Summary: Häiriöt koskevat kuvien lataamista.

Facebookin käyttäjät ovat raportoineet ongelmia palveluissa ympäri maailmaa, kertoo  Independent . Myös Instagramissa ja WhatsAppissa on häiriöitä.
 Suomessa ongelmia esiintyy kaikissa kolmessa palvelussa. Ne toimivat muuten, mutta kuvat eivät välttämättä lataudu.
 Ongelmat alkoivat noin kello 17 Suomen aikaa. Facebook pahoitteli vikaa parin tunnin päästä Twitterissä ja kertoi korjaavansa sitä.
 Kaikki kolme palvelua ovat Facebookin omistamia. Palveluiden käyttäjät raivoavat asiasta Twitterissä. Toisaalta tilanne on saanut Twitterin käyttäjät luomaan herkullisia meemejä.
 Palveluissa oli  samantyyppisiä ongelmia  viimeksi maaliskuussa.

Facebookissa, Instagramissa ja WhatsAppissa ongelmia ympäri maailmaa


Summary: Merikotka oli vielä neljä vuosikymmentä sitten sukupuuttoon kuoleva “lentävä ongelmajäte”.

Merikotka, Suomen suurin petolintu, pesii Pohjois-Savossa jo toista vuotta. Nilakka-järven saaresta  viime kesänä  löydetty pesä oli kaikkien aikojen ensimmäinen maakunnan alueella tehty merikotkahavainto. Merikotka pesii samassa pesässä myös tänä kesänä.
 Merikotkan siirtyminen pesimään sisämaahan on osoitus kannan hyvästä tilasta.
 – Kyllä se kertoo siitä, että merikotkia on yhä enemmän. Asuinpiirit laajenevat, WWF:n merikotkatyöryhmän seurantavastaava  Heikki Lokki  vahvistaa.
 Pesän poikasluku on kasvanut viime kesän yhdestä poikasesta kahteen. Savon Sanomien  haastattelussa  rengastustyössä mukana ollut lintuharrastaja  Tapio Osala  kertoo poikasten olevan jo lähes täysikasvuisia. Painoa on 4,3 kiloa ja siipimitta 46–50 senttimetriä.
 Lintu on pesintäaikaan erityisen arka häirinnälle.
 Itämeren tilan indikaattori
 Merikotkan pelastamista sanotaan usein esimerkiksi onnistuneesta suomalaisesta luonnonsuojelusta. 1970-luvun alussa laji oli Suomessa sukupuuton partaalla. Merikotkia uhkasivat ympäristömyrkyt ja ihmisten vaino.
 Vuonna 1975 merikotkan poikasia kuoriutui vain neljä, kun nykyään vuosittainen syntyneiden poikasten määrä on  noin 450 .
 – Petolintuja vainottiin yleisesti, on vaikea sanoa miksi. Itämeri oli maailman myrkyllisin meri 1960-luvulta eteenpäin. Se teki linnuista lisääntymiskyvyttömiä ja ohensi munien kuorta, Lokki kertoo.
 Merikotka on toiminut omanlaisenaan indikaattorina Itämeren tilasta, koska laji reagoi ensimmäisten joukossa ympäristömyrkkyihin. Merikotkaa kutsuttiin Heikki Lokkin mukaan pahimpina aikoina lentäväksi ongelmajätteeksi.
 Vuosikymmeniä jatkuneen suojelutyön jälkeen merikotkan tila muutettiin  uhanalaisesta elinvoimaiseksi  vuonna 2019.

Merikotka pesii Pohjois-Savossa jo toisena kesänä peräkkäin – sukupuuton partaalta pelastettu laji leviää sisämaahan


Summary: Neil Gaimanin luomasta sarjakuvasarjasta on yritetty jo vuosia tehdä elokuva siinä kuitenkaan onnistumatta.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Neil Gaimanin   The Sandman  -sarjakuvasarja päätyy ensimmäistä kertaa filmatuksi versioksi. Suoratoistopalvelu Netflix on tilannut Warner Bros -yhtiöltä sarjakuvaan perustuvan sarjan, jossa on ainakin alkuun 11 jaksoa.
 Sarjakuvasta on yritetty muokata elokuvaversiota jo vuosien ajan, mutta kaikki yritykset ovat kariutuneet. Ensimmäiset ideat elokuvasta heitettiin ilmoille jo 1990-luvulla.
 Viimeisimmäksi vuonna 2016 näyttelijä  Joseph Gordon-Levittin  oli määrä ohjata  The Sandman  valkokankaalle sekä esittää pääosaa. Hän kuitenkin jätti projektin ajauduttuaan luoviin erimielisyyksiin elokuvastudio New Linen kanssa.
 Haastavaa fantasiaa
 The Sandmania  on pidetty lähes mahdottamana muuntaa ihmisten näyttelemäksi elokuva- tai tv-versioksi. Sarjakuvan tarina liikkuu eri tasoilla ja genret vaihtuvat kauhusta fantasiaan. Lisäksi mukaan mahtuu viittauksia nykyaikaisiin ja klassisiin mytologioihin.
 Sandmanin  päähenkilö on unten valtias  Morfeus . Hänellä on myös kuusi sisarusta, joita ovat esimerkiksi Kuolema ja Intohimo. Sarjan alussa päähenkilö on epäinhimillisen kaikkivoipa, mutta pehmenee tarinan edetessä.
 The Sandman  -sarjan ensimmäisten sarjakuvien julkaisemisesta tulee kuluneeksi 30 vuotta. Neil Gaiman käsikirjoitti sarjaa DC Comicsin Vertigo-merkille vuosina 1988–1996.
 Gaimanin monitasoisen kerronnan  Sandmanin  on sanottu merkinneen sarjakuvalle samaa, mitä  J.R.R. Tolkien  teki fantasiakirjallisuudelle.
 Uusi hitti tähtäimessä
 Netflix on maksanut  The Sandman  -sarjasta huiman summan rahaa.  Hollywood Reporter -lehden mukaan  siitä on tulossa Warner Brosin omistaman DC Entertainment -tuotantoyhtiön kaikkien aikojen kallein tv-sarja. Yhtiö tuottaa muun muassa elokuvia, animaatioita ja pelejä DC Comicsin sarjakuvista, joihin kuuluvat esimerkiksi  Batman ,  Teräsmies  ja  Ihmenainen .
 Oletettavasti Netflix toivoo suursatsauksellaan saavansa  The Sandmanista  samanlaisen hittisarjan kuten sen kilpailijan HBO:n  Game of Thrones  on ollut.
 Sarjakuvan luoja Neil Gaiman on mukana tuottamassa sarjakuvan tv-vesriota. Projektin vetäjänä on  Allan Heinberg , joka on käsikirjoittanut ja tuottanut hittisarjoja kuten  Sinkkuelämää ,  Greyn anatomia  ja  O.C..
 Gaiman kirjoitti Twitterissä , että hän toivoo, että tv-sarjasta kuvastaa mahdollisimman hyvin sitä, minkälainen The Sandman sarjakuvana on parhaimmillaan ollut.

The Sandman -sarjakuvaa on pidetty mahdottamana filmata – nyt tekeillä on tv-sarja, josta odotetaan uutta Game of Thronesia


Summary: Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen katsoo, että nykyiset sananvapautta säätelevät lait toimivat hyvin.

Saako Suomessa enää sanoa ja kirjoittaa vapaasti mielipiteitään?
 Tuleeko heti tuomio, jos esittää kärjekkään mielipiteen esimerkiksi maahanmuuttajista tai seksuaalivähemmistöön kuuluvista henkilöistä?
 Keskustelu sananvapaudesta leimahti jälleen viime viikonloppuna, kun suurimman oppositiopuolueen, perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  (ps.)  sanoi, että sananvapaus on kaventunut Suomessa .
 Halla-aho totesi, että "väärien mielipiteiden ilmaisemisesta joutuu yhä useammin taloudellisten tai juridisten sanktioiden kohteeksi".
 Samaan aikaan poliisit, syyttäjät ja tuomarit toivovat, että epäasialliseen sanan käyttöön puututaan nykyistä tiukemmin.
 Nämä viranomaiset  jättivät muutama viikko sitten oikeusministeriölle lakiesityksen , jonka mukaan niin sanottu maalittaminen pitäisi ottaa rikoslakiin, ja siitä pitäisi tulla rangaistava teko.
 Mitä tästä kaikesta pohtii Suomen ylin syyttäjä, valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen ?
 Hän on lain mukaan Suomen ainoa henkilö, joka voi nostaa syytteitä sananvapausrikoksista silloin, kun epäilty teko on tehty perinteisessä tiedostusvälineessä tai sosiaalisessa mediassa.
 Kuusi kysymystä sananvapaudesta
 1. Pitääkö nykyään pelätä, että jokaisesta kärjekkäästä mielipiteestä joutuu oikeuteen?
 Olen kiinnittänyt huomiota siihen, että sananvapauden toteutumisesta on joidenkin toimesta tehty vaikeampaa kuin se todellisuudessa on.
 Hyvin kärjekäskin arvostelu mistä tahansa yhteiskunnallisesta asiasta tai ilmiöstä on täysin sallittua.
 Mielipiteitä täytyy voida ilmaista vahvasti.
 Mutta kyllä jokainen tietää, milloin hän on ylittänyt sen rajan, että jonkun ryhmittymän ihmisarvoa loukataan ja suorastaan allennetaan.
 2. Voiko sananvapausrikokseen syyllistyä vahingossa?
 Ei voi.
 Silloin kun ylitetään rikosoikeudellinen raja, henkilö on uhannut, solvannut, panetellut tai muulla tavalla halventanut jotain vähemmistöryhmään kuuluvaa henkilöä tai ryhmää.
 Silloin kun tällaisesta teosta on tullut tuomio, teko on tehty aina tahallisesti.
 Toisaalta meillä on ollut tapauksia, joissa henkilö on ajattelemattomuuttaan tullut tyhmästi kirjoittaneeksi tai sanoneeksi. Tällaiset tapaukset eivät ole johtaneet syytteeseen.
 Ei kukaan tee vahingossa rikosta, kun hän esittää kärjekkään mielipiteen.
 3. Mitä ei saa sanoa?
 Lähtökohtana voi pitää sitä, miten jotain ilmiötä tai teemaa käsittelee.
 Seuraavissa tilanteissa rikosoikeudellinen raja on ylitetty, eli näissä tilanteissa on syyllistytty rikokseen.
 Vähemmistöryhmittymään kuuluvaa henkilöä tai henkilöitä on suoranaisesti uhattu.
 On toivottu heidän kuolemaansa. On toivottu, että heitä pahoinpidellään ja kohdellaan kaltoin.
 On sanottu, että kuulumalla esimerkiksi ihonvärin tai uskonnon perusteella johonkin ryhmään, nämä henkilöt ovat alempiarvoisia. Heitä on verrattu eläimiin.
 Nämä ovat olleet hyvin selkeitä tapauksia.
 4. Pitäisikö vihapuhe kirjata lakiin?
 Uskoisin, että tulemme vallan hyvin toimeen tällä lainsäädännöllä, jolla nyt operoimme.
 Nämä nykyiset säädökset auttavat meitä torjumaan tätä ilmiötä.
 5. Pitäisikö niin sanottu maalittaminen olla rangaistava teko?
 Se on ilmiö, mikä on voimistunut.
 Kun henkilö joutuu esimerkiksi laittoman uhkauksen, kunnianloukkauksen tai yksityiselämää loukkaavan tiedon levittämisen kohteeksi, nykylain mukaan uhrin on itse vaadittava rangaistusta näistä teoista.
 Oikeusministeriölle tehty lakialoite toisi nämä rikokset virallisen syyttäjän alaiseksi silloin, kun uhrina on viranomainen tai yksityishenkilö, joka joutuu näiden rikosten uhriksi työtehtävänsä takia.
 Tällainen laki vaatisi laajaa selvitystä. Toivon, että oikeusministeriö ryhtyisi sitä tekemäään.
 6. Millainen vastuu lain säätäjillä on sanan käytössä?
 Poliittinen sananvapaus on erityisen suojattua sananvapauden kannalta.
 Ja sen pitää olla sitä. On täysin selvää, että yhteiskunnallisista asioista, ongelmista vallankin, täytyy voida vapaasti puhua.
 Se tarkoittaa sitä, että täytyy voida sietää ankaraa ja kärjekästäkin kritiikkiä.
 Samanaikaisesti on sanottava, että sananvapaudellakin on rajansa.
 Ei ole lainkaan samantekevää, miten todelliset yhteiskunnan mielipidevaikuttajat eli poliittiset toimijat sanaa käyttävät.
 Heillä on suuri vastuu, että he eivät itse sanojensa käyttämisellä syyllisty epäasialliseen toimintaan ja jopa riko näitä sananvapauden rajoja.
 Tee testi:
 Testaa, tunnetko sananvapauden rajat: Mitä saa jakaa, ketä kuvata, saako poliisista tehdä parodiaa?

Suomen ylin syyttäjä: Ei kukaan tee vahingossa rikosta, kun lausuu kärjekkään mielipiteen – Tätä et saa sanoa ja 5 muuta pointtia sanan käytöstä


Summary: Kutiaviin hyttysenpuremiin voi kokeilla kylmää vettä tai hakea apua pajun-, tai piharatamon lehdestä.

Korvan juurella inisevät hyttyset ajavat välillä ihmisen hulluuden partaalle. Refleksinomainen huitominen pahentaa tilannetta ja jossain vaiheessa huomaat väkisinkin tulleesi syödyksi.
 Jotkut eivät tunne mitään, toisille ilmestyy pieniä paukamia, toisille jopa tulehtuneita pistosalueita. Joillekin kutina on sietämätön vaiva kesällä.
 Nykyään on helppo sipaista lääkevoidetta, jos purema hiemankaan kutiaa.  Antihistamiineja voi popsia koko kesän.
 Ennen oli toisin, mutta konsteja riitti silloinkin.
 Pitkähihaiset paidat ja housut tietenkin olivat varmin keino suojautua sääskiltä, mutta muitakin keinoja oli, vinkkaa fierranjokelainen  Kirsti Paltto.
 Saamelaisena kirjailijanakin tunnettu Paltto on kiinnostunut kasveista. Hän on saanut kasvitietonsa perimätietona esivanhemmiltaan ja vanhemmiltaan.
 – Pajunlehteä lämmitettiin nopeasti kastamalla se kuumaan veteen, sitten lehteä painettiin pistoskohtaan.
 Toinen pikainen apu löytyy melkein jokaiselta pihalta.
 – Jos vaikka käsi turpoaa, piharatamon lehdellä painelu auttaa turvotukseen. Saattaa olla hyvä myös hyttystenpuremiin, arvelee Paltto.
 – Yksi apu on ohuen ohut tuohi. Tuohihan on vanhan ajan laastari. Ohutta, steriiliä tuohta löytyy puun ja parkin välistä, neuvoo Paltto.
 Hyttysenpurema voi nostattaa joillekin hyvinkin isoja ja kutisevia paukamia. Inger-Elle Suoninen
 Yle kysyi kymmeneltä inarilaiselta ja utsjokelaiselta isoäidiltä heidän lapsuuden tai nuoruuden aikaisia vinkkejä hyttystenpuremien hoitoon.
 Alla muutamia neuvoja, jotka perustuvat isoäitien omiin muistikuviin:
 Anna hyttysten purra niin kauan, että lopettaa kutisemasta Jos jalat ovat hyttysenpuremilla, hae saaviin kylmää jokivettä ja seiso saavissa Peseydy kylmässä vedessä Voitele kermalla, jos pistokset alkavat tulehtumaan Jos märkii ja tulehtuu, hae tuoretta, ohuen ohutta tuohta (puun ja parkin välistä) ja painele sillä Pyyhkäise Illodiinilla kutiavaa paikkaa Lämmitä pajunlehteä ja laita se hyttysenpureman päälle Kasta piharatamon lehti kuumaan veteen ja painele lehdellä turvonnutta kohtaa

 Näin häädät hyttyset: Polta katajasavua ja käytä risua huitomiseen
 Tunnettu perimätiedon siirtäjä  Elsa Väisänen  asui lapsena Inarijärven rannalla. Hän muistaa 50-luvulta muutaman keinon mitä voi käyttää taistelussa hyttysiä vastaan.
 Ei välttämättä tarvitse polttaa nykyaikaisia sääskisavuja, vaan katajasavua, kuten ennen vanhaan tehtiin, neuvoo Väisänen.
 – Katajanhavuja poltettiin rautaämpärissä. Ämpäri tuotiin oven lähelle. Savu laittoi hyttyset juromaan lattianrajaan. Sitten joku meni huitomaan, vaikka paidalla kunnes sääsket lensivät ikkunaan. Märällä rätillä sitten pyyhkäistiin hyttyset pois, muistelee Väisänen.
 Vanha hyttysmyrkkymainos kielsi huitomasta, mutta Lapissa huidotaan risulla, jossa on vielä lehdet paikallaan.
 Aina voi myös paeta tuntureille tai saariin, joissa varmuudella käy tuuli.
 Pikiöljy oli ennen paras konsti verenimijöitä vastaan, muistelee yli 90-vuotias inarilainen  Aili Koskinen .
 – Miehet olivat koko kesän aivan mustia, kun olivat pikiöljyllä voidelleet itseään. Vaatteethan he vielä sotkivat, nauraa Koskinen.
 Pikiöljy tiesi ankaraa pyykkäämistä.
 – Mummoni laittoi kiehuvaa vettä ja koivuntuhkaa pataan. Seoksessa keittämällä pikiöljy saatiin vaatteista pois, muistelee Koskinen.
 Suopursu, minttu ja suomyrtti voivat auttaa torjumaan hyttysiä
 Yrttiasiantuntija, hämeenkyröläinen agronomi ja Frantsilan yrttitilan perustaja  Virpi Raipala-Cormier  mainitsee myös hyttysenpuremiin ensiavuksi piharatamon. Raipala-Cormier on toiminut yrttiviljelijänä Hämeenkyrössä noin neljäkymmentä vuotta.
 – Ratamo monelle suomalaiselle tuttu haavayrtti. Sen pintaa voi pikkuisen murskata kämmenen välissä niin, että saa nesteen kihoamaan pinnalle. Sitten lehti laitetaan vaikka hyttysen, mäkärän tai paarman puremaan, neuvoo Raipala-Cormier.
 Terva voi olla myös apuna.
 –Vanha kansa sanoi, että yksi osa tervaa, kaksi osaa kermaa. Sillä sitten kutiavaa ihoa hoidetaan.
 Raipala-Cormier pohtii, että jos hän olisi hyttynen, hän karttaisi kaikkia hajuja, paitsi ihmisen hienhajua.
 Kaupan hyllyltä helposti löytyvä raikkaan ja miellyttävän tuoksuinen minttu voi rauhoittaa ja viilentää.
 – Voi kokeilla suoraan hangata mintunlehteä puremakohtaan, neuvoo Raipala-Cormier.
 Suopursusta voi kokeilla uuttaa oman hyttysmyrkyn, kunhan muistaa, että suopursu on  myrkyllinen . Suopursu onkin varsinainen  tehokarkoitin.
 – Suopursun kanssa voisi tehdä semmoisen tempun, että kerää nuoria latvuksia. Murskaa ne ihan morttelissa tai hankaa rikki, laittaa ne sitten vaikka kasviöljyyn.
 Seosta voi muhitella tai uuttaa muutaman päivän aurinkoisella ikkunalla. Siivilöinnin jälkeen sitä öljyä voi sitten kokeilla käyttää iholla.
 –Vaikea sanoa kuinka toimiva se on, tuossa voisi olla sellaista tutkimuksen paikkaa jollekin, jolla on energiaa, sanoo Raipala-Cormier.
 Kuuntele  tästä  Virpi Raipala-Cormierin haastattelu.

Isoäidin aikaisista konsteista apua hyttysenpuremiin ja itikoiden häätöön – apu voi löytyä voidepurkin sijaan pihalta


Summary: Säveltäjä, sovittaja, muusikko ja tuottaja Jori Sivonen on kuollut. Hän oli 71-vuotias.

Jori Sivonen  kuoli aamuyöllä pitkäaikaisen sairauden murtamana helsinkiläisessä sairaalassa. Sivosen kuoleman vahvisti Ylelle hänen tyttärensä.
 Sivonen alkoi säveltää kappaleita suomalaisille iskelmälaulajille 1970-luvun puolivälissä. Ensimmäinen laajempaa huomiota saanut biisi oli  Paula Koivuniemen  levyttämä  Sua vasten aina painautuisin  (1978). Vuotta myöhemmin  Lea Lavenille  sävelletty  Ei oo ei tuu  voitti Syksyn sävelen, ja Sivosen nimi alkoi tulla tutuksi kyseisen kilpailun ansiosta.
 Sivonen piti  Toivo Kärkeä  esikuvanaan ja pyrki säveltämään kappaleita, jotka jäisivät soimaan kansan päähän. Tunnettuja biisejä ovat muun muassa  Titanic, Avaa hakas, Mahtava peräsin ja pulleat purjeet, Kaunotar ja kulkuri  sekä  Vaskikellot .
 Sanoittaja  Raul Reimanista  tuli Sivosen paras ystävä ja pitkäaikainen yhteistyökumppani.
 Sivosen säveltämiä kappaleita ovat esittäneet Koivuniemen ja Lavenin lisäksi muun muassa  Irina Milan ,  Marjatta Leppänen ,  Taiska ,  Frederik ,  Kake Randelin ,  Eini ,  Solistiyhtye Suomi ,  Meiju Suvas  ja  Janne Tulkki  sekä vielä 2000-luvulla esimerkiksi  Anne Mattila .
 Tuleva säveltäjä pääsi opiskelemaan armeijan jälkeen kontrabassoa Sibelius-Akatemiaan ja hän rahoitti opintojaan muusikkona muun muassa  Carolan  ja  Tapani Kansan  taustayhtyeissä. Sivonen soitti myös RSO:ssa sekä Helsingin kaupunginorkesterissa.
 Hän oli syntynyt Juankoskella vuonna 1948. Perheeseen kuuluvat vaimo sekä kaksi lasta.
 Sivosen kuolemasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .

Titanicin säveltäjä on kuollut – Jori Sivonen teki unohtumattomia kappaleita kotimaisille suosikkilaulajille


Summary: Illan A-studiossa keskustellaan, miten viranomaisten pitäisi toimia leirillä olevien suomalaisten lasten ja naisten kanssa.

Al-Holin pakolaisleiri Syyriassa on ollut kuukausia niin suomalaisten kuin kansainvälisten medioiden otsikoissa. Yle tapasi ruotsalaisen isoisän  Patricio Galvezin . Galvez saapui Ruotsiin vajaa kuukausi sitten seitsemän orvoksi jääneen lapsenlapsensa kanssa, jotka hän oli käynyt hakemassa leiriltä.
 Leirillä on yli 70 000 naista ja lasta, joista suurimman osan epäillään olevan Isis-taistelijoiden perheenjäseniä. Galvez kuvailee leirin olosuhteita vaikeiksi.
 – Voisin kuvailla leiriä suureksi, toivottomaksi yhteisöksi. Ihmiset ovat tavallaan vain sullottu sinne. Leirin olosuhteet ovat hirveät, Galvez kuvailee.
 Galvez kertoo, että leirillä lapset olivat nälkäisiä, ja he olivat aliravittuja jo ennen leirille tuloa.
 – Ihmiset, jotka yrittävät huolehtia lapsista sanoivat minulle, että vie heidät pois täältä niin nopeasti kuin mahdollista. Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin.
 Suomessa on keskusteltu viime kuukausina paljon siitä, pitäisikö Suomen viranomaisten auttaa suomalaisia lapsia ja mahdollisesti heidän äitejään, jotka ovat al-Holin leirillä Syyriassa.
 Ylen tietojen mukaan leirillä on 11 suomalaisnaista, joilla on 33 lasta. Sisäministeriö on myös kertonut, että leirillä on suomalaisia orpolapsia.
 Vielä ei tiedetä, miten Suomen viranomaiset aikovat toimia. Päätöksellä alkaa olla kiire, koska kesän edetessä lämpötila leirillä voi nousta jopa  45 asteeseen.
 Aiheesta käydään keskustelua illan A-studiossa, kun studiossa ovat kansanedustajat, ihmisoikeusasioihin perehtynyt  Eva Biaudet  (RKP) ja viime vaalikaudella sisäministerinä toiminut  Kai Mykkänen  (kok.).
 Isoisä haki lapsenlapsensa Ruotsiin
 Galvez sai vuodenvaihteessa tietää, että hänen tyttärensä oli kuollut Syyriassa. Tytär,  Amanda Gonzales , oli radikalisoitunut ja lähtenyt Lähi-itään liittyäkseen terroristijärjestö Isisiin. Lisäksi vuoden 2019 maaliskuussa tyttären mies kuoli. Tyttären mies oli  Michael Skråmo, joka oli Ruotsin kuuluisimpia Isis-taistelijoita.
 Myös tämä oli liittynyt Isisiin. Parin seitsemän lastenlasta jäi orvoksi.
 Tällöin Galvez päätti lähteä Syyriaan. Lopulta hän löysi lapset al-Holin pakolaisleiriltä. Vajaa kuukausi sitten Galvez ja tämän seitsemän lastenlasta palasivat Syyriasta Ruotsiin.
 Nyt lapset ovat Ruotsissa Göteborgissa. Galvez kertoo, että hän saa tavata heitä kerran viikossa.
 – Toivoisin, että lapsenlapseni saisivat täällä kunnon koulutuksen ja mahdollisuuden opiskella sellaiseen ammattiin kuin he itse haluavat.
 Patricio Galves on helpottunut, kun hän on saanut lapsenlapsensa Ruotsiin. Kuva: Mike Toivonen. Mike Toivonen
 Galvez penää viranomaisilta vastuullista toimintaa
 Galvezin mielestä viranomaisilla on velvollisuus auttaa lapsia humanitaarisista syistä. Galvez muistuttaa, ettei lapsia saa rangaista vanhempiensa teoista.
 – Mielestäni aikuiset pitäisi tuomita paikan päällä. Sen sijaan lapset pitäisi hakea kotiin, Galvez sanoo.
 Suomessa on keskusteltu, voivatko Lähi-idästä palaavat lapset ja aikuiset muodostaa turvallisuusuhan. Esimerkiksi Supo on arvioinut  Helsingin Sanomille , että Isis-leiriltä palaavat lapset voivat olla turvallisuusuhka.
 Sen sijaan Galvez ei usko, että lapset muodostaisivat turvallisuusuhkaa. Hän uskoo, että radikalisoitumisen kierre voitaisiin katkaista, jos leirillä olevia ihmisiä autettaisiin.
 – En usko, että lapset tulevat radikalisoitumaan, koska he asuvat ja kasvavat nyt täysin eri ympäristössä.
 Katso yllä oleva video, kun Ylen toimittaja Eero Mäntymäki tapasi Patricio Galvezin Göteborgissa Ruotsissa.

Katso video: Ruotsalaisisoisä kuvailee al-Holin Isis-leirin olosuhteita Ylelle: “Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin”


Summary: Jokelan koulusurmasta selvinnyt Alviina Alametsä (vihr.) haluaisi parantaa nuorten mielenterveyspalveluita Suomessa ja EU:ssa.

Jos Iso-Britannian ero Euroopan unionista toteutuu, Suomi saa yhden uuden edustajan parlamenttiin. Hän on 26-vuotias Alviina Alametsä.
 Kuka ja mitä?
 Alviina Alametsälle Brexitin toteutuminen tarkoittasi isoa elämän muutosta. Tällä hetkellä hän on vihreiden kaupunginvaltuutettu Helsingissä ja työskentelee projektipäällikkönä Mielenterveyspoolissa. Optio meppipaikasta tuli nuorelle ehdokkaalle yllätyksenä.
 – Tuntui tottakai hyvin iloiselta, mutta myös todella hämmentynneeltä. Se tulos oli valtava yllätys itselleni, hän sanoo.
 Brysselissä Alametsä saisi tehdä poliittisesti vaikutusvaltaista työtä. Voisi kuvitella, että hän toivoisi mahdollisimman nopeaa brexitiä, mutta Alametsä tuntuu aidosti suhtautuvan asiaan maltillisesti.
 – Minulle tämä vaalivoitto oli henkilökohtaisella tasolla niin iso yllätys, että ei ollut etukäteen ajatellut, että sinne päästään ja on päästävä, että laitan siihen kaiken kiinni. Se helpottaa, että voi suhtautua objektiivisemmin siihen asiaan. Maailman politiikan tutkimusta kun on opiskellut, niin siltä taustalta on helppo ajatella, että brittien lähtö on tosi iso menetys, Alametsä analysoi tilannetta.
 Alviina Alametsä (vihr.) nousee Euroopan parlamenttiin, jos Britannian EU-ero astuu voimaan tämän parlamenttikauden aikana. Laura Hyyti / Yle
 Mistä kyse?
 Britannialla on tällä hetkellä Euroopan parlamentissa 73 paikkaa. Brexitin toteutuessa osa paikoista jaetaan niille EU-maille, jotka ovat tällä hetkellä parlamentissa  aliedustettuina . EU-erosta päätettiin vuonna 2016 kansanäänestyksessä, jossa 53 prosenttia Iso-Britannian kansalaisista kannatti unionista lähtemistä. Kevään eurovaaleissa  Brexit-puolue sai murskavoiton .
 Brexitin toimeenpanon eräpäivää on jo siiretty. Seuraava brexitpäivä on asetettu lokakuun loppuun, mutta kukaan tuskin enää yllättyy, jos päivämäärä taas siirtyy. Alametsä kertoo toivovansa, että vielä tapahtuisi käänne, joka saisi Britannian pysymään unionissa.
 – Se olisi taloudellisesti ja sosiaalisesti, ihmisten liikkuvuuden ja muun kannalta hirveen oleellista. Jos he eroavat, pitäisi vähintäänkin saada joku mahdollisimman hyvä sopimus siihen, että on silti helppoa asua ja työskennellä Briteissä, hän sanoo.
 Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Marraskuussa 2007 Tuusulan Jokelassa koulun oppilas ampui itensä ja kahdeksan muuta henkilöä. Tuolloin yhdeksäsluokkalainen Alviina Alametsä oli paikalla Jokelan koulukeskuksessa. Ampujan liikkuessa koulussa  hän joutui pelkäämään kuolemaa, mutta selvisi .
 – Siitä syntyi semmoinen väkivallan estämisen arvopohja ja tapa toimia, hän sanoo nyt kun tapahtumista on kulunut lähes 12-vuotta.
 Tästä arvopohjasta on syntynyt halu muuttaa yhteiskuntaa politiikan kautta.
 – Huomasin, että ihmiset eivät saaneet apua riittävän nopeasti ja riittävän hyvin. Ehkä jos he olisivat saaneet, niin tämä kouluammuskelu olisi ollut estettävissä, tai vähintäänkin sen jälkiseuraamukset olisi voitu hoitaa paremmin, hän sanoo.
 Jokelan tapahtumien jälkeen poliitikot lupasivat, että nuorten mielenterveyspalvelut laitetaan kuntoon. Perustettiin tutkintalautakunta, jonka tehtävä oli selvittää keinoja vastaavien tilanteiden välttämiseksi. Vuonna 2017, kymmenen vuotta koulusurman jälkeen, valmistui raportti, jonka tulos oli synkkä:  aselakeja tiukennettiin, mutta moni nuori jäi edelleen vaille tarvitsemiaan mielenterveyspalveluita .
 Alametsän mukaan on selvää, että suomalainen yhteiskunta ei ole onnistunut toteuttamaan niitä lupauksia, jotka poliitikot Jokelan nuorille vuonna 2007 antoivat.
 – Itsekin näin paljon huippupoliitikkoja lupaamassa rahaa kaikkeen, mutta sitten panostukset jäivät pieniksi tai ne loppuivat ajan myötä, eli ei tullut semmoista pysyvää muutosta, Alametsä sanoo.
 Laura Hyyti / Yle
 Mitä on tärkeää muistaa?
 Tällä hetkellä Alametsä pyrkii edistämään suomalaisten mielenterveyttä työssään mielenterveyspoolissa sekä terapiatakuu-kansalaisaloitteen kautta. Vaikka terveysasiat kuuluvat EU:ssa pitkälti jäsenmaiden vastuulle, hän toivoisi, että mielenterveysongelmiin puututtasiin myös koko unionin tasolla.
 – Mielenterveyden asioita ei oteta EU:ssa riittävän vakavasti, sanoo mahdollisesti europarlamentaarikoksi nouseva Alametsä.
 Hän nostaa esiin  OECD:n raportin , jonka mukaan mielenterveyden ongelmat maksavat Euroopan unionille 600 miljardia euroa vuodessa.
 – Se on hurja summa. Voisi kuvitella, että meillä olisi isot tutkimukset, toimenpiteet ja suositukset käynnissä siitä, miten mielenterveyttä voidaan parantaa ja edistää, mutta näin ei ole.
 Hänen mielestään EU:n rahoitus mielenterveysongelmien hoitoon ja ennaltaehkäisyyn on riittämätöntä.
 – Pitäisi luoda erilaisia ennaltaehkäiseviä käytäntöjä työelämäpolitiikassa ja muualla. Ja standardeja siitä miten kaikkialla Euroopassa pitää ihmisiä vähintään hoitaa, Alametsä kuvaa omaa visiotaan EU:n politiikan suunnaksi.
 Alviina Alametsää haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Brexit voi tuoda Suomelle yhden uuden mepin EU-parlamenttiin

Brexit tekisi 26-vuotiaasta Alviina Alametsästä europarlamentaarikon – silti hän ei toivo Britannian eroa EU:sta: "Brittien lähtö on tosi iso menetys"


Suomen ylioppilaskuntien liitto SYL julkaisi maanantaina  kannanoton , jossa kysytään, miksei opiskelijoilla ole oikeutta lepoon ja lomaan. Moni opiskelija tekee kesällä töitä eikä siksi ehdi pitää kunnon lomaa. SYL:n mukaan opiskelijat ovat ainoa ryhmä, jolla ei ole oikeutta loma-ajan toimeentuloon.
 – Vaikka kaikille muille tässä yhteiskunnassa loma ja lepo tuntuvat olevan perusoikeuksia, on opiskelijan tullakseen toimeen uurastettava levotta läpi vuoden. Olisi jo korkea aika muistaa, että opiskelijat ovat ihmisiä siinä missä muutkin, kannanotossa todetaan.
 Kannanotto herätti paljon keskustelua sosiaalisessa mediassa.
 Kannanottoa kritisoivat erityisesti  Kokoomusopiskelijat , joiden mukaan lomailu muiden piikkiin ei ole opiskelijan perusoikeus. Soitimme Kokoomusopiskelijoiden ja SYL:n puheenjohtajille ja selvitimme, mistä tässä kohussa on kyse.
 "Luotamme siihen, että opiskelija tuntee voimavaransa"
 Kokoomusopiskelijoiden puheenjohtaja Janika Takatalo, miksi opiskelijalla ei pitäisi olla oikeutta palkalliseen lomaan?
 – No oikeastaan meillä ei ollut kyse siitä, että ei pitäisi olla oikeutta lomaan, vaan siitä, että kuka sen maksaa. Emme kannata julkisin varoin kustannettua palkallista lomaa, vaan loma pitäisi ansaita tekemällä palkkatyötä.
 Milloin opiskelija ehtii levätä, jos hän opiskelee talvet ja tekee kesät töitä?
 – Tunnistamme saman huolen opiskelijoiden jaksamisesta, mutta usein työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle. Opiskelija pystyy monesti myös suunnittelemaan omia opintojaan niin, että esimerkiksi periodien välissä voi pitää lyhyitä taukoja.
 Miten opiskelijoiden jaksaminen voitaisiin turvata muuten?
 – Luotamme siihen, että opiskelija tuntee omat voimavaransa ja huolehtii itse tauoista ja levosta. Kannatamme ennaltaehkäisevää mielenterveystyötä, jossa yhteiskunnan resurssit kohdistuisivat heihin, jotka todella tarvitsevat apua. Palkallinen loma kaikille opiskelijoille olisi liian laaja ja se tulisi todella kalliiksi.
 SYL:n puheenjohtaja Sanni Lehtisen mukaan  opiskelijoille ei jää riittävästi aikaa levätä opintojen aikana.  Markku Pitkänen / Yle
 "Toivomme järjestelmää, joka mahdollistaisi riittävän levon"
 SYL:n puheenjohtaja Sanni Lehtinen, miksi opiskelijalle pitäisi maksaa lomailusta?
 – Emme ajaneet erillistä lomarahaa tai muutakaan lisäosaa opintotukijärjestelmään. Tarkoitus oli ottaa kantaa opikselijat mukaan ottavan perustulon ja opiskelijoiden tarvitseman levon. Se ei reaktiosta päätellen tullut tässä kannanotossa tarpeeksi selkeästi ilmi ja sen vuoksi keskustelu lähti väärille urille ja sai absurdejakin piirteitä.
 – Toivomme sellaista tukijärjestelmää, joka olisi joustava ja mahdollistaisi opiskelijoille riittävän levon.  Korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksen  mukaan kolmasosa opiskelijoista kärsii mielenterveyden oireiluista ja taloudelliset syyt ovat usein osatekijä stressin taustalla.
 Miksi lomailu ja lepo on opiskelijoille vaikeaa tällä hetkellä?
 – Monet opiskelijat opiskelevat ensin täysipäiväisesti yhdeksän kuukautta ja siirtyvät sen jälkeen tekemään töitä, jolloin heille ei jää aikaa levätä tai palautua. Kesällä kaikilla ei ole pääsyä kesätöihin tai oman alan opintoihin ja toimeentulon turvatakseen heidän on pakko nostaa lainaa tai hakea toimeentulotukea. Nykyinen tukijärjestelmä vaatii, opiskelija että suorittaa opintoja tiuhaan tahtiin, jolloin levon tarve korostuu entisestään vuoden aikana.
 Millaisia eroja alojen välillä on?
 – Esimerkiksi teknillisillä aloilla on helpompi löytää oman alan kesätöitä kuin yhteiskunnallisilla aloilla. Monesti yliopistojen luentokaudet alkavat elokuun puolivälissä ja viimeiset tentit ovat toukokuun loppupuolella. Kesäkuukaudet ovat taukoa opetuksesta, mutta alasta ja yliopistosta riippuu, onko kesällä mahdollista suorittaa tutkintoon sopivia opintoja.
 Miksi SYL julkaisi tämän kannanoton juuri nyt?
 – Halusimme ottaa kantaa perustulon ja opiskelijoiden tarvitseman levon puolesta, ja ajattelimme, että tällainen kärki tuo hyvin esiin sen, että nykyisessä järjestelmässä opiskelijoille ei jää niukan toimeentulon vuoksi aikaa levätä opintojen aikana. Ja tietysti näin kesällä tämä on hyvin ajankohtainen aihe. Vaikka kesäajasta puhutaankin, emme missään vaiheessa ajaneet kolmen kuukauden palkallista lomaa.
 Lue aiheesta lisää:
 Ohjattava opiskelija vai ilmainen työntekijä? Palkattomat harjoittelut on työelämän yleistyvä ilmiö, joka kasaantuu ammattikorkeakouluihin
 Joka toinen lääketieteen opiskelija kärsii stressistä: "Lääkärin omat mielenterveysongelmat ovat tabu – ajatellaan, että pitää olla parantaja eikä parannettava"
 Ratkaisu opiskelijoiden uupumukseen on kaikkien ulottuvilla – tutkimus selvitti, mistä oppimisen ilon ilmapiiri syntyy

SYL:n kannanotto herätti keskustelun opiskelijoiden palkallisesta lomailusta – Kokoomusopiskelijat: "Työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle"


Summary: Yhtiö ja omaiset kohtaavat myös oikeussaleissa, sillä monet perheet ovat nostaneet kanteita.

Boeing lupaa antaa sata miljoonaa dollaria eli yli 88 miljoonaa euroa kahdessa koneturmassa kuolleiden läheisten auttamiseen. Yhdysvaltalaisyhtiön 737 Max -koneet putosivat viime lokakuussa Indonesiassa ja maaliskuussa Etiopiassa. Turmissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Luvatut miljoonat on tarkoitus käyttää sekä uhrien läheisten että koneturmista kärsineiden alueiden avustamiseen. Boeing kertoo tekevänsä yhteistyöstä paikallisviranomaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa. Sen mukaan kyse on vasta "ensimmäisestä kädenojennuksesta" uhrien läheisille.
 Nyt luvattu sadan miljoonan dollarin summa on joka tapauksessa pienempi kuin useimpien 737 Max -koneiden yksikköhinta.
 Boeing on näillä näkymin kohtaamassa turmissa kuolleiden läheisiä myös oikeussaleissa, sillä useat perheet ovat nostaneet kanteita yhtiötä vastaan.
 Molemmat lentoturmat tapahtuivat pian nousun jälkeen. Konetyypin ohjelmistoja on epäilty viallisiksi.

Boeing lupaa 88 miljoonaa euroa koneturmien uhrien läheisten auttamiseen


Summary: Turistit säikähtivät yllättävää purkausta. Yksi retkeilijä kuoli.

Tulivuori purkautui keskiviikkona Italiassa Strombolin saarella Sisilian lähellä. Purkaus sylki tuhkaa ympäriinsä ja peitti koko saaren savulla.
 Italian median mukaan yksi retkeilijä kuoli purkauksessa ja hänen seuralaisensa loukkaantui.
 Twitterissä on julkaistu monia kuvia ja videoita savuavasta tulivuoresta.
 Saarella lomailleet turistit säikähtivät yllättävää purkausta ja pakenivat hotelleistaan. Moni jätti saaren kokonaan.
 – Näimme räjähdyksen hotellilta ja kuulimme voimakkaan murinan. Sen jälkeen tuhkapilvi pyyhki ylitsemme, paikallisessa hotellissa työskentelevä  Michaela Favorito  kertoo.
 Saaren länsiosassa syttyi tulipaloja purkauksen vuoksi.
 Tulivuoren tiedetään olevan aktiivinen, mutta keskiviikkoinen purkaus oli normaalia rajumpi.

Tulivuori purkautui Strombolin saarella Italiassa


Summary: Peltonen työskenteli Ylessä yhteensä 45 vuotta juontajana, toimittajana ja päällikkönä.

Yleisradion pitkäaikainen toimittaja ja radiopersoona  Heikki Peltonen  on kuollut. Peltonen kuoli äkilliseen sairauskohtaukseen viime yönä, 72-vuotiaana.
 Peltosen pitkäaikainen työtoveri  Heikki Vuohelainen  sai tiedon Peltosen kuolemasta keskiviikkona alkuillasta.
 – Tulin Heikin kanssa samoihin hommiin vuonna 1975. Olimme työpari 30 vuotta. Hän on oli erittäin lahjakas ja lojaali työtoveri ja me pystyimme hyvään yhteistyöhön siitäkin huolimatta, että meillä oli erilaiset poliittiset näkemykset, Vuohelainen sanoo.
 Heikki Peltonen työskenteli Ylessä yhteensä 45 vuotta juontajana ja toimittajana. Hän toimi myös monissa radion johtotehtävissä. Peltonen oli muun muassa Radio Suomen ohjelmapäällikkönä ja Yle Radio 1:n kanavapäällikkönä.

Ylen pitkäaikainen toimittaja Heikki Peltonen on kuollut – "Hän oli erittäin lahjakas ja lojaali työtoveri"


Summary: Helsingin Sanomien mukaan palovaroittimet soivat ja asematunnelin lattialla lainehtii vettä.

Helsingin asematunnelin katosta vuotaa vettä, kertoo  Helsingin Sanomat . Palovaroittimet soivat ja asematunnelin lattialla lainehtii vettä.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

HS: Helsingin asematunnelissa soivat palovaroittimet, katosta valuu vettä


Summary: Yli satatuhatta hakijaa jäi kevään yhteishaussa ilman haluamaansa opiskelupaikkaa. Ensi vuonna valintatavat uudistuvat.

Iso pettymys. Kun ylioppilastutkintotodistus on pokattu keväällä 2013 ja mieleisen opiskelupaikan ovet pysyvät vuonna 2019 edelleen suljettuina, juhlatunnelma on kaukana.
 – Kyllä harmittaa. Mutta pitää löytää taas joku ratkaisu D. Eli A B ja C on käytetty, niin mitä seuraavaksi, sanoo vantaalainen  Tim Backhaus .
 Backhaus on opiskellut lukion jälkeen kansainvälistä oikeutta Virossa ja yhteiskuntatieteitä ja eurooppaoikeutta Alankomaissa. Hänen mukaansa ulkomaille oli huomattavasti helpompi päästä opiskelemaan kuin Suomeen, mutta opinnoissa eteneminen ei tuntunut yhtä sujuvalta.
 Backhaus palasi takaisin kotimaahan, teki töitä ja haki opiskelemaan. Hän pyrki Tampereen yliopiston ja Lapin yliopiston politiikan tutkimukseen, mutta jäi viimeksi mainitussa varasijalle 12.
 Varasijalla paikka on lähellä, mutta kaukana
 Backhaus ei ole yksin, sillä kevään yhteishaussa yli  100 000 hakijaa  jäi ilman haluamaansa opiskelupaikkaa. Osalla heistä on jo paikka jossain muussa tutkinnossa.
 Sellainen hakija on esimerkiksi turkulainen  Mette Sassi , joka kirjoitti ylioppilaaksi samana keväänä kuin Backhaus.
 Sassi oli lukiossa hyvä kielissä ja päätti jatkaa niiden parissa myös yliopistossa. Sivuaineena opiskeltu oikeustiede alkoi kuitenkin motivoida enemmän, joten hän tarttui keväällä pääsykoeurakkaan.
 Turun yliopistosta irtosi varasija.
 – Ärsyttäähän se aika paljon. Kun hain kielitieteisiin ensimmäisen kerran, jäin 0,36 pisteen päähän. Se oli ärsyttävän pienestä kiinni, mutta hain uudelleen. Oikeustiedekin jää nyt varmaan pienistä pisteistä kiinni, Sassi toteaa.
 Sassin tavoiteltavana oli ensikertalaiskiintiön vuoksi vain neljäsosa oikeustieteellisen aloituspaikoista. Loput menivät niille, joilla ei ennestään ole kotimaiseen korkeakoulututkintoon tähtäävää opiskelupaikkaa tai jo suoritettua korkeakoulututkintoa.
 Kiilaako ensikertalainen parempien hakijoiden ohi?
 Ensikertalaisuus ei häviä, jos hakija on suorittanut tutkinnon ulkomailla tai ottanut paikan vastaan ulkomaisesta korkeakoulusta. Virossa ja Alankomaissa siipiään kokeillut Backhaus saa siis edelleen hakea ensikertalaisena.
 Pääsykokeita kohtaan hänellä ei silti ole lämpimiä ajatuksia.
 – Minusta opiskelijavalinta on ulkomailla vähän reilumpaa ja oikeudenmukaisempaa kuin Suomessa. Siellä voi näyttää motivaatiokirjeellä sitä osaamista ja kokemusta, mitä on saavuttanut koulun lisäksi.
 Varasijalle jääminen harmittaa Tim Backhausia erityisesti siksi, että se vähentää hänen mahdollisuuksiaan päästä kiinnostaviin töihin: "Haluaisin tehdä uraa politiikassa, mutta avustaviinkin tehtäviin vaaditaan korkeakoulututkinto tai edes opiskelupaikka". Antti Lähteenmäki/YLE
 Ensikertalaiskiintiöt ovat olleet käytössä  syksystä 2016 . Niiden vaikutuksia on tilastoitu vuosina 2016 ja 2017.
 Molempina hakukertoina noin 270 ensikertalaista on hyväksytty opiskelemaan ei-ensikertalaisten ohi. Yhteensä hyväksyttyjä on vuosittain noin 48 000.
 Korkeakoulut saavat itse päättää siitä, kuinka suuri kiintiö opiskelupaikoista varataan ensikertalaisille. Kiintiön tarkoituksena on parantaa nuorten mahdollisuuksia saavuttaa toisen asteen jälkeen opiskelupaikka korkeakoulusta.
 – Jos kaikki 100 000 tänä keväänä ilman opiskelupaikkaa jäänyttä olisivat ensikertalaisia, olisi todella surullista, että he eivät saa ensimmäistä korkeakoulupaikkaansa, opiskelijavalintauudistuksen projektipäälikkö Ulla Sarajärvi sanoo.
 Sarajärvi on vetäjänä yliopistojen valtakunnallisessa opiskelijavalintahankkeessa. Kuten hänen työtehtävästään voi päätellä, suurimmat uudistukset ovat vasta edessä.
 Suuri muutos hakijoille ja korkeakouluille
 Ensi kevään yhteishaussa hakijoita on vastassa uudenlainen valintamenettely. Korkeakoulujen pitäisi täyttää vähintään puolet opiskelupaikoistaan hakijoiden todistusten perusteella, ilman pääsykokeita.
 Aiemmin todistusvalintaa on käytetty eniten luonnontieteissä, sittemmin menettely on tullut kauppatieteiden ja tänä vuonna oikeustieteiden opiskelijavalintaan.
 Menettelyn laajeneminen muillekin aloille on Sarajärven mukaan Suomen mittakaavassa suuri muutos.
 – Koulutusaloille muutos on iso, koska heille tulee sitten eri kriteerein valittuja opiskelijoita kuin mihin he ovat aiemmin tottuneet.
 Yliopistoissa todistusvalinnan kriteerinä on ylioppilastutkinto, ammattikorkeakouluissa joko ylioppilastutkinto tai ammatillinen perustutkinto. Niiden arvosanoja korkeakoulut pisteyttävät itse valitsemillaan painotuksilla.
 Voit katsoa eri yliopistoalojen pisteytystapoja esimerkiksi  tästä jutusta  tai  opintopolun sivuilta .
 Todistuksesta ja valintakokeesta muodostuviin yhteispisteisiin perustuva valintatapa poistuu ensi keväänä kokonaan.
 Pääsykokeita kuitenkin järjestetään myös jatkossa, ja ne ovat väylä opiskelupaikkaan heille, joilta vaadittava tutkinto puuttuu tai sen arvosanat eivät riitä auttamaan opiskelupaikan saamisessa.
 Lasse Isokangas / Yle
 Ammattikorkeakoulut ottavat syksyllä käyttöön yhteisen valintakokeen, ja myös yliopistojen aloille tulee pikkuhiljaa lisää yhteisvalintaa.
 Sarajärvi kertoo, että ainakin psykologiassa, biotieteissä ja maantieteessä yhteisvalintaan siirtyminen tapahtuu lähivuosina.
 Aivan kaikille aloille uudistus ei leviä: taide-, kulttuuri- ja liikunta-aloilla ja Diakonia-ammattikorkeakoulun tulkkikoulutuksissa opiskelijavalinnat tehdään vanhaan malliin.
 Lukio ei kutsu enää
 Valintauudistus heijastuu siihen, miten hanakasti lukioissa tavoitellaan menestystä ylioppilaskirjoituksissa. Jotkut lukiolaiset hankkivat jopa  maksullista lisäopetusta , jotta todistuksessa komeilisi rivi yhteishaun kannalta mahdollisimman hyödyllisiä arvosanoja.
 Tilanne on eri niille, joilla kirjoituksista on pidempi aika. Backhaus ja Sassi eivät kumpikaan voisi kuvitella, että palaisivat lukioon korottamaan todistusarvosanojaan.
 – Sähköinen ylioppilaskoejärjestelmä vaikeuttaa yllättävän paljon sitä, kuinka arvosanoja voi lähteä korottamaan. Se olisi vaikeampaa nyt kuin vaikka pari vuotta sitten, Backhaus sanoo.
 Heidän opiskeluaikanaan lukiossa ei ollut liikkeellä tietoa tulevista uudistuksista.
 – Kirjoitin todella kielipainotteisesti. Jos olisin tiennyt, olisin ehkä valinnut muita aineita, jotta vaikka todistusvalinnalla pääsyyn olisi ollut mahdollisuuksia, Sassi toteaa.
 Sekä Sassi että Backhaus suunnittelevat käyvänsä haluamiaan opintoja avoimessa yliopistossa.
 Kun kursseja suorittaa tarpeeksi, niiden avulla voi hakeutua opiskelijaksi ilman valintakoetta. Avointen opintojen suorittamisella ei myöskään menetä ensikertalaisen statusta yhteishaussa.
 Opiskelu avoimessa yliopistossa on kuitenkin maksullista, ja esimerkiksi Aalto-yliopiston kauppakorkeakouluun pyrkiminen edellyttää vähintään 60 opintopistettä avoimen yliopiston opintoja.
 Yksi opintopiste voi maksaa enintään 15 euroa, joten yhteensä opiskelupaikkaan johtavan väylän hinta saattaa saavuttaa 900 euroa.
 Sarajärvi muistuttaa, että avoimessa yliopistossa ei ole pakko tähdätä opiskelupaikkaan, vaan kursseja voi käydä saadakseen käsitystä itselleen mieluisasta alasta. Suoritetuista kursseista saa joka tapauksessa opiskelijarekisteriotteen.
 Ulla Sarajärvi sanoo, että uudistushanke on saanut yliopistoilta lähinnä positiivista palautetta, vaikka eriäviäkin mielipiteitä on. “Näin iso uudistus herättää aina tunteita, mutta työtä tehdään hakijan eteen”. Toni Määttä / Yle
 Juttua varten on haastateltu myös opetus- ja kulttuuriministeriön opetusneuvos Katri Tervosta.

"Jos olisin tiennyt, olisin ehkä valinnut muita aineita"  – yhteishaun uudistus tuli varoittamatta hakijoille, joiden lukiovuosista on aikaa


Summary: Nesteellä on Pietarin seudulla 75 huoltoasemaa ja polttoaineterminaali. Huoltamot luultavasti jatkavat Nesteen brändin alla.

Suomalainen Neste Oy myy Venäjän huoltamoketjunsa venäläiselle Tatneft- öljy- ja kaasujätille. Kauppaan kuuluu 75 asemaa Pietarin alueella sekä polttoaineterminaali.
 Yhtiöt eivät ilmoita kauppasummaa, ja kauppa vaatii vielä Venäjän viranomaisten hyväksynnän, joka voi tulla vuoden loppuun mennessä.
 Huoltamot jatkavat Nesteen brändin alla
 Yhtiöt ovat sopineet, että Tatneft voi jatkaa huoltamoketjun toimintaa Nesteen brändillä enintään viiden vuoden ajan. Myös Nesteen Futura-polttoaineet säilyvät myynnissä huoltamoilla, jos ne toimivat Nesteen brändin alla.
 – Viime kädessä se on ostajan päätös, mutta Neste-brändin alla toimivilla huoltamoilla säilyy Futura-polttoaine myynnissä, Nesteen marketing & services liiketoimintayksikön johtaja Panu Kopra kertoo.
 Nesteen Venäjällä myymät Futura-polttoaineet eivät tule Nesteen omilta jalostamoilta. Neste tekee niitä lisäämällä venäläiseen raaka-aineeseen omat lisäaineensa ja valvomalla sen laatua.
 Neste keskittyy uusiutuviin
 Nesteen mukaan toiminta Venäjällä on ollut kannattavaa. Huoltamoketjun myynnin syy onkin Nesteen halu keskittyä ydinliiketoimintoihinsa.
 – Meidän ydintoimintoja yhdistää se, että käytämme niissä uusiutuvia raaka-aineita. Venäjällä näin ei ole, Nesteen marketing & services liiketoimintayksikön johtaja Panu Kopra huomauttaa.
 Nesteen mukaan kaupalla ei ole olennaista merkitystä Nesteen taloudelliseen asemaan.

Neste myy Venäjän huoltoasemansa Tafneft-yhtiölle – kotimainen ketju on ollut suomalaistankkaajien suosiossa  Venäjällä


Summary: Miljardien puiden istuttamisella olisi "tajunnanräjäyttävä vaikutus" ilmastonmuutoksen torjumisessa, sanovat tutkijat.

Miljardien puiden istuttaminen ympäri maailman on merkittävin ja helpoin tapa torjua ilmastonmuutosta.
 Näin toteavat tutkijat  tiedelehti Sciencessa julkaistussa artikkelissa . Siinä lasketaan ensimmäistä kertaa kuinka monta puuta voitaisiin istuttaa nykyisten metsien ulkopuolelle kajoamatta silti ruuantuotantoalueille tai kaupunkeihin. Laidunmaat laskettiin mukaan, koska tutkijoiden mukaan muutamat puut eivät haittaisi lampaita ja lehmiä.
 Tällä tavalla saataisiin tutkijoiden mukaan maapallolle 25 prosenttia eli 0,9 miljardia hehtaaria lisää metsäpinta-alaa, eli yli 500 miljardia puuta. Ne imisivät noin 200 gigatonnia ilmakehään laskettua hiilidioksidia kasvettuaan täysikasvuisiksi. Tämä muutos metsien määrään leikkaisi noin 25 prosenttia ilmakehän hiilidioksidista talteen.
 Luulin, että metsitys olisi top 10:ssä ilmastonmuutoksen torjuntakeinoissa, mutta se onkin ylivoimaisesti tehokkaampi kuin kaikki muut ilmastonmuutoksen torjuntakeinot.  Tom Crowther, Sveitsin ETH Zürich -yliopiston professsori
 Tuoreessa analyysissa löydettiin 1,7 miljardia hehtaaria puutonta maata, josta 1,2 miljardilla hehtaarilla puun taimet kasvaisivat luonnostaan. Ala vastaa noin 11 prosenttia maapallon maapinta-alasta ja on yhteensä noin Yhdysvaltojen ja Kiinan kokoinen.
 Tämän uuden määrällisen tutkimuksen mukaan metsänviljely ei olisi vain yksi keino torjua ilmastonmuutosta, vaan paras kaikista.
 – Se mikä räjäyttää tajuntani, on mittakaava. Luulin, että metsitys olisi top 10:ssä ilmastonmuutoksen torjuntakeinoissa, mutta se onkin ylivoimaisesti tehokkaampi kuin kaikki muut ilmastonmuutoksen torjuntakeinot,  sanoo The Guardianille  Sveitsin ETH Zürich -yliopiston professsori  Tom Crowther , joka johti tutkimusta.
 Hän korostaa, että on silti erittäin tärkeää saada nykyinen päästökehitys kääntymään kohti nollapäästöjä. Puilla, jos sellaisia alettaisiin ehdotetussa mittakaavassa istuttamaan, kestäisi kuitenkin 50–100 vuotta saavuttaa täysi päästöjensitomispotentiaalinsa.
 – Vihdoin meillä on virallinen arvio siitä, kuinka paljon maata voimme ja meidän pitäisi metsittää. Tämä on valtavan tärkeä suunnitelma hallituksille ja yrityksille, sanoo The Guardianille puolestaan YK:n ilmastokokousten entinen johtaja  Christiana Figueres .
 Lentokone laskeutuu Helsinki-Vantaan lentokentälle. Puut voivat sitoa myös lentämisestä aiheutuvia päästöjä. Esko Jämsä / AOP
 Puita on alettu jo istuttaa
 Tutkimus perustuu 80 000 korkearesoluutioiseen Google Earth -sateliittikuvaan. Keinoäly yhdisti kuvat kymmeneen tärkeään maaperää, pinnanmuotoja ja ilmastoa kuvaavaan muuttujaan. Näiden avulla laadittiin maailmanlaajuinen kartta siitä, missä puut voisivat kasvaa.
 Crowther Labin nettisivuilla  voi katsoa yksittäisiä paikkoja, joihin puita voisi istuttaa ja mitkä puulajit ovat kotoperäisiä lajeja alueella.
 Tutkimus ei ota kantaa siihen, kuinka maailmanlaajuinen puidenistutuskampanja rahoitettaisiin tai tehtäisiin.
 Professori Crowtherin mukaan halvimmillaan puuntaimia istutetaan 30 Yhdysvaltojen sentin kappalehintaan. Tällä hinnalla triljoona puuta saataisiin istutettua 300 miljardilla Yhdysvaltain dollarilla. Hänen mukaansa taloudellinen kannustin maanomistajille puiden istuttamiseen mailleen on ainoa keino, jolla puita ja metsiä saataisiin lisättyä.
 Puita voi istuttaa kaikkialle maapallolla. Suurimman vaikutuksen saa kuitenkin aikaan tropiikissa, mutta Crowtherin mukaan jokainen voi osallistua. Pinta-alaltaan maailman kuudella suurimmalla valtiolla, Venäjällä, Kanadalla, Kiinalla, Yhdysvalloilla ja Australialla, on käytössään puolet koko maapallon potentiaalisesta puidenlisäyskapasiteetista.
 Maailman ilmastokokouksen koululaiset kuuntelivat toukokuun lopulla Pohjois-Karjalassa ohjeita miten istuttaa puun taimia. Korpipaja/ ENO Schoolnet
 Puidenistutusaloitteita on jo nähtykin, esimerkiksi 48 valtion  Bonn Challenge , jonka tavoitteena on palauttaa 350 miljoonaa hehtaaria metsää vuoteen 2030 mennessä.
 Myös Suomessa kesäkuussa pidetty maailman koululaisten ilmastokokous  päätti istuttaa 100 miljoonaa puuta  ympäri maailman torjumaan ilmastonmuutosta.
 4H-nuoretkin istuttavat  puun taimia. Tavoitteena on palauttaa 10 000 hehtaaria metsää Suomeen vuoteen 2030 mennessä. Syksyllä myös yksityishenkilöt voivat ostaa puuntaimia ilmaston hyväksi.
 Antero Vartian perustaman Compensate-säätiön  perusajatus on, että kun ihmiset kompensoivat päästöjään, rahat ohjataan lyhentämättömänä metsityshankkeisiin, jotka sitovat kuluttajien aiheuttamat päästöt.
 Männyntaimia Taimi-Tapion tarhalla Vierumäellä toukokuussa 2019. Suomessa metsäala istuttaa vuosittain noin 150 miljoonaa puuntaimea kaadettujen puiden tilalle. Joona Kanto / Yle
 Lue myös :
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin

Mullistava tutkimus: Puiden istuttaminen on tehokkaampi ja halvempi kuin mikään muu ilmastonmuutoksen torjuntakeino


Summary: Perikunnat ovat hämmästelleet, miksi heidän pitää pyytää oikaisua verottajan tekemään virheeseen.

Verottaja on tällä viikolla lähestynyt 7000 elinkeinotoimintaa tai maataloutta harjoittavaa perikuntaa kirjeellä, jossa kehotetaan tekemään oikaisu. Verotuksessa on tehty vähennys, joka pitäisi tehdä vain yksityishenkilöille. Verottajan virheen vuoksi veroennakot ovat määräytyneet liian pieniksi ja ne pitää korjata.
 Verohallinon johtavan verotarkastajan  Sami Varosen  mukaan oikaisupyynnöt ovat lähteneet perikunnille, joiden odotetaan saavan tänä vuonna elinkeinotoiminnasta tai maataloudesta tuloja.
 Kyse on ennakkoperinnässä tapahtuneesta erehdyksestä, jossa perikuntien verotuslaskentaan on jäänyt perusvähennys, joka lain mukaan pitäisi vähentää ainoastaan elävien henkilöiden verotuksessa.
 Virheen takia verottaja ei pysty esittäämään veroa maksettavaksi perikunnille vielä tämän vuoden aikana, vaan se tulee maksettavaksi verotuksen toimittamisen jälkeen jäännösverona eli mätkyinä. Vaikutus jäännösveroon on 0-700 euron välillä.
 – Jäännösverot tulevat olemaan keskimäärin noin 300 euroa suuremmat mitä ne olisivat olleet ilman virhettä, Varonen kiteyttää.
 Kirjeen saaneet ovat ihmetelleet miksi heidän tulee korjata verottajan tekemä virhe. Varonen toteaa  Radio Suomen päivän haastattelussa  heidän etsineen pitkään tapaa korjata virhe, jolla he voisivat itse oikaista tapahtuneen.
 – Ratkaisu (kirjeiden lähettämisestä) ei ole syntynyt hetken mielijohteesta, eikä tämä ollut ensimmäinen vaihtoehto tilanteen hallitsemiseksi.
 Varosen mukaan verotettavan tekemä oikaisu on ainoa järkevä keino hoitaa tilanne. Jos he alkaisivat korjata tilannetta itse, synnyttäisi se vanhojenn virheiden tilalle uusia.
 – Tästä syystä totesimme, että välttääksemme uudet virheet, emme käytännössä pysty itse lopettamaan virheen vaikutusta.
 Varosen mukaan suurin ongelma on perikuntien tämän vuotisten tulojen tunnistaminen. Verottajan on mahdotonta tietää, miten kuolinpesien tulot ovat kehittyneet tämän vuoden aikana.
 – Palkkatulot on pitänyt laajalti ilmoittaa tulorekisteriin ja niihin meillä on ensi kertaa näkymä jo verovuoden aikana, mitä kukin on ansainnut. Kuolinpesien osalta näemme tulojen kehityksen vasta perikuntien tekemän ennakkoveromuutoshakemuksen tai vuoden päättymisen jälkeen veroilmoituksesta.
 Tämän takia kirjeet lähtivät noin 7000 perikunnalle, joiden odotetaan nyt ottavan yhteyttä verottajaan kirjeitse tai puhelimella.

Veronmaksaja joutuu korjaamaan verottajan tekemän virheen – perikuntien veroennakkot ovat määräytyneet pahimmillaan 700 euroa liian pieniksi


Summary: Maria Tuominen tahtoo rikkoa ennakkoluuloja romaneista tekemällä livevideoita Facebookiin.

Kun  Maria Tuominen , 40, alkoi tehdä kaverinsa kanssa livevideoita Facebookin Naistenhuone-ryhmään, hän huomasi ikävän ilmiön.
 Se oli jo arjesta tuttua, mutta nyt ennakkoluulot tulivat vasten kasvoja myös sosiaalisessa mediassa.
 – Monet ihmiset olettivat, että kaikki romanit varastavat eivätkä käy töissä. Ajattelin, että ei voi olla totta. On vuosi 2019, eivätkä ihmiset tiedä tai tunne, miten romanit elävät suomalaisina Suomessa.
 Tuomisen äiti on romani ja isä valtaväestön edustaja. Lisäksi hän on naimisissa romanin kanssa, joten kulttuuri on hänelle tuttu. Siksi hän päätti alkaa rikkoa ennakkoluuloja romaneista sosiaalisessa mediassa.
 Keväällä Tuominen perusti Facebookiin Maria Live -ryhmän ja alkoi kertoa livevideoilla avoimesti romanien elämästä sekä vastata ihmisten kysymyksiin. Hän huomasi nopeasti, että samat, rasistiset kysymykset toistuvat.
 – Minulta kysytään paljon sitä, onko romanihameen alla koukkuja ja taskuja, joihin voi hamstrata tavaraa kaupassa. Ei ole. Varastaminen ei muutenkaan kuulu romanikulttuuriin.
 Toistuvat kysymykset turhauttavat välillä, mutta Tuominen pyrkii hälventämään ennakkoluuloja vastaamalla niihin sinnikkäästi.
 – Tämä vaatii pitkäpinnaisuutta. Joidenkin kysymysten kohdalla sitä miettii, että tätäkö mieltä ihmiset todella ovat romaneista.
 Livevideoilla Maria Tuominen haluaa korjata väärinkäsityksiä romaneista. Antro Valo / Yle
 Maria Live -ryhmä on kerännyt lähes 5000 seuraajaa. Tuominen on huomannut, että romanikulttuuriin liittyviä väärinkäsityksiä on paljon. Hän haluaa korjata väärinkäsityksiä ja korostaa sitä, etteivät kaikki romanit elä samalla tavalla.
 Kokosimme alle vastauksia yleisimpiin kysymyksiin, joita Tuomiselta kysytään.
 Miten romanivaatteita käytetään?
 Romaninaisilla on päällään röijy ja musta samettihame, kengät kukin valitsee käyttötarpeensa mukaan. Vaatteet tehdään itse tai ne teetetään. Jokainen valitsee haluamansa kankaan ja pitsit röijyynsä itse. Samettihame painaa 4-7 kiloa ja maksaa noin 300-800 euroa.
 Naisella on usein vähintään kolme hametta: arkihame kotikäyttöön, vähän parempi hame arkisempiin menoihin ja usein juhlahame juhlallisempiin tilaisuuksiin.
 Romanimiehellä on asuna suorat housut, paita, kravatti, tummat usein lakeriset kengät. Lapset pukeutuvat samanlaisiin vaatteisiin kuin pääväestönkin lapset.
 Alle 18-vuotiaalla teini-ikäisellä tytöllä on käytössä pikkuhame. Paitana on peittävä normaali pusero. Romanityttö alkaa käyttää romanihametta ja röijyä vaihtelevasti. Toivottavaa on, että aikaisintaan 18-vuotiaana.
 Romaninaiset valitsevat pitsit röijyynsä itse. Antro Valo / Yle
 Jos romanit ottavat yhteen muiden kanssa, miksi käytetään aina puukkoa tai asetta?
 Tämä on täysin urbaanilegenda. Mitkään aseet eivät ole leimallisesti romaneille ominaisia. Jotkut käyttävät aseita, mutta valtaosa ei. Myös nyrkkitappelut ovat yhtä yleisiä kuin muissakin väestöissä.
 Meidän perheessä emme ainakaan pidä puukkoa, veistä tai muuta asetta vaatteidemme alla. Jollain toisella saattaa olla aivan, kuten kenellä tahansa muulla.
 Seuraavatko vartijat liikkumistanne kaupoissa?
 Ikävän usein romaniasuinen profiloidaan varkaaksi ja etenkin vierailla paikkakunnilla vartijat kulkevat perässä ja seuraavat.
 Kerran eräs asiakas oli nähnyt, että minä olin muka varastanut ja kesken ostosten maksamisen minut vietiin takahuoneeseen. Mitään ei tietenkään löytynyt, koska en ollut varastanut mitään. Se oli todella nöyryyttävää ja ihan lapseni takia tuli paha mieli, koska hän ihmetteli, että mihin äiti lähti kesken kaiken.
 Pienessä kotikaupungissa meidät yleensä tunnetaan niin hyvin, ettei seuraamista juurikaan ole.
 Miksi romanit eivät tee töitä ja opiskele?
 Tämä on yleinen harhaluulo. Valtaosa romaneista opiskelee nykypäivänä ammatin ja käy töissä. Romanien työllistymisessä on usein haasteita ennakkoluuloista johtuen.
 Romanit kouluttautuvat kaikenlaisiin ammatteihin, kuten lääkäreiksi, rekkakuskeiksi, asianajajiksi, koulunkäynninavustajiksi, eri alojen maistereiksi, kokeiksi ja niin edelleen.
 Romanilääkäriin tai asianajajaan törmää harvemmin, koska romaneita on vähemmän. Korkeasti kouluttautuminen on vielä kehitysvaiheessa, mutta parempaan suuntaan ollaan menossa.
 Romaninaisilla lähihoitajan ammatti taitaa olla yleisin. Romanimiehiä on kaikenlaisissa ammateissa, mutta nyt monilla tuntuu olevan kiinnostusta kuljetusalaan.
 Tekevätkö romanimiehet kotitöitä?
 Romanikulttuuriin kuuluu siisteys sekä kodin ja perheen arvostaminen. Perinteisesti romaninaiset ovat ylpeitä kodinhoidosta, laittavat ruokaa ja siivoavat, mutta toki romanimiehetkin tekevät näitä töitä. Se riippuu henkilöstä. On myös romanitaustaisia mieskokkeja.
 Romanimiehiä on myös yksineläviä ja yksinhuoltajia, joten on selvää, että hoitavat myös niin sanottuja naisten töitä.
 Saavatko romanit avioitua valtaväestön kanssa?
 Kyllä. Osa kuvittelee, että tämä ei olisi hyväksyttävää ja että oma suku ei hyväksyisi naimisiinmenoa valtaväestön kanssa, mutta tämä ei pidä paikkaansa. Valtaväestön edustajan ja romanin häissä on vieraita molemmin puolin sukua. Muut romanit kuin hääparin ikäluokka eivät osallistu häihin.
 Romanit pukeutuvat romaniasuun ja yleensä kutsussa on esitetty pukukoodi, mutta jos näin ei ole, vieraat saavat pukeutua niin kuin haluavat. Emme yleensä puutu muiden vieraiden pukeutumiseen.
 Romaninaisen asusteisiin kuuluvat röijy ja musta samettihame. Antro Valo / Yle
 Millaisia ovat romanisäännöt?
 Ei ole olemassa romanisääntöjä. On vain romaneille tyypillisiä tapoja, kuten vanhempien kunnioittaminen, teitittely ja kohteliaisuus vanhempia kohtaan sekä puhtaus- ja siisteyskäsitys. Romanit teitittelevät yleisesti itseään yli kymmenen vuotta vanhempia kohteliaisuudesta.
 Osa tavoista alkaa myös jäädä pois. Tänä päivänä romanit tekevät paljon sellaisia töitä, joissa romaniasu ei ole sallittu. Esimerkiksi lähihoitajina työskentelevät voivat nykyään olla työasuissaan, mikä ei ennen ollut hyväksyttävää romanikulttuurissa. Töihin, joissa vaadittiin työasua, ei välttämättä hakeuduttu ennen.
 Määrääkö vanhin romani muiden sukunsa romaneiden tekemiset?
 Meillä ei ole olemassa sellaista suvun vanhinta, joka määräisi, mitä muu suku saa tehdä. Kunnioitamme vanhoja ihmisiä ja heidän mielipiteitään.
 Romanikulttuurissa on asioita, joita ei ole kohteliasta puhua vanhempien romanien aikana, vaikka saman ikäluokan romanit voivatkin puhua näistä asioista keskenään. Näihin kuuluvat esimerkiksi intiimeistä ja hyvin yksityiset asiat. Tätä valtaväestö kuvittelee usein salamyhkäisyydeksi, vaikka kyseessä on kulttuurista juontuva tapa toimia.
 Mistä ennakkoluulot johtuvat?
 Varmaan siitä, kun meitä on vähemmän, niin asioita yleistetään koskemaan kaikkia romaneita. Vähemmistöä kohtaan on helppo yleistää.
 Osa ennakkoluuloista voivat juontaa myös romanien kiertolaiselämään, joka loppui kymmeniä vuosia sitten. Nykyään on selvä asia, että romanit opettavat lapsilleen, että koulut pitää käydä, ammatti pitää lukea ja töihin on mentävä.
 Vanhoja perinteitä on toki edelleen, mutta pikku hiljaa ehkä sulaudumme paremmin massaan.
 On romaneita, jotka elävät romaniarkea ja heitä, jotka elävät valtaväestön tapaan. Valinta on vapaa. Muilta romaneilta olen saanut palautetta, että hyvä kun joku on lähtenyt tekemään tällaista avointa tiedonvälitystä.
 Suurin osa romaneista on kokenut ennakkoluuloja. Antro Valo / Yle
 Romaneihin kohdistuva syrjintä elää sitkeästi
 Suomessa on arviolta 10 000 romania ja heistä lähes  70 prosenttia  kokee syrjintää arjessaan. Naisiin kohdistuu hieman enemmän syrjintää kuin miehiin.
 Rasismia historiallisesti näkökulmasta tutkineen  Miika Tervosen  mukaan romanivastaisuus on suomalaisen rasismin kovaa ydintä.
 – Se puhetapa ja ajattelutapa, joka romaneihin liittyy, ei vaikuta juuri muuttuneen viimeisten vuosikymmenten aikana. Siinä missä muihin vähemmistöihin liittyvät keskustelut ovat menneet monin tavoin eteenpäin, romanivastaisuus elää sitkeästi ja on myös huonosti tunnistettu rasismin muoto.
 Suomen Romaniyhdistyksen projektipäällikkö  Päivi Majaniemi  uskoo, että osallistuminen ja osallistaminen ovat ainoita keinoja päästä iänikuisista ennakkoluuloista lopullisesti eroon.
 – Romanijärjestöjen keskeisiä tavoitteita ovat esimerkiksi romaneiden työllistyminen ja korkeakoulutus, millä pyrimme edistämään yhdenvertaisuutta ja yhteiskunnallista yhteen hiileen puhaltamista.
 Oulun Romanit ry:n puheenjohtaja  Angelica Hagert  kannustaa kulttuurien väliseen vuorovaikutukseen ennakkoluulojen hälventämiseksi.
 – Uskon, että useamman kohdalla mielipide romaneista muuttuu positiiviseksi, kun meihin tutustuu. Valtaväestön tulisi rohkeasti uskaltaa ottaa romaneita töihin katsomatta kansallispukuun tai nimeen. Ennakkoluulot eivät pääse murtumaan, jos työllistymisessä ei anneta mahdollisuutta.
 Aiheesta lisää:
 Laura Hagert ei saanut työtä millään – vaihtoi sukunimensä, firmat vastasivat heti sähköposteihin
 Romanit kertovat kohtaamistaan ennakkoluuloista Yle Kioskin videolla:  “Kaikki romanit varastavat”

Rasismiin kyllästynyt romani alkoi kitkeä ennakkoluuloja, mutta törmää jatkuvasti samoihin kysymyksiin – tässä 9 vastausta


Summary: Hoidon puutteeseen on kuollut 1 500 ihmistä ja oikeusvaltio on murentunut Venezuelassa, sanoo YK:n ihmisoikeuskomissaari.

Oikeusvaltion periaatteet ovat murentuneet vakavasti taloudellisen ja poliittisen kriisin repimässä Venezuelassa, kertoo  maaraporttinsa  perjantaina julkaissut YK:n ihmisoikeuskomissaari  Michele Bachelet .
 Bachelet mainitsi esimerkkeinä poliittisiin vastustajiin ja aktivisteihin kohdistuneen väkivallan, johon on kuulunut kidutusta ja surmia. Bachelet'n mukaan elintärkeät instituutiot ja laillinen järjestys ovat rapistuneet Etelä-Amerikan valtiossa.
 – Elintärkeät instituutiot ja laillinen järjestys ovat rapistuneet Venezuelassa, Bachelet kertoi luovuttaessaan raporttinsa YK:n ihmisoikeusneuvostolle uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Raportin mukaan Venezuelan hallinnon turvallisuusjoukot surmasivat viime vuoden aikana vahvistetusti lähes 5 300 ihmistä operaatioissaan. Surmia perusteltiin "viranomaisten vastustamisella".
 Kuluvan vuoden aikana oli toukokuuhun mennessä surmattu reilut 1 500 ihmistä. Raportin mukaan todelliset luvut saattavat olla suurempiakin.
 Hoidon puute tappoi yli 1 500 vuodenvaihteen tienoilla
 Raportissa kiitetään sitä, että Venezuela vapautti hiljan yli 60 poliittista vankia, mutta muistutetaan siitä, että toukokuun lopulla yhä lähes 800 ihmistä oli mielivaltaisesti vangittuna.
 Ihmisoikeuskomissaari on huolissaan myös Venezuelan ilmaisunvapauden tilasta, sillä riippumattoman median vapaus on kaventunut eri tiedotusvälineiden sulkemisten myötä.
 Ongelmaksi mainitaan myös maata pitkään vaivannut lääkkeiden ja muiden terveydenhoidon tarvikkeiden sekä henkilöstön pula, jonka vuoksi arviolta yli 1 500 ihmistä on kuollut hoidon puutteeseen viime vuoden marraskuun ja kuluvan vuoden helmikuun välillä.
 Venezuelaa ovat piinanneet levottomuudet ja väkivaltaisuudet jo pitkään. Vallasta taistelevat presidentti  Nicolás Maduro  ja oppositiojohtaja  Juan Guaidó . Häntä tukevat useat länsimaat, muun muassa Yhdysvallat.
 Venäjä puolestaan on asettunut Maduron tueksi. Perjantaina Venäjä kertoi, että se aikoo vahvistaa Venezuelan asevoimia. Varaulkoministeri  Sergei Rjabkovin  mukaan kyseessä on "työ maahan toimitettujen varusteiden kanssa." Kommentista kertoi uutistoimisto RIA.
 Murhayritys ja vallankaappaussuunnitelma
 Venezuelan hallitus  kertoi kesäkuun lopulla  estäneensä vallankaappausyrityksen, jossa presidentti Maduro yritettiin murhata.
 Hallituksen mukaan vallankaappausta juonineet nykyiset ja entiset armeijan sotilaat olisivat korvanneet Maduron kenraalilla, entisellä puolustusministeri  Raúl Baduelilla .
 Lue lisää:
 "Vallanvaihtoa ei ole Venezuelassa näkyvissä, on vain kasvavaa kurjuutta." – Toimittaja Pertti Pesonen ja professori Teivo Teivainen vastasivat yleisön kysymyksiin
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

YK-raportti: Venezuelan joukot ovat surmanneet lähes 7 000 ihmistä puolentoista vuoden aikana


Summary: Alus on yrittänyt päästä Visbyn satamaan lukuisia kertoja. Muilla Viking laivoilla ei ole ongelmia, yhtiöstä kerrotaan.

Viking Linen MS Cinderella-risteilylaiva ei pääse rantaumaan satamaan Gotlannin Visbyssä kovan tuleen vuoksi,  kertoo SVT.
 Aluksessa on noin 1 500 matkustajaa. Tuuli puhaltaa merellä 15 metriä sekunnissa.
 Risteilyalus lähti eilen liikkeelle Tukholmasta päämääränään Visby. Cinderella liikennöi tämän viikon poikkeusreitillä Tukholman ja Visbyn väliä, koska Visbyssä on meneillään Ruotsin politiikan suurtapahtuma Almedalsveckan.
 Viking Linen tiedotuspäällikkö  Eleonora Hansi  kertoo, että alus on yrittänyt päästä satamaan lukuisia kertoja, mutta kova tuuli estää rantautumisen.
 – He yrittävät uudelleen kello kahdelta (kello 15 Suomen aikaa), kun tuulen ennustetaan heikkenevän hieman, kertoo Hansi.
 Hansin mukaan ilmapiiri matkustajien keskuudessa on rauhallinen.
 Muilla Vikingin laivoilla ei ongelmia
 Viking Linen tiedotuspäällikkö Suomessa,  Christa Grönlund  sanoo, ettei laivalla ole mitään hätää, mutta turvallisuusriskejä ei haluta ottaa.
 Laiva pyritään saamaan satamaan tänään, mutta illalla se lähtee joka tapauksessa aikataulun mukaisesti takaisin kohti Tukholmaa.
 Grönlundin mukaan Cinderellan tilanne ei vaikuta yhtiön muuhun liikenteeseen. Myöskään tuulesta ei ole ollut muilla reiteillä ongelmia.

Kova tuuli estää Viking Linen MS Cinderellaa rantautumasta satamaan Gotlannissa


Summary: Neljä saimaannorpan kuuttia on kuollut verkkoihin kalastusrajoitusten päätyttyä tämän viikon alussa.

Kansalaisaloite verkkokalastuksen kieltämisestä saimaannorpan elinalueella on kerännyt vaadittavat 50 000 nimeä ja etenee eduskuntaan.
 Keskiviikkona jätetyssä  aloitteessa  ehdotetaan verkkokalastuksen kieltämistä ympäri vuoden saimaannorpan suojelemiseksi. Tällä hetkellä verkkokalastus on kielletty valtioneuvoston asetuksella saimaannorpan elinalueilla 15.4.–30.6.
 Neljä saimaannorpan kuuttia eli poikasta on kuollut verkkoihin kalastusrajoitusten päätyttyä tämän viikon alussa. Saimaannorppa on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi.
 Maa- ja metsätalousministeriö kertoi torstaina  aikovansa perustaa työryhmän  pohjustamaan vuoden 2021 kalastusrajoitusasetusten valmistelua. Ministeriön tavoitteena on vahvistaa saimaannorpan suojelua yhdessä alueellisten toimijoiden kanssa.
 Ministeriö on pyytänyt paikallisia kalastajia kiinnittämään erityistä huomiota pyydysten valintaan, jotta norppia ei jäisi pyydyksiin.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) ja Metsähallitus ovat vedonneet kalastajiin, jotta nämä välttäisivät verkkokalastusta norppavesillä myös heinäkuussa. Ympäristöministeriön mukaan verkkokalastus on saimaannorpan suurin uhka.
 Norppien tiukemmasta suojelusta on laitettu vireille myös toinen, mutta huomattavasti maltillisempi  kansalaisaloite . Aloitteessa vaaditaan verkkokalastuskiellon jatkamista syyskuun loppuun saimaannorpan pesimäalueella. Kansalaisaloitteen oli allekirjoittanut perjantaina puolenpäivän aikaan parisen tuhatta ihmistä.
 Lue myös:
 Jo neljäs kuutti hukkui verkkoihin Saimaalla – suojelubiologi: "Ei tämä ole yllätys"
 Pihlajavedellä saimaannorpan kuutti hukkui verkkoon – verkkokalastuskielto päättyi samana päivänä
 Verkkokalastuskielto Saimaan norppa-alueilla päättyi

50 000 nimeä täynnä – kansalaisaloite verkkokalastuksen täyskiellosta norppavesillä etenee eduskuntaan


Summary: Kaksi kustantajaa ja äänikirjapalvelu ilmoitettiin tapahtuman verkkosivuilla alun perin järjestäjiksi, mutta tapahtuman oikea järjestäjä on vankilassa istuva palkkamurhaaja.

Espoossa järjestetään elokuussa true crime -tapahtuma, jossa yleisö pääsee rikoksien tekijöiden kanssa alkuperäisille rikospaikoille. Maksullisessa tapahtumassa vakavista rikoksista tuomitut murhaaja, ryöstäjä ja vankikarkuri kertovat, kuinka kyseiset rikokset suunniteltiin ja tehtiin. Lisäksi omasta menneisyydestään kirjoja kirjoittaneet rikolliset kertovat siitä, miten heidän kirjansa ovat syntyneet.
 Tapahtumaan osallistuu myös toimittajia ja kirjailijoita. Kaikkia henkilöitä yhdistää se, että he ovat kirjoittaneet tai kirjoittamassa true crime -kirjallisuutta.
 Yksi kolmesta rikospaikasta on Vuosaari, jossa on mahdollista käydä kaksoismurhaaja  Janne Ranisen  kanssa. Asiasta kertoi aiemmin  Iltalehti, jonka uutisessa  Henkirikosten uhrien läheiset ry:n edustaja luonnehtii tapahtumaa järkyttäväksi. Hänen mukaansa tämä on osa ilmiötä, jossa väkivaltarikollisuudesta tehdään viihdettä.
 Vuonna 2003 Vuosaaressa tehdystä palkkamurhasta  (Aamulehti) tuomittu Raninen istuu edelleen tuomiota tästä rikoksesta, mutta pääsee lomille vankilasta.
 Raninen on myös tapahtuman pääjärjestäjä. Asian vahvistaa Ranisen avovaimo  Linda-Maria Roine . Roine tunnetaan myös räppäri Mercedes Bentsona. Ranista ei tavoitettu haastateltavaksi tätä juttua varten.
 Vielä torstaiaamuna tapahtuman verkkosivuilla kerrottiin, että sen järjestäjiä olisivat True Crime Finland Podcast, Lind & Co, CrimeTime sekä Storytel.
 Mikään ilmoitetuista tahoista ei kuitenkaan ole tapahtuman järjestäjä, ja tieto on poistettu tapahtuman verkkosivuita.
 Ei tekemistä sisältöjen kanssa
 Storytelin maajohtaja  Mari Wärri  kertoo, että tapahtumaa lähdettiin tukemaan pienimuotoisesti, koska true crime -kirjallisuus on suosittua ja esimerkiksi Ranisen omaelämäkertakirja on palvelussa kuunneltavissa. Wärrin mukaan tapahtuman tarkka sisältö ei ollut tiedossa siinä vaiheessa, kun asiasta sovittiin.
 – Emme halua tukea toimintaa, joka on epäkunnioittavaa henkirikosten uhrien omaisia kohtaan, Wärri jatkaa.
 Storytelin antamien arpajaispalkintojen yhteisarvo on noin 500 euroa.
 – Annoimme heille muutamat kuulokkeet ja lahjakortit arvottaviksi tapahtumassa. Huomasin, että he ovat verkosivuillaan ilmoittaneet meidät tapahtuman järjestäjiksi. Emme ole missään tekemisissä tapahtuman sisällön tai toteutuksen kanssa. Olen pyytänyt heitä välittömästi oikaisemaan tämän.
 Myöskään rikos- ja dekkarikirjallisuutta julkaiseva CrimeTime ei ole tapahtuman järjestäjä ja vaati asian korjaamista. Kustantaja  Jouni Tervo  kertoo, että CrimeTime on tukenut tapahtumaa 500 eurolla.
 Tervon mukaan CrimeTime halusi tukea tapahtumaa, jossa suomalaista rikollisuutta, vankeutta, vankilasta selviämistä sekä true crime -kirjallisuutta käsitellään asiallisesti eri näkökulmista eikä siihen sisälly rikollisuuden ihailua. Kun asiasta Tervon mukaan noin puoli vuotta sitten sovittiin, tiedossa ei ollut Vuosaaren rikospaikkakäynti.
 – Vakavien rikosten fanittaminen on tuomittavaa, emmekä me ole sellaisen takana, toteaa Tervo.
 Ruotsalainen kustantamo Lind & co on tietoinen tapahtumasta, mutta ei ole järjestelyissä mukana. Lind & Co, CrimeTime ja Storytel eivät ole osallistuneet tapahtuman sisältöjen suunnitteluun millään tavalla.
 True Crime Finland Podcast on  Minna Kavilon  juontama podcast. Kavilo on omien sanojensa mukaan tapahtuman pääyhteistyökumppani. Kavilo hoitaa erilaisia käytännön järjestelyjä, kuten somepäivityksiä, vankilassa istuvan Ranisen puolesta.
 Kavilon mielestä tapahtumassa ei ihailla rikollisuutta.
 – Raninen haluaa toimia varoittavana esimerkkinä. Rikollisuus ei ole tavoiteltavaa elämää.
 True crime kiinnostaa
 True crime on kovassa nosteessa oleva, todellisiin henkirikoksiin perustuva viihdemuoto.
 Erilaiset true crime -tapahtumat ovat esimerkiksi Yhdysvalloissa yleisiä, mutta Suomessa tämä on uutta. Poikkeuksellista True Crime Events -tapahtumassa on myös se, että huomion keskipisteenä ovat rikolliset. Yleensä asiantuntijoina ovat esimerkiksi tutkijat tai patologit.
 Ilmiö on näkyvillä myös kirjallisuudessa, tv-sarjoissa ja esimerkiksi podcasteina. Esimerkiksi Storytelissä  Marko Lönnqvistin   Elämäni gangsterina  on palvelun kolmivuotisen historian kuunnelluin kirja. Lisäksi esimerkiksi  Netflixin  Making a Murderer  -dokumentaarinen sarja  herätti paljon kohua, kun sen ensimmäinen tuotankokausi julkaistiin 2015. True crime -sarjat ovat suosittuja myös Ylellä.
 Sarjoja Ylelle hankkiva  Kaisa Herlevi  kertoo, että Yle näyttää true crimea, mutta sitä ei ole kovin paljon tarjolla.
 – Seulan läpi pääsee vain muutama uusi sarja vuodessa. Ohjelmistoon pääsee analyyttisesti ja tasapuolisesti toteutettuja sarjoja, joissa rikollisia ei ihannoida. Meidän sarjoissamme tekijät ovat yleensä sivuosassa, ja keskiöön nousee itse rikostutkinta.
 Herlevi toteaa, että true crimen voimistuva trendi on rikosfaktasarjojen budjettien kasvaminen: parhaat niistä toteutetaan yhtä huolellisesti kuin draama. Taustatutkimukseen ja tapahtumien dramatisointiin panostetaan entistä enemmän.
 Kirjallisuusalalla pitkään kirjakustantajana ja kustannuspäällikkönä toiminut  Jan Erola  pitää Espoon true crime -tapahtumaa osin epäeettisenä.
 – Tapahtumassa, jossa murhista tuomittu toimii oppaana omilla rikospaikoillaan, ollaan jo aika syvissä vesissä. Oma ensireaktioni oli puistatus.
 Erola arvioi, että true crime on tulossa valtavirtaan yhä voimakkaammin ja aiempaa paremmin tuotteistettuna.
 – Ilmeisesti fiktiivisen rikoskirjallisuuden puolella on saavutettu jonkinlainen saturaatiopiste.

Espoossa järjestettävä true crime -tapahtuma koettelee hyvän maun rajoja: Maksua vastaan murhapaikalle murhaajan kanssa


Summary: Tutkijat eivät ole viranomaisten kanssa samalla linjalla siitä, että ihmisten tulisi ryhtyä suin päin lahtaamaan iguaaneja.

Yhdysvaltain Floridaan vieraseläiminä kotiutuneet iguaani-liskot ovat lisääntyneet viime aikoina räjähdysmäisesti ja nyt viranomaiset kutsuvat asukkaita iguaanin tappotalkoisiin.
 Floridan osavaltion kalojen ja villieläinten suojelusta vastaava komissio julkaisi verkkosivuillaan kehotuksen tappaa iguaani ”aina kun on mahdollista”, mikäli sellainen sattuu ilmaantumaan kotipihalle. Komissio ei ohjeista, millä tavoin eläin kannattaisi surmata.
 Iguaaneja ( Iguana iguana ), eli vihreitä leguaaneja on tavattu Floridassa 1960-luvulta lähtien, kun niitä karkasi tai päästettiin vapaaksi luontoon.
 Liskoista aiheutuu paljon haittaa, vaikka ne ovatkin ihmisille vaarattomia. Ne muun muassa kaivelevat maan alle pitkiä käytäviä, jotka vaurioittavat niin asuntojen perustuksia kuin jalkakäytäviäkin. Eläimet saattavat kantaa myös salmonellaa. Uros saattaa kasvaa jopa puolentoista metrin mittaiseksi ja painaa yhdeksän kiloa.
 Naarasiguaani saattaa munia jopa 80 munaa vuodessa. Etelä-Floridan lämmin ilmasto onkin ihanteellinen iguaanin lisääntymiseen. Koska Floridassa ei juuri ole ollut kylmiä sääkausia hiljattain, on iguaanien määrä kasvanut hurjasti. Jopa 10-vuotiaaksi elävillä liskoilla ei myöskään ole luontaisia vihollisia.
 BuzzFeed-uutissivuston  haastattelemat tutkijat eivät ole viranomaisten kanssa samalla linjalla siitä, että ihmisten tulisi ryhtyä suin päin lahtaamaan iguaaneja.
 – Olemme nähneet tämän niin monta kertaa aikaisemmin. Ihmiset syyllistyvät julmuuksiin, kun he yrittävät tappaa iguaaneja ilma-aseilla tai aiheuttavat vaaraa muille ihmisille käyttäessään tehokkaampia ampuma-aseita, varoittaa toiminnanjohtaja  Debra Parsons-Drake  Etelä- Floridan villieläinkeskuksesta.
 Parsons-Drake kehottaa ihmisiä mielummin estämään eläinten tulo kotipihoilleen esimerkiksi liiketunnistimen aktivoimalla sprinklerillä.
 – Ethän yritä vangita iguanoja, ellet ole koulutettu siihen, vaan palkkaa paikalle ammattilainen , vetoaa Parsons-Drake.
 Florida Residents Are Being Urged To Kill Green Iguanas "Whenever Possible"

Floridan viranomaiset kehottavat asukkaita tappamaan vauhdilla sikiäviä iguaaneja


Summary: Rakennuslupaa uudelle sillalle odotetaan vielä. Lapinsalmen ylittävä silta hajosi vuosi sitten.

Uuden riippusillan rakentaminen Repoveden kansallispuistossa alkaa elokuussa. Lapinsalmen ylittävä riippusilta hajosi viime vuoden heinäkuussa, kun sillan kiinnityksessä käytetty  ankkuritanko petti .
 Uusi silta  on entistä vakaampi ja kantavuudeltaan parempi pylonisilta, joka on myös edellistä siltaa leveämpi. Sillan rakentamisesta vastaa urakkakilpailun voittanut virolainen Remoti Holding Oü.
 – Valmistelevat työt alkavat näinä päivinä. Kaikki osat ja kappaleet tehdään mahdollisimman valmiiksi tehtaalla, jolloin paikan päällä tehtävä työ jää mahdollisimman lyhytaikaiseksi, sanoo rakennusmestari  Pasi Ikonen  Metsähallituksesta.
 Repoveden kansallispuiston riippusillan kannatinankkuri petti yhdeksän retkeilijän ollessa ylittämässä Lapinsalmea heinäkuussa 2018. Arkistokuva. Sakari Saksa / Yle
 Ikosen mukaan virolaiseen yhtiöön päädyttiin kokonaistaloudellisen harkinnan jälkeen. Hinnan lisäksi vaakakupissa painoivat aikataulussa pysyminen sekä yhtiön aiemmat referenssit. Ikosen mukaan yhtiö on tehnyt Virossa 55-metrisen sillan, joka muistuttaa Lapinsalmeen rakennettavaa siltaa.
 Silta käyttöön syksyllä
 Rakennuslupaa uudelle sillalle odotetaan vielä. Näillä näkymin silta on tarkoitus saada valmiiksi ja käyttöön viimeistään lokakuussa.
 Riippusillan korvaava venetaksikuljetus Lapinsalmen parkkipaikan laiturista Lapinsalmen taukopaikan laituriin alkoi toukokuun lopulla, ja se on järjestetty yhteistyössä Kouvolan kaupungin kanssa. Myös käsivoimin kulkeva Ketunlossi toimii normaalisti.
 Sekä lossi että venekyyti voivat kuitenkin ajoittain ruuhkautua, joten retkeilijöitä kehotetaan käyttämään mahdollisuuksien mukaan myös kansallispuiston Saarijärven ja Tervajärven sisääntuloja.

Virolainen yhtiö rakentaa Repoveden kansallispuistoon riippusillan sortuneen tilalle – uusi silta on valmis lokakuussa


Summary: Ruotsalaisisoisä haki noin kuukausi sitten Al-Holin leiriltä seitsemän lastenlastaan.

Suomen pääministerin  Antti Rinteen  (sd.) mukaan suomalaisia Isis-leirin naisia ja -lapsia koskeva asia on mutkikas.
 Hallitus on selvittänyt tilannetta ja keskustellut esimerkiksi kansainvälisten järjestöjen kanssa.
 – Tilanne on erittäin monimutkainen, Rinne sanoi.
 Rinne kommentoi asiaa hetki sitten  EU-komission vierailuun liittyvässä tiedotustilaisuudessa  Säätytalossa, kun Yle kysyi, missä asiassa mennään.
 Tanska päätti evakuoida 13-vuotiaan pojan
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  vieraili toukokuun lopulla Koillis-Syyriassa sijaitsevalla Al-Holin leirillä ensimmäisenä suomalaisena toimittaja.
 Leirillä olevat suomalaisnaiset kertoivat hänelle haluavansa takaisin Suomeen.  Katso tästä jutusta video leirillä olevien naisten haastattelusta.
 Viimeistään siitä lähtien Suomessa on käyty kiivasta keskustelua siitä, mitä leirillä oleville suomalaisnaisille ja -lapsille pitäisi tehdä.
 Noin kuukausi sitten ruotsalainen isoisä  Patricio Galvez haki Isis-leiriltä Ruotsiin seitsemän lapsenlastaan , joiden vanhemmat olivat kuolleet leirillä.
 Tanskan valtio puolestaan  päätti viime viikolla, että se evakuoi 13-vuotiaan pojan , joka oli haavoittunut vaikeasti Al-Holin leirillä.
 Leirillä olevien omaiset toivovat viranomaisilta apua
 Ennen juhannusta  lukuisat oikeusoppineet julkaisivat Helsingin Sanomissa mielipidekirjoituksen , jossa he katsovat, että Suomen "valtiolle seuraa ainakin velvollisuus avustaa lapsien sekä heidän huoltajiensa tuomisessa maahan".
 Al-Holin leirilä olevien lasten  isovanhemmat kirjoittivat torstaina HS:n mielipidekirjoituksessa  olevansa valmiita maksamaan omaistensa matkan pois alueelta. Omaiset toivovat viranomaisilta apua.
 He kirjoittivat, että "leiriltä poistuminen on laillisesti mahdotonta ilman Suomen viranomaisten myötävaikutusta siihen".
 Ylen tietojen mukaan  al-Holin leirillä on 11 suomalaisnaista ja 33 suomalaislasta. Kurdihallinnon mukaan  vähemmän .
 Olot leirillä ovat hyvin kurjat. Lämpö voi nousta alueella jopa 45 asteeseen.
 Suomi ja muut Pohjoismaat pohtivat kiivaasti, mitä leirillä oleville omille kansalaisille tulisi tehdä.
 Aiempi hallitus kertoi pikaisesti valmistelevansa päätöstä siitä, mitä Suomi aikoo tehdä leirillä olevien suhteen.
 Entinen sisäministeri: Vain lapset haettava leiriltä
 Suurta ihmetystä herättikin se, kun pääministeri Rinne (sd.) ilmoitti viime viikolla  eduskunnan kyselytunnilla , ettei Suomi ole valmistelemassa leirillä olevien suomalaisten hakemista esimerkiksi konsulikyydillä.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) twiittasi tämän jälkeen, että Suomi selvittää edelleen tilannetta monista näkökulmista.
 Edellinen sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) on arvostellut hallitusta ja Rinteen lausuntoa.
 Mykkänen katsoo, että Suomen pitäisi tehdä leirillä olevien lasten suhteen poikkeuspäätös ja hakea heidät Suomeen.  Mykkänen kommentoi asiaa Ylen A-studiossa  keskiviikkona ja sanoi, ettei valtion tule kuitenkaan hakea lasten äitejä leiriltä.
 Yle kertoi keskiviikkona, että Suomen viranomaiset  ovat keskustelleet  kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista.
 Oikeuskansleri on saanut tähän mennessä viisi kantelua  naisten ja lasten tilanteesta. Osa kantelijoista katsoo, että Suomen pitäisi hakea heidät. Kaksi kantelua penää hallitukselta toimia terrorismia vastaan.
 Ylen kyselyssä  puolet halusi Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, mutta äitien paluuta tuki vain neljännes.
 * Uutista täydennetään.
 Lue lisää:
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"
 Punainen Risti: Hakekaa kansalaisenne al-Holin leiriltä
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Katso video: Ruotsalaisisoisä kuvailee al-Holin Isis-leirin olosuhteita Ylelle: "Lapset ovat kokeneet todellisen helvetin"
 Tanska evakuoi ensimmäisen Isis-lapsen leiriltä Syyriasta – 13-vuotiasta poikaa on ammuttu selkään
 Suomi ei ole hakemassa Isis-leireillä olevia takaisin Suomeen – oikeusministeri Henriksson kyselytunnilla: "Hallitus ei lähde aktiivisesti hakemaan näitä ihmisiä pois"

Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? – Rinne: "Erittäin monimutkainen tilanne"


Summary: Lähisuhdeväkivallan uhreja auttavan Nollalinjan puhelumäärä on kasvanut nopeasti alkuvuonna.

Lähisuhdeväkivallasta kärsivien soitot auttavaan puhelimeen lisääntyvät koko ajan. THL kertoo  nettisivuillaan , että alkuvuonna  Nollalinjaan  tuli puheluja enemmän kuin koskaan.
 Esimerkiksi toukokuussa Nollalinjaan soitettiin ennätykselliset 1 450 puhelua. Puheluista pystyttiin vastaamaan kahteen kolmasosaan. Koko alkuvuoden soittomäärä on 5 500.
 THL:n mukaan luvut kertovat, että lähisuhdeväkivaltaan apua tarvitsevat löytävät Nollalinjan entistä paremmin.
 Nollalinjaan voi soittaa kertomatta nimeään, eikä soittajan numero näy puhelua vastaanottavassa päässä. Soitto ei myöskään näy puhelinlaskussa.
 – Tämä voi olla joskus ratkaiseva asia, kun on kyse lähisuhteessa tapahtuvasta, kontrolloivasta väkivallasta, jolloin toinen osapuoli seuraa ja hallitsee kaikkea tekemistä, THL:n blogissa kerrotaan.
 Blogikirjoituksen ovat julkaisseet erikoistutkija  Johanna Hietamäki  ja viestinnän asiantuntija  Oliver Kiviharju .
 Koska puhelumäärät ovat kasvaneet, viime vuonna avattiin toinen linja. THL:n mukaan aiemmin pystyttiin vastaamaan välillä vain noin puoleen puheluista.
 Puhelupalvelun laajentamista edelleen pohditaan. Palvelun tuottaa Setlementti Tampere.
 Syksyllä THL haluaa tehdä palvelua nykyistä paremmin tunnetuksi neuvoloissa.
 Nollalinjaan soittaminen on maksutonta Nollalinja on maksuton, ympärivuorokautinen auttava puhelin. Nollalinjan numero on 080 005 005. Auttavaan puhelimeen voivat soittaa: - henkistä, fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa tai väkivallan uhkaa läheisessä ihmissuhteessaan kokeneet - naiset, jotka ovat kokeneet henkistä, fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa tai väkivallan uhkaa - väkivaltaa kokeneiden läheiset - ammattilaiset ja viranomaiset, jotka tarvitsevat neuvoja asiakastyöhönsä
 Noin 20 kuolonuhria vuodessa
 Tilastojen  mukaan Suomessa joutuu pari- ja lähisuhdeväkivallan uhriksi vuosittain tuhansia henkilöitä. Esimerkiksi vuonna 2017 uhreja oli 8 300.
 Parisuhdekumppaninsa surmaamana kuolee vuodessa parikymmentä henkilöä. Vuosina 2011–2017 parisuhdekumppaninsa tekemään väkivaltaan menetti henkensä 131 suomalaista. Heistä naisia oli 78 prosenttia ja miehiä 22 prosenttia.
 Tampereen yliopistossa keväällä 2018 väitelleen  Pia Keiskin  mukaan naisten perheväkivaltakäyttäytyminen on  heikosti tunnistettu ja tunnustettu ilmiö .
 – Rikostilastojen valossa miehet käyttävät lievää parisuhdeväkivaltaa enemmän kuin naiset, mutta vakavaa parisuhdeväkivaltaa käyttävät miehet ja naiset melkein yhtä paljon. Lapsia kohtaan perheväkivaltaa käyttävät äidit enemmän kuin isät, Keiski sanoi Ylen haastattelussa toukokuussa 2018.
 Suomi saa jatkuvasti kansainvälistä arvostelua hälyttävästä lähisuhdeväkivaltatilanteesta. Amnesty ja YK nostavat säännöllisesti esiin muun muassa riittämättömät tukipalvelut.
 Syitä suomalaiseen lähisuhdeväkivaltaan käsiteltiin tammikuussa Ylen  laajassa artikkelissa .
 Yle on myös julkaissut  listan erilaisista auttavista puhelimista .
 Lue lisää:
 Naisten väkivalta on yhä tabu, vaikka äidit kohtelevat lapsia kaltoin useammin kuin isät – Uusi väitös osoittaa, että apua saa vertaistuesta
 Pieni virhe kahvinkeitossa nosti vanhat kauhut pintaan – exänsä hakkaama Tytti Ripatti luuli, että uusi avomieskin raivostuu: "Ihmettelen vieläkin, ettei kukaan lyö"
 Parisuhdeväkivalta tappanut viime vuosina yli 130 suomalaista – suuri osa yritti saada apua ennen kuolemaansa

Auttava puhelin suojelee väkivallan uhria kontrolloivalta läheiseltä: ”Soitto ei näy puhelinlaskussa”


Summary: YK:n ihmisoikeuskomitea katsoo, että Suomen valtio rikkoo saamelaisten oikeuksia, mutta KHO ei pura vanhoja päätöksiään.

Tästä on kyse Saamelaiskäräjät edustaa Suomen alkuperäiskansaa, saamelaisia Saamelaiskäräjien vaaleihin pääsee ehdokkaaksi ja äänestäjäksi vain tiettyjen kriteerien perusteella KHO on määrännyt vaaliluetteloon myös sellaisia ehdokkaita, jotka saamelaiskäräjät itse oli aiemmin hylännyt YK:n ihmisoikeuskomiten mukaan KHO:n päätökset loukkasivat saamelaisten oikeuksia alkuperäiskansana Saamelaiskäräjät halusi siirtää seuraavia käräjävaaleja, kunnes lakia on korjattu YK:n ratkaisun perusteella Eduskunta ei ehtinyt säätää erillislakia asiasta, joten käräjien vaalit pidetään normaalisti syyskuussa
 Korkein hallinto-oikeus (KHO) on hylännyt  saamelaiskäräjien hakemuksen KHO:n vanhojen päätösten purkamisesta. Hakemus koski päätöksiä vuosilta 2011 ja 2015, joilla KHO määräsi 97 henkilöä merkittäväksi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon vastoin saamelaiskäräjien kantaa.
 Saamelaiskäräjien  purkuhakemus perustui YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisuihin, joissa se katsoi Suomen valtion loukanneen saamelaisten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa kansainvälistä yleissopimusta (KP-sopimus). Ihmisoikeuskomitean mukaan KHO:n tulkinta saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kuulumisen perusteista ei perustunut kohtuullisiin ja objektiivisiin perusteisiin.
 KHO katsoi 33 henkilön osalta, etteivät saamelaiskäräjien purkuhakemuksen perustelut koske niitä. Näissä päätöksissä henkilö oli määrätty merkittäväksi vaaliluetteloon saamelaiskäräjälain mukaisesti joko saamen kielen tai saamelaisen (iso)vanhemman perusteella. Näiden päätösten osalta KHO hylkäsi purkuhakemuksen yksimielisesti.
 KHO: Päätökset tehdään vallitsevan oikeuskäytännön mukaan
 Saamelaiskäräjien purkuhakemus koski lisäksi 64 henkilöä, jotka oli määrätty merkittäväksi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon ns. kokonaisarvioinnin perusteella, sekä heidän jälkeläisiään. Näiden päätösten osalta korkein hallinto-oikeus hylkäsi purkuhakemuksen äänestyksen jälkeen.
 YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisut YK:n ihmisoikeuskomitea julkaisi 1.2.2019 kaksi ratkaisua koskien Suomen korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiä saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevassa asiassa. Ihmisoikeuskomitea katsoo Suomen korkeimman hallinto-oikeuden toimineen väärin, kun se vuosina 2011 ja 2015 hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon yhteensä 97 henkilöä, joiden hakemukset saamelaiskäräjät oli hylännyt. KHO:n päätöksistä olivat ihmisoikeuskomitealle valittaneet saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio saamelaiskäräjien hallituksen valtuuttamana sekä Klemetti Näkkäläjärvi yhdessä 24 muun valittajan kanssa asiamiehenään Sámi Árvvut -yhdistys. Komitea moittii Suomen valtiota saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta. Komitea painottaa ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta ja suosittelee, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Suomen valtion on elokuun alkuun mennessä raportoitava ihmisoikeuskomitealle niistä toimenpiteistä, joihin komitean ratkaisun pohjalta on ryhdytty.
 Korkein hallinto-oikeus katsoi, että se ei syrjäyttänyt saamelaiskäräjälaissa mainittuja ns. objektiivisia kriteerejä eikä soveltanut säännöstä virheellisesti päätöksentekohetkellä käytettävissä olleen kansainvälisoikeudellisen käytännön valossa, kun se teki päätökset vuosina 2011 ja 2015.
 KHO painotti päätöksensä perusteluissa sitä, olisiko sen pitänyt olla tietoinen kansainvälisen valvontaelimen tulkinnasta päätöksentekohetken ratkaisukäytännön valossa. KHO katsoi, että asiassa ei ole esitetty sellaisia perusteita, jotka antaisivat aiheen poiketa tästä vakiintuneesta linjasta.
 Siten KHO katsoi, että ns. kokonaisarviointipäätösten purkamiselle ei ole hallintolainkäyttölain mukaista perustetta.
 Purkuhakemuksen hylkäämisestä huolimatta KHO ei kyseenalaistanut YK:n ihmisoikeuskomitean näkökantoja KP-sopimuksen ja kansainvälisen oikeuden muiden lähteiden merkitystä, kun tulkitaan kollektiivisia oikeuksia koskevia määräyksiä, kuten esimerkiksi ryhmähyväksynnän merkitystä.
 Lue lisää
 Oikeusministeriö: Saamelaiskäräjien vaaleja ei siirretä
 Saamelaiskäräjät esittää vaalien siirtämistä kahdella vuodella
 Saamelaiskäräjät hakee KHO:n päätösten purkua – hyväksyi vaaliluetteloon 97 henkilöä, joita Saamelaiskäräjät ei pitänyt saamelaisina
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon 207 uutta äänestäjää – vaalilautakunta hylkäsi hakemuksista reilusti yli puolet
 Saamelaiskäräjien seuraavat vaalit (saamelaiskäräjien sivuilla suomeksi)

Korkein hallinto-oikeus ei pura päätöksiään saamelaiskäräjien vaalien äänioikeutetuista, vaikka ne rikkovat kansainvälistä sopimusta


Summary: Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

– Jonain päivänä työskentelen tuolla, isäni kertoi minun sanoneen. Hänestä se oli hetki, kun ilmoitin minusta tulevan jotain erityistä.
 Näin Yhdysvaltojen entinen ulkoministeri  Condoleezza Rice  kuvailee mustavalkovalokuvaa  NBC Todayn  haastattelussa.
 Rice seisoi lapsena Valkoisen talon edessä, kun perhe vieraili pääkaupunki Washingtonissa kotiosavaltiostaan Alabamasta.
 "Älä koskaan anna kenenkään muun päättää mitä sinusta tulee."
 Rice, 64, muistetaan työstään Yhdysvaltojen presidentin  George W. Bushin  hallinnon turvallisuusneuvonantajana sekä ulkoministerinä.
 Nuorena Rice opiskeli itsensä maisteriksi pikavauhtia. Hän puhuu useita kieliä, kuten venäjää.
 Presidentti George W. Bush nimitti Condoleezza Ricen ulkoministeriksi marraskuussa 2004.  EPA / Ron Sachs
 Hänen kerrotaan käyttäneen sitä jo  George H. W. Bushin  presidenttikaudella, kun hän toimi Valkoisen talon neuvonantajana Neuvostoliiton ja Itä-Euroopan asioissa vuosina 1989–91.
 Rice lähestulkoon käännytti  Venäjän presidentin  Boris Jeltsinin  Valkoisesta talosta.
 Jeltsin oli tullut tapaamaan silloista presidenttiä, mutta saikin tietää venäjää puhuvalta Ricelta joutuvansa keskustelemaan vain neuvonantajan kanssa.
 Jeltsinin kerrotaan sanoneen, ettei astu askeltakaan, jos hänelle ei taata tapaamista presidentin kanssa. Tähän Rice oli vastannut, että presidentin on paras lähteä takaisin hotellilleen.
 Jeltsin oli ilmeisesti leppyyntynyt ja jäänyt Valkoiseen taloon.
 Otsikoista pudonneet: Condoleezza Rice Liittyi republikaanipuolueeseen vuonna 1982. Vuonna 2000 auttoi nuoremman Bushin vaalikampanjoissa kaksi kertaa. Oli Bushin ensimmäisellä presidenttikaudella kansallinen turvallisuusneuvontaja. Vuosina 2005-2009 työskenteli 66:ntena Yhdysvaltojen ulkoministerinä ensimmäisenä afroamerikkalaisena naisena. Nykyään työskentelee Stanfordin yliopistossa professorina. Kommentoi silloin tällöin politiikkaa. Tunnettu pianonsoitostaan ja urheilemisesta. Valittiin ensimmäisten naisten joukossa Augusta National golf -klubiin, jota pidetään yhtenä maailman arvostetuimmista. Kirjoittanut kaksiosaiset muistelmat, joissa kuvaa elämäänsä rotuerottelun aikana Alabamassa ja uraansa Valkoisessa talossa.
 Bushin lojalisti tuki Irakin sotaa
 Rice ei myöhemminkään päässyt eroon Bushien perheestä.
 Hänen kerrotaan auttaneen nuorempaa Bushia jo tämän ensimmäisen presidenttikampanjan aikana. Bush pyysi häntä neuvomaan ulkopoliittisissa asioissa, koska ei tiennyt esimerkiksi Kosovon sijaintia tai miten kosovolainen lausutaan.
 Muistelmissaan Ricella  on vain hyvää sanottavaa Bushista, jota hän piti "hauskana ja säännöistä piittaamattomana, mutta joka oli tosissaan politiikasta".
 Ricea ja Bushia yhdisti myös vahva uskonnollisuus.
 Presidentti George W. Bush, varapresidentti Dick Cheney ja turvallisuusneuvonantaja Condoleezza Rice Valkoisessa talossa 11. syyskuuta 2001.  EPA / David Bohrer / Handout / US National Archives
 Rice kannatti aluksi Irakin sotaa. Hän  hyväksyi ensimmäisten joukossa  Yhdysvaltain kuulusteluissa harjoittaman vesikidutuksen. Ricen rooli kiistellyn kidutusmenetelmän hyväksymisessä paljastui presidentti  Barack Obaman  tilaamasta senaatin selvityksestä.
 Rice on pohtinut kirjassaan Irakin sotaa ja sanonut sen olleet kovin paikka urallaan Valkoisessa talossa. Rice ei esimerkiksi ollut uskonut voitokkaita lukuja, joita heille sodasta esiteltiin.
 Hänen ahdistuksensa oli suuri, kun hän joutui toteamaan presidentille, että suunnitelmat eivät toteudu. Bush oli kysynyt, mitä Rice sitten tekisi ja Rice ei ollut osannut vastata.
 Presidentti George W. Bush, CIA:n johtaja George Tenet (oik.), Valkoisen talon päällikkö Andy Card (1.vas.) sekä turvallisuusneuvonantaja Condoleezza Rice (2.vas.) Camp Davidissa  29. syyskuuta 2001 ennen kuin Bush julisti terrorismin vastaisen sodan. Eric Draper / EPA
 Ricen kerrotaan huutaneen vain kerran presidentille. Tilanne liittyi pernaruttokirjeisiin, joita monet  lehdet ja virkamiehet  saivat vuoden 2001 terrori-iskujen aikaan.
 Rice oli sanonut Bushille, ettei ole turvallista palata Valkoiseen taloon.
 Pernaruttokirjeiden luoma paine oli Ricen mukaan taustalla, kun Irakin sotaan lähdettiin ja kuulustelumenetelmien koventamisesta päätettiin.
 Valkoisessa talossa Rice sai kritiikkiä hallituspaikastaan energiayhtiö Chevronissa. Yhtiö oli nimennyt yhden tankkereistaan Ricen mukaan.
 Ulkoministeristä opettajaksi
 Ricea pidettiin  ulkoministerinä enemmän realistina kuin idealistina. Hän pohjasi politiikkansa muutokseen, joka tapahtui syyskuussa 2001 terrori-iskujen seurauksena.
 Yhdysvallat lupasi lisärahoitusta Jeninin alueelle, kun ulkoministeri Condoleezza Rice kävi palestiinalaisalue Länsirannalla vuonna 2008.  Alaa Badarneh / EPA
 Ricen arvioitiin olevan vahvempi esiintyjänä ja asioiden selittäjänä kuin suurena ajattelijana.
 Yhdysvallat yritti jo tuolloin saada aikaan Lähi-idän rauhaa ja sopimusta Iranin ydinohjelmasta.
 Vuonna 2008 Rice oli mukana valvomassa, kun Georgia ja Venäjä sopivat tulitaukosopimuksen.
 Samana vuonna Rice tapasi myös ydinaseen kehittelystä luopuneen Libyan johtajan  Muammar Gaddafin  Tripolissa. Tämä oli osa Yhdysvaltain politiikkaa, jonka yhtenä tarkoituksena maa halusi näyttää Iranin ja Pohjois-Korean kaltaisille maille, että politiikan muutos voi tuoda palkinnon.
 Condoleezza Rice oli ensimmäinen Yhdysvaltain ulkoministeri, joka vieraili Libyassa sitten vuoden 1953.  Sabri Elmhedwi / EPA
 Suomessa  Rice ei koskaan käynyt . Ainoa vierailuyritys peruuntui Intiassa tehdyn terrori-iskun vuoksi joulukuussa 2008.
 "Vladimir Putin pääsi valtaan politiikalla, joka lupasi maalle kunnioitusta, järjestystä ja menestystä. Sitten hän vakiinnutti itsensä valtaan ja alkoi purkaa demokraattisia tahoja, jotka olivat hänet valtaan nostaneet."
 Ulkoministerikautensa jälkeen Rice palasi Stanfordin yliopistoon professoriksi.  Hän on opettanut  muun muassa talouspolitiikkaa ja valtio-oppia. Hänet on palkittu opetustyöstään kahdesti.
 Vuonna 2015 Rice kertoi vieraillessaan  Hong Kongissa  olevansa tyytyväinen nykytilanteeseensa. Hän ei aio palata politiikkaan.
 –Olen hyvin onnellinen yliopistoprofessorina... Parasta työssäni on se, että näkee nuorten löytävän itsensä ja saan olla osa sitä, sanoi Rice.
 Nykyään Rice käy puhujana eri tilaisuuksissa ja seminaareissa. Hän on kirjoittanut muistelmiensa lisäksi useita kirjoja politiikasta ja taloudesta.
 Rice haluaa edistää naisjohtajien asemaa. Hän on ollut mukana järjestämässä verkostoitumistapahtumia naisille.
 Omien sanojensa mukaan Ricen motto on, ettei pidä koskaan antaa kenenkään muun päättää mitä sinusta tulee.
 Pysynyt luottokonservatiivina
 Yhdysvaltojen edellisen presidentin valintaa seuraavaksi ulkoministeriksi Rice ilmeisesti  piti onnistuneena.  Hänen kerrotaan luonnehtineen  Hillary Clintonia  loistavaksi valinnaksi.
 Nykyisen republikaanipresidentin  Donald Trumpin  aikana Ricea on pyydetty usein kommentoimaan Trumpin politiikkaa. Ainakaan vielä ei suurta kritiikkiä ole Ricen suusta kuultu.
 Kesäkuussa  CNBC:lle  antamassa haastattelussa Rice kehuu nykyistä ulkoministeriä  Mike Pompeota  kylmäpäiseksi ja asiansa osaavaksi.
 Ricen mukaan Iranin kanssa pitäisi saada aikaan uusi ydinsopimus, Euroopan tuella tosin.
 Myös Kiinan kanssa pitäisi saada kauppasopimus aikaan, sillä siitä riippuu seuraavien vuosien talouskasvu maailmassa, sanoo Rice.
 Condoleezza Rice Yhdysvaltojen entisen presidentin George H. W. Bushin hautajaisissa 4. joulukuuta 2018.  Michael Reynolds / EPA
 Ainoa asia, jossa Rice oli haastattelussa eri mieltä nykyhallinnon kanssa oli Yhdysvaltojen Meksikon-rajapolitiikka. Ricen mukaan maahanmuuttopolitiikka tulisi ratkaista siihen liittyvillä seikoilla, ei talouspolitiikalla uhkailemisella.
 Rice ei ole moittinut Trumpin hallintoa sen politiikasta vähemmistöjen suhteen. Trumpin  hallintoa on kritisoitu  muun muassa tukevan valkoisen ylivallan asiaa.
 Ricen mukaan nykytilanne on afroamerikkalaisille paljon parempi kuin menneet ajat. Hänen mukaansa Yhdysvalloista ei koskaan tule täysin värisokeaa maata sen historian takia.
 Nollaa pianonsoitolla ja golfilla
 Rice ei ole koskaan mennyt naimisiin eikä hänellä ole lapsia. Hän kertoo vapaa-ajalla keskittyvänsä liikuntaan, rukoiluun ja pianon soittoon. Rice on innokas golfin pelaaja.
 Rice opiskeli nuorena pitkälle klassisen musiikin pianistiksi. Soiton avulla Rice kertoo nollaavansa ajatuksensa, sillä keskittyminen kohdistuu muualle kuin töihin.
 Ulkoministerinä Condoleezza Rice soitti pianoa Kuala Lumpurissa Malesiassa 27. heinäkuuta 2006.  EPA / BERNAMA NEWS AGENCY
 Hän on kertonyt myös olevansa innokas penkkiurheilija. Hän on myös  lupautunut johtamaan  NCAA:n eli koripallon korkeimman yliopistosarjan yhtä hallinto-osaa.
 Rice on jatkanut tasaisella tahdilla pokkaamalla vuosi vuodeltä lisää erilaisia luottotehtäviä ja palkintoja kuten jo hän on koko uransa ajan tehnyt.
 Lähteinä käytetty:
 CNN, CNBC, NBC Today, Irish Times, New York Times ja Foreign Policy,  Stanford Business.

Vesikidutuksen hyväksyjästä arvostetuksi professoriksi – Condoleezza Rice jätti politiikan iäksi mutta soittaa pianoa vieläkin