Summary: Yle on saanut tietoja kuudesta leirillä olevasta naisesta. Yksi heistä ei halua palata, vaan jää leirille odottamaan Isisin kalifaatin uutta tuloa.

Ainakin viisi al-Holin leirillä Syyriassa olevaa naista haluaisi palata Suomeen lapsineen. Yle on saanut tietoja kuudesta leirillä olevasta naisesta.
 Kahdelta naiselta Yle sai viestin, loput tiedoista ovat peräisin heidän omaistensa kanssa Suomessa tehdyistä haastatteluista. Yle haastatteli kolmea eri omaista, joista yksi antoi tietoja kahdesta naisesta.
 Ainoa Ylen tavoittamista naisista, joka ei halua palata, kertoi avoimesti toivovansa niin kutsutun islamilaisen valtion, Isisin kalifaatin, uutta tulemista.
 – Lähdin Suomesta, jotta voisin harjoittaa vapaasti islamia. Miksi palaisin siihen vankilaan takaisin? nainen viestittää al-Holin leiristä.
 Nainen kokee, että al-Holin leirillä on “samankaltainen vahva yhteisö kuin oli dawlassa" eli niin kutsutussa islamilaisessa valtiossa. Naista tosin harmittaa, ettei leirissä ole sharia-lakia, mutta muuten siellä saa harjoittaa islamia.
 – Suomessa en takuulla kykene noudattamaan islamia niin kuin täällä. Ja anyway, koska toiveeni on palata islamilaiseen valtioon, tuskin Suomesta tulisin sinne uudestaan pääsemään. Täällä se on vain ajan kysymys, milloin dawla tulee palaamaan, kirjoittaa kantasuomalainen nainen al-Holin leiristä.
 Kaikilla leirillä olevilla naisilla on tiettävästi lapsia.
 Muut ovat halunneet Suomeen jo pitkään
 Ylen elokuussa haastattelema “Minna”, joka silloin  kyseenalaisti Suomeen paluun , on jo pidemmän ajan toivonut pääsevänsä lastensa kanssa Suomeen. Hän vahvistaa tämän viestitse Ylelle.
 Myös muut Suomeen paluuta toivovat naiset kertovat, että he ovat halunneet palata jo pitkään.
 Suomalaisnaisia al-Holin leirillä Syyriassa. Toukokuun alussa leirillä laskettiin olevan lähes 73 500 ihmistä, joista kaksi kolmasosaa on alle 18-vuotiaita.  Antti Kuronen / Yle
 Omaisten mukaan naiset kyselevät lähes päivittäin al-Holia koskevista uutisista.
 Omaiset kertovat, että leirillä elävien naisten mielialat vaihtelevat. He ovat olleet al-Holin leirillä maaliskuusta lähtien. Osa naisista on huolestunut heitä vastustavasta ilmapiiristä Suomessa, toiset mahdollisista huostaanotoista.
 Omainen: viranomaiset pyytäneet valokuvia
 Yksi omaisista kertoo Ylelle, että viranomaiset ovat olleet yhteydessä häneen vajaa kuukausi sitten. He pyysivät valokuvia leirillä olevasta naisesta. Suomen viranomaiset olivat hänen mukaansa kertoneet, että he "varautuvat" siihen, että tilanne leirissä muuttuu syystä tai toisesta. Muutoin viranomaiset eivät ole olleet häneen yhteydessä.
 Omaisen mukaan tämä tukee niitä lausuntoja, joita ulkoministeri  Pekka Haavisto  on antanut julkisuuteen. Haaviston mukaan oikeuskanslerin lokakuisen lausunnon jälkeen viranomaiset ovat laatineet suunnitelmia siitä, miten al-Holin leiriltä voitaisiin evakuoida naisia ja lapsia. Varsinaista operaatiota ei Haaviston mukaan kuitenkaan ole aloitettu.
 Omaisten mukaan leirissä olevat naiset ovat valitelleet leirin kovia olosuhteita. Viime aikoina sateet ja kova tuuli ovat kaataneet ja vahingoittaneet telttoja. Kylmät yöt ovat myös haaste.
 Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa pidetään ääriliike Isisissä olleita naisia ja heidän lapsiaan.
 Leirillä on Ylen tietojen mukaan yksitoista suomalaisnaista. Heillä on noin 30 lasta. Yle on tavannut paikan päällä kuusi aikuista naista touko- ja elokuussa.
 Ylen vieraillessa al-Holin leirillä toukokuussa kaksi muuta naista kertoi haluavansa palata Suomeen. Heitä ei nyt onnistuttu tavoittamaan.
 Lue myös :
 Puolustusministeri Antti Kaikkonen Ykkösaamussa: al-Holin kysymyksessä pitää valita huonoista vaihtoehdoista vähiten huono
 Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Al-Holin leirillä ammuskelua ja paloittelusurma - suomalaisnaiset ja järjestöt kertovat huononevasta turvallisuustilanteesta
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan

Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset


Summary: Ekopsykologia ohjaa ihmiskeskeisyydestä tiiviimpään yhteyteen luonnon kanssa. Ilmastoahdistukseen auttaa toiminta.

Sakea lumisade on kuorruttanut kalliojyrkänteen alapuolisen kuusikon pehmeään valkoiseen vaippaansa. Märät hiutaleet rapisevat vaimeasti osuessaan toppatakin nylonpintaan, muuten hiljaisuus suhisee korvissa.
 Ekopsykologi  Irma Heiskasen  posket rusottavat ja hymy ulottuu silmiin saakka. Muutaman kilometrin hiljainen metsäretki ja luontokokemusten yhdessä jakaminen tekee ihmiselle hyvää.
 Ilmastoahdistusta voi lieventää retkillä, joissa tietoisesti rakennetaan elpymisen ja toipumisen paikkoja. Riikka Pennanen / Yle
 – Meillä on koko aistiuniversumi ympärillämme ulkona kulkiessa. Ei pelkkä näkö ja kuulo, vaan myös tuntoaisti. Miltä tuntuvat kasvoille putoavat lumihiutaleet tai miten tuuli koskettaa ihoa.
 Kosketus on yksi ihmisen perustarpeista, muistuttaa Heiskanen, joka on tehnyt elämäntyönsä psykologina psykiatrisilla osastoilla.
 – Mieleeni on jäänyt ihminen, joka kertoi, että kukaan ei ole häntä 20 vuoteen halannut. Se oli järkyttävää, että ihminen jää niin ilman. On aivan ymmärrettävää halata vaikka puita ja nauttia siitä kosketuksesta.
 Miksi ei voisi yhtä hyvin halata puuta kuin halata ihmistä? Riikka Pennanen / Yle
 Kosketus antaa tunteen yhteenkuulumisesta. Luonnossa tuulen tai puun karhea kaarnan kosketus saa tuntemaan, että olemme yhteydessä, minä kuulun tähän. Kosketuksen kautta ymmärrämme myös haavoittuvuuden, niin omamme kuin toistenkin.
 Heiskanen sanoo, että nykyisessä ilmastokriisissä meidän pitäisi ymmärtää yhteinen haavoittuvuus.
 Tähän pyrkii ekopsykologia - että näkisimme itsemme yhtenä lajina muiden joukossa ja arvostaisimme kumppanuutta luonnon ja kaikkien sen olentojen kanssa. Kun luonto voi huonosti, myös ihminen voi huonosti.
  Ekopsykologian uranuurtaja Suomessa
 Puunhalaaja. Sanassa on monen korvaan negatiivinen kaiku. Se on jotain, mitä ei voi ottaa ihan tosissaan, jotain hämmentävää.
 Hieman samaan tapaan suhtauduttiin ekopsykologiaan, jonka Heiskanen toi samanmielisten kollegojensa kanssa mielenterveyskentälle reilu 20 vuotta sitten.
 – Meitä oli sellainen poikkitieteellinen porukka. Perustimme ekopsykologian yhdistyksen Metsänpeiton vuonna 1998.
 Heiskanen antaa kiitosta  Kirsi Saloselle , joka on kehittänyt toimintaa ammatilliseen suuntaan ja vienyt ekopsykologiaa paljon eteenpäin.
 Nykyinen kulttuurimme on unohtanut, että me olemme riippuvaisia toisista lajeista ja ympäristöstä. Riikka Pennanen / Yle
 Valtavirrasta poikkeavaa näkökulmaa on joutunut vuosien aikana perustelemaan usein. Psykologikollegat ovat olleet hämmentyneitä tai eivät ole tienneet miten suhtautua.
 Etenkin Heiskasen kansanperinteestä ammentavaan ajatteluun on suhtauduttu kuin se olisi “paluuta sinne vanhaan jonnekin”, joka on jo ohitettu ja nähty tarpeettomaksi.
 – Olen saanut välillä nenilleni ja oppinut katsomaan missä, miten ja kenelle asioista puhun.
 Neljä vuotta sitten Heiskanen jäi eläkkeelle. Nyt uskaltaa puhua ja on voimia sekä aikaa edistää ekopsykologiaa.
 – Ympäristökatastrofien ja ilmastouhkan tiedostamisen takia on ymmärretty, että emme enää toimi pelkästään ihmisten mielenterveyden vaan ihmisen ja luonnon yhteisen mielenterveyden puolesta.
 Taloustieteilijästä ihmisten auttajaksi
 Irma Heiskanen kohentaa tulta ja heittää lumipallon Urpo-koiralle, joka syöksyy pidättelemättömän riemun vallassa lumipaakun perään. Nuotion liekit lämmittävät ja savun tuoksu tarttuu takinliepeeseen.
 Toisenlainen savu ajoi aikanaan nuoren naisen maailmalta metsän syliin.
 Sonkajärvellä syntynyt Heiskanen lähti ylioppilaskirjoitusten jälkeen Berliiniin kauppakorkeakouluun opiskelemaan taloustiedettä.
 Nuorta naista kiinnosti köyhyys ja sen torjuminen. Opinnot vaihtuivat saksan kieleen sekä psykologiaan Berliinin yliopistossa. Elettiin 70-luvun punaisten prikaatien eli Baader-Meinhof-ryhmän terrorismin ja pidätysten aikaa.
 – Opiskelijana piti pohtia, kannattaako väkivaltaista kumousta ja päädyin siihen, että en kannata. Väkivallasta ei seuraa kuin ikäviä asioita.
 Meidän pitää löytää rauhanomaiset keinot toimia yhdessä toisten lajien ja toisten ihmisten kanssa, sanoo Irma Heiskanen. Jarkko Riikonen / Yle
 Heiskanen asui ja opiskeli Berliinissä kahteen otteeseen yhteensä viisi vuotta. Muurin jakamassa suurkaupungissa talvikauden lämmitys hoitui hiilellä ja savusumupäivinä radiossa varoitettiin ihmisiä menemästä ulos.
 – Jos en ollut kuullut varoitusta ja menin ulos, oli kotiin palatessa kauhea päänsärky sekä iholla ja hiuksilla rikinkatkuinen kelmu.
 Vaikka radion varoitukset koskivat lapsia ja vanhuksia, myös nuori terve nainen kärsi savusumusta. Ahdistusta lisäsi mainosvalojen valtava määrä ja jatkuva melu.
 – Lopulta en enää kestänyt. Vaikka siellä oli opinnot ja ystäviä, minun oli pakko päästä kotiin ja metsään.
 Heiskanen muutti Ouluun ja aloitti psykologian opinnot. Turun yliopistossa hän viimeisteli opintonsa ja valmistui psykologiksi.
 Teollistuneen mielen krapula
 On talvinen joulukuun alun pakkaspäivä. Aurinko on tullut piipahtamaan taivaanrantaan. Irma Heiskanen kulkee pienen suolammen rantaa ja huutelee tervehdyksiä taivaan sinessä kaartelevalle korpille. Tovin kuluttua korppi vastaa.
 Ekopsykologiassa on kyse ihmisen ja luonnon suhteesta – yhteisestä elämästä. Heiskanen puhuu teollistuneesta mielestä, jossa ihminen on mennyt liiallisuuksiin pyrkiessään hallitsemaan luontoa yhteiselon sijaan.
 – Filosofi  Tere Vadén  on hienosti sanonut, että me olemme humaltuneet fossiilisesta energiasta ja nyt meillä on krapula.
 Ekopsykologi Irma Heiskanen metsäpolulla. Jarkko Riikonen / Yle
 Ekopsykologia tarkastelee, miten hyvä ja paha muuttuu ja miten meidän suhteemme luontoon muuttuu ajan kuluessa.
 – Meillä on edessämme välttämätön, koko nykyisen elämäntavan muutos. Mielestäni siihen pitäisi kiinnittää enemmän huomiota, miten tätä uudistumis- ja muutostyötämme teemme.
 Ei ole mikään ihme, että etenkin nuoret kokevat ilmastoahdistusta. Media tuo joka päivä eteen uutisia sademetsien tuhosta, jäätiköiden sulamisesta ja ilmaston lämpenemisestä.
 Heiskanen peräänkuuluttaa huonojen uutisten vastapainoksi myös hyviä uutisia.
 – Nykyinen tapa uutisoida tukee vanhoja valtarakenteita. Kiinnitetään jatkuvasti huomiota esimerkiksi siihen, mitä Trump twiittaa sen sijaan, että kerrottaisiin ihmisistä, jotka toimivat ja tekevät töitä uhkaavan katastrofin ehkäisemiseksi.
 Aktivismi auttaa ahdistukseen
 Tietoisuus ilmastonmuutoksesta ja koko fossiilisen energian aiheuttaman elämäntavan muutoksista ja uhkista pelottaa nuorten lisäksi myös aikuisia.
 Ympäristö- ja ilmastoahdistus voi lieventyä esimerkiksi retkillä, joissa tietoisesti rakennetaan elpymisen ja toipumisen paikkoja. Hiljainen yhdessä oleminen luonnossa, ajatusten jakaminen.
 Tärkeää on löytää ja luoda yhteys niihin, jotka myös haluavat tehdä asioille jotakin.  Riikka Pennanen / Yle
 – Lisäksi voi liittyä johonkin aktivistiryhmään. Ahdistuksen kanavointi toimintaan purkaa pahaa oloa ja yhteinen tekeminen tärkeiden asioiden eteen kantaa ihmistä.
 Yhdessä toisten kanssa syntyy myös luovuus, kun pohditaan, mitä asialle voidaan tehdä. Siitä muutos lähtee kasvamaan kuin puu.
 Heiskanen tarjoaa nykyisen kylmän vaihtotalouden tilalle kiintymys- ja huolenpitokulttuuria.
 – Ekopsykologisesti ajatellen me elämme aivan liian ihmiskeskeisessä kulttuurissa. Meiltä puuttuu sekä kunnioitus että ymmärrys siitä, että me olemme riippuvaisia toisista lajeista ja ympäristöstä.
 Hän nostaa esimerkiksi Uuden-Seelannin Whanganui-joen, jolle myönnettiin pari vuotta sitten laillisen henkilön oikeudet. Joen oikeuksia valvovat maori-heimot, jotka puhuvat luonnon puolesta myös talousasioissa ja jos jokea vastaan rikotaan, siitä saa rangaistuksen.
 Heiskasen tekemät esiliinat symboloivat kiintymys- ja huolenpitokulttuuria. Tähän esiliinaan on kuvattu suuri tulva, jossa kultainen joutsen hakee mummon ja karhun pois tästä maailmasta. Jarkko Riikonen / Yle
 Monelle voi olla outo ja hämmentävä ajatus, että luonnolla on samat oikeudet kuin ihmisellä. Kiintymys- ja huolenpitokulttuurissa nähdään välttämättömäksi kiittää luontoa ja puhua sen puolesta.
 Meilläkin on kiitetty metsää sienistä tai marjoista ja eläimiä siitä, että ne on saatu saaliiksi. Suomalainen runolaulu on pyytämisen ja kiittämisen kulttuuria.
 – Tärkeää olisi oppia kunnioittamaan ympäristöä ja toisia olentoja myös nykypäivänä.
 Lohdullinen lahoaminen
 Luonto on iät ja ajat opettanut meitä, että alussa on siemen, sitten tulee kasvu, kukoistus, lakastuminen ja maatuminen. Luonnon kiertokulku, se on väistämätön.
 – Suhde kuolemaan on meidän jokaisen ratkaistava. Lakastuminen ja maatuminen, ne ovat jääneet meidän kulttuurissamme vähemmälle huomiolle.
 Aurinko nousee ja laskee, jokainen lakastuu ja lahoaa pois ajan kuluessa. Ikuisen nuoruuden tavoittelu on sitä, että ei hyväksy väistämätöntä.  Jarkko Riikonen / Yle
 Myös ekopsykologiassa joudutaan pohtimaan kuoleman kohtaamista, miten se muuttuu ja miten kuolemaan suhtaudutaan.
 – Tämän hetkisessä kulttuurissamme elämää yritetään väkisin pidentää, pyritään yli sadan vuoden elämään. Minun mielestäni se on sitä, että ei hyväksytä väistämätöntä.
 Tuore lumi peittää pientä suolämpärettä lammen rannalla. Ruskeiksi muuttuneiden suopursujen latvat ovat kuorruttuneet kimmeltävään huurteeseen. Talvea voisi ajatella luonnon kuolemana, mutta hangen alla on elämää.
 Maatuminen ja lahoaminen on täynnä elämää. Erilaisten organismien, hajottajien ja pieneliöiden työ mahdollistaa uuden siemenen kasvuun lähdön. Se on lohdullinen ajatus.
 Ethän unohda satuja
 Taivaanrantaan painuva keskitalven aurinko värjää vastarannan kuuset leiskuvan punaisiksi. Lähimmän puun oksalla riippuvaa naavaa on helppo uskoa tontun parraksi, joka on ripustettu pesun jälkeen kuivumaan.
 Kaikkien - niin nuorten kuin vanhempienkin - kannattaa lukea satuja, tehdä taidetta ja tarinoita, sanoo Heiskanen. Lisäksi hän kannustaa ihmisiä kulkemaan luonnossa katsomassa sen ihmeitä.
 Luonnossa voi nähdä ihmeitä, kun pitää mielen avoinna.  Riikka Pennanen / Yle
 Irma Heiskanen muistuttaa, että me tarvitsemme myös mysteereitä. Elämää ei ole missään valmiiksi selitetty.
 – Ei kukaan voi sanoa tietävänsä täysin, mitä todellisuus on. Paljon asioita tiedetään ja ymmärretään, mutta paljon on myös arvoituksia. Mysteerit ovat äärimmäisen tärkeitä säilyttää, ne pitävät mielen avoimena.
 Välineitä ihmeiden löytämiseen on. Kännykkään voi nykyään jopa hankkia mikroskoopin, kaivaa vähän maaperää ja löytää karhukaisia tai muita outoja otuksia.
 – Luonnossa voi lumoutua jo pelkästään sen kauneudesta. Luonto ravitsee meitä niin äärettömän monin tavoin. Ilman sitä me emme jaksa.

Ekopsykologi auttaa kulutusyhteiskunnan krapulaan: "Emme enää toimi pelkästään ihmisten mielenterveyden vaan ihmisen ja luonnon yhteisen mielenterveyden puolesta"


Summary: Noin 800 000 suomalaista käy töissä oman asuinkuntansa ulkopuolella. Hämeenlinnalainen Anne Ilvonen lyhentää työpäiväänsä junamatkan avulla.

Hämeenlinnassa viime keväänä tehdyn  kyselyn  mukaan yhä useampi pendelöijä tekee töitä työmatkallaan. 40 prosenttia kyselyyn vastanneista pendelöijistä saa laskea työmatkansa osittain tai kokonaan työajaksi. Luku on hienoisessa kasvussa.
 Vaikka pendelöinti on yleistä, tutkimustietoa on saatavissa niukasti.
 Viestintä- ja innovointipäällikkönä työskentelevä  Anne Ilvonen  on käynyt Hämeenlinnasta Helsingissä töissä viisitoista vuotta.
 – Työnantajan kanssa on sovittu, että teen työtä myös junassa, sanoo Ilvonen.
 Iivosen mielestä työmatka-ajan käyttäminen töiden tekemiseen helpottaa arkea. Hän tietää, että työmatkajunassa istuu aina myös paljon väkeä, jotka eivät käytä työmatkaa töiden tekemiseen.
 Tunti on pendelöinnin kipuraja
 Hämeenlinna on yksi maan vilkkaimmista pendelöintikaupungeistä. Hämeenlinnaan ja Hämeenlinnasta pendelöi töihin joka päivä noin viisitoista ja puolituhatta ihmistä. Suurin osa heistä käyttää junaa.
 Pirkanmaan liitto ja Tampereen kauppakamarin tekemän  selvityksen  mukaan noin tunnin matka-aika on pendelöinnin kipuraja. Jos työmatka pitenee siitä, pendelöinti vähenee oleellisesti.
 – Toivomme, että esimerkiksi juniin tai busseihin saataisiin mahdollisimman hyvät työskentelyolosuhteet, sanoo Suomen kasvukäytävä -verkoston johtaja  Anne Horila .
 Pendelöintiperheellä on minuuttiaikataulu
 Hämeenlinnan kaupunki on yksi niistä organisaatioista, joiden työntekijät pystyvät hyödyntämään työmatkansa työajaksi.
 – Näin päivä ei välttämättä pidenny, kun pystyy hyppäämään junaan ja heti aloittamaan työt. Silloin työn ja perhe-elämän yhteen sovittaminen on helpompaa, sanoo Anne Horila.
 Horilan mukaan tutkimustietoa pendelöinnistä kaivattaisiin lisää. Yritykset, työntekijät ja organisaatiot olisi saatava yhdessä etsimään ratkaisuja entistä sujuvampaan pendelöintiin.
 – Pendelöinti on hyödyllistä yrityksille, mutta sen on oltava myös riittävän sujuvaa yksilöiden näkökulmasta, sanoo Horila.
 Hämeenlinnalaisessa Ilvosen perheessä myös Anne Ilvosen puoliso pendelöi; hän matkustaa töihin Hämeenlinnasta Tampereelle. Ilvonen myöntää, että pendelöijien perheessä aikatauluttaminen on toisinaan vaativaa.
 – Kun lapsemme oli päiväkodissa, päivillä oli minuuttiaikataulu, että ehti junaan ja hakemaan lapsen ajoissa, sanoo Ilvonen.
 Lähijunassa on hankala työskennellä
 Kesällä 2016 Hämeenlinnasta poistettiin 14 IC junaa. Osa pendelöijistä onkin vaihtanut junan viime vuosina linja-autoon tai omaan autoon.  Hämeenlinnan pendelöintiraadin  puheenjohtaja  Kirsi Levän  mukaan Helsinki-Tampere-moottoritiellä ajaa tällä hetkellä 5000 autoa päivässä enemmän kuin vuonna 2015.
 Joulukuun 15. päivä voimaan astuvat  uudet juna-aikataulut , joissa on esimerkiksi kymmenen uutta päivittäistä vuoroa Hämeenlinnaan. Edelleen kuitenkin moni juna porhaltaa Hämeenlinnan ohi.
 Sosiaalisen median keskusteluissa pendelöijät harmittelevat sitä, että moni junayhteys on nykyään lähijunayhteys. Lähijunissa työskenteleminen on pendelöijien mukaan IC-junaa hankalampaa: tietokonetta on tasapainoteltava sylissä, junavaunussa ei ole virtapistoketta ja lähijunassa istutaan ahtaammin kuin IC-junassa.
 Anne Ilvonen ottaa tietokoneensa esiin heti junaan istuuduttuaan. Ilvonen on tyypillinen pendelöijä, sillä tilastokeskuksen mukaan 350 000 pendelöijää tekee Ilvosen tavoin asiantuntijatyötä. Päivät ovat hyvin vaihtelevia.
 – Työpäivä lyhenee, kun aloitan heti junassa työt. Ei ole olemassa tavallista pendelöijän työpäivää, sanoo Anne Ilvonen.

Pendelöijiä on tutkittu vähän, vaikka heitä on jo satoja tuhansia –  kun työpäivä lyhenee, arki helpottuu


Summary: Maita ei ole saatu sitoutumaan laajoihin päästöleikkauksiin, tiukkoihin uusiin sääntöihin, rahoituksen laajentamiseen ja turvaamaan kaikille mahdollisuus sopeutua muuttuvaan ilmastoon.

Kun on tosi kyseessä, osallistujien todellinen luonne selviää.
 Näin on käynyt reilusti yliajalle venyneissä YK:n Madridin ilmastoneuvotteluissa. Kunnianhimoisempia päästövähennyksiä ajavat maat yrittävät saada kokouksesta edes kirjauksia, joilla osoitetaan etenkin nuorille aitoa sitoutumista tieteen osoittamista päästöleikkaustarpeista.
 Kokouksen puheenjohtajamaa Chilen ajamat linjaukset saavat tukea etenkin EU:lta, Norjalta, Kolumbialta ja lukuisilta muilta kehittyviltä tai kehitysmailta.
 Vastassa on Brasilian lisäksi Intia ja vanhoihin ilmastokokousasemiin palannut Kiina. Myös Saudi-Arabia ja päästöleikkauksia hakevasta Pariisin sopimuksesta ulos matkalla oleva USA on vaikeuttanut neuvotteluja.
 Vaikeita neuvottelukysymyksiä on vielä useita. Päästöleikkausten kannalta tärkeimmät ovat sopimuksessa mukana olevien maiden sitoutuminen edes ensi vuonna nykyisten toimenpiteiden tiukentamiseen ilmastokriisin takia. Kokouksen päätöslauselmaesityksessä ei erikseen tuoda painokkaasti esille kaikkien maiden tarvetta tiukentaa kansallisia velvoittavia sitoumuksia päästöleikkeuksista.
 Toisen keskeisen kysymyksen eli niin sanottujen Pariisin sopimuksen päästökauppamarkkinoita säätelevien pykälien osalta tilanne on pahasti auki.
 Päästökaupan riskit jäämässä ilman sopua
 Molempien keskeisten kysymysten kohdalla maiden välillä menee syvä juopa eteenpäin pyrkivien ja niiden maiden välillä, jotka haluavat pysytellä enintään nykytasossa. Mailta on vaadittu lukuisia kertoja kokouksessa ja sen ulkopuolella tiukempaa otetta päästövähennyksiin.
 Madridista odotettiin ratkaisua etenkin päästökaupan sääntöihin. Säännöt eivät kokouksen tämän hetkisen tilanteen mukaan ole turvaamassa sitä, että ne johtavat päästöjen vähentämiseen.
 Muun muassa Brasilialle, Australialle ja Intialle ollaan mahdollisesti esittämässä ratkaisua, jossa he saavat käyttää heillä jo olevia päästöoikeuksia osittain lähivuosien aikana. Muut esillä olevat esitykset ovat tältä osin vielä huonompia päästövähennysten kannalta.
 Lisäksi päästömarkkinoilla on edelleen Brasilian, mutta myös muiden maiden kannattama kaksoislaskutuksen mahdollisuus. Mahdollisuuden takia päästökauppa ei ole johtamassa tarvittaviin vähennyksiin, kun sekä myyjä että ostaja kuittaavat vähennykset.
 Sääntöjen on ollut tarkoitus nopeuttaa päästöjen vähentämistä, mutta Madridin mahdolliset päätökset ovat johtamassa myös siihen, että markkinat eivät ilman vedenpitäviä sääntöjä kehity.
 Lisäksi säännöt ovat sallimassa sen, että vanhoja oikeuksia käyttävät maat mitätöivät päästöillään muiden maiden vähennyksiä.  Lopputuloksena  voi olla se, että kokonaispäästöt vain jatkavat reipasta kasvuaan.
 Ihmiset osoittivat mieltään ilmaston suojelemisen puolesta YK:n ilmastokokouksen COP25 yhteydessä Madridissa 13. joulukuuta.  Pierre-Philippe Marcou / AFP
 Maat eivät innostuneet tiukentamaan ilmastositoumuksia
 Madridissa odotettiin lukuisten maiden, etenkin isojen saastuttajien ilmoittavan uusista ilmastotavoitteistaan. Ilmoituksia tai lupauksia niistä ei ole  juuri  saatu. Tavoitteet ilmastonmuutoksen hillitsemisestä kestävälle 1.5 asteen tasolle ovat jäämässä ensi vuoden loppupuolelle Glasgowin ilmastokokoukseen.
 Ilmastokokousta ennen pidetään myös tämän vuoden tapaan syksyllä YK:n yleiskokous, jonne odotetaan muun muassa EU:n valmista ilmoitusta tiukennuksista.
 Madridissa hiotaan vielä kokouksen kirjauksia siitä, miten osapuolia voidaan sitoa ensi vuoteen ja tiukentamaan päästötavoitteita.
 Päästöt pitäisi saada nopeasti laskuun ja tippumaan noin puoleen nykyisistä maiden lupauksista. Samoissa kirjauksissa pitäisi muun muassa korostaa Pariisin sopimuksen henkeä siitä, että ilmastonmuutos koskee kaikkia ja ketään ei pitäisi unohtaa, kun toimia tehdään. Kansalaisjärjestöt ovat huolissaan siitä, että sosiaalisia- ja oikeuskysymyksiä ei turvata Madridissa.
 EU:n viherryttämisohejelmasta vastaava Frans Timmermans esiintyi Madridin ilmastokokouksessa muiden kunninhimoista ilmastopolitiikkaa ajavien maiden kanssa. Kari Ikävalko / Yle
 Rahoituskysymykset lykkääntyvät
 Kolmas keskeinen Madridissa neuvoteltu asia on ollut ilmastorahoitus ja etenkin saarivaltioiden olemassa oloa uhkaavien lämpenemisvaikutusten vahinkojen korvaaminen. Saarivaltiot ja monet muut muutoksen kouriin selvimmin joutuneet ovat vaatineet erillistä korvausrahaa. Myös näissä tulokset ovat jäämässä lähes olemattomiksi.
 Monet kehittyvät maat, kuten esimerkiksi Egypti ja Iran ovat korostaneet sitä, että ilmastonmuutos vaatii paljon rahaa ja teknistä tukea sopeutua muutokseen.
 Suomen pääneuvottelija  Outi Honkatukian  mukaan Madridissa voidaan päätyä vielä pääkohtien osalta siirtämään asiat seuraavaan kokoukseen.
 – Riskit kasvavat, mitä pidemmälle iltaan mennään. Ei olla enää kauhean kaukana, mihin Kööpenhaminan ilmastokokouksessa päädyttiin.
 Kymmenen vuotta sitten Kööpenhaminan kokoukseen tultiin suurvaltajohtaja myöten ratkaisemaan ilmastonmuutosta, mutta tuloksena oli pannukakku. Myös Madridissa voidaan päätyä vain yleiskirjauksiin siitä, mitä jatkossa pitää tehdä.
 Yli vuorokouden yliajalle menneen kokouksen arvellaan jatkuvan vielä useita tunteja, mahdollisesti sunnuntain puolelle.
 Lue myös:
 Rahaministerit ensimmäistä kertaa ilmastoneuvotteluissa – Onnistunut muutos voi maailmankuulun tutkijan mukaan olla erittäin houkutteleva
 Ilmastosovun keskeiset palat heikolla pohjalla: hiilisäännöissä iso riski epäonnistua samalla kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia
 Puolan ilmastoneuvottelut ajautuivat loppumetreillä hankaluuksiin – Brasilialla omat vaatimukset
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"

Ilmastokokouksesta uhkaa tulla pannukakku – kokouksen lopputulema voi olla, että päästöt jatkavat kasvuaan


Summary: "Sardiinimielenosoittajat" eivät aio perustaa puoluetta, vaan ilmaista vain päättäjille mielipiteensä.

Kymmenet tuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltään Rooman keskustassa San Giovannin aukiolla.
 He kuuluvat nopeasti kasvaneeseen "sardiiniliikkeeseen", joka vastustaa Italiassa heidän mielestään vallalla olevaa "vihan politiikkaa" ja yhteiskunnallista vastakkainasettelua.
 Paikalla ollut Ylen toimittaja  Petri Burtsov  kertoi, että vaikka liike on saanut alkunsa erityisesti nuorison parissa, mukana oli kaikenikäisiä ihmisiä, yhtä lailla nuoria kuin vanhojakin, samoin kuin lapsiperheitä. Tunnelma oli iloinen, vastustaahan liike Italian politiikkaan pesiytynyttä vihapuhetta.
 Yleiskuvaa mielenosoituksesta Roomassa 14. joulukuuta.  Petri Burtsov / Yle
 Mielenosoituksessa kritiikkiä osoitettiin erityisesti jyrkän oikeistolaista La Lega -puolueen puheenjohtajaa  Matteo Salvinia  vastaan. Häntä pidetään suurimpana syyllisenä vihaan ja rasismiin, jotka nyt leimaavat Italian poliittista ilmapiiriä.
 Mielenosoituksessa väki halusi puolustaa maahan tulleita paperittomia siirtolaisia, mutta esillä olivat myös esimerkiksi ympäristön suojelu ja nuorten ongelmat, kertoo Petri Burtsov.
 "Sardiiniliikkeellä" ei ole poliittisia tunnuksia, eikä mielenosoituksessakaan käytetä muita kylttejä kuin liikkeen sardiinitunnusta. Liike ei ole aikeissa ryhmittäytyä puolueeksi.
 Sardiini-nimi on tullut siitä, että liike on alkanut Italian pienillä paikkakunnilla, missä väki on kokoontunut pikkukaupunkien ahtaille keskustoreille. Siellä he ovat olleet ahtautuneina kuin sardiinit purkkiin.
 Petri Burtsov / Yle
 Italiassa suuren suosion saanut "sardiiniliike" vetoaa oikeistopopulismiin kyllästyneisiin nuoriin

Tuhannet ihmiset vastustivat "vihan politiikkaa" Rooman "sardiinimielenosoituksessa"


Summary: Samalla haaviin jäi 16 etsintäkuulutettua.

Poliisi puhallutti yli 21 000 autoilijaa vuorokauden kestäneellä puhallutusmaratonilla. Ratsian päätyttyä lauantaina iltapäivästä, oli ratista kärähtänyt 66 rattijuopumuksesta epäiltyä kuljettajaa. Heistä 27:ää epäillään törkeästä rattijuopumuksesta. Huumantuneena ajamisesta epäiltyjen saldoksi tuli 14 kuskia.
 Samalla poliisin haaviin jäi muutakin. Valvonnan yhteydessä ratista kärähti 16 etsintäkuulutettua, poliisi kertoo  tiedotteessaan .
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Heikki Kallion  mukaan positiivista oli se, että rattijuoppojen määrä laski tilastollisesti marraskuussa tehdystä rattijuoppovalvonnasta.
 – Positiivista oli se, että rattijuoppojen määrä laski tilastollisesti marraskuussa tehdystä rattijuoppovalvonnasta. Nyt joka 328. ratsioissa tarkastettu kuljettaja osoittautui epäillyksi rattijuopoksi, kun marraskuun ratsioissa vastaava luku oli 217, Kallio sanoo.
 Kallion mukaan 24 tunnin yhtäjaksoista valvontamaratonia tehtiin nyt kolmatta kertaa. Perjantaina klo 14 alkaneen ja vastaavasti lauantaina klo 14 päättyneen ratsian painopiste kohdistui iltaan ja yöhön.
 Samaan aikaan, valvontamaratonin ulkopuolella, tien päältä kärähti 38 epäiltyä rattijuoppoa. Eli kaikkiaan vuorokauden aikana ratista kärähti 104 rattijuopumuksesta epäiltyä.

Rattijuoppoepäiltyjen määrä laski marraskuun lukemasta poliisin puhallutusmaratonilla – 21 000 kuljettajaa puhallutettiin, 66 kärähti


Summary: Naamiomiehet pakenivat paikalta pyörillään.

Yksi ihminen on kuollut ravintolassa Ruotsin Gislavedissa sattuneessa poikkeuksellisessa välikohtauksessa.
 Muun muassa  Expressen-lehti  kertoo, että kolme naamioitunutta miestä ryntäsi hotellin ravintolaan ja hakkasi 60-vuotiaan miehen kuoliaaksi. Tämän jälkeen kolmikko pakeni paikalta pyörillään.
 Aftonbladet-lehdelle  puhunut silminnäkijä kuvailee tilannetta kaaosmaiseksi. Hänen mukaansa miehet juoksivat ravintolan keittiöön, mistä kuului pian rikkoutuvien astioiden ääniä.
 – Joku huusi: ”Hän kuolee, hän kuolee” ja sitten näin miehen, jonka rinta oli yltä päältä veressä, sanoo silminnäkijä.
 Ravintolan muut asiakkaat yrittivät pysäyttää hyökkääjät, mutta he pääsivät pakoon.
 Hyökkäys tapahtui kello 18.30 paikallista aikaa. Pahoinpidelty mies menehtyi tapahtumapaikalle.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Kolme naamiomiestä hyökkäsi ravintolaan Ruotsissa ja surmasi asiakkaan – miehet yhä karkuteillä


Summary: Puoluepolitiikasta tauolla oleva Väyrynen kirjoittaa kirjaa ja järjestelee uusiksi kiinteistöasioitaan.

Keminmaalainen konkaripoliitikko ja yrittäjä  Paavo Väyrynen  on laittanut myyntiin Viron Pärnussa sijaitsevan hotellinsa. Vireillä on myös muita kiinteistökauppoja sekä Virossa että Suomessa.
 Viron hotellin myymisestä kertoi ensimmäisenä  Kauppalehti  ja Väyrynen kertoo aikeistaan nyt myös  blogissaan .
 Kyseessä on 11-huoneinen hotelli, jonka Paavo Väyrynen hankki puolisonsa  Vuokon  kanssa Viron Pärnusta neljä vuotta sitten. Hotelli oli tarkoitettu lomanviettopaikaksi lapsille ja nuorille, jotka asuvat Väyrysten lastensuojeluyrityksissä Keminmaassa ja Keski-Uudellamaalla. Suomessa lasten lomapaikaksi hankitun Portimon entisen koulun Ranualta Väyryset ovat myyneet jo aiemmin käytön vähäisyyden vuoksi.
 Nuorten lomailu myös Pärnun hotellissa on ollut vähäistä. Viime vuosina Inge Villa on ollut kesäkaudet vuokrattuna Ikaalisten matkatoimistolle.
 Väyrysen hotellikauppa Virossa oli yksi vuoden 2015 kalleimpia kiinteistökauppoja Pärnussa, kertaa Kauppalehti jutussaan. Virolaisessa City24-kiinteistönvälitysportaalissa myynnissä olevan Inge Villan myyntihinta on nyt 570 000 euroa.
 Hotellin myynnistä huolimatta Väyrynen ei ole kokonaan luopumassa Viron yhteyksistä.
 – Hankimme Inge Villan tilalle Pärnusta tai Tallinnasta huoneiston, jota voimme käyttää ympäri vuoden lasten ja nuorten vapaa-ajan viettoon.
 Muutoksia myös Keminmaassa
 Blogissaan Väyrynen kertoo, että myynnissä on myös Väyrysten entinen Keminmaan kotitalo, joka on jäänyt tyhjilleen ja tarpeettomaksi.
 Keminmaassa sijaitsevan kylpylähotelli Pohjanrannan sekä nuorisokodin läheisyyteen Väyrynen on puolestaan rakentamassa uutta, opastuskeskus Pohjanportin.
 Väyrysen mukaan Pohjanportista tulee taukopaikka, jossa voi muun muassa ladata sähköauton. Rakennukseen tulee myös näyttelyosasto, jossa kerrotaan Peräpohjolan historiasta ja nykypäivästä.
 Alkutalvesta Paavo Väyrynen kertoi aikovansa pysyä seuraavat kaksi vuotta puoluepolitiikan ulkopuolella, koska hän kokee, ettei hänellä tällä hetkellä ole riittäviä vaikutusmahdollisuuksia.
 Nyt Väyrynen on valmistellut uutta, ensi vuonna ilmestyvää kirjaansa. Väyrysen mukaan kirja käsittelee Suomen poliittista elämää viimeksi kuluneiden viiden vuosikymmenen aikana, mutta katsoo myös tulevaisuuteen.
 Lue myös:
 Väyrynen osti hotellin Virosta – lomapaikka nuorisokodin lapsille
 Paavo Väyrynen jättää puoluepolitiikan ainakin kahdeksi vuodeksi –  "En usko, että Keskustassa edelleenkään olisi vaikuttamisen mahdollisuuksia."

Paavo Väyrynen myy hotellinsa Virosta, hinta yli puoli miljoonaa euroa – myös entinen kotitalo Suomessa on kaupan


Summary: Hallitus on puinut yhtenäistä kantaa usean tunnin al-Holin leirillä olevien suomalaisten auttamisesta.

Hallitus on ollut koolla useamman tunnin ratkomassa yhtenäistä linjaa al-Holin leirillä olevien suomalaisten auttamiseksi. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) on ilmoittanut pitävänsä asiaa koskevan tiedotustilaisuuden eduskunnan valtiosalissa kello 19.00.
 Huomenna tiistaina hallituksen on määrä vastata välikysymykseen al-Holin leirillä olevien suomalaisten kotiuttamisesta.
 Presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi sunnuntaina al-Holin leirillä olevien suomalaisten tilannetta  tasavallan presidentin verkkosivuilla.  Hänen mukaansa  lapsia tulee auttaa .
 Leirillä oleviin aikuisiin suomalaisnaisiin sama moraalinen velvoite ei ulotu, presidentti arvioi. Suomen kansalaisina heillä on kuitenkin oikeus konsulipalveluihin.
 – Ongelma tulee, jos lapsen auttaminen estyy siksi, että tosiasialliseksi ehdoksi tulee äidin sisällyttäminen samaan apuun. Linjaus tästä on keskeinen, niin hallituksen päätöksessä kuin välikysymyksessä, Niinistö toteaa.

Katso suorana kello 18.55 alkaen: Pääministerin tiedotustilaisuus hallituksen al-Hol-linjasta


Summary: Poliisi ei ole kertonut liittyykö operaatio Espoossa tapahtuneeseen tunkeutumiseen kemikaalivarastoon.

Helsingin poliisi kertoo, että sillä on meneillään operaatio Helsingin Olympiaterminaalilla.
 Poliisi kertoo operaatiostaan twitter-tilillään näin: "Poliisilla on käynnissä useamman partion on tehtävä Olympiaterminaalin edessä. Tilanne on poliisin hallinnassa, eikä sivullisilla ole vaaraa. Tiedotamme asiasta lisää myöhemmin."
 Toistaiseksi poliisi ei ole kommentoinut operaatiotaan. Poliisi ei kerro liittyykö se mahdollisesti aiemmin tänään Espoossa olleeseen operaatioon espoolaisella kemikaalivarastolla.
 Lue lisää:
 Espoossa kemikaalivarastoon tunkeutumisen yhteydessä yksi loukkaantunut lievästi – Poliisi tutkii asiaa törkeänä rikoksena ja epäilee siihen liittyvän viisi ihmistä

Poliisilla meneillään operaatio Helsingin Olympiaterminaalilla


Summary: Länsi-Uudenmaan poliisi tiedottaa asiasta yhteisöpalvelu Twitterissä.

Länsi-Uudenmaan poliisi kertoo, että Espoon Karapellontien 6:ssa sijaitsevassa kemikaalivarastossa on menossa poliisioperaatio ja että aluetta eristetään.
 Poliisi vetoaa, ettei alueelle tule mennä, mutta on muutoin vaitoinainen tapauksesta.
 Länsi-Uudenmaan poliisi tiedottaa asiasta Twitterissä:.
 Tässä vaiheessa poliisi ei kerro asiasta enempää.

Poliisioperaatio Espoon Karakalliossa – Poliisi: "Alueelle ei tule mennä!"


Summary: Sunnuntain järistys oli voimakkuudeltaan 6,8. Sen jälkeen Filippiineillä on ollut useita jälkijäristyksiä.

Filippiineillä eilen maan eteläosassa tuhoa kylväneen maanjäristyksen uhreja etsittiin vielä tänään.
 Järistyksen voimasta romahtaneiden rakennusten raunioissa pelätään olevan useita ihmisiä. Ainakin kolme ihmistä on kuollut maanjäristyksen vuoksi.
 Sunnuntainen maanjäristys oli voimakkuudeltaan 6,8.
 Järistys aiheutti vaurioita kouluille, kaatoi rakennuksia ja aiheutti vammoja kymmenille Mindanaon saarella, mutta isot kaupungit säästyivät pitkälti tuhoilta. Saarella oli myös lokakuussa useampi tuhoisa maanjäristys. Tuolloin yli kaksikymmentä ihmistä kuoli järistyksissä.
 Filippiineillä on ollut maanantain aikana myös voimakkaita jälkijäristyksiä, kertoo esimerkiksi  Euroopan seismologian keskus EMSC.

Filippiineillä etsitään eloonjääneitä eilisen maanjäristyksen jälkeen – ainakin kolmen tiedetään kuolleen


Summary: Viron sisäministeri Mart Helme arvosteli sunnuntaina Suomen uutta hallitusta ja nuorta pääministeri Sanna Marinia.

Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  on esittänyt anteeksipyyntönsä Viron sisäministeri  Mart Helmen  sunnuntaina antaman haastattelun johdosta.
 Oikeistopopulistisen konservatiivisen kansanpuolueen Ekren puheenjohtaja  Helme arvosteli sunnuntaisessa radiohaastattelussa  Suomen uutta hallitusta ja nuorta pääministeri  Sanna Marinia  (sd.). Helme oli muun muassa kyseenalaistanut Marinin kokemuksen ja kyvyn hoitaa tehtäväänsä.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  välitti presidentti Kaljulaidin anteeksipyynnön Suomen pääministeri Sanna Marinille ja hallitukselle.
 Niinistö ja Kaljulaid kävivät tänään puhelinkeskustelun Viron aloitteesta, Tasavallan presidentin kansliasta kerrotaan.

Presidentti Niinistö välitti Viron presidentin anteeksipyynnön Marinille


Summary: Taustalla ovat Facebookin kiristyneet eläinmääräykset, joista on ollut julkisuudessa vähän tietoa.

Facebook on sulkenut joulukuussa suomalaisia eläinaiheisia sivuja. Viime viikon lopulla Facebook sulki esimerkiksi Suomen suosituimman siipikarjaharrastajien keskusteluryhmän Munanetin ja Tuotantokanit-ryhmän.
 Munanettiryhmässä oli vajaat 15 000 jäsentä. Nyt ryhmä on hävinnyt kokonaan.
 Poistoista ei ylläpitäjien mukaan tullut varoitusta tai ilmoituksia.
 Facebook on alkanut poistaa nopeasti eri eläinryhmiä. Syynä poistoon voi  Tuotantokanit-ryhmän  ylläpitäjän mukaan olla, jos ryhmässä on myyty eläimiä, ryhmässä on ollut kuvia tapetuista eläimistä tai ryhmässä on käsitelty eläinten hyödyntämistä.
 Tuotantokani tarkoittaa  sitä, että kaneja kasvatetaan ruuaksi, villan takia tai siitoseläimeksi eli muuhun kuin lemmikkikäyttöön.
 Monet eläinaiheiset keskustelusivut poistavat paniikissa kuvia tai päivityksiä, jotka voivat liittyä näihin teemoihin.
 Mitään ennakkovaroitusta ei annettu
 Taru Peltosaari  ylläpiti kana-aiheista Munanetti-ryhmää. Monen harrastajan mukaan ryhmä oli tärkeä tiedonjakokanava. Ryhmä oli toiminnassa vuosikausia.
 Kanaryhmissä on elvytetty suomalaisia maatiaiskanakantoja ja harrastus on nykyään suosittu.
 Peltosaarelle Facebook-ryhmä oli myös tapa tehdä eläinsuojelutyötä.
 – Minä ja muutama muu aktiivi olemme uskollisesti jaksaneet neuvoa yhä uudestaan ja uudestaan aloittelijoita muun muassa, että sairas kanakin tulee hoitaa, että kanalassa ei voi lainkaan mukaan pitää valoja päällä 24/7, että kana on parvieläin ja se tarvitsee lajitoverin seuraa kaikissa ikävaiheissa pikkutipusta alkaen, Peltosaari kuvaa.laitoin
 Munanetti oli Peltosaaren mukaan mukaan paikka, jossa sai ja uskalsi kysyä. Ryhmän poistaminen oli suuri yllätys.
 – Mitään ennakkovaroitusta ei annettu. Ryhmä vaan poistui, ja sen jälkeen se näkyi mulla omissa ryhmissä tiedolla, että ryhmä on poistettu, koska se rikkoo yhteisönormeja.
 Tässä vaiheessa Peltosaari sai lähettää asian uudelleen tarkastettavaksi.
 – Tein sen ja sain noin tunnin päästä ilmoituksen, että ryhmä on tarkistettu ja todettu, että se rikkoo yhteisönormeja. Sen jälkeen minäkään en enää nähnyt ryhmää.
 Paljon tietoa hävisi
 Kanaharrastaja  Joanna Jokinen  sanoo, että ryhmän poistuminen rajaa hyvien kotien etsimistä kanoille. Samoin paljon tietoa hävisi.
 – Ryhmässä oli vuosien tietotaito tiivistettynä. Moni harrastelija pystyi helposti etsimään kokemukseen ja faktaan perustuvaa oikeaa tietoa, nyt se on kaikki kadonnut.
 Jokisen mielestä Facebookissa kanojen myyminen tai ostaminen oli turvallista, koska aloittelijoita opastettiin.
 – Nyt se kaikki on kielletty.
 Pelkästään hevosryhmiä tuhansia
 Helsingin eläinsuojeluyhdistys HESY ry:n puheenjohtaja  Hannele Luukkainen  on sanonut aiemmin, ettei yhtäkään eläintä pitäisi ostaa netissä.
 Facebook kertoo itse, että sen yhteisönormit ovat pitkään kieltäneet eläinten myynnin. Esimerkiksi vuonna 2017 hevosihmiset panikoivat, että kauppa tyrehtyy kokonaan Facebookissa.  Ulkomainen hevosaiheinen verkkosivusto  kertoo, että nyt tilanne on vielä tiukempi.
 Maatiaiskanojen harrastus on ollut vilkasta Facebookin ansiosta.  Tiina Kokko / Yle
 Facebook perusteli sivuston mukaan tänä vuonna, että se kieltää kaiken elävien eläinten myynnin yksityisten henkilöiden välillä. Tähän asti Facebook oli kieltänyt kaiken villieläinten myynnin, hevossivusto kertoi. Sivuston mukaan esimerkiksi eläinsuojat saavat vielä mainostaa eläimiä, jotka tarvitsevat uutta kotia.
 Pelkästään hevosaiheisia keskusteluryhmiä on Facebookissa tuhansia.
 "Harrastelijat jäävät nyt vaille infoa"
 Joanna Jokinen ymmärtäisi, jos ryhmien poistot koskisivat esimerkiksi pentutehtailusivuja. Nyt hänen mukaansa poistuu hurjaa tahtia myöskin ryhmiä, joissa eläinten myynti ei ole alun perinkään sallittu.
 – Harrastelijat jäävät nyt vaille infoa, jos kaikki poistetaan. Kauppaamisen kieltäminen rajoittaa harrastustoimintaa hyvin paljon, kun pitää etsiä uusia kanavia myymisen ja ostamisen puitteissa.
 Facebookin henkilökohtaiset profiilit olivat Jokisen mielestä turvallinen tapa tehdä kauppaa, sillä myyjät eivät olleet anonyymeja. Facebookissa levisi tieto epäluotettavasta henkilöstä.
 – Foorumeilla on helposti vain "nimimerkki" tai "anonyymi" myymässä kanojaan, jolloin jää vaillinainen kuva henkilön luotettavuudesta joko eläimelle kotia etsiessä tai eläintä ostaessa.
 Miten käy yksittäisten ihmisten sivuille?
 Joanna Jokinen on mukana monessa suomalaisessa eläinryhmässä. Hänen mukaansa toiminta niissä on ollut pääosin rehellistä.
 Pentutehtailijat eivät hänen mukaansa muutenkaan ole Facebookin puolella pitänyt mitään isoa haloota. Jokinen arvelee, että pentutehtailijat jatkavat eläinten myymistä siellä missä ovat aiemminkin sen tehneet.
 Jokisen mukaan jää mysteeriksi, miten eläinten kohtelu paranee Facebook-ryhmiä poistamalla.
 Jokisella on omat kana-aiheiset sivut, joilla on 13 000 seuraajaa. Nyt hän pelkää, että nekin poistetaan.
 – Suoraan sanottuna pelottaa, häviävätkö nekin sivut, joihin olen nähnyt vaivaa ja aikaa todella laajalti.
 Maatiaiskukko.  Tiina Kokko / Yle
 Jokisen mukaan Facebook-ryhmiä on poistunut ympäri maailman, eikä suoria vastauksia ole saatu.
 – Mitään selkeää linjausta ei ole ns. "viralliselta taholta" tullut minkä takia ryhmiä poistetaan, rankimpana kohteena eläinryhmät mutta myöskin puutarharyhmiä ynnä muita on poistettu, Jokinen sanoo.
 Kauppa siirtyy muualle nettiin
 Ryhmien poistettua ylläpitäjät ovat joutuneet miettimään, missä keskustelu käydään jatkossa. Joanna Jokinen perusti Munanetin poistuttua  uuden ryhmän Facebookiin .
 – Nyt mietimme ryhmässä, miten on parasta toimia, jotta tämä ryhmä ei poistuisi.
 Tuotantokani-ryhmä on puolestaan siirtynyt MeWe-puolelle. MeWe on amerikkalainen sosiaalisen median ja verkostoitumisen palveluyritys.
 Ulkomailla eläimiä myydään jo eri sivustoilla.
 Voit keskustella aiheesta 16.12. kello 20.00 asti.
 Lue lisää:
 Nainen lupasi kyyditä kissoja steriloitaviksi eikä arvannut, mitä siitä seuraisi – ihmiset alkoivat maksaa leikkauksia varattomien kissoille
 Eläinsuojelupomo: "Yhtään eläintä ei pitäisi myydä netissä – nettikauppa kiellettävä"
 Pentutehtailija voi tehdä vuodessa 100 000 euron tilin

Facebook tiukensi käytäntöjään: Suomessa suljettiin yhtäkkiä suositut muna- ja kaniryhmät – nyt muutkin harrastajat ovat paniikissa


Summary: Ruotsalainen Felix Kjellberg aikoo kertoa jatkoaikeistaan myöhemmin.

Videopalvelu Youtuben suurin tähti PewDiePie eli  Felix Kjellberg  lopettaa toistaiseksi Youtube-videoiden julkaisemisen. Asiasta kertovat muun muassa  yleisradioyhtiö BBC  ja  iltapäivälehti The Mirror.
 – Pidän taukoa Youtubesta ensi vuonna. Halusin kertoa siitä etukäteen, koska olen tehnyt päätöksen. Olen väsynyt. Olen todella väsynyt, Kjellberg kertoi videoviestissään.
 Kjellberg sanoo pitävänsä taukoa vähän aikaa ja kertovansa jatkoaikeistaan myöhemmin.
 Kjellberg on pohtinut tauon pitämistä jo aiemmin, muun muassa  New York Times -lehden  laajassa haastattelussa lokakuussa.
 29-vuotias ruotsalainen aloitti uransa pelaamalla ja kommentoimalla videopelejä Youtube-kanavallaan. Myöhemmin hän on laajentanut sisältöjään huumoriin ja viihteeseen.
 Kjellbergin kanavasta tuli videoalustan suosituin vuonna 2013, ja sillä on tällä hetkellä yli 100 miljoonaa tilaajaa. Tämän vuoden alussa intialainen musiikkivideokanava T-Series ohitti sen tilaajamäärissä  fanien ahkerasta kampanjoinnista huolimatta.
 Kjellberg on noussut otsikoihin myös toistuvien kohujen takia. Disney lopetti yhteistyön Kjellbergin kanssa vuonna 2017, koska hänen videoillaan oli rasistista ja antisemitististä sisältöä.
 Tähden mukaan kohuissa on ollut kyse väärinkäsityksistä, ja hän on pyytänyt anteeksi joitain ylilyöntejä.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Youtube on pilalla – Katso tästä miksi
 Youtuben suurin tähti PewDiePie ja intialainen mediajätti ottavat yhteen kamppailussa, jossa tiivistyy koko Youtuben tulevaisuus
 Uuden-Seelannin isku toi nettimeemit terrorismiin – ampuja käytti hyväkseen PewDiePien näkyvyyttä
 Maailman eniten tienaava tubettaja on vasta 7-vuotias mutta hänelle ropisee miljoonia euroja

Youtuben suurin tähti PewDiePie jää tauolle: "Olen todella väsynyt"


Summary: Työkyvyttömyyseläkkeelle jäävien määrä lähti kasvuun. Viime vuonna pelkästään 1 300 lähi- ja sairaanhoitajaa menetti työkykynsä.

– En voi uskoa, että minulle kävi näin. En vieläkään, sanoo entinen lähihoitaja  Sari Juuso  ja tuijottaa kohti lattiaa espoolaisessa yksiössään.
 Juuso toimi hoitoalalla parikymmentä vuotta, joista suuren osan vanhusten kotihoidossa. Viime vuonna hän jäi työkyvyttömyyseläkkeelle masennuksen vuoksi.
 Viimeiset vuodet urastaan hän työskenteli Espoossa. Aluksi kaikki sujui hyvin. Juuso teki unelmatyötään, ja työkaverit olivat loistavia.
 Parin vuoden päästä asiat alkoivat muuttua. Kotihoidossa olevien vanhusten ja kotikäyntien määrät kasvoivat, mutta henkilökuntaa ei tullut lisää samassa suhteessa. Kotikäyntejä alettiin “kellottaa”, Juuso sanoo. Lääkkeiden antaminen viisi minuuttia, kylpy puoli tuntia.
 Vanhuksille oli yhä vähemmän aikaa. Moni heistä pyysi Juusoa jäämään kahville, kun tämän piti jo kiirehtiä seuraavaan osoitteeseen.
 Sari Juuso yritti olla tunnollinen työntekijä. Hän joutui ylitöiden kierteeseen ja romahti lopulta. Markku Rantala / YLE
 Juusolla saattoi olla pitkälle toistakymmentä asiakastapaamista päivässä. Käynnit piti myös kirjata tietokoneelle.
 – En oikein pystynyt siihen aikahommaan. Jutustelu jäi, kun piti suorittaa. Se oli surullista. Minä olin usein heille päivän ainoa ihmiskontakti.
 Juuso teki hommat loppuun asti vanhuksen kotona, vaikka käynnille varattu aika olisi loppunut kesken. Tämä johti siihen, että hän teki joka päivä ylitöitä.
 Myös lounastauot jäivät pitämättä. Sen sijaan hän otti kotoa evääksi hedelmän tai myslipatukan.
 Masennus yleistynyt eniten keski-ikäisillä naisilla
 Juuso on yksi tuhansista suomalaisista, jotka jäivät viime vuonna työkyvyttömyyseläkkeelle.
 Työkyvyttömyyseläkkeiden määrä kunta-alalla kääntyi nousuun muutama vuosi sitten, selviää julkisen alan työeläkevakuuttajan Kevan  Kunta-alan palveluksesta eläkkeelle siirtyneet 2018  -raportista.  Keva hoitaa pääosan  julkisten alojen eläketurvasta.
 Kun vuonna 2015 kunta-alalta jäi työkyvyttömyyseläkkeelle alle 4 700 ihmistä, 2018 määrä oli yli 5 100.
 Kaikkiaan 2018 kunta-alalta jäi eläkkeelle 14 400 henkilöä, joten työkyvyttömyyseläkkeiden osuus alkaneista eläkkeistä oli yli kolmasosa. Loput olivat vanhuuseläkkeitä.
 Eläketurvakeskuksen mukaan myös yksityisellä puolella  työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrä ampaisi kasvuun 2018 , kun se oli sitä ennen pysynyt vuosia samana tai laskenut hieman.
 Kaikkiaan yksityiseltä ja julkiselta puolelta työkyvyttömyyseläkkeelle jäi 19 900 ihmistä, kun 2017 luku oli 18 600.  Määrä näyttää kasvavan  edelleen 2019.
 Mielenterveyden häiriöt ovat yleistyneet työkyvyttömyyseläkkeiden taustalla. Masennus on yleisin diagnoosi jäädä pysyvästi pois töistä.
 Seppo Suvela / Yle
 Eniten kasvua masennuksen vuoksi alkaneissa työkyvyttömyyseläkkeissä on ollut viime vuosina 40–49-vuotiailla naisilla sekä hoito- ja kasvatusalan työntekijöillä.
 Siis juuri sellaisilla kuin Sari Juuso.
 Sairausryhmistä puhuttaessa tuki- ja liikuntaelinten sairaudet ovat silti yhä mielenterveyden häiriöitä yleisempiä työkyvyttömyyseläkkeissä.
 Hoitoala korostuu kunta-alan tilastoissa. Noin 1 300 lähi- ja sairaanhoitajaa jäi työkyvyttömyyseläkkeelle 2018. Kun mukaan lasketaan vielä sairaala- ja laitosapulaiset sekä yli- ja osastonhoitajat, määrä nousee 1 700:aan.
 Määrää voi pitää hyvin suurena, etenkin kun Suomessa on jo valmiiksi huutava pula hoitajista.
 Entinen pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi syksyllä, että Suomeen tarvitaan  4 000 uutta hoitajaa ja lääkäriä , jotta hoivakotien henkilöstömitoitus saataisiin nostettua hallituksen lupaamaan 0,7:ään vuonna 2023.
 Tämä on sama määrä kuin lähi- ja sairaanhoitajia jäisi nykymenolla työkyvyttömyyden vuoksi eläkkeelle seuraavien kolmen vuoden aikana.
 Seppo Suvela / Yle
 Seppo Suvela / Yle
 “Työelämästä on tullut vaativampaa ja monimutkaisempaa”
 Terveystalon johtava työterveyspsykologi  Antti Aro  sanoo, että masennus ja sairauspoissaolot työelämässä ovat naisilla yleisempiä kuin miehillä.
 – On monia naisvaltaisia riskialoja, joilla on kova kuormitus. Esimerkiksi hoivatyö on fyysisesti rankkaa ja hyvin vastuullista, Aro sanoo.
 Kevan mukaan esimerkiksi hoitajia näyttäisi kuormittavan se, etteivät he kokemansa mukaan ehdi tehdä tehdä työhön kuuluvia tehtäviä.
 Aro tunnistaa ilmiön. Terveystalon Pulssi-kyselyjen mukaan työntekijät mieltävät mahdollisuutensa vaikuttaa työhönsä ja oikeudenmukaisuuden kokemuksen heikohkoksi. Kyselyihin on vastannut 25 000 työntekijää.
 Seppo Suvela / Yle
 Aron mukaan työelämästä on tullut aiempaa vaativampaa, intensiivisempää ja monimutkaisempaa.
 – Tauotus on vähentynyt koko ajan. Koko ajan pitäisi olla aistit skarppina ja tehdä täysillä hommia. Samalla asioita on kuitenkin aiempaa vaikeampaa ennustaa ja ymmärtää.
 Julkisella puolella yli puolet henkilöstöstä kokee työnsä henkisesti raskaaksi ja joka kolmannen mielestä työn tekemiseen ei ole riittävästi aikaa.
 Näin koki myös Juuso, joka taisteli jatkuvasti aikaa vastaan ja ajautui ylitöiden kierteeseen.
 – Tällainen laatukompromissien tekeminen on tunnettu ilmiö jo 1970-luvulta. Kun tunnollinen työntekijä katsoo, ettei pysty toteuttamaan hyväksi katsomaansa laatutasoa, se alkaa pidemmän päälle syömään.
 “Istuin apaattisena sohvalla ja katsoin telkkaria”
 Sari Juuso alkoi huomata puolisen vuotta ennen romahtamistaan, että hänen oli vaikeaa keskittyä töissä. Hän epäröi jatkuvasti esimerkiksi lääkkeitä annostellessaan.
 Kotiin päästyään hän rojahti sohvalle eikä jaksanut tehdä loppupäivän aikana mitään. Aamuisin oli vaikeaa päästä ylös sängystä, mutta hän ruoski itsensä väkisin ylös.
 – Olin päättänyt selvitä. Päättänyt, että minulle ei käy niin kuin muille, jotka väsyvät ja jäävät sairauslomille. En sallinut itselleni edes sitä ajatusta.
 Kun epätoivo kasvoi, Juuso paiski entistä enemmän töitä. Hän alkoi jo edellisenä iltana käydä läpi seuraavan päivän työtehtäviä. Elämässä ei ollut muuta kuin työ.
 Sari Juuso sanoo, että hänen olisi pitänyt hakea apua paljon aikaisemmin. "Minun olisi pitänyt olla viisaampi eikä ruoskia itseäni." Markku Rantala / YLE
 Eräänä aamuna Juuso heräsi koviin rintakipuihin ja pelästyi: Nytkö saan sydänkohtauksen? Hän kuitenkin selvisi säikähdyksellä.
 Seuraavana päivänä hän asteli lääkäriin ja sanoi, ettei jaksa enää mennä töihin. Lääkäri antoi masennusdiagnoosin ja -lääkkeet.
 Juuso palasi kotiin ja oli ahdistunut ja yksinäinen. Hän olisi halunnut puhua jollekin tilanteestaan, mutta ei ollut ketään, jolle olisi voinut puhua.
 – Jäin sitten kotiin ja tein vain pakolliset asiat, eli hain lähikaupasta einesruokaa, jotta olisin saanut edes syötyä. Muuten istuin apaattisena sohvalla ja katsoin telkkaria.
 Muutaman minuutin mikrotauot edistävät palautumista työstä
 Terveystalon työterveyspsykologi Aro sanoo, että jokaisella on joskus päiviä, ettei töiden jälkeen jaksa tehdä oikein mitään. Jos siitä tulee toistuvaa, tilanteesta pitää puhua esimiehelle. Sitten voidaan etsiä yhdessä ratkaisuja työtaakan helpottamiseen.
 Aron mukaan jo työpäivän aikana pitäisi olla palautumista edistäviä muutaman minuutin mikrotaukoja. Kotona palautumisen pitäisi alkaa aika nopeasti työpäivän jälkeen.
 Jos palautumisaika pidentyy tai yöunikaan ei riitä palautumiseen, hälytyskellojen pitää soida.
 – Usein uupumus vain kehittyy vaivihkaa. Ihminen ei huomaa joutuneensa ylirasittuneeseen tilaan ja reagoi vasta, kun seinä tulee vastaan.
 Kaikkien paukut eivät enää riitä työelämässä, kun henkiset vaatimukset ovat nousseet. Aron mielestä masennuksen yleistyminen selittyy kuitenkin pääosin sillä, että siitä on aiempaa hyväksyttävämpää puhua kuin menneinä vuosikymmeninä.
 – Nykyisin on jo ihan ok sanoa, että olen masentunut. Aiemmin puhuttiin piilotetusta masennuksesta, eli ihminen saattoi olla masentunut mutta valitti esimerkiksi selkäkipua.
 Masennuksen taustalla voi olla perinnöllisiä tai monia muitakin syitä kuin pelkästään työelämän kuormitus.
 Yksi masennusta ehkäisevä tekijä on, että työntekijä tuntee itsensä hyväksytyksi työyhteisössä eikä jää henkisesti yksin.
 – Yleensä suomalaiset ajattelevat, että palaute on arvioivaa, että sinä olet hyvä tai huono. Vielä tärkeämpää palautetta on huomion antaminen, että huomataan toinen ja hänen tekemänsä työ. Sitä on ehkä Suomessa aika vähän.
 Onnellinen paluu päättyi paniikkikohtaukseen palaverissa
 Kun kuukaudet kuluivat, Juuso alkoi huomata mielialansa vaihtelevan nopeasti. Hän saattoi olla yhtenä hetkenä touhukas ja hyväntuulinen, mutta käpertyä tunnin päästä peiton alla itkemään pahaa oloaan.
 Myös itsetuhoisia ajatuksia tuli mieleen, vaikka ei hän niitä olisi koskaan toteuttanut.
 Juuso varasi ajan psykiatrian poliklinikalle. Odotushuoneessa hän vain tärisi. Lääkäri sanoi, että Juusolla on luultavasti kaksisuuntainen mielialahäiriö. Se oli isku vasten kasvoja. Toimiva lääke löytyi – lopulta.
 Sari Juusolle tuli masennuksen lisäksi myös ihmisten kohtaamisen pelko. Hän ei voinut esimerkiksi matkustaa linja-autolla. Nykyisin se jo onnistuu. Markku Rantala / YLE
 Juusolla oli paloa palata takaisin töihin. Hän sopi ensimmäisen työkokeilun viisi kuukautta sairastumisestaan. Innostus kesti kaksi päivää, sitten sydänoireet ja ahdistus taas alkoivat.
 Seuraavaksi hän haki ammatilliseen kuntoutukseen. Ensin oli opiskelua ja sitten työharjoittelu. Juuso oli onnellinen. Kunnes eräässä palaverissa hän sai pahan paniikkikohtauksen. Kroppa tärisi ja näkö sumeni.
 Kotona Juuso ajatteli, ettei tästä tule mitään. Hän meni jälleen lääkärille ja sanoi tekevänsä ihan mitä tahansa, mutta töihin hän ei enää palaisi.
 Tuolla käynnillä päätettiin laittaa työkyvyttömyyspaperit vetämään. Ne hyväksyttiin kerrasta. Juuso oli 50-vuotias.
 – Se oli helpotus mutta samalla sokki. Sitten tuli eteen kysymys, että mitäs nyt teen? Elämässä täytyy olla muutakin kuin sohva ja telkkari.
 Espoo paikkasi kotihoidon ongelmia, kun Juuso oli jo saanut eläkepaperit
 Juuson kertomiin Espoon kotihoidon ongelmiin on sittemmin puututtu. Viime vuonna Etelä-Suomen aluehallintovirasto (avi)  otti Espoon kotihoidon valvontaansa  sen jälkeen, kun  vanhuksen epäiltiin kuolleen  kotihoidon laiminlyönnin vuoksi.
 Espoo lisäsi kotihoitoon 22 vakanssia. Tässä vaiheessa Juuso oli jo siirtynyt työkyvyttömyyseläkkeelle.
 Espoon kaupunki helpotti viime vuonna kotihoidon työntekijöiden taakkaa, mutta Sari Juuson kannalta se oli jo liian myöhäistä.   Markku Rantala / YLE
 Avi muistutti Espoon kaupunkia  siitä, että kotihoidon työntekijöiden määrän ja osaamisen pitää vastata vanhusten tarvitsemia palveluita.
 Espoon kotihoidon päällikkö  Heli Naukkarinen  kertoo Ylelle, että Espoon kotihoidon vanhukset ovat aiempaa huonokuntoisempia ja tarvitsevat useita käyntejä päivässä. Niistä osa voi olla lyhyempiä.
 – Asiakkaille tehdään useampia käyntejä, koska heidän hoidon tarpeensa sitä vaatii. Näin yhteenlaskettu kokonaisaika asiakasta kohden kasvaa.
 Espoon kotihoidon asiakasmäärä on pysynyt vuodesta 2015 lähtien kuta kuinkin samalla tasolla runsaassa 5 000:ssa. Samassa ajassa kotihoidon työntekijöiden määrä on noussut reilusti yli sadalla henkilöllä.
 Toisaalta rekrytoinnista on tullut yhä vaikeampaa. Marraskuussa avoinna oli 30 työpaikkaa.
 Kotihoidon ongelmat eivät ole rajoittuneet Espooseen, vaan niitä on ollut eri puolilla Suomea.  Aiheesta raportoi taannoin  Ylen MOT-ohjelma.
 Viimeksi marraskuussa aluehallintovirasto  otti valvontaansa Tampereen kotihoidon  hoitajien tekemän valituksen jälkeen.
 “Tällä hetkellä olen ihan tyytyväinen elämääni”
 Sari Juuso on lukenut uutisia hoivakotien ja kotihoidon epäkohdista surullisena.
 – Nämä ihmiset tekevät työtään niin sydämellä, heillä on kutsumus siihen ammattiin. Olisi suotavaa, että he myös saisivat tehdä työtään ilman, että tulee tällaisia juttuja, mikä minulle tuli.
 Hoiva-alalle tarvitaan tuhansia uusia työntekijöitä. Rekrytointiongelmat ovat jo nyt laajoja, eivätkä uutiset työntekijöiden rankasta arjesta ja huonosta palkasta ole niitä helpottaneet.
 Juuso sanoo, etteivät nuoret enää halua lähteä hoivapuolen hommiin.
 – Miten alan saisi houkuttelevammaksi? En tiedä, pitäisi tapahtua aika paljon asioita.
 Sari Juuson (vas.) elämä alkoi kirkastua, kun hän löysi vertaistukea Oodista Espoossa. Kuvassa myös toimintakeskuksen yksikön vastaava Iina Koskinen. Markku Rantala / YLE
 Juuson oma elämä alkoi mennä parempaan suuntaan, kun hän kuuli Espoon Kilossa sijaitsevasta toimintakeskus Oodista. Se tarjoaa toipumista ja kuntoutumista tukevaa toimintaa.
 Juuso käy Oodissa kaksi, kolme kertaa viikossa jaksamisensa mukaan. Hän saanut siellä vertaistukea ja uusia ystäviä.
 – Tällä hetkellä olen ihan tyytyväinen elämääni. Olen saanut elää rauhassa, ainakaan vuoteen ei ole ollut mitään oireita.
 Hän on miettinyt, että voisi ehkä tulevaisuudessa tehdä vapaaehtoistyötä vanhusten parissa. Mutta vielä ei ole sen aika, vielä hän ei uskalla. Jos taas käy huonosti.
 Fakta: Masennuksen takia eläkkeelle jääneistä suurin osa naisia
 Yksityiseltä ja julkiselta sektorilta siirtyi vuonna 2018 työkyvyttömyyseläkkeelle yhteensä 19 900 ihmistä, kun edellisvuoden luku oli 18 600. Kasvu näyttää jatkuvan tänä vuonna. Masennus on yleisin diagnoosi jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle. Masennuksen vuoksi eläkkeelle jääneistä yli kaksi kolmasosaa on naisia. Suomessa sai 2018 työkyvyttömyyseläkettä lähes 140 000 ihmistä.
 Lähde: Eläketurvakeskus
 Lue lisää:
 MOT selvitti: Kotihoitoyhtiöt ovat laittaneet vartijoita ja taksikuskeja hoitamaan vanhuksia – "kaatunut nostetaan sänkyyn ja sanotaan hyvää yötä"
 Koteihinsa unohdetut
 Hälyttävä signaali työelämästä: mielenterveyshäiriöt ovat jo suurin peruste jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle
 Työkyvyttömyyseläkkeistä puhutaan A-studiossa maanantaina 16.12. klo 21 TV1:llä. Juontajana Heikki Ali-Hokka.

Suomessa on syvä hoitajapula, ja masennus vie yhä useamman työkyvyn – Sari Juuson ura päättyi 50-vuotiaana: “Se oli helpotus mutta sokki”


Summary: Etenkin Tampereen seudun junaliikenne helpottui merkittävästi, kun uusi Manse-lähijuna aloitti toimintansa.

VR:n tuoreen aikataulu-uudistuksen isoin muutos on Pirkanmaan lähijunapilotti. Esimerkiksi Tampereen ja Nokian välillä kulkee huomattavasti aiempaa enemmän vuoroja.
 Nokialainen  Solja Virkkunen  kulkee päivittäin junalla Tampereelle 5-vuotiaan tyttärensä  Seela Minder  kanssa. Virkkusen työpaikka ja tyttären päiväkoti sijaitsevat näppärästi kävelymatkan päässä rautatieasemalta.
 – Yleensä hyppäämme aamulla puoli kahdeksan tai puoli yhdeksän junaan ja palaamme kello 16 junalla.
 Virkkunen muutti perheineen Nokialle kolmisen kuukautta sitten. Asuinpaikan valintaan vaikutti mahdollisuus taittaa työmatkat junalla.
 Uusi koti löytyi aseman läheltä, joten Virkkuselle juna on ylivoimainen esimerkiksi autoiluun verrattuna.
 – Se on halvempaa, yleensä helpompaa ja ekologisempaa. Ei tulisi mieleenkään autoilla.
 VR liikennöi jatkossa Virkkusen kulkemaa Nokia-Tampere -väliä 16 kertaa päivässä. Aiemmin vuoroja oli arkisin kuusi. Uuden Manse-junan vuorot ovat osa alueellista junaliikennepilottia.
 Arkisin kulkevan M-junan reitti kulkee Tampereen ja Nokian sekä Tampereen ja Toijalan välillä, pysähtyen myös Lempäälässä ja Viialassa. M-junakokeilu jatkuu joulukuulle 2020 saakka, jonka jälkeen liikenne- ja viestintäministeriö päättää sen jatkosta.
 VR:n matkustajaliikenteen suunnittelujohtaja Juho Hannukainen kertoo, että aiemmin jatkuvasti loppuunmyyty aamuseitsemän Pendolino Tampereelta Helsinkiin ajetaan jatkossa suuremmalla IC-kalustolla, jotta vuoroon saadaan lisää paikkoja. Jussi Mansikka / Yle
 – Mitään eksaktia numeroa ei ole asetettu tavoitteeksi, kertoo  Juho Hannukainen , VR:n matkustajaliikenteen suunnittelujohtaja.
 – Kokeilu on tosi tärkeä, että saadaan joustoa päivittäiseen kulkemiseen. Olisi se kurja vuoden päästä todeta, että palataan entiseen, Virkkunen toteaa.
 Uusia kaukojunavuoroja pääradalle
 Lähijunakokeilujen lisäksi kaukojunavuorojen tarjonta kasvaa. Esimerkiksi Tampereelta lähtee eri puolille Suomea jatkossa 20 uutta junavuoroa.
 Suomen vilkkaimmalle reitille, Tampereen ja Helsingin välille tulee joulukuussa 12 uutta junavuoroa arkipäiville. Lisäksi Tampereelta Jyväskylään, Seinäjoelle, Vaasaan ja Ouluun kulkevien vuorojen määrä kasvaa.
 Matka-aika Tampereen ja Oulun välillä nopeutuu keskimäärin 15 minuutilla ja nopeimmillaan matkan taittaa jatkossa noin 3,5 tunnissa.
 Lisäksi kysytyimpiin vuoroihin on lisätty paikkoja. Kaikki aikataulumuutokset  löytyvät VR:n sivuilta .
 Lahden työmatkalaisilla hyvä tilanne
 IT-alalla Helsingissä työskentelevä lahtelainen  Lassi Ojala  vaihtoi raiteilta pyörille kun hinnat halpenivat ja kulku bussilla on ollut oman työn kannalta sujuvampaa. Lehto on matkustusmuotojen "sekakäyttäjä" ja pendelöi toisinaan edelleen.
 Lahtelainen Lassi Ojala kuvailee itseään matkustusmuotojen sekakäyttäjäksi. Tuija Veirto / Yle
 Innokas kulttuuriharrastaja aikoo myös matkustaa junalla jatkossa aktiivisesti, kun Helsinki-Lahti välille saatiin nyt myöhäisiä lisävuoroja. Iltajunaliikenteeseen tuli parannuksia, kuten päivittäinen Z-juna Helsingistä klo 23.59 Lahteen. Viikonloppuisin pääsee Z-junalla Helsingistä klo 1.25 Lahteen ja Lahdesta klo 0.30 Helsinkiin.
 Uutta on myös päivittäinen iltayhteys Helsingistä klo 23.59 Kouvolaan, jossa se on perillä klo 1.38.
 Lahti-Helsinki välillä työmatkalaisilla hyvä tilanne, sillä tarjolla on juna- ja bussivuoroja. Valtaosin työmatkaliikenne Lahti-Hki välillä on bussiyhtiöistä Koiviston Auton hanskassa, joka osti kilpailijansa kaluston ja liiketoiminnot vuosi sitten.
 Arkisin Lahden seudulla on nyt uusi aamuyhteys junamatkustajille Kouvolasta klo 4.50 Lahteen ilman välipysähdyksiä ja suoraan Helsinkiin, perillä Helsingissä klo 6.34.
 Lue lisää:
 VR lisäsi pääradan junia, Kuopiosta länteen harvennusta – Miksi junat ovat täysiä, vaikka matkustajamäärä on vuoden 2008 tasolla?
 Pirkanmaalle tulee runsaasti uusia junavuoroja

Solja Virkkusen ja tuhansien muiden suomalaisten työmatkat helpottuivat maanantaina: "Ei tulisi mieleenikään autoilla"


Summary: Lain tarkoituksena on tarjota kansalaisuus naapurimaista ennen vuotta 2015 tulleille uskonnollisille vähemmistöille.

Intiassa ainakin kuusi ihmistä on kuollut uutta kansalaisuuslakia vastustavissa protesteissa maan koillisosassa. Myös pääkaupunki New Delhissä vastustettu kiihkeästi lakia, jota pidetään muslimivastaisena.
 Kiistanalainen laki hyväksyttiin viime viikolla. Sen avulla miljoonille laittomasti maassa oleville siirtolaisille voidaan myöntää kansalaisuus, mikäli he tulivat Intiaan ennen vuotta 2015 Bangladeshista, Pakistanista ja Afganistanista.
 Pääministeri  Narendra Modin  hallinto sanoo, että uusi laki suojelee uskonnollisia vähemmistöjä, naapurimaiden hinduja ja kristittyjä, jotka ovat vaarassa joutua vainotuksi uskontonsa takia. Lakia on kritisoitu siitä, että se ei tarjoa samaa etua muslimeille.
 Pääministeri Modin hindunationalistista hallitusta syytetään siitä, että se ajaa hindujen etuja muiden uskontoryhmien edelle. Modi on kiistänyt syytteet.
 Ihmisoikeusryhmät ja muslimipuolue aikovat viedä perustuslain vastaisena pitämänsä kansalaisuuslain korkeimpaan oikeuteen.
 Mielenosoittajia Kolkatassa 14. joulukuuta. AFP
 Sata ihmistä loukkaantui protestissa yliopistolla
 Poliisia on syytetty ”raakalaismaisista” toimista Jamila Millia Islamia -yliopistolla sunnuntaina. Poliisi hajotti väkivaltaisesti New Delhissä sijaitsevan yliopiston kampuksella järjestetyn mielenosoituksen. Ainakin sata protestoijaa ja reilu kymmenen poliisia loukkaantuivat kahakoissa. Poliisi laukaisi tiettävästi kyynelkaasua kampukselle.
 Väkivaltaisuuksia on sattunut myös Aligarhin muslimiyliopistossa Uttar Pradeshin osavaltiossa maan pohjoisosassa ja Assamin osavaltiossa maan koillisosassa väkijoukot ovat sytyttäneet rakennuksia ja juna-asemia tuleen.
 Protestoijat vastustavat sitä, että lain myötä tuhannet Bangladeshista alueelle saapuneet siirtolaiset voivat saada lainmukaisen kansalaisuuden.
 Assamin osavaltion asukasluku on  noin 33 miljoonaa, joista noin kolmannes on muslimeja .
 Protestien ennakoidaan jatkuvan
 Sadat mielenosoittajat kerääntyivät myöhään sunnuntai-iltana New Delhissä sijaitsevan poliisin päämajan edustalle vastustamaan väitettyä poliisiväkivaltaa ja opiskelijoiden pidätyksiä.
 Useissa yliopistoissa on järjestetty tukimielenosoituksia. Maanantaina opiskelijaprotesteja on määrä jatkaa ainakin Mumbain yliopistossa ja Bangaloressa.
 Lue myös :
 Intia julkaisi kiistellyn nimilistan – lähes kaksi miljoonaa asukasta vaarassa menettää kansalaisoikeutensa
 Intia jakoi Jammun ja Kashmirin osavaltion kahtia – kashmirilaiset pelkäävät, että ulkopuoliset vievät nyt heidän maansa
 Ennätysmäärä naisia nousee Intian parlamenttiin – hindunationalisteille murskavoitto, muslimiedustajia jälleen vähän

Intia kuohuu muslimivastaisena pidetyn kansalaisuuslain takia – ainakin kuusi kuollut protesteissa


Summary: Ikäihmisen kannattaa liikkua arjessaan niin paljon kuin terveydentila sallii.

UKK-instituutti on päivittänyt liikkumisen suosituksensa yli 65-vuotiaille. Ikäihmisten uusi suositus mukailee aikuisten liikkumisen suositusta, mutta siinä painotetaan enemmän lihasvoimaa ja tasapainoa. Tällä on vaikutusta erityisesti arjen toimintoihin sekä esimerkiksi kaatumisten välttämiseen.
 Sydämen sykettä kohottavaa liikettä eli reipasta liikkumista suositellaan tehtäväksi ainakin kaksi ja puoli tuntia viikossa. Saman hyödyn saa myös nostamalla liikkumisen tehoa rasittavaksi. Tällöin liikkumista on harrastettava vähintään yksi tunti ja viisitoista minuuttia viikossa.
 Ikäihmisten liikkumisen suosituksessa nostetaan esiin myös kevyt liikuskelu, josta nykyisen tutkimusnäytön perusteella on myös terveyshyötyjä.
 Myös uni ja palautuminen ovat mukana suosituksessa. UKK-instituutin johtajan  Tommi Vasankarin  mukaan ikäihmisen hyvinvointi kokonaisuudessaan otetaan huomioon entistä vahvemmin suosituksessa.
 Heikentynyt lihasvoima hankaloittaa arkea
 UKK-instituutin erikoistutkija  Saija Karinkanta  sanoo, että ikäihmisen kannattaa liikkua arjessaan niin paljon kuin oma terveydentila vain sallii.
 – Kaikki liike on hyvästä ja lasketaan mukaan, Karinkanta kertoo.
 Hänen mukaansa vaatimus kahden ja puolen tunnin reippaasta liikkumisesta viikossa kuitenkin pysyy.
 – Lihaskunto ja tasapainoharjoittelu ovat myös erityisen tärkeitä, Karinkanta lisää.
 Lihaskuntoa on mahdollista harjoittaa kuntosaliharjoittelulla. Lihaskunnosta huolehtiminen on kuitenkin yleensä sitä vähäisempää mitä vanhempi henkilö on kyseessä – vaikka he hyötyisivät siitä eniten.
 – Riittävä lihasvoima on edellytys hyvälle liikkumis- ja toimintakyvylle, Karinkanta kertoo.
 Jos lihasvoima heikkenee liiaksi, arki vaikeutuu huomattavasti. Karinkanta sanoo, että silloin jopa linja-autoon nouseminen tai rappusten kiipeäminen tuottavat ikäihmiselle hankaluuksia.
 Jos kuntosalille lähteminen jännittää ikäihmistä, voi kotona harrastettavaan liikuntaan ottaa mukaan esimerkiksi käsi- ja nilkkapainot tai vastuskumit.
 Myös ohjattu ryhmäliikunta on yksi keino harrastaa lihaskuntoa parantavaa liikuntaa kuntosalin ulkopuolella. Ryhmäliikunta soveltuu lisäksi tasapainoa parantavan liikunnan harrastamiseen.
 – Myös tanssi ylläpitää tasapainoa, mutta selkeimpiä tuloksia saa nimenomaan tasapainoharjoitteista, Karinkanta sanoo.
 Tasapainon harjoittaminen tapahtuu yksinkertaisimmillaan vaikka yhden jalan varassa tasapainoillessa tai epävakaalla alustalla liikkuessa.
 Karinkanta summaa, että ikäihmisen toimintakyky säilyy kestävyyttä, lihasvoimaa ja tasapainoa huoltamalla.

Uudet liikuntasuositukset yli 65-vuotiaille korostavat kestävyyttä, lihasvoimaa ja tasapainoa


Summary: Satakunnassa sijaitseva Honkajoki ei valtiovarainministeriön työryhmän mukaan pysty jatkamaan itsenäisenä vaan se pitäisi liittää toiseen kuntaan jo vuoden 2021 alusta.

Valtiovarainministeriön työryhmä esittää erityisen kuntajakoselvityksen tekemistä satakuntalaisen Honkajoen kunnan liittämisestä isompaan kuntaan.
 Taustalla on Honkajoen heikko taloustilanne. Kriisikuntien listalle jo aiemmin joutunut Honkajoki ei ole onnistunut tasapainottamaan talouttaan.
 Liitos jo 2021?
 Vuonna 2014 tehdyssä talouden tasapainottamissuunnitelmassa Honkajoki tähtäsi vuoden 2018 kuntaveron tuotossa 5,16 miljoonaan euroon. Toteutunut kuntavero oli 3,95 miljoonaa euroa.
 Ministeriön työryhmän mukaan Honkajoen kunnalla ei ole riittävästi "taloudellisiin tosiasioihin perustuvia edellytyksiä" palvelujen järjestämiseen ja turvaamiseen kuntalaisille.
 Erityinen kuntajakoselvitys voi johtaa Honkajoen nopeaan pakkoliitokseen isompaan kuntaan, käytännössä Pohjois-Satakunnan keskukseen Kankaanpäähän.
 Kankaanpää ja Honkajoki  selvittävät jo  vapaaehtoista kuntaliitosta. Valtiovarainministeriö hoputtaa kuitenkin aikataulua, sillä työryhmän mielestä kuntaliitos pitäisi tehdä jo vuoden 2021 alussa. Muut alueen kunnat eivät ole vapaaehtoisen kuntaliitoksen selvittämisestä innostuneet.
 Liitos vapaaehtoisesti tai pakolla
 Honkajoen kunta on vastustanut erityistä kuntajakoselvitystä. Sen mielestä kunnan talous tasapainottuu vuonna 2023. Toiveen taustalla on muun muassa usko uuden, suuren tuulivoimalapuiston  perustamisesta  kunnan alueelle.
 Honkajoen kunnanvaltuuston on otettava kantaa esitykseen erityisestä kuntajakoselvityksestä 17.1.2020 mennessä. Valtiovarainministeriö päättää sen jälkeen erityisen kuntajakoselvityksen tarpeellisuudesta.
 Jos selvityksessä ehdotetaan kuntaliitosta ja siinä mainitut kunnat vastustavat liitosta, valtioneuvosto voi tehdä kuntien pakkoliitoksen.
 Pohjois-Satakunnassa sijaitseva Lavian kunta liitettiin Porin kaupunkiin  pakkopäätöksellä  vuoden 2015 alusta. Tuolloin molemmat kunnat vastustivat liitosta. Tarvasjoki puolestaan liitettiin samana vuonna Lietoon Liedon vastustuksesta huolimatta.

Työryhmä: Kriisikunta Honkajoki liitettävä isompaan kuntaan


Summary: Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrä kasvoi neljänneksellä viime vuonna.

Työttömyysturvan aktiivimalli lisäsi työkyvyttömyyseläkkeen hakemista ja työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrää noin neljänneksellä viime vuonna, kertoo Eläketurvakeskus.
 Työttömänä työkyvyttömyyseläkettä hakeneiden määrä kasvoi viime vuonna yli 1 600 ihmisellä verrattuna edelliseen vuoteen. Työkyvyttömyyseläkkeelle siirtyneiden määrä lisääntyi 560 ihmisellä.
 Viime vuoden alussa voimaan tulleen aktiivimallin tavoitteena oli ehkäistä työttömyyden pitkittymistä ja lisätä työllisyyttä. Aktiivisuusehto ei kuitenkaan koskenut työkyvyttömyyseläkettä hakeneita ja päätöstä odottavia.

Eläketurvakeskus: Aktiivimalli lisäsi työkyvyttömyyseläkkeen hakijoiden määrää


Summary: Huvipuiston rakentamiselle Oulun Nallikariin ei korkeimman hallinto-oikeuden mielestä ole estettä.

Korkein hallinto-oikeus on hylännyt Oulun Nallikarin sekä Hietasaaren alueen uutta palstaviljelyalueen asemakaavaa koskevan valituslupahakemuksen.
 Kiistaa aiheuttaneissa kaavoissa  alueelle on suunniteltu muun muassa paikkaa huvipuistolle sekä uusia liikunta- ja matkailukohteita.
 Palstaviljelyalueen kaavassa puolestaan nykyiset palstat kootaan yhteen ja ne siirretään suunnitellun Kalevala-aiheisen huvipuiston alta uudelle alueelle.
 Kaavasta pitkä kiista
 Valittajien mielestä uusi kaava muuttaa Hietasaaren luonnonoloja ja tuo alueelle huomattavasti lisää liikennettä. Uusia kaavasuunnitelmia vastustamaan perustettu Hietasaari-liike keräsi kolmisen vuotta sitten kansalaisadressin, jossa vastustettiin kaupungin suunnitelmia. Mukana adressissa oli 20 yhdistystä ja kaupunginvaltuustolle luovutetussa adressissa oli 1 600 nimeä.
 Korkeimman hallinto-oikeuden mielestä valitushakemuksessa ei kuitenkaan ole esitetty riittäviä perusteita asian ottamiseksi korkeimman hallinto-oikeuden käsittelyyn. Näin kaava voidaan hyväksyä. Pohjois-Suomen hallinto-oikeus on jo aiemmin  hylännyt kaavasta tehdyt valitukset.
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Tilaa Läheltä-niminen   uutiskirjeemme sähköpostiisi.
 Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä!

KHO:n mukaan Oulun kiistelty huvipuistokaava voidaan toteuttaa – palstaviljelyalue saa siirtyä Kalevala-aiheisen huvipuiston alta


Summary: Kuolonuhrien määrä kasvoi yli viidenneksellä toissa vuodesta, ja kuolleita oli 261. Myös alkoholikuolemat lisääntyivät.

Suomessa kuoli vuonna viime vuonna huumeisiin 261 henkilöä, mikä on 61 enemmän kuin edellisenä vuonna. Huumausainekuolemien määrä on kasvanut kolmena peräkkäisenä vuonna, kertoo  Tilastokeskus .
 Eniten lisääntyivät 20–29-vuotiaiden kuolemat. Suurin osa huumekuolemista oli tapaturmaisia moniainemyrkytyksiä, joissa huumeen osuus oli merkittävin.
 Myös alkoholin aiheuttamat kuolemat lisääntyivät edellisvuodesta, mutta jäivät kuitenkin selvästi huippuvuosista 2007–2009. Alkoholiperäisiin tauteihin ja alkoholimyrkytykseen menehtyi 1 683 henkeä, joista miehiä oli 1 269 ja naisia 414.
 Lisäystä edellisvuoteen oli yli sata henkeä. Kolme neljästä alkoholin vuoksi menehtyneistä oli 55 vuotta täyttänyt.
 Lue myös:
 Alkoholimyrkytykseen kuolee huomattavasti vähemmän suomalaisia kuin 15 vuotta sitten

Huumeisiin kuoli viime vuonna ennätyksellisen moni


Summary: Pohjois-Korea on uhkaillut Yhdysvaltoja "joululahjalla", jos sen vaatimuksiin ei suostuta.

Yhdysvaltain Pohjois-Korean-erityislähettiläs  Stephen Biegun  kritisoi Pohjois-Korean viimeaikaisia kommentteja, jotka ovat kiristäneet maiden välejä.
 Biegun sanoi, että Pohjois-Korean lausunnot ovat olleet vihamielisiä, negatiivisia ja täysin tarpeettomia.
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen väliset neuvottelut ydinaseriisunnasta ovat olleet jumissa jo kuukausia, ja toiveet edistyksestä ovat hiipuneet. Lievityksiä talouspakotteisiin toivova Pohjois-Korea on vaatinut myönnytyksiä vuodenvaihteeseen mennessä ja uhannut Yhdysvaltoja "joululahjalla", jos sen vaatimuksiin ei suostuta.
 – Olemme kuulleet ne kaikki (lausunnot). On valitettavaa, että lausunnot Yhdysvaltoja, Etelä-Koreaa, Japania ja eurooppalaisia ystäviämme kohtaan ovat olleet niin vihamielisiä, negatiivisia ja niin tarpeettomia, Biegun sanoi.
 – Yhdysvalloilla ei ole takarajaa, meillä on tavoite, Biegun jatkoi viitaten pohjoiskorealaisten asettamaan vuodenvaihteen määräaikaan.
 Asiantuntijoiden mukaan Pohjois-Korean joululahjauhkaus saattaa viitata mannertenvälisten ohjuskokeiden jatkamiseen.
 Biegun sanoi Yhdysvaltojen olevan tietoinen siitä, että Pohjois-Korea saattaa toteuttaa lähipäivinä merkittävän provokaation.
 – Sellainen ei lievästi sanottuna auttaisi lainkaan pysyvän rauhan saavuttamisessa Korean niemimaalla, Biegun sanoi.
 Hän myös lähetti selvän viestin pohjoiskorealaisille.
 – Meidän on aika tehdä työmme. Tehdään tämä valmiiksi. Me olemme täällä ja tiedätte, miten tavoitatte meidät.
 Lue myös :
 Pohjois-Korea ilmoitti tehneensä maan ydinasepelotetta vahvistavan kokeen
 Trump uhkaa Pohjois-Koreaa kaiken menettämisellä
 Pohjois-Korea: Pitkiä neuvotteluja ydinohjelmasta ei tarvitse enää jatkaa

USA:n ja Pohjois-Korean ydinaseneuvottelut jumissa – Yhdysvaltojen erityislähettiläs: "Meidän on aika tehdä työmme"


Summary: Kallonaamaariin sonnustautunut mielenosoittaja Irakissa ja parodia-ehdokas britti-vaaleissa. Tässä viikon näyttävimmät uutiskuvat.

Mielenosoittaja Al Tahrir -aukiolla Bagdadissa, Irakissa 12. joulukuuta. Syksyn mielenosoituksissa on vastustettu laajalle levinnyttä korruptiota ja vaadittu muutoksia Irakin poliittiseen järjestelmään, joka perustuu uskonnollisten ja etnisten ryhmien tasapainoon. Murtaja Lateef / EPA
 Tulviva katu Pamplonassa Navarrassa, Espanjassa 13. joulukuuta Jesus Diges / EPA
 Koira odottaa Brexit-äänestyspaikan ulkopuolella Lontoossa 12. joulukuuta.  Neil Hall / EPA
 Koomikko John Harvey esitti parodia-ehdokas Count Binfacea Brunelin yliopistolla järjestetyssä tilaisuudessa Lontoossa 12. joulukuuta. Britanniassa järjestettiin vaalit joulukuun 12. päivä. Will Oliver / EPA
 Moskovan eteläosassa sijaitseva 7000:n neliön tekstiilitavaratalo syttyi palamaan 13. joulukuuta. Yksi palomies sai vammoja, 120 pelastajaa työskenteli saadakseen palon sammumaan. Maxim Shipenkov / EPA
 Pyhiinvaeltajat kokoontuivat Guadalupen neitsyen palvontaan Meksiko Cityyn. Kaikkiaan 2,3 miljoonaa pyhiinvaeltajaa saapui Guadalupen basilikakirkkoon 12. joulukuuta. Sashenka Gutierrez / EPA
 Vuoden viimeinen täysikuu nousee Pyhän Kolminaisuuden katedraalin takaa Dresdenissä, Saksassa 12. joulukuuta Filip Singer / EPA
 Lokkeja räntäsateessa Vltava-joella Prahassa. Martin Divisek / EPA
 Rohingya-vähemmistöön kuuluva mies myi ilmapalloja Balukhalin pakolaisleirillä Ukhiassa 10. joulukuuta.  Munir Uz Zaman / AFP
 Flamingoja ruokailemassa villieläinten suojelualueella Dubaissa, Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa. Ali Haider / EPA
 Soutajia kuningas Raman kruunajaisten huipennuksessa Chao Phraya -joella Bangkokissa, Thaimaassa 12. joulukuuta. Diego Azubel / EPA
 Britannian pääministeri Boris Johnson kuvattuna koiransa Dylanin kanssa äänestyspaikan edustalla Lontoossa 12. joulukuuta.  Vickie Flores / EPA
 Talvimaisema Schwäbische Alb -alueella Saksan Engstingenissä 12. joulukuuta.  Sebastian Gollnow / AFP

Joulupukin asuun pukeutunut sukeltaja ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Noitien  pääsyä tulisijan kautta tupaan torjuttiin napanöyhdällä ja käyristetyillä nauloilla.

Pullon löytyminen vanhan kievarin purkutöissä ei ehkä kuulosta isolta yllätykseltä. Pullossa, joka löytyi äskettäin savupiipusta Watfordissa Englannissa, ei kuitenkaan ollut olutta, vaan mitä lie nestettä, jossa lillui ongenkoukkuja, ihmishampaita ja lasinsirpaleita.
 Etelä-ja Itä-Englannin vanhoista rakennuksista, kirkkomailta ja joentörmistä on sitten 1990-luvun saatu talteen yli sata vastaavaa lasista ja keraamista "noitapulloa". Sitä ennen niistä tiedettiin lähinnä vain kirjallisten lähteiden perusteella.
 Noitapulloja on nyt julkisissa kokoelmissa ja yksityisomistuksessa, mutta monin verroin useampi lienee avattu ja tyhjennetty viemäriin, kun pulloja on vuosisatojen varrella paljastunut talojen remonteissa, tutkijat epäilevät.
 Watfordin pullo on muotonsa perusteella nuori noitapullo, aikaisintaan 1830-luvulta. Suurin osa löydöistä on 1500-luvun lopulta ja 1600-luvulta eli ajalta, jolloin eurooppalaiset toden teolla pelkäsivät noitia ja pitivät heitä syypäinä sairauksiin ja muuhun epäonneen.
 Virtsa houkutteli noidan pulloon, naulat pitivät kiinni
 Joulupukki lahjasäkkeineen tupsahtaa brittikotiin savupiipun kautta. Noitien uskottiin käyttävän samaa reittiä. Siksi noitapullo kätkettiin usein tulipesän alle tai piipun sisään.
 Pullot täytettiin muun muassa neuloilla ja nauloilla, jotka usein taivutettiin ensin. Terävien esineiden oli ilmeisesti määrä pidätellä noitia pääsemästä karkuun tai pistellä niin, että he peruivat pahan taikansa, tutkijat päättelevät.
 Usein ainesosana oli asukkaiden virtsaa ja myös sormenkynsien palasia, hiuksia tai napanöyhtää, joilla noita houkuteltiin ansaan.
 Niistä tutkijoille on selvinnyt kaikenlaista. Kymmenen vuotta sitten analysoitu noitapullo kertoi täyttäjästään, että hän oli tupakoija, sillä virtsassa oli nikotiinin aineenvaihduntatuotetta kotiniiniä. Siistien sormenkynsiensä perusteella hänellä oli myös ainakin suhteellisen hyvä sosiaalinen asema.
 Tutkimus, joka tuolloin julkaistiin  British Arcahelogy -lehdessä , löysi pullosta myös rikkiä, joka Ilmestyskirjassa on raamatullisen pedon kuolemaksi koituvaa tulikiveä.
 Elääkö perinne yhä?
 Lontoon arkeologisessa museossa  MOLA:ssa on meneillään projekti, jossa analysoidaan kaikkien tiedossa olevien noitapullojen sisältö ja haravoidaan niitä koskevat kirjalliset tiedot sen selvittämiseksi, mistä perinne on syntynyt ja mitä sillä tarkalleen tavoiteltiin.
 MOLA:n tutkija  Nigel Jeffries  arvelee, että alkuperäisin tavoite ei ehkä ollutkaan noidilta suojautuminen, vaan noitapullolla loitsittiin talon asukkaille pitkää ikää ja terveyttä.
 Noitapulloperinne ei ole vieläkään täysin kuollut, MOLA:ssa arvellaan. Thamesjoen nousuvesialueelta löytyi 1980-luvulla lääkepullo, johon oli pantu kaksi kolikkoa, hammas, paperiin kääritty metallinpalanen ja pikkuruinen pullo ilmeisesti neilikkaöljyä.
 Kaikki se olisi voinut olla vanhaa, mutta lääkepullo olikin muovia.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki


Summary: Maan hallinnon on tänään määrä nimittää uusi pääministeri eronneen tilalle.

Libanonin pääkaupungissa Beirutissa kymmeniä ihmisiä on loukkaantunut hallituksen vastaisissa mielenosoituksissa.
 Mielenosoittajat heittelivät myöhään sunnuntaina poliisia kohti pulloja ja ilotulitteita, joihin poliisi vastasi kyynelkaasulla ja vesitykillä. Lähes 50 ihmistä loukkaantui ja heistä 14 saa sairaalahoitoa.
 Tuhannet protestoijat palasivat kaduille, vaikka maan turvallisuusjoukot tukahduttivat väkivalloin mielenosoituksen lauantaina ja kymmeniä loukkaantui.
 – Me emme lähde täältä. He (maan hallinto) ovat ryöstäneet tämän maan. He saivat meidät tähän pisteeseen. Me tahdomme oikeutemme, sanoo asianajaja  Nadine Farhat  uutistoimisto Reutersille.
 Sisäministeri  Raya el-Hassan  on määrännyt tutkinnan lauantain tapahtumista.
 Kyynelkaasua hengittänyttä miestä kannettiin mielenosoituksessa Beirutissa 12. joulukuuta. Anwar Amro / AFP
 Taustalla korruptio, huono hallinto ja talouskriisi
 Viikonloppu on ollut väkivaltaisin  mielenosoitusten sarjassa , joka alkoi lokakuussa.
 Mielenosoittajat vastustavat vuosikymmeniä jatkunutta poliittisen eliitin korruptiota sekä huonoa hallintoa, joka on ajanut maan  syvimpään talouskriisiin  sitten vuosien 1975–1990 sisällissodan.
 – Ei ole töitä, palkkaa, rahaa, mitään. Minulla ei ole mitään menetettävää, sanoo työtön sairaanhoitaja  Omar Abyad .
 Eronnut pääministeri haluaa takaisin valtaan
 Libanonin pääministeri  Saad al-Hariri  ilmoitti lokakuussa eroavansa levottomuuksien takia.
 Presidentin ja poliittisen johdon on määrä keskustella maanantaina siitä, kuka on maan seuraava pääministeri. On todennäköistä, että pääministeriksi valitaan eronnut al-Hariri. Mielenosoittajat vastustavat al-Haririn paluuta valtaan.
 – Jos he eivät valitse sopivaa henkilöä, palaamme kaduille uudelleen ja uudelleen, sanoo liikemies  Chakib Abillamah  uutistoimisto AP:lle.
 Lue myös :
 Libanonissa mielenosoittajien ajatuksissa "todellinen itsenäisyys lähestyy" – valtaeliitti perui itsenäisyyspäivän paraatin protestien takia
 Libanonissa pääministeri Saad Hariri eroaa – samalla eroaa myös maan hallitus
 Libanonissa keskuspankin pääjohtaja varoittaa maan talouden romahtavan
 Libanonilaiset yhdistivät voimansa poliitikkoja vastaan: "Kansa haluaa kaataa hallituksen!" – Reuters: Hallitus puolittaa eliitin palkat

Libanonissa hallituksen vastaiset mielenosoitukset jatkuvat jo toista päivää – kymmeniä loukkaantunut, poliisi käytti kyynelkaasua


Summary: Miksi flunssa kelpaa sairausloman syyksi, mutta voimien loppuminen ei, kirjoittaa Reetta Räty.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Elettiin viimeisimmän hallituskriisin alkumetrejä. Kiinteistövälittäjä  Jethro Rostedtill a oli asiaa. Näin  hän twiittasi  yli 50 000 seuraajalleen: _”_Millä helvetin syyllä Paatero nyt sairauslomalle jäi? Hänkö itse päätti, että sairastui? Eikä ole kykeneväinen mihinkään töihin. Tämä on politiikassa todella yleistä. Kun munataan tai jäädään paskan puhumisesta kiinni niin samalla sairastutaan.”
 Rostedt ei ollut ainoa, joka ilkkui Paateron sairauslomalla. Lisää ihmettelyä seurasi, kun  Paatero nimitettiin uudestaan  ministeriksi ja hän palasi kameroiden eteen. ”Ihmeparantumista” päiviteltiin  somessa , keskustelupalstoilla ja kahvipöydissä.
 Sirpa Paateron  terveydentilasta en tiedä mitään, ja ymmärrän kysymykset Paateron paluusta.
 Mutta sitä mietin, miksi flunssa kelpaa sairausloman syyksi, mutta voimien loppuminen ei.
 Yksittäisen poliitikon diagnoosi  ja työkyky on hänen ja hänen lääkärinsä välinen asia. Mutta meidän kaikkien asia on ymmärryksen lisääminen siitä, että elämässä voi joskus kompastua muuhunkin kuin portaisiin. Jos sattuu tietämään, miltä tuntuu, kun ilmat lähtevät pihalle, jalat pettävät alta ja päässä sumenee, vaikka yhtään raajaa ei ole rikkoontunut tai virusta löytynyt, ymmärtää terveyden ja sairauden laajemmin kuin uhoajat.
 Mielenterveyden ongelmia ei joko tunneta, niitä ei oteta vakavasti tai vaivoja yritetään peitellä.
 Suomalaisilla on edelleen kapea käsitys sairastamisesta ja ihmisen voimavaroista. Influenssa, luunmurtuma ja sydänkohtaus tunnistetaan lepoa vaativiksi vaivoiksi, mutta mielenterveyden ongelmia ei joko tunneta, niitä ei oteta vakavasti tai vaivoja yritetään peitellä.
 Suuri osa sairauslomista  ja  työkyvyttömyyseläkkeistä  myönnetään mielenterveyden häiriöiden takia. Syyllistämisen sijaan tarvitsisimme terapiaa – mutta myös tietoa jaksamisen rajoista ja siitä, miten työkykyä voisi vaalia, jos ongelma on päässä eikä selkävaivoissa.
 On ihmisiä, jotka pysyvät työkykyisinä  isonkin kriisin hetkellä, saattavat jopa haluta töihin, jotta saa muuta ajateltavaa. Toisessa tilanteessa samoille ihmisille voi käydä niin, että voimat eivät riitä. Joskus edellisten kriisien käsittelemätön kuorma on niin painava, että kuppi menee nurin pienemmästäkin vastoinkäymisestä. Tällaista elämä on: tragedioita, virheitä, pettymyksiä, häpeän hetkiä, jotka voivat viedä työkyvyn joksikin aikaa. Mitä siitä? On tärkeämpää hengitellä hetki ja toipua kuin esittää työkykyistä, koska vaiva on sellaista sorttia, että se ei kelpaa kaikille.
 Vertailuja omaan tilanteeseen tehdessä kannattaa muistaa myös se, että ministerillä on julkinen työ. Romahdus on lööppikamaa.
 Se että joku saikuttaa turhaan  tai liian helposti, ei ole syy tuomita jonkun muun sairastumista tietämättä siitä mitään. Esimerkiksi ministerien työtahti on niin järjetön, että fiksuja päätöksiä toivovien kansalaisten kannattaisi laiskotteluepäilyjen sijaan toivoa heidän välillä palautuvan kunnolla. Mikään mitä tiedämme aivojen toiminnasta, stressistä ja kirkkaasta päätöksenteosta ei tue ministerien työtahtia. Toivoisin heille enemmän aikaa ajatella ja vähemmän jatkuvaa painetta.
 Poliitikko on ihan vain ihminen. Kun kohu alkaa, jälki voi olla pahaa. Yleensä haavat käsitellään salassa.
 Kansalaisilla ei ole tietenkään mitään syytä sääliä poliitikkoja, jotka ovat itse pyrkineet kantamaan vastuuta. Huipulla tuulee, jokainen tietää sen. Mutta silti: poliitikko on ihan vain ihminen. Kun kohu alkaa, jälki voi olla pahaa. Yleensä haavat käsitellään salassa.  Arja Alho  on avannut julkisen häpeän tuskaa näin: ”Käperryin sikiöasentoon ja huusin. Mutta ääntä ei kuulunut, joitain kummallisia nielaisuja vain.” (Kafka kävi meillä, Tammi 1996) Käpertymistä edelsi puhelu, jossa  Paavo Lipponen  sanoi ministeri Alholle, että tämän olisi parasta erota tehtävästään.
 Voiton ja menestyksen hetkillä kaikilla on kavereita. Tässä kuvassa minä ja uusi pääministeri! Ystävyys! Rakas kollega! Kun vaikeudet alkavat, kaverit saattavat kaikota. Alho on puhunut tästäkin. Hän sanoi vuosia sitten  Kalevan haastattelussa , että kollegat juoksevat karkuun kohun keskellä olevaa: ”Skandaalin kourissa oleva poliitikko on kuin spitaalinen."
 Kuulostaa ihan kauhealta.
 Reetta Räty
 Kirjoittaja on toimittaja, joka on kirjoittanut yhdessä Ville Blåfieldin kanssa kirjan Kuka hullu haluaa poliitikoksi.
 Kolumnista voi keskustella 16.12. klo 16:00 asti

Reetta Rädyn kolumni: Ministerikin saa jäädä sairauslomalle, eikä siinä pitäisi olla mitään outoa


Summary: Norjan pääministeri kannusti vuosi sitten hankkimaan lisää lapsia. Syntyvyys on kuitenkin jatkanut laskuaan ja on historiallisen alhaisella tasolla.

Norjan pääministeri  Erna Solberg  kohautti uudenvuodenpuheellaan kansaa vuosi sitten.
 – Norja tarvitsee lisää lapsia, hän sanoi.
 Norjassa syntyvyys on laskenut yhtäjaksoisesti vuodesta 2009 lähtien.
 –Harvemmat nuoret joutuvat kantamaan vastuun hyvinvointivaltiosta, hän perusteli.
 Pääministerin sanoilla ei näytä toistaiseksi olleen vaikutusta. Marraskuun lopulla julkistettu  tilasto näyttää pudotuksen  jatkuneen.
 Samalla ensisynnyttäjien keski-ikä on noussut kovaa vauhtia.
 "Monet odottavat sopivaa hetkeä"
 Oslolainen  Ruth Kristensen  oli 42-vuotias, kun hänestä tuli äiti.
 Kristensen pudistaa päätään pääministerin sanoille. Hän tietää, että elämä ei aina mene kuten toivoo.
 – Olisin mielelläni vaikka viiden lapsen äiti, mutta minun elämästäni tuli toisenlaista, hän sanoo.
 Ajatus lapsesta ei tuntunut ajankohtaiselta ennen kuin sopiva kumppani löytyi.
 Kristensenillä oli työpaikka, ja elämä oli kiireistä. Osalla hänen seurustelukumppaneistaan oli jo ennestään lapsia.
 Ruth Kristensen on nyt 57-vuotias.  Thomas Thomassen
 Hän ajatteli, että haluaisi perustaa perheen juuri oikean ihmisen kanssa ja yrittää saada hänen kanssaan useamman lapsen.
 – Kun sain tyttäreni, olin niin kiitollinen ja onnellinen. Mutta aika loppui tiimalasistani, ja minulle oli liian myöhäistä saada lisää lapsia.
 Kristensenin mielestä monet muutkin norjalaiset odottavat sopivaa hetkeä ja kumppania. Suurin osa haluaa saada ensin ammatin tai tutkinnon ja asettua aloilleen. Ensiasunnon ostaminen on kallista.
 – Siinä vaiheessa ikää on helposti yli 30 vuotta, Kristensen miettii.
 Norjalaiset saavat esikoisensa yhä vanhempina
 Syntyvyys on laskenut kaikissa Pohjoismaissa vuoden 2009 jälkeen.
 Norjassa ensisynnyttäjien keski-ikä on keskimäärin 29,5 vuotta. Suomessa ja Ruotsissa se on lähes sama, 29,4 vuotta. Norjassa keski-ikä on kuitenkin noussut  kahden vuoden aikana puolella vuodella.
 Nousuvauhti huolestuttaa tutkijoita ja poliitikkoja. Korkeaa ensisynnyttäjien keski-ikää pidetään Norjassa suurimpana syynä syntyvyyden alenemiseen.
 Tanskassa ensisynnyttäjien keski-ikä on 29,3 vuotta ja Islannissa 28,2 vuotta.
 Aiemmin pohjoismaalaiset ovat lykänneet lastenhankintaa, kun taloudessa on ollut laskukausi. Kun talous on vahvistunut, syntyvyys on noussut. Sosiaali- ja perhe-etuuksilla on voitu vaikuttaa tilanteeseen.
 Nyt näyttää siltä, että tämä ei enää päde.
 "Raha tai perhepolitiikka eivät välttämättä auta"
 Tutkija Lars Dommermuth pitää syntyvyyden muutosta tutkijoille kiinnostavana, poliitikoille huolestuttavana kehityksenä. Thomas Thomassen
 Tutkija  Lars Dommermuth  Norjan tilastokeskuksesta huomauttaa, että maan taloudella on mennyt erittäin hyvin viime vuosina, ja siitä huolimatta syntyvyys putoaa.
 Norjan öljyrahaston arvo ylitti lokakuussa 10 000 miljardia kruunua. Maassa on voimassa laki, jonka mukaan rahaston arvosta saa käyttää sen verran kuin se vuodessa kasvaa.
 Norjan konservatiivihallitus nosti lapsilisiä ja on luvannut korottaa niitä ensi vuonna lisää. Päivähoitomaksuja on alennettu.
 – Raha tai perhepolitiikka eivät välttämättä auta. Nuorille kyse voi olla arvovalinnasta, ja siksi asiaan on vaikeaa vaikuttaa, Dommermuth sanoo.
 Karlo ja Rumle leikkivät Frogneborgen leikkipuistossa Oslossa. Thomas Thomassen
 Syntyvyyden aleneminen tulee koettelemaan eniten Suomea ja Norjaa. Ruotsia auttaa asiassa maahanmuutto. Niiden lasten osuus, joilla on ulkomaalaissyntyinen äiti, kasvaa: nyt osuus on 31 prosenttia, kun vuonna 2014 osuus oli 27 prosenttia.
 Väestötieteen professori  Gunnar Andersson  Tukholman yliopistosta on arvioinut, että uutiset konflikteista ja rikollisuudesta sekä kovempi keskusteluilmapiiri yhteiskunnassa ovat vaikuttaneet syntyvyyden pudotukseen Ruotsissa.
 Koska Pohjoismaita on totuttu pitämään maailman parhaan perhepolitiikan maina, tilanne ihmetyttää.
 – Nykyinen kehitys on huolestuttava poliitikoille, mutta hyvin kiinnostava meille tutkijoille, sanoo Lars Dommermuth.
 Thomas Thomassen
 Vastauksia haetaan suuresta kyselytutkimuksesta,  jolla yritetään selvittää nuorten ajattelua ja näkemystä maailmasta.
 Ruotsi on varmistanut lähtönsä mukaan, mutta Suomen osallistumisen rahoitus on vielä auki.
 Tutkimus tehdään vuosina 2020–2021. Tutkijat haluavat selvittää esimerkiksi sitä, millainen merkitys on sosiaalisessa mediassa käytävällä keskustelulla syntyvyydestä.
 Hanne ei lainaa äidin vaatteita
 Oslolaisen Ruth Kristensenin tyttären  Hanne Kristensenin , 15, isä on eläkkeellä. Mutta Hanne kertoo pitäneensä vanhempiaan iäkkäinä vain silloin, kun nämä eivät jaksaneet leikkiä hänen kanssaan.
 Hannen ystävät lainaavat myös äideiltään vaatteita.
 – Sinun vaatteesi eivät ole niin muodikkaita, että voisin lainata niitä, Hanne sanoo äidilleen.
 – Mutta eivätkö ne ole tulossa takaisin muotiin, Ruth ehdottaa.
 Hannen mielestä hänen vanhemmillaan on ollut aina aikaa hänelle. He ovat käyneet enemmän hänen harrastuksissaan kuin hänen ystäviensä isät ja äidit.
 Hanne on puhunut ystäviensä kanssa siitä, haluavatko he ylipäätään lapsia.
 – Haluan lapsia ja enemmän kuin yhden, koska olen itse toivonut aina sisaruksia, hän sanoo.
 Sitä ennen hän aikoo kuitenkin käydä koulunsa loppuun, matkustaa ja kokea paljon.

Ruth Kristensen sai esikoisensa 42-vuotiaana – Norjassa ensisynnyttäjien keski-ikä on noussut vauhdilla