Summary: Ihmisen aiheuttaman ilmastonmuutoksen kieltäjät ovat tiedemaailman pieni vähemmistö. Heillä on kuitenkin paljon kuulijoita.

Kesäkuun päätteeksi Turun yliopiston fysiikan emeritusprofessori  Jyrki Kauppinen  latasi nettiin tekstin. Se oli  kuusisivuinen tutkimustulos , jonka Kauppinen oli eläkepäivinään laskenut kollegansa  Pekka Malmin  kanssa.
 “Ei todisteita ihmisen aiheuttamasta merkittävästä ilmastonmuutoksesta”, kertoi otsikko.
 Meni pari viikkoa. Sitten alkoi tapahtua.
 “Ilmastonmuutoshuijaus paljastettu”, ilmoitti  Fox Newsin Tucker Carson -ohjelma .
 “Suomalaistutkimus ei löydä todisteita ihmisen aiheuttamasta ilmastonmuutoksesta”,  otsikoi RT  (Russia Today).
 On tuskin liioittelua sanoa, että Liedossa asuvasta Kauppisesta tuli ainakin hetkeksi maailman puhutuin suomalainen tutkija.
 Eikä ihme.
 Jos Kauppinen kollegoineen olisi oikeassa, se vetäisi koko ilmastonmuutosteorian perustuksineen vessasta alas.
 Kauppisen mukaan maapallon keskilämpötilan nousu ei ole ihmisen syytä. Tuhannet ilmastotieteilijät olisivat siten väärässä, IPCC:n raportit arvottomia ja päästövähennystavoitteet lämpötilan nousun estämisen kannalta turhia.
 – Ihmisen vaikutus ilmastonmuutokseen on häviävän pieni, prosentin luokkaa. Tulen puolustamaan tätä hautaani asti, Kauppinen sanoo.
 Moni kutsuisi Kauppista  ilmastodenialistiksi  tai  ilmastoskeptikoksi.  Näillä termeillä kuvaillaan henkilöitä, jotka kieltävät ihmisen osuuden ilmastonmuutokseen tai vähintäänkin epäilevät sitä.
 Kauppinen ei määritelmistä perusta.
 – Minä en ole mikään skeptikko. Minä tiedän.
 Ihmisen aiheuttama ilmastonmuutos on kiistetty jo sata vuotta
 Teoria, jonka mukaan ihmisen toiminta voisi nostaa maapallon lämpötilaa,  on yli sata vuotta vanha . Sen loi ruotsalainen tiedemies ja nobelisti  Svante Arrhenius  vuonna 1896.
 Teollinen vallankumous oli hyvässä vauhdissa. Koneet polttivat hiiltä ja puskivat kiihtyvässä määrin hiilidioksidia ilmakehään.
 Arrhenius laski, mikä olisi hiilidioksidin vaikutus maapallon lämpötilaan. 5–6 astetta, mikäli hiilidioksidin määrä kaksinkertaistuisi, hän päätteli.
 Arrheniuksen ajatuksia esiteltiin amerikkalaisessa Popular Mechanics -lehdessä vuonna 1912. "Maailman uunit polttavat nyt noin kaksi miljardia tonnia hiiltä vuodessa. Tämän seuraukset voivat olla tuntuvat muutamassa vuosisadassa", sanottiin kuvatekstissä. Popular Mechanics
 Nykyisin  YK:n ilmastopaneeli IPCC:n raporteissa arvioidaan , että maapallon keskilämpötila nousee 1,5 – 4,5 astetta, mikäli hiilidioksidin määrä kaksinkertaistuu esiteollisista ajoista. Hiilidioksidin aiheuttamaa lämpötilan muutosta kutsutaan  ilmastoherkkyydeksi .
 Arrheniuksen laskelmat menivät yläkanttiin, mutta teoria ihmisen aiheuttamasta ilmaston lämpenemisestä on ollut ilmastotieteen valtavirtaa jo vuosikymmeniä.
 Keskustelu ei enää koske sitä, mistä lämpeneminen johtuu. Pikemminkin sitä, kuinka nopeasti maapallo lämpenee.
 Näin siis valtavirran keskusteluissa. Jyrki Kauppinen on uinut vastavirtaan jo pitkään.
 – Jo 1970-luvulla puhuttiin siitä, että hiilidioksidi lämmittää maapalloa. Minua jo silloin nauratti tämä puhe, Kauppinen sanoo.
 Kauppisen yliopistoura ei keskittynyt ilmastonmuutokseen vaan molekyylispektroskopiaan ja spektrometrien kehittämiseen. Spektrometri on laite, jolla voi tutkia aineen ominaisuuksia sen perusteella, miten se absorboi eli imee säteilyä.
 Esimerkiksi hiilidioksidi päästää lävitseen näkyvän valon, mutta imee itseensä lämpösäteilyä ja heijastaa siitä osan takaisin. Ilman tätä kasvihuoneilmiötä maapallo olisi jäinen planeetta.
 Kauppinen ei uskonut, että hiilidioksidin vaikutus lämpötilaan olisi niin suuri, kuin ilmastotieteilijät esittivät.
 Vuosituhannen alussa hän alkoi tehdä omia laskelmiaan ja päätyi  erilaiseen lopputulokseen . Sen mukaan ilmastoherkkyys olisi vain 0,15 – 0,24 astetta.
 – Kasvihuoneilmiöhän on totta. Mutta sen vaikutus on niin pieni, että ei sillä maapallon lämpenemistä pysty selittämään.
 Kauppinen päätti unohtaa epäilyttäviksi toteamansa IPCC:n ilmastomallit ja kehittää omat teoriansa. "Ajattelin, että hakkaan päätä seinään, jos lähden näitä (ilmastomalleja) tutkimaan."  Mika Puska
 Maapallon keskilämpötila on noussut 0,8 astetta vuodesta 1880. Tätä Kauppinen ei kiistä.
 Mikä sitten on nostanut lämpötilaa, jos ei hiilidioksidi?
 – Suurin syy on pilvisyydessä tapahtuvat muutokset, sitten hiilidioksidi, sitten ehkä metaani.
 Mitä ilmastotieteilijät sanovat? "Ei ainakaan minua vakuuta"
 Kauppisen päättelyketjun mukaan jokin saa maapallon pilvipeitteen vähenemään, mikä saa lämpötilan kohoamaan. Lämpötilan kohoaminen saa meret vapauttamaan hiilidioksidia, mikä olisi hiilidioksidipitoisuuden kasvun pääsyy ihmisen toiminnan sijaan.
 Tämä oli tiivistettynä Kauppisen kesäkuussa huomiota herättäneen julkaisun sisältö.
 Kysyimme  Markku Kulmalalta , mitä hän on Kauppisen väitteistä mieltä. Ilmakehän aerosolien tutkimiseen erikoistunut Kulmala on  maailman siteeratuimpia ilmastotieteilijöitä .
 – Hyvin moni on kysynyt, mitä mieltä olen siitä. Se mitä voin sanoa on, että nämä perustelut eivät ainakaan minua vakuuta.
 Kauppisen väite siitä, ettei ilmakehän hiilidioksidipitoisuuden kasvu johtuisi ihmisestä, on Kulmalan mukaan yksiselitteisesti väärin.
 Hiilidioksidia mitataan useissa tutkimuslaitoksissa ympäri maailmaa.  Mittausten perusteella voidaan myös päätellä , mistä syystä hiilidioksidi on ilmakehään päätynyt.
 Ihmisen päästöjen kokoluokka tiedetään melko tarkkaan. Lisäksi fossiilisisten polttoaineiden poltossa vapautunut hiili eroaa isotoopiltaan hiilestä, joka on päätynyt ilmakehään esimerkiksi metsäpalojen myötä.
 – Ei ole mitään epäselvyyttä siinä, että nousu on seurausta ihmisen toiminnasta.
 Maapallon keskilämpötilan poikkeama jakson 1850–1900 keskiarvosta, keskiarvo kolmen globaalin mallin datasta.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: Met Office
 Ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on kohonnut nopeasti viimeisen 60 vuoden aikana. Pitoisuudet arvioitu Havaijin Mauna Loan havaintoasemalla.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: NOAA
 Kulmalan mielestä Kauppisen tutkimuksessa “sen verran siteeksi totta, ettei se ole täyttä huuhaata”.
 Esimerkiksi pilvisyys vaikuttaa lämpötilaan. Alailmakehän pilvipeite toimii kuin aurinkovarjo: sillä on maapalloa viilentävä vaikutus.
 Kulmalan mukaan pilvisyyden väheneminen on kuitenkin pikemminkin ilmaston lämpenemisen seuraus eikä sen syy. Kauppisen päättelyn ongelma on, että hän ei edes pyri selittämään, mikä pilvisyyttä vähentää, Kulmala sanoo.
 Kauppisen mielestä hänen ei tarvitse.
 – Katsomme, että kun pystymme selittämään ilmastonmuutoksen pilvisyyden muutoksilla, se riittää. Emme me halua koko maailmaa selittää, Kauppinen perustelee.
 Hän kuitenkin arvelee, että syy pilvisyyden vähenemiseen on auringossa tapahtuvat muutokset.
 Ilmatieteen laitoksen tieteellisen johtajan ja ympäristöfysiikan professorin  Ari Laaksosen  mielestä Kauppisen ongelmana on  vahvistusharha .
 – Kauppinen uskoo omaan teoriaansa niin vahvasti, että hän näkee vain teoriaa tukevat asiat ja sulkee silmänsä kaikelta muulta.
 Mies vastaan supertietokone
 Ilmasto on valtavan monimutkainen kokonaisuus, jonka käyttäytymistä ei voi laskea kynällä ja paperilla, Laaksonen sanoo.
 Otetaan esimerkiksi hiilidioksidi.
 Hiilidioksidin lisääminen ilmakehässä nostaa lämpötilaa, mikä nostaa ilmakehän vesihöyryn määrää, mikä nostaa lämpötilaa voimakkaasti entisestään. Se sulattaa ikiroutaa Siperiassa, mikä vapauttaa kasvihuonekaasu metaania, mikä lisää lämpötilaa entisestään.
 Vastaavia ketjureaktioita on lukuisia. Niitä kutsutaan  ilmaston takaisinkytkennöiksi .
 Ilmastoherkkyyttä ei voi päätellä ilman näiden ketjureaktioiden huomioimista. Siksi Kauppisen laskelmia on vaikea ottaa vakavasti, Laaksonen sanoo.
 Kauppisen ryhmän artikkelit näyttävät esimerkiksi tältä.  Ote julkaisusta "Major Portions in Climate Change: Physical Approach". Kauppinen, Heinonen, Malmi (2011).
 IPCC:n raporteissa esitettyä 1,5 – 4,5 asteen lämpenemistä ei ole päätelty muutamalle arkille mahtuvilla laskutoimituksilla vaan  ilmastomalleilla .
 Ilmastomallit ovat supertietokoneiden pyörittämiä ohjelmia. Ne simuloivat fysiikan yhtälöiden avulla, miten ilmastoon vaikuttavat elementit reagoivat toistensa kanssa. Kuten miten esimerkiksi kasvihuonekaasujen lisääntyminen vaikuttaa keskilämpötilaan pitkällä aikavälillä.
 Ilmastomallit eivät ole täydellisiä, eikä niiden pohjalta arvioitu ilmastoherkkyys ole vuosikymmeniin tarkentunut. Tämä johtuu siitä, että ilmastoon vaikuttavia epävarmuustekijöitä on valtavasti.
 Esimerkiksi pilvisyyttä lisääviä ja vähentäviä mekanismeja aletaan vasta ymmärtää. Ilmastoon vaikuttavaa ihmisen toimintaa on mahdoton ennustaa tarkasti. Emme esimerkiksi voi tietää, montako aaria metsää ihminen hakkaa peltoaukeaksi vuoteen 2050 mennessä.
 Kauppinen kuitenkin väittää laskeneensa hiilidioksidin vaikutukset kynällä, paperilla ja vanhalla taskulaskimellaan. Ja silti ilmastomalleja tarkemmin.
 Erikoistutkija Henriksson väittää löytäneensä olennaisia virheitä – Kauppinen ei peräänny
 Ilmatieteen laitoksen erikoistutkija  Svante Henriksson  perehtyy pyynnöstä Kauppisen teorioihin. Henriksson sanoo löytävänsä niistä olennaisia päättelyvirheitä.
 – Kauppinen on sotkenut käsitteet keskenään.
 Henrikssonin mukaan Kauppinen on  ensimmäisessä ilmastonmuutosta koskevassa artikkelissaan  käyttänyt väärää lukua ilmakehän  säteilypakotteelle . Säteilypakotteella tarkoitetaan auringosta maahan saapuvan säteilyn lämmittävää vaikutusta verrattuna johonkin perustasoon.
 "Kauppisen arvoilla ja logiikalla auringon sammuttaminen kokonaan viilentäisi maapalloa vain 20 astetta".  Ilmatieteen laitoksen erikoistutukija Svante Henriksson
 Kauppinen on käyttänyt säteilypakotteen arvona 326 wattia per neliömetri. Henrikssonin mukaan oikea luku olisi pikemminkin 46, koska osa säteilystä karkaa avaruuteen ja osa imeytyy ilmakehän vesihöyryyn.
 Kauppisen arvolla laskettuna kasvihuonekaasujen merkitys maapallon lämpötilaan jää 7-kertaisesti pienemmäksi.
 – Artikkeli perustuu virheelliseen oletukseen, joka kulkee koko artikkelin läpi ja tekee myöhemmistäkin johtopäätöksistä täysin vääriä, Henriksson sanoo.
 Viimeistään tässä kohtaa maallikko on kuitenkin pudonnut kärryiltä. Miten fysiikkaa ja ilmastotiedettä huonosti tunteva voi arvioida väitteiden uskottavuutta?
 Henriksson kehottaa miettimään seuraavaa: samalla kun Kauppinen katsoo laskeneensa ilmastoherkkyyden, hän katsoo ratkaisseensa tieteilijöitä pitkään vaivanneen pulman.
 Sitä kutsutaan nimellä  Himmeä nuori aurinko -paradoksi .
 Kun maapallon oli nuori, auringon säteilyteho oli jopa 30 prosenttia nykyistä pienempi. Siitä huolimatta maapallo ei ollut jäinen planeetta.
 Ristiriidan ratkaisuiksi on pohdittu muun muassa nykyistä voimakkaampaa kasvihuoneilmiötä tai aurinkotuulia.
 Vuoden 2011 artikkelissaan Kauppinen toteaa, että mitään paradoksia ei ole.
 Hän on omia arvojaan käyttämällä laskenut, kuinka paljon auringon säteilytehon pienentyminen 25 prosentilla pudottaisi maapallon lämpötilaa. Lopputulos: Viisi astetta.
 – Kauppisen arvoilla ja logiikalla auringon sammuttaminen kokonaan viilentäisi maapalloa vain 20 astetta. Jos siis aurinko sammuisi kokonaan, päiväntasaajalla ei edes olisi pakkasta vaan viileää, Henriksson sanoo.
 Kauppinen sanoo, että hänen laskutapansa ei anna Henrikssonin kuvailemaa lopputulosta.
 – Silloin pitäisi laskea integroimalla ja laskea herkkyyttä. Henriksson ei näytä ymmärtävän tällaista ollenkaan.
 Pyydämme Kauppista laskemaan testimielessä, paljonko auringon tehon väheneminen 100–80 prosentilla laskisi maapallon lämpötilaa. Tämä ei Kauppisen mukaan onnistu nopeasti, koska asia on matemaattisesti hyvin hankala.
 "Ilmastotiede. En tiedä onko sitä edes olemassa?"  Jyrki Kauppinen
 Kritiikkiä antaneet tutkijat saavat Kauppiselta täysilaidallisen.
 – Laaksonen puhuu asioita, jotka eivät pidä paikkansa. Kulmalan Markku ei saisi rahoitusta projekteihinsa, jos ei olisi IPCC-uskovainen.
 Kauppinen väheksyy koko ilmastoa tutkivaa tiedekuntaa. Eikä peittele sitä.
 – Ilmastotiede. En tiedä, onko sitä edes olemassa.
 “Ilmastouskovaisten” salaliitto?
 Kauppinen kuvailee valtavirran ilmastotieteilijöitä vähän väliä “IPCC-uskovaisiksi”. Tällä hän tarkoittaa tutkijoita, jotka pitävät ilmastonmuutosta ihmisen syynä ja IPCC:n raportteja uskottavina.
 Kauppinen ei ainoastaan pidä raportteja virheellisinä. Hän uskoo myös, että suurin osa tiedemiehistä tietää niiden virheellisyyden muttei uskalla sanoa sitä ääneen.
 "Aavistukseni on, että suurin osa tiedemiehistä tietää, että tämä (ihmisen aiheuttama ilmastonmuutos) ei ole totta".  Jyrki Kauppinen
 Jos tämä pitäisi paikkansa, tuhannet ilmastotutkijat ja maailman arvostetuimmat tiedelehdet pitäisivät yllä ihmiskunnan historian kenties suurinta valhetta, jota valtamedia toistaa.
 Miksi tuhannet tiedemiehet valehtelisivat koko maailmalle?
 – Nämä ovat vain minun aavistuksiani, joita en voi todistaa. Mutta se porukka, joka tekee näitä raportteja – he hyötyvät siitä. He saavat rahoitusta tutkimusprojekteihinsa. Jos he menisivät valtavirtaa vastaan, he eivät saisi pennin penniä.
 Tämä selittää Kauppisen mielestä myös sen, miksi hänen ilmastonmuutosta koskevia tutkimustuloksiaan ei ole julkaistu Naturen tai Sciencen kaltaisissa arvostetuissa tiedejulkaisuissa. Ne ovat Kauppisen mukaan "IPCC:n kontrollissa”.
 – Jos lehti on IPCC:n kontrollissa ja editori IPCC:n kasvatti, hänen tehtävänsä on karsia nämä skeptiset paperit. Jos tuo meidän paperi on oikeassa – niin kuin se taatusti on – eihän koko järjestöllä ole merkitystä.
 Kauppisen ilmastonmuutosta koskevista artikkeleista kaksi  on vertaisarvioitu  eli ulkopuolisten asiantuntijoiden arvioima ja tiedelehden julkaisema. Niistä toinen oli Energy & Environment, jonka perustaja itsekin on  ilmastonmuutos-skeptikko .
 Kesäkuisen artikkelinsa Kauppinen on julkaissut toistaiseksi ainoastaan arxiv.org-nettiarkistossa. Siitä huolimatta artikkelia siteerattiin näyttävästi suomalaistutkimuksena, joka kyseenalaistaa aiemman tiedon ilmastonmuutoksen syistä ja seurauksista.
 Kauppisella on siis kuulijoita.
 Ilmastonmuutoksen kieltäjät saavat helposti äänensä kuuluviin
 Kauppinen ja hänen kollegansa ovat esitelleet ilmastonmuutosteorioitaan aiemminkin, mutta niitä koskeva keskustelu jäi Suomen rajojen sisälle.
 Mikä muuttui?
 Ainakin ilmastonmuutokseen suhtautuminen on tällä hetkellä voimakkaan politisoitunutta. Karkeasti yksinkertaistaen: ilmastonmuutoksen epäily on konservatiivisen oikeiston heiniä, ilmastonmuutoksesta huolestuminen liberaalin vihervasemmiston.
 Esimerkiksi maailman toiseksi suurimman saastuttajamaan USA:n kansalaisista noin puolet pitää ilmastonmuutosta ihmisen aiheuttamana.  Konservatiivisista republikaaneista näin ajattelee alle viidennes . Heistä yli kolmasosa ei vieläkään usko, että ilmaston lämpenemisestä on edes pitäviä todisteita.
 Suomessa enemmistö ei kyseenalaista  ilmastotieteilijöiden näkemyksiä ilmastonmuutoksen syistä ja seurauksista. Suomalaisetkin ovat kuitenkin hyvin erimielisiä siitä,  mitä asialle tulisi tehdä .
 Etenkin nuorten huoli ilmastonmuutoksesta on kasvanut nopeasti.  Yle Uutisgrafiikka
 Tästäkin syystä ilmastonmuutos saa valtavasti mediahuomiota.
 Jonkinlainen vedenjakaja on ollut  IPCC:n viimevuotinen erikoisraportti . Sen jälkeen pelkästään Yle Uutiset on julkaissut noin  tuhat artikkelia , jotka käsittelevät ilmastonmuutosta jollain tavalla.
 Mediapelissä denialistit pärjäävät hyvin. Tieteilijät, joiden mielestä ilmastonmuutos ei johdu ihmisestä, edustavat tutkitusti  1–10 prosentin vähemmistöä . He saavat silti  tutkitusti vastapuoltaan enemmän huomiota .
 Ehkä Kauppinen ymmärsi pelin hengen itsekin julkaistessaan viimeisintä paperiaan. Se on käytännössä tiivis yhteenveto hänen aiemmista ilmastonmuutosteorioistaan.
 – Tästä viimeisestä tehtiin yksinkertainen ja iskevä. Sinne ei ole sekoitettu kaikkea nappitietoa, mikä on kuitenkin muualta löydettävissä.
 "Nappitiedolla" Kauppinen tarkoittaa lähdeviitteitä.
 Oliko sinulla siis halu saada tulokselle paljon huomiota?
 – No totta kai! Sitähän varten julkaisu tehdään, että ihmiset lukisivat sitä. Minusta se on jopa tutkijan velvollisuus tuoda tuloksiaan esille.
 Kauppinen kertoo saaneensa kesäkuussa julkaisemastaan artikkelista paljon palautetta. "Minulle on tullut henkilökohtaisia sähköposteja satakunta ja ne ovat lähes kaikki kannustavia".  Mika Puska
 Sanoman tiivistäminen ja sen toisto tuottivat tulosta.
 RT:n kanssa on alustavasti sovittu tv-haastattelusta.
 Suurien medioiden lisäksi Kauppisen artikkelia ovat siteeranneet lukuisat blogit ja verkkolehdet, useilla eri kielillä. Jälkimmäisten joukossa on myös Infowarsin kaltaisia sivustoja, jotka julkaisevat muun muassa äärioikeistolaisia salaliittoteorioita.
 Nyt Kauppiselle sataa sähköpostia ympäri maailmaa.
 Hän esittelee haastattelupäivänä tullutta viestiä. Sen on lähettänyt professori  Xiaoqing  Kiinan tiedeakatemiasta.
 “Uskon sinun olevan oikeassa. Nyt ilmastomalleja on kehitettävä huolellisesti. Niiden tulokset johtavat ihmisiä harhaan, etenkin ilmastonmuutoksen ennusteiden suhteen”, Xiaoqing kirjoittaa.
 Mitä jos ihmiset päättävät uskoa sinuun, mutta oletkin väärässä?
 – Totta kai minäkin olen huolestunut maapallon lämpenemisestä. Juuri sen takia minä olen laskenut tämän (ilmastoherkkyyden) niin moneen kertaan. Eikä ole pienintäkään todennäköisyyttä, että laskelmani olisivat väärin.
 Eivätkä laskelmat jää tähän.
 Syksyllä Kauppinen kollegoineen aikoo julkaista uuden tuloksen. Siinä he katsovat selvittäneensä, kuinka paljon ilmakehässä on hiilidioksidia ja kuinka paljon siitä on seurausta ihmisen toiminnasta.
 Ei ehkä yllätä, että lukema on paljon pienempi kuin valtavirtatiede osoittaa.
 – Siitä nousee varmaan taas uusi kohu.

Ilmastonmuutos ei ole ihmisen syy, väitti fyysikko Jyrki Kauppinen ja singahti maailmanmaineeseen –  “Minä en ole skeptikko, minä tiedän”


Summary: Purjeveneen kapteeni vastaa saksalaismedioiden arvosteluun kysymällä, voiko ihminen ylipäätään elää päästöttömästi.

Ruotsalaisteini  Greta Thunbergin  nollapäästöinen purjehdus Atlantin yli saavuttaa pian määränpäänsä.
 Thunbergia, hänen  Svante -isäänsä ja kahta kipparia kuljettava kilpapurjevene on saapumassa New Yorkiin keskiviikon tai torstain aikana. Tuuliolosuhteet ovat hidastaneet loppumatkaa hieman.
 Itse purjehdus ei tuota kasvihuonekaasupäästöjä, mutta saksalaiset mediat ovat uutisoineet koko operaation aiheuttamista ilmastovaikutuksista.  Die Tageszeitung -lehti  kirjoittaa, että purjehduksen järjestäminen aiheuttaa ainakin kuusi lentoa.
 Thunbergin veneen kapteenin  Boris Herrmannin  tiedottajan mukaan viisi ihmistä huoltaa Malizia 2 -kilpavenettä ja purjehtii sen takaisin Eurooppaan. Heidän on sitä ennen lennettävä Yhdysvaltoihin.
 Malizia 2 purjehti Plymouthista lähdettyään aluksi tuulisilla vesillä. Andy Rain / EPA
 Kilpapurjevenettä operoivan Team Malizian tiedottaja sen sijaan sanoo  Die Weltille , että takaisin purjehtivista kaksi on jo valmiiksi Yhdysvalloissa. Thunbergin purjehduksen kapteenit Herrmann ja  Pierre Casiraghi  lentävät matkan päätyttyä takaisin Eurooppaan tiukan aikataulunsa takia.
 Herrmann vastaa arvosteluun Saksan mediassa toteamalla, että on hyvä, että lentäminen tunnustetaan ongelmaksi.
 – Sitähän me juuri haluamme, Herrmann sanoo  Die Weltin  mukaan.
 Hän kuitenkin muistuttaa, että matkan tarkoitus on herättää keskustelua ilmastonmuutoksesta ja poliittisten muutosten tarpeesta.
 – Meidän lentomme eivät muuta sitä tosiasiaa, että Greta pääsee päästöttä New Yorkiin. Voiko yksilönä ylipäätään elää päästöttömästi? Herrmann kysyy saksalaislehdessä.
 Malizia 2:n matka yli Atlantin on edennyt suurinpiirtein aikataulussa. Ilkka Kemppinen / Yle
 "Leiriytymistä vuoristoradalla"
 Lentämistä välttävä Thunberg matkustaa New Yorkiin osallistuakseen syyskuun lopussa järjestettävään ilmastokokoukseen. Matka kilpapurjeveneellä alkoi  vajaat kaksi viikkoa sitten  Britannian Plymouthista.
 Ensimmäisen töyssyisen yön ja tuulisen matkapäivän jälkeen Malizia 2 suuntasi kurssinsa etelään Azorien saariryhmää kohti välttääkseen huonoa säätä.
 Thunbergin Twitter-päivityksistä käy ilmi, että olosuhteet Atlantilla ovat välillä olleet odotetun rajut. Sunnuntaina julkaistussa videopäivityksessä Thunberg kertoi kapteeni Casiraghin vierellä, että purjevene matkaa 20–25 solmun eli 37–46 kilometrin tuntivauhtia ja aallot ovat korkeita.
 Aiemmassa tviitissään Thunberg kuvailikin elämäänsä aluksella "leiriytymiseksi vuoristoradalla". Hän ei ole kuitenkaan kertonut, että olisi ollut pahasti merisairaana matkan aikana.
 Lauantaina 24. elokuuta Greta Thunberg seilasi Malizia 2:lla Newfoundlandin eteläpuolella kovassa aallokossa. Greta Thunberg
 Rauhallisempiakin hetkiä on ollut. Alkumatkasta purjeveneen vieressä  uiskenteli delfiinejä . Ensimmäisiin vuorokausiin mahtui myös ainakin yksi tyyni päivä, jolloin matkustajat pelasivat veneessä pelejä ja peseytyivät.
 Lisää aiheesta:
 Tällaisissa oloissa Greta Thunberg purjehtii Atlantin yli ilmastokokoukseen – Veneessä liikutaan konttaamalla, vessana ämpäri
 Aiheesta muualla:
 MTV Uutiset:  Ilmastoaktivisti Greta Thunbergin purjehdus Atlantin yli ei olekaan kovin ympäristöystävällinen – kilpavene vaatii valtavasti ammattilaisia: "Tietenkin he lentävät sinne"

Ilmastoaktivisti Greta Thunbergin purjehdus New Yorkiin lähestyy loppuaan – veneen paluumatkan järjestäminen aiheuttaa kuitenkin lentopäästöjä


Summary: Lautasta ovat raportoineet Nasan lisäksi purjehtijat, jotka joutuivat ajamaan veneellä kivien keskellä.

Tulivuoren purkauksesta aiheutunut kivilautta muodostuu kahdesta Manhattanin kokoisesta palasesta, kertoo  Nasa .
 Lautta on kelluvaa kiviainesta, joka on havaittu elokuun alussa Tongan saaren lähellä. Tutkijoiden mukaan kivilautta on syntynyt merenalaisissa tulivuorenpurkauksissa.
 Sitten elokuun alun kivilautta on kellunut lounaaseen ja Australiaa kohti.
 Myös Fijin lähellä purjehtinut australialaispariskunta raportoi kivistä.  ITV:n  mukaan pariskunta kertoi purjehtineensa kivien läpi 6-8 tuntia.
 – Se oli kuin pellolla olisi seilannut, kuvailee pariskunta.
 Myös toinen purjehtijaseurue on raportoinut kivilautasta  Facebookissa  15. elokuuta.
 Vaikka kivilautta haittaa purjehtijoita, sen arvellaan voivan tuoda helpotusta Australian koralliriutoille.
 Denisonin yliopiston tulivuorentutkijan mukaan kivet hajoavat ajelehtiesssaan ja niistä saattaa syntyä koteja pienille mereneliöille.

Suuri laavakivilautta ajelehtii Tyynellämerellä, veneilijöiden videolla kivet aiheuttavat valtavan metelin


Summary: Uusi laki olisi kieltänyt abortin teon kahdeksan raskausviikon jälkeen.

Planned Parenthood (yleishyödyllinen yhteisö)

Kansas Cityssa liittovaltion tuomari  Howard Sachs  esti uuden lain voimaantulon tiistaina hyllyttämällä sen vain päivää ennen kuin lain piti astua voimaan.
 Missourissa suunniteltiin aborttikieltoa kahdeksan raskausviikon eli 56 raskauspäivän jälkeen. Laki olisi tehnyt poikkeuksen hätätapauksissa, mutta ei esimerkiksi insestin ja raiskauksen uhrien kohdalla.
 Seksuaaliterveysjärjestö Planned Parenthood sekä perustuslain takaamia kansalaisoikeuksia ja -vapauksia puolustava ACLU ovat vieneet uuden lain oikeusistuimen käsiteltäväksi.
 Ne ovat vedonneet uuden tiukemman lain olevan perustuslain vastainen ja ristiriidassa vuoden 1973 Yhdysvaltain korkeimman oikeuden Roe v. Wade -päätöksen kanssa, joka laillisti abortin valtakunnallisesti. Järjestöjen valituksen käsittely on kesken.
 Toukokuussa  Missourissa  tuomioistuin esti entistä tiukempien aborttilakien voimaantulon. Ilman oikeuden päätöstä laki olisi kesäkuun alusta alkaen kieltänyt abortit heti, kun sikiön sydänäänet alkavat kuulua.
 Useissa republikaanijohtoisissa Yhdysvaltain osavaltioissa on säädetty viime aikoina laki, joka kieltää abortin sikiön sydämenlyöntien kuuluessa. Yhtään lakia ei ole vielä voimassa, sillä tuomarit ovat muuallakin joko estäneet niiden toimeenpanon tai niistä on valitettu oikeuteen.
 Missouri on jo nyt yksi tiukimmista aborttiin suhtautuvista osavaltioista. Osavaltiossa toimii vain yksi aborttiklinikka, jonka toiminnasta vastaa Planned Parenthood.
 BBC:n  mukaan 21 osavaltiota Yhdysvalloissa suhtautuu kielteisesti tai erittäin kielteisesti aborttiin.

Tuomari esti Missourin uudet aikeet tiukemmasta aborttilaista


Summary: Venäjä kiistää osallisuuden rikokseen, jossa turvapaikkaa Saksasta hakenut mies tapettiin päälaukauksella.

Rikos tapahtui keskellä päivää keskellä Berliiniä. Uhri oli Moabitin kaupunginosan Kleiner Tiergarten -puistossa hieman ennen puoltapäivää, kun häntä lähestynyt, peruukkiin sonnustautunut pyöräilijä laukaisi aseen. Kaksi luotia osui uhria päähän.
 Hän kuoli rikospaikalle.
 Viikko sitten perjantaina tapahtunut rikos on kuin kylmänsodanaikaisesta agenttielokuvasta. Nyt murhamysteeri uhkaa myös muodostua kylmänsodanajan tyyliseksi poliittiseksi ongelmaksi.
 Saksassa on herännyt epäilys, että murhan takana voi olla Venäjän valtiollinen toimija.
 Uhri viranomaisten seurantalistalla
 Uhri tunnistettiin  Zelimhan Hangošviliksi , etniseksi tšetšeeniksi, jolla on tausta Venäjän-vastaisissa konflikteissa. Hän on lähtöisin Venäjän ja Georgian rajaseudulta Pankisin solasta. Toisessa Tšetšenian sodassa hän taisteli Venäjää vastaan.
 Saksalaislehdet ovat paljastaneet hänen myöhemmin auttaneen Georgian ja Ukrainan viranomaisia. Molemmat maat ovat huonoissa väleissä Venäjän kanssa.
 Ukrainassa hän toimi yhdessä Odessan kaupunkia väliaikaisesti johtaneen Georgian entisen presidentin  Mihail Saakašvilin  kanssa. Saakašvili johti Georgiaa sen ja Venäjän välisen lyhyen sodan aikana.
 Venäjän mukaan uhrilla on yhteyksiä islamistiterroristeihin.  Der Tagesspiegel -lehden mukaan  Hangošvili luokiteltiin aluksi Saksassakin turvallisuusuhaksi, mutta luokitus poistettiin. Hän jäi kuitenkin saksalaisviranomaisten seurantalistalle.
 Uhri oli joutunut murhayritysten kohteeksi aiemmin asuessaan Georgiassa. Hän oli hakenut Saksasta turvapaikkaa.
 Berliiniläiset rikostutkijat työssään Moabitin kaupunginosan Kleiner Tiergarten -puistossa.   Clemens Bilan / EPA
 Tekotapa viittaa palkkamurhaan
 Saksan poliisi otti nopeasti kiinni ampumisesta epäillyn henkilön. Hänet napattiin pian sen jälkeen, kun kaksi teinipoikaa oli raportoinut miehen heittäneet puiston lähellä virtaavaan Spreejokeen aseen, peruukin ja polkupyörän.
 Kiinniotettu on ainakin papereidensa mukaan venäläismies, joka oli saapunut Saksaan lyhytaikaisella Schengen-viisumilla. Häneltä löytyi iso määrä käteistä rahaa ja paprikajauhetta, ilmeisesti poliisikoirien eksyttämistä varten.
 Tekotapa viittaa palkkamurhaan, eikä henkilökohtaista murhamotiivia ole vielä ainakaan löydetty. Vahva epäilys kohdistuukin nyt ulkomaiseen valtiolliseen toimijaan, Venäjään.
 Uusi Skripal-tapaus?
 Virallisesti Saksa ei ole syyttänyt rikoksesta Venäjää, mutta saksalaislehtien viranomaislähteiden mukaan yksi tutkintalinja kohdistuu Moskovaan tai Venäjään kuuluvan Tšetšenian johtajaan, Putin-mieliseen  Ramzan Kadyroviin .
 – Jos tekijäksi paljastuu Venäjän valtiollinen toimija, meillä on käsissämme uusi Skripal-tapaus kaikkine seuraamuksineen, turvallisuusviranomaislähde kertoi  Der Spiegel -lehdelle .
 Lähde viittaa Englannin Salisburyssa viime vuonna  tapahtuneeseen myrkytystapaukseen , jossa iskun kohteena oli aiemmin Venäjän sotilastiedusteluun kuulunut  Sergei Skripal  ja hänen tyttärensä.
 Britannia syytti iskusta Venäjää ja sen seurauksena monet länsimaat – Suomi mukaan lukien –  karkottivat  rangaistuksena useita venäläisdiplomaatteja pääkaupungeistaan.
 Kreml on kiistänyt osuutensa Berliinin murhaan.
 – Kiistän kategorisesti kaikki yhteydet tämän tapauksen, tämän murhan ja virallisen Venäjän välillä, Kremlin puhemies  Dmitri Peskov  sanoi keskiviikkona uutistoimisto Reutersin mukaan.

Saksassa pohditaan, tapahtuiko keskellä Berliiniä Kremlin tilaama palkkamurha – Epäilty on naamioitunut venäläismies, uhri tšetšeeni


Summary: Vanhoilla hakkuuaukeilla kasvaa parhaimmillaan monta kertaa enemmän puuta kuin ennen avohakkuuta yli puoli vuosisataa sitten.

Koppelopoikue juoksee soraiselta metsäautotieltä meitä pakoon metsän suojiin Posion Susivaarassa. Olemme katsomassa mitä kuuluu Euroopan suurimmalle hakkuuaukealle nyt.
 Koko Susivaara hakattiin täysin puuttomaksi runsas 50 vuotta sitten.
 Susivaarasta tuli osa Euroopan suurinta hakkuuaukeaa, joka ulottui Lapin läänistä Posiolta naapurikunnan Pudasjärven puolelle Oulun lääniin. Leveyttä hakkuuaukealla oli yli 10 ja pituutta yli 20 kilometriä.
 Hakkuiden sijainnin määräsi Iijokeen laskeva Livojoki. Jokia pitkin puut uitettiin metsäteollisuuden käyttöön Kemiin ja Ouluun.
 Euroopan suurinta hakkuuaukeaa Pudasjärven Repovaaran maisemassa 1950-luvun lopulla.  Sama aukea jatkui lopulta parinkymmenen kilometrin päähän Posion Susivaaraan.  Yle
 Valtio hakkasi metsää sotakorvauksiin, jälleenrakennukseen ja työllistämiseen
 Nyt Susivaarassa humisevat viisitoistametriset männyt. Hirvet, porot, kanalinnut ja monet muut ovat täällä taas kotonaan.
 Ylen arkistofilmissä 1950-luvun loppupuolelta on kuvaa samalta hakkuaukealta Repovaarasta Pudasjärven puolelta. Maisema näyttää puuttomalta tundralta ja kulotuksen palojäljet saavat sen muistuttamaan sodan tuhoamaa maastoa.
 Hakkuuaukea tehtiin sodan jälkeen alkaneissa ja 1960-luvun puoliväliin kestäneissä Metsähallituksen hakkuissa valtion metsissä.
 Valtion suuria avohakkuita tehtiin Lapissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Itä-Suomessa sotien jälkeen 1970-luvulle asti. Sotakorvaukset piti maksaa ja jälleenrakentaa sodan tuhoama pulavaltio hyvinvointivaltioksi.
 Talousmetsää Posion Susivaarassa yli puoli vuiosisataa suuren avohakkuun ja kahden harvennushakkuun jälkeen.  Posio, 27.8.2019 Tapani Leisti / Yle
 Osaran aukeiden nimitys tulee silloisen Metsähallituksen pääjohtajan Nils A. Osaran mukaan. Tosiasiassa avohakkuut aloitettiin jo ennen Osaran pääjohtajakautta ja niistä päättivät useat muutkin henkilöt.
 Susivaaran tunnistaa vanhaksi hakkuualueeksi siitä, että kasvava metsä on tasakokoista, pääasiassa viidentoista metrin korkuista männikköä. Tämä on aitoa pohjoista talousmetsää.
 Entisillä aukeilla nyt kasvavat metsät ovat hiilinieluja ja niistä Lapin suuret sellutehdashankkeet toteutuessaan saavat merkittävän osan puusta.
 Tundrasta metsäksi muutamassa vuosikymmenessä
 Ensimmäiset harvennushakkuut Susivaarassa tehtiin jo kaksikymmentä vuotta sitten ja toiset neljä vuotta sitten.
 – Keskimäärin tällä aukealla on ollut puuta noin 60 kuutiota per hehtaari. Harvennushakkuut mukaan lukien tuotos on ollut noin 200 kuutioita. Se on yli kolminkertainen tuotos siihen puumäärään, mikä tässä on ollut silloin uudistamishetkellä, sanoo suunnittelupäällikkö  Lauri Karvonen  Metsähallituksesta.
 Hyvin kasvanut paikka on Susivaaran rinteessä parin sadan metrin korkeudella merenpinnasta.
 Karvosen mukaan kasvu on onnistuneen metsänhoidon ja lämpimien kesien ansiota.
 – Metsänhoitotoimenpiteiden myötä on saatu puu kasvamaan ja järeytymään. Viimeisten parin kymmenen vuoden aikana myös ilmastonmuutos on osaltaan edesauttanut tulosta.
 Osaran aukealle kasvanut mänty on 55-vuotias. Puun halkaisija rinnan korkeudella on 24,5 senttiä.  Susivaara, Posio, 27.8.2019     Tapani Leisti / Yle
 Sata metriä korkeammalla Susivaaran päällä metsänkasvu ei onnistunut yhtä hyvin. Metsähallituksen mukaan siellä on yhtä paljon puuta kuin ennen avohakkuuta.
 Metsähallituksen suunnittelijana Posiolla vuosikymmenet toiminut  Matti Myllynen  sanoo, että korkeilla paikoilla on ongelmiakin riittänyt metsän kasvatuksessa. 1960-luvun avohakkuissa poistettua vajaatuottoista kuusikkoa ei millään keinolla meinattua saada metsittymään uudelleen.
 – On kulotettu, laikutettu, kylvö tai istutus on epäonnistunut. Sen jälkeen on mahdollisesti jouduttu auraamaan alueita ja viljelemään sekä muokkaamaan maa moneen kertaan, luettelee Myllynen.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Kuuntele myös:
 Metsäradio: Osaran aukealla kasvaa talousmetsää

Vielä niitä honkia humisee – Osaran aukeat ovat nyt hiilinielu ja puuvaranto Pohjoisen metsäteollisuudelle


Summary: FARC:n kakkosjohtaja Ivàn  Márques syyttää hallitusta rauhansopimuksen lupausten pettämisestä.

Kolumbialaisen FARC-sissiliikkeen kaksi entistä johtajaa ovat julkaisseet YouTubessa videon, jossa he ilmoittavat sisällissodan hallitusta vastaan alkavan uudestaan.
 Sisällissota päättyi kolme vuotta sitten, kun vasemmistolainen FARC ja hallitus  solmivat rauhansopimuksen  YK:n tuella. Ne ehtivät sotia yli 50 vuotta ja sodassa kuoli arviolta 220 000 ihmistä.
 Videolla  esiintyvät FARC:n entinen kakkosjohtaja  Iván Márquez  sekä toinen entinen komentaja  Jesús Santrich . Heidän mukaansa hallitus on petkuttanut rauhansopimuksen toimeenpanossa ja yksipuolisesti muuttanut sopimuksen sanamuotoja. Lisäksi entiset sissit eivät ole saaneet luvattua oikeudellista suojaa.
 – Siksi meidän täytyy palata kentälle. Meitä ei koskaan kukistettu ideologisesti. Siksi taistelu jatkuu, Márquez sanoo videolla.
 Márquez oli aikoinaan FARC:n rauhanneuvottelija, mutta hän ollut teillä tietymättömillä yli vuoden ajan. Myös Santrich on ollut kateissa sen jälkeen, kun Yhdysvallat vaati hänen luovutustaan huume-epäilyjen takia.
 Márquezin mukaan video on kuvattu Amazonin sademetsässä Kolumbiassa. FARC-johtajien ympärillä on aseistettuja miehiä ja naisia.
 "Yhteistyötä muiden sissiryhmien kanssa"
 YK:n tukeman rauhansopimuksen myötä 7 000 FARC-sotilasta laski aseensa. Sissien paluuta arkeen ovat kuitenkin vaikeuttaneet viivästykset taloudellisen tuen maksussa, maan poliittinen jakautuminen ja turvattomuus.
 Satoja entisiä sissejä on murhattu.  Enimmäkseen murhaajat ovat ilmeisesti  kuuluneet laittomiin aseistettuihin ryhmiin, jotka pyrkivät saamaan haltuunsa FARC:n entisiä alueita.
 Lisäksi viime vuonna presidentiksi valittu oikeistokonservatiivi  Iván Duque on sanonut  muokkaavansa rauhansopimusta, joka on hänen mukaansa liian lempeä vakaviin rikoksiin syyllistyneille entisille sisseille.
 Kaikki sissit eivät kuitenkaan ole valmiita hylkäämään rauhaa. FARC:in raunioille perustetun poliittisen puolueen johtaja Rodrigo Londoño sanoo Twitterissä, että enemmistö entisistä sisseistä kannattaa rauhaa vaikeuksista ja vaaroista huolimatta.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelemat turvallisuuslähteet arvioivat, että Márquez voisi saada taakseen runsaat 2 000 sissiä. Sissijohtajat sanovat videolla, että he aikovat tehdä yhteistyötä toisen vasemmistolaisen sissiliikkeen, ELN:n, kanssa.

Alkaako Kolumbiaa vuosikymmeniä riivannut sota uudelleen? – Joukko FARC-sissejä ilmoittaa tarttuvansa jälleen aseisiin


Summary: Pääministeriehdokas on verraten kokematon politiikassa, kuten on presidentti Volodymyr Zelenskyikin.

Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  aikoo vahvistamattomien tietojen mukaan esittää pääministeriksi hallinnossaan työskentelevää  Oleksi Hontšarukia .
 Asiasta kertovat useat lähteet. Presidentin avustajan mukaan tämä esittää Hontšarukin valintaa parlamentille torstaina, uutistoimisto AFP kertoo.
 Hontšaruk on 35-vuotias juristi. Hän on osakkaana rakennuttajayhtiössä. Aiemmin on johtanut uudistuksiin keskittyvää kansalaisjärjestö BRDO:ta sekä ollut edellisen presidentin  Petro Porošenkon  hallinnon aikaisen apulaispääministerin  Stepan Kubivin  neuvonantajana, kertoo  Radio Free Europe.
 Tv-koomikkona tunnetuksi tullut Zelenskyi valittiin presidentiksi toukokuussa ja hänen Kansan palvelija -puolueensa sai viime kuun vaaleissa enemmistön parlamenttiin.

Ukrainan pääministeri nousemassa presidentin lähipiiristä– Oleksi Hontšaruk on 35-vuotias juristi


Summary: Suomessa Volocopterin luvataan tulevan liikenteeseen vuoteen 2030 mennessä.

Volocopterin vierailu Suomessa on osa isoa GOF U-Space -hanketta, jonka tarkoitus on testata miehittämätöntä ilmailua. GOF tulee sanoista Gulf of Finland eli Suomenlahti.
 Helsinki Vantaalla Volocopteria ohjasi vielä testilentäjä, mutta tulevaisuudessa lentotaksit kuljettavat matkustajia kaupungeissa ilman lentäjää.
 Saksalainen Volocopter-yhtiö toi lentotaksinsa Suomeen tekniseen testiin Suomen valtion omistaman erityistehtäväyhtiö Air Navigation Services Finlandin kehitysjohtaja  Pasi Nikaman  toiveesta. Torstaista lentoa suunniteltiin kaksi vuotta.
 – Nyt on ensimmäinen Volocopter-lentotaksin lento kansainväliseltä kentältä ikinä. Vaikka tämä on miehitetty, niin on se silti kova juttu. Erittäin upea päivä.
 Volocopterin tekninen johtaja  Jan Hendrik Boelens  kertoo olevansa onnellinen, että lupa Helsingissä lentämiseen saatiin.
 – Lentäjän kanssa saamme lentää jo tänään, mutta ilman lentäjää se ei ole vielä mahdollista. Yksikään maailman lentoviranomaisista ei salli vielä autonomista lentämistä.
 Volocopter on multikopterin tuotenimi. Yhtiö pyrkii saamaan lentotoiminnan aloittamisluvan vuonna 2021. Lentotoiminnan pitäisi Boelensin mukaan alkaa seuraavana vuonna.
 – Ensimmäiset matkustajat voivat lentää Volocopetrin kyydissä vuonna 2022.
 Torstaina Helsinki-Vantaalla nähtiin vuonna 2011 aloittaneen yhtiön kopterin toinen kehitysversio. Säännöllinen lentoliikenne on tarkoitus aloittaa yhtiön vasta viikko sitten esittelemällä uudella kopterimallilla Volocity.
 Tekninen johtaja Boelens kertoo, että Volocopterin akun vaihto onnistuu parissa minuutissa. Akkuja ei siis ladata suoraan lentolaitteessa.
 Boelens lupaa, että seuraavan kymmenen vuoden sisään laitteet ovat niin yleisiä, että niiden kyytiin on mahdollisuus päästä monissa maailman kaupungeissa.
 – Myös Suomessa, ehdottomasti, Volocopterin tekninen johtaja Jan Hendrik Boelens lupaa.
 ANS:n Pasi Nikama sanoo, että Volocopetrin lupaus lentotoiminnan aloittamisesta Suomessa ennen vuotta 2030 on uskottava.
 – On muitakin drone-taksiyrittäjiä, jotka tekevät testejä ja kun heitä seuraa, niin ne kehittyvät koko ajan ja luotettavuus paranee. Sitten on tietysti kysymykset, mitkä pitää ratkaista. On tullimääräykset ja matkustajamääräykset. Jos ulkomainen matkustaja tulee Schengenin ulkopuolelta Suomeen, niin se ei varmaan käy ihan niin, että nousee Volocopteriin ja lähtee eteenpäin, vaan jotain pitää tehdä siinä välilläkin.
 Volocopterilta ei vielä kerrota, onko yhtiö neuvottelemassa Finavian kanssa lentotoiminnasta Helsinki-Vantaalta. Se tiedetään, että lentotaksitoiminta Frankfurtin lentokentällä alkaa lähivuosina. Sopimus on jo tehty.
 Traficomin johtava asiantuntija  Jukka Hannola  oli myös katsomassa Volocopterin ensilentoa lentokentällä. Traficomin drooni-asiantuntija oli näkemästään vaikuttunut ja uskoo, että ainakin tekniikan puolesta saksalaisten lupaukset pitävät.
 – Kaupallisin perusteinhan nämä hommat toimivat. Jotta bisnestä on, tarvitaan myös asiakkaita.
 Volocopterin tekninen johtaja Jan Hendrik Boelens sanoo, että yhtiöllä on paras konsepti lentotaksitoiminnasta kaupungeissa.
 – Kyse on tehokkuudesta eli miten Volocopter saadaan tulevaisuudessa liitettyä osaksi lentokenttätoimintaa. Kyse on siis ajansäästämisestä. Jos lentoaseman prosessit ovat sellaisia, että matkustaja häviää puoli tuntia lentoasemalla, niin silloin Volocopterin aikasäästökin on menetetty.
 Boelens ei vielä paljasta, millä paikkakunnilla toimintaa alkaa vuonna 2022.
 – Meillä on muutamia erittäin hyviä vaihtoehtoja. Mutta lähdemme siitä, että priorisoimme niitä kaupunkeja, joissa uskomme, etä toiminta on nopeiten kaupallisesti kannattavaa.
 Lennot Helsinki-Vantaalta Helsinkiin tuskin ovat ensimmäisten kaupunkien joukossa, sillä Volocopterilla lennetään aluksi vain päivänvalossa.

Tässä se nyt lentää! Helsinki-Vantaalla nähtiin maailman ensimmäinen lento kansainvälisellä lentokentällä Volocopter-lentotaksilla


Summary: Valtioneuvosto siunasi tänään maakuntavaihdoksen, joka toteutuu vuoden 2021 alussa. Maakuntaa vaihtavat oman toiveensa mukaisesti Heinävesi, Iitti, Isokyrö, Joroinen ja Kuhmoinen.

Nämä kunnat vaihtavat maakuntaa Heinävesi  vaihtaa Etelä-Savosta Pohjois-Karjalaan Iitti  vaihtaa Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen Isokyrö  vaihtaa Pohjanmaalta Etelä-Pohjanmaahan Joroinen  vaihtaa Etelä-Savosta Pohjois-Savoon Kuhmoinen  vaihtaa Keski-Suomesta Pirkanmaahan
 Valtioneuvosto on päättänyt muuttaa viiden kunnan maakuntaa heidän omasta aloitteestaan vuoden 2021 alusta lähtien.
 Nämä kunnat vaihtavat maakuntaa Heinävesi  vaihtaa Etelä-Savosta Pohjois-Karjalaan Iitti  vaihtaa Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen Isokyrö  vaihtaa Pohjanmaalta Etelä-Pohjanmaahan Joroinen  vaihtaa Etelä-Savosta Pohjois-Savoon Kuhmoinen  vaihtaa Keski-Suomesta Pirkanmaahan
 Iitin kunta siirtyy Kymenlaaksosta osaksi Päijät-Hämeen maakuntaa. Pohjanmaalla Isokyrö siirretään Pohjanmaan maakunnasta Etelä-Pohjanmaahan. Etelä-Savossa Heinävesi siirretään osaksi Pohjois-Karjalaa, ja Joroinen puolestaan kuuluu uudessa maakuntajaossa Pohjois-Savoon. Kuhmoinen siirtyy Keski-Suomen maakunnasta osaksi Pirkanmaata.
 – Siirtojen keskeisin peruste liittyy siihen, mihin kunnan palvelut ja työmatkaliikenne luontevasti suuntautuvat. Näin voidaan tukea kunnan ja alueen elinvoimaa parhaalla mahdollisella tavalla, toteaa kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paatero tiedotteessa.
 Maakuntajaon muutosten johdosta käynnistyy valmistelu myös pelastustoimen aluejakojen, kihlakuntajaon ja Eduskuntavaalien vaalipiirijaon muuttamiseksi.
 Iitissä odotettu vaihdos otetaan tyytyväisenä vastaan
 Iitissä ollaan huojentuneita siitä, että vuosien epätietoisuus saadaan vihdoin päätökseen.
 Iittiläinen  Jukka Härkönen  on tyytyväinen vaihdokseen. Iittiläiset ovat jo vuosia saaneet terveyspalvelunsa Päijät-Hämeestä ja Härkönen kertoo, että palvelut ovat toimineet.
 – Tätä on toivottu kauan, ja uskotaan, että se on parempi ratkaisu. Iitissä ollaan nähty, miten kävi Elimäelle ja Valkealalle: he menettivät kaikki palvelunsa. En tiedä, pystytäänkö täälläkään kaikkia palveluita säilyttämään, mutta terveydenhoidon puoli on käytännössä hoidettu kuntoon, hän sanoo.
 Jukka Härkönen kertoo olevansa tyytyväinen terveydenhoidon palveluihin Päijät-Hämeen puolella. Markku Lähdetluoma / Yle
 Kunnat ovat toivoneet vaihdosta jo pitkään
 Iitin, Heinäveden, Joroisen ja Isokyrön vaihdoksesta  päätettiin jo vuonna 2016 , kun hallituksen reformiministerityöryhmä hyväksyi näiden neljän kunnan hakemukset. Kuhmoinen pysyi tuolloisessa päätöksessä vanhassa maakunnassaan, Keski-Suomessa.
 Esimerkiksi Iitissä ehdittiin jo  juhlia maakuntavaihdosta . Kuntalaiset viettivät jo tuolloin kansanjuhlia – vaihdosta on siis ehditty toivoa jo vuosia. Vuonna 2015 Iitissä järjestettiin kansanäänestys, jossa  enemmistö kuntalaisista  tahtoi vaihtaa maakuntaa. Ensimmäisen kerran kunnanvaltuusto  päätti hakea maakunnanvaihtoa  jo vuonna 2011.
 Maakuntavaihdoksen odotettiin toteutuvan viime vaalikaudella, osana sote- ja maakuntauudistusta. Se jäi kuitenkin toteutumatta ja Juha Sipilän (kesk.) hallitus erosi.
 Markku Lähdetluoma / Yle
 Mikä muuttuu maakuntavaihdoksen myötä?
 Kunnat ovat jättäneet hakemukset maakuntavaihdoksesta  toukokuun alkuun mennessä . Kun päätöstä on tehty, arvioitavana ovat olleet muun muassa asiointi- ja palveluyhteydet, työssäkäynti ja liikenne. Myös kuntien yhteistoiminta, kuntayhtymiin kuuluminen, kulttuuri ja historialliset perinteet painavat päätöstä tehtäessä.
 Maakuntavaihdoksen myötä esimerkiksi kuntien ely-keskukset, pelastuslaitosten jäsenyydet ja kihlakuntajako muuttuvat. Muutoksia tulee myös tuomioistuimiin. Lisäksi kuntien vaalipiirit vaihtuvat.
 Esimerkiksi Iitissä kuntalaisten arkeen ei ole luvassa suuria muutoksia, sanoo Iitin kunnanjohtaja  Riku Rönnholm . Jotkin viranomaispavelut, kuten poliisilaitos, vaihtuu Kymenlaaksosta Päijät-Hämeeseen.
 – Hirveän suurta muutosta ei ole tulossa. Palvelu pelaa varmasti edelleenkin. Käytännön kysymyksiä tulee, mutta ne eivät näy kuntalaisille, mutta varmaankin helpottavat asioita.
 Mika Moksu / Yle
 Kerromme kohta lisää

Vuosikausien odotus päättyy vimeinkin Iitissä: "Tätä on toivottu kauan" – se ja 4 muuta kuntaa vaihtavat maakuntaansa


Summary: Telinevoimistelua huipulla treenannut Jari Mönkkönen sanoo, ettei hän halua yhdenkään lapsen kokevan samanlaista onnettomuutta kuin hän.

Jari Mönkkösen  elämästä kertova kirja on julkaistu tänään torstaina. Kirja on nimeltään Viimeinen voltti. Hän halvaantui noin 10 vuotta aktiiviuran päättymisen jälkeen. Viimeinen voltti tapahtui heinäkuussa 2016.
 Onnettomuus johti neliraajahalvaukseen. Sen jälkeen Mönkkönen kertoo tehneensä paljon surutyötä.
 – On kauhea ikävä päästä kävelemään ja tuntea luontoa. Edelleenkin on karmeaa, ettei tunne lapsia eikä pysty halaamaan heitä, sanoi Jari Mönkkönen  Radio Suomen Päivän  haastattelussa.
 Kirjassa Mönkkönen kertoo, että ilman vaimoaan ja kolmea lastaan hän ei olisi täällä. Mutta nyt useamman vuoden onnettomuuden jälkeen olo on jo paljon helpompaa, kun saa elää ja nähdä lapsia.
 – Siinä olisi voinut henkikin lähteä. Tällä hetkellä olen onnellinen.
 Jari Mönkkönen on kehittänyt vaimonsa, Sannan, kanssa Game of Skills -konseptin. Idea syntyi, kun Mönkkönen ohjasi harrastelijaryhmiä voimistelussa ja valmensi pelastuslaitoksella. Hän kävi katsomassa lasten treenejä ja siellä ärsytti, että lasten oheisharjoittelussa opetettiin väärin ja tehtiin hulluja ja vaarallisiakin temppuja.
 Nyt omassa salissa Konalassa Helsingissä on ryhmiä lapsille, aikuisille ja myös 60+ -ryhmiä. Mönkkösillä on myös trampoliiniprojekti. He kävivät viime vuonna useissa kaupungeissa opastamassa, mitä trampoliinilla saa tehdä ja mitä ei saa tehdä. He opettivat oikeaa tekniikkaa.
 – En todellakaan halua, että yksikään lapsi kokee samanlaista onnettomuutta kuin minä. Tavoitteena on ehkäistä onnettomuuksia.
 Jari Mönkkönen kertoo onnettomuudestaan, ettei hän tiedä vieläkään, mitä meni pieleen, kun hän tuli niskoilleen kolme vuotta sitten. Hän oli silloin treenaamassa  Kai Käräjäojan  kanssa.
 – Ajateltiin tehdä kaksoisvolttia paikalta matolle. Liike on kohtalaisen helppo tehdä vauhdin kanssa. Mutta ilman vauhtia pitää olla hyvä tekniikka ja lihasvoima ja nopeus, että sen pystyy suorittamaan.
 – Kaitsu meni hörppäämään vettä ja ajettelin, että nyt mä sen tempasen. Kuului kauhea rusaus ja huusin kovaa. Tajusin heti, että halvaannuin. Koko vartalosta lähti tunto, mikään ei liikkunut ja niska oli älyttömän kipeä.
 Mönkkönen ei usko, että onnettomuuteen olisi vaikuttanut ikä tai heikentynyt lihaskunto tai tekniikka.
 – Jonkinlainen lipsahdus siinä on käynyt. Ote on irronnut polvesta tai jotain vastaavaa.
 Mönkkönen on yksi Suomen kaikkien aikojen parhaista telinevoimistelijoista. Hän voitti rekillä hopeaa EM-kisoissa Pietarissa vuonna 1998 ja 29 kultaa SM-kisoissa.
 Kuuntele haastattelu :  Neliraajahalvaantunut Jari Mönkkönen: On kauhea ikävä päästä kävelemään
 Lue lisää :  Halvaantunut huippuvoimistelija kertoo kohtalokkaasta voltistaan: "Ymmärsin heti, mitä oli käynyt"
 Suomen Urheilugaala 2018: Vuoden Esikuva Jari Mönkkönen piti tunteikkaan puheen: "Oli tavoite päästä lasten viereen nukkumaan"

Voimistelija Jari Mönkkönen halvaantui treeneissä ja haluaa nyt opettaa lapsille turvallista liikuntaa


irtisanoutuminen (henkilön aseman muuttaminen)

Metsähallituksen pääjohtaja  Pentti Hyttinen  on irtisanoutunut tehtävästään. Hyttinen kertoo jättävänsä tehtävän henkilökohtaisten syiden, muun muassa läheisen sairastumisen takia.
 Hyttisellä olisi ollut pääjohtajan kautta jäljellä vielä kaksi vuotta. Hän sanoo, että Metsähallituksen edun vuoksi on parempi, että vastuullisessa tehtävässä on ihminen, joka pystyy sille omistautumaan.
 Metsähallituksen pääjohtajan sijaisena toimii syyskuun alusta lähtien toistaiseksi johtaja  Tuomas Hallenberg .
 Metsähallitus on valtion liikelaitos, joka hoitaa ja kehittää valtion omistamia maa- ja vesialueita.
 Kaksi viikkoa sitten Yle kertoi, että Metsähallitus tutkii pääjohtajansa Pentti Hyttisen johtamistapoja.
 Lue lisää:
 MT: Metsähallituksen pääjohtajan Pentti Hyttisen johtamistapoja tutkitaan – menetti edellisen työnsä luottamuspulan takia

Metsähallituksen pääjohtaja Pentti Hyttinen irtisanoutuu


Summary: Human Rights Watchin raportissa todetaan, että Nigerian pitäisi tehdä enemmän palaajien kuntouttamiseksi.

Euroopassa ihmiskauppaan pakotetut naiset ja tytöt joutuvat entistä huonompiin oloihin palattuaan Nigeriaan, kertoo ihmisoikeusjärjestö  Human Rights Watch  tuoreessa raportissaan.
 Julkisuudessa on keskusteltu viime vuosina paljon  nigerialaisnaisten kokemista kärsimyksistä  Euroopan maissa ja Libyassa. HRW:n raportista käy ilmi, että monet naiset ja tytöt elävät orjuutta muistuttavissa olosuhteissa myös Nigeriassa.
 – Järkytyimme, kun löysimme traumatisoituneita ihmiskaupasta selviytyneitä lukittuina porttien takaa, vailla mahdollisuutta olla yhteydessä perheisiinsä, kuvailee naisten oikeuksien tutkija  Agnes Odhiambo  Human Rights Watchin tiedotteessa.
 Nigerian hallitus on sulkenut monia ihmiskaupasta selviytyneitä heidän tahtonsa vastaisesti turvataloihin, joista heitä ei päästetä ulos kuukausiin. Naisia ja tyttöjä ei yleisesti myöskään otettu mukaan heitä itseään koskevaan päätöksentekoon.
 – Siitä lähtien, kun tulin tänne, olen vain syönyt ja nukkunut. Syönyt ja nukkunut. Minulle ei ole kerrottu, milloin pääsen kotiin, 18-vuotias  Ebunoluwa  kertoo oloistaan lagosilaisessa turvatalossa  HRW:n raportissa .
 Häpeää ja nöyryyttämistä kotona
 Euroopasta kotiin palaaviin naisiin ja tyttöihin kohdistuu syyllistämistä ja nöyryyttämistä omassa yhteisössään.
 – Isäni ajoi minut pois kotoa, ja menin asumaan tätini luo. Isä sanoi, etten voi pysyä hänen kattonsa alla, kun en kerran halunnut mennä ansaitsemaan rahaa ulkomailla, sanoo Italiassa ihmiskauppaan pakotettu nainen  Akuada  raportissa.
 Yksi raporttia varten haastateltu nainen puolestaan sanoi, että pelkää joutumista naurunalaiseksi prostituution takia, jos hän hakeutuu terapiaan.
 Raportissa todetaankin, että Nigerian hallituksen kannattaisi turvatalojen ohella järjestää palaajille toimivia sosiaalipalveluja. Niissä heitä voitaisiin kuntouttaa ja sopeuttaa takaisin yhteisöönsä.
 Human Rights Watch haastatteli raporttiinsa 76:tta ihmiskaupasta selviytynyttä.
 Pakkoprostituutioon joutuneiden nigerialaisnaisten ja -tyttöjen tarkkaa määrää ei tiedetä. Euroopassa ihmiskauppaan pakotetuista suuri osa on Nigeriasta ja heistä moni eteläisestä Edon osavaltiosta.  Ylen Ulkolinja-dokumentti Naiskaupan ytimessä  käsittelee aihetta laajasti.
 Lisää aiheesta:
 Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla
 Pakkoprostituution uhri Itohan Okundaye joutuu lapsensa kanssa takaisin Italiaan – ihmiskaupan valvoja kyseenalaistaa Suomen viranomaisten palautuspäätökset
 Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa" – ugandalainen Shamim luuli lähtevänsä kotiapulaiseksi, mutta joutuikin Dubaihin myymään seksiä

Ihmisoikeusjärjestö: Nigerialaiset pakkoprostituution uhrit joutuvat usein kuukausiksi lukkojen taakse palattuaan kotimaahansa


Summary: Perussuomalaiset haluaa käydä arvokeskustelua polittisesta sananvapaudesta.

Perussuomalaiset haluaa erottautua ja nousta tärkeimmäksi oppositiopuolueeksi. Siihen on nyt hyvät eväät:  kannatus on vakiintunut Ylen mittauksissa 20 prosentin tietämille .
 Matkaa kakkosena tulevaan kokoomuksen on kolmisen prosenttiyksikköä.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän yhteistä taktiikkaa hiotaan torstaina Joensuussa.
 Puolueen puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  asema puolueessa on kiistaton. Hänet valittiin kesällä jatkoon ilman soraääniä.
 Puolueen 39-henkinen eduskuntaryhmä kokoontuu torstaina Joensuussa. Ensimmäisen kauden kansanedustajia on mukana 24.
 "Me olemme ainoa todellinen vaihtoehto"
 Ei olisi kyse perussuomalaisista, jollei Halla-aho sivaltaisi heti ensi alkuun  Antti Rinteen  (sd.) hallitusta ja perinteisiä puolueita.
 Koska paikalla oli myös paljon toimittajia, Halla-aho suuntasi puheensa myös heille.
 – Media ja muut puolueet tietävät, että me olemme ainoa todellinen vaihtoehto vallitseville totuuksille.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaisilla on vastassa punaisin hallitus vuosikymmeniin. Sille hän myös rakentaa puolueen linjaa.
 – Niin kauan kuin Rinteen punainen hallitus seisoo, meidän tehtävämme on rikkoa hiljaisuutta ja vaihtoehdottomuuden illuusiota niissä asioissa, joista muut eivät halua puhua.
 Näitä asioita ovat Halla-ahon mukaan maan sisäinen turvallisuus. Halla-aho otti Joensuussa kantaa Porvoossa sattuneeseen ampumistapaukseen.
 – Tarvitsemme henkilöstöä oikeiden rikosten tutkintaan ja ehkäisyyn, emme somepuheita kyttääviä vihapuhepoliiseja.
 Juuri tällaista arvokeskustelua perussuomalaiset nyt haluaa.
 - Haluamme käydä keskustelua sananvapaudesta, sanoi puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio.
 Halla-aho viittaa tapaukseen, jossa poliisi aloitti esitutkinnan perussuomalaisten kansanedustajan  Juha Mäenpään täysistunnossa pitämästä puheesta.  Puheessaan Mäenpää yhdisti turvapaikanhakijat vieraslajeihin.
 – Ei liene sattumaa, että tutkinnanjohtajana poliisissa on vihreiden jäsenenä ja ehdokkaana toiminut henkilö. Ilmeistä jääviyttä ei edes hävetä. Päinvastoin, tällaisella asetelmalla halutaan julistaa, että ”yes we can”.
 – Hurskaat puheet riittävistä resursseista eivät riitä. Tarvitaan pysyvä ja ennustettava rahoitus nykyistä suuremmalle poliisien määrälle.
 Hallituksen ulkopuolellakin on elämää
 Halla-ahoa on jäänyt kaihertamaan se, että hyvästä vaalimenestyksestä huolimatta perussuomalaiset ei noussut hallitukseen. Hän totesi, että aika ei ollut vielä sille kypsä.
 – Jos toisaalta olemme jotain oppineet viime kaudesta niin sen, että hallitukseen ei pidä mennä hinnalla millä hyvänsä ja toteuttamaan omien äänestäjien tahdon vastaista politiikkaa, Halla-aho sanoi.
 Perussuomalaisten eduskuntaryhmän kokous jatkuu Joensuussa perjantaihin saakka.

Halla-Aho: Tarvitsemme henkilöstöä oikeiden rikosten tutkintaan ja ehkäisyyn, emme somepuheita kyttääviä vihapuhepoliiseja


Summary: Keskustaministerit Mika Lintilä ja Hanna Kosonen ovat erimielisiä korkeakoulujen lisärahojen jaksotuksesta.

Opetus- ja kulttuuriministeriön sekä valtiovarainministeriön selventävät keskustelut ensi vuoden valtion tulo- ja menoarviosta eivät tuoneet ratkaisua kiistaan korkeakoulujen lisärahoista.
 Yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen lisärahojen kohtalo ratkeaa koko hallituksen yhteisessä budjettineuvottelussa syyskuun puolivälissä. Tänään ministerit kävivät budjetista kahdenkeskistä selventävää keskustelua.
 Niin tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.) kuin valtiovarainministeri  Mika Lintiläkin  (kesk.) arvioivat jo viime viikolla, että erimielisyys korkeakoulujen lisärahoista menee koko hallituksen ratkaistavaksi.
 Harvoin tällaisia kiistoja ratkaistaan ministeriöiden kesken tässä vaiheessa budjetin valmistelua. Yleensä ministeriöiden selventävissä budjettikeskusteluissa ei tehdä suuria muutoksia.
 Valtiovarainministeri  jaksotti omassa budjettiesityksessään  hallitusneuvotteluissa korkeakouluille sovitut 60 miljoonan euron lisärahat opetus- ja kulttuuriministeriölle niin, että vuodelle 2020 lisärahaa esitettiin 15 miljoonaa euroa.
 Opetus- ja kulttuuriministeriö toivoo saavansa käyttöön heti kaikki hallitusohjelmassa luvatut lisärahat, 60 miljoonaa euroa. Lisärahoista 40 miljoonaa on tarkoitettu yliopistoille ja 20 miljoonaa ammattikorkeakouluille.
 Jakotapa ratkaisee: Neljässä vuodessa ero jopa 90 miljoonaa euroa
 Lisärahojen jakotavalla on merkitystä neljän vuoden aikana. Opetusministeriö saisi käyttöönsä jopa 90 miljoonaa euroa enemmän, jos ministeriö saisi lisärahat heti täysimääräisenä.
 Neljässä vuodessa 60 miljoonan euron lisärahat korkeakouluille tekevät yhteensä 240 miljoonaa euroa, jos taso on alusta alkaen 60 miljoonaa euroa vuodessa.
 Yhteissumma jää pienemmäksi, jos lisärahat jaksotetaan niin, että ne esimerkiksi tasaisesti kasvavat hallitusohjelman lupaukseen, 60 miljoonaan euroon vuonna 2023. Siis, lisäraha olisi vuonna 2020 yhteensä 15 miljoonaa euroa, sitten 30 miljoonaa, seuraavaksi 45 miljoonaa ja lopulta vuonna 2023 60 miljoonaa euroa.
 Näiden kahden laskutavan erotus on neljässä vuodessa 90 miljoonaa euroa.
 Valtiovarainministeriö käy vielä torstaina tarkentavia budjettikeskusteluja muun muassa ympäristö- ja sisäministeriöiden kanssa. Budjettivalmisteluun kuuluva ministeriökierros alkoi keskiviikkona.
 Korkeakoulujen lisärahat on kiistana periaatetasolla poliittisesti merkittävä.
 Viime vaalikaudella nykyisistä hallituspuolueista SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP arvostelivat koulutusrahoihin kohdistuneita leikkauksia. Nykyisistä hallituspuolueista keskusta oli myös edellisessä hallituksessa.
 Lue lisää:
 Kiista korkeakoulujen miljoonien aikataulusta kuumensi keskustaa – Lintilän esitys yllätti Kososen: "En usko että Suomella on aikaa tuhlattavana"

Kiista korkeakoulurahoista jäi ratkaisematta ministerien kesken - Erimielisyys kymmenistä miljoonista hallituksen pöydälle budjettiriihessä


Italian aiempi pääministeri  Giuseppe Conte  pääsee muodostamaan Italian uutta hallitusta, kertoo presidentin kanslia uutistoimistojen mukaan.
 Italian presidentti  Sergio Mattarella  antoi Contelle valtuudet hallituksen kokoamiseen torstaina aamupäivällä.
 Conte irtisanoutui pääministerin tehtävästään viime viikolla sen jälkeen, kun aiempi sisäministeri Matteo Salvini Lega-puolueesta oli kertonut vetävänsä tukensa maan hallitukselta.
 Hallitustunnustelut Demokraattisen puolueen ja populistinen Viiden tähden liikkeen kesken ovat jatkuneet jo päiviä.
 Näin kriisi on edennyt:
 Giuseppe Conte  ilmoitti eroavansa  pääministerin-pestistään 20.8. Conte arvosteli kovasanaisesti Le Lega -puolueen johtajaa sisäministeri  Matteo Salvinia , joka ilmoitti jo aiemmin vetävänsä tukensa maan hallitukselta. Kovasta siirtolaisuuspolitiikastaan tunnettu Salvini toivoi, että  Italiassa järjestetettäisiin  uudet vaalit. Ne voisivat olla voitokkaat hänen Lega-puolueelleen, joka on kasvattanut suosiotaan huimasti. Salvinin toiveet näyttävät kariutuneen. Hallitustunnustelut keskusta-vasemmistolaisen Demokraattisen puolueen ja populistinen Viiden tähden liikkeen kesken kestivät useita päiviä ja päättyivät ensin tuloksettomina. Viiden tähden liike halusi uuden hallituksenkin johtoon Conten, mutta demokraatit eivät aluksi suostuneet. Viiden tähden liike  vetäytyi neuvotteluista  tiistaina 27.8. Viiden tähden liike  palasi neuvottelupöytään  myöhemmin tiistaina, kun demokraatit näyttivät vihreää valoa Contelle. Presidentti Mattarella antoi Contelle valtuudet uuden hallituksen muodostamiseen torstaina 29.8.

Giuseppe Conte pääsee jälleen muodostamaan Italian hallitusta


Noin 700 Postin paketti- ja verkkokauppaliiketoiminnassa työskentelevän ihmisen työehdot muuttuvat marraskuussa, yhtiö kertoo. Postin mukaan työehtoja mukaistetaan samantasoisiksi alalla toimivien kilpailijoiden kanssa.
 Postin työntekijät siirtyvät Teollisuusliiton sopimuksen piiriin. Postin mukaan työntekijöiden palkkarakenne muuttuu siten, että työntekijän kiinteä palkka on nykyistä pienempi. Työntekijöitä kuitenkin palkitaan jatkossa työn laadusta, asiakastyytyväisyydestä ja tuottavuudesta.
 Posti pyrkii minimoimaan ansiotuloihin syntyvät vaikutukset maksamalla tukea ensi maaliskuuhun saakka.

Posti muuttaa noin 700 paketti- ja verkkokauppatyöntekijän työehtoja – pohjapalkka pienenee, tuottavuudesta palkitaan


Summary: Valmisteluistunto oli toukokuussa.

Keski-Suomen käräjäoikeudessa käsitellään tänään tapausta, jossa syyttömänä murhasta vankilassa istunut mies vaati valtiolta miljoonakorvauksia.
 Mies tuomittiin elinkautiseen murhasta sekä käräjä- että hovioikeudessa. Korkein oikeus kuitenkin palautti jutun uuteen käsittelyyn.
 KKO:n mukaan miestä oli kuulusteltu olosuhteissa, jotka vaaransivat hänen oikeutensa oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin. Uudessa käsittelyssä käräjäoikeus hylkäsi kaikki syytteet.
 Mies istui vankeudessa liki 3,5 vuotta, mistä hänelle on jo maksettu 520 000 euroa. Mies vaatii korvauksen korottamista runsaaseen miljoonaan euroon.

Syyttömänä murhasta 3,5 vuotta vankeudessa istunut mies vaatii valtiolta miljoonakorvauksia käräjäoikeudessa


Summary: Syytteiden mukaan tulosteiden joukossa oli muun muassa Pablo Picasson töitä.

Mies ja nainen tilasivat nettikaupasta tulosteita mestarimaalarien koevedoksista ja kauppasivat niitä tuhansien eurojen hintaan pahaa-aavistamattomille asiakkaille, syyttäjä sanoo. Laajan väärennys- ja petosjutun käsittely alkoi torstaina Pohjois-Savon käräjäoikeudessa.
 Syytteiden mukaan mies osti Ebay-nettikaupasta mustesuihkutulosteita  Pablo Picasson ,  Henri Matissen  ja  Marc Chagallin  koevedoksista. Sen jälkeen tauluyritystä pyörittänyt nainen myi tulosteet aitoina vedoksina eteenpäin yrityksensä nimissä. Kauppoja hierottiin uskonnollisiin ympäristöihin sijoittuneissa myyntinäyttelyissä, joissa mies toimi yhteyshenkilönä, syytteissä sanotaan.
 Syyttäjän mukaan tulosteet maksoivat Ebayssa muutamia kymppejä, kun taas kaksikko kauppasi ne eteenpäin tuhansilla euroilla. Vedosten taustatarinaksi he kertoivat, että taulut olivat kuuluneet salaperäiselle taidetta keränneelle suvulle, joka lahjoittaa osan myyntituloista hyväntekeväisyyteen.
 Syyttäjän mukaan nainen oli myös laatinut teoksille aitoustakuut. Niissä väitettiin, että taiteilija oli henkilökohtaisesti signeerannut teokset ja että teoksen ja allekirjoituksen aitoudesta oli olemassa asiantuntijan lausunto.
 Uhreja 17, suurin yksittäinen summa 23 000 euroa
 Syytteiden mukaan kaksikon onnistui huijata väärennetyillä vedoksilla 17:ää ihmistä. Epäillyt teot tapahtuivat Helsingissä, Heinävedellä, Kuopiossa, Porissa, Jyväskylässä ja Lappeenrannassa maaliskuusta 2016 helmikuuhun 2017 ulottuvalla ajanjaksolla.
 Useimmissa tapauksissa oli syyttäjän mukaan kyse muutamista tuhansista euroista, mutta eräs mies maksoi kaksikolle useista koevedoksista yhteensä 23 000 euroa.
 Miestä ja naista syytetään useista perusmuotoisista petoksista, yhdestä törkeästä petoksesta ja useista väärennyksistä. Lisäksi naista syytetään törkeästä kavalluksesta, koska hän oli syyttäjän mukaan laiminlyönyt jälleenmyyntikorvausten maksamisen yrityksensä myymistä tauluista.
 Syyttäjä vaatii molemmille syytetyille vähintään 1,5 vuoden vankeusrangaistuksia.

Syyttäjä: Kaksikko tilasi Ebaysta tulosteita maalaustaiteen mestarien teoksista ja kauppasi niitä tuhansilla euroilla "uskonnollisissa ympäristöissä"


Summary: Kokouksessa keskustellaan puolustusyhteistyöstä sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

EU-maiden ulko- ja puolustusministerit ovat kokoontuneet Helsinkiin.
 Voit seurata kokouksen etenemistä tässä jutussa. Näytämme suorana, kun ulkoministerit saapuvat Finlandia-talolle kello 12. Lisäksi voit seurata, kun puolustusministerit pitävät tiedotustilaisuuden kello 15.
 Tänään puolustusministerien tarkoituksena on keskustella puolustusyhteistyön tulevaisuudesta sekä esimerkiksi ilmastonmuutoksen ja tekoälyn vaikutuksista turvallisuuteen.
 Ulkoministerien on määrä keskustella EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikasta sekä esimerkiksi Lähi-idästä, arktisesta alueesta ja hybridiuhista.
 Kiinnostavaa on, nousevatko Britannian EU-eron uusimmat käänteet puheenaiheeksi kokouksessa. Kokous jatkuu perjantaihin asti.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  on keskustellut kuningattaren kanssa ja pyytänyt parlamentille  pitkää istuntotaukoa . Tauon jälkeen parlamentti ei ehkä ehtisi enää estää sopimuksetonta EU-eroa, jonka odotetaan tapahtuvan lokakuun lopussa.
 Kokouksen vuoksi liikenne voi ruuhkautua Helsingissä. Saattueita on runsaasti ainakin Helsinki-Vantaan lentoaseman ja kokouspaikkana toimivan Finlandia-talon välillä.

Nousevatko viimeisimmät brexit-käänteet puheenaiheeksi Helsingissä? EU-ministerit kokoustavat Suomessa, seuraa lähetystä kello 12 alkaen


Summary: Kyseessä on iso vahinko, toteaa Oraniemen poroisäntä. Talousrikosepäilystä kertoi ensimmäisenä Sompio-lehti.

Sodankylän Oraniemen paliskunnassa on satojen tuhansien eurojen talousrikosepäily. Paliskunta on jättänyt tapauksesta viime perjantaina poliisille rikosilmoituksen.
 – Kyse on suuresta summasta, jotka ovat kadonneet paliskunnan tililtä. Olemme jättäneet poliisille tästä rikosilmoituksen, toteaa Oraniemen paliskunnan poroisäntä  Martti Siivola .
 Siivolan mukaan kirjanpitoselvityksessä havaittiin viikko sitten epäselvyyksiä. Paliskunnan tileiltä todettiin kadonneen satoja tuhansia euroja.
 – Vahinko on iso ja toiminnalle kova isku, miettii poroisäntä Siivola.
 Oraniemen paliskunnassa on noin 140 osakasta ja poroja enintään 6000.
 Poliisi on vaitonainen eikä toistaiseksi vahvista rikosilmoitusta tai esitutkintaa.

Sodankylän Oraniemen paliskunnassa talousrikosepäily, kyse suuresta summasta


Summary: WWF luopuu liki 50 vuoden rupeaman jälkeen merikotkaseurannasta, ja Sääksisäätiö ottaa vastuun laskennoista ja muusta kenttätyöstä.

Kun WWF:n merikotkatyöryhmä perustettiin vuonna 1972, arvioitiin esimerkiksi Turun saaristossa olevan jäljellä vain kolme merikotkaparia. Viitenä vuotena Saaristomerellä ei todettu kotkan pesissä ainoatakaan poikasta, muisteltiin  WWF:n raportissa  vuonna 2016.
 Tätä taustaa vasten  tuoreet luvut laskennoista  äimistyttävät: tänä vuonna Suomessa on syntynyt yli 550 merikotkan poikasta. Enää lajia ei luokitella uhanalaiseksi.
 Merikotkatyöryhmän puheenjohtaja  Jouko Högmander  oli toimintaa perustettaessa biologian opiskelija. Hän oli mukana raahaamassa maatiloilta saatuja sianruhoja saaristoon, ympäristömyrkkyjen heikentämien merikotkien ravinnoksi.
 Aikanaan vapaaehtoisten  puuhailua kummasteltiin  lintuhullujen hääräilynä, eivätkä tekojen vaikutukset aina olleet selviä suojelijoille itselleenkään.
 "Hämmästyttävä tulos"
 Nyt Jouko Högmander voi todeta, että merikotkan suojelutarina on vailla vertaansa suomalaisen luonnonsuojelun historiassa.
 – Tulos on hämmästyttävä. Ei tule mieleen samanlaista vastaavaa.
 Högmander kuvailee merikotkia suuriksi, juhlallisiksi ja ihailtaviksi linnuiksi. Sitä ne ovat olleet jo antiikin ajoista lähtien.
 On pakko kysyä, uskoiko hän 1970-luvulla, että nykyisen kaltainen tilanne on mahdollista saavuttaa.
 – 70- ja 80-luvulla en olisi ikinä uskonut, että tämmöiseen tulokseen voidaan päästä.
 Merikotkatyöryhmän asiantuntijat ja lintuharrastajat tekivät valistustyötä ja suojelivat pesäpaikkoja yhdessä maanomistajien ja viranomaisten kanssa. Talviruokinnalla tarjottiin kotkille myrkytöntä ravintoa.
 – Ravintoketjun huipulla olevaan petoon kerääntyy myrkkyjä, jos niitä ketjussa on. Siksi merikotka on niin hyvä Itämeren tilan indikaattori, sanoo Högmander.
 Jouko Högmander. Yle/ Niclas Lundqvist
 Ihan kaikki eivät ole innoissaan
 Merikotkalaskennan historiallisen hyvät luvut ovat monelle ilon aihe, mutta todellisuudessa merikotka jakaa edelleen mielipiteitä. Monet mökkiläiset ja luonnonystävät ilahtuvat pesintätilastoista, mutta Ahvenanmaalla ja muuallakin saaristossa on niitä, jotka jo  vaativat merikotkien vähentämistä.
 Perusteluna on yleensä se, että ne veloittavat haahkakantaa.
 Vaikka poikasmäärä onkin tänä vuonna ennätyksellinen, on merikotkakannan kasvu jo pysähtynyt rannikkoalueilla ja saaristossa.
 – Uloimmassa saaristossa kotkakanta näyttäisi olevan jopa vähenemässä. Pesinnät epäonnistuvat sen takia, että kaikille ei riitä ruokaa ja reviiritaistelussa kuolee lintuja, kertoo Jouko Högmander.
 Etelä-Savosta ja Etelä-Karjalasta ei tunneta merikotkan pesiä lainkaan.
 – Siellä metsät ovat toisenlaisia. Kotka ei oikein saa pesäänsä pysymään hoidetun talousmetsän puissa. Se tarvitsee isoja, vankkaoksaisia puita.
 WWF luopuu vetovastuusta
 Koska merikotka ei enää ole uhanalainen eikä kaipaa aktiivisia suojelutoimia, WWF luopuu inventoinnin rahoittamisesta. Vastuun merikotkaseurannasta ottaa Sääksisäätiö.
 On aika kiittää vapaaehtoisia pitkäjänteisestä suojelutyöstä.
 – Toivottavasti esimerkki kannustaa: näinkin hienoja tuloksia voidaan saavuttaa. Nyt tarvitaan talkoita ja konkreettista osallistumista muun luonnon puolesta, sanoo merikotkatyöryhmän puheenjohtaja Jouko Högmander.
 Lue lisää:
 Merikotka teki poikasennätyksen – entinen ennätys rikkoutui yli 50 poikasella
 Merikotkien lisääntyminen aiheuttaa ristiriitoja Ahvenanmaalla ja nyt pohditaan, kumpi väistää: kotka vai ihminen
 Merikotkien yleisimmät kuolinsyyt: luonnollinen kuolema ja lyijymyrkytys

Merikotkatyöryhmän perustajajäsen: "En olisi ikinä uskonut tällaiseen tulokseen" – entinen uhanalainen on nyt elinvoimainen


Summary: Säännöllisellä porrastreenillä on mahdollista saavuttaa nopeita tuloksia.

Kuntoiluportaita rakennetaan vauhdilla ympäri Suomea. Porrasbuumin syy on selvä –  portaissa kunto kohoaa tehokkaasti .
 Portaiden nouseminen harjoittaa erityisesti alavartalon suuria lihaksia. Samalla myös hengityselimistö saa harjoitusta ja hapenottokyky paranee.
 Porrastreeni on ylämäkitreeniä ja säännöllisellä harjoittelulla on mahdollista saada nopeita tuloksia. Portaat ovat usein kuitenkin mäkitreeniä turvallisempi harjoitusalusta, sillä ne ovat tasaiset ja tukevat.
 Jotta porrastreenistä saisi kaiken hyödyn irti rikkomatta itseään, tulisi muutama asia ottaa huomioon.
 1. Aloita omalta tasoltasi
 Myös rapakuntoinen voi aloittaa kuntoiluporrastreenin. On tärkeä muistaa, ettei aluksi lähde haukkaamaan liian isoa palaa. Järkevällä ja huolellisella harjoittelulla välttää myöhemmät ongelmat lihaksissa tai nivelissä.
 Portaiden nouseminen kannattaa aloittaa pienissä osissa jos aiempaa urheilutaustaa ei ole. Välissä voi huilata ja pitää taukoja jos tuntuu, että ei jaksa nousta ylös saakka. Treenin vaikeustason voi määrittää itse vauhtia ja tekniikkaa säätämällä.
 Kokeneemmat liikkujat voivat ottaa treeniohjelmaan mukaan erilaisia lihaskuntoliikkeitä perinteisen porrasjuoksun lisäksi.
 2. Muista verrytellä
 Suoraan auton ratista ei kannata rynnätä kuntoiluportaisiin tekemään korkeasykkeistä treeniä. Kylmillä lihaksilla harjoitellessa saa nopeasti aiheutettua itselleen vahinkoa. Verryttelyä tulisi tehdä vähintään kymmenen minuuttia, jotta lihakset ehtivät lämmetä.
 Ennen kovaa harjoittelua portaat kannattaa ensin ainakin kertaalleen kävellä ylös pienemmissä osissa. Välissä voi pitää pienen tauon.
 Jos tulet treenipaikalle pyöräillen tai jalan, voit aloittaa porrastreenin heti saavuttuasi. Käveleminen ja hölkkääminen ovat hyvää alkulämmittelyä.
 Treenaamisen lopuksi on syytä muistaa venytellä. Venyttelyssä voi käyttää apuna portaiden reunaa ja kaiteita. Venytteleminen hoitaa porrastreenissä rasittuneita lihaksia ja ehkäisee vammojen tai lihasjumitusten syntymistä.
 3. Kiinnitä huomiota tekniikkaan
 Väärin tehtynä kova porrastreeni saattaa olla hyödytöntä tai jopa aiheuttaa nivel- tai lihasongelmia. Suurimman hyödyn saamiseksi on  tärkeää kiinnittää huomiota erityisesti pakaralihaksiin .
 Portaita astuessa tulee pyrkiä astumaan portaalle kantapää edellä koko jalalla. Pakaralihaksen laiskotellessa porrastreeni tuntuu pakaran sijasta enemmän etureiden lihaksessa.
 Keskivartalon tuki on tärkeää myös porrastreenissä. Erityisesti istumatyöläisten tulee kiinnittää huomiota oikeaoppiseen keskivartalon ja pakaralihasten treenaamiseen. Apua oikean asennon löytämisessä voi pyytää fysioterapeutilta tai liikunnanohjaajalta.
 Kuntoportaissa voi vaikka punnertaa. Kuvassa tyylinäyte Kokkolan Halkokarin portaista viime syksynä. Kalle Niskala / Yle
 4. Treenaa monipuolisesti eri lihasryhmiä
 Porrastreeni voi olla  paljon muutakin kuin ylös ja alas juoksemista . Portaita voi nousta erilaisella askelluksella ja matkan varrella voi tehdä kyykkyjä, hyppyjä ja vaikka punnerruksia.
 Portaiden nousu kehittää monipuolisesti reisi- ja pakaralihaksia, kun taas portaiden laskeutuminen tehoaa erityisesti etureisiin. Sivuttaisaskelilla ja kyykkyhypyillä harjoituksen tehoa saa kohdennettua jalkojen lihasten eri kohtiin. Askeltyyppejä kannattaa muutella, jotta treenistä saa mahdollisimman tehokkaan.
 Jos ei nauti juoksemisesta, voi porrastreenistä silti löytää vaihtelua omaan treeniohjelmaan. Portaissa punnertamalla treenaa vaikka ylävartalon lihaskuntoa.
 5. Huomioi oma terveydentilasi
 Porrastreeni sopii myös esimerkiksi nivel- tai sydänvaivaiselle, kunhan terveydentilan ottaa treenatessa huomioon. Ennen harjoittelun aloittamista kannattaa keskustella oman lääkärin tai fysioterapeutin kanssa.
 Harjoittelu tulee aloittaa varovaisesti. Jo muutaman portaan nouseminen voi olla riittävää treeniä, joka säännöllisesti tehtynä kohottaa kuntoa ja parantaa terveyttä.
 Porrastreeni on hyödyllistä erityisesti iäkkäille henkilöille, keiden tavoitteena on kehittää ja ylläpitää liikkuvuutta. Portaita noustessa ja laskeutuessa harjoitusta saavat lihasten lisäksi nivelet.
 Juttua varten on haastateltu Kontiolahden kunnan erityisliikunnanohjaaja Hanne Kankkusta sekä fysioterapeutti ja ammattivalmentaja Juhamatti Eskelistä.
 Lue lisää:
 Näin treenaat porrasjuoksua oikein – katso vinkit videolta
 Porrastreenillä jalat ja pakarat timmiin kuntoon
 Kokonainen treenikerta yhdellä välineellä – suosituilla kuntoportailla vedät samalla käsi-, vatsa- ja jalkatreenin

Porrastreeni koukuttaa suomalaisia – muista nämä viisi asiaa ennen porrastreenin aloittamista


Summary: Lehden mukaan oikeus olisi saanut uhkauksen pommista, mutta poliisi ei vahvista tietoa.

Ruotsissa Uppsalan käräjäoikeus on tyjennetty sen saaman uhkauksen takia,  kertoo Aftonbladet-lehti .
 Asian vahvistavat sekä poliisi että tuomioistuimen vaihde.
 Uhkaus tuli puoli kymmenen aikoihin Suomen aikaa. Poliisin mukaan tilanne on kesken.
 Aftonbladetin lähteen mukaan kyseessä olisi pommiuhkaus, mutta poliisi ei vahvista, millaisesta uhkauksesta on kyse.

Aftonbladet: Uppsalan käräjäoikeus tyhjennettiin uhkauksen takia


Summary: Muutosten tarkoituksena on muun muassa kohtuullistaa tarjolla olevien kuluttajaluottojen hinnoittelua.

Pikaluottoja ja muita kuluttajaluottoja koskeva lainsäädäntö muuttuu syyskuussa.
 Uudistuksen seurauksena korkokatto laajenee koskemaan valtaosaa kuluttajaluottoja,  kertoo oikeusministeriö tiedotteessaan . Jatkossa luoton koron yläraja on 20 prosenttia.
 Tämän lisäksi rajoitetaan oikeutta periä kuluttajalta muita luottokustannuksia kuin korkoa.
 Sääntelyn ulkopuolelle jäävät vain sellaiset asuntoluotot, joissa vakuutena on asunto tai muuta omaisuutta sekä liikennevälineiden, kuten autojen osamaksukauppa.
 Tavoitteena vähentää velkaongelmia
 Muutosten tarkoituksena on kohtuullistaa tarjolla olevien kuluttajaluottojen hinnoittelua, vähentää kuluttajaluotoista aiheutuvia velkaongelmia ja helpottaa lain noudattamisen valvontaa.
 Kuluttaja pystyy myös itse jatkossa paremmin arvioimaan, noudattaako luotonantaja tai luotonvälittäjä lakia.
 Jos luotonantaja tai luotonvälittäjä rikkoo korko- tai luottokustannuskattoa koskevaa sääntelyä, kuluttajalta ei saa periä korkoa eikä muita luottokustannuksia lainkaan. Tältä osin tarkoituksena on tehostaa sääntelyn noudattamista.
 Koron ja muiden luottokustannusten enimmäismäärää koskeva sääntely koskee lain voimaantulon jälkeen tehtäviä sopimuksia. Ennen lain voimaantuloa tehtyihin sopimuksiin sääntelyä ei siis sovelleta.

Pikavippien korkojen ylärajaksi 20 prosenttia – tavoitteena vähentää velkaongelmia


Summary: Yleisökysymyksiin vastaavat Amazoniaa tuntevat Turun yliopiston tutkijat Hanna Tuomisto ja Matti Salo.

Amazonian valtavalla alueella levinneet ja levitetyt metsäpalot ovat nousseet maailmanlaajuisen huomion ja huolen kohteeksi.
 Mutta onko kyse vain kulotuksen laajenemisesta, vai uhkaako tilanne koko maapallon ekosysteemiä?
 Palanutta metsää Altamirassa Paran alueella Brasiliassa. Joao Laet / AFP
 Mikä on palojen vaikutus alueen asukkaiden kannalta?
 Tässä voit kysyä Turun yliopiston asiantuntijoilta, joille Amazonas on henkilökohtaisestikin tuttu. Kysymyksiin vastaavat iltapäivällä Turun yliopiston Amazon-ryhmää johtava kasviekologian professori  Hanna Tuomisto  ja tutkimusryhmän jäsen, dosentti  Matti Salo .
 Hanna Tuomisto kirjoitti keväällä sademetsän paloista. Hänen bloginsa  voit lukea tästä .
 Luonnonvarakeskus Luken tutkija Matti Salo on erikoistunut luonnonvarojen hallintaan ja kokonaiskestävyyteen - metsä- ja maatalous mukaan lukien. Hän on työskennellyt pitkään Amazonian alueella.
 Etelä-Amerikan tuntija, suurlähettiläs emeritus  Mikko Pyhälä  varoitti tilanteen äärimmäisestä vakavuudesta Yle Radio 1:n Ykkösaamussa 26.8. Jutun aiheesta  voit lukea tästä .
 Ylen artikkeli listaa viisi syytä, joiden vuoksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa.  Artikkeli löytyy tästä .
 Turun yliopiston Amazon-tutkimusryhmän artikkelin alueen maaperästä  löydät tästä .
 Tämän jutun kommenttikentässä voit kysyä asiantuntijoilta tilanteesta. Kysymysten esittämiseen tarvitset Yle-tunnuksen, jonka  voit luoda tässä .
 Vastaukset julkaistaan tämän jutun yhteydessä. Vastaaminen alkaa kello 1300 ja kestää kello 1700 asti, jolloin kommenttikenttä suljetaan.
 Kysymyksiä voi esittää jo nyt. Muistetaan asiallisuus!

Kysy tässä: Mitä Amazonian palot merkitsevät luonnolle ja ihmisille? Miten tuhoa voidaan hillitä? Tutkijat vastaavat kello 13-17


Korkein hallinto-oikeus (KHO) on hylännyt valitukset Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorin käyttöluvasta.
 Valtioneuvosto myönsi keväällä kolmosreaktorille käyttöluvan vuoden 2038 loppuun asti. Päätöksestä valittivat voimalaitosalueen saari- ja vesialueita omistavat osakaskunnat.
 Osakaskunnat perustelivat valitustaan muun muassa sillä, ettei kolmosreaktori niiden mielestä täytä turvallisuusmääräyksiä. KHO:n mukaan valituksessa ei kuitenkaan esitetty mitään sellaista turvallisuuteen tai muihinkaan seikkoihin liittyvää, jonka vuoksi valtioneuvoston päätöstä olisi pidettävä lainvastaisena.

KHO hylkäsi valitukset Olkiluodon kolmosreaktorin käyttöluvasta


Summary: A-studio kerää suomalaisten kokemuksia ja vinkkejä. Kaipaamme perusteluja myös niiltä, jotka eivät halua itseään mitata.

Kiinnostus hyvinvointiteknologiaan kasvaa, mutta laitteiden luotettavuus ja niiden hyödyt herättävät kysymyksiä.
 Esimerkiksi unen mittaaminen voi tuoda hyödyllistä tietoa oman nukkumisen parantamiseen. Se voi toisaalta  johtaa lisästressiin , joka pahentaa uniongelmia.
 Yhdysvalloissa jo kaksi kolmasosaa ihmisistä  mittaa ja kirjaa  omaa tai läheisensä hyvinvointia säännöllisesti. Kartoitamme suomalaisten kokemuksia.
 Syksy on myös vauhdikkaan arjen aikaa, jolloin moni miettii elämäntapojaan uusiksi. Teemme juttua hyvinvoinnin ja etenkin unen mittaamisesta. Etsimme kokemuksia niin aktiivimittaajilta, “biohakkereilta”, kuin mittaamista karttavilta.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella tai sähköpostilla osoitteeseen heli.suominen[at]yle.fi. Kiitos vastauksista!

Mittaatko untasi tai muuta hyvinvointia? Kerro meille kokemuksesi


Lappi on houkutellut aiempaa enemmän kotimaisia turisteja tänä kesänä. Lapin hotelleissa ja muissa majoitusliikkeissä yöpyi heinäkuussa lähes viisi prosenttia enemmän suomalaisia kuin vuotta aiemmin. Eniten suomalaisia majoittui viime kuussa Rovaniemellä, Inarissa ja Kittilässä.
 Ulkomaalaisia Lapin heinäkuu sen sijaan veti aiempaa vähemmän, heidän yöpymisiään oli kymmenen prosenttia edellisvuotta vähemmän. Eniten vieraita saapui Saksasta ja Norjasta.
 Yhteenlaskettuna Lapissa yöpyi heinäkuussa yhtä paljon matkailijoita kuin vuosi sitten, sillä kasvua on vain 0,1 prosenttia. Rekisteröityjä yöpymisiä oli kaikkiaan vajaat 260 000.
 Rovaniemellä liki 15 prosentin nousu
 Lapin matkailu on tänä vuonna neljän prosentin kasvuvauhdissa rekisteröidyillä yöpymisillä mitattuna. Tammi-heinäkuussa kirjattiin kaikkiaan 1,9 miljoonaa yöpymistä.
 Lapin isoista matkailukeskuksista kovin nousu on ollut Rovaniemellä, lähes 15 prosenttia. Inarissa kasvua on runsaat viisi prosenttia. Kolarissa rekisteröityjen yöpymisten määrä on lähes viiden prosentin laskussa ja Kittilässä miinusta on lähes prosentin.
 Ulkomaalaisten yöpymisiä oli runsaat kuusi prosenttia ja kotimaisten vajaat kaksi prosenttia edellisvuotta enemmän. Lapissa yöpyneitä ulkomaalaisia saapui eniten Ranskasta, Saksasta ja Iso-Britanniasta, alankomaalaiset olivat neljänneksi suurin kansallisuus.
 Luvut ovat Tilastokeskuksen majoitustilaston ennakkotietoja. Ne on kerätty majoitusliikkeiltä, joissa on vähintään 20 vuodepaikkaa tai sähköpistokkeella varustettua matkailuvaunupaikkaa. Tiedot eivät kata kaikkea majoitusta, sillä esimerkiksi monet mökit, lomahuoneistot ja esimerkiksi Airbnb-palvelun majoitus eivät ole luvuissa mukana.

Lappi houkutteli suomalaisia heinäkuussa – ulkomaalaisia kävi aiempaa vähemmän


Summary: Toimitusjohtajaksi on valittu Marko Hurme, joka vastasi pitkään Veikkauksen kasinoliiketoiminnasta.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Tampereen Kannen areenan toimitusjohtaja on valittu. Keväällä käynnistetty haku herätti paljon kiinnostusta, ja hakijoita oli paljon.
 Valituksi tuli Veikkauksesta  Marko Hurme , joka on vastannut Veikkauksessa muun muassa keskeisistä liiketoimintafunktioista sekä konseptien ja liiketoiminnan kehityksestä.
 Hurme aloittaa Tampereen Kannen areenan toimitusjohtajana marraskuun alussa. Hän tulee toimimaan Tampereelta käsin.
 Marko Hurme on vastannut entisessä tehtävässään pitkään muun muassa Veikkauksen kasinoliiketoiminnasta.
 Hän toimii myös Suomen edustajana Euroopan kasinoalan kattojärjestö ECA:n (European Casino Association) hallituksessa. Hurmeella on pitkä kokemus myös ravintola- ja hotellimaailmasta, muun muassa Palace Kämp Groupin johtajana.
 Peruskivi muurataan ensi viikolla
 Hurme on innostunut tehtävästä.
 – Tämä on näköalapaikka tulevaisuuden elämysbisnekseen, ja on hienoa päästä luomaan aivan uudenlaisia mahdollisuuksia niin kuluttajille kuin alan toimijoille. Areenan kaltaiselle monipuoliselle kokonaisuudelle on kysyntää modernissa maailmassa, missä elämykset ja palvelut ohittavat kiinnostavuudessa tavaran. Digitaalisessakin ajassa ihmiset haluavat kohdata toisiaan ja kokea asioita yhdessä, Hurme sanoo tiedotteessa.
 Tampereen Kannen areena on rakentajiensa mukaan ensimmäinen kaupungin ydinkeskustaan nouseva elämyskeskus Euroopassa. Areenan peruskivi muurataan ensi torstaina.
 Monitoimiareenalla on jääkiekon MM-kisat vuonna 2022.
 Tampereen Kannen areenan hotellitoiminnasta vastaa Lapland Hotels ja ravintolatarjonnasta muun muassa NoHo Partners ja Hartwall. Tampereen kasino on Veikkauksen toinen kasino Suomessa, Ahvenanmaalla on kolmas kasino.
 Tapparan ja Ilveksen kotipelit muodostavat tärkeän osan areenan tapahtumista.

Tampereen Kannen areenan toimitusjohtaja tulee Veikkauksesta ja on kasinoasiantuntija


Tunnuslukutaulukoiden käyttö jatkuu S-Pankissa myös sen jälkeen, kun uusi maksupalvelulaki tulee voimaan syyskuussa, kertoo pankki tiedotteessaan. Lisävahvistukseksi tunnuslukulistan rinnalle otetaan tekstiviesti.
 S-Pankin asiakkaat voivat jatkossakin kirjautua pankkitunnuksia vaativiin palveluihin joko S-mobiilin tai tunnuslukutaulukon, käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla, pankki kertoo.
 Useat pankit ovat luopuneet viime aikoina tunnuslukukorteistaan ja siirtyneet mobiilitunnistautumisen käyttöön. Muutoksen taustalla on syyskuun puolivälissä voimaantuleva EU:n maksupalveludirektiivi, joka pyrkii lisäämään maksamisen turvallisuutta.
 Aiemmin kesällä Danske Bank kertoi luopuvansa tunnuslukulistoista. Myös Nordea luopuu listoista lain voimaantuloon mennessä. Molemmat pankit ottavat lisäksi käyttöön tunnuslukulaitteen, joka on tarkoitettu erityisesti niille, jotka eivät käytä älypuhelinta.
 S-Pankin lisäksi tunnuslukukortit säilyvät edelleen toisena tunnistautumisvaihtoehtona OP-ryhmän pankkipalveluissa.
 Pankeilta vaaditaan vahvaa tunnistamista
 Finanssivalvonta linjasi kesäkuussa, että painettujen tunnuslukulistojen käyttöä voidaan jatkaa. Käytön jatkamisen ehtona kuitenkin on, että käyttöön yhdistetään vahvistuselementtejä vahvan tunnistamisen periaatteiden mukaisesti.
 Tunnuslukulistat ovat olleet yleisesti käytössä pankeilla Suomessa. Finanssivalvonnan mukaan tunnuslukulistat ovat helposti kopioitavissa, minkä vuoksi ne eivät nykymuodossa käytettynä täytä uuden eurooppalaisen sääntelyn turvallisuusvaatimuksia.
 Paitsi pankin omiin palveluihin, käytetään tunnistautumista myös lukuisiin muihin palveluihin ja verkkokauppoihin. Muun muassa viranomaisten tarjoamiin palveluihin kirjautuminen vaatii tunnistautumisen.
 Lue lisää:
 Danske Bank liittyy listattomien joukkoon ja luopuu tunnuslukukorteista
 Tunnuslukulistaa saa käyttää jatkossakin, mutta vain yhdellä ehdolla – Fiva: tarvitaan "vahvistuselementtejä"
 Verkkopankkiin ei pääse pian pelkällä pahvilapulla – turvallisuus kasvaa, mutta perinteinen tunnuslukulista ei vielä katoa

S-Pankki säilyttää tunnuslukutaulukot, lisävahvistukseksi tekstiviesti – uusi maksupalvelulaki tulee voimaan syyskuussa


Kotimaisten matkailijoiden yöpymiset majoitusliikkeissä lisääntyivät seitsemän prosenttia heinäkuussa verrattuna viime vuoden vastaavaan ajankohtaan, Tilastokeskus kertoi. Suositun kesälomakuukauden aikana majoitusöitä kotimaan matkailijoille kirjattiin yhteensä vajaat 2,5 miljoonaa.
 Ulkomaisten matkailijoiden yöpymiset sen sijaan pysyivät edellisvuoden tasolla. Määrällisesti eniten lisääntyivät ruotsalaisten yöpymiset, ja länsinaapurit olivat myös heinäkuussa eniten Suomessa yöpynyt kansallisuus reilulla 120 000 majoittumisyöllä.
 Ruotsalaisten jälkeen eniten majoittumisia kirjattiin saksalaisille ja venäläisille.
 Tilastokeskuksen mukaan tammi-heinäkuun aikana yöpymiset ovat lisääntyneet reilut kolme prosenttia. Ulkomaalaisista eniten majoittumisiaan ovat kasvattaneet kiinalaiset, venäläisten yöpymisten määrä puolestaan on laskenut eniten.

Kesälomamatkailijat yöpyivät majoitusliikkeissä heinäkuussa aiempaa enemmän


Summary: Työmarkkinaosapuolten vaatimukset tuntuvat tällä kertaa eroavan toisistaan poikkeuksellisen paljon, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Näistä palkkaneuvotteluista odotetaan erityisen vaikeita. Tämä lause kuullaan usein ennen työmarkkinakierrosta, mutta tällä kertaa sille riittää katetta.
 Suomen talouskasvu sakkaa aiempaan verrattuna ja kansainvälisessä taloudessa on näkyvissä vain uhkakuvia: Yhdysvallat on törmäyskurssilla Kiinan kanssa, eikä kukaan oikein tiedä Britannian EU-eron vaikutuksista, varsinkaan jos sopimukseton Brexit toteutuu.
 Samaan aikaan palkankorotusvaatimukset työntekijäliitoissa ovat kasvaneet. Taustalla on useita vuosia kestänyt palkkamaltti, jota on perusteltu Suomen kustannuskilpailukyvyllä.
 Naisvaltaisilla aloilla on myös ryhdytty vaatimaan palkankorotuseriä, joilla pitäisi kuroa kiinni miesvaltaisten alojen palkkaetumatkaa.
 Sosiaali- ja terveydenhuoltoalan työntekijöitä edustavan Tehyn mukaan hallituksen tulisi ohjata kymmenen vuoden ajan vuosittain 100–150 miljoonaa euroa julkiselle sektorille tasa-arvoerien maksamista varten, koska kunnilla ei ole varaa palkankorotuksia maksaa.
 Työehtoneuvottelut alkavatkin tänään, torstaina harvinaisen suuren erimielisyyden vallitsessa, kun Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus avaavat neuvottelukierroksen.
 Mutta mistä kaikesta neuvotteluissa kiistellään?
 Suurin kaikista on kiky
 Työmarkkinaosapuolien yhteinen näkemys tuntuu olevan, että suurin vääntö neuvotteluissa käydään työajan pidennyksistä, josta sovittiin kiky-sopimuksessa.
 Tässä asiassa työntekijäliitot ovat eriarvoisessa asemassa. Osassa neuvotteluista kiky-sopimuksen sisältämät 24 tuntia kirjattiin suoraan työehtosopimukseen, kun taas Teollisuusliitoon liittynyt Metalliliitto sopi asiasta lisäpöytäkirjalla.
 Tämän lisäpöytäkirjan ensimmäinen mahdollinen irtisanomispäivä on joulukuun lopussa 2019. Teollisuusliitto sanoi irtisanovansa pöytäkirjan jo lokakuussa 2018.
 Muilla aloilla asiasta pitää sopia neuvottelupöydässä, sillä työajan pidennys on kirjattu työehtoihin. Mikäli pidennys otetaan sopimuksesta pois, työnantajat vaativat varmasti jotakin vastineeksi.
 Työnantajat puolestaan lähtevät lähtökohtaisesti ajatuksesta, jonka mukaan työnajan pidennys on pysyvä.
 Oman makunsa soppaan tuo Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan selvitys, jonka mukaan työajan pidennys tuo Suomeen 8 000 – 16 000 lisätyöllistä vuoteen 2022 mennessä.
 Ostovoimaa palkankorotuksilla
 Työntekijäjärjestöistä varsinkin SAK on vaatinut työntekijöiden ostovoimasta huolehtimista. Kiky-sopimuksen maksumuutokset ovat kuitenkin ristiriidassa työntekijäpuolen tavoitteen kanssa.
 Palkansaajien työeläkevakuutusmaksu nousee 0,4 ja sairausvakuutuksen sairaanhoitomaksu 0,66 prosenttiyksikköä ensi vuonna. Samalla sairausvakuutuksen päivärahamaksu alenee hieman.
 Hallitusta on huudettu palkansaajien ostovoiman turvaamiseksi hätiin, mutta työntekijärjestöissä viesti on ollut toinen.
 SAK:n mukaan ostovoima pitää turvata palkankorotuksilla, koska valtiolla ei ole nyt varaa veronalennuksiin. Työnantajien parissa tilanne voidaan nähdä toisin, koska he haluavat pitää palkankorotukset kohtuullisina.
 Työnantajien koordinaatio
 Toissa vuoden työehtoneuvotteluissa työnantajapuoli koordinoi tiukasti palkkaratkaisuja. Käytännössä tämä tarkoitti sitä, ettei yksikään liitto saanut vientialaa korkeampia palkankorotuksia.
 Ei vaikka useita neuvotteluita vietiin silloisen valtakunnansovittelijan  Minna Helteen  ratkaistavaksi. Helle kuitenkin linjasi, ettei sovittelijan luota saada yleistä linjaa korkeampia palkankorotuksia.
 Helteen sovittelijana korvannut  Vuokko Piekkala  on ilmoittanut, että linja pitää myös tulevissa neuvotteluissa.
 Piekkalan linjaus on aiheuttanut närää työntekijäjärjestöissä, joiden mielestä valtakunnansovittelijan ei ole soveliasta ottaa etukäteen kantaa palkkaratkaisuihin.
 Toisaalta linjaus laittaa paineita neuvottelupöytiin, koska valtakunnansovittelijan pöydältä Bulevardilta ei ole odotettavissa parempaa ratkaisua.
 Yleensä neuvottelupöydissä onkin saatu ratkaisu aikaiseksi ja niin varmasti tälläkin kertaa, vaikka erimielisyydet tuntuvat tällä kertaa olevan poikkeuksellisin suuret.
 Lue lisää:
 Häkämies varoittelee palkansaajaliittoja tavoittelemasta liian suuria palkankorotuksia – "Näkymä on heikentynyt"
 Edessä hurja työmarkkinakierros: Julkisen sektorin naisvaltaiset alat vaativat vientialoja selvästi suuremmat palkankorotukset

Analyysi: Työehtoneuvotteluista odotetaan ennätysvaikeita – tällä kertaa puheille on katetta


Summary: Joensuun Tulliportin normaalikoulussa avoimesta oppimisympäristöstä on ollut myönteisiä kokemuksia.

Nykykoululaisen työskentely voi näyttää myös tältä: koululainen tekee tehtäviään oppitunnilla ja käyttää samalla aivoaaltoja mittaavaa pantaa. Oppilaat pystyvät pantaan liitetyn sovelluksen avulla seuraamaan kännykästä tai tabletilta esimerkiksi, jos keskittyminen herpaantuu ja milloin on sitoutunut parhaiten opiskeluun.
 Kyse on tutkimuksesta, jossa selvitetään avoimen oppimisympäristön vaikutuksia opiskeluun. Nykykoulun menetelmät ovat herättäneet viime aikoina paljon keskustelua.  Yle on kertonut  esimerkiksi nykyaikaisen koulun opetukseen pettyneistä perheistä. Sekä opetus, että opetustilat ovat saaneet paljon kritiikkiä.
 Joensuun normaalikoulun kuudesluokkalaiset ovat monella tapaa poikkeuksellinen porukka. Reilu vuosi sitten heitä varten rakennettiin uusi ilmiöoppimistila, jossa opiskelee yhtäaikaisesti 72 oppilasta kolmen opettajan, yhden erityisopettajan sekä kahden osa-aikaisen koulunkäynninohjaajan avustuksella. Luokassa tehdään monenlaisia tutkimuksia.
 Ilmiöoppimisessa erillisten oppiaineiden sijaan asioita opiskellaan opetussuunnitelmasta poimittujen suurempien ilmiöiden kautta. Monissa kouluissa ilmiöopetusta ei kuitenkaan olla toteutettu vielä yhtä edistyksellisesti kuin joensuulaisessa koulussa.
 Avoin oppimistila eroaa paljon monelle tutusta luokkaympäristöstä. Heikki Haapalainen / Yle
 Koululaiset pitävät luolassa opiskelusta
 Yksi luokan opettajista, lehtori  Ulla Sten , on tutkinut väitöksessään avointa oppimistilaa ja sen tarjoamia mahdollisuuksia. Oppilaiden kanssa on etsitty oppimisympäristöstä paikkoja, joissa opiskelu sujuu parhaiten. Tutkimustulosten läpikäynti on vielä kesken, mutta alustavia havaintoja tilasta on jo tehty.
 Aineistoa tutkimukseen on kerätty aiemmin mainitun pannan lisäksi myös kyselyillä. Kyselyissä selvitettiin esimerkiksi mikä on opiskelijoiden mielipaikka opiskella virkeänä tai väsyneenä taikka yksin ja ryhmässä.
 – Pyrimme siihen, että jokaiselle tarjottaisiin yksilöllinen mahdollisuus oppia ja miettiä sitä, mikä on itselle sopiva opiskelutapa, Ulla Sten sanoo.
 Stenin mukaan opiskelijoiden mielipaikkoja ovat esimerkiksi kota ja luola sekä hiljaisen tilan sohvat. Väsyneenä opiskelijat hakeutuvat pienempiin tiloihin, kuten kotaan, jossa suljettava ovi mahdollistaa hiljaisuuden. Virkeänä he opiskelevat avaremmissa tiloissa, esimerkiksi ryhmässä pöydän ympärillä.
 Oppilaiden keskittymiskykyyn vaikuttavat tutut tekijät, kuten melu ja ympärillä hyörivät parhaat kaverit. Nämä ovat nousseet esille myös Stenin tutkimuksissa. Sten kuitenkin muistuttaa, että melu on subjektiivinen kokemus. Toinen saattaa kokea jotkut äänet meluksi, toinen taas ei huomaa koko asiaa.
 Ulla Stenin tutkii väitöksessään avoimen oppimisympäristön mahdollisuuksia. Kuvassa myös opiskelijat Kuisma Tikkanen (keskellä) sekä Nuutti Puranen. Heikki Haapalainen / Yle
 Stenin mukaan oppilaat opiskelevat vaihtelevasti eri paikoissa, joskus opettaja päättää paikat riippuen tuntien sisällöistä, välillä he saavat päättää ne itse. Sopivan opiskelupaikan löytäminen on yksilöllistä: jotkut lapset opiskelevat parhaiten hiljaisemmissa tiloissa, toisille taas sopii avoimemmat ympäristöt.
 Tunneilla ei häiritseviä desibelejä
 Tutkimuksessa kiinnitetään huomiota myös siihen, millainen vaikutus erilaisilla äänillä on oppimiskokemukseen. Opiskelutiloihin on pyritty luomaan oppimista ja rentoutumista edistäviä äänimaisemia, joita myös lapset ovat saaneet toivoa. Luokan perällä sijaitsevassa aistitilassa voidaan luoda äänimaisema vaikkapa avaruudesta, metsästä tai kesälaiturilta.
 Avoimia oppimistiloja on kritisoitu usein melun ja hälyn lisääntymisestä. Joensuun normaalikoululla tutkimustunneilta mitattiin äänenvoimakkuutta ja lisäksi tunnit videoitiin.
 – Desibelit eivät ole olleet kauhean korkeita. Tietysti silloin, jos tilassa tehdään jotain pelillistä tai liikunnallista, voi olla enemmän ääntä, mutta häiritseviä desibelejä ei ole esiintynyt.
 Tilavassa luokassa voi opiskella monella eri tavalla.  Kuvassa Kerttu Niskanen harjoittelemassa kasvitunnistusta Twister-pelimatolla. Heikki Haapalainen / Yle
 Videoiden avulla opiskelutilanteita voidaan analysoida vielä luokanopettajan näkökulmasta.
 – Videointi antaa opettajille paljon näkökulmia ja tietoa avoimessa oppimistilassa tapahtuvasta opiskelusta. On mielenkiintoista selvittää myös niitä hetkiä, joissa muutos keskittymiseen tulee ja mikä siihen vaikuttaa, kuten äänimaisema, muiden oppilaiden tekeminen tai opettajan saapuminen paikalle, Sten kertoo.
 “Opiskelu täällä on tuntunut helpolta”
 Entä mitä avoimesta oppimisympäristöstä sanovat koekaniinit itse eli oppilaat?
 – Opiskelu täällä on tuntunut helpolta. Täällä voi olla missä haluaa ja löytää hyvin paikan missä opiskella,  Vinski Hynninen  kertoo.
 Oppilaat kaipaavat kuitenkin myös hiljaisia tiloja, sillä avoimessa tilassa keskittyminen ei ole aina helppoa.
 – Joskus on vähän vaikea keskittyä, mutta täällä on paljon paikkoja minne mennä, silloin kun on hälyä. Lempiopiskelupaikkani on varmaan hiljainen tila. Siellä saa hyvin keskityttyä, Hynninen lisää.
 – Jos ei voi keskittyä, niin on vaikka hiljainen tila tai aistitila, joihin voi mennä. Aina löytyy joku paikka, jonne voi mennä opiskelemaan ja keskittymään paremmin, jos ei oikein onnistu avoimemmassa tilassa,  Onni Nyyssönen  sanoo.
 Myös oppilaiden vastaukset kyselyihin kertovat, että heidän mielestään luokkatila on viihtyisä ja hyvinvointiin vaikuttavat tekijät, kuten kaverisuhteet sekä vireystila ovat hyviä päivittäin.
 Tällä hetkellä oppilaiden käsittelyssä oleva ilmiö on luonto. Akseli Vallius ja Kuisma Tikkanen pääsivät luomaan Minecraft-videopeliin kestävän kehityksen kouluja. Heikki Haapalainen / Yle
 – Avoimia tiloja ei ole tutkittu vielä paljon. Yleisesti, jos tarkastellaan oppilaiden kokemuksia tästä tilasta, niin he viihtyvät hyvin ja ovat virkeitä. He tulevat aamulla mielellään kouluun ja iltapäivisin kokemukset ovat jopa aamuun verrattuna parempia.
 Videoista voi Stenin mukaan nähdä oppilaiden olevan kiinnostuneita omasta keskittymisestään.
 – He seuraavat aktiivisesti sovelluksesta omaa keskittymistään. Tietoisuus omasta oppimisesta on näkyvää.
 Erityisopettaja toimii osana tiimiä
 Aiemmissa keskusteluissa on nostettu esiin myös erityislapset ja heidän asemansa uudentyyppisessä koulussa. Joensuussa erityisopettaja avustaa oppilaita avoimessa tilassa, yhdessä muiden opettajien kanssa, muutaman kerran viikossa. Kaikki tukea tarvitsevat opiskelevat samassa tilassa muiden kanssa.
 – Tukea annetaan oppilaslähtöisesti. Suunnittelemme yhdessä ja katsomme, minkä tyyppistä tukea kukin oppilas tarvitsee. Erilaisilla ryhmittelyillä, suunnittelulla, havainnoinnilla ja yhteisopettajuudella, voimme saada paljon huomiota ja tukea oppilaille, vaikka erityisopettaja ei joka päivä luokassa olisikaan, erityisopettajana työskentelevä lehtori  Tuire Silvennoinen  sanoo.
 Keskittymisvaikeuksia pyritään helpottamaan Silvennoisen mukaan esimerkiksi jakamalla oppilaita tarvittaessa erilaisiin tiloihin. Opiskelijoille pystytään tarjoamaan tiloja, joissa on helpompi keskittyä.
 Erityisopettaja Tuire Silvennoinen avustamassa opiskelijoita koulutehtävissä. Heikki Haapalainen / Yle
 Lue lisää:
 Koulu aloitti huippumodernin opetuksen, jossa opettajat päivystävät "torilla" ja lapset opiskelevat yksin – jo useampi lapsi vaihtamassa koulua
 "Maisemakonttorikoulu" on vain kaunis ihanne – selvitimme, millaisia uudet koulut oikeasti ovat ja miksi

Nykykoulujen menetelmiä tutkitaan oppilaiden aivoaaltoja mittaamalla – joensuulaiskoulussa uusien luokkatilojen suosituin paikka on luola


Summary: Järjestö on huolissaan rokotekattavuudesta.

Tuhkarokkotartuntojen määrä on kasvanut Euroopassa räjähdysmäisesti, varoittaa Maailman terveysjärjestö WHO.
 Järjestön mukaan tuhkarokkoa ei enää katsota hävitetyksi Britanniassa, Kreikassa, Tshekeissä ja Albaniassa. Tuhkarokko katsotaan hävitetyksi, kun tietyllä alueella ei ole havaittu yhtään kotoperäistä tartuntaa 12 kuukauteen.
 – Tuhkarokon leviämisen palautuminen on huolestuttavaa. Jos korkeaa immunisaation tasoa ei saavuteta ja ylläpidetä kaikissa yhteisössä, sekä lapset että aikuiset kärsivät turhaan ja jotkut murheellisesti kuolevat, WHO:n asiantuntija  Gunter Pfaff  varoittaa.
 Immunisaatiolla tarkoitetaan tarttuvalle taudille vastustuskykyiseksi tekemistä esimerkiksi rokotusten avulla. WHO kehottaakin Euroopan maita panostamaan rokotusohjelmiinsa.
 Järjestön mukaan Euroopan 48 maassa on havaittu lähes 90 000 tuhkarokkotartuntaa kuluvan vuoden tammi-kesäkuussa. Luku on kaksinkertainen verrattuna viime vuoteen.
 Tapauksia raportoitu ennätysmäärä myös muualla maailmassa
 WHO muistuttaa, että tauti on erittäin tarttuva, mutta se voidaan estää kokonaan rokotteella. Järjestöä kuitenkin huolettaa viimeaikaiset uutiset rokotekattavuudesta. WHO:n immunisaation osaston johtaja  Kate O'Brien  muistuttaa, että korkea rokotekattavuus kansallisella tasolla ei riitä.
 – Tämä hälytyskello soi ympäri maailmaa: korkean kansallisen kattavuuden saavuttaminen ei riitä, samaan on päästävä jokaisessa yhteisössä ja perheessä, jokaisen lapsen kohdalla, O'Brien toteaa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan tuhkarokkotapaukset ovat lisääntyneet myös muualla maailmassa Amerikkaa lukuunottamatta. Tapauksia on raportoitu jopa 365 000, mikä on isoin määrä vuoden 2006 jälkeen. Tartuntepäilyjä on jopa 6,7 miljoonaa.
 Tuoreimpien tilastojen mukaan isoimmat tartuntaluvut on Kongossa, Madagaskarissa ja Ukrainassa.

WHO varoittaa tuhkarokon leviämisestä Euroopassa – puolessa vuodessa jopa 90 000 tartuntaa