Summary: Jos mielenterveysongelmien taustalla olevaa kiusaamista ei havaita, jäävät hoidot usein tehottomiksi.

Tästä on kyse Kiusaaminen yksi merkittävimmistä riskitekijöistä nuorten mielenterveysongelmien taustalla. Kymmenisen prosenttia nuorista joutuu ikätovereidensa kiusaamisen kohteeksi. Mielenterveysoireista kärsivien nuorten hoidossa olisi tärkeä selvittää, onko taustalla kiusaamista.
 Jyväskylän Kortepohjan koululla oppilaiden keskinäisiä kiistoja ratkotaan muun muassa vertaissovittelun keinoin. Vertaissovittelijaoppilaat  Minttu Selänne  ja  Juho Puoliväli  tietävät mitä kiusaaminen on – ja kuinka vakavia seurauksia se voi aiheuttaa.
 – Voi olla, että oppilas ei uskalla tulla edes kouluun jos se kiusaaminen on pahaa. Siitä voi tulla mielenterveysongelmia, sanoo Selänne.
 Puoliväli ei hyväksy kiusaamistermiä.
 – Mielestäni ei pitäisi käyttää termiä kiusaaminen vaan rikosnimikkeitä. Esimerkiksi jos haukut toista niin se on kunnianloukkaus ja jos lyöt toista, niin se on pahoinpitely – ei kiusaamista.
 Mielenterveysongelmien taustalla usein kiusaamista
 HYKS:n Nuorisopsykiatrian linjajohtaja, dosentti  Klaus Ranta  toteaa, että kymmenisen prosenttia nuorista joutuu ikätovereidensa kiusaamisen kohteeksi. Esimerkiksi  THL:n kouluterveyskyselyn mukaan viime vuonna 5,8 prosenttia kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista kertoi tulleensa vähintään kerran viikossa koulukiusatuksi. Syrjivää kiusaamista koulussa tai vapaa-ajalla kertoi kokeneensa 25,8 prosenttia saman ikäryhmän nuorista.
 Puolestaan  MOT selvitti , että Suomessa on alakouluja, joissa peräti joka kolmas kyselyyn vastannut oppilas kertoo tulleensa jatkuvasti kiusatuksi.
 Kiusaaminen on yksi merkittävimmistä  riskitekijöistä nuorten mielenterveysongelmien  (Duodecim) taustalla.
 – Kyllä koulukiusaaminen ja ylipäätään ikätovereiden kiusaamaksi joutuminen on nuorille keskeinen ja iso ongelma. Se on yksi tunnettu mielenterveyshäiriöiden riskitekijä, sanoo Ranta.
 Kiusaaminen lisää erityisesti ahdistuneisuus- ja depressio-oireiden riskiä.
 Kiusaaminen on ilmiönä vallan ja aseman hakemista ryhmässä, sanoo koulukiusaamisesta väitöskirjan tehnyt erikoissuunnittelija  Päivi Hamarus  Keski-Suomen ely-keskuksesta.
 – Kun ymmärrämme sen ilmiönä tällä tavalla, se auttaa kiusattua oivaltamaan sen, että kiusaamisessa ei ole kyse hänen nimetystä piirteestään tai erilaisuudesta. Se ei ole hänen syynsä, sanoo Hamarus.
 Ryhmästä eristäminen yksi vakava kiusaamisen muoto
 Kiusaamista  (Mannerheimin Lastensuojeluliitto) on hyvin monen muotoista. Se voi olla esimerkiksi fyysistä, mustamaalaamista tai eristämistä. Viimeksi mainitut voivat olla nuorille erityisen vahingollisia.
 – Nuorille keskeistä on päästä ikätovereiden ryhmään. Tahallinen ryhmän ulkopuolelle jättäminen on vastoin nuoren luonnollista taipumusta liittyä toisiin nuoriin, sanoo Klaus Ranta.
 Mielenterveysoireista kärsivien nuorten hoidossa olisi tärkeä selvittää, onko taustalla kiusaamista.
 – Jos nuorta yritetään hoitaa vaikkapa ahdistuksen ja depression takia ja taustalla on piilossa olevaa kiusaamista niin hoito on usein melko tehotonta, sanoo Ranta.
 Hän toivookin entistä syvempää yhteistyötä koulun ja mielenterveysammattilaisten kesken, jotta kiusaamisesta saataisiin jämäkkä ote.

Kiusaaminen on suuri uhka nuoren mielenterveydelle – joka kymmenes nuori joutuu kiusaamisen kohteeksi


Summary: Saudi-Arabiasta perhettänsä Thaimaahan paennut nainen on parhaillaan YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n huostassa Bangkokissa.

Australia kertoo harkitsevansa vakavasti Saudi-Arabiasta paenneen saudinaisen pyyntöä turvapaikasta. Maa kuitenkin korostaa, että asia etenee vasta sen jälkeen, kun YK:n pakolaisjärjestö UNHCR on käsitellyt turvapaikkahakemusta.
 18-vuotias  Rahaf Mohammed al-Qunun  saapui sunnuntaina Bangkokin lentokentällä, josta thaimaalaisviranomaiset ottivat hänet kiinni. Alun perin Thaimaa oli lähettämässä Qununin takaisin kotimaahansa, missä nainen on väittänyt joutuneensa perheensä fyysisen ja psyykkisen pahoinpitelyn kohteeksi.
 Thaimaa joutui kuitenkin perääntymään aikeissaan sen jälkeen, kun Qununin tapaus tuli koko maailman tietoon. Kiinni otettu Qunun nimittäin lähetti hotellihuoneestaan lukuisia Twitter-viestejä englanniksi ja arabiaksi, joissa hän kertoi tilanteestaan. Qunun muun muassa kertoi hylänneensä islaminuskon, mistä saa Saudi-Arabiassa kuolemantuomion. Hän kertoi kokevansa myös ahdistuvansa saudiarabialaisesta elämäntavasta, joka rajoittaa naisten vapauksia.
 Kansainväliset ihmisoikeusjärjestöt reagoivat tilanteeseen, jonka jälkeen Thaimaan poliisi kiirehti ilmoittamaan, ettei ketään palauteta vastoin tahtoaan. Tällä hetkellä al-Qunun on YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n huostassa.
 Qununin isä ja veli saapuivat Bangkokiin
 Thaimaan johtava maahantuloviranomainen  Surachate Hakparn  kertoo, että Qununin isä ja veli ovat saapuneet Bangkokiin. Surachate kertoi neuvottelevansa parhaillaan UNHCR:n kanssa Qununin mahdollisesta tapaamisesta perheensä kanssa.
 Kuitenkin juuri isä ja veli ovat ne henkilöt, joita Qunun pelkää eniten, muistutti ihmisoikeusjärjestö Human Rights Aasian -yksikön johtaja  Phil Robertson , joka on ollut Thaimaassa tiiviissä yhteydessä Qununin kanssa.
 Thaimaan johtava maahantuloviranomainen Surachate Hakparn puhui lehdistölle Saudi-Arabian Bangkokin-lähetystön edessä 7. tammikuuta 2019. EPA
 – Kyseessä on aikuinen nainen, joka pakeni Saudi-Arabian sortavia ja syrjiviä holhouslakeja. Näiden miesten on nyt ymmärrettävä, että säännöt ovat muuttuneet. On täysin Qununin päätös, aikooko hän tavata heidät vai ei, totesi Robertson.
 Äärivanhoillisessa Saudi-Arabiassa nainen on miehen holhouksessa. Nainen ei voi esimerkiksi matkustaa ilman miespuolisen holhoojan, kuten isän, aviomiehen tai veljen lupaa.
 Toruuko saudiviranomainen videolla thaimaalaisia?
 Saudi-Arabian Bangkokin suurlähetystö ilmoitti tiistaina, ettei saudihallitus ole vaatinut Qununin palauttamista takaisin Saudi-Arabiaan. Lähetystön mukaan Qununin tapaus on perheasia. Lähetystö kuitenkin kertoi seuraavansa tilanteen kehittymistä.
 Aiemmassa lausunnossa lähetystö myös kiisti lähettäneensä Bangkokin lentokentälle viranomaisia tapaamaan Qununia tai takavarikoimaan hänen passinsa, kuten Qunun on kertonut.
 Thaimaan siirtolaisyksikön poliisi julkaisi tiistaina kuvia Thaimaan ja Saudi-Arabian viranomaisten neuvotteluista Bangkokin saudilähetystössä.
 Pian Twitteriin ilmestyi kyseisestä tapaamisesta video, jonka julkaisi saudiarabialainen ihmisoikeusaktivisti. Videolla saudiviranomainen vaikuttaisi toruvan Thaimaan viranomaisia arabiaksi siitä, etteivät nämä alunperin takavarikoineet Qunun älypuhelinta.
 – Saavuttuaan hän avasi uuden (Twitter)-tilin ja hänen seuraajiensa määrä nousi 45 000:een yhdessä päivässä. Olisi ollut parempi, jos he olisivat takavarikoineet kännykän hänen passinsa sijaan, kerrotaan saudiviranonomaisen sanoneen.
 Myös Qunun jakoi videon Twitter-tilillään.
 Uutistoimisto AFP kertoo, ettei se ole saanut Saudi-Arabian viranomaisia kommentoimaan kyseistä videota. Yle ei pysty varmistamaan videon aitoutta.
 Saudi-Arabia on viime aikoina ollut valokeilassa ihmisoikeuskysymyksissä sen jälkeen, kun toimittaja  Jamal Khashoggi  surmattiin Saudi-Arabian lähetystössä Istanbulissa viime vuoden lokakuussa.
 Aiheesta lisää:
 Thaimaassa perheväkivaltaa pakeneva saudinainen välttää palautuksen
 18-vuotias saudinainen pakeni perhettään Bangkokin lentokentälle, mutta Thaimaa uhkaa karkottaa hänet takaisin kotiin – "Olen sataprosenttisen varma, että he tappavat minut"
 Saudinaiset pääsivät autonrattiin – Mutta näitä kymmentä asiaa he eivät vieläkään saa tehdä

AFP paenneen sauditytön tapauksesta: Saudilähettiläs torui thaiviranomaisia – “Olisitte ottaneet hänen kännykkänsä”


Summary: Hallitus kertoo hakevansa lisävakuutuksia EU:lta, EU:n mukaan sopimusta ei enää avata.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian parlamentin alahuone jatkaa tänään keskustelua maan EU-erosopimuksesta. Pääministeri  Theresa May  vastaa kansanedustajien kysymyksiin iltapäivällä.
 Eilen vahvistui, että alahuone äänestää erosopimuksesta ensi viikon tiistaina.
 Äänestystä lykättiin jo kertaalleen joulukuussa. Enemmistön kansanedustajista odotettiin tuolloin äänestävän sopimusta vastaan eikä tilanne ole arvioiden mukaan merkittävästi muuttunut.
 Pääministeri Mayn tiedottajan mukaan Britannia hakee EU:lta vielä lisävakuuksia vaikeaan pulmaan Pohjois-Irlannin ja Irlannin välisestä rajasta ja aikoo esitellä niitä kansanedustajille ennen äänestystä. EU:n kanta on kuitenkin koko ajan ollut, ettei kaksi vuotta sorvattua sopimusta enää avata, vaan siihen voidaan tehdä ainoastaan tarkennuksia.
 Sopimuksen kaatuminen lisää huomattavasti niin kutsutun kovan brexitin mahdollisuutta eli että Britannian ja EU:n tiet eroavat ilman sopimusta. Britannian EU-eron on määrä astua voimaan 29. maaliskuuta. Mayn edustaja tyrmäsi eilen huhut, joiden mukaan Britannia olisi hakemassa eron toteutumiseen lykkäystä.
 Tunnelmat Lontoossa ovat kiristyneet ratkaisun hetkien lähestyessä. Kymmenien kansanedustajien kerrottiin eilen kirjoittaneen poliisipäällikölle ja valittaneen heikentyneestä turvallisuudesta parlamenttirakennuksen liepeillä.
 Ohikulkijat olivat aiemmin nimitelleet suorassa tv-lähetyksessä haastateltua EU-eroa vastustavaa kansanedustajaa natsiksi.

Brexit-keskustelu jatkuu Britannian parlamentissa, äänestykseen vajaa viikko


Summary: Trumpin turvallisuusneuvonantajan kommentteihin ärsyyntynyt Turkin presidentti ilmoitti, että  maan joukot tekevät pian sotilasoperaation kurdien hallitsemille alueille Pohjois-Syyriassa.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on arvostellut jyrkin sanakääntein Yhdysvaltain ilmoitusta, jonka mukaan sen suojelee kurdiliittolaisiaan Syyriassa.
 Presidentti  Donald Trumpin  turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  matkusti tällä viikolla Jerusalemiin, missä hän vaati Turkilta takuita siitä, ettei maa hyökkää kurdeja vastaan sen jälkeen, kun Yhdysvallat aikanaan vetäytyy Turkista. Turkki pitää Syyrian kurdijoukkoja terroristeina.
 Lisäksi Bolton ilmoitti, ettei Yhdysvallat vetäydy Syyriasta ennen kuin äärijärjestö Isis on hävitetty.  Vielä joulukuussa Trump ilmoitti  keskusteltuaan Erdoganin kanssa puhelimessa, että joukot vedettäisiin nopeasti, koska Isis-järjestö on kukistettu.
 Turkin presidenttiä Trumpin turvallisuusneuvonantajan ulostulot Jerusalemissa ärsyttivät siinä määrin, ettei hän suostunut tapaamaan Israelista Ankaraan saapunutta Boltonia. Sen sijaan Bolton tapasi virkaveljensä, Erdoganin turvallisuusneuvonantajan  Ibrahim Kalinin .
 Erdogan kuvaili Boltonin lausuntoja vakavaksi virheeksi, jota Turkki ei voi hyväksyä. Erdogan lisäsi, että Turkki tekee mitä vain tappaakseen terroristit ja korosti maan joukkojen tekevän operaation pian kurdien hallitsemille alueille Pohjois-Syyriassa.
 Erdoganin turvallisuusneuvonantaja Kalin puolestaan ilmoitti, ettei Turkki aio pyytää kenenkään lupaa tehdäkseen sotilasoperaatioita Syyriassa.
 Aiheesta lisää:
  Erdogan Snubs Bolton Over Comments That Turkey Must Protect Kurds
 Syria conflict: Turkey says US plea on Kurds 'unacceptable'
 Trumpin mukaan Yhdysvallat ei vetäydy lopullisesti Syyriasta ennen kuin Isis on tuhottu – "En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti"

USA:n täyskäännös joukkojensa vetämisestä Syyriasta hermostuttaa Turkin presidenttiä – ei suostunut tapaamaan Boltonia


Summary: Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin vierailut Kiinaan eivät ole enää valtiosalaisuuksia niin kuin vielä vajaa vuosi sitten maaliskuussa, kun hän matkusti Pekingiin ensimmäisen kerran.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on alle vuoden sisällä Pekingissä jo neljättä kertaa. Matkat alkavat olla jo rutiinia.
 Lähtö Pjongyangin rautatieasemalta oli näyttävä. Viivasuora kunniavartiosto saatteli Kimin, hänen vaimonsa  Ri Sol-jun  ja joukon neuvonantajia vihreään erikoisjunaan. Kansainväliset uutistoimistot saivat olla paikalla kuvaamassa lähdön.
 Peking otti Kimin vastaan kadut tyhjennettyinä muusta liikenteestä pitkän turvasaattueen suojatessa johtajan virka-autoa.
 Kim Jong-unin käynnit Pekingissä edeltävät aina jotain vielä suurempaa tapahtumaa. Tälläkin kertaa valmisteilla on jo toinen huipputapaaminen Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa.
 Sitä on povattu lähiviikoille tammi-helmikuun vaihteeseen. Molemmat johtajat ovat ilmaisseet siihen valmiutensa.
 Presidentti Trump mainitsi viime viikonvaihteess a, että tapaamispaikka ilmoitetaan pian. Mediatietojen mukaan se voi olla Hanoi Vietnamissa, Bangkok Thaimaassa tai Yhdysvalloille kuuluva Havaiji.
 Kim Jong-unin saattue eteni Pekingin tyhjillä kaduilla tiistaina.  Nicolas Asfouri / AFP
 Kim odotti pikavoittoa Trumpin ensitapaamisen jälkeen
 Kim Jong-un ilmoitti uuden vuoden puheessaan , että hän on valmis toiseen tapaamiseen Trumpin kanssa koska hyvänsä.
 Puheessa oli kuultavissa ärtyminen todellisuuteen; siihen, että ensitapaaminen presidentti Trumpin kanssa viime kesäkuussa Singaporessa ei olekaan johtanut talouspakotteiden purkamiseen tai edes lieventämiseen.
 Tapaamisessa johtajat allekirjoittivat väljän asiakirjan , joka ei paljon konkretiaa sisältänyt. Molempien valtioiden moneen kertaan julkilausuttu tavoite on ydinaseista vapaa Korean niemimaa.
 Omasta mielestään Pohjois-Korea on tehnyt jo riittävästi, kun se luopui uusista ydinkokeista ja tuhosi vanhan ydinkoealueen.
 Kim Jong-un antoi uuden vuoden puheessaan selkeän uhkavaatimuksen Yhdysvalloille: ellei USA ala lieventää Pohjois-Korean vastaisia talouspakotteitaan, Pjongjang voi etsiä Kiinasta yhä tiiviimpää liittolaisuutta.
 Kiina kutsui syntymäpäiväsankarin
 Kimin vierailu Pekingissä tapahtuu Kiinan johtajan  Xi Jinpingin  kutsusta.
 Matkan ajoitus voidaan sekin tulkita Kiinan ja Pohjois-Korean likeisten suhteiden todisteeksi, sillä eteläkorealaisten tietojen mukaan saapumispäivä tiistai on Kim Jong-unin 35. syntymäpäivä.
 Presidentti Xi Jingping on paljon vartijana, sillä hän pystyy ohjeistamaan Pohjois-Korean johtoa suurvaltasuhteissa.
 Uuden vuoden puheen perusteella Kim voi olla halukas saamaan Kiinan kolmanneksi osapuoleksi Yhdysvaltain kanssa käytäviin neuvotteluihin. Tämä loisi lisää jännitteitä, mutta myös mahdollisuuksia 1950-luvulta jatkuneen kiistan ratkaisuun.
 Presidentti Doland Trump pitää ainakin toistaiseksi kiinni siitä, että pakotteet eivät helpotu, ellei Pohjois-Korea anna vaadittuja tietoja ydinaseistaan ja päästä kansainvälisiä tarkkailijoita maahan.
 Trumpin saavutukseksi on sanottava, että yllättävällä ratkaisullaan tavata Kim Jong-un, hän on saanut Pohjois-Korean keskustelemaan naapurimaidensa kanssa. Vaikka tapaamisissa ei välttämättä koskaan saada aikaan konkreettisia tuloksia, ne kuitenkin lisäävät ensikäden tietoja ja luovat jonkinlaisen yhteyden ihmisten välille.
 Tarkatkaan satelliittikuvat eivät paljasta samaa kuin kasvotusten tapaaminen.

Analyysi: Pohjois-Korea hioo Kiinan kanssa neuvottelutaktiikkaa seuraavaan huipputapaamiseen presidentti Trumpin kanssa


Summary: Pudasjärven Iso-Syötteen hotellipalo vaikuttaa kymmeniin yrittäjiin. Rajuimmin kärsivät husky- ja poroyritykset.

Tästä on kyse Hotelli Iso-Syöte paloi 21.12.2018. Syttymissyyksi arvioidaan vioittunutta takkaa. Tunturihotelli majoittaa vuosittain tuhansia turisteja. Hotellipalo vaikuttaa voimakkaasti yksittäisiin husky- ja poroyrityksiin. Yrittäjä Juha Kuukasjärvi aikoo rakentaa uuden hotellin palaneen tilalle.
 – Tosi hyvä talvi oli tulossa, hotelliyrittäjä  Juha Kuukasjärvi  huokaisee katsellen tulipalon tuhoamaa hotelliansa.
 Tunturihotelli Iso-Syöte oli valmis kiireiseen talvikauteen. Varauskirjat olivat täyttyneet lupaavasti, ja edessä oli vuodenvaihteen sesonki.
 Kaikki muuttui  rajussa tulipalossa  pari päivää ennen joulua. Asukkaat ja työntekijät saatiin turvaan, mutta  kansainvälisestikin huomioitua hotellia  (Koillissanomat) ei voitu pelastaa.
 – 23 vuotta tätä on rakennettu, ja kaikki meni uusiksi yhdessä yössä, Kuukasjärvituumaa raunioiden vieressä.
 Hotellipalo vaikuttaa kymmeniin yrittäjiin
 Kuukasjärven hotelli- ja safariyritys tarvitsi sesonkiaikaan noin 40 työntekijää, nyt töitä riittää enää kymmenelle tekijälle.
 Hotelli Iso-Syöte on tärkeä asiakaslähde myös seudun matkailu- ja palveluyrittäjille. Kuukasjärven mukaan hotellin huoneissa ja mökeissä kirjataan vuosittain noin 30 000 majoitusvuorokautta.
 Mökit ovat käytössä edelleen, mutta Pudasjärven kaupungin johdosta ja Syötteen keskusvaraamosta arvellaan, että hotelliyöpyjien puute heijastuu tavalla tai toisella jopa kymmeniin yrittäjiin.
 Poroyrittäjä Esa Ukonmaanaho aloitti yhteistyön Hotelli Iso-Syötteen kanssa tänä talvena. Hän joutui lomauttamaan yhden työntekijänsä hotellipalon takia. Marko Väänänen / Yle
 Rajuimmin säännöllisen asiakasvirran katkeaminen vaikuttaa kahteen alueella toimivaan husky- ja poroyritykseen.
 Toinen yrittäjistä on porosafareita Syötteellä ja yrityskumppaniensa kanssa Lapissa järjestävä  Esa Ukonmaanaho . Hän sai joulukuun alussa valmiiksi uuden tukikohtansa Iso-Syötteelle tarkoituksenaan järjestää porosafareita hotellin kansainvälisille asiakkaille.
 Talven tavoitteet menivät poroyrittäjälläkin uusiksi.
 – Jouduin vähentämään yhden työntekijän, mutta hommaa ei jätetä kesken. Tästä noustaan yhdessä ja entistä vahvempina, Ukonmaanaho vakuuttaa.
 Huskyt lähtevät reissutöihin Rovaniemelle
 Hotellipalo oli kova isku myös Syötteen Eräpalvelut -yritykselle, jonka  Johanna  ja  Janne Määttä  omistavat.
 – Uutta pitää keksiä, sillä 90-95 prosenttia asiakkaista on tullut hotellin kautta. Olemme olleet yhteyksissä etenkin Oulun suuntaan korvaavien asiakkaiden löytämiseksi, husky-yrittäjä Johanna Määttä sanoo.
 Suti on yksi Eräpalvelujen koirista, joka lähtee lopputalveksi Rovaniemelle. Marko Väänänen / Yle
 Jos asiakkaita ei löydetä, kauden tappiot voivat nousta kymmeniin tuhansiin euroihin. Määtät hakevat uusia asiakkaita Oulun lisäksi Lapin vilkkailta matkailumarkkinoilta ja Rovaniemeltä, jonne osa koirista siirretään lopputalveksi.
 – Meiltä lähtee 30-40 koiraa yhdessä Jannen kanssa Rovaniemelle. Paikallisen kumppanin kanssa pyrimme tavoittelemaan mahdollisimman paljon asiakkaita, Johanna Määttä kertoo.
 Johanna Määtän mukaan Syötteellä toimintaa jatketaan noin 50 huskyn kanssa.
 Iso-Syötteellä uskotaan tulevaisuuteen
 Juha Kuukasjärvi on kokenut hotelliyrittäjä. Hän vuokrasi hotellitoiminnan vuonna 1997 ja osti lopulta hotellin yli 10 vuotta sitten.
 Palossa tuhoutunut hotelli oli rakennettu vuonna 1980, mutta esimerkiksi uusi sviittiosasto oli otettu käyttöön kaksi vuotta sitten. Hotellihuoneiden viimeisimmät kunnostustyöt ja uusi kahvilaravintola puolestaan valmistuivat juuri ennen paloa.
 – Nyt odotellaan vakuutuspäätöstä, minkä jälkeen pääsee rakentamaan uutta tulevaisuutta, hotelliyrittäjä toteaa.
 Palo sai alkunsa  todennäköisesti takkavuodosta . Vioittunut takka mahdollisti tulen pääsyn hotellin rakenteisiin.
 Hotelli Iso-Syöte tuhoutui tulipalossa lähes täysin. Palosta selvinnyt majoitusosa kärsi pahoja vesi- ja savuvahinkoja.  Marko Väänänen / Yle
 Raskaiden päivien keskellä uuden miettiminen on ollut vaikeaa, mutta toisaalta voimiakin antavaa.
 – Tunteiden vuoristorataa tässä on viime viikot menty, mutta nyt pahimman yli on jo päästy, Kuukasjärvi arvioi.
 Iso-Syötteen viime vuodet ovat sujuneet nousujohteisesti.
 Hiihtokeskuksen tulos ja kävijämäärät ovat kasvussa, ja se valittiin Suomessa vuoden hiihtokeskukseksi vuonna 2012. Iso-Syöte on pärjännyt hyvin myös kansainvälisessä  World Ski Awards -tapahtumassa .
 Johanna Määttä on yksi useista Syötteen seudun koira- ja poroyrittäjistä. Johanna ja Janne Määtän huskytarhassa on 100 koiraa.  Marko Väänänen / Yle
 Syötteen keskusvaraamo vuokraa noin 200 mökkiä ja uusi hotellikin on alueella jo rakenteilla.
 Hiihtokeskuksen toimitusjohtajan  Jorma Terentjeffin  hotelliyhtiö rakennuttaa tunturin juurelle huoneistohotellia, jonka tuntumaan on tulossa Pudasjärven kaupungin hankkeena uusi tapahtuma-areena.
 Yli 100-paikkaisen hotellin pitäisi valmistua jo tämän vuoden puolella. Myös Iso-Syötteen laella yövytään hotellissa mahdollisesti jo ensi vuonna, jos kovia kokeneen hotelliyrittäjä Juha Kuukasjärven suunnitelmat toteutuvat.
 – Tehdään siihen entistä ehompi hotelli. Pakko tässä on eteenpäin katsoa, Kuukasjärvi toteaa.
 Lue myös:
 Video: Hotelli Iso-Syötteen tuhoisa tulipalo on saatu sammutettua – rinnetyöntekijät tarkistivat aamuyöllä hotellin jokaisen huoneen ja veivät kaasupullot pois keittiöstä
 Kyyneliin murtunut Iso-Syötteen hotelliyrittäjä jaksaa uskoa tulevaan: "Elämä jatkuu, kukaan ei kuollut"

Tuli tuhosi hotelliyrittäjän elämäntyön yhdessä yössä, silti hän ei lannistu – "Tehdään siihen entistä ehompi hotelli"


Summary: Seuraava talvimyräkkä saapuu torstaina. Perjantaita kohti tuulet merialueilla voivat nousta myrskylukemiin.

Sään iso kuva on, että loppuviikkoa kohti Suomen yli porhaltaa pari matalapaineen rintamaa ja välissä korkeapaine navakoittaa tuulen ja purevoittaa pakkasen. Luvassa on siten reilusti lunta, liukkaita kelejä ja myrskytuulia.
 Esimakua on saatu koko kuluneen tiistain ajan, jolloin Etelä-Suomessa on satanut paikoin sankasti lunta, rannikolla se tosin on tullut osaksi vetenä.
 Sadealueen pohjoisreuna on kulkenut Ylen meteorologin  Matti Huutosen  mukaan Satakunnasta Etelä-Karjalaan eli jotakuinkin Porista Savonlinnaan. Linjan eteläpuolelle Uudenmaan pohjoisosiin, Hämeeseen ja Satakuntaan on tullut jo 7-8 senttiä lunta, enimmillään jopa 10 senttiä. Vuorokauden kertymäksi Huutonen arvioi siten jopa 14-15 senttiä.
 – Sateet hiipuvat huomisen aikana alkaen aamulla etelästä kohti Kaakkois-Suomea ja iltapäivällä ne ovat ohi, Huutonen arvioi.
 – Keskiviikko on poutainen ja sää pakastuu. Torstain vastaisena yönä Lappiin on luvassa 20-25 asteen pakkasia ja Pohjanmaallekin -20 astetta, Huutonen sanoo ja varoittelee pakkasen myötä liukastuvasta kelistä. Jalkakäytävät voivat muuttua erittäin liukkaiksi.
 Torstaina sataa lisää lunta
 Sitten Suomen yli kulkee seuraava sadesatsi: matalapaine tuo torstaina Lappiin lumisateita, jotka etenevät sitten itää ja kaakkoa. Samalla tuulet navakoituvat ja merialueilla ne voivat yltyä myrskylukemiin.
 Ilmatieteen laitoksen  varoituskartoilta  ilmenee, että keskiviikkona koko Etelä-Suomessa ja Ahvenanmaalla on varoitus erittäin huonosta ajokelistä. Torstaina huonosta ajokelistä varoitetaan Pohjois-Suomea.
 Merialueilla varoitetaan kovasta tuulesta, myrskyn todennäköisyydestä ja aallokosta, jonka merkitsevä aallonkorkeus ylittää 4 metriä. Aluksi näin torstain aikana Perämerellä ja perjantaina puolestaan Selkämerellä.
 Finnair peruu myös keskiviikon lentoja lumisateen takia
 Finnair kertoo peruvansa kuusi keskiviikoksi aiottua lentoa huonon sään takia. Lennot ovat: Helsinki–Joensuu AY341, Joensuu–Helsinki AY342, Helsinki–Kuopio AY363, Kuopio–Helsinki AY364, Helsinki–Brüssel AY1543 ja Brüssel–Helsinki AY1544.
 Finnair kertoo mahdollisista poikkeusjärjestelyistä  omilla sivuillaan .
 Finnair ilmoitti jo maanantaina peruuttavansa kaikkiaan 14 lentoa tiistain runsaan lumisateen takia. Lennot olivat iltapäivän kotimaan lentoja yhtä Brysselin-vuoroa lukuunottamatta.
 Finnairin mukaan lumisade hidastaa liikennettä ja peruutukset tehtiin liikenteen sujuvoittamiseksi hankalissa olosuhteissa. Reitit valikoitiin siten, että niillä oli tiistain aikana muitakin vuoroja.
 Finavian sivuilta löytyvät tiedot  lähtevistä ja saapuvista  lennoista.
 Juttua päivitetty 8.1.2019 kello 19.52 Finnairin keskiviikon peruttujen lentojen osalta.
 Lue myös:   Lunta kertyy maan eteläosaan paikoin yli 15 senttiä – Sateet jatkuvat huomiseen, Ilmatieteen laitos varoittaa huonosta ajokelistä

Etelän lumituppura jatkuu vielä reilut puoli vuorokautta – Finnair peruu ainakin kuusi lentoa keskiviikkona


Summary: Siirtyminen maakaasuun käyttöön leikkaa hiilidioksidipäästöjä kymmenillä tonneilla. Muutos vaati 25 miljoonan euron investoinnin.

Tästä on kyse Outokummun Tornion tehtailla on siirrytty käyttämään nesteytettyä maakaasua (LNG) propaanin asemesta. LNG säästää rahaa ja ympäristöä: tehtaan mukaan hiilidioksidipäästöt vähenevät 30 000 - 40 000 tonnia vuodessa. Muutosinvestointi maksoi Outokummulle noin 25 miljoonaa euroa.
 Outokummun Tornion terästehtaalla siirtyminen nesteytetyn maakaasun käyttöön vähentää hiilidioksidi- ja hiukkaspäästöjä selvästi.
 Kaasua polttoaineena käyttävät prosessit esimerkiksi sulatolla ja kylmävalssaamolla on muutettu maakaasukäyttöisiksi viime vuoden aikana lähes kokonaan. Ferrokromiliiketoiminnan johtajan  Martti Sassin  mukaan investoinnille oli kaksi syytä: päästöjen pienentäminen ja rahan säästäminen.
 – Esimerkiksi hiilidioksidipäästöt pienenevät laskennallisesti noin kymmenen prosenttia. Vaikutus on merkittävä myös typen oksidien päästöissä, Sassi kertoo.
 Propaaniin verrattuna nesteytetty maakaasu eli LNG tuottaa vuosittain jopa 40 000 tonnia vähemmän hiilidioksidipäästöjä. Ympäristöhyötyjen lisäksi se säästää rahaa.
 Kokonaissummaa eivät Sassi eikä kylmävalssaamon johtaja  Tommi Kuronen  suostu arvioimaan tässä vaiheessa.
 – LNG:n etu on ennen kaikkea sen vakaampi hintakehitys. Pitkällä aikavälillä se tulee edullisemmaksi, Kuronen kertoo.
 LNG on Outokummulle suuri asia
 LNG:tä on pidetty merkittävänä tekijänä päästöjen vähentämisessä varsinkin meriliikenteessä, missä sillä korvataan raskasta polttoöljyä. Erityisesti rikki- ja hiukkaspäästöt ovat LNG-laivoissa merkittävästi pienemmät kuin raskasta meridieseliä polttavissa.
 Niin öljy, propaani kuin nesteytetty maakaasu ovat kuitenkin fossiilisia polttoaineita. Maakaasun nesteyttäminen vaatii lisäksi paljon energiaa. Innostuksen ohella LNG onkin nostattanut maailmalla  myös kritiikkiä .
 Ferrokromiliiketoiminnan johtaja Martti Sassi muistuttaa kuitenkin, että Outokummulla sekä ferrokromituotannon että teräksen tekemisen hiilijalanjälki on maailmanlaajuisesti pienimmästä päästä.
 – Meidän omia keinojamme päästöjen pienentämisessä ovat prosessin tehostaminen ja polttoainevalinnat. Siinä mielessä tämä on asia, jolla pystymme itse vaikuttamaan hiilijalanjälkeemme, Sassi sanoo.
 Suurin osa Outokummun tehtailla tarvittavasta energiasta tulee sähköstä, jopa kolme terawattituntia eli 3000 gigawattituntia vuodessa.
 Ostamansa sähkön tuotantotapoihin ja hiilijalanjälkeen yhtiö ei suoraan pysty vaikuttamaan, mutta se on omistajana ydinvoimalaa Pyhäjoen Hanhikivelle rakentavassa Fennovoima Oy:ssä. Outokumpu omistaa myös osan tuulivoimayhtiö Rajakiiri Oy:stä, jolla on myllyjä muun muassa Outokummun Tornion tehtaiden edustalla.
 Pääosa investoinnin 25 miljoonasta jää seudulle
 Kylmävalssaamon johtajan Tommi Kurosen mukaan siirtymä nesteytettyyn maakaasuun eli LNG:hen on sujunut suunnitelmien mukaan.
 – Putkistoa on tullut tehdasalueelle useampi kilometri ja niiden tuotantolinjojen, jotka ennen käyttivät nestekaasua, putkistot ja polttimet on uusittu, listaa Kuronen.
 – Investointi on ollut mittava ja käyttöönotto on siihen nähden mennyt erittäin hyvin.
 Muutostöiden kokonaiskustannukset tehtailla nousevat noin 25 miljoonaan euroon. Kurosen mukaan tekijöitä urakoihin on löytynyt pääasiassa paikallisesti Kemi–Tornio -seudulta.
 – Karkeasti arvioituna yli puolet investoinnista on jäänyt tälle alueelle. Esimerkiksi kaikki putkistourakat on ostettu tästä lähiseudulta. Ulkomailta on tullut jonkin verran laitetekniikkaa, Kuronen kertoo.

Outokumpu vaihtoi propaanin nesteytettyyn maakaasuun – päästöt pienenevät ja rahaakin säästyy


Summary: Nuorisosäätiö rahoitti toimintaansa lainalla, joka on peräisin Nuorisosäätiön ex-toimitusjohtajan lähisukulaiselta.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt vaatimuksen, jossa esitettiin Nuorisosäätiön asettamista konkurssiin.
 Konkurssihakemuksen  jätti marraskuussa  konsulttiyhtiö Pasilver Oy, joka väittää Nuorisosäätiön olevan yhtiölle velkaa lähes 600 000 euroa.
 Pasilver Oy:n taustalla on liikemies  Jukka Tuokkola . Helsingin poliisi epäilee häntä talousrikoksista laajassa Nuorisosäätiön ex-johtajia  Aki Haaroa  ja  Perttu Nousiaista  koskevassa tutkinnassa.
 Tuokkola kiistää Ylelle syyllistyneensä mihinkään rikolliseen.
 Käräjäoikeus hylkäsi konkurssihakemuksen. Oikeus perusteli asiaa sillä, että Pasilverin vaatimus on riidanalainen. Jukka Tuokkola kertoo Ylelle, että Pasilver aikoo seuraavaksi vaatia rahoja Nuorisosäätiöltä velkomusriitana käräjäoikeudessa.
 Käräjäoikeuden päätöksestä  kertoi ensimmäisenä Hämeen Sanomat . Päätös ei ole vielä lainvoimainen. Tuokkolan mukaan Pasilver valittaa päätöksestä hovioikeuteen.
 Taustalla erikoinen lainajärjestely
 Pasilver haki Nuorisosäätiötä konkurssiin, koska yhtiön mielestä säätiö ei ole maksanut sovitun mukaisesti takaisin lainoja ja satojen tuhansien eurojen konsulttipalkkioita.
 Riidan taustalla on hyvin erikoinen lainajärjestely:
 Marras–joulukuussa 2017 Nuorisosäätiön entisen toimitusjohtajan Aki Haaron lähisukulainen myönsi Pasilver Oy:lle yhteensä 970 000 euron lainat. Pasilver Oy lainasi rahoista 830 000 euroa edelleen Nuorisosäätiölle.
 Talousvaikeuksista kärsinyt Nuorisosäätiö rahoitti toimintaansa siis säätiön toimitusjohtajan sukulaiselta tulleilla rahoilla.
 Yle ei kerro Haaron sukulaisen nimeä, koska hän ei ole merkittävä vallankäyttäjä. Ylen tiedossa ei myöskään ole, että Haaron sukulaista epäiltäisiin rikoksista.
 Sopimuksen mukaan Nuorisosäätiö sitoutui maksamaan lainoille korkoja ja järjestelypalkkioita lähes 60 000 euroa.
 Toistakymmentä epäiltyä Toistakymmentä epäiltyä Nuorisosäätiön ex-johtajien Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen lahjusepäilystä alkanut tutkinta on laajentunut mittavaksi talousrikostutkinnaksi. Helsingin poliisi epäilee jo yli kymmenen ihmistä erilaisista talousrikoksista Nuorisosäätiön uusi johto on arvioinut, että säätiön varallisuutta on kadonnut tai hävitetty huonojen sopimusten takia yli 45 miljoonaa euroa. Kesästä 2018 alkaen Nuorisosäätiö on jättänyt poliisille jo yhdeksän tutkintapyyntöä. Poliisin mukaan ensimmäiset esitutkinnat valmistuvat alkuvuoden aikana.
 Nuorisosäätiön uusi johto on kieltäytynyt maksamasta takaisin lainan loppusummaa eli 242 000 euroa ja sen korkoja.
 Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan  Jari Laineen  mukaan säätiö on maksanut Pasilver Oy:lle vuosina 2017 ja 2018 konsulttipalkkioita  noin 1,5 miljoonaa euroa .
 Laineen mukaan palkkiot näyttävät olevan aiheettomia ja ylihinnoiteltuja. Tuokkolan mukaan palkkiot perustuvat todelliseen työhön ja sopimuksiin.
 Nuorisosäätiö on pyytänyt poliisia tutkimaan tapauksen ja vaatinut Pasilver Oy:tä maksamaan palkkioita takaisin. Tästä syystä Nuorisosäätiö ei ole suostunut maksamaan takaisin lainan loppuerää tai konsulttipalkkioita.
 Nuorisosäätiön ex-johtajia Perttu Nousiaista (vas.) ja Aki Haaroa epäillään muun muassa lahjusten ottamisesta. Riikka Kurki
 Rahaa Nuorisosäätiön ex-johtajien liiketoimiin
 Pasilver Oy:n rahoja on käytetty myös Aki Haaron, tämän lähisukulaisen sekä Perttu Nousiaisiin omiin liiketoimiin.
 Järjestely käy ilmi Helsingin ulosottoviraston tekemästä selvityksestä, joka liittyy Jukka Tuokkolan ulosottoasioihin.
 – Neuvottelin Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja Perttu Nousiaisen ja asiamiehen Aki Haaron kanssa, kun heillä oli henkilökohtaista omaisuutta Sipoossa, tällainen tontti (20ha) ja he tarvitsivat siihen kaavaan kehittämistä ja sitten he tarvitsivat siihen rahaa sekä arkkitehdit, Jukka Tuokkola kertoi ulosottomiehen kuulemisessa selvityksen mukaan.
 – Teimme investointilainasopimuksen. Pasilver Oy on nyt siirtänyt osittain 50 000 euroa Nousiaisen ja Haaron tilille.
 Jukka Tuokkolan mukaan Pasilver Oy on maksanut Haarolle ja Nousiaiselle sovitusta investointilainasta noin 28 000 euroa. Hänen mukaansa myös Pasilverin oli tarkoitus osallistua Sipoon hankkeeseen.
 Nuorisosäätiö siis sitoutui maksamaan kymmeniätuhansia euroja korkoja ja järjestelypalkkioita yhtiölle, joka taas rahoitti Nuorisosäätiön johtajien omia bisneksiä.
 Haaron ja Nousiaisen omistusosuus Sipoon 20 hehtaarin tontissa on tällä hetkellä takavarikoituna Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä. Takavarikko liittyy käynnissä olevaan laajaan talousrikostutkintaan, jossa Haaro ja Nousiainen ovat epäiltyinä.
 Tieto takavarikosta on peräisin tontin lainhuutotodistuksesta, jonka Yle hankki Maanmittauslaitoksesta.
 Yle ei tavoittanut Aki Haaroa tai Perttu Nousiaista.

Oikeus hylkäsi Nuorisosäätiön konkurssihakemuksen – taustalla erikoiset lainajärjestelyt


Summary: Matkustajalentokoneen molemmat potkurit vaurioituvat, kun se ajautui ulos kiitotieltä.

Onnettomuustutkintakeskuksen alustavan tutkimuksen mukaan Savonlinnan lentokentällä kiitotie oli normaalissa talvikunnossa maanantaiaamuna, kun  matkustajalentokone ajautui siltä ulos . Onnettomuustutkintakeskus  aloitti tutkintansa selvittämällä kiitotien kunnossapitotoimia.
 Säätila tapahtuman aikana ei ollut poikkeuksellisen huono. Kiitotietä oli myös kunnostettu riittävästi.
 – Kenttä oli sellaisessa kunnossa, että turvallinen laskeutuminen oli mahdollista. Siellä oli normaalit talviolosuhteet eli liukasta ja pilvistä, mutta siinä ei ole mitään ihmeellistä, Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja  Veli-Pekka Nurmi  sanoo.
 Jälkien perusteella lentokone on laskeutunut kiitotien vasempaan reunaan, jonka jälkeen se on ajautunut kiitotien ulkopuolelle ja pysähtynyt noin 20 metrin päähän kiitotien reunasta lumipenkkaan. Lentokoneessa on useita vaurioita muun muassa molemmissa potkureissa sekä siiven tyvessä olevissa laskuvalonheittimissä. Myös lentokoneen renkaisiin tuli vaurioita.
 Lentokone ajautui noin 20 metriä ulos kiitotieltä. Onnettomuustutkintakeskus
 Onnettomuuskeskus alkaa nyt tutkia mustien laatikoiden sisältöä. Mustat laatikot tarkoittavat äänitallenteita ja lentoarvotallenteita. Niistä käyvät ilmi niin ohjaamossa käydyt keskustelut kuin lentäjän tekemät ohjausliikkeetkin.
 – Vielä ei voi tehdä johtopäätöksiä onnettomuuden syystä, mutta nyt tutkinnan painopiste siirtyy koneeseen, ja siihen, miten konetta on lennetty. Siihen liittyy koneen ja lennonjohdon välinen kommunikaatio, Nurmi sanoo.
 Onnettomuustutkintakeskus kokoaa tarvittavan faktatiedon tapahtuneesta, analysoi sen ja antaa sen jälkeen suosituksensa siitä, miten vastaavalta voidaan välttyä jatkossa. Koko tutkimuksessa kestää noin 6-9 kuukautta.
 Lennot jatkuvat normaalisti torstaina
 Onnettomuus tapahtui Savonlinnassa maanantaina varhain aamulla. Airlinkin siirtolennolla olleen koneen laskeutuminen meni pitkäksi, se ajautui sivuun kiitoradalta ja pyörähti noin 90 astetta ympäri sivuttaissuunnassa.
 Koneessa oli tapahtumahetkellä vain miehistö, eikä tilanteessa aiheutunut henkilövahinkoja. Kone oli valmistautumassa reittilentoon Savonlinnasta Helsinkiin.
 Savonlinnan ja Helsingin välillä operoiva lentoyhtiö Airlink perui kaikki lentonsa maanantain ja tiistain ajaksi. Keskiviikkonakin lennetään vain yksi lento Helsingistä Savonlinnaan. Torstaiaamusta eteenpäin lennot jatkuvat normaalisti.

Savonlinnan lentokoneonnettomuudessa kiitotie oli kunnossa – nyt tutkitaan, miten konetta lennettiin


Summary: Kroatia haluaisi ostaa käytettyjä amerikkalaishävittäjiä Israelista eikä Yhdysvalloista.

Kroatia ja Israel ovat ajautuneet kädenvääntöön käytettyjen F-16C/D Barak -hävittäjäkoneiden myymisestä Kroatialle. Maat tekivät keväällä alustavan sopimuksen 12 koneen kaupasta. Siihen sisältyi myös simulaattoreita, aseita ja koulutusta.
 Kroatian puolustusministerin  Damir Krstičevićin  mukaan Israel vakuutti, että koneiden alkuperäisvalmistaja Yhdysvallat hyväksyy kaupan.
 Hanke on kuitenkin juuttunut siihen, että Yhdysvallat vaatii, että koneista puretaan niihin Israelissa tehdyt päivitykset.
 Yhdysvallat myi kyseiset F-16 -koneet Israelille noin 30 vuotta sitten, ja Israel on sittemmin päivittänyt niiden tutka- ja muun varustuksen huippunykyaikaiseksi. Kroatian mukaan juuri siksi käytetyt koneet päätettiin ostaa Israelista eikä Yhdysvalloista.
 Kroatia on vaatinut, että Israel selvittää tämän viikon perjantaihin mennessä, voiko se myydä koneet sovitussa kunnossa eli uusimman varustuksen kanssa.
 – Muussa tapauksessa sopimusta ei tehdä, ja pidämme uuden tarjouskilpailun, sanoi Kroatian parlamentin puhemies  Gordan   Jandroković .
 Ilmavoimat heikossa kunnossa
 Hävittäjäkauppa israelilaisten kanssa olisi arvoltaan vajaat 450 miljoonaa euroa. Se olisi Kroatian suurin asehankinta sitten Jugoslavian hajoamissotien, jotka loppuivat Kroatian osalta vuonna 1995.
 Sodan jäljiltä Kroatian ilmavoimille jäi muutamia MiG-21 -hävittäjiä, jotka ovat jo koneina vanhentuneita.
 MiGien korvaaminen uusilla länsimaisilla koneilla on ollut talousvaikeuksissa olevalle maalle liian kallis tavoite. Kolme vuotta sitten Kroatian MiGejä yritettiin modernisoida Ukrainassa, mutta hanke  päättyi skandaaliin.
 Israelin puolustusministeriön korkea virkamies  matkustaa keskiviikkona  Kroatiaan. Hän ei kuitenkaan voine asialle paljonkaan, sillä Yhdysvallat ei ole taipunut kannassaan.
 Erimielisyydet puolustusasioissa Israelin ja Yhdysvaltain välillä ovat harvinaisia.
 Kyse ei liene siitä, etteikö Yhdysvaltain Nato-liittolainen Kroatia saisi ostaa huippuelektroniikkaa. Sen sijaan Yhdysvallat katsoo, että Israel saisi kaupasta "epäreilua" hyötyä.
 Myös Yhdysvallat tarjosi F-16 -hävittäjiä Kroatialle, mutta Israelin tarjoama paketti katsottiin edullisemmaksi.

Kroatia, Israel ja Yhdysvallat riidoissa hävittäjäkaupoista – Yhdysvallat vaatii koneista uusimmat varustukset pois


Summary: Lapin piiriyhdistys erotettiin, sillä se ei kyennyt valitsemaan eduskuntavaaliehdokkaita.

Sinisten puoluehallitus on erottanut Lapin piiriyhdistyksen puolueesta. Erottaminen koskee vain piiriyhdistystä, ei yksittäisiä henkilöitä.
 Sinisen puolueen viestintäpäällikkö  Marja Nousiainen  kertoo, että piiriyhdistys "laitettiin ikäänkuin jäähylle", sillä se ei kyennyt valitsemaan eduskuntavaaliehdokkaita. Erottamisen myötä puoluehallitus otti ehdokkaiden asettamisen vastuulleen.
 Nousiainen kommentoi asiaa vain lyhytsanaisesti sähköpostilla, sillä hänen mukaansa järjestökysymykset ovat puolueen sisäinen asia.
 Lapin piiriyhdistys on ulkona puolueesta ainakin kevään ajan, sillä Nousiaisen mukaan piirin tilannetta katsotaan uudestaan vasta vaalien jälkeen.
 Lapin vaalipiirissä sinisistä  ehdolle on asettunut  Sinisten puoluesihteeri, kansanedustaja  Matti Torvinen , hallintotieteen maisteri  Ilkka Salonen , näyttelijä  Petri Niemelä , linja-autonkuljettaja  Jyrki Saarenpää  ja taidemaalari  Jouko Alapartanen .
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Lapin Kansa .

Siniset erotti Lapin piiriyhdistyksen puolueesta


Summary: Sysmässä pohditaan, voiko kohun keskelle joutunut rehtori jatkaa työssään. Sanni Grahn-Laasonen vaatii kuntia puuttumaan kiusaamiseen tiukasti.

Tästä on kyse Sysmäläiskoulun rehtori sanoi MOT:n kiusaamisongelmaa koskevassa haastattelussa, että osa oppilaista korostaa omaa erilaisuuttaan ja siten provosoi muita. Kommentit ovat herättäneet paljon närää. Sysmän hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja katsoo, että ongelmaan on puututtava nyt entistä voimakkaammin. Kunnassa puntaroidaan rehtorin mahdollisuuksia jatkaa toimessaan.
 Sysmäläiskoulun rehtorin kommentit koulukiusaamisen syistä ovat herättäneet närää.  Ylen MOT haastatteli  Sysmän yhtenäiskoulun rehtoria  Tuula Vuorista  yhtenäiskoulun kiusaamisongelmasta, joka on  THL:n kouluterveyskyselyn  perusteella tavallista pahempi.
 Hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja  Jaakko Palvaila  (kesk.) pitää Sysmän yhtenäiskoulun rehtorin kiusaamispuheita kestämättöminä.
 MOT kysyi, onko koulukiusaamisessa joitakin uusia trendejä tai ilmiöitä. Vuorinen sanoi kummastelevansa joidenkin oppilaiden tarvetta korostaa omaa erilaisuuttaan, kuten seksuaalista suuntautumista, ja pukeutua räväkästi sekä paljastavasti. Rehtorin mukaan "on outoa, että 12-vuotiaat ilmoittavat olevansa homoja" ja että lasten pukeutuminen voi olla "hutsahtavaa".
 Hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja Jaakko Palvaila katsoo, että rehtori on puheellaan leimannut kiusaamisen kiusatun syyksi.
 – Nähdäkseni ne kommentit ovat aika kestämättömiä. Tavoitteenamme olisi kuitenkin luoda oppilaille turvallinen ympäristö, jossa ei tarvitsisi olla huolissaan siitä, että voi joutua koulukiusatuksi ja pystyisi käymään sen koulutiensä kunnolla läpi.
 Palvaila tapasi tiistaina iltapäivällä rehtoria ja koulun opettajia. Hänen mukaansa rehtorin asemaa on syytä punnita.
 – On varmasti mietittävä, mitkä ovat rehtorin edellytykset jatkaa nykyisessä toimessaan. Mielestäni tuollaisia kommentteja ei pitäisi mennä missään tapauksessa antamaan, hän sanoo.
 Hyvinvointivaliokunta aikoo kuulla rehtoria seuraavassa kokouksessaan.
 Ministeriltä selkeä vaatimus kunnille
 Opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) otti tiistaina kantaa Sysmän tapaukseen ja vaatii kuntia ottamaan koulukiusaamisen ehkäisyn ja kiusaamiseen puuttumisen erittäin vakavasti.
 – Kiusaaminen ei ole koskaan kiusatun vika. Koulun vastuu on yksiselitteinen: kiusaamiseen on puututtava aina, Grahn-Laasonen sanoo ministeriön tiedotteessa.
 "Kiusaaminen ei tullut yllätyksenä"
 Sysmän hyvinvointivaliokunnan puheenjohtajan Jaakko Palvaila myöntää, että kiusaaminen yhtenäiskoulussa ei tullut yllätyksenä. Vanhemmat ovat ottaneet valiokunnan jäseniin yhteyttä. Palvaila tietää, että Sysmässä jotkut oppilaat ovat joutuneet vaihtamaan paikkakuntaa, sillä kunnassa on vain yksi yläkoulu.
 Palvailan mukaan asiasta on keskusteltu valiokunnassa myös niin, että rehtori Tuula Vuorinen on ollut paikalla. Luottamushenkilöt ovat kysyneet rehtorilta, miten kiusaamiseen on puututtu.
 – Vastaukset, joita olemme saaneet, ovat sinänsä riittäviä, koska emme pysty siinä pöydän ääressä sitä kiusaamistilannetta ratkaisemaan. Se on kuitenkin lopulta koululla ratkaistava asia.
 Palvaila sanoo, että MOT:n artikkeli on saanut hänet miettimään, onko koulukiusaamisen ehkäisemiseksi tai tilanteiden ratkaisemiseksi tehty riittävästi töitä tai onko ratkaisutapa ollut oikea. Hän kertoo pohtineensa, olisiko myös hyvinvointivaliokunta voinut tehdä jotain paremmin.
 – Se on nyt vain sellainen asia, että en voi tehdä mitään sille, jos emme tehneet tarpeeksi radikaaleja toimenpiteitä aikanaan. Nyt on ehkä sitten aika katsoa peiliin ja miettiä, millä saamme tämän kierteen katkaistua.
 Sysmän hyvinvointivaliokunnan puheenjohtaja Jaakko Palvaila työskentelee Ylessä uutistoimittajana Mikkelissä. Palvailaa on haastateltu tähän juttuun Sysmän kunnan kouluasioista vastaavana luottamushenkilönä. Hänellä ei ole ollut tekemistä Ylen MOT:n tekemän jutun, Ylen Lahden toimituksen tekemän jatkojutun tai muutenkaan tämän juttuprosessin kanssa.
 8.1. klo 20.25: Keskustelu on suljettu  kommentointiohjeen  toistuvan rikkomisen vuoksi.
 Lue lisää: Peruskoulun rehtori selittää koulukiusaamista oppilaiden tarpeella korostaa seksuaalista suuntautumistaan: "Eihän me heterotkaan"

Rehtorin puheet hutsahtavasta pukeutumisesta ja seksuaalivähemmistöistä tyrmistyttävät – Opetusministeri: "Kiusaaminen ei ole koskaan kiusatun vika"


Summary: Turma-alueella Blåbärsfjelletillä on yhä suuri lumivyöryriski.

Pohjois-Norjassa ei vielä tiistainakaan päästy jatkamaan lumivyöryssä todennäköisesti kuolleiden hiihtäjien etsintöjä sääolosuhteiden vuoksi, kertoo  Norjan yleisradioyhtiö NRK.  Viimeksi heitä etsittiin viikonloppuna.
 NRK:n mukaan paikan päälle tulleet omaiset ovat matkustaneet takaisin Suomeen ja Ruotsiin.
 Norjan poliisi julkaisi tiistaina kuvan onnettomuudessa todennäköisesti kuolleesta 29-vuotiaasta ruotsalaisnaisesta. Kolmen suomalaismiehen kuvat julkaistiin omaisten luvalla jo  maanantaina.
 Etsintöjä pyritään jatkamaan helikopterilla keskiviikkoaamuna, jos sääolot sen sallivat. Lumivyöryvaara on Tamokdalenissa yhä suuri.
 Helikopterietsintöjen ja pelastusviranomaisten turvaamiseksi alueelle on annettu lentokielto ensi viikon tiistaihin saakka.
 Onnettomuuden vuoksi perustettu kriisiryhmä on NRK:n mukaan purettu.

Pohjois-Norjan etsintöjä yritetään jatkaa keskiviikkona


Summary: Järjestelmävika sotki lipunmyyntiä tiistaina noin puolentoista tunnin ajan, HSL:n viestinnästä kerrotaan.

HSL:n lipunmyyntijärjestelmän ongelmat on saatu korjattua ja lipunmyynti toimii taas, HSL:n viestinnästä kerrotaan.
 Järjestelmävian takia HSL:n lippuautomaateista ei pystynyt tiistaina ostamaan lippuja, eikä myyntipisteillä pystynyt latamaan matkakorttia.
 – Tieto kertoi juuri, että ongelmat on nyt korjattu ja systeemi toimii, viestinnän asiantuntija  Tapio Tolmunen  Helsingin seudun liikenteestä kertoo.
 Järjestelmän häiriö havaittiin HSL:llä iltapäivällä kello neljän jälkeen ja se saatiin korjattua noin kuuden aikaan.
 Tolmunen kertoo, että mobiililipulla pystyi matkustamaan vian aikana.
 Lue lisää:
 Helsingin kaupungin tietojärjestelmässä oli laaja häiriö: terveysasemat sekaisin, metro- ja raitiovaunuliikenteessä ongelmia, lipunmyynti takkusi

HSL:n lipunmyynnin sekoittanut vika on saatu korjattua: "Systeemi toimii taas"


Summary: Palkkavahdin roolin Etla ehdottaa kirjattavaksi lakiin valtakunnansovittelijasta.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitos (Etla) esitteli tiistaina ohjelmatoiveitaan eduskuntavaalien jälkeen aloittavalle uudelle hallitukselle.
 Monikymmensivuisen toivelistan yhtenä kohtana oli valtakunnansovittelijan tehtävän muuttaminen niin, että sovittelijan tehtäviin kuuluisi jatkossa ”kilpailulle alttiin avoimen sektorin muodostaman palkkanormin toteutumisen edistäminen”.
 Selkosuomeksi tuo lainaus tarkoittaa, että valtakunnansovittelija voisi määritellä työehtosopimusneuvotteluissa käytettävän yleisen palkankorotustason. Tämä tehtävä kirjoitettaisiin myös lakiin.
 Etla on tyytyväinen viime sopimuskierroksella käytettyyn Suomen malliin, jossa palkankorotustaso määriteltiin teollisuusliittojen sopimuksissa, mutta haluaa vielä parannella sitä.
 – Suomen malli on toiminut ihan hyvin, mutta sitä voisi vahvistaa se, että valtakunnansovittelijalla olisi mandaatti tai tehtävä viedä yleinen [palkankorotus]linja läpi, Etlan toimitusjohtaja Vesa Vihriälä perustelee.
 Etla esittää myös aivan uutta toimielintä luomaan tietoa palkankorotusten, kustannuskilpailukyvyn ja työllisyyden riippuvuuksia toisistaan. Etlan mielestä tätä elintä voisi kutsua vaikkapa tuottavuuslautakunnaksi. Ruotsissa tällainen laitos jo on.
 SAK: Tulee vain lisää työtaisteluja
 Suomen ammattiliittojen keskusjärjestössä, SAK:ssa valtakunnansovittelijan tehtävään kajoaminen torjutaan heti kättelyssä.
 – Se sopii varsin huonosti sovittelijan varsinaiseen tehtävään, joka on sovitella kahden eri osapuolen näkemyksiä, jotta työtaisteluilta vältytään. Jos sovittelijasta tulisi lisäksi palkkakontrolloija, niin se johtaisi vain entistä herkemmin siihen, että työtaistelut toteutuvat, SAK:n varapuheenjohtaja Matti Huutola ennustaa.
 Etla perustelee omaa esitystään myös sillä, että Ruotsissa samantapainen palkkakontrollitehtävä on sisällytetty sovittelijan tehtäviin, ja siitä saadut kokemukset ovat olleet hyviä.
 – Ruotsissa [sovittelu]kulttuuri on erilainen eikä sitä voi tai edes pidä kopioida Suomeen, Huutola sanoo.
 Etlan ohjelmatoiveissa oli tukku muitakin ehdotuksia, jotka vuorenvarmasti herättävät vastustusta ammattijärjestöissä. Tiistain tiedotustilaisuudessa toimitusjohtaja Vesa Vihriälältä kysyttiinkin, miten hän uskoo esityksiin suhtauduttavan.
 – Onko järkeä olla tekemättä ehdotuksia, jos olettaa että Senaatintorilla on väkeä, Vihriälä vastasi.
 Lue myös :
 Etujärjestöt rummuttavat toiveitaan uuteen hallitusohjelmaan – veronokittelu alkoi jo
 Uusi valtakunnansovittelija Vuokko Piekkala: Turha tulla hakemaan päänavaajia kovempia palkankorotuksia

Etla: valtakunnansovittelijasta palkkamaltin virallinen vahti – SAK ennustaa lisää työtaisteluja


Summary: Tammikuu on hyvä aika aloittaa lintuharrastus.

Uuden lintuharrastajan kannattaa aloittaa bongaus talvella ja omalta pihalta, neuvovat alan asiantuntijat.
 Talvella lajeja on liikkeellä vähemmän, mutta kesää kohti mentäessä ne lisääntyvät samaan tahtiin kuin aloittelevan bongarin taidotkin. Harrastuksen alkuun pääsemistä auttaa ruokintapisteen pystyttäminen, jotta pihalla varmasti olisi ihmeteltävää.
 Ennen kuin lähdet talipallo-ostoksille, testaa, kuinka hyvin tunnet lintulautojemme yleiset vieraat!
 Lisää lintuvisoja:
 Kuinka hyvin tunnet lintuja? Testaa Yle Luonnon lintutestissä
 Lintujen syysmuutto kiihtyy – Tunnistatko nämä kymmenen ajankohtaista muuttajaa?
 Tunnistatko sinä nämä kuusi yleistä lintua ja kasvia ?
 Kuvat: Pentti Kallinen/Yle, Asko Hauta-Aho/Yle, Juha Laaksonen/Yle, Risto Salovaara/Yle, Kukka Ström/Yle, Bold Stock
 Lähteet: Bird Life Suomi, Luontoportti

Erotatko punatulkun peipposesta? Entä tiedätkö, mikä murkina maistuu keltasirkuille parhaiten? Testaa talvilintutietosi!


Summary: Husin mielestä eilinen ei eronnut merkittävästi siitä, millaista Haartmanin päivystyksessä saattaa muutenkin olla.

Eilen maanantaina se tapahtui:  Haartmanin ja Malmin sairaaloiden päivystykset siirtyivät Helsingin kaupungilta Husin eli Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin vastuulle .
 Päivystyksen hoitajat olivat ennakoineet sairaaloiden ajautuvan jopa täyteen kaaokseen  – yhtenä syynä pidettiin sitä, että uudistuksen yhteydessä esimerkiksi potilastietojärjestelmä oli muuttumassa toiseen, eikä kiireen kanssa painiskeleva henkilöstö ei ollut luottamusmiehen mukaan ehtinyt kunnolla kouluttautua uuteen järjestelmään.
 Yle seurasi maanantai-iltana paikan päällä Haartmanissa, miltä päivystysuudistus näyttää potilaan silmin.
 Vaikuttaa siltä, että kehitettävää riittää vielä.
 Potilas: Tämä ei ole mikään sivistysvaltio
 Yle haastateli Haartmanin päivystyksessä useita ihmisiä, jotka kertoivat jonottaneensa ensiarvioon pääsyä eli ensimmäistä kohtaamista hoitohenkilökunnan kanssa yli tunnin.
 Moni paikalla olleista sanoi odottaneensa tuon tunnin lisäksi vielä viisi, jopa kahdeksan tuntia lääkärin luo pääsyä.
 Odotusaula oli illalla täynnä ihmisiä. Osa tulijoista kääntyi ovella pois ja lähti kertomansa mukaan yksityisille terveysasemille.
 Yksi lääkärin luo pääsyä odottaneista oli helsinkiläinen  Tarja Heija . Hän oli ollut paikalla juuri kahdeksan tuntia ja tullut haastatteluhetkellä aulaan katsomaan, löytyisikö sieltä mitään syötävää.
 Heija ei ollut tyytyväinen Husilta saamaansa palveluun.
 – Tämä on katastrofi. Tämä ei ole mikään sivistysvaltio. Kyllä vanhukset ja sairaat ja työssäkäyvät tarvitsisivat asiallista hoitoa. Tuolla ei ole edes sänkypaikkoja, vaan tuolilla joutuu istumaan käytävällä.
 – Tuolla on mummoja, jotka huutavat, Heija kuvaili tunnelmaa.
 Haartmanin päivystys. Kuva on joulukuulta. Terhi Liimu / Yle
 "Kuin ihmistehdas"
 Haartmanin päivystys on ollut otsikoissa ennenkin.
 Yle haastatteli joulukuussa lukuisia hoitajia, jotka kertoivat, että  kiireestä ja venymisestä on tullut helsinkiläisessä päivystyksessä jo pysyvä tila .
 Johto kuitenkin vakuutti potilasturvallisuuden olevan taattu , vaikka hoitajia on heidän itsensä mukaan kehotettu "hallittuun rimanalitukseen".
 Heija sanoi maanantai-iltana ymmärtävänsä hoitajia.
 – He tekevät parhaansa. He ovat kuin lasittunein katsein, koska eivät he muuta voi.
 Helsinkiläinen Tarja Heija. Yle
 Potilaalle ilta näyttäytyi kaaottisena.
 – Koko ajan on ollut eri selitys: koneet ovat rikki tai lääkäriä ei ole tai lääkärillä on muita potilaita, Heija kertoi Haartmanin aulassa.
 Hän ei säästellyt sanojaan.
 – Tämä on kuin ihmistehdas. Ihmisiä tuodaan ja kärrätään. Inhimillisyydestä ei ole enää ollenkaan kysymys.
 Viisi kysymystä – Hus vastaa
 Yle kysyi potilaiden kokemista ongelmista tiistaina myös Husilta. Kysymyksiin vastasi osastonylilääkäri  Timo Suonsyrjä .
 Miten hyvin päivystysten siirto Helsingiltä Husille on tähän mennessä onnistunut?
 Suonsyrjän mukaan integraatio on onnistunut suunnitelmien mukaisesti. Hän kuvaa muutosta todella suureksi.
 – Helsingin kaupungin toiminnat siirtyvät päivystyksen osalta Husin järjestettäväksi. Tältä osin tulee tietoteknisiä potilastietojärjestelmäasioita. Niiden osalta on mennyt niin kuin on ajateltu tapahtuvan.
 Oliko päivystyksissä eilen kaaosta?
 Haartman on hyvin ruuhkainen päivystys jo lähtökohtaisesti, Suonsyrjä sanoo.
 – Eilen on ollut tiettyä viivästystä tietoteknisiin asioihin liittyen. Mutta mitään erityistä kaaosta ei ole ollut. Kaikki potilaat on hoidettu ihan niin kuin on ajateltukin.
 Osastonylilääkäri Timo Suonsyrjä. Antti kolppo / Yle
 Osa potilaista oli sitä mieltä, että tilanne on katastrofi eikä kuulu sivistysvaltioon. Miten vastaatte asiakkaille?
 – Ainakaan meidän silmiin ei näytä siltä, mutta toki päivystykset ruuhkautuvat herkästi. Tietysti vuodenaikakin on nyt sellainen, jolloin päivystyksessä on paljon kävijöitä. Se varmasti näkyy yleisesti.
 Onko normaalia, että ihmiset joutuvat jonottamaan jopa tunteja?
 – Haartman on hyvin ruuhkainen päivystys muutenkin, ja vuodepaikat saattavat olla vähissä. Minun käsitykseni mukaan tilanne ei eronnut mitenkään merkittävällä tavalla siitä, mitä on saattanut ruuhkaisina päivinä muutenkin olla, Suonsyrjä toteaa.
 Pitäisikö tähän tehdä muutosta?
 Suonsyrjä korostaa, että toiminnot ovat vasta siirtyneet Husin vastuulle.
 – Seuraamme tilannetta huolella ja kuuntelemme herkällä korvalla työntekijöiden jaksamista ja kokonaistilannetta. Toki sen pohjalta pohditaan, millaisia ratkaisuja mahdollisesti tarvitaan.
 Eilisiä tietoteknisiä ongelmia Suonsyrjä selittää muun muassa sillä, että järjestelmästä toiseen siirtyminen on tarkoittanut esimerkiksi käyttäjätunnusten vaihtumista.
 – Ehkä osalla käyttäjistä tunnukset eivät ole toimineet alun perinkään, ja sitten niitä on jouduttu vaihtamaan, hän sanoo.
 Lue lisää aiheesta:
 Uupuneet hoitajat pelkäävät päivystyksen ajautuvan kohta täyteen kaaokseen – kauanko sinä olisit valmis odottamaan pääsyä lääkärin luo? Kerro ja keskustele  (20.12.2018)
 Kiireestä ja venymisestä on tullut pysyvä tila helsinkiläisessä päivystyksessä – hoitajien mukaan potilasturvallisuus vaarantuu jatkuvasti ja heitä kehotetaan "hallittuun rimanalitukseen"  (11.12.2018)
 Helsingin kaupunki vakuuttaa: Potilasturvallisuus taattu, vaikka hoitajia on kehotettu "hallittuun rimanalitukseen" – kuka tahansa ei voi tulla päivystykseen töihin  (12.12.2018)
 Uusi valtakunnallinen päivystysnumero 116 117 laajenee koko maahan ensi vuonna – Mutta millaisissa tilanteissa siihen pitäisi soittaa?  (27.11.2018)

"Täällä mummot huutavat, tämä ei ole inhimillistä" – Pelätty uudistus toteutui Helsingissä, potilaiden mielestä päivystys ajautui kaaokseen


Summary: Panu Jyrä on jäänyt lumivyöryyn kolmesti ja pelastunut. Timo Polari seikkailee äärimmäisissä olosuhteissa. Molemmille harrastuksessa tärkeintä on aivan joku muu kuin riskit ja äärimmäisyys.

Vapaalaskua harrastavalle  Panu Jyrälle  Pohjois-Norjassa sijaitsevat Tamokdalenin ja Lyngenin alueet ovat tuttua seutua. Hän on viimeiset kymmenkunta vuotta laskenut pääasiassa sillä seudulla.
 Tamokdalelin alueella sijaitsee myös Blåbärsfjället, jolla sattuneessa lumivyöryssä  katosi  neljä laskijaa. Heistä  kolme  on Suomesta.
 Jyrä tietää, että vuoristossa sääolosuhteet voivat vaihdella paljonkin muutaman kymmenen kilometrin säteellä.
 Vapaalaskija näkee lumivyöryjen jälkiä ja joskus myös kuulee vyöryn, mutta se, että näkee vyöryn liikkeellä tai joutuu siihen, on harvinaista. Mutta sitäkin sattuu.
 Jyrä on jäänyt lumivyöryyn kolmesti. Kerran lumi hautasi hänet kokonaan ja kahdesti hän on jäänyt lumeen kiinni vyötäröstään.
 "Siinä ja siinä uskalletaanko mennä"
 Joulukuussa 2010 Panu Jyrä lähti ystävineen Pohjois-Norjaan laskemaan. Jälkeenpäin hän arvioi, että reissussa oli monta asiaa, joiden kohdalla hälytyskellojen olisi jo pitänyt soida – ennen kuin laskemaan lähdettiin.
 Pitkän ajomatkan jälkeen ystävykset olivat väsyneitä, yksi seurueen autoista oli hajonnut matkalle ja mäkeen lähdettiin vain muutaman tunnin nukkumisen jälkeen.
 – Edellinen yö oli käytännössä jäänyt nukkumatta, Jyrä sanoo.
 Koska Jyrän auto oli jäänyt matkan varrelle, seurue ei päässyt suunnittelemalleen nousureitille, vaan mäkeen lähdettiin mökin pihasta. Lunta satoi ja aikaa kului, kun yhdeltä seurueen jäseneltä hajosi myös suksen side.
 – Tiedettiin, että on siinä ja siinä uskalletaanko enää mennä.
 Panu Jyrä on jäänyt lumivyöryyn kolmesti ja selvinnyt.  Antti Haavisto / Yle
 Ei-suunnitellulla nousureitillä oli vaikea, kapea kohta, josta mentiin läpi varovasti ja tunnustellen. Ystävykset totesivat sen liian vaaralliseksi tulla alas.
 Lumisade ja sumu kuitenkin haittasivat niin paljon näkyvyyttä, että kun seurueelle outoa, turvallista alastuloreittiä ei kunnolla nähty, alas piti lopulta tulla samaa reittiä kuin ylöskin.
 – Päätettiin, että lähdetään varovasti seuraamaan omia jälkiämme.
 Panu Jyrä kertoo, että alas lähdettiin laskemaan hyvin varovasti. Vaaralliseksi todetun paikan ohi laskettiin yksitellen. Sitten yksi seurueen jäsenen tekemä komea kaarros lumilaudalla irrotti lumiseinämän ja lumivyöry lähti liikkeelle.
 – Koko seinämä lähti irti paljon isommalta alueelta kuin olin ikinä voinut kuvitella. Emme olleetkaan enää turvassa seistessämme turvalliseksi luulemassamme paikassa.
 Lumen valtava voima
 Lumivyöry vei mukanaan Jyrän ja hänen kaksi kaveriaan. Jyrä kuvailee lumen voimaa valtavaksi.
 – Olen aina pitänyt itseäni kohtuullisen voimakkaana ihmisenä, mutta lumimassa riepotteli minua mennen tullen, Jyrä sanoo.
 Piti keskittyä vain hengissä selviämiseen. Jyrä yritti pitää kasvot taivasta kohden ja jalat menosuuntaan. Lopulta vyörytys pysäytti hänet puoli-istuvaan asentoon, pään päällä arviolta 30-40 senttiä lunta ja kädet kasvojen edessä., niin että hengittämiselle jäi vähän tilaa.
 – Paniikki ei iskenyt, kun huomasin, että ei tässä vielä hätää: pystyy hengittämään ja sormet liikkuu vähän toisessa kädessä.
 Vähitellen Jyrä onnistui liikuttamaan myös rannettaan ja kaivamaan lumeen aukon, josta näkyi pala sinistä taivasta.
 – Tiesin silloin, että nyt ollaan vähän paremmissa kantimissa.
 Timo Polari kertoo, että häntä vaelluksille ja seikkailuihin houkuttavat erityisesti esteettiset seikat kuten luonnon kokeminen sekä esimerkiksi se, miten luonnossa oman elämänsä näkee uudessa perspektiivissä. Antti Haavisto / Yle
 Timo Polari – seikkailija
 Seinäjokelainen  Timo Polari  on opettaja ja seikkailija. Hän on muun muassa  hiihtänyt etelänavalle  vuonna 2002.
 Vuonna 1997 Polari seurueineen lähti ylittämään Grönlantia hiihtäen.  Tuolloin  kolmen hengen retkikunnasta kaksi menehtyi. Polari oli ainoa, joka selvisi hengissä.
 – Se oli kaoottinen yö. Oli täyspimeys, erittäin kova myrsky ja pakkanen. Telttamme oli hajonnut ja kaivauduimme lumeen. Olimme siellä repaleisen telttakankaan alla, paksuissa untuvavaatteissa, pienen lumikuopan suojissa ja koitimme selviytyä, Polari muistelee.
 Polari kertoo painaneensa hätälähetintä keskiyöllä. Pelastushelikopteri pääsi paikalle kuuden ja puolen tunnin kuluttua, jolloin hänen ystävänsä olivat jo menehtyneet.
 – Se oli kova shokki. Suru kavereiden menehtymisestä ja siitä, ettei pystynyt auttamaan. Sekä tietynlainen häpeäntunne epäonnistumisesta: koki, että oli pettänyt kaverit, läheiset, sponsorit, median – ja kaikki.
 Lopulta arki, työ, kaverit ja perhe auttoivat eteenpäin.
 – Huomasin, että elämä jatkuu. Paras lääke oli, että jatkoi normaalielämää eikä hautautunut murehtimaan tapahtunutta.
 Ei riskien uhmaamista
 Sekä Panu Jyrä että Timo Polari kertovat, että extremeltä vaikuttavassa harrastuksessa ei ole kyse riskien uhmaamisesta sinällään.
 Kumpikin kuvailee itseään harkitsevaksi ja riskit tiedostavaksi ihmiseksi.
 – Minua ei motivoi riskit ja vaarat. Etelämantereellekin lähdin seuraamaan historiallista tarinaa ja omien esikuvieni jalanjälkiä. Mikään tavoite ei saisi ajaa elämän ohitse, Timo Polari sanoo.
 Polarin mukaan retkille houkuttelee fyysinen omien rajojensa koettelu, mutta myös esteettiset kokemukset eli luonnon suuruuden ja kauneuden kokemus sekä filosofinen puoli.
 – Siellä näkee oman elämänsä aika eri perspektiivistä kuin normaalin arjen keskellä, Polari sanoo.
 Ihmiset hakevat jotain, millä pääsee sisälle omaan persoonaansa ja pohtimaan oman olemassaolon mysteereitä. Luonto on näissä asioissa hyvä opastaja.  Timo Polari
 Panu Jyrälle itse laskeminen on vain osa kokonaisuutta.
 – Se on ulkona liikkumista. Minä vain viihdyn vuoristossa. En pitkään aikaan ole mieltänyt, että pitäisin nimenomaan laskemisesta. Laskeminen voi olla ohi viidessä minuutissa, mutta valmisteluun ja ylös menemiseen on käytetty useampi tunti, Jyrä sanoo.
 Polari arvelee, että on myös ihmisiä, joita kiehtoo juuri äärikokemus, mutta tämä joukko on vähemmistössä.
 – Luulen, että parhaimmillaan yleinen keskeinen motiivi liittyy johonkin valaistumisen tai ylevöittymisen kokemuksiin. Ihmiset hakevat jotain, millä pääsee sisälle omaan persoonaansa ja pohtimaan oman olemassaolon mysteereitä. Luonto on näissä asioissa hyvä opastaja, Polari sanoo.
 Aina mielessä
 Panu Jyrä pelastui lumivyörystä hengissä. Pipo, kauluri, sauvat ja sukset lähtivät. Kroppa sai sen verran osumaa, että kävelemään ei pystynyt, mutta raajat pysyivät miehessä kiinni.
 – Henkisiä osumia ei tullut kauheasti. En nähnyt painajaisia eikä tullut pelkoja. Kun jalat taas toimivat, mentiin hiihtämään, Jyrä kertoo.
 Jyrä arvelee selvinneensä onnettomuudesta osin siksi, että oli aina laskemaan lähtiessään tottunut miettimään riskejä ja onnettomuudenkin mahdollisuutta. Oppinut tarkkailemaan pakoreittejä ja maaston muotoja varmuuden vuoksi.
 Iän ja kokemuksen myötä lunta tutkii aiempaa tarkemmin ja osaa ehkä huomioida sellaisiakin asioita, joita aiemmin ei osannut.
 Vajaa vuosi Pohjois-Norjan onnettomuuden jälkeen Jyrä ystävineen kävi onnettomuusrinteessä.
 – Muutaman kaverin kanssa haettiin mun sukset pois sieltä. Sauvatkin löytyi, ja yksi hanska, Jyrä sanoo.

Koetut onnettomuudet eivät pidä seikkailijoita pois äärioloista, mutta riskit pitää tiedostaa: "Mikään tavoite ei saisi ajaa elämän ohitse"


Summary: Noin sata alokasta per alokaserä keskeyttää palveluksen alussa sopeutumisvaikeuksien vuoksi. Puolustusvoimat suhtautuu vastaaviin keskeytyksiin vakavasti.

Tästä on kyse Armeijan harmaisiin astuminen vaatii alokkailta sopeutumista. Muun muassa yksityisyydestä on tingittävä, kun toimitaan tiiviisti ryhmässä. Valtaosa palveluksen aloittaneista sopeutuu armeijan arkeen hyvin, mutta kussakin saapumiserästä arviolta sata alokasta jättää palveluksen kesken sopeutumisongelmien vuoksi.
 Kello 5.30 tapahtunut herätys tuntuu  Saku Lindqvistin  mielestä raskaalta. Nuorella miehellä on takanaan ensimmäinen yö armeijan harmaissa Kainuun prikaatissa.
 Lindqvist on yksi noin 12 500 maanantaina palveluksensa aloittaneista uusista alokkaista.
 Armeijassa oma yksityisyys katoaa ja elämä jaetaan tiukasti tupakavereiden kanssa. Lindqvistin mielestä ajatus tuntuu jännittävältä, mutta hän uskoo, että siihen myös tottuu.
 Pääesikunnan koulutusosaston osastoesiupseeri  Ville Kostian  kertoo, että osalle alokkaista armeijan käytännöt voivat olla aluksi kulttuurishokki.
 – Heti alusta käytössä oleva kellokuri, aikaiset herätykset ja muiden pillin mukaan meneminen voivat tuntua raskailta armeijaan tottumattomilta.
 Kostianin mukaan noin sata alokasta per alokaserä keskeyttää palveluksensa alussa sopeutumisvaikeuksien vuoksi.
 Määrä ei ole suuri, kun sitä vertaa alokaserän kokonaismäärään eli noin 12 000:een.
 – Kyseessä on kuitenkin melkein komppanian verran miehiä, ja lähtökohta on, että kaikki palveluskelpoiset koulutetaan, Kostian muistuttaa.
 Sopeutumisongelmiin yritetään vaikuttaa
 Sopeutumisvaikeuksien vuoksi keskeyttämiset otetaan puolustusvoimissa vakavasti. Kostianin mukaan sopeutumiseen on mahdollista vaikuttaa, toisin kuin esimerkiksi fyysisten vammojen tai vakavampien mielenterveydellisten ongelmien, kuten ahdistuneisuuden tai masennuksen vuoksi palveluksen keskeyttämisiin.
 Mimmi Nietula / Yle
 Sopeutumisvaikeudet tulevat yleensä ilmi heti varusmiespalveluksen alkuvaiheessa. Kostianin mukaan ensimmäiset pari viikkoa ovat yleensä ratkaisevia, jatkaako alokas palvelustaan vai keskeyttääkö hän sen.
 – Lääkärintarkastus järjestetään ensimmäisen parin viikon aikana ja moni jättää palveluksensa kesken siellä esille tulleiden seikkojen vuoksi.
 Suurin osa alokkaista keskeyttää varusmiesmiespalveluksensa kuitenkin ihan muista syistä kuin sopeutumisvaikeuksien vuoksi. Esimerkiksi päihdeongelmat ovat pieni, mutta kasvava syy keskeyttää palvelus, Kostian kertoo.
 Fyysisistä syistä tuki- ja liikuntaelinten sekä sidekudosten sairaudet ovat merkittävin syy palveluksen keskeyttämiselle.
 Oma tausta vaikuttaa sopeutumiseen
 Joulukuussa varusmiespalveluksensa päättänyt kuhmolainen  Jaakko Malinen  kertoo sopeutuneensa armeijan tapoihin nopeasti. Malinen on lähtöisin viisilapsisesta perheestä, joten samassa huoneessa muiden kanssa nukkuminen ja asioiden jakaminen oli hänelle tuttua.
 Malisen mukaan kaikille nukkuminen yhteisessä tuvassa ei kuitenkaan onnistunut.
 – Univaikeuksista kärsivillä oli varmasti vaikeaa.
 Omaa tilaa kunnioitettiin ja ymmärrettiin, jos joku halusi olla rauhassa.  Eemeli Nisula
 Myös Oulun Haukiputaalta lähtöisin  Eemeli Nisula  kertoo sopeutuneensa armeijaan nopeasti, parissa päivässä. Malisen tapaan myös Nisula sai vuoden mittaisen palveluksensa päätökseen joulukuussa.
 Nisula kertoo saaneensa unen illalla nopeasti, sillä päivät olivat raskaita. Myös hän muistelee, että kaikki eivät kuitenkaan pystyneet nukkumaan.
 Nisulan kanssa samassa tuvassa oli 12 miestä.
 Nisulan mukaan esimerkiksi pesulla käyminen samaan aikaan muiden kanssa ei tuntunut oudolta, sillä hän on painiharrastuksensa myötä tottunut jakamaan pukuhuonetiloja muiden kanssa. Osa tupakavereista siirsi iltapesunsa hiljaisuuden jälkeiseen aikaan, jolloin oli rauhallisempaa.
 Yksin voi käydä urheilemassa ja wc:ssä
 Jaakko Malisen mukaan yksityisyys oli koetuksella etenkin ensimmäisten parin viikon aikana, jolloin esimerkiksi aamutoimet hoidettiin yhdessä.
 Hän muistuttaa, että tuolloin opeteltiin ripeästi toimimista isossa porukassa. Myöhemmin aamutoimet sai hoitaa vapaammin.
 Malisen mukaan armeijassa on myös asioita, joita voi tehdä yksin. Esimerkiksi vapaa-ajalla sai käydä itsekseen urheilemassa ja wc:ssä pystyi käymään yksin, sillä kopeissa oli ovet.
 Eemeli Nisulan mukaan rauhassa sai olla myös silloin, kun meni omaan punkkaansa kuulokkeet korvilla.
 – Omaa tilaa kunnioitettiin ja ymmärrettiin, jos joku halusi olla rauhassa.
 Sopeutumisen ja yksityisyyden parantamiseen tehdään töitä
 Osastoesiupseeri Ville Kostianin mukaan yksityisyyden varjeleminen on armeijassa kasarmiolosuhteissa haastavaa. Omaa aikaa saa hänen mukaansa esimerkiksi urheilemalla. Varuskuntiin on myös järjestetty hiljaisia huoneita, joihin voi vetäytyä.
 Kostian uskoo, että varusmiesten yksityisyyteen pystytään kiinnittämään paremmin huomiota tulossa olevan kasarmiuudistuksen yhteydessä. Uudistuksessa esimerkiksi varusmiestuvat menevät kokonaan uusiksi.
 Kasarmien uudistus alkaa tänä keväänä ja se kestää jopa vuosikymmeniä.
 Niko Mannonen / Yle
 Sitä ennen kiinnitetään huomiota muihin seikkoihin, joilla voidaan parantaa sopeutumista. Varusmiespalveluksen alussa keskitytään esimerkiksi ryhmäytymiseen ja ryhmätoimintataitojen kehittämiseen, Kostian sanoo.
 Varusmiehille opetetaan myös stressinhallintaa.
 Myös ennakkoviestintä on tärkeää, jotta armeijaan tulevat osaavat varautua oikealla tavalla. Jo nyt suuri osa tulevista alokkaista tavoitetaan sosiaalisen median kautta, jossa he voivat esimerkiksi kysellä asioista muilta varusmiehiltä.
 Kostianin mielestä myös kutsuntojen valintajärjestelmään ollaan tekemässä isoja muutoksia. Niiden toivotaan osaltaan lisäävän viihtyvyyttä, kun oikeat ihmiset saadaan nykyistä paremmin oikeisiin paikkoihin, ja myös siviilielämän kokemus saadaan paremmin hyödynnettyä.
 Myös armeijan esimiesten koulutus on Kostianin mielestä tärkeää ja sillä voidaan vaikuttaa sopeutumiseen.
 – Ettei ainakaan heti alussa säikäytettäisi ketään pois.

Armeijassa yksityisyys katoaa, mutta sopeutumisen eteen tehdään töitä – "Ettei ainakaan heti alussa säikäytettäisi ketään pois"


Summary: Hampaita voi narskutella yhteen tietämättään unissaan tai puristaa voimakkaasti yhteen esimerkiksi kuntosalilla kuntoillessa. Hammas voi narskuttelun vuoksi jopa tulehtua.

Tästä on kyse Hampaiden narskuttelu on tavallista ja yleensä vaaratonta. Narskuttelu on perinnöllistä ja usein myös stressistä aiheutuvaa. Narskuttelu voi aiheuttaa muun muassa päänsärkyä, leukanivelten jäykkyyttä, hampaiden kulumista ja hampaiden halkeamista. Pahimmillaan narskuttelu voi johtaa hengenvaaralliseen hammasytimen tulehtumiseen. Narskuttelua pyritään vähentämään purentakiskolla ja rentoutumismenetelmillä.
 Hampaiden narskuttelu ja yhteen puristaminen eli bruksismi on tavallista. Lähes kaikki narskuttelevat hampaitaan joskus, mutta vakava-asteista ja hoitotoimenpiteitä vaativaa unibruksismia  esiintyy noin 10 prosentilla väestöstä  (Suomen Hammaslääkärilehti). Valveilla ollessaan hampaita puristaa yhteen noin 20 prosenttia väestöstä.
 Lapset ja varsinkin teini-ikäiset narskuttelevat hampaitaan usein, mutta yleensä iän myötä se loppuu. Myös ihmisen ikääntyessä taipumus hampaiden narskutteluun laimenee: 60-vuotiaista ainoastaan noin viisi prosenttia narskuttelee hampaitaan.
 Hampaiden narskuttelu saattaa olla täysin tiedostamatonta. Yleensä hampaita narskutellaan yöaikaan unissaan, mutta narskuttelua ja hampaiden yhteen puristamista voi tapahtua myös valveilla ollessa esimerkiksi kuntoillessa kuntosalilla.
 Hampaiden yhteen puristamisessa ja narskuttelussa on valtavat voimat.
 – Ruokaa syödessä puruvoima on noin 260 Newtonia, mutta narskuttelussa se voi olla jopa viisinkertaista, kertoo hammaslääkäri  Marjut Jegoroff  Keskustan Hammaslääkäreistä Jyväskylästä.
 Hampaiden narskuttelu voi aiheuttaa päänsärkyä, migreeniä ja kasvojen sekä leuka-alueen jäykkyyttä. Hampaat voivat myös kulua pahasti.
 – Kulumisen lisäksi hampaat ja niiden paikat saattavat myös lohkeilla. Hampaisiin voi myös tulla helposti pieniä mikrohalkeamia ja ihan tervekin hammas voi haljeta kokonaan, sanoo Jegoroff.
 Vakavin seuraus hampaan tulehtuminen
 Vakavin narskuttelusta aiheutuva seuraus on  hammasytimen tulehtuminen  (Terveyskirjasto). Myös hampaan halkeaman kautta juureen voi päästä bakteereja, jotka aiheuttavat tulehdusta.
 – Hampaaseen voi yhteen puremisessa kohdistua sellaisia voimia, jotka menevät yli hampaan oman selviytymiskyvyn. Hampaan hermoon voi tulla silloin tulehdusreaktio. Jos ärsytystä ei poisteta, niin hampaan hermo vaurioituu, sanoo Hammaslääkäriliiton puheenjohtaja  Sirpa Tilander .
 Hammasmuotissa purentakisko. Simo Pitkänen / Yle
 Hampaan juuren tulehdusta hoidetaan hammaslääkärissä juurihoidolla. Aina hoito ei kuitenkaan onnistu ja hammas joudutaan silloin poistamaan.
 Hoitamattomana tulehtunut hammas  voi olla hengenvaarallinen  (Terveyskirjasto).
 – Jos tulehdus pääsee oireettomana hampaan juuressa suurenemaan, se voi aiheuttaa todella vakavia yleisinfektioita. Suomessa jopa yli 10 ihmistä kuolee vuosittain vakaviin yleisinfektioihin, jotka ovat aiheutuneet hampaan tulehduksesta, sanoo hammaslääkäri Marjut Jegoroff.
 Poistetun hampaan tilalle uuden hampaan laitattaminen on kallista. Hammasimplantti maksaa 2 000–3 500 euroon riippuen kuinka paljon on leukaluuta, johon keinojuuri voidaan laittaa.
 Stressi ja perinnöllisyys narskuttelun taustalla
 Narskuttelu  on hyvin perinnöllistä  (Terveyskirjasto). Toisilla on tapana käsitellä asioita sekä valveilla että unissaan narskuttelemalla hampaitaan. Hampaiden yhteen puristaminen on myös keskushermostoperäistä, ja sitä  usein lisäävät stressi  ja ahdistuneisuus.
 – Jotkut persoonallisuustyypit, kuten esimerkiksi perfektionistit, narskuttelevat usein. Runsas alkoholin, kofeiinin ja nikotiinin käyttö altistaa myös narskuttelulle, kertoo hammaslääkäri Marjut Jegoroff.
 Myös moni, joka sairastaa uniapnea, refluksitautia tai esimerkiksi suun kuivumista, narskuttelee. Purukumin pureskelullakin voi olla yhteyttä narskutteluongelmiin.
 – On huomattu, että jos pureskelee paljon purukumia, niin silloin saattaa helposti jatkaa hampaiden jauhamista myös yöllä unissaan, sanoo Jegoroff.
 Hoitona kiskot ja stressin vähentäminen
 Narskuttelua lähdetään ensimmäisenä hoitamaan hammaslääkärissä teetetyillä  purentakiskoilla , joita käytetään nukkuessa.
 – Hammaskiskolla viedään tehoa puremiselta. Sen avulla suojataan yksittäisiä hampaita, jolloin kisko kuluu, mutta hampaat eivät, kertoo Sirpa Tilander Hammaslääkäriliitosta.
 – Kiskohoidolla saadaan narskuttelua tietoiseksi, muutetaan purentakorkeutta ja leukannivelten asemaa – näin narskuttelu vähenee, lisää hammaslääkäri Marjut Jegoroff.
 Hampaiden vaurioitumisen estämiseksi voidaan hammaslääkärissä tehdä myös purennan tasapainotushiontaa. Narskuttelun hillitsemiseksi suositellaan myös alkoholin, nikotiinin ja kofeiinin vähentämistä sekä rentoutumiskeinoja.
 – On helppoa sanoa, että vähennä stressiä, mutta toisilla se onnistuu. Eri rentoutumiskeinoilla voi saada ylimääräistä stressiä pois, jolloin aktiivisuus purentalihaksissa pienenee, sanoo Tilander.
 Lisäksi narskuttelun oireisiin hoitona käytetään muun muassa särkylääkkeitä, hierontaa, akupunktiota ja laserhoitoa sekä botox-hoitoa.

Hampaiden narskuttelulla pahimmillaan vakava seuraus: oireeton hampaan tulehtuminen voi olla hengenvaarallinen


Tullin pääjohtaja Antti Hartikainen jättää tehtävänsä,  kertoo Helsingin Sanomat .
 Lehden näkemässä Tullin sisäisessä sähköpostiviestissä Hartikainen on ilmoittanut lähtevänsä ”kevään aikana Tullista kohti uusia haasteita”.
 Hartikainen oli hakenut toiselle pääjohtajakaudelle, joka alkaa toukokuun alussa ja päättyy huhtikuun lopussa vuonna 2024. Virkaa haki 17 ihmistä.
 Valtiovarainministeriö ei ole kuitenkaan Helsingin Sanomien tietojen mukaan valinnut Hartikaista hakumenettelyn toiselle kierrokselle.
 Hartikainen tuomittiin viime vuonna Helsingin käräjäoikeudessa  sakkoihin virkavelvollisuuden rikkomisesta.
 Hartikainen oli oikeuden mukaan esteellisenä läsnä kokouksessa, jossa käsitellyn asian ratkaisusta oli erityistä hyötyä hänen puolisolleen. Hartikainen on  valittanut tuomiosta hovioikeuteen .
 Lue lisää:
 Tullin pääjohtaja ei tyydy tuomioonsa – valittaa tonnin sakoista hovioikeuteen
 Virkavelvollisuudenrikkomisesta tuomittu Tullin pääjohtaja ei saa potkuja
 Tullin pääjohtaja virkarikostuomiostaan: "Olen suuresti yllättynyt" – Käräjäoikeuden mukaan ei piitannut lainsäädännöstä
 Syyttäjä vaatii Tullin pääjohtajalle sakkoja virkarikoksesta – ei vaadita viralta pantavaksi
 Työoikeuden professori arvioi Tullin Hartikaista: virasta pidättäminen välttämätöntä
 Tullin pääjohtajan virkarikossyyte: Esimieheni päättävät, voinko jatkaa tehtävässä – "Olisi pitänyt poistua kokouksesta"
 HS: Tullin pääjohtaja sai syytteen virkarikoksesta – aikoo jatkaa tehtävässään normaalisti

HS: Tullin pääjohtaja Antti Hartikainen jättää tehtävänsä


Summary: Kello käy. Perustuslakivaliokunnalla on edessään historiallisen suuri puserrus.

Eduskunnan perustuslakivaliokunnan kello raksuttaa nyt kiusallisen nopeasti. Eduskuntavaalit painavat päälle, ja sitä ennen valiokunnan olisi saatava pöytänsä puhtaaksi.
 Valiokunta kuulee asiantuntijoita ja luonnostelee lausuntoaan siitä, onko maakunta-soten perustamiselle vieläkään oikeudellisia edellytyksiä.
 Perustuslakivaliokunta pani viime kesänä sosiaali- ja terveysvaliokunnan mietintöluonnoksen  tylysti takaisin uuteen valmisteluun  sapekkaan ohjeistuksen säestämänä.
 Perustuslakivaliokunnan – ja sen kuulemien asiantuntijoiden – erityisenä päänsärkynä on viisi kiperää asiakokonaisuutta. Tämä artikkeli perustuu laajaan taustakekustelukierrokseen suomalaisten perustuslakieksperttien kanssa.
 1. Notifikaatio
 Perustuslakivaliokunta on vaatinut sosiaali- ja terveysvaliokuntaa tutkimaan tarkasti, tulisiko maan hallituksen tehdä sote-mallistaan EU:lle ennakkoilmoitus eli notifikaatio.
 Näin Suomi saisi komissiolta varmistuksen siitä, onko nyt tekeillä oleva malli sopusoinnussa EU:n kilpailulainsäädännön kanssa. Kyse on ennustettavuudesta, oikeusvarmuudesta.
 Maan hallitus sekä eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta ovat yhä sitä mieltä, että notifikaatiota ei tarvita. Niiden mielestä ainakaan kaikissa maakuntien sotepalveluissa ei ole kyse sellaisesta EU:n kilpailulainsäädännön alaisesta yritystoiminnasta, jossa valtiontuet ovat kiellettyjä.
 Notifikaatiokysymys jakaa perutuslakiasiantuntijoiden mielipiteet.
 Toiset vaativat notifiointia, koska he pelkäävät, että Suomi ajaa nyt sammutetuin lyhdyin kohti tuntematonta. Jos sote-yritykset kantelevat komissiolle laittomaksi epäilemästään valtiontuesta tai tekevät siitä väitteen kotimaisessa tuomioistuimessa, piparkakkutalo saattaa romahtaa. On riskinä, että Suomi joutuu pakkoyhtiöittämään maakuntien sotetoimintoja EU:n määräyksestä – ja vastoin oman eduskuntansa tahtoa.
 Toiset taas pitävät notifiointia tarpeettomana. EU:n perussopimukset kun lähtevät siitä, että sotejärjestelyt ovat kunkin jäsenvaltion itsenäiseen päätösvaltaan kuuluva asia. Nyt Suomessa järjestelmän ydin pysyisi entisenä – eli valtio ja verovelvolliset maksaisivat soten kustannukset julkisista varoista. Sote olisi siis jatkossakin tiukasti julkisen ohjauksen ja valvonnan piirissä olevaa toimintaa.
 2. Asiakassuunnitelma
 Asiakassuunnitelma on dokumentti, jonka on määrä kartoittaa ja täsmentää kulloisenkin ihmisen sote-palvelujen tarve ja toteuttaminen.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan uuden mietintöluonnoksen mukaan asiakassuunnitelmaa ei tehtäisi kaikille – se tehtäisiin vain erityisen paljon sosiaali- ja terveyspalveluja tarvitseville asiakkaille.
 Perustuslakivaliokunta on vaatinut sosiaali- ja terveysvaliokunnalta yksiselitteistä vastausta kysymykseen, onko asiakassuunnitelma oikeudellisesti sitova vai ei.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan vastaus on nyt se, että asiakassuunnitelma ei ole oikeudellisesti sitova asiakirja. Asiakassuunnitelma ei siis perusta kenellekään uusia oikeuksia tai velvollisuuksia. Siitä tulee käytännössä hyvää tarkoittava toiveiden ja lupausten luettelo. Maakuntien vahvaa integrointi- ja kontollointivaltaa vaatineille uusi linjaus on takaisku.
 Uhkana on, että asiakassuunnitelmasta tulee pelkkä aiemmin laadittujen asiakirjojen yhteenveto, jolla ei ole itsenäistä arvoa edes heille, joille se laaditaan.
 3. Rahoitusjärjestelmä
 Perustuslakivaliokunta tyrmäsi edellisen lakiluonnoksen rahoituspykälät kylmästi.
 Maan hallituksen alkuperäinen esitys sekä sosiaali- ja terveysvaliokunnan ensimmäinen mietintöluonnos antoivat sote-palvelujen rahoituksessa ylimmän vallan, liki mielivallan, väljäsanaisesti valtiovarainministeriölle. Ministeriö olisi vain laskelmiensa perusteella ynnäillyt, millaisella rahasummalla maakunnan on pakko pärjätä.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta on kirjoittanut pykäläluonnokset uusiksi. Viimeisimmässä versiossa todetaan, että maakunnalla on nimenomainen lakiin perustuva oikeus rahoitukseen. Sen pitäisi hillitä valtiovarainministeriön käskytystä.
 Rahoituksen osalta on kuitenkin yhä epäselvää, milloin maakunta saa lisärahoitusta. Riittävätkö perustuslakivaliokunnalle sosiaali- ja terveysvaliokunnan uudet ilmavat sanakäänteet? Minkäänlaisia vaikutusarvioita muutoksista ei kenelläkään näytä olevan.
 4. Tietosuoja
 Viime vuoden toukokuussa voimaan tullut EU:n tietosuoja-asetus pani peukalon suuhun myös sote-valmistelijoille.
 Arkaluontoisten tietojen suojaa on vahvistettava tuntuvasti järeämmin kuin alkuperäisissä sote-papereissa kaavailtiin.
 Isona ongelmana ovat nyt sote-asiakkaiden profilointia koskevat pykälät. Ajatuksena on ollut, että sote-keskusten asiakkaat pisteytetään. Rahaa palveluntuottaja saisi pisteytyksen perusteella.
 Jos asiakkaiden pisteytystä ei kyetä hoitamaan tietosuoja-asetuksen vaatimalla tavalla, valinnanvapausjärjestelmän rahoitusjärjestelmä murenee.
 5. Itsehallinto
 Kuntien ja maakuntien itsehallintoa koskevaa keskustelua on katupuheissa pidetty huuhaana, mutta valtiosääntöoikeudellisesti kyse on isosta asiasta.
 Olisivatko perusteilla olevat maakunnat ihan oikeasti itsehallinnollisia? Monen mielestä eivät. Maakunnilla on tosin demokraattisesti valittu päätöksentekoelin, mutta rahoituksensa osalta ne ovat täysin valtion – eli valtiovarainministeriön – armoilla. Verotusoikeutta maakunnilla ei ole.
 Maakunnilla ei liioin ole niin sanottua yleistä toimialaa, jonka puitteissa ne voisivat tarjota asukkailleen myös aivan ikiomia ja hyväksi harkitsemiaan palveluja.
 Nykyisessä esityksessä kaikki maakunnan tehtävät ovat lakisääteisiä. Ja tuota lakisääteistä työtään maakunta tekee valtiovallan tiukassa ohjauksessa ja valvonnassa.
 Myös nykyisten peruskuntien itsehallinnosta moni on huolissaan. Maakuntauudistus siirtäisi nykyisten kuntien ja kuntien asukkaiden itsehallinnon piiriin kuuluneita asioita maakunnille. Maakunnat taas ovat valtiovallan manuaalisessa ohjauksessa.
 Kunnallinen itsehallinto ei siis siirry maakunnalliselle tasolle, koska maakuntien asukkaiden vaikuttamismahdollisuudet eivät ole samat kuin peruskunnissa.
 6. Bonuspointti: Kaatuuko se vai eikö se kaadu?
 Perustuslakivaliokunnan sielunmaisemasta perillä olevat tahot eivät suostu lyömään lukkoon lopullista arviotaan maakunta-sote-lakien kohtalosta.
 Yle Uutisten haastattelemat perustuslakiasiantuntijat näyttäisivät sanakäänteidensä perusteella olevan kaikki enemmän tai vähemmän savolaisia.
 Täydellistä haaksirikkoa ei kukaan ennusta. Maakunta-sotea on valmisteltu ja kokeiltu eri muodoissa suurella vaivalla ja suurella rahalla jo niin kauan, että äkkipysähdys saati peruuttaminen on käytännössä mahdotonta.
 Monta vauhdikasta käännettä on kuitenkin vielä edessä ennen kevään eduskuntavaaleja. Työtä perustuslakivaliokunnalla on ennätyksellisen paljon.
 Perustuslakivaliokunnan käsittelyssä on nyt vasta kaksiosaisen maakunta-sote-paketin ensimmäinen osa, niin sanottu maku-ykkönen. Se sisältää maakuntalain, sotejärjestämislain ja valinnanvapauslain.
 Seuraavaksi valiokunnan pitäisi käsitellä niin sanottu maku-kakkonen. Se taas määrittelee kaikki muut – soten lisäksi – maakuntien hoidettavaksi suunnitellut tehtäväryhmät. Tehtäväryhmiä on 31. Kiperin kysymys maku-kakkosen kyljessä on Luova-paketti eli lupa-, ohjaus- ja valvontaviraston perustaminen.
 Ilman maku-kakkosta maakunta-sote on pelkkä tyhjä hökkeli, sote-rahaa jakava autiotalo, ilman viriiliä toimintaa ja valvontaa.
 Kirjoittaja on Yle Uutisten oikeustoimittaja. Koulutukseltaan hän on varatuomari.

Perustuslakivaliokunnan piinaviikot – Viisi pointtia plus bonuspointti: Kaatuuko sote vai eikö se kaadu?


Summary: Onko sinulla hyviä vinkkejä urheiluvälineiden ostamiseen ja myymiseen nettikirppareilla? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

– Onhan se iso kuluerä. Menee useampi satanen, jos molemmille uusii kerralla kaiken. Pitää sitten muualta karsia pois, arvelee varpaisjärveläinen perheenisä  Raimo Ryynänen .
 Ryynänen on poikiensa  Valtterin , 14, ja  Eetun,  9, kanssa jääkiekkovaruste- ja mailaostoksilla. Pojille kaukalo on kuin toinen koti, ja kolmikolla on tarkoituksenaan sännätä myös kaupoilta jäälle. Tässä perheessä jääkiekkotamineet tulevat tarpeeseen, mutta miten on suksien laita?
 – Koulussa hiihtävät, mitä hiihtävät. Vanhemmalle lapselle pitäisi hankkia sukset, mutta se on vähä siinä ja siinä, että hankkiiko uudet vai käytetyt. Tähän mennessä olemme lainanneet kavereilta, Ryynänen kertoo.
 Koulu ei voi velvoittaa perheitä ostamaan luistimia ja suksia koulun liikuntatunneille, sillä  perustulaissa säädetään maksuttomasta perusopetuksesta.
 Välineet käyvät kukkarolle
 Pikainen verkkokauppojen selailu paljastaa, että lasten talviurheiluvälineisiin saa kulumaan rahaa. Uudet juniorisukset monoineen ja siteineen kustantavat sadasta eurosta useampaan sataseen.
 Varpaisjärveläinen perheenisä Raimo Ryynänen mailaostoksilla poikiensa Valtterin (vas.) ja Eetun kanssa. Toni Pitkänen / Yle
 Myös lasten hokkareihin saa helposti poltettua jopa satasen. Jostain saa tarjoushokkarit muutamalla kympillä, mutta kallein malli voi maksaa useita satoja euroja. Kaava toistuu lasten kaunoluistimissa. Upouudet peruskaunot suoraan kaupan hyllyltä maksavat 25—50 euroa.
 Verkon kirppareilta ja sosiaalisen median ryhmistä käytetyt luistimet voi saada 5—15 eurolla ja suksipaketin sauvoineen 20—70 eurolla. Kuopiolainen nelilapsisen perheen äiti  Sanna Rönty  kertoo tutkivansa aktiivisesti verkon kirpputoreilla myynnissä olevia talviliikuntavälineitä.
 – Monot saattavat nettikirpparilla maksaa noin kymmenen euroa. Ne saa huomattavasti edullisemmin kuin kaupasta.
 Entä voiko siellä tinkiä?
 – Kyllä voi, mutta kysyntä on niin suurta, että tuskin myyjät laittavat hintoja alaspäin. Siellä on pyyntihinnankin maksajia, Rönty kertoo.
 Second hand on selvää säästöä
 Käytetty tavara liikkuu myös kivijalkakaupassa. Kuopiossa avattiin syksyllä 2017 urheiludivari, joka ostaa ostaa ja myy käytettyjä talviurheiluvälineitä. Joulukuussa divari aloitti toimintansa uusissa tiloissa Männistössä.
 Myyjä  Teemu Kuronen  kertoo, että kauppa alkoi käydä heti pakkasten ja lumen tultua. Asiakkaita ovat pääsääntöisesti lapsiperheet.
 Männistössä sijaitsevan Kuopion urheiludivarin myyjä Teemu Kuronen kertoo, että divari myy eioota noin metrin mittaisissa suksissa. Toni Pitkänen / Yle
 – Metrin, metrikymmenen suksia meiltä uupuu. Ne ovat kysyttyjä ja menevät 4—5-vuotiaille lapsille.
 Kurosen mukaan jotkut vanhemmat tulevat säästösyistä ostamaan lapsilleen jopa neljä numeroa liian isoja monoja ja luistimia.
 – Se ei tee hyvää lapsen jaloille, Kuronen muistuttaa päätään pyöritellen.
 Vanhempien tuska on ymmärrettävä, sillä houkutus hankkia kasvunvarallla varustetut välineet kasvaa, kun kaivaa laskimen esille.
 Jos kasvavalle lapselle joutuu ostamaan joka vuosi upouudet, keskimäärin 60 euron arvoiset hokkarit, ohenee isän tai äidin lompakko jo alakouluaikana 360 eurolla.
 Jos käytetyt hokkarit metsästää vuosittain 15 eurolla, tulee alakouluaikaisen luisteluharrastuksen hinnaksi 90 euroa.
 Talvivälinerumba on iso urakka
 Kuopiolaisessa Rönty-Tanskasten perheessä käy vilske. Perheen 11-, 9-, 6- ja 1-vuotiaat lapset ovat innokkaita talviliikkujia. Erityisen mieleen on luisteluharrastus.
 – Meillä hiihdot ja luistelut eivät jää ainoastaan koululiikuntaan. Hiihtolatu ja jää ovat molemmat lähellä, perheenäiti Sanna Rönty kertoo.
 Kuopiolaisessa Rönty-Tanskasten perheessä on aktiivisia luistelijoita. Isä Petri Tanskanen pitää sylissään Emmaa (1v). 6-vuotias Eetu ja 9-vuotias Essi sovittavat luistimia äiti Sanna Röntyn kanssa. Toni Pitkänen / Yle
 Perheessä välineet kiertävät vanhimmalta lapselta nuoremmille. Lisävälineitä hankitaan käytettynä ja hätätapauksessa uutena suoraan kaupan hyllyltä.
 – Onhan se aikamoinen urakka. Vuosittain käydään luistimet ja monot läpi, että mikä sopii tänä vuonna kenellekin. Harmittaa, että ehdin myydä pois meidän minipienet luistimet. Nyt niille olisi taas käyttöä, Rönty huokaisee ja katsoo sylissään istuvaa vuoden ikäistä  Emmaa .
 Vieressä perheen kolmasluokkalainen tytär  Essi  vetää jalkaansa uusia kaunoluistimia, jotka hän on vastikään saanut. Kaunoille tulee käyttöä myös koululiikunnassa, sillä ensi viikolla luistellaan.
 Isä Petri Tanskanen esittelee perheen varastotiloja, joihin mahtuu suksi jos toinenkin.  Toni Pitkänen / Yle
 Perheen isä  Petri Tanskanen  kiittelee kodin isoja varastotiloja.
 – Tänne kyllä mahtuu off-season-aikana monot, sukset ja luistimet. Meillä on siinä mielessä hyvä tilanne. Mutta on tavaran määrä aikamoinen, Tanskanen pyörittää päätään.
 Onko perheesi taloudellinen tilanne niin huono, että liikuntavälineden ostaminen koululaiselle on mahdotonta? Kerro kokemuksesi sähköpostilla:  ulriikka.myohanen@yle.fi . Emme julkaise tarinaasi nimelläsi ilman lupaa.

Lasten liikuntavälineisiin saa uppoamaan hirmurahat – älä silti yritä säästää jättämällä liikaa kasvunvaraa, varoittaa myyjä


Summary: Eduskunta aloitti vaalikauden viimeisen puristuksen käsittelemällä kaavailtua kokoontumislain muutosta.

Joululomalta palannut eduskunta käsitteli vuoden ensimmäisessä täysistunnossa paljon puhuttua kokoontumislakia.
 Hallitus esittää mielenosoitusten ilmoitusajan  pidentämistä vuorokauteen  nykyisestä kuudesta tunnista.
 Esitys herätti epäilyksiä eritoten vasemmistoliitossa ja vihreissä, samoin perussuomalaisissa, vaikka hallitus lievensi esitystään. Alkuperäinen suunnitelma oli, että mielenilmoituksesta pitäisi ilmoittaa jopa kolmea vuorokautta ennakkoon.
 Esitystä on perusteltu mielenosoittajien turvallisuudella, jotta poliisi ehtii valmistautua paremmin mielenosoituksiin.
 Lakiesitystä vastustavissa puheenvuoroissa korostettiin Suomen pitkää perinnettä vapaana yhteiskuntana kokoontumisissa.
 Vihreiden kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto  totesi, että "kokoontumisvapauteen ei pitäisi ilman riittäviä perusteita puuttua".
 – Tätä hallituksen lakiesitystä nyt vaivaa nimenomaan se, että riittäviä perusteita ei ole. Perusteluissa ei esimerkiksi käy ilmi se, että kuinka paljon viime vuosina on järjestetty nopean aikataulun mielenilmauksia ja minkälaisia ongelmia niistä on poliisille mahdollisesti seurannut, hän sanoi lähetekeskustelussa.
 Puoluetoveri  Satu Hassi  (vihr.) kuvaili esitystä "perin omituiseksi".
 Vasemmistoliiton kansanedustaja  Hanna Sarkkinen  katsoi, että lakiesitys on tehty liikaa poliisin näkökulmasta.
 – Poliisin resurssihaasteisiin tulisi vastata ensisijaisesti polisiin resursseja lisäämällä, ei puuttumalla kansalaisten perusoikeuksiin, hän sanoi.
 Ministeri puolusti: Perusoikeuksiin ei puututa
 Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.) sanoi, että kyse ei ole perusoikeuksien rajoittamisesta.
 Häkkäsen mukaan tarkoituksena on, että poliisi pystyy turvaamaan jokaisen oikeuden ilmaista mieltään rauhassa.
 – Demokraattiseen oikeusvaltioon kuuluu jokaisen kansalaisen oikeus ilmaista mielipiteitään. Samalla valtiovallan tehtävä on myös turvata, että jokainen ihminen kykenee ilman ulkopuolisten häiriötä tai esimerkiksi uhkaa väkivallasta käyttämään tätä perustuslaillista oikeutta.
 Eduskunnan kevättä värittävät muun muassa suuret lakihankkeet kuten sote- ja maakuntuudistus sekä tiedustelulait. Katso alla olevalta videolta, miten kansanedustajat arvioivat vaalikauden loppurutistusta:

 Kokooomuksen  Ben Zyskowicz  vastasi Hanna Sarkkisen puheenvuoroon siitä, että esitystä on tehty liikaa poliisin näkökulmasta.
 – Itse ymmärtäisin niin, että poliisin näkökulma tarkoittaa mahdollisuutta suojata mielenosoittajia erilaisilta häiriöiltä.
 Puheenvuoroissa esitystä perusteltiin sillä, että esimerkiksi sosiaalinen media on muuttanut mielenosoitusten luonnetta ja Suomeenkin on rantautunut väkivaltaisia ilmiöitä.
 – Se seuraa aikaa, jossa nyt ollaan. Sosiaalisen median kontekstissa yli sata vuotta sitten säädetyt lait eivät ole enää nykypäivää, sanoi sinisten  Kimmo Kivelä.
 Myös hallituspuolueiden kansanedustajien puheenvuoroissa oltiin kuitenkin sitä mieltä, että kolme vuorokautta olisi ollut kohtuuton ilmoitusaika.
 Spontaanit mielenosoitukset mietityttivät
 Monissa puheenvuoroissa ihmeteltiin, eikö poliisin resursseja pitäisi lisätä se sijaan, että puututaan ilmoitusaikaan.
 – Mieluummin minäkin lisäisin poliisien resursseja enkä pidentäisi nelinkertaisesti ilmoitusaikaa, perussuomalaisten  Laura Huhtasaari  sanoi.
 Opposition puheenvuoroissa kannettiin huolta siitä, onko spontaaneihin mielenosoituksiin yhä mahdollisuus.
 Vasemmistoliiton Sarkkinen huomautti, että pikaisen mielenosoituksen tarve saattaa tulla yllättäen esimerkiksi kansainvälisen tapahtuman tai poliittisen päätöksen takia.
 Hallituksen mukaan spontaanit mielenilmaukset ja pienemmät mielenosoitukset ovat edelleen sallittuja tuosta vain. Vaikka ennakkoilmoitus jätettäisiin tekemättä, mielenosoitus voi jatkua, jos se ei aiheuta suurempaa järjestyshäiriötä tai sulje katuja.
 Keskustelussa kysyttiin myös, miten aiotaan reagoida väkivaltaisiin mielenosoituksiin.
 – En usko, että kukaan, joka suunnittelee väkivaltaista mielenosoitusta, tulee ilmoitamaan sitä kenellekäkään yhtään aikaisemmin, huomautti SDP:n  Maria Tolppanen .
 Korjaus 8.1.2019 kello 19.43: Maria Tolppanen on nykyään SDP:n kansanedustaja, ei perussuomalaisten.
 Lisää aiheesta:
 Nykyisellä eduskunnalla edessään ruuhkainen ja hikinen loppukiri – sote- ja maakuntauudistuksen kohtalo yhä auki, tiedustelulakeja rukataan vielä valiokunnissa

Mielenosoitusten ilmoitusajan pidentäminen 24 tuntiin epäilytti yhä  kansanedustajia – Osa ihmetteli, miksei lisättäisi poliisin resursseja


Summary: Lentokenttä tiedotti aiemmin, että sen läheisyydessä on havaittu drooni.

Lontoon suurimman lentokentän Heathrow'n lähtevät lennot keskeytettiin noin tunnin ajaksi tiistai-iltana. Lentoliikenne on palautumassa normaaliksi, ja odottavien lentojen sumaa puretaan.
 Lentoliikennettä seuraava ilmailusivusto Flightradar24 kertoi Twitterissä kahdeksan jälkeen illalla Suomen aikaa, että lentoja lähtee jälleen kentältä. Heathrow'n kenttä vahvistaa, että lennot jatkuvat.
 Lentokenttä kertoi Twitterissä, että alueella oli tehty havainto droonista. Poliisi sai ilmoituksen havainnosta seitsemän aikaan illalla Suomen aikaa.
 Finnairin viestinnästä kerrotaan, että Heatrow'n lentokentän pysähdys vaikutti kahteen Suomen-lentoon.
 Lento AY1339 Helsingistä Lontooseen ei päässyt lähtemään suunnitellusti kohti Heatrow'ta kello 19:30. Myös lento AY1338 Lontoosta Helsinkiin ei päässyt lähtemään Heatrow'n kentältä kello 20:05.
 Finnarin mukaan Helsingistä Heatrow'lle lähtevän koneen uusi lähtöaika on kello 21:05, eli kone myöhästyy alkuperäisestä aikataulusta puolitoista tuntia. Lontoosta Suomeen lähtevä kone puolestaan lähtöjonossa, mutta tarkka lähtöaika ei ollut vielä Finnairin tiedossa.
 Droonit ovat miehittämättömiä, kauko-ohjattavia lennokkeja.
 Viimeksi lennot pysähtyivät täysin Lontoossa 20. joulukuuta jouluruuhkan aikana, kun Gatwickin lentokentän läheisyydessä havaittiin drooneja. Tuolloin kenttä oli jumissa pari päivää ja yhteensä 1 000 lentoa jouduttiin perumaan tai muuttamaan.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan uusilla tiedoilla kello 20.45.
 Lue lisää:
 Droonien aiheuttamat vakavat vaaratilanteet heikentäneet lentoturvallisuutta – "Vuoden 2018 merkittävin ja huolestuttavin trendi"   Voisivatko droonit sekoittaa lentoliikenteen myös Helsinki-Vantaalla? Lontoossa näin tapahtui – 9 kysymystä lennokkien riskeistä
 Gatwickin dronehäirinnästä pidätetty ja vapautettu pariskunta astui murtuneena median eteen: ”Kuvottavaa kohtelua”
 Lennokkien lennättäjiä jahdataan – kaaos Lontoon Gatwickin lentokentällä, suurin operaattori perui kaikki torstain lennot

Epäily lennokista pysäytti Heathrow'n lähtevät lennot tunniksi – lentoliikenne palautumassa normaaliksi


Summary: Useat EU-maat lupautuivat ottamaan osan 49 ihmisen joukosta, joka on odottanut maihinpääsyä Välimerellä pelastusjärjestön aluksilla kolmatta viikkoa.

Joukko EU:n jäsenmaita on lupautunut ottamaan vastaan merestä pelastettuja ihmisiä, joilta on evätty maihinpääsy Välimeren rantavaltioissa.
 Maihinpääsyä odottaa kahdella pelastusjärjestöjen aluksella yhteensä 49 ihmistä, jotka pelastettiin merestä 22. ja 29. joulukuuta.
 Alukset ovat satamassa Maltalla, joka ei päästä tulijoita maihin ennen kuin heille on löydetty vastaanottajamaat muualta EU:sta. Myös Italia kieltäytyy päästämästä aluksia satamiinsa.
 Yhteensä yhdeksän EU-maata lupautui eilen suurlähettiläskokouksessa ottamaan tulijoita vastaan. Suomi ei ota vastaan pelastettuja.
 – Me emme uusiin kiintiöihin sitoudu ennen kuin vanhat on hoidettu, perusteli valtiosihteeri  Samuli Virtanen  (sin.), joka edusti Suomea ministerikokouksessa Brysselissä tänään tiistaina.
 Vanhoilla kiintiöillä Virtanen viittasi järjestelyyn, jonka avulla Italiasta ja Kreikasta siirrettiin muihin jäsenmaihin 2015–2017 noin 34 000 turvapaikanhakijaa. Suomi täytti yhtenä harvoista maista sille päätetyn kiintiön, mutta esimerkiksi Unkari ja Puola eivät ottaneet ketään.
 – Olemme osallistuneet sisäisiin siirtoihin edellisellä kerralla, osoittaneet halumme löytää eurooppalaisen ratkaisun ja halumme kantaa vastuuta ja jakaa taakkaa. Mutta vapaamatkustajia on edelleen aivan liikaa, Virtanen sanoi.
 Ainakin 7 maata aikoo ottaa vastaan
 Paavi  Fransiscus  vetosi sunnuntaina EU-maiden johtajiin, että he osoittasivat solidaarisuutta 49:lle merestä poimitulle.
 Eurooppaan pyrkivien 49 ihmisen vastaanottoon osallistuvat tiettävästi ainakin Romania, Luxemburg, Irlanti, Ranska, Portugali, Alankomaat ja Saksa.
 Maihinpääsyä odottava joukkio on hyvin pieni verrattuna Eurooppaan pyrkijöiden kokonaismäärään. Välimeren yli Eurooppaan asti pääsi kansainvälisen siirtolaisjärjestön IOM:n arvion mukaan viime vuonna noin 116 000 ihmistä. Noin 2 300 kuoli matkalla.
 Pienen joukon kohtalon tuominen EU:n suurlähettilästasolle kertoo Virtasen mukaan siitä, että EU:ssa ei olla vieläkään onnistuttu löytämään kestäviä vastauksia muuttoliikkeen hoitamiseen.

Pienestä siirtolaisjoukosta tuli pelinappula – Suomikin torjuu Välimerestä pelastetut