Summary: Nuorten parissa kulutusluotoista ja muista pienistä lainoista kertyy jo lähes puolet kaikesta velkataakasta. Muutos on ollut nopea.

Yhä suurempi osa nuorten veloista tulee jostakin muualta kuin asunnosta ja opiskelusta. Velkakierteessä olevia auttavasta Takuusäätiöstä kerrotaan, että nyt näkyy ilmiö, jossa vanhoja luottoja maksetaan hakemalla uusia luottoja eri paikasta.
 – Maksetaan laskurästejä tai aikaisempia velkoja uudella velalla pois niin, ettei tule maksuhäiriömerkintää. Sillä tavalla pystyy keinottelemaan aika pitkälle. Ilmiö näkyy jatkuvasti kaikissa ikäryhmissä, myös nuorissa, Takuusäätiön viestintäpäällikkö  Minna Mattila  kertoo.
 Yritys- ja luottotietoja toimittavan Asiakastiedon mukaan  kuluttajille rekisteröitiin viime vuonna yhteensä noin 1,6 miljoonaa uutta maksuhäiriömerkintää , mikä on hieman vähemmän kuin vuotta aiemmin. Mattilan mukaan maksuhäiriömerkinnät ja velkomistuomiot eivät kuitenkaan kerro koko totuutta nyt, kun velkojen maksaminen velalla on yleistynyt.
 Varsinkin alle 25-vuotiaissa velkataakkaa kerryttävät kulutusluotot ja muut pienemmät lainat.  Viime vuonna julkaistun  Tilastokeskuksen velkaantumistilaston perusteella ikäryhmän veloista jo yli 40 prosenttia tuli muualta kuin asunto- ja opintolainoista. Samaan aikaan kun asuntovelat ovat pienentyneet, muiden luottojen summa on yli kaksinkertaistunut.
 Takuusäätiön Mattilan mukaan moni heidän asiakkaansa kertoo, että velkaantumisen kierre on alkanut jo varhain. Kun nuori muuttaa omilleen, asumisen ja elämisen kalleus voi yllättää. Ja kun tulot ovat pienet ja epävarmat, nuori ei välttämättä tiedä, miten hän aikoo maksaa velat takaisin pitkällä aikavälillä.
 – On ihan tavallista hankkia esimerkiksi uusi puhelin osamaksulla, vaikka vanhaa puhelinta ei ole maksettu loppuun. Sen tyyliset maksut tuntuvat pieniltä, kun niihin suostuu, mutta kun niitä alkaa kertyä, jossakin vaiheessa tulee vaikeuksia maksaa.
 Kerro, miten sinä jouduit velkakierteeseen – ja miten pääsit siitä irti. Voit ottaa yhteyttä tämän jutun toimittajaan: veli-pekka.hamalainen@yle.fi .
 Lue myös: Selvitys: Suomeen positiivinen luottorekisteri – Oikeusministeri: Tarvitsemme paremmat keinot ylivelkaantumisen estämiseksi

Moni pakoilee maksuhäiriömerkintää kuittaamalla vanhat velat uusilla, kunnes korttitalo kaatuu – kerro, miten sinä selvisit velkakierteestä


Summary: Keskihintaiset perheautot symboloivat minulle täydellistä rakkautta – ennen kuin keksin Parisuhteen suuren aukkoteorian, kirjoittaa Riku Siivonen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vihaan ja rakastan siistejä keskihintaisia henkilöautoja. Ehkä se johtuu lapsuudestani. Sellainen auto kuvastaa minulle tavallisen onnellista elämää – ennen kaikkea parisuhdetta, jossa eletään rauhallisesti ja siirrytään sukuloimaan autolla, joka on imuroitu sisältä. Oma autoni on kuitenkin aina täynnä roskia ja muuta tavaraa, ja pieni sivuikkuna on korjattu teipillä ja makuualustan palasilla. Kun satunnainen ydinperhe nousee ehjästä Kia-autostaan, saatan jähmettyä. Olo muuttuu epätodelliseksi, tunnevyöry tuntuu fyysisenä. Se on hirveää, koska tiedän, että lopuksi sydäntäni alkaa särkeä.
 Aina puuttuu jotain, aina joku asia kaihertaa.
 Syy on  se, etten mielestäni osaa elää enkä ennen kaikkea rakastaa sillä tavalla, että pääsisin rakkaussuhteessani luokkansa ostetuimman rattiin. Päässäni on aika selkeitä kuvia siitä, miltä rakkauden ja toisen ihmisen pitäisi tuntua, miten meidän pitäisi viettää aikaa ja, no, miten pitkäaikaisessa parisuhteessa nyt ihan vaan ollaan. Mutta kun sitten elän arkeani, nuo odotukset harvoin täyttyvät. Aina puuttuu jotain, aina joku asia kaihertaa.
 Tuota kaiherrusta  olen peittänyt monin eri keinoin, mutta aina olen yrittänyt painaa itse asian unohduksiin vaikka väkisin. Olen tehnyt liikaa töitä, käyttänyt liikaa päihteitä ja kokeillut ihmispeniksien polyamoriaa eli salaisia yhtäaikaisia suhteita. Näiden itsehoitotekniikoiden tulokset eivät olleet hyviä. Kaiherrus ei kadonnut vaan lisääntyi ja sai seurakseen häpeän.
 Viime syksynä kaikki muuttui. Ajoin kohti isän hankkimaa pientilaa autollani, josta oli juuri hajonnut lämpöpuhallin. Viima puski ikkunan teippien läpi.
 Silloin näin valon. Mieleeni piirtyi kaikkien parisuhdeteorioiden isä ja äiti. Se selittää yksinkertaisella tavalla kahden ihmisen välisen suhteen dynamiikan. Sen nimi on Siivosen suuri aukkoteoria ja se menee näin:
 Rakkaudessa ei ole kyse  ”suhteesta”, jota pitäisi esimerkiksi ”hoitaa”. Sen sijaan kaiken takana repaleinen reikä, joka on meidän kaikkien sydämessä. Sisäinen aukkomme säteilee ympärilleen tyhjyyttä. Välillä se huutaa, välillä kuiskii: ”Voikohan sinua oikeasti rakastaa? Hylätäänkö sinut aina?”
  Suhde on vaikeaa, koska läheisemme vaativat meiltä mahdottomia: omien heikkouksiensa täydellistä paikkaamista.
 Ne ovat ikäviä kuiskauksia  ja siksi haluaisimme – ehkä enemmän kuin mitään muuta –, että joku täyttäisi tuon aukon. Itse asiassa toivomme, että juuri valitsemamme ihminen tai ihmiset täyttäisivät sen. Mutta eivät he tietenkään pysty. Ei ole sellaista toista, joka meidät voisi täyttää. Siitä syntyy kaikkien pari- ja polysuhteiden perusjännite. Suhde on vaikeaa, koska läheisemme vaativat meiltä mahdottomia: omien heikkouksiensa täydellistä paikkaamista. Vielä vaikeampaa kaikki on siksi, että vaadimme samaa heiltä. Kaikkein vaikeinta rakkaus on kuitenkin siksi, että oman sielumme aukot ovat meille lähes näkymättömiä. Toivomme toiselta sydämen tilkettä, emmekä edes itse tajua sitä.
 Rakkauden kipupisteissä ei ole useinkaan ole kysymys toisen ihmisen käytöksestä tai siitä, kuinka tervehdimme häntä hänen palattuaan töistä.
 Päästyäni maalle perille soitin sulkapallokaverilleni ja paasasin teoriani. Hän ei vaikuttanut järin innostuneelta. ”Googlaa kiintymyssuhdeteoria”, hän sanoi ja jatkoi: “Ehkä ihmisillä on muitakin syitä olla parisuhteessa kuin omien aukkojensa täyttäminen”. Kolmanneksi hän muistutti, että kaikilla tuo sielun aukko ei ole niin suuri “kuin Siivosella”.
 Ei tietenkään ole. Eikä Siivosen suuri aukkoteoria väitä, että rakkaus on tuomittu epäonnistumaan. Se vain muistuttaa, että rakkauden kipupisteissä ei ole useinkaan ole kysymys toisen ihmisen käytöksestä tai siitä, kuinka tervehdimme häntä hänen palattuaan töistä. Ei ole kyse mystisestä ”parisuhteesta”. Kyse on meistä itsestämme.
 Joku vähemmän kokenut parisuhdeteoreetikko saattaa nyt sanoa, että vain ihminen itse voi täyttää tuon kolon sydämessään. Mutta se ei ole kokonaan totta. Ei se reikä koskaan täyty kokonaan. Siellä se on aina, juilii välillä ja huojuttaa korttitaloamme, jota elämäksi kutsutaan.
 Parisuhteen suuri aukkoteoria  ei ole kyyninen. Se nimenomaan vapauttaa. Aukkoteorian ansiosta olen alkanut ajatella, että ehkä osaankin rakastaa. Koska rakkaus ei voi koskaan olla täydellistä, sitä ei voi odottaa toiselta eikä ennen kaikkea itseltä. Onnellista elämää voi olla myös keskihintaisten perheautojen ulkopuolella.
 Tätä ajatusta hellin tällä viikolla, kun marketin parkkipaikan usvaisessa hämyssä aloin erottaa lähestyvän auton muotoja – se näytti uhkaavasti Skoda Octavialta. Hengitin syvään ja muistutin itseäni: oma autoni ei ehkä tulisi koskaan olemaan sieluni aukolle tarpeeksi siisti eikä tarpeeksi keskihintainen – mutta ei sen tarvitsekaan.
 Riku Siivonen
 Kirjoittaja on toimittaja ja käsikirjoittaja.

Riku Siivosen kolumni: Tällä helpolla keinolla voitat traumat ja opit rakastamaan oikein


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Brexit-sopimus kaatui, mutta May ei aio erota, miten tästä eteenpäin?
 Britannian parlamentti tyrmäsi illalla pääministeri Theresa Mayn  EU-erosopimuksen äänin 432–202.  May eia aio erota, ja tänään parlamentti äänestää hallituksen luottamuksesta. Jos hallitus selviää, sen on esitettävä uudet brexit-suunnitelmansa maanantaihin mennessä. Taloudellisesti tuhoisa EU-ero ilman sopimusta on entistä todennäköisempi, toimittaja Pasi Myöhänen arvioi  sekavaa poliittista tilannetta analyysissään .
 Dai Korokawa / EPA
 Nairobissa tuhoisa isku hotelliin
 Kenian pääkaupungisssa  Nairobissa ainakin 14 ihmistä  on kuollut hotelliin tehdyssä iskussa. Kuolonuhrien määrää ei ole vahvistettu. Iskun tekijäksi on ilmoittautunut al-Shabaab-islamistiryhmä. Isku tehtiin paikallista aikaa jo tiistaina iltapäivällä. Tilanne saatiin ilmeisesti rauhoitettua jo illan aikana, mutta yöllä rakennuksesta kuului lisää laukauksia. Lisäksi rakennuksesta pakoon päässeet ovat kertoneet, että rakennuksessa on vieläkin ihmisiä sisällä.
 Optikko Raimo Laitinen on yli 50-vuotisella optikonurallaan tarkastanut lukemattoman määrän silmiä.  Esa Huuhko / Yle
 Moniteholaseja määrätään yleensä ikänäköön yli 40-vuotiaille – nyt niitä käyttävät myös likinäköiset teinit
 Miltä etäisyydeltä lapsesi katselee kännykkää? Kännykän ja tablettitietokoneen tuijottelun sekä ulkoilun vähenemisen on todettu lisäävän silmäongelmia nuorilla. Etenkin  likinäköisyys on lisääntynyt lapsilla  ja silmälääkärit määräävät jopa moniteholaseja teineille näköä korjaamaan.
 ”Uudet trendit motivoivat minua. Seuraan aktiivisesti esimerkiksi erilaisia urheilullisia instagram-tilejä ja otan niistä vaikutteita" kertoo GoGon kuntosalilla treenaava Aino Viinikka.   Jani Aarnio / Yle
 Muistatko nämä muotijumpat? Kuntokeskukset paljastavat hutinsa ja helmensä: "Aika moni jätti käynnit ensimmäiseen kertaan"
 Liikuntatrendejä syntyy ja kuolee  jatkuvasti. Suosittu liikuntamuoto voi jäädä nopeasti historiaan, kun taas toiset pitävät pintansa pitkään. Myös liikuntatutkijat ovat aika ajoin samassa tilanteessa kuin liikunta-alan yrityksetkin: se, mistä pidettiin suurta haloota, joutaakin roskakoriin.
 Yle Sää
 Välipoutaa ja sitten pyryä – lounaaseen lumisadetta ehkä jo illaksi
 Tänään päivällä lunta sataa Pohjois- ja Itä-Suomessa, mutta muuten on poutaista. Etelässä ja maan länsiosissa saattaa pilvipeite jopa rakoilla. Pakkasta on sopivan talvisesti 5-15 astetta. Ennusteen mukaan lounaasta hiipivä lumisadealue saattaa ehtiä rannikolle jo illan aikana. Huomenna torstaina pyry on sitten vallannut laajalti maan etelä- ja keskiosat. Mukanaan se voi tuoda paikoin jopa 15 senttimetriä lunta. Lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Mayn luottamus puntarissa, teineille moniteholaseja ja poutaa ennen pyryä


Summary: Helsingin kaupungin politiikkaa seuraava toimittaja Reeta Salminen listaa analyysissaan kahdeksan asiaa Helsingin kaupunkipolitiikasta tälle keväälle.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Voisi ajatella, että Helsingissä olisi leppoinen kevät tulossa.
 Valtuustokausi on kohta puolivälissä ja valtuustokauden alussa luvatuista asioista moni on jo saatu toteutettua. Mihinkäs tässä siis kiire olisi. Huomio keskittyy eduskuntaan huhtikuun vaalien takia.
 Mutta mitä vielä. Helsinki on sotajalalla.
 Ainakin, jos asiaa kysyy kaupungin pormestarilta  Jan Vapaavuorelta  (kok.) Hän kertoo, että kevät kuluu taistelussa sotea vastaan. Aika painavaa tekstiä Suomen pääkaupungin pormestarilta. Vaikka viesti on vanha, on se edelleen yhtä pysäyttävä.
 Vapaavuori taitaa oikeasti haluta pysäyttää soten. Eikä hän ole Helsingissä ainoa. Kun Yle kysyi Helsingin valtuustopuolueiden ryhmäpuheenjohtajilta kevään tärkeimpiä poliittisia päätöksiä, mainitsi moni heistä soten. Se on eduskunnan päätös, mutta se vaikuttaa suoraan kuntien toimintaan.
 Helsinki haluaa edelleen kaataa soten ja maakuntauudistuksen.
 Tässä alla sote ja seitsemän muuta tärkeää Helsingin kaupungin poliittista kevään kuohuttajaa.
 1. SOTE
 Helsinki vastustaa edelleen Sotea ja maakuntauudistusta muiden isojen kaupunkien kanssa.  Soten ja maakuntauudistuksen vaikutukset suuren Helsingin budjettiin olisivat massiiviset. Jos sote- ja maakuntauudistus toteutuu, varakas Helsinki menettää rahaa.
 Sote-rahojen menetyksen jälkeen Helsinki ei voisi enää itse säädellä rahojensa jakoa, kuten se nyt on tehnyt. Vapaavuori on arvioinut, että sote veisi Helsingiltä ainakin puolet, jopa kaksi kolmasosaa sen budjetista pois. Kyse on yli parista miljardista eurosta.
 Tämän takia valtakunnallista sote-ratkaisua seurataan silmät tarkkana pääkaupungissa. Ratkaisu vaikuttaa suoraan pääkaupungin muihin päätöksiin.
 2. HERNESAARI
 Etelä-Helsingissä sijaitseva Hernesaari on Helsingin tällä hetkellä havittelema tulevaisuus pienoiskoossa : merellistä uutta kaupunkiasumista 6000 asukkaalle vanhalla telakka-alueella.
 Alueen asemakaava on yksi kevään merkittävimmistä päätöksistä. Suuret linjat on jo päätetty, mutta viilausta vielä tehdään.
 Yksi kysymys liittyy talojen korkeuteen. Jo luonnosvaiheessa taloja on korotettu, mutta haluaako viime aikoina korkeaa rakentamista suosinut valtuusto korottaa vielä entisestään Hernesaaren taloja?
 Uusien asukkaiden lisäksi Hernesaareen halutaan myös risteilyaluksia ja turisteja, kivijalkakauppoja, liikuntapalveluja ja umpikortteleita. Jos kaupunki saisi alueelle vielä pop up -liikkeitä ja start up -yrityksiä, se olisi poliitikkojen havittelema Helsinki pienoiskoossa.
 Mutta eniten poliittista eripuraa tulevat aiheuttamaan Hernesaaren liikennejärjestelyt. Autoilua vai joukkoliikennettä?
 3. KESKUSTATUNNELI
 Hernesaaren asemakaava tuo esiin vanhan kiistan keskustatunnelista.
 Helsingin toinen tämän hetken mahtipuolueista, kokoomus, lähtee siitä, että jos Hernesaaren asemakaava hyväksytään, hyväksytään samalla, että niin sanottu kokoojakatu, eli keskustatunneli rakennetaan.
 Keskustatunneli yhdistäisi läpikulkuliikenteen idän ja lännen välillä Helsingin keskustan alitse.  Tunnelia pitkin myös turistit pääsisivät suoraan satamiin ja keskustan parkkihalleihin. Se veisi autoja pois keskustan kaduilta ja vapauttaisi tilaa kävelykeskustan rakentamiselle.
 Kokoomuksen  Risto Rautavan  mukaan moni asiantuntijakin on sitä mieltä, että Hernesaaren liikennejärjestelyt eivät tule toimimaan, ellei maanalaista kokoajakatua saada rakennettua. Etelä-Helsingin liikenne on jo nyt tukkoista.
 Kokoomus lähtee nyt siitä, että kokooajakatu pitää saada kirjattua Hernesaaren asemakaavan selostukseen. Heidän mielestään Hernesaarta ei voida ajatella vain yksinäisenä saarena, vaan asemakaavavaiheessa pitää jo päättää, miten liikenne Hernesaareen ja sieltä pois ratkaistaan.
 On vain pieni mutta: tällä hetkellä Hernesaaren asemakaavan selostuksessa keskustatunnelia ei mainita sanallakaan. Kokoomus tarvitsee rintamaansa monta puoluetta, että kokoojakatu-maininta saadaan lisättyä Hernesaaren asemakaavan selostukseen.
 Tunnelin mainitseminen saa silti heti ainakin vihreiden ja vasemmistoliiton karvat pystyyn. Voi jo kuulla, kuinka puolueiden toimistoista kajahtaa huuto: Taisteluasemiin! Täällä puolustetaan joukkoliikennetta ja kevyen liikenteen vahvistamista.
 Poliittinen valtataistelu on jo käynnissä.
 4. PYÖRÄTUNNELI
 Samanlainen, joskaan ei yhtä kuohuttava tunnelihankekiista elää vielä, ainakin tämän kevään Helsingissä.
 Päärautatieaseman alittava pyöräilytunneli tulee keväällä päätösvaiheeseen.   Pyöräilytunnelin avulla Helsingin ydinkeskustan jalankulku- ja pyöräliikennettä pyritään sujuvoittamaan.
 Nyt rautatieaseman edusta on kuin seikkailurata, josta vain taitavin osaa sukkuloida itsensä hengissä läpi. Päätös asiasta tehdään alkuvuodesta.  Esillä on ollut sekä erilaisia siltavaihtoehtoja  että aseman alittava tunneli.
 Sen verran useita eri vaihtoehtoja asian toteutukseen on vuosien saatossa tullut, että ei olisi ollenkaan yllättävää, jos ennen päätöksentekoa nähdään vielä ainakin joku uusi hahmotelma, kuinka kevyenliikenteen alitus tai ylitys rautatieasemalla tulisi hoitaa.
 5. HYVÄ SISÄILMA
 Tulevana keväänä Helsingin poliitikot lautakunta- ja kaupunginhallitustasolla linjaavat myös muun muassa Helsingin koulujen ja päiväkotien sisäilmakorjauksia.
 Homekoulut ja huono sisäilma kuohuttavat aina ihmisiä. Vaalikeväänä teema on erityisen tärkeä.
 Eduskuntavaalikeväänä on varmaa, että myös kuntapolitiikassa valtuutetut ja puolueet pyrkivät kalastelemaan ääniä sillä, että omien äänestäjien alueiden koulut ja päiväkodit saadaan ensimmäisenä kuntoon.
 Luvassa on siis kiivasta keskustelua sisäilmasta ja homeesta.
 6. MAAPOLITIIKKA
 Sisäilman lisäksi päätettäväksi Helsingissä tulevat myös maapoliittiset linjaukset.
 Maapolitiikassa Helsingin on tarkoitus linjata muun muassa maan myynnin periaatteista. Vuokraako kaupunki maata, vai myykö se sitä.
 Poliittinen päätöksenteko asiasta tulee olemaan kiivasta väittelyä vasemmiston ja oikeiston välillä.
 Valtuustossa äänessä ovat ainakin vasemmistoliiton  Paavo Arhinmäki , sekä kokoomuksen  Otto Meri .
 Vasemmisto tulee vetoamaan, että Helsinki omistaisi maata jatkossakin itse, eikä möisi sitä pilkkahinnalla.
 Oikeisto, kokoomus kärjessä, ilveilee vasemmistolle kiitoksia siitä, että he välittävät yhteisen omaisuuden kestävästä hoitamisesta.
 Päätös maapolitiikasta tulee olemaan sanahelinää, johon vain Helsingin valtuusto pystyy. Pysykää kanavilla.
 7. NORDISKA SKOLAN
 Lapsimäärä kasvaa Helsingissä myös tulevana vuonna. Jälleen pitäisi löytyä jostain 1400 uutta päiväkotipaikkaa. Koulujakin tarvittaisiin lisää.
 Siihen pulaan ujuttautuu Helsingin kaupungin mullistava uudistus: Nordiska Skolan.
 Tämän rajojarikkovan uudenlaisen koulun suunnittelu aloitetaan helmi-maaliskuussa.
 Ajatuksena on, että koulussa kaikki luokat olisivat niin sanottuja ruotsin kielikylpyluokkia. Se olisi vallankumouksellista. Ei vain yksi luokka luokka-asteella, vaan kaikki luokat koko koulussa opiskelisivat ruotsia, mutta myös norjaa tai tanskaa.
 Vallankumouksellista on myös se, että Nordiska Skolan on tarkoitus toteuttaa yhteystyössä Pohjoismaiden verkostojen sekä ruotsin-ja suomenkielisten toimialojen kanssa.
 Tämä suomen- ja ruotsinkielisten yhteistyö on rajojarikkovaa koko Suomen historiassa.
 Käytännössä kaikki muut puolueet, paitsi perussuomalaiset ovat hyväksyneet Nordiska Skolanin, sillä koulu on listattu kaupungin strategiaan.
 Koska perussuomalaiset eivät hyväksyneet kaupungin strategiaa, he voivat rauhassa halutessaan vastustaa myös Nordiska Skolania.
 8. PITENEVÄT PUHEET
 Kaiken kaikkiaan vastustaminen ja puolustaminen tulee tänä keväänä varmasti lisääntymään Helsingin valtuuston kokouksissa, sillä eduskuntavaalit ovat lähellä ja puolueet haluavat profiloitua myös kuntatasolla.
 Jokainen valtuutettu, erityisesti eduskuntaan ehdolla olevat, haluaa äänensä ja mielipiteensä kuuluville.
 Odotettavissa Helsingissä on siis mahdollisesti entistä pidempiä kokokouksia. Puhe ei ainakaan Helsingin valtuustosta lopu.

Analyysi: Nämä 8 asiaa sinun tulisi tietää Helsingin poliittisesta keväästä – Tunteita kuumentavat homekoulut, uudet asuinalueet ja liikenne


Summary: Britannian hallituksen täytyy keksiä nopeasti ratkaisuja, jotka estäisivät taloudellisesti tuhoisan sopimuksettoman EU-eron, kirjoittaa toimittaja Pasi Myöhänen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tästä on kyse Pääministeri Theresa Mayn EU-erospimus kaatui parlamentissa äänin 432–202. May ei aio erota, mutta hallituksen luottamuksesta äänestetään keskiviikkona. Hallituksen on kerrottava uusista brexit-suunnitelmistaan viimeistään maanantaina. Jos mitään sopimusta ei hyväksytä eikä EU-eroa lykätä, Britannia eroaa ilman sopimusta 29. maaliskuuta.
 Britannian pääministeri  Theresa May  haluaa jäädä historiaan EU-ero brexitin toteuttaneena pääministerinä. Nyt varmaa on vain se, että hänet muistetaan historiallisesta tappiosta.
 Britannian pääministerin EU-erosopimus hylättiin  lopulta 230 äänen enemmistöllä. Se on raskain tappio, jonka brittihallitus on kärsinyt parlamentissa yli sataan vuoteen.
 Normaalina aikana pääministeri olisi jo kertonut erostaan. Mutta brexit-kansanäänänestyksen jälkimainingeissa Britannia on pysyvässä poikkeustilassa, ja maalla on poikkeuksellisen jääräpäinen pääministeri.
 Pääministeri Theresa May itse ei aio erota. Hän on turvassa oman puolueen sisäiseltä syrjäytysyritykseltä vuoden ajan voitettuaan luottamusäänestyksen joulukuussa.
 Oppositiossa olevan  työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  käynnisti lupauksensa mukaan epäluottamusmenettelyn hallitusta kohtaan myöhään eilen. Hallituksen kaatuminen tänä iltana järjestettävässä äänestyksessä on kuitenkin epätodennäköistä.
 Mayn sopimusta vastaan äänestäneet konservatiivit ja Pohjois-Irlannin demokraattinen unionistipuolue DUP palaavat todennäköisesti Mayn leiriin, kun kyse on hallituksen luottamuksesta. He eivät halua riskeerata työväenpuolueen valtaanpääsyä.
 Luottamusäänestyksestä näyttäisi tulevan sivunäytelmä. Tärkein kysymys senkin jälkeen on se, kuinka Britannian parlamentti löytäisi kansanedustajien enemmistölle sopivan brexit-ratkaisun.
 Jotkut uskovat, että  parlamentin enemmistö saattaisi tukea Norjan kaltaista läheistä EU-suhdetta Mayn ajaman jyrkemmän EU-eron sijaan. Toiset toivovat, että parlamentti voisi poliittisessa pattitilanteessa asettua uuden EU-kansanäänestyksen taakse.
 Tällaisten ratkaisujen ajamiseen tarvittaisiin epätavallisia keinoja. Parlamentissa punotaan juonia siitä, kuinka kansanedustajat voisivat puoluerajat ylittävällä yhteistyöllä riistää brexit-prosessin hallituksen käsistä.
 Theresa Mayn mahdollisuudet ovat rajalliset. Jos hän tukisi läheisempiä EU-suhteita, nostaisi tämä konservatiivipuolueen EU-eromieliset takajaloilleen. Pääministeri voisi jäädä historiaan puoluejohtajana, joka tuhosi puolueensa nykyisessä muodossaan.
 Ratkaisuja pitäisi löytyä nopeasti, sillä Britannian on määrä erota EU:sta maaliskuun 29. päivä.
 Mayn sopimuksesta ei lopulta näyttänyt pitävän juuri kukaan, mutta se olisi tuonut järjestelmällisen EU-eron. Sen kaatumisen jälkeen taloudellisesti tuhoisan sopimuksettoman brexitin riski on entistä suurempi.
 Lue myös:
 Parlamentti hylkäsi murskaluvuin Mayn brexit-sopimuksen, keskiviikkona epäluottamusäänestys – Yle seurasi hetki hetkeltä
 Brexit-äänestykseen valmistautuvalla brittiparlamentilla on edessään kuusi vaihtoehtoa – eikä yksikään niistä vaikuta lupaavalta

Analyysi: Theresa May tuskin kaatuu EU-erosopimuksen rökäletappioon – Britannian taloudelle voi silti käydä huonosti


Summary: Liikuntatrendejä syntyy ja kuolee jatkuvasti.

Ryhmäliikuntaohjaaja  Kirsi Siltakoski  odottelee väkeä pian alkavalle crosstraining-tunnilleen. Tamperelaisen kuntokeskuksen Fressi Sykkeen aamutreeniin on ilmoittautunut pieni porukka kovatempoisesta harjoittelusta innostuneita liikkujia. He ovat intonsa kanssa kiinni yhdessä tämän hetken pitempiaikaisista trendeistä.
 – Juuri crossfitin tyylinen toiminnallinen harjoittelu on ollut todella suosittua jo jonkin aikaa, eikä loppua näy, Siltakoski sanoo.
 Tällä hetkellä pinnalla on myös pyrkimys päästä treenaamaan nimenomaan pienryhmissä. Ohjeet saa silloin kohdistetummin ja henkilökohtaisemmin kuin suuressa salissa kymmenien jumppaajien joukossa.
 Pienryhmätunnit ovat myös  Satu Orpanan  tuorein liikuntahurahdus.
 –Tykkään kovasta treenistä. Pienellä porukalla harjoittelusta saa eri lailla hyötyä irti kuin yksin salilla, pohtii Orpana ja ryhtyy verryttelemään.
 Kirsi Siltakoski (keskellä) ohjaa crosstraining-tuntia liikuntakeskus Fressi Sykkeellä.  Toiminnallinen harjoittelu on hänen mukaansa yksi tämän hetken selkeistä trendeistä.
 Luistelumatto jäi kaikessa hiljaisuudessa historiaan
 Kirsi Siltakoski on ohjannut erilaisia ryhmäliikuntatunteja neljännesvuosisadan ajan. Siinä ajassa ehtii nähdä monen trendin tulevan ja aika monen myös menevän. Kaikessa hiljaisuudessa kuopatuista aikansa hittitunneista nainen muistaa esimerkiksi 1990-luvun innovaation: slide-luistelumaton.
 – Slide oli muka niin suurta ja tullut jäädäkseen, mutta jostain kumman syystä se aika pian unohtui. Meilläkin siihen satsattiin aikoinaan paljon.
 Crossfitin tyylinen toiminnallinen harjoittelu on ollut todella suosittua jo jonkin aikaa, eikä loppua näy.  Kirsi Siltakoski
 Ei ole tavatonta, että uuteen trendilajiin panostetaan paljon, mutta sen jälkeen se pudotetaan tuntikalenterista. Jos uutuus ei yksinkertaisesti vedä väkeä, siitä luovutaan.
 Joskus laji jää kokonaan pois, toisinaan määrää vain vähennetään kun ensihuuma haihtuu, vahvistaa SIltakosken työnantajaa Fressiä edustava keskusvastaava  Martti Eriksson .
 – Esimerkiksi muutaman vuoden takaista superhittiä zumbaa on meillä edelleen jokunen tunti viikossa, mutta oli aika, jolloin sitä tarjottiin lähes joka päivä, Eriksson muistaa.
 Toiset lajit sen sijaan vakiinnuttavat paikkansa hetkessä. Uusiseelantilaisen Les Mills -konseptin jumpat ovat osoittautuneet menestystarinoiksi myös Suomessa. Lähes jokainen liikuntakeskus tarjoaa esimerkiksi jo parikymmentä vuotta pintansa pitänyttä lihaskuntotunti body pumpia päivittäin.
 Testausrima on matalalla
 Toisellakin tamperelaissalilla ollaan valmiit antamaan huonosti vetävälle tunnille hatkat. Joskus totuus uutuuden viehätysvoimasta paljastuu nopeasti.
 Liikuntakeskus GoGon kehityspäällikön  Vuokko Kronqvistin  mielestä vuosi voi olla turhan pitkä armonaika lajille, joka ei heti löydä yleisöään.
 – Meillä vaihtuu tuntikalenteri neljästi vuodessa. Mielestäni jo yhden lukujärjestyskauden aikana huomaa, miten tässä käy.
 "Yksi tämän vuoden trendeistä on helppous. Asiakkaat haluavat tietää mitä tekevät, ja asioiden pitää tapahtua yksinkertaisesti. Veikkaan, että ollaan myös menossa rauhallisempaan suuntaan, ja siksi meilläkin on lisätty peruskestävyystreeniä", sanoo Vuokko Kronqvist liikuntakeskus GoGolta. Jani Aarnio / Yle
 Liikunta-alalla toimivien yritysten on hyväksyttävä se, että trendit vaihtuvat koko ajan ja välillä tahti on todella sukkela. Vuokko Kronqvist arvelee testausriman olevan juuri siksi matalalla.
 – Pyrkimys on jatkuvasti uudistua ja ottaa ohjelmistoon kaikenlaista. Kaikki ei välttämättä toimi kuin hetken, mutta se on ihan ok. On kiva päästä näkemään, mistä asiakkaat tykkäävät.
 Oman liikuntakeskuksen historiasta löytyy Kronqvistin mukaan useampiakin kokeiluita, jotka eivät koskaan päässeet kunnolla lentoon.
 – Meillä oli yhteen aikaan esimerkiksi rumputunti, jossa kahden steppilautapalikan päälle asetettua jättipalloa rummutettiin kapuloilla samalla askeltaen. Minusta se oli mukavaa, mutta aika moni jätti käynnit ensimmäiseen kertaan, nainen nauraa.
 Kaikki ei välttämättä toimi kuin hetken, mutta se on ihan ok.   Vuokko Kronqvist
 Yhteen kertaan jääneet kokeilutkaan eivät kuitenkaan yleensä säikäytä vakiasiakkaita testaamasta seuraavaa uutuutta. Liikuntakeskuksissa käy paljon heitä, jotka haluavat koettaa melkein kaikkea tarjolle tulevaa.
 Yksi innokas kokeilija on GoGon asiakas  Riikka Lehikoinen , joka odottelee tanssillisen body jam-tunnin alkamista kuntosalin puolella.
 – Pyrin kokeilemaan kaikkea uutta, eihän sitä muuten tiedä, mistä tykkää. Uutuustunneille pyrin pääsemään aina mahdollisimman pian. Kun liikkuu monipuolisesti ei kyllästy niin äkkiä, nainen perustelee ja ryhtyy uuteen vastarutistussarjaan.
 ”Uudet trendit motivoivat minua. Seuraan aktiivisesti esimerkiksi erilaisia urheilullisia instagram-tilejä ja otan niistä vaikutteita" kertoo GoGon kuntosalilla treenaava Aino Viinikka.   Jani Aarnio / Yle
 Tutkimus ja kuluttajatarjonta eivät kulje yhtä matkaa
 Kuntokeskuksilla on taloudellisia paineita tarjota asiakkailleen uutuuksia, mutta tutkijat tarkoittavat trendillä muutakin kuin joogan seitsemää eri johdannaista tai uusimpia kuntosalilaitteita.
 Pitkän ajan trendiksi tutkimuspuolella voi nostaa erilaiset liikuntasuositukset, sanoo UKK-instituutin johtaja  Tommi Vasankari .
 – Suosituksia on annettu nyt 30–40 vuoden ajan. Muutosta on tapahtunut: siinä missä ennen korostettiin hikistä kuntoliikuntaa, puhutaan nykyään fyysisestä aktiivisuudesta.
 Siinä missä ennen korostettiin hikistä kuntoliikuntaa, puhutaan nykyään fyysisestä aktiivisuudesta.   Tommi Vasankari
 Vasankari kertoo seuraavansa tutkimustiedon lisäksi jonkin verran myös kaupallisia trendejä. Tutkijoiden kuumimmat puheenaiheet ja kuntokeskusten tuorein tarjonta eivät kulje käsi kädessä.
 – Kyllä ne ovat kaksi eri maailmaa, vaikka varmasti jonkin verran keskustelevatkin keskenään. Kun esimerkiksi joka paikassa nousi esille HIIT-harjoittelu, niin ei tiedemaailmassa samaan aikaan markkinoitu rasittavan liikunnan hyötyjä vaan korostettiin nimenomaan sitä, mitä matalasykkeisemmästä liikkumisesta tiedetään, Vasankari sanoo.
 HIIT on lyhenne sanoista High Intensity Interval Training. Harjoitukset ovat tavallisesti lyhytkestoisia ja äärimmäisen kovatehoisia. Viime aikoina pinnalle on pulpahdellut myös kirjainyhdistelmä LIIT, jolla tarkoitetaan puolestaan matalasykkeistä treeniä.
 Tutkimuspuolella pitkän ajan trendi ovat erilaiset liikuntasuositukset, sanoo UKK-instituutin johtaja Tommi Vasankari. Yle
 "Juokse henkesi edestä" on mennyttä maailmaa
 Tutkimus tuottaa jatkuvasti uutta tietoa myös liikkumisesta. Siksi tutkijat ovat aika ajoin samassa tilanteessa kuin liikunta-alan yrityksetkin: se, mistä pidettiin suurta haloota, joutaakin roskakoriin.
 – Kyllähän tälle tutkijapiireissä naureskellaan, mutta samalla tunnistamme senkin, että aina on toimittu juuri aikansa parhaan tiedon valossa, Tommi Vasankari sanoo.
 Hän muistaa huvittuneena ensimmäisiä kuntoliikuntasuosituksia, jotka alleviivastivat viikottaisten kolmen 45 minuutin juoksukerran tärkeyttä.
 – Television tietoiskuissa korostettiin hölkkäämistä, ja iskulauseena oli "juokse henkesi edestä". Siihen aikaan suomalainenkin tutkimus tuki nimenomaan tätä ajatusta. Nyt tiedetään, että hyvinkin pienen intensiteetin harjoituksilla saavutetaan lähes sama hyöty, ja siinä valossa mainos näyttää koomiselta.
 Mittari on tullut jäädäkseen
 Vaikka trendit tulevat ja menevät, yksi on todennäköisesti tullut jäädäkseen: teknologiaa ja liikuntaa ei enää pysty erottamaan toisistaan.
 Pyörää ei aina tarvitse keksiä uudelleen. Joskus riittää, että maisema pyörän ympärillä vaihtuu. Tähän luotetaan esimerkiksi GoGon spinningsalissa, jossa Trip-tunnille osallistujat polkevat kuntopyöriään kaarevan valkokankaan edessä mitä mielikuvituksellisimmissa maisemissa.
 – Tämä on ollut suosittu uutuus. Tunnit ovat aina täynnä, Vuokko Kronqvist kertoo.
 Kuntopyörä on ennallaan, mutta kun sen edessä vilisevät vaihtuvat maisemat kaarevalla kankaalla, tavallinen spinning-tunti muuttuu elämykselliseksi uutuudeksi. Kuntokeskus GoGon Trip-tunnit täyttyvät viimeistä satulaa myöten. Jani Aarnio / Yle
 Teknologiaa löytyy myös liikkujan iholta. Tavallinen arkikuntoilijakin urheilee yhä useammin sensori ranteessa ja mittaa suorituksiaan. Moni turvautuu kehittyneeseen tekniikkaan säästääkseen aikaansa.
 – Tämän hetken juttu ovat erilaiset apuvälineet, joilla pyritään saamaan aikaan lihassupistusta ja -stimulaatiota. Ihmiset haluavat käyttää aikaansa muuhunkin kuin liikkumiseen, ja siksi treenaamisen tehot maksimoidaan. Tämä on varmaan myös tulevaisuuden trendi, Kirsi Siltakoski arvelee.
 Erilaiset mittausvälineet ovat tulleet Siltakoskelle tutuksi myös personal trainerin työssä.
 – Kun asiakas tulee, niin jonkinlainen mittari täytyy olla olemassa ja jonkinlaisia lukuja antaa. Enää ei ehkä mennä niin fiiliksellä kuin ennen, liikuntakonkari pohtii ennen kuin komentaa crosstraining-tunnille saapuneen joukkonsa alkuasemiin.

Muistatko nämä muotijumpat? Kuntokeskukset paljastavat hutinsa ja helmensä: "Aika moni jätti käynnit ensimmäiseen kertaan"


Summary: Nuorten näköä heikentää erityisesti se, että älylaitteita katsotaan liian läheltä.

Nuorille määrätään yhä enemmän moniteholaseja likitaitteisuuden hoitoon. Silmälääkärit ovat törmänneet ilmiöön vastaanotoillaan. Normaalisti moniteholaseja määrätään yli 40-vuotiaille ikänäköä varten.
 – Se, että sellaiset lasit määrätään nuorelle, voi joidenkin tutkimusten mukaan estää tai ainakin vähentää likitaitteisuuden lisääntymistä. Se tietysti edellyttää, että henkilö ei ryhdy katsomaan entistä lähempää. Moniteholasit nimittäin mahdollistavat sen, silmätautien erikoislääkäri  Timo Tervo  sanoo.
 Lasten ja nuorten näkö heikkenee jatkuvasti ja syy löytyy älylaitteista sekä ulkoilun vähenemisestä. Yli 50 vuotta optikkona toiminut  Raimo Laitinen  kertoo, että yhä useammalla lapsella ja nuorella on nykyään silmälasit.
 – Likinäköisyys on lisääntynyt huimasti. Australialaistutkimuksen mukaan vuonna 2050 puolet maailman väestöstä on likitaitteisia. Aika hurjalta kuulostaa, Laitinen sanoo.
 Silmätautien erikoislääkäri Timo Tervo painottaa, etteivät moniteholasit nuorilla ole uusia asia. Niitä on määrätty jo pitkään ja moninaisiin syihin. Muun muassa karsastusta on pyritty hoitamaan moniteholaseilla jo vuosikymmenet. Likinäköisyyden hoidossa ne on kuitenkin otettu käyttöön vasta hiljattain.
 Ruutuaika kuriin ja ulos
 12-vuotias  Joona Saarelainen  käyttää kännykkää ja tablettia noin kaksi tuntia päivässä. Yleensä kännykkä kaivetaan taskusta välitunneilla ja kotona ennen urheilutreenejä.
 Saarelainen harrastaa talvisin jääkiekkoa ja kesäisin jalkapalloa. Treenejä on viikossa kolme kertaa ja viikonloput kuluvat peleissä. Näön kanssa hänellä ei ole ollut ongelmia.
 – Vanhemmat ovat neuvoneet, ettei kännykkää saa katsoa liian läheltä. Ja muutenkin he seuraavat ruutuajankäyttöä.
 Optikko Raimo Laitinen kehuu Joonan näköä erinomaiseksi.
 – Hänellä on myöskin lukuetäisyys, ihme kyllä, ihan oikea.
 12-vuotiaan Joona Saarelaisen näkö on huippuluokkaa, toteaa optikko Raimo Laitinen.
 Joona Saarelainen on malliesimerkki silmäystävällisestä elämäntyylistä. Koska likinäkö alkaa yleensä nuorena, 7–15 vuotiaana, tulisi vanhempien kiinnittää lastensa silmiin entistä enemmän huomiota.
 – Lapsella tulee olla tarpeeksi valoa huoneessa, jolloin ei tarvitse katsoa niin läheltä. Lapsen ei ole hyvä myöskään antaa tottua katsomaan tai piirtämään liian läheltä, vaan etäisyys katsottavaan kohteeseen tulisi olla vähintään 25–30 senttiä, silmätautien erikoislääkäri Timo Tervo sanoo.
 Näiden lisäksi ruutuajan rajoittaminen muutamaan tuntiin päivässä sekä ulkoilun lisääminen ovat Tervon mukaan keinoja ennaltaehkäistä likitaitteisuuden kehittymistä.
 Ulkona silmä lepää
 Ulkoilun merkitystä näköön on tutkittu etenkin Kiinassa. Helsingin Sanomat kertoi viime kesänä tutkimuksesta, jonka mukaan  likinäköisyys eteni  lapsilla hitaammin kesällä kuin talvella.
 Sanoin veljelleni, että koko kesänä älä katso lähelle ja ole ulkona. Niin se likitaitteisuus hävisi,  Raimo Laitinen, optikko
 Optikko Raimo Laitisella on omakohtaista kokemusta ulkoilun merkityksestä näköön. Hänen veljellään oli ylioppilaskirjoitusten ja pitkän luku-urakan jälkeen likitaitteisuutta -0,75 silmissään. Se olisi ollut este lentäjänuralle, mutta Laitisella oli tähän niksit.
 Optikko Raimo Laitinen on yli 50-vuotisella optikonurallaan tarkastanut lukemattoman määrän silmiä.  Esa Huuhko / Yle
 – Sanoin veljelleni, että koko kesänä älä katso lähelle ja ole ulkona. Niin se likitaitteisuus hävisi, syksyllä hän pääsi ohjaajakurssille Kauhavalle ja valmistui lopulta sotilaslentäjäksi.
 Laitisen veljen tapauksessa kyse oli niin sanotusta valelikitaitteisuudesta eli  akkommodaatiospasmista  (Duodecim). Siinä silmä menee niin sanotusti kramppiin ja aiheuttaa vaihtelevansuuruisen valelikitaittoisuuden. Kun kramppi saadaan laukaistua, näkö voi palautua normaaliksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Nykyään arviolta joka neljäs suomalainen on likinäköinen, ja ongelman  uskotaan pahenevan  tulevaisuudessa. Kiinassa tilanne on tätäkin hurjempi. Kiinalaisnuorista jopa 90 prosenttia ei näe riittävän hyvin kauas.
 Yksi syy näön huononemiseen voi olla siinä, että aasialaislapset joutuvat treenaamaan tuntikausia kirjainmerkkejä nenä kiinni paperissa. Keskiverto-shanghailaisteini tekee läksyjä 14 tuntia viikossa.
 Aasiassa onkin menty astetta pidemmälle taistelussa likinäköisyyttä vastaan. Siellä on kehitelty lapsille yöksi laitettavia  kovia piilolinssejä  (Savon Sanomat), joiden tarkoitus on muotoilla silmän sarveiskalvoa ja vähentää likinäköisyyden riskiä.
 Kännykän tuijottaminen voi muuttaa silmän muotoa
 Likinäköisyys eli likitaittoisuus tarkoittaa silmän taittovikaa, toisin sanoen likinäköinen henkilö ei näe kauas terävästi ilman silmälaseja. Likinäköisen silmän taittovoima on liian suuri suhteessa sen pituuteen. Optikko Raimo Laitinen avaa fysiologiaa.
 – Likitaitteinen silmä on pituussuunnassa normaalitaitteista silmää pidempi. Jatkuvan lähelle katsomisen on todettu pidentävän silmää, eli kun nuorena lähelle katsomisen aloittaa, silmän muoto voi muuttua ja likitaitteisuus lisääntyä, Raimo Laitinen kuvailee.
 Likitaitteisuus ei pelkästään johda silmälasien käyttöön, vaan likinäköiset kärsivät muita enemmän kaihista, verkkokalvon rappeumasta ja silmänpainetaudista.
 Myös liiallinen lukeminen altistaa likinäköisyydelle
 Näkökyvyn huononemisesta ei voi syyttää pelkästään kännyköitä ja tablettitietokoneita.  Myös perinteiset kirjat   (Duodecim) voivat vaikuttaa näköön heikentävästi. Näin totesi Jyväskylän yliopiston dosentti  Olavi Pärssinen  tutkimuksessaan jo 1980-luvun lopulla.
 Pärssinen tutki vuonna 1957 syntyneiden ylioppilaiden näköä. Heistä likinäköisiä oli jo 55 prosenttia, kun taas kansakoulun käyneistä 35 prosenttia. Ennen sotia likinäköisiä oli suomalaisista alle kymmenen prosenttia.
 Olin haaveillut liikennelentäjän urasta, mutta se haave kariutui silmälaseihin  Timo Tervo, silmätautien erikoislääkäri
 Se, missä vaiheessa nuori on niin sanotusti turvassa likinäköisyyden uhalta, on mahdotonta sanoa. Timo Tervo itse sai silmälasit lukion viimeisellä luokalla. Samalla hautautui yksi iso unelma.
 – Olin haaveillut liikennelentäjän urasta, mutta se haave kariutui silmälaseihin. Siihen aikaan lentäjillä ei laseja saanut olla. Isoja vaikutuksia näillä asioilla voi siis olla.

Moniteholaseja määrätään yleensä ikänäköön yli 40-vuotiaille – nyt niitä käyttävät myös likinäköiset teinit


Summary: Huoli Kiinan mahdollisesta hyökkäyksestä Taiwaniin on kasvanut.

Kiina on ottamassa kärkipaikan maailman johtavana aseteknologiamaana, käy ilmi Yhdysvaltain puolustusvoimien tuoreesta raportista.
 Osin Kiina on jo ohittanut kilpailijansa. Eilen julkaistun raportin mukaan Kiina on maailman kärkeä muun muassa keskimatkan ja keskipitkänmatkan ohjuksissa sekä merivoimien käyttämässä teknologiassa.
 Yhdysvaltain puolustusvoimien raportin mukaan kehitys on seurausta siitä, että kaikki Kiinan markkinoille pyrkivät aseteknologiaa kehittävät yritykset joutuvat paljastamaan tietoja Kiinan viranomaisille.
 Maa onkin onnistunut kehittämään hyvin monenlaista sotilasteknologiaa yhtä aikaa.
 Xi: Kiinan ja Taiwanin yhdistyminen on väistämätöntä
 Raportin tiedot paljastuvat samaan aikaan, kun huoli Kiinan mahdollisesta hyökkäyksestä Taiwaniin on kasvanut. Kiinan presidentti  Xi Jinping  totesi vuodenvaihteessa, että Kiinan ja Taiwanin yhdistyminen on väistämätöntä.
 Xi totesi, että Kiina ei lupaa olla käyttämättä sotilaallista voimaa taiwanilaisia separatisteja ja sellaisia ulkopuolisia tahoja vastaan, jotka sekaantuvat Kiinan ja Taiwanin yhdistymisprosessiin.
 Yhdysvaltain puolustusvoimien edustajan mukaan Kiinan armeija on niin kehittynyt, että se voisi hyökätä Taiwaniin itsevarmana.

Raportti: Kiinasta pian kärkimaa sotilasteknologiassa


Summary: Entinen presidentti  Enrique Peña Nieto ei ole kommentoinut oikeudenkäynnissä esille tulleita väitteitä.

Meksikolaisen huumeparonin  Joaquín "El Chapo" Guzmán Loeran  oikeudenkäynti Yhdysvalloissa on loppusuoralla, mutta todistajien kertomukset käyvät kiinnostavammiksi.
 Guzmanin läheinen avustaja astui tiistaina todistajanaitioon ja kertoi Meksikon entisen presidentin  Enrique Peña Nieton  ottaneen Guzmanilta vastaan sadan miljoonan dollarin lahjukset.
 Todistajan, kolumbialaisen huumekauppiaan  Alex Cifuentesin  mukaan 100 miljoonaa dollaria annettiin Peña Nietolle lokakuussa 2012, jolloin hänet oli valittu presidentiksi. Presidentin väitetään sanoneen, ettei Guzmanin tarvitse piileksiä, jos hän vain antaa rahaa.
 – Tämä nimenomainen tapaus on asia, jonka Joaquin kertoi minulle, Cifuentes sanoi oikeudessa.
 Hän oli jo aiemmin kertonut tapahtuneesta Yhdysvaltain viranomaisille, mutta kertoi paljastuksensa nyt myös julkisesti, puolustusasianajan ristikuulustelussa. Cifuentesin mukaan presidentille annettujen lahjusten tarkoituksena oli varmistaa, että Sinaloan kartelli voi jatkaa työtään kaikessa rauhassa.
 Alex Cifuentes kertoi työskennelleensä Joaquin Guzmanin ”oikeana kätenä” eli sihteerinä ja läheisenä avustajana parin vuoden ajan ennen pomonsa pidätystä.
 Enrique Peña Nieto toimi Meksikon presidenttinä 2012-2018.  Meksikon presidentinhallinto/EPA
 Yllättävä paljastus ei tullut yllätyksenä
 Oikeudenkäynnin avauspuheenvuoroissa marraskuussa puolustusasianajaja  Jeffrey Lichtman  sanoi, että Peña Nieto sekä Meksikon edelliset presidentit ovat ottaneet vastaan Sinaloan huumekartellilta satoja miljoonia dollareita lahjuksia. Tuolloin Peña Nieton edustaja tyrmäsi syytöksen täysin.
 –Enrique Peña Nieton hallinto jahtasi, vangitsi ja luovutti rikollisen Joaquin Guzman Loeran. Guzmanin asianajajan syytökset "ovat täysin perättömiä ja herjaavia, tiedottaja kirjoitti Twitter-tilillä.
 Tuoreimpiin syytöksiin entinen presidentti ei ole vastannut.  Uutiskanava CNN kertoo , ettei hän ole vastannut yhteydenottoihin.
 Brooklynin oikeustalolla New Yorkissa on reilun kahden kuukauden ajan käyty vuosisadan suurinta huumeoikeudenkäyntiä. Syyttäjän mukaan 61-vuotias Joaquin Guzmán johti kymmenien vuosien ajan Sinaloan huumekartellia, jota Yhdysvaltain tiedusteluviranomaiset ovat pitäneet maailman suurimpana huumeiden salakuljettajana.
 Oikeudenkäynnin arvioidaan jatkuvan helmikuuhun asti.
 Lue lisää:
 El Chapon oikeudenkäynti kääntyy loppusuoralle – Vuosisadan huumekäräjät ovat valottaneet kartellien maailmaa ennennäkemättömällä tavalla

Todistaja: Huumekuningas El Chapo maksoi miljoonien lahjukset Meksikon ex-presidentille


Summary: Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Kuussa kasvatetaan kasveja.

Kiinalaisen Chang'e 4 –luotaimen Kuuhun viemät siemenet ovat alkaneet itää, kertoi Kiinan avaruushallinto tiistaina.
 Luotain laskeutui Kuun pimeälle puolelle 3. tammikuuta. Se toi mukanaan laitteita maaperän tutkimista varten, mutta myös muun muassa puuvillan- ja perunansiemeniä sekä silkkitoukan munia.
 Tiistaina kiinalaiset kertoivat, että puuvillansiemenet ovat alkaneet itää 18 senttimetrin kokoisessa kanisterissa, jossa on ilmaa, vettä ja multaa. Itämislaatikosta on otettu lukuisia kuvia, joissa näkyy hentojen versojen kurottautuminen kanisterissa olevan ristikon välistä.
 – Tämä on ensimmäinen kerta, kun ihmiset ovat tehneet biologisia kasvukokeiluja Kuun pinnalla, kertoo koetta johtanut tutkija  Xie Gengxin  Chongqingin yliopiston teknologian tutkimusinstituutista.
 Aiemmin kasvien kasvatusta on kokeiltu vain avaruusasemilla, mutta ei Kuussa.
 Chang'e 4 –luotaimen matka Kuussa on merkittävää myös siksi, että luotaimen laskeutuminen oli avaruuden tutkimuksen historiassa ensimmäinen hallittu laskeutuminen pimeälle puolelle. Aiemmat hallitut laskeutumiset Kuuhun on tehty Maahan näkyvälle puolelle, joten "pimeää puolta" päästään vasta nyt tutkimaan paikan päällä.
 Kiinalaisluotain tutkii muun muassa Kuun maaperää ja mineraaleja, mutta myös avaruuden säteilyä.
 Lue lisää:
 Kiinalaisluotain laskeutui Kuun "pimeälle puolelle"
 Kiina lähetti mönkijän kohti Kuuta – tavoitteena maailman ensimmäinen laskeutuminen "pimeälle puolelle"
 Kiina aikoo kurkistaa Kuun "pimeälle puolelle" – luotaimen lastina silkkiäistoukan munia ja siemeni ä

Kiina vei Kuuhun siemeniä – nyt puuvilla itää Kuun pimeällä puolella


Summary: Yhdysvaltain hallinnon lähde on nimennyt kolme henkilöä, joita Valkoinen talo harkitsee ehdolle Maailmanpankin johtoon.

Valkoinen talo harkitsee ainakin kolmea henkilöä asetettaviksi Maailmanpankin johtajaehdokkaiksi.
 Yhdysvaltain hallinnon lähde kertoi tiistaina uutistoimisto Reutersille, että ehdokkaat ovat virvoitusjuomajätti PepsiCo:n hallituksen entinen puheenjohtaja  Indra Nooyi , valtiovarainministeriön korkea-arvoinen virkamies ja ekonomisti  David Malpass  sekä kehitysmaissa toimivia yrityksiä avustavan Overseas Private Investment Corporationin johtaja  Ray Washburne .
 Viranomaislähteen mukaan kolmikon lisäksi on myös johtajaehdokkaita.
 Myös  sanomalehti New York Times  kertoi aiemmin tiistaina, että Nooyi, Malpass ja Washburne ovat ehdokkaiden joukossa.
 Nimet nousivat esiin tällä viikolla sen jälkeen, kun sanomalehti  Financial Times kirjoitti viikonloppuna , että Yhdysvaltain presidentin tytär ja neuvonantaja  Ivanka Trump  on nostettu esiin mahdollisena ehdokkaana Maailmanpankin uudeksi pääjohtajaksi.Valkoinen talo kiisti kuitenkin nopeasti tiedot ja tarkensi, että Ivanka Trump ei ole ehdokas vaan mukana valitsemassa pääjohtajaa.
 Maailmanpankin pääjohtajan virka tuli avoimeksi, kun nykyinen pääjohtaja  Jim Yong Kim  ilmoitti viime viikolla yllättäen , että hän eroaa tehtävästään kesken pääjohtajakautensa.
 Maailmanpankin johtokunta on ilmoittanut ottavansa vastaan ehdokkuuksia helmikuun alusta lähtien. Kimin seuraaja nimetään huhtikuun puoleenväliin mennessä.

Lähde: Maailmanpankin johtajaksi harkitaan Pepsin ex-johtajaa – Ivanka Trump mukana valintaraadissa


Summary: Suomen Hyötytuuli on selvittänyt Tahkoluodon merituulipuiston laajennusta sekä uutta merituulipuistoa Raahen ja Pyhäjoen edustalle.

Porin Tahkoluodossa tuuli on yltynyt myrskyn rajamaille. Lännestä voimakkaasti puhaltava myräkkä nostaa aallot korkealle, tyrskyt lyövät merituulivoimalan perustuksiin. 20 metriä sekunnissa puhaltava tuuli saa Selkämeren vellomaan kuin viimeistä päivää.
 Suomen Hyötytuulen valvomossa seurataan rauhallisesti monitoreja, joista voi seurata kaikkien yhtiön tuulivoimaloiden sähköntuotantoa. Puolitoista vuotta toiminnassa olleen Tahkoluodon merituulipuiston osalta monitorit näyttävät iloista lukua.
 Tahkoluodon kymmenen turbiinin ja pilottivoimalan yhteenlaskettu sähköteho on 44,3 megawattia. Sen enempää se ei voisi olla, sanoo operatiivinen päällikkö  Heikki Pukkila .
 – Ei tämä harvinaista ole. Varsinkin näin talviaikaan tuulet ovat melko kovia.
 Toimitusjohtaja  Toni Sulameri  kertoo, että maailman ensimmäinen jääolosuhteisiin soveltuva merituulipuisto on tuottanut sähköä ennustetusti. Viime vuonna mittariin kertyi 149 000 megawattituntia, eli vajaan 8300 sähkölämmitteisen omakotitalon vuosittaisen sähkönkulutuksen verran tuotettua sähköä. Se jää hieman budjetoidusta.
 – Joulukuun loppu oli heikko. Toisaalta uutenavuotena tuuli ihan riittävästi, mutta menetys korjaantui vasta tämän vuoden puolella.
 Jari Pelkonen / Yle
 Rutkasti lisää tuulivoimaloita merelle
 Toimitusjohtaja Toni Sulameren mukaan merituulivoiman kannattavuus on nousussa turbiiniteknologian kehityksen myötä. Suomen Hyötytuuli on jo aloittanut esiselvitykset Tahkoluodon merituulipuiston laajennuksesta. Lisäksi yhtiö suunnittelee toisen 25–50 voimalan merituulipuiston rakentamista Raahen ja Pyhäjoen edustalle Ulkonahkiaisen merialueelle.
 Kymmenen voimalan puisto on liian pieni kannattavaksi. Kaikki aluskustannukset ja muut ovat sen verran isoja, että puiston koko pitää olla vähintään se 250 megawattia, jotta siitä tulisi kannattavaa.  Toni Sulameri
 – Molemmat ovat maakuntakaavassa ja niistä on kerätty alustavia tietoja pohjasta. On käyty keskusteluja siitä, miten niitä voitaisiin lähteä kaavoittamaan.
 Tahkoluodon laajennus käsittäisi noin 50 voimalaa, jolloin koko merituulipuiston teho vastaisi jo pienehköä hiilivoimalaa. Uloimmat voimalat sijoittuisivat noin 20 kilometrin päähän rannikosta 30–40 metrin syvyiseen veteen.
 – Kymmenen voimalan puisto on liian pieni kannattavaksi. Kaikki aluskustannukset ja muut ovat sen verran isoja, että puiston koko pitää olla vähintään se 250 megawattia, jotta siitä tulisi kannattavaa.
 Toimitusjohtaja Toni Sulameri esittelee Tahkoluodon merituulipuiston laajennuksen alustavaa suunnittelmaa. Jari Pelkonen / Yle
 Sitran viime vuoden lopulla julkaiseman  raportin  mukaan merituulivoiman tuotantokustannusten on  arvioitu laskevan lähelle 30 euroa  megawattitunnilta seuraavalla vuosikymmenellä. Fennovoima on arvioinut, että Pyhäjoen ydinvoimalan tuotantokustannukset valmistuessaan olisivat noin 50 euroa megawattitunnilta.
 Turbiinien kehitys nopeaa
 Voimaloiden turbiinien teho ratkaisee paljon. Nyt Tahkoluodossa pyörivissä voimaloissa turbiinien teho on 4,2 megawattia. Uusien voimaloiden turbiineissa teholuvun pitää olla selvästi 10 megawatin paremmalla puolella.
 Turbiiniteknologia kehittyy juuri nyt todella nopeasti. Oletus on, että markkinoille tulee jossakin vaiheessa 14–16-megawattisia. Silloin se on selvästi markkinaehtoista tuulivoimaa.  Toni Sulameri
 Vielä on epäselvää, pystyykö kukaan laitevalmistaja vielä sellaista turbiinia tarjoamaan, jonka turvin usean sadan miljoonan euron investointipäätös voitaisiin tehdä.
 – Turbiiniteknologia kehittyy juuri nyt todella nopeasti. Oletus on, että markkinoille tulee jossakin vaiheessa 14–16-megawattisia. Silloin se tulee olemaan selvästi markkinaehtoista tuulivoimaa, Sulameri sanoo.
 Uutta merituulivoimaa päästään luvittamaan vasta, kun käytettävä teknologia on selvillä.
 – Sillä, ovatko ne 8- vai 16-megawattisia, on iso vaikutus siihen, millaiset ovat niiden vaikutukset ja miten ne tulee sijoittaa merelle.
 Kiinteistövero romahdutti kannattavuuden
 Suomen Hyötytuulessa otettiin raskaasti viime vuonna voimaan tullut  kiinteistöveron korotus . Myös merituulivoimaloita alettiin kiinteistöverottaa kolminkertaisella kiinteistöverolla. Veron voimaantulo jarrutti yrityksen suunnitelmia uusien merivoimaloiden rakentamiseksi. Toimitusjohtaja Toni Sulameren mukaan merituulivoiman kannattavuus romahti.
 – Se vei pohjan koko demohankkeen kannattavuudelta ja hidasti todella paljon kehitystä. Laskimme, että kiinteistöverot nousivat noin 17 miljoonaa koko käytön aikana. Se vastaa lähes sitä julkista tukea, jonka valtiolta saimme.
 Sulameren näkemyksen mukaan merituulivoima on tällä hetkellä heti maatuulivoiman jälkeen toiseksi edullisin tapa tuottaa sähköä. Hän kertoo saaneensa yhteydenottoja myös ulkomaalaisilta investoreilta liittyen merituulivoimaan.
 Hankkeen aikataulusta Sulameri ei osaa antaa vielä kovinkaan tarkkaa aikataulua. Hänen arvion mukaan Tahkoluodon laajennusta ja Raahen merituulipuistoa päästään rakentamaan aikaisintaan viiden vuoden kuluttua.
 – Silloin kaiken on mentävä nappiin.

Porin ja Raahen edustoille on tulossa jopa 100 uutta merituulivoimalaa


Summary: Finnair toivoo, että matkustajat hyvittäisivät lentonsa päästöjä maksamalla pikkusumman tai ostamalla biopolttoainetta.

Näin maailma lentää Maailman 1 300 lentoyhtiöllä oli vuonna 2018 kaikkiaan noin 32 000 lentokonetta, jotka nousivat ja laskeutuvat maailman 3 759 lentokentälle. Joka päivä lentokoneissa istuu 12 miljoonaa matkustajaa 120 000 eri lennolla. Koko vuonna matkustajia oli 4,4 miljardia. Lentomatkustajien määrän odotetaan kasvavan 8,2 miljardiin vuonna 2037. Finnairilla on tällä hetkellä 81 konetta ja 130 000 lentoa vuodessa. Lentoliikenteen osuus on vajaat kolme prosenttia ihmisen toiminnan aiheuttamista suorista hiilidioksidipäästöistä. Jos myös muut tekijät kuin hiilidioksidi huomioidaan, on lentoliikenteen päästöjen osuus ilmakehän lämmittämisessä noin neljä prosenttia. Lähteet: Finnair, ATAG, SYKE
 Lentoyhtiö Finnair on tehnyt konkreettisia laskelmia, paljonko lentokoneiden painon vähentäminen lisäisi polttoainetehokkuutta ja sitä kautta ilmailun päästöjä.
 – Jos jokainen Finnairin matkustaja pakkaisi kilon vähemmän matkatavaraa mukaansa, säästyisi vuodessa 1,2 miljoonaa kiloa lentopetrolia. Tällä määrällä lentäisi 20 lentoa Helsingin ja Tokion välillä, ilmoitti Finnairin kestävän kehityksen johtaja  Kati Ihamäki  tiistaina esitellessään yhtiön päästövähennysprojekteja.
 Finnair lentää vuositasolla yli 130 000 lentoa eli reilut 350 lentoa vuorokaudessa.
 Kilo vähemmän matkatavaraa matkustajaa kohden tarkoittaisi tavallisella Keski-Eurooppaan suuntautuvalla lennolla noin 170 kilon tai kahden miesmatkustajan verran säästöä koneen painossa. Reiteillä käytettävän Airbus 320-200 koneen lentoonlähtöpaino saa olla korkeimmillaan 78 tonnia.
 Finnairin viestintä- ja yhteiskuntavastuujohtaja  Arja Suominen  toivoo matkustajien ajattelevan, paljonko matkatavaraa he todella tarvitsevat matkalle mukaan.
 – Kannustan ihmisiä miettimään, millä tavalla pakataan ja toinen asia, jos ajatellaan ympäristöpäästöjä, on miten lennetään. Suora lento on hyvä. On hyvä aina lentää yhdellä lennolla, koska nousut ja laskut kuluttavat polttoainetta.
 Kaksi euroa edestakaisesta Euroopan lennosta
 Finnair esittää nyt, että matkustajat voisivat hyvittää lentonsa hiilidioksidipäästöt maksamalla yhden euron päästöhyvitysmaksun edestakaisesta kotimaan lennosta. Euroopan edestakaisesta lennosta maksu olisi kaksi euroa ja kaukolennosta kuusi euroa.
 Finnairin mallissa päästöhyvitysmaksu olisi vapaaehtoinen. Kerätyt tuotot yhtiö lupaa välittää lyhentämättömänä Pohjoismaiden ympäristörahoitusyhtiö NEFCO:lle.
 Päästöhyvitysmaksuilla edistetään energiatehokkaiden liesien käyttöönottoa Mosambikissa. Energiatehokkaat liedet vähentävät puuhiilen kulutusta ja CO2- päästöjä noin puolella.
 Viestintä- ja yhteiskuntavastuujohtaja Arja Suomisen mukaan Finnair ei halunnut lisätä päästöhyvitysmaksua suoraan lippujen hintaan kaikkien lentomatkustajien maksettavaksi. Finnairissa ajatellaan, että lipun hintaan upotettuna päästöhyvitys hukkuisi vain kaikkien muiden lisämaksujen joukkoon.
 – Uskomme siihen, että asiakkaat haluavat ihan itse osallistua ja tehdä itse päätöksensä. Haluamme, että ihmiset ryhtyvät ajattelemaan, mikä on vastuullista lentämistä.
 Ruuhkaa Euroopassa – Pitkät odotukset laskeutumisessa vievät valtavasti polttoainetta Helsinki-Vantaan kentällä on laskettu, kuinka monta saapuvaa konetta pystyy suorittamaan mahdollisimman suoran niin sanotun Free Approach -laskeutumisen. Keskimäärin Helsinki-Vantaalle laskeutuva kone joutuu tekemään korkeintaan mailin tai kahden lentomailin mittaisen matkalisäyksen kaikkein optimaalisimpaan lentoon verrattuna. Saapuvat koneet pääsevät lähes aina viivytyksittä laskeutumaan. Kentän vahvuuksia on muun muassa, että käytössä on enemmän kuin yksi kiitotie. Lähtevien ja saapuvien lentojen yhteenlaskettu maksimikapasiteetti on peräti 80 konetta tunnissa. Polttoaineen kulutuksen kannalta asialla on valtava merkitys. Keski-Euroopassa lentokentät ovat niin ruuhkaisia, että saapuvien koneiden matkamaililisäys on noin 40 mailin luokkaa. Esimerkiksi Lontoossa koneet ohjataan odotuskuvioon, jossa lennetään 15 minuutin ennalta määrätty reitti. Polttoaineen kulutuksen kannalta kaarteleminen vie Free Approach -laskeutumiseen verrattuna merkittävästi enemmän polttoainetta. Viime kesä oli Keski-Euroopassa lähestymislentojen viiveiden kannalta kaikkien aikojen pahin. Yksi viiveitä lisäävä tekijä olivat lukuisat lennonjohtajien lakot. Lähde: Air Navigation Services Finland
 Finnairilla on tarjota ympäristötietoisille toinenkin vapaaehtoinen vaihtoehto. Asiakas voi halutessaan ostaa biopolttoainetta. Kotimaan biopolttoaineostos maksaisi kymmenen euroa, Euroopan lennon 20 euroa ja kaukolennolle 65 euroa.
 Tällä hetkellä tosin biopolttoainetta saa ainoastaan Kaliforniassa valmistetusta keitinrasvasta, joten omalle lennolleen ei biopolttoainetta saa rahoillaan tankattua, ellei Finnairin kone ole tulossa juuri Kaliforniasta Suomeen. Finnair ilmoittaa lentävänsä biopolttoainelentoja asiakkaiden kiinnostuksen mukaan.
 ”Lentäminen ei ole pelkästään pahasta”
 Finnairilla on tietysti kiinnostusta vähentää lentojen päästöjä jo ihan senkin takia, että korkeammasta painosta johtuva suurempi polttoaineen kulutus on yhtiölle iso kuluerä.
 Toisaalta jokainen matkustajalta säästynyt kilo ei säästä mitään, jos samaan koneeseen myydään vastaavasti saman verran enemmän rahtia. Lentobisneksessähän jokainen kilo rahtia tuo rahaa, jota taas asiakkaan lihavampi matka- tai mahalaukku ei tuo.
 – Olisi ihanteellinen tilanne, jos pystyisimme aina myymään kaiken rahtitilan, mutta valitettavasti ihan niin ei asia ole. Mutta se on totta: rahdilla on iso merkitys liiketoiminnassamme. Ja täysi kone on aina ympäristön kannalta kaikkein järkevin, koska silloin yksikkökohtaiset päästöt ovat pienimmät, Suominen sanoo.
 Finnair panostaa painonsäästössä uusiin Airbus A350-koneisiin, mutta myös nykykoneiden painoa pyritään mitä erilaisimmin keinoin saamaan alas. Esimerkiksi ilmailukäyttöön suunniteltu Marimekko-astiasto painaa 15 prosenttia vähemmän kuin vastaava astiasto tavalliseen käyttöön.
 IPCC:n ilmastoraportista  viime syksynä alkanut voimakas ilmastoahdistus ei ole Finnairille uusi tilanne. Vuonna 2009 lentämisen ilmastovaikutuksista puhuttiin lähes samaan malliin kuin nyt. Tilanne on otettu yhtiössä vakavasti, mutta Finnairin Arja Suominen muistuttaa, että lentäminen ei ole pelkästään pahasta.
 – Lentämisellä on paljon hyviä sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. Lentämistä tarvitaan. Ihmisten pitää lentää ja ihmiset haluavat lentää. Pitää vaan miettiä, miten se tehdään entistä vastuullisemmin.
 Suomisen mukaan keskustelu lentämisestä pyörii liikaa lomalentämisen ympärillä. Hän ei kuitenkaan pelkää ihmisten ylireagoivan ja lopettavan lentämistä. Keskustelu lentämisen ilmastovaikutuksista on pelkästään tervetullutta, sillä se vie kehitystä eteenpäin.
 – On paljon lentämistä, joka pyörittää tätä maailmaa. Meidän pitää löytää oikea balanssi ja oikeat toimet, joilla pystytään lentämään jatkossakin, mutta kuitenkin niin, että pidämme samalla tästä pallosta huolta.
 Lue lisää:
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot

Finnair: Jos jokainen matkustaja pakkaisi yhden kilon vähemmän, säästyneellä polttoaineella lentäisi 20 lentoa Tokioon


Summary: Rovaniemen kaupungin salaama kauppahinta paljastuu julkisesta kauppakirjasta.

Rovaniemen  kaupunki tiedotti j oulun alla ostaneensa kolme suojeltua Alvar Aallon suunnittelemaa kerrostaloa ja Sampokeskuksen korttelissa olevan Antinkulman liikekiinteistön.
 Suojellut Aalto-talot ovat ydinkeskustassa Koskikadun ja Jaakonkadun varrella. Taloissa on liikkeitä ja toimistoja ja myös asuntoja.
 Kaupunginjohtaja Esko Lotvonen antoi kaupasta pitkän tiedotteen, mutta kieltäytyi paljastamasta kauppahintaa.
 Yle Lapin uutiset tilasi Maanmittauslaitokselta kauppakirjan, joka on julkinen. Lotvonen tietää kiinteistökauppojen olevan julkisia, mutta sanoo, ettei voinut lain mukaan paljastaa hintaa.
 – Toki tiedän. Kauppahintarekisteriin Maanmittauslaitokselle tulee aikanaan tiedot ja jokainen voi ostaa ne tiedot, mutta emme voi tietoja antaa, koska me voimme käyttää niitä vain viranomaistehtäviin. Emme saa kertoa tietoja kenellekään, sanoo kaupunginjohtaja Esko Lotvonen.
 Revontuliveistos 100 000 euroa
 Kauppakirja on peräti 16-sivuinen. Siitä ilmenee koko Aalto-kiinteistökaupan yhteinen kauppahinta 7,5 miljoonaa euroa. Kauppakirjassa eritellään kiinteistöjen hinnat ja kaupan ehdot yksityiskohtaisesti.
 Myös Aallon suunnitteleman talon seinässä ollut, mutta korjauksia varten muutama vuosi sitten pois viety Esko Häiväojan Borealis -reliefi kuului kauppaan.
 Veistoksen osuus kauppahinnasta on kauppakirjan mukaan 100 000 euroa. Revontuliaiheinen veistos painaa 1,6 tonnia.
 Aalto-kiinteistöjen myyjä oli tunnetun rovaniemeläisen liikemiehen Antti Ahon perikunta. Kaupungin mukaan perikunta halusi myydä kiinteistöt juuri kaupungille.
 Kaupunginhallitus siunasi hankinnan salaa julkisuudelta
 Päätöksen Aalto-kiinteistöjen ja Antinkulman hankinnasta teki Rovaniemen kaupunginhallitus salaisesti. Kaupan teki muodollisesti ja teknisesti kaupungin omistajaohjauksessa oleva ja kokonaan omistama Rovaniemen Markkinakiinteistöt Oy.
 Kaupunginjohtaja Lotvosen mukaan omistajaohjauksena tehty hankintapäätös kuuluu yrityssalaisuuden piiriin.
 Mihin tämä strategia perustuu, että ostetaan kalleimmalta liikealueelta Rovaniemen keskustasta kiinteistöjä, kun kaupungit yleensä pyrkivät näistä eroon?
 – Kaupunginhallitus ei ole päätöksiä tehnyt. Olemme vain antaneet omistajaohjausta. Rovaniemen seudun markkinakiinteistöyhtiön hallitus on tehnyt kaupat ja vastaa tietenkin niistä asioista. Syy miksi näytettiin vihreää valoa on, että kaupungin ydinkeskusta on vahvassa kehitysvaiheessa. Siellä on kaupungin hyvä olla mukana, kun suunnitellaan maanalaisia parkkipaikkoja tai rakennusten jatkojalostusta, vastaa kaupunginjohtaja Esko Lotvonen.
 Lotvosen mukaan kolmas peruste on arkkitehti Alvar Aallon perinnön turvaaminen.
 Matkailu kiihdyttää kiinteistöbisnestä
 Erityisesti kasvava matkailu kuumentaa Rovaniemen kiinteistömarkkinoita. Tästä kertoo myös se, että sijoitusyhtiö Citycon myi Aalto-kiinteistöjen naapurin Sampokeskuksen vain vähän aiemmin 16 miljoonalla eurolla Trevia-nimiselle sijoitusrahastolle.
 Yleensä kaupungit ovat ostamisen sijaan myyneet kiinteistöjään ja nyt moni kyselee onko Rovaniemi alkanut kiinteistönjalostajaksi Aalto-kaupalla?
 – Kaupungin tehtävänä on myöskin pyrkiä saamaan omistukselleen mahdollisimman hyvä hinta. Me emme tietenkään ole mikään hintavedättäjä, mutta on selvä, että ei meillä veronmaksajien kannalta myöskään ole syytä millään tavalla subventoida ja alentaa näitä hintoja, sanoo kaupunginjohtaja Esko Lotvonen.

Rovaniemi hankki Aalto-kiinteistöt ja Antinkulman 7,5 miljoonalla eurolla


Summary: 50-vuotiaan afganistanilais-saksalaisen epäillään luovuttaneen tietoja Iranin tiedustelupalvelulle.

Vakoilusta epäilty  Abdul Hamid. S.  on työskennellyt kieliasiantuntijana sekä kulttuurineuvonantajana Saksan armeijassa.
 Tehtävässään hänen uskotaan vahvoin perustein luovuttaneen tietoja Iranin tiedustelupalvelulle, kertoo syyttäjä.
 Saksalaisen Der Spiegelin mukaan epäillyllä on ollut työtehtävänsä vuoksi pääsy arkoihin tietoihin, kuten joukkojen liikkeisiin Afganistanissa.
 Hänet passitetaan tuomarin eteen vielä tiistain aikana.
 Saksan puolustusministeriön tiedottaja toteaa ministeriön olevan tietoinen vakoiluepäilystä asevoimissa, mutta ei avaa tapausta enempää.
 Tiedusteluviranomaiset Saksassa ja muualla Euroopassa ovat ilmaisseet huolensa Iranin lisääntyneestä vakoilutoiminnasta ja erityisesti kyberhyökkäyksistä.
 Vuoden 2018 heinäkuussa Saksan tiedustelupalvelu kertoi, että Iranin kasvanut kyberhyökkäysuhka on vaaraksi saksalaisille yhtiöille ja tutkimuslaitoksille.
 Asia on arka eri toten nyt, kun Saksa pyrkii samaan aikaan eurooppalaisten liittolaistensa kanssa pitämään kiinni Iranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta, josta Yhdysvallat puolestaan irtisanoutui.

Saksa pidätti armeijan leivissä työskennelleen miehen epäiltynä vakoilusta Iranin hyväksi


Summary: Britannian parlamentti todennäköisesti hylkää tänä iltana pääministeri Mayn EU-erosopimuksen.

Tänään tiistai-iltana Britannian parlamentti kokoontuu päättämään maan kohtalosta. Kysymys on siitä, hyväksyykö parlamentti pääministeri  Theresa Mayn  ehdotukset EU-erosta ja maan tulevista suhteista Euroopan unioniin.
 May tarvitsee ehdotukselleen 318 kansanedustajan tuen. Tällä hetkellä näyttää selvältä, ettei May saa tarvittavaa kannatusta.
 Uutiskanava Sky Newsin  laskelman mukaan ehdotusta vastustaa peräti 422 edustajaa ja sitä kannattaa vain 197 edustajaa. Parikymmentä ei ole ilmoittanut kantaansa.
 Oman lisänsä parlamenttikeskusteluun ja -äänestyksiin tuovat parlamentin jäsenten tekemät muutokset. Ainakin 13 kansanedustajaa on ilmoittanut tekevänsä Mayn esitykseen muutosehdotuksen. Niistä äänestetään ennen varsinaista EU-eroäänestystä. Kaikkiaan äänestys kestää useita tunteja.
 Jos muutosehdotus hyväksytään, parlamentin on tarkistettava, sopiiko se varsinaiseen EU-eroehdotukseen vai ei.
 Nämä asiat voivat tapahtua äänestyksen jälkeen
 Yle Uutisgrafiikka
 1. Mayn ehdotus hyväksytään
 Tässä tapauksessa Britannian hallitus esittää hyväksyttyihin sopimuksiin perustuvaa lakia, joka hyväksytään parlamentissa. Britannia eroaa EU:sta sopimusten mukaisesti 29.3. 2019.
 Tämä vaihtoehto edellyttää lisäksi, että parlamentin mahdollisesti hyväksymät lisäykset ovat sopusoinnussa alkuperäisen sopimusluonnoksen kanssa.
 2. Mayn ehdotus hylätään
 Tässä tilanteessa hallituksella on kolme parlamentin työpäivää, eli käytännössä maanantaihin asti ilmoittaa, miten asiassa edetään.
 2.1. Ero ilman sopimusta (no deal)
 Jos hallitus ei ryhdy mihinkään toimenpiteisiin, EU-ero toteutuu ilman sopimusta. Eroa koskeva laki on jo voimassa.
 Hallitus todennäköisesti yrittää säätää lakeja, joiden tarkoitus on pienentää sopimuksettoman eron ongelmia.
 Tässäkin edessä lienee vaikeuksia. Hallitus yritti jo 8. tammikuuta säätää lain, joka olisi antanut valtiovarainministeriölle oikeuden korottaa veroja EU-eron mahdollisesti tuoman rahapulan hoitamiseksi. No deal -vaihtoehtoa vastustavat kansanedustajat kuitenkin estivät lain läpimenon.
 On siis todennäköistä, että parlamentissa pyritään välttämään ero ilman sopimusta.
 2.2. Uudet neuvottelut EU:n kanssa
 Jos Mayn sopimusta ei hyväksytä, hallitus voi yrittää neuvotella EU:n kanssa uuden sopimuksen. Tuolloin kyseeseen ei tulisi vain pieni viilaus, vaan sopimus pitäisi purkaa alkutekijöihinsä.
 Neuvottelut vaatisivat aikaa, mikä merkitsisi, että Britannian pitäisi pyytää EU:lta eron ajankohdan lykkäämistä. Jotta EU suostuisi tähän, kaikkien jäsenmaiden pitäisi hyväksyä päätös yksimielisesti
 Myös Britannian parlamentin pitäisi hyväksyä eropäivän muutos.
 Uudet neuvottelut ovat täysin epätodennäköinen vaihtoehto. EU on ilmoittanut tiukasti, ettei nyt pöydällä olevaa sopimusehdotusta muuteta. Brittien on joko hyväksyttävä tai hylättävä se.
 2.3. Uudet vaalit
 Päästäkseen ulos pattitilanteesta pääministeri May voi ehdottaa ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Niiden hyväksyminen vaatii parlamentilta kahden kolmasosan enemmistöä. Sitä hallituksella ei suoraan ole, mutta opposition avulla vaalien järjestäminen voisi olla mahdollista.
 Tässäkin tapauksessa Britannian pitäisi yrittää lykätä eropäivää, sillä vaalien järjestäminen ja niiden jälkeinen hallituksen muodostaminen vaativat aikaa.
 Uudella hallituksella olisi joka tapauksessa edessään sama kysymys: miten EU-eron kanssa tulisi menetellä?
 2.4. Äänestys hallituksen luottamuksesta
 Jos hallituksen brexit-esitys kaatuu, pääministeri May voi vaatia äänestystä hallituksensa luottamuksesta. Myös työväenpuolue on antanut ymmärtää, että se aikoo vaatia luottamusäänestystä.
 Jos hallitus voittaa luottamuslauseäänestyksen, se jatkaa kuten ennenkin.
 Jos taas hallitus saa epäluottamuslauseen, aletaan pohtia, onko nykyiselle hallitukselle selkeä vaihtoehto. Siinä tapauksessa uusi hallitus voidaan nimittää nopeasti.
 Jos vaihtoehtoa ei ole näkyvissä, nykyisellä hallituksella on 14 päivää aikaa voittaa uusi luottamuslauseäänestys. Hallitus voi jatkaa työtään, jos voittaa sen. Tässä tilanteessa hallitus olisi arvatenkin tehnyt jonkinlaisen sopimuksen opposition kanssa.
 Jos parlamentin luottamusta ei ole saatavilla, on järjestettävä uudet vaalit. Ne voidaan järjestää aikaisintaan 25 työpäivää parlamentin äänestyksen jälkeen.
 2.5. Uusi brexit-kansanäänestys
 Hallitus voi selvittää kansalaistensa mahdollisesti muuttuneita brexit-kantoja uudella kansanäänestyksellä.
 Parlamentin tulisi aluksi hyväksyä laki kansanäänestyksen järjestämisestä ja sen säännöistä. Olennainen seikka on, mitä kansalaisilta täsmälleen ottaen kysyttäisiin. Vaalikampanjalle pitäisi myös antaa riittävästi aikaa.
 Myös tätä vaihtoehtoa varten Britannian pitäisi anoa eropäivän lykkäämistä, sillä kansanäänestyksen järjestäminen vaatii aikaa noin 4 – 5 kuukautta.
 Näin äänestyspäivä etenee
 Mayn johtama hallitus kokoontuu viikoittaiseen kokoukseensa kello  11  Suomen aikaa. Puheenaiheena tuskin on juuri muu kuin brexit-äänestys ja hallituksen vaihtoehdot eri lopputulosten suhteen.
 Noin kello  12.30 - 13.30  selviää, millaisia lisäyksiä sopimusluonnokseen ehdotetaan.
 Parlamentin alahuone kokoontuu kello  13.30.  Aluksi käsitellään muita asioita, jotka vienevät aikaa noin tunnin.
 Brexit-keskustelu pääsee alkamaan noin kello  14.45.
 Kun äänestysvaiheeseen siirrytään, parlamentti äänestää ensin mahdollisista lisäyksistä. Vielä ei tiedetä, kuinka paljon lisäysesityksiä on. Kunkin lisäyksen käsittely kestänee noin 15 minuuttia. Lisäksi oppositiossa olevan työväenpuolueen edustaja  Hilary Penn  aikoo ehdottaa, että sekä Mayn sopimusehdotus että Britannian ero ilman sopimusta hylättäisiin vaihtoehtojen joukosta.
 Varsinaisen EU-erosopimuksen ja eron jälkeisen poliittisen julistuksen käsittely alkanee suunnilleen kello  22 ja 23  välillä.
 Sopimusta kannattavat äänestävät kyllä (aye) ja vastustajat ei (no). Äänestys brittiparlamentissa tapahtuu siten, että edustajat nousevat ylös ja siirtyvät istuntosalin ulkopuolella oleviin käytäviin sen mukaan, miten äänestävät.
 Salin vastakkaisilla puolilla ovat "kyllä"- ja "ei"-käytävät. Käytävien päässä on virkailija, jolle edustaja ilmoittaa nimensä ja tulee näin merkityksi äänestyslistaan.
 Myöhemmin virkailijat lukevat äänestyksentuloksen. Tulos on tosin nähtävillä jo ennen tiedottamista, koska voittaneen puolen virkailija asettuu seisomaan oikealle puolelle.
 Äänestyksen tulosta voi odotella puolilta öin Suomen aikaa. Yle seuraa tapahtumia tiiviisti verkossa läpi yön.
 Parlamenttikäsittelyä voi myös seurata suorana lähetyksenä tämän sivun kautta kello 21 alkaen.
 Lähteet: BBC, Sky News
 Lisää aiheesta:
 Kaavio näyttää, miten brexit etenee: Britannian EU-ero ilman sopimusta on yhä todennäköisempää – parlamentti jatkaa eron vatvomista tänään
 Kaoottinen brexit voi tänään tulla askeleen lähemmäs – Sopimukseton EU-ero romuttaisi kaiken, lampaankasvattaja pelkää
 Pääministeri May sai EU:lta uudet vakuutukset tuhoon tuomitun erosopimuksen avittamiseksi    Kaavio näyttää, miten brexit etenee: Britannian EU-ero ilman sopimusta on yhä todennäköisempää – parlamentti jatkaa eron vatvomista tänään

Brexit-äänestykseen valmistautuvalla brittiparlamentilla on edessään kuusi vaihtoehtoa – eikä yksikään niistä vaikuta lupaavalta


Summary: Ulla-Maija Soininen aikoo valtakunnallistaa konseptin keikkatöitä tekevistä eläkeläisistä. Eläkeläisten terveiset ovat joskus raastavia: "Olisiko minulle vielä jotain käyttöä?"

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Tästä on kyse Riihimäkeläisestä työvoiman vuokrausyhtiö Onnexista voi varata sopivaa kotiapua nettiportaalin kautta. Yritys haluaa valtakunnallistaa konseptin vuoteen 2020 mennessä. Tavoitteena on luoda väljä työyhteisö, jonka säännöllisissä tapaamisissa on mukana myös työnohjausta. Työtä tekeviä eläkeläisiä on Suomessa noin 60 000.
 Ehkä ajatus eläkeläisten keikkafirmasta sai alkunsa  Ulla-Maija Soinisen  äidistä. Hän asuu 900 kilometrin päässä Kemijärvellä isossa kiinteistössä, jossa riittää paljon tehtävää. Etelä-Suomessa asuvan tyttären olisi mukava tietää, että apulainen, joka äidin kotiin kutsutaan, on turvallinen ja luotettava tekijä.
 Tai ehkä Ulla-Maija halusi vain tehdä työtä, jossa olisi enemmän arvopohjaa ja merkitystä.
 Tai ehkä se johtui eräistä kuukausimarkkinoista Hämeenlinnan torilla. Ulla-Maija laittoi paikallislehteen ilmoituksen, jossa etsittiin keikkatyöstä kiinnostuneita eläkeläisiä.
 – Heitä tuli paikalle varmaan sata, vanhin ehdokas oli 90-vuotias. Ihmiset etsivät paikkaa, missä voi ilmoittautua. Hyvin vahvasti tuli viesti siitä, että antaisin heille tekemistä. Että omalle osaamiselle olisi vielä käyttöä ja tuntisi itsensä tärkeäksi. Osalliseksi yhteiskunnassa, kertoo Onnexin perustanut Ulla-Maija Soininen.
 Erityisesti mieleen jäivät hoitoalalta eläkkeelle jääneet ihmiset. Osaa heistä työelämän raadollisuus hoitoalalla oli jäänyt kaivertamaan siinä määrin, että he halusivat tehdä hoitotyön eläkkeellä niin, kuin se heidän mielestään kuuluisi oikeasti tehdä.
 Eläkeläiset työhön omilla ehdoillaan
 Eläkeläisten tekemää työtä tarkastellaan liian työelämäkeskeisesti. He eivät ole sijaispalvelua, hätävaraa tai lyhyellä varoitusajalla töihin tulevia tuuraajia. Keikkatyötä tekevät eläkeläiset ovat joukko, joka haluaa tehdä töitä omilla ehdoillaan ja omien aikataulujensa mukaisesti.
 – Työmarkkinat ovat liian mustavalkoiset. Joko olet kokonaan töissä tai sieltä poissa. Osaamme hyödyntää huonosti näiden välillä olevia malleja, vaikka samaan aikaan työelämän tarpeet pirstaloituvat osiin, pohtii Soininen.
 Eläkeläisissä piilevää potentiaalia hän pitää todella suurena, mutta huonosti hyödynnettynä.
 – Osaamisen kirjo on valtava. Tuntuu aivan ihmeelliseltä, kuinka monipuolista osaamista yhteydenotoissa tulee esiin, kiittelee Ulla-Maija Soininen.
 Aikuista seuraa ja särvintä leivälle
 Askartelutarvikkeiden parissa työuransa tehnyt  Päivi Hakoma  Janakkalasta jäi eläkkeelle muutama vuosi sitten. Hän kuuli Onnexin kutsun kuukausimarkkinoilla ja oli työhaastattelussa seuraavana päivänä. Työhulluksi tunnustautuva nainen hoitaa erityisen mieluusti lapsia. Mutta nyt hän seisoo moppi kädessä hämeenlinnalaisen  Terttu Tolosen  oven takana. Tertun kahden tunnin lahjakortti siivoukseen odottaa tekijäänsä.
 Päivi Hakoma tekee mielellään keikkahommaa. Hannu Harhama / Yle
 – Parasta tässä on vapaus valita, sekä asiakkaalla että minulla. Kun saan tiedon keikasta, katson sopiiko se kalenteriini vai ei. Sitten voin itse päättää otanko sen vastaan. Asiakas puolestaan voi valita kenet hän omaan kotiinsa haluaa, kertoo Päivi Hakoma.
 Parhaimmillaan keikkatyö poikii elantoa ja sisältöä elämään. Uudet tuttavuudet rikastavat viikkoa ja katkovat pitkäksi venyvää aikaa.
 – Asun yksin, ja kaipaan myös aikuista seuraa. Kun kerran on virtaa ja terveyttä, niin on myös halua olla menossa mukana, summaa Hakoma.
 Mobiilisti työmarkkinoille
 Ulla-Maija Soininen muistuttaa, että eläkevaihe voi olla vuosikymmenten mittainen ja yhteiskunnallisesti potentiaalin hukkaaminen on menetys monella tavalla.
 Soininen työskenteli Koneen palveluksessa kansainvälisellä kentällä. Hän näki, miten digitaalisten mahdollisuuksien eturintamassa marssitaan. Toimialat sekoittuvat, parhaat kokemukset jaetaan ja rakenteet ovat kevyitä.
 Työmarkkinat ovat liian mustavalkoiset. Joko olet kokonaan töissä tai sieltä poissa  Ulla-Maija Soininen
 – Eläkeläisten keikkafirma ei ikinä olisi kannattavaa vanhanaikaisella yritysrakenteella. Nyt konttori kulkee repussa ja kännykässä, ja palvelun tilaaminen ja palkan maksaminen tapahtuu mobiilisti. Moderneilla välineillä vanhan ajan kotiavusta saadaan myös kannattavaa liiketoimintaa, sanoo Ulla-Maija Soininen.
 Työssäkäyvien eläkeläisten määrä kasvussa
 Eläketurvakeskuksen kehityspäällikön  Jari Kanniston  mukaan työssä käyvien eläkeläisten lukumääräinen kasvu on ollut suurta. Alle 68-vuotiaista eläkevakuutettavaa työtä tekee vuositasolla 60 000 vanhuuseläkkeen saajaa.
 Tämä selittyy sillä, että suuret ikäluokat ovat tulleet kymmenen viime vuoden aikana vanhuuseläkeikään. Myös suhteessa ikäluokkien kokoon työnteko on lisääntynyt. Vuoden 2017 joulukuussa työssä kävi 35 000 eläkeläistä (ilman osa-aikaeläkettä ja osittaista vanhuuseläkettä), kun vuonna 2007 vastaava luku oli 18 000. Osuus ikäluokasta kasvoi 6,7 prosentista 9,3 prosenttiin.
 Eläketurvakeskuksen  tilastoissa  näkyy sama ilmiö kuin Onnexin riveissä käytännössä. Eläkeläisten työnteko on pitkälti omasta kiinnostuksesta ja motivaatiosta lähtevää. Se on yleensä osa-aikaista ja tilapäistä. Jos terveys on hyvä, moni haluaa osallistua työelämään jollakin omavalintaisella panoksella.
 – Vain harvoja motivoi pelkkä raha eikä yleensä pääsyynä ole niin pieni eläke, että he olisivat sen vuoksi pakotettuja tekemään töitä, vaikka toki lisätulo elintasoa korottaakin. Moni käyttää lisätulot esimerkiksi matkusteluun, kertoo kehityspäällikkö Jari Kannisto.

Ulla-Maija Soininen etsi keikkatöistä kiinnostuneita eläkeläisiä – paikalle tuli satakunta ihmistä, jotka kaipasivat tekemistä


Summary: Poliisi epäilee, että useat Kehäyhtiöiden toiminnassa mukana olleet vastuuhenkilöt ovat syyllistyneet muun muassa törkeisiin kirjanpitorikoksiin sekä liiketoimintakiellon rikkomisiin.

Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen talousrikostutkinta on saanut valmiiksi esitutkinnan Vantaan kaupungin tytäryhtiöiden vastuuhenkilöihin kohdistuneessa rikostutkinnassa. Esitutkinnan perusteella useita henkilöitä epäillään luottamusaseman väärinkäytöistä, törkeistä kirjanpitorikoksista sekä liiketoimintakiellon rikkomisista.
 Rikostutkinta sai  alkunsa jo vuonna 2015 , kun Vantaan kaupungin sisäinen tarkastus teki tutkintapyynnön niin sanottujen Kehäyhtiöiden eli Kiinteistö Oy Itäkehän, Kiinteistö Oy Kehäportin ja Kiinteistö Oy Kehäsuoran vastuuhenkilöiden epäillyistä väärinkäytöksistä.
 Rikosepäilyt sijoittuvat vuosille 1996–2015. Sisäinen tarkastus laati yhtiöihin liittyvät tarkastusraportit silloisen kaupunginjohtajan,  Kari Nenosen , toimeksiannon perusteella.
 – Luottamusaseman väärinkäyttöepäilyt perustuvat velvoittavien ohjeistusten sekä hankintalain rikkomiseen, perusteettomiin tulonsiirtoihin yhtiöiden välillä ja näiden johdosta aiheutuneiden vahinkojen tai vahingon vaaran aiheuttamiseen, tutkinnanjohtaja rikoskomisario  Hans Pirttilä  kertoo Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen tiedotteessa.
 Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Martti Lipponen kommentoi tapausta niukkasanaisesti, sillä sekä kaupungin tarkastusraportit että poliisin esitutkinta-aineisto ovat salassa pidettäviä.
 – On poikkeuksellista, että kaupunki joutuu tekemään oman tytäryhtiönsä hallintoon kuuluvista henkilöistä rikostutkintapyynnön. Luonnollisesti tästä tulee negatiivista palautetta, Lipponen toteaa.
 Kirjanpitoihin liitetty vääriä ja harhaanjohtavia tietoja
 Rikoskomisario Hans Pirttilän mukaan törkeät kirjanpitorikosepäilyt perustuvat yhtiöiden välisiin perusteettomiin tulonsiirtoihin.
 – Yhtiöiden kirjanpitoihin on liitetty vääriä ja harhaanjohtavia tietoja, jotka ovat vaikeuttaneet oikean ja riittävän kuvan saamista yhtiön toiminnan tuloksista ja taloudellisista asemista, Pirttilä sanoo tiedotteessa.
 Liiketoimintakiellon rikkomisesta epäillään kolmea henkilöä. Yksi heistä on määrätty liiketoimintakieltoon vuonna 2013.
 Kehäyhtiöt ovat alkujaan niin sanottuja bussivarikkoyhtiöitä. Kiinteistö Oy Itäkehä ja Kiinteistö Oy Kehäsuora ovat vuokranneet varikkotiloja pääkaupunkiseudun joukkoliikennettä toteuttaville bussiyhtiöille.
 Kiinteistö Oy Itäkehän ja Kiinteistö Oy Kehäsuoran tilat ovat olleet lähinnä bussivarikkotiloja. Kiinteistö Oy Kehäsuora on vuokrannut lisäksi tiloja kaupungille. Kiinteistö Oy Kehäportti on omistanut tapahtuma-ajankohdalla Leija -nimisen toimistokiinteistön ja vuokrannut tiloja kaupungille ja yksityisille.
 Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Martti Lipponen kertoo, että yhtiöistä Kehäportti ja Kehäsuora ovat edelleen toiminnassa. Kiinteistö Oy Itäkehä on aikanaan fuusioitu Kiinteistö Oy Kehäsuoraan.
 Lue lisää:
 Vantaa vei kiinteistöyhtiöiden epäselvyydet poliisin syyniin

Törkeitä kirjanpitorikoksia ja liiketoimintakiellon rikkomista – Poliisi epäilee Vantaan tytäryhtiöiden vastuuhenkilöitä rikoksista


Summary: Nairobilaisessa hotellissa tapahtuneessa iskussa on kuollut useita ihmisiä, mutta kuolonuhrien määrä on yhä epäselvä.

Kenian pääkaupungissa Nairobissa sijaitsevassa suuressa DusitD2-nimisessä hotelli- ja toimistorakennuksessa on tapahtunut hyökkäys, jonka epäillään olevan terroriteko. Paikalla on kuultu räjähdyksiä ja ammuskelua.
 – Kuulin laukauksia ja näin ihmisten juoksevan pois kädet ylhäällä. Jotkut yrittivät piiloutua pankin tiloihin henkensä edestä, naapurirakennuksessa työskentelevä silminnäkijä kertoo Reutersille.
 Kuolonuhrien määrää ei ole vieläkään vahvistettu. Paikallinen sairaala kertoo uutistoimisto Reutersin mukaan, että iskussa on kuollut yksi ja haavoittunut neljä. Joidenkin silminnäkijöiden mukaan kuolleita olisi ainakin kuusi tai seitsemän.
 Kenian hallitus ilmoitti tiistai-iltana, että hotelli- ja toimistorakennus on täysin varmistettu eikä siellä ole hyökkääjiä.
 Poliisin mukaan hyökkäys alkoi läheisen pankin edustalla, kun pommi räjäytti kolme autoa. Samaan aikaan itsemurhapommittaja räjäytti itsensä hotellin aulassa. Pommi haavoitti useita hotellin asiakkaita.
 Yle Uutisgrafiikka
 Uutistoimisto Reutersin mukaan islamistiryhmittymä al-Shabaab on ilmoittautunut olevansa vastuussa tapahtumista. Myös silminnäkijät ja poliisi paikan päällä ovat arvelleet kyseessä olevan terroristihyökkäyksen.
 Paikallisen tv-kanavan haastattelema poliisipäällikkö  Charles Owino  ei kuitenkaan vahvista epäilyä. Hän sanoo, että paikalle on lähetetty viranomaisia mukaanlukien terrorismin torjuntayksikkö.
 Al-Shabaab hyökkäsi muun muassa Nairobissa Westgaten ostoskeskukseen vuonna 2013. Yli 60 ihmistä kuoli hyökkäyksen aikana.
 Juttua päivitetty 15.1. klo 17.03: Lisätty tietoa uhreista.
 Juttua päivitetty 15.1. klo 19.30: Lisätietoja uhrimäärästä ja hyökkäyksen etenemisestä.
 Juttua päivitetty 15.1. klo 23.09: Lisätietoja uhrimäärästä, joka on yhä epäselvä.

Nairobilaisessa hotelli- ja toimistokompleksissa räjähdyksiä ja ammuskelua, useita kuollut – Tunnettu terroristiryhmä ilmoittautui tekijäksi


Summary: Laurent Gbagboa syytettiin Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa ihmisyyden vastaisista rikoksista vuoden 2010 poliittisessa kriisissä.

Länsiafrikkalaisen Norsunluurannikon entinen presidentti  Laurent Gbagbo  on vapautettu syytteistä Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa Haagissa.
 Gbagboa syytettiin ihmisyyden vastaisista rikoksista, kuten murhista, raiskauksista ja poliittisesta vainosta, vuosien 2010–11 poliittisessa kriisissä. Tapausta hoitanut tuomari katsoi, että syyttäjät eivät pystyneet todistamaan syytöksiään Gbagboa vastaan.
 Kyseessä oli Kansainvälisen rikostuomioistuimen ensimmäinen oikeudenkäynti entistä valtionpäämiestä vastaan.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vapautettavaksi määrättiin Gbagbon lisäksi hänen oikeana kätenään tunnettu  Charles Blé Goudé.  Molemmat ehtivät olla telkien takana seitsemän vuoden ajan.
 Tuhansia ihmishenkiä vaatinut kriisi
 Norsunluurannikko suistui väkivaltaan joulukuussa 2010, kun Gbagbo ei suostunut myöntämään vaalitappiota nykyiselle presidentille  Alassane Ouattaralle.
 Maailman suurin kaakaotuottajavaltio ajautui poliittiseen kriisiin, jossa kuoli noin 3 000 ihmistä ja puoli miljoonaa pakeni kodeistaan. Taloudellisessa pääkaupungissa Abidjanissa oli verisiä yhteenottoja, ja läntisessä Duékouén kaupungissa surmattiin satoja ihmisiä.
 – Ihmisiä poltettiin elävältä kaduilla, ihmisiä teloitettiin sattumanvaraisesti ja naisiin kohdistettiin seksuaalista väkivaltaa, Afrikka-tutkija  Jim Wormington  ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchista kuvaili Twitterissä.
 Kriisin asetelmat olivat pitkälti edellisellä vuosikymmenellä käydyn verisen sisällissodan kaltaiset: kärjistetysti Gbagbon johtama kristitty etelä vastaan Ouattaran johtama muslimivaltainen pohjoinen. Raakuuksiin syyllistyivät molemmat osapuolet.
 Kriisi päättyi huhtikuussa 2011, kun Ouattaran sotilaat ottivat Ranskan ja YK:n avulla kiinni presidentinpalatsiin linnouttautuneen Gbagbon.
 Gbagbon vaimo  Simone Gbagbo   vapautettiin niin ikään sotarikossyytteistä  kaksi vuotta sitten.
 Lisää aiheesta:
 Aluepolitiikan kauhuesimerkki löytyi Länsi-Afrikasta: Yle tutustui savannille rakennettuun haamupääkaupunkiin ja maailman suurimpaan kirkkoon
 2011:  Norsunluurannikko - kymmenen vuotta kriisiä
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Ivory Coast ex-President Gbagbo goes free at ICC court in The Hague

Norsunluurannikon ex-presidentti Gbagbo vapautettiin sotarikossyytteistä Haagissa


Summary: Nuori laulajatähti on suuressa roolissa Kiinan talviurheiluvuoden avajaisjuhlassa.

Pop-tähti  Isac Elliotin  urakehitys kääntyi aivan uuteen suuntaan, kun hän sai muutama päivä sitten viestin tasavallan presidentin kansliasta.
 Elliot oli juuri lähdössä matkalle Kiinaan, jonne myös presidentti  Sauli Niinistö  oli lähdössä. Elliot kutsuttiin Niinistön ja Kiinan presidentin  Xi Jin-pingin  yhteisillalliselle Pekingiin.
 – Se oli huikea kokemus, sellaista ei kovin moni pääse kokemaan.
 Elliotin pöytäseurue oli korkeimmasta päästä.
 – En tiedä, miten paljon siitä saa kertoa, mutta siellä oli suomalaisia ja kiinalaisia ministereitä. Naapuripöydässä olivat sitten presidentit.
 – En puhunut presidenttien kanssa, mutta sain Kiinan presidentin kanssa katsekontaktin, nuori pop-tähti nauraa ja kuvaa, miten presidentti Xi oli kohteliaasti nyökännyt hänelle ja hän oli vastannut nyökkäykseen.
 Kutsu tapaamaan presidenttejä oli tullut täytenä yllätyksenä.
 – Äkkiä piti mennä jostain hommaamaan tumma puku.
 Elliot oli sattumalta myös samalla lennolla presidentti Niinistön kanssa.
 – Sauli vaan käveli siellä ihan rennosti. Musta on hienoa, että vaikka herralla on paljon valtaa, niin hän vaikuttaa ihan normaalilta ihmiseltä. Musta se on hieno juttu.
 Ovet auki maailmaan
 Juuri 18-vuotta täyttänyt pop-tähti on avaamassa tietä Kiinan suurille musiikkimarkkinoille. Hän aikoo piakkoin tehdä levytyssopimuksen, jonka tarkoituksena on päästä entistä paremmin yhtä lailla Kiinan kuin Euroopankin markkinoille.
 Elliot kertoo, että hänellä on Kiinassa yllättävän paljon faneja, jotka seuraavat hänen striimauksiaan.
 – Fanikulttuuri on täällä tosi mielenkiintoinen. Tuolla bäkkärillä huomasi, että aikuiset miehetkin olivat ihan innoissaan ja myös näyttivät sen, Elliot kertoi tavatessaan toimittajia.
 Hänelle on varattu suuri rooli Suomen ja Kiinan yhteisen talviurheiluvuoden avajaisissa Pekingin Shougang Parkissa. Hän on siellä esiintyjä, joka päättää show'n.
 – Tää muuten on törkeen iso show!

Isac Elliot kutsuttiin Kiinan ja Suomen presidenttien yhteisillalliselle – "Huikein kokemus tähän mennessä"


Summary: Metsästäjien ikääntyminen haastaa harrastajat ja ilmastonmuutos muuttaa lajistoa. Valtakunnallisten Riistapäivien aiheena on muutos.

Metsästäjä  Aarno Kiviniemi  kantaa porkkanapussia aamuhämärässä. Porkkanat viedään Peräseinäjoen metsästysseuran riistaruokintapaikalle kauriiden ja muiden nälkäisten herkuksi. Eläimiä ei haittaa, vaikka porkkanasatsi on päässyt pakkasessa vähän jäätymään.
 Tällä ruokintapaikalla kuluu porkkanaa noin 900 kiloa vuodessa. Lisäksi tarjolla on heinää ja kauraa, joka tarjoillaan litistettynä kauriiden vuoksi.
 – Kauriille se pitää olla niin. Täällä käy hyvin paljon kauriita ja joskus hirviä. Vähän kaikkea riistaa, Kiviniemi sanoo.
 Kiviniemi on ollut Peräseinäjoen metsästysseuran jäsen vuodesta 1955. Vuosien mittaan tuttuihin metsiin on ilmestynyt uusia lajeja. Peräseinäjoella on ammuttu muun muassa villisika ja supikoiriakin on.
 – Supikoira on tullut tänne ja levinnyt niin kovasti, että sitä ei saa hävitettyä, vaikka yritetään, Kiviniemi sanoo.
 Kiviniemen mukaan supikoirasta on monenlaista haittaa. Se muun muassa tuhoaa riistaa ja hävittää pesiä.
 – Se on kivan näköinen otus, mutta pahatapainen.
 Riistapäivien aiheena muutos
 Seinäjoella tiistaina alkaneiden Riistapäivien teema on muutos. Metsähallitus isännöi perinteistä tapahtumaa nyt ensimmäistä kertaa.
 Metsähallituksen ylitarkastaja  Ahti Putaala  muistuttaa, ettäilmastonmuutos tuo Suomeen tulokaslajeja ja toisaalta meille leviää ihmisen toiminnan seurauksena myös vieraslajeja.
 Metsissä jo vilistävien tulokkaiden lisäksi varautuminen muihinkin uusiin lajeihin on käynnissä.
 – Esimerkiksi kultasakaalia meillä odotetaan. Se on jo Virossa tulossa. Metsästyslain uudistuksessa siitä tehtiin meille jo riistalaji, Putaala sanoo.
 Luonnonvarakeskuksen tohtoritutkija  Markus Melin  arvelee, että kultasakaalia odotetaan pelonsekaisin tuntein. Erityisesti siitä voi tulla uhka peuran, metsäkauriin ja valkohäntäpeuran vasoille.
 – Ketulle ja supikoiralle se tulee olemaan voimakas, vahvempi kilpailija, kun taas ilves ja susi näkevät sen uutena ruokalajina, Melin sanoo.
 Toinen alan haastava muutos on metsästäjäkunnan ikääntyminen. Metsästäjiä poistuu aktiivisesta toiminnasta enemmän kuin uusia harrastajia tulee. Alalla joudutaankin pohtimaan, miten velvoitteet, esimerkiksi hirvikannan hoito, järjestetään tulevaisuudessa.
 Riistapäivien tiedotustilaisuudessa Metsähallituksen viestintäpäällikkö Aku Ahlholm (vas.), Metsähallituksen erätalousjohtaja Jukka Bisi, Luonnonvarakeskuksen tutkijatohtori Markus Melin sekä Helsingin yliopiston tutkijatohtori Sari Holopainen.  Mirva Ekman / Yle
 Lumettomat ja roudattomat talvet
 Ilmastonmuutos muuttaa myös perinteistä suomalaista lajistoa. Esimerkiksi riekko ja metsäjänis kärsivät lumettomista pitkistä syksyistä. Ne vaihtavat talvikarvaan, ja jos lunta ei ole, altistuvat haukan ja pöllön saalistukselle.
 Roudaton, lumeton maa mahdollistaa myös villisian leviämisen. Markus Melinin mukaan sen kannan arvioidaan olevan noin 3500.
 – Villisika on näkynyt Suomessa jo vuosikymmenien ajan silloin tällöin. Nyt Kaakkois-Suomessa on ollut nin paljon vähälumisia syksyjä, että kanta on voinut lisääntyä. Myös talvikuolleisuus on vähentynyt, Melin sanoo.

Supikoiran ja villisian jälkeen odotellaan kultasakaalia – metsästäjät varautuvat tulokaslajeihin Suomen luonnossa


Summary: EK:n kyselyn mukaan teollisuuden investointien odotetaan tänä vuonna kasvavan maltillisesti.

Erilaisia investointeja Yleisesti ottaen investoinnilla tarkoitetaan pitkävaikutteista menoa, josta odotetaan saatavan tuloja useampana kuin yhtenä tilikautena. Aineelliset investoinnit  ovat sijoittamista esimerkiksi koneisiin, laitteisiin ja rakennuksiin. Aineettomia investointeja  ovat esimerkiksi koulutukseen ja tutkimukseen tehdyt sijoitukset. Korvausinvestoinniksi  kutsutaan sijoituksia, joilla korvataan tuotantovälineiden kulumista. Laajennusinvestoinnit  lisäävät tuotantokapasiteettia. Bruttoinvestoinnit  pitävät sisällään sekä laajennus- että korvausinvestoinnit. Virheinvestoiniksi  kutsutaan epäonnistunutta investointia. lähde: Taloussanasto, Taloustieto Oy
 Elikeinoelämän keskusliiton investointikyselyn tuloksissa on muutamia valopilkkuja, vaikkakin yleiskuva on varovainen.
 – Tälle vuodelle odotetaan viime vuoteen verrattuna lievää investointien kasvua. Eli T&K investointien odotetaan nousevan noin kolme prosenttia ja kiinteiden tehdasteollisuuden investointien vajaa kuusi prosenttia, sanoo EK:n asiantuntija  Terhi Heikkonen .
 Lähimpänä vertailukohtana ovat vajaan parin vuoden takaiset luvut.
 – Investointien taso on vielä matala. Investointien lähimenneisyyden huippuvuosi oli 2017, ja ihan sille tasolle tästä noususta huolimatta ei tänä vuonna päästä.
 Kuten voimalaitoshankkeista ja sähköverkkojen uusimisesta käydyistä keskusteluista voi päätellä, etenkin energia-alan yrityksissä rahaa käytetään investointeihin myös jatkossa.
 Energiateollisuuden investoinnit ovat olleet korkealla tasolla jo viimeiset kymmenen vuotta. Siellä on silti edelleen odotettevissa vajaan 20 prosentin kasvua tälle vuodelle.
 Loppuunkulunutta korvataan uudella
 Toisaalta, nimenomaan energiateollisuuden investoinnit paljastavat tämänhetkisten satsausten yleisimmän syyn: Loppuun kulunutta korvataan uudella. Vanhaa kapasiteettia korvaavien investointien osuus on 42 prosenttia kaikista investoinneista.
 Toimialoittain investointien kasvua vuoteen 2018 verrattuna on kyselyn mukaan odotettavissa myös muun muassa kemianteollisuudessa ja elintarviketeollisuudessa.
 Myös tutkimus ja tuotekehitystoiminnan suunta näyttäisi jatkuvan myönteisenä.
 – Jonkin verran on jo huomattu, että lasku on pysähtynyt, mutta se suuri notkahdus, joka Nokian jälkeen tapahtui, ei tokikaan sitä ole vielä saatu kurottua umpeen vaan taso tästä positiivisesta kehityksestä huolimatta on kovinkin matalalla, Heikkonen sanoo.
 Mutta miksi sitten investoinnit ovat yhä matalalla tasolla?
 – Meidän tiedustelun mukaan tärkeimpänä on kysynnän heikkous, Heikkonen sanoo.
 Investointien merkitystä on viime aikoina korostanut voimakkaasti muun muassa Nordea-pankin pääekonomisti  Aki Kangasharju . Hänen mukaansa on huolestuttavaa, että yritykset eivät satsaa tulevaan.
 – Ei tämä kovin hyvää kasvupotentiaalia lupaa meille 2020-luvulle, Kangasharju napauttaa.
 Vaikka rahaa on, sitä ei käytetä investointeihin, vaan säästetään
 – Se mikä minua tässä ihmetyttää on kannattavuus Suomen yrityksissä. Ja se koko ajan kannattavuus vain paranee. Yleensä noususuhdanteessa kun kannattavuus paranee ja tulevaisuudenusko lisääntyy niin yritykset investoivat, mikä kääntää yritykset velkaantumisen puolelle, mutta sitä ei ole näköpiirissä Suomessa. Mutta se on näköpiirissä Ruotsissa, Jenkeissä ja muualla.
 Mutta mistä tämä sitten johtuu?
 – Minun oma teoria on, että meille on jäänyt pelko päälle. Yritykset ovat saaneet sellaisen halvauksen, että ne eivät tokene vaikka olisi minkälainen noususuhdanne maailmalla. Toisaalta meillä on peloteltu työvoiman loppumisella 20 vuotta. Ja viimeiset kymmenen vuotta on ollut se lamaantuma päällä, joka sitten tavallaan teki yritykset hyvin varovaiseksi, sanoo Kangasharju.
 Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n tekemä teollisuuden investointitiedustelu on osa Euroopan komission suhdannetiedustelujärjestelmää. Loka-marraskuussa 2018 tehtyyn tiedusteluun vastasi 267 yritystä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Suomessa ei ole haluja lasten tekoon eikä investointeihin – kumpi kertoo enemmän uskonpuutteesta?

Miksi kannattavat yritykset eivät investoi? Nordean Kangasharju: "Meillä on jäänyt pelko päälle"


Summary: Vuosittain viranomaisille tulee jopa tuhansia havaintoja susista.

Jos näet suden tai näet aivan tuoreet suden jalanjäljet, niin tiedätkö mitä pitää tehdä? Samat ohjeet koskevat karhun, ilveksen ja ahman näkemistä.
 Poliisihallitus on antanut lyhyet ja tiiviit ohjeet askelmerkeistä. Niiden perusteella tietää, koska pitää ilmoittaa hätäkeskukseen, poliisille tai muille viranomaisille.
 Soitto hätäkeskukseen numeroon 112, kun
 • Susi on aiheuttanut henkilövahingon.
 • Susi on piha-alueella eikä poistu sieltä tai jää kiertelemään lähiympäristöön.
 • Susi yrittää lähestyä ihmistä, ei väistä ihmistä tai käyttäytyy muutoin ihmistä kohtaan pelottomasti.
 • Susi on loukkaantunut tai sairas.
 • Susi on ollut osallisena liikenneonnettomuudessa.
 • Susi liikkuu päiväsaikaan tiiviisti rakennetussa ympäristössä tai ihmisten asuinalueilla.
 • Susi on aiheuttanut omaisuusarvoltaan huomattavan koti- tai tuotantoeläinvahingon
 Asiantuntija tarkistaa havainnon
 Jos sudesta on vain yöllinen jälkihavainto vaikka piha-alueella, niin silloin riittää soitto muille tahoille. Näitä muita ovat paikalliset petoyhdyshenkilöt. Heidän yhteystietonsa löytyy  riista.fi-sivustolta .
 Jos taas susi on aiheuttanut yksittäisiä koti- tai tuotantoeläinvahinkoja, niin silloin pitää ottaa ensin yhteys alueen maaseutuelinkeinoviranomaiseen ja sen jälkeen petoyhdyshenkilöön.  Poliisille soitetaan vasta , jos muihin ei saa yhteyttä tai vahingot ovat huomattavan suuria.
 Tuhansia havaintoja vuosittain
 Poliisihallitus päätyi antamaan yleiset ja tiiviit ohjeet kansalaisten tietoisuuden lisäämiseksi. Ihmiset eivät tiedä, mitkä suurpetoasioista kuuluvat poliisille ja mitä muille toimijoille.
 – Samalla kun lumi on tullut maahan, niin yleensä havainnot lisääntyvät. Haluttiin siis tasapuolisesti informoida läpi valtakunnan, miten näistä pitää poliisille ilmoittaa, kertoo poliisihallituksen poliisitarkastaja  Vesa Pihajoki .
 Pihajoen mukaan ohjeitten antamiseen liittyy myös suden kannanhoitosuunnitelman päivittäminen. Tämän avulla saadaan lisää tietoa susista.
 Pihajoen mukaan ihmisiltä tulee vuosittain tuhansia susihavaintoja. Osa niistä on pelkkiä jälkihavaintoja ja osa näköhavaintoja. Osa on myös vääriä, lähinnä irrallaan olevien koirien aiheuttamia.
 – Siksi tässä on tuo petoyhdyshenkilöverkosto. Asiantuntija sitten tarkistaa millaisesta havainnosta on kyse.
 Pihajoki muistuttaa myös, että suden näkeminen tai kohtaaminen luonnossa on edelleen hyvin harvinaista.
 – Hyvin harvinaista se on, että suden pääsee näkemään. Mutta tietyissä tilanteissa susi voi olla ihmiselle vaarallinen. Silloin me olemme ohjeistaneet, että niissä tilanteissa pitää poliisille soittaa, Vesa Pihajoki kertoo.
 15.1. klo 22.45: Keskustelu on suljettu  kommentointiohjeen  toistuvan rikkomisen vuoksi.

Susi, susi – Mitä tehdä, kun sellaisen näkee?


Oulussa on tänään vangittu kaksi miestä, liittyen viime viikon  perjantaina julki tulleisiin seksuaalirikosepäilyihin . Kumpaakin ulkomaalaistaustaista miestä epäillään törkeästä raiskauksesta ja lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Epäiltyjä on yhteensä neljä ja kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia. Kaksi muuta epäiltyä ovat toistaiseksi vapaalla jalalla, yksi on vapautettu ja toista ei ole otettu kiinni. Epäillyistä kaksi henkilöä on noin 20-vuotiaita ja kaksi henkilöä alle 18-vuotiaita.
 Epäillyt teot ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Poliisin mukaan epäillyt tekijät ovat uusia, eivätkä liity aiempiin seksuaalirikosepäilyihin. Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana.
 Tähän liittyen poliisi vahvistaa yhden uhrin menehtyneen viime syksyn aikana. Hänen kuolemaansa ei epäillä liittyvän rikosta. Poliisi ei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolemansyyn selvittämisestä.
 Juttua täydennetty 15.1.2019 klo 17.59: Kumpaakin ulkomaalaistaustaista miestä epäillään myös lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Lue myös:
 Nämä 9 asiaa tiedämme nyt Oulun ja Helsingin seksuaalirikostutkinnoista
 Yle seuraa hetki hetkeltä – eduskuntaryhmät: Hallituksen kiinnitettävä huomiota lapsiin kohdistuvien rikosten ennaltaehkäisyyn, katso suorana tiedotustilaisuutta

Kaksi seksuaalirikoksista epäiltyä miestä vangittiin Oulussa – muut epäillyt vapaalla jalalla


Summary: Kolin paimenviikot jouduttiin keskeyttämään viime kesänä ja lampaat siirtämään turvaan, kun ahma hyökkäsi kahtena yönä lampaiden kimppuun.

Lampaat palaavat Metsähallituksen Kolin paimentiloille ensi kesänä. Paimenviikot jouduttiin keskeyttämään viime kesänä heinäkuun alussa ja lampaat siirtämään turvaan, kun  ahma hyökkäsi kahtena yönä lampaiden kimppuun . Ahman hyökkäysten seurauksena kuoli kymmenkunta lammasta.
 Ensi kesänä Lakkalan ja Seppälän tiloilla perinnemaisemia on hoitamassa suomenhevosia ja pieni määrä lampaita. Metsähallituksen suunnittelija  Tarja Teppo  kertoo, että petojen uhkaan on nyt varauduttu viime vuotta paremmin. Lampaille on rakennettu metallinen ja sähköistetty yöaitaus, jonka pitäisi pitää ahmat poissa lampaiden kimpusta.
 Teppo kertoo, että laiduneläimiksi suunniteltiin myös kyyttöjä, mutta niistä luovuttiin, koska niiden kuljettaminen laitumille oli liian hankalaa. Varsinkin Lakkalan tila on niin syrjässä ja huonon tien päässä, että isolla karja-autolla sinne ei pääse. Lehmien kävelyttäminen tiloille olisi puolestaan ollut liian työlästä.
 Haku Metsähallituksen paimenviikoille  käynnistyi tänään tiistaina. Koli on ollut aikaisempina vuosina suosittu kohde. Hakijoita on ollut noin 300–400, kun viikkoja jaettavana on ollut vain 30. Teppo kertoo, että tänä vuonna Kolilla hakijoille ei voida ennalta taata, mitä eläimiä tiloilla tietyillä viikoilla on hoidettavana.
 – Siellä voi olla vain hevosia, vain lampaita tai molempia. Hoidoltaan eläimet eivät poikkea toisistaan. Huolehditaan, että niillä on vettä ja annetaan niille kivennäisiä säännöllisin välein.
 Teppo myös lohduttaa, että halutessaan myös hevosia voi rapsuttaa samalla tavalla kuin lampaitakin.

Kolin paimenviikot jatkuvat ensi kesänä petohyökkäyksistä huolimatta – lampaat saavat hevosia seurakseen