Summary: Tänään selviää, ketkä ovat ehdolla kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajiksi. Miia Gustafsson ja Satu Nurmio Yle Uutisten kulttuuritoimituksesta arvioivat ehdokkaita.

Tänään valitaan kuusi kirjaa ehdolle kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saajaksi. Kolmehenkinen esiraati valitsee ehdokkaat noin 150 kirjan joukosta.
 Tänä vuonna esiraadin puheenjohtaja on Lukukeskuksen toiminnanjohtaja  Ilmi Villacís . Muita jäseniä ovat elokuvatuottaja  Rimbo Salomaa  Solar Filmsistä ja Suomalaisen kirjakaupan myymäläpäällikkö  Anne Ikonen  Joensuusta.
 Voittajan valitsee Yleisradion toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila . 30 000 euron arvoinen palkinto julkistetaan 27. marraskuuta.
 Samassa tilaisuudessa julkistetaan myös tietokirjallisuuden ja lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkintojen saajat.
 Finlandia-palkinto on Suomen kirjasäätiön jakama ja sitä on jaettu vuodesta 1984 lähtien.
 Finlandia-palkinto maamme tärkein kirjallisuuspalkinto. Etenkin kaunokirjallisuuden Finlandia-voittajan teosta myydään yleensä paljon joulumyynnissä. Viime vuonna kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon sai  Olli Jalonen  teoksellaan  Taivaanpallo .

Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat julkistetaan – katso suorana klo 9.55 alkaen


Summary: Työntekijät tekivät Tampereen kaupungin kotihoidosta ilmoituksen viranomaisille. Tarkastuksessa löytyi paljon epäkohtia.

Aluehallintovirasto on ottanut koko Tampereen kaupungin kotihoidon valvontaansa. Heinäkuussa Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto (AVI) sai epäkohtailmoituksen Lielahden kotihoidosta. Ylen hankkimista asiakirjoista käy ilmi, että työntekijät ovat huolissaan muun muassa jatkuvasta henkilöstövajauksesta, kun sijaisia saada tai oteta. Ilmoituksen mukaan myös lääkevirheitä on ollut paljon.
 Aluehallintovirasto teki ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin Lielahden kotihoitoon elokuun puolivälissä. Käynnin aikana paljastui useita epäkohtia ja myös vakavia puutteita, jotka voivat vaarantaa potilasturvallisuutta. Aluehallintovirasto vaati välittömiä toimenpiteitä lääkehoitoon kokonaisuudessaan. Myös esimiehelle vaadittiin välitöntä tukea.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa Tampereen kotihoidon valvonnasta vastaa aluehallintoviraston ylitarkastaja  Riikka Haahtela . Tapauksen kaikki yksityiskohdat eivät ole julkisia, sillä valvonta on kesken. Avi tekee asiassa yhteistyötä Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontaviraston (Valvira) kanssa.
 – Olemme tehneet Tampereen kaupungille selvityspyyntöjä ja saaneet vastaukset. Nyt arvioimme yhdessä Valviran kanssa, mitkä ovat seuraavat askeleet, Haahtela sanoo.
 Aluehallintoviraston ylitarkastaja Riikka Haahtela on huolissaan vanhusten kotihoidon laadusta. Asiakkaiden kotona tehtävää työtä on vaikeampi valvoa kuin esimerkiksi tehostettua palveluasumista. Matias Väänänen / Yle
 AVI on pyytänyt kaupunkia toimittamaan tiedot tarkoista asiakasmääristä ja henkilöstöluettelon, jossa on listattuna kaikki kotihoidon työntekijät. Lisäksi AVI haluaa kopiot lääkeluvista, sillä tarkastuskäynnillä kävi ilmi, että osalla työntekijöistä lääkeluvat eivät olleet kunnossa, eikä vastaava sairaanhoitaja tiennyt, miten niiden voimassaolo lasketaan.
 Kaupunki sai selvityspyynnön elokuun lopussa. Kaupunki ei pystynyt toimittamaan selvitystä annetusta ajassa, mutta sai lokakuun loppuun lisäaikaa selvityksen tekemiseen.
 Epäkohtailmoitus karua luettavaa
 Työntekijöiden tekemän epäkohtailmoituksen mukaan Lielahden kotihoitotiimin esimies on vaihtunut kahden vuoden aikana kahdeksan kertaa. Ilmoituksessa työntekijät kertovat toistuvista tilanteista, joissa poissaolevien hoitajien tilalle ei ole sijaisia. On päiviä, jolloin vain kaksi kolmasosaa vuoroihin merkityistä hoitajista on ollut paikalla.
 Näissä tilanteissa työntekijät joutuvat jakamaan keskenään asiakkaat, jotka jäisivät ilman hoitajaa. Se tarkoittaa, että asiakkaiden käyntiaikoja joudutaan lyhentämään, jotta kaikkien luona ehdittäisiin edes piipahtaa.
 Liian suuri asiakasmäärä aiheuttaa myös sitä, että vanhukset saattavat saada lääkkeensä vääriin aikoihin. Ilmoituksen mukaan voi käydä niin, että asiakas saa aamulääkkeensä vasta puoli yhdeltätoista ja iltalääkkeensä jo ennen kello 18:aa, vaikka osassa lääkkeistä antovälin tulisi olla 12 tuntia.
 Tampereen kaupungin mukaan Lielahden kotihoidon yksikön asiakkaana on noin 150 länsi-tamperelaista ikäihmistä. Tiimissä on 35 kotikäyntejä tekevää työntekijää. Epäkohtailmoituksen mukaan Lielahden kotihoidossa tehtiin kesällä huomattava määrä ylitöitä ja tuplavuoroja.
 Lääkkeet lukitsemattomissa tiloissa, joihin kaikilla pääsy
 Aluehallintoviraston tarkastuskäynnillä Lielahden kotihoidon lääkehoidosta löytyi lukuisia epäkohtia. Lääkkeiden säilyttämisessä ja käsittelyssä oli leväperäisyyttä. Lääkkeitä esimerkiksi säilytettiin jääkaapissa, joka oli kyllä lukittava, mutta avainta säilytettiin lukossa.
 Tarkastuksessa selvisi myös, että kaikilla työntekijöillä oli pääsy lääkekaappeihin. Niissä säilytettiin myös hermostoon vaikuttavia PVK-lääkkeitä. Näiden lääkkeiden määrät pitäisi tarkistaa päivittäin. Tätä ei ollut tehty säännöllisesti. Lisäksi selvisi, että lääkkeitä oli jäänyt tilaamatta, minkä takia yksittäiset asiakkaat ovat hetkellisesti jääneet ilman tiettyä lääkettä.
 Jos asiakkaiden lääkkeitä säilytetään niin, että niitä voi joutua vääriin käsiin, se vaarantaa asiakasturvallisuutta.  Mervi Tiri
 Tarkastuskäynnillä kävi ilmi myös se, että yksiköstä puuttui yksikkökohtainen lääkehoitosuunnitelma kokonaan. Myöskään yksikkökohtaista omavalvontasuunnitelmaa ei ollut. Haahtelan mukaan puutteet ovat vakavia, sillä suunnitelmat ohjaavat käytännön työtä.
 – Esimerkiksi lääkehoitosuunnitelmassa on selkeästi kuvattu työntekijöiden vastuualueet sekä prosessi, miten toimitaan myös niissä tilanteissa, kun tulee lääkehoidon poikkeamia, Haahtela sanoo.
 Lääketurvallisuuteen liittyvät asiat on siirretty selvitettäväksi Valviraan. Ylitarkastaja  Mervi Tiri  ei halua ottaa kantaa Tampereen tapaukseen, koska valvonta on kesken.
 – Yleisesti voi todeta, että jos asiakkaiden lääkkeitä säilytetään niin, että niitä voi joutua vääriin käsiin, se vaarantaa asiakasturvallisuutta. Samoin asiakasturvallisuus on vaarassa, jos lääkkeiden jakoon tai antoon osallistuu lääkeluvattomia henkilöitä, Tiri sanoo.
 Kaupunki ilmoitti itse lääkevarkauksista
 Lielahteen tehdyn tarkastuskäynnin jälkeen aluehallintovirasto on saanut myös muita epäkohtailmoituksia.
 Lokakuun alussa Tampereen kaupunki teki itse aluehallintovirastolle ilmoituksen Tesomalla tapahtuneesta lääkevarkaudesta. Selvittelyn yhteydessä on käynyt ilmi, että Tampereen kaupungin kotihoidossa on vuoden 2019 aikana ollut muitakin epäilyjä lääkevarkauksista.
 – Selvitysten mukaan meillä on tiedossa, että lääkevarkauksia on useampia, Haahtela vahvistaa.
 Varmasti on parannettavaa, sitä en kiellä ollenkaan.  Mari Patronen
 Aluehallintovirasto on pyytänyt Tampereen kotihoidon kaikista palvelualueista yhteenvedon lääkehoidon tilanteesta, lääkepoikkeamista ja epäillyistä lääkevarkauksista.
 Valvira on mukana selvittämässä lääkevarkauksia ja ilmi tulleita lääkehoidon epäkohtia.
 – Pyydämme selvityksiä muun muassa siitä, miten Tampereen kaupunki toimii, kun epäillään lääkevarkautta. Tekeekö se esimerkiksi tarvittaessa ilmoituksen aluehallintovirastoon tai Valviraan, Tiri sanoo.
 Kaupunki: "Ikävää, että asia tulee tällä tavalla esiin"
 Tampereen kaupungin kotihoidosta vastaa Ikäihmisten palvelulinjan päällikkö  Mari Patronen . Patrosen mukaan Tampereen kotihoito ei ole kriisissä, mutta korjausliikkeitä on tehtävä.
 – Varmasti on parannettavaa, sitä en kiellä ollenkaan, Patronen sanoo.
 Patrosen mukaan henkilöstövajaus pääsi Lielahdessa kesän aikana pahaksi, kun kesäsijaiset saivat työtä muualta ja lisäksi tuli useita pitkiä sairauslomia. Alueella oli myös täyttämättömiä vakansseja, joihin ei löytynyt hakijoita. Nyt vakanssit on täytetty.
 – Tällä hetkellä Tampereen kotihoidossa ei ole ihan kriittinen tilanne. Mutta on totta, että kesällä tilanne rävähti meidän silmillemme. Tämä on kansallinen haaste, emme ole ainoa paikka, missä on ollut vakansseja täyttämättä, Patronen sanoo.
 Ikäihmisten palvelulinjan päällikkö Mari Patronen aloitti työssään Tampereen kaupungilla toukokuussa. Hän sanoo, että keskusteluissa kotihoidon työntekijöiden kanssa kävi heti ilmi, että tarve kotihoidon kehittämiseen on iso.  Jussi Mansikka / Yle
 Lääkehuollossa esille tulleita epäkohtia ei Patrosen mielestä voi puolustella.
 – Oli minullekin yllätys, että asiat eivät olleet kunnossa, ja on ikävää, että se tulee tällä tavalla esiin. Olemme kuitenkin tyytyväisiä, että tilanne tuli esiin, koska nyt siihen on pystytty puuttumaan. Tämä on nyt meillä kehittämisen kohteena koko ensi vuoden, asia laitetaan koko Tampereella kuntoon, Patronen lupaa.
 Tampereen kaupunki aloitti marraskuun alussa kotihoidon kehittämishankkeen, missä kehitetään kotihoidon työn sisältöä kaikissa yksiköissä. Patronen kertoo, että ensi vuodelle kotihoito on saamassa 39 uutta vakanssia.
 Tampereen tapaus kertoo kotihoidosta yleisemmin
 Ylitarkastaja Riikka Haahtela pitää Tampereen kotihoidossa ilmenneitä epäkohtia hyvin valitettavana asiana. Hoito tapahtuu asiakkaan kotona ja yleensä työntekijä tekee sitä yksin, joten esimerkiksi laadun varmentaminen ja valvominen on vaikeampaa kuin tehostetun palveluasumisen, jonka laadusta on puhuttu paljon.
 – Kotihoito on hyvin ajankohtainen asia, sillä epäkohtailmoituksia tulee kotihoidosta aika paljon.
 Haahtelan mukaan kotihoitoa pitää lähteä kehittämään koko Pirkanmaalla. Pitkään on ollut tiedossa, että asiakasmäärät kasvavat, yhä huonokuntoisemmat ovat kotihoidossa eli tuen tarve kasvaa ja ajatus on, että entistä pidempään asutaan kotona.
 – Ollaan hyvin kaukana tavoitteesta, että saman mummon luona kävisi aina sama hoitaja, joka pystyisi arvioimaan päivittäin potilaan toimintakykyä ja voinnissa tapahtuneita muutoksia. Ongelmana on myös perehdytys, jota ei ehditä tehdä kunnolla, jos henkilöstö vaihtuu koko ajan.
 Lainsäädännön mukaan työntekijöille ei saa tulla mitään sanktioita, jos meihin ollaan yhteydessä tai meille kerrotaan asioita tarkastuskäynneillä.  Riikka Haahtela
 Aluehallintovirasto pohtii nyt yhdessä Valviran kanssa, miten Tampereen kotihoidon valvontaa jatketaan. Jos asioita ei laiteta kuntoon, AVI voi antaa myös määräyksen, jota tehostetaan uhkasakolla.
 Ilmoituksia myös muista kunnista
 Tampereen kaupunki ei ole ongelmien kanssa yksin. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastossa on meneillään lukuisia epäkohtailmoituksia liittyen kuntien kotihoitoon.
 – Epäkohtailmoitusten sisällöt ovat hyvin samankaltaisia. Ne koskevat henkilöstömitoitusta, asiakasmääriä, lääkehoitoa, työn organisointia ja johtamista, Haahtela luettelee.
 Valviran Mervi Tiri pitää kotihoitoa haastavana valvottavana. Tirin mielestä palveluntuottajat eivät aina ota vakavasti viranomaisohjeita. Tämä koskee sekä julkista että yksityistä puolta.
 – Tärkeää olisi myös muistaa, ketä varten palvelua tuotetaan.
 Sosiaalihuoltolain mukaan henkilöstöllä on velvollisuus tuoda havaitsemansa epäkohdat esiin. Tarkoitus on, että asiat käsitellään työyhteisössä, mutta jos työntekijät kokevat, että heitä ei ole kuultu, niin heidän velvollisuutensa on tehdä ilmoitus viranomaisille eli tässä tapauksessa aluehallintovirastoon.
 – Valvontakäyntien yhteydessä kuulemme aina henkilöstöä. Tuomme esiin, että tarvitsemme rehellistä tietoa ja myös sen, että lainsäädännön mukaan työntekijöille ei saa tulla mitään sanktioita, jos aluehallintovirastoon ollaan yhteydessä tai meille kerrotaan tarkastuskäynneillä, miltä asiat näyttävät työntekijöiden silmin, Haahtela sanoo.

Vanhusten kotihoito alkoi olla niin karua, että työntekijät tekivät itse siitä ilmoituksen – "Kesällä tilanne rävähti meidän silmillemme"


Summary: Hollannin viranomaiset ovat luvanneet parantaa järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevien asianajajien turvallisuutta.

Hollantilainen asianajaja on haavoittunut vakavasti murhayrityksessä Saksan Gronaussa. 43-vuotiasta asianajajaa ammuttiin keskiviikkona Hollannin rekisterikilvillä varustetusta autosta maiden rajalla sijaitsevassa kaupungissa.
 Sekä Hollannin asianajajaliitto että Saksan viranomaiset uskovat kyseessä olleen suunniteltu isku asianajajaa vastaan. Haavoittunut mies oli työskennellyt huumerikoksiin liittyvien oikeusjuttujen parissa.
 Nyt tehty murhayritys on jo toinen hollantilaiseen asianajajaan kohdistettu väkivallanteko tänä syksynä. Syyskuussa Amsterdamissa ammuttiin asianajaja  Derk Wiersum , joka oli edustanut avaintodistajaa järjestäytyneeseen rikollisuuteen linkittyvässä oikeusjutussa.
 Hollannin viranomaiset lupasivat murhan jälkeen parantaa järjestäytynyttä rikollisuutta käsittelevien juttujen parissa työskentelevien asianajajien turvallisuutta.
 Hollannin oikeusministerin  Ferdinand Grapperhausin  mukaan myös keskiviikkona murhayrityksen uhriksi joutuneen asianajajan suojelemiseksi oli tehty tarkemmin määrittelemättömiä toimia,  uutisoi Hollannin yleisradioyhtiö NOS .
 Grapperhaus pitää tapahtunutta hirveänä, ja sanoo asianajajiin kohdituneiden väkivaltarikosten osoittavan, että vastatoimille on tarvetta.
 Lue myös:
 Ison rikosjutun avaintodistajaa edustanut asianajaja ammuttiin kotikadulleen Amsterdamissa – Poliisi: "Elämme huumevaltiossa"

Huumerikosjuttuja hoitaviin asianajajiin kohdistettu väkivalta järkyttää Hollantia – Yksi asianajaja ammuttu, toinen yritetty murhata


Summary: Merenkulun päästöjen pitää puolittua vuoteen 2050 mennessä.

Meyer Turun telakka-alueella on kova työtahti, kun LNG-risteilijä Costa Smeraldaa viimeistellään telakka-altaassa. Viereisessä altaassa on rakenteilla Carnival Mardi Gras -alus ja kolmas alus Costa Toscana on työn alla tuotantotiloissa.
 Telakan työtahti kiihtyy tulevina vuosina ja tuotanto kasvaa. Tästä huolimatta telakka aikoo vähentää omaa energiankulutustaan.
 Tilanne on meriteollisuudessa sama monin paikoin. Yrityksissä tehdään paljon asioita kestävän kehityksen eteen ja meriliikenteen ympäristövaikutusten vähentämiseksi.
 Rakenteilla oleva Costa Smeralda Turun telalakalla. Petra Ristola / Yle
 – Innovoimme ja kehitämme jatkuvasti uusia ratkaisuja, jotta päästöjä saadaan vähennettyä, sanoo Meriteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Elina Andersson .
 Meriteollisuusverkosto on tehnyt kestävän kehityksen sitoumuksen, jonka nimi on  ResponSea . Siinä mukana olevat meriteollisuusyritykset sitoutuvat erilaisin keinoin rakentamaan kestävää merenkulkua.
 Meriteollisuusverkosto Suomessa vastaa näin Kansainvälisen merenkulkujärjestön IMO:n tavoitteisiin, jonka mukaan merenkulun päästöt pyritään vuoden 2008 tasosta puolittamaan vuoteen 2050 mennessä.
 ResponSea-sitoumuksessa tavoitteena on meriliikenteen ympäristövaikutusten vähentäminen, yritysten edelleen kehittäminen hyvänä ja reiluna työpaikkana, toimitusketjun vastuullisuuden seuranta sekä kiertotalouden ja elinkaaritehokkuuden lisääminen kaikessa toiminnassa.
 – Toimialalla yleisenä tavoitteena on se, että yritysten prosesseissa rasitetaan mahdollisimman vähän ympäristöä ja ihmisiä sekä käytetään mahdollisimman vähän raaka-aineita, sanoo Andersson.
 Meriteollisuus ry:n toimitusjohtaja Elina Andersson muistuttaa päättäjiä, että Suomessa pitää olla kilpailukykyinen tuotekehityksen rahoitus. Meriteollisuus ry
 Ympäristöasiat on yksi keskeisimmistä kilpailuvalteista, todetaan myös Turun telakalla.
 "Energiankulutus vähenee, vaikka tuotanto kasvaa"
 Meyer Turku on mukana ResponSea-sitoumuksessa. Tänä päivänä ympäristöasiat ovat tärkeä osa laivanrakennusta ja sen voi lukea  telakkayhtiön vastuullisuusraportistakin .
 – Kyllä se on yksi keskeisiä asioita. Ei pelkästään se, millä tavalla me rakennamme laivoja, vaan minkälaisia laivoja me rakennamme, sanoo Meyer Turun viestintäpäällikkö  Tapani Mylly .
 Carnival Mardi Gras -alus rakenteilla Turun telakalla. Petra Ristola / Yle
 Sitoumuksen mukaan telakka aikoo vähentää omaa energiankulutustaan vuoden 2017 tasosta neljä prosenttia vuoteen 2021 mennessä.
 – Kuulostaa ensin pieneltä luvulta, mutta kun tuotanto kaksinkertaistuu seuraavan kolmen vuoden aikana, ei se tavoite olekaan enää niin pieni. Olemme luvanneet, että energiankulutus vähenee, vaikka tuotanto kasvaa voimakkaasti, sanoo Tapani Mylly.
 Telakan tuotannon kasvu tuo myös lisähaasteita ympäristöasioiden huomioimisessa.
 "Saataisiinko merestä lämpöä talteen"
 Päivittäin Meyer Turun telakka-alueella käy töissä 5 000–6 000 ihmistä. Näistä telakan omia työntekijöitä on reilut 2 000.
 Kun tuotanto kasvaa, työntekijöiden määräkin kasvaa. Viestintäpäällikkö Tapani Mylly sanoo, että telakka rekrytoi vuosittain noin 200–300 uutta työntekijää palvelukseensa.
 Työntekijöiden suuri määrä näkyy jo nyt paikoitusalueella, joka on täynnä henkilöautoja. Telakkayhtiö panostaakin siihen, että moni käyttäisi paikallisbussia kulkemiseen.
 Meyer Turun viestintäpäällikkö Tapani Myllyn mukaan telakka tutkii voiko merestä saatua lämpöä hyödyntää seuraavaksi. Petra Ristola / Yle
 Turun telakalla tehdään erilaisia konkreettisia toimia, jotta ympäristövaikutukset vähenisivät. Jätettä, kuten muovia ja tekstiiliä, kierrätetään. Roskat laitetaan astioihin, joista ne eivät pääse leviämään ympäristöön.
 – Kiinnitämme huomiota, että roskaa ei pääse ympäristöön. Jos näin käy, se siivotaan pois. Yhteistyötä teemme naapureiden kanssa, sanoo Mylly.
 Omassa energiantuotannossa on otettu käyttöön uusiutuva energia. Uusi sosiaalitila lämpenee maalämmöllä ja sinne on rakennettu lämmön talteenotto. Mittavan kokoinen aurinkopaneelivoimala on rakennettu yhden hallin katolle.
 – Ja tällä hetkellä tutkitaan, saataisiinko merestä lämpöä talteen niin, että siitä saataisiin tuotettua energiaa telakan käyttöön, sanoo Mylly.
 Jotta ideat ja ajatukset saadaan toteutettua tarvitaan suunnittelua.
 "Tarkoitus on provosoida keskustelua"
 Laivasuunnittelua tekevä Elomatic on visioinut hiilivapaata tulevaisuutta jo vuosia. Se on muun muassa suunnitellut yhdessä japanilaisen varustamokonserni NYK:n kanssa päästöttömän rahtilaivan.
 Kymmenen vuotta sitten Elomatic teki japanilaisvarustamon kanssa ensimmäisen konttialussuunnitelman.
 – Nyt kymmenen vuoden takaista konseptia on päivitetty ja syntyi Super Eco Ship eli päästötön autonkuljetusalus, sanoo senior consultant  Tomas Aminoff .
 Elomaticin suunnittelema konsepti ohjaa nyt japanilaisvarustamon suunnittelua ja tuotekehitystä.
 Elomatic ja japanilaisvarustamo NYK ovat suunnitelleet päästöttömän rahtilaivan. Elomatic
 Laivakonseptissa kulkuvastusta on saatu pienennettyä 35 prosenttia suunnittelemalla uudenlainen, veden kitkaa pienentävä rungon muoto, keventämällä laivan rakenteiden painoa ja minimoimalla ilmanvastus.
 Aluksen energiankulutusta on saatu vähennettyä noin 70 prosenttia pienentämällä energiahukkaa ja toimintoihin liittyvää hukkaa. Fossiilisten polttoaineiden sijaan aluksen käyttövoimana on uusiutuvilla energialähteillä tuotettu vety.
 – Sellaisenaan laiva tuskin koskaan tulee toteutumaan. Tarkoitus on saada huomiota, provosoida keskustelua ja kiihdyttää tuotekehitystä, sanoo Tomas Aminoff.
 Elomaticin senior consultant Tomas Aminoff sanoo, että Suomi on edelläkävijämaa laivateollisuuden innovaatioissa. Petra Ristola / Yle
 – Suomessa laivasuunnittelussa on totuttu katsomaan eteenpäin ja tekemään innovaatioita. Suomi on keihään kärjessä. Mutta emme ole ainoat, norjalaiset esimerkiksi ovat myös taitavia, sanoo Aminoff.
 Suomi on edelläkävijä ympäristöteknologioiden kehittämisessä ja tästä Meriteollisuus ry:kin haluaa päättäjiä muistuttaa.
 – Meillä pitäisi olla kilpailukykyinen tuotekehityksen rahoitus, jotta pysymme innovatiivisuuden osalta eturintamassa. Suomen valtti on se, että täällä pystytään tekemään sellaisia asioita, mitä muualla ei kyetä, sanoo Meriteollisuus ry:n toimitusjohtaja Elina Andersson.

Meriteollisuudessa paiskitaan nyt paljon töitä myös puhtaamman ympäristön eteen – vastuullinen toiminta on keskeinen kilpailuvaltti


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen mittaus: Demarien tuskien taival jatkuu
 Perussuomalaiset porskuttaa  Ylen tuoreen kannatuskyselyn  kärjessä. PS on nostanut kannatustaan kuukaudessa peräti kahdella prosenttiyksiköllä. Pääministeripuolue SDP sen sijaan on pahoissa vaikeuksissa. Kannatuksesta suli tällä kertaa 1,7 prosenttiyksikköä, tuloksena mittauksen viides sija. Sosiaalidemokraattien kannatus on vajonnut lähelle  Antti Rinteen  puheenjohtajakauden pohjalukemia. Vihreät on noussut kolmanneksi ja on suosituin hallituspuolue.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tuhannet alaikäiset kantavat vastuuta läheisestään
 Suomessa on noin  20 000 lasta ja nuorta , jotka kantavat huolta läheisestään näiden sairauden, riippuvuuden tai korkean iän takia. Nuoret itse jäävät usein ilman tukea. Pohjois-Karjalassa käynnissä olevassa projektissa on kehitetty keinoja lasten ja nuorten tukemiseen. Erityisen toimivaksi on osoittautunut vertaistuki.
 Astianpesukoneen tyhjennys on yksi kotitöistä, jota Satu Lamminsalo mietti pitkään ennen kuin pyysi tytärtään auttamaan. Pauliina Tolvanen / Yle
 Lukion uudet opetussuunnitelman perusteet julki
 Tulevaisuuden lukiolainen  kerää kurssien sijaan opintopisteitä, opiskelee yliopisto- tai ammattikorkeakouluopintoja jo lukion aikana ja saa opinto-ohjausta vielä lukion jälkeenkin. On kuitenkin vaikea sanoa, tarjoaako opetussuunnitelma keinoja lukiolaisten kasvavaan koulu-uupumukseen.
 Lukiot ottavat uudet opetussuunnitelmat käyttöön syksyllä 2021. Mikko Koski / Yle
 Silakan myrkkypitoisuus on laskenut selvästi
 Itämereltä pyydetty silakka sisältää  yhä vähemmän  ympäristömyrkyiksi määriteltyjä dioksiineja ja PCB-yhdisteitä. Tällä hetkellä yli 17-senttistä silakkaa ei saa myrkkykertymien vuoksi viedä EU-maihin, mutta uusien tulosten mukaan jopa 19-senttinen Itämeren silakka alittaa nyt raja-arvot selvästi. Jos vientiin kelpaavan silakan kokoa kasvatettaisiin kaksi senttiä, tarkoittaisi se merkittävää lisäystä vientimäärissä.
 Suomessa on tutkittu silakan myrkkypitoisuuksia 1970-luvun lopulta lähtien. Antti Kolppo / Yle
 Sää jatkuu tavallista kylmempänä
 Korkeapaine väistyy loppuviikolla itään ja pilvisyys lisääntyy koko maassa. Aluksi lumisateita liikkuu etelä- ja lounaisrannikolla, ja ajoittain voi lumikuuroja kehittyä myös muualla suurempien vesistöjen äärellä. Lämpötila on tänään etelässä nollan tienoilla. Maan keskiosissa on pakkasta noin viisi astetta ja Lapissa noin kymmenen astetta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Kerttu Kotakorpi / Yle

Herätys: PS:n kannatus pompahti taas, tuhannet alaikäiset vastuussa läheisistään, Itämeren silakka ei ole enää niin myrkyllistä


Summary: Ensiasunnon ostajien määrä on jämähtänyt pieneksi. Syyt siihen ovat kuitenkin jossain aivan muualla kuin löyhässä moraalissa, kirjoittaa Tuija Siltamäki.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuten hyvin tiedämme, nuoret tekevät monia asioita väärin. He  syövät väärin ,  lisääntyvät väärin  ja  uupuvat väärin . Mutta juuri saamamme tiedon mukaan nuoret myös asuvat väärin.
 Lokakuun puolivälissä  kerrottiin , että yhä harvempi nuori aikuinen asuu itse omistamassaan asunnossa.
 Ensiasunnon ostajien määrä on jämähtänyt pieneksi, eivätkä läheskään kaikki nuoret – voitteko kuvitella! – edes asuntosäästä tavoitteellisesti, vaikka yhteiskuntaopin tunnillakin on selkeästi kerrottu, että on "järkevämpää" maksaa pois omaa lainaa kuin toiselle vuokraa. Ensiasunnon ostajien keski-ikä on sekin noussut hieman yli vuosikymmenessä pöyristyttävät 1,1 vuotta.
 Muut numerot ovat järkevämpiä eikä niiden kanssa kannata riidellä. Vuonna 2006 ensiasunnon ostajia oli yli 34000, mutta vuonna 2018 heitä oli enää hädin tuskin 22000.
 Taloudellisista taustaseikoistakin on helppo olla yhtä mieltä. Vuonna 2008 alkaneen finanssikriisin jälkeen erityisesti nuorten tulokehitys on ollut heikkoa, ja 2010-luvulla etenkin pääkaupunkiseudun asunnoista on yksinkertaisesti tullut niin kalliita, että nollasta aloittavan nuoren on vaikeaa päästä niihin kiinni.
 Miettikää nyt: Suomen  halutuimpiin kuuluvalla postinumeroalueella  Helsingin Kalliossa inhimillisen kokoinen kaksio voi maksaa mitä tahansa 200 000 eurosta puoleen miljoonaan. ASP-lainaa varten oman rahoituksen osuuden täytyy olla vähintään 10 prosenttia, eli lainan saamiseksi pitää kerätä vähintään 20 000 euron alkupääoma. Ei ole mikään ihme, ettei moni halua siihen hommaan pätkä- ja silpputöiden tuloilla ryhtyä.
 Ja vaikka suuret ikäluokat ja kansallinen moraali kuinka vaatisivat, ei 2010-luvun tietotyöläisen kerta kaikkiaan  kannata  – jos kerran taloustieteen termejä halutaan käyttää – ostaa Kajaanista kolmella eurolla rivitaloa ja elää siellä työttömänä elämänsä loppuun asti.
 Tutkijoilta kysyttiin, mikseivät nuoret "ryhdy" omistusasujiksi, ikään kuin se olisi pohjimmiltaan jokin tiskaamisen kaltainen toimenpide, johon kuka tahansa voi ryhtyä, jos vain viitsii.
 Vaikuttaa kuitenkin   siltä, ettei kyse ole vain taloudesta  ja käytännöllisistä syistä. Tuskin on sellaista sukupolvien välisiä eroja kuvaavaa ilmiötä, jota ei oikeastaan kenenkään pyytämättä arvioitaisi myös moraalisin perustein.
 Tutkijoilta kysyttiin, mikseivät nuoret "ryhdy" omistusasujiksi, ikään kuin se olisi pohjimmiltaan jokin tiskaamisen kaltainen toimenpide, johon kuka tahansa voi ryhtyä, jos vain viitsii. Samoin oltiin huolissaan siitä, miten käy suurilta ikäluokilta jäävien perintöasuntojen. Ne kun eivät usein "vastaa nuorten mieltymyksiä". Se taas kuulostaa siltä, että nirppanokkaiset nuorisolaiset haluaisivat laminaatin sijaan kalanruotoparketin, vaikka oikeasti useimmiten lienee kyse siitä, että nuoret haluaisivat pystyyn kuolevan kotikylänsä sijaan asua jossain, missä olisi töitä, toisia ihmisiä ja elämää.
 Moraalinen huoli tuntuu sikäli kummalliselta, ettei yksilölle koidu minkäänlaista  haittaa  siitä, ettei hän omista asuntoa. Lähes  1,5 miljoonaa suomalaista  asuu vuokralla ja tiettävästi monet heistä voivat ihan hyvin.
 Hieman ohuelta tuntuu huolipuhe suomalaisten varallisuudestakin. Asuntosijoittaminen on toki "kiva" tapa kerätä varallisuutta, mutta entä jos on ihan tyytyväinen nykyiseen varallisuutensa tasoon? Ja entä jos ei yksinkertaisesti  kiinnosta  tehdä järkeviä sijoituspäätöksiä ja ostaa ensin pientä asuntoa ja sitten myydä se voitolla ja hankkia suurempi ja niin edelleen ikuisuuteen asti?
 Ehkä autioituvien seutujen asukkaille pitäisi suositella samoja keinoja, joita he suosittelevat nuorisolaisille.
 Yksi kummallinen   kohtaus  nähtiin jo syyskuussa, kun tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  " ilmaisi huolensa " suomalaisten asuntojen arvojen romahtamisesta. Uutisoinnin mukaan joka toisen  suomalaisen kodin arvo laskee , ja suomalaiset "kärsivät" markkinoiden "karmeasta käänteestä". Niinistö ehdotti, että valtio voisi tukea taantuvien seutujen asukkaita, jos perhe on jäänyt paikkakunnalle "mottiin" arvonsa menettävän asunnon kanssa.
 Vastaavalle avokätisyydelle olisi varmaan käyttöä muillakin – esimerkiksi Helsingin naurettaville asuntomarkkinoille pyrkivillä nuorilla. Ja eivätkö he presidentin logiikkaa seuraten juuri toimi fiksusti, kun eivät suin päin säntää asuntokaupoille vaan tarkkailevat tilannetta vuokrakämpistään?
 Niinistön ehdotus kuulostaakin lähinnä omituiselta yritykseltä mielistellä syrjäseutujen iäkkäämpää väkeä. On tietysti ikävää, jos ei saa talosta yhtä paljon rahaa kuin haluaisi, mutta eihän asunnon  arvo  vaikuta siihen, miten hyvä koti se on.
 Ehkä autioituvien seutujen asukkaille pitäisi suositella samoja keinoja, joita he tarjoavat nuorisolaisille. Hehän voisivat vaikka ryhtyä asunnonomistajiksi jossain kasvukeskuksessa.
 Sehän on niin hirveän kätevääkin.
 Tuija Siltamäki
 Kirjoittaja on asuntosäästäjä ja vapaa toimittaja, joka kirjoittaa työryhmän kanssa tietokirjaa sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta.
 Aiheesta voi keskustella 07.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Reetta Rädyn kolumni: Elämää on muuallakin kuin Helsingissä, Turussa ja Tampereella
 Pekka Juntin kolumni: Soinen maa ei elättänyt kaikkia

Tuija Siltamäen kolumni: Ei ole nykynuorten röyhkeydellä mitään rajaa: he eivät enää edes osta asuntoja, vaikka siihen on selkeästi kehotettu


Summary: Muurin murtumiseen vaikutti sattuma. Tärkein oli kuitenkin mies, joka ei oikeastaan tehnyt mitään.

Seisemänvuotiaana katsoin Berliinin muurin yli lännestä idän puolelle.
 Olimme perhelomalla Berliinissä. Länsipuolella oli turisteja varten rakennettuja näköalalavoja, joista näki muurin yli itään.
 Isäni näytti vartiotorneja. Tuolta ne ampuvat niitä, jotka yrittivät yli.
 Lapsikin ymmärsi, että yhteiskunnassa, jonka pitää väkisin pitää kansalaisensa maassa, on jotain pahasti vialla.
 Turistit katsovat muurin yli Länsi-Berliinistä käsin 1988. Ullstein Bild - Stiebing / AOP
 Kun rautaesirippu jakoi Euroopan toisen maailmansodan jälkeen, Länsi-Berliini jäi Länsi-Saksan saarekkeeksi kommunistisen DDR:n eli Itä-Saksan sisään.
 Pakeneminen Itä-Saksasta Länsi-Berliiniin oli vielä 1950-luvulla suhteellisen helppoa. Elokuun 13. päivänä 1961 pakoreitti kuitenkin suljettiin yhdessä yössä.
 Tankit ilmestyivät keskellä kaupunkia seisovalle rajalle. Berliinin muuri nousi pikavauhtia. Muurin 28-vuotisen olemassaolon aikana yli 500 ihmistä menetti henkensä pakoyrityksissä Itä-Saksasta.
 Itä-Saksalainen poliisi Conrad Schumann pakenee länteen.  Ullstein Bild / AOP
 Unkarin hiljaiset uudistajat
 Muuriin tuli säröjä jo vuotta ennen kuin murtui. Rautaesirippun repeäminen lähti liikkeelle kaikessa hiljaisuudessa – Unkarista.
 Marraskuussa 1988 Unkarin vanhoillinen kommunistijohto nosti pääministeriksi nuoren taloustieteilijän  Miklós Némethin . Németh oli opiskellut muun muassa Harvardin huippuyliopistossa Yhdysvalloissa ja hänen toivottiin pelastavan maan horjuvan talouden.
 Miklós Németh vuonna 2004. Olaf Wagner / AOP
 Todellisuudessa Némethillä ja hänen lähipiirillään oli paljon pitemmälle meneviä suunnitelmia. He halusivat kääntää Unkarin monipuoluejärjestelmäksi ja markkinataloudeksi. Toisin sanoen nämä kommunistijohtajat halusivat itse lopettaa kommunismin.
 Nopeassa tahdissa he tekivät uudistuksia, jotka sallivat uudet poliittiset ”klubit”, joita ei vielä saanut kutsua puolueiksi. Budapestin kahviloissa alkoi kuhista. Yksi tällainen järjestö oli Nuordemokraattinen liitto, josta myöhemmin kehittyi Unkarin nykyinen valtapuolue Fidesz.
 Némethinhallitus sääti lakeja, jotka kannustivat yksityisyrittelijäisyyteen. Eräillä länsimaisille lehtimiehille he puhuivat suunnitelmistaan suoraan jo vuodenvaihteessa 1989.
 DDR:n 40-vuotisparaatia 7.10.1989. Ullstein Bild - ADN-Bildarchiv / AOP
 Unkarin hallituksen toimet hermostuttivat vanhoillisia kommunistijohtajia pitkin Itä-Eurooppaa. Unkari oli kuitenkin pieni ja kaikille muilla mailla oli omia suuria ongelmia.
 Németh tapaa Mihail Gorbatšovin maaliskuussa 1989
 Uudistusmieliset kommunistit olivat saaneet tärkeimmän lipunkantajan muuta vuotta aiemmin Moskovasta.
 Pääsihteeri  Mihail Gorbatšov  oli Neuvostoliiton johtoon noustuaan alkanut puhua uudistuksista ja uudesta avoimuudesta, perestroikasta ja glasnostista.
 Silti Gorbatšov ei suinkaan halunnut luopua sosialismista.
 Kun Németh tapasi Mihail Gorbatšovin maaliskuussa 1989, hän kertoi kaavailemistaan uudistuksista, myös mahdollisista vapaista vaaleista, joissa kommunistit saatettaisiin syöstä vallasta. Némethin mukaan Gorbatšov hermostui täysin ja kehotti unkarilaisia palaamaan leniniläisille juurille.
 Neuvostoliiton johtaja, pääsihteeri Mihail Gorbatšov 1989. Ullstein Bild - Unkel / AOP
 ”Minä en hyväksy tätä ’unkarilaista tietä’”, Gorbatšov sanoi.
 Mutta sitten Németh kysyi Gorbatšovilta suoraan: ”Jos päätämme vaalipäivästä ja meidät äänestetään ulos, puuttuuko Neuvostoliitto asiaan samoin kuin vuonna 1956?”
 Gorbatšov vastasi päättäväisesti ”Njet”. Aavistuksen hymyillen hän lisäsi: ”Ainakaan niin kauan kuin minä istun tällä tuolilla.”
 Vuonna 1956 neuvostopanssarit olivat murskanneet Unkarin kansannousun kommunisteja vastaan. Samoin oli toimittu vuonna 1953 DDR:ssä ja vuonna 1968 Prahassa.
 Gorbatšov teki selväksi, ettei aikonut noudattaa niin sanottua Brežnevin oppia.
 Brežnevin oppi tarkoitti, että Neuvostoliiton etupiiriin kuuluvissa itäblokin maissa kommunistisen linjan haastaminen kukistettiin tarvittaessa asein. Näin oli toimittu myös Puolassa 1980-luvun alussa, kun maa oli julistettu sotatilaan.
 Mutta samaan aikaan myös Puolasta kuului kummia.
 Puolan pyöreän pöydän neuvottelut
 Talouden ongelmat olivat pakottaneet Puolan johtajan, kenraali  Wojciech Jaruzelski n neuvotteluihin  Solidaarisuus -ammattiliiton kanssa. Kahdeksan vuotta aiemmin Solidaarisuus oli julistettu laittomaksi, mutta kesäkuussa 1989 se sai neuvottelujen jälkeen osallistua parlamenttivaaleihin.
 Enemmistö paikoista oli edelleen varattu kommunisteille, mutta ensi kertaa kommunistisessa Puolassa edes osa parlamentaarikoista valittiin vapailla vaaleilla.
 Puolan johtaja kenraali Wojciech Jaruzelski ja DDR:n Erich Honecker. Ullstein Bild - Klaus Mehner / AOP
 – Uskon, että kilpailu on vain hyväksi puolueelle, Jaruzelski arveli Ylen haastattelussa huhtikuussa 1989.
 Kommunistit saivat äänestyksessä täydellisen murskatappion.
 Unkarilaiset pilasivat Erich-sedän vapun
 Itä-Saksassa puoluejohtaja  Erich Honecker  oli kuitenkin järkkymätön. Hän ei kaivannut perestroikaa tai muita vapaamielisiä hömpötyksiä.
 Vappuna 1989 DDR:ssä vietettiin perinteisin menoin näyttävää paraatia. Kommunistijohtajien vappuparaatit olivat rituaali, jossa esiteltiin ennen kaikkea voimaa.
 Mutta heti seuraavana päivänä, 2. toukokuuta 1989, Honeckerin vakaana pitämä järjestys järkkyi.
 Unkari alkoi poistaa Itävallan vastaiselta rajaltaan piikkilankoja ja esteitä. Rautaesirippuun tuli reikä.
 Piikkilankojen katkomista Unkarin rajalla 1989.  EPA / AOP
 Honecker ymmärsi kyllä, että rajan avaamisen olennaisin vaikutus koski nimenomaan itäsaksalaisia. Unkarilaisten oli jo aikaisemmin ollut helpompi saada matkustuslupia länteen, toisin kuin itäsaksalaisten. Sen sijaan itäsaksalaisilla oli usein tapana matkustaa kesälomillaan Unkariin.
 Historian mannerlaatat liikahtivat.
 Unkarilaiset selittivät toimenpidettä muun muassa sillä, että tiukan rajan valvominen oli liian kallista. Todellisuudessa he olivat jo viikkoja käyneet salaa neuvotteluja Länsi-Saksan ja Itävallan johdon kanssa.
 Kaikki oli kuitenkin vielä veitsenterällä.
 Kiinalainen ratkaisu?
 Kesäkuun alussa 1989 Kiinan kommunistijohto murskasi väkivaltaisesti Tiananmenin eli Taivaallisen rauhan aukiolle kerääntyneet opiskelijamielenosoitukset.
 Hongkongiin perustetussa museossa esitellään Taivaallisen rauhan aukion tapahtumia vuodelta 1989.  Alex Hofford / EPA
 Koko maailma odotti, oliko Itä-Euroopassa edessä “kiinalainen ratkaisu”.
 Heinäkuussa Varsovan liiton kokouksessa itäblokin ankarimmat isännät, DDR:n Honecker ja Romanian itsevaltainen Ni colae Ceaușescu  vaativat raivokkaasti Unkarin ja Puolan pistämistä kuriin. Avaimet olivat kuitenkin aina Neuvostoliitolla.
 Gorbatšov viesti katseellaan Unkarin Némethille, että anna ukkojen pauhata.
 Romanian pelätty johtaja Nicolae Ceaușescu. Ullstein Bild - Klaus Mehner / AOP
 Koko vuoden 1989 tärkein henkilö olikin juuri mies, joka oli päättänyt, ettei tee mitään, eli Gorbatšov.
 Silti kiinalainen ratkaisu oli edelleen mahdollinen. Sen tiesivät kaikki.
 Trabantilla pakoon
 Kun kesälomat kunnolla alkoivat, sadat tuhannet DDR:läiset matkasivat Unkariin, kovasti savuttavilla Trabanteilla ja Wartburgeilla.
 Osa ylitti Itävallan rajan, jonka valvonta oli entiseen verrattuna minimaalista. Useimmat saksalaiset kuitenkin pelkäsivät laitonta rajanylitystä, vaikka unkarilaiset lähes kannustivat siihen.
 Unkariin syntyi käytännössä saksalaisten pakolaisleirejä. Samaan aikaan joukko itäsaksalaisia tunkeutui Länsi-Saksan lähetystöihin esimerkiksi Prahassa.
 Itä-Saksalaisia saapumassa Länsi-Saksaan, sen jälkeen kun Unkari oli avannut rajat.  Ullstein Bild - Sven Simon / AOP
 Syyskuun 11. päivänä Unkarin johto lakkasi teeskentelemästä. Se avasi lopullisesti Itävallan vastaisen rajan. Itäsaksalaisella henkilöllisyystodistuksella pääsi laillisesti länteen.
 Kymmenet tuhannet itäsaksalaiset ylittivät muutamassa päivässä Trabantin mentävän aukon rautaesiripussa. Salaisissa neuvotteluissa unkarilaiset olivat kertoneet hankkeesta ja Länsi-Saksan johto osasi varautua tulvaan.
 Unkarin kautta tulleita DDR:lläisiä pakolaisia Länsi-Saksassa 1989. Jochen Tack / Alamy Stock Photo / AOP
 DDR oli sekaisin. Työpaikoilta alkoi kadota työntekijöitä.
 Lähtijät olivat usein nuoria ja koulutettuja. Tehtailta puuttui työntekijöitä ja sairaaloissa peruttiin leikkauksia, kun lääkärit olivat kadonneet. Länsi-Saksan tv-kanavat seurasivat ihmisvirtaa ja itäsaksalaiset seurasivat Länsi-Saksan tv-kanavia.
 Erich ja aurinko
 Erich Honecker. imago images / Sven Simon/ AOP
 Itäsaksalaiset rakastivat vitsejä. Ne olivat tapa käsitellä oman maan absurdia tilaa. Eräs kuuluisimmista kertoi DDR:n johtajasta Erich Honeckerista ja auringosta.
 Aamulla Honecker avasi ikkunan ja tervehti paistavaa aurinkoa: ”Hyvää huomenta, aurinko!”
 Aurinko vastasi: ”Hyvää huomenta, Erich!”
 Keskipäivällä Honecker vilkaisi työhuoneensa ikkunasta ja huudahti: ”Hyvää iltapäivää, aurinko!”
 Aurinko vastasi: ”Hyvää iltapäivää, Erich!”
 Illalla Honecker meni taas ikkunaan. ”Hyvää iltaa aurinko!”
 Aurinko vastasi: ”Haista paska. Minä olen nyt lännessä.”
 Tarkoin vartioidut junat
 Itä-Saksan Honecker soitti ystävälleen, toiselle kovan linjan edustajalle, Tšekkoslovakian kommunistijohtajalle  Miloš Jakešille.  Jakeš suostui sulkemaan Tšekkoslovakian etelärajan, jotta itäsaksalaisten reitti Unkariin olisi tukossa. Tuhannet DDR:n kansalaiset jäivät jumiin Tšekkoslovakiaan. Seuraukset olivat dramaattiset.
 Tuhannet itäsaksalaiset tunkeutuivat Länsi-Saksan Prahan-lähetystöön. Honecker keksi mielestään nokkelan ratkaisun: lähetystössä olevat päästettäisiin länteen Itä-Saksan läpi kulkevilla suljetuilla junilla.
 DDR:läisiä pakolaisia kuljetetaan junalla Prahasta Länsi-Saksaan. dpa picture alliance / Alamy Stock Photo / AOP
 Kun paikalle tullut Länsi-Saksan ulkoministeri  Hans-Dietrich Genscher  kertoi lähetystön pihalla oleville tuhansille itäsaksalaisille luvasta matkustaa, tunnelma räjähti. Pakolaiset hurrasivat, itkivät ja huusivat.
 Genscher sanoi hetken olleen uransa liikuttavin.
 DDR juhli syntymäpäiviään
 Honeckerin neronleimaus oli hämmentävä. Laudoitetut junat kuljettamassa ihmisiä Saksan läpi toi monille mieleen ihan toisen ajan. Ja tällä kertaa, kun junat kulkivat Itä-Saksan läpi, vihaiset ihmiset pyrkivät niihin kyytiin. Poliisit joutuivat estämään heitä väkivalloin, mikä entisestään suututti itäsaksalaisia.
 Itäsaksalaiset olivat löytämässä rohkeutensa. Leipzigissa oli viikkojen ajat ollut pieniä kommunistien vastaisia kokoontumisia maanantaisin. Mielenosoitukset kasvoivat maanantai maanantailta. Junakuljetusten jälkeen paikalle tuli jo kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Gorbatšov tervehtiin Honeckeria saapuessaan DDR:n 40-vuotisjuhlille. EPA / AOP
 7. lokakuuta piti kuitenkin olla Erich Honeckerin uran kohokohta, DDR:n 40-vuotisjuhla. Gorbatšov saapui paikalle, paraatit olivat komeita ja DDR:n nuorisojärjestö marssi kuin mitään kriisiä ei olisi olemassakaan.
 Samana ilta puhkesi Itä-Berliinissä massamielenosoituksia, joita poliisi tukahdutti kovin ottein.
 Kaksi päivää myöhemmin oli Leipzigissa jälleen maanantai.
 Kapellimestari vastaan Stasi
 Jo alkuilllasta paikalla oli ainakin 70 000 ihmistä.
 Sillä kertaa DDR:n johto oli päättänyt kukistaa mielenosoittajat. Turvallisuuspoliisi Stasilla oli kovat piipussa, edessä oli täysimittainen verilöyly.
 Viime tingassa Leipzigin sinfoniaorkesterin kapellimestari  Kurt Masur  sai kuitenkin neuvotteluissa paikalliset johtajat repimään ampumismääräyksen. Leipzigin “Tiananmenia” ei koskaan tullut.
 Kuvassa oikealla kapelimestari Kurt Masur Leipzigin maanantai mielenosoitusten aikaan.  Ullstein Bild
 Seuraavana päivänä Honecker syrjäytettiin. Loppuun asti kommunistina Honecker halusi päätöksen olevan yksimielinen, ja äänesti lopulta itse oman erottamisensa puolesta.
 Lipsautus, joka muutti maailmaa
 DDR:n uudeksi johtajaksi nostettu  Egon Krenz  uskoi, että tilanne olisi vielä pelastettavissa.
 9. marraskuuta kello 16 puolueen keskuskomitea hyväksyi uuden suunnitelman matkustamisen vapauttamiseksi, maastapoistumisviisumeineen.
 Tuntia myöhemmin Berliinin puoluejohtaja  Günter Schabowski  kävi kysäisemässä, olisiko tiedotettavaa, hän kun oli edellisellä viikolla aloittanut uuden avoimuuden nimissä lehdistötilaisuuksien pidon.
 Krenz muisti viime tingassa, että matkustusvapaudesta oli päätetty. Hän antoi Schabowskille luettavaksi tiedotteen matkustusvapauden aloittamisesta.
 Günter Schabowski kuuluisassa lehdistötilaisuudessaan 9.11.1989. EPA / AOP
 Schabowski luki tiedotteen tv-kameroiden edessä. Se ei ollut edes lehdistötilaisuuden ensimmäinen aihe.
 Matkustusrajoitukset poistettaisiin.
 Maailman muuttanut lipsahdus tuli sen jälkeen kuin ohimennen, vahingossa. Kun väsyneeltä Schabowskilta kysyttiin, koska uudet matkustusvapaudet astuisivat voimaan, hän totesi papereita tutkittuaan:
 ”Sofort.” Eli heti.
 Yksi sana, joka muutti koko historiaa. Heti. Ei niin suinkaan ollut tarkoitus. Matkustusvapaus oli tarkoitus toteuttaa järjestelmällisesti seuraavasta päivästä alkaen. Mutta heti Schabowskin lehdistötilaisuuden jälkeen ihmisiä alkoi kerääntyä muurille, rajanylityspaikoille.
 Muuri murtuu
 Illan edetessä muurille tuli yhä enemmän ihmisiä, ja he kävivät yhä äänekkäämmiksi.
 Hermostuneet vartiopäälliköt yrittivät saada lisäohjeita. Päättäjiä ei tuntunut löytyvän puhelimen päähän.
 Tarinan mukaan yhden raja-aseman päällikkö soitti vaimolleen, joka kertoi, että Schabowski oli juuri sanonut televisiossa matkustamisen vapautuneen.
 Ihmisiä saapumassa muurille illalla 9.11.1989.  Norbert Michalke / imageBROKER / Shutterstock / AOP
 Joka tapauksessa vartiopäällikkö käski avata puomit.
 Ihmiset pääsivät läpi länteen.
 Tunnelma muuttui välittömästi valtavaksi karnevaaliksi. Ihmiset itkivät, huusivat ja hurrasivat. Osa kiipesi muuri päälle.
 Länsiberliiniläiset ryntäsivät katsomaan ja toivottamaan tulijat tervetulleeksi.
 Moni itäberliiniläinen kävi yöllä länsipuolella vain vilkaisemassa oman kotikaupunkinsa kuuluisia paikkoja, joita eivät olleet koskaan elämässään nähneet. Sitten he palasivat takaisin.
 Berliiniläisiä juhlimassa rajan avaamista Berliinin muurin päällä 9. marraskuuta 1989.
 Mihinkäs tässä oli kiire, kun kerran raja oli auki.
 Olennaisinta oli se, että lopulta ihmiset – eivät kommunistijohtajat – olivat murtaneet muurin.
 Vauhti kiihtyy
 Muurin murtumisen jälkeen kommunistien romahdus lähti vyörymään hengästyttävällä tahdilla.
 Tšekkoslovakian niin kutsuttu samettivallankumous kaatoi kommunistit melkein sietämättömällä keveydellä ja näytelmäkirjailija  Václav Havel  nousi omaksi hämmästyksekseen presidentiksi.
 Romaniassa Itä-Euroopan pelätyin johtaja, Nicolae Ceaușescu kaatui verisessä kapinassa jouluna 1989.
 Tosin myöhemmin on käynyt ilmi, ettei Romaniassa kyseessä ollut ainoastaan spontaani ihmisten vallankumous vaan pikemminkin osin lavastettu vallankaappaus.
 Romaniassa käytiin jouluna 1989 kovia katutaisteluita. Shutterstock / AOP
 Syntyi sanonta, että Puolassa kommunismin kaatuminen kesti kymmenen vuotta, Unkarissa kymmenen kuukautta, Saksassa kymmenen viikkoa, Tsekeissä kymmenen päivää ja lopulta Romaniassa kymmenen tuntia.
 Unkarin uudet johtajat olivat tavoitelleet kommunismin kaatumista, mutta he onnistuivat siinä paljon nopeammin kuin olivat kuvitelleet.
 Kaatuminen ei tapahtunut kansan vallankumouksena, mutta ilman tavallisten ihmisten kykyä löytää rohkeus väkivallan uhan edessä, mitään tuskin olisi tapahtunut.
 Saksa yhdistyi alle vuosi muurin murtumisen jälkeen.
 DDR:n valtion viimeinen virallinen tapahtuma oli konsertti, jota johti kapellimestari Kurt Masur. Mies, joka vuotta aiemmin oli onnistunut estämään Leipzigin verilöylyn.
 Lue myös:
 Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika on ohi, ja se voi olla myös hyvä asia.
 Chris ammuttiin rajalle, Winfried putosi taivaalta kuolemaan – Berliinin muuri vaati viimeiset uhrinsa vain kuukausia ennen murtumistaan

Unkarin salainen suunnitelma käynnisti kommunismin kaatumisen – näin Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten


Summary: Ainakin 37 ihmistä kuoli ja 60 haavoittui keskiviikkoaamuna tehdyssä hyökkäyksessä.

Länsiafrikkalaisessa Burkina Fasossa on tehty kymmeniä uhreja vaatinut joukkomurha. Tuntemattomat aseistautuneet hyökkääjät iskivät keskiviikkoaamuna kaivostyöläisiä kuljettaneen saattueen kimppuun.
 Iskussa kuoli ainakin 37 ja haavoittui 60 ihmistä. Hyökkäyksen kohteeksi joutuneet ovat kanadalaisen Semafo-kaivosyhtiön työntekijöitä. Keskiviikon isku oli eniten kuolonuhreja vaatinut hyökkäys Burkina Fasossa viiteen vuoteen.
 Burkina Fason armeijan sotilaat turvasivat työntekijöitä kuljettanutta bussisaattuetta, mutta eivät kyenneet estämään iskua.
 Viiden bussin saattue oli hyökkäyksen tapahtuessa noin 40 kilometrin päässä maan itäosassa sijaitsevasta Boungoun kultakaivoksesta.
 Jihadistit levittäytyivät maahan vuonna 2015
 Kyseessä oli jo kolmas kuolonuhreja vaatinut hyökkäys Semafon kaivostyöntekijöitä vastaan 15 kuukauden aikana.
 Viime vuoden elokuussa ja joulukuussa tehdyissä iskuissa kuoli yhteensä 11 ihmistä. Kaivosyhtiö syytti näistä väkivaltaisuuksista aseistautuneita rosvoja.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan sadattuhannet ihmiset ovat joutuneet jättämään Burkina Fasossa kotinsa islamistien väkivallan vuoksi.
 Satoja ihmisiä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015 lähtien, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaasta Malista.
 Lisää aiheesta:
 Burkina Fasossa hyökkäysten sarja – muutaman päivän aikana kuollut lähes 20 siviiliä
 Burkina Fasossa 16 on kuollut jihadistien moskeijaiskussa – hyökkäsivät kesken rukoushetken
 Burkina Fasossa kasvaa humanitaarinen kriisi – sadat tuhannet pakenevat väkivaltaisuuksia

Jo kolmas joukkomurha runsaan vuoden aikana – Kymmeniä kaivostyöntekijöitä tapettiin väijytyksessä Burkina Fasossa


Summary: Mittauksen kärkipaikkaa pitävän perussuomalaisten ja toisena olevan kokoomuksen ero on kasvanut lähes kuuteen prosenttiyksikköön.

Pääministeripuolue sosiaalidemokraattien ahdinko vain jatkuu. Puolue on menettänyt kannatustaan Ylen lokakuun mittauksessa 1,7 prosenttiyksikköä.
 Jos vaalit pidettäisiin nyt, SDP saisi 13,9 prosenttia äänistä. Näillä luvuilla puolue jäisi vaaleissa neljänneksi.
 Demareiden kannatuksessa on ollut laskeva trendi kevään eduskuntavaalien jälkeen, mutta näin kehnoa lukemaa joutuu hakemaan yli viiden vuoden takaa.
 SDP:n suosio oli viimeksi näin alamaissa heinäkuussa 2014, 13,8 prosenttia. Tämä on  Antti Rinteen  puheenjohtajakauden huonoin luku.
 Odotukset uutta hallitusta kohtaan ovat olleet korkeat, mutta kansalaisten elämässä näkyviä päätöksiä on saatu aikaan vielä vähän. Tämä tyytymättömyys voi kanavoitua päähallituspuolueisiin.
 Kolmanneksi demareiden ohi kiivennyt vihreät onkin tällä hetkellä suosituin hallituspuolue.
 Pääministeri Antti Rinteen johtaman sosiaalidemokraattien kannatus on laskenut lähes  viiden vuoden takaisiin pohjalukemiin. Markku Ulander / Lehtikuva
 Mittauksen kärjessä porskuttaa perussuomalaiset, joka on kasvattanut kannatustaan tällä kertaa yli kaksi prosenttiyksikköä.
 Puolueen kannatus on ollut nousujohteinen vaaleista lähtien. PS keräisi nyt 23 prosentin äänisaaliin.
 Työntekijät ja eläkeläiset vaihtaneet demarit perussuomalaisiin
 Ylen kyselyn tausta-aineistosta selviää, että perussuomalaiset on saanut kannattajia pääkilpailijoiltaan, mutta myös onnistunut aktivoimaan nukkuvia äänestäjiä.
 – Perussuomalaisten nousu tulee aika tasaisesti SDP:ltä, keskustalta ja kokoomukselta. Perussuomalaiset saa näiltä puolueilta ja nukkuvien puolueesta uusia äänestäjiä, mittauksen toteuttaneen Taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Tuomo Turja  kertoo.
 Turjan mukaan puolet perussuomalaisten noususta tulee muista puolueista ja puolet nukkuvista äänestäjistä. Perussuomalaisten kannatus on kasvanut erityisesti Helsingissä ja pienissä kaupungeissa.
 – Ammattiryhmistä korostuvat selkeästi työntekijät eli duunareista tulee uusia äänestäjiä. Myös eläkeläiset ovat nousseet nyt toiseksi ryhmäksi.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 3 414 ihmistä. Haastattelut tehtiin 2.10–5.11.2019. Puoluekantansa kertoi 2397 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on +/-1,4 prosenttiyksikköä. Lataa kannatusmittauksen aineisto  tästä.
 Perussuomalaiset on saanut uusia kannattajia erityisesti miehistä, alle 25-vuotiaista nuorista ja niin sanotussa parhaassa työiässä olevista 35–64-vuotiaista.
 Tausta-aineiston mukaan sosiaalidemokraatit on menettänyt erityisesti naisia, alle 35-vuotiaita ja yli 50-vuotiaita äänestäjiä.
 – SDP menettää kannattajia paitsi perussuomalaisille myös nukkuvien puolueeseen selvästi enemmän kuin muut isot puolueet. Ne ryhmät, missä perussuomalaiset etenee eli työntekjät ja eläkeläiset, aiheuttavat kannatuksen laskua SDP:lle, Turja sanoo.
 Demareille on tullut alueellisesti takapakkia pienissä kaupungeissa ja maaseutukeskuksissa.
 PS repii eroa muihin puolueisiin
 Ero kyselyn ykkösen, perussuomalaisten ja kakkosen, kokoomuksen, välillä on revennyt jo hurjaksi, 5,7 prosenttiyksikköön.
 Kokoomusta äänestäisi 17,3 prosenttia kansasta. Puolueen kannatus näytti tuoreessa kyselyssä pientä liikettä ylöspäin.
 Perussuomalaiset tekee samalla kaulaa myös muihin puolueisiin. Poliittinen keskustelu on pyörinyt mittausjakson aikana teemoissa, joissa perusuomalaiset on ollut eri mieltä muiden eduskuntapuolueiden kanssa.
 Kiivasta keskustelua on käyty esimerkiksi  lihansyönnin vähentämisestä  ja tutkijoiden esittämistä  polttoainekiintiöistä . Nämä liiittyvät ilmastonmuutokseen ja hallituksen kunnianhimoisiin tavoitteisiin päästöjen vähentämiseksi.
 Perussuomalaiset on ollut näissä asioissa selkeästi omilla linjoillaan, ja tämä näyttää hyödyttäneen puoluetta. PS on onnistunut kalastamaan kannanotoillaan ääniä sekä porvaripuolueilta että SDP:ltä.
 Perussuomalaiset on profiloitunut myös maahanmuuttovastaisena puolueena, ja on käytännössä ainoa vaihtoehto maahanmuuttoa painottaville äänestäjille.
 Perussuomalaisten kannatus jatkaa kasvuaan. Jussi Halla-aho on asemoinut puolueensa ilmastokysymyksissä muita puolueita vastaan, mikä näkyy nyt suosiossa. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Vihreät saisi äänistä 14,2 prosenttia, ja löytyy mittauksen kolmannelta sijalta. Puolueen kannatus aleni muutamia kymmenyksiä  edellisestä kyselystä .
 Kolmas hallituspuolue, keskusta keräisi 12,9 prosentin kannatuksen. Sillä pääsi kyselyn viidenneksi.
 Keskustan kannatuslasku näyttää tasaantuneen syyskuussa tapahtuneen puoluejohtajan vaihdoksen jälkeen. Nyt tuli jo nousua, vaikkakin hyvin vähäistä.
 Mittauksen kuudennen puolueen, myös hallituksessa olevan vasemmistoliiton kannatus on pysynyt ennallaan hieman alle kahdeksassa prosentissa.
 Pienemmissä puolueissa vain vähän muutoksia
 RKP:tä äänestäisi nyt 4,3 prosenttia kansalaisista. Puolueen suosio nousi edellisestä mittauksesta 0,4 prosenttiyksikköä.
 Kristilliset taas menetti lokakuussa kannatustaan puoli prosenttiyksikköä, saaden nyt 3,2 prosentin kannatuksen.
 Liike Nytin suosiossa ei tapahtunut muutoksia. Eduskunnan ulkopuoliset pienpuolueet eli ryhmä muut menetti hieman kannatustaan.
 Lue lisää:
 Ilmastoraportti rajoittaisi lihansyöntiä, mutta poliitikoille ruoka on  yhä henkilökohtainen valinta: "Kuluttaja päättää, mitä pöytään kannetaan"
 Analyysi: Keskusta ja vihreät ruokasodassa – lihavero jakoi puolueita jo Ylen vaalikoneessa
 Opiskelijaravintola luopuu naudanlihasta, ja päätös harmittaa tuottajia: "Nauta pystyy pelastamaan näköjään lentomatkailun ja kaiken muun"
 Taloustutkijoiden teholääke autoilun päästöihin: Bensan ja dieselin myynti pantava kortille – "Halvempi keino kuin mikään muu"

Ylen kysely: Perussuomalaisten kannatuksessa kunnon hyppäys, demarien alamäki vain jatkuu


Summary: Nurmon Bioenergia hakee asiakkaita biokaasulle eri aloilta. Toistaiseksi sopimuksia ei ole syntynyt.

Nurmon Bioenergia on kosiskellut asiakkaita uudelle biogaasulaitokselleen myös laivaliikenteestä. Yhtiö aikoo rakentaa Suomen suurimman biokaasulaitoksen Nurmoon Uitonloukolle, Atrian lähettyville.
 Laitos tuottaisi nesteytettyä biokaasua, jota on pyritty myymään erityisesti raskaan liikenteen tarpeisiin. Tuote kävisi myös laivojen polttoaineeksi, mutta tällä hetkellä se on kallis vaihtoehto verrattuna laivojen käyttämään LNG:hen, kertoo Nurmon Bioenergia Oy:n hallituksen puheenjohtaja Jyrki Tapani Heilä.
 – Laivat ovat kuitenkin yksi käyttökohde tulevaisuudessa, Heilä toteaa.
 Neuvotteluita asiakkuuksista käydään parhaillaan eri tahojen kanssa. Heilän mukaan laitoksen toteutuminen edellyttää vähintään muutaman esisopimuksen allekirjoittamista.
 – Olemme saavuttaneet potentiaalisten asiakkaiden kanssa hyvät neuvotteluyhteydet, mutta yhtään allekirjoitusta ei ole vielä paperilla.
 Yhtiön tavoitteena on ollut pohjatöiden ja puuston poiston aloittaminen Nurmossa vielä tämän vuoden puolella. Laitoksen varsinainen rakentaminen on tarkoitus aloittaa ensi keväänä. Valtiontuen edellyttämän aikataulun mukaan laitos pitäisi olla valmis vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Parhaillaan laitosta varten tehdään myös laitehankintoja.
 – Laitteistoa on etsittävä eri puolilta maailmaa, sillä kukaan ei toimita kaikkea yhtenä pakettina, kertoo projektipäällikkö Teija Paavola.

Nesteytetty biokaasu vielä kallista laivaliikenteeseen – maan suurin biokaasulaitos tarvitsee asiakkaita


Summary: Pohjois-Karjalassa käynnissä olevassa projektissa on kehitetty toimintamallia avuntarpeessa olevien nuorten tukemiseen.

Suomessa on tuhansia lapsia ja nuoria, jotka kantavat huolta perheenjäsenestään. Usein autettava on oma vanhempi, mutta yhtä hyvin nuori voi auttaa isovanhempaansa tai sisarustaan.
 Taustalla voi olla läheisen sairaus, mielenterveysongelmat, vamma, päihderiippuvuus tai esimerkiksi korkea ikä.
 Nämä lapset ovat nuoria hoivaajia, ja Suomessa he ovat huonosti tunnettu ryhmä.
 Omaishoitajaliitossa nuorten hoivaroolia selvittäneen  Malla Heinon  mukaan tietoa tarvitaan vielä paljon. Nuoret hoivaajat ovat käsitteenäkin monelle tuntematon.
 Vaikeimmissa tilanteissa lapsi auttaa jopa vessa-asioissa
 Se tiedetään, että nuoret hoivaajat eivät ole yhtenäinen joukko. Jo hoivan määrässä on isoja eroja.
 Malla Heino kertoo, että kyse on jatkumosta. Toisessa päässä nuoren antama hoiva on henkistä tukemista ja pieniä askareita, jotka eivät juuri poikkea tavanomaisista lapsille annetuista kotitöistä.
 Toisessa päässä nuori kantaa ison vastuun perheen arjesta. Suunnittelee viikon ruokalistan, käy ostoksilla, valmistaa ruoan ja hoitaa ehkä vielä sisaruksensa.
 Hoiva voi olla myös intiimiä. Nuori saattaa auttaa läheistään esimerkiksi pukeutumisessa ja peseytymisessä.
 – Ei liene kovin tavallista, että esimerkiksi 13-vuotias tyttö tai poika auttaa vanhempaansa vessa-asioilla. Se voi hämmentää, ja nuori saattaa ajatella olevansa ainoa, jonka elämä on tällaista, Heino sanoo.
 Malla Heino työskentelee Omaishoitajaliiton Jangsterit-hankkeessa, jonka tavoitteena on selvittää alaikäisten hoivaajien asemaa Suomessa. Jani Saikko / Yle
 "Pyytäisinkö tätä tyttäreltäni, jos olisin terve?"
 Voiko 10-vuotias tyhjentää itse astianpesukoneen? Entä voiko häntä pyytää hakemaan varastosta takkapuita?
 Tällaisia kysymyksiä joensuulainen  Satu Lamminsalo  kertoo miettineensä.
 Lamminsalo sairastui MS-tautiin neljätoista vuotta sitten. Sairaus on vienyt osan hänen liikuntakyvystään.
 Nyt jo aikuisen poikansa kanssa Lamminsalo ehti hiihtää ja luistella, mutta kotona asuvan tyttären kanssa yhteinen tekeminen on rajallista.
 Lamminsalo tarvitsee viikoittain apua kotitöissä. Vastikään 11 vuotta täyttänyt tytär auttaa mielellään, mutta aina äiti ei anna siihen lupaa.
 – Mietin aina, teetänkö jonkun asian tyttärelläni sairauden takia vai teettäisinkö sen muutenkin, Lamminsalo kertoo.
 Jos Lamminsalo ei ole aivan varma, hän kysyy mielipidettä siskoltaan, jolla on samanikäisiä lapsia.
 – Sisko manasi, kun lapset eivät olleet tyhjentäneet astianpesukonetta. Siitä tajusin, että voin pyytää sitä myös omalta tytöltäni, Lamminsalo kertoo.
 MS-taudin takia Satu Lamminsalo ei pysty juoksemaan tai lenkkeilemään. Onneksi tyttärellä on ystäviä, jotka lähtevät ulkoilemaan. Pauliina Tolvanen / Yle
 Tuhansien lasten ja nuorten arkea
 Suomessa ei ole tarkkaa tietoa siitä, kuinka moni lapsi tai nuori kantaa hoivavastuuta. Mutta yksittäisten nuorten ongelmasta ei ole kyse.
 Tuoreimmassa kouluterveyskyselyssä hoivavastuusta kysyttiin kuudelta ikäluokalta: nuorimmat vastaajista olivat neljäsluokkalaisia ja vanhimmat opiskelivat toista vuotta lukiossa tai ammattikoulussa.
 Yli 16 000 lasta ja nuorta kertoi hoitavansa jotakuta läheistään vähintään kerran viikossa.
 Malla Heinon mukaan tuloksista ei voi vetää johtopäätöstä, että he kaikki olisivat nuoria hoivaajia, mutta suuntaa luku antaa.
 Tämän hetken arvio on, että noin 20 000 lasta ja nuorta kantaa Suomessa ikätasoonsa nähden suurta hoivavastuuta.
 Lapsi on lojaali, eikä aina kerro murheistaan
 Kotitöiden kohdalla vastuu on vielä annosteltavissa, mutta miten estää nuorta kantamasta liian suurta henkistä taakkaa vanhemman voinnista.
 Sosiaali- ja terveydenhuollossa lasten ja nuorten kuormitusta ei aina tunnisteta, eikä sitä aina hoksata perheissäkään.
 Omaishoitajaliiton koordinaattori Malla Heino sanoo, että vanhempien voi olla vaikea tunnistaa ja tunnustaa perheenjäsentensä kuormitusta.
 Lapsilta itseltään ei aina muisteta kysyä hänen arjestaan. Toisaalta lapsi saattaa salata perheen asioita monesta syystä.
 – Oma perhe ja omat vanhemmat ovat lapselle äärimmäisen tärkeitä. Vanhempia kohtaan ollaan lojaaleja, eikä asioista haluta kertoa perheen ulkopuolelle, vaikka oma olo olisi miten huono, Heino selittää.
 Yksinäisyyden, erilaisuuden ja ulkopuolisuuden kokemukset ovat nuorille hoivaajille tyypillisiä.
 Kun nuori kantaa huolta perheestä, voi hänen omat tarpeensa, kuten kavereiden tapaaminen ja harrastukset jäädä sivuun. Henrietta Hassinen / Yle
 Lapsena kannettu taakka voi aiheuttaa ongelmia vielä aikuisena
 Et ole ainoa, etkä ole yksin.
 Joensuulainen  Kirsi Hokkila  toivoo, että jokainen läheisestään huolta kantava lapsi ja nuori saisi kuulla nämä sanat.
 Hokkila vetää Pohjois-Karjalassa käynnissä olevaa Alisa-projektia, jonka tavoitteena on löytää avun tarpeessa olevat perheet ja tukea heitä.
 Hokkila on itse ollut nuori hoivaaja, joten hän tietää, millaisia seurauksia lapsuudessa ja nuoruudessa kannetulla vastuulla voi olla.
 Pahimmassa tapauksessa lapsuuden kuormitus aiheuttaa myöhemmällä iällä mielenterveysongelmia.
 – Usein lapsuuden ja nuoruuden kuormitus nousee pintaan siirtymävaiheissa, kuten kotoa pois muuttaessa tai siinä vaiheessa, kun nuori itse tulee äidiksi tai isäksi, Hokkila toteaa.
 Malla Heino kertoo saaneensa yhteydenoton eläkeläiseltä, joka kertoi lopultakin ymmärtäneensä, mikä elämässä on kangertanut.
 "Ettei vain kysytä kerran, miten pärjäät"
 Kirsi Hokkila pitää tärkeänä, että perheiden tuen tarpeeseen vastataan ennen kuin ongelmat kärjistyvät.
 Juuri tähän pyritään Alisa-projektissa: visiona on kehittää toimintamalli, jossa sairastuneen vanhemman lapsista otetaan sosiaali- ja terveydenhuollossa heti koppi.
 – Eikä vain kysytä kerran, miten pärjäät, vaan lasten ja nuorten tilannetta seurataan säännöllisesti ja pitkäjänteisesti, Hokkila kuvailee.
 Jotta ideat päätyvät myös käytäntöön, maakunnan sosiaali- ja terveyspalevluista vastaava Siun sote on ollut mukana kehitystyössä alusta pitäen.
 Itse tuki voi olla varsin yksinkertaista.
 Alisa-projektissa perheille ja nuorille on järjestetty omia kahvihetkiä, yökyläilyjä ja leirejä. Vanhemmille on avattu netissä toimiva vertaistukiryhmä.
 Kirsi Hokkila on itse entinen nuori hoivaaja. Hän tekee töitä sen eteen, että kaikki lapset ja nuoret saisivat tarvittaessa helposti tukea. Heikki Haapalainen / Yle
 Nuorilla korkea kynnys hakea apua
 Vanhemmat ja pienemmät lapset ovat olleet valmiita ottamaan tukea vastaan. Sen sijaan nuorille kynnys on ollut korkeampi.
 Alisa-projektissa suunnittelijana toimiva  Anne Korppinen  arvioi, että nuorille oman avun tarpeen tunnistaminen ja myöntäminen on vaikeampaa. Nuoret eivät halua erottua ikätovereistaan ja saattavat leimaantumisen pelossa kieltäytyä.
 Korppisen mukaan projektiin uskaltautuneet nuoret ovat kuitenkin kokeneet toiminnan antoisaksi. Parasta on ollut, että ympärillä on ihmisiä, jotka ymmärtävät ja joille voi puhua, jos huvittaa. Pakkoa ei ole.
 Lamminsaloille puhuminen on pelastus
 Satu Lamminsalo on päättänyt, että heillä puhutaan kaikesta.
 MS-tautia ja sen mukanaan tuomia rajoituksia on käsitelty sekä pojan että tyttären kanssa moneen kertaan.
 Lisäksi tyttärellä on Pelastakaa Lapset -järjestön kautta löytynyt aikuinen ystävä, jolle voi puhua niistäkin asioista, mitä äidille ei ehkä halua kertoa.
 Lamminsalo itse vaihtaa ajatuksia muiden MS-tautia sairastavien kanssa. Vertaistuki tuo lohtua.
 – Huomaa, ettei ole ongelmiensa kanssa yksin.
 Puhumisen ansiosta Lammisalon perheessä MS-tauti ei aiheuta häpeää.
 On vaikea hävetä asiaa, mistä puhutaan koko ajan.
 Oletko itse kantanut nuoruudessasi hoivavastuuta? Entä miten nuoria tulisi auttaa? Keskustelu on avoinna kello 18:aan asti.
 Lue lisää:
 Kirsi Hokkila huolehti alaikäisenä MS-tautia sairastavasta äidistään – "Kenenkään lapsen tai nuoren ei pitäisi joutua kantamaan yksin sitä taakkaa"

Tuhannet alaikäiset kantavat vastuuta läheisestään – apua tarvitseva äiti: "Voiko 10-vuotias hakea varastosta takkapuita?"


Summary: Uusilla mittaustuloksilla voi olla suurta merkitystä silakan viennille ja syöntirajoituksille.

Itämereltä pyydetty silakka sisältää yhä vähemmän ympäristömyrkyiksi määriteltyjä dioksiineja ja PCB-yhdisteitä.
 THL:n tänään julkaisemissa uusissa mittaustuloksissa kiinnostavaa on se, että EU:n vientikiellossa ollut 19-senttinen iso silakka alittaa raja-arvot selvästi.
 – 19-senttisen silakan dioksiini- ja PCB-arvo on 4, kun EU:n raja-arvo on 6,5, sanoo erikoistutkija  Panu Rantakokko  Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksesta.
 Ympäristömyrkkyjen määrä on sitä suurempi mitä isompi kala, eikä yli 17-senttistä silakkaa ole saanut viedä EU-maihin.
 Jos vientiin kelpaavan silakan kokoa kasvatettaisiin kaksi senttiä, tarkoittaisi se merkittävää lisäystä vientiin kelpaavissa määrissä.
 – Selkämeren saaliista tähän 17-19 sentin haarukkaan menee vuoden 2018 tilastojen mukaan niinkin paljon kuin 27 prosenttia massasta, joka on siis vientiin kelpaamatonta, Rantakokko sanoo.
 Rantakokon mukaan data on nyt olemassa. Seuraavaksi pallo on maa- ja metsätalousministeriöllä, joka on vastuuministeriö EU-komission kanssa käytävissä neuvotteluissa.
 – Vientirajojen tarkastamisesta on ollut puhetta komission kanssa, mutta aikataulusta ei ole tietoa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomessa on tutkittu silakan myrkkypitoisuuksia 1970-luvun lopulta lähtien. Pitkän ajan trendi on ollut laskeva.
 Syy on ilmeinen: mereen ei enää pitkään aikaan ole laskettu ympäristömyrkkyjä entiseen malliin.
 – PCB päätyi mereen erilaisista teknisistä tuotteista. Niiden käyttöä rajoitettiin Suomessa jo 1970-luvulla. Dioksiini puolestaan on peräisin teollisuus- ja polttoprosesseista, joita alettiin parantamaan 1980-luvulla.
 THL ja SYKE ovat tehneet ennusteen silakan myrkkypitoisuuksien kehittymisestä. Sen mukaan vuonna 2022 myös 19-21-senttinen silakka alittaisi EU:n raja-arvot.
 Tämä tarkoittaisi käytännössä sitä, että kaikki Suomessa pyydettävä silakka olisi nykyisten raja-arvojen puitteissa riittävän puhdasta vientiin, sillä yli 21-senttistä silakkaa ei ole rysissä kuin muutama prosentti.
 Tänään julkistetuilla tutkimustuloksilla voi olla myös vaikutusta kotimaiseen silakan kulutukseen. Ruokasuositusten mukaan lasten, nuorten ja hedelmällisessä iässä olevien ei suositella syövän yli 17 cm:n silakkaa kuin pari kertaa kuukaudessa. Nyt siis tuotakin suositusta voidaan tarkastella uudelleen.
 Silakka on ylivoimaisesti merkittävän laji kaupallisessa kalastuksessa. Merialueen kaupallisen kalastuksen kokonaissaalis oli viime vuonna 148 miljoonaa kiloa, josta silakan osuus oli 126 miljoonaa kiloa.
 Kalakas-tutkimushankkeessa olivat mukana Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos (THL), Luonnonvarakeskus (Luke), Suomen ympäristökeskus (SYKE) sekä Kemiönsaaressa sijaitseva kalajauhotehdas Ab Salmonfarm Oy.

Silakan myrkkypitoisuus on laskenut selvästi – isokin silakka alittaa jo raja-arvot


Summary: Syytekirjelmän mukaan miehet urkkivat Saudi-Arabian hallinnon kriitikoiden henkilötietoja.

Yhdysvalloissa kahta entistä Twitterin työntekijää ja kolmatta ihmistä syytetään Saudi-Arabian lukuun vakoilusta mikroblogipalvelussa. Oikeusministeriön mukaan syytetyt yrittivät paljastaa etenkin Saudi-Arabian kuningasperheeseen kriittisesti suhtautuvien Twitter-tilien omistajatietoja.
 – Näitä ihmisiä syytetään toisinajattelijoihin ja tunnettuihin kriitikoihin kohdistuvasta yksityistietojen hankkimisesta Saudi-Arabian hallinnon määräyksestä,  John Bennett  liittovaltion poliisi FBI:sta sanoo.
 Syytteessä olevista miehistä kaksi on Saudi-Arabian kansalaisia ja yksi Yhdysvaltain kansalainen. Oikeuden pöytäkirjojen mukaan miehet saivat ohjeita suoraan korkealta taholta Saudi-Arabiasta, joka Washington Postin tietojen mukaan olisi ollut kruununprinssi  Mohammed bin Salman .
 Sekä Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA että YK:n erityislähettiläs ovat yhdistäneet Salmanin myös sauditoimittaja  Jamal Khashoggin  murhaan. Saudi-Arabian hallinnosta kriittisesti kirjoittanut Khashoggi tapettiin Saudi-Arabian konsulaatissa Istanbulissa viime vuoden lokakuussa, eikä ruumista ole löydetty. Operaatioon osallistui tiettävästi 15 Saudi-Arabiasta lähetettyä tekijää.
 Saudi-Arabia on kieltänyt kruununprinssin osallisuuden.
 Kaksi syytettyä vapaalla jalalla
 Syytekirjelmän mukaan Twitterillä työskennelleet miehet värvättiin vuosien 2014 ja 2015 välillä. Kolmannella miehellä puolestaan oli tiiviit suhteet kuningasperheeseen ja hän toimi välikätenä.
 Ainakin yksi Twitterillä työskennelleistä vastaanotti satojatuhansia dollareita työstään. Hänet otettiin kiinni Yhdysvalloissa tiistaina. Viranomaiset uskovat, että kaksi muuta syytettyä ovat Saudi-Arabiassa. Toinen Twitterillä työskennelleistä lähti Yhdysvalloista perheineen pian sen jälkeen, kun yhtiön esimiehille kävi ilmi, että työntekijä oli tonkinut yli 6 000 tilin käyttäjätietoja.
 Vapaalla jalalla olevista syytetyistä on annettu pidätysmääräys.

Kaksi Twitterin entistä työntekijää syytettynä vakoilusta Saudi-Arabialle Yhdysvalloissa


Summary: Mainos tai sen vaatima huomio ei saa aiheuttaa vaaraa liikenteelle.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Tienvarsimainonnan ja -ilmoitusten säännöt muuttuvat torstaina. Uusi määräys vapauttaa tienkäyttäjille suunnattujen mainosten sijoittamista.
 Toisaalta muutos parantaa jalankulun ja pyöräilyn turvallisuutta, kun se rajoittaa mainosten ja ilmoitusten sijoittamista jalkakäytävän ja pyörätien alku- tai ylityskohdan läheisyyteen.
 Ilmoitukset eivät jatkossakaan saa aiheuttaa vaaraa tielläliikkujille eikä mainos saa olla näkemäesteenä.
 – Perusohjeena on, ettei mainosta tai ilmoitusta saa laittaa sellaiseen paikkaan, jossa mainos tai sen vaatima huomio voisi aiheuttaa vaaraa liikenteelle, sanoo tieliikennejohtaja  Marko Sillanpää  Traficomista.
 Mainos tai ilmoitus ei saa muistuttaa ulkoasultaan liikennemerkkejä tai haitata liikennemerkkien tai tiemerkintöjen havaitsemista. Mainos ei saa olla myöskään heijastava tai alle 100 metrin etäisyydellä toisesta mainoksesta.
 Yleishyödylliseen tai yksityishenkilön ilmoitukseen ei tarvita lupaa ely-keskukselta.
 Tilapäinen ilmoitus pitää poistaa tienvarrelta viikon kuluessa juhlan muun vastaavan tilaisuuden jälkeen.

Tienvarsimainonnan ja -ilmoitusten säännöt muuttuvat – Ei saa muistuttaa ulkoasultaan liikennemerkkejä


Summary: Uudessa lukiossa korostuvat laaja-alaisuus ja ilmiöittäminen. Menetelmiä on kritisoitu peruskoulun opetussuunnitelmissa.

Tulevaisuuden lukiolainen kerää kurssien sijaan opintopisteitä, opiskelee yliopisto- tai ammattikorkeakouluopintoja jo lukion aikana ja saa opinto-ohjausta vielä lukion jälkeenkin.
 Tätä kaikkea lupaa lukion uusi  opetussuunnitelma , jonka perusteet julkaistiin torstaina. Ensimmäistä kertaa sen ottavat käyttöön lukionsa vuonna 2021 aloittavat.
 Lukion opetussuunnitelman perusteet Lukiokoulutuksen järjestäjät laativat paikalliset opetussuunnitelmansa Opetushallituksen opetussuunnitelman perusteiden mukaan. Opetussuunnitelman perusteissa määrätään esimerkiksi lukion eri oppiaineiden tavoitteista ja sisällöstä, opiskelun tuen järjestämisestä ja opiskelijan arvioinnista. Uusi opetussuunnitelma tulee voimaan vuonna 2021. Kaikki lukion 18 oppiainetta perustuvat kuuteen  laaja-alaisen osaamisen osa-alueeseen . Näitä ovat hyvinvointi, vuorovaikutus, monitieteisyys ja luovuus, yhteiskunnallisuus, eettisyys ja ympäristö sekä kansainvälisyys ja kulttuuri.
 Uudet opetussuunnitelman perusteet korostavat laaja-alaisuutta ja ilmiöpohjaisuutta. Peruskoulun puolella näihin käsitteisiin pohjautuvat opetusmenetelmät ovat saaneet osakseen paljon kritiikkiä. Aiheesta on uutisoinut esimerkiksi  Helsingin Sanomat .
 Ilmiöpohjaisuus ei ole automaattisesti pahasta, muistuttaa Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen .
 – Sehän tarkoittaa sitä, että pystytään tarttumaan nopeammin ja helpommin ajankohtaisiin aiheisiin, mikä on sinänsä hyvä asia. Osa nuorista haluaisi esimerkiksi ilmastokasvatusta, ja näen, että uudet opetussuunnitelmat mahdollistavat sen aiempaa paremmin.
 Suomen lukiolaisten liiton puheenjohtaja Roosa Pajunen toivoo, että lukiolaisten jaksamiseen kiinnitetään huomiota opetussuunnitelman perusteiden lisäksi myös lukion arjessa.  Karoliina Simoinen / Yle
 Kursseista opintopisteitä
 Pajunen löytää uusista opetussuunnitelman perusteista paljon hyvää. Kiitosta saa esimerkiksi mahdollisuus opiskella yli oppiainerajojen.
 – On hyvää kehitystä, kun kurssit vaihtuvat opintopisteisiin. Se mahdollistaa sen, että voidaan luoda ajankohtaisia opintokokonaisuuksia. Lukiosta tulee ketterämpi koulutusmuoto, Pajunen sanoo.
 Nykylukion oppimäärä on laajuudeltaan 75 kurssia. Vuodesta 2021 lähtien kurssit muuttuvat  opintojaksoiksi , jotka koostuvat  opintopisteistä . Yksi nykymuotoinen kurssi vastaa uudessa opetussuunnitelmassa kahta opintopistettä, eli lukion oppimäärä on jatkossa 150 opintopistettä.
 Jatkossa moni opintojakso on perinteistä kurssia laajempi tai suppeampi: luvassa on myös yhden tai kolmen opintopisteen laajuisia opintojaksoja.
 Opintopisteiden tarkoitus on helpottaa eri oppiaineiden yhdistelyä toisiinsa. Yhdistämällä yhteiskuntaopista 2 opintopistettä taloustietoa ja 1 opintopiste talousmatematiikkaa voidaan paikalliseen opetussuunnitelmaan muodostaa 3 opintopisteen talousteemainen opintojakso.
 Korkeakouluyhteistyötä lukion aikana, opinto-ohjausta lukion jälkeen
 Uudet opetussuunnitelman perusteet tarjoavat lukiolaisille aiempaa enemmän henkilökohtaista ohjausta. Tähän Pajunen on tyytyväinen.
 Ohjausta on myös saatavilla aiempaa pidempään. Jatkossa uusi ylioppilas saa opinto-ohjausta valmistumisvuotta seuraavan vuoden loppuun asti, jos hän ei ole saanut opiskelupaikkaa lukion jälkeen.
 Lisäohjaus on tarpeen, sillä  hallitus on sitoutunut tavoitteeseen  saada korkeakoulututkinto puolelle nuoresta aikuisväestöstä vuoteen 2030 mennessä.
 Aiempaa intensiivisemmän opinto-ohjauksen ohella opiskelijoita kannustetaan pohtimaan jatkoaan tiivistämällä korkeakoulujen ja lukioiden välistä yhteistyötä.
 – Tavoite on, että lukiossa saadaan astetta paremmat valmiudet jatko-opintoihin. Myös siirtymästä jatko-opintoihin halutaan tehdä sujuvaa, kertoo Opetushallituksen lukiokoulutus ja taiteen perusopetus -yksikön päällikkö  Petri Lehikoinen .
 Löytyykö helpotus lukiolaisten stressiin ja uupumukseen?
 Moni  asiantuntija on huolissaan  lukiolaisten kasvaneesta stressistä ja koulu-uupumuksesta. Voiko lukiolaisten hyvinvointia parantaa opetussuunnitelman avulla?
 – Ainakin hyvinvoinnista puhutaan opetussuunnitelman perusteissa enemmän kuin aiemmin, sanoo lukiolaisten liiton Pajunen.
 Hyvinvointiosaaminen on yksi opetussuunnitelmassa esitellystä kuudesta laaja-alaisen osaamisen kohteesta. Hyvinvoinnin osa-alueiden pitäisi siis linkittyä tavalla tai toisella kaikkiin oppiaineisiin.
 Pajusen mukaan kurssien sisältöjen määrät ja se, kuinka paljon kurssilta tulee kotiin opiskeltavaa, ovat myös tärkeitä opiskelijoiden hyvinvoinnin kannalta.
 – Lisäksi tärkeää on tukipalveluihin panostaminen. Tarvitaan resursseja siihen, että tukipalveluita on saatavilla kaikissa oppilaitoksissa, ja opiskelijat pääsevät sellaisten tukipalveluiden ääreen, joita he tarvitsevat ja mahdollisimman nopeasti.
 Pajusen mukaan korkeakouluyhteistyön kaltaiset lisäykset lukion arkeen eivät oikein toteutettuna kuormita lukiolaisia. Hän näkee, että aiempaa parempi mahdollisuus yksilölliseen ohjaukseen voi osaltaan myös ehkäistä lukiolaisten kuormitusta.
 – On opiskelijoita, jotka haalivat itselleen 10 kurssia per jakso. Kun panostetaan yksilölliseen ohjaukseen, voidaan huomioida sellaiset tilanteet, kun yksilö on uupumassa.
 Lukiouudistus nopeutti opetussuunnitelmien uusimista
 Tyypillisesti opetussuunnitelmien uudistussykli on noin 10 vuotta. Siihen nähden uudistus tulee nopeasti, sillä nykyiset lukion opetussuunnitelmat otettiin käyttöön vuonna 2016.
 Tämän myöntää myös Opetushallituksen Petri Lehikoinen.
 – Edellisestä opetussuunnitelmasta on rehellisyyden nimissä sanottava, että se oli pikemminkin päivitys kuin uudistus. Siinä eivät paljoa asiat muuttuneet, Lehikoinen sanoo.
 Uudistus lähti liikkeelle viime hallituksen  puoliväliriihestä , jossa sovittiin lukiouudistuksesta. Sen myötä uudistettiin myös  lukiolaki , joka tuli voimaan tänä syksynä.
 Osa lakimuutoksista alkaa näkyä kunnolla lukioiden arjessa vasta uuden opetussuunnitelman tullessa voimaan syksyllä 2021 lukionsa aloittaville.
 Lue lisää:
 Lukiolaiset hukkuvat stressiin, varoittaa SLL – kouluterveyskyselyn tulokset huolestuttivat lukiolaisten edunvalvojan
 Saako jokainen lukiolainen pian henkilökohtaisen uravalmentajan? Uusi laki velvoittaa lukiot ottamaan nuorista kopin vielä opintojen jälkeen
 Uusi laki pakottaa lukiot ja korkeakoulut yhteistyöhön, vaikka välimatkaa voi olla satoja kilometrejä

Lukion uudet opetussuunnitelman perusteet julki: kurssit muuttuvat opintopisteiksi ja opinto-ohjausta saa myös valmistumisen jälkeen


Summary: Lakko vaikuttaa osaan Lufthansan lennoista Frankfurtin ja Helsingin sekä Münchenin ja Helsingin välillä.

Lentoyhtiö Lufthansan saksalainen matkustamohenkilökunta on lakossa torstain ja perjantain. Saksalaislehti  Deutsche Wellen  mukaan yhtiö on perunut torstaina 600 ja perjantaina 700 pääasiassa Saksasta lähtevää lentoa.
 Lufthansan oli määrä lentää kahden vuorokauden aikana noin 6 000 lentoa, joista siis 1 300 on peruttu.
 Finavian mukaan lakko vaikuttaa myös osaan Lufthansan lennoista Frankfurtin ja Helsingin sekä Münchenin ja Helsingin välillä. Muun muassa Helsingistä saksalaiskaupunkeihin lähtevät aamun ensimmäiset lennot on peruttu.
 Myös Saksasta Helsinkiin lähtevät aamupäivän ja varhaisen iltapäivän lennot on peruttu.
 Lufthansan työntekijät tavoittelevat ulosmarssilla palkankorotuksia sekä muita työehtojen parannuksia. Matkustamohenkilökunnan liiton UFO:n varapuheenjohtaja  Daniel Flohrin  mukaan työntekijäpuoli saattaa "milloin tahansa" ilmoittaa myös uusista työtaistelutoimista.
 Lufthansa ilmoittaa verkkosivuillaan tuomitsevansa lakon voimakkaasti. UFO järjesti jo lokakuun lopulla päivän mittaisen varoituslakon, jonka piirissä oli neljä Lufthansan tytäryhtiötä.

Lufthansan aamun ensimmäiset lennot Helsinki-Vantaalta peruttu – saksalainen matkustamohenkilökunta lakossa


Summary: Yhdysvaltain Ukrainan-lähettilään William Taylorin todistajanlausunnon tekstiversio julkaistiin keskiviikkona.

Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs  William Taylor  kertoi edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunnalle, että presidentti  Donald Trumpin  henkilökohtainen lakimies  Rudy Giuliani  painosti Ukrainaa puuttumaan Yhdysvaltain sisäiseen politiikkaan aloittamalla tutkimukset Trumpin poliittisista kilpailijoista, kertoo uutiskanava  CNN .
 Edustajainhuone julkisti keskiviikkona Taylorin lokakuun 22. päivänä antaman todistajanlausunnon tekstiversion, jota  CNN on käynyt läpi  keskiviikkoiltana.
 Todistajanlausunnossaan Taylor myöntää, että tutkimusten oli määrä keskittyä energiayhtiö Burisman toimintaan, jotta entinen varapresidentti ja demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivä  Joe Biden  saataisiin huonoon valoon.
 – Ymmärtääkseni syy Burisman tutkimiseen oli saattaa varapresidentti Biden huonoon valoon, Taylor sanoi tiedusteluvaliokunnalle.
 Bidenin poika  Hunter Biden  oli Burisman johtokunnan jäsen tämän vuoden huhtikuuhun saakka. Uutistoimisto Reutersin mukaan nuorempi Biden toimi neuvonantajana muun muassa lakiasioissa, rahoitusasioissa sekä strategiatasolla viisi vuotta kestäneen johtokuntapestinsä aikana.
 Taylor sanoi lausunnossaan hänellä olleen selkä käsitys siitä, että Yhdysvallat ei myöntäisi sotilasavustusta Ukrainalle, mikäli presidentti  Volodymyr Zelenskyi  ei ilmoittaisi aloittavansa tutkimuksia Bidenin perheestä.
 Uutinen päivittyy.

Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs: Ukrainaa painostettiin auttamaan presidentti Trumpia sotilasavun jäädyttämisellä


Summary: Maailmanlaajuinen avaruussääkeskus on aloittanut toimintansa Ilmatieteen laitoksen tiloissa Helsingissä.

Tänään torstaina käynnistyy kymmenen maan yhteinen avaruussääpalvelu, jossa Suomen Ilmatieteen laitos on keskeisessä roolissa.
 PECASUS-nimen saanut yhteistyöverkosto tuottaa maailmanlaajuisia avaruussäätiedotteita. Se on avaruusalalla ainoa eurooppalainen maailmanlaajuisesti toimiva operatiivinen organisaatio. Toiminta on tarkoitettu pysyväksi.
 Yhteistyöverkoston koordinaattori  Ari-Matti Harri  kuvaa Ilmatieteen laitoksen roolia aivan keskeiseksi: verkoston päämaja on siellä ja se johtaa verkoston toimintaa.
 Käytännössä työ sujuu niin, että mukana olevat maat keräävät avaruussäätietoa, joka toimitetaan Belgian laitokselle. Belgiassa luodaan niiden pohjalta tilannekuva, joka lähetetään Ilmatieteen laitokselle, missä se hyväksytään ja lähetetään kansainväliselle siviili-ilmailujärjestölle ICAO:lle.
 Tiedote sisältää tietoa avaruusmyrskyn voimakkuudesta ja vaikutusalueesta maapallolla.
 Avaruussääpalveluja tarvitaan, koska lentokoneet ovat yhä riippuvaisempia satelliittipohjaisista navigointi- ja viestintämenetelmistä. Voimakkaat aurinkomyrskyt voivat vaikuttaa niiden toimintaan. Ääritapauksissa myrskyt voivat myös lisätä jonkin verran säteilyä lähellä napa-alueita.
 Harrin mukaan lennonjohto ja lentoyhtiöt voivat tällaisissa tilanteissa suunnitella lentoreitit ja aikataulut turvallisiksi.
 Tilanteen vaatiessa avaruussääkeskus lähettää lentoliikenteen toimijoille tiedotteen avaruusmyrskyn voimakkuudesta ja vaikutusalueista. Harrin mukaan lennonjohto ja lentoyhtiöt voivat tällaisissa tilanteissa suunnitella lentoreitit ja aikataulut turvallisiksi.
 Suomen avaruussäätutkimus korkealuokkaista
 Ari-Matti Harrin mukaan Suomi on pitkään ollut avaruussäätutkimuksen eturintamassa ja ykköskehittäjiä.
 Nyt elämme 11-vuotisen aurinkosyklin rauhallista vaihetta, mutta PECASUS-yhteistyön merkitys korostuu taas 3-4 vuoden kuluttua, kun Aurinko muuttuu uudelleen aktiivisemmaksi.
 – Todennäköisesti aurinkotuuli alkaa tuolloin taas viuhumaan, ja tiedotteita lähtee, Harri sanoo.
 ICAO:n jäsenmaat ovat toivoneet avaruussäätietoa tavallisten sääpalvelujen rinnalle. Lentoliikenne myös maksaa palveluista samaan tapaan kuin säätiedotuksista, sanoo Harri.
 PECASUS-yhteistyöverkostoon kuuluvat Suomen ja Belgian lisäksi Alankomaat, Britannia, Saksa, Puola, Itävalta, Italia, Kypros ja Etelä-Afrikka.
 Maassa voimakkaat avaruusmyrskyt näkyvät revontulina.

Ilmatieteen laitos vetämään kansainvälistä avaruussääkeskusta – Suomi on alan tutkimuksen suurvalta


Summary: Fuengirolassa rakennetaan ennätystahtia yli puolen miljoonan euron asuntoja brittituristeille. Sen sijaan viikon lomamatkoilla heikko punta ajaa turisteja Turkkiin.

Lähestyvä Britannian ero EU:sta on saanut Aurinkorannikolla rakennusliikkeisiin vauhtia. Esimerkiksi Fuengirolassa rakennetaan ennätystahtia kalliita, yli puoli miljoonaa euroa maksavia asuntoja.
 – Tänne on tulossa ihmisiä, jotka saavat Espanjan kultaisen viisumin ostamalla yli 500 000 euron edestä kiinteistöjä. Se on ylivoimaisesti helpoin tapa saada tänne kulkuoikeus, sanoo myyntipäällikkö  Ralf Nackström  Habitan Fuengirolan toimistosta.
 Kalliita asuntoja rakennetaan Fuengirolaa ympäröiville vuorille, koska tonttimaa on loppumassa kaupungissa.  Jari Tanskanen / Yle
 Brittituristeista tulee maan EU-eron myötä kolmansien maiden kansalaisia, joilla on oikeus oleskella Euroopan unionin alueella 90 vuorokautta 180 vuorokauden aikana. Sitä pidempää asumista varten tarvitaan oleskelulupa.
 Espanja aloitti vuoden 2013 talouskriisin aikaan "kultainen viisumi" -ohjelman, joka takaa pysyvän oleskeluluvan EU:n ulkopuolelta tuleville kansalaisille ja heidän perheilleen. Edellytyksenä ovat riittävän suuret investoinnit esimerkiksi kiinteistöihin.
 Kiinteistönvälittäjä Marko Levander HomeInSpainista ei ole huomannut, että brittiasiakkaat olisivat luopuneet loma-asunnoista lähestyvän Brexitin takia.  Markku Rantala / YLE
 – Brittituristit ovat Espanjassa iso ostajakunta. On aivan varmaa, että Espanja haluaa heidät jatkossakin tänne, sanoo kiinteistönvälittäjä  Marko Levander  HomeInSpainista.
 Ennakkoon on pelätty brittien alkavan myydä Espanjassa olevia kiinteistöjä, mutta toistaiseksi kauppa on ollut hiljaista. Sen sijaan tuhannet britit hakevat oleskelulupaa, joka takaisi heille oikeuden asua esimerkiksi Aurinkorannikolla jatkossakin.
 Talo myyntiin Englannissa – uusi koti suomalaisten leirintäalueella
 Casa  ja  Mark Livesey  istuvat talovaununsa terassilla Fuengirolan lähellä sijaitsevan Camping Suomi Villagen leirintäalueella. Perhe on myynyt Lancashiressa Blackburnissa sijaitsevan asunnon, ja perhe viettää talven Aurinkorannikolla.
 Casa ja Mark Livesey viettävät ensi talven suomalaisten suosimalla leirintäalueella Fuengirolan lähellä.  Markku Rantala / YLE
 Britannian todennäköinen ero EU:sta ei ainakaan vielä huoleta, sillä perhe valmistelee oleskelulupahakemusta. Mutta Mark Livesey tietää, että kaikki eivät hae oleskelulupaa, varsinkin jos raha on tiukassa jo nyt.
 – He voivat tulla Espanjaan vain muutamaksi kuukaudeksi vuodessa, kun emme ole EU-kansalaisia. Se on yksi syy loma-asuntojen myyntiin, sanoo Mark Livesey.
 Varsinkin siirrettäviä talovaunuja tuli myyntiin jo viime vuonna, kun keskustelu Brexitistä oli kiivaimmillaan. Eropäätöksen pitkittyminen on rauhoittanut kiinteistökauppaa.
 Halpa punta houkuttaa lomalle Turkkiin
 Brexitiä enemmän brittien lomailuun vaikuttaa punnan arvon heikentyminen suhteessa euroon. Aurinkorannikon tai Kanariansaarten jatkuva auringonpaiste ei riitä turisteille, jotka laskevat tarkkaan miten paljon loma saa maksaa. Lomailu on heille halvempaa EU:n ulkopuolella, esimerkiksi Turkissa.
 Alanyassa kesän matkailusesonki on jatkunut lokakuun lopulle asti.  Jari Tanskanen / Yle
 Espanjan tilastokeskuksen mukaan britit tekivät vuonna 2018 noin 18,5 miljoonaa lomamatkaa Espanjaan. Tämän vuoden ennakkotiedot kertovat, että brittituristien määrä on vähentynyt parilla prosentilla. Se tarkoittaa noin 400 000 lomamatkaa vähemmän.
 Turkissa kaikkien aikojen matkailuvuosi
 Monet Espanjassa aiemmin lomailleet brittituristit ovatkin suunnanneet tänä kesänä Turkin suosittuihin lomakohteisiin Antalyassa ja Alanyassa. Esimerkiksi Antalyan lentoaseman kautta lentomatkustus Britannian ja Antalyan välillä on kasvanut 20 prosenttia.
 – Olemme tehneet tänä vuonna kaikkien aikojen ennätyksen matkailijamäärissä, sanoo Alanyan matkailunedistämissäätiö Altavin hallituksen jäsen  Şükrü Cimrin.
 Altavin hallituksen jäsen Şükrü Cimrin sanoo, että matkanjärjestäjien tekemien kiintiövarausten perusteella kesällä 2020 Turkissa nähdään enemmän brittituristeja. Jari Tanskanen / Yle
 Käytännössä vielä syys- ja lokakuussa Alanyan hotellit olivat lähes loppuunmyytyjä, ja varauksia on vielä marraskuussa normaalia enemmän.
 Alueella toimii 575 hotellia, joissa on yhteensä 167 235 vuodepaikkaa. Hotellien täyttöaste on ollut koko matkailukauden ennätyskorkealla brittien, saksalaisten ja venäläisten lisääntyneen matkailun seurauksena.
 Alanyassa hotellit ovat onnistuneet korvaamaan Thomas Cookin konkurssin myötä vapaiksi jääneet paikat. Esimerkiksi halpalentoyhtiö EasyJet on aloittanut lennot Lontoosta Antalyaan, ja monet matkanjärjestäjät, kuten TUI lisäävät tarjontaa Alanyan seudulla ensi kesänä.
 – Odotamme merkittävää kasvua brittituristien määrässä kesäkaudella 2020, sanoo Cimrin.
 Samalla brittituristit ovat vilkastuttamassa asuntokauppaa Alanyassa ja Antalyassa. Alanyassa rakennetaan tällä hetkellä erityisesti premium-luokan asuntoja, jotka valmistuvat tulevaan sesonkiin mennessä.
 – Monet brittiasiakkaat näyttävät myyvän nyt loma-asuntoaan Espanjassa, ja ensi vuonna näemme heidät täällä tekemässä asuntokauppaa, sanoo Cimrin.

Britit ostavat Espanjasta kalliita asuntoja saadakseen "kultaisen viisumin" – takaa oleskeluluvan EU-alueelle Brexitin jälkeen


Summary: Kaikki odottivat jatkoa Napoli-sarjalle, mutta Elena Ferranten uusin teos on itsenäinen romaani.

Salaperäisen kirjailija  Elena Ferranten  uusin romaani julkaistaan italiaksi torstaina. Suomalaisfanit saavat odottaa luettavaa vuoden 2020 syksyyn asti. Kirja ilmestyy suomeksi lokakuussa.
 Neljä vuotta odotetun uuden kirjan nimi on italiaksi  La Vita Bugiarda Degli Adulti . Suomeksi se voisi olla vaikka  Aikuisten valheellinen elämä .
 Ferrante ponkaisi maailmanmaineeseen Napoli-sarjallaan, josta on tähän mennessä julkaistu neljä osaa. Uuden kirjan sisällöstä tiedetään ennakkoon hyvin vähän. Maailmalla on spekuloitu sillä, jatkaako se Napoli-sarjaa ja sen päähenkilöiden, kahden naisen elämän kuvausta.
 WSOY:n kustantaja  Leena Balme  ampuu teorian alas.
 – Uusi teos ei kuulu Napoli-sarjaan vaan on itsenäinen romaani. Olen keskustellut kirjasta kääntäjän kanssa ja se kuulostaa oikein hyvältä. Romaanissa on paljon Ferrantelle tunnusomaista mutta myös uutta. Se ei pelkästään toista jo aiemmin käsiteltyjä teemoja, Balme sanoo.
 Suomalainen kustantamo sai kirjan maanantain ja tiistain välisenä yönä ja sen on tähän mennessä lukenut Suomessa vain yksi henkilö: kääntäjä  Helinä Kangas . Kangas on suomentanut myös aiemmat Napoli-sarjan romaanit.
 Ensimmäiset arviot myönteisiä
 Italiassa on jo julkaistu ensimmäiset arviot kirjasta. Ne ovat myönteisiä ja pitävät uutuutta tyyliltään totuttuna Ferrantena. Muun muassa  La Repubblica  kiittää kirjaa siitä, että se onnistuu tarjoamaan hyvää ajankuvaa. Kirjan tarina sijoittuu 1970- ja 1990-luvuille ja se kertoo Giovannan tarinan.
 Il Messaggero  puolestaan pitää Ferrantea taitavana siinä, miten hän käyttää pieniä ulkoisia muutoksia kuvastamaan henkilöhahmojensa suuria sisäisiä muutoksia.
 Italialaislehdille kuten  Il Corrierelle  on tullut yllätyksenä, että kirja ei ole jatkoa Napoli-sarjalle.
 Kirjan englanninkielinen kustantaja Europa editions julkaisi lokakuussa Twitterissä kappaleen kirjasta. Se alkaa lauseella:  Kaksi vuotta ennen kuin isäni lähti kotoa, hän sanoi äidille, että minä olen erittäin ruma .
 Kirjailijan englanninkielinen kustantaja vahvisti lokakuussa  The New York Times -lehdelle , että uudessa kirjassa käsitellään samoja teemoja, kuin Ferranten aiemmissa julkaisuissa: naisten välistä ystävyyttä, äitiyttä ja kysymyksiä luokasta.
 Salaperäinen kirjailija, salaperäinen kirja
 Uutta kirjaa ympäröivä mystisyys ja se, että tulevasta kirjasta ei ole paljastettu mitään ennakkoon, sopii kuvioon. Kirjailijan henkilöllisyyttäkään ei tiedetä. Elena Ferrante kirjoittaa salanimellä. Hän ei esiinny julkisuudessa ja antaa haastattelunsa sähköpostitse.
 Ferranten todellista identiteettiä on yritetty selvittää. Vuonna 2016 italialainen toimittaja  Claudio Gatti  väitti , että Ferrante on todellisuudessa roomalainen kääntäjä nimeltä  Anita Raja .
 Ferrante ei ole kommentoinut henkilöään koskevaa väitettä, eikä asiaa ole vahvistettu.
 Gatti sai aikaiseksi kirjallisen myrskyn. Fanit eivät pitäneet siitä, että yksityisyyttään varjelevan kirjailijan henkilöllisyys yritettiin paljastaa.  The New York Timesille antamassaan haastattelussa  kirjailija kertoi, että hän ei halua itseään esille, vaan ainoastaan tekstinsä.
 Napoli myynyt miljoonia
 Ferrantelta on tähän mennessä julkaistu neljä Napoli-sarjaan kuuluvaa teosta. Sarja seuraa kahden Napolin köyhässä naapurustossa kasvaneen tytön Lila Cerullon ja Elena Grecon elämän mittaista ystävyyttä 1900-luvulla.
 Sarja nosti Ferranten maailmanmaineeseen ja vakuutti myös kriitikot. Tetralogian ensimmäinen osa,  Loistava ystäväni , ilmestyi italiaksi vuonna 2011 ja tähän mennessä viimeisin,  Kadonneen lapsen tarina , vuonna 2014.
 Napoli-sarja on myynyt maailmanlaajuisesti yli 10 miljoonaa kappaletta. Suomessa Ferrantea on myyty yli 150 000 kappaletta. Kirjailijan teoksia on käännetty yli 40 kielelle.
 Napoli-tetralogian ensimmäisestä osasta on tehty suoratoistopalvelu HBO:lle tv-sarja  My Brilliant Friend .  The Guardian -lehden mukaan  tv-draamalle on luvassa toinen kausi, joka perustuu tetralogian toiseen kirjaan. Se nähdään ensi vuonna.
 Englanniksi Ferranten uusi kirja ilmestyy ensi kesäkuussa nimellä  The Lying Life of Adults . Italiankielisen kirjan kannen kuva on jo julkaistu. Se on mustavalkoinen ja siinä näkyy kaksi ojennettua kättä.
 Lue myös:
 Elena Ferranten Napoli-sarjaa on turha etsiä e-kirjastosta, ja sama pätee moneen suomalaiseen bestselleriin
 Juttua korjattu 6.11. klo 16.10: Leena Balmen titteli korjattu kustannuspäälliköstä kustantajaksi.

Mystisen Elena Ferranten torstaina julkaistava uutuus on tarkoin varjeltu salaisuus – Suomessa kirjan on saanut lukea vain yksi ihminen