Summary: Rikosseuraamuslaitos haluaa panostaa vankien siviilielämään sopeutumiseen.

Yhdeksän ja puolen vuoden henkirikostuomiotaan suorittava  Tiia Civil  on viimeiset kaksi vuotta ollut Laukaan avovankilassa. Hän sai tuomionsa taposta. Ensikertalaisena hänellä on puolet vankeustuomiosta suoritettavana. Ensimmäiset reilut kaksi vuotta hän vietti suljetussa vankilassa, jossa päivärytmi oli kellon tarkasti aina samanlainen.
 – Se oli suurta yksinäisyyttä. Ympärillä pyöri vain vankilan henkilökuntaa ja muita vankeja. Ei se valmistanut millään tavalla vapautumiseen.
 Civil kuntoutti suljetussa vankilassa itseään aktiivisesti. Hän työsti päihdeongelmaansa ja rikostaan. Hän kävi itsetuntemuskursseja ja teki vankilassa myös koko ajan töitä.
 Pääsy avovankilaan oli suuri helpotus: ero suljetun vankilan ja avovankilan välillä on hänen mukaansa valtava.
 – Täällä avovankilassa olen päässyt rakentamaan tulevaisuuttani. Olen saanut kouluttautua ja olla vankilan ulkopuolella töissä. Nyt tiedän, että pärjään vapauduttuani paremmin kuin jos olisin ollut koko ajan suljetussa vankilassa.
 Civil on erityisen tyytyväinen tukiverkostoon, jonka on saanut muodostettua oltuaan vankilan ulkopuolella ihmisten kanssa tekemisissä. Hän on toiminut Väentupa ry:ssä päihdeongelmaisten ohjaajana ja kokemusasiantuntijana.
 Laukaan avovankilassa keskitytään tukemaan vankien paluuta siviilielämään. Rikosseuraamuslaitos (Rise) pyrkii lisäämään tällaista tukea vangeille koko maassa.
 Jyväskylän uudesta vankilasta mallia muille
 Laukaan avovankilan toiminta päättyy, ja toiminta siirtyy Jyväskylän keskustan tuntumaan Tourulaan. Rakenteilla oleva Risen Jyväskylän kampus tulee olemaan malliesimerkki tulevaisuuden vankilasta.
 Rikosseuraamuslaitos haluaa keskittää vankiloita kasvukeskuksiin seuraten muuta väestökehitystä. Suurissa kaupungeissa sijaitsevat myös vankiloiden yhteistyökumppanit, kuten sosiaali- ja terveyspalvelut sekä oppilaitokset. Lisäksi kaupungeissa on helpompi saada palkattua henkilökuntaa.
 Simo Pitkänen / Yle
 Vankien opiskelu jatkossa lisääntyy.
 – Olemme lähteneet jo täällä Laukaassa työstämään sitä, että kaikki meidän toiminnot opinnollistetaan. Teemme jo tällä hetkellä tiivistä yhteistyötä esimerkiksi Gradian kanssa ja yhteistyö tulee entisestään tiivistymään, sanoo Laukaan vankilan ja Jyväskylän yhdyskuntaseuraamustoimiston johtaja  Tuula Tarvainen .
 Laukaan avovankilassa vangit ovat voineet jo suorittaa puun pintakäsittelyopintoja. Työpajalla kunnostetaan vanhoja ovia ja ikkunoita. Tarkkaa käsityötä vaativa työ auttaa vankeja oppimaan työelämän taitoja.
 Tähän saakka opettaja on tullut Gradialta pitämään teoriatunteja paikan päälle vankilaan, mutta uudessa yksikössä Jyväskylässä vangit menevät suorittamaan teoriatunnit oppilaitoksiin.
 Kaupungissa enemmän houkutuksia
 Kaupungeissa houkutuksia saattaa olla enemmän. Esimerkiksi päihderiippuvuudesta kärsivälle vangille suuremmassa kaupungissa voi olla enemmän riskiä sortua päihteisiin. Rikosseuraamuslaitoksessa tiedostetaan lisääntyvät riskit.
 – Ne tukipalvelut, joiden kautta vanki pystyy opiskelemaan ja palaamaan takaisin normaali elämään, niin ovat kuitenkin isompi tekijä siinä kuin ne mahdolliset riskejä aiheuttavat asiat. Mutta riskit täytyy tietenkin tunnistaa, sanoo Risen kehitysjohtaja  Pauli Nieminen.
 Laukaan avovankilan johtajan Tuula Tarvaisen mukaan avoimemmissa olosuhteissa on kuitenkin hyvä kehittää itsekuria.
 – Vapautuminen on kuitenkin jo hyvin lähellä silloin, kun ollaan avovankilassa. Houkutukset ovat yksi asia, jonka kanssa pitää oppia elämään, sanoo Tarvainen.
 – Jos itsekontrollissa on ongelmia, niin silloin vanki voidaan ottaa vielä takaisin suljettuun laitokseen. Siellä voidaan sitten miettiä, minkälaisia asioita pitää vielä opiskella, jotta siviiliin palaaminen onnistuu, kertoo Risen kehitysjohtaja Pauli Nieminen.
 Jyväskylään rakentuva kampus sijaitsee tiiviissä kaupunkiympäristössä. Henkirikostuomiota suorittava Tiia Civil on ollut päihderiippuvainen, ja hän arvostaa enemmän luonnon rauhaa vankilaympäristönä. Laukaan avovankila sijaitsee luonnonkauniilla paikalla Vuonteen järven rannalla.
 – Tykkään käydä täällä Laukaassa luonnossa esimerkiksi kävelylenkillä. Toki kaupungissa on omat hyvät puolensa, mutta minä pitäisin vankilan mieluummin täällä maaseudulla.
 Avovankilat keskustoissa herättää naapureissa huolta
 Avovankiloiden lisääntyminen ja siirtyminen kasvukeskuksiin saa aikaan joissakin lähialueiden asukkaissa pelkoa ja huolta. Esimerkiksi Laukaan avovankilan muuttoa Jyväskylän Tourulaan aluksi vastustettiin.
 Rikosseuraamuslaitoksen kehitysjohtaja Pauli Nieminen rauhoittaa, että Risen arviointikeskuksessa on pitkälle kehittynyt yksilöllinen vangin arvioiminen. Aina kun vanki siirretään suljetusta laitoksesta avovankilaan, niin hänet arvioidaan tarkasti. Sijoittelusta on saatu hyviä tuloksia.
 Myös sähköistä valvontaa aiotaan lisätä. Kaikille vangeille tulee jalkapannat jatkuvaan käyttöön.
 – Koko ajan tulee myös uutta tekniikkaa valvontaan. Esimerkiksi etätestaaminen päihdekontrollissa on nykyisin mahdollista. Päihteiden mahdollista käyttöä pystytään seuramaan reaaliaikaisesti, sanoo Nieminen.
 Simo Pitkänen / Yle
 Avovankiloissa on Risen kehitysjohtajan mukaan paljon hyviä puolia verrattuna suljettuihin laitoksiin, joissa vangit helposti "laitostuvat". Esimerkiksi vankilakierteen katkaisemisesta on avovankiloissa saatu hyviä tuloksia, mikä vaikuttaa myös kustannusten pienenemiseen.
 – Avovankiloista vapautuvat näyttävät uusivan rikoksia vähemmän kuin suljetuista vankiloista tulevat. Jopa 50 prosenttia suljetuista vankiloista vapautuvat uusivat rikoksia, mutta avovankiloissa se on huomattavasti vähäisempää. Toki vankijoukko on myös näissä vankiloissa hyvin erilaista.
 Tällä hetkellä Suomen vankiloista suljettuja laitoksia on 15 ja avovankiloita 11. Suljetun ja avovankilan suurin ero on siinä, että avovankilassa  valvonta ja asuinolosuhteet ovat vapaammat  (MTV).
 Rise toimitti vankilaverkostoanalyysin oikeusministeriölle huhtikuussa.  Nykyinen 26 vankilan verkosto supistuisi  suunnitelmien mukaan 23 vankilaan vuoteen 2035 mennessä ja avovankiloiden määrä lisääntyisi.
 Analyysissä Rise esittelee  kolme muutakin kehittämisvaihtoa toimitiloilleen  (Kaleva), ja toivoo asiaan päätöstä loppuvuodesta.
 Pyykin pesua ja ruoan laittoa
 Uusia avovankiloita tullaan rakentamaan lisää sitä mukaa, kun vanhojen vankilarakennusten korjaus käy liian kalliiksi. Laukaan avovankilan rakennukset ovat osin peräisin 1930-luvulta. Vanhojen rakennusten korjaus- ja ylläpitokustannukset tulisivat kalliimmaksi kuin uusien tilojen rakentaminen.
 Uudessa 60 paikkaisessa Risen Jyväskylän kampuksella vangit saavat olla myös entistä omatoimisimpia. He tulevat laittamaan itse ruokansa, käymään ruokakaupassa ja pesemään myös oman pyykkinsä.
 – Heitä tullaan ohjaamaan ruoanlaitossa ja muissa arjen taidoissa. Avovankilassa harjoitellaan ja opiskellaan elämää avoimemmissa olosuhteissa, sanoo Tuula Tarvainen.
 Vankeja pyritään kaikin tavoin aktivoimaan lisää ja heille tullaan opettamaan esimerkiksi digitaitoja.
 – Jokaisella vangilla on oma rangaistusajan suunnitelma, johon sisältyy muun muassa koulutusta ja työllistämistä koskevia tavoitteita. Rise ei kuitenkaan pysty yksin valmentamaan vankeja rikoksettomuuteen, vaan tarvitsemme siihen kumppaneita ja yhteiskunnan voimakasta tukea.
 Tiia Civilillä on enää pari kuukautta vankeutta jäljellä ennen puoli vuotta kestävää koevapautta. Hänellä on vankila-aikana opiskelemansa ja hankkimansa työpaikka päihdeongelmaisten kokemusasiantuntijana valmiina odottamassa. Civil odottaa vapautumistaan luottavaisena.
 – Onhan se ihan ääreistärkeetä, että on saanut tehdä töitä. Saa tuntea kuuluvansa yhteiskuntaan, kun on työpaikka.
 Civil odottaa vapautumisessa eniten omaa vapautta ja rauhaa.

Kun Tiia Civil vapautuu vankilasta, häntä odottaa työpaikka – tulevaisuudessa vanki saattaa opiskella avovankilassa kasvukeskuksessa


Summary: Kasvojentunnistusteknologia yleistyy hyvässä ja pahassa. Sen riskit hirvittävät jo teknologiajättejä.

Kun poptähti  Taylor Swift  konsertoi vuosi sitten Los Angelesissa, hänen faneillaan oli mahdollisuus nähdä ennen konserttia maistiaisia harjoituksista. Tätä varten areenalle oli tuotu oma katselukoppi.
 Kopin todellinen tehtävä ei ollut fanien palveleminen. Se oli stalkkereiden eli  vainoajien tunnistaminen yleisön joukosta . Kun koppiin istahtanut fani katseli ruudulta Swiftin harjoituksia, ruudun yläpuolella oleva kamera tarkkaili häntä. Fanin kasvoista kerätyt tiedot päätyivät lähes 3 000 kilometrin päähän Nashvilleen, jossa niitä verrattiin stalkkereiden kasvokuvista muodostettuun tietokantaan.
 Taylor Swift on joutunut useiden vainoajien kohteeksi. Tuttua se on muillekin julkisuuden henkilöille. Pahimmillaan stalkkerit uhkaavat tähtien henkeä. Esimerkiksi kolme vuotta sitten häiriintynyt fani ampui 22-vuotiaan laulaja  Christina Grimmien  konsertin jälkeen järjestetyssä fanitapaamisessa. Metalliyhtye Panteran kitaristi  Dimebag Darrell  ammuttiin lavalle joulukuussa 2004 ja  John Lennon  kuoli fanin luoteihin lähes 40 vuotta sitten.
 Swiftin turvatoimet herättävät silti kysymyksiä yksityisyyden suojasta. Ja siitä, mihin kaikkeen kasvojentunnistusteknologia pystyy ja kuinka luotettavasti.
 Tehdyt rikokset näkyvät kasvoilta?
 Taylor Swiftin konsertissa fanien kasvoja verrattiin tiedossa olevien stalkkereiden kuviin. Mutta mitä jos tekoäly kykenisi tunnistamaan stalkkerin suoraan kasvojenpiirteistä, ilman valmiita tietokantoja?
 Muutama vuosi sitten shanghailaisen yliopiston tutkijat väittivät  pystyvänsä ennustamaan ihmisen rikolliset taipumukset tämän kasvoista . Tutkijakaksikon kehittämä koneoppimismalli tarkasteli ylähuulen kaaria, sisäisten silmäkulmien etäisyyksistä sekä nenän ja suun suhteita. Tutkijat väittivät, että kone tunnisti rikollisen kasvot lähes 90 prosentin tarkkuudella.
 Vajaan 1 900 kasvokuvan pohjalta luotu malli herätti tuohtumusta ja myös huolta siitä, miten mallia saatettaisiin tulevaisuudessa käyttää rikosten ennaltaehkäisyyn. Kriitikot huomauttivat, että rikollisten osuus aineistosta koostui ainoastaan kiinni jääneistä rikollisista. Järjestelmä oli siis jo syntyessään perinyt poliisin ennakkoasenteet eri ihmisryhmiä kohtaan.
 Israelilainen Faception-startup menee kiinalaistutkijoitakin pidemmälle. Se väittää pystyvänsä 80 prosentin todennäköisyydellä tunnistamaan kasvoista terroristin tai vaikkapa pedofiilin. Se ei siis vain tunnista rikollisia, se kykenee kertomaan myös mihin rikokseen henkilö syyllistyy. Yritys kertoo solmineensa jo sopimuksia useiden hallitusten kanssa.
 Vastaavanlaisia tutkimuksia on tehnyt Varsovassa syntynyt psykologi  Michal Kosinski . Stanfordin yliopiston professori väittää kehittäneensä teköälyn, joka  osaa jopa 91 prosentin tarkkuudella erottaa homomiehet heteroista . Ihmisen suoritus ei eroa kolikonheitosta.
 Israelilaisfirman, kiinalaistutkijoiden ja Kosinskin tuloksia on verrattu fysiognomian kaltaisiin tekotieteisiin, joiden mukaan ihmisen kasvonpiirteistä voisi päätellä hänen persoonallisuutensa. Niitä on syytetty myös rasismin lietsomisesta.
 Tästä huolimatta monet tutkijat pitävät tärkeänä sen selvittämistä, miten ihmeessä algoritmit lopulta päätyivät tunnistamaan jotkut kasvot rikollisiksi ja toiset lainkuuliaisiksi. Ja miten niin väärältä tuntuvilla menetelmillä voidaan saada oikeita tuloksia?
 Biometriikkaa on käytetty ihmisten tunnistamiseen pitkään. Vanhin menetelmä on sormenjälkitunnistaminen, jota on käytetty rikosten ratkaisussa jo yli sata vuotta. Toinen pitkään käytössä ollut tunnistustapa on DNA. Lisäksi ihmisiä voidaan tunnistaa silmän iiriksistä ja verkkokalvoista. Sormenjälkiin verrattuna kasvot ovat varmempi tunnistustapa, koska kasvoissa on enemmän kartoitettavia piirteitä. Kerttu Kamula / Yle
 Ihminen tunnistaa tuhansia kasvoja, kone tunnistaa kaikki
 Kyky tunnistaa ja lukea kasvoja on ollut ihmiselle selviytymisen kannalta tärkeää. Heimoissa eläneiden esi-isiemme piti nopeasti tunnistaa ystävä mahdollisesta vihollisesta. Vastaantulijan tunnetila oli hyvä kyetä tulkitsemaan kasvoilta ensi vilkaisulla.
 Kasvojen tunnistaminen sujuu ihmiseltä itsestään. Kyky erotella kasvoja kuitenkin heikkenee heti, kun vastassa ovat kasvot, joita emme ole tottuneet näkemään, esimerkiksi ihminen toisesta etnisestä tausta. Esi-isillemme riitti, että tunnisti kasvojen kuuluvan toiseen heimoon. Sen yksilöllisempään tunnistamiseen ei ollut tarvetta tai kykyä.
 Eikä kykyä ole kehittynyt nykyihmisellekään. Me emme tiedä mihin yksityiskohtiin vieraissa kasvoissa meidän pitäisi kiinnittää huomiota, koska meille ei ole kerääntynyt tarpeeksi kasvodataa tästä ihmisryhmästä.
 Ja vaikka olisikin kertynyt, vastaan tulee ihmismielen kapasiteetti. Viime vuonna brittitutkijat selvittivät, että  ihminen pystyy tunnistamaan noin 5 000:t eri kasvot . Tämä riittänee kovimmallekin verkostoitujalle, mutta tehokkaiden koneoppimismallien ja kehittyneen kamerateknologian avulla lähes sataprosenttiseen tarkkuuteen kykeneville kasvojentunnistusjärjestelmille siitä ei ole haastajaksi.
 Omassa elinympäristössään ihminen on yhä konetta tarkempi. Me tunnistamme perheemme jäsenet ja työkaverit toistaiseksi konetta paremmin. Vieraiden kasvojen kohdalla kone päihittää ihmisen. Eivätkä koneen tekemät tunnistukset enää rajoitu vain henkilöllisyyteen, vaan ne pystyvät tunnistamaan myös mikroilmeitä ja mielialoja.
 Miten ihminen menetti yksinoikeuden kasvojen tunnistamiseen näin nopeasti?
 Kone kyllä tunnistaa, mutta ei ymmärrä mitään
 Tutkijoita on kiinnostanut pitkään, miten kone voidaan opettaa tunnistamaan ihmisiä. Tietojenkäsittelijät tekivät ensimmäisiä kokeiluja jo 60-luvun lopulla. Vasta viime vuosikymmenen aikana tapahtunut näytönohjainten kehitys ja sitä seurannut neuroverkkojen mullistus on tehnyt teknologiasta käyttökelpoista.
 Nykyinen kasvojentunnistusteknologia perustuu samoihin menetelmiin kuin sähköpostin roskapostifiltterit tai puhetta tekstiksi muuttavat järjestelmät. Kyse on hahmojen tunnistamisesta. Sillä ei ole väliä, onko tunnistettava asia ihmiskasvot, rekisterikilpi tai potenssilääkkeen mainos. Kun koneelle on näytetty tarpeeksi esimerkkejä, se oppii rakentamaan esimerkeistä mallin ja tunnistamaan kohteensa. Näin yksinkertaistettuna neuroverkkojen koneoppiminen toimii.
 Kasvojentunnistusjärjestelmien kohdalla se tarkoittaa sitä, että jokaisen kasvonpiirteen ohjelmoimisen sijaan koneelle syötetään dataa, josta se oppii ihmisen kasvonpiirteet. Menetelmä on sama kuin ihmisellä, joka eri kasvoja katsellessaan oppii tunnistamaan niitä.
 Koneen oppimisprosessia valvoo ja ohjaa ihminen, mutta itse oppiminen tapahtuu itsenäisesti, eikä tutkijoille ole aina selvää, miten kone päätyy tekemään tunnistuksia. Neuroverkkojen luomia malleja kutsutaankin toisinaan mustiksi laatikoiksi.
 Lue myös:
 Neuroverkko katsoi kuvia julkkiksista ja alkoi luoda kasvoja, joita ei ole olemassa – Tunnustammeko koneen älyn vasta, kun se kykenee huijaamaan meitä? Lisäämme pupunkorvia Snapchatissa ja vaihdamme sukupuolta FaceAppissa – Koneoppiminen on tehnyt tiedon manipuloinnista arkipäivää Tekoäly oppii kuin lapsi, ja näin se pärjää A. W. Yrjänää vastaan runoilussa
 Tässä vaiheessa kone kykenee löytämään kasvot kuvasta, mutta se ei kykene identifioimaan niitä. Se siis pystyy vastaamaan kysymykseen, onko kuvassa kasvot. Tämä riittää Snapchatin filttereille tai meikkisovelluksille.
 Tarkempaa henkilön tunnistamista varten tarvitaan biometrinen tunniste. Se tehdään skannaamalla kasvot ja luomalla niistä matemaattinen malli, joka tallennetaan järjestelmän tietokantaan.
 Kasvojentunnistusjärjestelmät eivät tallenna ihmisten kasvokuvia tietokantoihinsa, vaan ainoastaan biometrisen tunnisteen kasvoista. Järjestelmät eivät vertaa kasvokuvia vaan matemaattisia malleja keskenään. Kerttu Kamula / Yle
 Jokaisella järjestelmällä on omat algoritminsa, jotka tuottavat biometriset tunnisteet. Tästä johtuen Applen puhelimella luotu tunniste ei toimi esimerkiksi Android-puhelimessa.
 Vaikka neuroverkkojen avulla luodut hahmontunnistusjärjestelmät kykenevät uskomattomiin suorituksiin, ne eivät osaa tunnistaa mitään muuta kuin sen, mihin se on opetettu. Maailman tehokkainkaan kasvojentunnistusjärjestelmä ei ymmärrä mitä eroa on autolla ja koiralla. Se ei edes tiedä mikä on auto tai koira.
 Tulevaisuudessa kasvot ovat avain, passi ja pankkikortti
 Mihin tätä ihmeteknologiaa sitten käytetään?
 Kasvojentunnistusjärjestelmät mahdollistavat esimerkiksi  näkövammaisille tarkoitetut apuvälineet , jotka kuvailevat käyttäjälleen keskustelukumppanin iän, sukupuolen ja ilmeet.
 Yksi yleisimmistä kasvojentunnistusteknologian käyttötarkoituksista on tällä hetkellä puhelimen lukituksen avaaminen.
 Useissa kouluissa  kasvojentunnistusta hyödynnetään tunneille ilmoittautumiseen  ja monilla lentokentillä lähtöselvitys onnistuu pelkästään katsomalla kameraan. Finnair on kokeillut teknologiaa Helsinki-Vantaan lentokentällä, mutta tällä hetkellä se ei ole käytössä.
 Suomalaisessa ohjelmointiyritys Futuricessa kasvojentunnistusjärjestelmiä kehittävä  Tuğberk Duman  arvelee teknologian kehittyvän lähitulevaisuudessa nimenomaan kaupallisissa sovelluksissa. Ensimmäisenä kasvojentunnistusta aletaan hyödyntämään toiminnoissa, joissa on paljon toistoa.
 – Näitä ovat esimerkiksi jonottaminen, henkilöllisyyden todistaminen, maksaminen, jäsenkorttien esittäminen, Duman luettelee.
 Hän odottaa, että teknologian todellinen läpimurto tapahtuu vähittäiskaupassa.
 – Se on itse asiassa jo tapahtumassa Yhdysvalloissa, missä on kauppoja, joihin voi kävellä, ottaa tuotteen hyllyltä ja poistua kaupasta ilman jonottamista. Tuotteen tunnistamisen ja maksamisen hoitavat ja kasvojentunnistus- ja konenäköjärjestelmät, Duman kertoo.
 Suomessa kasvoilla maksamista on kehittänyt OP Ryhmä, joka käynnisti kesäkuussa pilottihankkeen, jossa kasvojentunnistuksen avulla voi maksaa ruokansa muutamissa lounasravintoloissa eri puolilla Suomea.
 Palvelua kehittävän OP Labin johtaja  Kristian Luoma  uskoo, että kasvomaksamisesta voi sujuvuuden ja helppouden ansiosta kehittyä isompi juttu kuin mobiilimaksamisesta.
 – Kasvoja käytetään puhelimissa yhä enemmän ja me olemme huomanneet, että ihmiset alkavat tottua siihen. Ei tosin vielä kaikissa ympäristöissä eikä yksinään. Esimerkiksi meidän järjestelmä on suunniteltu ympäristöön, jossa ihminen palvelee kassalla, Luoma huomauttaa.
 Omien kasvojen tunnistuksen kieltäminen voi olla vaikeaa
 Arkielämää helpottavien sovellusten lisäksi kasvojentunnistusteknologian on kaavailtu auttavan muun muassa  kadonneiden ihmisten löytämisessä , kun järjestelmät käyvät läpi sosiaaliseen mediaan jaettuja julkaisuja.
 Teknologia voisi auttaa myös ihmiskaupan uhreja tunnistamalla poikkeuksellisen stressaantuneet kasvot ihmisjoukosta. Mikroilmeiden havaitsemisen lisäksi algoritmeja auttaisivat sensorit, jotka kykenevät mittaamaan kohteensa pulssin.
 Tulevaisuudessa biometrinen tunniste saattaa tehdä passeista turhia.
 Biometrian asiantuntija Tuğberk Duman odottaa kasvojentunnistusteknologialta suurempia yhteiskunnallisia vaikutuksia kuin yksittäisten tehtävien helpottuminen. Eivätkä kaikki vaikutukset ole positiivisia.
 Teknologian kehittyessä niin kehittäjien kuin poliitikkojen on pidettävä huoli siitä, että ihmisten kansalaisoikeuden toteutuvat, Duman painottaa. Ihmisiä ei voida pakottaa käyttämään kasvojentunnistuspalveluita. Mutta missä kulkee raja, jonka jälkeen ihmisiltä pitää kysyä suostumus?
 Toimiakseen kasvojentunnistusjärjestelmien on käytävä läpi jokaiset eteen tulevat kasvot. Vasta skannattuaan kasvot järjestelmä tietää, onko henkilö antanut hyväksynnän kasvojensa tunnistamiseen.
 – Se on harmaa alue. Vaikka emme tallenna tietoja, skannaamme silti jokaiset kasvot tunnistaaksemme henkilöt, jotka ovat mukana ohjelmassa. Tämä ongelma pitää ratkaista selkeästi, Duman toteaa.
 Samalla kansalaisille pitää tehdä selväksi, missä ja kuka heitä tarkkailee milloinkin ja mistä syystä. Taylor Swiftin fanit eivät tienneet päätyvänsä kasvojentunnistusjärjestelmän tarkasteltavaksi, mutta tästä huolimatta Swift ei rikkonut lakia. Yksityiset yritykset saavat valvoa yksityisellä alueella järjestettyä konserttia valitsemillaan keinoilla.
 Kasvojentunnistusjärjestelmissä ilmenevää syrjintää on pidetty yhtenä teknologian suurimmista ongelmista. Järjestelmien on osoitettu tunnistavan paremmin miesten kuin naisten kasvoja tai paremmin vaaleita kuin tummia piirteitä. Viime aikoina kasvojentunnistusjärjestelmät ovat parantuneet tältä osin. Identtisiä kaksosia järjestelmät eivät kaikesta kehityksestä huolimatta kykene vielä erottamaan. Kerttu Kamula / Yle
 Jopa teknologiajätit ovat huolissaan järjestelmien mahdollisuuksista
 Taylor Swiftin turvatiimin koneellinen kasvojentunnistus on hyvä esimerkki siitä, että teknologia on kehittynyt paljon pidemmälle kuin mihin lainsäätäjät tai tavalliset kansalaiset ovat varautuneet. Ja tämän kehityksen vaikutukset ihmisten yksityisyydensuojaan ja vapauteen herättävät suurta huolta.
 Vaatimuksia teknologian sääntelystä ja vastuukysymysten selventämisestä ovat esittäneet tutkijat ja kansalaisjärjestöt suunnalta. Viesti on sama: Tällä hetkellä sääntely laahaa pahasti jäljessä.
 Tekoälyn kehitykseen keskittynyt AI Now -tutkimusinstituutti ehdotti  viime vuoden vuosiraportissaan , että ihmisillä pitäisi olla oikeus tietää, valvotaanko heitä kasvojentunnistusteknologialla, ja halutessaan kieltää sen käyttö itsensä kohdalla.
 Kasvojentunnistus Suomessa – Lupa löytyy, kameroita ei Suomessa keskusrikospoliisi on muutaman vuoden ajan sisäisesti testannut kasvojentunnistusteknologiaa muun muassa valvontakamerakuvan lajittelussa. Jo nyt poliisi käyttää vastaavaa teknologiaa rekisterikilpien lukemiseen. Suomessa poliisilla on oikeus käyttää kasvojentunnistusteknologiaa.  Viranomaiset voivat käyttää automaattista kasvojen tunnistamista apuna rikosten torjunnassa ja etsintäkuulutettujen löytämisessä. Valvontaa kuitenkin rajoittavat järjestelmien sekä laitteiden puute. Myös EU:n tietosuoja-asetus määrittelee tiukat säännöt biometristen tietojen säilyttämiseen. Poliisi on vuosi toisensa jälkeen yrittänyt saada käyttöönsä passikuvarekisterit, mutta toistaiseksi kansalaisten kasvokuvia ei ole annettu rikostutkintaan. Edellisen hallituksen kaudella tämä oli lähellä, kun sisäministeriö selvitti miten se saisi niin passi- kuin ajokorttikuvat poliisin käyttöön törkeiden rikosten selvittämisessä. Kansalaisten sähköisiä oikeuksia puolustavan EFFI:n puheenjohtaja  Leena Romppainen  suhtautuu epäillen viranomaisten haluun päästä käsiksi rekistereihin, joita ei EFFI:n mielestä olisi pitänyt alunperinkään luoda. – Aina, kun luodaan tällainen keskitetty rekisteri, niin ennemmin tai myöhemmin sen käyttötarkoituksia halutaan laajentaa vedoten turvallisuuteen, mukavuuteen tai kätevyyteen, Romppainen sanoo.
 Pientä heräämistä on tapahtumassa.  Toukokuussa San Francisco kielsi ensimmäisenä amerikkalaiskaupunkina kasvojentunnistusteknologian käytön viranomaisilta . Päätöstä perusteltiin sillä, että kasvojentunnistusteknologia antaa viranomaisille niin suuren vallan, ettei se ole kestävää demokraattisessa yhteiskunnassa.
 San Francisco on Amerikan teknologiakeskus, jossa kehitetään myös kasvojentunnistusjärjestelmiä. Kaupungin päätös kieltää teknologian käyttö tuo mieleen paikallisten  somejättien johtajien päätökset kieltää lapsiltaan sosiaalisen media käyttö .
 Kasvojentunnistusteknologian luomat uhkakuvat ovat niin vakavia, että myös alan toimijat ovat alkaneet yhä voimakkaammin vaatimaan sääntelyä. Ja silloin kun teknologiayhtiöt sanovat, että heidän toimintaansa pitäisi säännellä, poliitikkojen olisi syytä kuunnella.
 Yksi kasvojentunnistusteknologian säätelyä vaativista ihmisistä on Microsoftin hallituksen puheenjohtaja  Brad Smith .  Smith ennustaa, että ilman sääntelyä päädymme dystopiaan , painajaismaiseen tulevaisuuteen, jossa hallinnon on mahdollisuus seurata ketä tahansa missä tahansa ja milloin tahansa.
 Saman suuntaisia näkemyksiä on esittänyt Applen toimitusjohtaja  Tim Cook . Häntä huolestuttaa, että ihmisten henkilökohtaisia jokapäiväisiä tietoja voidaan tulevaisuudessa käyttää ihmisiä vastaan sotilaallisen tehokkaasti.
 Kasvojentunnistusteknologian mahdollinen hyödyntäminen sortotoimissa on saanut Googlen keskeyttämään kehittämänsä teknologian tarjoamisen eteenpäin, ainakin toistaiseksi.  Yhtiö ilmoitti päätöksestään joulukuussa blogikirjoituksessa , joka käsitteli Googlen tekoälyn kehittämistä Aasiassa.
 Myös Amazon, joka myy Rekognition-kasvojentunnistusjärjestelmäänsä viranomaisille, kamppailee paraikaa samanlaisten kysymysten kanssa. Niin  kansalaisjärjestestöt , sijoittajat kuin yhtiön työntekijät ovat vedonneet yhtiöön, jotta se jotta se lopettaisi järjestelmän myynnin hallituksille ja viranomaisille. Rikollisten lisäksi kasvojentunnistusteknologialla voidaan seurata mielenosoittajia ja muita ”haitallisia” tahoja.
 Onko Kiina poikkeus vai esimakua tulevasta?
 Kasvojentunnistusta hyväksikäyttävistä valvontakoneistoista puhuttaessa esille nousee aina Kiina, missä kasvojentunnistusteknologian käytön on viety pidemmälle kuin yhdessäkään muussa valtiossa.
 Lähes 200 miljoonaa valvontakameraa seuraa Kiinassa ihmisten liikkeitä. Tähän asti ihmisten tarkkaan tunnistamiseen on valvontakameran kuvan lisäksi tarvittu esimerkiksi puhelimen paikkatiedot, mutta kasvojentunnistusjärjestelmien yleistyessä pelkkä näyttäytyminen julkisella paikalla riittää.
 Lue myös:
 Entä jos jokainen tekosi tallentuisi kameralle ja sinut pisteytettäisiin kansalaisena? Kiinassa se on pian totta Valvonta kiristyy – Kiinan poliisi käyttää jo täyttä häkää kasvot tunnistavia aurinkolaseja
 Kiinan kehitystä on länsimaissa kuvailtu “digitaalisena diktatuurina”, jossa toisinajattelijat ovat valtakoneiston jatkuvassa valvonnassa. Myös tavalliset kansalaiset kyetään pitämään nuhteessa, kun pienikin rike päätyy viranomaisten tietoon. Esimerkiksi punaisia päin kävelijät tunnistetaan ensimmäisestä askeleesta ja heidän kuvansa ilmestyvät heti kadun varrella oleviin näyttöihin – valvontaa ja julkista häpeää.
 Kiina on vuosien ajan hionut osaamistaan tekoälyn ja sitä hyödyntävän valvontateknologian kehittämisessä. Hyvä esimerkki tästä on vuonna 2001 perustettu Hikvision-yhtiö, josta on kasvanut maailman suurin valvontateknologiayritys.
 Käytännön sovellusten lisäksi Kiina on noussut maailman kärkeen myös akateemisessa tutkimuksessa. Muutama vuosi sitten Kiina meni Yhdysvaltojen ohi tieteellisten tutkimusten julkaisumäärässä.
 Kun tieteelliseen vyörytykseen ja teknologiseen kyvykkyyteen yhdistetään Kiinan hallinnon kontrollipyrkimykset, kuva yhteiskunnasta synkkenee entisestään.
 Tietyllä tavalla tästä on kyse myös Yhdysvaltain ja Kiinan välisessä kauppakiistassa, jonka keskiössä on kiinalainen teknologiavalmistaja Huawei. Länsimaissa pelätään, että kiinalaisyritysten valmistaman teknologian myötä Kiinan hallinto saa pääsyn yhteiskunnan digitaaliseen kerrokseen.
 Yhdysvaltain hallinto onkin pohtinut myös Hikvision-yhtiön asettamista mustalle listalle. Yhtenä perusteena on yhtiön tarjoaman valvontateknologian käyttö Kiinan uiguuri-vähemmistön vainoamisessa.
 Mikä on aitoa huolta Kiinan muslimivähemmistöstä ja mikä kauppapolitiikkaa, se on veteen piirretty viiva. Halu valvoa kansalaisia on kova myös lännessä.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka.

Taylor Swift skannaa faniensa kasvot tunnistaakseen stalkkerit, lentoyhtiö palvellakseen asiakkaitaan, Kiina tarkkaillakseen toisinajattelijoita


Summary: Virkarikosoikeudenkäynnissä setvittiin kuukausia Helsingin huumepoliisin tietolähdetoiminnan laillisuutta ja valvontaa.

Helsingin käräjäoikeus antaa tänään päätöksensä Suomen kaikkien aikojen laajimmassa poliisirikosoikeudenkäynnissä. Virkarikoksista on syytetty viittä entistä ja nykyistä korkea-arvoista poliisijohtajaa ja heidän alaisiaan.
 Kuukausia kestäneessä oikeudenkäynnissä selvitettiin sitä, noudatettiinko Helsingin poliisilaitoksella tietolähdetoiminnasta annettuja säädöksiä ja valvottiinko toimintaa asianmukaisesti vuosina 2008-2013.
 Rekisterin ylläpitäminen oli Helsingin huumepoliisin entisen päällikön  Jari Aarnion  johtaman huumerikosyksikön vastuulla
 Syyttäjä katsoo poliisijohtajien tienneen, että huumepoliisissa ei kirjattu tietolähteitä eikä toimintaa tietolähteiden kanssa, mutta poliisijohto laiminlöi vaivonnan eikä puuttunut epäkohtiin.
 Syyttäjä: Rangaistuksia ei tulisi lieventää julkisuuden vuoksi
 Kohuttu  oikeudenkäynti alkoi lokakuussa 2018  ja päättyi maaliskuun lopussa.
 Syyttäjän katsoi oikeudenkäynnin päättyessä, että syyllisyys on korkeimmillaan huumepoliisissa, mutta toisaalta vastuu valvonnasta kasvaa komentoketjussa ylöspäin.
 Syyttäjän mielestä rikosepäilyistä aiheutunut julkisuus ei ole peruste rangaistusten lieventämiselle vaikka osa syytetyistä näin vaati.
 Syyttäjä alensi poliisijohtajien  alkuperäisiä rangaistusvaatimuksia  vain hieman Helsingin poliisilaitoksen hyllytetyn päällikön  Lasse Aapion  osalta.
 Mistä poliisipäällikköjä syytetään ja mitä rangaistuksia heille vaaditaan?
 Lasse Isokangas / Yle
 Syyttäjä katsoo, että poliisiylijohtajana toiminut  Mikko Paatero  oli saanut jo vuonna 2009 selvityksen Helsingin poliisilaitoksen tietolähteiden käytön ja rekisteröinnin ongelmista.
 Syyttäjän mukaan Paatero ei kuitenkaan puuttunut asiaan vaikka hänellä oli korkein vastuu siitä, että poliisiorganisaatio toimii lainmukaisesti.
 Syyttäjä katsoo, että Paateron olisi ollut helppo reagoida lainvastaiseen toimintaan ja määrätä alaisiaan hoitamaan asiaa.
 Paatero kiistää syytteen. Hän  kertoi oikeudessa , että ei tiennyt laittomuuksista. Hän katsoo, että oikeudenkäynnissä ei selvinnyt, mitä hänen olisi pitänyt tehdä sillä tiedolla, mikä hänellä tuolloin oli.
 Lasse Isokangas / Yle
 Syyttäjä katsoo, että Poliisihallituksessa poliisijohtajana ja rikostorjuntayksikön päällikkönä toiminut  Robin Lardot  tiesi viimeistään vuoden 2012 lopulla, että Helsingin huumepoliisi ei halunnut rekisteröidä tietolähteitään.
 Syyttäjän mukaan Lardot ei määrännyt ketään alaistaan korjaamaan tilannetta, vaikka hänen johtamansa yksikön tehtäviin kuului muun muassa salaisen tiedonhankinnan valvonta.
 Keskusrikospoliisin päällikön tehtävästä hyllytetty  Lardot kiistää syytteen. Hänen mielestään syyttäjä ei ole oikeudenkäynnissä kyennyt toteamaan, mitä hän olisi voinut tehdä toisin. Lardot sanoi  puuttuneensa asioihin  kun kuuli niistä.
 Lasse Isokangas / Yle
 Helsingin poliisilaitoksen päällikkönä toiminut  Jukka Riikonen  oli Lasse Aapion ja Jari Aarnion esimies.
 Syyttäjän mukaan Riikonen oli vuonna 2009 ilmoittanut, ettei poliisilaitos noudata järjestelmällistä tietolähdetoimintaa koskevia määräyksiä.
 Syyttäjä katsoo, että valvonta ja johtaminen olivat Riikosen työn ydintä ja tekoa ankaroittaa se, että Riikonen oli kaikkien Helsingin poliisilaitoksen poliisien esimies.
 Riikonen kiistää syytteen. Hän kertoi oikeudessa, että ei tiennyt laittomuuksista ja  luotti yksikköjen omaan laillisuusvalvontaan . Hän katsoo, että tietolähdetoiminnalla ei ole niin suurta merkitystä kuin sille oikeudenkäynnissä on annettu.
 Lasse Isokangas / Yle
 Helsingin poliisipäällikön tehtävästä  virkarikossyytteen vuoksi hyllytetty  Lasse Aapio toimi apulaispoliisipäällikkönä ja oli Jari Aarnion esimies.
 Syyttäjän mukaan Aapio tiesi, että huumepoliisin tietolähteet oli poistettu rekisteristä, ja että tilanne oli jatkunut pitkän aikaa.
 Syyttäjän mukaan Aapio tiesi myös muista epäkohdista, mutta laiminlöi niiden selvittämisen eikä määrännyt ketään alaistaan korjamaan toimintaa lain mukaiseksi.
 Aapio kiistää syytteen. Hän kertoi oikeudessa, että ei tiennyt tietolähdetoiminnnan laajuudesta eikä laittomuuksista. Hän katsoo, että  valvontavalta kuului poliisipäällikölle .
 Lasse Isokangas / Yle
 Syyttäjä katsoo kaiken lähteneen liikkeelle Jari Aarnion johtaman huumerikosyksikön tilanteesta ja siellä tehdyistä ratkaisuista.
 Syyttäjän mukaan Aarniolla oli keskeinen asema tietolähderekisteristä vastanneen yksikön päällikkönä.
 Aarnio määräsi tietolähteitä koskevat merkinnät hävitettäväksi vuonna 2008 ja ilmoitti alaisilleen, että niitä ei enää kirjata.
 Syyttäjä katsoo, että Aarnion toimien vuoksi huumepoliisin toiminnan laillisuuden arviointi oli käytännössä mahdotonta.
 Aarnio sanoi kertoneensa monissa tilanteissa, miten Helsingin poliisilaitoksella menetellään ja näin "siirtäneensä pallon" muille tahoille. Hän piti muiden syytettyjen tavoin  tietolähdetoiminnan ohjeistusta sekavana .
 Aarnion huumejutun tuomio tulee ensi viikolla
 Aarnio on jo aiemmin saanut lainvoimaisen 3 vuoden vankeustuomion seurantalaitteisiin liittyvästä niin sanotusta  Trevoc-jutusta .
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Aarnion lisäksi 10 vuoden vankeusrangaistukseen  törkeistä huumerikoksista . Huumerikosjutun käsittely jatkui Helsingin hovioikeuteen, joka antaa päätöksensä kesäkuun lopulla.
 Lisäksi meneillään on tutkinta, jossa Aarnion  epäillään tienneen henkirikoksesta , jota hän ei olisi yrittänyt estää. Aarnio on kiistänyt rikosepäilyn.
 Lue myös:
 Aarnion ex-alainen sätti syyttäjiä ja puolusti kanssasyytettyjään – "Syyttäjän käyttäytyminen oli erittäin epäasiallista, täällä on syyttömiä miehiä kaikki"
 Virkarikoskäräjillä kuultu kansanedustaja Kari Tolvanen: Siinä törmäsivät vanhakantainen poliisimaailma ja uusi poliisimaailma
 Yllätysvaatimus poliisipomoilta käräjien keskeyttämisestä – "Jos tietolähdeohjeet olivat sekavat, pohja putoaa kaikkien syytteiltä"
 Poliisijohtajien vastuista kinataan ja kiistellään oikeudessa kuukausia – Näihin neljään kysymykseen törmättiin jo ensi metreillä

Poliisipomojen kohtalonpäivä tänään: Oikeus antaa tuomionsa Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa  – Katso, millaisia rangaistuksia vaaditaan ja miksi


Summary: Hoivayhtiön mukaan uusien asukaspaikkojen myynti on kehittynyt Suomessa odotettua heikommin.

Hoivayhtiö Attendo on antanut tulosvaroituksen liittyen huhti-kesäkuun tulokseen.
 Yhtiö odottaa markkinoiden odotuksia heikompaa tulosta johtuen pääasiassa siitä, että uusien asukaspaikkojen myynti on kehittynyt Suomessa odotettua heikommin.
 Tämä johtuu Attendon mukaan osittain vaikeuksista rekrytoida henkilöstöä uusiin yksiköihin, joka puolestaan vaikuttaa suoraan kykyyn vastaanottaa uusia asukkaita.
 – Analyysi- ja ennustuskykymme Suomessa on ollut selvästi epätyydyttävä, ja on selvää, että kasvustrategiamme Suomessa on ollut liian aggressiivinen. Yhdistettynä ennakoitua alhaisempaan myynnin kasvuun ja Suomen hoiva-alan yleiseen tilanteeseen, laajentumisella on suuri vaikutus Attendon kannattavuuteen, sanoo Attendon toimitusjohtaja  Martin Tivéus  yhtiön julkaisemassa  tiedotteessa .
 Attendo arvioi koko konsernin liikevoiton olevan noin 120 miljoonaa Ruotsin kruunua (noin 11 miljoonaa euroa) vuoden 2019 toisella vuosineljänneksellä.
 Attendo on joutunut monien muiden hoivakotien tavoin ryöpytykseen vanhustenhoidossa paljastuneiden puutteiden jälkeen.
 Se ilmoitti  maalikuussa  aloittavansa toimenpideohjelman parantaakseen Suomen hoivakotien laatua ja odottavansa, että kulut nousevat tänä vuonna noin 19 miljoonaa euroa. Yhtiö lupasi lisätä henkilöstöä hoivakodeissaan.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Vanhukset pääsivät kerrankin Säätytalon pöytiin –
 hoitajamitoitus noussee, eihän kotona asuva mummo unohdu?
 Hoivajupakassa ryöpytetty Attendo kasvaa edelleen kovaa vauhtia

Attendolta tulosvaroitus – myöntää kasvustrategian Suomessa olleen liian aggressiivinen


Summary: Keskusteluun nousi brexitin lisäksi ilmastonmuutos ja julkiset leikkaukset.

Brittikonservatiivien puheenjohtajakilpailun televisiotentti äityi välillä huudoksi ja keskiöön nousi odotetusti brexit.
 Viidelle jäljellä olevalle puheenjohtajaehdokkaalle esitettiin  BBC:n  tentissä kysymyksiä muun muassa brexitin aikataulusta, sopimuksettomasta brexitistä, Irlannin rajasta, ilmastonmuutoksesta ja julkisista leikkauksista.
 Konservatiivien puheenjohtajan paikkaa on edelleen havittelemassa Britannian entinen ulkoministeri  Boris Johnson , nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt , ympäristöministeri  Michael Gove , sisäministeri  Sajid Javid  ja kehitysyhteistyöministeri  Rory Stewart .
 Eilisen äänestyskierroksella pelistä putosi pois entinen brexit-ministeri  Dominic Raab .
 Guardianin  arvion mukaan tentistä selviytyi parhaiten Sajid Javid. Guardianin mukaan tämä johtui pitkälti siitä, että hän pomputteli vastahakoisia kollegoitaan hyväksymällä sisäisen tutkinnan konservatiivipuolueen islamofobiasta.
 Ennen tenttiä pidetyssä brittikonservatiivien puheenjohtajaäänestyksessä Johnson säilytti asemansa ennakkosuosikkina.  Jeff Overs/ EPA
 Hunt ja Gove pärjäsivät Guardianin mukaan ihan hyvin. Johnson puolestaan selviytyi Guardianin mukaan huonoiten. Johnson ei vakuuttanut yleisöä etenkään brexit-kysymyksissä, Guardian arvioi.
 Kaikki halusivat pitää Irlannin rajan auki
 Jos Johnson ei ollut vakuuttava brexit-kysymyksissä, eivät sitä olleet oikein muutkaan. Ehdokkaat eivät juuri onnistuneet hälventämään yleisön huolia sopimuksettomasta brexitistä.
 – Älä huoli, taloudellista turbulenssia tulee olemaan, mutta me selviämme siitä, Gove esimerkiksi vastasi kysymykseen sopimuksettomasta brexitistä.
 Huntin mukaan sopimukseton brexit on vihoviimeisin vaihtoehto, Stewart puolestaan sanoi, ettei hän koskaan hyväksy sopimuksetonta brexitiä.
 Kaikki ehdokkaat olivat sitä mieltä, että Irlannin raja pidetään auki, mutta kukaan ei kertonut, miten tämä tapahtuu.
 Kun ehdokkailta kysyttiin, voivatko he luvata, että brexit-sopimus menee läpi edustajainhuoneessa lokakuun loppuun mennessä, Johnson sanoi, että kysymys on oikea.
 – Jos emme (voi luvata niin), me alamme maksaa todella kovaa hintaa, Johnson sanoi.
 Johnson lisäsi, että poliitikkojen pitää käyttäytyä aikuismaisesti ja asiallisesti ja saada asia hoidettua.
 Hunt puolestaan sanoi, että jos lokakuun loppuun mennessä ei ole varteenotettavaa sopimusta, hän lähtisi EU:sta ilman sopimusta. Hän kuitenkin lisäsi, että jos "ollaan melkein siellä", hän tekisi sopimuksen.
 Gove sanoi olevansa samaa mieltä Huntin kanssa siinä, että jos sopu on lähellä, sopimuksen loppuun viemistä voidaan hieman pitkittää.
 Javidin mukaan on tärkeää, että brexit tapahtuu ennen lokakuun 31. päivää.
 Ennen tenttiä pidetyssä brittikonservatiivien puheenjohtajaäänestyksessä Johnson säilytti asemansa ennakkosuosikkina. Tiistain äänestyskierroksella Johnson keräsi 126 ääntä, selvästi enemmän kuin kakkoseksi yltänyt nykyinen ulkoministeri Hunt, jolle ääniä kertyi 46.
 Seuraava äänestyskierros on tänään.
 Lisää aiheesta:
 Nämä viisi ehdokasta jatkavat kamppailua Britannian konservatiivijohtajan paikasta – Boris Johnson rohmusi tänäänkin enemmistön äänistä

Huudoksi paikoin äitynyt brittikonservatiivien tentti ei onnistunut häivyttämään brexit-huolia


Summary: Kukaan ei loukkaantunut törmäyksessä.

80-metrinen rahtilaiva on ajanut karille Puumalan itäpuolella Etelä-Savossa, kertoo pelastuslaitos. Alus ei tämänhetkisten tietojen mukaan ole uppoamisvaarassa, eikä siinä ole vuotoja.
 Päivystävä palomestari  Ville Tuovinen  kertoi puolenyön jälkeen, että aluksessa on kahdeksan ihmistä, ja pelastustoimet ovat käynnissä. Tuovinen kuvasi tilannetta onnettomuuspaikalla rauhalliseksi ja kertoi, että kukaan ei loukkaantunut törmäyksessä.
 Keulasta kiville ajautunut alus on ankkuroituna väylän sivuun Hevossaaren edustalla. Palomestarin mukaan onnettomuuspaikalla ei ole vahvoja virtauksia.
 Onnettomuuden syystä ei ole toistaiseksi tietoa.

Rahtilaiva ajoi karille Puumalan itäpuolella, kahdeksan ihmisen pelastus käynnissä


Summary: Aluksen aliperämies on alustavissa kuuluisteluissa myöntänyt saaneensa 50 000 dollaria kokaiinin salakuljettamisesta.

Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat takavarikoineet rahtialuksesta 15 tonnia kokaiinia Philadelphian satamassa. Kyseessä on yksi Yhdysvaltain historian suurimmista huumetakavarikoista, kertovat viranomaiset.
 Määrän arvon kerrotaan olevan katukaupassa noin miljardi dollaria eli vajaat 893 miljoonaa euroa.
 Liberian lipun alla kulkenut laiva oli lähtenyt matkaan Bahamasaarilta ja kulkenut Panaman, Perun ja Kolumbian kautta Philadelphiaan Yhdysvaltoihin. Kokaiini löydettiin rahtialuksella olevin konttien sisältä.
 Aluksen miehistö on pidätetty. Heidän joukossaan on muun muassa aluksen aliperämies. Hän on myöntänyt kuuluisteluissa saaneensa 50 000 dollaria eli vajaat 45 000 euroa kokaiinin salakuljettamisesta.
 Suurin osa maailman kokaiinista kulutetaan Yhdysvalloissa, missä se on yksi yleisimmin käytetyistä huumeista.

Miljardin dollarin arvoinen kokaiinitakavarikko Philadelphian satamassa


Summary: Tutkijoiden mukaan koiran hellyttävä katse on evoluution tuotosta. Susilla vastaavaa ei ole.

Tunnistat katseen kyllä. Sen, joka tuntuu sanovan: "Katso, miten pieni ja sievä ja aivan nälkäkuoleman partaalla olen. Karkki auttaisi. Jooko?"
 Tuoreessa tutkimuksessa on nyt selvitetty  koirien ystäville tutun hellyttävän, usein kerjäykseen käytettävän katseen saloja.
 Avain temppuun on silmäpielen kohottajalihas. Sen avulla voi nostaa kulmakarvan sisäosaa asentoon, joka näyttää ihmisen silmiin vähän surulliselta ja kovin suloiselta.
 Hellyttävä katse toimii. Tämä koira on kuvattu Keniassa vuonna 2012.  AOP
 Yhdysvaltalais-brittiläisen tutkijaryhmän tuoreen tutkimuksen mukaan lihas on kehittynyt koirille 33 000 vuotta sitten tapahtuneen kesyyntymisen seurauksena.
 Tutkimuksessa verrattiin koirien ja susien kasvolihaksia ja sitä, kuinka usein ja intensiivisesti eläimet nostavat sisäkulmakarvaansa. Susilla tällaista lihasta ei ole kehittynyt samalla tavalla kuin koirilla ja sen käyttö vähäistä.
 Tutkijoiden mukaan vetoava "koiranpentukatse" tekee koirasta vauvamaisen ja muistuttaa surullisen ihmisen ilmettä, joten sen näkeminen voi laukaista ihmisissä hoivavietin. Ilmeen käyttämisestä on siis ollut hyötyä koirille.
 Tutkijat ovat nyt selvittäneet, miten koira on kehittänyt jokaisen koirien ystävän tunnistaman minulla on asiaa -katseen. Volker Hohlfeld / AOP
 Tutkijoiden mukaan todennäköisimmin on käynyt niin, että aikoinaan koirat ovat jollain tasolla tuoneet esiin piirteitä, jotka ovat houkutelleet ihmiset pitämään niistä huolta.
 Ihmiset taas puolestaan suosivat näitä piirteitä joko alitajuisesti tai tarkoituksella. Vahvistava kierre oli valms ja loi koiriin piirteitä, joita tunnemme niissä nyt.
 Yhteiselo ihmisen kanssa on muokannut koiraa monella tavalla – myös siis pienistä lihaksista.
 Tämä koira on kuvattu italialaisella koiratarhalla vuonna 2014.  Salvatore Conte / AOP
 Tutkimukseen osallistunut professori  Anne Burrows  Duquesnen yliopistosta sanoi  Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle , että evoluution näkökulmasta 33 000 vuoden yhteiselon aikana tapahtunut muutos on ollut "huomattavan nopeaa".
 Karkki motivoi. Senkin koirien ystävät tietävät.
 Aiemmat tutkimukset koiratarhalta ovat kertoneet, että kulmakarvalihastaan paljon hyödyntäville hylätyille koirille löytyi uusi koti nopeammin kuin koirille, jotka nostelivat kulmiaan harvemmin.
 Onhan se koira aika hellyttävä näinkin.  Simon Lloyd / AOP
 Lue myös:
 Koiran ja omistajan hyvän suhteen lähtökohta on luottamuksessa – 8 vinkkiä, joilla parannat suhdetta koiraasi
 "Kaikista koirista saa hyviä kuvia" – ota käyttöön ammattilaisen vinkit lemmikin valokuvaamiseen
 Presidentitkin sen tietävät: lemmikinomistajat ovat onnellisempia ja tyytyväisempiä elämäänsä kuin väestö keskimäärin

Evoluutio on hionut koiralle pienen mutta tehokkaan lihaksen, jolla vedota ihmisiin


Summary: Lakia halutaan muuttaa siten, että seuraavissa vaaleissa saamelaiskäräjien vaaliluetteloon olisi vaikeampi päästä.

Suomen saamelaisia edustava parlamentti saamelaiskäräjät esittää Suomen hallitukselle, että saamelaiskäräjien seuraavien vaalien ajankohtaa siirrettäisiin myöhäisemmäksi. Kiireellisen lakimuutoksen tarkoituksena on se, että saamelaiskäräjät haluaa valtion muuttavan saamelaiskäräjien vaaleja koskevia säädöksiä ennen seuraavia vaaleja.
 Vuonna 2015 toimitetun vaalin mukainen kokoonpano istuisi silloin vuoteen 2021 asti. Nykyisen lain mukaan seuraavat saamelaiskäräjävaalit pidettäisiin tänä syksynä.
 Saamelaiskäräjien kokous hyväksyi esityksen vaalien lykkäämisestä äänin 13-4. Saamelaiskäräjien jäsen Anu Avaskari esitti, että saamelaiskäräjävaaleja ei siirretä ja esitys vaalien siirtämisestä hylätään, mutta esitys hävisi em. äänin.
 YK:n komitea: Suomi ei kunnioita saamelaisten oikeuksia
 Esityksen taustalla on YK:n ihmisoikeuskomitean antamat kaksi ratkaisua, joiden mukaan Suomen tulee arvioida uudelleen saamelaisen henkilön määritelmä.
 Komitean mukaan Suomen tulee varmistaa se, että saamelaiskäräjien vaaleissa äänioikeutetun henkilön määritelmä kunnioittaa saamelaisten oikeutta käyttää sisäistä itsemääräämisoikeuttaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaisesti.
 YK:n ihmisoikeuskomitean mukaan Suomen korkein hallinto-oikeus toimi väärin, kun se hyväksyi saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sellaisia henkilöitä, jotka saamelaiskäräjät itse oli hylännyt aiemmin. Komitean moitteet liittyvät KHO:n päätökseen, jolla liitettiin 93 henkilöä vaaliluetteloon vuonna 2015.
 Lue myös
 Hallitusohjelman kirjaus laittoi vauhtia rattaisiin – Saamelaiskäräjävaalien siirtämistä selvitetään
 “Tuntuu kuin sinua kuristettaisiin, mutta et voi itse tehdä mitään” – saamelaisen Anders Sunnan protestitaide kumpuaa oman elinkeinon ja identiteetin puolustamisesta
 Suomella on kolme kuukautta aikaa reagoida YK:n moitteisiin koskien saamelaiskäräjien vaaliluetteloa – voiko syksyn vaaleja siirtää?
 YK:n ihmisoikeuskomitea moittii Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta

Saamelaiskäräjät esittää vaalien siirtämistä kahdella vuodella


Summary: Valuutalla voisi maksaa palveluita ja sitä voisi siirtää käyttäjien välillä.

Sosiaalisen median yhtiö Facebook on julkaissut suunnitelmansa käynnistää Libra-nimisen (suomeksi vaaka) virtuaalivaluutan, joka liittyy sen nykyisiin palveluihin.
 Digitaalinen valuutta on tarkoitus lanseerata ensi vuoden alkupuoliskolla. Yhtiö kehittää myös palvelun, jolla digitaalista valuuttaa voi säilyttää, käyttää ja lähettää muille käyttäjille.
 Maksujärjestelmä kiinnittyy Facebookin pikaviestipalveluihin Messengeriin ja WhatsAppiin. Virtuaalista lompakkoa hallitaan Calibra-nimisellä sovelluksella.
 Kun esimerkiksi kryptovaluutta Bitcoin on ollut esillä julkisuudessa nopeasta arvonvaihtelustaan ja ajoittain myös siihen liitetyistä huijauksista, Facebook tähtää valuutallaan enemmän maksujärjestelmäksi, jolla käyttäjät voivat siirtää maksuja toisilleen ja palvelua käyttäville yrityksille.
 Yhtiön kehittelemän valuutan arvo voi tulla olemaan sidoksissa joihinkin perinteisiin suuriin valuuttoihin, jotta sen arvo ei heittelisi. Vielä ei tarkkaan tiedetä, kuinka arvon sitominen perinteisiin rahamarkkinoihin tapahtuu.
 Reutersin mukaan Facebook toivoo, että uudella valuutalla se voi tarjota osalle asiakkaistaan ensi kertaa pääsyn pankkimaailman palveluihin.
 Lisää tuottoa pikaviestintäpalveluista
 Facebook yrittää hankkeellaan laajentua sosiaalisen median jättiläisestä sähköisen kaupankäynnin ja maksuliiketoiminnan suuntiin. Se toivoo näin saavansa nykyistä enemmän tuottoa pikaviestipalveluidensa käyttäjistä.
 Yhtiön projektissa ovat mukana muun muassa Visa, Mastercard, PayPal ja Uber. Kaikkiaan mukana on ainakin 27 kumppaniyritystä. Facebook on perustanut niiden kanssa Libralle Sveitsiin valuuttaa hallinnoivan säätiön.
 Reutersin haastattelema asiantuntija pohti Facebookin hankkeeseen liittyvän monia haasteita: esimerkiksi verotus vaihtelee eri maissa, ja maailmanlaajuisen valuutan hallinnointi voi olla vaikeaa.
 Huolta on herättänyt myös yksityisyys, sillä Facebook on ollut julkisuudessa tietoturvaongelmien vuoksi.
 Lue myös
 BBC: Facebook aikoo julkaista oman digivaluuttansa "GlobalCoinin" vuonna 2020 – hamuaako yhtiö käyttäjien rahankäyttötietoja?
 Amazon kaksinkertaisti tuloksensa, Facebookia ei lannista edes miljardisakko – jättiläisten synkkä syksy on muisto vain

Facebook julkisti pitkään huhutun oman digitaalisen valuuttansa


Summary: Tietullia olisivat maksaneet käytännössä ulkomaalaiset, koska saksalaiset olisivat voineet vähentää niitä verotuksessa.

EU:n tuomioistuin on tyrmännyt Saksan suunnittelemat moottoritietullit, koska ne syrjisivät muiden EU-maiden kansalaisia.
 Saksan pitkälle valmisteleman suunnitelman mukaan kaikki autoilijat olisivat joutuneet maksamaan tietulleja, mutta saksalaiset olisivat voineet vähentää niitä verotuksessa.
 Tietullin määrä olisi vaihdellut auton koon ja moottorityypin perusteella. Sitä olisi joutunut maksamaan enimmillään 130 euroa vuodessa.
 Tietullisuunnitelmasta valitti naapurimaa Itävalta ja valitusta tuki Hollanti. Itävallan mukaan tietulli ei olisi ollut sopusoinnussa EU:n yhteismarkkinoiden kanssa, koska se olisi syrjinyt muiden EU-maiden kuin Saksan kansalaisia.
 Saksan mielestä saksalaisia ja ulkomaalaisia ei voi verrata, koska ulkomaalaiset eivät maksa autoveroa Saksaan.
 "Osoitus reiluudesta"
 Saksan oli tarkoitus ottaa autovero käyttöön jo ensi vuonna. Alun perin myös EU-komissio tyrmäsi sen, mutta  hyväksyi muokatun version.
 Liikenneministeri Andreas Scheuer sanoo, että Saksa aikoo noudattaa EU-tuomioistuimen päätöstä, mutta keskustelu tietulleista jatkuu.
 Itävallassa kaikki poliittiset ryhmät riemuitsevat tuomioistuimen päätöksestä,  kertoo maan yleisradioyhtiö ORF . Liikenneministeri Andreas Reichhardtin mukaan päätös on tuenilmaus EU:n yhteismarkkinoille ja osoitus reiluudesta Euroopassa.
 Tietulleja on käytössä  myös Itävallassa,  mutta siellä tullin joutuvat maksamaan aikaperusteisesti kaikki, myös itävaltalaiset.

EU-tuomioistuin tyrmäsi Saksan suunnittelemat tietullit ulkomaalaisia sortavina – Itävallassa riemuitaan


Summary: Liikenneturvan mukaan auton ja pyöräilijän väliin on ohituksen aikana hyvä jäädä vähintään 1,5 metriä.

Tamperelainen  Petri Litmanen  oli viime sunnuntaina iltapäivällä pyöräilemässä. Hän ajoi tien oikeassa laidassa Urjalassa 9-tiellä, kun autoilijan käsittämätön ratkaisu säikäytti triathlonistin.
 Harjoitellessaan Litmanen on kohdannut vähintään kerran vuodessa vaarallisen läheltä piti -tilanteen.
 – Nyt minuun osui ensimmäisen kerran. Sivupeili osui lapaluuhun. Onneksi peili jousti, ja oli hiuskarvan varassa, etten jäänyt auton alle.
 Tilanne tallentui Litmasen kameraan. Videolta voi arvioida, kuinka Litmasen ohjaustanko ja poljin ovat vähällä osua autoon. Autoilija ei väistä pyöräilijää.
 Litmanen jakoi videon auton rekisterinumero peitettynä  Twitterissä . Videolla on jo yli 45 000 katselua.
 – Tuon näitä tilanteita esille, että oppisimme toisen näkökulmaa. Suomessa on liikaa vastakkainasettelua autoilijoiden ja pyöräilijän välillä, vaikka kaikki me sekä autoilemme että pyöräilemme.
 – Vastakkainasettelulle pitää tehdä jotain. Mahdumme molemmat sinne tielle, jos haluamme.
 Rikosilmoitus poliisille
 Onneksi Petri Litmanen pystyi pitämään pyöränsä pystyssä. Hän säikähti kuitenkin perinpohjaisesti.
 – Toivon, ettei kukaan tahallaan aja näin, vaan kyseessä on jokin muu syy.
 Litmanen teki tilanteesta rikosilmoituksen ja poliisi on ollut häneen jo yhteydessä.
 Petri Litmanen arvioi oman kokemuksensa perusteella, että 90 prosenttia vaaratilanteista vältettäisiin, jos autoilijat eivät ajaisi liian läheltä pyöräilijää.
 – Olen ajanut paljon Etelä- ja Keski-Euroopassa. Siellä pyöräilijään pidetään ohitettaessa aina 1,5 metrin väli. Kukaan ei aja tuolla tavalla. Suomessa on merkillinen asenne, Litmanen viittaa videoon.
 Triathlonisti on ajanut pyörällä myös Keski-Euroopan kapeilla vuoristoteillä.
 – Siellä autojono ajaa perässä ja menee ohi vasta, kun se on turvallista.
 Petri Litmanen pyrkii varmistamaan näkyvyyden liikenteessä huomiovaloilla. Hänellä on jopa tutka, josta näkee 200 metrin päähän, jos auto on tulossa.
 Silti vaaratilanteita ei voi ennakoida, jos auto ajaa liian lähellä. Sunnuntain kokemuksen perusteella Litmasta hirvittää lähteä takaisin maantielle.
 Ohitus vähintään 1,5 metrin päästä
 Auton ja pyöräilijän väliin on ohituksen aikana hyvä jäädä vähintään 1,5 metriä, vahvistetaan Liikenneturvasta. Liian läheltä ohittaminen on havaintojen mukaan melko yleistä.
 Liikenneturvan kyselyssä 73 prosenttia vastaajista piti pyöräilijän ohittamista liian läheltä maantiellä erittäin tai melko vakavana rikkomuksena. Turvavälit tulisi pitää reiluina ennen ohitusta, sen aikana ja sen jälkeen.
 Joskus pyöräilijälle turvallisin ajolinja voi kulkea keskemmällä ajokaistaa. Annika Rantanen / Yle
 Liikenneturvan yhteyspäällikkö  Mari Voutilainen  sanoo, että pyöräilijälle pitää antaa ohitettaessa kunnolla tilaa. Hän itse pyrkii kiertämään pyöräilijän reilusti toisen kaistan kautta.
 Jos tilaa ohitukseen ei ole riittävästi, autoilijan pitää odottaa pyöräilijän takana.
 – Ohittava ajoneuvo on aina vastuussa ohituksesta, Voutilainen muistuttaa.
 Ilmavirta tuntuu epämiellyttävältä
 Etenkin raskaan ajoneuvon ilmavirta saattaa yllättää pyöräilijän ja aiheuttaa vaarallisen tilanteen.
 – Jos ajoneuvo ajaa liian läheltä, ilmavirta tuntuu turvattomalta ja epämiellyttävältä. Jokainen on varmaan kokenut tämän ilmavirran.
 Maantiellä pyöräilijä kulkee pientareella tai tien oikealla reunalla. Joskus pyöräilijälle turvallisin ajolinja voi kulkea keskemmällä ajokaistaa, silloin ohitus pitää tehdä selkeästi toisen kaistan puolelta.
 Joskus pyöräilijän taakse syntyy autoletkoja. Tällöinkin on tärkeä pitää turvavälit, koska jonossa viimeisenä tuleva autoilija ei välttämättä näe pyöräilijää.
 Voit keskustella asiallisesti ohittamisesta 18.6. kello 20.00 asti.

Hurja tilanne tallentui videolle: pakettiauton sivupeili osui Petri Litmaseen maantiellä – moni ei osaa ohittaa pyöräilijää oikein


Summary: Elinkeinoministeri Katri Kulmuni ja ryhmäjohtaja Antti Kurvinen harkitsevat edelleen lähtevätkö puheenjohtajakisaan.

Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) ilmoitti tiistaina hakevansa keskustan puheenjohtajaksi. Hän on ensimmäinen kisaan ilmoittautunut ehdokas.
 – Olen vahvalla motivaatiolla mukana. Tavoite on palauttaa keskustan itseluottamus ja pidemmällä tähtäimellä myös menestyminen vaaleissa, Kaikkonen, 45, kertoi tiedotustilaisuudessaan puoluetoimistolla Helsingissä.
 Hänen mukaansa  Juha Sipilä  oli aikanaan oikea valinta puheenjohtajaksi, jonka työtä pääministerinä "arvostetaan muutaman vuoden päästä". Keskusta tarvitsee Kaikkosen mukaan nyt kuitenkin erilaisesta taustasta tulevaa puheenjohtajaa.
 Kaikkonen korosti, että on kansanliikkeen kasvatti, keskustan Kaikkonen. Hän on viidennen kauden kansanedustaja.
 Kaikkosen mukaan hänen painotuksensa ovat hieman erilaisia kuin mitä on viime vuosina kuultu. Hänen mielestään keskustan aatetta on päivitettävä 2020-luvulle sopivaksi. Hän painottaa, ettei ole kuitenkaan ehdottamassa täyskäännöstä keskustan politiikkaan.
 Kaikkonen haluaa, että huolenpito heikommista näkyy keskustan politiikassa nykyistä paremmin.
 – Haluan, että keskusta arvostaa työn tekemistä ja yrittäjyyttä, mutta pidän tärkeänä, että keskustan hyvä sydän näkyy vahvasti keskustan politiikassa, välittäminen yhteiskunnan heikompiosaisista. Nämä painotukset näkyvät sitten vahvasti Kaikkosen keskustassa, jos minä tulen valituksi.
 Kaikkonen pitää tärkeänä ja uskoo, että puheenjohtajakisaan tulee muita ehdokkaita.
 – Kisa mahdollistaa laajan keskustelun keskustan tulevaisuudesta, hän sanoo.
 Hän ei halunnut ottaa vielä suoraan kantaa, pitääkö keskustan tulevan puheenjohtajan saada valtiovarainministerin salkku, mutta piti sitä luontevana.
 Kaikkonen ei koe, että tuomiosta olisi haittaa
 Keskusta valitsee Sipilän tilalle uuden puheenjohtajan ylimääräisessä puoluekokouksessa syyskuun alussa Kouvolassa.
 Kaikkonen nousi Sipilän eroilmoituksen jälkeen korkealle puoluejohtajaspekulaatioissa.
 Kaikkonen toimi viime vaalikaudella keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtajana. Kaikkosen nimi on ollut myös aiemmin usein esillä, kun on mietitty vaihtoehtoja keskustan puheenjohtajaksi.
 Kaikkosen saama tuomio Nuorisosäätiöön liittyvässä vaalirahasotkussa nostettiin jälleen esiin  ministerivalinnan yhteydessä.
 Tiistaina Kaikkonen puolustautui, että kyse on kymmenen vuoden takaisesta tapauksesta. Hän ei koe, että tuomiosta on haittaa. Kaikkonen vetosi siihen, että oikeuskanslerin mukaan tuomio ei ollut este ministerivalinnalle.
 Kaikkosen osakkeita nostaa se, että yksi vahva ehdokas toisensa jälkeen on ilmoittanut, ettei lähde tavoittelemaan keskustan puheenjohtajuutta.
 Kurvinen: Nyt valitaan puoluejohtajaa, ei varapääministeriä
 Julkisuudessa suosikeiksi nostetuista ehdokkaista on jäljellä enää keskustan varapuheenjohtaja, 31-vuotias  Katri Kulmuni  ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja, 32-vuotias  Antti Kurvinen .
 Kulmuni kertoi Ylelle tiistaina, että hän harkitsee edelleen lähteekö kisaan. Kulmuni on sanonut aiemmin kertovansa ratkaisustaan lähempänä puoluekokousta.
 – Omalta osaltani ilmoitan hyvissä ajoin ihmisille mihin taivun, mutta se on iso asia, jota täytyy pohtia, Kulmuni sanoi tiistaina.
 Kulmunin mukaan harkinnassa painaa se, että keskustan tilanne on vaikea.
 – Luottamuksen palauttaminen keskustaan vaatii myös muutoksia, ja täytyy harkita omalta osaltani onko kannatusta kisaan ja voisinko olla sellainen, joka pystyisi luottamusta palauttamaan.
 Antti Kurvinen on jo ilmaissut  kiinnostuksensa tehtävään.  Tiistaina hän kertoi Ylelle, että hänellä ei ole asiaan lisättävää tässä vaiheessa.
 – Olen saanut pyyntöjä lähteä kilpailuun. Teen ratkaisun lähiaikoina, Kurvinen sanoi.
 Kurvisen mukaan keskusta tarvitsee puheenjohtajaksi puolueen kehittäjän, joka löytää uuden aattellisen politiikan sisällön ja nostaa raskaan vaalitappion kärsineen puolueen "uuteen kukoistukseen".
 – Nyt pitää valita ennen kaikkea puoluejohtaja, ei niinkään ministeriryhmän vetäjää tai punamultahallituksen varapääministeriä, vaikka voi olla, että sekin tehtävä tulee eteen.
 Ennakkosuosikki  Annika Saarikko   kieltäytyi tehtävästä perhesyihin vedoten.
 Myös valtiovarainministeri  Mika Lintilä,  keskustan varapuheenjohtaja  Hannakaisa Heikkinen  ja kansanedustaja  Anu Vehviläinen  ovat jo sanoneet, etteivät tavoittele puoluejohtajan pestiä.
 Viimeisin kieltäytyjä  on ensimmäisen kauden kansanedustaja  Eeva Kalli , joka toimii eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana.
 Lue lisää:
 MTV: Eeva Kalli ei lähde mukaan keskustan puheenjohtajakisaan
 Keskustan puheenjohtajuus kiinnostaa Antti Kurvista – ehdokkuuspyyntöjä on tullut läheltä ja kaukaa
 Valtiovarainministeri Mika Lintilä ei aio hakea keskustan puheenjohtajuutta
 Annika Saarikko ei pyri keskustan puheenjohtajaksi: "Noudatin sydämeni ääntä"
 Kenestä Juha Sipilän seuraaja? Keskustan puheenjohtajapeli lähti heti käyntiin – listasimme kärkiehdokkaat

Antti Kaikkonen pyrkii keskustan puheenjohtajaksi: "Olen vahvalla motivaatiolla mukana"


Summary: Liito-oravanaaraalla saattaa olla viisikin eri pesää, joissa se vierailee. Livekuva seuraa yhtä pesäpönttöä.

Netissä pääsee nyt seuraamaan  liito-oravaperheen pesimistä  (Suomen Luonnonsuojeluliitto). Paltamolainen biologi  Vesa Hyyryläinen  on hiljattain asentanut Paltamoon kameran, joka tallentaa liito-orava perheen menoa. Liito-oravakamera on asennettu yhteistyössä Luonnonsuojeluliiton kanssa.
 Hyyryläinen kertoo, että liito-oravanaaras saattaa pitää elinpiirissään viittäkin eri pesää ja siirtää poikasia niiden välillä. Tämä selittää siis pidemmätkin hiljaiset jaksot pesäkamerassa.
 Luonnonsuojeluliitto on ottanut livekamerasta talteen videopätkiä YouTube-kanavalleen. Ensimmäisessä  videossa  näkyy emo hääräämässä pöntön edustalla ja siirtämässä poikasia toiseen pesään.
 – Näissä klipeissä nähdään muun muassa se, että pesässä on kolme poikasta, Hyyryläinen sanoo.
 SLL:n nettisivujen mukaan liito-oravalla on yleensä poikasia kaksi tai kolme, enimmillään jopa viisi. Poikaset alkavat olla jo sen ikäisiä, että niiden odotetaan liikkuvan pesän ulkopuolella lähipäivinä.
 Liito-orava on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi ja sen suurin uhka ovat avohakkuut, sillä se liikkuu liitämällä puusta toiseen.
 Pesäkamera on osa laajaa liito-oravan suojeluun tähtäävää Liito-orava-LIFE -hanketta. Hankkeen tavoitteena on kaksinkertaistaa liito-oravien määrä Suomessa ja saavuttaa lajin suotuisan suojelun taso.
 Liito-oravien nykyinen määrä ei ole tarkasti tiedossa. Vuonna 2006 tehdyn arvioin mukaan Suomessa olisi ollut tuolloin 143 000 naarasta, mutta SLL:n mukaan silloin käytetty menetelmä on yliarvioinut liito-oravien määrän.
 Vesa Hyyryläisen mukaan pääasiassa öisin liikkuvan liito-oravan voi bongata myös vaikka omalla mökkipihalla.
 – Jos tietää, että lähistöllä on liito-oravia, voi sellaisen nähdä liitelevän puusta toiseen, kun Suomen kesässä on niin valoisat yöt.
 Juttua korjattu 18.6. kello 19.26: Otsikossa ja juttutekstissä kerrottiin aiemmin virheellisesti, että emo siirtelee poikasia "päivittäin" ja"jopa päivittäin".
 Haluatko tietää, mitä kotiseudullasi tapahtuu? Tilaa Läheltä-niminen  uutiskirjeemme sähköpostiisi .
 Onhan sinulla jo puhelimessasi Ylen Uutisvahti?  Lataa se tästä!

Liito-oravaperhettä voi seurata livenä – emo siirtelee poikasia eri pesien välillä


Summary: Koululaisten pitkän kesäloman ja vanhempien työssäkäynnin yhteensovittaminen vaatii monessa perheessä avuksi päiväleirejä.

Vasara kilkkaa ja saha soi, kun lapset panevat kasaan avaruusrakettia Helsingin Oulunkylässä kulttuuritalon pihamaalla.
 Alakouluikäiset koululaiset viettävät lomapäiviään viikon mittaisella puolipäiväleirillä, kun vanhemmat ovat töissä.
 11-vuotias  Veikko Arveli  kertoo tehneensä tuttavuutta monenlaisen kiinnostavan asian kanssa.
 – Olen oppinut suunnittelua, hahmottelua, rakentamista ja maalaamista ja saanut käyttää ainakin pistosahaa, porakonetta ja vasaraa, hän listaa.
 Vaikka rakentaminen hauskaa onkin, puusepän ammatti tai oman talon rakentaminen eivät Veikkoa ainakaan vielä tässä vaiheessa kiehdo.
 Raketista ei ole tulossa varsinaisesti lelu, vaan sen kokoinen kapistus, että sinne mahtuu itsekin sisään. Valmistuttuaan raketti lähtee kiertämään kaupunkifestivaaleja.
 "Nykyisin leireillä täytyy olla ammattilaisvetäjät"
 Oulunkylän seurakunnan siirtolayhdistyksen Kesäakatemia, jossa rakettia väsätään, järjestää puolipäiväleirejä, jotka rakentuvat yleensä tietyn teeman ympärille.
 Tämän vuoden teema on avaruus, siksipä leirien nimistöstäkin löytyy Avaruus-taidepaja, Avaruus-teatteriseikkailu ja Avaruuden ääniä. Retkeily- ja teatterileirien suosio pitää pintansa vuodesta toiseen, mutta trendit siirtyvät muualta maailmasta myös leireille.
 Oulunkylän seurakunnan siirtolayhdistyksen Kesäakatemian toiminnanjohtaja Teija Kamb. Berislav Jurišić / Yle
 – Leivonta nousi yhtäkkiä tosi suosituksi, kun tv:ssä alkoivat pyöriä Suomi leipoo -ohjelmat ja kokkaus on ollut koko ajan nouseva trendi, Kesäakatemian toiminnanjohtaja  Teija Kamb  kertoo.
 Hänen mukaansa niiden parinkymmen vuoden aikana, kun hän on leiritoimintaa luotsannut, on moni asia muuttunut.
 Aluksi leirien vetäjinä toimivat nuoret, nykyisin ammattilaiset.
 – Idea siitä, että nuoret vetävät lapsille harrastekursseja, on lähtöisin Lontoosta ja meilläkin oli alkujaan partiolaisia ja urheiluseurojen nuoria vetäjinä.
 – Laatuvaatimukset ovat vuosien mittaan kasvaneet. Samalla kun maailma ylipäänsä muuttuu, myös vanhemmat vaativat enemmän, tyyliin – ihan ketä tahansa ei meidän lasta päästetä ohjailemaan, Kamb luonnehtii.
 Kamb kannattaa itsekin laatua. Samalla, kun leirit toimivat lapsille osapäiväisinä hoitopaikkoina, parhaimmassa tapauksessa lapsi saattaa leirin avulla löytää kipinän harrastukseen tai jopa ammattiinkin.
 – Haluamme myös tarjota lapsille mielekästä toimintaa, joka suojelisi lasta murrosiän villeiltä vuosilta. Olisi hyvä, kun olisi edes jostakin saanut jonkin hyvän kokemuksen ja kaveripiiri ja luottamus aikuisia kohtaan kasvaneet.
 Varsinkin pääkaupunkiseudulla seurojen ja yritysten pyörittämistä leireistä saa pulittaa pitkän pennin
 Suurin osa Kesäakatemian puolipäiväleirien viikkohinnoista pyörii 60–70 euron kieppeillä ja lounastauolla syödään omia eväitä.
 Monessa perheessä, etenkin pienempien alakoululaisten kohdalla, on kuitenkin tarvetta koko vanhempien työpäivän mittaiselle leirille. Moni toivoo, että padien ja tietokoneilla pelaamisen tilalle löytyisi jotakin ohjattua tekemistä.
 Sarjakuvaleiriläisiä ja leirin ohjaaja Marjut Kulmakorpi Helsingissä Oulunkylän pienellä kulttuuritalolla. Berislav Jurišić / Yle
 Varsinkin pääkaupunkiseudulla yhden vanhemman perheissä tai perheissä, joissa vanhemmat eivät pysty limittämään lomiaan eri aikoihin, saa leiriviikoista pulittaa pitkän pennin. Lapsilla kun kesälomaa on yleensä yhdeksän viikkoa ja vanhemmilla neljä.
 Edullisimpia leirejä, joihin kuuluu myös lounas, löytyy noin satasen viikkohinnalla esimerkiksi partion tai Helsingin kaupungin lomatoiminnan järjestäminä, mutta niille ilmoittautumisten kanssa pitää olla hereillä, sillä suurin osa täyttyy pikavauhtia.
 Hintavia sen sijaan ovat esimerkiksi yritysten tai seurojen järjestämät parkour-, sisäliikuntapuisto-, purjehdus-, akrobatia- tai tanssileirit, jolloin tuhat euroakaan ei riitä kattamaan neljän päiväleiriviikon päiväohjelmaa.
 Pääkaupunkiseudun ulkopuolella hinnat putoavat kuitenkin roimasti jopa näillä erikoisleireilläkin, vaikkapa parkourleirille Jyväskylässä ja purjehdusleirille Lohjalla pääsee 150 eurolla tai alle sen eli puolella siitä, mitä Helsingissä.
 Osa kunnista ja seurakunnista eri puolilla maata tarjoaa lapsille myös täysin maksutonta päivätoimintaa.
 Esimerkiksi Pohjois–Savossa Siilinjärvellä seurakunnan alle 15-vuotiaiden kesäkerhot ja leirit ovat täysin ilmaisia. Pohjois-Pohjanmaalla Oulussa taas nuorisopalveluiden järjestämille leireille pääsee muutamalla kympillä.
 Helsingissäkin maksutonta toimintaa tai ainakin aikuisen läsnäoloa voi löytää avoinna olevilta nuorisotaloilta tai leikkipuistoista, joista osa tarjoaa myös alle 16–vuotiaille ilmaisen lounaan.
 "Lapset ideoivat ja rakentavat itse – vetäjä on apumiehen roolissa"
 Oulunkylässä leiriä vetävä, taidekasvattaja  Tuukka Kangas  vakuuttaa, että työkalut pysyvät hyvin kaupunkilaislastenkin kädessä.
 – Yksi poika käytti juuri kuviosahaa, reippaasti menevät vaikeammatkin sahaukset ja ruuvien kiinnitykset. Lähdetään tekemään yhteistä juttua ja kaikki asiat, joita matkan varrella opitaan, tulevat vähän kuin vahingossa, hän sanoo.
 Rakettia kokoamassa Oulunkylän Kesäakatemian rakettipajassa. Berislav Jurišić / Yle
 Kangas kertoo, että leirin ohjaajana hän pyrkii siihen, että lapset itse saisivat vastata mahdollisimman pitkälle suunnittelusta ja toteutuksesta.
 – Roolini on toimia tavallaan apumiehenä ja antaa sellaista teknistä tukea, jolla varmistetaan, että rakenteesta tulee turvallinen, Kangas kertoo.
 Leiriläiset tapaavat useimmiten leirillä ensimmäistä kertaa toisensa. Kankaan mukaan lapsilta ryhmäytyminen sujuu luonnostaan.
 – Ylipäänsä ihmisiä yhdistää se, että tehdään jotain yhdessä, ja silloin on helppoa ja luontevaa saada uusia kavereita.
 Kännykät lapsilla on leirillä mukanaan ja niistä on Kankaan mukaan hyötyä, kun katsotaan esimerkiksi työhön liittyviä malleja.
 – Näillä leireillä ei tarvita kuitenkaan kännyköitä ajantäytteeksi, Kangas naurahtaa.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Trendit näkyvät lastenleirien valikoimassa – vaatimukset leirien vetäjiä kohtaan kasvaneet


Summary: Tapausta tutkitaan murhan yrityksenä tekovälineen vuoksi ja siksi, että uhrin puolustautumiskyky oli liikuntarajoitteisuuden takia heikko.

Vantaalla miekalla lyönyt nelikymppinen mies vangittiin tiistaina Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa. Häntä epäillään todennäköisin syin murhan yrityksestä.
 Poliisin mukaan epäilty löi lauantaina iltapäivällä liikuntarajoitteista yli 60-vuotiasta rollaattorilla liikkunutta miestä miekalla useita kertoja Vantaan Viertolassa.
 Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Rauno Jämsä on kertonut, että uhri valikoitui sattumalta. Uhri ei kertomansa mukaan tuntenut epäiltyä entuudestaan.
 Jämsän mukaan tapausta tutkitaan murhan yrityksenä tekovälineen vuoksi ja siksi, että uhrin puolustautumiskyky oli liikuntarajoitteisuuden takia heikko.
 Uhri oli tiistaina yhä sairaalahoidossa, mutta hänellä ei poliisin mukaan ollut enää välitöntä hengenvaaraa.

Vantaan miekkamies vangittiin käräjillä epäiltynä murhan yrityksestä


Summary: Aurinkoahvenia on päästetty akvaarioista lampiin ainakin Varsinais-Suomessa.

EU:n luetteloa haitallisista vieraslajeista on jälleen täydennetty. Aiemmin 49 lajia sisältäneessä luettelossa on lisäyksen jälkeen yhteensä 66 lajia, joiden maahantuonti, myynti, kasvatus, käyttö ja ympäristöön päästäminen on kiellettyä koko EU:n alueella.
 Uusia luetteloon lisättyjä kasvilajeja ovat muun muassa siniakaasia, haisujumaltenpuu, oranssivarrasheinä ja japaninhumala. Lisäksi luetteloon päätyi kaloista aurinkoahven ja juovakorallimonni, linnuista pihamaina ja laakamadoista uudenseelanninlattana.
 Kuvan siniakaasia on kuvattu Espanjassa. Uusista vieraslajeista Suomessa esiintyy kuitenkin todennäköisesti vain aurinkoahven, joita on päästetty vapaaksi akvaarioista. Cum Okolo / Alamy Stock Photo / AOP
 Suomessa uusista eläinlajeista tavataan luontoon levinneenä todennäköisesti vain aurinkoahvenia, joita on akvaarioista päästetty useaan lampeen ainakin Varsinais-Suomessa.
 Voimakkaana kilpailijana aurinkoahven uhkaa levitessään alkuperäisiä kalalajejamme ja muuta vesieliöstöä. Saaliiksi saatua aurinkoahventa ei saakaan päästää takaisin vesistöön.
 Lue lisää:
 Maanteiden varsia niitetään taas näkyvyyden parantamiseksi – lupiinejakaan ei säästetä, sillä ne valtaavat liikaa alaa muilta kasveilta
 Tämä aggressiivinen merenpohjan vieraslaji on levinnyt jo Perämerelle asti – Mustatäplätokkoa ei voi pysäyttää, mutta olisiko siitä ruokakalaksi?
 Vieraslajiasiantuntijan neuvo: Nyt keräämään lupiinikimppuja ja näivettämään kurtturuusuja

EU:n vieraslajiluettelo täydentyi uusilla haitallisilla lajeilla: mukana haisujumaltenpuu ja Suomen kalalajeja uhkaava aurinkoahven


Summary: Varusmiehet tekivät videon maastoharjoituksen yhteydessä Vekaranjärvellä vuonna 2017.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut yhdeksän Karjalan prikaatissa palvellutta varusmiestä sakkoihin palvelusrikoksesta. Kyse on kesällä 2017 sattuneesta tapauksesta, jolloin varusmiehet  kuvasivat videon  maastoharjoituksen yhteydessä Vekaranjärvellä Kouvolassa.
 Videossa seitsemän varusmiestä asettui riviin ja kahdeksas ampui paukkupatruunoilla heitä vuorotellen teloitustyyliin. Yhdeksäs varusmies kuvasi tapahtumat matkapuhelimella.
 Kymenlaakson käräjäoikeuden mukaan videon tekeminen oli poikkeuksellista ja osoitti tekijöissä vakavaa piittaamattomuutta moitteettomaan käyttäytymiseen asevelvollisuuden suorittajina.
 Ryhmän valvojana toiminut kersantti tuomittiin palvelusrikoksista 70 päiväsakkoon ja muut 50 päiväsakkoon.
 Vuosittain pelkästään Karjalan prikaati käynnistää noin 600 esitutkintaa. Syitä ovat tavallisimmin luvaton poissaolo ja matkapuhelimen käyttö palveluksessa.

Varusmiehille sakkoja teloitusvideon kuvaamisesta – Oikeus: osoittivat vakavaa piittaamattomuutta


Summary: 19-vuotias nuorukainen sai tuomion yllyttämisestä terrorismiin ja terroristisen aineiston hallussapidosta.

Britanniassa on tuomittu yli neljäksi vuodeksi vankilaan mies, joka jakoi sosiaalisessa mediassa solvaavan päivityksen  prinssi Harrysta .
 Prinssistä julkaistun uhkaavansävyisen päivityksen lisäksi mies tuomittiin muista nettijulkaisuistaan sekä terroristisen aineiston hallussapidosta.
 19-vuotias yliopisto-opiskelija julkaisi prinssi Harrysta laatimansa kuvan äärioikeiston suosimassa yhteisöpalvelu Gabissa viime elokuussa eli muutama kuukausi sen jälkeen, kun prinssi oli mennyt naimisiin  Meghan Marklen  kanssa. Marklen äiti on tummaihoinen.
 Tekaistussa kuvassa prinssi oli pistooli ohimolla veren peittämää taustaa vasten. Kuvassa oli myös hakaristi ja teksti "Nähdään myöhemmin, rotupetturi".
 Nuorukaisen hallusta löytyi myös muun muassa terroristiverkosto al-Qaidan koulutusopas ja Valkoisen vastarinnan käsikirja. Lisäksi hän piti blogia, jota on kuvattu äärimmäisen väkivaltaiseksi ja naisvihamieliseksi.
 "Inhottavaa ja laitonta"
 Syytetty tunnusti syyllisyytensä terrorismiin yllyttämiseen ja terroristisen aineiston hallussapitoon. Oikeus langetti hänelle neljän vuoden ja kolmen kuukauden tuomion.
 Samassa oikeudenkäynnissä tuomittiin 18-vuotias mies, joka kävi 19-vuotiaan kanssa samoilla keskustelusivustoilla. Hän sai 1,5 vuoden vankeustuomion yllyttämisestä terrorismiin.
 Tuomari  Rebecca Poulet  totesi kaksikon päivitysten olleen sekä inhottavia että siksi rikollisia, että niillä pyrittiin selvästikin yllyttämään terroritekoihin.
 Pouletin mukaan kaksikko edisti uusnatsismista vaikutteita saaneiden äärioikeistolaisten ryhmien ideologiaa. Ihmisiä kehotettiin väkivaltaan muita kohtaan syistä, joita kukaan oikeamielinen ihminen ei voi koskaan ymmärtää, tuomari totesi  brittilehti The Guardianin mukaan.

Prinssi Harrya rasistisesti solvannut äärioikeistolaisteini tuomittiin vuosiksi vankilaan


Summary: Kokoomus pitää seuraavan varsinaisen puoluekokouksen Porissa kesällä 2020.

Yle julkaisi tänään kyselyn, jossa kokoomusvaikuttajat  ottavat kantaa puolueen puheenjohtajatilanteeseen.  Puolue valitsee puheenjohtajan puoluekokouksessa kesäkuussa 2020.
 Puheenjohtajatilanne on noussut kokoomuksessa esille, kun puolue sai odotuksiin nähden heikon tulokseen eduskuntavaaleissa.
 Samalla puolue joutui oppositioon, kun pääministeripuolue SDP valitsi hallituskumppanikseen keskustan eikä kokoomusta. Kokoomus on viimeksi ollut oppositiossa yli 20 vuotta sitten.
 Kyselyssä kokoomusvaikuttajista neljä kymmenestä haluaa  Petteri Orpolle  vastaehdokkaan seuraavassa puoluekokouksessa. Mieluiten kokoomuslaiset näkisivät haastajina  Antti Häkkäsen ,  Elina Lepomäen  ja  Paula Risikon .
 Kokoomuslaiset antoivat arvosanaksi Petteri Orpolle 8,4. Arvio on puoli arvosanaa heikompi kuin Ylen vuoden takaisessa kyselyssä.
 Nyt Ylen haastattelussa Orpo kertoo, että hän ymmärtää pettymyksen eduskuntavaalien tulokseen. Samalla hän sanoo pyrkivänsä jatkokaudelle Porin puoluekokouksessa 2020.
 1) Millaisia ajatuksia kyselyn tulokset herättävät?
 – Vastaukset olivat odotetun kaltaisia ja joita olen vaistonnut. Tunnen meidän väen hyvin. Kokonaisuutena olen ihan tyytyväinen. Arvosana 8,4 on ihan hyvä, kun ottaa huomioon, että takana on aika vaikea kausi. Samaan aikaan tulos kertoo siitä, että itsekin pitää parantaa juoksua.
 2) Kokoomusvaikuttajien antama arvosana on tullut alas puolikkaalla. Mistä arvioitte tämän johtuvan?
 – Luulen, että siinä päällimmäisenä näkyy jonkinasteinen pettymys siihen, että paljon oli saatavilla. Ykköspaikka vaaleissa oli saavutettavissa ja täyspottia ei tullut. Sitten taas toiseen suuntaan vaikuttaa se, että meidän väki tuntuu hyväksyneen sen oppositioratkaisun. Kokoomus jäi oppositioon, eikä antanut periksi meidän talouspolitiikan linjasta. Sitä kautta voimme lähteä selkä suorana tekemään oppositiopolitiikkaa.
 3) Neljä kymmenestä kokoomusvaikuttajasta haluaa nähdä haastajan seuraavassa puheenjohtajakisassa. Huolestuttaako tilanne?
 – Ei, koska puoluekokoukset järjestään sitä varten, että puolue valitsee niissä puheenjohtajan. Jos on haastajia, niin sitten käydään kisa. Politiikassa käydään kilpailua ja minä olen valmis mittauttamaan kannatukseni. Minun mielestäni tämä on terveen puolueen merkki, että pohdintoja käydään.
 4) Oliko tämä lupaus siitä, että olette ehdolla Porin puoluekokouksessa?
 – Kyllä. Aion olla ehdolla 2020, eli vuoden päästä Porissa. Haluan jatkaa kokoomuksen johdossa.
 5) Osa vastaajista oli sitä mieltä kyselyssä, että kokoomuksen pitäisi mennä nykyistä enemmän oikealle talouspolitiikassa ja konservatiivisempaan suuntaan arvoissa. Allekirjoitatteko analyysin?
 – Kokoomus on keskusta-oikeistolainen kansanpuolue, maltillinen kokoomus.Meidän ei tarvitse mennä perussuomalaiseen suuntaan eikä vihreään suuntaan, olemme kokoomuslaisia. Me rakennamme meidän arvojen pohjalta politiikkaa.
 – Kokoomuksen puheenjohtajan tehtävä on yhdistää erilaisia virtauksia ja ajatussuuntia puolueessa ja sitä kautta löytää yhteistä säveltä. Politiikkamme perustuu meidän hyviin arvoihin: osaamiseen, kannustavuuteen, ahkeruuteen ja kansainvälisyyteen.
 6) Vaalitulokset olivat pettymyksiä osalle vastaajista. Olivatko ne pettymyksiä kokoomukselle?
 – Monikon jättäisin ainakin pois. Jos ajatellaan kolme vuotta kestänyttä kauttani, olimme kuntavaaleissa suurin puolue, eurovaaleissa selkeästi suurin puolue ja eduskuntavaaleissa voitimme yhden lisäpaikan.
 – Kuten aiemmin sanoin pettymys oli, että ykköspaikka eduskuntavaaleissa oli otettavissa. Se varmasti harmitti ja se harmittaa myös itseänikin. Politiikka on kuitenkin tällaista ja nyt katsotaan eteenpäin.
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Vajaa puolet kokoomusvaikuttajista haluaa Orpolle haastajan puheenjohtajakilpaan – suosituin vastaehdokas olisi Antti Häkkänen
 Ylen kysely: Orpon asema kokoomuksessa erittäin vahva – "Vaikea saada täysijärkisiä puheenjohtajakisaan"

Petteri Orpo pyrkii jatkokaudelle kokoomuksen puheenjohtajana – ”Minä olen valmis mittauttamaan kannatukseni"


Summary: Kaapelioperaattorit ovat ohjelmien alkuperäisiä lähettäjiä, jolloin ylimääräisiä korvauksia ei tarvitse maksaa.

Ilmaiset tv-kanavat näkyvät tulevaisuudessakin yli miljoonan suomalaisen televisioissa. Näkyminen varmistui, kun  markkinaoikeus kumosi  tekijänoikeusjärjestö Kopioston vaatimukset.
 Kopioston mukaan kaapelioperaattorit ovat edelleenlähettäjiä, kun ne lähettävät ilmaisia tv-ohjelmia kaapeli- ja iptv-verkossa. Näin olleen kaapeliyhtiöiden pitiäisi maksaa lähettämisestä erillinen korvaus Kopiostolle.
 Markkinaoikeuden mukaan tv-ohjelmien lähettäminen näin on jälleenlähettämistä, eli alkuperäistä lähettämistä, joten erillistä korvausta ei tarvitse maksaa.
 Operaattoreita edustava  FiCom  on tyytyväinen ratkaisuun.
 – Markkinaoikeus vahvisti kaapeliverkon operaattoreiden yhteisen näkemyksen siitä, että Suomessa jo kymmenien vuosien ajan käytössä ollut tv-lähetysten jakelumalli on tasapuolinen ja toimiva, sanoo FiCom ry:n toimitusjohtaja  Elina Ussa  tiedotteessan.
 Lisäksi oikeus määräsi Kopioston maksamaan erilaisia korvauksia uli 420 000 euroa. Päätös ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Kustannuskiista pimentämässä neljä tv-kanavaa
 Nelonen ei aio katkaista kaapelijakeluaan – vielä
 Kaapelikanavat eivät pimenekään maaliskuussa – työryhmä pohtii kiistaa tekijänoikeuksista

Yli miljoonan suomalaisen ilmaiset kanavat eivät pimene – markkinaoikeus tyrmäsi Kopioston kanteen


Summary: Kilpilahdessa Nesteen ja Borealis Polymersin tuotantolaitoksilla syntyy merkittävä määrä hukkalämpöä, joka päätyy nyt mereen.

Porvoon Kilpilahdessa sijaitsevien öljy- ja petrokemian jalostamojen hukkalämpö voisi kattaa noin neljänneksen pääkaupunkiseudun kaukolämmön tarpeesta, kertoo tuore selvitys.
 Selvityksen teettivät yhdessä Neste, Borealis ja pääkaupunkiseudun energiayhtiöt. Sen mukaan vuosikaudet mereen sysätyn hukkalämmön hyödyntäminen kaukolämpönä olisi teknisesti toteutettavissa.
 Hanke vaatisi kuitenkin mittavia investointeja ja sen kilpailukykyä nykyiseen kaukolämpöön ei osata vielä tarkasti arvioida.
 – Suurin kysymysmerkki on hankkeen taloudellinen järkevyys. Investointien lisäksi myös lopullisia käyttökustannuksia pitää vielä selvittää. Esimerkiksi lämpöpumppujen tarvitseman sähkön hinta ja sähkövero vaikuttavat merkittävästi siihen, onko tällä edellytyksiä toteutukseen, sanoo Neste OYJ:n öljytuotteiden energiajohtaja  Jussi Hintikka .
 Hintikan mukaan tällä hetkellä kaukolämpöjärjestelmään kytketyt hukkalämpöä hyödyntävät lämpöpumput ovat korkeimmassa sähköveroluokassa, mikä nostaa hukkalämmöllä tuotetun kaukolämmön hintaa merkittävästi.
 Hankkeen jatko on vielä avoinna
 Esiselvityksessä tutkittiin kolmea vaihtoehtoa. Ensimmäinen vaihtoehto on kaukolämmön tuotanto Kilpilahdessa hukkalämmöstä lämpöpumpuilla ja lämmönsiirto pääkaupunkiseudulle kaukolämpöputkella.
 Toisessa vaihtoehdossa matalalämpötilainen hukkalämpö siirrettäisiin merivesitunnelissa ja tuotettaisiin kaukolämmöksi lämpöpumpuilla vasta pääkaupunkiseudulla. Kolmannessa vaihtoehdossa valmis kaukolämpö siirrettäisiin Kilpilahdesta pääkaupunkiseudulle tunnelissa sijaitsevalla kaukolämpöputkella.
 Esiselvitys osoitti, että lämmöntuotannon kustannuksiin ja hankkeen kannattavuuteen vaikuttavat merkittävästi tarvittavien investointien kokoluokka, lämpöpumppujen käyttämän sähkön hinta ja sähköveron suuruus.
 Seuraavaksi osapuolet arvioivat edellytyksiä jatkaa hanketta seuraavaan selvitysvaiheeseen.
 – Seuraavassa vaiheessa olisi tarkoitus selvittää tarkemmin valittavaa ratkaisua ja sen investoinnin tarkkaa arvoa. Mahdollisesta jatkosta päätetään tämän vuoden aikana, sanoo Hintikka.
 Toteutuessaan lämmöntoimitukset voisivat alkaa esiselvityksen arvion mukaan aikaisintaan vuonna 2025.

Voisiko Porvoon öljynjalostamon hukkalämpö lämmittää meren sijasta asuntoja Helsingissä? Isot kustannukset ja sähkövero voivat torpata hankkeen


Summary: Viime vuonna eri puolilla maailmaa yli 16 miljoona ihmistä joutui jättämään kotinsa ilmastoon ja säähän liittyvistä syistä.

Yhä useampi somali joutuu jättämään kotinsa ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä syistä, varoittaa YK:n  pakolaisjärjestö UNHCR .
 – Muuttuva ilmasto ei ole johtanut vain ruokapulaan, vaan se on myös pakottanut ihmisiä muutamaan pois kodistaan, sanoo järjestön tiedottaja  Babar Baloch   Sveriges Radiolle .
 Ruotsalaismedian mukaan Somaliassa on yhtä paljon niin kutsuttuja ilmastopakolaisia kuin sotaa ja konflikteja paenneita henkilöitä.
 Sadekausia jää välistä
 Somaliassa on jopa 2,6 miljoonaa sisäistä pakolaista. Lisäksi  820 000 somalia on pakolaisina  Afrikan sarven maissa ja Jemenissä.
 Somaliaa on jo pitkään vaivannut kuivuus. Tänä vuonna isossa osassa maata ei satanut lainkaan huhti-kesäkuun välisenä aikana, joka on perinteistä sadekautta. Sadetta ei tullut myöskään viime syksynä.
 Sateen puute on erityisen huolestuttavaa, sillä sen myötä jopa viisi miljoona somalia voi jäädä heinäkuussa ilman ruokaa, ennustaa pakolaisjärjestön tiedottaja Babar Baloch.
 Ongelma on maailmanlaajuinen. YK:n pakolaisjärjestön arvion mukaan viime vuonna yli 16 miljoonaa ihmistä joutui jättämään kotinsa esimerkiksi myrskyjen, tulvien, metsäpalojen ja kuivuuden vuoksi.
 Ilmaston vuoksi pakenevien asema on kiistelty
 Iso osa ilmaston vuoksi pakenevista on valtioiden sisäisiä pakolaisia.
 Ilmaston vuoksi pakenevien asema on kiistanalainen, sillä heillä ei ole virallista pakolaisstatusta.
 Geneven vuoden 1951 pakolaissopimus määrittelee pakolaisen henkilöksi, joka joutuu jättämään kotinsa esimerkiksi sodan tai vainon vuoksi.
 Asiantuntijat ovat olleet huolissaan siitä, että ympäristöön liittyvistä syistä pakenevien henkilöiden lisääminen kansainväliseen sopimukseen voisi vähentää  muiden pakolaisten suojelua  (The Economist).

Jo puolet Somalian sisäisistä pakolaisista on ilmastopakolaisia – ja määrä tulee kasvamaan, arvioi YK


Summary: Kokkolassa kaksi päiväkotipihaa on suunniteltu luonnonpihoiksi. Myös muualla Suomessa niitä on kokeiltu.

Suomalaistutkimusten  mukaan lapsen  vastustuskyky vahvistuu , kun lapsi on päivän aikana tekemisissä metsämaan, nurmen tai vaikkapa lahopuun kanssa.
 Uusia piharatkaisuja on kokeiltu tutkimusmielessä esimerkiksi Espoossa ja Lahdessa. Nyt myös Kokkola uusii kaksi päiväkotipihaa.
 Tervanpolttajan ja Falanderinkadun pihapiirit kokivat tänä vuonna muutoksen, kun tonteille tuotiin tilaelementtipäiväkodit helpottamaan pulaa päiväkotipaikoista. Samalla niiden pihat suunniteltiin mikrobirikkaiksi. Elementtipäiväkodit ovat käytössä ainakin seitsemän vuotta.
 Vähän rahaa, mitä tehdä?
 Kokkolan kaupungin vihersuunnittelijalla Nina Mamialla oli edessään visainen tehtävä, sillä lapsille oli keksittävä elementtipäiväkotien pihalle mukava leikkipaikka. Määrärahaa oli tarjolla vain noin 100 000 euroa.
 Teräksiset leikkivälineet, turvalaatat, tekonurmet ja muut tyypilliset leikkipihan välineet ovat kalliita, joten mielessä alkoi itää idea toisenlaisesta toteutuksesta, mikrobirikkaasta pihasta.
 – Tutkimusten mukaan nurmikko, metsäpohjakuntta ja niitty sisältävät tosi paljon mikrobeja, jotka ovat tärkeitä ihmisten suolistobakteereille ja sitä myöten tukevat immuunipuolustusjärjestelmää. On siis hyväksi, että ne kulkeutuvat suun ja ihon kautta suolistoon, tietää Mamia.
 Vihersuunnittelija Nina Mamia iloitsee siitä, että koripajuista istutettu maja on lähtenyt kasvamaan hyvin. Sille tulee vielä runsaasti lisää mittaa ja tuuheutta sekä erilaisia rakenteita.  Ville Viitamäki / Yle
 Nämä materiaalit mahtuivat myös annettuun budjettiin, mutta toisaalta ne eivät ole yhtä kestäviä kuin vaikkapa asfaltti. Sen takia Mamian mielestä on hyvä, että pihat ovat käytössä vain määräajan, seitsemän vuotta.
 Mitä sitten mikrobirikkaassa pihassa on? Tulliharjuun on syntynyt koripajusta istutettu pajumaja pöllilattialla. Sinne laitetaan tukkirinne, tasapainoilupöllejä, kivikkoa, kuorikatetta ja turpeisia istutusharkkoja. Pihalle istutetaan myös niitty.
 Näiden lisäksi lapsille tulee pihaan perinteisempiäkin leikkivälineitä, kuten keinut ja niiden alle säädösten mukaiset turvalaatat.
 Käsille pelkkä vesipesu
 Suomalaistutkimukset ovat vahvistaneet, että luonnossa oleskelu on hyödyllistä vastustuskyvylle. Kokkolassa aiotaan mielenkiinnosta seurata, vähenevätkö sairaspoissaolot niillä lapsilla, jotka oleskelevat luonnonpihalla päiväkotipäivän aikana. Tiedossa toki on, että sairasteluun vaikuttaa moni muukin seikka.
 – Parasta olisi, jos lapset eivät vaikka mullassa möyrittyään pesisi käsiään saippualla, vaan pelkällä vedellä. Silloin mikrobit kulkeutuvat suuhun ja lopulta suolistoon, Nina Mamia sanoo. Hän painottaa kuitenkin, että henkilökunta harkitsee aina tilannekohtaisesti, millainen käsienpesu on tarpeen.
 Toinen seurattava asia on se, saako monimuotoinen piha lapset viihtymään ulkona tavallista kauemmin. Suunnittelijaa kiinnostaa kovasti myös se, mitä päiväkotien henkilökunta, lapset ja lasten perheet ajattelevat uudenlaisesta pihasta.
 Vastaavanlaista ajatusta voi pienilläkin muutoksilla tuoda myös muihin päiväkoteihin, varsinkin jos pihat ovat pieniä.
 – Päiväkotiin voidaan halutessa tuoda esimerkiksi istutuslaatikoita. Istuttamista voi tehdä sisälläkin ja ympäri vuoden. Siitä voisi syttyä innostuksen kipinä. Viime vuodet päiväkotien pihasuunnittelussa on menty voimakkaasti aivan toiseen suuntaan eli on vähennetty luonnonelementtejä muun muassa kestävyyden takia. Balanssia olisi kuitenkin hyvä miettiä, Mamia pohtii.
 Enemmän tarvetta mikrobirikkaille päiväkotipihoille on kaupungeissa, sillä maalla luonto on usein lähempänä.
 – Kaikkien kaupungissa asuvien arkeen ei kuulu metsässä tai edes puistoissa oleskelua. Siksi kaksi ulkoilukertaa päiväkotipäivän aikana olisi tärkeää.

Päiväkotilapset saavat työntää kätensä multaan eikä käsiä pestä ulkoilun jälkeen saippualla – mikrobirikkaasta pihasta haetaan vastustuskykyä


Summary: Donald Trump polkaisee kampanjansa käyntiin Floridassa varhain keskiviikkoaamuna Suomen aikaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  uudelleenvalintakampanjan käynnistävä vaalitilaisuus järjestetään Floridan Orlandossa.
 Paikalla ovat myös presidentin puoliso  Melania Trump , varapresidentti  Mike Pence  ja Trumpin kampanjapäällikkö  Brad Parscale .
 Voit lukea Ylen aiemman artikkelin kampanjapäällikkö Parscalesta tästä.
 Kampanjatilaisuus alkaa kello 03:00 Suomen aikaa. Voit seurata sitä tässä artikkelissa.
 Muutamia tunteja ennen tilaisuutta Trumpin kampanja julkisti uudelleenvalintaa markkinoivan vaalivideon. Videolla nähdään presidentin hurraavia kannattajajoukkoja ja kuullaan jo aiemmasta kampanjasta tuttu "Make America great again" -iskulause.

Donald Trump avaa vuoden 2020 presidentinvaaleihin tähtäävän kampanjansa – katso suora lähetys kello 03:00 alkaen


Summary: Suomalainen Tieto maksaa yhdistymisessä norjalaisen EVRY:n osakkeenomistajille fuusiovastikkeena 1,3 miljardia euroa, joka koostuu Tiedon osakkeista ja rahasta.

Yritysten yhteenlaskettu liikevaihto on kolme miljardia euroa. Uuden yhtiön palveluksessa on 24 000 työntekijää. Kotipaikka on Espoossa.
 Tiedon toimitusjohtajasta Kimmo Alkiosta tulee myös uuden yhtiön vetäjä. Tiedon osakkeenomistajat omistavat firmasta 62,5 prosenttia ja EVRY:n osakkeenomistajat 37,5 prosenttia.
 Miksi suurkauppa tehtiin, Tiedon toimitusjohtaja Kimmo Alkio?
 – Tässä yhdistelmässä on poikkeuksellisen paljon täydentäviä tekijöitä. Meillä on esimerkiksi toisiaan täydentävät liiketoiminnot ja maantieteellinen läsnäolo.
 – Ensinnäkin pyrimme olemaan kasvuyhtiö. Molemmat yhtiöt ovat palkanneet viimeisen vuoden aikana yli tuhat henkilöä, ja tämä yhdistyminen hyvin tärkeä tekijä kasvun jatkumiseksi.
 – Samanaikaisesti luonnollisesti katsomme myös kasvumahdollisuuksia. Pidemmällä aikajänteellä emme sulje pois lisäyritysostoja.
 Miten suuria synergiaetuja yhdistymisestä saadaan?
 – Kaavailemme noin 75 miljoonan euron vuotuisia kustannussynergioita. Huomattavaa kustannussäästöpotentiaalia on muun muassa hallinnon ja myynnin kuluissa sekä toimistotilojen ja ostojen sekä investointien tuottavuuden tehostamisessa.
 Aiotteko vähentää työntekijöitä?
 – Kokonaistoimenpidelista keskittyy ennen kaikkea kasvuun. Kustannussäästöjen yksityiskohtiin on liian aikaista kommentoida tässä vaiheessa, koska itse suunnittelu yritysten kesken ei ole vielä voinut alkaa.
 Miksi ohjelmisto- ja tietotekniikka-alan yhtiöt yhdistyvät nyt kiihtyvällä vauhdilla?
 – Alan kansainvälinen kilpailu on yhä kovempaa. Osaamiseen ja investointeihin tarvitaan yhä enemmän niin sanottua kriittistä massaa eli resursseja ja paukkuja. Toki markkinoilla on tilaa myös startup-yrityksille.
 Lue myös:
 Ohjelmistoyritys Tieto ja norjalainen Evry yhdistyvät kolmen miljardin digijätiksi
 Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?

Taas tehtiin miljardikauppa ja ohjelmistojätin tahtia lyö suomalainen – miksi Tieto ja norjalaisfirma yhdistyvät, toimitusjohtaja Kimmo Alkio?


Summary: Kun näkee ilkeän kommenttinsa satuttavan toista ihmistä, paha mieli tarttuu, empatiaan perehtynyt aivotutkija selittää.

Ruma. Tyhmä. Idiootti. Tai vaikkapa  "Häpeän puolestasi. Sun naama on oudonmallinen myös" . Miksi aikuiset ihmiset käyttäytyvät internetissä ja sosiaalisessa mediassa kuin idiootit?
 Mistä kyse?
 Yksi syy on se, että ilkeily netissä on helppoa, selittää aivotutkija  Katri Saarikivi .
 Kun toista ei näe, ei näe myöskään reaktiota ilkeään viestiin tai kommenttiin. Kasvotusten joudumme kohtaamaan toisen ihmisen, joka ehkä pahoittaa ilkeilystämme mielensä.
 – Jos sanoisit minulle jotain ilkeää kasvosten, niin minulle tulisi tosi paha mieli. Kun näet missä tunnetilassa olen, niin se tarttuu sinuun, jolloin sinäkin kärsit siitä, että minulle tulee paha mieli.
 Saarikiven mukaan unohtaessamme, että tietokoneen tai kännykän ruudun takana on toinen ihminen, tulee ilkeästä ja typerästä käytöksestä helpompaa.
 – Netissä kontakti puuttuu eikä siellä tarvitse välittää toisen ihmisen tunteista. Voi ikäänkuin ilman seuraamuksia olla kamala.
 Kun on väsynyt tai stressaantunut, impulssikontrolli höltyy erityisen helposti, aivotutkija selittää.
 – Voisi luulla, että aikuiset ihmiset osaavat käyttäytyä, kun sitä on harjoiteltu niin pitkään, mutta kaikilla keittää joskus yli. Silloin saattaa tulla kasvotustenkin tiuskaisseeksi jotain sellaista, mitä ei oikeasti tarkoita.
 Kuka ja mitä?
 Humex-projektin tutkimusjohtaja Katri Saarikivi tutkii esimerkiksi sitä,  miten ihmisten välistä empatiaa voisi edistää ja voisiko sen lisäämisestä olla hyötyä vuorovaikutustilanteissa .
 Erityisesti empatiaan perehtynyt aivotutkija Saarikivi myös luennoi ja kirjoittaa – esimerkiksi  kolumneja Ylen verkkosivuille .
 Tätä et ehkä tiennyt
 Saarikivi sanoo nettiilkeilyn muistuttavan autoiluraivoa. Siis sitä tunnetta, jossa oman ratin takaa katsoessa kaikki muut ovat liikenteessä täysiä pölvästejä, joiden surkeat ajotaidot saavat kiroilemaan.
 – Samalla lailla auton ratissa saattaa sanoa asioita, joita ei kanssa-autoilijoille kasvotusten sanoisi.
 Mitä on tärkeä muistaa?
 – Jos sosiaalisen median käyttö on ongelma, sitä kannattaa ilman muuta säädellä. Kannattaa tehdä pieniä testejä selvittääkseen, onko oikeast somekoukussa: tuleeko vierotusoireita, meneekö käsi automaattisesti puhelimelle?
 – Näitä testejä kannattaa tehdä, sillä sovellukset on myös suunniteltu mahdollisimman koukuttaviksi – sen kanssa kannattaa olla hereillä, Saarikivi sanoo.
 Katri Saarikiveä haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Katri Saarikiven kolumni: Tasa-arvoista yhteiskuntaa ei voi rakentaa vain erilaisuuteen keskittymällä
 "Täällä vihapuheen kirjoittaja joutuu katsomaan kohdettaan silmiin" – Sovittelijat Jaakko ja Pirjo uskovat kohtaamisen voimaan
 Nettivihaa työssään kohtaava Sami Koivisto tapasi miehen, joka toivoi hänen perheensä tappamista: "Pelottavinta oli se, että hän on ihan tavallinen suomalainen mies"

"Idiootti! Typerys!" – Somessa unohdamme helposti käytöstavat ja aivotutkija Katri Saarikivi tietää miksi


Summary: Tonttikaupat Hollollassa antavat hyvän kuvan siitä, miten Nuorisosäätiön rahantekokone toimi ja ketkä hyötyivät sen toiminnasta.

Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa puidaan tonttikauppaan liittyvää riitaa, joka antaa esimakua Nuorisosäätiön ex-johtajien taloussotkujen puinnista.
 Finanssikonserni Sampoon kuuluva Mandatum Oy vaatii kanteessaan Nuorisosäätiötä maksamaan useiden kymmenien tuhansien eurojen vuokrasaatavia korkoineen Hollolan keskustassa olevasta tontista.
 Nuorisosäätiö puolestaan pyytää Päijät-Hämeen käräjäoikeutta mitätöimään säätiön ja Sampo-konsernin välisen vuokrasopimuksen tai sovittelemaan vuokratasoa alhaisemmaksi.
 “Järjestely liittyy epäselvien ja laittomien liiketoimien kokonaisuuteen, jossa muun ohella vuokrasopimuksen solmineet Nuorisosäätiön entiset johtohenkilöt  Aki Haaro  ja  Perttu Nousiainen  ovat tavoitelleet itselleen tai määräysvallassaan oleville yhtiöille epäoikeutettua etua”, Nuorisosäätiön kirjoittaa vastineessaan oikeudelle.
 Nuorisosäätiön entisiä johtajia Haaroa ja Nousiaista epäillään useista talousrikoksista. Helsingin poliisin tutkimassa vyyhdissä on yhteensä yli kymmenen epäiltyä. Poliisi  on kuvaillut talousrikostutkintaa  Suomen oloissa poikkeuksellisen laajaksi.
 Hollolan tonttikaupoissa oli mukana useita rikostutkinnassa keskeisessä asemassa olevia henkilöitä. Nuorisosäätiön entisten johtajien epäselvyydet ja rikosepäilyt liittyvät muutenkin tiiviisti Päijät-Hämeeseen eli Hollolan lisäksi Lahteen.
 Hollolan vuokratontti -kiistasta kirjoitti ensimmäisenä  Etelä-Suomen Sanomat .
 Taustalla erikoiset tonttikaupat
 Oikeudessa puitavan riidan taustalla on tonttikaupat, jotka toteutettiin vuonna 2016.
 Osuuskauppa Hämeenmaa myi tontin suomalaiselle Lease Deal Park Oy:lle toukokuussa 2016. Hinta oli 1,6 miljoonaa euroa. Kuukautta myöhemmin eli kesäkuussa Lease Deal Park Oy myi tontin Sampo-konsernin tytäryhtiölle kahdella miljoonalla eurolla. Nuorisosäätiö solmi tontille 80 vuoden vuokrasopimuksen. Tontin vuokra on kolminkertainen verrattuna markkinatasoon Hollolassa.
 Käytännössä tontin hinta saatiin nostettua Nuorisosäätiön solmiman vuokrasopimuksen avulla. Tontilla sijaitsee tyhjillään oleva huoltoasemarakennus. Sen Lease Deal Park myi lahtelaiselle rakennusliikkeelle Salpausselän Rakentajille (nykyisin Pallas Rakennus).
 Salpausselän Rakentajien entistä pääomistajaa  Mika Wileniusta   epäillään lahjusten maksamisesta ja talousrikoksista kuten törkeistä veropetoksista .
 Nuorisosäätiön entisten johtajien poliisitutkinta alkoi lahjusepäilystä, jonka rahavirrat kulkivat Ylen tietojen mukaan grafiikassa kuvatulla tavalla. Yle Uutisgrafiikka
 Tontilla sijaitsevan huoltoaseman omistaa Salpausselän Rakentajat, mutta suunnitelman mukaan tontille oli tarkoitus rakentaa asuntoja. Nuorisosäätiön päätös vuokrata tontti Hollollassa herätti ihmetystä, sillä säätiö on päättänyt hankkia asuntoja vain suurista kasvukeskuksista.
 Myös poliisi on selvittänyt tonttikauppaa. Sampo-konserni on tehnyt yhteistyötä poliisin kanssa, eikä sen edustajia epäillä rikoksesta.
 Sampo-konserni ei halunnut kommentoida asiaa, koska riitatapauksen käsittely käräjäoikeudessa on edelleen kesken.
 Tästä linkistä voi lukea jutun, jossa kerrotaan kaikki tonttikaupan yksityiskohdat.
 Riitoja ja poliisitutkintoja
 Nuorisosäätiön toimitusjohtaja ja koko hallitus vaihdettiin kesällä 2018. Nykyisin säätiön hallitusta johtaa  Jari Laine , joka on toiminut aiemmin muun muassa kauppaketju Lidlin johtotehtävissä.
 Nuorisosäätiön uusi johto on riitauttanut useita Haaron ja Nousiaisen aikana solmittuja vuokrasopimuksia ja kiinteistökauppoja. Nuorisosäätiö on jättänyt myös entisistä johtajistaan useita tutkintapyyntöjä poliisille.
 – Nuorisosäätiön edellinen johto ei ole noudattanut säätiön sääntöjä tai säätiölakia, minkä takia pyydämme oikeutta mitätöimään koko sopimuksen [Sammon kanssa]. Toinen vaihtoehto on, että oikeus kohtuullistaa sopimusta eli alentaa vuokraa, Jari Laine sanoo.
 Sampo-konserni ei ole toistaiseksi suostunut neuvottelemaan vuokratasosta. MOT:n pyytämien asiantuntijalausuntojen mukaan tontin maavuokra on jopa kolminkertainen yleiseen markkinatasoon nähden.
 Nuorisosäätiö on rakennuttanut vuokratontille uuden kerrostalon Lahden keskustassa. Sini Ojanperä / Yle
 Nuorisosäätiö on solminut erittäin kalliita maanvuokrasopimuksia myös muualla. Yksi tällainen on Lahden Aleksanterinkadulla. Nuorisosäätiö rakennutti sinne kerrostalon. Nuorisosäätiön omistama asunto-osakeyhtiö ajautui kuitenkin konkurssiin viime vuonna. Säätiö ei kuitenkaan omista tonttia, jossa talo sijaitsee, vaan on vuokralaisena.
 Kohde on keskeisessä roolissa käynnissä olevassa poliisitutkinnassa. Salpausselän Rakentajat osti tontin 6,05 miljoonalla eurolla vuonna 2014. Vain vuotta myöhemmin rakennusliike myi tontin kiinteistösijoitusrahasto NREP:lle 13 miljoonalla eurolla.
 Salpausselän Rakentajat teki tonttikaupassa siis noin seitsemän miljoonan euron voiton. Tontin hinnannousu varmisti saman asian kuin Hollolassa: Nuorisosäätiö teki kymmenien vuosien mittaisen vuokrasopimuksen tontista selvästi markkinatasoa korkeammalla hinnalla. Tämän vuokrasopimuksen takia kiinteistösijoittajan kannatti maksaa tontista varsin kova hinta.
 Lisäksi Nuorisosäätiö tilasi kohteen rakennusurakan rakennusliikkeeltä. Sen kokonaisarvo oli 37,7 miljoonaa euroa.
 Poliisi uskoo, että Salpausselän Rakentajat on maksanut Haarolle ja Nousiaiselle tai heidän hallussaan oleville yhtiöille yli miljoonaa euroa.
 Haaro ja Nousiainen ovat kiistäneet esimerkiksi Viron mediassa syyllistyneensä mihinkään rikoksiin.
 Oikeus on salannut myös julkisia asiakirjoja
 Sampo-konserni on pyytänyt, että riitakäsittelyn asiakirjat ja lausumat salattaisiin. Finanssikonserni perustelee vaatimustaan ennen kaikkea sillä, että esimerkiksi kohteen maanvuokrasopimus sisältää liikesalaisuuksia.
 Päijät-Hämeen käräjäoikeus on viime joulukuussa tehnyt jo väliaikaisen salauspäätöksen muun muassa maanvuokrasopimuksen osalta.
 Yle on hankkinut maanvuokrasopimuksen Maanmittauslaitokselta, jonka tulkinnan mukaan se on julkinen asiakirja. Oikeus on siis salannut asiakirjoja, jotka kuka tahansa voi pyytää nähtäväksi. Tuomioistuin ei antanut perusteita erikoiselle päätökselleen.
 Nuorisosäätiö on vastustanut kaikkia salauspäätöksiä. Nuorisosäätiön hallituksen puheenjohtajan Jari Laineen mielestä tapaukseen liittyy niin monia epäselvyyksiä, että niiden tuominen julkisuuteen on yleisen edun mukaista.

Sampo vaatii rahaa, Nuorisosäätiö sopimuksen purkua – Hollolan ylihintaista tonttikauppaa puidaan oikeudessa