Summary: Viron elintarvikeviraston mukaan kalan syöminen on turvallista.

Virossa kalanmyynti on notkahtanut selvästi tänä syksynä. Todennäköisin syy myynnin laskuun on kuluttajien pelko listeriatartunnan saamisesta.
 Asiasta uutisoi  sanomalehti Postimees  sunnuntaina.
 Listerioosi Listeriabakteerin aiheuttamaa tautia kutsutaan listerioosiksi. Se tarttuu yleensä elintarvikkeiden välityksellä. Tauti on harvinainen, mutta kuolleisuus siihen on korkea, 20–40 %. Listeriatartuntojen riskiryhmään kuuluvat raskaana olevat, vastasyntyneet, vanhukset ja vastustuskyvyltään heikentyneet. Suomessa listerioositapauksia raportoidaan vuosittain 40–90. Elintarvikkeiden hyvällä käsittelyhygienialla voidaan vähentää elintarvikkeiden listeriariskiä. Ruokien kuumennus kiehuvan kuumaksi tuhoaa listeriabakteerin. Lähde: Ruokavirasto
 Tallinnan lähellä Harkussa sijaitsevasta M.V.Woolin kalanjalostustehtaasta löydettiin keväällä äärimmäisen aggressiivinen, mutatoitunut listeriabakteerikanta, ST1247.
 M.V.Wool on Viron suurin kalantuottaja.
 Löydöksen jälkeen Viron eläinlääkintä- ja elintarvikevirasto aloitti tutkinnan, jonka tulokset julkistettiin syyskuussa.
 Postimees-lehden haastattelemista neljästä Virossa toimivasta kauppakeskuksesta kolme kertoi kalanmyynnin laskeneen sen jälkeen, kun tieto listeriabakteerista nousi otsikoihin syyskuun lopulla.
 Useita sairastuneita ja kuolleita
 Vaarallinen listeriabakteeri ehti levitä kylmien kalatuotteiden eli kylmäsavu- ja graavikalojen kautta M.V.Woolin tehtaalta useisiin Euroopan maihin ennen kuin se löydettiin.
 Yhteensä 26 listeriatartuntatapausta Tanskassa, Ruotsissa, Ranskassa, Suomessa ja Virossa on pystytty jäljittämään virolaistehtaalta levinneeseen bakteerikantaan. Tartunnat ovat todennäköisesti tapahtuneet vuosina 2016–2019.
 Suomessa kyseisen bakteerikannan aiheuttamia sairastumisia on todettu kaksi.
 Tartunnan saaneista ihmisistä kuusi on kuollut, heistä kaksi virolaisia.
 Ajankohtaisohjelma Pealtnägijä paljasti lokakuussa yhden mahdollisen kuolintapauksen lisää. Vuonna 2014 vastasyntyneenä kuollut virolaisvauva kantoi Pealtnägijän saamien tietojen mukaan juuri kyseistä, M.V.Woolin tehtaalta löydettyä, aggressiivista listeriabakteerin muotoa.
 Listeriaa löytyi tehtaasta desinfioinnin jälkeenkin
 Viime viikolla M.V.Woolin kalanjalostustehtaalla tehtiin jälleen uusi  listeriabakteerilöydös .
 Vielä ei ole selvää, onko kyseessä sama, vaarallinen listeriabakteerin muoto, joka tehtaasta löydettiin aikaisemmin tänä vuonna.
 – Olemme lähettäneet uudet bakteerilöydökset tutkittaviksi. Seuraavien parin-kolmen viikon aikana selviää, kuuluvatko ne samaan aggressiiviseen bakteerikantaan kuin aiemmat löydökset, kertoo Viron eläinlääkintä- ja elintarvikeviraston VTA:n varajohtaja  Olev Kalda  Ylelle.
 Lokakuussa VTA vaati M.V.Woolin tehdasta suorittamaan tiloissaan perusteellisen desinfiointi- ja puhdistusoperaation. Tehdas suljettiin väliaikaisesti puhdistuksen ajaksi.
 Olev Kaldan mukaan uudet, puhdistuksen jälkeen tehdyt löydökset ovat merkki siitä, ettei desinfiointi ole ollut tarpeeksi tehokas.
 Toistaiseksi M.V.Woolin tehtaan tuotteiden myyntiä ei ole Virossa kielletty, mutta tehdas on joutunut kontrolloimaan VTA:n valvonnassa jokaisen myyntieränsä.
 Suurin osa virolaisista ruokakaupoista myy yhä M.V.Woolin kalanjalostustehtaan tuotteita. Silja Massa
 Uusien bakteerilöydösten vuoksi VTA harkitsee nyt tehtaan sulkemista. Päätös sulkemisesta tehtäneen lähipäivien aikana.
 Maanantaina M.V.Woolin tehdas lähetti itse VTA:lle toimintasuunnitelman, jonka mukaan se aikoo puhdistaa tilansa uudelleen perusteellisesti alkuvuodesta 2020. Tehdas ilmoittaa olevansa valmis pysäyttämään puhdistuksen vuoksi tuotantonsa enintään kolmeksi viikoksi.
 "Kalaa voi syödä huoletta"
 Olev Kaldan mukaan kuluttajien ei tarvitse olla huolissaan listeriatartunnasta, sillä M.V.Woolin tehtaalta löydettyyn ST1247 -bakteerikantaan johdettavia listeriatartuntoja ei ole ilmennyt Virossa tänä vuonna lainkaan.
 M.V.Woolin tehtaan myyntierien tarkka kontrollointi on Kaldan mukaan tuottanut tulosta.
 – Nollatoleranssi on toiminut eikä myyntiin ole päätynyt kuluttajille haitallisia tuotteita. Kalaa voi siis ostaa ja syödä Virossa huoletta, hän sanoo.
 Kalda ei myöskään pidä todennäköisenä, että aggressiivinen listeriabakteerikanta lähtisi leviämään Virosta Suomeen.
 – Teemme kaikkemme, ettei niin kävisi. Tavoitteemme on saada tämä bakteerikanta hävitettyä kokonaan.
 Listeriaskandaali liittyy hallituskriisiin
 Listerialöydökset ovat yhtenä tekijänä myös Virossa parhaillaan roihuavassa  hallituskriisissä.
 Viron maaseutuministeri  Mart Järvikin  epäillään tienneen M.V.Woolin tehtaalta tehdyistä listeriabakteerilöydöksistä jo kesäkuussa, vaikka hän on väittänyt saaneensa kuulla niistä vasta elokuun puolessavälissä.
 Viron oppositio vaati viime viikolla epäluottamuslauseen esittämistä Järvikille, mutta vaatimus ei mennyt läpi.

Vaarallinen listeriabakteeri sai virolaiset vähentämään kalansyöntiä – Terveysviranomainen: "Teemme kaikkemme, jottei bakteeri leviäisi Suomeen"


Summary: Yliopiston kampuksella poliisien piirittämänä on enää noin 100 protestoijaa.

Hongkongin hallintojohtaja Carrie Lam arvioi, että opiskelijoiden valtaamassa teknillisessä yliopistossa on jäljellä noin 100 protestoijaa.
 Kampukselta on esmerkiksi köysitikkaiden avulla paennut arviolta 600 valloittajaa. Näistä pakenijoista 200 on alle 18-vuotiaita.
 Poliisi on käyttänyt pakenijoita vastaan kyynelkaasua ja kumiluoteja. Poliiseilla on myös valmius käyttää kovia luoteja.
 Poliisi on piirittänyt kampuksen ja se on pyrkinyt pidättämään pakenijoita. Alle 18-vuotiaita ei ole pidätetty, mutta he voivat saada syytteet myöhemmin.
 Poliisi on sitä mieltä, että kyseessä on mellakka eikä enää mielenosoitus. Mellakoinnista voi saada enimmillään kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen.
 Tänään tiistaina nimitetty uusi Hongkongin poliisijohtaja  Chris Tang  on vedonnut kaikkien kansalaisten tukeen, jotta jo lähes puoli vuotta kestäneet väkivaltaisiksi äityneet mielenosoitukset saataisiin loppumaan.
 Aiheesta lisää:
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan
 Hongkongin mielenosoitukset vaatineet toisen kuolonuhrin viikon sisään

Hongkongissa teknillisen yliopiston valtaajista suuri osa on paennut – poliisi on pidättänyt pakenijoita


Summary: Kaksi laivoista on etelä-korealaisia.

Jemenin huthi-kapinalliset ovat kaapanneet kolme laivaa Punaisenmeren eteläpäässä. Laivoista kaksi on etelä-korealaisia.
 Asiasta kertoivat Etelä-Korean ulkoministeriön edustajat tänään tiistaina.
 Juttu päivittyy.


Summary: Trump sanoi harkitsevansa oman todistajanlausunnon antamista virkarikostutkinnassa.

Ylivoimainen enemmistö, 70 prosenttia, amerikkalaisista katsoo, että presidentti  Donald Trump  toimi väärin pyytäessään vieraan maan johtajaa tutkimaan poliittista kilpailijaansa. Tämä selviää ABC Newsin teettämästä mielipidemittauksesta.
 Hieman yli puolet, 51 prosenttia, taas katsoo, että Trump paitsi toimi väärin, niin häntä vastaan pitäisi myös nostaa virkarikossyyte ja hänet pitäisi erottaa virastaan.
 Sen sijaan vain viidennes sanoi seuraavansa virkarikostutkinnan julkisia kuulemisia hyvin tarkkaan.
 Viime viikon kuulemisissa yhdysvaltalaiset veteraanidiplomaatit tukivat väitteitä, joiden mukaan Trump painosti Ukrainan hallitusta auttamaan häntä löytämään poliittista törkyä demokraattien  Joe Bidenista , josta saattaa tulla Trumpin vastaehdokas ensi vuoden presidentinvaaleissa.
 Tällä viikolla kahdeksan todistajan on määrä tulla kongressin tiedusteluvaliokunnan eteen. Heidän joukossaan on muun muassa Yhdysvaltain EU-lähettiläs  Gordon Sondland , jonka väitetään välittäneen Trumpin vaatimukset Ukrainan hallitukselle.
 Trump itse sanoi maanantaina harkitsevansa oman todistajanlausunnon antamista virkarikostutkinnassa. Twitterissä Trump sanoi edustajainhuoneen puhemiehen  Nancy Pelosin  sanoneen, että lausunnon voisi antaa kirjallisena.
 Hän kuitenkin painotti, ettei ole tehnyt mitään väärää.
 Heti ei selvinnyt, millainen todistajanlausunto Trumpin mielessä oli.

Mielipidemittaus: Enemmistö amerikkalaisista katsoo Trumpin toimineen väärin Ukraina-asiassa


Summary: Lakko on nyt jatkunut reilun viikon.

Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  kertoo jättäneensä sovintoesityksen Postia yli viikon kiusanneen lakon lopettamiseksi.
 Piekkala toivoo osapuolilta vastauksia esitykseensä tänään kello 11 mennessä.
 Tässä vaiheessa osapuolet eivät kerro esityksen sisällöstä. Lisätietoja esityksestä kerrotaan vasta osapuolten vastausten jälkeen.
 Neuvotteluja käytiin valtakunnansovittelijan toimistolla melkein koko maanantai. Osapuolet istuivat neuvottelupöytään jo puolilta päivin.
 Lue lisää:
 Yle seurasi postilakkoa – valtakunnansovittelija elätteli toiveita sovintoesityksen jättämisestä, tukilakot uhkaavat liikennettä maalla, merellä ja ilmassa

Postilakossa jätettiin sovintoesitys


Summary: Osa poliiseista on käyttänyt kotimaan tehtävissä virkapuvuissaan Suomen lippuja, vaikka se ei nykysäädösten mukaan ole mahdollista.

Poliisille on tulossa lupa käyttää Suomen lippua kaikissa virkapuvuissaan myös kotimaassa, kertoo sisäministeriö.
 Ministeriö kertoo tiedotteessa, että se on asettanut lakihankkeen, jolla on tarkoitus muuttaa poliisin virkapuvusta annettua asetusta vuoden loppuun mennessä.
 Nykyisin poliiseilla Suomen lipun käyttö virkapuvuissa on kielletty kotimaassa. Lipun käyttö on sallittu ainoastaan kansainvälisissä tehtävissä.
 Ilta-Sanomat kertoi  lokakuussa , että osa poliiseista on käyttänyt kotimaan tehtävissä virkapuvuissaan Suomen lippuja, vaikka se ei nykysäädösten mukaan ole mahdollista.

Poliisille tulossa lupa käyttää Suomen lippua virkapuvussa myös kotimaassa


Summary: Husu on erotettu SDP:n valtuustoryhmästä määräajaksi luottamuspulan takia.

Helsinkiläinen kaupunginvaltuutettu  Abdirahim "Husu" Hussein  (sd.) kertoo saaneensa Taksi Helsingin laatutoimikunnalta huomautuksen asiakaspalveluasenteeseen ja käytökseen liittyen.
 Twitterissä asiasta kertova Hussein sanoo suhtautuvansa huomautukseen vakavasti ja edellyttävänsä itseltään jatkossa parempaa käytöstä sekä harkintakykyä.
 Asia sai alkunsa taksinkuljettajana toimivan Husseinin julkisesta ulostulosta, jossa hän kertoi jättäneensä rasistisesti käyttäytyneen matkustajan kyydistään kesken matkan. Myöhemmin ilmeni, että tällaista tapausta ei ollut sattunut. Hussein on pyytänyt kirjoitustaan anteeksi.
 Taksi Helsingin mukaan Husun toiminta on tähän saakka ollut moitteetonta.
 – Husseinin toiminnasta kuljettajana ei ole aiemmin tullut valituksia, ja hänellä on kuljettajana hyvät arvostelut. Otimme tämän huomioon arviossamme, kertoo Taksi Helsingin toimitusjohtaja  Jari Kantonen .
 SDP:n Helsingin valtuustoryhmä on erottanut Husseinin jäsenyydestään kesäkuun loppuun saakka luottamuspulan vuoksi.
 Lue lisää:
 Kaupunginvaltuutettu Abdirahim "Husu" Hussein tunnusti valehdelleensa ja pyytää nyt anteeksi – SDP:n valtuustoryhmä keskustelee asiasta lähipäivinä
 SDP:n valtuustoryhmä erottaa Abdirahim "Husu" Husseinin – syinä valehtelu ja luottamuspula

"Husu" Hussein kertoo saaneensa Taksi Helsingin laatutoimikunnalta huomautuksen asiakaspalveluasenteesta ja käytöksestä


Summary: Asiantuntijat vastaavat Ylen lukijoiden kysymyksiin susista. Alla voit esittää omat kysymyksesi.

Sudet herättävät  kuumia tunteita.
 Esimerkiksi Laitilassa on tällä hetkellä 24 lasta koulukuljetuksessa susien  aiheuttaman pelon vuoksi .
 Susien puolestapuhujien mukaan taas susien aiheuttamat vahingot ovat verraten vähäisiä. Heidän mukaansa  susikanta harvennetaan  säännöllisin väliajoin liian pieneksi.
 Tuoreen  susikannan hoitosuunnitelman  laatimisessa on huomioitu suuri joukko erilaisten edunvalvojien näkemyksiä. Useat asiantuntijat sanovat, että nyt on pitkästä aikaa toiveita siitä, että susikeskustelua käytäisiin maltillisesti asiaperustein.
 Mitä sinä haluaisit kysyä asiantuntijoilta sudesta? Voit kirjoittaa omat kysymyksesi alla olevaan keskustelukenttään. Etsimme asinatuntijat sen mukaan, minkä luonteisia kysymyksiä lukijat esittävät.
 Lue myös:
 Onko susi huoli, uhka tai vaara? Uudessa hoitosuunnitelmassa on nelikohtainen luokittelu: poliisi hätiin, kun susi ei pakene ihmistä pihasta
 EU-tuomioistuin linjasi suden kaatolupia - Luonnonsuojeluliitto: "jatkossa poikkeusluvat pitää perustella tarkemmin"
 Susikannan uusi hoitosuunnitelma tähtää vahinkojen ennaltaehkäisyyn ja susien parempaan sietämiseen
 Metsästäjä: Sudenkaatolupia tarvitaan – oikeustieteilijä muistuttaa tiukoista lupaehdoista
 Susi sai saaliiksi 21 lasta – Tapahtuneesta on yli sata vuotta, mutta me pelkäämme yhä
 Tiistain A-studiossa keskustellaan Suomen susikannan sopivasta koosta ja sen hoitamisesta sekä susien aiheuttamasta pelosta. A-studio Yle TV1:ssä kello 21.

Susikiistelyssä pyritään laittamaan jäitä hattuun – Mitä sinä haluaisit kysyä susista?


Summary: Tänä lukuvuonna lapset opiskelevat pohjoissaamea koulupäivänsä jälkeen. Oppitunneille siirtyminen vaatii järjestelyjä perheeltä.

Kello lähestyy puolta neljää iltapäivällä, kun Jan Saijets suuntaa autonsa keulan kohti Tampereen keskustaa. Auton lähdettyä liikkeelle toinen takapenkillä istuvista lapsista on unten mailla.
 Mutta vielä pitäisi virkistyä pariksi tunniksi – pohjoissaamen kielen oppitunnit alkavat pian.
 Luokassa istuu tällä kertaa kuusi lasta.  “Mitä olet tehnyt viikonlopun aikana” , kysäisee opettaja ja tasainen puheensorina täyttää luokan. Yksi on syönyt kakkua, yksi taas laskenut mäkeä.
 Kahden lapsen isä Jan Saijets kuluttaa odotusajan tekemällä töitä luokkahuoneen ulkopuolella. Tavallisesti hän olisi vielä tässä vaiheessa päivää työpaikallaan, mutta nyt hän pääsi tuomaan lapsensa oppitunneille itse.
 – Mummosta eli äidistäni on ollut todella suuri apu, kun hän on pystynyt kuljettamaan lapset tänne, kertoo Saijets.
 Tamperelainen Jan Saijets kiittelee äitiään, jonka ansiosta lapset ovat päässeet viikottain oppitunneille Tampereen keskustaan.  Linda Tammela / Yle
 Kotoa heillä on kymmenen kilometrin matka Aleksanterin kouluun. Matkaan on varattava ainakin puoli tuntia, bussilla aikaa täytyisi varata vielä vähän lisää. Neljän aikaan iltapäivällä kaupungissa on ruuhka-aika pahimmillaan, siksi matkalle on lähdettävä tarpeeksi ajoissa. Vanhemmat joko kuljettavat lapset tunneille itse tai lapset kulkevat sinne itsekseen.
 Yhteinen opetus kaikille peruskoululaisille
 Opetuksen aikataulu harmittaa Saijetsia. Hänen lapsensa ovat iltapäivällä väsyneitä. Samaa sanoo pohjoissaamen opettaja  Aino Valovirta . Etenkin, kun talvella alkaa hämärtää aiemmin. Väsymys saattaa näkyä kärttyisyytenä, keskittyminen voi olla hankalaa.
 Jos lapsi lähtee kouluun kahdeksalta ja pääsee kuudelta illalla kotiin, on hän ollut koulussa kymmenen tuntia. Kerran viikossa järjestettävä opetus kestää puolitoista tuntia. Saamen kielen oppituntien ja koulupäivän väliin tosin saattaa mahtua pieni tauko, jolloin lapsi pääsee hieman hengähtämään.
 Opetuksesta lapset eivät saa merkintää todistukseen, sitä ei lasketa varsinaiseksi kouluaineeksi. Stipendin lapset ovat joinakin vuosina saaneet.
 Tämä saamen kielen opetus on ainoa lähiopetus, joka Tampereella järjestetään peruskoululaisille. Lapset tulevat eri kouluista ja luokilta ympäri kaupunkia.
 Opetuksessa nuorin lapsi on toisella luokalla, vanhin heistä yhdeksännellä.
 Tampereen kasvatus- ja opetusjohtaja  Tuija Viitasaari  kertoo, että oppilaita on vuodesta toiseen melko vähän ja se aiheuttaa haasteita oppituntien järjestämiselle. Joka vuosi opetuksen tarve selvitetään uudelleen ja sen mukaan päätetään opetuksen järjestämisestä.
 Tämän vuoden ratkaisu on Viitasaaren mielestä tyydyttävä: oppilailla tulee olla suunnilleen yhtä pitkät matkat opetukseen ja samalla tuntien on sovittava jokaisen lukujärjestykseen yhtä hyvin.
 Opetuksesta lapset eivät saa merkintää todistukseen, sitä ei lasketa varsinaiseksi kouluaineeksi. Stipendin lapset ovat joinakin vuosina saaneet.
 Onnellinen opetuksesta
 Seija Ranttila  astelee sisään Aleksanterin koulun ovista. Hänen kaksi poikaansa ovat myös Tampereen pohjoissaamen kielen opetuksessa. Ranttila kertoo olevansa valtavan tyytyväinen siihen, että Tampereella opetusta järjestetään.
 – Kotona en pystyisi vaikkapa kirjoittamista niin hyvin opettamaan, siksi lähiopetus on äärimmäisen tärkeää, sanoo Ranttila.
 Ranttilan perheellä matkaa kertyy yli seitsemän kilometriä Aleksanterin koululle. Vanhempien työhuoneet sattuvat olemaan keskustassa, jolloin kulkeminen on ollut helppo järjestää.
 – Minun mielestä meillä on mennyt hirveän hyvin, en voi valittaa. Olen ollut onnellinen, kun meillä opetusta on, Ranttila toteaa.
 Sekä Seija Ranttila että Jan Saijets sanovat, että lapsille on todella tärkeää päästä oppimaan ja kuulemaan saamen kieltä muuallakin kuin vain kotonaan. Jan Saijets lisää, että vaikka päivä pitkä onkin, lapset lähtevät aina ilolla opiskelemaan saamea.
 Kello tikittää jo lähemmäs puoli kuutta. Ulos on laskenut hiljalleen jo hämärä. Luokkahuoneen ovet rävähtävät auki. Lapset ovat valmiita lähtemään kotiin.
 Nelosluokkalainen  Aapo  kertoo lähtevänsä vielä kotiin saavuttuaan ulos touhuamaan. Väsynyt hän ei myönnä olevansa, vaikka isä Jan Saijets onkin asiasta toista mieltä.
 Mitä sinä olet oppinut täällä saamen kielen tunneilla?
 – Puhumaan saamea, sanoo Aapo ytimekkäästi.

Kieliopintojen vuoksi peruskoululaisille pisimmillään kymmentuntisia koulupäiviä – näin pohjoissaamea opiskellaan Tampereella


Summary: Eksote haluaa poliisin selvittävän, onko Marja-Liisa Vesterinen syyllistynyt virka-aseman väärinkäyttöön tai virkavelvollisuuden rikkomiseen.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote on tehnyt poliisille tutkintapyynnön Eksoten hallituksen puheenjohtajan  Marja-Liisa Vesterisen  (sd.) toimista.
 Eksote haluaa poliisin selvittävän, onko Vesterinen syyllistynyt virka-aseman väärinkäyttöön tai virkavelvollisuuden rikkomiseen.
 Tutkintapyyntö jätettiin poliisille maanantaina.
 Erilaisia syytöksiä
 Eksoten tarkastuslautakunta päätti tutkintapyynnön tekemisestä viime viikolla.
 Vesterisen  väitetään puuttuneen operatiiviseen toimintaan , joka ei luottamushenkilönä hänelle kuulu. Väitteiden mukaan Vesterinen olisi järjestänyt lääkäriaikoja tutuilleen.
 Vesterisen väitetään myös vaikuttaneen rekrytointeihin ja toimineen epäasiallisesti.
 Marja-Liisa Vesterinen  on kiistänyt syyllistyneensä  laittomuuksiin.
 Tutkintapyynnön jättäminen ei johda automaattisesti poliisitutkintaan. Ensin poliisi selvittää, onko asiassa syytä epäillä rikosta. Mikäli näin on, aloittaa poliisi perusteellisen esitutkinnan.
 Myös luottamus puntarissa
 Eksotessa pohditaan myös, nauttiiko Marja-Liisa Vesterinen Eksoten valtuuston luottamusta.
 Eksoten hallitus  käsittelee keskiviikkona aloitetta  tilapäisen valiokunnan perustamisesta. Valiokunnan tehtävänä on selvittää, nauttiiko Vesterinen Eksoten valtuuston luottamusta.
 Mikäli hallitus päätyy esittämään valiokunnan perustamisesta, tekee valtuusto siitä päätöksen joulukuussa.
 Lisää aiheesta:   Eksoten hallituksen puheenjohtajan luottamus vaakalaudalla – valiokunta halutaan selvittämään Marja-Liisa Vesterisen toimia

Eksote teki poliisille tutkintapyynnön hallituksensa puheenjohtajan toimista


Summary: THL:n raportti paljastaa, että antibiootteja määrätään poikkeuksellisen paljon Kymenlaaksossa. Syynä on muun muassa on lääkäreiden suuri vaihtuvuus, mutta myös potilailta tulevat vaatimukset.

Kymenlaaksossa määrätään potilaille enemmän antibiootteja kuin muualla Suomessa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mikrobilääkekulutusraportin mukaan esimerkiksi Keski-Suomessa ja Vaasan sairaanhoitopiirissä antibiootteja määrätään vähemmän kuin 15 aikuisen annosta päivässä tuhatta ihmistä kohden. Kymenlaaksossa vastaava määrä on yli 20.
 Kymenlaakson keskussairaalan infektiolääkäri  Anneli Harjunpää  kertoo, että korkea luku johtuu lääkäreiden resurssipulasta ja suuresta vaihtuvuudesta.
 – Vaihtuvuuden vuoksi perusterveydenhuollon henkilökuntaa ei ehditä ohjeistaa antibioottien käytöstä riittävästi, Harjunpää toteaa.
 Antibiootteja määrätään virusperäisiin sairauksiin kuten flunssaan tai influenssaan, joiden hoidossa antibiooteista voi olla enemmän haittaa kuin hyötyä. Antibiootit vaikuttavat kaikkiin kehon bakteereihin ja voivat aiheuttaa esimerkiksi suolistovaivoja.
 Infektiolääkäri Harjunpään mukaan esimerkiksi näin flunssakauden kynnyksellä olisi syytä muistaa, että flunssa on pääsääntöisesti virus- eikä bakteeri-infektio.
 Virusflunssa voi kestää jopa kolmisen viikkoa.
 – Jos infektio jatkuu kuumeisena useita päiviä tai pitkään jatkunut flunssaoireilu muuttuu kuumeiseksi, tulee hakeutua lääkäriin. Jos bakteeritautia ei vieläkään todeta, ei antibiootista ole apua.
 Yle Uutiset kertoi aamulla , että antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit lisääntyvät Suomessa.
 Yksityiseltä vaaditaan kuuria
 Harjunpään mukaan painetta antibioottien määräämiselle syntyy myös siitä, että vastaanotolle hakeutuneet potilaat vaativat hoidokseen antibioottikuureja.
 – Olen kuullut jopa sellaista, että kun terveysasemalta ei ole saatu antibiootteja, niin yksityiseltä puolelta niihin on saatu resepti, Harjunpää kertoo.
 Hänen mukaansa virus- ja bakteeriperäistä infektiota ei aina ole edes helppo erottaa toisistaan.
 – Tilanne voi olla todella hankala. Toisinaan kirjoitetaan mieluummin antibioottiresepti kuin otetaan se riski, että potilaan tila heikkenee. Antibiootteja määrätään turhaan myös kiireessä, jolloin tutkimus jää puutteelliseksi.
 Harjunpää muistuttaa, että antibiooteilla ei tulisi yrittää ennaltaehkäistä bakteeritulehduksia.
 Onko ohjeistus ajan tasalla?
 Antibioottien suuri kulutus on Harjunpään mukaan Kymenlaaksossa ikävä piirre, johon hän on yrittänyt infektiolääkärinä puuttua jo pitkään.
 – Koska ongelma juontaa juurensa perusterveydenhuollon alimiehitykseen ja ja pysyvän henkilökunnan puutteeseen, ongelman ratkaisemiseksi pitäisi lisätä vakituista henkilökuntaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan viimeisen tutkimuksen lukemat kertovat sen, miten paljon tukkuportaasta toimitetaan antibiootteja eri puolille maata.
 – Lukujen perustella ei voida sanoa, että Kymenlaaksossa eläisi sairaampia ihmisiä kuin muualla Suomessa, kertoo asiantuntijalääkäri  Emmi Sarvikivi  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Kun antibiootteja toimitetaan Kymenlaaksoon paljon, se tarkoittaa todennäköisesti sitä, että niitä määrätään usein myös lääkkeeksi.
 – Nyt olisi hyvä selvittää se, onko ohjeistus infektioiden hoidosta ja mikrobilääkehoidosta ajan tasalla ja löytävätkö lääkärit tarvittavan ohjeistuksen.
 Valtakunnallisia suosituksia mikrobilääkitykseen on saatavilla esimerkiksi Duodecimin Käypä hoito-sivustolta.
 – Infektiolääkärin kuuluu jakaa tietoa oman sairaanhoitopiirinsä alueella, mutta erityisesti sairaanhoitopiirissä ostopalveluina työskentelevät ulkopuoliset lääkärit ovat usein vaikeasti tavoitettavissa, infektiolääkäri Anneli Harjunpää sanoo.
 Mikrobilääkkeiden kulutusta seurataan, jotta ongelmakohdat olisi mahdollista havaita ja määritellä toimet, joilla kulutusta voidaan vähentää. Emmi Sarvikivi sanoo, että varsinkin avohoidon mikrobilääkekulutusta on miltei mahdotonta seurata sairaaloista käsin.
 – Paraikaa työn alla on kuitenkin lääkekulutuksen kattavan seurannan kehittäminen.
 Riittävää perehdytystä
 THL:n raportin mukaan vähiten antibiootteja määrätään Vaasan sairaanhoitopiirissä. Keskussairaalan ylilääkäri  Antti Jekunen  sanoo, että lääkäreiden käyttö ostopalveluna on myös Vaasan sairaanhoitopiirissä yleistä.
 – Meillä on hyvin aktiivista tiedottamista infektiopuolella. Sairaalan infektio-oppaasta on tarkastettavissa kaikki antibioottihoidot.
 Jekunen tähdentää, että sairaanhoitopiirissä ulkopuolelta ostettuja lääkäripalveluja tulee käyttää tarkasti.
 – Se tarkoittaa sitä, että riittävällä perehdytyksellä ja ohjeistuksella ulkopuoliset lääkärit pystyvät tekemään työnsä hyvin ja myös tehokkaasti.
 THL:n mukaan antibioottien käytön syyn ja kuurin suunnitellun keston kirjaaminen on tärkeää, että turhaa käyttöä voidaan karsia. Sama koskee pitkään jatkuneen lääkityksen säännöllistä uudelleenarviointia.

Infektiolääkärin mukaan antibiootteja määrätään liikaa, koska potilaat painostavat: "Olen jopa kuullut, että on haettu yksityiseltä puolelta"


Summary: Muiden muassa Keskisuomalaista, Savon Sanomia ja Helsingin Sanomia on voinut lukea verkossa ilmaiseksi.

Aikakauslehtien ja sanomalehtien kustantaminen

Postilakon takia osa tavallisesti maksumuurin takana olevista sähköisistä näköislehdistä on ollut vapaasti luettavissa netissä.
 Muun muassa mediakonserni Keskisuomalaisen lehdistä ilmaiseksi on voinut selailla esimerkiksi Keskisuomalaisen ja Savon Sanomien näköislehtiä. Avoimena ovat olleet myös monet paikalliset lehdet. Tiedonsaannin turvaamisen ohella näköislehdet on avattu markkinointimielessä.
 – Tämä on ollut niin lyhyt tämä lakko, että ei voi sanoa mitä se pitkällä tähtäimellä vaikuttaa, mutta isossa kuvassa tämä on lisännyt selvästi lukijoiden määrää, sanoo Keskisuomalaisen konsernijohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi .
 Näköislehtien käyttäjämäärät ovat avaamisen myötä kasvaneet selvästi, vahvistaa Keskisuomalaisen konsernijohtaja Vesa-Pekka Kangaskorpi.  Markku Pitkänen / Yle
 Myös Sanoma on avannut näköislehtiään lakon aikana ilmaisiksi. Vapaasti luettavana on ollut muun muassa maan suurin sanomalehti Helsingin Sanomat.
 – Helsingin Sanomien näköislehden käyttö on kasvanut jonkin verran, toteaa Sanoma Media Finlandin liiketoimintajohtaja  Petteri Putkiranta.
 Mutta ajavatko näköislehdistä nyt saadut kokemukset paperilehden tilaajia peruuttamaan tilauksiaan?
 – Emme usko näköislehden käytöllä olevan suurta vaikutusta lehtitilauksiin. Huomioitavaa on myös se, että Helsingin Sanomien asiakkaista vain alle viisi prosenttia on Postin päiväjakelun piirissä ja kärsii siten lakon vaikutuksista, Putkiranta vastaa.
 Myös mediakonserni Keskisuomalaisessa ajatukset ovat samansuuntaisia. Postin päiväjakelun piirissä olevien asiakkaiden osuus Keskisuomalaisella on kuitenkin selvästi suurempi.
 Postin kannalta näköislehdistä nyt tarjolla olevat ilmaiset maistiaiset voivat kuitenkin olla hankalia.
 Totuttaa näköislehteen
 – Siinä mielessä harmi ehkä Postin kannalta, että ihmiset ovat kokeneet digitaalisen lehden, näköislehden varsin toimivaksi vaihtoehdoksi, toteaa Kangaskorpi.
 Entä onko näköislehtien avaaminen ilmaisiksi lakon murtamista?
 – Kyse on asiakaspalvelusta ja käytännössä ainoa tapa palvella lakon piirissä olevia asiakkaitamme, katsoo Putkiranta.
 – Markkinointimielessä sitä käytetään muulloinkin. Sitten ajattelen, että lakon osapuolienkin kannalta on varmaan hyvä, että lukijoilla ja kuluttajilla on mahdollisimman paljon informaatiota siitä mitä tapahtuu, toteaa Kangaskorpi.
 "Ei rikkuritoimintaa"
 Viime viikon lopulla myös Medialiitto tiedotti, että suuri joukko paikallislehtiä on viikonvaihteessa ilmaiseksi luettavana verkossa. Paikallislehdille Postin jakelupalvelujen merkitys on usein suurempi kuin sanomalehdille.
 – Itse kun olen myös Medialiiton puheenjohtaja, tuollainenkin on käynyt mielessä. Itse olen sitä mieltä, että päin vastoin. Meidän tehtävämme on välittää tietoa kaikissa eri tilanteissa – niin kuin median tehtävä on – maksimaalisella tavalla. En näe sitä millään tavalla rikkuritoimintana tai lakon murtamisena, sanoo Kangaskorpi.
 Sekä Keskisuomalainen että Sanoma Media Finland aikovat viimeistään lakon jälkeen siirtää näköislehdet takaisin maksullisiksi palveluiksi.

Postilakko sai osan lehtiyhtiöitä avamaan näköislehtiään maksuttomiksi – "Lisännyt selvästi lukijoiden määrää"


Poliisin valtakunnallisessa pikkujoululiikenteen puhallusratsiassa jäi kiinni viikonlopun aikana 124 rattijuopumuksesta epäiltyä kuljettajaa.
 Valvonnan yhteydessä poliisi tapasi myös 28 muusta rikoksesta epäiltyä ja 30 etsintäkuulutettua, poliisihallitus kertoo.
 Poliisi puhallutti kaikkiaan 27 088 autoilijaa. Poliisin mukaan epäiltyjen rattijuoppojen määrä oli puhalluskokeiden määrään suhteutettuna hieman suurempi kuin edellisvuoden vastaavassa tehovalvonnassa.
 Puhallusratsioita tehtiin etenkin ilta- ja yöajan liikenteessä. Tehovalvontaa jatketaan myös tulevana viikonloppuna koko maassa.

Pikkujoululiikenteen tehovalvonnassa jäi kiinni 124 rattijuopumuksesta epäiltyä – poliisi puhallutti lähes 30 000 autoilijaa


Summary: Hongkongin mielenosoituksissa ei ole enää viikkoihin ollut kysymys järjestä, kirjoittaa Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen.

HONGKONG  Metron uloskäynnin edessä aukeaa hämmentävä näky. Kymmenet ihmiset nakuttavat vasaroilla katukivetystä irti tiili tiileltä. Keski-ikäinen mies repii kiviä maasta käsin, toinen heittelee niitä kasaksi kauemmas.
 Tilanne on täysin absurdi. Ikään kuin kelaisi rakennusvideota taaksepäin.
 Viereisessä kauppakeskuksessa ihmiset ovat ostoksilla, ulkona kulman takana on käynnissä tämä omituinen näytelmä. Siinä missä ennen oli katu, on enää hiekkaa. Sen takana jatkuva tie on päällystetty irtokivillä kuin keskeneräinen palapeli.
 Kauempana kadun päässä palaa tuli. Siellä käydään taistelua Hongkongista.
 Hongkongista on tullut reilussa  viikossa jatkuvien katutaisteluiden tanner. Viikonlopun aikana päänäyttämö on ollut Hongkongin teknillinen yliopisto ja sitä ympäröivä kaupunginosa Kowloonin alueella.
 Mielenosoittajat ovat linnoittautuneet kampukselle jo kolmatta päivää.
 Maanantaiaamuna poliisi päätti tehdä yliopistolle rynnäkön ja sai vastaansa polttopullosateen. Myöhemmin mielenosoittajat puolestaan yrittivät lähteä ja saivat vastaansa kyynelkaasua.
 Mielenosoittajat yrittivät suojautua poliisin ampumalta kyynelkaasulta sateenvarjojen avulla. Miguel Candela / EPA
 Maanantai-iltana yliopisto oli yhä saarrettu ja taistelut levisivät sen ulkopuolella. Mielenosoittajat pyrkivät murtamaan saarron ulkoapäin.
 Kaikki keinot ovat käytössä. Protestoijat irrottavat katukiviä, jotta autot eivät pääse ajamaan kaduille ja jotta niillä voi tarvittaessa heittää poliisia. Molemmat osapuolet rakentavat tiesulkuja.
 Mielenosoittajat viskovat polttopulloja, ilma on sakeana poliisina ampumaa kyynelkaasua.
 Päivisin kyynelkaasu hiipii   kulman  takaa ja yllättää työmatkalaiset ja uteliaat turistit. Rauhallinen kortteli muuttuu äkisti kaupunkisodan näyttämöksi. Selvää tuntuu olevan vain se, ettei kukaan ole luovuttamassa.
 Vaikka väkivalta yltyy, hongkongilaiset eivät ole säikähtäneet. Usein poliisin etenemistä seuraa joukko kaupunkilaisia, jotka ovat tulleet tai sattuneet paikalle. Monet ovat huolissaan nuorten puolesta ja vihaisia poliisille.
 He eivät tartu tiiliin vaan pysyvät etäämmällä ja huutavat jotain sellaista kuin “murhaajapoliisit” tai “Hongkong kostaa”.
 Poliisit ottivat kiinni nuoren mielenosoittajan maanantaina Jordanin alueella Hongkongissa. Miguel Candela / EPA
 – Meidän on taisteltava tulevaisuudestamme, sanoi teknillisen yliopiston ulkopuolella  Kitiksi  itsensä esitellyt nuori nainen sunnuntaina. Hän kertoi saaneensa osuman
 Yleisössä on toki heitäkin, jotka pitävät poliisin toimia oikeutettuina ja mielenosoittajia käsittämättöminä tuholaisina.
 – Heille on maksettu, tuhahti mies kadunkulmassa tutun epäilyksen.
 Moni Hongkongin hallintoa ja Kiinan johtoa tukeva uskoo, että ulkovallat maksavat mielenosoittajille.
 Oli mielenosoituksista  mitä mieltä tahansa, palkkasoturiteoriaa on vaikea uskoa.
 Ei ole syytä epäillä, etteivätkö hongkongilaiset kantaisi oma-aloitteisesti huolta tulevaisuudestaan Kiinan määräysvallan alla.
 Kahden päivän aikana olen nähnyt hämmentävää väkivaltaa ja villiä raivoa, mutta myös kyyneleitä rauhallisten ihmisten silmissä.
 Väkivalta ei ole hyvä asia, mutta meillä ei ole enää muuta keinoa, hongkongilaiset sanovat.
 Syyskuun lopussa ennen Kiinan kansallispäivää moni rauhallisiin mielenosoituksiin osallistunut sanoi haastattelun yhteydessä, että kaduille oli pakko lähteä. Muuten olisi vaikea elää itsensä kanssa.
 Sen, että epäonnistui voi hyväksyä, mutta ei sitä ettei koskaan olisi yrittänyt.
 Moni on kysynyt, mitä järkeä tässä on.  Miksi hongkongilaiset käyvät tätä outoa sotaa, jota he eivät voi voittaa?
 Se on ehkä kokonaan väärä kysymys.
 Hongkongin mielenosoituksissa ei enää ole juurikaan kyse järjestä. Niissä on kyse epätoivosta ja sen ymmärtämisestä, että uutta mahdollisuutta ei ehkä tule.
 Vaikka mielenosoittajat eivät sitä ääneen myönnä, ei sitä voi olla näkemättä: tätä taistelua he eivät voi voittaa.
 Mellakkavarusteinen poliisi ampui maanantaina kyynelkaasua kohti mielenosoittajia. Fazry Ismail / EPA
 Kiinan tukemalla Hongkongin johdolla on tarvittaessa käytössään kaikki mahdollinen voima. Kysymys on siitä, miten se haluaa sitä annostella.
 Toistaiseksi Hongkongin hallitus ja Kiinan keskusjohto näyttävät toivoneen, että mielenosoituksista pääsisi eroon ajan kanssa. Pian voi olla aika tehdä toisenlainen johtopäätös.
 Kädenojennuksia mielenosoittajien suuntaan  tuskin on luvassa, ei ainakaan sellaisia, jotka täyttäisivät kaikki mielenosoittajien vaatimukset.
 Kiinan johto ei tule ikinä sallimaan Hongkongiin vapaita vaaleja. Erityishallintoalue on sille taloudellisesti yhä tärkeä, mutta ei niin tärkeä, että Kiinan johto uhraisi uskottavuutensa.
 Sille tärkeintä on pitää maa kasassa. Kenenkään ei voi antaa jäädä siihen uskoon, että maan johtoa voisi kiristää polttopulloilla tai tiiliskivillä.
 “Ei armoa.”
 Näin sanomalehti  New York Times  kertoi Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  ohjeistaneen viranomaisia Xinjiangin tilanteesta. Kiinan läntisessä maakunnassa miljoona uiguurimuslimia on lähetetty leireille.
 Niin käy, kun Kiina päättää, että liika on liikaa.
 Poliisiajoneuvot lähestyivät maanantaina mielenosoittajien valtaamaa Teknillistä yliopistoa. Fazry Ismail / EPA
 Voiton mahdottomuus ei silti pysäytä ihmisiä.
 Tilanne on kuudessa kuukaudessa äitynyt rauhanomaisista marsseista kaupunkitaisteluksi, josta on äärimmäisen vaikea perääntyä.
 Koska ne tankit tulevat? kysytään minulta yhä useammin.
 Tilanne on tulenarka ja tunteet kireällä puolin ja toisin. Mutta ellei jotain todella yllättävää tapahdu, tankit tuskin tulevat.
 Se ei silti tarkoita, etteikö käännettä voisi tapahtua.
 Eräs tarkkasilmäinen nimittäin asetti kysymyksen taitavasti: millainen olisi versio Taivaallisen rauhan aukion tapahtumista vuonna 2019?
 Luultavasti vähemmän verinen. Valojen sijaan ensin katkeaisi ehkä 4G-verkko. Sen avulla tilanteiden koordinointi ja poliisin liikkeistä varoittaminen muuttuisi mahdottomaksi.
 Jo valmiiksi huonosti johdetulle, väsyneelle ja tunteiden varassa toimivalle joukolle se voisi olla ratkaiseva isku.
 Toki se olisi sitä myös Hongkongille sellaisena kuin me sen olemme oppineet tuntemaan.
 Lisää aiheesta:
 Hongkongissa vallatun yliopiston pattitilanne jatkuu ja sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen – Ylioppilaskunta: "Olemme loukussa"
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan
 Hongkongin mielenosoitukset vaatineet toisen kuolonuhrin viikon sisään
 Hongkong pysyy lamautettuna jo viidettä päivää – kaoottinen viikko kiihdyttää arvailuja Kiinan seuraavasta askeleesta

Toimittajalta: Milloin ne tankit tulevat? Tuskin seuraavaksi, sillä Hongkongin mielenosoitukset voisi lamauttaa muullakin tavalla


Summary: Jo sunnuntaina Tbilisissä marssi 20 000 ihmistä vaatien uusia vaaleja.

Georgian poliisi on pidättänyt useita hallitusta vastustavia mielenosoittajia Tbilisissä. Poliisi on myös käyttänyt kyynelkaasua ja vesitykkejä hajottaakseen maan parlamenttitalon eteen kokoontuneen suuren väkijoukon.
 Sadat poliisit antoivat mielenosoittajille puoli tuntia aikaa poistua paikalta. Kun nämä eivät noudattaneet kehotusta, laukaisi poliisi vesitykit ja ampui kyynelkaasua.
 Poliisit pidättivät maanantaina useita mielenosoittajia. Zurab Kurtsikidze / EPA
 Jo sunnuntaina 20 000 ihmistä marssi Tbilisin keskustassa vaatien ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Mielenilmaukset alkoivat, kun parlamentti ei hyväksynyt viime viikolla uutta vaalilakia, joka olisi tuonut Georgiaan kokonaan suhteellisen vaalitavan. Nykyisessä vaalijärjestelmässä puolet parlamentaarikoista valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja puolet suhteellisen vaalitavan mukaan puoluelistoilta.
 Oppositio on nyt yhdistänyt voimansa vaalilain uudistamisen torjunutta hallituspuoluetta vastaan.

Hallituspuolueelle suuttuneet äänestäjät saivat silmiinsä kyynelkaasua Georgiassa


Summary: Tunnettu kolumnisti Gideon Levy syyttää Israelin asevoimia palestiinalaisperheen kuolemasta.

Israelin asevoimien viimeviikkoiset iskut Gazan palestiinalaisalueelle ovat johtaneet maassa kiivaaseen sananvaihtoon operaation seurauksista. Israelilaisen Haaretz-lehden tunnettu kolumnisti  Gideon Levy   kutsuu palestiinalaisperheen kuolemaa joukkomurhaksi.
 Israelin viime torstaina tekemä ilmaisku vaati kahdeksan saman perheen jäsenen hengen. Kuolleiden joukossa oli viisi lasta.
 – Se oli joukkomurha. Eikä ketään rangaista siitä, paheksuu Levy.
 Hänen mukaansa isku tehtiin puutteellisten tiedustelutietojen varassa ja ilman varmuutta siitä, että kohteena oli väitetty terroristi.
 Riippumaton Haaretz-lehti suhtautuu Israelin hallitukseen kriittisesti.
 Israelin ohjusiskun jälkiä Gazassa. Rex Features / AOP
 Gideon Levy muistuttaa, että vielä 2000-luvun alussa osa Israelin ilmavoimien lentäjistä kieltäytyi pommittamasta palestiinalaisten asuttamia Länsirantaa ja Gazan aluetta.
 – Nyt yksikään pilotti ei kieltäytynyt, oudoksuu Levy.
 Tiheästi asutun alueen asukkaiden mukaan pommi tuhosi peltikattoisen hökkelin, joka oli 22-henkisen perheen koti.
 David Levy huomauttaa, että tuhon aiheutti täsmäase. Hänen mukaansa tapahtunut otettiin Israelissa vastaan "puistattavan välinpitämättömästi".
 "Siviileille koitunutta vahinkoa tutkitaan"
 Israelin asevoimien tiedottaja ilmoitti, että siviileille koitunutta vahinkoa tutkitaan. Israelin mukaan yksi iskun kohteista oli ollut osallisena Jihad-järjestön raketti-iskuissa.
 Gazan alueelta ammuttiin raketteja Israelin puolelle 13. marraskuuta. Anas Baba / AFP
 Tuorein väkivalta alueella leimahti sen jälkeen,  kun Israel surmasi ilmaiskulla  tiistaina Islamilaisen Jihadin aseellisen siiven, al-Qudsin prikaatien johtajan  Baha Abu al-Atan . Kostoiskuna Gazasta ammuttiin Israelin puolella raketteja, mihin Israel puoletaan vastasi voimakkaasti.
 Maan asevoimien iskuissa on kuollut 34 palestiinalaista. Israelin puolelle ammutut raketit eivät vaatineen kuolonuhreja.
 Konservatiivinen Jerusalem Post -lehti katsoo, että Iran on Gazasta tulleiden raketti-iskujen takana. Israelin hallitustunnustelut takkuilevat, ja valta-asemastaan kamppaileva pääministeri, oikeistolaisen Likud-puolueen johtaja  Benjamin Netanyahu  on koventanut puheitaan arabimaita kohtaan.
 Kohteena myös palestiinalaistoimittajat
 Osapuolten sopimasta epävirallisesta tulitauosta  huolimatta hajanaiset iskut ovat jatkuneet, ja palestiinalaisten protestointi on levinnyt myös Länsirannalle.
 Mielenosoitusta perjantaina Hebronin lähellä seurannut palestiinalainen kuvaaja  Muath Amarneh  menetti toisen silmänsä turvallisuusjoukkojen ammuksen osuttua häneen.
 Tapaus johti viikonloppuna paestiinalaistoimittajien vastalauseisiin. Näiden journalistijärjestön mukaan jo 60 palestiinalaista toimittajaa on tänä vuonna haavoittunut Israelin sotilaiden ja poliisien tulituksessa.

Joukkomurha jota ei ollut – Israelissa väitellään Gazan tuhoisan iskun kulusta ja syystä


Summary: Metsäkadosta syytetään presidentti Jair Bolsonaron harjoittamaa politiikkaa.

Brasilian Amazonin sademetsän kato on kiihtynyt ja on nyt suurin yli kymmeneen vuoteen.
 Tämä käy ilmi Brasilian avaruustutkimusjärjestön Inpen tuoreista tiedoista, jotka  brasilialaisen Globo-median mukaan  perustuvat satelliittikuviin.
 Inpen mukaan Amazonin sademetsää on Brasiliassa tuhoutunut 9 762 neliökilometriä elokuusta 2018 heinäkuuhun 2019. Määrä on kolmanneksen suurempi kuin vuotta aiemmin, ja suurin sitten vuoden 2008.
 Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on saanut osakseen runsaasti arvostelua Amazonin sademetsän tuhoutumiseen liittyen. Bolsonaroa syytetään Brasilian ympäristöviranomaisten heikentämisestä, mikä on arvostelijoiden mukaan johtanut laittomien hakkuiden lisääntymiseen.
 Ympäristöministeri  Ricardo Salles  ei suoraan kritisoinut Bolsonaroa, mutta peräänkuulutti kovempia toimia laittomien hakkuiden, sekä laittoman kaivostoiminnan ja maanvaltaamisen pysäyttämiseksi.
 Ympäristöjärjestöjen mukaan metsäkadon kasvu on suoraan Bolsonaron toimien syytä.
 Bolsonaro  on aiemmin vähätellyt  maan avaruustutkimusjärjestön tietoja Amazonin sademetsän kadosta ja  erottanut sen johtajan   Ricardo Galvãon  sen jälkeen kun tämä arvosteli Bolsonaroa Amazonin tilanteesta.
 Amazonin sademetsän pinta-ala on noin 5,5 miljoonaa neliökilometriä ja se on maailman suurin sademetsä. Se peittää lähes puolet Brasilian pinta-alasta ja ulottuu lisäksi sen naapurimaiden Bolivian, Perun, Kolumbian, Venezuelan ja Ecuadorin alueelle.
 Amazonin sademetsäalueen kasvit ovat sitoneet itseensä vuosittain arviolta kaksi miljardia tonnia ilmakehän hiilidioksidia. Tämä on vastannut 20–25 prosenttia kaikesta maaperään imeytyvästä hiilidioksidista, joten Amazonin sademetsän merkitys ilmastonmuutosta hillitsevänä "hiilinieluna" on ollut erittäin merkittävä.
 Lue myös:
 Laittomat puunkaatajat tappoivat tunnetun Amazonin metsien suojelijan Brasiliassa – heimojohtaja syyttää hallitusta kansanmurhasta
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa
 Onko Brasilian uusi presidentti ilmastouhka? Brasilia on paljon vartijana Amazonin sademetsien suojelussa

Avaruusjärjestö: Brasilian Amazonin sademetsän kato suurin yli kymmeneen vuoteen


Summary: Joka toinen vuosi teatterinäyttelijälle jaettava Ida Aalberg -palkinto menee Marja Packalénille. Hän aloitti uransa 1960-luvun lopulla.

Marja Packalén , 71, on näyttelijänä elämänsä vedossa. Hän on esiintynyt tänä syksynä loppuunmyydyille saleille  Pirkko Saision , 70, kanssa KOM-teatterin näytelmässä  Valehtelijan peruukki.  Esitykset jatkuvat maakunnissa tammikuussa.
 Heini Junkkaalan  ohjaama näytelmä on omaelämäkerrallisuuden ja fiktion sekoitus. Siinä katsojia hemmotellaan pikku tarinoilla. Yleisö voi vain arvailla, keihin tosielämän henkilöihin näytelmässä viitataan.
 Packalén saa roolistaan jatkuvasti palautetta.
 – Mihin vain menen, niin palautetta tulee. Sitä saa kadulla ja uimahallissa.
 Valehtelijan peruukin  tämänsyksyinen suosio ei tullut täytenä yllätyksenä.
 Packalén ja Saisio hurmasivat yleisön kymmenen vuotta sitten näytelmässä  Odotus.  Se oli Junkkaalan ensimmäinen teos parivaljakolle.
 Packalén uskoo, että se loi  Valehtelijan peruukille  odotusarvoa.
 – Kyllä tämä silti vähän yllätti, että odotusarvo on näin kova. Heti kun liput tulevat missä tahansa myyntiin, esitykset myydään loppuun, Packalén sanoo.
 Pirkko Saisio ja Marja Packalén vetävät salit täyteen näytelmällä Valehtelijan peruukki. Noora Geagea
 Häpeämätön heittäytyjä
 Valehtelijan peruukin suosion lisäksi Packalénilla on tänään maanantaina syytä toiseen juhlaan.
 Hän saa tämänvuotisen Ida Aalberg -näyttelijäpalkinnon, 15 000 euroa. Se on Suomen merkittävin teatterinäyttelijälle jaettava yksityinen tunnustus. Palkinnon jakaa Aalbergin nimeä kantava säätiö.
 Packalén on palkintoraadin perustelujen mukaan valovoimainen ja analyyttinen näyttelijä sekä häpeämätön heittäytyjä.
 – Tunnustus merkitsee minulle todella paljon. Olen nöyrästi otettu.
 Hänen mielestään palkinto menee koko Suomen näyttelijäkunnalle.
 – Itse kunnioitan syvästi näyttelijäntyötä. Vaikka teatteri on yhteistyötä, kuitenkin näyttelijä kantaa vastuun suhteessa yleisöön, Packalén sanoo.
 Omalta uraltaan hän nostaa esiin työnsä KOMissa teatterinjohtaja  Pekka Milonoffin  kaudella.
 Milonoff johti teatteria vuosina 1979–2014.
 – Hän aloitti silloin yhteistyön kotimaisten kirjailijoiden kanssa. Se on ollut sekä uraauurtavaa että kokeilevaa. Ehkä se on jäänyt sellaisena yhtenä merkittävänä jaksona mieleen, Packalén toteaa.
 Ida Aalberg -palkinnon pokkaava Packalén ei vielä tiedä, mihin palkintorahat käyttää.
 – Täytyy fundeerata sitä. En ole vielä keksinyt, mihin ne käytän.
 Packalénin ohella Ida Aalberg -säätiö palkitsi myös teatterinjohtaja  Asko Sarkolan  sekä näyttelijä  Aksa Korttilan , 29.Korttila sai 7 000 euron nuoren näyttelijän kannustuspalkinnon ja Sarkola, 74, mitalin elämäntyöstään.
 Maria Packalén tänään Puoli Seiskan vieraana

Rakastettu näyttelijä palkittiin – Marja Packalén saa työstään palautetta kadulla ja uimahallissa


Summary: Tutkijan mukaan kuluttajan on vielä vaikea arvioida ja vertailla omien ruokaostostensa hiilijalanjälkeä.

Fazerina, Neil Young, Hyacinth ... Riilahden kartanon kaikilla lehmillä ja sonneilla on keltaisissa korvamerkeissä tunnistenumeron lisäksi oma nimi.
 Länsi-Uudellamaalla Bromarvissa luomulihatilaa vanhempiensa kanssa pyörittävä  Jessica Aminoff  tulee usein iltaisinkin rapsuttelemaan lehmiä ja juttelemaan niille. Eläimet pääsevät ulos vapaasti ympäri vuoden, ja kesäisin ne hoitavat perinnemaisemia saaristossa laiduntaessaan.
 Aminoff kuvaa itseään eläinrakkaaksi.
 – Pidän lehmiä, koska pidän niistä!
 Häntä harmittaa lihan, erityisesti naudanlihan, huono maine.
 – Tuntuu, että lihaa ei saisi syödä enää ollenkaan, Aminoff puuskahtaa.
 Jessica Aminoff pyörittää Riilahden kartanon maatilaa yhdessä vanhempiensa kanssa. Malin Valtonen / Yle
 Aminoffin mukaan tila kompensoi lihakarjansa kasvihuonekaasupäästöt vasikasta ruokalautaselle saakka omissa metsissään, eli käytännössä antaa puun kasvaa entistä kauemmin. Tila kertoo tuottavansa hiilineutraalia naudanlihaa tiettävästi ensimmäisenä Suomessa.
 – Se on pitkälti paperityötä, eli meidän lehmät eivät huomaa, että mikään olisi muuttunut. Toki tähän pitää sitouttaa parhaassa iässä olevat metsät, jotka kasvavat vielä paljon. Se määrä hiiltä, jonka ne sitoo, kompensoi jokaisen lihakilon, jonka me tuotamme.
 Tilan naudanlihan ilmastokuorman ja kompensaation on laskenut turkulainen hiilihyvityslaskelmia laativa yritys NordicGreenSolutions.
 Riilahden kartano myy muutaman tuhannen kilon vuosittaisen luomunaudanlihatuotantonsa suoraan ravintoloille ja yksityisasiakkaille.
 Hiilineutraali lihantuotanto siintää vuosien päässä
 Myös Suomen suurimmat lihatalot Atria ja HK pyrkivät kilvan eroon lihan huonosta maineesta. Kotimaisella naudalla on ainakin yksi valtti ulkomaiseen lajitoveriin verrattuna.
 Lehmät ja sonnit ruokitaan Suomessa nurmella eikä monessa muussa maassa suositulla soijalla.
 Naudanlihan hiilijalanjälkeen vaikuttaa ruokavalion lisäksi myös ruuansulatus, erityisesti pötsissä syntyvä metaanikaasu. Päästöjä voi kuitenkin hillitä monin keinoin.
 Luken erikoistutkijan mukaan Euroopan komission lanseeraama PEF (Product Environmental Footprint) on kaikkein vertailukelpoisin menetelmä elintarvikkeiden hiilijalanjäljen laskemiseen. Seppo Sarkkinen / Yle
 – Naudanlantaa on mahdollista biokaasuttaa, ja kaasua voi hyödyntää maatilalla polttoaineena, Atrian hankintajohtaja  Sinikka Hassinen  antaa esimerkin.
 Lihatalojen mukaan tietotaito riittäisi jo täysin hiilineutraaliin naudanlihantuotantoon, mutta kunnianhimoisen tavoitteen saavuttamiseen on vielä matkaa.
 – Kyllä sitä kohti ihan tosissaan pyritään, eikä olla enää kovin kaukana hiilinegatiivisestakaan lihantuotannosta, HKScanin eläinhankinnasta ja alkutuotannosta vastaava johtaja  Ulf Jahnsson  vakuuttaa.
 Tutkija: Kuluttajan on vaikea vertailla elintarvikkeiden ilmastokuormaa
 Kaupan hyllyn ääressä iskee helposti tenkkapoo: joidenkin tuotteiden hiilijalanjälki ilmoitetaan näyttävästi pakkauksessa, mutta suurimmassa osassa sitä ei lue lainkaan.
 Ja vaikka lukisikin, vertailu on käytännössä hankalaa, ellei mahdotonta.
 – Toimijoilla ei vielä tällä hetkellä ole valmiuksia eikä tietoakaan niin paljon, että saataisiin joka tuotteeseen tarkka, tietyn tuotantoketjun mukainen hiilijalanjälki. Siihen suuntaan ollaan varmaan kuitenkin pikkuhiljaa menossa, Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  arvioi.
 Esimerkiksi erilaisia hiilijalanjäljen laskentatapoja on käytännön tasolla vielä paljon. Osa laskelmista tuottaa lähinnä karkeita, suuntaa antavia tuloksia.
 Riilahden kartanon emolehmät syövät tilalla kasvatettua luomuheinää. Paula Tiainen / Yle
 – Eri elintarvikkeiden ilmastokuorman laskemisessa pitäisi nimenomaan käyttää yhdenmukaisia, vertailukelpoisia menetelmiä ja myös viestiä niistä yhdenmukaisesti, Katajajuuri painottaa.
 Ruokalautasensa sisällön hiilijalanjälkeä pienentämään pyrkiville ruuanystäville hän antaa yksinkertaisen neuvon.
 – Kun lisää ruokavalioon monipuolisesti kasveja, täysjyväviljatuotteita ja luonnonkalaa sekä vähentää lihaa ja muita eläinperäisiä tuotteita, niin ruuan ilmastovaikutukset laskevat melko helposti 10–20 prosenttia.
 Lue myös:
 Opiskelijaravintola luopuu naudanlihasta, ja päätös harmittaa tuottajia: "Nauta pystyy pelastamaan näköjään lentomatkailun ja kaiken muun"
 Onko kotimaisesta naudanlihasta luopuminen paras tapa vaikuttaa ilmastonmuutokseen? "Ei" vastaa tutkija: "Pitäisi tehdä jotain isompaa"
 Yritys ja jopa kunta voi väittää olevansa hiilineutraali – Yle kävi läpi yhden kunnan ja hiihtokeskuksen väitteet ja kysyi asiantuntijalta, onko hiilineutraalius viherpesua vai ei

Isot lihatalot pyrkivät kohti hiilineutraalia naudanlihaa – Pieni suomalaistila antaa metsän kasvaa ja kertoo jo korvaavansa karjan päästöt


Summary: Vihreiden Robert Habeck on noussut kansleriarvailujen kärkeen Saksassa. Onko Saksa valmis liittokansleriin, joka ei käytä solmiota?

BIELEFELD  Juoksiko tuosta ohi Saksan seuraava liittokansleri?
 Saksan vihreiden puoluekokous lähestyy loppua Bielefeldin kaupungissa, ja puoluejohtajalla  Robert Habeckilla  on kiire. Hän kirjaimellisesti juoksee puoluekokousäänestysten ja televisiohaastattelujen välillä.
 Koko Saksan katseet ovat nyt Robert Habeckissa, kirjailijassa ja nykyisessä ammattipoliitikossa. Hän saattaa olla ehdolla Saksan seuraavaksi liittokansleriksi, kun  Angela Merkel  luopuu vallasta vuoden 2021 liittopäivävaaleissa.
 Mutta oikeastaan tästä ei vielä saisi puhua.
 Ylen haastattelussa Robert Habeck heltyy puhumaan kanslerikysymyksestä, eli saksalaisittain  K-Fragesta,  vain siitä syystä, että toimittaja on Suomesta.
 – Spekulointi sillä, sanonko kyllä vai ei, on todellinen ansa, Habeck sanoo puoluekokouksen päätyttyä.
 Selvää kantaa ehdokkuusaikeisiin on turha odottaa. Hänen mukaansa koko kysymys on vaarassa muuttua vitsiksi, koska ehdokkuudesta puhutaan aivan liian aikaisin.
 Vaaleihin on vielä kaksi vuotta aikaa , mutta keskustelu vihreästä liittokanslerista käynnistyi jo oikeastaan viime kesänä. Silloin vihreä puolue eli viralliselta nimeltään Liittouma90/Vihreät nousi gallupeissa hetkeksi  suurimmaksi . Nyt se on toisena Merkelin kristillisdemokraattisen CDU:n jälkeen.
 Angela Merkel on jo  aloittanut vetäytymisen  Saksan johdosta, mikä on kiihdyttänyt keskustelua hänen mahdollisesta seuraajastaan.
 Vihreitä hyödyttää suurten puolueiden tämänhetkinen kriisi. Perinteiset kansleripuolueet CDU ja sen sosiaalidemokraattinen hallituskumppani SPD ovat ajautuneet sisäisiin riitoihin. Niiden kannatus on laskussa, eikä kummallakaan ole selvää ehdokasta Merkelin seuraajaksi.
 Ilmastokeskustelu on nostanut vihreitä ympäri Eurooppaa. Saksassa vihreiden vetoapuna on ollut myös suosittu johtajakaksikko, 50-vuotias Habeck ja tandempari 38-vuotias  Annelena Baerbock.
 Saksan vihreiden puheenjohtajat Annalena Baerbock ja Robert Habeck keskustelivat puolueen päämajassa Berliinissä 18. marraskuuta 2019. Felipe Trueba / EPA
 Lauantaina molemmat valittiin uudestaan puoluejohtoon yli 90 prosentin ääniosuudella. Riitaisasta historiasta tunnettu vihreät on yhtäkkiä Saksan suurista puolueista yhtenäisin, mikä parantaa mahdollisuuksia päästä valtaan.
 – Voimme käyttää kaiken energian ulospäin vaikuttamiseen sisäisen tappelun sisään. Ihmiset ovat huomanneet tämän, Habeck sanoo.
 Hänen mukaansa vihreitä ei nosta vain Euroopan pääaiheeksi noussut ilmastonmuutos. Myös muista vihreiden vakioaiheista, kuten kestävästä ruoantuotannosta, tasa-arvosta ja päivähoidosta on tulossa valtavirtaa.
 EU-parlamenttivaaleissa toukokuussa vihreät kaksinkertaisti kannatuksensa Saksassa 20,5 prosenttiin.
 Puoluekokouksessa avoimesti  lausuttu tavoite on päästä seuraavaan Saksan hallitukseen. Vaikeampi aihe vihreille on keskustelu Saksan ensimmäisestä vihreästä kanslerista.
 Monia vihreitä naisia ärsyttää se, että saksalaislehdistö nostaa vain Habeckia mahdolliseksi Merkelin seuraajaksi. Onhan heillä myös toinen suosittu puheenjohtaja tarjolla kansleriehdokkaaksi.
 Leipzigista kotoisin oleva vihreä paikallispoliitikko  Paula Louise Piechotta  sanoo Baerbockin olevan Habeckia suositumpi puolueen sisällä.
 – Annelena on saanut täällä enemmän aplodeja ja ehkä juuri sen vuoksi, että monia ärsyttää Robertin hehkutus, Piechotta sanoo.
 Puhuttelu etunimillä ja sinuttelu on tyypillistä Saksan vihreille. Konservatiivisissa piireissä teititellään.
 Habeck sen sijaan kerää suosiota Saksassa yli puoluerajojen. Kyselytutkimuksissa Habeck on  noussut  ykkösvaihtoehdoksi Merkelin seuraajaksi. Hänellä on myös kokemusta osavaltiotason ministerinä toisin kuin Baerbockilla.
 Saksalaisiin vetoaa  Habeckin maanläheinen tyyli. Myös Bielefeldin puoluekokouksessa Habeck on pukeutunut farkkuihin. Hiukset ovat vähän sekaisin ja tumman kauluspaidan hihat kääritty.
 Habeck työskenteli ennen poliitikon uraa kirjailijana. Hän osaa valita sanansa osuvasti. Ylen haastattelussa hän nostaa esiin sivulauseessa neljä poikaansa puhuessaan sotilaista ja Saksan puolustuspolitiikasta.
 Saksalaisille Habeck ei ole se vihreä, joka haluaa viedä makkarat lautasilta tai pakottaa vaihtamaan dieselmersut sähköautoihin. Bielefeldissä Habeck kertoo haluavansa mennä kotiin ja avata oluen rankan puoluekokousviikonlopun päätteeksi.
 – Enkä halua nähdä enää yhtäkään mikrofonia, hän sanoo.
 Puheenjohtaja Robert Habeck puhui Saksan vihreiden puoluekokouksessa Bielefeldissä 17. marraskuuta 2019. David Hecker / EPA
 Pitkäaikainen vihreä vaikuttaja suostuu arvioimaan Habeckia vain nimettömänä. Kuusikymppinen nainen kehuu Habeckia poikkeukselliseksi miespoliitikoksi siinä, ettei tämä flirttaile vaan osaa pitää naisiin järjestelmällisesti täysin ammattimaisen suhteen.
 Paikallispoliitikko Piechotta sanoo Habeckin heikkouden olevan toisinaan asiaosaaminen. Hän ei aina perehdy yksityiskohtiin riittävästi.
 – Tässä Annelena on tehnyt enemmän töitä, hän sanoo viitaten toiseen puheenjohtajaan.
 Ylen haastattelussa  Habeck keskittyy piirtämään suuria poliittisia linjoja Saksan ja koko Euroopan tulevaisuudelle. Jos vihreät nousevat seuraavaan hallitukseen, Habeck haluaa Saksan Eurooppa-politiikkaan selviä muutoksia.
 Ensinnäkin hän haluaa eroon Saksan tiukan kulukurin politiikasta. Habeckin mukaan Saksa tarvitsee investointeja paitsi oman tulevaisuutensa myös eurooppalaisten naapureiden vuoksi.
 – Saksa säästää tällä hetkellä naapurimaidensa kustannuksella. Raha pitää laittaa liikkeelle, Habeck sanoo.
 Hän on valmis tulemaan vastaan Ranskaa, joka on ehdottanut euroalueen yhteistyön tiivistämistä. Siihen Merkel on suhtautunut nihkeästi.
 Habeckin viesti on: vihreiden johdolla Saksa ajattelisi nykyistä enemmän koko Euroopan etua pelkkien Saksan intressien sijaan. Myös ulko- ja turvallisuuspolitiikassa.
 Saksalle puolustuspolitiikka on vaikeaa maan oman natsihistorian vuoksi. Vihreille kysymys on ollut erityisen hankala.
 Tasan 20 vuotta sitten vihreä puolue kokoontui samassa Bielefeldin kaupungissa syvässä sisäisessä kriisissä. Vihreät istuivat silloin SPD-poliitikko  Gerhard Schröderin  johtamassa hallituksessa. Vihreä ulkoministeri  Joschka Fischer  halusi saada puolueeltaan tuen Nato-pommitukselle Kosovossa.
 Fischeriä heitettiin päähän väripurkilla ja hänen tärykalvonsa vaurioitui.
 Kosovo-päätös oli vihreille kivulias, sillä se pakotti idealistipuolueen kohtaamaan maailmanpolitiikan todellisuuden.
 Robert Habeck  edustaa selvästi uudenlaista vihreää puoluetta. Hän myöntää, että puolustuspolitiikka on yhä hankala kysymys Saksalle.
 – Ja luojan kiitos se on edelleen vaikea asia. Kyse on sodasta ja rauhasta, hän sanoo.
 Kynnyksen pitääkin olla Habeckin mukaan erittäin korkea, kun päätetään nuorten naisten ja miesten lähettämisestä sotaan. Mutta hän sanoo, että on kohdattava maailmanpolitiikan realiteetit.
 Eurooppa on jäämässä itsevaltaisesti johdettujen maiden jalkohin. Jos vihreät pääsee Saksassa valta-asemaan, Habeck tiivistäisi eurooppalaista puolustusta.
 – Euroopan päällekkäiset järjestelmät ovat tehottomia. Yhteistyön tiivistäminen olisi valtavan hyödyllistä. Askel askeleelta menemme kohti eurooppalaista armeijaa.
 Kun Yle pyysi Habeckia  kuvailemaan itseään niille, jotka eivät häntä vielä tunne, vastaus oli hyvin wikipediamainen.
 Ennen poliitikon uraa hän oli kirjailija, joka kirjoitti teoksensa yhdessä vaimonsa  Andrea Paluchin  kanssa. Pariskunnalla on neljä lasta. Ikää 50 vuotta.
 Kuten vihreälle poliitikolle sopii, hän arvioi nettisivuillaan vaihtaneensa yhtä monta vaippaa kun vaimonsa, kun heidän lapsensa olivat pieniä.
 Habeck on erilainen poliitikko kuin Saksaa toisen maailmansodan jälkeen johtaneet liittokanslerit. Vihreä paikallispoliitikko Piechotta uskoo, että ihmiset haluavat nyt johtajaksi aiempaa tuttavallisemman, uudella tavalla puhuvan liittokanslerin. Oli se sitten Habeck, Baerbock tai joku muu.
 Onko Saksa valmis vihreään liittokansleriin, joka ei käytä solmiota tai edes pukua?
 – Saksaa on johtanut vuosia jo Merkel ilman kravattia. Se on kysymyksistä pienin. Ihmiset haluavat uudenalaisen johtajan ja sitä muut puolueet eivät tällä hetkellä pysty tarjoamaan, Piechotta sanoo.

Suositusta kirjailijasta tuli vihreiden poliitikko ja nyt hän on nosteessa Saksan johtoon – Onko tässä Angela Merkelin seuraaja?


Summary: Poliisin mukaan nuorin henkilö, josta on tehty rikosilmoitus, on vasta 8-vuotias. Teräaseet on huomattu myös nuorisotyössä.

Espoossa teräaseiden kanto nuorten keskuudessa on kasvanut aiempiin viime vuosiin verrattuna.
 Tämän vuoden lokakuun loppuun mennessä on kirjattu 39 tapausta, joissa nuorelta on löydetty toisen vahingoittamiseen soveltuva esine tai aine.
 Vuosi sitten samaan aikaan tapauksia oli yli kymmenen vähemmän, 24 kappaletta. Vuosina 2017 ja 2016 määrä oli vielä pienempi: kumpanakin vuonna kirjattiin 17 vastaavaa rikosta koko vuonna.
 Länsi-Uudenmaan poliisi on erittäin huolestunut ilmiöstä. Poliisin mukaan nuorin henkilö, josta on tehty rikosilmoitus, on vasta 8-vuotias.
 Poliisin mukaan teräaseita on tavattu alaikäisillä nuorilla niin koulussa kuin vapaa-ajallakin. Poliisin mukaan teräaseet ovat olleet leipäveitsiä, rambopuukkoja, kääntöveitsiä ja muun muassa monitoimityökaluja.
 Länsi-Uudenmaan ennaltaehkäisevän työn komisario  Hannu Väänänen  sanoo, että syytä lasten teräaseiden kantoon ei tiedetä. Väänäsen mukaan asia on yleensä kausiluonteinen.
 – Silloin kun minä olin nuori, niin aina välillä niitä ihmisillä oli. Sitten se taas laski. En tiedä onko kyse muoti-ilmiöstä, että kun kaverillakin on, vai turvattomuuden tunteen lisääntymisestä.
 – Tämä on enemmäkin harmittava muoti-ilmiö. Ei ne nuoret tuolla kävele aseet käsissä, mutta niitä on hallussa repussa tai vaikka takintaskussa, Väänänen sanoo.
 Osa syy komisario Väänäsen mukaan lisääntyneeseen teräaseiden kantoon saattaa olla se, että poliisi on lisännyt ennalta ehkäisevää toimintaa yleisillä paikoilla. Nyt poliisi on enemmän läsnä niillä paikoilla, missä nuoret liikkuvat. Ja tapaukset tulevat siis aiempaa paremmin ilmi.
 Väänänen kuitenkin muistuttaa, että kaikenlaisten teräaseiden pitäminen ilman hyväksyttävää syytä on laitonta.
 Poliisi tiedotti asiasta maanantaina.  Samasta asiasta kertoi myös MTV3 pari viikkoa sitten.
 Teräaseiden kanto huomattu myös nuorisotyössä
 Nuorten ja lasten teräaseiden lisääntynyt kanto on huomattu myös Espoon kaupungin nuorisotyöntekijöiden keskuudessa. Nuorisopalveluiden alueellisten nuorisopalveluiden päällikkö  Lasse Raivio  sanoo, että asia on heillä tiedossa.
 – Esimerkiksi jalkautuva nuorisotyö kauppakeskuksista on antanut tällaista signaalia.
 Raivion mukaan tällä hetkellä ollaan eniten huolissaan 10-14 -vuotiasta, jotka viettävät aikaa kauppakeskuksissa.
 Raivio ei osaa sanoa, miksi nuorilla on teräaseita mukana. Kun nuorisotyö tapaa nuoria, joilla on teräaseita mukana, he ottavat yhteyttä kotiin ja lastensuojeluun sekä poliisiin.
 Raivion mukaan Espoossa tehdään niin sanottua kohdennettua nuorisotyötä, jossa esimerkiksi kauppakeskuksessa notkuneet nuoret on aktivoitu kerhoihin.
 – Nuorten energia kohdistetaan positiiviseen tekemiseen kerhoissa. Niissä keskustellaan, kokkaillaan ja tehdään retkiä. Niistä on saatu hyviä kokemuksia.
 Raivion mukaan esimerkiksi eräs poikaryhmä, joka aiheutti Espoossa kaikenlaista, heille perustettiin kerho, jossa he saavat nyt kokkailla, ja jutella aikuisten kanssa. Häiriökäyttäytyminen väheni kerhon myötä saman tien.
 – He pääsevät nyt positiivisesti purkamaan energiaansa.

Espoon nuorilta löydettiin 39 teräasetta – Poliisi: "Harmittava muoti-ilmiö"


Summary: Viime perjantain jalkapallojuhlinta on herättänyt vaatimuksia Havis Amandan suojaamisesta.

Perjantainen jalkapallojuhlinta on herättänyt jälleen huolta  Havis Amanda  -patsaan kestokyvystä, ja esimerkiksi pääkaupungin julkisesta taiteesta vastaavaan Helsingin taidemuseoon on tullut runsaasti huolestuneita yhteydenottoja hulinoinnin vuoksi.
 Raavaiden miesten kiipeily yli satavuotiaan pronssipatsaan päällä on saanut jo poliitikotkin pohtimaan, pitäisikö Helsingin keskeisiin nähtävyyksiin kuuluva  Ville Vallgrenin  luomus siirtää turvaan sisätiloihin ja korvata kopiolla.
 Helsingin taidemuseon johtajan  Maija Tanninen-Mattilan  mukaan tällainen toimenpide ei ongelmaa välttämättä ratkaisisi.
 –  Mantan  siirtämiseen sisätiloihin ja korvaamiseen replikalla sisältyy viesti, että nyt voi sitten kiipeillä huoletta, koska kopion särkymistä ei enää tarvitse varoa. Juhlijoille tämä on tietenkin turvallisuusriski, koska julkista taidetta ei ole suunniteltu kiipeilyä, vaan katsomista varten.
 Kopio olisi myös hintava ratkaisu, joka Tanninen-Mattilan arvion mukaan maksaisi satoja tuhansia euroja.
 – Ensin pitäisi tehdä muotti ja valutyöt ja myös valita teokseen sopiva materiaali. Kopio olisi lisäksi täysin eri patsas kuin alkuperäinen.  Manta  on huikeaa käsityötä ja sen pinnassa on upeaa patinaa, joten täydellistä kopiota siitä ei saisi tehtyä, ei millään.
 Suurten yleisötapahtumien kohdalla Tanninen-Mattila kallistuisi pikemminkin  Mantan  suojaamiseen.
 – Kehikko olisi yksi ratkaisu, mutta joissakin tilanteissa se saattaisi kaatua suihkulähteen ja patsaan päälle – kehikonkin päälle voidaan kiivetä. Parempi ratkaisu voisi olla järjestyksenvalvonta ja suojaus, joka ei välttämättä kuitenkaan olisi aita.
 Myös Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  ilmoitti tämänpäiväisessä tviitissään olevansa samaa mieltä.
 Sergelin torilla juhlitaan Ruotsin jääkiekon maailmanmestaruutta vuonna 1998. EPA
 Ruotsissa pulikoidaan suihkulähteissä
 Havis Amanda  ei ole ainoa patsas tai suihkulähde, jonka ympärillä juhlitaan enemmän tai vähemmän rajusti etenkin urheiluun liittyviä voittoja.
 Tukholmassa ihmiset kokoontuvat iloitsemaan Sergelin torille, ja usein juhlahumun tiimellyksessä pulahdetaan aukion  Sergelfontän -suihkulähteeseen. Vuonna 2015 jalkapallon alle 21-vuotiaiden EM-kisojen mestaruuden biletys äityi niin villiksi, että suihkulähteeseen tuli vaurioita.
 – Tällaisena päivänä tuollainen on vain hauskaa, nuori jalkapalloilija  Ludwig Augustinsson  totesi tapahtuneesta.
 Uiskentelu vuonna 1968 valmistuneessa  Sergelfontänenissa  on periaatteesa kiellettyä. Suihkulähteen keskellä on myös lasipintainen obeliski, jonka lähes 40 metrin korkeuteen kukaan ei toistaiseksi ole juhlinnan yhteydessä yrittänyt kiivetä. Vertailun vuoksi,  Havis Amandan  korkeus on vain viisi metriä.
 Ruotsin toiseksi suurimmassa kaupungissa Göteborgissa urheiluvoittojen juhlinta keskittyy Götaplatsenin aukion suihkulähteen ympärille.
 Tämän vuoden toukokuussa jääkiekkojoukkue Frölundan kannattajat juhlivat Ruotsin mestaruutta pulikoimalla suihkulähteessä. Samalla hurrattiin suihkulähdettä koristavan  Poseidon -patsaan jalustalla, mutta itse merenjumala jätettiin rauhaan.
 Kööpenhaminan  Havis Amanda  eli kuuluisa  Pieni merenneito  -patsas sijaitsee kaupungin sataman rantakivillä, joten en ympärillä ei massiivista urheilujuhlintaa ole toistaiseksi koettu.  Pientä merenneitoa  on tosin terrorisoitu useaan otteeseen ja siltä on muun muassa irrotettu ja varastettu pää.
 Real Madrid juhlii Plaza de Cibelesin aukiolla vuonna 2017.   Santi Donaire / EPA
 1700-luvulta peräisin olevaa patsasta koristellaan, mutta hellävaroen.  Santi Donaire / EPA
 Espanjassa patsaita kohdellaan hellästi
 Espanjassa Real Madrid -jalkapalloseuran voitonjuhlien keskipisteeksi on muodostunut 1980-luvulta lähtien Madridin Palaza de Cibelesin aukio ja kreikkalaista hedelmällisyyden jumalatarta Kybeleä esittävä 1700-luvulla valmistunut patsas.
 Kansanjuhlien yhteydessä patsaan taakse on rakennettu portaikko, jota pitkin jalkapalloilijat pääsevät koristelemaan sitä esimerkiksi urheiluseuran huiveilla ja lipuilla. Patsaan lähiympäristö on suojattu suurelta yleisöltä.
 Atletico Madrid -joukkueen fanien kohtaamispaikaksi taas on muodostunut  Neptuno -suihkulähteen ympäristö. Tässäkin tapauksessa suihkulähteen patsasta koristellaan, mutta sen päällä ei saa kiipeillä. Toisinaan jalkapalloilijat myös suutelevat patsaita hellästi.
 Viime vuonna tuhannet ranskalaiset jalkapallofanit valtasivat Lontoon keskustan maailmancup-voiton huumassa. Piccadilly Circus -aukion  Eros -patsaan päälle kiivettiin ja se peitettiin trikolori-lipulla. Kuvat ja videot tapahtuneesta muistuttavat paljon viime perjantain menoa Helsingissä, paitsi ettei kukaan onnistunut kipuamaan patsaan pään päälle ja keikkumaan maan ja taivaan välillä.
 Samaan aikaan Ranskassa lapasesta lähtenyt jalkapallojuhlinta pakotti poliisin käyttämään kyynelkaasua ja paikoitellen ranskalaiskaupunkien kadut muistuttivat sotatannerta. Esimerkiksi Montpellierissä ja Bordeauxissa suihkulähteet ja historialliset monumentit joutuivat kovalle koetukselle ihmisten hyppiessä ja kiipeillessä niiden päällä.
 Hollantilaiset jalkapallohuligaanit jättivät Barcaccian barokkisuihkulähteen tähän kuntoon vuonna 2015.  Vincenzo Tersigni / EPA
 Patsaita suojattu lähinnä sota-aikana
 Vuonna 2015 Italiassa kävi köpelösti: hollantilaisen Feyenoord-jalkapallojoukkueen humalaiset fanit rantautuivat Roomaan ja ryhtyivät rettelöimään. Piazza di Spagnalla he muun muassa hakkasivat pulloilla 1600-luvulta peräisin olevaa  Barcaccian  juuri restauroitua barokkisuihkulähdettä. Monumentti vaurioitui ja siitä irtosi palasia.
 Samoin on käynyt Tampereen keskustorin suihkulähteelle, josta on aiemmissa kansanjuhlissa lähtenyt osia irti. Suihkulähdettä ryhdyttiin suojaamaan jo vuonna 2004 talvisin lasikuvulla. Viime perjantain juhlinnasta se selviytyi vaurioitta.
 Muutoin Suomessa on suojattu julkista taidetta lähinnä sota-aikana. Tuolloin esimerkiksi  Felix Nylundin   Kolmen sepän patsas  vietiin pommituksilta turvaan Tikkurilaan ja haudattiin sorakuoppaan.
 Mantaa  taas suojellaan etenkin vappuna. Jo vuodesta 1990 on edellytetty, että lakittajilla on taidemuseon lupa ja että käytössä on nosturi. Tuolloinkaan patsaassa ei saa kiipeillä.
 Helsingin taidemuseon johtajan Maija Tanninen-Mattilan toiveena on, että esimerkiksi  Havis Amanda  säilyisi myös jälkipolvien ihailtavana ja että patsasta kohdeltaisiin sen mukaisesti.
 – Me emme Helsingin taidemuseossa halua olla ilonpilaajia, mutta olisi hienoa, että myös tulevat sukupolvet pystyisivät juhlimaan näitä upeita urheilusuorituksia  Mantan  ympärillä.
 –  Manta  on ihanaa elämäniloa viestittävä teos ja ymmärrän hyvin, että se on valikoitunut juhlinnan keskipisteeksi.  Manta  on rakastettu taideteos, mutta välillä nämä rakkaudenosoitukset voivat olla liian rajuja, Tanninen-Mattila summaa.

Havis Amandaa rakastetaan vähän liian rajusti, ja samaa tapahtuu muuallakin maailmassa – Suomessa patsaita on suojattu lähinnä sota-aikana


Summary: Matkahuollon pakettimyynti kasvoi Postin lakkoviikolla 40 prosenttia.

Pakettien jakelukilpailu käy kuumana ja postilakko lisää kilpailuun kierroksia.
 Postin suurin kotimainen kilpakumppani Matkahuolto otti viime viikolla käyttöön uuden pakettien lähettämistä helpottavan verkkosivuston. Matkahuollon mukaan kyseessä oli "onnekas sattuma".
 Samalla yhtiö tarkasti pakettien hintoja, mikä tarkoittaa sitä, että Matkahuollon kautta on joskus halvempaa lähettää paketteja kuin Postin kautta.
 Matkahuollosta korostetaan, että he haluavat tehdä yhteistyötä kaikkien alalla olevien toimijoiden kanssa. Matkahuolto esimerkiksi jakaa pakettiterminaalin Pohjoismaiden suurimman postiyhtiön Postnordin kanssa. Järjestelyssä Turun työntekijöitä siirtyi Postnordin leipiin.
 Matkahuollolla on jakelupisteissä ja terminaaleissa noin 700 työntekijää. Heitä on siis suurin piirtein saman verran kuin Postin pakettijakelijoita, joiden työehtosopimuksesta nyt riidellään työmarkkinapöydissä.
 Kotimainen kilpailu koventuu joulun alla
 Matkahuollon tavoitteena on ollut avata uudet verkkosivut joulun sesonkiin.
 – Kyllä me aiomme tulla näille markkinoille tosissaan, toimitusjohtaja  Janne Jakola  Matkahuollosta kertoo.
 – Emme ole pelkästään ulkomaisten verkkokauppojen varassa, vaan tarjoamme omia jakelukanavia myös yksityisille asiakkaille.
 Matkahuollon pakettimyynti on kasvanut ensimmäisellä lakkoviikolla 40 prosenttia edellisestä viikosta. Ja näkymä on Jakolan mukaan hyvä.
 Kilpailijat ovat Postia ketterämpiä
 Logistiikka-alan asiantuntijan, professori  Lauri Ojalan  mukaan postilakko on tuonut esille pinnan alla kyteneen pakettikuljetusten ison muutoksen. Ojala on logistiikan professori Turun yliopistossa.
 Hänen arvionsa mukaan Postilla ja sen työntekijöillä on kilpailussa kädessään huonot kortit. Postin ketterät kilpailijat pystyvät toimimaan ainakin vielä kasvavilla markkinoilla raskasta Postia vastaan.
 Posti on nyt selvästi suurin erilaisten nyssyköiden jakelija. Matkahuolto haluaa vielä petrata asemiaan kotimaan pakettien lähetyksissä.
 Matkahuolto ei ainakaan vielä ole laajentamassa lonkeroitaan ulkomaan paketteihin, vaan haluaa tässä vaiheessa keskittyä Suomeen. Ojala kuitenkin näkee, että etenkin Aasian pakettikuljetuksia tulee siirtymään Postilta muille jakelijoille.
 Ulkomaiset jätit ovat jo nyt valmiina
 Kuten Matkahuolto, myös Pohjoismaiden suurin postipalveluyritys Postnord  lupaa  parantaa palveluaan
 Mitä enemmän paketteja postiyritys saa liikkeelle, sitä kannattavampaa toiminnasta Ojalan mukaan tulee. Postin niskaan hengittävät tämän takia Postnordin lisäksi kansainväliset jätit kuten DHL, Schenker ja muutama vuosi sitten Suomeenkin tullut saksalainen Dachser.
 Kysymys kuuluu, kuinka paljon ulkomailta tilattavien pakettien kuljetusmäärät vielä kasvavat, kun Kiinan pakettien  veroale  päättyy ensi vuonna. Jos kauppa ei notkahda, Posti on entistä tiukemmalla ulkomaisten toimijoiden puristuksessa.
 – He pystyvät isoilla määrillä hoitamaan ulkomaanpaketit Suomessa hyvin tehokkaasti. He ovat erittäin kilpailukykyisiä myös Suomen markkinoilla, professori Ojala ennakoi kilpailun kehitystä Postin kannalta.
 Ojalan mukaan pitkittyvä lakko nopeuttaa kehitystä kohti sähköisiä palveluita ja isoja kansainvälisiä yrityksiä. Kehitys on ollut näkyvissä jo useamman vuoden ja esimerkiksi Ruotsissa muutos on jo käyty läpi.
 Posti ja sen 10 000 työntekijää ovat isojen muutosten edessä. Posti pelaa Ojalan mukaan pakettipeliä mustalla pekalla.
 – Työntekijöille tuli erittäin rajut työehtovaatimukset, mutta he eivät voi voittaa tätä tilannetta. Eikä Postikaan voi voittaa, koska viiden vuoden päästä postilaisia on vain selvästi vähemmän kuin tällä hetkellä.
 Kilpailijat tuottavat enemmän kuljetuksia pienemmällä henkilömäärällä.
 Lue myös:
 "Nyt on kuollutta" – Lakko ei pysäyttänyt Postin paketteja, mutta pienten verkkokauppojen asiakkaat se karkotti
 Posti kohensi tulostaan – kärjistyvä kiista palkoista ja työehdoista voi vaikuttaa merkittävästi loppuvuoden tulokseen

Postin kilpailijat kehittävät kilvan pakettipalvelujaan – "Aiomme tulla markkinoille tosissaan", sanoo Matkahuollon toimitusjohtaja


Summary: Maahanmuuttovirasto Migri pahoittelee viime kesän viivästyksiä lupakäsittelyssä.

Kourallinen ulkomaalaisia opiskelijoita pääosin Intiasta on päässyt aloittamaan kyberturvallisuuden insinöörikoulutuksen Salossa, Varsinais-Suomessa. Enemmänkin olisi tulossa, mutta lupien järjestyminen on osoittautunut oletettua hitaammaksi.
 Lalitpurista, Nepalista kotoisin oleva  Elisha Baniya  joutui odottamaan seitsemän kuukautta ennen opiskeluluvan heltiämistä Suomeen. Muutamalla hänen opiskelutoverillaan on opintojen alku viivästynyt byrokratian kankeuden takia.
 Koulutusvientiyritys Edunationin osaomistaja ja neuvonantaja  Peter Vesterbacka  arvostelee kovin sanoin suomalaista järjestelmää.
 – Onhan se ihan järkyttävää, että joutuu odottamaan seitsemän kuukautta saadakseen opiskella Suomessa. Meillä on jonossa satoja opiskelijoita, jotka ovat maksaneet kymppitonnin päästäkseen opiskelemaan Suomeen. Pahimmillaan koulut ovat joutuneet palauttamaan rahoja.
 Elisha Baniya, Dhruv Verma ja Vinayak Chaturvedi ovat ensimmäisiä Saloon saapuneita insinööriopiskelijoita. Jouni Koutonen / Yle
 Vestarbacka heittää palloa poliitikoille. Järjestelmä pitäisi miettiä uusiksi puhtaalta pöydältä niin, että se olisi kilpailukykyinen muiden maiden kanssa.
 – Joka vuosi menee kymmeniä miljoonia euroja hukkaan, ja samaan aikaan Suomessa keskustellaan, onko koulutukseen laittaa lisävaroja.
 Peter Vesterbacka pelkää, että Suomen maine hyvänä opiskelupaikkana kärsii hitaan lupakäytännön takia. Miljoonille on muitakin ottajia, kuten Uusi-Seelanti, Australia, Yhdysvallat, Kanada ja Britteinsaaret.
 Kesäruuhkaa Migrissä
 Kuten talvi yllättää vuosittain autoilijat, tuntuvat maahanmuuttoviranomaiset Peter Vesterbackan mukaan yllättyvän vuotuisesta hakemusrumbasta. Kiivain aika vain sattuu kesään.
 Tulosaluejohtaja  Leena Turku  Maahanmuuttovirasto Migristä pahoittelee päätöksenteon viivästyneen menneenä kesänä. Uusia hakemuksia pantiin vireille kesä-heinäkuussa noin 1 500. Lisäystä vuoteen 2018 oli noin 300 hakemusta.
 Salon tilanteeseen hän ei voi ottaa tarkemmin kantaa, mutta kertoo viivästyksen syynä usein olevan tarve lisäselvityksille. Tällöin viranomaiset kaipaavat tarkempaa tietoa esimerkiksi opiskelijan toimeentulosta tai vakuutuksista.
 Peter Vesterbacka ihmettelee, tarvitseeko viranomaisten todellakin tietää paljonko viljelysalaa opiskelijan perheellä on kotimaassaan.
 – Keskimääräinen käsittelyaika Migrissä on noin 50 päivää, sanoo Leena Turku.
 Osaajapula tietotekniikka-alalla koko Suomen kohtalonkysymys, näkee Peter Vesterbacka. Jouni Koutonen / Yle
 Opintojen aloittaminen elokuussa voi viivästyä, jos luvan vireille laittaminen jää alkukesään.
 Laitettuaan hakemuksen vireille täytyy opiskelijan käydä tunnistautumassa paikallisessa lähetystössä ennen hakemuksen saapumista Migrin käsittelyyn. Leena Turun mukaan etenkin Länsi-Afrikassa on ollut viiveitä tunnistautumisajan saamisessa.
 Suomalaiselle korkeakoulutukselle kysyntää maailmalla
 Peliyritys Roviosta ja muun muassa Tallinna-tunnelihankkeestaan tunnetuksi tullut Peter Vesterbacka on  puhunut jopa 150 000 ulkomaalaisen opiskelijan tuomisesta Suomeen lähivuosina .
 Esimerkiksi Satakunnan ammattikorkeakouluun haviteltujen  5 000 robotiikan opiskelijan virta on jäänyt ainakin vielä haaveeksi .
 – Porissa ollaan samassa tilanteessa kuin Salossa. Muutama opiskelija on saatu maahan, ja jonossa on kymmeniä odottamassa, että saisivat maksaa tullakseen opiskelemaan Suomeen, sanoo Vesterbacka.
 Kännykkäkaupunkina aikoinaan tunnettu Salo etsii uutta nostetta ulkomaalaisista opiskelijoista. Ensi vuodeksi kaupunkiin odotetaan noin sataa aloittelevaa insinööriopiskelijaa. Jatkossa koulutuksia suunnataan alan kulloisenkin tarpeen mukaan.
 Alkuhankaluuksista  on otettu opiksi, ja jatkossa esimerkiksi hakuaikoja pyritään lomittamaan eri aikoihin muiden korkeakoulujen kanssa.
 – Olemme saaneet prosessit hiljalleen toimimaan. Ymmärrämme Migrin ja muiden yhteistyötahojen toimintaa, ja olemme löytäneet tavat, joilla pystymme välttämään alussa tehtyjä virheitä, sanoo koulutus- ja tutkimuspällikkö  Tero Reunanen  Turun ammattikorkeakoulusta.
 Pääosin Aasiasta tulevia opiskelijoita on rekrytoitu yhteistyössä koulutusvientiyritys Edunationin kanssa.
 Suomalaiselle korkeakoulutukselle on Vesterbackan mukaan Aasiassa rajaton kysyntä. Myös Latinalaisessa Amerikassa mielenkiinto on kasvussa.
 Seuraava potentiaalinen yhteistyömahdollisuus Salolle voisi olla tuplatutkintojen kehittäminen kiinalaisten yliopistojen kanssa, visioi Vesterbacka.
 Salo IoT Campuksella opiskelijat ja yritykset toimivat saman katon alla. Jouni Koutonen / Yle
 Turun ammattikorkeakoulun järjestämä insinöörikoulutus toteutetaan Salo IoT Campuksella, Nokian entisissä tiloissa.
 Kännykkäkaupunki toipuu hitaasti
 Aikoinaan Suomen Piilaaksonakin tunnettu Salo koki kovia puhelinvalmistaja Nokian romahdettua. Noin 5 000 ihmistä huippuvuosinaan työllistänyt jätti toi arviolta  90 prosenttia kaupungin yhteisöverokertymästä .
 Maine Piilaaksona olisi kaupungille mieluisa tulevaisuudessakin.
 Työllisyysluvut ovat nyt paremmat kuin pitkiin aikoihin, mutta kaupunginjohtaja  Lauri Inna  valittelee, ettei se näy asukasluvun kehityksessä. Salo tarvitsee sekä uusia työpaikkoja että osaajia.
 Inna uskoo, että käynnistynyt koulutus osaltaan vastaa tekniikkaosaajien pulaan.
 Kyberturvallisuuden taitajat voivat luoda liiketoimintaetuja eri toimialoilla toimiville yrityksille. Tavoitteena on, että osaava työvoima jäisi Saloon, tai ainakin lähiseuduille opintojen jälkeen.
 Osaajien puute ICT-alalla on Peter Vestarbackan mukaan koko Suomen kohtalonkysymys.
 – Meiltä loppuu tekijät, sen jälkeen loppuu kasvu ja sitten voi sammuttaa valot, summaa Vesterbacka.

Pelimies Peter Vesterbacka manaa lupaviranomaisten hitautta – miljoonapotin saaminen ulkomaalaisilta opiskelijoilta vaarassa


Summary: Edustajainhuoneen demokraatit vaativat pääsyä julkaisemattomaan kuulustelumateriaaliin.

Yhdysvaltain edustajainhuone on alkanut tutkia, valehteliko presidentti  Donald Trump  erikoistutkija  Robert Muellerille  osana pitkään kestänyttä tutkintaa Trumpin presidentinvaalikampanjan Venäjä-kytköksistä.
 Edustajainhuone haluaa selvittää, olivatko Trumpin kirjalliset vastaukset Muellerille totuudenmukaisia.
 Oikeusministeriön nimittämä Mueller tutki yhdessä tutkijaryhmänsä kanssa kahden vuoden ajan Trumpin vuoden 2016 kampanjan väitettyjä Venäjä-yhteyksiä.
 Ryhmä sai työnsä valmiiksi vasta maaliskuussa. Oikeusministeri  William Barr  julkaisi yli 400-sivuisesta raportista nelisivuisen, osin sensuroidun yhteenvedon. Sen viesti oli, että Trumpia ei ole syytä epäillä rikoksista tai väärinkäytöksistä.
 Mueller ei ottanut raportissaan suoraan kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen.
 – Emme pystyneet toteamaan presidentin syyllisyyttä tai syyttömyyttä. Jos olisimme varmoja presidentin syyttömyydestä, olisimme sanoneet sen, Mueller totesi toimittajille oikeusministeriössä.
 Lue myös:
 Robert Mueller: Trump voidaan asettaa syytteeseen presidenttiyden jälkeen – Yle seurasi erikoissyyttäjän kuulemista
 Mueller kommentoi videolla ensimmäistä kertaa Trumpin Venäjä-tutkintaa: Jos olisimme varmoja presidentin syyttömyydestä, olisimme sanoneet sen
 Toimittajalta: Mueller-tutkinta satoi Trumpin laariin – Entä sitten?

Yhdysvalloissa edustajainhuone tutkii valehteliko Trump Muellerille Venäjä-tutkinnassa


Summary: The New York Times on saanut haltuunsa 700 sivua asiakirjoja Iranin vakoojien puuhista naapurimaassa Irakissa.

Irakin sotilastiedustelun päällikkö lupaa Iranille, että kaikki Irakin armeijalla oleva tiedustelutieto on naapurimaan käytettävissä. Yhdysvalloille aiemmin työskennelleet irakilaisvakoojat vaihtavat joukolla Iranin puolelle.
 Ja Irakin pääministerillä  Adil Abdul-Mahdilla  on "erityinen suhde" Iraniin.
 Näin väitetään sanomalehti  The New York Timesin  ja uutissivusto  The Interceptin  haltuunsa saamissa Iranin tiedusteluministeriön asiakirjoissa.
 Julkaisut kertovat saaneensa 700-sivuisen aineiston nimettömänä pysyttelevältä tietovuotajalta ja tarkistaneensa sen aitouden. Vuotaja ei ollut suostunut tapaamaan toimittajia, mutta oli sanonut haluavansa "maailman tietävän, miten Iran toimii" hänen kotimaassaan Irakissa.
 The New York Timesin mukaan asiakirjat kertovat, kuinka määrätietoisesti Iran on pyrkinyt tunkeutumaan Irakin politiikkaan – osin Yhdysvaltojen vaikutusvallan kustannuksella.
 Irakissa on viime viikkoina ollut  laajoja mielenosoituksia  hallitusta ja Iranin kasvavaa vaikutusvaltaa vastaan. Mielenosoituksissa on kuollut yli 330 ihmistä.
 Entisten pääministerien Iran-yhteyksiä
 The New York Timesin ja The Interceptin maanantaina julkaisemat iranilaiset asiakirjat ovat pääosin peräisin vuosilta 2014 ja 2015.
 Niiden joukossa on yksi, jonka mukaan nykyisellä pääministerillä Abdul-Mahdilla oli "erityinen suhde" Iraniin, kun hän toimi öljyministerinä vuonna 2014.
 Asiakirjojen mukaan myös entisillä pääministereillä  Haider al-Abadilla  ja  Ibrahim al-Jafarilla  sekä entisellä parlamentin puhemiehellä  Salim al-Jabourilla  on läheisiä Iran-yhteyksiä.
 Iranin presidentti Hassan Ruhani (oikealla) vieraili Bagdadissa keväällä. Häntä isännöi Irakin kurditaustainen presidentti Barham Salih. Ahmed Jalil / EPA
 Iran-yhteyksien laatu ei selviä asiakirjoista tarkemmin. Esimerkiksi Abdul-Mahdin tiedetään tehneen läheistä yhteistyötä Iranin kanssa, kun hän eli maanpaossa  Saddam Husseinin  valtakaudella.
 The New York Timesin haastatteleman yhdysvaltalaislähteen mukaan kirjaus ei tarkoita, että irakilaisjohtajat olisivat toimineet Iranin palveluksessa. Mutta todennäköisesti pääministeriksi on noustu Iranin siunauksella.
 Irakiin Saddam Husseinin syrjäyttämisen jälkeen luodussa järjestelmässä pääministeriksi on valittu väestön enemmistöä edustava shiiamuslimi, kun presidentin ja parlamentin puhemiehen tehtävät on jätetty muille kansanryhmille.
 Kun Abdul-Mahdi valittiin pääministerin virkaan vuonna 2018, häntä pidettiin kompromissiehdokkaana, joka kelpaa sekä shiialaiselle Iranille että Yhdysvalloille.
 Vakoilijat vaihtoivat leiriä
 Asiakirjojen mukaan Iran sai palvelukseensa runsaasti uusia irakilaisia vakoilijoita Yhdysvaltain joukkojen vetäytymisen jälkeen vuonna 2011.
 The New York Times kertoo, että keskustiedustelupalvelu CIA jätti pitkäaikaiset irakilaisvakoojansa käytännössä "kaduille ja työttömiksi."
 Rahapulassa monet alkoivat tarjota palveluksiaan Iranille. Eikä heille tuottanut ongelmia kertoa Iranille tietojaan CIA:n operaatioista Irakissa vastineeksi kunnon korvauksesta.
 Esimerkiksi yksi CIA:n entinen vakoilija – joka oli myös hyvin huolissaan omasta turvallisuudestaan amerikkalaisjoukkojen lähdön jälkeen – lupasi asiakirjojen mukaan myydä Iranille kaiken, mitä tiesi. Kaupan olivat paitsi muiden irakilaisvakoilijoiden nimet myös tapaamispaikkoina käytetyt hotellit, turvatalojen sijainti sekä vakoojakoulutuksen yksityiskohdat.
 Toisessa tapauksessa, josta asiakirjat kertovat, Irakin sotilastiedustelun upseeri vei Iranin tiedustelulle viestin esimieheltään Irakin sotilastiedustelun johtajalta  Hatem al-Maksusilta  Irakin puolustusministeriöstä.
 "Olemme palveluksessanne. Kaikki Irakin armeijan tiedustelutieto on teidän käytettävissänne," viesti kuului.
 Iranille luvattiin asiakirjojen mukaan tietoja muun muassa Yhdysvaltain Irakiin luomasta, matkapuhelinten salakuunteluun tarkoitetusta järjestelmästä.
 Yhdysvallat sivuraiteella
 Yhdysvallat ei ole ottanut kantaa Irakin viimeviikkoisiin mielenosoituksiin kovin voimakkaasti. Lausunnoissaan Yhdysvallat on tuominnut mielenosoittajiin kohdistetun väkivallan, mutta ei ole ryhtynyt diplomaattisiin toimiin tilanteen ratkaisemiseksi.
 Uutistoimisto AFP:n haastatteleman korkea-arvoisen irakilaislähteen mukaan tilanne on osoitus Yhdysvaltojen vaikutusvallan heikkenemisestä Irakissa.
 – Ennen Yhdysvallat olisi toiminut paljon avoimemmin, sanoo AFP:n nimetön lähde.
 Hyökättyään Irakiin vuonna 2003 ja suistettuaan Saddam Husseinin vallasta Yhdysvallat käytännössä hajotti Irakin valtion ja rakensi sen uudelleen. Se lähetti maahan kymmeniä tuhansia sotilaita, toimi läheisessä yhteistyössä uusien johtajien kanssa ja oli mukana luomassa uutta lainsäädäntöä.
 Viime vuosina Yhdysvallat on auttanut Irakia lyömään äärijärjestö Isisin. Se on myös ollut läheisesti mukana esimerkiksi vuoden 2018 parlamenttivaalien jälkeisessä hallituksenmuodostuksessa. Nyt ote kuitenkin näyttää kirvonneen.
 Presidentti  Donald Trumpin  hallintoa ärsyttävät pääministeri Abdul-Mahdin läheiset suhteet Iraniin, kertoo AFP:n lähde Yhdysvaltain ulkoministeriössä. Nimettömän lähteen mukaan Yhdysvallat haluaisi Abdul-Mahdin ottavan Iraniin enemmän etäisyyttä.
 Yhdysvaltojen vaikutusvaltaa ei ole omiaan kasvattamaan ainakaan se, että maan suurlähetystö Bagdadissa on tällä hetkellä lähes tyhjä. Lähetystö määrättiin evakuoitavaksi keväällä, kun Yhdysvaltojen ja Iranin välit kiristyivät.

"CIA jätti irakilaisvakoojat työttömiksi" – Tietovuoto valottaa, kuinka Iranin vaikutusvalta Irakissa kasvaa Yhdysvaltojen kustannuksella


Summary: Tuoreen tutkimuksen mukaan yhä useampi suomalainen haluaisi retkeillä.  Hämeenlinnassa voi palkata oman retkeilyavustajan.

Suomen Ladun Taloustutkimuksella tänä syksynä teettämän kyselytutkimuksen mukaan kuusikymmentäyksi prosenttia suomalaisista retkeilee. Vielä useampi haluaisi retkeillä, mutta kiire, retkiseuran tai retkeilytaitojen puute ovat usein syynä siihen, että halusta huolimatta retkelle ei tule lähdettyä.
 Retkeilyn suosion kasvu näkyy ulkoilualueilla, retkeilyreiteillä jakansallispuistoissa. Varsinkin viikonloppuisin monen retkikohteen parkkipaikat ovat täynnä ja nuotiopaikoilla on ruuhkaa.
 Opastusta retkeilemiseen kaivataan
 Suomen Latu kysyi retkeilemättömyden syytä heiltä, jotka eivät ole viimeisen vuoden aikana käyneet retkellä. Suurin osa tästä joukosta on kiinnostunut retkeilystä, mutta vastauksissa nousi esiin epäilys omista taidoista.
 Hämeenlinnassa partiolippukunta Jaarlin pojissa on pantu merkille ihmisten halu oppia retkeilemään. Lippukunta on parhaillaan käynnistämässä Cityeräopastoimintaa.
 Tarkoitus on, että ensi vuonna cityeräoppaita voisivat vuokrata sekä paikkakunnan omat asukkaat että matkailijat. Hän hallitsee erätaidot kuten nuotion sytyttämisen ja kiehisten vuolemisen.
 – Kaikilla ei ole puusaunaa tai kesämökkiä, jossa tulentekotaitoja olisi luontevasti voinut oppia, sanoo partiojohtaja  Jenna Kankaanpää  Jaarlin Pojista.
 Aikuisliikunnan suunnittelija  Saija Suominen  uskoo, että cityeräopas-tyyppinen palvelu voisi madaltaa ihmisten kynnystä lähteä retkelle.
 Suomen Ladun kyselyyn vastanneet mainitsivat retkeilemättömyyden syyksi myös sen, että omasta kaveripiiristä tai perheestä ei löydy retkikumppaneita.
 – Oppaan kanssa ihmiset uskaltaisivat lähteä retkelle ja tästä henkilöstä olisi myös seuraa, sanoo Suominen.
 Kaupungissakin voi retkeillä
 Eniten Suomessa tehdään lyhyitä päiväretkiä.
 – Päiväretki on helppo tapa retkeillä, sanoo Suomen Ladun aikuisliikunnan suunnittelija Saija Suominen.
 Muun muassa Hämeenlinnassa on viime vuosina lisätty retkeilypaikkoja lähelle kaupungin keskustaa. Jaarlin Poikien Cityeräopastoiminta ohjaa juuri tällaisille retkipaikoille.
 – Meistä olisi tosi kiva, että kaupungissa asuvat perheet, aikuiset ja ihan kaikki uskaltaisivat enemmän lähteä ulos ja käyttäisivät läheisiä retkipaikkoja. Nuotiolle pääsee keskellä kaupunkia, sanoo Jenna Kankaanpää.
 Tuleen tuijottaminen rauhoittaa
 Oleskelu luonnossa laskee tutkitusti verenpainetta ja rauhoittaa. Suomen Ladun aikuisliikunnan suunnittelija Saija Suominen sanoo, että väki lähtee retkelle, koska nuotiolla saa istua tekemättä mitään. Moni kaipaa suorittamisen täyttämälle arjelleen vastapainoksi rauhallista oleilua.
 – Retkellä on hyväksyttyä vain nauttia upeasta, suomalaisesta luonnosta. Niistä äänistä ja tuoksuista ja upeista, erilaista sääolosuhteista, sanoo Suominen.
 Partiojohtaja Jenna Kankaanpää on viettänyt lukemattomia tunteja nuotion äärellä partioleireillä ja metsäretkillä. Siitä huolimatta tulen äärellä istuminen on säilyttänyt lumonsa. Parasta tuleen tuijottamisessa on se, että siinä ei ajattele mitään.
 – Se on rauhoittumista ja tuleen tuijottamisessa on ihan oma fiiliksensä, sanoo Kankaanpää.

Epäiletkö omia nuotiontekotaitojasi? Yhä useampi kaipaa retkelle ja cityeräopas auttaa


Polkupyöräilijä menehtyi maanantaina iltapäivällä Pohjois-Karjalassa Liperissä sattuneessa liikenneonnettomuudessa, kertoo Itä-Suomen poliisi.
 Poliisin mukaan onnettomuus oli alustavien tietojen mukaan tapahtunut siten, että polkupyörällä liikkunut mies oli tullut hautausmaan kohdalla suojatielle ja Tutjuntietä Rääkkylän suunnasta tullut pakettiauto oli törmännyt suojatiellä mieheen. Pyöräilijällä on kyseisessä paikassa väistämisvelvollisuus.
 Noin 60-vuotias paikkakuntalainen mies oli menehtynyt välittömästi tapahtumapaikalle. Pyöräilijällä oli päässään pyöräilykypärä. Poliisin mukaan tapahtuma-aikaan pimeys ja sumu heikensivät näkyvyyttä.
 Poliisi tutkii tapausta yhdessä liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnan kanssa.
 Poliisi pyytää mahdollisia onnettomuuden silminnäkijöitä ilmoittamaan tietonsa joko sähköpostiin vihjeet.ita-suomi@poliisi.fi tai puhelinnumeroon 0295415232.

Polkupyöräilijä kuoli jäätyään pakettiauton alle suojatiellä Liperissä – poliisi kaipaa silminnäkijähavaintoja


Summary: Elisa Viihde noussut merkittäväksi haastajaksi tv-draamassa.

Yle ja Elisa Viihde pärjäsivät hyvin draamasarjojen ehdokkuuksissa Kultainen Venla -kilpailussa.
 Molemmat yhtiöt saivat kisaan kaksi draamasarjaa. Yleltä pystistä kilpailevat  Invisible Heroes  sekä  M/S Romantic  ja Elisa Viihteeltä  Kaikki synnit  sekä  Nyrkki . Näiden lisäksi ehdokkaana on C More -kanavan  Aallonmurtaja .
 Ehdokkaina olevat draamasarjat näkyvät suoraan Vuoden ohjaajapystin (fiktio) tavoittelijoissa.
 Ehdolla ovat  AJ Annila  ja  Alli Haapasalo   Nyrkistä,   Mikko Kuparinen   Aallonmurtajasta,   Mika Kurvinen   Invisible Heroes  -sarjasta,  Mika Ronkainen  sarjasta  Kaikki synnit  sekä  Jani Volanen   M/S Romanticista .
 Naiset Elisa Viihteeltä
 Parhaan näyttelijän sarjoissa on enemmän hajontaa tv-sarjojen kesken. On kiinnostavaa, että parasta naisnäyttelijää etsitään pääasiassa Elisa Viihteen sarjoista.  Iina Kuustonen  on ehdolla sarjasta  Ivalo,   Kreeta Salminen  ja  Maria Sid  sarjasta  Kaikki synnit  ja  Emmi Parviainen   Nyrkistä .
 Parhaan naisnäyttelijän pystistä kisaavat myös  Matleena Kuusniemi  Ylen sarjasta  Koukussa  ja  Maria Ylipää  C More -kanavan  Aallonmurtajasta .
 Suurin osa parhaan miesnäyttelijän pystistä kilpailevista löytyi sen sijaan Yleltä.
 Parhaan näyttelijän palkintoa jahtaavat  Hannu-Pekka Björkman   M/S Romanticista,   Eero Milonoff  sarjasta  Modernit miehet  ja veli  Juho Milonoff   Pientä laittoa -sarjasta.
 Heidän lisäkseen saman palkinnon perässä ovat  Johannes Holopainen  sarjasta  Kaikki synnit  (Elisa Viihde) sekä  Taneli Mäkelä   Sunnuntailounaasta  (C More).
 Matleena Kuusniemi on ehdolla parhaan naisnäyttelijän sarjassa (Koukussa). Yle
 Yle jyrää lasten- ja nuortenohjelmissa
 Kultaisesta venlasta kilpaillaan lähes 20 eri sarjassa, ja esimerkiksi lasten- ja nuortenohjelmissa kaikki ehdokkaat ovat Ylen ohjelmistosta.
 Lähestulkoon sama tilanne on uutis-, ajankohtais- ja asiaohjelmissa.
 Ylen ulkopuolelta mukana on ainoastaan Nelosen  Arman Pohjantähden alla.
 Yle on vahva myös keskusteluohjelmissa. Ehdokkaaksi ovat päässeet Ylen ohjelmien lisäksi vain entisen yleläisen toimittama  Sensuroimaton Päivärinta  (IL-TV) sekä MTV3:n  Yökylässä Maria Veitola.
 Tosi-tv:ssä ehdokkaat ovat pääosin kaupallisilta kanavilta.
 Kultaiset venlat jaetaan ensi vuoden tammikuun 17. päivä.
 Ylen SuomiLOVE kilpailee musiikkiviihteen palkinnosta. Kuvassa Apulannan Toni Wirtanen. Ari Ojanperä/Dissky Media

M/S Romantic kisaa Kultaisesta Venlasta – ehdokkaat julki


Summary: Tutkimuksen mukaan kaksi kolmesta etsii syitä oireisiinsa ensisijaisesti netistä.

Epämääräisten oireiden ilmaantuessa yhä useampi kääntyy "tohtori Googlen" puoleen. Muun muassa  New York Postin  uutisoiman yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan 65 prosenttia amerikkalaisista etsii syitä oireisiinsa ensin netistä.
 Tilanne on Suomessa hyvin samankaltainen, arvelee Lääkäriliiton varatoiminnanjohtaja  Hannu Halila . Halila kertoo, että vastaanotoille tullaan jopa netistä tulostettujen papereiden kanssa.
 – Se ei ehkä tule heti ensikontaktissa esiin, mutta jossain vaiheessa käy ilmi, että potilas on käynyt katsomassa Googlesta oireitaan. Sitä ehkä vähän arastellaan tuoda esiin, mutta kyllä se erittäin yleistä on.
 Iäkkäämmät potilaat googlailevat Halilan mukaan vähemmän kuin nuoremmat.
 Potilaiden vakuuttelu vie lääkäreiden työaikaa
 Amerikkalaistutkimuksessa 43 prosenttia oireensa googlanneista päätyi diagnosoimaan itselleen todellista pahemman sairauden. Samankaltaisiin vääriin tulkintoihin Halilakin on törmännyt.
 – Useinhan taustalla on esimerkiksi syövän pelko. Potilas on kovin varma, että hänellä on syöpä, ja siinä on aika työ vakuuttaa, että siitä ei ole nyt kysymys.
 Brittiläisessä tutkimuksessa  havaittiin pari vuotta sitten, että lähes puolet brittien tekemistä erilaisiin oireisiin liittyvistä nettihauista päätyy siihen, että ihmiset diagnosoivat itsellään syövän.
 Halila arvelee, että googlailun yleistymisen vuoksi lääkäreiltä menee aiempaa enemmän työaikaa potilaan vakuutteluun, että kyseessä ei ole juuri se netistä löytynyt tauti.
 – Lääkärin tehtävä on hälventää niitä pelkoja. Totta kai tarpeelliset tutkimukset pitää tehdä, mutta ei ehkä ihan siinä mittakaavassa mitä potilas itse ajattelee.
 Oireiden googlailu saattaa aiheuttaa turhaa huolta ja ahdistustakin. Tutkimukseen osallistuneista kahdestatuhannesta amerikkalaisesta 74 prosenttia oli tullut googlailun seurauksena entistä huolestuneemmaksi omasta terveydestään.
 – Lääketieteessä on vanha sanonsa: tavalliset taudit on yleisiä. Harvinainen, vakava sairaus ei ole se, mitä ensimmäisenä kannattaa lähteä pelkäämään, Halila vakuuttaa.
 Varmuus lääkärille pääsystä vähentäisi googlailun tarvetta
 Halila kehottaa erityisesti helposti ahdistuvia ihmisiä välttämään oireidensa googlailua. Ainakin netissä oleviin tietolähteisiin tulisi suhtautua kriittisesti.
 – Kansalaisille voi suositella esimerkiksi  Duodecimin terveyskirjastoa , mutta Suomi24-sivusto ei ehkä ole oikea paikka käydä keskustelua omista oireistaan.
 Halila näkee oireiden oma-aloitteisessa selvittämisessä paljon hyviäkin puolia. Hänen mielestään on hyvä, että ihmiset ovat kiinnostuneita omasta terveydestään. Toisaalta potilasta voi olla myös helpompi hoitaa, jos hänellä on jo valmiiksi tietoa sairaudestaan.
 Oireiden googlailu on arkipäivää, mutta yksi keino voisi Halilan mukaan vähentää googlailun tarvetta.
 – Lääkäriliiton Perusterveydenhuollon pelastaminen -linjausten yhtenä tavoitteena on, että perusterveydenhuollossa pääsisi viikon sisällä lääkärille. Silloin ei tarvitsisi niin paljon googlettaa, kun tietäisi pääsevänsä nopeasti vastaanotolle.
 Lisää aiheesta:
 Lukijoiden luotto lääkäreihin horjuu: "Sitä valitettavasti päätyy netin armoille"
 Googlaatko oireesi? Salapoliisityöstäsi voi olla iso apu lääkärille

Iso osa oireensa googlanneista päätyy diagnosoimaan itselleen todellista pahemman sairauden