympäristönsuojelu, jonka osalta radikaalein on texasilaispoliitikko  Beto O´Rourke . Hän on laatinut 4,4 biljoonan euron suuruisen ohjelman ilmastonmuutoksen vastaista taistelua varten.
 Beto O'Rourke vaalivalvojaissa marraskuussa 2018. Larry W. Smith / EPA
 Tuo valtava summa ohjattaisiin kymmenen vuoden aikana ilmastoa suojelevan infrastruktuurin parantamiseen ja teknologisiin innovaatioihin. O´Rourke on linjannut tavoitteekseen, että Yhdysvallat olisi hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä.
 O´Rourke on 46-vuotias liikemies, joka soitti nuorempana bassoa rock-yhtye Fossissa. Hän oli kongressissa edustajainhuoneessa 2013–2019 ja hävisi viime syksynä osavaltionsa senaattorinvaalin.
 Kolme naissenaattoria ja Buttigieg
 Muita todennäköisesti esiin nousevia aiheita ovat Yhdysvaltain ulko- kauppapolitiikka sekä naisten asema. Näistä aiheista puhuu esimerkiksi mielipidemittauksissa sijoille 4–5 asettuvat  Kamala Harris  ja  Amy Klobuchar .
 Kamala Harris ilmoitti ehdokkuudestaan helmikuussa 2019. Justin Lane / EPA
 54-vuotias Harris ja 59-vuotias Klobuchar ovat Warrenin tavoin juristin koulutuksen saaneita senaattoreita. Harris on Kaliforniasta ja Klobuchar Minnesotasta.
 Mahdollisena nousijana pidetään myös  Pete Buttigiegia . Hän edustaa uutta poliittista kulttuuria monellakin tapaa: 37-vuotias Buttigieg on indianalaisen South Bendin kaupungin pormestari, sotaveteraani Afganistanista ja avoimesti homo kristitty.
 Pete Buttigieg kuvattuna Miamissa 21. kesäkuuta. Cristobal Herrera / EPA
 Trump osallistuu kotisohvalta ja Japanista?
 Fox News –televisiokanavan juontaja  Sean Hannity  kysyi Trumpilta viime viikolla, aikooko innokkaana tviittaajana tunnettu presidentti osallistua väittelyyn. Trump sanoi, ettei ollut aiemmin ajatellut asiaa, mutta saattaa nyt Hannityn innoittamana tehdä niin.
 Tämä olisi ensimmäinen kerta historiassa, kun presidentti kommentoisi kilpailijoidensa väittelyä verekseltään sosiaalisessa mediassa. Jos Trump tviittailee väittelyn aikana, hän tekee sen kotisohvaltaan tai toiselta puolelta maailmaa, sillä hän matkustaa loppuviikoksi Japaniin G20-maiden kokoukseen.
 Tämänhetkisistä pääkandidaateista ensimmäisenä iltana Miamissa esiintyvät Warren, O´Rourke ja Klobuchar. Toisena iltana lavalle nousevat tämän hetken suosituimmat demokraatit Biden ja Sanders.
 Lue myös:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut

Biden johtaa, Warren nousussa, Trump saattaa tviittailla – USA:n demokraattien vaali-show pyörähtää käyntiin


Summary: Ilmasotakoulun entisen johtajan Mikko Punnalan on epäilty suosineen valinnassa läheisiään.

Keskusrikospoliisi on saanut valmiiksi  esitutkinnan , jossa Puolustusvoimien Ilmasotakoulussa työskentelevää henkilöä epäillään virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Asia on siirretty syyteharkintaan samalla rikosnimikkeellä. Puolustusvoimat teki tutkintapyynnön poliisille asiasta lokakuussa.
 Rikosepäily liittyy Ilmasotakoulun opiskelijavalintaprosesseihin.
 Keskusrikospoliisi ei kommentoi kenestä on kyse.
 Ilmasotakoulun entisen johtajan  Mikko Punnalan  nimi on ollut aiemmin esillä julkisuudessa liittyen lentoreserviupseerikurssi 93:n oppilasvalintoihin. Hänen on epäilty suosineen läheisiään.
 Lue myös:
 Pääesikunta selvittää, suosittiinko Ilmavoimien lentäjäkoulutuksessa sukulaisia
 Ilmasotakoulun johtaja vaihtuu

Esitutkinta Ilmasotakoulun oppilasvalintoihin liittyneestä suosimisepäilystä valmistui – tapaus siirtyy syyteharkintaan


Summary: Oulussa poliisia huhtikuussa 2018 paenneen ja poliisiautoon törmänneen miehen tuomio aleni hovioikeudessa.

Poliisien murhan yrityksistä Oulussa syytetyn miehen tuomio lieveni edelleen hovioikeudessa.
 Syyttäjän mukaan huumeissa ajanut mies siirtyi tahallaan vastaantulevien kaistalle ja yritti aiheuttaa tahallaan poliisien kuoleman pysäytystilanteessa viime vuoden huhtikuussa.
 Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että kyse oli laittomista uhkauksista, sillä poliisiautoissa istuneilla poliiseilla oli hyvä mahdollisuus väistää, eikä poliisien kuolema olisi ollut oikeuden mukaan kaahaamisen todennäköinen seuraus.
 Käräjäoikeus tuomitsi  miehen viime syksynä kolmen vuoden vankeuteen kolmesta virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta, kolmesta laittomasta uhkauksesta, törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, rattijuopumuksesta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta, huumausaineen käyttörikoksesta ja rattijuopumuksesta.
 Huhtikuussa tuomion antanut Rovaniemen hovioikeus hylkäsi syytteet neljästä laittomasta uhkauksesta lakiteknisten syiden takia. Hovioikeus totesi käräjäoikeuden tapaan, että mies oli uhannut poliiseja päälle ajamisella samana päivänä kahdessa eri tilanteessa. Hovioikeus kuitenkin katsoi, että nämä uhkaukset sisältyivät virkamiehen väkivaltaiseen vastustamiseen.
 Mies tuomittiin kahden vuoden ja kymmenen kuukauden vankeuteen

Oulussa poliiseja päälleajolla uhanneen tuomio lieveni


Summary: Suurissa kaupungeissa asumistuen taso on muuta maata korkeampi, koska menotkin ovat suuremmat.

Asumistukimenot asukasta kohden olivat viime vuonna suurimmat maakuntien keskuskaupungeissa, Kela kertoo.
 Asukaslukuun suhteutettuina eniten asumistukia maksettiin Tampereella, Turussa, Jyväskylässä ja Joensuussa, joissa tuki oli yli 600 euroa asukasta kohden.
 Pienimmät menot Manner-Suomessa olivat Ruskossa, Pedersöressä ja Luodossa, joissa ne olivat alle 60 euroa asukasta kohden.
 Vuoden 2018 lopussa yleistä tai eläkkeensaajan asumistukea sai 831 000 henkilöä, mikä oli 15 prosenttia väestöstä.
 Maakuntakeskuksissa asuu paljon opiskelijoita ja nuoria aikuisia
 Asumistukien keskittymistä maakuntakeskuksiin selittää osittain se, että suurissa kaupungeissa asumistuen taso on muuta maata korkeampi.
 Asumistuessa huomioitavat enimmäisasumismenot ovat suuremmat pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa kuin muualla Suomessa.
 Merkittävin syy on kuitenkin se, että suurissa kaupungeissa on muuta maata enemmän asumistuen saajia suhteessa asukasmäärään.

Kela maksaa eniten asumistukia maakuntakeskuksiin


Summary: Vuoren juurella asuvat kyläläiset evakuoitiin.

Erityisen vaaralliseksi luokiteltu tulivuori on purkautunut Papua-Uudessa-Guineassa. Ulawun-tulivuoren sylkemä tuhka tummensi taivaan, ja laavavirrat katkoivat teitä vuoren lähistöllä tänään keskiviikkona.
 Yli 2,3 kilometrin korkeuteen kohoava Ulawun sijaitsee Papua-Uuden-Guinean länsiosassa, Bismarckin saaristoon kuuluvalla Uuden-Britannian saarella. Saarella arvioidaan olevan noin puoli miljoonaa asukasta, joista tuhannet asuvat aivan Ulawunin liepeillä.
 Viranomaisten mukaan vuoren juurella asuvat kyläläiset evakuoitiin, ja muita lähiseutujen asukkaita kehotettiin siirtymään turvallisemmille alueille.
 Ulawun kuuluu 16 tulivuoren ryhmään, jota tutkijat seuraavat erityisellä mielenkiinnolla. Ryhmän tulivuoret ovat aiemmin historiassa purkautuneet tuhoisasti. Asiantuntijaryhmä kävi vuorella aiemmin tässä kuussa, mutta silloin lähestyvästä purkauksesta ei havaittu mitään merkkejä.

Maailman vaarallisimpiin kuuluva tulivuori on purkautunut Papua-Uudessa-Guineassa – Tuhka tummensi taivaan


Summary: Lumivyöry hautasi kolme suomalaista miestä ja yhden ruotsalaisen naisen vuoden alussa. Kolme ruumista löydettiin jo tammikuussa.

Lumivyöryn uhriksi tammikuun alussa joutuneen suomalaismiehen ruumis on edelleen kateissa Pohjois-Norjan Tamokdalenissa. Uusia etsintöjä valmistelleiden paikallisten viranomaisten mukaan työtä ei pystytä jatkamaan tämän viikon aikana, sillä alueella on edelleen niin paljon lunta,  kertoo Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Kadoksissa olevaa miestä on määrä etsiä ruumiskoiran avulla, mutta vielä pari viikkoa sitten etsintäalueella oli  Nye Troms -lehden mukaan  neljä metriä lunta.
 Tammikuun alussa sattunut lumivyöry hautasi kolme suomalaista miestä ja yhden ruotsalaisen naisen, jotka hiihtivät Blåbærfjelletin rinteellä. Kolmen hiihtäjän ruumiit löytyivät jo tammikuussa.
 Lisää aiheesta:
 Norjan Tamokdalenin lumivyöryssä kadonneen suomalaisen etsintöjä jatketaan
 Norjan Tamokdalenin etsinnät jatkuvat vasta kesällä – Lumivyöryyn joutuneiden neljän hiihtäjän ryhmästä kadoksissa yhä suomalaismies

Paksu lumikerros estää edelleen kadoksissa olevan suomalaisen etsinnät Norjan Tamokdalenissa – lumivyörystä kulunut pian puoli vuotta


Turkulainen yliopisto Åbo Akademi saa merkittävän, miljoonan euron rahoituksen uuden professuurin perustamiseksi.
 Åbo Akademi perustaa uuden ikääntyneiden hoidon tutkimukseen keskittyvän professuurin vanhustenhuollon kehittämiseksi. Kyseessä on alan ensimmäinen ruotsinkielinen professuuri Suomessa.
 Gerontologisen hoidon professorin vastuualueisiin lukeutuvat Åbo Akademin mukaan koulutusten kehittäminen kandidaatti-, maisteri- ja jatkokoulutustasoilla sekä erityisesti Turun alueelle painottuva gerontologista hoitotyötä koskeva tutkimus, jonka tuloksia voidaan soveltaa myös muun ruotsinkielisen väestön keskuudessa Suomessa.
 – Resurssien ja osaavan työvoiman puute on tällä hetkellä vanhustenhuollon suuri haaste Suomessa. Uskomme, että uuden professuurin myötä voimme kehittää gerontologisen hoidon osaamista ja tutkimusta ja sitä kautta parantaa vanhustenhuollon laatua sekä lisätä vanhustyön houkuttavuutta, sanoo Åbo Akademin hoitotieteen professori  Lisbeth Fagerström  tiedotteessa.
 Noin miljoonan euron rahoituksen myöntää Stiftelsen Eschnerska Frilasarettet -säätiö. Rahoitus kattaa Åbo Akademin mukaan seuraavat kymmenen vuotta.
 – Olemme erittäin kiitollisia ja iloisia siitä, että saamme mahdollisuuden nostaa esiin gerontologian merkityksen tällä hetkellä ja tulevaisuudessa. Åbo Akademi haluaa koulutuksen, tutkimuksen ja innovaatioiden kautta vaikuttaa terveyttä edistävän ja sairauksia ehkäisevän vanhustenhuollon kehitykseen, sanoo Åbo Akademin rehtori  Mikko Hupa  tiedotteessa.

Åbo Akademille miljoonan euron rahoitus – perustaa uuden professuurin vanhustenhuollon kehittämiseksi


Summary: Maa järisi magnitudiltaan 6,2:n voimakkuudella. Henkilövahingoista ei ole toistaiseksi kerrottu.

Väli-Amerikassa Panaman ja Costa Rican rajalla on sattunut voimakkuudeltaan 6,2:n maanjäristys, kertoo Yhdysvaltain geologinen tutkimuskeskus.
 Järistys tapahtui 26 kilometrin syvyydessä. Sen ei tiedetä aiheuttaneen henkilövahinkoja. Costa Rican rajaseudulla ainakin kaksi taloa vaurioitui järistyksessä.
 Twitterissä jaetulla videolla costaricalaisen Teletica -televisiokanavan uutistenlukija pyytää ihmisiä pysymään rauhallisina samalla, kun uutisstudion valot ja rakenteet tärisevät ympärillä.
 Järistys sattui hieman ennen puoltayötä paikallista aikaa. Tärinä tuntui pohjoisempana Costa Rican pääkaupungissa San Joséssa asti.
 Järistysalueella on ollut sähkökatkoja ja ihmiset ovat paenneet kodeistaan jälkijäristysten pelossa.

Voimakas maanjäristys Panaman ja Costa Rican rajalla – uutistenlukija kehotti malttiin studion täristessä ympärillä


Summary: Videolla mies etsii nuoria naisia mukaansa Suviseuroihin.

Sosiaalisessa mediassa kohua herättänyt seuranhakuvideo on johtanut jatkotoimiin.
 Videolla kuopiolaiseksi itseään kutsuva aikuinen mies väittää etsivänsä 12–20-vuotiaista tytöistä ja naisista seuraa Suviseuroihin Muhokselle.
 Videolla mies lupaa kustantaa seuralaisilleen muun muassa jäätelöä, pizzaa ja muita myymälätuotteita.
 Nyt Itä-Suomen poliisi on alkanut tukia tapausta lapsen houkuttelemisena seksuaaliseen tarkoitukseen ja kertoo käynnistäneensä tarvittavat esitutkintatoimenpiteet. Epäillyn henkilöllisyys on poliisin tiedossa.
 Tapaukseen liittyen poliisi pyytää yleisöä pidättäytymään mahdollisen videon jakamisesta ja muusta asiattomasta viestinnästä.
 Lisäksi poliisi muistuttaa yleisesti, että lasten turvallisen nettikäyttäytymisen valvonta on vanhempien vastuulla.

Poliisi epäilee kohua herättäneen seuranhakuvideon julkaisijaa rikoksesta


Summary: Selvä enemmistö suomalaisista pitäisi asevelvollisuuslain entisellään. Iso osa nuorista olisi kuitenkin valmis muutoksiin.

Suomalaisten selvä enemmistö kannattaa nykyisen kaltaista asevelvollisuutta, selviää Ylen Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä. Siinä 68 prosenttia oli sitä mieltä, että asevelvollisuuslakia ei ole tarpeen muuttaa.
 Vastaajia pyydettiin kertomaan, mikä kuvastaa parhaiten heidän näkemystään asevelvollisuudesta. 28 prosenttia vastaajista kannatti mallia, jossa naistenkin pitäisi suorittaa jonkinlainen asevelvollisuuteen rinnastettava kansalaispalvelus. Vain 4 prosenttia oli sitä mieltä, että asevelvollisuuden pitäisi koskea myös naisia.
 Seppo Suvela / Yle
 Mitä nuorempiin ikäluokkiin mennään, sitä pienemmäksi kutistuu nykymallisen asevelvollisuuden kannattajien joukko. 15–24-vuotiaista 41 prosenttia kannattaa naisten kansalaispalvelusta ja 8 prosenttia naisten asevelvollisuutta.
 Seppo Suvela / Yle
 Asepalveluksen  uudistamista ajavan Asepalvelus 2020 -kampanjan perustaja   Milja Suihkon  mielestä nuorten vastaukset kertovat siitä, miten heille sukupuoli ei enää määritä ihmisen paikkaa yhteiskunnassa.
 – Vain yhteen sukupuolista kohdistuva valtiollinen pakko ei ole millään lailla enää meidän maailmassa perusteltavissa, hän sanoo.
 Vaasalainen  Fanny Kesti  hakeutui varusmiespalvelukseen, koska oli kiinnostunut ilmailusta. Jos hän olisi saanut valita asepalveluksen ja kansalaispalveluksen välillä, hän olisi hakeutunut armeijaan joka tapauksessa.
 Jääkäriprikaatissa Rovaniemellä palveleva nuori alikersantti pitää ehdotusta kansalaispalveluksesta tasa-arvon näkökulmasta "ihan hyvänä". Toisaalta nykyinenkin järjestelmä toimii hänestä hyvin, ainakin asepalveluksesta motivoituneille naisille. Naisten pakollista asevelvollisuutta hän ei kannata.
 – Jos kansalaispalvelus tulee, siellä pitäisi ehdottomasti olla samat vaihtoehdot sekä miehille että naisille.
 Puolustusministeri: "Suurempiakin tasa-arvo-ongelmia on"
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.)  esitti ennen juhannusta, että naisten kansalaispalveluksesta tehtäisiin selvitys . Yhtenä vaihtoehtona hän pitää 2–3 kuukauden palvelusta, joka täydentäisi nykyistä järjestelmää.
 Kaikkosen mukaan yhteiskunnassa "on varmasti suurempiakin tasa-arvo-ongelmia" kuin vain miehiä koskeva pakollinen palvelus. Nykyjärjestelmä ei silti ole täysin yhdenvertainen kaikille, minkä vuoksi vaihtoehtoja kannattaa selvittää.
 – Se olisi yksi peruste sille, että molemmat sukupuolet osallistuisivat myös maanpuolustukseen ja yhteiskunnan kehittämiseen tällä tavoin. Katsotaan, löytyykö sille toteuttamiskelpoista mallia vai ei. Vielä sitä on ennenaikaista sanoa, Kaikkonen sanoo kansalaispalveluksesta.
 Hän sanoo aikovansa laittaa syksyllä liikkeelle selvityksen asevelvollisuuden kehitystarpeista. Jos selvitys päätyy isoihin muutosehdotuksiin, niiden toteuttaminen jää puolustusministerin mukaan seuraavalle hallituskaudelle.
 Ajatushautomo ehdotti sukupuolineutraalia kansalaispalvelusta
 Suomessa on tullut julkisuuteen viime vuosina monia ehdotuksia asepalveluksen uudistamiseksi. Milja Suihkon perustama Asepalvelus 2020 ajaa " tasa-arvoista ja rankaisematonta asepalvelusta ", mutta ei esitä mitään tiettyä mallia sen toteuttamiseksi.
 Entisen puolustusministerin  Elisabeth Rehnin  ajatushautomo Bank of Ideas on ehdottanut Suomeen järjestelmää, jossa  kansalaispalvelus koskisi sekä miehiä että naisia . Sen voisi suorittaa asepalveluksena tai uudenlaisena varautumispalveluksena, joka korvaisi siviilipalveluksen.
 – Varautumispalveluksen tehtävät voisivat liittyä esimerkiksi ympäristönsuojeluun, väestönsuojeluun tai sosiaali- ja terveyspalveluihin, luettelee ajatushautomon puheenjohtaja  Kaisa-Maria Tölli .
 Taloustutkimuksen kyselyssä ei kysytty, kuinka laajasti suomalaiset kannattavat miehiä ja naisia yhtä lailla koskevaa kansalaispalvelusta. Ainakin edellinen puolustusministeri  Jussi Niinistö  torjui  "pienenkin vapaaehtoisuuden elementin"  tuomisen varusmiespalveluun.
 Myös nykyinen puolustusministeri Antti Kaikkonen sanoo Ylelle pitävänsä erittäin tärkeänä, että valtaosa nuorten miesten ikäluokasta suorittaa asevelvollisuuden varusmiespalveluksen muodossa.
 Norjassa on yhtäläinen vapaaehtoisuus, Israelissa yhtäläinen pakko
 Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  on yllättynyt kyselyn tuloksissa siitä, miten vähäistä naisten asevelvollisuuden kannatus edelleen on.
 – Tämä on tasa-arvokeskustelun sokea piste. Meillä sanotaan, että Suomessa ei pitäisi olla miesten ja naisten töitä. Käytännössä ihmiset kuitenkin ajattelevat, että sotiminen on miesten työtä. Se on hiljaisesti hyväksytty.
 Muista maista esimerkiksi  Norjassa on käytössä sukupuolineutraali valikoiva asevelvollisuus , jossa puolustusvoimat valitsee koulutettavat ikäluokan miehistä ja naisista. Käytännössä järjestelmä on vapaaehtoinen, koska halukkaita on enemmän kuin koulutettavia. Vastaavasti Israelissa asepalvelus on pakollinen sekä miehille että naisille.
 Suomalaisten asenteita asevelvollisuuteen on tutkinut säännöllisesti myös muun muassa maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunta (MTS). Sen kyselyissä naisten asevelvollisuus ja kansalaispalvelus ovat saaneet enemmän kannatusta kuin Taloustutkimuksen kyselyssä.
 Ero selittyy kysymyksenasettelulla: nyt julkaistussa kyselyssä vastaajien piti valita vain yksi vaihtoehto, kun taas MTS:n kyselyissä vastaajat ovat voineet kannattaa useaa eri vaihtoehtoja.
 Onko asevelvollisuuslaki nyt hyvä vai pitäisikö sitä sinusta muuttaa? Kerro mielipiteesi ja perustelusi keskusteluosiossa jutun alla. Keskustelu on auki keskiviikkona kello 20 asti.

Suomalaiset tyrmäävät yhä naisten asevelvollisuuden – Ylen kyselyn mukaan nuorten asenteissa versoo silti muutos


Summary: Ely-keskuksen mukaan arvioinnissa tulee esittää perustelut hankkeen eri vaihtoehtojen linjauksille.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Suomen ja Viron välille havitellun rautatietunnelin ympäristövaikutusten arviointia on täsmennettävä, sanoo Uudenmaan ely-keskus.
 Ely-keskus julkisti keskiviikkona lausuntonsa tunnelihankkeen Suomen alueen ympäristövaikutusten arviointiohjelmasta.
 Ely-keskuksen mukaan arvioinnissa tulee esittää perustelut hankkeen eri vaihtoehtojen linjauksille, jotta voidaan varmistua vaihtoehtojen riittävyydestä ja vertailukelpoisuudesta. Erilaisten teknisten toteutustapojen vaikutukset ja eri linjausten vaikutukset tulee myös selvittää erikseen, jotta vaihtoehtojen ympäristövaikutusten tasapuolinen vertailu on mahdollista.
 Tunnelille on esitetty kolme reittivaihtoehtoa.
 Ensimmäinen kulkisi Helsinki-Vantaan lentoasemalta Espoon Otaniemen kautta Hramtsowin matalan alueelle sijoitettavalle keinosaarelle ja siitä Tallinnan suuntaan.
 Toisessa vaihtoehdossa reitti veisi lentoasemalta Helsingin Ilmalan ja Espoon Otaniemen kautta Ulkomatalan alueelle sijoitettavalle keinosaarelle ja siitä Tallinnan suuntaan.
 Kolmas reittivaihtoehto puolestaan kulkisi lentoasemalta Pasilan ja Helsingin keskustan kautta Tallinnan suuntaan.
 Rautatietunnelin rakentaminen kestäisi arviolta 5-9 vuotta. Noin sata kilometriä pitkä tunneli kulkisi merialueella yli sadan metrin ja mantereella kymmenien metrien syvyydessä.
 Lue myös:
 Tallinna-tunnelin Helsinki -linjaus on vahvoilla maakuntakaavaan
 Jos Helsinki–Tallinna-tunneli toteutuu, Suomesta tulee osa Kiinan arktista silkkitietä – Peter Vesterbacka toivoo rahoitusta myös länsimaista
 Kokiko Vesterbackan visio takaiskun? Poliitikot: Tallinna-tunnelin pitää kulkea Helsingin päärautatieaseman kautta
 Ovatko puheet Tallinna-tunnelista tästä maailmasta ja olisiko se edes turvallinen? Te halusitte tietää miljardihankkeesta, me keräsimme vastaukset kahdeksaan kysymykseen
 Junalla Tallinnasta Berliiniin jo vuonna 2026? Suomen mahdollinen osakkuus nosti Rail Baltica -rautatieprojektin Virossa taas otsikoihin

Ely-keskus: Tallinna-tunnelin ympäristövaikutusten arviointia täsmennettävä


Summary: Ohjelma määrittelee asiat, joita Suomi vie eteenpäin kolmannella EU-puheenjohtajuuskaudellaan.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoo tänään Suomen tavoitteista EU-puheenjohtajuuskaudelle.
 Rinne antaa ilmoituksen puheenjohtajuuskauden ohjelmasta eduskunnan täysistunnossa, joka alkaa kello 14. Yle näyttää täysistunnon suorana  Areenassa .
 Ohjelma määrittelee asiat, joita Suomi vie eteenpäin kolmannella EU-puheenjohtajuuskaudellaan, joka kestää heinäkuun alusta vuoden loppuun.
 Pääministerin ilmoituksen päättymisen jälkeen noin kello 16 Rinne pitää ohjelmasta lehdistötilaisuuden eduskunnassa hallituksen isossa huoneessa.

Mitä Suomi tavoittelee EU-puheenjohtajuuskautensa aikana? Katso pääministeri Rinteen ilmoitus ohjelmasta suorana klo 14


Summary: EU-armeijasta puhutaan, mutta kukaan ei selitä, mitä se tarkoittaa.

Eurovaalien alla vaalikoneet kyselivät ehdokkailta ja äänestäjiltä mielipidettä Euroopan unionin yhteisen armeijan perustamisesta. Missään ei kuitenkaan varsinaisesti selitetty, mitä sillä tarkoitetaan.
 Olisiko EU jatkossa myös sotilasliitto ja mitä tapahtuisi kansallisille puolustusvoimille?
 — Ne kysymykset ovat saaneet asiantuntijoilta paljon kritiikkiä. Se että olisi yksi eurooppalainen armeija, eikä kansallisia armeija, ei ole realistinen kehityskulku eikä sellaista tule tapahtumaan. Ei kukaan sellaista visioi, toteaa tutkija  Matti Pesu  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Sellaista kuvaa on kuitenkin maalailtu. EU-armeijasta ovat puhuneet esimerkiksi Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron .
 — Välillä sitä kuulee poliitikkojen suusta, mutta se on kunnianhimoista tavoitteenasettelua ja symboliikkaa, Pesu sanoo.
 Poliitikkojen tavoite on pönkittää ajatusta kyvystä ja halusta toimia yhdessä puolustuksen saralla, sillä Euroopalla on omat puolustukseen liittyvät paineensa. Se, mikä koetaan uhaksi voi riippua siitä, mistä jäsenmaasta kysyy, Pesu sanoo.
 — On Venäjään liittyvät huolet ja epävakaaseen eteläiseen naapurustoon liittyvät. Välillisesti se voi näkyä terrorismina ja maahanmuuttopaineena. Keinot, joilla näihin ongelmaan ja haasteisiin voi puuttua, ovat aika erilaisia, Pesu kertoo.
 Puolueiden näkemyksiä EU-armeijasta kyseltiin vaalien alla. Kysymys ei kuitenkaan vastaa siihen, mitä yhteisellä armeijalla tarkoitetaan.  Ilkka Kemppinen / Yle
 Kansainvälinen työ Suomessa
 Kansainvälinen puolustusyhteistyö vie ajatukset herkästi rauhanturvaamiseen ja maailman kriisipesäkkeisiin. Suomessa kyse on kuitenkin myös säännöllisesti tapahtuvasta toiminnasta, joka koskettaa sotilaita kaikissa joukko-osastoissa varusmiehistä ammattisotilaisiin.
 Kansainvälistä kokemusta voi vältellä, mutta se vaatii tänä päivänä jo aika paljon töitä, kapteeni  Matti Finnilä  Maasotakoulusta nauraa.
 Vaikka Finnilä ei ole koskaan kuulunut esimerkiksi Euroopan unionin taisteluosastoihin, on hänen kansainvälinen kokemuksensa sotilaana hyvin linjassa Suomen ulkopolitiikan suurien linjojen kanssa. Tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  kausien aikana Suomi on lisännyt Ruotsi-yhteistyötä, Nato-kumppanuutta ja yhteyttä Yhdysvaltojen kanssa.
 Finnilä on palvellut kahdesti Nato-johtoisessa kriisinhallintoperaatiossa Afganistanissa, kouluttautunut Yhdysvaltain tukikohdassa Saksassa, osallistunut kansainvälisiin taisteluharjoituksiin ulkomailla muun muassa Ruotsissa ja isännöinyt kansainvälisiä vieraita Suomessa. Myös tarkka-ampumisessa on kisattu Suomen ulkopuolella moneen otteeseen.
 Kansainvälistyminen on näkynyt ammattisotilaan työssä erityisesti viimeisen viiden vuoden aikana.
 Kapteeni Matti Finnilä on ollut mukana lukuisissa kansainvälisissä tehtävissä ja kokee sen lisänneen ammattitaitoa ja tuoneen itsevarmuutta. Mikko Savolainen / Yle
 Finnilä kokee saaneensa kansainvälisten kokemusten myötä paljon, sekä ammatillisesti että henkilökohtaisesti. Hän sanoo kokemusten kasvattaneen ammattitaitoa ja parantaneen suhtautumista suomalaisiin toimintatapoihin.
 — Henkilökohtaisesti se on varmaan tuonut itseluottamusta. Kun on keitetty vähän jäykemmissä liemissä, tietää mihin itse kykenee ja tuntee oman toimintansa rajat. Sitä pystyy tuomaan myös koulutukseen ja omaan toimintaan. Voi olla melko varma, että hommat menevät tällä tavalla, koska on sen itse kokenut, Finnilä kuvailee.
 Brexit, Trump ja levottomuus ajaa yhteen
 Euroopan unionin turvallisuuspolitiikkaa on kehitetty erityisesti viime vuosina. Syitä on useita. Yksi herättäjä oli Ukrainan-kriisi ja Venäjä-suhteen huonontuminen. Euroopassa tapahtuneet terrori-iskut ja pakolaiskriisi aiheuttaa levottomuutta.
 Yhdysvaltain suhde EU:hun on kiristynyt presidentti  Donald Trumpin  kaudella.
 — Neljäntenä on Brexit. Britit ovat toimineet jarruna EU:n puolustuspolitiikassa ja kun he ovat lähdössä, ovat Saksa ja Ranska pystyneet ajamaan yhteistyön tiivistymistä muiden jäsenmaiden ohella, Matti Pesu kertoo.
 Presidentti Sauli Niinistö johtaa Suomen ulkopolitiikkaa ja on omalla kaudellaan lisännyt yhteistyötä Yhdysvaltain kanssa. Kuvassa vasemmalla presidentti Donald Trump. Kimmo Brandt / EPA
 Toisaalta brittien mukana poistuu myös suuri määrä EU:n sotilaallisesta voimasta. Britannia on yksi kolmesta EU:n suurvallasta ja Ranskan lisäksi ainoa ydinasevaltio.
 Uhkiin on reagoitu EU:ssa kehittämällä pysyvää rakenteellista yhteistyötä (PRY). Se on sopimus, johon on sitoutunut yli 20 jäsenvaltiota, Suomi mukaan lukien. Pysyvä rakenteellinen yhteistyö pitää sisällään useita hankkeita kyberturvallisuudesta robottiajoneuvoihin ja tiedustelusta sotilaalliseen liikkuvuuteen. Toinen merkittävä muutos on EU-komission aloittama puolustusrahasto.
 — Se on 13 miljardin rahasto, josta erilaiset eurooppalaiset puolustukseen liittyviin projekteihin on mahdollista hakea rahoitusta. EU:ssa suorituskykyyn liittyvät asiat ovat olleet niitä, joiden puitteissa on tapahtunut eniten, Pesu kertoo.
 Puolustusyhteistyö ei kilpaile Naton kanssa
 Vaikka yhteisestä EU-armeijasta on puhuttu, kukaan ei tiedä mitä se tarkoittaa.
 Eri jäsenvaltioilla ei ole yhteistä näkemystä siitä, miten armeija toteutettaisiin tai mihin sitä käytettäisiin. Myös ulkopoliittiset suunnat vaihtelevat. Osa on suuntautunut vahvemmin Eurooppaan, osa nostaa suhteen Yhdysvaltojen kanssa arvoasteikolla korkeammalle. Sellaisia ovat esimerkiksi Baltian maat, Puola ja Iso-Britannia. Suomi seilaa välissä, sanoo Pesu.
 — Mitään yhteistä käsitystä ei ole, millainen eurooppalainen armeija olisi. Mutta jos jotain pitäisi sanoa, niin puhutaan ehkä enemmän joukkokokonaisuuksista ja siitä, että eri maiden armeijat pystyvät paremmin toimimaan yhdessä, Pesu sanoo.
 Suomalaisjoukot partioivat Etelä-Libanonin kylissä UNIFIL-kriisinhallintaoperaatiossa. UNIFIL
 Euroopan puolustus on vuosikymmenet nojannut Natoon. EU:ssa korostetaan, ettei puolutusyhteistyön kehittäminen kilpaile Naton kanssa, vaan ne täydentävät toisiaan. Nato liittyy kuitenkin keskeisesti Yhdysvaltain ulkopolitiikkaan ja Trumpin kaudella suhde Eurooppaan on muuttunut.
 Trump on muun muassa todennut, että Eurooppa on täynnä vapaamatkustajia, jotka olettavat Amerikan hoitavan Naton kautta puolustuksen. Trump on tehnyt selväksi, ettei panostus Natoon ole riittävä. Yhdysvallat on myös ärähtänyt EU:n puolustusyhteistyön kehittämisestä.  AFP:n  mukaan Yhdysvaltoja huolettaa, että EU:n toimet sulkisivat muita osapuolia, Yhdysvallat mukaan lukien, pois. Se taas lisäisi menojen kasvua ja heikentäisi eurooppalaisten mahdollisuutta työskennellä Yhdysvaltain armeijan kanssa Natossa.
 Suomi osallistuu tälläkin hetkellä useisiin kriisinhallintaoperaatioihin. Maailmalla on satoja ammattisotilaita ja reserviläisiä.  Leena Luotio / Yle
 YK, EU, USA ja Nato -johtoisia operaatioita Afganistan (Nato-johtoinen YK:n valtuuttama monikansallinen kriisinhallintaoperaatio) Libanon (YK:n monikansallinen rauhanturvaoperaatio, toiminta-alue: Etelä-Libanon ja Libanonin aluevede) Kosovo (Nato-johtoinen YK:n valtuuttama monikansallinen kriisinhallintaoperaatio, toiminta-alue: Kosovo) Irak (USA:n johtama koalitio daeshin toiminnan vastustamiseksi, toiminta-alue: Irak) Mali (YK:n monikansallinen rauhanturvaoperaatio, toiminta-alue: Mali) ja ( EU:n koulutusoperaatio Malissa, toiminta-alue: Malin eteläosat) Somalia (EU:n koulutusoperaatio Somaliassa, Toiminta-alue: Somalia) Välimeri (EU-johtoinen operaatio, joka pyrkii estämään ihmissalakuljetusta ja vähentämään laitonta maahanmuuttoa Eurooppaan, toiminta-alue: eteläinen Välimeri) Lähi-itä (YK:n sotilastarkkailuoperaatio, toiminta-alue: Egypti, Israel, Libanon ja Syyria)
 Taisteluosastot paikalle 10:ssä päivässä
 EU:lla on ollut jo vuodesta 2007 asti taisteluosastot, jossa valmiudessa on samanaikaisesti kaksi osastoa. Niiden valmiusvuorot kestävät puoli vuotta.
 EU:n taisteluosastoihin osallistuminen on vapaaehtoista. Suomi on ollut mukana vuodesta 2006 saakka, yhteensä kuusi kertaa. Suomi on ollut mukana sekä ruotsalais- ja saksalais-hollantilaisjohtoisissa taisteluosastoissa. Seuraavan kerran Suomi osallistuu Saksan johtamaan taisteluosastoon vuoden 2020 loppupuolella.
 Jokainen taisteluosasto koulutetaan perusteellisesti. Koulutus on samankaltainen, kuin kriisinhallintaoperaatioihin lähtevien sotilaiden peruskoulutus. Jos jotain tapahtuu, osaston on oltava operaatioalueella 10 päivän kuluessa. Toistaiseksi taisteluosastoja ei ole koskaan käytetty.
 — Syistä on paljon eri selityksiä. Ei ole löytynyt yhteisymmärrystä, missä niitä pitäisi käyttää ja kuka maksaisi viulut. Ja sitten on se, että joukko on loppujen lopuksi aika pieni, eli missä sitä voi edes käyttää, Pesu kuvailee.
 Suomi osallistuu EU:n taisteluosastoihin jälleen vuonna 2020. Puolustusvoimat
 Teoriassa sen tehtäviä voivat kuitenkin olla lyhytkestoinen rauhanturvaaminen, humanitääriset operaatiot ja katastrofityö EU:n lähialueilla. Operaation enimmäiskesto on neljä kuukautta ja käytännössä se tarkoittaa esimerkiksi sitä, että taisteluosasto pitäisi paikkoja pystyssä niin kauan, että pitkäkestoisempi YK:n rauhanturvaoperaatio ehtisi asettua paikalle.
 Suomesta on mukana kerrallaan reilut 50 sotilasta ja kokonaisuudessaan EU:n taisteluosasto koostuu noin 1 500 sotilaasta. Suomen joukoissa palvelee sekä reserviläisiä että ammattisotilaita.
 Taisteluosastojen lisäksi puolustuksellista yhteistyötä tehdään Euroopassa muutenkin. Useat maat harjoittelevat joukkojensa kanssa säännöllisesti yhdessä. Suomessa on pelkästään tänä vuonna vieraillut joukkoja useista eri maista, muun muassa Yhdysvalloista ja Iso-Britanniasta. Suomalaisia sotilaita on osallistunut harjoituksiin Virossa ja Ruotsissa.
 Suomi haluaa EU:n puolustusavun
 Puolustusministeriö  linjaa, että Suomi on mukana rakenteellisessa yhteistyössä, sillä Euroopan unionin turvallisuus- ja puolustusyhteistyön syventäminen vahvistaa Suomen turvallisuutta.
 Toiminnassa mukana ololla voidaan välttää myös päällekkäisiä materiaalihankintoja. Tällä hetkellä monella maalla on itsenäinen puolustusteollisuus ja asehankinnat tehdään itsenäisesti. Kustannustehokkuutta voidaan saada karsimalla eurooppalaisten asejärjestelmien määrää. Sen avulla voitaisiin luopua päällekkäisistä asejärjestelmistä.
 — Verrattuna Yhdysvaltoihin, meillä on hirveä kirjo eri asejärjestelmiä. On useita eri hävittäjiä, tankkeja ja niin edelleen, vaikka halvempaa olisi, että olisi yksi tai muutamia järjestelmiä, joita jäsenmaat käyttäisivät. Siitä tulisi esimerkiksi huoltoon liittyvää kustannushyötyä, Pesu sanoo.
 Itämeren alueen Baltops-harjoitus on järjestettiin tänä vuonna 47:nen kerran. Suomi on osallistunut vuodesta 1993 asti.  Adam Warzava / EPA
 Ukraina muutti Suomen linjaa
 Suomen puolustuslinja EU:ssa on muuttunut paljon vuosien varrella. Vielä 1990-luvulla Suomi oli Ruotsin kanssa yhdessä linjassa siinä, että puolustuspolitiikassa keskitytään kriisinhallintaan. EU haluttiin pitää pois perinteisemmän puolustuspolitiikan aluepuolustuksesta. Ukrainan kriisi vuonna 2014 muutti Suomen linjaa nopeasti, esimerkiksi Lissabonin sopimuksen turvatakuun suhteen.
 Siinä todetaan, että jos jäsenvaltion alueelle kohdistuu aseellinen hyökkäys, on muilla jäsenvaltioilla velvollisuus antaa sille kaikki apu kaikin käytettävissä olevin keinoin.
 — Nythän Suomi toivoisi, että EU:sta saisi lisäarvoa meidän alueelliselle puolustamiselle. Suomessa suhtauduttiin aika nihkeästi turvatakuu-lausekkeeseen, ettei se olisi kauhean sitova. Mutta nyt turvatakuun merkitystä korostetaan. Aika paljon on muuttunut, Pesu kertoo.
 EU:n puolustusyhteistyön kehitys on saanut kehuja. Presidentti Sauli Niinistö on todennut, että pitää tärkeimpänä henkistä signaalia siitä, että eurooppalaiset kantavat vastuun yhdessä.
 Euroopan unionin yhteinen puolustusyhteistyö on viime vuosien kehityksessä saanut kunniaa, mutta myös arvostelua. Pysyvää rakenteellista yhteistyötä ja puolustusrahastoa kehutaan, mutta konkreettisia tuloksia on myös ehditty peräänkuuluttaa.
 — EU:n historiassa on useampi pieleen mennyt hanke, kun on kunnianhimoisesti lähdetty tekemään, mutta ei ole saavutettu oikeastaan mitään. Nyt olisi tärkeää, että näistä uusista tavoitteista ei tulisi samanlaisia, Matti Pesu arvioi.
 Yhdysvaltalaissotilas eteenee Nato-johtoisessa taisteluharjoituksessa Mustanmeren rannikolla. Suomi tekee yhteistyötä myös Naton kanssa.  Robert Ghement / EPA
 Lähteet: Yle, AFP, Satakunnan kansa, Puolustusvoimat, Puolustusministeriö, Ulkoministeriö, Bloomberg

Miten EU-armeija toimisi, ja olisiko Suomi siinä mukana? Ei, sanovat asiantuntijat, mutta yhteistyön tiivistyminen näkyy suomalaissotilaan arjessa


Summary: Päätöksen mukaan Malmin lentoaseman kulttuurilliset arvot turvataan asemakaavoituksen keinoin. Käytännössä suojelua saavat alueen arvokkaat rakennukset.

Uudenmaan elinkeino-, liikenne ja ympäristökeskus on antanut toistamiseen suojelupäätöksen Malmin lentoasemalle. Ely-keskus joutui täydentämään aiempaa kannanottoaan ympäristöministeriön vaatimuksesta. Elyn mukaan aluetta ei ole tarpeen suojella rakennusperintölain perusteella. Ministeriö halusi kuulla tarkemmat perustelut päätöksen taustoista.
 Helsingin kaupunki on suunnitellut Malmin lentokentän alueelle 25 000 asukkaan uutta kaupunginosaa. Ely-keskuksen mukaan lentokentän arvokkaat rakennukset sekä lennonjohtotornin, sääaseman ja lennonvalmisteluhuoneen tilojen säilyttäminen nykyisessä asussaan on turvattu asemakaavoituksen avulla.
 – Siinä on valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet, mitkä turvaavat valtakunnallisesti merkittävän kulttuuriympäristön säilymisen. Ne ovat jo maakuntakaavassa ja yleskaavassa. Helsingin uusi yleiskaava ohjaa maankäyttöä, ja ne on jo sitä kautta turvattu, sanoo ylitarkastaja  Henrik Wager  Uudenmaan Ely-keskuksesta.
 Myös alueen muuta arvoa pyritään säilyttämään mahdollisuuksien mukaan.
 – Siellä on paljon puistoalueita, niissä säilytetään muistumia kiitoteistä ja avoimista maisema-alueista.
 Ely-keskuksen päätös on valituskelpoinen 30 päivän ajan. Mahdolliset valitukset käsittelee ympäristöministeriö.
 Lue myös:
 Ely-keskus laatii uuden päätöksen Malmin lentoasemasta – "saattaa se syksyynkin mennä"
 Malmin lentokentässä taas uusi käänne: suojelu palautettiin käsittelyyn – Helsingin mielestä mikään ei ole "varsinaisesti muuttunut"

Ely-keskus linjasi: Malmin lentoaseman kulttuuriympäristö suojataan kaavassa, ei tarvetta rakennusperintölaille


Summary: Euralainen Biolan investoi 7,5 miljoonaa euroa tehtaansa uudistamiseen.

Euralainen Biolan aikoo kolminkertaistaa lannoitetuotantonsa. Se investoi 7,5 miljoonaa euroa tehtaansa uudistamiseen.
 Tavoitteena on saavuttaa seitsemän miljoonan euron vuosittainen lisämyynti.
 Tässä kuussa alkaneessa investoinnin ensimmäisessä vaiheessa Biolan uusii hygienisointireaktorit, poistokaasupesurit ja korjaa nykyisen pelletöinnin.
 – Valmista saadaan vielä tämän vuoden loppupuolella. Ensimmäisessä vaiheessa tuotantokapasiteetti kaksinkertaistuu ja sen kustannusarvio on 2,8 miljoonaa euroa, Biolan Groupin toimitusjohtaja  Teppo Rantanen  kertoo yhtiön tiedotteessa
 Toinen vaihe vuorossa ensi vuonna
 Investoinnin toisen vaiheen aikataulua ei ole vielä lyöty lukkoon, mutta se alkaa näillä näkymin vuoden kuluttua syksyllä. Silloin tehdas saa uuden kuivaamon ja siirtyy öljystä biokaasuun ja aurinkoenergiaan. Toisen vaiheen kustannusarvio on 4,7 miljoonaa euroa.
 – Biokaasu on jatkossa lannoitetehtaan tärkein energianlähde. Suunnitelmissa on myös rakentaa aurinkoenergiajärjestelmä, joka tuottaa tarvittavan sähköenergian osan vuotta. Toisessa vaiheessa tuotannon kapasiteetti lähes nelinkertaistuu, Rantanen toteaa.
 Samalla Biolan laajentaa tuotevalikoimaansa erityisesti luomutuotantoon.
 Uusitussa tehtaassa valmistuu lannoitteita pelloille, joilla viljellään esimerkiksi perunaa, porkkanaa, hernettä ja pinaattia.

Biolan uudistaa tehdastaan ja aikoo kolminkertaistaa lannoitetuotantonsa


Summary: Ruotsin television mukaan seitsemän klinikkaa on tienannut huijauksilla kymmeniä tuhansia euroja.

Ruotsissa on paljastunut laaja huijaustapaus, jossa useat hammaslääkäriklinikat ovat tienanneet suuria summia tekemällä täysin tarpeettomia hoitoja.  Ruotsin television SVT:n mukaan  huijauksissa on hyväksikäytetty muun muassa vasta Ruotsiin tulleita turvapaikanhakijoita.
 Klinikoiden vuodesta 2016 alkaen tekemissä tarkastuksissa näiden hampaista on "löydetty" monenlaisia kallista hoitoa tarvitsevia vaivoja. SVT:n mukaan potilailta on esimerkiksi kiskottu turhaan irti hampaita. Mitään todisteita vaivoista tai potilaiden maksamista hoitomaksuista hammasklinikat eivät kuitenkaan ole kyenneet esittämään.
 – He antavat paljon juurihoitoa, nyhtävät erittäin paljon hampaita ja tekevät monia hammaskruunuja ja hammassiltoja. He tekevät sen ilman, että potilaiden suuhygieniasta olisi huolehdittu riittävästi, kommentoi vakuutuskassan hammashoidon asiantuntija  Lars Sjödin .
 Huijauksiin syyllistyneet hammashoitolat ovat hakeneet tekemistään hoitotoimenpiteistä korvauksia Ruotsin vakuutuskassasta, joka korvaa yli 280 euron hoitokulut klinikoille. Huijauksia on tehty seitsemällä Etelä-Ruotsin Smålandin maakunnassa sijaitsevalla klinikalla. Jokainen klinikka on tienannut huijauksilla kymmeniä tuhansia euroja.
 Potilaita houkuteltu tutulla kielellä
 Vakuutuskassan Sjödinin mukaan potilaat eivät ole olleet tietoisia korvaushuijauksista, vaan ovat hakeutuneet tarkastuksiin juuri heille suunnatun mainonnan vuoksi. Klinikoilla työskennelleet hammaslääkärit ovat houkutelleet Euroopan ulkopuolelta lähtöisin olevia potilaita esimerkiksi lupaamalla palvelua näiden omalla kielellä.
 Potilaat eivät myöskään ole tienneet voivansa valittaa klinikoiden antamasta hoidosta ja hoitovirheistä.
 Toukokuussa Ruotsissa annettiin neljän vuoden vankeustuomio kolmen hammasklinikan omistajalle korvaushuijausten vuoksi. SVT:n mukaan huijaaminen on kuitenkin ollut tätä laajempaa ja samat henkilöt ovat työskennelleet eri klinikoilla. Vakuutuskassan tekemissä tarkastuksissa kiinni jääneet klinikat ovat saamiensa rahojen palauttamisen sijaan hakeutuneet konkurssiin ja jatkaneet pian toimintaansa uusina yrityksinä.
 – Vaikuttaa siltä, että he tekevät yhteistyötä. He ottavat hoitoonsa toistensa yrityksiä ja muuttavat sillä tavalla ympäri Smålandia. Väestöön suhteutettuna sanktioita saaneiden klinikoiden määrä on Smålandissa huomiotaherättävä, Sjödin toteaa.

Ruotsissa paljastui laaja hammaslääkärihuijaus – turvapaikanhakijoiden hampaita kiskottu irti korvausten saamiseksi


Summary: Maailman vuotuinen ylikulutuspäivä jälleen ennätysaikaisin.

Maailman tämän vuoden ylikulutuspäivää vietetään 27. heinäkuuta. Globaali ylikulutuspäivä on jälleen ennätyksellisen aikaisin.
 Ylikulutuspäivä on laskennallisesti se päivä, jona kulutus ylittää maapallon kyvyn tuottaa uusiutuvia luonnonvaroja ja käsitellä fossiilisten polttoaineiden käytön aiheuttamia kasvihuonekaasupäästöjä.
 Suomen oma ylikulutuspäivä oli tänä vuonna jo niin varhain kuin 5. huhtikuuta. Myös tämä päivämäärä on aikaistunut vuosi vuodelta.
 WWF:n mukaan suomalaisten ylikulutuksen suurimmat syyt ovat energiantuotanto, liikenne ja ruoantuotanto. Järjestön mukaan tarvittaisiin 3,8 maapalloa, jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat kuten suomalaiset.
 Suomalaisten ylikulutuspäivä lasketaan vuosittain YK:n tuoreimmista tilastoista.

Maailman vuotuinen ylikulutuspäivä jälleen ennätysaikaisin – Suomen kulutus yli keskiarvon


Summary: Uutinen on yllättävä, sillä edellinen huipputapaaminen Vietnamissa päättyi äkillisesti ja vailla tuloksia.

Keskustelut kolmannen  Kim Jong-unin  ja  Donald Trumpin  välisen, ydinaseita koskevan huippukokouksen järjestämiseksi ovat meneillään, sanoo Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in .
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltain virkamiehet käyvät asiasta Moonin mukaan parhaillaan kulissien takaisia keskusteluja.
 Presidentti Moon kertoi asiasta vastatessaan uutistoimistojen kysymyksiin keskiviikkona.
 Edellinen Kimin ja Trumpin huippukokous Vietnamin Hanoissa helmikuun lopussa  päättyi tuloksettomana.  Presidentti Trump delegaatioineen käveli ulos kokouksesta ennen virallisen ohjelman päättymistä.
 Vietnamin kokouksen epäonnistumisen jälkeen Yhdysvaltain ja Pohjois-Korean välillä ei ole ollut julkisia tapaamisia.  Viime viikolla kuitenkin uutisoitiin , että Kim ja Trump ovat lähettäneet toisilleen kirjeet.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti

Etelä-Korean presidentti: Pohjois-Korea ja Yhdysvallat suunnittelevat kolmatta Trumpin ja Kimin tapaamista


Summary: Elinkeinoministeri Kulmuni on toisen kauden kansanedustaja Lapin vaalipiiristä.

Keskustan varapuheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  pyrkii keskustan puheenjohtajaksi. Kulmuni kertoi asiasta tiedotustilaisuudessa keskiviikkona aamupäivällä puolueen puoluetoimistolla Helsingissä.
 Kulmuni, 31, on toisen kauden kansanedustaja Lapin vaalipiiristä. Hän sai kevään eduskuntavaaleissa runsaat 8 000 ääntä ollen vaalipiirin äänikuningatar viime vaalien tapaan.
 Koulutukseltaan Kulmuni on yhteiskuntatieteiden maisteri.
 Keskusta järjestää syyskuussa Kouvolassa ylimääräisen puoluekokouksen, jossa valitaan uusi puheenjohtaja eroavan  Juha Sipilän  tilalle.
 Kulmuni on nyt toinen keskustan puheenjohtajakisaan ilmoittautunut henkilö. Aiemmin ehdokkuudestaan on ilmoittanut puolustusministeri, kansanedustaja  Antti Kaikkonen .
 Kansanedustaja  Mikko Kärnä  on ilmoittanut harkitsevansa vakavasti puheenjohtajakisaan lähtemistä.
 Tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikkoa  pidettiin vahvana ennakkosuosikkina keskustan seuraavaksi puheenjohtajaksi, mutta hän ilmoitti jo keväällä, että ei pyri tehtävään.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  ilmoitti puolestaan tiistaina, että ei aio lähteä puheenjohtajakisaan.

Kaikkonen sai haastajan: Katri Kulmuni pyrkii keskustan puheenjohtajaksi


Summary: Salmi ei osaa antaa suoraa vastausta siihen, pitäisikö Suomen auttaa Al-Holin leirillä olevia naisia ja lapsia palaamaan kotiin.

Jos Isis-terroristien perheille tarkoitetulta Al-Holin leiriltä palaa Suomeen aikuisia naisia, heitä odottaa rikostutkinta.
 Sisäministeriön kansliapäällikkö  Ilkka Salmi  sanoi  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  keskiviikkona, että jos leirillä olevat naiset palaavat tavalla tai toisella Suomeen, viranomaiset lähtevät selvittämään sitä, että onko heitä syytä epäillä rikoksesta.
 – Haluan korostaa syyttömyysolettamaa, mutta toisaalta olosuhteet [Isisin hallitsemilla alueilla] ovat olleet sen kaltaiset, että turvallisuusviranomaisten täytyy siihen ilman muuta reagoida, Salmi totesi haastattelussa.
 Salmen mukaan on kokonaan toinen kysymys, miten viranomaiset hankkivat näyttöä mahdollisten rikosten tueksi. Näyttöä rikoksista tulee saada riittävästi rikostutkinnan aloittamiseksi tai syytteen nostamiseksi. Salmi myös muistuttaa, että kaikki palaajat tullaan käsittelemään yksittäistapauksina.
 Oikeusoppineet ovat  epäilleet , että palaajia tuskin pystyttäisiin tuomitsemaan rikoksista. Syynä tähän on se, että terrorismirikoksissa näyttökynnys on korkea. Lisäksi ulkomailla epäillyiksi tehtyjen rikosten tutkinta on vaikeaa.
 Salmi kuitenkin vakuuttaa, että Suomen turvallisuusviranomaisilla on riittävästi tietoa ja taitoa selvittää Isisin hallitsemilla alueilla tehtyjä rikoksia.
 – Viranomaisilla on tänä päivänä erittäin hyvät kansainväliset yhteydet ja erittäin korkea ammattitaito. Pidän rikosten selvittämistä ainakin teoriassa mahdollisena, jos yleensä jotain löydettävää on.
 Kansainvälinen tuomioistuin ei tuo nopeaa ratkaisua
 Ruotsi on ehdottanut kansainvälistä tuomioistuinta Isis-terroristien tuomitsemiseksi. Suomi on tukenut ideaa.
 Salmen mukaan olisi hyvä, että kansainvälisen tuomioistuimen perustaminen selvittäisiin tarkasti. Hän ei kuitenkaan odota asian etenevän nopeasti.
 – Toinen asia on se, että jos ja kun tuomioistuin käyttää toimivaltaansa ulkomailla, minkälaisessa lainsäädännöllisessä kehikossa operoidaan? Se ei ole täysin yksiselitteinen asia, Salmi pohtii.
 Suojelupoliisin mukaan  Isisin hallitsemilta alueilta palaavat naiset voivat verkottua keskenään ja luoda Suomeenkin jo muodostunutta jihadistista alamaailmaa. Entisenä supon johtajana Salmi ei epäile edellisen työpaikkansa arviota asiasta.
 – Jos Suomeen palataan Isisin hallitsemilta alueilta, niin totta kai on selvitettävä se, että minkä näköistä toimintaa näillä henkilöillä siellä on ollut.
 Sisäministeriö loi vuonna 2017 muiden viranomaisten kanssa toimintamallin Isis-alueilta palaajille. Mallissa pyritään huolehtimaan siitä, että palaajat pyritään integroimaan takaisin suomalaiseen yhteiskuntaan, jotta heidän mahdolliset radikaalit näkemykset eivät realisoituisi. Salmi ei halua kommentoida sitä, miten mallia on käytännössä hyödynnetty yksittäisten palaajien kohdalla.
 Salmi ei osaa antaa suoraa vastausta siihen, pitäisikö Suomen auttaa leirillä olevia naisia ja lapsia palaamaan kotiin. Hänen mukaansa kysymys ei ole helppo. Asiaan liittyy Salmen mukaan inhimillisiä ja oikeudellisia ongelmia sekä operatiivisia kysymyksiä.
 Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa on  Ylen tietojen mukaan  11 suomalaista naista ja 33 lasta. Hallituksen on tarkoitus päättää pian, mitä leirillä oleville naisille ja lapsille tehdään.
 Lue myös:
 Tanska evakuoi ensimmäisen Isis-lapsen leiriltä Syyriasta – 13-vuotiasta poikaa on ammuttu selkään
 Australia evakuoi kahdeksan Isis-lasta al-Holin leiriltä – myös suomalaisia lapsia samalla leirillä
 HS: Pääministeri Rinteen mielestä Isis-leirillä olevia suomalaisia on lain mukaan autettava
 Terrorismitutkija käyttäisi harkintaa Isis-naisten palaamisessa – "Lasten kohdalla varauduttava traumoihin, mutta myös radikalisoitumiseen"

Sisäministeriön kansliapäällikkö Ilkka Salmi: Palaavia Isis-naisia odottaa rikostutkinta – "Rikosten selvittäminen ainakin teoriassa mahdollista"


Summary: Pääosa henkilöstön vähentämisistä toteutetaan irtisanomisina.

Toimisto- ja koulukalusteita valmistavan Martelan yhteistoimintaneuvottelut on saatu päätökseen.
 Lopputuloksena vähennetään noin 40 työpaikkaa, joista pääosa toteutetaan irtisanomisina, kertoo yhtiö tiedotteessaan.
 Tämän lisäksi on sovittu mahdollisuudesta käyttää tarvittaessa määräaikaisia lomautuksia, joiden kesto on enintään 90 päivää.
 Martela kertoo kustannussäästöjä kertyvän myös normaaleista eläkkeelle siirtymisistä ja muusta henkilöstön vähentymisestä, jota ei korvata toimintojen uudelleen organisoinnin myötä.
 Tehostamisohjelmalla Martela tavoittelee vuositasolla 4 miljoonan euron kustannussäästöjä vuoden 2020 loppuun mennessä siten, että ne toteutuvat täysimääräisenä vuonna 2021.
 Toimisto- ja koulukalusteita valmistava Martela kertoi kesäkuun alussa aloittavansa yt-neuvottelut, jotka tähtäsivät 50 henkilön vähentämiseen.
 – Martela-konsernin tuloskehitys ei ole ollut tyydyttävää ja kilpailutilanteen kiristymiseen ei ole näkyvissä helpotusta, perusteli toimitusjohtaja  Matti Rantaniemi  kesäkuussa yt-neuvottelujen aloittamista.
 Martela-konsernin palveluksessa työskentelee Suomessa noin 430 henkilöä.

Martelan yt-neuvottelut päättyneet – 40 työpaikkaa vähenee


Summary: Rakennukseen kaavaillaan asuntoja, ravintolaa ja hotellia.

Tampereen kaupunki hakee uutta omistajaa Frenckellin tehdasrakennukselle Tampereen ydinkeskustassa.
 Tampereen kaupunki myy vuokraoikeuden tonttiin ja tontilla sijaitsevan historiallisen rakennuksen. Vuonna 1904 valmistunut rakennustaiteellisesti arvokas kokonaisuus myydään tarjousten perusteella kaksivaiheisella myyntiprosessilla.
 Määräaikaan mennessä ostajakandidaateiksi ovat ilmoittautuneet Aare Invest Oy, Erikoissijoitusrahasto eQ Liikekiinteistöt ja Finesco Capital Oy/Skanska Talonrakennus Oy.
 Kari Alentola / Yle
 Tammerkosken varrella sijaitsi alkuun Frenckellin paperitehdas, jossa oli Suomen ensimmäinen jatkuvatoiminen paperikone. Alue siirtyi Tampereen kaupungin omistukseen 1920-luvulla, kun paperitehdas lopetti toimintansa.
 Vuonna 1785 kosken keskijuoksulle perustettu Tampereen Paperitehdas oli kaupungin ensimmäinen varsinainen tehdasmanifaktuuri.
 Helsingin yliopiston kirjanpainaja  Johan Frenckell  osti alueen vuonna 1832. Hänen johdollaan rakennettiin kolmikerroksinen tehdas, jossa käynnistettiin vuonna 1842 Suomen ensimmäinen paperikone. Tämä rakennus on säilynyt nykyisen Frenckellin kiinteistön ytimenä.
 Suomalainen arkkitehti  Birger Federley  suunnitteli jugendtyylisen teollisuuskompleksin uudistuksen 1900-luvun alussa.
 Hotelli, asuntoja, ravintola?
 Alustavina ideoina Frenckellin kiinteistön tulevasta käytöstä esitettiin muun muassa hotelli- ja matkailutoimintaa, ravintola- ja kahvilatoimintaa, toimistotilaa, kulttuuri/teatteritoimintaa ja jonkin verran korkeatasoista asumista.
 Tontin pinta-ala on 8213 neliömetriä ja myynnissä olevan rakennuksen huoneistoala noin 14 000 neliömetriä.
 Kaikki ilmoittautuneet täyttivät tarjousvaiheen valinnalle asetetut ehdot, kiinteistöjohtaja  Virpi Ekholm  sanoo.
 Rakennuksen korjaus- ja muutostöillä ei saa turmella kohteen rakennustaiteellisia, rakennusteknisiä eikä kulttuurihistoriallisia arvoja.
 Yhden tarjoajan kanssa solmitaan ehdollinen aiesopimus ensi tammikuussa. Lopullinen kauppa pyritään tekemään vuoden 2021 loppuun mennessä kaavamuutosprosessin päätyttyä.
 Rakennuksen huoneistoalasta noin 90 prosenttia on tällä hetkellä kaupungin käytössä. Kaupan yhteydessä kaupunki tulee tekemään käyttämistään tiloista vuokrasopimuksen vuoden 2023 loppuun saakka, yhden vuoden optiolla.
 Lisäksi kaupunki tekee määräaikaisen 25 vuoden vuokrasopimuksen Teatteri Frenckellin tilaan.
 Lue lisää:
 Tampere myy historiallisen tehdasrakennuksen Frenckellin ydinkeskustasta

Tampereen kaupunki myy historiallisen rakennuksen keskustassa: Kolme ostajaehdokasta


Summary: Varsinaista tupakointikieltoa Helsingin uimarannoilla ei kuitenkaan oteta käyttöön.

Helsingissä otetaan vielä tämän kesän aikana käyttöön uudet ohjeistukset tupakoinnista uimarannoilla.
 Sauhuttelijat ohjataan uusille tupakointialueille, jotka sijaitsevat uimarantojen reunoilla. Varsinaista tupakointikieltoa rannoille ei kuitenkaan tule.
 – Sauhutella saa edelleen uimarannalla missä tahansa, mutta toivomme kovasti, että ihmiset löytäisivät meidän asettamat tupakointipaikat, tiimiesimies  Jukka Lundgren  Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialalta muotoilee.
 Tupakointialueet tulevat ensin valvotuille uimarannoille, myöhemmin myös valvomattomille.
 Lundgren kertoo, että syy tupakoinnin suitsimiseen on viihtyvyys.
 – Siinä on ajateltu kaupunkilaisten, lähinnä lapsiperheiden, viihtyvyyttä uimarannoilla. Tupakointi on joidenkin mielestä hyvin epämiellyttävää.
 Uudet ohjeet pian käyttöön
 Lundgren kertoo, että uudet säännöt otetaan käyttöön Helsingin uimarannoilla muutaman viikon sisällä.
 Hänen mukaansa tätä ennen uimarantojen tupakointialueille pitää vielä tilata tuhkakupit, asentaa ne, merkitä tupakointialueet ja kääntää uudet ohjeistukset eri kielille.
 Lisäksi rantavalvojia, siivoojia ja rantojen huoltohenkilöitä ohjeistetaan uusista säännöistä. Ideana on, että rantavalvojat opastaisivat uimarannalla tupakoitsevia henkilöitä siirtymään merkitylle tupakointialueelle.
 – Ihan sellaista ystävällistä ohjeistamista, että voisitteko siirtyä tuonne tupakkapaikalle, Lundgren kertoo.
 Rannalla tupakointia rajoitetaan muuallakin
 Helsinki ei ole ainoa kunta, joka suitsii tupakointia uimarannoilla.
 Varsinaista tupakointikieltoa Helsingin uimarannoille ei ole kuitenkaan tulossa. AOP
 Esimerkiksi  Sipoossa  tupakointi uimarannoilla on sallittua vain tupakointialueilla. Viime vuonna sosiaali- ja terveysministeriön Savuton Suomi -työryhmä esitti muun muassa, että  tupakointi uimarannoilla kiellettäisiin .
 Espoossa taas jätettiin  kesäkuun alussa valtuustoaloite , jossa haluttaisiin kieltää tupakointi kaikilla Espoon uimarannoilla.
 Ulkomailla tupakointikielto löytyy esimerkiksi monilta  thaimaalaisilta rannoilta  ja useilta  yhdysvaltalaisilta uimarannoilta . Tupakointi uimarannalla saattaa olla kiellettyä jopa sakon uhalla.
 – Tiettävästi Jenkeissä, Australiassa ja Briteissä on annettu ihan kunnon sakkoja, Lundgren sanoo.
 Vaikka Helsingin kaupunki ei suoraan kiellä tupakointia uimarannoilla, Lundgren uskoo ohjeistuksen tehoavan ja tupakoitsijoiden siirtyvän sauhuttelemaan sille varatulle alueelle.
 – Uskon tupakoitsijoilta löytyvän tämän verran tahtoa huomioida toiset.

Älä hämmästy, jos et saa tänä kesänä sauhutella rauhassa uimarannalla – Helsinki ohjaa tupakoitsijat rantojen laitamille


Summary: Kesäteatterin musiikkinäytelmän roolit Kari Tapiona ja Pia Viheriävaarana ovat parille toiveiden täyttymys.

– Ja otetaan Aaveratsastajista eteenpäin. Kaikki valmiina, antaa mennä!
 Kun  Aaveratsastajat -kappale loppuu, muusikko  Antti Paavilainen  laskeutuu kitara kädessään Lappeenrannan kesäteatterin lavan ylätasanteelta alas ja aloittaa Kari Tapion  Hän luottaa huomiseen  -kappaleen. Samaan aikaan näyttelijä  Miia Nuutila  saapuu lavalle pyykkikori käsissään.
 Linnoituksessa harjoitellaan kesäteatterinäytelmää  Kari Tapiosta .
 Iskelmälaulaja Kari Tapion kuolemasta tulee tänä vuonna kuluneeksi yhdeksän vuotta. Kari Tapio levytti pitkän uransa aikana levytti yli 400 kappaletta ja sai yli 20 kultalevyä ja useita muita tunnustuksia, kuten Emma-palkinnon.
 Mika Räinän  käsikirjoittama ja  Osku Heiskasen  ohjaama musiikkinäytelmä  Olen suomalainen  pureutuu Kari Tapion uran ja henkilökohtaisen elämän ylä- ja alamäkiin. Näytelmässä kuullaan noin 30 Kari Tapion tekemää kappaletta.
 Jean S -yhtyeestäkin tuttu Antti Paavilainen esittää pääroolin Kari Tapiona ja on samalla näytelmän kapellimestari. Lisäksi Antin yhtye A. P. Band vastaa näytelmän musiikista. Näyttelijä Miia Nuutila esittää Karin vaimoa Pia Viheriävaaraa.
 Viheriävaara menehtyi vain neljä vuotta miehensä jälkeen. Pari oli yhdessä lähes 50 vuotta. Miia Nuutilalla ja Antti Paavilaisella on siihen vielä matkaa, mutta pariskunnan näytteleminen on heille helppoa.
 Miia Nuutila uskoo, että Kari Tapio kiinnostaa ihmisiä, koska hän oli sydämellinen ja tavallinen ihminen. Ohjaaja Osku Heiskasen mukaan nostalgiset aiheet tuovat nyt katsojia teattereihin. Mikko Savolainen / Yle
 Toisen seura ei kyllästytä
 Neljä vuotta sitten rakastuneet Nuutila ja Paavilainen ovat tottuneet työskentelemään yhdessä.
 – Aikuisiällä on jo löytänyt itsensä. Kun sen jälkeen löytää jonkun hyvän tyypin, jonka kanssa on kivaa, hänen kanssaan on kivaa on sitten töissä tai kotona. Toisen seura ei todellakaan kyllästytä, Paavilainen sanoo.
 – On aivan luksusta, että saamme asua yhdessä ja tehdä töitä yhdessä. Ei tarvitse ikävöidä toista. Muut varmaan ihmettelevät, miten voimme kyhjöttää koko ajan yhdessä, Nuutila jatkaa.
 Pari tutustui työskennellessään UIT:ssa. Syksyllä 2014 Paavilainen kertoi Nuutilalle omasta avioerostaan. Pian myös Miian pitkäaikainen avioliitto päättyi. Kaksikko alkoi työasioiden lisäksi puhua henkilökohtaisista asioista. Yhdessä he ihmettelivät toistensa eroja.
 Pian ystävyys muuttui ihastumisen kautta rakastumiseksi ja lopulta rakkaudeksi, joka virallistettiin avioliitolla vuoden 2016 syksyllä.
 Pariskunta asuu omakotitalossa Espoossa. Uusioperheeseen kuuluu neljä teini-ikäistä lasta aiemmista liitoista. Reilun kuukauden ajan kestävän kesäteatterikauden ajan Paavilainen ja Nuutila asuvat Lappeenrannassa kesäteatterin lähettyvillä.
 Lapset asuvat nyt toisten vanhempiensa luona, mutta vierailevat myös Lappeenrannassa katsomassa näytöksiä.
 Pariskunnan esittäminen on luontevaa
 Paavilaisen ja Nuutilan mielestä on pelkästään avioparin esittäminen on heille pelkästään etu.
 – On luontevaa, kiinnostavaa ja hauskaa esittää pariskuntaa, kun on pariskunta itsekin. Helppoa se on siinä mielessä, että uskallamme heti tehdä ja kokeilla kaikenlaista, kun meidän ei ole vaikea koskettaa toisiamme. Jos olisimme ventovieraita, tutustuminen kestäisi kauemmin, pohtii Nuutila.
 Näytelmässä käydään läpi Karin ja Pian elämänkaari nuoruuden rakastumisesta vanhuuteen asti. Antti ja Miia esittävät Karia ja Piaa aina nuoruusvuosista asti.
 – En usko, että se näkyy ulospäin, että olemme olleet Antin kanssa yhdessä vasta muutaman vuoden. Olemme harjoitelleet kohtauksia pitkään ja miettineet, miten saamme ne näyttämään aidolta.
 Yhdessä työskentely on Miia Nuutilalle ja Antti Paavilaiselle luonnollista. Mikko Savolainen / Yle
 He tarkkailevat myös muita ja ottavat näkemästään oppia.
 – Ympärillämme on esimerkkejä pitkäaikaisista pariskunnista. Esimerkiksi vanhempamme, joita olemme tarkkailleet ja ottaneet vinkkejä. Ja onhan meillä molemmilla taustalla myös pitkäaikaiset parisuhteet, joista osaamme ammentaa.
 Pidempään yhdessä olleen pariskunnan esittäminen eroaa Paavilaisen mukaan nuoren parin esittämisestä siinä, että pitkäaikaisella parilla on erilaiset kipupisteet kuin vastarakastuneella pariskunnalla.
 “En ole Antista huolissani”
 Nuutila ja Paavilainen kokevat, että heillä on paljon yhtäläisyyksiä Karin ja Pian tarinaan.
 – Kari elätti itsensä laulajana ihan samoin kuin minä olen tehnyt kohta 30 vuotta. Muusikon elämä on tässä maassa väistämättä aina jollain tavalla samanlaista. Varsinkin se, miten työ heijastelee perheeseen ja vapaa-aikaan, Antti selittää.
 Erojakin pareista toki löytyy.
 – Tiedän, että Pia on ollut tosi huolissaan Karista, koska hänen uransa ei lähtenyt heti nousuun ja heillä oli taloudellisia haasteita. Minä en ole Antista enkä hänen keikkareissuistaan huolissani.
 Paavilainen tunsi Kari Tapion tarinan hieman Nuutilaa paremmin. Hän sanoo, että tällaista näytelmää tehdessä oppii kuitenkin aina jotain uutta.
 – Karin vanhimmat pojat ovat olleet kanssani yhtä aikaa Sibelius-lukiossa. Olen myös tehnyt keikkoja samaan aikaan kuin Kari ja ollut hänen kanssaan myös samassa levy-yhtiössä. Työrintamalla siis tunsin hänet.
 Nuutilan mielestä oli ihanaa, kun Paavilainen alkoi tehdä sovituksia näytelmää varten ja Kari Tapion musiikki alkoi soida kotona.
 – En ole mikään iskelmäihminen, mutta silloin minulla meni kylmät väreet. Olin, että vau miten hienoa musiikkia.
 Työasiat tuodaan kotiin
 Kari Tapion saappaisiin astuminen on Antin mukaan todella suuri haaste, johon on kuitenkin mahtavaa tarttua.
 – Elän sillä tavalla unelmaani, että jos pitäisi valita, näyttelen kyllä mieluummin Kari Tapiota kuin Michael Jacksonia.
 – Ekstrajännitystä tuo se, että Kari on niin tärkeä persoona ja monilla katsojilla on suuria ennakko-odotuksia näytelmästä. Tiedämme kyllä, että lunastamme odotukset, mutta silti se hiukan jännittää, Nuutila pohtii.
 Vapaa-ajalla Antti Paavilainen aikoo käydä ainakin golfaamassa. Mikko Savolainen / Yle
 Kumpikaan ei ole vielä ehtinyt kyllästyä Kari Tapion tuotantoon, vaikka kappaleita onkin harjoiteltu jo jonkin aikaa.
 – On upeaa laulaa vihdoin livebändin kanssa, kun olemme harjoitelleet pitkään nauhalta. En ole mikään varsinainen laulaja, mutta tämä on ollut sopiva haaste. Onneksi Antti on kärsivällisesti auttanut, Miia hymyilee.
 Esitykset ovat pääosin ilta-aikaan. Pariskunta pystyy erottamaan työ- ja vapaa-ajan, mutta aina siihen ei ole tarvetta.
 – Nyt kun on ensi-ilta on käsillä, olemme tavallaan töissä koko ajan ja on luonnollista puhua työasioista myös kotona, Nuutila toteaa.
 Lappeenrannassa pariskunta aikoo ainakin tutustua luontoon ja liikkua yhdessä.
 – Pelaamme tennistä sekä vähän golfiakin. Jos kesällä olisi enemmän aikaa, mökkeilisimme useammin. Tykkäämme saunoa yhdessä ja katsella elokuvia ja sarjoja, Paavilainen kertoo.

Yhteinen koti ja sama työ? Näyttelijät Miia Nuutila ja Antti Paavilainen sanovat, että se on pelkkää luksusta


Summary: Yksityisen sektorin mediaanikuukausipalkka oli viime vuonna 3  278 euroa, kertoo Tilastokeskus.

Miesten ja naisten välinen palkkaero säilyi viime vuosien tapaan noin 800 eurossa. Miesten mediaaniansio oli reilu 3 700 euroa ja naisten 2 900 euroa.
 Parhaiten palkattuun kymmenykseen kuuluvat ansaitsivat vähintään yli 5 650 euroa. Pienipalkkaisimman kymmenyksen ansiot olivat korkeintaan 2 180 euroa.
 Tilastokeskus arvioi yksityisen sektorin säännöllisten ansioiden nousseen viime vuonna 1,8 prosenttia toissa vuodesta.

Miesten ja naisten välinen palkkaero yksityisellä sektorilla pitää sitkeästi pintansa


Summary: Suurin osa suomalaisista saa palautuksensa vasta elo- tai syyskuussa.

Ensimmäiset veronpalautukset maksetaan tileille 4. heinäkuuta. Enemmistö suomalaisista kuitenkin saa palautuksensa elo- tai syyskuussa.
 Verotus päättyy tänä vuonna ensimmäistä kertaa eri aikaan eri asiakkailla. Tämän vuoksi veronpalautusten maksupäivät tai jäännösveron eräpäivät eivät enää ole kaikille samat.
 Heinäkuussa veronpalautuksensa saa 157 000 ammatin- ja liikkeenharjoittajaa. Heille maksetaan veronpalautuksia yhteensä 169 miljoonaa euroa.
 Jäännösveroja on puolestaan maksettavana heinäkuussa noin 43 000 ammatin- ja liikkeenharjoittajalla yhteensä 17 miljoonaa euroa. Jäännösveron ensimmäisen erän eräpäivä on näillä asiakkailla 1. heinäkuuta.
 Jos jäännösveron määrä on 170 euroa tai enemmän, summa on jaettu kahteen erään. Toisen erän eräpäivä on tällöin 2. syyskuuta.

Ensimmäiset veronpalautukset tileille 4. heinäkuuta


Summary: Avoimen kuulemisen mediahuomio on taattu, sillä Mueller on kommentoinut itse niukasti raporttiaan.

Yhdysvalloissa Venäjä-tutkintaa johtanut erikoissyyttäjä  Robert Mueller  on suostunut kongressin kuultavaksi tutkintaansa liittyen. Muellerin on määrä todistaa kongressin edessä 17. heinäkuuta, kertovat edustajainhuoneen oikeus- ja tiedusteluvaliokunnat.
 Edustajainhuoneen demokraatit ovat neuvotelleet viikkojen ajan saadakseen Muellerin vastaamaan tutkinnasta heränneisiin kysymyksiin.
 Mueller ei ottanut lähes kaksi vuotta kestäneessä tutkinnassaan kantaa siihen, syyllistyikö presidentti  Donald Trump  oikeuden estämiseen yrittäessään haitata tutkintaa. Sen sijaan Mueller ei löytänyt näyttöä epäilyille, että Trumpin vuoden 2016 presidentinvaalikampanja olisi syyllistynyt vehkeilyyn Venäjän kanssa.
 Tutkinta kuitenkin vahvisti useiden venäläisten yrittäneen vaikuttaa vaalitulokseen muun häirinnän ja hakkeroinnin avulla. Trumpin kampanja hyödynsi venäläisten toimia demokraattien presidenttiehdokkaan  Hillary Clintonin  mustamaalaamiseen.
 – Venäjä hyökkäsi demokratiaamme vastaan auttaakseen Trumpia voittamaan. Trump toivotti avun tervetulleeksi ja hyödynsi sitä. Kuten Mueller sanoi, tämän pitäisi olla jokaisen amerikkalaisen huolenaihe. Ja nyt, jokainen amerikkalainen saa kuulla siitä suoraan Muellerilta, tviittasi tiedusteluvaliokunnan johtaja  Adam Schiff .
 Tutkinnan jälkipyykki käynyt kiivaana
 Kyseessä on avoin kuuleminen, ja  Washington Postin mukaan  Mueller on luvannut esiintyä molempien valiokuntien edustajien edessä. Laaja mediahuomio on taattu jo ennalta, sillä Mueller on välttänyt julkisuutta ja jättänyt raporttinsa sisällön kommentoinnin muille.
 Muellerin sijasta raportin tulokset esitteli julkisuuteen oikeusministeri  William Barr , joka joutui välittömästi demokraattien hampaisiin puolueellisesta ja valikoivasta tiivistelmästään.
 Myöhemmin yhdysvaltalaismediat kertoivat Muellerin ottaneen myös itse Barriin yhteyttä ja arvostelleen tämän laatimaa tiivistelmää puutteelliseksi.
 Toukokuussa Mueller kommentoi tutkintaansa lyhyesti  ja sanoi, että hänen toimistonsa ei voinut sen enempää syyttää Trumpia oikeuden estämisestä kuin vapauttaa tätä epäilyistä. Kongressin odotetaan tivaavan Muellerilta lisäselvyyttä ainakin tähän asiaan.
 Mueller tähdensi, että jos hänen toimistollaan olisi täysi varmuus siitä, että presidentti selvästi syyllistyi rikokseen, he olisivat tehneet asian selväksi. Samalla hän huomautti, että Yhdysvaltojen perustuslain mukaan istuvaa presidenttiä ei voida syyttää rikoksesta normaalin rikosoikeudellisen prosessin puitteissa.
 Useat demokraatit ovatkin vaatineet virkarikossyytteen nostamista Trumpia vastaan. Edustajainhuoneen puhemies, demokraattien  Nancy Pelosi  on kuitenkin ollut haluton viraltapanomenettelyn käynnistämiseen, koska hän on pitänyt sitä liian repivänä prosessina.

Trumpin Venäjä-yhteyksiä selvittänyt erikoissyyttäjä Mueller suostuu kongressin avoimeen kuulemiseen


Summary: JAMA Dermatology-lehden julkaisemassa tutkimuksessa havaittiin, että mielenterveysongelmia esiintyi usein muutaman kuukauden kuluttua psoriaasidiagnoosista.

Psoriaasi-ihotautia potevat sairastuvat tavallista useammin myös masennukseen, mutta tuoreen tutkimuksen mukaan myös monet muut mielenterveysongelmat ovat heillä yleisiä.
 JAMA Dermatology -lehden  julkaisemat tutkimustulokset perustuvat 14 000 psoriaasipotilaan kymmenvuotisiin seurantatietoihin, ja niiden perusteella psoriaasipotilaiden riski sairastua mielenterveysongelmiin on lähes kaksi kertaa suurempi kuin terveiden samanikäisten.
 Masennuksen ja ahdistuneisuushäiriöiden lisäksi psoriaasiin näyttäisi liittyvän suurentunut kaksisuuntaisen mielialahäiriön riski. Myös skitsofrenia, persoonallisuushäiriödiagnoosit sekä verisuoniperäinen dementia olivat heillä yleisempiä kuin verrokeilla.
 Samassa lehdessä  julkaistiin myös toinen psoriaasin ja mielenterveysongelmien yhteyksiä selvittävä tutkimus, ja siinä mielenterveysongelmien havaittiin alkavan usein muutaman kuukauden kuluttua psoriaasidiagnoosista. Tuoreille psoriaasipotilaille olisikin hyvä tarjota keskusteluapua ja huomioida mielenterveysongelmien riski myös myöhemmin.
 Samansuuntaisia havaintoja on tehty aiemminkin, ja ne voivat selittyä monellakin seikalla. Tutkijat epäilevät taustalla olevan kroonisen tulehdustilan, joka kuuluu psoriaasiin. Tulehdustilat on liitetty myös masennuksen kehittymiseen.
 Psoriaasi on tulehduksellinen ihon ja nivelten sairaus, jota sairastaa noin kaksi suomalaista sadasta. Iholla se aiheuttaa hilseläiskiä eri puolille kehoa. Nivelissä tauti voi tuntua mm. arkuutena ja aamujäykkyytenä.

Psoriaasipotilaat ovat alttiita masennukselle ja muille mielenterveysongelmille


Summary: Vain joka viides suomalainen karsisi elintasoaan, jos muut eivät sitoudu samaan.

Huoli ja vilkas keskustelu ilmastonmuutoksesta ei näytä kanavoituvan valmiudeksi tehdä uhrauksia ympäristön hyväksi.
 Elinkeinoelämän valtuuskunta Evan julkaiseman kyselytutkimuksen mukaan suomalaisten valmius tinkiä elintasostaan ympäristön suojelemiseksi on alhaisempi kuin kymmenen vuotta sitten.
 – Kevään eduskuntavaalien keskusteluissa etenkin ilmastopolitiikka sai suuren huomion. Siihen nähden on yllättävää, että valmiudessa tinkiä omasta elintasosta ei ole tapahtunut kasvua, Evan toimituspäällikkö  Sami Metelinen  sanoo tiedotteessa.
 Metelisen mukaan raja elintason alentamisessa tulee monille vastaan autoilun ja lihansyönnin karsimisessa. Energiankäytön ja kulutuksen vähentäminen sen sijaan sopii enemmistölle.
 Kyselyssä vastaajat ottivat kantaa väitteeseen, jonka mukaan "saaste- ja ympäristöongelmien vähentämiseksi olen valmis tinkimään omasta elintasostani". Samaa mieltä väitteen kanssa oli 55 prosenttia suomalaisista. Osuus on pysynyt ennallaan edelliseen, vuonna 2014 toteutettuun mittaukseen verrattuna.
 Korkeimmillaan valmius elintasosta tinkimiseen on ollut vuonna 1992. Tuolloin väitteen kanssa samaa mieltä oli kolme neljästä suomalaisesta.
 Myös talouden suhdanteet vaikuttavat ihmisten ympäristöasenteisiin. AOP
 Yksin ei haluta luopua elintasosta, myös suhdanteet vaikuttavat
 Kyselyn mukaan kansalaisille on tärkeää, että he eivät jää elintottumuksien muuttamisessa yksin. 61 prosenttia yhtyy väittämään, jonka mukaan ”olisin valmis tekemään ilmastotekoja, jos saisin varmuuden siitä, että myös muut kansalaiset ryhtyvät niihin”. Vain 18 prosenttia olisi valmis ilmastotekoihin riippumatta siitä, mitä muut tekevät.
 Evan mukaan vuodesta 1984 julkaistu arvo- ja asennetutkimus paljastaa, että myös talouden suhdanteet vaikuttavat ihmisten ympäristöasenteisiin. Mitä pidempään noususuhdanne kestää, sitä pienemmäksi muodostuu talouskasvun arvostus ja sitä suuremmaksi kasvaa huoli ympäristöstä.
 Tämänvuotisessa kyselyssä nousukauden asennekehitystä ei ole nähtävissä. Evassa arvioidaan, että tulos voi johtua nousukautta edeltäneestä pitkästä taantumasta.
 Toinen selitys sille, että viime vuosina voimistunut huoli ympäristöstä ei näy suomalaisten asenteissa, on Evan mukaan mielipiteiden kärjistyminen. Eri mieltä väitteen kanssa oli 23 prosenttia suomalaisista.
 Tulokset perustuvat 2 059 henkilön tammi-helmikuussa antamiin vastauksiin. Tulosten virhemarginaali on koko väestön tasolla 2–3 prosenttiyksikköä suuntaansa. Aineisto on kerätty Taloustutkimuksen verkkokyselyllä ja painotettu edustamaan 18–70-vuotiasta väestöä.
 Eva on elinkeinoelämän ajatuspaja, joka tuottaa tietoa ja näkökulmia julkiseen keskusteluun.

Ilmastohuoli ei muutu valmiudeksi tinkiä elintasosta – Eva: Suomalaiset vähemmän halukkaita tekemään uhrauksia ympäristön hyväksi kuin kymmenen vuotta sitten


Summary: Hoiva-alalle hakeutuu päihdeongelmaisia, koska lääkkeiden valvonta on siellä lepsumpaa kuin sairaaloissa.

Sanna Kallion  kämmenselät olivat työpäivän jälkeen täynnä reikiä. Kun aviomies kysyi syytä neulanpistoille, Kallio kertoi antaneensa opiskelijan harjoitella tipan laittamista itselleen.
 Sairaanhoitajana tuolloin työskennelleen Kallion lääkeriippuvuus oli kestänyt jo vuosia.
 Lääkkeitä kului suuria määriä. Niitä hän sai varastettua työpaikaltaan sairaalasta helposti.
 Jos joku joskus jotain epäili, Kallio keksi lennosta sopivan valheen. Niitä oli joka tilanteeseen. Kalliosta oli tullut selittelyn mestari.
 Aikanaan hän tulisi kuitenkin jäämään kiinni.
 Kalliolla oli ennen riippuvuuttaan kaikki kunnossa elämässään: koti, aviomies, lapset ja hyvä työpaikka. Miten lääkkeet saivat hänestä vallan?
 Vanhusten kanssa työskentelevien rikosrekisteriä ei tarkasteta
 Viranomaiset ovat huolissaan hoiva-alalle pesiytyneestä lääkkeiden väärinkäytöstä. Sosiaalihuollossa ja etenkin vanhusten kanssa työskentelee henkilöitä, jotka eivät hallitsemattoman päihdeongelmansa vuoksi sovellu alalle.
 Valviran mielestä vanhusten hoivassa ei ole tarpeeksi osaavia työntekijöitä. Antti Haanpää / Yle
 Näin arvioi  Markus Henriksson . Hän on sosiaali- ja terveydenhuollon ammattilaisia valvovan lupa- ja valvontavirasto Valviran ylijohtaja.
 – Asiakkaat ovat yhä sairaampia ja monimutkaisemmin lääkittyjä, mutta osaavaa henkilöstöä ei ole tarpeeksi, Henriksson sanoo vakavana.
 Samankaltainen havainto on tehty Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksella (THL).
 – Lähihoitajakoulutukseen on saattanut hakeutua jossakin määrin alalle sopeutumattomia. Asenteet eivät välttämättä ole kaikilla oikeanlaisia, sanoo THL:n tutkimuspäällikkö  Timo Sinervo .
 Työvoimapula on johtanut siihen, että yhä harvemmalla työnantajalla on varaa valita.
 Työntekijöiden ammattioikeuksissa voi olla puutteita. Vanhusten hoitajien rikosrekisteriä ei edes tarvitse tarkistaa.
 Sosiaalihuoltolaki on terveydenhuoltolakia lepsumpi myös lääketurvallisuuden suhteen.
 Sosiaalipuolella lääkkeet ovat lähtökohtaisesti asiakkaiden omia, eikä niiden säilyttämisestä anneta niin tarkkoja määräyksiä. Terveydenhuollossa potilaan lääkkeet kuuluvat puolestaan hoitoa antavan yksikön vastuulle.
 Sosiaali- ja terveysministeriö kutsui hiljattain laajan asiantuntijatyöryhmän pohtimaan uudistuksia sosiaalihuoltoa koskeviin lakeihin. Yksi pohdittavana oleva asia on juuri lääkehoidon turvallisuus.
 Työnantajan ei tarvitse tarkastaa vanhusten hoitajien rikosrekisteriä. Antti Haanpää / Yle
 Useita kourallisia pillereitä päivässä
 Sanna Kallion lääkeriippuvuus alkoi vahingossa.
 Hän on kärsinyt koko elämänsä vaikeasta migreenistä, eivätkä estolääkkeet tai muut keinot olleet helpottaneet kipua tarpeeksi. Sitten Kalliolle määrättiin kipulääke Panacodia. Hän jäi koukkuun kerrasta.
 – Ennen nukkumaanmenoa oli oikein rento olo, sellainen leijuva fiilis, Kallio muistelee nyt, yli vuosikymmen myöhemmin.
 Hän halusi kokea olotilan yhä uudelleen. Mitä pidempään käyttö jatkui, sen vaikeampaa tunne oli saavuttaa. Hän alkoi napsia yhä useammin ja yhä suurempia annoksia.
 Päivässä pillereitä meni useita kourallisia. Hän tiesi sen olevan myrkyllistä maksalle, mutta ei välittänyt.
 Lääkkeiden väärinkäyttäjien määrää on mahdotonta arvioida. Antti Haanpää / Yle
 Sitä, miten paljon Sanna Kallion kaltaisia lääkkeiden väärinkäyttäjiä työskentelee sosiaali- ja terveydenhuollossa, on mahdotonta sanoa. Vain kiinni jääneistä tiedetään.
 Hoitajilta poistetaan yhä useammin oikeus toimia ammatissaan
 Vuosittain kymmeniltä alan työntekijöiltä poistetaan oikeudet toimia ammatissaan. Laajemmin tarkasteltuna määrä on kuitenkin pieni. Sosiaali- ja terveyspalveluissa työskentelee Suomessa  lähes 400 000 ihmistä .
 Taustalla on usein  lääkkeiden varastelua , mutta se on harvoin ainoa syy. Samalla henkilöllä voi olla myös puutteita ammattitaidossa sekä päihde- ja terveysongelmia.
 Lääkevarkauksien osuus korostuu vanhusten hoivassa, koska valvonta on siellä lepsumpaa kuin esimerkiksi sairaaloissa.
 Seurauksena voi olla esimerkiksi kirjallinen varoitus, ammattioikeuden rajoittaminen tai poistaminen.
 Valviran valvontalautakunta käsittelee vain vakavimmat tapaukset. Sellaiset, joissa työntekijä on toiminnallaan vaarantanut potilaan turvallisuuden.
 Päätösten määrä kääntyi nousuun vuonna 2018. Tuolloin ammattioikeuden tai ammattinimikkeen käytön menetyksiä kirjattiin 90, kun vuotta aiemmin määrä oli 61.
 Luku näyttää kasvavan myös vuonna 2019. Kesäkuun loppupuolella oikeus toimia ammatissa oli poistettu jo yli 50 kertaa.
 Tämä ei liene viime talven hoivakotikohun jälkeen ihme. Tuolloin Yle uutisoi kymmenien yksityisten hoivakotien kohdelleen kaltoin vanhuksia eri puolilla Suomea, minkä jälkeen aluehallintovirastot aloittivat yllätystarkastukset lukuisiin hoivakoteihin.
 Voit lukea lisää vanhusten hoiva-alan ongelmista näistä jutuista:
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt
 Muistisairas äiti löytyi koputtelemasta naapureiden ikkunoita jalat paleltuneina – MOT:n selvityksessä paljastui useita vaaratilanteita ja kuolintapauksia kotihoidossa
 Hoivakodeissa lääkkeitä levällään, pillereitä katosi
 Lääketurvallisuuden puutteisiin havahduttiin Suomessa 2000-luvun alkupuolella.
 Vuonna 2006 sosiaali- ja terveysministeriö julkaisi  valtakunnallisen oppaan , jonka tarkoituksena oli parantaa tilannetta. Suurin piirtein noihin aikoihin myös Sanna Kallion lääkekoukku alkoi.
 Sen jälkeen valvonta on parantunut etenkin erikoissairaanhoidon yksiköissä.
 Sairaaloiden lääkkeidenkäsittelytiloihin on asennettu valvontakameroita. Lääkehoidossa käytetään usein kaksoistarkastusta. Siinä kaksi hoitajaa varmistaa, että lääke annetaan oikein tai yksi hoitaja varmistaa lääkkeen oikeellisuuden kahteen kertaan.
 Vanhustenhuollossa on paljastunut useita puutteita lääkkeiden valvonnassa. Antti Haanpää / Yle
 Hoiva-alalla epäkohtia lääkkeiden käsittelyssä sen sijaan on edelleen runsaasti. Osa ongelmista johtuu siitä, että hoitajien ja sosiaalialan yksiköiden on luotettu valvovan itse itseään.
 Hoivakoteihin pitää nimetä lääketurvallisuudesta vastaava henkilö.Vanhusten lääkkeistä pidetään lukua, joten ainakin teoriassa omavalvonnan pitäisi toimia. Todellisuus on usein ollut ihan muuta.
 Alkuvuodesta 2019 kävi ilmi, että lukuisten yksityisten hoivakotien lääkkeiden valvonnassa oli vakavia puutteita.
 Lääkkeitä oli säilytetty lukitun lääkekaapin sijaan avoimissa tiloissa, pillereitä oli kadonnut, lääkkeitä oli käsitelty huolimattomasti, eikä vanhoja lääkkeitä ollut hävitetty asianmukaisesti tai niitä oli päätynyt väärille vanhuksille.
 Vastuuhenkilöitä ei aina löytynyt. Kaikkiin yksiköihin sellaista ei ollut nimettykään.
 Saunominen loppui, koska mieheltä piti piilotella neulanjälkiä
 Sanna Kallio työskenteli sairaalassa ja myöhemmin terveyskeskuksessa, ei hoiva-alalla. Siitä huolimatta lääkkeiden anastaminen oli helppoa.
 Kallio esimerkiksi valehteli potilaan olevan kipeä, ja nappasi lääkärin määräämät lääkkeet itselleen. Hän myös anasti lääkkeiden antamisesta jääneitä jäämiä. Lopulta Kallio löysi lääkärin leimasimen ja alkoi määrätä itselleen lääkkeitä.
 Hän varasti lääkkeitä jopa suoraan lääkekaapista. Lääkehuoneessa ei ollut videovalvontaa.
 Kallion mukaan hän ei silti koskaan vienyt potilailtaan heidän tarvitsemiaan lääkkeitä.
 Kallio vaihtoi pian pillerit suonensisäisiin huumaaviin opioideihin. Hän piikitti niitä kesken työpäivän. Lopulta hän lakkasi menemästä aviomiehensä kanssa saunaan. Hän ei voinut, koska mies olisi nähnyt jäljet, jotka neula oli tehnyt hänen kehoonsa.
 Toisten edessä Kalliolla oli aina yllään pitkähihainen paita. Hän oli pitkään onnistunut salaamaan ongelmansa perheeltään ja työkavereiltaan, mutta umpikuja lähestyi vääjäämättä.
 Työpaikoilta häviää muun muassa keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä.  Antti Haanpää / Yle
 Epäilyjä lääkkeiden väärinkäytöstä oli pitkin matkaa, mutta pitäviä todisteita oli vaikeaa saada.
 Kun Kalliolle kerrottiin epäilyistä, hän hyökkäsi vastaan ja uhkasi lakimiehellä. Kun työpaikan huumetesti paljasti Kallion käyttäneen bentsodiatsepiineja ilman reseptiä, hän kertoi ottaneensa juuri kuolleen mummonsa lääkkeitä suruunsa.
 Yhdessä työpaikassa Kallio vaihdettiin epäilyjen vuoksi osastolta toiselle, mutta seuraavassa työpaikassa hän jäi kiinni rysän päältä.
 Kallio meni silti lomallaan työpaikkansa lääkekaapille keskellä päivää ja otti mukaansa ison kasan lääkkeitä. Tämän jälkeen piti valita: joko hän lähtee itse tai saa potkut.
 Hän irtisanoutui, mutta perhe ei saanut vieläkään tietää.
 Hoitaja voi olla lääkekoukussa jo opiskeluaikana
 Vanhustenhuollossa vielä hoivakoteja suuremmat riskit lääkevarkauksiin ovat kotihoidossa.
 Kotonaan yksin asuva muistisairas vanhus ei välttämättä osaa sanoa, saako hän oikean määrän lääkkeitä. Kotona tapahtuvalle varkaudelle on myös harvoin todistajia. Lääkkeiden antamista vanhuksille ei tyypillisesti valvota, vaan paikalla ovat vain hoitaja ja vanhus.
 – Ei välttämättä ole tietoa, mitä lääkkeitä vanhuksella on, mitä pitäisi olla ja mitä ei pitäisi olla. Riskit ovat suuret, koska tilaisuus voi tehdä varkaan, Valviran Henriksson kertoo.
 Yle pyysi tätä juttua varten tiedot Valviran vuoden 2018 päätöksistä, joissa rajoitettiin kotihoidon sairaanhoitajan oikeutta tehdä työtään tai poistettiin lähihoitajan oikeus käyttää ammattinimikettään.
 Näitä lähi- ja sairaanhoitajia koskevia päätöksiä oli pelkästään kotihoidon puolella 25, kun niitä oli koko sote-alalla 80.
 Ylen lukemat asiakirjat vahvistavat näkemystä lääkeongelmien korostumisesta kotihoidossa. Valtaosassa tapauksista taustalla on ollut lääkkeiden varastelua tai väärinkäyttöä.
 “Lääkkeitä oli alkanut kadota useammalta henkilöltä myös kotoa. Asiakkaan iltalääkkeet olivat antamatta ja talonmies oli löytänyt lääkkeet kotihoidon toimiston pihalta.”  Lainaus Valviran valvontalautakunnan päätöksestä vuodelta 2018. Päätös ei liity Sanna Kallioon.
 Kotihoidon työntekijöiden ongelmista piirtyy lohduton kuva. Siinä nivoutuvat yhteen henkilökohtaisen elämän vaikeudet, erilaiset päihdekoukut ja mielenterveysongelmat.
 "Hänet on tavattu usein työpisteen lääkejäteastioilta ja hänen selityksensä oli ollut, että hän oli ottanut sieltä asiakkaalle lääkettä...sairaanhoitajan vastaanotolla hän on vaikuttanut
avoimen psykoottiselta."  Lainaus Valviran valvontalautakunnan päätöksestä vuodelta 2018. Päätös ei liity Sanna Kallioon.
 Joissakin tapauksissa näyttää myös siltä, että työntekijä on hakeutunut hoiva-alalle pelkästään siksi, että hän pääsee hoitajana käsiksi lääkkeisiin.
 "Hänen puheestaan ei saanut aina selvää, ja hän oli kiinnostunut toimiston ja lääkehuoneen turvajärjestelyistä ja siitä, pidetäänkö lääkkeitä toimistolla vai asiakkaiden kotona.”  Lainaus Valviran valvontalautakunnan päätöksestä vuodelta 2018. Päätös ei liity Sanna Kallioon.
 Lähihoitajakoulutukseen on hakeutunut päihdeongelmaisia henkilöitä. Antti Haanpää / Yle
 Valviran Henrikssonin sanankäyttö on jatkuvaa tasapainoilua, kun aiheena ovat lääkevarkaudet ja -väärinkäytökset. Hän yrittää välittää huolen, mutta ei halua leimata koko ammattikuntaa.
 – Eivät sosiaali- ja terveysalan ammattihenkilöt ole mitenkään erityisen rikollisia. Heitä vain valvotaan. Ja kun jotakin valvotaan, siitä myös uutisoidaan, Henriksson sanoo.
 Julkinen keskustelu vanhus- ja sosiaalihuollon ongelmista on henkilöitynyt lähihoitajiin.
 Valviran Henriksson on sitä mieltä, että katse pitäisi kääntää lähi- ja sairaanhoitajista niihin sosiaali- ja terveysalan työntekijöihin, joita ei tällä hetkellä valvo kukaan.
 Sellaisia ovat esimerkiksi kevyemmän koulutuksen saaneet hoiva-avustajat. Heitä saattaa tulevaisuudessa olla alalla entistä enemmän.
 Hoivakriisin keskiössä ollut Esperi Care hakee ratkaisua työvoimapulaan  kouluttamalla nimenomaan hoiva-avustajia . Lähi- ja perushoitajien liitto  Super on ollut asiasta huolissaan .
 Ylen MOT on aiemmin kertonut myös ongelmista, joita on aiheutunut  vartijoiden käytöstä  vanhusten hoitotyössä.
 Hoitaja ajautui itsemurhan partaalle, kunnes suostui hakemaan apua
 Vuosien lääkkeiden väärinkäytön jälkeen Sanna Kallion riippuvuus alkoi näkyä väkisinkin. Työkaverinkin mukaan Kallio näytti ihan narkkarilta.
 Kotona Kallio oli ärtynyt ja tyly. Hän ei saanut nukuttua kunnolla. Kallion mukaan hänen miehensä pyöritti arkea.
 Ulospääsyä tilanteesta ei tuntunut löytyvän. Kallio alkoi pohtia itsemurhaa.
 Hän kertoo jo kirjoittaneensa kirjeen perheelleen. Suunnitelma oli mennä metsään ja ottaa yliannostus lääkkeitä, päälle viinaa.
 Lasten vuoksi hän ei toteuttanut suunnitelmaansa.
 Kallio oli jo luopunut vuosia kestäneen lääkekoukkunsa aikana kahdesta työpaikasta.
 Vielä kerran hän aloitti uudessa työssä, tällä kertaa terveyskeskuksessa. Kallion kanssa sovittiin, ettei hän osallistuisi lääkehoitoon.
 Kallio oli jälleen päättänyt lopettaa lääkesekoilun. Taaskaan siitä ei tullut mitään, vaan työpaikan lääkehävikki alkoi heti kasvaa. Kun osastonhoitaja otti Kallion puhutteluun, hän lopulta murtui ja tunnusti varastelun.
 Vieläkin Kallio vakuutti nujertavansa lääkekoukun omin voimin.
 Sanna Kallion elämässä alkoi käänne parempaan, kun hän suostui kuuden vuoden lääkekoukun jälkeen hakeutumaan hoitoon. Rinna Härkönen / Yle
 Hän kertoo suostuneensa päihderiippuvaisille tarkoitettuun hoitoon vasta, kun esimies ja aviomies yhdessä painostivat häntä. Lääkeriippuvuus oli kestänyt tässä vaiheessa kuusi vuotta.
 Jos Kallio ei olisi mennyt, hänen miehensä ei olisi jäänyt katsomaan, miten tarina päättyy. Kallio kertoo, että hän olisi menettänyt lapset.
 Päätös hoitoon hakeutumisesta tapahtui 2009.
 Valvira vei Kallion luvat seuraavana vuonna, hoidon jo päätyttyä. Ne palautettiin puolitoista vuotta myöhemmin, kun Kallio oli todistanut olevansa kuivilla.
 Ehtona oli, että hänen piti käydä kerran vuodessa lääkärillä näytillä ja ilmoittaa mahdollisesta uudesta alan työpaikasta.
 Kallio sai myös rikostuomion lääkevarkauksista.
 Kuten Kallionkin tapauksessa, on tyypillistä, että ongelmat ovat jatkuneet vuosien ajan, ennen kuin peli on lopulta vihelletty poikki.
 Työpaikka ja perhe menisivät yhdestä siideristä
 Kallio on ollut nyt kymmenen vuotta täysin selvänä. Lääkeriippuvuudella oli hintansa. Perhe kannatteli häntä, ja kärsi siitä.
 – Käytännössä vein lasteni lapsuuden, Kallio sanoo vakavana.
 Raitistuttuaan hän on tuntenut häpeää. Kallio on miettinyt, voiko elämästä tulla enää hyvää, kannattaako kotoa poistua.
 Sanna Kallio kehottaa lääkeriippuvuuden kanssa painivia hakemaan apua ajoissa. Rinna Härkönen / Yle
 Ovia sulkenut huumeongelma avasi lopulta hänelle uuden ikkunan työelämään. Kallio palkattiin sinne, mistä hän itse löysi pelastuksen, Minnesota-hoitolaitokseen.
 Siellä hoitoalan työntekijät ovat toiseksi suurin potilaiden ammattikunta. Suurin ryhmä ovat yrittäjät.
 – Olen narkkaamalla saanut tämän työpaikan, hän toteaa itseironisesti.
 Omakohtainen kokemus auttaa työssä. Kallio tietää, että vakavakin ongelma voi pysyä piilossa pitkään.
 – Kulissit voivat olla kunnossa, mutta neljän seinän sisällä on helvetti irti.
 Vaikka asiat lopulta kääntyivät parempaan päin, menneisyys tulee seuraamaan Kalliota hänen elämänsä loppuun asti.
 – Jos ottaisin kesällä siiderin, menisi työpaikka ja perhe.
 Fakta: Valvira on poistanut ammattioikeuden lopullisesti vain yhdeksän kertaa
 Lähtökohtaisesti sote-alan työntekijän ongelmiin puuttuu työnantaja ja toissijaisesti aluehallintovirasto. Valvira käsittelee vakavimmat tapaukset. Valvira poistaa vuosittain kymmenien työntekijöiden oikeuden toimia ammatissaan. Määrä lähti kasvuun vuonna 2018.
 Ammattioikeus voidaan viedä väliaikaisesti tai pysyvästi, tai palauttaa tilanteen parantuessa. Vain yhdeksältä henkilöltä on poistettu oikeus lopullisesti. Myös rajoitukset ovat mahdollisia. Esimerkiksi sairaanhoitajaa voidaan kieltää osallistumasta lääkkeiden antamiseen tai lääkäriä määräämästä lääkkeitä. Työnantajien ilmoitukset työntekijöistä ovat kasvaneet selvästi viime vuosina. Ilmoituksia tulee myös poliisilta, tuomioistuimilta, työtovereilta ja potilailta.

Koukussa ollut hoitaja varasti lääkkeitä, piikitti ne suoniinsa ja salasi arvet perheeltään: “Oli pakko alkaa käyttää pitkähihaisia paitoja"


Summary: Luovien alojen ja sosiaalisia taitoja vaativien työpaikkojen odotetaan säilyvän vielä vuosikymmeniä.

Robottien ennustetaan vievän maailmanlaajuisesti noin 20 miljoonaa teollisuuden työpaikkaa seuraavan vuosikymmenen aikana, ilmenee tuoreesta tutkimuksesta.
 Brittiläisen Oxford Economics -konsulttiyhtiön mukaan kehitys lisää talouden tuotantoa, mutta syventää samalla sosiaalista epätasa-arvoa.
 Robotit ovat jo korvanneet miljoonia teollisuuden työpaikkoja ja ne yleistyvät myös palveluissa, joissa hyödynnetään esimerkiksi puheentunnistusta ja koneoppimista.
 Tutkimuksen mukaan työpaikkoja häviää matalamman osaamisen alueilla kaksi kertaa enemmän kuin korkeamman osaamisen alueilla.
 Tutkimuksen tekijät arvioivat, että robotisaatio luo suunnilleen yhtä paljon uusia työpaikkoja kuin tuhoaa vanhoja.
 – Havaitsimme, että työpaikat, joissa on toistoa vaativia tehtäviä, ovat eniten alttiita vaikutuksille, ja esimerkiksi varastotyöhön kohdistuu välitön riski, tekijät kirjoittavat.
 Sen sijaan esimerkiksi luovien alojen ja sosiaalisia taitoja vaativien työpaikkojen odotetaan säilyvän vielä vuosikymmeniä.

Tutkimus: Robotit vievät noin 20 miljoonaa työpaikkaa seuraavan vuosikymmenen aikana


Summary: Kun liki jokainen pelkää työpaikkansa ja maineensa menetystä, ihmisen pitää riisua osa inhimillisyydestään ja olla edustava kaiken aikaa, kirjoittaa tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 "Olavi Hildén löysi jatkuvasti uutta tietoa ja halusi tehdä lisäyksiä jo lopulliseksi sovittuun tekstiin. Kerran sellaisessa tilanteessa Linkolalta paloi pinna ja hän heitti Facit-merkkisen kirjoituskoneensa seinään sellaisella voimalla, että jopa hänen teettämänsä lintujen sukupuolta kuvaavat koiras- ja naarasmerkit tuhoutuivat.”
 Mitä tapahtuisi nyt, jos merkkihenkilö paiskaisi kesken työprojektin tietokoneensa päin seinää?
 Tuskinpa kovin hyvin.
 Anteeksipyytäminen ei auta, sillä netin muisti on ikuisuudessaan armoton.
 Vaikka eletään individualismin ja suvaitsevaisuuden aikaa , ihmiskuva tuntuu omituisella tavalla kapenevan. Kun työpaikat ovat yhä tiukemmassa ja yt-ruletti pyörii, hankalat tyypit saavat lähteä ovesta ensimmäisinä. Edes taiteilijat eivät saisi ilmaista enää temperamenttiaan, vaan heidän pitäisi esittää pr-toimiston luomaa brändiä ja käydä hammashymyilemässä (verkostoitumassa!) masentuneiden marsujen hyväntekeväisyysgaalassa.
 Jopa rock-tähtien viinanhuuruinen elämä nähdään jo ”epäprofessionaalina”, ja siksi lehtiartikkeleissa rokkarit kuntoilevat ohimosuonet pullottaen ja tarjoilevat reseptejä spirulinasmoothieiden valmistukseen. Musaa pitää syntyä kvartaalitahdissa, ja myyvä lavashow vaatii ilmaspagaatteja.
 Yhtä lailla ihmiset tarvitsevat nyt diagnooseja  saadakseen yhteisöltä luvan olla hieman erilaisia. Aistiyliherkkyyteen voi vedota, jos joku alkaa naureksia tai solvata siitä, ettei siedä kovia ääniä tai chilin kapsaisiinia. On oltava virallisesti masentunut saadakseen myötätuntoa ja vapaata työstä senkin jälkeen, kun rakas puoliso on kuollut. Kohta kai ujouskin ja monomaanisuuskin saavat omat diagnostiset koodinsa – onhan työssä oltava sosiaalisesti taitava moniosaaja. Tai entäpä läheisriippuvuus? Minultakin kysyttiin kerran, olinko kenties läheisriippuvainen lapsistani, koska vietin heidän kanssaan niin paljon aikaa.
 Vaikka Pride-kulkue porhaltaa kaupungin läpi värikkäänä ja riemukkaana, kuvasta uupuvat hyvin usein esimerkiksi kehitysvammaiset. Poikani osallistui viime talvena hiihtokisoihin, joiden yhteydessä järjestettiin kehitysvammaisten kilpailu. Mikä riemu palkintojenjaossa! Poikani kysyi, missä nämä ihmiset yleensä piileksivät. ”Kun tosi hyvä mieli jäi.”
 Mutta  mitäpä vammaisista , eduskunta kaatoi jopa  ”Ei myytävänä” -aloitteen .
 Olennaista   kuvatussa ihmiskuvan kapenemisessa  onkin juuri heikkouden häpeä. Mikä tahansa muu kirjavuus ja persoonallisuus hyväksytään, vaan ei voimattomuus ja epävarmuus – niitä suvaitaan korkeintaan  ”mikä ei tapa, se vahvistaa”  -hengessä, selätettyinä elämänvaiheina, joista on opittu jotakin tärkeää ja tultu ulos entistä viisaampina.  Narratiivin pitää päättyä imelään viulunvingutukseen ja onnelliseen loppuun.
 Jos jotakin vaivaa onkin, on se hallinnassa – ihminen pystyy yhä ”edustamaan”. Sitä hän tekeekin nyt 24/7, eikä herpaantua saa.  Pentti Linkolan  tavoin ei pidä enää antaa hetken hurmalle tai kiukustumiselle myöden, koska seurauksena on maineenmenetys, joka on nykyisessä työelämässä händicäpeistä pelätyin. Siksi pitää varoa kännimokailuja ja kupruja, jotka seuraavat nyt ihmispoloa hänen elämänsä loppuun asti, etenkin, jos hän on sattunut sekoilemaan sosiaalisessa mediassa. Anteeksipyytäminen ei auta, sillä netin muisti on ikuisuudessaan armoton.
 Jos on varaa valita, miksi valitsisi avoimeen työpaikkaansa tyypin, jossa piilee pieninkin riskin mahdollisuus.
 Eikö saa töpätä ja epäonnistua ja tehdä virheitä?
 Onko   sopivaisuuden ihanne  siis mennyt jo joiltakin osin liian pitkälle?
 Eikö jumalauta saa välillä edes kiroilla? Eikö saa töpätä ja epäonnistua ja tehdä virheitä? Eikö ole luvallista kimpaantua, vaikka ”toiset ihmiset” siitä nyt hiukan kärsisivätkin?
 Mitä on tämä särkyväisyyden ja säikkyyden ilmapiiri? Onko se keskiluokan vastareaktio netin kokopäiväöyhöttäjille – heillekö nyt on suotu yksinoikeus hölmöilyyn?
 Sillä vailla tunteiden koko palettia, mustaa ja valkoista, elämästä katoavat ulottuvuudet. Persoonat muuttuvat pikkuhiljaa tuotepakkauksiksi, jotka myyvät itseään mahdollisimman vaarattomalla, laimean konsumeristisella tavalla. Oma heikkous koetaan häpeälliseksi ja vääräksi.
 Ja ilman että anelisin nyt anteeksiantoa huonolle käytökselle, on pakko kysyä: mihin on kadonnut luottamus siihen, että useimmat asiat ovat sovittavissa? Miksi sen tunnustamisesta, että jokaisessa ihmisessä on sekä hyvää että pahaa, sekä heikkoutta että vahvuutta on tullut niin vaikeaa?  ”Kyllä me riideltiinkin, kovasti. Sehän on ystävyyden tunnusmerkki.”
 Niin sanoi Pentti Linkola, ”hankala tyyppi”, jota kukaan ei varmaan sietäisi enää omalla työpaikallaan.
 Ja kenties osin siksi maailma ei tahdo oikein mennä eteenpäin.
 Sitä kun vievät usein eteenpäin juuri ne hankalat tyypit.
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on tietokirjailija, joka on ennen sosiaalisen median aikakautta töpeksinyt ja tumpuloinut aika tavalla. Nykyisin viettää tietenkin sisäsiistiä kestävyysurheilevaa elämää.
 Lähde:  Riitta Kylänpää: Pentti Linkola – ihminen ja legenda . Siltala, 2017
 Aiheesta voi keskustella 26.6. klo 16.00 asti.

Asta Lepän kolumni: ”Hankalat tyypit” ovat kuolemassa sukupuuttoon


Summary: Tutkivan journalismin sivuston mukaan Brasilian nykyinen oikeusministeri juonitteli yhdessä syyttäjien kanssa, jotta Lula ei voisi olla ehdokkaana vaaleissa.

Brasilian korkein oikeus on hylännyt korruptiosta tuomitun ex-presidentti  Luiz Inácio Lula da Silvan  pyynnön päästä välittömästi vapaaksi vankilasta. Oikeus ilmoitti tarvitsevansa lisää aikaa arvioidakseen toimiko jutun tuomari  Sérgio Moro  puolueellisesti, kun Lula sai ensimmäisen tuomionsa vuonna 2017.
 Korkein oikeus päätti äänin 3–2 lykätä keskustelua tuomion mahdollisesta puolueellisuudesta. Lulan vapauttamispyyntöä arvioidaan uudelleen vasta myöhemmin tänä vuonna.
 Tutkivan journalismin sivusto The Intercept  paljasti aiemmin tässä kuussa tuomarin ja liittovaltion syyttäjien juonitelleen yhdessä, jotta Lula ei voisi asettua ehdolle vuoden 2018 presidentinvaaleissa. Moro toimii nykyisin oikeusministerinä.
 Lula oli Brasilian presidentti vuosina 2003–2011. Vuonna 2017 hänet tuomittiin 12 vuodeksi ja yhdeksi kuukaudeksi vankilaan lahjusten ottamisesta. Tuomio esti häntä osallistumasta presidentinvaaleihin. Myöhemmin Lulan tuomio lyhennettiin kahdeksaan vuoteen ja kymmeneen kuukauteen.

Vankilassa istuvan Brasilian ex-presidentin epäillään joutuneen juonittelun uhriksi – Korkein oikeus ei silti päästä Lulaa vielä vapaaksi


Summary: Finnwatchin vuoden 2016 kahviraportti herätti kahvipaahtimot.

Jo yli puolet suomalaisten kahvipaahtimoiden kahvihankinnoista oli viime vuonna vastuullisuussertifioitua, kertoo yritysten vastuullisuutta tarkkaileva Finnwatch. Paahtimot hankkivat nyt vuosittain yli 45 miljoonaa kiloa enemmän vastuullisuussertifioitua kahvia kuin vuonna 2016.
 Eniten vastuullisuussertifioidun kahvin osuutta hankinnoistaan on kasvattanut Paulig, jonka hankinnoista noin 20 prosenttia oli sertifioitua vuonna 2015. Viime vuonna jo 80 prosentilla sen kahveista oli vastuullisuussertifikaatti.
 Finnwatchin vuonna 2016 julkaisema raportti on herätellyt suomalaisia kahvipaahtimoita. Raportissa kerrottiin muun muassa, että Suomeen kahvia toimittavilla tiloilla maksetaan elämiseen riittämättömiä palkkoja ja että niissä käytetään lapsityövoimaa. Tiloilla oli havaittu myös syrjintää sekä valtavia rekrytointimaksuja.
 Finnwatchin raportin julkaisun jälkeen myös Meira on tehnyt isoja muutoksia vastuullisuustavoitteisiinsa. Yritys aikoo siirtyä sataprosenttisesti vastuullisuussertifioituun kahviin vuoteen 2022 mennessä. Vielä vuonna 2016 kahviraportin julkaisun aikana Meiralta puuttuivat kokonaan sosiaalisen vastuun tavoitteet.
 Vuonna 2018 jo 25 prosenttia kaikesta Meiran hankkimasta kahvista oli sertifioitua aiemman reilun prosentin sijaan. Meiran osuus Suomen vähittäiskaupassa myytävästä kahvista on vajaa kolmannes.
 Pohjoismaissa toimivan Arvid Nordquistin kaikki kahvihankinnat ovat olleet vastuullisuussertifioituja jo vuodesta 2014 lähtien. Löfbergsin kahvihankinnoista puolestaan noin 52 prosenttia on vastuullisuussertifioitua.
 Suomen kahvimarkkinoiden ylivoimaisesti yleisin kahvin sosiaalisen vastuun sertifiointijärjestelmä on UTZ.
 Lue lisää:
 Suomessa myytävän kahvin takana lapsityötä ja surkeita palkkoja

Vastuullisuussertifioidun kahvin määrä on lisääntynyt Suomessa merkittävästi