Summary: Utsjoelle on kohomassa uusi hotelli, luksus- ja superiormökkejä sekä Tenojoen rantaan kaksi uutta ravintolaa.

Kun Tenojoen vesistön kalastussäännöt tiukentuivat, oli se utsjokelaisille matkailuyrityksille selkeä merkki siitä, että kalastusturismi tulee vähenemään ja  tilalle on keksittävä jotain uutta .
 Kaksi vuotta sitten  Utsjoen kylä oli tyhjillään ja turistit olivat kadonneet . Silloin arveltiin, että jopa 30–40 prosenttia kyläkaupan asiakkaista on kaikonnut. Utsjoen yrittäjät olivat huolissaan kesämatkailusta jo kuusi vuotta sitten.
 Siitä lähtien Utsjoella on alkanut tapahtua.
 Yrittäjät eivät ole jääneet istumaan kädet ristissä, vaan ovat uskaltaneet investoida matkailuun ja ovatkin tänä kesänä olleet rakennuspuuhissa. Sodankyläläisen yrittäjän,  Jussi Eiramon  lisäksi kolme muuta yrittäjää on rakentamassa Utsjoelle.
 – Kalastusmatkailun tilalle ovat tulleet revontulten, tähtien ja yöttömän yön katselijat ja syysmatkailijat, sanoo  Juha Reinola  Lomatärpistä.
 Myös kunnan elinkeinotoimi on tietoisesti alkanut edistää matkailuelinkeinoa ja  kuntapoliitikot odottavat varsinkin Jussi Eiramon yrityksen elävöittävän kuntaa .
 Toivotaan lisää ohjelmapalveluita
 Muutama vuosi sitten kuului, että Utsjoelle suunnitellaan  miljoonien eurojen lomakeskusta.  Sodankylän kunnan pohjoisrajalla sijaitsevan Kakslauttanen Arctic Resort Oy:n omistajan Jussi Eiramon suunnitelmat etenivät, kun Utsjoen kunnanvaltuusto päätti myydä maata.
 Jussi Eiramo käy viikottain Utsjoella rakennustöiden vuoksi. Päärakennus Pisaran pohja valettiin heinäkuussa. Outi Paadar /Yle
 Yrittäjän suunnitteleman lomakeskuksen rakentaminen alkoi tänä kesänä Utsjoen kirkonkylällä. Heinäkuussa valettiin Pisara-päärakennuksen pohja.
 – Talon päätyyn tulee ravintola, jossa on lasiset seinät ja katto, josta näkee Tenon sillalle päin ja myös taivaalle, kertoo Eiramo suunnittelemastaan rakennuksesta.
 Lisäksi rakennetaan kaksi luksusiglua, joihin tulee kolme iglu-osaa ja yhdeksän keloiglua. Lomakeskuksen pitäisi valmistua puolentoista vuoden kuluttua, jouluna.
 Eiramo on suunnitellut Pisara-
rakennuksen itse. Siinä on kolme kerrosta,
ravintola ja hotellihuoneita. Outi Paadar/Yle
 Eiramo on työskennellyt matkailun parissa vuodesta 1973 ja tietää mikä ihmisiä kiinnostaa. Talvimatkailussa puuterilumi on tärkeää, ja hänen mukaansa sitä ei juurikaan löydy esimerkiksi Keski-Euroopasta.
 – Mutta se ei riitä. Lisäksi pitää olla mielenkiintoisia aktiviteetteja, joita jokainen voi tehdä. Talvella niitä ovat porot, hiihto, moottorikelkat, mönkijät, huskyt ja pilkkiminen. Kesällä taas kalastus, venematkat ja kanootit, tähdentää Eiramo edellytyksiä ja kehuu, kuinka hyvät mahdollisuudet niihin on.
 Erityisesti hän kaipaa huskytoimintaa Utsjoelle.
 Utsjoelta on suurin piirtein sama matka Ivalon, Lakselvin, Vesisaaren ja Kirkkoniemen lentokentille.
 – Ivaloon lentää yksi kone päivässä kun Kirkkoniemeen tulee samassa ajassa neljä, sanoo Eiramo Utsjoen hyvästä sijainnista ja toivoo että yhteydet paranisivat.
 Kulkuyhteydet ovat matkailun kannalta tärkeitä, toteaa Eiramo. Hän uskoo, että kolmen-neljän vuoden kuluttua nähdään, kannattiko tämä investointi.
 Myös Utsjoella talvimatkailun merkitys kasvaa
 Nuorgamin Lomakeskus juhlii ensi vuonna 50-vuotista taivaltaan. Yritys on tarjonnut talvimatkailijoille yöpymispaikkoja yli 20 vuoden ajan ja nykyään se on auki ympäri vuoden.
 – Olimme varmaan ensimmäinen yritys, joka alkoi tarjota kesämökkien lisäksi talvella yöpymispaikkoja Utsjoen kunnassa, sanoo yrittäjä  Marjatta Holmberg , jonka vierailijat tulevat talvisin enimmäkseen ulkomailta.
 Lomakeskus on nyt rakentamassa kahta superior-tason paritaloa, joihin tulee neljä asuntoa.
 – Mökit ovat valmiita marraskuussa, sanoo Holmberg ja kertoo, että vierailijat ovat toivoneet superior-tason yöpymispaikkoja.
 Nuorgamin lomakeskuksen toinen omistaja Raimo Hekkanen tunturissa.  Nuorgam Holiday Village Nuorgamin Lomakeskus
 Holmberg sanookin, että on paljon asioita, joihin matkailuyrittäjät eivät voi vaikuttaa, ja  nimeää esimerkiksi Tenonjoen kalastussopimuksen  sekä revontulten näkyvyyden.
 Sen vuoksi Nuorgamin Lomakeskus ei olekaan erityisesti painottanut mitään tiettyä vuodenaikaa, vaan tarjontaa on ympäri vuoden.
 – Nuorgam on niin hyvässä paikassa. Siinä on lähellä luonto, Teno, tunturit ja Jäämeri, luettelee Holmberg, joka on itse toiminut yrittäjänä 30 vuotta.
 Lomakeskus on täyttä vauhtia uudistamassa ja valmistautumassa ensi vuoden juhlavuoteen ja Holmberg toivoo matkailuelinkeinon kehityksen tuovan paljon hyvää koko kunnalle, vaikka hän sanookin matkailualan vaativan paljon työtä.
 Ravintoloita nousee Tenojoen rannalle
 Utsjoella toimiva matkailuyritys Aurora Holidays on investoinut ravintolatoimintaan. Valmistumassa on ravintola, johon mahtuu 60 henkeä. Tämän jälkeen rakenteilla on uusi paritalo, jonka rakennustyöt aloitetaan heti ravintolan valmistumisen jälkeen.
 Aurora Holidays työskentelee matkailun parissa ympäri vuoden ja tarjoaa erilaisia aktiviteetteja vierailijoille. Yrittäjä  Tiina Salonen  on huomannut yhden uuden ilmiön viimeisimpinä vuosina.
 – Nyt on talvimatkailu kääntynyt paremmaksi kuin kesämatkailu, kertoo toimitusjohtaja Tiina Salonen.
 Aurora Holidays -yrityksen toimitusjohtaja Tiina Salonen vaeltamassa tunturissa. Salonen johtaa yritystä yhdessä kumppaninsa Mika Länsmanin kanssa.  Tiina Salosen kuvakokoelma
 Tenojoen vesistön kalastussäännön muutosten jälkeen kalastuslupia alettiin myydä nettikaupassa, ja kahtena viime kesänä kalastajien on ollut vaikea ostaa lupia. Tänä kesänä kuitenkin tilanne parantui.
 – Kalaturistien määrä on lisääntynyt ja melkein jo palautunut siihen mitä oli, sanoo Salonen.
 Revontulet houkuttelevat myös Utsjoelle
 Lomatärpin mökkikylän Juha Reinola kertoo, että ennen heidän mökkinsä olivat vuokrattavissa ainoastaan kesäisin, mutta nykyään myös ympäri vuoden. He investoivat tänä kesänä kolmeen 50 neliömetrin luksusmökkiin.
 – Ne on ajateltu esimerkiksi pareille, jotka kulkevat omilla autoilla, selittää Reinola ja kertoo heillä olevan jo isompia luksusmökkejä.
 Matkailuyrittäjä Juha Reinolan mukaan yhteistyössä on voimaa.  Outi Paadar /Yle
 Heidän asiakkaansa ovat enimmäkseen ulkomaalaisia matkailijoita, mutta myös jonkin verran suomalaisia matkailijoita.
 – Heti kun Utsjoen maine kiirii, se tekee hyvää matkailuelinkeinolle, tietää Reinola Lomatärpin mökkikylästä, joka sijaitsee aivan  Holiday Village Vallen  vieressä, mutta hädin tuskin näkyy mäntyjen välistä.
 Välillä vierailijoita olisi enemmänkin kuin heillä on majapaikkoja.
 – Monet jotka ovat käyneet talvella, haluavat tulla käymään myös kesällä.
 Heidän yrityksensä haluaa palvella revontulimatkailijoita niin hyvin kuin mahdollista.
 – Jokaisessa mökissä on revontulia varten herätyskello ja punaisia otsalamppuja. Revontulitornin portaikossa kulkee myös punainen valonauha, jotta näkevät kiikkua 25 metrin korkeuteen puunlatvojen yläpuolelle. Muuten kaikki muut valot sammutetaan, kuvailee Reinola ja kertoo tornin olleen vierailijoiden toive.
 Matkailijat toivoivat revontulitornia, ja nyt sellainen seisookin Lomatärpin pihalla. Juha Reinolan mukaan revontulikuvista tulee parempia, kun viitsii kiivetä torniin.  Outi Paadar /Yle
 Ja jos Utsjoella on pilvistä, ajelutetaan turisteja sinne missä revontulia näkee. Yksi opas voi ajaa talvessa 34 000 kilometriä revontulten vuoksi.
 – Suurin osa vieraista pääsee näkemään revontulet ja he voivat makoilla pihalla pakkasessa tuntejakin katsoen taivaalle, kertoo hyväntuulinen yrittäjä. Heidän matkailijoitaan hädin tuskin näkee kylällä käveleskelemässä.
 Reinola iloitsee, että muutkin kuin utsjokelaiset yrittäjät investoivat Utsjoelle.
 – Esimerkiksi Jussi Eiramon suunnitelmat rakentaa Utsjoelle ovat alueen kaikkien matkailuyritysten hyväksi, lopettaa Reinola.

Matkailu saa uutta tuulta alleen Suomen pohjoisimmassa kunnassa – yritykset investoivat ja rakentavat vauhdilla Utsjoella


Summary: Pörssikurssit laskivat heti Kiinan ilmoituksen tultua.

Kiina määrää rangaistustulleja yhdysvaltalaisille tuotteille. Toimenpide on vastaveto Yhdysvaltain aiemmin ilmoittamille kiinalaistuotteiden tulleille.
 Kiinan uudet tullit kohdistuvat yli 5 000 tuotteeseen, joiden tuonnin arvo Kiinaan on noin 75 miljardia dollaria vuodessa.
 Useimpien tuotteiden tullimaksu on suuruudeltaan 5 – 10 prosenttia tuotteiden arvosta ja ne astuvat voimaan syyskuun alussa.
 Joulukuun 15. päivä astuvat voimaan tullit, jotka kohdistuvat yhdysvaltalaisiin autoihin ja ovat 25 prosentin suuruisia. Lisäksi tuolloin aletaan rokottaa yhdysvaltalaisten autojen osia viiden prosentin tullilla.
 Autoihin ja auton osiin kohdistuvat tullit oli jo aiemmin poistettu, kun Kiina halusi osoittaa hyvää tahtoa käynnissä oleville maiden välisille kauppaneuvotteluille. Nyt hyvän tahdon osoitus pyyhitään pois.
 Muut tullit kohdistuvat muun muassa maataloustuotteisiin, raakaöljyyn ja pieniin lentokoneisiin.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on aiemmin määrännyt tulleja kiinalaistuotteille, joiden tuonnin arvo on 250 miljardia dollaria. Syyskuun alussa ja joulukuun 15. päivä astuvat voimaan tullit 300 miljardin dollarin arvoiselle tuoteryhmälle. Tuolloin käytännössä kaikki Kiinan tuonti Yhdysvaltoihin on tullien piirissä.
 Pörssikurssit Euroopassa putosivat heti Kiinan ilmoituksen tultua julki. Esimerkiksi Helsingin pörssi-indeksi laski noin 80 pistettä, tosin se alkoi hitaasti nousta myöhemmin.
 Lisää aiheesta:
 USA lykkää osaa Kiinan tuotteille määrätyistä tulleista – pörssit ilahtuivat
 Kiina arvostelee presidentti Trumpin aikomuksia asettaa uusia tuontitulleja kiinalaisille tuotteille – Ulkoministeri: "Ei rakentava tapa"

Kiinalta tullikosto Yhdysvalloille – Aikaisemmat hyvän tahdon eleet pyyhkäistään pois


Summary: Neuvottelut koskevat sataa henkilöä Honkalahdessa Lappeenrannassa ja 60:tta henkilöä Uimaharjun sahalla Joensuussa.

Stora Enson Honkalahden ja Uimaharjun sahat varautuvat henkilöstön lomauttamiseen. Syynä on sahatavaran heikko markkinatilanne, jonka ennustetaan jatkuvan epävakaana.
 Lomautukset kestävät korkeintaan 90 päivää, ja ne toteutetaan huhtikuun 2020 loppuun mennessä.
 Stora Enson Suomen sahoilla on käyty samansisältöisiä neuvotteluja vuoden 2018 lopussa ja keväällä 2019. Pitemmiltä lomautuksilta on tähän mennessä vältytty ja tuotantoa on rajoitettu vain muutaman päivän tai vuoron jaksoissa.
 Yt-neuvottelut alkavat viikon kuluttua
 Yt-neuvotteluista ilmoitettiin henkilökunnalle perjantaina 23. elokuuta.
 Neuvottelut eri henkilöstöryhmien kanssa alkavat elokuun 30. päivänä. Neuvottelujen arvioidaan kestävän noin kaksi viikkoa.
 Honkalahden saha sijaitsee Lappeenrannan Joutsenossa, Uimaharjun saha Joensuussa.

Epävarmuus sahatavaramarkkinoilla jatkuu – Stora Enson mäntysahat varautuvat lomautuksiin


Summary: Useat valtionjohtajat ovat vaatineet Amazonin palojen nostamista maailman johtavien talousmahtien G7-huippukokouksen asialistalle.

Euroopan johtajat lisäävät painetta Brasiliaa vastaan Amazonin sademetsäalueella riehuvien metsäpalojen hillitsemiseksi.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  aikoo vaatia erillistä lisähuomiota luonnonsuojelulle tulevassa G7-kokouksessa, pääministerin kansliasta kerrotaan.
 – Pääministeri on syvästi huolestunut Amazonin sademetsäpaloista sekä eri elinympäristöjen traagisesta menettämisestä, sanoo pääministerin edustaja uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Pääministerin kanslian mukaan nyt vaaditaan kansainvälisiä toimia maailman sademetsien suojelemiseksi sekä ilmastonmuutoksen estämiseksi.
 Amazon metsäpalojen nostamista viikonlopun G7-kokouksen keskustelunaiheeksi ovat aiemmin ehdottaneet Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron .
 Macron syytti Bolsonaron valehdelleen
 Macron syytti perjantaina Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  valehdelleen Brasilian sitoutumisesta ilmastokriisin hillitsemiseen ja luonnon monimuotoisuuden turvaamiseen. Macronin mukaan Bolsonaron johtama Brasilia ei ole pitänyt kiinni sitoumuksistaan.
 Ranska toisti perjantaina vastustavansa EU:n ja Mercosur-maiden kauppasopimuksen viemistä eteenpäin. Macronin avustajakunnan mukaan taustalla on kesäkuun G20-maiden huippukokous Japanin Osakassa, johon myös Brasilia osallistui ja jossa sovittiin yhteisistä ilmastotoimista,  kertoi ranskalaislehti Le Figaro .
 Saksa ilmoitti myöhemmin, että se ei pidä Macronin Mercosur-ehdotusta oikeana keinona.
 – Mercosur-sopimuksen tekemättä jättäminen ei auttaisi vähentämään sademetsien raivaamista Brasiliassa, Saksan hallituksen edustaja kertoi AFP: lle.
 EU:n ja useiden Etelä-Amerikan valtioiden välinen kauppasopimus vaatii Pariisin ilmastosopimuksen noudattamista ja tähtää laittomien hakkuiden ja metsien hävityksen pysäyttämiseen Amazonilla vuoteen 2030 mennessä.
 Brasilian lisäksi Mercosur-maita ovat Argentiina, Uruguay ja Paraguay.
 Amazonin sademetsää paloi Brasiliassa 18. elokuuta.  Porto Velho  Palokunta
 Myös Irlannin pääministeri  Leo Varadkar  ilmoitti vastustavansa sopimusta, mikäli Brasilia ei suostu suojelemaan sademetsiään.
 Irlanti pyrkii myös suojelemaan oman lihantuotantoalansa etuja, joita Britannian lähestyvä EU-ero uhkaa. Se pyrkii rajoittamaan halvemman eteläamerikkalaisen lihan jalansijaa markkinoilla.
 EU:n ja Mercosur-maiden sopimuksesta on neuvoteltu vuosia ja siitä saatiin neuvottelusopu aiemmin kesällä.
 Aiemmin perjantaina keskuskauppakamari puolestaan vaati Euroopan unionia ratifioimaan Mercosur-kauppasopimuksen nopeasti.
 Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi  arvioi, että sopimuksen kestävän kehityksen pykäliä voitaisiin käyttää oikeusperustana Brasiliaa vastaan suunnatuissa toimissa Amazonin polttamisen lopettamiseksi.
 Brasilia harkitsee armeijan lähettämistä sammutustöihin
 Brasilian presidentti Bolsonaro ilmoitti perjantaina harkitsevansa armeijan lähettämistä sademetsäalueiden sammutustöihin,  kertoi brasilialainen Folha de São Paulo -lehti.
 Bolsonaron mukaan päätös joukkojen lähettämisestä tehtäisiin korkean tason tapaamisessa perjantain aikana.
 Aiemmin Bolsonaro on sanonut, että ympäristöjärjestöt olisivat tahallaan sytytelleet sademetsiä tuleen kostona siitä, että niiden rahoitusta on leikattu.
 Euroopassa mielenosoituksia Brasiliaa vastaan
 Eri puolilla Eurooppaa on osoitettu perjantaina mieltä Brasiliaa vastaan.
 Satoja ilmastoaktivisteja kokoontui Brasilian suurlähetystön edustalle Lontoossa vaatimaan metsäpalojen sammuttamista ja Amazonin alueen pelastamista.
 Irlannissa noin sata mielenosoittajaa tunkeutui Dublinissa rakennukseen, jossa sijaitsee Brasilian suurlähetystö. Mielenosoittajat valtasivat rakennuksen aulatilan.
 Satoja mielenosoittajia oli koolla myös Amsterdamissa osana perjantaisin järjestettäviä ilmastomielenosoituksia. Mielenosoituksia on suunniteltu myös muissa eurooppalaisissa kaupungeissa.
 Suomi haluaa EU:n ryhtyvän toimiin
 Myös suomalaiset poliitikot ovat huolestuneet Amazonin paloista. Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on kertonut odottavansa EU:lta toimia jo tämän päivän aikana.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.)  on ehdottanut , että EU ja Suomi selvittäisivät pikaisesti mahdollisuuden kieltää brasialaisen naudanlihan tuonti.
 Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) kertoi aiemmin tänään Twitterissä puhuneensa asiasta Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan  Federica Mogherinin  kanssa. Haaviston mukaan Euroopan unioni julkaisee tänään lausunnon metsäpaloista.
 Haavisto lupasi myös, että Suomi ottaa Amazonin metsäpalot puheeksi ensi viikolla EU-maiden ulkoministerien epävirallisessa kokouksessa Helsingissä.
 Presidentti  Sauli Niinistö  kommentoi asiaa Twitterissä.
 Brasilian huolestuttava tilanne korostaa tarvetta kansainväliselle yhteistyölle myös metsäpalojen torjunnassa, Niinistö kirjoitti tviitissään.
 Niinistön mukaan nyt on syytä pohtia, kuinka voitaisiin kehittää avunantorakenteita palojen sammuttamisessa ja uusien ennaltaehkäisyssä.
 Lue myös :
 EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen Amazonin sademetsäpaloista: EU ei harkitse tällä hetkellä pakotteita, Brasilialle ja muille maille tarjottu apua   Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"

Britannian pääministeri patistaa toimiin maailman sademetsien suojelemiseksi – Ranska ja Irlanti vastustavat kauppasopimusta


Summary: Välimerestä pelastetut turvapaikanhakija ja siirtolaiset ehtivät olla laivalla kaksi viikkoa.

Maltan pääministeri  Joseph Muscat  lupasi perjantaina, että Ocean Viking -pelastusaluksen 356 siirtolaista ja turvapaikanhakijaa pääsee maihin ja myöhemmin muualle Eurooppaan.
 Muscat tviittasi, että Malta on sopinut Euroopan komission sekä Ranskan, Saksan, Irlannin, Luxemburgin, Portugalin ja Romanian kanssa siirtolaisten vastaanottamisesta. Kukaan laivan matkustajista ei jää Maltalle.
 Norjan lipun alla seilaava Ocean Viking poimi siirtolaiset kyytiinsä kaksi viikkoa sitten Libyan rannikolta. SOS Mediterranee ja Lääkärit ilman rajoja (MSF) -järjestöt operoivat alusta.
 Pääministerin mukaan rannikkovartiosto siirtää matkustajat maihin.
 – Olemme kiitollisia, että nyt löytyi ratkaisu. Vaadimme kuitenkin Euroopan päättäjiltä pitkäkestoisia toimia Välimeren tilanteen parantamiseksi. On kohtuutonta odotuttaa kidutuksesta, mielivaltaisista pidätyksistä ja väkivallasta kärsineitä ihmisiä merellä päiväkausia, sanoo  Linda Konate  tiedotteessa. Hän on Lääkärit ilman rajoja -järjestön Suomen toimiston toiminnanjohtaja.
 Ranskan hallitus on luvannut ottaa vastaan 150 ihmistä laivasta.
 Ruoka oli loppua
 Avustusjärjestön mukaan pelastusaluksen varastot alkoivat ehtyä.
 – Meillä oli jäljellä ruoka-annoksia neljäksi päiväksi, kertoi toinen MSF:n edustaja laivalta.
 Hän kertoo, että tulevalla viikolla laivalla olisi jouduttu säännöstelemään ruokaa ja käyttämään edelliseltä komennukselta jääneitä varastoja.
 69-metrinen alus ei alkujaan päässyt Maltan tai Italian satamiin. Se jäi odottamaan Sisilian ja Maltan väliselle merialueelle.
 Suurin osa aluksen kyytiläisistä on miehiä, mutta laivalla on myös neljä naista ja viisi alle seitsemänvuotiasta lasta. Kuitenkin matkustajista sata on alaikäisiä. Kaksi kolmasosaa siirtolaisista on sudanilaisia, loput ovat Norsunluurannikolta, Malista ja Senegalista.
 Toisella pelastusaluksella, espanjalaisella Open Armsilla olleet siirtolaiset pääsivät  toissapäivänä Lampedusan saarelle . Tiistaina tuomari määräsi, että Italian on päästettävä alus ja sen matkustajina olleet yli 80 siirtolaista rantautumaan. Osa siirtolaisista oli aluksella liki kolme viikkoa. Ensin aluksella oli 147 pääosin Afrikasta lähtöisin olevaa siirtolaista, mutta osa heistä oli päästetty esimerkiksi sairaalahoitoon.

Ocean Viking-pelastusaluksen matkustajat pääsevät Maltalla vihdoinkin maihin


Summary: HSL:n mobiilisovelluksen toistuvat ongelmat ovat herättäneet matkustajissa kysymyksiä, miten toimia jos lippua ei pysty hankkimaan.

HSL:n mobiilisovelluksessa  oli perjantaina aamulla häiriö , jonka takia sovellus ja sen matkalippuosio eivät toimineet normaalisti ja osa lipuista jäi toimittamatta asiakkaille.
 Järjestelmän toimivuus on vaihdellut pitkin päivää, ja iltapäivällä järjestelmä toimi edelleen epävakaasti. Mobiilisovelluksen toiminnassa oli ongelmia myös edellisenä päivänä.
 HSL kertoi perjantaina illalla, että sovellus on saatu palautettua toimintaan kello 18 aikaan. Sovelluksen toiminta on siirretty kokonaan uuteen palvelinympäristöön ja tämän pitäisi varmistaa sovelluksen toiminta.
 Kysyimme HSL:ltä, mistä ongelmat johtuvat ja miten matkustajien tulisi ongelmatilanteissa toimia.
 Vastaajana on HSL:n viestinnän asiantuntija  Johannes Laitila .
 Mistä mobiilisovelluksen ongelmat johtuvat?
 – Tällä hetkellä me emme tarkkaan tiedä, mistä tässä on kyse. Osa ongelmista on varmaan johtunut kapasiteetin puutteesta, mutta se ei selitä kokonaan sitä, mistä nimenomaiset ongelmat tänään ja eilen johtuvat.
 – Kuukausi sitten Ed Sheeranin Malmin konsertin aikaan meillä oli sama ongelma. Silloin arvelimme, että ongelma on kapasiteetissa, koska mobiilisovelluksella oli niin suuri käyttäjäpiikki. Eilen ja tänään tästä ei voinut kuitenkaan olla pelkästään kyse.
 Mitä HSL tekee, jotta tilanne ei toistuisi?
 – Tekniset asiantuntijamme selvittävät tätä parhaillaan. Mobiilisovellus toimii tällä hetkellä, mutta siinä on epävakautta. Tämä tarkoittaa käytännössä sitä, että ihan kaikki liput eivät mene perille. Ongelma ei ole kuitenkaan niin suuri kuin tänään aamupäivällä ja eilen iltapäivällä.
 Ongelmat ovat hämmentäneet matkustajia. Onko HSL:n tarkoitus kehittää toimintamalli vastaavia tilanteita varten?
 – On totta, että olemme saaneet palautetta juuri tästä epävarmuudesta, että mitä pitäisi tehdä, kun sovellus ei toimi. Meidän on mietittävä tähän selkeämpia ohjeita, se on ihan selvä asia.
 Miten tulisi toimia tämänhetkisten ohjeiden mukaan, jos lippua ei voi ostaa mobiilisovelluksen teknisten ongelmien takia?
 – Jos matkustajan on mahdollista kohtuudella hankkia lippu, niin silloin suosittelemme lipun hankkimista.
 Mitä tässä tarkoitetaan kohtuudella?
 – Jos matkustajan on tarkoitus matkustaa mobiililipulla, mutta lippua ei pysty ostamaan eikä lipunmyyntipisteitä ole lähellä, niin emmehän voi matkustajaa siitä rangaista.
 Saako siitä sakot, jos bussinkuljettaja on päästänyt sisälle bussiin, vaikka ei ole pystynyt ostamaan lippua?
 – Lähtökohtaisesti ei, mutta tässä käytämme tilannekohtaista harkintaa. Jos esimerkiksi yrittää matkustaa lippuväärennöksillä tai vastaavilla, niin näitä emme katso läpi sormien.
 Maksaako HSL taksin, jos ei pysty ostamaan mobiililippua, vaan joutuu käyttämään taksia?
 – Tässä menettelemme tapauskohtaisesti. Yleensä tällaisia kustannuksia ei ole korvattu. Lähtökohta on se, että jos lippua ei pysty kohtuudella ostamaan, niin silloin on matkustettava ilman lippua. Joustamme sellaisissa tapauksissa, joissa matkustaja on kaukana lipunmyyntipisteestä ja mobiililipun ostaminen ei onnistu. Näihin tapauksiin meillä ei ole kuitenkaan toistaiseksi mitään tarkkaa määrittelyä.
 Juttua päivitetty klo 19.10: Lisätty tieto siitä, että sovellus on saatu palautettua toimintaan.
 Lue myös:
 HSL:n lippusovellus ryttyilee jälleen
 HSL:n mobiilisovelluksen ongelmat jatkuvat

Voiko bussiin astua ilman lippua, jos mobiilisovellus ei toimi? HSL:    "Emmehän voi matkustajaa siitä rangaista"


Summary: Suomi juo kyllä paljon brasilialaista kahvia, mutta Brasilian sademetsiä ei polteta kahvipeltojen raivaamiseksi.

Brasilian sademetsiä poltetaan nyt raivon vimmalla. Maanviljelijät polttavat sademetsiä ensisijaisesti saadakseen lisää laidunmaita pihvikarjalle ja soijankasvatukseen.
 Nykyisin sademetsää poltetaan kahvipeltoja varten korkeintaan hyvin vähäisessä määrin.
 – Brasilian rannikkovyöhykkeen sademetsät on hävitetty kahvipeltojen tieltä jo kauan sitten, sanoo trooppisen metsänhoidon professori  Markku Kanninen  Helsingin yliopistosta.
 Pauligin raakakahvin hankinnasta vastaava  András Koroknay-Pál  kertoo, että yhtiö pyrkii vastuullisuushankkeidensa kauttatehostamaan jo olemassa olevia viljelymaita.
 – Raakakahvi ei lähtökohtaisesti tule Amazonin läheltä. Alue, josta raakakahvimme tulee on noin 2 000 kilometriä Amazonista etelään.
 Koroknay-Pálin mukaan brasilialaisen kahvin boikotoiminen olisi kova isku pienille toimijoille ja yksittäisille ihmisille.
 – Kahvitilat eivät ole isoja plantaaseja. Pitää katsoa isompaa kuvaa ja huomioida se, että mikään kahvi ei ole vastuullista, jos sen tuottaminen ei ole kannattavaa viljelijöille.
 Brasilialaista tuorelihaa myydään vähän
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) ehdotti  aiemmin perjantaina,  että EU ja Suomi selvittäisivät pikaisesti mahdollisuuden kieltää brasilialaisen naudanlihan tuonnin.
 Suomen ruokakaupoissa ei kauppaketjujen mukaan brasilialaista lihaa tällä hetkellä juuri näy. Lidlin valikoimassa on tällä hetkellä yksi Brasiliasta tuleva naudanlihatuote.
 – Myymme erätuotteena brasilialaista naudan sisäfilettä. Tämä karja ei ole kasvanut tai laiduntanut Amazonin alueella. Aiemmin meillä on ollut myynnissä brasilialaista naudan entrecôtea, jonka tilalle on syksyn aikana tulossa kotimainen vaihtoehto, Lidl Suomen kaupallisen osaston johtaja  Thomas Heinrichs  kommentoi sähköpostitse.
 Heinrichsin mukaan brasilialainen liha on yhtiöllä jatkuvassa seurannassa.
 Brasilialaista tuorelihaa myydään Suomessa vähän ruokakaupoissa. Suurin osa Lidlissä ja S- ja K-ryhmän kaupoissa myytävästä tuorelihasta on kotimaista. Esa Syväkuru / Yle
 K-ryhmän osto- ja myyntijohtaja  Janne Vuorisen  mukaan yli 95 prosenttia K-kauppojen tuorelihasta on kotimaista.
 – Meillä on yksittäisiä kauppoja, joissa kuluttajakysynnän mukaisesti saattaa olla valikoimissa brasilialaista lihaa. Joissain määrin on mahdollista, että brasilialaisia tuotteita ei enää myydä jos tämä tilanne pahenee. Pyrimme palvelemaan kuluttajaa ja reagoimaan mahdolliseen kysynnän muutokseen.
 S-ryhmän ruokakaupoissa brasilialaista tuorelihaa ei ole tarjolla ollenkaan.
 – Brasilia on maailman suurin kahvintuottaja, ja ylivoimaisesti suurin appelsiinimehuraaka-aineen tuottaja. Näissä tuotteissa meillä, ja varmaan kaikilla muillakin, on brasilialaisia raaka-aineita. Jonkin verran meillä on myös brasilialaisia viinirypäleitä ja limeä myynnissä tällä hetkellä, sanoo S-ryhmän hankintajohtaja  Jari Simolin.
 Simolinin mukaan S-ryhmän omiin brändeihin kuuluvista tuotteita ei tuoda Amazonin alueelta. S-ryhmän ketjuravintoloissa brasilialaista lihaa on yhdessä tuotteessa, mutta yhtiö kertoo vaihtavansa kyseisen tuotteen marraskuun loppuun mennessä.
 Brasilia on Suomen merkittävin kauppakumppani Etelä-Amerikassa
 Sademetsien polttamisen takia tulilinjalle joutunut Brasilia on Suomelle erittäin pieni kauppakumppani. Silti se on Suomen merkittävin kauppakumppani Etelä-Amerikassa.
 Tullin tilastojen mukaan Brasilian osuus Suomen kokonaistuonnista on vain noin 0,9 prosenttia. Suomen tuonnin arvo Brasiliasta oli viime vuonna noin 570 miljoonaa euroa. Suomi vei Brasiliaan noin 300 miljoonan arvosta tavaraa.
 Esimerkiksi Suomen tuonnin arvo Saksasta vuonna 2018 oli reilut 10 miljardia euroa ja viennin arvo Saksaan hieman vajaat 10 miljardia euroa.
 Vielä vuonna 2012 tuonti Brasiliasta oli yli 800 miljoonaa euroa ja vienti yli 700 miljoonaa euroa.
 Ulkoministeriön kesällä julkaiseman Maailman Markkinat 2019–2020 mukaan Suomi tuo Brasiliasta pääasiassa raaka-aineita ja elintarvikkeita. Tärkein tuontituote on paperimassa, jota tuotiin Brasiliasta Suomeen 236 miljoonan euron edestä viime vuonna. Suomi vei puolestaan Brasiliaan muun muassa koneita, laitteita, paperia ja lannoitteita.
 Elintarviketeollisuusliiton mukaan Brasiliasta tuodaan Suomeen muun muassa elintarvikkeita, soijapapua, raaka-aineita, rehuraaka-aineita ja lihaa noin sadan miljoonan euron arvosta.
 Eniten tuotiin raakakahvia noin 70 miljoonan euron arvosta. Naudanlihaa tuotiin vain noin 4,5 miljoonan euron arvosta, samoin soijapapua.
 Suomeen tuodaan myös muun muassa Brasiliasta alunperin lähtenyttä soijarouhetta Euroopan kautta, joka sitten päätyy Suomen tiloille rehuna.
 Brasilian teollisuus on heikoissa kantimissa eikä se pysty kilpailemaan kansainvälisillä markkinoilla. Siksi maan vienti koostuukin luonnonvaroista ja raaka-aineista. Brasilian tärkeimmät vientituotteet ovat soija, liha, öljytuotteet, mineraalit, kuljetusvälineet ja metallituotteet.
 Brasilian tärkeimmät vientikumppanit ovat Kiina, Euroopan unioni ja Yhdysvallat. Noin 60 suomalaisyhtiöllä on Brasiliassa tytäryhtiöt.
 Lue myös:
 EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen Amazonin sademetsäpaloista: EU ei harkitse tällä hetkellä pakotteita, Brasilialle ja muille maille tarjottu apua
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"

Suomi hörppii runsaasti brasilialaista kahvia, naudanlihaa syödään vain vähän – maiden välinen kauppavaihto puolittui lyhyessä ajassa


Summary: Suomessa vieraillut Barclay uskoo, että Pohjois-Irlannin asemasta päästään vielä sopuun EU:n kanssa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian EU-erosta vastaava ministeri  Stephen Barclay  sanoo maan tavoittelevan edelleen sopimusta EU-erosta. Suomessa perjantaina vieraillut Barclay kertoo keskustelleensa erosopimuksesta EU:n pääneuvottelijan  Michel Barnierin  kanssa viimeksi tällä viikolla.
 Barclay tapasi Helsingissä eurooppaministeri  Tytti Tuppuraisen  (sd.).
 Barclay sanoo, että sopimukseen pääseminen edellyttäisi luopumista Irlannin rajajärjestelyjä säätävästä niin sanotusta backstop-sopimuksesta.
 – Britannian parlamentti on tehnyt tämän täysin selväksi. Se on äänestänyt kysymyksestä kolme kertaa ja backstopista on luovuttava. Mutta haluamme sopimuksen. Sopimuksen, joka säilyttää jo saavutetun edistyksen ja Britannian sitoutumisen pitkänperjantain rauhansopimukseen, Barclay sanoo Ylen haastattelussa.
 Parlamentin päätöksen kunnioittaminen tarkoittaa myös demokratian kunnioittamista, Barclay korostaa.
 Britannian ja Irlannin vuonna 1998 allekirjoittama pitkäperjantain rauhansopimus lopetti Pohjois-Irlantia vuosikymmenet repineet väkivaltaisuudet. Siinä sovittiin muun muassa aluehallinnon perustamisesta ja lainsäädäntövallan siirtämisestä Pohjois-Irlantiin sekä vallanjaosta protestanttien unionistipuolueiden ja katolilaisten tasavaltalaispuolueiden kesken.
 Rajajärjestelyistä tai tullimuodollisuuksista pitkäperjantain sopimuksessa ei puhuttu lainkaan. Pelko on, että Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajasta tulee pysyvä järjestely, joka repisi Irlannin vanhat haavat auki.
 Britannia yrittää taivutella EU:ta neuvotteluihin
 Eurooppaministeri Barclayn mukaan Britannian hallitus, yritykset ja monet muut tahot valmistautuvat kovaan brexitiin. Hän kuitenkin painottaa, että Britannia haluaa erosopimuksen, jossa haetaan vaihtoehtoista järjestelyä Irlannin rajakysymykseen. Aikaa on ensi vuoden loppuun.
 – Ratkaisu tarvitaan ennen siirtymäkauden loppua 2020, ei ennen lokakuun viimeistä päivää, joten aikaa ratkaisun hakemiseen on. Sen jälkeen voidaan keskustella tulevista taloussuhteista, Barclay sanoo.
 Nykyisen erosopimuksen mukaan Britannia on sidottu EU:n tulliliittoon siirtymäkaudeksi tai kunnes Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajakysymykseen löytyy lopullinen ratkaisu. Jos ratkaisua ei löydy siirtymäajan päättyessä ensi vuonna, Pohjois-Irlanti jää osaksi tulliliittoa ja sisämarkkinoita, toisin kuin Britannia.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  on toistanut useaan otteeseen, että Britannia eroaa EU:sta ennen lokakuun viimeistä päivää sopimuksen kanssa tai ilman sitä. Johnson on ollut tällä viikolla taivuttelukiertueella Saksassa ja Ranskassa yrittäen saada EU:n jatkamaan brexit-neuvotteluja.
 Lue myös:
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron pääministeri Boris Johnsonille brexitistä:  Britannian kohtalo on teidän käsissänne
 Boris Johnson esitteli brexit-ehdotuksensa EU:lle – Antti Rinne ja EU tyrmäsivät suoralta kädeltä
 EU:n sairaanhoitokortti ei kelpaa, nettisurffailu voi kallistua ja verkko-ostokset verolle – Tätä sopimukseton brexit tarkoittaa suomalaisille

Brexit-ministeri Barclay: Britannia tavoittelee edelleen sopimusta EU-erosta, mutta ilman Irlannin rajajärjestelyjä


Summary: Tervo on Suomen ensimmäinen kunta, jossa yhtiö on ainoa hoivakotipalvelujen tuottaja.

Hoivayhtiö Attendo nostaa hoivakotisopimustensa hintoja tulevaisuudessa.
 Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalaisen  mukaan yksi iso syy hintojen nousuun ovat hoiva-alan kustannukset. Kustannuksia on tullut lisää, koska työntekijöitä tarvitaan alalla enemmän.
 Attendo oli yksi niistä hoivayhtiöistä, jotka joutuivat vuoden alussa myrskynsilmään  vanhustenhoidon ongelmien  vuoksi.
 Esimerkiksi Siilinjärvellä Attendo joutui  toistaiseksi keskeyttämään  maaliskuussa tehostetun palveluasumisen Vänrikin hoivakodissa sen jälkeen, kun viranomaiset olivat havainneet sen toiminnassa merkittäviä puutteita. Kangasalla toimiva Attendon hoivakoti Herttuatar puolestaan sai heinäkuussa  200 000 euron uhkasakon samasta syystä .
 – Hoivakohun myötä yleinen linja on se, että Valviran myöntämä toimiluvan mukainen mitoitus ei enää riitä. Meillä voi olla toimilupa, jossa lukee henkilöstömitoitukseksi 0,5 työntekijää asukasta kohden, mutta käytännössä yksikkö vaatii lisää henkilöstöä, Karjalainen kertoo.
 Vanhustenhoitopalvelujen laatusuosituksessa nykyinen vähimmäismitoitus on 0,5 hoitajaa asukasta kohden. Osassa vanhustenhuoltoyksiköitä henkilöstöä on jo lisätty niin, että 0,6 hoitajan mitoitus täyttyy.
 Vilho Möhönen, 95, muutti uuteen Attendo Vuokon hoivakotiin elokuun alussa. Hoitaja Jouko Kumpulainen on työskennellyt hoiva-alalla 20 vuoden ajan. Sami Takkinen / Yle
 Henkilöstön saatavuus hallitsee koko toimialaa tällä hetkellä. Karjalaisen mukaan alalle on saatava vetovoimatekijöitä ja kevyempiä koulutusratkaisuja, jotta työntekijöiden määrää voisi lisätä.
 – Meillä olisi satoja asukkaita tulossa lisää, mutta työntekijöitä ei ole riittävästi.
 Lisäksi tukipalveluhenkilöstön, eli esimerkiksi siivouksen ja pyykkihuollon työntekijöitä tarvittaisiin alalla nykyistä enemmän.
 – Laatusuositus ei sinänsä määrittele, minkä verran tukihenkilöstöä tulee olla, mutta aluehallintovirastolla ja Valviralla on valta puuttua siihen, Karjalainen sanoo.
 Hinta nousee sopimuskauden päättyessä
 Attendolla on yksityisiä hoivakoteja tällä hetkellä yhteensä 160 kunnassa eri puolilla Suomea.
 Pohjois-Savon Tervo on ensimmäinen kunta, jossa yhtiö on kunnan ainoa hoivakotipalvelujen tuottaja. Tervon kunta myi Vuokon hoivakodin rakennuksen Attendolle, ja yhtiö rakensi vanhan hoivakodin lähelle uuden yksikön. Uusi hoivakoti avattiin elokuun alussa.
 Tällä hetkellä kunta maksaa Attendolle tehostetusta palveluasumisesta 115 euroa hoitopäivältä per asukas.
 – Sopimus tehdään aina tietylle ajanjaksolle ja se on aina kunnan ja ostopalveluiden välinen asia, hallintojohtaja  Kaija Tarvainen  kertoo.
 Karjalaisen mukaan Attendolla on tänä vuonna vain vähän päättyviä sopimuksia kuntien kanssa, mutta tulevissa tarjouskilpailuissa hoivajätin hinnat ovat nykyistä korkeammat.
 Tervon kunta valmis hinnankorotuksiin
 Pienessä Tervon kunnassa hinnankorotuksiin suhtaudutaan ymmärtäväisesti.
 – Se, että henkilöstömitoitukset ovat kunnossa ja hoiva sillä tasolla, mitä edellytämme on kaikista tärkeintä. Jos hinnankorotukset tulee ajankohtaisiksi, niin sopimukset neuvotellaan sitten uudelleen, perusturvalautakunnan puheenjohtaja  Maarit Tarvainen  kertoo.
 Tervon perusturvalautakunnan puheenjohtaja Maarit Tarvaisen mukaan sopimushinnoista neuvotellaan uudelleen, kun se tulee ajankohtaiseksi. Sami Takkinen / Yle
 Maarit Tarvaisen mukaan vanhustenhuollossa ei ole tapahtunut suuria muutoksia palvelujen siirryttyä kunnalta yksityiselle taholle.
 – On hyvä, että omalla paikkakunnalla on tämä yksikkö eikä tarvitse lähteä kauemmaksi.
 Turvallisuuden tunnetta tuo esimerkiksi se, että samat kunnan työntekijät siirtyivät Attendon palvelukseen ulkoistamisen seurauksena.
 Lue lisää:
 Hoivakohun riepottelema Attendo kertoi kulujen noususta Suomessa – ja osake syöksyy jälleen
 Kohu hoivakotien ympärillä paisuu - miten vastaa Attendon johtaja? Katso illan A-studio klo 21
 Aini Mähönen muuttaa pian tuttujen hoitajien kera kunnan palvelutalosta Attendon hoiviin: “Meidän henkilöstö pitää silmällä toimintaa”

Attendo nostaa hoivakotien hintoja – vanhushoitonsa yhtiölle ulkoistanut Tervon kunta: "Tärkeintä, että hoiva on edellyttämällämme tasolla"


Summary: Krista Kosonen näyttelee toista pääosaa scifiä ja rikosta sekoittavassa norjalaissarjassa Beforeigners. Kosonen puhuu roolissaan norjan lisäksi muinaisnorjaa ja muinaissaamea.

Beforeigners -sarjassa nykymaailmaan saapuu aikamatkustajia merien syvyyksistä. HBO Nordicilla esitettävän sarjan toista pääosaa näyttelee  Krista Kosonen . Näyttelijällä on rooli aikamatkaavana viikinkisoturina, josta tulee rikospoliisi.
 Rooli oli haastava ja opettavainen erityisesti repliikkien osalta.
 – Roolihahmoni puhuu muinaisnorjaa ja modernia norjaa, jossa oli mausteena islannin aksenttia. Koska siinä ei ollut vielä riittävästi, sekoitukseen heitettiin mukana muinaissaamea.
 Kielten omaksuminen vaati paljon teknistä työtä. Kosonen tankkasi kieliä monta tuntia päivässä. 10 tunnin kuvauspäivän päätteeksi työ jatkui repliikkien opettelun parissa.
 – Tuntui, että repliikit eivät tartu päähän, mutta vähitellen aloin oppia. Kielet tuottivat paljon normaalia enemmän töitä. Pänttäys oli väsyttävää, mutta opin samalla uutta.
 Kososen mielestä muinaissaame kuulosti suomelta, joten se antoi jotakin tuttua, johon tarttua. Kielten lisäksi näyttelijä tutustui rooliaan varten viikinkien elämään. Perehtymisessä apuna oli viikinkien asiantuntija  Aaro Söderlund .
 – Sain häneltä pitkän selostuksen viikinkien tavoista ja historiasta. Sain paljon uutta tietoa omien stereotypioideni tilalle. Suurin yllätys minulle oli se, miten perustavaa rehellisyys oli viikingeille.
 Krista Kososen hahmo tekee poliisiparinsa kanssa murhatutkimusta.  Kristoffer Eliassen /  HBO Nordic
 Huumoria ja yhteiskunnallista satiiria
 Beforeigners -sarjan takana ovat menestyneen norjalais-amerikkalaisen  Lilyhammer -sarjan luoneet  Anne Bjørnstad  ja  Eilif Skodvin .  Beforeigners  yhdistelee scifi- ja rikosgenreihin ronskia huumoria. Muinaisihmiset ja nykyihmiset törmäävät yhteen tapojensa ja arvojensa kanssa.
 Kosonen näkee sarjassa yhteiskunnallista satiiria.
 – Yhteiskunnan on sopeuduttava uusiin tulokkaisiin ja tulokkaiden on sopeuduttava uuteen elämään. Sarjassa katsotaan eri näkökulmia.
 Ensimmäisissä jaksoissa seurataan Kososen viikinkisoturin sopeutumista poliisivoimiin. Hahmon menneisyyttä kuljetetaan mukana toisella aikatasolla viikinkiajassa. Sarjassa viikinkitulokkaan poliisiparia esittää  Nicolai Cleve Broch .
 – Hahmoni käy läpi kulttuurisia yhteentörmäyksiä parinsa kanssa. Moderni aika ja viikinsoturin väkivalta eivät käy yhteen. Nautin hahmoni näyttelemisestä. Hän on suoraselkäinen, huumorintajuinen ja ronski.
 Suomalaisia on nähty kansainvälisissä viikinkirooleissa aiemminkin.  Peter Franzén  ja  Jasper Pääkkönen  ovat esiintyneet veljeksinä kanadalais-irlantilaisessa  Viikingit -sarjassa. Kosonen ei ole ehtinyt vielä vaihtaa viikinkikokemuksia kollegojensa kanssa, mutta arvelee, että suomalaisten valikoitumisella viikinkirooleihin on syynsä.
 – Johtuukohan se siitä, että me suomalaiset olemme tällaisia raivopäitä, nauraa Kosonen.

Krista Kosonen näyttelee nykyaikaan joutunutta viikinkisoturia – norjalainen Beforeigners-sarja tarjoaa ronskia huumoria


Summary: Venäjä näyttää entistä halukkaammalta tekemään kompromisseja lännen kanssa.

Venäjän presidentin Vladimir Putinin Helsingissä esittelemä Venäjän uusi sähköinen viisumi Pietariin ja Leningradin alueelle on Venäjältä selvä myönnytys EU-maille.
 Tähän mennessä Venäjä on pitänyt tiukasti kiinni vastavuoroisuudesta kansainvälisessä kanssakäymisessä lännen kanssa. Tämä on koskenut myös viisumiasioita. Venäjä on ajanut molemminpuolista viisumivapautta EU:n kanssa. Yksipuolisia myönnytyksiä Venäjä ei ole halunnut tehdä.
 Ukrainan kriisi on pitkälti lopettanut EU:n ja Venäjän välisen viisumivapauskeskustelun.
 Pakotteet purevat
 Venäjän nyt tarjoama sähköinen viisumi lähentelee jo viisumivapautta Pietariin ja Leningradin alueelle matkustaville EU-kansalaisille. Kaikki yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä, mutta nähtävästi uuden sähköisen kertaviisumin saa nopeasti verkosta ja ilmaiseksi.
 Sähköinen viisumi on jo voimassa Kaliningradin alueella, mutta siellä kysymys on emämaasta erillään olevasta EU-maiden ympäröimästä alueesta.
 Helsingissä Putin syytti totuttuun tapaan kansainvälisistä ongelmista Yhdysvaltoja. Kovista puheista huolimatta näyttää siltä, että Venäjä on nyt entistä halukkaampi tekemään myönnytyksiä. Tähän on osaltaan yksi syy: Lännen asettamat pakotteet toimivat. Putinin hallinnon taloudelliset perusteet horjuvat.
 Reaalitulot Venäjällä alenevat jo kuudetta vuotta. Keskiluokka kutistuu samalla kun rikkaiden ja köyhien määrä lisääntyy. Venäjän valtion tuloista pääosan tuovat maakaasun ja raakaöljyn maailmanmarkkinahinnat ovat vakaassa alamäessä. Lännen investoinneille, rahoitukselle ja teknologialle asettamat pakotteet tekevät pahaa jälkeä. Suurisuuntaisia hankkeita esimerkiksi Venäjän lentokoneteollisuudessa on käytännössä jäissä.
 Kannatus laskee
 Putinin kannatus on romahtanut viime aikoina mielipidemittauksissa Venäjällä. Yksi tekijä kannatuksen laskussa on talouden alamäki. Helpottamalla viisumien myöntämistä Venäjä lisää turismia ja pönkittää näin talouttaan. Samalla se pyrkii avaamaan ovia kansainvälisestä eristäytymisestään, johon se on joutunut Ukrainan toimiensa johdosta.
 Edes Kremlin hallinnassa olevat Venäjän valtakunnalliset televisiokanavat eivät pysty enää täysin peittämään 20 vuotta kestäneen teflonpoliitikon horjumista. Idän kovanaama näyttääkin olevan nyt valmis myönnytyksiin.

Analyysi: Idän kovanaama horjuu – sähköinen viisumi on Venäjältä myönnytys, joka lähentelee viisumivapautta


Summary: Viranomaiset ja tilan omistaja toivovat työrauhaa nautojen kiinni ottamiseen.

Laukaassa Vehniän kylässä sijaitsevalla maatilalla pidätettiin jo hengitystä perjantaina iltapäivällä. Keväästä asti omilla teillään liikkunut lähes 30-päinen nautalauma lähestyi lupaavasti  sille tehtyä aitausta .
 Viisi nautaa oli jo aitauksen sisällä ja loput 22 pälyilivät portilla, uskaltaisivatko mennä perässä. Aitaukseen on tuotu runsaasti rehua houkuttelemaan pitään metsälaitumien varassa eläneitä eläimiä takaisin kotiin.
 Hyvin alkanut tilanne kariutui kuitenkin maakunnan sanomalehden toimittajien vierailuun. Yllättäen pihaan ajaneen vieraan auton ääni sai naudat suunniltaan ja pakenemaan takaisin metsään.
 – Toimittajatkin saivat aikamoisen lähdön täältä. En hermostu kovin usein, mutta nyt kyllä kiehahti, tunnustaa suurriistavirka-avun yhteyshenkilö Jari Halttunen. Hän on yhdessä tilan väen, talkoolaisten ja Laukaan viranomaisten kanssa järjestellyt lehmien kiinnotto-operaatiota jo useiden vuorokausien ajan.
 Pienikin vieras ääni voi säikäyttää naudat pakoon
 Vielä alkuviikosta Laukaan viranomaiset varautuivat siihen, että lähitalojen pihoille ja teille eksynyt  lauma täytyisi hävittää nopeasti . Viime päivien aikana eläimet ovat kuitenkin pysyneet metsässä ja tilan lähellä, joten suunnitelmaa muokattiin rauhanomaisemmaksi.
 Viimeisin ajatus oli rauhoittaa tilan alue talkoolaisten hyörinästä ja odottaa, josko naudat palaisivat vapaaehtoisesti tuttuun pihapiiriin. Tämän päivän perusteella vaikuttaa siltä, että suunnitelma voisi onnistua, kunhan alue saataisiin täysin rauhoitettua ulkopuoliselta liikenteeltä.
 Aitaukseen viedään nyt lisää rehua ja jäädään uudelleen odottamaan. Halttunen uskoo, että naudat palaavat, jos mikään ulkopuolinen tekijä ei häiritse niitä. Eläimet ovat erittäin säikkyjä, eivätkä päästä ihmisiä lähelleen.

Laukaan villinautalauma saatiin jo melkein kiinni – toimittajien auto säikytti ne takaisin metsään


Summary: Ministeri toivoo myös, että kunnissa keskusteltaisiin sisäilmaongelmista avoimesti vanhempien kanssa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Opetusministeri  Li Andersson  (vas.) patistaa kuntia hoitamaan sisäilmaongelmaiset koulut ja päiväkodit kuntoon. Hänen mukaansa tilanne on tällä hetkellä vakava monin paikoin Suomea.
 Andersson korostaa sitä, että oppilailla ja opettajilla on oikeus työskennellä terveissä tiloissa, ja vastuu tästä kuuluu kunnille.
 – Kunnat eivät voi väistää omia velvollisuuksiaan huolehtia kiinteistöjen korjauksista ja kunnossapidosta sekä siitä, että koululaisille ja opettajille on terveellisiä työskentely-ympäristöjä.
 Hän huomauttaa, että kyse on lopulta poliittisista valinnoista.
 – Eli mitä priorisoidaan silloin, kun päätetään kuntatasolla tehtävistä investoinneista. Toivoisin myöskin kuntien elinvoiman ja tulevaisuuden kannalta sitä, että terveet koulutilat ja terveet päiväkodit olisivat kuntien prioriteettilistan kärjessä.
 Anderssonin mukaan tällä on valtavasti merkitystä perheille, kun he pohtivat sitä, minne tullaan töihin ja missä halutaan asua.
 "Luottamus rakentuu siitä, että tieto kulkee"
 Yle Uutiset kertoi eilen , että vanhemmat kärsivät usein huonosta tiedonkulusta koulujen ja päiväkotien sisäilmaongelmien yhteydessä. Andersson pitää koko yhteiskunnan kannalta tärkeänä, että asioista keskustellaan avoimesti.
 – Luottamus rakentuu siitä, että tieto kulkee. Ja että myöskin kuntatasolla pyritään vanhempien kanssa avaamaan niitä ongelmia ja myös löytämään niihin ratkaisuja.
 Ministeri huomauttaa, että vanhempien ja oppilaiden näkökulmasta on esimerkiksi melko yhdentekevää, kuka on kuntapuolella mistäkin asiasta vastuussa, kunhan asiat hoidetaan kuntoon.

Opetusministeri Li Andersson patistaa kuntia hoitamaan homekoulut kuntoon: "Velvollisuuksia ei voi väistää"


Summary: Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

– En salli sinun johtaa Britanniaa brexitiin. Niin paljon kuin sinua ihailenkin, estän telepaattisesti sinua tekemästä niin – ja voit uskoa, että pystyn siihen.
 Tämän julkisen uhkauksen  Britannian pääministerille  Theresa Maylle  esitti viime keväänä  Uri Geller . Hän on 1970-luvulla maailmanmaineeseen noussut mentalisti, silmänkääntäjä tai telepatian mestari, riippuen siitä, uskooko hänen kykyihinsä vai ei.
 Geller tehosti uhkaustaan väittämällä, että hän ennusti kolme vuotta etukäteen Mayn nousun pääministeriksi.
 May ei lopulta johtanut Britanniaa ulos EU:sta, sillä hän erosi tehtävästään ennen sitä. Mutta tilalle nousi vielä kovempi brexitisti  Boris Johnson .
 Avoimessa onnittelukirjeessään Johnsonille Geller kehottaa tätä järjestämään uuden EU-kansanäänestyksen ja sanoo käyttävänsä henkisiä kykyjään sen puolesta.
 Gellerin mukaan hänellä on vahva tunne siitä, että Johnsonilla on edessään pitkä ja menestyksekäs pääministeriys, jos tämä järjestää äänestyksen. Muussa tapauksessa pääministerikausi uhkaa päättyä lyhyeen,  Geller varoittaa Facebookissa.
 5-vuotiaan lusikka taipui yhtäkkiä
 1970-luvun televisionkatselija ei voi olla muistamatta Gelleriä, tummaa, komeaa nuorta miestä, joka kohautti maailmaa taivuttelemalla ajatuksen voimalla lusikoita ja lukemalla ajatuksia.
 Uri Geller vuonna 1972. Ullstein Bild / AOP
 Geller on vakuuttanut eroavansa tavallisista taikureista siinä, että hänellä on aitoja yliluonnollisia kykyjä ja hän voi saada mielensä avulla asioita tapahtumaan.
 Gellerin mukaan hän aavisti kykynsä jo pikkupoikana kotimaassaan Israelissa.
 – Eräänä päivänä aterian aikana hänen lusikkansa taipui ja katkesi, vaikkei hän käyttänyt fyysistä voimaa, kerrotaan Gellerin  kotisivujen elämäkerrassa .
 Vanhemmat järkyttyivät, eikä nuori Geller kertonut tapahtuneesta kenellekään. Hän kuitenkin kehitti taitojaan esittelemällä niitä koulussa, elämäkerrassa kuvataan.
 Geller on sanonut uskovansa , että kaikki sai alkunsa, kun häneen osui nelivuotiaana pihalla voimakenttä, joka näkyi poikkeuksellisena valoilmiönä. Oliko kyse yliluonnollisesta tai avaruudesta lähtöisin olevasta ilmiöstä vai tavallisesta luonnonilmiöstä, sitä Geller ei tiedä.
 Uri Geller syntyi 20.12.1946 Tel Avivissa Israelissa vanhemmat muuttivat Unkarista Israeliin ennen toista maailmansotaa työskenteli 1960-luvun lopulla mallina aloitti vuonna 1969 julkiset esiintymiset, joissa esitteli telepaattisia ja psykokineettisiä taitojaan lähti Israelista vuonna 1972. Asui muun muassa Englannissa 34 vuotta puhuu hepreaa, englantia ja unkaria muutti takaisin Tel Aviviin vuonna 2014 puoliso Hanna, kaksi lasta
 Nopeasti maailmanmaineeseen
 Geller oli vuonna 1967 mukana kuuden päivän sodassa ja sen jälkeen vuorossa oli parin vuoden mallinura.
 Vuosikymmen lopulla Geller alkoi pitää julkisia telepatia- ja psykokinesiaesityksiä ja pian hänen maineensa kiiri Israelin ulkopuolelle. Geller alkoi kiertää Euroopassa ja Yhdysvalloissa taivuttelemassa metalliesineitä, käynnistelemässä kelloja ajatuksen voimalla sekä lukemasssa ajatuksia. Hänen tv-esiintymisiään seurattiin eri puolilla maailmaa, myös Suomessa.
 Uri Geller Zürichissä Sveitsissä vuonna 1974. Ullstein Bild / AOP
 Geller herätti niin paljon ihmetystä, että hänen kykyjään tutkittiin jopa tieteellisesti.  Geller vakuutti monet tutkijat,  mutta jälkeenpäin tutkimuksia on myös arvosteltu.
 Gellerin kykyjen aitous jaksoi puhuttaa, ja useaan otteeseen häntä on syytetty huijariksi.  Muut taikurit ovat muun muassa pyrkineet osoittamaan,  että he pystyvät toistamaan samat temput. Yhdysvalloissa Geller  epäonnistui Johnny Carsonin tv-show'ssa , jossa oli etukäteen varmistettu, ettei Geller voi käyttää mitään temppuja.
 Suomessakin käytiin  vastaavaa keskustelua, kun Geller oli vieraillut täällä vuonna 1974.

 Geller on väittänyt sinnikkäästi, että kyse ei ole mistään taikatempuista, vaan aidoista kyvyistä vaikuttaa esineisiin ja asioihin.
 Vakooja ja öljynetsijä
 Toiset Geller onnistuikin vakuuttamaan, joukossa Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA. Vastikään julkisiksi tulleet asiakirjat paljastavat, että CIA vakuuttui testeissä Gellerin paranormaalista hahmotuskyvystä,  kertoo muiden muassa The Times of Israel.
 Geller on kertonut  työskennelleensä sekä CIA:lle että Yhdysvaltain liittovaltion poliisille FBI:lle. Hänen tehtävänään oli muun muassa tyhjentää ajatuksen voimalla Neuvostoliiton turvallisuuspalvelun KGB:n tietokonelevykkeitä ja jäljittää sarjamurhaajia.
 Kylmän sodan vuosina mentalistin käyttö ei ollut mitenkään tavatonta.   CIA:lla oli oma projekti,  Star Gate eli Tähtiportti, jonka tavoitteena oli hyödyntää ihmisten yliluonnollisia kykyjä.
 Uri Geller  tammikuussa 2015 Westfieldissä Lontoossa, jossa hän piti lusikantaivutuksen mestarikurssin. Phil Lewis / WENN / AOP
 Muutama vuosi sitten Britannian yleisradioyhtiö BBC julkaisi  dokumenttielokuvan , jossa sanotaan Gellerin työskennelleen vakoojana Yhdysvalloille ja Israelille peräti 30 vuotta.
 Dokumentin mukaan Geller auttoi Israelin tiedustelupalvelua Mossadia sen kahdessa kuuluisassa operaatiossa,  panttivankien vapautusoperaatiossa  Entebben lentokentältä Ugandassa vuonna 1976 ja  Irakin ydinlaitoksen pommitusoperaatiossa  vuonna 1981.
 Geller sanoo  israelilaislehti Haaretzille,  että kaikki dokumentissa kerrottu on totta. Hän kieltäytyy kuitenkin paljastamasta, mitä palveluksia hän teki Israelille. Gellerin mukaan hän ei saanut niistä palkkaa.
 Gelleriä käytettiin  1970-luvulla myös öljyn ja mineraalien etsinnässä. Gellerin omien väitteiden mukaan työ oli menestyksekästä. Gellerin palkanneet yhtiöt eivät ole siitä juuri kertoneet.
 Geller on kirjoittanut kaikkiaan 15 kirjaa ja toiminut myös mentaalivalmentajana.
 Suurin hype Gellerin ympärillä laantui aikaa sitten, mutta hänellä on edelleen innokkaat seuraajansa. Vuonna 2007 hän alkoi tehdä Israelissa tv-sarjaa, jossa etsi itselleen seuraajaa. Sarja myytiin useisiin maihin.
 Uri Geller vaimonsa ja tyttärensä kanssa Lontoossa vuona 2005. Daniel Deme / WENN / AOP
 Paluu kotiin
 72-vuotias pyöräilevä kasvissyöjä on edelleen aktiivinen esiintyjä, ja  Suomessakin hän on vieraillut  peräti kahdesti 2010-luvulla. Hän on myös perustanut oman hyväntekeväisyysjärjestön, joka tukee useita erilaisia tarkoituksia, muun muassa lasten auttamiseksi ja eläinten suojelemiseksi.
 Uri Geller vieraili Suomessa viimeksi lokakuussa 2016. Kuva on otettu tiedotustilaisuudessa Helsingissä. Jarno Kuusinen /AOP
 Sen verran Geller on kuitenkin asettunut, että hän palasi muutama vuosi sitten kotimaahansa 40 ulkomailla vietetyn vuoden jälkeen. Geller muutti Englannista synnyinseudulleen Jaffaan Tel Aviviin.
 Syyksi hän kertoo  Haaretz-lehdessä yksinkertaisesti koti-ikävän.
 Nyt Gellerin suurprojektina on oman museon perustaminen Jaffaan. Museon on määrä avautua tämän vuoden lopussa.
 Museossa on näytillä esineitä Gellerin uran varrelta, muun muassa Gellerin hankkimia tai kuuluisilta tuttaviltaan saamia taide-esineitä sekä 2 000 lusikalla koristeltu Cadillac.
 Geller on kertonut  tuttavapiiriinsä kuuluneen  useita superjulkkiksia, muun muassa nyt jo edesmenneet  John Lennon ,  Salvador Dali  ja  Michael Jackson  tunsivat israelilaisen lusikantaivuttelijan.
 Museon pihan koristukseksi Geller on itse suunnitellut maailman suurimman lusikan – tietenkin taivutetun.
 Otsikoista pudonneet: Kesäsarjassa kerrotaan, mitä julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu. Varpaan imeskelyn vuoksi sylkykupiksi joutunut herttuatar Sarah sai lopulta armon brittilehdiltä – "Olen ikuinen lapsi, se johtaa ongelmiin" Thaimaasta paennut Thaksin on upporikas nomadi, joka kiertää maailmaa ja sekaantuu kotimaansa politiikkaan Raaka kaksoismurha nosti O.J. Simpsonin julkisuuden valokeilaan – 25 vuotta myöhemmin pääepäilty keskittyy golfaamiseen Las Vegasissa Monacon skandaaliprinsessa Stephanie löysi rauhan sirkuksesta – 80-luvun ura laulajana ja uimapukusuunnittelijana on muisto vain Pornotähdestä kansanedustajaksi noussut Cicciolina vilautti aikoinaan rintoja Suomenkin eduskunnassa – nyt hän myy rahapulassa tavaroitaan  Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan? Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut" Suhde presidenttiin teki Monica Lewinskystä nettikiusatun – Miten "maailman tunnetuin harjoittelija" pääsi jaloilleen? Vesikidutuksen hyväksyjästä arvostetuksi professoriksi – Condoleezza Rice jätti politiikan iäksi mutta soittaa pianoa vieläkin
 Lisää aiheesta:
 Elävä arkisto: Taivu, lusikka, taivu!

Kylmän sodan aikana jopa Mossad ja CIA uskoivat Uri Gelleriin – nyt lusikantaivuttaja rakentaa museota ja uhkaa estää brexitin telepatialla


Summary: Koch ja hänen veljensä tunnettiin myös poliittisina vaikuttajina. He ovat rahoittaneet useita poliittisia kampanjoita Yhdysvalloissa.

Miljardööri  David Koch  on kuollut. Koch oli kuollessaan 79-vuotias. Kuoleman vahvistavat Kochin omaiset.
 Koch oli yksi maailman rikkaimmista ihmisistä. Koch ja hänen veljensä  Charles Koch  jakoivat 11. sijan maailman rikkaimpien ihmisten  Forbesin listalla.
 Kochin veljekset kuuluivat konservatiiviseen verkostoon, joka rahoitti poliittisia kampanjoita ja esimerkiksi niin kutsuttua teekutsuliikettä. He ovat lahjoittaneet suuria summia republikaaniedustajille.
 Veljekset ovat tunnettuja vapaan kaupan ja hallinnon valtaoikeuksien kaventamisen puolustajia. He riitautuivat presidentti Donald Trumpin kanssa tämän tullipolitiikan takia, kirjoittaa  CNN .
 Koch sai viisi vuotta elinaikaa vuosikymmeniä sitten
 Kochin kuoleman syy ei ole tiedossa. Hänellä diagnosoitiin eturauhassyöpä 27 vuotta sitten. Veli Charles kertoo  BBC:n mukaan , että tuolloin hänelle annettiin viisi vuotta elinaikaa.
 – Davidilla oli tapana sanoa, että erinomaisten lääkäreiden, huipputason lääkityksen ja hänen oman itsepäisyytensä yhdistelmä piti syövän loitolla, kertoo Charles Koch BBC:n mukaan veljensä kuoleman vahvistavassa julkilausumassa.
 Lue myös :
 Trump haukkui kahta maailman rikkaimpiin kuuluvaa miljardööriä vitsiksi: "En tarvitse heidän rahojaan"

Yksi maailman rikkaimmista ihmisistä, miljardööri David Koch on kuollut


Summary: Tänä vuonna MM-finaalissa nähdään suomalainen edustaja. Se on ollut viime vuosina hyvin harvinaista.

Kymmenvuotias, pellavapäinen poika pomppii lavalla koulupuvussa ja soittaa ilmakitaraa AC/DC:n tahtiin. Pukeutumistyyli on lainattu yhtyeen kitaristi  Angus Youngilta  ja häneltä on nyysitty taiteilijanimikin, Little Angus.
 Aapo Rautiota  naurattaa katsoa vanhaa uutisklippiä omasta esiintymisestään ilmakitaransoiton maailmanmestaruuskisojen karsinnoista lähes kymmenen vuoden takaa. Hän katsoo videota muutamaa päivää ennen tämän vuoden karsintoja. Katso Raution reaktio alla olevalta videolta.

 Tuon esiintymisen jälkeen pikkupoika on kasvanut 157-senttistä kitaraidoliaan kolmisenkymmentä senttiä pidemmäksi ja musiikkimakukin on muuttunut, mutta rakkaus ilmakitarointiin säilynyt. Vuosien aikana monien muiden suomalaisten kiinnostus lajiin on kuitenkin hiipunut, ja emämaa on taantunut taka-alalle.
 Tänä vuonna Raution lisäksi finaalipäivää edeltävässä mustien hevosten karsinnassa on vain toinen suomalainen edustaja. Hän on  Lassi Hurskainen , entinen jalkapallomaalivahti, joka saavutti miljoonia katsojia jalkapalloaiheisilla  temppuvideoillaan Youtubessa  muutamia vuosia sitten.
 Suomalaiset voivat päästä mukaan ilmakitaransoiton MM-kisoihin vain mustien hevosten karsinnassa, joka järjestetään päivää ennen maailmanmestaruuskisoja. Mustien hevosten karsinnan osallistujista suurin osa on ulkomaalaisia.
 Tänä vuonna Oulun MM-kisoihin saapuu kilpailijoita 13 eri maasta. Monessa muussa maassa järjestetään maan omat ilmakitaransoiton mestaruuskilpailut, joiden voittaja lähtee edustamaan maataan Ouluun. Suomessa tällaista kilpailua ei ole järjestetty enää vuosiin. Osallistujia ei ole ollut.
 Minuuttini maailman kovimpana rock-kitaristina
 Ilmakitaraorganisaatiossa on pohdittu syitä siihen, miksi suomalaisten kiinnostus kilpailuun on nykyisin laimeaa. Tapahtuman tuottaja  Hanna Ikonen  pohtii, että kisat ovat liian lähellä ja helposti saavutettavissa. Niissä ei ole eksotiikan tuomaa viehätystä. Ikonen kertoo, että jatkossa kilpailijoita voitaisiin houkutella festereilla, joissa ihmiset ovat jo valmiiksi karnevaalitunnelmissa.
 Ikonen kaipaa myös jäyhiltä suomalaisilta enemmän luovaa heittäytymistä.
 – Esimerkiksi jenkit ja japanilaiset ovat siinä omaa luokkaansa.
 Aapo Rautiota ei voi sanoa jäyhäksi. Nuorelta mieheltä pulppuaa puhetta, kunnes tulee aika pohtia sitä, miksi suomalaisia ei näy ilmakitarakisan lavalla.
 – Se on kaikkein kansainvälisin tapahtuma Oulussa ja silti paikallisia ei tunnu pätkääkään kiinnostavan.
 Aapo Rautio esiintyy ilmakitaran MM-kisoissa nykyisin taiteilijanimellä Thunderbolt. Timo Nykyri / Yle
 Rautio ylistää kilpailun tunnelmaa, joka on koukuttanut hänet niin, että mies on osallistumassa kisoihin kolmatta kertaa. Viime vuonna hän oli ensimmäinen finaalista karsiutunut.
 – Saat olla maailman kovimman bändin maailman kovin kitaristi, maailman kovimmalla rokkikeikalla ja vetää maailman parhaimman kitarasoolon. Yleisö hullaantuu. Se on se fiilis, mikä siinä tulee. Ei ole parempaa.
 Kikkavideoista ilmakitaristiksi
 Toinen kisaan osallistuva suomalainen tekee loikan ilmakitaristiksi urheilun puolelta. Lassi Hurskainen on valmistelemassa omaa tv-ohjelmaansa ja valmistautuu ilmakitarointiin kaksinkertaisen maailmanmestarin  Justin "Nordic Thunder" Howardin  opissa. Ilmakitarakokeilusta on tarkoitus tehdä jakso tv-ohjelmaan.
 Lassi Hurskaisella oli ilmakitaraesiintymisensä jälkeen voittajaolo. Entinen jalkapallomaalivahti tunnetaan ilmakitarapiireissä nimellä Trick Master. Timo Nykyri / Yle
 Kun Hurskainen puhuu aiheesta, hän tulee ehkä avanneeksi myös syitä suomalaisten vähäiseen osanottajaintoon. Vaikka kisaa on järjestetty pitkään, sitä ei tunneta hyvin.
 – Täytyy rehellisesti sanoa, että tuli itsellekin yllätyksenä, että kyseessä on näin kansainvälinen laji.
 Ilmakitaransoiton MM-kisat Ilmakitaransoiton maailmanmestaruuskisat järjestettiin Oulussa ensimmäisen kerran vuonna 1996. Ensimmäinen mestari oli Oikku Ylinen. Kahtena ensimmäisenä vuonna mitalisijat jaettiin suomalaisten kesken, mutta jo vuonna 1998 pronssi matkasi Australiaan. Suomalaisten valtakausi jatkui vuoteen 2000, jolloin Markus Vainionpää voitti kilpailun. Vielä seuraavana vuonna hän sijoittui kisassa toiseksi. Sen jälkeen suomalaiset eivät ole mitaleilla juhlineet. Ensi vuonna ilmakitaransoiton MM-kisat järjestetään 25:nnen kerran.
 Hän kertoo ymmärtäneensä vasta ilmakitaran MM-kisoista tehdyn dokumentin nähtyään, missä mittakaavassa lajia harrastetaan maailmalla.
 Suomen pitkä synkkä putki poikki
 Finaalia edeltävänä iltana käytävässä karsinnassa lavalle nousi ilmakitaristeja 11 eri maasta. Eniten kilpailijoita oli saapunut Yhdysvalloista, kaikkiaan viisi. Kaukaisimmat olivat saapuneet Australiasta, heitäkin mukana oli peräti kolme.
 Lavaesiintymiset vaihtelivat perinteisestä hevijyystöstä akrobaattisempiin suorituksiin. Esimerkiksi Lassi Hurskainen hyödynsi esiintymisessä urheilullista taustaansa ja heitti lavalla muun muassa kärrynpyörän.
 Kenties se oli ratkaiseva tekijä siihen, että Trick Master -taiteilijanimellä esiintynyt Hurskainen lunasti myös finaalipaikan. Hän oli karsinnan kahdeksas ja on ensimmäisen suomalainen finaalissa moneen vuoteen. Aapo Rautio oli karsinnan 13. ja karsiutui finaalista.
 Alex "Jinja Assassin" Roberts Australiasta ja Japanin Asuka "Sunflower" Tabata keräsivät mustien hevosten karsinnassa kovimmat pisteet esiintymisistään. Timo Nykyri / Yle
 Hurskainen oli kisan ratkettua tohkeissaan finaalipaikastaan, mutta myös koko ilmakitarakilpailusta.
 – Se, mitä näkyy lavalla, on hyvin pieni osa siitä, mitä täällä tapahtuu. Tämä on suuri perhe, joka otti minutkin hyvin mukaan.
 Hurskaisen ura ilmakitaristina on edennyt pikavauhtia. Hän kertoo, että kilpailukoreografia syntyi Nallikarin rannoilla treenatessa aiemmin päivällä ja esiintymisvaatteet hankittiin päivällä kirpputorilta.
 Ilmakitaransoiton MM-finaali kisataan perjantai-iltana Oulussa. Uusina osallistujamaina ovat tänä vuonna Islanti ja Thaimaa.
 Kiinnostaako sinua ilmakitaran soittaminen? Osallistu keskusteluun kello 22.00 saakka.

Ilmakitaristit ympäri maailman tulevat Ouluun – suomalaisia MM-kisat eivät kiinnosta


Summary: Amazonin sademetsässä on säilössä jopa ratkaisevan paljon hiiltä ja valtaisa määrä eliölajeja.

Amazonin sademetsän tuhoisat tulipalot huolestuttavat  koko maailmaa .
 Amazonin sademetsä on poikkeuksellinen alue, "maailman keuhkot", jonka tuhovaikutukset tuntuvat kaikkialla. Mutta mitä Amazonin palaminen käytännössä tarkoittaa, ja kuinka isoja uhkakuvia on ilmassa?
 Kysyimme tätä kolmelta Amazonin sademetsän tilanteeseen perehtyneeltä suomalaistutkijalta.
 1. Hiilipäästöt ovat ongelma numero yksi
 Suomesta katsoen on mahdotonta tajuta, kuinka suuri Amazonin sademetsä oikein on.
 – Se on aivan valtava sademetsä, Länsi-Euroopan kokoinen. Jos matkustaa Amazonian yli Perusta Brasiliaan Atlantin rannikolle, niin lentomatka kestää suihkukoneella tunteja, sanoo Turun yliopiston biodiversiteettiyksikön professori  Ilari Sääksjärvi .
 Kolmekymmentä matkaa alueelle tehnyt Sääksjärvi on yksi Suomen kokeneimmista Amazon-tutkijoista. Näin hän tiivistää Amazonin merkityksen:
 – Käsittämättömän suuri hiilivarasto ja yksi maailman lajirikkaimmista alueista.
 Ja juuri hiilipäästöt ovat Amazonin hillitsemättömien metsäpalojen akuutein ongelma.
 – Kun hiilivarasto vapautuu ilmakehään, se menetetään sinne vähintään kymmeniksi vuosiksi, sanoo ilmastovaikutuksia analysoiva Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori  Hannele Korhonen .
 – Ja juuri nyt ratkaisevaa ilmastonmuutoksen kannalta olisi tehdä kaikki ne toimet, joilla hiilidioksidin määrää ilmakehässä saadaan rajoitettua.
 Sanamuoto "maailman keuhkot" ei aivan pidä paikkaansa: tutkijat huomauttavat että Amazonin sademetsän kasvillisuus tuottaa happea, ei käytä sitä. On esitetty, että Amazonin alue tuottaisi 20 prosenttia maailman hapesta. Korhosen mukaan lukuun pitää suhtautua varauksella, vaikka hapentuotanto onkin merkittävää.
 Mutta hiilipäästöihin verrattuna Amazonin hapentuotanto on tutkijoiden mukaan toissijainen asia.
 – Metsillä on isompi vaikutus hiilitaseeseen kuin happimäärään, sanoo Helsingin yliopiston trooppisen metsänhoidon professori  Markku Kanninen .
 "Tutkijana minua pelottaa tällä hetkellä", sanoo Turun yliopiston professori Ilari Sääksjärvi. Annika Holmbom / Yle
 2. Sademetsä ei kasva takaisin
 Kasvaako palanut sademetsä takaisin ennalleen, ja kuinka nopeasti?
 – Jos sademetsä palaisi luonnollisista syistä, se palaisi jollain aikavälillä ennalleen. Mutta kun palamiseen liittyy ihmisen voimakas toiminta kuten Brasiliassa eli metsän raivaaminen pelloksi tai laitumeksi, niin se ei kasva ennalleen, Kanninen sanoo.
 Maatalousmaan ravinteet heikkenevät ja kasvillisuus vähenee. Hiiltä sitova vaikutus on pienempi, ja kasvuston osittainenkin palautuminen kestää joka tapauksessa kymmeniä vuosia.
 – Ilmastonmuutoksen torjunta on niin kiireellinen kysymys, lähimmän 20 vuoden asia, ettei palautumista voida odottaa. Myöskään metsää istuttamalla tuhoa ei voida mitenkään korvata, Kanninen sanoo.
 Ilari Sääksjärven mukaan vaarana on myös, että sademetsän kasvillisuus muuttuu savannimaiseksi.
 – Metsän polttaminen tai hakkaaminen vaikuttaa isosti alueen maaperään, ravinteisuuteen ja eliöstöön. Monimuotoisen sademetsän kasvaminen sellaisissa oloissa on pitkä prosessi, ja primäärin sademetsän saaminen takaisin on hyvin epätodennäköistä, hän sanoo.
 "Palaneen sademetsän tilalle kasvanut kasvillisuus hyvin todennäköisesti sitoo ja varastoi merkittävästi vähemmän hiiltä kuin alkuperäinen sademetsä", sanoo Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori Hannele Korhonen. Mikko Koski / Yle
 3. Tuhot ovat ihmisen aiheuttamia
 Markku Kannisen mukaan on tärkeintä huomata, että Amazonin tuhojen kiihtyminen on täysin ihmisen aiheuttamaa.
 – Tämä ei tapahdu jumalan tahdosta eikä ole mikään luonnonilmiö, salamaniskuista syttynyt metsäpalo kuten Siperiassa saattaa käydä. Tämä liittyy selkeästi ihmisen toimintaan ja on ihmisen päätettävissä, Kanninen sanoo.
 Hänen mukaansa tämä tarkoittaa, että ihminen pystyy toimillaan myös parantamaan tilannetta. Vuosina 2004–2014 Brasilia onnistui pienentämään Amazonian metsäkatoa peräti 70 prosenttia.
 Nyt kehitys menee hurjaa tahtia toiseen suuntaan.
 – Ihminen on aina käyttänyt sademetsää. Mutta nyt Amazoniaa käytetään paljon nopeammin ja laajemmin kuin koskaan ennen, Ilari Sääksjärvi sanoo.
 Voiko ihminen tehdä Amazonin sademetsässä peruuttamatonta tuhoa? Voivatko metsäpalot laajetessaan ja levitessään heilauttaa ilmastonmuutoksen hallitsemattomaksi, pois ihmisen kontrollista?
 Tämä ei ole todennäköistä, Ilmatieteen laitoksen Hannele Korhonen sanoo. Mutta osana kokonaisuutta olisi tärkeää saada tilanne äkkiä haltuun.
 – Vastaan näin, että on tärkeää saada hiilidioksidin määrä ilmakehässä rajoitettua mahdollisimman matalaksi. Siinä Amazonin osuus on todella merkittävä, Korhonen sanoo.
 "On vaarana, että ihmisen aikaskaalalla Amazonin sademetsästä menetetään isoja osia", sanoo Helsingin yliopiston professori Markku Kanninen. Jyrki Ojala / Yle
 4. Amazonin lajisto on ihmiskunnan henkivakuutus
 Ilari Sääksjärvi on löytänyt Amazonin sademetsistä satoja ennestään tuntemattomia lajeja. Ja hän on vain yksi suomalainen sademetsätutkija.
 Amazonin alueen lajisto on niin runsas, että se takaa elämän säilymistä maailmassa paremmin kuin yksikään toinen alue.
 – Kun menet Suomessa metsäretkelle, näet yhdellä hehtaarilla ehkä kymmenen puulajia. Amazoniassa niitä voi olla hehtaarilla kolmesataa. Ja yhdessä Amazonian puussa voi olla yhtä monta muurahaislajia kuin meillä koko Suomessa, Sääksjärvi vertaa.
 Amazon on maailman henkivakuutus. Mitä enemmän metsää ja lajeja siellä on, sitä paremmin maapallo voi selvitä ilmastonmuutoksesta ja luonnon köyhtymisestä.
 – Helposti ajatellaan, että Amazonia tunnetaan jo hyvin. Päinvastoin, Amazonia tunnetaan huonosti. Ja kun metsää katoaa, menetetään jatkuvasti lajeja joita ei ole vielä edes löydetty. Ne voisivat olla uusien lääkeaineiden tai ravinnon lähteitä, Sääksjärvi sanoo ja jatkaa:
 – Kun jokin laji tuhoutuu, sitä ei saada enää koskaan takaisin. Se tekee sademetsän hävityksestä äärimmäisen pelottavaa.
 5. Amazon on likaisen politiikan pelinappula
 Amazon on nappula pelissä, jota käydään likaisen ja sekaisen politiikan keinoin.
 Metsäpalot ovat kääntyneet hallitsemattomiksi maan äärioikeistolaisen presidentin  Jair Bolsonaron  vasta runsaat puoli vuotta kestäneellä valtakaudella.
 Bolsonaro lietsoo asennetta, jonka mukaan ulkovaltojen on turha tulla neuvomaan Brasiliaa sen suhteen, mitä sen tulisi tehdä oman sademetsänsä kanssa. Bolsonaro haluaa kasvattaa maataloustuotantoa ja vaikuttaa olevan valmis uhraamaan sademetsiä muun muassa kiinalaisten pihvilihan himon eteen.
 Norja ja Saksa ovat jo katkaisseet tukensa Brasilian valtion Amazon-rahastolle, sillä niiden mukaan maan johto ei edes yritä saada metsäpaloja kuriin. Bolsonaro on vastannut huoliin ja toimiin lähinnä eriasteisilla solvauksilla.
 – On hurjaa, mitä Amazoniassa nyt tapahtuu, ja presidentti Bolsonaron asenne tekee tilanteesta erittäin pelottavan. Tilanne on äärimmäisen vakava ja toivon, että Suomikin ottaisi EU-puheenjohtajana isoa roolia asian ratkaisemiseksi, Sääksjärvi sanoo.
 Markku Kannisen mukaan tahti on muuttunut hallinnon vaihduttua kuin napsauksesta. Hyvä kehitys on vaihtunut huonoksi, ja sademetsälle saa tehdä Brasiliassa nyt melkein mitä vaan.
 – Brasilian historia osoittaa, että hyvä hallinto ja poliittinen tahto pystyy saamaan metsäkadon pieneksi. Huono ja ympäristöstä ja luonnonvaroista piittaamaton hallinto taas saa sen suureksi, hän huomauttaa.
 Samalla kun EU-maiden vaatimukset pikaisista toimista kiihtyvät, Hannele Korhonen huomauttaa ettei Amazonin kriisi saa varastaa pohjaa muilta ilmastotoimilta.
 – Nyt kun hiiltä poistuu ilmakehään Amazoniassa merkittäviä määriä, tarvitaan entistä enemmän toimia muualla.
 Lue myös:  Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä saatetaan menettää"
 Suomalaispoliitikot huolestuivat Amazonin sademetsäpaloista – Ympäristöministeri Mikkonen Ylelle: Kauppapoliittiset ja diplomaattiset keinot tarpeen

Amazonin hiilivarasto ei palaudu palojen jälkeen entiselleen – tässä viisi syytä, miksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa


Summary: Trump myös määräsi yrityksiä lähtemään Kiinasta. Uutistoimisto Reutersin mukaan Trump ei voi pakottaa yrityksiä tekemään niin.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  julkaisi tänään Twitterissä viestejä, jossa hän määräsi yhdysvaltalaisyrityksiä etsimään tapoja sulkea toimintaansa Kiinassa välittömästi.
 Trumpin mukaan Kiinassa toimivien yritysten tulee tuoda yrityksensä pois Kiinasta ja takaisin Yhdysvaltoihin. Hän myös toivoi, että yritysten tuotteet valmistettaisiin Yhdysvalloissa Kiinan sijaan.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Trump ei voi pakottaa yrityksiä hylkäämään Kiinaa. Presidentti ei tviiteissään eritellyt, miten hän aikoo toteuttaa käskyt.
 Trump määräsi Twitterissä myös kuljetusyrityksiä estämään fentanyylin tuonnin Kiinasta. Fentanyyli on voimakas kipulääkkeenä käytettävä opioidi. Trumpin mukaan Kiinan presidentti  Xi Jinping  ei ole  lupauksestaan huolimatta pysäyttänyt  fentanyylin myyntiä Yhdysvaltoihin.
 Pörssikurssit laskivat aiemmin tänään sen jälkeen kun Kiina ilmoitti rangaistustulleista  yhdysvaltalaisille tuotteille . Trump ilmoitti tviittiketjussaan, että hänen vastavetonsa tulee tämän päivän aikana.
 Kiinan uudet tullit kohdistuvat yli 5 000 tuotteeseen, joiden tuonnin arvo Kiinaan on noin 75 miljardia dollaria vuodessa.
 Lue myös :
 Kiinalta tullikosto Yhdysvalloille – Aikaisemmat hyvän tahdon eleet pyyhkäistään pois

Puheet kauppasodasta kovenevat – Trump määräsi Twitterissä yhdysvaltalaisyrityksiä etsimään vaihtoehtoja Kiinalle välittömästi


Summary: Teatterintekijä Jussi Nikkilä työskentelee Helsingin Juhlaviikkojen suurtuotannossa musiikin ehdoilla.

Mistä on kyse? Schumannin suurteos Kohtauksia Goethen Faustista esitetään Helsingin Juhlaviikoilla. Suomessa teoksesta nähdään Jussi Nikkilän ohjaama, dramatisoitu versio. Mukana on 10 solistia, sekakuoro, poikakuoro ja sinfoniaorkesteri sekä kahdeksan näyttelijää. Yleisnero, kirjailija Johann Wolfgang von Goethen Faust on tunnetuin Faust-legendaan pohjaava kirjallinen teos. Robert Schumann on yksi merkkisäveltäjistä, joka on tulkinnut Goethen teosta musiikkina.
 Koe meni pahasti pieleen. Kiertelevä alkemisti, filosofian tohtori  Johann Georg Faust , kuoli räjähdyksessä.
 Tai niin tarina kertoo. Faktoja 1400-luvun loppupuolella syntyneestä ja noin vuonna 1541 kuolleesta Faustista on hyvin niukasti.
 Se tiedetään, että moni piti tähdistä ennustavaa salatieteilijää huijarina ja roistona. Kirkoltakin tuli satikutia. Se julisti Faustin paholaisen kaltaiseksi. Häntä syytettiin muun muassa mustan magian harjoittamisesta.
 Johann Georg Faust kylvi pelkoa. Grimoire eli loitsukirja  Praxis Magia Faustiana  (1527) on pantu hänen nimiinsä. Siinä opastetaan, kuinka kutsua koolle paholaisia. Se on tiettävästi ensimmäinen julkaisu, jossa yksi paholaisista nimetään Mephistopheleeksi.
 Räjähdys teki rumaa jälkeä. Erään tarinan mukaan ruhjoutunut ruumis lojui selällään niin, että pää oli vääntynyt nurinniskoin, kasvot maata vasten. Toisessa versiossa Faust olisi illalla tähdentänyt majatalon isännälle, ettei häntä saisi häiritä. Aamulla Faust löydettiin tuoliltaan hyvässä ryhdissä istuen, pää päinvastaiseen suuntaan vääntyneenä.
 Tarina kiiri. Ihmiset uskoivat, että Mephistopheles oli noutanut Faustin sielun helvettiin.
 Mozart kuoli Goethen kannalta liian aikaisin
 Tuntematon kirjailija julkaisi tarinan sielunsa paholaiselle myyvästä Faustista 1500-luvun lopulla, siis puoli vuosisataa Johann Georg Faustin kuoleman jälkeen. Yhä arvellaan, että juuri hän olisi ollut tarinan esikuvana. Pian  Christopher Marlowe  julkaisi samasta aiheesta näytelmän.
 Parisataa vuotta myöhemmin legendan kimpussa ahkeroi  Johann Wolfgang von Goethe  (1749–1832). Siinä missä Marlowe johdattaa Faustin helvettiin, Goethe päästää hänet taivaaseen. Ja juuri Goethen kuusikymmentävuotisesta työstä syntyi maailmankirjallisuuden klassikko, runomittaan kirjoitettu kaksiosainen murhenäytelmä.
 Goethen  Faust  on yhä ajankohtaista kulttuuriperimää ja sielunravintoa. Siinä on kysymys ihmiskunnasta ja sen kohtalosta. Ei ihme, että teoksesta ammennetaan ajattelussa ja julkisessa keskustelussa.
 Tutkielma hyvästä ja pahasta on levittäytynyt kaikkialle taiteisiin. Faustia tulkitaan säännöllisesti muun muassa teatterilavalla, valkokankaalla, kuva- ja poptaiteissa sekä musiikissa.
 Tunnettua Faust-aiheista säveltaidetta ovat muun muassa  Charles Gounod'n  samanniminen ooppera (erityisesti sen  Jalokiviaaria ) sekä  Gustav Mahlerin   Tuhannen sinfonia  (nro 8).
 Yhteensä Faust-myyttiin pohjaavia sävellyksiä on satoja, pelkästään oopperoita useita kymmeniä. Niistä suurin osa perustuu nimenomaan Goethen  Faustiin .
 Huvittavasti Goethe itse olisi eläessään kelpuuttanut Faustinsa säveltäjäksi ainoastaan  W. A. Mozartin . Ongelma oli, että Mozart kuoli parikymmentä vuotta ennen kirjan ensimmäisen osan julkaisua.
 Toinen osa julkaistiin pian kirjoittajan kuoleman jälkeen, vuonna 1832. Seuraavalla vuosikymmenellä teoksesta otti mittaa säveltäjä  Robert Schumann . Hän lähetti kirjeen säveltäjä  Felix Mendelssohnille  vuonna 1845, aiheena Goethen  Faust .
 – Säveltäjää ei pelkästään arvioida tavasta käsitellä näin mullistavaa ja ylistettyä teosta, vaan samalla siinä altistaa itsensä vertailtavaksi Mozartin kanssa, Schumann kirjoitti.
 Kun Goethen syntymästä oli kulunut 100 vuotta, saksalaisissa kaupungeissa esitettiin otteita Schumannin uutuusteoksesta  Kohtauksia Goethen Faustista  ( Szenen aus Goethes Faust ). Se valmistui lopullisesti 1853.
 Suomessa kolmiosainen kokonaisuus esitettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2005. Nyt siitä nähdään  Jussi Nikkilän  ohjaama, dramatisoitu versio Helsingin Juhlaviikoilla. Radion sinfoniaorkesteria johtaa  Hannu Lintu .
 Schumannin teoksen tulkitsemiseen tarvitaan valtava esityskoneisto. Hallin ylätasanteella nähdään esityksen aikana Tapiolan Kamarikuoro, Emo Ensemble ja Cantores Minores. Petri Anttila / Helsingin Juhlaviikot
 Elämän tarkoitus... ei kun pornoa
 Nikkilän dramatisoimana Faust on menestyvä taloustieteilijä ja liikemies, joka etsii sisältöä elämäänsä internetin hakukoneesta: "Mikä on elämän tarkoitus?"
 Turhautunut professori ei jää lukemaan vastauksia, vaan löytää pian itsensä pornosivustolta. "Hot Sexy Babes".
 Kun mies kokee menettävänsä elämästään merkityksen rippeetkin, Mephisto rientää tekemään kauppoja hänen sielustaan.
 Kirjailija  Thomas Mannin   Doktor Faustus  -teoksessa (1940) fiktiivisen säveltäjän Adrian Leverkühnin ja paholaisen välinen sopimus antaa Leverkühnille 24 vuotta aikaa kansakuntien rakastamana mestarisäveltäjänä. Mann asetti Faust-myytin vertauskuvaksi natsi-Saksan henkisestä rappiotilasta.
 Nikkilän ohjauksessa tarkastelun kohteena ovat nykypäivän itsekkyys ja yksilökeskeisyys. Tarinan käännekohdassa Faustille avautuu mahdollisuus auttaa miljoonia. Avain on minän sijasta me.
 – Meillä on jo kaikkea, ja silti haluamme lisää, lisää ja lisää, Nikkilä sanoo.
 – Ihmisinä olemme myyneet sielumme ja planeettammekin. Onhan siinä jotain samastuttavaa, hän jatkaa.
 Goethen Faust Teos julkaistiin kahdessa osassa: Faust I vuonna 1808, Faust II pian Goethen kuoleman jälkeen vuonna 1832. Ensimmäisessä osassa keskeisiä henkilöitä ovat muun muassa lääkäri Heinrich Faust, paholainen Mephisto ja Faustin rakastettu Margareta eli Gretchen. Toisessa osassa Faust ja Mephisto seikkailevat unenomaisesti ajassa ja paikassa. Keskeisiä hahmoja ovat muun muassa Paris ja Faustin rakastettu Helena.
 Schumannin sävellys kuvaa myös Goethen kirjan toista osaa, joka on vertauskuvallinen palapeli. Helsingin Kaapelitehtaan Merikaapelihallissa tapahtumia kuvitetaan myös jättikankaalle heijastettavilla kohtauksilla. Niitä on kuvattu Suomessa ja Islannissa.
 Saksassa  Faust I  on pakollista luettavaa koulussa,  Faust II  jätetään oman onnensa nojaan. Yhdessä Nikkilän mieleen pulpahtavista kohtauksista Murhe ("Sorge",  Otto Mannisen  suomennoksessa Suru) löytää tiensä Faustin luo avaimenreiästä ja sokeuttaa tämän.
 – Se on sellaista sieniä syönyttä meininkiä, Nikkilä kuvailee luetellessaan toisen osan käänteitä.
 Musiikki asettelee Schumannin valitsemat Faust-kohtaukset omaan abstraktiin kehykseensä.
 – Goethen ja Schumannin yhdistelmä pakottaa tekemään aiheesta oman tulkinnan. Se on mielenkiintoista, koska silloin teosten välille syntyy dialogi, Nikkilä sanoo.
 Wagner teki sen, mitä Schumann yritti
 Päätös säveltää lyhyitä kohtauksia Goethen näytelmästä oli 1800-luvulla ymmärrettävä, sillä Faust tunnettiin teoksena laajalti.
 – Kaikki tiesivät, mitä seuraavaksi tapahtuu. Meidän haasteemme on se, ettei Faustia enää tunneta – varsinkaan Suomessa, toteaa kapellimestari  Hannu Lintu .
 Schumannin parituntiseen teokseen mahtuu vain viisi prosenttia Goethen tekstistä.
 – Schumann alkoi säveltää oopperaa Faustista. Se olisi ollut mahdottomuus, sillä mittaa sille olisi tullut varmaan kolme viikkoa, Lintu sanoo.
 – Schumann pyrki tällä teoksella luomaan saksalaisen oopperan, sen, minkä Wagner loi myöhemmin. Schumannin yritystä ei huomattu, koska hän kuoli niin varhain, eikä hän vienyt yritystään pidemmälle.
 Linnun mukaan teos ansaitsee paikkansa nykypäivän ohjelmistossa monesta syystä. Musiikillisesti Schumann yhdistää laulun ja orkesterin soinnit sisäistyneesti ja poikkeuksellisesti.
 – Teos ansaitsee tulla kuulluksi. Alusta alkaen Schumannin musiikissa kuuluu se, että hän oli mieleltään epävakaa. Yleisin olotila oli depressio, jonka kanssa hän sävelsi. Se kuuluu siten, että pinnan alla kuplii enemmän kuin romanttisessa musiikissa yleensä.
 Linnulle Faustin ydinajatus on arkipäiväinen.
 – Paholainen voi olla vaikkapa media tai se, millä tavalla käytämme ympäristöämme tai toisiamme hyväksemme. Myymme itsemme jatkuvasti paholaiselle, ja siitä saamme väistämättä myös rangaistuksen. Goethen opetus oli, että pelastus on silti aina olemassa.
 Radion sinfoniaorkesteri ja ylikapellimestari Hannu Lintu yllättyivät positiivisesti Helsingin Kaapelitehtaan Merikaapelihallin akustiikasta. Petri Anttila / Helsingin Juhlaviikot
 Tarvetta uudelle suomennokselle
 Otto Mannisen 1930-luvulla tekemä suomennos Goethen  Faustista  on Nikkilälle tuttu, mutta Schumann-ohjaukseen hän valmistautui lukemalla kirjan englanniksi.
 – Ensimmäistä kertaa todella harmittaa, etten osaa saksaa. Alkuperäiskieltä osaavat saavat siitä vielä enemmän irti.
 Jussi Nikkilä on tehnyt yleisöön vaikutuksen näyttelijänä muun muassa Turun kaupunginteatterin Hamletissa tänä vuonna. Otto-Ville Väätäinen
 Myös englanninnos toi Faustiin uusia sävyjä. Yksi Nikkilän oivalluksista liittyi Mephiston luonteeseen. Paholainen on ohjaajan mielestä itse asiassa varsin hulvaton heppu, ja koko kirjakin yllättävän hauska.
 – Sellainen olo tulee heti teoksen alussa, kun Jumala ja Mephisto juttelevat toisilleen yhdenvertaisina. Mephistolla riittää huumorintajua, ja hänelläkin oli paikkansa taivaassa.
 Nikkilä paljastaa, että yleisöllä on lupa odottaa hänen tulkintaansa Goethen  Faustista  myös teatterilavalle. Viimeistään silloin on tilausta myös uudelle suomennokselle.
 – Joku varmaan haluaa hirttää minut, mutta Mannisen sinänsä erinomaisessa suomennoksessa kieli alkaa olla vanhahtavaa. Uusi suomennos Goethen  Faustista  – siinä projekti jollekin kustantajalle, ohjaaja haastaa.
 Sanna-Kaisa Palon Mephisto tekee diilin Faustin kanssa. Helsingin Juhlaviikot

Faustin tie paholaisen luo vie pornosivuston kautta – Jussi Nikkilä penää Goethen klassikosta uutta suomennosta


Summary: Alppien hiihtokeskukset ovat jo joutuneet sopeutumaan muutoksiin ilmastossa, mutta myös asiakkaiden käytös on muuttunut.

Italian Alpeilla  on joukoittain hylättyjä pieniä hiihtokeskuksia ja suuret nostavat hintojaan . Ranskan Alpeilla Tignesin hiihtokeskus  on joutunut ensi kertaa  lopettamaan kesän jäätikköhiihtokauden jo heinäkuussa ennätyksellisen lämpimien säiden takia.
 Sveitsin  alppikeskukset houkuttelevat lisää kesäturisteja,  jotteivät olisi niin riippuvaisia talven hiihtosesongista.  Hiihtokauden aloitusta on paikoin jouduttu siirtämään  lumenpuutteen takia.
 Alppien hiihtokeskukset ovat joutuneet viime vuosina miettimään, miten pärjätä ilmastonmuutoksen edetessä.
 Alppien lämpötila on noussut viime vuosisadan alusta 2 celsiusastetta. Se on kaksi kertaa niin paljon kuin pohjoisella pallonpuoliskolla keskimäärin, kertoo muun muassa Alppien ekosysteemejä tutkiva  tutkimuskeskus CREA Mont-Blanc .
 Vuorikiipeilijät havaitsivat kesän lämpöaallon aikaan Mont Blancilla, että lumirajan yläpuolelle 3 400 metrin korkeuteen kahden vuoren notkelmaan oli syntynyt pieni järvi. He kertoivat, etteivät ole koskaan nähneet vastaavaa. Bryan Mestre
 Useissa tutkimuksissa on havaittu  lumen keskimääräisen syvyyden vähentyneen Alpeilla 1980-luvulta lähtien.  Lumikausi on tutkijoiden mukaan lyhentynyt  1970-luvulta keskimäärin 38 päivää.
 Alppien  jäätiköistä on kadonnut puolet  vuoden 1900 jälkeen ja jäätiköiden kutistumisvauhti on kiihtynyt 1980-luvulta lähtien.
 Tutkijat ennustavat, että kehitys jatkuu samansuuntaisena. Lähes puolet nykyisistä jäätiköistä katoaa vuoteen 2050 ja vähintään kaksi kolmasosaa vuosisadan loppuun mennessä, vaikka lämpötila nousisi vain maltillisesti, arvioivat sveitsiläiset ja hollantilaiset tutkijat keväällä  The Cyrosphere -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa.
 Jos ilmastonmuutosta ei hillitä voimakkaasti, Alpit saattavat olla lähes jäätiköttömät vuonna 2100.
 Rankkoja lumisateita ja paljasta maata
 Ilmaston muuttuminen näkyy tutkijoiden mukaan Alpeilla jo nyt ennen kaikkea siinä, että epävarmuus talvisään suhteen on lisääntynyt.
 – Ennen pystyi tarkemmin sanomaan, että talvi on tällainen, se alkaa tuosta ja loppuu tuolloin ja silloin on lunta. Mutta nyt ei voi enää niin sanoa, toteaa Alppimatkoja Suomesta järjestävän You Travelin tuotepäällikkö  Vesa Isotalo.
 Hän on havainnut, että hiihtokaudet alkavat nykyään aiempaa myöhemmin. 20–30 vuotta sitten marras–joulukuussa oli yleensä jo ihan hyvä tilanne. Nykyisin ei ole täysin varmaa, että joulunakaan on lunta joka paikassa. Toisaalta talvi voi jatkua aiempaa pidempään. Vaihtelu voi olla vuosien välillä suurta.
 Pahiten ilmaston muuttuminen näkyy matalammilla korkeuksilla, Alppien sisäosien kuivilla alueilla sekä etelärinteillä, toteaa  Christoph Marty   Researchgate-sivustolla julkaistussa tutkimuksessaan.
 Tulevina vuosikymmeninä alle tuhannen metrin korkeudella sijaitsevien hiihtokeskusten lumesta valtaosa saattaa olla peräisin lumitykeistä, toteaa  muun muassa   uutissivusto Deutsche Welle.
 Hiihtokeskukset yrittävät sopeutua
 Hiihtokeskusbisnes on tärkeä tulonlähde Alppimaille ja paikallisesti se voi tuoda jopa valtaosan kylän tai kaupungin tuloista.
 Ala onkin yrittänyt sopeutua muutokseen, jotta ilmastonmuutos ei merkitsisi kuoliniskua laskettelukeskuksille.
 Rinteitä on parannettu ja lumetuskoneiden käyttöä pidetään jo välttämättömänä, kun se alun perin nähtiin luksuksena tai varmuuskeinona, Marty toteaa tutkimuksessaan.
 Monet alppikeskukset ovat alkaneet myös houkutella muitakin kuin hiihtoturisteja, sekä talvella että muina vuodenaikoina,  kertoo muun muassa The Finacial Times-lehti.  Esimerkiksi vaellusturisteja houkutellaan Alppien viileään kesään.
 Vuorikiipeilijöitä Wettersteinvuorilla Garmisch-Partenkirchenissä Saksassa heinäkuussa 2019. Philipp Guelland / EPA-EFE
 Kuitenkin esimerkiksi Sveitsissä ongelmana on se, että hiihtoturistit tuovat selvästi enemmän rahaa. Kesäturistien osuus yöpymisistä on nykyisin 60 prosenttia, mutta tuotoista vain 18 prosenttia, kertoo Bernin yliopiston aluekehityskeskuksen  ekonomisti Therese Lehmann uutistoimisto Reutersille.
 Hiihtoturistien määrä on vähentynyt vuosikymmenessä liki neljänneksellä. Syynä ei etujärjestö Swiss Tourismin mukaan ole pelkästään ilmastonmuutos: hiihtäminen ei innosta nuoria yhtä paljon kuin aiemmin.
 "Erinomaisia talvia"
 Yksittäinen hiihtomatkailija ei kuitenkaan välttämättä heti huomaa ilmaston muuttumista.
 – Viime talvi oli paras lumitalvi Alpeilla 30 vuoteen. Sesonki alkoi marraskuussa ja hiihtokeskukset pidensivät kauttaan. Kun ne menivät kiinni, lunta oli niin paljon, että kautta olisi voinut jatkaa.
 Näin kertoo alppimatkoja järjestävän STS Alppimatkat Oy:n johtaja  Harri Kaijanto.
 Hiihtokoululaisia Leysinissä Sveitsin Alpeilla tammikuussa 2019. Cyril Zingaro / EPA-EFE
 STS Alppimatkat on alusta asti antanut lumitakuun: Jos lunta ei ole, asiakkaat viedään yhtiön laskuun laskettelemaan sinne, missä sitä on.
 Sitä ei ole tarvinnut tehdä kymmeneen vuoteen, ja yhtiöllä on 18 kohdetta Itävallassa, Ranskassa ja Italiassa, Kaijanto kertoo.
 Lumetus voi hämätä
 Kaijanto toteaa, että yksi syy laskettelumahdollisuuksien säilymiseen hyvinä on lumetusjärjestelmien kehittyminen. Lumikatoa ei välttämättä huomaa, koska rinteet ovat lumetuksen ansiosta hyvässä kunnossa.
 Tekniikka on kehittynyt niin, että lunta voidaan tehdä, vaikka lämpötila olisi hieman plussan puolella. Aiemmin se onnistui vain pakkassäällä.
 Kaijanto huomauttaa, että lumetusta tehdään, vaikka lunta olisi kuinka paljon. Keinolumessa on mukana vettä ja rinteeseen halutaan kova jäinen pohja, jotta se säilyisi kovana keväällä kun aurinko alkaa lämmittää.
 Myös You Travelin Isotalo toteaa, että hiihtokeskusten lumivarmuus on jopa parantunut, koska hiihtokeskukset osaavat nykyisin varautua sään vaihteluun.
 Ympäristöjärjestöt ovat tosin arvostelleet hiihtokauden keinotekoista jatkamista lumettamalla, koska se kuluttaa energiaa ja häiritsee alueen ekosysteemiä,  Deutsche Welle kertoo.
 Investoinnit riski etenkin pienille
 Isotalo uskoo, että epävarmuus laskettelusäistä ja kauden lyheneminen voivat kurittaa erityisesti pienempiä hiihtoyrittäjiä.
 – Lumetusjärjestelmiin vaadittavat investoinnit ovat aika mittavia ja latupohjien kunnostaminen myös iso satsaus. Kun kaudet ovat epävakaita, ne joutuvat laskemaan, kannattaako investoida, hän sanoo.
 Hän uskoo, että hiihtosesonki keskittyy tulevaisuudessa lyhemmälle ajalle ja yhä enemmän tiettyihin hiihtokeskuksiin, jotka pärjäävät edelleen.
 Bisneksen muuttuminen ei kuitenkaan johdu pelkästään ilmaston muuttumisesta ja siihen liittyvistä mielikuvista. Myös asiakaskunnan mieltymykset ja tavat ovat murroksessa, Isotalo kertoo.
 Hiihtomatkailu ei entiseen tapaan innosta ja ihmisillä on aiempaa enemmän vaihtoehtoja.
 Mutta myös Suomen ilmaston muuttuminen vaikuttaa hiihtomatkailuun. Jos talvet ovat Suomessa lyhyitä eivätkä ihmiset pääse Etelä-Suomessa hiihtämään, he eivät välttämättä tule lähteneeksi Alpeillekaan. Jos talvet ovat leutoja monta vuotta peräkkäin, monien kiinnostus voi ylipäätään suuntautua muihin harrastuksiin.
 Jos Suomessa ei ole hiihtokelejä, suomalaiset eivät välttämättä innostu hiihtolomista Alpeillakaan. Kuvassa hiihtäjiä Paloheinässä Helsingissä 11.11.2016. Jouni Immonen / Yle
 Isotalo ennustaa, että kesämatkailun ja muun kuin hiihtoon keskittyvän matkailun merkitys tulee Alpeilla korostumaan, vaikka hiihtomatkailukin jatkuu.
 – Hiihtokeskukset olivat aiemmin monesti riippuvaisia talvesta ja jopa sulkivat ovensa kesäksi. Nyt ne ovat alkaneet panostaa kesäkauteen ja se alkaa olla yllättävänkin merkityksellinen, Isotalo toteaa.

Alpeilla lämpötila nousee ja jäätiköt kutistuvat – muuttuvatko laskettelulomat vaellusreissuiksi?


Summary: Autoharrastaja osti Italiasta presidentti Juho Kusti Paasikiven virka-autona toimineen vuoden 1952 Cadillacin ja tuo sen yleisön nähtäville.

Suomessa valmistauduttiin vuoden 1952 olympialaisiin ja presidentinkansliassa pohdittiin, minkälaisen kuvan Suomi antaa maailmalle, jos presidentti kuljettaa arvovieraita raihnaisella autolla. Siksi presidentti Juho Kusti Paasikivelle päätettiin hankkia mahdollisimman loistokas virka-auto.
 Valituksi tuli vuoden 1952 juhlamallia oleva Cadillac, jonka kromiosista monet olivat kullattuja.
 – Kyllähän se varmasti herätti melkoista ihmetystä, kun sotien jälkeen Suomen autokanta oli pääasiassa ennen sotia hankittuja länsiautoja tai itäautoja, pohtii Woikosken automuseon WHD Gårdin ja kaasuyhtiö Oy Woikoski Ab:n omistaja  Clas Palmberg.
 Clas Palmberg esittelee vuoden 1952 Golden Anniversary-juhlamallia, jonka kromiosista monet ovat kullattuja.  Mikko Savolainen / Yle
 Samainen auto seisoo nyt Mäntyharjussa WHD Gårdin pihalla. Clas Palmberg on tuonut Cadillacin lisäksi neljä muuta arvoautoa Italiasta Suomeen. Koeajo yksityisellä testiradalla kertoo, että moottori kehrää edelleen tasaisesti ja takapenkillä istuva matkustaja nauttii vakaasta kyydistä auton jousituksen ansiosta.
 – Auto on erinomaisessa kunnossa. Italiassa autoista pidettiin hyvää huolta ja ne kunnostettiin perusteellisesti, ihastelee Palmberg.
 Auto päätyi italialaisen Lamborghini-kauppias  Adriano De Michelin  yksityiseen kokoelmaan kuin sattumalta marraskuussa 2012.
 Cadillac oli jäänyt aikaa sitten pois edustuskäytöstä ja oli ollut esillä Helsingin Automuseossa. Kokoelmiin kuului useita entisten presidenttien virka-autoja ja muita Suomen historian kannalta merkittäviä ajoneuvoja. Monien harmiksi museon omistanut säätiö ajautui konkurssiin vuonna 2012, ja konkurssipesä päätti myydä kokoelman.
 – Autot tulivat hiljaiseen myytiin ja ehtona oli, että kokoelma myydään yhtenä könttänä. Mutta ei Suomesta niin äveriästä löydy, joka ostaa kerralla kymmeniä arvoautoja.
 Presidentti Paasikiven käyttämän virka-Cadillacin leijonavaakunakilpi on edelleen paikoillaan. Mikko Savolainen / Yle
 Ostaja löytyi Pohjois-Italiasta Milanosta, jonne kuusi säätiön omistamaa autoa siirrettiin. Lisäksi maasta vietiin yksityishenkilöiden omistamia museoajoneuvoja. Vuosien aikana De Michelin yksityisen automuseon ovet ovat avautuneet vain harvoille ja valituille.
 – Heille esiteltiin autoja suomalaisina ajoneuvoina, ne pidettiin Suomen rekisterissä, ja autoja kunnostettiin huolella, joten ne säilyivät hyvässä kunnossa, jatkaa Palmberg.
 Kuvaavaa on, että Palmbergin mukaan esimerkiksi Cadillacin entisöinnissä käytettiin vain alkuperäisiä varaosia ja alkuperäisiä kankaita.
 Mutta De Micheli ei tiennyt, että vanhat arvoautot vietiin Suomesta lähes salaa, ilman tarvittavia lupia.
 Presidentin arvoautojen vienti olisi tarvinnut maastavientiluvan
 Suomessa Museovirasto ja tulli saivat vihiä presidentti Paasikiven käyttämien arvoautojen, Cadillacin ja Lincolnin, maastaviennistä.
 – Näiden autojen vientiin olisi tarvittu maastavientilupa, eikä sellaista nyt hankittu, sanoo Museoviraston intendentti  Raila Kataja .
 Kataja muistelee, että 2010-luvun alkupuolella Museovirastossa selvitettiin useita vastaavia tapauksia, joissa ajoneuvoja oli viety luvatta maasta.
 Tulli alkoi epäillä tapauksessa rikosta.
 – Silloin kun maasta viedään luvatta tällaista kansallisomaisuutta, niin epäilemme salakuljetusta. Aloitimme asiassa rikostutkinnan, sanoo tulliylitarkastaja  Juha Havumäki.
 Presidentti Paasikiven virka-Cadillac Mäntyharjun ja Kouvolan rajalla sijaitsevalla Voikosken sillalla.  Mikko Savolainen / Yle
 Museovirasto ei kuitenkaan vaatinut presidenttien autoja palautettavaksi. Syynä oli se, että 1950-luvun vanhoja yhdysvaltalaisia autoja löytyy Suomesta automuseoista. Autoja oli myös entisöity, mikä heikentää niiden museaalista arvoa. Tämän jälkeen myös tulli päätti esitutkinnan, ja syyttäjä teki asiassa syyttämättäjättämispäätöksen myös epäiltynä olleen Italialaisen ostajan osalta.
 Cadillacin ja Lincolnin viennille olisi siis myönnetty maastavientilupa, jos sellaista olisi anottu.
 Autojen viennin jälkeen vuonna 2016 Suomi uudisti kansallista maastavientilakia, jolloin eri esineiden luvanvaraisuuden ikärajoja tarkistettiin. Maastavientilupa tarvitaan laissa määriteltyjen, Suomen kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvien esineiden vientiin Suomesta. Ajoneuvojen osalta ikäraja on 75 vuotta.
 Viranomaisten kirje säikäytti italialaisen omistajan
 Tutkinnasta tieto tuli myös autot ostaneelle italialaiselle autokauppiaalle Adriano de Michelille. Palmbergin mukaan De Michelin säikähti viranomaisilta tullutta kirjettä.
 – Hän ymmärsi hieman väärin kirjeen sisällön ja kuvitteli, että häntä syytetään autojen varastamisesta. Kyse oli kuitenkin vain puuttuneesta vientiluvasta, kertoo Palmberg.
 Cadillacin muotoiluun olennaisesti kuuluva peräsiipi Mikko Savolainen / Yle
 Vaikka De Micheliä ei epäilty rikoksesta, hän laittoi autot uudestaan hiljaiseen myyntiin. Palmberg lähti Milanoon neuvottelemaan autokaupoista.
 – Cadillacilla oli italialaisiakin ostajia, mutta De Micheli halusi myydä kokoelman Suomeen. Kaupat syntyivät viidestä arvoautosta, tosin tiukkojen neuvottelujen jälkeen.
 Paasikiven käyttämän Cadillacin lisäksi Suomeen palasi Yhdysvaltain presidentin Franklin D. Rooseveltin Suomelle vuonna 1946 lahjoittama 12-sylinterinen Lincoln.
 – Tarina kertoo, että Roosevelt lahjoitti auton kiitokseksi siitä, että Suomi karkotti maasta sotivat saksalaiset, sanoo Palmberg.
 Lincoln on nyt porilaisen autoharrastajan kokoelmissa.
 – Unelmani on, että ensi kesänä tämäkin Lincoln on ainakin jonkin aikaa Cadillacin ja muiden valtionpäämiesten entisten autojen vieressä, sanoo Clas Palmberg.
 Jo ennestään Woikosken automuseon WHD Gårdin kokoelmissa on presidenttien edustusautona käytetty Mercedes-Benz 600, sekä venäläisten päämiesten aikoinaan suosima Tšaika.
 Pieni sisäpiiri myy ja ostaa arvoautoja
 Clas Palmbergin mukaan maailmalla on tarjolla runsaasti harvinaisia arvoautoja, joista tietoa vaihdetaan pienen sisäpiirin kesken. Näin varmistetaan, että ajoneuvot päätyvät niitä arvostavien yksityishenkilöiden kokoelmiin.
 Clas Palmberg Cadillacin koeajolla Mäntyharjussa.  Mikko Savolainen / Yle
 – Pieneen rinkiin kuuluu arvovaltaisia henkilöitä. He vaihtavat tietoja siitä, mitä arvoautojen maailmassa tapahtuu Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Kun jotain mielenkiintoista ilmenee, sitten otetaan yhteyttä, muotoilee Palmberg.
 Palmberg muistuttaa, että harvinaisen auton markkina-arvoon vaikuttaa auton kunnon lisäksi myös sen historia.
 – Kun tiedetään tarkasti auton historia, sen arvo voi hetkessä kaksinkertaistua.
 Paasikiven Cadillac ja viipurilainen taksi
 1950-luvulla presidentti Juho Kusti Paasikivi liikkui uudella Cadillacillaan ahkerasti. Auto on esillä useissa olympiavuodelta 1952 säilyneissä uutisfilmeissa ja valokuvissa.
 – Suomi halusi näyttää maailmalle, ettei täällä ollut niin köyhää kuin todellisuudessa sotien jälkeen oli. Olympiavuonna Suomeen tuotiin runsaasti autoja Englannista ja Yhdysvalloista, jotta Helsingin autokanta saatiin uusiutumaan, sanoo Palmberg.
 Vuoden 1952 Cadillacin 50-vuotisjuhlamallissa monet kromiosat korvattiin kullatuilla osilla.  Mikko Savolainen / Yle
 Yksi Italiasta Suomeen takaisin tuoduista autoista on vuonna 1931 valmistunut A-Ford, joka toimi Viipurissa taksina. Palmbergin mukaan auto on entisöity Italiassa niin hyvin, että sen vanha saksalainen taksamittarikin toimii edelleen.
 – Olen varma, että sekä minun että vaimoni Sarin isovanhemmat ovat istuneet juuri tässä taksissa asuessaan Viipurissa, pohtii Palmberg.
 Italiasta Suomeen palautetut autot ovat kesällä 2020 esillä Woikosken automuseon WHD Gårdin näyttelyssä.

Paasikiven luksus-Cadillac vietiin pimeästi Suomesta – auton ostanut italialainen säikähti Suomen viranomaisia niin, että möi sen kiireesti takaisin