Summary: Lakko on osa ruotsalaisteini Greta Thunbergin aloittamaa liikettä.

"Haluamme lumisen joulun" ja "Ilmasto muuttuu, miksi emme me?", berliiniläiset koululaiset vaativat perjantaina mielenosoituskylteissään.
 Tuhannet saksalaisnuoret jättivät perjantaina koulupäivän väliin osana ruotsalaisen  Greta Thunbergin  maailmanlaajuista jokaperjantaista #FridaysForFuture-ilmastolakkoa.
 Berliinin poliisi arvioi, että ilmastomielenosoittajia oli yli 20 000.
 Mielenosoittajat kokoontuivat Berliinin keskustaan Saksan talous- ja energiaministeriön edustalle ja buuasivat ministeriölle. He marssivat läpi keskustan hallintokortteleiden Brandenburgin portille, jossa Greta Thunberg itse piti puheen, kertoi  sanomalehti Berliner Zeitung .
 – Mitä haluamme? Ilmasto-oikeudenmukaisuutta. Milloin haluamme sitä? Nyt, Thunberg huudatti yleisöä Brandenburgin portilla.
 19-vuotias  Felix Osebold  oli tullut mielenosoitukseen Essenistä läntisestä Saksasta. Hän toivoi poliitikkojen huomaavan mielenosoituksen ja tekevän muutoksia Saksan ilmastopolitiikkaan.
 – Ei voi olla niin, että mitään ei tapahdu, Osebold sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Saksassa on jouduttu lisäämään kivi- ja ruskohiilen käyttöä ydinvoimasta luopumisen takia. Tammikuun lopussa  Saksa kuitenkin päätti luopua  kivi- ja ruskohiilen käytöstä asteittain.
 Suurin osa Saksan poliitikoista on ollut myötämielisiä viikottaisille Fridays for Future -mielenosoituksille, joita on järjestetty Saksassa joulukuusta lähtien. Jotkut ovat tosin arvostelleet koululaisia siitä, että nämä ovat jättäneet oppitunteja väliin.
 Lisää aiheesta:
 Mistä maailma puhuu -podcast: Euroopan koululaiset haluavat pysäyttää ilmastonmuutoksen, mutta mitä tekee EU?
 Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"

Yli 20 000 saksalaisnuorta koululakossa ilmaston puolesta – "Haluamme lumisen joulun"


Summary: Kirjailijoiden mielestä koulun asenteella on suuri vaikutus lasten lukuintoon.

Riina ja Sami Kaarla  ovat tuttuja kirjailijoita monessa lapsiperheessä. Heidät tunnetaan varsinkin pikkulapsille tehdyistä Muumi-kirjoista, joita on eri versioina julkaistu tällä vuosikymmenellä jo kymmeniä. Pariskunta innostui lastenkirjojen tekemiseen alunperin siksi, että pikkulasten kirjat olivat aikuiselle tylsää luettavaa.
 – Kun ole lukevana aikuisena, ja siinä on se polkupyörän kuva ja siinä lukee "vauhdikas polkupyörä", niin ei kovin montaa kertaa kiinnosta tarttua samaan kirjaan ja lukea sitä uudestaan, toteaa Sami Kaarla.
 Kaarlojen tavoitteena onkin kirjoittaa sellaisia lastenkirjoja, joissa on mukana myös joku taso kirjaa ääneen lukevalle aikuiselle.
 – Halusimme tehdä sellaisia kirjoja, joita voismme lukea omille lapsillemme. Se tarkoittaa että niissä on aina joku koukku, jonka aikuislukija ymmärtää, ja se tekee lukemisesta hauskempaa myös aikuiselle.
 Lasten lukemiseen innostamisen vaikeus
 Kirjailijat ottivat kantaa myös Puoli seitsemän -ohjelman katsojilta keräämiin  vinkkeihin  siitä, miten lapsia voi innostaa lukemaan. Asiantuntemusta pariskunnalla on paitsi kirjailijoina, myös neljän pojan vanhempina.
 Homma ei ole aina helppo, ja Kaarlojen mielestä on turhaa alkaa vanhempana syytellä liikaa itseään, jos lukeminen ei jälkikasvulle aina maistu.
 – Meillä on neljä poikaa, eivätkä he aina lue, eikä siitä kannata kauheasti huolestua. Voi olla kausia, jolloin ei lue, ja välillä lukee ahmimalla.
 Koululla ja koulun asenteella on Riina Kaarlan mielestä suuri merkitys lukemiseen innostamisessa.
 – Meillä yksi pojista vaihtoi koulua uuteen, jossa luetaan paljon – annetaan läksyjä ja lukutehtäviä lomien ajaksi. Siellä se ei ole ahdistavaa, koska tehtävistä keskustellaan yhdessä. Palkinto oppilaalle on se, että pääsee mukaan keskusteluun. Wilmaan ei tule negatiivista palautetta, vaikka ei olisi lukenut tehtävää, vaan palautteena toimii se että pääsee mukaan.
 Pelit vastaan kirjat
 Pelaaminen ja lukeminen laitetaan usein vastakkain lasten ajankäytössä. Lukemiseen voidaan kannustaa esimerkiksi lupaamalla palkinnoksi peliaikaa. Lastenkirjailijoiden mielestä tässä mennään välillä hakoteille. Olennaista heidän mielestään ei ole pelataanko vai luetaanko – tärkeintä ovat kirjojen tai pelien tarjoamat tarinat.
 – Vastakkainasettelusta pitäisi päästä eroon kokonaan. Me olimme ensin kanssa kauhuissamme ja sitä mieltä. Ehkä poikamme kasvattivat meitä siinäkin, että tarina on tärkein, ja se voi olla siellä pelissäkin, toteaa Riina Kaarla.
 – Sieltä löytyy isoja käsikirjoitustiimejä, jotka tekevät paljon töitä. Tarina ei ole pelkästään siellä kirjoissa, se on myös peleissä ja elokuvissa ja ne kaikki yhdessä muodostavat hienon maailman josta voi poimia, jatkaa Sami Kaarla.
 Katso Riina ja Sami Kaarlan koko haastattelu  Yle Areenasta

Lastenkirjailijat Riina ja Sami Kaarla eivät halua laittaa lukemista ja pelaamista vastakkain: "Tarina on molemmissa tärkein"


Summary: "Vaikea kuvitella, että arvomme kohtaisivat", sanoo SDP:n Antti Rinne.

Kohonneesta kannatuksesta huolimatta perussuomalaiset ei kelpaa kaikille puolueille hallituskumppaniksi. Ainakaan gallupjohtaja SDP tai vasemmistoliitto eivät ole halukkaita perussuomalaisten kanssa samaan hallitukseen.
 – Vaikea kuvitella, että arvomme kohtaisivat sillä tavalla, että samassa hallituksessa istuttaisiin, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  sanoo Ylelle.
 – Niin paljon erilainen ihmiskäsitys minulla Halla-aholla ja minulla on.
 Ylen kannatusmittauksen  mukaan perussuomalaiset on kolmanneksi suurin puolue. SDP puolestaan johtaa noin 20 prosentin kannatuksella. Jos SDP voittaa vaalit, Rinne muodostaa hallituksen.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  on samoilla linjoilla Rinteen kanssa.
 – En pidä sitä (hallitusyhteistyötä) mahdollisena. Perussuomalaiset on ollut kuluneen vaalikauden aikana leikkaamassa pienituloisilta. Iso osa siitä politiikasta, jota kritisoimme ja johon haluamme näissä vaaleissa suunnunnanmuutosta, on sellaista, jota he ovat olleet mukana tekemässä.
 Puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ihmettelee vasemmistopuolueiden reaktiota.
 – Uskon, että puheet perussuomalaisten hallituskelvottomuudesta ovat pelkkää vaalipuhetta ja ne voi jättää omaan arvoonsa. Kyllä vaalitulos ratkaisee hallituskelpoisuuden, Halla-aho sanoo.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ja keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  ovat Rinnettä ja Anderssonia maltillisemmalla linjalla. He katsoisivat ensin, millainen on vaalitulos ja sen jälkeen tehtävä hallitusohjelma.
 – Emme ole sulkemassa mitään puoluetta pois etukäteen. Se on sitten hallitusneuvottelukysymys, sanoo Orpo .
 Ylen vaalikoneessa  kysyttiin myös ehdokkailta , minkä puolueiden kanssa he eivät haluaisi hallitukseen. SDP:n ja vasemmistoliiton ehdokkaista enemmistö ei halunnut kimppaan perussuomalaisten kanssa.
 Lue lisää:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset on nyt kolmanneksi suosituin puolue, SDP menetti kannatustaan
 Analyysi: Perussuomalaiset matkalla uuteen jytkyyn – kokoomuksessa ja keskustassa aika painaa paniikkinappulaa
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella

Nousussa oleva PS ei kelpaa vasemmistopuolueille hallituskumppaniksi – Halla-aho ihmettelee: "Vaalitulos ratkaisee hallituskelpoisuuden"


Summary: Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri Hannu Lauerma muistuttaa, että pedofilia sinällään ei ole rikos. Huomattava osa pedofiilisistä henkilöistä ei koskaan syyllisty minkäänlaiseen lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön.

Suomea kuohuttavan, lapsiin kohdistuneen  KRP:n seksuaalirikosjutun  käsittelystä merkittävä osa tapahtunee Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeudessa Seinäjoella.
 Kihlakunnansyyttäjä  Jaana Nyrhinen  Pohjanmaan syyttäjänvirastosta arvelee, että asiaa käsitellään käräjäoikeudessa loppusyksystä.
 Esitutkintamateriaali alkaa olla syyttäjän hallussa ja syyteharkinta on tarkoitus saada tehtyä vielä ennen kesälomia.
 Nyrhisen mukaan rikosvyyhti on poikkeuksellisen laaja ja siinä on kymmeniä eri rikosnimikkeitä laittoman lapsipornomateriaalin hallussapidosta lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
 "Ei ole yllätys"
 Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri  Hannu Lauerma  pitää nyt julkisuudessa olevaa KRP:n seksuaalirikosjuttua poikkeuksellisena, mutta ei aivan yllättävänä.
 – Aivan vastaavaa ei ole kuvattu Suomessa aiemmin, mutta ei ole yllätys, että tällaista toimintaa esiintyy myös Suomessa. Sitä näyttää esiintyvän kaikkialla maailmassa, ja niillä, jotka ovat valmiina tällaisiin tekoihin, on olemassa tietty verkostoituminen, Lauerma sanoo.
 Lauerma muistuttaa, että on olemassa huomattava joukko pedofiilisiä henkilöitä, jotka eivät koskaan syyllisty minkäänlaiseen lasten seksuaaliseen riistämiseen tai hyväksikäyttöön. Pedofilia on seksuaalisen vietin poikkeava suuntautuminen, mutta ei rikos sinällään.
 – Tarvitaan erikseen sellainen mielenlaatu tai tilanne, että ollaan valmiita tekemään pedofiilisia tekoja.
 Ylen haastattelussa  psykoterapeutti  Jussi Nissinen  arvioi, että 2–3 prosenttia suomalaisista miehistä on seksuaalisesti kiinnostuneita alle 16-vuotiaista.
 Viittaa voimakkaaseen psykopatiaan
 Hannu Lauerma puhuu yleisellä tasolla ottamatta kantaa yksittäisiin tapauksiin. Se, että joku on valmis poikkeuksellisen julmiin ja pitkäkestoisiin tekoihin, viittaa hänen mukaansa voimakkaaseen psykopatiaan.
 – Tilaan, jossa ihminen ei tunne minkäänlaista myötäkärsimystä tai myötätuntoa muita kohtaan. Se on hyvin pysyvä ja ei tavattoman harvinainen mielenlaadun poikkeama, mutta että se ilmenee juuri tällä tavalla edellyttää, että henkilöllä on samanaikaisesti myös tämä vietin poikkeava suuntautuminen, Lauerma sanoo.
 Sekä tekijän että uhrien lähipiireille tekojen paljastuminen voi olla järkytys. Lauerma tietää, että läheisten voi olla mahdoton uskoa todeksi, että näin on voinut tapahtua.
 – Monella on hiukan naiivi ajatus, että tunnistaisimme läheisten kielteiset taipumukset jollain tavalla, ja näinhän ei tällaisessa tapauksessa suinkaan ole.

Psykiatri Hannu Lauerma maata järkyttäneestä seksuaalirikosvyyhdistä: "Ei ole yllätys, että tällaista toimintaa on myös Suomessa"


Summary: Poliitikot ovat reagoineet yllättävän laimeasti poliisin keskiviikkona julkistamaan väkivaltaiseen hyväksikäyttöön, kirjoittaa toimittaja Terhi Toivonen.

Suomea on  kuohuttanut keskiviikkona paljastunut pedofiilirinki.
 Poliisi epäilee, että joukko suomalaisia miehiä on käyttänyt raa'asti hyväkseen suomalaisia poikia. Keskusrikospoliisin mukaan epäiltyjen rikosten erityispiirteenä on ollut lapsiin kohdistettu väkivalta, josta on saatu seksuaalista mielihyvää. Toiminta on jatkunut pitkään ja ollut suunnitelmallista.
 Päätekijäksi epäilty viisikymppinen matkailuyrittäjä on kerännyt ympärilleen muita lapsista seksuaalisesti kiinnostuneita miehiä. Hän on poliisin mukaan löytänyt lähipiiristään lapsia, joiden epäillään päätyneen miesten uhreiksi.
 Poliisi ei ole paljastunut lasten hyväksikäytön yksityiskohtia uhrien suojelemiseksi, mutta viranomaisten kertomatkin asiat ovat niin karmeita, että ne nostavat ihon kananlihalle.
 Juttu kuuluu lajissaan Suomen rikoshistorian järkyttävimpiin tapauksiin.
 Lasten hyväksikäyttöä on videoitu ja näytetty suorana sosiaalisessa mediassa. Kuvia ja videomateriaalia on löytynyt valtava määrä. Miesten epäillään vaihtaneen sitä ulkomaalaisten pedofiilien kanssa. Poliisin hallussa olevalta ulkomailta peräisin olevalta videolta löytyy jopa lapsen tappaminen.
 Monelle seksuaalirikoksen kohteeksi joutuneelle suomalaislapselle on syötetty huumeita, ja yhtä heistä on raiskattu huumattuna tuntikausia.
 Oulun tapaukset nostivat reaktiot, nyt hiljaisuus
 Paljastunutta vasten silmiinpistävää on ollut se, että vaalikampanjaa käyvät poliitikot eivät ole rynnänneet joukolla paheksumaan tekoja ja tarjoamaan lisärahaa lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten estämiseksi ja selvittämiseksi.
 Verrataan tilannetta Oulussa vuoden alussa paljastuneisiin seksuaalirikoksiin. Maahanmuuttajataustaisten miesten epäiltyjen rikosten uhreina oli kantasuomalaisia alaikäisiä tyttöjä, joihin miehet olivat saaneet yhteyden pääosin sosiaalisen median kautta.
 Kun epäilyt paljastuivat, syöksyivät kärkipoliitikot paheksumaan epäiltyjä rikoksia ja osoittamaan tukeaan uhreille. Ministerit vierailivat tammikuussa Oulussa tarjoamassa kaupungille rahaa ohjelmaan, jolla ehkäistään seksuaalirikoksia. Oulun hakema 2,4 miljoonaa euroa suli lopulta  noin 1,4 miljoonaksi euroksi.
 Hetken näytti siltä, että asia nousee hallitsemaan vaaliagendaa, mutta moraalinen paniikki meni ohi, kun yksityisen vanhustenhoidon laiminlyönnit paljastuivat.
 Lasten seksuaalirikoksiin erikoistuneet poliisit ovat todenneet, että heidän tutkimansa tapaukset ovat vain jäävuoren huippu. Sosiaalinen media mahdollistaa lasten houkuttelun seksuaalisiin tekoihin uusilla tavoilla. Samanmieliset tekijät löytävät verkossa nopeasti toisensa.
 Tapauksia tutkineet poliisit sanoivat  Ylen aamu-tv:ssä,  että lisäresurssit tekojen tehokkaaseen estämiseen ja tutkintaan olisivat tarpeen. Lastenjärjestöt, kuten Pelastakaa lapset ja Mannerheimin lastensuojeluliitto, haluaisivat myös rahaa rikosten ehkäisemiseen.
 Rahaa tarvittaisiin myös uhrien auttamiseen, jotta he pääsisivät elämässään eteenpäin järkyttävien tekojen jälkeen.
 Miksi järkyttävistä teoista epäillyt on vapautettu?
 Tällä kertaa vastaavaa laajaa paheksuntaa ja lisärahan tarjoamista ei näy. Paikkakunnilla, joilla nyt julki tulleiden rikosten epäillään tapahtuneen, tarvittaisiin varmasti myös nyt tukea.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) korosti blogissaan torstaina  hallituksen jo tekemiä toimia . Puhemies  Paula Risikko  (kok.) lähetti perjantaina, kaksi päivää rikosten paljastumisen jälkeen,  tiedotteen, jossa hän vaati toimia  seksuaalirikosten ehkäisemiseksi.
 Kansanedustaja  Simon Elo  (sin.) puolestaan ehdotti tekijöiden kemiallista pakkokastraatiota keinoksi estää lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitus on toki hajonnut tässä välissä, mutta eikö suurimpia puolueita kiinnosta estää näitä karmeita seksuaalirikoksia?
 Poliitikot näyttävät käsittelevän tapahtunutta yksittäistapauksena. Oulun seksuaalirikokset taas tuntuivat kertovan laajemmasta ongelmasta, koska osa tekijöistä oli turvapaikanhakijoina Suomeen tulleita.
 Kun uusin lapsiin kohdistunut seksuaalirikosvyyhti paljastui, keskusrikospoliisi korosti erikseen, että sekä tekijät että uhrit ovat kantasuomalaisia. Tekijöiden kuvailtiin olevan tavallisia työssäkäyviä miehiä.
 Poikiin kohdistuneista seksuaalirikoksista epäillyt ovat olleet vangittuna tutkinnan aikana, mutta nyt heidät kaikki on jo vapautettu. Pääepäilty on ollut tutkintavankeudessa vuoden ajan, mutta hänetkin päästettiin vapaalle viime kuussa. Jutun syyttäjän mukaan vangitsemista ei ollut enää kohtuullista jatkaa.
 Rikoskokonaisuuden teot ovat sitä luokkaa, että muiden muassa rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen on ihmetellyt päätöstä . Miten näin puistattavista teoista epäillyt miehet kulkevat vapaalla jalalla?
 Tutkimusten ja asiantuntijoiden mukaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön syyllistyneet jatkavat hyvin suurella todennäköisyydellä tekojaan. Suomessa aiemmin paljastuneissa lasten seksuaalirikoksissa tekijä on voinut jatkaa tekojaan jopa välittömästi  edellisen tuomion suorittamisen jälkeen.
 Yksi vankeuden jatkoperusteista on juuri rikollisen toiminnan jatkamisvaara. Miten poliisi ja syyttäjä voivat olla varmoja, etteivät tekijät uusi tekojaan? Seksuaalirikoksiin syyllistyneet eivät koe ihmeparantumista vankilassa.
 Lue lisää:
 Pedofiilijutun pääepäilty teki "peruna- ja puikulakauppaa" huumekuriirin kanssa – tällainen mies on luontoyrittäjä ja kirkkovaltuutettu
 KRP epäilee: Viisi suomalaista mukana kansainvälisessä lapsipornoringissä – kuvissa suomalaisten lasten väkivaltaista hyväksikäyttöä
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa  seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”

Toimittajalta: Missä viipyvät poliitikkojen reaktiot poikien hyväksikäyttövyyhtiin ja lupaus rahasta tekojen ehkäisyyn?


Summary: Yhteensä 660 ihmistä on kuollut ebolaan Kongon demokraattisessa tasavallassa.

Kongon demokraattisen tasavallan itäosaa koetteleva ebolaepidemia pahenee entisestään.
 Perjantaina todettiin 15 uutta vahvistettua ebolatapausta. Kyseessä on suurin uusien tautitapausten määrä yksittäisenä päivänä sen jälkeen, kun Kongon ebola julistettiin epidemiaksi viime elokuussa.
 Kongossa ebolaan on kuollut yhteensä 660 ihmistä. Tartuntoja on todettu yli tuhannella ihmisellä.
 Epidemia on levinnyt Kongossa itäiseen Pohjois-Kivun maakuntaan ja pohjoiseen Ituriin, jotka ovat konfliktialueita.
 Viranomaisten ebolan vastaiset toimet ovat herättäneet epäluuloa paikallisten keskuudessa. Esimerkiksi Lääkärit ilman rajoja -järjestö on joutunut sulkemaan ebolan hoitokeskuksiaan hyökkäysten takia.
 Kongon ebolaepidemia on historian toiseksi pahin.
 Lisää aiheesta:
 Kongossa hyökättiin ebolaklinikkaa vastaan – maan historian pahimman tautiepidemian hoitaminen hankaloituu entisestään
 Lääkärijärjestö keskeyttää toimintansa Kongossa hyökkäysten takia  – klinikat olivat elintärkeitä ebola-alueella

Kongossa todettiin ennätysmäiset 15 uutta ebolatapausta samana päivänä


Summary: Mies yritti huitoa veitsellä kauppakeskuksen asiakkaita.

18-vuotias liperiläismies heilutteli puukkoa kauppakeskus Iso Myyssä Joensuussa perjantaina iltapäivällä.
 Kaksi asiakkaana ollutta miestä kertoi, että 18-vuotias oli riitaantunut heidän kanssaan ja yrittänyt lyödä veitsellä toista miehistä useaan kertaan.
 Mies oli onnistunut väistämään iskut ja pakenemaan paikalta ennen kuin vartijat olivat ottaneet liperiläismiehen kiinni. Vartijat kertoivat miehen uhkailleen myös heitä.
 Poliisi sai ilmoituksen asiasta vähän ennen kello 17:ää. Poliisi otti 18-vuotiaan kiinni epäiltynä törkeän pahoinpitelyn yrityksestä ja laittomasta uhkauksesta.
 Poliisi jatkaa asian tutkintaa ja tiedottaa asiasta seuraavan kerran lauantaina.

Nuori mies riehui veitsen kanssa kauppakeskuksessa Joensuussa


Summary: Demokraatit ovat vaatineet oikeusministeriä julkaisemaan koko raportin.

Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  aikoo julkaista toimitetun version erikoistutkija  Robert Muellerin  raportista.
 Versio tulee julkiseksi huhtikuun puolessavälissä, Barr kertoi kongressin oikeuskomiteoiden edustajille kirjoittamassaan kirjeessä perjantaina.
 – Pian jokainen voi lukea sen itse, Barr kirjoitti.
 Mueller sai viikko sitten valmiiksi lähes kaksi vuotta kestäneen tutkinnan Venäjän vaalivaikuttamisesta Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin.
 Raportin valmistumisen jälkeen alkoi kiistely siitä, julkistetaanko lähes 400-sivuinen luottamuksellinen raportti kokonaisuudessaan. Siitä on julkaistu vasta lyhyt, nelisivuinen tiivistelmä.
 Erityisesti presidentti  Donald Trumpia  vastustavat demokraatit ovat vaatineet raporttia kokonaan julkaistavaksi.
 Tiivistelmän perusteella Mueller  ei löytänyt näyttöä sille , että Trump tai hänen kampanjansa olisivat vehkeilleet Venäjän kanssa sen vaalivaikuttamisoperaatiossa.
 Lisää aiheesta:
 Trump riemuitsi Mueller-tutkinnasta mutta ei päässyt siitä täysin kuiville – lisäselvityksiä yhä luvassa
 Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille
 Venäjän vaalisekaantumista tutkinut Mueller sai työnsä valmiiksi, mitä nyt?

Yhdysvaltain oikeusministeri Barr julkaisee toimitetun version Muellerin raportista huhtikuussa


Summary: BBC:n toiminta kiellettiin, koska kanava lähetti joulukuussa Burundin hallintoa arvostelevan dokumentin.

Itäafrikkalainen Burundi kieltää kokonaisuudessaan Britannian yleisradion BBC:n lähetystoiminnan maassa.
 – Burundilaisilta ja ulkomaalaisilta maassa olevilta toimittajilta kielletään ankarasti lähetettäväksi tarkoitetun tiedon toimittaminen BBC:lle ja VOA:lle, Burundin viestintäneuvosto ilmoitti.
 Burundi on jo aiemmin kieltänyt toistaiseksi BBC:n ja Voice of American radiolähetykset FM-aalloilla. Myös Voice of American toimintakieltoa jatkettiin.
 Burundi kielsi BBC:n toiminnan, koska kanava  lähetti joulukuussa dokumentin , jossa osoitettiin Burundin turvallisuuspalvelujen ylläpitäneen salaisia kidutuskeskuksia vastarinnan tukahduttamiseksi.
 Kiellot ovat osa Burundin diktatuurin mediaa rajoittavaa toimintaa. Burundi on lehdistönvapaudessa maailman maiden häntäpäässä.
 BBC arvostelee vastineessaan Burundia lehdistönvapauden polkemisesta.
 Poliittinen kriisi jatkunut neljä vuotta
 Voice of American toiminnan Burundi kielsi, koska radioasema teki yhteistyötä toimittaja  Patrick Nduwimanan  kanssa. Hallitus syytti häntä vuoden 2015 epäonnistuneeseen vallankaappausyritykseen osallistumisesta.
 BBC:tä ja Voice of Americaa voi kuunnella Burundissa jatkossakin lyhytaalloilla. Lyhytaaltolähetykset tulevat Burundin ulkopuolelta.
 BBC on ollut suosittu uutislähde Burundissa, jossa se on lähettänyt ohjelmaa sekä paikallisella kirundin kielellä että ranskaksi ja englanniksi. Burundi on Belgian entinen siirtomaa, ja sen viralliset kielet ovat ranska ja kirundi.
 Presidentti  Pierre Nkurunzizan  diktaattorimaiset otteet ovat tehneet Burundista poliisivaltion, jossa hallinnon vastustajia katoaa, tapetaan ja kidutetaan.
 Burundin poliittinen kriisi on jatkunut jo neljän vuoden ajan. Yli 1 200 ihmistä on kuollut ja yli 400 000 pakeni maasta vuosina 2015–17, arvioi Kansainvälinen rikostuomioistuin.

Burundi kieltää BBC:n toiminnan maassa – tiedotusvälineiden tukahduttaminen jatkuu


Summary: Ongelmaa korjataan parhaillaan ja Halla-ahon vaalitentti pyritään saamaan palautetuksi sunnuntaina aikana.

Viikonlopun aikana tehdyt tekniset päivitykset Yle Areenassa ovat pudottaneet lukuisia torstaista lähtien julkaistuja ohjelmia pois nähtäviltä, kertooYle Areenan palvelukehitystiimin palvelupäällikkö Kari Haakana.
 Yksi pudonneista ohjelmista on perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon TV1:n vaalitentti.
 Ongelmaa korjataan parhaillaan.

Yle Areenasta pudonnut katselusta lukuisia ohjelmia – Yksi näistä Halla-ahon vaalitentti


Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Tuhansia asuntoja omistava Nuorisosäätiö on jättänyt Helsingin käräjäoikeuteen velkasaneeraushakemuksen.
 Menettelyllä Nuorisosäätiö pyrkii selviämään talousvaikeuksistaan.
 – Kaikki varat, jota säätiöön on kerrytetty, ovat kadonneet ja vain vastuut ovat jätetty jäljelle, sanoo Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtaja  Jari Laine .
 Vielä muutama vuosi sitten Nuorisosäätiö oli vakavarainen ja vauras. Laineen mukaan se teki edellisten johtajiensa aikana kuitenkin useita tappiollisia kiinteistökauppoja ja maanvuokrasopimuksia sekä otti lainoja, joiden ehdot ovat Nuorisosäätiön kannalta “järkyttäviä”.
 Säätiön varoja on myös kadonnut useita miljoonia euroja.
 Nuorisosäätiöstä vuonna 2018 potkut saaneita entisiä johtajia  Aki Haaroa  ja  Perttu Nousiaista  epäillään lahjusten ottamisesta ja talousrikoksista.
 Poliisi uskoo säätiön johtokaksikon tehneen mittavia sopimuksia lähipiiriinsä kuuluneiden liikemiesten kanssa, jotka taas  maksoivat lahjuksia Haarolle ja Nousiaiselle .
 Nuorisosäätiö: Ei vaikuta asukkaisiin
 Nuorisosäätiön mukaan merkittävä osa sen velkojiista on kertonut puoltavansa velkasaneeraukseen pääsyä. Laine pitääkin todennäköisenä, että käräjäoikeus hyväksyy menettelyn.
 Käräjäoikeus voi päättää, että Nuorisosäätiön velkoja leikataan, niiden maksuaikaa pidennetään tai velkojen ehtoja, kuten korkotasoa, kohtuullistetaan.
 Nuorisosäätiö on toiminut kymmeniä vuosia Nuorisosäätiön perusti vuonna 1961 keskustanuorten edeltäjä Maaseudun Nuorten Liitto. Yleishyödyllisen säätiön tehtävänä on "tukea nuorten itsenäistymistä". Se on toteuttanut tarkoitustaan ennen kaikkea tarjoamalla nuorille kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja. Säätiö omistaa yli neljätuhatta asuntoa eri puolilla Suomea. Niissä on yli viisituhatta asukasta. Nuorisosäätiölle valittiin uusi johto kesällä 2018. Säätiön toimitusjohtajana toimii Kimmo Pihlman ja hallituksen puheenjohtajana Jari Laine. Säätiön yhteydet keskustapuolueeseen ovat katkenneet viime vuosina.
 – Velkasaneeraus on mahdollista vain elinkelpoisille yhteisölle. Nuorisosäätiö ei ole kaatumassa, Laine sanoo.
 Laineen mukaan velkasaneerauksella ei ole mitään vaikutusta Nuorisosäätiön asukkaisiin tai säätiön varsinaiseen toimintaan. Asuntojen vuokraus, kiinteistöjen hoito ja isännöinti jatkuvat normaaliin tapaan.
 Nuorisosäätiö on jo aiemmin kertonut luopuvansa vapaarahotteisista kohteistaan ja keskittyvänsä vain yleishyödyllisiin kohteisiin. Näihin on saatu julkista rahoitusta ja asuntojen vuokrat ovat kohtuullisia.
 Nuorisosäätiön omistamissa niin sanotuissa kovan rahan kohteissa on noin 900 asukasta.
 Nuorisosäätiön ex-johtajia Perttu Nousiaista (vas.) ja Aki Haaroa epäillään muun muassa lahjusten ottamisesta. Riikka Kurki / Yle
 Poliisitutkinta laajentunut – mukana myös KRP
 Nuorisosäätiön entisten johtajien ja heidän lähipiirinsä epäiltyjä talousrikoksia alettiin tutkia vuonna 2017. Tutkintaa johtaa Helsingin poliisin talousrikosyksikkö.
 MOT:n tietojen mukaan yksi osa tutkintaa on kuitenkin keskitetty Keskusrikospoliisille. KRP:n vastuulla ovat epäillyt rikokset, jotka liittyvät  Nuorisosäätiön toimintaan Virossa .
 Poliisitutkinnassa on toistakymmentä rikoksesta epäiltyä. Tutkinnanjohtaja  Markku Nisulan  mukaan ensimmäiset osat tutkinnasta siirtyvät syyteharkintaan vielä tämän kevään aikana.
 Poliisi on kuvaillut käynnissä olevaa esitutkintaa poikkeuksellisen laajaksi talousrikosvyyhdiksi.

Nuorisosäätiö hakee velkasaneraukseen – taustalla edellisen johdon aiheuttamat taloussotkut


Summary: Alustatalousajattelu on levinnyt jo perinteisillekin aloille, mutta taipuuko nykyinen laki uuteen työhön?

Älyttömin tilaus, jonka Wolt-lähetti  Matti  on koskaan kuljettanut, oli yksi kahvi.
 – Sanoin asiakkaalle, että kannattaa pistää mikroon, Matti naurahtaa.
 Olen päässyt ruokalähetin kyytiin tutustumaan alustataloudesta elantonsa saavan työhön. Turkulainen Matti on ajanut autollaan ruokaa kotikaupunkinsa nälkäisille jo lähes kaksi vuotta.
 Hän tietää ruokalähetin työstä kaiken tietämisen arvoisen.
 Matti ei esiinny tässä jutussa omalla nimellään, koska hän pelkää saavansa potkut, jos Wolt saa tietää haastattelusta.
 Kampanja haluaa läheteille työsopimukset
 Matti on mukana viime kesänä alkaneessa Suomessa työskentelevien ruokalähettien oikeuksia ajavassa Justice for Couriers -kampanjassa.
 – Työssä ei ole mitään vikaa, tämä on äärettömän mukavaa asiakaspalvelutyötä. Mutta työehdot pitäisi saada kuntoon, Matti toteaa.
 Kampanjan jäsenet vaativat Woltin ja Foodoran läheteille mahdollisuutta solmia työsopimus. Nyt lähes kaikki ruokalähetit Suomessa työskentelevät freelancereina.
 Kampanjassa on mukana Suomessa noin 70 ruokalähettiä.
 Suomalaisella Woltilla on oman ilmoituksensa mukaan ruokalähettejä Suomessa toistatuhatta ja se toimii 13 kaupungissa.
 Saksalainen Foodora toimiii viidessä kaupungissa Suomessa, lähettejä sillä on joitakin satoja. Kumpikin yhtiö toimii myös muissa maissa.
 Justice for Couries -kampanja alkoi aluksi Foodoran lähettien sekä työväen liikkeiksi itseään kuvaavien, jyrkän vasemmistolaisten Vapaan Syndikaatin ja Vastavoiman jäsenten yhteistyöstä syksyllä 2018. Pian myös Woltin lähetit tulivat kampanjaan mukaan.
 Lähettikampanja on kirjoittanut kannanottoja ja tehnyt erilaisia tempauksia, muun muassa lähestynyt ruokalähettipalveluiden kumppanuusravintoloita  leivin ja ruusuin .
 Kamppanja on osa kansainvälistä liikettä. Ruokalähetit ovat järjestäneet lakkoja ympäri Eurooppaa, muun muassa  Alankomaissa ja Belgiassa .
 Tammikuussa amsterdamilainen oikeusistuin päätti, että  ruokalähettiyhtiö Deliveroon lähettejä tulee kohdella työsuhteisina työntekijöinä  freelanceriuden sijaan.
 Suomen hallitus esitti huolensa alustatalouden työntekijöiden oikeuksista  tulevaisuusselonteossaan , jonka eduskunta hyväksyi maaliskuun alussa. Riskinä pidetään, että alustatalouden yritykset siirtävät työnantajan kulut ja vastuun työntekijälle freelancersopimusten kautta.
 Viime vuosina alustojen käyttö on levinnyt Suomessakin myös perinteisille työn aloille, kuten  sanomalehtien varhaisjakeluun .
 Matin asiakastapaaminen kestää yleensä korkeintaan viisitoista sekuntia. Siinä ehtii juuri ja juuri sanoa kiitokset.
 Pian Matin puhelin piippaa, vaikka kello on vasta kymmenen aamulla.
 – Voi hyvin olla, että käyn samalla asiakkaalla pitkän päivän aikana kolme kertaa, aamulla ensin aamupalaa, sitten kiinalaista ruokaa lounaaksi ja illalla vielä pitsaa, Matti kertoo.
 Hän itse asuu niin kaukana kaupungista, ettei kotiin voisi edes tilata ruokaa.
 – Olen miettinyt, että eivätkö jotkut ihmiset kokkaa enää ollenkaan?
 70 kilometriä päivässä, 40 tuntia viikossa, alle tonni kuussa
 Woltin lähettisovellus tilastoi kaikkea ajetuista vuoroista palkkiokertymään. Matti esittelee minulle tilastojaan puhelimen näytöltä, kun odotamme ruuan valmistumista ravintolan edessä sakkopaikalla.
 Ajokilometrit hän tallentaa toisella sovelluksella. Niitä kertyy päivittäin neljästäkymmenestä seitsemäänkymmeneen.
 Viikossa työtunteja kertyy nelisenkymmentä, kuukaudessa palkkioita kolahtaa kevytyrittäjäpalvelun kautta tilille Matin arvion mukaan noin 1300 euroa, joskus enemmän.
 Kaikki työhön liittyvät kulut Matti maksaa itse.
 Palkkiosta Matti maksaa  kaikki auton kulut , eli verot, vakuutukset ja huollot.
 Polttoaine on päivittäin Matin suuri menoerä.
 – Pyhällä hengellä nämä autot ei kulje.
 Maksettavaksi jää myös yrittäjän YEL-eläkemaksun, johon menee 120 euroa kuussa.
 Elämiseen jää kuukaudessa alle tuhat euroa.
 Matti ei ole edes laskenut tarkkaa summaa, mutta se riittää sinkkumiehelle elämiseen ja lemmikkien, koiran ja kissojen, ruokkimiseen.
 Ilman työsuhdetta ei myöskään kerry lomia tai palkkaa sairauspäiviltä.
 Matti ei tienaa tarpeeksi liittyäkseen työttömyyskassaan. Jos työt loppuisivat, hän jäisi Kelan peruspäivärahan varaan.
 Saako freelancerin työtä valvoa?
 Woltin vuorot julkaistaan sovelluksessa neljältä iltapäivällä keskiviikkoisin. Silloin pitää olla heti valppaana, koska hyvistä vuoroista on kova kilpailu.
 – Se on vähän niinkuin yksi luu heitetään ja monta koiraa sitten perään taas, Matti huokaa.
 Ruokalähetit valitsevat vuoronsa itse, mutta yhtiö päättää, milloin ja missä järjestyksessä.
 Kummankin yhtiön lähettisovellus seuraa ja mittaa lähettien suoriutumista ja muun muassa mittaa lähettien onnistumista suhteessa toisiinsa.
 Foodoralla tehokkaimmin tehtävänsä suorittaneet lähetit saavat etuoikeuden vuorovalinnassa.
 Woltilla puolestaan edellisellä viikolla eniten kuljetuksia tehneet lähetit saavat varata seuraavan viikon vuorot ensimmäisenä.
 Keikkatalous perustuu ajatukseen, että kuka tahansa voi tehdä töitä joustavasti niin halutessaan ilman työsopimuksen luomaa sitoutumista.
 Ruokalähetti lähdössä viemään ruokia asiakkaalle. AOP
 Foodora Finlandin toimitusjohtaja  Shilei Zhang  perustelee freelanceriutta työn muuotona, koska se tuo itsenäisyyttä. Hän vastasi Ylen kysymyksiin sähköpostitse.
 Samoilla linjoilla on myös Woltin maajohtaja  Henrik Pankakoski . Pankakoski kertoo sähköpostivastauksissaan Woltin tekevän säännöllisiä tyytyväisyyskyselyjä läheteille.
 – Suurelle osalle läheteistä tuo turvaa mahdollisuus ansaita joustavasti silloin kun haluaa ja se, että voi tienata ilman tiukkoja kieli- tai koulutusvaatimuksia. Nämä ovat monelle yllättävän oleellisia kysymyksiä, Pankakoski kertoo.
 Lähettikampanjan mielestä työn joustavuus ei kuitenkaan toteudu toivotulla tavalla, vaan työ vastaa käytännössä työsopimuksella tehtävää työtä.
 Kampanjoivien ruokalähettien mukaan työ  täyttää työsuhteisen työn ehdot , koska sekä Wolt että Foodora johtaa ja valvoo työn suorittamista.
 Mitä sanoo ammattiliitto ja tutkija?
 Kun Foodora aloitti toimintansa Suomessa vuonna 2015, se tarjosi läheteille mahdollisuuden työsopimukseen, mutta sopimusten tekeminen on sittemmin pääasiassa lopetettu.
 Enää ainoastaan lähettien tiimikapteeneilla on työsuhde yritykseen.
 Woltilla ei ole koskaan ollut lähettejä työsuhteessa.
 Britanniassa ruokalähettipalvelu  Deliveroo sai jo vuonna 2017 moitteita  työsuhteen muotoa hämärtävästä uudiskielestä.
 PAM:n lakimies  Suvi Vilchesin  mukaan myös Suomessa toimivat alustat toimivat näin.
 – Onko alustatalous tosiaan jotain niin uutta, että se putoaa kaiken rakennetun järjestelmän ulkopuolelle vai onko lopulta kyse vain teknologiasta, joka ei kuitenkaan muuta juridisesti sitä, mitä työltä odotetaan? Vilches pohtii.
 Woltin Pankakoski kertoo, että yhtiön tekemien kyselyjen perusteella lähes kolme neljännestä sen läheteistä oli työhönsä tyytyväisiä.
 Vilchesille tyytyväisyys ei riitä.
 – Työoikeus lähtee työntekijän suojelusta. Työn suorittaja ei useinkaan ymmärrä mistä kaikesta lopulta luopuu, kun suostuu näennäisyrittäjäksi, Vilches sanoo.
 Yhtiö lainaa ruokaläheteille lämminlaukut.  Hanna Asikainen
 Tutkijatohtori  Paul Jonker-Hoffrén  Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksesta näkee lähettien työssä sekä yrittäjyyden että työntekijyyden piirteitä.
 – Alustatalouden keikkatyö on juridisesti hankalassa kolossa. Viime kädessä oikeuslaitos päättää, täyttääkö työmuoto enemmän työsuhteen vai yrittäjyyden kriteerejä.
 Alankomaiden lisäksi oikeuden ennakkotapaus on annettu jo ainakin  Australiassa , mistä Foodora päätti viime syksynä poistua kokonaan rahaongelmien ja oikeustoimien vuoksi.
 Aihetta on käsitelty oikeudessa myös  Espanjassa .
 Miten yhtiöt vastaavat?
 Matin puhelin piippaa tasaisesti. Mattia se ei tunnu häiritsevän.
 Sovelluksessa on painike vain keikan vastaanottamiselle, ja ainoa tapa kieltäytyä on jättää sovellus hälyttämään, kunnes keikka tarjotaan jollekin muulle.
 Woltin palkkiomaksumallin vuoksi Matti joutuu laskelmoimaan, kannattaako keikkoja ottaa vastaan.
 Kuljettajilla on kahdeksan euron takuupalkka tunnilta, mutta jos keikkojen korvaukset ylittävät vuoron aikana tuntitaksan, ajetaan pelkillä provikoilla.
 – Välillä toivon, että ei tulisi keikkaa. Jos tunnissa on vain kaksi keikkaa, se on polttoainekulujen kanssa sitten plus-miinus-nolla, Matti pohtii.
 Woltin maajohtaja Henrik Pankakoski uskoo, että jos työsopimusmalliin siirryttäisiin, olisi lähettien tuntipalkka nykyistä palkkiota pienempi, kun monet maksut siirtyisivät työnantajan maksettaviksi.
 Yhtiö myös todennäköisesti joutuisi vähentämään lähettien määrää ja heidän mahdollisuuksiaan vaikuttaa työvuorojen valintaan.
 Myös Foodoran Shilei Zhang vetoaa siihen, että työn joustavuus kärsisi, jos läheteille tehtäisiin työsopimukset.
 Alustatalous leviää perinteisille aloille
 Alustatalouden itsensätyöllistäjät ovat vielä pieni joukko Suomessa.
 Noin 14 000 suomalaista tienasi vähintään neljänneksen tuloistaan eri alustoilta vuonna 2017, kertoo  Tilastokeskus .
 Silti tunnettujen ruokalähetti- ja taksipalveluiden lisäksi myös perinteisemmillä aloilla näkyy kiinnostusta järjestää työtä alustatalouden periaatteita noudattaen.
 Sovellukseen perustuvia töitä tarjoaa Suomessa ainakin jotkut siivousyritykset sekä  Sanoman omistama varhaisjakeluyritys EarlyBird .
 EarlyBird hoitaa lehtien varhaisjakelua Uudellamalla pääkaupunkiseudun ulkopuolella.
 Shilei Zhang uskoo vahvasti alustatalouden kasvupotentiaaliin.
 – Kulutustottumukset muuttuvat. Lisäksi ihmisten tarve erilaisia työmuotoja kohtaan kasvaa, sillä työaikojen ja -määrien joustavuus nousee monelle entistä enemmän prioriteetiksi työtä valitessa, Zhang pohtii.
 Samaa uskoo myös lähettikampanjan aktiivi, JHL:n toimitsija  Matti Mamia , mutta pitää sitä uhkana.
 – Mikä estäisi vaikka kaupan kassaa olemasta yksityisyrittäjä? Mamia pohtii.
 Tutkijatohtori Paul Jonker-Hoffrén on arvioissaan maltillisempi.
 – Onko viime kädessä niin paljon aloja, joille tämä malli sopisi? Se on aika pieni osa työn kokonaisuutta, mitä voitaisiin järjestää uudella tavalla, Jonker-Hoffrén pohtii.
 Tutkija kuitenkin muistuttaa myös uhasta, joka syntyy, jos pienipalkkainen itsensätyöllistäminen yleistyy.
 – Jos tämä ilmiö lähtee nousuun Suomessakin, ennen pitkää havaitaan, ettei ihmisillä ole eläkkeitä ja on hyvin pienet tulot.
 Vaikka alustatalouden kasvua sekä odotetaan että pelätään, ei kumpikaan, Foodora tai Wolt, ole onnistunut tekemään siitä vielä kannattavaa.
 Vaikka kumpikin yritys on onnistunut kasvattamaan liikevaihtoaan kohisten ja kasvattamaan toimintaansa, oli kummankin yhtiön toiminta tappiollista ainakin vielä vuonna 2017.
 Foodoralle tappiota kertyi enemmän kuin liikevaihtoa ja Woltinkin tulos oli reilusti miinuksella.
 Tilanne tuskin muuttuu merkittävästi, kun vuoden 2018 tilinpäätökset julkaistaan kesällä. Woltin Henrik Pankakoski toivoo toiminnan muuttuvan voitolliseksi joidenkin vuosien kuluttua.
 – Wolt on yhtiönä yhä raskaasti tappiollinen, sillä investoimme laajentamiseen ja tuotekehitykseen, Pankakoski selittää.
 Työnhaku päällä
 Kolmen ja puolen tunnin lounasvuoro loppuu puoli kahdelta.
 Sen aikana Matti saa yhteensä neljä keikkaa ja tuntipalkka nousee melkein kolmeentoista euroon tunnilta.
 Ajettuja kilometrejä on kertynyt kolmisenkymmentä.
 Matti on päivän ensimmäiseen työvuoroon varsin tyytyväinen.
 – Nyt tuli hyvä tuntipalkka, mutta se voi toisena päivänä olla sitten pelkkä takuupalkka. Se vaihtelee paljon.
 Seuraavan nelituntisen vuoron alkuun on puoli tuntia, siinä ehtii hyvin syödä eväät autossa.
 Vaikka työ on Matin mielestä mukavaa, kokoajan on myös työnhaku päällä.
 Juttua varten on haastateltu myös yhteensä neljää nykyistä tai entistä ruokalähettiä sekä Foodoralta että Woltilta, sekä tutkijatohtori Satu Ojalaa Tampereen yliopistosta.
 LUE MYÖS:
 Kiikuttaako pitsalähetti päivällisen kotiisi ilman työsopimusta? SAK haluaa päivittää työsuhdelakia "Työntekijät jäävät vaille kaikkea työsuhteen tuomaa turvaa"
 10-tuntisia päiviä 2500 euron bruttopalkalla – rekkakuski ajaa usein ilman lisiä ja ylityökorvauksia

Matti kuljettaa asiakkaille pizzaa ja kiinalaista yrittäjänä, mutta saa tuntipalkkaa – ruokalähetit haluaisivat työsopimuksen tuomaa turvaa


Summary: Keskus on evakuoitu pommiuhkan johdosta.

Tallinnan keskustassa sijaitseva Viru-ostoskeskus on evakuoitu pommiuhkan johdosta, kertoo virolainen Postimees-sanomalehti.
 Uutista päivitetään

Postimees: Viru-keskus evakuoitu Tallinnassa


Poliisi ei ole vieläkään tavoittanut Helsingin Sörnäisissä lauantaina tapahtuneen puukotuksen epäiltyä. Rikoksesta epäillyn henkilöllisyys on kuitenkin poliisin tiedossa.
 Poliisi tutkii puukotusta tapon yrityksenä. Poliisin mukaan epäillystä ei ole sivullisille vaaraa. Puukotus tapahtui Hämeentiellä R-kioskin edustalla.
 – Tehtävälle osallistui useita poliisipartioita. Kun poliisi tuli paikalle, puukotuksen uhri makasi maassa. Hänet toimitettiin sairaalaan, jossa hän saa edelleen hoitoa vammoihinsa. Rikoksesta epäilty oli ennättänyt paeta paikalta ennen ensimmäisten partioiden saapumista, ja häntä tavoitellaan edelleen, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Reijo Enqvist  tiedotteessa.
 Poliisi ei kommentoi tässä vaiheessa epäillyn tai uhrin sukupuolta tai kerro heistä muitakaan tietoja.
 – Tutkinta jatkuu, mutta sen yksityiskohdista ei ainakaan tässä vaiheessa ole muuta tiedotettavaa.
 Mahdolliset vihjeet tapahtuneeseen liittyen voi ilmoittaa sähköpostitse osoitteeseen analyysi.helsinki@poliisi.fi.
 Lue myös:
 Poliisi: Puukotus Helsingin Sörnäisissä – tekijän etsintä jatkuu

Helsingin Sörnäisten epäilty puukottaja yhä tavoittamatta


Summary: Tv:stä tuttu koomikko, joka ei ole pitänyt yhtään vaalitilaisuutta, on selvässä gallupjohdossa, kun ukrainalaiset suuntaavat uurnille tänään. Tässä kärkiehdokkaat.

Ukrainan presidentinvaaleissa ei enää voi erottaa mikä on viihdettä, mikä todellisuutta.
 Mielipidemittauksia selkeästi johtavasta  Volydymyr Zelenskyistä  ei tiedetä juuri mitään. Hänen esittämästään televisiohahmosta, Vasyl Holoborodkosta, ukrainalaiset sen sijaan tietävät kaiken.
 Mittauksissa Zelenskyin kannatus on keikkunut 25 prosentin molemmin puolin. Kakkospaikasta taistelevat istuva presidentti  Petro Porošenko  ja entinen pääministeri  Julija Tymošenko . Heidän kannatuksensa on alle 20 prosenttia.
 Kisaa seurataan jännityksellä, koska Ukrainassa presidentillä on hyvin paljon valtaa etenkin ulko- ja turvallisuuspolitiikassa.
 Julija Tymošenko, kuten muut kärkiehdokkaat, kannattavat Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyttä EPA-EFE/JANOS NEMES HUNGARY OUT
 Arvaamaton lopputulos
 Mittaukset eivät ole kovin luotettavia, koska epävarmojen äänestäjien osuus on todella suuri. Lisäksi Porošenkon ja Tymošenkon kohdalla lähes puolet äänestäjistä ilmoittavat, etteivät he missään nimessä äänestäisi heitä.
 Yhtä mieltä ollaan siitä, että presidentinvaali on kohtalokkaan tärkeä hetki maan historiassa.  Ukrainassa on käynnissä uudistusprosessi  samaan aikaan kun armeija taistelee Venäjän hybridijoukkoja vastaan Itä-Ukrainan Donbasissa.
 Tämänpäiväiseltä ensimmäiseltä kierrokselta kaksi ehdokasta jatkaa 21. huhtikuuta järjestettävälle, ratkaisevalle toiselle kierrokselle.
 VOLODOMYR ZELENSKYI, 41
 Volydymyr Zelenskyi johtaa mielipidemittauksissa. EPA-EFE/MYKOLA TYS
 Kuka?
 Etelä-Ukrainasta kotoisin oleva Volodymyr Zelenskyi on tv-koomikko, joka on jo useamman tuotantokauden ajan johtanut Ukrainaa televisiosarjassa Kansan palvelija (Sluha narodu). Siinä korruptiota vihaava historianopettaja Vasyl Holoborodka valitaan sattumalta presidentiksi.
 Yhdessä kavereidensa kanssa Holoborodka puhdistaa maata korruptiosta. Hämmennystä lisää se, että Zelenskyin vasta perustetun puolueen nimi on myös Kansan palvelija.
 Zelenskyi ei ole televisiosarjan ja hänen yhtiönsä Kvartal95 -komediakiertueiden ulkopuolella tehnyt vaalikampanjaa. Se, missä viihdemaailman Holoborodka loppuu ja tosielämän Zelenskyi alkaa on edelleen mysteeri. Kaiken kukkuraksi Kansan palvelija -sarjan uusin tuotantokausi pyörähti käyntiin tällä viikolla.
 Zelenskyi on rikastunut perustamansa Kvartal95 -yhtiön monien menestystuotantojen ansiosta. Kansan palvelija -televisiosarjan lisäksi yritys tuottaa suosittuja Kvartal 95 -komediakiertueita. Yrityksen keskeiset henkilöt ja näyttelijät ovat Zelenskyin nuoruuden kavereita.
 EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Mistä tunnen hänet?
 Jos et tunne häntä, sinun kannattaa katsoa pari jaksoa  Kansakunnan palvelija -sarjasta YouTubesta . Ensimmäiset jaksot on tekstitetty englanniksi.
 Mitkä vaaliteemat?
 Volodymyr Zelenskyi on luvannut kitkeä korruptiota Ukrainasta, kuten hänen esittämänsä televisiopresidenttikin.
 Zelenskyin tiedetään tukeneen Euromaidan-vallankumousta ja Ukrainan armeijaa Itä-Ukrainan sodassa. Hän kannattaa Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyksiä.
 Zelenskyi on luvannut lisätä kansanäänestyksiä ja poistaa kansanedustajien immuniteettia korruption kitkemiseksi.
 Konkretia kuitenkin puuttuu. Zelenskyi ei ole julkaissut varsinaista vaaliohjelmaa, antanut haastatteluja tai osallistunut vaalikeskusteluihin.
 Kriitikoiden mukaan suurimmat ongelmat ovat Volodymyr Zelenskyin poliittinen kokemattomuus ja mahdollinen riippuvuus yhdestä Ukrainan rikkaimmista oligarkeista  Ihor Kolomoyskyista . Zelenskyin televisiotuotannot ovat tehty Kolomyskyin 1+1 -kanavalle.
 Spekulaatioita lisää se, että Kolomoyskyi on istuvan presidentin Petro Porošenkon kiivas vastustaja. Kolomoyskyin epäillään kavaltaneen yli 5 miljardia euroa omistamastaan Privatbankista. Valtio on joutunut pelastamaan tallettajien varastettuja talletuksia miljardeilla.
 Kiovalainen tutkivan journalismin sivusto teki paljastuksen Zelenskyin 3,8 miljoonan euron luksushuvilasta
 Kuva Volydymyr Zelenskyistä tavallisena kansanmiehenä tahriintui tällä viikolla, kun paljastui, ettei hän ole merkinnyt omaisuusilmoitukseensa 15-huoneen luksushuvilaa, jonka hän omistaa Italian rannikolla Forte dei Marmiassa. Paikkakuntaa kutsutaan usein ivallisesti Moskovan provinssiksi, koska niin moni venäläinen oligarkki omistaa huviloita siellä.
 Kiovalainen tutkivan journalismin sivusto slidstvo.info teki paljastuksen 3,8 miljoonaa euroa maksaneesta luksushuvilasta.
 Volodymyr Zelenskyin tiedetään olevan varakas. Omaisuusilmoituksessaan hän kertoi omistavansa kuusi asuntoa Ukrainassa ja yhden Lontoossa.
 Venäjää äidinkielenään puhuvan Zelenskyin pääosin nuori kannattajakunta on etenkin maan keski- ja eteläosissa.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Volodymyr Zelenskyi syntyi juutalaiseen perheeseen Etelä-Ukrainassa. Lapsena hän asui neljä vuotta Mongoliassa. Hänen isänsä on tietotekniikan professori ja äiti insinööri. Zelenskyi opiskeli ekonomiksi, mutta on opiskeluajoista lähtien keskittynyt viihdeteollisuuteen.
 PETRO POROŠENKO, 53
 Kiovassa taiteilija ikuisti presidentti Petro Porošenkon käyttämällä hänen omistamansa Roshen-suklaatehtaan karkkipapereita ja hylsyjä Itä-Ukrainan rintamalta. EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Kuka?
 Petro Porošenko valittiin presidentiksi viisi vuotta sitten Euromaidan-vallankumouksen sen jälkeen, kun presidentti  Viktor Janukovitš  oli ajettu maanpakoon Venäjälle. Porošenko voitti heti ensimmäisellä kierroksella yli viidenkymmenen prosentin kannatuksella. Hänen kannatuksensa on kuitenkin viimeisimpien mielipidemittausten mukaan laskenut alle 20 prosenttiin.
 Mistä tunnen hänet?
 Porošenko on yksi Ukrainan rikkaimmista oligarkeista, noin miljardin euron omaisuudellaan.
 Hänen perustamansa Roshen suklaa- ja makeisimperiumi on ollut hyvin menestyksekäs. Porošenko omistaa myös monia muita yrityksiä, muun muassa päivälehtiä ja suositun televisiokanavan.
 Porošenko on viime vuodet ollut Ukrainan kansainväliset kasvot, kun maa on käynyt sotaa Venäjän hybridijoukkoja vastaan Itä-Ukrainassa, ja pyrkinyt uudistumaan länsimaalaiseksi oikeusvaltioksi.
 Vaikka uudistuksia on tehty monilla aloilla, korruptionvastaiset toimet ovat jääneet vaisuiksi. Korkean tason korruptiorikoksia ei ole päätynyt oikeuteen Porošenkon presidenttikaudella.
 Porošenko on ollut Ukrainan politiikassa ja sen liepeillä pitkään. Hän tuki oranssia vallankumousta vuonna 2004.
 Petro Porošenkoa kritisoitiin korruption vastaisessa mielenosoituksessa Kiovassa. EPA-EFE/Janos Nemes HUNGARY OUT
 Mitkä vaaliteemat?
 Porošenkon iskulause “Armeija, äidinkieli ja uskonto” kiteyttää vaaliteemat.
 Porošenkon kampanjan keskiössä on Ukrainan itsenäisyys ja riippumattomuus Venäjästä. Hänen vankinta kannattajakuntaansa on maan länsi- ja keskiosissa.
 Selvää on, että Kremlissä toivotaan Porošenkon epäonnistumista. Porošenko ajaa vahvasti EU- ja Nato-integraatiota. Hänen aikanaan Ukrainan armeijaa on uudistettu perinpohjaisesti, osin Yhdysvaltojen tuella.
 Porošenko käyttää myös Ukrainan ortodoksikirkon itsenäistymistä vaaliasenaan. Siitä Porošenko on ottanut kunnian itselleen, vaikka prosessi aloitettiin kauan ennen häntä.
 Porošenkon aikana Ukraina on toimeenpannut yhteistyösopimuksen EU:n kanssa ja saanut viisumivapauden. Riippuvuutta Venäjän kaasusta on vähennetty. Muun muassa pankki- ja eläkeuudistukset ovat saaneet kiitosta kansainväliseltä yhteisöltä.
 Porošenkoa on kritisoitu ennen kaikkea korruption vastaisten uudistusten hitaudesta ja vallan keskittämisestä lähipiirilleen. Hän nimitti lähimmän avustajansa  Juri Lutsenkon  vaikutusvaltaiseksi valtakunnansyyttäjäksi, vaikka tällä ei ole lainopillista tutkintoa. Pääministeriksi nousi nuori pormestari Porošenkon makeisyrityksen kotipaikkakunnalta Vinnytsjasta.
 Porošenkon vaalikampanja on kärsinyt maanpuolustshankintoihin liittyvästä korruptioskandaalista.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Porošenko lupasi myydä bisnesimperiuminsa noustessaan presidentiksi viisi vuotta sitten. Hän ei ole täyttänyt lupausta.
 JULIJA TYMOŠENKO, 58
 Julija Tymošenko ei ole paljastanut kuka hänen kampanjaansa rahoittaa. EPA-EFE/SERGEY DOLZHENKO
 Kuka?
 Kaasuprinsessaksi kutsuttu Julija Tymošenko on ollut Ukrainan pääministeri kahteen otteeseen. Hänet tunnetaan populistina, joka lupaa moninkertaistaa eläkkeet ja puolittaa kansalaisten kaasulaskut.
 Mistä tunnen hänet?
 Uutiskatsojat muistanevat Tymošenkon 2000-luvun alkupuolelta tunnusomaisesta letistään. Nyt kolmatta kertaa presidentiksi pyrkivä Julija Tymošenko on vaihtanut kampausta.
 Jo 1990-luvun puolivälissä nuori Julija Tymošenko johti Ukrainan kaasumonopolia. Sieltä hän siirtyi yksityistämänsä kaasuyhtiön johtoon ja teki bisnestä muun muassa venäläisen Gazpromin kanssa. Näinä aikoina häntä ryhdyttiin kutsumaan kaasuprinsessaksi.
 Monet ukrainalaiset yhdistävät Tymošenkon hämäriin kabinettidiileihin 1990-luvun bisnesten johdosta.
 Ukrainan politiikassa Tymošenko on tehnyt vaikuttavan uran. Hän on ollut kahdesti pääministeri, mm. oranssin vallankumouksen jälkeen vuonna 2005.
 Julija Tymošenko perinteisessä ukrainalaisessa kampauksessaan. EPA-EFE/TATYANA ZENKOVIC
 Vuonna 2010 Tymošenko oli lähellä presidenttiyttä, mutta hävisi Viktor Janukovitšille.
 Sen jälkeen Janukovitš passitti Tymošenkon vankilaan poliittisin perustein.
 Euromaidan-vallankumouksen yhteydessä Tymošenko vapautettiin vankilasta.
 Viisi vuotta sitten hän hävisi presidenttikisassa Petro Porošenkolle hyvin selkein luvuin. Hän johtaa oppositiopuoluetta parlamentissa.
 Mitkä vaaliteemat?
 Julija Tymošenko tunnetaan populistina, jonka kannatus löytyy ennen kaikkea eläkeläisten keskuudesta. Vaalikiertueella hän on luvannut kolminkertaistaa eläkkeet, puolittaa lämmityskulut ja asettaa istuvan presidentin syytteeseen.
 – Heti valintani jälkeen aion sulkea Ukrainan lentokentät, jotta korruptoituneet virkamiehet eivät pääse pakenemaan maasta, hän lupasi vaalitilaisuudessa.
 Tymošenko kannattaa Ukrainan EU- ja Nato-jäsenyyksiä, mutta on samalla sanonut aikovansa neuvotella Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa Itä-Ukrainan sodasta.
 Tymošenkoa on kritisoitu siitä, ettei hän paljasta kuka kustantaa hänen mittavaa vaalikampanjaansa. On arvailtu, että presidentti Porošenkoa kiivaasti vastustava oligarkki Ihor Kolomoyskyi tukee myös Tymošenkoa.
 Mitä muuta hänestä tiedetään?
 Tymošenko säilyttää toimistossaan ihailemansa  Margaret Thatcherin  muistelmateosta.
 JURYI BOYKO
 Kriitikoiden mukaan Jurij Boyko on tiivissä yhteyksissä Kremliin.  EPA-EFE/STEPAN FRANKO
 Kuka?
 Kärkikolmikon perässä kamppailee ainoa avoimesti venäjämielinen ehdokas  Juryi Boyko . Boyko toimi Viktor Janukovitšin hallitusten vakioministerinä, ja hänen puolueensa ‘oppositiolohkon’ katsotaan olevan Janukovitšin ‘alueiden puolueen’ perillinen.
 Boyko on luvannut “normalisoida” suhteet Venäjään, joka käytännössä merkitsisi Ukrainan EU-pyrkimysten päättymistä.
 Länsimielisten uudistusten vastustajan ei uskota pärjäävän presidentinvaaleissa.

Tv-koomikko, suklaakuningas vai kaasuprinsessa: kenestä tulee Ukrainan seuraava presidentti?


Summary: Kotipuutarhatutkimuksen mukaan moni haluaa antaa itsestään kuvan kasveja kasvattavana ihmisenä.

Kuhina puutarhaliikkeissä on alkamassa toden teolla, kun kevätaurinko on alkanut lämmittää pihoja ja parvekkeita.
 Monessa liikkeessä esillä ovat näyttävästi myös perinteiset huonekasvit. Nuoret ovat innostuneet muun muassa ilmakasveista.
 Yrittäjä  Johanna Vireaho  kertoo, että esimerkiksi Turun puutarhamessujen tapaisissa tapahtumissa ilmakasveista saa kertoa kaikki päivät aamusta iltaan. Nuorten koteihin ne sopivat helppohoitoisuutensa vuoksi.
 – Pieneen opiskelija-asuntoon ilmakasvit sopivat. Lisäksi ne on helppo ottaa mukaan, kun nuori vaihtaa asuntoa. Ilmakasveissa ei ole multaa ja ne voi laittaa amppeliin, ruukkuun tai vaikka hyllyn reunalle, kertoo Vireaho.
 Johanna Vireaho pitelee käsissään  Salvadorin tillandsiaa , joka on hänen mukaansa ilmakasvien kuningatar. Sen lehdet muistuttavat ananasta ja se kuuluukin ananaskasveihin.
 Kun Vireaho pyöräyttää kasvin ympäri, sen kannassa näkyvät vain hennot pitkulaiset putket, joilla kasvi tarttuu alustaan. Toinen Vireahon käsissä oleva kasvi on  Tillandsia juncea . Se on oikeastaan vain pieni tupsu.
 Ilmakasvit vaativat uppokastelun pari kertaa viikossa tai niitä voi sumutella halutessaan vaikka joka päivä.
 Suuri ilmakasveista on Salvadorintillandsia ja pieni Tillandsia juncea. Minna Rosvall / Yle
 Kokonaismyynti laski, mutta puutarhainnostus on kova
 Kotipuutarhatutkimuksen mukaan kiinnostus kasvien kasvattamista ja pihan tai parvekkeen hoitoa on voimakkaassa kasvussa, vaikka pari viime kesää ovat olleet poikkeuksellisen haastavia sääolosuhteiltaan. Tämä on rokottanut myyntiä kokonaisuudessaan.
 Alan kokonaismyynti oli viime vuonna yhteensä 545 miljoonaa, mikä on 17 miljoonaa edellisvuotta pienempi. Ylelle tutkimustietojaan kertonut Kantar TSN Agri on tehnyt säännöllisesti Kotipuutarhatutkimuksia jo vuosien ajan. Vuoden 2018 puutarhahankintoja koskevaan kyselyyn vastasi syys-lokakuussa 2018 noin 3 000 taloutta.
 Viime vuotta koskeva tutkimus kertoo, että varsinkin nuoret ovat entistä kiinnostuneempia puutarhanhoidosta ja kasvien kasvattamisesta.
 Kotitaloutta kohden puutarhahankintoihin käytettiin keskimäärin 292 euroa. Puutarhaan ja parvekkeelle teki hankintoja 73 prosenttia kotitalouksista. Monella on halu tehdä pihasta viihtyisä ja asenteisiin sopii mielikuva ihmisestä, joka kasvattaa kasveja.
 Pihalle halutaan nykyään kukkien lisäksi tai sijaan keittiönpuutarha vaikka istutuslaatikossa.  Minna Rosvall / Yle
 Nuorten innostus tuo paineita neuvontaan
 Kotipuutarhatutkimuksen mukaan alle 34-vuotiaiden keskuudessa kiinnostus puutarhanhoitoa kohtaan kasvoi merkittävästi vuodesta 2017.
 Varsinkin palsta- ja parvekeviljelyn suosio on nuorten keskuudessa ja pääkaupunkiseudulla kasvanut. Palsta- ja parvekeviljely kiinnostaa joka neljättä alle 25-vuotiaista.
 Puutarhaliiton toimitusjohtaja  Timo Taulavuori  on tyytyväinen nuorten puutarhainnostuksesta. Tämä aiheuttaa alalle paineita mutta myös mahdollisuuksia.
 Omenapuu on kukassa pihamessuilla Turussa. Minna Rosvall / Yle
 – Nuoret hakevat vastapainoa epäkonkreettiselle työlle eli he haluavat tehdä jotain käsillään ja nähdä työnsä tuloksia, saada aikaan vihreää kasvua, kertoo Taulavuori.
 Taulavuori pohtii, että samalla neuvonnan tarve kasvaa, sillä moni nuori ei ole viljellyt kotonaan lapsena. Toisaalta erikoisharrastaminen lisääntyy. Silloin tietoa pitää hakea chilikerhoista tai ruusu- tai pioniseurasta. Huonekasvien suosio näkyy muun muassa  peikonlehtien suosiossa.
 – Tähän liittyy se, että ruoka- ja juomaharrastaminen on lisääntynyt. Siksi keittiöpuutarhaviljely on nuorten parissa erityisen kiinnostavaa. Usein nuoret haluavat ostaa lavakauluksia ja tehdä jopa kerrostalojen pihalle pieniä hyötyviljelmiä. Vanhemmat ikäpolvet ovat enemmän kiinnostuneita koristekasveista, kertoo Taulavuori.
 Sekaistutukset kukista ja hyötykasveista suosiossa
 Turun puutarhamessujen esittelyalueella koristekasvit ja hyötykasvit ovat sulassa sovussa esittelypuutarhassa. Tämä on yksi tämän hetken trendeistä. Puutarhaoppilaitos Livian lehtori  Maarit Haapamäki  on ollut toteuttamassa nuorten ja aikuisopiskelijoiden ideoita.
 Lehtori Maarit Haapamäki Livian puutarhaoppilaitoksesta on ollut toteuttamassa puutarhamessujen näytösaluetta Turussa.  Minna Rosvall / Yle
 – Salaatit ja yrtit ovat osa koristeistutuksia. Ne eivät ole pihan perällä kasvimaassa, vaan nykyään istutetaan sekä vihanneksia että kukkia samoihin laatikoihin, kertoo Haapamäki.
 Toinen esittelyalueen kantavista teemoista on  viherkatot . Edelleen niihin liittyy ennakkoluuloja. Haapamäki kertoo, että jotkut pelkäävät niiden aiheuttavan vesivaurioita tai hometta taloon.
 Haapamäki kannustaa kokeilemaan viherkattoa esimerkiksi puutarhavajan katolle. Hän painottaa, että viherkattojärjestelmien tekniikka on kehittynyt.
 Viherkatosta voi tehdä aurinkosuojan. Minna Rosvall / Yle

Nuoret villiintyivät hyötyviljelystä, iäkkäät suosivat koristekasveja – viime vuonna kotitaloudet käyttivät puutarhaan 292 euroa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kolme kuollut henkilöauton ja pikkubussin nokkakolarissa Kiteellä
 Kolme ihmistä on kuollut  henkilöauton ja pikkubussin nokkakolarissa  Pohjois-Karjalassa Kiteellä valtatie 6:lla varhain sunnuntaiaamuna. Lisäksi yksi on loukkaantunut vakavasti ja kaksi lievemmin. Onnettomuuden syystä ei ole vielä tarkempaa tietoa. Poliisi jatkaa onnettomuuden teknistä ja taktista tutkintaa.
 Aktiivimalli jalostuu maanantaina
 Kiistelty työttömien aktiivimalli muuttuu maanantaina, kun työttömät saavat  lisää mahdollisuuksia  täyttää aktiivimallin edellyttämät aktiivisuusehdot. Jatkossa esimerkiksi ammattiliiton tai kunnan järjestämä työllisyyttä tukeva toiminta hyväksytään aktiivimallin edellyttämäksi aktiivisuudeksi.
 Slovakia sai ensimmäisen naispresidentin
 Slovakiassa presidentiksi  nousee  maan hallituksen näkyvä kriitikko ja korruption vastainen aktivisti  Zuzana Caputova . Caputova sai 58 prosenttia äänistä. Caputovasta on tulossa samalla maan ensimmäinen naispresidentti. Caputovan lisäksi toisella kierroksella oli ehdokkaana maan nykyinen EU-komissaari, komission varapuheenjohtaja  Maros Sefcovic .
  Zuzana Čaputová otti vastaan onnitteluja ja kukkia Slovakian pääkaupungissa Bratislavassa vaalivoittonsa varmistuttua varhain sunnuntaina. AFP/Lehtikuva
 Kirjailija Katja Kettu järkyttyi kadonneiden intiaaninaisten kohtalosta
 Kulttuurivieras, kirjailija  Katja Kettu  on aina vähemmistöjen puolella. Hänen kirjoissaan äänen saavat usein juuri vähempiosaiset. Viime vuodet  hän on perehtynyt  Yhdysvalloissa asuvien fintiaanien elämään ja viettänyt paljon aikaa reservaateissa. Viisvuotinen työrupeama fintiaaninen kanssa huipentuu tv-dokumenttiin.
 Katja Kettu Nella Nuora / Yle
 Brexit-sopimus neljännen kerran äänestykseen?
 Britannian pääministeri  Theresa May   etsii yhä keinoja , joilla EU-erosopimus voitaisiin tuoda maan alahuoneen äänestykseen neljännen kerran. Mayn mukaan Britannia tarvitsisi vaihtoehtoisen tien etenemiseen. Viimeksi perjantaina maan parlamentti hylkäsi jo kolmannen kerran Mayn neuvotteleman erosopimuksen. Maa on näin suuntaamassa kohti sopimuksetonta eroa, jos se ei keksi muuta suunnitelmaa.
 Britannian pääministeri Theresa May tiedotustilaisuudessa Brysselissä 21. maaliskuuta. Emmanuel Dunand / AFP
 Kuohujuoma proseccon suosio räjähti, mutta tuotantoalueilla kapinoidaan kasvimyrkkyjä vastaan
 Italialainen prosecco  on valloittanut Euroopan vauhdilla . Venetolaiselle Bonin perheelle proseccon maailmanvalloitus on merkinnyt kaikkea muuta kuin juhlaa.
 Carol Leitao ja Mirko Bon eivät mielellään päästä lapsiaan leikkimään viiniköynnösten lomaan etenkään rehevimmän kasvukauden aikaan. Adriano Candiago
 Lumi- ja räntäsateita etelään, muualla poutaa
 Maan etelä- ja keskiosassa tulee lumi- ja räntäsateita. Muualla maassa on pääosin poutaa ja osin selkeää. Päivälämpötila on etelässä 2-6 astetta, Lapissa on kylmempää. Ajokeli on huono maan eteläosassa ja osassa maan keskiosaa. Eteläisillä merialueilla tuuli on kovaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Sääennuste sunnuntaille 31. maaliskuuta.  Yle

Herätys: Kolme kuollut kolarissa Kiteellä, aktiivimalli muuttuu, fintiaanien kohtalo järkytti kirjailijaa, proseccon suosiosta riesa


Summary: Kulttuurivieras, kirjailija Katja Ketun kirjoissa vähemmistöt saavat äänen. Viisivuotinen työrupeama fintiaaninen kanssa huipentuu tv-dokumenttiin.

Taivaalta vihmoo räntää ja mereltä puskee paksu sumu. Se ei haittaa  Katja Kettua . Hän on valmistautunut pulahtamaan mereen, mutta Löylyn sauna on harmillisesti kiinni. Kettu vaikuttaa hyvinvoivalta, vaikka Ilta-Sanomat oli juuri uutisoinut hänen peruneen esiintymisiään.
 – Mitä ihmettä! Kylläpäs ne ovat kovia uutisoimaan kaikennäköisiä asioita.
 Kettua selvästi ottaa päähän, kun hänen terveydentilaansa seurataan suurennuslasilla. Enemmän häntä kuitenkin harmittaa, että joutuu perumaan sovittuja tilaisuuksia ja tuottamaan pettymyksen lukijoilleen.
 – Keskustelisin niin mielelläni lukijoiden kanssa kirjoistani. Tein pari esiintymistä tässä hiljattain ja huomasin, että vielä pitää levätä.
 Kettu sairastui syksyllä  Rose on poissa  -romaaninsa julkistamisen jälkeen. Hänen päätään särki jatkuvasti ja yhtäkkiä tulehdusarvot pomppasivat pilviin. Tilanne oli vakava. Ensimmäistä kertaa Kettu ymmärsi, että hänen täytyy huolehtia itsestään. Kroppa ei ollutkaan pelkkä pään pidike.
 –Ajattelin ennen, että koitapa nyt kroppa vain pärjätä ja pysy pään perässä.
 Nella Nuora / Yle
 Tällä kertaa Kettu on ottanut lääkärin puheet tosissaan ja on hellittänyt työn tekoa. Vapaana kirjailijana hän ei ollut tehnyt selkeää rajaa työn ja levon välille. Lomillakin hän löysi itsensä usein tietokoneen äärestä naputtelemasta.
 Nyt hän ei antanut itselleen vaihtoehtoa, vaan päätti lomaillessaan tehdä jotain ihan muuta. Hän suoritti talvella Thaimaassa laitesukelluksen jatkokurssin, jolla harjoitellaan vaativampia taitoja. Syvemmälle sukellettaessa ajatukset eivät voi harhailla.
 – Teki todella hyvää, kun sai keskittyä vain hengittämiseen ja merenalaisen maailman tarkkailuun.
 Kotona ajatus kirjoittamisesta pulpahtaa pintaan vähän väliä. Kettu on kuitenkin päättänyt pitää nyt taukoa, vaikka se on vaikeaa.
 Fintiaanien luottamus voitettiin kiertämällä ovelta ovelle
 Työtä on kuitenkin riittänyt vielä fintiaanit-projektin loppuun saattamisessa. Viiden vuoden urakan viimeinen tuotos on dokumentti, joka nähdään televisiossa huhtikuun 10. päivänä. Kettu on tuottanut ja käsikirjoittanut dokumentin. Se on myös ensimmäinen Ketun oman yhtiön tv-tuotanto. Dokumentti, kuten myös reilu pari vuotta sitten julkaistu tietokirja fintiaaneista, on tehty yhteistyössä Ketun ystävien valokuvaaja  Meeri Koutaniemen  ja toimittaja  Maria Seppälän  kanssa.
 – Tämä on ollut hieno ja vaativa työrupeama. Olemme kaivaneet esiin paljon sellaista tietoa, mitä ei ennen ollut saatavilla.
 Tietoa on todella täytynyt kaivella, sillä aika harva edes tietää, mikä on fintiaani. Ajatus suomalaissiirtolaisten ja intiaanien jälkeläisten tutkimisesta syntyi, kun Kettu kiinnostui sukunsa Amerikkaan muuttaneista siirtolaisista. Seppälä puolestaan halusi tehdä dokumenttia intiaanireservaattien oloista. Fintiaaneissa yhdistyi molempien toiveet.
 Koska tietoa ja kontakteja ei ollut, työ täytyi aloittaa kulkemalla ovelta ovelle. Monet fintiaanit suhtautuivat hyvin epäluuloisesti suomalaisnaisiin, sillä reservaateissa kävi tiuhaan mystiikkaturisteja, jotka haluavat fiilistellä intiaanien elämäntapaa ja häipyvät sitten.
 Sitkeys kuitenkin palkittiin.
 – He olivat aika ihmeissään, kun tulimme yhä vain takaisin. Toki kaikki eivät halunneet tavata meitä pitkällisistä yrityksistä huolimatta.
 Poliisi ei ole kiinnostunut reservaateista kadonneista tytöistä
 Haastattelujen ja kyläilyjen myötä fintiaanit oppivat luottamaan suomalaiskolmikkoon. Nykyään monet dokumentin henkilöistä ovat heidän ystäviään.  Arne  ja  Ivy Vainio  vierailivat Ketun luona viime kesänä ja he tunsivat olonsa hyvin kotoisaksi Suomessa. He olivat erityisen innoissaan vieraillessaan  Jasper Pääkkösen  omistamassa Löylyssä, sillä  Blackkklansman -elokuva oli tehnyt heihin vaikutuksen. He joutuvat kokemaan yhä kotimaassaan rakenteellista rasismia.
 – Tilanne on Yhdysvalloissa pahentunut jälleen viime vuosien aikana. Siellä, kuten muuallakin, rasismista ja vihapuheesta on tullut hyväksyttävämpää.
 Kettu vieraili reservaateissa Yhdysvaltain pohjoisosassa Suurten järvien alueella. Ne eivät olleet köyhimmästä päästä, sillä niissä on kasinot, joista intiaanit saavat vaurautta. Silti ongelmia oli paljon. Huumeet on nykyään yksi pahimmista. Myös dokumentissa esiintyvillä fintiaaneilla useilla on ollut alkoholiongelma, mutta he ovat selättäneet sen. Esimerkiksi Arne Vainio on vastoin kaikkia odotuksia kouluttautunut lääkäriksi ja tekee nyt tärkeää työtä reservaatissa.
 Nella Nuora / Yle
 Eniten Kettua järkytti naisten rakenteellinen hyväksikäyttö. Reservaateista katoaa tyttöjä ja naisia, todennäköisimmin ihmiskaupan seurauksena. Sinä aikana, jonka Kettu vietti reservaatissa, viisi tyttöä katosi. Ja mikä pahinta, näitä katoamisia ei tutkita.
 – Poliisilla on tapana ajatella, että naiset ovat itse lähteneet huumeiden perässä Minneapolisiin tai huoraksi johonkin lähikaupunkiin. Kauhea tajuta, että Amerikan kaltaisessa hyvinvointivaltiossa tapahtuu tällaista, eikä siitä välitetä.
 Aivan viime aikoina tilanne on hieman parantunut, kiitos somen. Yhdysvalloissa on monia sivustoja, joissa kadonneiden naisten asiaa pidetään esillä ja nyt poliisikin on aika ajoin kuulemma osallistunut etsintöihin. Toivoa siis on.
 Viime syksynä ilmestynyt  Rose on poissa  -romaani käsittelee kaunokirjallisuuden keinoin intiaaninaisten hyväksikäyttöä. Kettu kuvaa pahuutta intiaanitaruista löytämällään Wendigo-olennolla, jolla on kyltymätön himo ihmislihaan.
 Punkkari-Katja halusi muuttaa maailmaa toiminnalla
 Kettua kiehtoo fintiaaneissa heidän identiteettinsä. He eivät ole intiaaneja, vaikka asuvatkin reservaateissa, eivätkä he pääse mukaan amerikkalaisenkaan yhteiskuntaan. He ovat monin tavoin ulkopuolisia.
 Fintiaaneista kertova  Rose on poissa  -romaani ei ole ensimmäinen kerta, kun vähemmistöt pääsevät Ketun kirjoihin. Edellinen teos  Yöperhonen  kuvaa suomensukuisen mari-kansan kohtaloa Neuvostoliitossa. Perehtyessään aiheeseen hän huomasi, että suomensukuisen vähemmistökansan koko älymystö oli tapettu yhden päivän aikana Stalinin vainojen aikana.
 Kätilö  puolestaan kertoo Lapin sodasta ennen kaikkea naisten ja lasten silmin. Pohjoisessa kun ollaan, mukana on luonnollisesti saamelaisia.
 Kettu myöntää, että hänellä on vahva käsitys sosiaalisesta tasa-arvosta. Hän haluaa pitää meteliä heikompien puolesta. Nykyään hänet tekee surulliseksi joka puolella vellova viha.
 – Suomi olisi ihana, turvallinen paikka asua. Ihmisten viha toisiaan kohtaan pilaa sen kaiken.
 Nuorena hän oli punkkari, joka halusi muutta maailman mielenosoituksilla ja toiminnalla.
 – Luulin, että rakenteet voisi muuttaa hyvin nopeasti. Ei se ihan niin mennyt. Nyt yritän vaikuttaa maailmaan näillä kirjoillani.
 Nella Nuora / Yle
 Nykyään vastassa on kuitenkin ongelma, jonka monet kirjailijat tiedostavat ja ottavat vakavasti: kulttuurinen omiminen. Vaikka aiheeseen perehtyisi kuinka syvällisesti, aina tulee sanomista. Myös  Rose on poissa  -romaanin kohdalla kävi niin. Ketulta kysyttiin, millä oikeudella hän kirjoittaa fintiaaneista, kun ei itse ole sellainen.
 – Pohdin asiaa paljon jo etukäteen ja perustelin sen itselleni sillä, että kukaan muu ei olisi sitä tehnyt. Fintiaanien samoin kuin marien keskuudessa ei vain ole kirjailijoita, jotka antaisivat heille äänen.
 Kulttuurinen omiminen on yksi syy, miksi Rovaniemeltä kotoisin oleva Kettu ei ole kirjoittanut saamelaisista, vaikka aihe hieman poltteleekin.
 – Minulta on pyydetty sitä usein. Jopa saamelaiset ovat pyytäneet, että kirjoittaisin heistä. En ole kuitenkaan toistaiseksi asiaan ryhtynyt. Olisi ehkä parempi, että he kirjoittaisivat itse.
 Paras neuvo tuli Kari Hotakaiselta
 Katja Kettu, oikealta nimeltään Heikkinen, tiesi jo pienenä haluavansa kirjailijaksi. Hän rakasti sanoilla leikittelyä. Kirjailijan ammattiin ei kuitenkaan mitenkään kannustettu. Kukapa nyt sellaista uraa toivoisi lapselleen tai oppilaalleen. Kerran Kettu kuitenkin uskaltautui kertomaan oppilaanohjaajalle, että haluasi kirjoittaa. Opo innostui heti ja sanoi, että sihteerin ammatti on tosi hyvä, siinä saa kirjoittaa paljon.
 – Siitä minä vähän sisuunnuin ja ryhdyin tosissani ajattelemaan kirjailijuutta.
 Kesti kuitenkin vielä vuosia ennen kuin ensimmäinen kirja syntyi. Siinä välissä Kettu opiskeli Turussa animaatioelokuvien tekijäksi. Hänen opettajansa, tunnettu virolainen animaattori  Priit Pärn  tunsi  Kari Hotakaisen  ja antoi hänelle luettavaksi Ketun tekstin. Se oli versio  Surujenkerääjästä . Kari Hotakaiselta Kettu sai parhaan ohjeen, mitä on kirjoittamiseen saanut.
 – Kari sanoi, että olisi ihan hyvä, jos siinä olisi joku rakenne tai edes tarina.  Surujenkerääjää  kirjoittaessani ajattelin tekeväni jotain todella räjäyttävää ja anarkistista. Siitä lähtien olen totellut neuvoa ja huomannut jopa, että nautin suunnattomasti juonen kehittelystä.
 Kätilöä kirjoittaessa säädyllisyys sai jäädä
 WSOY julkaisi  Surujenkerääjän  vuonna 2005, mutta se ei räjäyttänyt mitään. Eikä edes toinen romaani  Hitsaaja . Sekin jäi hyvin vähälle huomiolle.
 Edessä oli tiukka paikka. Jos kolmaskaan romaani ei kiinnosta ketään, haaveet kirjailijan ammatista voisi heittää menemään. Kettu päätti näyttää, että täältä pesee.
 – Siihen asti olin jotenkin pidätellyt ja kirjoittanut sillä tavoin, mikä on hyväksyttävää.  Kätilön  kohdalla en enää ajatellut säädyllisyyttä, vaan annoin kielen viedä.
 Kätilö  oli menestys. Lapin sodan kauheudet yhdistettynä riipaisevaan rakkaustarinaan kiinnosti lukijoita. Eniten suitsutusta keräsi Ketun omintakeinen kieli. Siitä on tullut Ketun tavaramerkki. Helpolla vimmainen teksti ei synny, vaan se vaatii usein eristäytymistä ja uppoutumista. Yleensä Kettu ryhtyy kirjoittamaan pimeän laskeutuessa. Silloin elämä hiljenee ja tekstiin saa vajota rauhassa.
 – Kirjoittaminen on minulle rajan yli menemistä. Se on vaarallinen ylitys ja sieltä on aina mukava päästä takaisin. Olen toki välillä miettinyt, että voisihan sitä olla helpompiakin tapoja kirjoittaa.
 Viimeisintä romaaniaan Kettu kirjoitti Mallorcalla ystäviensä Meeri Koutaniemen ja  Sami Yaffan  asunnolla. Hän ei tavannut ketään, eikä puhunut kenellekään.
 – Kirjoittaminen vaatii rauhan.  Yöperhosta  kirjoittaessa jouduin matkustelemaan paljon ja kirjoitin sitä lentokentillä ja hotelleissa. Turhaa työtä, jouduin kirjoittamaan sen uudestaan.
 Kirjoittaminen menee kaiken edelle
 Kirjoittaminen on aina ollut etusijalla Ketun elämässä. Sillä on myös seurauksensa. Nelikymppisellä Ketulla ei ole perhettä.
 – Se on raadollista. Olen valinnut kirjallisuuden. Se ei tee parisuhteelle hyvää, jos kirjoittaminen menee aina edelle. Ei ole helppoa löytää sellaista ihmistä, joka hyväksyy sen.
 Romaaneissaan Kettu on mestarillinen rakkauden kuvaaja. Niissä ollaan koko ajan vereslihalla ja tunteiden ääripäässä. Omassa elämässään Kettu on nykyään yrittänyt löytää lempeämpää suhtautumista rakkauteen.
 – Ehkä kaiken ei tarvitse olla niin siivekästä ja veristä.
 Nella Nuora / Yle
 Nihkeän alun jälkeen Kettu on noussut maamme menestyvimpien ja kiinnostavimpien kirjailijoiden joukkoon. Kirjojen käännösoikeudet vievät häntä ympäri maailmaa kirjatapahtumiin puhumaan. Kauas on tultu siitä, kun rastapäinen Kettu esiintyi ensimmäisellä Prosak-kirjaklubilla yksitoista vuotta sitten. Silloin jännitys oli niin suurta, ettei Kettu pystynyt kohottamaan katsettaan kirjastaan mumistessaan mikrofoniin.
 – Silloin tuli palautetta, että voisiko sinne hommata esiintymään sellaisia kirjailijoita, jotka osaisivat edes lukea.
 Kolmen menestyneen romaanin jälkeen Kettu on pohtinut jatkuvaa itsensä ylittämistä. Miten se onnistuu? Ajatus on pelottava.
 – Olen lukenut monien kirjailijoiden tuotantoa ja kyllähän sitä usein huomaa, että tuossa nyt oli se huippukausi. Se laittaa miettimään.
 Fintiaanit-dokumentti Ylen TV2:lla 10.4. ja Areenassa jo 8.4.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Kirjailija Katja Kettu järkyttyi törmätessään ihmiskauppaan reservaateissa – Poliisi ei ollut kiinnostunut kadonneiden intiaaninaisten kohtalosta


Summary: Myös työnantajan järjestämä muutosturvakoulutus kerryttää jatkossa aktiivisuutta.

Laki työttömien aktiivimallista tuli voimaan suuren kohinan saattelemana runsas vuosi sitten ammattiyhdistysliikkeen ja opposition raivokkaasta vastustuksesta huolimatta.
 Siitä lähtien hallitus on korjannut laissa ilmenneitä valuvikoja tasaisin väliajoin.
 Viilauksista viimeisin, maanantaina 1. huhtikuuta voimaan astuva muutos antaa työttömille lisää mahdollisuuksia täyttää aktiivimallin edellyttämät aktiivisuusehdot.
 Jatkossa muun muassa ammattiliitot, kunnat, kuntayhtymät, Työttömien keskusjärjestö tai sen jäsenyhdistykset tai julkista rahoitusta saavat rekisteröidyt yhdistykset voivat järjestää työttömille aktiivimallin aktiivisuusehdon täyttävää koulutusta.
 Lisäksi työnantajan järjestämä muutosturvakoulutus alkaa kerryttää työttömälle aktiivisuutta.
 Näiden toimijoiden koulutuksiin osallistumalla työtön voi siis välttää työttömyysturvan leikkauksen. Vielä voimassa olevan lain mukaan vain työvoimaviranomaisen järjestämä tai hankkima valmennus on voinut kerryttää aktiivimallin mukaista aktiivisuutta.
 – Tavoitteena on työllistymismahdollisuuksien parantaminen ja työllisyyden lisääminen. Siinä mielessä tämä muutos on arvokas osa aktiivimallia, kertoo hallitusneuvos  Marjaana Maisonlahti  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Jatkossa muun muassa ammattiliitto voi järjestää työttömälle koulutusta. Tällä hetkellä koulutusta on voinut antaa vain työvoimaviranomainen. Emilia Malin / Yle
 Ainakin useat ammattiliitot ovat jo kertoneet ryhtyvänsä järjestämään aktiivisuusehdot täyttävää koulutusta työttömille jäsenilleen.
 Kevään koulutustarjonnastaan ovat tiedottaneet muun muassa Palvelualojen ammattiliitto PAM, Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL ja Insinööriliitto.
 Ammattiliitot ovat kuitenkin muistuttaneet työttömiä siitä, että kaikissa tapauksissa koulutukseen osallistuminen ei kerrytä aktiivisuutta heti huhtikuun alusta. Ratkaisevaa on se, milloin aktiivisuuden seurannan 65 maksupäivää kestävä tarkastelujakso alkaa.
 Tämä tarkoittaa sitä, että osalla uusiin toimintoihin osallistuvista aktiivisuus voi alkaa kertyä vasta paljon huhtikuun alkua myöhemmin.
 Kurssien pitää olla työllistymistä edistäviä
 Marjaana Maisonlahti painottaa, että muutoksella ei laajenneta sitä, millainen toiminta kerryttää aktiivisuutta.
 Aktiivisuuden ehdot täyttävän toiminnan pitää olla jatkossakin työllistymistä tukevaa. Tämä tarkoittaa valmennusta ja valmennusta vastaavaa toimintaa, joka edistää työllistymistä.
 Maisonlahti sanoo, että tällaisen koulutuksen sisältö riippuu pitkälti järjestäjätahosta. Hänen mukaansa esimerkiksi ammattiliitto voi järjestää työttömille muun muassa verkkokursseja, joissa on osioita työn hakemisen opiskelusta.
 – Siellä voidaan opiskella muun muassa, minkälaisia työhakemuksia tehdään tai miten sosiaalista mediaa käytetään työnhaun apuna.
 Lisäksi koulutukseksi kelpaa CV-työpaja, hygieniapassikoulutus, tulityökorttikurssi tai vaikkapa kevytyrittäjäkoulutus.
 Sitä, onko koulutuksen sisältö oikeanlaista, ei valvota mitenkään. Maisonlahti painottaa, että järjestäjä arvioi itse, onko sen työttömälle antama koulutus lainmukaista.
 – Järjestäjä antaa koulutukseen osallistumisesta työttömyysturvan hakijalle todistuksen. Kela tai työttömyyskassa ei arvioi tässäkään vaiheessa sitä, onko koulutus ollut lain vaatimaa työllistymistä edistävää koulutusta, Maisonlahti kertoo.
 Maisonlahti kuitenkin muistuttaa kurssien järjestäjiä siitä, että osallisuutta ja hyvinvointia tukeva toiminta, kuten ammattiliiton virkistyspäivään osallistuminen, ei edelleenkään ole aktiivisuusehdot täyttävää toimintaa.
 Aktiivisuutta ei myöskään kerrytä esimerkiksi työpaikkojen hakeminen, työhaastattelut tai osallistuminen rekrytointitapahtumiin.
 Jukka Haapakoski. Jukka Haapakoski
 Työttömien järjestön johtaja: Koulutuksia tuskin pystytään järjestämään vieläkään kaikkialla
 Työttömien keskusjärjestö näkee viilauksista huolimatta aktiivimallissa yhä ongelmia. Järjestön mielestä aktiivisuusehtojen täyttäminen ja sitä kautta työttömien tilanne ei välttämättä helpotu muutoksen myötä.
 Järjestön toiminnanjohtajan  Jukka Haapakosken  mukaan aktiivimalli asettaa yhä työttömät eriarvoiseen asemaan heidän asuinpaikkansa perusteella.
 – Koulutuksia ei edelleenkään pystytä järjestämään ihan joka puolella Suomea, vaikka koulutusta antavien toimijoiden määrää kasvaa. Joidenkin työttömien automaattinen työttömyyskorvauksen leikkaaminen jatkuu myös muutoksen jälkeen, näkee Haapakoski.
 Aktiivimallin yllä on leijunut tumma pilvi viime viikkoina. Vaalikeskusteluissa pääoppositiopuolue, gallupjohtaja SDP  on luvannut poistaa  aktiivimallin niin sanotun leikkuriosan, jos se pääsee hallitusvastuuseen.
 Työttömien keskusjärjestöllekin on kelvannut vain koko aktiivimallin kumoaminen.
 – Toivomme, että tuleva hallitus arvioi aktiivimallin ikään kuin kokeiluna ja tekee sen jälkeen jotain uudenlaisempaa, sanoo Haapakoski.

Haukuttu aktiivimalli muuttuu maanantaina – jatkossa esimerkiksi ammattiliitto, kunta tai rekisteröity yhdistys voi järjestää aktiivisuusehdon täyttävää koulutusta työttömälle


Summary: Bonin perhe epäilee, että torjunta-aineilla oli osansa kuopuksen sairastumisessa. Jutun toimittaja Jenna Vehviläinen on mukana keskustelussa kello 10-12.

CONEGLIANO/FOLLINA  Mutkaisen ajomatkan päässä Follinan kylän keskustasta sijaitsee  Bonin  viisihenkisen perheen kaunis kivitalo.
 Ympäröivät maisemat ovat tyypillistä koillisitalialaista maaseutua. Maanviljely on Veneton alueella elinkeinoista suurimpia, ja täälläkin viljelmiä näkyy joka puolella. On soijaa ja maissia, mutta eniten on viiniköynnöksiä. Suuri osa niistä kantaa glera-rypälettä, josta valmistetaan trendikästä kuohuviiniä, proseccoa.
 Mirko Bon  esittelee taloaan ympäröivää pihamaata. Hän kertoo, että reilut kymmenen vuotta sitten hän ja hänen vaimonsa etsivät perheelle suurempaa kotia.
 – Kun ostimme talon, tällä puolella oli tyhjä maapläntti ja toisella viljeltiin maissia, Bon viittoilee.
 Sitten alkoi proseccon nousukiito.
 Maat vuokrattiin paikallisille viininviljelijöille, ja nyt taloa reunustavat viiniköynnökset. Ne alkavat metrin päästä takapihalta ja ulottuvat talon kahdella puolella silmänkantamattomiin.
 Bonin mielestä viininviljely liittyy siihen, että kuopukselta, nyt neljävuotiaalta  Lucialta  löydettiin kaksi vuotta sitten munuaiskasvain. Perhe on vakuuttunut, että viljelijöiden käyttämillä torjunta-aineilla oli sairastumisessa osansa.
 – Jokainen tältä alueelta kotoisin oleva tietää, että jos talon viereen tulee viiniköynnös, se on menoa, Bon sanoo.
 Proseccon tuotanto on kymmenen viime vuoden aikana moninkertaistunut. Kuvassa näkyy Coneglianon kylä. Adriano Candiago
 Italialainen prosecco on valloittanut  Euroopan vauhdilla.  Kuohujuoman menekki  on kasvanut erityisesti Britanniassa, Saksassa ja myös Yhdysvalloissa. Suomalaisetkin juovat proseccoa joka vuosi enemmän: Alkossa proseccoa myytiin viime vuonna hieman yli miljoona litraa, kun vielä vuonna 2014 myynti oli reilusti alle puolet tästä.
 Italialaisten kuohuviinien myynti on jo ohittanut Alkossa ranskalaiset kuohuviinit, ja kasvu jatkuu edelleen, vaikka loivempana.
 Juoman menestystä on siivittänyt myös italialaisen Aperol spritz -katkerodrinkin valtava suosio. Aperolia valmistava Campari-yhtiö on viime vuosina  markkinoinut tuotetta määrätietoisesti.  Kesäterasseilta tutun oranssin juoman oikeaoppiseen valmistukseen käytetään proseccoa.
 Aperol spritz on ollut vuosia tavallinen näky Euroopan baarien ja ravintoloiden pöydissä.  Adriano Candiago
 Venetolaiselle Bonin perheelle proseccon maailmanvalloitus on merkinnyt kaikkea muuta kuin juhlaa.
 Kesäaikaan perhe oli tavannut kutsua ystäviä luokseen grillaamaan. Kun viiniköynnökset ympäröivät talon, pihan käyttämisestä tuli perheen mukaan hankalaa. Torjunta-aineiden käyttö alkoi heti ensimmäisenä vuonna, kun köynnökset pilkistivät maasta.
 – Yhtenä sunnuntaina olimme kutsuneet ystäviä kesäjuhliin. Olimme ulkona, ja viereen tuli viljelijä ruiskuttamaan. Hän kehotti meitä menemään sisään ja sanoi, että aineiden kanssa on oltava varovainen, perheen äiti  Carol Leitao  muistelee.
 – Silloin oikeastaan vasta aloin herätä tähän.
 Tuholaismyrkkyjen hajut tulevat sisälle, vaikka kuinka sulkisi ikkunat, Carol Leitao ja Mirko Bon sanovat. Adriano Candiago
 Köynnösten lähellä asuvia on ohjeistettu pitämään ovia ja ikkunoita kiinni kaksi vuorokautta torjunta-aineiden levittämisen jälkeen.
 – Elimme vuosia niin, että keväällä ja kesällä tuholaismyrkkyjen hajut tulevat sisälle, vaikka kuinka sulkisi ikkunat. Aiemmin jätimme liinavaatteet kuivumaan ulos, mutta en enää voi tehdä sitä, sillä ne haisevat monta päivää, Leitao sanoo.
 Torjunta-aineita kuten glyfosaattia, metalaksyyliä ja abamektiiniä levitetään proseccon viljelelyalueilla keskimäärin 10–15 kertaa kasvukauden aikana säästä riippuen. Sateisina vuosina torjunta-aineita käytetään tavallista useammin.
 Sellainen vuosi oli esimerkiksi 2014, jolloin aineita ruiskutettiin paikallisten mukaan reilut 30 kertaa.
 Juuri silloin Carol Leitao odotti kuopustaan Luciaa. Hän vietti paljon aikaa kotona ja kävi kävelyillä.
 Carol Leitaon ja Mirko Bonin kuopus Lucia on nyt nelivuotias. Adriano Candiago
 Bon ja Leitao eivät ole varmoja siitä, mitä kasvinsuojeluaineita heidän taloaan reunustavilla pelloilla tarkalleen on käytetty, eivätkä he halua osoittaa sormella mitään yksittäistä ainetta.
 On mahdollista, että mukana on ollut kiisteltyä glyfosaattia, joka on maailman yleisin rikkakasvien torjunta-aine. Sitä on käytetty paljon myös Follinan kylän alueella.
 Torjunta-aineiden mahdollisista terveysvaikutuksista  on olemassa ristiriitaista tutkimustietoa, ja asiantuntijat ovat erimielisiä aineiden haitallisuudesta.
 Esimerkiksi glyfosaatin vaikutuksista on väitelty pitkään.
 Monet eurooppalaiset  asiantuntijatahot kuten Euroopan kemikaalivirasto  pitävät aineen käyttöä vaarattomana  viljelijöille ja kuluttajille. Maailman terveysjärjestön WHO:n alaisuudessa toimiva kansainvälinen syöpätutkimusjärjestö IARC puolestaan totesi vuonna 2015, että glyfosaatti on karsinogeeninen aine, joka voi altistaa syövälle.
 Yhdysvalloissa kaksi oikeuden päätöstä on viime aikoina  liittänyt glyfosaatin käytön syöpään .
 Prosecco DOC:n tuotantoaluetta on suosion myötä laajennettu. Adriano Candiago
 Euroopassa glyfosaatin  myyntilupa on ollut vaakalaudalla  epäiltyjen terveysvaikutusten takia. EU-maat päättivät toissa vuonna, että ainetta voi myydä EU:n alueella ainakin vuoden 2022 loppuun asti. Myyntiluvan uudelleenarviointi alkaa tänä vuonna.
 Suomessa glyfosaatti on käytetyin rikkakasvimyrkky. Myös Italiassa proseccon viljelyaluilla glyfosaatti on ollut viime vuosina yksi suosituimmista torjunta-aineista.
 Kaikkiaan alueella oli viime vuonna sallittua käyttää noin 190:ää  erilaista kasvinsuojeluainetta .
 Ympäristöjärjestö  Greenpeacen selvityksessä  mehiläisten siitepölystä löytyi Veneton alueella verrattain suuri määrä tuholaismyrkkyjen jäämiä. Veneton alueen ympäristöviranomaisten  pintavesitutkimuksissa  proseccon tuotantoalueilta löydettiin vuosina 2015-2016 tavallista suurempia määriä glyfosaattia.
 Torjunta-aineiden käytön ja alueen väestön sairauksien välillä ei ole tieteellisesti osoitettu yhteyttä.
 Prosecco nautitaan sen synnyinseudulla usein pienen purtavan kera. Petri Burtsov / Yle
 Viinintuottajat katsovat, että proseccobuumi  on tuonut alueelle hyvinvointia ja valtavasti työtä.
 Prosecco DOCG:n eli korkeimman laatuluokan viinin tuottajien etujärjestön johtaja  Innocente Nardi  vahvistaa sen, mistä myyntitilastot Euroopassa kertovat: proseccon tuotanto on kymmenen viime vuoden aikana moninkertaistunut.
 Erityisen suurta kasvu on prosecco DOC:n eli alemman laatuluokituksen viinin kohdalla. Sen tuotantoaluetta on suosion myötä laajennettu, ja alue ulottuu nyt pitkälle viereiselle Friuli-Venezia-Giulian hallintoalueelle. Noin kaksi kolmasosaa tuotannosta viedään ulkomaille.
 – Prosecco DOC:n tuotanto on lähes viisinkertaistunut vuodesta 2009, Nardi sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Italialaislehti Il Sole 24 Oren mukaan  tuotannon liikevaihto oli jo vuonna 2016 yli 2,5 miljardia euroa.
 Nardi myöntää, että kaikki eivät ole tyytyväisiä viljelyalan laajenemiseen. Hän ei halua ottaa kantaa yksittäistapauksiin kuten Carol Leitaon ja Mirko Bonin perheen tilanteeseen mutta sanoo tietävänsä, että monet paikalliset ovat vihaisia.
 Syytökset aineiden terveyshaitoista eivät hänen mukaansa perustu objektiivisiin tietoihin tai luotettaviin tutkimustuloksiin.
 – Aina, kun on kyse suuresta tuotannosta, josta kaikki eivät suoraan hyödy, nousee kateutta ja kapinaa, Nardi sanoo.
 Tuottajien etujärjestö on Nardin mukaan kuitenkin ottanut kritiikin vastaan. Järjestö pyrkii kohti kestävämpää viljelyä ja rajoittaa kasvinsuojeluaineiden käyttöä yhteistyössä viljelijöiden kanssa, hän sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Esimerkiksi torjunta-aineiden levitystapoja ja -välineitä säädellään ja viljelijöitä kannustetaan luonnonmukaiseen viljelyyn siirtymiseen. Syynä luomuviljelyn suosimiseen on myös alueen pyrkimys päästä Unescon maailmanperintöluetteloon.
 Kiistellyn glyfosaatin käyttö kiellettiin ylemmän laatuluokan proseccon viljelyalueen kunnissa tammikuusta lähtien. Alemman laatuluokan viiniä varten rypäleitä tuottavilla alueilla ainetta saa edelleen käyttää.
 – Me viljelijätkin olemme jatkuvasti tekemisissä tuholaismyrkkyjen kanssa. Totta kai myös me ajattelemme näitä asioita, Nardi sanoo.
 – Tuotan itsekin viiniä ja asun viljelmien kupeessa. Poikani leikkii jatkuvasti köynnösten lomassa.
 Bonin perhe kertoo, ettei viiniköynnösten ympäröimälle talolle ole halukkaita ostajia. Adriano Candiago
 Ulkosalla leikkii edelleen  myös Mirko Bonin ja Carol Leitaon kuopus Lucia, mutta paljon entistä vähemmän.
 Leikkimökki ja liukumäki tönöttävät yhä talon pihamaalla. Viiniköynnösten lomaan Bon ei mielellään ole päästänyt lapsiaan leikkimään etenkään rehevimmän kasvukauden aikaan.
 Ovet on pidetty kiinni erityisesti syksyn 2016 jälkeen. Silloin Lucia-tyttäreltä löydettiin harvinainen munuaiskasvain, ja hän joutui leikkaukseen. Tyttö toipui, mutta tarkastuskäynnillä on käytävä edelleen neljän kuukauden välein.
 – Lääkärit sanovat, että kasvaimeen voi olla lukemattomia eri syitä. Mutta kyllä itselläni on vahva epäilys, että torjunta-aineet liittyvät kuvioon. Olen tuntenut tästä asiasta silmitöntä vihaa, Bon kertoo.
 Proseccobuumi on synnyttänyt kansalaisliikkeitä, jotka vastustavat torjunta-aineiden käyttöä.  Adriano Candiago
 Myös lukuisat muut paikalliset kertovat Ylelle torjunta-aineiden terveysvaikutuksia koskevista huolistaan.
 Veronica De Stefani  Colli Puri- eli Puhtaat kukkulat -kansalaisliikkeestä sanoo, että hänen kotikatunsa varrella Coneglianon pikkukaupungissa useampi ihminen kärsii kilpirauhasongelmista, jotka he yhdistävät torjunta-aineisiin. Yle ei ole pystynyt vahvistamaan tietoja.
 Kahden viime vuoden aikana alueelle on syntynyt suuri määrä Colli Purin kaltaisia ryhmiä. Paikalliset ovat  osoittaneet mieltä myrkkyjä vastaan  ja keränneet nimiä adresseihin. Myös jotkut paikalliset lääkärit ovat liittyneet vastustajien joukkoon ja puhuvat nyt esimerkiksi tiettyjen tuholaismyrkkyjen vaaroista raskaana oleville naisille.
 Muutosta tapahtuu, mutta se on hidasta, sanoo Colli Puri -liikkeen De Stefani.
 – On viljelijöitä, jotka ovat valmiita muutokseen. Sitten on niitä, jotka ovat tehneet vuosikymmeniä asiat samalla tavalla eivätkä ole halukkaita muuttamaan tapojaan.
 Proseccoalueen viininviljelijöitä kannustetaan luonnonmukaiseen viljelyyn siirtymiseen. Syynä siihen on myös alueen pyrkimys päästä Unescon maailmanperintöluetteloon. Adriano Candiago
 Bonin perheen kotona  valmistaudutaan tulevaan viikkoon. Isä-Mirko muistelee, minä päivänä tyttären tanssiharjoitukset ovat. Lucia leikkii vallattomana.
 Perheen tilanne on hieman parantunut uusien viininviljelyyn liittyvien säännösten myötä, vanhemmat kertovat.
 Torjunta-aineita ei saa enää levittää helikopterin avulla, vaan siihen käytetään muita laitteita. Tuulisella säällä aineita ei saisi levittää ollenkaan, ja käsittelystä on aina ilmoitettava asukkaille etukäteen.
 Silti aineiden käyttö jatkuu, ja niin myös perheen huoli. Entistä hankalammaksi tilanteen tekee se, ettei siitä tunnu olevan ulospääsyä. Viiniköynnösten ympäröimälle talolle ei ole halukkaita ostajia.
 – Olemme yrittäneet etsiä uutta taloakin, mutta tämän arvo on romahtanut. Ja meillä on asuntolaina maksettavana, Carol Leitao huokaa.
 Juttua varten on haastateltu myös Rive Sane -kansalaisliikkeen edustajaa Lara Casagrandea ja Mamme di Revine Lago -liikkeen Lisa Trincaa.
 Osallistu keskusteluun! Roomassa asuva toimittaja Jenna Vehviläinen vastaa kysymyksiin kello 10–12. Kommenttipalsta suljetaan kello 18.
 Lue myös:
 Proseccon myynti ohitti samppanjan – suosio Suomessa yllätti italialaistuottajat
 9-vuotias Antonio kuoli outoon syöpään – Myrkkyjätteet ovat Italian mafialle valtava bisnes, eikä valtio juuri puutu siihen
 Huoli Suomen yleisimmän rikkakasvimyrkyn glyfosaatin turvallisuudesta kasvaa – viljelijät eivät panikoi, vaikka kielto voi olla kohta edessä
 Monsanto joutuu maksamaan mojovat korvaukset Kaliforniassa – Suomalaisasiantuntija kuumana käyvästä glyfosaattikeskustelusta: "Se on ihan turhaa pelkoa"

"Kun viereen tulee viiniköynnös, se on menoa" – Kuohujuoma proseccon suosio räjähti, mutta tuotantoalueilla kapinoidaan kasvimyrkkyjä vastaan


Summary: Mielenosoituksia seuranneesta öisestä yhteenotosta näytetään selvinneen ilman kuolonuhreja

Gazan kaistalta on ammuttu yöllä viisi rakettia Israelin puolelle. Israel vastasi iskuun tulittamalla tankeilla Gazaa hallitsevan Hamasin sotilaskohteita. Yhteenotosta ei Israelin armeijan ja gazalaislähteiden mukaan aiheutunut kuolonuhreja.
 Raketti-isku tehtiin muutama tunti sen jälkeen, kun kymmenettuhannet palestiinalaiset olivat osoittaneet mieltään Israelin ja Gazan rajalla. Neljä palestiinalaista kuoli israelilaissotilaiden tulitukseen mielenosoituksen liepeillä sattuneissa kahakoissa. Yli 300 palestiinalaista haavoittui.
 Mielenosoitus järjestettiin viime kevään suurmielenosoitusten vuosipäivän kunniaksi. Kuusi viikkoa kestäneissä mielenosoituksissa kuoli toistasataa palestiinalaista. Tilanne kärjistyi 14. toukokuuta, kun Yhdysvallat siirsi Israelin-suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin. Tuolloin yli 60 palestiinalaista kuoli yhdessä päivässä.
 Vastaavaa verenvuodatusta pelättiin nytkin, mutta tilanne pysyi pääosin rauhallisena Egyptin johtamien viime hetken neuvottelujen ansiosta. Egypti on pyrkinyt toimimaan välittäjänä Israelin ja Hamasin välillä väkivallan hillitsemiseksi.
 Jännitteiden kiristyminen Gazan rajalla osuu Israelissa herkkään ajankohtaan, sillä maassa on parlamenttivaalit 9. huhtikuuta. Turvallisuus on totutusti yksi keskeisistä vaaliteemoista.

Gazasta ammuttiin raketteja Israeliin, Israel vastasi tankkitulella


Summary: Teatteriharrastus tarjosi mahdollisuuden kokeilla uusia asioita ja oppia ryhmätyötä, kirjoittaa kirjailija Tommi Kinnunen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Lapsena olin aika arka. Naapurustosta ei montaa ikäistäni löytynyt, enkä ollut koskaan tarhassa tottumassa muihin ikäisiini. Kun koulu sitten alkoi, ei ystävyyssuhteiden solmiminen tuntunut helpolta. Ehkä siksi luin paljon.
 Kun olin yläkouluikäinen, isäni kysäisi paikallisen harrastajateatterin tekniikkavastaavalta, mahtaisiko heiltä löytyä minulle tekemistä. Pääsinkin mukaan ja toimin ensin esitysten näyttämömiehenä, mutta pienen hetken päästä suunnittelin lavastuksia ja julisteita, kävin äänitekniikkakursseja ja ajoin esityksiin valot.
 Sama jatkui, kun muutin Turkuun, sillä löysin kodin paikallisesta ylioppilasteatterista. Olin mukana näyttelijänä, sillä miehistä on aina pulaa niin, että köykäisempikin tekijä napataan mieluusti matkaan. Kokemuksen karttuessa siirryin ohjaamaan ja kirjoittamaan teatterille omia tekstejä.
 Joskus teininä oli kiinnostavaa ja melkeinpä terapeuttista saada kokeilla olla lavalla joku toinen: kävellä katsojien eteen aivan muuna kuin omana itsenäni.
 Kun puhutaan kulttuurin harrastamisesta , keskitytään liian helposti lopputuloksen arviointiin. Tällöin taide ymmärretään passiiviseksi vastaanottamiseksi, öljyväritöiden katsomiseksi taidenäyttelyssä tai istumiseksi harrastajateatterin katsomossa. Kunnallisella tasolla tällaisesta vastaanoton näkökulmasta taide on helppo arvottaa, sillä sille voi laskea lukuja vaikkapa näyttelyvieraiden määrän tai teatterin ensi-iltojen mukaan. On yksinkertaista vertailla avustuksia yleisömäärään ja tehdä lukuja, jossa selvitetään panosta ja tuotosta. Helppo on suosia sitä, joka tavoittaa monta kävijää.
 Joskus harrastusyhdistykset perustelevat omaa merkitystään myös sillä, kuinka monta ammattilaista se on saanut synnytettyä. Silloin kuoron taso tai kuvataidekoulun vaikuttavuus lasketaan sillä, kuinka monta ammattilaulajaa tai matrikkelitaiteilijaa sen suojista on ponnahtanut julkisuuteen.
 Itselleni teatteriharrastuksen merkitys avautuu aivan eri tasoilla. Joskus teininä oli kiinnostavaa ja melkeinpä terapeuttista saada kokeilla olla lavalla joku toinen: kävellä katsojien eteen aivan muuna kuin omana itsenäni. Ehkä se oli tärkeää silloin, kun nuoruuden kuohuissa etsi itseään. Myöhemmin tärkeimmäksi nousi kuitenkin kaikki se, mitä sai kokeilla ja sitä kautta oppia.
 Ehkä päällimmäisin opetus  on siinä, miten ryhmätyötä tehdään. Se harrastus ei ollut vain lavalla loistamista, vaan kun nuorina aikuisina pyöritimme kokonaista teatteria, joka tuotti itsenäisesti vuosittain jopa seitsemän ensi-iltaa, konkreettista sopimista riitti aina vessojen siivouksesta ja lavasteiden rakentamisesta esitysten markkinointiin asti.
 Kun nyky-yhteiskunta arvostaa yhä enemmän sekä sosiaalisia ja luovia taitoja, tulee kulttuuriharrastuksessa niitä treenattua. Ja tulee hankittua niitä ystäviäkin.
 Liikunnan tärkeyttä ei yhteiskunnassa kyseenalaista kukaan, eikä itse taiteenkaan merkitystä epäillä. Kuitenkin itse kulttuurin harrastamista pidetään helposti joko elitistisenä tai marginaalisena.
 Toiseksi tärkeintä itselleni on se, että sain kokeilla, mihin kaikkeen pystyn.
 Siksi ymmärrän alkeita valo- ja äänipöytien henkisestä elämästä sekä perusteet yhdistysbudjettien laatimisesta ja kirjanpidosta.
 Ohjatessani sain testata sitä, minkälaisin pienin keinoin voi tunnetiloja välittää katsojalle, ja kirjoittaessa havaita, kuinka tärkeää ei useinkaan ole se, mitä sanotaan vaan se, mitä jää sanomatta.
 Totta kai ymmärrän, että koulutettu ammattilainen osaa suunnitella paremman talousarvion tai koostaa eheämmän dialogin, mutta itse olen iloinen tästä mitä osaan. Väittäisin että liki kaiken mitä kirjoittamisesta tiedän, olen oppinut harrastamalla.
 Liikunnan tärkeyttä ei yhteiskunnassa kyseenalaista kukaan , eikä itse taiteenkaan merkitystä epäillä. Kuitenkin itse kulttuurin harrastamista pidetään helposti joko elitistisenä tai marginaalisena.
 Toivoisin että omaehtoisen taiteentekemisen tukemisesta tulisi samanlaista valtavirtaa kuin liikuntapaikkojen rakentamisesta. Kukaan ei ihmettele, miksi kuntaan rakennetaan latuverkosto tai jäädytetään luistinrata, mutta kunnon tiloja kulttuurille ei hevin järjestetä. Turkukin myi pois ylioppilasteatterin rakennuksen saadakseen täytettyä itselleen asettamat kovat myyntitavoitteet.
 Harrastustoiminnassa tärkeintä ei ole  se, miten monta kuulijaa kuoro tai kesäteatteri tavoittaa, vaan kuinka monet sadat ihmiset ovat kulkeneet sen kautta ja oppineet rohkeutta, esiintymistaitoja tai saaneet kokeilla sellaista, johon eivät tavallisesti olisi päässeet tarttumaan. Siksi aina ei ole tärkeää se, millaiseksi lopputulos muodostuu, vaan se, millainen matka on ollut.
 Tommi Kinnunen
 Tommi Kinnunen on Kuusamossa syntynyt kirjailija ja äidinkielen ja kirjallisuuden lehtori. Häntä kiinnostavat teatteri, remontointi ja nikkarointi. Hän on vakuuttunut, että ainoastaan Koillismaalla on oikean näköistä metsää.
 Aiheesta voi keskustella 31.3. klo 17.00 asti.

Tommi Kinnusen kolumni: Harrastuksessa tärkein on matka


Summary: Barack Obama kielsi öljynporauksen arktisilla alueilla. Trump kumosi Obaman päätöksen huhtikuussa 2017.

Liittovaltion tuomioistuin on julistanut laittomaksi presidentti  Donald Trumpin  päätöksen sallia öljynporaus arktisilla alueilla.
 Trump kumosi presidentin asetuksella huhtikuussa 2017 presidentti  Barack Obaman  tekemän päätöksen arktisen öljynporauksen kieltämisestä.
 Obama kielsi poraukset ympäristön suojelemiseksi pohjoisen vaarallisilla ja herkillä merialueilla.
 Kiellon alle asetettu alue käsittää suuret alueet Tšuktšimerestä ja Beaufortinmerestä. Atlantilla kielto koskee kaistaletta, joka ulottuu Massachusettsista Virginiaan.
 Mielenosoittajat ympäröivät Shellin porauslauttaa toukokuussa 2015 Seattlen edustalla vastustaakseen öljy-yhtiön aikeita porata arktisella merialueella. Shell lopetti vuosi sitten öljyn etsinnän Alaskan arktisilta vesiltä. Mills McKnight/ EPA
 Tuomari  Sharon L. Gleason  päätti, ettei Trumpilla ole valtaoikeuksia tehdä kumoamispäätöstä, vaan siihen vaaditaan Yhdysvaltain kongressin päätös.
 New York Times -sanomalehden mukaan  Trump on nyt hävinnyt 40 ympäristönsuojeluun liittyvää tapausta liittovaltion tuomioistuimissa.
 Lue myös:
 Obama kielsi öljyn poraamisen Yhdysvaltain arktisilla merialueilla

Oikeus päätti: Trumpin päätös sallia öljynporaus arktisilla alueilla laiton


Kolme ihmistä on kuollut liikenneonnettomuudessa henkilöauton ja pikkubussin nokkakolarissa Pohjois-Karjalassa Kiteellä varhain sunnuntaiaamuna.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Kolme kuollut liikenneonnettomuudessa Kiteellä