Summary: Jättimäisen 3D-tulostimen läpimurtoon uskoi joukko rahoittajia. Mukana olivat Tekes ja Kakkosen veljekset.

Keväällä 2017 Imatralla hehkutettiin yrittäjä  Arto Koivuharjun  ideoimaa  betonielementtitulostinta , ja povattiin laitteelle kansainvälistä läpimurtoa.
 Tulostimen läpimurtoon uskoivat myös sen tuotekehittelyn pääyhteistyökumppanit ABB Robotics ja Lujabetoni.
 Rahoitusta saatiin Tekesiltä ja  Kyösti  ja  Kari Kakkonenkin  ryhtyivät Fimatecin osakkaiksi.
 Tarkoituksena oli aloittaa tulostimen sarjavalmistus.
 Sen koommin tulostimen maailmanvalloituksesta ei ole kuulunut mitään.
 –Betonielementtihomma on jäissä, mutta Fimatec voi hyvin, sanoo Koivuharju.
 Hän kertoo, ettei ainuttakaan tulostinta ole myyty eikä sellaista ole teollisuuskäytössä. Syynä on tulostuksessa käytettävä betonimassa, josta ei yrityksistä huolimatta saatu riittävän tasalaatuista. Tulostinta olisi myös pitänyt päästä testaamaan oikeassa elementtitehtaassa.
 –Kehitämme parhaillaan toisessa projektissa uudenlaista materiaalia teollisuuden sivuainevirroista. Siinä saattaa olla ainesta myös ekologisemman betonin raaka-aineeksi, kertoo Koivuharju.
 "Laitteesta ei vielä ollut teollisuustuotantoon"
 Lujabetonin elementtiyksikön tuotantojohtaja  Petteri Kiviranta  kävi viime talvena Imatralla paikan päällä tutustumassa Fimatecin elementtitulostimen toimintaan.
 –Siinä vaiheessa laitteesta ei vielä ollut teollisuustuotantoon. Uusi teknologia kiinnostaa ilman muuta, sanoo Kiviranta.
 Fimatecin 3D-tulostimen ideana on valmistaa samalla kertaa rakennuselementin ulkokuoret, lisätä niiden väliin eriste sekä asentaa raudoitus ja sähkökalusteet valumassan sisään.
 Rakennuselementtitulostin on kuusi metriä korkea ja 5,5 metriä leveä.
 Laboratorio-olosuhteissa keskivertokokoa oleva elementtiseinä valmistuu reilussa 40 minuutissa, kun vastaavanlaisen elementin valmistus kestää perinteisellä tavalla yhden työpäivän.
 Fimatec Oy:n hiljaiselosta kertoi ensin  Etelä-Saimaa .

Rakennusteollisuuden vallankumous jäi haaveeksi – taloja piti tulostaa suoraan tontille, mutta jättitulostimeen ei löytynyt tasalaatuista betonia


Summary: Kangasharju on Nordean pääekonomisti ja  Kullas Talouselämän päätoimittaja.

Etlan toimitusjohtajaksi on nimitetty Nordean pääekonomisti  Aki Kangasharju  ja Evan johtoon Talouselämä-lehden päätoimittaja  Emilia Kullas .
 Kangasharju on aiemmin toiminut muun muassa Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n ylijohtajana, tutkimusprofessorina ja tutkimusjohtajana. Kullas puolestaan on toiminut muun muassa Talouselämä-lehden toimituspäällikkönä ja Sijoituselämä-osiosta vastaavana uutispäällikkönä.

Etlan toimitusjohtajaksi Aki Kangasharju, Evan johtoon Emilia Kullas


Summary: 26-vuotias Janina Tuomisto sairastui syöpään 10 vuotta sitten. Ystävien avulla hän on elänyt lähes normaalia nuoren naisen elämää.

Katastrofaalisesta Filippiinien matkasta on kulunut lähes päivälleen kaksi vuotta. Unelmien matkan piti viedä  Janina Tuomisto  palmujen katveeseen turkoosin meren äärelle. Mutta toisin kävi. Oli onni, että hän pääsi elävänä takaisin.
 Janina Tuomisto kertoo, että voi olosuhteisiin nähden ihan hyvin. Päässä oleva kasvain on siellä, mistä se löydettiin ennen Filippiinien matkaa, mutta sen tarkemmin hän ei tiedä – eikä halua tietää.
 Janina Tuomisto on sairastanut syöpää kymmenen vuotta ja sanoo olevansa sinut sairautensa kanssa.
 – Kun on sairaus, josta ei parane ja joka muistuttaa olemassaolostaan tavalla tai toisella joka ikinen päivä, niin sen kanssa oppii elämään.
 Hän on onnellinen läheisistään, joiden vuoksi jaksaa nousta joka päivä.
 – Elämä ja elämäni ihmiset ovat minulle niin rakkaita ja tärkeitä, että pärjään kivun ja tuskan kanssa, kunhan saan viettää aikani näin.
  ”Toteuta haaveesi”
 Janina Tuomisto sairastui 16-vuotiaana Hodgkinin lymfoomaan, imusolmukesyöpään. Syöpää on hoidettu sytostaatti- ja sädehoidoilla, ja lisäksi hänelle on tehty kaksi kantasolusiirtoa. Kaksi vuotta sitten hän sai lisää huonoja uutisia, kun päästä löytyi kasvain.
 – Silloin lääkäri kehotti minua toteuttamaan haaveeni: tekemään sen, mitä olen aina halunnut.
 Janina Tuomisto ja hänen ystävänsä päättivät lähteä jonnekin kauas lämpimään. He haaveilivat viettävänsä Janinan 25-vuotissyntymäpäivää Boracayn paratiisisaarella Filippiineillä.
 Matka meni pieleen melkein pahimmalla mahdollisella tavalla ja Boracayn sijaan Janina päätyi sairaalaan Manilaan.
 Painajainen Filippiineillä
 Janina Tuomisto ei itse muista reissusta juuri mitään. Hän tietää sen, mitä hänen matkalla mukana ollut ystävänsä on kertonut.
 Vaikeudet alkoivat jo menomatkalla: hän oksenteli ja oli väsynyt. Ongelmat aiheutuivat ilmeisesti siitä, miten ilmanpaine ja sen vaihtelu lennoilla vaikuttivat kasvaimeen ja nesteeseen sen ympärillä.
 Perillä Filippiineillä vointi oli parempi ja ystävykset viettivät päivän ihan tavallisesti, nauttien auringosta. Seuraavana yönä Tuomiston kunto kuitenkin huononi. Hän kaatui ja oli sekava, joten ystävä toimitti hänet sairaalaan.
 Loppuloman Tuomisto vietti hämärässä hotellihuoneessa. Sen kerran, kun hän olisi halunnut ulos, oli ystävä saanut sairaalasta ohjeet, että Janinaa ei saa viedä ”ettei hänen päänsä räjähdä”.
 Ensimmäisenä päivänä Filippiineillä ystävykset saivat nauttia lomasta, sen jälkeen alkoivat ongelmat. Janina Tuomiston albumi
 Takaisin Vaasaan
 Filippiineillä Janina Tuomisto asetettiin lentokieltoon. Syyksi sanottiin, että jos hän nousisi koneeseen, se olisi hengenvaarallista. Olisi suuri vaara, että kone joutuisi tekemään hätälaskun. Sairaalasta Tuomistolle sanottiin, ettei hän tule pääsemään maasta pois.
 Asiat kuitenkin järjestyivät, kun mukana ollut ystävä avasi GoFundMe.com –sivustolle keräyksen. Siten he saivat kokoon tarvittavat rahat siihen, että paluulentoa varten saatiin lennätettyä lääkäri Suomesta.
 Ensin heidän piti kuitenkin päästä Filippiineiltä Hong Kongiin, jonne lääkäri oli tulossa vastaan. Tytöt tiesivät, että kahdesta lentoyhtiöstä ainakaan toisessa Janina ei läpäisisi passintarkastusta, sillä siellä oli tieto lentokiellosta. Helpotus olikin valtava, kun he lopulta pääsivät koneeseen.
 – Itkin koko sen kaksi tuntia, mitä lento kesti. Toisaalta helpotuksesta, että päästiin Filippiineiltä pois, mutta pelkäsin myös, miten pää kestää.
 Hong Kongista lento sujui hyvin lääkärin valvonnassa ja Helsinki-Vantaalta matka jatkui Vaasan keskussairaalaan, missä perheenjäsenet olivat vastassa.
 – En tiennyt varmasti, tulenko Vaasaan enää koskaan vai mihin matka jää. Lopulta kun ambulanssin ovet avattiin ja näin äidin ja isän – se oli aivan parasta. Siinä unohtui kaikki, mitä minulle oli sattunut matkalla, Janina Tuomisto huokaa.
 "Haluan vain elää päivän kerrallaan"
 Unelmien matkasta tuli painajainen ja vieläkin se kummittelee mielessä joka päivä jollain tavalla.
 – Tekisin sen uudestaan, koska en tiennyt, mitä tulee tapahtumaan, se matka oli unelmani. Nyt kun tiedän, mitä voi tapahtua, en enää lähde, vaikka saisinkin luvan lentää. Se ei ole sen arvoista.
 Janina Tuomisto voi olosuhteisiin nähden hyvin. Kivut ovat kuitenkin arkipäivää ja hän väsyy helposti.
 Pää on kuvattu viimeksi Filippiineillä, hän ei ole halunnut sitä kuvattavan enää sen jälkeen.
 – En halua tietää, paljonko se on kasvanut, koska siitä varmaan voi laskea sen, kauanko tässä menee. Nyt haluan vain elää päivän kerrallaan.
 – Tunnen kuitenkin sen, että tämä menee eteenpäin. Psyykkinen kunto on hyvä, mutta fyysisesti se vaikuttaa, etenkin tasapainoon. Käveleminen on vähän hankalaa.
 Pitääkö sairaan näyttää sairaalta?
 Vaikka Janina Tuomisto on vakavasti sairas, hän on kuitenkin iloinen ja positiivinen. Hän huolehtii itsestään ja ulkonäöstään: kynnet on lakattu ja kuvaa varten täytyy lisätä hulipunaa.
 Janinan mukaan moni luulee hänen voivan hyvin, koska hän näyttää siltä. Ulkokuoren taakse on myös helppo paeta. Voi vain myötäillä, jos ihmiset arvelevat hänen voivan hyvin, eikä puolitutuille tarvitse avautua aivan kaikesta.
 Se, ettei Janina halua julkaista sometileillään itsestään kuvia sairaalassa ja sairaan näköisenä, on aiheuttanut hänelle myös harmia ja mielipahaa.
 Viesteissä sanottiin, että olen ällöttävä ja toivottiin, että kuolen syöpään, koska valehtelen siitä.  Janina Tuomisto
 Puoli vuotta sitten hänen Instagramiinsa alkoi tulvia seuraajia ja hän sai espanjankielistä vihapostia.
 – Viesteissä sanottiin, että olen ällöttävä ja toivottiin, että kuolen syöpään, koska valehtelen siitä.
 Koska viestit ovat espanjankielisiä, hänelle ei ole ihan tarkkaan selvinnyt mistä on kyse. Sen verran hän on saanut selville, että ilmeisesti joku on nähnyt hänen kuvansa GoFundMe-keräyksen yhteydessä, verrannut kuvia Janinan omilla sivuilla oleviin ja väittänyt, ettei kyseessä ole sama ihminen.
 – Se on asia, joka on vienyt hirveästi energiaa, mutta yritän olla ajattelematta sitä, kun ei sille oikein mitään voi, hän sanoo hiljaa.
 Perhe ja ystävät kannattelevat
 Janina Tuomistoa auttavat jaksamaan perhe ja ystävät. Puheessa vilisevät kavereiden kanssa sattuneet kommellukset nuoruuden festarireissuilla ja nykyiset vähän rauhallisemmat illanvietot.
 Kaverit pyytävät häntä ulos, ettei Janina jää neljän seinän sisälle, vaikkei aina huvittaisi tai jaksaisi tehdä mitään. Myös perhe on tukena ja siskon lapsia hän jumaloi: pienten kanssa touhuaminen saa omat huolet unohtumaan.
 Tuomisto kertoo, että ei suunnittele kovin paljon elämää eteenpäin, mutta on mukavaa, jos kalenterissa on lähiajoille merkintöjä. Helmikuussa on tiedossa tapaamisia ystävien kanssa parille tulevalle viikonlopulle. Ja lisäksi oma syntymäpäivä, jota hän on suunnitellut.
 Janina iloitsee, että vanhan ja rakkaan kaveriporukan kanssa vietetään tällä kertaa prinsessasynttäreitä.
 – Sitten lähdetään ehkä illalla ulos kruunut päässä, hän hihittää.
 Liikkuminen on tärkeää ja se, että pää pelaa.
 – Kunhan jotenkin pystyn olemaan kuin tavallinen 26-vuotias, niin olen iloinen. Itse myös uskon, että jos olisi negatiivinen ja jäisi sängyn pohjalle, se nopeuttaisi huonontumista. Se, että on positiivinen ja tekee asioita auttaa voimaan paremmin.
 Janina Tuomisto sairastui Hodgkinin lymfoomaan kymmenen vuotta sitten. "Tällä syövällä piti olla hyvä ennuste. Minun kohdallani ei vain käynyt niin." Pauliina Jaakkola/Yle
 Ystävillä on iso merkitys
 Toimintaterapeutti  Anna-Elina Rahikainen  työskentelee HUSin Syöpäkeskuksessa ja Syöpää sairastavien lasten ja nuorten valtakunnallisessa yhdistyksessä Sylvassa.
 Rahikainen on erikoistunut psykososiaaliseen kuntoutukseen ja tapaa työssään nuorena syöpään sairastuneita ja heidän läheisiään sairauden eri vaiheissa. Hän vahvistaa, että kaveripiirillä ja ystävillä on iso merkitys sairastuneen nuoren aikuisen elämässä.
 Ystävät pitävät kiinni normaalissa elämässä: tarjoavat mahdollisuuden olla, keskustella ja tehdä niitä samoja tavallisia asioita, kuin ennen sairastumistakin.
 – Osalle paras tuki on se, ettei sairaudesta tarvitse halutessaan puhua lainkaan. Sairaus ja sen hoito on ainoastaan yksi osa elämää, mutta ei koko elämä, Rahikainen huomauttaa.
 Vakava sairaus voi myös karkottaa
 Anna-Elina Rahikaisen mukaan osalla samat kaverit ovat pysyneet rinnalla syöpädiagnoosin jälkeenkin. Joskus väleistä tulee lämpimämmät ja läheisemmät kuin ennen sairastumista.
 Toisilla vanhat ystävät ovat kaikonneet.
 – Osalla nuorista tuntuu yhä edelleen olevan valitettavan paljon kokemuksia myös syöpään sairastumiseen liittyvästä välttelystä ja kohtaamattomuudesta sekä porukan ulkopuolelle jättämisestä. Tämä satuttaa monia, kun syöpään sairastumista ei ole itse valinnut, Rahikainen sanoo.
 Nuorten aikuisten syöpäsairaudet Joka vuosi noin 80 nuorta eli 15–19-vuotiasta sairastuu syöpään, mutta heistä toipuu yli 90 prosenttia. Nuoriksi aikuisiksi määritellään 18–35-vuotiaat. Tässä ikäryhmässä uusien syöpätapauksien määrä on keskimäärin 700 tapausta vuodessa ja myös tässä ikäryhmässä tavallisimmat syövät ovat hyvin pitkälti parannettavissa. Yleisimmät syöpätyypit ovat leukemiat, lymfoomat, erilaiset aivokasvaimet, sarkoomat, ihomelanooma sekä miehillä kivessyöpä ja naisilla rintasyöpä, kilpirauhassyöpä sekä kohdunkaulansyöpä. Lähde:  Sylva ry
 Hän tietää myös tapauksia, joissa kaverit ovat pysyneet rinnalla syöpädiagnoosin ja hoitojen aikana, kun toive paranemisesta on vielä ollut olemassa, muttei enää siinä vaiheessa, kun syöpä on todettu parantumattomaksi.
 – Kuoleman kohtaaminen on mielestäni edelleen tabu yhteiskunnassamme, ja vielä vaikeammaksi kohtaamisen tekee nuoren ihmisen päättymässä oleva elämä, hän toteaa.
 Kaikki eivät halua puhua
 Nuorelle ystävät ovat usein jopa vanhempia tärkeämmässä roolissa.
 – Vanhempien kanssa puhutaan ehkä enemmän käytännön asioista. Ystävien kanssa voi puolestaan olla mahdollisuus jutella näiden asioiden lisäksi syvemmin: miltä hoidot tuntuvat, miten kaiken kanssa jaksaa ja mitä unelmia on tulevaisuuden suhteen, Anna-Elina Rahikainen sanoo.
 Hän aprikoi, että melko moni nuori aikuinen myös suojelee omia vanhempiaan totuudelta. He päättävät sen seurauksena olla kertomatta syvimmistä ajatuksistaan, tunteistaan ja peloistaan vanhemmilleen, jotta nämä eivät huolestuisi.
 Nuoret päästävät lähelleen melko hyvin, joitakin poikkeuksia lukuun ottamatta.
 – Osa kokee kaikki psyk-alkuiset ammattinimikkeet sellaisiksi, etteivät halua ottaa minkäänlaista keskustelutukea vastaan. Joillekin keskustelu ei myöskään ole se toimivin ja paras mahdollinen vaihtoehto, vaan esimerkiksi toiminnalliset ja luovat menetelmät.
 Negatiivisille tunteillekin on paikkansa
 Vaikka Janina Tuomisto pyrkii olemaan positiivinen – on hänelläkin huonoja päiviä. Silloin kaikki tuntuu epäreilulta, eikä hän jaksa tehdä mitään.
 – Itku tulee yleensä silloin, kun mietin tulevaa, mistä jään paitsi ja kenet jätän taakse.
 – Mun rakkaat ovat liian hyviä ollakseen totta. Rakkaitteni puolesta suren enemmän kuin itseni. Tulen helposti surulliseksi, kun mietin heidän suruaan, hän sanoo.
 Vaikka Anna-Elina Rahikainen on positiivisen psykologian kannattaja, hänkin muistuttaa ettei negatiivisia tunteita pitäisi pelätä tai torjua. Hänen mukaansa moni nuori sairastunut kertoo esittävänsä reippaampaa ja jaksavampaa kuin mitä he oikeasti ovat.
 – Negatiivisilla tunteilla on paikkansa vakavan sairauden kohtaamisessa ja sen käsittelyssä.
 Hän toivoo, että jokaisella sairastuneella nuorella olisi vähintään yksi luotettava ja turvalliseksi koettu ammattilainen rinnallaan, jonka seurassa voisi näyttää kaiken sen, mitä usein pitää piilossa muilta, jopa itseltään.
 – Että olisi lupa itkeä tai olla itkemättä, romahtaa ja löytää vielä senkin jälkeen jotakin toivoa herättävää sekä iloita elämässä vielä jäljellä olevista hyvistä asioista.
 "Olen hyväksynyt kauan sitten, että mun satukirja ei pääty onnellisesti, mutta vielä kun voin, kirjoitan sitä just sillä tavoin, kun parhaiten pystyn. Jossain vaiheessa se kirja loppuu, enkä tiedä miten, enkä halua tietää. Mulle tärkeintä on vain tämä ja huominen päivä. " -Janina Tuomisto

Vakavasti sairaan Janina Tuomiston paratiisilomasta tuli painajainen kaksi vuotta sitten – ystävyys kantoi silloin ja kantaa nyt: "Rakkaitteni puolesta suren enemmän kuin itseni"


Summary: Utsjoella alkaa torstaina historiallinen oikeudenkäynti, jossa syytetään viittä saamelaista henkilöä luvattomasta kalastuksesta kotijoellaan.

Kesällä 2017 viisi saamelaista henkilöä päätti tarkoituksella rikkoa lakia Tenojoella, tehdä itsestään rikosilmoituksen ja pyrkiä käräjäoikeuteen muuttaakseen kalastussäännöksiä. Heidän mielestään Ylä-Lapin uudet kalastussäännökset uhkaavat jokisaamelaista kulttuuria Tenojokilaaksossa.
 Vuonna 2016 voimaan tullut uusi kalastuslaki vei paikallisilta ilmaisen kalastusluvan Ylä-Lapissa. Toukokuussa 2017 voimaan tullut Tenon kalastussopimus lyhensi kalastuskautta ja rajoitti kalastusta Tenojoen vesistössä.
 Tenon uuden kalastussopimuksen pyrkimyksenä on vähentää kalastuksessa kuolevien lohien määrää 30 prosenttia nykytasosta. Eniten uudet pyyntirajoitukset iskevät kuitenkin saamelaisten perinteiseen pyyntiin, jota rajoitettiin lähes 80 prosenttia. Matkailupyyntiä rajoitettiin vain noin 40 prosenttia.
 "Olemme valmiita jatkamaan kansainvälisiin tuomioistuimiin"
 Nyt neljä heistä on syytteessä luvattomasta pyynnistä kalastettuaan ilman vapakalastuslupaa Veitsijoessa, muun muassa Vetsijoen osakaskunnan puheenjohtaja Anne Nuorgam ja entinen puheenjohtaja Heidi Eriksen. Lisäksi yhtä ihmistä syytetään kalastusrikkomuksesta hänen laskettuaan lohiverkon Utsjoen yläjuoksulle ilman asianmukaista lupaa.
 Luvattomien kalastajien tavoitteena on palauttaa saamelaisille kuuluvat kalastusoikeudet. He sanovat olevansa valmiita käymään läpi kaikki Suomen oikeusistuimet ja jatkamaan asian käsittelyä jopa kansanvälisissä tuomioistuimissa.
 – Tämä laiton kalastus on tietoinen valinta. Tavoitteenamme on muuttaa Metsähallituksen tulkintaa kalastuslaista siten, että nautintaa harjoittavan osakkaan annetaan kalastaa vapaasti valtion vesialueilla kuten ennenkin, sanoi Ánne Nuorgam Ylen haastattelussa kesälllä 2017.
 – Meillä on ylimuistoinen nautintaoikeus kalastaa koko Vetsijoen alueella, niin kutsutut valtion vesialueet mukaan lukien. Täällä ovat kalastaneet meidän esi-isämme kenenkään estämättä tai häiritsemättä niin kauan, ettei kukaan sitä edes muista. Mekin olemme täällä kalastaneet vielä viime vuonna täysin kalastuslain mukaisesti, totesi Heidi Eriksen Ylelle kesällä 2017.
 Lue lisää
 Tenojoen lohisaalis jäi historiallisen pieneksi
 Helpotusta Ylä-Lapin väen kalastusoikeuksiin
 Nyt puhuu lohitutkija: Tenon pyyntirajoitukset ovat tarpeellisia
 Metsähallitus tuomitsee kalastuslain tietoisen rikkomisen Utsjoella: "Hyvin harmillista, että tähän pisteeseen on jouduttu"
 Tenon kalastuskiista kuumenee: Neljä paikallista kalastajaa ilmoittaa tietoisesti rikkoneensa kalastuslakia
 Tutkija: Valtio vei laittomasti saamelaisilta maa- ja vesioikeudet Kitkalta Ylä-Lappiin ulottuvalla alueella
 Perustuslakivaliokunta: Saamelaisten oikeudet turvattava Tenolla paremmin

Viisi saamelaista oikeudessa salakalastuksesta – ovat valmiita viemään asian kansainvälisiin tuomioistuimiin


Summary: Airbus A380 on maailman suurin matkustajakone.

Lentokonevalmistaja Airbus ilmoiitti torstaina, että se lopettaa A380 -matkustajalentokoneiden valmistamisen.
 A380 on maailman suurin matkustajakone. Kone tunnetaan myös lempinimellä superjumbo.
 Lisää aiheesta hetken kuluttua.

Airbus lopettaa A380 -superjumbojen valmistuksen


Summary: Koira nauttii ihmiskaveristakin, mutta tarvitsee myös lajitoverin seuraa.

Lumisessa maalaismaisemassa seisovan puutalon oven koputukseen vastaa riemukas haukku. Kun ovi aukeaa, vastaan rynnistää kaksi reilun kokoista, eleganttia villakoiraa. Harmaa Pirre ja valkea Seppo tihkuvat koiramaista iloa.
 Toisin oli vielä puoli vuotta sitten, jolloin Seppo oli perheen ainoa koira ja sen elämänilo oli pahasti hukassa.
 Äijämeininkiä
 Sepolla oli aikaisemmin kaverinaan toinen villakoirapoika. Ne tulivat hyvin toimeen, mutta välit eivät olleet kovin läheiset.
 – Se oli poikamieselämää, toinen makaili toisella sohvalla ja toinen toisella. Äijämeiningillä, kertoo Sepon emäntä  Heidi Laakso-Kuivalainen .
 Sepon kaveri jouduttiin kuitenkin sairauden vuoksi lopettamaan.
 Se oli Sepolle kova paikka. Koira suri kovasti kaveriaan, oli alakuloinen ja makaili paljon yksikseen kotosalla. Ulkoilu ei maistunut, mutta ruoka sitäkin paremmin. Seppo alkoi lihoa.
 Laakso-Kuivalainen oli huolissaan. Miten Sepon saisi piristymään?
 Ainoaksi koiraksi jäätyään Sepon alakuloisuus näkyi syrjäänvetäytymisenä. Thomas Hagström/ Yle
 Miltä koirasta tuntuu?
 Eläinten tunteista tiedetään toistaiseksi melko vähän. Aiemmin tutkijat ajattelivat, että eläinten tekemiset perustuvat vain vaistoille.
 Uusissa tutkimuksissa on kuitenkin selvinnyt, että eläinten tunne-elämä voi olla vilkkaampaa kuin aikaisemmin on ajateltu ja muistuttaa ihmisen tunteita.
 – Nyt ajatellaan yleisesti niin, että eläimet tuntevat ainakin perustunteita kuten iloa, surua, pelkoa tai vihaa, kertoo eläinlääketieteellisen farmakologian professori  Outi Vainio  Helsingin yliopistosta.
 Eläinten tunnetutkimuksen kysymyksenä on tällä hetkellä muun muassa se, pystyvätkö ne tuntemaan monimutkaisempia tunteita kuten kateutta, kostonhimoa tai syyllisyyttä.
 Seuraa netti-ilmoituksella
 Sepon suru sen kuin syveni. Sille alkoi tulla eroahdistusoireita, kun isäntäväki lähti pois kotoa.
 Heidi Laakso-Kuivalainen perheineen oli aiemmin ajatellut, että jo kahdeksanvuotiaalle Sepolle ei enää otettaisi koirakaveria. Mieli kuitenkin muuttui.
 Perhe haki Sepolle seuraa ilmoituksella, jonka he jakoivat villakoiraihmisten some-sivuille.
 Sepolle etsittiin seuraa netti-ilmoituksella. Heidi Laakso-Kuivalainen
 Tarjokkaita löytyi useita, mutta Laakso-Kuivalaisen mukaan intuitio kertoi, kuka oli se oikea.
 Kun kaksivuotias siro Pirre tuli ensimmäistä kertaa käymään ja astui portista sisään, meni Seppo lähes sekaisin ilosta.
 – Seppo oli ihan että "voiko näin ihanaa villakoiratyttöä olla olemassakaan" ja ryntäsi heti pussailemaan Pirreä.
 Seppo malttoi silti olla hyvin herrasmiesmäinen Pirreä kohtaan ensitapaamisella eikä tunkeillut liikaa. Pian koirat lähtivät yhdessä leikkimään.
 Elämä muuttui paremmaksi
 Pirren muutto Laakso-Kuivalaisille muutti Sepon elämän kertaheitolla.
 Kun yksinäisyys loppui, Seppo rauhoittui. Eroahdistusta ei tarvitse kokea, kun kotona on koiraystävä.
 Mutta ei koiran muutos tähän loppunut.
 Seppo on muuttunut nuoren Pirren imussa aktiivisemmaksi ulkoilijaksi ja nauttii taas ulkona leikkimisestä ja juoksemisesta. Painokin on kuntoilun myötä laskenut.
 Seppo rakastaa nyt pihaleikkejä. Thomas Hagström/ Yle
 Ennen Pirreä Seppo oli myös mustasukkainen omista ruuistaan ja puruluistaan, eikä mielellään jakanut niitä kotona kyläilevien koirien kanssa.
 Pirren suhteen on toisin. Seppo saattaa jopa vain katsoa lempeästi vierestä, kun Pirre napsii ruokakupista parhaat palat.
 Myös Pirre hyötyy Seposta: Seppo on asunut perheessä pidempään ja huolehtii joistakin asioista Pirren puolesta.
 Pirre ei esimerkiksi osaa vielä ilmoittaa pissahädästään, joten Seppo tulee pyytämään ihmisiltä ulospääsyä jos Pirren täytyy päästä yöllä ulos.
 – Tätä menoa Pirre ei kyllä koskaan opikaan pyytämään itse, kun Seppo tekee kaiken sen puolesta, sanoo Laakso-Kuivalainen.
 Seppo pitää usein ulkoillessa huolta, ettei Pirre lähde kulkemaan liian pitkälle. Thomas Hagström/ Yle
 Isännän elkeitä
 Eläimillä on myös omat luonteensa kuten ihmisilläkin. Se miten kahdella koiralla synkkaa keskenään riippuu monesta asiasta.
 – Seppo ja Pirre selvästi täydentävät toistensa luonteita, kuvailee koirien emäntä.
 Pirren ja Sepon ystävyyttä helpotti se, että ne ovat eri sukupuolta. Kahdella saman kodin jakavalla uroksella voi nimittäin olla valtasuhteisiin liittyviä syitä pysyä hieman viileissä väleissä keskenään.
 Professori Outi Vainion mukaan myös se, että Seppo on ollut talossa ennen Pirreä ja on sitä vanhempi voi vaikuttaa siihen, että se nyt käyttäytyy isännän tavoin ja huolehtii Pirrestä.
 Kaipuu oman lajin seuraan
 Outi Vainion mukaan sosiaaliset eläimet, kuten koira tai ihminen kaipaavat nimenomaan oman lajitoverin seuraa. Koira on toki sopeutuvainen ja kelpuuttaa kaverikseen ihmisen tai jonkin toisen lajin eläimen, mutta se kaipaa luonnostaan myös suhteita toisiin koiriin.
 – Tarve tunnesiteeseen lajitoverin kanssa on voimakas ja sisäänrakennettu. Sosiaalinen eläin voi toteuttaa geeniensä määräämää syvintä olemustaan vain jos sen elämään kuuluu suhteita lajitovereihin.
 Seposta ja Pirrestä näkee, että ne tosiaan nauttivat koiramaisesta yhdessäolosta. Sepolla itsellään tosin ei ole aikaa pohtia syvimpiä olemuksia ja tunnesiteitä.
 Se haluaa puusohvan pehmeälle patjalle lepäilemään Pirren viereen.
 Katso Sepon ja Pirren kohtaamisesta kertova juttu:

Elämänilonsa kadottanut villakoira etsi ystävää netistä ja löysi ihanan Pirren – nyt Seppo on muuttunut uros


Summary: Ystävänpäivä on mainio hetki halata kaveria, mutta myös nostaa kissa pöydälle vaikeista asioista. Katkokset ovat ystävyyssuhteen kehityskohtia.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Bling!
 Talvinen työpäivä oli vasta alussa, kun kännykkäni piippasi viestin merkiksi. Viesti oli tärkeältä ihmiseltä, jonka kanssa olimme viime aikoina kokeneet hyviä yhteenkuuluvuuden hetkiä ja jakaneet hyvin henkilökohtaisia asioita.
 ”Hei,”  teksti alkoi viattomasti. Jokin siinä kuitenkin kylmäsi minua. Ei ollut hänen tapaistaan laittaa viestejä työpäivän aikana.
 ”Olen pohtinut tätä meidän Facebook-kaveruuttamme ja tullut siihen tulokseen, että se ei ole meille toimivin tapa olla yhteydessä,”  viesti jatkui. Sen lukeminen lukeminen tuntui pahalta.
 Viesti oli kuin isku suoraan palleaan . Tulkitsin tekstin siten, että minut jätetään. Siivotaan pois kavereiden joukosta. Heitetään kylmästi pellolle.
 Aivoni alkoivat heti etsiä syitä viestin lähettäjän mielenmuutokseen. Olimmehan jokin aika sitten yhdessä hyväksyneet FB-kaveruuden. Mikä on saanut hänet muuttamaan mielensä? Onko jotain tapahtunut?
 Minua häiritsi ajatus siitä, että muut tietävät hänestä jotain mitä minä en. Ikään kuin en olisi yhtä arvokas kuin he.
 Etsin syitä nimenomaan itsestäni. Olinko tehnyt tehnyt jotain väärää, loukannut häntä sanoillani, vaatinut liikaa? Olinko ollut jotenkin vääränlainen? Minkälainen minun sitten pitäisi olla, jotta kelpaisin?
 Hylkäämisen ja kelpaamattomuuden tunteet velloivat sisälläni vahvoina. Tapahtuman pienuuteen ja merkitykseen verrattuna aivan liian vahvoina. Niin vahvoina, että niitä oli pakko pysähtyä tarkemmin miettimään.
 Minun oli kohdattava yksi ihmisen syvimmistä peloista : hylätyksi tulemisen pelko. Me synnymme tähän maailmaan avuttomina vauvoina, jotka eivät pysy hengissä ilman huolenpitoa. Vauvalle hylätyksi tuleminen merkitsee varmaa kuolemaa.
 Hyväksytyksi tulemisen tarve on niin syvällä meissä, että tulkitsemme sitä vasten ihmissuhteitamme myös aikuisina. Siksi pienikin selän kääntäminen voi kaiken ikäisistä tuntua pahalta.
 Hyväksytyksi tulemisen tarve ei rajoitu vain omiin vanhempiin ja parisuhteeseen. Psykologi  Sanna Aulankoski  sanoo  Helsingin Sanomissa   (HS 16.12.2018) , että myös ystävyyssuhteissa pelätään aika paljon torjutuksi tulemista. Taustalla voi olla esimerkiksi ajatus, että on vaivaksi toiselle, ja että toinen väsyy siihen.
 Unohda sekä omat että toisen odotukset suhteesta. Tärkeintä on  miettiä, mitä suhde itsessään tarvitsee, jos se tuntuu jännittyneeltä.
 Torjumisen pelko  voi estää hankalien asioiden ottamista puheeksi ystävän kanssa. Kuitenkin kaikissa merkittävissä ihmissuhteissa on myös erimielisyyksiä, väärinymmärryksiä ja epätasapainoa. Niistä vaikeneminen voi lopulta pilata koko ystävyyssuhteen.
 Mielipahan uhallakin hiertävät asiat kannattaa selvittää. Psykologi  Hanne-Leona Luomajoki  sanoo  Anna-lehdessä  (5.12.2018), ettei hän ole nähnyt yhtään ihmissuhdetta, joka olisi mennyt eteenpäin ilman, että mieliä olisi joskus pahoitettu.
 Katkokset ovat ystävyyssuhteiden kehityskohtia . Tietysti sellainen voi katkaista ystävyyden myös lopullisesti. Toisaalta vaikeasta hetkestä yli pääseminen voi entisestään lujittaa ystävyyssuhdetta, koska luottamus toiseen kasvaa. ”Sellainen ystävyys on kullanarvoinen”, Luomajoki kuvaa lehtihaastattelussa.
 Hylkäämiseksi tulkitsemaani viestiä miettiessäni jouduin myös tarkentamaan, mitkä olivat omat odotukseni juuri tästä ihmissuhteesta. Mehän tapaamme kasvokkain ja meillä on silloin hauskaa yhdessä. Onko liikaa vaatia, että jaamme kaikki kuulumiset myös somemaailmassa?
 Ystävyys on lahja, ei velvollisuus. Se on täysin vapaaehtoista.
 Psykologi Hanne-Leona Luomajoki kehottaa tällaisessa tilanteessa unohtamaan sekä omat että toisen odotukset suhteesta. Tärkeintä olisi miettiä, mitä suhde itsessään tarvitsee, jos se tuntuu jännittyneeltä. Luomajoki muistuttaa, että suhde on se ystävyyden kolmas osapuoli, jossa yhdistyvät sekä minun että sinun tarpeesi.
 Ystävyyssuhteessakin on oikeus vetää omat rajansa . Ystävyys on lahja, ei velvollisuus. Se on täysin vapaaehtoista, ja sen kaikilla osapuolilla on oikeus ajatella itseään ja omaa hyvinvointiaan.
 Mitä siis minun ja minut FB-kavereistaan siivonneen ihmisen suhde tarvitsi? Päädyin pohdinnoissani siihen, että se tarvitsi selkeyttä, yksityisen ja julkisen rajojen piirtämistä uudelleen. Se tarvitsi yhteydenpidon siivoamista kaikesta turhasta. Se tarvitsi juuri meidän suhteemme ytimen kirkastamista.
 Se tarvitsi virtuaaliyhteydenpidon sijaan keskittymistä tapaamisiin kasvokkain. Sitä, että tavatessamme kysymme oikeasti mitä toiselle kuuluu, emmekä oleta tietävämme, koska olemme tankanneet silmät ja korvat täyteen arkipäivän sattumuksia eri somekanavista.
 Minua ei ole koskaan jätetty yhtä kauniisti.
 Kaiken psykologisen itsetutkiskelun ja itsesäälissä vellomisen keskellä kännykkäni piippasi uudestaan. Hän jatkoi, antoi selityksen.
 ”Mitään ei ole tapahtunut eikä mikään ole muuttunut. Vain arvioni eri viestintäkanavien järkevyydestä. Näkemisiin IRL, oikeassa elämässä!”
 Tunsin helpotusta.  Kyse ei ollutkaan hylkäämisestä. Minä en ollut mokannut. Ainoa virheeni oli alkaa tulkita viestiä oman hylätyksitulemisen pelkoni kautta sen sijaan, että olisin kysynyt häneltä suoraan.
 Nostan hattua hänelle, joka oli meistä rohkeampi ja otti asian reilusti puheeksi sen sijaan, että olisi vain blokannut minut virtuaalikavereistaan. Lopputuloksena ystävyytemme kirkastui ja syntyi juuri meille sopiva tapa kohdata.
 Minua ei ole koskaan jätetty yhtä kauniisti.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä terveys- ja hyvinvointiaiheisiin erikoistunut toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää ihmisiä.
 Ystävyydestä voi keskustella ystävänpäivänä 14.2. klo 16.00 asti.

Paula Tiessalo: Ystävä jätti minut ja se oli parasta mitä ystävyydelle voi tapahtua


Summary: Senaatin ja edustajainhuoneen odotetaan äänestävän torstaina rajaturvallisuutta käsittelevästä lakialoitteesta.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump sanoi keskiviikkona, että Meksikon vastaiselle rajalle rakennettavasta muurista tulee paikoitellen hankalammin kiivettävä kuin Mount Everestistä.
 Trump esitti väitteensä sheriffien ja poliisipäällikköjen kokouksessa pitämässään puheessa.
 – Hoidamme homman. Muuri on erittäin tulossa. Se tapahtuu, kun puhumme, Trump sanoi  The Washington Post -lehden  mukaan.
 – Se on suuri muuri. Se on vahva muuri. Se on muuri, jonka läpi ihmiset eivät pääse helposti. He voisivat kiivetä helpommin Mount Everestille, hän jatkoi.
 Meksikon rajalle rakennettavista esteistä korkeimpien on suunniteltu nousevan runsaan yhdeksän metrin korkuisiksi. Maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huippu sijaitsee runsaat 8 440 metriä merenpinnan yläpuolella.
 Yhdysvaltojen senaatin ja edustajainhuoneen odotetaan äänestävän tänään torstaina rajaturvallisuutta käsittelevästä lakialoitteesta.
 Aloite myöntäisi uusien rajaesteiden rakentamiseen 1,37 miljardia dollaria. Trump haluaa reilut viisi miljardia dollaria muurin rakentamiseen.
 Jos senaatti ja edustajainhuone hyväksyvät esityksen, niin Trump voisi allekirjoittaa sen laiksi ennen perjantain takarajaa. Trump ei ole toistaiseksi kertonut, hyväksyykö hän lakiesityksen.
 Jos lakialoite ei mene läpi, niin Yhdysvaltojen hallintoa uhkaa uusi osittainen sulkeminen. Trump kertoi toimittajille, että hän ei halua uutta sulkua.

Trump: Rajamuurista tulee vaikeammin kiivettävä kuin Mount Everest


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Puhemiesneuvosto päättää tiedustelulakien kohtalosta
 Mauri Ratilainen / Eduskunta
 Puhemiesneuvosto ottaa tänään virkamiesten raportin vastaan tiedustelulakien perustuslaillisuudesta. Epäilys siivilitiedustelulakien perustuslain vastaisuudesta nousi sen jälkeen, kun perustuslakiasiantuntijat nostivat asiaan esiin viime viikon lopulla.  Puhemies Paula Risikko perui keskiviikkona asian käsittelyn eduskunnan suuressa salissa.  Puhemiehen vastuulla on varmistaa, että käsiteltävät lait noudattavat eduskunnassa peruslakia. Eduskunnan perustuslakivaliokunta jatkaa sote-lakien käsittelyä, josta tuloksia odotetaan myöhemmin.
 Abien penkkarirekat rullaavat kaduille – Yle hyppää kyytiin Helsingissä ja Joensuussa
 Jarno Kuusinen / AOP
 Ylioppilaskirjoitusten uudistumisen jälkeen lukioissa ei ole enää selvää lukuloman alkamispäivää. Lukiourakan päättymistä juhlistavia penkinpainajaisia voidaankin juhlia nykyään eri aikoihin. Suuressa osassa Suomen lukioista penkkarit järjestetään edelleen perinteiseen tapaan 14. helmikuuta.  Yle seuraa penkkareita torstaina suorana  Helsingissä ja Joensuussa klo 12:45 alkaen.
 Suomeen nimitetään uusia talousvaikuttajia
 Vesa Vihriälä Antti Haanpää / Yle
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla ja Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA julkistavat tänään molemmat uusien johtajiensa nimet. Etlan pitkäaikainen johtaja Vesa Vihriälä saavutti eläkeiän tammikuun alussa ja  ilmoitti jättävänsä toimitusjohtajan tehtävän.  Evan johtajana kahdeksan vuotta toiminut Matti Apunen puolestaan  ilmoitti joulukuussa jättävänsä työnsä tämän vuoden alussa . Uusien johtajien nimet kerrotaan julkisuuteen klo 8.30.
 Alaikäiset innostuivat hakemaan ajokortteja – ikäpoikkeuslupien käsittely ruuhkautui 2 000 hakemuksen jonoksi
 Venla Kuosmanen Joonas Nieminen / Yle
 Henkilöautokortin  ikäpoikkeuslupahakemuksia  saapuu Traficomiin enemmän sisään päivässä kuin ehditään käsitellä. Jonotusaika on jo yli kaksi kuukautta. Jo 17-vuotiaana ajokorttia haluavat asuvat tavallisimmin syrjäseudulla, josta on pitkä matka töihin, harrastuksiin tai kouluun.
 Etelään plussaa, pohjoiseen lunta
 Etelässä ja lännessä puhaltaa torstaina lauha lounaistuuli ja lämpötila kohoaa selvästi plussan puolelle. Paikoin on myös aurinkoista.
 Idässä lämpötila on vielä tässä vaiheessa pakkasella.
 Pohjoiseen saapuu uusi lumisadealue, ja tuulen voimistuessa lunta tulee pyryttämällä.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hyppää penkkarirekan kyytiin, tiedustelulakien kohtalonpäivä ja etelässä lauhtuu, mutta pohjoisessa pyryttää


Summary: Yle välittää suorana tunnelmia abiturienttien rekkaletkoista Helsingistä ja Joensuusta. Suora lähetys Yle Areenassa alkaa kello 12:45.

Useiden kaupunkien kaduilla sataa tänään karkkia, kun lukiourakkansa lopputaipaleella olevat abiturientit hyvästelevät koulun penkit. Yle seuraa torstaina penkinpainajaisia eli penkkareita suorana Helsingissä ja Joensuussa.
 Lähetystä voi seurata tästä artikkelista ja Yle Areenasta kello 12:45 alkaen.
 Penkkarit siivittävät abiturientit lukulomalle, joka päättyy ylioppilaskirjoituksiin. Perinteisesti abiturienttejä kierrättävät rekat verhotaan vitsikkäillä iskulauseilla ja rekoista heitellään karkkeja katsojille.
 Ylioppilaskirjoitusten uudistumisen jälkeen lukioissa ei ole enää selvää lukuloman alkamispäivää, vaan penkkareita voidaan juhlia eri aikoihin. Esimerkiksi Jyväskylän lukioissa karkit heiteltiin  viikkoa normaalia aikaisemmin.
 Pelkästään Helsingin kulkueessa ajaa torstaina 100 kuorma-autoa ja kyydissä on noin 4 000 lukiolaista.

Nyt nousivat peput ylös koulun penkiltä! Hyppää abiturienttien kanssa penkkarirekan kyytiin


Summary: Lastentarhanopettajaliitossa tiedetään jopa yli 30 lapsen ryhmistä. Lain mukaan ryhmässä saa olla korkeintaan 24 lasta. Jutun lopussa voit keskustella aiheesta.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Osa kunnista ylibuukkaa lasten päiväkotiryhmiä niin, että ne ylittävät lain sallimat rajat.
 Ongelma tunnistetaan niin Lastentarhanopettajaliitossa, Julkisten- ja hyvinvointialojen liitossa (JHL) kuin myös Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa (avi).
 Aiemmin esille ovat nousseet yksityisten päiväkotien ryhmäkoot ja mitoitus, mutta liian suuria lapsiryhmiä on myös kuntien päiväkodeissa. Lain mukaan ryhmässä saa olla korkeintaan 24 lasta kolmea koulutettua kasvatusvastuullista aikuista kohden.
 Lastentarhanopettajaliiton puheenjohtaja  Anitta Pakanen  toteaa, että lähtökohtaisesti kuntapuolella mitoitusten pitäisi olla kunnossa, mutta ongelmia syntyy kun ryhmissä on sekä koko- että osa-aikaisia päiväkotilapsia. Tällöin ryhmäkokoa on hankala hallita arjessa.
 – Tuntiperusteinen laskutus on sellainen, ettei kaikkien läsnäoloa pysty ennakoimaan. Osa-aikaiset lapset voivat tulla ja mennä siellä kokopäiväryhmien sisällä. Väkisin ryhmät ovat isompia, mitä laki sallii, Pakanen kertoo.
 Osa-aikaista päivähoitoa tarvitsevia lapsia on erityisesti kunnissa, jossa subjektiivista päivähoito-oikeutta on rajattu 20 tuntiin viikossa perheillä, joissa huoltajat eivät työskentele kokoaikaisesti, opiskele päätoimisesti tai toimi yrittäjänä.
 Toni Pitkänen / Yle
 Tiedossa jopa yli 30 lapsen ryhmiä
 Lastentarhanopettajaliiton puheenjohtajan Anitta Pakasen mielestä kunnat käyttävät suunnitellusti hyväkseen päiväkotilasten osa-aikaisuutta ryhmien ylibuukkaamiseen.
 Lastentarhanopettajanliitossa tiedetään jopa yli 30 lapsen ryhmistä. Liiton mukaan tuolloin ei edes voi olettaa, että päiväkotiryhmän mitoitus ei joskus ylittyisi lain vastaisesti.
 Mikä on päiväkotien suhdeluku? Suhdeluku määrittelee, kuinka paljon päiväkodissa saa olla lapsia suhteessa hoitajien ja lastentarhanopettajien määrään. Elokussa 2016 voimaan tulleen lain mukaan päiväkodissa täytyy olla yksi kasvattaja kahdeksaa yli kolmevuotiasta lasta kohden tai yksi kasvattaja neljää alle kolmevuotiasta lasta kohden. Osa kunnista, esimerkiksi Helsinki, noudattaa lakiin vuonna 2015 kirjattua suhdelukua. Sen mukaan päiväkodissa täytyy olla yksi kasvattaja seitsemää yli kolmevuotiasta tai neljää alle kolmevuotiasta lasta kohden. Yhdessä ryhmässä saa lain mukaan olla korkeintaan kolmea kasvattajaa vastaava lapsimäärä. Kasvattaja tarkoittaa kasvatusvastuullista aikuista eli käytännössä lastenhoitajaa tai lastentarhanopettajaa. Päiväkodit laskevat lasten ja aikuisten määrää päivätasolla. Lain vaatima suhdeluku ei tyypillisesti toteudu joka hetki. Suhdeluku saisi kuitenkin ylittyä ryhmissä vain tilapäisesti. Esimerkiksi työvuorojen alkamisista ja loppumisista johtuvaa, päivittäistä ylitystä laki ei salli.
 Yhteen hoitopaikkaan voidaan siis periaatteessa ottaa kaksi osa-aikaista lasta, jotka jakavat paikan. Lapset eivät kuitenkaan saisi olla samaan aikaan hoidossa jakaessaan yhden päivähoitopaikan.
 – Kun hoitoajat vaihtelevat, niin lapset ovat väkisin yhtä aikaa läsnä, vaikka eivät saisi olla. Saatetaan vedota siihen, että kyseessä on tilapäinen ylitys, mutta kun se on suunniteltua ylitystä, niin se ei ole lainmukaista, Pakanen summaa.
 Varhaiskasvatuslaki sallii tilapäisen ylityksen suhdeluvusta, mutta tilapäinen ylitys ei saisi kestää edes kokonaista hoitopäivää.
 JHL:n luottamusmiehen mukaan liittoon on tullut esimerkiksi Helsingistä ilmoituksia ryhmistä, joissa tilapäisyys on saattanut jatkua jopa monta päivää.
 Lisäksi luottamusmies kertoo tilanteista, joissa etukäteen tiedossa ollutta työntekijän poissaoloa ei sijaisteta, koska halutaan halutaan nähdä, onko kyseisenä päivänä lapsia pois.
 – Jos työntekijän lomapäivä on perjantai, niin esimies ei tilaa sijaista ennakkoon, koska hän ajattelee, että lapsia voi olla poissa sen verran ettei ylitystä tapahdu. Vetkutetaan sijaisen tilaamista niin pitkään, ettei sitä välttämättä enää saada, JHL:n varapääluottamusmies  Jaana Kesänen  sanoo.
 Helsingissä tilanne on lähtökohtaisesti kuitenkin parempi kuin monessa muussa kunnassa, sillä Helsingin kaupunginvaltuusto on päättänyt, että kolmea kasvatusvastuullista aikuista kohden päiväkotiryhmässä saa olla vain 21 lasta lain salliman 24 lapsen sijaan.
 Jani Aarnio/Yle
 Kuntaliitto: Ei tarkoituksenmukaista ylitäyttämistä
 Kuntaliiton varhaiskasvatuksen kehittämispäällikkö  Jarkko Laitinen  ei tunnista sitä, että kunnat yrittäisivät tarkoitushakuisesti ylitäyttää ryhmiä.
 Kuntaliiton näkemyksen mukaan kyseessä ei ole ylibuukkaus, vaan tavallinen järjestelykysymys.Laitinen toteaa, että ryhmässä voi olla paperilla 26 lasta, mutta samaan aikaan paikalla saa olla vain 24 lasta. Laitisen mukaan tästä pidetään huolta määrittelemällä lasten hoitoajat hoitosopimukseen.
 Tilapäisiä järjestelyitä voi toki tulla.
 – Ja jos niin on, että kaikki lapset ovat yhtä aikaa paikalla, niin se voi johtua vanhempien yllättävästä työvuorojen muutoksesta tai muusta vastaavasta yllättävästä tilanteesta, Laitinen sanoo.
 Viime kädessä kuntien toimintaa valvovat aluehallintovirastot. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston opetus- ja kulttuuritoimen johtaja  Marja-Liisa Keski-Rauska  toteaa, että ongelmia esiintyy erityisesti kunnissa, joissa ei ole varauduttu esimerkiksi kunnan lapsimäärän kasvuun.
 Tällöin palvelut alkavat laahata perässä.
 – Tulee ehkä paine tehdä ylisuuria ryhmiä. Tulkitaan varhaiskasvatuslakia ja –asetusta niin, että ryhmistä tulee liian suuria ja samaa paikkaa käyttää useampi lapsi, vaikka se ei ihan täysin lain kirjainta noudata, Keski-Rauska sanoo.
 Kerro meille kokemuksistasi
 Millaisia kokemuksia sinulla on kaupunkien ja kuntien järjestämästä päivähoidosta? Ovatko ryhmäkoot sopivia vai onko ryhmissä lapsia yli lain salliman määrän? Työskenteletkö ehkä itse päiväkodissa?
 Voit kertoa kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella. Jätä meille yhteystietosi, jos sinuun saa olla yhteydessä haastattelua varten.
 Kommentteja saatetaan käyttää myöhemmissä jutuissamme.
 Lue myös:
 Super: Haamuhoitajia on myös lasten päivähoidossa – "Lapsilla on siellä paljon suojelusenkeleitä"
 Kun lapsi karkasi helsinkiläispäiväkodista, työntekijöitä oli tarpeeksi vain paperilla – Uutta lakia nuijitaan läpi, vaikka asiantuntijat epäilevät lasten turvallisuuden vaarantuvan
 Epäiletkö, että lapsesi päiväkodissa on liian vähän aikuisia ja ryhmät suurempia kuin laki sallii? Katso 5 ohjetta, miten toimia
 Helsinkiläinen lastentarhanopettaja ei laittaisi lastaan päiväkotiin, jossa työskentelee: "Pitää hymyillä, vaikka päivästä on tulossa kaaos"

Lapsia enemmän kuin laki sallii – Osa kuntien päiväkodeista ylibuukkaa lapsiryhmiä ja liiton mukaan toiminta on suunniteltua ja lain vastaista


Summary: Hakemuksia tulee enemmän sisään päivässä kuin ehditään käsitellä. Jonotusaika on jo yli kaksi kuukautta.

Tästä on kyse Ajokorttien ikäpoikkeuslupien käsittely on ruuhkautunut 2 000 hakemuksen jonoksi. Odotusaika on yli kaksi kuukautta. Liikenneturvasta toivotaan, että Traficom tekee lupakäsittelyn huolellisesti, sillä kyse on liikenneturvallisuudesta.
 Nuoret hakevat nyt ahkerasti ikäpoikkeuslupia päästäkseen auton rattiin jo 17-vuotiaana. Liikenne- ja viestintävirasto Traficom on myöntänyt heinäkuun muutoksen jälkeen 1 700 ikäpoikkeuslupaa b-ajokorteille.
 Virastossa on hakemuksia tällä hetkellä jonossa 2 000. Ruuhkan vuoksi odotusaika on venynyt kesän muutamasta viikosta yli kahteen kuukauteen.
 Siilinjärveläinen  Venla Kuosmanen , 17, on yksi ikäpoikkeuslupaa odottavista. Hän jätti hakemuksensa Traficomiin pari kuukautta sitten joulukuussa. Autokoulun aloittanut Kuosmanen toivoisi jo päätöstä, koska 18 vuotta tulee mittariin lokakuussa 2019.
 Harrastukseen on matkaa parikymmentä kilometriä ja kouluun vähän enemmmän.
 – Joudun kulkemaan paljon vanhempieni kyydillä. Se on hankalaa erityisesti silloin, jos minulla alkaa koulu myöhemmin ja vanhemmat menevät töihin aikaisemmin. Bussiyhteydet ovat huonot. Mopolla pääsen bussipysäkille kyllä kesäkelillä, mutta en talvisin, kertoo Kuosmanen.
 Traficomiin on tullut hakemuksia ympäri Suomen niin haja-asutusalueilta kuin kaupungeista. Kuitenkin syrjäseudut korostuvat hakemuksissa – tavallisimmin nuori toivoo ikäpoikkeuslupaa, jotta pääsisi autolla harrastuksiin ja opintoihin.
 – Hakemuksia tulee meille Traficomiin enemmän sisään päivässä kuin ehditään käsitellä. Ongelma on se, että hakemuksista 2/3 vaatii lisäselvityksiä. Jokainen hakemus on hyvin yksilöllinen ja vaatii siksi yksilöllistä käsittelyä, sanoo erityisasiantuntija  Henna Antila .
 Enää ei vaadita erittäin painavia syitä
 Syynä hakijoiden innokkuuteen on ikäpoikkeuslupaan oikeuttavien perusteiden höllennys 1. heinäkuuta 2018. Aiemmin lupa myönnettiin vain  erittäin painavista syistä  mutta nyt  erityisistä syistä .
 Erityisiä syitä ovat esimerkiksi työhön, työharjoitteluun, kouluun tai harrastukseen pääsemistä hankaloittavat asiat. Näitä voivat olla esimerkiksi puuttuvat joukkoliikenneyhteydet tai harvoista yhteyksistä johtuvat pitkät matka-ajat.
 – Kriteerit voivat täyttyä, jos matka kestää vähintään tunnin per suunta tai julkisen liikenteen odotusajat ovat yli tunnin useimpina päivinä viikossa, tarkentaa erityisasiantuntija Henna Antila.
 Lisäksi arvioinnissa voidaan ottaa huomioon ennalta arvaamattomat muutokset samassa taloudessa asuvan perheen tilanteessa, kuten sairastumis- tai kuolemantapauksessa. Samoin perheen toimeentulon turvaaminen tai välttämättömien asioiden hoitamiseen liittyvät kuljettamistarpeet saattavat vaikuttaa myöntämiseen.
 Venla Kuosmanen harmittelee huonoja bussiyhteyksiä kotiseudullaan. Joonas Nieminen / Yle
 Liikenneturva toivoo Traficomilta huolellisuutta
 Vielä vuonna 2016 Liikenneturvasta otettiin tiukasti kantaa, että  16-vuotias on liian nuori auton rattiin . Silloin muistuteltiin, kuinka maissa, joissa autolla ajaminen on ollut mahdollista jo 15–16-vuotiaana, voi nuorten kuljettajien riski keski-ikäisiin verrattuna olla yli kymmenenkertainen suhteessa liikennesuoritteeseen.
 Nyt sanat asetellaan huolellisesti, sillä uudistunutta lainsäädäntöä ei haluta suoraan arvostella. Lainsäädännölliset uudistukset kuitenkin vaikuttavat tulevaisuuden liikenteeseen: yhä nuoremmat autoilevat, ajo-opetuksen teoriaopetus on vähentynyt ja ajo-opetuslupa heltiää aiempaa helpommin.
 – Toivottavasti liikenneturvallisuus ei huonone. Ikäpoikkeuslupien käsittelyssä täytyy luottaa siihen, että Traficom tekee työnsä huolellisesti, toteaa Liikenneturvan koulutusohjaaja  Toni Vuoristo .
 Inssiajo testaa todellisen ajokyvyn
 Yliedustettuina liikenneonnettomuuksissa ovat 15–24-vuotiaat nuoret. Nuoria on väestöstä vain noin 12 prosenttia, mutta joka kolmas tieliikenteessä vahingoittunut on nuori.  Nuorten miesten riski kuolla liikenteessä  henkilöauton kuljettajana on muita ikäryhmiä suurempi, kerrotaan Liikenneturvasta.
 Poliisissa ei nähdä nuorten miesten aiheuttamia liikenneonnettomuuksia näin yksioikoisesti.
 – Asiat eivät ole mustavalkoisia. Jos ajetaan paljon, silloin myös onnettomuuksia sattuu enemmän. Nuori mies saattaa autoilla enemmän kuin ruokakaupassa kerran viikossa käyvä mummo, huomauttaa Hämeen poliisin liikennesektorin johtaja, ylikomisario  Jouni Takala .
 Myös Takala toivoo Traficomilta tarkkuutta ikäpoikkeuslupahakemusten käsittelyyn.
 – Toivottavasti tässä muutosvaiheessa ei tehdä liian liberaaleja päätöksiä, vaan päätökset toteutetaan tasapuolisesti ja tarkasti. Onneksi todellista ajokykyä testataan ajokokeessa, joka on kestoltaan aiempaa pidempi.
 Voit osallistua keskusteluun kello 22 saakka.
 Lue lisää:
 Opetusluvalla voi saada ajokokemuksessa ankaran etumatkan: 17-vuotias Johannes Horila ajaa ennen inssiä 10 000 kilometriä
 17-vuotiaalla Jessica Sakalalla on jo ajokortti, eikä hän ole harvinaisuus: Ajo-oikeus on myönnetty jo sadoille alaikäisille lakiuudistuksen jälkeen
 Opetusluvalla voi saada ajokokemuksessa ankaran etumatkan: 17-vuotias Johannes Horila ajaa ennen inssiä 10 000 kilometriä
 Millaisen kevytauton saisi uuden mopoauton hinnalla, 13 000 eurolla? Elisa Grönman, 15, tutustui vaihtoehtoihin

Alaikäiset innostuivat hakemaan ajokortteja – ikäpoikkeuslupien käsittely ruuhkautui 2 000 hakemuksen jonoksi


Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin entinen kampanjapäällikkö Paul Manafort valehteli tarkoituksellisesti syyttäjille, liittovaltion tuomari Amy Berman Jackson linjasi keskiviikkona uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Jacksonin mukaan Manafort valehteli syyttäjille kolmessa eri asiassa, mutta vain yhdessä asiassa valehtelu oli tietoista.
 Valehtelun myötä Manafort rikkoi erikoissyyttäjä Robert Muellerin kanssa tehtyä sopimusta. Muellerin toimisto tutkii Trumpin presidentinvaalikampanjan Venäjä-yhteyksiä.
 Uutistoimisto AP:n mukaan tuomari Jacksonin linjaus vaikuttaa voimakkaasti Manafortin mahdollisuuksiin saada alennettu tuomio. Jackson sanoi päättävänsä valehtelun vaikutuksesta tuomion antamisen yhteydessä ensi kuussa.
 Manafortin asianajajien mukaan hän ei ole missään vaiheessa valehdellut tarkoituksellisesti syyttäjille.
 Pitkä lista syytteitä
 Manafort  tuomittiin syyskuussa  salaliitosta Yhdysvaltoja vastaan sekä oikeuskäsittelyn estämisestä Lisäksi Manafort myönsi syyllisyytensä viiteen rikokseen: rahanpesuun, veropetokseen, ulkomaalaisten pankkitilien salaamiseen, liittovaltion lobaamislain rikkomiseen ja oikeustutkinnassa valehteluun.
 Hän sai aiemmin viimevuonna tuomion viidestä verorikoksesta ja kolmesta pankkipetoksesta. Lisäksi häntä odotti Virginian osavaltiossa kymmenen muuta syytettä.
 Manafort teki Muellerin kanssa sopimuksen, jossa joitain häntä vastaan nostettuja syytteitä hylätään sillä ehdolla, että Manafort myöntää syyllisyytensä.
 Lue myös:
 Analyysi: Stonen syytteiden myötä Muellerin Venäjä-tutkinnassa otettiin taas askel lähemmäksi Trumpia  (25.1.)
 Uusi pidätys Venäjä-tutkinnassa: Trumpin liittolainen Roger Stone syytteeseen  (25.1.)
 Yhdysvaltain viranomaiset kuulustelevat Ecuadorin suurlähetystön työntekijöitä Julian Assangen vierailijoista – Kävikö Manafort kylässä? (18.1.)
 Trumpin entinen kampanjapäällikkö jakoi presidentinvaalien galluptietoja Kremliä lähellä olevalle liikemiehelle (9.1.)
  Paul Manafort – diktaattorien, Ukrainan Venäjä-mielisten ja Donald Trumpin huippulobbari  (16.12.2017)

Tuomari linjasi Trumpin entisen kampanjapäällikön valehdelleen syyttäjille – rikkoi sopimustaan erikoissyyttäjä Muellerin kanssa


Yhdysvaltain kongressin edustajainhuone on äänestänyt sen puolesta, että Yhdysvallat lopettaa Saudi-Arabian toimien tukemisen Jemenissä.
 Edustajainhuone päätti asiasta äänin 248–177. Saudi-Arabia ja Yhdysvallat ovat pitkäaikaisia liittolaisia, ja Saudi-Arabian johtama liittouma tukee Jemenin sodassa maan hallitusta.
 Asia menee seuraavaksi senaatin käsittelyyn. Jos hanke etenee presidentille asti, hänen on mahdollista pysäyttää se veto-oikeudellaan.
 YK on luonnehtinyt Jemenin tilannetta maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.

USA:n edustajainhuone vetäisi tuen Saudi-Arabian toimilta Jemenissä


Summary: Bussi syöksyi moottoritieltä kymmenen metriä syvään rotkoon.

Ainakin 14 ihmistä on kuollut ja 30 loukkaantunut bussiturmassa Pohjois-Makedonian pääkaupungin Skopjen lähettyvillä, kertoo uutistoimisto AP.
 Maan terveysministerin  Venko Filipcen  mukaan seitsemän ihmistä julistettiin kuolleeksi tapahtumapaikalla ja muut kuolonuhreista menehtyivät sairaalassa.
 Bussin kyydissä oli noin 50 ihmistä, kun se suistui moottoritieltä, putosi kymmenen metriä syvään kuiluun ja päätyi katolleen. Ulosajon syy ei ole vielä tiedossa.
 Pohjois-Makedonian pääministeri  Zoran Zaev  julisti maahan kahden päivän kansallisen suruajan.
 Makedonia muutti nimensä Pohjois-Makedoniaksi tiistaina ja ilmoitti siitä YK:lle keskiviikkona. Bussi suistui moottoritieltä ja putosi kymmenen metriä päätyen katolleen.

Ainakin 14 ihmistä kuollut bussionnettomuudessa Pohjois-Makedoniassa


Summary: Ampuja pidätettiin 20 minuuttia ammuskelun jälkeen.

Asemies avasi rynnäkkökiväärillä tulen illallisaikaan kohti sandiegolaista ravintolaa Yhdysvalloissa, mutta kukaan ei juuri loukkaantunut, kertoo uutistoimisto AP. Lasinsiruja kerrottiin lentäneen joidenkin asiakkaiden päälle.
 Poliisi löysi ammuskelun jäljiltä parikymmentä hylsyä ravintolan ulkopuolelta.
 – On melkoinen siunaus, ettei kukaan saanut osumaa tuollaisen tulituksen jäljiltä, San Diegon poliisin edustaja  Andra Brown  kertoi San Diego Union-Tribunelle.
 Asemies pidätettiin noin kaksikymmentä minuuttia ammuskelun jälkeen ja myös miehen ase löytyi. Motiivia ammuskelulle sen sijaan ei ole löytynyt.
 Ammuskelu tapahtui San Diegon Hillcrestissä, joka tunnetaan ravintoloistaan ja eläväisestä yöelämästään.

Asemies avasi tulen rynnäkkökiväärillä ravintolaan San Diegossa – parikymmentä laukausta, kukaan ei loukkaantunut


Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Suomen Kulttuurirahasto tukee tiedettä ja taidetta tänä vuonna 39 miljoonalla eurolla. Summasta 26 miljoonaa euroa se jakaa keskusrahastostaan, ja näiden apurahojen saajat julkaistiin torstaina.
 Maakuntarahastojen apurahat eli 13 miljoonaa euroa jaetaan myöhemmin keväällä. Erityisen rahoituksen kulttuurirahasto jakaa perimälääketieteen ja täsmälääketieteen kliiniseen tutkimukseen. Peliteollisuudelle oli ensi kertaa osoitettu oma kiintiönsä apurahoista, ja tukea sai kaikkiaan kahdeksan hakijaa.
 Apurahaa saivat myös hankkeet, jotka pyrkivät lisäämään hoitolaitoksissa olevien ihmisten elämänlaatua taiteen keinoin. Tukea myönnettiin esimerkiksi kodittomuutta kokeneiden ihmisten kulttuuritoimintaan Helsingissä sekä Seinäjoelle musiikillisen vanhustyökierroksen järjestämiseen.

Suomen kulttuurirahasto myönsi tukea hoivakotien tapahtumiin – Myös peliteollisuus ja lääketiede saivat osansa


Summary: Vankila uhkaa tällä hetkellä noin 10 000 sakkotehtailijaa.

Eduskunta on hyväksynyt tänään äänin 154-22 hallituksen esityksen  sakon muuntorangaistuksen käytön laajentamisesta . Uudistus tarkoittaa sitä, että toistuvasti samanlaisiin rikkomuksiin syyllistyneen sakot tulee jatkossa ohjata poliisilta käräjäoikeuden käsiteltäväksi, ja tekijä voi päätyä vankilaan.
 Jos tekijä saa samoista syistä seitsemän kertaa vuodessa sakot, sakon voi muuttaa tuomioistuimen päätöksellä vankeudeksi. Näin toistuvasti samasta rikoksesta kiinnijääneet eivät voi enää välttyä rangaistukselta.
 Jos sakkoja ei saada perittyä, vain tuomioistuin voi muuttaa sakot vankeudeksi, poliisi ei tähän pysty.
 Oikeusministeri  Antti Häkkäsen  mukaan lakimuutos vahvistaa rangaistusjärjestelmän uskottavuutta ja lain kunnioittamista, kun toistuvista rikoksista tulee jatkossa rangaistus, eikä tekijä pääse kuin koira veräjästä.
 – Hyväksytyn lainmuutoksen mukaan poliisin tulee ohjata sakkorikos käräjäoikeuden käsiteltäväksi silloin, kun toistuvasti sakkoja saaneen henkilön toiminta osoittaa piittaamattomuutta. Tällaisessa tilanteessa muuntorangaistus olisi perusteltua suorittaa viime kädessä vankilassa, Häkkänen sanoo tiedotteessa.
 Esityksessä mainittuja toistuvia rikosasioita on poliisin ja syyttäjälaitoksen arvioiden mukaan noin 9 600 vuosittain. Niin moni kuuluu riskiryhmään, jota uusi lainmuutos uhkaa. Teot ovat useimmiten näpistyksiä sekä kulkuneuvon kuljettamisia oikeudetta, ja ne kasautuvat tyypillisesti samoille henkilöille.
 Esimerkiksi vuoden 2017 aikana yli seitsemään näpistykseen syyllistyi noin 900 henkilöä. Arvioiden mukaan uudistus kasvattaisi keskimääräistä päivittäistä vankilukua runsaalla 30 vangilla.
 Häkkäsen mukaan sääntelyn kiristämisen lisäksi lainmuutos parantaa edellytyksiä ohjata muuntorangaistusta suorittava vanki päihdekuntoutukseen. Suuri osa sakkorikoksiin toistuvasti syyllistyvistä on päihdeongelmaisia ja vakavasti syrjäytyneitä.
 Sakon muuntorangaistuksen käyttöalan laajentaminen on osa ministeri Häkkäsen laatimaa rangaistusten kiristämisen pakettia. Uudistuksen toteuttamiseen varattiin kehysriihessä 10,8 miljoonan euron vuotuinen määräraha poliisille, syyttäjille, tuomioistuimille ja Rikosseuraamuslaitokselle.
 Ehdotettujen uudistusten voimaantulo edellyttää vielä muutoksia poliisin ja oikeushallinnon tietojärjestelmiin. Niiden arvioidaan valmistuvan viimeistään vuonna 2021.
 Lue lisää:
 Sakkojen muuntorangaistus laajenee, mutta hyötyjen myönnetään olevan marginaalisia
 Vankeinhoidon pääjohtaja passittaisi sakkovangit hoitoon, ei vankilaan: "He ovat heikko-osaisin kansanosa"
 Hallitus valmistelee rajua muutosta sakkolakiin – Irtokarkkihuijarit voivat joutua vankilaan

Sakkotehtailu ei enää kannata – Eduskunta on hyväksynyt muutoksen, jossa joutuu seitsemännella sakolla vankilaan


Summary: Hoiva-alalla voitaisiin ottaa käyttöön samanlainen työntekijöiden rekisteröinti kuin rakennusalalla, sanoo Rakennusliiton Kyösti Suokas. Lähi- ja perushoitajien liitto tukee ehdotusta.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Rakennusalalta siivottiin harmaata taloutta kuusi vuotta sitten ottamalla käyttöön  veronumero , jolla kaikkien rakennuksilla töissä olevien tulee tunnistautua. Rakennusliiton varapuheenjohtajan  Kyösti Suokkaan  mielestä järjestelmä auttaisi kitkemään myös vanhusten hoivakodeissa paljastuneita haamuhoitajia.
 Valvira on kertonut törmänneensä useisiin tapauksiin , joissa hoivakotien työvuorolistoja ja hoitajamitoitusta on paisutettu merkitsemällä hallintohenkilökuntaa hoitajiksi.
 Suokkaan mukaan ongelman poistaisi yksinkertainen kulunvalvontajärjestelmä, johon rekisteröitäisiin jokaisen henkilökuntaan kuuluvan tunnistetiedot ja hänen ammattipätevyytensä. Työntekijät leimaisivat rekisterikorttinsa töihin tullessaan, jollon järjestelmästä nähtäisiin keitä hoivakodissa on töissä. Valvova viranomainen voisi järjestelmästä seurata eri hoivakotien työvoimatilannetta.
 – Järjestelmä poistaisi välittömästi haamuhoitajaongelman, arvioi Suokas  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa .
 "Pitää tehdä ratkaisuja jotka tekevät välistävedon mahdottomaksi"
 Vanhustenhoidossa paljastuneet epäkohdat osoittavat, että omavalvonta ei toimi, sanoo Suokas. Tilanne oli samankaltainen  rakennusalalla, jossa ennen veronumeron käyttöönottoa käytettiin paljon pimeää työvoimaa .
 – Silloin kun puhutaan liiketoiminnasta, kun yritykset pystyvät tekemään voittoa sillä että palkkaavat vähemmän hoitajia kuin on sovittu, ei siinä pelkkään luottamukseen oikein voi loputtomiin perustaa. Pitää tehdä ratkaisuja, jotka tekevät välistävedon mahdottomaksi, tai ainakin vaikeuttavat sitä.
 Suokkaan mukaan veronumeron kaltainen valvontajärjestelmä olisi hoitoalalla myös työntekijöiden etu. Osa ongelmista on selvinnyt juuri hoitohenkilökunnan tekemien ilmoitusten perusteella.
 – On aivan kohtuutonta vaatia että yksittäinen hoitaja joutuu riitelemään työnantajansa, kansainvälisen konsernin kanssa hoitajamitoituksesta. Mutta jos tälläinen valvontajärjestelmä olisi, siitä nähtäisiin automaattisesti onko hoivakodissa riittävästi henkilökuntaa, sanoo Suokas.
 SuPer: Vihreää valoa valvonnan lisäämiselle
 Lähi- ja perushoitajien liitto SuPer suhtautuu esitykseen myönteisesti. Työaikavalvonnan kaltainen järjestelmä poistaisi työantajien kikkailun hoitajamitoituksella, sanoo Superin puheenjohtaja Silja Paavola.
 – Valvontajärjestelmä osoittaisi keitä hoivakodissa oikeasti on paikalla ja kuinka pitkiä päiviä he tekevät, muistuttaa Paavola.
 Hoitohenkilökunnan rekisteröiminen ei Paavolan mukaan ole ongelma, koska terveydenhoitoalan ammattihenkilöstö on jo nyt rekisteröity Valviran Terhikki- ja Suosikki -rekistereihin. Uuden valvontajärjestelmän kustannukset SuPer jättäisi työnantajien maksettavaksi.
 Lue lisää:   Kristillisten Sari Essayah: Vanhusten hoivakotien haamuhoitajat kitkettävä hoitajarekisterillä

Rakennusliiton Suokas: Rekisteri poistaisi haamuhoitajat – “Yritykset tekevät voittoa vähentämällä hoitajia, pelkkä luottamus ei riitä”


Summary: 17 henkilön epäillään pitäneen hallussa tai välittäneen Kanta-Hämeen alueella 17 kiloa amfetamiinia ja 484 tablettia ekstaasia.

Hämeen poliisilaitos on saanut päätökseen moottoripyöräkerho Cannonball mc -organisaatioon liittyvän esitutkintakokonaisuuden. Tutkinta koskee moottoripyöräkerhon Hämeenlinnan osaston Kanta-Hämeen alueelle välittämiä huumausaineita. Juttu siirtyy seuraavaksi syyteharkintaan.
 Syyteharkinta koskee 17 henkilöä, joista neljä on naisia. Epäillyistä yhdeksän on poliisin mukaan ollut huumausainekauppoja tehdessään rikollisjärjestö Cannonballin toiminnassa mukana. Epäillyt ovat kuuluneet CMC Nomad, Hämeenlinnan, Heinolan tai Turun osastoon.
 Epäillyt ovat pitäneet hallussaan ja välittäneet yhteensä reilut 17 kiloa amfetamiinia ja 484 ekstaasitablettia syksystä 2016 syksyyn 2018. Huumeiden yhteenlaskuttu arvo on poliisin mukaan 425 175 euroa.
 Juttua tutkitaan rikosnimikkeillä törkeä huumausainerikos, avunanto törkeään huumausainerikokseen, huumausainerikos, huumausaineen käyttörikos, törkeä ampuma-aserikos, ampuma-aserikos, törkeä pahoinpitely, laiton uhkaus, vapaudenriisto, rahanpesu, rattijuopumus, kulkuneuvon kuljettaminen oikeudetta ja räjähderikos.
 Poliisi on saanut tutkinnan aikana osan huumeista takavarikoitua. Esitutkinnan aikana takavarikoitiin huumeiden lisäksi viisitoista käsiasetta, kynäpistooli, kymmenen kivääriä, yksi haulikko, konekivääri ja konepistooli, sekä patruunoita ja aseen osia.
 Lue lisää:
 Cannonballin jäsenen huumetuomio pysyi ennallaan hovioikeudessa
 Cannonballin kerhotilan etsinnässä löytyi ase ja ehkä huumausainetta

Poliisi on selvittänyt moottoripyöräkerho Cannonballin laajan huumevyyhdin – juttu menee syyteharkintaan


Summary: Myös vammaishuollon ympärivuorokautisissa yksiköissä hoitajia on liian vähän, he vaihtuvat usein ja eivät osaa työtään. Lisäksi asukkaat eivät pääse sovitusti ulkoilemaan tai harrastuksiin.

Helsinkiläisessä perheessä omaishoitajuus tuo omat haasteensa arkeen, mutta erityistä huolta tuovat viime aikoina esille nousseet kysymykset tukihoidon laadusta ja saatavuudesta.
 – Äitinä ja erityislasten vanhempana olen erityisen huolestunut tästä tilanteesta ja omien lasten tulevaisuudesta. Jos lapseni eivät saa tarpeeksi tukea, minkälaiset mahdollisuudet heillä on isommiksi kasvettuaan toimia ja elää tässä yhteiskunnassa täysvaltaisina kansalaisina,  Carmen Villman  sanoo.
 Villmanin perheessä on kolme lasta, joista kaksi on erityislapsia, 9-vuotias  Tiitus  ja 5-vuotias  Justus . Justuksella on päivittäistä seurantaa ja lääkehoitoa vaativa diabetes. Tiituksella on lapsuusiän autismi, joka vaikuttaa toiminnallisuuteen.
 – Hän juttelee paljon. Hän pystyy pukemaan, kun häntä ohjataan, mutta sosiaaliset tilanteet ovat hankalia. Hän jännittää vieraita ihmisiä hirveästi, samoin uusia paikkoja, uusia tilanteita, Villman kuvailee.
 Villmanin mukaan erityislapset eivät aina välttämättä kerro, miltä tuntuu. Vanhemmilla on aina huoli siitä, tunnistaahan myös väliaikaista hoitoa antava lasten tilanteen ja tunteet.
 Omaishoitajilla on mahdollisuus saada vapaapäivien sijaishoitoa esimerkiksi hoivakodeista. Aiempien ongelmien vuoksi Carmen ja hänen miehensä  Markku  ovat kuitenkin päätyneet pyytämään vain tuttuja hoitajia kotiin.
 – Kokeilimme Tiituksella sijaishoitopaikkaa hoitolaitoksessa pari kertaa. Hän oli siellä muutaman tunnin, mutta hänelle tuli ihan fyysisiä oireita, sillä hän jännitti siellä. Hän stressaantui ja oksenteli hoidossa olon jälkeen. Se oli huono ja valtavan iso kokemus hänelle, jota hän ei pystynyt käsittelemään, Carmen kertoo.
 Hoitajien saaminen ei kuitenkaan ole itsestään selvää. Villmanien on kysyttävä hoitajien vapaita aikoja, mahdollisuutta tulla. Carmen ei voi itse toivoa haluamaansa ajankohtaa lakisääteisille omaishoitajan vapaille.
 Carmen Villman on mukana perustamassa Lasten omaishoitajat -yhdistystä. Sitä kautta hän on kuullut vanhemmilta valitettavan paljon ongelmista ja epäkohdista hoitopaikoissa, mutta myös hyviä ja myönteisiä kokemuksia. Vammaishuollon ympärivuorokautisissa yksiköissä on ilmennyt vastaavanlaisia ongelmia kuin vanhustenhuollossa.
 Markku Villman on hakemassa Tiitus-poikaansa koulupäivän jälkeen. Antti Kolppo / Yle
 Ongelmat tiedossa myös järjestöissä
 Hoivakotien epäkohdat ovat tiedossa myös järjestöpuolella. Kehitysvammaisten tukiliiton mukaan palveluissa on aivan samoja puutteita kuin ikäihmisten palveluissa. Liitto näkee, että kilpailuttaminen on iso osa tätä ongelmaa.
 Vammaisia ihmisiä on paljon samantyyppisissä ja samoista isoista ongelmista julkisuutta saaneiden hoivayhtiöiden yksiköissä. Viime vuosina monia pieniä yrityksiä on myyty isommille toimijoille, ja tätä on liiton mukaan tapahtunut paljon.
 Myös ongelmia on ilmennyt. Ympärivuorokautisen asumisen yksiköissä on ollut liian vähän henkilökuntaa, osaamisen puutteita sekä ymmärtämättömyyttä asukkaiden yksilöllisistä tarpeista. Liittoon on kerrottu siitä, että palvelun laatu laskee ja henkilökunta alkaa vaihtua, kun omistaja vaihtuu isoon toimijaan.
 – Nousee suuri huoli siitä, saako vammainen asiakas lääkkeensä, hoitonsa, pääseekö hän suihkuun riittävän usein, tuetaanko häntä, sanoo toiminnanjohtaja  Risto Burman  Kehistysvammaisten tukiliitosta.
 9-vuotiaan autistilapsen äiti,  Anna Selingson  kertoo edellä mainittujen ongelmien lisäksi ulkoilun ja muun toiminnan puutteesta. Selingsonin kokemuksen mukaan ongelmat ovat johtuneet henkilökunnan vähyydestä siksi, että vakituinen henkilökunta irtisanoutui kansainvälisen yrityksen tultua vastuulliseksi toiminnasta.
 Kehitysvammaisten tukiliiton toiminnanjohtaja Risto Burman Kehitysvammaisten tukiliitto
  "Kilpailutus on täysin väärä tapa järjestää vammaisten palveluita"
 Vammaisjärjestöissä nykyistä kuntien kilpailuttamista pidetään täysin vääränä tapana järjestää palveluja. Kilpailuttaminen saa kritiikkiä myös yhdistyksiltä. Lasten omaishoitajat -yhdistys sekä valtakunnallinen Kehitysvammaisten tukiliitto kritisoivat kuntien tapaa kilpailuttaa toimijoita.
 – Tällainen kilpailutusmenettely on täysin väärä tapa järjestää vammaisten palveluita, Risto Burman painottaa.
 Kritiikin kärki kohdistuu siihen, että kunnissa edelleenkin hinta on ratkaiseva tekijä kilpailutuksessa laadun kustannuksella.
 Myös Carmen Villman vetoaa päättäjiin, ettei kuntien hoivabudjeteista tehdä liian pieniä.
 – Et voi saada hyvää hoivaa kenellekään, jos se tehdään aina sen halvimman tarjouksen mukaan. Päättäjien tulisi panostaa ihmisten hyvinvointiin ja asettaa budjetit sellaisiksi, että niillä voi oikeasti rakentaa hyvää. Silloin kilpailutuksetkaan eivät kaatuisi heikompien ihmisten päälle niin kuin ne nyt tuntuvat kaatuvan, hän sanoo.
 Kehitysvammaisten tukiliiton mukaan vammaisen tulisi itse saada valita palveluntuottajansa, saada vaikuttaa omaan elämäänsä ja arkeensa.
 – Me vaadimme myös parannusta toimintaan näiltä yrityksiltä, erityisesti isoilta hoivayhtiöiltä, joita on ihan aiheesta ollut julkisuudessa esillä, Burman toteaa.
 Avi: Hoivakotien valvonta liittyy usein henkilöstön määrään ja lääkehoidon epäkohtiin
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston mukaan valvonnan näkökulmasta eniten ovat työllistäneet vanhustenhuolto ja lastensuojelu, mutta ongelmia on ilmennyt myös vammaispuolella.
 Yle sai AVI:lta Uudenmaan vireillä olevat valvontatapaukset. Tällä hetkellä vammaispuolella on vireillä kolme valvonta-asiaa eri kohteissa. Yle ei kuitenkaan julkaise yritysten ja yksikköjen nimiä, koska AVI ei anna keskeneräisistä valvonta-asioista tarkempia tietoja tai yksityiskohtia.
 AVI:n mukaan vammaispalveluihin liittyvissä tapauksissa valvonta yleensä liittyy henkilöstön määrään, vaihtuvuuteen, osaamiseen ja perehdytykseen sekä lääkehoidon epäkohtiin ja ruuan laatuun. Ilmoittajat kokevat, etteivät asukkaat saa tarpeidensa mukaista hoitoa ja hoivaa.
 – Esimerkiksi erityisesti nuorten vammaisten henkilöiden yksiköissä henkilökunnan vähäisyys estää asiakkaan osallistumista johonkin hänen palvelusuunnitelmassaan sovittuun harrastukseen, ulkoiluun tai muuhun toimintaan, sanoo sosiaalihuollon johtava ylitarkastaja  Maija Gartman  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Yle on saanut samanlaisia viestejä myös useilta hoidossa olevien läheisiltä.  Eila Hammar  kertoo, että hänellä olisi oikeus kolmeen vapaaseen vuorokauteen kuukaudessa, mutta hän ei käytä niistä kuin kaksi, sillä hänen nuorensa stressaantuvat liikaa hoivakodissa epäkohtien vuoksi.
 – Lasteni äitinä ja omaishoitajana olen ennen kaikkea huolissani hoidon tasosta. Liian alhaisilla palkoilla ei löydy henkilökuntaa, jolla on asiantuntemusta työskennellä kehitysvammaisten ja autistien kanssa, hän kirjoittaa. Ella Hammarilla on 21-vuotias keskivaikeasti kehitysvammainen tytär sekä 15-vuotias autistinen poika.
 Hammar nostaa esille muun muassa hoitajien vähyyden, yhteydenpidon toimimattomuuden sekä puutteellisen hygienian ja vaatehuollon. Esimerkiksi lapsen tasolla olevien nuorten alusvaatteita ei ole ohjattu vaihtamaan.
 Kunnilla suuri vastuu
 – Olisi tärkeää, että kunnissa ja kuntayhtymissä alettaisiin noudattaa lakeja, sosiaalihuollon lainsäädäntöä, perustuslakia ja vammaispalvelujen lainsäädäntöä, Burman kommentoi.
 Hän myös painottaa kuntien vastuuta.
 – Erityisesti palvelusta vastuussa olevien kuntien tulisi paremmin kuunnella palveluiden käyttäjiä ja erityisesti heidän läheisiään. Kuunnella jo palveluita suunniteltaessa sekä kuntatasolla että yhdelle asiakkaalle suunniteltaessa, Burman selventää.
 Samasta aiheesta kirjoittaa myös liiton  Jyrki Pinomaa mielipidekirjoituksessaan Helsingin Sanomissa .
 Myös kolmannella sektorilla penätään kuntien vastuuta.
 – Kyllä hälytyskellojen pitäisi soida siellä kunnanvaltuustoissa, mitä oikeasti kilpailutetaan. Hehän päättävät jokaikisen kilpailutuksen siellä omissa lautakunnissaan, sanoo toimitusjohtaja  Petri Kokkonen  Yrjö&Hanna -säätiöstä.
 Kokkosen mielestä päättäjien pitäisi katsoa peiliin tässä kohtaa, mitä oikeasti halutaan tilata. Hän kysyy, halutaanko asettaa hinta niin alas, että ainoastaan ulkomaalaiset ketjut pärjäävät vai halutaanko asettaa niin, että palvellaan kuntalaisia ja parannetaan heidän palvelunsa laatua.
 Kokkosen mukaan nykyinen tilanne on kuntien oman toiminnan seurausta. Sitä on haluttu poliittisesti ja tällä hetkellä mennään yhä enemmän ja enemmän ketjumaisen malliin, jossa vain isot kansainväliset ketjut pärjäävät.
 – Volyymillä ne pärjäävät. Sellaiset yksiköt, jotka tekevät vain minimin, pärjäävät tällaisessa mallissa. Ne syövät mahdollisuudet pieniltä toimijoilta, jotka satsaavat laatuun eli ylittävät sen mikä on minimivaatimus, Kokkonen toteaa.
 Suomalainen Yrjö&Hanna -säätiö järjestää sekä vammaispalveluita että ikäihmisten palveluita eri puolilla Suomea.
 Järjestöissä toivotaan lakimuutosta
 Ei myytävänä! -kansalaisaloite on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä. Se on vammaisjärjestöjen yhteinen aloite ja kumpuaa samoista huolista, joita on viime viikkoina kuultu vanhustenhuollossa.
 Vammaisen ihmisen läheisellä on aina yksi suuri huoli.
 – Läheisten huoli on aina siitä, uskaltaako sen nuoren tai aikuisen vammaisen huoletta jättää palveluntarjoajan hoivaan, sanoo toiminnanjohtaja Risto Burman Kehitysvammaisten tukiliitosta.
 Samaa mieltä on myös tapaamamme helsinkiläinen Villmanien perhe. Tulevaisuus huolestuttaa.
 – Olen miettinyt erityisesti Tiituksen pärjäämistä. Millaista tukea hän tarvitsee tulevaisuudessa? Asuuko hän aikanaan täysi-ikäisenä kotona vai tuetun palvelun asunnossa? Ainakin kilpailutukseen tarvitaan laatukriteerit ja asiantuntemusta, etteivät kaikki palvelut menen Esperille ja Attendolle, Markku Villman pohtii.
 Kehitysvammaisten tukiliiton toiminnajohtaja Risto Burman lisäisi myös valvontaa.
 – Kuntien päävastuullisena järjestäjänä tulisi paljon vakavammin ottaa ne tilanteet, kun ne ulkoistavat palveluitaan isoille tai pienille yrityksille. Lisäksi Valviran ja AVIen resursseja tulisi lisätä, hän sanoo.
 Lue myös:
 Kehitysvammaisen Lauran isä: "Myydään vaan massaa eikä yksilöitä" – Helsinkiläisiä vanhempia huolestuttaa asumisen kilpailuttaminen
 HS: Esperi Care sulkee nuorille vammaisille tarkoitetun osaston Helsingissä
 Vastaava johtaja: Teemme jatkossa tarkastuksia aiempaa enemmän Helsingissä – "Esperi Yhteiselon kohdalla vuoropuhelu ei toiminut riittävän hyvin"

Kahden erityislapsen äiti: "Olen huolissani lasteni tulevaisuudesta ja hoidon tasosta" – Järjestöjen mukaan vammaisten hoitoyksiköissä vastaavia ongelmia kuin vanhustenhuollossa


Summary: Kuntaliiton mukaan heikko talous johtuu verotulojen ja valtionosuuksien laskusta sekä menojen kasvusta.

Kuntaliitto on  huolestunut kuntien talouskehityksestä . Viime vuoden tilinpäätösarvioiden mukaan 196 kuntaa teki viime vuonna negatiivisen tuloksen, kun vuotta aiemmin talous painui pakkaselle vain 55 kunnassa.
 Arvioiden mukaan siis kaksi kolmasosaa kunnista teki viime vuonna tappiota.
 – Näyttää siltä, että kuntatalous on ajautunut kriisiin. Kunnille ei saa antaa enää yhtään uutta tehtävää ilman sille osoitettua rahoitusta. Kaikenlaiset valtionosuusleikkaukset on vihdoin lopetettava. Päinvastoin, valtion lisärahoitukselle on selkeät perusteet, kuntaliiton toimitusjohtaja  Minna Karhunen  sanoo liiton tiedotteessa.
 Kuntaliiton mukaan heikko talous johtuu siitä, että verotulot ja valtionosuudet tippuivat ja kuntien sekä kuntayhtymien menot kasvoivat. Liiton mukaan isoin yksittäinen tekijä kuntatalouden heikentymisessä on kilpailukykysopimus.
 Kuntien lopulliset talousluvut varmistuvat vasta myöhemmin tänä vuonna.
 Tilinpäätösarvioiden mukaan lähes 200 kuntaa teki negatiivisen tuloksen viime vuonna. Kuntaliitto
 Pääkaupunkiseudulla menee hyvin – muissa isoissa kaupungeissa heikommin
 Kuntien tilanteissa on kuitenkin voimakasta vaihtelua. Suurimman voiton teki Helsinki, jonka tilikauden tulos on 390 miljoonaa euroa plussalla. Espoon tulos on 39 ja Vantaan 28 miljoonaa euroa.
 Suurimman tappion viime vuonna teki Tampere, jonka tilinpäätös näyttää 57 miljoonaa euroa miinusta. Tampereen jälkeen surkeimman tuloksen tekivät Turku, Oulu, Kouvola ja Rovaniemi.
 – Isoilla kaupungeilla huonon tuloksen selittää pääosin heikko verokehitys. Pienissä kuntakokoluokissa tulokseen vaikuttavat raskaat valtionosuusleikkaukset, kuntaliiton kuntatalousyksikön johtaja  Ilari Soosalu  selittää liiton tiedotteessa.
 Suuntaus näkyy myös Lapissa
 Lapissa miinusta viime vuonna teki yksitoista kuntaa, kun toissa vuonna talous sakkasi vain kolmessa kunnassa. Asukaslukuun suhteutettuna tilikauden tulos oli huonoin Savukoskella, Rovaniemellä, Ranualla ja Kemissä.
 Lapissa talous päätyi pakkaselle myös Kemijärvellä, Muoniossa, Pelkosenniemellä, Pellossa, Simossa, Sodankylässä ja Torniossa.
 Valtionosuudet pienenivät suurimmassa osassa Lapin kuntia.

Kuntaliitto arvioi kuntalouden olevan kriisissä – kaksi kolmasosaa kunnista teki viime vuonna miinusta


Summary: Katalonian puolueet ovat tukeneet maan nykyhallitusta sillä ehdolla, että keskustelu Katalonian itsenäisyydestä jatkuu.

Espanjan sosialistinen vähemmistöhallitus on hävinnyt parlamenttiäänestyksen maan uudesta budjetista.
 Budjettiesitystä vastaan äänesti enemmistö, eli 191 kansanedustajaa 350:stä. Aiemmin hallitusta tukeneet katalonialaiset puolueet äänestivät sitä vastaan.
 Katalaanipuolueet ovat pitäneet tukensa ehtona sitä, että hallitus suostuu pitämään yllä keskustelua Katalonian itsenäistymisestä.
 Tiistaina Kataloniassa alkoi oikeudenkäynti 12 itsenäistymistä ajanutta paikallispoliitikkoa vastaan. Samaan aikaan Espanjan hallitus toi julki kantansa Kataloniaan. Hallitus sanoo noudattavansa maan perustuslakia, jonka mukaan Espanja on jakamaton.
 Sosialistipuoluetta edustava pääministeri  Pedro Sánchez  sanoo, että hallitus kokoontuu seuraavan kerran perjantaina, jolloin se päättää jatkotoimista.
 Espanjassa arvioidaan yleisesti, että hallitus ilmoittaa eroavansa ja että maassa järjestetään nopealla aikataululla uudet vaalit.
 Espanjan suurin puolue on tällä hetkellä konservatiivinen Kansanpuolue. Sen puheenjohtaja  Pablo Casado  on todennut puolueensa haluavan uudet vaalit. Puolue haluaa myös "lopettaa separatismin ja yhdistää espanjalaiset".
 Myös sosialisteja edustava valtiovarainministeri  Maria Jesús Montero  on kutsunut katalaanien vaatimuksia kiristykseksi,  kertoo BBC .
 Jos Espanjassa järjestetään uudet vaalit, olisivat ne jo kolmannet viiden vuoden sisällä.
 Lue lisää :
 Katalonian itsenäisyysjohtajat oikeudessa kapinasta, oikeudenkäynti alkoi näyttävästi

Katalonian protesti kaatamassa Espanjan hallituksen


Summary: Kalatalousalueiden muodostaminen on toistaiseksi keskeytetty Tornion-Muonionjoen ja Ounasjoen alueilla. Tällä halutaan protestoida sitä, että eduskunnan käsittelyssä oleva kalastuslainuudistus ei huomioi koskitilojen asemaa.

Uusia kalatalousalueita muodostettaessa ongelmaksi ovat muodostuneet koskialueet, joissa kalastusoikeus on ollut perinteisesti osakaskunnilla, mutta alueen omistus sähköyhtiöllä.
 Vuoden vaihteessa lakkautettujen kalastusalueiden tilalle perustettavien kalatalousalueiden kokouksiin valitaan edustajat nimenomaan omistusten perusteella. Pelkona on, että jokivarren asukkaiden äänioikeus ja vaikutusmahdollisuudet heikkenevät merkittävästi. Edustuspaikan saamiseen vaaditaan vähintään 50 hehtaarin osakaskunta.
 Kalastajat toivovat, että tilanteeseen tulee muutos, jolla turvattaisiin jokivartisten osallistuminen päätöksentekoon ja oikeuteen kalastaa.
 Tornion-Muonionjokiseura on kirjelmöinyt maa- ja metsätalousministeriöön, jotta lakiehdotukseen tehtäisiin lisäykset, joilla koskitilojen aiemmat oikeudet tulisivat kirjatuksi kalastuslakiin.
 Maa- ja metsätalousministeriössä ymmärretään jokivartisten näkemykset, sanoo kalastusneuvos  Eija Kirjavainen  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 – Me emme näe estettä, etteikö tätä koskitiloihin liittyvää kalastuslain pientä puutetta korjattaisi, sanoo Kirjavainen.
 Kirjavaisen mukaan koskitilojen oikeuksien lisääminen lakiin on kuitenkin eduskunnan päätettävissä. Kalastuslaki on parhaillaan eduskunnan käsittelyssä.

Lapin jokivarsien kalastajat vaativat oikeuksiaan lakiin


Summary: Syyttäjän mukaan henkilöllisyyksien paljastuminen arkaluonteisessa asiassa aiheutti uhreille kärsimystä.

Helsingin käräjäoikeuden tuomari myöntää virheensä, mutta kiistää syyllistyneensä virkarikokseen tapauksessa, jossa julkiseen tuomioon jäi vahingossa salaisia nimiä, selviää hänen kirjallisesta vastauksestaan.
 Syyttäjä vaatii tuomarille sakkorangaistusta tuottamuksellisesta virkasalaisuuden rikkomisesta  Axl Smithin  salakatselujutun vuoksi.
 Tuomarin epäillään toimituttaneen huolimattomuuttaan tiedotusvälineille tuomiosta kappaleen, johon sisältyi uhrien salattuja nimiä. Samainen tuomari oli itse tehnyt päätöksen siitä, että Smithille langetetusta kirjallisesta tuomiosta salataan rikoksen uhrien henkilöllisyys ja seikat, joiden perusteella henkilöllisyyden voisi selvittää.
 Tuomari oli tehnyt salauksen yhteistyössä käräjäsihteerin kanssa, mutta kertoo itse ottavansa kaiken vastuun virheestään. Hänen puolustusasianajajansa  Jussi Sarvikivi  kertoo tuomarin kirjallisessa vastauksessa, että kyse on ollut inhimillisestä virheestä.
 Sarvikiven mukaan tuomari on kuitenkin pyrkinyt toimimaan oikein.
 – Päämieheni viaksi jää siis se, että hän ei ole huomannut muutamaa kohtaa yli 150-sivuisessa tuomiossa, jotka vielä olisi tullut salata. Sen sijaan hän ei teonkuvauksessa kuvatulla tavalla ole päättänyt siitä, että tuomio toimitetaan tiedotusvälineille, saati siitä, kuinka laajalle joukolle tuomio toimitetaan, Sarvikivi perustelee.
 Tuomari myös kiistää vahingonkorvausvastuunsa.
 "Tietojen paljastuminen on ollut omiaan vaarantamaan luottamusta"
 Syyttäjä on samaa mieltä siitä, että tuomarin teko oli tahaton ja johtui siitä, että hän ei huomannut julkisuuteen toimitetun tuomion sisältävän salassa pidettäviä tietoja.
 Syyttäjän mukaan teko ei kuitenkaan ollut vähäinen.
 Syyttäjän mukaan teossa erityisen arkaluonteiset salassa pidettävät tiedot on peruuttamattomasti paljastettu suurelle joukolle tiedotusvälineiden edustajia jutussa, joka on kiinnostanut laajalti yleisöä. Tietojen paljastuminen myös aiheutti syyttäjän mukaan uhreille henkistä haittaa ja kärsimystä.
 – Menettely on voinut varsin huomattavassa määrin loukata sekä vaarantaa yksityistä etua ja tietojen paljastaminen on ollut omiaan vaarantamaan luottamusta viranomaisen toimintaan yleisestikin, syyttäjä kirjoittaa haastehakemuksessaan.
 Yhteensä seitsemän Smithin uhria on jutussa asianomistajina. Hovioikeus tuomitsi marraskuussa 2017 Smithin käräjäoikeuden tavoin vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Smith tuomittiin 30 salakatselusta, neljästä kunnianloukkauksesta sekä kahdesta yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Uhreja oli yhteensä 29.

Käräjätuomari kiistää syyllistyneensä rikokseen – syyttäjä vaatii sakkoja Axl Smithin tuomioon jääneiden uhrien nimien takia


Summary: Itä-Suomesta ja Kaakkois-Suomesta voi hävitä 20 vuoden aikana yhden maakunnan väkiluvun verran asukkaita.

Tästä on kyse Etelä-Karjalan liitto laati vaihtoehtoisia laskelmia Itä- ja Kaakkois-Suomen väkiluvun kehityksestä. Asukkaiden määrä vähenee nopeammin kuin Tilastokeskus ennusti vuonna 2015. Yhden laskelman mukaan maakuntien asukkaiden määrä laskea yhteensä lähes 130 000 asukkaalla vuoteen 2040 mennessä. Väestöennusteet koskevat Kymenlaaksoa, Etelä-Karjalaa, Pohjois-Karjalaa, Etelä-Savoa, Pohjois-Savoa ja Kainuuta.
 Etelä-Karjalan liiton talousasiantuntija  Olli Seppänen  hätkähti nähtyään maakunnan asukasluvun kehityksen kolmen viime vuoden ajalta.
 Maakunnasta oli hävinnyt vuoden 2015 jälkeen runsaat 2000 asukasta. Asukkaiden määrä on vähentynyt huomattavasti nopeammin kuin Tilastokeskus ennusti vuonna 2015.
 – Suhteellisesti eniten on vähentynyt lasten ja nuorten määrä, Seppänen sanoo.
 Asukaskato ei koske ainoastaan Etelä-Karjalaa vaan koko Kaakkois- ja Itä-Suomea Kymenlaaksosta Kainuuseen. Vuonna 2015 Itä- ja Kaakkois-Suomessa oli liki 950 000 asukasta. Vuonna 2018 asukkaita oli vajaat 930 000.
 – Suurimmat syyt asukasmäärän vähenemiselle ovat kuolleisuutta alhaisempi syntyvyys sekä työikäisten muutto muualle, Seppänen kertoo.
 Väkeä voi hävitä maakunnan asukasluvun verran
 Etelä-Karjalan liitossa päätettiin laatia uusia arvioita maakuntien asukasluvun kehityksestä. Tulokset ovat kylmääviä.
 Mikäli asukkaiden määrä vähenee kolmen edellisvuoden tahtiin, häviää itäisestä Suomesta 20 vuoden aikana liki 130 000 asukasta. Eli Etelä-Karjalan nykyisen asukasmäärän verran.
 – Muutos on dramaattinen. Se tarkoittaa palvelujen puolella isoja haasteita eli miten nykyinen hyvinvointiyhteiskunta pystytään turvaamaan, sanoo Etelä-Karjalan liiton aluekehitysjohtaja  Satu Sikanen .
 Palvelujen järjestäminen pitää miettiä uusiksi, kun veronmaksajia on vähemmän. Samalla sosiaali- ja terveyspuolen menot kasvavat, kun väestö ikääntyy.
 Maakuntaliitto laati myös kaksi vaihtoehtoista väestölaskelmaa. Niiden mukaan asukasluku laskee, mutta toisen mallin mukaan loivemmin ja toisen mallin mukaan jyrkemmin.
 Jyrkemmän vaihtoehdon mukaan maakunnissa olisi vuonna 2040 noin 180 000 asukasta vähemmän kuin tällä hetkellä.
 Kainuussa väkiluku laskenut maltillisemmin
 Maakuntien tilanteet ovat toki erilaisia ja esimerkiksi Savonlinnassa opettajankoulutuksen lopettaminen aiheutti hetkellisen, reilusti alaspäin menevän piikin asukkaiden määrässä.
 Kainuun asukasluku ei ole laskenut yhtä dramaattisesti kuin muissa Itä-Suomen maakunnissa. Maakunnan talous on aluekehitysjohtaja  Jouni Ponnikkaan  mukaan kasvanut kolme viime vuotta vahvasti ja työpaikkojen määrän kasvu on pitänyt väestöä maakunnassa.
 Lähivuosina Kainuuseen voi syntyä jopa 5000 uutta työpaikkaa, mikäli suunnitteilla olevat investoinnit toteutuvat. Samalla työntekijöitä eläköityy nykyisistä työpaikoista.
 – Haasteena on työikäisten ihmisten saanti, Ponnikas sanoo.
 Asukkaita haalittava erilaisin keinoin
 Itä-Suomen maakunnissa tarvitaan järeitä toimia, jotta väkiluvun väheneminen saataisiin edes hidastumaan.
 – Ei tässä usko auta vaan jotain on tehtävä, Etelä-Karjalan liiton aluekehitysjohtaja Satu Sikanen toteaa.
 Keinoja on monia. Tärkeintä olisi saada lisää työpaikkoja ja uusia investointeja. Ja jotta investointeja ja työntekijöitä saataisiin, olisi kulkuyhteyksien oltava kunnossa.
 – On todella tärkeää, että meillä on nopeat raideyhteydet, hyvät tieliikenneyhteydet ja myös suoria lentoyhteyksiä. Se antaa myös tunteen siitä, että on helppo liikkua paikasta toiseen, Sikanen sanoo.
 Oma osansa on koulutuksella, jotta investointeja miettivät yritykset saisivat osaavaa työvoimaa. Myös matkailun kehittäminen toisi lisää palveluja ja työpaikkoja.
 Toisaalta joillakin aloilla on tälläkin hetkellä pulaa osaavista tekijöistä. Kuvaan astuukin myös työperäisen maahanmuuton edistäminen.
 – Kotimainen työvoima ei riitä kaikille, Kainuun liiton aluekehitysjohtaja Jouni Ponnikas sano.
 Tilastokeskus julkaisee virallisen väestöennusteen ensi syksynä. Etelä-Karjalan liitto päätti tehdä Itä-Suomea koskevat laskelmat nyt, koska niitä tarvitaan maakuntien rahoituksen sekä palvelujen suunnittelussa.
 Maakuntaliitto hyödynsi laskelmissa Tilastokeskukselta saamiaan lukuja.

Lapsia ei tehdä ja työikäiset muuttavat pois – Itä-Suomen väki vähenee ennustettua jyrkemmin


Summary: Perjantaina ja lauantaina mitataan useita lämpöasteita Etelä-Lappia myöten.

Perjantaina ja lauantaina sää on lauhaa koko maassa. Pohjois-Lapissa on pikkupakkasia, mutta muualla Suomesssa on Etelä-Lappia myöten useita lämpöasteita.
 Maan etelä- ja keskiosissa on laajalti lämmintä +3 - +7 astetta.
 Meteorologi  Kerttu Kotakorpi  kertoo, että jos aurinko paistaa, niin lämpötila saattaa perjantaina lännessä nousta jopa +8 asteeseen.
 Tämä tarkottaisi ennätyslämmintä säätä, sillä + 8 astetta on korkein 15. helmikuuta mitattu lämpötila.
 – Jos lämpötila nousee yli + 5 asteen, niin se on poikkeuksellisen lämmintä vuodenaikaan nähden, Kotakorpi sanoo.
 Lähes koko maassa poutaa
 Sää on Kotakorven mukaan perjantaina ja lauantaina todennäköisesti aurinkoista tai sitten aurinko paistaa ohuen yläpilven läpi.
 Lauantaina Pohjois-Lapissa voi tulla lumisateita. Muualla maassa on poutaista.
 Tuuli voimistuu loppuviikkoa kohti. Voimakas tuuli voikin tehdä säästä vilpoisen oloisen lämpöasteista huolimatta.
 Sunnuntaina sää alkaa jälleen viilentyä. Etelässä päivälämpötila on vielä plussan puolella. Muualla maassa on muutama aste pakkasta.
 Etelässä on ensi viikolla koululaisten talviloma. Lappiin sataa lisää lunta, mutta etelässä lumipeite voi ohentua.

Pakkaset väistyvät hujauksessa – sääkartat vilkkuvat keltaista ja loppuviikosta saatetaan hätyytellä ennätyksellistä 8 lämpöastetta


Summary: Virossa pidetään parlamenttivaalit maalikuun 3.  päivänä.  Vaalidebattia käytiin tiistaina myös Helsingin Viru-keskuksessa, jossa ei ollut koskaan nähty yhtä paljon puoluejohtajia ja muita kärkipoliitikkoja.

Suomessa asuu pysyvästi tai tilapäisesti rekisteröitynä noin 50 000 virolaista, joilla on äänioikeus synnyinmaansa vaaleissa. Hyvin harva käyttää tätä oikeuttaan.
 Viime parlamentti- eli riigikogun vaaleissa äänensä antoi kolmisen tuhatta. Äänestysprosentti oli Virossa hieman yli 64, suomenvirolaisilla kuusi.
 Näissä vaaleissa luku kaunistuu, arvioi ainakin Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE, suosiotaan mielipidekyselyissä roimasti kasvattanut oikeistopopulistinen puolue.
 EKRE on ainoa virolainen puolue, jolla on Suomessa osasto. Sen puheenjohtaja Rudolf Jeeser pitää suomenvirolaisten aktiivisia yhteydenottoja vaalien lähestyessä varmana enteenä siitä, että äänestysprosentti nousee.
 EKRE aikoo viedä virolaisia joukolla äänestämään Viron suurlähetystöön ensi viikonloppuna. Tiistaihin mennessä mukaan oli ilmoittautunut sata ihmistä.
 Viro-keskuksen vaalipaneeliin osallistuneiden joukossa oli muun muassa Viron entinen pääministeri Taavi Rõivas (kuvassa keskellä).  Esa Syväkuru/Yle
 Jeeser oli yksi virolaisista poliitikoista, jotka osallistuivat Viro-keskuksessa Helsingissä tiistaina pidettyyn puolueiden suureen vaalikeskusteluun. Vastaavaa Suomessa ei ole aiemmin järjestetty.
 Kenen syy?
 Keskustapuolueen tallinnalainen kansanedustajaehdokas  Raimond Kaljulaid  arvelee suomenvirolaisten vähäisen äänestysinnon yhdeksi syyksi tunnetta, että kotimaa on pettänyt heidät.
 – Kun Virossa oli viimeksi talouskriisi, oikeistopuolueiden poliikka pakotti heidät lähtemään työn perässä Suomeen, Kaljulaid sanoo.
 Nykyistä pääministeripuoluetta edustavan Kaljulaid kehut viime vuosien keskustajohtoiselle politiikalle eivät kelpaa Viron yhdistyneen vasemmistopuolueen edustajalle  Nikolai Degtjarenkolle .
 Vuosittainen inflaatio on keskustan johtaman hallituksen aikana ollut selvästi suurempi kuin oikeistolaisen reformipuolueen hallituskaudella, ja sen takia vaali-into on mikä on, Degtjarenko päättelee.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan  Jevgeni Ossinovskin  mielestä suomenvirolaisten passiivisuutta on turha dramatisoida. Hänen mielestään on luonnollista, että ulkomailla eläminen vähentää kiinnostusta Viron vaaleihin. Muissakin maissa käy samoin, hän sanoo.
 Suomenvirolaisten toiveet ovat tutkimatta
 Viron puoluekentän uuden tulokkaan, liberaalisen Viro 200 -puolueen puheenjohtaja  Kristiina Kallas  pitää niin ikään normaalina, että kahden kulttuurin välillä elävä ihminen ei ole kaiken aikaa täysin perillä Viron yhteiskunnallisista käänteistä.
 – Toisaalta poliitikot eivät ole perillä heidän elämästään. Emme juurikaan tiedä, mitä heitä kiinnostaa ja mitä he toivovat Viron politiikalta ja poliitikoilta.
 Suomeen, Ruotsiin ja muualle ulkomaille töihin muuttaneet ihmiset ovat Viron valtiolle varsin uusi ilmiö, jota ei ole tutkittu kunnolla, Kallas sanoo.
 – He elävät ulkomailla, mutta seuraavat samalla, mitä Virossa tapahtuu, ja haluavat, että heidän lapsensa pääsevät osallisiksi Viron kulttuurista ja oppivat hyvin viron kieltä.
 Kristiina Kallas Esa Syväkuru/Yle
 Kallas vaatii Viron valtiolta totista panosta siihen, että koulutusjärjestelmä ulotetaan tavalla tai toisella myös rajojen ulkopuolelle.
 Koulutaloja ei tarvitse rakentaa, mutta hyvän virtuaalikoulun, elokuvien, teatterin ja muun virolaisuuden on oltava helposti kaikkien saatavilla, hän sanoo.
 Suoraa demokratiaa vai oma vaalipiiri?
 Toista uutta virolaispuoletta, elämänrikkauden puoluetta, Helsingin vaalikeskustelussa edustanut perustajajäsen  Artur Talvik  pitää passiivisuuden syynä sitä, ettei äänestämisen uskota muuttavan mitään.
 – Virossa on yleistä ajatella, että "äh, minusta ei riipu mikään". Politiikkaan ei voi vaikuttaa, ja aina valitaan samat vanhat puolueet ja samat vanhat naamat, Talvik kuvailee äänioikeutettujen mietteitä.
 Omaa puoluettaan hän vertaa Italian Viiden tähden liikkeeseen ja ehdottaa myös suomenvirolaisiakin aktivoivaksi lääkkeeksi suoraa demokratiaa. Kansalaisten on saatava tehdä päätöksiä myös vaalien välissä, hän sanoo.
 Alkujaan korruption vastaisesta kansanliikkeestä syntyneen vapaapuolueen johtajan  Kaul Nurmen  mukaan todellisia syitä ulkovirolaisten poliittiseen passiivisuuteen on vaikea sanoa, koska niitä ei ole tutkittu.
 Aktivoimiseen hänellä on varsin konkreettinen ehdotus. Vapaapuolue on punninnut aivan vakavissaan ajatusta, että ulkovirolaisille perustettaisiin oma vaalipiiri, hän kertoo.
 – Suomessa asuu 74 000 Viron kansalaista, paljon enemmän kuin Viron pienimmissä vaalipiireissä. Se merkitsisi viittä tai kuutta paikkaa riigikogussa.
 Vaalikynnys pudottaa pienpuolueet
 Suomenvirolaiset kansanedustajat toisivat Viroon suomalaista politiikan kokemusta ja rikastaisivat parlamenttikeskustelua, ja lisäisivät ilman muuta suomenvirolaisten kiinnostusta poliittiseen vaikuttamiseen, Nurm uskoo.
 Kaul Nurm Esa Syväkuru/Yle
 Vapaapuolueen ehdotus ei ole Virossa järin keskusteltu, eikä ehkä keskustellakaan, sillä mielipidekyselyjen perusteella vapaapuolueen parlamenttitie on päättymässä. Virossa on viiden prosentin vaalikynnys eikä vaaliliittoja sallita.
 Se karsii pieniä puolueita, vaali toisensa jälkeen muun muassa vihreät. Nurm uskoo, että neljän pienpuolueen vaaliliitto tarkoittaisi kullekin kahta tai kolmea paikkaa 101-paikkaisessa riigikogussa.
 Todellisten valinnanmahdollisuuksien lisääntyminen nostaisi äänestysprosenttia kaiken kaikkiaan, hän arvelee. Nykyisellään koti-Virossakin lähes neljä kymmenestä äänioikeutetusta jättää vaalit väliin.
 Paluumuutto on lisääntynyt
 Viroon on parin viime vuoden ajan muuttanut enemmän ihmisiä kuin sieltä on lähtenyt. Lähtijöitä on kuitenkin edelleen, ja he ovat ennen muuta nuoria ja nuorehkoja työikäisiä, 20–39-vuotiaita, kertoo  Viron tilastokeskus .
 Naisia on muuttajista aina ollut enemmän kuin miehiä, ja vaikka molempien sukupuolien paluumuutto on nyt plussan puolella, naisia palaa kolmanneksen vähemmän kuin miehiä.
 Monella suomenvirolaisella välkkyy mielessä paluu kotimaahan – EKRE:n väitteen mukaan jopa 75 prosentilla. Mitä vaadittaisiin ajatuksen toteuttamiseen?
 Reformipuolueen kansanedustaja, entinen pääministeri  Taavi Rõivas  pitää ratkaisevampana kysymyksenä Viron talouspolitiikkaa. Palkkojen pitää kasvaa, ja sen on tapahduttava ripeästi.
 EKRE:n ajatusta Viron eroamisesta Euroopan unionista Rõivas sivaltaa kipakasti.
 – Leijonanosa virolaisista äänestäisi epäilemättä EU:hun jäämisen puolesta, mutta sellaisen kansanäänestyksen riskit vaikuttaisivat kaikkein eniten juuri niihin, jotka asuvat Suomessa. Britannian esimerkki osoittaa, miten huolissaan ihmiset ovat, Rõivas sanoo.
 Pendelöinnistä on tullut normaalia
 Viro 200 -puolueen puheenjohtajan Kristiina Kallaksen mielestä se, että paljon virolaisia on muuttanut Suomeen, ei ole mitenkään traagista.
 – Se on uusi todellisuus, johon ei vain Viron vaan suuren osan maailman maista pitää tottua. Ennen maastamuuttoa pidettiin traagillisena, koska lähtijät ja heidän jälkeläisensä eivät yleensä tulleet takaisin.
 Nykyisin moni asuu jonkin aikaa ulkomailla, sitten kotimaassa ja jälleen ehkä ulkomailla, eli pendelöidään paljon enemmän kuin ennen. Suomi on sitä paitsi hyvin lähellä, ei missään Australiassa asti, Kallas sanoo.
 Keskustan kansanedustajaehdokas Raimond Kaljulaid uskoo, että monet suomenvirolaiset etsivät tälläkin hetkellä mahdollisuuksia palata kotimaahan nimenmaan siksi, että haluavat viime kädessä elää Virossa.
 – Virolta puuttuu sellainen sosiaalinen turvaverkko kuin Suomessa, Ruotsissa tai ylipäätään Pohjoismaissa. Se on Viron politiikan suurin haaste, ei vain seuraavalla vaalikaudella, vaan kymmenenä tai 25:nä ensi vuonna.
 Raimond Kaljulaid Esa Syväkuru/Yle
 Viro on saanut taloudellisesti jalat alleen, ja Neuvostoliiton tilalle ovat vakiintuneet länsimaiset instituutiot; nyt pitää rakentaa vastaavasti sosiaalinen turvallisuudentunne, Kaljulaid sanoo.
 Sellaisessa maailmassa hänellä on omakin suunnitelmansa.
 – Minäkin nuorena ihmisenä haluan jossakin vaiheessa elää vähän aikaa ulkomailla. Mutta kun haaveilen, missä olen 60- tai 70-vuotiaana tai hyvällä onnella 80-vuotiaana, niin tahdon olla Hiidenmaan hiljaisuudessa ja rauhassa.
 Monet suomalaisetkin ovat työtehtävissä ulkomailla, mutta haluavat lopuksi takaisin omaan mökkiin järven rannalle, Kaljulaid tuumii.
 Lue myös:
 Äärioikeistopuolueelle ennustetaan Virossa vaalivoittoa – Tutkija: "Suomessa yhtä avointa rasismia tuskin hyväksyttäisiin"

Suomessa asuvista virolaisista tuskin kukaan viitsii äänestää kotimaansa vaaleissa – Entäpä jos he saisivat omia kansanedustajia?


Summary: Valtiovarainministeriön asettamat selvityshenkilöt ovat esittäneet uusia keinoja lisätä valtion töitä maakuntiin.

Valtion virkoja vietiin maakuntiin 2000-luvun alussa yli 4 000. Kuitenkin Uudellamaalla on suhteellisesti enemmän valtion virkoja nyt kuin ennen alueellistamistoimia.
 Uudenmaan menestys perustuu siihen, että valtion työpaikkoja on vähennetty tuntuvasti koko maassa vuosina 2010-2018. Uudeltamaalta niitä on nipistetty kuitenkin selvästi vähemmän kuin muualta. Niinpä valtion työpaikoista on Uudellamaalla nyt 42,6 prosenttia, kun vuonna 2010 niitä oli 39,8 prosenttia.
 Ville Välimäki / Yle
 Tämä oli tuskin ajatuksena, kun vuonna 2002 säädettiin laki, joka mahdollisti valtion työpaikkojen alueellistamisen. Nyt selvityshenkilöt ovat tehneet laajan raportin alueellistamisen uusista mahdollisuuksista kutsuen niitä alueellistamisen kolmanneksi vaiheeksi. Ensimmäinen hajasijoitusvaihe koettiin jo 1970-luvulla.
 Selvityshenkilöt valtiosihteeri  Anna-Kaisa Ikonen  ja kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Timo Reina   luovuttivat alueellistamisraporttinsa  kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläiselle  tiistaina.
 – Toivottavasti poliitikot ottavat esitykset tosissaan ja työn siirtoon perustuva alueellistaminen on mukana seuraavassa hallitusohjelmassa. Valtioneuvoston pitäisi sitten tarttua asiaan ja tehdä periaatepäätös alueellistamisesta ja tämä tulisi uudistaa vaalikausittain, toivoo toinen selvityshenkilöistä, kuntaliiton varatoimitusjohtaja Timo Reina.
 Esimerkiksi Hämeessä valtion työpaikkoja on poistunut enemmän kuin niitä on tullut. Ville Välimäki / Yle
 Työ liikkuu, eivät virastot
 Yhtenä tuoreen alueellistamisselvityksen isona ajatuksena on se, että työnteko ei ole nykytekniikan aikana enää riippuvainen siitä, missä esimerkiksi virasto sijaitsee. Selvityshenkilöt ihmettelevät raportissaan muun muassa sitä, miksi Itä-Suomen tai Lapin yliopistosta valmistunut juristi joutuu muuttamaan pääkaupunkiseudulle voidakseen työskennellä valtiolla.
 Kuntaliiton varatoimitusjohtaja ja alueellistamisen selvityshenkilö Timo Reina. Suomen Kuntaliitto
 – Kun ennen alueellistettiin kokonaisia virastoja, on se tie kuljettu käytännössä loppuun, mutta työntekoa voidaan siirtää maakuntiin. Eri puolille maata pitäisi luoda tiloja, joissa voitaisiin tehdä työtä etänä. Tämän tulisi tietysti tapahtua suunnitellusti, sanoo Timo Reina.
 Selvityshenkilöt ovat tuottaneet 28 ehdotuksen paketin siitä, miten alueellistamisessa tulee toimia.
 Etä- ja joustotyötä tulee kehittää niin, että virkapaikka voi olla muualla kuin siellä, missä on viraston toimipaikka. Tämä koskee myös korkeimpia valtionhallinnon johtotehtäviä.
 Työntekijälle tulee antaa mahdollisuus ehdottaa millä paikkakunnalla hän haluaa työskennellä.
 Uusissa työyhteisöissä olisi työntekijöitä eri virastoista ja eri hallintoalueilta sekä mahdollisesti myös muita julkisen sektorin työntekijöitä.
 Työntekijän matka-aika tulisi voida lukea osittain tai kokonaan työajaksi. Kulkuneuvo voitaisiin rinnastaa etätyöpaikaksi.
 Jopa termi etätyö on selvityshenkilöiden hampaissa. Se kuvaa vanhaa ajattelua siitä, että ollaan etänä jostain, sen sijaan, että toimitaan paikasta riippumatta yhdenvertaisesti, arvioidaan raportissa.

Valtionhallinnon alueellistamisen nurinkurinen tulos: Uusimaa vahvisti asemiaan – on uusintakierroksen vuoro