Summary: Mitä jättävät jälkeensä tuhannet huvin vuoksi joella seilaavat ihmiset? Viime vuosilta on raportoitu kumiveneistä, uima-altaista, tölkeistä ja jopa ulosteista.

Elokuun ensimmäisenä lauantaina Keravan- ja Vantaanjoki täyttyvät jo 22. kertaa kaljakellujista.
 Mikko Kiuru  on yksi koko tapahtuman alullepanijoista. Vuodesta toiseen puhutaan roskaamisesta.
 – Onhan sitä roskaa siellä, ei siitä pääse mihinkään. Mutta kyllä sitä liioitellaankin. Juttu lähtee paisumaan sosiaalisessa mediassa muutaman typeryksen takia.
 Nyt Kiuru yrittää suitsia siivottomuuksia kehittelemällään Roastpaatilla. Sen matkassa seilaava koomikko puuttuu roskaamiseen roastaamalla roskaajaa. Roastaaminen on komediaperinne Yhdysvalloista, ja siinä yleensä julkisuuden henkilöä hiillostetaan ilkkumalla hänelle.
 – Idea Roastpaatista syntyi viime vuoden kellunnan jälkeen, vastavetona roskaamiselle ja myös roskan määrän liioittelulle. Yritämme nyt huumorin keinoin saada ihmiset tajuamaan, että roskaaminen ei ole hauskaa, ja hauskaa voi pitää roskaamatta, Kiuru miettii.
 Viikonloppuna kaljakellujien joukossa nähdään myös Roastboat, jonka kyydissä roustaa koomikko, roast master Antto Terras. Hän muistuttaa roskien pois viennistä komedian keinoin. Kristiina Lehto / Yle
 Vuosien varrella ei Kiurun mukaan ole ollut järjestyshäiriöitä, kukaan ei ole hukkunut – tapahtuma on ollut sellainen jollaiseksi sitä toivottiin: hyvän mielen tapahtuma. Vain roskaaminen on rikkana rokassa, ja se pitäisi saada loppumaan, sanoo Kiuru.
 Mikä kaljakellunta? Järjestetty vuodesta 1997 lähtien joka vuosi Epävirallisen tapahtuman virallisilla sivuilla määritelmä on seuraava: “Kaljakellunta on uusimaalainen avoin kesätapahtuma, jossa satunnainen määrä osallistujia kelluu kaikenlaisilla kelluvilla välineillä olutta litkien pitkin Keravanjokea tai Vantaanjokea.” Jokea pitkin on seilannut grillipaatteja, merirosvopaatteja, saunapaattejakin - tänä vuonna myös roskia keräävä ja roskan roskikseen panemisen puolesta seilaava roskapaatti ja samaan huumorin keinoin pyrkivä, vinssillä ja koomikolla varustettu roastpaatti Osallistujien määrä on kasvanut vuosi vuodelta Tiettävästi ainakin Italiassa ja Espanjassa järjestetään vastaavat tapahtumat Kaljakelluntaa on arvosteltu runsaasti sen jälkeensä jättämän sotkun takia. Helsinki ja Vantaa maksavat siivouksesta pitkän pennin joka vuosi Jokeen pääsyä ei voida kieltää, koska Suomessa vallitsee jokamiehenoikeus
 "Kauniit saavat roskata, vain rumia syytetään"
 Antto Terras  puolestaan on tuo Roastpaatin matkassa lipuva koomikko ja roast master.
 – Ei siellä lähdetä ketään syyttelemään, ellei sitten ole ruma ihminen. Niitähän minä ilman muuta vähän... Kaunis ihminen, hän saa roskata, Terras veistelee pilke silmäkulmassaan.
 Hän puuttuu roskaamiseen roastaamalla roskaajaa armottomasti.
 – Jokaisen pitäisi ymmärtää, että Keravanjoki on Suomen arvokkain norppa- ja sinivalasvesistö. Ja jotta se säilyisi myös tuleville sukupolville, niin aika paljon on muna-aukkoja etenkin Tikkurilan seudulla, linnustosta puhuakseni, huumorimies pohdiskelee vakavasta asiassa.
 Terras kertoo, miten roskaamista on yritetty estää niin uhkailulla, säännöstelyllä kuin suosittelullakin, mutta mikään ei ole toiminut.
 – Itä-Uudenmaan poliisi ja Vantaan kaupunki minut ovat yhteistyössä tänne töihin ottaneet, että auttaisin sanansäilällä ihmisiä ymmärtämään, ettei kakka kuulu maanomistajan pellolle, eikä merialueeseen, vaan mukaanotettavaksi ja roskikseen laitettavaksi. Päivystän paikalla ja huudan roskaajalle PÖÖÖÖP!
 Tässä kuvassa on kaljakellunta vuodelta 2014 Vantaanjoessa. Virta pakkaa kellujien paatteja piukkaan. Yle/Charlotta Munsterhjelm
 Roskasoturit roskia vastaan
 Keravalaisen puutarhan nurmikolla on meneillään kenraaliharjoitukset.  Riina Haapakoski  siinä soutaa ja simuloi kaljatölkkien nostamista vedestä ja niiden laittamista isoon mustaan jätesäkkiin. Lauantaina roskapaatti on tositoimissa.
 Roskakellujat lastaavat paattiinsa paitsi jätesäkkejä, myös vettä, kylmää olutta ja pikkupurtavaa.
 Sotkusta viime vuonna suivaantunut kellujaryhmä lipuu pitkin Vantaan- ja Keravanjokia ja noukkii roskat kyytiinsä. Idea lähti aiempien kaljakelluntojen some-jälkipyykistä.
 – Meillä on kaksi isompaa päälaivaa ja pienempiä kumiveneitä, joilla kauhomme menemään virran mukana ja keräämme roskia jätesäkkeihin, kertoo järvenpääläinen  Pekka Kääriäinen .
 Hän on kaljakellunnassa toista kertaa ja on noviisi roskapaattikollegaansa  Jenna Kivivirtaan  verrattuna, jolle kokemus on jo neljäs.
 – Yleensä joelle mennään puolen päivän aikaan, ja iltaan mennessä roskaa on jo päässyt kertymään, uima-altaita ja muuta roinaa. Kyllä se vähän alkaisi itseänikin nakertaa, jos asuisin joen rannalla, pohtii Kivivirta.
 Toisaalta – joenvarren lapsiperheissä vähänkäytetyt kumiveneet ja uima-altaat on kerätty ilolla omiin leikkeihin. Poliisi puolestaan kertoo sakottavansa jätöksistä ja roskaamisesta kiinni jääviä.
 Tässä simuloidaan roskapaatin suoritusta kaljakellunnassa, tositoimissa. Pekka Kääriäinen ojentaa oluttölkkiä Jenna Kivivirralle, joka pitelee jätesäkkiä. Antti Kolppo / Yle
 Itä-Uudenmaan poliisi muistuttaa Facebook-sivuillaan, että rikoslain mukaan roskaamisesta voidaan kirjoittaa 80 euron rikesakko ja tapauksia tutkitaan ympäristörikkomuksina. Maksimirangaistus ympäristörikkomuksesta on enintään puoli vuotta vankeutta.
 Lue myös:
 Päättymätön kiista roskista varjostaa kaljakelluntaa – "40 000 euroa ei ole pikkuraha"

Kaljakellunnan Roast master hiillostaa ja huutaa roskaajalle PÖÖÖÖÖP! – ja roskapaatti hoitelee roskat


Summary: Tubettajat Mmiisas, Herbalisti ja Soikku kohtasivat kolmen suuren median päätoimittajat Ylen Pointti-festivaalilla Helsingissä.

Helsingin keskustassa, yhä uutuuttaan kiiltävän pääkirjasto Oodin edustalla, vietetään jo toista päivää  Pointti -kaupunkifestivaalia. Festivaaliin kuuluu Päivän Pointti -niminen keskustelu, jossa tänään puhuttiin median murroksesta. Tubettajien kanssa asiaa puntaroivat Yle Uutisten päätoimittaja  Jouko Jokinen , Helsingin Sanomien päätoimittaja  Kaius Niemi  sekä Iltalehden päätoimittaja  Erja Yläjärvi .
 Kekustelun juontajat, Yle Kioskista tuttu  Emma Karasjoki  ja uutisjuontaja  Matti Rönkä , kertoivat alkuun tubettajien tilaajamääristä. Soikulla eli  Sonja Hämäläisellä  niitä on yli 200 000, Herbalistilla eli  Juuso Karikuusella  300 000 kun taas Suomen suosituinta tubettajaa MMiisasia eli  Miisa Rotola-Pukkilaa  seuraa 400 000 tilaajaa.
 Päätoimittajien mielestä tilaajia ei voi suoraan verrata lehtien tai Ylen lukija- ja katsojalukuihin, mutta luvut panevat pohtimaan, miten perinteinen media tavoittaa nuoria.
 – Uudesta polvesta kasvaa uusia tarinankerrontatyylejä, joita kaikki seuraavat, kertoo päätoimittaja Kaius Niemi.
 Hän kehottaa ajattelemaan ajassa taaksepäin, vaikkapa Hesarin Nyt-liitettä. Se oli aikoinaan vallankumouksellinen ja uusi media. Nyt osa sen kerrontatavoista on uinut perinteisen median käyttöön.
 – Samalla tavalla tubettajien tavoista kertoa tulee ennen pitkää mainstreamia.
 Yle Uutisten päätoimittaja Jouko Jokinen sanoo, että Ylellä on käytössään monta erilaista kanavaa, joissa on runsaasti erilaisia ilmaisumuotoja. Hänen mielestään tubettajilla on kuitenkin paljon annettavaa.
 – Esimerkiksi rentous. Nytkin jännittää niin kauheasti, nauraa Jokinen.
 Iltalehden päätoimittajan Erja Yläjärven mukaan tubettajat ovat iltapäivälehdille myös jotain muuta kuin median uudistajia.
 – Meidän näkökulmastamme tubettajat ovat myös julkkiksia, joita seurataan. Tubettaminen on ollut olemassa jo jonkin aikaa ja se on ilmiö, josta iltapäivälehdet kertovat, Yläjärvi sanoo.
 Jos tubettaja itkee, kenen on vastuu?
 Tubettajien vastuu omista videoistaan kiinnosti sekä päätoimittajia että yleisöä. Kaikki kolme kertoivat toimintansa ytimen olevan siinä, mikä on henkilökohtaisesti tärkeää. Vastuu tilaajista kasvaa ajan myötä.
 Herbalisti kertoo katsojien huomaavan pienetkin asiat. Hänen käsivarttaan oli kerran raapinut kissa ja joku seuraajista huolestui tubettajan viillelleen itseään.
 – Tein sitten videon viiltelystä ja moni sai siitä tukea ja turvaa. Tässä jotenkin konkretisoitui, miten paljon vaikutusta videoilla voi olla, Herbalisti tuumii.
 Hän katsoo kuitenkin pääasiassa olevansa viihdyttäjä.
 – Mun taiteeni on videoiden tekeminen. Teen kaiken alusta loppuun itse ja se on mun juttu.
 Myös Soikku ja MMiisas kokevat tubettamisen lähtevän täysin omasta persoonasta ja kiinnostuksen kohteista. He tiedostavat olevansa suurennuslasin alla.
 – Olen ehkä nuoremmille roolimalli ja samanikäisille vertaistuki, Mmiisas sanoo.
 – Itse koen positiivisuuden olevan mun videoiden tärkein anti, Soikku kertoo.
 Kuka välittää tietoa ja mitä se on?
 Matti Rönkä kääntyy päätoimittajien puoleen ja kysyy, kenen vastuulla on tiedonvälittäminen. Jos nuoret eivät seuraa perinteistä mediaa, pitäisikö vastuun olla vaikkapa tubettajilla.
 Kaius Niemen mukaan yhteiskunnan pitää pitää huolta siitä, että nuoret ovat mukana ylipäänsä kaikilla elämänaloilla. Jos tubettajat vastaavat tunnepuolesta, voivat perinteiset mediat tarjota punnittua tietoa ja nämä kaksi risteävät luontevasti.
 Iltasanomien Yläjärven mielestä on tärkeää katsoa, kuka tässä yhteiskunnassa saa äänensä kuuluviin. Viime aikoina on puhuttu paljon siitä, että naiset pitää saada ääneen.
 – Huomaan, että nuorten asioita kertoo usein poliisi. Tai voi se olla myös rehtori tai terveydenhoitaja. Nuorten pitäisi päästä paljon enemmän itse ääneen mediassa. Miksi haetaan aina joku aikuinen kommentoimaan, Yläjärvi pohtii.
 Ylen Jokinen on huomannut, että nykyinen nuorten sukupolvi on edellistä aktiivisempi ja valveutuneempi. Heitä kiinnostavat monet asiat, kuten ilmastonmuutos ja sen vaikutukset.
 Sekä tubettajat että päätoimittajat rypistävät otsaansa ajattelulle, jossa puhutaan nuorista yhtenäisenä joukkona. Kaikkia nuoria ei voi tavoittaa samoilla jutuilla ja keinoilla.
  Persoonat esiin myös tiedotusvälineissä
 Mmiisaksen mielestä perinteiset mediat voivat tuntua nuorista etäisiltä
 – Teidän pitäisi nostaa kasvoja, että katsojat ja lukijat tuntisivat persoonan. Vähän niin kuin Yle Kioski tekee. Meistä tubettajista tykätään, koska meidät tunnetaan. Me ollaan ihmisiä ja meillä on kasvot. Siksi meihin luotetaan.
 Suurten medioiden edustajat eivät silti koe oloaan uhatuiksi. Myös mediamaailma uudistuu. Kaius Niemi muistuttaa, että Hesari täyttää pian 100 vuotta. Ja, jos tuntuu siltä, että se on ollut aina sitä yhtä ja samaa, kannattaa lukea vaikkapa lehtiä 1980-luvulta.
 Erja Ylätalo pohtii, missä media mahtaa sijaita vaikkapa kahdenkymmenen vuoden päästä. Nyt tuntuu siltä, että koko maailma on kännykässä. Vielä 20 vuotta sitten niin ei ollut, joten varmaan pian taas on tulossa muutos, jota teknologia osaltaa jouduttaa.
 Kuka maksaa tubettajalle?
 Matti Rönkä muistuttaa, että tubettajilla on kaupallisia yhteistyökumppaneita, joista tilaajat eivät välttämättä tiedä. Onko se uhka?
 Päätoimittajat tuntuvat luottavan suomalaisiin tubettajiin. Tubettajat itsekin kokevat olevansa valtavan sosiaalisen paineen alla. Jos ylilyöntejä tulisi, yleisö huomaisi kyllä.
 Soikku pohtii, että ei enää lähtisi mukaan muutamiin kaupallisiin yhteistyökuvioihin, joihin joskus on tullut sorruttua.
 Turvallisuudentunteeseen ei kannata kuitenkaan jäädä lillumaan. Valeuutiset ja valevideot ovat jo arkipäivää. Ja kaupallinen vaikuttaminen kulkee siinä mukana.
 – Uhkana voi olla vaikka se, että jokin valtio halua vaikuttaa tubettajan kautta, jakaa omaa agendaansa ja on valmis maksamaan siitä, muistuttaa Jokinen.
 Yläjärven mielestä myös media voi joutua valeuutisten uhriksi. Tai mediaa voidaan käyttää hyväksi laittomasti. Jouko Jokinen kertoo tapauksesta, jossa Matti Röngän naamalla markkinoitiin kryptovaluuttaa. Mitä vain voi feikata ja se tuntuu pelottavalta.
 – Yle ei julkaise mitään Youtubessa, sillä alusta on vähän epävarma. Vaikka onhan se todella kätevä, Jokinen sanoo.
 Päätoimittajille Suomi ja sen mediamaailma näyttäytyy paitsi sivistysvaltiona, myös aika lailla kahtiajakautuneena.
 – Noin viisi vuotta sitten ilmaantui joukko, jonka mielestä meillä on aina jokin agenda mielessä. He ovat ihmisiä, jotka keskustelevat omilla foorumeillaan ja suhtautuvat epäluuloisesti mediaan.
 Jokisen mielestä Ylen tehtävä on rakentaa siltaa näiden kahden maailman välille.
 Hyvän video ei synny menestyksen perässä juoksemalla
 Tubettajat pohtivat vielä, miten pärjätä tubettajana. Omana itsenään pitää esiintyä, rajat oman elämän ja tube-elämän välillä kannattaa vetää ja rahankiilto silmässä ei tule hyvää jälkeä. Vastuukysymys nousee esille jälleen.
 – Seuraajiin pitää rakentaa luottamus. En voi heitellä mitään. Jos sanon vaikka, että olen keksinyt polkupyörän, joku senkin uskoo, nauraa Mmiisas.
 – En ehkä aina ole tsekannut kaikkia faktoja, mutta en myöskään missään nimessä halua itselleni sellaista mainetta, että puhun mitä vain, Soikku pohtii.
 Herbalistinkin mielestä tubettajan pitää olla perillä siitä, mitä puhuu.
 – Ainahan voi korjata virheet, mutta korjaus ei välttämättä tavoita kaikkia.
 Jos päättää ryhtyä menestyneeksi tubettajaksi, lähtökohta on aika huono. Pää kylmänä ja sydän lämpimänä kiteyttää konkari Matti Rönkä.

"Tubettajista tykätään, koska meidät tunnetaan" – Tubettaja MMiisas perää persoonia myös perinteiseen mediaan, katso Päivän Pointti -keskustelu videolta


Summary: Loppuviikon lämpötilat jäävät alle 20 asteen koko maassa. Idässä ja pohjoisessa voi olla paikoin jopa harvinaisen kylmää vuodenaikaan nähden.

Heinäkuinen hellejakso tuntuu jo kaukaiselta, sillä viikonlopun sää on tavallista viileämpi.
 – Viikonlopun ja alkuviikon sää voi idässä ja pohjoisessa paikoin olla harvinaisen kylmää vuodenaikaan nähden, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Kotakorven mukaan lämpötilat tulevat jäämään etelässäkin alle 20 asteen. Itä- ja Pohjois-Suomessa lämpötilat keikkuvat 10 asteen molemmin puolin.
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Sadekuuroja on luvassa maan itäosaan ja pilvisyys on runsasta koko maassa. Pohjois-Suomeen on öisin luvassa hallaa. Sunnuntaina pohjoisessa saadaan kuitenkin nauttia aurinkoisesta säästä.
 – Poutaisinta säätä voidaan odottaa Suomen rannikkoalueille, Kotarkorpi toteaa.
 Maanantaista alkaen on luvassa kesäisempää säätä. Lämpimämpää on luvassa ainakin maan etelä- ja länsiosaan. Alkuviikolla lämpötilat kohoavat yli 20 asteen lukemiin.

Sää viileää viikonloppuna koko maassa – alkuviikosta lämpenee, lämpötilat kohoavat yli 20 asteen


Summary: Pyöräilyn suosio on ollut laskusuunnassa. Parin kilometrin matkoista puolet kuljetaan henkilöautolla.

Uusi päällystetty pyörätie vie suoraan metsäisen alueen halki. Leveyttä riittää, kulkusuunnat on selvästi erotettu ja mäkiä tasoitettu.
 Kun hyvässä kunnossa olevia, talvellakin hyvin kunnossapidettyjä pyöräväyliä on, niitä myös käytetään. Näin uskoo pyöräilijöiden etujärjestö Pyöräliitto.
 – Hyvin vahvasti on nähtävissä suhde pyöräväylien laadun ja pyöräilyn yleisyyden välillä. Jos katsotaan pyöräilyn huippumaita, kuten Hollantia ja Tanskaa, niissä väylien laatu on todella hyvä, sanoo liiton toiminnanjohtaja  Matti Koistinen .
 Houkuttelevia pyöräväyliä todella tarvitaan, jos nykyinen hallitus mielii saavuttaa kovan kasvutavoitteen kävelyssä ja pyöräilyssä. Niiden suosio kun on ollut laskussa.
 Laskuun vaikuttaa Koistisen mukaan se, että ihmisten matkat eri paikkoihin ovat pidentyneet. Työpaikat, palvelut, koulut ja asuminen ovat usein entistä kauempana toisistaan.
 Pyörä- ja kävelymatkojen pitäisi kasvaa sadoilla miljoonilla
 Lähivuosina suunta pitäisi kääntää toiseksi, sillä tavoitteena on kasvattaa kävelyä ja pyöräilyä 30 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Tavoite on lähtöisin aiemman hallituksen ilmasto- ja energiastrategiasta vuodelta 2016.
 Tällainen tavoite tarkoittaa, että kävellen ja pyöräillen pitäisi vuonna 2030 tehdä noin 450 miljoonaa uutta matkaa.
 – Tavoite on hyvin haastava, sillä pyöräilyn ja jalankulun määrät ovat tippuneet pitkällä aikavälillä koko ajan. Nyt suunta pitäisi saada kääntymään ja ihmiset siirtymään enemmän yksityisautosta jalankulkuun, pyöräilyyn ja joukkoliikenteeseen, Koistinen sanoo.
 Pyöräliiton toiminnanjohtaja Matti Koistinen kiittelee hallitusohjelman satsauksia pyöräilyyn.  Juha Kivioja / Yle
 Tavoitteen takana on pyrkimys vähentää liikenteen päästöjä. Kävelyn ja pyöräilyn lisääminen tekisivät hyvää myös kansantaloudelle.
 Kävelyn ja pyöräilyn lisääminen jo 20 prosentilla toisi noin neljän miljardin euron edestä terveyshyötyjä,  ohjelman yhteydessä  on laskettu. Liikenteen päästöjä voidaan ohjelman toimenpiteillä vähentää 0,3 miljoonaa tonnia
 Kunnille rahaa pyöräväylien toteuttamiseen
 Jotta kävelyn ja pyöräilyn kasvu eivät jäisi kansalaisten viitseliäisyyden varaan, on nykyinen hallitus ohjannut rahoitusta niiden helpottumiselle.
 Pyöräliiton mukaan tämä on ensimmäinen kerta, kun hallitusohjelmassa esitetään toimenpiteitä ja rahoitusta pyöräliikenteen ja jalankulun lisäämiseksi. Näin hallitusohjelmaan on kirjattu pyöräilyn edistämisestä:
 Kävelyn ja pyöräilyn infratarpeet otetaan huomioon väyläverkon kehittämishankkeiden yhteydessä 10 miljoonan euron osuudella kokonaisrahoituksesta. Toteutetaan kävelyn ja pyöräilyn edistämisohjelma. KÄPY-suunnitteluun ja hankkeiden edistämiseen varataan 41 miljoonaa euroa 2020–2022. Laaditaan yhtenäistä laatunormistoa pyöräilyväylille. Edistetään työsuhdepyöräilyä.
 Liikenne- ja viestintäministeriössä myönnetään, että kasvutavoite vaatii monenlaisia toimia. Potentiaalia olisi varsinkin lyhyillä matkoilla, katsoo ministeriön erityisasiantuntija  Eleonoora Eilittä .
 – Pidemmällä aikavälillä trendi on ollut, että pyöräilyn suosio on laskenut. Viime vuonna valmistui kävelyn ja pyöräilyn edistämisohjelma. Sen avulla pyritään luomaan pyöräilystä ja kävelystä houkuttelevampaa, ja hallitusohjelma kohdentaa tähän merkittäviä investointeja, sanooEilittä.
 Liikenne- ja viestintäministeriön erityisasiantuntija Eleonoora Eilittä sanoo, että pyöräilyn edistäminen on viime vuosina noussut aiempaa keskeisempään asemaan ministeriössä.  Toni Määttä / Yle
 Eilittä toteaa, että kahden kilometrin matkoista puolet kuljetaan henkilöautolla, kolmen kilometrin matkoista autolla taitetaan 60 prosenttia.
 Pyöräliitto kiittelee  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaa peräti historialliseksi sen pyöräilyyn laittaman rahoituksen takia.
 – Uusi hallitusohjelma huomioi pyöräilyn erittäin hyvin. Pyöräilyn rahoitus lähes tuplaantuu hallitusohjelman kirjauksilla, ja esimerkiksi pyöräväylien laadun pitäisi parantua, Koistinen toteaa.
 Kiitoksista huolimatta Koistinen toteaa, että pyöräilyn edistämiseen voisi laittaa valtion rahoitusta tätäkin enemmän, myös autoväylien rakentamisesta.
 – Rahoituksen kohdentamista pitää muuttaa, jos halutaan, että pyöräily, kävely ja joukkoliikenteen käyttö kasvavat. Autoilusta on tehty todella helppoa viimeiset vuosikymmenet, nyt pitäisi tehdä sama pyöräilylle, kävelylle ja joukkoliikenteelle, Koistinen sanoo.
 Joensuu ja Oulu pyöräilyn suosion kärjessä
 Kun valtio alkaa satsata pyöräilyyn aiempaa enemmän, on osa kaupungeista vihkiytynyt kasvattamaan sen osuutta jo kauan. Esimerkiksi Joensuussa ja Oulussa pyöräilyyn on satsattu pitkään.
 Koistisen mukaan Oulussa ja Joensuussa pyöräillään jopa talvella enemmän kuin monissa eteläisen Suomen kaupungeissa kesällä.
 – Tässä on merkittävänä tekijänä liikenneympäristön laatu. Oulussa ja Joensuussa on tehty todella hyviä pyöräteitä jo vuosikymmeniä ja mietitty ihmisten asumista ja liikkumista pyöräilyn näkökulmasta. Myös pyöräväylien talvikunnossapito toimii keskimääräistä paremmin näissä kaupungeissa, Koistinen sanoo.
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan uudessa hallitusohjelmassa on merkittäviä panostuksia pyöräilyn edistämiseen.  Juha Kivioja / Yle
 Kaupunkien välillä on suuria eroja siinä, kuinka suosittua pyöräily on. LVM:n Eilitän mukaan sen osuus vaihtelee kaupungeittain kahdesta noin kahteenkymmeneen prosenttiin.
 – Siihen vaikuttaa paljon, miten yhdyskuntasuunnittelu on hoidettu, missä palvelut ja työpaikat sijaitsevat. Varmaan alueellisia eroja tulee olemaan edelleen, mutta koko Suomessa on yleisesti ottaen mahdollista lisätä pyöräilyä, Eilittä toteaa.
 Kuinka kansa polkemaan, myös talvella?
 Miten kova 30 prosentin kasvutavoite saavutetaan ja pyörä- ja kävelymatkojen määrä kasvaa vuodessa sadoilla miljoonilla? Ainakin tällaisilla keinoilla sitä yritetään.
 Uusia, nykyistä selkeämpiä ja parempia pyöräteitä. Hallitus laittaa rahaa niiden suunnitteluun ja toteutukseen. Nykyistä parempaa talvikunnossapitoa, jotta työmatkojen pyöräily on talvisin helpompaa. Yhdyskuntasuunnittelun keinoilla tähdätään siihen, että palvelut ovat asutusta lähellä. Kävely ja pyöräily liitetään paremmin osaksi liikenteen palvelukokonaisuutta esimerkiksi parantamalla matkakeskusten pyöräpysäköintiä. Kävelyn ja pyöräilyn edistämisohjelmassa  on listattu kaikkiaan 31 toimenpidettä. Esimerkiksi yhteistyötä eri toimijoiden välillä aiotaan kehittää, kävelyn ja pyöräilyn vastuutahoja määrittää ja edistää pyörämatkailua. Lisäksi kävelyn ja pyöräilyn turvallisuuden tulee ohjelman mukaan entisestään parantua, vaikka matkamäärät kasvavat.
 Lue myös
 Tässä se on: uudenlainen kylätie, jossa jalankulkijat ja pyöräilijät pyyhkivät autojen edelle
 Suostuisitko sinä laittamaan käytetyn pyöräilykypärän päähäsi? – Selvitimme, miksi kaupunkipyörän mukana ei saa kypärää
 Hallitus haluaa vähentää liikenteen päästöjä radikaalisti, mutta henkilöautojen määrä on kasvanut väkilukua nopeammin 2010-luvulla
 Pyörävarkauksista tuli rikollisten raha-automaatti, koska kiinni jää niin harvoin – perheenisä ei luovuttanut, vaan paljasti varkaan ovelalla juonella

Hallitus hakee kovaa kasvua pyöräilyyn miljoonien eurojen satsauksella – Pyöräliitto: historiallista, mutta ei vielä riitä


Summary: Teknologiajätit taipuivat kuluttajien painostuksen alla. Ääniviestien kuuntelu ja tallentaminen tuotekehityksen nimissä on herättänyt epäluuloa älyläitteiden käyttäjissä.

Useat tiedotusvälineet ovat viime viikkoina uutisoineet käytännöstä, jossa Apple ja Google ovat kuunnelleet älylaitteille annettuja äänikomentoja ja puheenpätkiä.
 Kuuntelun hoitavat teknologiajättien alihankkijat. Suomenkielisten viestien  kuuntelusta kertoi aiemmin Helsingin Sanomat.
 Viestien kuuntelusta uutisoi näyttävästi myös  The Guardian -lehti.
 Nyt Apple on ilmoittanut päivittävänsä Siri-puheentunnistuohjelmaansa siten, että se ei enää kuuntele puheviestejä, ellei käyttäjä anna siihen lupaa. Asiasta kertoi muun muassa  The Werge-julkaisu tänään.
 Apple ei kerro, lopettaako se ääninäytteiden tallentamisen palvelimilleen, vai eikö niitä enää kuunnella.
 Myös Google ilmoittaa  uutistoimisto Reutersin mukaan  jättävänsä viestit kuuntelematta, tosin vain Euroopan Uninonin alueella. Applen ilmoitus oli maailmanlaajuinen.
 Älyteknologian tuottajat perustelevat puheenpätkien tallentamisen laadunvalvonnalla. Tarkoituksena on tarkistaa, kääntääkö kone puheen oikein vai vain sinnepäin. Näin tekoälyä voidaan kouluttaa puheentunnistajana.
 Salakuuntelua vai tuotekehitystä?
 Käyttäjät ovat huolissaan siitä, että heitä salakuunnellaan ja että viestejä kuuntelevat voivat tunnistaa heidät. Salakuuntelusta ei kuitenkaan ole kyse. Jos käyttäjät haluavat puhua laitteille, tekniikan kehittäjien on pysyttävä kärryillä siitä, miten hyvin tekoäly ymmärtää komennot. Tähän tarvitaan ainakin vielä toistaiseksi kuuntelevaa ja puhujan kieltä ymmärtävää ihmistä.
 Ongelmana on pidetty myös sitä, että osa kuuntelijoille joutuneista viesteistä on tallentunut vahingossa. Osa vahinkoviesteistä on samanlaisia käyttäjän kömmähdyksiä kuin älypuhelinten “taskupuhelut”. Varsin harmittomia siis.
 Hälyttävämpää on se, että esimerkiksi  Google Home Mini -älykaiuttimsesta löytyi taannoin ohjelmistovirhe , jonka seurauksena käyttäjän puhetta tallentui laitteen kautta, vaikkei tämä halunnutkaan. Tällöin vastuussa on siis ohjelman kehittäjä. Kuluttajia mietityttää, päätyykö ammattikuuntelijoiden korviin yksityisiä tietoja ja henkilöiden nimiä.
 Helsingin Sanomien jutussa kerrotaan, että kuunneltaviksi tulleiden suomenkielisten viestien joukossa oli myös asiattomia, esimerkiksi seksiin, liittyviä ääniviestejä.
 Kaikesta huolimatta ihmiset haluavat puhua laitteilleen. Tutkimusyhtiö Gartnerin mukaan jo vuonna 2020 yli neljännes nettihauista tehdään ilman ruutua.

Apple ja Google lakkaavat kuuntelemasta puhelinkomentoja – Siri-sovelluksen käyttäjät voivat jatkossa päättää, saako saneltuja viestejä kuunnella


Summary: Suomen Pankin pääjohtajaa Olli Rehniä pidetään yhtenä kärkiehdokkaista.

Euroopan unionin valtiovarainministerit ovat aloittaneet sähköpostiäänestyksen Euroopan ehdokkaasta Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) johtoon.
 Äänestyksen alkamisesta aamuyhdeksältä Suomen aikaa kertoi uutistoimisto Bloomberg. Virkamieslähde vahvistaa tiedon STT:lle.
 Britannia ei lisäajasta huolimatta ole ennättänyt asettaa omaa ehdokastaan kisaan.
 Äänestyksessä saatetaan käydä useita kierroksia. Ensimmäisen kierroksen tulos lienee selvillä puolenpäivän aikaan perjantaina.
 Kaiken kaikkiaan Euroopan ehdokkaaksi on ollut esillä viisi henkilöä. Yksi heistä on Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn.
 FT: Rehn yksi kärkiehdokkaista
 Financial Times kertoi alkuviikosta, että Rehn on yksi kolmesta eurooppalaisesta kärkiehdokkaasta. Muut kärkiehdokkaat ovat lehden mukaan hollantilainen  Jeroen Dijsselbloem  ja bulgarialainen  Kristalina Georgieva .
 Aiemmin pöydällä olleista nimistä portugalilainen  Mario Centeno  ja espanjalainen  Nadia Calvino  olisivat Financial Timesin mukaan pudonneet harkinnasta.
 Myös Bloombergin mukaan kisassa on käytännössä kolme kärkiehdokasta.
 IMF:n johtoon on perinteisesti valittu eurooppalainen. Jos EU:n jäsenmaat eivät kuitenkaan pääse yksimielisyyteen ehdokkaastaan, voi Euroopan ulkopuolisilla mailla olla mahdollisuus tarttua tilaisuuteen.
 Virallisesti pääjohtajan nimittää IMF:n johtokunta. Ehdokasasettelu päättyy 6. syyskuuta, ja johtajavalinta on tarkoitus tehdä viimeistään 4. lokakuuta.
 Lue aiheesta :
 Valtiovarainministeri uskoo Rehnin mahdollisuuksiin edetä IMF:n pääjohtajaehdokkaaksi: "Prosessi viedään verrattain nopeasti eteenpäin"
 HS: Olli Rehn vahvoilla IMF:n uudeksi pääjohtajaksi – "Harkinnan jälkeen olen vastannut olevani valmis ehdokkaaksi"

EU:n valtiovarainministerit aloittivat äänestyksen IMF-ehdokkaasta


Summary: Helsingissä poliisi sakotti keskiviikkona neljää sähköpotkulautailijaa liikennevirheestä. Turussa sakkoja on saatu kolareista.

Sähköpotkulaudat ovat kuumentaneet tunteita milloin väärin pysäköinnillä, milloin vaarallisella ajotyylillä. Sähköpotkulaudat saapuivat Turkuun ja Tampereelle toukokuun lopulla. Helsinkiin "skuutit" saapuivat ensimmäisenä.
 Heinäkuun alussa Turussa tapahtui auton ja sähköpotkulautailijan yhteentörmäys, jossa potkulautailija ajoi humalassa punaisissa valoissa päin autoa.
 Tapaus eteni tutkintaan asti liikenneturvallisuuden vaarantamisena sekä liikennejuopumuksena moottoroimattomalla ajoneuvolla, koska tapauksessa sattui onnettomuus.
 Lounais-Suomen poliisilaitoksen komisario  Tuomo Katajisto  kertoo, että vastaavia tapauksia, joissa potkulauta on kolaroinut toiseen tienkäyttäjään, on nopean tilastojen penkomisen mukaan sattunut Lounais-Suomen poliisin alueella seitsemän.
 Ensimmäinen varsinaisesta ajorikkeestä annettu rangaistus annettiin tiettävästi Helsingissä.  Helsingin tapaus oli ensimmäinen laatuaan.
 Rikkeiden tilastointi vielä hankalaa
 Sähköpotkulautarikkeiden ja -onnettomuuksien tilastointi on Katajiston mukaan sikäli hankalaa, että kyseessä on verrattain uusi ajoneuvo.
 – Aina ei ole aivan selvää, miten kohdalle sattunut partio tapaukset kirjaa, Katajisto toteaa.
 Katajiston mukaan suuri osa onnettomuuksista ei tule poliisin tietoon, sillä tapaukset ovat vähäisiä ja niistä ei ilmoiteta poliisille. Kuljettajat käyvät päivystyksen kautta ja jatkavat matkaansa.
 Lue lisää:
 Poliisi antoi sakot neljälle sähköpotkulautailijalle Helsingissä – "Nuorilla miehillä kävi huono tuuri"
 Yle selvitti: Sähköpotkulautayrityksillä on Suomessa voimakas laajentamishalu – kaupungit huolissaan turvallisuudesta
 Tammerfest-yönä päivystyksessä hoidettiin kymmenkunta sähköpotkulaudoilla loukkaantunutta
 Mahtuvatko sähköpotkulaudat kaduille? Kyllä, mutta silloin kannattaisi hidastaa autojen nopeusrajoituksia 30 kilometriin tunnissa   Sähköpotkulautailija, tiedätkö mitkä liikennesäännöt sinua koskevat? Katso Liikenneturvan 4 vinkkiä onnistuneeseen ajoon

Myös Turussa poliisi on ojentanut sähköpotkulautailijoita – tankojuoppo sai sakot ajettuaan päin autoa punaisissa valoissa


Summary: Yle on mukana Pointti-kaupunkifestivaalissa. Voit seurata ohjelmaa myös suorana tästä artikkelista sekä Ylen TV1:ssä.

Tule paikan päälle Pointti-tapahtumaan Helsingin Kansalaistorille tai seuraa sitä suorana tästä artikkelista. Ylen ja Helsingin toteuttama festivaali on kaikille avoin ja maksuton.
 Ylellä on joka päivä kiinnostavia keskusteluja tapahtumassa. Tässä muutama poiminta perjantaille 2.8.
 Kello 13  Tubettajat haastavat päätomittajat.  Mukana tubeattajat  Miisa Rotola-Pukkila  eli  Mmiisas ,  Juuso Karikuusi  eli  Herbalisti  ja  Sonja Hämäläijen, Soikkuu  sekä päätoimittajat  Kaius Niemi  Helsingin Sanomista,  Jouko Jokinen  Yleltä ja  Erja Yläjärvi  Iltalehdestä. Juontamassa  Matti Rönkä  ja  Emma Karasjoki .
 Klo 14-14.30  Nuorten Ääni: Ylen toimitusjohtaja Merja Ylä-Anttilan ja Helsingin pormestari Jan Vapaavuoren haastattelu.  Nuorten Ääni -toimituksen Zahra Karimyn ja Vita Davydovan haastattelussa esille nousevat nuorten tärkeinä ja kiinnostavina pitämät aiheet.
 14.30-15  Sananvapauden aukion avajaiset.  Oodin eteläinen sisäänkäynti on nimetty Sananvapauden aukioksi. Paikka avataan juhlallisin menoin. Avajaisten jälkeen Helsingin "speakers corner" on auki kaikille koko ajan. 15-15.45  Pointti-keskustelu: Kotimaisen komedian tila.  Anna Dahlman, Melli Maikkula ja Lauri Nurkse keskustevat. J.P. Pulkkinen juontaa. 17-17.45  Kioski All Influencers Panel:  Somevaikuttajat käyvät läpi heihin kohdistuvia ennakkoluuloja ja stereotypioita. Lavalla  Meriam Trabels i (Pehmee),  Mikko Toiviaine n (Kalenterikarju),  Eino Nurmisto  (Tämän kylän homopoika) ja  Sonja Hämäläinen  (Soikkuu).
 Lisäksi aamupäivällä Pikku kakkosta (Seikkailukone ja Reppuheppu)
 Someteltassa  pääsee esim. selostamaan urheilutapahtumia Ylen kommentaattorien kanssa, pääsee kokeilemaan sääennustuksen tekemistä ja Puoli seiskan juontamista.
 Kaupunkifestivaali Pointti: perjantain 2.8. ohjelma

Tubettajat ja päätoimittajat kohtaavat Pointti-tapahtumassa: tule paikalle tai seuraa ohjelmaa suorana lähetyksenä


Summary: Poliisi on saanut noin 80 yhteydenottoa sen jälkeen, kun se julkaisi epäillyn kuvan maanantaina.

Helsingin Laajasalon seksuaalirikosepäilyssä on tullut esiin kolme mahdollista uutta uhria. Tutkinnanjohtaja Saara Asmundela kertoo, että mahdollisia uhreja on nyt kaikkiaan 17.
 Kaikki epäillyt rikokset ovat tekotavaltaan saman tyyppisiä ja ajoittuvat samalle ajanjaksolle.
 Yhteydenpottoja on tullut tähän mennessä noin 80. Kaikkiin yhteyttä ottaneisiin on oltu yhteydessä. Asmundelan mukaan merkittävä määrä yhteydenotoista on liittynyt tutkintaan keskeisesti ja niillä on ollut merkitystä asian selvittämisessä.
 Aiheesta aiemmin :
 Poliisin saamat vinkit ”Enosta" paljastaneet mahdollisesti kaksi uutta uhria: "Ovat kertoneet tapahtumista, jotka täyttävät rikoksen tunnusmerkistön"
 Ainakin 12 uhria, ehkä enemmänkin – laaja seksuaalirikosvyyhti järkyttää Helsingissä, Kampissa nuorille järjestetään keskusteluapua jo tänä iltana
 Poliisi saanut kymmeniä uusia vihjeitä "Enoon" liittyen – Miestä epäillään useista lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista Helsingissä, ainakin 12 uhria

Helsingin Laajasalon seksuaalirikosepäilyssä löytynyt jälleen uusia uhreja – mahdollisia uhreja on nyt kaikkiaan 17


Summary: Räppäri on kiistänyt syyllistyneensä rikokseen ja vetoaa hätävarjeluun.

Yhdysvaltalaisräppäri Asap Rockyn, eli  Rakim Mayersin  oikeudenkäynti jatkuu tänään Tukholmassa. Aluksi oikeuskäsittelyn arvioitiin päättyvän tänään. Tuomari  Per Lennerbrantin  mukaan aikataulu saattaa venyä.
 Tänään pidettävässä kolmannessa istunnossa oikeus kuulee todistajia.
 Oikeuden on määrä selvittää, syyllistyikö räppäri ystävineen pahoinpitelyyn vai puolustiko hän oikeutetusti itseään.
 Mayers pidätettiin heinäkuun alussa. Häntä syytetään pahoinpitelystä, joka tapahtui katutappelun aikana kesäkuun lopulla.
 Asap Rocky Angela Weiss / AFP
 Mayers kertoi eilen oikeudessa olleensa peloissaan. Hänen mukaansa asianomistaja käyttäytyi pelottomasti ja vaikutti siltä, että Mayersin henkivartija ei voinut kontrolloida tätä, mikä pelotti räppäriä ja hänen ystäviään.
 Mayers kiisti aiemmin viikolla asianajajansa välityksellä syyllistyneensä rikokseen ja vetosi hätävarjeluun.
 –Hän myöntää, että heitti asianomaisen maahan, astui tämän käden päälle ja löi tai tönäisi tätä olkapäähän, Mayersin puolustusasianajaja  Slobodan Jovicic  kertoi aikaisemmin oikeussalissa ja painotti Mayersin toiminnan olleen hätävarjelua.
 Syyttäjä: Kyse ei ollut hätävarjelusta
 Syyttäjä  Daniel Sunesonin  mukaan Mayers ei ollut hätävarjelutilanteessa. Kantaansa hän perusteli muun muassa esittelemällä kännykkävideoita, joissa Mayers paiskaa 19-vuotiaan asianomistajan katuun ja pahoinpitelee tätä ystäviensä kanssa. Uhrin käsistä otetuissa kuvissa oli haavoja, ja syyttäjän mukaan pahoinpitelyssä käytettiin todennäköisesti myös lasipulloa.
 Oikeudelle on myös näytetty artistin sosiaalisen median kanaviin ladattuja videoita, jotka edeltävät mahdollista pahoinpitelyä. Videoilla Mayers kehottaa miestä ja hänen toveriaan jättämään seurueensa rauhaan. Syyttäjäpuoli katsoo räppärin videoiden olevan voimakkaasti editoituja.
 Räppäriä voi odottaa kaksi vuotta vankeutta, jos lakia tulkitaan ankarimman kautta. Ruotsalaiset oikeusoppineet ennustavat Mayersin saavan ehdollisen tuomion ja ehkä sakkoja.
 Lue myös :
 Yle seuraa: Asap Rocky kuultavana oikeudessa Tukholmassa – "Pyysimme miehiä jättämään meidät rauhaan, mutta he seurasivat meitä"
 Kuka on Asap Rocky?
 Kohuräppäri Asap Rocky myi kodittomana teininä huumeita, sai miljoonien levytysdiilin ja on usein liitetty väkivaltaisuuksiin

Yhdysvaltalaisräppäri Asap Rockyn oikeudenkäynti jatkuu tänään Tukholmassa – oikeus kuulee todistajia


Summary: Miisa Rotola-Pukkilan Youtube-seuraajat muistavat asioita, jotka tubettaja on itse autuaasti unohtanut. Hän haluaa säilyttää seuraajiensa luottamuksen.

Teksti: Mari Uusivirta
 Kerran tubettaja  Miisa Rotola-Pukkilalle  kävi vahinko. Hän käytti Youtube-videollaan kosmetiikkatuotetta, jota oli testattu eläimillä. Rotola-Pukkila ei olisi käyttänyt tuotetta, jos olisi tiennyt sen olevan eläimillä testattu, mutta nyt hän erehtyi. Seuraajat sen sijaan huomasivat virheen heti.
 – Tuli kommentteja, että hei Miisa, sinä sanoit, ettet käytä eläimillä testattua kosmetiikkaa ja nyt käytit, Rotola-Pukkila kertoo.
 Kuuden vuoden Youtube-uran aikana Rotola-Pukkila on saanut huomata, että hänen seuraajansa ovat todella tarkkoja. Esimerkiksi ilmastonmuutos- ja ympäristöasioissa tubettaja ei saa lipsua hetkeksikään. Nuoret seuraajat ovat valveutuneita ja huomauttavat välittömästi, jos Rotola-Pukkila esimerkiksi heittää videolla ruokaa roskiin tai ei kierrätä.
 Rotola-Pukkila varoo tekemästä videoilla kovin suuria päätöksiä tai elämänmuutoksia, koska seuraajat huomaavat, jos hän ei pysy päätöksissään. Ja katsojien muisti on pitkä. Rotola-Pukkila on saattanut esimerkiksi todeta videolla sivulauseessa, ettei ole koskaan käynyt tietyssä paikassa, minkä jälkeen seuraajat ovat muistuttaneet monta vuotta vanhasta vierailusta.
 – Ihmettelen, miten hyvä muisti ihmisillä on, Rotola-Pukkila sanoo.
 Luottamus on somevaikuttajan valuuttaa
 Seuraajien luottamuksen säilyttäminen on Rotola-Pukkilalle tärkeää. Luottamus on somevaikuttajalle koko brändin kulmakivi.
 Rotola-Pukkila on yksi Suomen seuratuimmista Youtube-tähdistä. Hän vloggaa nimellä  mmiisas  ja hänellä on liki 390 000 tilaajaa Youtubessa ja noin 430 000 seuraajaa Instagramissa. Lisäksi tekee poikaystävänsä tubettaja  Tomas Grekovin  kanssa podcastia Parisuhdekriisi. Podcastissa he puhuvat avoimesti suhteestaan ja muun muassa Rotola-Pukkilan paniikkihäiriöstä.
 24-vuotias tubettaja kertoo olleensa tarkka siitä, että hänen henkilöbrändinsä on pysynyt luotettavana alusta asti. Rotola-Pukkila on julkaissut sisältöä säännöllisesti jo kuuden vuoden ajan ja toiminut omien arvojensa ja puheidensa mukaisesti. Hän ei esimerkiksi käytä alkoholia, mitä yliopisto-opiskelu tai gaalaillat eivät ole muuttaneet.
 – Luulen, että johdonmukaisuus on suosioni salaisuus.
 Vastuunkantoa sisällöistä lisää se, että monet Rotola-Pukkilan seuraajista ovat nuoria. Hän haluaa toimia seuraajilleen esimerkkinä, eikä asiallista käytöstä tarvitse teeskennellä somessa tai sen ulkopuolella.
 – Olen tosi tunnollinen ja vastuullinen tyyppi. En käytä päihteitä tai rumaa kieltä, joten sellaisia ei tarvitse miettiä.
 Somevaikuttajat myyvät tuotteita, mutta eivät aina mitä tahansa
 Kun puhutaan tubettajien ja somevaikuttajien vastuullisuudesta, yleensä ensimmäisenä tulee puheeksi markkinointi ja sen läpinäkyvyys. Tubettajat joutuvat miettimään sisältöjensä eettisyyttä myös monelta muulta kannalta, kertoo Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun väitöskirjatutkija  Hanna Reinikainen .
 – Seuraajat ovat hyvin nuoria, joten kaikessa sisällössä vastuullisuus ja esimerkiksi faktojen tarkistaminen on tärkeää, Reinikainen sanoo.
 Vastuun mukana tulee myös omasta jaksamisesta huolehtiminen ja ulkopuolisten paineiden kestäminen esimerkiksi sen suhteen, mitä elämästään jakaa. Jos tubettaja saa elantonsa sisältöjen tekemisestä, kuuluu tekemiseen myös kaupallisia paineita.
 Reinikainen tekee väitöskirjaa kaupallisista sisällöistä tubettajien videoilla ja on perehtynyt jo useamman vuoden ajan tubettajien ja yleisön väliseen suhteeseen. Yleisölle tubettaja voi tuntua jopa yhtä läheiseltä kuin perheenjäsen, mikä voimistaa kaupallisen suosituksen voimakkuutta.
 Reinikaisen näkemyksen mukaan suomalaiset vaikuttajat ovat vastuullisia.
 – Varsinkin ne tubettajat, jotka ovat tubettajaverkostojen listoilla. Heidän kanssaan käydään läpi, miten yhteistöitä tulee merkata. Näen, että useimmat tubettajat kantavat vastuuta nuorista yleisöstään, Reinikainen sanoo.
 Moni vaikuttaja on kertonut, että heidän nuoret seuraajansa kertovat yksityisviestein vaikeistakin elämäntilanteista, kuten kiusaamisesta. Vastuunsa tuntevat vaikuttajat pyrkivät ohjaamaan seuraajan puhumaan asiasta luotettavalle ihmiselle, opettajalle tai vanhemmalle.
 Myös vähemmän ammattimaisesti somesisältöä tekevien vaikuttajien toiminnan Reinikainen näkee olevan suhteellisen vastuullista. Hän uskoo tämän johtuvan siitä, että uudet sisällöntuottajat ottavat mallia tunnetuilta vaikuttajilta.
 – Somessa voi törmätä ehkä hutilointiin tai siihen, että vaikuttajalla on ollut pyrkimys tehdä oikein, muttei ole ajatellut asiaa loppuun asti, Reinikainen sanoo.
 Tubettaminen on yhä useammalle ammatti
 Tubealan toiminta on Rotola-Pukkilan mukaanammattimaistunut vuosien varrella. Samalla käytännöt ovat menneet vastuullisempaan suuntaan.
 Esimerkiksi Kilpailu- ja kuluttajaviraston uudet kaupallisen sisällön merkitsemisohjeet  ovat Rotola-Pukkilasta erittäin hyvät. Videolla kaupallisesta yhteistyöstä kerrotaan nyt neljällä eri tavalla, sekä kirjallisesti että suullisesti.
 – Alkuun uusista ohjeista ehkä jopa närkästyttiin alalla, mutta nyt on tajuttu, että totta kai pitää olla niin läpinäkyvä kuin mahdollista. Etenkin nuorille katsojille täytyy olla selvää, jos vaikuttaja on saanut videosta palkkion, Rotola-Pukkila sanoo.
 Hän noudattaa työssään KKV:n linjausta ja lisäksi vaikuttajien toimintaa valvoo alan itsesääntelyelin Mainonnan eettinen neuvosto.
 Videoiden kuvaaminen ja editointi usein yksinäistä puuhaa. Siksi hän pallottelee työhön liittyviä asioita ja vastuullisuuspohdintoja paljon samalla alalla olevan poikaystävänsä kanssa. Rotola-Pukkila kuuluu Splay Suomi -vaikuttajaverkostoon, jonka ammattilaiset osaavat neuvoa tarvittaessa.
 Katsojat kantelevat somevaikuttajista markkinoinnin eettiselle neuvostolle
 Yleisön valppaus näkyy  Mainonnan eettiseen neuvostoon tulleiden lausuntopyyntöjen määrässä. Reinikainen kertoo, että somevaikuttajien markkinoinnin tunnistettavuudesta on tehty tämän vuoden kesäkuuhun mennessä 12 kantelua, mikä on yhtä paljon kuin koko viime vuoden aikana. Vuonna 2017 lausuntopyyntöjä aiheesta tehtiin kolme.
 – Tämä ei tarkoita, että piilomainonta olisi lisääntynyt, vaan kertoo siitä, että yleisöt ovat tarkkoja, Reinikainen sanoo.
 Monessa tapauksessa vaikuttajan ja tämän verkoston mielestä mainonta on merkitty riittävällä tavalla, mutta neuvosto on ollut eri mieltä. Osa vaikuttajista on kokenut lausuntopyyntöjen olevan kiusaamista. Alan sisällä käydäänkin paljon keskustelua aiheesta.
 Esimerkiksi PING Helsinki -verkosto on julkaissut oman eettisen koodiston, jonka voivat allekirjoittaa niin vaikuttajat kuin mainostajat. Digitaalista mainontaa edistävä IAB Finland -järjestö on myös julkaissut oman vaikuttajamarkinoinnin oppaansa.
 Reinikainen muistuttaa, että lainsäädäntö ja ohjeistukset kohdistuvat ennenkaikkea mainostajaan, joka tekee vaikuttajan kanssa yhteistyötä. Silti mahdollinen rike henkilöityy usein vaikuttajaan. Vaikuttajat ovat Reinikaisen mukaan hyvin perillä sääntelystä ja toimintatavoista.
 – Ohjeistuksissa on edelleen rajatapauksia, jotka mietityttävät vaikuttajia. Se kertoo mielestäni siitä, että heillä on halu toimia oikein.
 “Vähättelin alkuun vaikutustani”, Mmiisas sanoo
 Entä onko Rotola-Pukkila  tehnyt urallaan mitään isoja mokia? Kysymys saa hänet naurahtamaan. Samaa kysytään usein.
 – Onneksi ei tule mieleen mitään, mitä katuisin. Sisältö on toki kehittynyt, ja itse olen kasvanut. Se kuuluu tähän matkaan.
 Näin vuonna 2019 tubettajien vaikutusvalta on jo itsestään selvää kaikille. Rotola-Pukkilakin tietää olevansa merkittävä mielipidevaikuttaja, vaikka sen sisäistämisessä meni aikaa.
 – Vähättelin vaikutustani aika paljon alkuun, hän sanoo.
 Suosion merkitys iski tajuntaan muiden ihmisten puheiden ja median tekemien juttujen kautta. Pikkuhiljaa Rotola-Pukkila on tajunnut, että on tavallaan media itsekin siinä missä radiokanava tai sanomalehti.
 Somejulkkis pitää huolta yksityisyydestään
 Johdonmukaisuuden lisäksi  Rotola-Pukkilalla on muutama tärkeä vastuullisuusperiaate.
 Ensiksi: hän haluaa olla kunnioittava seuraajia kohtaan, eikä siksi esimerkiksi naureskele heidän kommenteilleen. Toiseksi: hän pyrkii olemaan suvaitsevainen ja oikeudenmukainen kaikenlaisia ihmisiä kohtaan. Kolmanneksi: hän haluaa suojella läheisiään julkisuudelta. Siksi esimerkiksi perheenjäsenet pysyvät videoilla pääosin näkymättömissä.
 Perheen suojelu on välillä vaikeaa, sillä seuraajat haluavat tietää idolistaan mahdollisimman paljon. Esimerkiksi tämän vuoden katsotuimpiin videoihin kuuluvat videot nimeltä "Mikset ikinä puhu sun siskosta" ja "Vain 'opettajan lapsi' jutut", joissa Rotola-Pukkila puhuu vähän perheestään.
 – Tuntuu, että ihmiset tietävät minusta jo nyt niin paljon, että haluan piirtää jonkun rajan, Rotola-Pukkila sanoo.
 Hän varoo myös tarkkaan loukkaamasta läheisiään videoilla. Aina kertoessaan esimerkiksi muistoja perheestä tai kouluajoista hän tarkistaa perheeltä tai kavereilta viestillä, ettei jutun kertominen haittaa. Vaikkei tarina edes olisi mitenkään ihmeellinen.
 Miisa Rotola-Pukkila on mukana Ylen Pointti-tapahtumassa,  jossa hän keskustelee päätoimittajien ja tubettajien kanssa tubettajan ja median vastuusta päälavalla kello 13.
 Voit katsoa Pointti  tapahtumaa suorana tästä linkistä Yle Areenasta.
 Juttua varten on lisäksi haastateltu vaikuttajatoimisto Trootin communications manager Inka Ikosta.

"Käytin kerran vahingossa eläintestattua kosmetiikkaa ja seuraajat huomasivat heti" – tubettaja Mmiisas miettii tarkkaan, mitä tubessa julkaisee


Summary: Kolmivuotiaiden tyttöjen tila on lääkärien mukaan vakaa.

Bangladeshin pääkaupungissa Dhakassa lääkärit ovat onnistuneet leikkauksessa erottamaan päästä yhteenkasvaneet kaksoset toisistaan.
 Unkarilaiset lääkärit erottivat 30-tuntisessa leikkauksessa myös tyttöjen kallot ja aivot.
 Kaksoset  Rabeya  ja  Rukaya  täyttivät kolme vuotta viime kuussa. Tytöt kärsivät harvinaisesta sairaudesta, joka ilmenee arviolta joka 5–6 miljoonassa synnytyksessä, kertoo AFP.
 Neurokirurgi  Andras Csokayn  mukaan tytöt ovat "vakaassa tilassa" erotusoperaation jälkeen. Csokay työskentelee leikkauksen tehneessä lääketieteellisessä hyväntekeväisyysjärjestössä ADPF:ssa (Action for Defenceless People Foundation).
 – Mutta meidän tulee olla hyvin varovaisia leikkauksen jälkeen, kertoo 35-jäsenistä tiimiä johtanut Csokay AFP:lle.
 Ennen leikkausta lääkärit arvioivat, että on olemassa vain 50 prosentin mahdollisuus, että molemmat kaksosista jäävät henkiin.
 Hyväntekeväisyysjärjestön mukaan vain pieni määrä päästä yhteenkasvaneita kaksosia erottaneista leikkauksista on onnistunut.
 Kaksosten vanhemmat pyysivät ADPF:n apua vuonna 2017.
 Valmistelut aloitettiin jo vuosi sitten
 Leikkauksen valmistelu aloitettiin viime vuonna, jolloin kaksosten jakamat verisuonet aivoissa erotettiin 14-tuntisessa leikkauksessa.
 Tammikuussa kaksoset muuttivat Budapestiin Unkariin, jossa heidän päihinsä asetettiin implantteja, jotka venyttivät kalloa ja pään pehmytkudosta.
 Neuro- ja plastiikkakirurgien tiimi hyödynsi erotusleikkauksessa 3D-mallinnettua kuvaa kaksosten aivoista.
 – Tämä on yksi suurimmista ja haastavimmista epämuodostumista, mitä olen koskaan nähnyt, kertoi hyväntekevääisyysjärjestön toinen perustaja, plastiikkakirurgi  Gergely Pataki  AFP:lle viime kuussa.
 Kaksoset ja unkarilaislääkärit palasivat Bangladeshiin heinäkuun lopussa.

Päästä yhteenkasvaneet työt erotettiin toisistaan 30-tuntisessa leikkauksessa Bangladeshissa


Summary: Nokia on kärsinyt vuoden järjettömistä vahingonteoista ja kiusaamisesta. Yksinhuoltajaisä sai idean, miten auttaa nuoria.

Nokialaisen nuorisotilan ovella työntekijöitä kohtasi surullinen näky viime keväänä. Kallis elektroniikka oli rikki, lasinsirpaleita oli kaikkialla, sotkun päälle oli tyhjennetty jauhesammutin.
 Vähän tämän jälkeen Nokian uuden pääkirjaston työmaalla 300 neliön lattiavalu oli pilalla. Tuoreen valun päällä oli kävelty ja lattian pintaa rikottu lekalla.
 Sitten jäähallilta katosi autoja. Kesän alussa päiväkotien ja koulujen ikkunoita rikottiin, omenapuu sahattiin poikki ja sähköjohto katkaistiin.  Nokian Uutisten  mukaan tekijät olivat valvontakamerakuvien perusteella vain 10–15-vuotiaita.
 Viime viikolla perheenäiti tuli lasten kanssa suositulle uimarannalle, missä  bajamaja sisältöineen  oli vieritetty rannalle. Uimaranta piti sulkea keskellä hellejaksoa ja rannan hiekat vaihtaa.
 Viime viikonloppuna Nokian keskusurheilukentän uuteen katsomoon oli potkittu reikä ja siellä oli sytytetty nuotio. Puinen katsomo olisi voinut roihahtaa kunnolla liekkeihin.
 Timo Osmonen saa idean
 Kun ihmiset ovat vaikeuksissa, nokialaiset ovat usean vuoden ajan ottaneet yhteyttä yksinhuoltajaisä  Timo Osmoseen , 47.
 Niin nytkin. Timo Osmonen alkoi keväällä miettiä, mikä avuksi ilkivaltaan ja kiusaamiseen, josta niin moni kärsi paikkakunnalla.
 – Sain tosi paljon yhteydenottoja vanhemmilta, olisiko minun mahdollista auttaa. Mietin asiaa kaksi viikkoa, miten tämän saisi tehtyä.
 Upouusi urheilukatsomo on rikottu Nokialla. Timo Osmonen on huolissaan nuorten pahoinvoinnista.  Marjut Suomi / Yle
 Lopulta Osmonen sai idean, jota kehiteltiin muiden nokialaisten kanssa. Jos nuorille esiteltäisiin, mitä kaikkea järkevää paikkakunnalla voi harrastaa, typerä käyttäytyminen voisi loppua.
 – Jos saisi edes yhden tai kaksi pois siitä ringistä, joka tekee pahuuksia. Se olisi aina voitto. Jos jonkun kaksivuotiaan pyörä viedään ja heitetään ojaan tai jokeen, se kertoo ilkeydestä. Näitä tekevillä on paha olla.
 Stop tykkänään -tapahtuma
 Osmonen ja muut talkoolaiset päättivät tehdä asialle jotain. Tämän viikon lauantaina Nokian Pirkkalaistorilla on Stop tykkänään -tapahtuma. Osmonen grillaa itse torilla makkaraa. Paikalla harrastuksia esittelevät useat järjestöt ja seurat.
 Timo Osmonen ja Päivi Koskinen ovat järjestäneet useita tapahtumia Nokian torille. Nyt he järjestävät Stop tykkänään -tapahtumaa useiden muiden aktiivien kanssa.  Marjut Suomi / Yle
 Yksi tapahtuman puhujista on nokialainen rikosylikomisario  Jari Kinnunen , joka kertoo mitä vahingonteoista voi seurata.
 – En viitsi puhua ilkivallasta, se on liian lievä termi. Kyllä nämä ihan rikoksia ovat, mitä täällä tapahtuu.
 Ilkivallan sijaan pitäisi Kinnusen mukaan puhua vahingonteoista ja kiusaamisen sijaan pahoinpitelystä.
 – Nämä eivät ole pelkästään alle 15-vuotiaiden tekosia. Viime viikonloppuna oli potkittu isolla joukolla ovia ja heitetty lyhtyjä ihmisten terasseille. Tämä menee kotirauhan rikkomisen piiriin.
 Nämä epäillyt olivat autolla liikkeellä, mutta vahingonkorvauksia voi joutua maksamaan, vaikka tekijä on alle 15 vuotta.
 – Myös vanhemmat voivat joutua vastuuseen, kun jättävät valvonnan noudattamatta.
 Kinnusen mukaan aikuiset voivat suusanallisesti puuttua vahingontekoihin. Hän neuvoo myös ottamaan kuvan vahingontekijöistä ja toimittamaan kuvan ainoastaan poliisille, ei sosiaaliseen mediaan.
 Rikosylikomisario kiittää Osmosen kaltaisia aktiiveja, jotka ovat valmiita toimimaan yhteisön hyväksi.
 Kaikki alkoi Latelan bussista
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun Timo Osmonen järjestää Nokialla yhteisen tapahtuman. Kaikki alkoi kolme vuotta sitten, kun Osmonen yritti viedä sukulaispoikia tapaamaan tositelevisiosarjasta tuttuja autoharrastajien Latelan poikia.
 Timo Osmonen keksi järjestää Latelan Nokialle. Siitä alkoi tapahtumien järjestäminen.  Timo Osmosen albumi
 Hän mietti, että moni muukin varmasti haluaisi nähdä Latelan pojat. Hän sai heidät ja Latelan bussin paikalliseen lähikauppaan.
 – Se oli hetken mielijohde, kuten kaikki juttuni oikeastaan. Ne ovat tulleet pieneen päähäni yhtäkkiä.
 Yleensä Timo Osmonen esittää ideansa ensin Nokia City -Facebook-ryhmässä. Siellä ideat saavat siivet alleen ja löytyy talkoolaisia.
 Latelan bussia kävi katsomassa ainakin 400 ihmistä.
 Lomatekemistä lapsille
 Viime kesänä Timo Osmonen vei 40 lasta  Vesa Keskisen  kyläkaupan Miljoonativoliin Tuuriin. Tämäkin idea lähti omasta elämästä.
 Yksinhuoltajalla on 17-vuotias poika ja 11-vuotias tyttö. Vanhin lapsista on muuttanut pois kotoa.
 – Hoidan itsekin pienellä budjetilla omaa elämääni ja tiedän, että lapsilla pitäisi olla kesälomalla tekemistä. Huvipuistojen hinnat tekevät perheille ison loven.
 Etelä-Pohjanmaalta kotoisin oleva Osmonen luki, että Miljoonativoli on ilmainen alle 13-vuotiaille. Hän mietti, saisiko bussin lähtemään Tuuriin.
 – Kun menin itsekin kouluun kesäloman jälkeen, ensimmäiset kysymykset koskivat kesälomareissuja. Mitäs sellainen lapsi, joka ei ole päässyt mihinkään, kertoo omasta kesästä? Vanhemmat voivat olla sairaita tai töissä tai ei ole rahaa, on paljon erilaisia syitä.
 Timo Osmonen on käynyt kaksi kertaa nokialaisten lasten kanssa Miljoonativolissa. Timo Osmosen perhealbumista
 Talkoiden ansiosta Nokialta lähti viime kesänä Miljoonativoliin 40 lasta ja 10 aikuista. Sama reissu tehtiin tänä kesänä. Lapset ja vanhemmat ovat olleet kiitollisia kaikille talkoolaisille.
 – Kyllä itku on tullut monesti, kun olen kuullut perheiden tilanteesta. En ole sellainen, jolle tarvitsisi välttämättä kertoa syistä. Jos lapsi haluaa reissulle, luotan, että hän tarvitsee tämän jutun.
 Omat rahat loppuivat
 Timo Osmonen on ollut itse neljä vuotta sairauslomalla vaativan leikkauksen takia. Lääkärit eivät olleet löytää syytä siihen, miksi mies ei jaksanut kävellä 50:tä metriä hänelle sattuneen tapaturman jälkeen.
 Hänen sydämeensä piti siirtää verisuonia jaloista. Leikkauksen jälkeen rahat loppuivat ja oli pakko soittaa seurakunnan diakonissalle. Se oli kova paikka.
 – Mietin ensin, kysytäänkö minulta kirkossa käymisestä. He ovat kuitenkin samanlaisia ihmisiä kuin me muut. Sain apua.
 Osmosen on helpompi auttaa itse kuin ottaa apua vastaan. Hänen on ollut pakko elämässään oppia myös ottamaan apua vastaan. Se on lisännyt auttamishalua.
 – Haluan näyttää ihmisille, että auttamisen kynnys on loppupeleissä tosi pieni. Apua voi pyytää ja antaa.
 10 000 vuotta torilla
 Auttaminen ei rajoitu lapsiperheisiin. Timo Osmonen käy vanhusten puolesta kauppareissuilla, koska hän kokee, että hänellä on siihen aikaa ja halua.
 Moni vanhus puhui Osmoselle, kuinka ei ole nähnyt ystäviään kymmeneen vuoteen. Osmonen keksi järjestää 10 000 vuotta torilla -tapahtuman vanhuksille, jotta heillä olisi mahdollisuus nähdä kavereita. Talkooporukka järjesti ohjelmaa, kahvia ja pullaa viime kesänä, Osmonen teki keittoa soppatykeillä.
 – Toivoin, että paikalle tulisi 200 henkeä ja sinne tuli yli tuhat. Moni vanhus sanoi, että mahtavaa, näin kaverin, jonka olin nähnyt 25 vuotta sitten.
 Seniorit tapasivat tuttujaan Nokian torilla viime kesänä. Elokuussa tapahtuma tehdään toisen kerran. Timo Osmosen perhealbumi
 Moni mummu ja pappa on kysynyt, onko tänä vuonna samanlaista tapahtumaa. Sellainen on tulossa 23. elokuuta.
 – Onhan se pikkupakko pitää, koska se oli menestys. Vanhuksista näki sen ilon, kuinka he nauttivat päivästä ja näkivät ystäviä.
 Kaikkien nokialaisten joulu
 Sekin on varmaa, että joulukuussa Timo Osmonen keittää jälleen soppatykeillä riisipuuroa nokialaisille. Miehen ideoimaa Kaikkien nokialaisten yhteistä joulua on nimittäin pyydetty uudestaan.
 Sellainen tehtiin Nokialle talkoilla viime joulukuussa.
 – Tärkein juttu minulle oli toivekuusi, johon ihmiset sai jättää toiveita. Kuusesta sai käydä hakemassa lapun ja toteuttaa tämän toiveen. Saimme monelle ihmiselle joulun, että he pystyivät antamaan lapsille lahjan ja ruokaa pöytään.
 Tapahtumat vaativat lukuisia työtunteja ja soittelua yhteistyökumppaneille ja yrityksille. Siinä auttaa talkoorinki, johon kuuluvaa  Päivi Koskista  Osmonen kutsuu jo oikeaksi kädekseen.
 – En tee näitä tapahtumia koskaan yksin. On hienoa, että talkoisiin tulee porukkaa, hän korostaa.
 Pakkorako: Koti-isäksi armeijan jälkeen
 Mikä saa Timo Osmosen auttamaan aina ja uudelleen muita? Hän arvelee, että syy on hänen elämänsä tiukimmassa paikassa.
 Timo Osmonen meni 17-vuotiaana vapaaehtoiseksi armeijaan. Kun hän tuli armeijasta, hänen äitinsä kuoli.
 Elämä muuttui. Osmosella on kolme pienempää sisarusta, pienin sisko oli noin viisivuotias.
 – Isä oli rekkahommissa, ja minusta tuli yhtäkkiä pikkuveljen ja kahden pikkusiskon koti-isä ja -äiti. Oli pakkorako tehdä tällainen päätös elämässä.
 Timo Osmonen lapsena äitinsä kanssa. Äidin kuolema muutti pojan elämän. Timo Osmosen albumi
 Armeijasta tullut 18-vuotias pesi pyykit, huolehti sisarusten koulunkäynnistä ja kaikesta muusta, mistä hänellä ei ollut tätä ennen harmainta käsitystäkään. Ruuanlaitto oli sentään helppoa, sillä Osmosella oli kokin tutkinto.
 – Äiti opetti eläessään minut laittamaan ruokaa. Hän sanoi aina, että kun sinusta tulee aikuinen, sinun pitää osata laittaa ruokaa.
 Sen Osmonen totisesti oppikin. Nyt hän laittaa sapuskaa omille lapsilleen ja tapahtumissa puolelle Nokialle.
 – Äidin kuolema vaikuttaa haluun auttaa ihmisiä ja tehdä asioita. Olisin itse monesti tarvinnut apua ja on aika vaikea saada sitä. Jos ei saa suutaan auki, kukaan ei tule kotiin auttamaan.
 Mitä auttaja toivoisi itselleen?
 Timo Osmonen opetti isänsä tekemään ruokaa ja pesemään pyykkiä. Vuosien jälkeen hän pääsi jatkamaan omia opintojaan baarimestariksi ja perustamaan oman perheen.
 Timo Osmonen on ylpeä siitä, että omat nuoremmat sisarukset ovat päässeet maailmalle.
 – Olemme tosi läheisiä. Jos sattuu tai tapahtuu, tietää että apua tulee aina.
 Mitä Osmosen omassa toivekuusessa lukisi?
 – Olen huono pyytämään itselleni. Haluaisin antaa omille lapsille jonkin hienon jutun. Veisin heidät varmaan kesämökille viikonlopuksi. Olisi omaa aikaa ilman murheita ja stressiä, uisimme ja kävisimme saunassa.
 Jutussa voi keskustella 2.8. kello 19.00 asti siitä, miten ihmiset voivat auttaa omalla paikkakunnallaan.

Timo Osmonen joutui armeijan jälkeen elämänsä tiukimpaan paikkaan – nyt hänelle soitetaan, kun jollakin menee huonosti kotikaupungissa


Summary: Olen elänyt sinkkuna sen verran suuren osan aikuisuuttani, että vastaani on vuosien varrella ehtinyt tulla monenlaisia väitteitä ja uskomuksia liittyen kyseiseen statukseen, kirjoittaa Ilona Koivisto blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Oletukset sinkkuudesta ja ihmisyydestä laajemminkin tuntuvat rakentuvan melko suppean yhteiskunnallisen käsityksen kautta. Siltä usein tuntuu. Käyn tässä nyt läpi viihdyttävimpiä tokaisuja vuosien varrelta.
 Sä oot niin vapaa ja voit tehdä ihan mitä haluat, koska haluat.  Niin. Tämä on yksi sanalla sanoen raivostuttavimpia väitteitä, joita olen saanut vuosien varrella parisuhteessa olevilta kuulla. Kyllä, elän yksin, mutta maksan laskuni, tiskaan tiskini, suren suruni, hakkaan päätäni seinään kun joku ei onnistu, raivoan, huudan, riitelenkin. En asu tyhjiössä, vaan elämääni täyttävät lukuisat läheiset ihmiset, joiden kanssa on myös välillä vaikeaa kommunikoida. Ihan samalla tavalla kuin vaikkapa puolison tai lastenkin kanssa. Olen vapaa päättämään tietyistä asioista yksin, mutta ei, en ole vapaa elämän realiteeteista.
 Siellä Tinderissä on varmaan niin jännää, saanko swaipata.  Jokaisen parisuhteessa olevan suurin kiinnostuksen kohde tuntuu nykyään olevan sovellusdeittailu, tutuimmalta nimitykseltään tinderöinti. “Onpa jännää.” Voin noin kymmenen Tinder-kauden perusteella (myös muita vastaavia sovelluksia kokeilleena) kertoa, että ei muuten ole. Ainakaan jännää. Tinder voi olla ihan yhtä hyvä satunnainen keino löytää elämänkumppani kuin sekin, että lähtee baariin tai ylipäätään astuu kotiovestaan ulos. Todennäköisyysprosentti ei kokemusteni pohjalta kasva juuri suuremmaksi ainakaan ihmisellä, joka ei näe parisuhteessa statuksellista itseisarvoa. Ihan kiva sovellus, muttei käänteentekevä tai erikoinen.
 Varmaan mahtavaa bilettää joka viikonloppu!  Niin. Olen elämässäni viimeisten 10 vuoden aikana bilettänyt paljon. Sekä parisuhteessa ollessani että sinkkuna. Mitä lähemmäksi kolmeakymppiä iällisesti olen tullut, sitä väsyttävämmäksi ja itseääntoistavammaksi tiuhatahtinen bailaaminen kuitenkin on muuttunut. Kynnys bailaamiseen voi toki olla sinkulla matalampi, mutta ihan samalla tavalla sitä sinkkunakin kasvaa aikuiseksi, vanhenee ja kärsii koko ajan pahemmista krapuloista. Joka sunnuntainen pizza-limsa-morkkis -yhdistelmä menettää useimpien elämässä hohtonsa jossain vaiheessa.
 Tuollaista tuo vielä on, mutta toista se on sitten kun saat lapsia.   Mutta sähän et varmaan halua niitä.  Niin, millaista. En usko, että lapsettomien elämä on kokonaisuudessaan yhtään sen “helpompaa” kuin lapsellistenkaan. Ja mitä noin ylipäätään on “helppo elämä”? Eiköhän meillä kaikilla ole omat ristimme kannettavina. Kaikista väsynein olen siihen oletukseen, että kaltaiseni itsenäinen, uraansa panostava feministisinkku ei voi haluta lapsia. Tämän täytyy liittyä hyvin kapeaan käsitykseen äitiydestä. Ihan kuin äitiys olisi vain tietynlaisia tai tietynlaisessa elämäntilanteessa eläviä ihmisiä varten varsinkaan vuonna 2019.
 Ilona Koivisto on Ylen Metropoli-toimituksen verkkotuottaja, feministi ja sinkkuuden kokemusasiantuntija.
 Aiheesta voi keskustella 2.8. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Ilona Koivisto: Ei sulle mikään kelpaa, ikisinkku!
 Ilona Koivisto: Sinkkuus pakottaa pärjäämään ilman ympärivuorokautista olkapäätä
 Janne Saarikiven kolumni: Romanttinen rakkaus on aikamme yleisin uskonto, mutta onko se totta?

Ilona Koivisto: Sinkun elämä – niin helppoa ja itsekästä!


Summary: Valtaosan maksuista saa maksettavakseen Perryn levy-yhtiö. Perry määrättiin maksamaan noin 450 000 euroa.

Popmuusikko  Katy Perry , hänen tuottajansa sekä levy-yhtiönsä on määrätty maksamaan 2,78 miljoonaa dollaria, eli noin 2,5 miljoonaa euroa korvauksia  Dark Horse  -hitin plagioinnista.
 Aiemmin tällä viikolla oikeus tuomitsi hitin plagiaatiksi yksimielisesti. Vuonna 2013 julkaistussa kappaleessa on tuomion mukaan käytetty elementtejä gospelräppäri Flamen eli  Marcus Grayn  kappaleesta  Joyful Noise , joka on julkaistu vuonna 2008.
 Gray lakimiehineen syytti Perryä ja hänen tuottajiaan  Joyful Noisen  taustabiitin lainaamisesta ilman lupaa.
 Viikon kestäneessä oikeudenkäynnissä Perry on kertonut, ettei hän ole koskaan kuullut Flamen varsin tuntematonta kappaletta. Puolustus vetosi lisäksi siihen, että kappaleiden yhtäläisyydet ovat yleismusiikillisia aiheita, joilla ei ole tekijänoikeuksia.
 Alkujaan Gray ja kyseisen kappaleen kaksi muuta tekijää  Emanuel Lambert  ja  Chike Ojukwu  hakivat jopa 20 miljoonan dollarin arvoisia vahingonkorvauksia. Uutistoimisto AP:n mukaan kantajat ovat tyytyväisiä saamastaan korvauksesta, vaikka se jäi murto-osaan pyydetystä.
 Levy-yhtiölle suurin lasku
 Perry itse joutuu maksamaan Graylle hieman yli 500 000 dollaria, eli noin 450 000 euroa. Suurimman kakun, 1,2 miljoonaa eli noin 1,08 miljoonaa euroa korvauksista maksaa levy-yhtiö Capitol Records.
 Dark Horsen  muut tekijät maksavat loput.
 Esimerkiksi tuottaja Dr. Luke eli  Lukasz Gottwald  sai noin 60 000 dollarin eli noin 54 000 euron sakot. Suurimmat korvausvaateet sai Max Martin eli  Karl Martin Sandberg , jonka oikeus tuomitsi maksamaan noin 250 000 dollaria eli noin 225 000 euroa.
 Perryn asianajaja  Christine Lepera  kertoo, että hänen asiakkaansa suunnittelee vastustavansa tuomiota.
 –  Dark Horse  -kappaleen kirjoittajat pitävät tätä oikeudenkäynnin irvikuvana, Lepera sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Levy-yhtiön arvioidaan tienanneen kappaleella noin 31 miljonaa dollaria, eli noin 28 miljoonaa euroa.
 Perry ansaitsi kappaleella noin 3,2 miljoonaa dollaria, eli noin 2,9 miljoonaa euroa.
 Lue myös :
 Katy Perryn hitti tuomittiin plagiaatiksi Los Angelesissa
 Yksittäinen rumpukomppikin voi olla jatkossa suojattu: Kraftwerk-yhtye voitti 20 vuotta vanhan tekijänoikeuskiistan, EU:lta poikkeuspäätös

Katy Perry ja hänen levy-yhtiönsä määrättiin maksamaan Dark Horse -hitin plagioinnista lähes 2,5 miljoonan euron korvaukset


Summary: Keltit eivät kirjoittaneet aikalaishistoriaa, joten arkeologiset löydöt ovat erittäin tärkeitä heidän tarinansa selvittämisessä. Aikoinaan he olivat Keski-Euroopan valtaheimoja, jolla oli rikas kulttuuri ja hurjaa sotaväkeä.

Noin 2 200 vuotta sitten varhaisella rautakaudella nykyisessä Sveitsissä pidettiin komeat hautajaiset.
 Tutkijat ovat päätelleet kangas- ja nahkajäänteistä, että vainaja oli puettu lampaanvillalangasta kudottuun mekkoon ja liinaan sekä lampaannahkatakkiin, jota piti kiinni raudasta taottu hakanen.
 Kaulaansa hän oli saanut kallisarvoisista lasi- ja meripihkahelmistä tehdyn korun, käsiinsä pronssisia rannerenkaita ja uumalleen pronssivyön, josta riippui koristeita. Myös korujen hakaset olivat rautaa.
 Arkku oli tehty kovertamalla puunrunko ontoksi. Puussa oli yhä kaarnakin tallella, kun arkku vainajineen löytyi koulukeskuksen rakennustyömaalta Zürichistä.
 Hautaan oli saateltu noin 40-vuotias kelttinainen.
 Entistetty kaulakoru, tehty lasi- ja meripihkahelmistä.  Amt für Städtebau, Stadt Zürich
 Käsiensä perusteella naisen ollut tarvinnut tehdä fyysistä työtä. Hampaiden isotooppianalyyseillä selvinnyt ruokavalio todisti niin ikään hyvästä asemasta yhteisössä. Hän oli saanut syödäkseen paljon tärkkelystä ja makeaa.
 Zürichiä pidettiin pitkään roomalaisten perustamana, mutta viime vuosien kaivauksien perusteella alueella asuttiin jo ainakin puoli vuosisataa ennen roomalaisten tuloa. Kelttielämän merkkien uskotaan kuitenkin jääneen enimmäkseen Zürichin tiheään rakennetun nykykeskustan alle.
 Naisen arkun löytyminen toissa vuonna laukaisi sekä vainajan että hänen hautansa laajat tutkimukset. Vaikka alue on ennestään arkeologisesti mielenkiintoinen, useimmat aiemmat löydöt ovat paljon nuorempia, 500-luvulta.
 Ainoa poikkeus on mies, joka löytyi aivan 1900-luvun alussa. Hän oli nyt tutkitun naisen aikalainen.
 Myös miehen hauta-aarteet viittasivat korkeaan sosiaaliseen asemaan. Hänet oli lähetetty tuonpuoleiseen täydessä sotisovassa miekkoineen, kilpineen ja keihäineen.
 Koska yhtä komeasti haudattu nainen samalta ajalta löytyi läheltä,  Zürichin rakennusviraston arkeologit  arvelevat, että he saattoivat hyvinkin tuntea toisensa.
 Haudoistaan löytyneet näyttivät ehkä tältä eläessään 2 200 vuotta sitten.  Amt für Städtebau, Stadt Zürich
 Isotooppianalyysit kertoivat naisen varttuneen Limmatinlaaksossa eli samalla alueella, jossa hän myös kuoli.
 Lähistöltä on aiemmin löytynyt kelttiläinen asuinalue ajanlaskumme alkua edeltäneeltä vuosisadalta. Tutkijat uskovat kuitenkin, että niin nainen kuin aikalaismies asuivat yhteisössä, jota ei ole vielä paikallistettu.
 Sillä täytyy olla satakunta vuotta enemmän ikää kuin ennestään tunnetulla alueella.
 Keltit eivät olleet kansa vaan heimoja
 Kelttikielten puhujia on nykyisin enää Skotlannissa, Walesissa, Irlannissa ja Ranskan Bretagnessa. Myös kertaalleen jo kuolleita Cornwallin kornia ja Mansaaren manxia on viime vuosikymmeninä herätelty henkiin.
 Ennen roomalaisaikaa kelttiklaaneja asui suuressa osassa pohjoista Keski-Eurooppaa ja jopa nykyistä Turkkia myöten. Koska heillä ei ollut kirjoitettua kieltä, heidän tarinaansa ovat kertomassa vain arkeologiset löydöt ja muiden kansojen kirjoitukset.
 Se on selvää, etteivät he kutsuneet itseään kelteiksi. Nimi on peräisin kreikkalaisten sanasta "keltoi". Roomalaisille Manner-Euroopan keltit olivat gallialaisia.
 Brittein saaret ovat saaneet nimen siellä asuneilta kelteiltä. Roomalaiset omaksuivat nimen kreikkalaiselta  Pytheasilta , joka oli satoja vuosia aiemmin tutkimusmatkoillaan nähnyt ihoaan maalauksilla koristelleita kelttisotureita ja antanut heille nimeksi "pretanike", "koristellut ihmiset".
 Kelttien kielet, joita puhuttiin eri puolilla Eurooppaa, olivat epäilemättä liian erilaisia, jotta puhujat olisivat ymmärtäneet toisiaan. Nykyisinkään skottilaisen gaelin puhuja ei ymmärrä toiseen kelttikieliryhmään kuuluvaa Walesin kymriä vaikka saa selvää serkkukielestä Irlannin iiristä.
 Levisivätkö Britanniaan vain kielet?
 Britanniaan alkoi tulla kelttiväestöä neljännellä tai viidennellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua. Tutkijat eivät kuitenkaan ole yhtä mieltä siitä, oliko Britanniassa koskaan geneettisesti kelttiläistä valtaväestöä vai juurtuivatko vain tulokkaiden kielet saarilla jo asuneen väestön puheeksi.
 Kun kelttikielten nykyisten puhujien perimää selvitettiin joitakin vuosia sitten osana Oxfrodin yliopiston johtamaa  brittien geenikartan  laadintaa, tuloksena oli varsin laaja DNA-kirjo.
 Naisen vaatteista oli jäljellä vähän, mutta metallikorut olivat hyväkuntoisia ja luurankokin paljastui kaivajille.  Amt für Städtebau, Stadt Zürich
 Keltit ovat jääneet historiaan paitsi taiteensa niin myös taistelutaitojensa vuoksi. He olivat itse valloittajakansaa, joka pani Roomankin polvilleen noin vuonna 390 eaa.
 Kelteillä oli erityinen tapa, joka hämmensi vastustajaa: he taistelivat alasti.
 Kovin pelottavilta näyttivät ensimmäisinä rynnistäneiden miesten alastomuus ja eleet. Kaikki olivat nuoria ja vartaloltaan komeita, ja kaikilla oli paljon kultaisia ranne- ja kaulakoruja.   Historioitsija Polybiosion kuvaus kelttien ja roomalaisten taistelusta
 Aikalaislähteet näyttävät vahvistavan, että keltit ymmärsivät psykologisen sodankäynnin merkityksen. Uhkaavan vaikutuksen säilyttämiseksi nuoret soturit eivät saaneet lihoa, vaan siitä jopa rangaistiin, väittivät roomalaiset.
 Ympäri Eurooppaa levittäytynyttä järjestäytynyttä roomalaisvaltaa eivät keltitkään voineet lopulta pysäyttää. Heimot olivat siihen liian hajanaisia, vaikka sotureita oli monin verroin roomalaisiin verrattuina.
 Julius Caesarin  gallialaissodat päättyivät roomalaisten voittoon vuonna 51, eivätkä kelttien kapinayritykset enää auttaneet.
 Britanniassa roomalaiset näkivät parhaaksi jättää Skotlannin valloitusyritykset sikseen ja rakentaa rajalle muurin. Irlantiin roomalaiset eivät pyrkineetkään.
 Korut puhdistettuina mutta ennen entisöintiä. Martin Bachmann / Kantonsarchäologie Zürich
 Tuontiviini ei ollutkaan vain harvan keltin herkkua
 Kuvaa kelteistä on tänä kesänä täydentänyt myös saksalainen tutkimus, jossa selvitettiin, mitä Keski-Euroopan keltit söivät ja joivat ensimmäisellä vuosisadalla ennen ajanlaskumme alkua.
 Ludwig-Maximilians-yliopistossa  ja Tübingen yliopistossa analysoitiin 99 keraamista juoma-, säilytys- ja kuljetusastiaa, jotka oli löydetty Mont Lassois'n kaivauksissa Burgundissa Ranskassa. Alueelta löytyi myös pronssiastioita.
 – Se oli nopeiden muutosten aikaa, jolloin Kreikasta ja Italiasta tuotiin ensi kertaa suuria määriä astioita Alppien yli. Yleensä on luultu, että keltit alkoivat jäljitellä Välimeren elämäntyyliä ja vain rikkailla oli varaa juoda sikäläisiä viinejä juhlissaan, kertoo tutkimusta johtanut arkeologi  Phillip Stockhammer .
 Analyysit osoittivat, että tuontiviinejä todellakin juotiin, mutta kreikkalaisista kupposista kumottiin myös paikallista olutta. Vieraat astiat saivat uusia käyttötapoja ja merkityksiä.
 – Keltit eivät toisin sanoen vain omaksuneet ulkomaisia tapoja sellaisinaan. He sovelsivat tuontituotteita ja -tapoja omiin tarpeisiinsa. Stockhammer sanoo.
 Tämä kreikkalainen kuppi oli kätketty varhaiseen kelttiläiseen hautakumpuun, joka sijaitsee nykyisessä Keski-Saksassa Kleinasperglessä. Hyvin samanlaisten astioiden sirpalaita löytyi Mont Lassois'sta.  P. Frankenstein ja H. Zwietasch / Württembergin osavaltiomuseo
 Tutkimuksessa ilmeni myös, etteivät tuontiviinit olleetkaan pelkästään eliitin herkkua. Niitä näyttävät juoneen myös käsityöläiset, ja merkkejä on jäänyt myös viinin käyttämisestä ruoanlaitossa.
 Astioihin imeytyneiden jäämien tutkimuksissa löytyi tuontiviinien jälkien lisäksi merkkejä paikallisista alkoholijuomista, oliiviöljystä ja maidosta sekä muun muassa hirssistä ja mehiläisvahasta.
 Juhlissa ja rituaaleissa juotiin viinin lisäksi hirssistä ja ohrasta tehtyä olutta, kertoo analyysit tehnyt arkeologi  Maxime Rageot .
 Viime kuussa julkaistu tutkimus on luettavissa vapaasti  PLOS ONE -lehdestä.

Kalliita lasihelmiä ja pronssikoruja – kelttinaisen komea hauta kertoo Euroopasta ennen roomalaisaikaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yhdeltä vanhemmalta kuluu lasten harrastuksiin keskimäärin reilut viisi tuntia viikossa. Näin  vanhemmat vastaavat  Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä. Jääkiekko kuljetuksineen vie vanhemmilta paljon aikaa, partio selvästi vähemmän. Kyselyyn vastanneista vanhemmista joka kymmenes toimii lapsensa harrastuksessa myös valmentajana, miehet useammin kuin naiset.
 Miksi autojen nopeusmittarit näyttävät nopeuden lähes aina väärin?
 Mehmet Doruk Tasci / AOP
 Mittarivirheitä löytyy edelleen kaikista autoista. Mitä suurempi nopeus on, sitä isompi on myös auton nopeusmittarin virhe. Ensi kesäkuussa voimaan tulee uusi tieliikennelaki, jossa kielletään ensimmäistä kertaa alinopeudella ajaminen. Oman  auton nopeusmittarin toimintaan  kannattaa siis tutustua viimeistään nyt.
 Brasilian vankiloissa kuolee satoja vankeja joka vuosi
 Brasilian vankilat ovat rajusti ylikansoitettuja. Tämä kuva on Rio de Janeirossa sijaitsevasta vankilasta.  AOP
 Brasiliassa yhden vartijan vastuulla voi olla periaatteessa satoja vankeja. Käytännössä "jengivalta" onkin ainoa ratkaisu vähentää väkivaltaa, sanoo Brasilian vankiloiden olosuhteisiin perehtynyt tutkija  Sacha Darke.  Viimeksi maanantaina 58 vankia kuoli Altamiran vankilassa tapahtuneessa verilöylyssä. Vuosittain väkivaltaisuuksissa  kuolee satoja vankeja .
 Nainen ei enää tarvitse lupaa matkustamiseen Saudi-Arabiassa
 Ahmed Yosri / EPA
 Saudiarabialaisen naisen ei tarvitse enää hakea lupaa matkustamiseen miespuoliselta huoltajalta. Hallinnon virallinen lehti Umm Al Qura kertoo, että yli 21-vuotiaat naiset voivat hakea jatkossa passia ja matkustaa ulkomaille ilman huoltajan lupaa. Englanninkielinen Arab News kertoo, että kuningas Salman Bin Abdulaziz antoi hyväksyntänsä  matkustamislupaa koskevalle uudistukselle .
 Kelttinaisen komea hauta kertoo Euroopasta ennen roomalaisaikaa
 Taitelijan näkemys noin vuonna 200 eaa. haudatusta kelttinaisesta. Amt für Städtebau, Stadt Zürich
 Keltit olivat Keski-Euroopan valtaheimo, jolla oli rikas kulttuuri ja hurjaa sotaväkeä. 2 200 vuotta sitten nykyisessä Sveitsissä hautaan saateltu nainen puettiin hienoihin vaatteisiin ja arvokoruihin.  Tutkimus kertoo , että nykyisen Saksan kelteille maistuivat tuontiviinit, joista nauttivat muutkin kuin eliitti.
 Sää viilenee entisestään
 Loppuviikolla koillisesta virtaa Suomeen kylmää ilmaa. Pilvisyys on runsasta suuressa osassa maata. Perjantaina maan lounaisosassa on lämpimämpää ilmaa ja jos aurinko pääsee paistamaan, lämpötila nousee yli 20 asteen. Muualla maassa pilvisyys on runsasta ja idässä tulee myös sadekuuroja. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Vanhemmalta kuluu paljon aikaa lasten harrastuksiin, auton nopeusmittari vääristää vuodesta toiseen, ylikansoitus riivaa Brasilian vankiloita


Summary: Joka neljäs vastaaja oli kuitenkin epävarma kannastaan.

Enemmistö suomalaisista on tyytyväisiä pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitukseen, kertoo Lännen Median Taloustutkimuksella teettämä kysely.
 Erittäin tai melko tyytyväisiä hallituksen toimiin oli 47 prosenttia vastaajista. 28 prosenttia oli melko tai erittäin tyytymättömiä, ja peräti neljännes vastaajista ei osannut arvioida tyytyväisyyttään hallitukseen.
 Neljä vuotta sitten samassa vaiheessa  Juha Sipilän  (kesk.) hallitukseen oli tyytyväisiä 59 prosenttia vastaajista. Kannastaan epätietoisia oli silloin paljon vähemmän, mikä kielii siitä, että nykyhallituksen linja on kansalaisille jokseenkin epäselvä.
 – Sipilän hallituksen muodosti selvä porvariblokki, jolla oli selkeä linja. Nyt meillä on melko hajuton ja mauton hallitus, jonka lupauksista ei ole tarkkaa tietoa, arvioi tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  Taloustutkimuksesta.
 Hallituspuolueiden kannattajista tyytyväisimpiä ovat SDP:n kannattajat, joista 85 prosenttia on tyytyväisiä. Keskustan kannattajilla vastaava lukema on 54 prosenttia.
 Oppositiopuolueista perussuomalaisten kannattajista 65 ja kokoomuksen kannattajista 70 prosenttia on tyytymättömiä Rinteen hallitukseen.
 Kyselyyn vastasi tuhat suomalaista heinäkuun viimeisellä viikolla. Virhemarginaali on kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.

Lännen Median kysely: Suomalaiset tyytyväisiä Rinteen hallitukseen


Summary: Yhden vartijan vastuulla voi periaatteessa olla jopa satoja vankeja. Käytännössä "jengivalta" on ainoa ratkaisu, sanoo Brasilian vankiloiden olosuhteisiin perehtynyt tutkija. Maanantaina vankilamellakassa kuoli 58 vankia.

Maanantaina maailmaa järkytti uutinen brasilialaisessa Altamiran vankilassa tapahtuneesta verilöylystä. Mellakassa kuoli 58 vankia, kuudeltatoista oli katkaistu kaula.
 Edellisestä brasilialaisessa vankilassa tapahtuneesta joukkomurhasta ei ollut ehtinyt kulua pitkään. Toukokuussa 55 vankia kuoli väkivaltaisuuksissa Manauksen kaupungin neljässä vankilassa.
 Tuorein verilöyly tapahtui Altamiran vankilassa Brasilian pohjoisosassa. 58 vankia kuoli mellakassa ja neljä vankia sitä seuranneessa vankikuljetuksessa.  Bruno Santos / AFP
 Massamurhat ovat usein seurausta huumekauppaa käyvien jengien ja rikollisjärjestöjen valtataistelusta. Brutaali väkivalta on näissä tilanteissa melko tyypillistä, sanoo Brasilian vankiloiden olosuhteita pitkään tutkinut brittiläinen kriminologian tohtori  Sacha Darke .
 – Se on normi, kun vallataan uutta aluetta. Ruumiita esitellään maailmalle, jotta kaikki näkevät ketkä ovat vallassa. Vähän sama kuin kuninkaiden aikanaan Euroopassa vastustajilleen tekemät julkiset teloitukset, Darke kertoo Ylelle puhelimitse Argentiinasta.
 "Vallan antaminen jengeille ainoa ratkaisu"
 Jengit ovat pahimman väkivallan takana, mutta ne ovat Darken mukaan myös käytännössä ainoa ratkaisu Brasilian rajusti ylikansoitettujen vankiloiden väkivaltaongelmaan.
 Brasiliassa on 715 000 vankia ja aivan liian vähän vartijoita.
 Vankeja istutettiin pihalla mellakan jälkeen São Paulon osavaltiossa syyskuussa vuonna 2016.  AOP
 Vankilajärjestelmään pitäisi tehdä valtavia investointeja ja vartijoiden määrä Darken arvion mukaan viisinkertaistaa, jotta viranomaiset saisivat kontrollin jengien hallitsemista vankiloista.
 Kun vankien määrä samaan aikaan kasvaa 50 000 vuodessa, jää ainoaksi ratkaisuksi käytännössä se, että vankilassa päästetään yksi jengi pitämään valtaa, Darke toteaa.
 – Se on absurdia, mutta täällä se on todellisuutta. Brasilian eteläosien vankiloissa näin on jo tapahtunut.
 Maan eteläosassa vankilat ovat pääosin São Paulosta lähtöisin olevan Brasilian suurimman rikollisorganisaation Primeiro Comando da Capitalin (PCC) ja sen liittolaisten hallinnassa ja siellä tilanne on rauhallisempi.
 Kuvan juliste on Primeiro Comando da Capital -järjestön uhreiksi joutuneiden äitien järjestämästä mielenosoituksesta.  Anderson Barbosa / AOP
 Muun muassa huumekauppaa käyvään PCC-järjestöön kuuluu noin 30 000 jäsentä.
 Nyt jengit käyvät valtataistelua pohjoisosan vankiloissa kilpaillessaan muun muassa huumeiden salakuljetusreiteistä.
 – Mellakat liittyvät aina valtataisteluihin. Tilanne on erikoinen. Vankilat ovat vähemmän väkivaltaisia, kun ne ovat jonkun jengin hallinnassa.
 12 vartijaa vs. 2 500 vankia
 Lontoossa toimivan  Westminsterin yliopiston kriminologian vanhempi lehtori  Sacha Darke tuntee Brasilian vankilaolosuhteet erittäin hyvin. Hän on vieraillut tutkijana yli 45 vankilassa eri puolilla maata. Darke on juuri äskettäin ollut tutkimukseen liittyvällä matkalla Brasiliassa.
 Brasiliassa on maailman kolmanneksi eniten vankeja, 715 000. Vankien määrä kasvaa noin 50 000 vuodessa. Kuva Natalin kaupungissa sijaitsevasta vankilasta.  Ney Douglas / EPA
 Jyrkän oikeistolainen Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on vannonut vähentävänsä väkivaltaa paitsi kaduilla, myös vankiloissa. Darke sanoo, että puheet ovat vain poliittista peliä. Hän ei usko minkään muuttuvan.
 – Monissa vankiloissa, joissa olen käynyt, on ollut 2 500 vankia ja vankilan sisätiloissa, ei siis muureilla, vaan sisätiloissa vuorossa 12–14 vartijaa. Sisällä olevat vartijat eivät pysty kontrolloimaan tuollaista vankimäärää, joten he eivät mene käytäville.
 – Todellisuus on se, että yhden jengin halutaan täällä hallitsevan vankilaa. Kenttätasolla työskentelevät sanovat, että on paljon helpompaa, kun yksi vahva jengi pitää valtaa ja vankiloiden johtajat voivat vaikuttaa siihen, ketkä jengejä johtavat.
 Tätä totuutta vankilaviranomaiset tai poliitikot eivät kylläkään lausu julkisesti, Darke lisää.
 Jengit ovat vankien itsehallintoa
 Sacha Darke tutkii Brasiliassa kriminologina muun muassa vankien itsehallintoa, josta jengivallassakin on kysymys.
 São Paulon osavaltiossa vankilat ovat tiukimmin yhden jengin hallinnassa. Vankeja on 250 000, mutta osavaltion vankiloissa tehdään Darken mukaan vain 10–20 murhaa vuodessa.
 – Se ei ole paljon vankien määrän nähden.
 Maailman huomio herää, kun tapahtuu joukkomurhia, kuten maanantaina Altamirassa. Vankilaväkivallassa kuolee Brasiliassa vuosittain satoja vankeja.
 – Tosin yhteisöissä, joista vangit tulevat, surmataan suunnilleen yhtä paljon ihmisiä. Hullu tilanne on se, että vankilat olivat 30 vuotta sitten paljon väkivaltaisempia kuin nyt.
 Omaiset kantoivat Altamiran vankilamellakassa kuolleen arkkua keskiviikkona.  Joedson Alves / EPA
 Johtajavangeilla on paljon sananvaltaa
 Sacha Darke arvelee, etteivät Altamiran tapahtumat välttämättä johda koston kierteeseen, jos yksi jengi pääsee vankilassa valtaan.
 Hän kertoo esimerkin onnistuneesta vankien itsehallinnosta Sao Luisin kaupungissa sijaitsevasta Pedrinhasin vankilasta, jossa murhattiin kuusi vuotta sitten lähes 60 vankia.
 – Kävin siellä kaksi viikkoa sitten ja nyt vankila oli rauhallinen. Se oli jaettu useisiin osastoihin, joissa kussakin oli yksi jengi. Väkivalta oli vähentynyt massiivisesti.
 Tilanne säilyy rauhallisena, kun kunkin osaston vangit ovat johtajavangin hyväksymiä. Johtajavangit myös neuvottelevat vankilan johdon kanssa.
 Tässä  The Guardianin jutussa  on kuvia Pedrinhasin vankilasta.
 Kolmanneksi eniten vankeja maailmassa
 Brasiliassa on vankeja kolmanneksi eniten maailmassa.
 Maailman vankiloista tietoja keräävän Britanniasta käsin toimivan  World Prison Brief -sivuston mukaan  Brasilian vankiloissa on 715 000 ihmistä. Brasiliaa enemmän vankeja on vain Yhdysvalloissa ja Kiinassa.
 Selleissä on usein tilaa alle neliömetrin verran vankia kohti.  Antonio Lacerda / EPA
 Olosuhteet vankiloissa ovat erittäin rankat.
 – Ne ovat niin huonot kuin ehkä voitte kuvitella, Darke sanoo.
 Saman kokoisessa sellissä, jossa Euroopassa on yksi vanki, on Brasiliassa usein kahdeksan vankia. Vankeja on paljon enemmän kuin virallisissa tilastoissa ilmoitetaan.
 – On aika tavallista, että vankia kohti sellissä on tilaa alle neliömetrin verran. Tämä pätee kaikissa vankiloissa.
 Myös terveydenhuolto on vähäistä. Lääkäri saattaa olla paikalla muutaman tunnin viikossa vankilassa, jossa on 2 000–3 000 vankia.
 Järjestelmä perustuu siihen, että perheet tarjoavat vangeille tukea, jota valtio ei anna. Yleensä vangit pääsevät tapaamaan perheenjäseniä neljän tunnin ajan viikossa.
 Vankilat eivät tarjoa käytännössä mitään muuta kuin ateriat, kriminologian tutkija Sacha Darke toteaa.
 Lue lisää:
 Ainakin 57 kuoli, kun rikollisjengit selvittelivät välejään brasilialaisessa vankilassa
 Aiheesta muualla:
 CBC News: Brazil prison riot leaves 57 dead, 16 decapitated in "settling of accounts" between rival gangs

12 vartijaa vs. 2 500 vankia  – "Ainoa mahdollisuus vähentää väkivaltaa Brasilian vankiloissa on päästää vahvin jengi valtaan"


Summary: Kyselyssä mukana olevista harrastuksista jääkiekko vie vanhempien aikaa eniten, partio puolestaan vähiten.

Helsinkiläisen Haapaniemen kentän laidalla seisova  Heli Backman  naurahtaa, kun häneltä kysyy lastensa harrastuksen parissa kuluvaa aikaa. Jalkapalloseura Ponnistuksen t-paitaan pukeutunut Backman on viime päivinä sumplinut treeni- ja pelijärjestelyitä, soitellut ja viestitellyt eri suuntiin. Kesällä hän oli lastensa mukana useiden päivien turnausreissuilla.
 – En enää laske tunteja. Siinä ei ihan viisitoista tuntiakaan viikossa välttämättä riitä, Heli Backman toteaa.
 Backman toimii joukkueenjohtajana 13-vuotiaan jalkapalloa pelaavan tyttärensä treeniryhmässä. 10-vuotiaan poikansa joukkueessa hän on ottanut vastuulleen turnausjärjestelyt. Aikaa kuluu paljon, mutta Backmanille organisoiminen on mieluisaa.
 Kerttu Kamula / Yle
 Vanhempien lastensa harrastuksiin käyttämä aika vaihtelee paljon. Monille jo kuljettamisessa ja vaikkapa mokkapalojen leipomisessa on tarpeeksi hommaa.
 Ylen Taloustutkimuksella teettämän kyselyn mukaan vanhemman aikaa kuluu lasten harrastuksiin keskimäärin runsaat 5 tuntia viikossa. Kysely suunnattiin sellaisille vanhemmille, joiden alle 18-vuotiailla lapsilla on jokin harrastus.
 Reilut viisi tuntia viikossa vastaajilta kuluu tyypillisesti silloin, kun perheessä on kaksi harrastavaa lasta. Harrastuksiin käytettävä aika ei kasva tasaisesti perheen lasten lukumäärän mukaan. Kun yksi lapsi harrastaa, vanhemmat käyttävät siihen suhteessa selvästi enemmän aikaa kuin useamman lapsen harrastaessa.
 Pienillä paikkakunnilla vanhempien aikaa menee lasten ja nuorten harrastuksiin enemmän kuin suurissa kaupungeissa.
 Joka kymmenes toimii valmentajana, miehet naisia useammin
 Hyvin monille, yli 80 prosentille vastaajista, lasten harrastuksiin osallistuminen tarkoittaa ainakin kuljettamista. Lähes yksi kymmenestä vastaajasta toimii myös valvojana, valmentajana tai opettajana. Miehillä tällaisia tehtäviä on naisia useammin.
 Kerttu Kamula / Yle
 "Soittelen, että koskas tulet takaisin treeneihin"
 Lastensa jalkapalloharrastukseen tiiviisti osallistuva Heli Backman pitää vanhempien osallistumista tärkeänä. Monikaan seura ei pyörisi pelkästään työntekijöiden voimin.
 – Aina tarvitaan se, joka täyttää vesipullot ja paikkaa tällit. Ja katsoo, että lapset ovat oikeassa paikassa ja heillä on oikeat välineet, Backman sanoo.
 Backman on teini-ikäisten tyttöjen joukkueenjohtajana ottanut tehtäväkseen myös huolehtia siitä, että nuoret pysyisivät harrastuksessa mukana.
 – Jos jotakuta tytöistä ei pariin viikkoon näy treeneissä, niin soittelen, että missäs olet ollut ja koska tulet takaisin treeneihin, Backman sanoo.
 Heli Backman kertoi Helsingin Ponnistuksen tytöille alkavan syksyn treeneistä ja peleistä. Mårten Lampén / Yle
 Lasten liikunnan asiantuntija  Maria Ulvinen  Suomen Olympiakomiteasta muistuttaa, että vanhemmille on lasten harrastuksissa tarjolla erilaisia rooleja. Jos ei halua tai ehdi olla superaktiivinen seuratoimija, voi olla harrastuksen mahdollistaja.
 – Se voi olla ihan kustanna, kuljeta ja kannusta -tyyppinen rooli.
 Hän korostaakin kannustamisen merkitystä.
 – Ainahan se tukee lapsen sisäistä motivaatiota, jos vanhemmat ovat aktiivisia ja pystyvät jakamaan riemut, ilot ja onnistumiset ja toisaalta kannustamaan lasta mahdollisissa haasteellisemmissa hetkissä, Ulvinen sanoo.
 Kerttu Kamula / Yle
 Ylen kyselyssä mukana olevista harrastuksista kaikkein eniten vanhempien aikaa kuluu jääkiekkoon. Aikaa menee jääkiekossa runsaasti myös kuljettamiseen. Syynä lienee ainakin painava varustekassi. Vanhempien aikaa kuluu reippaasti myös muutamiin muihin liikuntalajeihin, kuten salibandyyn ja yleisurheiluun.
 Kun lapsi soittaa jotakin instrumenttia, vastaajat sanovat käyttävänsä harrastukseen runsaat viisi tuntia viikossa. Kyselyssä mukana olevista harrastuksista kaikkein vähiten aikaa menee partioon.
 "Peleissä elää hirveän voimakkaasti mukana itsekin"
 Maria Ulvinen Olympiakomiteasta korostaa, että esimerkiksi urheiluseurojen toiminnassa käytetty aika on usein antoisaa myös vanhemmille.
 – Parhaimmillaan se antaa myös vanhemmalle paljon. Se ei ole yksistään häneltä pois otettua aikaa, vaan tuo paljon sisältöä omaan elämään, Maria Ulvinen sanoo.
 Niin kokee myös jalkapalloseura Ponnistuksen toiminnassa aktiivinen Heli Backman.
 – Peleissä elää ihan hirveän voimakkaasti mukana itsekin, kaikki ilot ja surut. Ja kun tätä tekee lasten ja nuorten hyväksi, onhan se iso juttu, Heli Backman sanoo.
 Helsingin Ponnistuksen tytöt palasivat kesätauolta treenaamaan. Mårten Lampén / Yle
 Lasten ja nuorten vapaa-aikatutkimuksen  mukaan 89 prosentilla lapsista ja nuorista on jokin harrastus. Mukaan on laskettu myös sellainen harrastaminen, joka ei ole ohjattua. Urheiluseuroissa puolestaan on mukana noin puolet lapsista ja nuorista.
 Lasten ja nuorten harrastamisesta keskustellaan myös  Pointti-kaupunkifestivaalilla . Ylen ja Helsingin kaupungin toteuttama tapahtuma järjestetään 1.-3. elokuuta.
 Ylen Taloustutkimuksella teettämään kyselyyn vastasi heinäkuun alussa 1032 suomalaista aikuista. Internetpaneelina tehty kysely suunnattiin harrastavien lasten ja nuorten vanhemmille. Virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.
 Lue myös:
 Kolme perhettä piti kirjaa, miten paljon aikaa menee lasten harrastuksiin – tulos on hengästyttävä: "Vapaa viikonloppu on tuntematon käsite"

Ylen kysely: Vanhemmalta kuluu lasten harrastuksiin reilut 5 tuntia viikossa – "Aina tarvitaan se, joka täyttää vesipullot ja paikkaa tällit"


Summary: Lisääntyneiden liikennekameroiden ja liikenteen sujuvuuden vuoksi autoilijoiden tulisi tietää todellinen ajonopeus, eikä luottaa sokeasti nopeusmittariin.

Takavuosina autojen nopeusmittareihin ei ollut juuri luottamista. Ne saattoivat näyttää sitä sun tätä, mutta eivät auton todellista vauhtia.
 – Ennen autot saattoivat näyttää nopeuden hyvinkin suuntaa antavasti, sanoo muun muassa Audien ja Volkswageneiden maahantuojan, K-Auton teknisten palveluiden päällikkö  Jukka Tirkkonen .
 Mutta eivät asiat tänä päivänäkään täysin kunnossa ole. Autojen nopeusmittarit näyttävät edelleen lähes aina väärää nopeutta.
 – Nopeusmittareihin on varmuuden vuoksi tehty rakenteellinen mittarivirhe. Nopeusmittari ei saa lain mukaan missään tapauksessa näyttää liian vähän, sanoo Toyota Auto Finlandin tiedotuspäällikkö  Pekka Karvinen .
 EU hyväksyy ison mittarivirheen
 Mittarivirhe on tehty turvallisuuden vuoksi, ja se on kaikissa automerkeissä.
 – On haluttu varmistaa ettei käy niin, että kuvittelet ajavasi satasta, mutta ajatkin todellisuudessa kovempaa, Tirkkonen sanoo.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin johtava asiantuntija  Otto Lahti  sanoo, että EU:n alueella autojen nopeusmittarit tarkastetaan tyyppihyväksynnässä yleensä jossain isossa eurooppalaisessa autoteollisuusmaassa. Sen jälkeen se on voimassa koko EU:n alueella.
 Autojen nopeusmittareille on asetettu vaatimukset siitä, millainen mittarivirhe saa olla. Vaatimukset saattavat poiketa eri puolilla maailmaa. Euroopassa on kymmenen prosentin sääntö.
 – Mittari ei saa näyttää liian pientä nopeutta, ja se saa näyttää enintään kymmenen prosenttia liikaa, Lahti selittää.
 Auton nopeusmittarin mittarivirhe on progressiivinen. Mitä suurempi nopeus on, sitä isompi mittarivirhekin on.  Rosa Huuska / Yle
 Esimerkiksi auton todellisen nopeuden ollessa 100 km/h, mittari voi näyttää mitä tahansa lukemaa 100 – 110 km/h välillä ja kaikki on EU-lainsäädännön mukaan kunnossa.
 – Eurooppalainen vaatimus on aika löysä, jenkkimarkkinoilla vaaditaan vähän tarkempaa eli mittarivirhe ei saa olla näin iso, Lahti sanoo.
 Autoilijat hyväksyvät mittarivirheen
 Pekka Karvinen sanoo, että huollon yhteydessä asiakkaat hyvin harvoin pyytävät korjaamaan mittarivirheen. Jukka Tirkkosen korviin ei ole koskaan tullut kyselyjä mittarivirheen korjaamisesta.
 Mittarivirheen korjauspyynnöt olisivatkin turhia.
 – Mittarivirhe on se, mikä se on. Sitä virhettä ei pystytä huollossa korjaamaan, Toyotan Pekka Karvinen sanoo.
 – Nopeusmittari näyttää nopeuden tiettyjen toleranssien sisällä, ja se ei ole säädettävissä, vahvistaa K-Auton Jukka Tirkkonen.
 Rakenteellinen mittarivirhe sallii liikkumavaraa sen suhteen minkälaiset renkaat autossa ovat. Toisin sanoen auton nopeusmittari näyttää samassa vauhdissa eri nopeutta riippuen renkaista.
 – Kun renkaat alkavat kulua, sillä on oma vaikutuksensa, samoin kesä- ja talvirenkailla, Tirkkonen selittää.
 – Jos renkaan vierintäkehä kasvaa tai laskee, se vaikuttaa nopeusmittarin lukemaan, Karvinen sanoo.
 Nopeusmittareiden mittarivirhe on progressiivinen. Mitä lujempi vauhti, sitä isompi mittarivirhe on.
 Mittarivirhe vaihtelee myös automalleittain. Uusimmissa autoissa se on yleensä myös pienempi.
 – Esimerkiksi tänä vuonna tulleessa RAV4:ssa virhe on 90 km/h nopeudessa enää 2-3 km/h, Pekka Karvinen sanoo.
 Selvitä todellinen nopeus
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Tapio Heiskanen  sanoo, että kaikkien tiellä liikkujien tulisi tietää autonsa todellinen nopeus. Se ei riitä, että tuijottaa nopeusmittariin.
 Entistä tärkeämpää nopeuden tietäminen on  uusien liikennekameroiden  ja  tieliikennelain  uudistuksen vuoksi. Varsinkin liikennekamerat aiheuttavat äkkijarrutuksia, kun autoilijat ovat epävarmoja todellisesta nopeudestaan.
 – Suosittelen kaikkia tarkistamaan oman nopeusmittarin lukeman, Heiskanen sanoo.
 Heiskasen mukaan osa autoilijoista ajaa tietämättään alinopeutta, koska luottavat auton nopeusmittarin lukemaan.
 – Kyllä siinä riskit ovat olemassa, jos nopeuserot kasvavat suureksi. Oman nopeuden tietäminen on hyödyksi monella tapaa, Heiskanen sanoo.
 Heiskasen mukaan riskeinä ovat ennen kaikkea  peräänajot ja ohittamiset . Hän suosittelee oman nopeusmittarin mittarivirheen selvittämistä esimerkiksi puhelimen  GPS-nopeusmittarisovellusten  tai maanteillä olevien nopeusmittaustaulujen avulla.
 Autokouluissa luotetaan mittareihin
 Autoliiton koulutuspäällikkö  Rami Lamminen  sanoo, että autokouluissa oppilaita opetetaan ajamaan nopeusmittarin mukaan – oli auton mittarivirhe mikä tahansa.
 – Ei liikenneopettajat voi opettaa ajamaan ylinopeutta. Mittarin mukaan mennään.
 Rami Lamminen on pannut merkille, että mittarivirhe on pienenemään päin.
 – Tämän ongelman näen ennen kaikkea vanhempien autojen kohdalla, ja meillähän on runsaasti vanhaa autokantaa liikenteessä.
 Alhaisemmilla nopeuksilla ajettaessa mittarivirhe saattaa uusissa autoissa olla todella olematon. Rosa Huuska / Yle
 Lamminen sanoo, että mittarivirhetta käsitellään opetuksen yhteydessä.
 – Opetuksessa käydään läpi, että on hyvä tarkistaa auton todellinen nopeus.
 Traficomin johtava asiantuntija Otto Lahti sanoo, että kun kaikki ajavat vähän eri nopeudella, liikenne ei ole sujuvaa.
 Hän ei kuitenkaan pidä mittarivirheiden aiheuttamaa eri nopeuksilla ajamista kovin suurena ongelmana Suomessa.
 – Alinopeudella ajaminen ei ole niin merkittävä ongelma, että siihen pitäisi ruveta puuttumaan.
 Uusi liikennemerkki vähimmäisnopeudelle
 Uusi tieliikennelaki astuu voimaan 1. kesäkuuta 2020. Poliisihallitus ei ole vielä ottanut kantaa siihen  tiukkeneeko sakottaminen  uudistuksen myötä.
 Laissa on myös ensi kertaa Suomessa kielletty alinopeudella ajaminen. Laki sallii liikennemerkin käyttämisen vähimmäisnopeudelle, jota ei saa alittaa.
 – Aika näyttää miten kyseistä merkkiä tullaan Suomessa käyttämään, Otto Lahti sanoo.
 Traficomin johtava asiantuntija Otto Lahti arvelee, että liikennemerkkiä käytettäneen lähinnä teillä, jossa on käytössä useita kaistoja.
 Autoilijoiden tulee siis entistä paremmin tietää oma nopeutensa. Jukka Tirkkosen mielestä tästä ei kuitenkaan ole syntymässä ongelmia.
 – Ei autojen nopeusmittarit niin paljoa heitä, että sakottamisen kanssa tulisi ongelmia.
 Toyota Auto Finlandin tiedostuspäällikkö Pekka Karvinen sanoo, että kuljettajan vastuulla on tietää oma nopeutensa.
 – Kun tiedät millainen on oman autosi mittarivirhe on, ei omaa ajamista tarvitse muuttaa. Kunhan tiedät koko ajan mitä nopeutta ajat.
 Lue lisää:
 Sakot 1 km/h ylinopeudesta? Poliisijohtaja ei usko tiukennukseen: "Kansalaisten oikeustaju voisi olla kovilla"
 Analyysi: Uudet peltipoliisit eivät ota kuvia autoilijoiden turvavyöttömyydestä, kännykän käytöstä tai renkaiden kunnosta
 Suomen toiseksi lyhyin valtatie saa 12 uutta superkameraa – ammattiautoilija: "Niistä puolet on liikaa"

Oletko aina ihmetellyt, miksi autojen nopeusmittarit näyttävät nopeuden lähes aina väärin? "Sitä virhettä ei pystytä huollossa korjaamaan"


Yhdysvalloissa kesäkuussa sattuneesta tuhoisasta moottoripyöräkolarista on saatu lisätietoja.
 Seitsemän ihmistä kuoli, kun moottoripyöräilijöiden ryhmä törmäsi vastaan tulevaan avolavautoon New Hampshiressa.
 Turmaa koskevasta tutkinnasta käy ilmi, että 23-vuotias avolava-auton kuljettaja oli turmahetkellä huumaavan aineen vaikutuksen alaisena. Tiedossa ei ole, mitä huumausainetta epäillyn elimistöstä löytyi testeissä. Kuljettaja on lisäksi kertonut kurottaneensa matkustajan puoleiselta etupenkiltä juomaa turmahetkellä. Tässä tilanteessa avolava-auto ilmeisesti ajautui keltaisen keskiviivan väärälle puolelle ja törmäsi motoristiryhmään tuhoisin seurauksin.
 Miestä syytetään seitsemästä kuolemantuottamuksesta. Hän kiistää syytteet.
 Turman jälkeen on ilmennyt, että epäilty oli joutunut useita kertoja tekemisiin poliisin kanssa liikennerikkomusten vuoksi. Vuonna 2013 hänet pidätettiin rattijuopumuksesta.
 Surmansa saaneiden moottoripyöräilijöiden joukossa oli armeijan veteraaneja ja heidän puolisojaan.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi pidätti kuskin, joka oli osallisena 7 moottoripyöräilijän kuolemaan johtaneessa kolarissa USA:ssa
 Yhdysvalloissa seitsemän moottoripyöräilijää kuoli liikenneonnettomuudessa – joukossa oli veteraaneja ja heidän puolisojaan

Seitsemän motoristin hengen USA:ssa vaatineesta turmasta epäilty oli huumaavan aineen vaikutuksen alaisena


Summary: 2010-luvulla jälkiehkäisypakkauksia on myyty vuosittain noin 100 000 kappaletta.

Jälkiehkäisypillerit vapautettiin vuonna 2015 reseptipakosta alle 15-vuotiailta, minkä jälkeen Väestöliiton suuntaan kaikui terveisiä siitä, että muutos on helpottanut nuorten elämää.
 – Ei ole tarvinnut varata lääkäriaikaa tai lähteä selvittämään sitä, kuinka palvelujärjestelmä omassa kunnassa toimii, vaan nuori voi luottaa siihen, että lääkkeen saa apteekista, asiantuntijalääkäri  Miila Halonen  Väestöliitosta sanoo.
 Halosen mukaan alle 15-vuotiailla raskauden pelko on todellinen eikä heillä välttämättä ole kykyä arvioida raskauden riskiä samalla tavalla kuin aikuisilla.
 Halonen huomauttaa, etteivät kaikki alle 15-vuotiaat ole seksuaalisesti aktiivisia, eikä muutos koske siten kaikkia.
 – Toivomme, että ne, jotka seksiä harrastavat, ovat mahdollisimman hyvin suojattuja. Se, että jälkiehkäisyä on helposti saatavilla, laskee sitä kynnystä, että sen käy hankkimassa, Halonen sanoo.
 Seksuaalineuvontaa tarjoavan Sexpo-säätiön seksuaaliterapeutti  Roni Greenberg  kertoo, että kyselyjä jälkiehkäisystä tulee puhelinneuvontaan melko vähän.
 – Epäilen, että syynä on se, että tällä hetkellä jälkiehkäisyä on saatavilla apteekista suoraan ilman lääkärikäyntiä, Greenberg sanoo.
 Kyselyt eivät hänen mukaansa välttämättä koske suoraan jälkiehkäisyä vaan raskaudenpelkoa. Tilanteista paistaa usein hätä.
 – Ollaan vähän paniikissa ja sen takia soitetaan, ettei pystytä hakemaan tietoa. Usein soittaja tarvitsee rauhoittelua ja asian normalisointia, Greenberg kertoo.
 Neuvontaa hakevat nuoret aikuiset naiset. Greenbergin mukaan alle 15-vuotiailta jälkiehkäisyä koskevia soittoja ei ole tullut.
 Nuorten keskuudessa myös raskauden keskeytyksiä on Halosen mukaan historiallisen vähän, ja määrä on yhä laskussa alle 20-vuotiaiden keskuudessa.
 – Vuonna 2015 tapahtunut lakimuutos on yksi tekijä muiden joukossa, mikä selittää nykytilaa, Halonen sanoo.
 Jälkiehkäisytablettien myynti on tasoittunut
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean tutkijan  Tinna Voipion  mukaan jälkiehkäisytablettien myyntimäärät kasvoivat vuoden 2002 jälkeen. Silloin jälkiehkäisy muuttui reseptivapaaksi yli 15-vuotiaille. 2010-luvulla pakkauksia on myyty vuosittain noin 100 000 kappaletta, kun vuonna 2001 myytyjä jälkiehkäisytablettipakkauksia oli 45 000.
 Fimean lääkemyyntitiedot perustuvat lääkkeiden tukkumyyntiin apteekeille ja sairaaloille.
 Suurta muutosta vuoden 2015 myyntiluvuissa ei näy verrattuna esimerkiksi 2000-luvun huippuun. Vuonna 2015 jälkiehkäisytablettipaketteja myytiin 101 000 kappaletta, kun vuonna 2009 pakkauksia myytiin 112 000.
 Vuosien varrella myynti on Voipion mukaan kuitenkin tasaantunut.
 Halosen mukaan myynnin pysyminen vakaana kielii mahdollisesti siitä, että suomalaiset tietävät jälkiehkäisyn olevan erityistilanteisiin tarkoitettua. Halosen mukaan myös nuoret käyttävät säännöllistä ehkäisyä hyvin.
 – Näin vuosina monissa kunnissa yleistynyt maksuton ehkäisy on parantanut ehkäisyn käyttöönottoa ja lisännyt pitkävaikutteisten ja luotettavien ehkäisymenetelmien käyttöä, joihin ei liity käyttäjävirheitä, Halonen kertoo.

Jälkiehkäisyn helppo saatavuus on yksinkertaistanut nuorten elämää – lakimuutos ei näy tilastoissa käytön lisääntymisenä


Summary: Korkein hallinto-oikeus päätti eilen, että saamelaiskäräjien vaaliluettelosta poistetut henkilöt palautettava takaisin luetteloon.

Saamelaiskäräjien ehdokasasettelu päättyy tänään. Saamelaiskäräjävaalit järjestetään syyskuussa.
 Korkein hallinto-oikeus  päätti torstaina , että saamelaiskäräjät ei olisi saanut poistaa liki sataa ihmistä vaaliluettelosta, ja että heidät on palautettava luetteloon.
 Siitä, kuka pääsee vaaliluetteloon ja saa siten äänestää saamelaiskäräjillä, on väännetty vuosia. KHO on linjannut jo vuonna 2015, että näillä vajaalla sadalla ihmisellä on äänioikeus. Saamelaiskäräjät ei kuitenkaan pitänyt KHO:n päätöstä oikeana. Myös YK:n ihmisoikeuskomitean mukaan KHO:n päätös vuonna 2015 loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Saamelaiskäräjät on saamelaisten itsehallintoelin, joka edustaa Suomen saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä.
 Lisää aiheesta:
 KHO: Saamelaiskäräjien vaaliluettelosta poistetut henkilöt palautettava takaisin luetteloon