Summary: Yksi maailman teknisesti vaikeimmista tv-tuotannoista on suomalaisissa käsissä.

Valkoinen pakettiauto pysähtyy kerrostalojen keskelle jääneen niityn viereen Jyväskylän Kuokkalassa. Autossa istuu kaksi miestä.  Clint Fast  ja  Bart Van Aert  kuulostelevat rallien kuvaushelikopteria saapuvaksi. Fast koordinoi MM-rallien kuvauksien logistiikkaa ja Van Aert operoi kilpailun aikana helikopterin kameraa.
 Kun helikopteri on laskeutunut, pilotin päivä on ohi. Kuvaaja Bart Van Aert pääsee vuorostaan töihin. Hän kiinnittää kuvauskaluston ja lähettimet paikoilleen.  Jaana Polamo / Yle
 Helikopteri on lentänyt kotikentältään Belgiasta Ruotsin kautta Jyväskylään. Sen reitti polveilee tankkauspisteeltä toiselle, koska yksi lento voi kestää kerrallaan vain vähän yli kaksi tuntia. Kopterin laskeuduttua kerrostalojen viereiselle niitylle, Fast ajaa auton pellon monttujen yli sen viereen. Kopterikameran asentamiseen menee pari tuntia.
 Miehet nostavat raskaan kameralaitteiston laatikosta ja pulttaavat sen helikopterin alle. Van Aert ruuvaa lentäjän ohjainten viereen näytön, jotta myös tämä näkee kameran kuvan. Hänen mukaansa lentäjä tekee kuvasta puolet.
 – Jos kuvaajalla on huono päivä, minullakin on, koska hänen täytyy tarjoilla kuva minulle ja sovittaa lentonsa minun tapaani kuvata. Sama pätee myös toisinpäin. Siksi työskentelemme yleensä vakiotiiminä ja puhumme koko ajan, hyvä kommunikaatio on todella tärkeää.
 Clint Fast ja Bart Van Aert nostavat tv-signaalin lähetysyksikön helikopteriin.  Jaana Polamo / Yle
 Suomessa säännökset ja kookkaat puut vaativat helikopteria lentämään korkealla, mutta esimerkiksi Argentiinassa ja Australiassa on toisin. Siellä helikopteri voi lähestulkoon hipoa auton kattoa.
 – Kuvatessa katson monitoriin ja vasta jälkeenpäin näen televisiosta, että kävimmepä alhaalla. Lentäjät lentävät aina sääntöjen mukaan ja ottavat huomioon sekä koneen että omat rajansa. Kun ihmiset eivät tiedä tätä, he ajattelevat, että olemme hulluja.
 Hullulta kuulostaa myös hankalien yhteyksien päässä olevien videoiden noutaminen. Jos rallireitin varren kuvaaja on paikassa, mistä langaton signaali ei kulje eikä kuvaa voi lähettää suoraan kamerasta, kameroiden muistikortit noudetaan helikopterilla.
 Helikopterin ovesta pudotettavalla keltaisella kivipussilla poimitaan kameran muistikortit maassa seisovalta kuvaajalta. Jaana Polamo / Yle
 Van Aert pudottaa helikopterista narun päässä olevan pussin. Jotta pussi ei jää liitämään ilmaan, sen painona on nyrkin kokoinen kivi. Kalliolle tai muulle korkealle paikalle kiivennyt kuvaaja hamuaa pussin itselleen, sujauttaa sinne kameran muistikortit ja Van Aert kiskoo lastin takaisin helikopteriin.
 Autokamerat näyttävät kuljettajasta kaiken
 Ralliautot saavat pikapesun ennen kuin autokameraryhmä alkaa puhdistaa kameroita ja vaihtaa tallenninten muistikortteja.  Jaana Polamo / Yle
 Jyväskylän satamaan on pystytetty aidoilla rajattu alue, johon erikoiskokeelta saapuvat autot ajavat pesuun. Autojen pikasuihkun jälkeen media ympäröi kuljettajat, ja kameroiden huoltoon erikoistunut onboard-ryhmä käy autojen kimppuun.
 Autokameroita huoltava  Lech Harrison  seisoo selätysten ralliautoilija  Esapekka Lapin  kanssa ralliauton vieressä. Median edustajien haastatellessa Lappia Harrison odottaa kärsivällisesti, että ralliautoilija saa ensimmäisen haastattelun valmiiksi ja tämä siirtyy hiukan, jotta Harrison saa vedettyä ralliauton oven auki.
 Ralliauton keulaan kiinnitetty onboard-kamera suunnataan kohti tietä. Jaana Polamo / Yle
 Jokaiseen wrc-autoon on kiinnitetty kolme pientä kameraa. Nämä onboard-kamerat kuvaavat esimerkiksi kuljettajia, näkymää kuljettajan jalkatilasta ylös auton sisälle tai tietä kuljettajan näkökulmasta katsottuna.
 Osalle kameroista riittää huolloksi linssin pyyhkäisy, toisia joutuu kiskomaan pihdeillä esille auton rungosta ja suuntaamaan uudelleen. Linssi on kiinnitetty peukalon paksuiseen metalliputkeen, josta kuva siirtyy kaapelia pitkin tiimin omaan mustaan laatikkoon. Laatikko sisältää kolme nauhuria muistikortteineen ja lähettimen, jolla signaali siirretään. Tavallisesti laatikko ottaa virtansa ralliautosta, mutta jos kuljettaja ajaa pöpelikköön ja auto kadottaa virtansa, laatikko voi lähettää kuvaa vielä jonkin aikaa vara-akun avulla.
 Onboard-kameroihin erikoistunut Jamie Mayers odottaa, että kuljettaja tulee autosta ja hän pääsee huoltamaan kameraa. Jaana Polamo / Yle
 Kun Harrison suuntaa yhtä etukameraa,  Xavi Ruiz  ja  Jamie Mayers  vaihtavat nauhureihin muistikortteja.  Kevin Warner  istuu asfaltilla lataamassa muistikorttien tiedot läppärille. Vaikka kuvat on nähty suorassa lähetyksessä, ne varmuuskopioidaan koostelähetyksiä varten.
 Kameroiden muistikortit pidetään nimettynä ja säntillisessä järjestyksessä.  Jaana Polamo / Yle
 Miehet työskentelevät rauhallisesti ja tehokkaasti. Siihen nähden millaisissa hiekka-, kura- ja lumioloissa autot ajavat, kamerat kestävät hyvin.
 Tavallisesti menetämme kisassa yhdestä kolmeen kameraa. Jyväskylässä oli hyvä kisa, vain yksi kamera hajosi, kertoo Harrison.
 Lech Harrisonin työkaluihin kuuluu pihtejä, teippejä ja hyvät polvet.  Jaana Polamo / Yle
 Lähetystyö äärioloissa vaatii luonnetta
 Logistiikkakoordinaattori Clint Fast on kotoisin Yhdysvalloista, helikopterikuvaaja Bart Van Aert Belgiasta, onboard-tiimin jäsenet ovat brittejä Ruizia lukuunottamatta, joka kertoo olevansa Barcelonasta. He kuuluvat 85 hengen NEP Finland -tiimiin, joka kiertää ympäri maailmaa tekemässä kaikki MM-rallien tv-tuotannot.
 Tuotantoryhmässä on ihmisiä 12 maasta, ja sen ydin on suomalainen.
 Marko Viitanen  perusti 90-luvulla  Jukka Lehtosen  kanssa yrityksen, joka kiersi kuvaamassa ralleja. Muutaman yrityskaupan jälkeen miehet tekevät edelleen sitä, mitä haluavat: toinen kuvaa ralleja ja toinen ohjaa niitä. Viitanen on myös yhdysvaltalaiseen NEP-konserniin kuuluvan NEP Finlandin toimitusjohtaja.
 Marko Viitanen on kehittänyt rallien televisiontia parin kymmenen vuoden ajan. Harjun erikoiskoe on hänen mukaansa yksinkertaista verrattuna muihin rallipätkiin. Jaana Polamo / Yle
 NEP Finland tuottaa raakamateriaalia ja valmista ohjelmaa sekä WRC TV:n nettikanavalle että muille medioille. Esimerkiksi Yleisradio käytti rallilähetyksissään sen materiaalia. Tuotannon sydän sijaitsee Suomen rallin ajan Jyväskylän Paviljongissa, jonne on rakennettu rallitelevision maailman napa, WRC TV:n tuotantokeskus.
 Hallin lattialla on kontteja, joiden sisään on rakennettu ohjaamo ja tarkkaamoita. Periaatteessa niihin tarvitsee kiinnittää vain sähköt ja signaalikaapelit ja ne ovat valmiit lähetystyöhön. Ympäri hallia on siistissä kaaoksesssa äänityökaluja, langattomien signaalien keskuspiste, onboard-kameroiden huoltajien konttori ja yhteydenpitovälineitä.
 Kun tiimi yöpyy hoteilleissa yli 70 yönä vuodessa, äidin herkkujen ääreen pääsee harvoin. Nyt erään suomalaisen työntekijän äiti toi mustikkapiirakkaa koko tiimille.  Jaana Polamo / Yle
 Työt keskeytyvät hetkeksi, kun tiimille tarjotaan makupaloja Suomen kesästä. Suuren kalustolaatikon päälle on nostettu laatikollinen mustikkapiirakoita, jotka erään työntekijän äiti on tuonut maistiaisiksi. Keskellä äänityökaluja taas seisoo punainen rautapata, josta yksi suomalaisista tarjoilee Saimaasta kalastamiaan ja savustamiaan muikkuja.
 NEP Finlandin ytimeen kuuluu 15 suomalaista. Heistä jokainen on erikoistunut kapeaan sektoriin, jota tv-tuotanto vaatii: kameroihin, äänitekniikkaan, langattomiin toimintoihin, logistiikkaan tai ihmisiin.
 Johanna Suutari ehti osallistumaan tiimipalaveriin ennen kuin lensi Lontooseen valvomaan illan koostelähetyksen tekoa.  Jaana Polamo / Yle
 Jo yhden osakilpailun aikana tuotantotiimin on työskenneltävä monessa eri paikassa, jotka sijaitsevat usein hankalien kulkuyhteyksien päässä. WRC-projektipäällikkö  Johanna Suutari  huolehtii siitä, että väki tietää, missä heidän ja välineiden on kulloinkin oltava. Suutari nakuttaa kannettavaa tietokonetta ja sanoo, että tiimissä on ammattitaitoisia ihmisiä, jotka ovat valmiita laittamaan kätensä likaan.
 – Omatoimisuuden lisäksi on oltava sosiaalinen ja rohkea.
 Head of Motorsports  Tiina Lehmonen  on samaa mieltä.
 – Me teemme töitä ikään kuin äärioloissa ympäri maailmaa ja eteen tulee erilaisia ongelmia. Ne hoidetaan ja sitten mennään seuraavaan asiaan. Se on osa kuviota. Toki se vaatii luonnetta, että pärjää erilaisissa paikoissa, hän sanoo.
 Tänä vuonna Argentiinan rallissa ongelmia aiheutti luonto. Sää oli niin huono, että puolet lennoista peruttiin eikä yrityksen kaikkia työntekijöitä edes saatu rallireitille. Perille päässeiden joustamisen ansiosta lähetykset saatiin tehtyä.
 Hankasalmelta kotoisin oleva Tiina Lehmonen tuntee ralli-ihmiset ja toimii yhteyshenkilönä organisaatioiden välillä.  Jaana Polamo / Yle
 Taistelu ilmatilasta
 Jyväskylässä rallien tv-tuotannolle on ihanteelliset olot, mutta yhtä tavallista on tehdä töitä teltassa ja taistella ilmatilasta muun langattoman liikenteen kanssa. Se taistelu on merkittävä, koska suora rallilähetys perustuu kuvasignaalin langattomaan siirtymiseen.
 Kymmenisen vuotta sitten Marko Viitanen visioi, miltä halusi rallin tv-lähetyksen näyttävän: sen pitäisi olla suora ja katsojan olisi nähtävä sekä kuljettaja että se, mitä kuljettaja näkee. Tuotekehityksen tavoitteena oli saada kuvasignaali 150–180 kilometriä tunnissa liikkuvasta autosta katsojalle suorana. Kun kuvioon lisätään vielä kunkin auton kolme kameraa ja se, että autot lähtevät liikkeelle neljän minuutin välein, vaikeuskerroin kasvaa. Käsillä on yksi maailman vaikeimpia tv-tuotantoja.
 Langattomista yhteyksistä vastaavan Janne Lerkin työpöydällä seisovasta monistorista näkyvät kaikkien langattomien autokameroiden kuvat.  Jaana Polamo / Yle
 NEP Finlandin langattomien laitteiden piällysmieheksi itseään tituleeraava  Janne Lerkki  istuu Paviljongin televisiokeskuksen laitimmaisessa tilassa ja seuraa sekä autokameroiden kuvaa että lentokoneen liikkeitä. Hänen mukaansa rallituotannon suurin asia on kuvasignaalien kulku lentokoneen kautta. Ilman antenneja ja lentokonetta ralliohjelmat näyttäisivät visuaalisesti köyhemmiltä.
 Lentokoneen runkoon on kätketty liikkuvia antenneja, jotka nappaavat liikkuvien autojen kuvasignaalit.  Jaana Polamo / Yle
 – Lentokoneen pohjassa on jäljittävät antennit, jotka tekevät koko ajan laskutoimituksia. Laskelmien perusteella antennit kääntyvät kohti autoa. Tämä on ainoa tapa laajentaa vastaanottoalue niin suureksi, että saamme monen auton signaalit lentokoneeseen. Ilman tällaista tekniikkaa emme voisi tehdä autoista suoraa lähetystä.
 Lentokone kaartaa tuntikaupalla rallien yllä
 Lentokapteeni Anneleen Smits kertoo, että Suomen MM-ralleissa lennetään viisi, kuusi tuntia kerrallaan.  Jaana Polamo / Yle
 Kuvasignaalin siirrossa käytettävä lentokone nousee ralliaamuna taivaalle Jyväskylän lentokentältä. Lentokapteeni  Anneleen Smits  kuuluu rallien vakiotiimiin. Hän lentää jokaisen erikoiskokeen ajan kymmenen kilometrin korkeudessa halkaisijaltaan kuuden kilometrin ympyrää. Varmistaakseen signaalin säilymisen hyvänä, kone ei voi lähteä laajemmille maisemakierroksille.
 Lentokapteenin lisäksi koneessa on signaalien kulkuun keskittyvä mekaanikko ja varapilotti, joka tekee myös apumekaanikon töitä.
 – Lentokoneemme on varustettu antenneilla ja laitteilla, joiden avulla lähetämme autoissa ja helikopterissa olevien kameroiden kuvat Jyväskylään, kertoo Smits.
 Lentokoneen ahtaissa työtiloissa matkustaa kolme työntekijää.  Jaana Polamo / Yle
 Helikopteriin ja ralliautoon kiinnitettyjen kameroiden kuvasignaalit singahtavat lähetinten avulla lentokoneeseen. Lentokoneesta ne lähetetään keskellä Jyväskylää seisovaan Harjun torniin, jossa istuu ranskalainen insinööri ja lähettää kuvan eteenpäin IP-linkillä Paviljonkiin. Siellä kuva otetaan ohjaamoon, jossa se leikataan esimerkiksi osaksi suoraa tv-lähetystä.
 NEP Finlandin tv-ohjaamo on rakennettu konttiin, joka matkustaa osakilpailuihin ympäri maailmaa. Jaana Polamo / Yle
 Ilman halki liikkuu tuntikaupalla kuvasignaaleja. Erikoiskokeilla voi olla käytössä 70 kameraa, joista valtaosa on langattomia. NEP Finland tekee jokaisesta osakilpailusta noin 25 tuntia suoraa lähetystä ja raakamateriaalia kertyy 300 tuntia. WRC TV:n oma koosteohjelma leikataan Lontoossa, mutta Suomen rallien aikana se siirretään Jyväskylään, jossa se julkaistaan netissä. Varmistaakseen tv-tuotannon onnistumisen yritys rakentaa kilpailukeskuksiinsa sekä oman netin että sähköt.
 Kuvasignaalien lisäksi ihmisten välillä kulkee solkenaan erilaisia viestintäsignaaleja. Kun rallitiimin johtaja puhuu kuljettajalle, hänen äänensä kulkee lentokoneen siipiin kiinnitettyjen antennien kautta. Jokaiseen ralliautoon on puolestaan kiinnitetty paikannin, jonka signaali kulkee satelliitin kautta tv-tiimille.
 Beech B200 Super King Air -lentokoneen ympyröitä voi seurata  www.flightradar24.com-palvelussa hakusanalla OO-LET. Jaana Polamo / Yle
 Lentokoneiden liikkeitä seuraava verkkosivu kertoo, että Smitsin pilotoima lentokone on lähtenyt Jyväskylän lentokentältä sunnuntaina viittä vaille neljä iltapäivällä ja laskeutunut Antwerpeniin kuuden jälkeen. Paviljongissa television ohjaamo ja muut kontit on pakattu rekkoihin. Parin viikon kuluttua niihin vedetään virtajohto ja tv-kaapelit Saksassa, kun kisaa käydään Mosel-joen laaksossa.

Suora yhteys ralliautoon mullisti MM-rallien televisioinnin - livekuva vaatii onnistuakseen jopa lentokoneen


Summary: Lauantaina epävirallisissa mielenosoituksissa otettiin kiinni toistasataa mielenosoittajaa.

Venäjän viestintäviranomainen Roskomnadzor vaatii Googlea estämään Youtube-mainokset luvattomista mielenosoituksista, kertoo venäläinen uutistoimisto Tass. Youtube on Googlen omistama internetissä toimiva videopalvelu.
 Viestintäviranomaisen mukaan jotkut tahot ostavat Youtubesta mainostilaa levittääkseen tietoa luvattomista mielenosoituksista tavoitteenaan häiritä vaaleja Venäjällä.
 Venäjällä on osoitettu viime viikkoina laajasti mieltä. Eilen luvalliseen mielenosoitukseen osallistui kansalaisjärjestön mukaan lähes 50 000 ihmistä. Viranomaisten mukaan paikalla oli noin 20 000 mielenosoittajaa.
 Mielenosoituksen päätyttyä joukko ihmisiä lähti kulkemaan kohti presidentinhallinnon rakennusta. Poliisi otti useita kiinni. Yuri Kochetkov / EPA
 Luvallista mielensoitusta seurasi luvaton marssi
 Luvallisen mielenosoituksen jälkeen ihmiset jatkoivat protestoimista epävirallisissa mielenosoituksissa, joissa otettiin kiinni yli 130 ihmistä.
 Viranomaiset olivat antaneet luvan päivällä järjestettyyn mielenosoitukseen, mutta eivät sen jälkeiseen tapahtumaan, joka muun muassa tukki liikenteen Maroseika-kadulla.
 Lauantaina sosiaalisessa mediassa kutsuttiin ihmisiä "rauhanomaisiin kävelyihin" luvan saaneen mielenosoituksen jälkeen. Moskovan poliisi reagoi kutsuihin heti ja varoitti, että kaikkien luvattomien tilaisuuksien katsotaan uhkaavan yleistä järjestystä ja että ne tukahdutetaan välittömästi.
 Viime viikkoina tuhannet ihmiset ovat menneet kaduille vaatimaan vapaita vaaleja ja vastustaneet päätöstä sulkea oppositioehdokkaat Moskovan paikallisvaalien ulkopuolelle.
 Lauantain mielenosoituksissa näkyi muun muassa kylttejä, joissa vaadittiin oikeutta äänestää ja sanottiin valehtelun nyt riittävän.
 Lauantain mielenosoitus kokosi Moskovan keskustaan kymmeniä tuhansia ihmisiä. Yuri Kochetkov / EPA
 Poliisi pidättänyt aiemmin nimekkäitä oppositioaktivisteja
 Aiemmissa mielenosoituksissa poliisi on ottanut kiinni yli 2 000 ihmistä. Aiemmilla protesteilla ei ole ollut viranomaisten lupaa.
 Poliisi on myös pidättänyt viime viikkojen aikana mielenosoituksia järjestäneitä nimekkäitä aktivisteja. Moskovassa on pidätetty muun muassa oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi , joka istuu parhaillaan vankilassa 30 päivän vankeustuomion vuoksi.
 Viranomaiset avasivat viime viikon lauantaina myös rahanpesututkinnan Navalnyin korruptionvastaisesta säätiöstä.
 Viime viikonlopun mielenosoitusten yhteydessä pidätettiin myös tunnettu aktivisti  Ljubov Sobol . Hän oli tuolloin yli 20 päivää kestäneen syömälakkonsa vuoksi heikossa kunnossa.
 Kävelemiseen tukea tarvitsevaa Sobolia tuli pidättämään brittilehti Independentin mukaan arviolta 15 mellakkapoliisia.
 Lisää aiheesta:
 Kymmenet tuhannet vaativat taas rehellisiä vaaleja – Oppositioaktivisti Sobol otettiin kiinni jo ennen Moskovan mielenosoituksen alkamista
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin
 Venäjä väittää Deutsche Wellen yllyttäneen Moskovan mielenosoittajia – saksalaismedia kiistää

Tass: Venäjän viestintäviranomainen haluaa mainokset luvattomista mielenosoituksista pois Youtubesta


Summary: Tällä hetkellä jälkisammutus on käynnissä.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Helsingin Meilahdessa sijaitsevalla Naistenklinikalla oli illasta palohälytys.
 Päivystävä palomestari  Timo Ustinov  kertoo Ylelle, että Naistenklinikan roskakuilussa oli syttynyt tulipalo. Kuilua pitkin savu oli kulkeutunut talon sisälle useisiin kerroksiin aiheuttaen palohälytyksen.
 – Savun vuoksi on evakoitu useita kymmeniä ihmisiä, joiden mukana on lapsia.
 Hänen tietojensa mukaan evakuoitujen joukossa ei ollut vastasyntyneitä.
 – Tällä hetkellä jälkisammutustyöt ja savunpoisto ovat käynnissä.
 Jälkisammutukseen uskotaan menevän muutama tunti. Anni Härkönen / Yle
 Ustinov kertoo, ettei kukaan loukkaantunut tapahtuman yhteydessä.
 Jälkisammutukseen hän arvelee menevän muutaman tunnin.
 Osa rakenteista purettava, jotta palo saadaan kokonaan sammutettua
 Paikalla oleva Ylen toimittaja  Tuulia Thynell  kertoo, että tilanne Naistenklinikan ulkopuolella on tällä hetkellä rauhallinen.
 – Uuden lastensairaalan tiloihin on jonkun verran kerääntynyt potilaita ja henkilökuntaa.
 Hän kertoo, että evakuoiduille tuodaan patjoja sekä tyynyjä Naistenklinikalta.
 Synnytystä varten Naistenklinikalle tulleita ohjataan Jorvin- sekä Hyvinkään sairaaloihin.
 Päivystävän palomestarin tietojen mukaan evakuoitujen joukossa ei ollut vastasyntyneitä. Tuulia Thynell / Yle
 Palomestarin kanssa puhunut Thynell kertoo, että palo on edennyt jo ennestään vanhoihin rakenteisiin.
 – Ainakin osia rakenteista on purettava, jotta palo saadaan kokonaan sammumaan.
 HUS:in turvallisuus- ja valmiusjohtaja  Aaro Toivonen  kertoo uskovansa, että synnytystoiminta jatkuu Naistenklinikalla.
 – Näillä näkymin osien purkamiset eivät vaikuta synnytys- tai leikkaustoimintaan.
 Toivanen muistuttaa, ettei missään vaiheessa potilailla ollut tulipalovaaraa, vaan palokaasut olivat aiheuttaneet evakuoimiset.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Helsingin Naistenklinikka täyttyi savusta, evakuoiduille potilaille tuodaan patjoja sekä tyynyjä – palo saatu hallintaan


Summary: Lontoon Citystä löydetyt asiakirjat kertovat bisnespaikan alkaneen versoa heti, kun roomalaiset perustivat Londiniumin.

Ehkä sinunkin vaatekaapissasi on yksi viime vuosikymmenien suosikkituliaisista: T-paita, jossa lukee "sisareni/serkkuni/kaverini/joku kävi Lontoossa/Pariisissa/Berliinissä/jossakin, ja minä sain vain tämän vaivaisen T-paidan".
 Vitsi on jaksanut naurattaa tuliaisten ostajia ja ehkä saajiakin ilmeisesti jo 1970-luvulta. Pitkä aikahan sekin jo on, mutta jos T-paitasi on Roomasta, lahjasi on osa todella vanhaa jatkumoa.
 Jokseenkin sama viesti oli nimittäin raaputettu rautaiseen stylukseen, jonka joku toi vastaperustettuun Lontooseen tuliaisena Roomasta yli 1 900 vuotta sitten.
 Stylus on tikku, jonka terävällä päällä kirjoitettiin tekstiä puulaatan pinnalle levitettyyn vahaan. Litteällä päällä vaha pyyhkäistiin tarvittaessa tasaiseksi, kuten lyijykynän kumilla virheet paperista.
 Lontoon arkeologisen museon MOLA:n  sivulla esitelty löytö on noin vuodelta 70. Roomalaiset olivat perustaneet Lontoon vain kaksi vuosikymmentä aiemmin.
 Pitkä matka ja tyhjä kukkaro
 Kirjoitustikku on lyhyt ja tuliaisviesti pitkä, joten sitä piti jatkaa tikun kaikille kyljille. Korroosion alta vaivoin paljastunut teksti pahoittelee tuliaisen vaatimattomuutta.
 Muinaisten roomalaisten käsialoihin ja klassisiin kieliin erikoistunut Oxfordin yliopiston tutkija  Roger Tomlin  onnistui englannintamaan tekstin. Vapaasti suomennettuna se kuuluu näin:
 "Olen tullut kaupungista  (=Roomasta).  Tuon sinulle teräkärkisen tuliaisen, jotta muistaisit minut. Jos onni soisi, toivoisin voivani olla yhtä antelias kuin matka oli pitkä ja kukkaroni tyhjä."
 Lontoo, aikalaisille Londinium, sijaitsi Rooman suuren valtakunnan laidalla. Lontoosta oli kuitenkin ehtinyt jo tulla tärkeä kauppa- ja hallintokeskus.
 Siitä styluslöytökin osaltaan kertoo. Kirjoitustaito ja kirjeet olivat tärkeitä sotilaalle, kauppiaalle tai virkamiehelle, jonka perhe saattoi asua parin tuhannen kilometrin päässä.
 Kirjoituspuikko on yksi noin 14 000 esineestä, jotka MOLA:n arkeologit löysivät tämän vuosikymmenen alkuvuosina Lontoon Cityn kaivauksissa, ennen kuin paikalle rakennettiin talousmediayhtiö Bloombergin Euroopan-pääkonttori.
 Löytöjen joukossa on paljon keramiikkaa ja kolikoita mutta myös muun muassa satoja kenkiä ja useita amuletteja. Yksi meripihkainen onnenkalu oli kuulunut gladiaattorille.
 Kirjoituspuikkoja löytyi parikymmentä, mutta vain yhdessä on tekstiä. Vastaavat löydöt ovat hyvin harvinaisia Rooman valtakunnan koko alueelta.
 Arkeologit löysivät myös puurakennusten ja aitojen jäänteitä aivan Lontoon varhaisvuosilta. Ensimmäisen vuosisadan Lontoo oli rakennettu lähes pelkästään puusta.
 1950-luvun löytö ennusti hyvää
 Thamesin sivujoki Walbrook jakoi roomalaisen Lontoon kahteen osaan. Walbrook oli asukkaille makean veden lähde ja myös viemäri, jonne osa kirjoituslaatoistakin päätyi.
 Kaupungin kasvaessa jokilaaksoon tuotiin täyttömaata, mikä antoi rakentamiselle lisätilaa. Samalla maakerrokset hautasivat pikku hiljaa Lontoon varhaishistoriaa.
 Yhdestä jokivarren rakennuksesta löytyi pieni arkistohuone ja sieltä 19 kirjoitustaulua, joissa näyttää olleen oikeusdokumentteja, kertoo kaivauksien johtaja, MOLA:n arkeologi  Sophie Jackson   Current Archaeology  -lehdessä.
 – Yksi saattaa olla upseerin testamentti. Se on päivätty vuodelle 67, Jackson kertoo.
 Walbrook virtaa edelleen, mutta maan alla. Joki katettiin keskiajalla, ja päälle tehtiin rakennuksia. Maanalaisena Walbrook hoitelee roomalaisaikaista tehtäväänsä osana Lontoon viemäriverkostoa.
 City tiedettiin parhaaksi mahdolliseksi alueeksi Britannian roomalaisaikaisille kaivauksille. Siellä tehtiin jo 1950-luvulla rakennustöissä huima löytö, kun entisestä jokirannasta paljastui Mithrasin temppeli lukuisine marmorisine jumalpatsaineen.
 Noin vuonna 240 rakennettu temppeli oli ollut maanalainen, kuten mithralaisuudessa oli tapana. Temppelien riiteistä tiedetään hyvin vähän mitään varmaa, sillä kirjoitettua aikalaistietoa ei ole.
 London Mithraneum  avattiin yleisölle toissa vuonna.
 Kun alueella alettiin 2000-luvun alussa kaivaa uudelleen, oli oletettavaa, että kosteassa maaperässä olisi säilynyt myös kirjoitustauluja ja muita puuesineitä Mithraneumiakin varhaisemmalta ajalta.
 Aiemmin Lontoosta oli löydetty 19 lukukelpoista taulua. Tutkijat toivoivat saavansa talteen muutaman lisää, mutta löysivätkin aarteen: 405 taulua, joista 87:n tekstistä on onnistuttu saamaan jotakin selvyyttä.
 Löydöt osoittavat, että kauppa- ja oikeudelliset kysymykset olivat Lontoon Cityn elämää aivan alusta asti. Tauluihin oli kirjoitettu muun muassa useita velkakirjoja.
 Titus taisi menettää rahansa
 Vanhin lukukelpoisista löydöistä on  Titusille  osoitettu kirje. Hän vaikuttaa olleen siipikarjan kasvattaja. Lähettäjän nimi laatasta ei selviä.
 Vaikeasti tulkittavilla latinalla ja käsialalla kirjoitettu kirje varoittaa, että markkinoilla joku kerskuu suureen ääneen saaneensa Titusilta lainaa. Kirjoittaja neuvoo Titusta sietämään huhut ja pitämään pokkansa.
 Markkinat-sana saattaa viitata kaupungin keskusaukioon tai jopa siihen, mitä talouskielessä nykyäänkin kutsutaan markkinoiksi, tutkijat arvelevat.
 Päiväystä laatassa ei ole, tai aika on syönyt sen. Puuaineksen ajoituksen perusteella laatta on vuosilta 43–53 eli ehkä jopa ajalta, jolloin varsinaista kaupunkia ei vielä ollutkaan.
 Muotoutumassa olleessa bisnesyhteisössä näyttää kihisseen huhuja huonojen lainojen seurauksista, sanoo Roger Tomlin.
 – Laatassa on selvästikin puhe harkitsemattomasti annetusta lainasta, jonka takia kirjoittaja tarjoaa epämääräistä ja moralisoivaa lohdutusta, Tomlin kuvailee.
 Ensimaininta Lontoon nimestä
 Löytöjen joukossa on muutakin Britannian roomalaishistoriaa, joka on lajissaan vanhinta, kuten Lontoon nimen kaikkien aikojen ensimmäinen maininta.
 Vuosien 65 ja 70 välillä kirjoitetun kirjeen osoite on "Londinio Mogontio" eli "Lontooseen  Mogontiusille ".
 Tätä ennen vanhin tunnettu teksti, jossa Lontoota kutsutaan nimeltä, on kuuluisalta historioitsijalta  Tacitusilta . Väliä on puoli vuosisataa.
 Lontoon nimi esiintyy Bloombergin tontin kirjoitustauluissa kaikkiaan vain kolme kertaa. Tutkijat eivät hämmästele sitä, sillä he uskovat löytämänsä postin olleen pääasiassa kaupungin sisäistä.
 Silloin osoitteeksi riitti "antakaa tämä Gratusille, Juniusin pojalle".
 Jollakulla oli runsaat 1 900 vuotta sitten asiaa Mogontiusille.  MOLA
 Vanhimmaksi tunnetuksi velkakirjaksi on osoittautunut dokumentti tammikuun 8. päivältä vuodelta 57. Teksti on poikeuksellisen kokonainen.
 "Minä Tibullus, Venustusin vapautettu orja, olen kirjoittanut tämän ja sanon, että olen velkaa Gratusille, Spuriusin vapautetulle orjalle, 105 dinaaria kauppatavarasta, joka on ostettu ja toimitettu. Tämä summa minun on maksettava hänelle tai henkilölle, jota asia koskee..."
 Tibullus  ja  Gratus  olivat vapauttamisensa jälkeen ilmeisesti ryhtyneet entisten isäntiensä edustajiksi, sanoo Roger Tomlin.
 – Tibullus on harvinainen nimi, joskin se oli myös runoilijalla. Ehkä Tibullusin isännällä oli kirjallisia intohimoja ja hän valitsi orjansa nimen sillä perusteella.
 Tibullus lupaa velkakirjassa jatkaa lainansa ja korkojen maksamista "aikanaan". Lainasumma oli melkoinen, melkein puolet legioonalaisen vuosipalkasta. Taitava työmies tienasi dinaarin päivässä.
 Kirjoitus on säilynyt uurteina
 Lähes kaikki laatat ovat saksanpihtapuuta. Se oli ilmeisesti kierrätystavaraa. Tutkijat ovat päätelleet, että pilkotuiksi päätyneet laudat olivat peräisin tynnyreistä, joissa oli kuljetettu viiniä luultavasti Reininmaalta.
 Laattaan koverrettuun syvennykseen tehtiin musta kirjoituspinta mehiläisvahan ja hienoksi jauhetun hiilen sekoituksesta.
 Vahaan kirjoitettiin styluksella, jonka kärki paljasti alta vaalean puun. Kaksi laattaa sidottiin vastakkain kuin kirjan kannet kirjoituksen suojelemiseksi.
 Kun asiakirjaa ei enää tarvittu, vaha tasoitettiin uutta käyttöä varten. Vaha ei myöskään ole säilynyt kosteassa maassa, toisin kuin puu.
 Kaikeksi onneksi saksanpihta on pehmeää puuta. Kun kirjuri käytteli stylustaan pontevasti, kärki jätti jälkiä vahan lisäksi myös puuhun.
 Jos laatta oli pyyhitty yhä uudestaan, painaumat ovat päällekkäisten kirjoitusten mahdotonta sekasotkua. Joissakin tapauksissa uusiokäyttöä oli kuitenkin ollut vähemmän, joten asiantuntijoiden onnistui tulkita uurteet sanoiksi.
 Kapinasta toivuttiin yllättävän nopeasti
 Lontoon historian kannalta erittäin kiinnostava laatta on lokakuun 21. päivänä vuonna 62 päivätty asiakirja, joka todistaa, miten nopeasti Lontoo oli nousemassa jaloilleen rajun verilöylyn jälkeen.
 Kelttikuningatar  Boudican  johtamat kapinalliset olivat vain pari vuotta aiemmin tuhonneet roomalaiskaupunkeja, Lontoon lisäksi myös Verulamiumin.
 Kirjoittaja,  Marcus Rennius Venustus , kertoo tilanneensa 20 lastillista ruokatarvikkeita Verulamiumista. Molemmat kaupungit olivat siis toipuneet kylliksi, jotta niiden välillä voitiin tehdä kauppaa.
 Lontoo jatkoi kasvuaan nykyiseksi yli kahdeksan miljoonan ihmisen suurkaupungiksi, mutta Verulamium katosi roomalaisajan jälkeen kartalta. Kaupunki sijaitsi nykyisessä Hertfordshiressä Lontoon pohjoispuolella. Paikka tiedetään, mutta suurin osa siitä on arkeologisesti tutkimatta.
  Bloombergin Euroopan-pääkonttori avattiin toissa vuonna paikalla, jossa Lontoon roomalaiset liikemiehet hoitelivat bisneksiään kaksi vuosituhatta sitten.  Andy Rain / EPA-EFE
 Alkuperäisväestön jäljille laatat eivät auta
 Yksi asia kirjoitustauluista välittyy kirkkaana: lontoolaisten tapa hoitaa asioitaan oli täysin roomalainen heti kaupungin perustamisen jälkeen, kertoo Sophie Jackson.
 Esimerkiksi monimutkainen oikeusjärjestelmä, jossa ihmisiä kutsuttiin kuulusteluihin ennen oikeudenkäyntiä, oli täydessä toiminnassa jo tuolloin.
 Laatoissa elää asukkaiden ääni roomalaisen Lontoon ensimmäiseltä puolelta vuosisadalta.   Roger Tomlin tutkimusraportissaan
 Laatoista on kyetty lukemaan 92 lontoolaisen nimet ja myös useiden ammatit. Joukossa on tynnyrintekijä, oluenpanija ja tuomari, sotilaita, orjia ja vapautettuja orjia. Kaikkien aikojen ensimmäinen nimeltä tunnettu lontoolainen kiinteistönomistaja oli  Catullus .
 Entä valloitetun Britannian väestö? Oliko roomalaiskaupungissa sen edustajia?
 Brittiväestö puhui kelttikieliä kuten Keski-Euroopan keltit, roomalaisittain gallialaiset. Nämä olivat jo roomalaistuneet. Heitä oli Lontoossa paljon sotilaina ja liikemiehinä, tutkijat arvioivat.
 Tomlinin mukaan on hyvin vaikea sanoa, onko joku kirjoituslaattojen kelttinimisistä kenties britti. Lontoon Southwarkista löytyi kuitenkin muutama vuosi sitten kirjoitus, jota hän pitää kuvaavana.
 – Muuan  Tiberius Celerianus  omisti sen jumalalle. Hän kutsui itseään lontoolaiseksi mutta oli kotoisin Ranskasta. Taulujen kirjoittajien joukossa saattoi olla brittejä, mutta totta puhuakseni se on epätodennäköistä.
 Moni roomalaisajan keltti latinalaisti nimensä valloittajan mallin mukaiseksi. Jos esimerkiksi Brice ja Judoc kalskahtivat liian kelttiläisiltä nimiltä, niistä tehtiin Bricius ja Iodocus.
 Verkosta on luettavissa pdf-muodossa Roger Tomlinin yli 300-sivuinen raportti kirjoituslaatoista ja niiden tutkimuksesta,  Roman London's First Voices . MOLA julkaisee kaikista löydöistä kattavan analyysin ensi vuonna.
 Joitakin satoja löytöjä on esillä  London Mithraeumissa   ja Oxfordin yliopiston  Ashmolean-museossa . Siellä on parhaillaan nähtävissä myös stylus, joka innoitti tähän juttuun.
 Lue myös: Ainutlaatuinen kirjekokoelma kertoo roomalaisen linnoituksen arjesta ja työstä valtakunnan äärirajalla

Pieni ja vitsikäs matkamuisto Roomasta on melkein kuin tätä päivää, mutta joku lontoolainen sai sen tuliaiseksi kaksi vuosituhatta sitten


Summary: Lentoyhtiön mukaan lauantaina Rooman lähellä sattuneen tapauksen syynä oli moottorivika.

Useat autot ja talojen katot saivat vaurioita, kun Italian Fiumicinon lentokentältä ilmaan nousseesta Norwegianin koneesta putosi maahan osia. Tapaus sattui lauantaina.
 Roomasta Los Angelesiin matkalla ollut Boeing 787 -lentokone joutui palaamaan takaisin kentälle.  Euronewsin haastatteleman Norwegianin edustajan mukaan tapahtuneen syynä oli moottoriin tullut tekninen vika .
 Rooman lähellä sijaitsevan alueen asukkaat ovat esitelleet medialle taivaalta pudonneita metallinkappaleita, jotka rikkoivat muun muassa autojen tuulilaseja.
 Vaurioita saaneita autoja on 25 ja taloja 12,  uutisoi Il Messaggero -lehti . Yhdenkään ihmisen ei tiedetä saaneen vammoja.
 Italian lentoturvallisuusviranomaiset selvittävät tapausta.

Norwegianin lentokoneesta putosi osia maahan Italiassa – vaurioita autoihin ja talojen kattoihin


Helsingin Naistenklinikan sunnuntai-iltaisen tulipalon vuoksi synnytykseen tulevat ohjataan pääkaupunkiseudun muihin synnytyssairaaloihin ainakin kuluvan yön ajan. Osastonlääkäri  Pontus Molander  kertoo, että tilanne arvioidaan uudelleen huomenna.
 Potilaita kehotetaan soittamaan synnytyssairaalaan ennen sairaalaan lähtöä.
 Kymmeniä ihmisiä evakuoitiin alkuillasta, kun Naistenklinikan jätekuilussa syttyneestä palosta levisi savua useisiin kerroksiin. Tulipalo ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
 Lue lisää:   Helsingin Naistenklinikka täyttyi savusta, evakuoiduille potilaille tuodaan patjoja sekä tyynyjä – palo saatu hallintaan

Naistenklinikka ei ota uusia synnyttäjiä tänä yönä savuvahinkojen vuoksi – synnytykseen tulevia ohjataan muihin sairaaloihin


Summary: Hongkongilaiset ovat osoittaneet mieltään pian kolme kuukautta. Pelko on, että Kiinan johdon pinna pettää ja armeija vyöryy kaduille.

– Poliittisesti Kiinan johdolle on hyvin hankalaa myöntyä Hongkongin mielenosoittajien vaatimuksiin.
 Näin arvioi professori  Matti Nojonen  Lapin yliopistosta. Hän uskoo, ettei Kiinan keskusjohto peräänny hongkongilaisten edessä.
 Kiinan yhteiskuntaan ja kultturiin erikoistunut professori Matti Nojonen muistuttaa, että Kiinassa on jatkuvasti meneillään satoja mielenosoituksia.
 – Perääntyminen olisi viesti maan sisällä. Se merkitsisi, että keskusjohto voi luopua absoluuttisesta vallasta. Niin ei voi käydä.
 Erityisen tarkasti Hongkongin käänteitä katsotaan Taiwanissa. Kiinan näkemys on, että Taiwan kuuluu Kiinan kansantasavaltaan. Kiina toimii Hongkongissa Taiwanin katseiden alla, eikä siitäkään syystä anna vaikutelmaa lepsuilusta.
 – Kommunistisen puolueen johtaja ja Kiinan presidentti  Xi Jinping  on luonut itsestään mielikuvan tiukkana johtajana. Olisi iso isku Xin maineelle, jos hän tässä näyttäisi pehmeältä.
 Terrorismilait antaisivat laajat valtuudet
 Kiinan keskushallinnon puhe Hongkongin mielenosoituksista on koventunut kovenemistaan. Lausunnoissa viitataan terrorismiin ja terroristiseen toimintaan.
 Pekingin retoriikalla halutaan muistuttaa hongkongilaisia siitä, että keskushallinto voi tulkita mielenosoittajien toiminnan valtion vastaiseksi.
 – Tällöin viranomaiset voisivat käyttää terrorismilakeja. Ne antavat viranomaisille hyvin laajat valtuudet toimia.
 Kiinan poliisivoimat ovat olleet muutamien päivien ajan harjoituksissa Shenzenin kaupungissa Hongkongin rajalla. Puolisotilaallisia joukkoja on siirrelty raja-alueella ja valtionmedia on näyttänyt panssaroitujen miehistönkuljetusvaunujen liikkeitä samoilla seuduilla.
 Kommunistisen puolueen keskusjohto näyttää voimaa ja arsenaaliaan. Se on itsessään tyly viesti.
 Presidentti ja Kiinan kommunistisen puolueen johtaja Xi Jinping (keskellä, portaiden alapäässä) on kovan miehen maineessa. Kommunistisen puolueen edessä ei voi muuta olla. Roman Piliåey / EPA
  "Yksi maa, kaksi järjestelmää" katkolla?
 Rajulla armeijan ja poliisin väliintulolla olisi erittäin suuri hinta.
 – Se saattaisi olla jopa lopullinen isku "yksi maa, kaksi järjestelmää" -politiikalle, Nojonen arvioi.
 Kun Hongkong siirtyi vuonna 1997 Britannian alaisuudesta Kiinan hallintaan, kaupungissa alkoi kokeilu, jossa markkinatalous yhdistettiin autoritaariseen ja keskusjohtoiseen valtioon.
 Hongkong on pankkeineen ja finanssisektoreineen vapaan kaupan keidas Kiinassa. Kommunistisen puolueen johdolle se on ollut ikkuna länsimaisittain toimivaan markkinatalouteen sekä jonkinasteiseen demokratiaan ja sananvapauteen. Lähiajat näyttävät, miten tälle kokeilulle käy.
 Kiinan keskusvallan väkivaltainen väliintulo aiheuttaisi luonnollisesti myös kansainvälisen selkkauksen.
 – Vaikutukset olisivat kansainvälisesti ajateltuna laajat. Millaisiin sanktioihin se johtaisi, se on vielä hyvin auki, professori Matti Nojonen sanoo.
 Muun muassa Britannia, Yhdysvallat ja YK ovat ilmaisseet huolensa siitä, että Kiinan viranomaiset ovat tiellä, jossa käytetään suhteettoman kovia otteita demokratiamielenosoitusten tukahduttamiseksi.
 Aiheesta lisää:
 Hongkongin mielenosoittajat vallanneet terminaaleja – lentoja peruttu jälleen
 Hongkongin johtaja Carrie Lam varoittaa kaupungin ajautuvan "polulle, josta ei ole paluuta" – protestoijat palasivat lentokentälle

Kiinan johto puhuu nyt jo terrorismista Hongkongin yhteydessä – ja silottaa tietä tylylle väliintulolle


Summary: Tehtävän nykyinen haltija Päivi Sillanaukee on jäämässä ilman jatkopestiä

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) aikoo esittää sosiaali- ja terveysministeriön uudeksi kansliapäälliköksi  Kirsi Varhilaa .
 Ylen tietojen mukaan valtioneuvoston on määrä nimittää Varhila tehtävään tämän viikon torstaina.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat.
 Demaritaustainen Varhila työskentelee tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön sosiaali- ja terveydenhuollon ohjausosaston osastopäällikkönä. Hän aloitti virassa joulukuussa 2017 ja nimitys oli viisivuotinen.
 Sosiaali- ja terveysministeriöön Varhila tuli vuonna 2013 Lounais-Suomen aluehallintovirastosta.
 Tänä keväänä Varhila haki myös Pirkanmaan sairaanhoitopiirin johtajaksi.
 Myös nykyinen kansliapäällikkö  Päivi Sillanaukee  haki tehtävään. Häntä esitti aikoinaan silloinen peruspalveluministeri  Paula Risikko  (kok.) Sillanaukee on puoluetaustaltaan kokoomuslainen.
 Kansliapäällikön virka oli jo auki viime syksynä.  Tuolloin virkaan oli 12 hakijaa, joista yksi ei halunnut nimeään julkisuuteen.

 Päivi Sillanaukeen toimikausi päättyy 30. syyskuuta.
 Lue myös:
 Uupumusta, huonoa johtamista ja kysymyksiä herättävä kansliapäällikön nimitysaikataulu – mitä ihmettä sosiaali- ja terveysministeriössä tapahtuu?

Kirsi Varhila on nousemassa Sosiaali- ja terveysministeriön kansliapäälliköksi


Summary: Al-Taee on antanut taustansa vuoksi yksipuolisen kuvan Irakin tilanteesta, sanoo osa Suomen irakilaisista. Hän itse sanoo puhuneensa Irakista niin monipuolisesti kuin osaa.

Huhtikuussa 2019 eduskuntaan valittiin ensimmäistä kertaa irakilainen ja arabi.  Hussein al-Taeen  tarina pakolaisesta rauhantekijäksi ja kansanedustajaksi oli sadunhohtoinen.
 Heti vaalien jälkeen hohto himmeni. Julkisuuteen tuli al-Taeen Facebook-kirjoituksia ajanjaksolta 2010–2015. Niissä hän solvasi juutalaisia, homoja, sunneja, kurdeja ja somaleja.
 Juuri myös niitä ryhmiä, joiden kanssa al-Taeen aiempi työnantaja, rauhannobelisti  Martti Ahtisaaren  perustama CMI-järjestö työskentelee rauhan edistämiseksi.
 Vihakirjoitukset eivät sopineet kuvaan, joka al-Taeesta oli syntynyt suomalaisille ja myös CMI:lle.
 Al-Taee itse on pistänyt vihakommenttinsa nuoruuden typeryyden ja vihaisuuden tiliin.
 Mutta millaisesta uskonnollis-poliittisesta taustasta al-Taeen vihakommentit nousivat? Ja miksi ihaillusta rauhantyöntekijästä tuli Suomen irakilaisten kiistakapula?
 A-studio selvitti Hussein al-Taeen – ja Irakin politiikan – suomalaisille vieraampaa puolta. Siitä on keskusteltu paljon Suomen irakilaisten keskuudessa.
 Juttu perustuu pääosin Suomessa asuvien irakilaisten sekä Irakin asiantuntijoiden haastatteluihin. Lisäksi A-studio on perehtynyt laajaan taustamateriaaliin, josta osa on arabiankielisiä sosiaalisen median keskusteluja sekä irakilaisia dokumentteja.
 Hussein al-Taee CMI:n toimistolla helmikuussa 2016. Kalevi Rytkölä / Yle
 Al-Taee kävi islamistisen puolueen tilaisuuksissa
 Ainakin irakilaiset Suomessa ovat tienneet, että Al-Taeen perhe kuuluu merkittävään shiialaiseen sukuun Etelä-Irakista ja että  Assad -isä on tunnettu poliitikko islamistisessa, Iran-mielisessä Sciri-puolueessa.
 Islamistien mukaan valtioita tulisi hallita islamin uskonnollisten arvojen ja islamilaisen lain mukaan.
 A-studio selvitti, että myös Hussein al-Taee on aiemmin osallistunut isänsä edustaman puolueen tilaisuuksiin Suomessa asuessaan.
 Al-Taee kertoo A-studiolle käyneensä Sciri-puolueen tilaisuuksissa mielenkiinnosta, oppiakseen Irakin politiikasta ja luodakseen kontakteja.
 – En ole ollut puolueessa virallisena toimijana mukana, hän korostaa.
 Hän kertoo käyneensä myös muiden irakilaisten puolueiden tilaisuuksissa.
 Al-Taee sanoo, ettei hän ole tähdännyt Irakin politiikkaan isänsä jalanjäljissä, vaikka hänellä sellaisia haaveita nuoruudessaan olikin.
 Al-Taee: Arvostelu joidenkin omaa ajattelua ja agendaa
 Osa Suomen irakilaisista ja turvapaikanhakijoista sanoo, että al-Taeen tausta on näkynyt myös hänen Irak-kommentoinnissaan Suomen mediassa. He arvostelevat sitä yksipuoliseksi.
 Erityisesti al-Taeen sanotaan puhuneen vähän shiialaisten asejoukkojen väkivallasta ja rikoksista. Ne ovat jääneet äärisunnilaisen Isisin julmuuksien varjoon.
 Kritiikkiä tulee erityisesti sunnitaustaisilta, mutta myös muilta irakilaistahoilta.
 Irakilainen kirjailija  Hassan Blasim  on ainoa haastateltava, joka arvostelee omalla nimellään tässä jutussa al-Taeeta yksipuolisesta Irakin tilanteen kommentoinnista. Muut juttuun haastatellut irakilaiset ja Irakia tuntevat henkilöt eivät halunneet esiintyä nimellään aihepiirin herkkyyden vuoksi.
 – Hussein al-Taee on toiminut ikään kuin Irakin shiialaisen hallituksen äänitorvena ja analysoinut Irakin tilannetta sen näkökulmasta, Hassan Blasim sanoo A-studiolle.
 Kuten al-Taeekin, Blasim on shiialaistaustainen ja kokenut Saddamin diktatuurin. Nykyisin hän on uskonnoton. Blasim tuli Suomeen 2000-luvun alussa jouduttuaan Irakissa vaikeuksiin mielipiteidensä vuoksi.
 Irakilainen kirjailija Hassan Blasim Helsingin Kontulassa. Markku Rantala / Yle
 Hussein al-Taee pitää Irak-kommentointinsa arvostelua spekulaationa.
 – Se on joidenkin omaa ajattelua ja agendaa.
 – Jokaisen oma tausta vaikuttaa kaikkeen mahdolliseen elämässä. Minun kommenttini pohjautuvat kuitenkin keskusteluun muiden asiantuntijoiden ja suomalaisten viranomaisten kanssa sekä tiimityöhön CMI:ssä.
 A-studio analysoi myös al-Taeen mediakommentointia Irakin tilanteesta vuodesta 2015.
 Al-Taeen tukijat: Hussein joutui silmittömän mediakampanjan uhriksi
 Kun Hussein al-Taeen vihakirjoituksista nousi keväällä kohu, hänen Suomen irakilaiset tukimiehensä julistivat arabiankielisissä keskusteluissa Facebookissa, että al-Taee oli joutunut poliittisen ajojahdin uhriksi.
 – Heti kun vaalit oli käyty, niin veli Hussein joutui silmittömän mediakampanjan uhriksi. Kampanjaa isännöi Helsingin Sanomat, joka toimii juutalaislobbyn painostamana, ja tietyt irakilaissivustot, joita pyörittävät luhistuneen Baath-puolueen orpolapset, eräs al-Taeen tukija kirjoitti.
 Somekeskusteluissa al-Taeen tapauksesta tuli osa shiia- ja sunnimuslimien välistä epäluuloa ja vihanpitoa, jota Suomessakin esiintyy.
 “Baath-puolueen orpolapsilla” shiiat yleisesti tarkoittavat Irakin nykyistä shiialaishallintoa arvostelevia sunneja. Vastaava termi on “Saddamin kätyrit”.
 Irakissa pitävät nyt valtaa väestön enemmistöä edustavat shiialaiset puolueet. Vuonna 2003 kaatunut diktaattori Saddam Hussein kuului sunneihin.
 Noin 65 prosenttia irakilaisista on shiia- ja noin 30 prosenttia sunnimuslimeja. Maan väestöstä 75–80 prosenttia on arabeja ja 15–20 prosenttia kurdeja.
 Hussein al-Taee tuli Suomeen pakolaisena 10-vuotiaana 1993. Hänen vankimpia tukijoitaan löytyy samaan aikaan tulleista irakilaispakolaisista. He ovat shiialaistaustaisia ja kokeneet Saddamin ja Baath-puolueen vainon sekä Rafhan pakolaisleirin Saudi-Arabiassa.
 Irakin presidentti Saddam Hussein. Peter Jordan / AOP
 Al-Taee vakuutti puolueettomuuttaan
 Ennen vaaleja, jo syksystä 2018 alkaen Hussein al-Taee oli kertonut medialle ja työnantajalleen CMI:lle, että hän ei ole kirjoittanut vihakommentteja, vaan ne on tehty hänen mustamaalaamisekseen.
 Vaalien jälkeen al-Taee selitti, ettei ollut kyennyt aiemmin myöntämään kirjoituksia omikseen, koska tunsi niin suurta häpeää. Nyt hän pyysi anteeksi loukkaamiltaan ryhmiltä.
 Anteeksipyyntö vaikutti vilpittömältä. Nurkkaan ajautuneen miehen ahdinko herätti myötätuntoa. Tunnustus ei silti puhdistanut ilmaa täysin.
 Moni pohti, miten vaaleissa olisi käynyt, jos al-Taee olisi tunnustanut kirjoituksensa aiemmin. Entä onko al-Taee ollut puolueeton rauhantyössään Irakissa? Hänhän oli halventanut Facebookissa Irakin kahta suurta vähemmistöryhmää, sunneja ja kurdeja.
 –Mielestäni olin puolueeton. Halusin nimenomaan haastaa itseni, haastaa ajatteluni. Menin aina yhden askeleen pidemmälle erityisesti niiden kanssa jotka eivät kuuluneet suoraan viiteryhmääni, al-Taee sanoi  A-studiossa  29. huhtikuuta 2019.
 Hussein al-Taeen juutalaisia solvaava Facebook-kommentti vuodelta 2012. Handout / Lehtikuva
 Al-Taee kehui Iranin toimintaa työskennellessään CMI:n Irak-hankkeessa
 Vaalien jälkeen al-Taee kertoi ajattelunsa muuttuneen vuosien varrella. Lapsena hän oli oppinut esimerkiksi, että Israel on Lähi-idän pahuuden takana. Erityisesti palestiinalaisten tilanne sai ajattelemaan niin.
 Al-Taee kertoi osallistuneensa nuorempana shiiojen ja sunnien kiistoihin keskustelupalstoilla. Hän oli palannut näihin keskusteluihin vielä vuonna 2014 äärisunnilaisen Isis-järjestön noustua.
 Turhautumisensa al-Taee kertoi suunnanneensa rauhantyöhön.
 Keväällä 2019 julkistetut vihakommentit olikin kirjoitettu ennen kuin al-Taee tuli CMI:lle töihin. Hän toimi CMI:n konsulttina syksyllä 2014. Hänet palkattiin Irak-hankkeeseen helmikuussa 2015.
 Syksyllä 2014 – toimiessaan CMI:n konsulttina – al-Taee vielä rinnasti Facebookissa Israelin toiminnan terroristijärjestö Isisiin.
 Kysymyksiä herättävä kommentti löytyy siltäkin ajalta, kun al-Taee jo työskenteli CMI:n Irak-hankkeessa. Heinäkuussa 2015 hän kehui shiialaisvaltio Iranin toimintaa Facebook-kirjoituksessaan, josta A-studio sai haltuunsa kuvakaappauksen.
 –(Iran) puolustaa Palestiinaa islamin nimissä. Tukee Irakia shiialaisuuden nimissä. Neuvottelee ydinsopimuksen persialaiskansan nimissä. Milloin arabit oppivat käyttämään hattujaan samalla tavalla?
 Hussein al-Taeen heinäkuussa 2015 kirjoittama Facebook-viesti. Kuvakaappaus / Yle
 Iran on tulenarka aihe Irakissa. Naapurivaltiolla on vahva ote Irakista erityisesti shiialaisten asejoukkojen kautta.
 Al-Taee sanoo, että hänen kommenttinsa oli lähinnä arabien itsekritiikkiä. Hänen mukaansa arabit eivät ole osanneet asioitaan ajakseen käyttää eri keinoja samalla lailla kuin Iran. Sen väestöstä enemmistö on persialaisia.
 – Iranissa osataan käyttää montaa hattua, kun halutaan ajaa omaa agendaa läpi – sekä diplomatiaa että muita keinoja. Se on näkynyt myös viimeaikaisissa eskalaatioissa.
 Isis teki marraskuussa 2015 Pariisissa terrori-iskut, joissa kuoli  yli 130 ihmistä. Marius Becker / EPA
 Al-Taee valloitti median vuonna 2015
 Vuonna 2015 Suomeen tuli poikkeuksellisen paljon turvapaikanhakijoita. Noin 32 000 tulijasta yli 20 000 oli irakilaisia.
 Samoihin aikoihin Hussein al-Taee tuli tunnetuksi suurelle yleisölle. Marraskuussa 2015 hän kommentoi Isisin terrori-iskuja Pariisissa. Al-Taeesta tuli nopeasti median johtava Isis- ja Irak-asiantuntija.
 Kaikki eivät olleet silti tyytyväisiä. Osa Suomen irakilaisista ja turvapaikanhakijoista sanoi, että al-Taee kommentoi Irakin tilannetta yksipuolisesti suurelle yleisölle.
 –Olen arvostellut Husseinia siitä, että hän puhui kyllä kovasti Isisin hirmutöistä niin kuin pitääkin, mutta jätti mainitsematta shiialaisten asejoukkojen hirmutyöt, turvapaikkaa Suomesta hakenut nuori irakilaismies  Yusuf  (nimi muutettu) kertoo.
 Nimi on muutettu, koska Yusuf on paennut Irakista tappouhkauksia ja on saanut myös Suomessa ollessaan uhkaavia viestejä irakilaisilta. Niitä on tullut, kun Yusuf on kommentoinut sosiaalisessa mediassa kriittisesti Irakin asioita.
 Yusuf asuu nyt toisessa Euroopan maassa, koska ei ole saanut turvapaikkaa Suomesta.
 Irakilainen turvapaikanhakija Yusuf (nimi muutettu). Yusuf
 Sunnimiehet shiialaisten asejoukkojen tähtäimessä
 A-studio haastatteli tätä juttua varten Yusufin lisäksi myös kahta muuta irakilaista turvapaikanhakijaa. Yksi heistä on saanut turvapaikan Suomesta.
 He edustavat sunnitaustaisia nuoria miehiä. Nämä ovat paenneet Irakista usein shiialaisten asejoukkojen uhkauksia, joita ovat saaneet esimerkiksi työnsä tai mielipiteidensä vuoksi.
 Shiialaiset asejoukot osallistuivat äärisunnilaisen Isisin vastaiseen taisteluun Irakin armeijan ja Yhdysvaltain liittouman rinnalla vuodesta 2014. Vuoden 2017 lopussa Irakin hallinto julisti Isisin voitetuksi Irakissa.
 Isis sai sympatiaa ja jäseniä Irakin sunnialueelta. Siksi shiialaiset asejoukot ovat pitäneet sunnimiehiä herkästi Isisin kätyreinä ja tappaneet heitä.
 Asejoukot eivät ole uhkailleet ja tappaneet vain sunnimiehiä. Tähtäimessä ovat olleet muun muassa homot sekä kansalaisaktivistit ja toimittajat, jotka ovat puuttuneet asejoukkojen rikoksiin, kuten korruptioon ja salamurhiin tai arvostelleet uskonnollisia johtajia ja tabuja.
 –Suurin osa irakilaisista tietää, että salamurhien takana on shiialaisten puolueiden aseryhmiä. Todisteita niitä vastaan on vaikea hankkia, koska aseryhmät ovat niskan päällä oikeuslaitoksessa, poliisissa ja armeijassa, kirjailija Hassan Blasim sanoo.
 Badr-asejoukon miehiä Isisin vastaisissa taisteluissa lähellä Mosulin kaupunkia marraskuussa 2016. Ahmed Jalil / EPA
 Al-Taee kommentoi turvapaikanhakijoita suurlähetystön työntekijänä
 Suomen turvapaikkalinjaa kiristettiin, kun turvapaikanhakijoita oli tullut poikkeuksellisen paljon vuonna 2015.
 Ainakin sunnitaustaiset turvapaikanhakijat epäilivät, että al-Taeen kommentointi vaikuttaa irakilaisten turvapaikkapäätöksiin, koska hän keskittyi mediassa Isisin uhkaan ja jätti vähälle huomiolle shiialaisten asejoukkojen uhan.
 Tiedettiin myös, että al-Taee oli ollut vain muutamia vuosia sitten Irakin Suomen-suurlähetystössä töissä. Hän sanoo nyt, ettei ollut siellä tekemisissä turvapaikka-asioiden kanssa.
 Al-Taee kuitenkin kommentoi tuolloin vuonna 2012 turvapaikanhakijoita Facebook-kirjoituksessaan, josta A-studio sai haltuunsa kuvakaappauksen.
 – Lähetystössä olemme napanneet monia (20%), joilla on väärennettyjä irakilaisia henkilöpapereita, jotka ovat pystyneet kusettamaan suomalaisen viranomaisen täällä! al-Taee kirjoitti.
 Hän myös arvioi kommentissaan, että ennen Saddamin kaatumista Irakista tulleiden pakolaisten taso oli parempi kuin sen jälkeen tulleiden. Hän perusteli tätä irakilaisten rikostilastoilla.
 Saddamin aikaan Irakista pakeni vainoa erityisesti shiialaisia. Al-Taee huomauttaa nyt, että silloin tuli myös kurdeja ja kommunisteja. Saddamin kaatumisen jälkeen alkoi tulla myös sunneja, jotka kärsivät Irakin uudesta tilanteesta.
 – Parempitasoisia tarkoittaa vähemmän rikollisia. Mutta tämä ei koske 2015 alkanutta pakolaisten tuloa Suomeen, al-Taee kommentoi Facebook-kirjoitustaan nyt.
 Hän sanoo, ettei ottanut kommentillaan kantaa Irakin etnisiin ryhmiin tai niiden rikollisuuteen.
 – Arvostan kaikkia Irakin etnisiä ryhmiä samalla tavalla.
 Hussein al-Taee kommentoi  Facebookissa turvapaikka-asioita työskennellessään Irakin suurlähetystössä vuonna 2012. Kuvakaappaus / Yle
 Maahanmuuttovirasto torjuu epäilyksen: Al-Taeen kommentit eivät juuri vaikuttaneet Irakin turvallisuusarvioihin
 Monet vuonna 2015 tulleet irakilaiset pettyivät, kun maahanmuuttovirasto alkoi jakaa kielteisiä turvapaikkapäätöksiä huomattavasti enemmän kuin aiemmin.
 Vielä vuonna 2015 reilusti alle 10 prosenttia irakilaisten päätöksistä oli kielteisiä, seuraavana vuonna jo valtaosa.
 A-studion haastatteleman Yusufin kielteistä päätöstä maahanmuuttovirasto perusteli muun muassa niin, että häntä uhanneet asejoukkojen jäsenet ovat neljässä vuodessa unohtaneet hänet.
 Virasto perusteli kielteisiä päätöksiä nyt myös sillä, että asejoukkojen uhkauksia paenneet voivat muuttaa Irakissa alueille, joilla he ovat uhkailijoiltaan turvassa.
 Sisäministeriön silloinen kansliapäällikkö  Päivi Nerg  sanoo A-studiolle, että Suomi otti tämän perusteen käyttöön, koska muutkin EU-maat olivat niin tehneet.
 Maahanmuuttovirasto torjuu epäilyksen, että al-Taeen mediakommenteilla olisi ollut juuri vaikutusta Irakin turvallisuusarvioihin.
 Viraston tutkijan  Peter Sandelinin  mukaan al-Taeen kommentit ovat olleet vain yksi lähde kymmenien joukossa.
 Mutta oliko Hussein al-Taeen Irak-kommentointi jotenkin yksipuolista?
 Turvapaikanhakijoita Lahdessa syksyllä 2015. Mika Moksu / Yle
 Al-Taee puhui vähän shiialaisten asejoukkojen väkivallasta
 A-studio selvitti al-Taeen mediaesiintymisiä vuodesta 2015 tähän päivään.
 Ylen tv:n uutis- ja ajankohtaisohjelmissa ja muutamissa Ylen keskusteluohjelmissa al-Taee esiintyi lähes 50 kertaa. Melkein aina hän kommentoi Isisin toimintaa ja Irakin tilannetta. A-studio kävi läpi myös Helsingin Sanomien vastaavat jutut.
 Aineiston mukaan al-Taee puhui suoraan varsin vähän shiialaisten asejoukkojen väkivallasta ja rikoksista. Hän ei maininnut näitä joukkoja nimeltä.
 Silloin harvoin kun al-Taee viittasi shiialaisten asejoukkojen tekemiin rikoksiin ja julmuuksiin, hän puhui tekijöistä myös epämääräisesti, kuten “jotkut aseryhmät”.
 Shiialaisten asejoukkojen tekemistä vääryyksistä, jopa sunnien etnisistä puhdistuksista, ovat raportoineet viime vuosina ihmisoikeusjärjestöt ja kansainvälinen media.
 Amnesty International -järjestön edustaja on todennut, että shiialaisjoukkojen rikokset sunniväestöä kohtaan ovat systemaattisia ja laajoja.
 –Shiialaiset asejoukot ovat tehneet Irakissa samoja asioita kuin Isiskin, mestanneet, tappaneet siviilejä, suunnanneet hyökkäyksiä siviileistä välittämättä, Irak-asiantuntija, yhdysvaltalaisen Hudson-instituutin tutkija  Michael Pregent  kommentoi A-studiolle.
 Pregentin mukaan tekijät eivät ole joutuneet rikoksistaan vastuuseen. –Irakin hallitus ei uskalla rangaista heitä. Asiaa luvataan tutkia, mutta mitään ei tapahdu.
 Pregent on kommentoinut usein kansainvälisessä mediassa shiialaisten asejoukkojen toimintaa. Hän on työskennellyt aiemmin Yhdysvaltain tiedustelutehtävissä Irakissa ja toiminut myös Irakin turvallisuus- ja tiedusteluviranomaisten neuvonantajana.
 Hudson-instituutin tutkija Michael Pregent kommentoi Irakin tapahtumia CNN-kanavalla. Michael Pregent
 Kirjailija Blasim: Suomen mediaa kiinnostaa Irakissa lähinnä Isis
 Vähäisiä kommentteja shiialaisten asejoukkojen vääryyksistä voi selittää myös sillä, että toimittajat eivät ole mahdollisesti niistä al-Taeelta juuri kysyneet. Tai ovat jättäneet asiaa koskeneet kommentit jutusta pois.
 Kirjailija Hassan Blasim sanoo, että suomalaista mediaa kiinnostavat Irakissa lähinnä vain ne asiat, jotka voivat vaikuttaa suomalaisten elämään.
 –Media keskittyy Isisin aiheuttamiin kärsimyksiin, koska Isis voi olla vaaraksi myös täällä.
 Kirjailija Hassan Blasim tuli Suomeen pakolaisena Irakista 2000-luvun alussa. Jari Kovalainen / Yle
 Ylen  Ajantasa-ohjelmassa  elokuussa 2016 Hussein al-Taeelta kuitenkin kysyttiin, onko shiialaisten asejoukkojen väkivallasta puhuttu tarpeeksi.
 Al-Taee ei suoraan vastannut kysymykseen. Hän perusteli ensin shiialaisten asejoukkojen asemaa. Niitä tarvitaan Isisin vastaisessa sodassa. Irakin armeija ei pärjää yksin Isisille Yhdysvaltain tuellakaan.
 Hän korosti, että asejoukoille on annettu virallinen asema pääministerin alaisuudessa. Niillä on “tavallaan” pääministerin tuki, eivätkä ne siten ole “villi asejoukko, rikollisjärjestö”.
 Sitten al-Taee kyllä sanoi, että shiialaiset asejoukot ovat harjoittaneet väkivaltaa ja tehneet rikoksia ja pohti vääryyksien mittakaavaa.
 Hän myös kertoi irakilaisten katsovan usein läpi sormien näitä rikoksia, joita “jotkut aseryhmät” tekevät, koska jos ne eivät vapauttaisi ja suojelisi Isisin valtaamia alueita, niin miten heille sitten kävisi.
 Al-Taee: En kommentoi yksittäisten etnisten ryhmien asejoukkoja
 Hussein al-Taee sanoo nyt A-studiolle, että kaikki väkivalta on tuomittavaa tekijästä riippumatta.
 – Osa shiialaisista asejoukoista on syyllistynyt Human Rights Watch -järjestön raportin mukaan selkeisiin ja paikoin laajamittaisiin väkivaltaisuuksiin Irakissa.
 – Kuten olen sanonut aikaisemmissa haastatteluissa, aseet tulisi varata ainoastaan Irakin laillisten turvallisuusjoukkojen käsiin, ja rikolliset saattaa oikeuden eteen.
 Ovatko shiialaisten asejoukkojen jäsenet joutuneet vastuuseen rikoksistaan?
 – Sitä pitää kysyä Irakin hallinnolta ja oikeustoimelta, al-Taee sanoo.
 Al-Taeesta on luonnollista, että hän on puhunut mediassa niin paljon juuri Isisin väkivallasta ja vähemmän muista.
 –Silloin kun olen kommentoinut näitä asioita, Isis on ollut kasvava kansainvälinen uhka, myös Suomen maaperällä.
 Samaan aikaan shiialaiset asejoukot ovat olleet monille siviileille uhka Irakissa ja niitä on paettu myös Suomeen.
 –En kommentoi yksittäisten etnisten ryhmien aseryhmiä. En ole puhunut myöskään sunnijoukoista, kristityistä joukoista, enkä monista muistakaan nimellä mainiten. Isis on terroristijärjestö, joka ei edusta sunneja, Hussein al-Taee sanoo.
 Hussein al-Taee A-studiossa  huhtikuussa 2019. Yle
 CMI: Al-Taeen kommentointi ollut asiantuntevaa
 Al-Taeen mukaan hänen Irak-kommentoinnilleen asetti raameja myös CMI. Siellä sovittiin julkiset esiintymiset ja ne viestit, jotka sanotaan julkisuuteen.
 CMI kertoo, että heille ei ole tullut arvostelua al-Taeen Irak-kommentoinnista. Järjestö pitää al-Taeen mediakommentointia "yleisesti ottaen asiantuntevana".
 –Al-Taee on tuonut arvokkaita näkökulmia laajempaan keskusteluun. Varsinkin Lähi-idän kaltaisten monimutkaisen aiheiden ymmärtämisessä tulkinta vaatii aina useiden eri asiantuntijoiden analyyseihin perehtymistä, CMI:n toiminnanjohtaja  Tuija Talvitie  sanoo.
 Voi silti kysyä, ovatko Hussein al-Taeen kytkökset Irakin politiikkaan ja hallintoon vaikuttaneet hänen kommentointiinsa.
 Hussein al-Taee: Ajattelen politiikasta eri tavalla kuin isäni
 Al-Taeen isä Assad on toiminut vuosikymmeniä Iran-mielisessä shiialaisessa islamistipuolueessa Scirissa (Irakin islamilaisen vallankumouksen ylin neuvosto). Viime vuosina hän on ollut myös Irakin hallinnossa töissä.
 Sciri perustettiin Irakin ja Iranin sodan aikana 1980-luvun alussa Iranissa. Siellä oli Irakin shiialaisia poliitikkoja maanpaossa Saddamia.
 Puolue aikoi syrjäyttää Saddamin ja toteuttaa Irakissa islamilaisen vallankumouksen, kuten Iranissa oli tehty 1979. Iranissa uskonnollisilla johtajilla ja instituutioilla on ylin valta.
 Islamilaisen vallankumouksen johtajan Ajatollah Khomeinin kuva Teheranissa Iranissa. Ahmad Halabisaz / AOP
 Pyytäessään anteeksi vihakirjoituksiaan huhtikuussa 2019 Hussein al-Taee sanoi ajattelevansa politiikasta toisin kuin isänsä ja Sciri-puolue.
 – Itse en ole tähän liikkeeseen kuulunut. Poliittisista eroista huolimatta olen ylpeä isästäni, al-Taee kirjoitti blogissaan.
 – Omassa elämässäni uskonto on tärkeä, mutta hyvin yksityinen asia. Näen uskonnon ja politiikan suhteen eri tavoin kuin isäni ja hänen puolueensa. Uskon sekulaariin oikeusvaltioon, joka takaa jokaiselle ihmiselle uskonnonvapauden.
 A-studio selvitti, että Hussein al-Taee on aiemmin osallistunut Sciri-puolueen tilaisuuksiin. Niitä on pidetty ainakin shiialaisten islamilaisessa keskuksessa Itä-Helsingissä. Keskuksen johtaja  Abdul Basir Al-Khalif  on ollut puolueen edustaja Suomessa.
 Syyskuussa 2007 Sciri järjesti ensimmäisen Pohjoismaiden kokouksensa Tukholmassa, johon myös Hussein al-Taee osallistui.
 – Olin seuraamassa kokousta. Oli hienoa nähdä, miten muutama vuosi Saddamin hallinnon kaatumisen jälkeen erilaiset puolueet järjestäytyivät. Asialistalla oli muistaakseni se, mikä tulisi olemaan naisten rooli uudessa Irakissa. Tämä kiinnosti monen muun asian ohessa, al-Taee kertoo A-studiolle.
 Hussein al-Taee irakilaisen islamistipuolueen Scirin kokouksessa Tukholmassa 2007. Al-Taeesta vasemmalla puolueen johtajiin kuulunut Rida Jawad Taqi. Kuvakaappaus Burathnews -sivustolta. Yle
 A-studio tutustui kokouksen arabiankieliseen pöytäkirjaan. Kokous organisoi puolueen toimintaa Pohjoismaissa.
 Puolueen aktiiveja neuvottiin myös seuraamaan Irakin poliittiseen prosessiin "vihamielisesti suhtautuvien" liikkeiden toimintaa Pohjoismaissa ja pohtimaan mahdollisuuksia puuttua siihen.
 Yhteydenpitoa ja vierailuja Irakista pidettiin tärkeinä.
 Pelätyn asejoukon johtaja Itä-Helsingissä
 Keväällä 2008 Suomen irakilaisia kävi tapaamassa Itä-Helsingissä Irakin parlamentin jäsen  Hadi al-Amiri.
 Al-Amiri osallistui Helsingissä Irakin sovittelutapaamiseen, jota CMI ja ulkoministeriö olivat järjestämässä. Tapaamiseen oli kutsuttu kaikki Irakin merkittävimmät poliittiset edustajat.
 Hussein al-Taee ei työskennellyt silloin vielä CMI:llä, mutta oli seuraamassa kokousta.
 Irakilainen poliitikko ja asejoukkojen johtaja Hadi al-Amiri. Ahmed Jalil / EPA
 Hadi al-Amirista on uumoiltu jopa Irakin pääministeriä. Hän on toiminut Isisiä vastaan taistelleiden shiialaisten asejoukkojen liittouman komentajana. Hänen maineensa perustuu erityisesti Badr-asejoukon johtajuuteen.
 Badr on vahvin Iranin tukema shiialainen asejoukko Irakissa. Se toimi vuoteen 2012 Sciri-puolueen aseellisena siipenä. Nyt Badr on oma puolueensa, jota al-Amiri johtaa.
 Kun al-Amiri kävi Suomessa vuonna 2008, Irakissa oli riehunut pari vuotta raaka sisällissota shiiojen ja sunnien asejoukkojen välillä.
 Irakin sisäministeriö oli Sciri-puolueen ja Badr-joukon hallinnassa. Ministeriön turvallisuusjoukkoja on kutsuttu myös “kuolemanpartioiksi”.
 Vuonna 2006 YK:n ihmisoikeusjohtaja Irakissa raportoi, että sisäministeriö kiduttaa kuoliaaksi tai teloittaa satoja ihmisiä kuukaudessa. Operaatiot kohdistuivat erityisesti sunneihin.
 Hussein al-Taee sanoo, ettei tiedä, mitä YK sanoi Sciri-puolueen roolista. Hän korostaa, että kiduttaminen on täysin tuomittavaa riippumatta siitä, kuka sen tekee.
 – Jos ihmiset tekevät samoja asioita kuin terroristijärjestöt, niin he eivät ole kaukana sellaisen nimityksen saamisesta.
 Hadi al-Amirin johtamien joukkojen on väitetty tappaneen sisällissodan aikaan sunnivihollisiaan julmasti, kuten poraamalla päähän. Asiasta on kertonut muun muassa  Washington Post  -sanomalehti.
 Suomen irakilaisia tavatessaan al-Amiri syytti baathilaisia, “Saddamin orpoja”, laajamittaisesta tappamisesta Basrassa ja varoitti seuraamasta harhaanjohtavia medioita.
 Sunnimiehet kantavat shiiojen ja sunnien välisissä väkivaltaisuuksissa kuolleen miehen arkkua hautajaisissa toukokuussa 2005 Bagdadissa. Mohamed Messara / EPA
 Irak maksaa korvauksia myös al-Taeelle Saddamin vainoista
 Kun Saddam Hussein kaatui vuonna 2003, häntä vastaan 1970- ja 1980-luvuilla taistelleet shiialaiset poliitikot otettiin Irakissa vastaan sankareina.
 Myös Hussein al-Taeen isä palasi Irakin politiikkaan. Hänet valittiin paikallisvaaleissa Sciri-puolueen edustajana kuvernööriksi Najafiin, suvun vanhalle kotiseudulle ja shiialaisten pyhille maille.
 Alkuinnostuksen jälkeen uudet vallanpitäjät ovat herättäneet laajoja protesteja. Heitä on arvosteltu korruptiosta ja etuoikeuksista – samaan aikaan kun monet irakilaiset kärsivät esimerkiksi sähkön ja veden puutteesta.
 Mielenosoittajia vastustamassa hallinnon korruptoituneisuutta Irakin Basrassa maaliskuussa 2019. Haider Al-Assadee / EPA
 Yhdeksi etuoikeudeksi on väitetty korvauksia Saddamin vainoista. Rafhan pakolaisleirillä Saudi-Arabiassa olleet irakilaiset, kuten Hussein al-Taee, ovat oikeutettuja korvauksiin.
 Monet irakilaiset ovat kysyneet, miksi Irakin hallitus maksaa korvauksia ulkomailla asuville ihmisille, kun Irakissa monilta puuttuvat perustarpeet.
 – Tämä korvaus on yksi osoitus Irakissa vallitsevasta korruptiosta. Siellä tehtailtiin läpihuutojuttuina useita lakeja, jotka hyödyttivät shiialaisia, kirjailija Hassan Blasim sanoo.
 Hussein al-Taee kertoi heinäkuussa 2019 STT:n ja Uuden Suomen haastatteluissa saavansa kärsimyskorvausta. Korvaus on hänen mukaansa kurssista riippuen vajaa tuhat euroa kuukaudessa. Irak on maksanut korvauksia vuodesta 2016, al-Taee sanoi.
 CMI kertoo A-studiolle tienneensä al-Taeen Irakista saamasta korvauksesta.
 Al-Taee ei pidä kärsimyskorvausta shiialaisten etuoikeutena tai korruptiona.
 – Sitä maksetaan suurelle osalle niistä, jotka ovat kärsineet Saddamin diktatuurin aikana sortoa vankiloissa ja vankileireillä. Suurin osa saajista on shiioja, mutta mukaan mahtuu myös kurdeja, sunneja ja kristittyjä, jotka ovat poliittisin perustein vangittuja tai joiden omaiset ovat joukkohaudoissa, al-Taee sanoo A-studiolle.
 Hassan Blasim puoltaa periaatteessa korvauksia kaikille Saddamin vainoista kärsineille. Hänen mukaansa korvauslaki on räätälöity kuitenkin yhdelle ryhmälle.
 –Irakissa on Saddamin aikana vainottuja, jotka kieltäytyvät korvauksesta, koska pitävät lakia epäoikeudenmukaisena ja paheksuvat hallituksen korruptiota. Irakissa on nyt pakolaisleireillä tuhansia naisia ja lapsia, joiden ainut tuki tulee niukoista kansainvälisistä lahjoituksista ja avusta. Al-Taeen asemassa lahjoittaisin korvaukseni niille lapsille, joiden elämän Isis tuhosi, Blasim sanoo.
 Irakilaispakolaisia Rafhan pakolaisleirillä Saudi-Arabiassa vuonna 2003. Hussein al-Taee oli Rafhan leirillä 1990-luvun alussa. EPA
 Diplomaatin ura vaihtui rauhantyöhön
 Kun Saddam oli kaatunut vuonna 2003, myös Hussein al-Taee haaveili paluusta Irakiin.
 Ajan kuluessa Irakin houkutus heikkeni. Siihen saattoi vaikuttaa myös se, että isän poliittinen ura Irakissa päättyi. Hänet nimitettiin Irakin Puolan-suurlähettilääksi.
 Diplomaatin ura oli vaihtoehto myös Husseinille. Vuonna 2012 hänet valittiin Irakin ulkoministeriön diplomaattikurssille.
 Kurssin valintoja arvosteltiin Irakin parlamentissa. Ulkoministeriön väitettiin suosineen suurten puolueiden poliitikkojen ja suurlähettiläiden lapsia sekä bagdadilaisia.
 Hussein ei lopulta suorittanut diplomaattikurssia, vaan alkoi opiskella isänsä uudessa asemapaikassa Varsovassa kauppatiedettä.
 Mutta miten kauppatieteen opiskelijasta sukeutui nopeasti ihailtu rauhantekijä?
 Hussein al-Taee CMI:n toimistolla helmikuussa 2016. Kalevi Rytkölä / Yle
 CMI tyytyväinen al-Taeen työhön Irakissa
 Al-Taee toimi CMI:n Irak-hankkeen työntekijänä 2015 ja projektipäällikkönä 2016–2017.
 –CMI oli aloittamassa hanketta Irakissa ja tarvitsimme Bagdadiin avustajan, joka tunsi hyvin paikallisen toimintakulttuurin. Meille oli tärkeää hänen paikallistuntemuksensa turvallisuusasioissa ja muissa yleisissä käytännön asioissa sekä hänen kielitaitonsa, CMI:n toiminnanjohtaja Tuija Talvitie kertoo al-Taeen palkkaamisesta A-studiolle.
 Jo aiemmin Hussein al-Taee oli avustanut CMI:n työntekijöitä Bagdadissa.
 CMI ei halua arvioida, onko al-Taeen taustasta ollut hyötyä tai haittaa Irak-hankkeessa.
 –CMI:ssä työntekijää ei arvioida hänen uskonnollisen, poliittisen, etnisen tai perhetaustansa perusteella, Talvitie sanoo.
 CMI:n mukaan al-Taeella oli konfliktiosapuolten ja muiden yhteistyötahojen luottamus.
 Järjestö on tyytyväinen Irak-hankkeensa tähänastisiin tuloksiin ja al-Taeen työhön. Irakin eri ryhmät ovat CMI:n mukaan päässeet osallistumaan laajasti sovinnon luomiseen.
 Konfliktinratkaisujärjestö CMI:n toiminnanjohtaja Tuija Talvitie. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Al-Taeella ei paluuta CMI:hin?
 Vielä ennen kevään eduskuntavaaleja CMI uskoi, että valtaosa al-Taeen kirjoittamiksi väitetyistä Facebook-kommenteista oli hänen mustamaalaustaan.
 CMI korjasi kurssia, kun al-Taee tunnusti kirjoituksensa ja niistä noussut kohu alkoi uhata rauhannobelistin perustaman järjestön kansainvälistä mainetta.
 Jerusalem Post -lehdessä ihmisoikeusjärjestö Simon Wiesenthalin johtaja sanoi, että Hussein al-Taee on juutalaisvastainen. Al-Taee on kiistänyt juutalaisvastaisuutensa muun muassa A-studiossa huhtikuussa 2019.
 CMI poisti al-Taeen nimen sivuiltaan ja kommentoi Jerusalem Post -lehden toimittajalle, että al-Taeella ei ole paluuta CMI:hin.
 CMI:n mukaan al-Taeen nimi oli jäänyt epähuomiossa verkkosivuille eikä sen poistaminen liittynyt uutisointiin.
 SDP:n kansanedustaja Hussein al-Taee eduskunnassa heinäkuussa 2019. Kimmo Hiltunen / Yle
 Kirjailija Hassan Blasim: Al-Taee voisi olla pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden ääni
 Ihaillun rauhantekijän ura Suomen politiikassa SDP:n kansanedustajana alkoi synkissä merkeissä.
 Kirjailija Hassan Blasim sanoo kokeneensa myötätuntoa al-Taeeta kohtaan, koska tämä on ollut kovassa paineessa.
 Pakolaistaustastaan huolimatta al-Taee kuuluu etuoikeutettuihin nykyirakilaisiin. Blasimin mielestä hän voisi olla pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden todellinen ääni eduskunnassa.
 – Todellisuudessa hän on kuitenkin etäällä koko tästä aihepiiristä, Blasim sanoo.
 Kampanjasivullaan esittelemissään eduskuntavaalien teemoissa Hussein al-Taee ei puhunutkaan mitään turvapaikanhakijoista.

A-studio selvitti: Miksi rauhantekijä Hussein al-Taeesta tuli Suomen irakilaisten kiistakapula?


Summary: Mikkelin keskustassa Raviradantiellä on tehty karhuhavainto.  Karhu lähti seuraamaan kahta koulupoikaa.

Mikkelin keskustassa Raviradantiellä on tehty iltapäivällä karhuhavainto. Poliisin mukaan kaksi 10-vuotiasta poikaa oli lähtenyt koulusta pyörillä ja Raviradantiellä karhu oli lähtenyt seuraamaan heitä.
 Poliisin havaintojen mukaan karhun jälkiä oli tiellä noin kymmenen metrin matkalla. Karhu oli poistunut raviradan suuntaan.
 Alueella olevaa koulua on tiedotettu asiasta ja poliisi on paikalla.
 Paikalle on pyydetty myös Riistanhoitoyhdistyksen suurriistavirka-apuosasto karkotustehtävään.
 Poliisi on varautunut antamaan myös karhun poistamispäätöksen mikäli sen todetaan liikkuvan taajaan asutulle alueelle.
 Poliisi pyytää välttämään tarpeetonta liikkumista Raviradantiellä, raviradalla sekä Siekkilän alueella.

Karhu seurasi koulupoikia Mikkelissä – poliisi pyytää välttämään liikkumista alueella


Summary: Työpaikkansa voi menettää jopa 190 henkilöä.

K Auto Oy ja K Caara Oy aloittavat yhteistoimintaneuvottelut, joissa työnsä voi menettää 190 ihmistä.
 Syynä on autoalan merkittävästi heikentynyt markkinatilanne Suomessa.
 – Alkuvuoden aikana henkilöautojen ensirekisteröintien määrä Suomessa on pudonnut yli 12 prosenttia viime vuodesta. Tilanteeseen ovat vaikuttaneet esimerkiksi kuluttajien epävarmuus autoalan teknologiamurroksen keskellä, ulkomailta tuotujen käytettyjen autojen määrän selvä kasvu ja WLTP-päästömittausten käyttöönotto. Osa näistä tekijöistä on väliaikaisia, mutta emme odota markkinoiden palautuvan aiemmalle tasolle lähitulevaisuudessa, sanoo K Auto Oy:n toimitusjohtaja  Johan Friman  tiedotteessa.
 K Auto on autojen maajantuoja ja K Caara vastaa puolestaan vähittäismyynnistä. Molemmat kuuluvat Kesko-konserniin.
 Neuvotteluiden piirissä on molempien yhtiöiden koko henkilökunta, yhteensä lähes 1 500 henkilöä.

"Autoalan markkinatilanne heikentynyt olennaisesti" – K-ryhmän autoliike aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Myyjät tuskailevat ilmoitusten sääntöjen kanssa, kun samaan aikaan myynnissä on myös laittomia tuotteita.

Facebookin suomalaisissa kirppis- ja myyntiryhmissä on alettu hylätä yhä enemmän ilmoituksia. Hylkäyksistä ovat yhtä hämillään niin myyjät kuin myyntiryhmien ylläpitäjätkin.
 Ylläpitäjien sijaan hylkäykset tekee Facebook, eikä se ole kertonut ylläpitäjille tarkemmin hylkäysten syytä. Ylläpito ei saa myöskään tietoa siitä kuinka moni ilmoitus on hylättynä, elleivät myyjät siitä itse ilmoita.
 Myyjille hylkäyksen syyksi ilmoitetaan yleensä yhteisönormien tai kauppakäytäntöjen rikkominen. Tarkempi syy jää usein kuitenkin arvailujen varaan, eikä aina selviä edes ohjeita läpilukemalla.
 Vuosaari Kierrättää -ryhmän ylläpitäjän  Satu Kuosmasen  mukaan ongelmat alkoivat sen jälkeen, kun Facebookin oma myyntipaikka Marketplace aloitti toimintansa.
 – Marketplacen tulon jälkeen kaikki on muuttunut hankalaksi. Outoja juttuja hylätään ja samalla Marketplacessa on myynnissä Suomen laissa kiellettyjä tuotteita, Kuosmanen ihmettelee.
 Facebook-kirppikset ovat nousseet Suomessa nopeasti suosituiksi kauppapaikoiksi perinteisten kirpputorien rinnalle. Esimerkiksi Helsingissä pelkästään yhdessä kaupunginosassa toimivissa myyntiryhmissä on usein tuhansia jäseniä, ja isoimmilla valtakunnallisilla kirpputoreilla jäsenmäärät liikkuvat jo kymmenissä tuhansissa. Muun muassa Arabia-kirppiksellä ja Marimekko-kirppiksellä jäseniä on kummallakin liki 70 000.
 Tuotteen merkin maininta voi johtaa ongelmiin
 Ylläpitäjien ja myyjien käymissä keskusteluissa esiin on noussut, että usein hylkäämiseen saattaa johtaa myynti-ilmoituksessa mainittu tuotteen merkki, esim. Adidas, Converse tai Desigual. Hylkäysten on arveltu johtuvan tuoteväärennösepäilyistä. Tismalleen saman tuotteen sisältävä ilmoitus saattaa kuitenkin mennä läpi, kun merkkiä ei mainita tai ilmoitukseen kirjoitetaan esimerkiksi A*didas.
 – Myös tietyt sanat saattavat johtaa hylkäyksiin, kuten esimerkiksi koira, kissa. Joskus myös koira-emojin käyttö on aiheuttanut hylkäyksen. Tässä on varmaan taustalla eläinten myynnin epäily, Kuosmanen kertoo.
 Ylläpitäjä  Veera Panulan  mukaan hevostarvikkeiden kirpputorilla eläinsanasto tai kuvat eivät kuitenkaan ole hylkäyksiä aiheuttaneet.
 – Meillä on sen verran tarkka malli ilmoituksiin, ettei näitä ole tullut tai ainakaan käyttäjät eivät ole näitä meille ilmoittaneet.
 Omalle kohdalle hylkäys on kuitenkin kertaalleen osunut.
 – Yritin myydä ruskeita ratsastushousuja, jotka olin kuvannut edestä ja takaa. Oletan, että joku Facebookin automaattitunnistus on sitten luullut, että kuvassa on ihmisen takalisto.
 Facebookin kauppakäytännöt kieltävät ilmoitukset, joissa on “ylenpalttisen seksuaalisia asentoja". Seksuaalinen sisältö on tuonut yllättäen ongelmia myös lastentarvikekirppiksillä. Rintapumppua kauppaavat myyjät ovat yrittäneet saada myynti-ilmoitustaan tuloksetta useita kertoja, kunnes ovat tajunneet poistaa ilmoituksesta sanan rinta.
 Asia vaikuttaa naurettavalta, kun samaan aikaan Facebookista löytyy myynnistä myös täysin lainvastaisia tuotteita.
 – Nuuskaa kyllä myydään monessa ryhmässä, aika mielenkiintoista! Ja pornoa myös, olen niitä ilmiantanut, kun vastaan tulee. Ei ole mitään vaikutusta ja näin ovat muutkin ylläpitäjät maininneet, kertoo Itä-Helsinki kierrättää ryhmän ylläpitäjä  Marja-Leena Kokko .
 Valvontaa kiristettiin keväällä
 STT:n tavoittama Facebookin edustaja kertoi yhteisöpalvelun kiristäneen keväällä ryhmien sekä mainostajien valvontaa EU-vaalien ja muiden kansallisten vaalien takia. Kiristyksillä on tarkoitus estää yritykset vaikuttaa vaaleihin Facebookissa sekä tehdä mainonnasta ja tiettyjä aiheita koskevista ilmoituksista läpinäkyvämpiä.
 Hän ei kuitenkaan osannut arvioida, johtuvatko hylkäykset nimenomaan tästä tai arvioida hylkäysten syytä yhtään sen tarkemmin. Facebook ei enää vastannut jatkotiedusteluihin asiasta.
 Facebookin mukaan ryhmien ja ilmoitusten valvonta suoritetaan osaksi automaattisesti ja osaksi käyttäjien ilmoitusten perusteella. Myyjä voi lähettää Facebookille automaattivalituksen, jos katsoo ilmoituksensa tulleen syyttä hylätyksi.
 Lue lisää:
 Nettikirppikset saivat hyvätuloisetkin myymään käytettyä tavaraa – perinteinen kirpputori pitää pintansa, vaikka netti on tehnyt loven myyntiin
 Uusi sisustustrendi nousee roskiksista – koteihin kannetaan nyt kaatopaikkakamaa, joka ei kelpaa edes kirpputorille

FB-kirppisryhmien käyttäjät ihmeissään: ilmoituksia hylätään nyt urakalla – "Marketplacen tulon jälkeen kaikki on muuttunut hankalaksi"


Summary: Veikkauksen palkitsemisjärjestelmään lisätään myös vastuullisuusmittari, jolla seurataan pelihaittojen kehittymistä.

Veikkauksen hallitus päätti tiistaina eettisen neuvoston perustamisesta. Hallitus velvoitti yhtiön johdon valmistelemaan esityksen seuraavaan hallituksen kokoukseen.
 Lisäksi hallitus teki periaatepäätöksen, että Veikkauksen palkitsemisjärjestelmään lisätään vastuullisuusmittari, jolla seurataan pelihaittojen kehittymistä. Muutos koskee johtoa jo kuluvan vuoden osalta.
 – Vastuullisuusperiaatteet ovat oleellisia kaikessa Veikkauksen toiminnassa. Yhtiö on jatkuvasti tehnyt toimenpiteitä vastuullisuuden toteuttamiseksi ja hallitus on säännöllisesti arvioinut pelihaittojen ilmenemistä, Veikkauksen hallituksen puheenjohtaja  Olli-Pekka Kallasvuo  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Lue myös:
 Veikkauksen lakkautetun eettisen neuvoston entinen jäsen pitää kohumainoksia mauttomina – "Ajattelin, että ohhoh, onko tämä vitsi"
 Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"

Veikkaus perustaa eettisen neuvoston


Summary: Varsinais-Suomen yritys- ja koulutussektoreilta löytyisi runsaasti tuettavia kohteita.

Maakuntajohtaja  Kari Häkämies  kaksinkertaistaisi Varsinais-Suomen saaman aluekehitysrahoituksen. Tämä tarkoittaisi vuosittain noin kahta miljoonaa euroa.
 Häkämies yhtyy Uudenmaan maakuntajohtajan  Ossi Savolaisen   Ylen haastattelussa  esittämään kritiikkiin valtion rahanjakojärjestelmästä, jossa noin 70 prosenttia rakennerahoitusvaroista kanavoituu Itä- ja Pohjois-Suomeen.
 – Nyt täytyisi muistaa, että työttömyyttä ja työvoimapulaa on kaikkialla. Tämä vaatii myös uudenlaista aluepolitiikkaa, korostaa Häkämies.
 Häkämies muuttaisi rahanjaon suhdetta niin, että Etelä- ja Länsi-Suomen osuus kasvaisi. Varsinais-Suomi on saanut nykyisen rahoituskauden aikana tukea seitsemän euroa asukasta kohden. Jatkossa summan pitäisi nousta vähintään 16:een.
 – Meillä todella syntyisi tuloksia. Varsinais-Suomessa ei tarvitse keksiä mitä näillä rahoilla tehtäisiin, painottaa Häkämies.
 Häkämies pitää luontevina rahoituskohteina yrityksiä ja oppilaitoksia. Erilaisia tuettavia projekteja olisi viljalti tarjolla.
 – Muutos vaatii poliittisen päätöksen. Kiteyttäisin asian niin, että aikooko hallitus tehdä vanhakantaista aluepolitiikkaa, vai onko meillä kykyä uudistua ja tehdä myös rahanjaossa uudenlaisia päätöksiä. Toisin sanoen uusia aluepolitiikkaa.
 Lue lisää:
 Aluekehitysmiljardeista on syntymässä lihava riita: Itä- ja Pohjois-Suomi saavat kaksi kolmasosaa tuista, vaikka alueella asuu vain neljännes suomalaisista

Maakuntajohtaja Kari Häkämies kaipaa uusia tuulia maakuntien rahanjakoon – "Varsinais-Suomessa ei tarvitse keksiä, mitä rahoilla tehtäisiin"


Summary: Hakemusruuhkan taustalla on Suomen syyskuun alusta kiristyvät viisumivaatimukset.

Lappeenrantalaisen Lidl-kaupan edustalla istuu täysien ostoslaukkujensa vieressä tyytyväinen venäläinen ostosmatkailija  Svetlana Gorovaja . Pietarilainen eläkeläisrouva on saapunut perheensä kanssa aamulla Suomeen autolla, ja ostokset on nyt käytännössä tehty.
 – Mitä tässä salailemaan. Teillä on paremmat elintarvikkeet. Olen käynyt jo 20 vuoden ajan Suomessa ostoksilla, Gorovaja sanoo.
 Svetlana Gorovaja on tyytyväinen Suomen ostoksiin, mutta suuttunut Suomen uusista viisumivaatimuksista. Mikko Savolainen/Yle
 Hymy kuitenkin hyytyy, kun puheeksi tulevat Suomen kiristyvät viisumivaatimukset venäläisille.
 – Suututtaa tosi paljon. Minkä vuoksi näin tehdään? Kuka tästä hyötyy, Gorovaja kyselee.
 Venäläiset rynnivät viisuminhakuun
 Suomen  päätös kiristää viisumivaatimuksia  on aiheuttanut viisuminhakutulvan ennen säädösten kiristymistä. Venäläiset jonottavat Suomen viisumeita esimerkiksi Suomen viisumikeskuksessa Pietarissa.
 – Viisumihakemusten määrä on noin kaksinkertaistunut sen jälkeen, kun ilmoitimme uusista vaatimuksista viisumin saannille elokuun alussa, Suomen Pietarin konsulaatin lehdistövirkamies  Jussi Palmén  kertoo.
 Venäläisten tulee jatkossa toimittaa viisumihakemukseensa myös tiedot matkasuunnitelmistaan ja tuloistaan.  Kari Kosonen / Yle
 Hakemusruuhka tuntuu myös venäläisten viisumihakemuksia käsittelevässä ulkoministeriön maahantulolupa-asioiden palvelukeskuksessa Kouvolassa.
 – Normaalisti tähän aikaan meille tulee Venäjältä noin 3 000 viisumihakemusta päivässä. Nyt elokuussa onkin tullut noin 6 000 viisumihakemusta päivässä, Kouvolan yksikön päällikkö  Tito Gronow  kertoo.
 Palvelukeskuksessa painetaankin pitkiä päivä ruuhkan selvittämiseksi
 – Olemme tehneet ylitöitä koko elokuun, ja ylityöt varmaan jatkuvat vielä pari viikkoa syyskuussakin, Tito Gronow sanoo.
 Viisumihakemuksiin lisää liitteitä
 Syyskuun alusta alkaen Suomi alkaa vaatia venäläisiltä selvityksen heidän matkasuunnitelmastaan ja tuloistaan.
 – Olemme viimeinen Schengen-maa, joka ei ole vielä näitä liiteasiakirjoja vaatinut, Suomen Pietarin konsulaatin lehdistövirkamies Jussi Palmén sanoo..
 Hänen mukaansa viisumin saaminen venäläisille ei kuitenkaan olennaisesti vaikeudu, vaikka uusia asiakirjoja viisumihakemukseen vaaditaankin.
 – Viisumin saanti tulee yhä olemaan aika vaivatonta. Nämä muutokset eivät ole kauhean dramaattisia. Olemme pyytäneet asiakirjoja jo aiemminkin tarvittaessa, Jussi Palmén kertoo.
 Vakuutuksista huolimatta venäläiset pelaavat varman päälle ja haluavat saada viisumin vireille ennen uusia vaatimuksia.
 – Ehkä he ajattelevat, että nyt on vielä helpompi saada viisumi kuin sitten syyskuussa. Mutta näin ei ole, Ulkoministeriön Kouvolan maahantulolupa-asioiden palvelukeskuksen yksikön päällikkö Tito Gronow vakuuttaa.
 Itäturistit saattavat vähentyä
 Kaikkia ostosmatkailijoita Lappeenrannan Lidlissä Suomen uudet vaatimukset eivät kuitenkaan hetkauta.
 – Suhtaudun tähän rauhallisesti. Esimerkiksi Italialla on jo nykyään samat vaatimukset, pietarilainen  Irina Vinogradova  sanoo.
 Irina Vinogradova saapui Lappeenrantaan Pietarista.  Mikko Savolainen/Yle
 Vinogradovan mielestä Suomen päätös saattaa kuitenkin vähentää Suomen viisumeiden kysyntää. Voittaja saattaa olla erityisesti Viro.
 – Viron viisumi voi olla nyt helpompi saada, Vinogradova sanoo.
 Viron viisumin hankintaan venäläisiä kannustaa erityisesti maan myöntämät kolmen vuoden viisumit. Suomi myöntää pääosin kahden vuoden viisumeita aiemmin maassa käyneille.
 Myös työkseen ostosmatkailijoita Suomeen tuova pietarilainen autoilija  Vladimir Sokolov  pelkää töidensä vähentyvän.
 – Jos on vähemmän Suomen viisumeita, turistivirta Suomeen voi vähentyä ja minulla on vähemmän töitä, hän huomauttaa.

Venäläiset jonottavat nyt Suomen viisumeita – hakemusten määrä kaksinkertaistui elokuussa


Summary: Maailman suurin automarkkina on supistunut jo vuoden verran.

Kiinassa automyynti väheni heinäkuussa 3,9 prosenttia edelliseen vuoteen verrattuna. Kiinalaisten autovalmistajien etujärjestö CAAM raportoi tiistaina, että heinäkuussa myytiin 1,5 miljoonaa ajoneuvoa.
 Autokaupan lasku on jatkunut Kiinassa jo vuoden verran, uutistoimisto AP kertoo. Kiinan hallinto on viime vuosina kannustanut autovalmistajia kehittämään ympäristöystävällisempää teknologiaa. Sähkö- ja hybridiautojen myynti nousikin jonkin verran alkuvuodesta, mutta heinäkuussa myös näiden mallien kauppa kääntyi laskuun.
 Kiinasta tuli vuonna 2010 maailman suurin autojen markkina-alue. Pitkään jatkunut talouskasvu ja maan keskiluokkaistuminen näkyi siinä, että Kiinan autokauppa kasvoi yli 20 vuotta.
 Nyt autojen kysyntää on heikentänyt Kiinan ja Yhdysvaltain välinen kauppasota, joka on nostanut autoteollisuuteen liittyviä tullimaksuja. Myös Kiinan talouskasvun yleinen heikkeneminen on laskenut kysyntää. Maan talouskasvu hidastui kesällä 6,2 prosenttiin, alimmilleen 27 vuoteen.
 Viime vuonna Kiinassa myytiin 22,7 miljoonaa henkilöautoa.
 Lue lisää:
 Kiinan talouskasvu hidastui alimmilleen 27 vuoteen – kauppasota Yhdysvaltojen kanssa vaikuttaa selvästi

Kiinan autokaupan lasku jatkuu – kauppasota nostanut tullimaksuja


Summary: Myös eilen osa kaavailluista lennoista jouduttiin perumaan.

Hongkongin kansainvälinen lentoasema ilmoitti iltapäivällä paikallista aikaa keskeyttävänsä lentojen lähtöselvitykset. Kentältä kuitenkin edelleen nousee ja sinne laskeutuu matkustajakoneita.
 Kohti Hongkongia matkaavat koneet pääsevät vielä laskeutumaan ja lähtöselvityksen tehneet asiakkaat pääsevät niin ikään matkaan, lentokenttä tiedottaa.
 Lentoaseman toimintaa on rajoitettu protestien vuoksi. Hongkongin itsehallintoalueen demokratisoitumista ja hallintojohtajan  Carrie Lamin  eroa vaativat mielenosoittajat ovat uutistoimistojen mukaan vallanneet kentän terminaaleja ja estäneet matkustajia pääsemästä lähtöselvitykseen.
 – Kansalaisia pyydetään olla tulematta lentokentälle, lentoasema tiedottaa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Lentokenttä suljettiin protestien vuoksi myös eilen.
 Oletko jumissa Hongkongissa?  Ota yhteyttä Ylen toimitukseen.
 Lue lisää:
 Hongkongin johtaja Carrie Lam varoittaa kaupungin ajautuvan "polulle, josta ei ole paluuta" – protestoijat palasivat lentokentälle
 Hongkongin lentoasema osin suljettu – Finnair peruu yhden lennon, toinen myöhästyy tunteja

Hongkongin mielenosoittajat vallanneet terminaaleja – lentoja peruttu jälleen


Suomen ja Venäjän presidenttien välisissä keskusteluissa ei ole tabuaiheita, sanoo presidentti Sauli Niinistö.
 Niinistön odotetaan tapaavan lähiviikkoina presidentti Vladimir Putinin. Presidentin kanslia ei ole vahvistanut tapaamisen ajankohtaa.
 Niinistö ei kuitenkaan ottanut kantaa siihen, nousevatko esimerkiksi Venäjän viimeaikaiset mielenosoitukset ja niihin liittyvät pidätykset hänen asialistalleen.
 Niinistö kommentoi tulevaa tapaamista medialle vierailullaan Maarianhaminassa.

Niinistö Putin-tapaamisesta: Mikään aihe ei ole tabu


Summary: Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo penää hallitukselta konkreettisia työllisyystoimia.

Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  suomii jälleen hallituksen talouspolitiikkaa. Yle Radio 1:n Ykkösaamun haastattelussa  Orpo toteaa, että esimerkiksi kilpailukykysopimuksen aiheuttamat ansiomenetykset keskituloisille pitäisi hänestä korvata veronkevennyksillä.
 Veronmaksajain Keskusliitto on laskenut , että jos hallitus ei tee kompensoivia kevennyksiä, kilpailukykysopimukseen liittyvät muutokset nostavat palkansaajien tuloveroprosenttia keskimäärin runsaalla puolella prosenttiyksiköllä.
 – Jos kikyn maksumuutoksia ei kompensoida, se kiristää palkansaajan verotusta. Samaan aikaan hallitus nostaa välillistä veroa ja nirhii kotitalousvähennystä, eli monella tapaa nostaa kustannuksia ja kiristää verotusta. Tämä on mielestäni aivan väärä suunta - meidän pitäisi pystyä tekemään ratkaisuja, joissa ihmisille jää enemmän käteen ja heidän ostovoimansa olisi parempi, Orpo summaa.
 Ostovoiman heikennys pitäisi hänestä kompensoida veronkevennyksillä, kuten viime hallituskaudella tehtiin.
 – Maksumuutokset, jotka kiristävät palkansaajan verotusta, kompensoitiin täysimääräisinä. Muutoin tavallisen suomalaisen käteenjäävä raha pienenee, ja minusta se on väärää politiikkaa, Orpo pohtii.
 Kokoomuksen Orpon mielestä korkea ansiotulojen verotus on keskeisiä ongelmia Suomen taloudessa. Verotuksen painopistettä pitäisikin oppositiojohtajan mielestä pystyä siirtämään.
 – Meidän pitäisi pyrkiä siirtämään verotuksen painopiste ansiotulojen verotuksesta välillisen verotuksen suuntaan, haittaveroihin, ympäristöveroihin, kuluttamisen verotukseen.
 Orpo uskoo, että veronkevennyksillä olisi työllistävä vaikutus.
 Odottaa konkreettisia työllisyystoimia
 Valtion ensi vuoden tulojen ja menojen viilaaminen alkaa tänään tiistaina, kun valtiovarainministeriön sisäiset neuvottelut käynnistyvät. Valtiovarainministeriö käy talousarvioita läpi tänään ja huomenna keskiviikkona.
 – Minusta hallituksen suurimpia haasteita nyt syksyn aikana ja budjettiriihessä ovat uskottavat työllisyystoimet. Mielestäni hallituksella ei ole oikeutta lisätä pysyviä menoja velkarahalla, kuten he ovat hallitusohjelmassa linjanneet, ennen kuin heillä on uskottavia työllisyystoimia.
 Taannoin Orpo sanoi  Kalevan haastattelussa , että hänestä hallitus on viemässä Suomea konkurssiin.
 – Jos konkurssi tuntuu liian rajulta termiltä, varsinkin jos sitä kirjaimellisesti miettii, käytetään sitä tutumpaa termiä: olemme Kreikan tiellä, hän pohtii talouden tilaa.
 Orpo avasi myös oppositioasetelmia suhteessa perussuomalaisiin - esimerkiksi maahanmuuttoon liittyvissä linjoissa on häneen mukaansa paljon eroja.
 – Kokoomus on maltillinen puolue. Haluamme hoitaa asioita tosiasioihin perustuen.
 Koko Ykkösaamun lähetys:   https://areena.yle.fi/1-50177230

Kokoomuksen Orpo: Hallituksella ei oikeutta lisätä pysyviä menoja ennen uskottavia työllisyystoimia


Summary: Onnettomuus tapahtui viime torstaina venäläisten testatessa ydinvoiman käyttöä ohjuksen moottorissa.

Venäjällä Severodvinskin kaupungissa mitattiin viime viikolla 4–16 kertainen määrä säteilyä, raportoi Venäjän ilmatieteenlaitos. Aikaisemmin ei ole kerrottu tarkkoja arvioita siitä, kuinka paljon säteilyä vapautui torstaina tapahtuneessa onnettomuudessa.
 Maanantaina Venäjän ydinkeskuksen tieteellinen apulaisjohtaja  Alexander Chernyshev  arvioi säteilyn määrän kaksinkertaistuneen vajaan tunnin ajan.
 Aseteknologian asiantuntijat uskovat saaneensa selville Venäjän Arkangelissa tapahtuneen räjähdyksen syyn.
 Venäjän ydinvoimayhtiö Rosatom on kertonut, että turmassa räjähti "isotooppivoimanlähdettä" käyttävä työntömoottori. Venäjän puolustusministeriö mukaan räjähdys tapahtui rakettimoottorin testauksen yhteydessä.
 Aseasiantuntijat ovat vetäneet lausunnoista päätelmän, että kyseessä oli Venäjän uusi kehitteillä oleva asetyyppi, pienikokoisella ydinmoottorilla toimiva risteilyohjus.
 Lue lisää:
 Venäjä sulkee Vienanmerellä alueen laivaliikenteeltä sotilastukikohdassa sattuneen räjähdyksen vuoksi – "Säteilytaso nousi hetkellisesti"
 Venäläinen Rosatom-yhtiö: Viisi työntekijää kuoli torstain räjähdyksessä – lähialueen asukkaat hankkineet joditabletteja
 Räjähtikö Arkangelissa Venäjän uusi superase – ydinmoottorilla toimiva risteilyohjus, jolla on rajaton kantomatka

Venäjän ilmatieteenlaitos: Viime viikon ohjusonnettomuuden jälkeen Severodvinskin kaupungissa mitattiin 4–16-kertainen määrä säteilyä


Summary: Kannattaako kirja päällystää kontaktimuovilla vai ei? Kysyimme asiantuntijoilta.

Päällystän lasteni kirjoja kontaktimuovilla. Olen ylpeä, koska kahdeksan vuoden harjoittelun jälkeen kirjoissa on suhteellisen vähän kupruja. Olen oppinut hyväksymään nekin kuprut.
 Lähetän kuvan kavereilleni. Selviää, etten välttämättä olekaan niin hyvä äiti.
 Moni vanhempi pohtii, onko oikein käyttää muovia. Jos kirjoja ei päällystetä, ei tarvitsisi ostaa muovia ja sen tuotanto vähenisi.
 Juuri samasta syystä moni päällystää kirjat, että ne kestäisivät paremmin. Kunta voisi rahapulassa säästää ne seuraavalle ja seuraavalle.
 Kaikki valistuneet lukiolaiset eivät anna päällystää kirjojaan ilmastonmuutoksen ja muoviongelman takia. Mikä on oikea tapa?
 Esimerkiksi tamperelaisen Sammon koulun rehtori  Maaret Tervonen  sanoo, että koululla ei ole linjausta asiasta.
 – Järjen käyttö on sallittu. Jos kirja kiertää viisi vuotta, se ei säily hyvänä ilman päällystämistä. Jos tehtäväkirja on vain puoli vuotta käytössä, se on eri asia.
 Suurin osa päällystämättömiä
 Jamera myy myös käytettyjä oppikirjoja. Jameran toimitusjohtaja  Hanna Haukkapää  sanoo, että yksittäiset asiakkaat ovat tuoneet esille kirjojen päällystämisen ympäristöpuolen. Varsinaista ilmiötä ei ole näkyvissä.
 Suurin osa Jameran käytetyistä kirjoista on päällystämättömiä. Lukion kurssikirjat ovat vähän aikaa yhdellä käytössä.
 – Mitä katselen täällä myymälässä, vain muutamia kirjoja on päällystetty.
 Haukkapään mukaan päällystetty kirja säilyy repussa paremmin. Päällystys ei sinänsä vaikuta käytetystä kirjasta maksettuun hintaan.
 – Meillä on kahta kuntoluokkaa. Hintaan vaikuttaa kirjan kansien kunto sekä merkinnät mitä kirjaan on tehty ja millä kynällä ne on tehty.
 Hanna Haukkapää uskoo, että käytettyjä kirjoja hankitaan sekä hinnan takia että ympäristösyistä. Nuoret ovat yhä valistuneempia.
 Nyt käytettyjä kirjoja on jälleen saatavilla, koska ensimmäiset uuden opetussuunnitelman käyneet kirjoittivat ylioppilaiksi.
 Opetushallituksen opetusneuvos  Anne Liimatainen  sanoo, että koulut voivat antaa itse suosituksia, miten näkevät parhaaksi. Viime kädessä lapsen huoltaja päättää, päällystääkö kirjan ja miten päällystää.
 Liimatainen ei ole varma, voidaanko ympäristön kannalta tehdä edes laskelmia, kumpi tapa on kestävämpi. Hän näkee keskustelun hyvänä. Lapset voivat samalla pohtia omaa kulutustaan.
 – On hyvä, että nostetaan esiin erilaisia asioita ja pohditaan niitä.
 Filosofinen kysymys
 Mutta kumpi on parempi ympäristöteko: päällystää vai ei päällystää? Se onkin vaikea kysymys.
 Suomen ympäristökeskuksesta arvellaan, ettei tähän löydy asiantuntijaa.
 Pirkanmaan jätehuollon ympäristökouluttaja  Erkki Piippo  sanoo, että kysymys on filosofinen eikä siihen ole valmista vastausta. Ahdistua ei kuitenkaan kannata.
 – En näe isona ongelmana, päällystääkö kirjat vai ei. Jos tunsit iloa päällystämisestä, älä ota siitä pulttia. Kokonaisuudessa nämä ovat pieniä asioita.
 Päällystetty oppikirja säilyy paremmin, mikä palvelee kierrätystä.
 – Toisaalta pitää miettiä, mikä on kirjojen käyttöikä. Ne vanhenevat nopeasti, kun tarvitaan uusi painos.
 Tällä perusteella kirjat ja etenkin tehtäväkirjat voi jättää myös päällystämättä.
 Miten kierrättää kirjat?
 Käytetystä kirjasta voi Piipon mukaan repäistä muovikannet pois ja laittaa sekajätteeseen. Se poltetaan energiaksi. Sivut laitetaan paperinkeräykseen.
 Jos kirjan kannet ovat pehmeät, kirjan voi laittaa Piipon mukaan muovitettuine kansineen paperinkeräykseen.
 Tärkeintä on kierrättää.
 – Jos laittaa kirjat järjestettyyn jätehuoltoon, ne eivät päädy mikromuovina mereen, Piippo sanoo.
 Ympäristökouluttaja muistuttaa, että kirjojen päällystäminen on aikuisen ja lapsen yhteistä aikaa ja sinänsä arvokasta. Toisaalta osaa voi ilahduttaa tieto, että päällystämiseen käytetyn ajan voi käyttää johonkin muuhun.
 Sekin pitää Piipon mukaan aina muistaa, että asiat ovat ristiriitaisia.
 – Jos kulutan, on se hirveä asia. Toisaalta jos en kuluta, en pidä elintasoa yllä. Asiat ovat aina ristiriitaisia. Pitää löytää mielenrauha ja se on kullakin henkilökohtainen asia, mistä sen löytää, Erkki Piippo sanoo.
 Päällystääkö vai ei? Voit keskustella aiheesta 13.8. kello 21. asti.
 Lue lisää:
 Miten päällystää koulukirjat ilman kiroilua ja kuplia?

Luulin olevani hyvä äiti, kun päällystin lapseni kirjat kontaktimuovilla, en ehkä olekaan – ympäristökouluttaja: "Älä ota siitä pulttia"


Summary: Hannu Nurmirannan sähköllä toimiva purjelentokone on tyypiltään ensimmäinen Suomessa.

Loviisalainen  Hannu Nurmiranta  ottaa suojapeitteitä pois purjelentokoneen siiven päältä. Kotkassa Kymin lentokentän hallista paljastuu harvinaislaatuinen kone.
 Perinteinen purjelentokone pääsee yleensä ilmaan yleensä niin, että toinen lentokone hinaa sen taivaalle. Purjelentokone voidaan saada korkeuksiin myös erityisen vaijerivinssin avulla.
 Nurmirannan sähkötoimisen purjelentokoneen erikoisuus on kuitenkin koneen keulassa oleva moottori, joka nostaa purjekoneen korkeuksiin. Tällainen purjelentokone on tekniikaltaan ensimmäinen Suomessa.
 Sahkökäyttöisiä isoja  matkustajakoneita on yritetty  kehittää jo vuosia, mutta läpimurto niissä on vielä saavuttamatta. Sen sijaan pienemmissä purjelentokoneissa sähköapu on jo todellisuutta.
 Kokenut pilotti Hannu Nurmiranta pitää sähkövoimaa kaiken kaikkiaan ilmailun tulevaisuutena.
 Samaa mieltä on Ilmailuliiton asiantuntija  Juha Silvennoinen . Hänen mukaansa sähkön suosiosta kertoo se, että johtavassa purjelentomaassa Saksassa sähkövoima on otettu mukaan uusiin konemalleihin.
 – Sähkövoima on tullut purjelentämiseen jäädäkseen. Akut sanelevat tällä hetkellä paljon hintaa ja koneen painoa. Kehittämistä varmasti on akkujen tehossa ja niiden elinkaaressa.
 – Minä uskon, että sähkövoima tulee lisääntymän ilman muuta, Nurmiranta sanoo.
 Hannu Nurmirannan miniLAK-purjelentokone on vielä harvinaisuus Suomessa. Antti-Jussi Korhonen
 Pienet kustannukset
 Sähkömoottori tekee purjekoneella lentämisestä entistä helpompaa.
 – Koneella voi esimerkiksi lähteä matkailemaan ja laskea johonkin korpikentälle. Laturi pitää olla mukana, että saa akut ladattua. Silloin sieltä pääsee yksin ilmaankin, Nurmiranta sanoo.
 Aikaisemmin purjelentokoneella on voinut lentää yksin, jos koneessa on ollut bensakäyttöinen apumoottori.
 – Sähkömoottorilla nouseminen on nopeampaa, Nurmiranta sanoo.
 Koneen takaosassa pilotin selän takana sijaitsevat kaksi akkua tuottavat koneelle tehoa yhteensä 22 kilovattia eli noin 29 hevosvoiman verran. Täysin tyhjiksi käyteytettyjen akkujen lataaminen vie noin neljä tuntia.
 Yhdellä lentokerralla energiaa menee noin yhden kilowattitunnin verran eli sähkön hinnassa kustannuksia tulisi noin 15 senttiä.
 Lentämiseen moottorissa riittää virtaa noin 80 kilometrin lenkkiin.
 – Moottorilentosäteeseen vaikuttaa, kuinka paljon energiaa ilmaan nouseminen vaatii. Ilmassa moottoria harvemmin käytetään, Nurmiranta selventää.
 MiniLAK-purjelentokoneen sähköisesti toimivan propellimoottorin lavat tulevat esiin nappia painamalla. Ilmassa moottorin sammuttua ne painautuvat keulaan automaattisesti.  Antti-Jussi Korhonen
 Yleensä sähkömoottoria käytetään vain nousussa. Alkunousun jälkeen koneella liidetään käyttämällä etenemiseen korkeusenergiaa. Ennen kuin korkeus loppuu, tulee lentäjän löytää nouseva ilmavirtaus.
 Nouseva ilmavirtaus syntyy, kun auringon säteily lämmittää maanpintaa, joka puolestaan vähitellen lämmittää maan pinnan lähellä olevaa ilmaa. Kun ilma lämpiää ympäristöään enemmän, ilma alkaa nousta ylöspäin.
 Liettuassa valmistetun miniLAK-purjelentokoneen tavallinen lentokorkeus on noin 1000–2000 metriä. Kone painaa parisataa kiloa.  Siipien kärkiväli on 13,5 metriä. Antti-Jussi Korhonen
 Moottoria vain tarvittaessa
 Ilmassa moottoria käytetään, jos purjelentokoneelta loppuu tuuli. Tavallinen lentokorkeus purjelentokoneella on 1 000–2 000 metriä.
 Nurmiranta pitää sähkömoottorista konetta varmana ja turvallisena.
 – Kone nousee hyvin ilmaan. Kentän päässä on yleensä jo sata metriä korkeutta. Jos joku moottorihäiriö tulisi, saisin koneen nopeasti hallintaan ja pystyisin kääntymään takaisin alas.
 Nurmiranta pitää sähkömoottorista purjelentokonetta ketterämpänä verrattuna vanhoihin polttomoottorikoneisiin.
 – Vanhemmissa malleissa apumoottori nostetaan takaa koneen eteen. Sellainen kone on jäykempi ohjata. Ohjaamossa pitää olla nopeat kädet, jos lähdössä tapahtuu jotain erikoista, Nurmiranta sanoo.
 Hannu Nurmiranta ajattelee, että sähkövoima tulee yleistymään purjelentokoneissa. Antti-Jussi Korhonen

Sähköllä toimivat lentokoneet mullistavat ilmailun – Hannu Nurmirannan yksi lentokerta maksaa 15 senttiä


Summary: Tulli kouluttaa uuden ruokakoiran, jotta afrikkalaisen sikaruton torjuntaa saataisiin tehostettua.

Muutaman kuukauden ikäinen labradorinnoutaja  Rico  oli tänä aamuna suuren mediahuomion keskipisteenä.
 Rico on Tullin uusin vahvistus. Siitä on tarkoitus kouluttaa uusi tullikoira, tarkemmin ruokakoira, Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
 Ricon tehtävänä on tulevaisuudessa etsiä lentomatkustajien mukanaan tuomat eläinperäiset elintarvikkeet. Näin tehostetaan vaarallisen afrikkalaisen sikaruton torjuntaa.
 Tullin mukaan afrikkalaisen sikaruton leviäminen on jopa kymmenien miljoonien eurojen taloudellinen uhka Suomen sikataloudelle ja lihateollisuudelle.
 Tullin tiedotteessa  kerrotaan, että uusi tullikoira päätettiin sijoittaa lentoasemalle, koska afrikkalainen sikarutto on levinnyt viime vuosina Aasiaan ja matkustajamäärät Aasiasta Suomeen ovat suuria.
 – Uuden ruokakoiran myötä Tullin elintarvikkeiden haltuunottojen odotetaan moninkertaistuvan lentoasemalla, Tullin valvontajohtaja  Mikko Grönberg  sanoo Tullin tiedotteessa.
 Lisäksi Rico työskentelee välillä pääkaupunkiseudun satamissa etsimässä matkustajien matkatavaroista villisian lihaa. Rico on jo aloittanut tullikoiran peruskoulutuksen ja työssään se aloittaa ensi kesänä.
 Afrikkalaisesta sikarutosta valtavia tappioita sikataloudelle
 Afrikkalainen sikarutto on afrikkalainen sikojen ja villisikojen vakava verenvuotokuumetauti. Tauti on sioille tappava eikä sitä vastaan ole olemassa hoitoa tai rokotetta. Virus ei tartu ihmiseen.
 Virusta ei ole todettu Suomessa, mutta se voi levitä elintarvikkeiden, kuten eväiden välityksellä.
 Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  pitää tilannetta maailmalla huolestuttavana afrikkalaisen sikaruton levitessä ja aiheuttaessa valtavia tappioita sikataloudelle.
 – Jokaisella meistä on vastuu, ettemme tuo mukanamme tuliaisina lihaa, jotta emme vahingossakaan levittäisi eläintauteja tuliaisruoan mukana, Leppä toteaa Tullin tiedotteessa.
 Suomen ensimmäinen ruokakoira Aino aloitti työnsä vuosi sitten.

Lentomatkustajan eväät saattavat tuoda sikaruton Suomeen – ruokakoira Rico koulutetaan haistamaan vaaralliset tuliaiset Helsinki-Vantaalla