Summary: Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kohtaavat Ylen viimeisessä suuressa vaalikeskustelussa ennen sunnuntain eurovaaleja. Katso suoraa lähetystä kello 21 tästä artikkelista tai TV1:ltä ja seuraa liveanalyysia.

Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat ottavat yhteen viimeisen kerran Ylen vaaliväittelyssä ennen sunnuntain eurovaaleja. Mitä toimia ilmastonmuutos vaatii EU:lta? Mihin EU:n rahat käytetään? Miten lisätä turvallisuutta Euroopassa? Suoran lähetyksen juontavat  Heli Suominen  ja  Robert Sundman .
 Tämä artikkeli muuttuu kello 21 suoraksi lähetykseksi ja liveanalyysiksi. Katso lähetystä ja lue analyysia.
 Verkossa tenttiä analysoivat tietokirjailija  Katleena Kortesuo  ja Eurooppa-tutkija  Suvi Kansikas  Ylen  Heikki Valkaman  johdolla.
 Artikkeli päivittyy ja muokkaantuu vaalikeskustelun edetessä.
 Etsi ehdokkaasi eurovaalien vaalikoneella Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät täältä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi  Tilaa Ylen viikottainen Eurooppa-uutiskirje  Testaa, kenen valtaa äänesi lopulta vahvistaa ja lue, millaiset ryhmät EU-parlamenttia hallitsevat  Lentovero vai ei? Lisää rajatarkastuksia? Puolueissa on eurovaaleissa eroja, katso vaihtoehdot yhdessä paketissa

Viimeistä viedään! Katso tästä Ylen suuri vaalikeskustelu ja lue asiantuntijoiden liveanalyysia kello 21 alkaen!


Summary: Pakkausmateriaalia joutui tuotteeseen pakkauksen valmistuksessa sattuneen virheen takia.

SOK vetää pois markkinoilta erän  Rainbow Luomu -päärynäsosetta , joka on tarkoitettu vähintään neljä kuukautta vanhoille vauvoille. Sose saattaa sisältää pienen palan pakkausmateriaalia pakkauksen valmistuksessa tapahtuneen virheen vuoksi.
 Takaisinveto koskee yhtä erää 90 gramman pakkauksia. Erän EAN-koodi on 7340011493563 ja parasta ennen -päiväys 23.4.2020.
 Kuluttajia pyydetään lopettamaan tämän tuote-erän käyttö.
 Tuotteen valmistuttaja on SOK, ja sen on valmistanut Lat Eko Food Ltd.
 Tuote-erä on ollut myynnissä toukokuussa Prismoissa, S-Marketeissa, Sale- ja Alepa-myymälöissä sekä osassa ABC- ja Sokos Herkku -myymälöitä.
 Pakkaus pyydetään palauttamaan ensisijaisesti ostopaikkaan, jossa ostos hyvitetään.

S-ryhmä vetää myynnistä erän päärynäsosetta – soseessa saattaa olla pakkausmateriaalia


Summary: Vaaliennusteet paljastavat, että oikeistopopulismi on selvässä nosteessa vain muutamassa maassa.

Populistit marssivat Euroopassa, mutta niin marssii moni muukin puolue.
 Oikeistopopulistit ovat saaneet valtavasti huomiota. Niiden odotetaankin saavan lisäpaikkoja Euroopan parlamenttiin, mutta kun katsoo niiden kokonaismenestystä Euroopassa, ei voi puhua vyörystä.
 Vähintään vastaavassa nosteessa ovat vihreät, demarit ja EU-myönteiset uudet puolueet.
 Alta voit katsoa, mitkä ovat isoimmat ennustetut nousijat ensi viikonlopun eurovaaleissa. Voit vaihtaa näkymää vanhojen ja uusien jäsenmaiden välillä liu'uttamalla kuvaa.
 Kartat on koostettu jäsenmaiden tuoreista gallup-tuloksista. Lähteitä on kolme: kansalaisjärjestö  Europe Elects  sekä EU-politiikkaan erikoistuneet tiedotusvälineet  Politico  ja  Financial Times . Ne seuraavat kootusti jäsenmaiden omien tutkimuslaitosten gallupeja.
 Populismin aallonharja tulee Italiasta
 Isoin lisäys oikeistopopulistien paikkamäärään on luvassa Italiasta.
 Siellä sisäministeri  Matteo Salvinin  johtamasta La Legasta ennakoidaan vaalivoittajaa. Kirjavamman poliittisen agendan Viiden tähden liikkeestä on myös ennustettu vaalimenestyjää.
 Lue myös:   Näin Salvinin laitaoikeisto yrittää koota kansallismielisiä puolueita yhteen
 Espanjassa Vox-puolue on nousemassa viiden suurimman puolueen joukkoon. Saksassa AfD, Vaihtoehto Saksalle -puolue kyttää vaaleissa paikkaa neljän suurimman joukossa.
 Hollannissa vasta puolueeksi muuttunut euroskeptinen ajatushautomo FvD (Foorumi Demokratialle) hakee vaalivoittoa. Lisäksi Virossa on nousussa oikeistopopulistinen Ekre.
 Mutta muissa maissa nousussa ovat aivan muut puolueet. EU-myönteisille liberaaleille, sosiaalidemokraateille ja vihreille povataan suurimman nousijan paikkaa noin kymmenessä jäsenmaassa.
 Pohjoismaista Tanska olisi näissä eurovaaleissa palaamassa demarikomentoon. Suomessa odotetaan tasaista vääntöä demarien, perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan ja vihreiden välillä.
 Välimerellä maahanmuuton polttopisteessä Maltalla nousevat demarit, Kreikassa maltillinen keskustaoikeisto. Ranskassa kärkipaikasta taistelevat äärioikeistolaisen  Marine Le Penin  RN ja liberaalipresidentti  Emmanuel Macronin  En Marche.
 Vihreiden juhlintaa Saksan Hessenissä. Ronald Wittek / EPA
 Uudet liikkeet valtaavat alaa
 Uudet liikkeet valtaavat alaa erityisesti Keski- ja Itä-Euroopassa.
 Konservatiivisen Laki ja oikeus -puolueen johtamassa Puolassa punavihreä ja EU-myönteinen Wiosna (Kevät) olisi mielipidemittausten mukaan suurin nousija. Vasta tänä keväänä perustettu Wiosna ajaa muun muassa hiilikaivosten sulkemista ja kirkon erottamista valtiosta.
 EU:n yhteisiä arvoja koetelleet Puola ja Unkari eivät ole heilahtamassa aiempaa enempää oikealle. Keski- ja Itä-Euroopassa oikeistopopulistit eivät ole viime eurovaaleihin verrattuna selkeässä nousussa muualla kuin Virossa.
 Tšekissä mielipidemittausten kärjessä on Piraattipuolue yhdessä toisen uuden puoleen eli liberaalin ANO:n kanssa.
 Romaniassa kypsyminen hallinnon korruptoituneisuuteen on kanavoimassa menestystä kahdelle EU-myönteiselle puolueelle eli URS:lle (Pelastakaa Romania) ja PRO:lle (Romanian puolesta).
 Liettuassa voittoon on rynnimässä erikoinen "viherkepulainen" puolue LVZS. Maaseutu ja maatalous ovat maassa yhä merkittävässä roolissa, ja viljelijät ja haja-asutusalueella asuvat ovat löytäneet vihreät muodostaen vastapainon teolliselle maataloudelle. Vastaava puolue löytyy myös Latviasta.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Tutkijat: Kannatus ei ole äänekkyyden veroista
 Suomalaiset EU-tutkijat ovat havainneet saman ilmiön. Oikeistopopulisteista riittää puhetta, mutta todellinen kannatus ei tue puhetta voittokulusta ympäri Eurooppaa.
 – Italian tilanne vaikuttaa nyt hyvin paljon kokonaistilanteeseen. Oikeistopopulistien paikkalisäys tulee hyvin pitkälle sieltä, sanoo Helsingin yliopiston Eurooppa-tutkimuksen johtaja  Juhana Aunesluoma .
 – Kyse on aika äänekkäistä ja näkyvistä poliittisista ryhmistä. Nämä ryhmät ovat kuitenkin useimmissa maissa pienempiä kuin keskitien poliittiset puolueet. Italia on poikkeus, sanoo Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Teija Tiilikainen .
 Lue myös:   “Voita kahvit Salvinin kanssa” – italialaiset pelaavat La Legan verkkopeliä ja luovuttavat samalla käyttäjätietojaan puolueelle
 Tiilikaisen mukaan uusien poliittisten liikkeiden esiinnousu ympäri Eurooppaa on tämän hetken merkittävin ilmiö. Vanhat jakolinjat romukoppaan heittäviä liikkeitä syntyy kuin sieniä sateella, ja ne myös menestyvät.
 – Ranska on tästä tyyppiesimerkki. Siellä vanhat puolueet suorastaan katosivat hetkellisesti, ja Macronin uusi puolue En Marche tullee saamaan aika ison ryhmän Euroopan parlamenttiin, Tiilikainen sanoo.
 Macronin En Marche on EU-myönteisintä siipeä, vastavoima Le Penin äärikansallismieliselle RN:lle.
 Tšekin Piraattipuolueen menestys, Liettuan "viherkepun" nousu tai Slovenian pääministeri  Marjan Saricin  luotsaaman vasemmistolais-uskonnollis-liberaalin ryhmittymän voittokulku selittyvät sillä, että monipuoluejärjestelmä hakee vielä idässä pitkän kommunistivallan jälkeen muotoaan.
 – Puoluejärjestelmät ovat muuttuneet 2010-luvulla Euroopassa nopeammin kuin koskaan aiemmin. Politiikan asialista on muuttunut: ilmastonmuutos ja muuttoliike ovat ruokkineet uudenlaista poliittista organisoitumista, Aunesluoma sanoo.
 Lega-puolueen kannattajia Italiassa. Massimo Lauria / Yle
 Vaalitulosta ei ole helppo ennustaa
 Oikeistopopulistien on povattu saavan Euroopan parlamenttiin noin 20–30 lisäpaikkaa.
 Italia vastaa paikkalisästä lähes yksin, kun sosialistien ja perinteisen oikeistopuolueen Forza Italian ennustetaan romahtavan. Saksan AfD:lle ennustetaan noin viittä lisäpaikkaa ja Espanjan Voxille samaa.
 Saksassa vihreille on ennustettu enemmän lisäpaikkoja kuin AfD:lle, ja Espanjassa lisäpaikkoja saisi myös johtava sosialistipuolue.
 London School of Economicsin tutkijat  Nicolò Fraccaroli  ja  Nils Hernborg  varoittavat  kuukauden takaisessa blogikirjoituksessaan , että sekä vihreiden että oikeistopopulistien kannatus voi nousta eurovaaleissa kansallisia mielipidemittauksia suuremmaksi.
 – Eurovaaleja pidetään maiden omiin vaaleihin verrattuna toisen luokan vaaleina. Tämä muuttaa äänestämistä. Eurovaaleissa uudet ja pienet puolueet tapaavat pärjätä paremmin kuin isot, hallitsevat puolueet, tutkijat kirjoittavat.
 Lue lisää:
 Lisää Trump- ja Venäjä-myönteisyyttä, vähemmän eurooppalaisuutta? Näin ääriryhmien vaalivoitto vaikeuttaisi EU-parlamentin työtä
 Kuka saa kulmahuoneen ja kuka ei löydä yhtään ystävää? Katso kahdessa minuutissa, millainen draama europarlamentissa alkaa heti vaalien jälkeen
 Pimeyden ytimessä - Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan

"Oikeistopopulistien marssi" antaa väärän kuvan eurovaalien asetelmista – myös vihreät, demarit ja aivan uudet puolueet ovat nousussa EU-maissa


Summary: Kaavoituksella ei voida ennakkoon kieltää kaivostoimintaa.

Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan Kuusamo ei voi rajoittaa kaavoitusmääräyksillä kaivosten sijoittumista.
 Kuusamo oli aiemmin laatinut niin sanotun kaivoskaavan, jolla se pyrki estämään kaivosten sijoittumista mm. matkailukäytössä olevien alueiden läheisyyteen.
 Jo aiemmin  Pohjois-Suomen hallinto-oikeus oli katsonut,  ettei kaavalla voida rajoittaa kaivosten toimintaa. Kaupunki valitti päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka kuitenkin hylkäsi kaupungin tekemän valituksen.
 Korkeimman hallinto-oikeuden mukaan kaupungin yleiskaavaan tekemiä kaivostoiminnan kieltäviä määräyksiä ei voi pitää maankäyttö- ja rakennuslaissa tarkoitettuina haitallisten ympäristövaikutusten estämistä tai rajoittamista koskevina määräyksinä.
 Määräykset eivät KHO:n mukaan välittömästi koskeneet ympäristövaikutuksia, vaan tietyntyyppisen elinkeinotoiminnan kieltämistä. Mainitut kaavamääräykset olivat siten lainvastaisia, toteaa KHO lausunnossaan.
 "Kaupungilla säilyy päätösvalta"
 Jo Pohjois-Suomen hallinto-oikeus muistutti lausunnossaan, että kaupungilla ei ole mahdollista ennakkoon kieltää kaavoituksella elinkeinotoimintaa niin laajalla alueella kuin hylätyssä kaavassa esitettiin.
 Kuusamon kaupunginjohtaja  Jouko Mannisen  mukaan kaupungilla säilyy edelleen päätösvalta yksittäisiä kaivoskaavoja tehtäessä uuden kaivoslain tultua voimaan.
 – Jos uusia, uuden kaivoslain mukaisia kaivoshankkeita tulee Kuusamoon, ne käsitellään erikseen kaupungin elimissä. Kaupungilla on edelleen kaavoitusmonopoli, Manninen toteaa.
 Artikkelia täydennetään

Kunta ei voi kaavamääräyksillä kieltää suoraan kaivostoimintaa – KHO hylkäsi Kuusamon valituksen kaivoskaavasta


Summary: Poliisi etsii edelleen noin sataa lasta, jotka esiintyvät sivustolla levitetyissä kuvissa.

Kansainvälinen poliisijärjestö Interpol kertoo hajottaneensa kansainvälisen pedofiiliringin sekä pelastaneensa 50 lasta hyväksikäyttäjien käsistä.
 Interpol aloitti operaatio Blackwristin kaksi vuotta sitten. Tutkinnan keskiössä on ollut niin kutsutussa pimeässä verkossa toiminut lapsipornosivusto, jolla oli 63 000 käyttäjää eri puolilla maailmaa.
 Tutkinta on ulottunut lähes 60 maahan. Sen aikana yhteensä yhdeksän ihmistä on otettu kiinni Thaimaassa, Australiassa ja Yhdysvalloissa. Interpolin mukaan lisää pidätyksiä voi vielä olla luvassa.
 Lisäksi poliisi etsii edelleen noin sataa lasta, jotka esiintyvät sivustolla levitetyissä kuvissa.
 Pitkiä vankeustuomioita Thaimaassa ja Australiassa
 Osa tapauksista on jo käsitelty oikeudessa. Viime vuonna sivuston pääasialliseksi ylläpitäjäksi katsottu mies tuomittiin Thaimaassa yli 140 vuoden vankeuteen ja hänen rikoskumppaninsa, esikoulun opettajana toiminut mies 36 vuoden vankeuteen.
 Viime viikolla sivuston toinen ylläpitäjä sai Australiassa 40 vuoden vankeustuomion. Kyseessä oli kovin Australiassa koskaan pedofiilirikoksesta annettu tuomio.
 – Sinä olet lapsen pahin painajainen, jokaisen vanhemman kauhu ja uhka yhteiskunnalle, tuomari Liesl Chapman jyrähti tuomion julistaessaan.

Interpol hajotti pimeän verkon pedofiiliringin ja pelasti 50 lasta – "Lapsen pahin painajainen"


Summary: Vain 20 prosenttia lapsista ja nuorista kertoi, että on keskustellut vanhempansa kanssa verkon turvallisesta käytöstä.

Suomalaisista lapsista ja nuorista lähes puolet on kohdannut viime aikoina vihapuhetta verkossa. Asia selviää laajasta EU Kids Online -tutkimuksesta, joka julkaistiin torstaina.
 Tutkimuksen teki Suomessa Tampereen yliopisto ja sen vastaavana tutkijana toimii mediakasvatuksen professori  Sirkku Kotilainen . Hän oli mukana myös viimeksi, kun tutkimus tehtiin edelliskerran vuonna 2010.
 – Silloin emme tutkineet lasten ja nuorten kohtaamaa vihapuhetta, sillä sitä ei vielä tässä mittakaavassa ollut tai tunnistettu, Kotilainen sanoo.
 Professori yllättyi lasten ja nuorten vastauksista. Yllättävän moni oli törmännyt vihaa huokuviin viesteihin tai kommentteihin. Yllättävän moni myös tahtoi muutoksen verkkokeskustelujen vihamieliseen sävyyn.
 – Lapset ja nuoret eivät näe nettiöykkäröintiä ja vihapuhetta oikeutettuna, he sanovat vihapuheelle ei. He myös tahtovat tilanteeseen muutoksen. Tämä on niin vahva kansallinen viesti lapsilta ja nuorilta, että poliittisten päättäjien pitäisi kuunnella heitä.
 Tampereen yliopiston professori Sirkku Kotilainen tahtoisi mediakasvatuksen jo neuvoloihin, jotta myös vanhemmat saadaan mediakasvatuksen piiriin. Matias Väänänen / Yle
 Vihapuhe pitäisi määritellä tarkemmin
 EU Kids Online -tutkimuksen verkkokyselyyn vastasi Suomessa yli 1 300 lasta ja nuorta nelosluokkalaisista yläkoulun viimeiseen luokkaan saakka. Tilastollisessa tutkimuksessa ei erikseen määritelty, mitä vihapuhe on.
 Nuoret kuitenkin kuvasivat, että verkossa heidän ulkonäköään, etnistä taustaansa, seksuaalista suuntautumistaan tai esimerkiksi vammaisuuttaan on kommentoitu loukkaavaan sävyyn.
 Mediakasvatuksen professori Kotilainen huomauttaa, että vaikka Suomessa on sananvapaus, kunnianloukkaus on määritelty rikoslaissa.
 – Kunnianloukkauksen laittomuudesta huolimatta sitä saatetaan tehdä verkkokeskusteluissa ilman tuomioita, Kotilainen toteaa.
 Jotta vihapuhetta voidaan ehkäistä, se pitäisi myös tunnistaa ja määritellä entistä tarkemmin. Nyt Suomessa vihapuhetta käytetään laajana terminä, eikä sitä ole määritelty yksiselitteisesti.
 Ilmiö on yhtä tuore kuin sosiaalisen median yleistyminen, eikä sitä Kotilaisen mukaan ole tutkittu tarpeeksi. Professori toivoo lisää tutkimuksia, mutta ennen muuta enemmän julkista keskustelua verkon vihapuheesta.
 – Jos tuleva hallitus miettii strategioita, joilla estää vihapuhetta, mediakasvatuksen täytyy olla osa niitä. Muuten emme saa keskustelua siirtymään päiväkoteihin, kouluihin ja myös perheiden arkeen, Kotilainen huomauttaa.
 Vihapuhe uutena teemana Tuore EU Kids Online -tutkimus tehtiin suomalaiskouluissa verkkokyselynä vuoden 2019 alussa. Vastaajina oli yli 1 300 4.–9.-luokkalaista lasta ja nuorta. EU Kids Online -tutkimus on toteutettu yhteensä 14 maassa ja muutamia maita on tulossa vielä mukaan tutkimukseen. Muiden maiden ja Suomen tutkimuksen loput tulokset julkaistaan syksyllä 2019. Edellisen kerran EU Kids Online –tutkimus toteutettiin vuonna 2010 yhteensä 25 Euroopan maassa. Vihapuhe lisättiin uutena teemana tutkimukseen sen yleistymisen vuoksi. Lasten ja nuorten kohtaamaa vihapuhetta on tutkittu vasta vähän.
 Viisi prosenttia kiusaa itse
 Suomessa jo lapset törmäävät vihapuheeseen tai verkkokiusaamiseen, mutta he myös tekevät sitä itse. EU Kids Online -tutkimukseen vastanneista viisi prosenttia kertoi itse kiusaavansa muita verkossa.
 Vaikka mediakasvatuksen vastuuta sysätään koulujen harteille, kotoa opitaan niin positiiviset mallit kuin verkkoöykkäröinninkin alkeet. Lapsi seuraa, mitä vanhempi verkossa tekee ja miten hän siellä käyttäytyy.
 Miten lapsi tai nuori sitten voisi osata tunnustaa tai tunnistaa verkon vihapuheen, kun kaikki aikuisetkaan eivät sitä osaa?
 Kotilaisen mukaan vihapuheen estäminen ja verkkokäyttäytymisen opettaminen on kiinni mediakasvatuksesta.
 – Myös vanhemmat tarvitsevat mediakasvatusta. Oikea paikka sen aloittamiselle olisi neuvola. Tähän tarvitsemme poliittisia päätöksiä ja kansallisen linjan, Kotilainen sanoo.
 Mediakasvatus jo päiväkoteihin
 Kun lasten ja nuorten verkkotutkimus tehtiin viimeksi lähes vuosikymmen sitten, ajateltiin, että verkon käyttötapoja, käyttäytymisohjeita ja turvataitoja pitäisi opettaa alakoulusta yläkouluun siirtyville lapsille.
 Nyt taidot täytyy ohjeistaa jo eskarista ekaluokalle siirtyville. Vuosikymmenessä älypuhelinten yleistyminen takaa, että suomalaislapsista lähes sata prosenttia pääsee verkkoon. Ja mitä enemmän lapset pääsevät verkkoon aktiivisina toimijoina, sitä enemmän he altistuvat sen riskeille.
 Kyselyn perusteella joka kymmenes lapsi ja nuori on kohdannut tai kokee verkkokiusaamista.
 Suomessa EU Kids Online -tutkimukseen osallistuneista lapsista ja nuorista vain 20 prosenttia kertoi keskustelleensa vanhempiensa kanssa verkon turvallisesta käytöstä.
 Tutkimukseen vastanneista vain alle seitsemälle prosentille oma vanhempi on neuvonut, mitä verkossa tulisi tehdä.
 Vain alle 15 prosenttia vastaajista kertoi, että oma vanhempi säätelee lapsen verkon käyttöä.
 –Jotta oma lapsi olisi verkossa turvassa, siitä pitäisi puhua arjessa. Vanhemman on oltava kiinnostunut siitä, mitä ja missä lapsi verkossa tekee. Yläkouluikäisille on turha kertoa enää verkon riskeistä. He ovat jo törmänneet niihin itse, Kotilainen toteaa.
 Lue lisää:
 "Tuun sun kotiin hirttämään sut" – nuori voi joutua kohtaamaan raakaa nettivihaa joka päivä
 Työryhmä esittää kansallista vihapuheen vastaista toimintaohjelmaa – Ehdotuksissa mukana myös lakimuutoksia
 Moni nuori ei tunnista vaikuttamispyrkimyksiä somessa – tutkija syyttää vanhempia: "Ei ole niin, että työ on jo tehty"
 Vihapuhe ja häirintä kaventavat sananvapautta Suomessa – sananvapauden tila on vaihdellut suuresti itsenäisyyden aikana

Lähes puolet suomalaisista lapsista on törmännyt verkossa vihaa huokuviin kommentteihin – nuoret haluavat nyt vihapuheelle lopun


Summary: Ensi vuonna valmistuva suomalais-iranilainen toimintaelokuva on herättänyt ostajien huomion Cannesin elokuvajuhlien myyntitapahtumassa.

Valkokankaalla on rauhallinen suomalainen mökkimaisema. Hirsimökki tönöttää järven rannalla ja laituriin lipuu soutuvene. Kuvat idyllistä ja onnellisista ihmisistä vaihtuvat äkisti Helsingin Senaatintorille ja tuomiokirkkoon, heti perään Teheraniin ja Iranin lippuun. Tunnelma on äkisti uhkaava.
 Kyseessä on suomalaisen  Layers of Lies  -toimintaelokuvan teaser-video, jota on esitetty elokuva-alan ammattilaisille Cannesin elokuvajuhlien Marché du Film -ammattilaistapahtumassa. Tapahtumassa esitellään joka vuosi tuhansia tekeillä olevia elokuvia, jotka etsivät rahoittajia ja muita yhteistyökumppaneita.
 Alle minuutin esittelyvideoon mahtuu maisemien lisäksi iranilainen oikeussali, vankila, palava rakennus, takaa-ajoja jalan ja kilpa-autoilla sekä paljon näyttäviä lähitaisteluja. Näyttävän videon pääosassa on elokuvan ohjaaja ja tähti  Ramin Sohrab .
 – Mursin nilkkani kuvauksissa Teheranissa kahdeksan kuukautta sitten. Jos minulle olisi silloin sanottu, että olen seuraavana vuonna Cannesissa markkinoimassa kolmea elokuvaa, olisin sanonut, että ole hiljaa, Sohrab sanoo.
 Suomeniranilainen ohjaaja-näyttelijä on hyväntuulinen ja syystä. Hän on saavuttanut sen, mitä hän tuli Rivieralle hakemaan.  Layers of Lies  on huomattu Cannesissa.
 Janne Sundqvist /  Yle
 Miljoonan dollarin kysymys
 Layers of Lies  kertoo iranilaisesta palomiehestä, joka joutuu selvittämään panttivankidraamaa palavan rakennuksen evakuoinnin yhteydessä. Vuosia myöhemmin kostonhimoiset rikolliset kaappaavat Suomeen muuttaneen miehen vaimon ja näyttämö on valmis räjähtävälle toiminnalle.
 Ohjaaja-näyttelijä Ramin Sohrab mainitsee elokuvansa vertauskohdaksi hittielokuvan  Taken  (2008), jossa  Liam Neeson  metsästää tyttärensä siepanneita rikollisia ympäri Eurooppaa.
 Sohrab luonnehtii Cannesin yleisön reaktiota teaser-videoon mielenkiintoiseksi.
 – Kaikki vaan hymähtivät. Sanoin, että ”yeah, I know it’s weird”, tiedän, että se on erikoinen. Täytyy sanoa, että vaikka olen syntynyt Iranissa, on lähtökohtani suomalainen. Ajattelin, että eihän kukaan kiinnostu tällaisesta.
 Pian elokuvan esittelyn jälkeen puhelin alkoi kuitenkin soida. Muutaman päivän aikana neuvotteluja on käyty Cannesissa niin ostajien kuin tuotantoyhtiöiden kanssa.
 Sohrab sanoo, että ostajia olisi ollut tarjolla Intiasta, Kiinasta ja Yhdysvalloista. Hänen mukaansa elokuvan kansainvälinen levitys on kuitenkin jo luvattu yhdysvaltalaiselle XYZ-myyntiyhtiölle. XYZ:n viime vuosien elokuvia ovat muun muassa maailmanlaajuiseen kulttimaineeseen kohonnut indonesialainen toimintaelokuva  The Raid  (2011) sekä festivaalihitit  Mandy  (2018) ja  Arctic  (2018).
 Yhden palaverin päätteeksi yhdysvaltalaisen tuotantoyhtiön edustaja yllätti Sohrabin kysymyksellään.
 – Hän sanoi: Kysyn nyt miljoonan dollarin kysymyksen: haluaisitko työskennellä kanssamme.
 Tarjous koskee Sohrabin seuraavaa elokuvaa. Toteutuessaan se olisi pitkä versio hänen lyhytelokuvastaan  Viulu . (2017). Koska kauppoja ei ole tehty, ei ohjaaja halua puhua mahdollisesta budjetista, mutta mainitsee, että hänen vastanäyttelijäkseen haluttaisiin Hollywood-tähti.
 Kyseessä on Sohrabin mukaan poikkeuksellinen tilanne, sillä yleensä neuvotteluissa tuotatoyhtiö ostaisi elokuvan idean ja käsikirjoituksen, joka sitten toteutettaisiin kokonaan toisten nimien kanssa.  Layers of Liesin  ohjaajalla on kuitenkin ässä hihassa.
 –Tässä tapauksessa ideaa ei pysty noin vain kopioimaan. Minulla on oma tyylini, omat voltit, omat potkut. Kun olen treenannut melkein 30 vuotta tätä tyyliä, niin rooliin ei voi laittaa  Tom Cruisea , hän sanoo.
 Somayeh Jafari
 Shaolin-temppelistä Hollywoodiin
 Ramin Sohrab aloitti kamppailulajit neljävuotiaana. Hänen isänsä opiskeli wu shu kung futa Kiinassa. Ohjaaja kertoo, että isä vei lajin Iraniin ja sai siellä paljon seuraajia.
 – En muista lapsuudesta muuta kuin nunchakua, miekkaa, keppiä, akrobatiaa. Olin koko ajan treeneissä. Inhosin kamppailulajeja. Menin piiloon sängyn alle tai kaappiin ja esitin kipeätä, että isä ei ottaisi minua treeneihin mukaan. Tietenkään se ei ikinä toiminut.
 Kun Ramin oli 15-vuotias, isä lähetti hänet Kiinaan. Parin viikon aika shaolin-temppelissä muutti hänen näkemyksensä kamppailulajeista.
 – Sen jälkeen minä olin se, joka halusi treenata.
 Osallistuessaan  Talent Suomi  -ohjelmaan vuonna 2007 Sohrabista tuntui, että hänen pitäisi lähteä opiskelemaan elokuvantekoa. Hän muutti Yhdysvaltoihin ja opiskeli näyttelemistä Stella Adlerin näyttelijäkoulussa ja ohjaamista Los Angeles Film Schoolissa. Illat menivät treenatessa.
 Ennen pitkää nuroukainen löysi kaupungista elokuva-alan ihmisiä, jotka kiinnostuivat hänen taidoistaan. Hän kertoo harjoitelleensa taistelukoreografioita  Wesley Snipesin  ja  John Wick  -elokuvien tekijöiden kanssa. Tarkoituksena oli luoda taistelukoreografioita heidän elokuviinsa.
 – Se oli vähän kuin haamukirjoittamista. Suunniteltiin taistelukohtaus. Snipes tuli, katsoi koreografian ja treenasi meidän kanssa. Välillä tehtiin videoita koreografioista, lähetettiin ne ohjaajille ja he veivät sen sitten siitä eteenpäin.
 Kuvauslupaa metsästämässä
 Vuonna 2011 Ramin Sohrab palasi Suomeen tavoitteenaan kuvata suomalais-iranilainen elokuva. Se oli kuitenkin helpommin sanottu kuin tehty. Ihan ensiksi tarvittaisiin kuvauslupa Iraniin. Sohrabin mukaan niitä myönnetään Iranissa vuosittain vain viisi, mukaan lukien iranilaiset ohjaajat.
 – Ohjasin lyhytelokuvan  Viulu , jotta minut hyväksyttäisiin Iranissa ohjaajaksi. Teimme sen, lähetimme Teheraniin ja saimme edelleen kielteisen päätöksen.
 Pettymystä ei kestänyt pitkään, sillä Viulu alkoi menestyä maailmalla. Sitä esitettiin 17:llä eri festivaalilla, joilla se voitti seitsemän eri palkintoa. Kaksi vuotta sitten Sohrab matkusti Etelä-Koreasta elokuvafestivaalilta Teheraniin.
 – Menin Iranin elokuvasäätiön tiloihin, koska tiesin, että heillä olisi sunnuntaina istunto, jossa päätettäisiin kuvausluvista. Istuin siellä käytävässä kuusi tuntia ja aina kun joku kävi wc:ssä kysyin saisinko tulla esittelemään elokuvani.
 Lopulta kuvauslupa myönnettiin. Sohrabin mukaan hän on ainoa elokuvaohjaaja, jolla on Iranin valtion lupa toimintaelokuvan tekemiseen.
 Somayeh Jafari
 "Haluan olla ensimmäinen"
 Hankaluudet eivät kuitenkaan loppuneet siihen. Maailmalla menestyneiden teosten lisäksi Iranin elokuvateollisuus on tunnettu tiukasta sensuuristaan. Sohrab kertoo, että  Layer of Lies  -elokuvassa tarvittiin 27 eri versiota ennen kuin sen käsikirjoitus hyväksyttiin.
 Maan tavat piti ottaa huomioon myös kuvauksissa. Iranissa kuvatuissa kohtauksissa mies ei esimerkiksi saanut koskea naista.
 – Piti keksiä luovia tapoja kiertää kaikki ongelmat, Sohrab sanoo.
 – Kuvauspaikalla oli myös koko ajan poliiseja. Se oli vähän kuin yrittäisi tehdä sitä vanhempien edessä. Paitsi että vanhemmat haluavat parastasi. Heistä en tiedä, mitä he halusivat.
 Sohrabin mukaan ajatus suomalais-iranilaisesta toimintaelokuvasta kuulosti alun perin niin hullulta, ettei siihen uskonut kukaan muu kuin hän itse. Mikä sai taistelulaji-ekspertin luottamaan hankkeeseensa niin vahvasti?
 – Olen syntynyt Iranissa, mutta Suomi on tehnyt minusta sen, kuka olen. Kulttuurini on Suomesta, syntyperä Iranista. Ainoa henkilö, joka voi yhdistää nämä kaikki asiat olen minä. Mua kiehtoo tehdä asioita, joissa olen ensimmäinen.
 Layers of Lies  -elokuvan on tarkoitus saada ensi-iltansa ensi vuonna. Tarkka aikataulu riippuu kuitenkin myyntiyhtiöstä ja siitä millä festivaalilla elokuva saa maailmanensi-iltansa.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 asti.

Onko tässä tulevaisuuden suomalainen action-tähti? Ramin Sohrabin tuleva toimintaelokuva herättää kiinnostusta Cannesissa


Summary: Botswanassa elää nykyisin lähes kolmannes koko Afrikan norsuista.

Botswana on päättänyt sallia jälleen norsunmetsästyksen. Metsästys kiellettiin vuonna 2014, mutta nyt maa katsoo norsujen määrän kasvaneen liian suureksi.
 Arviolta lähes kolmannes Afrikan mantereen norsuista, yli 130 000 yksilöä, elää Botswanan alueella. Joidenkin arvioiden mukaan norsuja saattaa olla suunnilleen Ranskan kokoisessa Botswanassa jopa yli 160 000.
 Metsästyskiellon perumista ajaneen hallitsevan Botswanan demokraattisen puolueen mukaan norsujen suuri määrä vaikuttaa jo maanviljelykseen. Norsut muun muassa tallovat viljelyksiä.
 Hallitus vakuuttaa, että norsunmetästys toteutetaan "järjestäytyneesti ja eettisesti". Vastustajien mielestä norsunmetsästyksen salliminen pilaa Botswanan maineen turistien silmissä.
 Koko Afrikassa norsuja on noin 415 000. Norsujen määrä on vähentynyt koko mantereella vuosikymmenessä noin 111 000 yksilöllä salametsästyksen vuoksi.
 Lisää aiheesta:
 Botswana aikeissa sallia norsujen tappamisen: lihaa lemmikeille, saalista metsästysturisteille

Norsunmetsästys alkaa uudelleen Botswanassa – "Pilaa maineen turistien silmissä"


Summary: Hakola oli eduskuntavaaleissa kokoomuksen ehdokkaana.

Helsingin poliisin viestintäjohtaja  Juha Hakolaa  epäillään virka- ja lahjontarikoksesta vaalirahoituksessa, kertoo  Helsingin Sanomat . Lehden tietojen mukaan rikosepäilynä on, että Helsingin poliisi olisi hankkinut ainakin ruokailua viestintäjohtaja Juha Hakolan vaalirahoittajalta. Hakola oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana.
 HS:n mukaan rahasummat, joita rikosepäilyt koskevat, ovat melko pieniä.
 Hakola kiistää HS:lle, että olisi tehnyt hankintoja häneen liittyvän korruption seurauksena. Hakolan mukaan hänen tukijansa ja poliisin hankinnat eivät liity toisiinsa.

HS: Helsingin poliisin viestintäjohtajaa Juha Hakolaa epäillään virka- ja lahjontarikosesta vaalirahoituksessa.


Summary: Kevään juhlasesonki tuo mukanaan tutut lahjapulmat, joista selvitään yleensä hyvällä taustatyöllä tai kaivamalla kuvetta.

Henkilökohtaiset juhlat ja elämäntapahtumat

Syy lahjan antamisen on oikeastaan hyvin yksinkertainen. Eleellä ilmaistaan kiitollisuutta ja arvostusta sen saajaa kohtaan etenkin erilaisina juhlapäivinä.
 Etikettiasiantuntija, tietokirjailija  Mirva Saukkolan  mukaan hektisenä nykyaikana tunteiden osoittaminen on kenties tärkeämpää kuin koskaan ennen. Ja se kiitollisuuden ja arvostuksen tunne on helppo kääriä lahjapaperiin.
 Vai onko sittenkään?
 Monessa suomalaisessa kodissa pähkäillään koulujen päättäjäisten lähestyessä, miten muistaa opettajaa. Jotain olisi kiva antaa, mutta mitä ja kuinka paljon lahjaan on sopivaa antaa?
 Esimerkiksi Espoon kaupunki kielsi viime joulukuussa  opettajia ottamaan vastaan rahaa tai lahjakortteja. Arvokkaiden lahjojen vastaanottamisen sanottiin olevan lainvastaista.
 "Viinipullo menee absolutistilla hukkaan, samoin kuten kukat allergikolla. Aina on mahdollista tiedustella etukäteen, mikä olisi mieluinen lahja."  Mirva Saukkola, etikettiasiantuntija
 Saukkolan mielestä olisi hyvä, etteivät vanhemmat keräisi rahaa  monen sadan euron lahjakortteihin .
 – Liioittelu on kiusallista. Maksimissaan muutaman kymmenen euron hintainen lahja ei herätä kiusallisia tuntemuksia, hän sanoo.
 Moni ratkaisisi mielellään opettajan lahjapulman poikkeamalla Alkon kautta. Saukkolan mielestä viinipullo on periaatteessa ihan hyvä lahja, mutta silloin olisi hyvä tietää saajan taustaa.
 – Viinipullo menee absolutistilla hukkaan, samoin kuten kukat allergikolla. Aina on mahdollista tiedustella etukäteen, mikä olisi mieluinen lahja.
 Saukkola muistaa, että myös kortti riittää oikein hyvin muistamiseksi opettajalle. Lahja on vain lisäosoitus siitä, miten paljon arvostat lahjansaajan työtä.
 Raha on toivottu, mutta persoonaton lahja
 Tyypillinen lahja ylioppilaalle tai ammattiinvalmistuneelle on kukka ja kirjekuori, jossa on rahaa.
 Koulunsa päättänyt nuori on usein uuden elämäntilanteen edessä ja monen muutoksen kynnyksellä, joten raha tulee varmasti tarpeeseen.
 Valmistujaislahjan rahallinen arvo riippuu usein antajan suhteesta nuoreen. Myös lahjan antajan oma elämäntilanne pitää ottaa huomioon.
 – Mikäli lahjanantajan taloudellinen tilanne on heikko vaikkapa työttömyyden tai sairauden takia, on kohtuutonta olettaa, että sitä pitäisi romuttaa entisestään ison lahjan myötä, Saukkola sanoo.
 Saukkolan mukaan seteli ei todellaan ole ainoa vaihtoehto muistaa valmistunutta. Lahjanantaja kun voi aina päättää antamansa lahjan itse. Kukkakin riittää.
 – Joskus se voi myös olla jotakin, josta jää pysyvä muisto. Raha kuluu nuorilla nopeasti.
 Pysyvä muisto voi jäädä esimerkiksi kantajalleen sopivasta korusta, ajatuksella valitusta kirjasta tai elämyslahjasta. Eettisyyteen ja tuotteen alkuperään kannattaa kiinnittää tavaralahjoissa erityistä huomiota.
 Saukkola muistuttaa, ettei lahjan arvoa ei aina voi määrittää vain rahassa.
 – Aika ja vaiva ovat myös arvokkaita. Esimerkiksi vintage-maljakko tai grafiikanlehti ovat arvokkaita lahjoja, vaikkei niiden hinta olisikaan ollut kova.
 Raha on lahjana usein toivottu, mutta luonteeltaan varsin persoonaton.
 Tuntemalla päivänsankarin ja tietämällä tämän harrastukset ja mielenkiinnon kohteet lahjaksi voi antaa vaikka mitä sykähdyttävää. Tällöin oikeastaan vain mielikuvitus on rajana.
 Esimerkiksi huolella valmisteltu teemapäivä, jolloin tehdään vain sankarin suosikkiasioita, on varmasti ikimuistoinen lahja.
 – Harkittu ja toivottu lahja on paras lahja. Siksi taustatyö on tärkeää.
 Yleensä vieras haluaa antaa edes jotain
 Vielä jokunen vuosi sitten häälahjan hankkiminen oli helppoa, sillä monella pariskunnalla oli lahjalista, josta vieraat saivat varata mieluisen lahjan.  Nykyään avioidutaan aiempaa vanhempina , joten ihmisille on ehtinyt kertyä kaapit täyteen tavaraa.
 Myös häitä järjestetään nykyään  vastuullisista ja ympäristöystävällisistä lähtökohdista .
 Häämatkakeräys onkin syrjäyttänyt perinteiset lahjalistat. Lahjaan osallistutaan siirtämällä rahaa morsiusparin tilille, mutta kuinka paljon kuvetta olisi hyvä kaivaa?
 – Moni pitää nyrkkisääntönä, että lahjasumma kattaisi hääbudjetista omat ruoka- ja juomakulut. Siksi noin 50 euroa per henkilö on tyypillinen summa, Saukkola sanoo ja muistuttaa, että jokainen tekee päätöksen oman lompakkonsa mukaan.
 Nykyään yhä useampi pariskunta myös kirjoittaa hääkutsuunsa, ettei toivo lahjoja. Ei tavaroita eikä euroja matkakassaan.
 Juhlapaikalla lahjapöytä saattaa kuitenkin notkua, ja parin toivetta noudattaneelle voi tulla sellofaanialttarin edessä hämmentynyt olo.
 Etikettiasiantuntijan mukaan tyhjin käsin saapuneen ei suinkaan tarvitse nolostua, sillä lahjojen tuojat rikkovat hääparin toivetta.
 Saukkola sanoo, että jonkinlainen lahjatoive olisi kuitenkin hyvä olla olemassa, sillä moni haluaa antaa edes jotain. Lahjan antamisella kun voi olla tärkeä merkitys juhlavieraalle.
 – Esimerkiksi pariskunnalle mieluisen hyväntekeväisyysyhdistyksen tilinumero voisi lisätä kutsuun, jos pari ei itse toivo mitään, kertoo etikettiasiantuntija, tietokirjailija Mirva Saukkola.
 Lisää aiheesta:
 Mikä olisi kiva lahja opettajalle?
 Juhlat tulossa, mitä lahjaksi? "Yleinen summa pyörii 50 euron tienoilla"

Voiko opettajalle antaa viinipullon ja hääparin jättää ilman lahjaa? – "Kyllä voi", vastaa etikettiasiantuntija


Summary: Trumpin mukaan hän ei voi tehdä demokraattien kanssa yhteistyötä suuressa infrastruktuurin rakennushankkeessa, jos tutkintauhka on päällä.

Yhdysvaltain poliittisessa johdossa olevien henkilöiden väliset suhteet olivat eilen keskiviikkona katkeamispisteessä, mistä voi olla mahdollisesti kauaskantoiset seuraukset maan kehitykselle.
 Presidentti  Donald Trump  tapasi Valkoisessa talossa kongressin demokraattipuolueen johtajat  Nancy Pelosin  ja  Chuck Schumerin . Kokouksessa oli määrä valmistella valtavaa kahden tuhannen miljardin dollarin arvoista infrastruktuurin korjaushanketta.
 Rakennushanke on Trumpin vaalilupaus. Myös demokraattipuoli suhtautuu rakennushankkeeseen suopeasti, koska Yhdysvaltain infrastruktuurin tiedetään olevan monessa suhteessa huonolla tolalla. Trumpilla olisi korjausurakoiden myötä mahdollista saada lisää suosiota, koska ne toisivat uusia työpaikkoja ja elvyttäisivät taloutta.
 Kokous päättyi kuitenkin jo parissa minuutissa. Trump saapui paikalle jo valmiiksi suuttuneena. Hän ei silminnäkijöiden mukaan kätellyt vastapuolia eikä edes istuutunut ennen kuin poistui paikalta.
 Edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi ja senaatin demokraattiryhmän johtaja Chuck Schumer. Erik S. Lesser / EPA
 Yhdysvaltalaiset tiedotusvälineet arvelivat Trumpin nähneen aamulla edustajainhuoneen puhemiehen, demokraattien Nancy Pelosin haastattelun, jossa tämä sanoi uskovansa Trumpin syyllistyneen todisteaineiston peittelyyn. Tämä on rikos, josta voidaan nostaa syyte, Pelosi totesi.
 Uusi laki saattaa tuoda kongressille pääsyn presidentti Trumpin verotietoihin
 Äkkinäinen tiedotustilaisuus
 Poistuttuaan kokoushuoneesta Trump kutsui nopeasti koolle tiedotustilaisuuden, jossa antoi demokraattien kuulla kunniansa.
 – Tulin huoneeseen ja sanoin senaattori Schumerille ja puhemies Pelosille, että haluan tehdä infrastruktuuria. Haluan tehdä sitä enemmän kuin te. Olen hyvä siinä, se on se mitä teen.. Mutta tiedättekö mitä? Ei sitä voi tehdä näissä olosuhteissa. Lopettakaa se typerä tutkintanne!
 Yhdysvaltain tiedotusvälineet, kuten esimerkiksi uutistoimisto AP tulkitsevat Trumpin sanoneen, ettei hän tee enää yhteistyötä demokraattipuolueen kanssa, ellei häneen kohdistuvia tutkintoja lopeteta.
 Pelosi kertoi kokouksen jälkeen, että tapaus oli "hyvin hyvin outo". Hän myös sanoi rukoilevansa Trumpin ja kansakunnan puolesta.
 Trump kiitti myöhemmin tviitissä esirukouksista, mutta sanoi samalla, ettei voisi jatkaa kahteella raiteella. Raiteet tarkoittavat sitä, että Trump olisi yhtä aikaa vastaamassa poliisitutkimuksiin ja tekemässä lainsäädäntöä.

Trump raivostui peittely-puheista – Miten käy kahden tuhannen miljardin dollarin rakennushankkeiden?


Summary: Vaaliviranomaisten julkistamat tiedot BJP:lle tulossa olevasta voitosta saivat pörssikurssit nousuun Intiassa.

Intian hindunationalistista BJ-puoluetta johtava pääministeri  Narendra Modi  on matkalla suureen vaalivoittoon. Torstaiaamuna alkaneen ääntenlaskennan ollessa vielä kesken BJP on yksin saamassa Intian parlamenttiin ehdottoman enemmistön ensimmäisenä puolueena sitten vuoden 1984.
 Vaaliviranomaisten julkistamien tietojen mukaan Modin puolue on saamassa 542-paikkaiseen alahuoneeseen ainakin 292 edustajaa. Kun mukaan lasketaan BJP:n kanssa samassa koalitiossa olevat pienemmät puolueet, on paikkamäärä 324.
 Vaaliviranomaiset eivät ole kertoneet kuinka suuri osa äänistä on ehditty laskea.
 Tieto Modin puolueen vaalimenestyksestä sai pörssikurssit ampaisemaan välittömästä ennätykselliseen nousuun Intiassa.
 Intian vaalit olivat jättiläismäinen ponnistus, jossa äänestäminen vei kaikkiaan kuusi viikkoa. Äänestäjiä oli yli 600 miljoonaa. Ääntenlaskennan on määrä valmistua torstai-iltana.
 Lisää aiheesta:
 Ovensuukyselyt: Hindunationalistinen Modi voittamassa Intian parlamenttivaalit
 Maailman suurimmat vaalit päättyvät Intiassa – äänestys on jatkunut kuusi viikkoa
 Jättimäinen vaaliponnistus: Intia alkaa äänestää kolme päivää ennen Suomea, tulos selviää viikkoja myöhemmin

Hindunationalistit matkalla vaalivoittoon Intiassa – pääministeri Modin puolueelle luvassa ehdoton enemmistö parlamentissa


Summary: Murhasta tuomittu mies ja uhri tunsivat toisensa. Surmatyön tekijä suunnitteli tekonsa etukäteen.

Pudasjärvellä viime kesäkuussa miehen  rappukäytävässä ampumalla surmannut  on tuomittu Oulun käräjäoikeudessa elinkautiseen vankeuteen murhasta.
 Murhasta tuomittu  Antti Juha Kipinä  tunsi 40-vuotiaan uhrinsa ja suunnitteli tekonsa etukäteen.
 Tekijä kävi tutustumassa tapahtumapaikkana olleeseen kerrostalon porrasaulaan ja katsoi lukitsemattoman varastotilan sopivaksi paikaksi odottaa uhrin paikalle saapumista, tarkoituksena yllättää uhri asuntonsa kotiovella.
 Tekopäivänä murhasta tuomittu meni taloon sisälle ja piiloutui odottamaan uhrin saapumista asunnolleen. Tekijä oli myös tietoinen uhrinsa työpaikasta ja siitä, mihin aikaan tämä lopettaa työpäivänsä.
 Tekijällä oli mukanaan kaksi asetta, joilla hän surmasi uhrinsa.

Pudasjärvellä rappukäytävässä surmatyön tehnyt mies tuomittiin elinkautiseen vankeuteen


Puolueilla ei todellista mahdollisuutta selvittää, onko vaaliehdokkaalla mahdollisesti rikostaustaa. Oikeusrekisterikeskuksen mukaan puolueilla ei ole laillista perustetta pyytää ehdokkaan rikosrekisteriotetta nähtäväksi, joten ainoa vaihtoehto on luottaa ehdokkaan sanaan.
 Ehdokkaiden rikostaustat ovat nousseet keskustelun kohteeksi eurovaalien alla muun muassa SDP:n  Mikkel Näkkäläjärven  paljastuneiden nuoruusajan rötösten vuoksi.
 – Rikosrekisteriotteen nähtäväksi pyytäminen ei ole tietosuojapykälien mukaista, riippumatta siitä, onko pyytäjä puolue tai joku muu taho. Suomessa työnantaja tai kukaan muukaan ei voi pyytää otetta nähtäväksi, jos sille ei ole erikseen perustetta lainsäädännössä, kertoo rekisteriasiantuntija  Joel Rouvinen  Oikeusrekisterikeskuksesta.
 Rikosrekisteritietoja voidaan joissain tapauksissa luovuttaa henkilön luotettavuuden tai henkilökohtaisen soveltuvuuden selvittämistä ja arviointia varten.
 Rikosrekisterilain mukaan Suomessa rikosrekisteriotteen voi kuitenkin saada vain neljällä perusteella: henkilö toimii lasten kanssa, hän on johtavassa asemassa yrityksessä, joka osallistuu julkiseen hankintaan, henkilö on menossa ulkomaille ja tarvitsee otteen siellä esitettäväksi tai henkilö toimii kuvaohjelmaluokittelijana eli päättää ohjelmien ja pelien ikärajoista.
 Jokainen voi itse tarkistaa omat tietonsa rikosrekisteristä, mutta silloin ei saa virallista todistusta, jota voisi käyttää todistuksena kolmannelle osapuolelle.
 – On sinun oikeutesi esitellä niitä vaikka kenelle, mutta työnantaja ei saa käyttää sitä tietoa tietosuojasäännösten mukaan. Työnantajalla ei ole oikeutta käyttää sitä tietoa päätöksenteossa, vaikka kuinka näyttelisit sitä paperia, Rouvinen sanoo.
 "Paperit eivät auta"
 Vihreiden puoluesihteerin  Lasse Miettisen  mukaan jokaisen vihreiden ehdokkuudesta kiinnostuneen kanssa käydään keskustelu, jossa käydään läpi muun muassa hänen taustaansa. Keskustelussa varmistetaan, että puolue on kartalla ehdokkaan taustoista ja siitä, ettei niissä ole mitään arveluttavaa.
 Kun ehdokas allekirjoittaa ehdokassopimuksen, hän vakuuttaa, että on kertonut taustoistaan rehellisesti, mukaan lukien mahdolliset aiemmat tuomiot tai käynnissä olevat tutkinnat.
 – Ehdokkaan taustojen selvittäminen on siten viime kädessä luottamuksen ja julkisten tietojen varassa tapahtuvaa. Jos henkilö itse ja internet eivät kerro jotain, ei juuri enempää ole tehtävissä, Miettinen sanoo.
 SDP:llä on käytössään samankaltainen sitoumus, jossa ehdokas vakuuttaa kertoneensa kaikista rikostuomioistaan ja käynnissä olevista tutkinnoista. Myös Näkkäläjärvi allekirjoitti tällaisen sitoumuksen ehdokkaaksi asettuessaan.
 – Jos ehdokas ei itse kerro omista tuomioistaan, niin siinähän ei auta sellaiset paperit, joissa ehdokas vakuuttaa kertoneensa kaiken. Kuten demareiden osalta saatiin nähdä, sekään ei auttanut. Jos ehdokas ei itse kerro, ovat puolueet aika kädettömiä tämän asian suhteen, perussuomalaisten puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  pohtii.
 Viiden puolueen ehdokkailla rikostuomioita
 Helsingin Sanomien  selvityksen mukaan  perussuomalaisten eurovaaliehdokkaista neljä eli joka viides on saanut rikostuomion vuosina 2004–19. Tuomittujen joukossa ovat  Teuvo Hakkarainen  ja  Sebastian Tynkkynen . He ovat molemmat saaneet tuomion kansanryhmää vastaan kiihottamisesta, minkä lisäksi Hakkarainen on tuomittu kansanedustajatoverinsa pahoinpitelystä ja seksuaalisesta ahdistelusta.
 Slunga-Poutsalon mukaan kaikkien neljän tuomiot olivat tiedossa ehdokkaita asetettaessa.
 – Totta kai ne ovat kiusallisia puolueen kannalta, turha sitä on kiistää. Toisaalta äänestäjät ovat saaneet ottaa kantaa Tynkkysen ja Hakkaraisen tuomioihin eduskuntavaaleissa, ovatko ne olleet oikeudenmukaisia ja onko niillä vaikutusta heidän työnsä ja politiikan tekemiseen. Molempien kohdalla äänestäjien mielipide oli selvä, Slunga-Poutsalo sanoo.
 HS:n selvityksen mukaan keskustalla, kokoomuksella, kristillisdemokraateilla ja SDP:llä on ehdokkaidensa joukossa yksi rikostuomion saanut. Vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n ehdokkaista kellään ei ole rikostuomiota.
 Kokoomuksen ehdokkaista rikostuomion on saanut ex-kansanedustaja  Kimmo Sasi , joka sai vuonna 2007 sakkorangaistuksen kuolemantuottamuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Keskustan ja kristillisdemokraattien puoluesihteerien mukaan puolueessa ei ole tietoa rikostuomion saaneiden ehdokkaiden henkilöllisyydestä. Keskustan ehdokas on saanut tuomion päihtyneenä ajamisesta ja kristillisdemokraattien ehdokas kuolemantuottamuksesta.
 Kristillisdemokraattien puoluesihteeri  Asmo Maanselkä  kehottaa vaaliehdokkaita avoimuuteen menneisyytensä suhteen.
 – Ehdokkaaksi lähtevien pitäisi jokaisen tiedostaa, että vanhemmat tuomiot voivat tulla esille ja usein nykyisin tulevatkin, Maanselkä sanoo.
 Yli viiden vuoden tuomio ei poistu rikosrekisteristä käytännössä koskaan
 Merkinnät tuomiosta poistetaan rikosrekisteristä rangaistuksen ankaruuden mukaan, kertoo Oikeusrekisterikeskuksen Rouvinen.
 – Jos henkilö tuomitaan ehdolliseen vankeuteen, on tuomion poistoaika viisi vuotta lainvoimaisen tuomion antamispäivästä. Jos ehdoton tuomio on enintään kaksi vuotta, poistetaan merkintä kymmenen vuoden kuluttua. Tuomio yli kahden vuoden, mutta enintään viiden vuoden vankeusrangaistuksesta poistetaan 20 vuoden päästä, Rouvinen kertoo.
 Yli viiden vuoden mittaisesta vankeusrangaistuksesta merkintä poistetaan vasta henkilön kuollessa tai täyttäessä 90 vuotta.
 – Jos henkilöllä on useampia tuomioita rikosrekisterissä, ne kaikki poistuvat ankarimman tuomion poistoajan mukaan. Eli jos on vaikka ehdollinen tuomio sekä yli viiden vuoden tuomio, poistuvat molemmat viiden vuoden tuomion poistoajan mukaan, eli eivät periaatteessa koskaan.

Puolueet kädettömiä ehdokkaiden rikostaustojen selvittelyssä


Summary: Nuorisojärjestö pahoittelee aiheutunutta kohua.

Perussuomalaiset Nuoret pahoittelevat Twitter-tilillä julkaistua kuvaa saateteksillä, joka aiheutti kohun.
 Nyt PS-Nuoret pahoittelevat tiedotteessaan kyseistä twiittiä.
 – Twiittini oli ajattelematon ja toimin impulsiivisesti idean syttyessä. Myöhemmin ymmärsin, että nyt meni metsään, mutta vahinko oli ehtinyt jo tapahtua. Olen oppinut tästä läksyni ja jatkossa tulen käyttämään harkintakykyäni paremmin järjestön viestinnässä”, pahoittelee järjestön varapuheenjohtaja  Toni Jalonen  tiedotteessa.
 Tästä on kyse
 Perussuomalaiset Nuoret jakoi viikonloppuna Twitter-tilillään kuvan tummaihoisesta pariskunnasta, joka pitelee sylissään vauvaa. Kuva on peräisin Euroopan parlamentin sivuilta.
 Järjestön kirjoittamassa saatetekstissä sanotaan, että "äänestä perussuomalaisia, jos et halua että Suomen tulevaisuus näyttää tältä".
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten nuorten vaalitwiitti voi täyttää rikoksen tunnusmerkit, arvioi rikosoikeuden professori

PS-Nuoret pahoittelevat kohuttua twiittiä


Mikkelin torilla eilen järjestetty suuri viranomaisharjoitus eteni odotettua nopeammin. Yli sadan harjoituspotilaan pelastamisen ja puhdistamisen oli laskettu kestävän kolme tuntia. Tämä aika alitettiin harjoituksessa viidellätoista minuutilla.
 – Aikaennuste alitettiin reilusti, Etelä-Savon pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Jyri Silmäri  sanoo.
 Toxi Triage -harjoituksessa kerättyä dataa hyödynnetään pelastusteknologioiden kehittämiseen kansainvälisessä hankkeessa.
 Heti tuoreeltaan eilisen harjoituksen jälkeen Silmäri kertoo pelastusviranomaisten saaneen hyvää kokemusta henkilöpuhdistuslinjaston käytöstä.
 – Ensimmäinen potilas saatiin liikkeelle todella nopeasti, Silmäri sanoo.
 Kaupunkilaiset seurasivat torin laidoilla noin 300 viranomaisen harjoitusta. Harjoitus alkoi kello 12, kun torille ajetusta pakettiautosta alkoi nousta savua. Mintulla hajustettu teatterisavu merkkasi kloorikaasua.
 Pian harjoituksen alkamisen jälkeen lähialueen 112 Suomi -sovelluksiin lähetettiin vaarailmoitukset.
 – Huomasin, että torin yleisössä aika monen kännykkä nousi, Silmäri sanoo.
 Vaarailmoitus lähetettiin parinkymmenen kilometrin säteellä päivitettyihin 112 Suomi -sovelluksiin. Lisäksi aluehallintoviraston katolla olevat sireenit soittivat vaaratiedotteen.
 Lue myös:
 Sadat viranomaiset harjoittelevat Mikkelissä kemikaalionnettomuuden varalta – harjoitus kiinnostaa myös kansainvälistä mediaa
 Mitä tehdään, jos Mikkelin torilla tapahtuu myrkkykaasuvuoto? Sadat harjoittelevat tilannetta toukokuussa

Suuronnettomuusharjoitus eteni Mikkelin torilla onnistuneesti – "Ensimmäinen potilas saatiin liikkeelle todella nopeasti"


Summary: Lähetemäärän kasvun taustalla on uniapneaa sairastaneen Olli Lindholmin kuolema ja asian saama julkisuus.

Uniapnea-tutkimuksiin lähetettävien potilaiden määrä on pysynyt poikkeuksellisen suurena koko kevään ajan. Esimerkiksi Satasairaalassa eli Satakunnan keskussairaalassa keuhkosairauksien lähetemäärä kasvoi tammi-huhtikuussa noin 65 prosenttia vuoden takaisesta.
 Lähetteiden määrä alkoi jyrkästi kasvaa eri puolilla Suomea pari viikkoa uniapneaa sairastaneen artisti Olli Lindholmin kuoleman jälkeen. Tuolloin muun muassa  Turun yliopistolliseen keskussairaalaan  uniapnea-lähetteitä tuli kolminkertainen määrä aikaisempaan verrattuna.
 Sata lähetettä viikossa
 Lähetteiden tulvalle ei näy ainakaan vielä loppua. Suurin osa tutkimuksiin tulevista on työikäisiä naisia ja miehiä.
 Keuhkopolilla on jouduttu tekemään erikoisjärjestelyjä, jotta kaikki  potilaat saadaan tutkittua.   Eija Nieminen
 – Viimeisten kahden viikon aikana Satasairaalan keuhopolille on tullut 200 lähetettä. Vastaavaa ei ole meillä koettu koskaan, kertoo ylilääkäri  Eija Nieminen .
 Keuhkopoliklinikalla on jouduttu tekemään erikoisjärjestelyjä, jotta kaikki lähetteen saaneet potilaat saadaan tutkittua. Ylilääkäri Nieminen vakuuttaa kuitenkin, ettei muiden potilaiden hoito myöhästy uniapnea-tutkimusten vuoksi.
 Ei turhia lähetteitä
 Uniapnea-tutkimuksiin Satasairaalaan tulleista potilaista yli puolella on todettu selkeä uniapnea ja hoidon tarve.
 Viimeisten kahden viikon aikana Satasairaalaan on tullut 200 lähetettä.  Eija Nieminen
 – Uniapnean saaman julkisuuden vuoksi sairaus tulee nyt monella diagnosoitua nopeammin.
 Uniapnean tyypillisiä oireita ova kovaääninen, kuorsaus, öiset hengityskatkokset ja päiväväsymys. Suurin riskitekijä on ylipaino, mutta osa potilaista on täysin normaalipainoisia. Ongelman voivat aiheuttaa myös rakenteelliset tekijät, kuten pieni leuka ja ahtaat hengitystiet.
 – Uniapneaa sairastavat yhä nuoremmat. Hoitamattomia tapauksia on edelleen paljon, sanoo ylilääkäri Eija Nieminen.
 Hoitamattomana uniapnea voi lisätä muiden tautien, kuten sydän ja verisuonisairauksien riskiä.

Uniapnea-lähetteiden hurja kasvu jatkuu: "Vastaavaa ei ole koettu koskaan"


Summary: May sanoo keskittyvänsä tänään "täydellä tarmolla" EU-vaaleihin.

Britanniassa pääministeri  Theresa Mayn  asema käy yhä tukalammaksi erovaatimusten yltyessä.  Times-lehden mukaan  May aikoo ilmoittaa erostaan huomenna perjantaina.
 Paine Mayta kohtaan kasvoi eilisiltana, kun hän yritti turhaan vedota kansanedustajiin brexit-sopimuksensa pelastamiseksi. Illalla May koki merkittävän takaiskun, kun parlamentin alahuoneen johtaja ja hallituksen jäsen  Andrea Leadsom  ilmoitti jättävänsä tehtävänsä brexit-erimielisyyksien takia. Leadsomia on veikkailtu yhdeksi Mayn seuraajakandidaatiksi.
 – En enää usko siihen, että meidän linjamme pystyy panemaan toimeen kansanäänestyksen tuloksen, hän kirjoitti erokirjeessään.
 Timesin mukaan Mayn liittolaiset uskovat, että pääministeri aikoo ilmoittaa lähdöstään huomenna sen jälkeen kun hän on tavannut puolueensa kapinallisryhmän johtajan  Graham Bradyn .
 Myös Financial Timesin mukaan konservatiivikansanedustajat ennakoivat, että May joutuu lähtemään lähipäivinä.
 Brittimedia: Osa ministereistä haluaa Mayn ulos – alahuoneen johtaja erosi protestina pääministerin toiminnalle
 BBC puolestaan kertoo lähdetietojensa pohjalta, että konservatiivien puoluekurista vastaava  Julian Smith  olisi kertonut puolueen kapinallisille, että May ei ole eroamassa.
 Eurovaalit antavat Maylle hetken aikalisän
 Tänään May on ilmoittanut keskittyvänsä "täydellä tarmolla" EU-vaaleihin, jotka järjestetään Britanniassa jo tänään. Mayn konservatiivit ovat kyselyjen mukaan kärsimässä vaaleissa rökäletappion. Pitkittynyt brexit-kaaos on saanut äänestäjät kallistumaan selkeää brexit-linjaa ajavien tahojen kuten  Nigel Faragen  EU-vastaisen brexit-puolueen kannalle.
 Eurovaalit antavat Maylle pari päivää lisäaikaa pysyä vallassa ja pohtia seuraavaa siirtoaan, BBC arvioi.
 Guardian tulkitsee , että Mayn on joko erottava itse tai hänen puoluetoverinsa savustavat hänet ulos.
 May on itse luvannut erota, jos parlamentti hyväksyy hänen neuvottelemansa erosopimuksen, joka on jo kolmesti tyrmätty. Sittemmin May on antanut ymmärtää, että hän on valmis siirtymään syrjään, kävi neljännessä äänestyksessä miten hyvänsä.
 Äänestystä on suunniteltu kesäkuun ensimmäiselle viikolle, mutta Mayn eilisiltana saaman ryöpytyksen jälkeen se saatetaan joutua perumaan kokonaan.

Britanniassa spekulointi Mayn erosta kiihtyy – Times: Pääministeri aikoo ilmoittaa lähdöstään huomenna


Summary: Uuden hallituksen pitää lähes ensitöikseen linjata, osallistuuko Suomi euromaiden yhteiseen rahoitukseen ja hallintoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ranska ajaa voimakkaasti läpi suunnitelmaansa, että euroalueelle luotaisiin oma budjetti EU:n nykyisen talousarvion ulkopuolelle. Nyt se on saanut taivutelluksi myös Saksan hankkeen taakse.
 Tähän asti Saksa on Suomen tavoin halunnut pitää yhteisvaluutta-alueen raha-asiat nykyisen EU-rahoituskehyksen puitteissa. Voit lukea lisää aiheesta  täältä .
 – Nyt Saksakin on hiljaisesti Ranskan tukena, mikä tekee tilanteen meille vaikeaksi, Suomen vanhaa hallitusta viimeistä kertaa euroryhmän kokouksessa viime viikolla edustanut valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) sanoo.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macronille  aihe on erittäin tärkeä. Uudesta eurobudjetista on  tarkoitus sopia  valtiovarainministerien kokouksessa jo kesäkuussa.
 Suomi ei halua yhteisvastuuta
 Orpon mukaan Suomella ei ole "välttämätöntä syytä vastustaa ideaa". Suomelle on ollut tärkeintä, että yhteisvastuu euromaiden välillä ei lisäänny eikä uusia tulonsiirtoautomaatteja luoda.
 – Jos mukaan lähteminen olisi puhtaan vapaaehtoista ja siihen liittyisivät vain maat jotka haluavat, niin miksi ei, Orpo sanoo.
 Silloin kuitenkin pitäisi varmistaa, että mitään maata ei myöskään myöhemmin velvoiteta liittymään ryhmään.
 Ranskalla on valmiina mallit siihen, miten tällainen vain joidenkin maiden läheisempi yhteistyö saadaan sopimaan EU:n oikeuskehikkoon. Sen sijaan se, miten ryhmä keräisi rahaa tai paljonko rahaa tarvittaisiin, ei vielä ole tiedossa.
 Parlamentti ja komissio syrjään
 Käytännön katsantoero on se, että Ranska ja sen innokkaimmat tukijat Espanja ja Portugali haluavat rahoittaa euroalueen tasaista talouskehitystä.
 Suomi ja  muut niin kutsutut Hansa-maat  taas lähtevät siitä, että jokaisen maan on itse huolehdittava kilpailukyvystään.
 Ranskan ideana on myös helpottaa budjetinlaadintaa: erilliseen budjettiin ei tarvittaisi muiden EU-instituutioiden kuten EU-parlamentin hyväksyntää, ja prosessista tulisi näin ketterämpi. Myös komissio jäisi budjettihallinnon ulkopuolelle, mistä syystä komissiokin vastustaa ehdotusta.
 Macron ajaa EU:ssa muillakin aloilla nykyistä syvempää yhteistyötä tietyn maajoukon kesken. Esimerkiksi  Schengeniä pitäisi  hänen mielestään supistaa, jos maahanmuutto- ja raja-asioissa ei päästä yhteisymmärrykseen.
 Yhteistyöstä ulkopuolelle jättäytyvien kannalta vaara on, että EU:hun syntyy sisäpiirejä.
 Lue lisää:
 Euromaille oma budjetti? Ranska ja Saksa haluavat kerätä rahaa yhteiseen lompakkoon

Ranska ajaa Saksan tuella euroryhmälle omaa budjettia – Suomi joutuu päättämään, lähteäkö mukaan vai ei


Kolme neljäsosaa vuosiluokkien 1–6 oppilaista opiskeli viime vuonna englantia, kertoo  Tilastokeskus .
 Englantia opiskelevien osuus nousi kolme prosenttiyksikköä toissa vuodesta.
 Seuraavaksi eniten ala-asteen koululaisista opiskeli ruotsia tai suomea. Ruotsia opiskeltiin enemmän vapaaehtoisena kielenä, mutta suomea pakollisena kielenä.
 Seuraavina kielinä tulivat saksa ja ranska.
 Yläasteikäisillä eli vuosiluokilla 7-9, järjestys kielten suhteen pysyy samana. Ruotsin kielen osuus tosin kasvaa merkittävästi, jonka selittää sen pakollisuus yläasteikäisillä.

Englannin suosio kasvoi edelleen peruskouluissa


Summary: Otsoni on myös hyvin voimakkaasti ilmastoa lämmittävä kaasu.

Ilmastotutkijat ovat onnistuneet paikallistamaan, mistä on peräisin suuri otsonipäästö, joka on hidastanut napa-alueiden yläpuolella olevien otsoniaukkojen täyttymistä.
 Päästöistä valtaosa, noin 7 000 tonnia on peräisin Kiinan itäosasta, Pekingiä ympäröivästä Hebein maakunnasta, sekä sen itäpuolella sijaitsevasta Shandongin maakunnasta.
 Viime vuonna ilmastotutkijat yllättyivät havainnosta, jonka mukaan napa-alueiden yllä olevan otsoniaukon umpeutuminen on hidastunut, koska jossain päin maapallolla on uusi, tuntematon otsonipäästö.
 Tutkijat ihmeissään: Tuntemattomasta paikasta purkautuu ilmaan tonneittain otsonia tuhoavaa kaasua
 Nature-tiedelehdessä  julkaistun tutkimuksen mukaan päästö on suurelta osin paikallistettu Kiinan itäosaan, mutta sitä tarkemmin sen lähdettä ei vielä pystytä kertomaan.
 Alueella tiedetään olevan teollisuutta, joka tuottaa vaahtomuovia. Kiinan viranomaiset ovat nopealla aikataululla sulkeneet alueella toimineita tehtaita kertomatta toimenpiteen syytä, kertoo uutistoimisto AFP. Kiinan viranomaisten uskotaan suhtautuvan jatkossakin jyrkästi laittomaan vaahtomuovituotantoon.
 Vaahtomuovin tuotannossa otsonilla, eli CFC-11-kaasulla on aiemmin ollut suuri merkitys. Kansainvälisen niinsanotun Montrealin sopimuksen myötä CFC-11:n käytön olisi pitänyt loppua jo vuonna 2010.
 – Tämän datan avulla saamme selville vain lopulliset päästöt ilmakehään, emme tiedä, miten CFC-11:ta on käytetty tai missä se on tuotettu. On aivan mahdollista, että se on valmistettu jossain aivan muualla ja vain kuljetettu paikkaan, missä siitä valmistetaan vaahtomuovia, josta aiheutuu päästöjä ilmakehään, sanoo Bristolin yliopiston tutkija  Matt Rigby   BBC:n haastattelussa .
 Myös ilmasto vaarassa
 CFC-yhdisteet eivät ole haitallisia vain siksi, että ne tuhoavat otsonikerrosta. Ne ovat myös lämmittävät voimakkaasti ilmastoa.
 Tonni CFC-yhdistettä vastaa viittä tuhatta tonnia hiilidioksidia, kertoo BBC.
 Viime vuonna ilmaantunut CFC-päästö vastaa ilmastoa lämmittävältä vaikutukseltaan koko Lontoon ilmastopäästöjä.

Tutkijat paikallistivat tuhansien tonnien mittaisen luvattoman otsonipäästön


Summary: Työlisyysaste pysyi huhtikuussa liki samana kuin maaliskuussa, 72,4 prosentissa.

Työllisiä oli huhtikuussa noin 28 000 enemmän kuin vuosi sitten samaan aikaan. Vastaavasti työttömiä oli 220 000. Määrä oli 14 000 pienempi kuin vuosi sitten.
 Tilastokeskuksen  lukujen mukaan työllisyysasteen trendi oli 72,4 prosenttia. Työttömyysasteen trendi taas oli 6,6 prosenttia.

Työllisten määrä kasvoi viime vuoteen verrattuna


Summary: Työturvallisuus on monella työpaikalla ykkösprioriteetti, mutta turvakengät ja suojalasit eivät turvaa henkistä jaksamista.

Uupuminen on salakavala tauti, joka kolkuttelee monen ajatustyöläisen työpistettä. Arki on usein nuorallatanssia työkuorman ja aikatauluhaasteiden keskellä.
 – Moni ei tiedä, kuinka raskasta on ajatella kahdeksan tuntia päivässä aktiivisesti, luonnehtii LähiTapiola Savossa ajanvaraajana työskentelevä  Juuso Häkkinen .
 Monet työpaikat ymmärtävät aiempaa  paremmin hyvinvoivien työntekijöiden merkityksen.  Myös Häkkisen työpaikalla on jo pyritty esimiestyöllä ja työyhteisön virkistystoiminnalla vastaamaan henkisen työturvallisuuden riskeihin.
 Usein itse työhön tai työpaikan vuorovaikutukseen liittyvää pahaa oloa puretaan kotona. Työyhteisöjen vuorovaikutusta tutkiva yliopistonlehtori  Leena Mikkola  Jyväskylän yliopistosta korostaa, että kissa on nostettava pöydälle myös työpaikalla, jos olo on arvoton ja työ tuntuu raskaalta ja merkityksettömältä.
 – Kotoa saatu tuki saattaa toki pelastaa hengen ja pitkällä tähtäimellä myös työkyvyn, mutta se ei ratkaise työhön ja työpaikan vuorovaikutussuhteisiin liittyviä haasteita. Muutosten pitää tapahtua työpaikoilla, Mikkola alleviivaa.
 Seitsemän askelta henkiseen työturvallisuuteen
 Mutta mistä tietää, että henkinen työturvallisuus on vaarassa? Kokosimme työkalupakin, joka ammentaa eväitä jaksamisen parantamiseen työpaikoilla.
 1. Mieti, mikä kuormittaa
 Aloita kartoittamalla tilanne. Onko työntekosi sirpaleista? Tuntuvatko päivät yksitoikkoisilta? Onko tehtävänkuvasi epäselvä? Eikö sinulla ole tarvittavia työvälineitä? Joudutko aina työskentelemään yksin?
 Muun muassa tällaiset kokemukset voivat kuormittaa työntekijää haitallisesti. Työ on henkisesti turvallista, jos se on hyvin järjestettyä ja kohtuullisesti mitoitettua. Katso kaikki  kuormitustekijät Työsuojelun verkkosivuilta .
 2. Mieti, mitä sanot ja miten se tulkitaan
 Pomo toteaa sinulle vaikean yksilöprojektin päätteeksi, että “ensi kerralla tähän projektiin otetaan mukaan lisäksesi toinen tekijä”. Miten ymmärrät kommentin? Tuntuuko sinusta, että esimies on ymmärtänyt projektin laajuuden ja työkuormasi? Vai koetko, että taitojasi väheksytään?
 Jokaisella vuorovaikutussuhteella on omat viestintätapansa ja historiansa, joiden pohjalta tulkitsemme toistemme sanomisia. Väärinkäsitysten välttämiseksi täsmennä kommenttiasi tai pyydä täsmennystä. Epäselvä ja arvaamaton viestintä on merkittävä kuormitustekijä.
 3. Ymmärrä tuen merkitys
 Mitä tästä elämästä tulee? Onko työni merkityksellistä? Osaanko ylipäätään mitään? Epävarmuus luo tuen tarpeen, ja tuki on tärkeä lääke epävarmuuteen. Puhu työkavereillesi ja johtoportaalle. Hälytyskellojen pitää soida, jos et uskalla kertoa murheistasi ja jaksamisestasi.
 4. Esimies, ymmärrä roolisi
 Esimies luo raamit henkiselle työturvallisuudelle. Hyvä esimies tietää, mitä työntekijät tekevät. Hän  osoittaa tukensa, antaa palautetta ja keskustelee avoimesti.  Esimies on myös halukas kouluttamaan työntekijöitään, tasapainottamaan työtaakkaa ja kehittämään työoloja. Organisaatio hyötyy ja tuottavuus paranee, kun henkilöstö on sitoutunutta, motivoitunutta ja hyvinvoivaa.
 5. Tiedosta kuormittumisen seuraukset
 Henkisestä paineesta voi tulla fyysinen turvallisuusriski. Muisti pätkii ja on vaikea keskittyä. Työpäivän jälkeen olo on kuin pää olisi pumpattu täyteen sumua, eikä uni imaise mukaansa illan tullen. Kuulostaako tutulle? Esimerkiksi auton rattiin hyppääminen uupuneena voi olla todellinen turvallisuusriski.
 6. Hae apua
 Kerro jaksamiseen liittyvistä asioista luotettavalle henkilölle. Jos keskustelu esimiehen kanssa ei auta, ota yhteys työsuojeluvaltuutettuun tai työterveyteen. Muista, että myös työpäivän ulkopuolella tapahtuvat asiat vaikuttavat työelämän kuormittavuuteen. Panosta uneen, ihmissuhteisiin ja terveellisiin elämäntapoihin.
 7. Muista, ettei kyse ole ihmistyypistä
 Henkinen kuormittuminen ei ole herkkien tai luusereiden heiniä. Kyse on yleensä koko työyhteisön toiminnasta, työnjaosta ja vuorovaikutuksesta. Nykyään ymmärretään jo paremmin, että kuka tahansa voi uupua.
 Vinkit on koostettu Jyväskylän yliopiston viestinnän tutkijan Leena Mikkolan ja Työterveyslaitoksen erityisasiantuntijan  Hanna Uusitalon  avustuksella sekä Työturvallisuuskeskuksen Työn henkisten kuormitustekijöiden hallinta -julkaisun pohjalta.
 Miten sinun työpaikallasi panostetaan työntekijöiden jaksamiseen? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.
 Lue lisää:
 Muisti pätkii ja keskittyminen on vaikeaa. Kuka vain voi uupua työssään.  AOP
 Kun työntekijä uupuu, on apu usein liian myöhässä – Henkinen hyvinvointi on vasta nyt alkanut kiinnostaa yrityksiä
 ”Hän katsoi silmiin j a kysyi, mitä sinulle kuuluu, silloin romahdin” – Tunnista työuupumuksen merkit ajoissa
 Lähes neljäsosa työikäisistä kokee työuupumuksen oireita - näistä merkeistä tiedät, kannattaako läheisestä huolestua
 Töitä tarjolla: Empatiaan ja vuorovaikutukseen kykenevä saa paikan
 Yleisin vakavan työuupumuksen syy on liian suuri työtuntimäärä

"Moni ei tiedä, kuinka raskasta on ajatella kahdeksan tuntia päivässä" – nämä 7 vinkkiä auttavat kartoittamaan henkistä työturvallisuutta


Summary: Arkeologiopiskelijat tekevät kaivauksia murhapaikalla ja selvittävät millaisia jälkiä uteliaat ihmiset ovat sinne jättäneet.

Espoon Bodominjärvi on tullut tunnetuksi kolmoismurhasta, joka tapahtui järvellä helluntaina 1960. Tuolloin neljä 15–18 -vuotiasta nuorta lähtivät telttailemaan luonnonhelmaan.
 He pystyttivät telttansa uimarannan lähellä sijaitsevaan niemen kärkeen. Kesäillan viettoon kuului ainakin onkimista. Jossain vaiheessa nuoret kävivät nukkumaan ja murhaaja iski tiettävästi varhain aamuyöllä.
 Kolme nuorista murhattiin raa'asti kallot murskaamalla. Neljäs nuori jäi henkiin, mutta hänet löydettiin paikalta loukkaantuneena.
 Koko maata järkyttäneet murhat jäivät selvittämättä, vaikka tutkinta oli laaja. 59 vuotta sitten tapahtuneen kolmoismurhan tekijää ei ole saatu koskaan selville. Sen sijaan useita eri ihmisiä on epäilty teosta.

 Miksi Bodominjärven murhat kiehtovat yhä ihmisiä? Näin vastaa kriminologian yliopistonlehtori  Matti Näsi  Helsingin yliopistosta:
 1. Uhrien poikkeavuus
 Bodominjärven uhrit poikkeavat perinteisestä suomalaisesta ryyppyremmipuukotuksesta, jossa sekä uhri että tekijä ovat humalassa, Näsi sanoo. Bodomin uhrit olivat nuoria, vasta 15–18 -vuotiaita.
 2. Raaka tekotapa
 Bodominjärven murhaajan tekotapa oli poikkeavan raaka. Murhaaja iski nukkuviin nuoriin ja murskasi uhrien kallot todennäköisesti suurella kivellä.
 3. Mysteeri
 Murha on yhä mysteeri, sillä tekijää ei ole selvitetty. Epäiltyjä tosin oli paljon, ja viimeksi ainoana uhreista eloonjäänyt  Nils Gustafsson  pidätettiin epäiltynä murhista vuonna 2004. Oikeus kuitenkin hylkäsi kaikki syytteet 2005 ja  Gustafsson sai pitää vapautensa .
 4. Harvinaisuus
 Suomen rikoshistoriassa on vain muutamia näin poikkeavia tapauksia. Bodominjärven murhien lisäksi Matti Näsi mainitsee esimerkiksi  Kyllikki Saaren  murhan. Poikkeuksellinen tapahtuma jää elämään, koska uusia mysteerisiä tapauksia ei tule kovin usein.
 5. Useita uhreja
 Näsin mukaan "nälkä kasvaa syödessä", eli yksi murhattu ei kiinnosta yhtä lailla kuin jos uhreja on useita. Kun tämän yhdistää uhrien nuoreen ikään ja tekotavan poikkeavuuteen, tapahtuma on todella kiinnostava.
 6. Samaistumisen mahdollisuus ja ihmisen mieli
 Ihmismielen synkkyys kiehtoo ja toisaalta se, että uhrien tilanteeseen on helppo samaistua. Näsin mukaan se, että joku kykenee äärimmäisiin tekoihin, lisää kiehtovuutta.
 7. Tapahtuman viihteellisyys
 Bodominjärven murhista on tullut osa suomalaista folklorea. Tapahtuma nähdään viihteellisenä, elokuvamaisena. Näsi pitää huumoria hyvänä keinona käsitellä raakaa ja julmaa murhaa.
 Arkeologit kaivavat murhapaikalla
 Helsingin yliopiston  arkeologian opiskelijat ovat järjestäneet kaivaukset  Bodominjärven murhapaikalla. Opiskelijoiden pyrkimyksenä on selvittää arkeologisilla menetelmillä, minkälaisia jälkiä murhapaikalla tapahtuman jälkeen käyneet ihmiset ovat jättäneet jälkeensä.
 Kaivausten toinen johtaja,  Emmi Karvinen,  kertoo, että he päätyivät tekemään Bodominjärvelle kaivauksia, koska paikka ja tapahtumat yhä kiehtovat ihmisiä ja populaarikulttuuria.
 Mysteeri on inspiroinut esimerkiksi  suomalaisista metalliyhtyeistä parhaiten maailmalla menestynyttä Children Of Bodomia . Nimensä yhtye sai aikoinaan, kun espoolaisnuoret olivat saamassa ensimmäistä levytyssopimustaan. Yhtyeen jäsenet ovat kertoneet, että  murhamysteeri on inspiroinut nimen lisäksi useassa bändin kappaleessa . (Kaleva 15.4.2005)
 Murhapaikalle on helppo löytää ja se sijaitsee suositun uimarannan, ulkoilu- ja leirintäalueen vieressä. Karvisen mukaan ihmiset ovat jättäneet murhapaikalle jälkiä vierailuistaan ja paikalla on käynyt myös ulkomaalaisia.
 – Toistaiseksi olemme löytäneet sitä, mitä odotimmekin, Karvinen kertoo kaivauksista.
 Löydöt ovat perinteiseen leirintäelämään liittyviä asioita, kuten pullonkorkkeja, tupakantumppeja, muovia ja teltan narukiila.
 Lue lisää:
 Bodom vaatii lisää uhreja – "täydellinen murha" suomalaiselokuvassa kiinnostaa myös ulkomailla
 Ylen Elävä arkisto:  Bodominjärven synkkä salaisuus
 Ylen Elävä arkisto:  Bodomjärven surmaajaa etsittiin poliisin ja vapaaehtoisten voimin

Bodominjärven murhista lähes 60 vuotta – tässä seitsemän syytä miksi raaka kolmoismurha yhä kiinnostaa ihmisiä


Summary: Kiinteistöliiton korjausrakentamisbarometrin mukaan lähes neljäsosa taloyhtiöistä suunnittelee sähköautojen latauspisteiden rakentamista tulevien viiden vuoden aikana.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Taloyhtiöiden kiinnostus sähköautojen latausinfran rakentamiseen on lähtenyt käyntiin hitaasti. Taloyhtiöt ovat voineet hakea valtion tukea latausinfran parantamiseen viime elokuusta alkaen.
 Tuen myöntävä asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus Ara on vajaassa kymmenessä kuukaudessa tehnyt 89 tukipäätöstä, joiden kautta on jaettu yhteensä 910 000 euroa. Sillä toteutetaan jo yhteensä 1600 latauspistettä.
 Haettavana on 1,5 miljoonaa euroa vuotta kohti vuosina 2018–2020.
 – Jos katsotaan Teknologiateollisuuden lukuja ja ennusteita sähköautojen määrän kasvusta, latauspisteiden määrä on pitkällä tähtäimellä riittämätön. Arvioisin, että vuonna 2021–2022 tulee taitekohta, jolloin sähköautojen lisälatauspisteiden rakentamiselle alkaa tulla kovaa painetta, sanoo Aran latausinfratuesta vastaava ylitarkastaja  Kari Lappalainen .
 Parhaimmillaan 6000 uutta latauspistettä
 Sähköautojen latausinfratuki on siirtomääräraha, eli käyttämättä jäänyt tuki siirtyy käytettäväksi seuraavana vuonna. Ensimmäisenä vuonna tuesta käytettiin vain neljännesmiljoona, joten vuonna 2019 tukea voitaisiin jakaa noin 2,7 miljoonaa euroa.
 Kaikkia taloyhtiöiden latauspisteitä ei rakenneta Aran tuella, joten hakemusten määrä ei kerro koko totuutta taloyhtiöiden latauspistekapasiteetista. Aran tuen ehtona on, että tuella rakennetaan valmiudet vähintään viiden latauspisteen toteuttamiselle.
 – Kaikki taloyhtiöt eivät halua tehdä niin isoja investointeja kiinteistön sähköjärjestelmän muutoksiin, tai ovat jo rakentaneet latauspisteitä ilman tukea. Jos koko määräraha tulee käytetyksi, ara-tuella saadaan rakennettua 6000 sähköauton latauspaikkaa, Lappalainen sanoo.
 Lappalainen arvioi, että taloyhtiöillä ei vielä ole painetta sähköautojen latauspisteiden mahdollistamiseen, sillä Suomen autokanta uudistuu hitaasti. Tukihakemuksia on tullut ympäri maata Oulua myöten, mutta hakemukset painottuvat etelän kasvukeskuksiin.
 – Pääosa hakemuksista on tullut Helsingin, Tampereen ja Turun seuduilta, missä asiassa ollaan ehkä myös valveutuneempia.
 Neljäsosa suunnittelee, kolme prosenttia rakentaa
 Vaikka valtion kassasta on nostettu vasta vähän rahaa, lähes neljäsosa taloyhtiöistä suunnittelee sähköautojen latauspisteiden rakentamista tulevien viiden vuoden aikana.
 Kiinteistöliiton kevään korjausrakentamisbarometrissä 24 prosenttia rivitalo- ja kerrostaloyhtiöistä aikoi toteuttaa latauspisteitä. Kuluvan vuoden aikana latauspisteitä aikoo kuitenkin rakentaa vain 3 prosenttia kerrostaloyhtiöistä ja alle kaksi prosenttia rivitaloyhtiöistä.
 Taloyhtiöt odottavat ensimmäistä sähköautoa
 Kiinteistöliitto Varsinais-Suomen neuvontainsinööri  Matts Almgrén  tulkitsee korjausbarometrin luvuista, että kiinnostusta latausinfran parantamiseen on nähtävissä, vaikka toteutus on vielä varovaista. Almgrénin mukaan latauspisteiden rakentaminen lähtee usein osakkaasta.
 – Taloyhtiöt saattavat itse kartoittaa, kuinka monta latauspistettä olemassa olevaan sähköverkkoon mahtuisi, mutta usein se jää siihen. Sitten jäädään odottamaan sitä ensimmäistä latausmahdollisuutta kaipaavaa osakasta, jolla on sähköauto tai ladattava hybridi.
 "Varautuminen voisi olla hyvinkin järkevää"
 Almgrénin mukaan taloyhtiöillä olisi mahdollisuus rohkeampaankin varautumiseen. Suomessa on runsaasti 70-luvun kiinteistöjä suurten peruskorjaushankkeiden kynnyksellä. Raskaiden remonttien yhteydessä myös sähköautojen latausinfraa voi olla järkevää parantaa.
 – Jos talotekniikkaa aletaan uusia, aika usein uusitaan myös sähköjärjestelmiä samassa yhteydessä. Tällaisten raskaiden remonttien yhteydessä sähköautojen yleistymiseen varautuminen voisi olla taloyhtiöille hyvinkin järkevää, Almgrén toteaa.
 Tästä on kyse Mikä? Edellinen hallitus on varannut valtion talousarviossa 1,5 miljoonan euron vuosittaisen tuen taloyhtiöille sähköautojen latausinfran ja latauspisteiden rakentamiseen. Tuen myöntää asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus Ara ja se on haettavissa vuosina 2018–2020. Kenelle? Tukea voivat hakea taloyhtiöt, vuokrataloyhteisöt sekä niiden omistamat pysäköintiyhtiöt. Tuen edellytyksenä on, että taloyhtiö toteuttaa valmiudet vähintään viidelle latauspisteelle. Paljonko? Tukea myönnetään 35 prosenttia hankkeen toteutuneista kustannuksista, enintään 90 000 euroa. Tähän mennessä tukea on myönnetty keskimäärin 10 800 euroa taloyhtiötä kohden. Miksi? Latausinfratuki on yksi sähköautoilun edistämisen tukimuoto. Sen tavoitteena on edistää sähköautokannan kasvua kansallisen ilmasto- ja energiastrategian tavoitteiden mukaisesti. Sipilän hallitus asetti tavoitteeksi 250 000 sähköautoa vuoteen 2030 mennessä.
 Lue myös:
 Tuleeko täyssähköauton omistamisesta este asunnon vaihtamiselle? Helsinkiläisperhe on etsinyt kerrostalokotia jo pari vuotta

Taloyhtiöt heräävät hitaasti sähköautoilun yleistymiseen – Valtion 1,5 miljoonan euron tuesta on jaettu alle miljoona


Summary: Tietoyhteiskunnassa tutkijatausta antaa hyvät eväät poliitikolle, pohtii Jari Ehrnrooth kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Oliko voitto mestarin hyvyyttä vai hävinneiden huonoutta, pohditaan urheilussa, ja samaa voi soveltaa politiikkaan.
 Perussuomalaisten  kasvava menestys johtuu paitsi kulttuurikonfliktista ja ilmastohysteriasta myös heidän johtajansa tieteellisestä puhetavasta, joka saa muiden puolueiden johtajat vaikuttamaan keskinkertaisilta virkamiehiltä.
 Filosofian tohtori  Jussi Halla-ahohan  toimi slaavilaisten kielten tutkijana ennen antautumistaan politiikalle. Hänen äänikuninkuutensa antama vinkki kansalta kannattaisi ottaa opiksi muissakin puolueissa.
 Vihreissä  tämä on jo osattu. Yhteiskuntatieteiden tohtori  Maria Ohisalo  teki köyhyystutkimusta ennen läpimurtoaan ääniharavaksi ja mahdolliseksi  tulevaksi puheenjohtajaksi .
 Enempää Halla-ahon kuin Ohisalonkaan suosiota ei selitä kansanomainen vaan älyllinen karisma. Heiltä on lupa odottaa loogista ajattelua, isojen asiakokonaisuuksien ja erilaisten näkökulmien samanaikaista hallintaa.
 Tutkijoille ominainen suhteellisuudentaju avaa mahdollisuuksia uudistuksille, joita keskinkertaiset poliitikot eivät koskaan saa aikaiseksi.
 Populismi ei kelpaa selitykseksi  sille, että tietoyhteiskunnassa ihmiset antavat äänensä analyyttisesti älykkäimmille. Päinvastoin, yhteiskunnallisten prosessien monimutkaisuuden vuoksi äänestäjät ovat oivaltaneet, että vaativassa tiedeympäristössä kehittynyt asioiden erittelytapa parantaa politiikan tasoa. Tutkijoille ominainen suhteellisuudentaju avaa mahdollisuuksia uudistuksille, joita keskinkertaiset poliitikot eivät koskaan saa aikaiseksi.
 Augustinuksen  mukaanhan ihmisen erityinen ominaisuus ei ole tietoisuus itsestä, vaan tietoisuus omasta tietoisuudesta, siis kyky katsella oman mielen liikkeitä samastumatta niihin. Tämä ominaisuus on myös tutkijan älyllisen analyyttisyyden perusta ja juuri sitä tieteellinen työ vahvistaa. Siksi tutkijat ovat kykeneviä vaihtamaan näkökulmaa ja etsimään aidosti luovia ratkaisuja.
 Edellisen hallituksen pääministeri, diplomi-insinööri Juha Sipilä käytti sananvapauttaan halveksimalla monen alan dosenttien laaja-alaista oppineisuutta ja kaiken suhteellistavaa tieteellistä ajattelua.
 Maailma tarvitsee esikuvia ja sellaiseksi kelpaa luonnontieteiden tohtori  Angela Merkel , joka toimi kvanttikemian tutkijana, ennen kuin nousi Euroopan vaikutusvaltaisimmaksi poliitikoksi.
 Vastaava ilmiö näkyy nyt myös suomalaisessa politiikassa, erityisesti perussuomalaisissa ja vihreissä.
 Entä miten tieteelliseen ajattelutapaan  suhtaudutaan vanhoissa puolueissa?
 Edellisen hallituksen pääministeri, diplomi-insinööri  Juha Sipilä  käytti sananvapauttaan halveksimalla monen alan dosenttien laaja-alaista oppineisuutta ja kaiken suhteellistavaa tieteellistä ajattelua. Minä annoin sen hänelle anteeksi, mutta melkein koko älyllinen eliittimme hämmästyi älykkään monitoimimiehen moukkamaista lausuntoa. Sipilähän korosti kaikessa käytännönläheisyyttä ja ongelmanratkaisua. Nyt hän on poliittinen ruumis, hyvästä työllisyyskehityksestä huolimatta.
 Kun lähtökohdat on annettu, älykäs ongelmanratkaisu auttaa, mutta suuriin uudistuksiin tarvitaan monikerroksista älyllisyyttä, joka rohkenee ajatella lähtökohdat uusiksi.
 Suomen politiikassa tarvitaan  nyt tällaista perusteisiin asti ulottuvaa ajattelua. Suuret uudistukset SOTE ja SOTU huutavat rohkeita irtiottoja vakiintuneista käsityksistä. Monella muullakin tavoin tietoyhteiskunnan politiikka suosii tutkijaa.
 Jatkuvasti kertyvä yhä yksityiskohtaisempi data ja sen yhä kehittyneemmät analyysimenetelmät tuottavat suuret määrät tutkimustietoa päättäjien seulottavaksi. Hyvin harjaantunut tutkija näkee ensivilkaisulla, onko artikkelissa, tietoteoksessa tai selvityksessä jotakin uutta ja varteenotettavaa.
 Jos poliitikolla ei ole tätä kykyä, hän on avustajiensa varassa.
 Tieteelliseen ajatteluun kykenevä kansanedustaja  osaa siis muita paremmin päätellä, mihin päätös johtaa koko yhteiskunnan kannalta. Jos poliitikolla ei ole tätä kykyä, hän on avustajiensa varassa. Hänestä tulee papukaija, joka yrittää muistaa oikeat vuorosanat.
 Pidemmän päälle ihmiset eivät luota papukaijoihin, vaan haluavat poliitikon, joka osaa kyseenalaistaa vallitsevat puhetavat.
 Perussuomalaisissa ja vihreissä on tehty aivan oikeat johtopäätökset. On nostettu puolueen aivot puolueen keulakuviksi. Se tuo lisäkarismaa, kannatusta ja uskottavuutta, kun puoluejohtaja ei ole hokemien ja sutkausten varassa, vaan kykenee tuottamaan ajattelua tässä ja nyt.
 Voisivatko myös vanhat puolueet  parantaa juoksuaan valitsemalla johtoonsa tieteellisesti oppineita tutkijoita?
 Miltä kuulostaisi ja näyttäisi Suomen politiikka, jos kokoomuksen johtoon asettuisi pitkän linjan taloustutkija  Juhana Vartiainen , keskustaa johtaisi Euroopan historian professori  Laura Kolbe , Sosiaalidemokraatteja luotsaisi oikeushistorian professori  Jukka Kekkonen  ja Vasemmistoliiton lippua liehuttaisi kansainvälisen politiikan professori  Heikki Patomäki ?
 Kun poliittinen ja älyllinen argumentointi tapahtuisi samassa yhteydessä, suurten uudistusten mahdollisuuksien ehdot tunnistettaisiin nopeasti. Joka tapauksessa, politiikan laatu kohoaisi ja sen seuraaminen muuttuisi yhteiskunnallisesti sivistäväksi harrastukseksi.
 Rohkenen veikata, että älyllisyyden noste politiikassa vahvistuu, kunnes siitä tulee voima, joka edustuksellisuuden kautta toteuttaa ne yhteiskunnalliset uudistukset joita me välttämättä tarvitsemme.
 Jari Ehrnrooth
 Kirjoittaja on kirjailija ja filosofisesti suuntautunut kulttuurin tutkija. Hän on kulttuurihistorian ja sosiologian dosentti. Syntyi Koitereella, kirjoittaa Munkkiniemessä, juoksee Keskuspuistossa. Palautetta kirjoittajalle voi lähettää myös suoraan osoitteeseen  palaute.ehrnrooth@gmail.com
 Kolumnista voi keskustella 23.5. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Maria Ohisalo nousemassa vihreiden puheenjohtajaksi: "Kisa oli avoin kaikille ja olen tottunut kisaamaan"
 Katri Saarikiven kolumni: Ongelmanratkaisu politiikassa tyssää jengimentaliteettiin
 Kari Enqvistin kolumni: Tutkijat äkkiä julkisuuteen opettamaan kuinka ajatellaan ja ollaan kriittisiä
 Jari Ehrnroothin kolumni: Otetaan perusrakkaus politiikan käyttövoimaksi

Jari Ehrnroothin kolumni: Politiikka huutaa älyllistä ajattelua


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kannatusmittaus: Kokoomus suosituin puolue eurovaaleissa
 Kokoomus jatkaa eurovaalien suosituimpana puolueena, mutta eniten eurovaalikannatustaan nostaneet vihreät ja perussuomalaiset ovat aivan kintereillä.  Puoluekannatusmittaus  lupaa kannatustaan eniten viime vaaleista nostaneille vihreille jopa kahta lisäpaikkaa parlamenttiin, mutta kisa viimeisestä paikasta tulee olemaan tiukka vihreiden, perussuomalaisten ja RKP:n välillä.
 Eurovaalien äänestys käyntiin Britanniassa ja Hollannissa
 Liberaalidemokraateille ennustetaan vaalivoittoa Britanniassa. Kuvassa keskellä puolueen puheenjohtaja Vince Gable. Will Oliver / EPA
 Tänään on europarlamentin vaalien varsinainen äänestyspäivä Britanniassa ja Hollannissa.  Vaalikamppailu on molemmissa maissa ollut kiivasta . Europarlamentin koostumuksen uskotaan vaalien myötä muuttuvan merkittävästi. Pitkään hallinneet sosialistit ja kristillisdemokraatit menettänevät paikkoja. Kyselyjen mukaan voittoon kirivät Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  uusi liberaali Renessanssi-vaalilista samoin kuin vihreät sekä erilaiset populisti- ja ääriryhmät.
 Sorvataanko hallitusohjelmaa vielä ensi viikolla pitkäänkin, Yle seuraa väännön käänteitä
 Yle
 Hallitusohjelman pitäisi olla paketissa perjantaiksi ja joillekin neuvottelupöydille annettiin keskiviikko-illaksi tiukka takaraja, kun aikataulut näyttivät venyvän. Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.) kertoi, että visaisimmat kysymykset ratkaistaan lopulta puheenjohtajien pöydässä.  Yle seuraa  aamutunneilta alkaen, saadaanko paketti kasaan.
 Seksityöläinen Tiia rakastaa ammattiaan ja uskoo seksityön voivan voimauttaa asiakkaita
 Henrietta Hassinen / Yle
 Kun espoolainen Tiia Forsström alkoi nelisen vuotta sitten  myydä seksipalveluja , hän yllättyi. Moni asiakas tuli hänen luokseen hakemaan paljon muutakin kuin pelkkää seksiä. Forsström kokee, että parhaimmillaan seksityöntekijän ja asiakkaan kohtaaminen sisältää sellaista läsnäoloa ja nähdyksi tulemista, että se voi olla hyvinkin eheyttävää ja voimauttavaa.
 Sosiaalisen median esikuvat ovat nuorelle yhä tärkeämpiä jatko-opintojen valinnassa – omien vanhempien merkitys vähentynyt
 14 000 yläkoululaista ja toisen asteen opiskelijaa vastasi tutkimukseen.  Chanette Härus / Yle
 Nuorten päätöksiin vaikuttavat erityisesti  esikuvina toimivat julkisuuden henkilöt , joita somesta seurataan. Oma äiti on kuitenkin edelleen tärkeä vaikuttaja monelle tytölle. Myös välivuoden pitämisestä näyttää tulleen vakiintunut valinta monelle nuorelle.
 Koko maassa viilenee reilusti
 Yle Sää
 Torstaina on koko maassa selvästi viime päiviä viileämpää. Lämpötila laskee kauttaaltaan noin 10 astetta alkuviikon lämpötiloista. Etelässä lämpötila nousee päivällä ylimmillään 20 asteen tienoille. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kokoomus on eurovaalisuosikki, seksityö voi voimauttaa, somen esikuvat vaikuttavat jatko-opintohaluihin


Summary: Suuriin ilmastokysymyksiinkin yleisötilaisuudessa viitattiin, mutta suurin huomio keskittyi paikallisiin vaikutuksiin.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Kemin biotuotehtaan YVA-menettely on alkanut. Paikallisia asukkaita pohdituttavat Metsä Fibren jättitehtaan suunnitelmissa paitsi laajat ympäristökysymykset, hiilinielu, metsien tulevaisuus ja raaka-aineen riittävyys, myös monet paikalliset käytännön vaikutukset.
 Metsä Fibre järjesti keskiviikkoiltana Kemissä yleisötilaisuuden, jossa esiteltiin Polar King- nimen saaneen tehtaan suunnitelmia ja ympäristövaikutusten arviointia. Vajaat sata ihmistä oli paikalla kuuntelemassa, kysymässä ja esittämässä mielipiteitä.
 Suomen, EU:n tai maailmanlaajuiset ympäristökysymykset jäivät yleisökeskustelussa lähinnä viittausten asteelle. Tällä kertaa keskityttiin puhumaan paikallisia suoraan ja heti koskevista muutoksista, joita syntyy, jos pohjoisen pallonpuoliskon suurin puuta jalostava laitos Kemiin rakennetaan.
 Kemin 1,5 miljoonan tonnin ja 1,5 miljardia euroa maksavan biotehtaan merkittävimmät vaikutukset liittyvät vesistöön ja ilmaan johdettaviin päästöihin, meluun sekä raaka-aineiden ja tuotteiden kuljetuksiin. Metsä Fibren mukaan tehtaan ympäristötavoitteet on asetettu siten, että Kemin biotuotetehdas pystyy toimimaan samantasoisilla lupaehdoilla kuin Pajusaaren nykyisellä tehdasintegraatilla tällä hetkellä on.
 Päästöt
 Yleisötilaisuudessa tuli esille huoli muun muassa lämpimän lauhdeveden vaikutuksesta merijäähän. Lämpimien päästövesien pelätään haurastuttavan Kemin edustan jäätä niin, että merialueen talvinen virkistyskäyttö vaarantuisi. Paikalla olijat ihmettelivät, miten nykyaikana ylipäätään voitaisiin jättää käyttämättä hyödyksi tarjolla oleva lämpöenergia. Esille tuli mahdollisuus hyödyntää päästövesiä kaukolämpöön.
 Tilaisuudessa olleilta Metsä Fibren edustajilta ei herunut suuria lupauksia päästövesiasiassa. Projektipäällikkö  Jari-Pekka Johansson  totesi yhtiön suhtautuvan periaatteessa myönteisesti ajatuksiin asian ratkaisemiseksi. Esimerkiksi kaukolämpömahdollisuus on olemassa.
 – Keskustelu asiasta on aloitettu Kemin kaupungin kanssa, Johansson sanoi.
 Yleisöstä esitettiin, että Metsä Fibre voisi myöntyä kaukolämmön toimittamisessa sopuhintaan, mutta aktiivisen luonnonsuojelijan  Hilkka Lipposen  mielestä yhtiön tulisi hyvittää toimintansa ympäristövaikutuksia luovuttamalla lämpö kaupungin käyttöön maksutta.
 Päästövesiä ja muita paikallisia vaikutuksia enemmän Lipposta kuitenkin huolettavat hankkeen vaikutukset ilmastoon.
 – Tässä pilataan hiilinieluja, tässä pilataan metsiä.
 Lipponen myös suhtautuu epäillen siihen, että päästöt voisivat pysyä nykytasolla, vaikka tuotanto kasvaa merkittävästi.
 – Toivon tietysti että niin on, jos tehdas toteutuu.
 Metsä Groupin nykyinen tehdasalue Pajusaaressa. Metsä Group
 Melu ja liikenne
 Meluhaittojen lisääntyminen tuntuu huolettavan monia, sillä kuorimon suunnitellaan siirtyvän Kiikelin ja kaupungin keskustan suuntaan.
 – Meluongelma kannattaa selvittää. Sen varmasti pystyy poistamaan. Veitsiluodon tehtailla oli vastaava tilanne, mutta sinne rakennettiin meluaita, joka estää melun kantautumisen Rytikariin. Se on teknisesti ratkaistavissa, pohti  Raimo Keskikallio.
 Raskaan liikenteen lisääntyminen tehtaalle ja tehtaalta on mahdollisen uuden tehtaan näkyvimpiä ympäristövaikutuksia tehtaan lähialueella. L iikennejärjestelyihin on tekeillä suunnitelma , jossa tehtaalle johtavan Sahansaarentien kylkeen rakennettaisiin raideyhteys. Lisäksi kaavailuissa on turvallisuutta parantavia tiejärjestelyitä.
 Projektipäällikkö Jari-Pekka Johansson totesi, että niin tieverkkoon, raideliikenteeseen kuin Ajoksen satamaan ja väylään tarvitaan investointeja, jotta kuljetus ja liikenne sujuisivat häiriöttä.
 Sähkö
 Biotuotetehdas tuottaisi myös huomattavan määrän sähköä. Projektijohtaja Jari-Pekka Johanssonin mukaan tehtaasta saataisiin sähkö noin 100 000 omakotitalon tarpeeseen. Yhtiö on kertonut, että biotuotetehdas lisäisi uusiutuvan energian osuutta Suomessa yli kaksi prosenttiyksikköä.
 Hankkeeseen liittyy myös sähkölinjasuunnitelma. Fingridin kanssa on selvitetty 110 kV:n linjan reittivaihtoehtoja joko Isohaaraan tai suoraan Keminmaahan. Linja kulkisi suurimmaksi osaksi nykyisen sähkölinjan vieressä. Linjan suunnittelu on alkanut. Siitä tehdään erillinen ympäristöselvitys ja se liitetään biotuotetehtaan YVA-selostukseen.
 Metsä Groupin nykyinen tehdasalue Kemin Pajusaaressa. Metsä Group
 Pohjatietoa Äänekoskelta
 Biotuotehtaan YVAn ja hankesuunnittelun aikataulu on tiukka. Kaiken pitäisi olla valmiina investointipäätöstä varten ensi keväänä.
 YVA-työ on Metsä Fibressä ja konsulttina toimivassa Sweco Industry Oy:ssä täydessä vauhdissa. Selvitettävää on paljon ja esimerkiksi luontoon liittyvistä havainnoista osa on tehtävä heti. Esimerkiksi viitasammakoiden esiintyvyyttä ja elinoloja on käyty tehdasalueen kupeessa jo biologivoimin tutkimassa.
 – Tämän kesän aikana esimerkiksi juuri sammakot on tutkittava. Jos yksi tekeminen siirtyy vuodella eteenpäin, kaikki muukin siirtyy, sanoo biotuotetehdasprojektin YVA- ja ympäristölupavastaava  Kaisu Annala.
 Metsä Groupilla on tuore kokemus Äänekosken biotuotetehtaan suunnittelusta ja rakentamisesta. Näitä tietoja voidaan jossain määrin hyödyntää Kemin tehtaan suunnittelussa ja ympäristövaikutusten arvioinnissa.
 – Esimerkiksi melumallinnuksessa voidaan käyttää apuna Äänekosken tietoja ja peilata Kemin lähtötietoja Äänekosken arvoihin, kertoo projektipäällikkö  Reetta Hurmekoski.
 Ensimmäinen lausuntoaika on nyt
 YVA-ohjelmasta voi kirjallisesti antaa lausuntoja ja esittää mielipiteitä 17. kesäkuuta asti. Yhteysviranomainen eli ELY-keskus antaa lausuntonsa kuukauden kuluessa eli viimeistään 17. heinäkuuta. Kesän aikana tehdään ympäristövaikutusten arviointiselvitykset ja myös ympäristölupahakemuksen valmistelu on käynnissä.
 Aikataulun mukaisesti YVA-kuulutus annetaan syyskuussa. Tuolloin pidetään myös yleisötilaisuus ja alkaa kommentointiaika. Yhteysviranomaisen niin kutsutun perustellun päätelmän jälkeen YVA-menettely on valmis. Metsä Fibre arvioi, että hanke voisi saada ympäristöluvan keväällä 2020. Investointipäätös tehtäisiin kesällä ja noin kaksi vuotta kestävä rakentaminen voisi alkaa. Tehdas olisi valmis käynnistettäväksi syksyllä 2022.
 Biotuotetehdas työllistäisi suoraan 250 ihmistä ja arvoketjussa 2 500 ihmistä.
 Kemiin suunnitellun jättimäisen biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arviointi alkoi
 Metsä Group: Uudet EU:n hakkuulaskelmat eivät vaikuta Kemin biotuotetehtaan suunnitteluun
 Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan

Kemin biotuotetehtaan YVA-tilaisuudessa kysyttiin: Sulaako merijää, kasvaako melu, sujuuko liikenne?


Summary: Sekä Kätilöliitossa että THL:ssä pohditaan nyt keinoja huonojen synnytyskokemusten estämiseksi.

#Minämyössynnyttäjänä -kampanja nosti pari viikkoa sitten esiin karuja synnytystarinoita, joissa synnyttäneet ovat kokeneet itsemääräämisoikeuttaan loukattavan.
 Sekä Suomen Kätilöliitossa että THL:ssä pohditaan asiaa nyt kuumeisesti ja on aloitettu toimenpiteitä kaltoinkohtelukokemusten estämiseksi ja asian tutkimiseksi.
 Kätilöliitto haluaa välttää kahtiajakoa kätilöiden (hyvä kätilö - paha kätilö), kuten myös synnyttäjien ja hoitohenkilökunnankin välillä. Kätilöliiton puheenjohtaja  Marjo Lyyra  kertoo, että heidän saamansa palautteen mukaan kampanja on lisännyt synnytyspelkoa ja epäluottamusta hoitohenkilökuntaa kohtaan.
 – Näitä kahtiajakoja ja pelon lietsontaa nimenomaan halutaan välttää ja etsiä yhdessä keinoja estää synnyttäjien kaltoinkohtelukokemukset jatkossa. Olemme kaikki samalla puolella synnyttäjien parasta ajatellen.
 THL:n asiantuntija, seksuaalipedagogi  Katriina Bildjuschkin  uskoo toukokuun alussa alkaneella kampanjalla olevan hyviä vaikutuksia. Hän kokee hyvänä sen, että kampanja nostaa esiin suomalaisen synnytyskulttuurin, millaista yleinen synnytyspuhe on, ja kuinka osallisia synnyttäjät ja heidän omaisensa ovat.
 Lyyran tavoin Bildjuschkin toivoo, että keskustelu pysyy rakentavana, eikä luoda vastakkainasettelua kätilöiden ja synnyttäjien välille.
 – Ei mennä puolustusmuurin taakse, vaan ollaan mukana dialogissa ja ajatellaan ääneen yhdessä.
 Bildjuschkin toivoo, että keskustelu pysyy rakentavana, eikä luoda vastakkainasettelua kätilöiden ja synnyttäjien välille. YLE / Sannimari Lehtilä
 #Minämyössynnyttäjä-ilmiö tunnistetaan
 Yle kysyi Suomen Kätilöliiton jäseniltä synnysosaston arjesta ja kampanjasta. Kätilöliitto välitti kysymykset jäsenten suljetun Facebook-ryhmän kautta.
 Vastauksia tuli muutaman päivän aikana 51. Joukossa oli eri näkökantoja ja vastaajat olivat työskennelleet synnyttäneiden parissa kuukaudesta aina lähes 30 vuoteen.
 Valtaosa vastaajista tunnistaa joko osittain tai täysin, mistä #minämyössynnyttäjänä kampanjassa on kyse. Aseman väärinkäytöksiä tapahtuu suomalaisissa sairaaloissa.
 –  Välillä oikein häpeän kollegoitani, miten he työtään tekevät. Olen työskennellyt useissa eri sairaaloissa Suomessa ja kulttuurit vaihtelevat todella paljon. Äitien vähättelyä, naureskelua kahvihuoneessa on toisissa paikoissa enemmän kuin toisissa , kertoo 15 vuotta alalla työskennellyt kätilö.
 –  Pahalta tuntuu, mutta tiedän valitettavasti useita kollegoita, jotka toimivat näin usein. Kulttuurissa on mätää, jonka puhdistamiseen tarvitaan paljon työtä. Vastalauseita esittävät savustetaan ulos , kertoo viisi vuotta alalla ollut kätilö.
 Vaikka monet tunnistavat kampanjassa puhuttavan ilmiön, tuntuu väkivalta-sanan käyttö pahalta ja loukkaavalta. Vain pari uskoo, että toiminta on ollut tieten tahtoen tahallista.
 –  Että tahallaan vahingoitettaisiin niin, että kokemus olisi verrattavissa raiskaamiseen, tuntuu vieraalta ja kammottavalta , kertoo 12 vuotta kätilönä työskennellyt.
 –  En usko että kenenkään kätilön tarkoitus on tehdä äidille pahaa tai olla julma. Tuskin kukaan leikkaa epparia ilman syytä, vain kiusaa tai kipua aiheuttaakseen. Tämä tuntuu lähinnä naurettavalta. Anteeksi vaan , kertoo 20 vuotta alalla ollut kätilö.
 Kukaan vastanneista kätilöistä ei vähättele äitien kokemuksia, vaan ovat hyvillään, että epäkohdat nousevat esiin. Vastaajat ovat tyytyväisiä myös siitä, että kampanja nostaa näkyvästi esiin myös kiireen ja resurssipulan vaikutuksen.
 – Nämäkin asiat olisivat hyvin toisella tolalla, jos kätilöitä palkattaisiin enemmän,  kertoo alle vuoden alalla työskennellyt kätilö.
 Itsekin 35 vuotta kätilönä toiminut THL:n asiantuntija Bildjuschkin kertoo suomalaiseen synnytyskulttuuriin kuuluneen pitkään ajatus "ennenkin on selvitty". Tämä on merkittävä asia, minkä pitää muuttua.
 – Naisten elämään ei kuulu alistaminen, sattuminen, avuttomaksi jättäminen eikä avunantamisen kieltäminen. Siihen kuuluu osallisuus, itsemääräämisoikeus ja tiedonsaanti.
 Bildjuschkinin mukaan ammattikunnalla on nyt ison tutkinnan paikka siinä, millaista meidän synnytyskulttuurimme on.
 – Jos 99 synnytystä menee hyvin ja yksi menee pieleen, niin se on liikaa. Syntyminen on ihmeellinen asia, johon täytyy saada täysi tuki, minkä toinen ihminen voi antaa.
 Kampanja nostaa kätilöiden mukaan näkyvästi esiin  kiireen ja resurssipulan vaikutuksen. Eeva Kuivas / Yle
 Kiire dominoi
 Kätilön työ vaihtelee rauhallisesta asiakkaan odottelusta intensiiviseen, kiireiseen juoksemiseen asiakkaiden välillä. Se sisältää kuuntelemista ja tukemista, lohduttamista, odottamista.
 –  Lyhyen ajan sisällä todistetaan elämän ihmettä ja toisessa salissa hoidetaan synnyttäjää, jolla kohtuun kuollut täysiaikainen vauva. Tunneskaalat vaihtelevat hetkittäin ilosta suruun , kertoo 12 vuotta alalla ollut kätilö.
 Sairaanhoitopiireissä on eroavaisuuksia. Siinä missä osa kertoo voivansa keskittyä yhteen synnyttäjään ja hänen toiveisiinsa rauhassa, kertoo osa hoitavansa kahta, kolmea tai neljääkin perhettä samanaikaisesti. Kiire tuo esiin riittämättömyyden tunteen.
 –  Koen, etten voi tehdä työtäni niin hyvin kuin haluaisin. Joka ainoa kerta teen kuitenkin parhaani , kertoo 15 vuotta alalla työskennellyt kätilö.
 Vaikka kätilön työ on pääosin työskentelyä perheiden kanssa, sisältää se myös paljon tietokoneella asioiden kirjaamista ja tilastointia. Työolot ovat erään kätilön mukaan synnytysten keskittämisestä ja vähäisestä resurssoinnista johtuen jopa katastrofaaliset. Moni kollega on vaihtanut alaa henkilökunnan vähyyden vuoksi.
 –  Työtä joutuu ajoittain tekemään oman hoitoetiikan vastaisesti. Haluaisi aina antaa parasta mahdollista hoitoa ja huolenpitoa, tukea ja aikaa synnyttäjälle, mutta joskus joutuu joustamaan omista periaatteistaan vastoin tahtoa , kertoo 17 vuotta alalla ollut kätilö.
 Teknologia ja lääketieteellistyminen ovat muuttaneet viisi vuotta alalla olleen kätilön mukaan työtä.
 –  Koen suurta ristiriitaa synnytyksen fysiologian tuntemisen ja kovan medikalisaation välillä. Käynnistyksiä on todella paljon, ihan liikaa. Olemme kadottamassa kätilöyden taidon, tuijotamme piippaavia koneita.
 Bildjuschkinin mukaan synnytysosastojen kiireestä ei ole tutkittua tietoa, ja sellaista pitäisi hankkia. Pitäisi tutkia synnyttäjien määriä, kätilöiden määriä ja erityisesti ruuhkahuippuja. Bildjuschkinin mukaan yksittäiset sairaalat tuntevat varmasti oman tilanteensa mutta koko maata kattava selvitys puuttuu.
 Selvää on, että synnytyksen kiireisimmässä vaiheessa kätilön pitäisi pystyä olemaan läsnä. Kiire ei kuitenkaan saa olla tekosyy.
 – Vaikka olisi kiire, selitän mitä teen. Selittäminen ei vie siinä tilanteessa yhtään enempää aikaa, Bildjuschkin painottaa.
 Teknologia ja lääketieteellistyminen ovat muuttaneet viisi vuotta alalla olleen kätilön mukaan työtä. Heikki Haapalainen / Yle
 Tietämys kasvanut
 Raskaana olevien on nykypäivänä helppo saada tietoa synnytyksen etenemisestä. Sitä myötä myös äitien vaatimukset ovat kasvaneet. Sitä ei välttämättä pidetä aina pahana asiana. Esimerkiksi etukäteen täytetyn synnyttäjän toivelistan kautta kätilö saa kuvan synnyttäjästä, hänen toiveistaan ja tuentarpeesta.
 Aina kaikki ei mene niin kuin on suunnitellut. Kätilöiden toiveissa on, että äidit luottaisivat kätilöiden ja lääkäreiden ammattitaitoon enemmän kuin internetin lääkärioppaisiin. Ja vaikka synnytyssuunnitelman olisi tehnyt, ei sen toteuttaminen ole aina mahdollista.
 –  Yksi äiti kirjoitti toivelistaansa, että ei imukuppia. Mutta jos vauva on perätilassa, niin silloin imukuppisynnytys, ei sektiota , kertoo kymmenen vuotta kätilönä työskennellyt henkilö.
 Kyselyyn vastanneet kätilöt kuitenkin muistuttavat, että ensisijainen tehtävä on pitää huolta vauvan ja äidin terveydestä. 10 vuotta alalla työskennellyt kuvailee, että osa kuvittelee tulevansa lähes täysihoitolaan.
 –  Suututaan esimerkiksi, jos kätilö ei hiero synnyttäjän kipeitä hartioita. Jotkut ovat sanoneet, että "sä oot täällä töissä ja palveluammatissa, joten ala palvella."
 –  Lause ”Jumala pitää kätilön ja lääkärin nöyränä” pitää paikkansa. Vaikka teknologia kehittyy kaikkeen ei pysty synnytyksessä vaikuttamaan,  kertoo 20 vuotta synnytyssalissa työskennellyt henkilö.
 Synnytyksiin liittyy valtava määrä erilaisia tekijöitä ja tilannetta täytyy nyt Bildjuschkinin mukaan tarkastella laajasti.
 – Kehittämistä ei kannata pelätä.
 THL:ssä pohditaan parhaillaan, mistä voisi saada rahoitusta tutkimukseen, jossa selvitettäisiin ilmiön taustoja. Siihen on tarkoitus ottaa mukaan kaikki ulottuvuudet.
 – Historialliset aspektit, synnytystyytyväisyys, todelliset riskitilanteet sikiön tai äidin terveydelle sekä synnyttäjän osallisuus synnytykseen. Jos meidän synnyttäjät sanovat, että tämä ei tunnu kivalta, niin kyllä meidän pitää todella herkällä korvalla kuunnella. Nyt täytyy selvittää taustat, Bildjuschkin toteaa.
 Aiheesta voi keskustella 22.5. klo 22 asti.
 Lisää aiheesta:  Yli sata naista avautui karmeista synnytyskokemuksista – #metoo-tyylinen kampanja leviää kuin kulovalkea, sairaaloissa pelätään vaikutuksia
 Kätilö muistuttaa pelkääjille: "Omaa kehoa voi synnytyksessä hallita vain rajallisesti"

Karuja synnytyskokemuksia esiintuova kampanja jakaa kätilöitä: "Kulttuurissa on mätää, jonka puhdistamiseen tarvitaan paljon työtä" – nyt asiaa aletaan tutkia