Summary: Lappeenrantalainen kauppias Teppo Kylmä hoitaa pikkulasten näpistelyt koulun ja perheen kanssa. Tulokset ovat kauppiaan mukaan erittäin hyviä.

Teppo Kylmällä  on kolme K-kauppaa aivan Lappeenrannan kaupungin keskustassa. Alueella on myös paljon kouluja, mikä näkyy kauppojen asiakaskunnassa.
 Nuorin Teppo Kylmän tapaama näpistelijä on ollut esikouluikäinen lapsi. Yleensä näpistelijät ovat kauppiaan kokemuksen mukaan iältään kymmenen vuoden molemmin puolin ja he koettavat varastaa makeisia.
 – Onneksi aika vähän näitä tapahtuu, ja tuntuu, että tässä seitsemän vuoden aikana nämä ovat vielä vähentyneet.
 Kylmän arviota tukee myös poliisin tilastot. Esimerkiksi Kaakkois-Suomessa poliisin tietoon oli vuonna 2008 tullut 518 kappaletta alle 15-vuotiaiden tekemää omaisuusrikosta. Viime vuonna vastaava luku oli enää 203. Omaisuusrikoksiin kuuluvat esimerkiksi varkaudet ja näpistykset.
 Teppo Kylmän mielestä näpistelyt ovat vuosien aikana vähentyneet.  Kare Lehtonen/Yle
 "Viattomia, hölmöjä tempauksia"
 Lasten tekemät näpistelyt ovat lastenpsykiatriaan erikoistuvalle lääkärille  Riikka Riihoselle  tuttu ilmiö. Suurin osa pienten lasten näpistelytapauksista johtuu hänen mukaansa lapsen kypsymättömyydestä.
 – Ei tajuta, että se on rikos, eikä ymmärretä seurauksia. Moni teko on impulsiivinen, lapselle tulee vain mieleen kaupassa pihistää jotakin, jota tekee mieli, kuvailee Riihonen.
 Yhteiskunnan sääntöjä vastaan taistelevaa käytöstä esiintyy Riikka Riihosen mukaan pienillä lapsilla vain harvoin. Teineille sen sijaan on huomattavasti yleisempää, ettei piitata mikä on oikein tai väärin. Tällöin tilanteesta on syytä olla enemmän huolissaan.
 – Aika usein nämä esimerkiksi ekaluokkalaisten tai tokaluokkalaisten näpistykset ovat aika viattomia, hölmöjä tempauksia.
 Lääkäri Riikka Riihosen kertoo, että näpistely voi myös olla merkki siitä, että lapsella kaikki ei ole hyvin. Syyt näpistysten takana ovat kuitenkin kirjavia.
 – Yksittäinen kerta voi käydä kelle lapselle tahansa, summaa Riihonen.
 "Monen perheen kanssa on istuttu ja mietitty pelisääntöjä"
 Vaikka kauppias Teppo Kylmän kaupoissa käy paljon koululaisia, hänen asenteensa lapsiin ja nuoriin ei ole epäluuloinen, päinvastoin.
 – Haluamme tulla nuorten kanssa toimeen.
 Neljän lapsen isällä on oma vakiintunut tapansa toimia silloin, kun lapsi jää hänen kaupassaan kiinni näpistyksestä. Kauppakeskus Isossa-Kristiinassa sijaitsevan kaupan takahuoneessa on palaveerattu useamman kerran.
 – Aika monen perheen kanssa on istuttu alas ja mietitty pelisääntöjä ja mitä voidaan asialle tehdä.
 Kylmä ottaa siis usein näpistyksen jälkeen yhteyttä lapsen perheeseen ja kouluun. Yhteistyö alueen koulujen kesken toimii kauppiaan mukaan loistavasti molempiin suuntiin.
 – Lapsi on sen jälkeen tuotu vastaamaan tekosestaan, ja he ovat itkien pyytäneet anteeksi. Emme ole syyllistäneet ketään, vaan on yhdessä mietitty syitä tapahtuneeseen. Nämä ovat kaikki menneet hienosti, ja perheet asioivat meillä edelleen.
 Poliisi: jokainen karkkivarkaus ilmoitettava
 Poliisi ei innostu siitä, että kaupat itsenäisestä hoitavat näpistelytapausten selvittelyn. Ylikonstaapeli  Sanna Lautamatti  Kaakkois-Suomen poliisista on tässä asiassa tiukkana.
 – Kaikista pitäisi tehdä ilmoitus poliisille. Me tehdään siitä sitten lastensuojeluilmoitus ja pyörät lähtevät pyörimään, perustelee Lautamatti.
 Kaakkois-Suomen poliisi perusti vuoden alussa uuden rikoksia ennalta estävän toiminnan ryhmän, jolla poliisi pyrkii yhteistyössä muiden toimijoiden kanssa ehkäisemään nuorten syrjäytymistä ja rikoskierteitä.
 Yksi konkreettinen uudistus on, että poliisi aikoo puhuttaa kaikki rikoksen tehneet alle 15-vuotiaat lapset.
 – Paikalla on näissä puhuttamisissa tämä nuori ja hänen huoltajansa, usein myös sosiaalipuolen edustaja sekä esimerkiksi kuraattori tai opettaja koululta sekä asianomistaja. Tapahtunutta ruoditaan ja pohditaan, onko jatkohoidon tarvetta, kertoo ylikonstaapeli Sanna Lautamatti.
 Sanna Lautamatti sanoo, että kaikki näpistykset tulisi ilmoittaa poliisille.  Kare Lehtonen/Yle
 Lastenpsykiatriaan erikoistuva lääkäri Riikka Riihonen ei usko, että on vain yhtä oikeaa tapaa toimia näpistystapausten selvittelyissä. Hänen mielestään asia voidaan joissakin tapauksissa saada keskusteltua myös ilman poliisia.
 – Jos asian keskusteleminen kaupan ja perheen kesken käy molemmille osapuolille, niin se voi olla hyvä tapa toimia. Sehän on vapaaehtoistoimintaa kauppiaalta, muistuttaa Riihonen.
 "Tytöt vievät meikkejä, pojat karkkia"
 Lappeenrannassa kauppakeskus Isossa-Kristiinassa olevan Tokmannin henkilökunta toimii pitkälti samalla tavalla kuin kauppias Teppo Kylmä. He ovat itse yhteydessä näpistelystä kiinni jääneen lapsen vanhempiin. Poliisia ei aina kutsuta paikalle, vaikka poliisi niin toivoisikin.
 – Jos kaupasta on viety joku pieni karkki, niin otamme yhteyden lapsen vanhempiin. Yleensä nämä tilanteet päättyvät niin, että lapsi tulee maksamaan tuotteen yhdessä vanhempiensa kanssa, kertoo  Sari Aaltonen  Tokmannilta.
 Sari Aaltonen kertoo, että myymälässä on nähty monia vilpittömiä anteeksipyyntöjä.  Kare Lehtonen/Yle
 Aaltosen mukaan puhuttelu ja lyhyt porttikielto myymälään on toiminut heillä hyvin.
 – Lasten reaktiot ovat olleet vilpittömiä. Ei ole tarvinnut samoja lapsia kohdata näissä tilanteissa uudestaan.
 Aaltosen mukaan näpistelijät on helppo jakaa kahteen: hieman vanhemmat tytöt vievät meikkejä ja nuoremmat pojat makeisia.
 – Ihan kaikkia meikkejä koetetaan viedä taskuissa. Joskus varkauden huomaa siitä, että hyllyssä on enää tyhjä pakkaus, kertoo Aaltonen.

Poliisi haluaa ilmoituksen aina, kun lapsi näpistelee – kauppias saanut hyviä kokemuksia huomattavasti pehmeämmistä keinoista


Eduskuntavaalien kampanjoinnista on tullut ehdokkaille yhä kalliimpaa lystiä. Henkilökohtaisten vaalibudjettien paisuminen on 2000-luvun kampanjoinnin keskeisimpiä trendejä.
 Vuoden 2015 vaaleissa kansanedustajiksi valitut käyttivät jo keskimäärin lähes 40 000 euroa kampanjointiinsa, kun muilla ehdokkailla keskimääräinen summa oli 8 000 euroa. Valituksi tulleet maksoivat noin kolmanneksen kampanjastaan itse. Tiedot ilmenevät vaalikampanjoinnin historiaa käsittelevästä Kamppailu vallasta -teoksesta (2016).
 Kampanjabudjetit ovat kasvaneet, kun vaaliviestintä on ammattimaistunut ja yhä useampia vaikuttamiskanavia on pidettävä auki rinnakkain. Suomen ehdokaskeskeinen vaalitapa lisää paineita vaalikassan kasvattamiseen: saman puolueen ehdokkaat kilpailevat keskenään läpimenosta, jolloin omaan näkyvyyteen on pakko panostaa.
 Vaalirahakohu ja taloustaantuma pienensivät kampanjakuluja vuoden 2011 vaaleissa, mutta pitkän aikavälin suunta on ollut selvästi nousujohteinen.
 - Uskottavan henkilökohtaisen vaalikampanjan toteuttaminen on tullut niin kalliiksi, että se on todennäköisesti merkittävä este asettua ehdolle ja pärjätä vaaleissa, kirjoittavat politiikan tutkijat  Erkka Railo  ja  Sini Ruohonen  Kamppailu vallasta -teoksessa.
 "Uusi vaalirahaskandaali vain ajan kysymys"
 Myös moni kansanedustaja on arvostellut kehitystä pitäen sitä epädemokraattisena. Kampanjakulujen paisuminen asettaa ehdokkaat eriarvoiseen asemaan. Kehitys suosii miehiä ja porvaripuolueiden ehdokkaita.
 Vaalirahoittajien näkökulmasta istuvat kansanedustajat ovat etulyöntiasemassa, arvioi tutkija  Ville Pitkänen  e2 Tutkimuksesta.
 - Jos ajattelee vaikkapa yritysten tukemisperiaatteita, on mielekkäämpää tukea sellaista, joka suurella todennäköisyydellä tulee valituksi, hän sanoo.
 Suomen vaalitavalle on ominaista, että ääniharavat vetävät listan muita ehdokkaita mukanaan eduskuntaan. Vaalijärjestelmä on rakennettu siten, että istuvien kansanedustajien ikään kuin kuuluukin tehdä kampanjaa muiden puolesta, jotta he voivat imuroida myös muita Arkadianmäelle mukanaan.
 Politiikan tutkijat pitävät ongelmallisena, että puolueet ja poliitikot ovat niin riippuvaisia rahasta paitsi eduskuntaan nousussa, myös oman valtansa ylläpitämisessä.
 - Tilanne voi olla vielä nyt siedettävä, mutta se on selvästi kehittymässä väärään suuntaan. Jos siihen ei puututa, uusi vaalirahaskandaali on vain ajan kysymys, Railo ja Ruohonen lataavat kirjassaan.
 Pelkkä raha ei ratkaise
 Vaalibudjettien paisumiseen on esitetty ratkaisuksi puolue- ja ehdokaskohtaista kampanjakattoa. Etenkin pienten puolueiden ja vasemmiston kansanedustajat ovat pitäneet asiaa esillä, mutta aloite ei ole edennyt.
 Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkija  Jenni Karimäki  epäilee kampanjakaton hyötyjä.
 - Veikkaan, että jos katto asetettaisiin, se todennäköisesti asettuisi tasolle, joka ei täysin poistaisi epäsuhtaa eli eroa henkilökohtaisten resurssien välillä.
 Eduskuntavaaleihin on eri tahoilta esitetty noin 40 000 euron ehdokaskohtaista kattoa.
 Karimäki huomauttaa, että pelkkä raha ei ratkaise ehdokkaan läpimenoa. Menestyksekäs kampanja koostuu monista eri elementeistä.
 Tämän kevään vaaleissa sosiaalisen median merkitys on entisestään korostunut. Se mahdollistaa vaalimainonnan kohdentamisen yhä tarkemmin yksilötasolle asti.

Vaalikampanjointi käy ehdokkaille yhä kalliimmaksi – Viime vaaleissa paikka eduskunnassa irtosi 40 000 eurolla


Summary: Sopimus hylättiin viimeksi perjantaina.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Theresa May  ja hänen kabinettinsa etsivät keinoja, joilla EU-erosopimus voitaisiin tuoda maan alahuoneen äänestykseen neljännen kerran, uutisoi brittimedia.
 Viimeksi perjantaina maan parlamentti hylkäsi Mayn neuvotteleman erosopimuksen äänin 344–286. May sanoi pian äänestyksen jälkeen, että Britannia tarvitsisi vaihtoehtoisen tien etenemiseen, kertoo muun muassa  BBC .
 Kyseessä oli jo kolmas kerta, kun sopimus hylättiin.
 Maa on näin suuntaamassa kohti sopimuksetonta eroa, jos se ei keksi muuta suunnitelmaa. Uuteen eropäivään on aikaa kaksi viikkoa. Jos sopimus olisi hyväksytty, ero olisi tapahtunut toukokuussa hallitusti.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kertoi heti tuloksen selvittyä Twitterissä, että hän on kutsunut koolle EU-johtajien hätäkokouksen, joka pidetään 10. huhtikuuta. EU:n mukaan todennäköisin vaihtoehto on nyt Britannian ero yhteisöstä ilman sopimusta.
 Britannian parlamentissa äänestetään lisäksi taas maanantaina joukosta neuvoa-antavista brexit-vaihtoehdoista. Viime kerralla mikään brexit-vaihtoehdoista ei kerännyt taakseen enemmistöä. Eniten kannatusta sai tulliliitto EU:n kanssa ja kansanäänestys mistä tahansa sopimuksesta.
 Tulliliitto mahdollistaisi sen, että yritykset ja tavarat voisivat liikkua EU:n alueella ilman tarkastuksia ja maksuja.
 Lue myös:
 Analyysi: Theresa Mayn tappio vei Britannian sopimuksettoman eron kynnykselle – pääministerin asema näyttää kohtalokkaan tukalalta (29.3.)
 "Tänäänkin puhumme brexitistä" – Brittien piti jo erota EU:sta, mutta toisin kävi: Näin brexit on hallinnut uutislähetyksiä  (29.3.)

Theresa May haluaa brexit-sopimuksensa neljännen kerran parlamentin äänestykseen


Commissioner for inter-institutional relations and administration

Sosiaaliliberaalia Progressiivinen Slovakia -puoluetta edustava  Zuzana Čaputová  on nousemassa Slovakian presidentiksi, uutistoimistot kertovat.
 Kun äänistä on laskettu 98,06 prosenttia, Čaputová on kerännyt 58,37 prosenttia, kertoo Slovakian tilastokeskus.
 Smer SD -puolueen ehdokas  Maroš Šefčovič  kertoi Venäjän valtion uutistoimiston Tassin mukaan soittaneensa toisen kierroksen kilpakumppanilleen onnitellakseen tätä vaalivoitosta.
 – Toivon uudelle presidentille ja Slovakialle vain parasta. Olen työskennellyt koko ikäni Slovakian hyväksi ja aion tehdä niin myös tulevaisuudessa, Šefčovič sanoi Tassin mukaan.
 Čaputová on luvannut äänestäjilleen siivota maansa poliittista kulttuuria. Hän sai vaalien ensimmäisellä kierroksellä varsin lentävän lähdön vieden yli 40 prosenttia äänistä. EU-myönteinen nainen on Slovakian ensimmäinen naispresidentti.
 Lue myös:
 Slovakia valitsee tänään uuden presidentin: Paalupaikalla on EU-myönteinen, liberaali nainen, joka on saanut lisänimen Slovakian “Erin Brockovich”

45-vuotias Zuzana Čaputová nousee Slovakian presidentiksi – 99 prosenttia äänistä laskettu


Summary: Nyt on aika päivittää säännöt, jotta voidaan määritellä selkeät vastuut ihmisille, yrityksille ja hallituksille, kirjoittaa Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja Mark Zuckerberg.

Facebookin perustaja ja toimitusjohtaja  Mark Zuckerberg  sanoo, että internet tarvitsee uudet säännöt ja kääntää katseensa kohti hallituksia ja lainsäätäjiä.
 Washington Postin  sivuilla julkaistussa mielipidekirjoituksessaan Zuckerberg listaa neljä kohtaa, joista uusien sääntöjen laatimisen voisi aloittaa: haitallinen sisältö, vaalien koskemattomuus, yksityisyys ja tietojensiirto.
 Haitalliseen sisältöön voitaisiin Zuckerbergin mukaan laatia peruslinjaukset sille, mikä on kiellettyä ja sen myötä vaatia netissä toimivia yrityksiä rakentamaan palvelunsa niin, että haitallinen sisältö voitaisiin minimoida.
 Vaalien koskemattomuudesta hän kijoittaa, että on vaikeaa vetää linjaa siitä, mikä on poliittista mainontaa. Tähän voisi olla vaihtoehtona lainsäätäjien standardit siitä, ketkeä ovat poliittisia toimijoita. Hän huomauttaa, että poliittisen mainonnan lait keskittyvät usein vain ehdokkaisiin ja vaaleihin, vaikka informaatiovaikuttaminen on jatkuvaa myös vaalien ulkopuolella.
 Zuckerbergin mukaan tärkeä kysymys on, kuinka poliittiset kampanjat käyttävät dataa ja kohdennusta. Lait tulisi päivittää nykyajan todellisuus ja uhat huomioiden ja näin asettaa standardit koko toimialalle.
 Hän jättää mainitsematta esimerkiksi  vuoden takaisen Cambridge Analytica -paljastuksen , jossa kymmenien miljoonien amerikkalaisten Facebook-käyttäjien tietoja käytettiin heidän tietämättään vaikuttamaan Yhdysvaltojen presidentinvaalien tulokseen.
 EU:n GDPR:stä mallia
 Kolmanneksi ehdotukseksi Zuckerberg nostaa yksiyisyyden ja tietosuojan. Hän viittaa EU:n yleiseen tietosuoja-asetukseen GDPR:ään, ja sanoo, että koko maailman pitäisi ottaa siitä mallia.
 – Uskon, että olisi hyväksi internetille, jos useammat valtiot ottaisivat käyttöön GDPR:n kaltaisen sääntelyn. Uusien säännösten Yhdysvalloissa ja ympäri maailmaa tulisi perustua siihen suojaan, minkä GDPR tarjoaa, hän kirjoittaa.
 Viimeisenä pointtinaan Zuckerberg nostaa tietojensiirron. Tällä hän tarkoittaa sitä, että kun ihminen jakaa tietonsa yhden palvelun kanssa, hänen tulisi pystyä siirtämään ne myös muihin palveluihin. Tämä toisi Zuckerbergin mukaan ihmisille valinnanvapautta ja mahdollistaisi uusia innovaatioita.
 Tiedonsiirto toimisi samaan tapaan kuin Facebookin tarjoamien applikaatioiden käyttöönottaessa. Tämä kuitenkin vaatisi selkeät säännöt siitä, kenellä on vastuu turvallisuudesta, kun tietoja siirretään.
 – Internetin säännöt mahdollistivat kokonaisen yrittäjäsukupolven rakentaa palveluitaan, jotka muuttivat maailmaa ja toivat paljon lisäarvoa ihmisten elämään. Nyt on aika päivittää nämä säännöt, jotta voidaan määritellä selkeät vastuut ihmisille, yrityksille ja hallituksille, Zuckerberg päättää kirjoituksensa.
 Lue myös:
 Facebook tiukentaa vaalimainossääntöjään ennen eurovaaleja  (28.1.)
 Suomalaisten luottamus digitaalisiin palveluihin rapistunut tietovuotojen takia – omien tietojen pelätään päätyvän vääriin käsiin (16.1.)
 Analyysi: Facebookin skandaalien sarja jatkuu ja jatkuu – Nyt paljastui teknologiajättien "salaseura"  (19.12.18)
 New York Times: Facebook on antanut 60 puhelinvalmistajalle pääsyn käyttäjiensä henkilökohtaisiin tietoihin (4.6.18)
 Facebook: Käyttäjätietoja luovutettiin Cambridge Analyticalle aiemmin tiedettyä enemmän – jopa 87 miljoonan tiedot (4.4.18)

Mark Zuckerberg Washington Postissa: Internet tarvitsee uudet säännöt – aloitetaan näistä neljästä


Summary: Kokeneilla kalastajilla oli hymy herkässä, kun iso pää nousi pilkkireiästä.

Esikouluikäisestä asti yhdessä kalastaneet  Saku Nieminen  ja  Paavo Ruhanen  kiskoivat avannosta lähes 14-kiloisen vonkaleen. 23. maaliskuuta parivaljakko asteli tuttuun tapaan järven jäälle ja virittivät onkensa veteen. Pariin tuntiin ei tapahtunut mitään mainitsemisen arvoista ennen kuin tärppäsi.
 – Saku siellä jotain alkoi noitumaan, että nyt on ihan tosissaan iso kala, Ruhanen naurahtaa.
 – Samantien huomasin siimasta sormituntumalla, että ennätykset menee rikki, Nieminen jatkaa.
 Vaikka kalastus vaatii taitoa, niin kyllä onneakin tarvitaan. Tällä kertaa sitä oli matkassa roppakaupalla.
 – Luonnollisesti oli siimat solmussa, kun on iso kala kiinni. Otettiin pihdeillä puola irti ongesta ja sitä kautta saatiin löysää siimaa. Oli tällä kertaa tuurikin kohdillaan, että saatiin nostokoukulla se jään paremmalle puolelle, kertaa Nieminen päivän tapahtumia.
 – Sen verran oli isopäinen, että ei ensin oikein mahtunu avantoon taittumaan. Mutta pää kun saatiin pinnalle, niin kyllä se sitten loppu tuli perästä, Ruhanen kertoo taistelusta hauen kanssa.
 Paavo Ruhasen kotialbumi
 Varttitunnin kamppailun jälkeen jäällä pötkötteli hauki jonka mitoiksi paljastui 13,95 kiloa ja 1,23 metriä.
 Vielä ei kuitenkaan ollut juhlimisen aika. Jos vääntö hauen ja sotkussa olevien siimojen kanssa ei ottanut tarpeeksi miesten voimille, edessä oli vielä juoksulenkki.
 – Ensimmäisenä kun saatiin kala jäälle, lähdettiin minun aurinkolasien perään. Tuuli tempaisi ne mukaansa. Sieltä ne saatiin puolen kilometrin päästä kiinni, naurahtaa Nieminen.
 Kuntoilun jälkeen oli punnituksen, makkaranpaiston ja soittokierroksen vuoro.
 – Sehän se paras homma on kun pääsee kavereille kehumaan, että vähän parempi saalis tuli tällä kertaa, toteaa Ruhanen puhelujen sisällöstä.
 Paavo Ruhasen kotialbumi
 Suurkalastajan ansiomerkki rintaan?
 Suomen Vapaa-ajankalastajien Keskusjärjestö kerää tietoja saaduista suurkaloista suurkalarekisteriin ja myöntää sellaisen saalistaneelle suurkalastajan ansioimerkin. Eri kalalajeille on omat kriteerinsä, jotta se voidaan luokitella suurkalaksi. Hauen tapauksessa raja kulkee kymmenessä kilossa, joten miesten saama vonkale menee heittämällä siihen luokkaan.
 Viime vuonna järjestölle ilmoituksia suurkaloista tuli yhteensä 228 kappaletta, näistä ylivoimaisesti eniten oli haukia, 47 yksilön verran.
 – Juuri lueskelin, että kuukausi saantipäivästä olisi aikaa se ilmoittaa, voisihan sen sinne laittaa. Mitat, viralliset punnitustodistukset, todistajia ja kuvia löytyy, Ruhanen toteaa suunnitelmista.
 Nyt saatu hauki on hirvensalmelaisen Ruhasen ja mikkeliläisen Niemisen kolmas maagisen kymmenen kilon rajan rikkonut saalis. Aikaisemmat ovat tulleet tuulastamalla. Syksyisin tapahtuvassa atrainkalastuksessa miehet ovat kalojen lisäksi napanneet SM-pronssia viime syksyltä.
 Paavo Ruhasen kotialbumi
 Tämän kertainen saalis oli kokeneempien kalastajienkin saalina niin merkittävä, että se odottaa pakastimessa jatkokäsittelyä.
 – Muutaman viikon päästä viedään täytettäväksi. Ei se ruokakalaksi oikein sovi, on se sen verran iso. Mielellään siitä ottaa muiston talteen. Vielä pitäisi päästä yhteisymmärrykseen mihin seinälle se päätyy, Ruhanen kertoo.
 – Tuossa tapauksessa ei vapauttaminenkaan oikein onnistunut, kun sen verran aikaa se siellä nostokoukun päässä heilu. Ei olisi ollut sekään oikein, Nieminen jatkaa.
 Talvikalastuksessa täytyy olla tarkkana vapautuksien suhteen. Suomen haukiseura muistuttaa, että yli viiden asteen pakkasella haukea ei voi vapauttaa takaisin vesistöön. Tarkempia vinkkejä suurhauen käsittelyyn löytyy Suomen haukiseuran  kotisivuilta .
 Tarkkaa kalastuspaikkaa kysyttäessä savolaismiesten muisti alkaa kummallisesti pätkiä.
 – Nyt ei kyllä millään satu muistamaan mistä se tuli, virinistää Ruhanen.

Mahtuuko, mahtuuko? Katso, miten 14-kiloinen suurhauki nousee avannosta


Summary: Haapasaaren kyläkaupan tulevaisuus on vaakalaudalla.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Venäjän rajan kupeessa Haapasaaressa sijaitseva, yli 100-vuotias kauppa on ajautunut pahoihin talousvaikeuksiin. Kauppa on tehnyt viimeiset neljä vuotta isoa tappiota. Jos meno jatkuu samanlaisena, sen on pantava parin vuoden päästä ovet säppiin.
 Kyseessä on Suomen pienin osuuskauppa.
 – Saaren väki on vähentynyt ja harmaantunut. Ihmiset myös tuovat paljon kauppatavaraa yhteysaluksen kylmäkonteissa saareen. Emme pysty kilpailemaan mantereen marketien hintojen kanssa, sanoo Haapasaaren osuuskaupan hallituksen varapuheenjohtaja  Juha Rissanen .
 Tilanne on todella huono.  Juha Rissanen
 Kauppa yritetään nyt pelastaa saarelaisten rahoilla. Osuuskaupan hallitus on päättänyt alkaa kerätä vapaaehtoista jäsenmaksua kaupan toiminnan tukemiseen. Maksulla halutaan myös muistuttaa saarelaisia, että kaupan olemassaolo riippuu ostohaluista.
 Jäsenmaksuksi on esitetty 50 euroa. Käytännössä lahjoittaja saa itse päättää summan, koska maksu on vapaaehtoinen. Kaikki on plussaa.
 – Tässä täytyy nyt turvautua kaikenlaisiin keinoihin. Tilanne on todella huono, Rissanen toteaa.
 Olli Turunen, Ilkka Lehto ja Timo Pohjola asuvat Haapasaaressa kesät ja talvet. Tarja Pohjola
 Haapasaaressa on ollut viime vuosina parisataa kesäasukasta. Talvella asukasmäärä putoaa noin kymmeneen. Saaressa on kaupan ja asuntojen lisäksi muun muassa vanha koulu, jonka toiminta loppui vuonna 1973. Nykyään siellä pidetään kesäisin erilaisia kursseja.
 Haapasaaren kirkossa on järjestetty vielä viime vuosina kesähäitä.
 Kaupan myymälänhoitajan tuoli on ollut viime vuosina hyvin tuulinen. Idylliseen saareen on lähdetty hohdokkaissa tunnelmissa, mutta kylmät, yksinäiset talvet ja saaren eristäytynyt sijainti ovat olleet lopulta liikaa. Monelle on riittänyt yksi vuosi.
 Nyt kauppa saa jälleen uuden myymälänhoitajan, kun  Kristofer Klaavu  hyppää tehtävään.
 – Tilaisuus päästä Suomen pienimpään osuuskauppaan ulkosaaristoon oli niin houkutteleva, että oli pakko laittaa hakemus.
 Neljän tunnin kauppamatka
 Klaavu on kuitenkin pudottanut vaaleanpunaiset lasit silmiltään ja tietää, että kaupan tilanne on vaikea. Tuotevalikoimaan ei tule suuria muutoksia, mutta sitä tarkennetaan.
 – Tarkoitus on myydä peruselintarvikkeita eli sitä, mitä porukat ostavat. Erikoistuotteita tilataan toivomuksesta, Klaavu sanoo.
 Myymälänhoitajan työ on fyysisesti raskasta, sillä tavarat on haettava kauppaan venerannasta yli kilometrin päästä.
 – Pohjakunto on hyvä ja siinähän se paranee. Ja on meillä mönkijä, jonka kyydillä saa nopeasti tavarat kaupalle.
 Kaupan toiminnan loppuminen tietäisi saarelaisille pitkää kauppamatkaa, jos vaikkapa maito loppuu kesken. Lähin kauppa on 23 kilometrin päässä Kotkassa. Edestakainen merimatka kestää yli neljä tuntia.
 Yle
 Toivonpilkahduksen Haapasaaren kaupan synkkään tilanteeseen tuo tänä vuonna alkava tukikokeilu. Valtio myöntää kaksivuotisen kokeilun aikana 10 000–15 000 euron avustuksen noin sadalle kyläkaupalle. Sen tarkoitus on turvata kauppapalveluja harvaan asutulla maaseudulla.
 – Suomen pienin osuuskauppa on pyörinyt tähän saakka puhtaasti asiakkaiden tuomilla rahoilla. Haemme tukea syksyllä ilman muuta, sanoo osuuskaupan hallituksen puheenjohtaja Juha Rissanen.
 Tuen ehtona on, että kauppa toimii ympäri vuoden. Päivittäistavaroiden myynti ei saa ylittää kahta miljoonaa euroa vuodessa, ja seuraavaksi lähimmän kyläkaupan tulee olla vaikeasti saavutettava. Kaupalla on oltava ensi vuoden alusta lähtien myös vähintään yksi lisäpalvelu, kuten posti tai apteekki.
 Meillä on vaimon kanssa parisuhdehommat kunnossa.  Kristofer Klaavu
 Rissasen mukaan Haapasaaren kauppa täyttää kaikki ehdot. Lähin kauppa on 23 kilometrin merimatkan päässä Kotkassa. Kaupalla on posti ja polttoaineen jakelupiste. Myös Alkon piste löytyy.
 – Tuki merkitsisi todella paljon. Henkilöstökulut ovat meillä liikevaihtoon verrattuna paljon isommat kuin marketeissa.
 Petri Lassheikki / Yle
 Sade pilaa myynnin
 Kristofer Klaavu aloittaa myymälänhoitajan työnsä maanantaina. Sää vaikuttaa myyntiin hyvin paljon kesäkaudella. Viikonlopun tilaus tehdään alkuviikosta sen hetkisen sääennusteen mukaan.
 Jos se lupaa aurinkoa ja loppuviikosta alkaakin sataa, hävikki on suurta.
 – Tilausta tehdessä pitää ounastella, onko saaressa viikonloppuna 20 vai 200 asukasta. Kyllä se pikkuisen vaikuttaa tilaukseen.
 Klaavu toivoo, että joku vuokraisi kaupan kupeessa sijaitsevan kesäkioskin. Kauppa voisi tehdä sen kanssa yhteistyötä. Yksinäisiä talvia mies ei pelkää, sillä vaimo  Tuuli-Anne Klaavu  lähtee mukaan myymäläapulaiseksi.
 – Meillä on vaimon kanssa parisuhdehommat kunnossa. Ei tarvitse olla ikävissään, Kristofer Klaavu toteaa.

Suomen pienin osuuskauppa alkoi anoa asukkailta 50 euron lahjoituksia: "Tässä täytyy nyt turvautua kaikenlaisiin keinoihin"


Summary: Professori amerikkalaislehdessä: Työttömien nuorten miesten on vaikea solmia pysyviä seurustelusuhteita.

Tuore amerikkalainen kysely todistaa nuorten aikuisten seurustelukulttuurin suuresta muutoksesta. Sinkkuus ohitti ensimmäistä kertaa tutkimuksen historiassa seurustelun 18–34-vuotiaiden amerikkalaisten parissa.
 Alle 35-vuotiaista amerikkalaisista aavistuksen yli puolet (51 %) kertoo, ettei heillä ole vakituista seurustelukumppania. Aiemmassa, vuonna 2016 tehdyssä kyselyssä näin vastasi 45 prosenttia nuorista aikuisista.
 Muutos on erityisen merkittävä, kun tulosta vertaa tutkimuksen aloitusvuoteen 1986. Tuolloin ilman vakituista seurustelukumppania kertoi olevansa 35 prosenttia amerikkalaisista nuorista aikuisista.
 Tiedot käyvät ilmi Chicagon yliopiston tekemän  General Social Survey -tutkimuksen  tuoreista tiedoista. Sitä varten haastateltiin viime vuonna kasvokkain 2348 amerikkalaista. Tutkimuksesta uutisoi  The Washington Post .
 Tuloksia tulkitessa on hyvä ymmärtää, että kaikki ihmiset eivät edes halua vakituista seurustelusuhdetta. Sinkkuus on monelle tietoisesti valittu, itselle sopiva elämäntapa. Ihmisten ajatuksia, arvoja ja käytöstä ohjaavat normit ovat länsimaissa myös muuttuneet siten, että sinkkuus hyväksytään yhä paremmin.
 Varsinkin nuorten miesten seksin harrastaminen vähentynyt
 Saman General Social Surveyn mukaan amerikkalaisten kiinnostus  harrastaa seksiä on entisestään vähentynyt . Alle 30-vuotiaista 23 prosenttia ilmoittaa, ettei ole vuoden aikana harrastanut seksiä.
 Muutos on huima verrattuna kymmenen vuoden takaiseen, jolloin vuoden ilman seksiä kertoi olleensa vain noin 8 prosenttia alle 30-vuotiaista amerikkalaisista.
 Ilman seksiä ovat kyselyn mukaan nykyään varsinkin nuoret miehet. Uusimpien tulosten mukaan alle 30-vuotiaista amerikkalaismiehistä 28 prosenttia ei ole harrastanut vuoteen seksiä. Samanikäisistä naisista seksittä on ollut 18 prosenttia.
 Washington Postin haastattelema San Diegon yliopiston psykologian professori  Jean Twenge  selittää tutkimustuloksia muun muassa nuorten miesten työttömyyden lisääntymisellä. Hänen mukaansa epävarma työtilanne vaikeuttaa vakituisten seurustelusuhteiden solmimista.
 Lisäksi Twenge arvioi, että jatkuvasti lisääntyvä viihde, kuten tietokone- ja konsolipelit sekä nettiporno, täyttää varsinkin nuorten miesten vapaa-aikaa.
 Viihde, kuten tietokone- ja konsolipelit sekä nettiporno, täyttää nuorten miesten vapaa-aikaa. Henrietta Hassinen / Yle
 Seksikertojen laskeminen ei kerro kaikkea seksuaalisuudesta
 Myös suomalaisten yhdyntämäärät ovat jo jonkin aikaa vähentyneet  (FINSEX 2015) . Seksikertojen määrää kysyttäessä tutkimustulokset eivät kuitenkaan aina kerro kaikkea oleellista ihmisten seksuaalisuudesta ja sen toteuttamisesta.
 Tutkimuksissa seksillä tarkoitetaan useimmiten yhdyntää tai ainakin muulla tavoin kumppanin sukupuolielinten kiihottamista. Tutkimusten ulkopuolelle jäävät usein muun muassa itsetyydytys, fantasiat sekä erilaiset rooli- tai BDSM-leikit. Siksi seksikertojen laskeminen ei aina anna kattavaa kuvaa ihmisten seksuaalisesta tyytyväisyydestä.
 Moni asiantuntija onkin sitä mieltä, että  seksikertojen laskemisen voisi lopettaa . Seksin ymmärtäminen laajemmin on tärkeää, jotta ihmiset eivät turhaa vertaile itseään toisiin.
 Lisää aiheesta:
 Tutkimus: Jopa viidennes suomalaisista harrastaa seksiä korkeintaan kerran kuukaudessa
 Saitko viikonloppuna? Asiantuntijat kannustavat lopettamaan seksikertojen laskemisen
 Akuutti: Seksiä vai ei?  (video)
 Eikö suomalaisia enää paneta? Mahadura & Özbergan podcast  (audio)

Amerikkalaistutkimus: Yli puolet nuorista aikuisista on nyt sinkkuja, seksin määrä vähäisempää kuin 30 vuoteen


Valkoisen talon taloudellinen neuvonantaja  Larry Kudlow  vaatii Yhdysvaltojen keskuspankkia Fediä leikkaamaan korkotasoa suojellakseen Yhdysvaltojen taloutta.
 Kudlow sanoi CNBC:n haastattelussa, ettei uhkaa korkeammista koroista haluta. Kudlowin mukaan ohjauskoron lasku on välttämätön suojelutoimenpide.
 Kudlow lisäksi sanoi, että hänen näkemyksenä korkotasosta heijastelevat presidentti  Donald Trumpin  kantoja. Trump on kritisoinut Fedin päätöksiä nostaa korkoja.
 Kudlow sanoi aiemmin Axios-median haastattelussa, että Fedin pitäisi välittömästi leikata korkoja puolella prosenttiyksiköllä.
 Kudlow sanoi, että Fedin toimet ovat olleet todennäköisesti ylimitoitettuja. Tällä Kudlow viittasi siihen, että Fed nosti ohjauskorkoa neljä kertaa vuonna 2018.
 Viime viikolla Fed ilmoitti pitävänsä ohjauskoron ennallaan 2,25-2,5 prosentin vaihteluvälissä. Pankin ei odoteta nostavan korkoa enää tänä vuonna.
 Lue myös:
 USA:n talousministerin yritys rauhoittaa markkinoita vaikutti täysin päinvastaisesti – ministeriinsä turhautunut Trump pahensi soppaa entisestään
 Bloomberg: Trump harkitsee Yhdysvaltojen keskuspankin johtajan erottamista – valtuudet epäselvät

Valkoisen talon taloudellinen neuvonantaja vaatii Fediä leikkaamaan korkotasoa


Summary: Politiikan ulkopuolelta tuleva Zuzana Čaputová, 45, on saanut nostetta hallituksen vastaisesta raivosta, jonka järjestäytynyttä rikollisuutta tutkivan toimittajan murha aiheutti Slovakiassa.

Kaatopaikka. Siihen sanaan kiteytyy  Zuzana Čaputován  ura asianajajana ja ympäristöaktiivina – ja nyt korruptiota vastaan kampanjoivana presidenttiehdokkaana.
 Tästä on kyse Slovakiassa valitaan tänään presidentti Liberaaleja arvoja edustava Zuzana Čaputová, 45, on toisen kierroksen ennakkosuosikki Vastassa on valtaapitävän SMER-puolueen Maroš Šefčovič, 52
 Čaputová  palkittiin kolme vuotta sitten pitkäaikaisesta taistelustaan kotikaupunkinsa Pezinokin kaatopaikkaa vastaan.
 Häntä on verrattu amerikkalaiseen ympäristöaktivistiin  Erin Brockovichiin , joka sai 1990-luvulla ison kaasuyhtiön maksamaan jättikorvaukset ympäristön pilaamisesta. Brockowichista on tehty  Julia Robertsin  tähdittämä Hollywood-elokuva.
 Nyt Čaputová on luvannut äänestäjilleen siivota maansa poliittista kulttuuria.
 Hän on vaalien ensimmäisen kierroksen ylivoimaisen  tuloksen  ja  gallupien  perusteella vahva ehdokas Slovakian ensimmäiseksi naispresidentiksi.
 Toimittajan murha sai lähtemään politiikkaan
 Slovakialaisten yhteyksiä Italian mafiaan tutkinut toimittaja  Ján Kuciak  murhattiin helmikuussa 2018.
 Murha sai kansalaiset lähtemään kaduille osoittamaan mieltään  hallitusta  vastaan – ja Zuzana Čaputován ehdolle presidentinvaaleihin.
 Nousu on ollut näyttävä. Kaksi viikkoa sitten käyty vaalien ensimmäinen kierros toi Čaputoválle yli 40 prosentin äänisaaliin.
 Korruptiota tutkinut toimittaja Ján Kuciak ja hänen puolisonsa Martina Kusnirovan murhattiin helmikuussa 2018. Mustissa kehyksissä on Kuciakin ja Kusnirovan kuva Slovakian suurlähetystön ulkopuolella Berliinissä maaliskuussa 2018. Murha johti mielenosoituksiin ja hallituksen eroon. Felipe Trueba / EPA
 Slovakialla eri suunta kuin naapureilla
 Väestöltään Suomen kokoinen Slovakia näyttää juuri nyt kulkevan poliittisesti eri suuntaan kuin naapurinsa Puola, Unkari ja Tshekki.
 Naapurimaissa vallassa ovat erilaiset oikeistopopulistiset ja nationalistiset poliitikot, mutta nyt slovakit ovat todennäköisesti äänestämässä presidentikseen EU-myönteisen liberaalin.
 Čaputován suosiota voi pitää yllättävänä myös siksi, että hän on avoimesti tukenut seksuaalivähemmistöjen oikeuksia maassa, jonka väestön enemmistö kuuluu katoliseen kirkkoon.
 Ensimmäisen kierroksen tulos ei tosin kerro kovin paljon hänen suosiosta koko kansan keskuudessa, sillä äänestysprosentti jäi alle 50:n.
 “Voiko Zuzana Čaputová pelastaa Slovakian?”
 Jotkut näkevät Čaputovássa nousevan tähden, joka uskaltaa haastaa Euroopan oikeistolaiset, Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  kaltaiset “alfaurokset”, kuten  Foreign Policy  -lehti kirjoittaa.
 Lehti on otsikoinut juttunsa: “Voiko Zuzana Čaputová pelastaa Slovakian?”
 Čaputová itse toppuuttelee häneen kohdistuvia odotuksia. Hänen mukaansa pienen maan johtajalla ei voi olla samanlaista vaikutusvaltaa kuin esimerkiksi Ranskan presidentillä.
 – En pelkää keskustella arvoistani, Čaputová kuitenkin sanoo Foreign Policyn haastattelussa.
 Vaalikeskustelussa Čaputová on kertonut  nojaavansa kristillisiin arvoihin, kuten myötätuntoon ja rakkauteen lähimmäisiä ja vähemmistöihin kuuluvia kohtaan.
 Maroš Šefčovič ja Zuzana Čaputová tv-tentissä 17. maaliskuuta. Jakub Gavlak / EPA
 Vastassa komission varapuheenjohtaja
 Tänään, vaalien toisella kierroksella, slovakialaiset pääsevät ottamaan kantaa maansa suuntaan.
 Zuzana Čaputová edustaa pientä sosiaaliliberaalia Progressiivinen Slovakia -puoluetta (slovakiaksi Progresívne Slovensko). Puolue on perustettu syksyllä 2017 ja osallistuu presidentinvaaleihin ensimmäistä kertaa.
 Čaputoválla on vastassaan valtaapitävän, vasemmistopopulistiseksi luonnehditun Smer SD -puolueen ehdokas  Maroš Šefčovič , 52, jonka äänisaalis jäi vaalien ensimmäisessä erässä alle 19 prosentin.
 Šefčovič on EU:n energiaunionista vastaava komission varapuheenjohtaja ja entinen diplomaatti.
 Lisää aiheesta:
 Slovakian presidentinvaalit toiselle kierrokselle – vastakkain hallituksen äänekäs arvostelija ja maan nykyinen EU-komissaari
 Slovakia vaihtoi ministereitä toimittajamurhan nostattaman kuohunnan seurauksena
 Toimittajamurhan ravistaman Slovakian uudelle hallitukselle tuki parlamentissa

Slovakia valitsee tänään uuden presidentin: Paalupaikalla on EU-myönteinen, liberaali nainen, joka on saanut lisänimen Slovakian “Erin Brockovich”


Summary: Yleisimpiä puutteita takseissa olivat muun muassa se, etteivät luvanhaltijan tiedot, kuljettajan nimi tai hintatiedot olleet matkustajalle selvästi näkyvillä.

Uudellamaalla järjestettiin perjantaina viranomaisten yhteinen valvontaisku, joka kohdistui asiakkaita kuljettaneisiin takseihin.
 Valvonnassa tarkastettiin 106 ajoneuvoa, joista 43:ssa ei ollut mitään huomautettavaa, eli vain alle puolet takseista osoittautui moitteettomiksi.
 Valvontaa tehtiin erityisesti Helsinki-Vantaan lentokentän lähellä ja Espoossa.
 Yleisimpiä puutteita olivat muun muassa se, etteivät luvanhaltijan tiedot, kuljettajan nimi tai hintatiedot olleet matkustajalle selvästi näkyvillä.
 Kolmessa autossa ei ollut taksamittaria. Kuljettajista kaksi oli etsintäkuulutettuja. Yhdessä autossa oli epäilty törkeä rattijuoppo.
 Muut liikenneturvallisuuteen vaikuttavat asiat, kuten ajo-oikeus ja ajoneuvon kunto olivat kuljettajilla enimmäkseen kunnossa. Myös taksinkuljettajan ajolupa löytyi lähes kaikilta. Kaikkien taksien taustalta löytyi asianmukainen taksiliikennelupa.
 "Räikeimpiä juttuja ei saisi olla ollenkaan ammattiliikenteessä"
 Ylikomisario  Timo Leppälä  Itä-Uudenmaan poliisista kertoo olevansa huolestunut valvontaiskun tuloksesta. Hän muistuttaa, että taksinkuljettajien pitäisi olla ammattimaisia ammatinharjoittajia henkilöliikenteessä.
 – Jos arvostaa omaa ammattiaan ja haluaa harjoittaa sitä asiallisesti, niin olisi hyvä että asiat olisivat kunnossa, Leppälä sanoo.
 Leppälä ihmettelee etenkin niiden taksinkuljettajien toimintaa, jotka paljastuivat ratsiassa etsintäkuulutetuiksi tai ajoivat ilman ajo-oikeutta. Myös törkeästä rattijuopumuksesta epäillyn kuljettajan toiminta saa Leppälän kummastelemaan.
 – Eihän tämä hyvältä näytä. Tällaisia räikeimpiä juttuja ei saisi olla ollenkaan varsinkaan ammattiliikenteessä.
 Leppälä ei halua ottaa kantaa siihen, johtuuko ratsiassa ilmenneet puutteet kesällä 2018 voimaan tulleesta taksilaista.  Uusi laki  vapautti sekä taksien hinnoittelun että kilpailun.
 Hän kuitenkin myöntää, että toiminnan muuttuessa alalle on tapana tulla myös toimijoita, jotka kokeilevat rajojaan eivätkä aina toimi ammattimaisesti.
 Ensimmäiseen, taksilain uudistuksen jälkeiseen valvontaoperaatioon osallistui kymmenen poliisia Itä-Uudenmaan ja kuusi Länsi-Uudenmaan poliisilaitosten liikennepoliisista.
 Valvontaiskuun osallistui myös viisi Verohallinnon verotarkastajaa ja Traficomin edustajat.
 Traficomin mukaan valvontaiskuista on tarkoitus tehdä pysyvä käytäntö.
 Lue myös:
 Uusi taksilaki on heikentänyt turvallisuuden tunnetta takseissa – pääkaupunkiseudulla pelätään hinnalla huijaamista

Valvontaisku takseihin Uudellamaalla: Vain alle puolella asiat kunnossa – Poliisi: "Eihän tämä hyvältä näytä"


Summary: Suomessa valot sammuivat kymmenistä tunnetuista maamerkeistä. Jutun lopussa kuvia suomalaisten Earth Hour -tapahtuman vietosta.

Maailman suurin ilmastotapahtuma  Earth Hour  sammuttaa tänään valot tunnin ajaksi kello 20:30 alkaen ympäri maailmaa.
 Valot sammuvat lukuisista kansainvälisesti tunnetuista maamerkeistä, kuten Sydneyn oopperatalosta, Punaiselta torilta Moskovassa, Ateenan Akropoliilta, Pariisin Eiffel-tornista, Lontoon Big Benistä ja Empire State Buildingistä Yhdysvalloissa.
 WWF:n järjestämällä tempauksella kannetaan huolta ilmastonmuutoksesta. Valojen sammuttamisella maamerkit näyttävät symbolisen eleen ilmaston puolesta.
 Suomessa valot sammuivat muun muassa Helsingissä päärautatieaseman kivimiesten lyhdyistä, Yleisradion linkkitornista, keskustakirjasto Oodista ja Tuomiokirkosta, Lahdessa hyppyrimäestä, Turussa Aurajoen rannalta sekä Tampereella Särkänniemestä ja Näsinneulasta.
 Yle on kerännyt jutun loppuun lukijoiden kuvia tapahtuman vietosta.
 Kyse ei ole energiansäästöstä, vaan ilmastotietoisuuden lisäämisestä
 WWF korostaa, että Earth Hour ei ole varsinaisesti sähkön- eikä energiansäästötempaus, vaan tapahtuman tarkoitus on innostaa ihmisiä ilmastoystävälliseen elämään ja viestiä päättäjille, että ilmastonmuutos edellyttää ripeitä toimia.
 Viime syksynä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin  IPCC:n raportti totesi  ilmaston lämpenevän hälyttävällä vauhdilla ja, että maapallon keskilämpötilan nousua ei voida rajoittaa 1,5 asteeseen ilman merkittäviä ilmastopäätöksiä.
 – Ilmastonmuutos uhkaa kaikkea meille rakasta. WWF:n Earth Hourissa miljoonat ihmiset näyttävät, että planeettamme tulevaisuus on meille elintärkeää. Päättäjien on kuultava viesti ja tehtävä nyt rohkeaa ilmastopolitiikkaa, sanoo WWF:n pääsihteeri  Liisa Rohweder  tiedotteessa.
 Suomessa Earth Hourin teemana on erityisesti ruoan ilmasto- ja ympäristövaikutukset, sillä ruoantuotanto on maailmanlaajuisesti suurin yksittäinen kasvihuonekaasujen aiheuttaja ja ruoka muodostaa myös viidenneksen hiilijalanjäljestämme.
 – Muuttamalla ruokailutottumuksiamme pystymme merkittävästi hillitsemään ilmastonmuutosta ja luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä, sanoo WWF:n johtava ruoka-asiantuntija  Annukka Valkeapää  tiedotteessa.
 Earth Hour sai alkunsa Australian Sydneyssä vuonna 2007, jolloin osallistujia oli yli kaksi miljoonaa. Vuonna 2008 tapahtuma laajeni maailmanlaajuiseksi. Suomessa Earth Hour järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2009.
 Tempaus on laajentunut jatkuvasti. Vuonna 2018 mukana oli jo yhteensä 188 maata ja miljoonia yksityishenkilöitä, yhteisöjä ja yrityksiä. Vuonna 2018 noin 1,5 miljoonaa suomalaista  osallistui Earth Houriin .
 Ilmastoaktiivi: Earth Hourin merkitys kasvanut, ilmastotempaukset saavat uusia sävyjä
 Ilmastoveivi2019-kansanliikkeen  perustaja  Laura Kolehmainen  uskoo, Earh Hourin merkitys osana ilmastotalkoita on nykyään isompi kuin mitä oli vielä joitakin vuosia sitten.
 – Nyt ilmastonmuutos rupeaa olemaan sellainen uhka, että tällaiset asialle huomiota hakevat päivät tai tempaukset saavat uusia sävyjä. Niin, että meillä on yksi päivä vuodessa, jolloin ajatellaan tätä asiaa, mutta pitäisi ajatella aika paljon enemmän, Kolehmainen pohtii.
 Antti Haanpää / Yle
 Hänen mukaansa ilmastonmuutos pitäisi olla ihmisiä toimimaan patistava asia – uhka, joka saa aikaan enemmän toimintaa kuin "että ollaan kerran vuodessa tunnin ajan valot pois".
 Kolehmaisen mielestä Earth Hourin alkuperäinen lähtöajatus planetaaristen rajojen pohdinnasta, joiden mukaan meidän pitäisi pystyä elämään, on hyvä asia.
 Silti ilmastoaktiivi sanoo, että "Earth Hour ei ole kovin merkittävä asia". Hän perustelee väitettä sillä, että ei Eart Hour ole aiempina vuosinakaan vaikuttanut Suomen tekemään ilmastopolitiikkaan. Oleellisempaa hänen mukaansa on  vaikuttaa päättäjiin .
 – Ei se Earth Hour ei ole meitä ennenkään pelastanut, eikä pelasta tänäkään vuonna, Kolehmainen pohtii.
 – Enemmän se on mulle henkilökohtaisesti muistutus siitä, että hei, me ei voida itse päättää, paljonko meillä on resursseja, vaan meidän pitää hyväksyä se, että niitä on tietyn verran ja sopeuttaa eläminen siihen, hän lisää.
 Ilmastoaktiivi ei aio osallistua Earth Hour -tempaukseen
 Oikeustieteen ja maailmanpolitiikan opiskelija Kolehmainen sanoo, että ilmaston hyväksi tarvitaan hirveästi enemmän kuin yksi päivä.
 – Meidän pitää päästä "ahaa resurssit ovat rajalliset" -ihmettelystä siihen, miten me muutetaan tapaa, jolla resursseja käytetään. Toimintaa, toimintaa, toimintaa! Havahtumiseen ja ihmettelyyn ei ole enää aikaa, vaan tarvitaan tekoja. Itse systeemiä pitää muuttaa, hän painottaa.
 Kolehmainen nostaa esiin Suomen tulevan EU-puheenjohtajakauden ja tietysti seuraavaan hallitusohjelmaan kirjattavat ilmastotavoitteet tuhannen taalan ympäristöiksi ja työkaluiksi, jolla "systeemiä" voisi muuttaa.
 – Seuraavat neljä vuotta on jo kolmasosa on siitä kymmestä vuodesta, mikä meillä on jäljellä, jos halutaan hillitä ilmastonmuutosta 1,5 asteeseen.
 Entä miten ilmastoaktiivi oikein viettää Earth Houria? Kolehmainen ei hieman yllättäen aio osallistua, sillä hänen pitää touhuta oman Ilmastokampanjansa parissa.
 – Se, että olisin huomenna tunnin sähköt pois, niin en mä usko, että osallistuisin siihen. En aio olla sähköt pois tuntia illalla, Kolehmainen kertoo.
 Lue lisää:
 Atte Ahokkaasta tuli ilmastoaktiivi viime syksynä: "Nyt valitettavasti ei ole enää vaihtoehtoja"
 16-vuotias Atte Ahokas on perjantaisin lakossa: "Poliitikot ovat epäonnistuneet ja pettäneet meidän sukupolvemme"
 Laura Kolehmainen yrittää ilmastoveivata Suomesta maailman ilmastojohtajan: "On ihan piipertelyä saarnata kulutusvalinnoista köyhille"
 Antero Vartia tajusi, ettei ilmastonmuutosta ratkaista politiikalla – "Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, ettei ihmiskuntaa enää ole"
 Lasse Nordlund on elänyt 30 vuotta omavaraisena keskellä metsää ja tehnyt kengätkin itse: "Isoin pala on pysyä henkisesti tasapainossa"

Valot sammutetaan ilmaston puolesta: Earth Hour näyttää valomerkin ympäri maailmaa – Katso jutun lopusta lukijoiden kuvia


Summary: Tanskan viranomaisten vaatimukset maakaasuputken reitin muuttamisesta saattavat viivästyttää hanketta vuosilla.

Tanskan energiaviranomainen vaatii muutoksia Nord Stream 2 -maakaasuputken reittiin Bornholmin saaren lähellä.
 Vaadittu muutos saattaa viivästyttää alun perin vuoden 2019 lopulla valmiiksi kaavaillun putken käyttöönottoa useilla vuosilla.
 Tanska on ainoa Itämeren alueen kauttakulkumaa, joka ei vielä ole myöntänyt lupaa putkilinjan rakentamiselle aluevesiensä läpi.
 Tanska vaatii Nord Stream 2 -hanketta selvittämään, voitaisiinko kaasuputki vetää Bornholmin saaren eteläpuolelta pohjoispuolen sijaan,  kertoo Politico-verkkolehti.
 Venäjän energiaministeri  Alexander Novak  väitti eilen perjantaina, ettei Tanskan päätös tule vaikuttamaan hankkeen aikatauluun.
 Nord Stream 2 on 11 miljardin euron hanke venäläisen maakaasun toimittamiseksi Eurooppaan.
 1 225 kilometriä pitkää kaasuputkea on arvosteltu muun muassa siitä, että lisää Euroopan maiden riippuvuutta Venäjän tuottamasta energiasta.
 Lue myös:
 Saksa pitää kiinni Nord Stream 2:sta, vaikka kaasuputki herättää myös huolta: "Muka epäpoliittinen kysymys ja pelkästään talousasia?"
 5 kysymystä ja vastausta Nord Stream 2:sta: Venäjä lisää kaasutoimituksia Itämeren halki

Nord Stream 2 törmäsi vaikeuksiin Tanskassa


Summary: Viranomaisvalvontaa voisi kohdentaa ravintoloihin, joissa arvioidaan olevan ongelmia, alan etujärjestö MaRa toivoo.

Useissa Suomessa toimivissa nepalilaisissa ravintoloissa on vakavaa työntekijöiden, pääasiassa kokkien, oikeuksien polkemista,  uutisoi Helsingin Sanomat .
 Lehti on tehnyt nepalilaisten ravintoloiden tilanteesta laajan selvityksen ja muun muassa haastatellut viittätoista nepalilaisissa ravintoloissa työskennellyttä henkilöä, joiden kertomukset ravintoloiden toiminnasta ovat samansuuntaisia.
 Ravintoloissa muun muassa teetetään jopa 16-tuntisia työpäiviä eikä korvaus työstä ole lähelläkään virallisia työehtoja.
 Jotta Nepalista pääsee töihin Suomeen, on yleensä ravintolan omistajalle maksettava rahasumma, joka voi nousta yli 10 000 euroon. Moni ei pysty maksamaan, vaan päätyy kuittaamaan osan summasta työllä.
 Lehden mukaan useat ravintolayrittäjät ovat samalta alueelta Nepalista ja pitävät tiiviisti yhteyttä. Näin työntekijä, joka kertoo viranomaisille työpaikan ongelmista, ei saa välttämättä töitä mistään nepalilaisesta tai eteläaasialaisesta ravintolasta.
 Keskusrikospoliisin erikoistutkija  Tuija Hietaniemen  mukaan hyväksikäyttö nepalilaisravintoloissa on hyvin laajaa.
 – Työntekijät maksavat huomattavia summia päästäkseen tänne. Sitten heitä pidetään tosi kurjissa oloissa ja heillä teetetään tolkuttomasti töitä. Uhrit eivät uskalla tästä kertoa, hän sanoo lehdessä.
 Nepalilaisten ravintoloiden ongelmat eivät ole juuri tulleet ilmi viranomaistarkastuksissa. Aluehallintovirasto toteaa HS:lle, että ravintoloiden paperit ovat usein kunnossa, eivätkä työntekijät uskalla puhua ongelmista.
 Työntekijälle saatetaan maksaa tavanomaisen näköisesti palkkaa, joka kuitenkin menee tilille, joka on ravintolan omistajan tai tämän lähipiirin hallinnassa.
 Voi myös olla, että työntekijä saa noin 1 800 euron kuukausipalkan, mutta tekee kuukaudessa 250–300 tuntia töitä, jolloin palkka ei ole läheskään se, mitä suurella ylityötuntien määrällä kuuluisi olla.
 Etujärjestö: Asiakkaan vaikea arvioida tilannetta
 Ravintola-alan etu- ja työnantajajärjestö MaRa ry:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  kertoo yllättyneensä Helsingin Sanomien uutisen tiedoista.
 Lapin mukaan alalla tiedetään verottajan ja työsuojeluviranomaisten tietojen perusteella, että maahanmuuttajataustaisten yrittäjien perustamissa ravintoloissa on keskimääräistä enemmän rikkeitä verotuksessa ja työehtojen noudattamisessa. Ei kuitenkaan ole ollut viitteitä, että nepalilaisissa ravintoloissa olisi ollut ongelmia nyt ilmi tulleessa laajuudessa.
 Lappi ei halua leimata kaikkia etnisiä ravintoloita, vaan muistuttaa niissäkin olevan yrittäjiä, jotka pyrkivät hoitamaan asiansa sääntöjen mukaan.
 Kuluttajan on vaikea pystyä arvioimaan, ovatko työntekijöiden olosuhteet asiallisia.
 – Kahteen asiaan voi kiinnittää huomiota: jos myydään jatkuvasti ruokaa liian halvalla, ei kaikki ole kunnossa. Toisekseen kuittia voi aina pyytää. Mutta eihän tavallinen asiakas näistäkään voi tietää, maksetaanko palkkoja kunnolla, Lappi sanoo Ylelle.
 Hän kertoo MaRan pyytäneen jo pitkään viranomaisilta, että valvonta kohdennettaisiin sellaisiin ravintoloihin, joissa arvioidaan olevan ongelmia. Yleistarkastuksia asiansa vuosien ajan hyvin hoitaneisiin ravintoloihin voisi järjestön mielestä vähentää.
 – Näihin ongelmiin on vaikea puuttua, jos työntekijät eivät ongelmista puhu ja kaikki näyttää olevan kunnossa, Lappi toteaa.
 Tarkemmin kohdennettujen tarkastusten ohella järjestö toivoo, että Palvelualojen ammattiliitto PAM saisi nykyistä enemmän etnisten ravintoloiden työntekijöitä jäsenikseen, jolloin ongelmat tulisivat sen kautta ilmi.
 Asiantuntija: Laaja ongelma
 Rikosuhripäivystyksessä nyt ilmi tulleet tiedot ravintoloiden ongelmista eivät yllätä.
 Ihmiskaupan uhrien auttamistyön erityisasiantuntija  Pia Marttila  kertoo Ylelle, että heillä on tällä hetkellä asiakkaana yli sata henkilöä, jotka ovat työvoiman hyväksikäytön uhreja. Selvästi suurin osa on juuri ravintoloiden tai siivousyritysten henkilökuntaa.
 – Tämä on laaja ongelma, eikä se todellakaan kosketa vain muutamia epäonnekkaita, jotka asuvat jossain ravintolan takahuoneessa, Marttila kuvailee.
 Hän sanoo viranomaisten pitkiä tutkinta-aikoja yhdeksi ongelmaksi. Työperäisen ihmiskaupan tutkinnassa kuluu usein kolmekin vuotta. Ihmiskaupan uhrin oleskelulupaa taas voi joutua odottamaan puolisentoista vuotta. Pitkät odotusajat hankaloittavat uhrien tilannetta.
 Marttilan mukaan poliisilla pitäisi olla nykyistä enemmän voimavaroja ongelmia paljastavaan tutkintaan ja työsuojelulla työolojen valvontaan. Sitä tarvittaisiin, sillä uhrit harvoin uskaltavat itse laittaa tutkintaa liikkeelle.
 Ravintola-asiakkaille Marttila ei lähde antamaan neuvoja, vaan toteaa viranomaisten ja poliittisten päättäjien vastuulla olevan, että valvontaan on tarpeeksi voimavaroja ja että se toimii riittävän tehokkaasti.
 Lue myös
 Etnisen ravintolan pitäjä sai ehdollista vankeutta ihmiskaupasta Kuopiossa: uhrit olivat lähes aina töissä, mutta palkat olivat olemattomia
 Suomessa voi olla satoja ihmiskaupan uhreja – "Jos puhumme nykyajan orjuudesta, se vääristää käsitystä mistä puhumme"
 Uutista päivitetty kello 15.47: Lisätty Marttilan haastattelu.

Asiantuntija pitää ongelmaa laajana – HS: Useissa nepalilaisissa ravintoloissa poljetaan räikeästi työntekijöiden oikeuksia


Summary: Energiankulutuksen lisäksi oluenteon hiilijalanjälki syntyy ennen kaikkea veden käytöstä ja raaka-aineista.

Yritykset voivat korostaa ympäristövastuullisuuttaan esimerkiksi julistautumalla tavoittelevansa hiilineutraaliutta ja yhä useampi yritys myös tekee näin. Koska hiilineutraaliudelle ei ole kotimaisuudesta kertovan Joutsenlipun kaltaista yhteistä standardia, jää toimien merkittävyyden arviointi kuluttajan valveutuneisuuden varaan.
 Osalle yrityksistä julistautuminen voi olla markkinointitemppu, osa saattaa tehdä hiilijalanjäljen pienentämiseksi töitä toden teolla. Suomen itsenäisyyden juhlarahasto Sitran ilmastoratkaisujen projektijohtaja  Janne Peljo  arvioi, että tässäkin on menty viimeisen parin kolmen vuoden aikana eteenpäin.
 – Nyt nähdään, että yritysten tavoitteet joko päästöjen vähentämisestä tai hiilineutraaliudesta ovat selvästi aiempaa strukturoidumpia ja niissä on selvästi aito tahtotila oman ilmastojalanjäljen pienentämiseen. Aikaisemmin tässä kentässä saattoi olla enemmän markkinointiaspektia, Peljo sanoo.
 Kuluttajan kannalta todellisten toimien erottaminen markkinointikikoista voi olla vaikeaa.
 – Kyllähän se yksittäisen kuluttajan näkökulmasta on aika vaikea tehtävä vaikkapa kaupan hyllyllä pohtia, että kumpi tuote vaikka samasta tuotekategoriasta on ympäristöystävällisempi, kun yksittäistä standardia tai leimaa ei ole, Peljo myöntää.
 Hänen mukaansa pienetkään toimet eivät silti ole vailla merkitystä.
 – Toki täytyy huomata, että täydellisen hiilineutraaliuden saavuttaminen on todella vaikeaa. Mielestäni on tosi hyvä, että yrityksillä on selkeät suunnitelmat päästöjen vähentämiseksi ja myös siihen, miten ne jäljelle jäävät päästöt hyvitetään ilmastolle.
 Yksi hiilineutraaliuden tavoitteekseen kertova yritys on Tornion Panimo. Hallituksen puheenjohtajan  Mikko Ahokkaan  mukaan ympäristövastuu on otettu huomioon jo tehdasta suunniteltaessa, sillä esimerkiksi vierteen lämmittämiseen tarvittava höyry tuotetaan usein käytetyn maakaasun asemesta sähköllä.
 Merkittävänä osana hiilijalanjäljen pienentämisessä on oluen teossa käytetty energia.
 – Kaikki energia mikä käytetään keittämiseen ja jäähdyttämiseen on vihreää sähköä. Se tarkoittaa, että sähkö on tuotettu sekä tuuli- että aurinkoenergialla, kertoo Mikko Ahokas.
 Tornion panimon pääomistajan Sangen Oy:n toiveissa on saada pohjoiseen oma lähimallastamo, jossa jalostettaisiin Tornionlaakson ohraa. Tällä hetkellä maltaat tulevat Lahdesta. Antti Heikinmatti / Yle
 Oma mallastamo pohjoiseen jo lähivuosina?
 Merkittävä osa oluenvalmistuksen hiilidioksidipäästöistä syntyy raaka-aineista, erityisesti maltaasta. Tornioon mallastettu ohra saapuu Lahdesta, Viking Malts Oy:n mallastamolta.
 Käytännössä tässä ei juuri ole Suomessa valinnanvaraa, sillä Viking toimittaa maltaat suurimmalle osalle suomalaisista pienpanimoista. Ainakin toistaiseksi.
 Tornion panimon pääomistajan Sangen Oy:n yhtenä tavoitteena on nimittäin oman mallastamon saaminen Pohjois-Suomeen. Siellä jalostettaisiin Tornionjokilaaksossa viljeltyä mallasohraa torniolaisen oluen raaka-aineeksi.
 – Mallastamon osalta me ollaan katsottu erilaisia sijoitusvaihtoehtoja ja tehty kannattavuuslaskelmia. Näyttäisi siltä, että tietynkokoiseen mallastamoon olisi teknistaloudellisia edellytyksiä, sanoo myös Sangen Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimiva Ahokas.
 – Pidän erittäin todennäköisenä, että mallastamo tullaan rakentamaan Pohjois-Suomeen lähivuosien aikana.
 Ympäristöystävällisiä prosesseja ja tekniikkaa käyttävä, luomuohraa jalostava mallastamo voisi edelleen pienentää merkittävästi pohjoisen pienpanimon hiilijalanjälkeä, uskoo Mikko Ahokas.
 Ahokas on pohtinut myös vedenkierron tehostamista. Tällä hetkellä vettä kuluu yhtä olutlitraa kohti Torniossa noin seitsemän litraa. Toiveissa on, että vesijalanjälkeä saataisiin pienemmäksi kierrättämällä osa jätevesistä.
 Oluenvalmistuksen sivutuotteeksi jäävä mäski menee nyt villisioille, mutta siitä voitaisiin käyttää vaikkapa energiantuotantoon biokaasuna. Antti Heikinmatti / Yle
 Kenen hyödyksi lasketaan kompensaatiot?
 Oluenvalmistuksessa syntyy sivutuotteina tavanomaisten pakkausroskien lisäksi jätevettä ja mäskiä. Pakkausroskien vähentäminen on osa Tornion panimon tuotantoprosessia jo nyt. Mäskistä sen sijaan voisi tulla seuraava askel hiilitasapainon keikauttamiseen.
 – Mäski menee tällä hetkellä villisioille, paikalliselle yrittäjälle, mutta siitä voitaisiin tehdä energiaa. Se voitaisiin toimittaa Gasumille, missä siitä voitaisiin tehdä biokaasua, Ahokas kertoo.
 Omassa toiminnassa syntyvien hiilidioksidipäästöjen kompensoiminen on yksi tapa päästä laskennallisesti hiilineutraaliin toimintaan. Ihan yksiselitteistä sekään ei kuitenkaan ole, muistuttaa Janne Peljo Sitrasta.
 – Jos nyt mietitään esimerkiksi sitä, että Gasum kertoo vähentävänsä päästöjään biokaasuntuotannolla ja panimo toimittaa sille raaka-ainetta kaasuntuotantoa varten. Kumman eduksi päästövähennys tässä tapauksessa lasketaan, kysyy Peljo.
 Hiilineutraaliuden arviointiin tarvittaisiin työkalu
 Ahokas ja Peljo ovat yhtä mieltä hiilineutraaliuteen liittyvän standardoinnin tarpeellisuudesta. Ympäristöalan konsulttina työskentelevän Ahokkaan mukaan laskentakaavoja ja dataa hiilijalanjäljen selvittämiseen löytyy jo kohtuullisen hyvin.
 – Laskentamalleja löytyy paljon. Nykypäivänä pystytään kyllä laskemaan melkein minkä tahansa elintarvikkeen tai tuotteen hiilijalanjälki, ja niitä yhdistämällä voidaan laskea koko tuotteen hiilijalanjälki, Ahokas sanoo.
 Janne Peljo muistuttaa, että kuntapuolella hiilineutraalien kuntien Hinku-verkoston käytössä on jo nyt hyviä työkaluja toiminnan hiilijalanjäljen arvioimiseen. Hinku-järjestelmä ei kuitenkaan sellaisenaan sovellu yrityskäyttöön.
 – Uskon kyllä, että standardointi kehittyy kysynnän lisääntyessä. Sanotaan, että 2020-luvun puolivälissä meillä voi hyvinkin olla käytössä kansainvälinen standardi hiilijalanjäljen mittaamisessa, Peljo arvioi.
 Mikko Ahokkaan mukaan ympäristövastuullisuudelle on laskettava myös taloudellinen merkitys. Pelkästään hyvällä omallatunnolla ei palkkoja makseta, mutta kuluttajien tietoisuuden lisääntyminen ympäristöasioissa antaa etua vastuullisesti toimiville yrityksille.
 – Vastuullisuus on hyvä asia, mutta totta kai me haetaan myös bisnestä. Me halutaan olla edelläkävijä näitten asioitten suhteen, Ahokas sanoo.

Yritykset kosiskelevat kuluttajia nollaamalla päästöjään, mutta kuluttajan on vaikea tietää ovatko ilmastotoimet todellisia


Summary: Elokuvien tekijät tavoittelevat Queen-elokuva Bohemian Rhapsodyn samaa jättimenestystä.

Queen-elokuva  Bohemian Rhapsody  osoittautui todelliseksi kultakaivokseksi. Viime vuonna ensi-iltansa saaneesta elokuvasta on tullut kaikkien aikojen tuottoisin elämäkerrallinen musiikkielokuva.
 Se on tähän mennessä tuottanut maailmanlaajuisesti lähes 900 miljoonaa dollaria eli 800 miljoonaa euroa. Leffan tuotantobudjetti oli 52 miljoonaa dollaria eli noin 46 miljoonaa euroa.
 Lisäksi elokuva voitti lukuisia alan palkintoja.  Freddie Mercurya  esittänyt  Rami Malek  nappasi esimerkiksi parhaan miespääosan esittäjän Oscar- ja Golden Globe -palkinnot.
 Rami Malek Freddie Mercuryn roolissa elokuvassa Bohemian Rhapsody. Century Fox
 Menestyselokuvan vanavedessä tehtaillaan nyt useita elämäkerrallisia elokuvia muusikoista ja bändeistä. Viime viikolla suoratoistopalvelu Netflixissä sai ensi-iltansa Mötley Crüe -elokuva  The Dirt - Törkytehdas , joka  ei ole tosin saanut ylistäviä arvioita .
 Seuraavassa listattuna ensi-iltaan tulevia tai tekeillä olevia muusikkoelokuvia:
 Elton John
 Toukokuun lopussa saa ensi-iltansa poplegenda  Elton Johnista  kertova elokuva  Rocketman . Siinä käydään läpi muusikon uran alkuvaiheita sekä hänen masennustaan, päihteiden käyttöä sekä seksuaalisen suuntautumisen hyväksymistä.
 Elton John on työstänyt itsestään kertovaa elokuvaa jo vuodesta 2012 lähtien. Vuosien varrella ohjaaja on vaihtunut usein, mutta lopulta ohjakset otti  Dexter Fletcher . Hän myös viimeisteli Queen-elokuvan, kun  Bryan Singer  sai potkut pitkien riitojen jälkeen.
 Rocketmanin pääosassa nähdään  Taron Egerton , joka on tuttu esimerkiksi  Kingsman -agenttielokuvista. Näyttelijä laulaa elokuvassa Elton Johnin kappaleet itse.
 Rocketmanin traileri YouTubessa.
 Elvis
 Australialainen elokuvaohjaaja  Baz Luhrmann  on ottanut itselleen todellisen haasteen, sillä hän on tekemässä elokuvaa  Elviksestä .
 Hän on tehnyt käsikirjoituksen yhdessä  Craig Pearcen  kanssa. Kaksikko on aiemmin työstänyt käsikirjoitukset Luhrmannin ohjaamiin elokuviin  William Shakespearen Romeo ja Julia  (1996),  Moulin Rouge!  (2001) ja  The Great Gatsby – Kultahattu  (2013).
 Elvis Presley AP Graphics Bank
 Tähän mennessä on kerrottu, että Elviksen pitkäaikaisen managerin  "Eversti" Tom Parkerin  rooliin olisi palkattu Oscar-voittaja  Tom Hanks . Ohjaaja Luhrmann on sanonut, että hän haluaa palkata päärooliin tuoreen kasvon tunnetun näyttelijän sijaan.
 Leffan tuotannon on määrä alkaa vielä tämän vuoden puolella.
 Céline Dion
 Kanadalaislaulaja  Céline Dionista  on tekeillä elokuva, jonka työnimenä on  The Power of Love . Se ei ole varsinainen elämäkertaelokuva, mutta mukailee pitkälti laulajan elämää.
 Elokuva kertoo Alinesta, joka tulee suuresta kanadalaisperheestä. Taitava laulaja löydetään tämän ollessa teini-ikäinen, minkä jälkeen hänestä tulee maailmantähti. Myöhemmin hän kokee aviomiehensä menetyksen, kuten Dionille on käynyt.
 Céline Dionin elämää mukailevan elokuvan nimi on The Power of Love hänen hittinsä mukaan. Mike Nelson / EPA
 The Power of Love  -elokuvan tuottaa ranskalainen elokuvastudio Gaumont ja sen ohjaa  Valerie Lemercier . Hän myös näyttelee pääosassa.
 Céline Dion on antanut luvan käyttää elokuvassa tunnetuimpia kappaleitaan kuten  All by Myself  ja  My Heart Will Go On .
 David Bowie
 Vuonna 2016 kuolleen  David Bowien  elämäkertaelokuva kantaa nimeä  Stardust . Se keskittyy muusikon vuonna 1971 tekemään Yhdysvaltojen kiertueeseen.
 David Bowie 1970-luvulla. R Bamber / AOP
 Elokuvan ohjaa  Gabriel Range , joka on aiemmin tehnyt elokuvan  Death of a President  (2006). Bowien roolissa nähdään  Johnny Flynn , joka on nähty muun muassa brittielokuvassa  Beast  (2017).
 Bowien poika  Duncan Jones  on kertonut, ettei elokuvalla ole perheen hyväksyntää. Leffassa ei saa siis käyttää lainkaan Bowien musiikkia.
 Elokuvan tuottajien mukaan muusikon elämän käännekohdasta kertova tarina ei kaipaa hänen alkuperäisiä kappaleitaan.
 Sex Pistols
 Tekeillä on myös punkbändi Sex Pistolsiin liittyvä elämäkertaelokuva. Siinä keskitytään yhtyeen manageriin  Malcom McLareniin  ja muotisuunnittelija  Vivienne Westwoodiin , jonka luoma tyyli vaikutti suuresti koko punkin ulkonäköön. McLaren ja Westwood omistivat Sex-vaateliikeen, missä myös Sex Pistolsin jäsenet tapasivat toisensa.
 Sex Pistols -yhtye kuvattuna 1970-luvulla. United Archives / AOP
 Heti kun elokuvasta kerrottiin julkisuuteen, laulaja  Johnny Rotten  eli  John Lydon  kirjoitti  Twitter-tilillään , ettei leffalla ole yhtyeen siunausta.
 Beatlesin ja Brucen musiikin innoittamat elokuvat
 Musiikkilegendojen musiikki soi elokuvissa nyt muutoinkin kuin elämäkertaelokuvissa.
 Kesäkuun lopussa saa ensi-iltansa  Danny Boylen  ohjaama  Yesterday , jonka pääosassa on The Beatlesin musiikki. Komediassa maailmanlaajuinen sähkökatko vie internetistä kaiken tiedon legendaarisen bändin musiikista.
 The Beatlesin musiikkiin pohjautuvan Yesterday-komedian pääosassa nähdään Viveik Kalra. Working Title Films
 Muusikko  Jack  ( Himesh Patel ) joutuu katkon aikana bussin töytäisemäksi ja on sen jälkeen ainoa ihminen maailmassa, joka muistaa The Beatlesin kappaleet. Hänestä tulee pian maailmantähti, kun hän esittää aiemmin kuulemattomia hittejä kuten  Yesterday  ja  Let It Be .
 Yesterdayn traileri YouTubessa.
 Blinded by the Light -elokuva sai ensi-iltansa Sundance-elokuvafestivaalilla aiemmin tänä vuonna. Nick Wall
 Parempi kuin Beckham  -elokuvan ohjaajanneen  Gurinder Chadhan  uutuuselokuva  Blinded by the Light  on kunnianosoitus  Bruce Springsteenin  musiikille. Elokuva sijoittuu 80-luvun Britanniaan, missä pakistanilaistaustainen teinipoika  Javed  ( Viveik Kalra ) syttyy eloon kuultuaan amerikkalaismuusikon musiikkia. Springsteenin musiikista tulee hänelle pakkomielle, mutta se antaa myös hänelle itseluottamusta.
 Elokuva pohjautuu toimittaja ja dokumentaristi  Sarfraz Manzoorin  muistelmiin. Hän on ollut myös yhtenä elokuvan käsikirjoittajista.
 Nostetta musiikkimyyntiin
 Elokuva-alan innostus tehdä elokuvia popmusiikin legendoista on ilmeistä  Bohemian Rhapsodyn  menestyksen jälkeen. Osa alalla kuitenkin varoittelee, etteivät kaikki elokuvat voi saavuttaa samanalaista suosiota.
 Esimerkiksi Céline Dion -elokuva tehdään ranskaksi, mikä voi heikentää sen menestymismahdollisuuksia maailmanlaajuisesti.
 Lopputulos voi myös jäädä valjuksi David Bowie -elokuvassa, jos siinä ei kuulla muusikon alkuperäisiä kappaleita lainkaan.
 Mötley Crüe eli Nikki Sixx, Vince Neil, Mick Mars ja Tommy Lee The Dirt-elokuvan julkistamistilaisuudessa. Bändin jäsenet ovat olleet myös tuottamassa heistä kertovaa elokuvaa. AOP
 Into tehdä elämäkerrallisia elokuvia hyödyttää kuitenkin myös muusikoita tai heidän musiikkinsa tekijänoikeuksien haltijoita. Esimerkiksi Queen palasi elokuvan myötä myyntilistoille pitkästä aikaa ja  Forbesin mukaan   Bohemian Rhapsodysta  tuli kaikkien aikojen striimatuin kappale maailmassa.
 Musiikkilehti NME:n  mukaan Mötley Crüen kappaleita on kuunneltu  The Dirt  -elokuvan julkaisemisen jälkeen suoratoistopalveluista huimasti aiempaa enemmän.

Elokuva-ala innostui musiikkielokuvista Bohemian Rhapsodyn menestyksen jälkeen – katso ensi-iltaan tulevat muusikkoelokuvat


Summary: Verohallinnon harmaan talouden torjuntayksiköstä epäillään, että puutteita on pääkaupunkiseudulla muuta maata enemmän.

Taksien yhteisvalvontaa aiotaan laajentaa eri puolille maata, kertoo Verohallinnon harmaan talouden torjunnanvalvontapäällikkö  Tarja Valsi  STT:lle.
 Itä-Uudenmaan poliisin mukaan alle puolet perjantaina Uudellamaalla tarkastetuista takseista osoittautui tarkastuksessa moitteettomiksi. Poliisi, liikenne- ja viestintävirasto Traficom ja Verohallinto tarkastivat yhdessä 106 henkilöliikenteen ajoneuvoa.
 – Yhteisvalvonnasta on nyt hyviä kokemuksia eli ilman muuta sitä laajennetaan, Valsi sanoo.
 Valvontaa tehtiin perjantaina erityisesti Helsinki-Vantaan lentokentän lähellä ja Espoossa. Valvonnassa puutteita löytyi 63 taksista.
 Yleisimpiä olivat puutteet luvanhaltijan tiedoissa tai etteivät hintatiedot olleet selvästi näkyvillä. Kolmessa autossa ei ollut taksamittaria. Kuljettajista kaksi oli etsintäkuulutettuja. Yhtä kuljettajaa epäillään törkeästä rattijuopumuksesta.
 Valsin mukaan on mahdollista, että puutteet näkyvät pääkaupunkiseudulla muuta maata enemmän.
 – Eri ilmiöt ovat täällä toki aina ensimmäisinä ja laajempina, Valsi sanoo.
 Liikennepalvelulain voimaantulon jälkeen Traficomiin on tullut jonkin verran ilmoituksia erityisesti siitä, että takseina käytetään ajoneuvoja, joita ei ole rekisteröity luvanvaraiseen liikenteeseen, sanoo Traficomin johtava asiantuntija  Pasi Hautalahti.
 – Valvonta vahvisti, että tällaisia ajoneuvoja on liikenteessä ja asiaan pitää kiinnittää huomiota. Olemme ottaneet sen strategian, että emme tiedota etukäteen, koska ja missä valvontaa tehdään, Hautalahti sanoo.
 Hän lisää valvonnan kuitenkin osoittaneen, että ilmiö ei ole kovin merkittävä.
 Aiheesta aiemmin:
 Valvontaisku takseihin Uudellamaalla: Vain alle puolella asiat kunnossa – Poliisi: "Eihän tämä hyvältä näytä"


Summary: Raja-aidalla on ollut palestiinalaisten suurmielenosoitus vain kymmenen päivää ennen Israelin parlamenttivaaleja.

Neljä palestiinalaista on kuollut ja kymmeniä haavoittunut Israelin sotilaiden luodeista lauantaina, kertovat Gazan kaistan terveysviranomaiset.
 Israelin sotilaat ampuivat 17-vuotiasta  Tamer Abu Al-Kheiriä  rintaan Khan Younisin kaupungissa ja 17-vuotiasta  Adham Amharaa  kasvoihin yhdellä Gazan kaupungin mielenosoituspaikoista. Illalla kerrottiin, että kolmaskin 17-vuotias kuoli.
 Lisäksi 21-vuotias palestiinalaismies kuoli lauantain vastaisena yönä Gazassa ennen lauantain suurmielenosoitusten alkua. Israelilainen  Haaretz-lehti  kertoo, että mies sai osuman Israelin sotilaiden luodista.
 Tuhansia mielenosoittajia kerääntyi lauantaina Gazan kaistalle lähelle Israelin raja-aitaa suurmielenosoitukseen. Israelin armeijan mukaan heitä oli yhteensä noin 40 000.
 Kyynelkaasukranaatteja sateli raja-aitaa lähestyneiden palestiinalaisten joukkoon Gazan kaupungin itäpuolella. Mahmud Hams / AFP
 Mielenosoittajat ovat polttaneet renkaita ja heitelleet kiviä Israelin sotilaita päin. Jotkut mielenosoittajista lähestyivät lauantaina aamupäivällä raja-aitaa. Israelin joukot vastasivat kyynelkaasulla.
 – Olen täällä henkilökohtaisista kansallistuntoon liittyvistä syistä. Sillä ei ole mitään tekemistä poliitikkojen kanssa, sanoi 20-vuotias  Fouad Aishan  uutistoimisto AP:n toimittajille.
 Hän oli tullut paikalle viiden lapsensa kanssa ja aikoi poistua ennen marssin alkamista.
 Mielenosoitukset kestäneet vuoden
 Lauantain mielenosoitus koettelee Israelin ja Hamasin haurasta tulitaukoa. Vain muutamia päiviä sitten  Israel pommitti Gazaa  vastineena raketti-iskuun, mutta Egyptin neuvottelema tulitauko keskeytti väkivaltaisuudet hetkellisesti.
 Protesti pidetään vain kymmenen päivää ennen Israelin parlamenttivaaleja, mikä kasvattaa jännitteitä Israelin ja Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön välillä.
 Palestiinalainen mielenosoittaja oli maalannut kasvonsa mustiksi ja näytti voitonmerkkiä protestissa lauantaina. Takana liehuivat Turkin ja Palestiinan liput. Anas Baba / APF
 Suurprotestilla kunnioitetaan vuoden jatkuneita mielenosoituksia, joissa palestiinalaiset ovat vaatineet oikeutta palata alueille, joilta heidän sukulaisensa pakenivat tai karkotettiin Israelin vuoden 1948 itsenäisyyssodassa.
 Israel on sanonut, että palestiinalaisten paluu tarkoittaisi juutalaisvaltion loppua ja että sillä on oikeus puolustaa rajaansa.
 Vuoden aikana protesteissa eri puolilla Gazan ja Israelin rajaa on kuollut 200 palestiinalaista ja israelilainen sotilas. Monet mielenosoittajat ovat pysyneet kaukana raja-aidasta, mutta toiset ovat juosseet aitaa päin ja ottaneet yhteen Israelin sotilaiden kanssa.
 Lisää aiheesta:
 Israel: Tulitaukoa ei ole – Gazan pommitus voi alkaa uudelleen millä hetkellä hyvänsä
 Palestiinalaismies puukotti israelilaissotilaan ja ampui toista Länsirannalla – rauhattomuus kasvaa Israelin vaalien alla

Gazan rajalla neljä kuollut ja kymmeniä haavoittunut Israelin joukkojen tulituksessa


Summary: Jussi Pesonen vieraili TV1:n Ykkösaamussa lauantaina.

UPM:n toimitusjohtaja  Jussi Pesonen  lyttää parhaillaan käytävän vaalikeskustelun. Talouskysymykset loistavat hänen mielestään poissaolollaan.
 – Minun mielestäni taloudesta ja talouden pilareista ei keskustella oikeastaan ollenkaan, Pesonen totesi  Yle TV1:n Ykkösaamussa  lauantaina.
 Pesosen mukaan politiikassa tunnutaan ajateltavan, että takapihalla kasvaa rahapuu, josta voi aina sahata oksan kerrallaan Suomen tarpeisiin. Näin se ei kuitenkaan hänen mielestään ole. Pesonen peräänkuuluttaa yhteiskunnan tulevaisuudesta puhuttaessa fokuksen siirtämistä siihen, mistä rahat oikeasti saadaan.
 UPM:n toimitusjohtajan mielestä yritykset ovat Suomen hyvinvoinnin selkäranka. Maaperä niiden alla tulisi turvata. Jos esimerkiksi yritystukia – kuten energiaveron palautuksia – leikataan, vähenee luonnollisesti yrityksen investointihalukkuus Suomeen.
 – Suomalainen yritys maksaa jo tänä päivänä neljä kertaa suuremman energiaveron kuin ruotsalainen, Pesonen lataa.
 Ilmastonmuutos
 Koska lähes koko UPM:n toiminta perustuu metsään, on yritys väkisinkin Pesosen mukaan ilmastokysymysten äärellä. UPM ei metsäteollisuuden yrityksenä ole hänen mukaansa ongelma, päinvastoin.
 – Meillä on kymmeniä, satoja ellei jopa tuhansia tuotteita, jotka korvaavat hiiltä, kaasua ja öljyä, joten me ollaan oikeastaan aika iso ratkaisija, hän toteaa.
 Kysymykset hiilinieluista ja kestävistä metsien hakkuumääristä ovat olleet sekä erimielisten tutkijoiden että poliittisen keskustelun kuuma aihe viime aikoina. Luonnonvarakeskus Luke arvioi viime syksynä, että Suomen metsien vuotuinen kasvu olisi nyt noin  107 miljoonaa kiintokuutiota vuodessa . Tästä voisi jo EU:lle hyväksyttäväksi lähetetyn laskelman mukaan hakata noin 83 miljoonaa kuutiota vuodessa.
 Lukemaa on pidetty  useiden kriitikoiden toimesta liian korkeana . Toisaalta Suomen ilmastopaneelin mukaan  85 miljoonaa kuutiota on yläraja , jonka ylittävät hakkuumäärät eivät olisi enää kestäviä.
 Pesonen sanoo hänen linjansa olevan ”aika selkeä”: hakkuita on varaa lisätä noin 85 miljoonaan kuutioon.
 – 80 prosenttia kasvusta voidaan erittäin kestävästi ja ympäristöstä huolehtien hakata, Pesonen väittää.
 Pesonen perustelee hakkuita jatkuvilla istutuksilla ja tätä kautta hiilinielujen lisäämisellä. Esimerkiksi avohakkuualueille istutetaan yhden kaadetun puun tilalle neljä uutta.
 – Suomalainen aktiivinen metsänomistaja on ilmastosankari. Meidän metsät kasvaa tänä päivänä yli 100 miljoonaa kuutiota, kun vuonna 1960 ne kasvoivat 50 [miljoonaa kuutiota], Pesonen sanoo.
 Uudet hankkeet, uusi UPM
 Toimitusjohtaja Pesonen sanoo UPM:n tulevaisuuden olevan yhä enemmän uusien aluevaltauksien kuten sellun nanotuotteiden, biopolttoaineiden ja muovin korvaamiseen tähtäävien tuotteiden valmistuksessa.
 Näitä varten suunnitellaan parhaillaan Kotkaan uutta biojalostamoa ja Saksaan biokemian tehdasta. UPM on jo nyt siirtynyt paperiyhtiöstä uuteen aikaan.
 – UPM oli vuonna 2004 kahdeksankymmentä prosenttisesti paperiyhtiö, nyt me olemme 20 prosenttia paperiyhtiö.
 Sellu muodostaa silti ison osan UPM:n toiminnasta. Parhaillaan Uruguayssa on  suunnitteilla toteutuessaan maailman suurin sellutehdas , joka on herättänyt maassa myös kovaa kritiikkiä.
 Tehtaasta povataan ensi syksyn Uruguayn presidentin- ja parlamenttivaaleihin jopa vaalikysymystä. Kiistaa ovat herättäneet etenkin valtion lupaukset rakentaa infrastruktuuria junaradasta lähtien tehtaan ympärille sekä tarjota UPM:lle erilaisia verovapauksia tehtaan toteutuessa. Valtion tuen kokonaissummaksi on arvioitu noin vajaat miljardi dollaria.
 Pesonen näkee tämän normaalina toimintana.
 – Uruguayssa valtiovalta investoi rataan, mutta viime viikolla puheenjohtaja  Antti Rinnekin  sanoi, että investoisi 180 miljoonaa Äänekosken infrastruktuuriin. Kyllä valtiot haluavat tehdä näitä saadakseen investointeja.
 Eukalyptuksen lisääntyvää viljelyä on kritisoitu monin paikoin luonnon monimuotoisuuden vähenemisen ja suuren vedenkulutuksen vuoksi. Pesosen mukaan Uruguayssa luonnon monimuotoisuus ei vähene eukalyptuksen viljelyn johdosta, vaan Uruguayn preeriaa –  pampasta  – metsittämällä sen monimuotoisuus kasvaa.
 – Pampaksen metsittäminen osin on erittäin viisasta ilmastopolitiikkaa, viisasta kansantaloutta, eikä sillä ole maan monimuotoisuudelle merkitystä.
 Uruguayn tehtaan kohdalla UPM tulee tekemään päätöksiä vielä tänä vuonna. Pesosen mukaan UPM kykenee nykyään velattomana yhtiönä toteuttamaan halutessaan Uruguayn lisäksi myös Saksan ja Kotkan hankkeet.

”Suomalainen aktiivinen metsänomistaja on ilmastosankari” – UPM:n toimitusjohtaja puolustaa hakkuita


Summary: Syyskuussa Suomessa astuu voimaan Euroopan tiukimpiin kuuluva kulutusluottojen korko- ja kulukatto.  Kalleimmat vipit siis halpenevat.

Pienituloisuus on raskasta.
 Näin kertovat yllä olevalla videolla nuoret aikuiset  Karoliina Itkonen ,  Temir Kekki  ja  Joonas Saaristo  Helsingin Vamoksen tiloissa.
 Heille Helsingin Diakonissalaitoksen Vamos on kohtauspaikka, josta saa tukea koulutus- ja työpaikkapohdintoihin ja käytännön ohjeita vaikkapa talouden hallintaan.
 – Pienituloisuus vaatii aika paljon laskemista ja miettimistä mitä ostaa, mitä ruokaa laittaa ja mitkä laskut maksaa. Eikä voi shoppailla niin kuin haluaa, sanoo Karoliina Itkonen.
 Rahan käyttö voi myös mennä helposti pieleen.
 – Jos ostaa luotolla, niin niistä alkaa kertyä korkoa ja siihen kun vielä tulee yllättäviä menoja, niin on aika nopeasti kusessa, sanoo Joonas Saaristo.
 Velkakierre alkaa usein elämän kynnyskohdissa
 Velkakierre alkaa usein elämänmuutoksesta. Nuorilla yleensä muutosta omilleen, muilla puolestaan työttömyydestä, sairastumisesta tai eläkkeellejäämisestä.
 Viime vuonna talouden hallinnassa oli ongelmia sadoilla tuhansilla suomalaisilla. Maksuhäiriömerkintä oli 382 000 henkilöllä, ulosotolla velkojaan lyhenteli yli 500 000 henkilöä ja yksityishenkilöiden velkajärjestelyssä oli 4500 henkilöä. Takuusäätiön puhelinkin soi ennätystahtiin yli 40 000 kertaa.
 – Meille soitti viime vuonna ensimmäistä kertaa enemmän henkilöitä, joilla ei ollut vielä maksuhäiriömerkintää, mutta jotka ottivat koko ajan lisää velkaa. Myös sellaisten henkilöiden joukko, joilla oli yli 100 000 euroa vakuudetonta luottoa, kasvoi selvästi, sanoo Takuusäätiön toimitusjohtaja  Juha A. Pantzar.
 Hyvin usein kriisin taustalta löytyi korkeakorkoinen kulutusluotto.
 – Aika usein vakuudettomat kulutusluotot ovat se loppuvaiheen tekijä, joka kriisiyttää ja kärjistää tilanteen, Pantzar sanoo.
 Takuusäätiön toiminnanjohtaja Juha A. Pantzar Antti Haanpää / Yle
 Kulutusluotot halpenevat
 Syyskuun alusta Suomessa  astuu voimaan Euroopan tiukimpiin  kuuluva kulutusluottojen korkoa ja muita kuluja säätelevä laki. Sen päätavoitteena on vähentää kalliimpien kuluttajaluottojen aiheuttamia velkaongelmia. Tavoitteena on myös tehdä luottojen hinnoittelu selkeämmäksi.
 Vuotuinen korko saa olla maksimissaan 20 prosenttia ja luottokustannusten enimmäismäärä 150 euroa vuodessa tai 0,01 prosenttia päivässä luottosopimuksen mukaisesta luoton määrästä tai luottorajasta.
 Esimerkiksi 2000 euron pikaluoton korko voi nyt olla pahimmillaan useita satoja prosentteja. Syyskuusta alkaen tilanne kuitenkin muuttuu merkittävästi niin luotonottajan kuin luotonantajankin näkökulmasta.
 Näin laki muuttaa esimerkiksi 2000 euron luoton hintaa. Syyskuusta alkaen esimerkissä 2000 euron luoton kustannukset on laskettu maksimikorolla ja kuluilla.
 Yle Uutisgrafiikka
 Esimerkiksi nyt lainafirma voi saada kahden tuhannen euron vipistä runsaan 100 prosentin korolla ja palkkioilla kahdessa vuodessa ylimääräistä 3000 euroa. Uusilla maksimiehdoilla luotottajan saama siivu on enää korkeintaan satasia.
 Samalla pahasti velkaisista voi tulla luottoyhtiöille niin iso riski ettei heille enää uutta luottoa myönnetä.
 Velkaa velalla maksaneiden korttitalo uhkaa siis kaatua. Heidän määrästään ei kuitenkaan ole tarkkaa tietoa.
 – Se on asia, jota ei tiedä kukaan. Luottomerkintöjen ulkopuolella on yhä suuri joukko ihmisiä, joilla on yhä enemmän maksuvaikeuksia. Me saatetaan puhua tuhansista, kymmenistä tuhansista ihmisistä, sanoo Takuusäätiön toimitusjohtaja Juha A. Pantzar.
 Neuvontapuhelimen uskotaan soivan usein jatkossakin.
 – Pidän hyvin todennäköisenä, että syyskuun alun jälkeen yhteydenotot lisääntyvät, Pantzar sanoo.
 Korkokatto ei koske vanhoja velkoja
 Korko- ja kulukatto ei kuitenkaan koske ennen lakimuutosta otettuja lainoja.
 Esimerkiksi luottojen niputtamista yhteen yhdeksi suureksi ja pitkäkestoiseksi lainaksi markkinoidaankin nyt ahkerasti. Luoton loppuhinta voi niissäkin nousta alkupääomaan nähden moninkertaiseksi.
 Näin laki muuttaa esimerkiksi 20 000 euron luoton kustannuksia. Syyskuusta alkaen esimerkissä 20 000 euron luoton kustannukset on laskettu maksimikorolla ja kuluilla.
 Yle Uutisgrafiikka
 Esimerkiksi 20 000 euron laina, 30 prosentin korolla, 5 euron hoitokululla ja jota asiakas lyhentää 15 vuotta, maksaa nyt Laskurini.fi sivuston lainalaskurin mukaan lähes 92 000 euroa. Luotottajan saama siivu on yli 71 000 euroa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston laskelman mukaan syyskuusta alkaen samainen luotto saa maksaa korkeintaan runsaat 65 000 euroa, jolloin koron ja kulujen osuudeksi kertyy runsaat 45 000 euroa.
 Nämä asiat muuttuvat kulutusluotoissa Uudistuksen tavoitteena on vähentää kalliiden luottojen aiheuttamia velkaongelmia Uusia kulutusluottoja koskeva korko- ja kulukatto astuu voimaan 1. syyskuuta Luoton korko saa olla enimmillään 20 prosenttia vuodessa Luottokustannusten enimmäismäärä on 150 euroa vuodessa tai 0,01 prosenttia päivässä Sääntely koskee myös 2000 euron ja sitä suurempia luottoja Jos luotonantaja rikkoo sääntelyä, kuluttajan ei tarvitse maksaa luotostaan lainkaan korkoa tai muita luottokustannuksia
 – Toivottavasti markkina kehittyy reilumpaan suuntaan. Varmaan nykyisen kaltaiset pikaluotot lakkaavat, mutta uudenlaisia varmaan kehitellään tilalle, Pantzar arvioi.
 Myös talous- ja velkaneuvontaa lakimuutos ilahduttaa.
 – Kyllä se varmasti suitsii korkoja kohtuullisemmaksi, sanoo talous- ja velkaneuvoja  Ilkka Passi  Helsingin oikeusaputoimistosta.
 "Ei uskalleta katsoa totuutta silmiin"
 Passi kuitenkin veikkaa, että moni pitkittää edelleen kierteen katkaisua lisävelalla.
 – Ei malteta lopettaa, vaan jatketaan lainan ottamista. Otetaan velkaa velan päälle, eikä mietitä, mitä siitä joutuu maksamaan, uskoo Passi.
 Moni velkakierteessä oleva pakoilee maksuhäiriömerkintää ja omien kulutus- ja taloudenpitotottumusten perkaamista.
 Talous- ja velkaneuvoja Ilkka Passi Mikko Koski / Yle
 – Kuvitellaan, että kyllä mä nämä velat klaaraan ja että mulla on jotain positiivista näköpiirissä, eikä uskalleta katsoa sitä totuutta silmiin, sanoo Passi.
 Niin ei Passin vuosikymmenten kokemuksen mukaan kuitenkaan kannattaisi tehdä. Velkamäärä kasvaa usein nopeasti niin suureksi, että sen hallitseminen on vaikeaa.
 – Ainakaan yksin ei pidä sen asian kanssa jäädä. Pitää yrittää jaksaa lähteä selvittämään sitä nippua ja hakea apua, vaikka ei tuntuisi sitä tarvitsevan. Meillä on yhteiskunnassa hyvät apukeinot.
 Velkanippua voi ryhtyä perkaamaan oikeusaputoimistojen yhteydessä toimivien talous- ja velkaneuvojien kanssa tai soittaa Takuusäätiön Velkalinjalle. Myös seurakunnat ja monet vapaaehtoisjärjestöt ovat varustautuneet auttamaan ylivelkaantuneita.
 Mitä ajatuksia kulutusluottolain muutos herättää? Voit keskustella aiheesta kello 20 asti.

"Jos ostaa luotolla, niin on aika nopeasti kusessa" –
kolme nuorta kertoo, miltä tuntuu, kun rahat eivät riitä


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

4 turhautunutta opiskelijaa kertoo, miksi he epäröivät lapsen hankkimista
 Riittävätkö tuloni? Saanko vakituista työpaikkaa? Onko minulla aikaa lapselleni? Entä ilmastonmuutos? Yhteiskunta luo paineita tehdä uraa, mutta samalla pitäisi rakentaa perhettä. Yhtälö on mahdoton, sanovat ruuhkavuosiaan odottavat nuoret.
 Ihmisillä ei ole arjessa tilaa kohdata omia tunteitaan, sanoo pekingiläisen raivohuoneen perustaja. Jenny Matikainen / Yle
 Vihainen pekingiläinen käy trendikkäässä raivohuoneessa repimässä mallinuken palasiksi, mutta ahdistusta ja masennusta hävetään Kiinassa yhä
 Kiinassa vain harva masentunut saa asianmukaista hoitoa. Oireita joko hävetään tai niitä ei tunnisteta.
 Avesta kokee, että YPJ:ssä naisilla on mahdollisuus kohentaa asemaansa. YPJ
 Suomalainen Avesta taistelee Isisiä vastaan Syyriassa, mutta kertoo videohaastattelussa palaavansa Suomeen "varmasti jossakin vaiheessa"
 Kurdijoukoissa taisteleva suomalaisnainen katsoo puolustavansa Syyriassa vapautta ja naisten oikeuksia.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Vaalimainokset arvioitavina: "Supermarketin mainos, poliisiesite ja vanha elokuvajuliste"
 Keskiviikkona julkistetut eduskuntapuolueiden vaalimainokset saavat värikkäät arviot politiikan viestinnän tutkijalta sekä Aalto-yliopiston opiskelijoilta. Puolueet käydään läpi samassa arvotussa järjestyksessä kuin Ylen vaalitentissä.
 Espoolainen Mikael Suonio ja rovaniemeläinen Elina Kuula aloittivat opiskelun Lapin yliopiston oikeustieteellisessä tiedekunnassa viime syksynä. Uusista opiskelijoista lappilaisia oli vain pieni osa. Annu Passoja / Yle
 Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"
 Espoolainen  Mikael Suonio  päätyi opiskelemaan oikeustieteitä Rovaniemelle. Hänen tavoin moni muukin uusmaalainen nappaa paikan maakuntien yliopistoista. Ylen koneesta voit katsoa, mihin yliopistoihin eri paikkakunnilta on hakeuduttu.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Lasten hankkimista epäröivät nuoret, arviot vaalimainoksista ja mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään


Summary: Gambian diktaattori Yahya Jammeh tuhlasi vallassa ollessaan valtion rahoja esimerkiksi Rolls Royceihin ja lentokoneisiin.

Länsiafrikkalaista Gambiaa diktaattorin ottein johtaneen  Yahya Jammehin  väärinkäytöksistä on saatu tarkempaa tietoa.
 Gambian oikeusministeri  Abubacarr Tambadou  kertoi perjantaina, että Jammeh varasti valtion kassasta ainakin 320 miljoonaa euroa vastaavan summan vuosina 1994–2017.
 – Kyseessä on valtava määrä rahaa, joka olisi voitu käyttää tavallisten gambialaisten elämän parantamiseen. Sen sijaan se käytettiin egoistisen suuruudenhullun turhamaiseen ja harhaiseen elämäntyyliin, oikeusministeri sanoi.
 Toisen tällä viikolla julkaistun raportin  mukaan Jammeh olisi varastanut jopa lähes miljardin edestä Gambian julkisia varoja ja valtion metsävaroja. Raportin on laatinut järjestäytyneestä rikollisuudesta ja korruptiosta tutkivaa journalismia tekevä OCCRP.
 Jammeh otti vallan Gambiassa vallankaappauksella vuonna 1994. Hän pakeni Gambiasta vuonna 2017, kun  Länsi-Afrikan maat painostivat sotilaallisesti  Jammehin luopumaan vallasta. Jammeh oli hävinnyt vaalit  Adama Barrow 'lle.
 Jammeh vei mukanaan useita autoja ja arvoesineitä.
 Barrow'n hallitus on sittemmin myynyt osan jäljelle jäänyttä Jammehin omaisuutta, esimerkiksi lentokoneita ja Rolls Royce -autoja, joiden istuinten selkänojiin on kirjailtu ex-diktaattorin nimi.
 Jammehin toimia tutkittiin lähes kahden vuoden ajan. Tietoja antoi yli 250 silminnäkijää.
 Diktaattorin valtakauteen kuului valtion kassan ryöstämisen lisäksi poliittisten vastustajien katoamisia, kidutusta.
 Entinen diktaattori elää nykyisin maanpaossa öljyrikkaassa Päiväntasaajan Guineassa, jota johtaa toinen diktaattori  Teodoro Obiang.  Hän ei ole kommentoinut syytöksiä.
 Lisää aiheesta:
 Avustaja: Gambian entinen presidentti ryösti lähtiessään valtion varat

Gambian maanpaossa elävä ex-presidentti varasti ainakin 300 miljoonaa valtion kassasta


Summary: Eduskuntavaaleista on jälleen muodostumassa lähinnä puoluejohtajien välinen kisa, kirjoittaa politiikan toimittaja Timo Seppänen.

Puoluejohtajat ovat olleet lähestyvien vaalien vuoksi herpaantumattoman huomion kohteina jo puoli vuotta. He ovat kiertäneet syyskuun lopulta saakka uupumatta puheenjohtajatenteissä, paneelikeskusteluissa ja “pääministeritenteissä”.
 Tilaisuuksia ovat isännöineet paitsi mediatalot myös useat etujärjestöt. Liki kaikki ovat asettaneet saman vaatimuksen: hiillostettaviksi ja toistensa kanssa kiistelemään on saatava puolueiden puheenjohtajat, jos suinkin mahdollista.
 Näin tiedotusvälineet, etujärjestöt ja puolueet edistävät yksissä tuumin sitä, että politiikka henkilöityy yhä vahvemmin persoonien väliseksi kilpailuksi.
 Kansalaiset eivät äänestä pääministeristä
 Asetelmaa korostaa se, että eduskuntavaaleja on alettu kutsua pääministerivaaleiksi. Näin on käynyt, koska puolueet ovat sopineet, että vaaleissa eniten kansanedustajia saanut puolue on oikeutettu ensimmäiseksi hallitustunnustelijaksi.
 Pääministerivaali on kuitenkin harhaanjohtava käsite. Kansalaiset eivät äänestä pääministeristä vaan kansanedustajista. Tästä huolimatta puoluejohtajat osallistuivat jo syksyllä ensimmäisiin “pääministeritentteihin”.
 Osaan näistä tilaisuuksista oli kutsuttu vain niiden neljän eduskuntapuolueen johtajat, joilla on arvioitu olevan mahdollisuus nousta suurimmaksi puolueeksi.
 Keskiviikkona  Helsingin Sanomat julkaisi  teettämänsä mielipidetiedustelun, jossa vastaajilta kysyttiin: “Kuka seuraavista puolueiden puheenjohtajista olisi mielestänne paras henkilö toimimaan Suomen pääministerinä?”
 Vuoden alkupuolella vastaavan gallupin ovat tehneet  Suomen Yrittäjät  ja  Lännen media . Kyselyt herättävät paljon kiinnostusta, koska pääministerillä on nyky-Suomessa eniten henkilökohtaista poliittista valtaa. Uutiset kyselyiden tuloksista vahvistavat politiikan henkilöitymistä puoluejohtajiin.
 Mitä ominaisuuksia mittaavat kuka olisi paras pääministeri -kyselyt?
 Näissä kyselyissä kansalaisille tarjotaan punnittaviksi myös sellaisten puoluejohtajien nimiä, joilla ei mielipidetiedustelujen perusteella ole realistisia mahdollisuuksia nousta pääministeriksi.
 Mitä seikkoja kansalaiset tällöin punnitsevat etsiessään vastausta kysymykseen, kuka olisi paras henkilö pääministeriksi? Arvioivatko he puoluejohtajan ammatillisia taitoja, hänen sympaattisuuttaan vai sitä, vastaavatko puoluejohtajan poliittiset tavoitteet heidän arvomaailmaansa?
 Kysely voi mitata mitä tahansa noista asioista, mutta pääministerin valinnan kanssa sillä ei ole mitään tekemistä. Helsingin Sanomien gallup osoitti, että vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  olisi kansalaisten suosikki pääministeriksi. Haaviston kannatus on paljon suurempi kuin hänen johtamansa puolueen kannatus.
 Antti Rinteen  kannatus puolestaan on pienempi kuin hänen johtamansa SDP:n kannatus. Rinne on silti yhä todennäköisin henkilö seuraavaksi pääministeriksi. Haavisto on vasta neljänneksi tai viidenneksi vahvin ehdokas, koska pääministerin paikka ratkeaa puolueen kansanedustajien määrän mukaan.
 Kun tuollainen kysely toteutetaan aivan eduskuntavaalien alla, se saattaa vaikuttaa kansalaisten äänestyskäyttäytymiseen. Sympaattisimmiksi arvioitujen johtajien puolueiden vaalimenestys saattaa kohentua ja epämiellyttäviksi koettujen johtajien puolueiden äänisaalis heiketä.
 Politiikan voimakas henkilöityminen johtaa siihen, että puoluejohtajan "pärstäkerroin" vaikuttaa paljon äänestystuloksiin. On syytä kysyä, onko se hyvä asia eduskuntavaalien kannalta.
 Kaipaavatko suomalaiset diktaattoria?
 Niin suuret tiedotusvälineet, etujärjestöt kuin puolueetkin vannovat demokratian nimeen. On kuitenkin syytä kysyä, edistääkö poliittisen elämän puoluejohtajakeskeisyyden vahvistaminen demokratiaa.
 Kertooko tämä kehitys siitä, että me suomalaiset kaipaamme diktaattoria, joka päättäisi vaikeat asiat meidän puolestamme?
 Tuskinpa. Kyse on pikemmin siitä, että puoluejohtajien merkitystä korostamalla on helpointa pitää yllä kansalaisten kiinnostusta politiikkaan.
 Kaikki puolueen viisaus ei asu puheenjohtajan pääkopassa
 Kansalaisten käsitys kunkin puolueen ideologiasta, imagosta, osaamisesta ja luonteesta määrittyy vuosi vuodelta enemmän puoluejohtajista syntyvien mielikuvien perusteella. Se synnyttää vääristyneen kuvan puolueista.
 Harhaa voi kuvata kahdella yksinkertaisella kaavalla. 1) SDP ≠ Antti Rinne. 2) Antti Rinne < SDP. Kaavoihin voi laittaa minkä tahansa puolueen ja sen puheenjohtajan nimet, ajatus säilyy silti aina samana: Puolue on johtajaansa suurempi.
 On selvää, että johtajan vaihdos muuttaa puolueen toimintatapaa ja poliittisia painotuksia. Esimerkiksi  Jussi Halla-ahon  johtama perussuomalaiset toimii eri tavoin, kuin puolue toimi  Timo Soinin  kaudella.
 On kuitenkin syytä muistaa kaksi asiaa: puolueiden linjapäätökset syntyvät kollektiivisesti ja kaikki puolueessa oleva tieto ei asu puheenjohtajan kallossa. Jokaisen puoluejohtajan on viisasta turvautua joissakin asioissa asiantuntevampien puoluetovereiden ja virkakunnan tietämykseen.
 Puoluejohtajat asettuvat kaikkitietävän rooliin
 Tästä huolimatta puoluejohtajat ovat hyväksyneet itselleen ällistyttävän raskaan roolin. Esimerkiksi vaalitenteissä he yrittävät esiintyä kaikkitietävinä yli-ihmisinä, joilta voi vaatia vastausta mihin tahansa kysymykseen maan ja taivaan väliltä.
 Vaikka vaalitenteillä on tarkoitus mitata muun muassa puoluejohtajien osaamista, niiden ei pitäisi muodostua knoppitiedon testeiksi. Tältä tentit kuitenkin hetkittäin vaikuttavat.
 Silloin tällöin puoluepamput astuvat tenteissä ansaan ja esittävät faktoina hatusta vetämiään arvauksia, koska eivät halua paljastaa tietämättömyyttään.
 Nokkelimmat poliitikot osaavat selvitä niistäkin tilanteista, joissa oman tietämyksen rajat tulevat vastaan. Poliitikon ammattitaitoon kuuluu kyky selvitä kovan paineen alla. Vaalitentit testaavat myös tuota taitoa.
 Olisiko syytä testata pikemmin puoluetta kuin puoluejohtajaa?
 Ylen tämänvuotisissa puoluejohtajatenteissä on käsitelty aina neljää eri teemaa.
 Kun tenttien aihepiirit päätetään etukäteen, olisi mahdollista tentata joka teemasta kunkin puolueen parasta asiantuntijaa. Tällaista mallia voi mainiosti perustella aiemmin esitetyllä kaavalla: puolue > puheenjohtajansa.
 Puoluejohtaja – pääministeri vallankin – voi työssään tukeutua suureen asiantuntijoiden joukkoon. Johtajan ei tarvitse itse tietää kaikkea. Hyvä johtaja kokoaa ympärilleen paljon itseään viisaampia ihmisiä.
 Yle on jo ottamassa askeleen kohti edellä kuvattua mallia. Puolueet lähettävät piakkoin järjestettäviin  ilmasto-  ja  työteemoja  koskeviin vaalitentteihin juuri noihin kysymyksiin perehtyneet edustajansa.
 Sekä puolueiden, etujärjestöjen että tiedotusvälineiden on syytä pohtia, edistääkö voimakkaasti puoluejohtajien roolia korostava vaalikampanjointi demokratiaa. Olisiko kampanjoinnin johtajakeskeisyyttä syytä määrätietoisesti vähentää?
 Jos vastaus on kyllä, jäljelle jää vaikein kysymys: miten nykyisiä käytäntöjä pitäisi muuttaa?
 Satunnainen vaalitarkkailija on juttusarja, joka kommentoi kampanjointia kevään eduskunta- ja eurovaaleissa.
 Lue myös:
 Satunnainen vaalitarkkailija: Seuraamme poikkeuksellista poliittista sirkusta: Suhmurointia, muunneltua totuutta ja takinkäännöksiä
 Satunnainen vaalitarkkailija: Kansalaisten tuohtumus vanhustenhoidon ongelmista on oppositiolle oiva ase, sillä moni äänestää tunteella
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella

Onko kaikki viisaus puoluejohtajilla? Valitsemme vaaleissa parlamentin, emme diktaattoria


Summary: Eduskunta määrittelee Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan peruslinjat presidentti muistuttaa.

Presidentti Sauli Niinistön mukaan eduskuntavaalien alla olisi hyvä keskustella siitä, millaista ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa kukin tavoittelee.
 – Eduskunta määrittelee Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikan peruslinjat selonteossaan. Niitä noudatetaan. Siksi vaalien alla olisi hyvä keskustella, mitä linjaa kukin tavoittelee, Niinistö tviittasi.
 Hieman aiemmin Niinistö kommentoi Twitterissä Ilta-Sanomien toimittajan Timo Haapalan juttua siitä, mistä vaaleissa ei puhuta vaikka pitäisi. Haapalan mukaan ulko- ja turvallisuuspolitiikka on talous- ja työllisyyspolitiikan ohella tyystin kadonnut vaalikeskusteluista. Niinistö totesi tviitissään, että tätä onkin kaivattu.
 Presidentti johtaa perustuslain mukaan ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa.

Presidentti Niinistö toivoo vaalien alla keskustelua ulko- ja turvallisuuspolitiikasta


Summary: Jody Wilson-Raybouldin mukaan pääministeri Justin Trudeaun avustaja painosti häntä.

Kanadassa pääministeri  Justin Trudeauta  koetteleva skandaali on saanut lisää tulta alleen, kun entinen oikeusministeri  Jody Wilson-Raybould  toi julki salaa nauhoittamansa puhelinkeskustelun.
 Wilson-Raybouldin mukaan nauhoite todistaa, että Trudeaun avustaja painosti häntä erottamisen uhalla suojaamaan kanadalaista rakennusyritystä SNC-Lavalinia syytteiltä.
 Nauhoitteella Trudeaun avustaja  Michael Wernick  kertoo Wilson-Raybouldille, että pääministeri aikoo löytää keinon jolla yritys välttää syytteet, jotka voisivat vaarantaa 9 000 työpaikkaa.
 SNC-Lavalinin epäillään lahjoneen Libyan viranomaisia sopimuksia saadakseen  Muammar Gaddafin  valtakaudella.
 Wernick sanoo joulukuussa nauhoitetussa puhelussa, ettei silloisen oikeusministerin Wilson-Raybouldin kannata olla eri mieltä pääministerin kanssa. Avustaja painottaa Trudeaun kannan olevan se, että SNC-Lavalin voi selvitä sakoilla ja välttää syytteet.
 Wilson-Raybould vastaa nauhoitteella, ettei pidä avustajan puheita sopivina.
 Wilson-Raybould sanoo, että hänen oli erottava ministerin tehtävästä, koska hän ei antanut periksi asiassa.
 Entinen oikeusministeri kertoo turvautuneensa puhelun nauhoittamiseen salaa, koska epäili tarvitsevansa myöhemmin todisteita keskustelun sisällöstä.
 Trudeau on kiistänyt, että hän tai hänen avustajansa olisivat syyllistyneet väärinkäytöksiin.
 Wilson-Raybouldin parlamentin komitealle luovuttama nauhoite ja muu materiaali julkistettiin perjantaina.
 Skandaalin arvioidaan uhkaavan Trudeaun mahdollisuuksia lokakuun vaaleissa.
 Lisää aiheesta:
 Kanadan budjettiministeri eroaa – ei enää luota Trudeaun petosskandaalissa rypevään hallitukseen

Ex-oikeusministerin salaa nauhoittama keskustelu lisää Kanadan Trudeaun paineita