Summary: Isisin joukkohautoja kaivava YK-tiimi on marssittanut myös todisteita ja todistajia Turun joukkomurhaoikeudenkäyntiin.

Kymmeniä nuoria miehiä makaa hiekassa vieri vieressä. Heidän edessään seisova aseistautunut mies ampuu kohti, yhden kerrallaan.
 Sekä ammuttavien että ampujien ilmeet ja kasvonpiirteet näkyvät. Välillä vilahtaa musta lippu.
 Kyse on Irakissa tapahtuneista surmatöistä, joita esittävä video pyörii hovioikeuden istuntosalissa Suomen Turussa.
 Meneillään on oikeudenkäynti kahta 27-vuotiasta irakilaismiestä vastaan. Veljekset, identtiset kaksoset, saapuivat Suomeen turvapaikanhakijoina vuonna 2015. Sitä ennen he syyttäjän mukaan osallistuivat yhteen äärijärjestö Isisin verisimpään joukkomurhaan.
 Kesäkuussa 2014 Isis teloitti arviolta 1 700 Irakin asevoimien sotilasta Tikritin kaupungissa, entisen diktaattorin  Saddam Husseinin  raunioituneella palatsialueella. Tapahtunutta kutsutaan Camp Speicherin joukkomurhaksi.
 Ovatko 27-vuotiaat kaksoset Isisin tappajia? Seisoivatko juuri he aseen kanssa sepelikössä ja ampuivat maassa makaavia nuoria sotilaita? Tätä hovioikeus Turussa yrittää nyt selvittää.
 Hovioikeuden tuomari, tulkit ja syytetyt istuvat Turussa ja todistajat Bagdadissa. Yle on käsitellyt kuvaa niin, etteivät oikeuden henkilökunnan kasvot näy. Samuli Holopainen / Yle
 Veljekset kiistävät syytökset , ja käräjäoikeus on jo kertaalleen todennut heidät syyttömiksi. He kiistävät olleensa Tikritissä joukkomurhan aikaan ja uskovat joutuneensa syytösten kohteeksi vastaanottokeskuksessa sattuneen irakilaisten keskinäisen kärhämän takia.
 Syyskuun ensimmäisellä viikolla he istuvat siististi pukeutuneina oikeussalissa ja katsovat surmavideota puolustusasianajan läppäriltä. Ilmeet ovat tyynet.
 Videota katsotaan samanaikaisesti myös 3 400 kilometrin päässä Bagdadissa. Irakilainen todistaja sanoo tunnistavansa veljekset videolta.
 Tuomarit Turussa näkevät todistajan videolta, mutta syytetyt ja yleisö kuulevat vain hänen äänensä. Mies pelkää turvallisuutensa puolesta ja haluaa antaa todistuksensa anonyymisti.
 Todistaja tietää veljesten nimet ja kertoo nähneensä heidät Tikritissä joukkomurhapaikan lähellä, kun hän kävi etsimässä siepattua serkkuaan Isisin tarkastuspisteellä.
 Identtiset kaksoset jäivät mieleen, todistaja sanoo.
 Veljekset kiistävät olleensa Tikritissä joukkomurhan tapahtuma-aikaan kesäkuussa 2014. Yle on käsitellyt kuvaa. Samuli Holopainen / Yle
 Todistaja puhuu kameran edessä  mikrofoniin uudenkarheassa neuvotteluhuoneessa, Isisin sotarikoksia selvittävän YK:n tutkintatiimin Unitadin tiloissa. Paikalla Bagdadissa on myös suomalainen syyttäjä ja puolustusasianajaja.
 Todistaja puhuu arabiaa. Turkulaisessa oikeussalissa tulkki kääntää hänen puheensa suomeksi.
 Yhteys Bagdadista Turkuun toimii moitteettomasti, ja todistajan puhe kuuluu selvästi. Näin ei suinkaan ollut vuonna 2017, kun irakilaiskaksosten tapausta käsiteltiin Pirkanmaan käräjäoikeudessa Tampereella.
 Tuolloin irakilaisia todistajia kuultiin Irakin keskusrikostuomioistuimessa Bagdadissa, ja yhteys katkeili vähän väliä.
 – Pahinta oli keskipäivällä, kun suurin osa miljoonakaupungin asukkaista on netissä. Se vaikutti heti, kertoo valtionsyyttäjä  Tom Laitinen .
 Yhteys Bagdadista Turkuun toimii moitteettomasti. Näin ei ollut käräjäoikeudessa vuonna 2017.
 Laitinen soitteli ja viestitteli Bagdadista Tampereelle, ja yritti pitää molempia oikeusistuimia ajan tasalla siitä, mitä toisessa päässä tapahtuu. Kun yhteys vihdoin saatiin toimimaan, todistajien kuuleminen yritettiin hoitaa mahdollisimman nopeasti.
 – Piti keskittyä moneen asiaan kerrallaan. Oli suomeksi sanottuna niin paljon hässäkkää, että se vei kuulemiselta parhaan terän.
 Lopulta käräjäoikeus ei pitänyt anonyymejä todistajia riittävän vakuuttavina.
 Puolustuksen todistajat eivät uskaltaneet tulla irakilaisen tuomioistuimen tiloihin lainkaan.
 Syytteet irakilaiskaksosia vastaan kaatuivat toukokuussa 2017. Oikeus piti täysin mahdollisena, etteivät veljekset olleet missään tekemisissä joukkomurhan kanssa.
 Puolitoista vuotta suomalaisessa vankilassa istuneet veljekset pääsivät vapaaksi.
 Epäilyt veljesten osuudesta joukkomurhaan saivat alkunsa vastaanottokeskuksen muiden irakilaisten keskuudessa. Veljesten mukaan taustalla on keskuksessa sattunut kärhämä.  Samuli Holopainen / Yle
 Tänä syksynä Turussa  alkaneessa hovioikeuskäsittelyssä apuna on ollut YK:n tutkintatiimi Unitad. Se on auttanut suomalaisviranomaisia irakilaisveljesten tapauksen tutkinnassa ja todistajien kuulemisen järjestämisessä keväästä lähtien.
 Unitadin asiantuntijat ovat vastanneet irakilaistodistajien turvallisuudesta, YK on tarjonnut kuulemiselle puolueettoman maaperän ja toimivat olosuhteet.
 Unitad oli avainroolissa, jotta puolustuksen todistajat saatiin kuultua.  Kaarle Gummerus
 Tällä kertaa lähes kaikki todistajat saapuivat paikalle. Unitadin tiloihin uskalsi tulla myös kaksi puolustuksen todistajaa, jotka olivat jääneet pois käräjäoikeuden kuulemisesta.
 Todistajat olivat veljesten perhetuttuja. Heidän mukaansa ainakin toinen veljeksistä oli Camp Seicherin joukkomurhan aikaan opiskelemassa, ei ampumassa irakilaissotilaita Tikritissä.
 – Unitad oli avainroolissa, jotta meidän todistajat saatiin kuultua, sanoo toisen irakilaisveljeksen puolustusasianajaja, Bagdadissa paikalla ollut Kaarle Gummerus.
 Sekä puolustusta että syyttäjää harmittaa, ettei YK-ryhmä ollut käytettävissä jo aikaisemmin. Valtionsyyttäjä Laitinen toteaa, että todistajien kuuleminen on onnistuttu hoitamaan ensimmäistä kertaa kunnolla vasta nyt.
 – Tilanne olisi todennäköisesti hyvin erilainen, jos Unitad olisi ollut mukana jo esitutkinnan ja käräjäoikeuskäsittelyn aikana, hän uskoo.
 Tikritin joukkohautoja alettiin tutkia keväällä 2015 Isisin vetäydyttyä alueelta. Ali Mohammed / EPA
 Yli 600 000 Isis-videota  ja 15 000 sivua hirmuhallinnon sisäisiä asiakirjoja. YK:n turvallisuusneuvosto on antanut Unitadin tehtäväksi kerätä todisteita Isisin sotarikoksista, ja elokuussa niitä saatiin kasapäin.
 Isis hallitsi Syyriassa ja Irakissa laajimmillaan Britannian kokoista aluetta ja piti otteessaan enimmillään 12 miljoonaa ihmistä.
 Pelkästään Irakin joukkohaudoista on löytynyt tuhansia kuolleita. Väkivallan uhrien joukossa on sekä shiia- että sunnimuslimeja, kristittyjä, jesidejä ja muiden vähemmistöjen edustajia. Miehiä, naisia ja lapsia.
 YK:n turvallisuusneuvosto perusti Unitadin viime syksynä tutkimaan niitä Isisin Irakissa tekemiä rikoksia, jotka täyttävät tunnusmerkit sotarikoksesta, kansanmurhasta tai rikoksesta ihmisyyttä vastaan.
 Isisin rikosten mittakaava on Mount Everest.  Karim Khan
 – Isisin rikosten mittakaava on vuoren korkuinen. Se on kuin Mount Everest, toteaa tutkintatiimiä johtava erityisneuvonantaja  Karim Khan  puhelimitse Bagdadista.
 Käytännössä hänen porukkansa työ on esimerkiksi joukkohautojen kaivamista tai eloonjääneiden kokemusten tallentamista.
 Tutkinta keskittyy ainakin alkuvaiheessa juuri Turun oikeudenkäyntiin liittyvään Tikritin joukkomurhaan, Irakin jesidivähemmistön vainoon sekä Mosulin kaupungin väkivaltaisuuksiin.
 Aluksi Unitadin muutaman hengen porukka toimi bagdadilaisessa hotellissa, sitten varastorakennuksen nurkassa. Vajaassa vuodessa se on kasvanut 86 ihmisen tutkintatiimiksi ja saanut asianmukaiset tilat.
 Saddam Husseinin entisellä palatsialueella näkyi Isisin tunnuksia vielä keväällä 2015. EPA
 Turun Isis-oikeudenkäynti  on Unitadille näytön paikka. Tiimin tehtävänä on saattaa rikoksiin syyllistyneitä vastuuseen teoistaan, ja johtaja on oikeudenkäynnistä innoissaan.
 – Tulimme mukaan vasta myöhäisessä vaiheessa. Mutta olemme venyneet niin pitkälle kuin olemme pystyneet. Olemme tehneet kaikkemme oikeudenkäynnin onnistumisen eteen, Khan sanoo Ylelle.
 Ryhmä osallistuu Isisin rikosten käsittelyyn kansallisessa tuomioistuimessa nyt ensimmäistä kertaa.
 Unitadin johtaja toivoo lisää oikeudenkäyntejä Isis-epäiltyjä vastaan. Suomessa, Pohjoismaissa, Euroopassa. Missä tahansa, missä kunnollisen oikeudenkäynnin järjestäminen on mahdollista.
 – Sitä Isisin uhrit odottavat ja vaativat. He eivät halua meidän kokoavan pelkkiä arkistoja pölyä keräämään.
 Isis on rikkonut kaikki tabut.  Karim Khan
 Khanilla itsellään on pitkä kokemus sotarikoksista ja syyllisten tuomisesta kansainvälisen oikeuden eteen.
 Brittiasianajaja on toiminut syyttäjän tai puolustuksen edustajana esimerkiksi entisen Jugoslavian, Ruandan ja Sierra Leonen sotarikostuomioistuimissa sekä kansainvälisessä rikostuomioistuimessa ICC:ssä.
 Khan toteaa nähneensä ja kuulleensa kaikenlaista työuransa aikana. Mutta kuka olisi uskonut, että vielä 2000-luvulla ihmisiä poltettaisiin elävältä, ristiinnaulittaisiin tai heitettäisiin alas rakennusten katoilta seksuaalisen suuntautumisensa takia?
 – Isisin kanssa on nähty kaikki mahdolliset hirveydet. Se on rikkonut kaikki tabut.
 – Ja näitä keskiaikaisia epäinhimillisiä tekoja on tehty valtavan laajalla alueella, ei viikkojen tai kuukausien, vaan vuosien ajan.
 Irakin turvallisuusjoukkojen mukaan Tikritistä löytyi Isisin jäljiltä 14 joukkohautaa. EPA
 Mutta miksi oikeutta  Irakissa tehdyistä rikoksista irakilaisia miehiä vastaan käydään Suomessa ja suomalaisten veronmaksajien rahoilla?
 Kansainväliset sopimukset velvoittavat Suomea järjestämään oikeudenkäynnin. Camp Speicherin joukkomurha on sotarikos, josta epäillyt on saatettava vastuuseen teoistaan.
 Irakiin veljeksiä ei ole voitu luovuttaa maassa käytössä olevan kuolemanrangaistuksen takia, joten Suomen on pitänyt järjestää oikeudenkäynti itse.
 Viime aikoina on noussut esiin myös ajatus erityisen kansainvälisen tuomioistuimen perustamisesta Isisin rikoksia varten.
 Ruotsin sisäministeri  kiersi keväällä  eurooppalaisissa pääkaupungeissa kampanjoimassa entisen Jugoslavian sotarikoksia käsitelleen tribunaalin kaltaisen Isis-tuomioistuimen puolesta. Esitystä  tuki  eduskuntavaalien alla lämpimästi myös myöhemmin pääministeriksi noussut  Antti Rinne  (sd.).
 Ajatus on saanut kannatusta erityisesti niissä maissa, jotka eivät haluaisi Isisin riveissä vuosia taistelleiden kansalaistensa tai heidän perheenjäsentensä palaavan takaisin kotimaahan.
 Camp Speicherin sotilaiden joukkohaudalle oli keväällä 2015 levitetty Irakin lippu. EPA
 Kansainvälisen Isis-tuomioistuimen perustaminen  olisi kaikkea muuta kuin yksinkertaista.
 Käsittelisikö uusi tuomioistuin vain Isisin vai myös muiden Syyrian sodan osapuolten tekemiä rikoksia? Missä maassa tuomioistuin sijaitsisi?
 Venäjä ja Yhdysvallat todennäköisesti vastustaisivat tribunaalia, joka tutkisi Syyrian hallituksen tai Isisin vastaisen koalition tekemisiä.
 Syyriaan tuomioistuimen perustaminen olisi vaikeaa, sillä maan hallitus todennäköisesti vastustaisi sitä. Irak taas ei kelpaisi Euroopan maille, jos tribunaalin käytössä olisi kuolemanrangaistus.
 Isis-tuomioistuin olisi toimintavalmis vasta vuosien kuluttua.
 Yksi asiantuntija arvelee , että kansainvälinen Isis-tuomioistuin olisi nopeimmillaankin toimintavalmis vasta vuosien kuluttua.
 Aiemmat kokemukset kansainvälisistä tuomioistuimista osoittavat, että käsittelyyn on voitu ottaa vain kaikkein korkeimman profiilin jutut.
 Jokaisen syytetyn käsittely on ollut pitkä ja kallis prosessi. Resursseista on ollut jatkuva pula.
 Ja uhrit ovat olleet pettyneitä lopputulemaan.
 Isisin uhrien kannalta  kansainvälistä tuomioistuinta parempi ratkaisu olisi perustaa totuus- ja korvauskomissio, jota kansallisten tuomioistuinten oikeudenkäynnit täydentäisivät, arvioi Turun yliopiston kansainvälisen oikeuden professori  Outi Korhonen .
 Todisteiden keruu olisi helpompaa kuin muodollisissa oikeudenkäynneissä. Tapauksia ehdittäisiin käsitellä enemmän.
 Uhrit näkisivät oikeuden tapahtuvan ja voisivat osallistua käsittelyyn. Korvauksiin jäisi enemmän rahaa.
 Jonkinlaista totuuskomissiota pitää hyvänä ajatuksena myös Helsingin yliopiston kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi .
 Tärkeää hänen mielestään olisi, että koko yhteisö ottaisi tapahtumat käsiteltäväkseen.
 Tuomiota Turun hovioikeudesta odotetaan vielä tämän vuoden puolella. Samuli Holopainen / Yle
 Irakilaisveljesten tapauksen käsittely  Turun hovioikeudessa jatkuu vielä ainakin muutaman viikon. Irakista on saatu uusia todisteita – teletunnistetietoja – joiden käyttökelpoisuudesta ei ole vielä varmuutta.
 Päätöstä veljesten syyllisyydestä tai syyttömyydestä odotetaan silti tämän vuoden puolella.
 Uhrit ansaitsevat, että maailma ottaa nämä rikokset vakavasti.  Karim Khan
 Bagdadissa on vuorossa todistaja numero 33. Mies kertoo, kuinka Isisin taistelijat kesällä 2014 tunkeutuivat hänen kotiinsa, pahoinpitelivät perheenjäseniä ja veivät hänen veljensä mukanaan.
 Hän uskoo veljensä päätyneen Isisin päämajaan Saddamin entiselle palatsialueelle ja kuolleen siellä. Ruumista perhe ei vieläkään ole nähnyt.
 Todistaja kertoo katsoneensa Isisin joukkomurhavideot tarkkaan, jotta olisi saanut tietoa veljensä kohtalosta.
 Turussa tuomiolla olevat kaksoset hän sanoo tunnistaneensa videoilta heti ja myöhemmin myös suomalaisen viranomaisen näyttämistä kuvista.
 Todistaja vaikuttaa turhautuneelta Suomessa vuosia jatkuneeseen oikeusprosessiin. Asia kuitenkin on hänelle selvästi erittäin tärkeä.
 Mies on tehnyt useita päiväkausia kestäneitä matkoja Bagdadiin oikeudenkäyntien takia.
 YK:n tutkintatiimin johtaja Karim Khan  on sitä mieltä, että maailma tarvitsee myös Isisin tapauksessa Nürnberg-hetkensä.
 Hän viittaa oikeudenkäynteihin, joissa natsi-Saksan johtajia tuomittiin heidän toiminnastaan toisessa maaimansodassa ja juutalaisten kansanmurhassa.
 Unitad ei kuitenkaan jää odottelemaan kansainvälistä Isis-tribunaalia, vaan haluaa jatkaa yhteistyötään kansallisten tuomioistuinten kanssa.
 – Isisin uhrit ansaitsevat vähintäänkin sen, että maailma ottaa nämä rikokset vakavasti, Khan sanoo.
 – Muuten ainoa voittaja on Isis.
 Lue lisää:
 Äiti vei Sumeyan Suomesta Isisin alueelle tokaluokkalaisena – tyttö päätyi naimisiin 13-vuotiaana ja kertoo nyt tarinansa Ylelle
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen
 Isis nousee uudelleen Syyriassa – Yhdysvallat vetää samalla joukkojaan maasta
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
 Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"

Irakilaisveljesten oikeudenkäynnistä Turussa tuli YK-tiimille tärkeä näytön paikka: "Rikokset otettava vakavasti, muuten ainoa voittaja on Isis"


Summary: Alasinta ei tarvitse päivittää, eikä vasaran malli muutu: ”Yli sata vuotta sitten taottu portti on yhä priimaa”.

Kaasuahjossa kuumeneva rautatanko hehkuu punaisena. Hiiliahjossa lämpö nousee yli 1200 asteen, jossa rauta alkaa sulaa.
 Rautaa pitää takoa silloin kun se on kuumaa - tuo ikivanha fraasi tuntuu pajassa iholla ja hajujen sekoituksena nenässä. Hikipisarakin valuu nenän varrelle ahjon vieressä vaikka ei takoisikaan. Kuuman raudan ääni on pehmeä ja jäähtyessään ääni muuttuu kirkkaammaksi.
 – Raudan muotoilu pitää tehdä ripeästi, sillä se jäähtyy melko nopeasti, kertoo seppä  Seppo Riihonen . Hän oli mukana perustamassa Tammerkosken Takomoa kaksikymmentä vuotta sitten Tampereelle.
 Kaasuahjossa lämpö nousee yli tuhanteen asteeseen.  Tästä alkaa Tammerkosken aidan yhden pienan tie kaupunkilaisten nojattavaksi.  Mauri Tikkamäki / Yle
 Alasimen täydellinen muoto
 Niin moni asia on muutoksen kourissa ja vaatii päivittämistä, mutta mikään ei voi korvata alasimen perinteistä muotoa. Se on samankaltainen ympäri maailman. Alasimen muotoon kuuluu suippo kärki eli sarvi.
 – Sarven muoto tarjoaa mahdollisuuden erilaisten kulmien käyttämiseen taonnassa, selvittää Riihonen, ”kyläseppä” kosken yläjuoksulta.
 Hän tarttuu rautaan vahvoin kourin. Isot kädet olivat kouluaikaan kiusallisen huomion kohde, mutta miehen vartuttua ne ovat vahvuus.
  Tilaustyönä taivaan kappaleita
 Kyläsepät ovat aina takoneet ihmisten tärkeimmät työkalut. He ovat olleet teknologian kärjessä niin tarinoissa kuin tosielämässä.
 Kalevalassa Seppo Ilmarinen takoi ei enempää eikä vähempää kuin taivaan kannen. Digi-aikana rauta taipuu edelleen samojen fysiikan lakien mukaan. Nytkin on työn alla taivaankappaleita. Ne ovat menossa Saariselälle valmistuvaan suureen planetaarioon.
 – Sinne tarvitaan metrikaupalla porraskaidetta ja muuta rautarakennetta. Planeetta-aihe näkyy esineissä.
 Tammerinpuiston portti. Seppä vakuuttaa, että se kestää ainakin sata vuotta.  Mauri Tikkamäki / Yle
  Rauta kestää pitempään kuin isältä pojalle
 Yksi Takomon ensimmäisistä töistä oli Tammerkosken reunaan valmistetut kaiteet. Niiden uusiminen aloitettiin vuonna 1999 ja töitä piisaa yhä. Ratinan suvannossa näkyy vielä satoja metrejä vanhaa putkista hitsattua ja uusittavaa kaidetta.
 Muita Takomon työnäytteitä löytyy ympäri Tamperetta. Niitä ovat Tuomiokirkon portti, Tammerinpuiston portti ja lammikon aidat, Pyynikin tornille vievän portaan kaide, Frenckellin aukion ja Verkarannan kaiteet myös. Ja useimmat Tammerkosken rantaan johtavat porraskaiteet.
 Sepän tekemät esineet ovat silkkaa rautaa.
 – Hyvä esimerkki kestävyydestä on Tampereen Kauppahallin portti. Se on valmistunut vuonna 1901 ja se on edelleen täysin käyttökunnossa, sanoo Riihonen.
 – Toinen on Satakunnan silta, joka valmistui vuonna 1900 eikä sen rautakaiteita ole kunnostettu kuin kerran. Me teimme sen nelisen vuotta sitten.
 Erikoisiakin tilataan
 – Kyllä me taotaan vaikka pullonavaaja, jos se sopii aikatauluun, kertoo Riihonen.
 Joskus sepiltä on tilattu erikoisiakin esineitä.
 – Yksi harvinaisista tilauksista on ollut kahlepallo. Se tuli teekkareitten tarkoituksiin. Siitä tehtiin kuitenkin ontto, niin että sitä voi kantaakin, nauraa seppä.
 Hän tietää kertoa, että sepät ovat saaneet tehtäväkseen takoa muitakin kahleratkaisuja. Ne arvatenkin kestävät rajummatkin leikit.
 Jorma Dahlström aloitti sepän työt Sepon kanssa kun piti takoa aitaa ja portteja Pikkupalatsiin. Ensimmäiset varastettiin.  Mauri Tikkamäki / Yle
  Taidetta lähenevää käsityötä
 Sepän kourat taivuttavat raudasta käyttöesineitten lisäksi koristeita. Onko seppä sitten taiteilija vai käsityöläinen?
 – Jos hän tekee vain rautaisia patsaita, hän on kuvanveistäjä, mutta käyttöesineitä tehdessään hän on lähinnä käsityöläinen, vastaa Riihonen.
 – Moni liikkuu kuitenkin rajapinnoissa. Tuo on ikuinen kysymys.
 Riihosen kanssa samassa 150 neliön pajassa työskentelee myös  Jorma Dahlström , nuorempi seppä, joka on myös palkittu taidetakoja. Hänen töitään on esimerkiksi Torni-hotellissa Tampereella.
 – Kyllä se on taidekäsityötä. Ainakin omassa työssä sen määrittelee käytettävä materiaali, sanoo Dahlström.
 Pikkupalatsin aidan yksityiskohta. Nämä piti varkaiden takia takoa kahteen kertaan.  Mauri Tikkamäki / Yle
  Rautaportin varkaus yhä selvittämättä
 Nuorempi seppä Jorma Dahlström ei kadu ammatinvalintaa. Hän sai rauta-artesaanin koulutuksen jälkeen lisäkoulutusta Sepon opissa tekemällä pajalle tullutta tilaustyötä eli rautakaiteita Hämeenpuiston helmeen, Pikkupalatsiin vuonna 2006.
 Kourat saivatkin tottua rautaan, sillä jo kertaalleen valmiiksi saadut portti ja aitaelementit varastettiin juuri ennen niiden asentamista paikalleen. Ei muuta kuin rautaa ahjoon ja vasara taas käteen. Samanlaiset oli saatava tilalle.
 – Se oli oman sepän urani alku ja sillä tiellä ollaan edelleen, toteaa Dahlström samalla kun hioo ja rei’ittää rautakaiteen poikkipienoja.
 Työn alla hänellä on viimeksi ollut Sandbergin talon parvekekaiteet Keskustorin reunalla.
 Pikkupalatsin porttien ja kaiteitten varastaminen kismittää edelleen seppiä. Yleensä seppä ei elämänsä aikana tao hyvin tehtyä aitaa tai porttia uudelleen, sillä sata vuotta on pieni aika raudalle. Mutta joskus siis käy toisinkin.
 – Olisi mukava tietää, kenen taloa varastettu portti koristaa, miettii Riihonen.
 Rikos on yhä selvittämättä.
  Bluesia ja rautaa
 Varastetut kaide-elementit harmittivat niin paljon, että blues-tunnelma valtasi mielen.
 – Jotain piti keksiä varkauden aiheuttamaan harmitukseen. Järjestin Pikkupalatsissa pienimuotoisen blues-festivaalin otsikolla ”Kalteri-Blues”, kertoo Riihonen.
 Sen jälkeen elävän musiikin tapahtuma on siirtynyt palatsista pajalle ja se on saanut jatkoa. Akustiikka on epäilyttänyt joitain esiintyjiä, mutta se on osoittuatunut yllättävää kyllä hyväksi, vaikka seinät ovatkin kiveä.
 Nimekkäitäkin esiintyjiä Tuomari Nurmiosta lähtien on saanut esiintyä pihtien, vasarojen, ahjojen ja erilaisten työstökoneiden välissä istuvalle yleisölle. Voi hyvin olettaa että elävän musiikin kuuntelu ja soittaminen pajassa jää mieleen.

Nykyajan kyläseppä takoo kaiteita ja portteja, mutta teekkareille on tehty kahlepallokin


Summary: Kunnat haluaisivat valtiolta lisää resursseja jätevesimääräysten valvontaan.  Lain suoma määräaika remonteille päättyy lokakuun lopussa.

– Aktiivisuus on ollut parempaa kuin aiempina vuosina, mutta silti puhutaan vain muutamista kymmenistä kiinteistöistä, jotka ovat korjanneet järjestelmiään. Muutamasta tuhannesta kiinteistönomistajasta vain muutama kymmenen on tehnyt niin kuin pitäisi, puuskahtaa Kuopion kaupungin ympäristöjohtaja  Tanja Leppänen .
 Kyse on  keväällä 2017 voimaan astuneesta jätevesisääntelystä , joka antoi pohjavesi- ja ranta-alueiden kiinteistöille aikaa laittaa jätevesijärjestelmänsä pykälien mukaiseen kuntoon tämän vuoden lokakuun loppuun saakka.
 Uudet pykälät olivat selvästi aiempia lievempiä, mutta silti vain minimaalinen osa kesämökkiläisistä ja muista haja-alueen kiinteistönomistajista on kiskonut remonttihaalarit ylleen, vaikka määräaikaa on enää jäljellä kolmisen viikkoa.
 Suomen ympäristökeskuksen alkukesästä tekemän laskelman mukaan herkillä pohjavesi- ja ranta-alueilla on noin 114 000 kesämökkiä ja vakituista asuntoa, joiden jätevesijärjestelmät eivät ole lain edellyttämässä kunnossa.
 Näistä kesämökkejä on reilut 68 000 ja asuntoja päälle 45 000. Kokonaismäärät ovat kesäkuusta pienentyneet maksimissaan muutamalla tuhannella.
 Mikko Airikka / Yle
 Suurin osa Suomen yli puolesta miljoonasta kesämökistä on jo nyt varustettu lainmukaisilla jätevesijärjestelmillä.
 Sen sijaan samojen vesiherkkien alueiden vakituisista asunnoista olisi remontoitava huomattavasti suurempi osuus, peräti 68 prosenttia. Mutta koska niiden kokonaismäärä on paljon pienempi, jää remontoitavien lukumääräkin selvästi vähemmäksi.
 Isoja vaihteluja
 Viranomaisilla ei ole maan kattavia lukuja tämän vuoden jätevesiremonteista, mutta maan suosituimman mökkikunnan Kuopion tilanne peilaa hyvin Suomen tilannetta muutenkin.
 – Saman tyyppistä viestiä on tullut muistakin kunnista,  Miira Riipinen  Kuntaliitosta sanoo.
 Tieto on tuttu ympäristöministeriöllekin.
 – Vastaavanlaisia lukuja tuli keskiviikkona esiin ympäristöviranhaltijoiden neuvottelupäivillä, kun näitä asioita käytiin läpi. Eihän se hyvältä kuulosta. Kyse on kuitenkin laista ja lähtökohta on, että lakia noudatetaan, neuvotteleva virkamies  Ari Kangas  ympäristöministeriöstä sanoo.
 Kangas kuitenkin huomauttaa, että remontointi-innossa on suurta alueellista vaihtelua. Esimerkiksi läntisellä Uudellamaalla on Kankaan mukaan todella tartuttu toimeen.
 Kuopion ympäristöjohtajan Tanja Leppäsen mukaan kaikkien Kuopion alueen kiinteistöjien kunnostus pykälien tasalle kestää nykytahdilla ikuisesti. Arkistokuva perinteisistä sakokaivoista. Kalle Niskala / Yle
 Nykytahdilla kestää ikuisesti
 Kuopion ympäristöjohtaja Tanja Leppänen sanoo, että suurinta osaa remonttitarpeisista kiinteistöistä ei saada määräajassa kunnostettua Kuopion ympäristönsuohjeluvaatimusten ja lain vaatimalle tasolle.
 – Kiinteistöjä on Kuopion ranta- ja pohjavesialueilla yli 10 000, ja näistä olemme arvoineet, että noin 3 000 kiinteistön jätevesijärjestelmät pitäisi kunnostaa uusien määräysten mukaisiksi, Leppänen arvioi.
 Kun muutama kymmenen on todellisuudessa pistänyt töpinäksi, tarkoittaa se sitä, että 99 prosenttia on viitannut kintaalla lain määräajalle. Kiinteistönomistaja voi kuitenkin hakea remonttiinsa lykkäystä kunnalta.
 – Odotimme suurempaa määrää lupahakemuksia. Ajattelimme että se olisi ollut jopa satoja, mutta kymmeniin jäätiin, vaikka aika aktiivisesti on tiedotettu ja mediassakin aihe on ollut esillä, Leppänen sanoo.
 Leppäsen mukaan kaikkien kiinteistöjien kunnostus pykälien tasalle kestää nykytahdilla ikuisesti.
 – Aina tullaan olemaan tilanteessa, jossa osalla jätevesijärjestelmät vanhenevat ja aina on osalla järjestelmät huonossa kunnossa.
 Hintapelko vei remonttihalut
 Leppänen arvioi, että pelko suuresta remonttilaskusta on vienyt monelta kiinteistönomistajalta halut saattaa jätevesiasiansa lain edellyttämälle tasolle.
 – Moni on pitänyt uudistuksia kalliina. Se on iso investointi, jos uudistamiseen hujahtaa tuhansia euroja. Näin varsinkin, jos kyse on esimerkiksi kesämökistä, jolla vietetään vain jokunen viikko kesällä.
 Toisaalta ihmisilllä on Leppäsen mukaan myös aivan vääriä luuloja remontin todellisesta hintalapusta.
 – Monella on ollut käsitys, että remontti voi maksaa 10 000 euroa tai lähelle sitä. Todellisuudessa lasku voi jäädä noin tuhanteen euroon, kun olemassa olevaa järjestelmää vain päivitetään.
 Leppäsen mukaan kymppitonnin lasku syntyy, kun koko järjestelmä rakennetaan alusta alkaen kokonaan valmiiksi saakka. Olemassaolevan modernisointi onnistuu paljon edullisemmin.
 – Meille soittaneille asiakkaille tuntuu tulevan yllätyksenä, että heidän remontistaan voi selvitä esimerkiksi 500–1 000 eurolla, ja että se tarvittava muutos olisi pelättyä pienempi.
 – Sitten ihmiset ovat puhelimessa huokaisseet, että kyllä me se sitten tehdään. Minulle on jäänyt tästä kaikesta kuva, että tässä on kysymys rahasta, Leppänen sanoo.
 Maaseudulla jätevedet kerätään esimerkiksi umpisäiliöön. Kalevi Rytkölä / Yle
 1 500 euroa iso raha
 Mökkiläisten etujärjestön, Vapaa-ajan asukkaiden liiton puheenjohtaja  Tapio Tervo  arvioi, että voidaan jakaa kolmeen ryhmään kiinteistöt ja kiinteistönomistajat, joiden pitäisi tehdä jotakin jätevesijärjestelmilleen.
 – Toki varmasti kaikki haluavat pitää vesistöt kunnossa ja jättää ne puhtaina seuraaville sukupolville, mutta kolmasosa kiinteistöistä on niitä, joille ei koskaan tulla tekemään mitään. Ne ovat vanhoja, puoliksi hylättyjä mökkejä, taloja ja maatiloja. Niitä ei ylläpidetä ja monesti ne ovat perikuntien omistamia.
 – Toinen kolmasosa on vaatimattomia, vähällä käytöllä olevia mökkejä, joiden omistajat ovat yleensä vähävaraisia, ikääntyneitä eläkeläisiä. Heillä ei ole varaa tehdä isoja remonttia. 1 500 euroa on monelle eläkeläiselle iso raha.
 – Viimeinen kolmasosa on omistajia, jotka ovat muuten vaan pihejä tai saamattomia. He remontoivat jätevesijärjestelmiiään, kun kiinteistöllä tehdään jotain sellaista, joka vaatii toimenpideluvan, jolloin myös jätevesijärjestelmä tarkastetaan. Taustalla voi myös olla halu säästää, ja tehdä remontti vasta sitten kun on pakko, Tervo arvioi.
 Valvontaa riskialueille
 Jätevesiasioiden valvontavastuu kuuluu kunnille ja Leppäsen mukaan Kuopio alkaa lokakuun määräajan jälkeen myös aktiivisesti valvoa uusien pykälien noudattamista.
 – Neljäsosa Kuopion pinta-alasta on vesiä, ja meillä on paljon rantarakentamista. Sillä on isot vaikutukset vesistöihin, joten alamme vähitellen valvoa riskiperusteisella otannalla.
 Vesiherkkien alueiden kiinteistöille lähtee selvityspyyntöjä. Varsinaisia paikan päällä tapahtuvia mökkiratsioita Kuopio toteuttaa Leppäsen mukaan vain hyvin vähän.
 – Ne olisivat yksittäisiä, hyvin törkeitä tapauksia.
 Tarvittaessa viranomainen voi tehostaa määräyksiä uhkasakolla, mutta siihen turvaudutaan vain poikkeustapauksissa.
 Kuntaliiton Riipisen mukaan kunnat haluaisivat valtiolta lisää resursseja jätevesimäräysten valvontaan, mutta sitä ei valtiovallalta ole Kankaan mukaan nyt luvassa.
 Hajajätevesisäännösten pykäliäkään ei olla viilaamassa istuvan hallituksen aikana, vaikka mökkiläisten etujärjestö on sitä vaatinut.
 Ympäristöministeriön ohjeisiin jätevesiremonteista voi tutustua  täällä .
 Lue lisää:
 Kello tikittää: jätevesiremontti tekemättä 114 000:lta – katso kartasta  tilanne seudullasi
 Jätevesisääntely nostattaa taas myrskyä –  Kesämökkiläiset vaativat vuoden jatkoaikaa jätevesiremonteille ja ikäarmahdusta
 Uusi hallitus ei aio muuttaa kiisteltyä jätevesilakia – remontti tehtävä lokakuun loppuun mennessä, kunta voi myöntää lisäaikaa

Hintapelko vei remonttihalut, vaikka jätevesilain siirtymäaika umpeutuu – yli 100 000 mökkiläistä ja talonomistajaa viittaa kintaalla lain määräajalle


Summary: Kulttuurivieras on artisti, jolla 20 vuoden menestys ei ole poistanut riittämättömyyden tunnetta.

Enkeli vai seireeni?  Näin kysytään  Maija Vilkkumaasta  Image-lehden kannessa vuodelta 2003. Kansikuvassa muusikko makaa kukkameren keskellä intensiivinen katse kasvoillaan.
 Jutussa kerrotaan Suomen tuon ajan suosituimmasta artistista. Runotytöstä on kasvanut rokkitähti, joka silti hiihtelee kotona villasukat jalassa musiikkia tehden.
 Laulaja selaa 16 vuoden takaista juttua läpi samalla kun syö lounasta. Hän muistaa jutun, mutta paljon on tapahtunut sen jälkeen. Ura on kestänyt jo 20 vuotta ja siinä ajassa on ehtinyt kehittyä ihmisenä ja artistina.
 Lehdessä hän kuvailee itseään jopa seesteiseksi kaiken pyörityksen keskellä.
 “Teini-iän jälkeen olen jo antanut itselleni anteeksi sen, etten ole räiskähtelevä vaan aika sopuisa ja rauhallinen."
 – Tuo ei ole enää kokemus itsestä, että muut räiskähtelevät ja minä vain seinäkukkasena katson sivusta, Vilkkumaa kommentoi omaa lausuntoaan nyt.
 Maija Vilkkumaa oli Imagen kannessa vuonna 2003 suosionsa huipulla. Nella Nuora / Yle
 Sosiaalinen media on kuitenkin tehnyt Vilkkumaasta sivusta seuraajan. Instagramissa hän ahmii toisten tarinoita ja kokee olevansa osa ihmisten elämää. Samalla hän on muusikkona kertonut tarinoita, joihin ihmiset samaistuvat.
 –Tarinat ovat aina kiehtoneet hirveesti mua. Mutta nykyisin internetissä ollaan koko ajan ja jos ei ole kuvaa, niin tapahtuiko se todellakin. Se pirstaloi maailmankuvaa.
 Menestys ei ole poistanut rittämättämyyden tunnetta
 Maija Vilkkumaa seisoo Tavastia-klubin kykyjä esiin nostavan Semifinalin lavalla ja häntä pelottaa enemmän kuin koskaan. Vuosi on 1999 ja tämä on hänen ensimmäinen keikkansa sooloartistina.
 On häntä aiemminkin jännittänyt Tarharyhmän keikalla Tavastialla, mutta tämä on toista. Hänen on näytettävä, että pärjää itsenäisenä artistina.
 Vilkkumaan ensimmäinen single  Satumaatango  räjäytti pankin sopivasti 20 vuotta sitten. Muusikon mukaan huomiota tuli riittävästi, mutta ei liikaa. Hän sai vielä aikaa kehittää itseään tovin ennen todellista supersuosiota.
 Olenko tarpeeksi hyvä?  Sitä Maija Vilkkumaa on kysynyt usein itseltään uransa varrella. Alussa jännitti esiintyä samassa bändissä kokeneiden muusikoiden kanssa. Sitten tulivat toisen levyn tekopaineet ja sen perään  Ei -levyn suursuosio.
 – 2000-luvun alun valtava menestys toi uudenlaiset paineet. Tuntui, että mä en voi ikinä riittää tällaiseen.
 Maija Vilkkumaa on ihastunut JVG:n ja Pyhimyksen teksteihin. – Se on ihan hirvittävän rikasta suomea, mitä Suomi-rapista on tullut. Niiden on pitänyt luoda se koko genre, mikä on ihan valtava duuni. Nella Nuora / Yle
 Sama riittämättömyyden tunne hiipi mieleen, kun Vilkkumaa asteli  Vain elämää  -ohjelman taloon vuonna 2015 sarjan neljännellä tuotantokaudella. Hän oli ollut monta vuotta tauolla, eikä tiennyt mihin suuntaan jatkaisi.
 – Pelotti niin paljon, että tuli sellainen vastahanka. Mulla oli halu hajottaa oma muottini artistina ja mulle oli hyvin epäselvää, mitä mä oon ja mitä haluan olla.
 Nyt hän taas on mukana supersuositun ohjelman 10. tuotantokaudella. Moni on sanonut, että konsepti ei kanna enää, mutta toisin on.  Vain elämää  -kappaleet soivat radioissa ja hallitsevat Spotify-listan kärkisijoja.
 Tällä kertaa Maija Vilkkumaa on esiintynyt ohjelmassa ensi kertaa rennommin ja mukaan on tarttunut muiden osallistujien draivi. Ohjelma tuo mukanaan muutakin kuin pelkän tv-ohjelman kuten uutta musiikkia, keikkailua ja julkisuutta.
 – Vain elämää on sellainen, että se tuo hetkeksi moottorit kantapäihin.
 Vilkkumaa on tunnettu omista vahvoista teksteistään. Siksi muiden kappaleiden esittäminen on voinut tuntua haastavalta. Tällä kertaa se on luonnistunut paremmin, koska hän osallistui biisien versiointiin aiempaa enemmän.
 – Välillä on jopa vähän rasittavaa alkaa tehdä toisen biisistä omaa versiota alusta lähtien, kun pitää keksiä ihan hirveesti. Tuossa on tavallaan kaikki keksitty ja siitä vaan rakentelet uudestaan kaikkea ihanaa, laulaja nauraa.
 Kieli on muutakin kuin markkinoinnin väline. Sen mukaan ajatellaan ja maailma jäsentyy sen myötä, sanoo Maija Vilkkumaa. Nella Nuora / Yle
 Suurinta tyydytystä Vilkkumaa saa silti edelleen siitä, että luo jotain ihan ikiomaa.
 – Kun yhtäkkiä joku iso asia loksahtaa kohdalleen, niin siksi mä ylipäätään biisejä teen. Syy on se palkitseva tunne.
 Tarinoilla on tärkeys
 Hauskoja bileitä, hankalia synnytyskokemuksia, väkivaltaisesta suhteesta selviämistä...
 Tällaisia tarinoita ihmiset kertoivat, kun Maija Vilkkumaa pyysi keväällä ihmisiä kirjaamaan millaisia tuntoja hänen musiikkinsa on vuosien varrella synnyttänyt. Pätkiä näistä fanien kertomuksista kuullaan lokakuun 20 tarinaa -kiertueella, jolla juhlistetaan artistin juhlavuotta.
 Lukiessaan ihmisten tarinoita Vilkkumaa nauroi ja kyynelehti. Hän huomasi, että suomalaisilla on tässä ajassa valmius kertoa omista kokemuksistaan.
 Naistenlehdissä julkkisten selviytymistarinoilla on jo pitkä perinne. Kansista löytyy usein tuttu otsikko “Nyt olen sinut itseni kanssa”. Nyt samanlaisia tavallisten ihmisten kertomuksia löytyy uutismedioista, tv-ohjelmista ja sosiaalisesta mediasta.
 Maija Vilkkumaa ymmärtää tarinallisten juttujen yleistymisen hyvin. Ihmiset tarvitsevat tarinoita kaoottisen maailman hahmottamiseen. Syntyihän niitä jo antiikin aikana.
 – Tulee järki asioihin. Niiden välillä on syy-seuraus-suhteita, eikä pelkkiä satunnaisuuksia. Vaikka sattumanvaraisuus olisikin totta, se on sietämätön ajatus.
 Oli kiva lukea ihmisten tekstejä. Hauskaa että oma musiikki on vaikuttanut ihmisiin, Maija Vilkkumaa sanoo pyydettyään tarinoita ihmisiltä, mitä hänen musiikkinsa on ihmisissä aiheuttanut. Nella Nuora / Yle
 Muusikko kertoo olevansa addiktoitunut sosiaaliseen mediaan. Välillä hän jää vaan tuijottamaan Instagramia, vaikka siihenkin meinaa toisinaan mennä hermo. Ärtymystä aiheuttaa se, kun monet tuovat esiin vain itseä kehuvia asioita. Harva uskaltaa myöntää, että olipa tyhmä päivä ja pomokin vielä haukkui.
 – Itsekin haluan laittaa vaan sellaisia päivityksiä, että olenpa iloinen. Kun lukee sellaisia muilta toistuvasti, ne lähinnä ärsyttää mua.
 Toisaalta Vilkkumaata viehättää Instagramin tasa-arvoisuus. Kun lehdissä starat on nostettu korokkeelle, somessa kaikki ovat samalla viivalla. Peräkkäin tulevat päivitykset vaikkapa elokuvatähdeltä ja vanhalta koulukaverilta.
 – Ne näyttäytyvät täysin tasa-arvoisina. Jokainen voi kertoa omaa tarinaansa.
 Pysyvätkö aivot mukana?
 Maija Vilkkumaa lukee parhaillaan  Margaret Atwoodin  uusinta  Testamentti -romaania ja samaan aikaan  Elena Ferranten   Napoli -sarjaa. Kesällä aika kului rikoksia ratkoessa  Agatha Christien  klassikkodekkareiden parissa.
 Laulaja pitää lukemisen rauhoittavasta tunteesta, mutta tunne on muuttunut. Takavuosina ennen internetiä ja somea kirjaan uppoutui aivan eri tavalla.
 – Kaikki tunnistaa sen ilmiön, kuinka vähän kirjaan jaksaa keskittyä.
 Vaikka internet on vallannut osan elämää, Vilkkumaa ei pidä kehitystä yksistään huonona. Nettiin ja someen ei enää pelkästään mennä, vaan siellä ollaan koko ajan. Toisten elämässä ollaan mukana Instagram Storiesien kautta.
 Vilkkumaa päätyy pohtimaan, mitä kaikkea nykykehitys tekee ihmisen aivoille, kun ajatukset ovat samaan aikaan monessa paikassa. Siinä on muusikon mielestä yhtäläisyyksiä kvanttifysiikKaan, joka Vilkkumaata viehättää.
 – Pienet hiukkaset voivat olla monessa paikassa yhtä aikaa. Ihmisen ajattelu on nykyään samantyyppistä. Miten käy niille, jotka kasvavat tässä maailmassa? Tuleeko niiden aivotoiminnasta vähän erilaista kuin minun?
 Justhan olen päässyt vauhtiin. Mennään vuosi–kaksi kerrallaan, koska koko ajan tulevaisuushorisontti muuttuu, sanoo Maija Vilkkumaa. Nella Nuora / Yle
 Laulaja kieltäytyy kuitenkaan olemasta nykymenosta huolestunut ihminen. Kahden lapsen äitinä hän sanoo, että tasapaino pitäisi löytää kahden maailman välille.
 – Ei voi ajatella, että minullakin oli kivaa lapsena, vaikka ei ollut kännykkää. Kun nykylapselta ottaa kännykän pois, niin ei sen elämästä tule samanlaista, mitä sulla oli silloin 80-luvulla. Siitä tulee vaan ankeeta.
 Tarina jatkuu
 Lounas on jäähtynyt. Maija Vilkkumaa on puhunut taukoamatta lähes tunnin ja työntää lautasen syrjemmälle. Vain elämää -ohjelman ja juhlakiertueen tuomat kiireet ovat katkenneet toviksi ja hän on päässyt haastattelun ajaksi jäsentämään ajatuksiaan.
 Muusikko odottaa pääsevänsä keskittymään loppuvuodeksi pelkästään musiikin tekemiseen. Uusia kappaleita on jo syntynyt paljon, mutta hinku on tehdä vielä lisää ensi vuonna ilmestyvälle levylle.
 Yksi uusi biisi on melodramaattinen avioliittokuvaus, toinen taas muusikon omien sanojen mukaan feministiränttäys. Eräs kappale on saanut innoituksen elävästä elämästä. Siinä käpyläläisäidit juhlivat ja muistelevat sitä, kuinka tukivat toisiaan lasten ollessa pieniä.
 Eihän Kaija Kookaan hidasta vauhtia, Maija Vilkkumaa tuumii 45-vuotiaana. Nella Nuora / Yle
 Uuden musiikin ohessa Vilkkumaa on kirjoittanut myös musikaalia. Kokemusta on jo yhdestä Ylelle tehdystä radiomusikaalista. Piakkoin hän on lähdössä Lontooseen katsomaan musikaaleja ja oppimaan niiden kerrontatavasta lisää.
 Samalla Vilkkumaa muistaa, että äidin syntymäpäiviäkin pitää lähteä pian juhlimaan perheen kanssa Italiaan, vaikka koko syksy piti pyhittää pelkästään uudelle musiikille.
 – Kyllä mä kaipaan sitä, että voin pelkässä yökkärissä himassa tehdä biisejä aamusta iltaan eikä mitään muuta. Mutta kyllä mä varmaan siinä välillä käyn Instagramissa.

Maija Vilkkumaa nostaa juhlavuonna esille fanien tarinoita ja säveltää musikaalia: "Hauskaa että oma musiikki on vaikuttanut ihmisiin"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hintapelko hyydytti halut rantamökkien jätevesiremontteihin
 Ranta- ja pohjavesialueiden kesämökeille ja asuintaloille annettu  yli kahden vuoden siirtymäaika  jätevesiremonttien tekoon ei ole riittänyt alkuunkaan.
 Määräaika umpeutuu tämän kuun lopussa, mutta pykälien vaatimat kunnostukset on yhä tekemättä yli sadalta tuhannelta haja-alueen kiinteistöltä. Syyksi arvellaan pelkoa remontin korkeista kustannuksista.
 Sotarikosoikeudenkäynnit ovat kalliita ja hankalia
 Turun hovioikeudessa  on käyty oikeutta kahta 27-vuotiasta irakilaisveljestä vastaan . Heitä syytetään osallistumisesta ääri-islamilaisen Isisin toimeenpanemaan joukkomurhaan kesäkuussa 2014.
 Veljekset kiistävät syytökset, ja käräjäoikeus vapautti heidät vuonna 2017, koska ei pitänyt anonyymejä todistajia riittävän vakuuttajina. Todistajat eivät uskaltaneet tulla irakilaiseen tuomioistuimeen.
 Syyskuussa he kuitenkin istuivat oikeussalissa katsomassa surmavideota samaan aikaan kun irakilainen todistaja katsoo samaa videota 3 400 kilometrin päässä Bagdadissa.
 Mitä hankaluuksia sotarikoksien tuomitsemiseen sisältyy ja miksi Suomen pitää oikeudenkäyntejä järjestää?
 Hovioikeuden tuomari, tulkit ja syytetyt istuvat Turussa ja todistajat Bagdadissa. Yle on käsitellyt kuvaa niin, etteivät oikeuden henkilökunnan kasvot näy. Samuli Holopainen / Yle
 Neljä suomalaista Dohan päätöspäivässä
 Qatarissa käytävissä yleisurheilun  MM-kisoissa ratkotaan tänään viimeiset mitalit . MM-areenalla nähdään kisojen päätöspäivänä neljä suomalaista.
 Pika-aitojen välierissä finaalipaikkoja jahtaavat  Annimari Korte ,  Nooralotta Neziri  ja  Reetta Hurske  kello 19.05 alkaen.
 Keihäänheiton finaalissa puolestaan kilpailee  Lassi Etelätalo  kello 19.55 alkaen. Suora lähetys Dohasta alkaa kello 18.45 TV2:ssa ja Yle Areenassa. Tapahtumat selostetaan myös Yle Puheessa, jossa lähetys alkaa kello 19.
 Nooralotta Neziri kilpailemassa Dohassa lauantaina. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Enimmäkseen poutaa
 Sunnuntaiaamu on osin aurinkoinen, mutta päiväksi sää pilvistyy. Sadekuuroja tulee paikoin lännessä ja Lapissa sataa räntää. Suurimmassa osassa maata on kuitenkin poutaista.
 Yle
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Hinta hyydytti mökkien jätevesiremontit, MM-Doha huipentuu tänään, sää on pääosin poutainen


Summary: Harva pohtii ilmaston kuormitusta. Ruoka valitaan yhä eläimen tarpeiden mukaan.

Osa lemmikin omistajista tuntee ilmastoahdistusta. Ekologisuutta pitäisi lisätä kaikilla elämän osa-alueilla ja esimerkiksi koira lisää perheen päästöjä.
 Suomessa on noin 700 000 koiraa. Jos mukaan lasketaan kissat, lemmikkejä on noin 1,5 miljoonaa. Karvaisten kavereiden ilmastovaikutus on noin prosentti koko Suomen päästöistä.
 Väite, että  koira kuluttaisi yhtä paljon kuin katumaasturi , ei pidä paikkaansa. Oikeasti koiran hiilipäästöt ovat noin neljännes henkilöauton päästöistä.
 Suomalaisten koiranomistajien joukossa on ihmisiä, joita hiilitassunjälki kiinnostaa. Silti valtaosa ei ole vielä herännyt ajattelemaan asiaa.
 Koiran tai kissan ruokavaliolla on iso merkitys eläimen hiilijalanjälkeen. Muut päästöt koiralla syntyvät varusteiden hankkimisesta ja eläinlääkärikäynneistä. Näyttelyissä käyminen ja koiraurheilun harrastaminen kerryttää rutkasti kilometrejä ja rasittaa ympäristöä enemmän.
 Tavallisen kotikoiran päästöistä ruuan osuus on noin puolet.
 Lahtelainen koiranomistaja  Mirka Kuparinen  on suunnitellut kahden koiransa ruokinnan lemmikkiensä tarpeiden mukaan. Hän on myös miettinyt ruokavalion ekologisuutta.
 Koiran ravitsemusneuvojana työskentelevän Kuparisen koirat sietävät hyvin viljoja. Osa ruuasta on hiilihydraatteja. Kuparinen tekee ruuan kotona.
 – Koirani syövät lihan lisäksi hyvin kypsennettyjä puuroja ja kasviksia.
 Liha on koiralle luontaisesti paras proteiininlähde. Kuparinen ei lähtisi siirtämään koiraa ilmaston takia kokonaan kasvisravinnolle.
 Keskivertokoiran vuodessa syömän liharuuan tuottamisesta syntyy 260 kiloa hiilidioksidia.  Johanna Talasterä / Yle
 Ympäristötietoisen lemmikinomistajan kannattaa Kuparisen mielestä lastata koirankuppiin kotimaista lähiruokaa.
 – Riista, järvikalat ja kananmunat ovat terveellisiä. Ne sopivat monelle koiralle.
 Raakaruokaa syöttävä voi kysellä koiralleen teurastamolta sellaisia ruhon osia, jotka eivät maistu ihmisille niin hyvin.
 – Kieli ja sydän ovat hyvää lihaa, vaikka ne eivät nykyään ole niin monen ihmisen herkkua.
 Koiranruokakuppiin ei Kuparisen perheessä mielellään lusikoida metallisiin purkkeihin pakattua säilykeruokaa. Kaukaa tuotu, pitkälle prosessoitu ruoka on vältettävien listalla.
 Ekologisuus vasta tulossa
 Koiran erilaisten ruokavalioiden vaikutusta hiilipäästöihin on tutkittu vähän. Tarkkoja lukuja ei löydy edes ruokintaan perehtyneiltä eläinlääkäreiltä. Vasta nyt aletaan keskustella siitä, millainen koiranruoka on ekologista.
 Pohjanmaalla toimivan Dagsmark Petfood Oy:n toimitusjohtajan  Laura Strömbergin  mielestä ensimmäinen askel on se, että ihmiset haluaisivat tietää mistä ruoka ja sen raaka-aineet ovat peräisin.
 Keskikokoinen koira popsii päivässä 4-5 dl kuivamuonaa.  Meeri Niinistö / Yle
 Suurin vaikutus päästöihin on ruuan raaka-aineilla, ei suinkaan pitkillä kuljetusmatkoilla. Tämä kävi ilmi tutkimuksesta, jonka Dagsmark Petfood teetti keväällä Pääkaupunkiseudun Kierrätyskeskuksella.
 Yritys käyttää koiran kuivamuonassa kanan lisäksi Itämeren silakkaa.
 – Jos verrataan raaka-aineina nautaa ja silakkaa, silakasta valmistettu koiranruoka kuormittaa ympäristöä 95 prosenttia vähemmän.
 Kotimaisesta siipikarjasta tehdyn koiranruuan ilmastovaikutus jää 86 prosenttia pienemmäksi nautaa sisältävään ruokaan verrattuna.
 Riisi on eniten käytetty hiilihydraatti koiranruuissa. Riisiä tuodaan kaukaa ja ilmastovaikutus on merkittävä kotimaiseen kauraan verrattuna. Kaura jättää 38 prosenttia pienemmän hiilitassunjäljen.
 Kotimainen riista on ekologinen vaihtoehto, mutta ruhon jämäpalojen saaminen koiranruokatehtaaseen tuottaa päänvaivaa.
 Lähivuosina tavoitteena on ottaa käyttöön riistasta tällä hetkellä hävikkiin meneviä ruhonosia.
 – Metsässä menee hukkaan paljon materiaalia mitä voisi hyödyntää.
 Tavallisten makupalojen joukossa on pian enemmän kotisirkoista tehtyjä herkkupaloja.  Johanna Talasterä / Yle
 Sirkkaruokaa koiralle
 Ulkomailla on myynnissä koirille kehitettyjä sirkkaruokia. Suomessa kotisirkoista valmistettua koiranruokaa markkinoi ainakin Sirkkaherkku.
 Yritys mainostaa, että tuoreateriassa on sirkkoja 15 prosenttia. Lisäksi se sisältää sika-nautajauhelihaa ja kotimaisia juureksia sekä hedelmiä.
 Hyönteisruokien ongelma on se, että sirkkoja tarvitaan todella paljon täyttämään koiran proteiinin tarve. Mutta se on ekologinen vaihtoehto.
 Ilmastoahdistus ei näy eläinruokakaupassa
 Eläinruokakaupasta suomalaiselle koiralle ja kissalle ostetaan se ruoka, joka parhaiten lemmikille sopii. Ilmasto ei vaikuta valintaan.
 – Harva koiranomistaja kysyy mistä kuivaruoka on tuotu, kertoo myymälävastaava  Maria Vuorenmaa  Lemmikkieläintarvike Riemusta.
 Vuosituhannen vaihteessa lähes kaikki suomalaiset koirat söivät kuivamuonaa.
 Nykyään moni koira barffaa, eli syö raakaa lihaa ja luita. Raakaruokaan liitetään terveysväittämiä ja siihen päädytään usein koiran allergioiden takia.
 Raakaruuan ostajat kysyvät tarkasti lihan alkuperästä.
 – Koiranomistajat pitävät kotimaista lihaa turvallisempana vaihtoehtona, sanoo Vuorenmaa.
 Pikkuisen Oliverin hiilitassunjälki on paljon pienempi kuin vaikkapa tanskandogin.  Johanna Talasterä / Yle
 Hiilitassunjäljestä huolimatta Mirka Kuparinen ei tunne huonoa omatuntoa kahden koiran omistamisesta. Nelijalkainen ystävä edistää monella tavalla ihmisen hyvinvointia.
 – Koira tuottaa iloa. Lisäksi se laskee ihmisen verenpainetta ja lenkittää omistajaansa joka päivä.
 Silti ilmastokeskustelussa kommentoidaan lemmikkejä joskus tiukkaan sävyyn. Koirista ja kissoista pitäisi joidenkin ihmisten mielestä jopa luopua.

Aiheuttaako lemmikin omistaminen ilmastoahdistusta? Kerro miten olet pienentänyt hiilitassunjälkeä!


Summary: Libanonin valtionvelka on paisunut valtavaksi.

Levottomuus velloo Libanonissa, joka kärsii jo vuosia muhineesta talouskriisistä.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan paniikki levisi kansan keskuuteen kuunvaihteessa, kun automaateista ei enää juurikaan saanut nostettua Yhdysvaltain dollareita ja myös pankit kieltäytyivät vaihtamasta isoja rahasummia.
 Libanonissa Yhdysvaltain dollarit ja Libanonin punnat ovat rinnakkaisia valuuttoja päivittäisessä kaupankäynnissä.
 Vuodesta 1997 lähtien 1 500 Libanonin punnalla on saanut yhden dollarin. Järjestely otettiin käyttöön useiden devalvointien ja vuonna 1975-1990 käydyn sisällissodan jälkeen.
 Syyskuussa punnan arvo heikkeni. Yhdestä dollarista piti pulittaa jopa 1 600 Libanonin puntaa.
 Polttoainemyyjät uhkaavat lakolla
 Huolet vaikeutuvista elinolosuhteista, hintojen noususta ja dollarien puutteesta ovat saaneet kansat kaduille vaatimaan muutosta.
 Dollarien puute on huolestuttanut erityisesti yrittäjiä, kertoo AFP. Esimerkiksi polttoaineenmyyjät ovat uhanneet aloittavansa lakon, sillä asiakas maksaa tankillisensa usein Libanonin punnilla, mutta jakelijoille pitää maksaa dollareilla.
 AFP:n mukaan keskuspankki aluksi kielsi dollarien puutteen ja selitti sitten kurssin vaihtelujen johtuvan lisääntyneestä maahantuonnista, jonka tarkkailijat epäilevän johtuvan osittain salakuljetuksista sodan repimään Syyriaan.
 Tärkeimpien maahantuojien tilanne helpottui lokakuun ensipäivinä, kun lakkouhkausten myötä keskuspankki myönsi polttoaineen, lääkkeiden ja ja vehnän maahantuojille oikeuden saada dollareita kaupanteon tarpeisiin.
 Korruptio kukoistaa
 Välimeren rannalla sijaitsevan pienen valtion talouskasvu on ollut heikkoa jo pitkään. Libanonin valtionvelka on paisunut  86 miljardiin dollariin,  mikä vastaa yli 150 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Talouskriisin taustalla vaikuttavat naapurimaa Syyrian sota sekä maan oman politiikan umpikujat, joiden keskiössä ovat sunnien, shiiojen, kristittyjen ja druusien jakautuneet leirit.
 Heinäkuussa parlamentti hyväksyi hätäbudjetin, jonka tarkoituksena on pelastaa talous. Libanonille luvattiin viime vuonna 11 miljardin dollarin  kansainvälinen apupaketti , jonka ehtona ovat talousuudistukset.
 Kansan luottamus Libanonin korruptoituneeseen johtoon on vähäistä. Osa valtion varoista valuu miljardöörien taskuihin. Wael Hamzeh / EPA
 Osa valtion rahoista on kuitenkin tähän mennessä valunut johtoportaan taskuihin. Vuonna 2018  Transparency International  antoi Libanonille 28 pistettä korruptiovertailussaan, jossa maksimipistemäärä vähiten korruptoituneilla mailla on 100 pistettä.
 Korruptio on merkittävä syy Libanonissa viime viikkoina puhjenneisiin protesteihin.
 – Ponnistelemme päivästä toiseen pysyäksemme elossa. He ovat nälkiinnyttäneet meidät, he ovat varastaneet meiltä. Liika on liikaa, 52-vuotias paikallinen nainen totesi uutistoimisto AFP:lle.
 Ajatushautomo Carnegie Middle East Centerin johtaja  Maha Yahyan  mukaan valuuttaan liittyvät huolet ovat päivittäinen puheenaihe.
 – Erityisen turhauttavaa on, ettei meillä tunnu olevan mitään horisontissa. Meillä ei ole suunnitelmaa, jonka perusteella voisimme vain purra hammasta ja kestää seuraavat puoli vuotta, ja sitten kaikki olisi hyvin, Yahya sanoo uutistoimisto Reutersille.
 Luottoluokitus laskee
 Libanonin talouteen ei luoteta myöskään kansainvälisesti. Esimerkiksi Fitch ja Moody's ovat tänä vuonna alentaneet valtion luottoluokitusta ja tarkkailevat tilannetta tiivistii myös tulevien laiminlyöntien varalta, kertoo AFP.
 Ekonomisti  Nassib Ghobril  sanoo kuitenkin uutistoimistolle, ettei ole olemassa todellista riskiä siitä, että Libanon turvautuisi nykypäivänä devalvointiin.
 Keskuspankilla on ekonomistin mukaan esimerkiksi riittävät valuuttavarastot, joiden avulla se voi ostaa ja myydä valuuttaa ja siten pitää yllä Libanonin punnan kurssia.

Libanon on syvässä finanssikriisissä – Automaateista ei aina saa dollareita ja se tekee kansasta levottoman


Summary: Inarijärvi on CNN:n mukaan täydellinen paikka revontulien katseluun.

Syrjäinen ja idyllinen, saamelaisen kulttuurin keskus. Ympärivuotinen paratiisi. Näin kuvailee uutissivusto CNN Inarijärveä, jonka se on julistanut yhdeksi Euroopan kauneimmista paikoista.
 CNN:n matkailuun keskittyneillä verkkosivuilla on listattu  Euroopan kaksikymmentä kauneinta paikkaa .
 Ensimmäisenä sivusto esittelee Inarijärven, joka on pimeän ja lumisen talven ansiosta erityisen hyvä paikka revontulien katseluun.
 Syksyllä sen rannat hehkuvat ruska-aikaan ja kesällä järven viileissä vesissä voi käydä uimassa, CNN ehdottaa.
 Näitä Inarijärven kauniita maisema kannattaa matkustaa katsomaan kauempaakin, ehdottaa amerikkalainen CNN-uutissivusto. Ismo Pekkarinen / AOP
 Muita Euroopan kauniita kohteita ovat CNN:n mukaan
 Norjan Lofootit Britannian pohjoisin asutettu saari Unst Kreikan Zagori Yorkshire Dales -ylänkö Pohjois-Englannissa Romanian Apuseni-vuoret Loiren laakso Ranskassa Picos de Europa -vuoret Espanjassa Adelbodenin laakso Sveitsissä Henne Strand Tanskan Jyllannissa Bayerischer Wald -kansallispuisto Saksan Itä-Baijerissa Hoge Veluwe -kansallispuisto Alankomaissa Union Hall -kylä Irlannissa Walesin Barmouth Slovenian Bohinj-järvi Kroatian Susak Hortobagyn kansallispuisto Unkarissa Bialowiezan kansallispuisto Puolassa Jurkalnen rannat Latviassa Vättern-järvi Ruotsissa
 Keskiyön aurinko Inarijärvellä. Mikko Karjalainen  / AOP
 Lue lisää:
 Kun muu Lappi tyhjenee, niin Suomen suurimman kunnan väkiluku kasvaa – näin erämaaluonto houkuttelee ihmisiä jäämään

CNN listasi Euroopan kauneimmat paikat: Inarijärvi on "ympärivuotinen paratiisi"


Summary: Huumerikostapauksista tunnettu syyttäjä tietää olleensa monien ammattirikollisten tappolistoilla, "ei siinä sen kummempaa".

Eläkkeellä oleva syyttäjä  Ritva Santavuori  kertoo STT:lle yllättyneensä uutuuskirjan tiedosta, jonka mukaan  ammattirikollinen ehdotti, että hänet ammuttaisiin kesken suoran tv-lähetyksen .
 Jengipomona tunnetuksi tullut ja kolmesta murhasta tuomittu  Lauri Johansson  kertoo kirjassa  Kultainen vasikka – järjestäytynyt rikollisuus Suomessa , että hän ehdotti entiselle rikollispomolle  Keijo Vilhuselle  Santavuoren ampumista. Johanssonin mukaan Vilhunen tyrmäsi idean.
 – Semmoista en ole kuullutkaan. Sen tiesin, että käsikranaatti, joka kummitteli Jari Aarnion pihalla, oli alun perin tarkoitettu minulle, Santavuori sanoo STT:lle.
 Rikolliset heittivät huumepoliisin rikoskomisariona toimineen Aarnion kotipihalle kranaatin joulukuussa 1996. Iskun tutkinnan kuulustelujen mukaan alkuperäiseksi uhriksi oli kaavailtu Santavuorta, Kultainen vasikka -kirjassa kerrotaan.
 Santavuori ei lopulta valikoitunut iskun kohteeksi, koska hän asui kerrostalossa. Sen sijaan kirjan mukaan iskusuunnitelmat kuvasivat hyvin alamaailman tuntemaa viranomaisvihaa.
 – Olen koko ajan tiennyt, että olen ollut useiden ammattirikollisten tappolistoilla. Ei siinä sen kummempaa, Santavuori sanoo STT:lle.
 "Vähän epäoikeudenmukaista mielestäni"
 Santavuori sai urallaan uhkauksia myös puhelimitse. Hän ei kerro "hirveästi miettineensä" saamiaan uhkauksia, vaikka ne hänen mukaansa toki tekivät varovaiseksi.
 – Hoitelin vain virkaani. Siinä mielessä se oli vähän epäoikeudenmukaista mielestäni, mutta tällaista nyt sattuu, hän sanoo.
 – Hankalinta oli se, että siihen aikaan uhattiin myös lasteni perheitä, ja heillä oli pieniä lapsia. Se otti voimille, mutta nämä muut olivat sellaisia, ettei niille mitään voinut.
 Poliisi reagoi uhkauksiin turvatoimin. Santavuori kiittää poliisia saamastaan avusta, mutta ei halua käsitellä turvatoimia julkisuudessa.
 Santavuori toimi syyttäjänä vuosina 1974–1996. Hän profiloitui urallaan muun muassa huumerikostapauksissa. Eläkkeellä hän toimi vakiovieraana Ylen Aamu-tv:n Jälkiviisaat-osiossa.
 Kultaisen vasikan kirjoittajat  Janne Huuskonen  ja  Mikko Gustafsson  työskentelivät osan kirjan tekoajasta STT:n toimittajina alkuvuoteen 2019 asti.
 Lue lisää:
 Ex-rikollispomo Keijo Vilhunen tuoreessa kirjassa: Olin yksi Pasilan poliisitalon pommi-iskun rahoittajista

Eläköitynyt syyttäjä Ritva Santavuori saamistaan uhkauksista: "Hoitelin vain virkaani"


Summary: Kolmiviikkoinen kokous pureutuu tuhoisista maastopaloista kärsineeseen Amazoniaan ja sen alkuperäisväestöön.

Paavi  Franciscus  avasi sunnuntaina Pyhän Pietarin kirkossa yli kolme viikkoa kestävän synodin eli piispainkokouksen, joka on jo etukäteen herättänyt erimielisyyttä katolisen kirkon sisäpiirissä.
 Kokous pureutuu tuhoisista maastopaloista  kärsivään Amazoniaan , sen alkuperäisväestöön ja alueella suunniteltuihin pappien vihkimisiin.
 Kokoukseen osallistuu AP:n mukaan 180 kardinaalia, piispaa ja pappia sekä alkuperäisväestöä Amazonin alueen maista.
 Voiko avioitunut toimia pappina?
 Amazonian syrjäisillä seuduilla on pulaa uskonnollisista johtajista. Jotkut kirkon jäsenet eivät pääse osallistumaan messuun moneen kuukauteen, sillä vain papit voivat siunata ehtoollisen.
 Piispainkokouksen polttavin kysymys on, voidaanko seurakunnan vanhimmat vihkiä papeiksi, vaikka he ovat naimisissa.
 Ongelmallisen päätöksestä tekee se, että perinteisesti papin pitäisi elää selibaatissa ja omistautua täysin Jumalalle. Britannian yleisradioyhtiö BBC:n mukaan saksalaiskardinaali  Walter Brandmüllerin  kerrotaan arvioineen, että Amazonian piispainkokous saattaa tarkoittaa kirkon tuhoavan itsensä.
 Toinen kiistoja aiheuttava asia on, voitaisiinko naisjäsenille antaa joitakin uusia tehtäviä kirkon sisällä. Kokouksen järjestäjät ovat tosin tehneet selväksi, ettei naisilla ole jatkossakaan asiaa papiksi.
 Paavin Franciscuksen aloitteita vastustavat konservatiivikriitikot ovat luonnehtineet myös tätä aloitetta "harhaoppiseksi" ja "pakanalliseksi", kertoo AP. Vastustajat ovat keränneet adresseja ja pitäneet konferensseja saadakseen äänensä kuuluviin.
 Franciscus tunnetaan Amazonian puolustajana
 Argentiinalaissyntyinen paavi Franciscus tunnetaan Etelä-Amerikan puolustajana.
 Jo kardinaalina toimiessaan paavi Franciscus luonnosteli yhdessä muiden Etelä-Amerikan piispojen kanssa dokumenttia, jonka mukaan taloudelliset intressit uhkaavat Amazoniaa ja sen alkuperäiskansoja.
 Viime vuonna paavi matkusti Perun Amazonin alueelle ja vaati yrityksiä lopettamaan säälimättömän luonnonvarojen hyväksikäytön.
 Uutistoimisto AP:n mukaan paavi Franciscus on myös kuvaillut Amazonian ja sen alkuperäiskansojen olevan "kirkon sydän", minkä vuoksi heidän oikeutensa alueen asioiden päättämisessä on tunnustettava.
 Amazonian palot olivat pahimmillaan heinä-elokuussa. Sittemmin palojen määrä on jo vähentynyt.
 Lue lisää:
 Paavi: Ilmastonmuutos on tuhoamassa ihmiskunnan
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa

Voiko perheellisestä miehestä tulla pappi Brasilian sademetsään? Katolinen kirkko pohtii ympäristökysymyksiä ja joustoa selibaattisääntöön


Summary: VM pystyy nyt ensi kertaa ottamaan ennusteessaan huomioon Rinteen hallituksen talouspäätöksiä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtiovarainministeriö (VM) voi joutua tarkistamaan alaspäin arviotaan Suomen talouskasvusta, kun se esittelee uuden talousennusteensa maanantaina.
 Edellisessä ennusteessa kesäkuussa VM arvioi Suomen talouden kasvavan tänä vuonna 1,6 prosenttia ja ensi vuonna 1,2 prosenttia.
 Alkukesän jälkeen heikkoja talousuutisia on kantautunut etenkin Euroopasta. Maanosan suurimman talouden Saksan on ennakoitu vajonneen taantumaan kolmannella vuosineljänneksellä. Britannian EU-eroon liittyvä epävarmuus jatkuu, eikä Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota osoita laantumisen merkkejä.
 Lintilä piti mahdollisena alle prosentin kasvua
 Viime viikkoina monet talousennusteiden laatijat ovat ennakoineet, että Suomen talouskasvu on hidastumassa aiemmin luultua nopeammin. Synkimmän ennusteen on tarjoillut OP-ryhmä, jonka mukaan bruttokansantuote kasvaa ensi vuonna vain puoli prosenttia.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) kommentoi elokuun lopulla, että Suomen kasvuluvut saattavat pian alkaa nollalla.
 – Jos kaikki eskaloituu, on hyvin lähellä, että mennään nollalla alkavaan kasvuun, Lintilä sanoi.
 Ministeriön virallisten talouslukujen ruuvaaminen alaspäin tarkoittaisi, että pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksella olisi edessään entistä kovempi urakka tavoitteidensa saavuttamiseksi.
 Työllisyysaste pitäisi saada hilattua hallituskauden aikana 75 prosenttiin, ja julkinen talous pitäisi tasapainottaa.
 Päätökset menolisäyksistä mukana ennusteessa
 Kesäkuun ennusteessa VM ei pystynyt vielä ottamaan huomioon Rinteen hallituksen talouslinjauksia. Uuteen ennusteeseen on saatu mukaan syyskuun budjettiriihen päätökset.
 – Se vaikuttaa erityisesti julkisen talouden lopullisiin ennustenumeroihin, sanoi VM:n kansantalousosaston päällikkö  Mikko Spolander  STT:lle.
 Ennusteeseen sisältyvät muun muassa Rinteen hallituksen päätökset pysyvistä menolisäyksistä ja niin sanotuista tulevaisuusinvestoinneista.
 Sen sijaan hallituksen työllisyyspolitiikan vaikutuksia ei Spolanderin mukaan kannata yrittää arvioida vielä maanantain ennusteen perusteella.

Valtiovarainministeriö saattaa joutua alentamaan arviotaan Suomen talouskasvusta


Summary: Kiinan talouskasvu köhii pahasti, mutta kasvaa silti lähinnä keskiluokan yksityisen kulutuksen varassa.

PEKING/HELSINKI  Nelivuotias  Chi Xinyi  istuu isänsä sylissä ja puhaltaa sähkösaksofoniin. Sävelet tulevat laitteesta hieman hitaasti mutta oikein. Kun kappale loppuu, poika asettuu sähkörumpusetin eteen ja alkaa rummuttaa ujosti.
 Nelivuotias Chi Xinyi on kiinnostunut musiikista, ja soittaa mielellään rumpuja.     Jenny Matikainen / Yle
 Pekingiläinen  Zhang Xin , 33, katselee perhettään hymyillen. Kello kahdeksalta hän on juuri palannut kotiin toimistolta. Tänään oli tavallistakin enemmän ruuhkaa, ja taksimatka venyi. Zhang työskentelee tanskalaisen lääkeyhtiön markkinointiosastolla ja hänen miehensä  Chi Xu , 35, on töissä soittimia valmistavassa yhtiössä.
 Zhang on luvannut puhua perheen raha-asioista, mutta kodista voi päätellä jo paljon. Noin 70 neliön kolmio sijaitsee vain hieman Pekingin kakkoskehän ulkopuolella. 20 miljoonan ihmisen suurkaupungissa se tarkoittaa käytännössä keskustaa.
 Olohuoneessa on koristeellinen sohvakalusto, jättimäinen televisio ja kasoittain leluja.
 Toinen makuuhuoneista on varattu vanhemmille, toinen soittimille ja työnteolle. Sänkyyn on pedattu Hello Kitty -päiväpeitto.
 Seinät ja hyllyt ovat täynnä perhekuvia, koriste-esineitä ja käyttötavaroita, kaikkea mitä kolmihenkinen perhe voi tarvita.
 “Voimme tehdä, mitä haluamme”
 Kerrostalossa ei ole hissiä ja portaikko on pimeä, mutta tässä osassa kaupunkia neliöhinnat pyörivät 10 000 eurossa. Asunto on itse asiassa Chin vanhempien, eikä perheen edes tarvitse huolehtia vuokrasta. Asiat ovat siis enemmän kuin hyvin.
 Pekingiläinen Zhang Xin on tyytyväinen perheensä talouteen. He voivat matkustaa ja maksaa nelivuotiaan pojan koulutuksesta.  Jenny Matikainen / Yle
 – Olen hyvin tyytyväinen tilanteeseemme. Voimme yleensä tehdä, mitä haluamme, kuten matkustaa ja maksaa pojan koulutuksesta, Zhang sanoo.
 Nelivuotias Chi Xinyi opiskelee tällä hetkellä englantia, musiikkia ja logiikkaa. Yhteensä tunnit nielevät vuodessa yli 10 000 euroa. Kun poika kasvaa, Zhang uskoo kulujen nousevan puolella. Vanhemmat säästävät jo senkin varalle, että lapsi haluaisi ulkomaille opiskelemaan.
 Zhangin perheen yhteenlasketut vuositulot ovat yli 120 000 euroa. Se tekee heistä Kiinan mittapuulla erittäin hyvätuloisia. Kiinan tilastokeskuksen mukaan keskiluokkaan pääsisi jo 5 000 juanin eli reilun 300 euron kuukausipalkalla. Oheisesta grafiikasta näkee, miten kaupungissa asuvien keskimääräisen kuukausiansio on kehittynyt virallisten tilastojen mukaan.
 Suomen pankki, Bofit, Harri Vähäkangas / Yle
 Keskiluokan käsite on kuitenkin hankala. 1,4 miljardin ihmisen maassa tuloerot ovat valtavia, eikä kaupunkien ja maaseudun elinkustannuksia voi rinnastaa.
 Kiinan keskiluokkaan voidaan laskea kuuluvan satoja miljoonia ihmisiä, mutta kovin tarkkaa arviota ei ole ja keskiluokan koko riippuu siitä, mihin tuloraja vedetään. Teollisuusmaiden järjestö OECD arvioi, että 15 000 dollarin eli noin 13 600 euron vuositulot on jo 800 miljoonalla ihmisellä, mikä olisi lähes puolet väestöstä.
 Mutta reilun tuhannen euron palkalla ei Pekingissä elä vielä kovinkaan leveästi. Vuokrat ovat nousseet nopeasti ja vähänkään keskeisillä alueilla muutaman kymmenen neliön asunnon vuokra nielisi palkasta jo yli puolet.
 Yksityinen kulutus pitää talouden rattaita liikkeellä
 Määritteli keskiluokan miten tahansa, Kiinalle yksityisen kulutuksen merkitys on valtava. Zhangin ja Chin kaltaiset ihmiset ovat juuri heitä, jotka pitävät Kiinan talouden pyörät pyörimässä.
 Tällä hetkellä Kiinan talouskasvu perustuu pitkälti yksityiseen kulutukseen ja jonkin verran asuntoinvestointeihin, sanoo tutkimuspäällikkö  Iikka Korhonen  Suomen Pankin siirtymätalouksien tutkimuslaitoksesta Bofitista.
 Vaikka Kiinan taloudessa on rakenteellisia ongelmia, ihmisten ansiot kasvavat yhä, ja se antaa liikkumavaraa.
 Tutkimuspäällikkö Iikka Korhonen Suomen Pankin Bofitista sanoo, että pinnan alla Kiinan taloudessa muhii ongelmia. Velkavetoisuus ja yritysten tappiollisuus esimerkkeinä. Toistaiseksi Kiina on kuitenkin selvinnyt ongelmistaan.    Markku Pitkänen / Yle
 Kymmenen nopean kasvun vuoden jälkeen Kiinan talouskasvu on tällä vuosikymmenellä hidastunut. Alkuvuonna Kiinan talous kasvoi 6,3 prosenttia, kuten oheisesta grafiikasta käy ilmi. Sen jälkeen tahti on vielä heikentynyt hieman lisää. Kasvu kuulostaa yhä paljolta, mutta luku oli pienin sitten vuoden 1992, jolloin vuosineljännesten kasvua alettiin erikseen raportoida.
 Suomen pankki, Bofit, Harri Vähäkangas / Yle
 Kiinan virallisiin kasvulukuihin on myös suhtauduttava varauksella, sillä ne ovat aina todellisuutta suurempia.
 Korhonsen kertoo, että useiden arvioiden mukaan Kiinan todellinen kasvuvauhti oli alkuvuonna ehkä noin neljä prosenttia. Erilaisia vaihtoehtoisia arvioita Kiinan todellisesta kasvuvauhdista on tehty myös Suomen Pankissa.
 Hurjimpien asiantuntija-arvioiden mukaan Kiinan todellinen talouskasvu olisi vain puolitoista prosenttia.
 Myös perusteollisuus kasvaa jähmeästi talouden hidastumisen takia. Teollisuustuotanto kasvoi elokuussa vain 4,4 prosenttia verrattuna vuoden takaisiin lukuihin. Edellisen kerran kuukauden kasvuluku oli näin alhaalla helmikuussa 2002.
 Kiinalle tärkeä autoteollisuus on sekin puksuttanut pahasti miinuksella jo runsaan vuoden.
 Eikä yritysten into investointeihin ole kovin korkealla.
 – Asuntoihin tosin sijoitetaan edelleen, mutta yritysten tuotantoinvestoinnit sekä sijoittaminen infrastruktuuriin osoittavat hidastumisen merkkejä, sanoo Korhonen.
 Lapsen syntymä muutti kulutustottumuksia
 Zhangin perheen elämässä talouskasvun hidastuminen ei juuri näy. Kulutustottumukset ovat muuttuneen lähinnä lapsen vuoksi.
 – En esimerkiksi enää käy ratsastamassa tai hienoissa kauneussalongeissa. Mutta totta kai haluamme yhä tehdä hauskoja asioita, vaikkapa mennä Disneylandiin pojan syntymäpäivänä, Zhang sanoo.
 Tutkimuspäällikkö Ilkka Korhosen mukaan kiinalaisten reaalitulot ovat edelleen selvässä kasvussa. Kasvava keskiluokka myös kuluttaa entistä enemmän.
 – Ostetaan enemmän autoja, syödään enemmän lihaa ja matkustellaan enemmän ulkomaille, mukaan lukien Suomeen. Jonkin verran ostetaan velaksi, myös sijoitusasuntoja, Korhonen sanoo.
 Zhang ja Chi ovat tehneet kaikkea tätä – paitsi käyneet Suomessa.
 He matkustavat pari kertaa vuodessa ulkomaille tai pidemmälle Kiinaan, lähempänä voi käydä useammin. Matkat nielevät jopa viidenneksen tuloista, Zhang sanoo. Hän haluaa, että poika näkee maailmaa.
 Perheellä on toinen asunto kauempana Pekingin laitamilla, lähellä vuoristoa. 60 neliön asunto siellä maksoi noin 165 000 euroa. Sitä varten heillä on noin 100 000 euron laina.
 Asuntoa ei ole hankittu niinkään vuokratuloja ajatellen. Sinne pääsee pakoon ilmansaasteita.
 Ihmisiä ostoksilla Wangfujing ostosalueella Pekingissä heinäkuussa 2019.  Roman Pilipey / EPA
 Riski muhii velkavetoisessa kasvussa
 Zhang aikoo maksaa kakkosasunnon kymmenessä vuodessa. Velkataakka ei ole perheen tilanteeseen nähden suuri.
 Samaa ei voi sanoa Kiinasta, joka on kasvanut velaksi toteuttaakseen tavoitteitaan. Kasvava julkinen velka on jo riski jättivaltion taloudelle. Tähän puuttui Kansainvälinen valuuttarahasto IMF elokuussa julkaistussa katsauksessaan.
 Kiinan kokonaisvelka nousi tammi-maaliskuussa 260 prosentin suhteessa bruttokansantuotteeseen. Se on Bofit-tutkimuslaitoksen mukaan poikkeuksellisen paljon nousevalle taloudelle.
 Velka on tosin pääosin kotimaista, ja julkisella sektorilla on erilaisia puskureita, kuten omaisuutta ongelmien hoitamiseksi. Velan nopeassa kasvussa piilee kuitenkin kriisin ainekset.
 Bofitin mukaan ongelma on myös, että kiinalaispankit suosivat valtion yrityksiä luototuksessa. Tällöin muut yritykset jäävät vähemmälle rahoitukselle. Lisäksi kommunistipuolueen ohjauksessa olevista valtion yrityksistä joka kolmas tekee tappiota.
 Ja viime kädessä kaikki on puolueen käsissä.
 – Kommunistinen puolue päättää asioista, vaikka on olemassa myös yksityisiä yrityksiä, mutta ne ovat usein kytkettyjä paikallishallintoon, tutkimuspäällikkö Ilkka Korhonen sanoo.
 Korhosen mukaan myös yritykset ovat hyvin velkaantuneita, ja velka kasvanut vauhdilla viimeisen kymmenen vuoden aikana. Nopea velkaantuminen on jo aiheuttanut ongelmia pankeille, ja pankkimaailmassa onkin rytissyt jo. Tänä kesänä kolme keskikokoista pankkia on otettu joko Kiinan keskuspankin tai isompien liikepankkien haltuun.
 Kiina hillinnyt sijoituksia ulkomaille
 Kiinalaista rahaa on totuttu näkemään ostoksilla eri puolilla maailmaa, ja Suomessakin odotetaan muun muassa kiinalaistaustaisen Kaidin Kemin Ajoksen biopolttoainetehtaan investointipäätöstä. Viime aikoina asian ympärillä on ollut kovin hiljaista.
 Kiina on selvästi hiljentänyt ulkomaan investointien vauhtia.
 Ulkomaan ostosten hullut vuodet 2015–2016 sekä Euroopassa että Yhdysvalloissa ovat ainakin toistaiseksi taakse jäänyttä elämää. Rahahanoja on tilkitty siinä pelossa, että pääomaa virtaa ulos maasta.
 Bofitin Iikka Korhonen huomauttaa lisäksi, että Euroopassa ja Yhdysvalloissa on alettu poliittisella tasolla seurata, minkälaisiin yrityksiin ja hankkeisiin kiinalaiset sijoittavat. Yritysten mahdollisuus toimia markkinoilla samanarvoisesti on tärkeää.
 – Jos meidän yrityksillä ei ole samanlaisia toimintavapauksia Kiinassa, niin miksi kiinalaiset täällä saavat ostaa lähes mitä tahansa, Korhonen kysyy.
 Qingdao on satamakaupunki Shandongin maakunnassa Kiinassa. Kiinan vienti Yhdysvaltoihin on jo vähentynyt kauppasodan takia.   WU HONG / EPA
 Kun kaksi talousjättiä ottelevat, vaikutukset ovat isot
 Talouskasvu on hidastunut jo pitkään, mutta viimeisen vuoden aikana Kiinan tielle on kasaantunut muitakin ongelmia. Yksi merkittävimmistä on kauppasota Yhdysvaltojen kanssa.
 Kauppasodan selättäminen vaatisi Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n mielestä rakenteellisia uudistuksia budjettivaroista ja erityisesti pienituloisten aseman helpottamista. IMF perää myös siirtymistä markkinaperusteisempaan järjestelmään, joka olisi nykyistä läpinäkyvämpi.
 Yle uutisten aiemmin haastattelema  yhdysvaltalaisprofessori Laura Tyson  sanoo, että kauppasota aiheuttaa enemmän harmia Kiinalle kuin omalle taloudelleen.
 – Molemmissa maissa on jo nähtävissä talouskasvun hidastuminen kauppasodan seurauksena. Kiinassa talouskasvun hidastuminen on voimakkaampaa kuin Yhdysvalloissa, koska se on riippuvaisempi viennistä.
 Kauppasodan tullinokituksilla on jo ollut isot vaikutukset Kiinan vientiin Yhdysvaltoihin ja päinvastoin.  Suomen keskuskauppakamarin  mukaan tuoreimmista kansainvälisistä tullitilastoista käy ilmi, että Kiinan vienti Yhdysvaltoihin on laskenut 8 prosenttia ja Yhdysvaltain vienti Kiinaan peräti kolmanneksen. Erityisesti soijan tuonti Yhdysvalloista on vähentynyt huomattavasti.
 Kauppasodalla on  paljon vaikutuksia globaaliin  talouteen. Maailmankaupan vapaus on kärsinyt, pörssikurssit heilahtelevat ja yritysten osakkeet saattavat laskea, vaikka tuloskunto olisi hyvä.
 Valtiot ajavat myös entistä itsekkäämmin omia etujaan. Myös Suomen talous kärsii kauppasodasta talouden yleisen epävarmuuden takia.
 Lisäksi kauppasodalla on vahva sisäpoliittinen ulottuvuus molemmissa maissa. Kumpikaan talouden suurvalloista ei halua menettää kasvojaan kauppasodan takia. Ja presidentti  Donald Trumpille  näennäinenkin voitto kauppasodassa olisi tarpeen ennen ensi vuoden presidentinvaaleja.
 Seuraavan kerran Kiina ja Yhdysvallat neuvottelevat kauppasodan tiimoilta lokakuussa.
 Zhangin perheessä on kaksi taloushuolta ylitse muiden
 Kiina on myös suomalaisille vientiyrityksille tärkeä markkina. Kiinaan meni tämän vuoden alkupuolella 5,5 prosenttia Suomen tavaraviennistä.
 Yhä useammalla suomalaisyrityksellä on myös pysyvää toimintaa Kiinassa. Näin vaikkapa hissejä ja liukuportaita valmistavalla Koneella, joka on ollut Kiinassa jo vuosia asuntorakentamisen vetäessä hyvin. Kaupungistumisen odotetaan vahvistavan hissien kysyntää yhä.
 Lisäksi esimerkiksi pakkausmateriaalit ovat kysyttyjä tuotteita verkkokaupan kasvaessa, ja cleantech -yrityksillä on ilmansaasteista kärsivässä maassa alati kasvava markkina.
 Se, miten Kiina lopulta ratkaisee ongelmansa – tai jättää ne ratkaisematta – tuntuu todennäköisesti myös suomalaisten kukkaroissa.
 Toistaiseksi Kiinan talous on selvinnyt haasteistaan, vaikka talouden virallisten kasvutavoitteiden saavuttaminen saa talouden jättiläisen natisemaan liitoksissaan velkaantumisen takia.
 Isä Chi Xu ja nelivuotias Chi Xinyi viihtyvät yhdessä musiikin parissa. Sähköinen saksofoni kiinnostaa poika-Chitä rumpujen lisäksi.   Jenny Matikainen / Yle
 Ruohonjuuritasolla huolet ovat kuitenkin samoja Kiinassa kuin Suomessakin. Pekingiläinen Zhang Xin ei vietä öitään miettien Kiinan valtionvelkaa. Enemmän häntä huolettaa, mitä tapahtuisi, jos jompikumpi pariskunnasta jäisi työttömäksi.
 Toinen huoli on kiinalaisempi. 1,4 miljardin ihmisen maassa kilpailu hyvästä elämästä on muuttunut äärimmäisen tiukaksi. Yhä useammalla lapsella on mahdollisuus harrastaa ja opiskella koulun ulkopuolella.
 On vaikea tietää, mikä lopulta riittää, Zhang miettii.
 – Entä, jos poika ei pärjää, ja meidän pitää lähettää hänet ulkomaille opiskelemaan jo hyvin varhain. En halua, että hänen menestyksensä jää rahasta kiinni.
 Lue myös:
 Kiinan talousluvut yllättävän kehnot
 Trump lykkäsi jo ilmoittamiaan lisätuontitulleja kiinalaistuotteille ”hyvän tahdon eleenä”
 Yhdysvallat ja Kiina jatkavat kauppaneuvotteluja lokakuussa
 Yhdysvaltalaisprofessori kauppasodasta: Jossain vaiheessa  Trump löytää jonkun näennäisratkaisun, jota hän kutsuu voitoksi
 Miten vakava uhka kauppasota on maailman ja Suomen taloudelle? Kuusi kysymystä ja vastausta pörssejä ravisuttavista kauppasodan tullitaisteluista
 "Emme anna Yhdysvaltojen estää meitä kehittymästä" – kiinalaisille kerrotaan, että kauppasota nujertaa Trumpin mutta Kiina kestää

Kiinan taloudessa muhii ongelmia, mutta kulutus pitää kasvun käynnissä – Pekingiläisperheessä lapsen harrastuksiin uppoaa vuodessa kymppitonni


Summary: Bakerin on sanottu kuuluneen rock-musiikin kolmen suurimman rumpalin joukkoon.

Brittiläiset 60- ja 70-lukujen rockyhtyeet ja -artistit

1960-luvun merkittävimpiin rock-yhtyeisiin kuuluneen Creamin rumpali  Ginger Baker  on kuollut 80-vuotiaana. Suru-uutisen kertoo hänen perheensä.
 Baker tunnettiin rock-musiikin uudistajana, mutta myös räjähtävästä temperamentistaan.
 Hän syntyi vuonna 1939 Etelä-Lontoossa ja perehtyi nuoruusvuosinaan blues- ja jazz-musiikkiin, joiden vaikutteet olivat havaittavissa hänen myöhemmässä musiikissaan.
 Rumpujen soittamiseen hän kertoo päätyneensä sattumalta.
 – En ollut koskaan istunut rumpusetin ääreen, mutta kun istuin - osasinkin soittaa! Yksi muusikko kääntyi ympäri ja sanoi: "Hitto vieköön, meillä on rumpali". Ja itsekin ajattelin: "Hitto vieköön, minä olen rumpali", hän kertoi vuonna 2009 Independent-lehdelle.
 18-vuotiaana hän soitti jazz-kitaristi  Diz Disleyn  kanssa, mutta yhteistyö loppui, kun Baker sytytti hotellihuoneen tuleen Euroopan-kiertueen aikana.
 Vuonna 1966 Baker perusti Cream-yhtyeen  Eric Claptonin  ja  Jack Brucen  kanssa, vaikka Bakerin välit Bruceen olivat tulehtuneet.
 Creamista tuli 1960-luvun psykedeelisen rockin yksi kulmakivi. Sen tuotanto, joka käsittää neljä LP:tä, on myynyt yli 15 miljoonaa levyä. Bakerin jykevä rumputyyli jossa hän käytti kahta bassorumpua, on inspiroinut lukuisia nuoria rumpaleita.
 Yhtye hajosi jo vuonna 1968, joskin se julkaisi vielä yhden albumin seuraavana vuonna. Baker soitti myös Blind Faith -yhtyeessä Eric Claptonin kanssa, mutta yhtye jäi lyhytikäiseksi.
 Baker muutti Nigeriaan vuonna 1971 ja soitti siellä paikalliset muusikkojen kanssa. Myöhemmin hän asui useissa maissa, innostui poolon pelaamisesta ja meni naimisiin elämänsä aikana neljä kertaa.
 Creamin jäsenet palasivat kaikkien yllätykseksi yhteen vuonna 2005, mutta paluu päättyi katastrofiin, kun Baker ja Bruce alkoivat karjua toisilleen kesken keikan New Yorkissa.
 Baker kärsi monista sairauksista, joita hän piti Jumalan rangaistuksena hänen tulisen luontonsa aiheuttamista välikohtauksista.
 – Olin ilkeä, saatoin tahallani sotkea levytyssession kiukuttelemalla ja räjähtää pienestäkin asiasta, hän kertoi.
 Rolling Stone -lehti on nimennyt Bakerin yhdeksi rockin historian kolmesta tärkeimmästä rumpalista.
 Lue lisää :
 BBC:  Ginger Baker: Legendary Cream drummer dies aged 80
 The Guardian:  Ginger Baker, wild and brilliant Cream drummer, dies aged 80

Cream-yhtyeen rumpali Ginger Baker on kuollut


Summary: Kansas Cityn poliisin mukaan ampujia oli kaksi.  Aiemmin puhuttiin yhdestä epäillystä.

Yhdysvalloissa yhdeksää ihmistä ammuttiin baarissa Kansas Cityssä, Kansasin osavaltiossa. Poliisi etsii ammuskelusta kahta miestä.
 Neljä uhreista kuoli, viisi haavoittui. Haavoittuneet ovat sairaalahoidossa. Heidän tilansa on vakaa.
 Poliisi kutsuttiin sunnuntaina kello 1.30 yöllä paikallista aikaa Tequila KC -baariin ammuskelun takia. Kyseessä on pieni baari kaupungin keskustassa Central Avenuen varrella.
 Kansas Cityn poliisin edustaja  Thomas Tomasic  kertoo, että tapahtumat lähtivät liikkeelle baarissa sattuneesta välikohtauksesta.
 Hänen mukaansa epäillyt miehet olivat ilmeisesti joutuneet riitaan joidenkin baarissa olleiden ihmisten kanssa. He lähtivät ja palasivat aseiden kanssa.
 Kansasin poliisi arvioi, että kyseessä on yksittäistapaus.
 Uutiskanava CNN:n mukaan poliisi on löytänyt tapahtumapaikalta käsiaseen hylsyjä.
 Poliisin lisäksi paikalle on saapunut ampuma-aseita valvovan liittovaltion ATF-viraston agentteja.
 Yle Uutisgrafiikka
 Aiheesta muualla:
 Kansas City Star:  Nine shot, four dead in shooting at Kansas City, Kansas, bar: police
 CNN:  A bar shooting in Kansas leaves 4 people dead and 5 wounded
 The New York Times:  Kansas City Shooting: 4 Killed and 5 Others Wounded at Bar  6.10.2019

Kansasissa neljä kuoli ja viisi haavoittui baariammuskelussa


Summary: Viranomaiset, poliitikot ja yksityiset kansalaiset ovat kyllästyneet "Voldemortin" taktiikkaan. Nettijättejä mätkitään nyt miljardisakoilla Atlantin molemmin puolin.

Muutama vuosi sitten Facebookin perustaja  Mark Zuckerberg  tapasi Snapchat-palvelun perustajan  Evan Spiegelin  ja Foursquaren perustajan  Dennis Crowleyn .
 Molemmissa tapaamisissa Zuckerberg esitti uhkavaatimuksen: Joko miehet myisivät yhtiönsä tarjotulla summalla – tai sitten Facebook ajaisi kilpailijansa vaikeuksiin.
 Näistä tapaamisista kertoi arvostettu talouslehti Wall Street Journal  viime viikolla . Lehti perusti tietonsa "keskusteluista perillä oleviin lähteisiin".
 Uhkailu ei auttanut. Snap tai Foursquare eivät olleet kaupan – ja Facebook toteutti uhkauksensa.
 Wall Street Journalin lähteiden mukaan Facebook blokkasi Spachatiin viittavia linkkejä omissa palveluissaan ja esti kilpailijapalvelun sisältöjen "trendaamisen" omassa Instagram-palvelussaan. Somejätti kopioi myös kilpailijansa ydintoiminnallisuuksia, esimerkiksi Facebookin ja Instagramin Story-toiminnallisuudet olivat kuin suora kopio Snapchatin vastaavasta.
 Snap ei antanut tätä anteeksi, ja yhtiössä ryhdyttiin kirjaamaan tapahtumia muistiin. Facebookin kilpailutaktiikkaa kuvaava tietopaketti sai lempinimen, jonka ainakin kaikki Harry Potter -fanit tunnistavat:
 “Voldemort-projekti”.
 Harry Potter ja lordi Voldemort – tai Snapchat ja Facebook – elokuvassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset osa 2.  Warner Bros Entertainment
 Miksi ei saisi menestyä? Teknologiajätit Facebook, Google, Apple ja Amazon ovat tänään kaikkien hampaissa. Yhtiöitä mätkitään miljardisakoilla ja Yhdysvalloissa presidenttiehdokkuutta tavoittelevat senaattorit vaativat jättien pilkkomista. Kyse on mahdollisesta määräävän markkina-asema väärinkäytöstä. Miksi yhtiöt eivät saisi menestyä? Määräävä markkina-asema ei sinällään ole laitonta, mutta tuota asemaa ei saa käyttää väärin – määräämällä esimerkiksi kohtuuttomia sopimusehtoja tai rajoittamalla markkinoita kuluttajien tappioksi. Tässä artikkelissa käymme läpi, millaista toimintaa yhtiöiden on todettu tai väitetty harjoittaneen.
 Tällä hetkellä Yhdysvaltain viranomaiset kyselevät kymmeniltä yrityksiltä tietoja Facebookin aggressiivisista toimenpiteistä. Snapin kokoamasta Voldemort-aineistosta saattaa tulla Facebookille ongelma.
 Vakoiluohjelma paljasti uhkaajat?
 Toinen esimerkki Facebookin taktiikasta on viestipalvelu WhatsAppin osto vuonna 2014. Siitä ei ole tietoa, millaisessa hengessä nuo neuvottelut käytiin, mutta Facebook maksoi viestisovelluksesta peräti 17 miljardia euroa.
 Summa oli monen mielestä posketon – WhatsAppia ei juuri tunnettu Yhdysvalloissa, eikä yhtiö ollut mikään rahasampo. Facebook saattoi kuitenkin tietää enemmän kuin muut.
 Yhtiö oli hiljattain ostanut israelilaisen tietoturvasovellus Onavon. Lehtitietojen mukaan salaustuote oli siinä mielessä erikoinen, että se antoi Facebookille mahdollisuuden seurata kännykänkäyttäjien toimintaa.
 Onavon avulla Facebook huomasi, että WhatsApp oli käyttäjille paljon tärkeämpi kuin sen oma viestintäsovellus Messenger. Buzzfeed-palvelussa  julkaistun uutisen mukaan  juuri Onavon antamat tiedot kertoivat Facebookille, että ennen pitkää WhatsAppista muodostuisi uhkaaja.
 Yhtiö oli saatava hallintaan lähes lähes hinnalla millä hyvänsä.
 Facebookin edustajien mukaan Onavo ei poikennut muista markkinatutkimuksen työkaluista.
 Harhaanjohtavia lausuntoja
 WhatsApp-kaupan jälkeen eurooppalaiset viranomaiset olivat huolissaan siitä, että käyttäjien tiedot olivat päätymässä yhä harvempiin käsiin. Facebook kuitenkin kertoi, ettei WhatsAppin ja Facebookin tietojen yhdistäminen olisi edes teknisesti mahdollista.
 Pari vuotta myöhemmin se osoittautui sangen mahdolliseksi ja Facebook ryhtyi hankkeeseen. Euroopan komissio totesi Facebookin  syyllistyneen viranomaisten harhaanjohtamiseen  ja antoi sadan miljoonan euron sakot.
 Se oli pieni summa. Heinäkuussa 2019 Yhdysvaltain kilpailuviranomaiset määräsivät Facebookille  viiden miljardin dollarin sakot . Yhtiön tulkittiin rikkoneen sille vuonna 2012 annettua käskyä asiakkaidensa yksityisyyden suojelusta. Tutkinta liittyi mm. Cambridge Analytica -skandaaliin, joka paljasti mittavat puutteet yhtiön toimintatavoissa.
 Viiden miljardin euron sakko on paljon rahaa, mutta sekin vielä pieni summa Facebookin tienisteihin verrattuna. Viime vuonna yhtiön nettotulos oli 20 miljardia euroa.
 Tästä kaikesta syntyy ikävä kuva. Facebook "vakoilee" kännykänkäyttäjiä ja raivaa kilpailijat ennen kuin niistä tulee uhkaajia – jos omistajat eivät taivu myymään, se kopioi tuotteet. Siinä sivussa yhtiö puhui viranomaisille puolitotuuksia eikä ole pitänyt huolta käyttäjiensä henkilökohtaisista tiedoista.
 Google on saanut miljardisakkoja Euroopassa.  EPA
 Google ei jätä kilpailijoille menestymisen mahdollisuutta
 Hakukone Google on tärkein oppaamme internetin tietotulvassa. Samalla sen hakualgoritmien muutokset nostavat yrityksiä menestykseen tai pudottavat niitä unohdukseen.
 Voiko Googleen luottaa?
 Vuonna 2017 Euroopan kilpailuviranomaiset totesivat yhtiön suosineen omaa hintavertailupalveluaan.
 – Google on hyödyntänyt hakukoneensa määräävää markkina-asemaa ja parantanut vilpillisesti oman hintavertailupalvelunsa sijoitusta, EU:n kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  totesi.
 Googlen algoritmeissa käytettiin  komission mukaan kriteerejä , joiden vuoksi kilpailevat hintavertailupalvelut eivät menestyneet hakutuloksissa. Ensimmäinen Googlen kanssa kilpaileva hintavertailupalvelu löytyi keskimäärin vasta neljänneltä sivulta. Google Shopping -palveluun ei sovellettu samoja kriteerejä.
 Google sai 2,4 miljardin euron sakot. Se oli vasta alkua.
 Vuonna 2018 Google sai Vestagerin joukoilta yli neljän miljardin euron sakot. Tällä kertaa syynä olivat Googlen Android-käyttöjärjestelmän sopimusehdot. Laittomana pidettiin sitä, että:
 Google oli vaatinut kännykkävalmistajia asentamaan puhelimiin sen hakukoneen ja selaimen. Google oli maksanut puhelinvalmistajille ja operaattoreille siitä, että ne eivät asenna muita hakukoneita. Google oli sulkenut sovelluskaupastaan valmistajat, jotka myyvät laitteissaan virallisen Androidin lisäksi muokattuja versioita siitä.
 Android on periaatteessa avoimen lähdekoodin tuote, mutta Google pyrki komission mukaan estämään  kilpailijoiden ilmaantumisen .
 Tänä vuonna Googlelle on saanut Euroopan viranomaisilta puolentoista miljardin euron sakot, koska se oli syyllistynyt  väärinkäytöksiin verkkomainonnassa . Google oli komission mukaan asettanut julkaisijoiden kanssa tehtyihin sopimuksiin lausekkeita, jotka rajoittivat kilpailjoiden mainoksien näyttämistä.
 Tänä vuonna sakkoja on tullut Yhdysvalloista. Google sai syyskuussa yli 150 miljoonan dollarin sakot, koska se keräsi Youtube-palvelussaan alaikäisten käyttäjien henkilötietoja  ilman vanhempien suostumusta .
 Google tekee tänä vuonna yli 30 miljardin euron tuloksen. Yhtiön markkina-arvo on noin 800 miljardia euroa. Noihin lukuihin verrattuna muutaman miljardin euron sakko on vielä pieni kiusa.
 Saattaa jopa olla, että sakot kannattaa maksaa, jos sillä varmistaa markkinajohtajuuden.
 Onko Apple liian iso? "Ei. Mutta kun olemme näin isoja, on vain reilua, että meitä syynätään", toimitusjohtaja Tim Cook totesi CBS Newsille. Ng Han Guan / EPA
 Kaikkihan Applea rakastavat, vai kuinka?
 Jos avasit viisi vuotta sitten Applen sovelluskaupan ja kirjoitit hakusanaksi “music”, tuloslistauksen kärjessä oli Spotify.
 Keväällä 2016 hakutuloslistan kärjessä oli Applen juuri julkaisema Apple Music-palvelu. Spotify oli pudonnut hakutuloksissa sijalle neljä.
 Kun pikakelataan syksyyn 2018, hakutuloslistauksen kärjessä olivat Apple Music, GarageBand, iTunes Remote, Music Memos, Logic Remote, iTunes Store, iMovie ja Clips. Kaikki Applen omia sovelluksia.
 Spotify oli kaukana takana, sijalla 23.
 Yllä olevat tiedot perustuvat New York Timesin  syyskuussa julkaisemaan artikkeliin . Myös Wall Street Journal on havainnut, että Apple on  omassa sovelluskaupassaan ylivoimainen .
 Yle on kirjoittanut jo useammankin artikkelin siitä, että Googlen, Facebookin, Amazonin ja Applen kaltaiset teknologiajät saattavat olla jo  liian ylivoimaisia . Moni lukija on kommentoinut, että Apple ei kuulu tähän joukkoon.
 Applella ei ole hakukonetta, eikä se rakenna mainosimperiumia, hamstraa käyttäjätietoja tai lisensioi käyttöjärjestelmiään. Applella on kuitenkin sovelluskauppa, jossa ostetaan sovelluksia yli 50 miljardilla dollarilla vuosittain.
 Samalla kun iPhone-puhelinten myynti on ollut hiipumaan päin, menestyminen sovelluksissa ja palveluissa on Applelle entistä tärkeämpää. Ja Applen kanssa on viheliäistä kilpailla Applen omassa sovellukaupassa.
 Apple on ykkönen New York Timesin mukaan viime kesänä Applen omat sovellukset nousivat listakärkeen mm. seuraavilla englanninkielisillä hakusanoilla: Books, music, news, magazines, podcasts, tv, video, movies, sports, card, gift, money, credit, debit, fitness, people, friends, time, notes, docs, files, cloud, storage, message, home, store, mail, maps, traffic, stocks, weather. Tiedot on koonnut Sensor Tower -markkinointiyhtiö. Artikkelissa ei erikseen mainittu, mutta tiedot perustunevat Yhdysvaltain AppStoren tuloksiin. Suomen AppStoressa hakusana "musiikki" nostaa ykköseksi Applen oman sovelluksen, toiseksi nousee Spotify.
 Omassa sovelluskaupassaan Apple on ylivoimainen. Kuten edellä kuvasimme, EU mätkäytti taannoin Googlelle miljardisakot siitä, että sen hakukone suosi yhtiön omia tuotteita.
 Asiantuntijat hämmästelevät nyt New York Timesin artikkelissa, miksi kilpailevat sovellukset, jotka voittavat käyttäjäarvioissa ja latausmäärissä, sijoittuvat hakutuloksissa Applen omia sovelluksia huonommin Applen johtajat vakuuttavat, että yhtiö ei säädä algoritmejaan suosimaan sen omia tuotteita.
 Sittemmin hakutoimintoa on muutettu. New York Timesin mukaan hakusana “TV” nostaa listakärkeen enää kaksi Applen omaa sovellusta entisten neljän sovellusten sijaan.
 Spotifykin mahtuu jälleen New York Timesin mukaan kärkiviisikkoon. Kärjessä jatkavat yhä iTunes sekä Apple Music.
 Apple voittaa silloinkin kun se häviää
 Applen kilpailijoita harmittaa, että ne joutuvat maksamaan Applelle AppStore-myynnistä 30 prosentin palkkion. Spotifyn perustaja  Daniel EK   kutsuu tätä blogissaan  “Apple-veroksi”.
 Se antaa Ekin mukaan kilpailuedun Applen omalle musiikkipalvelulle.
 Apple vastasi blogipostaukseen voimakkaasti. Yhtiön mukaan Spotify saa kiittää menestyksestään paljolti Applen sovelluskauppaa, jonka kehittäminen on maksanut paljon. Apple muistutti myös, että 30 prosentin osuus palveluiden tilausmaksuista puolittuu ensimmäisen vuoden jälkeen.
 Spotify ei ole ainut Applea kritisoinut sovelluskehittäjä. Taannoin, kun Apple ryhtyi tarjomaan omaa palveluaan lasten kännykänkäytön seurantaan, se ajoi ahtaalle Qustodion and Kidsloxin kaltaiset  pienet kilpailijat .
 Hollannin kilpailuviranomaiset ovat ottaneet Applen sovelluskaupan  tutkintaansa  ja heinäkuussa myös Yhdysvaltain oikeusministeriön kerrottiin  ryhtyvän toimeen .
 Vaikka Applella on paljon vannoutuneita ystäviä, se on lokeroitu samaan ryhmään Facebookin, Googlen ja Amazonin kanssa.
 Amazonin perustaja Jeff Bezos on maailman rikkain mies.  Jim Watson / AFP
 Amazonin tekoäly suosii "pirkkaa"
 Neljäs viranomaisten hampaisiin joutunut jätti on Amazon. Yhtiö aloitti verkkokaupasta, tänään se on maailman suurin palvelinkapasiteetin vuokraaja, suuri ruokakauppaketju, viihdeyhtiö ja logistiikkajätti.
 Amazonin tapauksessa viranomaisia huolettaa ennen kaikkea se, suosiiko Amazon kaupassaan omia merkkejään muiden kustannuksella.
 The Wall Street Journal  kertoi syyskuussa , että Amazon on säätänyt tuotehakua tavalla, joka varmistaa sille suuremmat voitot. Amazon on  kiistänyt  lehden julkaisemat tiedot.
 New York Times  ihmeteli  Amazonin tekoäly Alexaa. Kun kuluttajalta pääsivät sormipatterit loppumaan, verkkokauppiaan tekoäly tarjosi aina yhtiön omaa tuotemerkkiä, .
 Tässä vaiheessa lukija lienee oivaltanut, että määräävän markkina-aseman väärinkäytön tutkinnassa kyse tuntuu olevan usein enemmän tai vähemmän samasta asiasta. Kun jättiläinen hallitsee johtavaa kauppapaikkaa, hakukonetta tai muuta alustatuotetta, se saattaa saada ylivoimaisen kilpailuedun toimiessaan itse tuolla alustalla.
 Tällä hetkellä Amazonin toimia tutkitaan ainakin Euroopan komissiossa sekä Yhdysvaltain oikeusministeriössä ja edustajainhuoneen lakivaliokunnassa. Lisäksi Yhdysvaltain kilpailuviranomaiset haastattelevat pieniä yrittäjiä siitä, käyttääkö Amazon johtavaa markkina-asemaansa väärin.
 Asiantuntijoiden mukaan tämä  ennakoi laajaa tutkimusta .
 Sata pahvikuvaa Mark Zuckerbergista Yhdysvaltain kongressitalon edustalla. Saul Loeb / Lehtikuva
 Myrsky nousee, joko pelottaa?
 Yhdysvalloissa republikaanit ovat suhtautuneet aina epäillen länsirannikon teknologiajätteihin. Presidentti  Donald Trump  tuntuu vihaavan sekä Amazonin perustaja Jeff Bezosia että koko sosiaalista mediaa, joka hänen mukaansa suosii demokraatteja.
 Demokraatit taas syyttävät teknologiajättejä siitä, että Donald Trump ylipäätään on Yhdysvaltain presidentti. Sosiaalinen media on heidän mukaansa syypää kansakunnan kahtiajakautumiseen ja Venäjän vaalivaikuttamiseen.
 Demokraattien presidenttiehdokkuutta havitteleva senaattori  Elisabeth Warren  ajaa avoimesti Facebookin ja kumppaneiden pilkkomista. Senaattori  Bernie Sandersin  kommentit ovat saman suuntaisia.
 Teknologiajättien pilkkominen alkaa saada kannatusta myös suuren yleisön parissa. Uutispalvelu Voxin mukaan lähes kaksi kolmasosaa yhdysvaltalaisista  pitää sitä  hyvänä ajatuksena.
 Tutkimukseen vastanneet kannattaisivat esimerkiksi Facebookin Instagram-kaupan purkamista, "mikäli se takaisi kilpailun lisääntymisen."
 Peräti seitsemän kymmenestä yhdysvaltalaisesta olisi valmis pilkkomaan nettijätit, "jotta ne eivät järjestelisi hakutuloksia sen perusteella, kuinka paljon ne itse tienaavat".
 Kenties kysymykset olivat johdattelevia, mutta tuuli on selvästi kääntynyt teknologiajättejä vastaan.
 Ovatko ne peloissaan?
 Facebookin Mark Zuckerberg valmistautuu taisteluun senaattori Warrenia ja hänen hengenheimolaisiaan vastaan.
 – Elizabeth Warrenin kalaiset ihmiset ajattelevat, että yhtiöiden pilkkominen on vastaus ongelmiin… Jos hänestä tulee presidentti, meille tulee varmasti lakitekninen haaste – mutta lyön vetoa että voitamme sen, Zuckerberg totesi yhtiön henkilöstölle.
 – En halua käydä oikeutta omaa hallitustamme vastaan. Mutta lopulta, jos joku uhkaa olemassaoloamme, on astuttava kehään ja taisteltava.
 Nauhoitteen Zuckerbergin puheesta julkaisi  The Verge -uutispalvelu .

Analyysi: Mitä Facebook, Google, Apple ja Amazon ovat tehneet ansaitakseen vihanpidon? Tässä ovat syntilistat


Summary: Tänään päättyvät yleisurheilun MM-kisat ovat Qatarille vasta alkusoitto matkalla kohti vuoden 2022 jalkapallon MM-kisoja.

Kun Qatarin emiiri kutsuu, suihkuseurapiiri ympäri maailman liikahtaa.
 Pieneen, vain hieman Uuttamaata suurempaan aavikkovaltioon lennähti viime maaliskuussa niin  Victoria Beckham in ja  Naomi Campbell in kaltaisia muoti-ikoneja kuin Hollywoodin kermaa  Johnny Depp in johdolla. Myös Ranskan entinen presidentti  Nicholas Sarkozy  ja jalkapallovalmentaja  Jose Mourinho  olivat paikalla. Oli aika avata Qatarin viimeisin maamerkki, jättiläismäinen kansallismuseo.
 Rakennuksen näyttävät avajaiset on yksi esimerkki Qatarin vaikutusvallasta. Qatar haluaa, että se huomataan.
 Ei ole sattumaa, että Suomenkin televisiosta on viime viikot tullut tunti tolkulla lähetystä juuri Qatarista. Yleisurheilun MM-kisat ovat osa maan tulevaisuusstrategiaa, jossa urheilulla on keskeinen sija. Tällaisen pehmeän voiman käyttö on ollut viimeiset kaksi vuotta aivan erityisen tärkeää Qatarille.
 Hankala suhde isoon naapuriin Saudi-Arabiaan
 "Qataria ympäröivät maat, jotka pyrkivät minimomaan sen vaikutusvallan niin Arabimaailmassa kuin maailmanpolitiikassa ylipäänsä". Näin arvioi Persianlahden tilannetta seuraava tutkija  Giorgio Cafiero  New York Timesissä.
 Alueen mahtivaltion Saudi-Arabian ja Qatarin välit ovat olleet ongelmalliset jo pitkään, mutta tilanne kärjistyi keväällä 2017. Saudi-Arabia syyttää Qataria terroristijärjestönä pitämänsä Muslimiveljeskunnan tukemisesta. Myös Qatarin turhan läheinen suhde Saudien pääviholliseen Iraniin hiertää välejä.
 Toukuussa 2017 Qatarin virallinen uutistoimisto julkaisi uutisen, jossa Qatarin johto ilmaisi tukensa Iranille ja Veljeskunnalle. Uutistoimisto veti pian uutisen takaisin syyttäen sitä hakkerien tekemäksi valeuutiseksi. Sanaharkka oli kuitenkin valmis ja se johti Qatarin saartoon. Saartoon liittyivät Qatarin naapurit Arabiemiirikunnat ja Bahrain sekä Egypti.
 Saarto on nyt kestänyt kolmatta vuotta, eikä sille näy loppua. Qatarille saarto näyttää yllättäen jopa sopivan. Professori  Hannu Juusola n  mukaan  "Qatarin ensisijainen uhka on Saudi-Arabia, jonka vallasta itsenäistyminen on aina ollut keskeistä Qatarille."
 Kauppasaarto on luonut tilanteen, jossa Qatarin on ollut pakko hakea kumppaneita muualta. Ja sen se on tehnyt, rahaa säästämättä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Iso osa Lontoosta qatarilaisomistuksessa
 Qatar ei ole demokratia. Valta on ollut Al Thanin suvulla siitä lähtien, kun maa itsenäistyi Britannian alaisuudesta vuonna 1971. Kaksi viimeisintä emiiriä, sheikki  Hamad  ja hänen poikansa, nykyinen emiiri  Tamim,  ovat aktiivisesti yrittäneet avata uusi kauppayhteyksiä ja näin vähentää riippuvuutta Saudi-Arabiasta.
 Tehtävää on helpottanut se, että Persianlahdelta, Qatarin ja Iranin väliseltä merialueelta, löytyi 1990-luvun puolivälissä jättimäinen maakaasuesiintymä.
 Rahaa alkoi virrata ja sitä ohjattiin muun muassa entiseen emämaahan. Qatarin kiinteistöomistusten Lontoossa  sanotaan  olevan suuremmat kuin kuningatar  Elisabet illa. Maakaasuvaroilla on hankittu Heathrow n lentokenttä, Harrodsin tavaratalo, Claridge sin kaltaisia huippuhotelleja. Myös Lontoon uusi maamerkki, Euroopan korkein rakennus the Shard, on qatarilaisomisteinen.
 Ehkä tärkein pehmeän voiman näyttö oli kuitenkin uutiskanava Al Jazeeran perustaminen vuonna 1996. Al Jazeeralla on ollut merkittävä vaikutus Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan alueiden julkiselle mielipiteelle. Tästä kielii myös se, että kanavan lopettaminen on yksi Saudi-Arabian keskeisiä vaatimuksia, jotta kauppasaarto purettaisiin.
 Qatarin emiirin sisar Sheikha Al Mayassa Hamad bin Khalifa Al Thani vastaa maan taidehankinnoista, vuosibudjetin arvioidaan olevan miljardin dollarin luokkaa. Sally Crane / AOP
 Kun PSG ja Barca kohtaavat, Qatar voittaa
 Oma lukunsa Qatarin pehmeän voiman politiikassa on urheilu. Maasta, jossa on pääosan vuodesta liian kuuma urheilla, on tullut muutamassa vuosikymmenessä yksi keskeisistä urheiluvaikuttajista maailmassa.
 Qatarissa on järjestetty jo ennen yleisurheilun MM-kisoja muun muassa Aasian mestaruuskisat. Tenniksen ATP-kiertue pysähtyy säännöllisesti Dohassa, samoin yleisurheilun Timanttiliiga.
 Suurin ponnistus on kuitenkin edessä: vuonna 2022 Qatar isännöi maailman suurinta urheilutapahtumaa, jalkapallon MM-kisoja.
 Qatarilaista rahaa on virrannut myös jalkapalloseuroihin. Qatar omistaa Ranskan ykkösseuran Paris Saint-Germainin. Lentoyhtiö Qatar Airwaysin mainos puolestaan koristaa muun muassa FC Barcelonan, Bayer Munchenin ja AS Roman paitoja merkkinä sponsorisopimuksista. Yllättävää ei liene myöskään se, että Qatar on yksi kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n pääsponsoreista.
 Qatar on myös mukana rahakkaassa urheilun televisiointibisneksessä. Al Jazeeran urheilukanava käytännössä hallitsi Lähi-Idän ja Pohjois-Afrikan markkinaa, kunnes kauppasaarto muutti tilannetta. Saudi-Arabia kielsi urheilukanavan myynnin maassaan. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, että kansainvälinen jalkapallo katosi Saudien televisioista - kova veto maalta, joka on yksi innokkaimpia jalkapallon seuraajia maailmassa.
 Khalifa-stadionin puolityhjät katsomot peitettiin mainoksilla. Kirill Kudryavtsev / AFP / Lehtikuva
 Yleisurheilun MM-kisat on vasta alkusoittoa
 Tänään päättyvien yleisurheilun MM-kisojen aikana on ihmetelty Khalifa-stadionin tyhjiä katsomoita ja aamuyön puolella järjestettyjä maratoneja ja kävelyitä.
 Qatarille näyttävät urheilutapahtumat ovat kuitenkin paljon muutakin kuin urheilua. Niiden avulla se yrittää erottautua naapurimaistaan Arabiemiraateista ja Bahrainista ja vähentää riippumattomuutta Saudi-Arabiasta.
 Isot urheilutapahtumat nähdään Qatarissa myös väylänä uudistaa maata. Qatarin talous pohjaa uusiutumattomiin luonnonvaroihin öljyyn ja maakaasuun. Suuri tavoite on monipuolistaa maan elinkeinorakennetta.
 Miten urheilutapahtuma voisi muuttaa kokonaista valtiota?
 Jalkapallon MM-kisojen virallinen budjetti on 8-10 miljardia dollaria. Kisojen vuoksi Dohaan rakennetaan kuitenkin uusi metroverkosto ja paljon muuta infraa, mikä nostaa  arviot rakentamiskustannuksista  jopa 200 miljardiin dollariin. Vertailun vuoksi: Suomen valtion budjetti on neljäsosa tuosta summasta. MM-kisat nielevät myös merkittävän osan Qatarin arviolta 340 miljardin dollarin suuruisesta kaasu- ja öljyvaroilla rahoitetusta säätiövarannosta.
 Jättiläismäinen projekti on aiheuttanut myös jättiläismäisiä ongelmia. Ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet kovasanaisesti työoloja, joissa hulppeat jalkapallostadionit pystytetään. Työmailla eivät hikoile syntyperäiset qatarilaiset, vaan sadat tuhannet siirtotyöläiset. Siirtotyöläisten osuus Qatarin väestöstä on jo nyt lähes 90 prosenttia ja määrän arvellaan kasvavan jalkapallon MM-kisojen rakennustöiden vuoksi. Myös ihmisoikeuskysymykset, muun muassa seksuaalivähemmistöjen oikeudet, ovat puhuttaneet projektin yhteydessä.
 Urheilutapahtuma voi siis muuttaa valtiota. Qatarin osalta muutoksen suunta on yhä hakusassa.
 Lähteet:
 Why Soft Power Is in Style in Qatar, The New York Times.
 Four years to go: Qatar on course for its improbable World Cup, The Guardian.
 Miten Persianlahden arabimaiden kriisi tulisi ymmärtää? Hannu Juusola, Lähi-Itä Nyt.

Qatar tuhlaa urheiluun tähtitieteellisiä summia, ja uskoo sen kannattavan