Summary: Somessa sensaatioksi noussut Funikulaari jäi huoltokatkolle juhannusviikolla, koska se oli toistuvasti ongelmissa.

Turun Kakolan rinnehissi Funikulaari palaa liikenteeseen lauantaina.
 Turun kaupungin mukaan hissi aloittaa liikennöinnin lauantaina aamulla kello 5.
 Funikulaari oli huoltotauolla yli kolme viikkoa. Kaupungin mukaan sen ongelmat on nyt saatu ratkaistua yhdessä laitteistotoimittajan kanssa.
 Laitteen käytön analysointia jatketaan kaupungin tiedotteen mukaan paikan päällä ja etäyhteydellä Italiasta.
 Tällä viikolla rinnehissin toimittanut laitteistotoimittaja Leitnerin edustajat ovat olleet paikalla korjaamassa Funikulaarin ongelmia.
 – Laitteistotoimittajan edustajat ovat perjantaina käydyssä neuvottelussa vakuuttaneet, että ongelmat ovat ohitse ja että laite on mahdollista avata käyttöön, tiedotteessa sanotaan.
 Toimintaa seurataan seuraavien viikkojen ajan ja mahdollisiin häiriöihin on luvattu reagoida nopeasti.
 – Etävalvontaa, huoltopäivystystä ja virhetilanteisiin reagoimista on myös käyty yhdessä läpi, ja esimerkiksi käyttöhäiriöiden vasteaikojen lyhentämiseksi yritetään löytää ratkaisuja, kertoo projektijohtaja  Janne Laine  tiedotteessa.
 Funikulaari on avoinna arkisin 4.30–1.00 sekä viikonloppuisin 5.00–24.00. Kyytiin voi nousta Linnankadun ala-asemalta tai Graniittilinnankadun yläasemalta. Funikulaarin avajaisia vietetiin toukokuun lopulla.
 Lue lisää:
 Laitevalmistajan edustaja Kakolanmäellä: Turun funikulaari ei liiku tänäänkään
 Turun funikulaari yleisön käyttöön aikaisintaan Ruisrock-viikonlopun jälkeen
 Turun funikulaarin seisokki pitkittyy – huoltotoimissa löytyi uusia vikoja
 Turun rinnehissi poissa käytöstä juhannuksen yli
 Turun funikulaarin uusin vika tunnistinlaitteessa

Turun Funikulaari palaa vihdoin liikenteeseen – yli kolmen viikon huoltopiina ohi


Summary: Kojamo eli entinen VVO aikoo jatkossa keskittää toimintansa seitsemään suurimpaan kasvukeskukseen.

Asuntosijoitusyhtiö Kojamo keskittää jatkossa vuokra-asuntobisneksensä suurimpiin kasvukeskuksiin. Yhtiö myy lähes 500 pikkupaikkakunnalla sijaitsevaa vuokra-asuntoa Olo Asunnoille.
 – Myynti on osa Kojamon sijoitusstrategiaa, joka painottuu Suomen seitsemään suurimpaan kasvukeskukseen, kertoo Kojamo tiedotteessa.
 Kojamo toimi aiemmin nimellä VVO. Sen tunnetuin brändi lienee Lumo-vuokra-asunnot.
 Kaupassa myytävät asunnot sijaitsevat Hämeenlinnassa, Järvenpäässä, Kajaanissa, Kirkkonummella Lahdessa, Lappeenrannassa, Mikkelissä, Porvoossa ja Rovaniemellä. Vuokrasopimukset siirtyvät kaupassa sellaisenaan.
 Kojamo kertoo saavansa kaupasta myyntivoittoa noin 400 000 euroa.
 Lue lisää:
 Asuntosijoitusyhtiö Kojamo eli entinen VVO menossa pörssiin – Asiantuntija: Riski vuokrien noususta joillain paikkakunnilla
 Halvimmat kaksiot 500 euroa, kalleimmat maksavat tuplasti – Ylen vuokrakone kertoo, kuinka paljon vuokra on himoitsemallasi asuinalueella

Asuntosijoitusyhtiö Kojamo luopuu pikkukaupunkien asunnoista – 500 vuokra-asuntoa vaihtaa omistajaa


Summary: Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri ei ole saanut uusia hoitajia palkattua samaan tahtiin, kuin mitä ovi on käynyt.

Ainakin kahdessa helsinkiläisessä päivystyksessä on talven ja kevään aikana kärsitty poikkeuksellisen suuresta hoitajien vaihtuvuudesta.
 Malmin päivystyksestä lähtijöitä on viimeisen puolen vuoden aikana ollut toistakymmentä, laskee Malmin ja Haartmanin päivystysten luottamusmies  Markus Pietikäinen .
 Pietikäisen ja Ylen saamien tietojen mukaan myös Haartmanin päivystyksessä hoitajien vaihtuvuus on ollut suurta jo viime vuodesta lähtien.
 Johtava ylihoitaja  Veronica Renwall  vahvistaa Malmin tilanteen, mutta Haartmanista ei hänen mukaansa ole lähtenyt hoitajia yhtä merkittävää määrää.
 Renwall kuitenkin lisää, että myös Peijaksen päivystyksessä vaihtuvuus on ollut viime aikoina tavallista suurempaa.
 Renwall vastaa päivystyksestä ja valvontaosastoista Haartmanissa, Malmilla ja Meilahdessa, mutta sijaistaa parhaillaan myös toista johtavaa ylihoitajaa tämän tehtävissä.
 Malmin ja Haartmanin päivystyksissä vakituisia hoitajan virkoja on noin 90, Peijaksessa 80. Tämän lisäksi päivystyksissä työskentelee tällä hetkellä noin 30 sijaista.
 Kaikki kolme päivystystä kuuluvat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin Akuutin piiriin.
 Hurja alkuvuosi uuvutti
 Pietikäisen mukaan hoitajien lähtöön on merkittävästi vaikuttanut alkuvuoden kiire ja ruuhka.
 Työkuormitusta lisäsi ainakin osittain se, että Malmi ja Haartman siirtyivät tammikuussa Husin vastuulle. Muun muassa uusien potilastietojärjestelmien ja käytäntöjen opettelu vei hoitajien aikaa ja hidastutti työntekoa.
 Tosin  Yle uutisoi  jo viime vuoden lopulla, kuinka Haartmanin päivystyksessä hoitajien kiireestä ja venymisestä oli tullut pysyvä tila.
 Tuolloin hoitajat kokivat, että Haartmanin päivystyksessä potilasturvallisuus vaarantuu. Pietikäinen sanoo, että näin on ajoittain yhä.
 Markus Pietikäinen työskentelee sairaanhoitajana Malmilla, mutta on myös Malmin ja Haartmanin päivystysten luottamusmies. Ronnie Holmberg / Yle
 Hän tuntee parhaiten Malmin päivystyksen tilanteen.
 – Kevät oli katastrofaalinen ja erittäin kuormittava henkilöstölle kaikki ammattiryhmät mukaan lukien, Pietikäinen toteaa.
 Hänen mukaansa työvuoroissa on ollut vajausta, vaikka vakituinen henkilökunta onkin joustanut ja tehnyt esimerkiksi tuplavuoroja. Lisäksi lääkeluvallisia hoitajia ei aina ole ollut riittävästi vuoroissa, Pietikäinen sanoo.
 – Meillä on ikäihmisiä, yli 90-vuotiaita, jotka istuivat tuolilla yli yhdeksän tuntia. Se ei ole nuorellekaan mukavaa, saati sitten vanhukselle, joka on sairas.
 Johtava ylihoitaja Renwall sanoo, että päivystyksessä on aina hoitajia, joilla on lääkeluvat kunnossa. Sen hän myöntää, että näiden hoitajien työtaakka on suurempi kuin sellaisten, joilla ei vaadittavia lupia ole.
 Monelta tilalle palkatulta puuttuu kokemus
 Renwall korostaa, että puuttuvia hoitajia on yritetty paikata kaikin keinoin.
 Uusia hoitajia ei kuitenkaan ole saatu samaan tahtiin, mitä ovi on käynyt.
 – Kun lähtee useampi, niin se kestää aikansa. Hakuja on ollut päällä niin sijaiseksi kuin vakituisiin paikkoihin. Hakijat pitäisi saada myös hakemaan näitä paikkoja, Renwall toteaa.
 Pietikäinen muistuttaa myös siitä, että vaikka uusia työntekijöitä saataisiin, heiltä puuttuu se vankka, jopa vuosikymmenten kokemus, jota vanhoille työntekijöille on ehtinyt kertyä.
 Kokemus on etenkin päivystystyössä erittäin tärkeää. Samaa sanoo Renwall.
 – Vie useamman vuoden, ennen kuin tällä alueella tulee konkariksi. Onkin totta, että voi olla hankalaa löytää vastaavia kokeneita hoitajia tilalle.
 Sekä Renwall että Pietikäinen ovat kuitenkin sitä mieltä, että alkuvuoteen verrattuna tilanne on jo parempi. Ainakin päivystysten yhdistymisestä Husiin on jo selvitty.
 Johtavan ylihoitajan Veronica Renwallin mukaan tärkeää olisi saada kehitettyä päivystyksen varahenkilöstöä, jolloin äkillisiin ruuhkiin pystyttäisiin reagoimaan paremmin. Matti Myller / Yle
 Avi vaatii Haartmanin päivystykseltä toimia
 Haartmanin päivystyksen tilannetta seuraa myös Etelä-Suomen aluehallintovirasto (Avi).
 Avi on kehottanut päivystystä korjaamaan toimintaansa niin, että äkillisiin ruuhkiin ja henkilöstövajeeseen löytyisi riittävästi osaavaa ja ammatillisesti pätevää henkilökuntaa.
 Taustalla on hoitohenkilökunnan tekemä ilmoitus Aville. Päivystyksen on toimitettava Aville selvitys asiasta heinäkuun loppuun mennessä.
 Renwallin mukaan korjausliikkeitä on jo tehty ja lisää ollaan tekemässä. Yksi keino on lisätä päivystyksen varahenkilöstön määrää.

Mitta tuli täyteen: poikkeuksellisen moni hoitaja on
lähtenyt kävelemään Malmin ja Peijaksen päivystyksistä – luottamusmiehen mukaan kevät oli "katastrofaalinen"


Summary: Läsnä olivat erityisesti lasten tilanteen selvittämisen vuoksi keskeiset ministerit.

Pääministeri  Antti Rinne  on tavannut tänään Al-holin leirillä olevien suomalaisnaisten ja heidän lastensa lähipiiriä, kertoo Valtioneuvoston kanslia tiedotteessaan.
 Rinteen kutsumassa tapaamisessa olivat mukana myös ulkoministeri  Pekka Haavisto , sisäministeri  Maria Ohisalo  ja perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru , kertoo Valtioneuvoston kanslia tiedotteessaan.
 – Kuuntelin Al-holin leirillä olevien lähipiirin kuvauksia heidän läheistensä tilanteesta. Kerroin heille, että Suomen valtio on tehnyt tiiviisti työtä, jotta tilanteeseen löytyisi ratkaisu, totesi pääministeri Rinne tapaamisen jälkeen.
 Tiedotteessa kerrottiin ministerien tavanneen leirillä olevien lasten ja äitien läheisiä osana selvitystyötä, jota tilanteen vuoksi tehdään.
 Supo: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen
 Keskiviikkona suojelupoliisi kertoi ettei se arvioi Syyrian Isis-alueelle lähteneitä ja nyt al-Holin leirillä olevia naisia ja lapsia yhtenä joukkona, vaan jokaisen tapaus käsitellään yksilönä.
 Suojelupoliisista kerrottiin keskiviikkona, että "tämän hetken tietojen mukaan leirillä on noin kymmenen suomalaista naista ja noin 30 lasta".
 Kansainvälisen oikeuden ja ihmisoikeuksien professori  Martin Scheinin  arvosteli keskiviikkona Yle Radio 1:n  Ykkösaamussa  Suojelupoliisia siitä, että se hänen mukaansa leimaa al-Holin leirin suomalaiset julkisuudessa turvallisuusriskiksi.
 Lue lisää:
 Saksan haettava epäillyn Isis-taistelijan lapset ja vaimo Syyriasta – Haavisto: Suomi päivittäin yhteydessä leirin suomalaisten omaisiin   Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"   Ihmisoikeusprofessori Martin Scheinin: Supolla on keinoja hoitaa al-Holin leiriltä palaavien tilanne – "Tehkää työnne"
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"

Pääministeri Rinne tapasi Al-holin leirillä olevien läheisiä


Summary: Hallitus kertoo haluavansa osoittaa tukensa Maltalle, joka on joutunut kestämättömään tilanteeseen.

Suomi on päättänyt ottaa vastaan lisää turvapaikanhakijoita Välimereltä, kertoo Valtioneuvosto. Hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti tänään enintään viiden uuden turvapaikanhakijan vastaanottamisesta Maltalta.
 Suomi ottaa siis Välimereltä vastaan yhteensä enintään 13 turvapaikanhakijaa: kaksi viikkoa sitten hallitus päätti ottaa vastaan  enintään kahdeksan turvapaikanhakijaa Sea Watch 3 -alukselt a, jonka Italia käännytti pois.
 Pääministerin EU-asioiden alivaltiosihteeri  Jari Luodon  mukaan molemmat pyynnöt turvapaikanhakijoiden vastaanottamisesta tulivat Euroopan komissiolta.
 EU-ministerivaliokunta linjasi samalla, että turvapaikanhakijoiden vastaanotto oli kertaluontoinen. Valiokunta kertoo tiedotteessa haluavansa osoittaa tukensa Maltalle, joka on joutunut kestämättömään tilanteeseen.
 – Jatkossa Suomi pidättäytyy ottamasta vastaan sisäisesti siirrettäviä turvapaikanhakijoita, kunnes EU:ssa on sovittu väliaikaisesta sisäisten siirtojen järjestelystä, Valtioneuvoston tiedotteessa sanotaan.
 Lue lisää:
 Uuden hallituksen linjaus: Suomi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita Italian torjumalta pelastusalukselta

Suomi ottaa vastaan lisää turvapaikanhakijoita Välimereltä: tänään päätettiin enintään viiden ihmisen tulosta


Summary: Aluehallintoviraston mukaan Attendolla on viikko aikaa huolehtia henkilöstön riittävyydestä.

Attendon hoivakoti Mistelille Lappajärvellä on asetettu 100 000 euron uhkasakko. Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto velvoittaa hoivakodin huolehtimaan viikon sisällä siitä, että Joelinkodin toimintayksikössä on riittävä määrä henkilöstöä.
 Asian käsittelyn yhteydessä yksiköstä on tullut esille myös useita muita epäkohtia, joiden valvonta jatkuu edelleen. Attendo Hoivakoti Misteli Oy:n tulee toimittaa aluehallintovirastoon selvitys Attendo Joelinkodin henkilöstötilanteesta viimeistään 19.7.2019.
 Kerromme kohta lisää.

Attendon hoivakodille Lappajärvellä 100 000 euron uhkasakko henkilökuntavajeen vuoksi


Summary: Poliisi on saanut haltuunsa kahden ABC-tankkausaseman korttiautomaatteihin asennetut skimmauslaitteet.

Hämeen poliisi tutkii, kuka on yrittänyt kopioida asiakkaiden luottokorttitietoja kahdella ABC-polttoaineasemalla Asikkalassa Päijät-Hämeessä.
 Kansalainen otti keskiviikkona 10. heinäkuuta yhteyttä poliisin ja kertoi, että Asikkalassa Vehkoontie 1:n ABC-polttoaineaseman korttiautomaattiin oli asennettu niin sanottu skimmauslaite. Laite kopioi automaatilla asioivien luottokorttitietoja.
 Tutkinnassa on selvinnyt, että laite oli ollut asennettuna heinäkuun 10. päivänä kello 03.05–14.00.
 Kun poliisi selvitteli asiaa, ilmeni, että vastaavanlainen skimmauslaite oli asennettuna myös Asikkalan Vääksyntien ABC-polttoaineaseman korttiautomaattiin. Tämä laite oli ollut asennettuna samana päivänä kello 04.01–15.00.
 Laitteet takavarikoitu
 Poliisi kertoo tiedotteessaan, että se on takavarikoinut molemmat laitteet. Laitteilla kopioitujen maksukorttien tiedot eivät ole ehtineet rikollisten tietoon, vaan ne olivat tallennettuina skimmauslaitteissa, jotka ovat nyt poliisin hallussa.
 Poliisin mukaan kyseisenä aikana asemilla asioineiden ei tarvitse olla huolissaan siitä, että korttien tunnusluvut tai muut tiedot olisivat joutuneet vääriin käsiin.

Tankkasitko Asikkalassa keskiviikkona? Luottokorttitietosi on saatettu kopioida


Summary: Haita uhkaa ylikalastus, mutta niitä kuolee turhaan myös muun kalastuksen sivusaaliina.

Yli puolet Välimeren hailajeista on vaarassa kadota, kertoo luonnonsuojelujärjestö  WWF:n tuore raportti .
 Suurin yksittäinen uhka hailajeille on ylikalastus sekä vastuuttomat kalastuskäytännöt. Välimeren maista eniten haita pyydystävät Libya (4,3 tonnia vuodessa) ja Tunisia (4,2 tonnia). Italian pyydysmäärä on 1,3 tonnia vuodessa ja Egyptin 1,4 tonnia.
 – Hait ovat vaarassa hävitä Välimereltä. Niiden nopea väheneminen on kaikkein vakavin merkki meren tilasta ja vastuuttomista kalastuskäytännöistä. Jokainen Välimeren maa on vastuussa tästä, sanoo WWF Suomen meriasiantuntija  Anna Soirinsuo  tiedotteessa.
 WWF:n mukaan dna-testit todistavat, että turisteille myydään laittomasti pyydettyä hainlihaa Välimeren miekkakalana. Tämä voi olla vaarallista ihmiselle, sillä useiden hailajien elohopeapitoisuudet ylittävät selvästi sallitun rajan.
 Osa kuolee kalastuksen sivusaaliina
 Hai ei ole ainut liikakalastuksesta kärsivä merieläin Välimerellä: myös moni rauskulaji on sukupuuton partaalla.
 Haita kalastetaan suoraan myyntiin, mutta osa eläimistä kuolee tahattomasti kalastuksen sivusaaliina. Pitkäsiimakalastuksessa jopa kolmannes saaliista voi olla haita ja rauskuja, jotka heitetään takaisin mereen kuolemaan.
 WWF esittää raportissaan kalastajille ja hallituksille keinoja hai- ja rauskulajien suojelemiseksi, muun muassa lisääntymisalueiden kiertämisen sekä turvalliset pyyntimenetelmät.
 WWF nimeää yli 50 hai- ja rauskulajia, jotka ovat uhattuna. Äärimmäisen uhanalaisia ovat muun muassa valkohai, sinihai sekä Välimerelle kotoperäinen maltanrausku.
 Lue lisää:
 Tutkimus: Arsenikki ja elohopea voivat tappaa ihmisen, mutta valkohai ei edes sairastu
 Maailman nopein hai on matkalla sukupuuttoon ylikalastuksen takia
 Samoa julisti kaikki vesialueensa haidensuojelualueeksi

Välimeren matkaaja, saatat tietämättäsi syödä laitonta ja ihmiselle haitallista hainlihaa – WWF: Hait ovat vaarassa hävitä Välimereltä


Summary: Turkin puolustusministeriön mukaan S-400-ilmapuolustusjärjestelmään liittyviä laitteita on tuotu Ankaran lähellä sijaitsevaan lentotukikohtaan.

Turkin ja Yhdysvaltain suhteita kiristäneen venäläisen ilmapuolustusjärjestelmän hankinta on edennyt vastalauseista huolimatta. Turkin puolustusministeriön mukaan S-400-ohjustorjuntajärjestelmään liittyvät ensimmäiset laitteet on nyt tuotu Ankaran lähellä sijaitsevaan lentotukikohtaan.
 Turkkiin lensi perjantaina ainakin kaksi Venäjän ilmavoimien kuljetuslentokonetta. Puolustusministeriön mukaan järjestelmän osien toimitukset jatkuvat lähipäivinä.
 Yhdysvallat on vaatinut Turkkia vetäytymään venäläisten kanssa solmimastaan kaupasta ja uhannut vastatoimilla, ellei niin tapahdu. Yhdysvallat on väläyttänyt taloudellisia sanktioita ja sanonut estävänsä Turkkia hankkimasta yhdysvaltalaisia F-35-hävittäjälentokoneita.
 Myös muut Nato-maat ovat ilmaisseet vastalauseensa sille, että sotilasliittoon kuuluva Turkki ostaa venäläisen ohjustorjuntajärjestelmän.
 Turkki on perustellut hankintaa Irakin ja Syyrian vastaisen etelärajansa turvaamisella. Maan mukaan päätös venäläisen järjestelmän ostamisesta tehtiin, koska Yhdysvallat ja Euroopan maat eivät tarjonneet toimintakykyistä vaihtoehtoa.
 Lisää aiheesta:
 Erdogan: Turkki ei peräänny ohjuskaupasta Venäjän kanssa
 Yhdysvallat lopetti F-35 -hävittäjien osien toimittamisen Turkille
 "Vakava uhka" – amerikkalaissenaattorit haluavat kieltää lailla F-35 -häivehävittäjien toimittamisen Turkille

Yhdysvallat hermostuttaneen venäläisen ohjustorjuntajärjestelmän ensimmäinen osa saapui Turkkiin – luvassa talouspakotteita?


Summary: Neljä hiihtoturistia kuoli lumivyöryssä tammikuun toisena päivänä Pohjois-Norjan Blåbærfjelletin rinteellä.

Aamulla tammikuun toisena päivänä  Kristoffer Wiik  näki hiihtokaverinsa viimeisen kerran. Kristofferin lähtiessä Suomeen rakentamaan taloa, jäivät muut kaverukset vielä yhdeksi päiväksi hiihtämään Pohjois-Norjan Tamokdalenissa.
 – Lainasin heille sauvani ja termospulloni. Aamu oli todella rauhallinen, Kristoffer Wiik muistelee  Ylen ruotsinkielisten uutisten haastattelussa .
 Myöhemmin samana päivänä lumivyöry syöksyi alas Blåbærfjellet-tunturin rinnettä ja hautasi Kristofferin neljä ystävää. Heistä kolmella oli juuret Pohjanmaalla. Suuren etsintäoperaation jälkeen kolme ruumista löydettiin tammikuun puolivälissä.  Neljäs uhri saatiin alas rinteeltä vasta tällä viikolla.
 "Suosittu tunturikohde"
 Kristoffer kertoo ystäviensä jääneen vielä yhdeksi päiväksi Pohjois-Norjaan hiihtämään voidakseen nousta Blåbærfjelletille. Edellisenä iltana he tutkivat alueen reittikarttoja.
 – Yksi ryhmästä oli liikkunut paljon alueella, mutta juuri tälle tunturille hän ei ollut vielä noussut. Blåbærfjellet on suosittu tunturikohde.
 Kristoffer Wiikin mukaan tunturi, jolla lumivyöry tapahtui, on melko selkeä nousukohde. Anna Ruda / Yle
 Kristoffer itse ei ole noussut Blåbærfjelletille, mutta hän kuvailee reittiä tunturin huipulle selkeäksi kohteeksi. Tunturin juurelta näkee huipulle, ja puustosta pystyy havaitsemaan, missä on aiemmin tapahtunut lumivyöryjä.
 – Se on todella hieno huippu. Se on melko korkea verrattuna ympäristöön, joten sieltä näkee seudun hyvin.
 Tammikuussa aurinko ei nouse
 Kristoffer kertoo, että Blåbærfjelletillä on puurajan yläpuolella laakso, jonka kautta on pakko kulkea huipulle noustakseen. Muista kohdista rinne on liian jyrkkä.
 Laakson jälkeen on tasanko, jota seuraa viimeinen jyrkkä nousu huipulle.
 – Tammikuun toisena päivänä aurinko ei nouse laisinkaan Tamokdalenissa, joten huipulle on vaikea ehtiä valoisana aikana. Itse pidän enemmän hiihtämisestä silloin, kun näen ympäristön ja pystyn pitämään tilanteen täysin hallinnassani.
 Tamokdalenin Blåbærfjellet huhtikuun lopulla 2019. Tromssan poliisi
 Joulu-tammikuun vaihteessa oli satanut paljon lunta ja Kristofferin arvion mukaan tunturilla oli lunta suunnilleen 80 senttimetrin paksuudelta.
 – Lumiolosuhteet olivat hyvät hiihtämistä varten, mutta samat olosuhteet ovat usein hyvät myös lumivyöryille.
 Hiihtäjäryhmä myös keskusteli lumivyöryistä. Ryhmässä oli osaamista lumivyöryistä ja niistä pelastautumisesta.
 – Kaksi ryhmäläisistä oli liikkunut paljon lumivyöryalueilla.
 Huolestunut äiti tavoitteli ryhmää
 Noin kahdelta iltapäivällä iski lumivyöry, joka vei mukanaan ryhmän neljä hiihtäjää. Samaan aikaan Kristofferin auto oli pysähtynyt moottoririkon vuoksi Muoniossa. Hän vaihtoi auton Rovaniemelle matkaavaan linja-autoon.
 Kun Kristoffer oli päässyt Rovaniemen rautatieasemalle, soi hänen matkapuhelimensa.
 – Yhden ryhmäläisen äiti soitti. Hän oli huolestunut siitä, että muut ryhmäläiset eivät vastanneet puhelimeen. Hän ilahtui, kun minä vastasin.
 Kadonneiden hiihtäjien auto Tamokdalenissa, Norjassa 4. tammikuuta. Terje Bendiksby / AFP
 Äiti oli lukenut uutisen lumivyöryssä Tromssassa kadonneista neljästä hiihtoturistista. Kristoffer selitti, ettei hän enää ole Pohjois-Norjassa, vaan on jo matkalla kotiin.
 – Tromssa on kuitenkin suuri alue, joten en ollut vielä silloin kovin huolissani. Hermoilu ei kannata, joten rahoittelin häntä ja sanoin selvittäväni asiaa.
 "Silloin ymmärsin mitä oli tapahtunut"
 Kristoffer soitti hotelliin, jossa ryhmä oli yöpynyt, ja kuuli, etteivät nämä olleet palanneet.
 – Silloin ymmärsin mitä oli tapahtunut.
 Torstaina tammikuun kolmantena päivänä Kristoffer ja muutamat kadonneiden omaiset saapuivat Tromssaan. Siinä vaiheessa Kristofferin ystävät olivat olleet kateissa jo yli vuorokauden.
 – On aina helpompaa olla paikalla ja saada ensi käden tietoa.
 Perjantaina tammikuun neljäntenä päivänä Norjan poliisi ilmoitti, ettei kyse ole enää pelastusoperaatiosta, vaan kyseessä oli kuolleiden etsintäoperaatio.
 – Minulle ollut selvää jo melko varhaisessa vaiheessa, että emme hyvin todennäköisesti enää tapaa heitä. Selviämismahdollisuudet olivat niin äärettömän pienet jo siinä vaiheessa, kun soitin hotelliin ja kuulin, etteivät he ole palanneet.
 Huono sää ja lumivyöryvaara hidastivat kadonneiden hiihtäjien etsintöjä Tamokdalenissa. Yle/Evert Rönnqvist
 Kaksi viikkoa tunturilla
 Huonon sään ja lumivyöryvaaran vuoksi vei kaksi viikkoa ennen kuin vapaaehtoiset pystyivät nousemaan tunturiin ja aloittamaan kuolleiden etsimisen. Kolme ruumista, kaksi suomalaismiestä ja ruotsalainen nainen, löydettiin ja tuotiin alas rinteeltä tammikuun  16. päivä  ja  17. päivä .
 Viimeisen kadoksissa olleen, suomalaisen miehen,  etsinnät lopetettiin  muutama päivä myöhemmin suuren lumimäärän vuoksi. Hänen ruumiinsa löydettiin vasta heinäkuun 10. päivä.
 Viimeisen kadoksissa olleen suomalaisen ruumis löydettiin vasta heinäkuun 10. päivä. Rune Stoltz Bertinussen / AFP
 – Tällaista tapahtuu hiihtopiireissä, mutta yleensä Chilessä tai Alaskassa tai muissa sellaisissa paikoissa, joissa ei ole yhtä kehittynyttä järjestelmää. On hyvin epätavallista, että joku on kateissa lumivyöryn jäljiltä näin kauan. Jo se, että kolmen ihmisen noutaminen tunturilta vei kaksi viikkoa, on epätavallisen pitkä aika.
 Kristoffer kertoo tapahtuneesta radio-ohjelmassa
 Heinäkuun 16. päivänä Kristoffer puhuu kokemuksistaan Yle Vega -radiokanavan  Sommarpratare-ohjelmassa . Hän haluaa kertoa kuuntelijoille enemmän vapaahiihdosta ja valistaa seikkailu-urheilun harrastajia riskeistä.
 – Henkilökohtaisesti olen saanut paljon pohdittavaa. Kun olen nähnyt seuraukset, ei minulle enää koskaan tuota vaikeuksia kääntyä takaisin vaaran uhatessa. Itsensä vaarantaminen ei ole sen arvoista.
 Kristofferin mukaan hänen ei tarvitse todistaa mitään sen paremmin itselleen kuin muillekaan. Hän liikkuu tunturissa vain omaksi ilokseen.
 Tuntureille kiipeäviä Kristoffer neuvoo, ettei näiden kannata liikaa miettiä kiipeämisen onnistumista tai epäonnistumista.
 – Vuori pysyy siellä. Se on on ollut siellä jo ties kuinka kauan. Elämä on pitkä, jos et aseta itseäsi alttiiksi suurille riskeille. Uusia päiviä ja tilaisuuksia tulee vielä paljon.
 Kristoffer kehottaa luottamaan omiin tuntemuksiinsa, jos olo tuntuu epävarmalta tai kaikki ei tunnu olevan kunnossa.
 – Silloin voit onnitella itseäsi hyvästä päätöksestä. Se on paljon tärkeämpää.
 Alkuperäinen teksti: Anna Ruda, Svenska Yle, suomennos ja muokkaus: Jussi Nurminen, Yle Uutiset

Lumivyöry vei suomalaisen Kristoffer Wiikin ystävät Norjassa – "Minulle ei enää koskaan tuota vaikeuksia kääntyä takaisin vaaran uhatessa"


Summary: Qayssar Mohsin Sbahi Aldhulaiei ja Abdo Ibrahim Ahmed tuomittiin vankeuteen tänään Oulun käräjäoikeudessa.

Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä on nyt annettu kaikki tuomiot. Ensimmäinen tuomioista annettiin toukokuun alussa ja viimeiset tänään.
 Tämänpäiväisessä käräjäoikeuden istunnossa 1993 syntynyt  Qayssar Mohsin Sbahi Aldhulaiein  tuomittiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä raiskauksesta ja pahoinpitelystä 4 vuoden pituiseen ehdottomaan vankeusrangaistukseen.
 Sen lisäksi vuonna 1985 syntynyt  Abdo Ibrahim Ahmed  tuomittiin 4 vuoden 2 kuukauden pituiseen ehdottomaan vankeusrangaistukseen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä raiskauksesta ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta. Kuvan lapsi ei ollut kuitenkaan sama kuin vyyhdin uhri.
 Vyyhdissä on ollut osallisena yhteensä kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä.
 Kaikki heistä on tuomittu ehdottomiin vankeusrangaistuksiin, joiden pituudet vaihtelevat kahdesta vuodesta neljään vuoteen ja kuuteen kuukauteen.
 Tuomiot annettiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin ja törkeästä raiskauksesta. Uhri oli tapahtumien aikaan 13-vuotias.
 Lapin yliopiston rikosoikeuden emeritaprofessori  Terttu Utriaisen  mukaan aikaisempaan käytäntöön nähden tuomiot ovat yläkanttiin.
 – Aikaisemmin seksuaalirikostapauksissa vankeusrangaistus oli yleensä aina ehdollinen. Ilmeisesti rangaistuskäytäntö on ankaroitumassa.
 Utriainen kertoo, että jos tekijöillä ei ole aiempaa rikostaustaa, pääsevät he vapaaksi suoritettuaan puolet vankeusrangaistuksesta.
 – Ja jos tuomituilla ei ole Suomen kansalaisuutta, heidät voidaan karkottaa, kun he ovat suorittaneet tuomionsa.
 Uhrista ei tiedetä juuri mitään
 Seksuaalirikosvyyhti alkoi paljastua Oulun poliisille viime kesänä.
 Utriaisen mukaan vyyhti on siinä mielessä poikkeava, että uhreja on yksi, mutta tekijöitä monta.
 – Kaikki seksuaalirikoksista ovat myös tapahtuneet lyhyen ajan, noin puolen vuoden sisällä. Uhri on tavannut osan tekijöistä vain kerran, mutta joitakin useita kertoja heidän asunnoissaan tai hotellissa. Tämä on siis monella tapaa poikkeuksellinen tapaus.
 Utriaisen mielestä erikoista on myös se, miten uhri on joutunut tilanteisiin, joissa rikokset ovat tapahtuneet.
 Joissain tapauksista tuomioistuin on Utriaisen mukaan ottanut esiin se, että tekijät ovat käyttäneet uhrin ihastusta ja kiinnostusta hyväksi.
 – Tuomioistuin on perustellut asian niin, että uhrin päätöksentekokyvyssä, kyvyssä ilmaista itseään tai kyvyssä itsenäisen toimintaan on ollut puutteita ja tekijöiden olisi tullut havaita tällaiset puutteet. Uhrista ei tiedetä juuri mitään muuta.
 Uhrin päätöksenteon puutteellisuus tarkoittaa Utriaisen mukaan sitä, että tuomioistuin on ottanut sen kannan, että kohde on niin nuori, eikä hänellä ole aikuisen kypsää harkintakykyä, on vastuu tällaisessa tilanteessa tekijällä.
 Samanlainen tilanne Ruotsissa 70-luvulla
 Poliisi on kertonut, että kaikki epäillyt tekijät ovat tulleet Suomeen pakolaisina tai turvapaikanhakijoina. Osa on pakolaisia, osalla on turvapaikkaprosessi kesken, ja osa on Suomen kansalaisia.
 Vaikka seksuaalirikosvyyhti on Suomen mittakaavassa poikkeuksellinen, ei se ole sitä Utriaisen mielestä kansainvälisesti.
 Samanlainen tilanne oli hänen mukaansa Ruotsissa 1970-luvulla, kun maahan muutti paljon vierastyöläisiä eri maista. Utriainen kiersi tuolloin Ruotsin vankiloissa.
 – Maahanmuutto näkyi erityisesti seksuaalirikoksissa.
 Miehet eivät Utriaisen mukaan aina tajunneet suojaikärajoja, eivätkä sitä, että parittajana toimiminen on kielletty. Miehet alkoivat parittamaan tyttöjä, jotka ihastuivat heihin.
 – He ihmettelivät sitä, että kun Ruotsissa seksi on niin vapaata, mutta sitten he löysivätkin itsensä vankilasta.
 – Mutta ei tällainen toiminta missään kulttuurissa ole hyväksyttyä. Toki joissain arabimaissa suojaikärajat saattavat olla alempia ja avioitumisen ikärajat todella alhaisia, mutta ei sielläkään alaikäistä voi kohdella niin ellei kyseessä ole prostituutio.
 Juttua päivitetään.
 Aiemmat tuomiot:
 Oulun seksuaalirikosvyyhdin kuudes tuomio: neljä vuotta ja kuusi kuukautta törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta Oulun seksuaalirikosvyyhdin viides tuomio: neljä vuotta ehdotonta vankeutta törkeästä raiskauksesta Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä neljäs tuomio: yli kolme vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulun seksuaalirikosvyyhdissä kolmas tuomio: kolme vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Toinen tuomio laajasta seksuaalirikosvyyhdistä: kaksi vuotta vankeutta 13-vuotiaan lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulun laajasta seksuaalirikosvyyhdistä ensimmäinen tuomio: 13-vuotiaan hyväksikäytöstä neljä vuotta ehdotonta vankeutta

Oulun seksuaalirikosvyyhdin laajat käsittelyt tulivat päätökseen: kahdelle miehelle vankeutta muun muassa törkeästä raiskauksesta


Summary: EU:ssa pohditaan parhaillaan, tarvitaanko IoT-laitteille tietoturvaa koskevia minimivaatimuksia.

Uusien sovellusten teknistä tietoturvaa ei ole säädelty juuri lainkaan. Laitteille ei ole esitetty vaatimuksia, millaisia niiden pitää olla, jotta niitä saa myydä EU:n tai Suomen alueella, näin sanoo Kyberturvallisuuskeskuksen johtava asiantuntija  Jussi Eronen   Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa.
 Erosen mukaan Euroopassa on nyt herätty pohtimaan, pitäisikö älylaitteille olla minimivaatimuksia tai muuta säätelyä. IoT-laitteet eli esineiden internet -laitteet toimivat sekä fyysisessä maailmassa että verkossa.
 – Älyjääkaappi on hyvä esimerkki tällaisesta laitteesta. Liikenne- ja viestintävirasto Traficomissa tutkimme sitä, voitaisiinko kuluttajia auttaa antamalla enemmän tietoa laitteiden tietoturvasta. Hyviksi havaituille laitteille voitaisiin antaa tietoturvamerkki, joka viestii kuluttajalle että perusasiat on hoidettu kunnialla ja laitteelle on valmistajan tuki.
 Jussi Erosen mukaan älylaitteita voidaan hakkeroida esimerkiksi haittaohjelmien käyttöön. Näin voi käydä, jos ohjelmistojen kehityksessä ei ole otettu huomioon tietoturvaa.
 - Kiire saada laite mahdollisimman nopeasti markkinoille ei ole tietoturvan kehittämisen kannalta hedelmällinen työympäristö. Silloin tulee sutta ja sekundaa.
 Tietoja kerätään myös ääniohjauksen kehittämiseen
 Erilaiset palvelut käyttävät ääniohjausta. Ääniviestejä voi käyttää esimerkiksi joidenkin verkkokauppojen yhteydessä. Aäniviestejä käyttämällä pääsee eroon näpyttelystä ja kädet jäävät silloin muuhun käyttöön. Kyberturvallisuuskeskuksen johtava asiantuntija Jussi Eronen selventää, ettei puhelin kuitenkaan tulkitse käskyjä.
 – Puhelin ei pysty tulkitsemaan ääniviestejä. Tyypillisesti palvelu vie viestin tehokkaammille koneille palvelinsaleissa. Siellä tulkitaan, mitä on sanottu ja millä kielellä. Puheohjaus ei ole kuitenkaan vielä täydellinen ja siksi sitä kehitetään.
 Helsingin Sanomat  uutisoi perjantaina , että useat ulkomaisten palveluyritysten laskuun työskennelleet suomalaiset kuuntelevat työssään älylaitteista peräisin olevia suomalaisten ääniviestejä. Ääniviestit oltiin kerätty esimerkiksi Applen Siri äänenohjausohjelmiston kautta.
 Helsingin Sanomien mukaan työntekijät eivät kuunnelleet ihmisten välistä viestintää vaan puhelimen käyttäjän komentoja tai viestien saneluja.
 Jos käyttäjä haluaa estää tietojensa keruuta, ääniohjauksia voi ottaa pois käytöstä. Erosen mukaan riippuu palvelusta, kuinka hyvin estoja voi tehdä.
 – Esimerkiksi Amazonilla pystyy kieltämään käyttäjän tietojen käyttämisen palvelun kehittämiseen. Joissakin palveluissa vaihtoehtona on jättää ääniohjaus kokonaan käyttämättä.
 Moni pohtii, kuinka helposti kodin älylaitteista voidaan kerätä tietoa kuluttajasta, kun älylaitteet yleistyvät. Jussi Eronen Kyberturvallisuuskeskuksesta kertoo, että kaupallisen toiminnan luominen kulkee käsi kädessä mainonnan kohdentamisessa.
 – Niin kauan kuin palvelut ovat mainosrahoitteisia eikä kuukausiveloituksen perustuvia, rahoitusta haetaan silloin aina mainoksien kohdentamisesta.
 Lue lisää :
 Ääniohjauksen tulevaisuusnäkymät Suomessa
 Kodin älylaitteet yleistyvät vauhdilla, mutta tietoturva ja lainsäädäntö laahaavat perässä – "Kameralla varustettua laitetta voidaan seurata"

Kyberasiantuntija: Esineiden internetin tietoturvasta ei ole juuri ole säätelyä – ongelmaan on  herätty EU:ssa vasta viime vuosien aikana


Summary: Riihimäellä ihmetellään, miksei odotettua puukerrostaloaluetta jo rakenneta täyttä häkää.

Suomen suurimmaksi aiottu puukerrostaloalue odottaa toteutumistaan Riihimäellä. Sijoitus- ja rakennusrahastokonserni Iconin johtamiseen ja talouteen liittyvät epäselvyydet ovat lykänneet hankkeen toteutumista.
 Icon-kiinteistörahastojen piti toteuttaa pikatahtia Riihimäelle entisen lasitehtaan tuntumaan yhdeksän puukerrostalon kortteli. Se olisi ollut toteutuessaan Suomen puukerrostalorakentamisen yksi näyteikkuna.
 Nyt Kristallin korttelissa Riihimäellä on kuitenkin hiljaista. Yhtiö on kertonut ongelmista tiedotteissa. Yle ei tavoittanut myynnistä vastaavaa kiinteistönvälittäjää eikä Iconin nykyjohtoa kommentoimaan tilannetta tarkemmin.
 Väärinkäytösepäilyjä tutkitaan
 Asiat alkoivat mutkistua jo talvella 2019. Icon Corporationin toimitusjohtaja vapautettiin tehtävistään maaliskuussa. Kesäkuussa yhtiö tiedotti tehneensä hänen toimistaan tutkintapyynnön poliisille. Tapaus on esikäsittelyvaiheessa, eikä poliisi kerro siksi asiasta enempää tässä vaiheessa.
 Väärinkäytösepäilyt liittyvät muun muassa lähipiiriyhtiöille tehtyihin rahansiirtoihin konsernin emoyhtiöstä. Epäilyt tulivat esille yhtiön hallituksen teettämistä toiminnan lainmukaisuuden ja hyvän hallintotavan tarkastusraporteista.
 Lisäksi yhtiön Icon Wasa Bond -hankkeen kiinteistökauppaan liittyy epäselvyyksiä, joita yhtiön tiedotteen mukaan korjataan parhaillaan. Hankkeessa on yhtiön verkkosivujen mukaan kyse Vaasaan Gerbyn alueelle rakennettavista kerrostaloista.
 Tapahtumia on selvitetty yrityksen rahoittajille ja yhteistyökumppaneille sekä Finanssivalvonnalle.
 Tilanteen kinkkisyys paljastuu Iconin omilta  verkkosivuilta :
 "Käynnissä olevien prosessien johdosta on mahdollista, että yhtiön liiketoiminnassa tapahtuu hetkellisiä häiriöitä. Tämä voi tarkoittaa velkakirjojen korkojen maksun hetkellistä ja tapauskohtaista viivästymistä tai muita pieniä häiriöitä. Yhtiö sitoutuu noudattamaan sopimuksissa olevia ehtoja ja valvomaan sijoittajien suojaa".
 Kesäkuun lopussa hallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja jätti yllättäen yhtiön. Hän ja toinen perustajaosakas, yhtiön entinen toimitusjohtaja, omistavat yli puolet yhtiön osakekannasta.
 Icon on vuonna 2010 aloittanut yritysrypäs, joka on kasvanut nopeasti kiinteistökehityshankkeilla etenkin Helsingissä ja Espoossa. Icon on ollut viime aikoina toteuttamassa asuntojen lisäksi hotellihankkeita pääkaupunkiseudulla vanhoihin arvokiinteistöihin.
 Puut kaadettu, mutta muuten hiljaista
 Riihimäen kerrostaloalueelta kaadettiin puut kevättalvella. Tonteilla ehdittiin tehdä myös alustavia rakennustöitä. Kortteli rajattiin aitauksilla alkavia töitä varten.
 Tämän jälkeen rakennushankkeessa ei ole tapahtunut mitään, vaikka ensimmäisten rakennusmoduulien odotettiin tulevan tontille nopeimmillaan jo huhti-toukokuun 2019 aikana.
 Havainnekuvissa Riihimäen Icon Kristalli on yli 300 asunnon pienkerrostaloalue, joka näyttää tiiviiltä ja viehättävältä. Talot olisivat nelikerroksisia.
 Moduulien toimittajaksi valikoitui kilpailutuksessa virolainen puukerrostalotehdas Astel Modular. Tehdas oli heti valmis tekemään tarvittavat moduulit, kuljettamaan ne Riihimäelle ja asentamaan paikalleen.
 Iconilla on 2 400 sijoittajaa Icon-kiinteistörahastot on vuonna 2010 perustettu monen rahaston kiinteistökehittäjä ja yritysrypäs. Iconin verkkosivujen mukaan sen meneillään olevien rakennushankkeiden arvo on noin 280 miljoonaa euroa. Iconin rahastoihin ja vaihtovelkakirjoihin on sijoittanut noin 2 400 ihmistä, yhteisöä tai yritystä. Rahastojen tuotto on ollut 6–7 prosenttia vuodessa. Icon on tarjonnut sijoittajille huomattaviakin sijoituskohteita 100 000 eurosta 250 000 euroon. Iconilla on parhaillaan menossa kuusi merkittävää rakennusprojektia kasvukeskuksissa, kuten Helsingissä, Espoossa ja Tallinnassa. Lähde: Icon Corporation
 Ennakkomyynti toteutettiin lyhyessä ajassa
 Alkuperäisen suunnitelman mukaan ensimmäiset asukkaat olisivat voineet muuttaa uusiin koteihin jo loppuvuodesta.
 Moduulitalojen asuntoneliön keskihinta olisi suunnitelmien mukaan noin 3 500 euroa neliöltä. Kerrostaloasunnot Kristallissa olisivat hieman edullisempia kuin Riihimäelle valmistuvat muut kerrostaloasunnot.
 Asuntojen ennakkomyynnille oli varattu kuitenkin vain muutama kuukausi aikaa talvella ja keväällä. Sittemmin alueen markkinointi on hiljentynyt.
 Virolaisyhtiöstä yritetty tavoitella vastuuhenkilöitä
 Virolainen Astel Modular oli varautunut aloittamaan rakennuselementtien ja moduulien valmistuksen Riihimäkeä varten keväällä.
 Yhtiö on tunnettu puukerrostalojen moduulien valmistaja Virossa. Modularilla on kaksi tehdasta. Astel Modular on toteuttanut jo 350 puukerrostaloa. Moduulitaloja on tehty niin Ruotsiin kuin Baltiaan. Riihimäen hankkeen tarkoitus oli olla käyntikortti Suomeen.
 Rahallisena hankkeena Riihimäen Kristalli olisi ollut virolaisyritykselle merkittävä. Töitä olisi tullut pariksi vuodeksi ja tulovirtaa yli 25 miljoonaa euroa. Iconille hankkeen arvo olisi noin 40 miljoonaa euroa, kun kaikki noin 350 asuntoa olisi myyty.
 Myös Virossa tiedetään nyt yhtiön tilanne. Astel Modularin toimitusjohtaja  Raul Kinks  kertoo puhelinhaastattelussa Ylelle, että hankkeen vastuullisia vetäjiä on ollut vaikea tavoittaa viime aikoina.
 – Tavoittaminen on ollut vaikeaa siksikin, koska projektijohto ja hallituksen puheenjohtaja on vaihtunut.
 Icon Kristallin alueen esittelykuvat yhdeksästä kerrostalosta. ICON Kiinteistörahastot
 Virolaisyhtiö on kuitenkin edelleen valmis rakentamaan nopeasti elementit Riihimäelle.
 – Riihimäen varaan emme kuitenkaan tulevaisuuttamme rakenna, vaan neuvottelemme puukerrostalohankkeista suurempien keskusten kuten Helsingin, Turun ja Tampereen kanssa, jatkaa Kinks.
 Myös Riihimäen kuntajohto on tavoitellut Iconin yritysjohtoa puukerrostalohankkeen etenemisestä.
 – Toivomme, että yritys saa asiansa kuntoon ja puukerrostaloalue pääsisi etenemään Riihimäellä, sanoo kaupunginjohtaja  Sami Sulkko .
 Sulkon mukaan Riihimäen kaupungilla on ollut rakennushankkeessa ainoastaan viranomaisrooli. Rakennusluvat on hyväksytty, mutta mitään rahallisia tai muitakaan satsauksia kaupunki ei hankkeeseen ole tehnyt.

Suomen suurimpiin kuuluvan puukerrostaloalueen toteutus hyytyi – toteuttajayhtiöstä jätetty tutkintapyyntö poliisille


Summary: Ranska ja useat Euroopan maat käyvät Malissa taistelua terrorismia vastaan. Suomi tekee puolustusyhteistyötä Ranskan kanssa.

Ylen tietojen mukaan Ranska ja Suomi käyvät Ranskan aloitteesta alustavaa tunnustelua mahdollisesta osallistumisesta terrorismin torjuntaan Malissa. Suomi tutkii, minkä luontoista Suomen osallistuminen olisi ja minkä operaation kautta se voisi tapahtua.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) korostaa, että tunnustelu on alkuvaiheessa.
 – Jonkinnäköistä sotilaallista tunnustelua on tehty Suomen kiinnostuksesta. Mutta se on hyvin vaiheessa. Siitä ei ole käsittääkseni tehty sotilaallista arviota eikä ainakaan poliittisella tasolla ole keskusteltu asiasta alkuunkaan. Eli siitä asiasta ei ole paljon kerrottavaa tässä vaiheessa, puolustusministeri Antti Kaikkonen sanoo Ylen haastattelussa.
 Mali on Suomelle tuttu YK:n ja EU:n operaatioista, joissa molemmissa Suomella on muutamia sotilaita.
 Ranskalla on suuri terrorisminvastainen operaatio Malissa. Suomen kriisinhallinnan yksi painopiste on Libanonissa. Seppo Suvela / Yle
 Ranskan aloite ei ole yllätys, sillä Ranska on kuuluvin Euroopan yhteisen puolustuksen puolestapuhuja. Suomi on jo mukana Ranskan interventioaloitteessa, lisäksi maat tekevät kahdenvälistä puolustusyhteistyötä. Interventioaloitteessa on kaikkiaan 10 EU-maata. Aloitteella Ranska tähtää Euroopan puolustuskyvyn vahvistamiseen.
 Puolustusministeriön mukaan Maliin liittyvä tunnustelu ei ole tapahtunut Ranskan interventioaloitteen piirissä eikä se suoraan liity myöskään Suomen ja Ranskan kahdenväliseen yhteistyöhön.
 Pääesikunnassa sanotaan asian käsittelyn kestävän syksyyn. Esikunta ei kerro, mitä Ranska on Suomelta pyytänyt tai ehdottanut.
 Ranskan katto-operaatio Sahelin alueella on operaatio Barkhane, jonka keskeinen valtio on juuri Mali.
 Viro ja Tanska ovat mukana Ranskan operaatiossa
 Ranskan rinnalle Maliin on lähdetty myös Suomen lähialueilta.
 Mali taistelee terroristeja vastaan Mali on osa levotonta Sahelin aluetta. Maa taistelee ääri-islamistista terrorismia vastaan. Konflikti alkoi vuonna 2012 . Silloin Al-Qaedaan liittyvät jihadistiryhmät ottivat hallintaansa maan pohjoisosan ja tukivat paikallisten tuaregi-paimentolaisten kapinaa. Ranska aloitti ensimmäisen operaationsa maassa Malin hallituksen pyynnöstä vuonna 2013 ajaakseen terroristit pois. Myös EU ja YK aloittivat operaationsa. 2017 viisi Sahelin alueen maata perusti terrorismin vastaisen liittouman. Ranska aloitti operaatio Barkhanen, jolla se yrittää vakauttaa alueen oloja. Ranskan rinnalla Malissa on useita Euroopan maita. Ranskan puolustushallinnon mukaan vuonna 2018 operaatioissa tapettiin lähes 200 terroristia.
 Kaikkonen vieraili vastikään Virossa.  Viro lähetti  viime vuonna Maliin 50 hengen maavoimayksikön operaatio Barkhaneen.
 Tanska suunnittelee  lähettävänsä samaan operaatioon kaksi kuljetushelikopteria ja 70 hengen miehistön. Lähtö Maliin olisi  tämän vuoden lopulla . Molemmat maat ovat mukana myös interventioaloitteessa. Myös muita kumppanimaita on mukana.
 – Viro pitää sitä itselleen hyvänä kohteena. Meillähän painopiste itsellä on Lähi-idässä, varsinkin Libanonin Unifil-operaatiossa, missä Suomi on ollut pitkään ja tehnyt hyvää työtä, puolustusministeri Kaikkonen sanoo.
 Kaikkonen arvioi, että ylipäätään Afrikan kriisinhallintaoperaatiot ovat haasteellisempia kuin esimerkiksi Libanon.
 Ranska piirtää laajaa kaarta
 Myös Unifil-operaatio liittyy mutkan kautta Suomen ja Ranskan yhteistyöhön.
 Kun Ranska terrori-iskujen jälkeen vuonna 2015 pyysi muilta Euroopan mailta apua Lissabonin sopimuksen vedoten artiklaan 42.7, Suomi oli ensimmäinen maa joka lupasi auttaa. Suomi lähetti lisää joukkoja YK-johtoiseen Unifil-operaatioon, jossa se oli jo muutenkin läsnä. Näin Ranska pystyi siirtämään omia sotilaitaan Libanonista muualle.
 Suomessa nähdään, että Ranska on vuodesta 2015 piirtänyt laajaa kaarta, jossa se on järjestelmällisesti rakentanut muille maille mahdollisuutta yhteistyöhön. Afrikka taas on korkealla Ranskan omalla agendalla.
 Ranskalaissotilas Malissa vuonna 2017. Terrorismin vastaiseen operaatioon osallistuu Ranskan rinnalla useita Euroopan maita.  Christophe Petit Tesson / AOP
 Nouseeko uusi aloite Niinistön ja Macronin keskusteluun?
 Sunnuntaina 14. heinäkuuta on Ranskan kansallispäivä. Ranska on monena vuonna kutsunut paraatiin vieraita, ja kutsuttuna on ollut niin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kuin aasialaisia valtiojohtajia.
 Tänä vuonna teemana on eurooppalainen puolustus ja kansallispäivää on tulossa juhlimaan useiden Ranskan yhteistyömaiden ministereitä ja valtionjohtoa.
 Koska koolla on maita, jotka ovat mukana interventioaloitteessa, myös päättyneestä ensimmäisestä yhteistyövuodesta keskusteltaneen.
 Suomesta osallistuu tasavallan presidentti  Sauli Niinistö . Niinistö keskustelee myös Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  kanssa kahden kesken.
 Ylen tietojen mukaan Ranska saattaa tuoda keskusteluun mahdollisia uusia aloitteita, eli esimerkiksi tunnustelut Malista. Se voisi olla konkretiaa, jota Ranska hakee yhteistyöltä.
 Suomessa Mali-tunnustelu etenee sotilaspoliittiseen arviointiin näillä näkymin syksyllä. Sen jälkeen on poliittisen harkinnan ja ratkaisun aika.
 Sotilasprofessori: konkretisoi Ranskan aloitetta
 Eurooppaan on viime vuosina syntynyt lukuisa määrä puolustuskumppanuuksia. Niin paljon, että niitä tulee ovista ja ikkunoista, kuvailee Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori  Jyri Raitasalo .
 – Suomi tekee samaa kuin muutkin. Eurooppa yrittää tehdä enemmän, ja nyt kopeloidaan mitä tehdä ja millä tavalla. Katsotaan, mikä kortti lähtee vetämään, Raitasalo sanoo.
 Suomi on mukana kansainvälisessä trendissä. Työkaluja on monta: Saksa, Ranska ja Britannia ovat koonneet omat maaryhmänsä, joihin kaikkiin Suomi kuuluu. Eurooppa rakentaa omaa rakenteellista yhteistyötä. Suomi ja Ruotsi tekevät paljon yhdessä.
 Raitasalo arvioi, että kaikki yhteistyökuviot tuskin osoittautuvat toimiviksi tai jäävät pysyviksi.
 Raitasalo arvioi, että esimerkiksi Ranskan interventioaloite lähtee Ranskan kansallisesta edusta mutta tarjoaa jotain myös muille. Mali-operaatio voi Raitasalon mukaan olla yksi tapa konkretisoida, mistä aloitteessa on kysymys.
 Ulkopolitiikan tutkija: Löydyttävä lisäarvoa Suomen puolustukselle
 Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  kuvaa Suomen kumppanuuksien verkkoa kudelmaksi, jossa on toimintavaihtoehtoja eri kriisitilanteisiin. Moni lanka johtaa johonkin Euroopan isoista sotilasmahdeista.
 – Ranska ja Iso-Britannia ovat kyvykkäitä maita ja Suomi haluaa olla aktivoituneitten maiden joukossa, Aaltola sanoo.
 Tutkijat näkevät, että esimerkiksi Ranskan interventioaloite on yksi tapa etsiä konkretiaa, miten Euroopan maat rakentavat puolustusta yhdessä.
 – Ei ole strategista autonomiaa, jos ei osata toimia eri tilanteissa yhdessä, Aaltola sanoo.
 Suomi ei kumppanuuksissa kuitenkaan lähde vain edistämään Ranskan tai Britannian tavoitteita vaan pyrkii saamaan jotain lisäarvoa omalla puolustukselleen, Aaltola muistuttaa.

Suomi ja Ranska käyvät "alustavaa tunnustelua" osallistumisesta terrorismin vastaiseen toimintaan Malissa – puolustusministeri: Asia on vaiheessa


Summary: Lega-puolueen puheenjohtaja kiistää laittomuudet.

Italiassa on puhjennut poliittinen skandaali sen jälkeen, kun yhdysvaltalainen  Buzzfeed-sivusto julkisti  keskiviikkona maan hallituspuolue Legan ja venäläisten liikemiesten  puhtaaksikirjoitetun keskustelun .
 Keskustelu käytiin Moskovan Metropol-hotellissa viime lokakuussa ja siihen osallistui Legan johtoon kuuluva  Gianluca Savoini  sekä kaksi muuta Legan edustajaa. Paikalla oli myös kolme venäläistä liikemiestä.
 Keskustelusta voidaan päätellä, että miehet suunnittelivat järjestelyä, jossa Italiaan olisi ostettu 1,5 miljardin euron arvosta venäläistä öljyä alennushintaan. Järjestelyn avulla Legan tilille olisi siirretty 65 miljoonaa euroa rahaa.
 Puolueet eivät Italian lain mukaan saa ottaa vastaan rahaa ulkomailta. Tämän keskustelijatkin tiesivät, käy ilmi Buzzfeedin tekstistä.
 Italian oikeus tutkii, ovatko Legan edustajat syyllistyneet rikokseen, kertoo esimerkiksi  Corriere della Sera  -lehti.
 Italian parlamentissa oppositio vaatii, että Legan puheenjohtaja, maan sisäministeri ja varapääministeri  Matteo Salvini  tulee selvittämään asiaa.
 Savoinin keskusteluista uutisoi italialainen  uutissivusto L'Espresso  jo helmikuussa, mutta asia nousi skandaaliksi vasta Buzzfeedin julkistettua koko keskustelun.
 L'Espresso ja Buzzfeed painottavat, ettei niillä ole tietoa, onko sopimus todella tehty, onko öljyä kuljetettu Venäjältä Italiaan tai onko Lega saanut Venäjältä rahaa.
 Lega-puolue on myöntänyt, että keskustelu on käyty. Salvini kiistää kuitenkin jyrkästi rikoksen.
 – Emme koskaan ole ottaneet ruplaa, euroa, dollaria tai vodkalitraa venäläisten tukea, hän sanoi Italian tiedotusvälineiden mukaan.
 Äärioikeistolainen Lega-puolue on Italian hallituksessa yhdessä populistisen Viiden tähden liikkeen kanssa.
 Legan puheenjohtaja Salvini on käynyt Venäjällä useaan otteeseen ja hän sanoo aidosti ihailevansa Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia.  Legan edustajat ovat esimerkiksi europarlamentissa näkyvästi vaatineet Venäjälle asetettujen pakotteiden purkamista.

Oikeus tutkii: Yrittikö Italian äärioikeistolainen hallituspuolue junailla Venäjältä korruptiorahaa?


Summary: Tulipalo havaittiin puoli yhden aikaan.

Tamperelaisessa ravintolassa syttyi tulipalo perjantaina puoliltapäivin. Hälytys Antti Possin kujalle tuli puoli yhden aikaan.
 Ravintolan asiakkaat ja henkilökunta evakuoitiin.
 Pelastuslaitos sammuttaa tulipaloa parhaillaan. Paikalle lähti seitsemän yksikköä.

Ravintolassa syttyi tulipalo Tampereen Lielahdessa – asiakkaat evakuoitu


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi helsinkiläisen seurakuntapastorin törkeästä kavalluksesta ehdolliseen vankeuteen. Tuomiosta uutisoi ensin Helsingin Sanomat.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut Pitäjänmäen seurakuntapastori  Harri Kekäläisen  törkeästä kavalluksesta ehdolliseen vankeuteen. Hän käytti kirkon varoja lähes 100 000 euron edestä.
 Kekäläinen tunnetaan myös lempinimellä hevipastori, sillä hän on järjestänyt niin sanottuja metallimessuja, joissa on soitettu tuttuja virsiä hevityylisesti.
 Rahavirtojen epäselvyydet tapahtuivat tammikuussa 2019, kun Vantaan seurakuntayhtymän oli tarkoitus siirtää 530 000 euroa Helsingin seurakuntayhtymän tilille. Maksujärjestelmässä vastaanottajaksi valikoitui kuitenkin vahingossa Kekäläisen henkilökohtainen tilinumero.
 Kekäläinen ei kertonut Vantaan seurakuntayhtymälle tililleen erheellisesti päätyneistä rahoista. Hän käytti varoista 93 000 euroa velkojensa maksuun.
 Kekäläinen on tunnustanut menetelleensä syytteessä kuvatulla tavalla ja palauttanut saamansa rahat Vantaan seurakuntayhtymälle.
 Käräjäoikeus on antanut ratkaisun asiassa jo aiemmin keväällä. Tuomiosta uutisoi tänään perjantaina  Helsingin Sanomat .
 Kekäläinen jatkanut työssään normaalisti
 Pitäjänmäen seurakunnan kirkkoherra  Arto Antturi  kertoo, että Kekäläinen on jatkanut toistaiseksi normaalisti seurakuntapastorin työssä. Antturin mukaan seurakunta odottaa nyt tuomiokapitulin käsittelyä.
 – En osaa arvioida, milloin tuomiokapituli ehtii asiaa käsitellä, Antturi sanoo Ylelle.
 Kekäläinen tuomittiin käräjäoikeudessa törkeästä kavalluksesta yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen.
 Normaalin rikosasteikon puitteissa rikoksesta kuuluisi tuomita vankeutta noin kaksi vuotta ja kolme kuukautta, oikeus toteaa ratkaisussaan. Rangaistusta kuitenkin lievensi Kekäläisen oma-aloitteisuus asian selvittämisessä sekä se, ettei hän itse ollut myötävaikuttanut rahojen siirtämiseen tililleen.
 Yle ei ole toistaiseksi tavoittanut Harri Kekäläistä kommentoimaan asiaa.

Helsinkiläinen "hevipastori" maksoi omia velkojaan kirkon rahoilla lähes 100 000 euron edestä – jatkanut toistaiseksi normaalisti työssään


Summary: 7-vuotias Estelle kävi Göteborgissa järjestetyssä konsertissa äitinsä kruununprinsessa Victorian ja isänsä prinssi Danielin kanssa.

Viranomaiset ovat todenneet, ettei Ruotsin prinsessan  Estellen   vierailu Metallican konsertissa  Göteborgissa rikkonut sääntöjä. Göteborgin ympäristöhallinto alkoi tutkia tapausta sen jälkeen, kun julkisuudessa kerrottiin 7-vuotiaan prinsessa käyneen tiistaina konsertissa, joka oli kielletty alle 13-vuotiailta.
 Syynä konsertin ikärajaan oli melutaso. Mikäli tilaisuus olisi sallittu myös alle 13-vuotiaille, olisivat melurajoitukset olleet tiukemmat.
 Nyt viranomaiset ovat todenneet, ettei Estelle seurannut konserttia muun yleisön joukossa, vaan erillisessä tilassa. Tätä tilaa eivät koske yleisötilojen melumääräykset, joten asia ei johda jatkotoimiin, uutisoivat muun muassa  Dagens Nyheter  ja  Aftonbladet .
 Prinsessa Estelle kävi konsertissa yhdessä äitinsä kruununprinsessa  Victorian  ja isänsä prinssi  Danielin  kanssa.

Prinsessa Estellen vierailu Metallican konsertissa ei johda seurauksiin – viranomaiset selvittivät pikkuprinsessan päästämistä K-13-tilaisuuteen


Summary: Rakennusliiton Johanna Elosen mukaan työnantajia on painostettu hankimaan tietty määrä työlupia.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Uzbekistanilaiset rakennusmiehet ovat joutuneet maksamaan ylimääräistä työluvistaan, arvioi Rakennusliiton aluetoimitsija  Johanna Elonen   Ykkösaamun haastattelussa.
 Yle uutisoi eilen, että  Suomi on karkottamassa toistasataa uzbekkia  väärennettyjen koulutodistusten perusteella.
 Johanna Elonen arvioi, että taustalla on suurempi kysymys kuin vain koulutodistusen väärentäminen.
 – Kun pitäviä todisteita ei ole, voi vain spekuloida. Mutta kenttätiedon mukaan kaverit maksavat 2 000–3 000 euroa työluvasta, ja siitä saa siivun se, joka niitä hakee, arvioi Elonen.
 Hän sanookin, että näyttää siltä, että uzbekkityöläiset voivat olla uhreja.
 – Kyllä tässä hässäkässä on kyse enemmästä kuin väärennetyistä koulutodistuksista. Totta kai väärennös on väärennös, mutta eivät he ole tätä itse keksineet.
 – Niiden tietojen valossa, joista minä teen päätelmiä, minusta pitäisi tutkia tarkemmin, ovatko he joutuneet maksamaan työluvista jollekin välittäjälle, toteaa Elonen.
 Elonen sanoo, ettei osaa arvioida, kuka mahdollinen välittäjä voisi olla.
 Rajavartiolaitoksen tutkinnassa paljastui, että koulutodistusväärennökset olivat heikkolaatuisia. Johanna Elonen ihmetteleekin, miten tätä ei voitu huomata aikaisemmin.
 Ammattitaito täytyisi voida todistaa
 Talonrakennusteollisuus ry:n vastaava lakimies  Ville Wartiovaara  pohtii, onko karkotuspäätös oikein mitoitettu.
 – Kokonaiskuvaa katsoen kyse on lievästä väärennoksestä. Onko sen perusteella perusteltua, että viiden vuoden työskentelyn jälkeen ilmoitetaan, että on 14 päivää aikaa poistua maasta, kysyy Wartiovaara.
 Hän huomauttaa, ettei kyse ole vaikkapa ammattitodistuksen väärentämisestä lääkäriksi.
 – Nyt puhutaan todistuksista ammattiopistosta tai ammattikoulusta, joka päättyy 18-vuotiaana. Tämä on se asia, minkä takia näitä henkilöitä ollaan poistamassa, sanoo Wartiovaara.
 Sekä Elonen että Wartiovaara sanovat, ettei kyse ole henkilöiden ammattitaidon puutteesta. Talonrakennusteollisuus ry. onkin yrittänyt ehdottaa vaihtoehtoja, joilla ulkomaiset työntekjiät voisivat todistaa osaamistaan.
 – Ongelma on, millä tavalla henkilöt olisivat voineet esittää ammattiosaamista. Me olemme yrittäneet esittää Migrille, voisimmeko käyttää jotain ulkoista sertifioijaa. Esimerkiksi Työtehoseura olisi aivan loistava, tai Aikuisopisto, joka kävisi kolmantena osapuolena toteamassa henkilöiden ammattitaidon. Näin he voisivat saada oikealla tavalla työskentelyoikeuden Suomessa, kertoo Wartiovaara.
 Lue lisää:
 Kukaan ei tarkastanut 26 vuotta sitten lopetetun koulun tietoja: nyt yli sata ihmistä on määrätty karkotettavaksi Suomesta –  rakennusfirmat huolissaan

Rakennusliiton asiantuntija: Kentällä puhutaan, että uzbekit joutuisivat maksamaan ylimääräistä työluvistaan


Summary: Helsingin hovioikeus ratkaisee myöhemmin, onko kyse ollut murhasta, kuten käräjäoikeus aiemmin katsoi.

Helsingin hovioikeus on määrännyt sarjakuristaja  Michael Penttilän  mielentilatutkimukseen.
 Penttilää ei käräjäoikeudenkäynnin osana lähetetty mielentilatutkimukseen, vaikka hänen puolustuksensa niin toivoi.
 Käräjäoikeuden perustelu tutkimuksen tekemättä jättämiselle oli, että Penttilää ei ole toistuvista tutkimuksista huolimatta todettu syyntakeettomaksi tai edes alentuneesti syyntakeiseksi vuoden 1986 jälkeen.
 Nyt hovioikeus katsoo, että on syytä selvittää, miten Penttilän persoonallisuudessa todetut piirteet vaikuttavat hänen kykyynsä säädellä käyttäytymistään ja ymmärtää tekonsa tosiasiallinen luonne.
 Hovioikeuden tiedotteessa todetaan, että mielentilatutkimuksen tarpeellisuutta arvioitaessa hovioikeus otti huomioon muun muassa sen, että Penttilää syytetään teosta, josta rangaistus on ankarin mahdollinen.
 Tiedotteessa sanotaan hovioikeuden katsovan Penttilän menetelleen rangaistavaksi säädetyllä tavalla tappamalla asianomistajan kuristamalla. Hovioikeus ratkaisee lopullisessa tuomiossaan sen, onko Penttilän menettelyssä kysemurhasta, ja ratkaisee asian myös muilta osin.
 Käräjäoikeus tuomitsi elinkautiseen viime keväänä
 Käräjäoikeus tuomitsi Penttilän viime kesänä elinkautiseen 52-vuotiaan naisen murhaamisesta kuristamalla. Nyt tapausta käsitellään hovioikeudessa, koska Penttilä valitti käräjäoikeuden tuomiosta.
 Vuoden 2018 huhtikuussa rikoksensa tehnyt Penttilä on myöntänyt tappaneensa naisen, mutta  kieltänyt syyllistyneensä  murhaan. Omien sanojensa mukaan hän oli mennyt tapaamaan naista tämän kotiin saadakseen intiimihierontaa.
 Tapaamisessa Penttilä kuristi 52-vuotiasta uhriaan käsin, nahkavyöllä ja sukkahousuilla. Käräjäoikeuden syyttäjän mukaan rikoksen tekotapa oli erityisen raaka ja julma, sillä naisen kuolema kesti vähintään 6–8 minuuttia.
 Hitaan ja tuskallisen kuoleman jälkeen Penttilä piilotti uhrin ruumiin sängyn alle, mistä se löydettiin vasta useita viikkoja myöhemmin.
 Penttilä on tuomittu väkivaltarikoksista aiemmin yhteensä kymmenisen kertaa, joista lähes jokaisessa on ollut kyse kuristamisesta.
 Aiheesta aiemmin:
 Sarjakuristaja Michael Penttilä tänään hovioikeudessa: "Olen ollut hirveän äkkipikainen luonne, en ole oikein voinut sille mitään"
 Sarjakuristaja Michael Penttilän tapauksen käsittely hovioikeudessa alkaa
 Käräjäoikeus tuomitsi sarjakuristaja Michael Penttilän elinkautiseen murhasta – aikoo valittaa tuomiosta
 Sarjakuristaja Michael Penttilä käräjillä: ”Tiesin, että jään kiinni. Tällaisesta asiasta pitääkin jäädä kiinni”

Hovioikeus määräsi sarjakuristaja Michael Penttilän mielentilatutkimukseen – "Syytetään teosta, josta rangaistus on ankarin mahdollinen"


Summary: Satakunnan käräjäoikeuden julkisen selosteen mukaan mies syyllistyi muun muassa kymmeniin sukupuoliyhteyksiin alle 10-vuotiaan uhrin kanssa.

44-vuotias raumalaismies on tuomittu kuuden ja puolen vuoden mittaiseen vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä raiskauksesta ja törkeästä lapseen kohdistuneesta seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Lisäksi hän joutuu maksamaan uhrilleen yli 50 000 euron korvaukset.
 Kymmeniä sukupuoliyhteyksiä
 Satakunnan käräjäoikeuden antaman julkiseen selosteen mukaan tuomittu syyllistyi vuosina 2014 ja 2015 kymmeniin sukupuoliyhteyksiin, joissa uhrina oli alle 10-vuotias lapsi. Oikeuden mukaan rikoksista on aiheutunut uhrille erityisen tuntuvaa kärsimystä ja vakavat henkiset vahingot.
 Oikeus tuomitsi vastaajan myös sukupuolisiveellistyyttä loukkaavan, lasta esittävän aineiston hallussapidosta. Hänen hallussaan olleella kiintolevyllä oli ollut yli tuhat lapsipornovideota - ja kuvaa.
 Oikeudenkäyntiaineiston oikeus määräsi salaiseksi 60 vuodeksi ja myös asianomistajan henkilöllisyys pidetään salassa.

Raumalaismiehelle pitkä vankeustuomio lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista


Summary: Lapsilisän yksinhuoltajakorotus nousee 10 euroa kuukaudessa.

Sosiaali- ja terveysministeriö kertoo lähettäneensä lausuntokierrokselle luonnoksen hallituksen esityksestä, jolla korotettaisiin pienituloisten sosiaalietuuksia.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus aikoo korottaa perusturvaa eli peruspäivärahaa ja työmarkkinatukea sekä sairausvakuutuslain mukaisia vähimmäismääräisiä päivärahaetuuksia 20 eurolla kuukaudessa.
 Lapsilisän yksinhuoltajakorotus nousisi 10 eurolla kuukaudessa. Neljännen ja sitä useamman lapsen lapsilisiä korotettaisiin 10 eurolla kuukaudessa, ja täysimääräisen elatustuen tasoon tulisi seitsemän euron korotus kuukaudessa.
 Pienituloisten etuuksiin suunnitellut parannukset ovat odotettuja, sillä euromääräisistä korotuksista on kirjaukset hallitusohjelmassa. Etuuksia nostamalla hallitus pyrkii vähentämään eriarvoisuutta ja toimeentulotuesta riippuvaisten kotitalouksien määrää.
 – Korotusten myötä haluamme jättää perusturvan leikkaukset historiaan. Esityksemme mukaan perusturvaan tehtäisiin nyt maltillinen korotus. Toivomme voivamme jatkaa perusturvan vahvistamista työllisyystilanteen niin salliessa, sanoo sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) tiedotteessa.
 Etuuksien korotuksista annetaan syksyllä esitys eduskunnalle. Muutosten on tarkoitus tulla voimaan ensi vuoden alusta.

Hallitus esittämässä korotuksia pienituloisten etuuksiin: perusturva paranee 20 eurolla kuussa


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten entinen työntekijä sai Itä-Suomen hovioikeudessa ehdollisen vankeustuomion luvattomasta potilastietojen katselusta.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Itä-Suomen hovioikeus on koventanut Etelä-Karjalan  käräjäoikeuden  antamaa rangaistusta Eksoten potilastietojen urkintatapauksessa.
 Työntekijä oli katsellut ystäviensä, sukulaistensa ja työkaveriensa terveystietoja vuoden 2015 kevään ja kesän aikana. Hän oli esitutkinnassa myöntänyt motiivikseen utelisuuden. Asiaa alettiin  käsitellä  marraskuun 2018 lopussa.
 Urkintaan syyllistynyt työntekijä oli saanut kahdensadan henkilön potilastietojen luvattomasta katselusta Etelä-Karjalan käräjäoikeudelta sakkoja. Sakkojen määrä oli 600 euroa. Lisäksi hän joutuu maksamaan yhteensä yli 10 000 euroa henkilöille, joiden potilastietoja hän oli katsellut luvatta.
 Itä-Suomen hovioikeus kovensi tuomiota 45 päivään ehdollista vankeutta.
 Kaksi urkinnan kohteeksi joutuneista oli valittanut korvaussummasta. Hovioikeus korotti ainoastaan toisen henkilön saamaa korvaussummaa 1 500 euroon.

Sairaalan työntekijä urkki 200 potilaan tietoja – hovioikeus tuomitsi ehdolliseen vankeuteen


Summary: Tutkimuksen perusteella hyödyn saivat erityisesti sellaiset alle 1-vuotiaat, jotka altistuivat, mutta eivät sairastuneet.

Tutkimusryhmä on selvittänyt vuonna 2007 tapahtuneen Nokian vesikriisin vaikutuksia pikkulasten allergioiden kehittymiseen.
 Tutkimuksessa kävi ilmi, että altistuminen jäteveden pilaamalle vedelle saattoi antaa suojaa allergioita vastaan. Tämän hyödyn saivat erityisesti alle 1-vuotiaina altistuneet, mutta sairastumiselta välttyneet lapset.
 1–3-vuotiailla hyöty oli vähäisempi. Likaantuneesta vedestä sairastuminen näytti vähentävän hyötyä tai poistavan sen kokonaan.
 Tulokset olivat tutkijoille osittain odottamattomia.
 – En osannut ajatella, että altistuminen vähentää allergioille herkistymistä nimenomaan, jos ei sairastu. Sitä en myöskään osannut odottaa, että hyöty painottuu alle 1-vuotiaisiin, sanoo tutkimusryhmän jäsen  Eila Kujansuu .
 Kujansuu oli vesikriisin aikaan Nokian avoterveydenhuollon ylilääkäri.
 Tiedossa oli, että allergioiden kannalta herkkyyskausi on alle 3-vuotiaana. Siksi tämä ikäluokka valittiin tutkimukseen.
 Myös se oli Kujansuun mukaan yllättävää, että näin lyhyt altistuminen näkyy myöhempinä vuosina.
 Vuonna 2007 Nokian vesijohtoverkkoon virtasi jätevettä kaksi vuorokautta. Saastuneesta vedestä sairastui  lähes 8 500 nokialaista .
 Katastrofi sai alkunsa, kun jätevedenpuhdistamon hoitaja avasi hanan, joka oli laittomasti rakennetussa putkessa. Putki yhdisti toisiinsa puhtaan veden ja puhdistetun jäteveden putkistot.
 Nokialaisia verrattiin Kangasalan lapsiin
 Allergioita selvitettiin kyselyllä ja ihotesteillä 139 lapselta, jotka olivat vesikriisin aikaan 0–3-vuotiaita. Verrokkina oli vastaavanikäisiä lapsia Kangasalta, eli jätevesivahingon likaaman alueen ulkopuolelta.
 Kysely ja testit tehtiin vuosina 2009–2010 ja uudelleen samoilta lapsilta vuonna 2013. Tulokset julkaistaan arvostetussa  Pediatric Allergy and Immunology -lehdessä .
 Tutkijat eivät havainneet likavesialtistuksen lisänneen allergioita. Tutkituilla nokialaisilla lapsilla esiintyi siis varsinaisia allergioita suunnilleen saman verran kuin kangasalalaisilla.
 Kujansuu arvioi kuitenkin, että jos olisi tutkittu vain niitä lapsia, jotka altistuivat, mutta eivät sairastuneet, myös puhjenneita allergioita olisi ollut nokialaisten ryhmässä vähemmän kuin verrokeilla.
 Sen sijaan IgE-vasta-aineiden muodostuminen allergeeneja kohtaan eli niin sanottu allerginen herkistyminen oli ihotesteissä vähäisempää likavedelle altistuneilla Nokian lapsilla kuin Kangasalan verrokkilapsilla.
 Tämä hyötyvaikutus koski siis erityisesti niitä, jotka alle 1-vuotiaina altistuivat likavedelle, mutta eivät sairastuneet.
 Suhtautuminen allergioihin muuttunut
 Kujansuu sanoo, että tutkimuksen aikana suhtautuminen allergioihin on muuttunut Suomessa.
 Alkuvuosina tutkimusryhmän kysymyksenasettelu herätti kummastusta, vaikka Suomessakin tutkimusta aiheeesta oli tehty. Ihmeteltiin, miksi tutkia saastuneelle vedelle altistumisen yhteyttä allergioihin.
 Kujansuun mukaan nykyään ajatellaan, että jatkuva altistuminen allergioita aiheuttaville ruoka-aineille sekä eläin- ja siitepölylle lisää sietokykyä ja vähentää vaikeiden allergioiden kehittymistä.
 Samoin altistuminen monipuolisesti tutuille mikrobeille, jotka eivät aiheuta infektiotauteja, erityisesti ensimmäisen elinvuoden aikana näyttäisi vähentävän allergioita.
 450 000 litraa jätevettä puhtaan veden verkostoon
 Nokian vesikriisi sai alkunsa Nokian Kullaanvuoren jätevedenpuhdistamolta marraskuun lopussa 2007.
 Puhdistamolla tehtiin huoltotöitä. Kun ne oli saatu valmiiksi, vesi ei lähtenyt virtaamaan, kuten olisi pitänyt.
 Ongelman ratkaisemiseksi puhdistamon hoitaja avasi hanan, joka oli laittomasti rakennetussa putkessa. Jätevesi alkoi virrata vesijohtoverkkoon.
 Katastrofin laajuus alkoi selvitä vasta yli 40 tuntia hanan avaamisesta. Jätevettä virtasi vesijohtoverkkoon yhteensä 450 000 litraa.
 Likaisen veden alueella asui yli 9 500 nokialaista, liki kolmannes kaupungin väestöstä.
 Vesikriisin aikana vatsatauteihin sairastui kaikkiaan liki 8 500 nokialaista, ja heistä runsaat 1 200 joutui hakeutumaan hoitoon.
 Tarkkaa lukua pysyvästi sairastuneista ei ole. Tampereen yliopistosairaalan reumapoliklinikka on hoitanut yhä vuosia tapauksen jälkeen yksittäisiä potilaita, joiden nivelsairauksien laukaisevana tekijänä pidetään vesikriisin aikana saatuja infektioita.
 Vesikriisi tuli maksamaan Nokian kaupungille ja vakuutusyhtiölle yli neljä miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Nokian vesikriisin korvauksissa kesti 10 vuotta: "Toisaalta toivon, että koko päätöstä ei olisi tullut"
 Laboratoriossa on säilytetty 10 vuotta Nokian saastunutta vettä: "Norovirukset saattavat vielä olla tallessa pullossa"
 Kymmenen vuotta sitten huoltomies käänsi hanan väärään asentoon ja 8000 ihmistä sairastui – moni kantaa Nokian vesikriisin seurauksia mukanaan edelleen

Nokian karmealla vesikriisillä oli yllättävä vaikutus: Saastuneelle vedelle altistuneet vauvat saivat suojaa allergioita vastaan


Summary: Kelly joutuu tällä kertaa vastaamaan kaikkiaan 13 eri syytteeseen, joissa mukana muun muassa syytteet lapsipornosta.

Grammy-palkittu laulaja  R. Kelly  on jälleen pidätetty. Yhdysvaltalainen 52-vuotias Kelly pidätettiin torstai-iltana Chicagossa.
 Kelly joutuu tällä kertaa vastaamaan kaikkiaan 13 eri syytteeseen, joissa mukana muun muassa syytteet lapsipornosta ja alaikäisen houkuttelemisesta seksuaaliseen tekoon.
 Asiasta on luvattu uusia tietoja perjantain aikana.
 Kyseessä on jo toinen kerta tänä vuonna, kun Kelly on pidätetty Chicagossa seksirikossyytteiden vuoksi. Edellisen kerran hänet pidätettiin helmikuussa, jolloin häntä vastaan nostettiin kymmenen syytettä. Tuolloin Kelly vetosi syyttömyyteensä ja hänet vapautettiin takuita vastaan.
 Kellyä vastaan on tänä vuonna nostettu kaikkiaan parisenkymmentä syytettä, viimeksi  toukokuussa .
 Jos hänet tuomitaan, häntä voi odottaa jopa 30 vuoden vankeustuomio. Kelly on tähän asti kiistänyt kaikki syytteet jyrkästi.
 Aiemmat syytteet nostettiin pian sen jälkeen, kun  Surviving R. Kelly  -dokumentti julkaistiin tammikuussa. Kuusiosaisessa dokumenttisarjassa useat naiset syyttivät Kellyä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Julkisuudessa on jo kauan huhuttu R. Kellyn ylläpitämästä seksikultista ja hänen mieltymyksestään alaikäisiin tyttöihin.
 Kelly on sopinut oikeussalin ulkopuolella tapauksia, joissa häntä on syytetty alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Laulaja on myös vastannut oikeuden edessä lapsipornosyytöksiin yli kymmenen vuotta sitten. Tuolloin hänet todettiin syyttömäksi.
 Lähteet: REUTERS, APTN, STT

R&B-laulaja R. Kelly on taas pidätetty – jälleen uusia seksirikossyytteitä


Summary: Kruunattuja tangokuninkaita ja -kuningattaria on yhteensä 62. Kaikki kuninkaalliset aiotaan kutsua mukaan yhdistykseen.

Vuosien varrella kruunatut tangokuninkaalliset perustavat oman rekisteröidyn yhdistyksen. Sen nimeksi tulee Tangokuninkaalliset ry. Asiasta kerrottiin Seinäjoen tangomarkkinoilla.
 Järjestön puheenjohtajaksi on lupautunut laulaja, vuoden 1989 tangokuningatar  Arja Koriseva .
 Järjestö aikoo tehdä työtä tanssikulttuurin eteen sekä myös hyväntekeväisyystyötä.
 Kruunattuja tangokuninkaita ja -kuningattaria on kaikkiaan 62. Kaikki kuninkaalliset aiotaan kutsua mukaan yhdistykseen. Vielä ei ole tarkkaa tietoa, moniko lähtee mukaan.
 Tangokuninkaalliset aikovat yhteisönä tukea toisiaan. Koriseva totesi, että tangokuninkaalliset saavat nyt suoran linkin toisiinsa.
 – Kaikkien ei tarvitse kompastua samoihin kiviin. Kaikkiin ei voi luottaa. On hirveän tärkeää, että voimme kysyä asioista toisiltamme.
 Yhdistysidean "isä" on vuoden 1991 tangokuningas  Jaska Mäkynen . Hän on myös yksi kuninkaallisista, jotka olivat kesäkuussa mukana Kuortaneen urheiluopistolla tangoväen kokoontumisessa. Siellä kuvattiin tuleva kuusiosainen televisiosarja.
 Seinäjoen tangomarkkinat järjestettiin ensimmäisen kerran 1985.

Tangokuninkaalliset perustavat oman yhdistyksen – Puheenjohtaja Arja Koriseva: "Kaikkien ei tarvitse kompastua samoihin kiviin"


Summary: Odysseus-larppia rakennettiin kaksi vuotta ja siihen on osallistunut yli kolmesataa larppaajaa.

Pohjois-Helsingissä sijaitseva, kesälomaansa viettävä Torpparinmäen peruskoulu näyttää ulkoapäin uneliaalta ja hiljaiselta paikalta, mutta ensivaikutelma pettää pahemman kerran.
 Koulun sisällä nimittäin kuhisee: sielä on toiminut jo viikkojen ajan kokonainen avaruusalus, joka on rakennettu  Odysseus -larppia varten.
 – Tämä projekti koostuu useista eri osa-alueista, ja parhaimmillaan tätä on ollut tekemässä sata ihmistä. Viimeisten viikkojen ajan eli rakennusvaiheen aikana vapaaehtoistyöntekijöitä on ollut 80,  Odysseuksen  tuottaja ja tarinavastaava  Laura Kröger  laskee.
 – Ulkomailla larpit suunnitellaan usein esimerkiksi historiallisiin rakennuksiin kuten linnoihin, eli tällaisissa tapauksissa rakennelma on jo valmis, mutta me olemme lähteneet lavastamaan tätä nollapisteestä. Töitä on tehty ihan pipona, tuottaja ja logistiikkavastaava  Antti Kumpulainen  jatkaa.
 Suomalaisen larppamisen eli liveroolipelaamisen historiassa  Odysseus  on poikkeuksellisen mittava projekti: osallistujamäärältään se ei ole suurin suomalainen liveroolipeli, mutta noin 80 000 euron budjetillaan ja työmäärällään se painii omassa sarjassaan.
 – Uskallan väittää, ettei tämän mittaluokan larppiprojektia ainakaan lavastuksen ja työmäärän puolesta ole Suomessa aiemmin tehty, Kröger kiteyttää.
 ESS Odysseuksen komentokeskusta.  Jussi Mankkinen / Yle
 ESS Odysseuksen komentokeskusta. Huomaa viileänsininen värimaailma. Jussi Mankkinen / Yle
 Taisteluplaneetta Galactican vanavedessä
 Vuonna 2819 ihmiskunnasta ei ole kovinkaan paljoa jäljellä. Ihmiset ovat jättäneet jo satoja vuosia aiemmin maapallon ja rantautuneet kaukaisessa galaksissa sijaitsevalle Ellarion-planeetalle. Aluksi kaikki sujuu hyvin, mutta sitten kuvioihin astuu arvaamaton The Machines -nimeä kantava vihollisjoukko, jonka alkuperästä tai motiiveista ei ole tietoa.
 The Machines -armeijan tuhoisat iskut saavat ihmiskunnan rippeet rakentamaan avaruusalus ESS Odysseuksen, ja nyt viimeiset eloonjääneet matkaavat kohti suurta tuntematonta. Tehtävä ei ole helppo eikä siitä puutu dramatiikkaa: pienen joukon harteilla on koko ihmiskunnan tulevaisuus.
 Tällaisista elementeistä rakentuu  Odysseus -larppi. Sen lähtökohdissa on selkeää yhtäläisyyttä esimerkiksi  Taisteluplaneetta Galactica  -tieteissarjaan, jossa likimain tuhoutunutta, avaruuden halki pakenevaa ihmiskuntaa jahtaavat mystiset cylon-robotit.
 – Alkuperäinen idea oli, että tehdään tämä larppi suoraan  Galactican  maisemiin. Matkan varrella päädyimme kuitenkin oman maailman rakentamiseen mutta siten, että Galactica-tematiikka on edelleen mukana, Laura Kröger kertoo.
 Avaruusaluksen loppumattomia käytäviä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Avaruuteen sijoittuva aihe oli Krögerille helppo valinta.
 – Scifi ylipäätään, avaruusseikkailut, ihmiskunnan kohtalonkysymykset sekä suuri tuntematon ovat teemoja, jotka jaksavat kiinnostaa ja herättävät tunteita.  Odysseuksen  sakeaan soppaan lisättiin pelaajien pelattavaksi myös vakavia aiheita.
 Antti Kumpulaisen mukaan ihmiskunnan kohtalonhetkiin ja avaruusmatkailuun on mahdollista löytää uusiakin näkökulmia.
 – Meillä kyse on yhteen hiileen puhaltamisesta ja poikkeustilassa toimimisesta – olosuhteet ovat vaikeat ja ihmiset ovat pakomatkalla, mutta heidän pitäisi kuitenkin pystyä pitämään pakka kasassa ja tekemään yhteistyötä.
 Odysseuksesta  löytyy yhtymäkohtia myös nykyhetkeen. Ihmiskunta on päätynyt kaukaiselle Ellarionille, koska maapallolle on tapahtunut jotakin.
 – Pelimaailman hahmoilla ei periaatteessa ole enää kosketuspintaa siihen, millaista elämä maapallolla on ollut ja kuinka planeetalle on käynyt. Tässä kohtaa olemme hakeneet inspiraatiota esimerkiksi ilmastonmuutoksen vaikutuksista. Ja vaikka olemme monen sadan vuoden päässä tulevaisuudessa ja erilaisessa tähtijärjestelmässä ja maailma on muutoin erilainen, tietyt elementit kuten ahneus, oman edun tavoittelu sekä epätasa-arvoisuus eivät ole kadonneet minnekään, Laura Kröger sanoo.
 Avaruusaluksella on myös oma tieteellinen tutkimusasema.  Jussi Mankkinen / Yle

 Koodatun avaruusaluksen kannella
 Odysseuksen  kohdalla on panostettu nimenomaan tekniseen uskottavuuteen ja visuaaliseen puoleen: ESS Odysseus tuntuu, näyttää ja kuulostaa oikealta avaruusalukselta, josta löytyy niin screenien täyttämä komentokeskus kuin tieteellisiin tutkimuksiin tarkoitettu laboratoriokin, loppumattomista käytävistä ja välkkyvistä mittareista puhumattakaan.
 – Pelisuunnittelijana yksi lähtökohdistani on ollut elokuvallisuus. Meillä on tässä mukana integroituja järjestelmiä, kuten valoa ja ääntä. Kun alus lähtee hyperajohyppyyn eli  jumpiin , valot ja äänet luovat tunteen, että nyt todellakin lähdetään likkeelle, Laura Kröger toteaa.
 Sanna Hautala  Jussi Mankkinen / Yle
 Poikkeuksellista Odysseuksen kohdalla on myös se, että siihen on luotu ja koodattu paljon erilaisia järjestelmiä.
 – Aloitimme koodausprojektin vuosi sitten, ja meillä on ollut aktiivisesti mukana kolme, neljä henkilöä. Yhteensä koodaamista on tehnyt kymmenen ihmistä. Olemme koodanneet itse, koska emme löytäneet vapailta markkinoilta sopivia järjestelmiä. Totesimme, että helpompaa on luoda tämä kaikki omin neuvoin, järjestelmistä vastaava projektipäällikkö  Sanna Hautala  kertoo.
 Pohjana toimii  Empty Epsilon , joka on avoimen lähdekoodin avaruussimulaatiopeli, ja johon Hautalan tiimin kehittämät omat järjestelmät on integroitu. Esimerkiksi ilmalukot ja käsiskannerit on tehty itse.
 – Haasteellisinta tässä on ollut se, kuinka kaikki järjestelmät on saatu kommunikoimaan keskenään – että kaikki on synkronoitu, ilman että käsin pitäisi tehdä yhtään. Pelaajia ajatellen tässä on pyritty myös maalaisjärkeen ja käyttäjäystävällisyyteen: meidän mottonamme on ollut se, ettei mitään hirveän monimutkaisia juttuja ole tehty, Hautala toteaa.
 ESS Odysseuksen screenejä.  Jussi Mankkinen / Yle
 ESS Odysseuksen screenejä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Avaruusaluksen estetiikkaa ja yksityiskohtia on mietitty ja hiottu tarkkaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Chigacon kautta Suomeen roolipelaamaan
 Suomalaisen larpin maine maailmalla on hyvä, ja niinpä  Odysseukseenkin  on tullut osallistujia ympäri Eurooppaa, mutta myös Australiasta, Chilestä ja Yhdysvalloista saakka.
 – Suomalaiset larpit tunnetaan maailmalla korkeasta laadustaan sekä immersion että tarinan suhteen. Minulla on suomalaisia kavereita, joita olen tavannnut kansainvälisissä larpeissa ja he vinkkasivat minulle  Odysseuksesta.  Olen ollut tästä todella innoissani, Chicagosta Suomeen roolipelaamaan tullut  Paul Foisy  kertoo.
 Paul Foisy tuli Chicagosta Suomeen pelaamaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Adrenaliiniin addiktoitunutta taistelulentäjää roolittavan Foisyn mukaan  Odysseuksen  konsepti on kaikin puolin hyvin inspiroiva.
 – Se tarjoaa mahdollisuuden kehittyä pelaajana, mutta esittää myös vaikeita kysymyksiä: mitä on ihmisyys, millainen maailmanloppu voi olla, mitä ovat etiikka ja tiede. Tässä on paljon asioita, joihin voi pelin aikana käydä käsiksi.
 Foisyn mielestä tämänhetkistä larppaamista leimaa voimakas kansainvälistyminen.
 – Larppaamisen fokuksessa on yhä enemmän inklusiivisuus. Tämä tarkoittaa sitä, että ihmiset, joilla voi olla täysin erilainen sosioekonominen tausta tai maailmankatsomus, tulevat yhteisen harrastuksen pariin – ja se jos mikä on hienoa!
 Prahalaiselle Paulinalle avaruusasemalle sijoittuva larppi on uusi kokemus.  Jussi Mankkinen / Yle
 Odysseuksen  takia Helsinkiin on saapunut myös  Paulina  Prahasta.
 – Aloitin larppaamisen vuosi sitten ja ystäväni suositteli minulle  Odysseusta . Kun sain käsiini pelin luonnehdinnan ja ensimmäiset siitä julkaistut dokumentit, koin idean avaruusaluksella matkustamisesta hyvin kiehtovaksi. Tuntui heti siltä, että haluan ehdottomasti olla osa tätä peliä ja että tästä tulee ainutkertainen kokemus.
 Paulina roolittaa yhtä aluksen johtavista piloteista, jonka pääasiallisena tehtävänä on navigointi.
 – Pidän huolta siitä, ettei alus törmää mihinkään tai katoa mustaan aukkoon ja että se on oikeissa asemissa taisteluiden aikana.
 Paulina on aiemmin osallistunut lähinnä maagisteemaisiin larppeihin, joten  Odysseus  on hänelle uusi aluevaltaus.
 – Pidän fantasian lisäksi puvuista ja propseista. Olen larppaamisen kautta tutustunut uusiin upeisiin ihmisiin, jotka ovat saaneet minut tuntemaan oloni tervetulleeksi ja jotka ovat auttaneet minua laajentamaan maailmakuvaani, Paulina kiteyttää.
 Avaruusasemalla on  myös oma lääkäriasema, jossa pystytään muun muassa skannaamaan potilasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ainutkertaisuuden vanki
 Tietyntyylisten ja lavastuksiltaan paljon töitä vaatineiden larppien ikävä piirre on se, että ne ovat usein ainutkertaisia, eikä niitä todennäköisesti koskaan järjestetä uudestaan. Näin on myös  Odysseuksen  kohdalla.
 – Jos peli on tarina- ja hahmovetoinen, se on helppo viedä muualle. Mutta jos iso osa pelistä perustuu siihen mitä näet ja koet, asia on toisin. Jos ajatellaan  Odysseukseen  pistettyä työmäärää, olisi aivan absurdi ajatus, että tämän tekisi ensi vuonna uudestaan, Laura Kröger toteaa.
 ESS Odysseuksen käytäviä. Punertava tila oikealla on rentoutumiseen tarkoitettu viherhuone.  Jussi Mankkinen / Yle
 Larppaamisen tulevaisuuteen sekä Kröger että Antti Kumpulainen suhtautuvat positiivisesti.
 – Larppaaminen on ollut pitkään taiteenala, joka ei ole ollut kovin tunnettu, joten siihen on ollut vaikea saada esimerkiksi rahallista tukea. Kyse ei ole mistään sketsistä tai pienimuotoisesta harrastuksesta, joka tarjoaa alustaa pelkille vitseille. Kyllä tätä ihan oikeasti tekevät suurella intohimolla lahjakkaat ihmiset, jotka haluavat tarjota muille elämyksiä, Kröger painottaa.
 – Larppaamisen ongelmiin kuuluu se, että larppi ei välttämättä ole toistettavissa. Larppaaminen on aina sijoittunut jonnekin taiteen ja pelaamisen välimaastoon. Kun nyt on hiljalleen ryhdytty tukemaan pelejä, niin ehkä aletaan jossakin vaiheessa löytämään myös larppaaminen, Kumpulainen toteaa.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Kun ihmiskunta on tuhon partaalla, muuttuu koulu valtavaksi avaruusalukseksi: "Tällaista ei ole Suomessa aiemmin tehty"


Summary: Tutkimuksessa havaittiin, että lähes puolella uhreista oli sydämessä arpi merkkinä aiemmasta havaitsemattomasta sydäninfarktista.

Huomattavalla osalla sydänperäisten äkkikuolemien uhreista oli ollut aiemmin hiljainen sydäninfarkti, selviää Oulun yliopiston tuoreesta tutkimuksesta.
 Uhreilla ei ollut havaittu sepelvaltimotautia ennen kuolemaa. Hiljainen sydäninfarkti on lähes oireeton, joten ihminen ei itse huomaa sitä.
 Hiljainenkin sydäninfarkti jättää sydämeen arven. Tutkijat löysivätkin sydänlihaksesta arven peräti 42 prosentilta sydänperäisen äkkikuoleman uhreista.
 Tutkimuksessa selvisi, että hiljaiset sydäninfarktit ovat yhteydessä miessukupuoleen, kammioiden seinämien paksuuntumiseen sekä rasitusperäiseen äkkikuolemaan.
 Tutkijat huomasivat myös, että osa hiljaisista infarkteista olisi mahdollisesti ollut tunnistettavissa ennen kuolemaa nauhoitetusta EKG:stä eli sydänfilmistä.
 Tulevaisuudessa myös muilla, yhä tehokaammilla mittausmenetelmillä, kuten sydämen magneettikuvauksella on ehkä mahdollista löytää hiljaiset infarktit ja ehkäistä sydänperäisiä äkkikuolemia paremmin.
 Tällä hetkellä potilaiden seulominen magneettikuvauksen avulla ei ole kovin kustannustehokasta.
 EKG-seulonta puolestaan voisi olla tutkijoiden mukaan järkevää tunnistettaessa henkilöitä, joilla on suuri sydäninfarktin riski, ja joille jatkotutkimukset olisivat aiheellisia.
 Sydänperäiset äkkikuolemat ovat merkittävä kansanterveydellinen ongelma sekä Suomessa että muualla maailmassa.
 Tutkimus pohjautuu oikeuslääketieteellisissä ruumiinavauksissa todettuihin sydänperäisiin äkkikuolemiin Pohjois-Suomen alueella vuosina 1998–2017. Tutkimus on saanut myös kansainvälistä mediahuomiota, sillä siitä on  uutisoinut esimerkiksi CNN.

Suomalaistutkimus: Sydänperäisiä äkkikuolemia voitaisiin ehkäistä, jos oireettomat infarktit tunnistettaisiin sydänfilmissä


Summary: Hankenin ja Metropolian käyneet tienaavat eniten. Tilanne muuttuu, jos huomioidaan, että eri oppilaitoksiin päätyy hyvin erilaisia oppilaita.

Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto LUT

Opiskelu on sijoitus tulevaisuuteen, kertoo tuttu hokema.
 Se on myös totta. Tilastokeskuksen mukaan korkeakoulutetuilla on Suomessa keskimäärin  parempi palkka  ja matalampi  työttömyys  kuin niillä, joilla ei korkeakoulutusta ole.
 Suomessa on kuitenkin kymmeniä yliopistoja ja ammattikorkeakouluja. Jos opiskelu on sijoitus, mihin kouluun tai alaan kannattaa satsata?
 Tähän kysymykseen antaa osviittaa Aalto-yliopistossa kesäkuussa julkaistu pro gradu -tutkimus, jonka on kirjoittanut Kansallisen koulutuksen arviointikeskus Karvin arviointiasiantuntija  Otto Leppänen .
 Hän tutki 36 eri yliopistosta ja ammattikorkeakoulusta valmistuneiden palkka- ja työllisyystietoja vuosilta 2000–2016. Kohteena olivat kaupalliset, tekniset, humanistiset ja yhteiskuntatieteelliset alat. Anonyymiä tietoa karttui kaikkiaan 46 000 suomalaisesta.
 Tarkasteluajankohta oli kymmenen vuotta opintojen aloittamisen jälkeen. Kuinka moni oli töissä ja paljonko he tienasivat?
 Yliopiston käyneiden palkat
 Alla oleva kaavio kertoo, että suurimmat keskimääräiset reaaliansiot olivat ruotsinkielisen kauppakorkeakoulu Hankenin ja Aalto-yliopiston entisillä oppilailla.
 Yliopistomaailman pienimmät ansiot olivat hieman yllättäen niillä, jotka opiskelivat Helsingin yliopistossa.
 Joonas Haverinen / Yle
 Sinisillä palkeilla kuvatut reaalipalkat johtavat helposti harhaan. Palkkaeroja voi nimittäin selittää myös muilla seikoilla kuin oppilaitoksen erinomaisuudella tai heikkoudella.
 Yksi syy on opintoala.  Ei ole sattumaa, että kärkiyliopistot kouluttavat hyvin palkattuja ekonomeja ja insinöörejä, ja loppupään koulut taas usein pienipalkkaisempia humanisteja ja yhteiskuntatieteilijöitä. Toinen iso kokonaisuus on oppilasaines.  Yhden korkeakoulun oppilaiden joukossa on kosolti laudaturin ylioppilaita, toiseen mennään melko alhaisillakin arvosanoilla. Isojen kaupunkien opiskelijat  jäävät töihin isoihin kaupunkeihin, joissa palkat ovat tyypillisesti suurempia – jo elinkustannusten vuoksi. Lisäksi naiset tienaavat  jo työuran alkuvaiheessa selvästi vähemmän kuin miehet. Se painaa naisvaltaisten oppialojen kouluja tuloksissa alaspäin.
 Nämä seikat näkyvät väistämättä tuloksissa – ja juuri siinä on Otto Leppäsen tutkimuksen ydin. Oliko joku tietty koulu oikeasti tie hyviin ansioihin, vai oliko syy kouluun valikoituneessa oppilasaineksessa?
 Leppänen pyrkii opinnäytetyössään "vakioimaan" opiskelijoiden taustan ja koulutusalojen palkkaerojen kaltaisia tekijöitä. Näin hän asettaa korkeakouluja samalle viivalle poistamalla tekijöitä, jotka olivat olemassa jo ennen kuin opinnot alkoivat.
 Tämä vakioitu tulos on kuvattu kaaviossa keltaisella palkilla.
 Keltainen väri tasoittaa eroja. Hankenilla opiskelleiden reaalipalkka oli yli 15 000 euroa korkeampi kuin Helsingin yliopistossa opiskelleiden. Vakioidussa laskelmassa Aalto-yliopisto sekä Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu kiilaavat Hankenin ohi. Toisaalta Helsingin yliopisto parantaa selvästi asemiaan.
 Suurimpen ja pienimpien vuositulojen eroksi jää vain nelisentuhatta euroa.
 Näin AMK:n jälkeen ansaitaan
 Tutustutaan seuraavaksi tutkimuksen tuloksiin ammattikorkeakoululaisten osalta.
 Heistä eniten tienasivat Metropolian ja Arcadan entiset oppilaat – vähiten taas Humanistisen ammattikorkeakoulun ja Tampereen AMK:n oppilaat.
 Joonas Haverinen / Yle
 Mitä vakiointi tarkoittaa? Vakioinnilla verrataan korkeakouluja keskenään mahdollisimman tasapuolisesti. Tämä tapahtuu poistamalla erilaiseen opiskelija-ainekseen liittyviä tekijöitä regressioanalyysin keinoin. Vakioitavia tekijöitä olivat mm. sukupuoli, äidinkieli, lukion sijaintipaikkakunta sekä yo-kokoneen äidinkielen ja matematiikan arvosanat. Erillisenä muuttujana tutkimuksessa vakioidaan myös opiskeltava ala.
 Ammattikorkeakoulujen kaaviossa toistuu sama ilmiö kuin yliopistojen kohdalla. Reaalipalkoissa erot ovat suuria, mutta kun opintoalojen ja opiskelija-aineksen eroja vakioidaan, myös oppilaitosten väliset erot tasoittuvat.
 Haaga-Helia kiilaa ohi Metropolian ja Arcadan – ja skaalan toisessa päässä Humanistinen ammattikorkeakoulu ja Tampereen ammattikorkeakoulu nousevat.
 Erikoinen ilmiö on Diakonia-ammattikorkeakoulu. Naisvaltaisena ja humanistisena opinahjoja se jää reaalipalkoissa muista jälkeen, mutta vakioinnin jälkeen tilanne kääntyy päälaelleen. Oppilaitoksesta valmistuneet tienaavat Laskennallisesti eniten.
 Voiko vakioitua euroa syödä?
 Kukaan ei osta leipää tai maksa vuokria tutkimuksen esittämillä vakioiduilla euroilla. Diakonit eivät varmasti elä Suomessa leveämmin kuin ekonomit tai insinöörit. Vakiointi on laskennallinen toimenpide.
 Korkeakoulujen välisiin vertailuihin regressioanalyysiin perustuva vakiointi antaa kuitenkin aivan uuden näkökulman.
 Myöhemmin tässä artikkelissa kerromme, miten eri koulut menestyvät, kun tekniikan, talouden, humanististen ja valtiotieteellisten alojen opiskelijoita verrataan erikseen.
 Yleisesti ottaen humanistisilla aloilla tienataan muita heikommin.
 Joonas Haverinen / Yle
 Korkeakoulutetulla on töitä
 Korkeakoulutus on taannut opiskelijoille työpaikan suurella todennäköisyydellä. Tekniikan ja kaupan alan opintoja aloittaneet olivat kymmenen vuoden kuluttua töissä lähes 90 prosentin varmuudella.
 Yhteiskuntatieteilijöidenkin todennäköisyys oli selvästi yli 80 prosenttia.
 Humanistit sen sijaan olivat työllisyyden suhteen muiden korkeakoulutettujen perässä.
 (Humanististen aineiden, kuten kielten, taiteiden, historian, kulttuurin ja kasvatuksen opiskelijoissa on paljon naisia, mutta se ei selitä ilmiötä. Sukupuoli on yksi niistä tekijöistä, jota tutkimuksessa on pyritty vakioimaan.)
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Mielenkiintoista on, että ammattikorkeakouluista valmistuneiden yleinen työllisyysprosentti on itse asiassa korkeampi kuin yliopistojen vastaava. Leppänen arvioi tutkimuksessaan tämän mahdollisesti johtuvan siitä, että yliopisto-opinnoissa korostuvat tieteellisen tutkimuksen taidot, kun taas amk-tutkinnoissa painottuvat tietyssä ammattissa työskentelyn taidot.
 Apua oppilaitoksen valintaan
 Lahjakkuus ja motivaatio johtavat usein hyvin lopputuloksiin – missä tahansa koulussa ja millä tahansa alalla. Kokonaan oppilaitosten väliset erot eivät kuitenkaan vakioimalla poistu.
 Otto Leppäsen mukaan tutkimus osoittaa, että koulu- ja alavalinnat voivat johtaa hyvin erilaisiin ansainta- ja työllistymismahdollisuuksiin.
 – Tämän tutkimuksen yhtenä motivaationa on antaa tietoa. Jotta nuorilla olisi mahdollisuus arvioida sitä, mikä opintojen arvo työmarkkinoiden kannalta voisi olla.
 Kovin pitkälle vietyjä johtopäätöksiä ei kuitenkaan pidä tehdä. Tutkimuksen ulkopuolelle jää moni keskeinen muuttuja, kuten esimerkiksi motivaatio, kunnianhimo ja synnynnäinen lahjakkuus.
 – Kyse ei ole syy-seuraussuhteista. Ei pidä ajatella, että kun menee yhteen yliopistoon, niin siitä seuraa automaattisesti tietynlaiset tulot, Leppänen sanoo.
 Tuloksia voitaisiin hänen mukaansa hyödyntää myös esimerkiksi korkeakoulujen rahoitusmallien kehityksessä.
 Tällä hetkellä korkeakoulut saavat rahoitusta esimerkiksi sen mukaan, kuinka nopeasti niistä valmistutaan ja kuinka hyvin niistä valmistuneet työllistyvät. Sitä ei huomioida, että toisiin kouluihin valikoituu jo lähtökohtaisesti sellaisia opiskelijoita, joiden tausta antaa olettaa nopeaa valmistumista ja parempaa työllisyyttä.
 Lisätutkimusten avulla voitaisiin Leppäsen mukaan myös tunnistaa sellaisia käytäntöjä ja opetusmenetelmiä, jotka ovat tuottaneet hyviä työmarkkinatuloksia. Näitä oppeja voitaisiin sitten jakaa kaikkien käyttöön.
 Kansallisessa koulutuksen arviointikeskuksessa työskentelevän Leppäsen opinnäyte on osa laajaa  arviointihanketta , joka julkaistaan ensi vuonna. Tulokset toimitetaan korkeakoulujen, opetus- ja kulttuuriministeriön sekä sidosryhmien käyttöön.
 Täältä tulevat parhaiten palkatut insinöörit, humanistit, ekonomit...
 Tutkimuksen viimeinen osuus on herkullista luettavaa. Siinä vertaillaan korkeakouluja neljän eri opintoalan osalta. Jos haluaa lukea kauppaa, missä sitä kannattaa tehdä?
 Esimerkiksi Arcadasta valmistuneiden amk-insinöörien vuosiansiot olivat jopa seitsemän tuhatta euroa korkeammat kuin Karelia-ammattikorkeakoulusta valmistuneiden.
 Diplomi-insinöörien palkkaero on kapeampi. Lappeenrannan teknillisessä yliopistossa opiskelleet tienasivat noin viisi tuhatta euroa enemmän kuin Åbo Akademissa opiskelleet.
 Kaupan alalla tradenomien keskinäinen palkkaero oli 6 500 euroa, ekonomien 10 000 euroa.
 Humanisteista Jyväskylän yliopiston oppilaat tienaisivat noin neljä tuhatta euroa euroa enemmän kuin Turussa opiskelleet.
 Lisää tuloksia voi tutkia alta löytyviltä listoilta.
 Kyse on jälleen kerran vakioiduista tuloksista, joissa on pyritty nollaamaan erilaisten opiskelija-ainesten ja esimerkiksi maantieteellisen sijainnin vaikutus.
 Leppänen toteaa, että suurin osa havaituista eroista jää tutkimuksen virhemarginaalin sisään. Tutkimuksen mukaan näyttää kuitenkin ilmeiseltä, että opiskeltavan alan lisäksi myös opiskelupaikan valinnalla on merkitys henkilön myöhempään palkkakehitykseen.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Lue lisää:
 Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja
 Opintotuki on tänään suurimmaksi osaksi velkaa – ja sitä otetaan ennätystahtia

Paljonko sinun korkeakoulustasi valmistuneet tienaavat? Uusi tutkimus laittoi yliopistot ja ammattikorkeakoulut järjestykseen


Summary: Festivaalin järjestäjien mukaan kylmä sää verotti yleisömäärää.

Kaustisen kansanmusiikkijuhlat veti avajaispäivänä kävijöitä selvästi viime kesää nihkeämmin.
 Maanantain ilmaispäivä houkutteli festarialueelle 5 500 juhlijaa. Viime vuonna kävijöitä oli lähes 3 000 enemmän. Järjestäjien mukaan kolea sää verotti yleisömäärää.
 Kaustinen tarjoilee vajaan viikon aikana kaikkiaan 1 600 konserttia ja nelisentuhatta esiintyjää. Yksi perjantain kohokohdista on Samuli Edelmannin esiintyminen pääareenalla sekä pelimanni Arto Järvelän ja Wentus Blues Bandin yhteiskonsertti.
 Festivaalit päättyvät sunnuntaina kirkonmenoihin ja pelimannien loppusoittoon.
 Juhlille odotetaan tänä vuonna noin 47 000 kävijää.

Kaustisen kansanmusiikkijuhlien avajaispäivä keräsi juhlijoita edellisvuotta laimeammin


Summary: EU:ta edustanut Haavisto tapasi torstaina Sudanin kriisin osapuolia ennen uutisia vallankaappausyrityksestä.

Sudanin tilanne on edelleen jännitteinen ja maassa on kilpailua vallasta, arvioi maassa vieraillut ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.).
 Sudanin sotilasjohto kertoi myöhään torstaina  estäneensä vallankaappausyrityksen , jossa oli osallisena aktiiviupseereita ja reservissä olevia sotilaita.
 Sudanissa EU:n edustajana käyneen Haavisto mukaan Sudanin väliaikaishallinnon kyky johtaa maata on heikko, ja he myöntävät sen itsekin.
 – Voi hyvin olla niin, että sotilaiden piirissä on ryhmiä, jotka tavoittelevat valtaa ja pyrkivät viemään Sudanin sotilashallintoon, Haavisto sanoo Ylelle puhelimitse.
 Haavisto tapasi torstaina sekä Sudania väliaikaisesti hallitsevan sotilasjuntan että siviilejä edustavan oppositioryhmittymän edustajia. Uutiset vallankaappausyrityksestä tulivat vasta Haaviston käymien keskustelujen jälkeen.
 Myönteinen tunnelma sopimuksen saavuttamisesta
 Paine demokratiaan siirtymiseksi on Sudanissa kuukausien mielenosoitusten jälkeen kova. Haaviston mukaan osapuolten keskuudessa vallitsee myönteinen tunnelma siitä, että lopullinen sopimusluonnos saataisiin lähipäivinä aikaiseksi.
 Sudanissa on ollut joulukuusta lähtien demokratiaa vaativia protesteja, jotka armeija tukahdutti verisesti kesäkuun alussa. Viikko sitten sotilaat ja siviilit pääsivät alustavaan sopuun vallanjaosta siirtymäkaudella, mutta yksityiskohdista neuvotellaan yhä Sudanin pääkaupungissa Khartumissa.
 – Vielä on ainakin kaksi tai kolme asiaa, joista käytiin vielä neuvotteluja, Haavisto sanoo.
 Samalla eri puolilla Sudania toimivien aseellisten ryhmien edustajia on Etiopiassa neuvottelemassa omasta asemastaan.
 – Ryhmiä, jotka toivovat olevansa mukana lopullisessa hallituskokoonpanossa, on aika paljon, Haavisto toteaa.
 Haaviston mukaan kevään mielenosoitukset ovat tuoneet naisten ja opiskelijoiden sekä Sudanin syrjäseutujen äänen ensimmäistä kertaa kuuluviin.
 EU:lta on tässä vaiheessa luvassa pääasiassa henkistä tukea Sudanin uudistumiselle. Maan täytyy esimerkiksi poistua terrorismia tukevien maiden listalta ennen kuin sitä voidaan tukea rahallisesti.
 Lisää aiheesta:
 Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu

Pekka Haavisto Sudanista: "Tilanne on yhä jännitteinen ja on ryhmiä, jotka tavoittelevat valtaa"


Summary: Henkirikos tapahtui Laitilassa huhtikuun ja toukokuun vaihteessa. Rikoksessa menetti henkensä nainen.

Laitilan henkirikosta puitiin Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa torstaina ja oikeus päätyi määräämään syytetyn miehen mielentilatutkimukseen.
 Syyttäjä vaatii miehelle vankeusrangaistusta taposta. Haastehakemuksen mukaan syytetty on kuristanut naisuhrin kuoliaaksi. Syyttäjä vaatii toissijaisesti rangaistusta myös törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä kuolemantuottamuksesta.
 Henkirikos tapahtui 28.4.2019 yksityisasunnossa Laitilassa. Varsinais-Suomen käräjäoikeus vangitsi syytetyn jo toukokuun alussa todennäköisin syin rikoksesta epäiltynä.
 Lue lisää:
 Poliisi tutkii henkirikosta Laitilassa – epäilty vangittiin taposta

Laitilan taposta syytetty mielentilatutkimukseen – kuristi uhrin kuoliaaksi


Summary: Taustalla erityisesti homomiesten vapautunut seksuaalinen käyttäytyminen, kun HIV:n uhka on vähentynyt.

Sukupuolitauti kuppa on yleistynyt Euroopassa, kertoo Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ECDC  tuoreessa raportissaan .
 Uudet kuppa- eli syfilistapaukset ovat lisääntyneet Euroopassa 70 prosenttia vuoden 2010 jälkeen.
 Tukholmassa toimivan ECDC:n mukaan 30:ssa Euroopan maassa havaittiin vuosina 2007 – 2010 kaikkiaan 260 000 kuppatapausta.
 Vuonna 2017 tapausten määrä saavutti ennätyksen, 33 000. Tämä merkitsee, että uusien kuppatapausten määrä on ensimmäistä kertaa suurempi kuin HIV-tartuntojen.
 Ongelman suuruus vaihtelee maittain. Tapaukset enemmän kuin kaksinkertaistuivat Saksassa, Britanniassa, Irlannissa, Islannissa ja Maltassa. Samaan aikaan ne vähenivät yli puolella Virossa ja Romaniassa, kertoo ECDC.
 Järjestön mukaan kupan yleistyminen on seurausta monesta tekijästä. Tärkein niistä kuitenkin on homoseksuaalien miesten seksikäyttäytymisen muuttuminen.
 Homomiesten suojaamattomat yhdynnät satunnaisten kumppanien kanssa ovat yleistyneet, sanoo ECDC. Tutkijat arvelevat tämän johtuvan siitä, että HIV:n riski on pienentynyt.
 Viimeisten kymmenen vuoden aikana kaksi kolmasosaa kuppatapauksista on ollut miehillä, jotka ovat harrastaneet seksiä miesten kanssa. Heteromiesten osuus oli 23 prosenttia ja 15 prosenttia naisia.
 Suomessa kuppatapausten määrä on pysynyt melko tasaisena. Vuosittain havaitaan vajaat 200 tapausta.
 Hoitamattomana kuppa aiheuttaa vakavia oireita. Naisilla kuppa voi johtaa sikiökuolemiin tai vastasyntyneiden vauvojen menehtymiseen.
 Maailman terveysjärjestö WHO kertoi viime kuussa, että miljoona ihmistä saa joka päivä jonkin sukupuolitaudin.

Kuppasairaus yleistyy Euroopassa – Tietyissä maissa tapausten määrä kaksinkertaistunut


Summary: Kymsoten yt-neuvottelut päättyivät tällä viikolla.

Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Kymsote vähentää 429 työntekijää ensi vuoden loppuun mennessä.
 Määräaikaisia työntekijöitä ja eläkkeelle siirtyviä henkilöitä on alustavan arvion mukaan yhteensä 61 henkilöä. Lisäksi suunnitellaan liikkeenluovutuksia, joiden kohteena on 91 henkilöä.
 Mahdolliset irtisanomiset koskevat 277 henkilöä, joista 165 henkilölle voitaisiin tarjota uutta työtä tai virkaa. Irtisanomiset kohdistuvat lähinnä esimies- ja asiantuntijatehtäviin sekä hallinnollisiin tehtäviin. Irtisanomiset toteutettaisiin vaiheittain elokuusta 2019 lähtien.
 – Vielä emme pysty ihan tarkkaan sanomaan, mikä on lopullinen irtisanottavien määrä. Tällä hetkellä lähdemme siitä, että se on enintään 112 henkilöä, sanoo Kymsoten toimitusjohtaja  Annikki Niiranen .
 Niirasen mukaan Kymsotella on tälläkin hetkellä avoimia työpaikkoja, joita voidaan tarjota suoraan esimerkiksi esimies- ja asiantuntijatehtävissä työskenteleville.
 Kymsoten hallitus käsittelee yt-neuvotteluiden neuvottelutuloksen kokouksessaan ensi viikon tiistaina.
 Tavoitteena 25 miljoonan euron säästöt
 Kymsote tavoitteli yt-neuvotteluilla 25 miljoonan euron säästöjä tälle ja ensi vuodelle.
 Säästöjä löytääkseen kuntayhtymä kävi läpi henkilöstön lisäksi sopimukset, palveluverkot sekä kiinteistöjen kustannukset.
 Säästötarpeen taustalla on osaltaan kuntayhtymän omistajakuntien taloudellinen tilanne. Kymsoten omistajakunnat ovat Kouvola, Kotka, Hamina, Pyhtää, Miehikkälä ja Virolahti. Kunnat ovat edellyttäneet, että Kymsote tehostaa ja tasapainottaa talouttaan jo tänä vuonna 4,6 miljoonan euron edestä.
 Kymsotessa on noin 6600 työntekijää. Kymsoten henkilöstö koostuu entisen sairaanhoitopiiri Carean ja jäsenkuntien sosiaali- ja terveyspalveluissa työskennelleistä ihmisistä. Kuntien sosiaali- ja terveyspalveluiden henkilöstö siirtyi Kymsoten palvelukseen vuoden vaihteessa.

Vasta aloittanut Kymenlaakson sote-kuntayhtymä vähentää yli 400 työntekijää ensi vuoden loppuun mennessä – enintään 112 saa potkut


Teleoperaattori Elisan vertailukelpoinen liikevoitto pysyi huhti-kesäkuussa suunnilleen viime vuoden tasolla. Vertailukelpoinen liikevoitto oli 97 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 98 miljoonaa euroa.
 Liikevaihtoa kertyi 452 miljoonaa euroa, eli hieman vähemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Liikevaihto laski muun muassa päätelaitemyynnin laskun seurauksena.
 Elisan mukaan kilpailutilanne Suomen televiestintämarkkinoilla jatkuu haasteellisena.

Teleoperaattorien kilpailu pysyy kireänä – Elisan tulos pysyi ennallaan