Summary: Rokuan kansallispuistoon liitetään 500 hehtaaria Metsähallituksen hallinnassa olevia valtion maita.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Harjumetsistä ja geologisista muodostumista tunnettu Rokuan kansallispuisto laajenee 1 000 hehtaarista 1 500 hehtaariin. Vuonna 1956 perustettu kansallispuisto on yksi Suomen vanhimmasta ja pienimmistä.
 Käynnissä olevasta  kansallispuistobuumista  huolimatta Rokua on jäänyt muiden puistojen varjoon ja laajentamisella haetaan erityisesti nostetta kävijämääriin. Rokuan kansallispuistossa kävijöitä oli viime vuonna 14 800.
 – Kansallispuiston kävijämäärä on pieni verrattuna koko Rokuan alueeseen, sanoo Metsähallituksen Pohjanmaan ja Kainuun luontopalveluiden aluepäällikkö  Arja Halinen .
 Halisen mukaan Rokualla on paljon retkeilyreittejä ja matkailupalveluita, mutta ne ovat kansallispuiston ulkopuolella. Kävijät eivät vieraile kansallispuiston alueella, koska sen koetaan olevan etäällä muista matkailupalveluista.
 Suomessa kansallispuistot eivät Halisen mukaan kilpaile keskenään, mutta puistot vertailevat hyväntahtoisesti kävijämääriä. Vertailu on hänen mukaansa johtanut palvelujen kehittymiseen.
 Rokuan kansallispuistolle esimerkin näyttäjä on pari vuotta sitten perustettu  Hossan kansallispuisto . Siellä on samanlaista helppokulkuista harjumetsää kuin Rokualla. Hossassa kävijöitä oli viime vuonna noin 100 000.
 – Hossan kansallispuiston perustaminen nosti alueella palvelujen tasoa, tunnettavuutta ja kävijämääriä.
 Miten luonto kestää, jos kävijämäärä kasvaa?
 500 hehtaarin lisäalueella on harjumetsiä, jonkin verran soita ja  paahdeympäristöjä  (Suomen ympäristökeskus). Alueella elää useita kasvi ja hyönteislajeja, joita ei muualla ole.
 – Jatkossa koko alue on kansallispuistoa, eikä sinä kyljessä ole enää epämääräisemmällä statuksella olevaa niin sanottua tavallista maata, Halinen sanoo.
 Vuoteen 2022 mennessä yhtenäistyvä alue ei kuitenkaan nosta Rokuaa korkeammalle kansallispuistojen kokolistalla.
 Uudella alueella on jo olemassa reittejä patikointiin ja maastopyöräilyyn, siellä on myös latuja. Laajennuksen myötä koko Rokuan kansallispuiston reitistöjä ja opasteita yhtenäistetään.
 Rokuan harjumaastossa suurin ongelma on eroosio eli maaston kuluminen. Siitä on haittaa muun muassa harjujen kasvillisuudelle, joten reittien suunnittelu ja rakentaminen ovat avainasemassa haittojen välttämisessä.
 – Rokuan luonto kestää kyllä hyvin kasvavan käyntimäärän, kunhan kasvu tapahtuu hallitusti.
  "Löytämätön helmi"
 Laajentuvan kansallispuiston hintalappua Arja Halinen ei pysty arvioimaan, sillä tarkkoja suunnitelmia ei ole vielä olemassa. Pääosa investoinneista liittyy reitistöjen parantamiseen ja uusien rakentamiseen.
 – Siellä on jo muutamia laavuja ja taukopaikkoja. Suunnitteilla on kodan tyyppisiä nuotiopaikkoja.
 Halinen uskoo, että Rokuan kansallispuistolla on kaikki mahdollisuudet nousta oululaisten suosimaksi retkeilyalueeksi.
 – Se on vielä löytämätön helmi tai hiomaton timantti.
 Kansallispuistoon tarvitaan tarpeeksi kävijöitä, jotta aluetta voidaan kehittää.
 – Mittavia palveluita ei ole mahdollista pitää yllä, jos kävijämäärä ei ole kovin merkittävä, Halinen sanoo.
 Vaikka rahalla saadaan palveluita ja mahdollisesti lisää kävijöitä, silti kansallispuistojen ensisijainen tarkoitus on luontokohteiden suojelu ja niiden esittely kävijöille.
 Missä kansallispuistoissa olet vieraillut? Voit keskustella kansallispuistoista kello 22:een saakka!

Kansallispuistobuumista huolimatta yksi Suomen vanhimmista puistoista kärsii kävijäpulasta – Rokua kosii retkeilijöitä laajentumalla


Summary: XHelper-niminen haittaohjelmaa kuvataan tämän hetken suurimmaksi mobiililaitteisiin kohdistuvaksi tietoturvauhaksi.

Kansainvälinen tietoturvayhtiö varoittaa Android-mobiililaitteissa nopeasti leviävästä haittaohjelmasta. Check Point Software Technologies -yhtiö kertoo tiedotteessaan, että maailman yleisimpien haittaohjelmien listalla on ensimmäistä kertaa yli kolmeen vuoteen mobiilitroijalainen.
 XHelper-niminen haittaohjelma on tällä hetkellä suurin mobiililaitteisiin kohdistuva tietoturvauhka, Check Pointin tutkijat varoittavat.
 Suomessa XHelper on seitsemänneksi yleisin haittaohjelma.
 Ohjelma voi ladata Android-mobiililaitteille muita haitallisia sovelluksia sekä näyttää haitallisia mainoksia. Haittaohjelma myös kykenee asentamaan itsensä uudelleen, vaikka se olisi kertaalleen poistettu laitteelta.
 Haittaohjelmaa on päivitetty jatkuvasti, mikä on auttanut sitä välttämään mobiililaitteiden virustorjuntaa ja leviämään uusiin laitteisiin.
 Mobiililaittetta voi suojella virustorjuntaohjelmalla sekä välttämällä tuntemattomilta lähettäjiltä tulleiden sähköpostien, liitteiden ja linkkien avaamista.

Tietoturvayhtiö varoittaa Android-laitteissa nopeasti leviävästä haittaohjelmasta


Summary: Laukaan kirkonkylän koulun joulujuhla peruttiin, koska paikkana oli kirkko. Vanhemmat aktivoituivat, ja nyt päätösjuhla järjesteään sekä kirkossa että kaksi kertaa koulussa.

– En ymmärrä enää kunnolla tätä nykymenoa. Alkaa tuntua heikommastakin reunakulkijasta jo haastavalta, laukaalainen  Tatu Karttunen  sadattelee.
 Kuuden lapsen isän tuohtumus johtuu torstaina koulun viestijärjestelmä Wilmaan kilahtaneesta viestistä, jossa kerrottiin Laukaan kirkonkylän koulun tunnustuksettoman joulujuhlan perumisesta. Syynä oli se, että tapahtumapaikkana oli kirkko.
 Apulaisoikeusasiamiehen tuoreen linjauksen mukaan koulun päätöstilaisuudeksi tarkoitettua tilaisuutta  ei voida järjestää kirkossa .  Linjauksessa todetaan , että kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka (kirkkolain 14 luvussa tarkoitettu kirkollinen rakennus) ja siitä välittyy näin jo itsessään uskonnollisia merkityksiä.
 Linjaus pätee myös silloin, jos tarjolla on vaihtoehtoinen joulujuhla niille, jotka eivät koe kirkkoa omakseen.
 Alun perin Laukaan kirkonkylän koulu oli päättänyt siirtää tapahtuman omista tiloistaan kirkkoon juhlasalin sisäilmaongelmien vuoksi.
 Kun viesti juhlan perumisesta tuli, Karttunen ei aikaillut. Hän halusi, että oppilaat saavat esittää harjoittelemansa ohjelman keinolla millä hyvänsä. Pian Karttunen huomasi, ettei ollut ajatuksensa kanssa yksin. Muutkin koululaisten vanhemmat olivat aktivoituneet asian hoitamiseksi.
 – Muutkin vanhemmat ovat olleet yhteyksissä koulutoimeen ja koulun johtoon, Karttunen kertoo.
 – Ihmiset ovat oikeasti huolissaan, mihin tämä maailma on menossa. Oikeusasiamiehet ja apulaisoikeusasiamiehet tekevät mitä ihmeellisempiä tulkintoja eri asioista ja meidän pitäisi vain hiljaa hyväksyä, hän pohtii.
 Jo torstai-iltana joulujuhlan perumisesta  keskusteltiin kiivaasti  (Keskisuomalainen) sosiaalisessa mediassa Laukaan Puskaradiossa. Lisäksi syntyi Facebook-ryhmä, jossa puuhataan oman joulujuhlan järjestämistä Laukaan kirkkoon.
 – Ryhmässä on jo toistasataa jäsentä, eli näin pienessä ajassa on kerääntynyt kohtuullisen iso joukko ihmisiä. Olemme yhdistäneet voimamme ja järjestelleet asiaa, Karttunen iloitsee.
 Tapaus, joka yhdisti kylän
 Karttusen oman perheen lapset ovat poikia. Kuudesta lapsesta viisi on edelleen koululaisia. Lasten tunteet joulujuhlan perumisesta olivat kaksijakoisia.
 – Osa ei niin perusta näistä esityshommista, mutta aiheuttaahan se ihmetystä. Juhlaa on kuitenkin suunniteltu ja harjoiteltu koulussa, ja sitten se perutaan. Syntyyhän siitä keskustelua, Karttunen kertoo.
 Lasten suista on noussut erityisesti kysymys: Miksi?
 – Olemme käyneet sitä läpi. Kerroin omille lapsilleni, että yritämme järjestää juhlan joka tapauksessa, että pääsemme yhdessä – lapset, äiti ja iskä – osallistumaan.
 Joulujuhlaselkkaus on tässä vaiheessa osoittanut, kuinka tiivis yhteisö Laukaassa on.
 – Kaikki tämä ihmisten aktiivisuus on tuntunut mahtavalta. Ihmiset kokevat hirveän tärkeänä sen, että myös perinteitä kunnioitetaan. Jos ajatellaan kirkkoa, niin kyllähän se linkittyy jouluun, johon taas linkittyy uskonto, Karttunen kertaa tunteitaan.
 Kun Tatu Karttunen meni perjantaina aamukahville paikalliseen kahvilaan, asiaa puitiin kahvipöytäkeskustelussa. Hänen mukaansa moni sellaisetkin, jotka eivät normaalisti käy kirkossa, olivat tulossa mukaan suunniteltuun tapahtumaan.
 Karttunen myöntää itsekin, että kirkkokäynnit ovat jääneet viime aikoina vähälle, mutta jouluperinteissä uskonto on läsnä.
 Ennen kuin Karttuset käyvät jouluaterialle, perhe lukee jouluevankeliumin ja kajauttaa yhdessä  Enkeli taivaan .
 Joulujuhlia tulikin kolme
 Tatu Karttunen sai perjantaina aamupäivällä koulutoimesta tiedon, että Laukaa järjestää joka tapauksessa myös koulussa kaksi erillistä pienempää joulujuhlatapahtumaa, joissa lapset pääsevät esittämään harjoittelemaansa ohjelmaa.
 – Meillä on ajatuksena, että pyrimme silti järjestämään tapahtuman kirkossa suunnitellusti ensi torstaina, eli silloin, kun kirkko oli muutenkin varattuna. Emme kuitenkaan halua päällekkäisyyksiä koulun järjestämien joulujuhlien kanssa, joten kellonaikaa mietitään vielä uudelleen tarvittaessa.
 Karttunen lupaa, että ajankohdasta tullaan vielä tiedottamaan laajasti paikallisissa lehdissä ja sosiaalisessa mediassa. Hän uskoo, että kaikki halukkaat tulevat saamaan tiedon.
 – Toivottavasti saamme lapsia myös sinne esiintymään, että kuntalaiset ja muut pääsevät saamaan joulumieltä. Olemme päättäneet kajauttaa  Enkeli taivaan  oikein palkeitten täydeltä!
 Lue lisää aiheesta:
 Tunnustukseton joulujuhla Laukaan kirkossa peruttiin: "Meihin otettiin yhteyttä, miksi emme järjestä juhlaa, johon kaikki voivat osallistua"
 “Uskonto rikkoi jotain minussa lapsena” – Uskosta luopunut perheenisä ymmärtää joulujuhlassa ahdistuvia eikä halua lastensa jakavan kohtaloaan
 Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"

Isä tyrmistyi, kun koulun kirkkojoulujuhla peruttiin – alkoi puuhata omaa juhlaa muiden vanhempien kanssa ja nyt juhlia onkin tulossa kolme


Summary: Korkeasaaren eläintarhaan muutti 2,5-vuotias lumileopardin poikanen.

Korkeasaaren eläintarha on saanut uuden erinomaisesti talveen sopeutuvan asukkaan. Ranskasta saapuneella 2,5-vuotiaalla kissapedolla on tapana mouruta äänekkäästi etenkin iltahämärissä.
 Lumileopardin poikanen siirrettiin Suomeen Ranskan Mulhousen eläintarhasta. Uuden tulokkaan Korkeasaaressa asuva isä sai kolmisen vuotta sitten komennuksen Ranskaan lisääntymään.
 Uuden täpläturkin isovanhemmat asuvat vain kivenheiton päässä jälkeläisestään. Kun nuori uros saa aikanaan naaraskaverin, sukupolvien ketju voi jatkua.
 Lux Korkeasaaressa kerätään varoja suojelutyöhön
 Luonteeltaan uljas uros vaikuttaa rauhalliselta ja reippaalta. Eläintenhoitajien mukaan poikanen on komea ja muistuttaa ulkonäöltään paljon isäänsä ja isoisäänsä.
 Annika Sorjonen (2019) Korkeasaari Zoo
 Korkeasaareen on parhaillaan rakentumassa valotaidetapahtuma Lux Korkeasaari, jolla kerätään varoja lumileopardien suojeluun.
 Jokainen tapahtumaan ostettu pääsylippu tukee eurolla Snow Leopard Trustin suojelutyötä. Lumileopardien valoisamman tulevaisuuden toivona myös nuori uros on saanut nimen Lux.
 Lajia uhkaa salametsästys ja elinalueiden pirstoutuminen
 Lumileopardeja on Himalajan vuoristoseuduilla noin 4 000–6 400. Uhanalaista lajia uhkaa salametsästyksen lisäksi elinalueiden pirstoutuminen, kun ilmaston lämmetessä kasvillisuus, karja ja ihmisasutus nousevat yhä ylemmäs vuorten rinteille.
 Korkeasaari on tukenut luonnonvaraisten lumileopardien suojelua vuodesta 2012. Lux Korkeasaari -reitin valot syttyvät joulupäivänä, ja niitä pääsee pidennettyinä ilta-aukioloaikoina ihailemaan aina 8.1.2020 saakka.

Korkeasaaren on saapunut uusi lumileopardiuros Lux – komea kolli tykkää mouruta äänekkäästi iltahämärissä


Summary: Pääministeri Boris Johnson sai vahvan mandaatin brexitiin. Työväenpuolue menetti perinteiset kannatusalueensa konservatiiveille.

Britit äänestivät torstaina konservatiivipuolueen ja pääministeri Boris Johnsonin suurimpaan vaalivoittoonsa vuosikymmeniin. Tulos johtaa oppositiopuolueiden johtajien eroon.
 Kerromme tässä artikkelissa lyhyen ja pitkän selityksen sille, mitä vaalivoitto tarkoittaa Britannialle.
 Jos sinulla on kiire, tässä sadan sanan selitys
 Pekka Sipilä / Yle
 Kun tulos on lähes valmis, konservatiivit ovat varmistaneet 650-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen 364 edustajaa. Enemmistöön riitti 326 paikkaa. Vaalivoitto on konservatiivien suurin vuoden 1987 jälkeen.
 Voitto tuli siitä, että työväenpuolue kärsi nöyryyttävän tappion aiemmilla vankoilla tukialueillaan. Perinteiset kannattajat eivät saaneet selvää, kuinka puoluejohtaja  Jeremy Corbyn  ratkaisisi vuosikausia velloneen EU-kiistan.
 Tappion vuoksi Corbyn eroaa puoluejohtajan paikalta lähiaikoina. Sama kohtalo on brexitiä vastustaneiden liberaalidemokraattien johtajalla  Jo Swinsonilla , joka ei tullut edes uudelleenvalituksi parlamenttiin.
 Skotlannin kansallispuolue SNP sen sijaan käytännössä hallitsee nyt Skotlantia. Se vei paikkoja kaikilta puolueilta. SNP:n menestys tulee tuottamaan vaikeuksia pääministeri Johnsonille. SNP on tiukasti vastustanut brexitiä. Samalla se ajaa Skotlannin eroa Yhdistyneestä kuningaskunnasta.
 Pääministeri Johnson vakuuttaa Britannian eroavan EU:sta tammikuun lopussa. Vasta sen jälkeen Britannia pääsee aloittamaan Brysselin kanssa neuvottelut keskinäisistä suhteista. Siirtymäkausi kestää vain ensi vuoden loppuun.
 Jos aikaa on enemmän, tässä 200 sanaa lisää
 Britannian vaalien voittajasta ei ole kiistaa, mutta on mielenkiintoista, että Johnsonin konservatiivipuolue voitti loppujen lopuksi melko pienellä äänimäärän lisäyksellä.  Puolue sai näissä vaaleissa 43, 6 prosenttia äänistä , mikä on 1,2 prosenttiyksikköä enemmän kuin vuonna 2017.
 Vaalitapa ratkaisee paljon: kussakin vaalipiirissä paikka menee eniten ääniä saaneelle, joten puolue voi saada paljonkin ääniä saamatta edustajia – liberaalidemokraattinen puolue lisäsi ääniosuuttaan yli neljällä prosenttiyksiköllä 11,5 prosenttiin, mutta menetti yhden edustajapaikan.
 Pääministeri Johnsonilla ja konservatiiveilla on edessä työteliäs aika. Konservatiivit aikovat tuoda Johnsonin neuvotteleman EU-erosopimuksen jälleen parlamentin alahuoneen käsittelyyn jo joulukuussa.
 Kun ero tammikuun lopussa on tehty, hallituksella on vain 11 kuukautta aikaa sopia Brysselin kanssa vapaakauppasopimus. Vastaava neuvotteluruljanssi sillä on edessä myös Yhdysvaltojen kanssa, tälle ei tosin ole annettu aikamäärää.
 Vaikka vaalien pääteema oli brexit , kyse on myös sisäpolitiikasta.
 Skotlannin Kansallispuolue SNP onnistui ottamaan paikkoja niin konservatiiveilta, työväenpuoleelta kuin liberaalidemokraateiltakin.
 Tämä voi merkitä, että Skotlannin itsenäistymispyrkimykset nousevat jälleen. Seuraus voi olla, että Skotlannissa järjestetään uusi kansanäänestys Britanniasta eroamisesta. Puolue on vuoden 2016 EU-kansanäänestyksestä lähtien tiukasti vastustanut Britannian EU-eroa.
 Pohjois-Irlannissa menestyivät Irlannin tasavaltaan läheisempää suhdetta kannattavat kaksi puoluetta, vasemmistolainen Sinn Féin ja sosiaalidemokraattinen työväenpuolue SDLP.
 Lue lisää:
 Analyysi Lontoosta: Boris Johnsonin murskavoitto varmisti Britannian EU-eron toteutumisen – mutta syvensi kuilua Englannin ja Skotlannin välillä
 Asiantuntija: Näistä tuli todella vahvasti brexit-vaalit

Britannian vaalit: Konservatiivit suurvoittoon, ero EU:sta toteumassa tammikuun lopussa – Lue 100 ja 300 sanan tiivistys


Summary: Tampere haluaisi, että tulevaisuudessa ratikka kulkisi täyttömaalla Santalahdesta Hiedanrantaan.

Vaasan hallinto-oikeus kumosi Tampereelle myönnetyn luvan Näsijärven rannan täyttämiseksi. Oikeuden mukaan rannan täyttö aiheuttaa riskin alueen pohjavedelle. Päätökseen saa hakea muutosta korkeimmasta hallinto-oikeudesta, jos oikeus myöntää valitusluvan.
 Alun perin Tampereen ratikan piti kulkea rantaa pitkin, mutta kaupunki on jo varautunut uuteen reittiin.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto myönsi Tampereelle luvan rannan täyttöön 10.10.2018. Päätös koski noin yhdeksän hehtaarin vesialueen täyttöä. Aluehallintovirasto edellytti, että Tampere rakentaisi Vaitinaron rantaan pysyvän ja tiiviin suojausrakenteen pohjaveden pilaantumisen ehkäisemiseksi.
 Pohjavesialueella on muun muassa Hyhkyn vedenottamo. ELY-keskuksen mukaan rantatäytön vaikutusta pohjavesiesiintymään ei ole luotettavasti selvitetty.
 Lupapäätöksestä valittivat Pirkanmaan ELY-keskus ja Tampereen ympäristönsuojeluyhdistys.
 Rannan täyttöön liittyvän vastustuksen vuoksi Tampere on parhaillaan hakemassa lupaa myös tekosaaren tekemiseksi Hiedanrantaan. Tässä uudessa suunnitelmassa saaren ja rannan väliin jää kanava. Tämä ehkäisisi Tampereen mukaan mahdolliset vaikutukset pohjaveteen, koska rantaviivaan ei aiheutuisi muutoksia.
 Tampere haluaa, että tulevaisuudessa ratikka kulkisi täyttömaata pitkin Näsijärvellä Santalahdesta Hiedanrantaan. Tekosaarelle voisi tulla myös asuinrakennuksia.

Hallinto-oikeus: Tampere ei saa täyttää Näsijärven rantaa – ratikka yritetään saada kulkemaan tekosaaren kautta


Summary: Syytetty ampui toista miestä kolme kertaa vahingoittaen tätä jalkoihin. Ampuja otettiin kiinni tapahtumapaikalta.

Syyttäjä vaatii porilaisen ravintola Jolenen edustalla ampuneelle miehelle neljän vuoden vankeustuomiota tapon yrityksestä.
 Vaihtoehtoisena syytteenä on törkeä pahoinpitely.
 Syytetty ampui toista miestä kolme kertaa, osuen tätä jalkoihin. Yksi luodeista meni vain kahden senttimetrin päästä reisivaltimoa. Syyttäjän mukaan tarkoituksena on ollut tappaa uhri.
 Syyttäjän mukaan reiden alueen ampumavammat ovat olleet potentiaalisesti hengenvaarallisia, koska laukaukset olisivat voineet johtaa reiden isojen verisuonien vaurioitumiseen ja vakavaan, henkeä uhkaavaan verenvuotoon.
 Ammuskelu sattui perjantaina lokakuun 11. päivä hieman kello 20 jälkeen. Poliisi oli paikalla nopeasti ja otti syytetyn kiinni heti paikan päältä.
 Aiheesta aiemmin:
 Porin ampumisen uhrilla ei hengenvaaraa – poliisi ei kommentoi motiivia
 Miestä ammuttiin Porin keskustassa

Syyttäjä vaatii neljä vuotta vankeutta Porissa ravintola Jolenen edessä ampuneelle miehelle


Summary: Hitainta kasvu oli rakentamisen toimialalla, nopeinta yksityisen sektorin terveys- ja sosiaalipalveluissa.

Palkkasumma kasvoi elo–syyskuussa selvää 3,2 prosentin vauhtia viime vuoden vastaavasta. Silti kasvuvauhti jäi vuoden 2018 lukemista 1,2 prosenttiyksikköä.
 Rajuinta kasvuvauhdin hidastuminen oli rakentamisessa. Vuosi sitten elo–syyskuussa rakentamisen palkkasumma kasvoi 6,4 prosenttia edellisvuodesta, nyt vain 1,1 prosenttia viime vuodesta, selviää  Tilastokeskuksen luvuista .
 Viime vuoden lukemia kovempaa kasvu oli yksityisissä terveydenhuolto- ja sosiaalipalveluissa, plussaa 6,2 prosenttia, rahoitustoiminnassa, plussaa 3,7 prosenttia, ja yksityisen koulutuksen puolella, plussaa 2,2 prosenttia.
 Vuosi sitten näiden alojen kasvuluvut olivat 5,2, 2,5 ja 1,9 prosenttia.
 Kun koko talouden palkkasummat ynnätään yhteen, havaitaan yksityisen sektorin peitonneen julkisen sektorin selvästi. Yksityisen sektorin palkkasumma kasvoi elo–syyskuussa 3,7 prosenttia, kun julkiselle sektorilla kasvu jäi 2,7 prosenttiin.
 Palkkasummaan lasketaan työntekijöille maksettavien bruttopalkkojen määrä. Optioita luvuissa ei ole. Summaan vaikuttaa työllisyyden ja ansiotasojen muutokset.

Palkkasumma kasvoi, mutta tahti hidastui viime vuodesta


Summary: Alle 25-vuotiaiden maksuttomasta ehkäisystä on tullut Lahdessa esimerkki siitä, kuinka sekavaa päätöksenteko voi kuntayhtymissä olla.

Lahden valtuusto päätti viime vuonna, että se haluaa ehkäisyn maksuttomaksi alle 25-vuotiaille nuorille. Maksuttomuus ei ole vieläkään toteutunut, eikä kukaan tunnu tietävän, minne esitys jäi jumiin.
 Lahden palveluista vastaa Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä. Yhtymä torppasi  vuosi sitten esityksen  maksuttomasta ehkäisystä pienimmällä mahdollisella äänierolla.
 Kesän korvalla asia näytti kuitenkin etenevän. Hyvinvointiyhtymän valtuusto totesi, että asiaan palataan kuntayhtymän ja kuntien välisissä palvelusopimusneuvotteluissa syksyllä.
 Ei palattu.
 Lahden kaupunginvaltuutettu ja hyvinvointiyhtymän hallituksen jäsen  Jouni Kaikkonen  (vihr.) ihmetteli valtuustossa, mihin esitys oli kadonnut ja miksi Lahden valtuuston tahto ei näy sote-yhtymän päätöksenteossa.
 Kaikkosen mielestä näyttää siltä, että valtuuston tahtoa ei pystytä muuttamaan teoiksi.
 Elisa Lientola (vas.) on yksi nuorten maksuton ehkäisy -aloitteen tekijöistä.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Vasemmistoliiton  Elisa Lientolan  mielestä kyseessä on demokratiavaje.
 – Meidän vaaleilla valittujen päättäjien pitäisi pystyä päättämään kaupunkilaisten arkisista palveluista, mutta tällä hetkellä talousarviopäätöksen leivotaan mystisissä palvelusopimusneuvotteluissa.
 Lahti ei voi päättää muiden kuntien palveluista
 Maksuton ehkäisy ei ole edennyt niin kuin piti, myönsi kaupunginjohtaja  Pekka Timonen  valtuustolle. Hän antaa selityksesi, että Lahti on luovuttanut sosiaali- ja terveyspalvelujen järjestämisvastuun kuntayhtymälle.
 Silloin kaupunki ei voi tilata kuntayhtymältä palveluita oman mielensä mukaan. Yhtymässä on muitakin kuntia kuin Lahti.
 Kaikki valtuutetut eivät kuitenkaan niele selitystä järjestämisvastuusta. Vaaleilla valitut valtuutetut ovat silti vastuussa palvelujen rahoittamisesta. Lahti on myös hyvinvointiyhtymän selvästi suurin rahoittaja ja omistaja. Mikä on omistajaohjauksen rooli tässä asiassa?
 – Lahti ei voi yksin sanella, mitä palveluja yhtymän alueella otetaan käyttöön, sanoo yhtymän hallituksen puheenjohtaja  Kari Lempinen  (sd.), joka on myös lahtelainen valtuutettu.
 Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän hallituksen puheenjohtaja Kari Lempinen muistuttaa, ettei Lahti voi päättää muiden yhtymän kuntien palveluista.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Yhtymän on mahdoton vastata kaikkiin toiveisiin, perustelee yhtymän varapuheenjohtaja  Sari Niinistön  (kok.).
 – Me emme pysty yhtymässä ottamaan yhtään ainutta hyvää ja hauskaa toivetta vastaan, joka ei liity lakisääteisten, pakollisten palveluiden järjestämiseen. Niissäkin meillä on vaikeuksia.
 Myös valtuutettu ja keskussairaalan entinen johtaja  Martti Talja  (kesk.) ymmärtää, miksi asiat etenenevät hitaasti.
 – Tarvitsemme valmisteluajan. Vuosi tai kaksi on uuden ajatuksen elinkaari, että se lähtee toteutukseen.
 Taljan mukaan yhtymä joutuu vaikeaan tilanteeseen, jos kaikki kunnat alkavat tilata erilaisia palveluita. Yhtymä joutuisi kiperän kysymyksen eteen: mitä terveyspalveluja tuotetaan, mitä ei.
 Lahti joutuu myös luopumaan joistakin palveluistaan siksi, että yhtymällä ei ole rahaa laajentaa palvelua kaikkiin yhtymän kuntiin. Yksi  tällainen palvelu on sosiaalinen luototus , josta Lahti on saanut hyviä kokemuksia yli kymmenen vuoden ajan.
 Uusi yritys maksuttomasta ehkäisystä
 Lahti ei ole kuitenkaan luovuttanut. Kaupunginhallitus teki uuden päätöksen, jossa se esittää, että hyvinvointiyhtymä ottaisi maksuttoman ehkäisyn käyttöön kaikissa kunnissa ensi heinäkuusta alkaen.
 Budjettiin pitäisi varata 140 000 euroa rahaa. Kaupunginhallituksen näkemyksen mukaan maksuttomuus toisi heti säästöjä, joten se ei lisäisi kuluja. Asia esitetään yhtymäkokoukselle 16.12.2019.
 Jos kaupunki haluaa saada oman toiveensa läpi, pitää sen neuvotella muiden kuntien kanssa ja saada esityksensä tueksi kolme muutakin kuntaa.
 Lahden kaupunginhallituksen puheenjohtaja Sirkku Hildénin (sd.) mukaan asioita saa läpi kuntayhtymässä, kunhan jaksaa käydä neuvotteluja kaikkien tahojen kanssa. Juha-Petri Koponen
 Tähän asti päätöksenteko kuntayhtymässä on ollut monivaiheista, sillä yhtymän valtuustossa ovat kuntien näkemysten lisäksi jyllänneet poliittisten ryhmien eri näkemykset.
 Siksi yhteistä tahtoa on ollut vaikea löytää. Yksittäisellä kunnallakaan ei välttämättä ole yhtenäistä näkemystä asiasta. Nyt päätöksentekoa on yksinkertaistettu: yhtymävaltuusto on muuttunut yhtymäkokoukseksi, jossa päättäjä edustaa kuntansa kantaa - ei poliittisen ryhmänsä kantaa kuten tähän asti.
 – Tämä on politiikkaa. Poliittisessa järjestelmässä kaikilta ristiriidoilta ja poliittisilta erimielisyyksiltä ei vältytä, toteaa kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Sirkku Hildén  (sd.)
 Lue lisää:
 Ilmainen ehkäisy vähensi teiniraskauksia kolmanneksella – nyt Vantaa laajentaa jakelun kaikille alle 25-vuotiaille
 Päijät-Hämeessä keskimääräistä korkeammat aborttiluvut – maksuton ehkäisy voisi ratkaista ongelman

Nuorille päätettiin antaa maksuton ehkäisy Lahdessa, mutta lupaus katosi byrokratian syövereihin – Selvitimme, miksi päätöksenteko on niin kankeaa


Summary: Räjähdys tapahtui itäsaksalaisessa Blankenburgissa Saksi-Anhaltissa. Talo on eristetty ja asukkaita evakuoidaan.

Ainakin 25 ihmistä on loukkaantunut pienkerrostalossa tapahtuneessa räjähdyksessä Blankenburgissa Saksi-Anhaltin osavaltiossa.
 Räjähdys tapahtui poliisin mukaan ennen kello 9:ää paikallista aikaa. Räjähdyksen syytä ei vielä tiedetä. Talo sijaitsee Bertolt-Brecht-Straßella.
 – Ei voida sulkea pois. että uhreja olisi enemmän, poliisin edustaja  Uwe Becker  sanoi Saksan median mukaan.
 Turma-alue on laajalti eristetty ja asukkaita evakuoidaan, Magdeburgin poliisi kertoi Twitter-tilillään.

Saksassa räjähdys kerrostalossa – Ainakin 25 loukkaantunutta


Summary: Itä-Suomen yliopiston kyselytutkimuksen mukaan vain pienessä osassa apteekeista löytyy viitehintaputken edullisin valmiste.

Apteekeissa asiakkaille tarjottava lääke riippuu enemmän apteekin varastotilanteesta kuin lääkkeen hinnasta.
 Vuonna 2003 voimaan tulleella  lääkevaihdolla  apteekki on velvoitettu vaihtamaan reseptilääke edullisempaan, ellei asiakas tai lääkäri sitä erityisesti kiellä.
 Itä-Suomen yliopiston mukaan kuitenkin vain kolmannes kyselytutkimukseen osallistuneista farmaseuteista mainitsi lääkkeen hinnan vaikuttavan valintaan.
 Yli puolet kertoi valitsevansa ensisijaisesti tarjottavan lääkkeen apteekin varastotilanteen mukaan. Yleisimmin asiakkaalle tarjottiin jo aiemmin käytössä ollutta valmistetta, vaikka se ei olisikaan ollut edullisin.
 Kyselytutkimukseen  osallistui 498 farmaseuttia eri puolilta Suomea.
 Lue myös:
 Lääkevaihto pienensi lääkkeiden myyntikatetta

Apteekit tarjoavat lääkkeitä varastotilanteen mukaan, vaikka perusteena pitäisi olla hinta


Summary: Lika tai lumi rekisterilaatassa voi johtaa turhiin laskuihin. Pysäköintifirmat lupaavat hyvittää väärät maksut.

Ylen toimittaja  Riika Raitio  huomasi torstaina, että parkkisovellus Moovy raksuttaa hänelle laskua Lappeenrannan keskussairaalassa. Auto ja nainen olivat kuitenkin Tampereella.
 Tämä ei ole ainoa kerta, kun pysäköintisovellus on laskuttanut turhaan. Moni muu kertoo sosiaalisessa mediassa vastaavista virhemaksuista. Päivän pysäköinnistä voi tulla kymmenien eurojen laskuja.
 Tampereella kehitetty Moovy tunnistaa palveluun rekisteröityjen autojen rekisterinumerot. Maksu alkaa sisäänajosta ja päättyy, kun ajaa parkkitalosta ulos.
 Sittemmin sovellus on levinnyt eri puolille Suomea, ja sillä arvioidaan olevan jo satoja tuhansia käyttäjiä.
 Pysäköinnin maksaminen kännykällä on arkipäivää isoissa kaupungeissa. Tampereella yli puolet pysäköinneistä maksetaan mobiilisti eli älypuhelimessa olevalla sovelluksella, ja sama tilanne on pääkaupunkiseudulla.
 Harvinaista mutta mahdollista
 Raitio soitti Moovylle ja sieltä kerrottiin, että virhe johtui todennäköisesti liasta tai lumesta rekisterilaatan päällä. Kameratunnistus tulkitsi vieraan auton siitä syystä Raition autoksi. Hänen ei tarvinnut maksaa laskua.
 Moovyn operatiivinen johtaja  Tami Koivuniemi  kertoo Ylelle, että lika tai lumi voi tuoda virheitä rekisterin automaattisessa tunnistuksessa.
 – Joskus esimerkiksi numero 6 saatetaan tunnistaa toiseksi numeroksi ja pysäköinti alkaa raksuttaa eri rekisterinumerolle.
 Koivuniemen mukaan rekisterilaatta kannattaa pitää puhtaana. Asiakkaan kannattaa olla yhteydessä palveluntarjoajaan, jos tulee vääriä maksuja. Virheet lisääntyvät Koivuniemen mukaan talvella.
 – Kun automatisoidaan asioita, silloin tapahtuu tällaista.
 Koivuniemi myöntää, ettei rekisterilaattaa pysty pitämään aina puhtaana. Vastuu on hänen mukaansa myös palvelun tuottajalla.
 – Missään nimessä ei tarvitse maksaa, jos on väärällä paikkakunnalla. Näemme palvelun kautta, missä autoilija on mennyt. Jos tulee maantieteellisesti 500 kilometrin hyppäys tunnin sisään, huomataan että tämä on väärin.
 Jos on vahingossa maksanut väärän maksun, ne hyvitetään.
 Moovyn tilastojen mukaan rekisteritunnistus toimii vuodessa 99,8-prosenttisesti oikein. Virheet ovat sikäli harvinaisia.
 Puomi estää virheitä laskuissa
 Parkkisovellus EasyParkissa ei ole tullut tietoon vastaavia virhemaksuja, joissa asiakkaalta olisi peritty toisella paikkakunnalla tapahtuneita pysäköintejä.
 Likaisista laatoista on seurannut sen sijaan muita ongelmia. Maajohtaja  Aleksi Kolehmainen  kertoo, että ongelmia voi tulla silloin, jos hallissa ei ole puomia.
 Rekisterinumero voidaan tunnistaa sisäänajossa mutta ei enää ulosajossa. Näin pysäköintimaksu voi jäädä raksuttamaan, vaikka autoilija on jo poistunut hallista. Tätä tapahtuu Kolehmaisen mukaan silloin tällöin ja virheet korjataan.
 Kadunvieripysäköinnissä ongelmaa ei ole, koska pysäköinnintarkastaja voi pyyhkiä lumen rekisterilaatasta. Jos hallissa on puomi eikä auton rekisterinumeroa tunnisteta lian takia, autoilija ei pääse halliin parkkisovelluksella vaan hänen pitää ottaa lipuke.
 Suomessa saa ajaa julkisilla teillä vain rekisteröidyillä ajoneuvoilla. Koska rekisteröidyn ajoneuvon tulee olla aina tunnistettavissa rekisterinumerolla, lumisesta rekisterilaatasta voi seurata periaatteessa myös sakkoja.
 Voit keskustella aiheesta 13.12. kello 20 asti.
 Lue lisää:
 Mobiilipysäköinnin suosio kasvaa – jo joka toinen autoilija käyttää kolikon tai kortin sijasta kännykkäsovellusta maksamiseen

Pysäköinti raksutti maksua Lappeenrannassa, vaikka auto oli Tampereella – ole tarkkana, sillä väärät laskut lisääntyvät näillä keleillä


Summary: Keskikokoisen sähköauton käyttökustannukset tulevat vastaavaa bensiiniautoa halvemmaksi 5-8 vuodessa.

Suomen ilmastopaneelin  perjantaina julkaiseman autolaskurin  tietojen mukaan sähköauto on pitkällä aikavälillä edullisempi käyttää ja järkevämpi valinta myös ympäristön kannalta.
 Laskurista selviää, että vaikka sähköauton valmistuksessa päästöt ovat eri ajoneuvotyypeistä suurimmat, nousevat käytönaikaiset päästöt muissa autoissa sähköautoa nopeammin.
 Alla olevassa kuvassa on esimerkki, jossa vastaavilla keskikokoisilla automalleilla ajetaan 14 000 kilometriä vuodessa 15 vuoden ajan. Ajomääränä 14 000 km vastaa suomalaisilla autoilla keskimäärin vuodessa ajettavaa kilometrimäärää. Kumuloituvat päästöt ovat hiilidioksiditonneja. Kaasuautoa on tässä esimerkissä ajettu sataprosenttisella maakaasulla.
 Suomen ilmastopaneeli, Harri Vähäkangas / Yle
 Suomen ilmastopaneelin laskujen mukaan keskikokoinen bensiiniauto aiheuttaa 14 000 kilometrin vuosittaisella ajolla jo kolmen vuoden kohdalla suuremmat päästöt kuin vastaava sähköauto. Esimerkkinä laskussa käytetään sähköautoa, joka pystyy kesäolosuhteissa 300 kilometrin ajoon täydellä latauksella.
 Vastaavasti 15 käyttövuoden jälkeen sähköauton aiheuttamat päästöt ovat jo 60 prosenttia pienemmät kuin bensiiniauton päästöt.
 Esimerkin laskennassa bensiiniauton kulutukseksi on laskettu 6,0 litraa sadalla kilometrillä ja dieselille 5,3 litraa. Kaasuauton kulutukseksi on laskettu 4,1 kg sataprosenttista maakaasua. Ladattavalle hybridille on laskettu 2,5 litran bensiinikulutus sekä 8,0 kWh sähkönkulutus ja sähköautolle 15,9 kWh sähkönkulutus.
 Seuraavassa kuvassa nähdään, että vuosittaisten ajokilometrien kasvaessa 30 000 kilometriin on sähköauton päästövähennys 15 vuoden jälkeen 67 prosenttia bensiiniautoon verrattuna.
 Dieselautoon verrattuna sähköauton päästövähennys on 62 prosenttia, kaasuauton verrattuna 47 prosenttia ja ladattavaan hybridiin verrattuna 44 prosenttia. Tässä esimerkkikuvassa biokaasun osuus kaasuauton polttoaineesta on ollut 50 prosenttia.
 Suomen ilmastopaneeli, Harri Vähäkangas / Yle
 Kustannukset kääntyvät sähköauton eduksi alle 10 vuodessa
 Suomen ilmastopaneeli on selvittänyt myös, missä ajassa sähköauto tulee muihin autoihin verrattuna edullisemmaksi käyttää.
 Jos vertailtava bensiiniauto on sähköautoa kalliimpi ja autolla ajetaan 20 000 kilometriä vuodessa, niin sähköauto muuttuu edullisemmaksi viiden vuoden ajon jälkeen.
 Jos taas sähköautoa verrataan halvempaan bensiiniautoon, muuttuu sähköauto bensiiniautoa edullisemmaksi kahdeksan vuoden jälkeen.
 Seuraavassa kuvassa on hahmoteltu kahden eri hintaa edustavan bensiiniauton sekä kolmen muun autotyypin kustannukset 15 vuoden aikana.
 Suomen ilmastopaneeli, Harri Vähäkangas / Yle
 Kuvan laskelmassa bensiiniautot ovat maksaneet 23 901 sekä 27 995 euroa. Dieselauto on maksanut 30 749, kaasuauto 30 123 sekä sähköauto 35 090 euroa.
 Autojen vuosittaisiksi kustannuksiksi on laskettu molempien bensiiniautojen osalta 560 euroa, dieselautolle 617, kaasuautolla 662 sekä sähköautolle 460 euroa.
 Mikä ilmastopaneeli? Suomen ilmastopaneeli edistää tieteen ja politiikan välistä vuoropuhelua ilmastokysymyksissä. Se antaa suosituksia hallituksen ilmastopoliittiseen päätöksentekoon ja vahvistaa monitieteellistä otetta ilmastotieteissä. Ilmastopaneelin selvitykset ja kannanotot tehdään tieteellisin perustein ja paneelin valitsemilla tavoilla. Ilmastopaneelissa on mukana 14 ilmastopolitiikan kannalta keskeisten tieteenalojen huippututkijaa. Paneelin puheenjohtaja on Helsingin yliopiston professori  Markku Ollikainen . Työtä avustaa kaksihenkinen sihteeristö.
 Ilmastopaneelin perjantaina julkaisema autolaskuri antaa kuluttajille mahdollisuuksia vertailla eri käyttövoimia. Laskurin taustalla on Suomen hiilineutraaliustavoite vuodelle 2035, joka edellyttää henkilöautoliikenteen päästöjen puolittumista vuoteen 2030 mennessä.
 Ilmastopaneeli muistuttaa, että keskeisin keino päästöjen vähentämiseen on henkilöautojen käyttövoimien vaihtaminen mahdollisimman vähäpäästöisiin.
 Suomen ilmastopaneelin autoslaskuriin pääset   tästä .

Suomen ilmastopaneeli: sähköauto päihittää muut autot niin kustannuksissa kuin päästöissäkin muutaman käyttövuoden jälkeen


Summary: Amfetamiinia täynnä ollut kassi unohtui helmikuussa porilaisen kerrostalon rappukäytävään.

Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut vuonna 1976 syntyneen miehen 10 vuodeksi vankeuteen törkeästä huumausainerikoksesta, ampuma-aserikoksesta ja väärennysaineiston hallussapidosta.
 Kyseessä on jutusta, jossa kuluvan vuoden helmikuussa porilaisen kerrostalon rappukäytävästä löytyi huumekassi, jonka sisällä oli lähes yhdeksän kiloa amfetamiinia.
 Käräjäoikeus tuomitsi toisen syytettynä olleen miehen huumausaineen käyttörikoksesta ja rahanpesusta sakkoihin. Kolmas syytetty oli epäiltynä avunannosta törkeään huumausainerikokseen, mutta hänen osaltaan syyte hylättiin.
 Huumekassi unohtui rappukäytävään
 Helmikuussa porilaisen kerrostalon rappukäytävästä löytyneessä kassissa oli lähes yhdeksän kiloa korkeapitoista amfetamiinia. Poliisin mukaan huumeiden katukauppa-arvo olisi ollut jopa yli puoli miljoonaa euroa.
 Toukokuussa poliisi pyysi yleisöltä vihjeitä laukusta. Syytteen mukaan epäiltyjen henkilöllisyydet vahvistuivat kassin tavaroista löydetyistä dna- ja sormenjäljistä.
 Esitutkinnan aikana poliisi kuulusteli epäiltyinä neljää porilaista miestä, joista kaksi vangittiin.
 Poliisin mukaan miehen hallusta löytyi kotietsinnässä muun muassa varastetuksi ilmoitettu ampuma-ase.
 Syytteen sai kaikkiaan kolme miestä. Kahta miehistä syytettiin törkeästä huumausainerikoksesta, ja heille vaadittiin kahdeksan ja kymmenen vuoden vankeusrangaistuksia.
 Kolmas mies järjesti syyttäjien mukaan asunnon huumeiden säilyttämistä varten. Hänelle vaadittiin yli kahden vuoden vankeutta.
 Syyttäjän mukaan toinen pääsyytetyistä oli tuonut amfetamiinierän Merikarvialta Poriin ja erehdyksessä jättänyt huumekassin rappukäytävään.
 Miehet kiistivät syytteet törkeästä huumausainerikoksesta. Myös avunannosta syytettä kiisti tienneensä huumeista.
 Aiheesta aiemmin:
 Rappukäytävästä löytyi iso amfetamiinilasti Porissa – syyttäjä vaatii päätekijöille pitkiä vankeustuomioita
 Kuka jätti huumekassin lojumaan porilaisen kerrostalon rappukäytävään? Poliisi tutkii useiden amfetamiinikilojen taustoja

Puolen miljoonan arvoiset huumeet unohtuivat rappukäytävään – pääsyytetylle 10 vuotta vankeutta


Kuluttajahinnat nousivat marraskuussa 0,7 prosenttia vuodentakaisesta, kertoo Tilastokeskus.
 Hintoja nosti etenkin savukkeiden, sähkön ja vuokrien kallistuminen. Myös matkaviestinpalvelut, eli esimerkiksi nettiyhteys- ja puhelinpalvelut kallistuivat vuodentakaisesta.
 Asuntolainojen keskikorot, matkapuhelimet, diesel ja bensiini taas halpenivat.
 Kun tarkastellaan muutosta lokakuusta marraskuulle, kuluttajahinnat halpenivat 0,1 prosenttia. Yksi syy tähän oli se, että ulkomaan lentoliikenteen hinnat laskivat.
 Tilastokeskus kerää kuluttajahintaindeksiä varten 44 000 hintatietoa lähes 470 hyödykkeestä ja noin 2 700 liikkeestä aina kuukauden puolivälissä.

Hinnat nousivat 0,7 prosenttia vuodentakaisesta – savukkeet, sähkö ja vuokrat kallistuivat


Summary: Tekopohjavesilaitosta on valmisteltu Pirkanmaalla vuosia ja sen vastustus on ollut kovaa.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto on myöntänyt luvan Pirkanmaan ensimmäiselle tekopohjavesilaitokselle. Tavase Oy sai luvan laitoken rakentamiseen Kangasalle.
 Lupa koskee Roineen raakavedenottoa, sen imeyttämistä Vehoniemen harjulla ja muodostuvan tekopohjaveden ottamista. Aluehallintoviraston päätökseen saa hakea valittamalla muutosta Vaasan hallinto-oikeudelta.
 Pälkäneen tekopohjavesilaitoksen lupa-asia ratkaistaan myöhemmin.
 Runsas vuosi sitten korkein hallinto-oikeus antoi Tavasen lupakäsittelyn edetä Kangasalan puolella tuotantoalueilla 1 ja 2. Sen sijaan kolmosalue Pälkäneen puolella pantiin jäihin, koska tekopohjaveden vaikutusta Keiniänrannan lehtoalueeseen ei tunnettu.
 Molemmat kunnat vastustavat Tavasen rakentamista alueelleen.
 Lokakuussa uutisoitiin, että tekopohjaveden tuotanto ei selvityksen mukaan vaikuttaisi Pälkäneen Keiniänrannan Natura-suojelualueeseen. Rannan erikoinen leppälehto on riippuvainen Syrjänharjun pohjavedestä, mutta FGC-yhtiön laatima arvio päätyy siihen, että tekopohjavesi ei vaarantaisi suojelualuetta.
 Arvio Keiniänrannan Natura-alueesta ei näytä ainakaan tuovan lisäesteitä Pälkäneen puolen luville.
 Tekopohjavesilaitosta on valmisteltu Pirkanmaalle vuosia. Ensimmäiset selvitykset Vehoniemen-Isokankaan harjualueen käyttämiseksi tekopohjaveden muodostamisessa tehtiin jo 1990-luvun puolivälissä. Selvitykset osoittivat, että harjualue soveltuu tarkoitukseen.
 Tekopohjavesilaitoksen suunnittelu aloitettiin 1990-luvun lopulla. Tavase Oy perustettiin joulukuussa 2002.

Avi: Tekopohjavettä saa valmistaa Kangasalan harjumaisemissa – Pälkäneen laitoksen lupa ratkeaa myöhemmin


Summary: Yhdysvaltalainen Gwen Stefani tekee ensi kesänä ensimmäisen Euroopan-kiertueensa 13 vuoteen.

No Doubt -yhtyeen laulajana tunnetuksi tullut  Gwen Stefani  esiintyy ensi kesänä Porin jazzfestivaalilla perjantaina heinäkuun 17. päivänä.
 Stefani aloitti vuonna 2004 soolouran, jonka aikana häneltä on ilmestynyt kolme studioalbumia. Hiteiksi ovat nousseet muun muassa kappaleet  Hollaback Girl ,  The Sweet Escape  ja  What You Waiting For? .
 Suomessa Stefani on käynyt soolourallaan vain kerran aikaisemmin Helsingissä vuonna 2007.
 Kolme kertaa Grammylla palkittu artisti tunnetaan myös muoti-ikonina ja tuottajana. Vuodesta 2016 asti hän on toiminut The Voice -laulukilpailun tuomarina Yhdysvalloissa.
 Pori Jazz  julkisti aiemmin  tällä viikolla ensimmäiset artistinsa: Porissa nähdään muun muassa  Dido ,  Charles Lloyd , Gov’t Mule  sekä  Pepe Willberg  yhdessä trumpetisti  Jukka Eskolan  yhtyeen kanssa.
 Pori Jazz järjestetään 55. kertaa 10.–18. heinäkuuta.

Gwen Stefani Pori Jazziin – No Doubt-solisti on käynyt soolourallaan vain kerran aiemmin Suomessa


Summary: Onko seuraavana luvassa julkiset hirttäjäiset stadionin hurraajien äänenvoimakkuuden mukaan? kysyy Human Right Watch.

Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  on poistanut Instagramista eilisiltaisen kyselynsä. Siinä sai äänestää, pitäisikö Syyrian al-Holin pakolaisleiriltä tuoda Suomeen vain lapset vaiko lapset ja äidit.
 Kulmuni kertoo tänään Twitterissä poistaneensa äänestyksen. Hän ei pahoittele kyselyn luomista, mutta sanoo, että se herätti pahennusta ja tapa oli epäonnistunut. Samalla hän korostaa kansalaiskeskustelun tärkeyttä.
 Tviitin perässä on pitkä ketju kommentteja, joissa enimmäkseen tuomitaan äänestys.
 Kulmunin instakysely suututti muun muassa ihmisoikeusjärjestö Human Right Watchin, jonka Euroopan-viestintäjohtaja  Andrew Stroehlein  kuvasi tviitissään sitä kauheaksi. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Stroehlein mukaan valtion tulisi kunnioittaa kansalaistensa oikeuksia kaikissa tilanteissa eikä laittaa ihmisten kohtaloita sosiaalisen median armoille.
 Hän jatkoi ihmettelemällä, onko seuraavana luvassa julkiset hirttäjäiset stadionin hurraajien äänenvoimakkuuden mukaan.
 Kulmunin  oma kanta al-Holin leirin suomalaisiin  on se, että lapsia pitäisi auttaa, äitejä ei.
 Lue myös:
 Poliisiylijohtaja Kolehmainen al-Hol-jupakasta: "En ole valehdellut, poliisilla ei ole suunnitelmaa hakea ihmisiä Syyriasta"
 Yle seurasi: Al-Hol nousi odotetusti kyselytunnin ykkösaiheeksi – SDP ja keskusta tukevat poliittisen linjauksen tekemistä
 Putositko tyystin kärryiltä Haavisto–al-Hol-jupakassa? Ota homma haltuun nopeasti ja lue tämä juttu

Katri Kulmuni äänestytti somessa al-Holin leirin suomalaisten kohtalosta – julkaisu ehti suututtaa ihmisoikeusjärjestön, Kulmuni poisti sen


Summary: Suomalaisten kolesterolitasot ovat kääntyneet laskuun vuosien 2007–2012 nousun jälkeen. Silti noin 55 prosentilla kokonaiskolesteroli on yhä yli suosituksen.

Useammalla kuin joka toisella 25–64-vuotiaalla suomalaisella kolesterolin määrä veressä ylittää yhä terveysviranomaisten suosituksen, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL.
 Korkeasta osuudesta huolimatta suomalaisten kolesterolitaso on kääntynyt laskuun edellisessä tutkimuksessa havaitun nousun jälkeen. THL seuraa kolesterolitasoa viiden vuoden välein. Tuorein tieto perustuu FinTerveys 2017 -tutkimukseen.
 Kolesterolin suositustaso on viisi millimoolia litrassa, kun sekä 25–64-vuotiailla miehillä että naisilla se on keskimäärin 5,2 millimoolia litrassa.
 THL kertoo, että korkea kolesteroli on yksi tärkeimmistä sydän- ja verisuonitautien riskitekijöistä. Tärkein kolesterolitasoon vaikuttava tekijä puolestaan on ravinnosta saatava rasva. Kolmannes suomalaisista syö rasvoja yli suosituksen. Kovan eli tyydyttyneen rasvan suosituksen ylittää 90 prosenttia väestöstä.
 – Tyydyttyneen rasvan osuus energiansaannista ei saisi väestötasolla ylittää 10 prosenttia kokonaisenergiasta. Ihmisten henkilökohtaisten ruokavalintojen lisäksi tämä edellyttää suuria tuotannollisia muutoksia maataloudessa ja elintarviketeollisuudessa, sanoo tutkimuspäällikkö  Liisa Valsta  tiedotteessa.
 THL: Kolesterolilääkitystä voisi lisätä
 Väestön keskimääräinen kolesterolitaso on Suomessa laskenut 1970-luvulta alkaen, jolloin se oli ennätyksellisen korkealla. Kolesterolitaso laski vuoteen 2007, mutta nousi hieman vuosien 2007 ja 2012 välillä. Tuolloin keskusteltiin vilkkaasti vähähiilihydraattisesta ruokavaltiosta, THL huomauttaa.
 THL:n mukaan alentunut kolesterolitaso on ollut keskeinen syy sepelvaltimotaudin vähenemiseen. Kehityksestä huolimatta kolesterolilääkitystä voitaisiin silti yhä lisätä erityisesti heillä, joilla on useita sydäntautien riskiä lisääviä tekijöitä.
 – Heistä aivan liian suurella osalla on korkea kolesteroli. Sekä ravitsemusneuvontaa että lääkehoitoa pitäisi tehostaa, kertoo tutkimusprofessori  Tiina Laatikainen  tiedotteessa.

Yhä useammalla kuin joka toisella suomalaisella kohonnut kolesteroliarvo


Summary: Hammashoitopelko oli vankien keskuudessa tavallista yleisempää.

Suomalaisten vankien suunterveys on huonolla tolalla, selviää tuoreesta Oulun yliopiston väitöstutkimuksesta.
 Tutkimukseen osallistui yhteensä 100 vankia. Heistä kaikille tehtiin kliininen tarkastus ja puolet haastateltiin. Vangeista 80 prosentilla todettiin hampaissa korjaavan hoidon tarvetta. Lisäksi vangeista 90 prosentilla oli hampaissa erosiivista kulumista.
 Ennen vankilaan joutumistaan suunterveyspalveluiden käyttö oli ollut vankien keskuudessa epäsäännöllistä. Myös purentaongelmat ja hammashoitopelko olivat tavallisia, pelko jopa hieman tavallista yleisempää. Suurin osa vangeista hakeutui hoitoon vasta kun suussa oli särkyä.
 Lähes kaikki tutkittavat vangit tupakoivat. Nuuskaa oli käyttänyt joka viides. Huumeiden ja alkoholinkäyttö oli tavallista. Melkein kaikki vangit käyttivät reseptilääkkeitä, tyypillisimmin psykoosi-, kipu- ja unilääkkeitä. Vangeista puolella oli C-hepatiitti. Sekä tupakkatuotteiden että päihteiden runsas käyttö heikentää suunterveyttä.
 Aiempaa tietoa vankien suunterveydestä on ollut vähän.

Tutkija kurkkasi vankien suuhun ja keskusteli heidän elintavoistaan  – selvisi, että vankien suunterveys on huonolla tolalla


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Joulun lähestymistä  ei voi olla huomaamatta lyhyelläkään Brysselin-visiitillä. Kahden päivän aikana olen nähnyt kaksi joulupukkia, ensimmäisen Euroopan parlamentissa ja toisen huippukokouksessa.
 Aito suomalainen huippukokouspukki oli ilmeisesti tullut paikalle pehmittämään hyvän joulumielen avulla Puolan, Unkarin ja Tsekin johtajat hyväksymään EU:n yhteinen tavoite pyrkiä hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Tavoitteesta sopiminen antaisi Suomen puheenjohtajuuskaudelle myönteisen huipennuksen.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Toimittaja-aulassa pyörineelle pukille  ei ollut kuitenkaan järjestetty pääsyä tarkoin varjeltuun kokoushuoneeseen, ja EU:n ilmastoänkyröiden taivuttelu meni vaikeaksi. Vääntö venyi myöhään yöhön.
 Lopulta kokouksesta  saatiin ulos julistus , että hiilineutraaliutta kohti mennään, mutta se ei koske vielä Puolaa. Asiaan palataan ensi kesäkuussa.
 Puola, Unkari ja Tsekki  olisivat halunneet isommat joululahjat vastineeksi kalliista hiilivoiman alasajosta. Pukin tuomiset riittivät kahdelle muulle, mutteivät Puolalle, jonka sähköstä neljä viidesosaa tuotetaan yhä hiilellä.
 Euroopan komissio on arvioinut, että jo nykyisen tavoitteen eli 40 prosentin päästövähennysten toteuttaminen vuoteen 2030 mennessä edellyttää 260 miljardin euron investointeja vuodessa.
 Nettopäästöjen täydellinen eliminointi  vuosisadan puoliväliin mennessä tulee vielä huimasti kalliimmaksi. Hiilivoimaloiden tilalle pitää rakentaa tuuli-, aurinko- ja ydinvoimaa. Autot pitää vaihtaa päästöttömiin ja rakentaa latausverkosto. Energiasyöpöt rakennukset pitää tilkitä. Mistä rahat?
 Enimmäkseen yksityisiltä sijoittajilta. Tämän rahavirran vauhdittamiseksi EU on kehitellyt järjestelmää, joka erottaa ympäristön kannalta suotuisat sijoitukset viherpesusta tai hiilen polttamisen rahoittamisesta. Järjestelmän nimi on taksonomia, kuin  Carl von Linnén  luontokappaleiden luokittelusysteemi. Eräänlainen ekomerkki.
 Luokittelusta syntyi alustava sopu  Euroopan parlamentin, jäsenmaiden ja komission kesken ns. trilogineuvottelussa viime viikolla. Jäsenmaita edusti puheenjohtajamaa Suomen lähettiläs Marja Rislakki. Sen jälkeen  ratkaisu meni vielä takaisin jäsenmaiden hyväksyttäväksi .
 Yleensä trilogisovun hyväksyminen on muodollisuus, mutta Suomen neuvottelema paketti ei enää kelvannutkaan jäsenmaille. Tsekki, Unkari, Ranska ja joukko muita maita halusivat varmistaa, että ydinvoima luetaan jatkossa ympäristöystävälliseksi sijoituskohteeksi. Koko taksonomiahanke palaa piirustuspöydälle.
 Pari päivää myöhemmin  Unkari ja Tsekki ottivat  ydinvoiman neuvottelukortiksi  ilmastohuippukokouksessa. Tsekin pääministeri  Andrej Babis  sanoi haluavansa varmistaa, ettei "kukaan voi pysäyttää meitä ydinvoimaloiden rakentamisessa". Kokouslähteiden mukaan Tsekki haluaisi käytännössä EU-rahaa ydinvoimaloiden rakentamiseen.
 Lopulta  huippukokouksen päätelmiä  rukattiin Tsekin pyynnöstä mainitsemaan, että osa jäsenmaista aikoo jatkossakin nojata ydinvoimaan. Kirjaus antanee ydinvoiman ystäville uusia eväitä vaatia, että atomivoima lasketaan jatkossa vihreäksi tuotannoksi.
 Ydinvoimaa tai ei, hiilineutraaliudesta sopimisen vaikeus ennakoi kuitenkin sitä, että joulupukin reen jalakset karahtavat ilmaston lämmetessä lumettomaan maahan jo paljon ennen vuotta 2050.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 #SOMESSA: EKP:n Lagarde poistui Draghin varjosta
 twitter
 Valta euroalueen rahapolitiikassa vaihtui  torstaina, kun ranskalainen  Christine Lagarde  veti ensimmäisen  Euroopan keskuspankin rahapoliittisen kokouksensa . Frankfurtin pääkallopaikkaa seuraavat twitteristit spekuloivat Lagarden ensimmäisen tiedotustilaisuuden annilla jo päiviä aikaisemmin.
 Tähän asti Lagarde on odotellut edeltäjänsä  Mario Draghin  varjossa, ja hänen käyttämänsä ilmaisut sanamuotoja myöten tulkitaan markkinoilla pilkulleen.
 Jos Lagarde vinkkaa vähänkään rahapolitiikan tuleviin muutoksiin, sillä voi olla  suuret seuraukset.  Lagarde haluaa johtaa omalla tyylillään: hän on muun muassa sanonut, että ei pidä keskupankkiirien jakamisesta haukkoihin ja kyyhkyihin. "Minä pidän pöllöistä, olisin mieluiten pöllö", hän on sanonut.
 #FAKTA: Hei me lennetään!
 Lentoliikenteen päästöjen vähentäminen  on päänsärky EU:lle, joka pyrkii hillitsemään ilmaston lämpenemistä. Manner-Euroopan nopeista junayhteyksistä huolimatta eurooppalaiset nimittäin lentävät vuosi vuodelta enemmän
 Joel Kanerva / Yle
 Lentomatkustajien määrä kasvoi vuonna 2018 kuusi prosenttia edellisvuodesta. Vuosikymmenen alusta kasvua on kertynyt peräti 43 prosenttia.
 Matkustajien määrä on kasvanut kaikissa jäsenmaissa. Suomessa lentomatkustajien määrä nousi liki kaksi kertaa EU-keskiarvoa nopeammin (11%), kun taas Ruotsissa kasvu jäi yhteen prosenttiin.
 Luvuissa ovat mukana kotimaanlennot, lentoliikenne EU:n sisällä sekä EU:n ja kolmansien maiden välillä.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Toisiin ajatuksiin brexitistä, Irlannin raja ja Espanjan umpikuja
 Ellie Varley on tätä nykyä sitä mieltä, että kun Britannian ja EU:n riitaisan historian ottaa huomioon, brexit alkaa näyttää väistämättömältä eikä yllättävältä.  Jani Saikko / Yle
 Britannian parlamenttivaalien  tuloksen pitäisi olla selvillä Eurooppa-kirjeen pudotessa postiluukusta. Konservatiivipuolue kampanjoi lupaamalla panna Britannian EU-eron toimeen mahdollisimman pian.
 Päivi Kerola  vieraili vaalien alla saarivaltiossa tapaamassa  kahta nuorta, jotka olivat muuttaneet mielensä brexitistä .  Ellie Varley  on eroprosessin pitkittyessä kääntynyt eron kannalle,  Jonathan Pettifer  taas katuu äänestäneensä eron puolesta.
 Eron toteutuminen  siirtäisi EU:n ulkorajan Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille. Levottomuuksien muistot ovat raja-alueella yhä pinnassa.
 Johanna Numminen   kävi katsomassa, millaista on rajalla , jota kukaan ei halua takaisin, ja kysymässä mitä asukkaat asiasta ajattelevat.
 Espanja on ajautunut poliittiseen umpikujaan  Katalonian kriisin myötä. Umpikuja ei kuitenkaan ole tullut eteen yhtäkkiä vaan asetelmat ja asenteet ovat Espanjassa kärjistyneet pitkän kehityksen seurauksena. Kriisin historiaa taustoittaa tämän viikon Ulkolinja  Espanjalainen umpikuja .
 Ohjelmaan liittyy myös  podcast , jossa ohjaaja  Pertti Pesonen  kertoo kuinka itsekin joutui poliisin hakkaamaksi Barcelonassa ohjelmaa kuvatessaan.
 ENSI VIIKOLLA: Puheenjohtajakausi huipentuu
 Vedenjakajavuoden 1989 muistelot  jatkuvat tiistaina, kun tulee kuluneeksi tasan 30 vuotta Romanian kansannousun alkamisesta. Tapahtumat johtivat Nicolae Ceausescun eroon ja kuolemaan.
 Britannian uusi parlamentti kokoontuu niinikään tiistaina ensimmäisen kerran, näillä näkymin selkeällä konservatiivienemmistöllä.
 Ensi viikko on myös käytännössä Suomen puheenjohtajakauden viimeinen työviikko ennen joulun pyhäpäiviä. Viimeisinä kokoontuvat maatalousministerit keskustelemaan kalastuskiintiöistä, ja ympäristöministerit puhumaan luonnon monimuotoisuudesta.
 Vuoristoratamaisen kauden jälkeen suomalainen virkamieskunta ja ministerit voivat hengähtää.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Ilmastojarruttaja Puola sai liian vähän joululahjoja


Summary: Työntekijöiden luotto johtajiin muutoksen kärkenä on alhainen.

Monet työntekijät kokevat jäävänsä ilman riittävää johdon tukea tai tietoa pankki- ja vakuutusalan myllerrysten keskellä.
 Pohjoismaissa työskentelevien yritysten työntekijöiden mukaan liiketoimintajohtajat eivät tue työtä asiakkaiden, säädösten, kustannuspaineiden ja kilpailijoiden paineessa. Luotto johtajiin muutoksen kärkenä on alhainen. Asia selviää konsulttiyritys  Accenturen raportista.
 Raportista selviää myös, että pohjoismaiset yritykset ymmärtävät muutostarpeen, mutta vauhti on hidas. Siksi muutosten hyödyt jäävät monesti käyttämättä. Vastaavasti maailmanlaajuisesti johtajien nähdään kulkevan muutoksen eturintamassa.
 Pohjoismaissa uskotaan myös, että yrityksissä on riittävästi osaajia oikeilla paikoilla tavoitteiden toteuttamiseksi.
 Yritysten johtajat taas ovat sitä mieltä, että he ymmärtävät muutosten tarpeet ja toimivat siten linjassa yritysten tavoitteiden kanssa. Lisäksi johtajat ovat sitä mieltä, että muutos etenee suunnitellusti.
 Raporttia varten kartoitettiin finanssialan työntekijöiden ja johdon muutosvalmiutta ja kykyjä siihen Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Selvitykseen osallistui kuusi finanssialalla toimivaa yritystä ja niiden hieman alle 500 työntekijää. Tuloksia verrattiin maailmanlaajuisesti muun muassa 17 finanssialan yrityksen vastaaviin muutoskyvykkyysarvioihin.

Raportti: työntekijät kokevat jäävänsä ilman johdon tukea finanssimaailman muutosten keskellä – johtajat eri linjoilla


Summary: Roukala on kiitollinen siitä, että hänen puurtamisensa kulttuurin parissa on tuonut muillekin leipää pöytään.

Maustetyttöjen managerina tunnettu  Aki Roukala  on saanut pohjoissuomalaisen kulttuuripalkinnon merkittävästä ja laaja-alaisesta työstään taiteen ja kulttuurin esiin nostajana.
 Palkinnon Roukalalle myönsi Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun taidetoimikunta. Kyseessä on 5 000 euron tunnustus, joka luovutettiin Roukalalle torstaina Oulussa.
 – Ensimmäiseksi minulle tuli mieleen, että ilmeiseksi olen tullut vanhaksi, kun saan taidepalkintoja, Roukala vitsailee.
 Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun taidetoimikunnan mukaan mies on "todellinen power station".
 – Kai nimitys tulee siitä, että teen asioita itsenäisesti, ilman suuria yrityksiä, Roukala pohtii.
 Roukalalla on oma levy-yhtiö ja hän toimii useiden artistien managerina. Maustetyttöjen lisäksi hänen tallissaan ovat muun muassa  Yona  ja  Mirel Wagner . Aki Roukala tunnetaan myös hailuotolaisen Kulttuuritalo Päiväkodin taiteellisena johtajana.
 Lisäksi kulttuurialan monitoimimies on perustanut Hailuodossa jo lähes vuosikymmenen ajan järjestetyn Bättre Folk -festivaalin. Roukala on vienyt kulttuuritapahtumia myös Pyhälle ja Kuusamoon.
 Kaikki alkoi valokuvauksesta
 Taidealalle Aki Roukala päätyi valokuvauksen kautta.
 – Sillä tämä luovan alan toiminta alkoi, olin Helsingissä valokuvaajana pitkään. Artisteja kuvaamalla olen tutustunut ihmisiin ja asiat ovat laajentuneet tapahtuman järjestämiseksi, levyjen julkaisemiseksi ja manageroinniksi.
 Roukalan mukaan myös luonnonläheinen Bättre Folk -festivaali syntyi ikään kuin sivutuotteena valokuvagallerialle, jonka hän perusti Hailuotoon sinne muutettuaan.
 Nyt saamaansa taidepalkintoa hän pitää suuressa arvossa ja merkittävänä myös yhteisöllisesti.
 – Mahtavaa, että joku huomaa, mitä me olemme tehneet. Koen että tapahtumamme ja esimerkiksi Maustetytöt työllistää muitakin ihmisiä.
 Taidepalkinnon rahat Aki Roukala aikoo käyttää sanojensa mukaan ehkä velkojen maksuun, lomamatkaan ei työteliäällä miehellä ole aikaa. Uusi projekti odottaa aivan nurkan takana, mutta siitä Roukala on vielä toistaiseksi vaitelias.

Maustetyttöjen managerille taidepalkinto – Aki Roukalalla on monta rautaa tulessa


Summary: Britanniassa näkyy yleiseurooppalainen kehitys kansalliskonservatiiviseen suuntaan, arvioi tutkija Timo Miettinen Helsingin yliopistosta.

Britannian pääministeri sai parlamenttivaaleissa vahvan selkänojan brexit-hankkeilleen, Helsingin yliopiston asiantuntija arvioi.
 – Siinä on tukeva enemmistö, jonka turvin [pääministeri]  Boris Johnson  voi edetä omien suunnitelmiensa mukaan, yliopistotutkija  Timo Miettinen  Eurooppa-tutkimuksen keskuksesta sanoo.
 – Näistä tuli todella vahvasti brexit-vaalit, Miettinen sanoo.
 – Esimerkiksi kansalliseen terveydenhuoltoon liittyvät kysymykset kietoutuivat sen verran brexitin ympärille, että sisäpolitiikan kysymyksistä ei päästy puhumaan. Vatulointi Theresa Mayn kaudella pelasi myös Boris Johnsonin pussiin.
 Brexit ei vielä lopu siihen, että Britannia eroaa unionista tammikuun lopulla, Miettinen muistuttaa.
 Edessä on Britannian ja EU:n suhteiden ja Britannian ja muun maailman suhteiden uusi määrittely.
 – Britannia lähtee määrittelemään uudella tavalla omaa suhdettaan sekä kansainväliseen yhteisöön ja kansainväliseen sääntelyjärjestelmään että eurooppalaiseen perheeseen, eurooppalaiseen sääntelyyn. Kaikki nämä kysymykset ovat avoimia kysymyksiä, Miettinen sanoo.
 Työväenpuolueella edessä itsetutkiskelu
 Britannian työväenpuolueella on edessään tiukka itsetutkiskelun paikka. Puolue menetti konservatiiveille perinteisiä työväenluokkaisia alueita Keski-Englannissa ja Pohjois-Englannissa.
 Miettinen näkee vaalituloksessa yleiseurooppalaisen suuntauksen.
 – Perinteiset työväenluokkaiset äänestäjät, joita teollisuuden rakennemuutokset ovat koetelleet, eivät enää kannata työväenpuolueita, sosiaalidemokraattisia puolueita vaan siirtyvät enemmän kansalliskonservatiiviseen, joskus populistiseen suuntaan, Miettinen sanoo.
 – Olemme selvästi menossa oikealle, olemme selvästi menossa kansallismielisempään suuntaan myös Britanniassa.
 Jo kansanäänestys EU-erosta vuonna 2016 oli merkki tästä kehityksestä.
 Samoja piirteitä Miettinen näkee myös  Donald Trumpin  voitossa Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 2016. Sielläkin rakennemuutoksesta kärsineet Keskilännen teollisuuspaikkakunnat siirtyivät kansalliskonservatiiviseen suuntaan.
 Skotlannin SNP yllätti
 Keskeisin yllättäjä Timo Miettisen mukaan on Skotlannin kansallispuolueen SNP, joka nyt käytännössä hallitsee Skotlantia kokonaisuudessaan.
 – Varmasti siinä on osittain vielä jälkikaikuja itsenäisyysäänestyksestä ja osittain siitä, että työväenpuolue on menettänyt Skotlannissa paikkojaan. Se on ollut perinteisesti ollut vahvaa Labourin tukialuetta ja SNP on onnistunut saamaan näitä äänestäjiä puolelleen, Miettinen sanoo.
 SNP on suhtautunut jyrkän kielteisesti brexitiin.
 'Puolueen vaalimenestys voi siis nostattaa uudelleen Skotlannin itsenäistymispyrkimyksiä, jotka kärsivät takaiskun vuoden 2014 kansanäänestyksessä.

Asiantuntija: Näistä tuli todella vahvasti brexit-vaalit


Summary: Pääministeri Boris Johnson juhlii nyt – mutta joutuu pian taistelemaan pitääkseen maansa yhtenäisenä.

Boris Johnsonin  uhkapeli toi pääministerille jättipotin, josta harva konservatiivi uskalsi edes uneksia.
 Tie siihen, että Britannia eroaa EU:sta 31. tammikuuta Johnsonin sopimuksen mukaisesti on nyt raivattu vapaaksi esteistä.
 Nyt valitut konservatiiviedustajat asettuvat todennäköisesti mukisematta vaalimenestyksellä asemansa varmistaneen johtajansa tueksi, kun EU-erosopimuksesta äänestetään. Pieni kapinointikaan ei Johnsonia enää heilauttaisi.
 Johnsonin karisma puri brittikansaan
 Britannian vaalit käytiin ennen kaikkea brexitin ympärillä, mutta kyse ei tietenkään ollut pelkästään EU-erosta.
 Vaalitulokseen vaikutti myös karismaattisen Boris Johnsonin saamat sympatiapisteet. Ja toisaalta työväenpuoleen johtaja  Jeremy Corbynia  kohtaan tunnettu laaja vihamielisyys, jota Britannian vaikutusvaltainen oikeistolehdistö lietsoi kampanjan aikana entisestään.
 Johnsonin viesti esimerkiksi poliisimäärän lisäämisestä saattoi purra brittiyleisöön paremmin kuin Jeremy Corbynin lupaukset suuremmasta julkisesta sektorista.
 Suuren parlamenttienemmistönsä turvin Boris Johnsonilla on nyt valta muokata paitsi Britannian EU-eroa myös maan kotimaan politiikkaa haluamaansa suuntaan.
 Yleisesti Johnsonin katsotaan olevan puhtaampi markkinaliberaali kuin esimerkiksi edeltäjä  Theresa May , joka ainakin puheiden tasolla korosti yhteiskunnallisen tasa-arvon merkitystä.
 Englannin ja Skotlannin välinen kuilu syveni
 Britannian parlamenttivaalien toinen suuri voittaja oli Skotlannin kansallispuolue SNP. Skotlannin itsenäistymistä ajava puolue nappasi valtaosan Skotlannin edustajapaikoista, mikä tietää Boris Johnsonille vakavia ongelmia.
 Skotlanti on nyt tilanteessa, jossa maa äänestää sosiaalidemokraattisen SNP:n murskavoittoon, mutta joutuu silti elämään entistä kovemman linjan oikeistolaisen konservatiivivallan alla.
 Samalla Johnsonin parlamenttienemmistö varmistaa sen, että Skotlanti erotetaan EU:sta skottien enemmistön tahdon vastaisesti.
 Skotlanti ja Englanti valitsivat jälleen eilen täysin erilaiset tiet, mikä johtaa hyvin todennäköisesti itsenäistymisen kannatuksen nousuun.
 Boris Johnson on sanonut, että hän ei uutta itsenäistymisäänestystä Skotlannille anna. Skotlanti saattaa järjestää sellaisen ilman Westminsterin parlamentin hyväksyntää, joten Britannialla on edessä tuulisia aikoja.
 Eron varmistuminen on vasta brexitin ensiaskel
 Britannian EU-ero on nyt erittäin suurella todennäköisyydellä varmistunut, mutta se ei tarkoita sitä etteikö kysymys jatkaisi maan repimistä.
 Mielipidemittausten mukaan hienoinen enemmistö brittikansasta kannattaa tätä nykyä EU-jäsenyyttä. Edelleen on päivänselvää, että suuri osa EU-erokampanjan lupauksista oli tyhjää täynnä.
 Eilisten parlamenttivaalien jälkeen eropäätöstä on kuitenkin entistä vaikeampi kyseenalaistaa.
 Konservatiivien viesti siitä, että puolueen päätavoite on laittaa EU-ero täytäntöön ei olisi voinut olla selvempi.
 Brittikansa valitsi selvästi konservatiivit ja EU-eron voittajiksi.
 Boris Johnsonin EU-erolinjan esteet on nyt raivattu, mutta brexit ei silti poistu päiväjärjestyksestä lähivuosina.
 EU-eron voimaansaattaminen kesti vuosikausia, mutta tulevaisuuden EU-suhteiden määrittely kauppasopimuksineen on monin verroin monimutkaisempi urakka.

Analyysi: Boris Johnsonin murskavoitto varmisti Britannian EU-eron toteutumisen – mutta syvensi kuilua Englannin ja Skotlannin välillä


Summary: Työväenpuolue luhistui monilla perinteisillä tukialueillaan.

Britannian parlamenttivaaleissa pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiivit ovat ottamassa murskavoiton ja saamassa vahvan mandaatin ajamalleen EU-erolle.
 Puolue on jo nyt virallisesti vaalivoittaja varmistettuaan enemmistön paikoista. Äänten laskenta jatkuu edelleen.
 Ovensuukyselyn ja laskettujen äänien perusteella tehty BBC:n ennuste kertoo, että konservatiivit saavat 363 paikkaa, joka olisi 45 paikkaa enemmän kuin viime vaaleissa vuonna 2017.
 Vankka tuki Johnsonin brexitille
 Vaalitulos antaa Johnsonille vahvan mandaatin jatkaa EU-eron ajamista.
 Britannian on määrä erota EU:sta 31. tammikuuta mennessä. Konservatiivit aikovat tuoda Johnsonin neuvotteleman EU-erosopimuksen jälleen parlamentin alahuoneen käsittelyyn tässä kuussa.
 Jos Britannia siis eroaa tammikuussa EU:sta, edessä ovat mutkikkaat kauppaneuvottelut EU:n ja Yhdysvaltain kanssa.
 Nöyryyttävä tappio työväenpuolueelle
 Opposition työväenpuolue on BBC:n ennusteen mukaan saamassa 197 paikkaa, 63 vähemmän kuin vuoden 2017 vaaleissa.
 Työväenpuolue kärsi nöyryyttävän tappion monilla aiemmin vankoilla tukialueillaan, niin sanottu punainen muuri murtui.
 Pohjois-Englannissa, Midlandsin alueella ja Walesissa puolue menetti konservatiiveilla paikkoja alueilla, jotka tukivat EU-eroa vuoden 2016 kansanäänestyksessä.
 Puolue hävisi ensi kertaa konservatiiveille Blyth Valleyn ja Bishop Aucklandin vaalipiireissä Pohjois-Englannissa.
 Monet työväenpuolueen edustajat syyttivät tappiosta puoluejohtoa.
 Puolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on ilmoittanut, ettei aio viedä puoluettaan seuraaviin vaaleihin. Hän aikoo pysyä puolueen johtajana sen aikaa, kun puolue pohtii tilannetta.
 Corbynin kautta on leimannut työväenpuolueen sisäinen eripura.
 Skotlannin kansallispuolue vahvistaa asemiaan
 Skotlannin kansallispuolue on saamassa ennusteen mukaan 53 paikkaa. Se merkitsee, että puolue käytännössä hallitsee Skotlantia.
 Tämä voi merkitä, että Skotlannin itsenäistymispyrkimykset nousevat jälleen, varsinkin kun SNP on voimakkaasti vastustanut Britannian EU-eroa.
 Seurauksena voi olla, että Skotlannissa järjestetään uusi kansanäänestys kuulumisesta Britanniasta eroamisesta.
 Vuoden 2014 kansanäänestyksessä ei-puoli voitti noin 55 prosentin ääniosuudella, kun taas itsenäistymistä kannatti noin 45 prosenttia äänestäjistä.

Konservatiivit ottivat vaalivoiton Britanniassa – Tämä tiedetään vaalituloksesta nyt


Summary: Iso pata Liverpoolin satamassa 1800-luvun lopussa antoi idean maailman kuuluisimpaan hyväntekeväisyyskeräykseen.

Kun Pelastusarmeijan joulupadat tänään perjantaina ilmestyvät kadunkulmiin, harva tullee ajatelleeksi, että nekin ovat amerikkalainen tulokas joulutapojemme joukossa.
 Yhdysvalloissa pata on kattila, ja perinteen olennainen lisä on tarmokas kellon kilistely, jolla havahdutetaan ohikulkijoita avaamaan kukkaroitaan. Kattilat myös otetaan varastoista aiemmin kuin  Suomen padat , jo kiitospäiväksi eli marraskuun lopussa.
 Keräysperinne alkoi Yhdysvalloissa vuonna 1891, ja Suomessakin sillä on ikää vain vajaat kaksi vuosikymmentä vähemmän. Tänä vuonna Suomessa on 120 pataa 25 paikkakunnalla.
 Yhdysvaltain Pelastusarmeija kutsuu  verkkosivullaan  punaisia kattiloitaan "joulun sotajoukoiksi", joita menestyksekkäämpiä hyväntekeväisyyskeräyksiä maailmassa ei juuri ole – eikä ainakaan näkyvämpiä.
 Yhdysvaltalaisten jouluelokuvien joukosta olisi oikein etsimällä etsittävä sellaista, jossa ei vilahda kirkkaanpunainen keräyskattila.
 Digitaalinen joulukattila täyttyy heikosti
 Viime vuonna joulukattilakeräykseen annettiin noin 434 miljoonaa dollaria eli noin 392 miljoonaa euroa. Suomessa Pelastusarmeijalla oli viime vuonna tavoitteena miljoona euroa, ja siinä onnistuttiin.
 Rahojen sujauttaminen juuri kattilaan näyttää olevan olennainen osa monen yhdysvaltalaisen jouluperinteitä, sillä digitaalisten lahjoitusten osuus keräyksen tuotosta oli viime vuonna euroissa alle 32 miljoonaa.
 Britanniassa käteislahjoitusten painoarvoa on tutkittukin. Hyväntekeväisyysjärjestöjen  yhteiselimen CAF:n  viimevuotisen selvityksen mukaan tilanne ei ole muuttumassa, vaikka sukupolvet vaihtuvat.
 Nuoret, tutkimuksessa 16–24-vuotiaat, kertoivat lahjoittavansa juuri käteistä jopa selvästi useammin kuin ihmiset keskimäärin. Kun 55 prosenttia väestöstä antoi keräyksiin käteistä, nuorista niin teki 63 prosenttia.
 "Käteisen" lahjoittamiseen uusia konsteja
 Britannian valtiovarainministeriö ennusti kolme vuotta sitten, että käteislahjoitukset puolittuvat vuoteen 2026 mennessä.
 CAF kuitenkin kertoo, ettei trendi ole ainakaan vielä alkanut: vuonna 2008 käteisen lahjoittajia oli 48 prosenttia, viime vuonna siis seitsemän prosenttiyksikköä enemmän.
 Yhdysvalloissa hyväntekeväisyyteen lahjoitettujen dollareiden ja senttien kokonaismäärä on kuitenkin ollut viime vuodet 1–2 prosentin laskussa. Tuo ongelma koskee myös Pelastusarmeijaa.
 Tänä vuonna on ensi kertaa valtakunnallisesti käytössä uusi konsti siihen pulmaan, että lahjoitus jää tekemättä käteisen puutteessa.
 Kattiloiden kyljessä on älysiru tai QR-koodi, joka lukaisee lahjoituksen, kun sille vilauttaa puhelinta.
 Tunti kattilakeräystä tuottaa perheelle viikon ruoat
 Vaikka keräyksen aloittaja oli Yhdysvaltain Pelastusarmeijan kapteeni  Joseph McFee , niin keräyksen idean antanut iso pata oli eglantilainen. McFee oli merimiesvuosinaan sattunut näkemään, miten sellaiseen pyydettiin ohikulkijoiden pennosia Liverpoolin satamassa.
 McFee muisti padan miettiessään, millä rahoilla Pelastusarmeija voisi tarjota jouluruokaa San Franciscon köyhille. Jo seuraavana päivänä hänellä oli viranomaisten lupa "panna pata porisemaan", kuten hän kirjoitti mainoslauseeksi kylttiinsä.
 Oaklandin lauttaterminaalin viereen pystytetty pata täytti McFeen tavoitteen: hän pystyi maksamaan jouluaterian tuhannelle varattomalle ihmiselle.
 Padat yleistyivät länsirannikolla nopeasti, ja kun McFeetä auttaneet Pelastusarmeijan upseerit muuttivat itärannikolle, he alkoivat levittää pata-aatetta myös siellä. New Yorkissa kertyi vuonna 1901 niin paljon rahaa, että Madison Square Gardenin valtava halli täyttyi joulupöydistä.
 Tunnin mittainen rupeama joulukellon kilistelyä punaisen kattilan vieressä tuottaa nykyisin keskimäärin 30 dollaria – noin 27 euroa – kertoo Pelastusarmeija. Se laskee summan riittävän nelihenkisen perheen viikon peruselintarvikkeisiin.
 Kaikkiaan joulukattiloista ammenetaan Yhdysvalloissa vuoden mittaan apua yli 23 miljoonalle ihmiselle.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru


Summary: Kiinassa maan johto päätti kajota lapsilukuun ja siitä seurasi kärsimystä ja pulaan jäänyt valtio, kirjoittaa Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Viime aikoina olen tullut pohtineeksi kahta paikkaa: Kiinaa ja Gileadia.
 Toinen on maailman väkirikkain maa, jossa olen asunut yhteensä yli kolme vuotta. Toinen on Yhdysvaltain maaperällä sijaitseva mielikuvitusvaltio.
 Kiinalla ja Gileadilla on yhteisiä piirteitä. Molemmissa tiedon saantia ulkomaailmasta rajoitetaan ja ihmisten liikkeitä valvotaan.
 Lisäksi molemmissa lasten hankinnasta on tehty valtakunnan politiikkaa.
 Kiinan esimerkki  on kaikille tuttu.
 1980-luvun alussa Kiinaa johtava kommunistinen puolue päätti puuttua väestönkasvuun. Se kielsi perheitä hankkimasta enempää kuin yhden lapsen.
 Laeissa oli poikkeuksia, ja niitä saattoi kiertää, mutta useimmissa perheissä sai yli kahden vuosikymmen ajan olla vain yksi lapsi. Toisia lapsia abortoitiin, tapettiin ja jätettiin yhteiskunnan ulkopuolelle.
 Inhimillisen kärsimyksen ohella yhden lapsen politiikka aiheutti toisenkin tragedian. Nyky-Kiinassa, kuten niin monessa muussakin maassa, alkaa olla pulaa lapsista.
 Pula lapsista . Se on omituinen sanapari maailmassa, jonka yksi suurimmista ongelmista on liikakansoitus.
 Parempi siis tarkentaa: Pulaa on oikeanlaisista lapsista oikeissa paikoissa. Kiinalaislapsista, japanilaislapsista ja suomalaislapsista.
 Viimeisistä on ollut viime aikoina paljon puhetta. Kuluneen vuoden aikana Suomi on herännyt moderniin painajaiseen, vauvakatoon.
 Syntyneiden määrä vähenee vuosi vuodelta nopeammin kuin vielä pari vuotta sitten ennustettiin. Miksi vauvoja ei synny, kysyy jo koko Suomi.
 Jostain syystä kaikkien ahdistuneimpia tuntuvat olevan lapsiperheiden vanhemmat. Miksi te ette halua, mitä minulla on, he ihmettelevät lapsettomien ikätovereidensa edessä.
 Moni vapaaehtoisesti lapseton  on tarjonnut vastauksia , mutta ne eivät tunnu olevan riittävän uskottavia. Perheellisten mielestä  lapsettomilta puuttuu kyky ymmärtää .
 Suomenkin vauvoista puhutaan välillä kuin synnyttäminen olisi kansakunnan yhteinen projekti.
 Mutta milloin toisen  perheen  valinnasta olla hankkimatta lasta  tuli loukkaus lapsiperheitä kohtaan? Asianhan pitäisi kaiken järjen mukaan – Kiinan esimerkkiä lukuun ottamatta – olla ihmisen oma päätös.
 Tästä pääsenkin viimein takaisin siihen, miksi olen miettinyt Kiinan ohella Gileadia.
 Kyse on kuvitteellisesta valtiosta, jonne  Margaret Atwood  sijoitti vuonna 1985 julkaistun _Orjattaresi-_kirjansa tapahtumat. Monet ovat tutustuneet Gileadiin televisiosarjassa  Handmaid’s Tale .
 Sekä kirjan että sarjan ytimessä on Gileadin lisääntymispolitiikka. Tarinat sijoittuvat tulevaisuuteen, missä syntyvyys on romahtanut ja vain pieni osa naisista on yhä hedelmällisiä.
 Heidät on Gileadissa valjastettu synnytysorjiksi, jatkuvien raiskausten uhreiksi. Lapsista on tehty kaiken keskiö, rituaalisen palvonnan kohde, väkivallan peruste, politiikan ydin.
 Fiktiota toki, mutta aiheesta joka liippaa jo faktaa.
 Suomenkin vauvoista puhutaan välillä kuin synnyttäminen olisi kansakunnan yhteinen projekti. Talkoot, kuten entinen pääministeri asian ilmaisi.
 Useimmissa perheissä, oli niissä yksi tai viisi jäsentä, arki ja elämä pakenevat politiikkaa.
 Lapset ovat hankala asia.  Mikään muu elämän osa-alue tuskin herättää enemmän tunteita. Kun jälkikasvusta tehdään politiikkaa, soppa kiehuu nopeasti hellalle.
 Kiinassa yhden lapsen politiikka onnistuttiin toteuttamaan, koska perheiltä ei kysytty.
 Nykyisin sitä uskalletaan arvostella jopa Kiinassa  – kunhan ei arvostella siitä päättänyttä puoluetta.
 Mutta onko menneestä otettu opiksi? Tavallaan on ja tavallaan ei.
 Yhden lapsen politiikka kumottiin vuonna 2015. Kiinalaiset eivät kuitenkaan ryhtyneet innolla hankkimaan sisaruksia ainokaisilleen.
 Lääkkeeksi ehdotettiin taas politiikkaa.
 Viime vuonna kiinalaisessa sanomalehdessä esitettiin ajatus, että alle nelikymppiset voisivat maksaa ylimääräistä veroa, jos perheessä ei ole kahta lasta. Rahat saisi takaisin toisen lapsen syntyessä.
 Ideasta syntyi kohu: nytkö pitäisi maksaa siitä, ettei lapsia tehty kun aiemmin piti maksaa siitä, että niitä oli liikaa.
 Suomessakin on keskustelu  lapsiarjen helpottamisesta parempien perhetukien avulla. Sen jälkeen onkin pian puhuttu siitä, ettei mikään etu lopulta auta. Kyse on jostain aivan muusta, ei toimeentulon epävarmuudesta.
 Kiinassa vapaaehtoinen lapsettomuus on edelleen todella harvinaista. Yksi syy on se, että  vanhuuden toimeentulo on usein kiinni lapsissa .
 Suomessa lapsia ei enää tässä mielessä tarvita. Kyse on monille aidosta valinnasta.
 Mutta hyvinvointivaltio ei toimi ilman uusia veronmaksajia, sanoo joku nyt.
 Ehkä näin. On kuitenkin yhtä tehokasta vaatia ihmisiä synnyttämään kansakunnan veronmaksukyvyn vuoksi kuin vaatia olemaan synnyttämättä ilmastonmuutoksen takia.
 Useimmissa perheissä, oli niissä yksi tai viisi jäsentä, arki ja elämä pakenevat politiikkaa.
 Loppuun vielä yksi asia.  Ei, minulla ei ole lasta enkä siksi isien ja äitien mielestä ehkä tiedä, mistä puhun.
 Mutta olen onnellinen kaikkien perheiden puolesta, jotka ovat itse saaneet päättää lapsiensa lukumäärän.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hän katsoo tässä blogissa Kiinaa eri kanteilta ja uskoo, että asian ymmärtäminen ei tarkoita, että olisi siitä samaa mieltä.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 13.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika
 Pekka Juntin kolumni: Jokaisen tulisi kasvattaa lapsi
 Tuija Siltamäen kolumni: Tästä syystä emme halua lapsia
 Paula Tiessalo: Hetki jolloin päästin irti lapsistani

Jenny Matikainen: Miksi muiden lapsiluku kiinnostaa? Kun lapsista tulee politiikkaa, jälki ei ole kaunista


Tänään vietetään Lucian päivää Pyhän Lucian muistoksi. Alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin kuulunutta muistopäivää vietetään nykyään erityisesti ruotsinkielisessä kulttuurissa.
 Perinteeseen kuuluu valoa talven pimeyteen tuova Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoiseen kaapuun, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun.
 Suomen Lucia-neito  Sara Ray  Pohjanmaan Ähtävältä kruunataan tänään Helsingin Tuomiokirkossa, mistä hän johdattaa kulkuetta läpi pääkaupungin keskustan.
 Oma Lucia-neito valitaan myös useissa muissa kaupungeissa, ja Lucia-juhlia vietetään varsinkin ruotsinkielisissä päiväkodeissa ja kouluissa.

Tänään vietetään Lucian päivää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Britannian konservatiiveille tulossa ennustettu murskavoitto
 Britannian konservatiivit ovat saamassa murskavoiton eilen torstaina käydyissä ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa: ovensuukyselyiden mukaan puolue on saamassa 368 paikkaa parlamentin alahuoneeseen. Puolue olisi kasvattamassa paikkamääräänsä 50 kansanedustajalla. Työväenpuolue kokee ovensuukyselyiden mukaan rökäletappion. Yle seuraa tuloslaskentaa hetki hetkellä  täällä .
 Ylen kysely: Kansanedustajat haluavat erityisluokat takaisin kouluihin
 Otso Vettenranta käy turkulaista Mikaelin koulua, joka on yksi Suomen harvoista erityiskouluista. Samuli Holopainen / Yle
 Selkeä enemmistö kansanedustajista haluaa peruskouluihin lisää erityisluokkia,  selviää Ylen kyselystä . Koulut ovat menneet viime vuosina suuntaan, jossa erityistä tukea tarvitsevat lapset opiskelevat yhä useammin yhdessä muiden kanssa yleisopetuksen luokissa. Erityiskouluja ja -luokkia on vähennetty. Nyt pyörää pitäisi kansanedustajien mielestä kääntää takaisin.
 EU tähtää hiilineutraaliksi vuonna 2050
 Puolan poikkeusluvan takia hiilineutraaliasiaan pitää palata uudelleen ensi kesän kokouksissa. Yves Herman / EPA
 EU-maiden johtajat  ovat sopineet , että unionista tehdään hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä. Maiden tavoittelema täysi yksimielisyys jäi kuitenkin toistaiseksi saavuttamatta, sillä Puola ei ollut tavoitteen takana, vaan haluaa edetä omaa tahtiaan. Pääministeri  Sanna Marin  (sd.) kuitenkin tulkitsi, että EU on päässyt sopuun yhteisestä tavoitteesta.
 Lähteet: Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppaneuvotteluissa sopu
 Yhdysvaltain ja Kiinan edustajat aloittivat kauppaneuvotteluissa uuden kierroksen Washingtonissa lokakuussa. AOP
 Yhdysvallat ja Kiina ovat päässeet  alustavaan sopuun  kauppaneuvotteluissa, kertovat useat eri uutistoimistot. Sopimus odottaa vielä vahvistusta Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpilta . Erään Reutersin lähteen mukaan Trump on jo allekirjoittanut sopimuksen. Valkoisen talon odotetaan antavan tarkempia tietoja asiasta pian. USA:n ja Kiinan kauppasota on kestänyt lähes puolitoista vuotta
 Uskosta luopunut perheenisä tahtoo suojella lapsiaan uskonnolta
 Lauri Ojala paini uskonkysymysten kanssa 15 vuotta ennen kuin päätyi ateismiin.  Esa Huuhko / Yle
 Syvästi uskonnollisen kasvatuksen saaneesta  Lauri Ojasesta  tuli aikuistuessaan ateisti. Nyt hän haluaa suojella lapsiaan uskonnolta ja puolustaa kiivaasti oikeutta olla osallistumatta uskonnollisiin tilaisuuksiin. Suomessa vasta opetellaan ymmärtämään kristinuskosta poikkeavia maailmankatsomuksia,  sanovat tutkijat .
 Pilviä ja sateita perjantaihin
 Seija paasonen / Yle
 Sää on perjantaina enimmäkseen pilvinen, ja vähäisiä sateita tulee siellä täällä. Sateet tulevat etelässä vetenä, maan keskivaiheilla räntänä tai lumena ja pohjoisessa lumena tai jäätävänä tihkuna. Samaa on odotettavissa myös lauantaina.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Konservatiivit saamassa murskavoiton Britanniassa, kansanedustajat haluavat lisää erityisluokkia, uskonnottomuus hämmentää yhä monia


Summary: Tiedemiehet seurasivat neljä tuntia kestänyttä operaatiota uuden purkauksen varalta.

Uuden-Seelannin erikoisjoukot ovat saaneet kuljetettua kuusi ruumista pois White Island -saaren tulivuorelta, kertoo paikallinen poliisi. Vaarallinen operaatio kesti neljä tuntia.
 Uusi-Seelanti lähetti armeijan joukot hakemaan kahdeksaa saarelle jäänyttä ruumista maanantaina sattuneen tulivuorenpurkauksen jäljiltä. Kahta ruumista ei löydetty. Vielä ei ole varmaa, palaavatko pelastajat saarelle noutamaan vielä kahta ruumista.
 Operaatio käynnistettiin siitä huolimatta, että tulivuoren arvellaan purkautuvan lähipäivinä uudelleen. Uuden purkauksen todennäköisyydeksi on arvioitu noin 50–60 prosenttia. Tiedemiehet seurasivat tulivuoren aktiivisuutta operaation aikana taatakseen erikoisjoukkojen turvallisuuden.
 White Island -saarella oli purkauksen sattuessa maanantaina yhteensä 47 turistia tai opasta, joista ainakin kuudentoista uskotaan kuolleen. Noin 30 ihmistä loukkaantui, ja heistä yli 20 sai vakavia vammoja.
 Lue lisää:
 Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen uhriluku noussut kahdeksaan – kadonneita ei päästä etsimään vieläkään
 Uudessa-Seelannissa purkautunut tulivuori on jälleen aktiivinen – kadonneiden etsiminen viivästyy entisestään
 Poliisi aloittaa rikostutkinnan Uuden-Seelannin tulivuorenpurkaukseen liittyen – kuolleita jopa 13, loukkaantuneet pahoin palaneita
 Viisi kuoli ja kahdeksan on kateissa Uuden-Seelannin tulivuorenpurkauksen jäljiltä – Poliisi ei usko enää löytävänsä eloonjääneitä

Uuden-Seelannin erikoisjoukot noutivat kuusi ruumista purkautumisherkältä tulivuorelta


Summary: Suomessa vasta opetellaan ymmärtämään kristinuskosta poikkeavia maailmankatsomuksia, sanovat tutkijat. Keskustele aiheesta jutun lopussa perjantaina klo 11 saakka.

1980-luvun lopussa seitsemänvuotias  Lauri Ojala  risti kätensä iltarukoukseen, kuten joka ilta. Kukaan Suomessa ei vielä tuolloin miettinyt, että koulun joulujuhlan järjestämisessä kirkossa olisi mitään erikoista. Ei etenkään Lauri, joka oli syntymästään asti kuullut kaikkivaltiaasta Jumalasta.
 Lauri luki iltarukouksen lisäksi ruokarukouksen, sai syntymäpäivälahjaksi kristillistä kirjallisuutta ja jutteli Jeesuksesta osana arkipäiväisiä keskusteluja. Lauri pohti serkkunsa kanssa, kumpi on pahempi: halventaa Jumalan antamaa elämän lahjaa tekemällä itsemurha vai murhaamalla toisen? Entä onko itsetyydytys oikeastaan jo abortin esiaste, ja näin ollen syntiä?
 – Vanhan testamentin kertomukset hirmuisesta Jumalasta, joka jakaa rangaistuksia, pelottivat minua ja halusin noudattaa Jumalan tahtoa, nyt nelikymppinen perheenisäLauri Ojala muistelee lapsuuttaan.
 Vaikka ekaluokkalainen poika uskoi ja pelkäsi Jumalaa, Ojala muistaa epäilysten alkaneen nousta mieleensä jo tuolloin. Kuinka voisi uskoa Jumalaan, joka on niin mielivaltainen ja julma?
 Tänä päivänä Ojala sanoo olevansa ateisti. Sen sanominen ääneen on vieläkin vaikeaa. Tuntuu, ettei ateismi ole hyväksyttyä muiden silmissä.
 Mutta hän ei voi muutakaan.
 – Vielä rippikouluun mennessä halusin, että pystyisin uskomaan ja pääsisin taas mukaan turvalliseen yhteisöön. Mutta kun ei, en vain usko.
 Lauri Ojala kokee, että ateismi on tabu yhteiskunnassa.   "Tuntuu, että pitää pyytää anteeksi olemassaoloaan. " Esa Huuhko/Yle
 Matka syvästi uskovaisesta lapsesta Jumalan tyystin kieltäväksi aikuiseksi on ollut vaikea. Mitä suuremmaksi epäilykset Jumalaa kohtaan kasvoivat, sitä enemmän Ojala jäi yksin pohdintojensa kanssa. Turvalliset aikuiset ympärillä uskoivat Jumalaan, joka syöksisi Ojalan helvetin lieskoihin uskon puutteen takia.
 – Se rikkoi jotain minussa. Olen katkera uskonnolle instituutiona siitä, että jouduin käymään tuollaisen henkisen kidutuksen läpi.
 Viimeaikainen  keskustelu joulujuhlien uskonnollisuudesta  on nostanut vanhat traumat pintaan. Ojala osallistuu keskusteluun, sillä hän ei halua kenenkään joutuvan käymään läpi, mitä hän on käynyt.
 Ojala iloitsee  apulaisoikeusasiamiehen linjauksesta , jonka mukaan koulujen joulujuhlat eivät saa olla uskonnollisia tilaisuuksia. Vanhojen muistojen takia jo kirkossa käyminen tuntuu epämiellyttävältä.
 Uskonnollisten tilojen tai vaikka Enkeli taivaan -virren perusteleminen osaksi suomalaista kulttuuriperinnettä saa Ojalan takajaloilleen. Ne eivät ole hänen perinteitään.
 Julkinen keskustelu apulaisoikeusasiamiehen linjauksesta on kuitenkin lähtenyt hänen mielestään raiteiltaan.
 Ojala kokee, ettei uskonnottomien näkemyksiä joulujuhlien uskonnollisuudesta kuulla, eikä oteta tosissaan. Uskonnottomia pidetään tahallaan mielensäpahoittajina. Väitetään, että uskonnottomat ovat viemässä oikeuden harjoittaa uskontoa.
 – Ei siitä ole kysymys. Kyse on siitä, että uskonnottomat toivovat oikeutta olla joutumatta harjoittamaan uskontoa, jos eivät sitä halua.
 Jos kyse olisikin vain yhden juhlan joulukuvaelmasta tai kevätjuhlan Suvivirrestä, asian voisi antaa olla. Mutta Ojalan mielestä kyse on läpi koulumaailman leikkaavasta luterilaisesta maailmankuvasta.
 – Kouluissa on seurakunnan päivänavauksia, rippikouluinfoja, adventtihartauksia ja muita sisältöjä, joita monissa kouluissa ei edes mielletä uskonnollisiksi.
 Ja se yksi ainoa virsikin voi olla oppilaan näkökulmasta vähintäänkin kiusallinen.
 – Jos joulujuhlassa koko luokka laulaa juhlasalin lavalla Enkeli taivaan ja nousee seisomaan kohdassa ”nyt jumalalle kunnia”, istumaan jäävät uskonnottomat ovat yleisen hämmästelyn aiheena.
 Uskonnottomuus yleistyy, silti uskontokin yhä tärkeää
 Helsingin yliopiston uskonnontutkija  Johanna Konttori  tutkii ihmisten tietoa ja ymmärrystä erilaisista uskonnoista ja katsomuksista sekä herkkyyttä ja kykyä niiden kohtaamiseen. Sitä kutsutaan uskontolukutaidoksi.
 Sitä tarvitaan, jotta esimerkiksi koulun juhlien uskonnollisista piirteistä voidaan keskustella. Konttorin mielestä uskontolukutaito on terminä harhaanjohtava, sillä kyse on paitsi uskontojen, myös uskonnottomuuden ymmärtämisestä.
 – Jotta yhteiskunta toimii, meidän on ymmärrettävä, että kaikki eivät ajattele samalla tavalla, eivätkä toimi samalla tavalla. Uskontolukutaidon merkitys suomalaisessa yhteiskunnassa on kasvanut.
 Uskonnontutkija Johanna Konttorin mielestä on hyvä, että eri katsomusten ristipaineita käsitellään käytännön kysymysten kautta raskaan arvokeskustelun sijaan. Esa Huuhko/Yle
 Tutkijat ovat ennustaneet, että vähin erin uskonnon merkitys ihmisten elämässä vähenee tai jopa häviää kokonaan.  Helsingin Sanomat kertoi alkuviikosta , että evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuulumattomien alakoululaisten määrä on kolminkertaistunut tämän vuosikymmenen aikana.
 Elämänkatsomustietoa opiskellaan lähes kaikissa Suomen kouluissa. Viime vuonna oli enää 22 kuntaa, joiden kaikki alakoululaiset osallistuivat uskonnonopetukseen.
 Vaikka uskonnottomuus on yhä yleisempää, ei tutkijoiden ennustus uskontojen katoamisesta ole silti käymässä toteen. Uskonnottomuuden nousun kanssa yhtä aikaa moni kokee uskonnon merkittävänä osana elämäänsä. 69,7 prosenttia suomalaisista kuuluu evankelis-luterilaiseen kirkkoon.
 Konttori arvelee, että niin koulun joulujuhlia kuin kevätjuhliakin koskevassa keskustelussa haetaan kurssia sille, miten moniarvoisessa yhteiskunnassa luovitaan erilaisten katsomusten ristipaineissa.
 Valtakulttuurin ja -uskonnon edustajat eivät välttämättä edes huomaa, missä kaikkialla luterilaisuus yhteiskunnassa näkyy.
 – Uskonnottomat tai vähemmistöuskontojen edustajat saattavat nähdä sen tarkemmin. Meillä on paljon tavalla tai toisella uskontoon linkittyviä sisältöjä. Esimerkiksi suomalaisessa kielenkäytössä on paljon sanontoja, joilla on linkki kristinuskoon.
 Lauri Ojalan vähimmäisvaatimus hänen katsomuksensa huomioimiselle on, ettei joutuisi osallistumaan uskonnolliseen sisältöön tahtomattaan. Nykyään uskonnolliset tilanteet eivät enää ahdista, mutta turhauttavat.
 Hän kuvaa asiaa rinnastuksella.
 – Jotakuta olisi viety koko lapsuutensa ajan litteän maan kannattajien kokouksiin, ja sitten vielä aikuisenakin olisi muiden tahdosta pakko käydä kuuntelemassa samaa löpinää. Ei se kovin haitallista olisi, mutta tilanne olisi samalla tavalla turhauttavan surrealistinen.
 Nunna-asu kulttuuria, islamin huntu uskontoa?
 Keskustelu joulujuhlasta on rinnasteinen jokakeväiseen pohdintaan Suvivirrestä. Suvivirttä koskevasta keskustelusta  artikkelin  kirjoittaneen tutkija  Teemu Tairan  mielestä Suomessa on käynnissä kristinuskon kulttuuristaminen.
 Luokittelemalla Suvivirsi suomalaiseksi kulttuuriperinteeksi ylläpidetään kristinuskon valta-asemaa yhteiskunnassa. Kulttuuriperinnettä ei voi vastustaa samoin perustein kuin uskonnonharjoittamista.
 Sama ilmiö on esillä muissakin maissa, joissa kristinusko on valtauskonto. Esimerkiksi osassa Saksaa on kielletty hunnun käyttö islaminuskoisilta opettajilta, mutta opetustehtävissä toimivien katolisten nunnien asuste sallitaan. Nunnien asusteen katsotaan olevan pikemminkin kulttuurin kuin uskon ilmaus.
 Italiassa puolestaan on päätetty, että krusifiksit koululuokissa eivät riko uskonnonvapautta, vaan ne ovat Italian historiaan ja perinteeseen viittaavia passiivisia kristillisiä symboleita.
 Lauri Ojalan mielestä kristinusko on ominut kulttuurin piirteitä itselleen jo vuosisatoja. Esimerkiksi kristinuskon juhlat ovat pääsääntöisesti pakanajuhlien perua.
 Ojaloilla vietetään joulua siinä missä muissakin suomalaisissa kodeissa. Hengellisten joululaulujen ja enkeleiden sijaan juhlassa on tonttuja ja kynttilöitä.
 Ojaloiden kotia on jo koristettu tontuilla ja jouluvaloilla. Esa Huuhko/Yle
 Lapset vahingossa pääsiäiskirkkoon
 Ojalan perheen 8- ja 11-vuotiaat lapset saavat itse saavat itse päättää osallistuvatko koulun uskonnollisiin hetkiin vai eivät. Yleensä he eivät osallistu, sillä kokevat ne tylsiksi.
 Vielä pari vuotta sitten päiväkodeissa oli tavallista, että seurakunnasta tultiin joka viikko pitämään pyhäkoulua lapsille. Opetushallitus antoi vuonna 2018 ohjeistuksen, jonka mukaan vastuu katsomuskasvatuksesta on päiväkodin henkilöstöllä ja sen tulee olla tunnustuksetonta ja sitouttamatonta. Kun Ojalan lapset olivat alle kouluikäisiä, päiväkotiin oli annettu ohjeet, etteivät pojat saisi osallistua kirkkoretkille tai seurakunnan tilaisuuksiin.
 Ojalan lapset vietiin päiväkodissa pari kertaa vahingossa muun joukon mukana kirkkoon. Pääsiäisen jumalanpalvelus sai lapset hihittelemään: minkälaiseen jumalaan toiset uskovatkaan.
 – Täytyy myöntää, että siinä on varmasti iso annos omaa asennettani taustalla. En usko, että lapsilla on käsitystä siitä, millainen on kristinuskon oppi kokonaisuutena.
 Ojala yrittää olla iskostamatta lapsillensa mitään katsomusta. Aikuistuessaan lapset voivat itse valita, mihin uskovat.
 Hän myöntää, että oman lapsen uskoon tulo olisi harmillista.
 – En olisi tosiaankaan innoissani, mutta tietenkin sen mukaan pitäisi elää.
 Tällä hetkellä Ojalan lapset käyvät koulussa elämänkatsomustiedon tunneilla. Niitä Ojala arvostaa, sillä tunneilla pohditaan moraalia, etiikkaa ja eri katsomuksia laajalta pohjalta.
 Uskontokunnat kukin omalla oppitunnilla
 Suomi on ainoa Pohjoismaa, missä eri uskontojen opetus ja elämänkatsomustieto on eriytetty omiksi oppiaineikseen. Muissa Pohjoismaissa eri uskontojen oppilaat ja uskonnottomat istuvat kaikki samalla oppitunnilla ja saavat samaa katsomusopetusta.
 Suomessakin opettajakunnassa on alkanut nousta soraääniä vastustamaan eriytettyä opetusta. Miksi uskonnot pitäisi eriyttää kouluissa, kun ne kuitenkin tosielämässä kohtaavat?
 Uskonnondidaktiikkaa Helsingin yliopistossa opettava  Saila Poulter  on tutkinut yhdistettyä katsomusopetusta yläkoululaisten näkökulmasta. Nuoret haluavat pohdiskella katsomustunneilla omia näkemyksiään asioista koti- ja katsomustaustastaan käsin.
 – On aika merkityksellistä, että he voivat samassa luokassa pohtia ääneen asioita. Se vaatii opettajalta ehkä vähän enemmän, koska pitää tuntea laajasti eri katsomuksia.
 Poulterin mielestä koulu ei toteuta sivistävää tehtäväänsä, jos joulujuhlista rajataan uskonnolliset sisällöt pois. Joulun kristillinen tausta on merkittävä yleissivistävä tieto.
 – Kouluissa etsitään nyt neutraalia tilaa, jossa ei tarvitsisi ottaa kantaa uskontoihin. Mutta sellaista ei ole. Siksi pitäisi mieluummin tuoda esiin kaikkien oppilaiden katsomukset ja arvot.
 Lauri Ojalan lasten koulun juhlissa lauletaan Enkeli taivaan-virsi, mutta juhlat ovat muuten neutraaleja. Juhlaesitykset eivät välttämättä liity mitenkään juhlan aiheeseen. Espoossa kouluissa on suuri joukko eri uskontojen ja katsomusten edustajia eivätkä Ojalan uskonnottomat lapset ole kummajaisia.
 Suomessa on kuitenkin yhä alueita, joilla uskonnottomien tai vähemmistöuskontojen edustajien määrät ovat vähäisiä. Uskonnottomien vanhempien keskuudessa tiedetään lukuisia tapauksia, joissa uskonnoton oppilas on esimerkiksi joutunut yksin tekemään läksyjä muun luokan harjoitellessa joulukuvaelmaa. Tai kun muu luokka on lähtenyt retkelle seurakunnan leirikeskukseen, on uskonnottomalle järjestetty satutunti koulussa.
 – Ymmärrän, että lapsi tai kotijoukot kokevat diskriminaatiota, kun suunnitelmat ovat niin hihasta vedettyjä. Kouluilla pitäisi olla paremmin mietittynä, mitä tehdään silloin kun osa oppilaista ei osallistu johonkin, Poulter sanoo.
 Uskonnottomien vanhempien on helppo löytää tänä päivänä vertaistukea kohtaamiinsa tilanteisiin. Esimerkiksi Helsingin seudun vapaa-ajattelijat, Tampereen vapaa-ajattelijat ja Uskonnottomat Suomessa tarjoavat netissä kootusti tietoa  Kantelupukki-sivustolla .
 Lauri Ojala on aktiivinen jäsen uskonnottomien vanhempien Facebook-ryhmässä.  Esa Huuhko/Yle
 Ojala puolustaa uskonnottomien oikeuksia ja vastustaa uskontoja yhtä kiivaasti kuin uskossa oleva puolustaa uskontoaan. Hän kokee kärsineensä uskonnon takia niin paljon, että haluaa taistella uskontojen aiheuttamia haittoja vastaan.
 Hän on katkera uskonnolle, mutta ei läheisilleen.
 Ojalan vanhemmat ovat yhä uskossa. Hän välttää puhumasta heidän kanssaan uskon kysymyksistä, sillä ei halua loukata heitä omilla näkemyksillään.
 – Ateismi on aikamoinen hyökkäys uskovia vastaan. Siinä tahtomattaan lyttää välillisesti kaiken, mihin toinen uskoo. Toisen ihmisen koko elämä ja myös tuleva elämä riippuvat uskosta. Kun sanon, että en voi olla samaa mieltä, kyseenalaistan ihan kaiken.
 Ojala ymmärtää, että uskovien voi olla vaikea hyväksyä uskonnottomien katsomusta. Hänelle itselleen on ollut tärkeää tajuta, ettei joulujuhlakeskustelu tai koulujen uskonnollinen sisältö kumpua kenenkään ilkeydestä. Uskovaiset toimivat pääosin hyvässä tahdossa.
 – Muistan vielä hyvin sen, miten näin asiat silloin, kun olin uskossa. Sitä luulee tekevänsä hyvää. Ja on vaikea nähdä, että oman uskonnon levittämisessä voisi olla jotain pahaa.
 Aiheesta voi keskustella tänään perjantaina klo 6-11.

“Uskonto rikkoi jotain minussa lapsena” – Uskosta luopunut perheenisä ymmärtää joulujuhlassa ahdistuvia, eikä halua lastensa jakavan kohtaloaan