Summary: Ekonomisti: Luottamusmittarit ovat "ilahduttavan hyviä".

Suomalaisten kuluttajien luottamus omaan talouteen on pysynyt tammikuussa hyvällä tasolla, ilmenee Tilastokeskuksen kuluttajabarometristä. Tunnelma on EK:n luottamusindikaattorin mukaan myönteinen myös yrityspuolella.
 Luottamusindikaattorin mukaan kuluttajien odotukset omasta taloudesta ja mahdollisuuksista säästää paranivat tammikuussa joulukuuhun verrattuna.
 Kuluttajien yleistä luottamusta kuvaava indikaattori oli tammikuussa 17,2, kun se joulukuussa oli 16,1. Vuosi sitten tammikuussa lukema oli 24,2. Pitkän ajan keskiarvo on 12,7, joten taso on ollut selvästi vahvempi.
 Kuluttajien näkemys omasta taloudesta ja mahdollisuuksista säästää paranivat tammikuussa joulukuuhun verrattuna. Säästämisen mahdollisuuksia vastaajat arvioivat valoisammin kuin koskaan.
 Danske Bankin pääekonomisti Pasi Kuoppamäki arvioi kommentissaan, että kotitalouksien vahva luottamus omaan talouteen ja työmarkkinoiden hyvä tilanne ennakoivat ostovoiman kasvua. Varovaisempi näkemys luotonotossa ja ostoaikeissa kertoo kuitenkin siitä, että kulutuskysyntä nousee vähemmän kuin korkea luottamus omaan talouteen antaisi odottaa.
 – Lisäksi osa ostovoiman noususta ilmeisesti kanavoituu ulkomaisiin verkkokauppoihin, sillä verkkokaupan volyymi näyttää kasvavan voimakkaasti, Kuoppamäki arveli.
 Kuoppamäen mukaan kuluttajien ja yritysten luottamusmittarit ovat kaikkiaan ilahduttavan hyviä, mutta eivät varsinaisesti muuta kuvaa suhdannetilanteesta. Arviot oman kotitalouden rahatilanteesta olivat kuluttajabarometrin mukaan tammikuussa myönteiset, ja työlliset kuluttajat kokivat, että työttömyyden uhka on omalla kohdalla hieman vähentynyt.
 Näkemykset Suomen taloudesta ja työttömyyskehityksestä pysyivät tammikuussa ennallaan. Kuva työttömyydestä oli kohtuullinen mutta odotus Suomen taloudesta pessimistinen.Odotukset Suomen taloudesta kääntyivät negatiivisiksi joulukuussa heikennyttyään tuntuvasti syksyn aikana.
 Yritysten luottamus yli keskiarvon
 EK:n luottamusindikaattori kertoo, että luottamus teollisuudessa vahvistui tammikuussa. Saldoluku oli +5, kun joulukuun lukema oli +2. Luottamus nousi selvästi yli pitkäaikaisen keskiarvotason.
 Rakennusalalla luottamus pysyi likimain ennallaan, saldoluvussa +16. Luottamus on selvästi tavallista vahvemmalla tasolla. Palvelualoilla luottamus pysyi ennallaan, pitkäaikaisella keskiarvotasolla.
 Vähittäiskaupan alalla luottamus pysyi suurin piirtein ennallaan, jonkin verran vahvempana kuin pitkän aikavälin keskiarvo.
 Hypon pääekonomisti Juhana Brotheruksen mukaan luottamusuutiset hälvensivät syksyn mittaan heränneitä huolia talouden alamäen alusta.
 – Tammikuun tiedot kertovat kuitenkin kasvun jatkuvan, joskin viime vuotta vaatimattomammin. Myönteistä kuvaa vahvistaa yritysten luottamusmittarit ja osakemarkkinoiden mainio alkuvuosi, Brotherus arvioi kommentissaan.
 Kotimarkkinoilla on Brotheruksen mukaan hämmästyttävää, miten vahvaa rakennusalan optimismi on.
 – Puheet rakentamisen romahtamisesta ovat olleet jälleen ennenaikaisia. Voikin olla, että ennakolliset lupamäärätiedot rakentamisen tilastoista tarkentuvat lähikuukausina ylöspäin. Hypon 1,5 prosentin kasvuennuste kuluvalle vuodelle näyttää nykytiedoilla osuvalta, Brotherus toteaa.

Kuluttajat luottavat omaan talouteensa, yritysten luottamus yli keskiarvon


Summary: Karjalan kansallismuseo esittelee punaisten suomalaisten roolia Karjalan tasavallan rakentamisessa.

Näyttelyn visuaalinen vetonaula ei ainakaan jää epäselväksi. Pienellä puukorokkeella seisoo mallinukke, jolla on jaloissaan lapikkaat, päällä vaaleanruskea turkiskaulustakki ja käsissä suksisauvat. Asua täydentävät rinnalla roikkuvat kiikarit ja päässä oleva piippalakki, johon on ommeltu iso tähti. Hahmon vierellä on reppu ja kiväärit ristissä, takaseinään on kiinnitetty huomattavan pitkät puusukset.
 Kyseessä on tietysti punaupseeri Toivo Antikainen, jonka johtamat hiihtojoukot yllättivät ja lähes tuhosivat suomalaisten vapaaehtoisten sissijoukon  Itä-Karjalan Kiimasjärvellä vuonna 1922 .
 Heikki Haapalainen / Yle
 Antikainen pakeni monien muiden punaisten tavoin sisällissodan jälkeen Suomesta Venäjälle, jossa hän oli muun muassa perustamassa Suomen kommunistista puoluetta ja kukistamassa Kronstadtin kapinaa.
 En ole koskaan peitellyt enkä vähätellyt näitä punikkijuuria.  Armas Mashin
 "Tavoitteemme on näyttää, miten suuri rooli näillä ihmisillä oli"
 Nyt Antikainen on mukana Karjalan kansallismuseon erikoisnäyttelyssä, jossa esitellään Suomesta paenneiden punaisten perintöä ja merkitystä Karjalan tasavallassa. Esillä on runsaasti valokuvia, asiakirjoja ja henkilökohtaisia esineitä, joita ei ole aiemmin ollut julkisesti nähtävänä.
 Edward Gylling työskenteli aikoinaan samassa rakennuksessa, jossa Karjalan kansallismuseo toimii. Heikki Haapalainen / Yle
 Mukana on esimerkiksi Neuvosto-Karjalan pääministerin Edward Gyllingin työpöydälle kuuluneita tavaroita. Museonjohtaja  Mihail Goldenbergin  mielestä esineillä on suuri symbolinen arvo, sillä museorakennus on sama, jossa Gylling aikoinaan työskenteli.
 – Päätavoitteemme on näyttää, miten suuri rooli näillä ihmisillä oli Karjalan tasavallan perustamisessa. Sen kulttuurissa, taloudessa, opetuksessa. Kaikilla aloilla, Goldenberg sanoo.
 Mihail Goldenbergin mielestä punaisilla suomalaisilla oli merkittävä rooli Karjalan tasavallan rakentamisessa. Heikki Haapalainen / Yle
 Suomessa murhaaja, Karjalassa sankari
 Goldenberg on selvästi vaikuttunut Toivo Antikaisesta. Suomalaiskommunistista on museon kokoelmissa yhteensä 45 valokuvaa, joista jokaisessa hän on museonjohtajan mukaan keskellä kuvaa.
 – Hän on keskellä jopa saunassa. Johtaja, Goldenberg kehuu ja näyttää kuvaa, jossa Antikainen ja joukko muita miehiä kylpee kelteisillään.
 Toivo Antikainen on keskeinen hahmo jopa saunassa otetussa valokuvassa. Heikki Haapalainen / Yle
 Antikainen toimi Suomessa 1920–30-luvuilla maanalaisen sotilaslinjan järjestäjänä. Antikainen jäi kiinni vuonna 1934 ja joutui oikeuteen, jossa häntä syytettiin muun muassa suomalaisvapaaehtoisen polttamisesta elävältä Kiimasjärvellä. Korkein oikeus tuomitsi Antikaisen murhasta elinkautiseen, mutta hänet vapautettiin Neuvostoliiton vaatimuksesta jo välirauhan aikana.
 Karjalassa Antikainen on yhä arvostettu ja legendaarinen hahmo. Sitä hän on myös petroskoilaiselle  Armas Mashinille .
 – Antikainen on mies, jonka johdolla vaalittiin ja puolustettiin Venäjän ja myös Karjalan alueellista eheyttä ja itsenäisyyttä, Mashin muotoilee.
 "En ole koskaan vähätellyt punikkijuuria"
 Armas Mashinin isoisän isä Uljas Vikström oli mukana punakaartissa ja pakeni sisällissodan jälkeen Venäjälle.
 Vikström oli myöhemmin arvostettu kirjailija ja Karjalan autonomisen neuvostotasavallan ansioitunut kulttuurityöntekijä. Hänen lukuisten teostensa joukossa on muun muassa dokumenttiromaani  Toiska , joka kertoo ToivoAntikaisen elämästä.
 – En ole koskaan peitellyt enkä vähätellyt näitä punikkijuuria. Minun mieleni ja sydämeni ovat päinvastoin aina olleet punasuomalaisten puolella, Mashin hymyilee.
 Armas Mashinin mukaan hänen ei ole koskaan tarvinnut hävetä sukunsa punaista menneisyyttä. Heikki Haapalainen / Yle
 Nimikkokatuja ja patsaita
 Suomen sisällissodassa hävinneet punaiset ovat yleisemminkin olleet tunnustettu osa Karjalan tasavallan historiaa, ja suomalaisten kommunistien kunniaksi on nimetty katuja eri puolilla Karjalaa.
 Toivo Antikaisella on oma nimikkokatu Petroskoin lisäksi myös ainakin Segezhassa, Kostamuksessa ja Sortavalassa. Petroskoissa oman kadun on saanut myös muun muassa Kustaa Rovio, joka aikoinaan toimi puoluejohtajana Neuvosto-Karjalassa.
 Punaisille suomalaisille on pystytetty myös patsaita. Niistä tunnetuin lienee suuri Otto Wille Kuusisen patsas Äänisen rannalla Petroskoissa.
 Patsasta suunniteltiin Petroskoihin aikoinaan myös Toivo Antikaiselle. Karjalan tasavallan hallitus päätti patsaan pystyttämisestä jo 1960-luvun lopulla, mutta jostain syystä hanke ei koskaan toteutunut.

Suomessa heitä pidettiin pettureina, Karjala muistaa nyt sankareina – punaisten suomalaisten historia esillä museonäyttelyssä Petroskoissa


Summary: Autokoululaisen ajotuntien minimimäärä on 10 tuntia.

Johannes Horila on opetellut ajamaan isänsä Taavi Horilan valvovan silmän alla jo puoli vuotta. Ajo-opetustunteja on tullut muun liikenteen mukana jo kymmeniä ja mittariin on kertynyt 5 000 kilometriä.
 – Ensimmäiset kymmenen tuntia menivät ihan auton hallintalaitteisiin tutustuessa, sanoo Johannes Horila.
 Hänellä on vielä yhdeksän kuukautta aikaa ajaa lisää kilometrejä ja kerätä varmuutta ennen inssiä. Horila on motivoitunut ajamaan paljon, jotta ajovarmuus kasvaa.
 Syksyyn mennessä Johannes uskookin saavansa ajokokemusta lähes 10 000 kilometrin verran.
 Isä Taavi Horila on tyytyväinen siihen, että opetuslupa mahdollistaa pitkän harjoittelujakson muun liikenteen joukossa. Hän ei olisi ollut valmis laittamaan poikaansa vielä kymmenen ajotunnin jälkeen inssiin, koska ajovarmuus oli tuossa vaiheessaniin olematonta
 – Ajo-opetusluvalla opettamisessa on hyvää, että voidaan ajaa niin paljon. Tulee jo tietty rutiini, sanoo Taavi Horila.
 Kuljettajatutkintojen vastaanottaja Lars Suomela Ajovarman Kokkolan toimistolla. Kaje Komulainen / Yle
 Ajokorttilaki uudistui puoli vuotta sitten. Uudistus muun muassa pienensi pakollisen ajo-opetuksen määrää: opetusta pitää olla minimissään kymmenen tuntia.  Autokoulut ovat jo tuoreeltaan huolissaan muutoksen vaikutuksista .
 Kuljettajatutkintoihin onkin tullut uudistuksen jälkeen autokouluista kokelaita, jotka eivät ole olleet valmiita muun liikenteen joukkoon.
 – He ovat sitten yrittäneet kuusi tai seitsemän kertaa ilman lisäopetusta päästä läpi ajokokeesta, sanoo kuljettajatutkintojen vastaanottaja Lars Suomela Kokkolasta.
 Pakollisen kymmenen ajotunnin jälkeen nuorilla kuljettajilla on yleensä vielä puutteita auton käsittelyssä, liikenteen ennakoinnissa ja havainnoinnissa. Lisäksi tilannenopeudet risteyksissä ovat liian kovia.
 Paljon kilometrejä ajanut kuljettaja saa rutiinia ja on kaikin puolin varmempi kuljettaja. Tottumaton ja tottunut kuski havainnoivat liikennettä eri tavoin.
 Tottunut katsoo kokonaisuutta, kun taas tottumattomalle tulee kaikki yllättäen, sanoo Lars Suomela.
 Johannes ja Taavi Horila autossa, kuvattu peilin kautta Pasi Takkunen  / Yle
 Opetuslupa mahdollistaa ajo-opetuksen osana perheen normaalia elämää. Ajetaan ne ajot, jotka muutenkin ajettaisiin eikä opetuksesta tehdä suurta numeroa.
 Johannes Horila ajaa joka aamu 20 kilometrin koulumatkan ja muut perheen arkiajot. Lisäksi hän on ratissa kaikki pidemmät matkat, esimerkiksi lomamatkat Suomessa.
 – Nyt voi jo keskittyä liikenteeseen, sanoo Johannes Horila.
 Ajo-opetus osana perheen arkea tuo säästöjä: erillisiä bensakuluja ei tule muusta kuin liukkaan kelin ajon opettelusta.
 – Kun ensimmäiset liukkaat tulivat, harjoiteltiin sitä, miten auto lähtee lapasesta, sanoo Taavi Horila.
 Ajo-opetus vanhemman ja lapsen kesken on myös kasvatuksellinen tapahtuma. Siksi on tärkeää, että kemia vanhemman ja nuoren välillä toimii, sillä uusia, yllättäviä tilanteita tulee vastaan koko ajan.
 – Tämä on tosi hyvä systeemi, koska saa opetella sellaisen ihminen kanssa jonka tuntee ja johon voi luottaa. Se tuo varmuutta, sanoo Johannes Horila.
 Johannes Horila tankkaa. Isä valvoo.
 Ja jos päättää opettaa jälkikasvunsa ajamaan, on hyvä ajattaa tällä muutama tunti ammattilaisten kanssa ennen inssiä. Niin nuori saa ajamisesta laajemman näkemyksen.
 – Muutoksen tarkoitus on ollut, että opetusluvalla opetteleva ottaisi myös muutaman ajotunnin ammattilaiselta, sanoo Lars Suomela.
 Ajo-opetukseen opetusluvalla ei kannata ryhtyä, jos vanhemman ja nuoren välit ovat tulehtuneet niin, ettei nuori kunnioita ja kuuntele vanhempaansa.

Opetusluvalla voi saada ajokokemuksessa ankaran etumatkan: 17-vuotias Johannes Horila ajaa ennen inssiä 10 000 kilometriä


Summary: Poliisi tutkii Lappeenrannan Saimaan ammattikorkeakoulussa wc-tilojen epäiltyä salakatselua.

Poliisi tutkii Lappeenrannassa Saimaan ammattikorkeakoulussa epäiltyä salakatselua. Poliisin tiedotteen mukaan ammattikorkeakoulun päärakennuksen julkisten tilojen 1. ja 3. kerroksen esteettömissä wc-tiloissa, eli ns. inva-wc:ssä on videokuvattu salaa siellä käyneitä henkilöitä.
 Epäilty rikos on tapahtunut viime vuoden huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana.
 Poliisi on pidättänyt ja sittemmin vapauttanut teosta epäiltynä vuonna 1982-syntyneen lappeenrantalaisen miehen. Mies on esitutkinnassa myöntänyt kuvanneensa salaa wc-tiloissa käyneitä ihmisiä. Poliisilla on hallussaan teossa käytetty kamera ja sillä kuvattu materiaali.
 Kerromme pian lisää.

Saimaan ammattikorkeakoulussa epäillään salakatselua – Poliisi: wc-kävijöitä videokuvattu


Summary: Talouskasvun hiipuessa koronnostojen tahti hidastuu, Nordea uskoo.

Finanssikonserni Nordea ennustaa, että Suomen talouden kasvu hidastuu tänä ja ensi vuonna. Tänä vuonna talouskasvu jää 1,5 prosenttiin ja ensi vuonna prosenttiin.
 Syksyn ennusteeseen verrattuna Nordea leikkaa sekä tämän että ensi vuoden ennustettaan puoli prosenttiyksikköä.
 Taustalla on Nordean mukaan maailmantalouden kasvun hiljentyminen useiden epävarmuutta lisäävien tekijöiden vuoksi. Tämän kevään kehitys riippuu pankin mukaan kauppasodasta, Kiinan elvytyspolitiikasta sekä Euroopan kasvua painavista tekijöistä.
 – Vaikka Yhdysvaltojen ja Kiinan väliset kauppaneuvottelut ovat viime viikkoina tiettävästi edistyneet, kauppasodan riski on yhä olemassa. Suomen talouden kannalta erityisen haitallista on kauppasodan toteutuminen varsinkin EU–USA-akselilla, arvioi Nordean pääekonomisti Aki Kangasharju  tiedotteessa .
 Suomessa kasvua ylläpitää kotitalouksien kulutus, jota ruokkivat kohentunut työllisyys, ansiotaso ja alhainen inflaatio. Sen sijaan viennin ja investointien kasvu pysähtyy.
 – Vientikysynnän heikkeneminen yhdessä hintakilpailukyvyn laskun kanssa voimistaa tarvetta parantaa vientimenestystä. Suomen kone- ja laiteinvestoinnit sekä tutkimus- ja tuotekehitys suhteessa talouden kokoon ovat olleet laskutrendillä ja kilpailijamaita matalammat. Suomi tarvitsee uskonpalautuksen, joka lisäisi investointiaktiivisuutta, Kangasharju sanoo.
 Nordean ennuste on samansuuntainen kuin  OP:n perjantaina julkaisema ennuste . OP arvioi, että Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,6 prosenttia ja ensi vuonna 0,8 prosenttia.
 Koronnostojen tahti hidastuu
 Talouskasvun hiipuessa koronnostojen tahti hidastuu. Aiempaan ennusteeseen verrattuna Nordea on poistanut kaksi koronnostoa sekä Euroopan että Yhdysvaltain keskuspankeilta tänä ja ensi vuonna.
 – Yhdysvaltain keskuspankki nostaa korkoa kerran ja EKP kaksi kertaa ennen vuoden 2020 loppua, ennustaa Nordean ekonomisti Tuuli Koivu.
 Hän odottaa, että nyt miinuksella oleva asuntolainojen yleisin viitekorko, 12 kuukauden euribor on nousemassa positiiviseksi tämän vuoden puolessa välissä.

Nordea ennustaa hidastuvaa talouskasvua  –  maailmantalous tökkii


Summary: Stasevska nimitettiin perjantaina BBC:n sinfoniaorkesterin vakituiseksi päävierailijaksi.

Aamu-tv:ssä vieraillutta kapellimestari  Dalia Stasevskaa  kuvaillaan yhdeksi Pohjoismaiden nousevista tähdistä klassisen musiikin saralla.
 Perjantaina hänet nimitettiin Britannian yleisradioyhtiön BBC:n sinfoniaorkesterin vakituiseksi päävierailijaksi, ja Stasevska alkaakin johtaa sinfoniaorkesteria säännöllisesti huhtikuusta alkaen.
 Hän toivoo, että voisi vierailijana toteuttaa erilaisia poikkitaiteellisia projekteja.
 – Se voisi tarkoittaa esimerkiksi sitä, että teen konsertin jonkun poppipuolelta tulevan muusikon kanssa. Tai sitten kutsumme mukaan kiinnostavan kirjailijan tai koreografin, Stasevska sanoo.
 Hän pitää BBC:n sinfoniaorkesterin vahvuutena sitä, että se osallistuu myös televisio- ja radio-ohjelmien tekemiseen.
 – Toivon, että tulemme tekemään kiinnostavia radio-ohjelmia, joissa voidaan yhdistää aikamme ajattelijoita ja hyvää musiikkia.
 Musiikki on neliö, jonne pahimmatkin viholliset voivat yhdessä astua
 Stasevska on tehnyt viime vuosina uraa eri puolilla Eurooppaa.
 Hän on johtanut muun muassa Lyonin kansallisorkesteria, ja joulukuussa hän johti Tukholman kuninkaallista filharmonista orkesteria Nobel-palkintoseremoniassa.
 – 13-vuotiaana ryhdyin kuuntelemaan tosissani klassista musiikkia. Olin vasta parikymppinen, kun näin ensi kertaa naispuolisen kapelimestarin. Silloin ymmärsin, että minäkin voisin tätä tehdä, hän sanoo.
 Stasevska toivoo itse, että klassinen musiikki pystyisi tavoittamaan jatkuvasti uusia yleisöjä. Se vaatii hänen mukaansa muusikoilta aktiivista ja kiinnostunutta otetta maailman ja sen menon tutkimiseen.
 – Vaikka pyörää ei tarvitse keksiä uudelleen, niin pyörän päälliset kannattaa tarkistaa ja pinnoitus uusia. Muuten meistä tulee museotyöntekijöitä, jotka yrittävät pitää vanhasta huolta.
 Parhaimmillaan musiikki tuo yhteen erilaisia ihmisiä, Stasevska ajattelee.
 – Toivoisin, että taide ja musiikki olisivat ihana neliö, jonne pahimmatkin viholliset voivat astua ja kokea samoja tunteita. Niin muistamme, että meissä on enemmän yhtäläisyyttä kuin eroavaisuutta.
 Sakari Oramo johtaa samaa orkesteria
 Stasevska on historian toinen BBC:n orkesteriin nimitetty suomalainen.
 Sinfoniaorkesterin ylikapellimestarina toimii parhaillaan  Sakari Oramo .
 – Toivotan ilahtuneena Dalian tervetulleeksi BBC-perheeseen. Hän tuo tullessaan uutta energiaa ja tuoretta näkemystä, Oramo totesi perjantaina BBC:n tiedotteessa.
 – Erityisen iloinen olen siitä, että suomalaiset kapellimestarit saavat edelleen innostaa Lontoon muusikoita ja muodostaa tänne pysyviä yhteistyösuhteita.

Muusikko ei saa olla museotyöntekijä, sanoo nouseva kapellimestaritähti Dalia Stasevska


Summary: Info on samalla kaikille avoin keskustelutilaisuus, jossa käsitellään ajankohtaisia turvallisuusteemoja.

Oulun kaupunki järjestää tänään turvallisuusinfon Oulun seksuaalirikosepäilyjen vuoksi. Info järjestetään Oulun kaupungintalolla kello 9–12 ja se on kaikille avoin keskustelutilaisuus, missä käsitellään ajankohtaisia turvallisuusteemoja.
 Oulun kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Juha Hänninen  kertoi aiemmin Ylelle, että epäiltyjen seksuaalirikosten vuoksi ihmiset haluavat kuulla, mitä kaupungin päättäjät ovat asioista mieltä.
 Keskustelussa ovat mukana Oulun poliisilaitokselta apulaispoliisipäällikkö  Arto Karnaranta , Maahanmuuttoviraston apulaispäällikkö  Raimo Pyysalo , Pohjois-Pohjanmaan elyn maahanmuuttopäällikkö  Hanna Määttä  sekä Oulun kaupungin maahanmuuton ohjausryhmää johtava sivistys- ja kulttuurijohtaja  Mika Penttilä .
 Tilaisuus lähetetään myös suorana nettilähetyksenä  Oulun kaupungin sivuilta .
 Tässä artikkelissa Yle seuraa infon antia.
 Info alkaa
 Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Juha Hänninen avaa seminaarin kello 9. Hänninen kertoo, että seminaaria on aikaistettu Oulun poikkeuksellisen tilanteen vuoksi, viitaten ilmitulleisiin seksuaalikosepäilyihin.
 Hänninen kertoo, että on ollut 20 vuotta politiikassa mukana, eikä ole koskaan kohdannut vastaavaa turvattomuutta Oulussa. Hän kuitenkin muistuttaa, ettei turvattomuus ole osaamisperusteisesti Ouluun tulleiden maahanmuuttajien syytä.
 Keskustelun tarkoituksena on Hännisen mukaan keskustella keinoista, joilla Oulun kaupungin turvallisuutta voidaan parantaa. Infossa kuullaan turvallisuusviranomaisten käsitys turvallisuustilanteesta, Hänninen lisää.

Yle seuraa: Oulun kaupunki järjestää turvallisuusinfon liittyen seksuaalirikosepäilyihin


Summary: Kemikaalin levittäminen ilmakehään ei toiminut kovin hyvin, mutta menetelmän kehittely jatkuu.

Etelä-Korea kamppailee Kiinasta tulevien ilmansaasteiden kanssa. Kiina käyttää paljon saastuttavaa hiilivoimaa ja sopivalla tuulella maita erottavan Keltaisenmeren yli työntyy sakeita saastepilviä.
 Perjantaina Etelä-Korean Meteorologian laitos teki kokeen, jossa meren yllä yritettiin saada aikaan keinotekoinen sade. Sadepisarat puhdistavat tehokkaasti ilmaa.
 Merialueelle noin sata kilometriä Gunsanin satamakaupungista lounaaseen levitettiin lentokoneesta hopeajodidia, jolla on jo kauan yritetty luoda sadetta eri puolilla maailmaa.
 Koe ei onnistunut kovin hyvin. Säätieteilijät totesivat, että pilven alapuolella liikkuneessa tutkimusaluksessa havaittiin vain muutaman minuutin kestänyt heikko tihkusade.
 Keinotekoisten sateiden luomiseen tähtäävää teknologiaa aiotaan silti edelleen kehittää. Koe antoi tärkeää lisätietoa.
 Hopeajodidin avulla on yritetty saada aikaan keinotekoisia sateita jo kymmeniä vuosia. Tavoitteena on erityisesti kyetä kastelemaan kuivuudesta kärsiviä viljapeltoja, mutta sade olisi hyvä keino myös ilmanlaadun parantamiseen.
 Tutkijat ovat varovaisia menetelmän tehosta, mutta sitä kehitellään monissa maissa.
 Etelä-Koreassa on myös saastuttavia hiilivoimaloita, mutta maa on pyrkinyt vähentämään niiden käyttöä. Viime vuonna Etelä-Koreassa suljettiin viisi ikääntynyttä hiilivoimalaa.

Kiinasta tupruaa saastepilviä Etelä-Koreaan – torjuntakeinoksi yritettiin keinotekoista sadetta


Summary: Asiantuntijoiden mukaan osa-aikatyön lisäämisellä voidaan nostaa työllisyysastetta, kun esimerkiksi osa-työkykyiset saadaan paremmin mukaan työelämään.

Luistinrata on kirpeänä pakkaspäivä lähes tyhjä. Mutta ei aivan.
 Helakan vaaleanpunaiset hokkarit viuhuvat, kun  Venny Renvall , 6, kiitää kenttää ympäri pienessä etukenossa.
 – Kyllä on luistelutaidossa ollut vuodessa valtava kehitys, Vennyn isä Henri ihmettelee.
 Henri Kähönen , 38, tietää mistä puhuu. Hän on päässyt seuraamaan lapsensa kasvamista tarkemmin kuin moni muu vanhempi.
 Kun Venny oli vuoden ikäinen, Kähösillä päätettiin että ihan kaikkea aikaa ei uhrata työelämälle. Henri Kähönen siirtyi puoleksi vuodeksi tekemään töitä osa-aikaisesti.
 Sittemmin osa-aikaisuutta on tullut jatkettua puolen vuoden pätkinä. Nyt pätkistä on kertynyt yhteensä viisi vuotta.
 Kähösen työajaksi tulee 90 prosenttia, kun perjantait kuluvat lapsen kanssa puuhaillessa, mutta viikon neljä muuta työpäivää ovat tunnin normaalia virka-aikaa pidemmät.
 Tietenkin myös tulot laskivat saman verran. Verotuksen keventyminen tasaa tilannetta vähän, mutta tarkkaa nettolaskelmaa lopputuloksesta ei ole Kähösillä tehty.
 Tarkat esimerkkilaskelmat löytyvät sen sijaan verottajalta.
 Sisä-Suomen verotoimiston johtava veroasiantuntija  Atso Kiuru  laski Ylelle esimerkin  Melkein kaikki rahasta  -podcastia varten.
 Laskelma kertoo, että keskipalkkaisella noin 3000 euroa kuussa tienaavalla 80-prosenttinen työaika tarkoittaa runsaan 82 euron menetystä, kun verotuksen keventyminen otetaan huomioon.
 Antti Parviala / Yle
 Tämän lisäksi esimerkiksi päivähoitomaksut voivat laskea.  Helsingissä keskituloisella  lapsiperheellä päivähoitoviikon lyheneminen viidestä päivästä neljään säästää 46 euroa.
 Mistä Kähösten perheessä on pitänyt luopua pienemmän palkan takia?
 – Se näkyy oikeastaan vain siinä, että säästöön ei hirveästi jää - eletään kädestä suuhun.
 Kähösen puoliso on muotoilija ja yrittäjä. Asumiskulut pitävät huolen siitä, että “reserviin pahan päivän varalle ei jää juuri mitään”.
 – Mutta tuskin Helsingissä jäisi muutenkaan, vaikka olisi täystyöllistettykin.
 Vähän tiukemmasta taloudesta huolimatta Kähönen on sitä mieltä, että tässä elämänvaiheessa arvokkainta on, että saa viettää aikaa tyttären kanssa ja olla  oikeasti  läsnä arjessa.
 Palkka siis pienenee, mutta elämänlaatu kasvaa. Kummassa muutos on suurempi?
 – Sanotaan että, kun palkka on laskenut 10 prosenttia, saan 25 prosenttia lisää elämänlaatua. Vähintään, Kähönen laskeskelee.
 Entäs pääasia - onko lapsi tyytyväinen, kun päiväkotiin ja eskariin ei täydy pakkautua joka päivä?
 Saavutettuja etuja ei aina arvosteta niiden täydestä arvosta, eikä Vennykään ole pelkästään kiitollinen vapaa-ajasta.
 – Joskus kiva, joskus ei, Venny analysoi nelipäiväistä eskariviikkoaan.
 Pakko-osa-aika vai oma valinta
 Suomessa osa-aikatyön tekeminen on kasvussa. Joulukuussa osa-aikatyötä tekevien määrä oli 450 000 eli 12 000 enemmän kuin edellisvuonna. Koko vuoden keskiarvo on yli 420 000.
 Mutta jako kahteen on selvä. Toisille se on  valinta , joka tuo arkeen väljyyttä ja nostaa elämänlaatua. Toisille se on  pakkovalinta , johon on pakko turvautua, kun täysiaikaista ja täysipalkkaista työtä ei tarjota.
 Antti Parviala / Yle
 Varsinkin ravintola- ja vähittäiskaupan aloilla osa-aikatyöllä ei ole pelkästään hyvä kaiku. Tilastokeskus käyttää termiä “vastentahtoinen osa-aikatyö”.
 Tilastokeskuksen mukaan kaupan alalla työllisten määrä on laskenut vuodesta 2008, mutta samanaikaisesti  vastentahtoisia osa-aikatöitä tekevien määrä  on kasvanut.
 Kaupan alalla uusista työsuhteista oli kymmenen vuotta sitten osa-aikaisia vähän alle puolet, nyt yli 60 prosenttia. Kaikkiaan osa-aikatyötä tekevistä noin puolet ottaisi töitä enemmän, jos vain saisi, kertoo ammattiliitto PAM:n Tilastokeskukselta pyytämä tilasto.
 Antti Parviala / Yle
 Osa-aikatyöhön liittyy tietenkin palkan pienentyminen, mutta usein myös epäily siitä, että käytännössä osa-aikainen työntekijä saa painaa samat hommat kuin kokoaikainen työntekijä - siis sillä pienemmällä palkalla.
 Kähönen vahvistaa epäilyn omalta osaltaan.
 – Kyllä tässä huonoja puolia on se, että työaika on kiireisempää ja stressaavampaa, kuin jos olisi enemmän tunteja.
 Kähönen kuitenkin hyväksyy sen mukisematta, koska arvostaa työnantajan suomaa joustavuutta. Kähönen työskentelee Helsingin kaupungin elinkeinoyksikössä ja muun muassa tekee kaupunginhallitukselle elinkeinopolitiikan vaikutusarvioita.
 Työllisyystavoitteeseen osa-aikaisin voimin
 Suomen työllisyysaste ohitti hallituksen tavoitteeksi asettamaan 72 prosentin rajapyykin joulukuussa puolella prosenttiyksiköllä. Pääministeri  Juha Sipilän  (Kesk.) mukaan siitä pitäisi kuitenkin pyrkiä vielä eteenpäin,  pohjoismaiselle 75 prosentin tasolle .
 – Selvää on että työllisyyden kasvattaminen tulee tästä eteenpäin jatkuvasti vaikeammaksi, sanoo työ- ja elinkeinoministeriön tutkimusjohtaja  Heikki Räisänen .
 Hänen mukaansa on aina vain vaativampaa luoda kokoaikaisia työsuhteita ja löytää niihin vielä osaavat tekijätkin.
 – Lisätyöllisyyttä pitää hakea muista järjestelyistä. Esimerkiksi osatyökykyisille töiden ja työaikojen järjestely on hyvin tärkeää.
 Suomessa osa-aikaista työtä tehdään yritysten ehdoilla enemmän kuin muissa Pohjoismaissa, sanoo professori Jouko Nätti. Jouko Nätti
 Samoin arvioi Tampereen yliopiston työelämäprofessori  Jouko Nätti .
 – Osa-aikatyö vetää työmarkkinoille niitä, jotka eivät siellä muuten olisi, kuten opiskelijoita ja ikääntyneitä, Nätti sanoo.
 Yksi osa-aikainen kirkastaa työllisyyslukuja yhtä paljon kuin kokoaikainenkin, vaikka työtunnit jäävätkin vähemmäksi.
 Työnantajien pitäisi ajatella uudestaan töiden järjestäminen, jos osatyökykyisiä halutaan mukaan työelämään.
 – On paljon ihmisiä, jotka haluavat tehdä jonkin verran töitä, TEM:n Räisänen vakuuttaa.
 Heikki Räisänen Retu Liikanen / Yle
 Suomessa osa-aikainen työ on selvästi pienemmässä roolissa kuin  esimerkiksi Ruotsissa . Myös Elinkeinoelämän keskusliiton työelämäkysymyksistä vastaava johtaja  Ilkka Oksala  sanoo etsineensä selityksiä tähän eroon.
 – Ehkä Ruotsissa siihen on suhtauduttu joustavammin, mutta suoraa vastausta ja yhtä syytä eroon en osaa sanoa, hän myöntää.
 EK:n arvion mukaan kaksi osa-aikaista tulee työnantajalle 10-20 prosenttia kalliimmaksi kuin yksi kokoaikainen työntekijä.
 Välittömien työvoimakustannusten suhteen eroa ei ole, mutta esimerkiksi työterveyshuollosta, ruokaedusta, koulutuksesta, työtiloista ja työvälineistä tulee enemmän kuluja, jos saman työn tekee yhden kokoaikaisen sijasta kaksi osa-aikaista työntekijää.
 Oksalan mukaan mahdollisuus joustoon on kuitenkin niin tärkeä että lisäkustannuksista huolimatta osa-aikaisuus “on joskus myös työnantajan intressissä”.
 – Ja joka tapauksessa pahin vaihtoehto on kokoaikatyöttömyys.
 Nelipäiväinen päiväkotiviikko on "joskus kiva, joskus ei". Mårten Lampén / Yle
 Yritysten ehdoilla
 Ehkä juuri “työnantajan intressi” on yksi syy, jonka takia osa-aikaisuus on vähäisempää täällä kuin muissa Pohjoismaissa.
 – Suomessa osa-aikatyöt tehdään muita Pohjoismaita useammin yritysten ehdoilla eurooppalaisen yritystutkimuksen mukaan, professori Nätti sanoo.
 Hänen mukaansa tästä kertoo myös se, että osa-aikaisuus on yleisintä aloilla joilla kysyntävaihtelut ovat suuria eli kaupassa, ravintola- ja majoitus- sekä kiinteistöhuoltoaloilla.
 – Muissa Pohjoismaissa osa-aikatyö on useammin työntekijälähtöistä.
 Työministeriön tutkimusjohtaja Räisäsen mukaan ajattelutapoja pitää muuttaa. Esimerkiksi ikääntyvien ei pidä jäädä kokonaan pois töistä kun “pieniä hankaluuksia alkaa esiintyä”.
 – Maailma ei ole on-off -paikka, Räisänen muotoilee.
 Räisänen kiittelee myös viime aikojen kehitystä, jossa ikääntyneet jatkavat entistä pidempään töissä.
 Laskeudutaan vielä Helsingin Roihuvuoren luistinradan jäälle, jossa Venny tekee jo tuttavuutta jostain ilmestyneen ikätoverin kanssa.
 –Venny aloittaa koulun syksyllä ja tarkoitus on ollut siirtyä silloin kokoaikaiseen työhön. Mutta nyt kun miettii, niin ihan hyvin tätä voisi jatkaakin, Henri Kähönen alkaa mietiskellä.

Näin kirkastetaan työllisyysluvut: Parjattu osa-aikatyö voi olla joskus myös siunaus – "Palkka laski 10 prosenttia, elämänlaatu nousi 25 prosenttia"


Summary:
Venezuelan talouskriisi vaikuttaa koko kansaan, mutta lohduttomin tilanne on slummeissa.
Presidentiksi julistautunut Juan Guaidó on luvannut ottaa vastaan humanitaarista apua. Nyt hän
pyytää myös nykyhallinnon joukkoja kääntymään Nicolás Maduroa vastaan.

Sunnuntai on Caracasissa perinteisesti hiljainen päivä, joka pyhitetään perheelle ja yhdessäololle.
 Chapellinin slummissa miehet pelaavat kadulla dominoa ja kapealla kujalla olevan savitiilitalon ikkunasta kantautuu kovaääninen merengue-musiikki.
 Monet kaupat ovat kiinni, koska on sunnuntai tai siksi, että niissä ei enää ole mitään myytävää.
 Tyhjä valtion ruoka-avustuslaatikko lojui maassa Chapellinin slummissa. Maija Salmi / Yle
 Kujaa vastapäätä asuva  Luis Alemán  pörröttää Nena-nimisen snautserin turkkia samalla kun hän etsii kaapista Venezuelan lippua.
 Tarjoilijana työskentelevällä Alemanilla on vapaapäivä, mutta lepäämisen sijaan hän lähtee kadulle presidentiksi julistautuneen opposition  Juan Guaidón  kannattajien kanssa.
 – Äänestin aikoinani  Hugo Chávezia . Aluksi hän paransi meidän köyhien asemaa, mutta pian valta sokaisi hänet ja lupaukset unohtuivat, Alemán sanoo.
 Chávezin jälkeen valtaan astui  Nicolás Maduro , josta Alemán ei keksi mitään hyvää sanottavaa.
 – Haluan uskoa, että Guaidó pystyy syrjäyttämään Maduron, Alemán toteaa ja kiinnittää valtavan Venezuelan lipun viitaksi harteilleen.
 Luis Alemán seurasi poliisiaseman edustalla pamflettien luovutustilaisuutta. Maija Salmi / Yle
 Kansa pysyy kaduilla
 Oikeistolaiseen Voluntad Popular -puolueeseen kuuluva Venezuelan parlamentin puhemies Guaidó julisti itsensä presidentiksi viime keskiviikkona. Siitä asti häntä tukevat kansalaiset ovat olleet kadulla lähes päivittäin.
 Lauantaina Guaidó puhui venezuelalaisille jälleen lukuisissa tilaisuuksissa Caracasissa. Hän kertoi, miten on valmis armahtamaan hallituksen sotilaat, poliisit ja virkamiehet, jos he asettuvat vastustamaan Maduroa.
 Sunnuntaina Guaidón kannattajat kokoontuivat eri puolille kaupunkia tilaisuuksiin, joissa jaettiin armahduslaista kertovia pamfletteja sotavoimille ja poliiseille.
 Sotilaat eivät avanneet ovea väkijoukolle. Maija Salmi / Yle
 Luis Alemán nousee moottoripyöränsä selkään ja suuntaa La Carlotan tukikohdan lähistölle olevaan kokoontumiseen. La Carlotan vieressä sijaitsee presidentti Nicolas Maduron residenssi La Casota.
 Aamuyhdeltätoista paikalla on vain kourallinen ihmisiä, mutta väkijoukko kasvaa aamun edetessä.
 Operaation johtajan  Rommel Morotin  mukaan sotilaiden, poliisien ja virkamiesten pitää olla osa prosessia kohti demokratiaa.
 – Haluamme jakaa koko Venezuelassa tietoa armahduslaista, Morot sanoo ja pyytää minua kirjoittamaan nimeni ja edustamani median nimen listaan.
 –Tärkeintä on, että koko maailma saa tietää Guaidón tarjoavan rauhanomaista ratkaisua myös nykyhallinnon edustajille.
 Maduro ei taivu
 Kananmunakoju tien varressa. Kananmunista on tullut luksustuote Venezuelassa. Maija Salmi / Yle
 Luis Alemán ja väkijoukko alkaa marssia Morotin johdolla La Carlotan sotilastukikohdan porteille.
 Tienvarressa kaksi miestä myy nyky-Venezuelassa luksustuotteeksi muuttuneita kananmunia. Muutama ihminen pysähtyy kysymään niiden hintaa.
 Paikalla on myös suuri joukko pääasiassa kansainvälistä mediaa. Monet toimittajista ovat painaneet päähänsä kypärät: kukaan ei tiedä, miten sotilaat reagoivat pamflettien luovutukseen.
 Alemán on ottanut mukaan vaimonsa, joka haluaa kuitenkin pysyä taka-alalla eikä osallistua tapahtumaan.
 – Hetkenä minä hyvänsä he voivat alkaa käyttää väkivaltaa, hän sanoo.
 Viime päivinä pitämissään puheissa Maduro on tehnyt selväksi, että hän ei aio luovuttaa.
 Venezuelalaisen El Nacional -lehden  lähteiden mukaan Yhdysvallat on luvannut Madurolle koskemattomuuden, mikäli hän poistuu maasta ja luopuu vallasta vapaaehtoisesti.
 Ihmiset hyppivät kulkuesteiden yli päästäkseen sotilastukikohtaan. Maija Salmi / Yle
 Maduro on viitannut kintaalla Yhdysvaltojen tarjoukselle. Lisäksi hän on kieltäytynyt EU-maiden vaatimista uusista vaaleista.
 Sunnuntaina Maduro kuvattiin tarkistamassa Venezuelan sotakalustoa Paramacayn kaupungissa, ja Venezuelan on kerrottu siirtäneen raskasta kalustoa Kolumbian vastaiselle rajalle.
 Lisäksi Venäjän palkkasotilaat ovat useiden lähteiden mukaan saapuneet maahan.
 Sunnuntaiaamuna venezuelalaiseen puhelimeeni saapuu hallinnon lähettämä tekstiviesti, jossa kehotetaan 18–30-vuotiaita ilmoittautumaan Maduron joukkoihin. Monet venezuelalaiset pelkäävät jo sisällissotaa.
 Pamfletit revitään ja poltetaan
 Pamfletti palautettiin portin oven alta rikki revittynä. Maija Salmi / Yle
 La Carlotan portilla väkijoukkoa odottaa muutama hämmentyneen näköinen nuori vartija. Heille yritetään tyrkyttää pamfletteja tuloksetta. Sotilaat kieltäytyvät ottamasta niitä vastaan ja väkijoukko lähtee yrittämään varuskuntaan toista kautta.
 Yksi sotilaista seuraa tapahtumaa portin vieressä olevasta tornista. Hän menee piiloon, kun yritän ottaa valokuvaa.
 Väki kävelee varuskunta-alueelle kulkuesteistä välittämättä ja saapuu toiselle, suljetulle portille. Pamfletti työnnetään sotilaille portin luukusta.
 Toimittajat parveilevat portin edessä ja tallentavat tapahtumaa. Pian pamfletti työnnetään takaisin portin alta. Se on revitty kappaleiksi.
 Myös Petaren pahamaineisessa slummissa sotilaat polttavat pamfletin suurieleisesti.
 "Maduro on presidenttimme"
 Poliisi Charly Marin suostui ottamaan paperin vastaan. Maija Salmi / Yle
 Vaikka sotilastukikohdassa vastaanotto on tyly, ihmiset eivät luovuta. He marssivat lähistöllä sijaitsevalle poliisiasemalle ja yrittävät pamflettien luovutusta siellä.
 Yksi poliiseista suostuu ottamaan sen vastaan ja väkijoukko hurraa. Poliisi keskustelee kansalaisten kanssa ja suostuu yllättäen antamaan haastattelun myös medialle.
 Poliisi  Charly Marin  sanoo, ettei tiedä mitä paperissa sanotaan.
 – En ole lukenut sitä, hän vastaa kysymykseen.
 Kysyn Marinilta myös mielipidettä Nicolás Madurosta.
 – Hän on Venezuelan laillinen presidentti, kunnes taivaan isä toisin todistaa, Marin sanoo.
 Luis Alemán seuraa tapahtumia väkijoukon keskellä. Pian hän kuitenkin nousee moottoripyöränsä selkään ja ajaa takaisin kotiin.
 – Odotan ensi viikon protesteja. Ne tulevat olemaan jälleen todella suuria, Alemán sanoo.
 Sunnuntai-illalla Juan Guaidó ilmoittaa sosiaalisessa mediassa, että seuraavat massaprotestit pidetään keskiviikkona ja lauantaina.
 Jaksaako kansa lähteä yhtä suurin joukoin kadulle kuin viikko sitten, jolloin sadat tuhannet ihmiset marssivat vapaan Venezuelan puolesta?
 – Vähän aikaa sitten olin onnettomuudessa. Lääkkeiden hankkiminen oli lähes mahdotonta Olemme koko ajan köyhempiä, ei ole työpaikkoja ja kaikki lähtevät. Meillä ei ole mitään hävittävää, Alemán muistuttaa.
 Chapellinin slummi oli ennen sosialistihallinnon kannattaja-alue. Nykyään suurin osa ihmisistä vastustaa Maduroa. Maija Salmi / Yle

Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä


Summary: Viime viikolla ihasteltiin kuunpimennystä, nautittiin uinnista paukkupakkasella ja kilpailtiin taitoluistelun EM-kisoissa. Kokosimme kiinnostavimmat uutiskuvat yhteen.

Harras hindunainen osallistui transsitilassa Thaipusam-festivaalin kulkueeseen Batu-luolilla, hindujen pyhässä paikassa Kuala Lumpurin lähellä Malesiassa 21. tammikuuta. Fazry Ismail / EPA
 Uimari höyrysi pakkasessa Allas Sea Pool -merikylpylässä Helsingissä tiistaina 22. tammikuuta.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Yli 50-vuotiaille tarkoitetun surffauskoulun oppilaat osallistuivat opetukseen Santosissa Brasilian rannikolla 22. tammikuuta. Viime lokakuussa toimintansa aloittanut 'Radikaali koulu' haluaa käyttää surffaamista aseena iäkkäisiin kohdistuvia ennakkoluuloja, yksinäisyyttä ja masennusta vastaan.  Fernando Bizerra / EPA
 Malli esitteli osuvasti nimettyä Viktor and Rolf -muotiluomusta kevät-kesämalliston näytöksessä Pariisissa 23. tammikuuta. Francois Guillot / AFP
 Räjähdyksen nostattama pöly leijui taivaalla armeijan taisteluharjoituspaikalla Etelä-Israelissa 23. tammikuuta. Israelin armeija harjoitteli hyökkäystä Hizbollah-sissejä vastaan tätä tarkoitusta varten rakennetussa libanonilaiskylän jäljiltelmässä. Abir Sultan / EPA
 Ukrainalainen Ivan Shmuratko osallistui miesten lyhytohjelmaan eurooppalaisissa taitoluistelukisoissa Minskissä, Valko-Venäjällä 24. tammikuuta. Kuva on yhdistelmä viidestä eri ruudusta. Tatjana Zenkovich / EPA
 Kongon Demokraattisen Tasavallan laivastoupseerit osallistuivat presidentti Felix Tshisekedin virkaanastujaisseremoniaan Kinhasassa 24. tammikuuta. Hugh Kinsella Cunningham / EPA
 Mies pudotti lunta talonsa katolta Klaisin pikkukylässä Etelä-Saksassa 24. tammikuuta. Christof Stache / AFP
 Niqab-huiviin pukeutunut nainen vauvoineen pakeni Isisin hallitsemilta alueilta Deir Errozin provinssissa Syyrian itäosassa 25. tammikuuta. Delil Souleiman / AFP
 Siirtolaiset kävelivät Yhdysvaltojen rajalta takaisin Meksikon puolelle El Chaparralin rajanylityspaikalla Tijuanassa, Meksikossa 25. tammikuuta. Trumpin hallinto ilmoitti alkavansa pakottaa turvapaikanhakijoita palaamaan Meksikon puolelle odottamaan oikeusprosessiensa käsittelyä. Guillermo Arias / AFP
 Rautamalmikaivoksen pato murtui ja aihetti laajoja tuhoja Minas Geraisin osavaltiossa Brasilian kaakkoisosassa 25. tammikuuta. Kymmeniä ihmisiä kuoli tulvassa ja maanvyörymissä ja sadat ovat edelleen kateissa. Antonio Lacerda / EPA
 Pyhiinvaeltaja oli naamioinut kätensä paavi Franciscukseksi odottaessaan tämän saapumista Santa Maria la Antiguan katedraaliin Panama Cityssä 26. tammikuuta. Raul Arboleda / AFP
 Sukeltaja siivosi mikromuovihiukkasia merestä Hermanuksessa, Etelä-Afrikassa 26. tammikuuta. Nic Bothma / EPA
 Vapaaehtoiset keräsivät roskia rannoilta suuressa siivoustempauksessa Manilassa, Filippiineillä 27. tammikuuta. Tapahtuman tarkoituksena oli saada parannusta aluetta riivaavaan roskaongelmaan. Mark R. Cristino / EPA

Pimenevä Kuu linnan yllä ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Yli 65-vuotiaat rokotetaan yhä kymmenen vuoden välein.

Aiemmin viranomaiset muistuttivat ahkerasti jäykkäkouristusrokotteen merkityksestä. Jos esimerkiksi kesämökillä astui naulaan, hoitohenkilökunnan ensimmäinen kysymys oli, onko jäykkäkouristusrokotus voimassa.
 Rokotuksistaan huolehtiva on saattanut yllättyä, kun rokotetta ei tarvitsekaan 10 vuoden välein uusia. Samalla rokotteella selviää seuraavatkin 10 vuotta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ilmoitti keväällä 2018, että työikäisten pitää uusia  jäykkäkouristusrokote  20 vuoden välein.
 Turun kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri  Jutta Peltoniemi  kertoo, että uudistus aiheutti hämmennystä varsinkin vuoden 2018 alkupuolella, kun THL ilmoitti muutoksesta jäykkäkouristus-kurkkumätärokotteen aikatauluissa. Sittemmin tilanne on rauhoittunut.
 Likaiseen haavan saaneelle yhä piikki tarvittaessa
 Tyksin sairaalahygienia- ja infektiontorjuntayksikön ylilääkäri  Esa Rintala  pohtii, että jäykkäkouristusrokotuksia on annettu Suomessa ehkä liiankin ahkerasti. Muissa maissa rokotuksia on vähennetty.
 – Ei meillä sen enempää tule likaisia haavoja kuin muissakaan maissa, joten rokotusten harventaminen on turvallista. Rokote annetaan edelleen likaisen haavan saamisen jälkeen, jos edellisestä rokotuksesta on kulunut 10 vuotta, vakuuttaa Rintala.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on tehnyt analyysin jäykkäkouristusrokotetta koskevista vasta-aineista. Taso oli hyvä. Suomessa rokotetaan neljä kertaa niin paljon kuin Ruotsissa, kertoo Rintala.
 Rintala sipaisee olkapäätään siitä kohdasta, johon rokotus annetaan. Hän kertoo, että rokotteen antaminen liian usein saattaa aiheuttaa kivuliaan paikallisreaktion rokotuksen jälkeen.
 Rokotteesta on pulaa kansainvälisesti
 Toinen syy, jonka takia jäykkäkouristusrokotteen turhaa antamista on vähennettävä, liittyy rokotteen saatavuuteen. Ylilääkäri Esa Rintala kertoo, että siitä on pulaa kansainvälisellä tasolla. Kokonaan rokote ei kuitenkaan ole vaarassa loppua.
 – Jäykkäkouristusrokotetta tarjotaan kaikissa maissa. Rokotteen valmistajilta edellytetään, että tuotanto toimii.
 Jokaisessa maassa on pohdittava, miten paljon rokotetta todellisuudessa tarvitaan.
 Jäykkäkouristus on harvinainen, mutta vakava sairaus
 Rokotusten harventamista perustellaan tapausten vähäisellä määrällä. Väestön immuniteetti on hyvällä tasolla. Kyse on kuitenkin vakavasta sairaudesta.
 Jos haavan alueella tulee paikallisesti lihasnykinää tai yleisemmin lihasnykinöitä, siitä pitää kertoa lääkärille.   Esa RIntala
 THL:n erikoislääkäri Tuija Leino kertoi Ylen jutussa keväällä 2018 , että 2000-luvulla jäykkäkouristuksia on todettu yksi tai kaksi vuodessa. Hyvästä hoidosta huolimatta suurin osa sairastuneista on kuollut Suomessa 2000-luvullakin.
 Ylilääkäri Esa Rintala painottaa, että mahdollisiin taudin oireisiin on suhtauduttava vakavasti.
 – Jos haavan alueella tulee paikallisesti lihasnykinää tai yleisemmin lihasnykinöitä, siitä pitää kertoa lääkärille. Näin voidaan tarkistaa potilaan rokotushistoria ja aloittaa hoito tarvittaessa, neuvoo Rintala.
 Yli 65-vuotiaat rokotetaan yhä 10 vuoden välein
 Vaikka työikäiset saavat jäykkäkouristusrokotuksen vain 20 vuoden välein, yli 65-vuotiaat rokotetaan yhä 10 vuoden välein. Ylilääkäri Esa Rintala kertoo, että heidän rokotussuojansa voi olla heikompi kuin työikäisillä. Myös rokotuksen teho on heillä heikompi.
 Turun kaupungin tartuntataudeista vastaava lääkäri Jutta Peltoniemi kertoo, että uudistus aiheuttaa jonkin verran pulmia terveyskeskuksissa. Uusien käytäntöjen oppiminen vie aikaa.
 – Jäykkäkouristus-kurkkumätärokotukset suositellaan annettavaksi aikuisilla 25-, 45- ja 65-vuotiaille. Lisäksi 25-vuotiaille annetaan eri rokote, koska siinä on mukana myös hinkuyskä.
 Ikäperusteinen rokottaminen helpottaa kansalaisia muistamaan rokotteen ottamisajankohdan.  Jutta Peltoniemi
 Ikäperusteinen rokottaminen helpottaa kansalaisia muistamaan rokotteen ottamisajankohdan.  Jutta Peltoniemi
 Toisaalta osa terveydenhuollossa työskentelevistä tarvitsee viiden vuoden välein hinkuyskä-jäykkäkouristus-kurkkumätärokotuksen, koska he työskentelevät jatkuvasti pienten imeväisten kanssa.
 Yksilöllinen arvio rokotuksen tarpeellisuudesta
 Turun kaupungin tartuntataudeista vastaavan lääkärin Jutta Peltoniemen mukaan ammattilaisilta on tullut eniten kyselyjä 25-vuotiaiden hinkuyskää, jäykkäkouristusta ja kurkkumätää ehkäisevästä rokotuksesta, koska moni on voinut saada sen juuri esimerkiksi varusmiespalvelussa. Silloin mietitään, pitääkö ja kannattaako rokote jo antaa.
 – Ehkä nyt joudumme miettimään aikatauluja aiempaa yksilöllisemmin. Ikäperusteinen rokottaminen helpottaa kansalaisia muistamaan rokotteen ottamisajankohdan, pohtii Peltoniemi.
 Risto Koskinen / Yle
 Sekä Rintala että Peltoniemi myöntävät, että rokotusten muistaminen tai tarkistaminen on ajoittain vaikeaa.
 Jäykkäkouristusrokote on voitu laittaa tapaturman yhteydessä esimerkiksi mökkipaikkakunnalla tai matkalla, ja tietoa voi olla vaikea tarkistaa. Kaikki työterveyshuollot eivät toimita tietoja rokotuksista, joten ne eivät päädy  Omakanta -ohjelmaan.
 – Jos tietää, ettei ole saanut jäykkäkouristusrokotetta 20 vuoteen, sen voi käydä hakemassa. Vaikka tietyt ikäluokat kuuluvat yleisen rokotusohjelman piiriin, heitäkään ei kutsuta rokotukseen esimerkiksi terveyskeskuksesta. Rokotuksista pitää huolehtia edelleen itse, painottaa ylilääkäri Esa Rintala.

Tiesitkö, että sama jäykkäkouristusrokote suojaa 20 vuotta? – "Rokotusten harventaminen on turvallista"


Summary: Tampereen harjujen sisuksiin kätkeytyy kaksi mysteeriä: mistä vettä tulee vedenottamoon ja  miten järvivesi valuu harjualueen läpi?

Se, että jääkauden tapahtumat vaikuttavat Tampereen järvikaupunkisuunnitelman toteutumiseen, on kutkuttava yhdistelmä, mutta näin se vain nyt on. Kysymys on pohjavedestä.
 Tampereen yksi tärkeimmistä kasvusuunnista on Hiedanranta. Tekemällä Näsijärveen keinosaaria, sinne voitaisiin rakentaa haluttuja kerrostaloja järven rantaan aivan keskustan tuntumaan. Liikkuminen sujuisi nopeasti ja näppärästi ratikalla.
 Tämä tulevaisuuden kaunokuva häiriintyy nyt luonnonolosuhteista johtuen.
 Rannan täyttösuunnitelmat raitiotieraidetta varten olivat jo noin lähtölaukausta vailla valmiina, mutta sitten tuli stoppi. Pirkanmaan ELY-keskus huolestui työmaan pohjavesivaikutuksista ja valitti asiasta. Vaasan hallinto-oikeus kumosi jo myönnetyn valmisteluluvan. Lopullinen kanta siihen, saako Näsijärveä täyttää yhdeksällä hehtaarilla vai ei, on vielä muodostumassa.
 Tampereen laajempi visio Lielahden täytöstä rakentamista varten sisältyi keskustan yleiskaavaluonnokseen. Niin ikään pohjavesikysymyksen takia Hämeenlinnan hallinto-oikeus kumosi suunnitelman. Kaavan eteneminen odottaa nyt korkeimman hallinto-oikeuden päätöstä.
 Harjujono syntyi rytäkällä saumakohtaan
 Olosuhteet pohjavesien esiintymiselle kehittyivät jääkauden sulamisvaiheessa. Jää ei sulanut yhtenä klönttinä, vaan se jakaantui eri suuntiin kielekevirroiksi. Iso jääkielekkeiden saumakohta alkoi Salpausselältä, ja jatkui Pälkäneen kautta Tampereelle ja Hämeenkyröön saakka.
 Tässä rytäkässä syntyi Epilänharju-Villilän pohjavesialue A:n geologinen rakenne ja upeat Pyynikinharju, Pispalanharju ja Epilänharju.
 Annukka Galkin kertoo jääkauden sulamisen myllerryksestä Tahmelan lähteellä Pispalanharjun etelälaidalla. Marko Melto / Yle
 – Kun harju muodostuu näiden kahden jääkielekkeen väliin, niin se on ollut aika dynaaminen syntymisympäristö, sanoo Pirkanmaan ELY-keskuksen ylitarkastaja  Annukka Galkin .
 Suuret vesimäärät ovat aiheuttaneet sen, että harjujen ytimissä on karkeita, pääkallonkokoisista tai isommistakin kivistä muodostuneita kerroksia. Niissä pohjavesi kulkee helposti. Mutta hyvin voimakkaat virtaukset jättivät jälkeensä poikkeuksellisen rakenteen.
 – Harjuaines on sekoittunut aina välillä siinä syntymisvaiheessa. Se tarkoittaa sitä, että harjun rakenne ei ole ihan niin selkeä kuin tavallisten harjujen rakenne, Annukka Galkin täsmentää.
 Maankohoamisen myötä harjut nousivat ja Näsijärvi kuroutui irti Itämerestä noin 8000 vuotta sitten. Muinais-Näsijärvi kallistui etelään ja puhkaisi 5000 vuotta sitten Tammerkoskena tunnetun lasku-uoman. Eli nykyinen asetelma alkoi olla valmis: Näsijärvi, harjut ja Näsijärveä toistakymmentä metriä alempana Pyhäjärvi.
 – Pohjavesien ja pintavesien virtaussuunnat ovat Näsijärven suunnalta läpi harjun kohti Pyhäjärveä, kertoo geologi  Arto Hyvönen  Geologisesta tutkimuskeskuksesta.
 Pohjaveden pinta on rantavyöhykkeellä noin neljä metriä Näsijärven pintaa alemmalla.
 – Näsijärvi on patoutunut harjua vastaan sen luontaisilla siltti- ja savikerroksilla. Vesi ei pääse suotautumaan suoraan harjuun näiden kerrostumien takia. Pohja läpäisee vettä hyvin hitaasti.
 Ylimääräisen veden mysteeri
 Pohjavedestä tehdään juomavettä Hyhkyn vedenottamossa. Laitos on aivan Nokialle lähtevän moottoritien ja Haapalinnan alueen kerrostalojen välissä.
 Hyhkyn vedenottamolle tulevaa pohjavettä, sen alkuperää ja reittejä on analysoitu. Esiin tuli ongelma. Siellä on "ylimääräistä" vettä.
 Isotooppitutkimuksella voidaan määritellä, mistä pohjaveden vesi on lähtöisin. Tutkimus perustuu vedessä olevan happimolekyylin eroihin. Järviveden haihtuessa veteen jää raskaampia hapen isotooppeja ja tämä ero voidaan jäljittää.
 Pohjavettä muodostuu tavallisesti sadevesien ja rantavesien imeytymisestä maaperään, sitä voi varastoitua kalliopohjavedeksi kallion rakoihin.
 Isotooppitutkimuksen mukaan Hyhkyn vedenottamolta ei löydy käytännössä ollenkaan Näsijärven vettä vastaavaa isotooppikoostumusta.
 Pohjavesistä tehtiin virtausmallinnus, mutta veden havaintoputkista mitattuun todellisuuteen verrattuna selvisi, että vettä on paljon enemmän kuin siellä tietokoneohjelman mukaan pitäisi olla. 800 kuutiota vuorokaudessa tulee jostakin.
 – Mietittiin vaihtoehtoisia vesilähteitä. Päätelmä oli, että Hyhkyn vedenottamolle tuleva vesi täydentyy kalliosta, sanoo geologi Arto Hyvönen.
 Hyhkyn vedenottamo sijaitsee keskellä asutusta moottoritien laidalla. Jussi Mansikka / Yle
 Kyse on siis jälleen jääkauden sulamisen seurauksena syntyneestä geologisesta rakenteesta, eli poraudutaan syvemmälle.
 – Hyhkyn alueella on kalliossa on suuri murroslinja. Tällainen murroslinja on hyvin potentiaalinen kalliopohjaveden lähde. Sitä linjaa leikkaa vielä pienempiä kallioperän rikkonaisuuksia, jotka johtavat pohjavesiä tähän murroslinjaan.
 Mallinnukseen laitettiin vettä lisää
 Tietokoneelle syötettiin uudet tiedot, virtausmallinnukseen annettiin puuttuvaksi vesimääräksi kallioruhjealueelta oletettavasti tuleva vesimäärä.
 – Kävi ilmi, että Näsijärveltä imeytyvät vesimäärät ovat vähäisiä. Lielahden alueelta imeytyy hyvin pieniä määriä pintavettä Hyhkyn pohjavedenottamon suuntaan. Vatinaron rannasta vettä imeytyy Pispalanharjuun Tahmelan lähteelle päin, Arto Hyvönen kertoo.
 ELY-keskuksen ylitarkastaja Annukka Galkin muistuttaa, ettei mitään kunnollisia todisteita tästä kalliopohjaveden määrästä kuitenkaan ole.
 – Jos mietitään, mistä se vesi Hyhkyn vedenottamolle tule, niin suurin osa tulee Epilänharjun suunnasta. Näsijärven vettä sinne ei isotooppitutkimusten mukaan tule ja osa tulee ehkä kalliopohjavedestä ja on myös osa josta ei tiedetä, mistä se tulee, Annukka Galkin muotoilee.
 Kun kurkataan Vaitinaron kohdalla harjun reunavyöhykkeen pohjaveden havaintoputkiin, siellä on huomattavia määriä Näsijärven pintavettä
 Hyhkyn pohjavedenottamon vesi on pääosin peräisin Epilänharjun uumenista. Kuvassa näkyy tietokonemallinnuksen laskemat mahdolliset Näsijärven pintaveden virtausreitit.  Pääsuuntana on Tahmela. Henry Lämsä / Yle
 Onko pintaveden tuleminen pohjavesisysteemiin haitta vai hyöty?
 – Rantaimeytyminen on tämän pohjavesialueen ominaisuus, se lisää pohjavesialueen antoisuutta. Näkisin, että se on hyöty ja ominaisuus tälle pohjavesialueelle.
 Pispalanharjusta tulee osa pohjavesialuetta
 Pohjavesialueet ovat perustuneet ohjeistukseen, mutta nyt kaikki Suomen pohjavesialueet määritellään vuonna 2015 säädetyn lain perusteella. Pohjavesialueiden rajojen ja luokitusten tarkastaminen on menossa.
 Epilänharju–Villilä pohjavesialue A on lännessä päättynyt Pispalanharjun länsilaitaan, mutta aluelaajennuksen jälkeen siihen kuuluu koko harju ja Pyynikinharju näkötornille saakka.
 Pohjavesien virtaukset harjujen sisällä eivät ole täysin selvillä. Eri maalajien kerrostumat vaikuttavat veden kulkuun. Jussi Mansikka / Yle
 – Pohjavesialue alkaa Teivon raviradan alueelta ja jatkuu Epilänharjun kautta Pispalanharjulle. Lisäksi siihen kuuluu pieni harjualue Tohlopin eteläpuolella, Annukka Galkin kertoo.
 – Tutkimuksissa on käynyt ilmi, että pohjavesialue ei ollut rajattu täysin oikein. Pohjavettä virtaa sen nykyisen rajan yli Pispalanharjun puolelle ja esimerkiksi Tahmelan lähteeltä purkautuu suuria määriä pohjavettä.
 Pohjavesialue on otettava huomioon rakentamisessa ja kaavoituksessa. Esimerkiksi polttoaineen jakeluasemat tarvitsevat ympäristöluvan.
 Näsijärvi valuu Pispalanharjun läpi
 Tahmelan lähde on Pispalanharjun Pyhäjärven puoleisella laidalla muutaman sadan metrin päässä rantaviivasta ja jonkin verran järven pinnan yläpuolella. Näsijärven rantaan harjun taakse on lyhyimmillään matkaa vajaa kilometri.Ennen Hyhkyn vedenottamoa lähteen ylivirtaama oli niin suuri, että siihen suunniteltiin jopa myllyä.
 Sameassa vedessä pulikoi iso joukko sinisorsia. Pohjavettä pulppuaa putkesta talvipakkasesta huolimatta.
 Isotoppitutkimusten mukaan lähteen vesi on 70–prosenttisesti peräisin pintavedestä. Ei kuitenkaan läheisestä Pyhäjärvestä, koska vesi ei kulje alhaalta ylöspäin.
 – Se mysteeri on siinä, miten ihmeessä sillä puolella harjua järvivettä purkautuu lähteestä, kun se ei voi olla peräisin Pyhäjärvestä?
 – Näsijärvellä täytyy olla jonkinlainen reitti Tahmelan lähteen suuntaa. On sellainen geologinen mahdollisuus on se, että Santalahdessa ja tielinjauksen kohdalla on tehty niin voimakasta maa-ainesten ottoa, että on tehty oikoreittejä Näsijärven vedelle, joka pääsee Pyhäjärven suuntaan, Arto Hyvönen pohtii.
 Uusi pohjavesialueen raja alkaa Pyynikin näkötornilta. Alueeseen kuluu nyt koko Pispalanharju. Jussi Mansikka / Yle
 – Tietysti hyvin eksoottinen ja kutkuttava vaihtoehto olisi myös se, että Näsijärven vettä pääsisi vanhan uittotunnelin ulkopinnan kautta imeytymään harjuun ja harjun Pyhäjärven puoleisissa rantakerrostumia pitkin sitä päätyisi Tahmelan lähteen alueelle, Arto Hyvönen pohdiskelee.
 Vedenottamo suljettiin kertaalleen Näsijärven veden takia
 Näsijärvestä pohjaveteen imeytyvän veden määrä ja reitit ovat hyvin vaikeaselkoisia. Myös muutoksia olosuhteissa on tapahtunut.
 Rantaa on vuosien saatossa on kaiveltu ja käännelty. Näsijärven pohjan harjusta eristävä tiivis maakerros on varmaankin rikkoutunut joissakin kohdissa.
 Tampereen hanoista tulee pääosin pintavedestä tehtyä vesijohtovettä. Hyhkyn laitos on yksi viidestä pohjavesilaitoksesta, sieltä pumpataan noin 2000 kuutiota vettä vuorokaudessa.
 Hyhkyn vedenottamo otettiin uudelleen käytöönn 1990-luvulla. Marko Melto / Yle
 Hyhkyn veden laatu on vaihdellut. Vedenottamo suljettiin 1970-luvulla, koska arvioitiin, että Näsijärven vesi likasi pohjavettä. Niihin aikoihin Näsijärven puolelle oli rakennettu rantatie ja puhkaistu uittotunneli Pispalanharjun läpi.
 Pohjaveden mangaani- ja humuspitoisuudet kohosivat niin, ettei ilman perusteellisempaa käsittelyä siitä olisi ollut vesijohtovedeksi. Se opittiin, ettei käyttökelpoista että ei ole saatavissa määrättömästi eikä mistä tahansa.
 Kun korvaavaa vesilähdettä ei löytynyt, 1990-luvun puolivälissä tehtiin uudet kaivot ja systeemit.
 – Sinne tehtiin tarvittava vedenkäsittely, jolla liika rauta, mangaani ja humus saatiin poistettua, kertoo käyttöpäällikkö  Riitta Kettunen  Tampereen Vesi Liikelaitokselta.
 Laboratorionhoitaja Sinikka Vilenius seuraa Hyhkyn vedenlaatua Tampereen Vesilaitoksen laboratoriossa.  Marko Melto / Yle
 – Hyhkyn veden merkitys on hyvin tärkeä Länsi-Tampereella, siinä tuotetaan päivittäin yli 10 000 asukkaalle juomavesi.
 – Meidän täytyy hyvin tarkkaan seurata veden laatua, olla hereillä ja ennakoida sitä että lähistölle tulisi mahdollisimman vähän pohjavettä pilaavaa toimintaa, Riitta Kettunen muistuttaa.
 Pispalanharjun sisintä ei tunneta
 Pirkanman ELY-keskus on valittanut Näsijärven täyttöön tähtäävistä suunnitelmista, koska muutokset rantaimeytymisessä suuntaan tai toiseen ovat muutoksia, joita ei voi ennakoida. Riskinä on veden pilaantuminen, jos esimerkiksi haitalliset aineet lähtevät kulkeutumaan uudella tavalla.
 Pohjavesivirtojen muutosten mahdollisista vaikutuksista käy esimerkiksi Tahmelan lähde.
 Kolmasosa Tahmelan lähteestä on sitä "aitoa", sadannasta muodostunutta pohjavettä. Koska kaikki vaikuttaa kaikkeen ja fysiikan lait ovat voimassa, muutos yhdessäkin asiassa voi aiheuttaa ketjureaktion.
 – Jos pohjaveden purkausmäärät Tahmelan lähteessä lisääntyvät esimerkiksi rakentamisen seurauksena, se voi johtaa pohjaveden pinnan alenemiseen Pispalanharjussa, jolloin yläpuolella vettä johtavissa maakerroksissa järvivesi pääsee puolestaan liikkumaan sopivia reittejä pitkin.
 Tahmelan lähteelle virtaa pohjavettä talvellakin. Marko Melto / Yle
 On mahdollista, että harjussa on tiiviitä välikerroksia, joita pitkin Näsijärven vesi sekoittuu pohjaveteen.
 Maatutkaluotauksella voidaan selvittää maaperän rakennetta noin 20 metrin syvyyteen. Se on tässä tapauksessa liian vähän.
 Pispalanharjun sisäinen vesiliikenne säilyttää salaisuutensa ainakin toistaiseksi. Geologien märkä uni on päästä kairaamaan noin 50 metrin paksun harjun läpi peruskallioon ja selvittää mitä maalajeja jääkausi on mihinkin järjestellyt.
 Samalla harjulle saataisiin havaintoputket seurantaa varten.
 Harjun kairaaminen olisi kallista ja asutuksen keskellä hankalaa. Näillä näkymin jääkauden temppujen selittäminen jää vajavaiseksi.
 Geologinen asiantuntemus ei kuitenkaan ratkaise Tampereen kasvutulppaa. Hallinto-oikeudet perkaavat valitukset läpi käytännössä juridisesta näkökulmasta. Pääroolissa on päätöksenteon prosessi, siis se miten esimerkiksi pohjavesiselvitykset on otettu päätöksenteossa huomioon.
 Lue myös:
 Tampereen ratikan suunnitelmat uusiksi? Hallinto-oikeus estää Näsijärven rannan täytön toistaiseksi
 ELY-keskus valittaa Näsijärven täyttöluvasta: "Muuttaa pohjavesimuodostuman ominaisuuksia peruuttamattomasti"

Tampere tahtoo rakentaa himoittuja kerrostaloja järven päälle – jääkauden oikut uhkaavat estää suunnitelman


Summary: Oopperassa karvalakkilähetystön vaiheiden kertojaääni on  dokumentaristi. Näytttämöllepanossa käytetään 1970-luvun valokuvia ja muuta dokumenttiaineistoa.

Rovaniemellä valmistellaan parhaillaan oopperaa Kemijoen valjastamisen seurauksista paikalliselle yhteisölle.
 Idean Karvalakkioopperasta saivat rovaniemeläissyntyinen  Olli Tiuraniemi  sekä hänen tekstiään teatteriin dramatisoinut  Sami Parkkinen  jo kymmenen vuotta sitten. Ideasta toteutukseen päästiin vastikään.
 Lapin rahasto on myöntänyt Karvalakkioopperalle tukea jo 30 000 euroa. Mutta rahoitusta tarvittaisiin lisää. Tiuraniemi toivookin nyt myös paikallista panostusta yrityksiltä ja yksityishenkilöiltä.
 Taiteellinen työryhmä on käsittääkseni tämän maan huippua.  hallituksen puheenjohtaja Olli Tiuraniemi, Kemijoen kulttuurituki ry
 Oopperan taustalle perustettu yhdistys, Kemijoen kulttuurituki ry, on hakenut tukea nyt pääosin rahastoista. Yksityinen rahoitus osoittaisi, että ooppera nähdään myös paikallisesti arvokkaana sijoituskohteena.
 – Kun rahoitusta haetaan erilaisilta säätiöiltä, omarahoitusosuudella on myönteinen merkitys.
 Karvalakkioopperasta on tulossa kustannuksia vielä noin 100 000 euroa, Olli Tiuraniemi laskee.
 Tavoitteena Karvalakkiooppera-brändi
 Aihe on Tiuraniemelle hyvin henkilökohtainen, sillä hänen isänsäkin oli mukana yli nelikymmenhenkisessä karvalakkilähetystössä vuonna 1979. Lapin miehet vaativat tuolloin korvauksia Kemijoen valjastamisen myötä menetetystä lohesta. Ja lopulta saivat sitä.
 Tiuraniemi on jo aiemmin kirjoittanut Kemijoki-aiheisen romaanin,  Mustan joen syke.  Juuri sen pohjalta Tiuraniemi ja Sami Parkkinen kirjoittivat samannimisen näytelmän Rovaniemen teatterin näyttämölle vuonna 2008.
 – Tammikuussa 2017 hän soitti minulle, että karvalakkilähetystössä on kaikki hyvät ainekset oopperaan, Olli Tiuraniemi muistelee.
 Kirjailija Olli Tiuraniemi Sauli Antikainen / Yle
 Karvalakkioopperassa on kysymys myös kokonaisesta brändistä. Ennen varsinaista suurteosta tämän otsikon alle on valmistumassa jo pienempiä teatteriesityksiä.
 – Kirjoitimme Samin kanssa Minä ja Manuela -nimisen näytelmän, joka saa ensi-iltansa Rovaniemen teatterissa 12. huhtikuuta, Tiuraniemi sanoo.
 Minä ja Manuela lähtee myös kiertueelle Kemi- ja Ounasjokivarren kyliin, mikäli rahoitus järjestyy. Toinen näytelmä on syntymässä keväälle 2020, ja se kertoo vahvan jokivarren naisen tarinan.
 – Se, että jokivarran nainen on teatteriesityksen päähenkilö, on arvo sinänsä.
 Lisäksi tarkoituksena on järjestää teemaan liittyvä valokuvanäyttely.
 Haaveena näytöksiä Espoossa
 Olli Tiuraniemen mukaan Karvalakkiooppera voi valmistua jo syksylle 2020, jos sen rahoitus saadaan kuntoon aikataulussa.
 Esityksessä on tarkoitus käyttää myös muun muassa dokumenttiaineistoa karvalakkilähetystöstä ja vanhasta lohikulttuurista.
 Tarinan kertoja on nainen, joka on tekemässä dokumenttielokuvaa Kemijoen valjastamisesta.
 Karvalakkioopperan säveltää  Tapio Tuomela ,  Heikki Huttu-Hiltunen  tuottaa visuaalisen aineiston ja libreton kirjoittaa Sami Parkkinen. Koko komeuden ohjaa Espoon kaupunginteatterin johtaja  Erik Söderblom .
 – Taiteellinen työryhmä on käsittääkseni tämän maan huippua, Tiuraniemi toteaa.
 Olli Tiuraniemen mukaan on mahdollista, että ooppera nähtäisiin sen valmistuttua Rovaniemen lisäksi esimerkiksi Espoossa.

Periksiantamattomista Lapin miehistä
tehdään Karvalakkiooppera – myös yksityisiltä toivotaan rahaa


Summary: Salaiset asiat koskevat keskipohjalaiskunnissa usein yritystoimintaa ja salaaminen on yhtiön toive.

Keskipohjalaisissa kunnissa laiminlyödään yleisesti oikeuskanslerin ohjetta salaisesti käsiteltävien asioiden merkitsemisestä netissä julkaistaviin esityslistoihin.
 Oikeuskanslerinvirasto ohjeisti kanteluun antamassaan ratkaisussa 2017, että verkkosivuilla julkaistavien esityslistojen salassa pidettäviin asiakohtiin tulisi merkitä kuvaus käsiteltävästä asiasta tai vähintäänkin lainkohta, johon salassapito perustuu.
 Esimerkiksi Kokkolassa ja Vetelissä on ollut käytäntönä, että esityslistan asiakohdassa lukee otsikossa ainoastaan "salainen asia" tai "asia ei ole julkinen".
 – Toki siinä on skarppaamisen varaa, että jokainen toimielin tekisi sen lyhyen merkinnän julkiseen pöytäkirjaan, myöntää Kokkolan hallintojohtaja  Ben Weizmann .
 Kokkolassa asia kohentuikin välittömästi Ylen yhteydenoton jälkeen. Jo seuraavassa kokouksessa oli pykälä, joka oli otsikoitu "salainen asia / tiedoksianto esitutkintaan lilttyen". Tekstissä viitataan myös aivan oikein julkisuuslain 24. pykälään ja kohtaan, jonka perusteella asia on salattu.
 Salaisten asioiden taustalla usein yritysten toive
 Salaisia asioita on viime vuosina käsitelty maakunnassa hallitustasolla eniten Kokkolassa ja Vetelissä.
 Pietarsaaressa salaisia asioita on ollut vain kaksi tai kolme vuodessa. Vuosina 2014 ja 2015 niitä oli enemmän, koska kaupunginhallitus päätti aiemmin turvapaikanhakijoiden kuntapaikoista. Nyt asia on delegoitu viranhaltijoille.
 Vetelin kunnanhallitus käsitteli viime vuonna netistä löytyvien pöytäkirjojen mukaan yhdeksän salaiseksi julistettua asiaa, toissavuonna niitä oli viisi.
 – Koska meillä ei ole omaa kehitysyhtiötä, kunnanhallitus käsittelee paljon yritysten asioita. Salattavat pykälät liittyvät esimerkiksi liikesalaisuuksiin tai sellaiseen, ettei jollain yrityksellä ole varaa maksaa vuokraa kunnalle toimitiloistaan, kertoo kunnanjohtaja  Hannu Jyrkkä.
 Kokkolassakin salaisuudet selittyvät useimmiten liikeasioilla, ja etenkin kaupungin konsernirakenne selittää paljon, selvittää hallintojohtaja Ben Weizmann.
 – Yleensä asia salataan, jos siihen liittyy jokin liikesalaisuus.
 Salaamista toivoo silloin yleensä yhtiö.
 Kokkolassa käsiteltiin kaupungin selvityksen mukaan kaupunginhallituksessa viime vuonna 10 salaista asiaa, esityslistojen nettihaun mukaan 14. Ero johtuu siitä, että samoja asioita on käsitelty useassa kokouksessa. Vuosikymmenen ensimmäisinä vuosina salaisia asioita oli noin neljä vuodessa.
 Kaupungin liikelaitosten muuttaminen osakeyhtiöksi voi osaltaan selittää kehitystä. Aiemmin esimerkiksi sataman tai energialaitoksen hankintoja käsiteltiin avoimesti omissa lautakunnissaan, nyt ne tuodaan salaisina kaupunginhallituksen ja sitä ennen konserni- ja kaupunkikehitysjaoston pöydälle.
 Joskus salattava asia on pieni
 Salauspäätöksen tekee asian valmistelija tai esittelijä.
 – Salaamiskynnys on hyvin korkea. Salaaminen ei ole itsetarkoitus,vaan lähtökohtana on, että kaikki asiat käsitellään julkisella listalla. Mutta jos niihin löytyy jonkinlainen julkisuuslaista suoraan tuleva peruste, niin silloin asia salataan, selvittää hallintojohtaja Weizmann Kokkolasta.
 Weizmannin mukaan liikeasioiden lisäksi yleisiä ovat henkilösuojaan liittyvät asiat. Tällä vuosikymmenellä Kokkolassa on käsitelty salaisena lisäksi poliisin esitutkintaan ja oikeuskäsittelyyn liittyviä, onnettomuuksiin ja poikkeusoloihin varautumiseen sekä vaalirahoituksen tarkistamiseen liityviä asioita salaisena.
 Läheskään aina ei ole kyse suurista salaisuuksista, esimerkiksi kunniamerkkien haku ja jakaminen voivat olla tällaisia. Kannuksesta kerrotaan, että heillä on vuosittain kaupunginhallituksen listalla ainoastaan yksi salainen asia: vuoden yrittäjäpalkinto. Sen myöntäminen halutaan luonnollisesti pitää pois julkisuudesta juhliin saakka.

"Asia ei ole julkinen" ei riitä – kunnat kertovat liian vähän asioista, joita käsittelevät salaisina


Summary: Vaaleihin rynnivät puolueet kannattavat kaikki jonkinlaista tulontasauspolitiikkaa. Se on johtanut sosiaalihuoltovaltion nousuun ja sivistysvaltion laskuun, kirjoittaa Jari Ehrnrooth.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tänä keväänä käydään sosiaaliturvavaalit.
 Uusi eduskunta saa perattavakseen työttömyysturvan, asumistuen, toimeentulotuen ja niitä täydentävien sosiaalitukien sekasotkun.
 Sosiaalisten tulonsiirtojen kasvava taakka painaa julkista taloutta vinoon. Tilanteen kestämättömyyttä kuvastaa, että pelkästään ihmisten  vuokriin ja vastikkeisiin uppoaa verovaroja  puolustusbudjetin suuruinen summa.
 Kansantaloudellisesti ratkaisun suunta on selvä. Kansantulon tasauspolitiikasta on siirryttävä kansantulon kasvua tukevaan sosiaalipolitiikkaan.
 Vaaleja kohti käyvien  puolueiden linjanvedot  eivät kuitenkaan lupaa hyvää.
 Yksikään poliittinen liike ei uskalla  harkita esimerkiksi asumistuesta luopumista saatikka yhdyskuntapalvelun vaatimista toimeentulotuen asiakkailta, vaikka  länsinaapurissa näin tapahtuu  sosiaalidemokraattien johdolla.
 Miten tähän on tultu? Miksi suomalainen oikeistokin uskoo tulontasauspolitiikan harhakuviin?
 Ajan myötä tulontasauspolitiikka muuttui taloudesta moraaliksi ja kivettyi sosiaalieettiseksi hyveeksi.
 Suomessa 1960-luvulta alkaen harjoitetun sosiaalipolitiikan pääideologi  Pekka Kuusi  nojasi kansantaloudelliseen järkeilyyn. Aktiivisilta ja paremmin ansaitsevilta siirrettiin tuloja passiivisille ja vähemmän ansaitseville ja siten kasvatettiin paitsi peruselintarpeiden myös vaatteiden, jääkaappien, autojen, asuntojen ja etelänmatkojen kulutuskysyntää.
 Ajan myötä tulontasauspolitiikka muuttui taloudesta moraaliksi ja kivettyi sosiaalieettiseksi hyveeksi. Kansakunnan arvoina eivät enää ole vapaa sivistys, työ ja vaurastuminen, vaan valtiojohtoinen tasalaatuisen hyvinvoinnin jakaminen kaikille.
 Tämä sosialistinen ja alkukristillinen katsomus  on juurtunut hämmästyttävän syvälle suomalaiseen talousajatteluun. Tuloerojen tasaamisesta on tullut yleisesti hyväksytty oikeudenmukaisuuden synonyymi, minkä seurauksena myös poliittinen keskusta ja oikeisto pitävät sitä omanaan. Kun yksi politiikan suunta on muuttunut ainoaksi oikeaksi, muita tapoja toteuttaa oikeudenmukaisuutta pidetään väärämielisinä.
 Jos tätä myyttiä ei murreta, sosiaaliturvan kokonaisuudistus jää tekemättä.
 Klassikkoteoksessaan  60-luvun sosiaalipolitiikka  (1961) Pekka Kuusi oletti, että tulonsiirrot aktivoivat syrjäytymisvaarassa olevia ja myös siten johtavat kansantulon kasvuun.
 Kolme vuotta Kuusen teoksen jälkeen filosofi  Urpo Harva  esitti mallin perustavanlaatuisen kritiikin teoksessaan  Ihminen hyvinvointivaltiossa  (1964).
 Vastikkeeton ja antelias sosiaaliturva ei ole edistänyt työllisyyttä ja kansantulon kasvua.
 Olisi kannattanut kuunnella Harvaa, sillä kaikki hänen ennustamansa epäkohdat ovat toteutuneet. Vastikkeeton ja antelias sosiaaliturva ei ole edistänyt työllisyyttä ja kansantulon kasvua, kuten Kuusi unelmoi, vaan luonut työelämän ulkopuolelle syrjäytyviä ihmisryhmiä.
 Samalla arvoa luova työ on menettänyt paikkansa yleisessä oikeudenmukaisuusajattelussa. Mikä tahansa  oleilu tai puuhastelu katsotaan  samanarvoiseksi yhteiskuntaan osallistumiseksi.
 Tämän asenteen seurauksia ovat myös sosiaalitukien mieltäminen elinkeinoksi ja unelmointi työstä vapauttavasta kansalaispalkasta.
 Tulontasauspolitiikka on luonut kannustinloukkuja , madaltanut työllisyysastetta, heikentänyt yksilönvastuuta, passivoinut väestöä, ruokkinut hedonistista piittaamattomuutta, edistänyt elintapasairauksia ja tehnyt toisten kustannuksella elämisestä yhteiskuntamoraalisen kansantaudin.
 Toinen ja vakavampi ongelma on mallin filosofinen ihmiskuva. Kuusen propagoimassa hyvinvointivaltiossa ihminen on tarpeitaan tyydyttävä sosiaalinen eläin. Tästä karkeasta ja latteasta käsityksestä on maassamme tullut virallinen hyvinvointiuskonto.
 Voidaan kysyä, kuinka kehittynyt on yhteiskunta, jossa otetaan varteen vain yksi ja nimenomaan aistimukselliseen ihmisyyteen rajoittuva valtiofilosofia?
 Ihminen ei ole vain viettitarpeitaan tyydyttävä  laumaeläin, vaan myös vapautta tavoitteleva ajattelija, harkitsija ja toimija sekä henkiset päämäärät aineellisten tavoitteidensa  yläpuolelle  asettava tietoisuus. Aineellisten ja sosiaalisten tarpeiden tyydytyksen jälkeen etusijalle nousevat sivistyksen itseisarvot kuten kauneus, totuus ja hyvyys. Niitä emme voi tavoitella kuluttamalla. Meidän on osallistuttava niihin aktiivisesti, luovina henkinä. Taideteos, filosofia ja eettinen harkinta edellyttävät meiltä vakavaa henkistä ponnistelua.
 Tulontasauspolitiikka on johtanut sosiaalihuoltovaltion nousuun ja sivistysvaltion laskuun. Itseisarvoista sivistystä ei voi puolustaa, ylläpitää eikä kehittää ilman yleisesti hyväksyttyä  hierarkkista  ihmiskäsitystä, joka loukkaa hyvinvointivaltion lähtökohtaa kaikkien ja kaiken yhdenveroisuudesta.
 Osoituksena tästä, koulutuksen ja sivistyksen julkisia menoja on surutta leikattu sosiaaliturvamenojen kustannuksella.
 Itsekuria ja ponnistelua vaativa sivistys häviää, kun välitöntä nautintoa tarjoava hengetön hedonismi ottaa paikkansa kulttuuria alaspäin johtavana voimana.
 Valtion palkkaama älymystö ja kaikki eduskuntapuolueet keskittyvät tunnustamaan uskollisuuttaan hyvinvointivaltiolle. Yksimielisyyden tasavallassa itsenäiset ajattelijat vaiennetaan ja unohdetaan.
 Profeetallisessa teoksessaan  Urpo Harva ennakoi myös totalitaristisen huoltovaltion, joka hoitaa ihmiset kehdosta hautaan ja pyrkii kontrolloimaan mielipiteitä välttyäkseen kritiikiltä.
 Juuri näin on käynyt. Meillähän valtion palkkaama älymystö ja kaikki eduskuntapuolueet keskittyvät tunnustamaan uskollisuuttaan hyvinvointivaltiolle. Yksimielisyyden tasavallassa itsenäiset ajattelijat vaiennetaan ja unohdetaan.
 Nyt sosiaaliturvan uudistajien kannattaisi kuitenkin laittaa Pekka Kuusi syrjään ja ottaa Urpo Harva tilalle.
 Passivoivan tulontasauspolitiikan ja huoltovaltion sijasta kansakuntaa yhdistävä tarina voisi keskittyä yksilön vastuuseen, yleiseen vaurastumiseen, itseisarvoiseen sivistymiseen ja vähäosaisista huolehtimiseen. Suomi voisi palata arvoa luovan työn ja henkisen ponnistelun linjalle.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen palaute.ehrnrooth@gmail.com

Jari Ehrnroothin kolumni: Tulontasaus on harhakuvaa, joten on palattava sivistyksen, työn ja vaurastumisen arvoihin


Summary: Suomalaisomistukseen siirtyneellä telakalla rakennetaan vaativia teräsrakenteita. Telakkayhtiö ei pidä mahdottomana, että Porissa tehtäisiin joskus vielä myös öljynporauslauttoja.

Tästä on kyse Porin Mäntyluodon telakka siirtyi viime kesänä suomalaisomistukseen. Pori Offshore Constructionsin omistaman telakan työntekijämäärä on 150.  Lomautettuna on 60 työntekijää. Telakka tekee vaativia teräsrakenteita. Telakalla on valmius myös öljynporaustuotteiden rakentamiseen.
 Porin Mäntyluodossa telakan nimikyltti vaihdettiin viime kesänä. Kyltissä lukee Pori Offshore Constructions. Telakka palasi takaisin  suomalaisomistukseen  ranskalaiselta Technipiltä.
 – Meillä on reaktorityö loppusuoralla ja se toimitetaan tilaajalle parin viikon sisällä. Iloinen juttu on se, että saimme vuoden alussa lisätilauksen kahdelle uudelle reaktorille, kuvailee toimitusjohtaja  Manu Grönlund  telakan tätä hetkeä.
 Isot vaativat teräsrakenteet ovat meidän leipälajimme.   Manu Grönlund
 Norjaan toimitettavat reaktorit ovat prosessiteollisuudessa käytettäviä säiliöitä, erityisrakenteisia paineastioita.
 – Isot vaativat teräsrakenteet ovat meidän leipälajimme.
 Lomautetutkin pyritään saamaan töihin
 Mäntyluodon telakka työllistää tällä hetkellä 150 työntekijää. Yhtiö hakee jatkuvasti uusia projekteja ja yhteistyökumppaneita, jotta loputkin omasta väestä saataisiin töihin.
 – Vielä on noin 60 työntekijää reservissä lomautettuna.
 Mäntyluodon telakka pärjää tällä hetkellä kotimaisella työvoimalla. Alihankkijoita käytetään yksittäisiin erikoishankintoihin.
 – Meillä väki saa hyvän korvauksen työstään. Ise asiassa olen kuullut, että he saavat keskitasoa parempaakin palkkaa, mutta myös työ ja käyttämämme materiaalit ovat erittäin haastavia. Osaamisen taso on meillä korkea ja oma väki on erittäin taitavaa, kiittelee toimitusjohtaja Grönlund.
 Alihankinta voi tulevaisuudessa telakalla lisääntyä riippuen uusien projektien ja tilausten laajuudesta. Toimitusjohtaja Grönlundin mukaan myös ulkomaisen työvoiman tarve voisi silloin tulla ajankohtaiseksi, jos telakan työntekijämäärä nousisi useisiin satoihin nykyisestä.
 Kasvua haetaan Norjan markkinoilta
 Pori Offshore Constructionsin toimitusjohtaja Manu Grönlund oli mukana äskettäin Pohjois-Norjassa Tromssassa alan tapaamisessa ja pääsi istumaan isojen öljy-yhtiöiden edustajien kanssa samaan pöytään esittelemään oman telakkansa osaamista. Keskusteluissa tulivat esille öljyn ja kaasun lisäksi uusiutuvaan energiaan liittyvät mahdollisuudet
 – Norjassa on tällä hetkellä kovasti aktiviteettia, sinne pyritään. Suomalaisella osaamisella olisi mahdollisuutta ottaa oma siivunsa.
 – Keskustelu oli hyvin rakentavaa ja avointa. Skandinaavit ymmärtävät toisiaan ja siinä ihmeteltiin, ettei menneisyydessä ole tehty enemmän yhteistyötä.
 Spar-lautta on todettu hyväksi konseptiksi. Uskon, että niitä tehdään jatkossakin.   Manu Grönlund
 Toimitusjohtaja Grönlund ei pidä mitenkään mahdottomana, että Mäntyluodossa rakennetaan tulevaisuudessa vielä myös öljynporaukseen liittyviä tuotteita. Öljynporauslautat ja niiden rungot olivat aikanaan telakan merkkituotteita.
 – Ison norjalaisyhtiön arvion mukaan öljyä tuotetaan vielä vuosikymmeniä. Siellä on halua ja tahtoa löytää uusia kenttiä. Spar-lautta on todettu hyväksi konseptiksi. Uskon, että niitä tehdään jatkossakin. Jos Spar-lautalle sopiva esiintymä löytyy, se on edelleen kustannustehokas ja varmatoiminen ratkaisu.

Porin Mäntyluodon telakka luottaa suomalaiseen osaamiseen – "Taso on korkeaa ja väki taitavaa"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pyöriikö keskustelu lentämisen ilmastovaikutuksista liiaksi lomalennoissa?
 Verkkokaupan kasvu on lisännyt lentorahtia huomattavasti. Perinteisten yhtiöiden kaupallinen menestys on riippuvainen sekä matkustajista että rahdista. Kaukolennolla rahti saattaa painaa saman verran kuin mitä lennon matkustajat painavat. Lentoliikenteen ilmastovaikutuksista puhuttaessa keskustelu on yleensä käyty lomalennoista. Rahdin osuudesta ja sen syistä on  puhetta toistaiseksi ollut vain vähän .
 Virkamiehet kirjoittivat asialistan tulevalle hallitukselle
 Henrietta Hassinen / Yle
 Ministeriöiden kansliapäälliköt  julkistavat tänään  yhteisen Mahdollisuudet Suomelle -raportin. Se on korkeimpien virkamiesten puheenvuoro tulevaan eduskuntavaalikeskusteluun ja seuraaviin hallitusneuvotteluihin. Ilmiöitä ja ratkaisuja on peilattu kolmeen päämäärään, joita ovat yhdenvertaisuuden edistäminen, kestävä kasvu sekä turvallinen ja vakaa yhteiskunta. Tavoitteena on yhteiskunnan kestävyys pitkällä aikavälillä, ja katse on yhtä vaalikautta pidemmällä.
 Huominen brexit-äänestys voi johtaa vallankaappausyritykseen
 Britannian pääministeri Theresa May  Lehtikuva
 Britanniassa on käynnissä poikkeuksellinen kaksintaistelu   Theresa Mayn  vähemmistöhallituksen ja maan parlamentin välillä. Syynä on umpikujaan ajautunut brexit-prosessi. Sopimuksettoman eron uhatessa kansanedustajien ryhmittymät ovat luoneet muutosehdotuksiä Mayn EU-erosuunnitelmaan. Niiden läpimeno auttaisi kansanedustajia nappaamaan Britannian brexit-prosessin ohjat hallitukselta, sanoo parlamentaarisen lain tuntija tohtori  Jack Simson Caird  Bingham Centre -instituutista.
 Netin kuiskailuvideoista povataan seuraavaa suurta hyvinvointitrendiä
 Antti Kolppo / Yle
 Aistillisista ASMR-videoista on alettu puhua seuraavana hyvinvointitrendinä. Syynä on tuore tutkimus: sen mukaan videoiden mahdollisesti tuottama aistielämys rentouttaa ja voi madaltaa sykettä selvästi. Esimerkiksi helsinkiläinen  Sofia Kilpikivi  haki – ja myös sai – apua netin kuiskailuvideoista, kun elämä koetteli.  Jutussamme voit kokeilla , miten nuo äänet vaikuttavat sinuun.
 Lauhtuvaa ja lumisateita
 Yle
 Maanantaina lounaasta lähestyy matalapaine ja sen myötä pilvisyys lisääntyy koko maassa. Pakkaset heikkenevät maan etelä- ja keskiosassa, pohjoisessa sää jatkuu selkeänä ja pakkanen kireänä. Lumisateita leviää lounaaseen päivän aikana ja tuulen kanssa lunta tulee pyryttämällä. Etelärannikolla lunta voi päivän aikana kertyä enimmillään 10–15 senttimetriä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lisääntyvä lentorahti lämmittää ilmastoa, virkamiehet neuvovat seuraavaa hallitusta, etelään sataa lisää lunta


Summary: Seinäjoelle tulivat Suomen ensimmäiset lähiruoka-automaatit. Juvalla ja Helsingissä kokeillaan kontteja, joiden on tarkoitus muuttaa ihmisten kulutustottumukset.

Tästä on kyse Lähiruuan tuottajat ovat kehittäneet uusia tapoja toimittaa tuotteitaan. Yrittäjät haluavat löytää helppoja keinoja saada tuotteensa asiakkaille. Lähiruokaa on saanut joitakin vuosia esimerkiksi Reko-rinkien kautta tai Eggpressin kiertävistä pakettiautoista. Nyt lähiruokaa voi hakea myös automaatista tai myyjättömästä kontista.
 Vaikka ulkona on reilusti yli kaksikymmentä astetta pakkasta, aitauksessaan olevat itäsuomenkarjan lehmät eivät ole moksiskaan.
 Tilan isäntä  Frans Jaatisen  laulava kutsu saa lauman tulemaan paikalle. Kärjessä on lauman utelias seniori Apila, joka on rohkein kaikista.
 Jaatinen kertoo, että lehmät liikkuvat hitaammin pakkasessa. Hengitys huuruaa niiden sieraimista, ja lumi tarttuu valkoiseksi peitteeksi turpakarvoihin kiinni.
 Askel kerrallaan lauma on Jaatisen ja tilan emännän  Alexandra Lindqvistin  luona. Nyt lehmille kelpaisi rapsutus. Lehmät puskevat lempeästi päällään, ja saavat omistajiensa huomion.
 Sappion luomutilan isäntä Frans Jaatinen ja emäntä Alexandra Lindqvist rapsuttamassa Apila-lehmää. Kalle Purhonen / Yle
 Sappion luomutilalla kasvatetaan itäsuomenkarjaa eli tuttavallisemmin kyyttöjä lihaksi sekä viljellään luomuvalkosipulia ja perunaa. Tilan lähiruokaa voi hakea Juvan ABC-aseman vieressä olevasta lähiruokakontista.
 Kontti on uusi kokeilu, jolla yritetään ratkaista monien lähiruuan tuottajien ongelma: miten mukavuudenhaluiset kuluttajat saisivat lähiruokaa mahdollisimman helposti.
 Juvalaiset ovat ensimmäisiä, jotka pääsevät kokeilemaan konttia. Myös Helsinkiin on tarkoitus avata samanlainen lähiruuan noutopiste kevään aikana.
 Konttia vasta kokeillaan, ja markkinoilla on monia muitakin tapoja, joilla lähiruokaa yritetään saada asiakkaiden ulottuville.
 Vanha konsti on parempi kuin pussillinen uusia
 Noin viisi vuotta sitten aloittanut Eggpress-toiminta käynnistyi kun yrittäjä totesi, että  perinteisen tukkukaupan kautta saatu hinta kananmunista ei olisi ollut kannattavaa hänelle  (City.fi).
 Aluksi yritys kuljetti vain munia suoraan asiakkaille, mutta nykyään Eggpressin pakettiautoissa kulkee myös lihaa, kasviksia, jauhoja ja kaikenlaisia muita pientuottajien tuotteita ympäri Suomea.
 Eggpressin ajatus ei ole suomalaisille täysin uusi. Ovathan kauppa-autot kiertäneet ennen Suomen kyliä, ja  niitä on jäljellä vielä muutama tänäkin päivänä.  Osa kauppa-autoista onkin  erikoistunut juuri lähiruuan myymiseen.  Erona kauppa-autojen palveluun on se, että Eggpressissä tuotteet täytyy tilata etukäteen.
 Samantapainen ratkaisu ovat myös Facebookissa toimivat Reko-ringit. Ajatuksena Reko-ringissä on, että asiakas tilaa lähituottajien tuotteita Facebookissa ja saa sieltä tietoa siitä, milloin ja mistä tuotteen voi hakea.
 REKO-lähiruokaryhmän tilaisuuksissa kuluttajat ovat usein jonottaneet etenkin suosituimpia tuotteita. REKO
 Vanha keksintö on valjastettu lähiruuan myyntiin myös Seinäjoella. Välipaloja ja herkkuja on ollut tarjolla automaateissa vuosikaudet, mutta viime vuoden lopusta alkaen Seinäjoen keskustassa samannäköisistä automaateista on voinut ostaa lähiruokaa.
 Ajatuksen takana on Laidun Herefordin yrittäjä  Jussi Harju , joka yritti etsiä netistä uutta tapaa toimittaa lähiruokaa asiakkaille.
 – Olin pyörittänyt tilaa suhteellisen kauan, ja kokeillut kaikkea muuta paitsi omaa kivijalkakauppaa. Tuottaminen ei ole ongelma. Ihmiset haluavat ostaa lähiruokaa, joten myyntikään ei ole ongelma. Ongelma on ruuan jakelu.
 Harju uskoo lähiruoka-automaattien auttavan tuottajien arkea. Kun yrittäjän ei tarvitse olla itse myymässä tai palkata myyjää, on hänellä enemmän mahdollisuuksia keskittyä tuotantoon.
 Tällä hetkellä Harjun laitteet puhuvat englantia, mandariinikiinaa ja paria muuta kieltä. Pian ne puhuvat myös suomea. Seinäjoelle on myös tulossa ensimmäinen automaatti pakkasessa pidettäville tuotteille.
 Tällä hetkellä automaatteihin mahtuu helposti suuri perunasäkki, mutta joulukinkku voi olla kokonsa takia ongelma. Maailmalta olisi kuitenkin Harjun mukaan mahdollista tilata automaatteja, jonne mahtuisivat myös joulukinkut.
 Toistaiseksi lähiruoka-automaatit ovat vain seinäjokelaisten ilona, mutta Harjun suunnitelmissa on valloittaa pikkuhiljaa Suomi automaateilla. Tällä hetkellä tehdään jo kokeiluja, joissa yrittäjän ei itse tarvitse huolehtia automaattien täytöstä, vaan logistiikkaan erikoistunut yritys hoitaa sen.
 Lähiruoka on Harjun lempilapsi, mutta hän uskoo, että automaateista voisi myydä asiakkaille paljon muutakin. Erityisesti pienissä kylissä automaateista voisi tulevaisuudessa ostaa millaista ruokaa vain –tai vaikka itsehoitolääkkeitä.
 Jos Harjun toive toteutuu, automaatit ovat lähiruuan myynnin tulevaisuus. Ne voivat kuitenkin saada kilpailijan lähiruokakonteista. Löytyykö tulevaisuuden toimittamismalli Seinäjoen sijaan Juvalta?
 Kontteja joka niemeen ja notkelmaan
 Juvan ABC-aseman vieressä loistaa limenvihreä kontti. Konttiin pääsee sisään ostamalla lähiruokaa Lähiapajan verkkokaupasta, jolloin asiakas saa sähköpostiinsa linkin digitaaliseen avaimeen. Kännykän näytöllä olevaa avain-painiketta painamalla ovi aukeaa. Kontin sisällä on lähiruokaa hyllyillä ja pakastimessa.
 Asiakas pääsee hakemaan tuotteensa mihin vuorokauden aikaan tahansa. Kontissa ei ole myyjää. Valvontakamerat varmistavat, että jokainen hakee vain ostamansa tuotteet.
 Jos asiakas kurkistaa pakastimeen, siellä on myös Sappion luomutilan kyyttöjen lihaa.
 Tilan melko tuoreiden isännän ja emännän mielestä konttiin on helppo viedä tuotteita, sillä se on heidän ohikulkumatkallaan lähellä tilaa.
 Tilalliset lähtivät mukaan kokeiluun uteliaisuudesta. Lindqvist ei ole huolissaan kokeilun tuloksista, vaikka toivoo että kontin avulla he löytäisivät uusia asiakkaita.
 – Emme ole määritelleet summaa, joka pitäisi ansaita kontista, koska tämä on niin helppoa. Jos kontissa ei mene kaupaksi, niin voimme myydä muualla. Toivomme myös toiminnasta palautetta, koska kenelläkään ei ole vielä tällaisesta kokemusta. Kukaan ei tiedä, miten tämä lähtee toimimaan.
 Apila on tilan vanhin lehmä. Sappion luomutilalla kasvatetaan kyyttöjä eli itäsuomenkarjaa.  Kalle Purhonen / Yle
 Juvan lähiruokakontin sekä kevään aikana Helsinkiin avautuvan kontin kehittelyn taustalla on startup-yritys Coreorient. Molemmat kokeilut toimivat vielä hankerahoilla, mutta Paloheimo toivoo, että toiminnasta tulisi niin kannattavaa, että niitä voitaisiin jatkaa kokeiluajan jälkeenkin. Juvan konttia kehitetään Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kanssa ja Helsingin konttia testataan yhteistyössä Helsingin kaupungin kanssa.
 Coreorientin toimitusjohtaja  Harri Paloheimo  uskoo, että näin yksinkertainen keksintö voi muuttaa lähiruuan tulevaisuutta.
 Samankaltainen kokeilu on käynnissä myös Helsingissä  (Maaseudun tulevaisuus), jossa ostaja ja tuottaja tekevät sopimuksen tulevasta sadosta. Asiakas sitoutuu ostamaan tietyn määrän tuotteita kolmeksi kuukaudeksi. Ruuat hän voi hakea kirjaston yhteydessä olevasta pienestä mökistä.
 Foodhub-hankeessa asiakas voi hakea tuotteensa tiettyinä aikoina. Paloheimo haluaa päästä kokonaan eroon aikatauluista.
 Paloheimon yritys kehitti aikaisemmin tapaa, jolla tavaroiden lainaaminen ja vuokraaminen olisi helpompaa. Paloheimo huomasi projektissa ilmiön, joka on tuttu monille nettikirpputorien käyttäjille: myyjän ja ostajan voi olla vaikea sopia aikaa, joka kävisi molemmille.
 Siksi Paloheimo alkoi kumppaneineen miettiä ajasta riippumatonta säilytysmahdollisuutta tavaroille.
 Coreorient sovelsi kehittämäänsä konttikeksintöä myös lähiruuan toimittamiseen.
 Paloheimo on huomannut tuottajien turhautumista ruuantuotannon voittojen jakautumisessa. Hän toivoo, että kontti voisi auttaa pieniä toimijoita, joilla ei ole mahdollisuutta pitää ovia auki isojen hypermarkettien tapaan vaikka vuorokauden ympäri.
 Esko Helansuo on Kakkois-Suomen ammattikorkeakoulun päällikkö. Hän on ollut mukana kehittämässä Juvan konttia Kalle Purhonen / Yle
 Paloheimo on innoissaan konttikokeilusta. Paitsi, ettei hän haluaisi kutsua lähiruokakonttia kontiksi.
 – Kutsuisin sitä mieluummin älytilaksi. Kontista tulee vahva mielikuva ruosteisesta merikontista.
 Paloheimo haluaa, että yritys keskittyy kontin käytettävyyteen. Jokainen alue voisi itse kertoa, miltä haluaisivat kontin näyttävän. Tilan ei tarvitse edes olla tulevaisuudessa kontti, vaan toiminta voi tapahtua vaikka kunnan tyhjässä tilassa.
 – Ehkä olemme liian sinisilmäisiä. Pitäisi sanoa, että Amerikassa kehitettiin maailman kaunein tila, ja me toimme sen tänne. Sitten kaikki olisivat riemuissaan.
 Keksintö ei siis olekaan kontti, vaan miten sitä käytetään. Paloheimo sanoo, että he aikovat ulkonäöstä riippumatta laajentaa toimintaa, viedä niemiin ja notkelmiin älytiloja, joista voi hakea lähiruokaa.
 Tila ei ole ainut asia, jota Paloheimo haluaa kehittää. Ilmastonmuutos huolestuttaa häntä, ja siksi hän haluaisi yhdistää lähiruokatilaan myös kuljetuksen. Jos ruoka kuljetettaisiin koteihin joukkoistamalla, niin että yksi ihminen voisi tuoda ruokia myös muille lähialueen ostajille, se olisi paljon ekologisempaa kuin jokaisen tekemä automatka.
 Paloheimon haaveissa älytiloista voisi tulla alueiden maamerkkejä, joissa olisi myös muita palveluita. Esimerkiksi tilaan voisi palauttaa kirjansa tai hakea postinsa samalla automaatista. Taivas on rajana ideoinnissa.
 Troijan hevosen toivotaan ohjaamaan fiksumpiin ostoksiin
 Luonnonvarakeskuksen johtava tutkija  Pasi Rikkonen  pitää lähiruokakonttia kiinnostavana ajatuksena. Hänen mukaansa menestyäkseen uusien myyntitapojen täytyy olla helppokäyttöisiä. Uuden tavan käyttöönotto riippuu siitä, onko se helppoa niin asiakkaalle kuin tuottajallekin.
 Suurin osa lähiruuan ostajista on hänen mukaansa ihmisiä, jotka ovat valmiita näkemään hieman vaivaa saadakseen mieleistään ruokaa.
 Lähiruokakonttien suurin kilpailija ei olekaan Coreorientin toimitusjohtaja Harri Paloheimon mielestä suuret marketit, vaan ihmisten käyttäytymistottumukset. Hänen mietintämyssyssään on kysymys, kuinka saada lähiruuan ostaminen yhtä helpoksi ja halvaksi kuin muun ruuan – tai jopa helpommaksi ja halvemmaksi.
 Paloheimoa ajaa vastausten etsimiseen vielä suurempi kysymys: Miltä tulevaisuus näyttää ilmastonmuutoksen, öljyn loppumisen ja muiden uhkien keskellä.
 – Kaiken takana on ajatus Troijan hevosesta. Tehdä tästä niin helppo tapa, ettei kuluttajan tarvitse tiedostaa näitä asioita. Jos lähiruuan ostamisen saisi helpommaksi, ehkä enemmistö ihmisistä ostaisi sitä tarvitsematta saarnata maailmanlopusta.

Lähiruuan suurin haaste on sen toimittaminen – Onko ratkaisu suomea puhuva automaatti tai Troijan hevokseksi valjastettu kontti?


Summary: Viime vuosien norminpurkutalkoot ovat keventäneet byrokratiaa, mutta edelleen moni yrittäjä kärsii turhista säädöksistä.

Tästä on kyse Suomessa on ollut viime vuosina käynnissä norminpurkutalkoot, mutta kankea byrokratia rasittaa edelleen monia yrittäjiä. Suomen Yrittäjät vaatii, että yritysten sääntelykustannuksia on vähennettävä 25 prosenttia vuoteen 2025 mennessä. Muun muassa lupien ja valitusten käsittelyajat ovat yrittäjien mielestä usein liian pitkiä. Esimerkiksi terassin lupahakemus voi kaatua yksittäiseen virkamieheen. Suomen Yrittäjien teettämän kyselyn mukaan 60 prosenttia yrittäjistä palkkaisi lisää työntekijöitä, jos normeja olisi vähemmän.
 Vajaa viisi vuosi sitten yrittäjä  Paavo Koistinen  väänsi Jyväskylän kaupungin virkamiesten kanssa kättä kahvilansa sopimisesta torin myyntiruutuun. Autioituneelle torille oli alkukesällä 2014 tuonut eloa 40 vuotta vanhaan Citroën Hy-Vaniin tehty kahvila. Citikkakahvila sai kuitenkin kesken kesää torilta häädön, koska silloinen torijärjestys ei sallinut autosta myyntiä.
 Koistinen siirsi kahvila-autonsa Mikkelin satamaan, missä se on toiminut menestyneesti. Jyväskylässä Koistinen on jatkanut yrittäjyyttä pyörittämällä Isoäidin jäätelötehdas -nimistä jäätelökioskia neljän vuoden ajan keskustan kävelykadulla.
 Mutta jälleen hän on joutunut kaupungin kanssa napit vastakkain. Koistinen on anonut kaupungilta lupaa kahteen pöytään ja muutamaan tuoliin jäätelökioskinsa edustalle, siinä kuitenkaan onnistumatta.
 – Olen koittanut saada muutamaa pöytää pariinkin eri otteeseen, mutta hakemukset ovat tulleet bumerangina aina takaisin mitä ihmeellisimmillä selityksillä. Emme voi siis antaa asiakkaille muutamaa istumapaikkaa.
 Kaupunki on Koistisen mukaan vedonnut kielteisissä päätöksissään viimeksi paloturvallisuuteen. Kaupungin mukaan pelastustielle on jätettävä kävelykadulla riittävästi tilaa.
 – Ainut, että nämä pöydät ja tuolit sijaitsisivat aivan kioskin edessä ja lyhtypylväät olisivat ennemmin paloauton tiellä kuin ne pöydät. Eli sen paloauton pitäisi ensin ajaa niiden lyhtypylväiden päältä ennen kuin pöydät ja tuolit olisivat siinä esteenä, Koistinen sanoo.
 Ravintola-ala onkin yksi byrokratian eniten rasittamista aloista. Suomen Yrittäjien mukaan monista lain velvoittamista säädöksistä aiheutuu yrittäjille paljon ylimääräisiä kustannuksia. Suomen Yrittäjät vaatii, että yritysten sääntelykustannuksia on vähennettävä 25 prosenttia vuoteen 2025 mennessä.
 Sattumanvaraiselta tuntuvaa virkamiesvaltaa
 Jyväskylän yrittäjien varapuheenjohtaja  Sirpa Pii-Keinonen  vahvistaa myös muiden jyväskyläläisten yrittäjien valittaneen kaupungin lupapalvelusta.
 – Lupa-asioiden hoitaminen ei ole aivan jouhevaa tässä kaupungissa. Varsinkaan keskustan alueella terassien ja myös liike- ja toimitilatonttien saaminen on välillä hieman hankalaa.
 Pii-Keinosen mukaan Jyväskylässä lupahakemuksiin suhtautuminen riippuu paljon yksittäisestä virkamiehestä, joka sattuu asiaa kulloinkin hoitamaan. Hän itse haki vajaa vuosi sitten maaliskuun lopussa terassilupaa heinäkuussa avattavaan kahvilaansa. Kaupungilta vastattiin, ettei lupaa ehditä käsitellä kolmessa kuukaudessa.
 – Yrittäjät tekevät erittäin hyvää yhteistyötä kaupungin johdon ja kaupungin elinkeinoyksikön kanssa, mutta käytännössä monet hienot ajatukset ja puheet saattavat pysähtyä virkamiehiin.
 Pitkä lupakäsittelyaika esti yrittäjä Sirpa Pii-Keinosta saamasta kahvilalleen terassia viime kesäksi. Simo Pitkänen / Yle
 Jyväskylän kävelykadulla cocktail-baari DeLoreania pyörittävä yrittäjä  Tomi Hiltunen  joutui myös pettymään terassin lupahakumenettelyyn. Hiltusen tiedusteluun vastannut kaupungin virkailija oli ilmoittanut, ettei toisessa kerroksessa sijaitseville ravintoloille myönnetä lupia terasseihin, eikä hänen kannattaisi edes hakea lupaa.
 Hiltunen avautui aiheesta Facebookissa, jolloin kaupungilta oltiin yhteydessä ja kerrottiin, että toki yrittäjä saa terassilupaa anoa.
 – Harmittaa, ettei lupaa terassin hakemiseen myönnetty heti vaan vasta, kun olin avautunut asiasta ensin somessa. Saa nyt nähdä myönnetäänkö lupaa terassiin, vaikka samalla kohtaa kävelykatua on pitkään sijainnut rakennusjätteistä muodostunut röykkiö. Mutta pääasia, että saan edes lupaa hakea.
 Yrittäjille terassiluvan saamisella on iso taloudellinen merkitys.
 – Siinä voi luvan saamatta jäämisen takia mennä monen kuukauden työt ja liikevaihdot hukkaan. Jokainen lupahakemus täytyy ottaa vakavasti ja käsitellä kunnolla, sanoo Jyväskylän yrittäjien varapuheenjohtaja Sirpa Pii-Keinonen
 Kaupunki katsoo peiliin
 Jyväskylän kaupungin talous- ja hallintopäällikkö  Mari Pitkänen  myöntää kaupungin eri virkamiesten toiminnassa mahdollisesti olevan parantamisen varaa.
 – Meillä on hyvin erilaisia virkamiehiä töissä. Emme ole toistemme klooneja, mutta ensisijaisesti teemme kuitenkin aina päätökset yhdenvertaisesti kaikille hakijoille.
 Jyväskylä markkinoi itseään vahvasti yritysmyönteisenä kaupunkina. Yrittäjä Paavo Koistisen kaupungin havittelema imago saa pyörittämään päätään.
 – Paljon on aina puhetta esimerkiksi Jyväskylän keskustan kehittämisestä tai miten se muuten kuolee, mutta jos täällä haluaa jotain yrittää ja kehittää, niin tuntuu, että periaatepäätös on aina "ei". Se on minusta lähinnä koomista ja erikoista.
 Mari Pitkänen myöntää, että kaupugin virkamiestoiminnassa voi olla parannettavaa. Simo Pitkänen / Yle
 Koistinen ja myös moni muu yrittäjä on väsynyt taistelemaan.
 Talous- ja hallintopäällikkö Mari Pitkänen kertoo kaupungin panostavan huomattavia määriä aika- ja raharesursseja heidänkin toimialaltaan keskustan elävöittämiseen ja yrityselämän palvelemiseen.
 – Tietysti kaikki mitä palvelussa voidaan parantaa, niin laitetaan mielellään käytäntöön. Opettelua kieltämättä toimintamme vaatii vielä, mutta yritämme.
 Sama vaiva koko valtakunnassa
 Suomessa on ollut käynnissä jo muutaman vuoden ajan turhien  normien purkutalkoot . Säädöksiä kasaantuu EU:n, valtion ja kaupunkien sekä kuntien toimesta. Suunta byrokratian keventämisessä on ollut yrittäjien mieleen, mutta Suomen Yrittäjien mukaan erityisesti lupien ja valitusten pitkät käsittelyajat kiristävät yhä yrittäjien hermoja.
 Myös esimerkiksi alkoholilain uudistus on vapauttanut ravintoloiden aukioloaikoja, mutta käytännössä terassien aukioloa yhä rajoitetaan.
 – Vaikka lain puitteissa terassit voivat olla kello neljään asti auki, niin kaupunki voi määritellä, että jos alueella on vaikkapa asuntoja, niin terassi pitää sulkea kymmeneltä. Tapaukset päätetään käytännössä kuitenkin aina tapauskohtaisesti, sanoo lainsäädäntöasioiden päällikkö  Tiina Toivonen  Suomen Yrittäjistä.
  Suomen Yrittäjien teettämän yrittäjäkyselyn  mukaan yli 60 prosenttia yrittäjistä kertoo, että jos normeja olisi vähemmän, he palkkaisivat lisää työntekijöitä.  Konsulttiyhtiö PwC:n selvityksen mukaan  (Kauppalehti) yli 58 prosenttia yrityksistä mainitsee kotimaan byrokratian vaikutukset yrityksen kasvuun uhaksi.
 – Normien purkutalkoita täytyy jatkaa myös ensi hallituskaudella, jotta lainsäädännöstä yrittäjille aiheuttavat kustannukset edelleen vähenisivät, toteaa Toivonen.
 Myös uuteen lainsäädäntöön täytyy Suomen Yrittäjien mukaan kiinnittää huomiota, jotta pienimmätkin yrittäjät pystyisivät lait täyttämään.
 – Esimerkiksi meillä on EU-maista alhaisimmat rajat tilintarkastusvelvollisuudessa Maltan jälkeen. Suomessa hyvin pienetkin yritykset joutuvat lain mukaan tilintarkastuksen piiriin, vaikka he eivät rahoitustilanteen vuoksi koe itse sitä tarvitsevansa.
 Tilintarkastusasia on viety tällä hallituskaudella työryhmän käsiteltäväksi, jotta suomalaiset yritykset pärjäisivät kilpailutuksessa muiden EU-maiden kanssa.
 – Tämä on vain yksi esimerkki siitä, missä Suomella on tiukemmat velvoitteet kuin muilla. Ja kun näitä velvoitteita kertyy monia, niin niistä syntyy iso menoerä, Toivonen sanoo.

Jäätelökioskin edustalle ei sallita tuoleja, terassiluvan käsittely voi kestää yli kolme kuukautta – kankea byrokratia rassaa yhä yrittäjiä