Summary: Perusterveydenhuollon lääkäripula on ruuhkauttanut keskussairaaloiden yhteydessä toimivat yhteispäivystykset eri puolilla Suomea.

Viiden suuren keskussairaalan ylilääkärit ärähtivät päivystysten ruuhkaongelmista kirjoittamalla suorasanaisen  yleisöosastokirjoituksen Helsingin Sanomiin  (tilaajille) heinäkuun alussa. Siinä he arvioivat, että tilanne on jo merkittävä riski potilasturvallisuudelle.
 – Olemme ylivuotopaikka ja varaventtiili. Olemme tulleet sen tiehen päähän, sillä henkilökuntakaan ei jaksa sitä loputtomiin. Työn suunnitelmallisuus kärsii. Silloin tulee tunne altavastaajana olemisesta. Se tuntuu kohtuuttomalta, Tampereen yliopistollisen keskussairaalan toimialajohtaja  Sally Järvelä  vahvistaa.
 Keski-Suomen keskussairaalassa Jyväskylässä on sama ongelma. Yhteispäivystys ruuhkautuu kun maakunnan alueen terveysasemilla on hankala saada kiireellisiä vastaanottoaikoja.
 – Ihmisiä on aulat ja käytävät pullollaan. Lääkärit ja hoitajat mennä huiskivat edestakaisin ja yrittävät saada potilaita hoidettua, ensihoidon ylilääkäri  Tomi Kavasmaa  kuvaa.
 Yhteispäivystykset tulivat keskussairaaloiden yhteyteen vuosikymmenen alussa. Pääasiassa kuntien ylläpitämien terveysasemien on tarkoitus hoitaa potilaat päivisin ja vastuu yhteispäivystykseen siirtyy iltaisin ja viikonloppuisin. Kiireellisiä vastaanottoaikoja on tarjolla usein vähänlaisesti.
 – Toiveemme on, että asiakas aina ensin soittaisi palvelunumeroon, jossa tehdään ensimmäinen palvelutarpeen arviointi ja saa ensimmäiset hoito-ohjeet, Tomi Kavasmaa vetoaa.
 Ei tarkoitettu perustason potilaille
 Tampereen ensiapupäivystykseen Acutaan terveysaseman sijasta hakeutuneet potilaat eivät ole uusi uutinen. Jo kymmenen vuotta sitten Acutan avajaisten aikaan uutisoitiin, että sinne hakeutuu perustason potilaita.
 – Tilanne on ehkä pahentunut edelleen, mutta toisaalta Acutalla on hyvä päivystyksen maine. Ihmiset osaavat hakeutua meille eikä kukaan jää ilman apua, kertoo Taysin toimialajohtaja Sally Järvelä.
 Järvelän mukaan päivystyksessä ei riitä henkilökunta eikä henkilökunnalla ole parhaita valmiuksia hoitaa sellaisia potilaita, jotka eivät suoranaisesti kuulu ensiavun piiriin.
 – Päivystäviä lääkäreitä on todella vaikea löytää. Päivystykset ovat keskitetty suuriin yhteispäivystyksiin, mutta samalla päivystävät lääkärit eivät ole siirtyneet meille. Ensiavussa ei ole resursseja siihen potilassegmenttiin, joka tulee perusterveydenhoidon ontuessa.
 Järvelä kertoo, että heille Acutaan tarvittaisiin perusterveydenhuollon yleislääkäreitä päivystämään, sillä erikoislääkäri hoitaa potilaita omaan erikoisalaansa kuuluvilla keinoilla. Yleislääkäri tietysti katsoo tilannetta laajemmin.
 – Päivystys ei ole paras paikka tutkia tällaisia tapauksia. Päivystys on tarkoitettu hätätilapotilaiden tutkimiseen.
 Järvelän mielestä kaikista edullisinta niin potilaille, terveyskeskuksille kuin kunnillekin olisi hoitaa vaivat perustasolla heidän omalla paikkakunnallaan. Tämä ei toteudu. Järvelän mukaan perusterveydenhoidossa ei yksinkertaisesti ole riittävästi aikoja potilaille.
 – Esimerkiksi Pirkanmaalla usea kunta on tänä kesänä lyhentänyt kiirevastaanottoja vain sen takia, etteivät he saa iltavastaanotoille päivystäviä lääkäreitä. Lääkäripula on valtakunnallinen.
 Myös Keski-.Suomen keskussairaalassa työskentelevä erikoislääkäri Juho Liukkonen tunnistaa päivystyksen ongelmat. Yleislääkärille päivystysvuoro normaalivuoron päälle on iso haaste. Aamukahdeksalta alkanut työpäivä voi venyä puoleen yöhön.
 – Terveyskeskuksesta pitäisi tehdä motivoiva ja houkutteleva työpaikka nuorille lääkäreille, jotta työ olisi mielekästä ja siinä haluttaisiin tehdä pitkä työuraa.Ja virkoja sinne tarvitaan lisää,Liukkonen muistuttaa.
 Akuuttilääketieteen erikoislääkäri Juho Liukkonen päivystää Keski-Suomen keskussairaalassa Jyväskylässä. Simo Pitkänen / Yle
 Kiireessä työn hallinnan tuntu katoaa
 Päivystystyötä pidetään lääkäreiden keskuudessa erittäin mielenkiintoisena lääketieteenala itsessään, mutta nykytilanne on johtanut ristiriitaan nuorten lääkärien odotusten ja todellisuuden kanssa.
 Työn ei pitäisi kuormittaa niin paljoa, että työn hallinnan tunne katoaisi, eikä työtunnit saisi nousta kohtuuttomiksi. Tilanne Acutassa on toinen.
 - Meillä on liian vähän lääkäreitä ja he tekevät isoja tuntimääriä. Aika lyhyelläkin varoitusajalla meille saattaa ohjautua enemmän potilaita mihin olemme osanneet varautua työvuorolistoissa, Järvelä kertoo.
 Vaikka perustason potilaat kuormittavat päivystystä, heidät on silti hoidettava. Potilas on saattanut turhaan yrittää päästä hoitoon omaan kuntaansa. Tällaisessa tapauksessa hoitamatta jätetty ei-päivystyksellinen, mutta kiireellinen vaiva voi muuttua hoidon viivästyessä päivystykselliseksi. Vain viisi prosenttia päivystykseen saapuvista potilaista käännytetään omaan terveyskeskukseensa.
 Sally Järvelä sanoo, ettei kukaan kunnissa halua, etteivät potilaat tulisi hoidetuksi. Taloustilanne kunnissa ja päivystyksessä on kuitenkin ollut tiukka.
 - Jos on liian vähän mahdollisuuksia pitää lääkärin aikoja, niin silloin se on joskus poliittinenkin asia.
 Järvelän mielestä silloin puhuu raha, kun halutaan lisää vastaanottoaikoja ja lääkäreitä. Kompastunut sote-uudistus aiheutti hämmennystä ja päänvaivaa, eikä kukaan oikein tiennyt mitä seuraavaksi tapahtuu. Järvelä uskoo, että sote-uudistuksen pohjalta valitaan parhaat elementit.
 – Vipuvartta tarvitaan poliittiseen suuntaan, mutta tiedän että tahtoa ja ymmärrystä kyllä on. Niissä pöydissä, joissa minäkin olen istunut, on fiksuja ihmisiä.
 Mikkelissä saatu lääkäreitä päivystämään
 Myös Mikkelissä on ollut samanlaisia haasteita. Potilaita ohjautuu paljon yhteispäivystykseen, eikä lääkäreitä ole helppo löytää päivystysrinkiin. Viimeisen vuoden aikana tilanne on kuitenkin helpottunut.
 Mikkelissä on tehostettu lääkäreiden palkkaamista ja osin siinä onnistuttukin, vaikka kymmeniä lääkärin virkoja on edelleen täyttämättä. Päivystystoiminnasta muodostettiin oma yksikkö, jossa erikoislääkärit ovat yleislääkäreiden tukena
 – Ostopalveluista ollaan luovuttu ja päivystykseen on lisätty kokemusta ja sitä kautta saatu nuoria lääkäreitä innostumaan päivystystyöstä, Mikkelin keskussairaalaa pyörittävän Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspiirin terveyspalveluiden johtaja  Santeri Seppälä  kertoo.
 Mikkelissä yleislääkärin tukena on kokenut erikoislääkäri, jolta saa tukea ja apua hankalissa tilanteissa.
 – Myös päivystysvuorot on yritetty pitää lyhyinä kuuden tunnin mittaisina, Santeri Seppälä sanoo.
 Seppälä arvioi, että sairaaloiden yleispäivystys on haasteellinen paikka nuorille lääkäreille.
 – Lääkärikoulutus ei ehkä vastaa nykyisenkaltaisen päivystyksen asettamiin haasteisiin. Yleispäivystyksessä vaatimustaso ja kiire ovat lisääntyneet, Santeri Seppälä muistuttaa.

Sairaalapäivystykset ruuhkautuvat ajoittain pahastikin “turhista potilaista” - riski jo potilasturvallisuudelle


Summary: Varsinais-Suomessa Paimiossa syttyi torstai-illalla maastopalo, jonka sammutustyöt jatkuvat vielä perjantaina.

Paimiossa sammutetaan edelleen torstaina syttynyttä maastopaloa.
 Paimion Kauhaisten alueella maastoa on palanut tähän mennessä noin hehtaarin verran. Päivystävän palomestarin mukaan sammutustyöt jatkuvat vielä tänään alueella. Tuli ei ole ollut vaarassa levitä rakennuksiin, koska niitä ei ole lähistöllä.
 Hälytys maastopalosta tuli torstai-illalla kello seitsemän jälkeen. Paikalle hälytettiin useita ajoneuvoja.
 Varsinais-Suomessa on voimassa metsäpalovaroitus. Syttymisyystä ei ole toistaiseksi tietoa.

Paimiossa palanut hehtaari maastoa – sammutustyöt jatkuvat


Summary: Viime vuosikymmeninä vain kolme ihmistä on teloitettu liittovaltion tasolla.

Yhdysvalloissa liittovaltio jatkaa kuolemanrangaistusten toimeenpanoa yli 15 vuoden tauon jälkeen, kertoo muun muassa New York Times. Oikeusministeri  William Barr  kertoi, että viisi lasten murhaamisesta tai raiskaamisesta tuomittua miestä teloitetaan joulukuussa ja tammikuussa liittovaltion vankilassa Terre Hautessa Indianassa.
 Liittovaltion tasolla kuolemantuomioita ei ole pantu täytäntöön sitten vuoden 2003.
 – Molempien puolueiden johtamien hallintojen alaisuudessa oikeusministeriö on hakenut kuolemantuomiota pahimmille rikollisille. Oikeusministeriö pitää yllä lakia – ja olemme velkaa uhreille ja heidän perheilleen sen, että toteutamme oikeusjärjestelmän antamat tuomiot, Barr sanoi.
 Kuolemantuomio palasi liittovaltion rangaistusrepertuaariin vuonna 1988 sen jälkeen, kun korkein oikeus oli kieltänyt sen kokonaan muutamaksi vuodeksi 1970-luvulla. Siitä lähtien liittovaltion tasolla on teloitettu vain kolme ihmistä, yhtenä heistä vuoden 1995 Oklahoma Cityn pommi-iskusta tuomittu mies. Edellinen teloitus toteutettiin vuonna 2003.
 Barr kertoi liittovaltion siirtyvän käyttämään myrkkyruisketeloituksissa vain yhtä kemikaalia aiemman kolmen sijaan. Aiempaa kemikaaliyhdistelmää oli kritisoitu epäluotettavaksi.
 Osavaltiot teloittavat parikymmentä vankia vuodessa
 Nyt ilmoitettujen teloitusten lisäksi teloitus saattaa odottaa esimerkiksi vuoden 2015 Charlestonin kirkkoampujaa, joka on tuomittu kuolemaan yhdeksän afroamerikkalaisen seurakuntalaisen tappamisesta. Myös vuoden 2013 Bostonin maratonin pommi-iskusta tuomittu mies voidaan uuden linjan mukaan teloittaa.
 Osavaltiotasolla kuolemanrangaistus on käytössä 29 osavaltiossa, tosin monet niistä eivät ole teloittaneet vankeja enää vuosiin. Viime vuosina Yhdysvalloissa on teloitettu vuosittain parikymmentä vankia, ja määrä on ollut laskussa vuosituhannen vaihteen huippulukemista. Selvästi eniten kuolemantuomioita panee täytäntöön Texas.
 Kuolemantuomion kannatus yhdysvaltalaisten keskuudessa on myös ollut laskussa. Vielä 1990-luvulla lähes 80 prosenttia kannatti kuolemanrangaistusta murhasta tuomituille, mutta viime vuosina kannatus on pyörinyt 50 prosentin tienoilla.
 Edellisen presidentin  Barack Obaman  hallinto pohti liittovaltion kuolemanrangaistuksesta luopumista, mutta ei toteuttanut ajatusta. Nykyinen presidentti  Donald Trump  ja oikeusministeri Barr tunnetaan kuolemarangaistuksen kannattajina.

Yhdysvaltain liittovaltio ottaa teloitukset käyttöön yli 15 vuoden tauon jälkeen


Summary: Epäiltyjen jäljille päästiin kahden aikaisemmin pidätetyn merijalkaväen sotilaan tutkinnan seurauksena.

16 Yhdysvaltain merijalkaväen sotilasta on pidätetty epäiltynä paperittomien siirtolaisten salakuljettamisesta ja huumausainerikoksista. Pidätykset tapahtuivat Kaliforniassa Camp Pendletonin tukikohdassa lähellä San Diegoa, Yhdysvaltain armeijan tiedottaja kertoo.
 Aiemmin heinäkuussa Yhdysvaltojen ja Meksikon rajaa vartioineet viranomaiset pidättivät kaksi merijalkaväen sotilasta, joita epäiltiin kolmen meksikolaisen kuljettamisesta rajan yli Yhdysvaltoihin rahaa vastaan. Aikaisemmin pidätetyt sotilaat olivat myös Camp Pendletonin tukikohdasta.
 Kyseisen tapauksen tutkimukset johtivat nyt pidätettyjen 16 epäillyn jäljille, mutta merijalkaväen viranomaiset eivät ole kertoneet yksityiskohtia siitä miten tutkimus johti uusiin pidätyksiin.
 Yhdysvaltain armeijan mukaan yksikään pidätetyistä ei ollut osallistunut rajan tehostettuun vartiointiin.
 Viime vuonna Yhdysvaltain armeija siirsi joukkoja useista eri asevoimien haaroista Yhdysvaltojen ja Meksikon rajavalvonnan vahvistamiseen. Sotilailla ei kuitenkaan ole valtuuksia pidättää siirtolaisia.
 Lue lisää:
 Tämä valokuva hukkuneesta isästä ja tyttärestä voi jäädä historiaan Yhdysvaltain etelärajan siirtolaiskriisistä
 Ihmissalakuljettajat riemuitsevat Yhdysvaltojen ja Meksikon sopimuksesta, asiantuntijat uskovat
 Yhdysvallat sijoittaa yli 5 000 sotilasta Meksikon-vastaiselle rajalle – osa heistä aseistetaan

16 merijalkaväen sotilasta pidätetty tukikohdassa lähellä Meksikon rajaa – epäillään ihmisten salakuljettamisesta rajan yli


Summary: Kolmipäiväinen roolipelitapahtuma Ropecon alkaa tänään Helsingin Messukeskuksessa Pasilassa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Euroopan suurin vapaaehtoisvoimin järjestettävä roolipelitapahtuma Ropecon järjestetään jo 26. kerran. Kolmipäiväinen tapahtuma kokoaa yhteen sekä roolipelaajia että alan ammattilaisia. Ropeconin yhteydessä on nyt toista kertaa akateeminen seminaari, jonka kutsupuhujaksi saapuu amerikkalainen pelihistorioitsija  Jon Peterson .
 Tämän vuoden teema Ropeconissa on mytologia.
 Viime vuonna tapahtumassa oli 4 500 kävijää. Ohjelmaan kuuluu pelaamisen ja turnausten lisäksi luentoja, esitelmiä, paneelikeskusteluja ja työpajoja. Lisäksi tapahtumassa jaetaan kaksi eri palkintoa roolipelaamisen edistämisestä Suomessa.
 Ropeconia on viime vuosina ollut mukana tekemässä vuosittain noin 800 vapaaehtoista. Tapahtuman järjestäjänä toimii suomalaista rooli-, kortti-, lauta- ja miniatyyripeliharrastusta edistävä Ropecon ry.

Ropecon kokoaa roolipelaajat ja alan ammattilaiset yhteen viikonloppuna Helsingin Messukeskukseen


Summary: Verkkomainonnasta kertyneet tulot kohensivat yhtiön tulosta.

Hakukonejätti Googlen emoyhtiön Alphabetin tulos kolminkertaistui huhti-kesäkuussa. Yhtiön tulos oli vuoden toisella neljänneksellä 9,9 miljardia dollaria eli noin 8,9 miljardia euroa.
 Tulos oli odotettua parempi, ja yhtiön osake lähti jälkipörssissä nousuun. Hyvään tulokseen yhtiön siivittivät erityisesti verkkomainonnan voitot.
 Yhtiö kertoo, että liikevaihto kasvoi 19 prosenttia viime vuoteen verrattuna. Alphabetin liikevaihto oli nyt 38,9 miljardia dollaria eli noin 34,9 miljardia euroa.
 Toisen vuosineljänneksen onnistuminen oli mukavaa vaihtelua Alphabetille nihkeän alkuvuoden jälkeen. Yhtiön tammi-maaliskuun tulos nimittäin heikkeni 29 prosenttia vuodentakaisesta.
 EU:n sakot niskassa
 Alphabetin ensimmäisen vuosineljänneksen tulosta rokotti Euroopan komission yhtiölle määräämä 1,7 miljardin dollarin eli 1,5 miljardin euron suuruinen sakko. Komissio perusteli sakkoja sillä, että Googlen katsottiin käyttäneen laittomasti väärin johtavaa asemaansa verkkohakujen mainonnassa.
 Yhtiö on saanut EU:lta miljardisakkoja aiemminkin määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Juuri viime kesän jättisakot osin selittävätkin sitä, miksi yhtiön tulos nyt kolminkertaistui viime vuoden huhti-kesäkuuhun verrattuna.
 Hakukonejätti Googlen verkkomainonta tuo Alphabetin liikevaihdosta leijonanosan, 32 miljardia dollaria. Yhtiön mukaan verkkomainonnan liikevaihto kasvoi 16 prosenttia vuodentakaisesta.
 Google on verkkohakujen selvä ykkönen, ja EU:n lisäksi nyt myös Yhdysvaltain viranomaiset näyttävät kiinnostuneen yhtiön määräävästä markkina-asemasta. Yhdysvaltain liittovaltion kauppakomissio FTC kertoi aiemmin, että se alkaa tutkia verkkopalvelujättien toimintaa ja muun muassa sitä, ovatko määräävässä markkina-asemassa olevat yhtiöt väärinkäyttäneet kirkkainta korokettaan. Yhdysvaltain viranomaiset eivät heti nimenneet yhtään yritystä, joihin tutkinta kohdistui, mutta vaikuttaa siltä, että arviointi on suunnattu erityisesti Googlea, Facebookia ja Amazonia kohtaan.
 Lue lisää:
 Google avaa koulutuskeskuksen Helsinkiin: tavoitteena kouluttaa 10 000 helsinkiläistä digitaitojen pariin
 Yhdysvallat aikoo lisätä Facebookin, Googlen ja muiden teknologiajättien valvontaa
 Google investoi 600 miljoonaa euroa uuteen palvelinkeskukseen Haminassa: "Voi sanoa, että tämä korvaa Summan paperitehtaan"

Googlen emoyhtiö Alphabetille odotettua parempi tulos – verkkomainonnan voitot kannattelivat toista vuosineljännestä


Summary: Palestiinan presidentti Mahmud Abbas on ilmoittanut, että kaikki sopimukset Israelin kanssa lakkautetaan.

Palestiinalaishallinto on päättänyt jäädyttää kaikki sopimukset Israelin kanssa. Presidentti  Mahmud Abbas  ilmoitti Ramallahissa Länsirannalla pitämässään puheessa, etteivät palestiinalaiset enää aio toteuttaa Israelin kanssa sovittuja järjestelyjä. Hallintojen suhteet ovat huonontuneet menneinä kuukausina.
 Abbasin otti PLO:n eli Palestiinan vapautusjärjestön johtajien tapaamisen jälkeen lausunnossaan kantaa myös Israelin purkamiin palestiinalaisten asuinrakennuksiin itäisen Jerusalemin liepeillä, ja kutsui Israelin tekoa etniseksi puhdistukseksi.
 Israelin mukaan asuinrakennukset olivat liian lähellä Länsirannan turva-aitaa, ja rakennusten kohtalosta oli käyty useita vuosia kestänyttä oikeustaistelua.
 Helmikuussa Israel ilmoitti pidättävänsä noin 9 miljoonaa euroa verotuloista, joita se kerää palestiinalaisten nimissä. Israelin mukaan palestiinalaishallinto maksaa samanarvoisen summan vankien perheille tai suoraan Israelin vankiloissa oleville palestiinalaisille.

Palestiinan presidentti Abbas jäädytti kaikki sopimukset Israelin kanssa – kutsui Israelin toimia etniseksi puhdistukseksi


Summary: 92-vuotias presidentti kärsi useista sairauksista.

Tunisian 92-vuotias presidentti  Beji Caid Essebsi  on kuollut, kertoo presidentinkanslia.
 Essebsi vietiin sotilassairaalaan keskiviikkona. Presidentti oli hoidossa myös kesäkuussa, sillä hän kärsi monista sairauksista.
 Presidentin terveydentila on jo pitkään herättänyt huolta Tunisiassa, jossa järjestetään syksyllä vaalit.
 Syksyn presidentinvaaleja aikaistetaan
 Essebsi oli Tunisian ensimmäinen demokraattisilla vaaleilla valittu presidentti. Hänellä oli merkittävä rooli Tunisian demokratiakehityksessä niin kutsutun arabikevään kansannousujen jälkeen. Vuoden 2011 jälkeen hän toimi pääministerinä. Essebsistä tuli presidentti vuonna 2014.
 Parlamentin puhemies  Mohamed Ennaceur , 85, toimii nyt perustuslain mukaisesti Tunisian väliaikaisena presidenttinä. Ennaceur julisti maahan seitsemän päivän kansallisen suruajan Essebsin kuoleman jälkeen.
 Tunisiassa järjestetään syksyllä sekä parlamentti- että presidentinvaalit. Alun perin marraskuulle aikataulutettuja presidentinvaaleja aikaistetaan, kertovat viranomaiset.

Tunisian presidentti Beji Caid Essebsi on kuollut


Summary: Clinton vieraili aiemmin päivällä Helsingin keskustassa.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton  vierailee parhaillaan Helsingissä.
 Ylen saamien tietojen mukaan Clinton on nähty kävelemässä muun muassa Esplanadilla ja Aleksanterinkadulla.
 Ylen toimittajan  Minna Rinta-Tassin  mukaan Clinton liikkui Esplanadilla turvamiesten kanssa ja sulautui ihmisjoukkoon kesäisessä asussaan.
 – Clinton oli kuin kuka tahansa kesäturisti. Hän oli hyväntuulisen oloinen ja ihmiset pyysivät yhteiskuviin hänen kanssaan, mihin hän suostui. Clintonin seurassa oli muutama muu henkilö, Rinta-Tassi kuvailee.
 Helsingin poliisi vahvistaa, että entinen presidentti Bill Clinton on kaupungissa, mutta painottaa, että hän on täällä yksityishenkilönä.
 Svenska Ylen  tietojen mukaan  Bill Clinton esiintyy tänä iltana Ahvenanmaalla.
 Ahvenanmaalainen liikemies  Anders Wiklöf  on vahvistanut  Nya Ålandille , että Clinton saapuu hänen vieraakseen 73-vuotisjuhliinsa torstai-iltana.
 Wiklöfin järjestämässä ulkoilmakonsertissa esiintyvät muun muassa kaksinkertainen euroviisuvoittaja  Johnny Logan ,  Krista Siegfrids  ja ahvenanmaalaissopraano  Jenny Carlstedt .

Bill Clinton saapui Ahvenanmaalle – pitää myöhemmin puheen ulkoilmakonsertissa


Summary: Ilta-auringon säteet heijastuivat lasikannusta, mikä aiheutti vaaratilanteen oululaispariskunnan parvekkeella.

Suomessa syttyy vuosittain  tuhansia tulipaloja  (Pelastustoimi.fi) ja palon alkuja, mutta harva saa alkunsa niin kuin oululaisen  Timo Halosen  kotona.
 Halonen ruokaili vaimonsa kanssa omakotitalonsa parvekkeella kesäisenä iltana. Kun ruoka oli syöty, astiat vietiin sisälle, mutta puolillaan vettä oleva lasikannu jätettiin pöydälle. Mies kävi ruokalevolle ja unikin olisi maistunut, mutta kymmenen minuutin makoilun jälkeen hän päätti nousta ja lähteä kauppaan.
 Jostain kuitenkin leijaili savun haju. Pian Halonen huomasi, että parvekkeen pöydän kaitaliina savusi. Lasinen kannu yhdessä auringon säteiden kanssa oli sytyttänyt tulipalon.
 – Ensi töikseni kaadoin veden kaitaliinan päälle, jotta savuava pöytäliina sammui. Sitten huusin vaimolleni, että tule katsomaan, et usko mitä on tapahtunut.
 Vaikka tilanteesta selvittiin ilman liekkejä, oli ainekset isompaan onnettomuuteen kasassa: parvekkeen puisen pöydän ympärillä oli lisää puisia huonekaluja ja niiden vieressä nökötti vielä kaasugrilli.
 Tulipalo voi syttyä myös ikkunan läpi
 Niin sanottu polttolasi-ilmiö on siis mahdollinen, mutta harvinainen.
 Polttolasi-ilmiön syntyminen vaatii yleensä pyöreän lasisen astian, esimerkiksi viinilasin tai kannun ja sen lisäksi kirkasta nestettä. Myös aurinkoon jätetty  muovipullo voi sytyttää tulipalon  (MTV). Kaareva pinta saattaa voi keskittää auringonsäteet polttavan kuumaksi pisteeksi, mikä voi aiheuttaa tulipalon.
 – Ei voi sanoa, että tällaiset tapaukset olisivat yleistä, mutta silloin tällöin niitä tapahtuu, Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen riskienhallintapäällikkö  Tomi Honkakunnas  kertoo.
 Honkakunnas on tehnyt erilaisia testejä laseilla, jossa toisessa on nestettä ja toisessa ei. Hänen havaintojensa mukaan kirkas neste on vaikuttava tekijä palon syttymisen kannalta.
 – Juomalasi, jossa on kirkasta juomaa, tekee polttopisteen helpommin kuin tyhjä lasi.
 Ilta-auringon säteet osuivat Timo Halosen lasiseen vesikannuun noin 10 minuutin ajan. Siinä ajassa ehti syntyä tulipalon alku. Timo Halosen kotialbumi
 Myös Halonen teki ensijärkytyksestä selvittyään pienen testin. Hän asetti kannun uudelleen pöydälle juuri siihen kohtaan, missä se oli aikaisemmin ollut.
 – Sain polttopisteen uudelleen aikaiseksi pöytäliinaan, kun kannu ja säteet olivat sopivassa kulmassa.
 Mutta pelkästään juomiseen tarkoitetut esineet eivät ole ainoa vaara. Myös esimerkiksi umpilasia oleva pyöreähkö koriste-esine saattaa sytyttää tulipalon yhdessä auringon säteiden kanssa.
 – Kannattaa miettiä, pitääkö esimerkiksi umpilasisia koriste-esineitä ikkunalaudalla. Tulipalo voi syttyä ihan samalla tavalla sisällä kuin ulkonakin, eli säteet menevät läpi myös ikkunasta, Tomi Honkakunnas muistuttaa.
 Paloja hankala tutkia
 Timo Halonen ei enää jätä lasista kannua ulos, tulipalon alun jälkeen se on huolehdittu aina sisälle.
 – Kerta kyllä riitti, oli se sellainen säikähdys, Halonen naurahtaa.
 Tomi Honkakunnaksen mukaan polttolasi-ilmiön kautta syttyneitä tulipaloja on hankala tutkia. Yleensä tämän tyyppinen syttymissyy selviää siten, että esimerkiksi sähkölaitteista tai tupakasta syntynyt palo poissuljetaan laskuista.
 – Joskus jäljelle jää vain se vaihtoehto, että auringon säteet yhdessä sopivan pinnan kanssa ovat sytyttäneet palon.
 Onko sinulla kokemusta vastaavanlaisista tilanteista? Keskustele aiheesta klo 22.00 saakka!
 Lue seuraavaksi:
 Maryam Farzanmehr / AOP
 Ensi yönä säästymme vielä trooppiselta yöltä, mutta viikonloppuna hiki virtaa päivin öin
 Suomessa oli viime vuonna ennätysvähän palokuolemia – tupakka yhä yleisin syttymissyy

Ethän jätä juomalaseja ja -kannuja aurinkoon – niissä piilee yllättävä tulipalon riski


Summary: Hiitolanjoen muutostyöt tehdään Laatokan lohen ehdoilla. Kolmen padon purkamisessa on huomioitava myös maanomistajat, kulttuurihistorialliset arvot sekä se, ettei elohopea lähde liikkeelle joen pohjasta.

Tästä on kyse Hiitolanjoen kunnostustöitä aletaan suunnitella kesälomien jälkeen. Tavoitteena on luonnonmukainen koski, jossa otetaan huomioon kulttuurihistorialliset luontoarvot. Laatokan lohesta innostuneille kalastajille laitetaan vielä jäitä hattuun, sillä kalakannan on vahvistuttava kunnolla ennen kuin Hiitolanjoessa voidaan kalastaa.
 Hiitolanjoen muutostöitä aletaan suunnitella heti kesälomien jälkeen.
 Hankkeen suunnittelussa pidetään Museoviraston lisäksi mukana vesi- ja maa-alueiden omistajat, joille järjestetään syksyllä yleisötilaisuus. Sen jälkeen on suuren yleisön näkemysten vuoro.
 Valmistuttuaan Hiitolanjoen suunnitelmat etenevät aluehallintoviraston lupakäsittelyyn.
 Ely-keskuksen vesistöasiantuntija  Visa Niittyniemi  uskoo, että suunnitelmat pystytään tekemään niin, etteivät ne johda valituskierteeseen.
 – Toisaalta sitä ei pysty välttämättä tietämään ennakkoon, Niittyniemi huomauttaa.
 Ritakosken voimalaitos on yksi Hiitolanjoen maamerkeistä. Pyry Sarkiola / Yle
 Aiempi kokemus auttaa muutostöissä
 Rautjärvellä sijaitseva Hiitolanjoki vapautetaan purkamalla kolme voimalaitospatoa. Ne sijaitsevat Kangaskoskella, Ritakoskella sekä Lahnasenkoskella, joiden muutostöistä on jo tehty alustavia suunnitelmia.
 Muutostöihin ryhdytään, kun Kangaskosken ja Ritakosken voimalaitokset  siirtyvät tiistaina julkistettujen kauppojen  myötä Etelä-Karjalan virkistysaluesäätiön omistukseen. Lahnasenkosken voimalaitos on ollut säätiön omistuksessa vuodesta 2017 alkaen.
 Ely-keskuksen vesistöasiantuntija Visa Niittyniemi kertoo, että suunnitelmilla tekemisellä varauduttiin tulevaan: Jos kaupat toteutuvat, niin edessä ei ole yllätyksiä.
 Joen suunnittelussa on paljon pieniä yksityiskohtia, jotka pitää ottaa huomioon. Hiitolanjoen kaikki kolme kohdetta ovat myös hieman erilaisia.
 Esimerkiksi  Lahnasenkosken suunnittelu  on jo niin pitkällä, että suunnitelman toinen versio on aluehallintoviraston lupakäsittelyssä. Lahnasenkoskelle on suunniteltu 150 metriä pitkä koski, jota sanotaan pohjapadoksi.
 – Kangaskosken pohjapatoratkaisu näyttää aika yksinkertaiseltakin rakentaa. Kangaskoskessa on se hyvä puoli, että nykyisen säännöstelupadon alapuolella on jo luonnonmukaista koskea pitkän matkaa eli ratkaisu on melko helppo tehdä, Niittyniemi ennakoi.
 Kaakkois-Suomessa on kokemusta siitä, miten patoja muutetaan pohjapadoiksi. Kokemus auttaa muutostöissä.
 – Pohjapadon idea on se, että kun tehdään tarpeeksi pitkä pohjapato, niin se pituus varmistaa sen, että tulvien aikana tarpeeksi paljon vettä menee padon yli. Ja toisaalta kynnyskorkeus varmistaa sen, ettei vedenkorkeus pääse alenemaan haitallisen alas, Niittyniemi kertoo.
 Hiitolanjoen ennallistamisessa otetaan tarkasti huomioon kulttuurihistorialliset arvot. Tommi Parkkinen / Yle
 Tavoitteena luonnonmukainen koski
 Hiitolanjoen vapauttamisella edistetään uhanalaisen Laatokan järvilohen nousua lisääntymisalueilleen. Hiitolanjoki on ainoa joki Suomessa, jossa esiintyy täysin luonnonvarainen järvilohikanta.
 Tavoitteena on rakentaa luonnonmukaiset kosket, joista kalat pääsevät nousemaan.
 – Kaiken keskiössä on kala, ja että se pääsee nousemaan, Niittyniemi lisää.
 Samalla varmistetaan, ettei vedenkorkeus voimalaitosten yläpuolella pääse laskemaan merkittävästi nykyisestä
 Vedenkorkeuden muutokset on muutenkin pidettävä sellaisina, etteivät ne aiheuta elohopean liikkeelle lähtemistä joen pohjasta. Joen varrella sijaitsevassa teollisuudessa on vielä 1900-luvun ensimmäisellä puoliskolla käytetty elohopeaa liman torjuntaan.
 – Elohopeaa on kertynyt Hiitolanjoen pohjakerrostumiin, mutta tilanne on vakaa. Elohopeaan liittyvät riskit ovat hallinnassa. Elohopeaa ei myöskään ole kertynyt vaelluskaloihin, Niittyniemi painottaa.
 Hiitolanjoen ja vanhojen voimalaitospatojen kulttuurihistorialliset arvot otetaan huomioon suunnittelussa. Esimerkiksi museon edustaja on tutustunut uuteen Lahnasenkosken suunnitelmaan, ja myös Museovirasto antaa lausuntonsa suunnitelmista.
 – Haluamme vapauttaa joen, mutta säilyttää rakenteita, joilla on kulttuurihistoriallista arvoa. Tällaisia ovat erityisesti vanhat voimalaitokset ja osa niihin liittyvistä patorakenteista, Niittyniemi sanoo.
 Hiitolanjoki avautuu Torsanjärvestä laskevan Silamusjoen suuntaan. Tämä kohta on erityisen tärkeä lohen nousun kannalta. Kurunkosken pienen myllyn kautta kala pääsee jo nyt nousemaan silloin, kun vettä on runsaasti.
 – Tätä aluetta on kunnostettava jatkossa, Niittyniemi kertoo.
 Simpelejärveä säännöstelee Juankosken voimalaitos. Tälle alueelle ei tarvitse tehdä muutostöitä.
 Suuremman mittaluokan kalastuksen aloittaminen Hiitolanjoella on vielä monen mutkan takana, vaikka Laatokan lohi kiinnostaa jo kalastajia. Arkistokuvassa sähkökoekalastusta Hiitolanjoella. Tommi Parkkinen / Yle
 Kalastusta rajoitetaan aluksi
 Päätös Rautjärvellä sijaitsevan Hiitolanjoen vapauttamisesta on saanut kalastajat innostumaan Laatokan lohesta.
 Kalastusta Hiitolanjoella tullaan kuitenkin rajoittamaan, kunnes kalakanta on vahvistunut merkittävästi.
 – Kalastusmatkailu on korkean tason kalastusmatkailua tulevaisuudessa, kun kalakantoja on saatu vahvistettua. Tuskin tästä sellaista kohdetta tulee, että kalaa olisi niin paljon, että rantojen pituudella voisi olla jatkuvasti kova kalastuspaine, Niittyniemi arvioi.
 Kalastuksen järjestämisestä vastaavat aikanaan kalatalousviranomaiset ja vesialueen omistajat.
 Niittyniemi iloitsee siitä, että myös venäläisille voidaan nyt kertoa Hiitolanjoen vapauttamisesta.
 – Hoidamme merkittävän rajajoen niin, että kala pääsee liikkumaan ja lisääntymään. Kun osallistumme elokuussa vesikomission kokoukseen, niin tästä on mukava kertoa sielläkin, Niittyniemi hymyilee.
 Kunnostustöiden jälkeen suuria kiviä ja kutusoraikkoa on Hiitolanjoessa niin paljon, että kuteminen lähtee käyntiin.
 – On tärkeää, että kalastus järjestetään yhdessä venäläisten kanssa niin, että myös Venäjällä kalastusta valvotaan huolellisesti, Niittyniemi muistuttaa.
 Venäjällä kalan nousua estäviä rakenteita ei ole.

Uhanalaiselle lohelle elintärkeän joen muutostöiden suunnittelu alkaa pian – "Kaiken keskiössä on kala, ja miten se pääsee nousemaan"


Summary: Sunnuntaina voi olla poikkeuksellinen 35 asteen helle rannikon tuntumassa, samaan aikaan kun muualla Suomessa viilenee.

Trooppiset yöt saapuvat Etelä- ja Keski-Suomeen perjantaina ja lauantaina, arvioi Ylen meteorologi  Matti Huutonen . Trooppinen yö tarkoittaa, että päivän alin lämpötila pysyy 20 asteen yläpuolella.
 Ensi yönä päästään Huutosen mukaan lähelle trooppisen yön lukuja, mutta ei ihan.
 – Yöllä on lämmintä, se on selvää, mutta ihan kahteenkymmeneen asteeseen ei ehkä päästä, sanoo Huutonen.
 Lähelle trooppisen yön lämpöasteita voidaan päästä viikonloppuna myös Järvi-Suomessa, jossa isot vesistöt ovat varanneet lämpöä useamman päivän ajan.
 Meneekö lämpöennätys rikki viikonloppuna?
 Viikonloppuna saattaa mennä tämän vuoden lämpötilaennätys rikki. Edellinen ennätys oli Oulusta ja Kokkolasta, jossa mitattiin aiemmin tänä kesänä 32,3 astetta.
 Helleraja menee rikki laajalti Pohjois-Pohjanmaata ja Lappia myöten viikonloppuna. Perjantaina suuressa osassa maata lämpötila pysyy 25–30 asteen tienoilla, ja paikoittain voi mennä sen ylikin.
 Lauantaista on tulossa pykälän verran lämpimämpi: jopa Pohjois-Lapissa voi silloin olla 20–25 astetta.
 Sunnuntaina lämpöerot kasvavat maan sisällä: Satakunnassa, Varsinais-Suomessa ja Uudellamaalla voi olla vielä lauantaitakin kuumempaa, jopa 35 astetta. Idässä ja pohjoisessa puolestaan lämpötila tippuu 15 asteen tienoille ja Pohjois-Lapissa 10 asteen tuntumaan.
 Alkuviikosta viileä rintama leviää Itä- ja Pohjois-Suomeen, jossa voi olla maanantaina 10 astetta. Tiistaina etelässäkin viilenee ja lämpötila putoaa hikisestä helteestä 15 asteeseen.
 Lue myös:
 Ethän jätä juomalaseja ja -kannuja aurinkoon – niissä piilee yllättävä tulipalon riski
 Euroopassa on murskattu lämpöennätyksiä ja sää lämpenee edelleen tänään – Pariisissa hätyytellään yli 40 asteen lukemia

Ensi yönä säästymme vielä trooppiselta yöltä, mutta viikonloppuna hiki virtaa päivin öin


Summary: Ukrainalaismedian mukaan venäläisaluksella oli osallistuttu aggressiivisiiin toimiin ukrainalaisia aluksia kohtaan viime marraskuussa.

Ukrainan turvallisuuspalvelu otti torstaina kiinni venäläisen Neyma-tankkerilaivan. Alus oli otettu haltuun Izmailin satamassa. Satama sijaitsee Ukrainan ja Romanian rajalla.
 Ukraina kertoi kuulustelleensa aluksen kymmentä miehistön jäsentä. Miehistö päästettiin vapaaksi myöhemmin ja heidät kuljetettiin kotiin, kertoi Venäjän Kiovan-lähetystö torstaina.
 Tankkerilaiva jäi Izmailin satamaan.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tassin mukaan aluksen nimi on Nika Spirit. Ukrainan mukaan alus oli tunnistettu sen Kansainvälisen merenkulkujärjestön numerokoodin ja aluksen reittitietojen perusteella.
 Venäjä oli pyytänyt selvitystä aluksen haltuunottotilanteesta Ukrainalta. Venäjän ulkoministeriön mukaan Venäjä uhkasi vastaavansa pian, jos ilmenisi, että miehistö pidätettiin kansainvälisen oikeuden vastaisesti.
 Ria Novosti  kertoi aiemmin aluksen miehistön olevan turvassa ja venäläisten pääsevän takaisin kotiin. Asiasta oli kertonut Altomar Shipping -varustamo.
 Aiemmin torstaina Venäjän presidentti  Vladimir Putin  sekä Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  puhuivat puhelimessa. Ukrainan parlamentin ihmisoikeusvaltuutettu  Ljudmila Denisovan  neuvottelut ukrainalaisista merimiehistä aktivoituivat puhelun jälkeen, kertoi Reuters.
 Taustalla marraskuun tapahtumat
 Ukrainan viranomaisten mukaan venäläinen alus oli estänyt marraskuussa kolmea ukrainalaisalusta liikkumaan Kertšinsalmella. Alukselta oli Ukrainan turvallisuusviranomaisten tutkinnassa löytynyt tätä tukevia asiakirjoja, nauhoitteita ja lokikirjoja.
 Ukrainan turvallisuuspalvelu SBU  julkaisi tiedotteen, kuvan ja videon aluksen haltuunotosta.
 Ukrainalaisten mukaan venäläisaluksessa rajavartiolaitoksen osasto oli FSB:n johdolla osallistunut aseellisiin operaatioihin, jotka olivat kohdistuneet ukrainalaisaluksiin. Rajavartiolaitos on FSB:n alainen organisaatio Venäjällä.
 Viime marraskuussa  Venäjä otti haltuunsa  kolme Ukrainan laivaston alusta (Nikopol, Berdjansk ja Jani Kapu) ja tulittanut niitä. Venäjä vangitsi tuolloin  24 merimiestä , joita esimerkiksi kansainvälinen merioikeus on vaatinut toukokuussa vapaaksi.
 Marraskuussa pidätettyjen ukrainalaisalusten miehistön pidätystä jatkettiin heinäkuun puolivälissä moskovalaisessa tuomioistuimessa. Sergei Ilnitski/EPA
 Venäjä ei ole tunnustanut oikeuden päätöstä.
 Vain noin viikko sitten merimiesten kiinniottoa pidennettiin venäläisessä tuomioistuimessa lokakuun loppuun saakka. Venäjän mukaan alukset syyllistyivät rajaloukkaukseen ja olivat Venäjän aluevesillä.
 Merimiehiä uhkaa oikeudenkäynnissä jopa kuuden vuoden vankeus.
 Korjaus 14.56: Tankkeri otettiin kiinni Izmailin satamassa, ei Kertšinsalmella.

Ukrainan vastaisku: Venäläinen tankkeri kiinni Kertšinsalmen selkkauksen vuoksi – Miehistö kotimatkalle kuulustelujen jälkeen


Summary: Pyhimys eli Mikko Kuoppala saa tämän vuoden Juha Vainio -palkinnon. Palkintoraadin mukaan Pyhimyksellä on kyky tehdä monitulkintaisia lyriikoita, jotka jättävät kuulijalle ajattelun ja löytämisen vaivan ja vapauden.

Mikko Kuoppalan , eli taitelijanimeltään Pyhimyksen, kulunut vuosi on ollut kiireinen ja täynnä saavutuksia musiikin saralla.
 Menestyslevyn julkaisu, osallistuminen Vain elämää -sarjan yhdeksännelle kaudelle,  kuusi Emma-palkintoa Emma-gaalassa  ja nyt uusimpana saavutuksena arvostettu Juha Vainio -palkinto, jonka Pyhimys saa tänään torstaina Kotkan Meripäivillä.
 Juha Vainio -palkinto myönnetään vuosittain ansioituneelle kotimaiselle sanoittajalle. Vuodesta 1991 lähtien jaetun palkinnon ovat saaneet muun muassa  Juice Leskinen ,  Gösta Sundqvist ,  Chrisse Johansson ,  Ismo Alanko  ja  Paula Vesala .
 Mikko Kuoppala pitää saamaansa sanoittajatunnustusta erityisenä kunniana, koska hän on ensimmäinen rap-artisti, joka saa Juha Vainio -palkinnon.
 – Tämä tuntuu hyväksynnältä henkilökohtaisesti, mutta myös ylipäätänsä rap-musiikille. Ajattelen, että olen jollain tavalla onnistunut tekemään lyriikkaa, joka on suomalaisen perinteen mukaista, mutta silti uudenlaista rap-musiikkia, Kuoppala kuvailee tunnelmiaan.
 Juha Vainio Rahaston hallitus palkitsee Mikko Kuoppalan hänen kyvystään tehdä monitulkintaisia lyriikoita, jotka jättävät kuulijalle ajattelun ja löytämisen vaivan ja vapauden. Samalla tekstit ovat samaistuttavia ja menevät tunteisiin.
 Mikko Kuoppalalle on suuri kunnia olla ensimmäinen rap-artisti, jolle Juha Vainio -palkinto on myönnetty. Jouni Immonen / Yle
 Toisaalta Kuoppala ei ole yllättynyt raadin valinnasta.
 – Tämän pystyi kuvittelemaan tapahtuvan itselleen tietyllä tavalla. Ajattelin kuitenkin, että siihen olisi mennyt vielä viisi tai kymmenen vuotta. Toki kiva on tässä kohtaa saada tämä tunnustus.
 Menestys ei ole tullut kuitenkaan hetkessä Kuoppalalle. Kesti yli kymmenen vuotta ennen kuin Pyhimys tuli tunnetuksi koko kansalle.
 "Kirjoittaminen on roolileikkiä"
 Mikko Kuoppala kerää jatkuvasti talteen yksittäisiä sanoja, lauseita ja oivalluksia. Kun Kuoppala saa säveltäjältä musiikin, hän lähtee raidan tunnelman perusteella kokoamaan aiemmista havannoistaan ydinlauseita ja rakentamaan kokonaisuutta.
 Ideat sanoituksiin voivat tulla Kuoppalalle mistä vaan. Elämän hyvistä ja huonoista hetkistä, eikä välttämättä hänen omista kokemuksistaan, vaan myös muilta kuulluista tarinoista.
 – Kirjoittaminen on minulle nimenomaan roolileikkiä. Yritän mennä sen henkilön mielen sisälle, mikä kulloinkin puhuu. Tietyllä tavalla niissä heijastuu puolia myös itsestäni, Kuoppala kertoo.
 Mikko Kuoppalalle kirjoittaminen on roolileikkiä. Jouni Immonen / Yle
 Kuoppala ei sanoittajana piittaa musiikkialan normeista, vaan tekee asioita omalla tavallaan. Hän pyrkii tekemisessään määrätietoisesti poikkeamaan muista, mutta myös itsestään.
 – Jossain vaiheessa oma mieli voi käydä rajoitteeksi, kun pitäisi koko ajan pystyä keksimään jotain uutta. Minulla ei ole mitään tarvetta toistaa menestystä, joten voin aina surutta laittaa pöydän puhtaaksi. Mielestäni parhaat jutut syntyvät, kun poikkeaa muista.
 Normien rikkoja
 Menestys merkitsee Kuoppalalle taloudellista ja mentaalista vapautta. Ennen kaikkea suosio on tuonut Kuoppalalle tietynlaista itsevarmuutta tekemiseen.
 – Olen verbinä harrastanut sanoittamista, mutta en ole osannut ottaa sitä titteliä itselleni. Menestyksen kautta tuntuu, että nyt voin vihdoinkin ottaa sen sanoittajaidentiteetin varmuudella itselleni.
 Kuoppalalla on useita sanoittajaidentiteettejä. Pyhimyksenä sanoitukset ovat syvällisiä ja nokkelia, mutta esimerkiksi Teflon Brotherssissa vaihde vaihtuu astetta bailukkaammaksi. Suomiräpin alle mahtuu monenlaisia ilmaisumuotoja.
 – Haluaisin, että kansa näkisi sen, että rap-musiikki on muutakin kuin kliseistä toistoa. Rapilla voi ilmaista mitä vaan tunteita ja kertoa tarinoita. Musiikkialaa vaivaa mielestäni näköalattomuus, ja vahvuuteni on siinä mielessä tietynlainen piittaamattomuus normeista, Kuoppala huomauttaa.
 Mikko Kuoppala kokee, että hänen vahvuutensa on nimenomaan itseilmaisussa. Berislav Jurišić / Yle
 Rap-musiikissa pätevät Kuoppalan mukaan tietynlaiset normit. Niihin kuuluvat esimerkiksi uho, itsekorostus ja korkea energiataso. Kuoppala ei tunnista itsestään ainoatakaan näistä piirteistä.
 – Minusta on oikeudenmukaista, että pystyy tulemaan kansan tietoisuuteen musiikin avulla ilman sellaista hirveää meuhkaamista. Omat valttini ovat tekstipuolessa ja itseilmaisussa. Tämä polku on ollut hidas, mutta just sopiva minulle.
 "Yritän pysyä realistina"
 Kuoppala ajattelee, että hänen uransa musiikin saralla kulkee tasaisissa kuuden vuoden sykleissä.
 – Ne jotka ovat kuulleet nimeni viimeisen kahden vuoden aikana, olettavat, että merkittävimmät käänteet ovat tapahtuneet justiinsa ennen sitä. Merkittävimmät käänteet ovat tapahtuneet kuitenkin aikaisemmin.
 Kuoppala aloitti uransa julkaisemalla neljä omakustannelevyä 2000-luvun alkupuolella. Omatoimisesti musiikkia Kuoppala teki kuusi vuotta, kunnes vuonna 2006 hän pääsi Monsp Recordsille.
 Kuoppala kokee uransa musiikin saralla kulkevan kuuden vuoden sykleissä. Berislav Jurišić / Yle
 Seuraava iso käänne tapahtui taas kuuden vuoden kuluttua, kun tekeminen siirtyi ison levy-yhtiön piiriin. Samalla homma muuttui selkeästi ammatillisempaan suuntaan.
 – Yritän pysyä realistina, sillä vaikka kirjoittaminen on leikkiä, musiikkibisnes on tietynlaista peliä. Kirjoittamisessa ei voi kuitenkaan ajatella, että kuunteleeko tämän kymmenen vai miljoona ihmistä.
 Viimeksi kuluneen kuuden vuoden syklin Kuoppala pohdiskelee huipentuneen Tapa poika -levyyn, Vain elämää -sarjaan ja Emma-gaalaan.
 – Mun näkökulmasta menestys on ollut oikeutettua. Olen tehnyt pitkään duunia, ja on ollut se oma usko siihen, että tämä on kaikkien musiikkia. Olen tavoitellut sitä tavallista ihmistä, joka ei välttämättä ajattele, onko tämä nyt rap-musiikkia vai ei.
 Defenssivaihe oman itsensä varjeluun
 Seuraava kuuden vuoden sykli on vasta alkamassa, eikä räppäri itsekään ole varma, mitä siltä voi odottaa.
 Kuoppala kuvailee tämänhetkistä tilannettaan defenssivaiheeksi ja vertaa sitä jääkiekkopeliin, jossa pelaaja on juuri tehnyt maalin.
 – Sen jälkeen, kun on tullut tällainen menestyspiikki, täytyy pitää erityistä huolta siitä, ettei se vie mennessään. Suurin tavoitteeni on pysyä mahdollisimman omana itsenäni, vaikka kuulijoita onkin määrällisesti paljon. Musiikin pitää miellyttää omaa esteettistä korvaani, eikä koko Suomen kansaa.
 Mikko Kuoppala haluaa pysyä omana itsenään menestyksestä huolimatta. Berislav Jurišić / Yle
 Yksi asia on ainakin varmaa. Kuoppala tavoittelee pitkää uraa rap-artistina.
 – Olen tehnyt viitisensataa biisiä ja haluaisin tehdä vielä ainakin toiset 500. Se vaatii työrauhan, mikä voi rikkoutua helposti esimerkiksi sillä, jos asetetaan liikaa tavoitteita ulkoapäin. Sen takia olen nyt defenssivaiheessa ja teen tilaa itselleni. Oma tekeminen ei saa muuttua menestyskeskeiseksi, koska silloin homma muuttuu samanlaiseksi kuin muilla.
 Pyhimys eli Mikko Kuoppala Kotkassa esiintymislavalla, kun yleisölle kerrottiin vuoden 2019 Juha Vainio -palkinnon saaja.  Annika Veteli/Yle
 Ansioituneen sanoittajan tunnustus
 Juha Vainio -tunnustuksen Mikko Kuoppala vastaanottaa Kotkan Meripäivien Yleisessä Saunassa -konsertissa tänään torstai-iltana. Palkintosumma on 6 000 euroa.
 Juha Vainio Rahasto on perustettu vuonna 1990. Rahastoa hallinnoivat Kotkan kaupunki ja Suomen musiikintekijöiden yhdistys, joiden lisäksi myös Juha Vainion perikuntaa on yhdistyksen hallituksessa edustettuna.

 Lue myös:
 Räppäri Pyhimys purki uransa alussa angstia ja halvensi naisia ennen kuin oma tyyli löytyi: ”Mokat kuuluvat inhimillisyyteen”
 Pyhimyksen päivästä puuttuivat paljastukset Vain elämää -kaudelle tyypilliseen tapaan – vakiinnuttaako räppäri vihdoin paikkansa eturivin sooloartistina?
 Pyhimys putsasi pöydän Emma-gaalassa – katso tästä kaikki voittajat

Rap-artisti Pyhimykselle arvostettu sanoittajapalkinto: "Tämä tuntuu hyväksynnältä rap-musiikille"


Summary: Metsähallitus kysyi harrastussukeltajilta hylkysukelluskohteiden kehittämistarpeita nettikyselyllä kesällä.

Suomen rannikkoalueiden hylkysukeltamista kehittävään kyselyyn saatiin määräaikaan mennessä 211 vastausta.
 – Se on paremmin mitä odotimme, etenkin kun ottaa huomioon sen, että kysely oli suunnattu varsin rajatulle joukolle, kertoo Metsähallituksen suunnittelija  Essi Lakso .
 Metsähallituksen kysely oli suunnattu harrastussukeltajille ja sen avulla aiotaan kehittää hylkysukelluskohteita ja tehdä niitä myös tunnetummaksi.
 – Tarkoitus on kartoittaa hylkysukeltajien omia näkemyksiä, meillä kun ei heidän näkemyksistä ole hirveästi tietoa. Tavoitteena on, että saisimme kyselyn avulla selkeitä, monien sukeltajien osoittamia kohteita, jotka kaipaavat sitä kehittämistä, Lakso sanoo.
 Hylkyjä kartoitettu rannikkoalueilla aikaisemmin
 Varsinaisia tuloksia on luvassa myöhemmin syksyllä.
 – Vastauksia käydään läpi tilastollisesti. Kysely tuotti myös paikkatietodataa, koska vastaajat saivat merkitä kartalle parhaita hylkysukelluskohteita ja kehittämiskohteita. Hylkyjen lisäksi kyselyssä vastattiin myös esimerkiksi hylyn saavutettavuuteen ja palvelujen riittävyyteen hylyn lähistöllä. Näin pystymme kartoittamaan myös sitä, millaisia palveluja ehkä hylkyjen läheisyyteen toivotaan.
 Aikaisemmin keväällä Metsähallitus ja museovirasto on kartoittanut aikaisempina vuosina hylkyjä Suomenlahdella ja Perämerellä. Tänä keväänä hylkyjä kartoitettiin Saaristomerellä.
 Kysely on osa  BalticRim-hanketta , jonka tarkoituksena on tuoda esille vedenalaisen kulttuuriperinnön arvoja.
 Lue lisää:
 Sukeltajat joutuivat vedenalaisen hiekkamyrskyn kouriin tutkiessaan Suomenlahdesta löytyneitä hylkyjä – yksi jäi jumiin hylyn rakenteisiin
 Sukeltajat etsivät aivan eri alusta – Suomen edustalta löytyi yllättäen kolme uutta hylkyä

Suomen rannikkoalueiden hylkysukelluskohteista kysyttiin ensimmäistä kertaa sukellusharrastajilta


Summary: Marianna Kurtto on ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Mitä me tiedämme hänestä? Ainakin sen, että hän asuu seuraavat kaksi vuotta Eeva Joenpellon kirjailijatalossa.

Ensin näkyy kirjailija. Sitten kirjailijan koira. Sekarotuinen Sofi, 14, tervehtii vieraita iän suomalla arvovallalla. Tyynesti.
 Sofilla on kissanpäivät. Se on punaisen talon ja vehreän pihan valtias. Ei Sofin emännälläkään hullummin mene.  Marianna Kurtto , 39, asuu  Eeva Joenpellon  (1921–2004) kuuluisassa kirjailijatalossa Vares-Kantolassa.
 Kurtto muutti viime lokakuussa töölölöisestä 30 neliön vuokrayksiöstään ja ryhtyi emännöimään pitkälti yli 200 neliön puutaloa Lohjan Sammatissa.
 – Mietin, että pelkästään keittiö on kaksi kertaa minun entisen kämppäni kokoinen, Kurtto naurahtaa.
 Talo on pitkä ja sen huoneet tuntuvat jatkuvan loputtomiin. On tsehovlaista kuistia, kammaria, kirjastoa, vierashuonetta ja salia, jonne voisi kuvitella tanssiaiset. On arvotaidetta,  Mannerheimin  kuvia ja tyylihuonekaluja – ja joukossa nykyisen asukkaan mukanaan tuomia kalusteita ja hellyttäviä kirpputorilöytöjä.
 14-vuotias sekarotuinen Sofi viettää eläkepäiviään maaseudun rauhassa. Katriina Laine / Yle
 Joenpelto rakensi suuren ja mahtavan
 Kun Eeva Joenpellon talo valmistui 1979, siitä tuli nähtävyys. Pituutta oli yli 30 metriä ja pelkällä salilla kokoa yli 60 neliötä.
 – Totta kai rakensin liian suuren, mutta se hyvä siinä oli, että opin tuntemaan, mitä ovat kauhu ja katumus. Nekään eivät ole turhia tuntemuksia, Eeva Joenpelto kertoi  Ylen haastattelusssa .
 Joenpelto asui synnyinseuduilleen rakentamassaan talossa yli 20 vuotta. Siellä syntyivät mm.  Elämän rouva, rouva Glad  sekä  Tuomari Müller, hieno mies , josta kirjailija sai Finlandia-palkinnon.
 Joenpelto testamenttasi kotinsa WSOY:n kirjallisuussäätiölle kirjailijoiden käyttöön kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Vuodesta 2005 talossa on ollut pitkän proosan kirjoittajia. Oman jaksonsa ovat asuneet muun muassa  Tuomas Kyrö ,  Katja Kettu  ja  Mikko Rimminen . Ja nyt on Marianna Kurton vuoro.
 – Oikeastaan se yksinolo on hirveän rauhoittavaakin ja tarvittaessa pyydän tänne ihmisiä kylään, Marianna Kurtto sanoo. Katriina Laine / Yle
 Ensiksi piti ajaa ajokortti
 Kun koko ikänsä Helsingissä asunut Kurtto muutti taloon, hän oli uuden edessä. Vaikeinta oli hankkia ajokortti ja opetella ajamaan autoa.
 – Olen myös opetellut lämmittämään kertalämmitteistä saunaa, luomaan lunta ja hoitamaan puutarhaa, yksinkertaisia asioita, joita en ollut koskaan tehnyt.
 Kurton miesystävä rakensi pihaan kasvihuoneen ja kasvimaan. Niistä puskee nyt kesäkurpitsaa, salaattia ja perunaa. Kurtto yrittää pitää vihannekset hengissä silloin, kun miesystävä ei ole paikalla. Eniten runoilijaa kiinnostavat kukat.
 – Usein aamun ensimmäinen ajatus on: “Mitenköhän kukat voivat”. Se on kummallista, koska ennen tänne muuttoa en ollut istuttanut mitään.
 Kurtto kehuu talon rauhaa. Kun ovesta astuu ulos, vastassa on viljava maalaismaisema, ei kaupungin hälinää ja houkutuksia.
 – Tiedostan koko ajan sen, että tämä on kirjallisuudella rakennettu talo. Täällä on vahva kirjallisuuden henki, hän sanoo.
 Kun Marianna Kurtto luki Eeva Joenpellon romaaneja, hän yllättyi. – Minulla oli mielikuva, että ne olisivat vanhanaikaisia, mutta olen ollut hyvin vaikuttunut ihmiskuvauksesta ja näkemyksestä, mikä niistä välittyy. Katriina Laine / Yle
 Eevan katse seuraa eteisiin ja kynnyksille
 Kurtto kirjoittaa Eeva Joenpellon työhuoneessa. Sen kirjahyllyt ulottuvat lattiasta kattoon. Yhdeltä niistä katsoo talon entinen emäntä. Joenpellon katse seuraa kävijää muissakin huoneissa. Salissa taffelipianon päällä on toinen valokuva ja nurkassa  Essi Renvallin  veistos Joenpellosta.
 Kurtto kertoo, että hän koki alussa paineitakin siitä, missä hän kirjoittaa.
 – Tuntui kummalliselta ruveta työskentelemään menestyskirjailijan työhuoneessa, mutta kun uppoutui työhön, se meni nopeasti ohi.
 Kurtto toi huoneeseen oman työpöytänsä ja asetti sen ikkunan eteen. Nyt hän työstää pihamaiseman edessä kahta proosa- ja yhtä runoteosta.
 – Ensi vuonna julkaistaan teos, jota kutsun mielessäni “vakavaksi” proosakseni. Se kertoo leppäkertuista ja sisarkateudesta. Teen myös toista kirjaa, jossa kokeilen vähän kevyempää otetta ja yritän toteuttaa humoristista puolta itsestäni.
 Kurtto kertoo, ettei ole henkimaailmaan taipuvainen ihminen, mutta lohduttautuu silti ajatuksella, että hänen tekemisiään seuraa Eevan katse.
 – Mietin välillä, mitä hän ajattelisi, jos näkisi vaikka, että laitan jonkun kukan tai astiat jonnekin. Se on sellainen hyvä tunne.
 – Koin aluksi vähän paineitakin. Tuntui kummalliselta ruveta työskentelemään menestyskirjailijan työhuoneessa, Marianna Kurtto sanoo. Katriina Laine / Yle
 Railo maassa ei jättänyt rauhaan
 Tämän vuoden helmikuussa Kurtto asetettiin ehdolle Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi. Ehdokkuus tuli romaanista  Tristania . Ennen  Tristaniaa  hän oli julkaissut viisi runokokoelmaa.
 Voi sanoa, että Kurtto kirjoitti tiensä suoraan huipulle.
 – En oikein tiedä, mitä siitä pitäisi ajatella. Se on hyvin hämmentävä fakta. Toki olen hirveän onnellinen ja iloinen, että tällainen valinta on tehty.
 Tristanian  synnyttäminen oli vaikeaa. Siihen meni kahdeksan vuotta. Kurtto ei mieltänyt itseään tarinankertojaksi, kunnes törmäsi historialliseen tositapahtumaan, joka ei jättänyt rauhaan.
 Kurtto työsti runokokoelmaa  Napoleonista . Ranskan keisari kuoli keskellä Atlantin valtamerta St Helenan saarella. Kurtto pani merkille samaan saariryhmään kuuluvan Tristan da Cunhan.
 Marianna Kurtto 39-vuotias runoilija-kirjailija. Julkaissut viisi runokokoelmaa:  Eksyneitten valtakunta  (2006),  Maisemasta läpi  (2009),  Auringon koko voimalla  (2011),  View-Master  (2012),  Rottakuningas  (2015) ja romaanin  Tristania  (2017). Kääntää myös englanninkielistä kirjallisuutta. Saanut Kalevi Jäntin palkinnon 2006 ja Tiiliskivi-palkinnon 2013. Ehdolla Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon saajaksi romaanista  Tristania .
 Vuonna 1961 Tristan da Cunhan tulivuori purkautui ja pakotti muutaman sata asukastaan evakkoon. Kurtto kiinnostui ja tilasi aihetta koskevan kirjan.
 – Kirjassa on kohta, jossa nuori nainen menee Tristan da Cunhan saarella laitumelle paimentamaan lampaita. Yhtäkkiä maa tärisee, siihen avautuu kuilu, ja lampaat putoavat kuiluun. Siitä syntyi hyvin voimakas mielikuva ja ihmetys, että näin voi tapahtua, että jonain päivänä kesken arjen maahan repeää railo.
 Kurtto tunsi, että hänen on pakko kirjoittaa syntyneestä mielikuvasta, vaikka ei vielä tiennyt, millainen tarina sen ympärille kehkeytyisi.
 – Yritin jonkin aikaa taistella kirjoittamishaavetta vastaan. Olen aika rationaalinen ihminen ja ajattelin, että minusta ei missään nimessä tule kirjailijaa, koska se on niin epämääräistä hommaa. Toisin kävi, Marianna Kurtto kertoo kasvustaan ammattiin.   Katriina Laine / Yle
 Miksi kaikki halusivat takaisin?
 Romaanissa tositapahtumat ovat kehys fiktiiviselle tarinalle. Vuoden 1961 tulivuorenpurkauksen jälkeen Tristan da Cunhan asukkaat joutuivat jättämään saarensa. Heidät evakuoitiin Isoon-Britanniaan.
 – Odotusten vastaisesti lähes kaikki halusivat palata saarelle, kun se taas oli mahdollista. Saarella on vaikeat elinolosuhteet. Kaikki on monimutkaista ja hankalaa. Minua kiinnosti, miksi nämä ihmiset halusivat siitä huolimatta takaisin.
 Tristania  kertookin kodin tunnusta ja kaipuusta kotiin. Sen lisäksi se kertoo petoksesta, rakkaudesta, uskollisuudesta ja uskottomuudesta.
 Kahdeksan vuoden kypsyttely kannatti. Pohjoismaiden neuvoston perusteluissa teosta kehutaan juuri tarinan kehittelystä, yllättävistä käänteistä ja kekseliäästä kielestä, joka tuo teokseen lyyristä lisäarvoa.
 – Usein aamun ensimmäinen ajatus on: “Mitenköhän kukat voivat”. Se on kummallista, koska ennen tänne muuttoa en ollut istuttanut mitään, Marianna Kurtto sanoo. Katriina Laine / Yle
 "En uskalla ajatella voittoa"
 Suomi on voittanut Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon yhdeksän kertaa. Voittajien joukossa on  Väinö Linnaa ,  Veijo Merta ,  Hannu Salamaa  ja  Bo Carpelania , kuin suoraan  Kuka kukin on  -kirjasta. Tähän mennessä vain kaksi suomalaisnaista,  Sofi Oksanen  ja  Tua Forsström , on saanut palkinnon.
 47 000 euron voittaja julistetaan lokakuussa Tukholmassa tilaisuudessa, jonne on kutsuttu kaikki ehdokkaat. Olisiko nyt Kurton vuoro?
 – En varsinaisesti uskalla ajatella voittoa, mutta koska kirjailija on tottunut olemaan yksin työhuoneessaan, kaikenlainen esiintyminen ja ihmisten keskuuteen meneminen on aina jännittävää.
 Suomesta on Kurton lisäksi ehdolla myös  Lars Sund .
 Marianna Kurtto on soittanut lapsesta asti klassista musiikkia. Katriina Laine / Yle
 Kirjailijataloja Eeva Joenpellon kirjailijatalossa  Vares-Kantolassa Sammatissa asuu tällä hetkellä  Marianna Kurtto . Diktarhemmetissä  Porvoossa asuu  Ulla-Leena Lundberg . Abrams-talossa  Vöyrissä asuu  Eva-Stina Byggmästar . Villa Biaudet’ssa  Loviisassa asuu  Bosse Hellsten .
 Vastaavia taloja on vain kourallinen
 Palataan vielä Eeva Joenpellon kirjailijakotiin. Vares-Kantola on harvinainen lajissaan. Lyhytaikaisia taiteilijaresidenssejä on Suomessa paljon, mutta vuosia kestävään maksuttomaan asumiseen perustuvia kirjailijataloja on vain kourallinen. Yksi on Porvoon Diktarhemmet, jossa asuu Finlandia-palkittu  Ulla-Leena Lundberg .
 Marianna Kurtto kertoo, että Eeva Joenpellon kirjailijatalo on jo vaikuttanut häneen.
 – Olen työskennellyt tehokkaammin, jollain tapaa pelottomammin ja pystynyt keskittymään paremmin.
 Vajaan kolmen vuoden jaksoaan Kurtto pitää ratkaisevan tärkeänä uralleen.
 – Sen ajan, kun on täällä, ei tarvitse miettiä asumiskustannuksia. Tämä on ainutlaatuinen tilaisuus kirjoittaa.
 – Kun kirjoitin runoja, kukaan ei tuntunut olevan kiinnostunut siitä, mitä teen, mutta kun kirjoitin romaanin, kiinnostus on ollut suurempaa, Marianna Kurtto sanoo. Katriina Laine / Yle
 Vielä pari vuotta saa huoahtaa
 Moni Kurton kollegoista ei pysty keskittymään vain kirjoittamiseen. On tehtävä myös muuta. Kurttokin kääntää mm.  Sadie Jonesia  englannista.
 Kirjailijaliiton  selvityksen mukaan  kirjailijoiden mediaaniansio kaunokirjallisesta työstä on hieman yli 2 000 euroa vuodessa. Apurahat muodostavat lähes 30 prosenttia tuloista.
 Kurtto kertoo, että on raskasta, kun toimeentulosta ei tiedä kovin pitkälle etukäteen.
 – Välillä se on muutaman kuukauden eteenpäin, välillä vuoden, hyvässä tapauksessa kolme vuotta. On ollut pakko totuttautua epävarmuuteen. Koskaan ei tiedä, millä elää jonkun tietyn ajanjakson jälkeen.
 Nyt Kurtto voi huoahtaa toukokuun 2021 loppuun. Hänen ja Sofin kausi kirjailijatalossa jatkuu sinne asti.
 Jutusta korjattu 25.7. klo 16.50 Eeva Joenpellon syntymävuosi.
 – Olen työskennellyt tehokkaammin, jollain tapaa pelottomammin ja pystynyt keskittymään paremmin, Marianna Kurtto kuvailee kirjailijatalon vaikutusta.  Katriina Laine / Yle

Suomessa on muutama talo, jossa kirjailija voi asua vuosia ilmaiseksi – kuuluisimmassa kirjoittaa nainen, josta voi tulla juhlittu voittaja


Summary: Vanhan uskomuksen mukaan heinäkuun 25. päivänä Jaakko heittää kylmän kiven veteen. Kivi liittynee maanviljelykseen, eikä lainkaan uimavesiin.

Satakunnan Luvialla asuva biologi  Janne Lampolahti  uskoo, että vanha sanonta on ymmärretty täysin väärin.
 – Ei Jaakko mitään kylmää kiveä heitä yhtään mihinkään. Päinvastoin, Jaakkona kuuma kivi pistettiin kylmään veteen.
 Lampolahden mukaan sananlasku juontuu siltä ajalta, kun vielä elettiin luontaistalouden aikaa. Tuolloin eläimillle niitettiin talven tarpeisiin heinät lähinnä luonnonniityiltä ja puoliksi kuivatuilta heinämailta.
 Jaakon päivään mennessä heinät piti saada niitettyä. Takaraja johtui siitä, että niihin aikoihin heinä viljan tavoin tuleentui. Tuolloin myös heinä alkoi vetää yhteytystuotteitaan juurakkoon talteen seuraavaa kevättä varten.
 – Jaakon päivän jälkeen heinien ravintoarvo heikkenee merkittävästi. Taika pätee vain luonnonheinään, ei niinkään viljeltyyn heinään.
 Jaakon kivi on itseasiassa kovasin?
 Biologin mukaan kuuluisalla Jaakon kivellä tarkoitettiin kovasinta eli viikatteen hiomakiveä. Koko kesähelteiden ajan kivi oli ollut kovassa käytössä ja kuumana, mutta nyt sitä ei enää tarvittu.
 – Missäs muuallakaan kovasinta säilytettiin kuin astiassa täynnä kylmää vettä. Astia kivineen vietiin kellariin.
 Lampolahden mukaan Jaakon kivellä ei ole siis mitään tekemistä uimavesien lämpötilan kanssa, vaan sanonta liittyy puhtaasti karjatalouteen.
 – Jokainen kesämökkeilijä tietää, että vedet lämpenee suurin piirtein elokuun kymmenenteen päivään asti. Lämpiminä elokuina vielä kuun lopullakin.
 Folkloristi pitää biologin selitystä mahdollisena
 Pitkään suomalaisia sananlaskuja tutkinut folkloristiikan tohtori  Liisa Granbom-Herranen  Turun yliopistosta vahvistaa, että Jaakon kivi liittyy nimenomaan maatalouteen.
 – Jaakon päivä on jokaiselle kansanperinteen tutkijalle tuttu asia. Päivä ja siihen liittyvät sanonnat liittyvät viljaan ja sadon saamiseen.
 Myös Lampolahden selitystä kovasimen upottamisesta veteen folkloristi pitää järkeenkäypänä. Sadonkorjuussa käytettyihin välineisiin liittyi paljon taikauskoa ja esimerkiksi viikatteen terään eivät saaneet vieraat epäonnen pelossa koskea.
 – Jaakon päivän aikoihin viikate ja muutkin sadonkorjuun välineet on saatettu upottaa lähteeseen. Näin on yritetty poistaa ”pahalla silmällä katsomista”, pientä epäonnea.
 Granbom-Herranen uskoo Jaakon kylmän kiven viittaavan ilmojen kylmenemiseen heinäkuun lopulla.
 – Sata vuotta sitten tämä oli ihan todellinen asia, joka ei tänä päivänä enää pidä paikkaansa. Tuolloin hallaöitä saattoi tulla usein.
 Jaakkona tapaa halla olla.
suomalainen sananlasku Kuhmosta
 Myös Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan elokuut ovat olleet aikaisemmin kylmempiä.
 – Ilmastonmuutos on edennyt. Onhan hallaöitä nykyäänkin, mutta sata vuotta sitten elokuut ovat selvästi olleet kylmempiä.
 Entäpä sitten uskomus Jaakon uimavedet kylmentävästä kivestä? Siihen Koskela vastaa pilke silmäkulmassaan.
 – Kansanuskomukset varmasti perustuvat johonkin. Tänä vuonna ennustaisin, että kivi tepsii neljässä päivässä. Toki ensi maanantaina uimavedet ovat varmasti ilmaa lämpimämpiä, naurahtaa Ylen meteorologi.
 Kylläpä silloin nauriita tulee, kun juopunut mies hevosen selästä Jaakon päivänä taimen näkee.  suomalainen sananlasku
 Epätieteellinen seura: uusi sepitys
 Suomen Epätieteellinen Seura on heittänyt Jaakon päivänä katapultilla kiven Helsingin Kolera-altaaseen vuodesta 1995 alkaen. Seuran toiminnanjohtaja  Jaakko Koskinen  ei ole kuullut tarinaa kovasimen veteen laittamisesta Jaakon päivänä.
 – Ihan uusi sepitys minulle, mutta voihan se yhtä hyvin pitää paikkansa kuin kaikki muutkin tarinat. Joku on kyllä astronomiasta laskenut, että päivän pitäisi olla elokuussa, veistelee Koskinen.
 Epätieteellinen seura on  erikoistunut eriskummallisiin Jaakon päivän kiviin . Seuran mukaan kolera-altaaseen on heitetty muiden muassa syväjäätynyt kivi, meteoriitti, mukulakivi ja laavakivi.
 – Tänä vuonna Metropolia-ammattikorkeakoulun insinööriopiskelijat tekivät meille kiven varta vasten tähän tarkoitukseen. Testeissä se toimi mukavasti, yhtä hyvin kuin ulkoavaruudesta tulleet kivet.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun alla torstaina kello 22 saakka.

Jaakonpäivän kylmä kivi ei ilmeisesti liity uimavesiin mitenkään – sadonkorjuuvälineet upotettiin taikauskon takia kylmään veteen


Summary: Vihjaus korkojen laskusta oli odotettu.

Euroopan keskuspankki (EKP) kertoo olevansa valmis aloittamaan uuden elvytysohjelman ja pitävänsä oven auki korkojen alentamiselle.
 Nyt EKP piti korkonsa odotetusti ennallaan. Pankin tiedotteen mukaan ohjauskorko pysyy nollassa ja talletuskorko –0,4 prosentissa.
 EKP lopetti edelliset elvytystoimensa viime vuoden lopussa. Pankki elvytti euroalueen taloutta ostamalla markkinoilta valtioiden joukkovelkakirjoja ja muita omaisuuseriä. Viime talvesta lähtien euroalueen talousnäkymät ovat kuitenkin synkistyneet nopeasti, minkä vuoksi mahdolliset elvyttävät toimenpiteet ovat nousseet uudelleen tapetille.
 Tiedotteessa EKP kertoo, että avainkorot pysyvät ennallaan tai alemmalla tasolla vähintään ensi vuoden alkupuoliskolle saakka.
 Vihjaus korkojen laskusta oli odotettu. Erityisesti talletuskoron pudottamisen on veikkailtu tapahtuvan jo tänä syksynä.
 Negatiivinen talletuskorko merkitsee sitä, että liikepankit maksavat EKP:lle talletuksistaan. Jos talletukset tulisivat vielä kalliimmiksi, liikepankkien voi olettaa lainaavan rahaa mieluummin yrityksille ja kotitalouksille, mikä elvyttäisi euroalueen taloutta.
 Mikko Airikka / Yle
 Neuvosto valmis keventämään rahapolitiikkaa
 EKP:n neuvoston edellisessä kokouksessa kesäkuun alussa saavutettiin laaja yhteisymmärrys siitä, että euroalueen talouskasvun ja tavoitellun inflaatiovauhdin turvaaminen voi markkinoiden epävarmuuksien kasvettua vaatia keskuspankilta uusia toimenpiteitä. Tiedot käyvät ilmi kokousmuistiosta, joka julkaistiin aiemmin heinäkuussa.
 – Neuvoston tulee olla valmis ja valmistautunut keventämään rahapolitiikkaa edelleen kaikkia sen instrumentteja käyttäen, siten kuin on tarkoituksenmukaista hintavakauden tavoitteiden saavuttamiseksi. Harkittavat keinot sisältävät mahdollisuuden ennakoivan viestinnän laajentamiseen ja vahvistamiseen, omaisuuserien osto-ohjelman jatkamiseen ja korkotasojen laskemiseen, muistiossa todetaan.

Euroopan keskuspankki valmis aloittamaan uuden elvytysohjelman – korkoja saatetaan pudottaa


Summary: Sinilevien määrä on runsastunut viime viikosta sekä merellä että järvissä.

Sinilevät ovat runsastuneet huomattavasti maamme vesistöissä lämpöaallon seurauksena. Suomen ympäristökeskuksen tuoreiden tietojen mukaan levähavaintoja on tehty 45 järvessä, kun viime viikolla sinilevää oli vain 33 havaintopisteellä.
 – Sinilevä on selvästi runsastunut järvillä viime viikosta, lämpimän ja tyynen sään seurauksena. Sinilevää esiintyy nyt hieman enemmän kuin tyypillisesti järvillä tässä vaiheessa kesää, kertoo erikoistutkija  Marko Järvinen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Runsaasti sinilevää on havaittu seitsemällä valtakunnallisella levähavaintopaikalla. Eteläisestä Suomesta löytyi kaksi järveä, joissa leväkukintoja oli erittäin runsaasti. Toinen on Tuusulanjärvi Uudellamaalla ja toinen Haapajärvi Lappeenrannassa.
 Marko Järvinen kuitenkin muistuttaa, että havaintoja kerätään vain 250 järvestä. Levää saattaa olla runsaasti monessa muussakin Suomen järvessä, joita on tuhansia.
 Loppuviikon helteet tulevat todennäköisesti lisäämään entisestään silmällä havaittavia sinileväkukintoja. Ikävä kyllä ensi viikon viilenevä säätila ei tuo helpotusta levätilanteeseen.
 – Kylmempi sää tuo veteen virtauksia, joten vesi sekoittuu ja levälautat hajoavat. Valitettavasti levä ei kuitenkaan katoa mihinkään, sitä on vain vaikeampi havaita, toteaa Marko Järvinen Suomen ympäristökeskuksesta.
 Bo Gabrielsson
 Levähavaintoja on tutkittu jo 21 vuotta. Tämän vuoden kesäkuu oli hyvin tyypillinen levän osalta, kun verrataan keskiarvoihin. Heinäkuun alku oli jopa parempi kuin normaalisti, mutta loppukuu tasoittanee tilanteen.
 Yleensä sinilevää esiintyy eniten elokuun alkuviikkoina. Tutkija Marko Järvinen huomauttaa, että sinilevää voi esiintyä pitkälle syksyyn ja jopa jään alla voi olla sinilevää.
 Järvissä pintavesien lämpötilat ovat monissa järvissä yhdestä neljään astetta ajankohdan pitkäaikaista keskiarvoa lämpimämpiä. Etelä- ja Keski-Suomessa pintalämpötilat ovat monissa järvissä 19-23 astetta ja Pohjois-Pohjanmaalla sekä Kainuussa 16-22 astetta. Lapissa pintaveden lämpötilat ovat 14-20 astetta.
 Merellä sinilevää on runsaasti
 Merellä sinilevää esiintyy runsaasti veteen sekoittuneena. Pintalauttoina levää voi havaita lähes koko läntisellä Suomenlahdella ja koko Gotlannin altaan avomerialueella. Satelliittikuvasta voi havaita miten paljon levää on Suomen vesillä.
 Satelliittikuva näyttää sinilevätilanteen 24.7.2019. Vaaleanvihreät alueet meressä ovat veteen sekoittunutta sinilevää. Original bild: © ESA Copernicus Sentinel-3 Data, Finlands miljöcentral(2019)
 SYKEn ja Ilmatieteen laitoksen laatiman ajelehtimisennusteen perusteella, avomeren sinilevämassojen kulkeutumissuunta on lähipäivien aikana lounaaseen ja länteen päin.
 Itämeren lämpeneminen on voimistanut sinileväkukintoja. Suomen ympäristökeskus on tutkinut meren tilaa ja vuoden 1990 jälkeen Itämeri on lämmennyt keskimäärin kaksi astetta, Suomen merialueet jopa vielä enemmän. Samaan aikaan sinilevän esiintyminen on lisääntynyt merkittävästi.
 Itämeren tilanne näyttää surulliselta myös hapettomien alueiden osalta. Niiden pinta-ala on laajentunut ennätyslukemiin. Hapettomuus johtuu ennen kaikkea ihmisen aiheuttaman ravinnekuormituksen seurauksena kiihtyneestä rehevöitymisestä. Samaan aikaan yhä lämpenevä merivesi kiihdyttää muutosta.
 Vesistöjen lämpeneminen ilmastonmuutoksen myötä lisää myös sinileviä. Linus Hoffman / Yle
 Sinilevään kannattaa suhtautua vakavasti
 Sinilevätilannetta kannattaa pitää silmällä ainakin, jos aikoo pulahtaa uimaan. Sinilevä voi aiheuttaa monenlaisia terveyshaittoja kuten ihottumaa ja kirvelyä. Pahimmillaan sinilevä voi aiheuttaa jopa myrkytysoireita. Löylyvetenä leväistä vettä ei tulisi käyttää lainkaan. Myös lemmikit on syytä pitää kaukana levävedestä. Jos epäilys sinilevästä herää vasta uinnin aikana, kannattaa peseytyä huolellisesti puhtaalla vedellä.
 Paksut sinileväkukinnot erottaa silmällä, eikä puuroiseen veteen edes tee mieli koskea. Usein sinilevä kuitenkin esiintyy veteen sekoittuneina hiutaleina. Tällöin avuksi voi ottaa perinteisen vesilasitestin. Jos vedessä olevat vihertävät hiutaleet ovat muutaman tunnin kuluessa nousseet pinnalle, on kyseessä sinilevä.
 Valtakunnallisen leväseurannan(siirryt toiseen palveluun)  kautta saa Suomen ympäristökeskuksen, ELY-keskusten ja kuntien päivittämää tietoa sinilevätilanteesta sisävesillä ja merialueilla.
 Lue lisää:
 Tarkista sinilevätilanne ennen kuin pulahdat veteen – lämpö ryöpsäytti sinilevän kasvuun

Helle ja tyyni sää ovat lisänneet sinilevää – viileneminen ei kuitenkaan poista leväongelmaa


Summary: Tulokaslaji valokuvattiin tien reunassa Rautavaaralla.

Kuopiolainen  Jarmo Korhonen  ajeli rautavaaralaisella metsätiellä tiistaina illalla, kun hän huomasi tien laidassa punertavaturkkisen eläimen. Korhonen luuli eläintä kauempaa ketuksi, mutta lähempänä alkoi epäilyttää.
 Lopulta hän päätti ottaa erikoisen näköisestä eläimestä valokuvan auton sivuikkunasta.
 – Laitoin kuvasta kyselyn Facebookin metsästäjäryhmään ja sieltä tuli arvioita, että kyseessä on kultasakaali, Korhonen kertoo.
 Aiheesta kirjoitti ensimmäisenä joensuulainen sanomalehti  Karjalainen . Lehti lähetti kuvan arvioitavaksi Luonnonvarakeskuksen tutkijoille, jotka vahvistivat asian omien kontaktiensa kautta.
 Vahvistus italialaiselta kollegalta
 Metsäeläintieteen professori  Heikki Henttonen  ja tutkimusprofessori  Ilpo Kojola  kertovat Ylen haastattelussa, että eläin on todennäköisesti nuori, noin vuoden ikäinen yksilö.
 – Ne ovat tyypillisesti siinä ikävaiheessa, että ne vaeltavat kauas synnyinseuduiltaan, Kojola kertoo.
 – Eurooppalaiset sakaalitutkijat tunnistivat sen välittömästi varmaksi sakaaliksi. Tämä on nyt selvä tapaus, Henttonen vahvistaa.
 Henttonen arvioi vielä  viime kesänä , että ilmastonmuutos toisi sakaalin Suomeen 10 vuoden kuluessa. Tulokaslajin nopea saapuminen ei lopulta yllättänyt professoria.
 – Tämä oli täysin odotettu havainto. Tutkijan pitää olla aina vähän varovainen, että ei lupaile liikoja. Huhuja on liikkunut vuoden pari, että Kaakkois-Suomessa olisi havaintoja ollut, Henttonen kertoo.
 Tutkijoiden näkökulmasta havainto vahvistui, kun eläimestä saatiin viimein selkeä valokuva. Myös valokuvan kansainvälisellä arvioinnilla oli merkitystä.
 Kunnon talvi rajoittaa sakaalin etenemistä
 Tutkijoiden mukaan sakaali on lämpimien maiden eläin, joka tuskin pärjää Suomen talvessa. Suomeen se on kulkeutunut todennäköisesti Virosta.
 – Jos ilmasto lämpenee, talvet leudontuu, lumipeite ohenee ja lumipeitteen aika käy lyhyemmäksi, sakaalilla voi olla Etelä-Suomessa jonkinlaiset mahdollisuudet tulla toimeen, Kojola arvioi.
 Kojolan mukaan sakaali on ihmiselle turvallisuusnäkökulmasta harmiton eläin. Se on kooltaan melko pieni ja väistää ihmistä. Sen sijaan lampaat ja kanaeläimet saattavat kiinnostaa ravintoa etsivää sakaalia, siinä missä muitakin suomalaisia petoeläimiä.
 Tulokaslaji etenee luultavasti rannikkoseutua pitkin, mutta pysyvän kannan muodostuminen ottaa aikaa. Sakaalit ovat sopeutuvaisia eläimiä.
 – Kyllä näitä varmasti tullaan havaitsemaan lisää, Henttonen sanoo.
 Lue myös:
 Supikoiran ja villisian jälkeen odotellaan kultasakaalia – metsästäjät varautuvat tulokaslajeihin Suomen luonnossa
 Tanskassa havaittu uusi petoeläin: kultasakaali

Suomessa on tehty ensimmäinen vahvistettu sakaalihavainto – "Eurooppalaiset tutkijat tunnistivat välittömästi"


Summary: Etelä-Suomessa yleisiä saunoja on kymmeniä, ehkä jopa satoja. Pelkästään Tampereella niitä on yli kaksikymmentä samoin kuin Helsingissä.  Siksi on erikoista, että Lapista ei tunnu löytyvän kuin yksi.

Muutaman sata metriä Suutarinkorvasta Kemijokea ylöspäin on rannassa terassiravintola. Iso terassi on itse asiassa saunan terassi. Sauna on kaiken kansan käytössä, täysin ilmaiseksi. Vaikka terassilla on ravintola, jossa myydään muun muassa grilliruokia, mitään ostopakkoa ei saunojille ole.
 Saunalle pääsee kesätunnelmiin sopivasti myös veneellä. Rannassa on laituri, johon voi kiinnittää paattinsa.
 Kesärafla Sauna on Lapland Hotels -ketjuun kuuluvan Ounasvaara Chaletsin sauna. Se on avoinna nyt neljättä kesää.
 – Tässä oli jo edellisen omistajan aikana pienimuotoista toimintaa. Me lähdimme sitä sitten kehittämään, että saataisiin tänne Lappiin tällainen vähän erilainen juttu, Ounasvaara Chaletsin ravintolapäällikkö  Merja Pakola  sanoo.
 Sauna on lyönyt itsensä hyvin läpi, vaikka sitä ei ole juuri mainostettu.
 – Kyllä tämä on kahtena viime vuonna ollut tosi kovasti suosiossa nimenomaan paikallisilla. On ihanaa, kun paikalliset ovat löytäneet tämän. Hellepäivinä täällä käy useamman sata ihmistä. Kaikki eivät sauno, osa tulee vain syömään, muta kyllä tuo sauna houkuttaa paljon asiakkaita, Pakola sanoo.
 Sauna lämpiää perinteisesti puilla
 Saunassa on iso kiuas, joka nielee lähes puolimetrisiä halkoja. Kiuas on löylyvalmiina puolessa tunnissa, sillä kivissä on lämpöä vielä edelliseltä päivältä. Löylyihin pääsee puolen päivän aikaan. Ovet suljetaan iltakymmeneltä.
 Saunaan mahtuu kolmisenkymmentä ihmistä. Kiuas kuumenee löylyvalmiiksi puolessa tunnissa, kun kivet ovat vielä lämpimiä edellispäivän saunomisen jäljilta. Vesa Vaarama / Yle
 Saunassa on runsaasti tilaa, löylyyn mahtuu kerralla kolmekymmentä ihmistä. Naisille ja miehille on omat pukuhuoneet, mutta löylytila on yhteinen.
 Vilkkaimpina päivinä illalla on jopa ruuhkaa.
 – Illalla täällä on eniten ihmisiä. Monet tulee töitten jälkeen tänne saunaan, Ounasvaara Chaletsin ravintolapäällikkö Merja Pakola sanoo.

Lapin tiettävästi ainoa yleinen sauna lämpiää joka päivä Kemijoen rannassa Rovaniemellä


Summary: Luottamus apulaisjohtaja Salmiseen on Rikosseuraamuslaitoksen mukaan mennyt.

Jokelan vankilan apulaisjohtaja  Jarmo Salminen  irtisanotaan, kertoo Rikosseuraamuslaitos (Rise).
 Taustalla on se, että Salminen muun muassa välitti tietoa yhden vangin lomajärjestelyistä entiselle Helsingin huumepoliisin päällikölle  Jari Aarniolle . Salmista epäiltiin aiemmin virkasalaisuuden ja -velvollisuuden rikkomisesta, mutta häntä vastaan ei nostettu syytettä. Syyttäjä kuitenkin katsoi, ettei ollut asianmukaista viranhoitoa, että Salminen vankeinhoidon virkamiehenä ryhtyi salassa junailemaan kyseisen vangin ja Aarnion yhteisiä asioita.
 Nyt Rise on päätynyt siihen, että vaikka Salminen ei saanut syytettä, tämä irtisanotaan. Irtisanomisen perusteena on Risen mukaan Salmisen teot, jotka kohdistuvat Rikosseuraamuslaitoksen laissa säädettyihin ydintehtäviin. Risen mukaan irtisanomisen syyt ovat erittäin painavat.
 – Rikosseuraamuslaitos katsoo, että työnantajalla on virkamieslain perusteella erittäin painava syy irtisanoa Jokelan vankilan apulaisjohtaja Jarmo Salminen virastaan, koska Salminen on toiminut virkamiehen käyttäytymisnormien ja esimiesasemansa vastaisesti, työnantaja on menettänyt luottamuksensa häneen ja hänen tekonsa ovat olleet omiaan vaarantamaan yleisen luottamuksen viranomaisen toimintaan.
 Syyttämättäjättämispäätöksen mukaan Salminen oli vuonna 2016 vaikuttanut vangin, joka oli entinen Aarnion tietolähde, lomajärjestelyihin, jotta Aarnio ja vanki saattoivat tavata. Vanki oli mies, joka tuomittiin jo vuonna 2012 tynnyrijutussa yli 12 vuoden ja kahden kuukauden vankeuteen, ja Aarnio oli syytettynä huumausainerikoksista, jotka vielä ovat kytkeytyneet kyseisen vangin rikoksiin.
 Salminen pidätetään virastaan irtisanomisajaksi.
 Lue lisää:
 Aarnio vastaa todisteisiin oikeudessa

Jokelan vankilan apulaisjohtaja irtisanotaan –  taustalla vangin asioiden junailu Jari Aarnion kanssa


Summary: Pääministeri Pedro Sánchezilla on syyskuuhun aikaa saada hallitus kokoon. Muuten edessä ovat uudet vaalit.

Espanjassa pääministeri  Pedro Sánchezin  hallitus on hävinnyt luottamusäänestyksen.
 Espanjaa uhkaavat nyt neljännet vaalit neljässä vuodessa. Ne järjestettäisiin marraskuussa.
 Tosin vielä syyskuussa, kaksi kuukautta tänään järjestetyn äänestyksen jälkeen, Sánchezilla on mahdollisuus yrittää saada aikaan hallitus.
 Sánchezin sosialistipuolue PSOE voitti huhtikuun lopussa järjestetyt vaalit, muttei saanut enemmistöä parlamenttiin. Pääministeri ei ole onnistunut löytämään hallituskumppaneita.
 Todennäköisimmän hallituskumppanin, vasemmistolaisen Podemos-puolueen kanssa neuvottelut ovat päättyneet tuloksettomina kerta toisensa jälkeen.
 Suurin erimielisyys liittyy siihen, että Sánchez ei halua antaa Podemosin johtajalle  Pablo Iglesiakselle  merkittäviä ministerinsalkkuja. Podemos kärsi vaalitappion, mutta Iglesias haluaisi puolueensa silti hallitukseen.
 Sánchez ei myöskään saanut tiistaina parlamentin tukea ajamalleen vähemmistöhallitukselle, minkä vuoksi tänään järjestettiin uusi luottamusäänestys.
 Lue lisää:
 Espanja äänestää pääministerin luottamuksesta – Löytyykö kompromissi vai onko edessä uudet vaalit?

Espanjan hallitus ei saanut luottamusta – maa on ollut ilman hallitusta huhtikuusta asti


Summary: Tieto mahdollisesta yksityisyyden loukkauksesta viedään ensin EU:n sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään.

Suomessa viranomainen ei voi määrätä Facebookille sakkoa yksityisyyden loukkaamisesta, koska yhtiö ei tee täällä liiketoimintaan liittyviä päätöksiä.
 Tieto Facebookin Suomessa tekemästä loukkauksesta viedään ensin EU:n  sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmään  (IMI), jonka kautta se tavoittaa toimivaltaisen tietosuojaviranomaisen. Facebookin tapauksessa tämä maa on Irlanti.
 – Jos ulkomaille sijoittunut rekisterinpitäjä loukkaa Suomessa asuvien oikeuksia, asia menee jäsenmaiden viranomaisten keskinäiseen prosessiin. Kyseisen maan toimivaltainen viranomainen voi määrätä yritykselle sakkoja, tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio  kertoo.
 Yhdysvaltain liittovaltion kauppakomissio FTC määräsi Facebookille  viiden miljardin dollarin sakon  yksityisyyden loukkaamisesta.  Yhtiön tulos  tippui sakkotuomion takia 49 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 Tieto kulkee paremmin
 Euroopan unioni on yrittänyt saada somejättejä kuriin  kilpailulainsäädännön avulla . Sakkojen perusteena on käytetty esimerkiksi sitä, että Google ja Facebook ovat käyttäneet väärin niiden määräävää markkina-asemaa ja siten rajoittaneet vapaata kilpailua.
 Tietosuojavaltuutetun mukaan jäsenmaiden viranomaisten yhteistyö on tehostunut huomattavasti sen jälkeen, kun tietosuoja-asetus GDPR tuli voimaan vuonna 2016. Lakia alettiin soveltaa kaikissa EU-maissa toukokuusta 2018 alkaen.
 – Uudistus on parantanut kuluttajan tietosuojaa, koska viranomaisilla on velvollisuus käsitellä myös muista maista tulleet valitukset. Tavoitteena on, että asetusta tulkitaan samalla tavalla kaikissa jäsenmaissa, Aarnio sanoo.
 Osa jäsenmaista on määrännyt Facebookille pienempiä sakkoja muun muassa evästeiden käyttöön ja viestinnän luottamuksellisuuteen liittyvissä tapauksissa.
 Suomessa viestinnän luottamuksellisuutta valvoo liikenne- ja viestintävirasto Traficom. Tällä hetkellä Traficomin tietoon ei ole tullut Facebookia koskevia tapauksia.
 Täsmennyksiä ehtoihin
 Viime huhtikuussa Facebook ja majoituspalvelu Airbnb sitoutuivat selventämään sitä, miten kuluttajien tietoja käytetään profiloinnissa ja mainosten kohdentamisessa. Uusissa sopimusehdoissa täsmennetään, mitä käyttäjien tietoihin perustuvia palveluita yhtiöt voivat myydä muille yrityksille.
 Neuvotteluihin osallistuivat EU:n jäsenmaiden kuluttajansuojaviranomaiset ja Euroopan komissio. Suomen kuluttaja-asiamies  Katri Väänänen  on tyytyväinen neuvottelujen lopputulokseen.
 – Tapaus osoittaa, että EU-alueen yhteistyöllä on mahdollista saada globaalit digijätit noudattamaan kuluttajien oikeuksia, Väänänen sanoo  tiedotteessa .
 Lue aiheesta lisää:
 Facebookin tulos sukelsi jättisakon jälkimainingeissa
 Facebook sai Yhdysvalloissa viiden miljardin dollarin sakot yksityisyyden loukkaamisesta
 Facebookille jättisakot Cambridge Analytica -kohun seurauksena – joutuu maksamaan viisi miljardia dollaria käyttäjätietojen vuotamisesta

Suomi ei voi määrätä sakkoa Facebookille – Somejättien rankaisu vaatii EU:n jäsenmaiden yhteistyötä


Summary: Viranomaiset pelastivat merestä 132 siirtolaista, joiden alus oli kaatunut ylösalaisin.

Libyassa yli sadan siirtolaisen pelätään hukkuneen heidän aluksensa jouduttua merihätään ja kaaduttua.
 Libyan viranomaiset ja paikalliset kalastajat pelastivat merestä 132 ihmistä, mutta 116 on edelleen kateissa Libyan rannikkovartioston mukaan.
 Onnettomuus sattui Al-Khumsin kaupungin edustalla, pääkaupunki Tripolista itään.
 Yle Uutisgrafiikka
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan jopa 150 ihmistä saattaa olla hukkunut.
 Jos tiedot osoittautuvat oikeiksi, olisi kyseessä vakavin onnettomuus Välimerellä tämän vuoden aikana.

Yli sadan siirtolaisen pelätään hukkuneen Libyan rannikolla


Summary: Villieläinsairaalassa iltapäivällä kuutille järjestettiin oma allas, jossa ei ole muita potilaita.

Puumalasta keskiviikkona löydetty saimaannorpan kuutti  pääsi tänään torstaina jatkohoitoon Korkeasaaren villieläinsairaalan. Kuutin perille vienyt Kasperi Torppa kertoi, että eläin vaikutti pirteämmältä kuin eilen ja se oli ollut aktiivinen koko automatkan ajan.
 Villieläinsairaalan eläintenhoitaja  Laura Pulli  kertoo kuutin saapuneen villieläinsairaalaan noin kello 11 aikaan. Saapuessaan se voi olosuhteisiin nähden yllättävän pirteästi ja sen tila oli stabiili. Eläinlääkäri tarkisti kuutin aamupäivästä hetki sen saapumisen jälkeen.
 – Kuutilla on toisessa kyljessään tasaisin välein pitkiä haavoja. Ne ovat pinnallisia ja paranemaan päin. Yleisvointi on olosuhteisiin nähden virkeä, nyt pyritään pitämään tilanne mahdollisimman stabiilina, koska saimaannorpat ovat herkempiä stressille kuin harmaahylkeet ja itämerennorpat, Pulli kertoo.
 Villieläinsairaalassa iltapäivällä kuutille järjestettiin oma yksiö eli allashuone, jossa ei ole muita potilaita. Näin eläin saa olla rauhassa. Sen sukupuoli ei ollut vielä iltapäivällä tiedossa.
 Tavallisesti Saimaasta poisotettua ei sinne palauteta
 Korkeasaaren villieläinsairaalassa ei usein saimaannorpan kuutteja ole hoidossa. Eläintenhoitaja Laura Pulli muistelee, että viimeisen vuoden aikana niitä olisi ollut kaksi, mutta kumpikin niistä oli niin huonossa kunnossa etteivät ne selvinneet.
 – Kuutit harvemmin tarvitsevat meidän apuamme. Lisäksi jos täällä on harmaahylkeitä tai itämerennorppia, niin on olemassa tautiriski. Tällä hetkellä sellaisia ei ole hoidossa, joten pystyimme ottamaan tämän saimaannorpan kuutin vastaan.
 Mikäli kuutti selviää, on vielä epävarmaa, voisiko sen vapauttaa takaisin Saimaaseen. Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela  kertoo, että periaatteena on se, että mitä Saimaasta viedään pois, sitä ei uskalla sinne takaisin tuoda tautiriskien takia.
 – Mutta Korkeasaaren eläinlääkärit ovat sitten parhaita asiantuntijoita kertomaan, että mikä tilanne olisi tämän kuutin kohdalla.
 Kun Metsähallitus saa tiedon mahdollisesti loukkaantuneesta norpasta, paikalle lähtee biologi. Hän hälyttää paikalle myös tarvittaessa päivystävän eläinlääkärin. Yleisin toimenpide on se, että eläinlääkäri antaa antibioottipiikin mikäli kyseessä on tulehdussairaus. Vuosittain ihmisen apua tarvitsevia huonokuntoisia norppia tulee vastaan 2–3 kertaa.
 Koskela toteaa, että tähän mennessä kaikki pelastusyritykset, mitä saimaannorppien kuuttien ja aikuisten norppien kohdalla on tehty, ovat päättyneet huonosti: eläimet ovat kuolleet vuorokauden kuluessa kiinniottamisesta.
 – Meillä on todella korkea kynnys ottaa norppaa kiinni, ja vielä korkeampi siihen, että yritetään auttaa tällä tavalla mitä nyt Korkeasaareen viedyn kuutin kohdalla on tehty. Yleisohjeena on, että norpan pitäisi antaa olla kaikessa rauhassa ja seurata, lähteekö se omin avuin liikenteeseen.
 Mikäli huomaa sairaanoloisen norpan, tulisi siitä ilmoittaa joko Metsähallitukselle, poliisille tai paikalliselle eläinlääkärille.

Korkeasaaren villieläinsairaalan harvinainen kuuttipotilas on olosuhteisiin nähden virkeä – mutta se ei ehkä koskaan palaa Saimaaseen


Summary: Norppatiedottaja Hanne Kosonen epäilee, ettei tieto verkkojen vaarallisuudesta ole tavoittanut kaikkia kalastajia.

Saimaalla on saanut kalastaa taas verkoilla heinäkuun alusta lähtien. Se on tarkoittanut jo ainakin  viiden saimaannorpan kuutin kuolemaa.  Miksi norppien verkkokuolemat yhä jatkuvat Saimaalla?
 Mistä on kyse
 Tieto verkkojen vaarallisuudesta ei ilmeisesti ole tavoittanut kaikkia verkkokalastajia, arvioi Suomen Luonnonsuojeluliiton norppatiedottaja  Hanne Kosonen .
 – Vai eikö tunnisteta riskiä, että norppa voi sotkeutua omaan verkkoon, vai eikö välitetä? Kosonen pohtii.
 Verkkokalastus on nykyään kielletty Saimaalla huhtikuun puolivälistä kesäkuun loppuun, jotta kuutit eivät jäisi verkkoihin. Kososen ja Suomen Luonnonsuojeluliiton kanta on, että verkkokalastus pitäisi olla kielletty ympäri vuoden
 Samaa vaadittiin kansalaisaloitteessa, joka keräsi puolessatoista päivässä vaaditut  50 000 allekirjoitusta heinäkuun alussa.
 – On mahtavaa, että ihmiset ovat ottaneet norpansuojelun omaksi asiakseen, Kosonen sanoo.
 Verkkoja puolustetaan usein sanomalla, että ne ovat perinteinen kalastustapa Saimaalla. Kosonen muistuttaa, ettei vahvoja, norpan kestäviä nailonverkkoja ole käytetty kuin muutama kymmenen vuotta.
 Kuka ja mitä
 Norppatiedottaja Hanne Kosonen on kotoisin Saimaan rannalta. Hän on ollut mukana kolaamassa pesäkinoksia norpille ja vaihtamassa kalastajien verkkoja katiskoihin.
 Kosonen näki itse norpan ensimmäisen kerran tänä keväänä.
 Savonlinnan rantavesiin ilmestyi city-norppa, joka loikoili jäällä lähellä kaupunkia.
 – Se oli todella hieno kokemus, kun se oli siinä. Nyt en suojele enää eläintä, jonka olisin nähnyt vain kirjoissa ja kuvissa.
 Hanne Kosonen toivoo, että myös tulevat sukupolvet pääsevät näkemään saimaannorppia. Karoliina Simoinen / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Saimaan norppakanta on vahvistunut viime vuosikymmeninä. Kun vielä 1980-luvulla norppia oli reilusti alle 200,  nyt niitä on lähes 400 . Kanta myös vahvistuu noin 15 yksilöllä vuosittain.
 Eläin on silti erittäin uhanalainen.
 – Norppia mahtuisi Saimaalle tuhansia, Kosonen kertoo.
 "Ilmastonmuutos on merkittävä riski"
 Hanne Kososen mukaan ihmisen toiminta on suurin uhka saimaannorpalle.
 – Jos talvella ajaa esimerkiksi moottorikelkalla pesäkinoksen lähellä, emo saattaa hätääntyä ja sukeltaa pakoon. Kuutti jää silloin pesään ilman emon suojaa, ja imetys voi häiriintyä.
 – Ilmastonmuutos on merkittävä riski. Leudot ja vähälumiset talvet vaikeuttavat norpan pesimistä. Jos lunta ja pakkasta ei ole riittävästi, kinoksia ei muodostu eikä emo ei voi tehdä pesää.
 Hanne Kososta haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa. Katso myös  edelliset jaksot tästä.
 Lue myös:
 Loukkaantunut kuutti löytyi rantakivikosta, videolla eläinlääkäri yrittää syöttää sitä – heikkokuntoinen eläin sai onnekkaasti paikan Korkeasaaresta
 Maakuntajohtaja Viialainen perää suhteellisuudentajua saimannorppa-keskusteluun: "Myös kalastus on merkittävä osa Saimaan brändiä"
 Saimaannorpan kanta kasvaa hitaasti, 4–8 kuuttia kuolee vuosittain – 15 kysymystä ja vastausta norpasta
 50 000 nimeä täynnä – kansalaisaloite verkkokalastuksen täyskiellosta norppavesillä etenee eduskuntaan

Jo viisi kuuttia on kuollut verkkoihin Saimaalla, mutta norpansuojelija on toiveikas – "Ihmiset ovat ottaneet suojelun omaksi asiakseen"


Summary: Suomessa henkirikokset lisääntyivät viime vuonna tuntuvasti. Tutkijat seuraavat  huolestuneena, jatkuuko kehitys tänä vuonna.

Asiantuntijat seuraavat mielenkiinnolla, miten henkirikosten määrä kehittyy tänä vuonna Suomessa: jatkuuko viime vuonna alkanut henkirikosten kasvu vai palautuuko Suomessa edellisinä vuosina vallinnut suotuisa kehitys?
 Helsingin keskustassa  tiistaina sattunut ammuskelu  antoi huolestuttavia viitteitä Ruotsissa jo vuosia vallinneesta kehityksestä. Ruotsissa ampuma-aseilla tehdyt henkirikokset ovat lisääntyneet merkittävästi.
 "Vaikea ennustaa, lisääntyvätkö ampumatapaukset Suomessa"
 Väitöskirjatutkija  Karoliina Suonpää  Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutista (Krimo) ei halua ottaa kantaa Helsingissä sattuneeseen yksittäistapaukseen, koska teon motiiveista on vielä epäselvyyttä.
 Suonpään mielestä Helsingissä sattuneen välikohtauksen tekotapa muistuttaa kuitenkin Ruotsissa yleistyneitä tapauksia.
 – Ruotsissa juuri ampuma-aseilla tehdyt henkirikokset ja erityisesti nuorten miesten keskinäinen väkivalta ovat viime vuosina lisääntyneet merkittävästi, samoin käsikranaateilla tehdyt rikokset.
 Suonpään mukaan tämänkaltaisia tapauksia on raportoitu erityisesti metropolialueilla Malmössä, Tukholmassa ja Göterborgissa.
 Myös Suomessa kehityssuunta on ainakin toistaiseksi huolestuttava, sillä  henkirikokset lisääntyivät  viime vuonna lähes kolmanneksella.
 Näin yli 20 vuotta jatkunut henkirikosten yhtäjaksoinen väheneminen päättyi.
 – Tilastot laahaavat aina vähän jäljessä, ja on vaikea ennustaa, lisääntyvätkö ampumatapaukset Suomessa.
 Suonpään mukaan erityistä Suomen viime vuoden henkirikostilastoissa oli myös se, että henkirikosten nousun aiheuttivat pääasiassa suomalaisten miesten tekemät miehiin kohdistuneet henkirikokset, joissa osallisena oli alkoholi.
 "Ruotsissa on tällä hetkellä paha ongelma"
 Suomessa henki- ja väkivaltarikollisuus on vielä merkittävästi pienempi ongelma kuin muissa Pohjoismaissa.
 Yliopistotutkija  Martti Lehti  Krimosta sanoo, että etninen järjestäytynyt rikollisuus on Ruotsissa tällä hetkellä paha ongelma.
 – Ruotsissa on ollut viime vuosina useita tapauksia, joissa ulkomaalaistaustaiset jengit selvittelevät välejään julkisilla paikoilla. Taustat ovat monesti sekä Balkanilla että Euroopan ulkopuolella. Välejä selvitellään ampumalla ja pommeja räjäyttelemällä, ja näissä on kuollut sivullisiakin, Lehti sanoo.
 Lehden mukaan Ruotsissa kasvuun kääntynyt henkirikollisuus johtuu yksinomaan tämänkaltaisten tapausten yleistymisestä.
 Kun koko Ruotsissa vuosina 2007–2016 henkirikoksissta 26 % tehtiin ampuma-aseella, niin Malmössä ja Göterborgissa ampuma-aseiden osuus henkirikoksissa oli yli 50 %.
 Lehden mukaan Ruotsissa erityistä on myös se, että lähes puolet ampuma-aseella tehdyistä henkirikoksista tehdään julkisilla paikoilla, kuten kaduilla ja toreilla.
 Muissa Pohjoismaissa valtaosa ampuma-aseilla tehdyistä henkirikoksista tehdään yksityisasunnossa ja ne liittyvät parisuhdeväkivaltaan.
 Aiheesta aiemmin:   Helsingin keskustan ammuskelusta epäiltyä vaaditaan vangittavaksi – Epäilty on rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja

Helsingin keskustan ammuskelu herätti keskustelun – Onko Ruotsissa yleistynyt henkirikosvyyhti rantautumassa Suomeen?


Summary: Suomessa ei ole päästy eteenpäin sähköbussien kokeiluvaiheesta, bussivalmistaja arvelee.

Ruotsi ja Norja kiihdyttävät Suomen ohi kaupunkien bussiliikenteen sähköistämisessä. Ruotsin isoista kaupungeista Göteborgissa liikenteeseen  tulee ensi vuonna  160 sähköbussia ja Tukholma edellyttää pian liikenteensä kilpailutuksessa 200 sähköbussin tuloa.
 Pohjoisempana Uumajan liikenteeseen tilattiin viime vuonna 25 sähköbussia. Norjassa Oslo vaatii tänä vuonna niitä liikenteeseen 70.
 Suomessa vauhti on ollut rauhallisempaa. Tampereella on ollut kokeilussa viime vuosina neljä Puolasta tullutta sähköbussia. Turussa ja Helsingissä on käytetty kotimaisen Linkkerin valmistamia autoja.
 Sähköbussien määrä jää kuitenkin pariin kymmeneen. Syksyllä ja talvella määrä kasvaa, kun Pohjolan Liikenne ja Tammelundin Liikenne tuovat pääkaupunkiseudulle käyttöön yhteensä 37 uutta sähköbussia.
 Mutta miksi Ruotsi ja Norja ovat satsanneet kaupunkibussien sähköistykseen Suomea enemmän?
 Suomen Paikallisliikenneliiton toiminnanjohtaja  Minna Soininen  näkee, että varsinkin Ruotsissa ympäristötietoisuus on ennenkin ollut Suomea edellä.
 Paikallisliikenneliiton toiminnanjohtaja Minna Soinisen mukaan alalla seurataan tiiviisti, kuinka eri lataus- ja akkutekniikat kehittyvät. Timo Nykyri / Yle
 – Ruotsi on ollut koko ajan edellä bussikaluston ympäristöystävällisyyden miettimisessä. Heillä on ollut biodieselvaatimuksia ja kaasubusseja, ja nyt enenevässä määrin sähköä, Soininen toteaa.
 Bussivalmistaja VDL:n kehitysjohtaja  Sami Ojamo  toteaa, että vielä joitain vuosia sitten Suomi oli läntisiä naapureitaan jopa hieman edellä.
 – Suomessa on vähän jääty testaamisen ja kokeilemisen vaiheeseen. Ruotsissa ja Norjassa taas todettiin, että tämä näyttää toimivan muualla, joten hyppäämme osin kokeiluvaiheen yli suoraan normaaliin liikennöintiin, Ojamo miettii.
 Hollantilainen VDL on toimittanut sähköbusseja Ruotsiin ja Norjaan, ja Ojamo vastaa niiden myynnistä myös näissä maissa.
 – Ruotsissa on viimeisen kahden vuoden aikana todettu, että sähköbusseilla voidaan korvata kokonaan dieselbussien liikennettä ja voidaan ajaa kuten perinteisilläkin busseilla. Uusi tekniikka ei ole siellä enää testaamista ja ihmettelemistä, Ojamo kuvailee.
 Sähköä busseihin vain varikolla vai päätepysäkeiltä pitkin päivää?
 Ruotsissa sähköbussien liikennettä on kilpailutettu siten, että kilpailutukseen osallistuva yritys lupaa toimittaa myös latausjärjestelmän päätepysäkeille, jos se sellaista aikoo käyttää. Suomessa esimerkiksi HSL on rakentanut pysäkkien latauspaikkoja itse.
 Ruotsissa käytössä on niin latausta päätepysäkeillä pitkin päivää, kuin myös koko päivän akkujen varassa liikennöiviä busseja, jotka ladataan vain yöaikaan varikolla.
 – Päätepysäkeillä virroittimella muutaman minuutin ladattavat autot sopivat runkolinjoille, joilla on tiheä liikenne vaikka aamuneljästä yöhön saakka. Busseilla voi näin ajaa päivän aikana todella paljon ja esimerkiksi lämmitys hoituu ilman ongelmia kasvavasta sähkönkulutuksesta, Ojamo sanoo.
 VDL Bus & Coach Finlandin kehitysjohtaja Sami Ojamo. Jari Kovalainen / Yle
 Pienemmissä kaupungeissa käytetään useammin autoja, jotka ladataan vain yöaikaan varikolla. Näin reittien varrelle ei tarvitse tehdä hinnakkaita latauspaikkoja.
 Paikallisliikenneliiton Soininen toteaakin, että suurin mielenkiinto kohdistuu tällä hetkellä lataus- ja akkutekniikan kehitykseen, eli kuinka pitkälle yhdellä latauksella pääsee.
 – Siihen katseet alalla nyt kohdistuvat: käytetäänkö virroittimella latausta päätepysäkeillä vai enemmän pelkkää öisin lataamista varikoilla, Soininen toteaa.
 Isot Länsi-Euroopan kaupungit innostuneet sähköbusseista
 Osa bussivalmistajista näkee, että päätepysäkkien latauslaitteet ovat välivaihe, johon he eivät kehitä kaikkea sähkökalustoa. Pysäkkilatausten sijaan siirrytään suoraan busseihin, joilla voi ajaa koko päivän yhdellä latauksella.
 – Muutama vuosi sitten ajateltiin, että busseissa on pienet akut, joita ladataan linjalla ja niillä ajetaan muutama kymmenen kilometriä kerrallaan. Mercedes-Benz taas on lähtenyt siitä, että sähköbussilla voidaan liikennöidä samalla tavalla kuin dieselbussilla, ja sitä ladataan yöllä varikolla, toteaa tuotepäällikkö  Juha Mäenpää  Vehon linja-autopuolelta.
 Mäenpää arvelee, että varikkolatauksen suuntaan ollaan menossa entistä enemmän.
 – Mersun sähköbussin akkukapasiteetti riittää nyt reiluun 150 kilometriin, mutta lähivuosina bussiin on tulossa lisää akkukapasiteettia siten, että se riittää 300 ja myöhemmin 400 kilometrin ajoon, Mäenpää kertoo.
 Läntisen Euroopan suurissa kaupungeissa mennään paikoin kovaa vauhtia kohti sähköistä bussiliikennettä. Berliinissä sähköbusseihin ja niiden vaatimaan infraan aiotaan käyttää reilun kymmenen vuoden aikana noin 2 miljardia euroa.
 Ensi keväänä Berliinissä pitäisi olla liikenteessä noin 140 sähköbussia. Isoja hankintoja on menossa myös esimerkiksi Pariisissa ja Milanossa. Vauhtia tuonee myös EU:n direktiivi, joka edellyttää puhtaan bussikaluston lisäämistä lähivuosina.
 Helsingin liikenteessä on ollut viime vuosina kotimaisen bussivalmistaja Linkkerin sähköbusseja. Linkker-busseja käytetään myös Turussa.  Timo-Pekka Heima / Yle
 Soinisen mukaan Suomessa keskisuurten kaupunkien ratkaisuihin vaikuttaa myös se, että liikennettä on kilpailutettu monessa kaupungissa ensi kertaa vasta viitisen vuotta sitten.
 Yhdellä latauksella jopa 300 kilometriä
 Mersun sähköbussimalli eCitaro oli Helsingissä koeajossa huhtikuussa. Bussi ajoi osan päivästä Helsingin linjalla 23. Tuon päivän kulutuksen perusteella autolla olisi voinut liikennöidä jopa 211 kilometriä yhdellä latauksella. Testibussissa oli 243 kWh:n akut. Kylmällä säällä ajomatka lyhenee merkittävästi.
 Pohjolan Liikenne on kertonut , että sille elokuussa tulevat, kiinalaisen bussijätti Yutongin sähköbussit voivat liikennöidä yhdellä latauksella jopa 300 kilometriä. Bussien ilmastointi toimii ilmalämpöpumpulla, pakkasilla lämmitystä tuetaan biopolttoainekäyttöisellä lisälämmittimellä.
 Pohjolan Liikenteen ohella Tammelundin Liikenne tuo elokuussa käyttöön  kaksi VDL:n sähköbussia  Vuosaaren liikenteeseen. Näitä 216 kWh:n akuilla varustettuja autoja ladataan päätepysäkeillä päivän aikana. Täyteen ladatulla bussilla voisi ajaa jopa 150 kilometriä ilman välilatauksia.
 Suomalaisyritys Linkkerin valmistamissa sähkölinja-autoissa käytetään 55 kWh:n akkukapasiteettia, ja latausta tehdään päätepysäkeillä.
 Lue myös:
 Yllättävä tieto: Suomi voisi puolittaa päästönsä ja säästää silti rahaa – Merituulivoima ja sähköautot halpenevat rajusti, arvioi raportti
 Hintalappu hidastaa sähköbussien yleistymistä – Suomen ainoa valmistaja hakee bisnestä maailmalta
 Tällaista kehitystä kaupunkien joukkoliikenteessä ehkä nähdään – suunnitteluyritys etsi parhaita ratkaisuja Euroopasta

Sähköbussit mullistavat paikallisliikennettä nopeasti Ruotsissa ja monissa muissa maissa – Suomessa jumituttiin testausvaiheeseen


Summary: Kiina ja Venäjä aikovat lisätä sotilasyhteistyötään.

Kiina on julkaissut uuden  sotilaspoliittisen doktriininsa , jossa se määrittelee tulevaisuuden sotilaallisen strategiansa.
 Se käyttää aiempaa kovempaa kieltä arvostellessaan Yhdysvaltoja "absoluuttisen sotilaallisen ylivoiman" tavoittelusta.
 Kiinan mukaan Yhdysvallat liittolaisineen on uhka maailman vakaudelle. Kiinaa syyttää Yhdysvaltoja sotilaallisen kilpavarustelun lisäämisestä maailmassa.
 Kiina myös toisti pitkään voimassa olleen näkemyksensä siitä, että Taiwan on osa sitä.
 – Jos joku uskaltaa erottaa Taiwanin Kiinasta, Kiinan armeija ei epäröi julistaa sotaa, Kiinan armeijan tiedottaja  Wu Qian  sanoi  The Washington Post -sanomalehden mukaan .
 Lipunlaskuseremonia Taiwanin pääkaupungin Taipein Vapauden aukiolla maaliskuun alussa. David Chang / EPA
 Taiwan on lähentynyt Yhdysvaltoja Trumpin valtakaudella ja ilmoitti tänä vuonna ostavansa Yhdysvalloilta M1A2T-panssarivaunuja ja Stinger-ohjuksia lähes 2 miljardilla eurolla.
 Kiina myös kertoo lisäävänsä sotilaallista yhteistyötään Venäjän kanssa.
 – Kehitämme sotilaalliset suhteemme uusiin, historiallisiin korkeuksiin, Wu sanoi.
 Raportissa kerrotaan, että Kiinan sotilaalliset menot olivat vuonna 2017 135,5 miljardia euroa.
 Edellisen kerran Kiina julkaisi vastaavat linjaukset neljä vuotta sitten.

Kiinan uusi sotilaspoliittinen doktriini arvostelee kovasanaisesti Yhdysvaltoja