Summary: Ruuhkapäivinä verkkokaupan tekniikka usein tökkii, mutta muuten riippuu tuotteesta, miten kauppa käy.

Oletko joskus joutunut keskeyttämään ostoksien tekemisen verkkokaupassa? Syynä hankala käyttöliittymä tai kenties teknisiä ongelmia? Ongelma on monelle tuttu.
 Suomalaisilta kysyttiin, miten usein moinen tilanne on viimeisen vuoden aikana tullut eteen. Lähes joka toinen eli 45 prosenttia tuhannesta vastaajasta oli keskeyttänyt verkko-ostamisensa, koska se oli koettu liian vaikeaksi tai palveluntarjoajalla oli ollut teknisiä ongelmia.
 IRO Researchiltä tutkimuksen tilanneen Svea Ekonomin maksuratkaisujen johtaja  Benny Öhman  sanoo, että ongelma liittyy todennäköisimmin sesonkien tuomaan kuormitukseen.
 Otanta-ajankohdan kahteentoista kuukauteen mahtuvat vilkkaista ostospäivistä Black Friday ja Cyber Monday sekä veronpalautusten maksupäivä.
 – Verkkokaupat ovat oppineet markkinoimaan ostosesonkeja. Näyttää siltä, että niiden järjestelmät eivät kestä äkillisesti kasvavia asiakasmääriä, Öhman sanoo.
 Tämän vahvistaa myös verkkokaupan asiantuntija  Leevi Parsama , joka kertoi itse odottaneensa kodinkoneketjun verkkokaupan jonossa pari tuntia Black Friday -päivänä, kunnes koko jono kaatui. Silloin meni hermot kokeneeltakin verkko-ostajalta.
 Parsama pitää piikkipäivien ongelmaa kuitenkin lopulta pienenä.
 – Tekniset ongelmat eivät tavallisena ostospäivänä ole verkkokaupan ongelma. Black Fridayna suurimmassa osassa verkkokauppoja asiakasmäärät voivat olla satakertaisia. Mutta muuten en muista lähimpään vuoteen jättäneeni minkään verkkokaupan ostoksia kesken teknisistä syistä, Parsama toteaa.
 Leevi Parsama työskenteli vuodenvaihteessa päättyneessä eCom Growth -kasvuohjelmassa. Sitä operoi Business Finland ja tavoitteena oli auttaa suomalaisia verkossa kauppaa käyviä yrityksiä kasvamaan ja kansainvälistymään.
 Verkkokaupoille tulee menetyksiä ostamisen keskeytyksistä
 Jos ostaminen verkkokaupassa keskeytyy, niin Svea Rahoituksen teettämässä tutkimuksessa neljännes vastanneista siirtyi ostamaan saman tuotteen kilpailijalta ja 30 prosenttia päätti olla ostamatta tuotetta ollenkaan.
 Vain neljännes asiakkaista yritti saman tien ostaa toista kertaa samasta verkkokaupasta.
 Toisaalta verkkokauppaostamiseen pätevät samat säännönmukaisuudet kuin kivijalkakaupassa asioimiseen. Harva ryntää suinpäin ostamaan kallista tuotetta, vaan useimmiten vertailee tuotteita harkitusti ennen ostopäätöstä.
 Verkkokaupan asiakkaat käyttävät ostoskoria usein vain muistilistana. Lucas Holm / Yle
 Ihmiset jättävät paljon verkkokauppaostoksia kesken, sillä laajasta valikoimasta voidaan täpätä ostoskoriin ikäänkuin muistilistaksi tuotteita. Sen jälkeen voidaan käydä kaupassa katsomassa ja koskettelemassa oikeaa tuotetta ja kilauttaa kavereilta vielä vinkkejä.
 – Tämä on hyvin tyypillinen ilmiö. Verkkokaupan ja maksutapaoperaattorin kannalta näyttää siltä, että ostoskori on jäänyt kesken, Leevi Parsama toteaa.
 Niin kivijalkakaupassa kuin verkko-ostoksilla asiakkaista vain pieni prosentti lopulta päätyy ostamaan jotain. Verkkokaupassa tuotteiden vertailu on vielä helpompaa kotisohvalta kuin tavallisissa kaupoissa kiertäminen.
 Ostaminen verkossa saattaa keskeytyä monta kertaa vertailun ja harkinnan eri vaiheissa.
 Nuorille mobiilimaksaminen on tutumpaa
 Verkko-ostamista älypuhelimella suositaan tietyissä tuotteissa enemmän.
 Esimerkiksi juna- tai bussilipun ostaminen kännykällä käy näppärästi, tai lottokupongin hankkiminen Veikkauksen sivuilta. Mitä kalliimpi ostos, niin sitä harvemmin sitä ostetaan mobiilisti.
 – Jos olet ostamassa 65 tuuman laajakaistatelevisiota, joka maksaa neljä tonnia, niin aika harva ostaa sitä mobiilisti noin vain, Leevi Parsama sanoo.
 Ostoksen suuruus, ostamiseen liittyvä tunneside ja mihin tarpeeseen tuote tulee, nämä kaikki vaikuttavat asiakkaan ostoskäyttäytymiseen.
 Mobiilisti maksetaan mieluummin pieniä ostoksia, kuten bussilippuja. Heini Holopainen / Yle
 Verkkokauppojen suosikkiostokset ovat IRO Researchin tutkimuksen mukaan pukeutumiseen liittyvät tuotteet, matkat sekä pääsy- ja elokuvaliput. Eniten vaate- ja kenkähankintoja verkossa tekevät alle 44-vuotiaiden ikäluokat. Vanhemmat ikäluokat eivät muutenkaan ole verkkokauppojen suurkäyttäjiä.
 Myös tulotaso ja asuinpaikka vaikuttavat verkko-ostosten toteutumiseen. Pienituloiset suosivat erä- tai osamaksua, varakkaammat käyttävät mieluummin luottokorttia. IRO Researchin tutkimuksen mukaan alle 50 000 asukkaan kaupungeissa ja maalaiskunnissa verkkokauppaa suositaan, koska oman alueen kaupoissa on suppea valikoima.
 Suomalaisen verkkokaupan kärki on aivan kansainvälisen huipun tasolla teknisessä ja asiakasosaamisessa Leevi Parsaman mukaan, mutta laajemmin katsottaessa meillä ollaan vielä hieman takamatkalla.
 – Puutteita tulee vastaan pk-yritysten puolella ja yllättäen myös isot kaupan keskusliikkeet vielä sakkaavat ihan perusasioissa, Parsama sanoo.
 Suomalaisia verkkokaupan taitajia ovat Parsaman mukaan esimerkiksi Finnish Design Shop, Netrauta ja Reima, joiden järjestelmät toimivat. Parsama kertoo tämän näkyvän näihin verkkokauppoihin palaavien asiakkaiden määränä ja isoina kasvuprosentteina.
 IRO Research teki tutkimuksen Svea Ekonominille. Sen kohderyhmänä olivat 18 vuotta täyttäneet suomalaiset, jotka olivat tehneet verkko-ostoksia viimeisen 12 kuukauden aikana. Verkkokyselynä tehtyyn tutkimukseen vastasi tuhat suomalaista 11.-19.3.2019 välisenä aikana.
 Lue myös:
 Sinun tietosi eivät ole sinun – Näin mainostajat keräävät ja hyödyntävät dataasi, kun muutat, ostat kilon pekonia tai haaveilet lomareissusta

Verkkokaupassa ostopäätös jää usein tekemättä, vaikka tuote olisi jo ostoskorissa


Summary: Koko maahan on luvassa hyvää ajokeliä.

Juhannuksen menoliikenne on tänään vilkkaimmillaan. Ruuhkahuipun on ennustettu osuvan iltapäivälle kello 16 ja 17 välille.
 Menoliikenteen kiireisin aika kestää noin iltakahdeksaan ja jatkuu vielä huomenna puoleenpäivään saakka.
 Tieliikennekeskuksen mukaan ruuhkat ovat todennäköisiä Nelostiellä Heinolasta Jyväskylään ja Viitostiellä Heinolasta Mikkeliin ja Varkauteen.
 Koko maahan on luvassa hyvää ajokeliä. Ilmatieteen laitoksen mukaan maan etelä- ja keskiosissa on päivällä verrattain aurinkoista ja laajalti ylletään hellelukemiin. Pohjoisessa on pilvisempää, mutta myös enimmäkseen poutaa.

Juhannuksen menoliikenne käynnistyy aurinkoisessa säässä, ruuhkahuippu kello 16 ja 17 välillä


Uuden-Seelannin hallitus on käynnistänyt mittavan aseiden takaisinostohankkeen.
 Hallitus on varannut noin 120 miljoonan euron arvosta rahaa ostaakseen kansalaisiltaan takaisin nyttemmin kiellettyjä, tehokkaita puoliautomaattiaseita.
 Aseista on luvattu maksaa jopa 95 prosenttia hankintahinnasta. Aseiden omistajilla on joulukuun 20. päivään aikaa luovuttaa aseensa viranomaisille.
 Poliisi arvelee, että kiellettyjä puoliautomaattiaseita on Uudessa-Seelannissa noin 14 300, tosin tarkkaa määrää on vaikea arvioida. Tähän mennessä kaikkiaan 700 asetta on luovutettu viranomaisille
 Pääministeri  Jacinda Ardern  ilmoitti aikeista kieltää tehokkaat puoliautomaattiaseet vajaa viikko sen jälkeen, kun asemies oli maaliskuun puolivälissä tappanut yhteensä noin 50 ihmistä kahdessa moskeijassa Christchurchissa. Miehellä oli puoliautomaattiaseita.
 Parlamentissa kiristystä kannattivat yhtä vaille kaikki edustajat.
 Naapurimaa Australia kielsi tehokkaimmat puoliautomaattiaseet vuonna 1996, kun 35 ihmistä oli kuollut Port Arthurin joukkomurhassa.
 Lisää aiheesta:
 Uusi-Seelanti kielsi puoliautomaattiaseet vastauksena Christchurchin tragediaan

Uusi-Seelanti ostaa kielletyt puoliautomaattiaseet kansalaisiltaan


Kiinan presidentti  Xi Jinping  aloittaa tänään kaksipäiväisen valtiovierailun Pohjois-Koreaan.
 Vierailu on harvinainen, sillä edellisen kerran Kiinan presidentti kävi Pjongjangissa 14 vuotta sitten. Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on sen sijaan jo neljästi matkustanut Kiinaan tapaamaan presidentti Xitä.
 Kiina on ollut ydinaseillaan kansainvälistä huolta aiheuttaneen Pohjois-Korean läheisin tukija.
 Xin vierailun alla Pohjois-Korean mediassa julkaistussa avoimessa kirjeessä Kiinan presidentti vakuutti maiden välisen ystävyyden olevan "korvaamatonta".

Kiinan presidentti Xi harvinaiselle vierailulle Pohjois-Koreaan


Summary: Toimittajan saamat syytteet perustuvat todistajanlausuntoon, jonka antanut henkilö kertoi joutuneensa poliisin kidutuksen kohteeksi.

Toimittajalle luetut terrorismisyytteet ovat saaneet journalistit osoittamaan mieltään Etelä-Venäjän Dagestanissa.
 Riippumattoman Chernovik-lehden toimittaja  Abdulmumin Gadzhiev  pidätettiin viime perjantaina. Viranomaiset syyttävät häntä terrorismin rahoittamisesta sekä kuulumisesta islamistiseen terroristijärjestöön. Chernovik-lehden mukaan syytteet ovat ”absurdeja ja perättömiä”, ja ne ovat osa viranomaisten pyrkimyksiä hiljentää alueen tiedotusvälineitä.
 Syytteet perustuvat toisen epäillyn antamaan todistajanlausuntoon. Kyseinen epäilty esiintyi tiistaina oikeuden edessä pahasti mustelmilla. Hän perui oikeudessa tunnustuksensa ja kertoi, että poliisit olivat kiduttaneet häntä saadakseen tunnustuksen.
 Chernovik-lehti ja kaksi muuta lehteä kertoivat keskiviikkona aikovansa julkaista yhtenäisen etusivun, jossa lukee “Minä olen / Me olemme Abdulmumin Gadzhiev”. He seuraavat näin kolmen johtavan talouslehden esimerkkiä, jotka  aiemmin tässä kuussa  asettuivat etusivuillaan tukemaan tutkivaa toimittajaa  Ivan Golunovia . Häntä vastaan oli nostettu syytteet huumerikoksista. Lopulta syyttäjät myönsivät, ettei syytteiden tueksi ollut näyttöä ja Golunov vapautettiin.
 Toimittajat ilman rajoja -järjestö (RSF) on vaatinut venäläisviranomaisia vapauttamaan Gadzhievin, jota uhkaa jopa 20 vuoden vankeustuomio. Järjestön aluejohtajan  Johann Bihr'n  mukaan toimittajaa ei voi tuomita todistajanlausunnon perusteella, joka on saatu kiristämällä.
 – Mikäli poliisi ei kykene esittämään yhtäkään vakuuttavaa todistetta Abdulmumin Gadzhievia vastaan, heidän täytyy vapauttaa hänet ja lopettaa häneen kohdistetut oikeustoimet, vaatii Bihr.
 Poliisi ei ole kommentoinut väitteitä todistajan kiduttamisesta.
 Lisää aiheesta:
 "Me olemme Ivan Golunov" – Venäjän media tukee yhteisvoimin kotiarestiin joutunutta tutkivaa toimittajaa

Toimittajalle terrorismisyytteet Venäjällä – tunnustuksen antanut todistaja esiintyi oikeudessa pahasti mukiloituna


Summary: Jos valokuvaat, niin zoomaa – ja 9 muuta keinoa loman vaikutusten tehostamiseen.

Kuluuko loman alku sinultakin työasioiden pohtimiseen ja jääkö kännykän seuraaminen päälle laiturilla? Vai kuulutko kesä- ja pätkätyöläisiin, jotka pitävät Suomen pystyssä vakiväen lomaillessa? Aivotutkijan vinkeillä opit lataamaan akkuja.
 1. Vaihda ympäristöä ja syrjäytä työasiat muilla ajatuksilla
 Aivojen on helpointa unohtaa työasiat, jos vaihdat ympäristöä: tuttu fyysinen ympäristö ja työkaverit eivät ole muistuttamassa töistä.
 –  Jos et aivan suoraan osaa heittäytyä lomaan, koita syrjäyttää työajatukset jollain muulla kiinnostavalla tekemisellä, johon pitää keskittyä. Aivojen kannalta voi olla helpompi syrjäyttää työhuolet muulla kuin yrittää olla ajattelematta,  Katri Saarikivi  sanoo.
 2. Hakeudu seuraan, joka tartuttaa lomatunnelman
 Niin hyvät kuin hankalat tunteet tarttuvat. Syynä voi olla aivojen peilijärjestelmä. Sen olemassaolo  todettiin ensin apinoilla.  Makakiapinoiden aivoihin asennettiin elektrodeja ja tutkijat huomasivat, että kun apinan vieressä oleva tutkija heilutti kättään, myös apinan aivoissa aktivoitui kättä heiluttava osa.
 Kun ihminen näkee hymyilevät kasvot vaikka vain vilahdukselta, hänen poskilihaksensa aktivoituvat.
 –  Helpoiten rentoudut sellaisten ihmisten lähellä, jotka nauttivat ja ovat iloisia ja rentoja.
 3. Huolehdi siitä, että et ole aivan puhki loman alkaessa
 Loman alkaessa tuntuu mukavalta, jos rästihommat on saanut tehtyä. Mutta jos otat liikaa paineita kaiken viimeistelystä, loman alku menee toipuessa.
 –  Parhaiten loma onnistuu, jos työelämäsi on sellaista, että saat palautumishetkiä myös arjessa. Panosta tähän!
 4. Käytä loma hyödyksi digikoukusta irrottautumiseen
 Iso este lomarentoutumiselle ovat älylaitteet, jos niiden käyttö ei pysy hallinnassa. Aivan ensimmäiseksi Saarikiven mukaan on tärkeä tunnistaa, kärsiikö riippuvuudesta.
 Vaikka riippuvuus ei olisi pahaa, kännykkä voi häiritä. Erään tutkimuksen mukaan  pelkästään se, että puhelin oli esillä samassa huoneessa, heikensi ihmisten keskustelun laatua   –  vaikka puhelinta ei edes vilkuiltu.
 –Kannattaa jättää laitteen käyttö vaikka viikoksi. Jos se ei onnistu tai laite tunkee mieleen koko ajan, voi olla syytä vieroittautua.
 Huolet saa mielestä parhaiten syrjäyttämällä ne aivoista riittävän kiinnostavalla miellyttävällä tekemisellä. Henrietta Hassinen / Yle
 5. Täsmävinkeillä vieroitus onnistuu: ruutu harmaaksi ja kännykkä takavarikkoon
 Yksinkertaisinta on pitää kännykkä äänettömänä tai poissa näkyvistä. Voit pyytää perheenjäsentä takavarikoimaan sen. Pehmeämpiä keinoja ovat applikaatioiden sulkeminen tai toisaalta erilaiset screen time -sovellukset.
 Yksi kikka on näytön muuttaminen vähemmän houkuttelevaksi mustavalkoiseksi. Muita konkreettisia neuvoja löytyy esimerkiksi  Minna Huotilaisen  ja  Mona Moisalan  tuoreesta kirjasesta  Keskittymiskyvyn elvytysopas.
 –  Tässäkin auttaa kännykän syrjäyttäminen muilla ajatuksilla tai tekemisellä, muuten kännykkää ajattelee vain enemmän. Eräässä tutkimuksessa todettiin, että bussipysäkille liimattu tupakoinnin kieltävä kyltti  lisäsi tupakoinnin himoa . Sauhuttelu tuli ihmisille mieleen.
 6. Tallenna loman nautinnot mieleesi: jos valokuvaat, niin zoomaa
 Terapeutitkin neuvovat muistelemaan keskittyneesti ihania hetkiä, jos tuntuu pahalta tai on vaikea rentoutua. Mieti, mikä sellainen kehossa asti tuntuva mukava hetki olisi sinun ”taikakeinosi”, jonka avulla viet mielesi rentoon tilaan stressin keskellä vielä syksyn pimetessä.
 –  Muistamme paremmin, jos meissä herää tunteita. Tee asioita, jotka tuntuvat hyviltä, Saarikivi sanoo.
 Lomavalokuvaamisen vaikutuksista on ristiriitaisia havaintoja. On toisaalta näyttöä siitä, että kuvaaminen voi heikentää muistijälkeä. Parjataanhan innokkaita kuvaajia siitä, että he eivät keskity elämään hetkeä.
 Jos kuvaa, niin kannattaa kuvata tarkasti. Eräässä tutkimuksessa todettiin, että kohteeseen  zoomaaminen tuki muistamista .
 –  Tärkeintä on, että olet tarkkaavainen kiinnostavaa asiaa kohtaan. Jos olet, se painuu mieleen.
 Mukavia tunteita herättävät lomamuistot auttavat syksyn pimeydessäkin. Nella Nuora / Yle
 7. Liiku sopivasti – ja harkitse lavatansseja
 Tutkimuksia liikunnan vaikutuksista mielialaan ja hyvinvointiin on roppakaupalla. Joitain viitteitä on siitä, että  tanssiliikunnasta saa erityisen paljon hyötyä.
 –  Hyvä fyysinen kunto tukee aivojen terveyttä ja päättelykykyä. Ihanteellinen määrä lomalla riippuu kuitenkin yksilöstä: kuuntele itseäsi.
 Univaje vaikuttaa aivoihin samalla tavalla kuin pitkittynyt stressi.  Ekaterina Pokrovsky / Mostphotos
 8. Löydä tasapaino irrottelun ja etuotsalohkon suojelun välillä
 Hyvään lomaan kuuluu vapaus aikatauluista ja säännöistä. Yöllä saa kukkua ja päivisin herkutella vaikka pyjama päällä.
 –  Sehän on parasta lomassa. Mutta hyöty valvomisesta, alkoholista tai herkuttelusta on tyypillisesti lyhytkestoista. Jos ne ottaa tavaksi, voi seurata univajetta.
 Univaje on aivoille paha juttu. Se vaikuttaa kuten pitkittynyt stressi eli häiritsee etuotsalohkon toimintaa. Etuotsalohkossa sijaitsee mielen sisäinen pomo, joka huolehtii siitä, että tarkkaavuus ohjaantuu oikeisiin asioihin ja ajattelu etenee sujuvasti.
 Jos univaje pahentaa tätä, voi seurata lisästressiä ja yltyvä noidankehä.
 9. Hakeudu lyhyilläkin vapailla aktiivisesti lomatunnelmaan
 Mitä lyhyempi vapaa on, sitä hyödyllisempää on etsiä aktiivisesti lomatunnelmaa.
 –  Tässä tilanteessa kannattaa hyödyntää tunteiden tarttumista. Mene vaikka kaupungille ja katsele turisteja, jotka ottavat rennosti. Tai mieti, mitä lomaan kuuluvia asioita kuten uimista, ystäviä, tapahtumia voit tehdä lyhyessäkin ajassa. Fiilis tarttuu, Saarikivi sanoo.
 Jos pätkätöiden tai kesätöiden vuoksi et voi pitää heinäkuuta lomaa, ei välttämättä kannata olla huolissaan. Oleellista on, että pääsee tekemään mielekkäitä asioita.
 –  Jos olet opiskelija, niin opiskeluhan tekee erittäin hyvää aivoille. Mitä enemmän opintovuosia on takana,  sitä vähemmän ilmenee dementiaa.  Toki tässäkin tasapaino on tärkeää: vuosia jatkuva krooninen stressi töistä tai opinnoista  voi tuhota aivokudosta.
 Joidenkin tutkimusten mukaan rentouttava loma vaikuttaa jopa  geenien toimintaan  tavalla, joka parantaa immuunipuolustusta ja stressinhallintaa. Mutta paljon on kiinni omista ajatuksista. Toisen tutkimuksen mukaan nimittäin  onnellisuus on suurimmillaan ennen lomaa, sitä suunnitellessa.  Jos pääset lomalle vasta tulevaisuudessa muista tämä.
 10. Löydä itsesi lomalla, älä hukkaa itseäsi arjessa
 Oleellisinta on Saarikiven mukaan tuntea itsensä. Vain siten löytyy paras tasapaino lepäämisen ja aktiivisuuden välillä. Lomalla voi keskittyä tasapainon löytämiseen, ja pitää siitä kiinni hektisen työkauden alkaessa.
 –  Jokaisen pitää tehdä tämä ihmiskoe itse. Voit tutkailla omaa ajatteluasi: jos et jaksa olla tarkkaavainen tai jos ärryt helposti muiden tekemisistä, silloin palautuminen ei todennäköisesti ole kunnossa.
 Loma voi auttaa myös parantamaan arkea.
 –  Mieti vaikka yksi asia, joka eniten rentouttaa lomalla. Onko se ystävät, hyvä kirja vai uiminen? Pohdi, miten voisit tuoda sen jollain tavalla myös arkeesi.
 Hyvää lomaa! Tai hyvää kesätyötä! Artikkelin lopussa voit keskustella. Mikä sinun lomastasi tai vapaapäivästäsi tekee hyvän.

Miten tiede auttaa saamaan lomasta eniten irti – Aivotutkija Katri Saarikiven 10 vinkkiä hyvään latautumiseen ja työhuolten unohtamiseen


Summary: Tuomitulla oli koeaika menossa vastaavasta rikoksesta.

Tatuoija tuomittiin kahdesta raiskauksesta ja kahdesta pakottamisesta seksuaaliseen tekoon Pirkanmaan käräjäoikeudessa.
 Miehellä oli aiempi ehdollinen rangaistus pakottamisesta seksuaaliseen tekoon. Koeaika oli vielä menossa ja tämä rangaistus pantiin myös täytäntöön. Miehelle tuomittiin yhteensä 3 vuotta ja 6 kuukautta vankeutta.
 Uhrit olivat tatuoitavina miehen asiakkaina. Tuomittu mies kosketteli ja teki seksuaalisia tekoja samalla kun tatuoi uhreja. Kaksi tapauksista tuomittiin raiskauksina.
 Teot tapahtuivat Tampereella vuosina 2013–2018. Oikeuden mukaan vastaaja on lopettanut tatuointitoiminnan.
 Oikeuden mukaan uhrit olivat tatuoinnin takia kivun heikentämiä ja avuttomassa tilassa siitä syystä. Vastaaja kiisti syytteet.
 Tuomio ei ole lainvoimainen eli siitä voi valittaa hovioikeuteen.

Kaksi naista raiskattiin kesken tatuoinnin: tuomitulla miehellä useita uhreja


Summary: Mitä haluaisit tietää kansanedustajien arjesta? Kerro meille kehitysideasi Voitto-robotin kuukausikirjeeseen.

Robottijournalisti Voitto on tänään lähettänyt ensimmäiset kansanedustajia seuraavat kuukausikirjeensä. Jokaisesta kansanedustajasta on lähtenyt oma kirjeensä, johon on tiivistetty kuluneen kuluneen kuukauden tärkeimmät tiedot edustajan työskentelystä.
 Lue myös:  Haluatko tietää, mitä kansanedustajasi saa aikaan? Voitto-robotti valvoo uutta eduskuntaa puolestasi
 Kirjeet ovat vielä kokeiluvaiheessa. Niiden sisältö koostuu tällä hetkellä edustajia koskevista uutisista ja infografiikoista, joiden avulla pääset seuraamaan kunkin kansanedustajan puheenvuoroja ja läsnäoloja. Nämä tiedot eivät kata likimainkaan kansanedustajien työtehtäviä ja siksi haluamme laajentaa kirjeiden ominaisuuksia.
 Haluaisitko kirjeeseen tietoja lobbareista, somepoimintoja tai vaikka videoklippejä täysistunnoista? Lähetä ideasi kehittäjille alla olevalla lomakkeella.
 Voit tilata kansanedustajien uutiskirjeitä  täältä . Tilaamista varten tarvitset  Yle Tunnuksen .

Voitto-robotti tarvitsee apuasi: Tule mukaan kehittämään kansanedustajia seuraavaa uutiskirjettä


Summary: Arkkipiispan mukaan kirkon osallistuminen Helsinki Pride -tapahtumaan ei ole kannanotto avioliittolakiin.

Kirkon osallistuminen seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen Helsinki Pride -tapahtumaan on herättänyt voimakkaita tunteita ja kohun myötä ihmiset ovat eronneet kirkosta.
 Entinen sisäministeri ja kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Päivi Räsänen  julkaisi eilen  avoimen kirjeen , jossa hän esittää huolensa kirkon päätöksestä.
 – Pride-tapahtuman aatteellisena tavoitteena on ylpeys sellaisista suhteista, joita Raamatussa johdonmukaisesti kuvataan Jumalan tahdon vastaisiksi. Homoseksuaaliset suhteet, samoin kuin muutkin avioliiton ulkopuoliset suhteet kuvataan Raamatussa synniksi ja häpeäksi, Räsänen kirjoittaa.
 Räsäsen kannanoton jälkeen kirkosta eroamisissa näkyi selvä piikki. Eroakirkosta.fi-palvelun mukaan kirkosta erosi eilen 350 jäsentä ja tänään eronneita oli puoleen päivään mennessä noin 200. Palvelua ylläpitää Vakaumusten tasa-arvo VATA ry.
 Arkkipiispa  Tapio Luoma   vastasi tänään  Räsäsen avoimeen kirjeeseen ja perusteli, miksi kirkko on mukana Helsinki Pride -tapahtumassa.
 – Kyse ei ole kannanotosta avioliittolakiin vaan siihen, että kirkon sanoma kuuluu kaikille. Piispainkokous on todennut avioliittoselonteossaan vuonna 2016, että kirkko on kaikkia varten ja että samaa sukupuolta olevat parit ovat tervetulleita kaikkeen kirkon toimintaan, Luoma kirjoittaa.
 "Priden tehtävä on vähentää häpeää"
 Myös Helsinki Pride -yhteisö  otti tänään kantaa kohuun . Hallituksen puheenjohtajan  Juha Kilpiän  mukaan kirkon osallistuminen Prideen on osa pitkää jatkumoa, jossa kirkko avaa ovensa seksuaalivähemmistöille. Hän ei ole yllättynyt Räsäsen mielipiteistä.
 – Näitä kannanottoja mahtuu. Mielekkäämpää on se, että mitä seurakunnat sanovat ja tekevät. Emme näe mitään syytä, miksi yhdenkään ihmisen pitäisi kokea häpeää seksuaalisen suuntauksen takia, Kilpiä sanoo.
 Helsingin seurakuntayhtymä ja Yhteys-liike ovat osallistuneet Helsinki Prideen myös aiempina vuosina. Kilpiän mukaan Priden tehtävä on vähentää ihmisten kokemaa häpeää ja kohottaa itsetuntoa. Hän uskoo, että kirkko joutuu ennemmin tai myöhemmin päättämään, miten toimia sukupuolineutraalin avioliittolain kanssa.
 – Kirkossa on paljon monenlaisia ääniä ja tulee olemaan aina. Prideen osallistuvat sellaiset ihmiset, jotka ajattelevat, että oikeus avioliittoon kuuluu kaikille. Sille äänelle haluamme antaa sijaa yhteisössä.
 Lue aiheesta lisää:
 Oulun hiippakunnan tuomiokapituli hakee valituslupaa hallinto-oikeuden päätökseen, joka kumosi homoparin vihkineen papin varoituksen
 Oikeus kumosi kirkon antaman varoituksen papille, joka oli vihkinyt homoparin  –  varoituksen saanut pappi: "Muunlainen päätös olisi ollut järjetön"

Arkkipiispa Luoma vastaa Pride-kohuun: “Kirkon sanoma kuuluu kaikille”


Summary: Kolmikanta tekee paluun: Hallitus ja työmarkkinajärjestöt pohtivat työllistämiskeinoja pitkästä aikaa yhdessä.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ja Elinkeinoelämän keskusliitto EK esittävät varsin erilaisia keinoja työllisyyden parantamiseen.
 SAK:n ehdotukset ovat työttömälle armollisia mutta vaativat valtion kassasta rahaa. EK:n esitykset kiristävät työttömän asemaa.
 SAK:lla on kannustimia lähinnä työnhakijalle ja EK:lla työnantajalle. Esimerkiksi koulutusta arvostavat molemmat, mutta SAK:n ehdotuksessa siihen saisi tukea työntekijä ja EK:n mallissa työnantaja.
 Yksi yhtäläisyys näkyy: Molempien mielestä työantajat voisivat ottaa nykyisestä helpommin töihin ihmisiä, joilla on osaamista, mutta ei loppuun tehtyä ammattitutkintoa.
 Myös EK:n ehdottamat tuet työn perässä muuttajille saavat todennäköisesti SAK:n tuen.
 SAK: Työtön pitää kohdata heti kun työttömyys alkaa
 SAK nimeäisi jokaiselle työttömälle omavalmentajan. Järjestön mukaan työtön olisi tavattava henkilökohtaisesti ensimmäisten työttömyyspäivien aikana.
 – Työttömien tukeminen ja palvelujen tarjoaminen heti työttömyyden alussa ehkäisee parhaiten työttömyysjakson pitkittymistä, SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  toteaa tiedotteessa.
 .
 SAK:n puheenjohtaja Jarkko Eloranta. Petteri Paalasmaa / AOP
 Muutoinkin SAK:n mielestä kannattaa satsata työvoimapalveluihin, jotka ovat järjestön mukaan tuottava investointi. Hintalappuja palveluille ei ole laskettu.
 SAK haluaa myös kunnat vahvemmin mukaan palvelujen järjestämiseen.
 Toisena asiana SAK korostaa työikäisten koulutusta. Merkittävä työllistymistä rajoittava asia on SAK:n mukaan työnhakijoiden riittämätön osaaminen. Järjestö toteaa, että Suomessa on noin 600 000 aikuista, joilla on puutteita perustaidoissa, kuten lukutaidossa.
 Puutteet luku-, numero- ja tietotekniikkataidoissa ilmenivät Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön OECD:n kansainvälisestä  aikuistutkimuksesta . Tutkimuksen mukaan aikuisten osaaminen on Suomessa yleisesti korkealla tasolla, minkä vuoksi perustaitojen puutteesta ei keskustella riittävästi. Taitoja puuttuu varsinkin maahanmuuttajilta ja ikääntyneiltä.
 Työikäisille SAK loisi tutkintoa kevyempiä opintokokonaisuuksia. Aikuiskoulutustukea uudistettaisiin auttamaan työn ja opiskelun yhteensovittamista.
 Aktiivimallista SAK haluaa eroon.
 SAK ehdottaa korotettua palkkatukea työnantajalle, joka palkkaa työttömän maahanmuuttajan. Tukea saisi myös osatyökykyisen palkkaamiseen.
 SAK esittää työllistämiskeinoja, jotka saadaan alkuun nopeasti
 Työttömien palveluiden parantaminen mm. omavalmentaja Työikäisten oman osaamisen päivittäminen helpoksi Työttömyysturvajärjestelmän selkeyttäminen Palkkatuki nopeuttamaan uudelleen työllistymistä Muutosturva tukemaan irtisanottujen nopeaa uudelleen työllistymistä Nuorten työllisyyden vahvistaminen ja oppivelvollisuusiän pidentäminen Maahanmuuttajien kotouttamisen ja työllisyyden edistäminen Osatyökykyisten työllisyyteen satsaaminen Ikääntyville ja vaikeasti työllistyville lisää yksilöllistä tukea ja koulutusmahdollisuuksia Eläkesopimuksen työuria pidentävät ehdotukset Muita toimia mm. työn jakamiseen tähtäävän osa-aikatyömallin kehittäminen, varhaiskasvatuspalveluiden saatavuuden varmistaminen, työn perässä liikkumisen helpottaminen
 EK nitistäisi työttömyysturvaa
 EK esitteli työllisyyskeinonsa jo aiemmin. Ykkösenä on työttömyysturvan porrastaminen. Työttömyysturva olisi alussa korkeampi ja alenisi kolmen ja kuuden kuukauden kuluttua 10 prosenttia. Työttömyysturvan enimmäiskesto lyhenisi 50 päivällä.
 EK jakaisi vanhempainvapaat niin, että äidin oikeus on 7 kuukautta ja isän 6 kuukautta. Kotihoidon tuen enimmäiskesto lyhenisi 18 kuukauteen.
 Perhevapaakeinoilla EK arvioi syntyvän 10 000 työpaikkaa. Päivähoitopalveluja tarvitaan kuitenkin lisää, mikä maksaisi noin 120 miljoonaa euroa vuodessa.
 Nykyään kotihoidon tukea saa, kunnes lapsi täyttää kolme vuotta. Tuen typistäminen on hankalaa keskustan ollessa hallituksessa.
 Elinkeinoelämän keskusliiton toimitusjohtaja Jyri Häkämies  Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Mahdollisuus tehdä määräaikaisia työsopimuksia kevyemmin perustein saisi EK:n mukaan yritykset rekrytoimaan helpommin. EK poistaisi alle vuoden työsopimuksista vaatimuksen, jossa määräaikaisuudelle pitää olla perusteltu syy.
 EK nostaisi yhteistoimintalain alarajaa esimerkiksi 50 työntekijään. Nyt yhteistoimintalakia sovelletaan yrityksissä, joissa työskentelee vähintään 20 henkilöä. EK:n mukaan pienemmät työnantajat voisivat palkata lisää väkeä, jos pelko byrokratian kasvusta vähenee.
 Kotitalousvähennysta hallitus aikoo ohjelmassaan supistaa, EK esittää laajentamista. EK nostaisi vähennyksen enimmäismäärän 3 000 euroon ja ottaisi vähennyksen piiriin myös oman lapsen asunnossa tehtävät työt.
 EK listasi keinoja 40 000 työpaikan luomiseen.
 Työttömyysturvan porrastaminen Vanhempainvapaan jakaminen uusiksi. Kotihoidon tuen lyhennys 18 kuukauteen Asumiskustannusten 7 prosentin omavastuun palautus toimeentulotuessa Kotitalousvähennyksen käytön laajennus Yhteistoimintalain alarajan nostaminen esim. 50 työntekijän yrityksiin Määräaikaisia työsopimuksia kevyemmin perustein Paikallisen sopimisen edistäminen Koulutus: tutkintoa lyhyemmät ammatilliset koulutukset, työnantajan koulutuskorvaus ja palkkatuki oppisopimuskoulutukseen Huippuosaajien verotuksen lieventäminen Työntekijöiden liikkuvuuden parantaminen mm. liikkuvuusavustus
 Kolmikanta aloittaa tänään
 Kiistelyä lienee luvassa EK:n ajamasta työttömyysturvan porrastuksesta työttömyyden keston mukaan.
 Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n puheenjohtaja  Antti Palola  on  myös esittänyt ansiosidonnaisen  työttömyysturvan porrastusta, mutta SAK suhtautuu asiaan kriittisemmin.
 Hallituksen tavoite on nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin. Se merkitsee 60 000 uuden työpaikan löytämistä. Hiipuvan talouskasvun oloissa tavoite on vaikea.
 Hallitus on pyytänyt järjestöiltä keinoja työllisyystavoitteen saavuttamiseen. Näin asioita valmistellaan pitkästä aikaa kolmikantaisesti eli työmarkkinajärjestöjen ja hallituksen kesken.
 Yhteinen ponnistelu alkaa tänään seminaarilla, jossa ovat paikalla muun muassa pääministeri  Antti Rinne  (sd.) , valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.), työministeri  Timo Harakka  (sd.) sekä SAK:n ja EK:n edustajat.
 Lue myös:
 Työttömyysetuuden porrastuksesta nopea korjausliike vihattuun aktiivimalliin? Rahaa ensin enemmän, lopussa vähemmän – Työtön: "Tosi epäreilua. Ei ole oma syy, jos ei saa töitä"

Näillä keinoillako työllisyys saadaan nousuun?
SAK antaisi työttömälle oman valmentajan, EK lyhentäisi kotihoidon tuen puoleen


Summary: Naapuri pelasti lapsen ojasta Tampereella.

Turun hovioikeuden mukaan koulutaksin kuljettaja ei ole syyllistynyt heitteillepanoon Tampereella.
 Kuljettaja oli kuljettanut koulusta 13-vuotiaan kehitysvammaisen nuoren.
 Nuori oli jätetty 50–100 metrin päähän kodista, vaikka taksissa oli syyttäjän mukaan ohjeet, että 13-vuotias pitää jättää aikuiselta aikuiselle. Ohjeissa oli ollut syyttäjän mukaan maininta karkailutaipumuksesta.
 13-vuotias jätettiin paikkaan, jossa on lähellä leveä, mutapohjainen ja voimakasvirtainen oja. 13-vuotias oli mennyt ojaan, josta naapuri oli pelastanut hänet. Tästä oli hovioikeuden mukaan vaaraa nuoren hengelle ja terveydelle, mutta teko ei ollut tahallinen.
 Tapaus sattui vuonna 2016 Tampereella.
 Hovioikeuden mukaan kuljettajalla ei ollut aikaisempaa kokemusta erityislasten kuljettamisesta, eikä häntä ollut perehdytetty siihen. Kuljettaja oli nähnyt nuoren kotipihan lähellä aikuisia jättäessään nuoren tämän pyytämässä paikassa. Sen jälkeen hän oli vielä mennyt kertomaan nuoren äidille ja naapurille, minne jätti nuoren.
 Hovioikeuden mukaan heitteillepano on rangaistavaa ainoastaan tahallisena tekona, joten syyte hylätään.
 Syyttäjä vaatii kuljettajalle sakkorangaistusta.
 Lue lisää:
 Koulutaksin kuljettajaa syytetään kehitysvammaisen lapsen heitteillepanosta: Naapuri pelasti ojasta
 Käräjäoikeus: Taksikuski ei syyllistynyt tamperelaisen koululaisen heitteillepanoon

Hovioikeus: Taksinkuljettaja ei syyllistynyt kehitysvammaisen lapsen heitteillepanoon


Summary: Syksyllä myös yksityishenkilöt voivat ostaa puuntaimia ilmaston hyväksi.

Nousiaisten maalaismaisemassa käy kuhina. Nelisenkymmentä nuorta on kokoontunut istuttamaan maahan puuntaimia, jotta joutomaasta saadaan uutta metsää.
 Tahti on reipas, yksi nuori istuttaa maahan sata tainta tunnissa. Sillä kompensoidaan 20 000 kilon hiilidioksidipäästöt, mikä vastaa keskivertosuomalaisen noin kahden vuoden hiilijalanjälkeä.
 Puuntaimia istutetaan osana 4H-järjestön  Taimiteko -toimintaa, joka aloitettiin tiistaina. Tarkoituksena on hillitä ilmastonmuutosta ja työllistää nuoria.
 – Taimitekoon pääsee mukaan yritys, joka on laskenut haluamansa kompensoitavat hiilidioksidipäästöt. Me olemme miettineet sille hinnan, se on noin kaksi euroa per taimi, kertoo 4H-liiton toimitusjohtaja  Tomi Alakoski .
 Istuttajina toimivat 4H-yhdistysten nuoret. Tarkoitus on työllistää erityisesti yläkoulun päättäviä nuoria, jotka ovat muutoin työmarkkinoiden ulkopuolella.
 – Uskon, että tulevaisuudessa sadat ja jopa tuhannet nuoret pääsevät ansaitsemaan rahaa tämän kautta, Alakoski sanoo.
 4H-liiton toimitusjohtaja Tomi Alakoski arvelee, että Taimiteon kautta jopa tuhannet nuoret saavat kesätöitä.  Paula Collin / Yle
 4H:n kautta nuoret istuttavat jo nyt vuosittain satojatuhansia puun taimia. Yleensä taimet istutetaan metsänuudistusaloille osana normaalia metsänhoitoa. Nyt puita istutetaan myös alueille, jotka eivät ole enää olleet aktiivisen metsä- tai maatalouden piirissä.
 – Suomessa häviää metsää noin 10 000 hehtaaria vuosittain. Me otettiin tavoite että vuoteen 2030 mennessä me halutaan istuttaa 10 000 hehtaaria uutta metsää, Alakoski sanoo.
 Toistaiseksi ainoastaan yritykset pystyvät kompensoimaan hiilidioksidipäästöjään Taimiteon kautta. Syksyllä toiminta avataan myös yksityishenkilöille.
 Lue myös:
 Maailman koululaisten ilmastokokouksen päätös: 100 miljoonaa puuta ympäri maailmaa istutetaan torjumaan ilmastonmuutosta
 "Eniten minua huolestuttaa ruuan riittävyys" – näin ilmastonmuutos vaikuttaa neljän teini-ikäisen arkeen eri puolilla maailmaa
 Video: Rokkari Michael Monroe hyvitti lentelyään istuttamalla puita Turun Hirvensaloon

Nuoret istuttavat puita ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi – samalla yritykset kompensoivat hiilijalanjälkiään


Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) on havainnut vakavia puutteita vajaa vuosi sitten sattuneen tšekkiläisen matkustajakoneen evakuoinnissa.
 Helsingistä Prahaan lähdössä ollut kone jouduttiin evakuoimaan matkustamoon ilmestyneen savun vuoksi, kun kone oli rullaamassa kohti kiitotietä.
 Otkesin tutkinnan mukaan koneen henkilöstön toiminnassa oli puutteita muun muassa siksi, että koneen päällikkö ei antanut varsinaista evakuointikuulutusta, eikä muutoinkaan toiminut tilanteen vaatimassa järjestyksessä.
 Moottorit käynissä evakuoinnin aikana
 – Tutkinnassa ilmeni, että lentoyhtiöiden tulisi kouluttaa henkilökuntaansa säännöllisesti myös yllättäviin evakuointitilanteisiin, linjaa ilmailuonnettomuuksien johtava tutkija  Ismo Aaltonen   tiedotteessa .
 Koneen päällikkö esimerkiksi kytki aluksi evakuointisignaalin päälle, vaikka koneen moottorit olivat vielä käynnissä. Tämä aiheutti matkustajille turvallisuusriskin, sillä he olisivat voineet imeytyä moottoriin, koska matkustamon ovet avattiin samaa aikaan.
 Koneessa oli 135 matkustajaa ja viisi miehistön jäsentä. Matkustajista 26 sai evakuoinnissa lieviä vammoja.
 Lentoliikenteen annettiin jatkua
 – Tutkinnassa ilmeni, että lentoyhtiöiden tulisi kouluttaa henkilökuntaansa säännöllisesti myös yllättäviin evakuointitilanteisiin, ilmailuonnettomuuksien johtava tutkija Ismo Aaltonen linjaa.
 Tutkinnassa selvisi, että Helsinki-Vantaan lentoasemalla ei ollut toimivaa menettelyä, jolla pelastusyksiköt olisivat päässeet välittömästi liikennealueella olevalle onnettomuuspaikalle. Lentoliikenteen annettiin jatkua, joten pelastajat joutuivat ajamaan tapahtumapaikalle huoltoteitä, joka hidasti perille pääsyä. Järjestelyjä on sittemmin parannettu.
 Matkatavarat pitäisi jättää koneeseen
 Aaltonen muistuttaa vielä, että matkustajien tulee evakuoinnissa noudattaa käsimatkatavaroista annettuja ohjeita ja jättää ne paikalleen.
 – Onnettomuustilanteessa matkatavaroiden itsekäs noukkiminen voi johtaa loukkaantumisiin ja jopa kuolemiin.
 Otkes huomauttaa, että tulipalo tai sen epäily on aina erittäin vakava ja vaarallinen tilanne lentokoneessa.
 Otkesin mukaan myös lentokonevalmistaja Airbusin tulisi arvioida uudelleen evakuointiohjeistustaan.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan kello 16.43.
 Lue aiheesta lisää:
 Otkes tutkii tšekkiläiskoneen tapahtumia vakavana vaaratilanteena – "Ei mennyt ollenkaan niin kuin Strömsössä"
 Helsinki-Vantaalla evakuoidussa lentokoneessa ei merkkejä tulipalosta – OTKES tutkii vaaratilanteen
 Lentokone evakuoitiin savuhavainnon takia Helsinki-Vantaalla – kyydissä 140 ihmistä
 Otkes: Laukut haittasivat eilistä matkustajakoneen evakuointia Helsinki-Vantaalla – Paikalla olleet kertovat myös rynnimisestä

Otkes havaitsi vakavia puutteita tšekkiläiskoneen evakuoinnissa – matkustajat olisivat voineet imeytyä moottoriin


Summary: Kenraaliluutnantti Kivisen valinta komentajaksi käynnistää Puolustusvoimissa myös alemmille tasoille heijastuvan nimityskierroksen.

Kenraaliluutnantti  Timo Kivinen  nousee Puolustusvoimain uudeksi komentajaksi.
 59-vuotias Kivinen työskentelee tällä hetkellä Pääesikunnan päällikkönä. Miten innokkaasti odotatte uutta tehtävää?
 – Puolustusvoimien komentajuus on kunniatehtävä. Suhtaudun tulevaan luottavaisin mielin, mutta samalla tiedostaen tehtävän vaativuuden ja vastuullisuuden. Tulen tekemään parhaani, että olen minulle osoitetun luottamuksen arvoinen, Kivinen sanoo Ylelle.
 Tasavallan presidentti, Puolustusvoimien ylipäällikkö  Sauli Niinistö  nimitti Kivisen virkaan keskiviikkona valtioneuvoston esityksestä.
 Kivinen aloittaa tehtävässään elokuun alussa. Hänen toimikautensa kestää maaliskuun loppuun 2024. Nykyisen Puolustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  viisivuotiskausi päättyy heinäkuussa. Hän ei hakenut jatkokautta.
 Kivinen sanoo olevansa jäävi arvioimaan omia vahvuuksiaan, miksi juuri hänet nostettiin Puolustusvoimien johtoon. Hänen mielestään kaikki esillä olleet nimet olisivat myös olleet kyvykkäitä komentajan tehtävään.
 Kivinen haluaa antaa nykyiselle komentajalle työrauhan, eikä tästä syystä paljasta, mitä kehittämiskohteita hän näkee Puolustusvoimissa tai mitä asioita hän tulee virassaan painottamaan. Näihin asioihin palataan sitten elokuussa.
 Kivisen komentajakaudella tullaan tekemään suuria Puolustusvoimia koskevia hankintapäätöksiä, kuten hävittäjät ja Merivoimien kaluston uusiminen.
 Kivinen kertoo olevansa nykyisen virkansa takia hyvin perillä takia suunnitelmista ja hankintojen yksityiskohdista.
 Hän ei ota kantaa esimerkiksi julkisuudessa paljon puhuttuun hävittäjien määrään, koska hankintapäätös on vielä kesken.
 Kivisellä monipuolinen kokemus ulkomailta, taitaa venäjää
 Puolustusvoimien kakkosviran haltijaa pidettiin julkisuudessa alusta asti vahvimpana ehdokkaana virkaan.
 Timo Kivinen on tehnyt uransa Maavoimien puolella, kun Lindberg oli alun perin Ilmavoimien lentäjä. Hän on valmistunut samalta kadettikurssilta kuin Lindberg.
 Kivinen sanoo viettäneensä yli neljäkymmentä vuotta Puolustusvoimien riveissä, käytännössä varusmiespalveluksesta alkaen.
 Kivinen on toiminut uransa aikana Karjalan prikaatin ja Utin jääkärirykmentin komentajana.
 Kivisellä on myös kansainvälistä kokemusta rauhanturvatehtävistä Bosniasta, ja hän on työskennellyt sotilasasiamiehenä Unkarissa, Ukrainassa ja Itävallassa.
 Uusi komentaja kuvailee olevansa karjalaispoikia. Lappeenrannassa syntynyt Kivinen täyttää joulukuussa 60 vuotta.
 Kivinen on opiskellut muun muassa Yhdysvalloissa ja Britanniassa. Hän taitaa suomen, ruotsin ja englannin lisäksi venäjää. Naimisissa olevalla Kivisellä on neljä lasta.
 Uusi komentaja harrastaa suunnistusta kenraalien joukkueessa
 Kuntoliikuntaa harrastava Timo Kivinen kertoo, että erityisesti suunnistus on lähellä hänen sydäntään. Hän oli kilpailemassa tämän vuoden Jukolan Viestissä, ja juoksi Kaaderi-Leijonat-joukkueen kolmannen osuuden.
 Tänä vuonna joukkueessa juoksi seitsemän virassa olevaa kenraalia.
 Ihan mitalisijoille ei ylletty, mutta se ei harmita.
 – Joukkueen keski-ikä huomioonottaen kärkisijat eivät olleet tavoitteena, mutta suoritus oli ihan hyvä. Loppusijoitus oli alta 900:n. Olimme ihan tyytyväisiä. Jokainen yritti parhaansa ja se riittää.
 Puolustusvoimain komentajan nimitys lykkääntyi eduskuntavaalien yli, kun  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus erosi maaliskuussa. Toimitusministeristö ei voi tehdä poliittisia linjapäätöksiä tai päättää korkeista virkanimityksistä.
 Kivisen valinta käynnistää Puolustusvoimissa myös alemmille tasoille heijastuvan nimityskierroksen.
 Kun Pääesikunnan päällikön tehtävä vapautuu virkaan nimitetyn sotilaan tilalle valitaan tietysti uusi henkilö.
 Puolustusvoimien virkoihin ei voi hakea, vaan sotilaat etenevät hierarkisesti virkauran pituuden ja sotilasarvon mukaan.
 Päivitetty 17.30 Timo Kivisen haastattelulla.

Timo Kivinen on Puolustusvoimain uusi komentaja – harrastaa suunnistusta kenraalien joukkueessa


Summary: Kanta-Hämeen keskussairaalan potilas löi veitsellä sivullista naista selkään ruokakaupassa viime marraskuussa.

skitsofrenia ja psykoottispiirteiset häiriöt

Hämeenlinnassa naista puukottanut psykiatrinen potilas on todettu syylliseksi syyntakeettomana tehtyyn törkeään pahoinpitelyyn. Kanta-Hämeen käräjäoikeus ei näin ollen tuominnut miestä rangaistukseen.
 Syyntakeettomuus tarkoittaa, että tekijä ei tekohetkellä kykene ymmärtämään tekonsa tosiasiallista luonnetta tai oikeudenvastaisuutta tai hänen kykynsä säädellä käyttäytymistään on ratkaisevasti heikentynyt. Syinä voivat olla mielisairaus, syvä vajaamielisyys tai vakava mielenterveyden tai tajunnan häiriö.
 Mielentilatutkimuksen mukaan mies oli tekohetkellä psykoosissa. Mielentilatutkimuksen mukaan oli myös selvää, että mies ei pystynyt toimimaan rationaalisesti. Hän toimi ulkopuolisen äänen vallassa, äänten käskemänä.
 Kanta-Hämeen keskussairaalan psykiatrinen potilas löi veitsellä sivullista naista selkään Jukolassa ruokakaupassa viime marraskuussa alkuillasta. Tekovälineenä toimineen vihannesveitsen mies oli anastanut kyseisestä kaupasta.
 Tuomion mukaan mies oli esitutkinnassa kertonut tavoitteenaan olleen jonkun naisen tappaminen. Puukonisku ei kuitenkaan ollut kovin voimakas. Nainen sai pistohaavan lapaluun seudulle, mutta ei loukkaantunut hengenvaarallisesti.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.

Hämeenlinnassa psykoosissa puukottanut mies oli syyntakeeton – ei saanut rangaistusta


Summary: Saksan ulkoministeri Heiko Mass kuvaili Persianlahden tilannetta niin kireäksi, ettei sodan mahdollisuutta voi vielä sulkea pois.

Yhdysvaltain laivasto esitteli keskiviikkona todisteita, jotka sen mukaan viittavat Iranin osuuteen säiliölaivoja vastaan tehdyissä iskuissa viime viikolla Omaninlahdella.
 Yhdysvaltain laivaston asiantuntijat kertoivat löytäneensä miinan kappaleita sekä magneetin, joiden he sanoivat muistuttavan iranilaisia miinoja. Yhdysvaltojen mukaan kappaleet oli irroitettu hyökkäyksen kohteeksi joutuneesta japanilaisomisteisesta öljytankkerista.
 Kaksi säiliölaivaa joutui hyökkäyksen kohteeksi Omaninlahdella torstaina. Toinen alus on japanilaisomistuksessa, toinen norjalaisomistuksessa.
 Japanilaisen Kokuka Courageousin omistaja on sanonut, että alukseen olisi osunut lentävä objekti. Yhdysvaltain laivaston asiantuntijan  Sean Kidon  mukaan säiliöaluksessa olleet vauriot viittaavat kuitenkin miinaan.
 Kidon mukaan miina oli sijoitettu vesirajan yläpuolelle, mikä viittaisi siihen, ettei tarkoituksena ollut upottaa alusta. Hän kertoi Yhdysvaltojen löytäneen aluksesta myös sormenjälkiä ja muita tunnisteita, jotka auttavat rikostutkinnassa.
 Iran kiistää osuutensa iskuihin
 Yhdysvallat  on aiemminkin syyttänyt räjähdyksistä  Irania. Yhdysvaltojen mukaan Iran pyrkii häiritsemään öljynkuljetuksia Hormuzinsalmessa ja lietsomaan jännitteitä.
 Hormuzinsalmi on tärkeä kuljetusreitti kansainvälisessä öljykaupassa.
 Iran on kiistänyt jyrkästi osuutensa iskuihin. Iranin mukaan se oli auttanut hädässä olevia tankkereita ja pelastanut niiden miehistön.
 Yhdysvallat on myös väittänyt valvontakoneensa kuvanneensa tilanteen, jossa iranilainen partioalus ajoi japalaistankkerin viereen ja irroitti räjähtämättömän miinan aluksen rungosta.
 Saksa: Sodan riskiä ei voi vieläkään poissulkea
 Jännitteet ovat kasvaneet viime aikoina Omaninlahdella ja Persianlahdella. Toukokuussa neljä öljytankkeria joutui iskun kohteeksi Arabiemiraattien edustalla.
 Tapausta ei ole kyetty selvittämään, mutta Yhdysvallat ja sen liittolainen Saudi-Arabia syyttivät myös tuolloin Irania. Arabiemiraattien tutkimukset viittasivat valtiolliseen toimijaan, mutta epäiltyjä ei nimetty tarkemmin.
 Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat niin kireät, että Saksan ulkoministeri Heiko Maas sanoi keskiviikkona, ettei sodan riskiä Persianlahdella voida vielä sulkea pois. Mass kuvaili uutistoimisto AFP:n mukaan tilannetta vakavaksi ja sanoi, että sen lievittämiseksi on tehtävä nyt kaikki mahdollinen.
 Yhdysvallat ilmoitti tiistaina lisäävänsä  joukkoja Lähi-idässä Iranin jännittyneen tilanteen takia.
 Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat kiristyneet sen jälkeen, kun Yhdysvallat ilmoitti viime vuonna vetäytyvänsä Iranin kanssa tehdystä kansanvälisestä ydinsopimuksesta, jossa Iran oli luvannut rajoittaa ydinohjelmaansa vastineeksi pakkoteiden purkamisesta.
 Sen seurauksena Iran ilmoitti  hiljattain, että se lopettaa noudattamasta osaa sopimusta.
 Lue myös:
 Yhdysvallat lisää joukkojaan Lähi-idässä Iran-kiistojen takia
 Omaninlahden tankkeriräjähdyksille etsitään selitystä – Yhdysvallat syyttää suoraan Irania iskuista
 Yhdysvallat julkaisi videon, jolla Iran poistaa sen mukaan miinaa iskun kohteeksi joutuneen aluksen rungosta – Varoittaa Iranin "selvästä uhasta"

Yhdysvallat väittää löytäneensä uusia todisteita, jotka viittaavat Iranin osuuteen tankkeriräjähdyksissä


Summary: Lahjoitus olisi saattanut jäädä tekemättä, jos en olisi ihastunut Oxfordiin turistimatkallani vuonna 1963, miljardööri kertoo The Guardian -lehdelle.

Yhdysvaltalainen miljardööri  Stephen Schwarzman  lahjoittaa 150 miljoonaa puntaa eli vajaat 170 miljoonaa euroa brittiläiselle Oxfordin yliopistolle humanististen tieteiden tutkimukseen.
 Rahoilla perustetaan humanistinen Schwarzman-keskus, joka kokoaa saman katon alle englannin, historian, kielitieteen, fonetiikan, musiikin, filosofian ja teologian opinnot. Uuteen rakennukseen tulee myös uusi kirjasto ja näyttelytiloja.
 Schwarzman-keskukseen tulee myös tekoälyn etiikan instituutti. Siellä tutkitaan tekoälyyn ja muuhun tietotekniikkaan liittyviä eettisiä kysymyksiä, muun muassa vaikutuksia työelämään ja yhteiskuntaan.
 Yli 900-vuotias  Oxfordin yliopisto  sanoo tiedotteessaan,  että tämä on suurin yksittäinen yliopiston saama lahjoitus siten renessanssin. Yliopiston varakanslerin, professori  Louise Richardsonin  mukaan antelias lahjoitus on osoitus keskeisestä roolista, joka humanistisilla tieteillä on, kun ne luotsaavat ihmiskuntaa 2000-luvun teknisten muutosten keskellä.
 Stephen Schwarzman Gian Ehrenzeller / EPA-EFE
 Schwarzman on pääomasijoitusyhtiö Blackstonen toimitusjohtaja ja yksi perustajista. Hän on aiemminkin tukenut muun muassa koulutusta, kulttuuria ja taidetta suurilla lahjoituksilla.
 Schwarzman on itse opiskelut Yalen yliopistossa ja Harvardin yliopiston Harvard Business Schoolissa. Oxfordin yliopistossa hän ei ole opiskellut.
 Schwarzman kertoo  brittilehti The Guardianille,  että hänet innosti Oxford-lahjoitukseen sekä varakansleri Richardsonin yhteydenotto että omat muistot vuodelta 1963.
 15-vuotias Schwarzman kävi Oxfordin yliopistossa Euroopan-kiertomatkallaan ja vanhan opinahjon kauneus teki häneen suuren vaikutuksen.
 – Muistan käynnin Oxfordissa elävästi, koska en ollut nähnyt mitään vastaavaa, hän sanoo.
 Motiivina lahjoitukseen oli toki se, että Schwartzman pitää tärkeänä soveltaa länsimaisen sivistyksen perusarvoja myös nopeasti kasvavalla tekniikan alalla ja Oxfordin yliopistolla on ollut keskeinen rooli näiden arvojen kehittämisessä.
 Mutta Schwartzman toteaa elämän kulkevan kummallisia polkuja.
 – Jos en olisi käynyt Oxfordissa 15-vuotiaana, en ehkä olisi ollut niin kiinnostunut, hän sanoo.

Yhdysvaltalaismiljardööri lahjoitti 170 miljoonaa euroa Oxfordin yliopistolle – "Suurin lahjoitus sitten renessanssin"


Summary: Tietojen puute tuli esille kantelussa, jossa asiakas oli pyytänyt Husilta huojennusta ja perinnän keskeyttämistä vedoten pieniin eläketuloihinsa.

Apulaisoikeusasiamies selvittää Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) ohjeistusta poliklinikka- ja hoitomaksujen huojentamisesta, kerrotaan Eduskunnan oikeusasiamiehen  tiedotteessa .
 Apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölösen  mukaan Husin verkkosivut eivät sisällä lainkaan tietoa potilasmaksujen huojentamisesta tai mahdollisuudesta luopua perinnästä.
 Pölönen on pyytänyt Husia selvittämään elokuun loppuun mennessä, miten asiakkaille tiedotetaan asiakasmaksulain mukaisista huojennus- ja perinnästä luopumismenettelyistä.
 Eduskunnan oikeusasiamiehen tiedotteessa painotetaan, että potilasmaksuilla voi olla merkittävä vaikutus haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden ylivelkaantumiselle.
 Tietojen puute ilmeni kantelun myötä
 Tiedotteessa kerrotaan, että tietojen puute tuli esille  kantelussa , jossa asiakas oli pyytänyt Husilta huojennusta ja perinnän keskeyttämistä vedoten pieniin eläketuloihinsa.
 Hus ohjasi asiakkaan kääntymään perintää hoitaneen perintäyhtiön puoleen, vaikka pyyntö olisi pitänyt käsitellä Husin sisäisten ohjeiden mukaisessa huojennushakemusmenettelyssä.
 Asiakas vaati huojennusta Husilta uudelleen, mutta hakemus hylättiin. Hus kuitenkin myönsi hänelle maksuaikaa ja täytäntöönpanon lykkäystä. Husin päätöksessä ei kuitenkaan otettu kantaa siihen, olisiko asiakkaalla ollut edellytyksiä saada huojennusta tai olisivatko edellytykset täytäntöönpanosta luopumiseen täyttyneet.
 Apulaisoikeusasiamies Pölönen katsookin, että Husin olisi pitänyt perustella päätös tapauksen yksittäisten olosuhteiden perusteella.
 Apulaisoikeusasiamiehen mukaan päätöksestä olisi tullut myös ilmetä, millä edellytyksellä huojennus tai perinnästä luopuminen on mahdollista saada ja täyttyivätkö nämä edellytykset.

Potilasmaksuihin voi saada huojennusta – Apulaisoikeusasiamies vaatii Husilta selvitystä, miten vähävaraisia potilaita neuvotaan


Summary: Valtiovarainministeriön mukaan Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden tuore päätös on tärkeä ennakkotapaus.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriö valittaa Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä, jossa kumottiin osittain valtiovarainministeriön päätös pidättää Kittilän kunnan luottamushenkilöitä heidän luottamustoimistaan. Ministeriö päätti kesäkuussa 2018 pidättää 20 luottamushenkilöä luottamustoimista oikeudenkäynnin ajaksi.
 Ministeriö katsoi Kittilän kunnan päätöksenteon uskottavuuden ja luotettavuuden turvaamisen edellyttävän syytteissä olevien henkilöiden pidättämistä luottamustoimesta. Heitä vastaan oli nostettu syytteitä muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä Kittilän kunnanjohtajan irtisanomisasiassa.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus kumosi valtiovarainministeriön päätöksen kymmenen luottamushenkilön osalta. Se piti ministeriön päätöksen voimassa kymmenen muun luottamushenkilön osalta.
 Hallinto-oikeus katsoi, että osalla syytetyistä kysymys on ainoastaan yhteen päätöksentekoon, valmisteluun tai täytäntöönpanoon osallistumisesta. Heidän osaltaan luottamustoimesta pidättäminen ei ollut hallinto-oikeuden mukaan välttämätöntä kunnan päätöksenteon lainmukaisuuden ja uskottavuuden turvaamiseksi.
 Valtiovarainministeriö katsoo, että Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätös on ns. Lex Kittilän soveltamisen kannalta tärkeä ennakkotapaus ja asia on syytä viedä korkeimman hallinto-oikeuden päätettäväksi.
 Kittilän kunta on päättänyt valittaa hallinto-oikeuden tuomiosta vastakkaisesta syystä. Se haluaisi korkeimman hallinto-oikeuden palauttavan kaikki 20 virkarikoksista syytettyä luottamushenkilöä takaisin kunnan luottamustehtäviin.
 Lue myös
 Kittilä valittaa Pohjois-Suomen hallinto-oikeuden päätöksestä
 Hallinto-oikeus kumosi 10 kittiläläisen kuntapäättäjän hyllyttämisen
 Kittilän kunta valitsi Levin hissiyhtiön hallitukseen hyllytettyjä kuntapäättäjiä
 Valtiovarainministeriö hyllyttää 20 Kittilän päättäjää – Valtuuston puheenjohtaja: "Kyllä siinä aamukahvit jäähtyivät kuppiin"

Valtiovarainministeriö valittaa Kittilän kuntapäättäjien hyllytyksen kumoamisesta


Summary: Museon näyttely on kokenut täydellisen muodonmuutoksen. Lisäksi itse rakennus kertoo omasta historiastaan.

Ratsuväkimuseon ulko-ovelle johtaa keskiviikkona alkuiltapäivästä jono.
 Lappeenrannan Linnoituksessa sijaitseva museo avautui pitkän tauon jälkeen ja jonosta päätellen avautumista on kaupungissa odotettu.
 Ratsuväkimuseossa oli ruuhkaa avajaispäivänä. Mikko Savolainen / Yle
 Ratsuväkimuseo oli remontissa  runsaat kaksi vuotta . Pienen kosteusvaurion korjaus venähti lopulta peruskorjaukseksi, koska rakennuksesta löytyi laajempia vaurioita.
 Peruskorjauksen aikana myös museon näyttely modernisoitiin.
 – Oli tarkoitus uudistaa vähän 1970-luvulle haiseva näyttely, kuvailee näyttelystä vastaava projektitutkija  Jani Loijas  tehtävänantoa.
 Ratsuväkimuseo avattiin vuonna 1973. Museo kertoo sananmukaisesti ratsuväen historiasta.
 Loijaksen mukaan suurin muutos entiseen on se, että nyt kaikkiin esillä oleviin esineisiin liittyy tarina. Hän ottaa esimerkiksi vanhan univormun.
 – Se on ollut ollut tietyn henkilön käytössä tiettynä aikana. Näyttelyssä kerrotaan myös tästä henkilöstä jotain. Tuodaan asioita lähemmäksi. Se on ollut itselle tärkein lähtökohta, Loijas kertoo.
 Univormuja Ratsuväkimuseon näyttelyssä. Mikko Savolainen / Yle
 Näyttelyyn on tuotu myös Ratsuväkimuseon kokoelmista löytyneitä esineitä, joita ei Loijaksen tietojen mukaan ole koskaan nähty museossa.
 – Olemme saaneet myös mukavasti ratsuväkeen liittyvää lainaesineistöä Turun ja Kansallismuseon suunnalta. Puhutaan 1500- ja 1600-lukujen esineistä.
 Loijaksen mukaan näyttelyn tavoite on olla katsojalleen elämyksellinen. Sitä tavoitellaan esimerkiksi audiovisuaalisuudella.
 Museoon on saatu esimerksi klippejä ratsuväen toiminnasta toisen maailmansodan aikana.
 – Vanhimmat filmimateriaalit ovat myös hyvin mielenkiintoisia. Ne ovat sisällissodan loppupuolelta. Saksalaisten joukkojen kuvaamassa materiaalissa on uudelleen perustettu itsenäisen Suomen ratsuväki on hyvin esillä, Loijas intoilee.
 Ratsuväen käyttämiä aseita eri aikakausilta. Mikko Savolainen / Yle
 Värisävyjen säilyminen yllätti tutkijan
 Ratsuväkimuseo toimii Lappeenrannan kaupungin vanhimmassa rakennuksessa. Se rakennettiin vuonna 1772 venäläisen varuskunnan vartiotuvaksi. Talossa oli vuosien saatossa erilaista toimintaa ennen Ratsuväkimuseon perustamista.
 Remontin aikana rakennus kaivettiin niin sanotusti luilleen, mikä oli Lappeenrannan museoiden rakennustutkijan  Sini Saarilahden  mukaan herkullista.
 – Levytettyjen seinäpintojen ja lattioiden alta paljastui löytöjä, mitä ei osattu odottaa, Saarilahti sanoo.
 Esimerkiksi seinien alta löytyivät kaikki värikerrokset 1700-luvun lopulta alkaen.
 – Suurin yllätys oli, että värisävyt olivat säilyneet niin hyvin. Pystyimme näkemään, miltä tämä on näyttänyt eri aikoina.
 Alapohjan täytemaasta puolestaan löytyi luita, mikä on Saarilahden mukaan Linnoituksessa tyypillistä.
 Rakennuksen eri aikakausien vaiheita on Saarilahden mukaan jätetty nähtäville itse rakennukseen. Näyttelyssä on myös rakennuksesta kertovia selvityksiä, joita voi selailla.
 Ratsuväen käyttämä miekka. Mikko Savolainen / Yle
 Saarilahti kuvailee rakennuksen remonttia mielenkiintoiseksi, antoisaksi ja raskaaksi.
 – Tämä on vaatinut hirveän määrän selvityksiä, pureutumista ja paneutumista. Joinakin päivinä olen käynyt museossa monta kertaa, Saarilahti kuvailee.

1970-luvulta haiseva näyttely sai kyytiä – Lappeenrannan Ratsuväkimuseo avautui pitkän remontin jälkeen


Summary: Taliban nähdään usein pahempana kuin mitä järjestö käytännössä tällä hetkellä on, arvioi ulkoministeriön neuvonantaja Olli Ruohomäki.

Afganistanin ja Pakistanin rajaseutu luo otollisen alustan radikaaleille islamistisille liikkeille, eikä väkivallalle näy loppua. Rajaseutua hallitsevaa Taliban-liikettä kuitenkin demonisoidaan liikaa, arvioi ulkoministeriön neuvonantaja  Olli Ruohomäki .
 Ruohomäki on yksi syksyllä ilmestyvän terrorismia käsittelevän kirjan kirjoittajista. Hän pohtii kirjassa juuri levottomalle rajaseudulle pesiytyneiden jihadististen liikkeiden toimintaa.
 Nykypäivän Taliban on eri järjestö kuin se, joka syöpyi ihmisen mieliin julkisten teloitusten ja varkaiden käsien katkomisen myötä, sanoo Ruohomäki.
 – Taliban on tehnyt täydellisen muutoksen suhtautumisessa koulutukseen, kehitysyhteistyöhön ja Afganistanin valtion infrarakentamiseen, Ruohomäki arvioi Yle Radio 1:n  Ykkösaamun haastattelussa .
 Vielä 2000-luvun alussa järjestö piti Afganistanin valtion ja ulkomaisten rahoittajien rakentamia kouluja ja klinikoita vääräuskoisina ja kehotti kannattajiaan iskemään niitä vastaan. Tänä päivänä järjestö hyväksyy koulut ja klinikat alueellaan.
 Muutos on viety niin pitkälle, että Taliban käytännössä valvoo alueellaan olevia kouluja. Jos opettajat eivät ilmesty kouluun ajallaan, siitä seuraa sanktioita. Tämä on dramaattinen muutos järjestön toiminnassa ja suhtautumisessa kehitysyhteistöprojekteihin ja Afganistanin valtion toimintaan, sanoo Ruohomäki.
 Muutos on lähtenyt paikallisista kyläneuvostoista, joilla on vaikutusvaltaa oman kylän Taliban-taistelijoihin. Kylissä on nähty että kouluista ja klinikoista on muutakin hyötyä kuin taistelussa vääräuskoisia vastaan.
 "Taliban on yhä terroristinen järjestö"
 Uusi suhtautuminen kouluihin ja klinikoihin on kirjattu myös järjestön sodankäynnin säännöstöön, sanoo Ruohomäki. Perusteiltaan Taliban onkin edelleen äärikonservatiivinen, poliittinen ja jihadistinen järjestö
 – On syytä pitää mielessä, että talibaneista ei ole tulossa demokraatteja, siitä ei ole kysymys. Taliban luokitellaan edelleen terroristiseksi järjestöksi. Mutta tämä muutos on syytä ottaa huomioon, kun mietitään ratkaisua Afganistanin tilanteeseen, sanoo Ruohomäki.
 Afganistaniin on yritetty  neuvotella  rauhansopimuksesta, joka päättäisi kohta 18 vuotta kestäneen sodan. Yhdysvallat haluaisi että Taliban sitoutuisi pitämään muut jihadistiset järjestöt pois maaperältään.
 – Ollaan tunnustamassa, että Afganistanin sotaan ei ole sotilaallista ratkaisua. Talibaneja on yritetty ajaa Afganistanista, mutta se ei ole onnistunut.
 – Ratkaisun täytyy olla poliittinen, ja siitä seuraa, että Talibanin kanssa täytyy neuvotella. Järjestö on osa Afganistanin dna:ta, sanoo Ruohomäki.
 Kuuntele Olli Ruohomäen haastattelu tästä linkistä

Onko julkisia teloituksia järjestäneestä Talibanista tulossa sopuisa? Muutos on dramaattinen, sanoo asiantuntija


Summary: Morsiamelle täydellisiä polttareita suunnitelleet kaasot näyttävät menettäneen monen muun tavoin rahansa elämyskeskuksen lopettaessa yllättäen toimintansa.

Anette Nurkka  järjesteli keväällä ystävänsä polttareita. Ystävänsä häissä kaasona toimiva Nurkka varasi lennon Pyhtäällä sijaitsevan elämyskeskus Siriuksen tuulitunneliin yhdessä kahden muun kaason kanssa. Kaasot halusivat toteuttaa morsiamen pitkäaikaisen toiveen tuulitunnelilennosta.
 160 euron varaus piti maksaa heti. Kaasot maksoivat sen verkkopankissa.
 Tiistai-iltana yksi polttariseurueesta huomasi yhtiön Facebook-sivulta, että se on lopettanut toimintansa.
 – Toinen kaasoista meni paniikkiin ja minä rupesin raivoamaan. Suutuin ihan totaalisesti. Ärsytti, koska tämä oli kohokohta, jota kaikki olimme älyttömästi odottaneet, Nurkka kuvailee.
 Sirius Sport Resort ilmoitti toimintansa päättymisestä Facebookissa tiistaina. Julkaisu on saanut runsaasti kommentteja pettyneiltä asiakkailta. Asiakkaat haluavat tietää, miten saavat rahansa takaisin lahjakorteista ja jo maksetuista varauksista.
 Jotkut olivat ehtineet käyttää varauksiin satoja euroja.
 Anette Nurkka ihmettelee, miksei toimintansa lopettanut yhtiö ota yhteyttä asiakkaisiin.  Anette Nurkka
 Osa on tiedustellut asiaa yhtiöltä Facebookin viestipalvelun kautta. Vastaukseksi he ovat saaneet automaattiviestin, jossa kerrotaan, että yhtiön toiminta on päättynyt.
 Lappeenrantalainen Nurkka kertoo yrittäneensä soittaa yritykseen keskiviikkona, mutta tuloksetta.
 Myös Nurkka kommentoi Facebookissa yhtiön julkaisua. Morsian huomasi kommentin ja on ollut harmissaan, että kaasot olivat järjestäneet kallista ohjelmaa ja menettävät nyt rahansa.
 Nurkalle rahan menetystä suurempi pettymys on yhtiön tapa hoitaa asia ja polttareiden odotetun tapahtuman peruuntuminen. Hän sanoo olevansa pettynyt siihen, ettei yhtiö ole ollut yhteydessä asiakkaisiin.
 – Jos tämä olisi ollut vain omalle kohdalle, oma aktiviteetti, niin sen ehkä jollain tavalla ymmärtäisi. Mutta kun haluamme saada meidän morsiamelle täydelliset polttarit ja kyse ei ole vain meistä niin pettymys on paljon suurempi.
 Ovien piti avautua viime viikolla
 Sirius Sport Resort avattiin vuonna 2013. Se oli Suomen ensimmäinen tuulitunneli. Elämyskeskuksen pystyttäminen maksoi noin 15 miljoonaa euroa. Viime syksynä se sai kilpailijan Helsinkiin, jossa avattiin vapaalentotunneli Fööni.
 Ennen lopettamisilmoitusta pyhtääläinen elämyskeskus  ehti olla suljettuna  yli kuukauden ajan huoltotöiden ja vesivahingon korjausten vuoksi. Vielä viikko sitten Sirius Sport Resortin toimitusjohtaja  Maxim Schamin  kertoi Ylelle, että tavoitteena olisi ollut saada ovet auki viime viikon aikana.
 Elämyskeskus on kamppaillut talousvaikeuksien kanssa koko toimintansa ajan. Tuulitunneli aiheutti yhtiölle jättitappiot jo ensimmäisenä vuonna, kun Siriuksen tulos oli yli kaksi miljoonaa euroa pakkasen puolella.
 – Joulukuusta lähtien tilanne on parantunut ja jokainen kuukausi on ollut positiivinen. Tämä remontti vaikutti aika pahasti, mutta mistään konkurssista ei puhuta, toimitusjohtaja Maxim Schamin sanoi Ylelle viime viikolla.
 Yle ei ole tavoittanut Schaminia kommentoimaan tiistaina tullutta yhtiön lopettamisilmoitusta.
 Älä osta sikaa säkissä
 Lahjakortteihin ja ennakkoon maksettuihin palveluihin liittyy paljon riskejä.
 – Tähän pätee vanha sanonta: älä osta sikaa säkissä. Jos yritys menee konkurssiin eikä jatkajaa löydy, raha menee kankkulan kaivoon, sanoo kuluttajaoikeuden asiantuntija, lakimies  Tuula Sario .
 Konkurssikypsät yrityksetkin voivat Sarion mukaan jaella auliisti lahjakortteja, joten varovaisuutta on syytä noudattaa.
 – Lahjakortin ostajat jäävät nuolemaan näppejään, vaikka se ei moraalisesti oikein olekaan. Konkurssitilanteessa etuoikeutettuja velkojia on niin paljon, ettei siitä jää ylimääräistä, Sario toteaa.
 Sarion mukaan etukäteen ostettuja palveluja ei koskaan kannata maksaa käteisellä eikä pankkikortilla. Paras tapa on hänen mielestään on luottokortti.
 Ratakelaaja Amanda Kotaja lensi Pyhtään tuulitunnelissa talvella. Antti-Jussi Korhonen
 – Silloin pankki joutuu palauttamaan summan. Toinen hyvä vaihtoehto on pyytää lasku, jonka eräpäivä on vasta sen jälkeen kun palvelu on käytetty.
 Siriusta ei ainakaan toistaiseksi haettu konkurssiin.
 Morsian harmissaan
 Ystävänsä polttareita järjestelleen Anette Nurkan mukaan matka tuulitunneliin oli tarkoitettu morsiamen ja kaasojen tapahtumaksi polttaripäivän aamuna. Ajatus oli, että muu polttariseurue liittyisi mukaan lennon jälkeen. Lento tuulitunnelissa oli varattu vain morsiamelle.
 Nurkka ja muut kaasot eivät tienneet yhtiön ongelmista varausta tehdessään.
 – Olisin toivonut jonkinlaista avoimuutta. Jos heillä on kerran ollut jo pidemmän aikaa ongelmia, niin miksi ei ole tullut mitään viestiä asiakkaille? Toisekseen, minkä takia vaaditaan etukäteismaksua, jos on epävarmuus, onko yhtiö enää kohta pystyssä?
 Yhtiön lopettamisuutisen jälkeen kaasot ehtivät hetkeksi unohtaa elämyskeskuksen, kun alkoivat kiireellä miettiä korvaavaa aktiviteettia jo puolentoista viikon päästä järjestettäviin polttareihin.
 – Kunnes tuli mieleen, että miten rahoitus. Olemme jo pistäneet isoja summia muihinkin polttariohjelmiin, joten mistä otetaan vielä ylimääräistä rahaa uuteen aktiviteettiin?
 Nurkka kertoo, että korvaava, samanhintainen aktiviteetti on kuitenkin löytynyt.
 Voisiko toiminta jatkua?
 Kotkan-Haminan seudun kehittämisyhtiön Cursor Oy:n toimitusjohtaja  David Lindström  sanoo, että lopettamisilmoitus on aina ikävä oli kyseessä sitten matkailuyritys tai muu seudun yritys. Hän haluaa olla kuitenkin optimistinen tulevaisuuden suhteen ja uskoa, että lopettamispäätös avaa uusia mahdollisuuksia.
 Lindström toivookin, että toiminta Pyhtäällä jatkuu tavalla tai toisella.
 – En tarkoita välttämättä juridisesti juuri tämän yhtiön toimintaa, mutta tarkoitan tuulitunnelin toimintaa, mitä siellä on tehty ja sen toiminnan kehittämistä. En missään nimessä halua sitä sulkea pois.
 Cursorilla on alueen kehittämisyhtiönä Lindströmin mukaan selkeä rooli ja vastuu kääriä hihat ja tehdä parhaansa, jotka jatkoa tiloihin löytyy.
 – Täytyy lähteä analyyttisesti, ammattimaisesti peilaamaan markkinoita, että mitä yrittäjiä mahdollisesti löytyisi, jotka voisivat olla kiinnostuneita tästä. Mahdollisesti luoda entistä paremmat yhteydet entiseen omistajaan ja peilata sitä kautta, löytyykö jotain mahdollisuuksia.

3 kaasoa raivostui – tuulitunnelifirma rahasti morsiamen lennon, löi lapun luukulle ja katosi maan alle


Summary: Satakunnan käräjäoikeus julisti välituomion niin sanotussa Itäpuiston murhajutussa. Käräjäoikeuden mukaan syytetty on toiminut syytteessä kuvaillulla tavalla, mutta oikeus haluaa passittaa hänet mielentilatutkimukseen ennen tuomion julistamista.

Satakunnan käräjäoikeus katsoo, että Porin Itäpuiston syyskuisesta murhasta syytetty irakilainen turvapaikanhakija on toiminut  syytteessä kuvaillulla  tavalla. Oikeus kuitenkin määräsi vuonna -90 syntyneen miehen mielentilan tutkittavaksi.
 Käräjäoikeuden tänään keskiviikkona antaman välituomion mukaan vastaajan kertomus muuttui esitutkinnan edetessä ja kertomus ulkopuolisesta tekijästä oli muutoinkin epäuskottava. Näin asiassa ei jää oikeuden mielestä varteenotettavaa epäilyä siitä, etteikö vastaaja olisi surmannut uhriaan.
 Miehen epäillään tappaneen keski-ikäisen naisen kerrostalo-asunnossa Porin keskustassa syyskuussa. Syyttäjä vaatii hänelle elinkautista vankeusrangaistusta.
 Mielentilatutkimuksen valmistuttua käräjäoikeus ratkaisee sen, mihin rikokseen vastaaja on syyllistynyt ja ratkaisee asian muilta osin.

Käräjäoikeuden välituomio: Porin Itäpuiston murhasta epäilty on syyllinen – passitetaan mielentilatutkimukseen


Summary: STUK:n ylitarkastaja: Ei ole tiedossani, että ydinvoima-alalla olisi tapahtunut vastaavaa Suomessa tai muualla maailmassa

Säteilyturvakeskus (STUK) tiedotti eilen, että se on saanut poliisilta tiedon, että Fennovoiman entisen työntekijän kotoa on löytynyt salassa pidettäviä ydinvoimalaitosten turvallisuussuunnitteluun liittyviä aineistoja.
 Stukin ylitarkastaja  Thomas Ruuhonen  ydinvoimalaitosten turvajärjestelyt -yksiköstä sanoo, että tieto on tuore ja tullut poliisilta virallisesti. Hänen mukaansa tällaisen aineiston salassapitointressi on yleisesti merkittävä, mutta säteilyturvallisuutta tapaus ei ole kuitenkaan vaarantanut.
 STUK on pyytänyt poliisia selvittämään, liittyykö asiaan rikosta sekä lähettänyt Fennovoimalle selvityspyynnön koskien salassa pidettävien aineistojen käsittelyä.
 Vastaavaa ei ole tapahtunut aiemmin
 Ruuhosen tiedossa ei ole, että ydinvoima-alalla olisi aiemmin tapahtunut vastaavaa Suomessa tai muualla maailmassa.
 – Kyse on asiakirjoista jotka käsittelevät turvajärjestelyjen suunnitteluvaatimuksia, ei niiden toteutukseen liittyviä asioita, sanoo Ruuhonen.
 Asiakirjoissa ei käsitellä sitä, miten turvajärjestelyt on laitoksilla toteutettu. Kyseisellä henkilöllä on ollut työsuhteensa aikana oikeus käsitellä mainittuja asiakirjoja.
 STUK on pyytänyt poliisia selvittämään henkilön menettelyä asiakirjojen käsittelyssä niihin liittyvän merkittävän yleisen salassapitointressin vuoksi.
 Asiakirjojen käsittely on STUKin päätöksellä rajattu vain yhtiön tiettyihin tiloihin ja tietyn tyyppisiin järjestelmiin.
 Viime vuonna yhtiön jätti kymmeniä ihmisiä
 Fennovoiman viestintäjohtaja  Sakari Kotola  vahvistaa, että kyseessä on Fennovoiman entinen työntekijä, jolla on ollut pääsy salaisiksi luokiteltuihin materiaaleihin.
 Tutkinnallisista syistä Kotola eikä kukaan mukaan kerro, missä tehtävissä ja millä paikkakunnalla työntekijä työskenteli.
 Kotola sanoo kuitenkin että kyseinen henkilö jätti yhtiön viime vuonna. Vuonna 2018 Fennovoimasta lähti Kotolan mukaan useita kymmeniä henkilöitä.
 Selvityspyyntö Fennovoimalle
 Tapaukseen liittyen STUK on myös tehnyt selvityspyynnön Fennovoimalle. Sen tarkoituksena on selvittää salassa pidettävien aineistojen käsittelyyn liittyviä prosesseja ja järjestelyjä Fennovoimassa.
 – Selvitämme mitkä ovat Fennovoiman omat menettelyt ja onko niitä noudatettu, sanoo Ruuhola.
 Stukin Fennovoimassa suorittamissa tarkastuksissa ei aiemmin ole havaittu merkittäviä puutteita salassa pidettävien asiakirjojen käsittelyn osalta.
 Kotola kertoo ydinvoimayhtiön vastaavan Stukin selvityspyyntöön mahdollisimman nopeasti.
 – Nämä ovat ikäviä asioita ja me pyrimme katsomaan, että yhtiön toimintatavat ovat kaikilta osin kunnossa, sanoo Kotola.
 Koko henkilöstölle on tiedotettu asiasta tänään
 Ydinvoimayhtiön organisaatiolle asia on iso. Pyhäjoella tänään vieraillut Kotola kertoo, että asiasta on tänään tiedotettu kaikille Fennovoiman työntekijöille.
 – Täytyy toivoa että vastaavia tapahtumia ei jatkossa tule. Jos korjattavaa löytyy, niin korjataan. Koemme kuitenkin että olemassa olevat toimintaperiaatteet ovat hyvät, sanoo Kotola.
 Tutkintapyyntö jätettiin Länsi-Uudenmaan poliisilaitokselle maanantaina 17. kesäkuuta. Tutkinnanjohtaja  Henry Rinteelän  mukaan tutkinta alkaa mahdollisimman pian.
 Hän ei vahvista tietoa, että ilmoituksen jättäminen nimenomaan Länsi-Uudenmaan poliisilaitokselle johtuisi tutkittavan henkilön kotipaikasta. Fennovoiman ja Säteilyturvakeskuksen pääkonttorit ovat Helsingissä.
 _Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä! _

Fennovoima: Tutkintapyynnön poliisille aiheuttanut työntekijä jätti ydinvoimayhtiön viime vuonna – kotoa löytyi salaisia asiakirjoja


Summary: Panimoalan ja kaupan etujärjestöjen mukaan maustettujen siidereiden ja käymisteitse valmistettujen lonkeroiden hinnat voivat nousta pian 40 prosenttia.

Kyse on 26. kesäkuuta voimaan tulevasta EU:n asetuksesta, jolla käymispohjaiset miedot siiderit ja lonkerot luokitellaan jatkossa korkeamman valmisteveron tulliluokkaan. Juomakauppiaiden mielestä tulli tulkitsee uutta pykälää aivan liian tiukasti.
 – Tulli vetää tulkintansa tiukimman mukaan, mikä haittaa kotimaista tuotantoa ja heikentää työllisyyttä. Tullin ohjeistus on lisäksi erittäin tiukka, vaikka EU:n asetuksissa on yleensä kansallista tulkintavaraa, Panimo– ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarinen  sanoo.
 Juoma-alan toimijat aikovatkin taistella kynsin ja hampain tullin tulkintaa vastaan. Juhannuksen jälkeen alkaa todennäköisesti ankara lobbaus, vaikka kukaan ei oikein tunnu tietävän, mitä kauppojen hyllyillä tarkasti ottaen jatkossa tapahtuu.
 Tulli on mukana siiderisodassa sitä kautta, että uudet hintaluokat tulevat tullin tuonti- ja vientikoodeihin. Suomen valmisteverot on puolestaan sidottu tullikoodeihin. Siksi juomien hinnat nousevat myös Suomessa.
 Ginipohjaiset, vahvemmat lonkerot ovat olleet jo korkeammassa luokassa, joten niitä uudet korotukset eivät koske.
 Asetuksessa määritetään, minkä tullinimikkeen mukaan juoman valmistevero määräytyy. Esimerkiksi mansikalta tai mustikalta maistuvat siiderit on luokiteltu tulliluokkaan 2206, nyt ne ovat vaarassa joutua luokkaan 2208.
 Valmistajien ja myyjien mukaan tuotteen alkoholipitoisuudesta riippuen vero voi nousta siis korkeimmillaan jopa noin 40 prosenttia.
 Panimoliiton mielestä Tullin tulkinta on edelleen epäselvä ja tulkinnanvarainen. Ohjeen mukaan alkoholituotteiden luokittelu on jatkossa tehtävä yksittäistapauksittain tarkastelemalla juoman aistinvaraisia ominaisuuksia, kuten maku, haju tai ulkonäkö.
 Yle tiedusteli keskiviikkona Tullilta sen kantaa asiaan, ja tarkennusta asetuksen yksityiskohtiin, mutta emme saaneet vastausta keskiviikon alkuiltaan mennessä.
 Tullista kerrottiin maanantaina  Talouselämälle , että Tullin mukaan tilanne näyttää tällä hetkellä siltä, että maustetut siiderit todella olisivat siirtymässä korkeamman verotuksen tulliluokkaan.

Siiderisota on edessä heti juhannuksen jälkeen: Panimoiden mukaan tullin tulkinta nostaa rajusti makusiidereiden ja -lonkeroiden hintaa


Summary: Sananvapautta internetissä rajoittavat Venäjällä useat erilaiset lait, sanoo Ylen Moskovan-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen.

Internetiin ei Venäjällä kannata ladata tai kirjoittaa ihan mitä tahansa.
 Jos nettiin nimittäin sattuu postaamaan vääränlaisen vitsin, on pahimpana uhkana vankila. Samoin valtaapitäviä arvostelevat kirjoitukset  voivat poikia sakkotuomion .
 Mistä kyse?
 – Ehkä kuuluisin on  Etelä-Siperiassa Barnaulin kaupungissa reilu vuosi sitten tapahtunut juttu , jossa poliisi tuli nuoren naisen luokse ja syytti naista vihapuheesta, sanoo Ylen Moskovan-kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen .
 – Hän oli jakanut Venäjän Facebookissa eli VK:ssa meemejä, joissa ilkuttiin Venäjän ortodoksiselle kirkolle, Mikkonen selittää.
 Internetin ja sosiaalisen median sananvapautta hillitsevät terrorisminvastaiset lait. Ne kieltävät muun muassa vihapuheen eli käytännössä esimerkiksi uskonnon arvostelun.
 Siksi vaikkapa ortodoksiuskonnolle naureskelu ei siis Venäjällä ole sosiaalisessa mediassa ihan pikku juttu.
 – Tämä Etelä-Siperiassa sattunut tapaus nostatti sen verran kritiikkiä, että terrorisminvastaisia lakeja jouduttiin hieman muuttamaan ja rangaistuksia lieventämään. Mutta se ei tarkoita sitä, että asiat olisivat paremmin, Mikkonen sanoo.
 Viranomaisen voivat Mikkosen mukaan vieläkin käyttää lakeja hyvin mielivaltaisesti sen sääntelyyn, millaista sisältöä netissä saa jakaa.
 Sananvapautta internetissä rajoittavat Venäjällä useat erilaiset lait.
 Tuorein kiristys netin sananvapauteen on äskettäin voimaan tullut laki, jonka mukaan Venäjän valtiota ja sen johtajia ei sovi arvostella selkeästi epäkunnioittavaan sävyyn.
 Presidentti  Vladimir Putinia   ei esimerkiksi saa kutsua "satumaiseksi mulkeroksi" . Ja jos kutsuu, siitä saa kukkaroon selvän loven tekevät sakot.
 Kuka ja mitä?
 Erkka Mikkonen on Ylen uusi Moskovan-kirjeenvaihtaja.
 Moskovaan pian lähtevä Mikkonen on paluumuuttaja. Pari vuotta  Argentiinan Buenos Airesissa asunut  Mikkonen on työskennellyt aiemmin pitkään Ylen vakituisena Moskovan avustajana.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Venäjä pyrkii rajoittamaan internetiä koko ajan tiukemmin. Tällä hetkellä tavoitteena on niin kutsuttu "suvereeni internet".
 Se tarkoittaa sitä, että venäläinen internet (Runet) saataisiin eristettyä muusta internetistä. Toteutuessaan se vastaisi vahvaa palomuuria, jolla Kiina on eristänyt oman verkkonsa.
 –  Lainsäädännön mukaan  se voisi tapahtua, mutta onko se teknisesti mahdollista, niin se on sitten ihan toinen juttu, Mikkonen kertoo.
 Viranomaisten perustelu internetin eristämiselle on kyberhyökkäyksiltä suojautuminen.
 – Mutta aika moni muu on sitä mieltä, että tällä halutaan kontrolloida enemmän ja enemmän sitä, mihin tietolähteisiin venäläiset internetissä pääsevät.
 Erkka Mikkonen aloitti Ylen Moskovan-kirjeenvaihtajana kesäkuun alussa. Laura Hyyti / Yle
 Mitä on tärkeää muistaa?
 – Netin käyttäjiä yritetään tietysti pelotella nostamalla esiin yksittäisiä tapauksia eli pelotellen hiljentää muita.
 – Sen lisäksi palveluiden tarjoajia ja erilaisia sovelluksia velvoitetaan lain mukaan säilyttämään käyttäjien tietoja Venäjällä olevilla servereillä. Viranomaisten pyynnöstä tietoja pitää luovuttaa turvallisuuspalveluille.
 Erkka Mikkosta haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Aiheesta lisää muualla:
 Nettivitsi voi viedä Venäjällä vankilaan – Maria, 24, pilaili somessa uskonnolla, ajautui yhdeksän kuukauden oikeustaistoon ja pakeni maasta   (Helsingin Sanomat 12.2.2019. Juttu maksumuurin takana.)
 The Russian government is planning to isolate the country’s Internet to facilitate censorship and security measures. How is this going to work?   (Meduza 7.2.2019)
 Tinder faces Russian demand to share user data   (BBC 4.6.2019)
 In Russia, Political Criticism Is a 4-Letter Word (and a $470 Fine)   (NY Times 24.4.2019)
 Venäjän Facebookin perustaja Pavel Durov pakeni ulkomaille   (Suomen Kuvalehti 23.4.2014)

Sakkoja somettamisesta? Kyllä, internetin vapautta tiukentavalla Venäjällä sekin on mahdollista


Summary: Kotkassa etsittiin mopoilijoille pitkään omaa ajopaikkaa, koska asukkaat eivät halunneet heitä lähistölle. Sellainen löytyi lopulta teollisuusalueelta.

Jylpyn teollisuusalueella kolme nuorta mopoilijaa pörrää menopeleillään tyhjällä piha-alueella. Lähistöllä ei näy muita ihmisiä. Muutama satunnainen auto ajaa ohitse pääkadulla.
 Mopotallin piha-alueella mopoilijat saavat päristellä vaikka ilta-aikaan häiritsemättä ketään.
 Mopotallin sisällä työkalut ovat siististi omilla paikoillaan puisissa hyllyissä hallin reunustoilla. Ilmassa tuoksuu bensa ja öljy.
 Kolmikko alkaa tottuneesti irroittaa katteita eli päällimmäisiä muoviosia yhdestä moposta. Nuorten mielestä mopotallille on selvä tarve.
 – Tosi moni saattaa asua vaikka kerrostalossa, eikä heillä ei ole tallia tai työkaluja mopon korjaukseen. Täällä on kaikki tarvittavat välineet. Varsinkin, jos ei ole taitoa, niin on muita, jotka voivat auttaa, kotkalainen mopoilija  Ville Hannula  sanoo.
 Mopotallissa nuoret voivat rassata mopoja ja lupa piha-alueella temppuiluun on kysytty ja saatu. Ihan helposti se ei kuitenkaan käynyt.
 Nuorten mukaan mopoissa on aina jotain mitä rassata. Kimi Ristilä puuhastelee kevytmoottoripyöränsä parissa. Pyry Sarkiola / Yle
 Asukkaat eivät kaipaa mopoilijoita naapuriinsa
 Kotkan kaupungin nuorisotyön yksikkö on etsinyt sopivaa luvallista mopoilualuetta nuorille viime syksystä saakka. Sopivia mopoilualueita etsittiin yhdessä nuorten kanssa pikkubussilla kierrellen kevään aikana.
 Sopivan paikan löytämistä on jarruttanut se, etteivät asukkaat ole halunneet mopoaluetta kotiensa kulmille.
 – On todella harmillista, miten negatiivisesti mopoilijoihin suhtaudutaan. Osa asukkaista haluaa, ettei mopoilijoita olisi olemassa ollenkaan, Kotkan kaupungin nuorisotoimenjohtaja  Leena Ruotsalainen  kertoo.
 Nuorisotyön yksiköllä on ollut kolme vahvaa ehdokasta mopoilualueelle. Pisimmälle suunnitelmat etenivät Santalahdessa, jossa Kotkan kaupunki oli valmis lahjoittamaan vanhan tienpätkän nuorten käyttöön.
 – Nuolaisimme ennen kuin tipahti. Veimme roskiksia jo alueelle valmiiksi ja ajattelimme, että tästä se lähtee. Sitten kysyimme naapureiden mielipiteitä. Heidän mielestään mopoilijoista olisi aiheutunut äänihaittoja, Kotkan kaupungin nuorisonohjaaja  Jouni Puumalainen harmittelee.
 Nuorisotyön yksikkö sai Takakylän asukkailta sen verran palautetta mopoalueen liian läheisestä sijainnista, että suunnitelmasta päätettiin luopua. Asuin- ja mopoalueen välissä olisi ollut metsäkaistale ja välimatkaa muutamia kilometrejä.
 – Muutaman puhelun jälkeen päätimme, ettei sitä kannata toteuttaa. Ei siinäkään olisi ollut mitään järkeä, jos koko kesän olisimme istuneet puhelimessa vastaanottamassa valituksia, Ruotsalainen sanoo.
 “Mene muualle ajelemaan, senkin kakara”
 Yle kertoi muutama vuosi sitten  Pyhtään mopotallista , joka rauhoitti asukkaita häiriköineet mopoilijat. Nuorisotoimenjohtaja Leena Ruotsalainen kokee, että mopoilijoihin suhtautuminen on ollut melko kielteistä myös Kotkassa. Palautetta satelee erityisesti äänistä.
 – Toivottavaa ei tietenkään ole, että mopoja rassataan ja viritetään niin, että niistä lähtisi normaalia kovemmat äänet. Äänet kuitenkin kuuluvat kaupunkielämään. Olivat ne sitten mopoja, autoja tai jotain muuta.
 Osa aikuisista on tullut suoraan sanomaan kielteisiä kommentteja mopoilusta Ville Hannulalle. Pyry Sarkiola / Yle
 Kotkalaiset Ville Hannula,  Kimi Ristilä  että  Miko Vilola  ovat saaneet suoraa palautetta mopoilusta aikuisten suusta. Suurin osa kommenteista on sävyltään negatiivista.
 – Aika paljon tulee kaikenlaista. Yleensä se on sellaista, että mene muualle ajelemaan tästä senkin kakara. Ei niistä kannata välittää. Kunhan ei itse vain häiritse kenenkään piha-aluetta, Hannula kuvailee.
 Kevytmoottoripyörällä ajeleva Kimi Ristilä ei ymmärrä joidenkin autoilijoiden käytöstä liikenteessä.
 – Jotkut tööttäilevät ja ohittelevat esimerkiksi viidenkympin alueella. He menevät ohi ja jäävät siihen eteen ajamaan neljääkymppiä.
 Mopoalue tai mopotalli ei kuitenkaan ratkaise sitä, etteikö mopoilla myös jatkossa ajettaisi julkisilla teillä. Nuoret toisaalta ymmärtävät mopojen äänistä aiheutuvat valitukset.
 – Kyllähän mopot kovaa ääntä pitävät. Ihan ymmärrettävää on, että niistä valitetaan. Toisaalta hekin ovat varmasti nuorempana rällänneet mopoilla tai muuten pitäneet kovaa mekkalaa, Ville Hannula huomauttaa.
 Nuorten oma aktiivisuus palkitsi
 Kesän lähestyessä paine löytää sopivaa mopoilualuetta nuorten käyttöön kasvoi, eikä tilanne näyttänyt hyvältä.
 Aktiiviset nuoret ehdottivat lopulta luvallisen mopoalueen sijasta mopotallia, jossa he voisivat rauhassa rassata mopoja ja tavata kavereita. Nuoret itse selvittivät mahdollisia paikkoja mopotallille ja esittivät ehdotuksensa Jylpyn teollisuusalueella sijaitsevasta hallitilasta kaupungille.
 Nuorisotyön yksikkö selvitti asiaa ja kävi katsomassa kahta varastoa yhdessä nuorten kanssa. Sopiva hallitila löytyi nuorten aktiivisuuden ansiosta lopulta Sorvaajantieltä.
 – Mopojen rassaus on meille tavallaan intohimo, joten meillä oli motivaatiota etsiä sopivaa tallia, Ville Hannula kertoo.
 Sijainti teollisuusalueella ei haittaa nuoria, päinvastoin.
 – Tämä on kaikkien ulottuvilla ja tässä on vähän asutusta lähellä. Mun mielestä todella hyvä paikka, eikä parempaa paikkaa olisi välttämättä voinut löytääkään, Hannula kehuu.
 Mopotallin sijainti teollisuusalueella ei haittaa nuorisoa. Pyry Sarkiola / Yle
 Mopotallia vastapäätä sijaitsee asuinhuoneisto yhden kiinteistön yhteydessä. Nämä asukkaat suhtautuivat myötämielisesti, ja mopotalli sai heiltä luvan.
 Kotkan kaupungin nuorisotyön yksikkö vuokraa 80 neliön hallitilat elokuun loppuun saakka. Mahdollisesta jatkosta päätetään syksyllä.
 "Ei tämä hirveän isolta vastuulta tunnu"
 Mopoilevien nuorten toiveisiin on vastattu ainakin osittain Kotkassa. Tälle kesälle kaavailtu luvallinen mopoalue ei vielä toteutunut, mutta nuoret ovat nyt saaneet oman mopotallin mopojen rassausta varten.
 Mopotallissa on kaikki oleellinen: tarvittavat työkalut, tilaa rassata, sohvat hengausta varten ja kahvinkeitin.
 Nuoret vastaavat itse mopotallin toiminnasta.
 – Ei tämä hirveän isolta vastuulta tunnu, kunhan pidämme paikat siistinä ja käyttäydymme kunnolla, Hannula kertoo.
 Mopotallin seinälle on kiinnitetty yhteiset pelisäännöt, joita kaikkien tulee noudattaa. Mopotalliin on myös tervetullut, vaikka ei omistaisikaan mopoa.
 Tärkeintä nuorten mielestä on, että kaikki ovat tervetulleita eikä ketään syrjitä.
 – Olemme mukavia kaikille, eikä ketään jätetä ketään ulkopuolelle. Yritämme auttaa kaikkia ja varsinkin niitä, jotka opettelevat korjaamaan mopoja, Hannula sanoo.
 Mopotalli on varmasti avoinna aina tiistaisin ja torstaisin kello 17–21. Nuoret kuitenkin kannustavat piipahtamaan paikalla muulloinkin, koska suurella todennäköisyydellä he viihtyvät hallilla aukioloaikojen ulkopuolella.
 Nuorisonohjaaja Jouni Puumalainen luottaa, että nuoret osaavat kantaa vastuun mopotallin toiminnasta. Pyry Sarkiola / Yle
 Nuorisonohjaaja Jouni Puumalainen suhtautuu luottavaisesti nuorisoon.
 – Me ohjaajat käymme silloin tällöin katsomassa, miten homma pyörii. Toistaiseksi vaikuttaa hyvältä, nuoret kyllä osaavat hoitaa hommansa ja tuntevat vastuunsa.
 Etsintä jatkuu yhä
 Mopoalueen etsintä jatkuu edelleen ja nuorisotyön yksikön tavoitteena on löytää sopiva alue ensi kesäksi.
 – Ensi vuodelle olisi tarkoitus saada pysyvä tila. Kokeillaan tätä hommaa nyt tässä Jylpyssä ja jos nuoret haluavat tämän tilan, niin välttämättä ei tarvita mitään uutta tilaa, Jouni Puumalainen huomauttaa.
 Mopotallin tilannetta katsotaan uudestaan syksyllä.
 – Lähtökohtana on, ettei mopoalue saa olla kaukana. Kyllä sen pitää löytyä Länsi-Kotkan, Karhulan tai Kotkansaaren alueelta, Leena Ruotsalainen huomauttaa.
 Nuoret mopoilijat ovat olleet toistaiseksi tyytyväisiä Jylpyssä sijaitsevaan mopotalliin.
 – Ei tässä voi olla kuin kiitollinen, että kaupunki on järkännyt meille nuorille tällaisen tilan käyttöön, Ville Hannula kiittelee.
 Vaikka mopotallin pihapiirissä on lupa temppuilla, mahdolliselle mopoalueelle on kuitenkin muutamia toiveita mopoilijoilta.
 – Mahdollisimman pitkä ja iso tila, jossa on tasainen maa. Vähän liikennettä ja kaukana asutuksesta, Hannula luettelee.

Mopoilijat avautuvat huonosti käyttäytyvistä aikuisista: "Menevät autolla ohi ja jäävät eteen ajamaan neljääkymppiä"


Summary: Uusien ministereiden sidonnaisuusilmoitukset lähetettiin keskiviikkona eduskuntaan.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus on tehnyt selkoa taloudellista kytkennöistään ja ministerin virkatoimiin kuulumattomista tehtävistään. Suurella osalla merkittävin omaisuus on kiinteistö. Yleisin velan peruste on asuntolaina.
 Kahdella ministerillä ei ole oman ilmoituksensa mukaan lainkaan velkaa. He ovat liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.).
 Yli puolen miljoonan lainoista ilmoittavat ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.), maatalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) ja sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.).
 Lepän noin 540 000 euron velat on otettu yhdessä puolison kanssa, ja ne ovat kiinteistöjen hankinta- ja yrityslainoja. Myös Haaviston 530 000 euron laina on otettu kiinteistöihin ja niiden peruskorjauksiin.
 Ohisalon 505 000 euron velka on asuntolainaa, ja se on otettu yhdessä puolison kanssa.
 Pääministeri Rinteellä on asuntovelkaa noin 200 000 euroa. Merkittävää varallisuutta hänellä ei oman ilmoituksensa mukaan ole.
 Muiden ministereiden asuntolainat vaihtelevat ympäristöministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) 19 000 eurosta sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) 392 000 euroon, joskin siinä on mukana myös mökki- ja remonttilainaa.
 Harakalla suurin sijoitussalkku
 Selkeästi tukevin osakesalkku on työministeri  Timo Harakalla  (sd.). Pörssissä noteerattuja osakkeita hänellä oli runsaan viikon takaisin arvoin noin 350 000 euroa. Lisäksi hänellä oli rahastoissa tuolloin hieman päälle 69 000 euroa.
 Harakalla on myös kaksi sijoitusasuntoa Jyväskylässä ja yksi Uudessakaupungissa ja Äänekoskella. Perintönä saatujen asuntojen hankinta- ja verotusarvot ovat yhteensä 190 000 euroa
 Peltoa ja metsää on maatalousministeri Lepällä ja pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministerillä  Thomas Blomqvistilla  (r.). Heillä on myös maatalouteen liittyvää yritystoimintaa.
 Valtioneuvosto lähetti kirjelmän ministereiden sidonnaisuuksista keskiviikkona eduskuntaan. Ministerit ovat sitoutuneet ilmoittamaan merkittävistä muutoksista ministerikautensa aikana.
 Myös kansanedustajan on annettava eduskunnalle selvitys sidonnaisuuksistaan. Ministerin ja kansanedustajan ilmoitus ovat erillisiä menettelyjä.
 Korjaus klo 20.33 Kirjelmä lähetettiin keskiviikkona eduskuntaan, ei torstaina.

Kolme ministeriä ilmoitti yli puolen miljoonan lainoista, kahdella ei velkaa lainkaan – työministerillä tukevin osakesalkku


Summary: Taidemaalari Reidar Särestöniemellä ja runoilija Yrjö Kaijärvellä oli neljä vuotta kestänyt rakkaussuhde 1960–1970-lukujen taitteessa. Suhde pysyi salassa vuosikymmenet.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Rautalammin museossa on esillä näyttely, joka kertoo kittiläläisen taidemaalari  Reidar Särestöniemen  ja rautalampilaisen runoilijan  Yrjö Kaijärven  suhteesta. Suhde alkoi 1960-luvun lopulla – aikaan, jolloin homoseksuaalisuus luokiteltiin sairaudeksi ja oli laitonta Suomessa.
 Rakkaussuhde pidettiin visusti salassa. Vain kummankin miehen lähipiiri tiesi heidän seksuaalisesta suuntautumisestaan.
 Näyttely esittelee molemmat taiteilijat ja avaa heidän välistä yhteydenpitoa. Esillä on myös Särestöniemen taidetta, jonka kautta taiteilija kertoi myös omasta rakkauselämästään.
 – Kaijärvi on ollut viime vuodet unohdettu kulttuuripersoona Rautalammilla, arvelee museonjohtaja  Leni Koukkari .
 Kaijärvi syntyi 1896 Juuassa, joten hän oli jo 71-vuotias tutustuessaan 42-vuotiaaseen Särestöniemeen. Perhe muutti vuosisadan vaihteessa Rautalammille ja asettui lopulta asumaan Kaijärvi-nimisen järven rannalle, samannimiselle tilalle.
 Kaijärvi opiskeli itselleen alkuun kaksi ammattia. Hän oli puutarhuri ja kansakoulunopettaja, mutta ne eivät tuntuneet hänestä oikeilta vaihtoehdoilta. Sitten hän meni Turun yliopistoon, jossa opiskeli V.A. Koskenniemen johdolla.
 Näin Kaijärvesta tuli runoilija, kirjailija ja kääntäjä, joka taisi muun muassa ranskan ja italian kielet. Hän ammensi teksteihin sisältöä luonnosta ja kotiseudustaan, kuten teki myös Särestöniemi Kittilässä.
 Kirjeiden kautta syntyi sielujen sympatia
 Kaijärvi ja Särestöniemi kohtasivat vuonna 1968. Särestöniemi oli lukenut edellisen talven aikana kaikki Kaijärven kirjoittamat tekstit, proosan ja runot. Helmikuussa 1967 hän kirjoitti Kaijärvelle kirjeen ja siitä alkanut kirjeenvaihto johti näiden kahden miehen tapaamiseen ja suhteen alkamiseen.
 – Heillä oli Reidarin mukaan yhtä suuret psyyket eli sielujen sympatia, Leni Koukkari kertoo.
 Tuohon aikaan Kaijärvi oli saanut juuri Pro Finlandia -mitalin ja taiteilijaeläkkeen. Särestöniemi oli todella tunnettu henkilö ja arvostettu taidemaalari.
 Yksi Särestöniemen tunnetuimmista voimaeläimistä on taivaanjaara, joka on yhdistelmä pässistä ja taivaanvuohesta. Jaara syntyi 1950-luvun lopulla, kun Särestöniemi rakastui opiskellessaan Leningradissa. Välillä hahmoa ei näkynyt maalauksissa. Kun suhde Kaijärveen alkoi, taivaanjaara syntyi uudelleen Sami Takkinen / Yle
 Intohimoinen suhde loppui Kaijärven kuolemaan
 Reidar Särestöniemi ei käynyt monista Kaijärven kutsuista huolimatta koskaan Rautalammilla suhteen aikana.
 – Ilmeisesti Reidar oli niin kiireinen, Leni Koukkari arvelee.
 Pari tapasi Helsingissä ja Särestöniemessä. Intohimoinen suhde eteni välillä myrskyisästi ja siinä oli monenlaisia vaiheita. Etäsuhteessa oli välillä epäselvyyksiä ja miehet olivat myös mustasukkaisia toisistaan.
 Suhde laimeni ennen Kaijärven kuolemaa vuonna 1971, mutta siitä huolimatta se oli isku Särestöniemelle. Hän kuuli Kaijärven kuolemasta ollessaan Etelämantereen purjehduksella.
 Menetys näkyi Särestöniemen tauluissa.
 – Kaikkein kaunein heidän suhteestaan kertovista tauluista on  Maan päällä ja taivaassa  -teos. Kaksiosaisen maalauksen toisessa osassa Yrjö ja Reidar ovat maan päällä. Toisessa heillä on enkelinsiivet ja he ovat taivaassa. Ja he ovat siinä nuoria, Koukkari kuvailee.
 Taulu ei ole esillä Rautalammin museon näyttelyssä.
 Kahden taiteilijan rakkaustarina paljastui Rautalammin museolle vasta viime kesänä. Sattumalta kaksi toimittajaa kirjoitti toisistaan tietämättä jutut miesten yhteisestä historiasta Sunnuntaisuomalaiseen ja Helsingin Sanomiin. Rautalammilla asuva toimittaja Irene Pakkanen vinkkasi aiheestaan museolle ja sitä kautta syntyi kytkös myös Särestöniemen museoon Kittilään. Taulu on Särestöniemen omakuva, joka on maalattu Afrikassa. Sami Takkinen / Yle
 Ylen Elävästä arkistosta löytyy Reidar Särestöniemen  tv-haastattelu .
 Runoilija Yrjö Kaijärvestä löytyy tietoa muun muassa  Wikipediasta .

Kahden taiteilijan kielletty rakkaus pysyi salassa vuosikymmenet – nyt Särestöniemen ja Kaijärven tarina kerrotaan Rautalammin museossa


Summary: Syyttäjillä on edessä valtava luku-ja kirjoitusurakka, kirjoittaa Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Suomen historian  laajin poliisirikosoikeudenkäynti kesti monta kuukautta.
 Tänään juttuun saatiin ratkaisu.
 Käräjäoikeus kaatoi rytinällä syytteet jokaiselta kahdeksalta syytetyltä.
 Syyttäjä oli vaatinut ehdollista vankeutta tai sakkoja entiselle poliisiylijohtajalle  Mikko Paaterolle , keskusrikospoliisin päällikölle  Robin Lardotille , Helsingin poliisilaitoksen päällikölle  Lasse Aapiolle , Helsingin poliisilaitoksen entiselle komentajalle  Jukka Riikoselle  ja Helsingin huumepoliisin entiselle päällikölle  Jari Aarniolle .
 Heidän lisäkseen jutussa oli kolme muuta syytettyä.
 Syytteet korkean profiilin jutussa  oli nostettu valtakunnansyyttäjänvirastossa.
 Juttua oikeudessa ajoi kaksi kihlakunnansyyttäjä.
 He esittivät oikeudelle valtavat määrät todistusaineistoa, ja oikeustalolle juoksutettiin kymmeniä todistajia.
 Syyttäjä pyrki osoittamaan, että Helsingin poliisilaitoksella rikottiin lakia, koska siellä ei kirjattu tietolähteitä rekisteriin vuosina 2008–2013.
 Poliisijohdon syytteet koskivat valvonnan laiminlyöntiä.
 Kuka siitä oli vastuussa? Miksi syyttäjä ei tähän asiaan puuttunut syytekirjelmässään?
 Esitutkinnassa kuten oikeudessakin poliisijohtajat kiistivät jyrkästi syyllistyneensä virkarikoksiin.
 Poliisijohtajat vetosivat siihen, että laki ja asetukset olivat epäselviä tietolähteiden kirjaamisesta. Vastaajat kertoivat myös oikeudessa, ettei ollut olemassa valtakunnallista rekisteriä, johon tietolähteet olisi voitu kirjata.
 Oikeus totesi tänään  syyttäjän olleen oikeassa siinä, ettei Helsingin käräjäoikeudessa kirjattu tietolähteitä rekisteriin lain mukaisesti.
 Mutta koko syyte romahti siihen, ettei ollut olemassa valtakunnallista rekisteriä, johon tietolähteet olisi voitu kirjata.
 Kuka siitä oli vastuussa?
 Miksi syyttäjä ei tähän asiaan puuttunut syytekirjelmässään?
 Tutkinnan loppuvaiheessa roihahti valtakunnansyyttäjän ja keskusrikospoliisin päällikön Robin Lardotin välillä.
 Esitutkinta ja oikeudenkäynti  olivat värikkäitä.
 Oikeudenkäyntiä johtaneen puheenjohtajan ja syyttäjien välillä käytiin toisinaan salissa kiivasta sananvaihtoa. Sellaista, jota ei ole totuttu juurikaan kuulemaan oikeudenkäynneissä.
 Jos oikeudenkäynti oli värikäs, sitä oli myös tutkinnan loppuvaihe.
 Tutkinnan loppuvaiheessa roihahti valtakunnansyyttäjän ja keskusrikospoliisin päällikön Robin Lardotin välillä.
 Lardot arvosteli  kovin sanoin valtakunnansyyttäjää.
 Lardot totesi, että hänen kohdallaan tehtiin tutkinnanlopettamispäätös, jonka jälkeen valtakunnansyyttäjä nosti kuitenkin syytteet. Lardot ihmetteli myös sitä, että hänen roolinsa muuttui kesken tutkinnan todistajasta epäillyksi.
 Eivät muutkaan  poliisijohtajat ilahtuneet tutkinnasta eikä syytteistä.
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero saapui oikeustalolle kyynel silmässä, kun Suomen historian laajin poliisirikosoikeudenkäynti alkoi viime lokakuussa.
 Tänään Paatero totesi Ylelle , että viime kaksi vuotta ovat olleet hänen elämänsä raskainta aikaa.
 Aurinko paistoi tänään poliisijohtajien risukasaan. Mutta syyttäjälle roihahti juhannuskokko etuajassa.
 Käräjäoikeuden ratkaisu oli kuusi nolla tappio syyttäjälle.
 Täystyrmäys.
 Pahin painajainen.
 Valtakunnansyyttäjä myönsi tänään suoraan, että lopputulos oli pettymys.
 Miesten pakkolomailu päättyy pian.
 Keskusrikospoliisin päällikkö  Robin Lardot ja Helsingin poliisilaitoksen päällikkö Lasse Aapio joutuivat hyllytetyksi viroistaan virkarikossyytteiden vuoksi.
 Miesten pakkolomailu päättyy pian.
 Sisäministeriö ei monta minuuttia miettinyt käräjäoikeuden tuomion jälkeen, kun se tiedotti, että Lardot ja Aapio palaavat takaisin työpaikoilleen.
 Syyttäjät eivät juhannuskokkoja  ehdi juuri katsella.
 Syyttäjillä on juhannuksena tiedossa valtava luku- ja kirjoitusurakka, kun he alkavat tavata sana sanasta käräjäoikeuden ratkaisua. Sen jälkeen he alkavat kirjoittaa todennäköisesti valituskirjelmää hovioikeuteen.
 Valtakunnansyyttäjä totesi tänään, että syyttäjä hakee "hyvin todennäköisesti" valituslupaa koko jutulle.
 Syyttäjän on pohdittava tarkasti, millä perusteilla se veisi jutun hovioikeuteen.
 Kyseessä on yhteiskunnallisesti tärkeä rikosprosessi.
 Olisi tärkeää selvittää, kuinka pitkälle valvontavastuu voidaan ulottaa vastaavanlaisissa tapauksissa.
 Toisaalta syyttäjällä on myös vastuu siitä, miten veronmaksajien rahoja käytetään.
 Veronmaksajille tämä prosessi on tullut jo tähän mennessä hyvin kalliiksi. Esitutkinta kesti monta vuotta.
 Tänään käräjäoikeus määräsi valtiolle maksettavaksi oikeudenkäyntikuluja yli 600 000 euroa.
 Päivi Happonen
 Kirjoittaja on Ylen oikeustoimittaja. Hän on seurannut käräjäoikeudessa poliisijohdon oikeudenkäyntiä. Hän tekee rikos- ja oikeusjuttuja radioon, televisioon ja verkkoon.
 Lue myös:
 Entinen poliisiylijohtaja Mikko Paatero Ylelle: "Kaksi viime vuotta oli elämäni raskainta aikaa" – Näin käräjäoikeuden ratkaisua on kommentoitu
 Syyttäjälle täystappio: Kaikki syytteet nurin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Valtiolle yli 600 000 euron kulut

Päivi Happonen: Juhannuskokko roihahti syyttäjälle jo tänään – Pahin painajainen toteutui, kun poliisipomojen kaikki syytteet hylättiin


Summary: Suomen suurin teknillisen alan yliopistokouluttaja pyrkii löytämään lisää naishakijoita, mutta valinnassa naisia ei suosita.

Hollantilainen Eindhovenin teknillinen yliopisto on päättänyt palkata seuraavien 1,5 vuoden ajan vakituisiin virkoihin vain naisia.
 Tavoitteena on lisätä sukupuolten tasa-arvoa yliopiston henkilöstön suhteen.
 Yliopiston rehtori  Frank Baaijens   kertoo yliopiston tiedotteessa , että he ovat pyrkineet lisäämään naisten määrää vuosien ajan, mutta edistys on ollut hidasta.
 Hän huomauttaa, että monipuolinen työyhteisö toimii paremmin kuin sellainen, jossa on edustettuina vain yhden ryhmän edustajia. Syntyy parempia strategioita ja luovempia ideoita ja innovaatioita tulee nopeammin, Baaijens perustelee.
 Mies voidaan palkata vakituiseen virkaan, jos sopivaa naista ei puolen vuoden sisällä löydy.
 Ohjelma jatkuu myöhemminkin
 Ohjelma naistyöntekijöiden määrän lisäämiseksi jatkuu viisi vuotta. 1,5 vuoden ajan kaikkiin virkoihin pyritään valitsemaan nainen. Sen jälkeen arvioidaan, minkä verran viroista varataan seuraavina vuosina pelkästään naisille.
 Yliopisto arvioi, että viiden vuoden aikana avoimeksi tulee noin 150 virkaa.
 Tavoitteena on, että uusista apulaisprofessoreista ainakin puolet on naisia. Uusista professoreista ja yliassistenteista naisia tulisi olla vähintään 35 prosenttia.
 Yliopistoon palkattaville naisille annetaan ylimääräinen 100 000 euron tutkimusapuraha.
 Yliopisto kertoo varmistaneensa, että ohjelma on sopusoinnussa EU-säännösten kanssa. Ne sallivat aliedustetuille ryhmille kohdennetun rekrytoinnin, yliopisto sanoo.
 Ohjelma kantaa  Nobel-palkitun  kemistin  Irène Curien  (1897–1935) nimeä.  Marie Curien  tytär ajoi aktiivisesti naisten oikeuksia koulutuksessa ja tutkimuksessa.
 Aalto-yliopistokin etsii keinoja
 – Tarve lisätä sukupuolten välistä tasa-arvoa erityisesti teknillisillä aloilla tunnistetaan myös Aalto-yliopistossa, kertoo henkilöstöjohtaja  Riitta Silvennoinen  Ylelle sähköpostitse.
 Suomen suurin teknillisen alan yliopistokouluttaja pyrkii parantamaan tasa-arvoa sekä lyhyellä tähtäimellä henkilöstön rekrytointiprosessissa että pitkällä aikavälillä sitä kautta, että  tyttöjä kannustetaan  opiskelemaan teknistä alaa.
 Yliopisto on muun muassa pyrkinyt löytämään avoimiin virkoihin naishakijoita ns. suorahaun keinoin eli etsimällä ehdokkaita ilman, että työpaikasta ilmoitetaan julkisesti.
 – Valintakriteerit ovat kuitenkin samat kaikille hakijoille, Silvennoinen sanoo.
 Aalto-yliopisto pyrkii lisäämään tasa-arvoa myös siten, että työntekijöiden valintaan osallistuvat ihmiset tehdään tietoisiksi tiedostamattomista ennakko-oletuksistaan. Naistutkijoita puolestaan kannustetaan pysymään alalla muun muassa mentoroinnin avulla.
 Silvennoisen mukaan virkoihin valittujen naisten määrä on kääntynyt viime vuosina selvään kasvuun.

Näin Hollannissa: Eindhovenin yliopisto palkkaa 1,5 vuoden ajan virkoihin vain naisia – Aalto-yliopistossakin tunnistetaan tarve lisätä tasa-arvoa