Summary: Aalto-yliopiston tekniikan, taiteen ja kauppatieteiden opiskelijat viettävät ensimmäistä yhteistä vappua Otaniemessä.

Aurinko pilkahtaa pilven raosta valaisten kirjavaa opiskelijajoukkoa. Aukion laidalle on versonut kevään tullen terassipöytien, kojujen ja konttien tilkkutäkki. Onpa siellä myös sauna ja Aalto-yliopiston opiskelijoiden oma radioasema Radiodiodi, joka tuuttaa ilmoille ohjelmaa yötä päivää.
 Nyt ilmaa leikkaa pillin vihellys. Kumipyörillä kulkevalla junalla kiertää kampuksen noin 10 minuutissa.
 Junan liikkeitä ja kyydin saapumista voi seurata mobiilisovelluksella, tietenkin, ollaanhan nyt tekniikan opiskelijoiden kaikkein pyhimmässä paikassa, Espoon Otaniemessä.
 Tänä keväänä Otaniemestä on tullut todellinen muurahaispesä, jossa ahertaa päivittäin 12 000 opiskelijaa (sen päälle on neljän tuhannen ihmisen henkilökunta). Viimeisinä Aalto-yliopiston kampukselle muuttivat Kauppakorkeakoulun maisteriopiskelijat viime helmikuussa, ja nyt se toimii täydessä suunnitellussa laajuudessaan.
 – Yhteentörmäys on väärä sana, mutta eri tieteenaloilla on erilaisia tekemisen kulttuureja, Aalto-yliopiston provosti  Kristiina Mäkelä  pohtii muutosta.
 Aalto-yliopiston provosti Kristiina Mäkelä on saanut seurata Otaniemen muutosta aitiopaikalta. Terhi Liimu / Yle
 Mäkelän pitäisi tietää, sillä provostina hän vastaa yliopiston akateemisen toiminnan kokonaisuudesta.
 Eroja on esimerkiksi siinä, millä tavalla tutkimusta tehdään tai millä tavalla toimitaan luennoilla.
 – Riippuen siitä onko se perinteisestä luento-opetusta, laboratoriotyötä vai kädet savessa keramiikan tekemistä, niin se on tietenkin erilaista, Mäkelä sanoo.
 Törmäyksistä odotetaan innovaatioita
 Yhteensovittamista on ollut esimerkiksi tilojen käytettävyydessä. Taiteen ja suunnittelun korkeakoulun eli Aalto ARTSin opiskelijat ovat valittaneet, että heidän töilleen ei ole riittävästi säilytystilaa.
 Teekkarien vappulehti Äpy käy kaupaksi terassilla Otaniemessä. Terhi Liimu / Yle
 Toisaalta juuri tilojen yhteisestä käytöstä toivotaan syntyvän niitä siemeniä, joista versoo uusia ideoita ja innovaatioita, joille löytyisi myös kaupallista kysyntää.
 Onnistuneesta yhteistyöstä löytyy jo esimerkkejä. Niistä tunnetuin lienee  Jenni Haukion  viime vuoden Linnan juhlien juhlakolttu, joka oli valmistettu kotimaisesta koivuselluloosasta ympäristöystävällisen Ioncell-teknologian avulla.
 Se syntyi Aalto-yliopistossa biomateriaalien valmistuksen ja muotoilun opiskelijoiden yhteistyönä.
 Haalarikapinasta maalarintakkeihin
 Korkeakouluilla on omat vahvat identiteettinsä, eikä lokeroinnilta ole Otaniemessä täysin vältytty. Taiteen opiskelijoilla ei esimerkiksi ole lainkaan opiskelijahaalareita, joita ilman teekkareita taas harvemmin tapaa julkisilla paikoilla.
 Otaniemen kampusjunassa valmistautuivat vappuun Hanna Hämäläinen eli "Sulo R. Liukas", Jaakko Viertiö, Oskar Suomalainen, Lotta Harjula ja Sanni Ruikka (selin). Terhi Liimu / Yle
 Muotoilun laitoksen opiskelijat paistattelevat päivää viereisellä terassilla. He ovat sonnustautuneet pitkähelmaisiin takkeihin, jollaisia taidemaalarit käyttävät. Takkien kuosi vaihtelee vuosikursseittain.
 – Haalarit eivät tuntuneet omalta. Ei haluttu sitä yleistä teekkarirellestystä, sanoo Nuorten Designerien eli NuDen puheenjohtaja  Edith Kankkunen , jonka vapputakissa on trendikäs mustavalkoinen norppakuosi.
 Takit, haalarit ja niiden väritys sekä lakista keikkuva tupsu ovat hyviä tuntomerkkejä. Siviilivaatteissa kaikki sekoittuvat. Sekä opiskelijat että Aalto-yliopiston henkilökunta sanovat kuorossa, ettei vastaantulijasta pysty sanomaan päältä päin, minkä alan opiskelija tämä on.
 – Diversiteetti on kasvanut, ihmiset ovat niin yksilöllisiä, provosti Kristiina Mäkelä tuumii.
 Myönnettävä se onkin: vappulehti Äpyn terassilla nauttii kevään lämmöstä kolme nuorukaista, jotka kaikki opiskelevat eri korkeakoulussa. He ovat peililaseissaan kuin yhdestä puusta veistettyjä. Stereotypiat joutavat romukoppaan.
 Taideopiskelijoiden vastarinta pehmeni
 Moni taideopiskelija vastusti aluksi koulun muuttoa Helsingin Arabiasta Espooseen. Seassa oli myös perinteistä muutosvastarintaa.
 – Olihan se iso muutto ja tiesimme etukäteen, että tilat eivät välttämättä tule olemaan valmiit, kun tänne tullaan. Tietysti aluksi oli vähän vastahakoisuutta, mutta kyllä tämä alkaa tuntua jo ihan kodilta, kertoo Kankkunen.
 Taiteen ja muotoilun opiskelijat myöntävät nyt, että poikkitieteellinen kanssakäyminen on vilkastunut Arabiasta muuton jälkeen. Aurinkoisella terassilla pyörii opiskelijoita neljästä eri ainejärjestöstä.
 – Arabiassa pääaineet hengailivat oikeastaan keskenään, mutta nyt tehdään enemmän asioita yhdessä, Edith Kankkunen sanoo.
 Länsimetron liikenteen alkaminen toi Espoon lähemmäksi pääkaupungin sykettä, ja metron positiivista vaikutusta korostaa moni. Elävyyttä on tavoiteltu muun muassa sillä, että kaikki kampuksen avaintoiminnot on sijoitettu 350 metrin päähän metroasemalta.
 Mantalle yhteisessä kulkueessa
 Otaniemeä ikiaikaisesti hallinneet teekkarit eivät ainakaan myönnä menettäneensä jalansijaa.
 AYY:n teekkarijaoston puheenjohtaja Erna Virtanen ei ikävöi aikaa, jolloin Otaniemi oli teekkarien tyyssija. Terhi Liimu / Yle
 Kampuksella on kuitenkin ihan toisenlainen vilske kuin viisi vuotta sitten, kun Aalto-yliopiston ylioppilaskunnan AYY:n teekkarijaoston puheenjohtaja  Erna Virtanen  aloitti korkeakouluopintonsa.
 – Joka suuntaan on ollut vähän ennakkoluuloja, mutta mielestäni loppujen lopuksi olemme tulleet aika hyvin yhteen. Tietysti olemme joustaneet joistain asioista vähäsen, että kaikilla olisi kiva olla täällä, Virtanen sanoo.
 Ensimmäisen yhteisen ison opiskelijavapun kynnyksellä on syytä kysyä nimenomaan teekkarilta, millaisena hän näkee nykyisen Otaniemen.
 – Teekkarit ja kylterit [kauppatieteilijät] ovat molemmat perinteikkäitä, mutta artsilaiset ehkä vielä etsivät paikkaansa. Mielestäni täältä Otaniemestä voi vielä löytyä heille ihan hyvä paikka, Virtanen arvioi.
 Yhteenhitsautumisesta kertoo se, että kun Aalto-ylioppilaskunta lakittaa Mantan tänä vappuna, niin kauppatieteilijöiden perinteiseen suureen vappukulkueeseen on kutsuttu koko Aalto-yliopiston ylioppilaskunta. Potentiaalisesti siis 12 000 opiskelijaa.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla tiistaina kello 22 saakka.

Edith Kankkunen ei halunnut rellestää kuin teekkari ja siksi yllä on vapputakki – niin kuin monella muullakin Otaniemeen muuttaneella taideopiskelijalla


Summary: Demokraattijohtoinen edustajainhuone haluaa pankeilta tietoja, onko Trumpin liikeyritysten kautta kulkenut ulkomaista, laitonta rahaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on tehnyt oikeuskanteen, jonka tarkoituksena on estää edustajainhuoneen komiteoita pääsemästä käsiksi hänen yritystensä tilitietoihin.
 Kanteessa ovat mukana hänen lapsensa  Donald Jr .,  Eric  ja  Ivanka  sekä useat Trumpin yritykset. Kanne on osoitettu Deutsche Bank- ja Capital One -pankeille.
 Demokraattienemmistöisen edustajainhuoneen talous- ja tiedusteluvaliokunnat ovat lähettäneet pankeille haasteen, jonka mukaan niiden on luovutettava Trumpin yritysten tilitiedot. Valiokunnat yrittävät selvittää, onko Trumpin yritysten kautta kulkenut laittomalla tavalla ulkomaista rahaa, joka olisi myös voinut vaikuttaa Yhdysvaltain politiikkaan.
 Trumpin asianajajien mukaan valiokuntien lähettämillä haasteilla ei ole laillista pohjaa, eikä niitä voida panna toimeen.
 – Haasteiden tarkoituksena on ahdistella presidentti Donald J. Trumpia, penkoa hänen kaikki henkilökohtaiset raha-asiansa ja liiketoimensa sekä presidentin ja hänen perheensä yksityinen tiedonvaihto, jotta löytyisi mitä tahansa, mitä voitaisiin käyttää poliittisesti hänen vahingokseen, kirjoittavat Trumpin asianajajat.
 Yhteisessä tiedotteessaan valiokuntien puheenjohtajat vastaavat, että Trumpin kanne on "arvoton".
 Maxine Watersin  ja  Adam Schiffin  tiedotteen mukaan kanteella ei ole menestymisen mahdollisuuksia ja sen tarkoituksena on vain lykätä [presidentin] tilintekoa. Waters johtaa edustajainhuoneen talousvaliokuntaa ja Schiff tiedusteluvaliokuntaa.
 Lue lisää:
 Fox News:  Trump sues Capital One, Deutsche Bank to keep them from complying with subpoenas
 The New York Times:  Trump Sues Banks to Stop Them From Complying With House Subpoenas

Trump yrittää oikeuskanteen avulla estää tilitietojensa tutkimisen


Summary: Viking Line aloitti yt-neuvottelut helmikuun alussa.

Varustamoyhtiö Viking Line irtisanoo yt-neuvottelujen tuloksena 21 työntekijää. Asian vahvistaa Ylelle tiedotuspäällikkö  Christa Grönlund .
 Ålandstidningenin mukaan irtisanotuista neljä työskentelee Helsingissä, neljä Turussa, kolme Tallinnassa, seitsemän Maarianhaminassa, yksi Ruotsissa ja kaksi Saksassa.
 Yt-neuvottelut koskivat 635 mantereella työskentelevää työntekijää Suomessa, Ruotsissa ja Saksassa. Neuvottelut eivät koskeneet laivoja.
 Viking Line kertoi aikaisemmin yt-neuvottelujen syyksi digitalisaation tuomat muutokset. Esimerkiksi matkojen myynnistä suurin osa tapahtuu nykyään verkossa. Lisäksi lähtöselvitykset ja hallinnolliset rutiinit ovat sähköistyneet.
 Lue lisää:
 Viking Line aloittaa yt:t – neuvottelut koskevat kaikkia yhtiön mantereella työskenteleviä työntekijöitä

Viking Linen yt-neuvottelut ohi: Irtisanoo 21 työntekijää


Summary: Hämeen ammattikorkeakoulun opetustilalla tavoitteena on koko ruokajärjestelmän kehittäminen. Viime vuonna luomuun siirtyi Suomessa noin 500 uutta maatilaa.

Tästä on kyse Hämeen AMK:n Mustialan opetustila siirtyy luomuun 2020 mennessä. Luomussa vara parempi -hanke haluaa tuplata luomun määrän Hämeessä. Viime vuonna Suomessa aloitti 500 uutta luomutilaa.
 Tykkääkö lehmä kuminasta ja kuinka paljon? Laajeneeko lehmän laidunalue, jos pellolla on kuminaa, vai vetäytyykö se taaksepäin? Muun muassa tällaisia kysymyksiä voidaan ratkoa teknologian avulla, kun selvitetään erilaisia luomutuotannon mahdollisuuksia.
 Hämeen ammattikorkeakoulun Mustialan opetustilalla Tammelassa on 185 peltohehtaaria, ja reilun vuoden kuluttua ne kaikki ovat luomuviljeltyä maata. Pelloilla testataan erilaisia siemenlajikkeita ja -seoksia, aluskasveja, yrttilaidunnusta, maatiaiskasveja sekä tehdään nurmeen havainto- ja pölytyskaista.
 – Tavoitteena on saada niin paljon dataa kuin mahdollista. Kuvaamme peltoja dronekopterilla, otamme viljavuusnäytteitä ja laskemme jopa linnut, kertoo koulutuspäällikkö  Jukka Korhonen  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 Luomussa vara parempi -hanke haluaa lisätä koko ruokajärjestelmän luomuosaamista. Mustialan pelloilla on havaintokaista muun muassa maatalousyhtiö Hankkijalla ja yhteistyötä tehdään myös Luonnonvarakeskuksen tutkijoiden kanssa.
 – Mustiala on opetustila, emmekä voi tehdä kovin pitkälle menevää tutkimusta, mutta tämä työ voi antaa tutkijoille viitteitä siitä, mihin luomutukimuksessa kannattaa tulevaisuudessa panostaa, toteaa Jukka Korhonen.
 Tekijät ja tuottajat samassa pöydässä
 Erityisen hyvänä Mustialassa pidetään sitä, että luomuun siirrytään yhteistyössä alan yrittäjien, neuvojien ja tutkijoiden kanssa. Alaa opiskelevilla on mahdollisuus saada uusin tieto heti käyttöön. Sen osoitti jo ensimmäinen seminaari, jossa oli koolla tilallisia sekä tutkimuksen, neuvonnan ja teollisuuden edustajia.
 – Se on sellaista hiljaista tietoa, viljelyteknisiä juttuja ja arkipäiväisiä vinkkejä, kuinka asioita kannattaa hoitaa, iloitsee projektipäällikkö  Outi Vahtila  Hämeen ammattikorkeakoulusta.
 Mustialassa maaseutualan opetusta on annettu jo 1840- luvulta lähtien. Heidi Kononen / Yle
 Vahtila tietää mistä puhuu, sillä hänellä on vuosikymmenten kokemus alalta maatalouskaupasta lähtien. Hänen mukaansa usein käy niin, että tutkijat, tuottajat, neuvojat ja koulun väki istuvat eri pöydissä, eikä tieto liiku. Mustialassa tämä halutaan muuttaa.
 – Käytännön esimerkkinä ovat pellonpiennarpäivät, jossa voi tulla seuraamaan paikan päälle luomuviljelykokeilussa esiin tulleita asioita. Myös paikan päällä ajatusten vaihtaminen tutkijoiden ja neuvojien kanssa onnistuu, kertoo Outi Vahtila.
 Hankkeen aikana koottu tieto on myös verkossa kaikkien saatavilla, luvataan Mustialasta.
 Luomukäyrät nousussa
 Kiinnostus luomuun ja luomutuotteisiin on ollut kasvussa koko 2010-luvun, Pro Luomusta kerrotaan. Viime vuonna uusia luomutiloja tuli Suomeen yli 500. Suosituimpia luomutuotteita ovat kananmuna ja maito sekä hedelmät ja vihannekset. Opetustilaa luomuun kannusti sekä yleinen kehitys että taloudellinen kannattavuus.
 – Opetustila toimii samoilla lainalaisuuksilla kuin muutkin. Oppilaitoksena meillä on myös velvollisuus tarjota alalle valmistuville kaikki mahdollisuudet pärjätä tällä alalla, toteaa Jukka Korhonen.
 Tämäkin lehmä lähtee Mustialassa rotaatiokiertoon! Se tarkoittaa käytännössä sitä, että laidun vaihtuu luomukokeilussa päivittäin. Heidi Kononen / Yle
 Mustialan opiskelijat ovat ottaneet luomusuunnitelmat hyvin vastaan. Koulutuspaikat ovat täyttyneet ja opiskelijoiden kiinnostus on kasvavaa, kertoo Outi Vahtila.
 – Oppilaitokselle on elinehto saada mahdollisimman monipuolinen verkosto ympärille. Mustiala on ollut perinteisesti erinomainen paikka verkostoitumiseen. Kaikki kontaktit ja tieto annetaan opiskelijoiden käyttöön tulevaisuutta varten, muistuttaa Vahtila.

Maatalousalan opetus heräsi kasvavaan luomuintoon: HAMKin opiskelijat kyntävät pian lähes 200 hehtaarin luomupeltoa


Kerromme asiasta pian lisää.

Tuhkarokkotapaus on varmistunut Pohjois-Karjalassa – mahdollisesti altistuneita myös junamatkustajissa


Summary: Vaikeasta tinnituksesta kärsivä ihminen voi saada helpotusta vaivoihinsa aivojen magneettistimulaatiohoidosta.

Tästä on kyse Tinnituksella tarkoitetaan korvien soimista, joka ei johdu ulkoisesta ääniaistimuksesta Tinnitukseen eli korvien soimiseen ei ole parantavaa hoitoa Tuoreimman tutkimuksen mukaan vaikeasta tinnituksesta kärsivä potilas voi saada oireisiinsa helpotusta aivojen magneettistimulaatiohoidosta
 Noin puoli miljoonaa suomalaista kärsii eri asteisista tinnitushäiriöistä. Joillakin korvissa vinkuu tai kohisee siihen malliin, että tämä haittaa jo normaalia elämää.
 Tinnitukseen eli korvien soimiseen ei ole parantavaa hoitoa. Tuoreimman tutkimuksen mukaan vaikeasta tinnituksesta kärsivä potilas voi hyötyä aivojen magneettistimulaatiohoidosta niin että tinnitusoireet helpottavat.
 Hoidossa pään iholle annetaan stimulaatiota. Hoito on kajoamaton, kivuton ja hyvin siedetty.
 Korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäri  Hanna Sahlstenin   Turun yliopistossa tarkastetun väitöstutkimuksen  mukaan jopa 40–50 prosenttia potilaista saattaa hyötyä hoidosta merkittävästi.
 – Tämä magneettistimulaatiohoito voi olla sopiva hoito tinnituspotilaalle, mutta se on vielä kokeellista. Meidän täytyy löytää ne oikeat potilaat, jotka hyötyvät tästä hoidosta, sanoo Hanna Sahlsten.
 Aivojen magneettisimulaatiohoito eli TMS voi vaimentaa tinnitusta, muttei tuo pysyvää apua. Magneettistimulaatiohoitoa käytetään myös esimerkiksi masennuksen tai hermoperäisen kivun hoitoon.
 Tinnituspotilaat alttiita masennukselle
 Tinnitusta esiintyy 10–15 prosentilla väestöstä. Osalla potilaista siihen liittyy ahdistusta, masennusta ja univaikeuksia.
 – Sanotaan, että 1–2 prosenttia koko väestöstä voi kärsiä oikein hankalasta tinnituksesta. Silloin voi olla vaikeuksia nukkua ja keskittyä, on ahdistusta ja se vaikeuttaa ihmisen elämää, sanoo Hanna Sahlsten.
 Väitöstutkimuksessa Hanna Sahlsten määritteli tinnituspotilaiden nykyiset ja koko elämän aikaiset psykiatriset häiriöt ja persoonallisuushäiriöt.
 Tinnituspotilaat olivat tutkimuksen mukaan alttiita vakaville masennusjaksoille, ja heillä oli usein vaativan persoonallisuuden piirteitä. Psykiatriset häiriöt vaikuttivat olevan ennemmin samanaikaisia tai altistavia tiloja kuin tinnituksen seurauksena ilmaantuneita häiriöitä.
 – Kaiken kaikkiaan tinnituspotilaat olivat psyykkisesti varsin terveitä ja sen vuoksi myös hyvin soveltuvia uusiin hoitomuotoihin kuten TMS-hoitoon. Huomioitavaa on, että TMS-hoidolla on mahdollista hoitaa myös tinnituspotilaan samanaikaista masennusta, Sahlsten sanoo.
 Tinnituksen TMS-hoito Turun yliopistollisessa sairaalassa on kokeiluhanke, joka vaatii vielä enemmän tutkimusta ennen kuin voidaan tehdä lopullisia päätelmiä.
 Lue lisää:
 Ääni, joka tulee ei mistään ja syö hiljaisuuden: tinnitus sai hiljaisuutta rakastavan miettimään parvekkeelta hyppäämistä ja kitaristin korvat vinkumaan kahdella taajuudella
 Tinnituksesta kärsivä karsastaa sekä hiljaisuutta että kovaa meteliä
 Tinnitus on kelju kumppani – "Pari kertaa mietin parvekkeella kumpaan suuntaan lähden"

Tinnitus voi häiritä normaalia elämää – tuore tutkimus osoittaa, että aivojen stimulointi voi tarjota helpotusta


Summary: Henkilö sai tuomion metamfetamiinin valmistuksesta ja kauppaamisesta.

Kiinalaistuomioistuin on tuominnut Kanadan kansalaisen kuolemaan huumerikoksesta. Henkilö nimeä ei kerrottu julkisuuteen.
 Tuomion saanut henkilö on tuomioistuimen mukaan valmistanut ja kaupannut metamfetamiinia.
 Tuomio annettiin  Fan Wei  -nimiselle Kanadan kansalaiselle Jiangmenin prefektuurissa.
 Myös toinen henkilö sai kuolemantuomion samasta rikoksesta. Hänen nimekseen ilmoitettiin  Wu Ziping , mutta hänen kansalaisuuttaan ei kerrottu.
 Tuomioistuin antoi lievemmät tuomiot yhdelle amerikkalaiselle ja neljälle meksikolaiselle.
 Fan  on jo toinen Kiinassa  kuolemantuomion tänä vuonna saanut Kanadan kansalainen.

Kanadan kansalainen sai kuolemantuomion Kiinassa


Summary: Perhevapaauudistus kaatui Juha Sipilän hallituksen loppumetreillä. Lapsiasiavaltuutettu haluaa korostaa perheiden moninaisuutta, jos uutta mallia ryhdytään tulevaisuudessa kehittämään.

Uusi lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  evästää tulevaa hallitusta pitämään mielessä perheiden moninaisuus. Pekkarisen mukaan yksi ja sama perhevapaauudistuksen malli ei sovi kaikille.
 – Emme voi lähteä liikkeelle ajatuksesta että on isä, äiti, kaksi lasta ja molemmilla vanhemmilla koulutus ja molemmat vanhemmat ovat motivoituneita käymään töissä. Nykyisin on monenlaisia perheitä monenlaisilla taustoilla ja siten yksi malli tuskin sopii kaikille, Pekkarinen  sanoo Yle Radio1:n Ykkösaamussa .
 Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen ymmärtää hyvin, että osa vanhemmista haluaa hoitaa lastaan kotona. Hän viittaa taannoiseen julkiseen keskusteluun, jossa pohdittiin koulutettujen naisten haluttomuutta tarttua johtotehtäviin. Keskustelu sai uutta pontta viime viikolla, kun keskustan kansanedustaja  Annika Saarikko  kieltäytyi puolueensa puheenjohtajakisasta perhesyihin vedoten.
 Julkisessa keskustelussa on usein nostettu esille lapsiperhe-elämän rankkuus, jonka epäiltiin osaltaan vaikuttavan naisten urapäätöksiin.
 – Minä ajattelen niin, että se voi johtua myös siitä, että lapsiperheen elämä on niin ihanaa. Lapset ovat vain kerran pieniä ja jotkut haluavat hoitaa lapsiaan pitempään kotona. On erittäin hyvä, että kaikille vanhemmille annetaan siihen mahdollisuus, myös perheen sisällä.
 Pekkarinen odottaa, että perheiden moninaisuus huomioitaisiin tulevaisuudessa päätöksenteossa.
 Uusi lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen aloittaa työnsä keskiviikkona. Pekkarinen siirtyy lapsiasiavaltuutetuksi Turun yliopiston sosiaalityön professorin tehtävästä.
 Lue lisää:
 ”Lapsille hyvä yhteiskunta on hyvä myös aikuisille” – uusi lapsiasiavaltuutettu patistaa päättäjiä kuuntelemaan nuorten ääntä
 Uusi lapsiasiavaltuutettu on Elina Pekkarinen

Uusi lapsiasiavaltuutettu: Yksi perhevapaamalli ei sovi kaikille


Summary: Perussuomalaiset ei halua sitoutua 1,5 prosentin ilmastotavoitteeseen.

Perussuomalaiset on  julkistanut vastauksensa  hallitustunnustelija Antti Rinteen (sd.)  kysymyslistaan . Kaikkien puolueiden on annettava vastuksensa puoleen päivään mennessä.
 Vihreät  ja  keskusta  ovat jo aiemmin julkistaneet omat vastauksensa Rinteelle.
 Rinteen kysymyspatterin ensimmäinen teema on "hiilineutraali ja luonnon moninaisuuden turvaava Suomi" ja ensimmäinen kysymys tiedustelee puolueiden sitoutumista "globaalisti ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseen 1,5 asteeseen".
 Perusuomalaisten vastauksessa torjutaan ajatus sitoutumisesta tiettyyn lukemaan. Heidän mukaansa Suomen tavoitteiden ei pidä myöskään olla tiukempia kuin muilla EU-mailla.
 – Mielestämme oleellista Suomen ilmastopolitiikassa on sopia konkreettisista ja suhteellisuudentajun säilyttävistä toimista eikä abstrakteista prosentti- tai vuosilukutavoitteista, perussuomalaisten vastauksessa kirjoitetaan.
 "Maahanmuuton kielteiset vaikutukset tunnustettava"
 Perussuomalaiset ilmoittaa myös kolme kynnyskysymystä hallitukseen menolle. Niistä yksi koskee maahanmuuttoa.
 – Hallituksen on tunnistettava ja tunnustettava etenkin humanitaarisen maahanmuuton kielteiset vaikutukset Suomen julkiselle taloudelle ja suomalaisten turvallisuudelle ja pyrittävä määrätietoisin toimin vähentämään haitallista maahanmuuttoa.
 Muita kynnyskysymyksiä perussuomalaisille ovat se, ettei kotimaisen teollisuuden ja pk-yritysten toimintakykyä heikennetä ja ettei pieni- ja keskituloisten ihmisten arkipäivän kustannuksia nosteta "vero- ja maksupolitiikalla".

Perussuomalaiset vastasi Antti Rinteelle: Maahanmuutto kynnyskysymys – Yle seuraa puolueiden vastauksia hallitustunnustelijan kysymyksiin


Summary: Lielahden Hiedanrannasta purettavan entisen voimalaitoksen purkutöistä on aiheutunut vauriota viereiselle rakennukselle.

Lielahden Hiedanrannasta purettavan entisen voimalaitoksen purkutöistä on aiheutunut vahinkoa viereiselle rakennukselle.
 Tampereen kaupunki kuvaa vaurioita merkittäviksi. Vaurioita saanut rakennus oli ajatuksena säilyttää kulttuurihistoriallisten selvitysten perusteella.
 Kaupunki selvittää nyt jatkotoimia yhteistyössä purkutyön tilaajan ja toteuttajan kanssa.
 Alueelle rakentuu tulevaisuudessa uusi Hiedanrannan asuinalue.
 Voimalaitoksen betoniosaa on purettu joulukuusta lähtien yleisöltä suljetulla alueella. Viereisen punatiilisen rakennuksen kattoon, seinään ja mahdollisesti sisäosiin on tullut vaurioita. Aiheutuneet vauriot ovat luultavasti seurausta voimalaitoksen kattilan teräsrungon purkutyöstä.
 Voimalaitosta on rakennettu seitsemässä eri vaiheessa vuosina 1913–1914, 1951, 1959, 1960, 1968 ja 1972. Nyt purettavana on uusin, huonokuntoiseksi todettu betoninen osa.
 Vaurioitunut rakennus on voimalaitoksen vanhempaa, punatiilistä osuutta, jonka runkorakenteet on myös todettu vuonna 2016 tehdyssä kuntotutkimuksessa heikkokuntoisiksi. Rakennuksen sisällä olleet voimalaitoksen kattilalaitteet on purettu jo ennen rakennuksen siirtymistä kaupungin omistukseen.
 Vuonna 2016 järjestettyä Hiedanrannan kansainvälistä ideakilpailua varten Lielahden tehdasalueen rakennuskanta inventoitiin. Kilpailuohjelmassa nyt vaurioituneen rakennuksen säilyttäminen ja käyttöideointi jätettiin kilpailijoiden harkintaan. Voittajaehdotuksessa ja yleissuunnitelman luonnoksessa rakennus oli suunniteltu säilytettäväksi.
 Purkualue on aidattu ja sinne ei ole pääsyä ulkopuolisilla.
 Tulevaisuudessa Hiedanrannassa on koteja 25 000 asukkaalle ja työpaikkoja 10 000 tekijälle.
 Lue lisää:
 Kova pamaus ja pölypilvi hämmästyttivät Tampereen Lielahdessa – voimalan purkutyömaalla tehtiin räjäytyksiä

Vahinko purkutöissä: Säilytetyksi ajateltu vanha teollisuusrakennus vaurioitui Tampereella


VR:n matkustajaliikennejohtaja  Maisa Romanainen  jättää yhtiön.
 VR kertoo, että Romanainen on irtisanoutunut yhtiön palveluksesta siirtyäkseen toisen yhtiön palvelukseen.
 Romanainen on työskennellyt VR:llä vuodesta 2014. Hän jatkaa toimessaan vielä kesäkuun loppuun saakka.
 – Haluan kiittää Maisaa hyvistä työvuosista VR Groupissa ja toivotan lämpimästi onnea uusiin haasteisiin, sanoo VR Groupin toimitusjohtaja  Rolf Jansson  tiedotteessa.
 Uuden matkustajaliikennejohtajan nimityksestä tiedotetaan lähipäivinä.

Matkustajaliikennejohtaja Maisa Romanainen jättää VR:n


Summary: Epäilty henkilö on poliisin hallussa, eikä hänestä poliisin mukaan ole vaaraa.

Lounais-Suomen poliisi sai tiistaiaamuna tiedon mahdollisesta uhkauksesta, joka oli kohdistettu väkijoukkoon Turussa. Uhkaus oli tehty Facebookissa julkisella profiililla. Uhkaaja uhkasi räjäyttää itsensä väkijoukon keskellä.
 Uhkaus on sittemmin poistettu.
 Poliisi on selvittänyt uhkausta ja tavoittanut uhkauksen esittäjän. Hän on poliisin hallussa, eikä hänestä tai uhkauksesta poliisin tiedotteen mukaan ole vaaraa.
 Poliisi ei tiedota asiasta enempää.

Poliisi ottanut kiinni pommiuhkaajan Turussa – ei aiheuta poliisin mukaan vaaraa


Summary: Eläkevakuuttajan sijoitukset tuottivat alkuvuonna 5,1 prosenttia eli 2,2 miljardia euroa.

Eläkevakuuttaja Varma aloitti vuoden vahvasti. Luvut ovat elpyneet viime vuoden lopun laskusta.
 Sijoitusten markkina-arvo nousi 45,8 miljardiin euroon vuodenvaihteen 44 miljardista eurosta.
 – Markkinat toipuivat aallonpohjasta, ja osake- ja korkomarkkinoiden tuotot lähes kokonaan kompensoivat viime vuoden viimeisen neljänneksen laskun, sanoo Varman toimitusjohtaja  Risto Murto  tiedotteessa.
 Sijoitukset tuottivat 5,1 prosenttia eli 2,2 miljadia euroa alkuvuonna. Luku oli 0,4 prosenttia pienempi viime vuonna vastaavaan aikaan.
 Sijoitusten arvo oli maaliskuun lopussa samalla tasolla kuin vuosi sitten. Vakavaraisuus heikkeni 10,6 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 11,1 miljoonasta eurosta.
 Edellisen kerran Varman sijoitukset tuottivat yhden vuosineljänneksen aikana paremmin tammi–maaliskuussa 2015.
 – Kulunut kvartaali oli Varman toiseksi paras kymmeneen vuoteen. Kaikki omaisuuslajit päätyivät plussalle. Tuottojen positiivista kehitystä siivittivät ennen kaikkea osakemarkkinoiden vahva kehitys kautta linjan, mutta myös korkosijoitukset tuottivat hyvin nollakorkoympäristöstä huolimatta, Varman sijoituksista vastaava varatoimitusjohtaja  Reima Rytsölä  sanoo.
 Varman osakesijoitusten tuotto oli alkuvuonna kymmenen prosenttia. Varman sijoitussalkussa erityisen hyvin pärjäsivät pörssinoteeratut osakkeet, joiden tuotto oli 13,1 prosenttia.
 Korkosijoitusten ja kiinteistösijoitusten suoritus jäi selvästi vaatimattomammaksi. Korkosijoitusten tuotto oli tammi–maaliskuussa 1,9 prosenttia ja kiinteistösijoitusten tuotto 0,7 prosenttia.

Varmalla vahva alkuvuosi – sijoitukset tuottivat mukavasti


Summary: Ikea on huomannut, että jotkut hoitopöydän ostaneet eivät ole noudattaneet tuotteen kokoamisohjetta.

Huonekaluyhtiö Ikea kehottaa Sundvik-hoitopöydän ostaneita asiakkaitaan tarkistamaan, että kaluste on asennettu oikein.
 Ikea kertoo saaneensa kolme ilmoitusta tapauksista, joissa hoitopöydän taitto-osa on irronnut ja lapsi on pudonnut hoitopöydältä. Näissä tapauksissa hoitopöytää ei ollut lukittu paikalleen lukituskiinnikkeillä ohjeen mukaisesti.
 Ikean tietojen mukaan lapset voivat hyvin.
 Ikea on huomannut, että jotkut hoitopöydän ostaneet käyttävät tuotetta taitettavana hoitopöytänä eivätkä lukitse pöytää paikoilleen pakkauksessa mukana tulevilla kiinnikkeillä, kuten kokoamisohjeessa kehotetaan.
 Ikea muistuttaa, että kalusteen ensisijainen tarkoitus on toimia hoitopöytänä pienen lapsen vaippojen vaihdossa. Lapsen kasvettua kalustetta voidaan käyttää säilytyslipastona.
 Jos kiinnikkeet ovat hukkuneet, asiakas voi ottaa yhteyttä Ikean asiakaspalveluun saadakseen uudet kiinnikkeet maksutta. Hoitopöydän ostaneelta ei vaadita ostokuittia tai muuta tositetta ostosta.

Ikea kehottaa tarkistamaan hoitopöytänsä oikean asennustavan – kolme lasta pudonnut


Summary: Liikevaihdon lasku jatkui alkuvuonna.

Mediayhtiö Sanoman tulos pysyi käytännössä ennallaan vuoden alkuneljänneksellä.
 Tammi–maaliskuun operatiivinen liikevoitto oli 10,1 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 10,3 miljoonaa euroa.
 Sanoman liikevaihto oli 248,2 miljoonaa euroa eli noin viisi prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Sanoman liikevaihto on ollut jo pitkään laskusuunnassa, ja alkuvuoden perusteella myynnin supistuminen jatkuu yhä.
 – Sekä Suomessa että Hollannissa mainosmarkkinoiden kehitys oli edelleen heikkoa ja mainosmyyntimme laski, toimitusjohtaja  Susan Duinhoven  sanoo tiedotteessa.
 Suomen medialiiketoiminnoissa Helsingin Sanomien ja Ruutu+:n tilausliiketoiminnan kehitys jatkui hyvänä.
 – Ruutu+:n tilaajamäärä kasvoi 25 prosenttia, mikä on erinomainen luku ottaen huomioon, että vuonna 2018 Liiga kuului edelleen tuotevalikoimaamme, Duinhoven sanoi.
 Hollannin medialiiketoiminnoissa liikevaihto laski, mikä Duinhovenin mukaan johtui osin yritysmyynneistä.
 Sanoma-konserniin kuuluu kolme yksikköä eli Suomen medialiiketoiminnot, Hollannin medialiiketoiminnot sekä oppimateriaaleja kustantava Learning-yksikkö.
 Oppimateriaaleissa operatiivinen liikevoitto oli alkuvuonna noin 16 miljoonaa euroa tappiolla, eli suunnilleen vuoden takaisella tasolla. Duinhovenin mukaan suurin osa Learning-yksikön tuloksesta tehdään toisella ja kolmannella vuosineljänneksellä eli uuden lukuvuoden alkamisen aikoihin.

Sanoman tulos pysyi ennallaan – mainosmarkkinoiden kehitys oli vaisua Suomessa ja Hollannissa


Summary: Puolueen uusi puheenjohtaja valitaan puoluekokouksessa kesäkuussa.

Vihreiden varapuheenjohtaja ja ensimmäisen kauden kansanedustaja  Maria Ohisalo  hakee puolueensa puheenjohtajaksi. Hän kertoi asiasta tiedotusvälineille eduskunnassa hetki sitten.
 Ohisalo on ensimmäinen vihreiden puheenjohtajakilpaan asettunut ehdokas. Syksyllä kesken puheenjohtajakautensa väistyneen  Touko Aallon  tilalle valittu  Pekka Haavisto  on aiemmin todennut, ettei aio jatkaa puheenjohtajana puoluekokouksen jälkeen.
 Ohisalo oli vihreiden puoluevaltuuskunnan suosikki puheenjohtajaksi myös syksyllä,  mutta hän ei tuolloin lähtenyt mukaan kilpailuun .
 Vihreiden puoluekokous valitsee uuden puheenjohtajan 15. kesäkuuta puoluekokouksessaan Porissa. Puheenjohtajasta käydään kuitenkin neuvoa-antava jäsenäänestys, ja sen tulosta pidetään puolueen mukaan "poliittisesti sitovana".
 Puheejohtajaehdokkaaksi on asetuttava viimeistään 11. toukokuuta eli ensi viikon lauantaihin mennessä. Äänestys päättyy 11. kesäkuuta, eli vihreiden jäsenillä on kuukausi aikaa äänestää puheenjohtajasta.
 Päivitämme uutista.
 Lue lisää:
 Yle seurasi hetki hetkeltä vihreiden puheenjohtajan valintaa: Pekka Haavisto valittiin ylivoimaisesti johtoon
 Vihreiden johtajakisasta vetäytynyt Maria Ohisalo: "Minulla on politiikassa vielä paljon aikaa"
 Maria Ohisalo edelleen suosikki vihreiden johtoon, moni empii – Yle kysyi kannat valinnan tekevältä valtuuskunnalta
 Masennusta sairastava Touko Aalto vetäytyy vihreiden johdosta: "Kiitos valosta ja myötätunnosta, kukaan meistä ei pärjää yksin"
 Oletko vihreiden seuraava puheenjohtaja, Maria Ohisalo? "En lähde spekuloimaan"

Maria Ohisalo lähtee tavoittelemaan vihreiden puheenjohtajuutta


Tavaratalo Stockmann aloittaa yt-neuvottelut 160 työpaikan vähentämiseksi.
 Stockmannin mukaan yhtiön nykyisen liiketoiminnan tervehdyttäminen ja toiminnan kääntäminen kannattavaksi edellyttää mittavaa uudistumista ja kustannusten pienentämistä.
 Tavoitteena on vähentää kustannuksia kevääseen 2021 mennessä vähintään 40 miljoonalla eurolla, josta merkittävä osa näkyisi jo vuoden 2020 tuloksessa.
 Henkilöstöön kohdistuvat säästöt olisivat arviolta alle kolmasosan tavoitteesta, ja yli kaksi kolmasosaa olisi muita säästöjä. Tavaratalojen myyjien määrää ei vähennetä neuvotteluissa.
 Stockmannilla on Suomessa 1 600 työntekijää.
 Stockmannin ensimmäisen vuosineljänneksen tappiot pienenivät vuoden takaisesta. Tammi–maaliskuun oikaistu liiketappio oli 20,6 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 24,8 miljoonaa euroa.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Stockmann aloittaa yt-neuvottelut, tavoitteena vähentää 160 työntekijää


Summary: Pankin liiketoiminnan tuotot pienenivät alkuvuonna yli kymmenen prosenttia vuoden takaisesta.

Pohjoismaiden suurimman pankin Nordean tulos heikkeni huomattavasti vuoden ensimmäisellä neljänneksellä.
 Pankin tammi–maaliskuun liikevoitto oli 621 miljoonaa euroa, kun se viime vuonna vastaavaan aikaan oli 966 miljoonaa euroa. Tulos siis putosi 36 prosenttia vuoden takaisesta.
 Nordean liiketoiminnan tuotot pienenivät yli kymmenen prosenttia vuoden takaisesta ja olivat 2 115 miljoonaa euroa. Rahoituskate laski viisi prosenttia vertailujaksoon nähden.
 Samaan aikaan Nordean liiketoiminnan kulut kasvoivat kuusi prosenttia vuoden takaisesta.
 Nordean konsernijohtaja  Casper von Koskull  kuitenkin sanoo, että liiketoiminnan kasvusta näkyy rohkaisevia merkkejä, vaikka luottomarginaaleihin kohdistuu yhä paineita ja markkinatakaustoiminta on haasteellista.
 Tulokseen vaikuttaa varaus, jonka Nordea on tehnyt rahanpesusakkoja varten. Von Koskull avasi asiaa tiedotteessa.
 – Kuten olemme aiemmin kertoneet, odotamme saavamme Tanskan viranomaisilta sakon, koska aiemmat rahanpesun estämiseen liittyvät prosessimme ja menettelytapamme eivät olleet riittäviä. Teemme näin ollen 95 miljoonan euron varauksen, joka liittyy rahanpesun estämistä koskeviin asioihin.
 Koskullin mukaan kyseessä on erittäin monimutkainen ja laaja yhteiskunnallinen ongelma. Hän kertoo pankin suhtautuvansa omaan vastuuseensa erittäin vakavasti.

Nordean tulos heikkeni huomattavasti – odottaa saavansa rahanpesusakot, varaa 95 miljoonaa euroa


Summary: Kun nuorille antaa mahdollisuuden opettaa ikätovereitaan, tulos voi olla aikuisen opetusta innostavampi.

Tästä on kyse Kajaanilaisessa nuorisotalossa pyörtii cheerleading-kerho, jota vetää 12-vuotias Aliisa Karhu. Karhu perusti kerhon, koska halusi tuoda lajia tutuksi muille innokkaille harrastajille. Nyt ryhmässä on seitsemän vakituista jäsentä. Liikuntatieteen tohtorin mukaan nuorilla on aikuisia innostavampi tapa ohjata oman ikäisiään liikkumaan. Samanikäinen roolimalli voi auttaa nuorta muodostamaan suhdetta liikuntaan.
 Kuuden hengen tyttöporukka venyttelee kajaanilaisen nuorisotalon jumppasalissa, ja salin täyttää iloinen nauru. Menossa on 12-vuotiaan kajaanilaisen  Aliisa Karhun  vetämän cheerleading-kerhon harjoitukset.
 Karhu näki viime syksynä ystävänsä  Veera Ruusun  kanssa ilmoituksen cheerleading-kurssista Kajaanissa.
 – Heti ajateltiin, että tonne on pakko mennä, Karhu sanoo.
 Nopeasti harrastuksen aloittamisen jälkeen Karhu oli täysin lajin pauloissa. Oma innostus oli niin kova, että hän halusi tuoda cheerleadingin muidenkin innokkaiden nuorten saataville. Karhu otti yhteyttä rehtoriinsa, joka auttoi kerhon perustamisessa.
 Varsinaisten harjoitusten lisäksi oma-aloitteinen venyttely on tärkeää, mikäli cheerleadingissä haluaa pärjätä. Timo Sihvonen / Yle
 Nyt Karhu vetää cheerleading-kerhoa nuoremmilleen. Hänen ystävänsä Ruusu on ajoittain mukana vetämässä harjoituksia.
 – Halusin näyttää tätä lajia myös muille. Tämä oli hyvä vaihtoehto, kun kaikki kurssit kaupungissa olivat jo täynnä, Karhu kertoo.
 Viime syksynä alkanut kurssi on vetänyt jumppasalille venyttelemään ja treenaamaan parhaimmillaan parikymmentä nuorta.
 – Valmentaessa oppii tosi paljon opetettavista ja myös itsestään valmentajana. Osaa katsoa, miten toinen oppii ja miten ihmistä voi ohjata eteenpäin, Karhu sanoo.
 Nuori tietää, mistä nuori tykkää
 Uusimman liikuntatutkimuksen  mukaan nuoret liikkuvat koko ajan vähemmän ja istuskelu on lisääntynyt selvästi viimeisen kahden vuoden aikana.
 Liikuntatieteen tohtori  Jaana Kari  on tutkinut nuorten ja aikuisten liikkumistottumuksia ja pitää nuorten vetämää liikuntaa erittäin hyvänä edistysaskeleena.
 – Kun nuoret ohjaavat toisiaan, liikuntahetkien sisältö ei ole yleensä yhtä tavoitteellisesti rakennettu kuin aikuisen vetämä harjoittelu, Kari sanoo.
 Mitä on cheerleading Cheerleading yhdistää koreografiaa, akrobatiaa ja tanssia. Se vaatii kehonhallintaa, rytmitajua, voimaa ja tanssillista osaamista. Cheerleadingissä on kaksi alalajia, cheerleading ja cheertanssi. Cheerleading on Kansainvälisen olympiakomitean hyväksymä kilpaurheilulaji. Suomen edustajat ovat voittaneet useita MM-mitaleja.
 Karin mukaan nuorilla on erilainen ja innostavampi tapa ohjata oman ikäisiään liikkumaan. Kun roolimalli on tarpeeksi lähellä omaa ikää, se auttaa luomaan suhdetta liikuntaan.
 – Nuoret tekevät lasten kanssa niitä asioita, mistä ovat itse kiinnostuneet. Se on lähempänä osallistujan motiivia ja maailmaa.
 Valmentaminen tuntuu Aliisa Karhusta niin luonnolliselta, että hän on harkinnut sen tekemistä ammattimaisesti.
 – Olisihan se kivaa, jos pystyisi valmentamaan. Olen miettinyt sitä aika paljon, kun olen valmentanut jo jonkin aikaa, Karhu pohtii.
 Cheerleading-kerhossa nuoret ottavat ilon irti treenistä.  Timo Sihvonen / Yle
 Cheerleading on Kansainvälisen olympiakomitean hyväksymä urheilulaji, jossa myös kilpaillaan. Kilpailuihin Karhun ohjaamat cheerleaderit eivät ole vielä suuntaamassa, mutta esityksiä tullaan tulevaisuudessa näkemään.
 – Emme ole vielä suunnitelleet esityksiä, mutta olisihan se kivaa joskus päästä näyttämään osaamista. Olen oman joukkueen kanssa esiintynyt pari kertaa, Karhu kertoo.
 Nuori valmentaja on esikuva
 Kajaanissa Holarin nuorisotalolla toimii tällä hetkellä kaksi nuorten vetämää kerhoa. Nuoriso-ohjaaja  Reima Korhonen  on tilanteeseen enemmän kuin tyytyväinen.
 – Tämä on ihan loistava tilanne, että nuoret tarjoavat tekemistä nuorille. Mielestäni nuorilla on näissä asioissa toisilleen enemmän annettavaa kuin meillä aikuisilla. Ja nuoret saavat myös esikuvia toisistaan, mikä on todella tärkeää, Korhonen sanoo.
 Nuoret pystyvät vaikka mihin, jos heille annetaan vastuuta.   Reima Korhonen
 Korhonen kannustaa innokkaita nuoria ottamaan ohjat omiin käsiinsä, mikäli valmentaminen kiinnostaa.
 – Nuoret pystyvät vaikka mihin, jos heille annetaan vastuuta ja mahdollisuuksia, Korhonen sanoo.
 Holarilla on hyvä yhteishenki, musiikki soi, ilmassa tuoksuu kokkikerhon omenapiirakka ja nurkasta kuuluu iloinen nauru. Yhteisöllisyys onkin yksi nuorten vetämän toiminnan hyvistä puolista. Liikuntatieteen tohtori Jaana Karin mukaan samanlaista yhteisöllisyyttä kannattaisi hyödyntää esimerkiksi kouluissa, joissa vanhemmat oppilaat voisivat pitää nuoremmille liikuntakerhoja.
 – Se olisi edullinen tapa saada lapsia liikkumaan ja samalla luoda liikunnallista identiteettiä omaan yhteisöön, Kari sanoo.
 Ihmispyramidin kasaaminen on hauskaa, ja se kehittää samalla yhteistyötaitoja ja kuntoa.  Timo Sihvonen / Yle
 Kuvaajan pyynnöstä Holarin cheerleaderit tekevät ihmispyramidin. Homma on kaikkea muuta kuin yksinkertaista: on tärkeää, että pyramidin pohjalla on samanpituisia ihmisiä, jotta perusta on tukeva.
 Lisäksi kaikilla pitää olla paljon kestävyyttä, ettei pyramidi romahda vaarallisesti. Lopulta Karhu menee pyramidin pohjalle, jotta ryhmä saa tukevan kasan aikaiseksi.
 – Ääh. Mun selkä! joku kiljahtaa kun pyramidi on purettu.
 Huutoon sekoittuu myös iloista naurua, joten mitään hätää ei ole.
 Jutun keskusteluosio on auki tänään kello 22.00 saakka.

Aliisa Karhu ryhtyi cheerleading-valmentajaksi jo 12-vuotiaana – samanikäinen voikin olla nuorelle parempi valmentaja kuin aikuinen


Summary: “Aikaiset kouluaamut on mulle pahoja välillä, kun mä oon semmonen iltaihminen”, sanoo yksi Yle Uutisluokan jututtamista nuorista.

Aikaiset kouluaamut ovat raskaita monille nuorille. Joillakin paikkakunnilla on jo siirrytty aloittamaan koulupäivät vasta puoli yhdeksältä, mutta näin ei kaikkialla ole. Koulupäivien myöhäistäminen on harkinnassa monissa kunnissa.
 Esimerkiksi Nokialla monet yläkoululaiset haluavat muutosta.
 – Aikaisin herääminen on mulle tosi huono asia, koska mä oon semmonen ihminen, että mä torkutan tosi kauan, enkä pääse ylös sängystä. Sitten mä oon aina tosi väsynyt koulussa, Emäkosken koulun kahdeksasluokkalainen  Julia Korhola  kertoo.
 – Koulussa ekoilla tunneilla voi olla väsynyt, eikä jaksa keskittyä,  Vilma Riihimäki  sanoo.
 Alakoululaisille kahdeksan aamut ovat usein helpompia, sillä monen lapsen vanhemmat lähtevät samaan aikaan töihin, eikä lapselle tarvitse järjestää aamupäivätoimintaa. Monet pienemmät lapset ovat myös aamuisin virkeämpiä.
 Osa nuorista on muutosta vastaan esimerkiksi iltapäivän harrastusten takia. He eivät ehtisi harrastuksiin, jos koulu loppuisi myöhemmin.
 – Kun herään aikaisin, tuntuu että saan paljon enemmän aikaseksi,  Viivi Lampinen  sanoo.
 – Välillä on kiva mennä aikaisemmin kouluun, välillä myöhempään. Jos menee aikasemmin, niin pääsee aikaisemmin koulusta,  Meri Talvitie  kertoo.
 Tarkista univelkalaskurilla, nukutko riittävästi
 Yläkoulu- ja lukioikäisille aikaisemmat kouluaamut saattaisivat olla vaikeita, koska unirytmi muuttuu puberteetti-iässä. Nukahtamiseen vaikuttavan melatoniinin erityshuippu tulee myöhemmin sitä mukaa kun sukuhormonit lisääntyvät. Tämä viivästyttää nukahtamista.
 Univaje on yleistä, kun nuori joutuu menemään kouluun jo kahdeksaksi. THL kerää parhaillaan aineistoa uuteen kouluterveyskyselyyn. Edellisen kyselyn mukaan yli kolmasosa kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista nukkuu arkisin alle 8 tuntia.
 14–17-vuotiaan nuoren olisi hyvä nukkua 8–10 tuntia. Alla olevalla laskurilla voit tarkastella, kuinka paljon sinulle kertyy viikon aikana univelkaa.
 Nokialla ei ole tartuttu asiaan
 Esimerkiksi Nokian kaupungin kouluissa ei ole vielä otettu käytäntöön myöhäisempiä kouluaamuja.
 Oppilaat eivät edes pysty itse vaikuttamaan asiaan, myöntää Nokian kaupungin sivistysjohtaja  Pauliina Pikka.
 – Tietysti nuorilla on aika heikot vaikutusmahdollisuudet, kun tuntimäärä on tietty, ja koulukuljetukset aikaan sidottuja. Ruokailuaikatauluihin tulisi haasteita. Tuntuisiko oppilaista sitten, että ruokailu olisi vähän liian aikaisin?
 Jos nuoret kuitenkin haluavat muutosta, niin Pikka neuvoo, että nuorisovaltuuston tai oppilaskuntien pitäisi tehdä aloite asiasta. Hän ei itse kuitenkaan ole kouluaikojen myöhäistämisen puolella.
 – Henkilökohtaisesti epäilen kyllä suuresti, että onko se teini sen virkeämpi sitten iltapäivästä, kun aamusta. Monestihan ne iltapäivätunnit on haastavampia sen jaksamisen suhteen.
 Yle Uutisluokan päivää vietettiin taas 25.4.2019. Jutun kirjoittajat  Eemil Saikanmäki  ja  Jasu Leppänen  sekä uutisvideon tekoon osallistuneet nuoret ovat Yle Tampereen uutisluokan eli Emäkosken koulun 7G:n oppilaita. Jutussa olevan laskurin ovat suunnitelleet ja koodanneet samaa luokkaa käyvät  Mai Fredman  ja  Manu Uotila  yhdessä Yle Suomen Mediadeskin kanssa.
 Aiheesta voi keskustella 30.4.2019 kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Rehtori: "Teinien on vaikeaa herätä aamuisin, se on tieteellinen tosiasia" – Ylen kysely: Vain osa Helsingin kouluista aikoo myöhentää aamuherätyksiä
 Yle Uutisluokan muut verkkojutut
 Yle Uutisluokan muut videot

Joutuvatko teini-ikäiset heräämään kouluun liian aikaisin? Oppilaiden ja kuntien mielipiteet vaihtelevat


Summary: Edelliset neuvottelut kariutuivat kiistaan Kosovon rajoista.

Serbian ja Kosovon johtajat kertoivat myöhään maanantai-illalla Berliinissä suostuvansa palaamaan neuvottelupöytään.
 Kosovo itsenäistyi Serbiasta vuonna 2008, mutta entinen emämaa ei ole tunnustanut Kosovon itsenäisyyttä.
 Berliinissä Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  onnistuivat kuitenkin suostuttelemaan Serbian presidentin  Aleksandar Vučićin  ja Kosovon presidentin  Hashim Thacin  aloittamaan uudelleen neuvottelut Kosovon statuksesta.
 Neuvottelut käynnistyvät Pariisissa tämän vuoden heinäkuussa.
 Yli 100 maata on tunnustanut Kosovon itsenäisyyden. Serbia on ilmaissut tavoitteekseen EU-jäsenyyden, jonka pääkriteerinä on suhteiden normalisointi Kosovon kanssa.

Serbia ja Kosovo palaavat neuvottelupöytään Merkelin ja Macronin suostuttelun jälkeen


Summary: Vain puolet keskustan äänestäjistä toivoo hallituspohjaksi vaihtoehtoa, jossa keskusta on mukana.

SDP:n ja kokoomuksen muodostama sinipunahallitus on Helsingin Sanomien teettämän gallupin mukaan suosituin hallituspohja.
 Noin joka kolmas Kantar TNS:n toteuttamaan kyselyyn vastannut katsoo, että uuden hallituksen tulisi perustua SDP:n ja kokoomuksen yhteistyöhön.
 Seuraavaksi suosituimmat vaihtoehdot ovat SDP:n ja keskustan yhteistyö eli niin sanottu punamulta sekä SDP:n ja perussuomalaisten muodostama hallituspohja. Molempia vaihtoehtoja kannatti lähes viidesosa vastaajista.
 Kaikissa vaihtoehdoissa suosituin puolue kahden suuren rinnalle hallitukseen olisi vihreät.
 Keskustan kannattajat jakaantuvat kyselyssä kahtia sen suhteen, pitäisikö puolueen lähteä hallitukseen murskatappion jälkeen. Vain puolet keskustan äänestäjistä nimeää toivomakseen hallituspohjaksi vaihtoehdon, jossa keskusta on mukana.
 Kyselyyn vastasi yli tuhat suomalaista, ja se tehtiin 16.–27. huhtikuuta. Tulosten virhemarginaali on noin 3,1 prosenttiyksikköä molempiin suuntiin.

HS-gallup: Suomalaiset haluaisivat hallituspohjaksi mieluiten sinipunan


Summary: Sukupolveni on keksinyt keinoja selviytyä repaleisessa työelämässä, mutta vakitöihin tottunut yhteiskunta ei ihan pysy mukana, kirjoittaa toimittaja Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Iloista suomalaisen työn päivän aattoa! Ja tervehdys täältä itsensätyöllistäjien kuplasta, vakituisen duunin ulkopuolelta.
 Kun ajattelen nykyistä työelämää, ajattelen paljon myös pappaani. Hänen elantonsa virtasi pieninä puroina. Pappa viljeli maata, hoiti metsää, ajoi rekkaa, rakensi ja ruoppasi. Noin muutamia töitä mainitakseni.
 Lisäksi pappa harrasti oravien metsästystä. Nahoista sai 60-luvulla hyvää sivutuloa.
 Papan moninaiset työt kuulostavat muinaisuudelta. Vai onko joku käynyt oravametsällä viime aikoina?
 Mutta kun karsin historian siipien havinan pois, tajuan, että nykymittaristolla pappa olisi itsensätyöllistäjä. Hänen ammateistaan olisi vaivatta saanut LinkedIn-profiiliin tittelien litanian.
 Samanlaisia tarinoita löytyy myös ystävieni isovanhemmilta. Tehdastöitä pätkissä, savottahommia, piikomista, siivoamista ja lastenhoitoa.
 Monet mummot ja papat kävivät uransa alussa kysymässä töitä ja hyvin tehty työ poiki lisää. Näin markkinointi ja henkilöbrändi elivät kyläyhteisöissä.
 Huomattavin ero nykymenoon verrattuna on, että  monilla nykyajan itsensätyöllistäjillä on korkeakoulutus.
 Minunkin laatikostossani makaa maisterin paperit.
 Näiden pappojen ja mummojen lapsille  katettiin erilainen pöytä. Heidän nuoruudessaan koulutus oli avain työputkeen. Heille luvattiin luokkaloikka, tasainen työelämä ja kuu taivaalta.
 Tietysti välissä lama osoitti, ettei vakituinenkaan ole iankaikkinen.
 Tällä hetkellä työn luonne on pätkää, keikkaa, silppua ja projektia.
 Sitten tulimme me ysärilapset , y-sukupolvi ja millenniaalit, millä nimellä vuosina 1980–1995 syntyneitä nyt kukin haluaa kutsua.
 Meistä vanhimmat muistavat jotain lamasta. Nuorimmat ehtivät juuri ja juuri maailmaan, kun Globenissa huudettiin  ”Den glider in”  ja Nokia ampaisi nousuun.
 Yhteiskunta kiertyi tiukasti vakituisen työsuhteen ja kuukausipalkan ympärille. Siksi voi olla hankala käsittää, millaiseen myllyyn y-sukupolvi asteli.
 Meille kun ei enää pitkiin aikoihin ole luvattu mitään. Ei kai kehdattu.
 Tällä hetkellä työn luonne on pätkää, keikkaa, silppua ja projektia. Esimerkiksi itsensätyöllistäjien työnkuvat ovat monenkirjavia.
 Nykyinen työkulttuuri on kuitenkin ristiriitainen. Vaikka töitä riittäisi, työstä nauttisi ja sillä tulisi jopa toimeen, yhteiskunta tuntee huonosti valtavirrasta poikkeavat työskentelytavat.
 Vakinaisuus ja varmuus koetaan edelleen arvokkaimpana. Se palkitaan hyväksynnällä, työterveyshuollolla ja bonuksilla.
 Noin kolmannes työvoimasta    työskentelee muunlaisissa työsuhteissa kuin vakituisessa kokopäiväisessä työssä.  Tätä sekalaista seurakuntaa kutsutaan epätyypillisiksi työsuhteiksi.
 Ironista, että epätyypillinen on aika tyypillistä.  Yli puolet viime vuonna solmituista uusista työsuhteista oli määräaikaisia , ja itsensätyöllistäjien määrä on pienoisessa nousussa.
 Sovitaan siis, että epätyypillistä työtä ei ole. On vain työtä.
 Sukupolveni tuntuu sisäistäneen tilanteen. Onhan tässä kymmenen vuoden aikana jo saanut nähdä kaikenlaisia yt-kierroksia ja uudelleenjärjestelyjä.
 Totta kai epävarmuus ahdistaa. Mutta varmasti moni on myös miettinyt, onko tavoiteltavaa mennä vakituiseen työsuhteeseen, kun meno raaistuu ja  työuupumuksen uhka on todellinen .
 En suostu nielemään sitä, että työtä tekevät niputetaan sen mukaan, millaisella sopimuksella kukin tekee.
 Y-sukupolvi onkin löytänyt  erilaisia selviytymiskeinoja työelämässä, joka eteenpäin menemisen sijasta näyttääkin palaavan menneisyyden malliin: rikkonaisiin työuriin.
 Pystymme kääntämään sen mahdollisuudeksi. Sillä toisin kuin papalla, meillä on tukena vakaa hyvinvointivaltio.
 On inspiroivaa nähdä, miten monin tavoin sukupolveni edustajat rohkenevat työskennellä.
 Yksi pyytää osa-aikaista, että saa olla perheensä kanssa.
 Toinen ottaa määräaikaisuuksista irti minkä saa ja metsästää niitä ulkomaita myöten.
 Kolmas ryhtyy yrittäjäksi ja pitää toimistoaan siellä missä itse haluaa.
 Vielä pitäisi muuttaa asenteet  ja purkaa työelämän eriarvoisuus. Arvostaa näitä kaikkia samalla mitalla kuin vakituista puurtajaa. Silloin olisi helpompi nähdä mahdollisuuksia ja uskaltaa tehdä töitä eri tavoin.
 Täällä vakituisen päivätyön ulkopuolella loistaa valtava määrä ammattitaitoa ja osaamista. En suostu nielemään sitä, että työtä tekevät niputetaan sen mukaan, millaisella sopimuksella kukin tekee.
 Työ on arvokasta, oli se sitten pitkää, pätkää, osa-aikaista, keikkaa, silppua tai haketta.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Aiheesta voi keskustella 30.04. klo 16.00 asti.

Laura Hallamaan kolumni: Mummojen ja pappojen leipä oli pieninä palasina, ja niin näyttää käyvän myös y-sukupolvelle


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Euroopan tason vaalimittely alkoi
 Eurovaaleja käydään Suomesta katsottuna kahdella näyttämöllä. On Suomen kansallinen taso ja Euroopan taso.  Euroopan tason mittelö käynnistyi eilen  maanantaina, kun viiden puolueen kärkiehdokkaat väittelivät keskenään Euroopan suunnasta. Osallistujat ovat ehdolla Euroopan komission seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 Puolueet luovuttavat vastauksensa hallitustunnustelija Antti Rinteelle
 Eduskuntapuolueet luovuttavat tänään vastauksensa hallitustunnustelija  Antti Rinteen  kysymyksiin. Eilen maanantaina vastauksensa luovuttivat jo  keskusta  ja  vihreät . SDP:n puheenjohtaja Rinne pitänee iltapäivästä  tiedotustilaisuuden , kun hän on saanut vastaukset.
 Antti Rinne Martti Kainulainen / Lehtikuva
 EU-komissio patistaa Suomea vähentämään maatalouden kuormitusta vesistöissä
 Suomi on saanut moitteita maatalouden  vesiensuojelun puutteista  EU:n komissiolta. Komissio patistaa Suomea vähentämään maatalouden aiheuttamia ravinne- ja leväongelmia vesistöissä.
 .
 Antti Karhunen / Yle
 Opiskelijalle vappu voi olla viikkojen ponnistus
 Vapunvietto ei ole pikamatka vaan maraton. Näin on ainakin kovimman juhlakunnon opiskelijoiden kohdalla. Mutta  millaisin valmisteluin pitkään vappuun voi varautua  – ja miten kummassa sen jaksaa? Sen kertovat vapunviettoon hartaasti suhtautuvat opiskelijat.
 Mauri Ratilainen / AOP
 Ensin poutaa, sitten sadetta
 Tänään vappuaattona on poutaista ja aurinkokin paistaa laajalti. Lappiin virtaa kylmempää ilmaa, ja sää pilvistyy pohjoisimmassa Lapissa. Paikoin voi tulla vähän lunta. Etelässä ja lounaassa heikot vesikuurot ovat mahdollisia iltapäivällä. Vappupäivänä leviää maan pohjoisosaan vesi-, räntä- ja lumisateita. Myös maan keskiosasta länsirannikolle yltävällä alueella tulee sadekuuroja.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Eurovaalisirkus käyntiin, puolueet vastaavat hallitustunnustelija Rinteelle, vapun sää on vaihteleva


Summary: Huawei haastaa yhä kovemmin Samsungia.

Maailman suurimman matkapuhelinvalmistajan Samsung Electronicsin tammi–maaliskuun tulos romahti edellisvuodesta 57 prosenttia noin 4,3 miljardiin dollariin. Pudotus on yhtiön antaman tulosvaroituksen mukainen.
 Eteläkorealaisyhtiö kertoo notkahduksen johtuvan sen avaintuotteisiin lukeutuvien muistipiirien kysynnän heikkenemisestä ja koventuneesta kilpailusta.
 Muistipiirejä käytetään muun muassa tietokoneissa, palvelimissa ja älypuhelimissa. Niiden globaali tarjonta on kasvanut, mikä on laskenut hintoja ja vähentänyt Samsungin tuotteiden kysyntää.
 Samsungia haastaa yhä kovemmin kiinalaisjätti Huawei, joka on kiilannut matkapuhelinten valmistajana kakkoseksi Applen ohi.

Samsung Electronicsin tulos kyykkäsi odotetusti – kilpailu koveni ja muistipiirien kysyntä heikkeni


Summary: Valtatie 9 on ollut suljettuna kolarin takia koko yön Loimaalla.

Loimaalla tapahtui maanantai-illalla kuolemaan johtanut vakava liikenneonnettomuus.
 Poliisin mukaan henkilöauton kuljettaja menehtyi ohitustilanteessa törmättyään vastaantulleeseen säiliöautoon Ysitiellä Loimaan Karhulassa. Hälytys onnettomuudesta tuli maanantaina kello 20.30 aikaan. Lounais-Suomen poliisi teki onnettomuustutkinnan illan aikana.
 Tieliikennekeskuksen mukaan valtatie yhdeksän on edelleen suljettuna ja käytössä on kiertotie. Tiellä on käynnissä raskaan ajoneuvon nostotyö ja kiertotie on käytössä pitkälle tiistai-aamuun.
 – Tehostamme liikenteenohjausta nyt aamulla. Odotettavissa on silti aamun työliikenteeseen ruuhkaa kolaripaikalla, kerrotaan Tieliikennekeskus Turusta.

Henkilöauto törmäsi ohitustilanteessa vastaantulleeseen säiliöautoon Loimaalla – kiertotie käytössä pitkälle aamuun


Summary: Kaikilla eduskuntapuolueilla on aikaa vastata hallitustunnustelija Antti Rinteen kysymyksiin tänään kello 12 asti.

Hallitusneuvottelut ovat edenneet vaiheeseen, jossa puolueet vastaavat puheenjohtaja  Antti Rinteen  (sd.) esittämiin kysymyksiin.
 Hallitustunnustelijaksi valittu Rinne esitti viime viikon perjantaina kaikille eduskuntapuolueille 11 kysymystä, joiden perusteella SDP alkaa valikoida kumppaneita varsinaisiin hallitusneuvotteluihin.
 Keskusta ja vihreät vastasivat kysymyksiin jo maanantaina, mutta muiden puolueiden vastauksia odotetaan tiistaina.
 Antti Rinne on luvannut kommentoida puolueiden vastauksia tiistaina iltapäivästä. Varsinaisten hallitusneuvotteluiden on arvioitu alkavan toukokuun alussa.
 Lue lisää:
 Keskusta antoi vastauksen Rinteelle – hallitukseen menolle kymmenen kynnyskysymystä
 Vihreät vastasi Rinteelle: mukana hallituksessa, jos ympäristötavoitteet riittävän kunnianhimoisia – luonnonsuojeluun 100 miljoonaa lisäeuroa

Katso täältä, miten Antti Rinne kommentoi muiden puolueiden vastauksia hallitusneuvottelukysymyksiin


Summary: Eniten lantaa aiheuttavista tiloista noin puolet on tiukemman valvonnan alla.

Suomi on saanut moitteita maatalouden vesiensuojelun puutteista EU:n komissiolta.
 Komissio patistaa maa-arviossaan Suomea vähentämään maatalouden aiheuttamia ravinne- ja leväongelmia vesistöissä. Arvio on osa laajempaa koko unionin kattavaa kierrosta, jossa arvioidaan miten eri jäsenmaat ovat edenneet tavoitteissa puhdistaa maanosan vesistöjä.
 Tilannekuva on karu. Komission alainen ympäristökeskus  arvioi  viime vuonna, että suurin osa unionin vesistä ei ole vielä läheskään puhtaita. Suomi ei poikkea erityisesti eurooppalaisesta tilanteesta.
 Ongelmakin on tuttu: maataloudesta valuvat vesiä rehevöittävät ravinteet.
 Komissio ei ole  ensimmäistä  kertaa liikkeellä patistamassa Suomea  tehostamaan  maatalouden ravinnevähennyksiä erityisesti liiallisen fosforin osalta. Myös tavoitteiden valvonta on komission mukaan Suomessa puutteellista.
 Vapaaehtoisuus koetuksella
 Vesiensuojelu perustuu Suomessa viljelijöiden vapaaehtoisuuteen. EU:n komissio on tyytymätön sen toimivuuteen.
 – Komissio on ihan oikeilla jäljillä. Fosforissa on vielä se ongelma, että se kerääntyy kymmeniksi vuosiksi peltoon ja valuu sieltä. Me luomme tässä ongelmaa meidän lapsillemme ja lastenlapsillemme, hankejohtaja  Marjukka Porvari  arvioi tilannetta. Hän vastaa John Nurmisen säätiön Puhdas Itämeri -hankkeesta.
 Eläinten lanta ja siitä tulevat ravinteet ovat olleet vesiensuojelun ongelma jo pitkään. Moni maanviljelijä kiroaa EU:n nitraattidirektiiviä, joka pakottaa viljelijää keinoilla millä hyvänsä käyttämään lannan niin, että sen sisältämä typpiravinne ei aiheuta vesiin leväongelmia.
 Mutta ongelma ei ole Suomessa niinkään pelloille levitettävä lannan typpi, vaan siinä oleva fosfori.
 Esimerkiksi viime kesän leväkukinnoista huolimatta fosforille ei ole tiukempia ehtoja. Edelleen monilla tiloilla on tarpeeseen nähden  liian paljon  fosforia pellossa.
 Lantaa on liikaa pelloilla, eikä se pysy siellä
 Liiallinen fosforin määrä pelloissa johtuu pitkälti siitä, että sen levittämistä ei ole riittävästi rajoitettu kaikilla eläintiloilla.
 Pelloilla tarvitaan ravinteita joko lannasta tai säkistä, mutta nyt niitä on monin paikoin jo ennestään liikaa, ja lantaa tulee koko ajan lisää.
 Eläinten lantaa on selvitysten mukaan liikaa peltojen tarpeeseen nähden erityisesti Varsinais-Suomessa ja Pohjanmaalla. Tästä johtuen Saaristomeri on edelleen Itämeren rannikkovesistä huonoimpien alueiden joukossa ja kärsii  toistuvista  leväongelmista.
 Mikko Airikka | Yle
 Suomessa otettiin muutama vuosi sitten käyttöön erillinen  asetus , joka vaatii viljelijää seuraamaan määräajoin myös fosforin määrää. Asetus otettiin Suomessa käyttöön monta vuotta sen jälkeen, kun EU:n nitraattisäädöksen vähennysvaatimukset myös fosforiravinteista  oli tuotu  EU:ssa esille.
 Ravinneasiantuntijoiden arvioiden mukaan asetus sallii edelleen sen, että pelloille levitetään liian paljon fosforia lannan mukana.
 Ministeriö: Vastauksen antaminen vaikeaa
 Suomen puolelta on vakuuteltu komissiolle, että asia on kunnossa siitä syystä, että niin moni maatila on mukana ympäristötukiohjelmassa. Ohjelmassa vaaditaan fosforin käytön seurantaa ja rajoitetaan liikakäyttöä.
 Suurin osa ympäristötuen yli 200 miljoonan euron kansallisista rahoista käytetään vesiensuojeluun.
 Vesiensuojelusta vastaavasta ympäristöministeriöstä ei haluta ottaa kantaa komission esittämiin puutteisiin.
 Ministeriön Ylelle antaman vastauksen mukaan komission palaute arvioidaan ja käydään läpi yhdessä maa- ja metsätalousministeriön kanssa.
 Ympäristöministeriön mukaan vastauksen antamista vaikeuttaa se, että komission esiin nostamat epäkohdat liittyvät myös valmistelussa olevaan maataloustukiuudistukseen. Maatalouden ympäristötuki on osa unionin maataloustukea.
 John Nurmisen säätiön Marjukka Porvarin mukaan maatalouden ympäristötukiohjelmasta on alkanut poistua tiloja.
 – Fosforin määrää pellossa ei sääntele sen jälkeen oikein mikään.
 Komission vaatimusten takia tukiehtoja saatetaan joutua muuttamaan niin, että viljelijältä vaaditaan jatkossa enemmän vesiensuojelua ilman vastaavaa korvausta.
 Tukiohjelmien kokonaisrahoitusta ollaan komission  esitysten  mukaan myös leikkaamassa.
 Lannan leväongelmat kuriin kohdistamalla tukia
 Hankejohtaja Marjukka Porvarin mukaan tukia pitäisi kohdistaa myös ongelma-alueille. Nyt tukea saa jokainen viljelijä, joka ohjelmaan liittyy.
 Lisäksi eläintiloilta pitäisi vaatia hyväksi todettua lannankäsittelytekniikkaa, jolla ravinteet voidaan erotella nestemäisestä lietteestä.
 Leväkukintoja Hangon edustalla kesällä 2018. Rajavartiolaitos
 – Olemme lannan käsittelyssä tiloilla kehitysmaan tasolla. Tämä on puuhastelua. Tarvitsemme hallinnolliset sitovat rajat fosforin levitykselle peltoon, joka koskee kaikkia tiloja.
 Porvari ottaa esimerkin Tanskasta, jossa viljelijoille ilmoitettiin suoraan, että jos tilanne ei korjaannu, siihen tullaan puuttumaan tiukoilla keinoilla.
 Sikatalousmaa Tanskan vesien tilanne on parantunut. Tanskassa tosin merivesi pyyhkii kunnolla pitkin rantoja, eikä Suomen ja Tanskan vesistöjä voi suoraan verrata.
 Isoilta lannantuottajilta vaaditaan löysiä rajoja
 Maataloustuen vapaaehtoiset ympäristöohjelmat ovat Marjukka Porvarin mukaan osoittaneet toimimattomuutensa, jonka takia niitä pitäisi jatkossa myöntää enemmän ongelma-alueille, kuten Varsinais-Suomeen.
 Alueella on paljon ongelmallisia mereen ravinteita valuttavia peltoja, ja arvioiden mukaan noin 40 prosentilla alueen pelloista on liian paljon fosforia.
 Suomen perustelu ympäristötukiohjelman kattavuudesta on kuitenkin heikentynyt. Lantaongelma on aiheuttanut sen, että yhä useampi eläintila ei ole enää mukana levitystä rajoittavissa tukiohjelmissa. Näitä tiloja säätelee vain fosforin osalta löysä nitraattidirektiivi.
 Esimerkiksi muutamia vuosia sitten paljon lantaa tuottavista kaikkein isoimmista broileri-ja sikatiloista noin puolet oli tiukemmassa sääntelyssä mukana ympäristötuen kautta. Ruokaviraston tietojen mukaan vuoden 2015 jälkeen ympäristötuesta on irtautunut koko ajan noin tuhat tilaa vuosittain. Tuen kattavuus tiloista on tippunut huipun 93 prosentista nykyiseen noin 85 prosenttiin melko lyhyessä ajassa.
 Krista Karppinen/Yle
 Hankejohtaja Porvarin mukaan uudet sitovat velvoitteet lannankäsittelyyn pitää saada kaikille tiloille, koska lannan käsittely maksaa ja se ei saa kohdistua vain osaan tiloista.
 – Ei voi olla niin, että vain vastuulliset tilat joutuvat repimään käsittelyn selkärangastaan. Kaikkia tiloja koskevilla ehdoilla saataisiin vihdoin ja viimein käyttöön tekniikoita ja toimintatapoja, jotka ovat oikeasti ympäristön ja vesistön kannalta kestaviä.
 Suomi voi joutua vastaamaan liian suurista ravinteista oikeudessa
 Komissio voi viedä tarvittaessa asian tuomioistuimen ratkaistavaksi, jos Suomi ei noudata komission suosituksia.
 Suomessa, kuten muissa unionin maissa on sitouduttu siihen, että pintavedet ovat hyvässä kunnossa vuoteen 2028 mennessä. Suomi ei tosin ole huonokuntoisten vesien kanssa yksin ja voi kokeilla onnea siinä, mihin tilanne unionissa kehittyy.
 EU-jäsenmaiden vesiasioiden johtajat  arvioivat  loppuvuodesta, että on todennäköistä, että aika ei riitä saavuttamaan tavoitteita. Tavoitteita joudutaan mahdollisesti lieventämään ja lykkäämään tulevaisuuteen.
 Suomessa  on arvioitu  muutama vuosi sitten, että levä- ja rehevöitymisongelmia ei saada ratkottua vuoteen 2028 mennessä. Leväongelmat  jatkuvat  Suomenlahdelta pitkin rannikkoa Selkämerelle ja Pohjoiselle Itämerelle ainakin yli kymmenen vuotta, mahdollisesti pidempään.
 Ympäristöjärjestöt  ovat vedonneet tavoiteajasta kiinni pitämiseen. Myös hallituksen tilaamassa oikeudellisessa  arviossa   päädyttiin siihen, että nykymuodossaan tavoiteaikaa ei voi ylittää.
 Tavoiteaika on annettu vesien tilaa säätelevässä vesipuitedirektiivissä, joka on ainoa direktiivi, jossa EU on asettanut ajallisesti ja juridisesti sitovan ympäristötavoitteen.
 Suomi on muiden unionin maiden kanssa saanut jo lykkäystä pintavesien hyvän tilan saavuttamiseksi. Aikaisempi vuonna 2000 asetettu tavoitevuosi oli 2015. Ennen vuotta 2000 muun muassa maatalouden päästöjä on yritetty vähentää kansallisilla ohjelmilla.
 Komissio on myös itse uuden tilanteen edessä, sillä sitä velvoittaa melko tuore EU-tuomioistuimen päätös vesiensuojelusta. Niin sanotussa  Weser -päätöksessä päädyttiin siihen, että vesistönhoidon ympäristötavoitteet ovat oikeudellisesti sitovia eivätkä vain toimintaa ohjaavia tavoitteita.
 Jatkossa esimerkiksi ympäristöluvissa pitää tarkemmin arvioida, miten esimerkiksi isoille eläinsuojille annettavat ja uusittavat luvat heikentävät vesien tilaa tai vaarantavat hyvän tilan saavuttamisen.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Lue myös:
 Suomen maatiloilla muhii 20 miljoonan tonnin lanta-aarre – Valio haluaa kerätä tiloilta maidon lisäksi myös lehmien jätökset
 Tätä menoa Suomenlahti kunnossa aikaisintaan vuonna 2060 – Merentutkija toivoo viileää kesää: "Ei hyvältä näytä"
 Peltojen kipsauksella satoja tonneja fosforia pois Itämerestä
 Lannan levitys rinnepelloille loppuu – viljelijät hämmennyksissään uuden lain epäselvyydestä
 Lantaa voitaisiin hyödyntää pelloilla nykyistä enemmän

Joutuuko Suomi ratkaisemaan pakolla maatalouden leväongelman? Komissio patistaa tehostamaan vesiä rehevöittävän lannan käsittelyä eläintiloilla


Summary: Esimerkiksi Oulussa opiskelijat ovat juhlineet kohta kaksi viikkoa. Rovaniemelläkin pirskeet ovat kestäneet yli viikon.

– Opiskelijana perinne on ollut, että tekee vappusiman ja vappuviinin tälle viikolle. Kyllä tästä paras vappu tulee moneen vuoteen, iloitsee  Miikka-Aukusti Heiskanen  Oulun Rotuaarilla.
 Lapin yliopiston hallintotieteiden opiskelija on juhlinut opiskelukaupungissaan Rovaniemellä vappua jo viikosta lähtien. Siellä bileputki alkoi heti pääsiäisen jälkeen tiistaina.
 Miikka-Aukusti Heiskanen kokee tänä vappuna kaksi opiskelijakaupunkia. Rovaniemellä alkanut juhlinta vaihtui loppuhuipennusta varten Ouluun. Hanna Holopainen / Yle
 Nyt Miikka-Aukusti Heiskanen on tullut Ouluun viettämään ne suurimmat juhlapäivät.
 – Rovaniemellä on aivan uskomattoman ihana opiskelijayhteisö ja vappuviikko. Huipentuma – vappuaatto ja vapunpäivä – ovat kuitenkin Oulussa massiivisempia, vertailee kaksi aiempaa vappua Rovaniemellä kokonaan juhlinut Heiskanen.
 Oulussa ainakin teekkarit ovat ottaneet vappuilosta irti jo toista viikkoa. Startti oli 17. huhtikuuta. Tällaisessa juhlinnassa maltti on valttia ja vesikin välillä maistuu.
 Oulun yliopiston Konekillan autot ovat kaupunkikuvassa tuttu näky vappuna. Hanna Holopainen / Yle
 – Minä yleensä katson sitä, ettei mene liian höpöksi, kun sen tietää seuraavana päivänä, jos on mennyt. Tämä on kuitenkin maratoni, ei pikaspurtti, pohtii Oulun Teekkariyhdistyksen hallituksen kulttuurisika  Heikki Kaarlela .
 Hänen mukaansa teekkarien hurja maine kovakuntoisina juhlijoina johtuu siitä, että kyseinen opiskelijaryhmä näkyy tapahtumineen katukuvassa niin paljon.
 Vappuaaton sää on poutainen suurimmassa osassa maata, pohjoisinta Lappia lukuunottamatta. Juhlijoille riittää siis aurinkoa. Hanna Holopainen / Yle
 Miikka-Aukusti Heiskasella kestävän juhlakunnon salaisuus on panostaminen vappuaattoon ja vapunpäivään.
 – Ei alkoholi ole se itsetarkoitus, vaan ystävien kanssa juhliminen. Ja varsinkin Rovaniemellä, talven päättyminen!
 Mutta jos juhlinta kuitenkin ennakkoaikomuksista huolimatta yltyy riehakkaaksi, on kaverista joka tapauksessa aina pidettävä huolta. Tätä tähdentää teekkari Kaarlela.

"Tämä on maraton, ei pikaspurtti" – opiskelijan vappu on vakava asia ja kysyy kuntoa


Summary: Europuolueiden kärkiehdokkaat väittelivät Maastrichtin illassa.

Eurovaaleja käydään Suomesta katsottuna kahdella näyttämöllä. On Suomen kansallinen taso, jossa kansalliset puolueet ottavat mittaa toisistaan.
 Ja on Euroopan taso, jossa niiden eurooppalaisten emopuolueiden asettamien ehdokkaiden on tarkoitus kampanjoida koko EU:ssa, ja yrittää tuoda esiin yhteiseurooppalaisia vaaliteemoja.
 Euroopan tason mittelö käynnistyi eilen maanantaina, kun viiden puolueen kärkiehdokkaat väittelivät keskenään Euroopan suunnasta Maastrichtin yliopiston järjestämässä tilaisuudessa. Osallistujat ovat ehdolla Euroopan komission seuraavaksi puheenjohtajaksi.
 – Tarvitsemme jokaiseen EU-maahan minimipalkan, sanoi sosiaalidemokraattien kärkiehdokas  Frans Timmermans , ja täsmensi, että palkan tulee olla 60 prosenttia kunkin jäsenmaan mediaanipalkasta.
 Esimerkiksi Suomessa minimipalkkaa ei ole lainsäädännössä, eikä Suomen SDP aja sellaista EU-linjauksissaan. Kumpaa suomalaisäänestäjän pitäisi siis kuunnella, Timmermansia vai kotimaan demareita? Onko ääni demarille ääni myös minimipalkalle, vai ei?
 – On hieman harhaanjohtavaa, että ehdokkaat kampanjoivat vaaliohjelmilla, sanoo professori  Thomas Christiansen  Maastrichtin yliopistosta.
 Hänen mukaansa ehdokkaan on hyvin vaikea toteuttaa kovin täsmällistä ohjelmaa, vaikka hänet valittaisiinkin komission puheenjohtajaksi. Pääseminen tehtävään vaatii tukea muilta puolueilta, eli kompromisseja. Ja komission pyörittäminen vaatii lisää kompromisseja.
 Toinen esimerkki eurooppalaisen ja kotimaisen tason epäsuhdasta on kokoomuksen eurooppalaisen emopuolueen EPP:n kärkiehdokas  Manfred Weber , joka jättäytyi pois Maastrichtin väittelystä osallistuakseen Saksan entisen valtiovarainministerin  Theo Weigelin  syntymäpäiville.
 Weber julkisti viime viikolla 12 kohdan eurovaaliohjelmansa, jossa ilmastonmuutosta ei mainita otsikkotasolla lainkaan. Listan ainoa ympäristöteema on Weberin lupaus pyrkiä saamaan aikaan maailmanlaajuinen kertakäyttömuovit kieltävä sopimus.
 Suomessa kokoomus on sitoutunut yhdessä muiden puolueiden kanssa esimerkiksi pyrkimään kiristämään EU:n laajuista kasvihuonekaasujen leikkaustavoitetta. Silti ääni kokoomukselle on myös ääni EPP:lle, ja sitä kautta Weberille komission johtoon.
 Suurimman puolueen kärkiehdokkaan valinta komission puheenjohtajaksi on tosin kaikkea muuta kuin varmaa, vaikka  Jean-Claude Juncker  valittiinkin tehtävään EPP:n kärkiehdokkaana viime vaalien jälkeen 2014. Silloin menettely oli käytössä ensimmäistä kertaa.
 – Toistuuko tämä vuonna 2019 kertoo, tuleeko tästä vakiomenettely, vai jääkö se epäonnistuneeksi kokeiluksi, professori Christiansen sanoo.
 Uusi menettely on seurausta Lissabonin sopimuksesta, jonka mukaan komission puheenjohtaja valinnassa pitää ottaa huomioon eurovaalien tulos. Jäsenmaat tekevät lopullisen valinnan.
 Viimeksi puolueet olivat yksimielisiä siitä, että suurimman puolueen kärkiehdokasta tarjotaan komission johtoon. Tällä kertaa osa puolueista suhtautuu siihen varauksella.
 Professorin mukaan menettelyn hyvä puoli on kuitenkin se, että se voi lisätä tietoa siitä, mitä Brysselissä tapahtuu, ja ketkä asioista päättävät.
 – Paljon riippuu siitä, nostavatko kansalliset tiedotusvälineet tätä esiin, ja ovatko kansalliset puolueet halukkaita kampanjoimaan eurooppalaisten ehdokkaiden puolesta, Christiansen sanoo.
 Epävarmuudesta ja yhden keskeisen ehdokkaan puuttumisesta huolimatta Maastrichtin väittely veti teatterin salin täyteen. Ne jotka eivät saaneet lippuja itse tapahtumaan seurasivat väittelyä jättiruudulta viereisellä torilla.
 Yleisössä oli paljon opiskelijoita, joista moni nosti ympäristöasiat vaalien tärkeimmäksi teemaksi.
 – Maapallo lämpenee nopeammin ja nopeammin. Sen hillitseminen tulee kalliiksi täällä Alankomaissa, mutta mekin voimme osaltamme auttaa, sanoi  Joris van den Erve , joka katseli tilaisuutta ulkona.
 Hän piti Frans Timmermansin esitystä vakuuttavana, mutta sanoi ettei ole vielä päättänyt ketä äänestää vaaleissa.

Euroopan tason vaalisirkus käyntiin – ristiriitaisista vaalilupauksista ja järjestelyn epävarmuudesta huolimatta


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  haluaa laskuttaa maahan tulevia turvapaikanhakijoita heidän hakemuksistaan, kertoo uutistoimisto AP.
 Trumpin suunnitelmissa sekä turvapaikanhakijoiden että työlupaa hakevien hakemuksien käsittely tehdään maksullisiksi. Hän haluaa myös estää työluvan kaikilta niiltä, jotka ovat yrittäneet tulla maahan laittomasti.
 Presidentti on määrännyt oikeusministerinsä sekä kotimaan turvallisuudesta vastaavan ministerinsä laatimaan ehdotuksen, jonka mukaan kaikki hakupäätökset saadaan tehtyä 180 päivän aikana. Poikkeuksena sellaiset hakemukset, joissa pystytään osoittamaan poikkeuksellisten olosuhteiden vallitseminen.
 Trump antaa turvapaikanhakusysteemin uudistukselle aikaa 90 päivää. Hänen mukaansa turvapaikanhakusysteemi on kriisissä.

Trump haluaa laskuttaa turvapaikanhakijoita hakemuksistaan


Summary: Kruununprinssi Naruhiton uusi aikakausi alkaa keskiviikkona.

Japanissa vuodesta 1989 hallinnut keisari  Akihito  luopuu tänään vallasta. 85-vuotias monarkki on kertonut haluavansa syrjään heikon terveytensä takia. Uudeksi keisariksi nousee Akihiton poika, kruununprinssi  Naruhito .
 Akihito ilmoittaa vallasta luopumisesta illalla paikallista aikaa, mutta pysyy käytännössä keisarina puoleenyöhön saakka. Tuolloin myös keisarillisen ajanlaskun Heisei-kausi päättyy ja uusi Reiwa-aikakausi alkaa.
 Kyseessä on yli 200 vuoteen ensimmäinen kerta, kun elossa oleva Japanin keisari luopuu vallasta. Parlamentti hyväksyi pari vuotta sitten erikoislain, joka mahdollistaa poikkeuksellisen vallanvaihdon. Naruhiton keisarius vahvistetaan luovuttamalla hänelle huomenna keskiviikkona ikivanhat vallan tunnusmerkit.
 Seremonia on luonteeltaan hyvin rajattu, läsnä ovat hallituksen lisäksi vain keisarihuoneen miespuoliset jäsenet. Virallinen julkinen valtaistumiselle nousemisen juhla järjestetään vasta lokakuussa.
 Keisarin asema on Japanissa seremoniallinen.
 Lue myös:
 Japanissa alkaa uusi keisarillinen aikakausi – Reiwa

Japanin keisari luopuu vallastaan ensimmäistä kertaa yli 200 vuoteen


Summary: Liikevaihto jäi markkinoiden odotuksista, Googlen osake notkahti jälkipörssissä.

Teknologiajätti Googlen emoyhtiön Alphabetin tammi–maaliskuun tulos heikkeni 29 prosenttia vuodentakaisesta 6,7 miljardiin dollariin eli noin kuuteen miljardiin euroon.
 Tulosta rokottaa Euroopan komission maaliskuussa määräämä 1,7 miljardin dollarin eli 1,5 miljardin euron suuruinen sakko.
 Komissio perusteli sakkoja sillä, että Googlen katsottiin käyttäneen laittomasti väärin johtavaa asemaansa verkkohakujen mainonnassa. Verkkosivut, jotka eivät hyödyntäneet Googlen AdSense-palvelua näkyvyytensä lisäämiseksi, eivät verkkohakuja tehdessä näkyneet.
 Alphabetin alkuvuoden liikevaihto kasvoi 17 prosenttia edellisvuodesta 36,3 miljardiin dollariin. Tulos ilman sakoista tulevaa lovea oli odotettua parempi, mutta liikevaihdon kasvu jäi markkinoiden odotuksista.
 Googlen osakekurssi heikkeni jälkipörssissä yli kuusi prosenttia tulosjulkistuksen jälkeen. Alphabetin ja Googlen talousjohtaja  Ruth Porat  luonnehti kuitenkin liikevaihdon kasvua vahvaksi ja sanoi sen olevan mobiilihakujen, YouTuben sekä pilvipalveluiden ansiota.
 – Keskitymme myös vastedes innokkaasti merkittäviin kasvumahdollisuuksiin liiketoiminnoissamme, hän sanoi tulostiedotteessa.
 Jättisakkoja aiemminkin
 Google on Facebookin tavoin kasvavan paineen alla, sillä etenkin Euroopassa viranomaiset pyrkivät yhä enemmän suitsimaan teknologiajättien datankäyttöä ja poliittisia vaikutusyrityksiä niiden alustoilla.
 Google on saanut aiemminkin EU-komissiolta sakkoja epäreilusta kilpailusta. Vuonna 2017 yhtiö sai 2,4 miljardin euron sakot verkko-ostoksiin liittyvien nettihakujen manipuloinnista. Komission mukaan Google on suosinut tiedonhaussa omaa hintavertailusivustoaan ja syrjinyt muita vastaavia sivustoja.
 Viime syksynä Google jätti valituksen komission määräämistä 4,3 miljardin euron sakoista, jotka annettiin määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Komission mukaan Google on käyttänyt Android-ohjelmistoaan välineenä sementoidakseen asemaansa hallitsevana hakukoneena. Google oli antanut puhelinvalmistajien käyttää omistamaansa Android-ohjelmistoa ilmaiseksi, mutta samalla se oli edellyttänyt omien palveluidensa asentamista puhelimiin.

Googlen emoyhtiön Alphabetin ensimmäisen vuosineljänneksen tulos heikkeni 29 prosenttia viimevuotisesta


Summary: Yritykset haluavat poliitikoilta selkeän suunnan, jotta uskaltavat investoida päästöttömään tuotantoon.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Yli 50 eurooppalaista yritystä, sijoittajaa ja yritysverkostoa vaatii EU-maita asettamaan tavoitteeksi hiilineutraalin Euroopan viimeistään vuonna 2050 osana  pitkän aikavälin ilmastostrategiaa .
 Kirjeessä vaaditaan Euroopan maiden johtajia asettamaan ilmastonmuutos ykköseksi EU:n asialistalla, jotta yrityksillä olisi varmuus investoida kestävään, nollapäästöiseen tuotantoon. Se suojelisi yritysten mukaan Euroopan kilpailukykyä.
 "Meillä on kiireellinen tehtävä: pyrkiä eroon fossiilisista polttoaineista alle yhden sukupuolven aikana", kirjeessä kirjoitetaan.
 Yritykset eivät voi kirjeen mukaan toimia yksin, vaan tarvitsevat poliittisilta päättäjiltä selkeän näkemyksen sekä välitavoitteet kohti hiilineutraaliutta.
 Myös  EU:n komissio on ehdottanut , että EU pyrkii niin sanottuihin nettonollapäästöihin vuoteen 2050 mennessä. Esitys vaatii vielä jäsenmaiden ja parlamentin käsittelyn.
 Myös hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n mukaan maailmanlaajuiset nettopäästöt täytyisi pudottaa kokonaan nollaan vuoteen 2050 mennessä.
 Vetoomuksen takana yli 16 000 yritystä
 Tiistaina julkaistun kirjeen ovat allekirjoittaneet Suomesta muun muassa Fortumin, Ilmarisen, Koneen ja Nesteen toimitusjohtajat.
 Mukana on monia kansainvälisiä yritysjättejä, kuten Unilever ja IKEA. Allekirjoittaneet yritykset edustavat monia eri aloja, kuten energiantuotantoa, terästeollisuutta, vakuutussektoria ja maataloutta.
 Tukijoina ovat muun muassa Climate Leadership Coalition sekä Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto MTK.
 Kirje julkaistaan runsas viikko ennen  Sibiun EU-huippukokousta , jossa EU-maiden johtajat vievät päätökseen kaksivuotisen keskustelun EU:n tulevaisuudesta. Ilmastonmuutoksen odotetaan olevan yksi päätemoista sekä Sibiun kokouksessa että EU-vaaleissa myöhemmin toukokuussa.
 Kyselytutkimuksen  mukaan ilmasto- ja ympäristöasiat ovat yksi tärkeimmistä kriteereistä monessa EU-maassa, kun äänestäjät tekevät päätöksensä toukokuun EU-vaaleissa.
 Kirjeen allekirjoittaneilla yrityksillä on noin 1,5 miljoonaa työntekijää ympäri Eurooppaa. Yritys- ja sijoittajaverkostot, jotka tukevat kirjettä, edustavat yli 16 000 yritystä.
 Lue myös :
 Teollisuusjohtaja patistaa Suomea tekemään tiukkaa ilmastopolitiikkaa – jopa vihreiden tavoitteet saavat kiitosta
 Kaikki keinot käyttöön: EU haluaa nollata päästönsä vuoteen 2050 mennessä
 EU pohtii kovempia ilmastotavoitteita, vaikka nykyisissäkin on vielä tekemistä: vertailussa ilmastopolitiikan hyvät, pahat ja rumat

Suuryritykset vaativat hiilineutraalia EU:ta – Kone, Neste ja Fortum mukana


irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Yhdysvaltain apulaisoikeusministeri  Rod Rosenstein  eroaa virastaan, kertovat uutistoimistot. Rosensteinin ero astuu voimaan toukokuun 11. päivä.
 Rosenstein palkkasi toukokuussa 2017 erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkimaan yhteyksiä Venäjän ja presidentti Trumpin kampanjan välillä.
 Uutistoimisto AP:n mukaan Rosenstein oli jättämässä tehtäväänsä jo maaliskuun puolivälissä, mutta jäi vielä hetkeksi, jotta Muellerin työ saataisiin päätökseen. Hän on tukenut Muelleria ja puolustanut hänen työtään kaiken paineen keskellä.
 AP:n mukaan  William Barrin  nimeäminen oikeusministeriksi oli lähtölaukaus Rosensteinille.

Yhdysvaltain apulaisoikeusministeri Rod Rosenstein jättää tehtävänsä


Summary: Singleton muistetaan elokuvastaan Boys n the Hood – Kulman kundit.

Elokuvaohjaaja  John Singleton  on kuollut. Hän oli kuollessaan 51-vuotias.
 Singleton ehti olla koomassa vajaan pari viikkoa kärsittyään aivoinfarktin huhtikuun 17. päivä.
 – John kuoli rauhassa perheensä ja ystäviensä ympäröimänä. Haluamme kiittää Cedars-Sinain sairaalan lääkäreitä erinomaisesta hoidosta ja ystävällisyydestä sekä kaikkia faneja, ystäviä ja kollegoja kaikesta rakkaudesta ja tuesta, jota hänelle annettiin vaikeina aikoina, Singletonin perhe sanoi tiedotteessaan  CNN :n mukaan.
 Singletonin ohjaama elokuva  Boyz n the Hood – Kulman kundit  oli ehdolla sekä parhaan käsikirjoituksen että parhaan ohjauksen Oscar-palkinnon voittajaksi vuonna 1992. Hän oli tuolloin 24-vuotiaana kaikkien aikojen nuorin ohjaaja, joka on ollut ehdolla parhaan ohjauksen Oscarin voittajaksi.
 Boyz n the Hood perustui Singletonin omiin kokemuksiinsa hänen kasvaessaan Los Angelesin South Centralin alueella.
 Singletonin muihin töihin kuuluvat muun muassa  Samuel L. Jacksonin  tähdittämän  Shaft -elokuvan uudelleenfilmatisointi, jossa hän toimi tuottajana, sekä  2 Fast 2 Furious  -toimintaelokuvan ohjaus.


Summary: Vihreät ei osallistu hallitukseen, joka suhtautuu kielteisesti Suomen EU- ja eurojäsenyyteen.

Vihreät on vastannut hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kysymyksiin. Vihreät kertoo, että he ovat valmiita hallitukseen, jonka hallitusohjelma on vihreille riittävän kunnianhimoinen erityisesti ympäristön, koulutuksen, eriarvoisuuden ja köyhyyden torjumisen sekä Suomen kansainvälisen aseman vahvistamisen osalta.
 Kaikki vastaukset ovat luettavissa vihreiden nettisivuilla.
 Ympäristön osalta vihreät haluaa, että Suomen ilmastotavoitteita on kiristettävä ja luonnonsuojelua vahvistettava. Esimerkiksi fossiilisten polttoaineiden käytölle pitäisi asettaa vihreiden mielestä eräpäivä. Kivihiilen, turpeen ja lämmitysöljyn energiakäytöstä luovuttaisiin vihreiden suunnitelman mukaan 2020-luvulla.
 Liikenteen osalta vihreät alottaisi esimerkiksi tienkäyttömaksut mahdollistavan lainsäädännön valmistelun. Lisäksi vihreiden tavoitteiden mukaan uusien fossiilisia polttoaineita käyttävien polttomoottoriautojen myynti lopetettaisiin vuoteen 2030 mennessä. Vihreät haluaisi myös päästöperusteisen lentoveron.
 Luonnonsuojeluun vihreät suuntaisi vuosittain 100 miljoonaa euroa lisää.
 Lisää poliiseja ja perhevapaauudistus
 Vihreät pitää suurimpana Suomen sisäisen turvallisuuden uhkana syrjäytymistä. Vastausten mukaan viranomaisten resursseja pitäisi suunnata enemmän ennaltaehkäisyyn. Lisäksi vihreät lisäisi poliisin vahvuutta 650 poliisilla, jolloin kokonaismäärä nousisi 7 850 poliisiin.
 Perhevapaiden osalta vihreät pidentäisi ansiosidonnaista osaa ja molemmille vanhemmille olisi kiintiöitettävä yhtä suuri osa. Esimerkiksi kumpikin vanhempi viettäisi kotona lapsen kanssa kuusi kuukautta ja lisäksi vanhemmat voisivat jakaa keskenään yhden kuuden kuukauden pätkän.
 Vihreät haluaa merkittäviä lisäpanostuksia myös koulutukseen. Lisäksi vihreät puuttuisi lapsiperheköyhyyden torjumiseen esimerkiksi korottamalla toimeentulotukea alaikäisten lasten kohdalta. Lastensuojeluun vihreät säätäisi sitovan henkilöstömitoituksen niin, että yhdellä työntekijällä olisi kerrallaan enintään 25 asiakasta.
 Vihreät painottaa, että he eivät lähde mukaan hallitukseen, joka suhtautuu kielteisesti Suomen EU- ja eurojäsenyyteen. Vihreät ei myöskään sulata hallitusohjelmaa, joka edistää rajojen sulkemista tai rajoittaa yhteistyötä YK:n, EU:n tai Pohjoismaiden tasolla.

Vihreät vastasi Rinteelle: mukana hallituksessa, jos ympäristötavoitteet riittävän kunnianhimoisia – luonnonsuojeluun 100 miljoonaa lisäeuroa


Mosambikiin torstaina iskeneen hirmumyrsky Kennethin aiheuttamien uhrien määrä on noussut 38:aan. Myrskyn jälkeen Mosambikin pohjoisosassa on satanut rankasti ja tulvinut.
 Avustuskuljetusten toimittaminen tuhoalueelle on ollut olosuhteiden takia vaikeaa. Cabo Delgadon maakunnassa tieyhteydet ovat monin paikoin poikki ja rankkasateiden takia apua ei ole saatu kuljetettua myöskään helikoptereilla.
 Sääennusteiden mukaan sateet jatkuvat lähipäivinä. Arviolta 160 000 ihmistä on tulvien takia vaarassa.
 Uutistoimisto AP:n tietojen mukaan yli 35 000 asuntoa joko tuhoutui tai kärsi pahoja vahinkoja hirmumyrskyssä ja sen jälkeen. Puhtaasta juomavadestä on pulaa ja pelkona on muun muassa koleran leviäminen.
 Kuusi viikkoa aikaisemmin iskenyt hirmumyrsky Idai aiheutti yli 600 ihmisen kuoleman Mosambikissa.

Mosambikin tulvauhrien määrä noussut 38:aan –Tuhoalueella tulvia ja rankkasateita


Summary: Lännen Median tietojen mukaan maamme suljetut vankilat ovat United Brotherhood -liivijengin otteessa.

Riihimäen vankilan johtaja  Pasi Oksa  kiistää Ylelle  Lännen Median tiedot , että pahoinpitelyt olisivat vankilassa lisääntyneet.
 Hän kuitenkin kertoo, että vuodenvaihteen nurkilla sattui yksittäisiä pahoinpitelyitä, joita hän kuvailee "välienselvittelyksi".
 – Meillä on iso laitos, aina välillä "kävellään oveen". Vaikka lievätkin pahoinpitelyt huolestuttavat, paniikkinappulaa ei ole painettu.
 Vankilavirkailijoiden liiton puheenjohtaja  Antti Santamäki  kertoo, että esimerkiksi Riihimäen vankilassa pahoinpitelyt ovat lisääntyneet viime vuosina.
 Lännen Median tietojen mukaan juuri Riihimäen vankilassa on tapahtunut tänä vuonna useita törkeitä pahoinpitelyitä, joiden taustalla on United Brotherhood. Riihimäelle on sijoitettu paljon jengin jäseniä.
 Pasi Oksan mukaan Riihimäen vankilassa tapahtuu välienselvittelyitä määrällisesti vähän, jos vertaa muihin vankiloihin.
 Viranomaisten mukaan liivijengi United Brotherhood on saanut niskaotteen useimmista maan suljetuista vankiloista. Jengi hallitsee vankiloiden huumekauppaa ja pakottaa vankien omaisia rikoksiin.
 Jengin nykyisiä tai entisiä jäseniä ja muita sen vaikutuspiiriin kuuluvia henkilöitä istuu vankiloissa tällä hetkellä yli sata.
 Vankiloissa tilastoidaan vuosittain 50–100 pahoinpitelyä.

Riihimäen vankilan johtaja kiistää lisääntyneet jengipahoinpitelyt Ylelle: välillä "kävellään oveen"


Summary: Myös kristillisdemokraattien kärkiehdokas sanoo ilmastonmuutoksen estämisen olevan "ykköstavoite".

Eurooppa tarvitsee hiilidioksidiveron, jotta se voi täyttää YK:n asettamat päästötavoitteet, sanoo europarlamenttivaalien sosialistiryhmän kärkiehdokas, hollantilainen  Frans Timmermans . Hän on antanut haastattelun saksalaiselle  Rheinische Post -lehdelle .
 – On selvää, että tarvitsemme CO2-veron, jos haluamme täyttää YK:n kestävyystavoitteet, sanoi EU-komission varapuheenjohtajana tällä hetkellä toimiva Timmermans.
 – Liikenteen ja rakentamisen osalta CO2-vero toimisi kannustimena siirtymisessä sähköautoihin ja rakennusten energiatehokkuutta parantavien remonttien tekemiseen. Luonnollisesti vero olisi säädettävä sosiaalisesti oikedenmukaisella tavalla, jotta pieni- ja keskituloisten rasitus ei nousisi, hän jatkoi.
 Oikealta laidalta epäilyjä
 Timmermansin keskusta-oikeistolainen vastaehdokas, saksalainen kristillisdemokraatti  Manfred Weber  oli lausunnossaan varovaisempi.
 Hänenkin mukaansa ilmastonsuojelu on ykköstavoite [Toppziel], mutta se on "kytkettävä muihin kysymyksiin".
 – Eurooppalaisen teollisuuden, työnantajien ja yhteiskunnan on pysyttävä muutosten tahdissa, hän muotoili Funke-mediayhtiön tiedotusvälineissä.
 Saksan kristillissosiaalisen unionin johtaviin poliitikkoihin kuuluva  Alexander Dobrindt  on selväsanaisempi. Hän ei hyväksy hiilidioksidiveroa.
 Münchner Merkur -lehdessä  hän arvioi, että bensiinille ja lämmitysöljylle asetettava vero nostaisi niiden hintaa dramaattisesti.
 – Järkevä ympäristö- ja ilmastopolitiikka tarvitsee kannustimia, ei holhousta, Dobrindt sanoo.

Sosialistien johtava eurovaaliehdokas: EU:lle hiilidioksidivero – oikeistosta vastalauseita


Summary: Syitä mahdolliseen karilleajoon on monia, mutta todennäköisin syy on inhimillinen virhe aluksen komentosillalla.

Vähintään kerran kuukaudessa Suomen meriliikenteen ohjauksesta vastaava VTS Finland on joutunut estämään karilleajon. Tapahtumia on riittänyt ympäri Suomen rannikkoaluetta, kaikkina vuodenaikoina.
 – Tilanteita on tapahtunut niin ulkosaaristossa kuin avomerelläkin. Saaristossa liittyviin tilanteisiin tyypillistä on se, että laiva on joko ajamassa tai jo ajanut ulos turvalliselta laivaväylältä kohti matalikkoa, VTS Finlandin laatupäällikkö  Kati Westerlund  sanoo.
 Meriliikenne turvalliseksi yhteistyöllä
 Meriteiden säännöt eivät vaadi aluksia pysymään väylällä. Ne käsittelevät enemmänkin alusten välisiä väistämisvelvollisuuksia yhteentörmäämisen ehkäisemiseksi.
 Meriliikennekeskuksien ohjaus kattaa koko Suomen rannikon, Saimaan syväväylän sekä kansainvälisiä merialueita Suomenlahden pohjoisosassa ja Ahvenanmerellä. Yhteispelillä merenkulusta saadaan turvallisempaa.
 Yli 24 metriä pitkien alusten on osallistuttava alusliikennepalveluun.
 – Alukset ilmoittautuvat tietyissä pisteissä, ovat velvollisia kuuntelemaan VTS-alueen vhf-radiokanavaa sekä noudattamaan liikennöintiä koskevia säännöksiä. Näin meidän on helppo puuttua poikkeaviin tilanteisiin meriliikennekeskuksissa, Westerlund sanoo.
 VTS-keskus siirtyi vuonna 2012 Nauvosta Turkuun. Dani Branthin / Yle
 Digitaalisuus on ollut merenkulun arkea jo pitkään. Nyt myös älytekniikkaa on ryhdytty hyödyntämään turvallisen merenkulun takaamiseksi. Suomenlahdella, Helsingin eteläpuolella on älypoijuja.
 – Poijuilla voidaan mitata muun muassa aallonkorkeutta tai veden virtausnopeutta.
 Turun VTS-keskuksessa alusten liikkumista seurataan isoilta näytöiltä. Työvuorossa on aina viisi henkilöä. Dani Branthin / Yle
 Meriliikenteen ohjauksesta Suomessa vastaavan valtionyhtiö VTS Finlandin palveluksessa työskentelevien alusliikenneohjaajien valvovan silmän alla kulki viime vuonna lähes 30 000 alusta.
 Kati Westerlund korostaa, että vaikka VTS ohjeistaa ja valvoo meriliikennettä taukoamatta, on silti vastuu aluksen navigoinnista aluksen päälliköllä.

Kauppa-alukset ovat joka kuukausi vaarassa ajautua karille Suomen rannikolla – etävalvonta puuttui peliin viime vuonna 18 kertaa


Summary: Pitkäaikaisen presidentin Omar al-Bashirin aikaan naiset eivät saaneet kulkea Sudanissa housuissa tai huivitta. Nyt armeija ja mielenosoittajat yrittävät sopia vallanjaosta.

KHARTUM  Ulkona on yli 40 astetta, mutta se ei pysäytä 20-vuotiasta  Amel Yagopia . Hän istuu tuolilla, ja nuori mies aurinkolaseissa maalaa hänen poskeensa Sudanin lipun.
 Vieressä eräs mies maalauttaa itselleen koko kasvot peittävän punamustavalkovihreän lipun.
 – Sudan muuttui paremmaksi, mutta tarvitaan vielä lisää muutosta! Yagop sanoo leveästi hymyillen.
 Yagop viittaa viime tapahtumiin Sudanissa. Polttoaineen ja leivän hinnannousuista  joulukuussa alkaneet mielenosoitukset muuttuivat nopeasti  vaatimuksiin pitkään vallassa olleen presidentti  Omar al-Bashirin  erosta.
 Huhtikuun kuudentena päivänä mielenosoittajat asettuivat puolustusministeriön eteen. Viisi päivää myöhemmin armeija pakotti  30 vuotta vallassa olleen al-Bashirin eroamaan .
 Mielenosoittajat vaativat Sudaniin siviilienemmistöistä hallitusta siirtymäajaksi vaaleihin saakka. Liselott Lindström / Yle
 Kasvomaalauspaikan vieressä myydään  sudanilaista minttuteetä ja vahvaa kahvia, johon on lisätty inkivääriä. Ilmassa tuoksuu hiekka ja suitsukkeet.
 Sotilaat istuvat yhdessä siviilivaatteisiin pukeutuneiden ihmisten kanssa valtavan puun varjossa kuumuutta paossa.
 Mielenosoitusalue on kilometrien pituinen. Koolla on kaikenikäisiä ja -näköisiä ihmisiä. Tunnelma muistuttaa enemmän valtavaa festaria kuin demokratiaa vaativaa mielenosoitusta. Rauhanomaisuus on myös vallankumouksen menestyksen salaisuus.
 Sotilaat istahtivat teetauolle mielenosoittajien joukkoon Khartumissa. Liselott Lindström / Yle
 Naisia nöyryytettiin   al-Bashirin  aikana. Näin lähes kaikki sanovat, kun heiltä kysyy, mikä naisten asema oli entisen presidentin vallan alla.
 Sara Hamid  taistelee vallankumouksessa kahta taistelua: ensimmäinen on vapaamman Sudanin puolesta, toinen on hänen henkilökohtainen taistelunsa.
 Omar al-Bashirin aikaan Sudanissa seurattiin tiukkaa islamin tulkintaa. Hamid on nyt jo muutamassa viikossa huomannut valtavan eron entiseen. Hän on esimerkiksi aina vastustanut huivin käyttöä.
 – Aiemmin kulkiessani kaduilla ilman huivia sain aina kuulla kommentteja siitä. Lain mukaan poliisi saattoi pidättää minut, jos kuljin housuissa tai ilman huivia, 29-vuotias Hamid kertoo.
 Kyseinen niin kutsuttu yleisen järjestyksen laki säädettiin al-Bashirin aikana. Se esti naisten osallistumisen päätöksentekoon ja rajoitti heidän vapauksiaan, kuten pukeutumista ja liikkumista.
 Poliisi pidätti myös Hamidin toistuvasti huivitta liikkumisesta. Vielä nytkin ilman huivia kulkeva nainen on Sudanin katukuvassa harvinaisuus.
 Etenkin köyhät ja haavoittuvassa asemassa olleet sekä nuoret naiset kärsivät laista.
 Opettaja ja aktivisti Sara Hamid ei ole koskaan suostunut käyttämään huivia, ja hänet on pidätetty toistuvasti sen tähden. Entinen presidentti kannatti ankaraa islamin tulkintaa ja naisilla oli huivipakko.  Ruud Elmendorp
 Opettaja-aktivisti Hamidilla on tänään yllään hattu kuumuutta vastaan, rennot housut ja sininen paita.
 Naisia syrjivä ja nöyryyttävä laki on toki edelleen voimassa. Sen kumoamien on yksi naisaktivistien päävaatimuksista.
 – Naiset ovat olleet eturintamassa vallankumouksessa juuri sen tähden, miten al-Bashir meitä kohteli. Siitä tuli hänen loppunsa, hän sanoo.
 Kun suurmielenosoitukset  alkoivat kuudes huhtikuuta, lastenpsykologi ja yliopistonlehtori  Sulaima Ishaq Sharif  jätti kaiken ja tuli protestoimaan. Sen jälkeen hän on käynyt täällä joka päivä.
 – Tämä ei ole mitään taikuutta. Ihmisten mielet eivät muutu hetkessä vain siksi, että hallitus vaihtuu. Patriarkaalinen ajattelu ei ollut vain hallituksen asia, vaan sillä on juuret syvällä yhteiskunnassa, hän sanoo.
 Traumaterapeuttinakin työskentelevä Ishaq Sharif pitää hoitopistettä mielenosoitusalueella. Siellä kuunnellaan ja dokumentoidaan ihmisten kokemuksia sorrosta ja väkivallasta.
 Mielenosoittajien asiaa ajava SPA-järjestö ja armeija neuvottelevat yhä vallanjaon yksityiskohdista.  Ruud Elmendorp
 Taistelu on Ishaq Sharifin mukaan vasta alussa. Mukaan tarvitaan yhä sekä naisia että miehiä. Vallankumouksen alussa vanhempia miehiä oli vaikea saada mukaan osoittamaan mieltään. Naisia taas oli mukana kaikenikäisiä, ja nuoria kaikista sukupuolista.
 – Nuoret ovat paremmin koulutettuja ja valveutuneempia kuin vanhempi sukupolvi. He ovat eläneet ainoastaan al-Bashirin alla ja haluavat muutosta. He ovat kärsineet väkivallasta ja haluavat näyttää, että voittaa voi myös rauhanomaisesti, Ishaq Sharif sanoo.
 Ihmismassa jatkuu kilometri  toisensa jälkeen. Vastaantulijat heittävät yläfemmoja ja tekevät etu- ja keskisormillaan rauhanmerkin. Valtavasta katumainoksesta roikkuu Omar al-Bashirin turvallisuusjoukkojen univormuja ja kypäriä.
 Nuori mies kävelee hiljaa ohi kyltti käsissään. Siinä lukee arabiaksi "naisten oikeudet ovat kaikkien oikeuksia".
 Mielenosoitusalueella vallankumoustaide koristaa ulkoseiniä.  Liselott Lindström / Yle
 Ennen al-Bashirin eroa armeija asettui suojaamaan mielenosoittajia presidentin turvallisuusjoukoilta.
 Nyt mielenosoittajat ja armeija yrittävät päästä sopuun vallanjaosta.
 Vaikka mielenosoitukset saattoivat näyttää spontaaneilta, niiden synty ei ollut aivan sattuma. Mielenosoitusten taustalla vaikuttaa hieman ennen protesteja viime syksynä perustettu toimittajien, lakimiesten ja lääkäreiden liittojen kattojärjestö, Sudan Professionals Association, SPA.
 Järjestö käy nyt neuvotteluja mielenosoittajien puolesta armeijan kanssa. Viimeisin uutinen oli, että  neuvottelijat ovat päässeet alustavaan sopuun vallanjaosta . Molemmat haluavat kuitenkin olla enemmistönä väliaikaishallituksessa.
 Mielenosoittajat vaativat maahan siirtymäajaksi siviilihallitusta. Siinä voisi olla vaalien järjestämiseen asti armeijan edustajia mukana, mutta armeijan enemmistöä mielenosoittajat eivät hyväksy.
 SPA:n puhemies  Ismail Eltag  on pitkä ja hoikka mies. Harmaat rastat peittävät silmälasien sankoja.
 – On vielä paljon asioita, joista meidän pitää sopia. Armeija haluaa kahdeksi vuodeksi väliaikaishallituksen ennen vaaleja. Me haluamme sen neljäksi vuodeksi, hän kertoo.
 SPA perustelee neljän vuoden vaatimustaan sillä, että parissa vuodessa uudet puolueet eivät vielä ehdi kunnolla muodostua, vakiinnuttaa toimintaansa ja kerätä kannatusta.
 Jos siirtymäaika on vain pari vuotta, on mahdollista, että rahakas vanha valtapuolue saattaa nousta jälleen valtaan. Niin on käynyt ennenkin. Nyt ei ole ensimmäinen kerta, kun valta vaihtuu protestien jälkeen Sudanissa.
 Laajalla mielenosoitusalueella on festivaalimainen tunnelma. Koolla on eritaustaisia ihmisiä. Liselott Lindström / Yle
 Mutta silti jokin on nyt muuttunut entisiin aikoihin verrattuna.
 – Naiset ovat olleet ratkaisevassa roolissa näissä mielenosoituksissa. Naiset ovat ottaneet jälleen paikkansa johtajina. Se on erittäin tärkeää, koska al-Bashirin aikana heitä nöyryytettiin, Eltag sanoo.
 Naisten vahvistuneen roolin pitää näkyä myös vallankumouksen jälkeen, hän sanoo.
 Naisilla tuntuukin nyt olevan uudella tavalla käsitys siitä, minkälaisia oikeuksia heillä on. Oikeuksiin on suurissa määrin myös miesten tuki. Sulaima Ishaq Sharif sanoo, että naiset eivät enää tule tyytymään vähempään.
 – Olemme tehneet paljon töitä saadaksemme saman kuin miehet, emmekä suostu lopettamaan ennen kuin todella saavutamme sen, hän kuvaa.
 Aurinko roikkuu  kuin valtava appelsiini Khartumin yllä. Pian on pimeää, mutta lämpöä on edelleen noin 35 astetta. Se tuntuu helpotukselta päivän 42 asteen jälkeen.
 Huulet kuivuvat kuumuudessa. Ilma on niin kuumaa, että tuntuu kuin sitä voisi napata kourallisen mukaan.
 Kuumuuden hieman hellitettyä ihmiset ovat jälleen tulleet sankoin joukoin mielenosoitusalueelle. Näin on ollut joka ilta jo yli kolmen viikon ajan.
 Turbaaniin ja perinteiseen sudanilaiseen valkoiseen kaapuun, jalabiyaan, pukeutunut mies heiluttaa vimmatusti Sudanin lippua ja huudattaa väkijoukkoa. Hänen olkapäillään istuu pieni lapsi oman lippunsa kanssa.
 – Haluamme siviilihallituksen heti!
 Eläkeikää lähestyvä nainen kävelee ohi tanssahdellen ja huutaa:
 – Menestystä vallankumoukselle!
 Väkijoukko hurraa.
 Tämä ei ole mikään tavallinen protesti.
 Taiteilijat maalaavat vallankumoustaidettaan Khartumissa. Presidentti al-Bashirin aikaan se ei ollut sallittua. Liselott Lindström / Yle
 Sulaima Ishaq Sharif sanoo, että vallankumous on antanut korvaamatonta julkisuutta naisten taistelulle ja saanut ihmisiä muuttamaan mieltään hurjaa vauhtia. Mutta vallankumouksella on toki myös haasteensa.
 Hänen mukaansa on olemassa riski, että vielä nähdään väkivaltaa. Että tapahtuu vastavallankumous. Hänen mielestään nyt on tärkeää kuunnella myös vastapuolen pelkoja.
 – Sanat on aseteltava tarkkaan ja poliittinen viesti on kerrottava fiksusti. Tämä on kriittistä aika. Emme tiedä, kuinka moni yhä ajattelee kuten vanha hallitus, ja kuinka vahvoja nämä tahot ovat.
 Jännitteitä on tietenkin vielä. Valtavan puolustusministeriökompleksin porteilla on mielenosoittajille selvä viesti: Tänne ei ole tulemista. Armeijan autojen lavoilla konekiväärien piiput osoittavat suoraan ihmisjoukkoon.
 – Uskon että me naiset johdamme tämän loppuun asti, ja pidämme tapahtumat rauhanomaisina, Ishaq Sharif sanoo.
 Lue myös:
 Sudanin mielenosoittajien ja sotilaiden välille osittainen sopu vallanjaosta – Ylen toimittaja: "Mielenosoitus muistuttaa festareita"
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Neljä kuukautta protesteja, kaksi kaadettua johtajaa: Näin Sudanin tapahtumat ovat edenneet

Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan