Summary: Suomessakin toimii useita sosiaalisen median ryhmiä, joiden jäsenet jakavat päivittäin toisilleen valeuutisia.

"Yllätyitkö?"kysyy eräässä Facebook-ryhmässä toukokuussa julkaistu teksti.
 "Täysin yleiseurooppalainen kuvio. Tätä on ”otan rahat ja juoksen” -politiikka. Rivikansalainen: Federalistisen EU:n satraapit lakeijoineen vievät sinua kuin litran mittaa. #SinäMaksat"
 Julkaisun linkki johtaa verkossa ilmestyvän Nykysuomi-julkaisun artikkeliin, jossa väitetään Ruotsin veronmaksajien maksavan moninkertaisia vuokria siirtolaisille. Julkaisu tarjoaa lukijoilleen valtamediasta poikkeavia näkökulmia.
 Artikkeli löytyy Facebook-ryhmästä, jossa jaetaan päivittäin propagandaksi ja valheelliseksi tiedoksi laskettavia uutisia. Ryhmä on saksankielinen, mutta samanlaisia ryhmiä on kaikkialla Euroopassa, myös Suomessa.
 EU on varoittanut  toistuvasti valeuutisten ja niin kutsuttujen disinformaatiokampanjoiden, eli ohjatun valheellisen tiedon levittämisen, mahdollisuudesta toukokuun lopun EU-vaalien alla. Joulukuussa 2018 julkaisemassaan  toimintasuunnitelmassa  EU nimesi Venäjän valtiolliseksi toimijaksi, jolta on odotettavissa vaikutusyrityksiä EU-vaaleissa.
 Yle Uutiset on selvittänyt osana kansainvälistä toimittajaryhmää, ketkä henkilöt ja mitkä ryhmät ovat erityisen aktiivisia levittämään valeuutisia.
 Pyrimme selvittämään, onko EU:n varoituksille Venäjän hallituksen ja hallitusta myötäilevien medioiden ohjailemasta disinformaatiosta katetta. Selvityksessä halutaan katsoa, kuinka järjestäytynyttä venäläismielisten ryhmien viestintä on.
 Toimittajaryhmä on tähän mennessä tarkastellut valeuutisia levittäviä henkilöitä Suomessa, Saksassa, Tanskassa ja Liettuassa. Monet näissä maissa näkyvistä valeuutisverkostoihin liittyvistä ilmiöistä pätevät kuitenkin myös muihin EU-maihin.
 Näin tämä selvitys tehtiin Selvitystä varten on haastateltu 15 disinformaatioasiantuntijaa kuudesta eri EU-maasta Haastatellut asiantuntijat ovat tutkijoita, toimittajia, faktantarkistajia, ministeriöiden työntekijöitä, sosiaalisen median yhtiöiden edustajia ja aktivisteja Tutkimus keskittyi neljään EU-maahan, mutta Ylen haastattelemat asiantuntijat uskovat, että jutussa kuvaillut disinformaation levitystavat ovat yleisiä myös muualla Euroopassa Yle tavoitteli kaikkia jutussa mainittuja valeuutisten levittäjiä kommenttia varten ennen artikkelin julkaisua Valheellista tietoa levittävien verkostojen tarkkailu jatkuu EU-vaaleihin asti ja niiden jälkeen.
 Ylen ja muiden eurooppalaismedioiden selvityksen mukaan niin vaaleihin liittyvät vaikutusyritykset kuin myös Venäjään kytkeytyvien henkilöiden verkostot näyttäytyvät kuitenkin toistaiseksi hyvin rajallisina.
 Sosiaalisen median alustoilta kuten Facebookista löytyvät ryhmät toimivat eri maissa lähinnä pienen piirin keskustelupalstoina, joissa on kevään aikana ylistetty Lontoossa pidätettyä  Julian Assangea  ja levitetty salaliittoteorioita Pariisin Notre Dame -katedraalin palon syistä.
 Ryhmien ja niitä ylläpitävien henkilöiden tarkastelu auttaa kuitenkin ymmärtämään, mistä niiden jäsenten motivaatio valheellisen tiedon levittämiseen kumpuaa. Disinformaatiota ei levitetä pelkästään vaalien alla, vaan siitä on tullut  pysyvä osa yhteiskuntia  ympäri maailmaa.
 Viime vuoden toukokuussa EU-johtajat tivasivat Facebookin perustajalta Mark Zuckerbergilta Brysselissä, miten yhtiö aikoo suitsia valeuutisten levittämistä. STEPHANIE LECOCQ / EPA
 Valeuutisten levittäjiin mahtuu niin kansalaisaktivisteja, Venäjä-ystävyysseurojen aktiiveja kuin tutkijoita ja poliitikkoja. Jotkut heistä ovat vakuuttuneita siitä, että heidän maidensa suuret mediatalot valehtelevat ja että valtavirtauutisointia on täydennettävä vaihtoehtoisella tiedolla.
 Toiset taas tavoittelevat väärän tiedon levittämisellä itselleen lisää valtaa ja esimerkiksi ääniä vaaleissa. Jotkut harvat saavat siitä jopa palkkaa.
 Tässä jutussa on julkaistu vain sellaisten henkilöiden nimiä, jotka todistettavasti ja usein levittävät valheelliseksi määriteltäviä uutisia sekä julkaisuja netissä tai jotka esiintyvät venäläismedioissa kertomassa tai vahvistamassa valheellista tietoa.
 Tutkimusta varten listattiin yli sadan henkilön tilit sosiaalisessa mediassa, joita toimittajat tarkkailivat neljän kuukauden ajan.
 Tutkimuksen edetessä hahmottui pieni verkosto, jossa tärkeimmät toimijat tuntevat toisensa henkilökohtaisesti. Selvityksessä käytettiin hyväksi myös ohjelmia, joilla on mahdollista tutkia, missä uutisjuttuja on jaettu.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Suomen “trolliarmeijaan” mahtuu myös ammattilaisia
 "PUTIN-SETÄ ON TOSI VIHAINEN! Trolliarmeija on vaikuttanut vain 241 miljoonaan eurooppalaiseen."
 "Ainakin 200 miljoona eurooppalaista on jäänyt vaikuttamatta! Jos trolliarmeija ei täytä vaikuttamis- ja disinformoimistavoitteitaan, jäävät vuoden 2019 bonukset saamatta!"
 Julkaisu on peräisin yhdestä Ylen tarkastelemista ryhmistä. Suomessa toimii useita pienempiä Facebook-ryhmiä, joissa jaetaan melkein päivittäin valheellisia uutisia. Ryhmien jäsenet tyypillisesti seuraavat keskustelua maahanmuuttopolitiikasta ja ilmastonmuutoksesta.
 Ryhmissä julkaistaan vastuullisia periaatteita noudattavien medioiden artikkeleita, mutta tarvittaessa lähteeksi kelpaavat sellaisetkin jutut, joissa ei ole minkäänlaista totuudellista perustaa. Niiden väittämät ovat siis vääristeltyjä ja tekaistuja, minkä takia niitä kutsutaan disinformaatioksi.
 Disinformaation piiriin voidaan lukea meemejä eli tekstin ja kuvan avulla toteutettuja satiirisia julkaisuja, totuudesta vain osittain kiinni pitäviä blogikirjoituksia tai niin kutsuttuja “deep fake” eli monikerroksisesti valheellisia videoita, siis useista kuvista ja ääninauhoista aidon näköisiksi leikattuja puheita ja esiintymisiä.
 Yhteistä kaikelle  disinformaatiolle  on, että se on vääristeltyä tietoa, jonka levittäjä pyrkii vaikuttamaan yleiseen mielipiteeseen.
 Misinformaatiota puolestaan on puutteellisen tai väärän tieton antamista epähuomiossa, ilman tietoista harhaan johtamista.
 Valeuutis- ja propagandasivustoilla on muutamien satojen tai tuhansien jäsenten vahvuisissa ryhmäkeskusteluissa tärkeä rooli. Journalismia tutkivan Reuters-instituutin mukaan vastamedioiden julkaisemat  jutut yltävät samoihin jakolukuihin  sosiaalisessa mediassa kuin laatumedian uutisjutut. Se johtuu siitä, että pieneltäkin sivulta uutinen voi seuraavaksi levitä kymmenien tuhansien ihmisten suljettuihin Facebook-ryhmiin.
 Näissä suomalaisryhmissä keskustellaan myös erittäin paljon ulkopolitiikasta. Viime viikkoina ryhmissä ovat puhuttaneet etenkin  Ranskan keltaliivien mielenosoitukset  ja  Venezuelan poliittinen kriisi.
 Keltaliivien mielenosoitukset Ranskassa ovat
puhuttaneet myös Suomessa. Ian Langsdon / EPA
 Valeuutisia ja totuutta vääristäviä artikkeleita jaetaan suomeksi esimerkiksi  Avoin tilannehuone - kadonneen totuuden metsästäjät -ryhmässä , johon kuuluu hieman yli 4 200 ihmistä. Suomi ensin! -foorumiin kuuluu reilut 3 000 jäsentä,  Emme halua sotaa Venäjän kanssa, vaan rauhaa!  yli 900,  Venäjän trolliarmeija (sensuroimaton)  -ryhmään puolestaan 362 henkilöä. Monet ryhmien jäsenistä ovat jäseniä useammassa yllä mainituista ryhmistä.
 Yksi esimerkki melkein kaikkiin yllä mainittuihin ryhmiin jaetusta valeuutisesta on  tämä Vastavalkea-nettilehden juttu , joka käsitteli Yhdysvaltain “vuodettua suunnitelmaa Venezuelan kaatamiseksi”. Vastavalkea mainitsee lähteikseen libanonilaisen vastamedian Voltairenetin sekä englanninkielisen Off-Guardianin, joka on  StopFake-faktantarkistussivuston  mukaan yksi Venäjän hallituksen englanninkielisistä propagandasivustoista.
 Venäjän trolliarmeija  on Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  linjaa myötäilevän suomalaisryhmän itseironinen nimitys. Osa trolliarmeijan Facebook-ryhmän kuvauksesta kuuluu:
 “Venäjän trolliarmeija syntyi vastareaktiona älyllisesti hyvin heppoiselle uutisoinnille ja rehellisesti sanottuna, naurettavilla väitteillä. On varmasti totta, että Venäjä käy informaatiosotaa ihan samoin kuin kaiketi käy jokainen maa maailmassa nykypäivänä. Mutta yksittäisten ihmisten leimaaminen media taholta vieraan valtion maksamiksi trolleiksi on yksinkertaisesti hirmuinen ylilyönti ja loukkaa kansalaisten sananvapautta. “
 Keskusteluita pyörittää vielä pienempi ydinjoukko. Venäjän trolliarmeija (sensuroimaton) -ryhmän ylläpitäjä  Daria Skippari-Smirnov  on yksi heistä.
 Suomalaisillakin, kuten kenellä tahansa, on oikeus valita itse mitä lukee.  Venäjän trolliarmeija (sensuroimaton) -ryhmän ylläpitäjä Daria Skippari-Smirnov
 Skippari-Smirnov tuntee esimerkiksi Venäjällä vaikuttavan suomalaisen  Johan Bäckmanin . Kaksikko matkusti yhdessä seitsemän muun suomalaisen kanssa Itä-Ukrainaan maaliskuussa 2018.
 – Mielestäni suomalaisillakin, kuten kenellä tahansa, on oikeus valita itse mitä lukee ja mitä uutisia seuraa, Skippari-Smirnov kommentoi Ylelle.
 Suomessa ja muualla Euroopassa on myös koko joukko aivan tavallisia ihmisiä, jotka jakavat usein ja useissa ryhmissä valeuutisia, joko tietämättömyyttään tai tarkoitushakuisesti.
 Aktivistit vaihtoehtoisen maailmankuvan asialla
 Yksi valheellisia uutisia levittävä yksityishenkilö on tamperelainen  Risto Koivula . Hän oli myös ehdolla vuoden 2015 eurovaaleissa Suomen Työväenpuolueen (STP) ehdokkaana.
 Koivula on eläkkeelle jäänyt rakennusstatiikan tutkija, joka viettää omien sanojensa mukaan “paljon aikaa päivittäin” lukemalla ryhmien juttuja ja jakamalla omia julkaisuja. Koivulan Facebook-profiilikuvassa näkyy parraton mies Pikku Kakkonen -paita päällä.
 – Ryhmistä saan usein ensin tietää jostakin asiasta. Siellä jaetaan kiinnostavaa tietoa, Koivula kertoo Ylelle.
 – Kyllähän siellä on kaikenlaisia asenteita, mutta perättömiä juttuja en ole juuri nähnyt. Tai jos olen nähnyt, niin olen siitä huomauttanut.
 Samalla Koivula sanoo, että kommentoi mieluiten tiedeaiheita, joista hänellä on asiantuntemusta. Ulkopolitiikkaa hän tuntee henkilökohtaisesti huonommin, vaikka hän jakaa paljon maailmanpolitiikkaa käsitteleviä juttuja.
 Perättömiä juttuja en ole juuri nähnyt.  Tamperelainen eläkeläinen Risto Koivula
 Kun Koivula jakaa liki 20 uutista omalla Facebook-sivullaan ja eri Facebook-ryhmiin, niistä valtaosa käsittelee kuitenkin juuri ulkopolitiikkaa. Hän kertoo luottavansa ryhmien sisältöön myös siksi, että hän tuntee niissä vaikuttavia ihmisiä henkilökohtaisesti.
 – Siellä on sellaisia, jotka ovat muodostuneet kavereiksi. Heidän kauttaan tiedän lähteiden luotettavuuden aika tarkkaan, Koivula sanoo.
 “Kavereilla” Koivula viittaa Bäckmaniin ja Skippari-Smirnoviin. Bäckmanin Koivula on tavannut kuluvana vuonna henkilökohtaisesti kahdesti.
 Tamperelainen Koivula itse käyttää lähteinään suomalaisten vastamedioiden lisäksi paljon kansainvälisiä vastamedioita, sellaisia kuin Rambler.ru, Southfront, ja mediajätti Russia Today.
 Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov vieraili marraskuussa Russia Todayn Pariisin toimituksessa. AOP
 EU:n ulkosuhdehallinnon  EUvsDisinfo-tutkimusryhmä paljasti  huhtikuussa, että Southfront toimii Venäjältä, vaikka sivusto haluaa antaa itsestään yhdysvaltalaisen vaikutelman.
 Russia Today, Sputnik ja Ruptly ovat suuria eri kielillä toimivia Venäjän valtion rahoittamia mediataloja. Suurimman osan niiden aineistosta voi tulkita sellaiseksi, että niissä pyritään journalistiseen totuuteen. Venäläismediat pyrkivät kuitenkin uutisoimaan ennen kaikkea tunteita herättävistä, polarisoivista aiheista.
 Venäläisten mediatalojen toiminta  jäljittelee länsimaista propagandaa  kylmän sodan ajalta. Tuolloin Itäblokin maiden asukkaille kerrottiin ennen kaikkea siitä, mikä oli pielessä heidän yhteiskunnissaan. Tunnetuimpia länsipropagandaa lähettäneitä radioita olivat esimerkiksi Voice of America ja Radio Liberty.
 Ulkomailla toimivat venäläiset valtionmediat jäljittelevät kylmän sodan aikaista länsimaista propagandaa kertomalla ennen kaikkea yhteiskunnan epäkohdista. CHRISTOPHE PETIT TESSON / EPA
 Vanhaa propagandaa jäljittelevät myös pienemmät sivustot, joiden sisältö ja rahoitus  ovat peräisin Venäjältä.
 Esimerkiksi 1 800 hengen  Venäjän trolliarmeija -ryhmään  jaettiin vappuna video amerikkalaiselta Soapbox-sivulta. Jakoteksti kuului: “Nuo Oikeamieliset Hyvyyden Soturit asialla taas, tällä kertaa Venezuelassa, siellä on öljyä, yllätys!”
 “ Guaidón  ovat tunnustaneet presidentiksi  Trump , Kanada ja ryhmä oikeistolaisia Latinalaisen Amerikan maita”, ohjelman juontaja sanoo videolla. “Mitä Venezuelassa tapahtuu, on vallankaappaus demokraattisesti valittua johtajaa  Nicolas Maduroa  vastaan.”
 Venezuelan oppositiojohtajaa Juan Guaidóta  tukee kuitenkin myös EU  ja sen mukana Suomi. Maduron voittoa vuoden 2018 presidentinvaaleissa taas  useat maat pitävät peukaloituna.
 Yhdysvaltalaisen  Alliance for Securing Democracy -projektin mukaan  Soapboxia rahoittaa suoraan Venäjän valtiollinen media.
 Venezuelan levottomuudet tarjoavat mahdollisuuksia monenlaisiin tulkintoihin. Miguel Gutierrez / EPA
 Suomalaisryhmillä vastineet muualla Euroopassa
 Tamperelaisen Koivulan kanssa samoja lähteitä käyttää myös stuttgartilainen  Elena Schulz .
 3. toukokuuta hän jakaa seinällään toisen käyttäjän karttakuvan, jonka alla lukee:
 "Puolan Masuurien asukkaat kertovat suurista armeijaosastoista, jotka ovat matkalla kohti venäläistä Kaliningradia ja Suwalki-aukkoa."
 "Siviileiltä on liikkuminen alueella kielletty."
 "Aikooko Nato nyt Krimin miehityksen vastaiskuna miehittää Kaliningradin enklaavin? Pohjois-Puolan asukkaat odottavat Naton hyökkäystä Venäjälle."
 Schulz on yksi aktiivisimpia saksalaisia valeuutisaktivisteja. Hän ylläpitää muun muassa yhtä suurimmista suljetuista ryhmistä nimeltä  Putinistit - Vladimir Vladimirovits Putinin ystävät , johon kuuluu liki 25 000 jäsentä. Tässäkin ryhmässä jaetaan vastuullisten medioiden uutisten rinnalla juttuja, jotka on julkaistu pienissä valeuutismedioissa ja vastamedioissa.
 Schulz kertoo omilla nettisivuillaan opiskelleensa sekä Venäjällä ja Saksassa. Hän on erikoistunut perheterapiaan sekä masennuksen, stressin ja traumojen hoitoon. Hänen Facebook-profiilikuviensa alle on jätetty kommentteja, joissa häntä kehutaan “Saksan kauneimmaksi venäläisnaiseksi”.
 Venäjä on suuri ja hieno maa, joka edistää rauhaa ja ystävyyttä.  saksalainen valeuutisaktivisti Elena Schulz
 Myös Schulz julkaisee useita kirjoituksia päivässä, niin omalla Facebook-seinällään kuin kymmenien tuhansien ihmisten vahvuisissa Facebook-ryhmissä. Schulzilla on yli 2 400 seuraajaa, joille hän tarjoilee päivittäin synkkää maailmankuvaa: sisältä mädästä läntisestä yhteiskunnasta, Venäjää vastaan varustautuvasta Itä-Euroopasta, kansalaisille lankeavista hiilidioksidiveroista.
 –Aktivoiduin vuoden 2014 tapahtumien jälkeen. Venäjä on suuri ja hieno maa, joka edistää rauhaa ja ystävyyttä, mutta Yhdysvallat kertoo meistä valheita, Schulz kertoo puhelimessa.
 Schulz jakoi vähän aikaa sitten myös toisen valheellista tietoa levittävän käyttäjän julkaisun. Saksalainen kilpauimari  Marco Henrichs  asuu ja harjoittelee Penzassa Venäjällä. Vapaa-ajallaan Henrichs viettää aikaa sosiaalisessa mediassa ja jakaa säännöllisesti valeuutisia.
 Saksalaiset ja venäläiset Henrichsiä haastatelleet viestimet kuvailevat häntä maiden välisen ystävyyden ja rauhan lähettilääksi. Viimeksi helmikuussa  Henrichs piti puheen  Bautznerin paikallisen rauhanpalkinnon jakotilaisuudessa, jossa hän nimitti Saksan mediakenttää “sensuroiduksi ja Nato-mieliseksi”.
 Venäläismediat ovat myös haastatelleet Henrichsiä doping-kysymyksissä muun muassa talvella 2018, kun Kansainvälinen olympiakomitea  päätti sulkea Venäjän Etelä-Korean talviolympialaisista.   Sputnikille hän kommentoi , että läntisten medioiden mukaan “joko venäläiset käyttävät dopingia tai sitten Putin on peukaloinut vaaleja jossakin päin maailmaa”, viitaten lännen “vallitsevaan” venäjävastaiseen asenteeseen.
 Russia Todayn haastattelussa  Marco Henrichs sanoi, että dopingia on olemassa kaikkialla, myös Saksassa – ja että doping-syytöksiä käytetään “huonon kuvan luomiseksi venäläisistä.”
 Yle tavoitteli Henrichsiä kommenttia varten sähköpostitse, mutta ei saanut häneltä vastausta.
 Koivulan, Schulzin ja Henrichsin kaltaisia henkilöitä nimitetään disinformaatiota käsittelevässä  tutkimuksessa  joskus  “hyödyllisiksi hölmöiksi” (eng. useful idiots ) siksi, että heidän toimintansa hyödyttää suurempia toimijoita ilman, että ne joutuvat kantamaan vastuuta yksittäisten aktivistien toiminnasta tai maksamaan siitä.
 Valheellista tietoa levittävillä henkilöillä on hyvin erilaiset taustat. Tavalliset kansalaisaktivistit pyrkivät korjaamaan omasta mielestään vääristynyttä uutisointia tai yksinkertaisesti edistämään jonkin poliittisen mielipiteen leviämistä.
 Samaan aikaan esimerkiksi paikallis- ja kansallisen tason poliitikot jakavat valeuutisia uusien kannattajien ja äänestäjien toivossa. Heille valeuutisten jakaminen liittyy myös vallantavoitteluun.
 Disinformaatiota tuotetaan Donetskissa ja Moskovassa
 "Nyt jyrähtää!"
 "Saimme siis neuvottelut päätökseen ja totta se on, MV-Lehden päätoimittajan vastuu on siirtynyt harteilleni."
 Huhtikuun 2019 eduskuntavaalien jälkeen rasistisesta, maahanmuuttovastaisesta ja islamofobisesta kirjoittelusta tunnetun MV-julkaisun johto vaihtui. Lehden perustanut ja sitä johtanut  Ilja Janitskin  siirtyi sivuun, ja lehden päätoimittajaksi ilmoittautui Itä-Ukrainassa asuva  Janus Putkonen .
 Ilja Janitskin perustama MV-lehti on ollut suosittu lähde valeuutisia levittävissä ryhmissä. Kuva Helsingin käräoikeudesta kesäkuulta 2018. Jarno Kuusinen / AOP
 MV-lehti julkaisee myös totuudenmukaisia juttuja, ja se luokitellaan usein vastamediaksi. Lehti toimii kuitenkin yhtenä suomalaisten valeuutisia levittävien ryhmien tärkeimpänä lähteenä. Janitskin sai yhdessä  Johan Bäckmanin  ja MV-lehdessä toimineen naisen kanssa tuomiot Helsingin käräjäoikeudessa vuonna 2018 lehden levittämästä vihapuheesta.
 Kirjoittajat syyllistyivät oikeuden mukaan muun muassa kiihottamiseen kansanryhmää vastaan ja Ylen toimittajan vainoamiseen. Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Putkosen päätoimittajuus MV-lehdessä on merkittävää siksi, että hän jakaa omissa Facebook-profiileissaan ja alias-nimellään  Ivan Putkov  toistuvasti valheellisia uutisia – sekä suomalaisista että venäläisistä lähteistä. Putkonen  on asetettu Ukrainan pakotelistalle.
 Itä-Ukrainan Donetskissa ja Luhanskissa on toiminut omat separatistiliikkeet vuodesta 2014, jotka väittävät hallitustensa olevan demokraattisesti valittuja. EU ei ole tunnustanut alueiden itsenäisyyttä.
 Putkonen ei ole kuka tahansa aktivisti, vaan ammattiviestijä ja pitkän linjan vastamedia-aktiivi. Hän on muun muassa johtanut Donetskissa sijaitsevaa  DONi-nimistä propagandatoimistoa , jonka kautta hän julkaisi Itä-Ukrainan tilanteesta kertovaa disinformaatiota. Sitä ennen hän perusti Suomeen itseään laatumedian haastajaksi kuvanneen verkkomedia.org-sivuston.
 Putkonen vetää myös “uuden” MV-julkaisun ympärille keskittyvää  keskusteluryhmää Facebookissa.  Ryhmässä on 730 jäsentä, ja siinäkin jaetaan tuon tuosta disinformaatiota.
 Putkonen, Bäckman sekä  Jon Hellevig  ja  Jarmo Ekman  asetettiin Ukrainan pakotelistalle sen jälkeen, kun nelikko oli  esiintynyt Venäjän valtiollisissa medioissa  Suomen Itä-Ukrainan Donetskiin ja Luhanskiin lähettäminä kansainvälisinä vaalitarkkailijoina marraskuussa 2018, vaikka EU ja Suomi eivät tunnustaneet vaalien laillisuutta.
 “Kohudosenttina” tunnettu Bäckman  on venäläismedioissa yksi näkyvimpiä ja vaikutusvaltaisimpia suomalaisia. Bäckmanilla on oikeussosiologian dosentuuri Helsingin yliopistossa sekä kriminologian dosentuurit Turun ja Itä-Suomen yliopistoissa.
 Kärjekkäistä näkemyksistään tunnettu Johan Bäckman esiintyy usein venäläismediassa. Jarno Kuusinen / AOP
 Jarmo Ekman on muita mainittuja vaikuttajia nuorempi, 36-vuotias. Hän on 2 800 jäsenen vahvuisen  ME KANSA - Kansanliike  Facebook-ryhmän ylläpitäjä. Ekman on myös toiminut DONi News Agency -propagandatoimistossa ja ollut eduskuntavaaliehdokkaana vähän tunnetussa Kristallipuolueessa.
 Yle tavoitteli Johan Bäckmania, Janus Putkosta ja Jarmo Ekmania kommentteja varten, mutta he eivät vastanneet tämän jutun julkaisuun mennessä Ylen sähköpostitse esittämiin kysymyksiin.
 Kyberhyökkäys ja valeuutiset peräisin samasta osoitteesta
 Joskus harvoin disinformaatio ei jää pelkäksi suljetuissa ryhmissä tapahtuvaksi ajatuksenvaihdoksi.
 Torstaina 13. huhtikuuta 2019 Liettuassa alkoi huolellisesti valmisteltu disinformaatiokampanja, jossa liettuaksi ja englanniksi valmisteltu  video  ladattiin videotoistopalvelu YouTubeen. Video käsitteli Liettuan puolustusministeriä  Raminudas Karoblista  ja väitti, että tämä on syyllistynyt lahjontaan ja korruptioon.
 Samana päivänä useat Liettuan parlamentin jäsenet saivat sähköpostin, jossa väitettiin Karobliksen ottaneen vastaan 586 000 dollarin lahjuksen. Valeuutinen lähetettiin myös useille medioille, ja muun muassa paikallisen uutissivun "Kas vyksta Kaune" ja englanninkielisen "Baltic Timesin" sivut hakkeroitiin ja uutinen julkaistiin niillä osana disinformaatiokampanjaa.
 Uudemmat hyökkäykset vaikuttavat olevan yhden ja saman ryhmän käsialaa.  Liettuan varapuolustusministeri Edvinas Kerza
 Liettuassa poliitikkoihin liittyvät valeuutiset ovat olleet keväällä 2019 erityisen näkyviä. Maaliskuun alussa maassa järjestettiin paikallisvaalit ja 12. toukokuuta presidentinvaalit. Toukokuun lopussa ovat luvassa vielä EU-vaalit.
 Liettualaisviranomaisten selvityksen mukaan huhtikuun disinformaatiokampanja sai alkunsa Venäjältä.
 – Sen kaltaisia hyökkäyksiä on tehty ennenkin siinä mielessä, että informaatiovaikuttamiseen pyrkiviä viestejä levitettiin samalla, kun jokin instituutio joutui kyberhyökkäyksen kohteeksi, Liettuan varapuolustusministeri  Edvinas Kerza  kertoo.
 Ennen hyökkäykset vaikuttivat Kerzan mukaan vähemmän suunnitelluilta. Niissä levitetyt liettuankieliset käännökset olivat tökeröitä ja kuvat selvästi muokattuja.
 Nyt on toisin.
 – Uudemmat hyökkäykset vaikuttavat olevan yhden ja saman ryhmän käsialaa. Taustalla on selkeästi erikoistuneita ammattilaisia, kuten hakkereita, ammattikääntäjiä ja media-asiantuntijoita, Kerza kuvailee.
 Liettuan varapuolustusministerin Edvinas Kerzanin mukaan maahan kohdistuvat vaikutuskampanjat muuttavat koko ajan muotoaan.   Liettuan puolustusministeriö
 Liettuan väestöstä arviolta 5,8 prosenttia on  etnisiä venäläisiä,  joille venäjämieliset johtajat ja venäjänkieliset viestimet  kohdistavat omia disinformaatiokampanjoita.
 – Olemme valmiudessa kellon ympäri. Ainoa asia, johon voimme varautua on se, että nämä hyökkäykset muuttavat koko ajan muotoaan, Edvinas Kerza sanoo.
 Samalla tavalla kuin Suomessa ja Saksassa, valeuutisia levitetään Liettuassa pienissä ryhmissä, jotka ammentavat nationalismista ja maahanmuutto- ja EU-vastaisuudesta.
 Ryhmissä nimeltä Meidän Liettuamme puolesta ja  Parhaat propagandavirheet  keskustellaan rokotusvastaisuudesta, maastamuutosta, turvallisuudesta ja korruptiosta. Niissä leviävät samat valheet kuin muuallakin koskien Notre Damen paloa, keltaliivien mielenosoituksia ja Venezuelaa.
 Notren Damen palon aikana Facebook-ryhmissä levisi esimerkiksi video, jossa näkyi katedraalin toisessa tornissa kävelevä henkilö.  Videon jakoteksteissä annettiin ymmärtää,  että videon henkilö kuuluisi Ranskan keltaliivimielenosoittajiin. Todellisuudessa videolla näkynyt henkilö oli palokunnan jäsen.
 Huhtikuussa levisi erityisen paljon valeuutisia pariisilaisen Notre Dame -katedraalin palosta. Valeuutisissa väitettiin Ranskan keltaliivimielenosoittajien olleen palon takana, vaikka todellisuudessa palo sai tiettävästi alkunsa oikosulusta. YOAN VALAT / EPA
 Mitä tapahtuu, kun faktat ja totuus häivytetään?
 Disinformaatio ei ole Euroopassa suuren mittaluokan ongelma – vielä.
 Disinformaatiokampanjat ovat kuitenkin muuttuneet yhä  näkyvämmiksi ja hienostuneemmiksi.  Valeuutiset ja kohdennetut disinformaatiokampanjat ovat olleet esillä esimerkiksi Brexit-äänestyksessä ja  Ruotsin vuoden 2018 vaalien aikana.
 Venäjä ei ole enää pitkään aikaan ollut ainoa valtio, joka osaa hyödyntää disinformaatiota. Muun muassa Iran, Kiina, Venezuela ja Intia  ovat onnistuneet valjastamaan  netin vaikutuskanavat käyttöönsä.
 Valeuutiset puhuttavat ennen kaikkea siksi, että ne ravisuttavat länsimaisten demokratioiden peruspilareita, siis fakta- ja argumenttipohjaisia yhteiskuntia. Disinformaatio  ei ole sen tuottajiin rajoittuva ongelma , vaan se vaikuttaa sitä levittäviin alustoihin, siitä raportoiviin toimittajiin ja sitä kuluttaviin yleisöihin.
 Kun faktojen merkitys häviää, tulee demokratiakin tiensä päähän, uskoo saksalaisella Correctiv-faktantarkistussivustolla työskentelevä  Tania Röttger .
 – Ihmisten pitää voida saada oikeaksi todettua tietoa, jonka pohjalta he voivat sitten muodostaa poliittisen mielipiteensä. Faktantarkistustyö tähtää siihen, että tähän on aito mahdollisuus, Röttger kuvailee.
 Sosiaalisen median avoimien ja suljettujen ryhmien rinnalla esimerkiksi  bottitilien levittämät valeuutiset  ovat osa disinformaatiokampanjoiden toteutusta.
 Tania Röttger työskentelee saksalaisella Correctiv-faktantarkistussivustolla. Anna Saraste / Yle
 Uusimpina mukaan ovat tulleet niin kutsutut deep fake -videot.
 Facebookin saksalainen tiedottaja  Anne Laumen  kertoo Ylelle, että Facebook poistaa päivittäin jo miljoona valetiliä eri puolilla maailmaa.
 – Valeuutiset ovat huono asia ihmisille ja huono asia Facebookille. Meillä kaikilla on vastuumme kannettavana, kun halutaan estää valheellisen tiedon leviämistä, Laumen kommentoi.
 Facebook joutui erityisen paineen alle niin kutsutussa  Cambridge Analytica -skandaalissa , jonka takia yhtiö on alkanut vuodesta 2018 alkaen seurata aiempaa tarkemmin valheellisen tiedon leviämistä Facebookissa.
 Valeuutiset ovat huono asia ihmisille ja huono asia Facebookille.  Facebookin tiedottaja Anne Laumen
 Röttgerin mukaan parasta mitä jokainen voi tehdä on miettiä kahdesti, mitä netissä jakaa.
 – Kaikista jakamistaan jutuista pitää lukea enemmän kuin pelkän otsikon verran. Jos jokin uutinen tuntuu liian uskomattomalta ollakseen totta, se on hyvin todennäköisesti tekaistu, Röttger muistuttaa.
 "Korjattu klo 21:44: Jutusta poistettu virheellinen tieto, jonka mukaan Crowdtangle olisi avoimen lähdekoodin työkalu."
 "Tutkimusryhmän löydökset julkaistaan tällä viikolla yhteistyössä Politico-lehden, Correctiv.org-sivuston, The Insider -verkkosivun sekä proCausa-portaalin kanssa."
 Kirjoittajat:
 Roman Dobrokhotov  on Venäjällä toimivan faktantarkistussivuston The Insiderin perustaja ja päätoimittaja. Vuonna 2018 hän sai Eurooppa-neuvoston Democracy Innovation Award -palkinnon sivun julkaisemista tutkivista reportaaseista.
 Anne Sofie Hoffmann Schrøder  on tanskalainen vapaa toimittaja, joka työskentelee Tanskan yleisradioyhtiölle ja Deutsche Wellelle. Hän raportoi disinformaatiosta, eurooppalaisista aiheista ja Latinalaisesta Amerikasta.
 Anna Saraste  on Ylen Berliinin-toimittaja. Disinformaation lisäksi hän on erikoistunut seuraamaan Saksaa ja tiedustelulakeihin liittyviä aiheita.
 Tämä artikkeli on toteutettu Robert Bosch -säätiön ja n-ost-verkoston  Reporters in the field -apurahalla  sekä  Journalismfund.eu-tutkimusapurahalla.

Läntiset yhteiskunnat ovat mätiä ja Notre Damen polttivat keltaliivit – nämä ja muut valheet leviävät valeuutisista elävissä ryhmissä


Summary: Kaljuuntuminen harvoin on terveydelle vaarallista, mutta itsetunnolle se voi käydä.

Tästä on kyse Joka päivä päästä irtoaa luonnostaan noin 150 hiusta. Kaljuuntuminen alkaa yleensä hiusrajasta ja ohimoilta. Kaljuuntumista voi yrittää hidastaa lääkkeillä, mutta ne eivät aina auta.
 Hiustenlähtö eli kaljuuntuminen voi olla miehille vaikea paikka. Hiljalleen pakeneva hiusraja tai päälaelle muodostuva kalju voi tuntua ikävältä ja nakertaa miehistä itsetuntoa.
 Onneksi kaljuuntuminen on kuitenkin vain kosmeettinen vaiva, eikä se ole terveydelle vaarallista.
 – On olemassa joitakin sairauksia tai esimerkiksi kilpirauhasen häiriöitä, jotka aiheuttavat kaljuuntumista. Ne ovat kuitenkin hyvin harvinaisia. Yleisin syy kaljuuntumiseen on hormonaalinen ja siihen taas vaikuttaa geeniperimä, kertoo ihotautien ja allergologian erikoislääkäri  Susanna Majasuo .
 Ihmisellä on päässään keskimäärin 100 000–200 000 hiusta. Joka päivä päästä irtoaa noin 100–150 hiusta. Jos hiuksia lähtee kerralla runsaasti tätä enemmän, voidaan Majasuon mukaan puhua hiustenlähdöstä tai kaljuuntumisesta. Tällöin hiuksia saattaa lähteä isoina tuppoina.
 Toisilla hiukset taas eivät lähde tuppoina, vaan hiuksenkasvu yksinkertaisesta vain pikku hiljaa tyrehtyy. Silloin hiuksia irtoaa tavalliseen tahtiin, mutta uutta ei kuitenkaan kasva tilalle.
 Ensin nousee hiusraja
 Erikoislääkäri Susanna Majasuo kertoo, että tavallisimmin miehillä kaljuuntuminen alkaa hiusrajan nousemisella.
 – Hormonaalinen hiustenlähtö alkaa tyypillisesti hiusrajasta ja ohimoilta. Toinen paikka, mistä hiukset saattavat alkaa harventua on aivan päälaella, hiuspyörteen seudulla, Majasuo sanoo.
 Majasuon mukaan miehet ovat erilaisia ja suhtautuvat siksi myös kaljuuntumiseen eri tavalla. Jos oman suvun muutkin miehet ovat kaljuja tai alkaneet kaljuuntua, on mies yleensä jo tottunut ja valmistautunutkin siihen, että hiukset jossain vaiheessa harvenevat.
 Kohonnut hiusraja voi olla merkki alkavasta kaljuuntumisesta.  Ville Toijonen/Yle
 Erityisen ikävää kaljuuntuminen voi olla nuorille miehille.
 – Monet nuoret miehet kokevat hiusrajan nousemisen hyvinkin kiusallisena tai häiritsevänä siinä vaiheessa, kun alkavat etsiä elämänkumppania, kertoo ihotautien ja allergologian erikoislääkäri Susanna Majasuo.
 Jos kaljuuntuminen häiritsee, se kannattaa ottaa lääkärin kanssa puheeksi.
 – Ensin pitää selvittää, onko kyseessä hormonaalinen hiustenlähtö vai onko taustalla sairaus.
 Lääkkeiden vaikutuksissa on suuria eroja
 Jos syy on tavanomainen hormonaalinen hiustenlähtö, on hoitona apteekeista ilman reseptiä saatava minoksidiililiuos.
 – Liuos toimii tavallaan lannoitteena karvatupille. Se saa hiuksen kasvamaan paksumpana ja pidempään. Jos se ei auta, lääkehoito saattaa auttaa paremmin, kertoo ihotautien ja allergologian erikoislääkäri Susanna Majasuo.
 Varmaa lopputulosta lääkkeillä ei voi luvata, sillä niiden vaikutus kaljuuntumiseen vaihtelee suuresti. Parhaimmillaan paikallishoito tai tabletti voi saada hiuksia kasvamaan niin sanotuissa uinuvissa karvatupissa, joissa karvoitusta ei ole vähään aikaan ollut.
 – Usein lääkkeet kuitenkin vain pysäyttävät kaljuuntumisen eli hiustenlähtö ja oheneminen pysähtyy. Osalle ihmisistä lääkkeetkään eivät auta. Pitää vain kokeilla, mikä auttaa ja mikä ei, kertoo Majasuo.
 Äärimmäisenä keinona voidaan tehdä hiussiirto. Silloin takaraivosta otetaan tervettä ja kasvavaa hiustuppea ja siirretään alueille, joilla hius ei kasva.
 Kalju kaipaa hoitoa, kuten tavallinen iho
 Monet miehet ajavat päänsä kaljuksi omaksi huvikseen. Silloin ei tarvitse huolehtia tukan pesusta eikä kampaamisesta. Jos orastava kalju alkaa häiritä, osa miehistä ratkaisee asian ajamalla kaikki hiukset pois.
 Kalju on tavallista ihoa paksumpaa ja sitä voi hoitaa samalla tavalla kuin tavallista ihoa.
 – Jos kalju kuivuu, sitä kannattaa rasvata kosteusvoiteella. Jos se ei kuivu, ei se myöskään mitään erityistä rasvausta vaadi.
 Lopuksi ihotautien ja allergologian erikoislääkäri Susanna Majasuo muistuttaa alkavasta aurinkoisesta vuodenajastamme.
 – Kesällä kannattaa muistaa, että kalju on suoraan kohti aurinkoa. Siksi kalju tulee suojata auringon uv-säteilyltä joko hatulla tai aurinkorasvalla, opastaa Susanna Majasuo.
 Kaljun suojaaminen kesällä todellakin kannattaa, sillä auringonpaiste voi nostaa riskiä sairastua ihosyöpään.
 Todennäköisempää kuitenkin on, että suojaamaton kalju palaa. Kalju käyttäytyy Majasuon mukaan palaessaan ihan samalla lailla kuin muukin iho, eli se alkaa punoittaa, aristaa ja voi tulla kipeäksi.
 – Palaneelle iholle voi laittaa hoidoksi kylmää käärettä ja hydrokortisonivoidetta, neuvoo Majasuo.

"Avolava" on alle 30-vuotiaan miehen painajainen – ei hätää, sillä näin kaljuuntuvaa päätä voi hoitaa


Summary: Daruden ja Sebastian Rejmanin pelastuksena saattaa olla tylsä ensimmäinen semifinaali, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Ville Vedenpää Tel Avivista.

Darude feat. Sebastian Rejman: Look Away

Maanantaina Tel Avivissa käytiin Euroviisujen ensimmäisen semifinaalin kenraaliharjoitukset. Tiistain semifinaalissa esiintyvät 17 maan edustajat, joista kymmenen pääsee jatkoon.
 Daruden  ja  Sebastian Rejmanin   Look away  -kappaleen esitystä on muutettu siitä, minkälaisena se nähtiin Uuden Musiikin Kilpailussa. Suuri laatikkomainen rakenne, jonka sisällä Darude oli ja jonka päällä tanssija tanssi, on poissa.
 Darude esiintyy lavan sivulla omassa kopissaan ja tanssija on keskellä lavaa pienellä korokkeella. Sebastian Rejman liikkuu etuosassa catwalkilla ja eri puolilla lavaa. Taustalla nähdään biisin ilmastonmuutosteemaan liittyen muun muassa hajoavia jäälauttoja. Tanssija tavallaan tipahtaa veteen ja hänet nähdään veden alla taustascreenillä.
 Maanantain harjoitukset sujuivat hyvin Rejmanin laulua myöten. Visuaalisesti esitys näyttää isolla viisulavalla toimivalta.
 Suomi saa tiistaina kamppailla kunnolla pääsystä lauantain finaaliin. Maa on pudonnut  vedonlyöntitilastoissa  koko ajan ja on nyt aivan häntäpäässä kolmanneksi viimeisenä eli sijalla 39. Tel Avivissa on sanottu, että Daruden ja Sebastian Rejmanin kappale on jopa aliarvostettu.
 Suomen menestymismahdollisuuksia parantaa se, ettei ensimmäinen semifinaali ole niin kovatasoinen kuin toinen. Torstaina esiintyy suurin osa kisan ennakkosuosikeista.
 Sunnuntaina pidettiin Euroviisujen avajaiset, joka on suuri mediatapahtuma. Darude ja Sebastian Rejman antoivat oranssilla matolla haastatteluja kahden tunnin ajan, mikä kertoo kiinnostuksesta suomalaisesiintyjiä kohtaan. Kaksikkoa on haastateltu erityisesti brittiläisiin ja australialaisiin lehtiin. Darude on keikkaillut paljon juuri Australiassa, mikä selittää suurta kiinnostusta.
 Mikäli Suomi ei pääse lauantain finaaliin, voi ainakin sanoa, että suomalaiset ovat edustaneet viisuissa erittäin ammattimaisesti ja positiivisella energialla. Siitä voi olla ylpeä.

Toimittajalta: Suomelle tekee tiukkaa päästä Euroviisujen finaaliin – tippui vedonlyöntitilastoissa häntäpäähän


Summary: Ilkivalta-alttiin pikalukkokiinnityksen voi näppärästi varmistaa nippusiteellä.

Kouluilla on kevään tullen törmätty vaaralliseen ilkivaltaan koululaisten pyöriä kohtaan. Pyöristä saatetaan esimerkiksi irrottaa renkaiden kiinnitys tai tyhjentää pyöränkumeista ilmat.
 Yksi tällaisen ilkivallan kohteeksi joutunut on rovaniemeläisen  Elisa Uutelan  Ylikylän koulua käyvä poika.
 – Meidän pojalta oli tuossa alkuviikosta irrotettu rengas pyörästä koulupäivän aikana. Poika soitti, että "äiti pyörän rengas on irti, en voi pyöräillä". Mies sitten korjasi pyörää illalla ja totesi, että kyllä se oli aivan tahallaan irrotettu, eikä irronnut omia aikojaan, Uutela sanoo.
 Uutela ja Ylikylän koulun rehtori  Petri Mäkelä  muistuttavat, että pyörän renkaiden irrottamisella voi pahimmillaan olla todella vakavat seuraukset. Jos rengas irtoaa ajossa, pyörä voi pysähtyä äkillisesti etuhaarukan tökätessä ajorataan.
 Tangon yli pää edellä suistuminen voi johtaa erittäin vaaralliseen onnettomuuteen, varsinkin jos pyöräilijä ei käytä kypärää.
 Pekka Alamommo  Lapin poliisista kertoo, että toistaiseksi poliisin tietoon ei kuitenkaan ole tullut ilkivaltatapauksia, joissa pyörän renkaan kiinnitys olisi irrotettu. Sen sijaan pyörävarkauksia poliisille ilmoitetaan vuosittain Lapissa noin 500.
 Esimerkiksi Oulun poliisille vastaavista ilkivallanteoista tehtiin viime syksynä useita rikosilmoituksia. Oulun seudulla keppostelu johti  Kalevan mukaan  ainakin kahden ihmisen loukkaantumiseen. Viime kesänä  Iltalehti kertoi , että samanlainen ilmiö on ollut vitsauksena myös Helsingissä.
 Lapissa ilmiötä on havaittu muun muassa Kemissä Sauvosaaren koululla ja myös Rovaniemen kouluilla siihen on törmätty tämänkin kevään aikana.
 Varkaudesta tai ilkivallasta seuraa rikosilmoitus
 Sekä Rovaniemellä että Kemissä ja Torniossa pyöräilkivaltaa ja -varkauksia on pyritty ehkäisemään sillä, että oleskelu pyöräparkeissa on kielletty välituntien aikana.
 Kemin Syväkankaan ja Sauvosaaren koulujen rehtorit  Susanne Nyman  ja  Heli Veijola  kertovat, että välituntivalvojat pyrkivät mahdollisuuksien mukaan pitämään huolen siitä, ettei pyörien luona maleksita turhaa.
 Ilkivallan lisäksi ongelmana on pyöräkausina esiin pompahtava pyörien lukitsematta jättäminen ja siitä seuraava varastelu.
 Rehtori Petri Mäkelän pyörä joutui ilkivallan kohteeksi Rovaniemen keskustassa. Annu Passoja / Yle
 – Jos varkauksia ilmenee, kouluilla on mahdollisuus tarkistaa tilanne valvontakamerasta. Varkaus- ja ilkivaltatapauksissa suosittelemme heti tehtäväksi rikosilmoitusta, sanoo Tornion Putaan koulun rehtori  Tarja Forsström .
 Nyt olen kiinnittänyt pikalukot nippusiteillä. Se on helppo tarkistaa – jos nippuside on paikallaan, akseli on kiinni.  Petri Mäkelä
 Kemin kouluillakin linja on tiukka: ilkivalta tai varkaus, olipa kohteena pyörä tai muu toisen omaisuus, johtaa rikosilmoituksen tekemiseen ja siitä menee myös ilmoitus lastensuojeluun.
 – Näin suositellaan. Tiedämme, että poliisin aika on rajallinen tällaisia juttuja tutkimaan, mutta mielestäni on tärkeää että tällaisiin asioihin päästään kiinni mahdollisimman varhaisessa vaiheessa, perustelee Sauvosaaren koulun rehtori Heli Veijola.
 Polkupyörät alttiina ilkivallalle koulujen pihalla Polkupyöriin ja mopoihin kohdistuva ilkivalta on yleisintä kouluilla keväisin ja syksyisin. Koulujen mukaan pyöristä on esimerkiksi tyhjennetty kumeja ja irrotettu renkaiden kiinnityksiä. Esimerkiksi eturenkaan irtoaminen ajon aikana voi johtaa vaaralliseen onnettomuuteen.
 Nippuside pikalinkussa voi ehkäistä onnettomuuden
 Rovaniemen Ylikylän koulun rehtori Petri Mäkelä on joutunut renkaanirrotustempun kohteeksi kaupungilla. Hänen pyöränsä etuakselin kiinnitys oli löysätty Sampo-keskuksen pihalta. Hän on keksinyt vinkin, jolla onnettomuuksia ja ilkivaltaa voi ehkäistä.
 – Nyt olen kiinnittänyt pikalukot nippusiteillä. Se on helppo tarkistaa – jos nippuside on paikallaan, akseli on kiinni. Huollon ajaksi, kun rengas pitää käyttää pois, nippuside on helppo irrottaa, Mäkelä vinkkaa.
 Kaikissa pyörissä renkaiden kiinnitys ei ole pikalukitustyyppinen. Pikalukkoja tai -linkkuja käytetään ennen kaikkea maastopyörissä.
 Lue myös:
 Polkupyöräonnettomuus tuhosi Mari Hegvikin kasvot – kirurgi kokosi murskaantuneet luut kuin palapelin palat
 13-vuotiaan hampaat katkesivat, kun Jopo murtui alta – valmistaja teki neljä vuotta pyöriä, joiden runko voi hajota kesken ajon

Ilkivallantekijät käpälöivät koululaisten polkupyöriä vaarallisesti – Rovaniemellä rehtorinkin pyörästä löysättiin eturengas


Summary: Paikallisen muslimiasukkaan mukaan poliisi ja armeija ovat seuranneet vierestä, kun mellakoitsijat ovat hyökänneet moskeijoihin ja muslimien omistamiin kauppoihin.

Sri Lankan poliisi on käyttänyt kyynelkaasua hajoittaakseen väkijoukkoja, jotka ovat hyökänneet moskeijoihin ja muslimien omistamiin kauppoihin eri puolilla maata. Uutistoimisto AFP kertoi illalla, että 45-vuotias muslimimies surmattiin mellakoiden yhteydessä Puttalamin piirikunnassa maan luoteisprovinssissa.
 Saarivaltioon on määrätty öinen kuuden tunnin ulkonaliikkumiskielto. Lisäksi useisiin sosiaalisen median palveluihin pääsy on estetty sen jälkeen, kun muslimimiehen Facebook-päivytys johti mellakoihin eilen Chilawin kaupungissa maan länsirannikolla.
 Tilanne on kiristynyt Sri Lankassa viime kuun terrori-iskujen jälkeen, joissa kuoli lähes 260 ihmistä, kun ääri-islamistit iskivät kirkkoihin ja hotelleihin.
 "Poliisi kehottanut muslimeja pysymään sisällä"
 Sri Lankan luoteisprovinssissa muslimialueen asukas kuvaili uutistoimisto Reutersille, kuinka sadat mellakoitsijat polttivat moskeijoita ja hyökkäsivät muslimien omistamiin kauppoihin.
 – Poliisi ja armeija vain seuraavat sivusta mellakointia. Kun olemme yrittäneet poistua kotoamme, on poliisi sanonut, että meidän täytyy pysyä sisällä, kertoi asukas.
 Viranomaiset ovat estäneet väliaikaisesti pääsyn muun muassa Facebookiin ja WhatsUppiin. Toimiin ryhdyttiin, kun muslimimies julkaisi sunnuntaina Faceboo-päivityksen, joka koettiin uhkaavaksi. Sittemmin pidätetty 38-vuotias mies kirjoitti Facebookissa "älkää naurako enää, yhtenä päivänä tulette itkemään”.
 Sri Lankan johtava kännykkäoperaattori Dialog Axiata kertoi saaneensa ohjeet sulkea väliaikaisesti myös Instagram, Youtube, Viber, IMO ja Snapchat.

Facebook-päivitys laukaisi mellakoita Sri Lankassa – hallitus esti pääsyn someen ja määräsi ulkonaliikkumiskiellon


Summary: Minna Lindgren kuvaa kirjoissaan suomalaista vanhustenhuoltoa realistisesti, mutta huumorilla.

Kirjailija ja toimittaja  Minna Lindgren  tunnetaan erityisesti vanhusten palvelutalon elämästä kertovasta  Ehtoolehto -kirjasarjasta.
 Sarja on käännetty useille kielille: Etelä-Euroopassa kirjoja markkinoidaan huumorilla, Briteissä kevytdekkareina ja Ruotsissa hyvänmielen kirjallisuutena.
 Kansainvälisestä menestyksestä huolimatta Lindgren ei odota Pro Finlandia -mitalia tai muutakaan tunnustusta suomalaisuuden mainostamisesta maailmalla.
 Päinvastoin, hän joutuu aika usein pudottamaan innokkaimmat Suomi-fanit maan pinnalle.
 – Suomella on valtavan hyvä maine. Meistä tiedetään Perussa ja Intiassa asti Pisa-tulokset, pohjoismainen hyvinvointi ja se, että olemme maailman onnellisin kansa.
 Sitten tulee Lindgren, joka kirjoittaa suomalaisista vanhusten palvelutaloista realistisia kuvauksia.
 – He kysyvät kauhuissaan, että onhan tämä fiktiota, ettehän te voi kohdella vanhuksia näin? On pakko sanoa, että minulla ei ole mielikuvitusta, tunnusti Lindgren  Puoli seitsemän  -ohjelmassa.
 Kirjat ovat fiktiota, mutta pahimmat jutut ovat aina totta
 Minna Lindgrenin kirjailijanura sai alkusysäyksen kymmenen vuotta sitten, kun hän kirjoitti isänsä hoivakotikokemuksista ja kuolemasta  Bonnier-palkitun  lehtijutun.
 Sitä seurasi useita muita juttuja vanhustenhoidosta ja sen puutteista – siis kauan ennen viime talven kohua hoivakodeista.
 Työ kävi kuitenkin raskaaksi ja Lindgren vaihtoi journalismin fiktioon.
 – Romaani on vapauttava muoto, koska siinä ei tarvitse vaatia oikeita ihmisiä juttuihin kertomaan omista asioistaan. Silti kirjoissani rankimmat jutut ovat aina totta.
 Lindgrenin uusimmassa kirjassa  Kaukorakkaus  tällainen tosiasia on se, että päähenkilö saa porttikiellon hoivakotiin, jossa hänen dementoitunut vaimonsa asuu. Syynä on se, että hän käy siellä liian usein ja “häiritsee henkilökuntaa”.
 Tällaisia tapauksia Lindgren tietää oikeasta elämästä useita.
 Ehkä siksi kirjailija kokee, että vanhustenhoidon tilaa ei voi Suomessa enää vakavissaan katsoa. Aika on otollista satiirille.
 – Jos mietimme miltä tämä kaikki näyttää sellaisen ihmisen silmissä, joka on elänyt vaikka 95 vuotta, niin jo rupeaa olemaan vähän koomista. Minulle on hirveän tärkeää, että ne jotka tietävät millaista hoivakodeissa on, tulevat sanomaan, että kirjoissani on ihan sellaista kuin meillä.
 "Kuoleman jälkeistä aikaa ei ole"
 Minna Lindgren on on aina ollut viehtynyt vanhuksista. Hänen mielestään huoneeseen tulee aina väistämättä karismaa, kun sinne astuu yli 90-vuotias ihminen.
 – En ole koskaan tavannut aidosti vanhaa ihmistä, jolla ei olisi huumorintajua. Uteliaisuus ja huumorintaju ovat tutkimusten mukaan paras keino pitkään elämään.
 Lindgren ei ole koskaan tykännyt nuoruuden ihannoinnista ja nostalgiasta. Hänen mielestään on mielenkiintoisempaa katsoa eteenpäin: mitähän elämässä on edessä?
 Ja se on vanhuus – ja kuolema.
 Kumpikaan ei Lindgreniä pelota.
 – Miksi pitäisi pelätä kuolemaa? Usein ihmiset pelkäävät sairautta tai kipua, kuolintapaa, kun sanovat pelkäävänsä kuolemaa. On käsittämätöntä miten väistelemme sitä hirveän helpottavaa totuutta, että elämä on määrätyn pituinen. Olisi hirveän ahdistavaa elää ikuista elämää.
 Lindgren on varma, että kuoleman jälkeistä aikaa ei ole ja se on hänelle lohdullinen ajatus.
 – En tiedä onko korrektia sanoa, mutta kyllähän se on uskontojen tapa pitää ihmiset herran pelossa ja nuhteessa. Varo vaan, kaikki tulee eteen kun kuolet, sieltä se tuomiopäivä tulee.
 Suomessa nekrologi on kuin CV
 Kuolemaa Lindgren ajattelee muun muassa lukemalla lehdistä kuolinilmoituksia ja nekrologeja eli muistokirjoituksia. Suomessa nekrologit kertovat hänen mielestään karua kieltä arvomaailmastamme.
 – Vaikka ihminen olisi elänyt 97-vuotiaaksi ja ehtinyt olla eläkkeellä yli 30 vuotta, nekrologissa kerrotaan vain hänen työurastaan. Loppuajasta sanotaan vain, että “eläkkeellä hän vietti aikaansa vaimonsa Pirkon kanssa kesämökillä puuhastellen”.
 Lindgren on havainnut, että Ruotsissa on toisin. Muistokirjoituksissa kerrotaan ensin, ketkä kaikki rakasta vainajaa jäävät kaipaamaan ja millainen ihminen hän oli.
 Vasta lopuksi ehkä mainitaan, että “ai niin, hän oli ammatiltaan opettaja”.
 Katso Minna Lindgrenin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Kirjailija tahraa maailmalla Suomi-kuvaa: “He kysyvät kauhuissaan, että onhan tämä fiktiota, ettehän te voi kohdella vanhuksia näin?”


Summary: Syy oli studion automaatiojärjestelmässä.

Ylen TV1:n pääuutislähetyksessä kello 20.30 oli suuria teknisiä ongelmia maanantai-iltana.
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan studio- ja kuvatuotannon päällikkö  Mika Lavonen  kertoo syyn olleen automaatiojärjestelmässä, joka meni rikki heti uutislähetyksen alussa.
 Uutistuottaja  Jussi-Pekka Rantanen  kertoo, että tällaiset ongelmat ovat erittäin harvinaisia.
 – Tilanne tuli tekijöille täysin yllättäen niin ohjaamossa kuin studion puolella. Varajärjestelmätkään eivät toimineet, joten paljoa ei ollut tehtävissä.
 Vaikka kyse oli puhtaasti teknisestä ongelmasta, Rantanen pahoittelee tilannetta katsojille.
 – Onneksi kuvayhteys Lontooseen toimi, ja meteorologin kartatkin saatiin lopussa kuviin.
 "Ensimmäinen kerta 30-vuotisen urani aikana"
 Poikkeuksellisesta tilanteesta huolimatta uutisankkurina toiminut  Marjukka Havumäki  selvisi tiukasta tilanteesta kylmän viileästi.
 – Kyseessä oli klassinen juontajan painajainen ja ensimmäinen kerta 30-vuotisen urani aikana, kun vastaavaa tapahtuu.
 Havumäki myöntää kokemuksen ja maltin olevan tärkeitä asioita vaikeissa tilanteissa.
 Hän myös kertoi liikuttuneensa siitä, kuinka paljon tsemppiviestejä hän lähetyksen jälkeen sai sosiaalisessa mediassa.
 – En ole koskaan saanut näin paljon kannustavaa palautetta ja se tekee minut kovin kiitolliseksi.
 Loppuun hän vielä sanoo, että tärkeintä on positiivisuus.
 – Huomenna on uusi päivä ja uudet uutiset.

Tekniset ongelmat piinasivat Ylen pääuutislähetystä TV1:ssä – Havumäki liikuttui kannustavan palautteen määrästä


Summary: Suomalaiset ovat huolissaan asuntolainoista, pikavipeistä ja valtion velasta, mutta opintovelka on "sijoitus tulevaisuuteen".

Suomalaiset ovat huolissaan asuntolainoista, joustoluotoista ja valtion velasta, mutta on eräs laina, jonka määrä kasvaa huomattavasti nopeammin.
 Suomalaisten opintolainat ovat vuosikymmenen kuluessa reilusti yli kaksinkertaistuneet.
 Punainen viiva alla olevassa kaaviossa nousee yhä jyrkemmässä kulmassa – kaikki merkit viittaavat siihen, ettei velkaantuminen ole taittumassa.
 Suomalaisten opintolainojen kokonaismäärä vuodesta 2010 vuoteen 2019 Yle Uutisgrafiikka
 Kelan mukaan viime vuoden lopulla opintovelallisia oli yli neljäsataa tuhatta, ja heillä oli lainaa keskimäärin 7 800 euroa – summa kasvoi viidenneksen edellisvuodesta.
 Yli 20 000 euron opintolainat olivat viidessä vuodessa  yli nelinkertaistuneet .
 Opintolainan suhteen kaikki käyrät osoittavat ylöspäin. Tulisiko tilanteesta olla huolissaan?
 Pirita Ojala säästää kesätyörahoista talven varalle. Lainaakin tarvitaan. Yle
 "Onhan se aikamoinen taakka" – Kyllä valtio siihen painostaa, että opiskelijoiden on hyvä velkaantua. Onhan se aikamoinen taakka, kun valmistuu ja on monen tuhannen euron velka heti hartioilla. Mutta kyllä sitä jotenkin pärjää. – Lainaa on jo kymppitonni. Kesällä olen ollut Norjassa töissä ja siitä on jäänyt sukan varteen. Pirita Ojala, Helsingin yliopisto
 Suomen Ylioppilaskuntien liiton puheenjohtaja  Sanni Lehtinen  päivystää maanantaiaamuna opiskelijajärjestöjen kojulla Säätytalon ulkopuolella Helsingissä. Talon sisällä pääministerikandidaatti  Antti Rinne  (sd.) johtaa hallitusneuvotteluja, joissa päätetään seuraavien vuosien suunta.
 Juha Sipilän  hallitus leikkasi korkeakouluopiskelijoiden opintotukia ja panosti opintovelkaan. Lehtinen toivoo suunnan kääntyvän.
 – On huolestuttava suunta, että opiskelijat joutuvat velkaantumaan elääkseen. Opiskelijat siirrettiin yleisen asumistuen piiriin, mutta opintoraha on vain 250 euroa, eikä se riitä elämiseen missään päin Suomea.
 Se, että opiskelu on juhlapuheissa "investointi tulevaisuuteen", ei Lehtisen mukaan ole riittävä syy velkaannuttaa opiskelijoita.
 – Yhteiskunnankin pitäisi investoida tulevaisuuteen ja taata opiskelijoille elintaso, jolla täyspäiväinen opiskelu olisi mahdollista.
 Neljä vuotta sitten opiskelijat saivat hallitukselta kylmää kyytiä, tällä kertaa Lehtinen on kuunnellut vaalilupauksia tarkasti. Hän sanoo olevansa optimisti.
 Lyhyellä aikavälillä opiskelijat tavoittelevat sadan euron korotusta opintorahaan – pidemmällä tähtäimellä paikkaa sosiaaliturvan kokonaisuudistuksessa.
 – Se tarkoittaisi, että opiskelijoiden minimitoimeentulo nousisi samalle tasolle kuin muillakin. Tällä hetkellä se on noin puolet muista minimietuuksista.
 Yle
 Tulevaisuus on epävarma opiskelijallekin – Opintovelka ei ole paras tapa rahoittaa opiskeluajan elämistä. Olisi parempi, että muut tukimuodot olisivat riittäviä – sillä tulevaisuus on opiskelijoillakin aina epävarma. – En ole ottanut lainaa, olen tehnyt välillä töitä. Krista Tuomi, Helsingin yliopisto
 Mainettaan parempi
 – Opintotukijärjestelmä on tänään hyvin lainapainotteinen. Sanoisin kuitenkin, että se on mainettaan huomattavasti parempi, Kelan vastaava suunnittelija  Ilpo Lahtinen  sanoo.
 Vuosikymmenten ajan opintotukea pohtinut Lahtinen ynnää korkeakouluopiskelijan tukia. Opintoraha on noin 250 euroa. Sen päälle yksinasuva vuokralainen saa yleistä asumistukea noin 300 euroa kuukaudessa.
 Näiden lisäksi opintolainaa voi nostaa 650 euroa kuukaudessa.
 Lahtinen muistuttaa, että tuon lainan korko lasketaan prosentin kymmenyksissä.
 – Lisäksi, jos opiskelija suorittaa korkeakoulututkintonsa määräajassa, lainasta voi saada jopa kolmasosan valmistumispalkkiona.
 Periaatteessa tämä laina kannattaa siis ottaa, vaikka jättäisi ne patjan alle tai tilille makaamaan. Uutiset kertovat opiskelijoista, jotka nostavat  lainarahaa sijoittamista varten .
 Jyväskylän yliopiston professori  Roope Uusitalo  uhkasi taannoin  reputtaa kaupan alan opiskelijat , jotka jättävät tämän mahdollisuuden hyödyntämättä.
 Yle
 Kätevä tapa sijoittaa – Olen ottanut täyden lainan kaksi kertaa, enkä koe, että se olisi liian paljon. Olen käynyt samalla töissä ja laittanut lainaa myös rahastoon. Se on itse asiassa aika kätevä tapa sijoittaa. – Fakta kuitenkin on, että aika harvalle se on mahdollista. Jos laina menee kulutukseen, se on ihan syömävelkaa. Ari Kaukiainen, Helsingin yliopisto
 Opintolainan sijoittaminen ei liene täysin marginaalinen ilmiö – törmäsimmehän mekin opiskelijaan, joka on sijoittanut osan opintolainastaan.
 Joskus nousu kääntyy
 Kelan Lahtinen ymmärtää opintorahan tasoon pettyneitä opiskelijoita.
 – Oma näkemykseni ja Kelan näkemys on, että hyvään sosiaalipolitiikkaan kuuluu etuuksien määrien ja tulorajojen vuosittaiset indeksitarkistukset.
 Lahtinen toteaa myös, että velkavetoiseen järjestelmään on kätketty kriisin siemenet.
 – Tällaiset velkamäärät tulevat tuottamaan tuskaa, kun korkotaso lähtee kasvuun ja työllisyystilanne alkaa jonain vuonna heikkenemään.
 Opintotukijärjestelmän kokonaisuus – velka tueksi lukien – on kuitenkin Lahtisen mukaan tänään varsin hyvä.
 – Koskaan opintotukijärjestelmän historiassa opintotuen ostovoima ei ole ollut tällä tasolla, hän sanoo.
 Se on paljon sanottu, sillä Suomen opintotukijärjestelmä täyttää tänä vuonna 50 vuotta. Viime vuodet käynnissä on ollut paluu juurille.
 Hyvää syntymäpäivää, opintotuki!
 Jos opiskelit 1970- tai 1980-luvulla, opiskelijoiden lainanpelko saattoi tuntua oudolta. Historiallisesti tarkasteltuna velkavetoisessa opiskelussa ei nimittäin ole mitään erikoista.
 Kuten alla oleva kaavio kertoo, puoli vuosisataa sitten opintotuki ei ollut mitään muuta kuin velkaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Opintotukijärjestelmän ensimmäiset vuosikymmenet opiskeltiin velaksi. Asumistuesta oli jo paljon iloa, mutta opintorahan osuus oli nykyrahassa vain muutamia kymppejä.
 Sitten tuli 1990-luku ja lama.
 Esko Ahon perintö
 Ankara lama leikkasi opiskelijoiden velanottohalut. Toisaalta keskustalainen pääministeri Esko Aho päätti hallituksineen yli kaksinkertaistaa opintotuet.
 Tämä näkyy selvänä hyppäyksenä yllä olevassa kaaviossa.
 Päätöksen ansiosta moni 90-luvun opiskelija onnistui sinnittelemään opintotuilla ja kesätyösäästöillä. Noiden aikojen jälkeen opintorahaan ei kuitenkaan ole tehty merkittäviä korotuksia ja sen ostovoima rapautui.
 Velkaa opiskelijat eivät kuitenkaan halunneet vaikka vuosituhat vaihtui. Vuonna 2010 opintuen saajista vain alle kolmannes nosti opintolainaa.
 Siitä alkoi tämän artikkelin alussa kuvattu opintolainan suosion kasvu. Tänään kaksi kolmasosaa opintotuen saajista nostaa lainaa.
 Vauhtia kehitykselle antoi alhainen korkotaso sekä opintorahan leikkaukset.

Opintotuki on tänään suurimmaksi osaksi velkaa – ja sitä otetaan ennätystahtia


Summary: Trump kertoi suunnittelevansa uusia 15 miljardin dollarin tukiaisia viljelijöille, jotka ovat joutuneet taloudelliseen ahdinkoon Kiinan ja Yhdysvaltojen kauppakiistan vuoksi.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoo tapaavansa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  ja Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  ensi kuussa G20-kokouksessa Japanissa.
 Trump kertoi asiasta toimittajille Valkoisessa talossa, jossa hänen vieraanaan oli Unkarin kiistelty oikeistopääministeri  Viktor Orbán .
 Siitä huolimatta, että Kiina ilmoitti tänään vastatulleista amerikkalaistuotteille, suhtautui Trump positiivisesti presidentti Xin tapaamiseen kesäkuussa. Trump kertoi odottavansa tapaamisesta ”antoisaa”.
 Toisaalta Trump myös vilautti mahdollisuutta, että Yhdysvallat saattaa vastata jollakin tavoin Kiinan tänään ilmoittamiin tullikorotuksiin täsmentämättä, mitä nämä toimet voisivat olla.
 Uudet tukiaiset maatalouteen suunnitteilla
 Trump arvosteli jälleen kovin sanoin Kiinaa siitä, ettei maa ollut pitänyt kiinni kauppaneuvotteluissa aiemmin tekemistään sitoumuksista. Presidentin mukaan maiden välisten neuvotteluissa oli saatu sopu ”95-prosenttisesti”, ennen kuin Kiina käänsi kelkkansa.
 Presidentti arvioi, että Kiinan vastatoimet kauppakiistassa kohdistuvat amerikkalaisviljelijöihin. Hän kertoi hallintonsa suunnittelevan uusia 15 miljardin dollarin tukiaisia viljelijöille, jotka ovat joutuneet taloudelliseen ahdinkoon pitkittyneen kauppakiistan vuoksi.
 Kyseessä olisi toinen tukiaiskierros maatalouteen – viime kesänä Trumpin hallinto ilmoitti 12 miljardin dollarin tuesta viljelijöille.
 Orbánille kehuja
 Vieraanaan Valkoisessa talossa ollutta Unkarin pääministeriä Viktor Orbánia Trump kehui ”kovaksi ja kunnioitetuksi”.
 Maahanmuuttovastaisuudestaan tunnettu Orbán on Trumpin mukaan toiminut oikein siirtolaisuuskysymyksissä ja ”pitänyt maansa turvassa”.
 Trumpin kehut Orbánille olivat odottetuja, sillä kuten Trumpia myös Unkarin pääministeriä on syytetty vihanlietsonnasta turvapaikanhakijoita kohtaan sekä hyökkäyksistä mediaa ja oikeuslaitosta vastaan.
 Aiheesta lisää:
 Kiina aloitti vastatoimet kauppakiistassa: 60 miljardin dollarin edestä tuontitulleja amerikkalaistuotteille

Trump ylisti Unkarin pääministeriä ja povasi ”antoisia” keskusteluja Kiinan presidentin kanssa


Summary: Ylen toimittaja Annastiina Heikkilä juontaa kymmenillä eurooppalaiskanavilla näkyvän tentin someosuuden.

Kuusi eurooppalaista huippupoliitikkoa eli Euroopan parlamentin poliittisten puolueiden kärkiehdokkaat ottavat tänä iltana yhteen vaaliväittelyssä. Vaalitentti näytetään kymmenillä eurooppalaiskanavilla ympäri Eurooppaa.
 Yle näyttää vaaliväittelyn suorana TV1:ssä ja  Yle Areenassa . Lähetys alkaa klo 21.30 asiantuntijaraadin pohjustuksella. Varsinainen tentti alkaa klo 22
 Tentin juontavat ranskalainen  Emilie Tran Nguyen  ja saksalainen  Markus Preiss . Tentin someosuudesta vastaa suomalainen Ylen toimittaja  Annastiina Heikkilä .
 Luvassa on keskustelua ainakin työttömyydesta, maahanmuutosta, turvallisuudesta, populismista, ilmastonmuutoksesta, ylikansallisista teknologiayrityksistä ja kansainvälisestä kaupasta.
 Kärkiehdokkaat ovat poliitikkoja, jotka Europarlamentin puolueryhmien kattopuolueet ovat valinneet omiksi ehdokkaikseen komission puheenjohtajiksi.  Lue täältä lisää  komission puheenjohtajan valinnasta.
 Nico Cué, Ska Keller, Jan Zahradil, Margrethe Vestager, Manfred Weber ja Frans Timmermans Yle Uutisgrafiikka / EAP / EBU / european-left.org / manfredweber.eu
 Illan tentissä väittelevät Euroopan vasemmiston  Nico Cué  (Belgia), vihreiden  Ska Keller  (Saksa), Euroopan konservatiivien ja reformistien (ACRE)  Jan Zahradil  (Tšekki), liberaalien (ALDE)  Margrethe Vestager  (Tanska), keskustaoikeiston (EPP)  Manfred Weber  (Saksa) ja sosiaalidemokraattien (PES)  Frans Timmermans  (Alankomaat).
 Lue täältä tarkemmat kuvaukset  kärkiehdokkaista.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Millainen meppi on hyvä meppi? EU-parlamentaarikot vastaavat Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 Asiantuntija kommentoi väittelyä suorana
 Ehdokkaiden keskustelua ja suoriutumista kommentoi suorana tässä jutussa poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 Kärkiehdokasväittely järjestetään Brysselissä parlamentin täysistuntosalissa. Vaaliväittely pyörähtää käyntiin klo 22.00.
 Ylen suora lähetys alkaa jo kello 21.30. Vaaliväittelyn pohjustaa Ylen EU-erikoistoimittaja  Susanna Turunen  yhdessä Aleksanteri-instituutin Itä-Euroopan tutkijan  Katalin Miklóssyn , Eurooppa-tutkimuksen keskuksen tutkijan  Timo Miettisen ,Eurooppanuorten varapuheenjohtajan  Gurmann Sainin  sekä retoriikan asiantuntijan  Antti Mustakallion  kanssa.
 Väittelyn jälkeen klo 23.30 Turusen johtama studioraati analysoi vielä illan annin.
 Englanniksi ja ranskaksi käytävä vaaliväittely simultaanitulkataan suomeksi ja ruotsiksi ja lähetetään seuraavana päivänä uusintana suomeksi tekstitettynä.
 Liveanalyysiä väittelystä voit seurata alla.

Joku heistä saattaa olla EU-komission seuraava puheenjohtaja – Seuraa kärkiehdokkaiden vaalitenttiä ja liveanalyysiä suorana klo 21.30 alkaen


Summary: Porin keskustassa palaa Keskuskartanon katolla.

Porin Keskusaukion laidalla sijaitsevassa Keskuskartanossa on tulipalo. Paikalla on useita palokunnan yksiköitä ja rakennuksesta nousee runsaasti savua.
 Täydennämme uutista.

Porin keskustassa palaa suuri kerrostalo


Summary: Huutokauppa Sotheby's myi ranskalaisen impressionistin Heinäsuovat-sarjaan kuuluvan teoksen ennätykselliseen 110 miljoonan dollarin hintaan New Yorkissa tiistai-iltana.

Länsimaiset taidesuuntaukset ennen 1900-lukua

Ranskalaisen taidemaalari  Claude Monet'n  maalaus on myyty New Yorkissa huutokaupassa yli 110 miljoonalla dollarilla eli lähes 100 miljoonalla eurolla. Kyse on ensimmäisestä Monet'n teoksesta, josta on maksettu yli 100 miljoonaa dollaria.
 Ensimmäisen kerran teos huutokaupattiin vuonna 1986. Omistaja maksoi silloin siitä teoksesta 2,5 miljoonaa dollaria. Omistajan henkilöllisyyttä ei ole paljastettu.
 Maalaus kuuluu Monet'n  Heinäsuovat -sarjaan, jossa on toistakymmentä teosta. Monet maalasi ne talvella 1890-1891 kotonaan Givernyssä Ranskassa. Sarjan maalaukset sijoittuvat samaan maisemaan eri vuorokauden- ja vuodenaikoina.
 New Yorkissa myydyn teoksen Monet maalasi vuonna 1890.
 Heinäsuovat-sarjaan kuuluva toinen maalaus myytiin marraskuussa 2016 Christie's -huutokauppakamarin järjestämässä huutokaupassa noin 73 miljoonalla eurolla.
 Samaan sarjaan kuuluva teos myös Suomessa
 Samaan  Heinäsuovat -sarjaan kuuluva Monet'n maalaus on myös  Serlachius-museoiden kokoelmassa  Mantässä. Onko siis Mäntässäkin nyt esillä sadan miljooonan arvoinen taulu?
 Serlachius-museoiden johtaja  Pauli Sivonen  sanoo, että taiteen hinta määräytyy sillä hetkellä, kun joku haluaa taideteoksen ostaa.
 – Voisihan se saada saman hinnan, mutta maalauksemme ei ole myynnissä eikä sitä koskaan myyntiin laiteta, Sivonen sanoo.
 Sivosen mukaan on suomalaisten etu, että Monet'n teos on ja pysyy Suomessa kaikkien nähtävissä eikä ole esimerkiksi piilotettuna johonkin yksityiseen kokoelmaan. Mäntän  Heinäsuova  on esillä museossa paraikaakin.
 New Yorkissa kaupatun teoksen huutajaa Sotheby's ei ole paljastanut.
 Muita Heinäsuovat-sarjaan kuuluvia teoksia on esillä muun muassa Metropolitanin museossa New Yorkissa ja D'Orseyn museossa Pariisissa.

Monet'n maalaus myytiin huutokaupassa ennätyshintaan – Mäntässä on samaan sarjaan kuuluva teos, jota "ei myydä koskaan"


Summary: 16-vuotias malesialaistyttö oli kärsinyt masennuksesta.

Masennuksesta kärsineen 16-vuotiaan malesialaistytön epäillään tehneen itsemurhan sosiaalisen median yllyttämänä. Tyttö julkaisi Instagramissa maanantaina viestin, jossa hän pyysi apua tärkeän päätöksen tekemisessä.
 – Todella tärkeää. Auttakaa minua valitsemaan D/L, tyttö kirjoitti.
 D on tulkittavissa kuolemaksi ja L elämäksi. Malesian poliisin mukaan päivitystä seuranneessa äänestyksestä 69 prosenttia seuraajista kannatti D-vaihtoehtoa ja 31 prosenttia L-vaihtoehtoa.
 Äänestyksen jälkeen tyttö teki itsemurhan. Malesian poliisi tutkii tapausta.
 Instagramin Aasian ja Tyynenmeren alueen viestintäpäällikön  Wong Ching Yeen  mukaan äänestyksen lopullinen tulos näyttää olleen 88-prosenttisesti L-vaihtoehdon puolella. Moni äänistä on kuitenkin saatettu antaa vasta itsemurhauutisen julkaisemisen jälkeen.
 Malesian nuorisoasioista vastaava ministeri  Syed Saddiq Syed Abdul Rahman  vaatii tapahtuneen perinpohjaista tutkimista.
 Kansanedustaja  Ramkarpal Singhin  mukaan kuoleman puolesta äänestäneitä voidaan syyttää avustamisesta alaikäisen itsemurhassa. Enimmäisrangaistus kyseisestä rikoksesta on Malesiassa kuolemantuomio.

Instagram-äänestyksen epäillään johtaneen teinitytön itsemurhaan Malesiassa – 69 prosenttia seuraajista suositteli kuolemaa


Summary: Voimalan rakennustyöt aloitettiin huhti-toukokuun vaihteessa.

Meyer Turun telakalle valmistuu kesällä oma aurinkovoimala.
 Aurinkovoimalan toimittaa telakalle Turku Energia ja Finnwind Oy ja se rakennetaan telakan uuden levyvaraston katolle. Uusi halli on osa telakan 200 miljoonan euron investointiohjelmaa.
 Paneeleja tulee yhteensä lähes 1 600. Se tulee tuottamaan Turku Energian mukaan vuodessa yhteensä noin 483 megawattituntia sähköä. Määrä vastaa lähes 200 kerrostaloasunnon vuotuista sähköntarvetta.
 – Olemme jo useamman vuoden ajan määrätietoisesti pyrkineet vähentämään hiilijalanjälkeämme. Siirryimme vuonna 2017 kokonaan hiilineutraaliin sähköön ja nyt rakennettava aurinkovoimala vie meitä eteenpäin samalla polulla, Meyer Turun varatoimitusjohtaja  Tapani Pulli  sanoo tiedotteessa.
 Aurinkovoimala on Turku Energian omistuksessa ja sen tuottama sähkö käytetään Meyer Turku Oy:n telakalla.
 Lue lisää:
 Uusi asemakaava mahdollistaisi Turun telakan lisäinvestointeja ja uutta pysyvää rakentamista
 Meyer Turun telakan liikevaihto kasvoi entisestään – liikevaihto hätistelee jo miljardia euroa

Meyer Turun telakalle rakentuu aurinkovoimala – paneeleita tulee uuden hallin katolle lähes 1 600 kappaletta


Summary: Käyttörajoituksia asetettiin vuoden 2017 joulukuussa sattuneen öljyvahingon takia Harjavallan, Nakkilan, Ulvilan ja Porin alueella.

Kokemäenjoen vettä voi viimein käyttää normaalisti kasteluvetenä, peseytymiseen ja uimiseen. Käyttörajoitukset asetettiin joulukuussa 2017 Harjavallassa sattuneen öljyvuodon jälkeen.
 Porin seudun terveydenhuoltoviranomaisten mukaan öljyvahingosta ja sen jälkitorjunnasta ei enää aiheudu ongelmia veden käyttäjille.
 Öljyvahinko sattui Harjavallassa ennen joulua 2017, kun Pori Energian lämpölaitokselta pääsi kevyttä polttoöljyä Harjavallan kaupungin hulevesiviemäriverkkoon. Suurin osa öljystä päätyi viemäriverkostoa pitkin noin kilometrin päähän Kokemäenjokeen.
 Laajat puhdistustyöt
 Päästö tahri pahasti Kokemäenjoen rantoja Harjavallassa ja joen alajuoksulla. Onnettomuuden takia jouduttiin tekemään laajoja rantojen puhdistustöitä. Jokiveden käytölle asetettiin  rajoituksia  myös Nakkilan, Ulvilan ja Porin alueella.
 Pori Energia  on ottanut  tapahtumista vastuun ja osallistunut kulujen maksamiseen. Öljyvahingon aiheuttamasta  tahrautumisesta valitti  noin 350 kiinteistönomistajaa. Tapaus on  syyteharkinnassa .
 Uutista voi kommentoida 15.5. klo 22 saakka.

Kokemäenjoen käyttörajoitukset viimein poistettu öljyvahingon jäljiltä


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan rattijuoppo saa lievimmän rangaistuksen Itä- ja Pohjois-Suomessa

Aiemmin tuomioistuimille kuulunut ajokieltojen määrääminen siirtyy kesäkuun alusta kokonaan poliisille. Kortti voidaan ottaa hyllylle niin rattijuopumuksesta kuin muistakin liikennerikoksista.
 Helsingin yliopiston tuoreen tutkimuksen mukaan rattijuopumuksesta määrätään tuomioistuimissa tyypillisesti noin 50 päiväsakkoa. Rattijuopumuksesta kortti on otettu hyllylle keskimäärin puoleksi vuodeksi ja törkeissä tapauksissa ajokiellon mediaanipituus on ollut noin 9,5 kuukautta.
 Toistuva syyllistyminen rikoksiin pidentää ajokieltoja ja lisää vankeusrangaistuksen määräämisen todennäköisyyttä. Vankeusrangaistuksen saaneiden osuus tutkituista tuomioista oli kahdeksan prosenttia.
 Helsingin yliopisto kävi tutkimuksessa läpi vajaat 3 700 oikeuden ratkaisua poliisin ajokielto-ohjeita ja sakkokäsikirjaa varten. Tutkitut tuomiot on annettu vuonna 2017.
 Jokainen promillen kymmenyksen lisäys veren alkoholipitoisuudessa näyttää lisäävän tutkimuksen perusteella päiväsakon määrää neljällä päiväsakolla. Toni Pitkänen / Yle
 Maakuntien palvelukeskuksissa pääsee vähemmällä
 Alkoholirattijuopumuksesta alhaisimpia päiväsakkoja määrätään tutkimuksen mukaan Lapin ja Itä-Suomen käräjäoikeuksissa. Siellä saman promillemäärän puhaltamalla pääsee keskimäärin noin kuusi päiväsakkoa vähemmällä kuin muualla maassa. Länsi-Suomessa tuomitaan keskimäärin kolme päiväsakkoa vähemmän kuin Etelä-Suomessa.
 Tutkimuksessa todetaan, että rangaistuskäytäntö on kevyempi taajaan asutuissa kunnissa, niin sanotuissa maakuntien palvelukeskuksissa, joissa käydään asioimassa ympäröivältä maaseudulta.
 Jokainen promillen kymmenyksen lisäys veren alkoholipitoisuudessa näyttää lisäävän tutkimuksen perusteella päiväsakon määrää neljällä päiväsakolla.
 Yhden päiväsakon määrä lasketaan henkilön tuloista, ja se on vähintään kuusi euroa. Jos henkilöllä on tuloja, päiväsakon rahamäärä lasketaan vähentämällä nettokuukausituloista 255 euroa ja jakamalla jäljelle jäänyt nettokuukausitulo luvulla 60.
 Esimerkiksi 2 500 euron nettotuloilla yhden päiväsakon hinta on noin 37 euroa, jolloin rattijuopumuksesta napsahtaa tutkimuksen perusteella noin 1 850 euroa.
 Rattijuopumuksen raja on 0,5 promillea ja törkeän rattijuopumuksen raja 1,2 promillea.

Ajokieltojen määrääminen siirtyy jatkossa poliisille – rattijuopolle määrätään tyypillisesti 50 päiväsakkoa ja kuusi kuukautta ajokieltoa


Summary: ABBA-museossa langan päähän voi saada Fridan, mutta Helsingin syksyllä avautuva musiikkimuseo kehuu valjastavansa nykyteknologian elämysten tueksi.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

TUKHOLMA  Sininen, vanha raitiovaunu kolistelee Djurgårdenilla Gröna Lundin huvipuiston ohi. Se sivuuttaa Pop-talon nimeä kantavan rakennuksen, jossa toimii yksi Tukholman suosituista nähtävyyksistä, ABBA-museo.  Agnethan ,  Björnin ,  Bennyn  ja  Fridan  (Anni-Frid) kulttuurinen perintö on pantu esille talon kellarikerrokseen.
 Museon luova johtaja  Ingmarie Halling  kertoo, että ABBA-museo on yksi Tukholman suosituimmista nähtävyyksistä. Väitettä on vaikea tarkistaa, sillä museo ei julkista vuosittaisia kävijämääriä. Museosta kerrotaan, että siellä on käynyt 1,6 miljoonaa vierasta sen jälkeen, kun museo avattiin toukokuussa 2013.
 Nyt Helsingin Pasilaan rakennetaan uutta, yksityistä musiikkimuseota, jonka toivotaan keräävän vuodessa noin 100 000 kävijää. Silloin siitä tulisi kannattava. Odotukset ovat korkealla.
 – Famesta tulee ainutlaatuinen ja myös kansainvälisesti huippulaadukas museo, museon hallituksen puheenjohtaja  Mikko Vanni  hehkuttaa.
 Tukholmassa odotetaan Helsingin sisarmuseon avajaisia. Toisin kuin ehkä Helsingissä, Tukholmassa musiikkimuseolle oli jo markkinarako.
 – Tarpeeksi moni turisti ihmetteli Tukholmassa, missä on ABBA-museo, joten asialle piti tehdä jotain, Halling sanoo.
 ABBA-museon luova johtaja Ingmarie Halling  työskenteli ABBAn kanssa jo yhtyeen maailmankiertueilla 1970-luvulla. Hänen vastuullaan olivat puvustus ja maski. Antti Haanpää / Yle
 Näköisnukkeja kellarissa
 ABBA-museoon laskeudutaan hotellin aulasta, jossa hengailee matkailijoita laukkuineen.
 Museon ensivaikutelma hämmentää, sillä yhtyeen tarinaan liittyvät keskeiset elementit on pantu esille poikkeuksellisen vanhanaikaisesti.
 Näyttelyssä on video, jolla ABBA esittää  Waterloon  Eurovision laulukilpailussa Brightonissa vuonna 1974. Sieltä yhtye ponnahti maailmanmaineeseen. Vieressä seisoo neljä mallinukkea, joille on puettu viisuista tutut esiintymisasut.
 Seuraavassa tilassa on kopio Polar-studiosta, jossa ABBAn tärkeimmät biisit äänitettiin. Osa äänitysstudion laitteista ja soittimista on alkuperäisiä. Studiota vastapäätä on kopio yhtyeen toimistosta, jonka ikkunasta avautuu aito järvimaisema. Laineet liplattavat videolla.
 Jessica Gow / EPA
 Ennen kuin kierros perusnäyttelyssä päättyy levynkansiin, kultalevyihin ja vitriineissä oleviin esiintymisasuihin, museossa odottaa yllätys.
 Vierailla on mahdollisuus esiintyä ABBA-virtuaalihahmojen kanssa lavalla, ja se tuntuu hauskalta. Myös Helsinkiin avattava Fame-musiikkimuseo kehuu järjestävänsä "nostalgisia aikamatkoja soiviin muistoihin" nykyteknologian avulla.
 Ennen kuin ABBA-museo perustettiin Tukholmaan, Halling kuratoi kiertävän ABBA-näyttelyn, joka sai maailmanensi-iltansa Lontoossa vuonna 2010. Sen yhtenä teemana oli ABBA hajoamisen jälkeen.
 Nyt ABBA-museo on laajentunut Pop-talon kellarikerroksessa, ja uudessa näyttelytilassa kerrotaan projekteista, joissa yhtyeen jäsenet ovat olleet mukana itsenäisinä artisteina. Yksi niistä on muun muassa Svenska Teaternissa Helsingissä esitetty musikaali  Kristina från Duvemåla , jonka Andersson sävelsi ja Ulvaeus kirjoitti.
 Lisätila vapautui, kun Ruotsin Music Hall of Fame muutti pois Pop-talosta Esittävien taiteiden museoon Östermalmille.
 – Se oli molemmille hyvä ratkaisu, Halling toteaa.
 Björn Ulvaeus omistaa ABBA-museon yhtiökumppaneidensa kanssa. David Crump / AOP
 Vastaa, jos puhelin soi
 ABBA-museota pyöritetään yksityisin varoin ja se näkyy lippujen hinnoissa. Aikuinen saa pulittaa siitä noin 25 ja lapset 10 euroa (7–15-vuotiaat).
 Museon omistavat Björn Ulvaeus ja hänen liikekumppaninsa.
 – Yksityisyys on sekä hyvä että huono asia, luova johtaja Halling sanoo.
 Hyvällä hän viittaa talon hallintoon, joka on pieni, suoraviivainen ja nopea päätöksissään.
 Huonolla hän tarkoittaa pääsylippujen hintaa. Kilpailu ihmisten vapaa-ajasta on kovaa, ja julkisella tuella toimivat museot Tukholmassa pystyvät pitämään pääsylippujen hinnat maltillisina.
 Toisaalta osa matkailijoista valitsee Tukholman kohteekseen siksi, että siellä on ABBA-museo. 75–80 prosenttia museon kävijöistä on ulkomailta.
 – Vaikka kerromme ruotsalaista tarinaa, meidän täytyy ajatella näyttelyistä laveammin, Halling toteaa.
 Sillä hän viittaa kansainvälisiin museovieraisiin.
 Moni heistä olisi riemuissaan, jos he näkisivät edes vilauksen ABBAsta. Se on yksi maailman menestyneimpiä yhteitä, jonka albumeja on myyty yli 380 miljoonaa kappaletta. ABBA on jatkanut elämäänsä Mamma Mia -hittimusikaalina ja -elokuvina.
 Bändi hajosi vuonna 1982.
 Antti Haanpää / Yle
 Museossa on vanha Ericssonin lankapuhelin, jonka numero on vain ABBAn jäsenillä. He voivat soittaa siihen milloin tahansa museon aukioloaikana ja museovieraat saavat vastata. Jäsenistä Frida on museon mukaan kaikkein aktiivisin pirauttelija.
 Kun ABBA-museo avattiin kuutisen vuotta sitten, moni odotti, että yhtye olisi tullut yhdessä avajaisiin. Näin ei käynyt.
 Kaikki bändin jäsenet ovat Hallingin mukaan käyneet museossa ja osallistuneet sen suunnitteluun.
 Viimeksi ABBA näyttäytyi julkisesti yhdessä vuonna 1986, kun se esiintyi Ruotsin tv:n (SVT) ohjelmassa. Yhtye esitti Stikkan Andersonin kirjoittaman ja levyttämän laulun  Tivedshambo  (1951) tämän kunniaksi. Anderson (1931– 1997) oli ABBAn manageri ja yhtyeen “viides jäsen”.
 Helsingin Fame-museon avajaisissa nähdään todennäköisesti monta ilmielävää suomalaista muusikko- ja artistilegendaa. Vannin mukaan museo avataan lokakuussa, vaikka hankkeeen rahoitus on vielä auki. Budjettia on jouduttu leikkaamaan, sillä julkisen tuen osuus näyttää jäävän odotettua pienemmäksi.
 Fame-museon rahoitus on vielä auki, mutta museo on määrä avata lokakuussa. Finnish Music Hall of Fame
 Lisää aiheesta:
 Sampo Terho: Valtio lähtee rahoittamaan yksityistä musiikkimuseota - kunniagalleriaan pääsivät jo Katri-Helena ja Sibelius
 Alma vai Annikki Tähti suomalaisen musiikin Hall of Fameen? Uusi museo avataan Helsinkiin, vaikka rahoitus on osin vielä auki
 Jutun keskusteluosio on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Tukholman ABBA-museo on Helsingin musiikkimuseon esikuva, mutta sitä ei kannata matkia kaikessa


Summary: Tytöt yrittävät itsemurhaa useammin kuin pojat, mutta poikia kuolee enemmän.

Yhdysvalloissa alle 19-vuotiaiden nuorten yritykset tappaa itsensä myrkyttämällä ovat yli kaksinkertaistuneet 2000-luvulla, kertoo tuore tutkimus.
 Erityisesti kasvua on tytöillä ja nuorilla naisilla, ilmenee  Journal of Pediatrics -lehdessä julkaistusta tutkimuksesta.
 Viime vuonna lähes 80 000 yhdysvaltalaisnuorta itsensä yritti tappaa itsensä myrkyttämällä. Vuonna 2000 luku oli puolet tästä.
 Lääkkeiden yliannostus tai muu itsensä myrkyttäminen on tutkijoiden mukaan yleisin tapa, jolla 10–19-vuotiaat nuoret yrittävät itsemurhaa.
 Myrkytysitsemurhaa yrittävät useammin tytöt kuin pojat: tyttöjen osuus on yli 70 prosenttia, kirjoittavat muun muassa  Time-lehti ,  uutiskanava CNN  ja  uutissivusto Vox .
 Vain pieni osa kuolee
 Tutkimusaikana vuosina 2000–2018 myrkytyskeskuksiin ilmoitettiin runsaat 1,6 miljoonaa 10–24-vuotiaiden myrkyttämällä tapahtunutta itsemurhayritystä.
 Noin 1 400 tapausta johti kuolemaan. 45 000 tapausta oli hengenvaarallisia ja lisäksi 340 000 vaati hoitoa.
 Nuorten myrkyllä yrittämien itsemurhien määrä pysyi vuoteen 2010 asti melko vakaana. Vuodesta 2011 lähtien alkoi kuitenkin jyrkkä kasvu, tutkimus kertoo.
 10–12-vuotiaiden itsemurhayritykset myrkyttämällä yli kolminkertaistuivat vuoteen 2018 mennessä. 13–15-vuotiailla kasvua oli 136 prosenttia ja 16–18-vuotiailla 75 prosenttia.
 Samaan aikaan myös vakavien myrkytystapausten määrä kasvoi.
 Itsemurhaa miettiviä moninkertainen määrä
 Aiemmissa yhdysvaltalaistutkimuksissa on todettu,  että masennuksesta kärsivien nuorten määrä on lisääntynyt ja yhä useampi nuori harkitsee itsemurhaa.
 Vuosina 2009–2017 nuorten itsemurhat lisääntyivät kolmanneksella.
 Itsemurhaan kuolee noin 4 600 alle 25-vuotiasta yhdysvaltalaista vuodessa. Vuosittain itsemurhaa harkitsee peräti 16 prosenttia nuorista, kertoo  Centers for Disease Control and Prevention  nettisivuillaan.
 Tytöt yrittävät itsemurhaa useammin kuin pojat. Pojilla itsemurhayritys johtaa kuitenkin useammin kuolemaan. Syynä pidetään sitä, että pojat käyttävät useammin tappavampia keinoja, esimerkiksi ampuvat itsensä.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n tilastojen  mukaan koko väestön itsemurha-aste on Yhdysvalloissa hieman alempi kuin Suomessa. Suomessa alle 25-vuotiaat nuoret tekevät  Tilastokeskuksen mukaan  vuosittain noin sata itsemurhaa.
 "Jäävuoren huippu"
 Tutkijat toteavat, että hälytyskellojen pitäisi nyt soida ja jotain täytyisi tehdä Yhdysvaltoja riivaavalle itsemurhakriisille.
 – Kuolemat ovat vain jäävuoren huippu, huomauttaa yksi tutkijoista,  John Ackerman  Voxille.
 Ackerman muistuttaa, että itsemurhien lisäksi tulevat itsemurhayritykset sekä miljoonat nuoret, jotka miettivät asiaa. Hän kaipaakin tehokkaampaa puuttumista nuorten ahdistukseen ja masennukseen.
 Yksinkertaista itsemurhien torjuminen ei ole, sillä itsemurhille ei ole yhtä syytä.
 Stressi, some vai lisääntynyt lääkitys?
 Asiantuntijat arvioivat, että yksi itsemurhien lisääntymisen syistä saattaa olla lasten lisääntynyt stressi ja heihin kohdistetut suorituspaineet. Myös sosiaalisella medialla ja some-kiusaamisella voi olla vaikutuksensa.
 Itsemurhariskin arvioidaan myös lisääntyvän, jos nuori altistuu itsemurha-ajatukselle esimerkiksi tv-ohjelmien, internetin, somen tai tuttavien kautta ja alkaa pitää sitä keinona ratkaista ongelmansa.
 Myös itsemurhavälineiden saatavuuteen kannattaa heidän mukaansa puuttua. Myrkytysitsemurhien lisääntymisessä yksi tekijä voi olla lääkkeiden helppo saatavuus.
 – Lääkkeet ovat nykyisin osa arkielämäämme. Kaikkialla on pulloja, joten se on helpoin keino saada jotain, jolla voimme vahingoittaa kehoamme, sanoo uutiskanava CNN:n haastattelema lasten ja nuorten psykiatri  Barbara Robles-Ramamurthy .
 Tutkija John Ackerman huomauttaa, ettei itsemurhatrendin tarkkaa syytä tarvitse tietää nuorten auttamiseksi.
 Hän muun muassa rohkaisee lääkäreitä, koulua ja vanhempia kysymään asiaa nuorelta suoraan, sekä ottamaan yhteyttä ammattiauttajiin, jos on hänestä huolissaan.
 – Lasten ahdistus ja itsemurha-ajatukset eivät lisäänny, jos häneltä kysytään asiasta, Ackerman sanoo.
 Lue lisää:
 Yhdysvalloissa teinien itsemurhat kääntyneet kasvuun – Tutkijat selvittävät yhteyttä somen käyttöön
 Itsemurhat lisääntyneet Yhdysvalloissa selvästi – etenkin naisilla
 Valkoisten keski-ikäisten itsemurhat lisääntyivät huimasti Yhdysvalloissa

Kymmenet tuhannet nuoret yrittävät tappaa itsensä myrkyttämällä USA:ssa – Etenkin tyttöjen itsemurhayritykset lisääntyneet rajusti


Summary: Saarikko ihmettelee, miksei Suomessa käydä keskustelua isäministereistä.

Keskustan kansanedustaja  Annika Saarikko  on puolueensa suosituimpia poliitikkoja.  Hän kertoi huhtikuussa, ettei lähde tavoittelemaan puolueensa puheenjohtajuutta.
 Saarikko kertoo Yle Puheella, että päätöksen jälkeen hänelle tuli mielenrauha. Saarikon haastattelun Naisasiatoimisto Kaartamo&Tapanainen -ohjelmassa  voit kuunnella tästä .
 Juha Sipilä  luopuu puheenjohtajuudesta ja seuraaja valitaan keskustan ylimääräisessä puoluekokouksessa syyskuussa. Syyskuussa on myös Saarikon laskettu aika. Hän odottaa toista lastaan.
 – Tuntuu hyvältä ja tämä oli oikea päätös. Eniten jännitti kertominen. Perheen ja työn yhdistäminen on Suomessa latautunut aihe, johon sotkeutuvat ihmisten omakohtaiset kokemukset, kaipuut, syyllisyys ja epäonnistumiset, Saarikko sanoo.
 Juha Sipilän hallituksen perhe- ja peruspalveluministeri oli valmistautunut siihen, että lunta tulee tupaan. Saarikko kokee, että perhevapaakeskustelu on syyllistävää.
 – Aina on tämä armeija, joka hyökkää. Kotiäitejä, jotka sanovat, mikä on oikea paikka lapselle. Uralähtöisen naisen asemaa puolustava feminismi, joka sanoo, että aina pitää tarttua kun voi, hän sanoo.
 –Ja sitten tulin siihen tulokseen, että entäpä jos en halua?
 Äänestäjällä on oikeus tietää, kuka minä olen
 Valtaosa Saarikon saamasta palautteesta on kuitenkin ollut kannustavaa. Mutta pitääkö poliitikon kertoa kansalaisille yksityiselämästään?
 Saarikon mielestä raskaudesta kertominen ennen vaaleja oli hänen velvollisuutensa.
 – Raskaus olisi kuitenkin alkanut näkyä. Poliitikko ei ole velvollinen puhumaan yksityiselämästään, mutta mielestäni äänestäjien on hyvä tietää, millainen minä olen, hän sanoo.
 – Päätöksen jälkeen sain uutta kipinää, eikä tullut mieleenkään, että jään vain mammailemaan.
 Saarikon mukaan poliitikon ratkaisut muuttuvat poliittisiksi, vaikka olisi kysymys hänen omasta elämästään. Silti hänen ohjenuoransa on pitää päätökset oman perheen käsissä.
 – Minun arvoni naisena ja äitinä ei määrity sen perusteella, mikä on minun ratkaisuni.
 Suomessa ei puhuta isäministereistä
 Annika Saarikko kertoo lukevansa itsensä feministeihin, mutta päätöksestä kertominen jännitti. Hän pohti ajatellaanko sen jälkeen, ettei hän olekaan oikea tasa-arvon puolustaja.
 – Minun feminismini on sitä, että voi tehdä omat valintansa ilman, että tulee mitätöidyksi.
 Saarikko pohtii, miksi Suomessa ei puhuta isäministereistä. Miehetkin saavat lapsia.
 –Sekin on ärsyttänyt ihan suunnattomaksi, että ihmetellään, olenko ryhtymässä keskustan puheenjohtajaksi vai jäänkö kolmeksi vuodeksi kotiin.
 Perhe- ja peruspalveluministerinä Saarikko on elänyt lapsiperhearkea. Samoin teki opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.).
 Kun Saarikko pohti, lähteäkö tavoittelemaan keskustan puheenjohtajuutta, hänen miehensä sanoi, että tämä saa tehdä juuri niin kuin hänestä itsestään tuntuu hyvältä.
 – Kysymys ei ollut siitä, etteikö keskustan puheenjohtajuus ei olisi ollut teoriassa mahdollista, vaan siitä, mitä haluan, hän sanoo.
 – Tiedostan sen, että mahdollisuus (nousta puolueen puheenjohtajaksi) tulee eteen ehkä vain kerran. Senkin riskin uhalla halusin tehdä tämän valinnan. Minun elämänkaareni ei ole tähdännyt siihen, että voin olla kepun puheenjohtaja.
 Harva mies katuu lasten kanssa viettämäänsä aikaa
 Raskauden alkumetreillä tuntui oudolta miettiä pitkälle etukäteen, mitä tuleman pitää. Harva tietää vielä raskauden puolivälissäkään, millainen lapsi on tulossa.
 – Mutta jos voin olla pieni välikappale keskustelussa, että me yhteiskuntana pohdimme siitä, mikä on mahdollista niin se on ihan okei, Saarikko sanoo.
 Tällä hetkellä kansanedustaja Annika Saarikko osallistuu hallitusneuvotteluihin. Niissä pohditaan myös, millaisen perhevapaauudistuksen Suomi tarvitsee.
 Saarikon mielestä perhevapaissa on kyse muustakin kuin työelämästä.
 –Kyse on lapsen oikeudesta viettää aikaa molempien vanhempien kanssa. En ole tavannut yhtään kuusikymppistä miestä, joka olisi katunut sitä, että on viettänyt liian paljon aikaa lasten kanssa.
 Saarikko kannattaa perhevapaakiintiötä
 Juha Sipilän hallitus ei päässyt yksimielisyyteen perhevapaista. Se harmittaa Saarikkoa. Hän kannattaa perhevapaiden kiintiöimistä isälle ja äidille. Mutta se ei riitä. Lapsia pitää hoitaa vielä kolmen ikävuoden jälkeenkin.
 – Pitää olla mahdollista tehdä myös osa-aikatyötä. Meillä on työpaikkoja, joilla huomioidaan lasten lomat ja sitten sellaisia miesvaltaisia työpaikkoja, joissa ei tunnisteta että se on joku arvo elämässä.
 Ihmiset pohtivat yhä eurojen kautta, kumpi vanhemmista käyttää perhevapaat. Mutta kyse on myös asenteista.
 – Olen tavannut miesyrittäjiä, jotka sanovat etteivät pysty mitenkään pitämään perhevapaita. Mutta aika moni naisyrittäjä hankkii lapsia. Lainsäädäntö on tapa, jolla tekosyyt siivotaan syrjään, Saarikko sanoo.

Puheenjohtajaehdokkuudesta luopunut Annika Saarikko: "Perhevapaakeskustelu on syyllistävää, aina on joku armeija joka hyökkää"


Summary: Menestystä tavoiteltaessa aitous jää usein uupumaan, kirjoittaa euroviisutoimittaja Ville Vedenpää.

Euroviisut on kaiken hömpän ja hattaran keskellä armoton kilpailu. Samaan aikaan kun semifinaalista jatkoon päässeet juhlivat äänekkäästi bäkkärillä, vieressä karsiutuneet pyyhkivät silmäkulmiaan.
 Monelle maalle viisuissa menestyminen on erittäin tärkeää, jolloin paineet kohdistuvat maata edustavaan artistiin. Jos finaalipaikka ei irtoa, kuukausien työ on haihtunut hetkessä ilmaan ja päälle voi saada haukut.
 Tämä oli tunnelma Suomen pukukopissa, kun maansa myyneet  Darude  ja  Sebastian Rejman   purkivat tuntojaan . V-sanan käytössä ei säästelty.
 Daruden matka Euroviisuihin alkoi suuresta innostuksesta ja päätyi menestyksen osalta pannukakkuun. Etenkin ulkomailla oltiin alkuun innostuneita kansainvälisesti menestyneen dj:n osallistumisesta kilpailuun. Matkan varrella into alkoi kuitenkin hiipua ja lopulta Suomen menestymismahdollisuuksiin ei enää uskottu.
 Tel Avivissa Darudesta ollaan oltu kiinnostuneita erittäin paljon. Hän on tehnyt kymmenittäin haastatteluja ulkomaisiin medioihin. Maailmanlaajuinen tunnettuus ei kuitenkaan ratkaise itse kisassa pärjäämistä.
 Tärkeintä on kappale ja sen esitys kolmessa minuutissa. Miksi Suomen viisubiisi ei sitten menestynyt?
 Tie Euroviisujen finaaliin saattoi katketa keskinkertaisuuteen.  Look away  -kappale on geneeristä tanssipoppia ja sen ilmastonmuutosta käsittelevä sanoma jää vaisuksi ja ulkokohtaiseksi. Vaikka lavaesitys oli hiottu, se ei vaan koskettanut ihmisiä.
 Darude on sanonut, että hän teki kappaleita Euroviisuihin juuri kisaa ajatellen. Hieman valtavirtaisempia biisejä kuin normaalisti. Viime vuonna  Saara Aalto  tehtaili niin ikään biisejä kisat mielessään. Lisäksi esitykseen oli ahdettu lähes kaikki mahdolliset kikat, mitä viisulavalla voidaan toteuttaa.
 Viime vuosina Euroviisuissa pärjänneet kappaleet ovat olleet artisteille erittäin henkilökohtaisia ja siten poikenneet muusta massasta. Tänä vuonna viisujen suurin ennakkosuosikki on Hollannin  Duncan Laurencen   Arcade -kappale, joka on koskettavalla tavalla omakohtainen.
 Suomen ongelma Euroviisuissa on yliyrittäminen. Menestystä haetaan hampaat irvessä, jolloin aitous katoaa. Ja sen ihmiset kuulevat.

Toimittajalta: Suomen ongelma Euroviisuissa on yliyrittäminen


Summary: Suunnistuksen SM-mitalisti Outi Hytönen neuvoo videolla, miten levykompassin kanssa pääsee sinuiksi.

Jos suunnistus kiehtoo, mutta kompassin käyttäminen arveluttaa, ei syytä huoleen.
 Kangasala SK:n  Outi Hytönen  huomauttaa, että kompassia ei välttämättä aluksi edes tarvitse.
 – Aloittelijoille sopivia iltarasteja järjestetään asutuksen lähellä polkurikkaassa maastossa. Kartat ovat nykyään niin tarkkoja, että iltarasteilla pärjää hyvin kunhan opettelee karttamerkit.
 Lajista enemmän innostuvan kannattaa opetella käyttämään myös kompassia, ja taito on tietysti hyödyllinen ihan kenelle tahansa metsässä liikkuvalle.
 Outi Hytönen antaa videolla pikaopastuksen levykompassin käyttöön.
 1. Katso, mihin haluat mennä
 Aseta levykompassi kartan päälle niin, että kompassin pitkä reuna kulkee lähtöpisteestä sinne, mihin olet menossa.
 2. Aseta viivat linjaan
 Kartassa kulkee pystyviivoja etelästä pohjoiseen. Samat pohjoisviivat löytyvät kompassin neularasiasta. Kun kompassi on kartan päällä oikeassa kohdassa, käännä neularasiaa niin että pohjoisviivat ovat linjassa kartan pohjoisviivojen kanssa.
 3. Pidä kompassi vaakatasossa ja etsi suunta
 Kompassin pitää olla vaakatasossa, jotta neula pääsee pyörimään vapaasti. Pidä kompassi paikallaan kartan päällä ja käänny, kunnes kompassin pohjoisneula osuu sille tarkoitettuun punaiseen haarukkaan. Määränpääsi löytyy sieltä, mihin kompassin pohjaan maalattu nuoli nyt osoittaa.
 4. Huomioi käden asento ja tarkista suunta
 Kun suunta on selvillä, katso ylös kartasta ja yritä löytää luonnosta kiintopiste, jota kohti lähdet etenemään. Muista välillä tarkistaa, että olet menossa oikeaan suuntaan. Varmista myös, että kompassi osoittaa edelleen omasta navasta katsottuna suoraan eteenpäin.
 Kompassin käyttöä voi opetella myös suunnistuskoulussa. Lue juttu tamperelaisesta työporukasta, joista osa lähtee kuukauden päästä kaikkien aikojen suurimpaan Jukolan viestiin.
 Mikä on hikinen ja ryskää metsässä? Se on tamperelainen sähkömies suunnistamassa: "Karttamerkkejä ei näe ilman silmälaseja ja niitä pitäisi vielä ymmärtääkin"

Monella on tärkeä kansalaistaito ruosteessa, näillä ohjeilla palautat mieleesi kompassin käytön salat – video


Summary: Orvoiksi jääneiden lasten kohtalo on puhuttanut Ruotsissa sen jälkeen, kun Dagens Nyheter -lehti kertoi heidän nääntyvän leirillä Syyriassa.

Syyriassa kuolleen ruotsalaisen Isis-terroristin  Michael Skråmon  lapset ovat päässeet Ruotsiin, kertovat useat ruotsalaiset tiedotusvälineet. 1–8-vuotiaat lapset lennätettiin tänään keskiviikkona Göteborgiin, jossa poliisi oli vastaanottamassa heitä.
 – He vievät meidät sosiaaliviranomaisten luo ja paikkaan jossa saamme olla rauhassa, lasten kanssa matkustanut isoisä  Patricio Galvèz   sanoo Ruotsin televisiolle SVT:lle .
 Ruotsin radion mukaan  lasten huoltajuus on nyt sosiaaliviranomaisten päätettävänä.
 Isisin alueelta paenneille siviileille tarkoitetulla al-Holin leirillä viruneet seitsemän lasta vietiin viime viikolla Syyriasta Irakiin, jossa he tapasivat paikalle matkustaneen isoisänsä Patricio Galvèzin.
 Lapsista kolme syntyi Syyriassa
 Michael Skråmo ja tämän vaimo  Amanda Gonzales  matkustivat neljän lapsensa kanssa vuonna 2014 Ruotsista Syyriaan liittyäkseen Isisiin. Syyriassa heille syntyi vielä kolme lasta. Michael ja Amanda Skråmo kuolivat alkuvuodesta Syyriassa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Orvoiksi jääneiden lasten kohtalo on puhuttanut Ruotsissa sen jälkeen, kun sanomalehti  Dagens Nyheterin toimittaja ja kuvaaja huhtikuussa vierailivat lasten luona Syyriassa  ja raportoivat lasten vaikeista oloista. Nuorin sisaruksista, yksivuotias Mohammed, painoi tuolloin alle kolme kiloa.
 Dagens Nyheterin toimittajan mukaan osa Skråmon lapsista puhuu edelleen Göteborgin murretta ja pyysi leirillä vierailleita ruotsalaisia ottamaan heidät mukaansa Ruotsiin.
 Lisää aiheesta:
 Ruotsalaisen Isis-terroristin lapset pelastettiin Syyriasta – kärsivät aliravitsemuksesta, yksivuotias painoi alle kolme kiloa

Ruotsalaisen Isis-terroristin seitsemän lasta pääsi kotiin Göteborgiin


Summary: Kasvojentunnistusohjelmien tiedetään toimivan epävarmasti esimerkiksi naisten tai tummaihoisten kohdalla.

Yhdysvalloissa San Francisco on kieltämässä kasvojentunnistusteknologian käytön ensimmäisenä amerikkalaiskaupunkina.
 Kielto ei kuitenkaan koske lentoasemia ja muita liittovaltion tasolla säänneltyjä laitoksia.
 Lain voimaantulon jälkeen myös kaikki uusi valvontateknologia täytyisi hyväksyttää kaupungin viranomaisilla.
 The Washington Post -lehden  mukaan San Franciscon hallintoneuvosto kannatti uutta lainsäädäntöä äänin 8-1. Päätöksen myötä viranomaiset eivät saa tunnistaa tekoälyohjelmiston avulla videotallenteella tai valokuvassa esiintyvän ihmisen henkilöllisyyttä.
 Teknologia aiheuttaa riskejä
 The Washington Postin mukaan yksityisyyttä ja kansalaisoikeuksia puolustavat tahot katsovat, että kasvojentunnistusteknologiaa voidaan käyttää ihmisten massavalvontaan ja se voi johtaa vääriin pidätyksiin.
 Lakiesityksen kannattajien mukaan nykyinen teknologia on toiminnaltaan epävarmaa ja sen käyttö loukkaa tarpeettomasti ihmisten yksityisyyttä.
 Britannialaiset tutkijat kehittävät kasvojentunnistusohjelmistoa National Physical Laboratoryssa Lontoossa.. AOP
 Kasvojentunnistusohjelmien tiedetään toimivan epävarmasti esimerkiksi naisten tai tummaihoisten kohdalla, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Esimerkiksi Kiinassa viranomaiset käyttävät laaja valvontakameroiden verkostoa ja kasvojentunnistusteknologiaa maan islaminuskoisen uiguurivähemmistön seurantaan.
 Kielto voi hankaloittaa rikosten torjuntaa
 Lakiesityksen arvostelijoiden mukaan teknologian kieltäminen vaikeuttaa rikosten torjuntaa ja totaalikieltoa parempi päätös olisi ollut määräaikainen kielto.
 Lakiesityksestä äänestetään vielä toisen kerran ensi viikolla. Jos se hyväksytään myös tuolloin, laki astuu voimaan.
 Myös San Franciscon lahden toisella puolella sijaitseva Oaklandin kaupunki harkitsee vastaavanlaista kasvojentunnistusteknologian kieltoa.

San Francisco kieltää kasvot tunnistavan teknologian käytön poliisilta ja hallituksen virastoilta


Summary: Wello-yritys on myynyt ensimmäisen valmiin aaltovoimalansa Skotlantiin ja on valmis siirtymään sarjatuotantoon.

TALLINNA  Tallinnalaisella telakalla seisova alus näyttää ensisilmäyksellä suurelta kalastusalukselta.
 Tarkemmin katsottuna aluksen runko on laivaksi oudon epäsymmetrinen. Kyse ei olekaan laivasta vaan kelluvasta aaltovoimalasta.
 Juuri rungon epäsymmetrisyydessä piilee Suomessa kehitetyn Wello-nimisen voimalan teho: se nimensä mukaisesti velloo aaltojen päällä.
 – Vellova liike saa rungon sisällä olevan epäkeskon pyörimään. Liike pyörittää generaattoria, joka tuottaa sähköä, kertoo voimalan kehittäjä, Wello-yrityksen perustaja ja toimitusjohtaja  Heikki Paakkinen .
 Voimala on nyt loppusilausta vaille valmis. Viimeisiä maalikerroksia levitetään ja sähkökaapeleita asennetaan parhaillaan.
 Seuraavaksi suomalaiskeksintö hinataan Tallinnasta Skotlannin rannikolle, jossa se alkaa tuottaa energiaa Orkneyn kaupungin sähköverkkoon. Sen jälkeen Wello haluaisi aloittaa vastaavien voimaloiden sarjatuotannon.
 Kelluva voimala kestää kovankin myrskyn
 Aaltovoimaa on kehitetty eri puolilla maailmaa jo kymmenien vuosien ajan – mutta melko heikoin tuloksin.
 Lisää aaltovoimaloista voit lukea näistä jutuista:
 Sukeltajan keksinnöstä hiotaan vientituotetta – Wärtsilä alkaa toimittaa suomalaisia aaltovoimaloita maailmalle
 Aaltovoima kirii auringon ja tuulivoiman täydentäjäksi – ainutlaatuinen laboratorio matkii lähes kaikkia maailman rantavesiä
 Suomalainen aaltovoimala pääsee tositestiin – EU:lta miljoonien tukipotti
 Energian ottaminen tehokkaasti talteen aaltojen epäsäännöllisestä liikkeestä on hankalaa. Aaltovoiman kehityksen arvioidaan olevan kymmenestä viiteentoista vuotta tuulivoiman kehitystä jäljessä.
 Heikki Paakkinen uskoo kuitenkin ratkaisseensa suurimmat aaltovoimaan liittyvät ongelmat.
 Aaltovoimala kelluu meren pinnalla ja kestää siksi pahojakin myrskyjä, sanoo Wello-yrityksen perustaja Heikki Paakkinen. Silja Massa
 Valtaosa maailmalla kehitettävistä aaltovoimaloiden prototyypeistä on sijoitettu merenpohjaan keräämään energiaa aaltojen edestakaisesta liikkeestä. Laitteet ovat alttiita kulumiselle ja menevät myrskyissä helposti rikki.
 Wello-aaltovoimala sen sijaan kelluu joustavasti ankkuroituna aaltojen päällä. Sen liikkuvat osat eivät ole kosketuksissa meriveden kanssa vaan suojassa aluksen rungon sisällä.
 – Voimala on kuin sorsa aalloilla. Eihän sorsakaan hajoa, kun tulee isoja aaltoja, vaan keinuu aaltojen mukana. Samalla logiikalla tämä meidänkin laite selviää myrskyistä, Paakkinen sanoo.
 Aaltovoimasta kilpailija fossiilienergialle
 Wello-voimala tuottaa energiaa suunnilleen saman verran kuin pieni tuulivoimala. Sen nimellisteho on 600 kilowattia, mutta alueella, jossa aallot ovat suuria, nimellisteho voi nousta jopa kahteen megawattiin.
 Voimalan keskellä on pyörivä epäkesko, joka pyörittää sähköä tuottavaa generaattoria. Silja Massa
 Tuuli- ja aurinkovoimaan verrattuna aaltovoimalla on selviä etuja: 75 prosenttia maapallon pinta-alasta on veden peitossa ja valtamerissä on aaltoja silloinkin, kun aurinko ei paista tai tuuli ei puhalla.
 Paakkinen ei halua kuitenkaan nähdä aaltovoimaa tuuli- ja aurinkovoiman kilpailijana, vaan niiden täydentäjänä.
 – Tärkeintä olisi päästä yhdessä muiden uusiutuvien energianlähteiden kanssa ilmastoa lämmittävistä fossiilisista energianlähteistä eroon.
 Juuri tätä tarkoitusta varten hän perusti Wellon. Paakkinen, joka ei ole koulutukseltaan insinööri vaan arkkitehti, huolestui ilmastonmuutoksesta ja alkoi tehdä laskelmia: mikä olisi paras, tehokkain ja ympäristöystävällisin tapa ottaa valtamerten aaltoenergia käyttöön?
 Alkoi pitkä, yli kymmenen vuotta kestänyt kehitystyö, jossa Paakkinen työryhmineen kokeili erilaisia voimalamalleja. Kokeilut mahdollisti EU:lta saatu 17 miljoonan euron kehitystuki.
 Hiljattain yritys etsi joukkorahoituskampanjan avulla lisärahoitusta voimalateknologian jatkotutkimukseen ja -kehitykseen.
 Uusiutuvat energianlähteet voivat olla hyvä bisnes
 Suurin osa maapallon sähköstä tuotetaan vielä fossiilienergialla, joka on pääsyyllinen ilmakehän hiilidioksidipäästöihin ja sitä kautta ilmaston lämpenemiseen.
 Useat valtiot, energiantuotantolaitokset ja suuryritykset ovat kuitenkin suunnanneet nyt katseensa uusiutuviin energianlähteisiin.
 Puhtaassa energiassa nähdään paitsi mahdollinen ratkaisu ilmastonmuutokseen myös valtavasti taloudellista potentiaalia.
 Wello-aaltovoimalaa viimeistellään parhaillaan Tallinnan telakalla. Sen jälkeen se hinataan Skotlannin rannikolle. Silja Massa
 Esimerkiksi Suomen suurimpiin yrityksiin kuuluva Wärtsilä solmi hiljattain  yhteistyösopimuksen  Wellon kilpailijan, suomalaisen aaltovoimateknologiaa kehittävän yrityksen, AW-Energyn, kanssa.
 Nyt yritykset myyvät AW-Energyn kehittämää Wave Roller -aaltovoimalateknologiaa maailmalle. Wärtsilä on kutsunut aaltoenergiaa "suurimmaksi vielä hyödyntämättömäksi uusiutuvan energian lähteeksi".
 Lappeenrannan teknillisen yliopiston hiljattain  julkaiseman tutkimuksen  mukaan maailmanlaajuinen hiilineutraali sähköjärjestelmä voisi olla taloudellisesti mahdollinen vuonna 2050.
 Projekti-insinööri Laura Oksanen vastaa aaltovoimalan sähkötöistä. Silja Massa
 Sähköntuotanto perustuisi tuolloin 70-prosenttisesti aurinkovoimaan, mutta myös tuuli-, vesi- ja aaltovoima olisivat tärkeässä roolissa.
 Heikki Paakkinen arvioi, että aaltovoiman osuus koko maailman sähköntuotannosta vuonna 2050 voisi olla kymmenen prosenttia.
 Nähdäänkö merillä pian aaltoenergiapuistoja?
 Jos Heikki Paakkisen visiot osoittautuvat oikeiksi, maailman valtamerillä nähdään pian aaltoenergiapuistoja, jotka koostuvat kymmenistä tai sadoista Wellon kaltaisista kelluvista aaltovoimaloista.
 Wello on jo allekirjoittanut aiesopimuksen kahden tällaisen aaltovoimapuiston rakentamisesta intialaisen Ixin-yhtiön kanssa.
 Tulevaisuudessa Wellon kaltaiset voimalat voivat muodostaa merille suuria aaltoenergiapuistoja. Silja Massa
 Intian hallituksen kanssa yhteistyössä toimiva Ixin aikoo rakentaa yhden aaltovesipuiston Intian itärannikolle, toisen länsirannikolle. Tämä on Paakkisen mukaan vasta alkua. Kyselyitä tulee nyt kaikkialta maailmasta.
 – Olemme osuneet hyvään välikköön. Tämmöiselle teknologialle on nyt tarvetta. Uskon, että yritys kasvaa valtavalla vauhdilla, kunhan pääsemme sarjatuotantoon, Paakkinen pohtii.
 Lue myös:
 Suuryritykset vaativat hiilineutraalia EU:ta – Kone, Neste ja Fortum mukana
 Laaja selvitys: Suomi voi olla hiilineutraali 2040 mennessä – Kulutuksen muututtava radikaalisti, hiilidioksidi napattava talteen teollisuudessa
 Keski-Norjaan on nousemassa Euroopan suurin sisämaahan rakennettu tuulivoimala-alue – Poromies Terjelle se tarkoittaa laidunmaiden menetystä

Suomalainen arkkitehti keksi uuden keinon muuttaa valtameren aallot sähköksi – nyt kiinnostuneita yhteydenottoja tulee ympäri maailmaa