Summary: Kymiringillä keskitytään turva-alueiden parantamiseen, varikon rakentamiseen ja katsomo-alueiden valmisteluun.

Kouvolan ja Lahden välissä sijaitsevan Iitin Kymiringin moottoriradan historian ensimmäiseen MotoGP-osakilpailuun on aikaa 222 päivää. Varikkosuoralta katseltuna näkyviä muutoksia rata-alueella ei juurikaan havaitse, kun vertaa elokuun testiajojen aikaiseen näkymään.
 Selvin merkki töistä on kaivinkone, joka tasoittaa varikkorakennuksen pohjaa.
 Rata-alueen rakentamisessa suurin prioriteetti on varikkorakennuksen valmistumisessa. Siitä on pystyssä on vasta yksi kolmannes – se oli pystyssä jo testiajojen aikaan.
 Kolmen viimeisen kuukauden aikana siellä tehty muun muassa eristys-, sähkö- ja putkitöitä.
 –Olemme menneet sen aikataulun mukaan, mikä alun perin oli. On selvää, että talvikaudella on hiljaisemman näköistä. Kun kevät koittaa, vauhti kasvaa, ratayhtiö Kymiring oy:n  Markku Pietilä  sanoo.
 Kaikkiaan varikkorakennus on 250 metriä pitkä. Lopun varikko-osan perustukset on saatu viimeistelykuntoon. Pää- ja varikkosuoran erottava varikkomuuri on koottu täyteen mittaansa. Antro Valo / Yle
 Kokonaisuudessaan varikkorakennuksesta tulee 250 metriä pitkä. Nyt varikon kaikki perustukset on saatu viimeistelykuntoon. Ratajohtaja  Timo Pohjolan  mukaan varikkorakennuksen loput seinä- ja kattorakenteet saadaan pystyyn helmikuun aikana. Varikon ja pääsuoran välissä kulkeva varikkomuuri on koottu täyteen mittaansa.
 Varikon takasuoralla näkyy kaivinkone, joka tekee töitä hiekkamaalla. Ratajohtaja Timo Pohjolan mukaan kyseessä ovat katsomon pohjatyöt.
 Kymiringin työmaalla urakoi tällä hetkellä 25–30 työntekijää.
 Työmiehet työskentelevät pystyssä olevan varikkorakennuksen kimpussa. Ratayhtiön toimisto muuttaa varikkotiloihin ensi viikolla. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Ratayhtiön toimitusjohtaja Markku Pietilä summaa, että keskeisimmät rakennustyöt alueella ennen ensi kesää ovat varikko ja katsomoalueet.
 Muun rakentamisen kanssa otetaan rauhallisemmin. Ratayhtiö Kymiring oy omistaa rata-alueelta varikkorakennuksen lisäksi yli 120 000 kerrosneliön verran rakennusoikeuksia.
 Osa oikeuksista on kaavoitettu rata-alueelle tuleville Racing Lodge -asunnoille. Alustavasti Lodget olisivat tasokkaita asuntoja, jonka omistamiseen sisältyisi radan käyttöoikeus.
 – Ne eivät tietenkään valmistu tulevaksi kesäksi, mutta niiden kanssa edetään koko ajan, Pietilä kertoo.
 Nurmijärveläisen rakennusyhtiö Rakennusvarma oy:n oli määrä tehdä radan yhteyteen hulppeita vapaa-ajanasuntoja. Alueelle piti nousta kuutisenkymmentä luksusasuntoa. Viime kesän aikana ratayhtiö ilmoitti, että Rakennusvarma ei tee asuntoja Kymiringille. Rakennusvarma  asettettiin konkurssiin tämän syksyn aikana.
 "Ensi kesän osalta laittaisin jäitä hattuun leirintäalueen suhteen."  Markku Pietilä, toimitusjohtaja, Kymiring oy
 Ratayhtiön alueelle suunnitteilla olleen leirintäalueen kanssa toimitusjohtaja Markku Pietilä ottaa aikalisän.
 – Ensi kesän osalta laittaisin jäitä hattuun leirintäalueen suhteen. Ratayhtiöllä ei ole resursseja tehdä sitä.
 Leirintäalueen pyörittämisen suunnitellaan tulevaisuudessa olevan yrittäjävetoista, mutta ratayhtiö on siinä mukana.
 – Siitä vain ensimmäinen yrittäjä ilmoittautumaan meille, niin lähdetään viemään hommaa eteenpäin, Pietilä toteaa.
 MotoGP-tallit saapuvat Kymiringille rengastesteihin kesäkuussa. Antro Valo / Yle
 Kaksipäiväiset rengastestit kesäkuussa
 Kymiringin osakilpailu kilpaillaan 12.7.2020. Kymiring Events oy on tehnyt sopimuksen MotoGP-osakilpailun järjestämisestä promoottorina toimivan Dorna Sportsin kanssa. Sopimus kattaa vuodet 2020–2024.
 Kansainvälinen moottoripyöräilyn kattojärjestö FIM julkaisi ensi vuoden kilpailukalenterin elokuussa. Tuolloin kilpailuluettelossa oli Kymiringin kohdalla tähtimerkintä, jonka selitteenä oli  subject to FIM homologation.
 – Merkintä koski radan turvaluokitusta. Meillä on radalla korkein turvaluokitus, jonka mukaan rata valmistuu. Nämä radan turvallisuusparannukset tulevat valmiiksi ensi keväänä toukokuun puolivälissä, ratajohtaja Timo Pohjola sanoo.
 Viime elokuussa ajettujen kaksipäiväisten testien jälkeen radan turvallisuutta on parannettu FIM:in ja Dorna Sportisin ohjeistuksella. Muun muassa radan turva-alueiden asvaltointeja on jatkettu ja turvakaiteiden paikkaa on muutettu. Ensi keväänä Kymiringin mutkiin lisätään kanttikivetystä.
 MotoGP-tehdastallit nähdään Iitin Kymiringillä ensi vuonna kahteen otteeseen. Jo tiedetyn MotoGP-viikonlopun ajankohdan lisäksi kaikki tehdastallit saapuvat juhannusviikolla, 15.–16. kesäkuuta, kaksipäiväisiin rengastesteihin. Testeihin ei päästetä yleisöä.
 – Näissä testeissä tallit tulevat valitsemaan heinäkuun kilpailun rengasseokset, ratayhtiö Kymiring oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilä kertoo.
 Kymiring oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilä summaa, että keskeisimmät rakennustyöt alueella ennen ensi kesää ovat varikko ja katsomoalueet. Antro Valo / Yle
 Lippuja viiteen eri osaan rataa
 MotoGP-kisaviikonlopun lipunmyynti alkoi tapahtuman pääjärjestäjän Lahti Eventsin toimesta tänään. Ensimmäisen viikon aikana päiväkohtaisia lippuja tulee myyntiin 30 000–35 0000.
 Promoottori Dorna Sports odottaa ensi kesän MotoGP-viikonloppuun kaikkiaan 100 000 katsojaa.
 – Lippuja myydään viiteen eri osaan rataa. Yksi osa sijaitsee radan keskellä tapahtumakentällä, takasuoran varrella on kolme aluetta ja loppumutkien kohdalle tulee metsäkatsomo. Se on kokonaan seisomakatsomoa, Lahti Eventsin toimitusjohtaja  Emilia Mäki  kertoo.
 Kaikki rata-alueen katsomorakenteet ovat ensi kesänä väliaikaisia. Tarkkaa katsomorakenteiden määrää ei ole vielä lyöty lukkoon.
 – Varaukset katsomoista on tehty. Väliaikaisia katsomoita tulee kotimaasta ja vähän ulkomailtakin.
 180 hehtaarin rata-alueelle mahtuu samanaikaisesti noin 100 000 katsojaa. Mäen mukaan 100 000 ihmistä ei ole tapahtumajärjestäjälle ongelma.
 – Jos sunnuntaina ihmisiä tulee paikalle 100 000, kaikki mahtuvat alueelle.
 MotoGP-tallit vierailivat edellisen kerran Kymiringillä viime elokuussa testiajojen merkeissä. Tuolloin kaksipäiväisissä testeissä vieraili 8 000 katsojaa. Antti-Jussi Korhonen / Yle

Puoli vuotta aikaa Suomen MotoGP-kisoihin – rakennustyömaa näyttää samalta kuin kesällä: "Olemme menneet aikataulun mukaan"


Summary: Mitä hallituksen ero tarkoittaa käytännössä ja mitä vaikutuksia sillä on suomalaisten elämään? Kokosimme vastauksia.

Antti Rinne  (sd.)  jätti  tiistaina hallituksensa eronpyynnön. Hänen hallituksensa jatkaa enää toimitusministeristönä, kunnes uusi hallitus on nimitetty.
 Mitä tämä tarkoittaa Suomen asioiden hoitamisen kannalta? Ja onko sillä mitään vaikutusta tavallisen kansalaisen arkeen?
 Listasimme tähän juttuun kysymyksiä ja vastauksia hallituksen eron seurauksista.
 1. Pitääkö taas äänestää? Järjestetäänkö uudet eduskuntavaalit?
 Hyvin todennäköisesti ei.
 Uudet vaalit järjestettäisiin silloin, jos nykyiset hallituspuolueet eivät löytäisi minkäänlaista kykyä yhteistyöhön.
 Tämä on epätodennäköistä jo siksi, että hallituspuolueiden suosio on vihreitä lukuun ottamatta romahtanut eduskuntavaalien jälkeen. Jos uudet vaalit pidettäisiin, pääministeripuolueeksi nousisi mahdollisesti perussuomalaiset, joka on johtanut puoluekannatusmittauksissa vaalien jälkeen. Uudet vaalit olisivat nykyisille hallituspuolueille suuri riski.
 Toinen syy on se, että hallituspuolueet ovat toistaiseksi vakuuttaneet kykenevänsä jatkamaan nykyisellä hallituspohjalla ja hallitusohjelmalla. Hallituksen ero johtui keskustan epäluottamuksesta pääministeri Rinnettä kohtaan, eikä epäluottamuksesta hallituspuolueiden välillä.
 Hallituksen ero ei todennäköisesti johda siihen, että Suomessa järjestettäisiin uudet vaalit. Jyrki Lyytikkä / Yle
 2. Miksi koko hallitus eroaa, eikä vain pääministeri Rinne?
 Koska pääministeri on keskeinen henkilö Suomen ylintä toimeenpanovaltaa käyttävän elimen, eli valtioneuvoston, muodostamisessa.
 Pääministerin näkemys on siis olennainen muiden ministerien valinnassa. Pääministerin ero tarkoittaa ainakin muodollisesti myös hallituksen eroa.
 Tuleva hallitus pyritään kuitenkin muodostamaan nykyisen toimitusministeristön jäsenistä. Käytännössä heistä moni tulee todennäköisesti jatkamaan nykytehtävissään.
 Hallitus tiedotustilaisuudessa kesäkuussa. Pekka Tynell / Yle
 3. Onko uuden pääministerin valinta yksin SDP:n käsissä?
 Ei ole.
 SDP valitsee joukostaan ehdokkaan pääministeriksi, joka keskustelee SDP:n hallituskumppanien eli keskustan, vihreiden, vasemmistoliiton ja RKP:n kanssa hallituksen jatkosta.
 Uudesta pääministeriehdokkaasta äänestää eduskunta. Mikäli ehdokas saa yli puolet äänistä, hänestä tulee pääministeri.
 Äänestyksen tulos on käytännössä selvillä jo ennen äänestystä, sillä hallituspuolueilla on eduskunnan enemmistö, ja ne äänestävät yksimielisesti esitettyä ehdokasta.
 Tällä hetkellä Rinteen paikkaa tavoittelevat SDP:n varapuheenjohtaja, liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  ja SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman . Ei ole syytä epäillä, että hallituspuolueet eivät hyväksyisi ehdokkaita pääministeriksi.
 On kuitenkin aina mahdollista, että uuden hallituksen muodostamisessa nousee esiin erimielisyyksiä neuvottelevien puolueiden välillä, eikä hallitusta saada muodostettua. Tämä voisi lopulta johtaa uusiin vaaleihin.
 4. Onko toimitusministeristöllä sama valta kuin poliittisella hallituksella?
 Ei ole.
 Toimitusministeristö on luonteeltaan aivan erilainen kuin poliittinen hallitus. Se  ei toteuta hallitusohjelmaa  eli ei edistä mitään poliittisia asioita, koska sillä ei ole poliittista valtaa. Toimitusministeristö hoitaa vain asiat, jotka on pakko hoitaa. Niihin asioihin kuuluvat välttämättömät juoksevat rutiiniasiat ja sellaiset kiireelliset asiat, joiden ratkaisua ei voida siirtää uudelle hallitukselle.
 Toimitusministeristö voi esimerkiksi antaa asetuksia ja päättää hallintoon liittyvistä asioista, joihin ei liity ”merkittävää yhteiskunnallisen tarkoituksenmukaisuuden harkintaa”. Vakiintunut käytäntö kuitenkin on ollut, että se ei voi päättää nimittämisestä korkeimpiin valtion virkoihin.
 Valtioneuvoston linna kuvattuna 1. joulukuuta. Yle
 5. Muuttuuko Suomen poliittinen linja eli hallitusohjelma?
 Hyvin todennäköisesti ei.
 Kun pääministeripuolue SDP on valinnut ehdokkaansa Rinteen korvaajaksi, tämä ehdokas aloittaa hallitustunnustelut muiden hallituspuolueiden kanssa. Teoriassa tämä on samalla mahdollisuus avata hallitusohjelma uudelleen neuvotteluille.
 Hallitusohjelman uudelleenkirjoitus olisi kuitenkin työläs ja mahdollisesti repivä prosessi, sillä puolueet eivät todennäköisesti ole valmiita hyväksymään olennaisia muutoksia jo kerran sovittuun.
 Hallitusohjelma esiteltiin kesäkuussa Helsingin keskustakirjasto Oodissa. Vasemmalta puoluejohtajat Pekka Haavisto, Juha Sipilä, Antti Rinne, Li Andersson ja Anna-Maja Henriksson. Pekka Tynell / Yle
 Nykyinen liikenne- ja viestintäministeri ja mahdollisesti tuleva pääministeri Sanna Marin on jo ilmoittanut, ettei hallitusohjelmaa avata neuvotteluille.
 Myös keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  on antanut siunauksensa nykyiselle hallitusohjelmalle.
 6. Suomi on EU:n puheenjohtajamaa. Vaikuttaako hallituksen ero tähän?
 Ei juurikaan.
 Suomen toimitusministeristön ministerit osallistuvat EU-kokouksiin samoin kuin ennen hallituksen eroa.
 Antti Rinne edustaa siis Suomea ensi viikolla pidettävässä EU-huippukokouksessa.
 Toimitusministeristön ei kuitenkaan odoteta linjaavan uusia poliittisia kantoja EU-kokouksissa. Tämä heikentää EU-puheenjohtajamaa Suomen vaikutusmahdollisuuksia EU-tasolla.
 Suomen puheenjohtajakausi päättyy kuitenkin jo vuoden loputtua. Suomessa järjestettävistä kokouksista viimeiset järjestetään ensi viikolla, ja niihin osallistuu vain virkamiehiä.
 Hallituksen eron käytännön vaikutukset EU-tasolla ovat siis todennäköisesti pienet, ellei uuden hallituksen muodostaminen pitkity.
 Hallituksen ero ei vaikuta juurikaan Suomen asemaan EU-puheenjohtajamaana. Stephanie Lecoqo / EPA
 7. Raukeavatko eduskuntaan tuodut lakiesitykset?
 Eivät.
 Eduskunta käsittelee jo sille annetut hallituksen esitykset aivan normaalisti, kertoo eduskunnan pääsihteeri  Maija-Leena Paavola .
 – Eli ne lakiesitykset, jotka ovat sisässä, käsitellään, eivätkä ne raukea. Toimitusministeristö ei voi myöskään vetää pois jo täällä olevia lakiesityksiä, Paavola sanoo Ylelle.
 Tämä tarkoittaa siis sitä, että esimerkiksi hallituksen lakiesitys aktiivimallin leikkureiden ja velvoitteiden kumoamiseksi toteutuu hallituksen erosta huolimatta. Myös ensi vuoden talousarvio on turvassa, se on vain eduskunnan sinettiä vaille valmis.
 Myös eduskunnan puhemies  Matti Vanhanen  (kesk.) sanoi tänään tiedotustilaisuudessa, että eduskunta jatkaa normaalisti toimintaansa ja ohessa käydään hallitusneuvottelut.
 Eduskunta käsittelee jo sille annetut hallituksen esitykset normaalisti hallituksen erosta huolimatta. Mauri Ratilainen / AOP
 8. Osallistuuko Rinne Linnan juhliin ja missä roolissa? Entä isännöikö Rinne torstaina lasten itsenäisyyspäivän juhlaa?
 Linnan juhlat järjestetään perjantaina, eikä varmaan kukaan osannut ennakoida, että juhlia vietetään vain muutama päivä ison poliittisen kriisin jälkeen.
 Rinteen esikunnasta vahvistetaan Ylelle, että pääministeri osallistuu juhliin vaimoineen. Rinne on tietysti oikeutettu saapumaan Linnan juhliin myös kansanedustajana.
 Rinteen rooli on kuitenkin muuttunut pääministeristä toimitusministeristön pääministeriksi sen jälkeen, kun kutsut vieraille on lähetetty.
 Valtioneuvoston jäsenet ovat tulleet presidenttiparin käteltäväksi protokollan mukaisesti perinteisesti Pohjoisesplanadin puoleiselta ovelta, ei siis sieltä, mistä kättelyt aina aloitetaan. Tasavallan presidentin kansliasta kerrotaan, että ministeristön saapuminen tapahtuu perjantainakin Esplanadin sisäänkäynnin puolelta entisessä järjestyksessä. Eli Rinteen ja muiden toimitusministeristön jäsenten rooli on juhlissa entisellään.
 Valtioneuvoston kansliasta vahvistetaan, että Rinne osallistuu torstaina myös isännöimäänsä lasten itsenäisyyspäivän juhlaan Säätytalossa.
 Antti Rinne osallistuu Linnan juhliin perjantaina. Yle/ Kalevi Rytkölä
 9. Voiko Antti Rinne jatkaa SDP:n puheenjohtajana?
 Kyllä voi.
 Suomessa pääministerin salkku on vakiintuneen käytännön mukaan annettu vaalit voittaneen puolueen puheenjohtajalle. Rinteen ero pääministerin tehtävistä ei kuitenkaan tarkoita, ettei hän voisi jatkaa SDP:n johdossa.
 Rinne  on jo ilmoittanut  jatkavansa puolueensa puheenjohtajana. Hän kertoi olevansa käytettävissä tehtävään myös tulevaisuudessa.
 SDP todennäköisesti äänestää seuraavan kerran puheenjohtajasta ensi kesänä. Silloin on mahdollista, että puheenjohtaja vaihtuu, mutta vaihdos voi tapahtua jo sitä ennen.
 Anneli Jäätteenmäen  (kesk.) jouduttua eroamaan pääministerin tehtävästä Irak-skandaalin vuoksi kesäkuussa 2003, pääministeriksi nousi Matti Vanhanen. Samalla Jäätteenmäki luopui puolueen puheenjohtajankin tehtävästä. Vanhanen valittiin keskustan uudeksi puheenjohtajaksi ylimääräisessä puoluekokouksessa jo saman vuoden lokakuussa.
 Tässä oli taustalla nykyäänkin noudatettava käytäntö, että pääministerin salkkua kantava henkilö on perinteisesti myös puolueensa puheenjohtaja.
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne. Petteri Sopanen / Yle
 10. Vielä eilen keskusta ei luottanut SDP:n pääministeriin. Ovatko puolueiden välit täysin kunnossa?
 Tämä on hyvä kysymys, johon ei ole yksiselitteistä vastausta.
 Moni saattaa ihmetellä, miten kaksi Suomen merkittävimpiin poliittisiin voimiin kuuluvaa puoluetta onnistuvat yhteistyössään viime päivien tapahtumien jälkeen.
 SDP:lle voi hyvinkin jäädä hallituskriisin käänteistä katkeruutta keskustaa kohtaan, koska keskusta oli hallitusviisikosta ainoa, joka veti tukensa Rinteeltä ja käytännössä pakotti tämän eroamaan. Jos ja kun seuraavakin hallitus rakentuu demareiden ja keskustan varaan, viime päivinä syntyneet haavat eivät parane hallituksen sisällä nopeasti, arvioi Ylen politiikan toimittaja  Jyrki Hara   analyysissään .

Apua, hallitus erosi – mitä meille nyt käy? 10 "tyhmää" kysymystä hallituksen erosta vastauksineen


Summary: Alle 25-vuotiaiden maksuton ehkäisy on kirjattu myös hallitusohjelmaan.

Turun ehkäisyneuvolan ajanvarauspuhelimeen tuli maanantain aikana 158 soittoa – kolme kertaa sen verran kuin normaalipäivänä.
 Syynä oli maksuton ehkäisy, joka käynnistettiin Turussa joulukuun alussa.
 Jatkossa kaikki turkulaiset alle 25-vuotiaat saavat ilmaiset ehkäisypillerit, ehkäisylaastarin tai ehkäisyrenkaan vuodeksi, kun aloittavat raskauden ehkäisyn ensimmäistä kertaa. Pitkäkestoisen ehkäisyn, eli hormoni- tai kuparikierukan tai ehkäisykapselin saavat kaikki alle 25-vuotiaat ilmaiseksi.
 Kondomeja jaetaan niitä tarvitseville, sukupuolesta riippumatta.
 – Näemme tärkeänä tukea nuorten seksuaaliterveyttä ja ehkäistä ei-toivottuja raskauksia. Maksuton ehkäisy tuo tasa-arvoa ja tavoittaa kaikki, sanoo ehkäisevien terveyspalveluiden johtaja  Tuula Cornu  Turun kaupungilta.
 Iso juttu opiskelijalle
 Kuten ajanvarausmääristäkin voi todeta, turkulaiset ottivat uudistuksen ilolla vastaan. Etenkin monelle opiskelijalle maksuton ehkäisy on iso asia.
 Yksi ensimmäisten joukossa aikaa varanneista oli  Neea Laine . Hän oli saanut ajan kuukauden päähän, koska kiireellistä tarvetta ei ollut.
 – Pienituloiselle opiskelijalle tämä on tosi tärkeä juttu. Ja varsinkin, koska ehkäisy jää usein naisille, on hyvä että siihen saa tukea, Laine sanoo.
 Samoilla linjoilla ovat myös  Venla Kilpeläinen  ja  Vilma Karjalainen .
 – Ehkäisy kuuluu monen nuoren elämää ja on pakollinen asia, josta on tärkeä pitää huolta. On hienoa, että sitä tuetaan, Kilpeläinen sanoo.
 – Teiniraskaudet ovat aika yleisiä ja johtavat abortteihin, jotka vaikuttavat henkiseen hyvinvointiin. Kaikilla nuorilla ei ole varaa ehkäisyyn, Karjalainen pohtii.
 Neea Laine, Vilma Karjalainen ja Venla Kilpeläinen iloitsivat maksuttomasta ehkäisystä. Paula Collin / Yle
 Abortit vähentyneet
 Maksuton ehkäisy on yleistynyt Suomessa viime vuosien aikana. Arviolta 50–60 suomalaiskuntaa tarjoaa jo ilmaista ehkäisyä nuorille, kukin omanlaisinsa ehdoin.
 Kokemukset ovat olleet hyviä. Esimerkiksi  Vantaalla  on jo vuodesta 2013 tarjottu ilmaiseksi ensimmäinen pitkäaikainen ehkäisin eli kierukka tai ehkäisykapseli. Tämän jälkeen alle 20-vuotiaiden raskaudet vähenivät kolmessa vuodessa kolmanneksella.
 THL puolestaan on  arvioinut , että maksuttoman ehkäisyn tarjoaminen on koko Suomen tasolla vaikuttanut raskaudenkeskeytysten määrään. Vuonna 2018 abortteja tehtiin Suomessa vähiten raskaudenkeskeytyksiä koskevan lainsäädännön voimaantulon jälkeen.
 Maksuton ehkäisy on kirjattu myös  hallitusohjelmaan , mutta vielä toistaiseksi nuoret ovat eriarvoisessa asemassa asuinkunnastaan riippuen.
 Kolmasosa valitsee pitkäaikaisen ehkäisyn
 Pitkäaikaisten ehkäisymenetelmien suosio kasvaa koko ajan. Kierukan ja ehkäisykapselin käyttöön kannustaa myös Turun maksuton ehkäisy, sillä pitkäkestoiset menetelmät saa maksuttomasti käyttöönsä pidemmäksi aikaa kuin esimerkiksi e-pillerit.
 – Seksuaali- ja lisääntymisterveyden toimintaohjelma suosittaa pitkäaikaista ehkäisyä, koska se on varmempi eikä käyttäjästä riippuvainen, Tuula Cornu Turusta sanoo.
 Hänen mukaansa jo joka kolmas valitsee pitkäaikaisen ehkäisymenetelmän. Erityisesti hormonikierukoiden suosio on kasvanut.
 Lue myös:
 Vantaalla teiniraskauksista hävisi kolmannes ilmaisen ehkäisyn myötä – Lääkäri: "Toivon todella, että ihmisillä olisi halu tarkastella tätä asiaa"
 Teini-ikäisten raskauksia keskeytettiin viime vuonna huomattavasti vähemmän kuin toissa vuonna
 Hallitus lupailee maksutonta ehkäisyä alle 25-vuotiaille, mutta sille ei ole vielä varattu euroakaan: "Kuka palvelun tuottaa?"

Maksuton ehkäisy alkoi Turussa, ajanvarauspuhelimet käyvät kuumina – ilmaista ehkäisyä tarjoaa jo viitisenkymmentä kuntaa


Summary: Aiemmin Verkkouutiset kertoi ettei presidentti Niinistö tiedä al-Hol-päätöksestä ja hallituksen vakuuttaneen Niinistölle, ettei sellaista ole tehty

Presidentti  Sauli Niinistö  kertoi tiistaina  Helsingin Sanomille  olleensa tietoinen ulkoministeriön nimittämästä virkamiehestä ja "muista virkatoimista", joiden tarkoitus on valmistella al-Holin leiriin liittyviä asioita ja leirillä olevien palautusta tapauskohtaisesti.
 Niinistö kertoi aiemmin  Verkkouutisille , ettei hän ole ollut tietoinen mistään hallituksen tekemästä al-Hol-päätöksestä. Tämän saattoi tulkita, että presidentin ja ulkoministerin välillä olisi ollut tietokatkos. Niinistö tarkensi nyt HS:lle, että tieto on kulkenut hänen ja ulkoministerin välillä.
 Verkkouutisissa Niinistö kertoi hallituksen myös useaan kertaan vakuuttaneen, ettei ole tehty päätöstä hakea Syyriasta al-Holin pakolaisleiriltä naisia ja lapsia takaisin Suomeen.
 Ilta-Sanomat uutisoi eilen, että ulkoministeriössä olisi kehitelty suunnitelma, jonka tarkoitus oli kotiuttaa leirillä olevat lapset Suomeen ilman äitejään. Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on kiistänyt tämän.
 Sen sijaan hän kertoi eilen, että ulkoministeriö on nimennyt erillisen virkamiehen valmistelemaan al-Holin leiriin liittyviä asioita ja leirillä olevien palautusta tapauskohtaisesti.
 Presidentti Niinistö toteaa myös, että hänellä on ollut se tieto, että hallitus ei ole tehnyt mitään poliittista päätöstä.
 – Ilmeisesti hallituksella ei edes päätöstä ole, tähdentää Niinistö.
 Juttua täydennetty klo 23.20 HS:n uutisella.
 Lue lisää
 Eduskunnan ulkoasiainvaliokunta äänesti – enemmistö tuki ulkoministeri Haavistoa al-Holin leiriä koskevissa asioissa
 Haavisto kiistää painostusväitteet al-Holin asiassa – Suomalaislasten tilannetta selvittämään nimetty erillinen virkamies
 Virkamiehen yllättävä syrjäytys kuohuttaa ulkoministeriön henkilökuntaa: "Meillä on pieni pelon ilmapiiri tällä hetkellä"

HS: Presidentti Niinistö kertoo olleensa tietoinen ulkoministeriön virkatoimista


Summary: Laura Savolainen viettää lapsineen aikaa sekä Kärkölässä että Pariisissa. Väestöliitto on alkanut tutkia nuorten aikuisten lisääntyneitä etäsuhteita.

Yksi etäsuhteiden yleistymisen syy on, se että yhä useampi haluaa rakastumisesta huolimatta jatkaa omaa tuttua elämää kotipaikkakunnallaan. Yhteen muuttamisesta ei haaveilla, ainakaan heti. Asuminen yhdessä ei houkuttele myöskään  Laura Savolaista , 41, ja hänen ranskalaista miestään  Carlos Sanchezia , 47.
 Lappilan kylässä vanhassa hirsimökissä asuva Savolainen on ollut miehensä kanssa lähes parikymmentä vuotta. He ovat asuneet erillään suurimman osan ajasta.
 Laura Savolainen istuu keittiössä pöydän ääressä ja soittaa Ranskaan. Puuhella hohkaa lämpöä tupaan ja lapset leikkivät lattialla isolla muovisella paloautolla.
 – Allô! Huikkaa Sanchez, jonka kasvot ilmestyvät älypuhelimen ruudulle.
 Carlos Sanchez on kotonaan Pariisissa kerrostaloasunnossa, jonka parvekkeelta aukeaa Eiffel-tornin koristama näkymä Pariisin keskustan yli.
 – Papa, papa! Hihkuvat pellavahiuksiset pojat tullessaan äidin luo puhelimen ääreen.
 Perhe juttelee keskenään näin joka päivä, joskus pariinkin kertaan. Johanna Talasterä / Yle
 Käytännön syyt johtavat etäsuhteeseen
 Väestöliitto on selvittänyt kyselytutkimuksessa nuorten aikuisten etäsuhteita; miten niihin päädytään ja kuinka tyytyväisiä etäsuhteessa elävät ovat. Väestöliiton johtavan asiantuntijan  Heli Vaarasen  mukaan etäsuhteessa eläminen on yleistynyt, koska työpaikat keskittyvät isompien kaupunkien ympärille.
 – Pariskunta on saattanut tavata yhteisellä opiskelupaikkakunnalla, mutta valmistumisen jälkeen työelämä vie kummankin omalle taholleen, summaa Vaaranen.
 Eniten etäsuhteessa asuvat nuoret aikuiset, joilla on lapsia. Yksi syy on avioero. Moni eronnut vanhempi ei muuta rakastettunsa kanssa samalle paikkakunnalle vaan jää sinne, jossa lasten toinen biologinen vanhempi asuu.
 – Halutaan jakaa vanhemmuus ja turvata lasten oikeus tavata molempia vanhempia.
 Rakastavaiset ovat voineet tavata nettiyhteisön tai deittipalvelun kautta. Tällöin puolisot saattavat asua jopa eri mantereilla.
 Työmarkkinat ovat kansainvälistyneet ja isot yritykset levittäneet lonkeroitaan kaikkialle maailmaan. Globalisoitumisen myötä on syntynyt yhä enemmän kahden kansalaisuuden pareja, jotka saattavat esimerkiksi työn vuoksi elää eri valtioissa.
 Kahden kulttuurin rakastavaisten arkea helpottavat älypuhelinten käännössovellukset, joiden avulla vieraalla kielellä kommunikointi helpottuu suhteen alussa. Ilmaiset videopuhelut antavat mahdollisuuden nopeaan ja tiiviiseen yhteydenpitoon.
 Päivittäiset videopuhelut helpottavat Carlos Sanchezin ikävää perheen luokse.  Johanna Talasterä / Yle
 Aika erossa lapsista tuntuu joskus pitkältä.
 – Tuskin voisimme elää eri maissa, jos en voisi olla joka ilta videoyhteydessä lapsiin, sanoo Carlos Sanchez.
 Erossa oleminen on kurjinta silloin, kun lapset esimerkiksi sairastavat.
 Ikävä oli alussa riipaisevaa
 Savolainen ja Sanchez tapasivat junassa matkalla Pariisista Bretagneen vuonna 1997. Aluksi he olivat ystäviä, kumpikin kävi treffeillä tahollaan. Rakkaussuhde sai alkunsa vuonna 2000 yhteisellä Meksikon matkalla.
 Aluksi he asuivat yhdessä Pariisissa, jonne Savolainen oli muuttanut ensimmäisen kerran 1990-luvun puolivälissä au pairiksi. Ensimmäinen muutto eri osoitteisiin tapahtui, kun Savolainen lähti Turkuun opiskelemaan. Vuosi oli 2001.
 – Kaipasin miestäni hirvittävän paljon. Ikävä oli raastavaa.
 Savolainen asui opiskelija-asunnossa vastapäätä hautausmaata. Hän muistaa harmaan syksyn, jolloin satoi jatkuvasti.
 – Opiskelijat kutsuivat asuntoja itsemurhayksiöiksi. Istuin ikkunalaudalla ja katselin masentuneena tummaa hautausmaata.
 Opiskelujen jälkeen vuonna 2008 hän pakkasi jälleen tavaransa ja lähti Pariisiin. Yhdessä asuminen oli vaikeaa etäsuhteessa vietettyjen vuosien jälkeen.
 Savolainen on vuosien aikana monta kertaa päättänyt muuttaa Ranskaan.  Johanna Talasterä / Yle
 Heli Vaaralan mukaan edessä onkin usein vaikeuksia, jos etäpari päättää muuttaa yhteen. Molemmilla on jo omat tavat, sitoumukset ja vakiintuneet harrastukset.
 Myös odotukset yhteisestä elämästä voivat olla liian kovat.
 Pian Savolainen huomasi kaipaavansa takaisin Suomeen.
 – Pariisi on värikäs ja huikea. Täynnä kulttuuria ja elämää. Silti halusin takaisin rauhalliseen Suomeen.
 Savolainen halusi lapsia, mutta Sanchez totesi, että hän ei ole valmis siihen. Noin vuoden kuluttua pariskunta päätti lähteä tahoilleen ja Savolainen palasi kotimaahansa.
 Hän oli tehnyt töitä Lahdessa sijaitsevassa käännöstoimistossa jo muutamia vuosia. Kärkölästä Lappilan kylästä löytyi 1900-luvun alussa rakennettu hirsimökki, jossa ei ostohetkellä ollut edes juoksevaa vettä.
 Ei saman katon alle
 Savolainen alkoi remontoida taloaan. Hän halusi edelleen lapsia ja selvitteli mahdollisuutta keinohedelmöitykseen Tallinassa sijaitsevalla klinikalla. Entiset rakastavaiset pitivät yhä yhteyttä ja muutaman vuoden kuluttua Carlos Sanchez muutti mieltään lasten hankkimisesta.
 He palasivat yhteen 2013, mutta päättivät kumpikin jatkaa asumista tahoillaan. Savolainen oli siihen mennessä jo asettunut hirsimökkiinsä ja Sanchez viihtyi kivitalossa keskellä vilkasta Pariisia.
 – Etäsuhde oli meille ainoa valinta. Kumpikaan ei halunnut luopua omasta elämästään, sanoo Savolainen.
 Älypuhelimen ruudulla Sanchez nauraa olevansa samaa mieltä.
 – En halua elää saman katon alla Lauran tai kenenkään muunkaan kanssa. Olen tottunut vapauteen omassa elämässäni, hän toteaa.
 Axel näyttää isälleen piirustuksiaan puhelimen välityksellä.  Johanna Talasterä / Yle
 Ensimmäinen lapsi syntyi vuonna 2014. Poika sai nimen Axel. Kuopus Evan syntyi kolme vuotta myöhemmin. Molempien poikien sukunimi on Sanchez. Sukunimi viittaa Espanjaan, jossa Carlos Sanchezin suvun juuret ovat.
 – Pojilla on isoisä, Carlos-pappa, jonka luona Bretagnessa he käyvät välillä, kertoo Savolainen.
 – Pappa asuu pienessä kylässä ison viljapellon vieressä, sanoo Axel.
 Axel Sanchez puhuu yhtä sujuvasti suomea ja ranskaa. Hän on jo käynyt koulua Pariisissa, koska ranskalaiset lapset aloittavat koulun 3-vuotiaana. Suomessa ollessaan Axel on arkisin päiväkodissa Järvelässä pikkuveljensä Evanin kanssa.
 – On iso etu, että pojista kasvaa kaksikielisiä. He oppivat ymmärtämään erilaisia kulttuureja ja ihmisiä, pohtii Savolainen.
 Avoin suhde tuli mukaan kuvaan
 Vuosien kuluessa parisuhde on muuttanut muotoaan. Nyt he ovat enemmän perhe kuin kahden ihmisen rakkausuhde.
 Savolainen määrittelee heidän elävän tällä hetkellä avoimessa suhteessa. Avoin suhde herätti hänessä aluksi mustasukkaisuutta ja epävarmuutta.
 He ovat päättäneet, että muita rakkausjuttuja saa olla. Niistä ei kuitenkaan puhuta. Paitsi silloin, jos suhde kasvaisi niin tärkeäksi, että se vaikuttaisi perheen elämään.
 – En halua tietää, jos Carlosilla on muita naisia.
 Avoin suhde on etäsuhteessakin melko harvinainen ratkaisu. Väestöliiton Heli Vaarasen mukaan etäparit pysyvät useimmiten perinteisessä suhteessa, jossa ei ole kolmansia osapuolia.
 Sanchez toteaa, ettei hän ole mustasukkainen.
 – Kun päätimme hankkia lapsia yhdessä sovimme, että kumpikin elää samalla omaa elämäänsä.
 Raskasta yksinhuoltajan elämää
 He viettävät aikaa yhdessä sekä Pariisissa että Lappilassa. Bretagnesta kotoisin oleva Carlos Sanchez työskentelee erityisopettajana. Hän kiertää useammassa pariisilaisessa koulussa opettamassa 6-11 vuotiaita lapsia, joilla on vaikeuksia opetella lukemaan tai kirjoittamaan.
 Ranskalaisten opettajien pitkät lomat antavat mahdollisuuden tavata melko usein. Kahden kuukauden kesäloman lisäksi Sanchezilla on useampia parin viikon lomia lukuvuoden aikana.
 – Tulen usein lomillani Lappilaan Lauran luokse, sanoo Sanchez.
 Savolainen on yhä töissä käännöstoimistossa. Hän kääntää pääasiassa englantia ja ruotsia. Työ ei vaadi tiivistä läsnäoloa toimistolla.
 Yksin ollessaan Sanchez elää poikamiehen elämää Pariisissa. Savolainen sanoo joskus tuntevansa itsensä yksinhuoltajaksi ja hetkittäin se ärsyttää.
 – On raskasta, kun arki painaa päälle ja samaan aikaan itsellä on oksennustauti tai auto hajoaa.
 Kahden pienen lapsen kanssa yksin oleminen ei suo juurikaan omaa aikaa.  Johanna Talasterä / Yle
 Jos he eivät ole Sanchezin kanssa tavanneet pitkään aikaan, sopeutuminen saman katon alle on aluksi vaikeaa.
 – Ensimmäisinä päivinä riitelemme paljon, sanoo Savolainen.
 Isän läsnäolo on aluksi outoa lapsillekin, mutta pian kaikki jälleen löytävät paikkansa perheessä. Sanchezin mielestä yhteiset hetket ovat kallisarvoisempia, kun arki ei niitä suo.
 Ranskalais-suomalainen pariskunta kertoo yhä rakastavansa toisiaan. Heillä on yhteisiä haaveita, mutta yhteiseen osoitteeseen muuttaminen ei kuulu niihin.
 – Meillä on esimerkiksi paljon matkasuunnitelmia koko perheelle, sanoo Sanchez.

Laura Savolainen asuu eri maassa kuin miehensä, koska kumpikaan ei halunnut luopua omasta elämästään


Summary: Pääministeri Antti Rinteen ero on tänään noussut uutisotsikoihin niin Islannissa, Tanskassa, Ruotsissa kuin Norjassakin.

Suomen pääministerin  Antti Rinteen  (sd.) ero on noussut uutisaiheeksi kaikissa Pohjoismaissa. Yleisradioyhtiöiden ja sanomalehtien julkaisemissa uutisissa Suomen politiikkaan vihkiytymättömille lukijoille on pyritty selittämään mistä poliittisessa kriisissä oikein on kyse.
 – Postinlajitteluriita kaatoi Suomen pääministerin, otsikoi  Norjan yleisradioyhtiö NRK uutisensa .
 NRK käy uutisessaan läpi postilakon vaiheet ja kertoo yhden ministerin, " Sipra Paateron ", jo eronneen hallituksesta ennen Rinnettä. NRK tiivistää syntyneen poliittisen kriisin keskeisen kysymyksen näin: "Kuka tiesi mitä ja milloin?".
 Tanskan yleisradioyhtiön DR:n uutisessa  kerrotaan pitkäkestoisen postikriisin johtaneen Suomen hallituksen eroon. DR uutisoi pääministerin jättäneen eronpyyntönsä lyhyessä seremoniassa presidentti " Sauli Niinistolle ".  Norjalainen Aftenposten-lehti  sanoo Niinistön kiittäneen Rinnettä yhteistyöstä.
 – Hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa ja hänen oli pakko heittää pyyhe kehään, analysoi  Ruotsin television SVT:n  kirjeenvaihtaja  Hasse Svens  Rinteen eropäätöstä.
 Naispääministerien lyhyt historia
 DR:n julkaisema uutistoimisto Ritzaun uutinen taustoittaa Suomen poliittista tilannetta kertomalla, että keskusta menetti luottamuksensa pääministeriin.  SVT nostaa esille  keskustan huonot kannatusluvut ja arvioi, ettei puolue halunnut jäädä melko paljon sooloilleen Rinteen perään.
 Useat tiedotusvälineet pohtivat myös Rinteen mahdollista seuraajaa pääministerinä.
 Ruotsalainen Dagens Nyheter -sanomalehti  kirjoittaa, että Suomi voi saada nuorimman pääministerinsä, jos 34-vuotias  Sanna Marin  nousee hallituksen johtoon. DN käy läpi Suomen naispääministereiden lyhyeksi jääneet hallituskaudet, ja kirjoittaa  Mari Kiviniemen  olleen pääministerinä vuoden ja  Anneli Jäättenmäen  kaksi kuukautta.
 Islannin yleisradioyhtiö RÚV  mainitsee Marinin ohella  Antti Lindtmanin  mahdollisena seuraavana pääministerinä. RÚV huomauttaa, ettei Lindtmanilla ole ministerikokemusta. SVT kirjoittaa, että Marin sijaisti Rinnettä tämän sairausloman ajan, mutta Lindtmanilla on pidempi kokemus.
 Lue myös:
 Putositko kärryiltä historiallisen päivän käänteissä? Miksi pääministeri Rinne erosi? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset
 Apua, hallitus erosi – mitä meille nyt käy? 10 "tyhmää" kysymystä hallituksen erosta vastauksineen
 Analyysi: Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään

Näin Suomen politiikan käänteistä uutisoidaan Pohjoismaissa: Suomi voi saada nuorimman pääministerinsä, Kuka tiesi mitä ja milloin?


Summary: Pääministerin kohtalon päivä alkoi kiihtyvillä erohuhuilla. Ero varmistui puolenpäivän aikaan.

Suomi heräsi tiistaina arvuuttelemaan pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ja hallituksen kohtaloa. Merkkejä tulevasta saatiin heti aamulla.
 SDP:n varapuheenjohtaja, liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  ilmoitti palaavansa EU-kokouksesta Suomeen etuajassa. Rinne ja keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  tapasivat aamuyhdeksältä. Keskustelun jälkeen Kulmuni toisti, ettei keskusta luota Rinteeseen.
 Kun Antti Rinne saapui eduskuntaan, hänen pääministerikauttaan oli jäljellä kaksi ja puoli tuntia. Mikko Stig / Lehtikuva
 Ero alkoi näyttää varmalta. SDP:n eduskuntaryhmän kokoukseen eduskuntaan saapui vakavailmeinen ja vähäpuheinen pääministeri.

 Vain hetkeä myöhemmin eduskuntaan saapui Kulmuni.
 – Olemme toistaneet samaa viestiä kolme päivää ja toimittaneet sen kirjallisena, hän sanoi luottamuspulasta.
 Kulmuni ja keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kurvinen eduskunnan ovella. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Käytävällä oli niin paljon toimittajia ja kuvaajia, että Kulmuni oli marssia keskustan ryhmäkokoushuoneen sijaan vahingossa demarien huoneeseen.
 Toimittajat ja kuvaajat piirittivät Kulmunin. Mikko Stig / Lehtikuva
 SDP kokousti lähes kaksi tuntia. Huoneesta kuului välillä aplodeja. Tällä välin Helsinki–Vantaan lentoasemalle saapunut Sanna Marin kertoi olevansa valmis pääministeriksi.
 – En väistä vastuuta, hän kommentoi toimittajille lentoaseman saapumisaulassa.
 Sanna Marin ehti eduskuntaan ryhmäkokouksen loppumetreille. Mikko Stig / Lehtikuva
 Puolenpäivän aikaan Rinne astui ulos ja kertoi lähtevänsä Mäntyniemeen viemään kirjettä tasavallan presidentille. Selkokielellä ilmoitus tarkoitti Rinteen eronpyyntöä.

 Lounastunnillaan kansakunta pääsi lyömään pöydälle Rinteen vahvimpia seuraajakandidaatteja.
 Vahvimpina pääministeriehdokkaina esiin nostettiin paitsi tamperelainen Sanna Marin, myös vantaalainen SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Antti Lindtman kertoi kokouksen jälkeen suostuvansa pääministeriksi, jos SDP sitä pyytää. Mikko Stig / Lehtikuva
 Täysistuntosalissa käynyt Sanna Marin piti hallituskriisiä erittäin valitettavana. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Mäntyniemessä kahden juristin tapaaminen oli koruton ja protokollan mukainen.
 Rinne pyysi eroa ja presidentti  Sauli Niinistö  myönsi sen. Toisensa hyvin tuntevien miesten ilmeistä yritettiin lukea paljon.

 Vähän yhden jälkeen iltapäivällä alkoi Rinteen tiedotustilaisuus, jossa tämä selitti eronsa syyt.
 Hän aloitti noin 15 minuuttia kestäneen tilaisuuden kertomalla keskustan luottamuspulasta, ja sanoi tehneensä siitä omat johtopäätöksensä. Rinne uskoi kuitenkin ehtineensä saada merkittäviä asioita aikaan. Hän sanoi, että muutama kuukausi pääministerinä olivat erittäin mielenkiintoista aikaa.

 Rinne kertoi jatkavansa SDP:n puheenjohtajana.
 – Enkä mä ole siis mihinkään häipymässä, vaan aion jatkaa politiikassa tämän jälkeen. Tämä ei ole mikään testamentti mihinkään suuntaan, Rinne sanoi lopuksi.
 Hän toivotti hyvää päivänjatkoa ja poistui salin takaovesta.
 Viimeinen hetki valtioneuvoston mediatilassa. Pekka Sipola / EPA
 Tiistai-iltana edessä oli vielä SDP:n Sanna Marinin ja keskustan Katri Kulmunin kohtaaminen Ylen A-studiossa. Studioon oli kutsuttu myös oppositiopuolueiden johtajat  Petteri Orpo  (kok.) ja  Jussi Halla-aho  (ps.).
 Marin ja Kulmuni tulivat tiistai-iltana Ylelle kohtaamaan toisensa studiokeskustelussa. Henrietta Hassinen / Yle

Päivä, jona pääministeri erosi: Dramaattisimmat kuvat ja videot Rinteen viimeisestä päivästä Suomen johdossa


Summary: Harrisin ilmoitusta edelsi useiden kampanjatoimistojen sulkeminen.

Demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi Yhdysvaltain ensi vuoden presidentinvaaleissa pyrkinyt senaattori  Kamala Harris  vetäytyy kilvasta.  Politico-verkkolehden mukaan  Harris kertoi päätöksestään tänään tiistaina kampanjatyöntekijöilleen.
 The New York Times -sanomalehden  mukaan päätöksen taustalla ovat kehnot kannatusluvut. Harrisin kannatusluvut ovat olleet  viime aikoina tehdyissä mielipidemittauksissa  2–5 prosentin tasolla.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan 55-vuotias Harris kertoi kampanjatyöntekijöille lähettämässään sähköpostiviestissä vetäytymispäätöksen olleen hänen elämänsä vaikein.
 – Presidenttikampanjallani ei yksinkertaisesti ole jatkamiseen tarvittavia taloudellisia resursseja, Harris kirjoittaa viestissään.
 Uutiskanava CNN uutisoi  jo marraskuussa, että Harris oli sulkenut useita kampanjatoimistojaan ja erottanut työntekijöitään. Vielä tuolloin tämän kerrottiin johtuvan siitä, että Harris keskittää kampanjointiaan Iowan osavaltioon.
 Lisää aiheesta:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut
 Ensimmäisen kauden senaattori Kamala Harris pyrkii Yhdysvaltain presidentiksi

Kamala Harris vetäytyy Yhdysvaltain presidenttikilvasta – muutaman prosentin kannatus gallupeissa päätti kampanjan


Summary: Tiedustelutapauksiin erikoistuneet syyttäjät ottavat surmatun tšetšeenimiehen tapauksen käsittelyyn.

Epäilyt Venäjän valtion sotkeutumisesta Berliinissä surmatun Georgian tšetšeenin murhaan vahvistuvat Saksassa entisestään. Saksalaismediat kertoivat tiistaina, että tiedustelutapauksiin erikoistuneet syyttäjät ovat siirtymässä johtamaan tutkintaa.
 Saksasta turvapaikkaa hakenut  Zelimhan Hangoshvili  ammuttiin elokuun loppupuolella Berliinissä. Surman vuoksi pidätettiin mies, joka liikkui väärällä nimellä.
 Tutkivien kansalaisjournalistien ryhmä Bellingcat kertoi syyskuun lopulla, että veriteosta pidätetylle miehelle oli tehty laaja kirjo asiakirjoja, jotka on osoitettu fiktiiviselle henkilölle.
 Bellingcat arvioi tiistaina , että mies on todennäköisesti Venäjän kansalainen  Vadim Krasikov . Krasikov oli tutkijaryhmän mukaan pääepäiltynä myös vuonna 2013 tapahtuneeseen venäläisen liikemiehen murhaan.
 Näillä kahdella surmalla on monia yhtäläisyyksiä. Kummassakin tapauksessa murhaajan on kerrottu muun muassa lähestyneen kohdettaan polkupyörällä ja ampuneen uhria käsiaseella lähietäisyydeltä päähän.
 Etsintäkuulutus peruttiin kaikessa hiljaisuudessa
 Bellingcatin mukaan Venäjä aloitti vuonna 2014 etsinnät Krasikovin löytämiseksi vuoden takaiseen liikemiehen murhaan liittyen. Krasikovista ilmoitettiin myös kansainväliselle poliisijärjestö Interpolille, mutta vain vuotta myöhemmin etsintäkuulutus vedettiin pois.
 Tiedot rikosepäilystä ja muita Krasikovin tietoja on sittemmin poistettu venäläistietokannoista. Etsintäkuulutuksen peruminen kaikessa hiljaisuudessa, tietojen poistaminen sekä valehenkilöllisyyden luominen viittaavat Bellingcatin mukaan siihen, että Venäjän valtio on sotkeutunut murhaan.
 Bellincatin mielestä saksalaismedioiden tiedot ovat tulkittavissa niin, että myös syyttäjät ovat tulleet siihen johtopäätökseen, että murhan taustalla olisi valtiollinen toimija.
 Journalistiryhmän mukaan syyttäjän puuttuminen tällaiseen tapaukseen olisi poikkeuksellista ja selvä tunnustus siitä, ettei Saksa pidä tapausta enää normaalina rikosjuttuna.
 Bellingcat on penkonut Hangoshvilin murhaa yhdessä saksalaislehti Der Spiegelin sekä venäläisten Insiderin ja Dossier Centerin kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Saksalaismedia: Berliinin murhasta epäillyn miehen passi kytkee tämän Venäjän sotilastiedustelupalveluun
 Saksassa pohditaan, tapahtuiko keskellä Berliiniä Venäjän tilaama palkkamurha – Epäilty on naamioitunut venäläismies, uhri tšetšeeni

Venäjän epäillään sotkeutuneen berliiniläisessä puistossa tehtyyn murhaan – pääepäilty yhdistetty toiseenkin outoon murhatapaukseen


Summary: Sita Salmisen videoblogeilla on yhteensä 360 000 tilaajaa.

Rovaniemeläinen  Sita Salminen  aloitti blogin kirjoittamisen heti lukion jälkeen vuonna 2011. Blogi sai sen ajan mittakaavassa kunnioitettavan määrän, pari tuhatta lukijaa.
 Varsinaiseen suosioon tarvittiin kuitenkin videoblogi ja oma YouTube-kanava, jonka Salminen perusti vuonna 2016. Vlogi löysi pian faninsa, ja nyt Salmisen kahdella YouTube-kanavalla on yhteensä noin 360 000 tilaajaa. Salminen pohdiskelee itsekin suosiotaan videobloggaajana.
 – Mie oon tällainen, ei niin perus suomalaisen näköinen, nimi Sita voi myös jäädä ihmisten mieleen. Se, että olen pohjoisesta, ja puhun vielä mie-sie-murretta. Siinä on ehkä jotain muuta, kuin se perinteinen pääkaupunkiseutuinen bloggaaja tai vloggaaja.
 Salminen on blogeissaan nostanut usein esille elämänsä vaikeita asioita.
 – Niitä ovat olleet esimerkiksi minun yläasteaikaiset ja siitä jatkuneet mielenterveysongelmat, ja että olen niistä puhunut avoimesti. Tuntuu, että ihmiset ovat jotenkin kiintyneet minuun.
 Kirja eroottisia novelleja
 Salmisen uusin aluevaltaus on kirjallisuus. Suomen kieltä opiskellut Salminen julkaisi viime viikolla esikoisteoksensa, eroottisia novelleja sisältävän  Lupa -nimisen kirjan.
 – Olen pienestä pitäen haaveillut, että minusta tulisi kirjailija ja siksi hain Oulun yliopistoon opiskelemaan suomen kieltä. Mietin vuosi sitten, että haluaisin kirjoittaa kirjan joko mielenterveysasioita, oman tarinani kautta. Toinen vaihtoehto oli seksuaalisuus. Eroottisia novelleja sen takia, että meillä on paljon rakenteita ja ajatusmalleja joista pidetään kiinni. Halusin purkaa niitä ja samalla tarjota tällaista materiaalia ihmisille.
 Yksi kirjan perusajatuksia on viime aikoina pinnalle noussut termi seksipositiivisuus. Salminen näkee sanan merkityksen näin:
 – Moni voi ajatella, että tämä seksipositiivisuusaate tai -liike ei koske minua, koska seksi ei ole minulle positiivinen asia, vaan seksuaalisuus voi vaikka ahdistaa. Mie toivoisin että sen merkitys muuttuisi neutraalimmaksi. Että hyväksyttäisiin sekä seksin nautinto ja ilo, mutta myös se, että vaikeista asioista pystytään puhumaan. Mitä neutraalimpaa suhtautuminen on, sitä helpompi siitä on puhua. Ja puhuminen auttaa niin paljon häpeään.
 Katso Sita Salmisen koko haastattelu Yle Areenassa:

Somevaikuttaja Sita Salminen halusi neutralisoida seksistä puhumisen ja kirjoitti kokoelman eroottisia novelleja: "Puhuminen auttaa häpeään"


Summary: Nato-jäsenten erimielisyydet leimaavat 70-vuotiskokoontumista.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Sotilasliitto Naton lähestyvä juhlakokous ei lämmittänyt tunnelmaa, kun Lontooseen saapuneet Nato-maiden johtajat vaihtoivat tiistaina riitaisia kommentteja. Toistensa hermoille ovat viime aikoina käyneet niin Ranska ja Turkki kuin Ranska ja Yhdysvallatkin.
 Tiistaina Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  syytti Turkin joukkoja toimimisesta toisinaan yhteistyössä äärijärjestö Isisiin yhteyksissä olevien taistelijoiden kanssa operaatiossaan Pohjois-Syyriassa.
 – Turkki taistelee nyt rinnallamme taistelleita vastaan, ja joskus he toimivat Isis-tahojen kanssa, Macron sanoi yhdessä Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  kanssa pitämässään lehdistötilaisuudessa.
 Macron sanoi, että Turkin toimet Isisin-vastaisessa taistelussa mukana olleita kurdeja vastaan ovat merkki koordinaation puutteesta.
 – Olemme menettäneet yhteistyön Turkin kanssa turvallisuudessa, taloudessa, maahanmuuttoasioissa sekä Euroopan unionissa ja Ranskassa, Macron sanoi.
 Nato-kokouksen on Macronin mukaan kirkastettava, miten sotilasliiton jäsenmaa voi olla osa liittoumaa ja ostaa samalla aseita Venäjältä. Tällä hän viittasi Turkin Venäjältä ostamaan S-400-ohjusjärjestelmään.
 Lisäksi Macronin mukaan on selvitettävä, haluaako Turkki pysyä Naton jäsenenä, jos se aikoo toteuttaa uhkauksensa Baltian puolustustoimien viivyttämisestä. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut maansa estävän Naton Baltian puolustusta koskevien suunnitelmien päivittämisen, mikäli sotilasliitto ei nimeä kurdien YPG-taistelijoita terroristiryhmäksi.
 Macron ja Erdogan tapasivat myöhemmin tiistai-iltana kasvokkain neljänvälisessä tapaamisessa, jossa omia maitaan edustivat lisäksi Britannian pääministeri  Boris Johnson  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel .
 Merkel sanoi keskustelun jälkeen olevansa "suhteellisen optimistinen", Macron taas totesi, ettei kaikkia epäselvyyksiä saatu oiottua.
 – On erimielisyyksiä ja eriäviä valintoja, mutta myös tarve päästä eteenpäin. Olen pragmaatikko, Macron sanoi.
 Trump piti Naton kuvailemista aivokuolleeksi ilkeilynä
 Macron piti Lontoossa myös kiinni aiemmasta, Yhdysvaltoja suututtaneesta aivokuolema-kommenttista. Macron sanoi viime kuun alkupuolella viikkolehti  Economistin  haastattelussa, että sotilasliitto Nato on "aivokuollut".
 Trump kutsui Macronin lehdelle antamaa kommenttia aiemmin tiistaina erittäin loukkaavaksi ja ilkeäksi. Trump huomautti myös, ettei kukaan muu tarvitse Natoa enemmän kuin Ranska. Hän totesikin, että Macronin lausunto on Ranskalle hyvin vaarallinen.
 Tiistaina Lontooseen matkanneiden Nato-johtajien ohjelmassa oli kuningatar  Elisabetin  vastaanotto Buckinghamin palatsissa. Varsinainen juhlakokous pidetään keskiviikkona. Kokouksessa ei ole tarkoitus tehdä merkittäviä uusia päätöksiä.
 Lue lisää:
 Macron pitää kiinni Naton aivokuolema -kommentistaan
 Ranskan presidentti Economist-lehdelle: Euroopan maat eivät voi enää luottaa, että USA puolustaa Nato-liittolaisiaan

Nato-maiden johtajat esiintyivät tulikivenkatkuisesti juhlakokouksen alla


SDP:n eduskuntaryhmä on valinnut puheenjohtaja  Antti Rinteen  hallitustunnustelijaksi puoluehallituksen esityksen mukaisesti. Rinne ei kommentoinut, haluaako hän ministeriksi uuteen hallitukseen.
 Pääministeri Antti Rinne  erosi tiistaina , kun keskusta veti tukensa häneltä pois luottamuspulaan vedoten.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen  vieraili aiemmin päivällä SDP:n ryhmäkokouksessa tekemässä selkoa viime päivien tapahtumista. Kurvinen ja SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  olivat molemmat tyytyväisiä kuulemiseen.
 – Nyt rakennettiin luottamusta. Nyt pöytä on puhdistettu hallitusneuvottelujen tieltä, Lindtman sanoi kokouksen jälkeen.
 SDP:n puoluevaltuusto kokoontuu valitsemaan pääministeriehdokkaan sunnuntaina kello 17.30 Helsingissä. Lindtman kisaa pääministerin paikasta liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinin  (sd.) kanssa.
 Lue aiheesta lisää:
 SDP:n puoluehallitus haluaa hallitustunnustelijaksi Antti Rinteen – puolue valitsee pääministeriehdokkaan sunnuntaina

SDP:n eduskuntaryhmä valitsi Antti Rinteen hallitustunnustelijaksi


Summary: Edustajainhuone on laatimassa syytekirjelmää presidentti Donald Trumpia vastaan.

Uutista täydennetään

Demokraattijohtaja Pelosi: Trump saa virkarikossyytteen


Summary: Artistin joulukiertueella on ollut 25 konserttia, mutta vain Kauhajoella päädyttiin perumaan pääasiassa joululauluja sisältävä konsertti.

Kauhajoen seurakunta on päättänyt perua Antti Ketosen joulukiertueen päätöskonsertin Kauhajoen kirkossa. Syynä on se, että Kauhajoen kirkkoherra pitää osaa konsertin ohjelmistosta kirkkoon sopimattomana.
 Ketonen on ollut marraskuun alusta lähtien Joululauluni-kiertueella, jossa hän esittää pääasiassa joululauluja, mutta jonkin verran myös iskelmäkappaleita akustisena versiona Olisitpa sylissäni -levyltään. Suurin osa konserteista on ollut kirkoissa eri puolilla maata.
 Kahdenkymmenenviiden konsertin kiertueella muut konsertit ovat toteutuneet, Seinäjoen Lakeuden Ristissä hän esiintyy 17. joulukuuta. Kauhajoen konserttiin ostetut liput käyvät myös Seinäjoella, tai ne voi palauttaa ostopaikkaan.
 Konsertti piti järjestää 22.12. Kauhajoen kirkossa.
 Hans-Mikael Holmgren / YLE

Kauhajoen seurakunta peruu Antti Ketosen joulukonsertin – kirkkoherran mielestä ei sovi kirkkoon


Itä-Uudenmaan poliisilla on ollut tutkittavana Nurmijärvellä loppusyksyn aikana tapahtuneet neljä paloa, joita kaikkia epäillään tahallaan sytytetyiksi.
 Poliisi on ottanut tiistaina kiinni kaksi miestä epäiltynä Nurmijärven paloista, joita epäillään tahallaan sytytetyiksi. Miehet on vangittu Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa todennäköisin syin epäiltynä näihin paloihin.
 Lokakuussa Nurmijärvellä paloi Lepsämän ja Valkjärven koulut, joissa molemmissa tapauksissa rakennukset kärsivät mittavia vahinkoja. Valkjärven koulu tuhoutui palossa täysin. Näitä molempia paloja poliisi on tutkinut rikonnimikkeellä tuhotyö.
 Marraskuun lopussa Nurmijärvellä paloi Sääksin uimarannan ravintolarakennus ja Lähtelän uimarannan huoltorakennus. Poliisi on tutkinut paloja rikosnimikkeillä tuhotyön yritys. Tutkinnan aikana näiden kaikkien palojen epäiltiin liittyvän toisiinsa.
 Epäillyt ovat paikkakuntalaisia, vuosina - 91 ja - 95, syntyneitä miehiä. Epäillyt ovat alustavissa kuulusteluissa myöntäneet syyllistyneensä tekoihin.
 Kuulusteluissa ja tutkinnan edetessä selviää, mikä osuus kummallakin epäillyllä tekijällä on kuhunkin paloon.
 Epäiltyjen jäljille päästiin poliisin omien tutkimuksien sekä yleisövihjeiden perusteella.

Poliisi on vanginnut kaksi henkilöä Nurmijärven paloista – loppusyksystä roihusi yhteensä neljä eri rakennuspaloa


Summary: Komposiittimateriaaliin keskittyminen vähentää työpaikkoja mutta tuo investointeja ja koulutusta.

Vesikalusteita valmistava Oras Group kertoi jo lokakuussa keskittävänsä kromattujen messinkituotteiden valmistuksen Puolan tehtaalleen Olesnoon. Rauman tehtaalla keskitytään jatkossa komposiittimateriaalin käyttöön.
 Oras Groupilla komposiitti tarkoittaa metallin ja muovin yhdistelmää. Yhtiön materiaalipäällikkö  Jukka Hokkasen  mukaan kyseessä on samantyyppinen teknologian murros kuin vesijohtoputkissa on ollut viime vuosikymmeninä.
 – Emme ole tämän asian kanssa yksin. Myös muilla toimijoilla on samankaltaisia suunnitelmia, Hokkanen sanoo.
 Oraksen hanoissa komposiittimateriaali tarkoittaa muovin ja metallin yhdistelmää. Tapio Termonen / Yle
 Metallin ja muovin välisellä komposiitilla on etunaan muun muassa sen keveys. Materiaali on myös miellyttävä kädelle ja muutosta puoltaa raskasmetalleihin liittyvä lainsäädäntö. Materiaalipäällikkö Jukka Hokkasen mukaan komposiitti parantaa tuotteiden laatua.
 – Komposiitilla on metalleihin verrattuna muun muassa erinomainen korroosion kesto, Hokkanen sanoo.
 Investointeja ja koulutusta
 Komposiittituotteiden valmistus vaatii Rauman tehtaalle mittavia investointeja. Osa niistä on jo tehty, mutta suunnitelmissa on vielä muun muassa noin 10 miljoonan euron kokonaisuus.
 Suunnitelma uudesta muovikromaamosta on tarkoitus saada valmiiksi vuoden 2022 loppuun mennessä.
 – Myös automaatiorobotiikkaa lisätään valmistusprosessissa, sanoo Oras Groupin henkilöstöjohtaja ja Rauman paikallisjohtaja  Sakari Toivonen .
 Oras Groupin Rauman tehtaan väkimäärä vähenee lähivuosien aikana. Tapio Termonen / Yle
 Oras Groupin  linjaus vähentää  Rauman tehtaan työntekijämäärää 74 työtehtävällä. Muutos tuo mukanaan myös koulutustarvetta.
 Uusi materiaali vaatii osaamista niin suunnittelupöydällä kuin itse valmistuksessakin. Lyhyellä aikavälillä se tarkoittaa muun muassa talon sisäistä koulutusta.
 – Pidemmällä aikavälillä yhteistyötä tehdään paikallisten oppilaitosten kanssa. Sieltä saadaan lisäosaamista tähän teknologiaan, Toivonen sanoo.

Oras keskittyy Suomessa komposiittiin – mitä se oikein tarkoittaa?


Summary: Kuljettaja oli viemässä Saksasta varastettua autoa Puolasta Suomen kautta Valko-Venäjälle.

Lapin käräjäoikeus on tuominnut valkovenäläisen miehen erikoisesta kätkemisrikoksesa. Tulli pysäytti miehen ajaman auton kuusi vuotta sitten, joulukuussa 2013.
 Kävi ilmi, että vuoden 2001 vuosimallin Volkswagen Caravelle oli varastettu Saksasta huvipuistoalueelta lokakuussa 2013. Kuljettaja sai auton haltuunsa Puolassa, josta hän oli viemässä sitä Suomen kautta Valko-Venäjälle. Mies kertoi saaneensa auton viemisestä palkkion.
 Tullimiehet huomasivat Torniossa, että auton valmistenumeron tarra oli vaihdettu vastaamaan miehen hallussa ollutta valkovenäläistä rekisteröintitodistusta. Valmistenumerotarra oli rytyssä, mikä herätti tullin väessä ihmetystä.
 Auton alkuperäinen valmistenumero löytyi lopulta toisaalta auton rakenteen sisältä. Tämän jälkeen tullimiehet olivat yhteydessä poliisiin. Poliisin järjestelmistä selvisi, että kyseinen henkilöauto oli anastettu Saksasta.
 Mies tuomittiin törkeästä kätkemisrikoksesta puoleksi vuodeksi ehdolliseen rangaistukseen. Syytetty ei ollut paikalla oikeudessa, mutta hän suostui asian käsittelemiseen ilman läsnäoloaan.

Varastetun auton pitkä matka: Saksasta Puolan kautta kohti Valko-Venäjää – kunnes Tulli pysäytti Tornioon


Summary: JKMM Arkkitehdit teki sen taas. Nyt suomalaistoimisto suunnittelee Kansallismuseon lisärakennuksen.

JKMM Arkkitehtien veistoksellinen, leijuvalta näyttävä lasinen  Atlas  voitti Kansallismuseon lisärakennuksen suunnittelukilpailun. Palkintoperusteluissa rakennusta kehutaan kokonaisotteeltaan uljaaksi ja saavutettavuudeltaan hyväksi.
 – Suuren kaarevan kattopinnan näkyminen maanalaisiin aulatiloihin luo interiööriin hienon tunnelman ja on orientoitavuuden kannalta erinomainen ratkaisu, perusteluissa todetaan.
 Atlasta  kiitetään myös toiminallisuudesta ja luontevuudesta. Näyttelytilat on suunniteltu maan alle ja rakennuksen katto näyttää sieltä pallomaiselta. Julkisivussa lasi ja massiivirakenteet käyvät vuoropuhelua.
 Voittajaehdotusta tiedotustilaisuudessa kuvaillut palkintolautakunnan jäsen, arkkitehti SAFA  Jaana Tarkela  kuvailee  Atlaksen  leijuvalta vaikuttavan katon ja Mannerheimintien uuden sisäänkäynnin muodostavan komean parin nykyisen museorakennuksen kanssa.
 – Rakennusten väliin syntyy hyvin mitoitettua ulkotilaa, josta avautuu kaarevan lasiseinän kautta mielenkiintoisia näkymiä sisäänkäyntirakennuksiin ja näyttelytilaan asti. Suuren kaarevan lattiapinnan näkyminen maanalaisiin tiloihin luo hienon tunnelman.
 Toiminnallisuus tärkeintä
 Senaatti-kiinteistöjen operatiivinen johtaja, arkkitehti  Juha Lemström  toimi juryn puheenjohtajana. Hänen mukaansa voittaja oli lopulta helppo valita.
 – Kyse on kokonaisuudesta, jossa arkkitehtoninen innostavuus ja näyttävyys olivat tärkeitä, ja tietysti toiminnallisuus. Tätä varten on tarkkaan tutkituttu yleisön liikkeitä ja näyttelyrakentamisen tarpeita. Se on pätevä rakennus, joka mahdollistaa vaihtuvia toimintoja, jotka eivät ole mahdollisia upeassa vanhassa rakennuksessa.
 Asmo Jaaksin ,  Teemu Kurkelan ,  Samuli Miettisen  ja  Juha Mäki-Jyllilän  vuonna 1998 perustama JKMM Arkkitehdit on viimeisten 20 vuoden ajan ollut menestynein suomalainen arkkitehtuuritoimisto. Sen keräämiin palkintoihin kuuluvat muun muassa Rakennustaiteen valtionpalkinto ja Arkkitehtuurin Finlandia.
 Kansallismuseon laajennus on kooltaan 4 900 neliötä. JKMM Arkkitehdit lähti suunnittelussa jalostamaan alkuperäisen, kansallisromanttisen museorakennuksen käsityöläisyyttä korostavaa arkkitehtuuria. Olennaisia teemoja uudisrakennuksen suunnittelussa olivat inhimillisyys ja paikan luonne.
 – Halusimme luoda Kansallismuseolle laajennuksen, jonka arkkitehtuuri on toisaalta kaikille vierailijoille helposti ymmärrettävissä, mutta joka samalla herättää rikkaita tulkintoja, pääsuunnittelija ja JKMM Arkkitehtien perustajaosakkaisiin kuuluva  Samuli Miettinen  kertoo.
 JKMM Arkkitehdit Oy on suunnitellut Suomessa  lukuisia uusia kulttuurin, tieteen ja taiteen taloja . Toimistosta ovat lähtöisin muun muassa AmosRex, Tiedekulma ja Tanssin talo.
 Rakentamisen ehtona on vuokranmaksukyky
 JKMM ja rakennuttamisesta vastaava Senaatti-kiinteistöt kehittävät kilpailuehdotuksesta toteuttamiskelpoiset luonnossuunnitelmat. Konkreettinen kustannusarvio aikatauluineen valmistuu Juha Lemströmin mukaan ensi vuonna.
 Voittajan valinnassa painoivat myös ehdotuksen arvioitu hinta ja toteuttamiskelpoisuus.
 – Ehdotukset laitettiin suuruusjärjestykseen toteutuskustannusten mukaan. Tavoitehaarukka on noin 50 miljoonaa euroa. Pohdimme myös sitä, millainen ehdotus on rakentamisen kannalta, onko riskejä tai vaikeuksia liikaa, Lemström kuvailee.
 Toteuttaminen edellyttää, että OKM ja Museovirasto sitoutuvat Kansallismuseon uusiin vuokrakuluihin. Opetusministeriön ylijohtaja  Riitta Kaivosoja  huomauttaa, että Kansallismuseon näyttelytilojen laajennus on kirjattu hallitusohjelmaan.
 – Kirjaus on selkeä, ja velvoittaa meidät virkamiehet viemään hanketta eteenpäin. Kyse on Senaatin rakennushankkeesta, jolla on kuitenkin vaikutus valtion kulttuuribudjettiin Kansallismuseon kasvavien vuokrakulujen myötä.
 Jos kaikki menee tämänhetkisten tavoitteiden mukaan, valmistuisi lisärakennus vuonna 2025, Lemström arvioi.
 – Asemakaava on vielä auki, joten kaavoitus kulkee muun suunnittelun rinnalla. Kaavoitus on prosessi, johon kuuluu valitusmahdollisuus, joten takuuvarmaa aikataulua ei ole.
 Neljä muuta finalistia jaetulle kolmossijalle
 Lisärakennuksen  arkkitehtuurikilpailu  oli avoinna kaikille EU:n jäsenille. Määräaikaan mennessä saapui 185 ehdotusta. Loppusuoralla oli viisi kilpailijaa. Voit katsoa heidän suunnitelmansa  täältä .
 JKMM Arkkitehdit saa voittoisasta ehdotuksestaan 80 000 euron palkinnon.
 Loput neljä finalistityötä jakavat kolmannen sijan, ja niistä jokainen palkitaan 28 500 eurolla.
 Kymmenhenkinen tuomaristo jakoi lisäksi viisi kunniamainintaa ja päätti lunastaa kaksi ehdotusta. Kummastakin lunastuksesta korvataan 12 500 euroa.
 Kansallismuseo valmistui vuonna 1916. Rakennus on arkkitehtikolmikko  Herman Geselliusiuksen ,  Armas Lindgrenin  ja  Eliel Saarisen  suunnittelema. Ulkoapäin se edustaa kansallisromanttista tyyliä.
 Museo nimettiin virallisesti Suomen kansallismuseoksi itsenäistymisen jälkeen vuonna 1917. Museo esittelee Suomen historiaa kivikaudelta nykypäivään. Sillä on noin puolen miljoonan esineen kokoelmat.

Tältä näyttää tuleva Kansallismuseon lisärakennus – arkkitehtuurikilpailun voitti suomalaisten Atlas


Summary: Inka Setälä on palkittu Vuoden vapaaehtoisena.

Punaisen kiharapilven alla hymyileva  Inka Setälä  tunnistetaan, kun hän kulkee kotikaupunkinsa kaduilla. Eivätkä ihmiset vain tunnista Setälää, vaan tulevat myös juttelemaan hänelle.
 – Se on ihanaa. Sellainen kohtaaminen ja pienikin läsnäolo on tosi tärkeää ihan meille kaikille, Setälä toteaa.
 Tähän ajatukseen tiivistyy Setälän viime vuosien työ, josta hänet tänään palkittiin Vuoden vapaaehtoisena.
 Kaikki sai alkunsa, kunSetälä muutti muutama vuosi sitten takaisin kotikaupunkiinsa Kotkaan. Takana oli parikymmentä Helsingissä vietettyä vuotta. Setälä halusi päästä taas kiinni paikkakunnan asioihin, ja löytää uusia tuttavuuksia.
 – Vaikka Kotka oli kotikaupunkini, tuli sellainen olo, että olisi ihanaa taas kohdata ihmisiä ja tutustua.
 2 000 ihmistä kohtasi räntäsateessa
 Inka Setälä tarttui tuumasta toimeen. Helsingissä yhteisöllisiä illallistapahtumia oli järjestetty taivasalla vuodesta 2013 lähtien. Setälä päätti tuoda idean Kotkaan.
 Setälä kokosi pitkän pöydän keskelle Kotkan keskustaa, lehmusten varjoon. Paikalle saapui lähes 200 ihmistä illallistamaan omilla eväillään – ja kohtaamaan toisiaan.
 – Mikä onkaan ihanampaa, kuin järjestää juhlat, ja kutsua kaikki paikalle. Siellä oli aivan mahtavia kohtaamisia. Aivan ventovieraat tulivat vieretysten istumaan, ja juttelivat.
 Illallinen Lehmuskujalla-tapahtuma on järjestetty nyt jo kolme kertaa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Setälä alkoi ystävänsä kanssa pohtia mahdollisimman suurta ja helposti saavutettavaa paikkaa seuraavan tapahtuman järjestämiseen. Syksyisen tapahtuman järjestämispaikaksi valikoitui Katariinan meripuisto. Tavoitteena oli saada parikymmentä ihmistä kokoontumaan yhteen. Tavoitelukuun tuli kuitenkin lopulta useampi nolla perään.
 – Emme tavoitelleet mitään suurta. Se vähän lähti käsistä. Innostuin, ja aloin kyselemään vielä enemmän, että ketkä kaikki haluaisivat tulla mukaan. Sehän oli huikea menestys. Paikalla oli melkein 2 000 ihmistä. Satoi räntää kaatamalla, ja ihmiset kohtasivat toisensa. Meillä oli ihanaa.
 Setälä oli hankkinut kyytejä, joilla hoivakodeista haettiin vanhuksia mukaan tapahtumaan.
 – Ihan joka ikäluokassa on niin paljon yksinäisyydestä kärsiviä ihmisiä, että on ihan hirveän tärkeää, että olemme ihmisiä ihmisille.
 ''Tosi suuri kunnianosoitus''
 Molemmat vapaaehtoistapahtumat on nyt järjestetty jo kolme kertaa. Lehmuskujan illallisille on osallistunut parhaimmillaan 400 ruokailijaa. Katariinan meripuistoon puolestaan on kokoontunut yhteen jopa 3 000 ihmistä.
 Setälän työ on nyt saanut huomiota myös Kotkan ulkopuolella. Hän on saamaastaan tunnustuksesta onnellinen.
 – Tuntuu ihan mahtavalta. Olen vielä hyvin hämmentynyt tästä. Tämä on tosi suuri kunnianosoitus ihan meille kaikille, jotka ovat olleet mukana Kohtaamisia Kotkassa-jutussa ja kaikille muillekin vapaaehtoisille, Setälä sanoo.
 Palkitsijaraadin mukaan Setälä on toiminnallaan tuonut Kotkaan yhteisöllisyyttä ja yhdessäoloa. Kansalaisareena uskoo, että Setälän luomalla konseptilla on mahdollisuus levitä myös muualle Suomeen.
 Kilpailussa oli mukana kaikkiaan 86 ehdokasta. Setälä valittiin lopulta Vuoden vapaaehtoiseksi kymmenen finalistin joukosta. Saman palkinnon sai myös helsinkiläinen  Lea Grönlund , joka on toiminut vapaaehtoisena tietotekniikan vertaisopastajana ENTER ry:ssä 20 vuoden ajan ja monitoiminaisena Mikaelin seurakunnassa 30 vuotta.
 Setälä ja Grönlund toimivat seuraavan vuoden ajan vapaaehtoistoiminnan lähettiläinä. Käytännössä naiset jakavat tietoutta vapaaehtoistyön merkityksestä.
 Inka Setälän mukaan ihmiset pitävät usein vapaaehtoistyötä sitouttavana, ja ajattelevat sen vievän paljon aikaa ja voimavaroja. Asia on Setälän mukaan päinvastoin. Setälä itse kokee saaneensa vapaaehtoistyöstä enemmän kuin on antanut.
 – Vapaaehtoistyö on sitä, että haluaa itse tehdä itselleen jotain mielekästä, ja samalla auttaa muita. Se todella palkitsee, ja siitä tulee hyvä mieli.
 Vuoden vapaaehtoinen-palkinto on Kansalaisareena ry:n vuonna 2013 käynnistämä perinne, jonka tavoite on lisätä vapaaehtoistoiminnan arvostusta.

Nainen kutsui tuntemattomia puistoon, jotta saisi heidät kohtaamaan toisensa – paikalle saapui 2000 ihmistä: "Lähti vähän käsistä"


Summary: Työnantajat laskevat kolmen päivän lakkojen maksavan jopa satoja miljoonia euroja.

Kaikki maanantaiksi julistetut lakonuhat toteutuvat, valtakunnansovittelijan toimisto kertoo. Lakot koskevat Teollisuusliiton, Ammattiliitto Pron ja Ylempien toimihenkilöiden alaisia työntekijöitä.
 Kolmipäiväiset lakot alkavat 9. joulukuuta, ja mukana on jopa noin 100 000 työntekijää.
 Teknologiateollisuus ry laskee, että kolme päivää kestävän lakon ajalta tuotantomenetykset voivat nousta jopa satoihin miljooniin euroihin.
 Teollisuusliitto ja työnantajaliitot ovat käyneet kuluneen viikon aikana valtakunnansovittelijan johdolla sovitteluja uusista työehtosopimuksista. Sovitteluja on käyty teknologiasektorin aloilla, kemianteollisuudessa sekä mekaanisessa metsäteollisuudessa.
 Valtakunnansovittelija kertoi aiemmin tänään, että Metsäteollisuuden ja Teollisuusliiton välisissä työehtoneuvotteluissa ei ole edellytyksiä sovintoehdotukselle.
 Maanantaina valtakunnansovittelija antoi sovintoehdotuksen Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden välisissä neuvotteluissa, mutta Teollisuusliitto ei sitä hyväksynyt. Teknologiateollisuudelle ehdotus olisi kelvannut.
 Lue lisää:
 Työntekijät hylkäsivät valtakunnansovittelijan sovintoehdotuksen teknologiateollisuuden palkkakiistaan, työnantajalle se oli kelvannut

Kaikki maanantain lakonuhat toteutuvat – mukana jopa 100 000 työntekijää


Summary: Syytteet liittyivät Aamulehden päätoimittajan valintaprosessiin.

Alma Median toimitusjohtaja  Kai Telanteen  syyte työsyrjinnästä hylättiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Päätös liittyy Aamulehden päätoimittajan valintaprosessiin vuonna 2017. Telanteelle vaadittiin 50–60 päiväsakkoa.
 .Myös päätoimittajan valintaprosessiin osallistunut Alma Median henkilöstöjohtaja  Virpi Juvonen  vapautui syytteistä. Juvoselle vaadittiin 30–40 päiväsakkoa.
 Käräjäoikeus katsoi, etteivät Telanne ja Juvonen asettaneet  Päivi Anttikoskea  epäedulliseen asemaan sukupuolen takia syytteissä väitetyin tavoin.
 Telannetta ja Juvosta syytettiin Aamulehden päätoimittajaksi hakeneen Päivi Anttikoskensyrjinnästä. Anttikoski on Helsingin Sanomien entinen päätoimittaja ja nykyinen valtioneuvoston viestintäjohtaja. Syyttäjän mukaan Anttikoski sivuutettiin päätoimittajan valintaprosessissa sukupuolen perusteella. Aamulehden vastaavaksi päätoimittajaksi valittiin  Jussi Tuulensuu .
 Syyttäjän mukaan Tuulensuu ei ole ollut ainakaan selvästi pätevämpi tai sopivampi tehtävään kuin Anttikoski. Telanteen mukaan Tuulensuulla oli täysin ylivoimainen kokemus, koska hän oli Aamulehden kakkospäätoimittaja.
 Syytetyt kiistivät syjineensä
 Tapausta käsiteltiin marraskuussa Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Telanne ja Juvonen kiistivät käräjillä syrjineensä Anttikoskea. Heidän mukaansa Anttikoski karsiutui muiden kuin perhesyiden vuoksi.
 Telannetta ja Juvosta edustanut asianajaja  Petteri Uoti  kertoi oikeudessa, että Anttikosken karsiutumiseen vaikutti se, ettei hänellä ollut ehdotuksia Aamulehden kehittämiseksi ja että hän kritisoi entistä työnantajaansa Helsingin Sanomia.
 Kai Telanne vastasi syytteisiin marraskuussa Pirkanmaan käräjäoikeudessa. Mika Kanerva / Lehtikuva
 Kai Telanne myös kiisti jyrkästi kysyneensä Anttikoskelta mitään tämän perheestä.
 Syyttäjän mukaan sukupuoli vaikutti
 Telanne ja Juvonen haastattelivat Anttikoskea 4. joulukuuta 2017. Syyttäjän mukaan Telanne oli kysynyt Helsingissä asuvan Anttikosken asumisjärjestelyistä. Anttikoski oli ilmoittanut, että hän muuttaisi viikoiksi Tampereelle, mutta mies ja 10-vuotias poika jäisivät Helsinkiin.
 Syyttäjän mukaan Telanne ilmoitti silloin, että 10-vuotias lapsi ei pärjää ilman äitiään. Tämän jälkeen Anttikoski sivuutettiin päätoimittajan valinnasta.
 Syyttäjän mukaan Telanne ja Juvonen antoivat kiellettyä merkitystä Anttikosken vanhemmuudelle ja äitiydelle eli syrjivät häntä sukupuolen perusteella.
 Päivi Anttikoski kertoi kesällä 2018  Suomen Kuvalehden artikkelissa , että hänen rekrytointinsa Aamulehden päätoimittajaksi katkesi äitiyteen. Anttikosken mukaan hän ei hakenut paikkaa, vaan häntä pyydettiin mukaan rekrytointiprosessiin hakuajan päättymisen jälkeen.
 Anttikoski ei vaatinut Telanteelle ja Juvoselle rangaistusta, vaan  poliisi kirjasi itse  ilmoituksen.
 Vuonna 2015 korkein oikeus tuomitsi Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen  sakkoihin työsyrjinnästä . Lapin Kansan päätoimittajaksi valitun  Johanna Korhosen  työsuhde peruttiin vuonna 2008 sen jälkeen, kun Telanne sai tietää Korhosen puolison olevan nainen.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Alma Median toimitusjohtajaa Kai Telannetta syytetään työsyrjinnästä: Työnhaku katkesi syyttäjän mukaan äitiyteen
 Aamulehden työsyrjintäepäily syyteharkintaan: Kaksi epäiltyä ja kaksi epäiltyä uhria
 Tutkinnanjohtaja Alma Median syrjintäepäilystä: "Kuulustelussa tuli ilmi seikkoja, joiden perusteella tässä vaiheessa on syytä epäillä rikoksen tapahtuneen"

Alma Median toimitusjohtaja Kai Telanteen työsyrjintäsyytteet hylättiin – sukupuoli ei vaikuttanut päätoimittajan valintaan


Summary: Alus lähtee perjantaina Turusta Barcelonaan.

Costa Smeralda on luovutettu torstaina asiakkaalle Meyer Turun telakalta. Se matkaa Turusta Barcelonaan.
 Costa Smeralda on LNG-risteilylaivojen edelläkävijä ja yksi ensimmäisistä LNG-käyttöisistä matkustajalaivoista maailmassa, kertoo Meyer Turku tiedotteessaan.
 LNG:n käyttö poistaa pienhiukkaset ja rikkioksidit kokonaan laivan päästöistä ja vähentää huomattavasti typen oksidien ja hiilidioksidin määrää.
 Costa Smeraldassa on monia uusia teknologioita ympäristöjalanjäljen pienentämiseksi. Esimerkiksi juomavesi tuotetaan suoraan merivedestä suolanpoiston avulla, kertoo telakka tiedotteessaan. Laivan energiankulutus on pienempi esimerkiksi LED-valaistuksen ja moottorien tuottaman lämmön keräämisen vuoksi.
 Alus valmistui kuukausia alunperin sovittua myöhemmin.
 Lue nämäkin:
 Costa Smeraldan marraskuun matkat peruuntuvat – risteilijän rakennustyöt myöhästyvät Meyer Turun telakalla entisestään
 Loistoristeilijä Costa Smeraldan rakennustyöt myöhästyvät kuukaudella – Turun telakka joutuu korvaamaan viivästymisen varustamolle
 Meriteollisuudessa paiskitaan nyt paljon töitä myös puhtaamman ympäristön eteen – vastuullinen toiminta on keskeinen kilpailuvaltti

Costa Smeralda -alus on luovutettu Meyer Turun telakalta


Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ja Turun kaupungin yhtiö Arkea Oy ovat päässeet sopuun koko syksyn kestäneessä työehtosopimuskiistassa. Sopimus syntyi joulukuun alkupäivien neuvottelujen tuloksena, kertoo JHL tiedotteessaan.
 JHL:n ja Arkean hallitukset hyväksyivät neuvottelutuloksen torstaina. Sen myötä Arkea siirtyy takaisin Avaintyönantajat AVAINTA:n jäseneksi. Sopimus tulee voimaan vuodenvaihteessa.
 Työehtokiista alkoi syyskuussa, kun Turun kaupungin omistama ruoka- ja kiinteistöpalveluja tarjoava Arkea ilmoitti vaihtavansa työnantajaliittoa ja siirtävänsä yhtiön työntekijät halvempien työehtosopimusten piiriin.
 JHL ei hyväksynyt menettelyä ja järjesti yhdessä Julkis- ja yksityisllojen toimihenkilöliitto Jytyn kanssa kaksi kolmipäiväistä lakkoa. Viime perjantaina päättyneessä jälkimmäisessä lakossa olivat mukana myös muiden Turun kaupungin omistamien yhtiöiden ja Turun kaupungin JHL:läiset työntekijät.
 Lakot vaikuttivat laajasti Turun kaupungin palveluihin, kuten esimerkiksi koulujen ja päivähoidon ruokailuihin, sekä siivouspalveluihin.
 Lue lisää:
 JHL:n ja Jytyn lakko poiki jälleen Avi-valituksia Turun kaupunkia vastaan
 Poliisi aloittaa esitutkinnan JHL:n tekemästä Arkea-tutkintapyynnöstä
 JHL ja Jyty aloittavat laajan lakon Turun kaupunkia ja sen omistamia yhtiöitä vastaan – lakossa  kymmenen yhtiötä

Turun Arkea-kiistassa sopu – työehtosopimuksen vaihto peruuntui


Helsingin poliisi epäilee, että epäiltyyn törkeään ihmiskauppajuttuun liittyy nyt myös pahoinpitelyä ja seksuaalista hyväksikäyttöä.  Helsingin Sanomien  mukaan kyseessä rikoskokonaisuus, jossa on epäiltynä kulttuurineuvos  Veijo Baltzar .
 Poliisi tiedotti tänään, että tutkinta on edennyt, mutta sillä on jutussa vielä lukuisia kuultavia. Tutkinnassa on myös runsaasti selvitettäviä asioita.
 – Esitutkinta on edelleen alkuvaiheessa, joten en voi valitettavasti vieläkään kertoa asiasta tarkemmin vaarantamatta samalla asian selvittämistä. Tutkinnasta tiedotetaan lisää heti kun se on mahdollista, sanoo Helsingin poliisin rikoskomisario  Saara Asmundela  tiedotteessa.
 Ihmiskaupparikosten epäillään tapahtuneen tammikuun 2016 ja tämän vuoden syyskuun välisenä aikana. Epäillyiksi tekopaikoiksi on ilmoitettu Helsinki ja Tammisaari.
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi Baltzarin marraskuun lopussa todennäköisin syin törkeästä ihmiskaupasta epäiltynä. Baltzarin lisäksi oikeus on vanginnut myös 36-vuotiaan naisen. Hänet vangittiin niin ikään epäiltynä törkeästä ihmiskaupasta.
 Baltzar on kiistänyt kaikki rikosepäilyt.
 Poliisi ei kerro, keitä uudet epäilyt pahoinpitelystä ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä koskevat.
 77-vuotias Baltzar on tunnettu kirjailija ja kulttuurivaikuttaja. Hänen tuotantoonsa kuuluu lukuisia romaaneja, näytelmiä ja runoteoksia sekä kuvataidetta.
 Lue myös:
 HS: Nuoret naiset kertovat Veijo Baltzarin manipuloinnista ja lähentelystä
 Kulttuurivaikuttaja Veijo Baltzar vangittu epäiltynä törkeästä ihmiskaupasta

Uusia rikosepäilyjä Veijo Baltzar-vyyhdissä – rikosnimikkeinä pahoinpitely ja seksuaalinen hyväksikäyttö


Summary: Lakkolaiset protestoivat presidentti Emmanuel Macronin eläkeuudistusta.

Ranskassa alkoi torstaina suurlakko, jonka kestosta ei ole tietoa. Lakon arvioidan olevan suurin presidentti Emmanuel Macronin aikana. Lakkoilijat vastustavat Macronin eläkeuudistusta, jonka he pelkäävät vaikuttavan eläkeikään ja eläkkeen suuruuteen. Voit lukea perusasiat Pariisin eläkejärjestelmän  kiemuroista tästä. Lakkoon on kutsuttu miljoonia julkisen ja yksityisen sektorin työntekijöitä: poliiseja, opettajia, juristeja, ammattikuljettajia, lennonjohtajia ja sähkömiehiä. Lakko pysäyttää raideliikenteen ja häiritsee erityisesti kotimaan lentoliikennettä. Osa kouluista ja poliisiasemista on suljettu. Myös jätehuollon odotetaan häiriintyvän. Pariisissa järjestetään tänään suurmielenosoitus. 6 000 poliisia on valmiudessa. Eiffel-torni kehottaa vierailijoita pysymään poissa.
 Ranskassa on alkanut suurlakko, jonka taustalla on jyrkkä vastarinta presidentti  Emmanuel Macronin  eläkeuudistusta vastaan. Lakkoon on kutsuttu miljoonia työntekijöitä.
 Ensimmäisenä lakkopäivänä 90 prosenttia junaliikenteestä on pysäytetty. Myös kaikki metrot ovat laittaneet luukkunsa kiinni, mikä lisää ruuhkaa ja liikennettä Pariisin ympäristössä.
 Lakko häiritsee myös lentoliikennettä. Lentoyhtiö Air Francen lennoista 30 prosenttia on peruttu.
 Pariisissa suuret ihmisjoukot marssivat keskustan kaduilla. Mielenosoitukset ovat ainakin toistaiseksi pysyneet rauhallisina, eikä väkivaltaisuuksia ole tullut tietoon.
 Ranskassa alkaa Macronin eläkeuudistusta vastustava suurlakko

Yle seuraa: Suurlakko lamautti Ranskan – mielenosoitukset käynnissä, junat pysähdyksissä, Eiffelille ei asiaa


Summary: Tuoreen katsauksen mukaan Suomi kiinnostaa erityisesti Venäjän ja Kiinan tiedustelupalveluita.

Ulkomaisten tiedustelutoimijoiden kiinnostus Suomen kriittiseen infrastruktuuriin on lisääntynyt viime vuosina, käy ilmi Suojelupoliisin perjantaina julkaisemasta  kansallisen turvallisuuden katsauksesta .
 Kriittisellä infrastruktuurilla tarkoitetaan yhteiskunnan tärkeimpiä toimintoja, kuten esimerkiksi pankki- ja rahoitusalaa, liikennettä ja jakelua ja terveydenhuoltoa.
 Tiedustelutoimijat ovat entistä kiinnostuneempiä myös muille strategisille aloille suuntautuneista investoinneista, Supo kertoo.
 Supon mukaan Suomeen on sijoitettu pysyvästi useita kymmeniä ulkomaisten tiedustelupalveluiden työntekijöitä eli vakoojia. Lisäksi vuosittain suunnilleen saman verran ulkovaltojen vakoojia käy lyhyillä operatiivisilla tehtävillä Suomessa.
 Supon mukaan Suomi kiinnostaa erityisesti Venäjän ja Kiinan tiedustelupalveluita.
 Tiedustelijat kiinnostuneita Suomen politiikasta, jatkuvia kyberoperaatioita
 Ulkomaiset tiedustelupalvelut toimivat Suomessa "pitkäjänteisesti ja suunnitelmallisesti", Supo arvioi.
 Ajankohtaisia ilmiöitä koskevat tiedustelukysymykset vaihtelevat, mutta tiedustelun keskeisimpiin tavoitteisiin kuuluvat Suomen harjoittaman politiikan ennakoiminen ja poliittiseen päätöksentekoon vaikuttaminen.
 Suojelupoliisin päällikkö  Antti Pelttari  sanoo tiedotteessa, että tiedustelupalveluilla on tietyt kestoseurantakohteet.
 – Niiden lisäksi viime aikoina keskeisiä kiinnostuksen kohteita ovat olleet muun muassa Suomen toiminta EU:n puheenjohtajamaana, Suomen asema EU:n pakotepolitiikassa, kansallinen innovaatiotoiminta sekä korkean teknologian tuotteet, sanoo Pelttari.
 Katsauksen mukaan henkilötiedustelun lisäksi Suomeen kohdistuu jatkuvasti kyberoperaatioita, joiden tavoitteena on vakoilu, teknisen ympäristön kartoittaminen tai vaikuttaminen.
 Julkishallinnon lisäksi kohteena on ollut myös yritysten keskeinen tuotekehitystieto ja yksittäisten henkilöiden luottamuksellinen viestintä.
 Katsauksessa huomautetaan, että kriittisen infrastruktuurin päätyminen kybervakoilua tai -vaikuttamista aktiivisesti harjoittavan valtion hallintaan aiheuttaa uhkan kansalliselle turvallisuudelle jo ennen kuin vakoilua harjoittava valtio päättää käyttää voimaansa.
 – Tämä on syytä ottaa jo ennakolta huomioon kriittistä infrastruktuuria koskevissa hankkeissa, kuten 5g-verkkoon liittyvissä investoinneissa, Pelttari sanoo.

Suojelupoliisi: Ulkomaiset vakoojat entistä kiinnostuneempia Suomen kriittisestä infrasta


Summary: Väylävirasto tarkastaa ensi vuoden aikana kaikki valtion teiden puukantiset sillat, jotka on rakennettu nykyisillä ohjeilla.

Uusia siltoja tuhoava lahottajasieni voi koitua kalliiksi valtiolle ja kunnille.
 Puukantisissa silloissa ympäri Suomen on parin viime vuoden aikana havaittu poikkeuksellisia lahovaurioita.  Syynä on istukkakääpä , joka on iskenyt siltoihin niiden puukyllästeen takia.
 Vuosien 2004–2007 aikana siltakansien kyllästeissä luovuttiin kromin ja arseenin käytöstä niiden myrkyllisyyden vuoksi. Nykyään kyllästeenä on pääasiassa kupari, joka ei pidä istukkakääpää loitolla.
 – Istukkakääpä on suhteellisen harvinainen luonnossa, mutta se on iskenyt muutamiin siltoihin, Väylän taitorakenneyksikön päällikkö  Markku Äijälä  kertoo.
 Äijälä uskoo, että istukkakääpä leviää siltoihin, koska luonnossa se joutuu taistelemaan elintilasta muiden kääpien kanssa.
 – Se saa kilpailuedun, kun muut käävät eivät menesty kuparikyllästeisessä sillassa.
 Siltojen kansilankuissa on havaittu paikallisia lahovaurioita, jotka eivät olleet Äijälän mukaan siltojen kantavuuden kannalta vaarallisia. Sienen aiheuttamat lahovauriot voivat kuitenkin johtaa vaarallisiin tilanteisiin.
 – Ne saattavat aiheuttaa pahimmillaan tieltäsuistumisia, tai sillan päällä oleva puukansi voi pettää ajoneuvon alta, Äijälä sanoo.
 Valtion tieverkon kehittämisestä ja kunnossapidosta vastaava Väylä on tarkastanut tähän mennessä 34 siltaa, joista viisi oli vaurioitunut. Niiden lisäksi tiedossa on kuusi muuta siltaa, jotka sijaitsevat maantieteellisesti Helsingistä Oulun korkeudelle saakka.
 50 000 euron korjaustyöt
 Vastaavia sieniongelmia on ollut myös kuntien omistamilla silloilla. Esimerkiksi Kymenlaaksossa reilun 3 000 asukkaan Virolahden kunta joutuu maksamaan tuhot, jotka lahottajasieni on aiheuttanut kunnan keskustassa sijaitsevaan kevyenliikenteen siltaan.
 Lue lisää :  Outo sieni lahottaa uusia siltoja – useita vaurioituneita jo löytynyt, ja nyt siltoja tutkitaan ympäri maata
 Kävelijöille ja pyöräilijöille tarkoitettu silta valmistui vuonna 2010. Viime keväänä sillan kannen alapuolella havaittiin lahottajasienen kasvustoa. Se lahottaa sillan puista kansilankutusta.
 – Sientä on havaittu kolmessa eri kohdassa. Kansilankutuksen yksittäisiä lankkuja on lahonnut, kunnan tekninen johtaja  Markku Uski  kertoi alkusyksystä.
 Kunta on yrittänyt neuvotella korjauksista urakoitsijan kanssa, mutta urakoitsija on kiistänyt olevansa syypää vaurioihin. Urakoitsijan 10 vuoden takuu päättyy ensi kesänä.
 Virolahden kunta ei lähde vaatimaan korvauksia oikeusteitse, vaan aikoo varata ensi vuodeksi sillan uusimiseen 50 000 euroa ja korjata sillan kansilankutuksen viimeistään ensi keväänä.
 Jopa miljoonien urakka
 Väylä aikoo tarkastaa ensi vuonna kaikki valtion vastuulla olevat 250 puukantista siltaa, jotka on rakennettu tai joiden puukansi on uusittu nykyisillä ohjeilla.
 Virastolla on vasta alustavia arvioita siitä, paljonko siltojen uusiminen tulisi maksamaan.
 – Valtakunnallisella tasolla puhutaan miljoonista euroista, Väylän taitorakenneyksikön päällikkö Markku Äijälä arvioi.
 Olli Perttula / Yle
 Äijälä arvioi, että kuntien omistuksessa vastaavanlaisia puukantisia siltoja on suurin piirtein saman verran kuin valtiolla.
 Virasto ei ota vielä kantaa siihen, kenelle korvausvastuu kuuluu tai miten sitä lähdetään jakamaan.
 – Vastuutahoa on vaikea nimetä, jos työt on tehty sen mukaan, mitä laatuvaatimukset sanovat, Äijälä sanoo.
 Väylä joutuu myös miettimään, miten puukantiset sillat pitäisi jatkossa käsitellä. Markku Äijälän mukaan tämä vaatii vielä tuotekehitystä ja testejä.
 Kunta ottaa maksut kontolleen
 Virolahden kunta on kysynyt tilanteeseen neuvoa esimerkiksi Kuntaliitolta.
 Kuntaliiton lakimies on ehdottanut kompromissiratkaisua, jossa kulut jaettaisiin urakoitsijan kanssa. Tähän urakoitsija ei kuitenkaan ole suostunut.
 – Jos yhteisymmärrystä ei löydy, niin käräjille en kuitenkaan tätä välttämättä lähtisi ajamaan. Ellette pysty urakoitsijan törkeää tuottamusta virheen synnyssä osoittamaan, teille jää merkittävä oikeudenkäyntikulujen riski, Kuntaliiton lakimies  Joonas Jännäri  on todennut vastauksessaan.
 Virolahdella on päätetty, ettei kunta lähde peräämään vahinkoja oikeusteitse.

Siltoihin iskeneestä sienestä voi tulla Suomelle miljoonien eurojen paukku – "Vastuutahoa on vaikea nimetä"


Presidentti Mauno Koivisto saa muistomerkin Helsinkiin, kertoo valtioneuvoston kanslia.
 Muistomerkki on tarkoitus paljastaa 25. marraskuuta 2023, jolloin tulee kuluneeksi sata vuotta Koiviston syntymästä.
 Valtioneuvoston kanslia on asettanut toimikunnan muistomerkin toteutusta varten. Toimikuntaa johtaa pääministeri emeritus Paavo Lipponen.
 Toimikunnan tehtävänä on järjestää muistomerkin toteuttamista varten suunnittelukilpailu ja valita sen perusteella muistomerkin toimittaja tai toimittajat. Toimikunta valitsee myös muistomerkin sijainnin Helsingin kaupungin ehdotusten pohjalta.
 Toimikunnan muut jäsenet ovat alivaltiosihteeri Timo Lankinen, diplomi-insinööri Heikki Allonen, professori Antti Ahlava, professori Pirjo Sanaksenaho ja taidemuseonjohtaja Maija Tanninen-Mattila. Lisäksi Helsingin kaupunki nimeää edustajansa toimikuntaan. Sihteerinä toimii lainsäädäntöneuvos Sanna Helopuro valtioneuvoston kansliasta.


Summary: Virhe oli aiheuttanut Android-puhelimien kellon siirtymisen eteenpäin kahdella tunnilla.

Joidenkin suomalaisten puhelinten kellot hyppäsivät tostaiaamuna kaksi tuntia eteenpäin. Ylen tietojen mukaan tällaista on tapahtunut muun muassa Savukoskella ja Kemissä.
 Häiriö ei kuitenkaan ulottunut vain Lappiin, vaan oli valtakunnallinen kertoo  Timo Saxén  Telian viestinnästä. Ongelma johtui 2G- ja 3G-verkon muutoistöistä. Saxén vahvistaa, että asetuksissa ollut virhe oli aiheuttanut Android-puhelimien kellon siirtymisen eteenpäin kahdella tunnilla.
 Telia on saanut häiriön korjattua aamupäivällä. Saxén ei osaa arvioida, kuinka monen henkilön puhelimia ongelma koski.
 Myös Liikenne- ja viestintäministeriön valvontaosaston päällikkö  Jukka-Pekka Juutinen  vahvistaa, että kyse oli Telian ongelmasta.
 Häiriö aiheutti koomisia aamuja
 Savukoskelaisen  Susanna Schwartz-Matero  koki järkytyksen aamulla istahdettuaan aamukahville.
 – Otin puhelimen kouraan ja aloin katsomaan somevirtaa. Huomasin että kello näyttää yhdeksää aamulla. Tuli vipinää kinttuihin kun ajattelin, että olen unohtanut herättää lapset kouluun ja lähteä itse töihin, Schwartz-Matero kertaa aamun tapahtumia.
 Hän käytti puhelimen kiinni jolloin kellonaika palautui normaaliksi. Hän ajatteli että puhelin on seonnut, kunnes huomasi että samaa ongelmaa oli Facebook-kavereilla naapurikunnissa ja kauempanakin.
 Schwartz-Materon mukaan kellojen siirtyminen oli aiheuttanut koomisia aamuheräämisiä.
 – Yksi kaveri sanoi, että oli jäänyt aamuherätys kokonaan väliin. Hän oli herännyt kaksikymmentä yli omia aikojaan ja katsoi että herranjumala kuinka paljon hän on nukkunut ohi. Toisella oli soinut kaksi tuntia ennen aikojaan ja taas oli vipinää kintuissa, Schwartz-Materon nauraa.
 Hänen puhelimen kellonsa siityi toistamiseen vielä pari tuntia myöhemmin, jolloin puhelin oli väärässä ajassa 45 minuutin ajan.

Puhelinten kellot hyppäsivät ajassa eteenpäin aamulla – Telian sai häiriön korjattua


Summary: Yhdysvalloissa testataan tulevaisuuden ehkäisyä, mutta matka markkinoille on vielä pitkä.

Yhdysvalloissa tutkijat ovat kehitelleet vain kerran kuukaudessa otettavan ehkäisypillerin.
 Kun pillerin nielee, se pysyy vatsassa viikkojen ajan ja vapauttaa hiljalleen raskauden ehkäisevää hormonia.  Keksinnöstä kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Koevaiheessa uusi pilleri on kalanmaksaöljytabletin kokoinen kapseli, jonka sisässä on tähdenmuotoinen "lääkkeenjakelujärjestelmä".
 Kun tabletti on vatsassa, tähti tulee ulos kuorestaan ja alkaa vapauttaa hormonia kaikista väkäsistään. Tabletti on suunniteltu kestämään erityisesti vatsahappoja.
 BBC kertoo, että tähti on aluksi liian iso poistuakseen vatsasta. Kun tähdestä loppuu hormoni, pilleri murenee ja sen jäänteet poistuvat luonnollisesti kehosta.
 – Tutkimuksemme osoittavat, ettei luvassa ole ongelmia tukosten, ruoansulatuksen tai ruoan kulkeutumisessa. Otamme turvallisuuden todella vakavasti, tutkimustiimiin kuuluva tutkija  Giovanni Traverso  sanoo BBC:lle.
 Asiantuntijat: kiinnostavaa, mutta tutkimusta tarvitaan lisää
 Tutkijat ympäri maailman työskentelevät kiivaasti uusien ehkäisymenetelmien parissa. Naisille keinoja on olemassa jo useita, mutta miesten ehkäisyn kehittely on  vielä alkutekijöissään.
 Perinteistä ehkäisypilleriä ja yhdistelmäehkäisypilleriä käyttävät miljoonat naiset ympäri maailman. Jo käytössä olevia pillereitä pidetään erittäin luotettavina, mutta ongelmallista on, että tabletin ottaminen päivittäin voi unohtua.
 Uutta pilleriä kehittävä tutkimustiimi toivoo, että keksintö helpottaa naisten arkea ja lisää vaihtoehtoja erilaisiin ehkäisymenetelmiin.
 Vain kerran kuukaudessa otettavaa e-pilleriä on jo testattu sioilla. Tutkimustiimi toivoo aloittavansa kokeet ihmisille muutamien vuosien kuluessa. Markkinoilla pilleriä ei siis vielä lähiaikoina nähdä.
 Pillerin prototyyppi on kehitetty Massachussettsin teknologian instituutissa. Nyt pilleriä kehittää biotekniaan erikoistunut yritys Lyndra, joka testaa parhaillaan, sopisiko tähdenmuotoinen pillerityyppi myös esimerkiksi malarialääkkeen annosteluun.
 BBC:n haastattelemat lääkealan asiantuntijat kuvailevat uutta e-pilleriä jännittäväksi, potentiaaliseksi ja kiinnostavaksi. He alleviivaavat kuitenkin, että tutkimus on vielä alkutekijöissään. Lisäselvityksiä tarvitaan esimerkiksi pillerin varmuudesta ja tehokkuudesta.
 Uuden e-pillerin testivaiheesta voit lukea  Science Translational Medicine -julkaisusta.
 Lisää aiheesta:
 Intia on luonut miesten ehkäisyruiskeen, joka saattaa päästä markkinoille jo ensi vuonna – Ensin edessä on kuitenkin tiukka syyni

Unohtuiko e-pilleri? Tulevaisuudessa vain yksi tabletti kuukaudessa voi olla tarpeeksi


Summary: Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajalta Antti Kurviselta odotetaan perusteluja, miksi keskusta menetti luottamuksen pääministeri Antti Rinteeseen.

SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  on kutsunut keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Antti Kurvisen  SDP:n eduskuntaryhmän kokoukseen selittämään "keskustan ryhmän ajattelua ja viime päivien tapahtumia".
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  joutui pyytämään hallituksensa eroa tiistaina .
 Demariryhmä kokoustaa eduskunnassa kello 14.
 Yle näyttää kokouksen ajan suoraa lähetystä tapahtumien etenemisestä SDP:n eduskuntaryhmän huoneen liepeiltä kello 13.45 alkaen. Päivitämme tähän juttuun keskustelujen annin.
 Lindtman kutsui Kurvisen kokoukseen twitter-viestillään.
 Ennen twiittiään Lindtman kertoi, että keskustan perustelu luottamuspulaan pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) kohtaan on jäänyt yksilöimättä.
 – Keskusta lähetti kirjallisena perustelun. Siinä ei sen enempää eritelty, siinä oikeastaan vain viitattiin luottamuspulaan, Lindtman sanoi  Ylen aamussa  keskiviikkona.
 Luottamuspulan yksityiskohdista halutaan nyt siis tolkku. Luottamuksen rakentaminen puolueiden välillä on edellytys tulevalle hallitusyhteistyölle.
 Hallituskriisin käänteissä luottamus on horjunut puolin ja toisin. Uusin käänne oli, kun  Iltalehti  kertoi tiistai-iltana keskustan päättäjien whatsapp-ryhmän viesteistä, joiden tulkittiin kertovan Rinteen kaatohankkeesta. Pääpukariksi nimettiin entinen pääministeri, kansanedustaja  Juha Sipilä  (kesk.).
 Sipilä kiisti eilen keskiviikkona iltapäivällä,  että hän olisi ollut rinteen kaatohankkeessa millään tavoin.
 – Minun on oikaistava teille Iltalehden jutun minua koskevat väitteet. Minä en ole puuhannut mitään Rinteen kaatokokousta, ainoastaan kysynyt, kokoontuuko ryhmä ennen välikysymyskeskustelua, Sipilä kirjoitti SDP:n eduskuntaryhmälle lähettämässään sähköpostissa.
 Sipilän sähköpostin voi lukea kokonaisuudessaan  täältä .
 Toiseksi keskeiseksi toimijaksi Iltalehti manitsi keskustan lappilaisen kansanedustajan  Markus Lohen . Myös  Lohi kiisti  mitään hanketta olleenkaan.
 Keskustan entinen ministeri ja pitkäaikainen kansanedustaja  Sirkka-Liisa Anttila  sanoi eilen  Ylen aamun haastattelussa , että hallituksen ero vaatii keskustan ja SDP:n johtajien välillä avoimen keskustelun.
 Anttilan mukaan keskustan johto kertoo myöhemmin syyn sille, miksi puolue halusi vaihtaa pääministeriä. Hän sanoi, että selitysten aika ei ole kuitenkaan vielä. Aikataulullisesti ensin pitää saada aikaiseksi toimiva hallitus. Selitysten vuoro on hänen mukaansa vasta sitten.

Keskustan selitysretki SDP:n ryhmäkokoukseen – Katso suorana klo 13.45 alkaen


Summary: Kahden suomalaislääkärin tekemä tutkimus julkaistiin tällä viikolla kansainvälisessä tiedejulkaisussa.

Oulun poliisilaitoksen kolmen vuoden takaisen joukkosairastumisen syistä on julkaistu tutkimus.
 Tutkimuksen mukaan työntekijöiden sairastumisilla ja talon sisäilmaongelmilla oli selvä ajallinen yhteys. Lisäksi tutkijat löysivät kaikkien sairastuneiden henkilöiden työtilojen pölynäytteistä huomattavaa myrkyllisyyttä.
 Sairastumiset ajoittuivat vuodenvaihteeseen 2016–2017. Kun pitkittyneistä sisäilmaongelmista kärsinyttä poliisitaloa alettiin remontoida syksyllä 2016, sairastumisia alkoi tulla nopeaan tahtiin. Noin puolet työntekijöistä, 140 ihmistä, otti yhteyttä työterveyshuoltoon. Aluehallintovirastolle ilmoitettiin 47 työperäistä sairastumista, ja 22 työntekijää sai astmadiagnoosin.
 Yle kertoi Oulun tapahtumista ja sisäilmaongelmien ristiriidoista  laajassa jutussa heinäkuussa 2018 .
 Kaikki näytteet olivat myrkyllisiä
 Tuore tutkimus  julkaistiin tiistaina kansainvälisessä  Microorganisms -julkaisussa. Julkaisu on vertaisarvioitu, eli tutkimusten laatu arvioidaan tieteellisesti ennen julkaisua.
 Tutkimuksen tekivät Oulussa työskentelevät työterveyshuollon erikoislääkäri  Saija Hyvönen  ja infektiosairauksien dosentti  Hannu Syrjälä . He keräsivät pölynäytteitä tiloista, joissa sairastuneet olivat työskennelleet. He analysoivat näytteiden myrkyllisyyttä sekä suoraan pölystä että viljelemällä näytteitä laboratoriossa. Myrkyllisyys mitattiin altistamalla näytteille sian siittiöitä.
 Entisen poliisitalon asiakaspalvelutilat. Kuva on otettu kesällä 2018. Antti J. Leinonen
 Kaikki näytteet paljastuivat vahvasti tai erittäin vahvasti myrkyllisiksi vähintään yhdellä menetelmällä. Joko pöly oli suoraan myrkyllistä, tai sitten pölyviljely osoittautui homeiden tai bakteerien osalta myrkylliseksi.
 – On perusteltu syy epäillä, että rakennuksen olosuhteet laukaisivat ihmisillä pysyvän sairauden, Hyvönen sanoo.
 Päätelmiin liittyy joitakin epävarmuuksia. Näytteet kerättiin huonepinnoilta viikkoja ja kuukausia sen jälkeen, kun sairastumiset oli todettu. Todennäköisesti olosuhteet olivat kuitenkin samansuuntaiset kuin sairastumisten aikaan, sillä pölynäytteet otettiin ennen rakennuksen sulkemista.
 On tiedossa, että osa kosteusvauriotiloissa kasvavista mikrobeista tuottaa myrkkyjä. Myrkyllisyysmittauksia ei kuitenkaan ainakaan toistaiseksi käytetä virallisesti terveysvaaran mittaamiseen, vaan enintään osana kokonaisarviointeja. Tämä johtuu siitä, ettei osata varmasti sanoa, millainen määrä myrkkyä laukaisee terveysriskin.
 Remonttia jatkettiin poliisitalossa edelleen kesällä 2018. Antti J. Leinonen
 Hyvösen ja Syrjälän tutkimus tuo asiaan lisätietoa. Hyvönen on poliisien entinen työterveyslääkäri. Hän kiinnostui tapauksesta sen rajuuden vuoksi niin paljon, että on käyttänyt sen syiden tutkimiseen runsaasti omaa aikaansa.
 – Mitään ei voida tämän perusteella sanoa varmasti. Mutta myöskään mitään muuta ilmeistä syytä ei ole esitetty. Toivomme, että tutkimus edesauttaisi tunnistamaan niitä olosuhteita, joissa ihmisten terveys vaarantuu, hän sanoo.
 Kaikkien sairastuneiden oireilu jatkuu
 Kukaan Oulun poliisilaitoksella sairastuneista ei ole tutkimuksen mukaan parantunut.
 Tutkimuksessa oli mukana astmadiagnoosin saaneista yhtä vaille kaikki, eli 21 henkilöä. Heistä 18:lla on edelleen tänä syksynä ollut säännöllinen lääkitys. Kolme käyttää lääkitystä tarvittaessa. Yhdentoista on todettu saavan toistuvia oireita esimerkiksi kemikaaleista ja katupölystä, mikä rajoittaa heidän elinpiiriään.
 – Kaikki astmadiagnoosin saaneet kärsivät edelleen oireista, Hyvönen sanoo.
 Astmatapausten määrä Oulun poliisitalossa nousi lyhyessä ajassa poikkeukselliseksi.
 – Poliisitalon työntekijämäärällä tavallinen määrä uusia astmoja olisi ollut kaksi vuodessa. Nyt niitä tuli 11-kertaisesti, mikä on lääketieteellisesti todella merkittävä muutos.
 Hyvösen ja Syrjälän lisäksi muut tahot eivät ole tutkineet poliisitalon sairastumisten syitä.
 Lue myös:   Oulun tragedia vei yhtäkkiä terveyden kymmeniltä poliiseilta, myös Timo Mälliseltä – tapaus kiteyttää kaiken siitä, miksi sisäilmaongelmia ei saada Suomessa kuriin

Oulun poliisitalon joukkosairastumisen syistä valmistui tutkimus: kaikkien sairastuneiden työtiloista löytyi vahvoja myrkyntuottajia