Summary: Vedenalaisen melun merkityksestä kaloille ei vielä ole juuri tietoa.

Vedenalainen melu näyttää olevan selvästi vähäisempää Saaristomerellä kuin Helsingin edustalla tai Vaasassa. Tämä selviää Suomen ympäristökeskuksen tekemistä mittauksista.
 Melumittauksia oli tehty aiemmin avomerellä, mutta nyt haluttiin selvittää millaisia melutasoja Saaristomerellä on kesällä, kun veneily on vilkasta. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun vedenalaista melua mitattiin Saaristomerellä.
 Syke mittasi kesällä vedenalaista melua Saaristomerellä Isokari–Utö-meriväylän puolivälissä ja Vaasan edustalla. Helsingin edustalla mittauksia tehtiin kesällä 2017.
 – Saaristomerellä melupiikkejä oli huomattavasti vähemmän ja ne olivat myös voimakkuudeltaan huomattavasti alhaisempia, kertoo apulaistutkija  Okko Outinen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Helsingin edustalla tehtyissä mittauksissa 120 desibelin raja ylittyi monta kertaa päivässä usealla eri mittauspisteellä. Saaristomerellä oli päiviä, jolloin kovimmatkaan piikit eivät yltäneet yli sadan desibelin. Outinen kertoo, että Saaristomerellä havaittiin myös päiviä, jolloin selkeitä melupiikkejä ei ollut lainkaan.
 Myös taustamelu oli Saaristomerellä useita kymmeniä desibelejä matalampaa kuin Helsingissä.
 Okko Outinen kuitenkin muistuttaa, että mittauspaikalla on asiaan vaikutusta. Saaristomeren mittauspaikaksi valittiin tarkoituksella kohta, joka ei ole suuren laivaväylän äärellä.
 – Helsingin ja Vaasan mittaustuloksista näkyy, että ne ovat olleet laivaväylien edustalla. Melua on niissä useammin ja se on huomattavasti voimakkaampaa, Outinen kertoo.
 Hän uskoo, että Saaristomereltäkin olisi laivaväylän läheisyydestä saatu mitattua kovia lukemia. Tutkimuksessa haluttiin kuitenkin selvittää, löytyykö saaristojen suojasta hiljaisempia alueita, jotka suodattavat pahinta melua.
 Heinäkuu kasvatti Saaristomeren melumäärää
 Yleisin vedenalaisen melun aiheuttaja rannikkoalueilla on laivaliikenne. Se näkyy päivittäisinä ja säännöllisinä melupiikkeinä muun muassa Helsingin ja Vaasan mittauspisteillä.
 Saaristomerellä vedenalaista melua aiheuttavat merkittävästi myös veneily, lauttaliikenne ja virkistyskäyttö, kuten vesiskootterit.
 – Siellä oli havaittavissa enemmän korkeataajuisia ääniä, jotka ovat tyypillisiä perämoottoreille. Vaasan edustalla isommasta laivasta lähtevää, matalille taajuuksille keskittyvää melua oli tiheämmin ja enemmän, Okko Outinen kertoo.
 Saaristomerellä mittauksia tehtiin toukokuun lopusta elokuun alkuun. Melupiikkien määrä lisääntyi selvästi heinäkuussa. Se voi kieliä huviveneilyn määrän kasvusta, kun kesälomakausi on kiivaimmillaan.
 Saaristomeren mittauslaitteistoja nostamassa ollut Ilmatieteenlaitoksen kenttämestari Tuomo Roine kertoi Ylelle elokuussa, että jäiden äänet ovat talvella mielenkiintoisia. Ne tuottavat myös vedenalaista melua.
– Kun tulee kovia pakkasia, jäät alkavat paukkua. Kun jäät ovat liikkeessä, kuuluu kovaa rytinää, Roine sanoo. Suojaisella Saaristomerellä jäiden äänet ovat hiljaisempia kuin avomerellä, samoin myrskyjen ja aaltojen aiheuttama melu on pienempää.  Lina Frisk / Yle
 Vaikutukset eliöihin epäselviä
 Vedenalaisen melun vaikutuksia eliöihin on tutkittu vielä varsin vähän.
 Itämeren suojelukomissio eli HELCOM on määrittänyt joidenkin Itämeren kalojen ja muiden eliöiden kuulokynnysarvoja, josta selviää, millaisen äänen eliö pystyy kuulemaan. Se on ensimmäinen askel, eikä vielä tarkoita, että tällaisella äänellä olisi eliöön vaikutusta.
 – Äänet voivat vaikuttaa eläinten käyttäytymiseen: voi tulla muutoksia vaelluskäyttäytymiseen tai lisääntymiseen. Melu saattaa peittää myös sellaisia tärkeitä signaaleja, joita eliöt käyttävät suunnistamiseen tai kommunikointiin. Myös fyysiset kuulovauriot ovat mahdollisia, mutta näistä ei valitettavasti ole tietoa tällä hetkellä, Okko Outinen sanoo.
 Hänen mukaansa on mahdollista, että eliöt etsivät mielekkäämpiä paikkoja asua, jos melutaso on liian kova. On kuitenkin mahdotonta sanoa, onko näin jo tapahtunut.
 Tutkimukset jatkuvat ensi vuonna
 Suomen ympäristökeskus on tehny vedenalaisen melun seurantaa avomerellä vuodesta 2013. Rannikkoseurantaa ollaan nyt vasta aloittamassa.
 Meluseurantaa on tarkoitus jatkaa ensi vuonna rannikkoalueilla, ja valita 3–5 mittauspistettä lisää. Niihin asetetaan kiinteät seuranta-asemat, jotta vedenalaisen melun kehitystä pystytään tarkastelemaan vuosittain.
 – Laskeeko se, nouseeko se vai pysyykö samana. Jos se nousee tiettyjen raja-arvojen yläpuolelle, niin mietimme, mitä asialle voisi tehdä, Okko Outinen kertoo.
 Tähän asti tehtyjen mittausten perusteella Sykellä on hyvä kuva siitä, mitä kovaäänisimmät alueet, kuten laivaväylien lähialueet, pitävät sisällään. Nyt mittauspisteitä on tarkoitus sijoittaa kauemmas suurimmista laivaväylistä ja satamista.
 Tarkkoja paikkoja ei ole vielä päätetty, mutta todennäköisesti yksi piste sijoitetaan Kotkan ja Helsingin väliin, yksi Selkämerelle ja yksi Perämerelle.
 Kuuntele Yle Areenassa:   Minna Pyykön maailma: Itämeren vedenalaiset äänet  (2017)

Vedenalaista melua mitattiin rannikkoalueilla – Saaristomerellä selvästi hiljaisinta, mutta lomakausi kasvatti melumäärää


Summary: Viime viikolla australialaiset sinnittelivät maastopalojen ja lämpönennätysten kanssa. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

29 metriä korkea muovipulloista tehty joulupuu Chekkassa, Libanonissa. Muovipullopuu on projekti jonka Libanonilainen Caroline Chaptini perusti lisätäkseen tietoisuutta muovipullojen kierrätyksen tärkeydestä. Wael Hamzeh / EPA
 Mies istuu varjossa Aldingan rannalla, Australiassa 17. joulukuuta. Australiassa on jälleen rikottu lämpöennätys. Keskiviikon valtakunnallinen keskilämpötila oli 41,9 astetta.
 Kaksi Moskovalaismiestä pilkillä 18. joulukuuta. Maxim Shipenkov / EPA
 Kahden taiteilijan  perfomanssi "Päättömät miehet", Bangkokissa Thaimaassa.  Performanssi liittyy 'Siam Paragon 14th Anniversary World Magical Celebrations' -tapahtumaan. Narong Sangmnak / EPA
 Pelastushelikopteri kuvattuna Sydneyn lounaispuolella sijaitsevassa Bargossa Australiassa 21. joulukuuta.  Peter Parks / AFP
 Espanjalainen lainelautailija Aritz Aranburu surffaa jättiaalloilla, tapahtuma "Big Wave surfing Punta Galea Challenge" järjestettiin Baskimaan Getxcossa, Espanjassa. Miguel Tona / EPA
 12-vuotias Muhammad Yus Daniel Hakim kuvattuna istuessaan kartingautossaan ja valmistautuessaan Kuala Lumpurissa Malesiassa pidettävään MiniGP-mestaruuskisaan 12. joulukuuta.  Fazry Ismail / EPA
 Näkymä Skopjen laaksosta 26. joulukuuta. Skopje Pohjois-Makedoniassa on Maailman terveysjärjestön (WHO:n) mukaan Euroopan saastunein kaupunki.
 Koira yritti viilentää oloaan rantasuihkun äärellä St. Kildan rannalla lähes 40 celciusasteen helteessä Australiassa 18. joulukuuta.  David Crosling / EPA
 Uransa päättänyt suomalainen maajoukkuetason koripalloilija ja näyttelijä Joonas Suotamo näyttelee Chewbacca-hahmoa elokuvassa Star Wars: The Rise of Skywalker, joka sai ensi-iltansa viime viikolla. Christian Monterrosa / EPA
 Saksan Bundesliigan jalkapallo-ottelu FSV Mainz 05 - Bayer 04 Leverkusen Mainzissa Saksassa 21. joulukuuta.  Armando Babani / EPA
 Novosibirskissä talviuintikerho järjesti 21. joulukuuta juoksu- ja avantouintitapahtuman joka liittyy joulunviettoon. Kirill Kukhmar / AOP

Australia maastopalojen armoilla ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Pelastuslaitos oli lauantaina useammalla yksiköllä liikkeellä tarkistamassa ilmoitusta veden varaan joutuneista ihmisistä.

Pohjanmaan pelastuslaitos sai lauantaina hälytyksen Merenkurkun saaristoon. Ilmoittajan mukaan meressä oli vene ja mahdollisesti myös ihmisiä sen vieressä. Ilmoittajan mukaan tilanne oli näyttänyt siltä kuin ihmiset olisivat koittaneet nousta veneeseen.
 Pelastuslaitos lähti paikalle usealla yksiköllä, mutta paikalta ei löytynyt veden varassa olevia ihmisiä. Pelastuyksikkö oli sen sijaan lähestyessään ilmoitettua paikkaa tehnyt havainnon hylkeistä. Ne olivat mahdollisesti lähteneet liikkeelle yksikön tullessa paikalle.
 Vesialue tarkistettiin hydrokopterin ja pintapelastajien avulla, mutta venettä eikä ihmisiä löytynyt. Pelastuslaitoksen mukaan viime aikoina on ollut aktiivisia hylkeitä liikkeellä.

Pelastuslaitos etsi ihmisiä merestä - vastaan tuli hylkeitä


Summary: Business lead -hankkeeseen on osallistunut parin vuoden aikana 235 korkeakoulutettua maahanmuuttajaa. Kiinnostuneita olisi ollut enemmänkin.

Kun 32-vuotias syyrialainen  Abdullah Jarkas  tuli turvapaikanhakijana Suomeen neljä vuotta sitten vuonna 2015, hänellä oli taloustieteen tutkinto, vuosien työkokemus pankkialalta ja yksi huoli: onko mitään mahdollisuuksia löytää koulutustaan vastaava työ?
 Työperäisen maahanmuuton lisäämisestä ja huippuosaajien houkuttelemisesta Suomeen puhutaan paljon, mutta maassa on myös joukko muista syistä Suomeen tulleita korkeakoulutettuja, joiden on vaikea kiinnittyä työmarkkinoille.
 Heidän työllistymistään koulutustaan vastaaviin tehtäviin on pyritty edistämään Business lead -ohjelmalla, joka yhdistää maahanmuuttajien osaamisen ja osaamista tarvitsevat yritykset. Ohjelmaa vetää liikkeenjohdon konsultointia tekevä Hanken & SSE Executive Education.
 Jarkas pääsi mukaan Business lead -ohjelmaan oltuaan Suomessa vasta pari kuukautta, joten hän ei edes ehtinyt lähettää kovin monia työhakemuksia. Jarkas kuitenkin uskoo, että ei olisi saanut oman alansa työtä niin nopeasti ilman ohjelmaa.
 – Ikään kuin ohjelma oli siinä välissä varmistamassa työnantajan puolesta, että minulla on osaamista ja minut voi palkata.
 Business lead -ohjelma Puolen vuoden työelämäohjelma korkeakoulutetuille maahanmuuttajille ja erityisesti pakolaistaustaisille. Sisältää opintoja suomalaisesta työkulttuurista ja liike-elämästä sekä kolmen kuukauden työharjoittelun. Hanken & SSE Executive Education vastaa koulutuksesta, työharjoittelupaikkoja tarjosi yli 150 suomalaista yritystä. Ohjelmaan hakeudutaan TE-toimiston kautta. Sen on käynyt läpi 235 korkeakoulutettua maahanmuuttajaa, joista noin 30 prosenttia on saanut työpaikan. Osallistujilla on yli 50 erilaista ammattitaustaa. Yleisimpiä ovat tutkinnot taloustieteistä tai insinööritutkinnot. Ohjelma on osa työ- ja elinkeinoministeriön nopean kotouttamisen Koto-SIB-hanketta, jonka tavoitteena on työllistää 2500 maahanmuuttajaa vuoden vuosien 2017–2019 aikana. Business lead on ainoa korkeakoulutettujen työllistämiseen tähtäävä ohjelma hankkeessa.
 Korkeakoulutetut osaamistaan vastaavaan työhön
 Tähän mennessä Business lead -ohjelmaan on osallistunut 235 korkeakoulutettua maahanmuuttajaa, joista arviolta 30 prosenttia on työllistynyt. Ohjelma oli aluksi suunnattu vain turvapaikanhakijana Suomeen tulleille, mutta se avattiin myöhemmin kaikille maahanmuuttajille.
 – Ulkomaalaistaustaisissa on aivan briljantteja osaajia, jotka eivät nimensä tai kansalaisuutensa vuoksi pääse edes haastatteluun. Halusimme, että nämä tyypit eivät päädy vain keittämään kahvia, vaan pääsevät osaamistaan vastaavaan työhön, sanoo ohjelman vetäjä  Johanna Korpia  Hanken & SSE Executive Educationilta.
 Business lead on osa isompaa työ- ja elinkeinoministeriön tilaamaa nopean kotoutumisen Koto-SIB-hanketta, jonka tavoitteena on työllistää 2500 maahanmuuttajaa. Korkeakoulutetut olivat vähemmistössä hankkeeseen osallistuneista.
 Syyskuuhun mennessä noin 2000:sta Koto-SIB-osallistujasta noin 754 oli työllistynyt,  suurin osa  esimerkiksi ravintola- ja siivousalalle. Hanke päättyy joulukuun lopussa ja lopullisia tuloksia voidaan odotella alkuvuodesta.
 Tilastotiedot hajanaisia
 Tilastotiedot Jarkasin kaltaisten pakolaistaustaisten ihmisten koulutustasosta ja asemasta työmarkkinoilla ovat hajanaisia.
 Tiedetään, että kaikista ulkomaalaistaustaisista  ainakin neljänneksellä  on korkeakoulututkinto.  “Ainakin”  siksi, että osalla saattaa olla tutkinto, jota ei ole tunnustettu Suomessa ja josta ei siksi tiedetä, jolloin henkilön korkeimmaksi koulutusasteeksi määritellään tilastoissa perusaste. Suomalaistaustaisesta väestöstä korkeakoulututkinto on 36 prosentilla.
 Tiedetään myös, että koko ulkomaalaistaustaisen väestön keskuudessa  työttömyys  on kaksinkertaista kantaväestöön verrattuna.
 Sekin on tutkittu, että koulutustasosta riippumatta ulkomaalaistaustaisen voi olla erittäin vaikea päästä työelämään kiinni, koska pelkkä  suomalainen nimi on iso etu työmarkkinoilla .
 Myös kielitaidon ja verkostojen puute vaikeuttaa työllistymistä.
 Joka kolmas kokee olevansa ylikoulutettu
 Jotain korkeakoulutettujen maahanmuuttajien tilanteesta voi päätellä myös työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) arviosta, jonka mukaan noin joka kolmas ulkomaalaistaustainen on ylikoulutettu nykyiseen työhönsä.
 TEMissä työskentelevän hallitusneuvos  Olli Soraisen  mukaan luku kertoo, että maahanmuuttajien polku työmarkkinoille alkaa usein matalapalkka-ammateista.
 – Voi olla, että koulutusta on, mutta ainoa ammatti mihin pääsee on sellainen, johon ei tarvita työkokemusta tai koulutusta. Monet saattavat myös jäädä sille polulle, jolloin voi kokea olevansa ylikoulutettu tehtävään, Sorainen sanoo.
 Vaikka moni maahanmuuttaja työllistyy matalapalkka-aloille, heidän koulutustasonsa on parempi kuin yleisesti luullaan, sanoo puolestaan erityisasiantuntija  Antti Kaihovaara  Kotouttamisen osaamiskeskuksesta.
 – On paljon ihmisiä, joilla on joko perusasteen koulutus tai ei lainkaan koulutusta, mutta on myös paljon ihmisiä, joilla on yliopistotason koulutus. Maahanmuuttajat eivät ole yksi yhtenäinen joukko.
 Abdullah Jarkas sanoo, että hänen ammatilliset haaveensa ovat samat kuin ennen Suomeen tuloa. Eurooppaan hän ei kuitenkaan ollut suunnitellut muuttavansa.  Jari Kovalainen / Yle
 "Työnantajat ovat varovaisia palkkaamaan maahanmuuttajia"
 Abdullah Jarkas työllistyi ohjelman tarjoaman työharjoittelun kautta Fiskarsille, missä hän on nyt vakituisessa työsuhteessa. Hän on itse tyytyväinen työhönsä, mutta tietää, että monelle työmarkkinoille pääsy on vaikeaa.
 – Työnantajat ovat usein todella varovaisia palkkaamaan maahanmuuttajia. Sinulla voi olla kokemusta, osaamista ja tutkinto, mutta jos ne ovat ulkomailta, niitä ei välttämättä arvosteta samalla tavoin kuin jos ne olisivat Suomesta, Jarkas sanoo.
 Hallintoneuvos Olli Sorainen työ- ja elinkeinoministeriöstä vahvistaa Jarkasin näkemykset.
 – Tosiasia on se, että hyvin pieni osa työnantajista on kiinnostunut suoraan palkkaamaan ulkomaalaisen vastuullisiin ja hyväpalkkaisiin tehtäviin. Korkeakoulutettujen maahanmuuttajien työllistymismahdollisuudet ovat huonommat kuin verrokkiryhmän.
 Jarkaskaan ei heti päässyt täysin koulutustaan vastaaviin tehtäviin, mutta eteni sellaisiin lopulta. Nyt hän suorittaa työnsä ohessa ylempää ammattikorkeakoulututkintoa Arcada-ammattikorkeakoulussa.
 Yksi syy on, että Jarkas kokee suomalaisen tutkinnon tekevän hänestä uskottavamman suomalaisilla työmarkkinoilla.
 – Ymmärrän, että kaikkien täytyy osoittaa osaamisensa työnantajalle, ja pitää olla ymmärrystä maan käytännöistä. Silti olisi hyvä, jos työantajat rohkaistuisivat antamaan enemmän mahdollisuuksia myös maahanmuuttajille. Monimuotoisuus työmarkkinoilla on hyvä asia, Jarkas sanoo.
 Jarkasin kieli työpaikalla on englanti, mutta hän osaa myös jonkin verran suomea ja ruotsia. Jarkasin mukaan suomen kielen hyvä osaaminen on usein vaatimuksena sellaisiinkin paikkoihin, missä organisaation kieli on englanti. Jari Kovalainen / Yle
 Vastaavia hankkeita tarvitaan lisää
 Kokonaisuutena Koto-SIB-hanke ei näytä pääsevän aivan tavoitteeseensa 2500 maahanmuuttajataustaisen työllistämisestä.
 Koko hankkeesta työ- ja elinkeinoministeriössä vastaavan erityisasiantuntijan  Susanna Piepposen  mukaan syynä on, että hanke lähti hitaasti käyntiin. Piepposen mukaan vastaavia osaamisen ja työnantajat yhdistäviä ohjelmia tarvitaankin myös jatkossa.
 – Mahdollisuus päästä koulutustaan vastaavaan työhön on tärkeä. Menetämme korkeasti koulutettuja ihmisiä, koska he lähtevät muihin maihin, jos Suomesta ei löydy töitä, Piepponen sanoo.
 Piepposen mukaan suomalaisten työmarkkinoiden vastaanottavuutta on syytä lisätä. Se, että joka kolmas kokee olevansa ylikoulutettu tehtäväänsä, on Piepposen mukaan yksi osoitus tästä.
 – Suomalaisen työelämän suvaitsevaisuuteen tulisi panostaa. Täytyy ymmärtää, että työyhteisöt monimuotoistuvat koko ajan. On suomalaisen yhteiskunnan ja työelämän etu, että kaikkien ihmisten osaamispotentiaali saadaan käyttöön, Piepponen sanoo.
 Lue myös:
 Piilorasismia opinto-ohjauksessa, vaikeuksia kielen kanssa – ulkomaalaistaustaisen polku korkeakouluun on usein kivinen, selviää raportista
 Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista

Osa ulkomaalaistaustaisista on ylikoulutettuja työhönsä, ja tähän eräs yritys halusi puuttua: syyrialaiselle Abdullah Jarkasille löytyi vakituinen työ


Summary: Britit ovat käyneet päivämatkoilla Lapissa jo 35 vuotta, mutta matkalaisten määrä on vähentynyt vuosi vuodelta.

Brittien päivämatkat Rovaniemelle nostivat Lapin aikoinaan matkailun maailmankartalle, mutta nyt tuon poikkeuksellisen matkailutuotteen arvioidaan olevan tulossa tiensä päähän. Syy on ilmeinen.
 – On vastuuton konsepti lennättää ihmisiä päiväksi minnekään päin maailmaa, toteaa  Maria Hakkarainen  Lapin yliopiston Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutista.
 Aika on ajanut päivämatkojen ohi, arvelee myös matkailustrategian projektipäällikkö  Kristian Sievers  Lapin liitosta.
 – Kaikilla tuotteilla on elinkaarensa. Tällä hetkellä asiakkaat, yritykset ja me matkailumaakuntana olemme huolissamme ilmastosta. Painopiste on kasvattaa viipymää ja siihen tällaiset päivämatkat sopivat huonosti.
 Sievers veikkaakin, että kymmenen vuoden kuluttua Lappiin ei enää päivämatkoja tehdä.
 – Pyrimme löytämään keinoja, että ihmiset viipyisivät pidempään, jolloin se lentojen rasitus olisi pienempi.
 Lapin matkailuyrittäjät ovat jo pitkään markkinoineet pidempiä lomia, osin tietysti myös siksi että ne jättävät Lappiin enemmän rahaa.
 Kaikki alkoi Concorde-lennoista
 Päivämatkalaisten määrän tiedetään vähentyneen huippuvuosista tuntuvasti, mutta tarkkoja lukuja on vain matkanjärjestäjillä. Matkajätti TUI toi vuonna 2018 noin 5000 päivämatkalaista Lappiin, mutta vuosituhannen alun tietoja yhtiöstä ei saa. Toinen päivämatkoja myynyt iso yhtiö oli Thomas Cook, jonka lennot loppuivat konkurssiin tänä vuonna.
 – Tilanne on muuttunut paljon 20:ssa vuodessa. Aiemmin suurin osa brittituristeista oli päivämatkalaisia, kertoo Rovaniemen lentoaseman päällikkö  Johan Juujärvi .
 Nyt kirkkaasti suurin osa briteistä tulee useammaksi yöksi. Rovaniemellä tilastoitiin viime vuonna lähes 300 000 majoitusvuorokautta brittien nimiin. Pikapiipahduksia tehdään lähinnä joulukuun viikonloppuina.
 Joulukuisena lauantaina Rovaniemen kentälle laskeutui puoliltapäivin neljä matkajätti TUI:n tilauslentoa. Annu Passoja / Yle
 Päivämatkat ovat aina olleet brittien erikoisuus, joka juontaa vuonna 1984 alkaneisiin Concorde-lentoihin. Yliäänikoneella pääsi Lontoosta kahdessa tunnissa pitkälle, vaikka Suomen Lappiin. Lennoista alkoi Lapin nousu kansainväliseksi lomakohteeksi ja vaikka lennot hidastuivat, britit jatkoivat omintakeisia joulumatkojaan.
 Päivämatkalaiset lähtevät kotoaan lentokentälle aamuyöllä ja yöllä he myös palaavat. Rovaniemen kaupungin kansainvälisten asioiden päällikkö  Tuula Rintala-Gardin  pitää hämmentävänä, että näin raskas ja "erikoislaatuinen" paketti yhä kiinnostaa. Itsekin aikoinaan Concorde-matkalaisia opastanut Rintala-Gardin ei usko, että matkat kokonaan loppuvat, mutta hiipuvat kyllä ilmastotietoisuuden kasvaessa.
 – Päivämatkat eivät ole tätä aikaa siinä mielessä, että kyllä ihmisten suhtautuminen ilmastonmuutokseen panee miettimään niitä uudelleen.
 Lapin päivä vietetään yhdellä neliökilometrillä
 Joulukuun toisena lauantaina Rovaniemen kentälle laskeutuu puolen tunnin sisällä neljän lentokoneellisen verran päivämatkalaisia. TUI:n koneet tuovat heitä Bristolista, Newcastlesta, Lontoosta ja Glasgow’sta.
 Tehokasta peliaikaa perillä on seitsemisen tuntia.
 – Odotamme innolla huskyajelua ja porojen ja joulumuorin näkemistä, kertoo miehensä ja kahden pikkupoikansa kanssa Birminghamista matkaan lähtenyt  Catherine Cartwright .
 – Ja tietysti vierailua joulupukin luona. Hän on aina käynyt meillä, joten on korkea aika meidän matkustaa joulupukin luokse.
 Sadat päivämatkalaiset kuljetetaan busseilla muutaman kilometrin päähän Santa Parkiin eli joulupukin luolaan, jossa päivä kuluu. Huskyajelut järjestetään luolan pihapiirissä. Santa Parkin yrittäjä  Ilkka Länkinen  tietää kokemuksesta, että aikataulu on tiukka eikä pelivaraa juuri ole.
 – Se on pitkä ketju, kun on kuljetukset, vaatetukset, aktiviteetit ja kaikki. Jotain voi aina sattua, voi olla lento myöhässä tai linja-auto myöhässä. Ja jos on ruuhkaa kentällä, niin siitä se aikataulun myöhästyminen lähtee kertautumaan. Me sitten toisessa päässä joustamme niin paljon kuin pystymme.
 Joulupukki päivystää Santa Parkissa ympäri vuoden. Joulukuun viikonloput ovat kiireisintä aikaa. Annu Passoja / Yle
 Santa Parkissa onkin totuttu seuraamaan netistä, onko lento lähtenyt ajallaan ja missä kohtaa ollaan tulossa.
 – Sisäisessä radiossa menee heti viesti, että tämä ja tämä kone on myöhässä. Tieto menee myös joulupukille. Joulupukkihan ei meiltä poistu ennen kuin kaikki vieraat ovat ehtineet jutella hänen kanssaan.
 Joulukuun alussa tosin kaikki ei mennyt nappiin. Osa TUI:n asiakkaista ei tavannut ruuhkien vuoksi pukkia lainkaan, ja pettyneet antoivat  TUI:n kuulla kunniansa muiden muassa Daily Mailin sivuilla . Länkinen sen enempää kuin TUI eivät halua asiasta enempää kertoa, mutta TUI on luvannut joka tapauksessa maksaa korvauksia matkasta, jonka hinta aikuiselta on yli 600 euroa.
 Tiivistahtisiin päivämatkoihin oman lisähaasteensa tuo tulevaisuudessa brexit, joka pakottaa perusteellisempiin rajatarkastuksiin lentokentällä.
 Päästötön lentokone voisi pelastaa päivämatkat
 Muutaman vuoden ikäisen Jack Robinsonin isovanhemmat ovat toisella Lapin matkallaan ja suunnittelevat jo kolmatta.
 – Toimme sisarenlapset tänne kolmisen vuotta sitten, joten meillä on jo kokemusta päivämatkoista. Lapset nauttivat ja meillä oli hauskaa,  Mike Day  kertoo.
 Nyt on Jackin vuoro ja jonain päivänä Jackin muutaman kuukauden ikäisen pikkuveljen.
 – Neljän vuoden kuluessa olemme toivottavasti taas täällä, Day innostuu.
 Matkailututkija Maria Hakkarainen uskoo ja toivoo päivämatkojen vähenevän, ellei sitten käy niin että lentoliikenteestä onnistutaan kehittämään päästötöntä.
 – Se voisi heilauttaa tilanteen toiseen suuntaan.
 Näissä olosuhteissa päivämatkat ovat kaukana kestävästä matkailusta, mutta kokonaan Hakkarainen ei niitä tuomitse.
 – Pitää muistaa esimerkiksi se, että Lappiin tuodaan vakavasti sairaita lapsia Britanniasta ja Irlannista. Heille mikään muu kuin päivämatka ei ole mahdollinen.
 Myös Santa Parkissa on vastaanotettu tämänkin joulun alla lapsia, joille Joulupukin tapaaminen on hetken valopilkku uuvuttavan sairauden keskellä. Mukana on omat hoitajat ja lääkärit, ja porojen perään laitetaan sellaiset reet, että niihin mahtuu myös pyörätuolilla.
 Lue myös:
 Moni suosikkikaupunki perii turistiveroa, voisiko Suomi tehdä samoin? "Lappiin tulo maksaa niin paljon, että euron vero ei tuntuisi missään"

7 tuntia kohteessa ja takaisin kotiin – Lappi saa kiittää matkailumaineestaan brittien perinteisiä päivämatkoja, mutta ovatko ne enää 2010-lukua?


Summary: Tänä vuonna Niinistö antoi kielteisen päätöksen viidellekymmenelle hakijalle.

Presidentti Sauli Niinistö on hylännyt kaikki rikoksesta tuomittujen armahdusanomukset tänä vuonna,  kirjoittaa Helsingin Sanomat . Lehden mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta ainakin vuosikymmeniin, kun presidentti ei armahda kalenterivuoden aikaan ketään.
 Niinistö on käyttänyt armahdusoikeuttaan vähemmän kuin aikaisemmat presidentit. Tänä vuonna hän antoi kielteisen päätöksen viidellekymmenelle hakijalle.
 Presidentti korostaa, että armahdusharkinnassa ei arvioida uudelleen itse rikosta tai rangaistusta.
 – Olen käyttänyt armahdusoikeutta tilanteissa, joissa joko rikoksesta tuomitun henkilön tai hänen perheensä olosuhteissa on tapahtunut erityisen merkittävä muutos, presidentti sanoo lehdelle.
 Helsingin Sanomien mukaan myöskään korkein oikeus ei olisi armahtanut yhtäkään tämän vuoden hakijoista. Korkein oikeus antaa lausunnon presidentin päätöksen pohjaksi.

HS: Presidentti Niinistö ei poikkeuksellisesti armahtanut yhtäkään rikoksesta tuomittua


Summary: Valkoisen talon mukaan päätös Ukrainan tuesta oli tehty jo aikaisemmin.

Yhdysvaltain johto määräsi maan puolustusministeriön keskeyttämään Ukrainalle annettavan sotilasavun heti sen jälkeen, kun presidentti  Donald Trump  oli puhunut Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa heinäkuun 25. päivä.
 Asiasta kertoo hallinnon toiminnan lainmukaisuutta harjoittava järjestö  Center for Public Integrity . Järjestö on saanut haltuunsa sähköposteja, joista sen mukaan asia käy ilmi. Sähköposteista kertoo muiden muassa  The Washington Post .
 Sähköpostit oli lähettänyt Valkoisen talon korkea-arvoinen budjettivirkamies  Michael Duffey . Sähköpostit lähetettiin puolustusministeriöön puolitoista tuntia Trumpin ja Zelenskyin puhelinkeskustelun jälkeen.
 Duffey kertoi Pentagonin viranomaisille, että presidentti Trump oli kiinnostunut Ukrainan asioista ja määrännyt, ettei sotilasapua luovuteta toistaiseksi.
 Duffey kehotti myös pitämään asian salaisena.
 Presidentti Trump on saanut virkarikossyytteen, koska hänen epäillään syyllistyneen virka-asemansa väärinkäyttöön Ukrainan sotilasapuun liittyen. Puhelussa Zelenskyin kanssa Trumpin epäillään vaatineen avun vastapalveluksena, että Ukrainan tulisi tehdä Trumpin poliittisesta vastustajasta  Joe Bidenistä  rikostutkinta.
 Valkoisen talon budjettitoimiston  tiedottaja kiistää , että sähköposteilla ja päätöksellä jäädyttää Ukrainan sotilasapu olisi yhteys. Tiedottajan mukaan päätös oli tehty ja julkistettu hallinnonalojen välisessä kokouksessa 18. heinäkuuta.
 Trumpin virkarikosasia on nyt senaatin päätettävissä. Senaatin demokraattiryhmän puheenjohtajan Chuck Schumerin mukaan sähköpostien paljastamat tiedot vaativat lisätietoa ja uusien todistajien kuulemista.

Toimittajajärjestön saama sähköposti: Valkoinen talo pysäytti Ukrainan sotilasavustuksen heti Trumpin puhelun jälkeen


Summary: Lappeenrannan Skinnarilassa järjestetyt alaikäisten juhlat ovat johtaneet poliisitutkintaan.

Poliisi tutkii Skinnarilassa sijaitsevassa entisessä ravintolassa perjantai-iltana järjestettyjä juhlia, joissa lukuisia alaikäisiä nuoria oli vahvassa humalassa.
 Poliisi sai kovaäänisistä juhlista ilmoituksen myöhään perjantai-iltana.
 Poliisi otti nuorilta haltuunsa alkoholia. Lisäksi yhdeltä alaikäiseltä löytyi vähäinen määrä marihuanaa. Hän myös käyttäytyi erittäin aggressiivisesti poliisia kohtaan ja vastusti turvallisuustarkastusta.
 Kaksi alkoholin vaikutuksen alaisena olleista alaikäisistä nuorista toimitettiin kotiin ja tapahtumasta ilmoitettiin myös sosiaalipäivystykseen.
 Viikonloppu työllisti Etelä-Karjalan poliisia muutenkin ajankohtaa normaalia enemmän.
 Poliisi selvitteli esimerkiksi pahoipitelyjä, rattijuopumuksia ja liikenteen vaarantamisia.

Poliisi keskeytti alaikäisten alkoholin- ja kannabiksenhuuruiset juhlat Lappeenrannassa


Summary: Islantilaislapsia patistetaan joulun alla kilteiksi tarinalla, joka on saanut uusia käänteitä aikaa myöten. Juuret ovat Islannin varhaisessa kansanuskossa.

Reykjavikin keskustassa hohtelee valtava kissa. Viisimetrinen, tuhansilla ledvaloilla koristeltu metallikissa on torilla uusi tulokas, tämä joulu on sille vasta toinen, mutta pahansisuisella kissalla on vanha rooli Islannin jouluperinteessä.
 Varjoissa lurkkiva musta Jólakötturinn-kissa kuuluu 13 joulupojan ja heidän äitinsä porukkaan. Joulupojat hoitelevat Islannissa joulupukin roolia vaikka ovat sivistyttyäänkin tavoiltaan puoleksi peikkoja.
 Myyttien mukaan joulupojat tulevan joulukuussa asuinpaikastaan vuorilta ihmisten pariin. He hipsivät yksitellen lasten makuuhuoneisiin 13:na joulunaluspäivänä ja jättävät kenkiin pieniä lahjoja. Lapsi, jonka käytöksestä he eivät pidä, saa kenkäänsä perunan.
 Kerran tultuaan kukin viipyy 13 päivää. Ensimmäinen lähtee paluumatkalle vasta jouluaattona ja viimeinen loppiaisena.
 Kynttilävaras on pojista suosituin
 Joulupoikien nimet kertovat heidän ulkonäöstään, taipumuksistaan tai lempiruoastaan. Yksi on Skyrinahmija, toinen Ovenpaukuttaja. Kun islantilaiset saivat joitakin vuosia sitten äänestää suosikkinsa, Kynttilävaras voitti.
 Kynttilöiden varastelu ja syöminen ovat toki ikävä tapa, mutta Kynttilävaras on osoittautunut joulupojista anteliaimmaksi – luultavasti siksi, että hänen päivänsä on jouluaatto.
 Peruna kengässä ja kynttilöiden katoaminen joulupojan suuhun ovat pieniä harmeja siihen verrattuna siihen, että heidän äidillään Grýlalla on tapana syödä huonotapaisia lapsia. Hänen ulkonäkönsäkin on kerrassaan hirmuinen. Häntiä on monta ja sarvekkaita päitäkin enemmän kuin yksi.
 Leppalúði-isä lököttelee mieluiten vuorilla luolassa, mutta käy silloin tällöin auttamassa vaimoaan lasten sieppaamisessa.
 Joulukissan hommiksi jää pistellä poskeensa lapset, joiden joulupaketeissa ei ole lainkaan vaatteita. Eipä siis kannattaa valittaa pehmeistä paketeista.
 Viranomaiset yrittivät kieltää joulupojat
 Joulupojilla on syvät juuret Islannin varhaisessa historiassa, kertoo Islannin yliopiston folkloristiikan professori  Terry Gurrell   Atlas Obscura -lehdessä .
 Muinaiset islantilaiset uskoivat jakavansa saarensa näkymättömien asukkaiden kanssa. Nämä elivät lähellä mutta toisessa ulottuvuudessa. Islannin kansanperinteessä on lukemattomia tarinoita kohtaamisista piiloväen kanssa, eivätkä sellaiset väitteet ole tuntemattomia tänäkään päivänä.
 Vanhimmat kirjalliset tiedot joulupojista ovat peräisin 1600-luvulta Itä-Islannista. Grýla-peikko on vanhempaa perua, mutta tuolloin hänet liitettiin ensi kertaa poikajoukkoonsa ja jouluun.
 Kansantarinoissa oli isoja paikallisia vaihteluja muun muassa poikien määrässä. Enimmillään heitä oli useita kymmeniä mutta yksi oli aina yhteistä: he olivat hirviöitä, jotka eivät tuolloin todellakaan tuoneet lahjoja.
 Tarinoita ei lopettanut edes virkavallan vuonna 1746 antama julistus, jossa vanhempia kiellettiin pelottelemasta lapsia joulupojilla. Jo 1500-luvulla joulun kristillisyyttä oli painotettu lailla, jossa kiellettiin kaikenlainen riekkuminen ankaran rangaistuksen uhalla.
 Joulupoikien evoluutio jatkuu
 Joulupoikien nykymuoto on peräisin runoilija  Jóhannes úr Kötlumilta.  Hänen 1930-luvulla kirjoittamansa runon lukeminen ääneen kuuluu edelleen monen islantilaiskodin ja -koulun jouluperinteisiin.
 Runon englanninnos on luettavissa  Iceland Monitor -lehdestä .  Björk  puolestaan levytti joulukissasta 1980-luvulla laulun, joka on kuunneltavissa  Youtubesta .
 Islannin kansallismuseo  kertoo verkkosivullaan, että joulupoikien nykyiset nimet kansanperinteen kymmenistä nimistä valitsi  Jón Arnason  kansantarinakokoelmaansa 1800-luvun puolivälissä ja vakiinnutti Jóhannes úr Kötlum runossaan.
 Joulupoikien evoluutio jatkuu. Kuvissa he muistuttavat yhä enemmän yhdysvaltalaista joulupukkia punaisine vaatteineen ja hyväntuulisine ilmeineen.
 Alkuperäinen elämä haisevina, huonotapaisina heppuina, jotka varastivat ruokaa ja kiusasivat lampaita, on jäänyt kansantarina-arkistoihin.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 22.  Talvipäivänseisaus on pueblointiaaneille joulun veroinen juhla
 21.  Joulu näkyy yhdeksän kuukauden päästä syysvauvoina
 20.  Jouluaattoilta kello 22 on monelle vuoden pahin hetki
 19.  Suu makeaksi joulukuusen neulasilla
 18.  Joulun jälkeen alkaa kwanzaa
 17.  Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Islannissa kissa on joulueläin ja joulupukilla on 13 pahatapaista kollegaa


Summary: Joulupukki on pysynyt liian pitkään samanlaisena. On tullut aika päivittää hänet nykyaikaan, pakinoi kirjailija Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Adventtina kuultiin  uutinen , kuinka yhä useammassa suomalaisessa perheessä toivotaan, että joulupukki olisi feministi. Tämä johtuu siitä, etteivät pukin arvot olisi niin kovin vanhoilliset. Normipukkihan saattaa pyytää vaikka lasta istumaan polvelleen – pervo! – tai kysellä onko talossa kilttejä tyttöjä ja poikia, vaikka siellä voi olla ties millainen kirjo erilaisia sukupuolia, eikä pahimmassa tapauksessa yhtään edes kaukaisesti hyvätapaista.
 Feministisen pukin hyvä puoli lienee myös se, että sellainen ei ole kännissä toisin kuin kaikki tavalliset pukit, jotka yleensä ovat keski-ikäisiä miehiä ja siis lähtökohtaisesti sekaisin. Toki feministinenkin pukki voi olla keski-ikäinen mies, ei sillä.
 Valinnanvaihtoehtoja täytyy olla, eikä ole mitään syytä, miksi minun pitäisi tyytyä johonkin sellaiseen bulkkipukkiin, jollainen käy köyhemmissäkin taloissa.
 Mutta miksi pysähtyä tähän?  Joulupukkien ammattikunta kaipaa muunkinlaista freesausta.
 Jokaisella pitäisi olla oikeus saada sellainen pukki, joka sopii omaan maailmankatsomukseen. Sillä siitähän nykyajassa on kyse: että kaiken voi tuunata juuri MINULLE sopivaksi. Valinnanvaihtoehtoja täytyy olla, eikä ole mitään syytä, miksi minun pitäisi tyytyä johonkin sellaiseen bulkkipukkiin, jollainen käy köyhemmissäkin taloissa.
 Näin jouluna täällä ensimmäisessä maailmassa onkin hyvä siteerata Raamattua, etenkin sitä kohtaa jossa Jeesus-vauva jokeltaa seimessä, selvästi meidän aikaamme ennakoiden, että ”Totisesti, jos minä en halua olla maailman kaltainen, maailman on tultava minun kaltaisekseni”.
 Henkilökohtaisesti neljän lapsen isänä  arvelen, että lasten näkökulmasta oleellisempaa kuin pukin mahdollinen vanhoillisuus tai feministisyys on se, että pukki olisi demari. Silloin hän nimittäin toisi lahjoja enemmän kuin ikinä ennen ja paljon enemmän kuin mihin on varaa. Kuulkaa siis lapset neuvoni: tämä on asia johon kannattaa panostaa!
 Vaikka olisihan kokoomuslainen pukkikin hyvä, sillä se opettaisi lapsille realiteetteja. Se tulisi paikalle valtavan säkin kanssa, minkä jälkeen se tyhjentäisi varsinaisen lahjasäkin omaan säkkiinsä ja söisi lasten suklaat. Sitten se syyttäisi lapsia laiskoiksi ja syypäiksi omaan suklaattomaan tilanteeseensa.
 Vasemmiston pukki se vasta olisi mainio veikko! Se tulisi täsmällisesti kuin Kela-korvaus, ottaisi lahjasäkin ja jakaisi se naapurin lapsille.
 Persujen pukki olisi sekin tilausmaksun väärtti! Sitä ei tarvitsisi juottaa, kun se olisi valmiiksi kännissä. Kun persupukki sitten kaatuisi lahjasäkin päälle ja lahjat menisivät säpäleiksi, se syyttäisi maahanmuuttajia.
 Kristillisten pukki puolestaan ei olisi pukki ollenkaan, vaan muori, joka jakaisi lahjat heti, kun lapsi todistaisi, ettei ole homo.
 Keskustan pukki olisi mahtavan tasapuolinen! Se toisi pojille vaaleansinisiä lahjoja ja tytöille vaaleanpunaisia, sillä kyllä se niin vaan on, että lapsia on kahta sorttia ja molemmille on tässä yhteiskunnassa paikkansa, mutta ei nyt puhuta sen enempää siitä, missä niitten vaaleanpunaisten paikka on.
 RKP:n pukki ei tyvärr tulisi paikalle ollenkaan, koska han olisi i Ekenäs keltaisen kartanonsa salissa laulamassa jul-lauluja lite fiksumpien lasten kanssa.
 Vihreiden pukki taas olisi ihan paras, sillä se jakaisi kaikki lahjat tuosta vain, ilman mitään mussutuksia! Tosin sen jälkeen se muistuttaisi lapsia, että nämä tuhoavat maapallon, jos avaavat paketit, koska siellä on kilokaupalla hiiltä, jonka Bangladeshin lapset ovat käsin kaivaneet kobolttikaivoksesta.
 Poliittisten pukkien ohella  olisi hyvä, että pukkien kirjo olisi muutenkin laajempi. Esimerkiksi erilaisten vähemmistöjen huomioon ottaminen olisi paikallaan: Autoilevia pukkeja on tarjolla vaikka kuinka paljon siitäkin huolimatta, että autot saastuttavat. Herää kysymys, missä ovat pyöräilijöiden pukit? Niin ikään olisi mukava nähdä esimerkiksi pyörätuolilla liikkuvia pukkeja, ettei pilttien verkkokalvolle syövy ajatus, että pukki pystyy aina kävelemään.
 Tätä ongelmaa ei toki sen kaatuilevan pukin kohdalla ole.
 Muistutettakoon vielä , että tilaajan kannattaa ottaa myös jonkinlainen työnantajan vakuutus, sillä jos se joulupukki esimerkiksi kaatuu kuusen päälle, voi saada syytteen työturvallisuusrikoksesta ja enintään 850 000 euron sakon, eli suurin piirtein saman verran mitä isolapsisessa perheessä menee jouluun muutenkin.
 Sitten ei muuta kuin toivotamme oikein armorikasta joulua itse kullekin säädylle. Tai kuten kristinuskon keskeinen joulun viesti kuuluu: Olkoon joulupukki kanssanne!
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Lue myös
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Mia Röngän kolumni: Kumpi on ympäristölle parempi, muovikuusi vai joulupuu?

Roope Lipastin kolumni: Apua joulupukin valintaan


Summary: Eteläsavolaiset kunnat Sulkava ja Puumala tarjoavat kokonaan maksuttoman varhaiskasvatuksen ensi vuoden alusta alkaen.

– Tuntuu, että joka vuosi on aina vain mukavampi asua täällä Sulkavalla, kun kunta tukee meitä lapsiperheitä ja keksii aina jotain uutta kannustinta täällä asumiseen.
 Sulkavalainen  Sari Reinikainen  perheineen saa tänä vuonna mieluisan joululahjan. Sulkava tarjoaa asukkailleen ensi vuodesta alkaen perhepaketin, joka sisältää ilmaisen päivähoidon ja jokaisesta alle 18-vuotiaasta lapsesta yhden kuukauden ylimääräisen lapsilisän vuosittain. Lisäksi kotihoidontuen kuntalisä kaksinkertaistuu.
 Kahden päiväkoti-ikäisen pojan äidillä on jo selkeä suunnitelma joka kuukausi säästöön jäävän summan käytöstä.
 – Ajattelin sijoittaa säästyvän summan lasten säästötileille korkoa kasvamaan, että tulee sitten konkreettistakin hyötyä meille, Reinikainen sanoo.
 Tavoitteena lasten määrän kasvu
 Useat pienet kunnat havittelevat monin eri keinoin lisää lapsiperheitä. Kokonaan maksuttoman varhaiskasvatuksen lisäksi ne tarjoavat muitakin lapsiperhe-etuja. Sulkavan kunnanjohtajan  Juho Järvenpään  mielestä lapsiperheitä tukevalle perhepaketille oli nyt selkeästi tilausta.
 – Pyrimme luomaan tulevaisuutta, jossa Sulkavalla riittää lapsia jatkossakin.
 Sulkavan kunnanjohtajan Juho Järvenpään mielestä perhepaketti on investointi tulevaisuuteen. Esa Huuhko / Yle
 Sulkavalla perhepaketin kokonaiskustannukset ovat noin 100 000 euroa vuodessa. Järvenpää sanoo kunnan talouden kestävän perhepaketista koituvat kustannukset, eikä se ole sulkavalaisilta mistään palveluista pois.
 – Tässä nyt annetaan, ei oteta. Tuo satatuhatta euroa vastaa samaa kuin että Sulkavan kunta laskisi kunnallisveroprosenttia 0,25 prosenttiyksikköä.
 Järvenpää uskoo perhepakettiin kuuluvan yhden kuukauden ylimääräisen lapsilisän auttavan monia perheitä esimerkiksi lasten harrastuksien rahoittamisessa.
 – Se on noin sata euroa per lapsi, Järvenpää selventää.
 Utajärvelle lisää lapsiperheitä
 Kuntaliitosta arvioidaan, että  ainakaan toistaiseksi ei ole näyttöä siitä, että lasten ja lapsiperheiden määrä lähtisi voimakkaaseen kasvuun kokonaan maksuttoman varhaiskasvatuksen avulla.
 Pohjoispohjanmaalaiseen Utajärven kuntaan maksuton varhaiskasvatus on kuitenkin houkutellut uusia perheitä. Varhaiskasvatuksen esimies  Sanna Valkonen  kertoo lapsiperheiden määrän lisääntyneen neljän kuukauden aikana.
 – On ainakin kolme lapsiperhettä, joilla osasyynä Utajärvelle muuttoon on ollut maksuton varhaiskasvatus, hän sanoo.
 Utajärvellä siirryttiin kokonaan maksuttomaan varhaiskasvatukseen elokuun alussa. Sen jälkeen Utajärvelle muuttaneista uusista perheistä on tullut lapsia sekä päiväkotiin että kouluun. Perheistä kaksi on muuttanut kauempaa ja yksi perhe naapurikunnasta. Osalla on juuret Utajärvellä.
 Valkonen kertoo maksuttoman varhaiskasvatuksen vaikutuksien näkyvän muutenkin.
 – Päiväkoti on maksimaalisella käytöllä, ja päivähoitoon osallistumisprosentti on 82.
 Etelä-Savossa Pertunmaalla puolestaan on ollut kokonaan maksuton varhaiskasvatus vajaan puolentoista vuoden ajan. Päivähoidon esimies  Anna-Liisa Lehtinen  sanoo, että ilmainen varhaiskasvatus ei ole tuonut kuntaan paljon uusia lapsiperheitä. Se on kuitenkin houkutellut muutamia uusia perheitä tuomaan lapset päivähoitoon.
 – Se on ollut tuntuva kädenojennus täällä jo asuville lapsiperheille, Lehtinen arvioi.
 Kokonaan maksutonta päivähoitoa Utajärvi Väkiluku noin 2 800 asukasta Päivähoidossa lapsia 77 + 27 esikoululaista Maksuton varhaiskasvatus arviolta noin 80 000 euroa vuodessa Lapsia syntynyt tänä vuonna 14 Pertunmaa Väkiluku noin 1 700 asukasta Päivähoidossa lapsia 32 + 6 esikoululaista Maksuton varhaiskasvatus arviolta noin 55 000 euroa vuodessa Lapsia syntynyt tänä vuonna 9 Kustavi Väkiluku noin 900 asukasta Päivähoidossa lapsia 24 + 2 esikoululaista Maksuton varhaiskasvatus arviolta noin 25 000 euroa vuodessa Lapsia syntynyt tänä vuonna 5
 Kustavi edelläkävijänä
 Varsinais-Suomessa Kustavissa varhaiskasvatus on ollut kokonaan maksutonta jo pari vuotta. Kustavi on tarjonnut ilmaista päivähoitoa 20 tuntia viikossa vuodesta 2017 lähtien.
 Kustavin varhaiskasvatuksen johtaja  Anni Häkli  kertoo kuntaan syntyneen lisää vauvoja. Päiväkodissa se näkyy alle 3-vuotiaiden ryhmän kaksinkertaistumisena ensi vuonna.
 – Päivähoitoon on tulossa viisi alle 3-vuotiasta lasta.
 Häkli kertoo lapsiperheiden kiitelleen maksuttoman varhaiskasvatuksen tuomaa taloudellista hyötyä.
 – Se on mahdollistanut vanhemmille esimerkiksi uuteen ammattiin opiskelun, hän sanoo.
 Myös alhainen kunnallisveroprosentti voi toimia houkuttimena.  Puumalassa on ensi vuonna Etelä-Savon maakunnan alhaisin veroprosentti.
 Puumalan 19,50 prosenttiakin alhaisempi tuloveroprosentti on Kustavissa, jossa veroprosentti on ensi vuonna 18,25.  Kustavi oli varsinaissuomalaisista kunnista ainoa, joka laski tuloveroprosenttiaan.
 Kokonaan maksutonta päivähoitoa vuoden 2020 alusta Sulkava Väkiluku noin 2 500 Päivähoidossa lapsia 50 + 21 esikoululaista Maksuton varhaiskasvatus arviolta noin 70 000 euroa vuodessa Lapsia syntynyt tänä vuonna 8 Puumala Väkiluku noin 2 200 Päivähoidossa lapsia: 25 + 7 esikoululaista Maksuton varhaiskasvatus arviolta noin 60 000 euroa vuodessa Lapsia syntynyt tänä vuonna 7
 Lapsiperhe-edut arjen sujuvoittajana
 Myös Puumalassa varhaiskasvatus muuttuu kokonaan maksuttomaksi ensi vuoden alusta alkaen. Kustavin tavoin Puumala on tukenut lapsiperheitä tarjoamalla maksutonta varhaiskasvatusta 20 tuntia viikossa vuodesta 2017 lähtien.
 Lapsiperhe-eduilla on tarkoitus sujuvoittaa kuntalaisten arkea. Esimerkiksi Puumalassa varhaiskasvatuksen lisäksi aamu- ja iltapäiväkerhotoiminta ja siihen liittyvät harrastekyydit ovat maksuttomia.
 Jo vuodesta 2017 lähtien Puumala on tukenut lapsiperheitä tarjoamalla maksutonta varhaiskasvatusta 20 tuntia viikossa. Esa Huuhko / Yle
 Puumalan kunnanhallituksen puheenjohtaja  Harri Kautonen  sanoo lapsiperhe-etujen heijastuvan koko kunnan hyvinvointiin.
 – Kun lapset voivat hyvin, niin se näkyy vanhempienkin hyvinvoinnissa.
 Etelä-Savo on yksi voimakkaimmin väestökadosta kärsivistä maakunnista. Puumalassakin syntyvyys on ollut laskussa.
 –Koulussa lapsimäärät eivät ole vielä laskeneet samassa suhteessa, Kautonen kertoo.
 Myös  paltamolaiset lapsiperheet Kainuussa  saavat kokonaan maksuttoman varhaiskasvatuksen ensi vuodesta alkaen.
 Puumalan kunnanhallituksen puheenjohtaja Harri Kautonen sanoo lapsiperhe-etujen mahdollistavan mutkattoman arjen. Esa Huuhko / Yle
 Myönteinen maine ja näkyvyys tärkeitä
 Pienille kunnille lapsiperheystävällisyys on tärkeä keino edistää kunnan myönteistä mainetta ja näkyvyyttä. Puumalan kunnanhallituksen puheenjohtaja Harri Kautonen myöntää kaiken positiivisen näkyvyyden olevan tärkeää kunnalle.
 – Mutta se ei tule itsestään, vaan täytyy olla johdonmukaista toimintaa.
 Myös Sulkavan kunnanjohtajan Juho Järvenpään mielestä kunnan myönteisellä imagolla on merkitystä.
 – Kyllä kunnan maine on ihan ensiarvoisen tärkeää ja siihen kannattaa panostaa.
 Sulkavalainen Sari Reinikainen uskoo lapsiperheitä tukevan perhepaketin houkuttelevan Sulkavalle uusia asukkaita.
 – Jos perheen täytyy valita asuuko Savonlinnan vai Sulkavan puolella niin uskoisin, että nyt valinnat kääntyvät tänne Sulkavan puolelle.
 Savonlinnalaislähtöinen Reinikainen on asunut Sulkavalla reilut kymmenen vuotta. Hänen aviomiehensä on syntyperäinen sulkavalainen. Reinikaisen perhe viihtyy Sulkavalla hyvin.
 – Itselläni ihan ilonkyynel nousi silmäkulmaan, kun ensimmäisen kerran kuulin tästä perhepaketista.
 Lue myös :
 Pikkukunta halusi antaa vauvan syntymävuonna kertyneet kunnallisverot perheille takaisin stipendeinä – hallinto-oikeus kumosi päätöksen syrjivänä
 Maksuton varhaiskasvatuskokeilu on tuonut lisää viisivuotiaita päivähoitoon – Osa huoltajista pitää lapsensa silti mieluummin kotona

Uusia perheitä ja enemmän vauvoja – pienet kunnat havittelevat lisää lapsia ilmaisella päivähoidolla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hoitoalalla kytee sairaanhoitajien kasvava tyytymättömyys.  Lähtöä alalta harkitsevat erityisesti kokeneet , mutta vielä parhaassa työiässä olevat 30–50-vuotiaat sairaanhoitajat. Yle haastatteli kymmentä erikoissairaanhoidossa työskentelevää sairaanhoitajaa eri puolilta Suomea. Yksi heistä on  Reeta Vähämäki , joka rakasti työtään kätilönä, mutta päätti 13 vuoden työuran jälkeen opiskella opettajaksi.
 "Meidän on elettävä kuten opetamme" – Opetusneuvos kommentoi Ylen koulukyselyä: Opettajien ehdotuksia ja kritiikkiä kannattaa kuunnella
 Opetushallituksen perusopetuksen ja varhaiskasvatuksen päällikkö Marjo Rissanen kuvattuna opetushallituksen lukuvuoden alun infotilaisuudessa Helsingissä 6. elokuuta. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Yle kysyi äskettäin alakoulujen opettajilta,  millä tavoin koulun uudistukset näkyvät heidän työssään . Lähes kaikki kritiikkiä esittäneet vastaajat vaativat pitämään visusti huolta siitä, ettei heidän henkilöllisyytensä paljastu. Opetushallituksen perusopetus- ja varhaiskasvatusyksikön päällikkö, opetusneuvos  Marjo Rissanen  korostaa, että kriittisetkin ajatukset pitää pystyä tuomaan kouluissa julki, ja avoimuudella rakennetaan luottamusta.
 Latvian pääkaupunki Riika jätehuoltokriisin kurituksessa – Koko kaupungin johto saamassa kenkää
 Pääkaupungin asukkailta kysyttäessä jätehuollosta, kääntyy keskustelu helposti puoluepolitiikkaan ja kaupungin valtapuolueeseen. Markus Kuokkanen / Yle
 Latviassa maan  parlamentti kaavailee koko pääkaupunki Riian kaupunginvaltuuston erottamista . Syynä on pitkään jatkunut jätehuollon kriisi, jota valtuusto ei ole maan hallituksen näkemyksen mukaan saanut ratkaistua. Riian pormestari  Olegs Burovs  ei niele hallituksen perusteluita valtuuston erottamiselle. Hän sanoo, että Riiassa ei ole jätehuollon kriisiä, sillä roskapussit ovat eivät ole missään vaiheessa lakanneet liikkumasta.
 Vasemmiston ehdokas voittoon Kroatiassa
 Kroatian sosiaalidemokraattisen puolueen Zoran Milanovic kävi antamassa äänensä sunnuntaina Zagrebissa.  Daniel Kasap / Epa
 Kroatian presidentinvaalissa opposition ehdokas, vasemmistolainen entinen pääministeri  Zoran Milanovic on voittanut vaalien ensimmäisen kierroksen . Milanovic sai vajaat 30 prosenttia äänistä. Hänen kannoillaan oli keskustaoikeistolainen istuva presidentti  Kolinda Grabar-Kitarovic , joka sai noin 27 prosenttia äänistä. Kolmas ehdokas oli oikeistolainen Miroslav Skoro. Vaalien toinen kierros käydään tammikuussa. Kroatia on ensi vuonna EU:n puheenjohtajamaa.
 Syyrian media: Israel ampui ohjuksia Syyriaan
 Arkistokuva. Syyrian ilmapuolustus vastaa Israelin suunnasta tulevaan ohjustuleen Damaskoksessa tammikuussa 2019. Ammar Safarjalani / AOP
 Syyrian ilmapuolustus  on torjunut sunnuntai-iltana Israelin suunnasta lentäneitä ohjuksia , Syyrian valtionmedia kertoo. Syyrian sotaa tarkkaileva ihmisoikeusjärjestö sanoo puolestaan, että pääkaupungin Damaskoksen alueella on tapahtunut kolme räjähdystä. Ambulansseja on ajanut räjähjdyspaikoille. Israel ei kommentoi tapausta. Israel on Syyrian sodan aikana tehnyt lukuisia ohjusiskuja varsinkin Iranin joukkojen asemiin Syyriassa.
 Voittaako Nuoret Leijonat jälleen MM-kultaa? Katso Suomen joukkueen otteluohjelma ja tv-lähetystiedot
 Suomen alle 20-vuotiaiden miesten jääkiekkomaajoukkue kärsi kotiturnauksen toisen tappion. Tomi Hänninen
 Suomen nuorten maajoukkue  puolustaa tällä viikolla alkavissa MM-kisoissa maailmanmestaruuttaan . Jääkiekon alle 20-vuotiaiden miesten MM-turnaus pelataan tänä vuonna Tšekissä, pelipaikkona ovat Trinec ja Ostrava. Nuoret Leijonat aloittaa kisaurakkansa tapaninpäivänä Ruotsia vastaan. Suomen muut vastustajat alkusarjassa ovat Slovakia, Kazakstan ja Sveitsi. Kaikki Suomen ottelut nähdään suorina lähetyksinä Ylen kanavilla.
 Jouluksi pohjoiseen lisää lunta, muualla lauhaa
 Yle
 Aatonaattona lumisateita tulee maan pohjoisosassa ja ajokeli on huono. Maan etelä- ja keskiosassa on enimmäkseen pilvistä ja poutaista ja lämpötila pysyy vähän plussan puolella. Jouluaattona tiistaina sää on edelleen pilvistä ja heikkoja sateita tulee paikoitellen. Maan etelä- ja keskiosassa vähän viilenee, mutta edelleen ainakin rannikolla on plussaa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kokeneet sairaanhoitajat pakenevat alalta, Riiassa kytee paha jätehuoltokriisi, Nuoret leijonat puolustavat pian MM-kultaa


Summary: Tutkijan mukaan valtuuston erottamisessa on kyse myös puolueiden valtataistelusta.

RIIKA  Latviassa maan parlamentti kaavailee koko pääkaupunki Riian kaupunginvaltuuston erottamista. Syynä on pitkään jatkunut jätehuollon kriisi, jota valtuusto ei ole maan hallituksen näkemyksen mukaan saanut ratkaistua.
 Kun Riian asukkailta kysyy mielipidettä asiasta, keskustelu siirtyy helposti puoluepolitiikkaan. Lasta rattaissa nukuttava  Aira Rika  sanoo, että moni asia on pääkaupungissa huonosti ja hän on jo väsynyt kaupungin valtapuolueeseen.
 –Harmonia-puolue on hallinnut Riikaa kauan, 10 vuotta, hän huokaa.
 Rika arvioi, että uudet puolueet ja nuoremmat ihmiset voisivat parantaa tilannetta.
 Jätesäkit liikkuvat edelleen
 Riian pormestari  Olegs Burovs  ei niele hallituksen perusteluita valtuuston erottamiselle. Hän sanoo, että Riiassa ei ole jätehuollon kriisiä, sillä roskapussit ovat eivät ole missään vaiheessa lakanneet liikkumasta.
 Kyse ei olekaan siitä, että jätehuolto olisi pysähtynyt – ongelma on paljon byrokraattisempi.
 Valtuuston erottaminen jakaa vahvasti mielipiteitä. Aira Rika tuumii, että moni asia Riiassa voi muuttua parempaan päin, kun valta vaihtuu.  Markus Kuokkanen / Yle
 Ympäristönsuojelusta ja alueiden kehityksestä vastaava ministeriö selvittää Ylelle sähköpostitse, mistä kriisissä on kyse.
 Riian kaupunki solmi pitkän sopimuksen jätehuollon hoitamisesta, mutta kilpailuviranomaiset tyrmäsivät sopimuksen pykälien vastaisena ja kaupungin jätehuolto jäi epäselvään tilaan. Maan hallitus julisti Riikaan poikkeustilan, joka antaa tavallista joustavammat mahdollisuudet varmistaa sopimusten jatkuvuus lyhyellä aikavälillä.
 Ministeriön mukaan pääkaupungin valtuusto ei ole kyennyt löytämään ratkaisua tilanteeseen, ja päättäjät on vaihdettava kaaoksen välttämiseksi.
 Puolueiden vääntö asemista
 Politiikan tutkija  Iveta Reinholde  Latvian yliopistosta näkee, että kiistassa on kyse myös hallituspuolueiden ja oppositiopuolueiden välisestä valtakamppailusta.
 Tutkija sanoo, että sosiaalidemokraattinen Harmonia-puolue on pitkään hallinnut Riikaa, ja monissa muissa kaupungeissa ja kunnissa valta on pitkään kuulunut keskusta-oikeistolaiselle Maanviljelijöiden ja vihreiden liitolle. Nyt molemmat puolueet ovat oppositiossa ja hallituksen uudistukset uhkaavat niiden vahvaa asemaa paikallishallinnossa.
 Riian valtuuston erottamista esittänyt ministeri Juris Puce puhuu medialle. Taustalla kuuntelee Riian pormestari Olegs Burovs. Latvian valtioneuvoston kanslia
 Riian valtuuston erottamisen lisäksi hallitus suunnittelee vähentävänsä kuntien lukumäärää rajusti.
 – Jännite keskushallinnon ja paikallistason hallinnon välillä on voimistunut jo jonkin aikaa, Reinholde sanoo.
 Sama ministeri erotti pormestarin
 Ympäristönsuojelusta ja alueiden kehityksestä vastaava ministeri  Juris Puce  kuuluu liberaaliin puolueeseen, jolla on monimutkainen nimi: Kehityksen puolesta / Puolesta.
 Puce on jakanut kilpailevalle Harmonia-puolueelle raskaita iskuja ennekin. Huhtikuussa Puce erotti Riian pormestari Nils Ušakovsin, joka oli tuolloin Harmonian suosittu puheenjohtaja. Pormestarin erottamista perusteltiin sillä, että hallinnon puutteellinen valvonta on johtanut laajaan korruptioskandaaliin kaupungin joukkoliikenneyhtiössä.
 Latvian yleisradion mukaan valtion omatkin asiantuntijat ovat yrittäneet hillitä hallitusta. Valtioneuvoston kanslian lakiosasto katsoo, että valtuuston hajottamista koskevalla lakiesityksellä on juridisesti hutera perusta.
 – Asiantuntijat varoittavat, että valtuuston hajottamisen kanssa olisi syytä hidastaa vauhtia, mutta siitä huolimatta parlamentti painaa nyt voimalla eteenpäin. Valtuuston hajottaminen näyttää selvältä, Iveta Reinholde sanoo.
 Uusi valtuusto valitaan vaaleilla mahdollisesti parin kuukauden kuluttua.
 Lue myös :
 Latviassa hallituspuolue yhdistetty kansainvälisiin uusnatsipiireihin — ”En ole yllättynyt”, tutkija sanoo

Riiassa koko kaupunginvaltuusto on saamassa potkut jätehuollon kriisin vuoksi — Pormestari sanoo, että mitään kriisiä ei olekaan


Summary: Sairaanhoitaja Sari Äkäslompolo ja kätilö Reeta Vähämäki ovat kyllästyneet hoitoalan ongelmiin ja vaihtavat ammattia.

Tämän työn osaan ja tätä rakastan. Miksi oikeastaan lähdin?
 Näin ajatteli kätilö  Reeta Vähämäki , 41, viime kesän alussa, kun hän palasi opintovapaalta töihin Naistenklinikan synnytyssaliin Helsingissä.
 Parissa viikossa mieli muuttui. Vähämäki muisti taas, miksi oli tehnyt pesäeroa hoitoalaan jo useamman vuoden ajan ja hakeutunut opiskelemaan kotitalouden ja terveystiedon opettajaksi.
 Vähämäki nautti kyllä edelleen kätilön työstä perheiden kanssa, mutta rakenteet työn ympärillä olivat hänen mielestään muuttuneet kestämättömiksi. Vähämäki on työskennellyt kätilönä 13 vuotta. Työtahti ja ilmapiiri ovat sinä aikana mullistuneet täysin.
 – Työyhteisössä ei enää keskustella, kuten ennen, miten työtä voisi kehittää tai mikä olisi asiakkaille parhaaksi. Nyt yritetään vain selvitä työvuorosta, Vähämäki sanoo.
 Reeta Vähämäen mielestä työolot ja ilmapiiri työpaikalla ovat kiristyneet huomattavasti hänen uransa aikana. Juha Kivioja / Yle
 Lähtijöitä jopa kymmeniä yhdessä yksikössä
 Reeta Vähämäki ei ole mietteineen yksin. Hoitoalalla kytee sairaanhoitajien kasvava tyytymättömyys. Lähtöä alalta harkitsevat erityisesti kokeneet, mutta vielä parhaassa työiässä olevat 30–50-vuotiaat sairaanhoitajat.
 Yle on haastatellut tätä juttua varten kymmentä erikoissairaanhoidossa työskentelevää sairaanhoitajaa eri puolilta Suomea. Kaksi heistä esiintyy jutussa omalla nimellään.
 Sairaanhoitajat kertovat, että joissakin työyksiköissä lähtijöitä tai sitä harkitsevia on jopa kymmeniä. Reeta Vähämäki laskee nopeasti kymmenkunta kollegaa, jotka ovat parin viime vuoden aikana tehneet päätöksen alalta lähtemisestä.
 – Lähteminen on yksi yleisimmistä puheenaiheista työpaikalla. Ihmettelen, miksi se ei tunnu huolettavan ylempää johtoa, Vähämäki sanoo.
 Hoitajien työolot puhuttaneet paljon
 Sairaanhoitajien tyytymättömyys pulpahtelee silloin tällöin esiin uutisissa. Marraskuussa uutisoitiin, että Meilahden Tornisairaalassa Helsingissä  jouduttiin sulkemaan leikkaussaleja , sillä hoitajien sairauslomat ovat lisääntyneet syksyn aikana. Työntekijöiden mukaan Tornisairaalassa  lähtijöitä on paljon ja hoitajien uupumus yleistä . (Iltalehti)
 Syyskuussa Yle uutisoi laajasti  ongelmista ja hoitajien työoloista uudessa lastensairaalassa  Helsingissä.
 Tarkkoja tilastoja alaa jo vaihtaneiden sairaanhoitajien määrästä ei ole.  Samoja tilastoja myös tulkitaan eri tavoin . (Helsingin Sanomat)
 Tehyn puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  on puhunut “hoitoalan pyöröovista” ja viitannut THL:n selvitykseen, jonka mukaan alalta on lähtenyt jo 40 000 ihmistä. Luvussa on mukana myös muita sote-alan ammattilaisia kuin sairaanhoitajia.
 Tilastokeskuksen työssäkäyntitilastot taas puhuvat noin 10 000 alaa vaihtaneesta.
 Ylen haastattelemat sairaanhoitajat kertovat johtamisen ongelmista ja näköalattomasta ilmapiiristä. Karoliina Simoinen / Yle
 "Kiitos venymisestä ja sitten venytään lisää"
 Sairaanhoitajien viesti kentältä on kuitenkin selvä. Ylen haastattelemien hoitajien puheissa toistuvat samat teemat. Ne voi tiivistää yhteen sanaan ja se on näköalattomuus.
 Jatkuvat säästöt ja kiristyvä työtahti uuvuttavat ja luovat toivotonta ilmapiiriä. Erityisesti mainitaan huono johtaminen.
 Samat asiat nousevat esiin myös useissa tutkimuksissa.
 – Tutkimusten mukaan lähijohtajiin, kuten osastonhoitajiin, ollaan kohtuullisen tyytyväisiä, mutta tyytymättömyys on suurinta ylemmän tason johtoon sairaanhoitopiireissä. Sairaanhoitajat kokevat, ettei johto kuule ja arvosta työntekijöitä tai välttämättä edes ymmärrä työn sisältöä, sanoo hoitotieteen professori  Katri Vehviläinen-Julkunen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Samaa kertovat myös sairaanhoitajat itse. Jos ennen osastonhoitajasta saatettiin nurista kahvipöytäkeskusteluissa, nyt monet tuntevat jopa sääliä lähiesimiestä kohtaan. Osastonhoitajat ovat usein puun ja kuoren välissä sairaanhoitopiirien säästötavoitteiden toteuttajina.
 Syksyllä keskustelua herätti esimerkiksi Pohjois-Karjalan sote-palveluista vastaavan Siun soten toimitusjohtajan  Ilkka Pirskasen   tiukkasanainen videotervehdys henkilöstölle . Siinä toimitusjohtaja penäsi tulosvastuuta lähiesimiehiltä ja kyseenalaisti, ovatko oikeat henkilöt oikeissa tehtävissä, jos parempaa tulosta ei synny.
 – Hoitoalalla ja terveydenhuollossa vallitsee valtavan vahva tehokkuuspuhe ja taloudenpitoa korostava mantra, Katri Vehviläinen-Julkunen sanoo.
 Sen tunnistaa myös kätilö Reeta Vähämäki
 – Ylemmän johdon viesti on usein, että “kiitos venymisestä ja sitten venytään vielä vähän lisää”. Tunnelma on, että eletään jatkuvassa poikkeustilassa.
 Reeta Vähämäki opiskelee kotitalouden ja terveystiedon opettajaksi Helsingin yliopistossa. Juha Kivioja / Yle
 HUS:issa lähtijöitä ollut aiempaa enemmän
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUS:in hoitohenkilökunnan työtyytyväisyyttä mittaavassa kyselyssä kaikkein huonoimmat tulokset liittyvät juuri johtamiseen. Vuonna 2018 vastaajista vain 45 prosenttia koki, että organisaation johto ottaa huomioon hoitajien ehdotuksia. Lukemat olivat yhtä huonot myös palautteen saantia koskevissa kysymyksissä. Samat teemat toistuvat myös HUS:in työolobarometrissa.
 HUS:in henkilöstökyselyjen tulokset ovat merkittäviä, koska HUS on Suomen suurin hoitoalan työllistäjä, ja vastaajien määrä kyselyissä on suuri. HUS:issa työskentelee 12 000 hoitohenkilökuntaan kuuluvaa ihmistä.
 Työntekijöiden vaihtuvuus HUS:issa on kasvanut tänä vuonna, kertoo henkilöstöjohtaja  Outi Sonkeri . Se on tällä hetkellä suurinta päivystyksen sekä sisätautien ja kuntoutuksen toimialoilla.
 – Syyt ovat vaihtelevia. Esimerkiksi organisaatiouudistusten jälkeen lähtijöitä on enemmän. Hoitohenkilöstön luvut eivät kuitenkaan juuri poikkea muiden ammattiryhmien luvuista, Sonkeri kertoo.
 Sonkerin mukaan HUS:in yläjohdossa tunnistetaan johtamisen haasteet, ja niitä on pyritty ratkomaan esimerkiksi esimieskoulutuksilla.
 – Selkeä tavoitteemme on päästä kuulevampaan kulttuuriin. Kohtaaminen on yksi HUS:in uusista arvoista.
 Henkilöstöjohtaja ei osaa yksiselitteisesti ottaa kantaa siihen, miksi moni HUS:in hoitaja kokee työtahdin ja ilmapiirin kiristyneen merkittävästi viime vuosina.
 – Terveydenhuolto ja erikoissairaanhoito on vaativa toimiala. Ja samalla työelämän tahti ylipäätään on muuttunut kireämmäksi. Tehokkuuspuhe koskee muitakin aloja, Sonkeri huomauttaa.
 Sari Äkäslompolo teki sairaanhoitajan töitä 20 vuotta Kuopiossa ja Joensuussa. Hän kyllästyi pätkätöihin ja huonoon johtamiseen. Heikki Haaplainen / Yle
  Pätkätyöt ja kiista työvuoroista kypsyttivät
 Huono johtaminen on yksi hoitoalan suurimmista ongelmista myös kontiolahtelaisen sairaanhoitajan  Sari Äkäslompolon  mielestä.
 – Johtaminen on vanhanaikaista. Siitä voisi käyttää termiä neuvostoliittolainen. Henkilöstöä ei kuunnella isoissa päätöksissä, vaan ne runnotaan läpi, Sari Äkäslompolo sanoo.
 Äkäslompololla on takanaan 20 vuoden työura erikoissairaanhoidossa esimerkiksi kirurgisilla- ja lastenosastoilla Kuopion yliopistollisessa sairaalassa ja Joensuun keskussairaalassa.
 Hän pettyi työnantajaan ja pätkätöihin erityisesti Joensuussa. Kuuden vuoden sijaisuuksien jälkeen Äkäslompolo ei saanut vakituista työpaikkaa. Samaan aikaan työntekijöiden  mahdollisuudet vaikuttaa esimerkiksi omiin työvuoroihinsa heikkenivät  merkittävästi.
 Puolitoista vuotta sitten Äkäslompolo aloitti tradenomiopinnot. Hänen tavoitteenaan on kaupan alan työpaikka, jossa voisi hyödyntää venäjän kielen taitoa.
 Uransa keskivaiheilla olevat kaikkein tyytymättömimpiä
 Kaikkein kriittisimpiä hoitoalaa kohtaan ovat uransa keskivaiheilla olevat 26–45-vuotiaat sairaanhoitajat, kertoo Sairaanhoitajaliiton vuoden alussa julkaisema työolobarometri. Työolobarometri seuraa hoitajien tyytyväisyyttä kahden vuoden välein. Tuoreimmassa barometrissa mikään tutkimuksen osa-alue ei saanut tyydyttävää arvosanaa parempaa tulosta. Kaikkein eniten tyytymättömyyttä herätti palkka.
 Miksi juuri parhaassa työiässä olevat hoitajat ovat kaikkein tyytymättömimpiä?
 Yksiselitteistä vastausta ei ole, ja alanvaihtoon liittyy aina sekä vetäviä että työntäviä tekijöitä. Nelikymppisenä moni arvioi asemaansa työelämässä uudelleen. Eläkeikään on vielä pitkä matka, ja alanvaihto koetaan mahdolliseksi.
 Kun tutkimuksissa hoitajilta on kysytty vetovoimaisen työpaikan ominaisuuksia, vastauksissa korostuvat hyvän johtamisen lisäksi mentorointi sekä mahdollisuus tehdä eettisesti korkeatasoista työtä, professori Katri Vehviläinen-Julkunen kertoo.
 Eettisesti korkeatasoinen työ tarkoittaa sitä, että sairaanhoitajalla on mahdollisuus hoitaa potilaansa hyvin eikä kiire murenna liikaa hoidon laatua tai potilasturvallisuutta.
 – Tämä ristiriita uuvuttaa nyt monia hoitajia, Vehviläinen-Julkunen huomauttaa.
 Sairaanhoitajien työolobarometrin mukaan kaikkein tyytymättömimpiä ovat uransa keskivaiheilla olevat, kokeneet hoitajat. Ismo Pekkarinen / AOP
 Hiljainen tieto ei siirry
 Kokeneiden sairaanhoitajien lähtöhalut ovat riski koko alalle. Työkokemuksen merkitys ammattitaidossa on suuri ja näkyy myös potilasturvallisuudessa.
 – Kokenut hoitaja näkee jo nenänpäästä, miten potilas voi. Myös oman työn organisointi ja kiireen hallinta on helpompaa. Jos ajattelen itseäni aloittelevana sairaanhoitajana ja nyt, ero on suuri, Sari Äkäslompolo sanoo.
 Alan luonteeseen kuuluu, että hiljainen tieto siirtyy kokeneemmilta vasta-alkajille. Kätilö Reeta Vähämäen mielestä vankka kokemus tuo hoitotyöhön lisää rauhaa. Hoitaja pystyy huomioimaan paremmin potilaan yksilölliset toiveet.
 – Esimerkiksi synnytyspuolella kätilö on normaalin synnytyksen ainoa asiantuntija. Jos aloittelijalla ei ole kokeneempia kollegoja, joilta kysyä neuvoja, jää ainoaksi vaihtoehdoksi soittaa lääkärille. Riskinä on, että turhat toimenpiteet lisääntyvät, sillä lääkärin työkenttää ovat normaalista poikkeavat synnytykset, Vähämäki sanoo.
 Kokeneiden hoitajien lähtö tulee myös työnantajalle kalliiksi.
 – On laskettu, että yhden hoitajan palkkaaminen ja perehdytys osaajaksi maksaa 40 000–50 000 euroa. Kokeneen hoitajan hintalappu voi olla vielä suurempi, Katri Vehviläinen-Julkunen sanoo.
 Summa sisältää uuden hoitajan perehdyttämisen ja muun osaamisen kasvattamisen. Esimerkiksi tehohoidossa, päivystyksessä tai leikkaussalissa perehdytysvaihe voi olla pitkä. Lisäksi summassa on mukana henkilöstön rekrytointiin liittyvät kulut, Vehviläinen-Julkunen kertoo.
 Keikkatyö vahvisti päätöstä
 Ylen haastattelemat sairaanhoitajat kertovat, että monessa työyhteisössä luottamus työnantajaa kohtaan on rapistunut. Hoitotyö on kuormittavaa, mutta sairaanhoitajat kokevat, etteivät työnantajan päätökset tue jaksamista.
 Tyytymättömyyttä aiheuttavat esimerkiksi se, ettei omiin työvuoroihin voi vaikuttaa ja ettei osa-aikatyön tekeminen omasta toiveesta ole mahdollista monessa työpaikassa.
 Reeta Vähämäki jatkaa vielä opintovapaataan, mutta päätös alalta lähtemisestä on tehty.
 Sari Äkäslompolo ei enää katso taakseen. Keikkavuorot sairaalassa ovat vahvistaneet päätöstä.
 – Siellä kaikki jousto haetaan työntekijöistä. Nykyisin minun ei tarvitse päivän jälkeen stressata siitä, jäikö jotain tärkeää tekemättä. On sellainen olo, että te menetitte hyvän hoitajan, mutta minä en menettänyt mitään.
 Osallistu keskusteluun hoitoalan työoloista. Keskustelu suljetaan klo 18.
 Lue myös:
 Suomessa on syvä hoitajapula, ja masennus vie yhä useamman työkyvyn – Sari Juuson ura päättyi 50-vuotiaana: "Se oli helpotus mutta sokki"
 "Joskus kauhistuttaa" – Lähihoitaja piti kirjaa ja kertoo Ylelle nyt tunti tunnilta, millaista hoivatyö todella on
 Yhä useampi hoitaja on vihainen ja väsynyt, kun kolmivuorotyö nielee koko elämän – kiista hoitajien työvuoroista roihahti Joensuussa

Hoitoalalla kytee kokeneiden sairaanhoitajien joukkopako, yksi syy huono johtaminen: “Te menetitte hyvän hoitajan, minä en menettänyt mitään"


Summary: Ylen kysely paljasti opettajien pelkäävän koulu-uudistuksista keskustelemista: "Kukaan ei halua leimautua petturiksi."

Yle kysyi äskettäin  alakoulujen opettajilta, millä tavoin koulun uudistukset näkyvät heidän työssään . Vastauksia tuli puolensataa.
 Monessa vastauksessa oli mukana toive, että maassamme syntyisi laajaa keskustelua erilaisten uudistusten toteuttamistavoista ja vaikutuksista.
 Samaan aikaan kuitenkin lähes kaikki vastaajat, jotka esittivät kritiikkiä, vaativat pitämään visusti huolta siitä, ettei heidän henkilöllisyytensä paljastu. Pelkona oli vanhakantaiseksi jarruksi tai petturiksi leimautuminen. Osaa huolestutti työnsaantimahdollisuuksien heikentyminen tulevaisuudessa.
 Asiasta kuultuaan opetushallituksen perusopetus- ja varhaiskasvatusyksikön päällikkö, opetusneuvos  Marjo Rissanen  korostaa, että avoimuudella rakennetaan luottamusta.
 – On voitava keskustella rakentavasti, koska asioita ei voida muuttaa ja kehittää eteenpäin ilman käytännön tietoa. Mielestäni elämme, kuten opetamme. Eli jos haluamme kasvattaa oppilaista hyviä vuorovaikuttajia, niin toki myös työyhteisössä kaikkien sen jäsenten on voitava ilmaista kriittisetkin ajatuksensa, hän painottaa.
 "Itsenäinen työskentely on tuiki tärkeää ryhmätyötaitojen ohella"
 Opettajat kommentoivat vastauksissaan muun muassa uutta opetussuunitelmaa (ops). Osa koki, että se on taustasyy nykykoulun vaikeille tilanteille. Toisten mielestä taas uudella opsilla ei ole mitään tekemistä ongelmien kanssa.
 Osa muistutti, että ops on tuonut mukanaan paljon hyvääkin ja tarjoaa oivan pohjan koulun kehittämiselle. Erityisen hyvinä seikkoina pidettiin oppilaiden parempaa osallistamista ja vuorovaikutustaitojen korostamista.
 Opetusneuvos Rissanen muistuttaa, että Opetushallituksen perusopetuksen opetussuunnitelman vuonna 2014 kirjatut perusteet (POPS 2014) erottuvat paikallisista, opetuksen järjestäjien laatimista opseista, joka saattaa osaltaan selittää kokemuseroja.
 Mikä on POPS 2014?   POPS 2014 tarkoittaa vuonna 2014 laadittuja perusopetuksen opetussuunnitelman perusteita. Sen taustalla on sosiokonstruktiivinen oppimiskäsitys, jossa oppilas nähdään aktiivisena toimijana ja informaation käsittelijänä. Se on laadittu yhteistyössä Opetushallituksen, yliopistojen ja kentän toimijoiden kanssa Sitä on ollut kirjoittamassa noin 300 asiantuntijaa. Opetushallitus uusii perusopetuksen opetussuunnitelman perusteet joka 10. vuosi. Marjo Rissanen, OPH
 Rissasen mukaan uusimmassa opetussunnitelmassa osallistamista ja vaikutusmahdollisuuksia painotetaan, koska oppilas halutaan nähdä aiempaa enemmän aktiivisena toimijana.
 – Vuorovaikutustaidot ovat tärkeitä, mutta ketään ei ole silti tarkoitus väkisin pakottaa ulospäinsuuntautuneeksi esiintyjäksi. Ryhmätöiden ohella on tuiki tärkeätä ja yhtä arvokasta osata työskennellä myös itsenäisesti, hän sanoo.
 Vastuu opetustiloista on kunnilla
 Opetussuunnitelmaan liittyvien kommenttien ohella opettajien vastauksista nousi esille neljä teemaa, joista yksi oli avoimet oppimisympäristöt.
 Moni opettaja koki uusiin kouluihin rakennetut avoimet, yhtenäiset opetustilat kuormittaviksi sekä lasten että itsensä kannalta.
 Rissasen mukaan POPS 2014 ei edellytä avoimia, isoja yhteistiloja, vaan tilaratkaisut ovat kuntien päätettävissä.
 – Tavoitteiden on aina lähdettävä pedagogiikasta eli siitä, miten opetus halutaan järjestää. Tämä puolestaan määrittää sen, miten ja minkälaisissa tiloissa opetetaan.
 Oppilaille, joiden oppiminen tapahtuu parhaiten rauhallisessa tilassa, on jokaisesta koulusta näitäkin löydyttävä.  Marjo Rissanen, OPH
 Monipuolisia oppimisympäristöistä korostetaan. Se tarkoittaa, että niille oppilaille, joiden oppiminen tapahtuu parhaiten rauhallisessa tilassa, on jokaisesta koulusta näitäkin löydyttävä, Rissanen painottaa.
 Vaikka opetusneuvos korostaakin kuntien vastuuta, täysin oman mielensä mukaan kunnat ja arkkitehtitoimistot eivät voi koulurakennuksia suunnittella. Niiden suunnittelusta ja rakentamisesta on olemassa kunnille annetut ohjeet, joissa esitellään erilaisia koulujen tilaratkaisuja.
 Rakennustieto Oy:n laatimissa ohjeissa mainitaan koulun rakennustyyppimalleiksi muun muassa kampusmalli, sakaramalli ja sisäpihojen sarja.
 Rissanen muistuttaa, että kun pohditaan uutta tilaa tai remontoidaan vanhaa, tilan tulevat käyttäjät on saatava mukaan suunnitteluun. Opetushallitus ei ole esittänyt, että opetuksen pitäisi tapahtua mahdollisimman suurissa ryhmissä.
 – Päätösvalta niin tilaratkaisujen osalta, kuin siinäkin, millä tavoin yhteisopettajuutta toteutetaan ja ryhmiä yhdistellään, on paikallisella tasolla, Rissanen toteaa.
 Opettaja saa valita työtapansa pitkälti itsenäisesti
 Ylen artikkelin  neljästä opettajatarinasta paljastui , miten monella tapaa opetusta voidaan Suomessa järjestää.
 Opettajien autonomia onkin opetusneuvoksen mukaan maassamme suurta ja opettaja saa valita työtapansa pitkälti itse. Opetustapoihin vaikuttavat myös koulun toimintakulttuuri ja koulutilat.
 Koulu on etenkin pienille oppilaille työtapojen harjoittelupaikka, eikä voida olettaa, että ryhmätyötaidot olisivat lapsilla sisäänrakennettuina.  Marjo Rissanen, OPH
 – Kun käytetään erilaisia opetusmenetelmiä ja osa opettamisesta tapahtuu perinteisiä suuremmissa ryhmissä, opettajan on oltava alati tuntosarvet koholla ja varmistettava, että oppilaiden huomio pysyy oppimisessa.
 Rissanen muistuttaa myös, että koulu on etenkin pienille oppilaille erilaisten työtapojen harjoittelun paikka, eikä voida olettaa, että ryhmätyötaidot olisivat lapsilla sisäänrakennettuina jo kouluun tultaessa.
 – Opettajan pitää olla selvillä oppilaan kehitystasosta päättäessään, minkä verran vastuuta lapselle annetaan ja miten häntä motivoidaan. Voi olla niinkin, että opettajan on joskus asetettava tiukat rajat ja keskityttävä opiskelutaitojen opettamiseen, koska opetusryhmät ovat erilaisia, Rissanen toteaa.
 POPS 2014 määrittelee oppiaineisiin tavoitteet koko peruskouluun, mutta sisältöjen ja tavoitteiden jaosta eri vuosiluokille päätetään paikallisesti. Myös tuntijaossa voi olla paikallisia eroavaisuuksia.
 – Yläkouluun siirryttäessä kaikkien pitäisi kuitenkin olla niin sanotusti samalla viivalla, eli hallussa oltava samat oppisisällöt.
 – Jos yläkouluun tultaessa havaitaan, että oppilailla on puutteita joissakin oppiaineissa, koulun täytyy tarjota esimerkiksi tukiopetusta. Kodin ja koulun välinen vuoropuhelu on tärkeää ja oppimisen tavoitteiden oltava selvillä myös huoltajilla, Rissanen painottaa.
 Lue myös:
 Yle kysyi opettajilta koulun uudistuksista: Eniten hatuttaa huonosti toteutettu erityisoppilaiden sulauttaminen yleisopetuksen luokkiin
 Ylen kysely: Kansanedustajat haluavat erityisluokat takaisin kouluihin – "Niiden poistaminen oli valtava virhe"

"Meidän on elettävä kuten opetamme" – Opetusneuvos kommentoi Ylen koulukyselyä: Opettajien ehdotuksia ja kritiikkiä kannattaa kuunnella


Summary: Tullit koskevat muun muassa pakastettua avokadoa ja porsaanlihaa sekä tietotekniikan tuotteita.

Kiina on laskemassa yli 850 tuotteen tuontitulleja ensi vuoden alusta, Kiinan valtionvarainministeriö kertoo.
 Tammikuun ensimmäisestä päivästä voimaan tulevat tuontitullit koskevat muun muassa pakastettua porsaanlihaa ja pakastettua avokadoa.
 Kiina sanoo laskevansa myös joidenkin tietotekniikan tuotteiden tulleja ensi heinäkuun alusta lähtien.
 Lue myös:
 Ruotsi suututti Kiinan – Nyt Kiina iskee kauppasuhteisiin
 USA ja Kiina hyväksyivät kauppasopimuksen ensimmäisen osan –  Tulleja aletaan purkaa
 Kiinan vienti jatkaa laskuaan

Kiina laskee yli 850:n tuotteen tuontitulleja


Summary: Macron luopui presidentin eläkkeestään tyynnytelläkseen lakkoilijoita.

Ranskan joululiikenne takkuilee eläkeuudistuksia vastustavien lakkojen takia. Raideliikenteen työntekijöiden lakot jatkuvat, minkä vuoksi monet ranskalaiset ovat joutuneet keksimään vaihtoehtoisia kulkutapoja päästä joulupyhien viettoon.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ehdotti lauantaina "aselepoa" lakkoihin joulun ajaksi. Hallitus ja ammattiliitot eivät onnistuneet löytämään yhteistä säveltä aiemmin viikolla kiisteltyyn eläkeuudistukseen.
 Niinpä viikkoja kestänyt liikennekaaos äityi entisestään sunnuntain menoliikenteessä, kun vain puolet pikajunavuoroista ja neljäsosa intercity-vuoroista pystyttiin ajamaan. Pariisin kuudestatoista metrolinjasta ainoastaan kaksi oli toiminnassa.
 Maanantaina on kuitenkin tarkoitus muun muassa avata kymmenen metrolinjaa ja saada lisää pikajunia liikenteeseen.
 Ranskan valtion raideyhtiö on kehottanut ihmisiä siirtämään matkojaan. Lakot jatkunevat ainakin uuteen vuoteen saakka.
 Ranskalainen mielipidemittauslaitos IFOP julkaisi sunnuntaina luvut, joiden mukaan lakkojen tuki kansalaisten keskuudessa on tippunut kolme prosenttiyksikköä. Kuitenkin 51 prosenttia kansalaisista yhä kannattaa lakkoja.
 Yksin matkustavien lapsien matkat toteutuivat sittenkin
 Ranskan valtion raideyhtiö muutti suunnitelmaansa perua suosittu palvelu, joka sallii 4-14 -vuotiaiden lasten matkustaa saattajan avustuksella joulun aikaan,  BBC uutisoi verkkosivuillaan.
 Raideyhtiö kertoi alkuviikosta peruvansa palvelun tältä joululta lakon vuoksi. Yhtiö sai asiakkailtaan palautevyöryn, sillä päätös olisi vaikuttanut tuhansien lapsiperheiden joulunviettoon.
 Perjantaina yhtiö kuitenkin tiedotti, että osa lakkoilevista raideliikenteen työntekijöistä suostui tulemaan töihin sunnuntaina, jotta erikoisvuoroja saataisiin ajettua.
 Joulunajan “aselevon” myötä 14:ään sunnuntain junavuoroista ehdittiin tekemään viimehetken tarjouksia, joiden myötä saatiin myytyä noin 5 000 paikkaa yksin matkustaville lapsille.
 Lapsiperheet sanoivat olevansa huojentuneita raideyhtiön päätöksestä.
 Presidentille luvassa tuhansien eurojen kuukausieläke
 Kiistelty eläkeuudistus poistaisi 40 erillistä eläkejärjestelmää yhtenäistämällä niitä. Osa erillisistä eläkeratkaisuista on tähän saakka tarjonnut varhaiseläkeratkaisuja ja muita etuuksia julkisten alojen työntekijöille, kuten veturinkuljettajille ja satamatyöläisille.
 Uudistuksen myötä monien ihmisten eläkeikä voisi nousta 62 vuodesta 64 vuoteen.
 Eläkeuudistuksesta on tullut henkilökohtainen riippakivi epäsuosiossa rypevälle presidentti Macronille. Hän on ilmoittanut luopuvansa presidentin eläkkeestään liennyttääkseen vihaa poliitikkojen etuoikeuksista, kertoo brittilehti  Guardian .
 Lehden mukaan Macron on ensimmäinen eläkkeestään luopuva presidentti yli 50 vuoteen. Eläke olisi yli 6 000 euroa kuussa. Lisäksi Ranskan presidentin kanslia on ilmoittanut, että Macron ei tule ottamaan paikkaansa Ranskan perustuslakineuvostosta, jossa entisillä presidenteillä on elinikäinen jäsenyys ja yli 13 000 euron kuukausiansio.
 Guardianin mukaan Ranskan vasemmisto pitää Macronin ilmoitusta pr-temppuna, sillä entisenä liikemiehenä Macronilla on varaa luopua eläkkeestään.
 Ranskan pääministeri  Edouard Philippe  on luvannut, että eläkeuudistuksessa valtion virkamiehiä kohdellaan samoin kuin muita kansalaisia.
 Hän on myös sanonut aikovansa puskea uudistuksen läpi vastustuksesta huolimatta. Hänen mukaansa uusi eläkejärjestelmä on reilumpi ja parantaa esimerkiksi naisten eläkkeitä.
 Aiheesta lisää:
 Pääministerin vetoomukset kaikuvat kuuroille korville – ei lakkotaukoa Ranskan joululiikenteeseen
 Ranska on sekaisin lakkojen takia, ja pariisilainen Inari Salmivaara pyöräilee 20 kilometriä töihin – "Joululoma tulee kieltämättä tänä vuonna tosi tarpeeseen"
 Ranskassa 615 000 kaduilla vastustamassa eläkeuudistusta – Pariisissa poliisi käytti kyynelkaasua
 Ranskassa työmatkalaisten piina jatkuu – liikennelakko kestänyt jo 12 päivää, joululiikenne uhattuna

Lakot synnyttivät liikennekaaoksen Ranskassa – yksin matkustavien lasten vuoroja ajettiin sunnuntaina


Summary: Israel ei ole vielä kommentoinut iskuja.

Syyrian ilmapuolustus on torjunut sunnuntai-iltana Israelin suunnasta lentäneitä ohjuksia, Syyrian valtionmedia kertoo.
 Syyrian valtiollinen televisio ei pystynyt kertomaan tarkempia tietoja iskusta, mutta Damaskoksen asukkaat kertovat kuulleensa räjähdyksiä lähellä pääkaupunkia.
 Iskuissa ei tiedettävästi loukkaanut kukaan.
 Israel ei ole vielä kommentoinut asiaa.
 Israel iski marraskuun aikana useisiin kohteisiin Syyriassa, joissa kuoli Syyrian sotaa seuraavan Syrian Observatory for Human Rights -kansalaisjärjestön mukaan iranilaisia taistelijoita tai Iranin tukemien joukkojen jäseniä. Israelin iskut olivat vastaus Syyriasta tehtyyn iskuun Golanin kukkuloille.
 Syrian Observatory for Human Rights -järjestön mukaan sunnuntain iskut kohdistuivat iranilaisiin ja syyrialaisiin sotilaskohteisiin Damaskoksen tuntumassa.
 Aiheesta lisää:
 Israel teki iskuja Syyriaan – Syyrian mukaan kaksi siviiliä kuoli, järjestö kertoo kuolleista ulkomaalaistaistelijoista
 Israel teki kaksoisilmaiskun Damaskokseen ja Gazaan – Kohteina Islamilaisen Jihadin johtajat

Syyrian valtionmedia: Israel on ampunut ohjuksia Syyriaan


Summary: Tällä hetkellä yhteistyösopimus ei mahdollista Turkin joukkojen lähettämistä Libyaan.

Turkin parlamentti on hyväksynyt puolustus- ja turvallisuusyhteistyön Libyan kansainvälisesti tunnustetun hallinnon kanssa.
 Yhteistyöhön kuuluu muun muassa avunantoa tiedustelussa, kouluttamisessa ja terrorismintorjunnassa.
 Turkin presidentin  Recep Tayyip Erdoğanin  mukaan Turkki on valmis lähettämään myös tarvittaessa joukkoja Libyaan, mutta tällä hetkellä yhteistyösopimus ei mahdollista joukkojen lähettämistä.
 Libya on kärsinyt epävakaudesta vuodesta 2011, mutta tänä vuonna taistelut ovat kiihtyneet. Sotapäällikkö  Khalifa Haftarin  joukot aloittivat huhtikuussa hyökkäyksen pääkaupunki Tripolia ja kansainvälisesti tunnustettua hallitusta vastaan.
 Toistaiseksi Libyan väliaikaishallinto on pystynyt torjumaan hyökkäykset.
 Alueellisia valtapelejä
 Haftaria tukevat muun muassa Egypti, Yhdistyneet arabiemiirikunnat, Saudi-Arabia, kun taas kansainvälisesti tunnustettua hallintoa tukee muun muassa Qatar, jonka välit Saudi-Arabian kanssa ovat kiristyneet.
 Lähi-itään erikoistuneen Middle East Instituten tutkija  Emad Bad  sanoo AFP:lle, että Turkin sotilasapuun liittyy geopoliittisia ja ideologisia intressejä. Hänen mukaansa Turkki pyrkii Libyassa vastustamaan alueellisia kilpailijoitaan Egyptiä ja Arabiemiraatteja.
 Turkilla on myös taloudellisia intressejä. Libya on solminut Turkin kanssa merenkulkusopimuksen, joka tukee Turkin tavoitteita saada laajempaa vaikutusvaltaa Välimerellä.
 Lue myös :
 Sotilaallisen selkkauksen mahdollisuus Välimerellä kasvaa – Turkki valmis antamaan ”kaiken mahdollisen Libyan tarvitseman sotilasavun”
 Turkki valmis käyttämään sotilaallista voimaa itäisen Välimeren kaasukiistassa  – karttojen sotaa on käyty jo vuosia

Turkki hyväksyi puolustusyhteistyön Libyan kanssa – on valmis lähettämään joukkoja maahan tarvittaessa


Summary: Nasan astronautti Christina Koch korostaa terveisissään Maahan lähimmäisten muistamisen tärkeyttä.

Kansainvälisellä avaruusasemalla ISS:llä valmistaudutaan joulun viettoon. Yhdysvaltojen avaruushallinto Nasan astronautit muistelevat tärkeimpiä jouluperinteitä Maahan toimitetulla videolla.
 Nasan välittämällä videolla kerrotaan myös, että astronautit nauttivat tänä jouluna muun muassa savustettua lohta ja hedelmäkakkua. Voit katsoa  videon täältä  tai klikkaamalla alla olevaa linkkiä:

 – Parasta lomakaudessa on se, että kun maailma hiljentää tahtiaan, saamme kaikki mahdollisuuden muistella oikeasti tärkeitä asioita, eli ihmisiä, joita rakastamme ja mahdollisuutta viettää aikaa yhdessä, sanoo Nasan astronautti  Christina Koch  videolla.
 Videolla esiintyvät myös tutkimusmatka 61:en komentaja  Luca Parmitano  Euroopan avaruusjärjestö ESA:sta sekä Nasan astronautit  Jessica Meir  ja  Drew Morgan . Tutkimusryhmään kuuluu myös kaksi muuta henkilöä
 Lue myös :
 Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa

Katso astronauttien jouluterveiset kansainväliseltä avaruusasemalta – aikovat syödä jouluna savustettua lohta ja hedelmäkakkua


Summary: Maassa järjestettiin vaalit pikaisesti sen jälkeen, kun Yhdysvallat vetäytyi rauhanneuvotteluista Talibanin kanssa.

Afganistanin presidentinvaalien voittajaksi on nousemassa istuva presidentti  Ashraf Ghani , kertovat ääntenlaskennan alustavat tulokset. Hän olisi keräämässä äänistä 50,64 prosenttia.
 Afganistanin presidentinvaalien ääntenlasku on kestänyt jo lähes kolme kuukautta.
 Ghanin vastaehdokas vaaleissa oli entinen ulkoministeri  Abdullah Abdullah , joka keräsi vaaleissa 39.52 prosenttia äänistä. Abdullah ja Ghani ovat käyneet kitkerää valtataistelua vuodesta 2014. Abdullah on jo ilmoittanut valittavansa tuloksesta.
 Lopulliset tulokset julkaistaan todennäköisesti muutaman viikon kuluessa.
 Alustavia vaalituloksia odotettiin jo lokakuun lopulla, mutta tulosten julkistamista on toistuvasti siirretty teknisten ongelmien ja vaalivilppisyytösten takia.
 Afganistanissa järjestettiin syyskuussa pikaisella aikataululla kokoon kutsutut vaalit sen jälkeen kun Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump   katkaisi yllättäen rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa .
 Äänestysprosentti jäi alhaiseksi väkivaltaisuuksien varjostamissa vaaleissa.  Presidentinvaalit olivat neljännet  sen jälkeen, kun Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin ja hajotti talibanien terrorihallinnon vuonna 2001.
 Lue myös :
 Talibanin iskujen varjostamat Afganistanin presidentinvaalit sujuivat melko rauhallisesti – äänestyspaikoilla laimeaa intoa ja kaoottista toimintaa
 Afganistan äänestää lauantaina pikaisesti järjestetyissä presidentinvaaleissa – taliban uhkaa vaalirauhaa
 Trump ilmoitti keskeyttävänsä rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa torstaisen pommi-iskun takia

Afganistanin istuva presidentti on varmistamassa jatkokautensa – alustavia äänituloksia odotettiin kolme kuukautta


Summary: Pääministeri Marin erityisavustajiensa määrästä: Elämme poikkeuksellista tilannetta hallituskriisin jälkeen.

Hallituksen erityisavustajien määrä on noussut, vaikka Suomen EU-puheenjohtajuus päättyy vuodenvaihteessa. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Talouselämä .
 Kun edellisen hallituksen avustajien suurta määrää  kritisoitiin , silloinen pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  sanoi , että määrää tarkastellaan puheenjohtajuuden päätyttyä.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallituksessa erityisavustajia on tällä hetkellä 69, kertoo hallitusneuvos  Kari Peltonen  valtioneuvoston kansliasta.
 Rinteen hallituksessa oli hänen mukaansa viime vaiheissa 64 erityisavustajaa. Sen sijaan valtiosihteereitä on tällä hetkellä Marinin hallituksessa 13, kun edellisessä hallituksessa heitä oli 15.
 – Varsinkin erityisavustajien luku elää ajan myötä, mutta valtion talousarvion mukaan heitä voi olla enintään 70, Peltonen viestitti STT:lle.
 Pääministeri Rinteellä avustajia oli kuusi, Marinilla heitä on seitsemän. Marinin mukaan jo aiemmin on todettu, että avustajien määrää tarkastellaan hallituskauden edetessä, ja tilanne on sama nytkin.
 – Tällä hetkellä avustajien määrä on tämä, mutta se ei tarkoita sitä, että se tulisi koko hallituskauden olemaan tällainen. Me elämme aika poikkeuksellista tilannetta hallituskriisin jälkeen. Minulle on tärkeää, että saan nyt kattavan käsityksen kaikista niistä keskeisistä asioista, jotka hallitusohjelman toteutumisen kannalta ovat tärkeitä, Marin perusteli STT:lle.
 Hän sanoo olevansa iloinen siitä, että hänen ympärillään on osaavia, hyviä ihmisiä.
 Lue myös:
 Mitä tekee ministerin avustaja? Yhdessä Suomen vähiten arvostetussa ammatissa turvataan ministerin poliittinen selusta
 Robert Sundman: Mitä jää kysymättä, kun ilmassa leijuu pelkkää paheksuntaa puoluetukea ja poliittisten avustajien määrää kohtaan?
 Karenssi tähän mennessä kahdelle
 Rinteen valtiosihteeri  Raimo Luoma  ei jatkanut tehtävässä Marinin hallituksessa. Peltosen mukaan hänelle asetettiin neljän kuukauden karenssi ennen kuin hän voi siirtyä uusiin tehtäviin.
 – Katsottiin, että pääministerin valtiosihteerinä hänellä on tietoa, josta syystä karenssi on perusteltua asettaa, Peltonen perustelee.
 Luoman kuukausipalkka oli valtioneuvoston kanslian mukaan noin 12 780 euroa, joten hänen saamansa karenssikorvaus on päälle 50 000 euroa.
 Luoman tilalle nimitettiin  Mikko Koskinen , ja SDP:n ministeriryhmän sihteeri  Matti Hirvola  vaihtui  Henrik Haapajärveen , joka toimi aiemmin Marinin erityisavustajana liikenne- ja viestintäministeriössä. Molemmilla on ay-tausta, Koskisella muun muassa SAK:ssa ja Haapajärvellä toimihenkilöiden ammattiliitto Prossa.
 Ensimmäinen erityisavustaja, jolle karenssikorvaus on myönnetty, on entisen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) erityisavustaja  Paavali Kukkonen . Hän kertoi siirtyvänsä Elinkeinoelämän keskusliiton riveihin syksyllä ennen Paateron eroa. Hänenkin karenssinsa on neljä kuukautta.
 – Katsottiin, että hän oli voinut saada omistajaohjausasioita hoitaessaan tietoja, joita voisi mahdollisesti käyttää hyväksi uuden työnantajan palveluksessa. Hänelle määrätyn karenssin jälkeen tiedot eivät enää olisi ajankohtaisia, eikä hyötyä voisi saada, Peltonen luonnehtii.
 Kukkosen korvaus on noin 23 000 euroa.
 Mahdollisia karensseja ei voi ennustaa
 Rinteen hallitus kohdensi ministereiden ja heidän valtiosihteeriensä ja avustajiensa palkkaukseen 11,5 miljoonaa euroa ensi vuodelle. Summa on noin viisi miljoonaa euroa enemmän kuin tälle vuodelle oli kohdistettu.
 – Lähtökohta on, että se riittää. Valtiosihteerien ja erityisavustajien siirtymisiä ei voi kuitenkaan ennustaa, eikä mahdollisia karensseja ja niistä aiheutuvia kustannuksia, Peltonen arvioi.
 Virkamieslakiin perustuvan karenssisopimuksen mukainen määräaikainen siirtymisrajoitus tulee voimaan, jos viranomainen arvioi, että virkamiehellä on hänen siirtyessään valtionhallinnosta muuhun tehtävään mahdollisuus käyttää hyödyksi karenssisopimuksen suojaamaa tietoa.
 Karenssi on maksimissaan kuusi kuukautta.
 Juttua muokattu 22.12.2019 klo 11.48: Lisätty tieto, että Marinin hallituksen avustajamääristä kertoi ensimmäisenä Talouselämä.
 Korjaus 22.12.2019 klo 12.19: Jutun otsikossa mainittiin aiemmin, että ex-alivaltiosihteeri saisi valtiolta karenssikorvausta. Korvausta maksetaan ex-valtiosihteerille.

Erityisavustajien määrä on noussut entisestään Marinin hallituksessa – Rinteen ex-valtiosihteeri saa valtiolta yli 50 000 euron karenssikorvauksen


Summary: Kisa käydään kolmen ehdokkaan välillä ja vaalien odotaan etenevän toiselle kierrokselle tammikuussa.

EU-puheenjohtajakauteen valmistautuvassa Kroatiassa äänestetään tänään presidentinvaalissa.
 Kisa käydään kolmen kärkiehdokkaan välillä. Istuva presidentti, keskustaoikeistolainen  Kolinda Grabar-Kitarovic  on johtanut mielipidekyselyjä, mutta hänen niskaansa on hengittänyt erityisesti vasemmistolainen ex-pääministeri  Zoran Milanovic .
 Kolmantena mittauksissa on mukana kansanmuusikosta poliitikoksi urasiirron tehnyt  Miroslav Skoro , joka on ehdokkaana itsenäisenä kandidaattina. Hän tavoittelee erityisesti oikean äärilaidan ääniä ja on uhannut kampanjansa aikana lähettää sotilaita Kroatian rajalle estääkseen siirtolaisten tulon.
 Istuva presidentti Grabar-Kitarovic onkin joutunut myötäilemään vaaleissa niin puolueensa liberaalimpaa kuin oikeistolaisempaa siipeä varmistaakseen vaalivoiton Skorosta.
 Entinen pääministeri Milanovic on taas kampanjoinut lupaamalla tehdä Kroatiasta "normaalin" maan, jolla on itsenäinen oikeuslaitos ja joka kunnioittaa vähemmistöjä. Hän on hyötynyt Grabar-Kitarovicin ja Skoron välisestä vastakkainasettelusta.
 Tuloksia odotetaan iltakahdeksalta Suomen aikaa. Vaalien odotetaan kuitenkin menevän toiselle kierrokselle, joka järjestetään tammikuussa.
 Lue myös :
 Eurooppa-kirje: EU:n uusin jäsenmaa ponnisti Jugoslavian hajoamissodista unionin puheenjohtajaksi – Kroatia haluaa laajentumiselle jatkoa

Kroatiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – Istuva presidentti johtaa mielipidekyselyissä