Summary: BBC sanoo todisteiden viittaavan siihen, että lapsia viedään sisäoppilaitoksiin, joissa heidät pyritään kitkemään irti juuristaan.

Britannian yleisradioyhtiön BBC:n selvityksen  mukaan Kiina erottaa islaminuskoisten uiguurien lapsia vanhemmistaan, uskonnostaan ja kielestään.
 Jo aiemmin on kerrottu  uiguuriaikuisten laajamittaisista pidätyksistä. Kiinan on arvioitu vieneen satoja tuhansia aikuisia valtaville leireille uiguurienemmistöisessä Xinjiangin maakunnassa.
 Nyt BBC kertoo keränneensä haastatteluista ja julkisista asiakirjoista todisteita siitä, että lapsia erotetaan vanhemmistaan ja viedään sisäoppilaitoksiin.
 Itse Xinjiangissa todisteita on lähes mahdotonta kerätä, koska toimittajia valvotaan herkeämättä. Sen sijaan BBC on haastatellut kymmeniä Turkissa olevia kiinalaisia uiguureja. He ovat kertoneet lasten katoamisesta. Osa ei tiedä näiden kohtaloa, osa kertoo kuulleensa, että lapsia olisi viety orpokoteihin tai sisäoppilaitoksiin.
 Uiguureja on matkustanut Turkkiin opiskelemaan, tapaamaan sukulaisia tai liikeasioissa, Osa on paennut sortoa Kiinassa. Moni pelkää nyt palata, koska pelkää joutuvansa pidätetyksi ja suljetuksi leirille.
 Kiina väittää kitkevänsä ääriuskonnollisuutta
 Kiina on perustellut uiguurien vangitsemisia terrorismin kitkemisellä. Kiinan viranomaisten mukaan uiguureja koulutetaan leireillä ääriuskonnollisuuden kitkemiseksi. On kuitenkin tihkunut todisteita siitä, että monia pidätetään yksinkertaisesti uskonsa ilmaisemisesta tai siksi, että heillä on yhteyksiä Turkkiin.
 Saksalainen tutkija  Adrian Zenz  on saanut kiitosta paljastuksistaan, jotka koskevat aikuisten uiguurien pidätysten laajuutta. BBC:n tilaamassa tutkimuksessa  hän kertoo virallisten asiakirjojen viittaavan myös siihen , että pidätettyjen uiguurien lapsia suljetaan sisäoppilaitoksiin ja pyritään irrottamaan omasta kulttuuristaan.
 Zenzin mukaan kouluja laajennetaan Xinjiangissa ennennäkemätöntä vauhtia. Niihin rakennetaan muun muassa lisää makuusaleja.
 Pelkästään vuonna 2017 lastentarhoihin otettujen lasten määrä kasvoi Xinjiangissa puolella miljoonalla. Lisäyksestä 90 prosenttia oli uiguurien tai muiden muslimien lapsia. Esikoulua käyvien lasten osuus kaikista lapsista oli aiemmin Xinjiangissa alle Kiinan maakuntien keskiarvon, nyt se on Kiinan korkein.
 Esimerkiksi viime huhtikuussa viranomaiset veivät yhteen suureen sisäoppilaitokseen kylistä 2 000 lasta, BBC kertoo.
 "Kiina yrittää kitkeä lapset irti juuristaan"
 Hallituksen propagandassa sisäoppilaitosten sanotaan auttavan ylläpitämään vakautta ja yhteiskuntarauhaa, ja koulujen sanotaan ottavan vanhempien paikan.
 Zenzin mukaan kouluissa pyritään kitkemään muiden kuin Kiinan kielen käyttö ankaralla otteella. Hänen näkemässään Kashgarin kaupungin asiakirjassa kehotetaan kouluja tehostamaan lasten psykologista neuvontaa sekä ajattelukoulutusta.
 Kiinan valtiollisen median mukaan sisäoppilaitoksissa opetetaan parempia elämäntapoja, esimerkiksi parempaa hygieniaa kuin lapset oppisivat kotona.
 Zenzin mukaan todisteiden valossa näyttää siltä, että lapset ja vanhemmat pyritään järjestelmällisesti erottamaan. Hän uskoo, että hallitus pyrkii kasvattamaan uuden sukupolven, joka on kitketty irti alkuperäisistä juuristaan, uskonnostaan ja kielestään.
 – Uskon todisteiden viittaavan siihen, mitä täytyy kutsua kulttuuriseksi kansanmurhaksi. Zenz sanoo BBC:lle.
 Aiheesta aiemmin:
 Kadonneiden uiguurien perheet vaativat Twitter-kampanjassa Kiinalta videotodisteita läheisistään
 Kiina virallistaa "uudelleenkoulutusleirit" – jopa miljoona ihmistä määrätty saamaan ideologista oppia ja käyttäytymisen ohjausta

BBC: Kiina erottaa uiguurilapsia vanhemmistaan – "vaikuttaa kulttuuriselta kansanmurhalta"


Summary: Poliisin mukaan tapauksessa ei ole syytä epäillä rikosta.

Poliisi ei aloita esitutkintaa eduskunnan pääsihteerin  Maija-Leena Paavolan  toiminnasta. Helsingin poliisi kertoo tiedotteessa, että asiassa ei ole syytä epäillä rikosta.
 Tapauksen taustalla oli riita eduskunnan henkilöstövalinnoista. Eduskunnan henkilöstöpäällikön tehtävästä irtisanoutunut  Hannu Laitinen  teki syyskuussa 2018 tutkintapyynnön, jossa hän pyysi poliisia selvittämään, onko Paavolan syytä epäillä syyllistyneen rikokseen kahdessa virkanimitysasiassa.
 Lisäksi hän pyysi poliisia selvittämään, onko eduskunnan kanslian päällikkönä toimivan eduskunnan pääsihteerin tai muun henkilön syytä epäillä syyllistyneen rikokseen jättäessään väitetysti huomioimatta ilmoitukset epäasiallisesta kohtelusta.
 – Poliisi on suorittanut esiselvityksen edellä mainituista asioista ja tehnyt sen perusteella päätöksen, ettei eduskunnan pääsihteeriä tai ketään muutakaan henkilöä ole syytä epäillä rikoksista, eikä poliisi siten aloita niistä esitutkintaa, kertoo rikostarkastaja  Harri Saaristola  tiedotteessa.
 Lue myös:
 Poliisi ei ainakaan vielä aloita esitutkintaa eduskunnan henkilöstöriidassa – Puhemies Risikon mukaan työilmapiiri erinomainen

Poliisi ei aloita esitutkintaa eduskunnan henkilöstöriidassa


Summary: Finnair kuljetti kesäkuussa ennätykselliset 1,4 miljoonaa matkustajaa.

Finnairin matkustajamäärä kasvoi kesäkuussa lähes 12 prosenttia verrattuna viime vuoden kesäkuuhun, yhtiö kertoo tiedotteessaan.
 Finnair kuljetti ennätykselliset 1,4 miljoonaa matkustajaa, mikä on kaikkien aikojen ennätys yhtiön kuukausittaisessa liikenteessä.
 Finnairin matkustajamäärät kasvoivat Aasian-liikenteessä lähes yhdeksän prosenttia, Pohjois-Amerikan-liikenteessä yli 27 prosenttia, Euroopan-liikenteessä yli 13 prosenttia ja kotimaan liikenteessä reilut 5 prosenttia.
 Liikenne myydyillä henkilökilometreillä mitattuna kasvoi yli 12,2 prosenttia. Matkustajakäyttöaste nousi vertailukaudesta 0,8 prosenttiyksikköä 86,2 prosenttiin.

Finnairin kuukausittainen matkustajamäärä nousi kaikkien aikojen ennätystasolle


Summary: Kuluttaja voi hankkia digisovelluksilla helposti ja nopeasti pizzan tai vuokra-asunnon. Markkinaa hallitsee välittäjä, ei palvelun tuottaja.

Pizzeriayrittäjien tyytymättömyys nettipalvelu Pizza-onlinen heiltä perimiin välityspalkkioihin on osoitus digitalouden varjopuolista.
 Näin kommentoi kolme alustatalouden ja työelämän tutkijaa Ylelle.
 Yle  kertoi jutussaan , että useat pizzeriayrittäjät ovat turhautuneita Pizza-onlinen heiltä perimien palkkioiden suuruuteen. Yrittäjät kertovat, että Pizza-online käyttää hallitsevaa asemaansa yksipuolisesti hyväkseen ja syö heidän yrittäjäkatteensa.
 Pizza-online on nettitilauspalvelu, jolla on Suomessa hallitseva asema pizzojen nettitilauksissa. Palvelussa on noin tuhat ravintolaa, ja se on omistajalleen erittäin tuottoisa.
 Tutkijat ovat saaneet tietää Pizza-onlinen ja yrittäjien kiistasta Ylen uutisen välityksellä. He eivät ole tutkineet sen toimintaa, vaan kommentoivat asiaa uutisen perusteella.
 1. Netti monopolisoi
 Pizza-onlinella on pizzojen nettimyynnin suosituimpana palveluna huomattava valta hinnoitteluunsa.
 Kilpailijat ovat kaukana takana.
 – Kohtuullisen tyypillistä alustataloudelle on monopolisoituminen. Se, joka ensimmäisenä ehtii saada markkinan itselleen, saa myös määräävän markkina-aseman.  First come, first served , sanoo Kalevi Sorsa -säätiön projektitutkija  Maija Mattila , jonka tutkimus  alustatalouden työntekijöiden oikeuksista  julkaistiin huhtikuussa.
 Esimerkiksi Mattila nostaa Airbnb:n.
 – Muut välitysalustat asunnonvuokrauksessa ovat ihan tuntemattomia. Kuluttajat ja vuokraajat menevät Airbnb:hen, koska kaikki ovat siellä. Aluksi tämä vaikuttaa kaikille hyödylliseltä, mutta kun valkenee, että palvelu on määräävässä markkina-asemassa, huomataan sen kääntöpuolet.
 "Se, joka ensimmäisenä ehtii saada markkinan itselleen, saa myös määräävän markkina-aseman."
 Pizza-onlinen tapaus viittaa hallitsevaan markkina-asemaan, jossa on helppo sanella palvelun hinta, sanoo alustataloutta tutkivan Swipe-tutkimushankkeen johtaja, Turun yliopiston yrittäjyyden ja liiketoimintaosaamisen professori  Anne Kovalainen .
 – Usein alustataloudessa käy juuri näin. Ensimmäisenä tunnettuuden ja markkinan luonut on vahvoilla. Osin siksi globaalit jätit ovat niin suuria, Kovalainen sanoo.
 Internet vahvistaa monopolivaikutusta.
 – Netin pitäisi ideaalitapauksessa välittää yhteen yksittäisiä myyjiä ja ostajia. Mutta nyt se toimiikin hakutulosten kautta monopolisoivaan suuntaan, sanoo työelämän kehitystä tutkinut professori, kirjailija  Juha Siltala  Helsingin yliopistosta.
 2. Jos välittäjällä on tekniikka hallussa, hän hallitsee markkinaa
 Pizza-onlinella on vain runsaat 60 työntekijää.
 Se pyörittää pienellä väkimäärällä isoa ja selvästi voitollista liikevaihtoa.
 Professori Juha Siltala vertaa Pizza-onlinen tilannetta yhdysvaltalaiseen kauppajätti Wal-Martiin.
 – Wal-Martilla on valtava jakelukoneisto ja myymäläverkko. Se pystyy pelkällä hyllypaikalla suunnilleen vaurastuttamaan tuottajan tai syöksemään sen alas. Tuottaja on jakelijan ja asiakaspinnan haltijan armoilla.
 Alustan suosiosta riippuu, onko sen käyttö yritykselle täysin vapaaehtoista vai vähintään puolipakollista.
 "Tuottaja on jakelijan ja asiakaspinnan haltijan armoilla."
 Isot välityspalkkiot näyttävät kulkevan käsi kädessä palvelun suosion kanssa.
 Kuljetusyhtiö  Uber perii  kuljettajilta 25 prosentin välityspalkkion. Sen virolainen kilpailija Bolt, entinen Taxify,  ottaa 15 prosenttia .
 Airbnb perii  isännältä 3 prosentin välitysmaksun ja vieraalta 6–12 prosenttia.
 Kanava on yksisuuntainen.
 – Alustoilla kyllä arvioidaan tuotteita ja niiden laatua, mutta yrittäjät eivät pääse tilanteeseen, jossa he voisivat puolestaan arvioida alustantuottajaa ja heille tarjottavaa palvelua, professori Anne Kovalainen sanoo.
 Digipalvelut esittelevät itseään niukasti. Yhtiön rakenteen hahmottaminen on vaikeaa. Puhelinnumeroita tai sähköpostiosoitteita ei kerrota.
 – Alustoille on tyypillistä, että sivustoilta ei löydy edes yhteystietoja tai sitä, kuka on yrityksen takana ja kuka sitä johtaa. Usein ainoa yhteydenottokanava on joku yksittäinen infosähköpostiosoite, projektitutkija Maija Mattila sanoo.
 3. Asiakkaalle näyttäytyvät vain hyvät puolet
 Pizza-onlinelle ja Uberille on yhteistä se, että palvelu on asiakkaalle erittäin helppo.
 Tilaamiseen riittää muutama klikkaus, eikä asiakkaalta peritä lisäkuluja.
 – Kuluttajalle houkutus on palvelun käytön helppoudessa. Matkoilla voi olla helpompi klikata appia ja tilata Uber kuin käyttää paikallisia takseja, Kovalainen sanoo.
 Jos palveluilla on varjopuolia, ne jäävät graafisesti tyylikkään ja hallitun digijulkisivun kulisseihin. Asiakas ei välttämättä edes tiedä niistä.
 New York Times  kertoi hiljattain , miten Pariisissa esimerkiksi Uber Eatsin lähetit teettävät omaa työtään maahanmuuttajilla, jotka ovat valmiit tekemään työn pimeästi ja nälkäpalkalla.
 "Kuluttajalle houkutus on palvelun käytön helppoudessa."
 Airbnb:n kääntöpuolena on pidetty tavallisten asuintalojen muuttumista pimeiksi amatöörihotelleiksi ja vuokrien nousua. Uberin kohdalla on Suomessa puhuttu perinteisen taksialan joutumisesta ahtaalle, suurkaupungeissa jopa liikennemäärien kasvusta.
 Kovalainen käyttää alustatalouden kääntöpuolesta termiä  unintended consenquences  eli  tarkoittamattomat seuraukset .
 Nämä tarkoittamattomat seuraukset johtuvat alustatalousyritysten toimintalogiikasta.
 Siltala muistuttaa, että palvelut ovat myös hyödyttäneet kuluttajia. Heistä kilpaillaan, sillä isot asiakasvolyymit ovat alustataloudessa kaikki kaikessa.
 – Alustatalouskapitalismin piirteenä on alentaa hintaa asiakkaalle. Mutta jos työn hinta painuu kovin alas eikä sillä tahdo elää, työtä täytyy subventoida kulutuksen ylläpitämiseksi, Siltala sanoo.
 4. Iso osa tuotosta valuu alustanpitäjälle
 Monet pizzeriayrittäjät joutuvat tekemään pitkiä päiviä, jotta saavat riittävän tulotason.
 Vaikka Pizza-online on tuonut lisää tilauksia, pizzanpaistajat eivät automaattisesti ole isoimpia hyötyjiä. Välittäjä painaa hintoja alas ja kutistaa katteita.
 – Kun yrittäjät ovat nykyään niin arvostettuja, niin tässä Pizza-onlinenkin tapauksessa voisi kysyä, että missä on yrittäjän voitto? Siltala kysyy.
 Pizzayrittäjien kaltaisia kannanottoja kuultiin myös kaksi vuotta sitten, kun Helsingin Sanomat  haastatteli ravintolayrittäjiä  Woltista ja Foodorasta. "Tilauksia tulee lisää, mutta iso siivu tuotoista katoaa", HS:lle kritisoitiin.
 "Kun yrittäjät ovat nykyään niin arvostettuja, niin tässä Pizza-onlinenkin tapauksessa voisi kysyä, että missä on yrittäjän voitto?"
 Tyystin ilman hyötyjä yrittäjät eivät kuitenkaan jää, Kovalainen huomauttaa. Vaikka palvelujen kautta myytyyn ruokaan menisi katteesta isompi osa kuin normaalisti, viivan alle jää kuitenkin ylimääräistä.
 – Kyllä tällaisista palveluista on yrittäjille hyötyäkin. Mutta katteen arviointi on tärkeää. Kun tuotteen hinta on raaka-aineisiin ja palkkoihin nähden matala, on selvä etteivät katteet ole suuria, Kovalainen sanoo.
 Osalla pizzeriayrittäjistä on jo tullut mitta täyteen. He ovat pyrkineet keräämään joukkovoimaa Pizza-onlinea vastaan, toistaiseksi tuloksetta. Keskinäinen luottamus ei ole riittänyt.
 Tutkijoiden mielestä alustatalouden välittäjien kannattaa pyrkiä ainakin jonkinasteiseen reiluuteen.
 Muuten tuloksena on helposti toinen nettiajan ilmiö eli nopeasti leimahtava mainehaitta. Imago on alustataloudessa keskeinen kilpailuvaltti.
 – Se on tärkeä erityisesti kuluttajapalveluissa toimiville alustayrityksille. Tieto kulkee nopeasti, ja valistuneet kuluttajat vaihtavat herkästi palveluntarjoajaa tai edellyttävät toiminnan kehittämistä parempaan suuntaan, Kovalainen sanoo.
 5. Ei uutta auringon alla?
 Mitä uutta tässä kaikessa sitten on?
 Ei välttämättä mitään, tutkijat sanovat.
 Siltala huomauttaa, että Uber Eats -lähettien ulkoistaminen toimii käytännössä samoin kuin 1600-luvun sijaissotilasjärjestelmä: asevelvolliset talonpojat palkkasivat köyhempiä sijaisia sotimaan puolestaan.
 – Ja ajattele mitä tahansa kauppakeskuskiinteistöä Helsingin keskustassa. Niissä pienyrittäjien katteista suuri osa menee vuokriin, hän jatkaa.
 Samalla logiikalla toimii Uber: se perii merkittävän kokoisen palkkion ja pyrkii mahdollisimman halpoihin asiakashintoihin, jotta palvelu olisi mahdollisimman suosittu.
 – Uberin osalta on kritisoitu sitä, että taksinkuljettajat toimivat käytännössä välittäjän hinnoittelemina ja työnjohtovallan alaisina, mutta kantavat silti yrittäjäriskin, Siltala sanoo.
 "Uber Eats -lähettien ulkoistaminen toimii käytännössä samoin kuin 1600-luvun sijaissotilasjärjestelmä."
 Markkinoilla on luonnollisesti myös asiallisesti toimivia yrityksiä, tutkijat huomauttavat. Kaikki eivät pyri maksimoimaan omaa tulostaan tuottajien kustannuksella.
 Jotain uutta ja jopa perustavanlaatuista tässä kuitenkin on, Kovalainen sanoo.
 – Alustatalous ei itsessään ole hyvä tai paha, mutta se muuttaa suuresti monta perinteistä toimialaa. Kuljetuspalvelut ja ravintolabisnes ovat esimerkkejä tästä isosta muutoksesta.
 Palvelun käyttäjienkin on hyvä muistaa terve kriittisyys, Maija Mattila sanoo.
 – Siitä, että jokin asia on alustamuodossa, ei voi päätellä mitään. Hyvin moni asia tehdään nykyään kännykällä. Mutta on hyvä pohtia ja pöyhiä, mitä eri puolia palveluun liittyy.
 Pizza-online vastaa kritiikkiin
 Yle pyysi haastattelua pizzeriayrittäjien esittämään kritiikkiin Pizza-onlinen taustayhtiöltä, saksalaisomisteiselta Delivery Hero Finlandilta.
 Yhtiö ei myöntänyt haastattelua, mutta vastasi kritiikkiin sähköpostitse.
 Delivery Hero Finlandin mukaan sen Pizza-onlinen hinnoittelu on kohtuullista. Yhtiö sanoo, että "hinnat ovat sopimuksissa määritelty ravintoloiden kanssa". Yhtiö sanoo pyrkivänsä molemminpuolisesti hedelmälliseen yhteistyöhön ravintoloiden kanssa.
 Yhtiö ei katso olevansa monopoliasemassa. Se muistuttaa, että palvelussa olo on täysin vapaaehtoista.
 Lue myös:
 Yksi välitysmaksuihin turhautuneista ravintoloista on Pizza Time Leinelä Vantaalla. Kuvassa ravintolan kokki Erkan Akgül. Tuomo Björksten / Yle
 Yle tutki: Pizzayrittäjät syyttävät Pizza-onlinea riistosta – Näin nettipalvelusta kasvoi jättiläinen, joka vie pizzasta enemmän kuin verottaja

Pizza-onlinen ja yrittäjien riita on digitalouden kääntöpuoli, tutkijat sanovat: "Voisi kysyä, missä on yrittäjän voitto?"


Summary: Komissio vierailee perinteisesti EU:n puheenjohtajamaassa maan puheenjohtajuuden alkaessa.

Tällä viikolla alkanut Suomen EU-puheenjohtajakausi pyörähtää tänään käyntiin toden teolla, kun EU:n komissio on vierailulla Helsingissä.
 Tapana on ollut, että EU-komissio vierailee puheenjohtajamaassa heti kauden alussa valmistelemassa yhteistyötä.
 Komissaarit tapaavat tänään Suomen hallitusta Säätytalolla.
 Neuvotteluiden jälkeen pääministeri  Antti Rinne  ja komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  pitävät lehdistötilaisuuden. Voit seurata tilaisuutta suorana lähetyksenä Ylen verkkosivuilta ja Yle Areenasta kello 11.30 lähtien.
 Tilaisuuden jälkeen komissaarit siirtyvät presidentinlinnaan, missä ohjelmassa on presidentti  Sauli Niinistön  isännöimä lounas.
 Päivän ohjelma päättyy komissaarien vierailuun eduskunnassa. Siellä he tapaavat EU-asioista päättävän suuren valiokunnan ja puhemiehistön.

EU-komissio tänään vierailulla Helsingissä – katso Rinteen ja Junckerin lehdistötilaisuus kello 11.30 alkaen


Summary: Kaksi pörssilistattua yritystä tiedotti yhdistymisestä perjantaina.

Henkilöstöpalvelualan pörssiyhtiö VMP yhdistyy alan toisen yrityksen Smilen kanssa, VMP tiedottaa. VMP työllisti viime vuonna noin 19 400 vuokratyöntekijää suoraan tai ketjuyritysten kautta ja Smile puolestaan noin 10 000 vuokratyöntekijää.
 VMP:n ja Smilen yhteenlaskettu liikevaihto oli runsaat 253 miljoonaa euroa.
 Yhdistymistä perustellaan muun muassa kustannussäästöillä ja toiminnallisilla mahdollisuuksilla.

Vuokratyöyritykset VMP ja Smile yhdistyvät


Summary: Huvipuiston akvaario on auki perjantaina käärmeen katoamisesta huolimatta.

Tampereen Särkänniemen huvipuistossa jatketaan kadonneen anakondan poikasen metsästystä.
 Huvipuiston operatiivinen johtaja  Tiia Ojansivu  arvioi, että vaikka käärme olisi poistunut terraariostaan, se tuskin siirtyy asiakastiloihin. Niissä on paljon viileämpää kuin hoitotilojen puolella, jossa ilmanala on lämpimän trooppinen.
 – Se hakeutuu lämpöön ja kohta haluaa vettäkin, koska on uiva laji. Eikä yleisöllä ole hiiriä. Meillä on paremmat herkut siellä toisella puolella, Ojansivu sanoi perjantaiaamuna Radio Suomen Tampereen lähetyksessä.
 Huvipuisto arvioi torstaina, että käärme olisi kulkenut ulos terraarion somisteiden rei’istä.
 – Se on vielä hyvin pieni käärme. Se on kapea ja soukka ja pääkin on hyvin pieni, mikä mahdollistaa sen, että se mahtuu menemään pienestäkin raosta terraarion somisteen taakse, Ojansivu sanoo.
 Katoaminen havaittiin jo keskiviikkona, kun kahta poikasta mentiin katsomaan. Ne olivat muuttaneet uuteen terraarioon maanantaina.
 Käärme mahtuu pienestä raosta
 Ojansivun mukaan käärmettä onkin etsitty terraarion somisteen takaa.
 – On mielettömän pieni mahdollisuus, että se olisi poissa omasta terraariostaan, Ojansivu sanoo.
 Terraario sijaitsee huvipuiston akvaariossa, jossa voi tutustua käärmeiden lisäksi muun muassa kaloihin ja liskoihin.
 Kadoksissa oleva anakondakäärmeen poikanen on noin metrin pitkä ja väritykseltään keltamusta.
 Poikasen hampaat ovat pienet
 Keltaiset anakondat eivät ole myrkyllisiä, vaan ne saalistavat kuristamalla. Ojansivu arvioi, että näin pieni yksilö ei ole vaaraksi kellekään. Peloissaan ollessaan se saattaa kuitenkin puraista.
 – Hampaat ovat vielä hyvin pienet, että ei siitä pahaa jälkeä pääse syntymään, Ojansivu sanoo.
 Akvaario on auki myös perjantaina käärmeen katoamisesta huolimatta. Särkänniemi kehottaa, että asiakkaat ottavat heti yhteyttä henkilökuntaan, jos kohtaavat käärmeen akvaariossa.
 – En usko, että yleisökatoa tulee. Toivottavasti tulee yleisöryntäys, koska meillä on todella hieno akvaario, Ojansivu sanoo.

Särkänniemessä kadonutta anakondaa houkutellaan esiin lämpölampuilla ja hiirillä


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Myöhään keskiviikkoiltana  Strasbourgin kävelykadulla flaneeraa vastaan joukko iloisia suomalaisia lobbareita ja europarlamentaarikkojen avustajia. Retkue on matkalla Les Aviateurs -yökerhoon, joka on tunnettu parlamentissa ja sen liepeillä työskentelevien kohtaamispaikkana.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Kävelen joukon jatkeena sen aikaa, että eräs lobbari ehtii kertoa tulleensa Strasbourgin avajaisistuntoon tutustumaan uusiin euroedustajiin. Toden totta: parlamentin käytävillä näkeekin tavallista enemmän edunvalvojia.
 Suomalaislobbareita kiinnostaa suomalaisten europarlamentaarikkojen sijoittautuminen parlamentin valiokuntiin, jotka ovat parlamentin tärkein vaikuttamisen väylä. Valiokuntien kokoonpano julkaistiin jokunen tunti ennen kävelykadun kohtaamista.
 Teollisuuden lobbarien kannalta lista lienee mieluista luettavaa. Teollisuusvaliokunnan varsinaisina jäseninä on peräti neljä suomalaismeppiä:  Miapetra Kumpula-Natri  (sd.),  Ville Niinistö  (vihr.),  Mauri Pekkarinen  (kesk.) ja  Henna Virkkunen  (kok.).
 Suomalaisten toinen suosikki on ympäristövaliokunta, johon kuuluvat  Teuvo Hakkarainen  (ps.),  Silvia Modig  (vas.) ja  Nils Torvalds  (r.).
 Sahuriyrittäjä Hakkarainen kertoi suomalaistoimittajille aikovansa satsata valiokunnassa siihen, että metsäpolitiikka pysyy kansallisena asiana.
 - Joku nurmikonhoitaja Saksasta, ei se ymmärrä metsästä mitään. Se on sama kuin meikäläinen menisi Maltalle ja yrittäisi neuvoa tonnikalankalastuksessa, Hakkarainen sanoi.
 Valiokuntapaikkoja on  mielenkiintoista lukea rinnan uusien edustajien sidonnaisuusilmoitusten kanssa. Torstaiaamupäivään mennessä ilmoituksen oli jättänyt kymmenen suomalaismeppiä 13:sta.
 Esimerkiksi Miapetra Kumpula-Natri (sd.) jatkaa teollisuusvaliokunnassa, joka vastaa energia-alan lainsäädännöstä. Sidonnaisuusilmoituksen mukaan hän toimii samaan aikaan energiayhtiö EPV Oy:n hallituksen puheenjohtajana.
 Koneen hallituksessa istuva kokoomuksen  Sirpa Pietikäinen  jatkaa puolestaan talousvaliokunnassa, jolle kuuluvat esimerkiksi rahoituskysymykset.
 Molemmat edustajat ilmoittavat saavansa hallitusjäsenyyksistä 1001-5000 euroa bruttotuloa kuukaudessa. Teuvo Hakkarainen ilmoittaa tienaavansa samassa haarukassa sahayrityksestään.
 Hän oli matkannut Jyväskylästä Strasbourgiin maanantaiaamuna, mutta matkalaukku pukuineen ei ollut keskiviikkoiltapäivään mennessä tullut perille. Edustaja itse ehti kuitenkin tiistain avajaisistuntoon, jossa hän ja  Laura Huhtasaari  (ps.) jäivät protestiksi istumaan Oodi ilolle -esityksen ajaksi.
 Huhtasaari taas  pyrki ryhmänsä ehdokkaana parlamentin varapuhemieheksi, mutta äänisaalis jäi 135:een, kun läpimeno olisi edellyttänyt vähintään 331 ääntä. Isot ryhmät eivät tukeneet laitaoikeiston uuden ID-ryhmän ehdokasta.
 Tuloksen voi nähdä merkkinä siitä, että perussuomalaisten uudelle viiteryhmälle ei parlamentissa haluta antaa tehtäviä. Viime kaudella he kuuluivat konservatiiviryhmä ECR:ään, joka sai nyt myös varapuhemiehen tehtävän.
 Ainoa suomalainen parlamentin puhemiehistössä on edelleen  Heidi Hautala , joka ylitti rajan viiden äänen erolla.
 # Somessa: Komission nykyinen ja entinen puheenjohtaja tapasivat
 Twitter
 Komission nykyinen  puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  ja tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  tapasivat Brysselissä torstaina. Der Leyenin nimityksestä sovittiin osana 28 jäsenmaan kompromissia, joka on saanut osakseen  paljon arvostelua europarlamentissa .
 #FAKTA Helsinki-Uusimaa EU:n innovatiivisin alue
 EU:n innovaatiovertailu.  Yle / Joel Kanerva
 Pohjoismailla menee  hyvin  EU:n innovaatiovertailussa . Helsinki-Uusimaa on vertailun kärjessä perässään Tukholma ja Tanskan Hovedstaden. Maakohtaisessa vertailussa kärjessä on Ruotsi perässään Suomi, Tanska ja Alankomaat.
 EU:n alueellisessa innovaatiovertailussa on mukana 23 EU-maan 238 aluetta. Kokonaisuutena Eurooppa on noussut Yhdysvaltojen ohi vertailussa. EU kuitenkin menettää asemiaan suhteessa Japaniin ja Etelä-Koreaan. Lisäksi Kiina saavuttaa sitä nopeasti.
 Kokonaisuudessaan innovaatioympäristön suorituskyky on kasvanut EU:ssa 159 alueella yhdeksänvuotisen tarkkailujakson aikana.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Suomi luotsaamassa eripuraista EU:ta, nuoret suomalaisyrittäjät korjaamassa EU:n kilpailukykyä ja esittelyssä Kare Halonen
 EU-maiden johtajien huippukokous pidettiin Brysselissä 20. ja 21. kesäkuuta. Stephanie Lecocq / EPA-EFE
 Tällä viikollaalkoiSuomen EU-puheenjohtajakausi.
 Eriupuraisen unionin luotsaaminen ei tule olemaan helppoa.
 Ylen toimittaja  Susanna Turunen  kirjoittaa puheenjohtajamaata odottavista haasteista tässä  artikkelissa .
 Torstaina ja perjantaina  Helsingissä kokoontuivat EU:n kilpailukyvystä vastaavat ministerit.
 Suomi toivoo, että ministereille muodostuisi yhteinen näkemys siitä, miten EU:n kilpailukykyä voitaisiin parantaa.
 Kokemuksistaan ministereille pääsivät kertomaan nuoret suomalaiset start-up-yrittäjät, joiden näkemyksiin EU:n kilpailukyvystä pääset tutustumaan  tässä jutussa .
 Suomen EU-puheenjohtajakauden  taustalla koneiston pitää pyörimässä sama mies, kuin kahden edellisenkin puheenjohtajuuskauden aikana.
 EU-asioiden valtiosihteeri  Kare Halonen  pysyy, vaikka pääministerit vaihtuvat. Lue EU-kirjeenvaihtaja  Anna Karismon  juttu vaikutusvaltaisesta virkamiehestä , joka tavallisesti pysyy taustalla.
 Miltä Brysselin  kupla näyttää somessa? Tutustu verkkolehti  Politicon selvitykseen  euroedustajien verkostoista Twitterissä.
 Ensi viikolla: Kreikan vaalit ja ympäristöministereiden kokous Suomessa
 Maanantaiaamuna nähdään , miten käy Kreikan pääministerin  Aleksis Tsipraksen . Hänen vasemmistolainen Syriza-puolueensa on kyselyjen mukaan häviämässä parlamenttivaalit, joissa vahvoilla on keskustaoikeiston Uusi demokratia -puolue.
 Tsiprasin aikana Kreikka on irtautunut hätälainaohjelmasta ja talouskin on kääntynyt ainakin paperilla kasvuun, mutta moni kreikkalainen näyttäisi kyllästyneen vasemmistohallitukseen.
 Helsinkiin puolestaan  kokoontuvat loppuviikosta EU-maiden ympäristöministerit puheenjohtajakauden epäviralliseen kokoukseen. Suomi pääsee ensi kertaa puheenjohtajana testaamaan, miten kunnianhimoisia ilmastotavoitteita saadaan etenemään.
 Euroopan parlamentti  jää sulattelemaan jäsenmaiden ehdottamia huippunimityksiä. Äänestys komission puheenjohtajasta on määrä järjestää seuraavalla viikolla.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 Terveisin Petri

Eurooppa-kirje: Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kohtasi tyytyväisiä suomalaislobbareita Strasbourgin yössä


Summary: Nyt 24. kertaa järjestettävään tapahtumaan on saapumassa jälleen suuri joukko kansainvälistä mediaa.

Eukonkannon MM-kisat alkavat tänään Sonkajärvellä Pohjois-Savossa. Kisat järjestetään nyt 24. kerran.
 Kisoihin on järjestäjän mukaan ilmoittautunut 34 paria 12:sta eri maasta. Varsinainen maailmanmestaruuskilpailu järjestetään lauantaina.
 Sonkajärven Eukonkanto Oy:n toimitusjohtaja  Eero Pitkänen  sanoo, että Sonkajärvelle on tulossa suuri määrä kansainvälistä mediaa.
 – Sinne saapuvat esimerkiksi Reuters ja Associated Press (AP), joka aikoo välittää tapahtumasta livekuvaa maailmalle, Pitkänen tietää.
 Lisäksi Suomeen saapuu eukonkannon ansiosta useita ulkomaalaisia kuvatoimistoja sekä tv-ryhmiä muun muassa Ranskasta ja Kroatiasta.
 Ensi kuussa Kiinassa
 Eukonkanto laajenee tänä vuonna Kiinaan, jossa ensimmäiset eukonkannon ennakkokisat järjestetään elokuussa.
 Ennakkokisoja on järjestetty aiemmin myös Yhdysvalloissa, Australiassa, Puolassa ja Englannissa.
 Pitkäsen mukaan kaikkien ennakkokisojen voittajat pääsevät palkintomatkalle Sonkajärvelle, jossa he osallistuvat varsinaiseen maailmanmestaruuskilpailuun.
 Tapahtumalla on aiempina vuosina ollut kannattavuusongelmia , mutta tilanne on Pitkäsen mukaan korjaantunut.
 – Viime vuonna jäätiin jo plussalle. Budjetti on kuitenkin tiukka, Pitkänen toteaa.

Eukonkannon MM-kisat alkavat tänään Sonkajärvellä – suuri uutistoimisto välittää livekuvaa maailmalle


Summary: Tulevaisuudessa maakunnat saavat päättää, kuinka monta paloasemaa tarvitsevat ja missä ne sijaitsevat.

Useita pelastustoimen virkoja jää Suomessa täyttämättä pätevän hakijan puuttuessa. Edes vakituinen työsuhde tai vaativa ja vaihteleva työnkuva eivät riitä houkuttelemaan päteviä pelastajia kasvukeskusten ulkopuolisille paloasemille.
 – Yleinen aika näkyy. Ihmiset haluavat asua kaupungeissa, palopäällikkö  Yrjö Jantunen  Pohjois-Karjalan pelastuslaitokselta toteaa.
 Tänä keväänä kolme virkaa Pohjois-Karjalan reuna-alueilla on jäänyt täyttämättä, kun pätevää hakijaa ei ole ollut. Jantusen mukaan rekrytointi on vaikeutunut ja samaa viestiä kantautuu lähes kaikista Itä- ja Pohjois-Suomen pelastuslaitoksista.
 – Kemijärven palomiehen virkaan ei saatu yhtään hakijaa ja Tornion palotarkastajan virkaan tärppäsi vasta kolmannella hakukierroksella, Lapin pelastusjohtaja  Martti Soudunsaari  kuvaa.
 Hallitusohjelmassa koko maan kattava paloasemaverkosto luvataan säilyttää. Lupausta on vaikea lunastaa, mikäli paloasemille ei saada työntekijöitä.
 Syrjäseudun paloasemat maakuntien käsissä
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  vakuuttaa, että hallitus pitää osaltaan huolen, ettei paloasemia tarvitse lakkauttaa.
 – Hallitus huolehtii, että pelastusalan ammattilaisia koulutetaan riittävästi ja että rahoitus on mitoitettu niin, ettei paloasemaverkkoa tarvitse ryhtyä karsimaan, Ohisalo lupaa.
 Mutta sitä ministeri ei lupaa, että kaikki maamme noin 800 paloasemaa pysyy toiminnassa.
 Suunnitteilla olevassa maakuntauudistuksessa pelastustoimi siirtyy maakuntien vastuulle. Se tarkoittaa, että maakunnat saavat itse päättää, miten monta paloasemaa tarvitsevat ja missä ne sijaitsevat. Erillisrahaa syrjäseutujen paloasemien ylläpitämiseen ei valtiolta ole tulossa.
 Ohisalon mukaan sisäministeriö voi kuitenkin tarvittaessa ohjata maakuntia laatimaan pelastuslaitosten palvelutason siten, että kattava paloasemaverkosto ja nopeat vasteajat säilyvät.
 Vasteaikojen osalta sopimuspalokunnilla on maaseudulla ammattipelastajia suurempi rooli. Tällä hetkellä valtaosa maan paloasemista on kokonaan sopimuspalokuntien vastuulla. Vapaaehtoisten väheneminen uhkaa kuitenkin  heikentää sopimuspalokuntien toimintamahdollisuuksia.
 Sisministeri Maria Ohisalo lupaa, ettei paloasemia tarvitse lakkauttaa rahoituksen puutteessa. Petteri Sopanen / Yle
 Varallaolo syö työn houkuttelevuutta
 Nurmeksen paloasema Pohjois-Karjalan reunamailla on malliesimerkki paloasemasta, joka ei tällä hetkellä ole suuressa huudossa.
 Asemalle haettiin keväällä palomestaria, mutta virkaan ei tullut yhtään hakemusta. Asemamestarin sijaisena työskentelevä  Janne Pelo  syyttää sijaintia: Nurmeksesta on lähimpään kasvukeskukseen yli sata kilometriä, ja palomestarin työ sisältää varallaoloa.
 – Eli pitäisi asua paikkakunnalla ja sitten puolisolle ei välttämättä ole työmahdollisuuksia, Pelo sanoo.
 Varallaolo on itsessään iso miinus monelle työpaikkaa etsivälle pelastajalle.
 Esimerkiksi Oulu-Koillismaan pelastuslaitoksen alueella vuorotyöhön riittää hakijoita, mutta päivätyö ei kiinnosta, sillä siihen sisältyy varallaoloa.
 Vs. pelastusjohtaja  Mika Haverinen  laskee, että varallaolon takia päivätyön sitovuus voi olla jopa kolminkertainen verrattuna vuorotyöhön. Kun vuorotyössä pitkää työvuoroa seuraa pitkä vapaa, päivätyössä ollaan kiinni joka päivä ja sen lisäksi vapaallakin on sidottu puhelimeen.
 Palkassa sitovuus ei näy, sillä varallaolokorvaus on pienempi kuin vuorotyössä ansaitut haittalisät.
 Työvuorot ja palkkaus mietintään
 Työvuorojärjestelyt ja palkkaus ovat keinoja, joilla pelastuslaitokset yrittävät houkutella työntekijöitä.
 Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen palopäällikkö Yrjö Jantunen kertoo, että toistaiseksi niitä ei ole käytetty, mutta lähivuosina voi olla pakko.
 – Eläköityminen on voimakasta, ja Kuopion pelastusopistosta valmistuu liian vähän pelastajia. Seuraavan neljän vuoden aikana pelkästään Pohjois-Karjalassa eläköityy 30 työntekijää, Jantunen sanoo.
 Sisäministeriössä Pelastusopiston koulutusmäärän on laskettu riittävän.
 – Valmistuvien määrä vastaa juuri ja juuri eläköityvien määrää. Mikäli lainsäädännöllä päätetään lisätä pelastajien määrää, on koulutuspaikkoja lisättävä, pelastusneuvos  Janne Koivukoski  toteaa.
 Hänen mukaansa ongelma ei ole, etteikö pelastusala kiinnostaisi. Pelastusopistoon on joka vuosi huomattavasti enemmän hakijoita kuin sisään voidaan ottaa.
 Parin vuoden päästä kaikki Suomen pelastajat koulutetaan Kuopion Pelastusopistossa. Uusia pelastajia valmistuu sitten 135 vuodessa.
 Palomies-ensihoitaja Sami Ruokolainen kertoo, että pienellä paikkakunnalla yksittäiselle palomiehelle annetaan enemmän vastuuta. Pauliina Tolvanen / Yle
 Pienellä paloasemalla on osattava kaikkea
 Pienillä paloasemilla tehtäviä on vähemmän, mutta se ei tarkoita, että työ olisi helpompaa. Kun isolla paloasemalla pelastajat voivat erikoistua, on pienellä asemalla kaikkien osattava kaikkea.
 – Jokaisen kohdalle tulee tehtäviä savusukelluksesta pintapelastukseen ja eläinten pelastamiseen. Lisäksi valistamme ja koulutamme sekä teemme palotarkastuksia. Työ on monipuolista, tarvitaan vaan enemmän samiruokolaisia, vs. asemamestari Janne Pelo sanoo.
 Sami Ruokolainen  on Nurmeksen paloaseman uusin työntekijä, vastavalmistunut palomies-ensihoitaja. Toisin kuin monet muut uudet pelastajat, hän hakeutui töihin pienelle paloasemalle.
 – Olen oman kylän poika, ja kyllä se painoi aika paljon siinä valinnassa. Että on sukua ja tuttu kaupunki, Ruokolainen myöntää.
 Ruokolainen ehti käydä kokeilemassa, millaista työ on suuremassa kaupungissa. Säpinä viehätti, mutta työn parhaista puolista ei Nurmeksessa ole tarvinnut luopua.
 – Pääsee ajamaan mönkijällä, isolla veneellä, paloautolla, ambulansseilla. Ja tietysti se ihmisten auttaminen, ei kai tätä muuten tekisi, Ruokolainen summaa.

Pula pelastajista kiusaa pieniä paloasemia – sisäministeri lupaa, että kattava paloasemaverkosto pidetään yllä


Summary: Pikkuriikkinen äyriäinen löytyi viidestä lappilaisesta järvestä.

Kansainvälinen tutkijaryhmä on löytänyt sukupuuttoon kuolleeksi epäillyn vesikirppulajin muutamista Lapin järvistä. Tähän saakka kyseisestä vesikirpusta on tehty vain fossiililöytöjä jääkauden jälkeen kerrostuneista järvisedimenteistä.
 Laji nimettiin uudelleen nimellä Rhynchotalona latens.
 Tutkijaryhmään kuuluu myös tohtori  Liisa Nevalainen  Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellisestä tiedekunnasta.
 – Tähän saakka lajin epäiltiin kuolleen sukupuuttoon, sillä siitä oli havaintoja vain fossiiliaineistosta. Voitte kuvitella innostustamme, kun tämä pikkuriikkinen äyriäinen löytyi näytteistämme viidessä kolmestakymmenestä Lapin järvestä, Nevalainen sanoo tiedotteessa.
 Vesikirput ovat alle millimetristä kahteen millimetriin mittaisia äyriäisiä, jotka ovat herkkiä ympäristön muutoksille. Vesikirpulla on tärkeä rooli veden puhdistuksessa ja kuolleen eloperäisen aineksen kierrätyksessä ravintoketjun osana.

Sukupuuttoon kuolleeksi luultu vesikirppulaji löytyi Lapista


Summary: Sammutustöitä on hankaloittanut vaikeakulkuinen maasto, sillä palopaikka sijaitsee kivikkoisella suoalueella kilometrin päässä lähimmästä tiestä.

Keski-Pohjanmaalla Lestijärvellä on sammutettu torstaina iltapäivällä roihahtanutta maastopaloa koko yön. Maastoa on palanut noin 3 hehtaarin alueelta.
 Kriittisimmässä vaiheessa sammutustöissä huhki reilut 45 pelastustyöntekijää. Tällä hetkellä töissä on enää viitisentoista miestä. Jälkisammutustyöt jatkuvat edelleen ja pelastuslaitokselta arvioidaan, että ne kestävät perjantai-iltapäivään.
 Sammutustöitä on hankaloittanut erittäin vaikeakulkuinen maasto. Palopaikka sijaitsee kivikkoisella neva-alueella metsäsaarekkeessa noin kilometrin päässä lähimmästä tiestä.
 – Palopaikalle pääseminen oli todella työlästä. Paloletkua on vedetty toista kilometriä louhikkoisessa maastossa. Siksi apukäsiä jälkisammutukseen kutsuttiin myös Puolustusvoimilta. Yöllä on saapunut 30 henkeä avustusryhmä, kertoo päivystävä palomestari  Joonas Hagqvist .
 Palon syttymissyystä ei ole vielä tietoa.
 Paikalla oli yön aikana sammutusyksiköitä laajalta alueelta Kokkolan, Pietarsaaren, Lestijärven, Halsuan, Kinnulan ja Vetelin paloasemista. Ruokahuolto tilattiin Perhon paloasemalta.
 Palopaikka eli Linjasalmenneva sijaitsee noin 15 kilometriä Lestijärven keskusta lounaaseen.

Maastopaloa on sammutettu läpi yön Lestijärvellä – apua saatu myös Puolustusvoimilta


Summary: Häpeärangaistus on äärimmäisen voimakas ase, kirjoittaa Sanna Ukkola blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 “Jos oma mielipide poikkea yleisesti hyväksytystä tai vallallaolevasta, kannattaa pitää suunsa kiinni”,  toteaa  Eppu Normaalin kitaristi  Mikko   “Pantse” Syrjä .
 “Mies ei saa oikein sanoa enää mitään mielipidettä”,  sanoo  muusikko  Kauko Röyhkä .
 Kirjailija  Leena Krohnin   mukaan  sananvapautta rajoitetaan myös liberaaliuden nimissä: tilanne on Krohnin mukaan pahempi kuin 70-luvulla.
 Siinähän te olette sanomassa – toljotatte meitä suoraan silmiin ison lehden värikuvahaastattelussa ja kehtaatte väittää, että ei saa muka sanoa.
 Kirjailija  Pirkko Saision   mukaan  Suomessa on edelleen valtavasti tabuja, joista ei voi keskustella sivistyneesti ja rauhallisesti.
 Mitään ei saa enää sanoa -hokema ärsyttää ja herättää monessa vahvan reaktion: miten niin ei saa sanoa?
 Siinähän te olette sanomassa  – toljotatte meitä suoraan silmiin ison lehden värikuvahaastattelussa ja kehtaatte väittää, että ei saa muka sanoa. Ja olette saaneet sanoa – jo vuosikymmeniä. Ainoa ero on se, että nyt palaute on välitöntä: jos sanot jotain typerää, saat kuulla siitä nopean ja usein kärkkään reaktion.
 Moni suomalainen on avannut ajatuksiaan sananvapauden rajoista mediassa – ja koska aihe kiinnostaa itseänikin, olen pyytänyt osaa heistä haastatteluun aiheesta. He ovat kieltäytyneet ymmärrettävästä syystä: he ovat saaneet osakseen läjän pilkkaa ja henkilökohtaisuuksiin menevää kuraa avautumisensa jälkeen.
 Sananvapaus kaventuu – vaikka sitä ei varsinaisesti kukaan ole kaventamassa. Kas, se käy itsesensuurin kautta.
 He eivät enää jaksa jatkaa keskustelua – moni on kurkkuaan myöten täynnä eikä halua avata asiaa enempää. Äkkiä pois.
 Ja näin tämä toimii. Sananvapaus kaventuu – vaikka sitä ei varsinaisesti kukaan ole kaventamassa. Kas, se käy itsesensuurin kautta.
 Ja mitä sillä sitten tarkoitetaan , kun sanotaan, että tietyistä aiheista ei saa enää puhua? No, esimerkiksi sitä, että  kirkon piirissä alkoi jumalaton älämölö , kun  Teemu Laajasalo  kutsui  Jussi Halla-ahon  (ps.) Kirkkopäiville puhumaan – niin, sananvapaudesta.
 Tai sitä, että  Veronika Honkasalo   saa kuulla  olevansa kommunisti ja viherhippi, jonka sananvapautta pitää rajoittaa hänen poliittisten näkemystensä takia.
 Tai sitä, että Åbo Akademi  peruu miesten tasa-arvokeskustelun pitämisen tiloissaan   Alexander Bardin  läsnäolon takia.
 Tai sitä, että Pirkko Saisio saa kuulla olevansa äärioikeistolainen puolinatsi, kun hän arvostelee “punavihreää kuplaa”.
 Kyllä, nämä ihmiset saavat puhua – mutta kuinka moni heistä enää jaksaa?
 Sosiaalisessa mediassa häpäisystä  on tullut uusi kontrollin muoto. Se johtaa siihen, että ihmiset alkavat varoa sanojaan ja tekojaan – sillä me olemme sosiaalisia eläimiä ja janoamme hyväksyntää.
 Kontrolli ei tule valtiolta vaan meiltä – toisilta ihmisiltä, jotka tarkkailevat nuhteettomuutta ja “oikeita ajatuksia”.
 Massiivinen negatiivinen palaute  saa aikaan mielenterveysongelmia , jopa  itsemurhia .
 Brittikirjailija  Jon Ronson  puhuu julkisen häpäisyn renessanssista – häpeärangaistus on äärimmäisen voimakas ase. Kun suuret ja rikkaat rikkovat sääntöjä, somesotilaat ilmestyvät paikalle ja nuijivat väärinajattelijat maanrakoon.
 Ronson kuvaa kirjassaan  Julkisesti häpäisty , kuinka valtavan addiktoivaa häpäisy on: kun joku julkkis tai vaikuttaja menee möläyttämään jotakin typerää tai sanoo “väärän mielipiteen”, joukko rankaisijoita säntää paikalle. He tarkkailevat jokaista sanaa, ymmärtävät tahallaan väärin. Ja heitä kannustaa joukkovoima ja ajatus siitä, että he ovat hyvän puolella.
 Siihen jää koukkuun: tuntuu kummalliselta ja tyhjältä, jos ei ole ketään, jonka tekemisistä ja sanomisista voisi raivostua. Ja kun sellainen löytyy, hänet revitään kappaleiksi – ja jos hän vielä taipuu anteeksipyyntöön tai lokaa maineensa lopullisesti, huuma on valtava.
 Jon Ronson tietää – hän oli itse yksi häpäisijöistä, kunnes tajusi, mitä oli tekemässä.
 Sosiaalisen median huutokuorosta on tullut uusi sanojen ja käytöksen kontrolloija. Kontrolli ei tule valtiolta vaan meiltä – toisilta ihmisiltä, jotka tarkkailevat nuhteettomuutta ja “oikeita ajatuksia”.
 Kun meitä rangaistaan vääristä ajatuksista tai sanoista, opimme aika pian tukahduttamaan ne. Opimme puhumaan ja käyttäytymään vallitsevan sosiaalisen normin mukaisesti.
 Opimme kommentoimaan omalla nimellämme vain turvallisia aiheita, joista tiedämme, että ne eivät johda valtavaan palauteryöppyyn tai vihakirjoitusten tulvaan. Herkät aiheet jäävät huutelijoille, joita ilmiö vain vahvistaa.
 Tunnen runsaasti kolumnisteja ja toimittajia , jotka kertovat, että he eivät yksinkertaisesti jaksa kirjoittaa tai puhua tietyistä aiheista. Sillä ei kukaan järkevä ihminen jaksa sitä – pitää olla tuomasenbuske tai muuten vaan poikkeusyksilö, joka ei välitä vähääkään, mitä muut ajattelevat – tai jos välittää, ei anna sen vaikuttaa. Eikä näitä poikkeusyksilöitä ole tässä maassa kovin monta.
 Sanna Ukkola
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja Sannikka & Ukkolan juontaja, joka tykkää maailman katselemisesta vähän vinosti. Blogissaan hän käsittelee erityisesti terveyttä, tiedettä ja hyvinvointia.
 Aiheesta voi keskustella 3.7. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Nettivihaa työssään kohtaava Sami Koivisto tapasi miehen, joka toivoi hänen perheensä tappamista: "Pelottavinta oli se, että hän on ihan tavallinen suomalainen mies"
 Suomen ylin syyttäjä: Ei kukaan tee vahingossa rikosta, kun lausuu kärjekkään mielipiteen – Tätä et saa sanoa ja 5 muuta pointtia sanan käytöstä
 Testaa, tunnetko sananvapauden rajat: Mitä saa jakaa, ketä kuvata, saako poliisista tehdä parodiaa?

Sanna Ukkola: Mitään ei saa enää sanoa -hokema ärsyttää monia, mutta siinä piilee myös totuuden siemen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Trump korosti kansankunnan yhtenäisyyttä
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump   korosti kansakunnan yhtenäisyyttä  kiistellyssä itsenäisyyspäivätapahtumassa Washingtonissa. Trump isännöi massiivista itsenäisyyspäiväjuhlaa panssarivaunuesittelyineen ja sotilaskoneiden ylilentoineen. Trump kertasi puheessaan Yhdysvaltojen historiaa ja vakuutti, että maa on tänään vahvempi kuin se on koskaan ollut.
 Sudanissa päästiin sopuun hallinnosta
 Poliittinen kriisi Sudanissa on jatkunut kuukausia. Laajoissa mielenosoituksissa on vaadittu siviilien mukaanottamista maan hallintoon. MARWAN ALI/ EPA
 Sudanin kuukausia jatkunut poliittinen kriisi  on päättynyt . Maata nyt hallitsevat kenraalit ja siviiliprotestoijat ovat päässeet sopuun lähivuosien hallinnosta. Osapuolet sopivat itsenäisen neuvoston perustamisesta. Neuvoston puheenjohtajuus on kiertävä sotilaiden ja siviilien kesken. Aiemmat neuvottelut katkesivat toukokuussa, kun osapuolet eivät päässeet sopimukseen siitä, johtaako neuvostoa sotilas vai siviili.
 Sadat tuhannet seuraavat, kun Anssi Huovinen kärsii krapulasta, saunoo ja reissaa
 Huovinen saa striimaamisesta pääsääntöiset tulonsa. Timo Sihvonen / Yle
 Arkisen elämän striimaaminen on kasvanut suosituksi ilmiöksi.  Anssi Huovinen jakaa lähes koko elämänsä suorassa lähetyksessä , hänen kanavallaan on Twitch-suoratoistopalvelussa yli 200 000 seuraajaa.
 Rullalautoja vastustettiin 40 vuotta sitten samoin perustein kuin sähköpotkulautoja nyt
 Suomen ensimmäinen rullalautailun Suomen mestari Mikko Siukosaari Helsingissä 1980-luvun alussa. Sami Wilenius ikuisti Siukosaaren pogo-tempun Polaroid-kameralla.   Sami Wilenius
 Lehdet kirjoittivat ja kansa paheksui, kun ensimmäiset skeittilaudat tulivat Yhdysvalloista Suomeen 1975. Rullalautailu oli aluksi kiellettyä.  Turvallisuudesta ja piittaamattomuudesta puhuttiin tuolloinkin , hyvin samalla tapaa kuin nyt sähköpotkulautojen yleistyessä. Epäiltiin, että kanssaihmisiin sattuu, kun laudoilla törmäillään.
 Etelään sateita, ylempänä poutaisempaa
 Yle
 Etelä-Suomeen on odotettavissa tänään laajemmalle alueelle runsaita vesisateita. Lämpötilat vaihtelevat etelässä päivällä 11:n ja 16 asteen välillä. Maan keskiosaan on odotettavissa enimmäkseen poutasäätä. Lapissa on tiedossa runsasta pilvisyyttä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trump korosti yhtenäisyyttä itsenäisyyspäiväshow'ssa, arjen striimaaminen nousi ilmiöksi, etelässä tulee runsaasti vettä


Summary: Euroopan poliisiviraston tuoreessa raportissa todetaan, että terrori-iskujen tekijät ovat toimineet yksin.

Euroopan unionin alueella tehdyissä terrori-iskuissa kuoli viime vuonna vähemmän ihmisiä kuin edellisvuonna, todetaan vuosittaisessa  Europolin terrorismiraportissa .
 Viime vuonna tapahtuneissa seitsemässä iskussa kuoli yhteensä 13 ihmistä ja 46 ihmistä haavoittui. Kaikki kuolonuhreja vaatineet iskut olivat ääri-islamistisia eli jihadistisia terroritekoja.
 Terrori-iskuista kolme tehtiin Ranskassa, kaksi Hollannissa, yksi Belgiassa ja yksi Britanniassa.
 Vuonna 2017 tehdyissä kymmenessä terrori-iskussa kuoli 62 ihmistä.
 Kartta näyttää vain jihadistiseen ja uskonnolliseen terrorismiin liittyvät pidätykset. Ilkka Kemppinen / Yle
 Raportissa huomautetaan, että viime vuoden iskut eivät olleet perusteellisesti suunniteltuja. Tekijät toimivat yksin ja käyttivät joko tuliaseita tai helposti saatavilla olevia esineitä, kuten veitsiä.
 Jihadistisella terroriteolla tarkoitetaan Europolin raportissa tekoja, joilla vastustetaan demokratiaa uskonnollisista syistä ja asetetaan sunnilainen islam vastakkain kristinuskon, juutalaisuuden ja shiialaisen islamin kanssa.
 Äärioikeistolaisten pidätykset lisääntyneet
 Terrorismirikoksiin liittyvien pidätysten määrä pysyi lähellä viime vuosien keskiarvoa. 1 056 ihmistä pidätettiin terrorismirikoksista epäiltyinä, heistä useimmat Ranskassa ja Britanniassa.
 Euroopan poliisiviraston raportissa nostetaan esille myös äärioikeistolaisen terrorismitoiminnan nousu. Äärioikeistolaiseen terrorismiin liittyvien pidätysten määrä kaksinkertaistui raportin mukaan toista vuotta peräkkäin.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Äärioikeistolaisia terrori-iskuja tapahtui silti vain yksi,  helmikuun alussa Italian Maceratassa.
 Separatististen ja muiden äärikansallismielisten terroritekojen määrä pieneni 137:stä vuonna 2017 83:een vuonna 2018. Ne olivat silti ylivoimaisesti yleisin terroritekojen tyyppi.
 Tämäntyyppisistä teoista enemmistö tapahtui aiempien vuosien tapaan Britanniaan kuuluvassa Pohjois-Irlannissa, muut Espanjassa ja Ranskassa.
 Lisää aiheesta:
 2019:  Pohjois-Irlannissa kasvaa itsenäisyystaistelijoiden uusi sukupolvi – "Britannia miehittää meitä edelleen"
 2018:  Yhdysvaltojen ulkoministeriön vuosiraportti: Terrori-iskut vähentyneet mutta uhka entistä monimutkaisempi
 2017:  Terrorismin trendit: Isis päätekijä Euroopassa, terrorismi pahinta Lähi-Idässä, Aasiassa ja Afrikassa

Europol: Ääri-islamistien tekemissä iskuissa kuolee EU-alueella vähemmän ihmisiä, äärioikeiston terroriin liittyvät pidätykset kasvussa


Summary: Lehdet kirjoittivat, Yleisradiokin raportoi ja kansa paheksui, kun skeittilaudat Suomeen tulivat. Rullalautailu oli silloin kiellettyä.

Vaihto-oppilaat toivat Suomeen ensimmäiset skateboard-laitteet Yhdysvalloista todennäköisesti vuonna 1975.
 Toisin kuin suuressa Amerikassa, tavalliselle suomalaiselle sen ajan kevyttä liikennettä olivat kävely ja pyöräily. Rullalauta oli aikalaisten silmissä outo ja ennen kaikea vaarallinen väline. Pian niitä alettiin vastustaa.
 Espoolainen koulupoika  Mikko Siukosaari  kuului Suomen skeittaajien ensimmäiseen aaltoon. Hän sai ensimmäisen lautansa 1977.
 Siukosaari tuli aamuisin bussilla Helsingin Kamppiin ja jatkoi siitä laudalla Kasarmitorille tai Kaivopuistoon. Parhaat skeittipaikat eli spotit olivat Kaivopuistossa ja Stadionin ympäristössä.
 – Selvästi vanhempi väestö karsasti. Sitten, kun meitä alkoi olla vähän enemmän, niin poliisit alkoivat tarkkailla ja kieltää. Heti, jos joku bongasi, että poliisi on tulossa, niin laudat laitettiin saman tien kainaloon.
 Vaikka vanhempi väki karsasti, tytöt tykkäsivät. Mikko Siukosaari muistelee, että alle 15-vuotiaana rullalautailevana poikana pääsi helposti tyttöjen suosioon. Skeittailu oli coolia, niin kuin tapana oli sanoa.
 Siukosaaresta tuli myös taitava skeittaaja. Syksyllä 1979 hän voitti ensimmäisen rullalautailun Suomen mestaruuden.
 Suomen ensimmäinen rullalautailun Suomen mestari Mikko Siukosaari Helsingissä 1980-luvun alussa. Sami Wilenius ikuisti Siukosaaren pogo-tempun Polaroid-kameralla.   Sami Wilenius
 Hype lähes ilman harrastajia
 Jo kesällä 1978 rullalautailusta sai lukea lehdistä. Mikko Siukosaarelle muodostui käsitys, että hän on tekemisissä jonkun vakavamman kapinan kanssa.
 – Jossakin lehdessä poliisia oli haastateltu ja tuntui, että meitä oli julkisesti nuhdeltu. En muista, että sinä aikana olisi ollut edes mitään onnettomuutta tai sattunut muihin ihmisiin. Silloin siitä puhuttiin enemmän kuin skeittareita edes oli, Siukosaari muistelee.
 Myös televisiouutisissa tuli nuhteita. Helsingin apulaispoliisimestari  Matti Vanne  ei säästellyt sanojaan tehdessään selväksi, että rullalaudat eivät kuulu katukuvaan. Paatoksellinen saarnaus oli tuolloin vakuuttavaa.
 – Tieliikenneasetuksen viidennen pykälän mukaan leikkiminen ja mäenlasku on yleisellä tiellä kielletty.
 Mutta apulaispoliisimestarin huoli ei koskenut ainoastaan yleistä järjestystä ja turvallisuutta. Vanne pohdiskeli uutisjutussa myös harrastuksen kalleutta. Lauta ja välineet eivät apulaispoliisimestarin mukaan olleet 500 markan arvoisia.
 – Minun nähdäkseni se on suorastaan liikemaailman häikäilemätön tapa käyttää hyväkseen nuorison kiinnostusta asiaan, jolla ei ole yhtään minkäänlaista käytännön merkitystä eikä hyötyä. Minusta se on puhdasta hullutusta.
 Rullalautaharrastuksesta "ei ole yhtään minkäänlaista käytännön merkitystä eikä hyötyä", sanoi  Helsingin apulaispoliisimestari Matti Vanne Ylen tv-uutisten haastattelussa 4. elokuuta 1978. Yle
 Helsingissä oli 1970-luvulla vielä voimassa vuonna 1957 säädetty järjestyssääntö. Myös sen nojalla voitiin tulkita, että rullalautailu olisi kiellettyä. Toki rullalaudoista ei vuonna 1957 oltu Helsingissä kuultukaan.
 ”Muulla yleisellä paikalla kuin urheilukentällä tai tarkoitusta varten muutoin luovutetulla paikalla älköön urheiltako, oltako lumisilla tahi leikittäkö siten, että liikenne tai yleinen järjestys saattaa häiriintyä taikka että siitä saattaa aiheutua vaaraa”, järjestyssäännössä luki.
 Vuonna 1980 järjestyssääntöä muutettiin muotoon, ”muualla yleisellä paikalla kuin urheilukentällä tai tarkoitusta varten muutoin luovutetulla paikalla on urheileminen ja leikkiminen sallittu vain, jos siitä ei aiheudu vaaraa tai häiriötä liikenteelle tai yleiselle järjestykselle.”
 Neljä vuosikymmentä yhdellä kuolonkolarilla?
 Mikko Siukosaari on nyt 54-vuotias. Temput skeittilaudalla ovat jääneet, mutta longboardilla hän painelee edelleen. Vuoden 1979 kisakavereistaan Siukosaari ei tiedä kenenkään enää aktiivisesti rullalautailevan.
 Reilut 40 vuotta sitten koulupojan kaikki vapaa-aika täyttyi lautailusta. Talvet Siukosaari lautaili autotallissa. Keväällä -79 Kasarmintorille aukesi Suomen ensimmäinen halli. Kolhujakin tuli, mutta vain itselle.
 – Ihan alkuaikoina vanhemmat pakottivat pitämään varusteita, mutta eihän niitä katulautailussa pidetty. Minulla on sellainen käsitys, että yksi ihminen on Suomessa kuollut rullalautaonnettomuudessa. Ja kohta on 45 vuotta lautailtu. Ei se kovin vaarallista ole.
 Myös nykyiset sähköpotkulaudat ovat Mikko Siukosaarelle tuttuja. Silloisessa ja tämänhetkisessä julkisuudessa on paljon samaa.
 Turvallisuudesta ja piittaamattomuudesta puhuttiin tuolloinkin. Epäiltiin, että kanssaihmisiin sattuu, kun laudoilla törmäillään. Toisin kuin sähköpotkulautoja, rullalautoja ei sentään jätetty kaduille parkkiin.
 Nuoria rullalautailijoita Särkänniemessä Tampereella syyskuussa 1987.  Kuva on Ylen Kasmasiini-ohjelmasta.  Yle
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin johtava asiantuntija  Reijo Jälkön  mukaan nykyisillä sähköpotkulaudoilla liikkuminen on siinä mielessä selvempää, että ne kuuluvat pyöräteille. Siellä niillä saa ajaa polkupyörän säännöillä.
 Myös Traficomissa tiedetään, miten kaikki uudet liikkumismuodot herättävät tunteita. Ja nyt vuorossa ovat sähköpotkulaudat.
 Mikko Siukosaari muistelee, ettei hän 40 vuotta sitten joutunut lautoineen poliisin kanssa hankaluuksiin, mutta monia kavereita poliisi kyllä puhutteli. Sen ajan nuorilla oli vielä aitoa poliisin pelkoa.
 – Ei se ensimmäinen sukupolvi rullalautailijoita niin paljon katukuvassa näkynyt. Se pahennuksen herättäminen oli kyllä outoa. Sitten seuraavassa vaiheessa 80-luvun puolivälissä spotit muuttuivat ja aika paljon vedettiin esimerkiksi Makkaratalon ympäristössä. Väkeä tuli myös paljon enemmän. Silloin siihen oltiin kuitenkin jo totuttu, eikä se enää ollut laitonta.
 Lue myös:
 Keski-ikäinen mies liikennöi sähköpotkulaudan avulla Pariisin keskustassa. Bruno Levesque / AOP
 Sähköpotkulaudasta tulossa suurkaupunkien inhokkivekotin – kieltoja ja sääntöjä sorvataan ympäri Eurooppaa
 Sähköpotkulaudat käyttökieltoon Ruisrockin ajaksi

Rullalautoja vastustettiin 40 vuotta sitten samon  perustein kuin sähköpotkulautoja nyt – ”Puhdasta hullutusta”, sanoi poliisi aikoinaan


Summary: Arkisen elämän striimaaminen on kasvanut suosituksi ilmiöksi.  Huovisen kanavalla on Twitchissä yli 220 000 seuraajaa.

Päivällä noin kello 13.30 AndyPyro on ollut livenä puolen tunnin ajan. Nimimerkin takana on  Anssi Huovinen , joka on juuri aloittanut työpäivänsä, eli käynnistänyt suoran lähetyksen omasta huoneestaan tietokoneen ääressä.
 Paikan päällä Utajärvellä Huovinen siemailee vielä aamukahviaan ja pelaa samalla World of Warcraft -peliä. Ruudun toisella puolella sadat ihmiset katsovat, kun Huovinen pelaa ja selostaa arkipäiväisistä asioista sekä vastailee katsojien tervehdyksiin ja hyvän huomenen toivotuksiin.
 29-vuotias Huovinen kertoo, että viime yönä työpäivä venyi aamuneljään saakka. Hänelle hyvin tyypilliseen tapaan. Huovinen on ammatikseen Twitch-striimaaja ja voi siten määritellä itse omat työaikansa.
 – Jos tällaisesta työstä olisin tiennyt kuusitoistavuotiaana, olisin varmasti ollut valmis antamaan vaikka oikean käteni, että saisin tehdä sitä ammatikseni, Huovinen naurahtaa.
 Huovisen työpäivä alkaa aina kahvikupillisella, usein vasta puolenpäivän jälkeen. Timo Sihvonen / Yle
 Tuon haaveen Huovinen toteutti vuonna 2017, kun hän lopetti päivätyönsä myyjänä ja alkoi keskittyä pelkästään striimaamiseen. Koulutukseltaan hän on kokki, mutta alan töissä Huovinen ei ole ollut päivääkään.
 – Striimaamisesta alkoi tulla sen verran rahaa, että myyntityöstä saadut tulot jäivät jalkoihin. Sama oli sitten hakata sitä rautaa täysillä ja jättää päivätyöt pois.
 Rikokset vaihtuivat tietokonepeleihin
 Tie tähän pisteeseen on kuitenkin ollut kivinen. Huovisella on takanaan vaikea lapsuus ja rankka, eri puolilla Suomea laitoksissa vietetty nuoruus.
 Kun Huovinen oli vielä pieni, hänen isänsä jätti perheen. Jo lapsuudessa Huovinen teki ensimmäiset rötöksensä. Nuoruuteen liittyi niin asuntomurtoja kuin autovarkauksiakin sekä lukuisia pienempiä rikoksia. Hän ajautui laitoskierteeseen.
 Seitsemäntoistavuotiaana elämä järkkyi, kun auto-onnettomuudessa kuolivat samanaikaisesti Huovisen hyvä ystävä ja tyttökaveri.
 Lopulta levoton nuori lähetettiin Muhokselle Pohjolakotiin ja edelleen Utajärvelle. Huovinen uskoo, että juuri ympäristön vaihtuminen kaupunkien vilskeestä oli keskeinen tekijä hölmöilyn loppumisessa.
 – Sain kavereita, joita se sekoilu ei kiinnostanut lainkaan. Heidän avullaan opin pitämään hauskaa ihan tavallisilla asioilla, kuten urheillen ja tietokonepelejä pelaten.
 Twitchistä haetaan oikotietä onneen
 Tietokonepelien pelaaminen osoittautuikin hyväksi harrastukseksi, sillä nykyään Huovinen pelaa ammattilaistasolla PlayerUnknown’s battlegrounds -peliä, eli Pubgia.
 Huovinen kuitenkin mieltää itsensä enemmän striimaajaksi kuin ammattipelaajaksi. Striimaamisesta hän saa pääsääntöiset tulonsa.
 Miljoonat viihtyvät Twitchissä  Twitch on suoratoistopalvelu, jossa sisällöntuottajien lähetyksiä voi seurata suorana. Se on tarkoitettu pelaamisen striimaamiseen, mutta nykyään suosittuja ovat myös arkiseen elämään keskittyneet striimit. Twitchissä vierailee päivittäin 15 miljoonaa ihmistä, ja heistä lähes puolet katselee lähetyksiä yli 20 tuntia viikossa. Sisältöä palveluun julkaisee kuukaudessa yli kaksi miljoonaa striimaajaa.
 Hän on striimannut Twitch-suoratoistopalvelussa viisi vuotta. Kaikki alkoi siitä, kun hänen videopeleistä tuttu kaverinsa kertoi omasta striimaamisestaan.
 – Se juttu kiinnosti heti niin paljon, että piti päästä itsekin kokeilemaan, Huovinen kertoo.
 Nykyisin parhaimmillaan jopa tuhansia samanaikaisia katsojia viihdyttävä Twitch-tähti sanoo, että juuri uteliaisuus vei hänen kanavaansa ja uraansa striimaajana eteenpäin.
 – Twitch oli silloin vielä aika pieni alusta. Ei minulla ollut hajuakaan, että voisin sillä joskus saada leivän pöytään. Nykyään moni lähtee sen kautta hakemaan rahaa ja kuuluisuutta, mutta itse teen tätä edelleen siksi, että nautin siitä.
 Lähetyksiä niin saunasta kuin tien päältä
 Viime aikoina IRL-striimit ovat kasvattaneet suosiotaan Twitchissä. IRL tulee sanoista in real life, eli vapaasti suomennettuna oikean elämän striimaamista.
 Nämä striimit näyttävät kaikkea pelaamisen ulkopuolelta. Striimaaja voi napata kameran mukaansa ulkomaanmatkalle, illanviettoon tai vain jutella katsojiensa kanssa tietokoneen ääressä.
 Anssi Huovisen IRL-striimit ovat olleet erityisen suosittuja. Hän on muun muassa striimannut lähes ympärivuorokautisesti reissun, jolla hän kiersi Suomea. Todellinen menestys oli reissu Japaniin, jota seurasi parhaimmillaan jopa kuusi tuhatta katselijaa. Tavallisemmin Huovisen IRL-striimit keräävät noin 2 000 reaaliaikaista katsojaa.
 Striimaaja ei suunnittele matkojaan tai elämäänsä kovin pitkälle, vaan elää hetkessä. Huovinen osti heräteostoksena naapuriltaan toisen auton reissustriimejä varten. Timo Sihvonen / Yle
 Paljon katsojia ovat keränneet myös suorat lähetykset saunasta, utajärveläisestä baarista ja kaupungissa vietetyistä railakkaista illoista krapula-aamuineen. Etenkin sauna-striimit ovat herättäneet kiinnostusta ja hämmästelyä ulkomaalaisten katsojien keskuudessa.
 – On siinä varmasti ihmettelemistä ja eksotiikkaa, kun suomalainen äijä istuu 110-asteisessa saunassa, heittää vettä kiukaalle ja sanoo vielä nauttivansa siitä, Huovinen naureskelee.
 Huovisen katsojat nappaavat striimeistä erityisen hauskat pätkät talteen. Suosituimpien videoiden joukosta löytyy vaikuttavien pelisuoritusten lisäksi huvittavia kohtaamisia ulkomailla, hervottomia naurukohtauksia milloin mistäkin syystä sekä lennokkaita hyppyjä lumihankeen ihon vielä höyrytessä saunan jäljiltä.
 Suomen Elektronisen Urhelun Liiton puheenjohtaja  Joonas Kapiainen  kertoo, että Twitchiin syntyi hiljalleen kysyntää arkiselle sisällölle ja kevyelle juttelulle. Lopulta ilmiöstä kehkeyty Twitchiin oma kategoria. IRL-striimit ovat tulleet perinteisten pelistriimien rinnalle.
 Hänen mukaansa Twitchin erikoisuus ja hyvä puoli on siinä, että katsoja voi osallistua lähetykseen kommentoimalla.
 Huovinen ei halua esittää lähetyksissään mitään tai vetää roolia. Jos häntä ärsyttää jokin, se näkyy myös striimissä. Toisinaan Huovinen väittelee jopa kärkkäästi keskustelijoidensa eli chatin kanssa.
 – Olen suorana monta tuntia putkeen, joten olisi raskasta yrittää esittää siinä jotain. Katsojatkin pääsevät lähemmäs minua ja persoonaani, kun en peittele tunteitani, hän selventää.
 Tasapaino katosi
 Kun Huovinen teki vielä myyntityötä, oli tasapainoilu työn ja striimaamisen välillä hankalaa. Oikeastaan mitään tasapainoa ei ollut, vaan Huovinen striimasi vapaa-aikansa ja unet jäivät vähiin.
 – Mä vaan vedin. Se homma vei mukanaan.
 Kanavan kasvu oli Huovisen mukaan hidasta. Alkuun hän kertoo tehneensä lähetyksiä parille katsojalle. Viikon kuluttua katsojia saattoi olla viidestä kymmeneen. Luvut kasvoivat tasaisesti.
 – Iso tekijä oli aktiivisuuteni. Striimasin koko ajan, joka päivä. Ihmiset näkivät, että olin onlinessa ja tulivat katsomaan, kuka siellä oikein koko ajan on paikalla.
 Striimien kautta ihmiset oppivat tuntemaan Huovisen ja hän avasi itseään ja tarinaansa katsojille. Muutamista katsojista hänen kanavansa on kasvanut räjähdysmäisesti.
 Huovinen ei halua tehdä itsestään numeroa järjestämällä fanitapaamisia, vaan kohtaa katsojia mielellään vapaa-ajallaan. Timo Sihvonen / Yle
 Huovisen OfficialAndyPyro-kanavalla on Twitchissä yli 220 000 seuraajaa. Seuraajista noin tuhat maksaa kuukaudessa viisi euroa siitä, että he tilaavat Huovisen kanavaa. Twitch ottaa summasta pienen osan.
 Tilaajamäärä on ollut suurempikin ja vaihtelee Huovisen mukaan paljon riippuen siitä, millaista sisältöä hän tekee. Parhaimmillaan maksavia tilaajia on ollut yli neljätuhatta. Yleensä se pyörii tuhannen ja kahden tuhannen välillä.
 Kapiainen kertoo, että tilaamalla kanavan katsoja saa muun muassa uniikkeja emojeita keskusteluun, voi osallistua keskusteluun myös silloin, jos striimaaja rajoittaa sen vain tilaajilleen ja toisinaan striimaajat myös pelaavat pelejä tilaajiensa kanssa.
 – Perimmäinen tarkoitus tilaamisella on kuitenkin tukea sisällöntuottajaa, hän tarkentaa.
 Huovinen paljastaa, että tilaaja- seuraajamäärien tietoiseen kasvattamiseen on omanlaisensa sisältö. Enää hän ei jaksa jatkuvasti vahdata, kuinka suuria luvut tarkalleen ovat.
 – Minulla on vankka seuraajakunta, joten ei haittaa, vaikka välillä pelaan pelejä, jotka ei niin suurta yleisöä kiinnosta. Aina ei tarvitse vain miellyttää katsojia. Välillä pitää tehdä tasan sitä, mitä itse haluaa.
 Kuka tahansa voi aloittaa, mutta harvasta tulee ammattilainen
 Suomi-Twitchin yksi kärkinimistä haluaa menestyä työssään ja olla koko ajan isompi tekijä, eikä yritä peitellä sitä. Hän kuitenkin lisää, ettei ota mitään itsestäänselvyytenä.
 – Usein istun striimin jälkeen terassilla tupakkaa polttaen ja mietin, moneltako huomenna työt aloittaisin. Siinä hetkessä tajuaa, kuinka onnekas onkaan.
 Huovisen laskeskelee, että jo parisataa maksavaa tilaajaa riittää ainakin opiskelijalla itsensä elättämiseen. Pari hänen ystäväänsä tekevät sisältöä muutamalle sadalle tilaajalle ja katsojalle ja saavat sillä maksettua pakolliset menonsa
 – Kuka tahansa voi tehdä tätä hommaa, mutta katsojat sen määrittävät, kuka saa striimaamisesta ammatin. Se vaatii joko pelitaitoja tai mielenkiintoista ja iskevää persoonaa. Tavallaan se on yhden henkilön tv-show.
 Joonas Kapiainen selittää striimaamisen suosiota vertaamalla sitä reality-televisioon. Hänen mukaan striimaajista ja tubettajista on tullut esikuvia etenkin nuorille.
 – Ihmisiä kiinnostaa, mitä toiset ihmiset tekevät. Twitchissä seurataan erityisesti henkilöitä, jotka ovat joko todella hyviä pelaamaan tiettyä peliä tai ovat viihdyttäviä persoonia, Kapiainen selventää.
 Tilaajien, mainostulojen ja sponsorisopimusten lisäksi striimaajalle voi kertyä tuloja katsojien lahjoituksista. Lahjoittamalla rahaa he voivat vielä vahvemmin osallistua lähetykseen, koska lahjoituksen yhteydessä on mahdollista kirjoittaa viesti, jonka automaattinen tekstinlukija sanelee ääneen.
 – Se voi toisinaan ajaa kiusallisiinkin tilanteisiin, kun bluetooth-kaiuttimesta raikaa katsojan viesti julkisella paikalla, Huovinen virnistää.
 Suosion kasvu vaihtoi myös kielen
 Huovisen suosio kasvoi jokin aika sitten siihen pisteeseen, että hän vaihtoi kielen suomesta englantiin.
 – Jos olet hyvä tekemään vaikka muffinsseja, niin turha niitä on jäädä vain omalle kylälle myymään. Jos tässä ammatissa haluaa laajentaa Suomen ulkopuolelle, niin pitää tehdä englanniksi, Huovinen muotoilee.
 Ihmiset ovat kyselleet Huoviselta, ärsyttääkö häntä, kun fanit tulevat kadulla kyselemään yhteiskuvia ja juttelemaan. Hän näkee asian itse kuitenkin vain positiivisena. Huoviselle se kertoo siitä, että hän on tehnyt omassa jutussaan jotain oikein.
 Toisinaan sisällön luominen voi mennä hieman ylikin. Huovinen on kerran saanut seitsemän päivän pannan Twitchiin. Häntä oli jo pari vuotta aiemmin varoitettu sääntöjen rikkomisesta, kun Huovinen löi striimissään päänsä läpi kitarasta.
 – Tiedän, miten temppu tehdään itseä satuttamatta, mutta ymmärrän, että rangaistus tuli, kun aiemminkin oli jo varoitettu. Otin sen loman kannalta. Viikko teki todella hyvää ja jaksoi painaa taas uudella energialla.
 Muuten Huovinen ei kertomansa mukaan juuri lomaile. Striimi tulee mukana aina missä ikinä hän meneekin. Hän ei näe syytä olla laittamatta lähetystä päälle, koska viettää vapaa-aikaansa samalla tavalla kuin striimatessaan.
 Toisinaan huovinen hyppää auton rattiin ja jakaa reissunsa striimin välityksellä katsojilleen. Hiljattain katsojat pääsivät Huovisen mukaan Norjaan. Timo Sihvonen / Yle
 Huovisella on kotonaan kaksi pientä tytärtä. Hän ei kuitenkaan näe, että aikaa vievän työn ja perhearjen yhdistäminen olisi haasteellista.
 – Silloin kun esikoinen syntyi, oli hieman raskaampaa. Saan tehdä töitä kotona, eivätkä lapset ehkä ymmärrä sitä, että isi tekee töitä, eikä vain istu koneella ja pelaa pelejä.
 Huovisen tyttäret vilahtavatkin usein lähetyksessä. Lapsista vanhempi myös toisinaan pelaa Huovisen kanssa hänen vanhalla tietokoneellaan. Hieman outoa Huovisen mielestä on se, että tyttären koulukaverit tunnistavat hänet Twitchistä. Hän pitää omana kohdeyleisönään nuoria aikuisia.
 – Sille en tietenkään mitään voi, että myös lapset katsovat lähetyksiäni. Olen laittanut kanavalleni ilmoituksen, joka kertoo, että sisältöni on tarkoitettu aikuisille, enempää en voi asiaan vaikuttaa.
 Huovisen mielestä vastuu siitä, mitä sisältöä lapset sosiaalisessa mediassa kuluttavat on aikuisilla.
 Huovinen viihtyy vajaan kolmentuhannen asukkaan Utajärvellä ja nauttii paikkakunnan tarjoamasta rauhasta. Timo Sihvonen / Yle
 Nuorimpia ihmisiä Huovisen striimeistä karsinee se, että ne sijottuivat usein yömyöhälle. Ainakin ne kaikkein vauhdikkaimmat hetket. Työpäivät venyvätkin usein jopa kaksitoistatuntisiksi.
 Hän silti arvostaa työnsä vapautta ja helppoutta. Tosin välillä striimaaminen käy henkisesti raskaaksi, jos pohtii liikaa sisältöä ja katsojien viihdyttämistä tai murehtii alan pysyvyyttä.
 – Tie tähän pisteeseen on ollut ajoittain rankka, mutta nyt se palkitsee. Tämä on lopulta aika helppoa hommaa, kunhan ei ota asioita liian vakavasti. Minulle sopii paremmin, ettei aamulla tarvitse ajaa työpaikalle, vaan voin keittää kahvit ja istahtaa tietokoneelle.
 Kiinnostaako sinua seurata IRL-striimejä? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Jusa Tunturin työtä on pelata ja jutella mukavia netissä – pelistriimit ovat miljardibisnes, ja niiden suosio kasvaa hengästyttävää vauhtia

Sadat tuhannet ihmiset seuraavat Twitchissä, kun Anssi Huovinen kärsii krapulasta, saunoo ja reissaa – sillä hän myös elättää itsensä


Summary: Rakenteilla on useita uusia tuulivoimaloita.

Suomeen ei ole vuoden 2017 jälkeen rakennettu yhtään uutta tuulivoimalaa, mutta tuulivoiman tuotanto on silti yhden vuoden aikana kasvanut roimasti, kertoo Uutissuomalainen.
 Energiateollisuuden tilastojen mukaan tuulivoimaa tuotettiin viime vuoden toukokuusta tämän vuoden toukokuuhun lähes 30 prosenttia enemmän kuin edellisellä vastaavalla jaksolla.
 Jatkossa tuotantomäärät ovat kasvamassa entisestään, sillä Suomeen on nyt rakenteilla useita uusia tuulivoimaloita.
 Tuulivoimalle saa tuotantotukea, jos sen sähköntuotanto alkoi vuoden 2017 loppuun mennessä. Tuki ei enää ole kuitenkaan ole välttämätön edellytys kannattavalle tuotannolle.
 – Tuotantokustannukset ovat laskeneet niin voimakkaasti, että nyt on rakenteilla todella paljon tuulivoimaa ilman taloudellista tukea. Rakenteilla on tuulivoimaloita, jotka menestyivät kilpailutuksessa eli saavat valtiolta tukea, mutta myös niitä, jotka eivät tukea edes tarvitse, sanoi Tuulivoimayhdistyksen toimitusjohtaja  Anna Mikkonen .
 Suomen tuuliatlas -nettisivustolla todetaan, että ilmastonmuutoksen vaikutuksesta keskimääräinen tuulennopeus kasvaa Suomessa "jonkin verran". Toukokuussa päättynyt jakso on tuulivoima-alan toimijoiden arvioiden mukaan ollut edeltävää vastaavaa jaksoa tuulisempi

Uutissuomalainen: Hyvä tuulivuosi kasvattanut tuulivoiman tuotantoa lähes 30 prosentilla


Summary: Neuvoston puheenjohtajuus on kiertävä.

Sudanin kuukausia jatkunut poliittinen kriisi on loppumassa. Maata nyt hallitsevat kenraalit ja siviiliprotestoijat ovat päässeet sopuun lähivuosien hallinnosta. Läpimurto neuvotteluissa saatiin perjantaina.
 Osapuolet sopivat itsenäisen neuvoston perustamisesta. Neuvoston puheenjohtajuus on kiertävä sotilaiden ja siviilien kesken.
 – Neuvoston toimikausi on seuraavat kolme vuotta tai vähän yli, kertoi välittäjänä toiminut  Mohamed El Hacen Lebatt  toimittajille.
 Sopimus vallanjakamisesta saavutettiin kaksi päivää kestäneissä neuvotteluissa. Aiemmat neuvottelut katkesivat toukokuussa, kun osapuolet eivät päässeet sopimukseen siitä johtaako neuvostoa sotilas vai siviili.
 Sotilaiden ja siviiliprotestoijien välit kiristyivät entisestään, kun sotilaat iskivät protestoijien leiriin kesäkuun alussa. Välikohtauksessa kuoli kymmeniä ja satoja haavoittui.
 Lue lisää:
 "Sudaniin pitää saada sellainen rauha, että aseiden ääni ei kuulu kovempaa kuin diplomatian ja kansan ääni" – 21-vuotias aktivisti Ajak Majok uskoo demokratian olevan mahdollinen
 Mielenosoittajat valtasivat kadut Sudanissa – pelätyt RSF-joukot partioivat kaduilla konekiväärein

Sudanissa kenraalit ja protestoijat pääsivät sopuun hallinnosta


Summary: Itsenäisyyspäivän puhe oli enemmän showta kuin sisältöä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aloitti puheensa kansallisen historian esittelyllä. Ideanaan se, että yhdysvaltalaisille mikään ei ole mahdotonta. Trump korosti myös kansan yhtenäisyyden merkitystä.
 Historiallisessa kertauksessa käsiteltiin muun muassa kuussakäyntiä 50 vuotta sitten ja siitä siirryttiin tulevaisuuteen.
 – Hyvin pian viemme Yhdysvaltain lipun myös Marsin pinnalle, Trump lupasi kuulijoilleen.
 Historiaosion jälkeen presidentti kävi läpi merkittävimmät aselajit, ja jokaiseen osioon liittyi kyseisen aselajin lentokaluston ylilento.
 – Yhdysvallat on tällä hetkellä mahtavampi kuin koskaan aikaisemmin, Trump totesi kuin yhteen vetona aselajien esitellylle ylivertaisuudelle maailmassa.
 Yhdysvaltain itsenäisyyspäivän vietto  sai osan kansasta  närkästymään etukäteen. Rentoon juhlintaan ei ole ennen kuulunut politisointia eikä suurieleistä sotilasmahdin esittelyä, mutta torstaina asiaan tuli muutos.
 Erityisesti monia yhdysvaltalaisia ärsytti etukäteen se, että presidentti Donald Trumppiti itsenäisyyspäivän puheen Lincolnin muistomerkin edustalla Washingtonissa. Presidentin puheen rekvisiittana oli muun muassa panssarivaunuja ja muuta sotilaallista kalustoa.
 Presidentit eivät ole yleensä puhuneet itsenäisyyspäivänä Yhdysvalloissa, vaan valtionpäämies on pysytellyt poissa pääkaupungin juhlista, jotta juhlapäivä säilyisi amerikkalaisia yhdistävänä ja puoluepolitiikan yläpuolella olevana isänmaallisena juhlana.
 Trumpin kannattajat puolestaan kiittivät presidenttiä jo etukäteen Yhdysvaltain sotilasmahdin korostamisesta.
 Puhetilaisuuteen osallistui satojatuhansia ihmisiä.

Trump piti kiistellyn itsenäisyyspäivän puheensa – pääosassa puheessa oli amerikkalaisen sotilasmahdin esittely


Yhdysvaltojen presidentin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  kiittelee vuolaasti Britanniaa supertankkerin pysäyttämisestä Gibraltarilla.
 Tankkerin epäiltiin olleen matkalla Syyriaan lastinaan raakaöljyä. Aluksen epäiltiin rikkovan EU:n Syyrian-vastaisia pakotteita.
 Gibraltarin poliisi ja tulliviranomaiset pysäyttivät aluksen torstaina Britannian laivaston avustuksella.
 John Bolton kehui Britannian toimia loistavaksi uutiseksi ja sanoi, että Yhdysvallat liittolaisineen estää Iranin ja Syyrian hallintoja hyötymästä laittomasta kaupasta.
 Iran puolestaan piti tankkerin pysäyttämistä laittomana ja kutsui Britannian suurlähettilään kuultavaksi asian takia.

Supertankkerin pysäyttäminen Gibraltarilla sai vuolaita kehuja Valkoisesta talosta


Summary: Lahtelaisyritys tekee kierrätetyistä kattohuovista bitumia asfaltin raaka-aineeksi, mutta sen käyttö yleistyy hitaasti. Asfalttifirmat kaipaisivat materiaalista enemmän kokemuksia.

Lahdessa toimiva yritys on valmistanut noin viiden vuoden ajan bitumia kierrätetystä kattohuovasta. Bitumia olisi tarkoitus käyttää asfaltin sideaineena. Alussa Tarpaper Recycling pelkäsi, ettei saa tarpeeksi raaka-ainetta.
 Kierrätyshuopaa kuitenkin alkoi virrata hyvin, ja nyt ongelmana on saada tuotetta kaupaksi, vaikka se pienentäisi tienrakennuksen hiilijalanjälkeä tuntuvasti. Yritykselle kyse on sekä ympäristöstä että bisneksestä.
 – Se on siis kiertotaloutta, siinä on kaksi sanaa, kierto ja talous. Eli teemme tätä ympäristön hyväksi ja korvaamaan neitseellisen bitumin. Ei toki kaikea, vaan puolet siitä, sanoo Tarpaper Recycling Oy:n maajohtaja  Kimmo Laaksonen .
 Kierrätettyä kattohuopaa on kertynyt hyvin jatkojalostettavaksi. Mika Moksu / Yle
 Uusia asfalttiteitä tehdään vähän
 Lahtelaisfirman uusiobitumia on koekäytetty muun muassa Lahdessa. Kokemukset sen laadusta ja kestävyydestä ovat olleet kaupungin katupäällikkö  Mika Lastikan  mukaan hyviä. Se on myös kymmenisen prosenttia "uutta" bitumia halvempaa.
 Markkinat uusiobitumille ovat avautuneet nihkeästi, koska Suomessa tehdään vähän uutta asfalttitietä. Suurin osa maamme päällystysurakoista on vanhan korjaamista. Tällöin uuden bitumin tarve on hyvin pientä, koska vanha asfaltti murskataan uusiokäyttöön paikan päällä. Tienrakennusfirmojen etujärjestöstä Infra ry:stä kerrotaan, että Suomi on Euroopan kärkimaita vanhan asfaltin kierrättämisessä.
 Vanha, murskattu asfaltti hyödynnetään niin tehokkaasti, että uutta massaa tarvitaan lisäksi vain noin kymmenen prosenttia. Kun kattohuopabitumin osuus voi olla kaikesta bitumista vain noin puolet, määrä jää pieneksi.
 Asfalttia valmistavien laitoksien pitäisi investoida kattohuopabitumin takia uusia kuljetin- ja sekoitinlaitteita.
 – Toki laiteinvestoinnit ovat kalliita. Yritykset ovat hyvin kustannustietoisia ja pohtivat kuluja tarkkaan. Jos tällaisesta vanhasta kattohuovasta tehdystä bitumista saataisin taloudellista hyötyä, niin sitä olisi varmasti laajemmin jo kokeiltu, pohtii tienrakennusfirmojen etujärjestö Infra ry:stä tieasioihin erikoistunut johtaja  Heikki Jämsä .
 Kierrätysbitumia voi sekoittaa sfalttiin enintään puolet tarvittavasta bitumista. Siksi sen menekki on vähäistä. Mika Moksu / Yle
 Päällysteen kestävyys askarruttaa
 Kierrätysbitumia on valmistettu Suomessa viitisen vuotta. Vaikka hyviä kokemuksia on jo saatu, on viisi vuotta melko lyhyt aika tehdä pitkälle meneviä johtopäätöksiä sen kestosta. Kattohuopabitumin valmistaja tosin vakuuttaa, että tuote kestää kulutusta uutta bitumia paremmin. Kierrätysbitumille on myönnetty ce-merkintä, joka on yksi todiste tuotteen laadukkuudesta.
 Kokemukseen pohjautuvaa tietoa on vaikea saada, koska nykysäädösten mukaan kierrätysmateriaalit on sijoitettava asfalttipäällysteessä sen alimpiin kerroksiin, eikä siihen kohdistu niin voimakasta suoraa kulutusta. Soittokierros maamme suurimpiin asfalttifirmoihin vahvistaa, että lisäkokemuksia kaivattaisiin.
 – Asfalttipäällysteen elinkaari on neljästä kymmeneen vuotta, muistuttaa johtaja Jämsä Infra ry:stä.
 Kierrätysbitumin käytön lisäämiseksi etsitään koko ajan uusia keinoja. Mika Moksu / Yle
 Huopavuorta uhkaa jätevero
 Kattohuopaa kierrättävässä yrityksessä toivotaan markkinoiden pikaista vilkastumista. Kun tuote ei käy kaupaksi, uhkaa raaka-ainevarastosta tulla kallis taakka. Kierrätysmateriaaliksi kasattu huopavuori muuttuu verottajan silmissä jätteeksi kolmessa vuodessa, ja siihen kohdistuu jätevero, 70 euroa tonnilta. Markkinoita etsitään siis kuumeisesti.
 Kierrätysbitumia lähtee myös vientiin, pääasiassa Baltiaan ja esimerkiksi Kazakstaniin.
 Kotimaan markkoiden avautumisessa toivo kohdistuu valtioon ja kuntiin, jotka omistavat tiet. Rahaa niillä on niukasti, mutta esimerkiksi Lahden kaupunki on päättänyt lisätä kierrätysbitumin käytöä tulevaisuudessa mahdollisimman paljon.
 Kierrätysfirmassa uskotaan tulevaisuuteen.
 – Koskaan tilanne ei ole toivoton. Meillä on hyviä hankkeita kuntien ja asfalttiyhtiöiden kanssa, mutta toivoisimme enemmän päättäväisyyttä siihen, että tätä pitää käyttää, sanoo Tarpaper Recycling Oy:n maajohtaja Kimmo Laaksonen.

Kattohuovasta tehty bitumi olisi tehokasta kiertotaloutta – asfalttifirmat eivät vielä innostu


Summary: Laitteistotoimittaja lähettää Turkuun heinäkuun toiseksi viikoksi käyttöhenkilön valvomaan ja seuraamaan hissin toimintaa.

Turun Kakolan rinnehissin eli funikulaarin käyttökatkos jatkuu ainakin heinäkuun toiselle viikolle. Laitteen toimintoja ohjaavaan ohjelmistoon tehdään edelleen muutoksia ja mäellä suoritetaan lisää testiajoja.
 Tavoitteena on avata funikulaari yleisölle heinäkuun toisen viikon maanantaina. Toistuvista vioista kärsinyttä rinnehissiä on  korjattu ja testattu yhtäjaksoisesti jo parin viikon ajan .
 Laitteistotoimittaja Leitner lähettää Turkuun ensi viikoksi käyttöhenkilön valvomaan ja seuraamaan hissin toimintaa. Tällä halutaan varmistaa hissin toiminta myös todellisessa käyttötilanteessa. Hissin toiminnan analysointia jatketaan myös Italiasta etätyönä käyttöönoton aikana.
 Huoltotauon aikana tehdyt muutokset ja työt sisältyvät takuuseen ja niiden kustannuksista on vastannut laitteistotoimittaja.
 Pääset rinnehissin kyytiin  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Turun Funikulaarilla matkusti heti avajaisviikonloppuna yli 5000 ihmistä – jumittui kahdesti
 Kakolasta pääsee nyt karkuun minuutissa – turkulaiset jonottivat Suomen hilpeimpään hissiin
 Turun funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"

Turun funikulaari yleisön käyttöön aikaisintaan Ruisrock-viikonlopun jälkeen


Summary: Ranskassa edesmenneenkin ihmisen kunnian loukkaaminen on rikos.

Laulajatähti  Michael Jacksonin  fanit ovat tarttuneet oikeustoimiin Ranskassa puolustaakseen edesmenneen idolinsa kunniaa.
 Kolme faniryhmää haastoi oikeuteen kaksi miestä jotka kertoivat  Leaving Neverland  -dokumentissa laulajan hyväksikäyttäneen heitä vuosien ajan.
 Kanne nostettiin Ranskassa, koska siellä edesmenneen ihmisen kunnian loukkaaminen on rikos, toisin kuin Yhdysvalloissa. Ryhmät hakevat oikeudesta yhden euron symbolisia vahingonkorvauksia.
 Käsittely Orleansissa sijaitsevassa tuomioistuimessa kesti vain kymmenen minuuttia. Jacksonia hyväksikäytöstä syyttäneet miehet eivät olleet istunnossa paikalla tai edustettuina.
 Faniryhmät saivat tuekseen Jacksonin kuolinpesän, joka julkisti asiasta lausunnon ja toivoi suojaa vainajan kunnialle myös Yhdysvalloissa.
 – Toivomme, että oikeusvoitto Ranskassa vauhdittaa liikettä Yhdysvalloissa kohti lain muutosta, joka tuo vainajille suojan kunnianloukkausta vastaan, todettiin kuolinpesän lausunnossa.
 Jacksonin perhe on Yhdysvalloissa haastanut dokumentin esittäneen kaapelitelevisioyhtiö HBO:n oikeuteen ja vaatii yhtiöltä sadan miljoonan dollarin (89 miljoonan euron) korvauksia.
 Lue myös:   Katso tästä maailmalla järkyttänyt Michael Jackson -dokumentti – pop-ikonia hyväksikäytöstä syyttävät pojat pääsevät ääneen
 Orleansin oikeusistuimen on määrä antaa ratkaisunsa 9. lokakuuta, jos kanteen nostaneet voivat todistaa, että haastekirje on toimitettu syytöksiä esittäneille miehille.
 Nelituntinen dokumentti sai ensi-iltansa Sundance-elokuvajuhlilla Yhdysvalloissa tammikuun lopulla.  Leaving Neverland  kertoo yksityiskohtaisesti kahden nyt jo aikuisen miehen väitetyistä kokemuksista.  Wade Robson  ja  James Safechuck  syyttävät Jacksonin käyttäneen heitä vuosien ajan seksuaalisesti hyväksi, kun miehet olivat vielä lapsia.
 Perhe ja perikunta ovat kutsuneet dokumenttia "julkiseksi lynkkaukseksi". Konkreettisia todisteita dokumentti ei Jacksonia vastaan esitä, mutta moni kriitikko on pitänyt dokumenttia uskottavana.
 Syytöksiä aiemminkin
 Dokumentti nosti Jacksonia aiemminkin ympäröineen hyväksikäyttökeskustelun uudelleen pinnalle.
 Jo 1990-luvun alkupuolella popin kuningasta syytettiin lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Silloin asia soviteltiin rahalla. Jacksonin puolelta vakuutettiin, ettei järjestely tarkoittanut syyllisyyttä. Päin vastoin Jacksonin tukijat väittivät, että kysymys oli rahastuksesta.
 Uusi rikostutkinta alkoi 2000-luvulla. Brittitoimittaja  Martin Bashirin  dokumentti  Living with Michael Jackson  johti poptähden pidättämiseen sekä syytteisiin lapsen hyväksikäytöstä ja huumaavan aineen tarjoamisesta lapselle. Oikeus vapautti laulajan kaikista syytteistä kesällä 2005.
 Leaving Neverland  nostati myös keskustelun myös siitä, pitäisikö laulajan musiikkiin suhtautua uusien väitteiden valossa eri tavoin – esimerkiksi moni radiokanava lakkasi soittamasta Jacksonin musiikkia dokumentin takia.
 Michael Jacksonin kuolemasta tuli 25.6. kuluneeksi kymmenen vuotta. Laulaja kuoli kotonaan Los Angelesissa sydänkohtaukseen 50-vuotiaana vuonna 2009.
 Jutun kommentointiosuus on auki klo 22.00 saakka.
 Lue lisää:
 Michael Jackson -kohudokumentti ruuhkautti apupuhelimet – Soittajissa myös naisia ja isiä, jotka ovat huolissaan kiinnostuksestaan lapsiin

Ranskalaisfanit haastoivat Michael Jacksonia hyväksikäytöstä syyttäneet miehet oikeuteen tähden kunnian loukkaamisesta


Summary: Jos kasvihuonepäästöjen tuottamista jatketaan nykyiseen tahtiin, ei ihminen voi enää asua Etelä-Aasian väkirikkailla alueilla, varoittavat tutkijat.

Helleaallot ovat tappaneet Intiassa tänä kesänä yli sata ihmistä, ja niiden ennustetaan lisääntyvän tulevina vuosina.
 Tyypillisesti tukahduttavat helteet osuvat Intiassa maalis- ja heinäkuun väliselle ajalle ja ne hellittävät, kun monsuunisadekausi alkaa. Viime vuosien aikana helleaaltokausia on ollut entistä useampia ja ne kestävät pidempään.  Uutiskanava CNN:n  tuoreessa artikkelissa asiantuntijat esittävät huolensa siitä, etteivät tietyt alueet ole tulevaisuudessa enää asuinkelpoisia.
 Yhdysvaltalainen  Massachusetts Institute of Technology  (MIT) on tutkinut ihmisen selviytymistä kahdessa eri tulevaisuuden ilmastoskenaariossa. Ensimmäisessä maailman keskilämpötila nousisi 4,5 celsiusasteella tämän vuosisadan loppuun mennessä. Toisessa, huomattavasti optimistisemmassa skenaariossa keskilämpötila nousisi 2,25 celsiusasetta vuoteen 2100 mennessä.
 Äiti jäähdyttelee lastansa piinaavan helteen aikana.  Jagadeesh Nv / EPA
 Molemmat edellisistä esimerkeistä ylittävät Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteet, joissa sitouduttiin pitämään maapallon keskilämpötilan nousu alle kahdessa celsiusasteessa.
 Tutkijat tulivat siihen tulokseen, että optimistisemmassa ennusteessa koko Etelä-Aasia pysyisi ihmiselle asuinkelpoisena vielä vuonna 2100.
 Asianlaita on kuitenkin toinen pessimistisemmässä skenaariossa, jossa päästöjä tuotettaisiin maailmalla nykyiseen tahtiin. Tuolloin Koillis-Intiassa sijaitsevalla Chota Nagpurin ylänköalueella sekä Bangladehissa ihminen ei voisi enää selviytyä.
 Myös useilla muilla Etelä-Aasian väkirikkailla alueilla lähestyttäisiin kyseisen ennusteen mukaan rajaa, jolloin eläminen muuttuisi mahdottomaksi. Näihin alueisiin kuuluvat muun muassa Gangesin jokilaakso, Intian koillis- ja etelärannikko sekä Sri Lankan pohjoisosat.
 Ihminen lopettaa hikoilun suuressa ilmankosteudessa – ja kuolee
 MIT perustaa laskelmansa ihmisen selviytymiseen alueilla niin kutsuttuun märkälämpötilaan (wet bulb temperature), joka kertoo kuumuuden ja kosteuden yhteisvaikutuksen.
 Suomen viime kesän helteiden aikaan  Helsingin Sanomat  käsitteli märkälämpötilaa ja sen tappavaa vaikutusta ihmiseen.
 Suuressa ilmankosteudessa ihmiskeho ei pysty jäähdyttämään itseään hikoilemalla. Yli 35 asteen märkälämpötilassa keho ei pysty enää poistamaan aineenvaihdunnan tuottamaa lämpöä, ja kehon ydinlämpötila alkaa nousta. Jo muutama tunti 35 asteen märkälämpötilassa tappaa hyväkuntoisenkin ihmisen.
 Ihmiset suojautuivat paahtavalta auringolta New Delhissä 5. kesäkuuta.  Rajat Gupta / EPA
 Alueet, joita uhkaa tulevaisuudessa asuinkelvottomuus helteiden vuoksi, ovat jo valmiiksi haavoittuvaisia. Esimerkiksi Koillis-Intiassa sijaisevat miljoonakaupungit Patna ja Lucknow ovat köyhiä, tiiviisti asutettuja ja täysin riippuvaisia maataloudesta ja kalastuksesta. Kaupungeissa asuu yhteensä neljä miljoonaa ihmistä.
 Hongkongin tieteiden ja teknologian yliopiston apulaisprofessori  Eun Soon  maalailee synkkää tulevaisuudenkuvaa, jos kasvihuonepäästöjen tuottamista jatketaan nykyiseen tahtiin.
 – Silloin on suuri riski, että yksi maailman asutetuimmista alueista altistuu tappaville helleaalloille, Soon varoittaa.
 Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n mukaan Intia kuuluu niihin maailman maihin, joiden ennustetaan kärsivän eniten ilmastonmuutoksesta.
 Lisää aiheesta:
 CNN: Are parts of India becoming too hot for humans?
 HS (2018): Tämän kesän helle on tukalampi kuin vuosisadan kuumin päivä – korkea märkälämpötila estää hien haihtumista ja voi olla ihmiselle tappava
 Intian alkukesä oli kuivin vuosiin – monsuunikaudesta toivotaan pelastusta sadolle

 Video: Tornado iski Kiinaan, miljoona määrätty evakkoon rankkasateiden vuoksi Japanissa – Sää aiheuttaa murheita ympäri maailman

35 asteen märkälämpötila tappaa nopeasti hyväkuntoisenkin ihmisen – Intian miljoonakaupungeissa ei voi ehkä asua enää tulevaisuudessa


Summary: Kolmen kerrotaan selvinneen hengissä.

Jopa yli 80 ihmisen pelätään hukkuneen Tunisiassa, kun pakolaisia kuljettanut vene kaatui keskiviikkona. Turma sattui Zarsisin kaupungin edustalla.
 Uutistoimistojen tietojen mukaan kateissa on 70–82 ihmistä. Neljä pakolaista selvisi hengissä, mutta yksi heistä kuoli sairaalassa.
 Avustusjärjestö Punaisen puolikuun mukaan pakolaiset olivat nousseet veneen kyytiin Libyasta.
 Toukokuussa rannikolla hukkui 65 pakolaista, jotka olivat lähteneet Libyasta kohti Eurooppaa.

Pakolaislaiva kaatui Tunisian edustalla – 70–80 ihmistä kateissa


Summary: Vielä vuosikymmen sitten Kittilään liitettiin mielikuvat Levin matkailun menestystarinasta ja ainutlaatuisista taiteilijoista.

Lähes kuusi vuotta sitten alkanut Kittilän kuntahallinnon via Dolorosa on  laajuudessaan ainutlaatuinen . Samaan aikaan, kun hallintorakenteet ovat tärisseet turbulenssissa, kunta on pärjännyt hyvin  kuntahyvinvoinnin mittareilla mitattuna .
 Ennen päättäjäkohua Kittilä tunnettiin lähinnä Levin matkailusta, kultakaivoksesta,  Reidar Särestöniemestä  ja  Kalervo Palsasta . Jotakin on väistämättä muuttunut oikeusprosessien ja julkisuusmylläkän myötä. Kuntaimagotutkijan mukaan ulkopaikkakuntalaisten mielikuvia Kittilästä leimaavat vanhanaikaisesta kabinettipolitiikasta, suhmuroinnista ja hyväveli-verkostosta.
 – Ulkopuolinen ei tiedä, mikä on tosiasiallinen tilanne kunnassa. Hän tekee johtopäätöksiä sen tiedon varassa, mitä saa luotettavasta lähteestä, selittää mielikuvan muodostumista  kuntamaineen vaikutuksesta väitellyt  hallintotieteiden tohtori  Timo Halonen .
 Viestintä meni pieleen alusta saakka
 Kittilä ei ole ensimmäinen kunta, jossa  päättäjillä on mennyt sukset ristiin kunnanjohtajan kanssa . Silti Kittilän tapaus on paisunut ilmiöksi. Kittilä jon joutunut ennennäkemättömän julkisuusmylläkän kohteeksi.
 – Reaktiot negatiivisen julkisuuden edessä ovat olleet vääränlaisia, jotta tilannetta olisi voinut hallita, sanoo Timo Halonen.
 Halosen mukaan Kittilä teki omaa imagoaan vastaan, kun päättäjät heti alussa kieltäytyivät kommentoimasta tilannetta. Halonen vertaa tilannetta esimerkiksi Ouluun, jossa  kaupunginjohtaja astui heti julkisuuteen , kun vuoden alussa kaupungissa paljastui seksuaalirikosten sarja.
 – Kittilässä olisi pitänyt heti alussa suhtautua vakavasti tilanteeseen ja kertoa miten asiaa aletaan selvittää, eikä mennä puolustuskannalle ja alkaa tapella, toteaa Halonen.
 Syytteessä ollut kittiläläinen kuntapäättäjä  Akseli Erkkilä  (kuntalaislista) sanoo Facebook-sivullaan julkaisemassaan videossa, että kuntapäättäjät ovat olleet suurimman osa kuluneista vuosista tutkinnan kohteenta.
 – Emme voineet puolustautua, koska tutkinta oli kesken. Minäkin kirjoitin blogin asiasta aluksi ja sain sen poliisin kuulustelussa eteeni, että mitä sinä tässä tarkoitat, kuvaa Erkkilä tilannetta.
 Vasemmistoliiton kunnavaltuutettu  Marita Toivanen  puolestaan sanoo, että kunnan luottamusmiehillä ei ollut riittävää osaamista julkisuudesta ja viestinnästä tilanteessa, jossa vastapuolena oli kunnan viestinnästä vastaava kunnanjohtaja ja valtakunnallinen media.
 Timo Halosen mukaan Kittilän etu on kuitenkin se, että kunnan kokema mainehaitta koskee vain kunnallista päätöksentekoa, eikä näytä vaikuttaneen esimerkiksi matkailun suosioon ja kehittymiseen.
 Jotta Kittilän kuntamaine paranisi, on Halosen näkemyksen mukaan kuntapäättäjillä nyt todistamisen taakka.
 – Kittiläläisten pitäisi pystyä osoittamaan, että käsitys, mikä julkisuudessa tulee on väärä ja kunnallishallinto pystyy toimimaan modernilla ja hyvällä tavalla, täyttämään kaikki hyvän hallinon periaatteet sekä pystyy avoimeen ja läpinäkyvään toimintaan, toteaa Halonen.
 Vaikka Lapin käräjäoikeus  on vapauttanut kittiläläiset kuntapäättäjät kaikista syytteistä , prosessi jatkuu vielä ylemmissä oikeusasteissa eikä Kittilä vielä vuosiin pääse pois valtakunnallisesta mediahuomiosta.
 Ylpeästi Kittilästä, edelleen
 Politiikan ulkopuolella elävien kittiläläisten arkeen tai ulkopaikkakuntalaisten suhtautumiseen kohu ei näytä vaikuttaneen.
 – Kauheasti on mennyt rahaa tähän prosessiin, mutta en näe, että se olisi negatiivisesti vaikuttanut. Täällä toimii terveyspalvelut ja kunnanpalvelut niin hyvin, että olen kyllä ihan ylpeä kittiläläinen, sanoo Kittilän Kallon kylällä asuva  Mirva Lindström .
 –Tämä on minun kotipaikkani, en minä häpeä olla kittiläläinen, sanoo koko elämänsä Kittilässä asunut  Mauri Vuollo .
 Timo Halosen mukaan tavalliset kittiläläiset ovatkin avainasemassa siinä, millaisen mielipiteen tavalliset ihmiset Kittilästä muodostavat.
 – Mielipiteen luomisessa luotettavaa lähdettä uskottavampi on vain kuntalaisen oma kokemus siitä, millaista elämä kunnassa on. Jokainen kuntalainen on Kittilän paras imagolähetti.

Vuosien julkisuusrumba toi ruman tahran Kittilän puhtoiseen imagoon – paikalliset ovat silti ylpeitä kuntalaisia


Summary: Asetuksen mukaan porojen laiduntaminen alueella on kielletty, mutta asiaan etsitään saamelaisia tyydyttävää ratkaisua.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Mallan luonnonpuistoa ei toistaiseksi aidata poroilta Kilpisjärvellä. Metsähallitus päätti jättää poroilta suojaavan aidan pois Mallan luonnonpuiston hoito- ja käyttösuunnitelmasta ainakin seuraavan vuosikymmenen ajaksi.
 Nyt kuunneltiin muun muassa saamelaisten vetoomusta kulttuurinsa perustuslaillisesta suojasta. Käsivarren paliskunnan poroisäntänä aiemmin toiminut Tuomas Palojärvi pitää päätöstä oikeana.
 – Siitä väännettiin monta vuotta, ja sinne vedettiin jo tolpatkin. Mutta minun mielestäni poro kuuluu Lapin luontoon, ja se ei aitaamisella parane se asia, ainakaan Mallan osalta.
 "Poronhoitajilla pitää olla myös vastuu luonnosta ja kestävästä kehityksestä"
 Kilpisjärvellä sijaitseva Helsingin yliopiston biologinen tutkimusasema on vuosia vedonnut Metsähallitukseen, että se aitaisi Mallan luonnonpuiston.
 Porojen laidunkierto eri alueille ei ole enää yhtä tehokasta kuin ennen, ja se näkyy myös puiston ja koealojen kulumisena, sanoo palvelukoordinattori Rauni Partanen Kilpisjärven biologiselta tutkimusasemalta.
 – Kaikilla meillä toimijoilla täällä pitäisi olla vastuu luonnosta ja kestävästä kehityksestä, niin poronhoitajilla kuin turisteillakin. Nythän nämä porot kuluttavat ylettömästi tätä (Mallan) luontoa, että myös vastuu pitää olla myös sillä sektorilla tästä asiasta.
 Mallan luonnonpuiston alueelle on rakennettu joitakin esteitä poron liikkumiselle. Poroja houkutellaan kesäaikaan Mallalta pois kauemmaksi rakennetulla porojen räkkäsuojalla. Lisäksi uhanalaisimpien kasvilajien esiintymiä on aidattu porojen ulottumattomiin.
 Metsähallitus aikoo nyt seurata, elpyykö luonto näillä järjestelyillä. Päätöksiä jatkotoimista tehdään sen jälkeen.
 Lue lisää
 Metsähallitus: Ei aitaa Mallan luonnonpuiston ympäri
 Ympäristöministeriö haluaa lopettaa porojen laidunnuksen Mallassa

Mallan luonnonpuiston aitaus jakaa mielipiteet – poronhoitajat mielissään, tutkijat huolissaan


Summary: Alkukesän säiden vaihtelu on tehnyt mansikalle hyvää. Pakastemarjat kannattaa hankkia heti.

Mansikan pääsatokausi on käynnistynyt lähes koko maassa. Kevään ja alkukesän säät ovat olleet mansikan kasvulle suotuisia.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan sadon laatu on hyvä ja marjat ovat makeita. Aurinkoiset säät ja yö- ja päivälämpötilojen suuri vaihtelu ovat tehneet mansikoista makeita. Pakastemarjojen kanssa ei siis kannata vitkutella.
 – Mansikoiden kuumin kausi on nyt, Hedelmän- ja Marjanviljelijäin liiton toiminnanjohtaja  Miika Ilomäki  hehkuttaa.
 Tilan olosuhteet vaikuttavat sadon kypsymiseen
 Ilomäki kertoo, että ensimmäiset erät Polkaa on jo kerätty perinteisillä mansikan tuotantoalueilla Pohjois-Savossa. Toisella päätuotantoalueella Varsinais-Suomessa kausi käynnistyi jo juhannusviikolla.
 Suomen kokoisessa maassa mansikkasadon eteneminen lounaisrannikolta Pohjois-Suomeen voi kestää jopa neljä viikkoa.
 Pääsadon kypsyminen voi vaihdella paljonkin tilakohtaisesti vaikka jo saman maakunnan sisällä. Kypsymiseen vaikuttavat muun muassa kasvuolosuhteet, viljelytekniikka ja käytetyt lajikkeet. ProAgrian erityisasiantuntija  Marja Kallela  Hämeenlinnasta kertoo, että tilan pienilmasto ratkaisee paljon. Karkeasti voi sanoa, että suurten vesistöjen lähellä marja kypsyy aikaisemmin. Vesistöt varaavat lämpöä ja niiden luovuttama lämpö edistää mansikoiden kukka-aiheiden kehittymistä syksyllä.
 Seuraa tilojen Facebook-sivuja
 Hämeenlinnalaisen Kankaisten marjatilan yrittäjä  Pirkko Kämäri  kertoo, että tilalla ollaan pääsatokauden alussa. Koska sadon ajankohta voi vaihdella eri tiloilla, Kämäri vinkkaa itse mansikoita poimivia seuraamaan esimerkiksi tilojen Fecebook-sivuja. Sieltä näkee kätevästi milloin on paras hetki tulla noukkimaan marjat talteen.
 Kankaisten tilalla voi hyvänä päivänä käydä jopa tuhatkunta poimijaa. Markku Lähdetluoma / Yle
 Iso-Hiiden Kartanon tilalla Janakkalassa pääsadon kypsymistä vielä odotellaan.  Tiina Hiidenkari  kertoo, että pääsato kypsyy tilalla noin pari viikkoa etelän satoa myöhemmin.
 – Maantieteellisesti olemme Etelä-Suomea, mutta kasvullisesti Keski-Suomea.
 Hiidenkari kertoo, että tilalla tähdätään pitkään satokauteen. Viljelyssä on viittä lajiketta, joten pääsatoja on tavallaan useampia. Kesästä riippuen satoa tulee neljästä seitsemään viikkoa.
 Viljelytunnelit suojaavat sääilmiöiltä
 Pääsadon kypsyminen on mansikkakauden juhannus, uusivuosi ja joulu yhdessä. Siinä sivussa voi jäädä huomaamatta, että kotimaista mansikkaa on tarjolla nykyisin toukokuusta syyskuun lopulle asti. Kevään ensimmäiset mansikat tulevat kasvihuoneista, sitten viljelytunneleista, kunnes päästään avomaan pääsadon kimppuun. Syksyllä kausi jatkuu tunneleiden kautta kasvihuoneisiin.
 Tunnelissa mansikka on suojassa säältä. Aurinko myös lämmittää tunnelia, mikä vauhdittaa kasvua. Esa Huuhko / Yle
 Mansikan kasvihuoneviljely on kuitenkin vielä varsin pientä. Viime vuonna kasvihuoneista saatiin mansikkasatoa 180 000 kiloa, kun avomaan mansikkasato oli yhteensä noin 15 miljoonaa kiloa.
 Viljelytunneleiden määrä on kasvanut viiden viime vuoden aikana merkittävästi. Tällä hetkellä tunneliviljelyssä marjoja kasvaa 47 hehtaarin alalla. Mansikoita tästä on 25 hehtaaria ja vadelmaa 22 hehtaaria. Kasvutunnelit suojaavat kasveja sään ääri-ilmiöiltä, rankkasateilta ja raekuuroilta. Aurinko myös lämmittää viljelytunneleita, mikä nopeuttaa sadon kypsymistä. Tilastoissa viljelytunneleiden sato lasketaan avomaan sadoksi.

Mansikan pääsato kypsyy kovaa vauhtia koko maassa: "Mansikoiden kuumin kausi on nyt"