Summary: Koulut saavat itse päättää, mitä oppimateriaalia tiukoilla määrärahoilla ostetaan.

– Tarvikkeita ja oppikirjoja on jo iät ja ajat kierrätetty, mutta nyt on pohja saavutettu, sanoo rehtori  Jorma Kauttio  Rovaniemeltä.
 Kauttion näkemyksen mukaan vielä nyt oppilaitoksissa pärjätään, mutta jos määrärahoja leikataan edelleen, on edessä tilanne, joka hirvittää pitkän linjan pedagogia.
 – Jos kaikki raha loppuu, niin sen jälkeen on hätä.
 Sodankylästä lähtöisin oleva  Emmi Alajoutsijärvi  siirtyi yhdeksännelle luokalle Rovaniemelle. Alajoutsijärvi koki hankalana Rovaniemen oppikirjattoman kulttuurin.
 Hän kertoo esimerkkinä, kuinka Wilma-viesti kertoi oppilaille, että läksynä on moniste.
 – Koitappa siinä arpoa mikä moniste oli, kun monisteita oli kirjaimellisesti varmaan sata. Olihan se vaikeaa lukea myös mihinkään kokeeseen.
 – Sodankylässä ei ollut tällaista tilannetta, kaikissa aineissa oli omat kirjat ja jos tarvitsi tehtäväkirjat, niin ne olivat myös, kertoo Alajoutsijärvi.
 Alajoutsijärven koulussa Rovaniemellä esimerkiksi englannin tehtäväkirjat olivat niin sanottuja luokkakirjoja eli niitä käytettiin tunneilla, mutta niitä ei saanut viedä kotiin. Kuitenkin esimerkiksi kokeet tehtiin kirjojen perusteella.
 – Koetettiin opettajallekin sanoa, että ei tämä tule onnistumaan näin. Englannin kieli on kuitenkin tosi monelle nuorelle haastavaa ja se vaatii tosi paljon itseopiskelua, sanoo Alajoutsijärvi.
 Kuntien talous vaikuttaa materiaalihankintoihin
 Koulumateriaalien hankintaan vaikuttaa kuntien talous. Suomessa on erilaisia käytäntöjä siitä, miten säästöjä kohdennetaan. Koulut ovat kautta aikain kierrättänyt materiaaleja.
 Sodankylä on tänä vuonna hakenut valtiolta harkinnanvaraista tukea. Kunnan taloutta on tiukentanut muun muassa koulujen sisäilmaongelmat, joiden vuoksi kunta on joutunut hankkimaan väistötiloja oppilaille.
 Silti oppimateriaalirahoista ei ole tingitty tälle vuodelle.
 – Ainakaan vielä ei ole haluttu alkaa säästää tällaisessa asiassa, Sodankylän sivistysjohtaja  Antti Parkkinen  sanoo.
 Lukukirjoja on kouluissa kierrätetty jo kauan. Tehtäväkirjojen sijaan työskentely tapahtuu nyt vihkoissa. Pia Tuukkanen / Yle
 Rovaniemellä kaupungin säästötavoite on yhteensä 50 miljoonaa euroa. Myös koulutuslautakunta yhtenä suurimmista palveluiden tuottajista on joutunut toteuttamaan säästöjä.
 – Säästöjä on pyritty kohdentamaan niin, että koulun ydintehtävä eli lasten oppiminen vaarantuisi mahdollisimman vähän. Opetussuunnitelman sallimissa rajoissa jokainen opettaja toimii omien vahvuuksiensa kautta. Oppimateriaaliakin tärkeämpää on mielestäni aikuisen ja lapsen välinen vuorovaikutus, sanoo Rovaniemen koulutuspalvelujen palvelupäällikkö  Kai Väistö.
 Opettajien vastuu opetuksen laadusta korostuu
 Kunnat eivät enää määrä siitä, millaista oppimateriaalia kouluissa käytetään. Koulut päättävät itsenäisesti esimerkiksi sen, onko heillä käytössä oppikirjoja vai tehdäänkö opiskelu verkkoympäristössä.
 – Sodankylässä opettajilla on tiedossa budjetti, jolla hankitaan oppimateriaalia omalle ryhmälle. Opettajat itse päättävät, mitä kirjoja hankintaan, sanoo Antti Parkkinen.
 Joissakin koulussa tehtäväkirjan saa edelleen omaksi, toisissa kouluissa niitä on haettu yhteiskäyttöön, jolloin muutama tehtäväkirja on käytössä vain oppitunneilla.
 Koululaisten vanhemmat ovat kokeneet erityisen ongelmalliseksi sen, että esimerkiksi kielten opiskeluun ei ole omaa tehtäväkirjaa, vaan tehtäväkirjat ovat käytössä vain oppitunnilla.
 Tämä muuttaa perinteistä opetustyyliä, jossa tehtäväkirjoista määrätään kotiläksyt. Opettajien on itse mietittävä entistä tarkemmin opetustuntien ja kotiläksyjen sisältö.
 – Tänä päivänä opettajat ovat muutenkin koulussa todella tiukoilla. Oppilasryhmät kasvavat ja variaatio oppilasryhmän osaamisessa on iso. Kun tähän lisätään vielä opetusmateriaalin valmistaminen, niin olen huolissani opettajien jaksamisesta, sanoo rehtori Jorma Kauttio.
 – Toivoisin, että opettajat joustaisivat, kun ei ole kirjoja ja tekisivät kokeet sen mukaan, toteaa jo nyt toiselle asteelle siirtynyt Emmi Alajoutsijärvi.
 Erilaiset oppilaat huomioidaan paremmin
 Rovaniemen koulutuspalvelujen palvelupäällikkö Kai Väistönäkee hyvänä sen, että koulut saavat itse päättää oppimateriaaleista.
 – Opettajilla on erilaiset tieto- ja viestintätekniikan valmiudet. He jotka pystyvät käyttämään sujuvasti niitä, voivat suunnitella opetuksen niin, että tehtäväkirjojen sijaan sekin raha voidaan käyttää muuhun, sanoo Väistö.
 Hän näkee, että oppimateriaali on tärkeä väline oppimisen tukena.
 – Mutta ne ajat jolloin täytettiin kirjallisesti jokainen työkirjan aukeama ovat onneksi jo historiaa. Minusta kouluissa huomioidaan erilaiset oppijat entistä paremmin ja yksilöllisemmin.
 Jorma Kauttio vierastaa ääripäästä toiseen ajattelua, jossa vastakkain ovat perinteiset koulukirjat ja täysin sähköinen opiskelu.
 – Meillä edelleen tekevät kirjaan tehtäviä he, joilla on hahmottamisen vaikeuksia. Toiset tekevät kaikki täysin sähköisesti driveen, kuten uusi opetussuunnitelma edellyttää, toiset taas kirjoittavat tunnilla vihkoon. Tämä ei ole mustavalkoista, painottaa Kauttio.
 Riskinä lasten eriarvoistuminen
 Lukukirjojen kierrättäminen ja lisääntyvä sähköisten oppimateriaalien käyttö ovat olleet vallalla jo kauan. Kouluihin on ostettu padeja ja esimerkiksi englannin kielen tehtäviä voi tehdä pilveen, josta niitä voi lukea omalla koneella tai puhelimella kotona.
 Monet oppilaat pitävät tästä suunnasta, mutta se on myös yksi riskitekijä, joka voi eriarvoistaa lapsia. Kaikissa perheissä ei ole yhtälaisia mahdollisuuksia ja valmiuksia tukea oppilaan sähköistä opiskelua.
 – On perheitä, joissa ei voi tietotekniikan avulla näitä asioita tehdä ja ehkä tuki ei muutenkaan ole sellainen kuin toisissa on. Nämä asiat pitää ottaa huomioon ja se lisää meidän työmäärää, sanoo rehtori Jorma Kauttio Rovaniemen Ounasrinteen koulusta.
 Johanna Ventus / Yle
 Kauttion mukaan esimerkiksi koulujen toimintakulttuuria on kehitettävä vastaamaan nykyaikaista tyyliä opiskella ja nuorten kykyä oppia ja omaksua uutta, pirstaloitunutta tietoa.
 – Tiedon hankkiminen ja sisäistäminen on erilaista, kuin mitä se on meidän aikana ollut, sanoo Kauttio ja viittaa keski-ikäisten ihmisten koulunkäyntikokemuksiin.
 Kustantajatkin ovat heränneet muuttuneeseen työkulttuuriin
 Kirjat ovat tekijänoikeuslain alaisia teoksia. Kopiosto myöntää oppikirjoille kopiointiluvan. Peruskouluille luvan hakee valtio. Se koskee vain tekstikirjoja.
 Työ- ja harjoituskirjat eivät sisällä kopiointilupaan, sillä niiden myynnillä kustantajat tekevät tulonsa.
 Kustantajat ovat kuitenkin jo heränneet koulujen säästöpaineen aiheuttamaan työkirjojen käytön karsimiseen. Kun takaisin vanhaan tehtäväkirjakulttuuriin ei siis paluuta ole, ovat kustantajat kehittäneet entisestään sähköistä materiaali.
 Kehitystä on tehty sekä laadullisesti että määrällisesti. Lisäksi tekstikirjojen yhteydessä on oppilaille tehtävät, jolla voidaan välttyä vuodeksi kerrallaan hankittavista työkirjoista.

Säästöt ovat vähentäneet tehtäväkirjojen käyttöä peruskoulussa – perheet eriarvoisessa asemassa sähköisen oppimateriaalin käytössä


Summary: Palautuminen – lomalla tai arjessa – ei tapahdu tiedostamatta. Sille pitää varata aikaa. Myös psykologipalveluiden kysynnässä näkyy piikki syksyisin.

Kesälomien jälkeen työpaikoille töihin palaava joukko on eri tavoin latautunutta. On niitä, joille loma on tehnyt tehtävänsä. Toiset taas kokevat olevansa vähintään yhtä väsyneitä kuin olivat lomalle jäädessään.
 Hyvinvointivalmentaja, tietokirjailija  Kaisa Jaakkolalle  ilmiö on tuttu. Hän on saanut aiheesta lukuisia yhteydenottoja.
 – Monella on huolta siitä, että palautuminen ei ole onnistunut, vaikka on ollut useamman viikon lomalla. Töihin palataan väsyneenä. Eli silloin se tarkoittaa sitä, ettei ole ymmärrystä, mitä palautuminen edellyttää.
 Palautumisesta kirjan kirjoittaneen Jaakkolan mukaan jokaisen pitäisi kiinnittää arjessaan enemmän huomiota palautumiseen ja varata sille aikaa päivittäin.
 – Palautumista ei kannata jättää lomien varaan, sillä loman vaikutus kestää tutkimusten mukaan noin kaksi viikkoa. Siksi palautumisen taitoja täytyy oppia tuomaan aivan tavalliseen arkeen.
 Lomafiilistä on vaikea tankata varastoon. Tutkimusten mukaan loman vaikutus kestää noin kaksi viikkoa.  Pauliina Jaakkola/Yle
 Töihinpaluu voi ahdistaa
 Esimerkiksi Duunitorin ja Taloustutkimuksen toteuttaman tuoreen  kyselyn  mukaan noin kolmasosa kokee ahdistusta tai negatiivista tunnetta töihinpaluusta lomien jälkeen. Vanhempi tutkija  Sampsa Puttonen  Työterveyslaitokselta huomauttaa, että suurimmalla osalla se hälvenee, kun arkeen pääsee käsiksi: viikossa, kahdessa.
 Vaikka olisi hyvä ja onnistunut loma, voi olla, että kontrasti arkeen tekee silti siirtymästä hankalan ja kitkaisen.
 – Olennaista on myös työhön sopeutuminen fyysisesti: toimistotyöläisille paluu istumiseen, mikä ei vireyden kannalta ole se paras. Toisilla taas toisinpäin – vaikka loma olisi ollut aktiivinen, hyvin fyysinen työ on vaatimuksiltaan toisenlaista.
 Puttosen mukaan myös aivot pitää saada lomamoodista työmoodiin. Varsinkin pitkän loman jälkeen on sekin aivan luonnollista, että aivot lähtevät hitaammin käyntiin. Kaikki tällainen yhdessä aiheuttaa helposti sen, että työ tuntuu aluksi raskaalta.
 – Nekin, jotka eivät koe töihinpaluuta negatiivisena tai epämiellyttävänä, tuntevat ja huomaavat, että alussa on vähän kitkaa.
 "Kuormitus kasvaa hillittömästi loman jälkeen"
 Kontrasti on suuri, kun lomalta palataan aikataulutettuun arkeen. Pitää muistaa asioita, hallita kokonaisuuksia, käsitellä paljon tietoa.
 – Jos lomalla on saanut olla vaikkapa rakkaiden kanssa, tekemättä mitään ja levätä aivoja rasittamatta, kuormitus kasvaa yhtäkkiä ihan hillittömästi, kun hypätään syksyyn ja arki alkaa, Kaisa Jaakkola sanoo.
 Hän kehottaa pohtimaan, kannattaako kaikkea aloittaa syksyllä kerralla. Aikatauluja ei olisi heti hoidettavana paljon kerralla, jos vaikka omia harrastuksia voisi lykätä alkamaan vähän myöhemmin.
 – Kannattaa jo syksyn alusta panostaa levon vaalimiseen, että se olisi heti arjessa mukana.
 Sampsa Puttonen Työterveyslaitokselta suosittelee myös sallivaa ja suvaitsevaa suhtautumista asioihin kesän jälkeen. Vaikka lomilta palaisi energiaa pursuten, ei työn ohessa kannata aloittaa samaan aikaan erilaisia projekteja kotona ja vapaa-ajalla.
 – Meillehän tyypillisesti käy niin, että kun on kiire ja stressi, kun eniten pitäisi panostaa hyviin asioihin, toimimme päinvastoin: liikkuminen jää, syömme epäterveellisemmin, tingimme palautumisesta ja levosta.
 – Ennemmin hitaasti ja sopeutuen kuin suoraan oravanpyörään hypäten.
 "Kannattaa jo syksyn alusta panostaa levon vaalimiseen, että se olisi heti arjessa mukana", Kaisa Jaakkola sanoo. Pauliina Jaakkola/Yle
 Ahdistus voi kertoa myös ongelmista työpaikalla
 Sampsa Puttonen muistuttaa, että loma on toisille myös vedenjakaja, jolloin voi miettiä omaa motivaatiota ja työssä jaksamista.
 Jos lomalta paluu ahdistaa, saattaa takana olla myös syy itse työssä tai työyhteisössä, jos ilmapiiri työpaikalla ei ole hyvä.
 Lomalla moni saa etäisyyttä työhönsä ja se on hyväkin hetki miettiä omaa motivaatiotaan: ovatko oma jaksaminen ja terveys sillä tasolla, että työnteko yleensäkin sujuu hyvin. Ja ovatko työtehtävät, työmäärä ja oma osaaminen kohdallaan.
 – Merkit voivat kertoa siitäkin, että itse työssä pitäisi tehdä muutoksia. Ja jos työpaikan ilmapiiri on hyvä, onhan sinne mukavampi mennä. Eri ihmisillä työhön liittyvät asiat painottuvat eri tavoin.
 – Ei ainakaan pidä jäädä ahdistukseen rypemään. Ainakin sitä voi pohtia, olisiko muutos hyväksi, pitäisikö työpaikalla puhua asioista tai tehdä itse muutoksia arjessa.
 Psykologipalveluiden tarve kasvaa
 Terveystalossa on erikseen työterveyden psykologipalvelut ja muut psykologi- ja psykoterapiapalvelut. Terveystalon johtava psykologi  Tuija Turunen  kertoo, että kummallakin puolella näkyy palvelujen kysynnän kasvua ympäri vuoden, ei pelkästään syksyisin. Etenkin oma-aloitteisesti ajan varanneiden määrä kasvaa Turusen mukaan selvästi.
 Myös lomien päättyminen näkyy ajanvarauksessa.
 – Nettiajanvarauksesta psykologille tai psykoterapiapalveluihin varattujen aikojen määrä on lisääntynyt lomien jälkeen, Turunen vahvistaa.
 Työterveyspuolella psykologipalvelujen kysynnän kasvu on tasaisempaa, siellä ei näy samanlaista piikkiä syksyisin.
 Hän muistuttaa, että syyt ajanvaraamiseen ovat moninaiset. Tiedossa kuitenkin on, että stressi töihin paluusta on yksi selvä vastaanotolle hakeutumisen syy. Toki lomalla on voinut olla enemmän aikaa pysähtyä ja ajatella itseä tai vaikkapa parisuhdetta ja tehdä päätös tarttua asiaan arjen alettua.
 – Ajanvaraukseen tulleissa puheluissa on parin viime viikon aikana korostunut töiden aloittaminen ja väsymys. Ne ovat olleet keskeisiä asioita, mitä ihmiset ovat kuvanneet tilanteestaan, kun ovat aikaa varanneet.
 Lomalla voi hyvällä omalla tunnolla olla tekemättä mitään. "Jatkuva reissaaminen, paikasta toiseen meneminen, kyläilyt, huvipuistot ja sen kaltainen tekeminen voivat tuntua hauskalta mutta olla palauttavaa vain psykologisesti", Kaisa Jaakkola sanoo.

 Pauliina Jaakkola/Yle
 "Kynnys on madaltunut ja se on hieno asia"
 Tuija Turunen on hyvillään selkeästi nähtävissä olevasta kulttuurin muutoksesta. Enää ei tarvitse sinnitellä. Häpeäleima mielenterveysasioiden ympäriltä on alkanut hälvetä.
 Ihmiset ovat kiinnostuneempia jaksamisestaan ja palautumisestaan ja pitävät mielen asioita yhtä tärkeänä kuin fyysistä terveyttä.
 – Palveluihin hakeutumisen kynnys on madaltunut ja se on erittäin hieno asia. On pelkästään positiivista, että ihmiset eivät vain sinnittele enää, vaan ovat hoksanneet, että puhuminen auttaa.
 Turusen mukaan etenkin nuorempien keskuudessa on jo ihan tavallista kertoa mielenterveysongelmista: siitä, että mieli on joskus kuormittunut, vertailla palautumiskonsteja ja puhua terapiassa käymisestä. Se ei ole enää yhtään noloa.
 Se vaikuttaa myös yhteiskunnallisesti: haastaa sitä sukupolvea, joka on tottunut puremaan hammasta. Ehkäpä ei tarvitsekaan sinnitellä yksin, vaan taakkaa voi jakaa jonkun kanssa.
 Tunnista palautumisvaje
 Palautuminen, sen tunnistaminen ja tuominen osaksi arkea on asiantuntijoiden mukaan tärkeää, kun arki on hektistä.
 Kaisa Jaakkolan mukaan palautuminen on sarja taitoja, joita kaikki voivat oppia. Se on myös ymmärrystä siitä, kuinka hyvät elämäntavat vaikuttavat palautumiseen niin lomalla kuin arjessa, sekä tietysti taitojen toteuttamista – pelkkä ymmärrys ei riitä.
 – Palautuminen on myös biologinen välttämättömyys. Ei mikään luksusjuttu, johon varataan aikaa "sitten joskus", vaan pitää ymmärtää, mistä siinä on oikeasti kyse, Kaisa Jaakkola sanoo.
 Jos palautumista ei tapahdu tarpeeksi, ihminen väsyy. Tarkkaavaisuus heikkenee, voi tulla muistiongelmia, ärtyneisyys lisääntyy, syömistä on hankalampi kontrolloida. Vähitellen voi tulla terveydellisiä haasteita: kolesteroli alkaa nousta, verensokeri ei pysy hallinnassa. Vastustuskyvyn kanssa voi olla ongelmia ja flunssat tarttuvat herkemmin.
 Kaisa Jaakkola toteaa, että ihminen on kuitenkin valtavan sopeutuva. Jollakin voi mennä 10–20 vuottakin karmivissa univaikeuksissa ja palautumisvajeessa. Ihminen tottuu väsymykseen ja siihen, että jaksamisen tila ei ole mikään optimaalinen. Sen jälkeen ei ole oikein käsitystäkään siitä, mitä se voisi olla.
 Myös mielialan heittely, ahdistuneisuus, stressi, ylivirittynyt ja jatkuvasti kiireinen olo, ja se ettei ole läsnä oikein missään ovat merkkejä siitä, että palautuminen ei ole tasapainossa.
 Nykyisin työelämän rasitus ja kuormitus on hyvin kognitiivista, ennen se oli enemmän fyysistä. Koska myös vapaa-aika on täynnä tavoitteita ja suoritteita, levon ja palautumisen merkitys kasvaa. Tiina Jutila / Yle
 Ennaltaehkäise ja vaali palautumista
 Palautuminen vaatii pysähtymistä: sitä, että ihminen alkaa miettiä arkeaan ja sitä, miten sen voisi järjestää niin, että levolle on riittävästi aikaa.
 Suurin osa fysiologisesta palautumisesta tapahtuu unen aikana. Jos unen laatu jää kehnoksi, voi olla että palautumista ei tapahdu, vaikka nukkuisi tuntimäärällisesti tarpeeksi.
 Kaisa Jaakkolan mukaan levon vaaliminen on tärkeintä. Jos sen saa kuntoon, muuta ei välttämättä tarvitse tehdäkään.
 Aina keho ei kykene lepoon ja silloin avuksi voivat olla rentoutumismenetelmät: hengitysharjoitukset, meditaatio, jooga ja luonnossa liikkuminen. Riittävän hyvin palautunut ihminen on levollinen ja sietää stressiäkin paremmin.
 – Tärkein asia on oppia ymmärtämään palautumisen merkitys ja suojelemaan sitä arjessa. Kyse on arvosta.
 Tärkein asia on oppia ymmärtämään palautumisen merkitys ja suojelemaan sitä arjessa. Kyse on arvosta.  Kaisa Jaakkola
 Tuija Turusen mukaan ennaltaehkäisy on avainasemassa. Mitä varhaisemmassa vaiheessa oppii purkamaan kuormaa ja säätelemään omaa vireystilaansa ja jaksamista, sitä paremmin pitää itsestään kokonaisuutena huolta.
 – Kannattaa ottaa tavaksi kuulostella itseään ja opetella tuntemaan stressinsä varomerkkejä. Ne pitää ottaa vakavasti ja pysähtyä, kun niitä alkaa olla: päänsärkyä, huonosti nukuttuja öitä, niskajännitystä, ruuansulatusvaivoja, kohonnutta sykettä tai vaikkapa muistin pätkimistä.
 Turunen korostaa, että ei tarvitse olla uupunut tai sairas hakeakseen keskusteluapua.
 – Yksi hyvä kriteeri on se, että jos se tulee edes mieleen, se riittää. Niin pientä asiaa ei ole, ettei sitä voisi peilata ammattilaisen kanssa.
 Aiheesta voi keskustella 30.8. klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Työmeilejä luetaan lomalla, vaikka ei pitäisi – "Vastuiden takia täytyy kurkata"
 Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen
 Puolet työikäisistä ei palaudu arjessaan riittävästi: "Työntekijät tekevät enemmän kuin olisi tarve ja kuormittavat itsensä turhaan"

Arki iskee taas täysillä – jos väsyttää ja ahdistaa, missä vika ja mitä sille voi tehdä?


Vain joka kymmenes suomalainen olisi valmis maksamaan ruuasta enemmän ilmastopäästöjen vähentämiseksi, kertoo Maaseudun Tulevaisuuden  kysely .
 Nihkeimpiä olivat keski-ikäiset, joista valtaosa ei ollut valmis maksamaan mistään enempää päästöjen vähentämiseksi. Haluttomia lisämaksuihin olivat myös pienituloiset.
 Nuoret ovat muita valmiimpia maksamaan ilmastotoimista.
 Useampi kuin joka kolmas suomalainen on valmis maksamaan enemmän matkustamisesta, jos se vähentää ilmastopäästöjä. Joka viides maksaisi lisää polttoaineesta.
 Maaseudulla on selvästi eniten halua maksaa lisää matkustamisesta, polttoaineesta maaseudulla taas ei maksettaisi lisää. Pääkaupunkiseudulla asuvien näkemys on päinvastainen.
 Tutkimuksen toteutti MT:lle elokuun alussa TNS Kantar Agri. Siihen haastateltiin 1 094 suomalaista.

Maaseudun Tulevaisuus: Joka kymmenes maksaisi ruuasta enemmän päästöjen vähentämiseksi


Summary: Vankienvaihtoa on pohjustettu kesän aikana.

Ukraina ja Venäjä ovat vaihtaneet vankeja. Operaatiossa ukrainalainen elokuvaohjaaja  Oleg Sentsov  pääsee Venäjältä takaisin Ukrainaan.
 Ukrainan yleinen syyttäjä kertoi asiasta Facebookissa.
 Vaihdettujen vankien joukossa on syyttäjän mukaan myös merimiehiä.  Aiemmin on raportoitu , että Venäjä ja Ukraina olisivat aikeissa vaihtaa 24 ukrainalaista merimiestä, jotka  Venäjä vangitsi marraskuussa  Krimin niemimaan ja Venäjän erottavassa Kertšinsalmessa.
 Venäjä otti ukrainalaisohjaaja Sentsovin kiinni vuonna 2014 Krimin niemimaalla. Hän kärsi 20 vuoden vankilatuomiota terrori-iskujen suunnittelemisesta.
 Ihmiset osoittivat mieltään ukrainalaisohjaaja Oleg Sentsovin vapauttamisen puolesta 21. toukokuuta 2019 Kiovassa.  Stepan Franko / EPA
 Sentsov oli siirretty torstaina syrjäisestä vankilasta Luoteis-Siperiasta Moskovaan samalla, kun vankienvaihdosta neuvoteltiin.
 Sentsov on saanut Euroopan parlamentin Saharov-palkinnon, joita on annettu ihmisoikeuksien eteen tehdystä työstä.
 Lisää aiheesta:
 Ukraina valmis vaihtamaan vangitun venäläistoimittajan ukrainalaiseen elokuvaohjaaja Sentsoviin

Ukraina ja Venäjä vaihtoivat vankeja: joukossa ukrainalaisohjaaja Oleg Sentsov ja merimiehiä


Summary: Rajusti kasvavien kävijämäärien myötä kansallispuistot kaipaavat kipeästi lisää resursseja.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Suopursun tuoksu, kivellä köllöttävä kyy ja termarikahvia eväskeksien kanssa järvimaisemassa – suomalaisilla on monenmoisia syitä mennä kansallispuistoon, ja lauantaina vietettävä Suomen luonnon päivä tarjoaa jälleen yhden.
 Kansallispuistokäyntien määrä kasvaa rajusti, sillä reilussa kymmenessä vuodessa luku on Metsähallituksen tilastojen mukaan kaksinkertaistunut. Viime vuonna käyntejä Suomen 40 kansallispuistossa oli ennätykselliset 3,2 miljoonaa.
 Tuoksuvien suokasvien ja levollisten kyiden lisäksi kansallispuistoissa voi tulla vastaan myös tulentekokiellon aikaan yksinään savuava nuotio, palanen sinistä suklaapatukan käärettä keskellä polkua ja irrallaan juokseva koira. Sosiaalisen median retkeilyryhmissä on pitkin kesää jaettu kokemuksia kansallispuistokävijöistä, joille säännöt eivät ole tuttuja tai jotka eivät niistä välitä.
 Kun väkijoukko kasvaa, joskus myös tyhmyys tiivistyy, vahvistavat sekä Metsähallituksen luontopalvelujohtaja  Timo Tanninen  että Suomen luonnonsuojeluliiton erityisasiantuntija  Tapani Veistola .
 – Ehkä vähän on löystymistä, Tanninen sanoo viitaten kävijöiden käytökseen.
 Mitään valtavaa kasvua ilkivalta- tai roskaustapauksissa ei ole Tannisen mukaan tullut, ja esimerkiksi koirat pidetään nykyään aiempaa kuuliaisemmin kytkettyinä, kuten kuuluukin.
 Kolin kansallispuisto. Pentti Kallinen / Yle
 Tarvetta rakenteille, opastukselle ja valvonnalle
 Kansallispuistojen suosion kasvu on sekä Tannisen että Veistolan mielestä positiivinen ongelma.
 – Sehän se on kansallispuistojen tarkoituskin, Veistola muistuttaa nauraen.
 – Kansallispuistot on perustettu nimenomaan luonnonsuojelun ja virkistyskäytön yhdistämiseksi, ja ne ovat olleet iso investointi.
 Suurin osa väenpaljouden tuomista ongelmista liittyy siihen, että esimerkiksi 10–15 vuotta sitten tehdyt rakenteet eivät kestä nykyistä käyttömäärää. Resurssivajeen vuoksi Metsähallitus on muun muassa purkanut huonokuntoisia pitkospuita, kun uusimiseen ei ole ollut rahaa.
 Monet positiivisen ongelman lieveilmiöistä olisivatkin Tannisen ja Veistolan mukaan korjattavissa lisäresursseilla. Täpötäysiksi asioidut puukäymälät ja lahoavat lintutornit ovat kipeästi huollon tarpeessa, ja samalla opastusta ja reittejä on pidettävä kunnossa, jotta ihmisiä voidaan lempeästi ohjata toimimaan oikein. Tanninen huomauttaa, että esimerkiksi luvaton nuotio tehdään yleensä silloin, kun varsinaiselle nuotiopaikalle on jonoa, ja polttopuuta otetaan laittomasti maasta ja elävistä puista, kun klapivarasto on tyhjänä.
 Puutteelliset opasteet saavat myös väen eksymään pois merkityiltä reiteiltä, mikä aiheuttaa maaston kulumista.
 – Jos vaikkapa jyrkänteessä ei ole selkeää polkua, reitti lähtee helposti leviämään. Siitä tulee aika ikävän näköistä, Tanninen sanoo.
 Luvattomiin nuotioihin, irrallaan juokseviin koiriin tai vääriin paikkoihin parkkeeraamiseen auttaisi valvonta, mutta senkin lisääminen on resurssikysymys. Jo pelkkää korjausvelkaa on tällä hetkellä kymmeniä miljoonia euroja.
 Nuuksiossa jonot, vähän kuin Venetsiassa
 Kävijäpaine ei kohdistu tasaisesti kaikkiin kansallispuistoihin. Mitä vaikeampi puistoon on päästä ja mitä huonommat julkiset yhteydet ovat, sitä harvemmassa ovat kävijät. Erityisen ruuhkaisia ovat kasvukeskusten liepeillä Etelä-Suomessa sijaitsevat, mutta kooltaan kävijämäärään suhteutettuna pienet puistot, kuten Espoon Nuuksio.
 – Ruuhkista käytävä keskustelu keskittyy usein juuri Nuuksioon. Siellä jonot ovat välillä vähän kuin Venetsiassa, Veistola sanoo naurahtaen.
 Veistolan mielestä ruuhkia voisi hellittää kolmella keinolla. Ensinnäkin Uudellemaalle olisi syytä saada lisää kansallispuistoja, jotta kävijämäärät jakautuisivat nykyistä useamman alueen kesken. Luonnonsuojeluliitto onkin ehdottanut esimerkiksi Kirkkonummen Porkkalaa kansallispuistoksi. Nykyisiä kansallispuistoja voisi myös laajentaa, jolloin sekä reittejä että suojeltuja paikkoja mahtuisi alueelle enemmän.
 Kolilla oli tämän verran lunta sunnuntaina 7. toukokuuta. Ismo Pekkarinen / AOP
 Toinen keino on niin kutsuttu vyöhykkeistäminen. Hoito- ja käyttösuunnitelmissa ihmiset ohjattaisiin esimerkiksi pitkospuiden, taukopaikkojen ja valmiiden reittien avulla entistä selkeämmin niille alueille, jotka kestävät kulutusta, ja syrjäseudut saisivat olla rauhassa.
 – Se olisi vähän kuin vuoroviljelyä. Jos jokin paikka alkaa kulua, se laitetaan hetkeksi lepäämään, Veistola kuvailee.
 Kolmas tapa olisi vahvistaa Metsähallituksen resursseja ja siten huolehtia siitä, että kävijöitä houkutellaan palveluilla ja reittivalinnoilla oikeisiin paikkoihin. Veistola korostaa, ettei kyse ole vain kieltämisestä vaan ”salakavalasti ohjaamisesta”.
 Hallitusohjelma lupaa tilanteeseen parannuksia. Ohjelmaan kuuluu muun muassa korjausvelan vähentäminen, luontopalveluiden perusrahoituksen korottaminen ja kansallispuistoverkoston laajentaminen.
 Kansallispuiston brändi on laadun tae
 Kiinnostus kansallispuistoja kohtaan joka tapauksessa ilahduttaa sekä Metsähallitusta että Luonnonsuojeluliittoa. Tanninen ja Veistola kuvailevat kansallispuistoa kovaksi brändiksi niin Suomessa kuin ulkomaillakin.
 Kansallispuistot vetoavatkin monenlaisiin kävijöihin. Koska luonto on niissä osin koskematonta, luontoharrastajat ja paljon ulkoilua harrastavat voivat kansallispuistoissa ihastella muutakin kuin talousmetsää. Kokemattomille retkeilijöille puistot taas ovat turvallisia vaihtoehtoja opasteineen ja kulkemista helpottavine rakenteineen.
 – Kansallispuisto on yleisesti tunnettu ja tunnustettu laadun tae, ja uusavutonkaan ei eksy helpolla. Lisäksi kukin puisto on perustettu syystä, eli ne ovat oikeasti todella hienoja paikkoja, Veistola sanoo.
 Tanninen huomauttaa, että kävijöiden houkutteleminen on myös luonnonsuojelun etu. Hän korostaa luonnossa liikkumisen positiivisia vaikutuksia ja omakohtaisen luontosuhteen merkitystä muun muassa sille, kuinka kiinnostuneita ihmiset yleensä ovat ympäristöstään.
 Kävijämäärät Suomen kansallispuistoissa eivät myöskään ole likimainkaan samaa luokkaa kuin monissa puistoissa maailmalla.
 – Ei meidän pidä massamatkailua tavoitella, mutta kyllä sekaan edelleen mahtuu. Viivan alle jää iso plussa, Tanninen kannustaa.

Kansallispuistojen suosio on positiivinen ongelma: ”Viivan alle jää iso plussa”


Summary: Pienikokoisempien kasvisten kysynnän taustalla on muun muassa sinkkutalouksien määrän kasvu.

Viljelijä  Antti Vauhkonen  tutkailee korjuukypsien keräkaalien kokoa ja kuntoa Mikkelin Haukivuorella. Vielä pellolla kokoerottelua ei tehdä, mutta pakkausvaiheessa kaalit jaetaan koon ja painon mukaan.
 – Jos pystymme pakkaamaan alle puolentoista kilon kaalia, tavara liikkuu nopeammin kaupassa. Isomman kaalin menekki meinaa tökkiä, Vauhkonen kertoo.
 Vauhkosen luomutilan isommat kaalit menevät jalostukseen, niistä tehdään muun muassa hapankaalia. Pienet kaalit siistitään ja pakataan kuljetuslaatikoihin kauppojen vihannesosastoja varten.
 – Kolmen kilon kaali olisi meille edullinen tuottaa, mutta siitä menee iso osa asiakkaan jääkaapista suoraan roskikseen, Vauhkonen sanoo.
 Yhä useampi asuu ja syö yksin
 Suomessa on lähes 1,2 miljoonaa yksinasuvaa ja  kotitalouksien koko pienenee jatkuvasti  (Tilastokeskus).
 Kaupassa kärryihin noukitaan entistä pienempiä pakkauksia. Kananmunia ja jauhelihaa myydään jo pienemmissä pakkauksissa, ja "sinkkukinkku" on monelle tuttu.
 Ruokaa ei myöskään laiteta kotona samaan malliin kuin aiemmin, ja harrastusten lisääntyminen pitää ihmiset poissa hellan ääreltä. Ihmiset syövät entistä useammin ulkona.
 – Sitten kun syödään kotona, ei haluta syödä montaa päivää samaa ruokaa. Jos ruokaa laittaa vain yhdelle, pakkausten täytyy olla pieniä, sanoo Keskon vihannesten osto- ja myyntipäällikkö  Liisa Eronen .
 Kaalilaatikon tilalle tuli coleslaw
 Eronen on ollut parikymmentä vuotta alalla ja nähnyt muutoksen, joka suomalaisten ruokailutottumuksissa on tapahtunut. Hän muistaa kun kaupat kampanjoivat kaalin puolesta.
 – Kaalit olivat isoja ja hinta halpa, mutta eivät monikiloiset kasvikset tahdo kelvata enää kenellekään. Kaalistakin tehdään nykyään ihan erilaisia ruokia kuin jokunen vuosikymmen sitten.
 Kaalia pidettiin takavuosina kotikeittiöissä pääraaka-aineena, josta tehtiin laatikoita ja keittoja monelle päivälle, ja loput saatettiin vielä säilöä pakastimeen. Tällaisiin satseihin upposi isokin kaali helposti.
 Nyt kaalia käytetään esimerkiksi grillaukseen ja coleslawn tekemiseen.
 – Suositaan helppoa ja nopeaa, halutaan vaihtelua ruokiin. Ihmisillä ei välttämättä edes ole enää isoja pakastimia, joihin ruokia säilöttäisiin, Eronen sanoo.
 "Pitäisi mitata syötyjä eikä tuotettuja kiloja"
 Sipulin tai porkkanan pussikoon muokkaaminen on helppoa, mutta esimerkiksi kaalin kanssa viljelijät joutuvat tekemään kokosäätelyä jo pellolla.
 – Keräkaalia istutetaan tiheämpään ja valitaan lajikkeita, jotka eivät pyri kasvamaan isoksi. Myös istutusajankohdalla voi vaikuttaa kaalin kokoon, Vauhkonen sanoo.
 Kalliolan luomun pakkaamolla keräkaalit jaotellaan koon ja painon mukaan.  Esa Huuhko / Yle
 Kaalia ei voi nostaa pellosta koon perusteella, sillä ne tuleentuvat korjuukypsiksi siinä missä viljatkin. Jos kaalin nostaa pellosta liian aikaisin, se maistuu pahalle.
 Viljelijälle kasvisten koon pieneneminen teettääkin enemmän töitä ja vähemmän tuloja – kaalinpäitä tulee enemmän, mutta hehtaarisato on pienempi.
 – Pyrimme siihen, että sato päätyy hyötykäyttöön. Pitäisi mitata syötyjä eikä tuotettuja kiloja, Vauhkonen sanoo.
 Luonnonvarakeskuksen arvion  mukaan suomalaiset heittävät ruokaa roskiin 20–25 kiloa henkeä kohden vuodessa.
 Yleisin syy ruuan roskikseen joutumiselle on pilaantuminen. Eniten jäteastiaan päätyy leipää, perunaa ja hedelmiä ja vihanneksia.
 Ruokajätteen vähentäminen onnistuisi helpommin ostamalla kotiin vähemmän ruokaa. Se taas vaatii pienempiä pakkauskokoja – ja pienempiä kasviksia.

Kuluttajat haluavat aiempaa pienempiä kasviksia – viljelijä säätelee kaalin kokoa jo pellossa


Summary: Venäjällä kasvaa uusi sukupolvi, jolle demokratian pitää olla muutakin kuin kulissi, kirjoittaa Erkka Mikkonen blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Ilmassa väreilee euforian ja pelonsekainen tunne.
 Kävelen pitkin Moskovan ydinkeskustassa sijaitsevaa Stolešnikovin kävelykatua, joka on pakkautunut ääriään myöten täyteen pari-kolmekymppisiä kaupunkilaisia. Väenpaljoudesta huolimatta kukaan ei tungeksi, vaan ihmiset antavat kohteliaasti tilaa luoviessani eteenpäin ihmisjoukossa.
 Ilmaan kajahtaa rytmikkäästi toistuva huuto: Meille hän ei ole tsaari!
 On heinäkuun 27. päivä. Auringonsäteet heijastuvat vieressä seisovien mellakkavarusteisten poliisien visiireistä.
 Hetkeä myöhemmin poliisi alkaa pamputtaa  korostetun  rauhallisesti käyttäytyviä mielenosoittajia  ja ottaa kiinni lähes 1 400 ihmistä. Seuraavalla viikolla Moskovan pormestari  Sergei Sobjanin  nimeää vailla ennakkolupaa järjestetyn mielenosoituksen joukkomellakaksi.
 Perusteet siihen ovat heikot, sillä Venäjän lain mukaan joukkomellakointi on väkivaltaista ja aseellista yhteiskuntajärjestystä uhkaavaa rikollista toimintaa, jossa tuhotaan ja ryöstetään omaisuutta. Yhtä kaikki joitakin rauhanomaisia mielenosoittajia uhkaa nyt joukkomellakkaan osallistumisesta kahdeksan vuoden vankeustuomio.
 Moni kaduille lähtenyt nuori on elänyt koko elämänsä yhden miehen hallitessa yhä tiukemmin ottein Venäjää.
 Venäjällä on nähty heinä-elokuussa laajinta Putinia vastustavaa liikehdintää seitsemään vuoteen.
 Protestit alkoivat vaaliviranomaisten päätöksestä  evätä oppositioehdokkaiden pääsy Moskovan paikallisvaaleihin. Se kasvoi nopeasti laajemmaksi liikehdinnäksi, jolla vastustetaan nykyhallinnon itsevaltaisia toimia ja vaaditaan maahan demokratiaa.
 Vladimir Putinin noususta Venäjän johtoon  tuli tässä kuussa kuluneeksi tasan 20 vuotta.
 Moni kaduille lähtenyt nuori on elänyt koko elämänsä yhden miehen hallitessa yhä tiukemmin ottein Venäjää. He vastustavat Putinin korottamista kaikkivoivaksi tsaariksi.
 Kremlissä keksittiin yli kymmenen vuotta sitten kutsua Venäjän poliittista järjestelmää “suvereeniksi demokratiaksi” erotukseksi länsimaiselle vastineelle. Suvereeniudella halutaan korostaa sitä, ettei ulkomailla ole oikeutta puuttua Venäjän poliittisiin oloihin.
 Toisinaan Venäjän järjestelmää taas kutsutaan ohjatuksi demokratiaksi. Silloin puhutaan demokraattisesta valtiosta, jossa on itsevaltaisia piirteitä.
 Kansalaisoikeuksia rajaavan lainsäädännön systemaattinen kiristyminen, median kontrollin tiukentuminen ja lisääntyvä vaalivilppi ovat johtaneet siihen, että nyky-Venäjän järjestelmää ei voi enää luonnehtia minkäänlaiseksi demokratiaksi.
 Venäjällä simuloidaan demokratiaa.
 Maassa toimii näennäisesti länsimaisen demokratian kaltaisia instituutioita, mutta todellisuudessa vaalit, parlamentti, oikeusistuimet ja tiedotusvälineet ovat tiukasti Kremlin ohjailussa. Ne toimivat itsevaltaisen järjestelmän kulisseina.
 Aiemmin valtion takaama talouden kasvu  ja materiaalinen vakaus tuntuivat riittävän venäläisille.
 Nyt jokin raja on tullut vastaan. Suurissa kaupungeissa kasvaa uusi sukupolvi, joka ei hyväksy demokratiaksi pelkkää kulissia.
 Tämän on huomannut myös liuta nuorten suosimia artisteja ja videobloggareita, jotka ovat aiemmin karttaneet kaikkea, mikä voitaisiin tulkita poliittiseksi vaikuttamiseksi. Nyt opposition protesteja on tukenut ja hallinnon toimia arvostellut usea miljoonien venäläisten seuraama somevaikuttaja.
 Idea laillisuudesta ja yksilönvapauksista on ollut vuosisatojen ajan marginaalissa venäläisessä todellisuudessa.
 Venäjällä ei ole juuri perinteitä länsimaisesta   demokratiasta  ja yksilönvapauksien kunnioittamisesta.
 Venäjään perehtynyt brittiläinen tutkija  Keir Giles  kuvailee alkuvuonna ilmestyneessä Moscow Rules -teoksessaan yksilön ja valtion välistä jännitettä.
 Hänen mukaansa yksilön ja valtion suhde ei ole Venäjällä vastavuoroinen vaan sen välillä käydään jatkuvaa taistelua: Valtio pyrkii käyttämään yksilöä raaka-aineena kunnianhimoisten tavoitteidensa saavuttamiseksi samalla kun yksilö etsii keinoja huiputtaa valtiota.
 Idea laillisuudesta ja yksilönvapauksista on ollut vuosisatojen ajan marginaalissa venäläisessä todellisuudessa. Kyse ei ole pelkästään 70 vuotta kestäneestä kommunismin ajasta tai sen jälkeisestä lyhyestä demokratiakokeilusta, joka jäi monien muistiin kaaoksen aikakautena.
 Venäläisiltä yksinkertaisesti puuttuu historiansa aikana myönteiset demokratiakokemukset.
 Siksi ei olekaan yllättävää, että valtionjohdon lisäksi myös monet kansalaiset halveksivat demokratiaa.
 Venäjällä on sivustoja, jotka kääntävät ulkomaisia lehtitekstejä venäjäksi ilman niiden kirjoittajien lupaa. Seurasin keskustelua, jota käytiin Venäjän valtiollisen Rossija Segodnja -mediatalon InoSMI-sivuston Yleltä ottaman artikkelin yhteydessä.
 Kiinnitän venäjäksi käännetyssä  jutussa  huomiota maan demokratian surkeaan tilaan. Venäjän demokratiakehitys ottaa vuosi vuodelta takapakkia kansainvälisissä mittauksissa. Esimerkiksi arvostetussa  Economist Intelligence Unitin demokratia-indeksissä  Venäjän hallinto luokitellaan autoritääriseksi
 Tämä ei kuitenkaan huoleta kaikkia.
 – On hyvä, että Venäjällä ei ole demokratiaa. Muuten länsimaiset ”demokraatit” olisivat kauan sitten nielleet maan, nimimerkin takaa kommentoiva lukija kirjoittaa.
 Venäjällä demokratia nähdäänkin usein heikkouden merkkinä.
 Seuratessani nuoria venäläisiä , jotka lähtevät osoittamaan mieltä siitäkin huolimatta, että vastassa on kovia otteita käyttävä poliisi ja usein mielivaltaisesti tuomitseva oikeuslaitos en voi tulla kuin täysin päinvastaiseen lopputulokseen.
 Demokratia ja sen puolustaminen vaativat venäläisiltä ennennäkemätöntä rohkeutta.
 Erkka Mikkonen
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioista ja korostaa, että Venäjää ja venäläisiä ei pidä sekoittaa keskenään.
 Aiheesta voi keskustella pe 30.08. klo 16.00 asti.

Erkka Mikkonen: Tavallisilta venäläisiltä vaaditaan nyt ennennäkemätöntä rohkeutta


Summary: Ensihoitajien työvuoroja on lyhennetty rajusti suuressa osassa maata.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Osa ensihoitajista on tyytymättömiä 12 tunnin työvuoroihin.
 Perinteisesti ensihoitajat ovat tehneet 24 tunnin vuoroja. Vuorokauden mittaiset vuorot ovat perua ajoilta, kun ensihoito toimi pelastuslaitosten alaisuudessa. Ensihoitajien työajat ovat noudattaneet palomiesten työaikoja, joilla työvuorot ovat tyypillisesti vuorokauden mittaisia.
 Vuorokauden mittaisista ensihoitajien työvuoroista on viime vuosina luovuttu monin paikoin, kun ensihoito on siirtynyt pelastuslaitoksen alaisuudesta sairaanhoitopiirille. Useammasta sairaanhoitopiiristä arvioidaan, että 24 tunnin työvuorot ovat nykyään harvinaisia.
 Tällä hetkellä keskustelu ensihoitajien työvuoroista käy kuumana Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirissä Eksotessa.
 Eksoten ensihoito siirtyi 24 tunnin työvuoroista kaksivuorojärjestelmään keväällä 2018. Yle kertoi aiemmin, että muutos onkasvattanut ensihoidon henkilöstökuluja.
 Ylen haastattelemien ensihoitajien ja luottamusmies  Mika Vanhasen  mukaan suurin osa ensihoitajista vastusti kaksivuorotyöhön siirtymistä. Suuri osa Eksoten ensihoitajista myös on sitä mieltä, että työaikamuutos on lisännyt työn kuormittavuutta, ylitöitä sekä vähensi työtyytyväisyyttä.
 Yle haastatteli tätä juttua varten kahta ensihoitajaa. He haluavat kertoa kokemuksistaan nimettöminä, koska pelkäävät työpaikkansa puolesta.
 Hurjia vaihteluita työrytmissä
 Eksoten ensihoitajan työvuoro on nykyään 12 tuntia 15 minuuttia. Ensihoitajat kertovat, etteivät voi jättää hälytyskeikkaa kesken, vaikka työvuoro päättyisikin. Näistä tilanteista syntyy ylitöitä.
 – Työvuoroja on aiempaa enemmän, joten vuoronvaihtoihin liittyvien ylitöiden määräkin on lisääntynyt, ensihoitaja kertoo.
 Ensihoitajien luottamusmies, kenttäjohtajana työskentelevä Mika Vanhanen vahvistaa, että ylitöitä voi syntyä yhdessä vuorossa useita tunteja.
 – Se aiheuttaa paljon työssäjaksamisongelmaa, kun työajat venyvät, Vanhanen sanoo.
 Yksi suurimmista ongelmista on ensihoitajien mielestä työvuorojen rytmitys. Ensihoitaja tekee aamuvuoron ja sen jälkeen yövuoron, mistä seuraa kolme vapaapäivää. Tällä rytmillä viikkotyötunnit – 38 tuntia 45 minuuttia – eivät kuitenkaan tule täyteen.
 Silloin ensihoitajat tekevät vaihtelevasti niin sanottuja täytevuoroja. Tunteja voi kerryttää myös koulutuksissa.
 Toisaalta joillakin viikoilla työtunteja on ensihoitajien mukaan lähes tuplasti enemmän kuin pitäisi, jopa 60–70 tuntia. Toisen Ylen haastatteleman ensihoitajan mielestä 24 tunnin työvuorot olivat potilasturvallisempia, kun niitä verrataan 60 tunnin työviikkojen aiheuttamaan väsymykseen.
 – Viimeisissä vuoroissa mennään puolivaloilla, varsinkin jos lopussa on yövuoroja, ensihoitaja sanoo.
 Etelä-Karjalassa ensihoitaja saattaa mennä hälytyskeikalle yksinkin. Kare Lehtonen/Yle
 "Inhimillinen virhe"
 Eksoten palvelupäällikön  Jan-Erik Palviaisen  mukaan 60 tunnin työviikkoja ei missään nimessä suunnitella. Se ei ole työaikalainsäädännön mukaan edes sallittua.
 – Kyse on varmasti inhimillisestä virheestä työvuorosuunnittelussa. Ensihoitajilla on myös mahdollisuus tehdä työvuorojen vaihtoja. Tällaisia on voinut tulla, jos he eivät ole seuranneet omaa viikkotuntimäärää. Sekään ei ole hyväksyttävää, Palviainen kommentoi.
 Palviaisen näkemys potilasturvallisuudesta on päinvastainen kuin ensihoitajilla. Palviaisen mukaan kaksivuorojärjestelmä on lisännyt potilasturvallisuutta.
 – Haluaisitko olla potilaana ensihoitajalla, joka on vaikka ajanut 12 tuntia keikkaa ja tulee sen jälkeen hoitamaan väsyneenä kello 3 yöllä? Palviainen kysyy.
 Lainsäädäntö estää pitkät vuorot
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn pääluottamusmies  Sanna Topra  Eksotesta kertoo, että ensihoitajien kokemuksia vastaavia viestejä on kantautunut myös hänelle.
 – Työstä toipuminen on huonompaa, kun työvuoroja on aiempaa enemmän. Ensihoitajat ovat raportoineet myös lyhyemmiksi jääneistä lepotauoista, Topra kertoo.
 Tehyssä ensihoitajien työajat ovat aiheuttaneet keskustelua jo pitkään.
 – 24 tunnin vuorot ovat olleet alalla toimivampi järjestelmä, toteaa Tehyn edunvalvonta-asiantuntija  Maija Wilskman .
 Ensihoitajien työmäärä on kuitenkin lisääntynyt paikoitellen niin paljon, että vuorokauden mittaiset työvuorot eivät enää onnistu. Työaikalain mukaan vuorokauden mittaisessa työvuorossa saa tehdä töitä 12 tuntia. Muun ajan työntekijä on valmiudessa.
 Paikoin työtunnit ovat paukkuneet yli suuren työmäärän takia.
 – Monissa paikoissa ensihoitajat tekevät yhä enemmän tukitoimia esimerkiksi kotihoidossa, Wilskman sanoo.
 Tehyn suositus on, että ensihoitajan työvuoro kestäisi kaksivuorojärjestelmässä 12,5 tuntia. Työvuorot menisivät osittain päällekkäin.
 – Se tuo joustoa esimerkiksi työvuoron lopulla tuleviin keikkoihin, Wilskman sanoo.
 Osa palannut 24 tunnin työvuoroon
 24 tunnin työvuoroille tarvitaan poikkeuslupa aluehallintovirastosta. Lupahakemukset käsittelee Lounais-Suomen aluehallintovirasto.
 Aluehallintovirastolla ei ole täysin kattavaa kuvaa siitä, kuinka monella alueella ensihoitajat tekevät 24 tunnin työvuoroja tällä hetkellä. Viime vuonna poikkeuslupa myönnettiin seitsemälle sairaanhoitopiirille.
 Aluehallintovirasto voi myöntää poikkeusluvan enintään kahdeksi vuodeksi.
 Joillakin alueilla on päätetty kokemusten perusteella palata 24 tunnin vuoroihin.
 Pelastusalan ammattilainen -lehti kertoi elokuun alussa neljästä pohjoiskarjalaisesta kunnasta, joissa kokeillaan paluuta 24 tunnin työvuoroihin.
 Keski-Pohjanmaalla vuorokauden mittaisiin työvuoroihin päädyttiin muutama vuosi sitten. Ensihoitajat ehtivät tehdä reilun vuoden kaksivuorotyötä.
 Ambulanssi ei pääse liikkeelle, jos toinen ensihoitaja ei ole töissä. Heli Mälkiä / Yle
 Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten ensihoitopäällikkö  Oskar Hagström  sanoo, että syitä oli lukuisia. 24 tunnin vuorot ovat kustannustehokkaita.
 – Se myös edistää rekrytointia, mikä on pienelle sairaanhoitopiirille tärkeää. Lisäksi henkilökunta tekee mieluiten 24 tunnin työaikaa, Hagström kertoo.
 Hagström huomauttaa, että jokainen alue on erilainen.
 – Meidän alueellamme olosuhteet ja tehtävien määrä ovat tällä hetkellä sellaiset, että 24-tuntisia työvuoroja voidaan tehdä.
 Etelä-Karjalassa ensihoitajat vetosivat viime keväänä työnantajaansa 24 tunnin työvuorojen palauttamiseksi. Adressin allekirjoitti 64 ensihoitajaa.
 Allekirjoittajien määrä on suuri, kun sen suhteuttaa Eksoten ensihoitajien määrään. Palkkalistoilla on 145 ensihoitajaa.
 Adressin luovuttamisen jälkeen Eksoten johtohenkilöt, ammattiliittojen edustajat ja ensihoitajien valitsemat edustajat pitivät palaverin. Palvelupäällikön mukaan siellä käytiin läpi muutokseen johtaneet syyt vielä kertaalleen sekä muutoksista kertyneet kokemukset.
 12 tunnin työvuoroja päätettiin jatkaa.
 Eksoten ensihoitajat kertovat, että osa kollegoista alkoi työvuoromuutosten jälkeen pohtia alanvaihtoa. Jotkut ovat työpaikkaa vaihtaneetkin.
 – On aikamoinen aivovuoto, jos kokeneet haluavat lähteä muualle, yksi ensihoitaja pohtii.
 Sekamallista huonoja kokemuksia
 Eksotessa kaksivuorojärjestelmään siirryttiin nimenomaan työtuntien ylittymisen takia. Palvelupäällikkö Jan-Erik Palviaisenmukaan ensihoitajat ottivat esimiehiinsä yhteyttä tuntien ylittymisen takia ja vaativat, että työnantaja reagoi työmäärään.
 – Yksittäiset työntekijät kertoivat vievänsä asian aluehallintoviraston käsiteltäväksi, mikäli asiaan ei puututtaisi.
 Selvitysten jälkeen Eksote päätti luopua vuorokauden mittaisista työvuoroista. Etenkin Lappeenrannassa ja Imatralla tehtävämäärät ovat sen verran suuria, että 12 tuntia ylittyy helposti. Palviaisen mukaan kyse on suurilta osin myös työturvallisuudesta.
 – Pohdimme sitä, että voisiko haja-asutusalueilla olla edelleen 24 tunnin työaika. Tällainen sekamallikin on mahdollinen. Olemme kuitenkin kuulleet muualta, että ensihoitajat kokevat olevansa eriarvoisessa asemassa, jos toiset tekevät erilaisia työvuoroja kuin toiset, Palviainen sanoo.
 Ambulanssi voi joutua keikalle kauaskin. Henrietta Hassinen / Yle
 Toukokuussa 2018 voimaan tulleen muutoksen jälkeen Eksote on selvittänyt ensihoitajien työssä jaksamista kahteen otteeseen. Ensimmäinen kysely tehtiin viime marraskuussa, toinen viime keväänä.
 Kevään vastausten perusteella työhyvinvointi on heikentynyt jonkin verran syksystä. Palviainen sanoo kantavansa työhyvinvoinnista huolta.
 – Mutta pitää nostaa sekin asia esille, että työhyvinvointi on kokonaisuutena enemmän kuin työaika. Siitä ovat osittain esimiehet vastuussa, mutta hyvin iso rooli omasta työhyvinvoinnista on jokaisella työntekijällä ylipäätään.
 Ambulanssit seisovat
 Etelä-Karjalassa syntyy ensihoitajien mukaan ylitöiden takia myös tilanteita, joissa ambulanssit seisovat asemilla.
 Esimerkiksi pitkäksi venyneen iltavuoron jälkeen ensihoitaja ei voi välttämättä mennä aamuvuoroon kello 8, kun hän odottaa lepoajan täyttymistä. Ensihoitajilla on työvuorojen välissä 11 tunnin lepoaika.
 – Auto on tauolla siihen asti, kun ihminen tulee töihin, toinen ensihoitaja kertoo.
 Pienemmissä kunnissa tämä tarkoittaa sitä, että kunnan ainoaambulanssi ei ole käytettävissä. Silloin ambulanssi tulee toiselta paikkakunnalta.
 Eksote pyrkii järjestämään sijaisen lepoajalla olevalle ensihoitajalle. Ensihoitajien kokemusten mukaan aina se ei onnistu.
 Eksoten palvelupäällikön Jan-Erik Palviaisen korviin ei ole kantautunut, että ambulansseja olisi vastaavissa tilanteissa seisonut ainakaan suurissa määrin. Palviaisen mukaan näissä tilanteissa vaihtoehtoina ovat sijainen tai ylitöiden teettäminen.
 – Myös ensihoidon kenttäjohtaja arvioi, pystyykö yksikkö olemaan pois valmiudesta lyhyen tovin, Palviainen sanoo.
 Kuinka kauan ambulanssi sitten voi olla pois valmiudesta? Palviaisen mukaan sellaista aikaa on mahdotonta määritellä, sillä tilanteet elävät.
 Hän huomauttaa, että ambulanssi voi normaalissakin tilanteessa olla siirtokuljetustehtävällä useita tunteja. Silloin aluetta hoidetaan muilla yksiköillä.
 – Siihen pitää reagoida, jos ambulanssi alkaa olla 2–3 tuntia pois valmiudesta etenkin alueella, missä on vain yksi ambulanssi.
 Tyytyväisiäkin on
 Palvelupäällikkö Jan-Erik Palviainen huomauttaa, että Eksotessa on myös kaksivuorojärjestelmään tyytyväisiä ensihoitajia. Tyytyväiset kokevat jaksamisensa parantuneen.
 Lisäksi kouluttautuminen onnistuu aiempaa paremmin.
 Myös pääluottamusmies Sanna Topra Eksotelta kertoo saaneensa viestejä kaksivuorojärjestelmään tyytyväisiltä ensihoitajilta.
 – Kaikki eivät ole sitä vastaan, Topra kertoo.

Työvuorojen lyhentämisen erikoinen seuraus – ensihoitajat painavat jopa 60 tunnin viikkoja ja pelkäävät vaarantavansa potilaiden turvallisuuden


Summary: Lukiolaisten digitaidot vaihtelevat, minkä pelätään vaikuttavan oppimistuloksiin. Opettajat eivät silti kaipaa entisiä opetusvälineitä.

Matematiikan sähköiseen opetukseen liittyy monia ongelmia, mutta opettajat eivät toivo paluuta perinteisempiin opetus- ja koemenetelmiin. Erojen tietoteknisissä taidoissa on pelätty jopa aiheuttavan eroja oppimistuloksissa, sillä osalla oppilaista taidot ovat riittämättömät digitaalisen koulunkäynnin kannalta.
 Ylen lukion matematiikanopettajille tekemän kyselyn mukaan opettajat näkevät digiopetuksessa myös hyötyjä, eikä kukaan kyselyyn vastanneista haluaisi luopua siitä.
 Viime keväänä ensimmäisen  kerran sähköisesti järjestetyt matematiikan ylioppilaskirjoitukset  puhuttivat heti kirjoitusten jälkeen.  Myös Ylen kyselyssä varsinkin pitkän matematiikan koetta pidettiin epäonnistuneena.
 – Mielestäni yo-kirjoituksen sähköistäminen meni siinä pieleen, että se vain sähköistettiin. Se olisi pitänyt kokonaan uusia, niin sisältö kuin toteutuskin, kirjoittaa vastauksessaan opettaja Päijät-Hämeestä.
 Myös opiskelijat pitivät kevään matematiikan koetta epäonnistuneena. Ylioppilastutkintolautakunnan kokelaskyselyssä yli puolet antoi kokeelle kouluarvosanan kuusi tai vähemmän.
 Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteerin  Tiina Tähkän  mukaan kokeen jälkeen palautetta on kuitenkin tullut lähinnä kokeen sisällöstä, aihealueista ja soveltuvuudesta opetussuunnitelmaan.
 – Erot koetuloksissa tulivat matematiikan osaamisesta, sanoo Tiina Tähkä.
 YTL ei arvioi koetulosten kehittymistä yhden kokeen perusteella, joten vielä on liian aikaista sanoa, vaikuttiko digitaalinen koejärjestely tuloksiin. Matematiikassa koe oli kokonaan sähköinen keväällä ensimmäistä kertaa.
 Ylioppilastutkintolautakunta vastasi  keväällä Ylen Abitreenien kokoamaan palautteeseen  sähköisestä matematiikan yo-kokeesta.
 Erot digitaidoissa eriarvoistavat oppilaita?
 Yle pyysi elokuun lopulla sähköpostitse lukion matemaattisten aineiden opettajilta vapaamuotoisia näkemyksiä digitaalisista opetus- ja koejärjestelyistä matemaattisten aineiden opetuksessa.
 Kyselyyn vastanneista valtaosa opettaa Helsingin ja pääkaupunkiseudun lukioissa, mutta näkemyksiä saatiin myös Päijät-Hämeestä, Pirkanmaalta ja Keski-Suomesta. Pohjoisimmat vastaukset tulivat Lapista.
 Kyselystä nousi esiin myös opettajien ja opiskelijoiden digitaitojen puute.
 – Oppilaiden kuvitellaan osaavan käyttää laitteita ja ohjelmistoja tuosta noin vain. Todellisuus on kuitenkin aivan toinen, kirjoittaa yliopistonopettaja, joka kouluttaa tulevia matematiikan aineenopettajia.
 Torniolaiset abiturientit  Iina Jauhola  ja  Miia Kariluoto  ovat havainneet lukio-opinnoissaan, että digitaitojen kartuttaminen jo peruskoulussa olisi tärkeää.
 – Meillä ensimmäisellä matematiikankurssiin sisällytettynä oli myös tietotekniikan kurssi. Se oli tosi hyödyllinen varsinkin niille, jotka eivät olleet tietotekniikkaa aiemmin opiskelleet, sanoo Miia Kariluoto.
 Myös kasvatustieteiden tiedekunnan koulutusdekaani  Sari Harmoinen  Oulun yliopistosta korostaa pohjataitojen tärkeyttä.
 – Lukioissa voidaan tarjota jonkinlaista lisätukea jos sitä tarvitaan, koska oppimisprosessit muuttuvat erilaisiksi eri koulutusasteilla. Perustaidot pitäisi tulla jo perusopetuksen puolella, Harmoinen sanoo.
 Suurinta tuskaa lukionopettajille aiheuttavat opetuksessa käytettävät sovellukset ja niiden kanssa näprääminen.
 – Nyt kaiken huomion vie se, että miten ala- ja yläindeksi nyt taas kirjoitettiinkaan ja mistä löytyy nuoli tai peräti kaksipäinen nuoli, kertoo päijäthämäläinen opettaja.
 Lisäkoulutusta ei ole saatu tarpeeksi, ja opettajat ovat joutuneet luottamaan vertaistukeen. Tämä on havaittu myös Matemaattisten Aineiden Opettajien Liitto MAOL:ssa, sanoo pedagoginen kehittäjä  Jasmin Välimäki .
 – Esimerkiksi se kuormittaa opettajia, että he joutuvat toimimaan oppilaiden IT-tukihenkilöinä ilman koulutusta siihen, Välimäki sanoo.
 Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteerin Taina Tähkän mukaan ensimmäisestä digitaalisesta matematiikan ylioppilaskokeesta tuli paljon palautetta, mutta se liittyi varsinkin kokeen jälkeen enemmänkin sen vaikeuteen kuin koejärjestelyyn. Elise Tykkyläinen / Yle
 Digiopetus mahdollistaa syventämisen ja visualisoinnin
 Digitalisaation ehdottomaksi eduksi lukionopettajat laskevat sen, että yksilöllinen opetus on mahdollista toisin kuin aikanaan.
 – Välillä on voinut keskittyä vaikeampiin sisältöihin ja jättää rutiinilaskut vähemmälle, arvioi pääkaupunkiseudulla työskentelevä lukion opettaja.
 Opettajat ovat nykyisin aiempaa paremmin selvillä, miten oppilaat etenevät ja milloin he kokevat osaavansa käsiteltävän asian. Samaa mieltä on myös Ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri Tiina Tähkä.
 – Digitaalisessa koeympäristössä pystytään aiempaa paremmin mittaamaan nimenomaan opetussuunnitelmassa asetettuja oppimistavoitteita, Tähkä sanoo.
 Tietokoneiden vahvuuksiin kuuluu myös niiden mahdollisuus visualisoida opeteltavat asiat.
 – Sähköiseen oppimateriaaliin liitetyt animaatiot ja appletit havainnollistavat matematiikan ja fysiikan käsitteiden merkityksiä. Opiskelijat näyttävät katsovan mielellään matematiikan ja fysiikan kirjaan liitettyjä opetusvideoita. Fysiikan videoissa voidaan näyttää sellaisia luonnon ilmiöitä, joita koulussa ei voi demonstroida, listaa espoolaisopettaja digitalisaation tarjoamia mahdollisuuksia.
 Toisaalta tietokoneet voivat tunneilla viedä opiskelijan huomion aivan vääriin asioihin.
 – Kiusaus siirtyä Netflixiin tehtävien sijaan voi olla joillekin liian suuri. Tässä on riski, että tippuu kelkasta sekä oppiaineen että tekniikan osalta, muistuttaa puolestaan helsinkiläinen opettaja.
 Matematiikalla on iso merkitys jatko-opintojen kannalta
 Matematiikanopettajat tuntevat olevansa entistä suuremmassa vastuussa, kun  matematiikan ylioppilasarvosanan merkitys  yliopistojen sisäänpääsyssä kasvaa. Opettajan panostuksella on suuri merkitys jatko-opiskelupaikan kannalta.
 – Opettajat toivovat työrauhaa ja sitä, että rutiinit päivätyössä saataisiin kuntoon, sanoo MAOL:n Jasmin Välimäki.
 Lukiossa ryhmäkoot ovat suuret matemaattisissa aineissa, niin matematiikassa, fysiikassa kuin kemiassakin. Yli 30 opiskelijan kurssit eivät ole poikkeuksellisia, riippumatta onko kyseessä pakollinen vai soveltava kurssi.
 – Opettaja ehtii käymään yhteisesti ohjelmat läpi oppitunnilla, mutta hänellä ei mitenkään riitä aika opiskelijoiden henkilökohtaiseen ohjaukseen ohjelmien käytössä, kirjoittaa helsinkiläisvastaaja.
 Yksikään kyselyyn vastanneista ei halunnut luopua sähköisistä opetusympäristöistä. Itse asiassa viime aikoina kehitys näyttää menevän oikeaan suuntaan.
 – Nyt ollaan mielestäni kulkemassa oikeaan suuntaan kun on alettu miettiä missä digitalisaatiosta oikeasti on hyötyä ja kohdennettu käyttö siihen, kiteyttää päijäthämäläinen opettaja.
 Mitä ajatuksia artikkeli herätti? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 40 271 kokelasta tavoittelee ylioppilastutkintoa – Ensimmäistä kertaa kaikki kokeet suoritetaan digitaalisesti
 Kemian ja fysiikan yo-kokeisiin vastataan nyt ensimmäistä kertaa sähköisesti – tekniikkaa ei tarvitse jännittää, jos sisällöt ovat hallussa
 Syökö pitkän matikan suosio yleissivistystä? Yle kysyi rehtoreilta – "Opiskelijoiden jaksaminen on heikentynyt ja taito- sekä taideaineiden opiskelu on vähentynyt"

"Kiusaus siirtyä Netflixiin tehtävien sijaan voi olla joillekin liian suuri" – Kysyimme opettajilta, mitä sähköisessä matematiikan opetuksessa on pielessä?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomella on paljon isoja raidehankkeita tyrkyllä 2020-luvulle – mutta miten käy EU-tukien?
 Tunnin junat Turkuun ja Tampereelle, Pisara-rata, lisää kiskoja pääradalle... Suomi on piirtänyt paperille  useita jättihankkeita , joilla maan raideliikenne nostettaisiin uudelle tasolle. EU-tuet uhkaavat kuitenkin jäädä saamatta, sillä Suomelta puuttuu kunnollinen suunnitelma siitä mitä tehdään ja milloin. Raidehankkeilla olisi momentum: EU ei enää tue esimerkiksi moottoriteiden rakentamista lainkaan.
 Elinkeinoministeriö käynnistää tuhansia työpaikkoja koskevan alueellistamisselvityksen
 Elinkeinoministeriö aikoo selvittää perin pohjin ovatko organisaatioiden nykyiset sijainti- ja toimipaikat parhaat mahdolliset. Matti Myller / Yle
 Elinkeinoministeri  Katri Kulmunin  (kesk.) mukaan elinkeinoministeriö on käynnistämässä syyskuun aikana jopa 3700 työpaikkaa koskevan  alueellistamisselvityksen . Ministeriössä kartoitetaan pitäisikö sen hallinnonalaan kuuluvia työtehtäviä siirtää Helsingistä maakuntiin. Oppositiopuolue Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  sanoo suhtautuvansa mahdollisiin uusiin alueellistamishankkeisiin varauksella.
 Trump perui matkansa Puolaan Yhdysvaltoja lähestyvän hurrikaanin vuoksi
 Ihmisiä täyttämässä hiekkasäkkejä kotiensa suojaksi Casselberryssä, Floridassa. Lehtikuva
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on perunut vierailunsa Puolaan Floridaa  lähestyvän hurrikaani Dorianin  vuoksi. Trump ilmoitti, että Puolaan matkustaa hänen sijastaan varapresidentti  Mike Pence.  Trumpin oli määrä osallistua Puolassa toisen maailmansodan alkamisen 80-vuotisjuhlallisuuksiin. Trump kertoi haluavansa varmistaa, että kaikki liittovaltion resurssit ovat käytössä, kun myrsky iskee.
 Maailman suurin lasten joukkouhrauspaikka? Jo 227 lapsen luurangot kaivettu ylös Perussa
 Trujillon kansallisen yliopiston johtava arkeologi uskoo, että lapsiuhreja löydetään arkeologiselta kaivaukselta vielä lisää. Lehtikuva
 Perussa on kaivettu ylös 227 lapsiuhrin luurangot arkeologiselta kaivaukselta, jonka tutkijat uskovat olevan maailman suurin lasten  joukkouhrauspaikka  useamman vuosisadan takaa. Arkeologit ovat tehneet viime vuodesta lähtien kaivauksia Huanchacon turistikaupungissa Pohjois-Perussa lähellä maan kolmanneksi suurinta kaupunkia Trujilloa.
 Sateita ja ukkosia – viikonlopuksi poutasäätä
 Sääennuste perjantaille 30. elokuuta.  Yle
 Säärintama liikkuu perjantaina Suomen yli itään ja sade- ja ukkoskuuroja tulee niin etelässä kuin pohjoisessakin. Lännessä ja etelässä sadekuurot voivat olla voimakkaita. Illalla sateet väistyvät itään ja sää alkaa poutaantua lännestä alkaen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomella monta isoa raidehanketta – miten käy EU-tukien, Trump perui Puolan-matkansa hirmumyrskyn takia, tänään sateita ja ukkosia


Summary: Poliisi teki pidätyksiä ennen lauantaiksi suunniteltua, etukäteen kiellettyä mielenosoitusta.

Hongkongilainen aktivisti  Joshua Wong  on pidätetty mielenosoitusviikonlopun alla.
 Wongin puolue Demosisto kertoi Twitterissä, että Wong työnnettiin yhtäkkiä yksityiseen pikkubussiin kadulla ja hänet on viety pääpoliisiasemalle. Demosiston asianajajat ovat alkaneet työstää tapausta.
 Wong nousi vuonna 2014 demokratiaa vaatineen Sateenvarjoliikkeen kärkihahmoksi. Hän oli jo aiemmin tänä kesänä vankilassa viiden viikon ajan oikeuden halventamisesta ja vapautui kesäkuussa.
 Wongin ohella kaksi muutakin demokratia-aktivistia on pidätetty. He ovat Demosisto-puolueen jäsen  Agnes Chan  ja Hongkongin itsenäisyyttä vaativan, kielletyn Hongkongin kansallispuolueen perustaja  Andy Chan.
 Pidätykset tapahtuivat ennen lauantaiksi suunniteltua mielenosoitusta, jonka poliisi on kieltänyt etukäteen.
 Demokratiaa vaativat mielenosoitukset ovat jatkuneet Hongkongissa kesäkuun puolivälistä lähtien.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongissa aktivisti Wong vapaaksi – Vaati heti Hongkongin Kiina-mielistä johtajaa eroamaan
 Yle Hongkongissa: Nuori opiskelija on valmis puolustautumaan poliisia vastaan vaikka voimakeinoin – Suurmielenosoitus sateessa sujui silti rauhallisesti
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"

Sateenvarjoliikkeen keulahahmona tunnetuksi tullut aktivisti Joshua Wong pidätettiin Hongkongissa


Summary: EU ei tue tiehankkeita käytännössä enää ollenkaan. Syynä on ilmastonmuutos.

Valmistautumisen puute uhkaa Suomen 2020-luvun isoja raidehankkeita.
 Paperilla on useita isoja ja kunnianhimoisia hankkeita: Pisara-rata, lentorata ja itärata, tunnin junat Tampereelle ja Turkuun, lisäraiteet pääradalle Helsingistä Ouluun sekä raideyhteys Ruotsin puolelle Luulajaan – ja sokerina pohjalla korkealentoisimmat ja kalleimmat visiot eli tunneli Tallinnaan ja Jäämeren rata.
 Useimmat ovat miljardihankkeita, joissa EU-tuki on tärkeässä roolissa.
 Suomi uhkaa kuitenkin jäädä EU-tukikelkasta. Suomelta puuttuu kunnollinen raidesuunnitelma, ja kilpailu tukisummista on kiristymässä entisestään kun raiteita rakennetaan kiivaasti ympäri Eurooppaa.
 "Nyt on kiire"
 Isoin ongelma on, että Suomelta puuttuu iso kuva. Hankkeet ovat yksittäisiä sirpaleita ja vaihtuvien hallitusten armoilla.
 Nyt valtio valmistelee ensimmäistä Ruotsin mallin mukaista 12-vuotista liikenteen kehittämisen  kokonaissuunnitelmaa , jossa hankkeiden tärkeysjärjestys ja aikataulutus laitettaisiin yksiin kansiin.
 Ilman sitä projektien ja EU-tukien ajoittaminen yhteen on hankalaa.
 – Nyt on kiire, sanoo logistiikkakonsulttiyhtiö WSP Finlandin johtaja ja liikennetekniikan professori  Jorma Mäntynen .
 – Jotta EU-tukia voidaan saada, suunnitelmien pitää olla valmiina kun rahaa seuraavan kerran jaetaan. Tästä esimerkiksi pääradan varrella olevat maakuntaliitot ovat pitäneet meteliä.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Virstanpylvääksi kalentereihin on piirretty vuosi 2021, jolloin alkaa EU:n seuraava kuusivuotinen budjettikausi.
 Se merkitsee samalla kovasti odotetun ja lobatun tilaisuuden aukeamista Suomelle: päärata Helsingistä Ouluun ja edelleen Tornioon pääsee mitä todennäköisimmin mukaan EU:n tärkeimpien yhteyksien ydinverkkoon.
 Kirjaus on tärkeä, sillä EU myöntää tukia käytännössä vain näille ydinverkon ratahankkeille. Päärata olisi Suomen toinen ydinverkkoon päässyt yhteys. Poikittaisrata Turusta Helsingin kautta Venäjälle on jo mukana.
 Mäntysen mukaan pääradan saaminen mukaan ydinverkkoon on Suomelle elintärkeää.
 – Päärata on kaikilla mittareilla oma lukunsa. Sen varrelle sijoittuu tärkeitä kaupunkiseutuja ja vahvoja teollisuus- ja logistiikkakeskittymiä, Mäntynen sanoo.
 Mikä tehdään ensin?
 Isoista hankkeista lähimpänä toteutumista ovat tunnin junat, lisäraiteet Tampereelta pohjoiseen ja Pisara-rata.
 Kauimpana ovat Jäämeren rata ja tunneli Tallinnaan. Niiden EU-tukikelpoisuuskin riippuu siitä, nähdäänkö ne ylipäätään tarpeellisiksi kansainvälisestä näkökulmasta.
 Uuden hallituksen selvityksiin ottamat lentorata Keravalta Helsinki–Vantaan lentoasemalle ja idän oikorata Helsingistä Porvooseen ja edelleen Kouvolaan jäänevät myös pitemmän aikavälin hankkeiksi.
 Idän oikorata toisi raiteet satelliittikaupunki Porvooseen ja lentorata maakuntien junamatkustajat suoraan lentoasemalle ilman vaihtoa lähijuniin Vantaalla tai Helsingissä.
 Yksi kiinnostava pullonkaula on sähköistämätön rataosuus Suomen ja Luulajan välillä. Junayhteys Oulusta Luulajaan saataisiin liikennöitävään kuntoon halvalla, arviolta 10–15 miljoonalla eurolla.
 Yhteyden avaamiseen ei ole ollut riittävää kiinnostusta Suomen tai Ruotsin puolelta. Koko Euroopan karttaa tarkasteltaessa kyseessä on kuitenkin suorin mahdollinen ratayhteys Suomesta kohti manner-Eurooppaa, ja Luulaja on Suomen pääradan tavoin pääsemässä mukaan EU:n ydinverkon piiriin.
 Ruotsi on omassa luokassaan
 Ruotsissa ratainvestoinnit ovat Suomea pitemmällä ja EU:sta saadut tuet sen mukaiset.
 Kuluvalla budjettikaudella 2014–2020 Ruotsi on saanut tukia rataverkkoonsa 153 miljoonaa euroa, kun Suomi on joutunut tyytymään 18 miljoonaan euroon.
 – Meillä ei ole ollut sopivia hankkeita haettavana. Aiemmin esimerkiksi E18-tie [Turusta Vaalimaalle] sai paljon EU-tukea. Mutta nyt tiehankkeille ei juuri enää myönnetä tukea ilmastosyistä. Rahat suunnataan ratoihin, sanoo rakennusneuvos  Juha Parantainen  liikenne- ja viestintäministeriöstä (LVM).
 Euroopan komissio, Harri Vähäkangas / Yle
 Taustalla on ilmastonmuutoksen torjuminen, mikä suuntaa käytännössä kaikki EU-tukirahat rautateihin. Moottoriteiden rakentamista EU ei enää tue kuin korkeintaan uusissa jäsenmaissa koheesiotukien kautta.
 Suomen ratahankkeet kuluvalla tukikaudella ovat olleet hyvin pieniä. Suurin yksittäinen EU-tukea saanut hanke on Kouvolan rahtiterminaali, jonka on määrä valmistua vuonna 2023 ja liittää Suomi tiiviimmin Kiinan moderniin silkkitiehen. Se on EU-hankkeeksi pieni – tukea on tullut alle kymmenen miljoonaa euroa.
 Kun raidehankkeita ei ole ollut, Suomi on keskittynyt satamiin. Yli puolet Suomen saamista EU:n väylätuista on mennyt "merten moottoriteiksi" kutsuttuihin satamien välisiin logistiikkahankkeisiin.
 EU-tuki ei ratkaise, mutta on tärkeä
 Ilman EU-tukiakin Suomi tekee koko ajan raideinvestointeja. Mutta tuen kautta tuleva "EU-alennus" on miljardiluokan hankkeissa tuntuva ja helpottaisi jättihankkeiden toteuttamista.
 Varsinaisiin rakentamiskuluihin EU maksanee 2020-luvulla keskimäärin 10–20 prosentin tuen. Maksimi on 30 prosenttia, mutta hanketulva johtanee osuuksien pienenemiseen. Suunnittelukuluja EU tukee edelleen 50 prosentin osuudella.
 Joka tapauksessa mahdollisuuksia tulee rutkasti lisää, jos päärata pääsee ydinverkkoon.
 – Pääradassa ja sen jatkeissa on vaikka kuinka paljon sopivia hankkeita, sanoo LVM:n rakennusneuvos Parantainen.
 Europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  on puhunut jopa  600 miljoonan euron tukipotista  seuraavalle kuusivuotiskaudelle 2021–2027. Mutta myös Väyläviraston erityisasiantuntijan  Arto Tevajärven  mukaan nyt on korkea aika saada aikaan kokonaissuunnitelma.
 – Naapurimaissa semmoinen on jo käytössä. Vain pitkäjänteisellä suunnittelulla hankkeita voidaan ajoittaa yhteen EU-tukien kanssa.
 EU-rahoitus ei suoraan ratkaise tai ohjaa yhdenkään hankkeen kohtaloa, Tevajärvi huomauttaa.
 – Lähtökohta on tietysti se, että kaikki tehdään ensisijaisesti kansallisista tarpeista. Pelkkien tukien takia väyliä ei kannata rakentaa.
 Turku: uudella radalla 1,5 miljoonan ihmisen työssäkäyntialue
 Aiheesta keskusteltiin torstaina myös Turun Eurooppa-foorumissa.
 Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  puolusti Turun pitkälle suunniteltua tunnin juna -hanketta
 – Tunnin junayhteys loisi meidän ja Helsingin välille 1,5 miljoonan ihmisen työssäkäyntialueen. Tämä tekisi alueesta houkuttelevamman myös Ruotsin näkökulmasta.
 Ruotsi on investoinut voimakkaasti rataverkkoonsa. Kuvassa X2000-juna Lundin asemalla Etelä-Ruotsissa. Stefan Nilsson / SJ
 Suomen syrjäisyys Keski-Euroopan näkökulmasta konkretisoitui, kun komission liikenneosaston varapääjohtaja  Philippe Chantraine  kertoi, miten hän saapui Brysselistä Turkuun.
 – Olin yllättynyt, että 150 kilometrin jatkoyhteys Helsingistä Turkuun hoituikin junan sijasta lentäen. Se ei ole kovin yhteensopivaa ilmastotavoitteidemme kanssa, Chantraine kertoi.
 Chantraine muistutti, että ydinverkkoon kuuluminen tarkoittaa myös vaatimuksia rataverkolle. EU haluaisi ydinverkon pääosin valmiiksi vuoteen 2030 mennessä, ja Chantraine lupasi tehokkuutta rahoitukseen:
 – Ellei jokin hanke etene, niin vedämme siltä rahoituksen pois ja siirrämme hankkeeseen joka etenee.
 Suomen hankkeet maistuisivat komissiolle
 Chantrainea ja muita "Brysselin byrokraatteja" on turha arastella periferiassakaan. Komissiolle Suomen ratahankkeet kelvannevat erittäin hyvin.
 Koska Suomi ei ole saanut juuri tukea raideinvestointeihin, pääväylien jättihankkeilla on Ylen haastattelemien virkamiesten mukaan erinomaiset mahdollisuudet EU-rahoitukseen. Komissiossa katsotaan nyt olevan "Suomen vuoro", koska raidetukia on tullut tänne niin vähän.
 Avain kaikessa on kuitenkin se, että hankkeet pitää "myydä" oikeilla kärjillä.
 Jos ratahanketta perustellaan paikallisesti vaikka kiinteistöjen arvonnousulla, sen on vaikea saada komission pulssia nousuun. Jos perusteena on sen sijaan suora kytkentä kansainvälisiin pääväyliin, ollaan EU-tukien tarkoituksen ytimessä.
 Suomen helmasynti takavuosina on ollut hankkeiden ajaminen erillisinä ja paikallisina. Euroopassa pitää osata puhua hankkeista osana koko maanosan isoa verkkoa.
 Ampuuko Suomi itseään jalkaan kireällä EU-budjettilinjalla?
 Viimeinen kompastuskivi voi olla Suomen EU:ssa ajama säästölinja.
 Vuosien 2021–2027 EU-budjetti ja liikennebudjetti kulkevat käsi kädessä. Yleisiin väylätukiin, joita Suomikin voi tavoitella, ollaan näillä näkymin varaamassa 12,8 miljardia euroa. Suomen mahdollisia hankkeita ei ole otettu huomioon tässä summassa vielä mitenkään.
 Budjettilinjauksia tänä syksynä sovitteleva EU-puheenjohtaja Suomi on ollut etunenässä vaatimassa, ettei Brexit saa nostaa yksittäisten jäsenvaltioiden budjettitaakkaa.
 Useat EU-toimijat ovat kuitenkin heränneet siihen, että raidehankkeita on tulossa paljon, ja vaatineet budjettiin lisärahaa. Tiukalla linjalla Suomi saattaa hankaloittaa omien hankkeidensa toteutumista.

EU-tuet uhkaavat mennä Suomelta sivu suun: Meillä jahkaillaan isoja raidehankkeita, kun naapuri-Ruotsi investoi juniin rutkasti enemmän


Summary: Elinkeinoministeriö alkaa selvittää syyskuussa 3700 työpaikan uudelleen organisoimista siten, että työtehtäviä voitaisiin siirtää Helsingistä maakuntiin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Filosofian maisteriksi Helsingin yliopistossa opiskeleva  Lassi Kinnunen  on kotoisin Pohjois-Pohjanmaalta. Hän kertoo ajatelleensa jo pidempään, että haluaisi muuttaa lähemmäs kotikontuja opintojen päätyttyä. Maakunnissa asuminenkin olisi Helsinkiä edullisempaa.
 – Yksiön hinnalla voisi saada omakotitalon, Kinnunen toteaa.
 Työ- ja elinkeinoministeriö käynnistää syyskuun aikana uuden suuren alueellistamisselvityksen. Ministeriö selvittää jopa 3700 työpaikan uudelleen organisoimista siten, että työtehtäviä voitaisiin tarpeen vaatiessa siirtää jatkossa nykyistä enemmän Helsingistä maakuntiin.
 Elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) sanoo haluavansa selvittää, onko elinkeinoministerin johtamien yksikköjen alueellinen läsnäolo riittävän vahvaa niin, että ne voivat auttaa yrityksiä työllistämään eri puolilla Suomea.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni haluaa selvittää pitäisikö työpaikkoja siirtää pois Helsingistä maakuntiin. Matti Myller / Yle
 Raahesta kotoisin olevan opiskelijan Lassi Kinnusen mielestä tämä voisi olla valtiolle myös selkeä kilpailuvaltti työmarkkinoilla.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni sanoo, että selvityksen taustalla on pyrkimys nykyistä tasapuolisempaan aluekehitykseen siten, että työ- ja elinkeinokeskusten palvelut ovat yritysten saatavissa eri puolilla maata.
 – Maan eri osien vahvuudet halutaan ottaa entistä paremmin käyttöön, Kulmuni sanoo.
 Kulmuni toteaa, että kasvua on eri puolilla maata.
 – Virastojen pitää pystyä vastaamaan palvelullaan tähän, Kulmuni lataa.
 Toteutuessaan uudistus tarkoittaisi työtehtävien siirtämistä maakuntiin. Virastojen pääkonttorit voisivat jatkossakin olla esimerkiksi Helsingissä, mutta työntekijöitä voitaisiin sijoittaa nykyistä enemmän maakuntiin.
 Kulmuni sanoo puhuvansa mielummin monipaikkaistamisesta kuin perinteisestä alueellistamisesta.
 –Selvitetään miten pystytään monipaikkaisuutta ja etätyömahdollisuuksia paremmin toteuttamaan, Kulmuni sanoo.
 Virastojen siirtelyn sijaan kyse olisi työn uudelleen organisoimisesta monipaikkaisuutta ja paikkariippumattomuutta hyödyntäen.
 – Tavoitteena on luoda joustavia työnteon käytäntöjä, vahvistaa alueellisia osaamiskeskittymiä ja varmistaa asiakaspalvelun saatavuus, Kulmuni selventää.
 Oppositiopuolue Kokoomus suhtautuu hankkeeseen varauksella
 Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Kai Mykkänen suhtautuu uusiin alueellistamishankkeisiin varauksella. Matti Myller / Yle
 Oppositiopuolue Kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  sanoo suhtautuvansa mahdollisiin uusiin alueellistamishankkeisiin varauksella. Mykkäsen mukaan valtiolliset toimet pitää järjestää niin, että veronmaksajien etu toteutuu.
 Mykkänen sanoo, että uusia toimia perustettaessa kaikki viisaus ei varmastikaan ole Helsingissä vaan kannattaa hakea osaamista myös muualta.
 – Jo olemassa olevien toimien siirtely on kuitenkin osoittautunut vaikeammaksi kuin on etukäteen ajateltu, Mykkänen korostaa.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmunin (kesk.) mukaan tiettyjä valtiollisia toimintoja voisi olla halvempaa pyörittää pienemmillä paikkakunnilla kuin suurissa keskuskaupungeissa.
 – Digitalisaatio tuo paljon mahdollisuuksia tehdä asioita uudella tavalla, Kulmuni sanoo.
 Pohjois-Pohjanmaalta kotoisin oleva Lassi Kinnunen sanoo, että monille esteenä maakuntaan jäämiselle tai paluulle on se, että koulutusta vastaavaa työtä ei aina ole tarjolla molemmille koulutetuille puolisoille.
 – Jos tämä selvitys johtaa uudistuksiin niin se voisi tuoda lisää mahdollisuuksia koulutetuille ihmisille, Kinnunen tuumii.
 Elinkeinoministeri Katri Kulmuni sanoo, että paikkariippumaton työ on päivän sana, koska muun muassa digitalisaatio tuo paljon uusia mahdollisuuksia toteuttaa asioita toisin.
 Elinkeinoministeriö aikoo selvittää perin pohjin ovatko organisaatioiden nykyiset sijainti- ja toimipaikat parhaat mahdolliset.  Matti Myller / Yle
 Paikkariippumattoman työn johtaminen vaatii erilaista otetta
 Ministerin mukaan selvityksellä on syytä kartoittaa perin pohjin ovatko organisaatioiden nykyiset sijainti- ja toimipaikat optimaaliset ja voidaanko läsnäoloa vahvistaa koko Suomessa.
 Tarkoituksena on selvittää myös se, että voitaisiinko ELY-keskusten toimipisteitä hyödyntää laajemmin työ- ja elinkeinoministeriön hallinnonalaan kuuvien organisaatioiden henkilöstön työskentelytiloina.
 Elinkeinoministeriön alaisuuteen kuuluvat ELY –keskukset, Energiavirasto, Business Finland, Geologian tutkimuskeskus, Finnvera, Teollisuussijoitus ja VTT. Näissä organisaatioissa työskentelee yhteensä noin 3700 henkeä.
 Kulmuni myöntää, että uudistus edellyttäisi muutoksia myös toimintakulttuurissa ja -käytännöissä.
 – Monipaikkaisen ja paikkariippumattoman työn johtaminen vaatii varmasti erilaista otetta, Kulmuni sanoo.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla perjantaina 30.8. kello 16 saakka.

Lassi Kinnunen haaveilee paluusta kotiseudulleen opintojen päätyttyä ja kohta se voi olla entistä helpompaa: ministeriö selvittää työpaikkojen siirtämistä Helsingistä maakuntiin


Summary: Dorian-myrskyn on ennustettu voimistuvan nelosluokan hurrikaaniksi viisiportaisella asteikolla sen rantautuessa Floridaan maanantaina paikallista aikaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on perunut vierailunsa Puolaan Floridaa lähestyvän hurrikaani Dorianin vuoksi. Trump ilmoitti, että Puolaan matkustaa hänen sijastaan varapresidentti  Mike Pence.
 Trumpin oli määrä osallistua Puolassa toisen maailmansodan alkamisen 80-vuotisjuhlallisuuksiin.
 Trump kertoi haluavansa varmistaa, että kaikki liittovaltion resurssit ovat käytössä, kun myrsky iskee.
 Presidentti ilmoitti puhuneensa asiasta Puolan presidentin   Andrzej Dudan kanssa.  Trumpin on määrä vierailla Puolassa myöhempänä ajankohtana.
 Floridan kuvernööri  Ron DeSantis  on julistanut koko Floridan osavaltioon hätilan Dorian-hurrikaanin takia. Hurrikaanin on ennustettu voimistuvan nelosluokan hurrikaaniksi viisiportaisella asteikolla sen rantautuessa Floridaan maanantaina paikallista aikaa. Saffir-Simpsonin asteikolla neloskategoria merkitsee erittäin vaarallista myrskyä, jossa tuulet puhaltavat 59–69 metriä sekunnissa. Myös Georgian osavaltion 12 piirikuntaan on julistettu hätätila.
 "Hankkikaa ruokaa ja vettä seitsemäksi päiväksi"
 Kuvernööri DeSantis on kehottanut floridalaisia tarkkailemaan myrskyä tiiviisti. Hän on kehottanut ihmisiä hankkimaan ruokaa ja vettä seitsemäksi päiväksi.
 Monet osavaltion huoltoasemat ruuhkautuivat, kun ihmiset hamstrasivat polttoainetta odotellessaan myrkyn saapumista Floridan rannikolle. Lisäksi asukkaille on jaettu hiekkasäkkejä, joiden avulla kiinteistöjä voidaan suojata tulvavesiltä.
 Yhdysvaltain kansallinen hurrikaanikeskus on varoittanut, että Dorian saattaa äityä äärimmäisen vaaralliseksi myrskyksi sen saavuttaessa Yhdysvaltain mantereen.
 Dorian on kulkenut jo Puerto Ricon ohitse, mutta saari näytti säästyneen pahimmilta tuhoilta.
 Perjantaina aamuyöllä Suomen aikaa Dorian liikkui 20 kilometrin tuntivauhdilla kohti Floridaa. Kovimmat tasaiset tuulennopeudet ovat olleet noin 38 metriä sekunnissa.
 Alkuperäisten suunnitelmien mukaan Trumpin oli tarkoitus tehdä Puolan jälkeen valtiovierailu Tanskaan. Tämän vierailun Trump perui viime viikolla. Syynä perumiseen oli Trumpin mukaan Tanskan pääministerin  Mette Frederiksenin  haluttomuus keskustella Grönlannin myymisestä Yhdysvalloille.

Trump perui matkansa Puolaan Yhdysvaltoja lähestyvän hurrikaanin vuoksi – Floridaan ja Georgiaan julistettu hätila


Suomen Hypoteekkiyhdistys Hypo arvioi talouskatsauksessaan, että tämän vuoden osalta Suomen nousu on nähty ja loppuvuonna Suomi kääntyy taantumaan talouden supistuessa lievästi. Hypo ennustaa, että Suomen talouskasvu on tänä vuonna 1,3 prosenttia.
 Hypon mukaan ensi vuotta on poikkeuksellisen vaikea ennustaa. Yhdistyksen mukaan ennakoivat indikaattorit lupaavat haurasta kehitystä ja pidempiaikaista ennustamista vaikeuttavat erityisesti poliittinen riski, kauppasota sekä keskuspankkien toimet ja negatiiviset korot.
 Ensi vuoden osalta Hypon ennuste näyttää tasan prosentin kasvua, koska kansainvälisen politiikan ajankohtaiset epävarmuudet siirtyvät uuteen aikaan: brexitiin odotetaan jonkinlaista ratkaisua ja Yhdysvalloissa vietetään vaalivuotta.
 Jos euroalue luisuu taantumaan Saksan, Italian tai brexitin vetämänä, ei Suomikaan selviä kuivin jaloin, Hypo arvioi.

Hypo: Suomen kasvu on tältä vuodelta nähty


Summary: Britannian ulkoministeri ei ollut eilen halukas kommentoimaan kärjistynyttä brexit-tilannetta toimittajille Finlandia-talossa.

EU:n ulkoministerit ovat tänään koolla epävirallisessa kokouksessa Helsingissä Finlandia-talossa. Ministerien on määrä keskustella Euroopasta ja arktisesta alueesta sekä Länsi-Balkanin kumppanien kanssa. Päivän ohjelmassa on myös lounaskeskustelu ihmisoikeuksista.
 Epäviralliset ministerikokoukset kuuluvat Suomen EU-puheenjohtajakauden ohjelmaan. Niissä ei tehdä varsinaisia päätöksiä, mutta keskustellaan ajankohtaisista teemoista.
 Torstaina ulkoministerien asialistalla oli Hormuzinsalmen turvallisuustilanne sekä Suomen pyynnöstä Amazonin metsäpalot.
 Eilen pelko Britannian sopimuksettomasta ja kaoottisesta EU-erosta varjosti muuten aurinkoista päivää Helsingissä, kun EU-ulkoministerit astelivat epäviralliseen kokoukseensa.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoi toivovansa edelleen, että brexit voitaisiin välttää tai se tapahtuisi neuvotellun sopimuksen mukaisesti. Haavisto kertoi välittävänsä samaa viestiä Britannian ulkoministeri  Dominic Raabille .
 Haaviston mukaan sopimuksettoman brexitin todennäköisyys kuitenkin kasvaa päivä päivältä, sillä sopimuksen yksityiskohtien täytäntöönpano vaikeutuu ajan huvetessa. Ulkoministeri totesi, että Britannia ei häviä Euroopasta EU-eron myötä, ja että yhteistyö valtion kanssa jatkuu monella saralla.
 Britanniassa kuningatar  Elisabet  hyväksyi pääministeri  Boris Johnsonin  pyynnön parlamentin työn jäädyttämisestä. Parlamentti aloittaa uuden istuntokauden lokakuun puolessa välissä vain muutama viikko ennen EU-eron määräaikaa. Oppositio on tuominnut Johnsonin toiminnan parlamentarismin vastaiseksi.
 Ulkoministeri Raab ei ollut torstaina halukas kommentoimaan asiaa Finlandia-talolle kokoontuneelle medialle, vaan harppoi ripeästi toimittajien ohi suoraan tapaamiseen.
 Lisää aiheesta:
 Skotlannin konservatiivien johtaja erosi Britannian pattitilanteen takia – oikeustapauksia ja mielenosoituksia kehitteillä
 Yli miljoona brittiä allekirjoitti vetoomuksen Johnsonin viimeisintä brexit-päätöstä vastaan
 Brexit, turvallisuus ja hybridiuhat puhuttavat EU-ministerien kokouksessa Helsingissä

EU:n ulkoministerit keskustelevat tänään Euroopasta ja arktisesta alueesta Finlandia-talossa


Perussa on kaivettu ylös 227 lapsiuhrin luurangot arkeologiselta kaivaukselta, jonka tutkijat uskovat olevan maailman suurin lasten joukkouhrauspaikka.
 Arkeologit ovat tehneet viime vuodesta lähtien kaivauksia Huanchacon turistikaupungissa Pohjois-Perussa lähellä maan kolmanneksi suurinta kaupunkia Trujilloa.
 Yle kertoi kaivauksista tässä artikkelissa:
 Perusta löytyi iso uhrihauta – saiko El Niño -ilmiö tappamaan yli 140 lasta ja 200 laamaa? (5.5.2018)
 Asiantuntijat arvelevat, että uhratut lapset olivat iältään 4–14-vuotiaita. Chimún intiaanivaltakunnan uskotaan uhranneen lapsia lepytelläkseen jumalia tuhoisien tulvien keskellä. Rankkasateiden aiheuttamien tulvien syyksi tiedetään nykyisin El Niño -ilmiö.
 Trujillon kansallisen yliopiston johtava arkeologi  Feren Castillo  uskoo, että lapsiuhreja löydetään arkeologiselta kaivaukselta vielä lisää.
 Tutkijat ovat onnistuneet löytämään kaivauksilta lasten jalanjälkiä, minkä arvioidaan viittaavan siihen että lapsiuhrit johdatettiin elävinä uhrauspaikalle.
 Lapset oli haudattu niin, että niiden kasvot olivat länteen päin. Osassa luurangoista on jäljellä vielä ihokudosta ja hiuksia.
 Arkeologiset kaivaukset aloitettiin Huanchacossa jo vuonna 2011. Viime vuonna  National Geographic  julkaisi laajan artikkelin lasten joukkouhrauspaikoista. Artikkelin myötä kaivaukset ovat saaneet lisää rahoitusta.
 Lisää aiheesta:
 National Geographic : Exclusive: Ancient Mass Child Sacrifice May Be World's Largest (26.4.2018)

Maailman suurin lasten joukkouhrauspaikka? Jo 227 lapsen luurangot kaivettu ylös Perussa


Summary: Postin käsittely- ja lajittelutoiminnot pysäytetään 2.–4.9. väliseksi ajaksi.

Posti ja logistiikka-alan unioni PAU käynnistää lakon Postin käsittely- ja lajittelutoiminnoissa 2.–4.9. väliseksi ajaksi.
 PAU kertoo tiedotteessaan, että työntekijät eivät saavu työvuoroihin, jotka alkavat sunnuntaina 1. syyskuuta kello 22 jälkeen. Töihin palataan 5. syyskuuta kello 00.00 alkaen.
 Posti ilmoitti tänään siirtävänsä pakettilajittelunsa halvemman työehtosopimuksen piiriin marraskuusta alkaen. Muutos vaikuttaa 700:aan Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassa työskentelevään ihmiseen.
 Myöhemmistä työtaistelutoimista ilmoitetaan erikseen, tiedotteessa jatketaan.
 – Olemme pahoillamme Postin asiakkaille työtaisteluista aiheutuvasta haitasta. Posti ei jätä työntekijöille muuta mahdollisuutta kuin taistella palkan ja muiden työehtojensa puolesta, toteaa PAU:n tiedottaja  Juha Pöyry  liiton tiedotteessa.
 Peruspalkka alenee keskimäärin 30 prosentilla
 PAU:n mukaan palkka alenee keskimäärin 30 prosenttia, enimmillään jopa 50 prosenttia. Postilaisen keskimääräinen kuukausipalkka on 2 200 euroa, josta 30 prosentin palkanalennus merkitsee 660 euron kuukausittaista laskua tuloissa.
 – Jokainen voi miettiä omalle kohdalle tilannetta, kun palkasta leikataan kolmasosa. Elämä menee täysin uusiksi. Tämä romuttaa postin pakettipalvelut, kun työntekijöiden saatavuus huonoilla työehdoilla vaikeutuu. Jo aiemmin tänä vuonna on siirretty vuokratyöntekijöitä halvempaan työehtosopimukseen ja kaksi vuotta sitten posti siirsi varhaisjakajat halvempaan työehtosopimukseen. PAU:n puheenjohtaja  Heidi Nieminen  toteaa.
 Postin mukaan työehtoja mukaistetaan samantasoisiksi alalla toimivien kilpailijoiden kanssa. Vaikka pohjapalkka on pienempi, työntekijöitä palkitaan jatkossa työn laadusta, asiakastyytyväisyydestä ja tuottavuudesta.
 "Tavoitteemme ei ole ensisijaisesti alentaa palkkioita"
 Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnan johtaja  Turkka Kuusisto  puolestaan kertoo STT:lle, että kiinteä tuntipalkka on noin 20-25 prosenttia pienempi kuin nykyisessä työehtosopimuksessa. Kuusisto korostaa, etteivät taulukkopalkat kuitenkaan ole suoraan vertailukelpoisia.
 – Tällä muutoksella ei ole henkilöstön vähennysvaikutuksia tässä liiketoiminnassa. Pakettivolyymit kasvavat, joten pikemminkin jollain aikavälillä olemme palkkaamassa tänne lisää työvoimaa. Tällä muutoksella posti pystyy paremmin vastaamaan nopeasti muuttuviin asiakastarpeisiin joustavamman työehtosopimuksen kautta, Kuusisto kertoo Ylen haastattelussa.
 Kuusiston mukaan tuotantopalkkiomallissa työntekijän palkka voi myös kasvaa suuremmaksi kuin mitä se on nykyisellä työehtosopimuksella.
 Kuusisto kertoo STT:lle puhelimitse, että työehtosopimuksen muutosta valmistellaan yhteistyössä työntekijäosapuolen kanssa.
 – Työehtosopimukseen tehtävät muutokset herättävät tunteita ja kysymyksiä, joten tähän on suhtauduttava vakavuudella ja huolella. Siksi erityisesti panostamme siirtymäajan tukeen, jotta pääsisimme hallitusti siirtymään seuraavaan vaiheeseen, Kuusisto sanoo.
 Posti perustelee toimiaan postialan murroksella. Yhtiö tavoittelee seuraavan kahden vuoden aikana 150−200 miljoonan euron kustannussäästöjä.
 Lue myös:
 Posti muuttaa noin 700 paketti- ja verkkokauppatyöntekijän työehtoja – pohjapalkka pienenee, tuottavuudesta palkitaan

PAU käynnistää lakot Postissa – syynä palkan alentaminen ja työehtojen muuttaminen


Summary: Valtioneuvosto siunasi tänään maakuntavaihdoksen, joka toteutuu vuoden 2021 alussa. Maakuntaa vaihtavat oman toiveensa mukaisesti Heinävesi, Iitti, Isokyrö, Joroinen ja Kuhmoinen.

Valtioneuvosto on päättänyt muuttaa viiden kunnan maakuntaa kuntien omasta aloitteesta vuoden 2021 alusta lähtien.
 Iitin kunta siirtyy Kymenlaaksosta osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa. Pohjanmaalla Isokyrö siirretään Pohjanmaan maakunnasta Etelä-Pohjanmaahan. Etelä-Savossa Heinävesi siirretään osaksi Pohjois-Karjalaa, ja Joroinen puolestaan kuuluu uudessa maakuntajaossa Pohjois-Savoon. Kuhmoinen siirtyy Keski-Suomen maakunnasta osaksi Pirkanmaata.
 – Siirtojen keskeisin peruste liittyy siihen, mihin kunnan palvelut ja työmatkaliikenne luontevasti suuntautuvat. Näin voidaan tukea kunnan ja alueen elinvoimaa parhaalla mahdollisella tavalla, toteaa kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  tiedotteessa.
 Nämä kunnat vaihtavat maakuntaansa vuoden 2021 alussa.  Harri Vähäkangas / Yle
 Iitissä odotettu vaihdos otetaan tyytyväisenä vastaan
 Iitissä ollaan huojentuneita siitä, että vuosien epätietoisuus saadaan vihdoin päätökseen.
 Iittiläinen  Jukka Härkönen  on tyytyväinen vaihdokseen. Iittiläiset ovat jo vuosia saaneet terveyspalvelunsa Päijät-Hämeestä ja Härkönen kertoo, että palvelut ovat toimineet.
 – Tätä on toivottu kauan, ja uskotaan, että se on parempi ratkaisu. Iitissä ollaan nähty, miten kävi Elimäelle ja Valkealalle: he menettivät kaikki palvelunsa. En tiedä, pystytäänkö täälläkään kaikkia palveluita säilyttämään, mutta terveydenhoidon puoli on käytännössä hoidettu kuntoon, hän sanoo.
 Jukka Härkönen kertoo olevansa tyytyväinen terveydenhoidon palveluihin Päijät-Hämeen puolella. Markku Lähdetluoma / Yle
 Kunnat ovat toivoneet vaihdosta jo pitkään
 Iitin, Heinäveden, Joroisen ja Isokyrön vaihdoksesta  päätettiin jo vuonna 2016 , kun hallituksen reformiministerityöryhmä hyväksyi näiden neljän kunnan hakemukset. Kuhmoinen pysyi tuolloisessa päätöksessä vanhassa maakunnassaan, Keski-Suomessa.
 Heinävedellä ollaan pääosin tyytyväisiä uuteen maakuntaan. Kuntalaiset pitävät tärkeänä, että terveyspalvelut toimivat ja lääkäriin pääsisi mahdollisimman nopeasti. – Kyllä tämä on ihan hyvä asia. Ei varmaan mikään muutu käytännössä. Vanhustenhoitoon pitäisi täälläkin laittaa enemmän resursseja, kommentoi katugallupissa nuori mies Heinävedeltä. Petri Julkinen / Yle
 Esimerkiksi Iitissä ehdittiin jo  juhlia maakuntavaihdosta . Kuntalaiset viettivät jo tuolloin kansanjuhlia – vaihdosta on siis ehditty toivoa jo vuosia. Vuonna 2015 Iitissä järjestettiin kansanäänestys, jossa  enemmistö kuntalaisista  tahtoi vaihtaa maakuntaa. Ensimmäisen kerran kunnanvaltuusto  päätti hakea maakunnanvaihtoa  jo vuonna 2011.
 Maakuntavaihdoksen odotettiin toteutuvan viime vaalikaudella, osana sote- ja maakuntauudistusta. Se jäi kuitenkin toteutumatta ja Juha Sipilän (kesk.) hallitus erosi.
 Markku Lähdetluoma / Yle
 Joroinen on vuoden 2021 alusta lähtien osa Pohjois-Savoa.  Jaana Kuivalainen  Joroisista pitää maakunnan vaihdosta hyvänä asiana. Kuntalaisen arkeen hän ei usko vaihdoksen tuovan kovin suurta muutosta.
 – Onhan se Pohjois-Savo lähellä. Jos ajattelee meidän työssäkäyntialuettamme, sinne päin se suuntautuu. Terveyspalvelut ovat Varkaudessa, erikoissairaanhoito Mikkelissä ja vaativa erikoissairaanhoito taas Kuopiossa. Että mikä tässä nyt sitten muuttuu.
 Tarmo Karjalaisen  mukaan vaihto Pohjois-Savoon on luonnollinen valinta.
 – Eteenpäin on mentävä, koska Joroinen on pieni kunta ja yhteistyötä on tehtävä. Terveyspalvelut haetaan nytkin Kuopion yliopistollisesta sairaalasta. Ihan hyvä, että mennään Kuopioon, se on luonnollinen valinta.
 Joroisissa ajatellaan, että vaihto Pohjois-Savoon ja Kuopion suuntaan on luonnollinen.  Juha Vauhkonen / Yle
 Myös Kuhmoisissa ollaan tyytyväisiä maakuntavaihdoksesta. Kirpputoria Kuhmoisissa pitävä  Osku Puukila  kertoo olevansa sielultaan hämäläinen, mutta Pirkanmaan olevan mieluinen uusi maakunta.
 – Jos me lähdemme asioimaan, lähdemme Tampereelle, Lahteen tai Helsinkiin asti. Kyllä meille Jyväskylä on aika outo paikka. Meillä ei ole sielujen sympatiaa Keski-Suomen suuntaan, ainakin näin minä olen ymmärtänyt.
 – Ensinnäkin me olemme hämäläisiä. Ja jos ei ihan Hämeeseen olla menossa, niin Pirkanmaakin on parempi.
 Osku Puukila pitää kirpputoria Kuhmoisten pääkadun varrella.  Jussi Mansikka / Yle
 Mikä muuttuu maakuntavaihdoksen myötä?
 Kunnat ovat jättäneet hakemukset maakuntavaihdoksesta  toukokuun alkuun mennessä . Kun päätöstä on tehty, arvioitavana ovat olleet muun muassa asiointi- ja palveluyhteydet, työssäkäynti ja liikenne. Myös kuntien yhteistoiminta, kuntayhtymiin kuuluminen, kulttuuri ja historialliset perinteet painavat päätöstä tehtäessä.
 Maakuntavaihdoksen myötä esimerkiksi kuntien ely-keskukset, pelastuslaitosten jäsenyydet ja kihlakuntajako muuttuvat. Muutoksia tulee myös tuomioistuimiin. Lisäksi kuntien vaalipiirit vaihtuvat.
 Esimerkiksi Iitissä kuntalaisten arkeen ei ole luvassa suuria muutoksia, sanoo Iitin kunnanjohtaja  Riku Rönnholm . Jotkin viranomaispavelut, kuten poliisilaitos, vaihtuu Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen.
 – Hirveän suurta muutosta ei ole tulossa. Palvelu pelaa varmasti edelleenkin. Käytännön kysymyksiä tulee, mutta ne eivät näy kuntalaisille, mutta varmaankin helpottavat asioita.
 Mika Moksu / Yle

Vuosikausien odotus päättyy viimeinkin Iitissä: "Tätä on toivottu kauan" – se ja 4 muuta kuntaa vaihtavat maakuntaansa


Summary: Suomessa Volocopterin luvataan tulevan liikenteeseen vuoteen 2030 mennessä.

Volocopterin vierailu Suomessa on osa isoa GOF U-Space -hanketta, jonka tarkoitus on testata miehittämätöntä ilmailua. GOF tulee sanoista Gulf of Finland eli Suomenlahti.
 Helsinki Vantaalla Volocopteria ohjasi vielä testilentäjä, mutta tulevaisuudessa lentotaksit kuljettavat matkustajia kaupungeissa ilman lentäjää.
 Suomessa testilennon tehnyt Volocopter 2X ei ole malli, jolla yhtiö aikoo käynnistää lentotaksitoiminnan. Volocopterin tuleva lentotaksimalli Volocity esiteltiin elokuussa.  Juha Kivioja / Yle
 Saksalainen Volocopter-yhtiö toi lentotaksinsa Suomeen tekniseen testiin Suomen valtion omistaman erityistehtäväyhtiö Air Navigation Services Finlandin kehitysjohtaja  Pasi Nikaman  toiveesta. Torstaista lentoa suunniteltiin kaksi vuotta.
 – Nyt on ensimmäinen Volocopter-lentotaksin lento kansainväliseltä kentältä ikinä. Vaikka tämä on miehitetty, niin on se silti kova juttu. Erittäin upea päivä.
 Volocopterin tekninen johtaja  Jan Hendrik Boelens  kertoo olevansa onnellinen, että lupa Helsingissä lentämiseen saatiin.
 – Lentäjän kanssa saamme lentää jo tänään, mutta ilman lentäjää se ei ole vielä mahdollista. Yksikään maailman lentoviranomaisista ei salli vielä autonomista lentämistä.
 Volocopter on multikopterin tuotenimi. Yhtiö pyrkii saamaan lentotoiminnan aloittamisluvan vuonna 2021. Lentotoiminnan pitäisi Boelensin mukaan alkaa seuraavana vuonna.
 – Ensimmäiset matkustajat voivat lentää Volocopetrin kyydissä vuonna 2022.
 Volocopterin tekninen johtaja Jan Hendrik Boelens  ei vielä paljasta, millä paikkakunnilla yhtiön lentotaksitoimintaa alkaa vuonna 2022. Juha Kivioja / Yle
 Torstaina Helsinki-Vantaalla nähtiin vuonna 2011 aloittaneen yhtiön kopterin toinen kehitysversio. Säännöllinen lentoliikenne on tarkoitus aloittaa yhtiön vasta viikko sitten esittelemällä uudella kopterimallilla Volocity.
 Tekninen johtaja Boelens kertoo, että Volocopterin akun vaihto onnistuu parissa minuutissa. Akkuja ei siis ladata suoraan lentolaitteessa.
 Boelens lupaa, että seuraavan kymmenen vuoden sisään laitteet ovat niin yleisiä, että niiden kyytiin on mahdollisuus päästä monissa maailman kaupungeissa.
 – Myös Suomessa, ehdottomasti, Volocopterin tekninen johtaja Jan Hendrik Boelens lupaa.
 ANS:n Pasi Nikama sanoo, että Volocopetrin lupaus lentotoiminnan aloittamisesta Suomessa ennen vuotta 2030 on uskottava.
 – On muitakin drone-taksiyrittäjiä, jotka tekevät testejä ja kun heitä seuraa, niin ne kehittyvät koko ajan ja luotettavuus paranee. Sitten on tietysti kysymykset, mitkä pitää ratkaista. On tullimääräykset ja matkustajamääräykset. Jos ulkomainen matkustaja tulee Schengenin ulkopuolelta Suomeen, niin se ei varmaan käy ihan niin, että nousee Volocopteriin ja lähtee eteenpäin, vaan jotain pitää tehdä siinä välilläkin.
 Volocopterilta ei vielä kerrota, onko yhtiö neuvottelemassa Finavian kanssa lentotoiminnasta Helsinki-Vantaalta. Se tiedetään, että lentotaksitoiminta Frankfurtin lentokentällä alkaa lähivuosina. Sopimus on jo tehty.
 Volocopter 2X on vain hiukan yli kaksi metriä korkea. Siinä on 18 roottoria. Laite on tavalliseen helikopteriin verrattuna erittäin hiljainen.  Juha Kivioja / Yle
 Traficomin johtava asiantuntija  Jukka Hannola  oli myös katsomassa Volocopterin ensilentoa lentokentällä. Traficomin drooni-asiantuntija oli näkemästään vaikuttunut ja uskoo, että ainakin tekniikan puolesta saksalaisten lupaukset pitävät.
 – Kaupallisin perusteinhan nämä hommat toimivat. Jotta bisnestä on, tarvitaan myös asiakkaita.
 Volocopterin tekninen johtaja Jan Hendrik Boelens sanoo, että yhtiöllä on paras konsepti lentotaksitoiminnasta kaupungeissa.
 – Kyse on tehokkuudesta eli miten Volocopter saadaan tulevaisuudessa liitettyä osaksi lentokenttätoimintaa. Kyse on siis ajan säästämisestä. Jos lentoaseman prosessit ovat sellaisia, että matkustaja häviää puoli tuntia lentoasemalla, niin silloin Volocopterin aikasäästökin on menetetty.
 Volocopterin Suomessa lentänyt kehitysversio 2X ei vielä kykene autonomiseen lentämiseen. Lentäjän lisäksi kyytiin mahtuu siksi vain yksi matkustaja.  Juha Kivioja / Yle
 Boelens ei vielä paljasta, millä paikkakunnilla toiminta alkaa vuonna 2022.
 – Meillä on muutamia erittäin hyviä vaihtoehtoja. Mutta lähdemme siitä, että priorisoimme niitä kaupunkeja, joissa uskomme, että toiminta on nopeimmin kaupallisesti kannattavaa.
 Lennot Helsinki-Vantaalta Helsinkiin tuskin ovat ensimmäisten kaupunkien joukossa, sillä Volocopterilla lennetään aluksi vain päivänvalossa.
 Lue myös:
 Volocopter lentää Helsingissä ensi kesänä – Kaupunkien pitää alkaa suunnitella parkkipaikkoja taksi- ja tavara-droneille

Tässä se nyt lentää! Katso Volocopter-lentotaksin ensimmäinen lento Helsinki-Vantaalla