Summary: Entinen viisuedustaja Kaija Kärkinen vaatii Israelin kisojen boikotoimista ihmisoikeuksiin vedoten.

Minkälaisia ovat Daruden viisubiisit? Milloin Israelin Euroviisujen faniliput tulevat myyntiin? Esiintyykö Madonna Tel Avivin kisoissa?
 Näistä asioista suomalaiset euroviisufanit käyvät parhaillaan kiivasta keskustelua verkossa.
 Euroviisuklubi OGAE Finlandin puheenjohtaja  Miksu Behm  pyrkii vastailemaan hänelle tuleviin kysymyksiin parhaansa mukaan. Erityisesti faneja kiinnostaa se, milloin Israelin viisuareenan fanilippuja pääsee ostamaan. Niiden piti tulla myyntiin jo tammikuussa, mutta areenan järjestelyt ovat venyneet.
 – Ilmeisesti siellä on lavarakenteiden, istumapaikkojen ja kamerapaikkojen kanssa ongelmia. Se on myöhästyttänyt lipunmyynnin aloitusta.
 – Tel Avivissa on varmasti mielettömät bileet. Odotan paljon myös Darudelta. Tietysti me halutaan voittaa ja pärjätä hyvin, sanoo Israeliin toukokuussa matkaava euroviisuklubi OGAE Finlandin puheenjohtaja Miksu Behm.
 Yle / Harri Fagerholm
 Euroviisuklubit saavat tietyn määrän lippuja jäsenilleen klubin kokoon suhteutettuna. Viime vuonna suomalaisfanit saivat Portugalin kisoihin 120 lippua. Behm arvelee, että tänä vuonna määrä vähintäänkin puolittuu. Yhtenä syynä on se, että viisuareena on huomattavasti pienempi. Sinne mahtuu yleisöä noin 6 000 henkeä.
 Lissabonin kisoihin osallistui viime toukokuussa ennätysmäärä suomalaisfaneja, sillä Portugali kiinnostaa matkakohteena. Toisin on tämän vuoden Israelin kisojen kanssa.
 Miksu Behm teki kyselyn viisuklubin jäsenille innosta lähteä Tel Aviviin. Vastaajia oli 250 ja heistä vain 30 prosenttia kertoi matkustavansa paikan päälle seuraamaan kisoja. Pudotus on huima viime vuoteen verrattuna.
 – Varmasti syynä ovat turvallisuuskysymykset. Monet eivät halua lähteä Israeliin uutisoinnin takia ja mitä siellä tapahtuu. Sitten on paljon puhuttu tästä boikotista ja Israelin sisäisestä tilanteesta. Israel koetaan myös aika kalliiksi, Behm sanoo.
 Boikottivaatimuksia
 Ulkoministeriön mukaan Israelissa ja etenkin Tel Avivissa on tällä hetkellä turvallista matkustaa. Tosin tilanteet Lähi-Idässä voivat muuttua nopeastikin.
 Huhtikuun alussa Israelissa pidetään ennenaikaiset parlamenttivaalit. Ulkoministeriöstä arvioidaan, ettei vaalien pitäisi merkittävästi kiristää yleistä turvallisuustilannetta, vaikka juuri turvallisuuskysymykset painottuvat usein vaalikeskusteluissa.
 Israelin Euroviisujen slogan on Dare To Dream eli uskalla unelmoida. EBU
 Israelin imago liittyy usein konflikteihin, joten Eurovision laulukilpailu antaa maalle mahdollisuuden näyttäytyä toisenlaisessa valossa. Kisojen järjestäminen maassa on kuitenkin aiheuttanut vastalauseita.
 Laulukilpailun järjestämistä Israelissa on vaadittu boikottiin jo monta kertaa. Näin on tehty esimerkiksi  Islannissa ja Irlannissa . Syksyllä yli sata taiteilijaa vaati boikottia  The Guardian -lehdessä julkaistussa julkilausumassa .
 Viimeisimpänä brittitaiteilijat kuten  Roger Waters  ja  Vivienne Westwood   vaativat BBC:tä  vetäytymään Israelin kisoista.
 Boikottivaatimusten perusteeksi on ilmoitettu Israelin valtion epäoikeudenmukaisuudet palestiinalaisia kohtaan.
 Ihmisoikeuksien puolesta
 Syksyllä julkaistussa taiteilijoiden boikottivaatimuksessa oli mukana 15 suomalaistaiteilijaa. Yksi heistä on Suomea Euroviisuissa vuonna 1991 edustanut  Kaija Kärkinen .
 Hän koki velvollisuudekseen allekirjoittaa julkilausuma ihmisoikeuksien takia.
 – Se miten Israel esimerkiksi toimii Gazan alueella ja ylipäätään vuosia tai vuosikymmeniä jatkunut väkivalta siviilejä ja jopa lapsia kohtaan on ollut aikamoista. Jos ihmisoikeuksia ei hoideta eurooppalaisen tason mukaan, niin silloin mielestäni kisoja ei pitäisi järjestää sellaisessa paikassa.
 Euroviisut järjestetään Tel Avivissa, joka on ei ole niin konfliktiherkkä paikka kuin Jerusalem. – Se on vähän niin kuin laittaisi päänsä pensaaseen ja luulisi, että mitään ei näy eikä kuulu, sanoo Israelin viisujen boikotointia vaativan vetoomuksen allekirjoittanut muusikko Kaija Kärkinen. Yle / Harri Fagerholm
 Israelin Euroviisuihin osallistuu 42 maata, mikä on kutakuinkin sama määrä kuin viime vuosina. Yksikään maa ei ole kertonut boikotoivansa kisoja.
 Vaikka mikään maa ei lopulta jättäytyisi pois kisoista, Kärkinen uskoo että pelkästä boikotointivaatimuksesta on hyötyä.
 – Asialle tulee julkisuutta. Toivoisin, että vetoomuksen myötä Euroopan yleisradioliitto EBU ja muut toimijat kiinnittäisivät näihin asioihin huomiota. Eivät arvo- ja ihmisoikeuskysymykset ole sellaisia, jotka voidaan siirtää näiden asioiden ulkopuolelle.
 EBU korostaa aina, että Euroviisuihin ei kuulu politiikka. Kärkisen mielestä ihmisoikeudet eivät ole pelkästään poliittinen kysymys.
 – Eihän tässä hyökätä mitään kansanosaa vastaan, vaan hallinnon tapaa vastaan. Millä tavalla Israel valtiona kohtelee ihmisiä, jotka asuvat ja elävät siellä alueella.
 Mutta lähtisikö entinen viisuedustaja edustamaan Suomea Euroviisuihin Israeliin?
 – 28 vuotta sitten olin nuori ja kokematon ja silloin asioista ei näin paljon puhuttu. Arvomaailmani ei ole niistä ajoista muuttunut. Tällä kokemusmaailmalla ja tässä ajassa en lähtisi.

Israel pelottaa – moni suomalainen viisufani jättää Euroviisut väliin turvallisuussyistä


Summary: Ikäihmiset parveilevat porukalla keskustassa ja muuttavat kaupunkirakennetta mieleiseensä suuntaan.

Ihmiset viihtyvät ikätovereidensa seurassa. On siis luonnollista, että eläkeläisiä muuttaa sinne, missä heitä asuu jo ennestään. Näin naapurustosta löytyy seuraa, ja kaupungille on helppo lähteä porukalla päiväkahveille.
 Perjantaina Tampereen yliopiston Porin-yksikössä väittelevä  Antti Wallin  toteaa eläkeläisten valtaavan kaupungeista entistä enemmän tilaa. Sosiologian alaan kuuluvan  väitöskirjan  mukaan muutos on alkanut jo vuosituhannen alussa. Muutos kiihtyy uusien ikäluokkien eläköityessä.
 – Suuret ikäluokat on ensimmäinen sukupolvi, joka on tottunut kuluttamaan, istumaan kahviloissa ja matkustamaan. Tällainen eläkeläisten käyttäytyminen lisääntyy jatkossa luultavasti entisestään, Wallin toteaa.
 Kahvilla pistäytyminen on tärkeä osa päivää
 Porissa eläkeläisten baariparlamentteja on helppo löytää mistä tahansa kauppakeskuksesta.  Pentti Rantanen  parantaa maailmaa kauppakeskus BePopissa, jossa väkeä on parhaimmillaan koolla toistakymmentä. Puheenaiheet kumpuavat usein aamun sanomalehdestä.
 Rantasen mielestä eläkeläiset ovat kokoontuneet Porissa jo vuosikymmenien ajan, mutta tavat ovat vähitellen muuttuneet. Ensin seisoskeltiin kauppatorilla, vakiopaikoilla.
 – Sen jälkeen ihmiset huomasivat, että ahaa, menemme baariin kahville porukalla ja keskustelemme siellä asiat kuntoon. Niin kuin teemmekin, Rantanen sanoo.
 Esko Oksasen  päivärutiiniin kuuluu tuttavien tapaaminen kauppakeskus IsoKarhussa. Moottoripyöriä harrastava joukko odottelee uutta ajokautta kahvikupin äärellä.
 – On tärkeää, että syntyy tällainen päivän aktiviteetti, kun minäkin asun yksin. Kokoontuminen kahvilassa on hyvin tärkeää päivän kulussa.
 Kahvilta baariparlamenttilaisten päivä jatkuu kotiin syömään ja päiväunille.
 – Vatsan viereen maate. Sitä se on, kuvailevat Porin vapaat miehet.
 Asuinalueet eriytyvät ikäryhmien mukaan
 Koska eläkeläisten määrä kaupunkikeskustoissa lisääntyy ja he viettävät aikaansa palvelujen parissa, alkavat yrittäjät vääjäämättä suunnata tarjontaansa ikäihmisille.
 – Kaupalliset toimijat, kaupunkisuunnittelijat ja muut kaupunkilaiset mukautuvat heidän tarpeisiinsa. Uskon, että esimerkiksi kahviloita perustetaan sinne, missä liikkuu ikäihmisiä, Antti Wallin kertoo.
 Antti Wallin kokee lähtökohtaisesti hyväksi asiaksi, että ihmiset liikkuvat kaupungilla ja löytävät sieltä seuraa. Ikäihmisten suosimat paikat profiloituvat kuitenkin herkästi ikäihmisten paikoiksi eivätkä enää houkuta nuoria.
 Sama ilmiö koskee asuinalueita. Käy helposti niin, että ikäihmiset asuvat yhdellä alueella, työikäiset toisella ja opiskelijat kolmannella.
 – Jos joku asuinalue ikääntyy, siitä tulee hiljaisempi ja vähemmän dynaaminen paikka. Sekään ei välttämättä ole toivottavaa. Vanhemmat ihmiset kaipaavat ympärilleen myös nuorempaa väkeä, Wallin toteaa.
 Jenni Joensuu / Yle
 Eläköityvillä on valtaa ohjata kehitystä
 Nyt eläköityvällä sukupolvella on Antti Wallinin näkemyksen mukaan valtaa määritellä kaupunkien ja yhteiskunnan kehitystä. Ikäihmisten ryhmittymissä ei sinänsä ole mitään pahaa. Jos asuinalueella asuu samankaltaisia ihmisiä, yhteisön muodostaminen on helpompaa.
 Ihmiset luovat kysynnän, ja alueelle muodostuu juuri heille sopivia palveluja. Yhdessä tekeminen ja harrastaminenkin on helpompaa, jos samasta asiasta kiinnostuneita löytyy lähipiiristä useampia.
 – Ihmiset kehittävät luonnostaan tällaista seurallista yhteistoimintaa tehdäkseen omasta elämästään parempaa, Wallin toteaa.
 Siitä huolimatta hän toivoisi, että kehittyvissä kaupunkirakenteissa olisi yhtä lailla tilaa niin nuorille kuin vanhoillekin.
 – Toivon, että kaikki pystyisivät elämään sovussa ja ymmärtämään erilaisuutta. Kaupungin sekoittuneisuus olisi mielestäni vain hyvä asia. Se kasvattaa, kun joutuu tulemaan erilaisten ihmisten kanssa toimeen.

Väitös: Eläkeläiset valtaavat tilaa kaupungista – muut mukautuvat


Summary: Tulipalo sai alkunsa rivitalon ensimmäisen kerroksen liikehuoneistosta.

Kaikkiaan 15 ihmistä jouduttiin evakuoimaan yöllä rivitalossa syttyneen tulipalon tieltä Vaasan Närpiössä. Kukaan ei loukkaantunut palossa.
 Päivystävä palopäällikkö  Kaj Enqvist  kertoo, että tulipalo syttyi kaksikerroksisessa rivitalossa, jonka toisessa kerroksessa on viisi asuinhuoneistoa ja toimisto.
 Palo sai alkunsa rivitalon ensimmäisen kerroksen liikehuoneistosta, kertoo Enqvist. Palon syttymissyystä ei ole toistaiseksi tietoa.
 Tulipalon tieltä evakuoituja majoitettiin muun muassa Punaisen ristin hätämajoitustiloihin sekä närpiöläiseen hotelliin. Osa evakuoiduista majoittui tuttaviensa luokse.
 Palo on sammutettu ja rivitalohuoneistoja tuuletettiin varhain aamulla savusta.

Rivitalopalon tieltä evakuoitiin yöllä 15 ihmistä Vaasan Närpiössä


Summary: Syytteen kiistävälle rehtorille vaaditaan sakkotuomiota virkavelvollisuuden rikkomisesta.

Helsingin käräjäoikeus antaa tänään ratkaisun siitä, rikkoiko helsinkiläiskoulun entinen rehtori virkavelvollisuuttaan hyväksikäytöstä tuomitun opettajan tapauksessa.
 Syyttäjän mukaan rehtori jätti ilmoittamatta poliisille epäilyn, jonka mukaan koulun oppilas oli joutunut seksuaalirikoksen uhriksi.
 Rehtorina toimineen naisen tietoon oli syytekirjelmän mukaan saatettu, että yläkoulun miespuolinen opettaja oli viestitellyt seksuaalissävytteisesti alle 16-vuotiaalle pojalle.
 Syyttäjä katsoo, että jättämällä opettajasta rikosilmoituksen tekemättä rehtori rikkoi tahallaan virkavelvollisuutta vuosina 2014–2017.
 Miesopettaja tuomittiin joulukuussa puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen kaikkiaan yhdeksän lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
  "Syyttäjän kuvaus ei pidä paikkaansa"
 Syytetty rehtori kiistää syytteen. Hänen puolustuksensa mukaan syyttäjän kuvaus teosta ei pidä paikkaansa.
 – Hänen tietoonsa ei ollut tullut, että opettaja olisi lähettänyt oppilaalle kuvia itsestään vähissä vaatteissa. Häntä oli informoitu ainoastaan siitä, että oppilas lähetti kuvan itsestään ja kaveristaan opettajalle ja että opettaja ja oppilas ovat jutelleet, kirjallisessa vastauksessaan sanotaan.
 Puolustuksen mukaan rehtori piti opettajan keskustelua oppilaalle sopimattomana, mutta ei silti katsonut jatkotoimia tarpeellisiksi.
 – Hän ei ole katsonut, että keskustelu olisi vaarantanut oppilaan kehitystä ja että lastensuojelun tarve pitäisi sen perusteella tutkia. Ei myöskään ollut syytä epäillä, että opettaja olisi tehnyt lapseen kohdistuvan seksuaalirikoksen, vastauksessa sanotaan.

Helsinkiläiskoulun ex-rehtori tänään tuomiolla – jättikö ilmoittamatta alaisensa oppilaille lähettämistä seksiviesteistä?


Summary: Diplomaattien mukaan Kanadan hallitus pimitti ratkaisevan tärkeitä tietoja Havanna-syndroomaksi kutsutusta sairaudesta sekä vähätteli asian vakavuutta.

Joukko kanadalaisdiplomaatteja on haastanut maansa hallituksen oikeuteen sairastuttuaan mystiseen äänisairauteen Kuuban- komennuksellaan Havannassa. Kaikkiaan 14 henkilöä, joiden joukossa on myös diplomaattien perheenjäseniä, vaativat hallitukselta korvauksia yhteensä 28 miljoonaa Kanadan dollaria eli reilut 18,5 miljoonaa euroa.
 Yhdysvaltalais- ja kanadalaisdiplomaatteja kutsuttiin viime vuonna kotiin Kuubasta Havanna-syndroomaksikin kutsutun mystisen sairaudesta vuoksi. Sairastuneet kärsivät muun muassa päänsärystä, pahoinvoinnista, kuulovaikeuksista ja huimauksesta. Osalla on todettu lievä aivovamma tai aivotärähdyksen kaltainen tila.
 Oikeuskanteen nostaneet kanadalaisdiplomaatit katsovat, että Kanadan hallitukselta kesti aivan liian pitkään ryhtyä toimiin asiassa. Ryhmän mukaan hallitus epäonnistui heidän suojelemisessaan, pimitti ratkaisevan tärkeitä tietoja sairaudesta sekä vähätteli asian vakavuutta.
 Kanadan hallitus on vahvistanut, että yhdeksän aikuista ja viisi lasta sairastui epätavalliseen sairauteen ollessaan Havannassa. Oikeuskanteessa todetaan, että diplomaattikomennukselle Havannaan lähetetyt eivät saaneet mahdollisuutta tehdä päätöstä siitä, haluavatko he riskeerata oman terveytensä asettumalla Havannaan, koska riskien vakavuudesta ei ollut tiedotettu etukäteen.
 – Tämän lisäksi asianomaisilta riistettiin mahdollisuus suojella omia lapsiaan, jonka vuoksi heidän on elettävä sen asian kanssa, etteivät heidän lapsensa toivu täysin ehkä koskaan, todetaan kanteessa.
 Uusia työntekijöitä lähetettiin Kuubaan USA:n varoituksista huolimatta
 Eräs korvauksia hakeva, nimettömänä pysyttelevä diplomaatti kertoo CBS:n haastellussa, ettei hänen vaimonsa ole enää entisensä.
 – Hänellä on muistikatkoja, päänsärkyä ja kuulovaikeuksia. Hän ottaa puhelimen käteen soittaakseen, mutta unohtaa, miksi on soittamassa. Hän astuu huoneeseen tietämättä miksi, diplomaatti kertoo.
 CBS:n mukaan Kanadan Kuuban-lähetystössä työskennelleet alkoivat saada ensimmäisiä ”Havanna-syndrooman” oireita keväällä 2017. Tämän jälkeen useat perheet muuttivat pois Havannasta.
 Kanada lähetti kuitenkin aina huhtikuuhun 2018 saakka uusia työntekijöitä Kuubaan yhdysvaltalaisviranomaisten varoituksista huolimatta. Yhdysvallat veti ei-välttämättömiä työntekijöitään Havannasta pois syyskuussa 2017 todeten tuolloin, että kaikkiaan 21 lähetystötyöntekijää oli saanut poikkeuksellisia oireita.
 Viime kuussa Kanada ilmoitti puolittavansa henkilökuntansa määrän Havannassa.
 Teorioita mikroaaltoaseesta ja sirittävistä sirkoista
 ”Havanna-syndrooma” on aiheuttavan vakavan diplomaattisen selkkauksen Yhdysvaltojen ja Kuuban välille. Yhdysvaltalaiset ovat epäilleet lähetystöhenkilökuntansa joutuneen akustisen aseen kohteeksi. Kuuba on toistuvasti kiistänyt syytökset.
 Syyskuussa  New York Times  kertoi, että lähetystön työntekijöiden raportoimat oudot oireet saattoivat olla peräisin mikroaaltoaseesta. Muita aiemmin esitettyjä teorioita oireille ovat olleet myös tulehdukset ja ahdistuneisuus. Jotkut asiantuntijat puhuivat aiemmin massahysterian mahdollisuudesta.
 Tammikuun alussa  amerikkalaiset ja brittiläiset tutkijat kertoivat epäilevänsä, että äänet saattaisivat olla erään sirkkalajin siritystä. Tuolloin  Guardian kirjoitti , että häiriöitä aiheuttavan äänen alkuperän paljastuminen ei välttämättä tarkoita, että hyökkäyksiä ei olisi tapahtunut. Se kuitenkin heittää epäilyksen siitä, ovatko äänet olleet syynä lähetystön henkilökunnan sairastumiselle.

Kanadalaisdiplomaatit haastavat maansa hallituksen oikeuteen ”Havanna-syndrooman” vuoksi - ”Vaimoni ei ole enää entisensä”


Saudi-Arabian kruununprinssi puhui avustajalleen kriittisen sauditoimittajan  Jamal Khashoggin  surmaamisesta vuosi ennen toimittajan murhaa, kertoo  New York Times  viranomaislähteisiin vedoten.
 Lehden mukaan kruununprinssi  Mohammed bin Salman  sanoi korkea-arvoiselle avustajalleen käyttävänsä Khashoggiin luotia, jos tämä ei palaa Saudi-Arabiaan ja lopeta maan hallinnon arvostelua.
 Saudi-Arabiasta kriittisesti kirjoittanut Khashoggi murhattiin Saudi-Arabian lähetystössä Istanbulissa lokakuussa.
 Saudiviranomaisten mukaan murhan toteutti saudiagenttien ryhmä, joka ei toiminut kruununprinssin käskystä.
 Aiheesta lisää:
 YK:n tutkinta: Saudi-viranomaiset murhasivat Khashoggin brutaalilla tavalla

NYT:in lähteet: Saudi-Arabian kruununprinssi suunnitteli "käyttävänsä luotia" toimittaja Khashoggiin vuosi ennen tämän surmaa


Summary: Turma-auto raahautui törmäyksen jälkeen tavarajunan keulan mukana parisataa metriä.

Yksi ihminen on kuollut tasoristeysonnettomuudessa Kuopion Juankoskella, kertoo pelastuslaitos.
 Päivystävän palomestarin mukaan henkilöauto ajautui tavarajunan keulaan ja raahautui sen mukana parisataa metriä.
 Onnettomuus sattui hieman ennen puoltayötä tasoristeyksessä noin kaksi kilometriä Juankosken keskustasta Siilinjärvelle päin.
 Tavarajunassa oli tyhjiä ammoniakkivaunuja, ja se oli matkalla Joensuun suuntaan. Juna pysyi turmassa raiteilla, ja paikalle on tulossa VR:n raivausryhmä.

Yksi kuoli tasoristeysonnettomuudessa Kuopion Juankoskella


Summary: Taustalla ovat varhaiskasvatuksessa julki tulleet laiminlyönnit.

Opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) esittää lisää rahaa varhaiskasvatuksen valvontaan. Asiasta sovitaan hallituksen lisätalousarvioneuvottelussa, jossa on tarkoitus sopia myös vanhuspalvelujen valvonnan sekä poliisin määrärahojen lisäämisestä.
 Varhaiskasvatuksen valvonta nousi esiin eduskunnan kyselytunnilla, kun vasemmistoliiton  Paavo Arhinmäki  viittasi yksityisissä päiväkodeissa havaittuihin ongelmiin.  Työntekijöiden mukaan päiväkodeissa  on ollut samanlaisia ongelmia kuin vanhustenhoidossa.
 – Samoja ihmisiä, joita on pomoina Esperissä ja Attendossa, vaikuttavat myös nyt kohun keskellä olevissa päivähoitoketjuissa. Maksimaalinen voitontavoittelu näkyy myös hoidon laadussa. Ei ole kohtuullista pyrkiä tekemään voittoa lastemme varhaiskasvatuksella, Arhinmäki sanoi.
 Grahn-Laasosen mukaan varhaiskasvatuksen valvontaan liittyvä lainsäädäntö on tällä hetkellä kunnossa, mutta resurssit ovat puutteelliset.
 – Olen tänään tehnyt esityksen siitä, että hallitus lisätalousarviossaan vahvistaisi myös varhaiskasvatuksen valvonnan resursseja. Lainsäädäntö meillä on olemassa, nyt tarvitaan valvonta kuntoon, Grahn-Laasonen sanoi.
 Grahn-Laasosen mukaan lakiin on tällä hetkellä kirjattu tarkat vaatimukset siitä, mitä julkisilta ja yksityisiltä palveluntuottajilta edellytetään. Hänen mukaansa julkisen rinnalle tarvitaan myös yksityistä varhaiskasvatusta.
 – Saamani luvun mukaan meillä on 44 700 lasta yksityisessä palvelutuotannossa. Se on tärkeää, sillä monissa kunnissa lasten määrä kasvaa.
 Hallitus on antamassa lisätalousarvion 26. helmikuuta. Lisäbudjetit näin lähellä vaaleja ovat harvinaisia.
 Vanhuspalvelujen valvontaan hallitus lupasi  lisää rahaa  sen jälkeen, kun vanhusten hoivakotien laiminlyönnit tulivat julkisuuteen. Poliisin lisämäärärahoista taas on kaikkien eduskuntaryhmien yksimielisyys, josta sovittiin  Oulun seksuaalirikosepäilyjen johdosta pidetyssä kriisikokouksessa .

Hallituksen lisäbudjetti paisuu: Myös varhaiskasvatuksen valvontaan esitetään lisää rahaa


Summary: Paikalliset ratkaisut ovat erilaisia; auton yhteisomistajuus voi toimia pääkaupunkiseudulla, mutta se tuskin onnistuu harvaan asutulla alueella.

Kotitalousjätteiden lajittelu, harkitut kulutusvalinnat, tavaroiden yhteisomistus, teollisuustuotannon sivuvirtojen hyödyntäminen - kiertotalous on samaan aikaan monia erilaisia ja monen mittakaavan asioita.
 – Kiertotalous tuo lisää työpaikkoja ja hyvinvointia, tarkoittaa parempia tuotteita ja pidempiä takuuaikoja sekä yhteiskäyttöisiä tuotteita, vähentää luonnonvarojen käyttöä, listaa Kansalaisareena ry:n toiminnanjohtaja  Leo Stranius , joka toimii Sitran kiertotalouden ohjausryhmän jäsenenä.
 Arjen ja yksilön tasolla kotitalousjätteiden lajittelu on tyypillisimpiä kiertotalouden tekoja.
 – Lyhytelinkaaristen tuotteiden kohdalla lajittelu ja raaka-aineiden uudelleen käyttö on osa kiertotaloutta, sanoo kiertotalouden johtava asiantuntija  Nani Pajunen  Sitrasta.
 – Hankintojen kohdalla kannattaa miettiä, tarvitseeko kyseistä tavaraa itse omistaa. Taajaan asutuilla alueilla, suurissa kaupungeissa auto on tyyppiesimerkki, siitä missä jakamispalvelu toimii, kertoo Pajunen.
 Osta harkiten
 Metropolialueella toimivat ratkaisut eivät toimi harvempaan asutuilla alueilla, mutta kaikkialla tavaroiden hankinnassa on mahdollista miettiä ostosta ympäristön kannalta.
 – Pitkäikäisyys, huollettavuus, korjattavuus, miettii Pajunen harkitsevan kuluttajan listaa.
 Tarvitseeko urheiluseurassa lasten hankkia kaikkia urheiluvälineitä, jos ne tulisivatkin seuran kautta?  Leo Stranius
 Leo Stranius muistuttaa, että yksilöt voivat vaikuttaa lähipiirissään oman toimeliaisuudellaan ja aktiivisuudellaan.
 – Esimerkiksi työpaikalla, erilaisissa organisaatioissa ja harrastuksissa voimme miettiä, miten kiertotalous ja luonnonvarojen kulutuksen vähentäminen näkyy siellä, sanoo Stranius.
 – Miksi ostaa vauvan vaatteita, jos niitä voisi vuokrata tai jakaa naapuruston kesken? Tai tarvitseeko urheiluseurassa lasten hankkia kaikkia urheiluvälineitä, jos ne tulisivatkin seuran kautta?
 – Voi olla erilaisia sosiaalisen median ryhmiä, joissa voi kierrättää tehokkaasti, lainata tai jakaa, kertoo Stranius arkitason esimerkkeinä kiertotaloudesta. Toimivia esimerkkejä löytyy myös autojen ja majoituspalveluiden jakamisesta.
 Teollista kiertotaloutta
 Meri-Lapissa kiertotaloutta toteutetaan myös teollisessa mittakaavassa.
 – Teollisuudessa kiertotalous tarkoittaa ennakointia sekä suunnittelua materiaalien ja prosessien suhteen, sanoo Nani Pajunen, joka on mukana Kemi–Tornion ekoteollisuuspuiston kehittämisessä.
 – Lapin teollisuutta pyritään ohjaamaan yhä enemmän kiertotalouden suuntaan. Kehityksen ja oppilaitosyhteistyön mukana kertyy uutta osaamista, syntyy uusia yrityksiä ja tätä kautta uusia työpaikkoja.
 Perämeren pohjukassa on muutama  vuosi määrätietoista tehty työtä teollisen kiertotalouden eteen ja se on myös huomattu.
 – Täällä Meri-Lapissa on poikkeuksellisen pienellä alueella poikkeuksellisen monta eri teollisuuden alaa, jotka ovat kyenneet ylittämään perinteiset raja-aidat ja luomaan luottamusta, arvioi Arktisen neuvoston kestävän talouden työryhmän puheenjohtaja  Pekka Shemeikka .
 – Koko arktisella alueella tämä on ääriesimerkki siitä, kuinka pitkälle eri teollisuuden virtoja on pystytty yhdistämään, Shemeikka lisää.
 Suuri ongelma ratkaistavana
 Merilappilainen kiertotalouden malli  on ainakin ideatasolla monistettavissa, mutta ei ilman paikallista soveltamista.
 – Teollisuuden alasta riippumatta idea on sama, mutta ratkaisut ovat tietysti toisenlaiset esimerkiksi kemian teollisuudessa. Kiertotalous edellyttää valtavasti osaamista, vaatii tuotekehitystä ja tutkimusta, jotta ratkaisut saadaan ensin kehitettyä ja sen jälkeen muutettua liiketoiminnaksi, sanoo Nani Pajunen.
 Raaka-aineita on pakko käyttää entistä tehokkaammin.  Kimmo Tiilikainen
 Ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  muistuttaa bio- ja kiertotalouden olevan yksi S ipilän hallitusohjelman 2025-tavoitteista.  Ympäristöministeri uskoo kiertotalouden pysyvän jatkossakin korkealla valtion agendalla. Myös  Euroopan Unionissa bio- ja kiertotalouden merkitys  on havaittu.
 – Maailmassa on rajallinen määrä raaka-aineita. Kiertotalous ratkoo suurta ongelmaa, miten pystymme ylläpitämään hyvinvointia, muistuttaa ympäristöministeri Tiilkainen.
 – Raaka-aineita on pakko käyttää entistä tehokkaammin ja saada kaikki mahdollinen kierrätettyä. Tässä riittää kehitettävää ja työsarkaa pitkäksi aikaa.
 Osana ratkaisua valtioneuvoston kanslian  Kokeileva Suomi -hanke on valinnut toteutettavaksi 24 kokeilua , jotka lähtevät ratkomaan tulevaisuuden haasteita

Kiertotalous on niin pieniä arjen tekoja kuin teollisuuden sivuvirtojakin


Summary: Orpo ei usko, että haparointi vie kokoomukselta mahdollisuudet pääministerin paikkaan.

Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Petteri Orpo  myöntää, että  puolueen kompurointi vanhustenhoidon kriisin kanssa  selittää kokoomuksen kannatuksen laskua.
 Hallituspuolue kokoomuksella on ollut vakavia vaikeuksia muodostaa selkeää kantaa sitovasta hoitajamitoituksesta, jonka takana muut puolueet ovat.
 Kokoomus oli suurin pudottaja  Ylen tuoreessa kannatuskyselyssä . Puolueen suosio laski tammikuussa 17,3 prosenttiin. Pudotusta on 2,3 prosenttiyksikköä edellisestä kuusta.
 – Emme ole osanneet viestiä tarpeeksi hyvin vanhuspalvelukysymyksessä. En ole pystynyt kertomaan riittävästi sitä, että kokoomus haluaa vilpittömästi ratkaista vanhustenhuollossa olevat ongelmat, Orpo sanoi torstaina eduskunnassa.
 – Virheitä on tehty, viestinnässä nimenomaan. Se näkyy selkeästi gallupeissa.
 Kuka on tehnyt virheen, Orpolta kysyttiin.
 – Ehkä kannattaa yleensä katsoa peiliin, Orpo vastasi.
 Orpo katuu viimeviikkoisia puheitaan, että vanhustenhoidon ongelmat eivät ratkea kirjaamalla lakiin "jokin desimaali". Orpo sanoi viikko sitten eduskunnassa, että "ihminen ei ole desimaali".
 Desimaalilla Orpo viittasi muiden puolueiden tavoitteisiin siitä, että vanhustenhoitoon säädettäisiin lailla 0,7 hoitajan mitoitus yhtä hoidettavaa kohti.
 – Ehkä desimaalivastauksen kyselytunnilla olisi voinut jättää tai sanoa jollakin muulla tavalla, Orpo myönsi torstaina.
 Orpo ei kuitenkaan usko, että haparointi vie kokoomukselta mahdollisuudet pääministerin paikkaan. Hän pani toivonsa siihen, että eduskuntavaaleihin on vielä yli kaksi kuukautta.
 Kannatuskyselyjä johtaa pääoppositiopuolue SDP, jonka etumatka toisena olevaan kokoomukseen kasvoi tammikuussa, kun kokoomuksen suosio laski enemmän kuin SDP:n.
 Orpo "ei tykännyt" kokoomusnuorten vastahyökkäyksestä
 Kierroksilla käyvä keskustelu vanhustenhoidon ongelmista ja hoitajamitoituksesta sai kokoomusväen käymään vastahyökkäykseen sosiaalisessa mediassa.
 Poliittisten avustajien ja kansanedustajien lisäksi asialla olivat kokoomusnuoret. He käynnistivät kampanjan, jossa pyydettiin lähettämään saippuaa  Sanna Marinin  (sd.) käsien pesemiseksi.
 – En pitänyt sitä parhaana mahdollisena ideana. En tykännyt, Orpo kommentoi kokoomusnuorten kampanjaa.
 Orpo on pyytänyt puolueensa toimijoita rauhoittumaan sosiaalisessa mediassa. Kokoomusnuoret kuitenkin päättivät lopettaa kampanjansa itsenäisesti jo ennen tätä.
 – Katselin aamulla keskustelua ja laitoin puolueorganisaation kautta viestiä, että josko nyt kaikki rauhoituttaisiin ja käyttäydyttäisiin, Orpo sanoo.
 Kokoomusnuorten kampanjalla viitattiin Marinin äänestyskäyttäytymiseen Tampereen valtuustossa, jossa hän äänesti hoitajamitoituksen laskemisen puolesta. Marinin mukaan hoitajamitoituksen laskusta sovittiin osana budjettisopua.
 Sanna Marin: En keskity siihen, mitä minusta sanotaan
 SDP on yhä Ylen mielipidemittauksessa suurin puolue 20,1 prosentin kannatuksella. Puoluetta on luotsannut puheenjohtaja  Antti Rinteen  sairausloman aikana varapuheenjohtaja Sanna Marin.
 Marin uskoo, että SDP on pysynyt ykköspallilla, koska se on pitänyt ääntä kansalaisille tärkeistä asioista.
 – Tämä on osoitus siitä, että ihmiset välittävät, miten ikäihmisiä ja lapsia hoidetaan. Olemme pitäneet vanhuspalveluista ja hoitajamitoituksesta ääntä jo vuodesta 2012 lähtien, Marin sanoo.
 Sanna Marin ei piittaa itseensä kohdistuvasta arvostelusta. Häntä ei liikuta se, että kokoomusnuoret kampanjoivat häntä vastaan twitterissä.
 – En ihan hirveästi keskity siihen, mitä minusta sanotaan. Haluan pitää esillä asioita, jotka ovat meille tärkeitä.
 SDP:n suosio notkahti Ylen mittauksessa 1,1 prosenttiyksiköllä. Varapuheenjohtaja Sanna Marin uskoo, että eteenpäin porskutetaan Rinteen sairauslomasta huolimatta.
 – Ihmiset tuntevat ymmärrystä ja sympatiaa Antin tilannetta kohtaan. Hän on tulossa takaisin maaliskuun alussa, ja viimeistään silloin kaikki huolenaiheet haihtuvat, Marin sanoo.
 Halla-aho tähtää vaalien ykköseksi
 Perussuomalaiset nosti Ylen kannatusmittauksessa suosiotaan. Puolueen kannatus on nyt 12 prosenttia. Puheenjohtaja Jussi Halla-aho tähtää eduskuntavaaleissa ykköseksi.
 – Se on meidän tavoitteemme aina ja antaa tietysti uutta puhtia kentällä työskenteleville ehdokkaille.
 Halla-aho uskoo, että puolueen suosion nousun takana on se, että perussuomalaiset ajaa sitkeästi omaa linjaansa. Vanhustenhoidon kriisissä ja Oulun seksuaalirikostapahtumissa ei ole Halla-ahon mukaan mitään uutta.
 – Olemme pitäneet samoja asioita vuosikausia esillä. Esitimme vaihtoehtobudjetissa ratkaisuja esimerkiksi vanhustenhoidon ongelmiin, mutta ne eivät kelvanneet millekään muulle puolueelle. Nyt niitä heitellään omina ideoina.
 Halla-ahon mukaan puolueet luottavat ihmisten huonomuistisuuteen, mutta hän on vakuuttunut siitä, että muisti ei ehkä lopulta ole niin huono kuin luullaan.
 Perussuomalaiset pitää suurimpana kilpakumppaninaan SDP:tä.
 – Olemme työväestön puolue. Olemme myös pienten ja keskisuurten yrittäjien puolue. Demarit tekevät kuitenkin esimerkiksi ilmastopolitiikassa virheitä, jotka vahingoittavat heidän duunariäänestäjiään.
 Suurten puolueiden ongelma on Halla-ahon mukaan se, että samat ihmiset äänestävät niitä vuodesta toiseen, vaikka ne tekisivät minkälaista politiikkaa.
 – Vaalien lähestyessä on nähty melkoisia u-käännöksiä ja takinkäännnöksiä. Se nakertaa uskottavuutta jopa ihan perinteisten äänestäjien silmissä, Halla-aho sanoo.

Orpo pyytää kokoomuslaisia rauhoittumaan, sanoo katsovansa   peiliin kannatuspudotuksen takia


Summary: Esiselvityksen perusteella ei ole syytä epäillä, että poliisikoiraa ohjannut poliisimies olisi rikkonut tai laiminlyönyt häntä sitovia ohjeita tai lakia.

Lumenauraajaa purreen poliisikoiran tapauksesta Hämeenlinnassa ei aloiteta esitutkintaa. Päätöksen on tehnyt tutkinnanjohtajana toimiva Valtakunnansyyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjä  Laura Sairanen .
 Sairasen mukaan selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että poliisikoiraa ohjannut poliisimies olisi rikkonut tai laiminlyönyt häntä sitovia ohjeita tai lakia. Tutkinnanjohtajan käytössä on ollut muun muassa dvd-tallenne tapahtumien kulusta.
 Poliisikoira puri  Hämeenlinnan poliisilaitoksen piha-alueella aura-auton kuljettajaa kahdesti 20. tammikuuta aamulla. Mies sai vertavuotavia haavoja reiteen ja käsivarteen, ja joutui kahden viikon sairaslomalle. Miehellä ei ole asianomistajana asiassa rangaistusvaatimusta.
 Tilanne yllätti
 Työvuoronsa päätteeksi poliisimies tuli hihnaan kytketyn koiran kanssa suljetun nosto-oven takaa siten, että koira pääsi puremaan nosto-oven vieressä, oven toisella puolella odottanutta miestä. Poliisi ei osannut arvata, että traktorin kuljettaja seisoisi ulkopuolella kulman takana.
 Mies oli soittamassa oven vieressä olevaa ovikelloa, joka kuuluu vain poliisilaitoksen valvomoon. Tutkinnanjohtajan päätöksen mukaan kyseessä on ollut onnettomuuteen rinnastettava tilanne, jota poliisimies ei ole voinut ennakoida.
 Koira on läpäissyt voimankäytön tasotarkastuksen hyväksytysti, kerrotaan Poliisikoiralaitoksen lokakuussa 2018 antamassa päätöksessä.
 Lumenaurauksesta vastaava yhtiö on nyt ohjeistanut työntekijöitään niin, että poliisilaitoksen sisäpihalle mentäessä ajoneuvon hytistä ei poistuta.
 Päivitetty 7.2.2019 kello 16.22: Jutun otsikkoa täsmennetty ja jutun alusta poistettu maininta poliisin esiselvityksestä. Esiselvitys on tehty Valtakunnansyyttäjänviraston poliisirikosyksikössä.

Ei esitutkintaa lumenauraajaa purreen poliisikoiran tapauksesta


Summary: Emoji tulee käyttöön kevään aikana.

Kuukautisille tulee pian oma emoji eli kuvake. Asiasta päätti merkistöstandardia ja sitä myöten myös emojeita hallinnoiva Unicode Consortium.
 Kuukautisia tulee esittämään yksittäinen veripisara.
 Kuukautisemojin puolesta kampanjoinut lastenoikeusjärjestö Plan kiittelee uudistusta.
 – Joka kuukausi sadoilla miljoonilla tytöillä ja naisilla on kuukautiset, joten kyseessä pitäisi olla mitä tavanomaisin ilmiö eikä vaikenemisen ja häpeän aihe. Oma emoji on iso askel kohti kuukautisten normalisoimista ja stigman purkamista, vaikkei se ratkaisekaan koko ongelmaa, Plan International Suomen pääsihteeri  Ossi Heinänen  kirjoittaa järjestön sivuilla.
 Samalla Plan kuitenkin ihmettelee sitä, että kuvaksi valittiin niin kliininen versio. Yksittäinen punainen pisara jää etäiseksi, vaikka kyseessä on täysin luonnollinen ilmiö.
 Planilla oli tarjolla useampikin ehdokas kuukautisemojiksi, ja se ehdotti Unicode Consortiumille ensin pikkuhousuja, joissa on veripisara. Järjestö kuitenkin torppasi ajatuksen.
 – On harmillista, että realistinen emoji tytöille ja naisille luonnollisesta asiasta torjuttiin. Syntyy vaikutelma, ettei kuukautisista saisi puhua avoimesti emojikielellä. Sen sijaan esimerkiksi oksentamiselle löytyy emoji, ja kakkaemojista on tehty jopa pehmoleluja, Plan Internationalin digitaalisen kehityksen asiantuntija  Nora Lindström  toteaa.
 Plan Internationalin laatimia ehdotuksia kuukautisia kuvaavaksi emojiksi. Plan International
 Yli 55 000 ihmistä allekirjoitti Planin kampanjavetoomuksen kuukautisia kuvaavan emojin saamiseksi älypuhelinten valikoimaan.
 Veripisara sisältyy  v12.0-päivityspakettiin , joka tulee käyttöön kevään aikana. Paketissa on 58 muutakin uutta emojia, muun muassa invalidi-kuvakkeita ja pariskuntia jotka pitävät toisiaan kädestä. Mukana on myös tekokäsi, vohveli ja saukko. Niiden tarkemmasta käyttötarkoituksesta ei ole vielä kerrottu.
 Pikkuriikkistä osoittavan käsiele-emojin sen sijaan  on jo etukäteen arveltu  päätyvän väärään käyttöön miehisen varustuksen kokoa kommentoitaessa.

Kuukautiset saivat oman emojin


Summary: Hetki pidetään 17. helmikuuta kello 11 Laajavuoressa.

Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän Hiihtoseura järjestävät hiljaisen hetken Jyväskylässä syntyneen  Matti Nykäsen  muistoksi Jyväskylän Laajavuoressa sunnuntaina 17.2 kello 11. Lisäksi muistokirja on avoinna 15.–17.2. Mäkikahviossa mäkiurheilutapahtuman aikana.
 Olympiavoittaja, mäkihyppääjä  Matti Nykänen menehtyi  sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Kaupungin tiedotteessa kerrotaan, että kaupunginjohtaja  Timo Koivisto  pitää muistopuheen Matti Nykäsen mäen mäkimontussa, jonka jälkeen on hiljainen hetki.
 Viikonlopun aikana Jyväskylän Hiihtoseura järjestää Mäkiurheilun Superviikonlopun Laajavuoressa. Koiviston muistopuheen ja hiljaisen hetken jälkeen urheilutapahtuma jatkuu normaalimäen SM-kilpailulla ja naisten SM-kilpailulla. Kaikkiaan viikonlopun aikana kisataan kuudessa SM-kisassa.
 Urheilutapahtumaan on vapaa pääsy. Yleisöä pyydetään käyttämään joukkoliikennettä tai omaa lihasvoimaa sillä Laajavuoressa ei ole pysäköintitilaa mäkiurheilutapahtumaan tulevalle yleisölle.

Matti Nykäsen muistoksi hiljainen hetki Jyväskylässä


Summary: Ilmastonmuutoksesta huolestuneet nuoret aikuiset osoittavat mieltään joka perjantai Helsingissä. Tässä voit kysyä jo ennakkoon heidän tavoitteistaan.

Ilmastonmuutoksesta huolestuneet kansalaiset ovat kokoontuneet Eduskuntatalon portaille joka perjantai.
 Mielenilmauksia on järjestetty viime syksystä lähtien. Niiden on määrä jatkua eduskuntavaaleihin saakka, eli huhtikuun puoleen väliin.
 Esikuvana on  15-vuotias ruotsalainen Greta Thunberg , joka aloitti perjantaiprotestit Ruotsin parlamentin edessä. Liike on levinnyt myös muualle.
 Mikä nuoria huolettaa ja mikä on heidän viestinsä? Tässä voit esittää kysymyksiä mielenosoittajille.
 Saa olla utelias ja kriittinen, mutta asiassa pysyen.
 Yle välittää kysymykset mielenosoittajille paikan päällä. He vastaavat niihin tässä jutussa perjantaina aamupäivällä.
 Kysymyksiä voi esittää tämän jutun kommenttiosassa jo nyt.
 Kysymyspalsta suljetaan torstaina kello 22, ja avataan jälleen perjantaina kello 9. Aamupäivällä julkaistaan myös vastaukset, minkä jälkeen kommentointi päättyy perjantaina kello 11.
 Keskusteluun osallistuminen edellyttää Yle-tunnusta.  Sellaisen voit luoda tästä .
 Lisää aiheesta:
 Nuoret vaativat eduskunnan portailla parempaa ilmastopolitiikkaa päättäjiltä – "Joskus välitämme enemmän kuin aikuiset"
 "Aallot tuhoavat tämän maan" – Paratiisi-sarjan juttu merenpinnan noususta Marshallinsaarilla
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Ilmastoneuvottelut kivihiilikaivosten varjossa, uhka vai mahdollisuus? 5 tärkeintä asiaa uunituoreista ilmastosäännöistä, jotka nuijittiin kasaan yliajalla
 Puolan ilmastokokouksessa syntyi sopu – maille puristettiin yhteiset säännöt päästövähennysten valvontaan
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti – kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi
 Nuorten huoli ilmastonmuutoksesta kasvanut jyrkästi – "Nuoret ovat paljon tietoisempia kuin aiemmat sukupolvet tuossa iässä"

Mihin Perjantait Gretan kanssa -ilmastomielenosoitus Eduskuntatalolla tähtää – kysy osanottajilta


Summary: Nordeassa näyttäisi alkavan tehostamisen aika.

Nordean ja Sammon ylimmässä johdossa tehdään kunnon pyöräytys.  Ketjureaktio saa alkunsa  kun Sammon konsernijohtaja  Kari Stadigh  jää eläkkeelle tämän vuodessa lopussa.
 Hänen tilalleen tulee Sammon vakuutusyhtiö If:n toimitusjohtaja  Torbjörn Magnusson . Sammon konsernijohtajana hän on "luonteva valinta" myös Nordean hallituksen puheenjohtajaksi, sanoo väistyvä puheenjohtaja  Björn Wahlroos .
 – Tämä on vain erinomaisen hyvä ratkaisu, Wahlroos kiteyttää.
 Sampo on selvästi Nordean suurin omistaja.
 Kari Stadigh (vas.) siirtyy eläkkeelle,  Björn Wahlroos jää pois Nordean hallituksesta ja Torbjörn Magnusson (oik.) tulee Nordeaan Wahlroosin tilalle.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Magnusson tulee Nordeaan Björn Wahlroosin tilalle, mutta vapaita käsiä hänen on turha odottaa. Wahlroos sanoo Ylen haastattelussa, että aikoo edelleen pitää Nordean tiukassa otteessaan.
 – Kyllähän se tietenkin näin tulee olemaan – mutta puhtaasti yhtiöoikeudellisesti en sitä otetta voi enkä aio pitää, vaan se tulee tapahtumaan Torbjörnin kautta, hän kuvailee uutta toimintatapaa.
 Wahlroos kuvaili tiedotustilaisuudessa suorastaan haikeana 19 vuoden yhteistyön päättymistä ystävänsä Kari eli Kuki Stadighin kanssa.
 – Meillä on monista asioista erilaisia mielipiteitä, mutta yhteistyön päättyminen Kukin kanssa on surullista.
 Nordea kertoi eilen viime vuoden tuloksestaan, joka ei yhtiön mukaan vastannut tavoitetta. Liikevoitto laski loka-joulukuussa 689 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 796 miljoonasta. Koko vuoden tulos pysyi likimain ennallaan.
 Aktivistisijoittaja vaatii tiukempaa otetta
 Erityisen kuuluvasti  Nordean tehokkuutta on arvostellut  ruotsalaisen sijoitusyhtiö Cevian Capitalin omistaja  Christer Gardell .
 Gardell on ollut jäsen myös Nordean nimitysvaliokunnassa, jossa tehdään esitykset hallituksen kokoonpanosta yhtiökokoukselle.
 Gardellia kuvaillaan niin sanotuksi aktivistisijoittajaksi, joka pyrkii muuttamaan omistamansa yhtiön strategiaa tai rakennetta nostaakseen sen omistaja-arvoa.
 Wahlroosin mukaan Gardellin tulo nimitysvaliokuntaan ei kuitenkaan ratkaissut hallituksen puheenjohtajan vaihdosta.
 – Gardell oli kriittinen Nordean tulosta kohtaan - niinhän me kaikki olimme.
 Luvassa tehostamista ja digipalveluita
 Tämän vuoden painopisteeksi pankki on asettanut asiakaspalvelun parantamisen.
 Nordea muutti pääkonttorinsa Suomeen lokakuussa. Lisäksi sillä on käynnissä koko it-järjestelmänsä perusteellinen remontointi.
 – Suuret päätökset on nyt tehty. Tämä on se perusta, jonka pohjalta Nordeaa nyt tehostetaan. Nämä on saatava nopeasti käyttöön ja tuotantoon. Se on Torbjörnin ja Casperin (konsernijohtaja von Koskull) seuraava haaste.
 Wahlroosin pankkialalla on tulossa sama muutos, joka vakuutuslalalla on jo tapahtunut.
 – Ala digitaloisoituu aivan asiakkaaseen saakka. Asiakkaat tulevat käyttämään palveluita vielä nykyistä enemmän pelkästään elektronisien terminaalien kautta.

Wahlroos lähtee Nordeasta, mutta valta pysyy hänen näpeissään: "Kyllä se näin tulee olemaan – mutta..."


Summary: Turun kaupunginjohtaja esittää Turun joukkoliikenneratkaisuksi pikaraitiotietä.

Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  (kok.) esittää Turun tulevaksi joukkoliikenneratkaisuksi pikaraitiotietä. Näin pitkään keskustelussa ollut liikennöintimuoto on nytkähtämässä hieman eteenpäin.
 – Itse ajattelen, että raitiotiehanke ei ole joukkoliikennehanke, vaan todella merkittävä strateginen linjaus koko Turun alueen kehittämisestä pitkälle tulevaisuuteen. Tämä ei ole yhden tai kahden valtuustokauden hanke, vaan tämä määrittää millainen Turun tulevaisuus on, Arve uskoo.
 – Raideliikenne on tulevaisuutta. Suomessa kaikki suurimmat kaupungit, jotka kasvavat, esimerkiksi Tampereen seutu ja pääkaupunkiseutu, investoivat raiteisiin. Turun paikka on siinä samasa ryhmässä, Arve jatkaa.
 Turun kaupunginhallituksen esityslistan esityksessä ehdotet aan, että Turku aloittaa hanke- ja toteutussuunnitelmat reitille Varissuo-Tiedepuisto-Kauppatori-Matkakeskus-Länsikeskus-Raisio raitiotietasoisesti.
 – Hanke- ja toteutussuunnitelmaan menee aikaa. Nyt lähdemme tekemään asemakaavanmuutoksia, katuja ja rakennussuunnnitelmia.
 Mukaan tulisi myös Raision kaupunki ja se esitetään myös ehdoksi raitiotien toteutumiselle.
 – Se, että tästä tulisi seudullinen ratkaisu on minun mielestäni merkittävää. Raision kaupunki on omissa lausunnoissaan toistaiseksi suhtautunut positiivisesti tähän.
 Arve kertoo, että kustannusarvio raitiotieratkaisulle on noin 330 miljoonaa euroa josta valtion osuus on noin 30 prosenttia. Lisävelanotto on todennäköistä. Toisaalta Arve näkee, että se kannattaisi.
 – Samalla kun ymmärrän, että tämä on investointipaineisessa tilanteessa iso päätös tehdä, niin tällä päätöksellä pyritään myös vahvistamaan kaupungin kehitystä, kasvua ja houkuttelevuutta. Näin se kaupungille koituva tulovirtakin kasvaisi ja saisimme yksityisen sektorin investointeja nopeammin ja enemmän Turkuun.
 Rakentamisesta tehdään vielä uusi poliittinen päätös
 Selvitys kahdesta eri vaihtoehdosta  valmistui viime vuoden helmikuussa . Selvitys itsessään ei ottanut kantaa siihen, kumpi, raitiotie vai superbussi, olisi parempi vaihtoehto. Viime syksynä tehtiin vielä lisäselvityksiä.
 Vihreällä merkitty Varissuolta alkava linja olisi raitiotien tai superbussin ensisijainen linja. Yle
 Turun asukasmäärä ja joukkoliikenteen matkustajamäärät ovat kasvaneet voimakkaasti 2010-luvulla. Matkamäärien ennustetaan kasvavan lähes 30 prosenttia vuoteen 2050 mennessä.
 Esitys on kaupunginhallituksen käsiteltävänä ensi maanantaina ja matkaa siitä vielä valtuustoon. Arve tietää, että ehdotus aiheuttaa keskustelua.
 – Päätöksentekijöillä on ollut tähän asti erilaisia painotuksia asiaan liittyen. Pelkästään eri ryhmien sisälläkin on erilaisia painotuksia.
 Arve muistuttaa, että nyt kaupunginhallitus saa eteensä hankesuunnitelman aloittamisen. Rakentamisesta tehdään vielä erillinen poliittinen päätös. Aikaisintaan raitiotie kulkisi vuonna 2026.
 Lue lisää:
 SDP varautuu raitiotien ja suberbussien umpisolmuun – esittää uutta vaihtoehtoa joukkoliikenneuudistukseen
 Raiteita vai kumipyöriä? Lobbaus kiihtyy joukkoliikenneratkaisua etsivässä Turussa – Lauri Kattelus kiistää jääviytensä
 Turku julkaisi uuden raitiotieselvityksen: Superbussi olisi lähes puolet halvempi kuin raitiotie
 Raitiotie, superbussi vai ei mitään? – Joukkoliikenteen tulevaisuus nousemassa vaaliteemaksi Turun seudulla
 Ratikka nytkähti Turussa taas vähän eteenpäin – valtuusto päätti jatkaa raitiotien suunnittelua

Turkuun pikaraitiotie, esittää kaupunginjohtaja Minna Arve – Raisio halutaan mukaan


Summary: Keskusrikospoliisi epäilee miestä törkeästä veropetoksesta.

Airiston Helmen talousrikostutkintaan liittyvä vuonna 1982 syntynyt venäläismies pysyy edelleen vangittuna. Varsinais-Suomen käräjäoikeus hylkäsi torstaina hänen vaatimuksensa päästä vapaaksi.
 Mies on ollut tutkintavankeudessa viime syyskuusta lähtien, jolloin poliisi suoritti laajan kotietsintäoperaation Airiston Helmi -yhtiön kiinteistöissä eri puolilla Turun saaristoa. Keskusrikospoliisi epäilee häntä törkeästä veropetoksesta. Mies on kiistänyt rikosepäilyt.
 Syksyllä tutkintavankeudessa oli myös vuonna 1967 syntynyt virolaismies. Poliisi vapautti hänet marraskuussa.
 Tutkinnanjohtaja, KRP:n rikostarkastaja  Tomi Taskila  kertoo, että tutkinta on edennyt suunnitelmien mukaan. Poliisi käy dataa läpi ja ulkomaille tehtyihin oikeusapupyyntöihin odotetaan vastauksia. Verotarkastuksesta pitäisi olla ensimmäiset tiedot käytettävissä alkukesästä.

Airiston Helmen ratsioissa kiinniotetun venäläismiehen tutkintavankeus jatkuu


Summary: Uutuuslääkkeen hinnoittelusta käytiin raadollinen taisto.

Vallankumoukselliseksikin kuvailtu uusi migreenilääke Aimovig muuttuu migreenipotilaille huomattavasti halvemmaksi huhtikuun alusta alkaen.
 Lääkevalmistaja Novartiksen tekemä Aimovig on superkallis. Sen kuukausiannos maksaa apteekissa noin 1 160 euroa. Hinta koostuu kahdesta 70 milligramman pistoskynästä. Lääkkeellä ei ole ollut Kela-korvausta.
 Sosiaali- ja terveysministeriön alainen lääkkeiden hintalautakunta HILA päätti torstaina kokouksessaan, että huhtikuusta lähtien lääke siirtyy ehdollisesti korvattavaksi ja sen hinnasta lähtee silloin 40 prosenttia.
 Lääkkeen yhden pistoskynän enimmäistukkuhinta on 425 euroa, johon lasketaan vielä apteekin marginaali ja arvonlisävero. Kuluttajalle lääkkeen hintakatto (572 euroa/v) täyttynee jo parista annoksesta. Kuukauden satsin jälkeen migreenipotilas maksaa sen jälkeen siten kustakin pistoskynästä 2,50 euroa eli 5 euroa kuussa.
 Loistava uutinen kaikille migreenistä kärsiville, sillä lääkkeen on kuvailtu olevan käänteentekevä migreenistä kärsivien elämässä kuten esimerkiksi  Helsingin Sanomien haastattelema   Suvi-Tuuli Kankaanpää  kertoo.
 Korvattavuuden ehtona on, että kyseessä on potilas, jolla on vähintään 8 migreenipäivää kuukaudessa. Lisäksi hänellä on testattu ainakin kahta migreenin estolääkitystä ilman kunnon tulosta. Uuden Aimovig-lääkityksen teho tarkastetaan kolmen kuukauden kuluttua lääkityksen aloittamisesta.
 Ehdollinen korvattavuus tarkoittaa uudenlaista riskinjakosopimusta lääkevalmistajan ja HILAn välillä. Se on ollut mahdollista vuodesta 2017 alkaen. Monimutkaisen järjestelyn tarkoituksena on saattaa kalliit uutuuslääkkeet potilaiden saataville nopeasti.
 Yksinkertaistettuna lääkkeen tukkuhinnasta sovitaan ja se otetaan korvattavuuden piiriin, mutta jos hoitotavoitteet tai jotkin muut sopimusehdot eivät toteudukaan, joutuu lääkevalmistaja kantamaan riskiä ja maksamaan takaisin esimerkiksi Kelalle sen korvaamia maksuja.
 Lääkkeen ympärillä "poikkeuksellinen kohina"
 Aimovigin hinnoittelutaival on ollut hieman erikoinen. Siitä ovat kertoneet tammikuussa  Kauppalehti  ja  Apteekkari .
 Torstaina HILAn puheenjohtaja  Lauri Pelkonen  kertoi Ylelle, että lääkkeen korvattavuudesta on käynyt "poikkeuksellinen kohina". Pelkonen kertoo, että hintalautakuntaa on lähestytty lukuisin puheluin ja joukossa on ollut myös lääkäreitä.
 Pelkosen mukaan päätös kuitenkin tehtiin normaalissa järjestyksessä eikä poikkeuksellinen kohina vaikuttanut siihen. Tietyt kriteerit täyttyivät.
 Jo testausvaiheessa lääkkeen tehosta kohistiin. Kun testit loppuivat, niissä mukana ollut Terveystalo tarjosi lääkitystä asiakkailleen vain 110 eurolla kuussa. Potilas maksoi lisäksi toimistomaksun.
 Hinta perustui siihen, että Terveystalo tulkitsi voivansa ostaa lääkettä niinsanotulla sairaalahinnalla. Sen voi kukin sairaala neuvotella lääkevalmistajan kanssa – ja suuri volyymi tietää suuria alennuksia.
 Fimealle valitus hinnoittelusta
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea sai hinnoittelusta kuitenkin valituksen ja se katsoi Terveystalon tulkinneen omaa asemaansa liian väljästi.
 Fimean mukaan sillä ei ollut riittävästi perusteita tai sairaalapaikkoja sairaalahinnoitteluun vaan toiminta oli enemmänkin terveysasematyyppistä ja lääkkeet olisi pitänyt hankkia muiden tapaan apteekista.
 Terveystalo perusteli toimintaansa sillä, että sen hoidossa testivaiheessa olleet potilaat eivät jäisi hoidoissa tyhjän päälle. Se kuitenkin lopetti edulliset hoidot Fimean huomautuksen jälkeen ja  ilmoitti jatkavansa pistoshoitoja , kunhan potilas itse ostaa lääkkeensä apteekista.
 Tästäpä nousikin äläkkä. Monet potilaat tulkitsivat, että Fimea ilkeyksissään esti heidän hoitonsa. Somekohu oli suuri, sillä yksin Facebookissa on migreenistä kärsivien suljetussa ryhmässä reilut 11 000 jäsentä.
 Fimea katsoi noudattavansa vain lakia. Se  tiedotti , ettei ole kieltänyt hoitoja, vaan huolehtinut hinnoittelun lainmukaisuudesta ja tasapuolisuudesta.
 Ja nyt kaivattu korvattavuus lääkkeelle siis on saatu, tosin ehdollisena ja kahden vuoden määräajaksi.
 Kahdenlaista hinnoittelua
 Fimea sai prosessissa syntipukin osan ja migreenipotilaiden vihat niskaansa. Terveystalo näyttäytyi hyvänä tyyppinä, kun se hinnoitteli lääkityksen kukkaroystävällisesti.
 Taustalla lääkevalmistaja Novartis oli kovin hiljaa. Se vain sopi Terveystalon kanssa lääkkeestä edullisen hinnan, joka oli kaukana apteekkihinnasta.
 Kauppalehden mukaan Novartis ja Terveystalo saivat  runsaasti asiakkaita hinnoittelullaan. Terveystalon kliinisen tutkimuksen ja biopankkitoiminnan johtaja  Lasse Parvinen  kertoi lehdelle, että potilaita tuli ”ovista ja ikkunoista”.
 Se loi paineita lääkkeen Kela-korvattavuudelle, kun lääkkeen vaatijoiden määrä kasvoi ja Terveystalon edullinen hoitopaketti jouduttiin lopettamaan.
 Nyt Novartis saa lääkkeen kalliilla tukkuhinnalla (max 425,00 euroa) korvattavaksi. Korvauksen (40% aluksi ja nopeasti käytännössä koko lääkkeen hinta) eli kalliin lääkkeen maksavat tulevaisuudessa veronmaksajat.
 Aimovigin todellinen hinta vaikuttaa olevan huomattavasti edullisempi, koska Terveystalokin pystyi neuvottelemaan sen hinnaksi 110,00 euroa kuukausiannokselta.
 Korjattu kello 19.15: Lääkekatto on vuodessa 572 euroa, ei 592 euroa.

Yli tuhannen euron migreenilääkkeen saa pian vitosella – taustalla poikkeuksellinen vääntö


Summary: Valtaosa Helsingin lumesta viedään vastaanottopaikoille, mutta merityhjennys on nopeuden vuoksi edelleen suosittua. Espoossa lunta sulatetaan koneen avulla.

Helsingin kaupungin rakennuspalvelu (Stara)

Hernesaaren kärjessä on noin kolmen viikon ajan kiemurrellut ympärivuorokautinen kuorma-autojen jono. Runsaan lumentulon vuoksi Helsingin kaduilta poistetaan tällä hetkellä 4 000–5 000 lumikuormaa päivässä, ja niistä vajaa tuhat päätyy Hernesaaren kautta suoraan mereen. Loput lumet kärrätään lumen vastaanottopaikoille eri puolille Helsinkiä.
 Kahdeksan vastaanottopaikkaa Helsingissä on tällä hetkellä kahdeksan lumen vastaanottopaikkaa. Varsinaiset läjitysalueet sijaitsevat Maununnevalla, Oulunkylässä, Malmilla, Vuosaaressa ja Kivikonlaidassa. Viikissä ja Kyläsaaressa lunta sulatetaan altaissa puhdistetun veden avulla. Hernesaaressa lunta kipataan suoraan mereen. Hernesaarta kaavoitetaan parhaillaan asuinkäyttöön ja lumentyhjennyksestä halutaan samalla eroon. Lumirumba käy Helsingissä juuri nyt poikkeuksellisen kiireisenä: reilussa viikossa kärrätään lunta vastaanottopaikoille sama määrä kuin keskivertotalvena yhteensä.
 Hernesaaressa tapahtuvaan tyhjennykseen liittyy erikoisen näköistä logistiikkaa. Meressä kelluu kaksi laivaa, joiden tarkoitus on pitää osa vedestä jäättömänä. Rannassa kaksi kaivinkonetta sekoittaa ja tasoittaa kuorma-autojen mereen kippaamaa lunta.
 Autojonosta tulee aina kaksi kuorma-autoa kerralla tyhjennyspaikalle, jossa ne peruuttavat kaivinkoneiden viereen ja kippaavat lavallisen lunta suoraan mereen. Tämän jälkeen autot jatkavat matkaansa kaupungille ja jonossa seuraavat autot toistavat saman kuvion. Tätä on jatkunut nyt kolmisen viikkoa vuorokauden ympäri.
 Lumen mukana mereen kulkee roskaa
 Mereen kaadettava lumi on poimittu suoraan kaduilta kuorma-autojen lavoille.
 – Seassa on hiekoitushiekkaa ja kaikennäköistä muuta roskaa, mitä ihmiset ovat lumen sekaan heittäneet. Ja teollisuusalueelta saattaa tulla lautoja ja muovinpaloja ja muuta roskaa. Sitä ei erikseen seulota, mutta tietoisesti mitään jätettä tänne ei saa tuoda, eikä tuoda, sanoo ylläpitoinsinööri  Tarja Myller  Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialalta.
 Ympäristökeskuksen  vuonna 2012 tekemän selvityksen  mukaan Hernesaaren vastaanottopaikalla kertyi lumikautena 2009–2010 merenpohjaan noin kolmen metrin paksuinen hiekkakerros. Pohjaa siivotaan jälkikäteen ruoppaamalla, mutta osa pohjaan vajonneesta roskasta leviää virtausten myötä ruopattavan alueen ulkopuolelle.
 Samassa selvityksessa arvioitiin, että talvikaudella 2009–2010 Hernesaaressa mereen olisi kaadettu lumen mukana laskennallisesti 755 jätekuormaa, josta noin 530 kuormaa oli hiekoitussepeliä ja 225 kuormaa muuta jätettä.
 "Välttämätöntä liikenteen sujuvuuden kannalta"
 Lumen kaataminen mereen herättää usein keskustelua ympäristönäkökulmasta. Helsingin kaupunki perustelee toimintaa tehokkuudella ja helppoudella: kantakaupungissa on nopeampaa ja helpompaa kipata lunta mereen kuin kuljettaa sitä kauemmas vastaanottopaikoille. Hernesaaressa ei myöskään tarvitse tehdä ylläpitoa eikä pitää huoltotaukoja kuten muilla vastaanottopaikoilla.
 Myllerin mukaan lumen kaataminen mereen Hernesaaressa on elintärkeä asia keskustan liikenteen sujuvuuden kannalta. – Jos tätä ei tehtäisi, se tarkoittaisi kaaosta ja katastrofia.
 Syke pitää merta huonona paikkana katulumelle
 Suomen ympäristökeskuksen (Syke) erikoistutkija  Outi Setälä  sanoo, että kadulta kerätty ja mereen kipattava lumi on melko suuri roskalähde paikallisesti, mutta joka myös leviää laajemmalle. Lumessa oleva roska on esteettinen haitta paikallisille rannan käyttäjille mutta se aiheuttaa myös merenpohjan tukahtumista. Meren eliöt voivat syödä roskia ja takertua niihin. Setälän mukaan isommasta roskasta voi olla haittaa myös esimerkiksi veneilijöille, jos ajaa potkurinsa siihin rikki.
 – Mikroskooppisesta lumiroskasta tiedetään jo aika hyvin, Setälä sanoo.
 Yhdessä lumikuutiossa on kymmentuhatkertaisia määriä mikroroskaa verrattuna esimerkiksi puhdistetun yhdyskuntajäteveden määrään.
 – Siinä on liikenteen aiheuttamia päästöjä, kuten asfalttia, liikenteen merkintämassoja ja rengaskumipölyä, Setälä kuvailee kadulta kerätyn lumen mikroskooppista roskaa.
 Setälän mukaan lumen kippaaminen mereen on periaatteellinen asia.
 – Roskaaminen tapahtuu tässä meidän nenän edessämme ja tämä on tarkoituksellista tai ainakin tahallista roskaamista.
 Tähän roskaamiseen olisi helppoa puuttua, mutta jos näin ei tehdä, se antaa Setälän mielestä huonon viestin tavallisille kansalaisille ja muille sektoreille.
 – Miten sitten ne vaikeammin tunnistettavat ja hallittavat lähteet, miten niistä tuleva roska saadaan kuriin, Setälä kuvailee.
 Ilmalan ratapihan lumia sulatetaan lämmitetyllä kentällä
 Runsasluminen talvi aiheuttaa paljon ongelmia junaliikenteelle. Helsingin päärautatieaseman ja Pasilan välinen rataosuus on ollut lumensulatuksen kannalta vaikea. Pari vuotta sitten rakennettu sulatuskenttä on nyt ensimmäistä kertaa käytössä.
 Tällä hetkellä Helsingissä ja Pasilassa on yli 40 senttimetriä lunta, joten lunta on poistettava alueelta kuljetettava pois.
 – Lunta tuodaan sulatuskentälle vain raidealueelta, kertoo Väylän Etelä-Suomen kunnossapitoalueen aluepäällikkö  Eero Liehu .
 Raidealueiden lumi on puhtaampaa kuin esimerkiksi lauturialueiden lumi, jossa on seassa hiekkaa ja roskia. Lauturialueiden lumi kuljetetaan tavanomaisiin lumen vastaanottopaikkoihin. Raidealueen lumi viedään betonikentälle, jonka pohjalla on kaukolämmön paluujohdosta tehty lämmityslähde. Paluulämpö on siis jo lämmittänyt rakennukset ja paluuenergia hyödynnetään sulatuksessa.
 Liehun mukaan sulatuskenttä pystyy hyvin sulattamaan jo sataneen lumen ja myös tulevatkin lumet.
 Espoossa lunta sulattaa "Devil Don"
 Espoossa on ensimmäistä kertaa käytössä lumensulatuskone, jonka kaupunki hankki jo vuonna 2016. Keltainen kone, joka on nimetty "Devil Doniksi", sulattaa tunnissa noin 150 kuutiota lunta, joka vastaa noin kymmentä autokuormaa.
 Espoon katutoimintapäällikkö  Teemu Uusikauppila  sanoo, että lumensulattimen käyttö on laskettu järkeväksi ratkaisuksi kaupungin lumiongelmaan.
 – Laite sulattaa polttoöljyllä tai dieselillä lumen paineilman avulla vedeksi, joka sitten ohjataan sadevesiviemäriin, Uusikauppila sanoo.
 Hänen mukaansa lumen kuljettaminen kuorma-autoilla kuluttaa polttoaineen lisäksi infraa. Lisäksi kuorma-autot saattavat aiheuttaa turvallisuushaittoja kuormatessaan lunta kaduilla. Uusikauppilan mukaan juuri näitä haittoja pystytään välttämään sulattimen avulla.
 Espoon lumensulatuskone "Devil Don" on kovassa käytössä. Kristiina Lehto / Yle
 Artikkelia täsmennetty 7.2.2019. kello 17:45. Koko Helsingisssä kerätään 4 000–5 000 lumikuormaa päivässä. Aikaisemmin artikkelissa väitettiin, että näin paljon lunta kerätään pelkästään kantakaupungin alueella.

Mihin kaikki lumi Helsingin kaduilta päätyy? Video: suoraan mereen kipataan tuhat kuormalavaa puhdistamatonta lunta joka vuorokausi


Summary: Leski Pia Nykänen on vahvistanut Iltalehdelle, että Matti Nykänen haudataan synnyinkaupunkiin Jyväskylään.

Jyväskylän seurakunnan kirkkoherra  Arto Viitala  sai tiedon  Matti Nykäsen  hautaamisesta Jyväskylään median kautta. Viitala kertoo, että omaisten päätös haudata olympiasankari Matti Nykänen Jyväskylän sukuhautaan ei ole vielä tavoittanut seurakuntaa.
 – Todennäköisesti hautajaiset koskevat meidän hautatoimea. Hoidamme siinä tapauksessa hautajaisjärjestelyt käytännössä omaisten kanssa ja lähdemme normaaliin tapaan selvittämään minkälaisesta juhlasta tulee olemaan kyse. Tässä vaiheessa ei vielä osata sanoa enempää.
 Viitala korostaa, että oli sitten merkkihenkilö tai tavallinen rivikansalainen, niin seurakunta noudattaa hautajaisissa lähiomaisten tahtoa ja toiveita.
 – Omaiset ratkaisevat ovatko Matti Nykäsen hautajaiset Jyväskylässä hiljaiset vai kaikille julkiset. Julkisuudessahan on puhuttu valtiollisista hautajaisista, mutta meihin ei tästä ole oltu yhteydessä. Seurakunnan rooli on palvelijana järjestää puitteet mahdollisuuksien mukaan.
 Valtiollisten hautajaisten järjestäminen Matti Nykäselle näyttää kuitenkin epätodennäköiseltä. Keskustan kansanedustaja ja sivistysvaliokunnan puheenjohtaja  Tuomo Puumala ei kannata  valtiollisten hautajaisten järjestämistä.
 Hautausmaat ovat julkisia tiloja
 Hautausmaat ja niiden tilat ovat lähtökohtaisesti julkisia. Kirkkoherra Viitalan mukaan turvallisuuskysymykset tulee miettiä tarkkaan. Esimerkiksi pieneen kappeliin ei voi ottaa määräänsä enempää ihmisiä.
 Arto Viitala arvioi, että hautajaispäivä tulee olemaan koskettava kaikille jyväskyläläisille ja muillekin hautajaisten pienimuotoisuudesta tai suuruudesta riippumatta.
 – Seurakuntana olemme nöyrin mielin palvelemassa, jotta niin omaisille kuin muillekin jäisi kaunis muisto päivästä.
 Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä kotonaan Joutsenossa kuollut Matti Nykänen haudataan synninkaupunkiinsa Jyväskylään. Tiedon vahvisti  Iltalehdelle  leski  Pia Nykänen .
 Nykästen sukuhauta sijaitsee Jyväskylän vanhalla hautausmaalla. Siihen on haudattu vuonna 2016 kuollut Matin isä  Hilmeri Ensio Nykänen  ja 1950 kuollut Matin isoäiti  Anna Nykänen . Hauta on tähän saakka saanut olla hyvin rauhassa, mutta todennäköisesti kansalaiset tulevat aktiivisesti tuomaan kukkia ja kynttilöitä Matti Nykäsen haudalle.
 Jyväskylän kaupunki ja Jyväskylän Hiihtoseura  järjestävät hiljaisen hetken  Matti Nykäsen muistoksi Jyväskylän Laajavuoressa sunnuntaina 17. helmikuuta.

Jyväskylän seurakunnan kirkkoherra: "Omaiset ratkaisevat ovatko Matti Nykäsen hautajaiset Jyväskylässä hiljaiset vai kaikille julkiset"


Summary: Turun yliopiston tutkimus osoittaa, että esiteollisella ajalla isoäideillä oli valtava merkitys pienten lasten selviytymiseen.

Isoäitien lapsenlapsilleen tarjoama hoiva parantaa lastenlasten selviämisen todennäköisyyttä, kertoo Turun yliopiston tutkimus.
 Turun yliopiston biologian laitoksen tutkimuksen lähtökohtana oli se, että vaihdevuodet ja hedelmällisen iän jälkeinen pitkä elinikä erottavat ihmisen muista kädellisistä. Syytä tähän ei kuitenkaan ole saatu selville.
 Tutkimuksessa käytiin läpi kirkonkirjamerkintöjä, joista selvisi yksityiskohtaista tietoa esiteollisella ajalla eläneiden suomalaisten merkittävistä elämäntapahtumista.
 Turun yliopiston biologian laitoksen tutkijat tarkastelivat niin sanottua mummohypoteesia, jonka mukaan ihmisnaaraiden hedelmällisyyden jälkeisen pitkän iän syy on isoäitien mahdollisuus auttaa lastenlapsiaan.
 Äidinpuoleinen isoäiti oli tärkeä
 Tutkijaryhmä halusi selvittää, miten eri-ikäisten ja erikuntoisten isoäitien läsnäolo vaikutti vuosina 1731–1890 syntyneiden lastenlasten selviytymiseen. Tuohon aikaan elinolot olivat vaikeat ja lapsikuolleisuus suurta.
 Tutkimuksessa kävi ilmi, että 2–5-vuotiaat taaperot selvisivät lähes 30 prosenttia todennäköisemmin, jos äidinpuoleinen isoäiti oli läsnä lapsen elämässä. Tulos vahvistaa tutkijoiden oletusta siitä, että naisten pitkäikäisyys suosii luonnonvalintaa.
 Isoäitien hauraus ja terveys vaikuttavat keskeisesti paitsi isoäiteihin itseensä, myös jälkipolviin.  Simon Chapman
 Yllättävä löydös oli se, että iäkkään tai heikkokuntoisen isänpuoleisen isoäidin läsnäolo oli haitallista. Vaikka tutkijat eivät tutkimuksessa voineet vahvistaa syytä, he uskovat, että saman katon alla asumiseen liittyvä kilpailu heikensi taaperon mahdollisuuksia.
 – Vanhempien on mahdollisesti täytynyt jakaa rajalliset voimavaransa heistä riippuvaisten lastenlasten ja isoäitien kesken. Löydös on erittäin tärkeä, sillä se korostaa pitempään terveenä pysymisen merkitystä, Turun yliopiston tohtorikoulutettava  Simon Chapman  toteaa yliopiston tiedotteessa.
 Nykyaika on vähentänyt isoäidin avun merkitystä
 Tutkimuksen mukaan isoäidin tuoma hyöty väheni iän myötä, kun isoäitien mahdollisuus lapsen kanssa auttamiseen vähenivät.
 Nykyaikana isoäidin merkitys eloonjäännin kannalta ei enää ole yhtä merkittävä, kun lääketiede on auttanut ihmisiä ylittämään niin sanotun eliniän luonnollisen rajan.
 Chapmanin mukaan tutkimusten löydökset korostavat terveen ikääntymisen tärkeyttä.
 – Isoäitien hauraus ja terveys vaikuttavat keskeisesti paitsi isoäiteihin itseensä, myös jälkipolviin. Ikääntyneiden terveyden parantaminen ja heidän mahdollisuutensa olla läsnä perheidensä elämässä voivat hyödyttää sekä isoäitejä että koko perhettä monin tavoin, Chapman toteaa.

Tutkimus vahvisti mummohypoteesin: Isoäidin läsnäolo paransi entisaikaan lapsen eloonjäännin mahdollisuuksia


Summary: Turvallisesti perille -kampanjan tavoite on edistää keskustelua vaikeasta aiheesta ja samalla kerätä varoja turvakotien toiminnalle.

Henkistä ja fyysistä väkivaltaa, seuraamista ja vainoamista, uhkailua ja yöunien häirintää.
 Tätä oli  Laura Mannisen  kotiarki usean vuoden ajan, kun väkivaltainen puoliso piti tiukasti otteessaan. Karuista kokemuksistaan viime vuonna kirjan kirjoittanut Manninen on yksi monista lähisuhdeväkivallan uhreista Suomessa.
 Lähisuhdeväkivallasta kärsivät sekä miehet että naiset, mutta poliisin tietoon tulevassa perheväkivallassa suurin osa tekijöistä on miehiä ja suurin osa uhreista naisia,  kertoo Tilastokeskus .
 Väkivaltaisen suhteen lopettaminen on usein vaikeaa useista syistä. Laura Manninen pääsi tuskallisten vaiheiden jälkeen aloittamaan uuden elämän, mutta helppoa se ei ollut.
 – He, jotka tällaista tekevät, ovat usein myös aika hurmaavia. Kun sitten väkivalta alkaa yleistyä, niin väkivallan kohteen itsetunto hiljalleen murenee. Silloin henkiset voimavarat ovat tosi vähissä ja se muuttuu vain jokapäiväiseksi selviytymiseksi.
 Toistuva väkivaltainen käytös vie uhrilta itsetunnon ja itseluottamuksen. Kun yhtälöön lisätään jatkuva yöunien riistäminen, ei uhrille jää voimia etsiä apua.
 Tiina Jutila / Yle
 Taksit kuljettavat väkivallan uhreja viikoittain
 Kumppanin uhkaava tai väkivaltainen käytös pakottaa joskus uhrin pakenemaan omasta kodistaan. Tällöin paikalle tilataan usein taksi, sillä se on monesti nopein ja varmin tapa päästä turvaan.
 Taksi Helsingin kuljettajat havahtuivat tilanteeseen, jossa he kuljettavat kotoaan pakenevia ihmisiä toistuvasti, jopa viikoittain. Usein kyydin määränpäänä on turvakoti. Kuljettajien keskuudessa heräsi ajatus auttaa laajemmin ja näkyvämmin.
 Aloite yhteistyöstä ja näkyvästä kampanjasta lähti Taksi Helsingiltä, sanoo Pääkaupungin turvakoti ry:n toiminnanjohtaja  Karola Grönlund .
 – Eikä kyse ole ainoastaan ihmisille jaettavasta informaatiosta, joka koskee tarjolla olevaa apua ja yhdistyksen saamasta taloudellisesta avusta, vaan siitä, että Taksi Helsinki kantaa rohkeasti yhteiskunnallista vastuuta. He uskaltavat edistää vaikeasti keskusteltavissa olevan asian esille tuomista.
 Grönlund muistuttaa, että taksinkuljettaja voi olla monesti ensimmäinen henkilö, joka ilmaisee väkivallan uhrille, että apua on tarjolla. Kuljettajat myös tietävät, missä turvakodit sijaitsevat.
 Helmi- ja maaliskuun ajan käynnissä oleva  Turvallisesti perille -kampanja  tarjoaa informaatiota vaikeasta aiheesta. Yhteistyötä turvakotien kanssa on Taksi Helsingin toimitusjohtajan  Jari Kantosen  mukaan tarkoitus jatkaa kampanjan päätyttyä.
 Kuljettajille lisäkoulutusta vaikeisiin tilanteisiin
 Yhteistyökuvioon kuuluu myös taksinkuljettajien koulutus, joka auttaa heitä kohtaamaan kriisitilanteessa olevan asiakkaan. Pääkaupungin turvakoti ry auttaa järjestämään koulutuksia, joita hyödynnetään myös uusia taksinkuljettajia palkatessa.
 – Osana asiakaspalvelua ja palveluturvallisuutta alan ammattilaiset tulevat kertomaan kuljettajille, miten toimia näissä tapauksissa. Periaatteessa taksi tilataan paljon useammin kuin poliisi sellaisissa tilanteissa, joissa henkilö joutuu ehkä lasten kera lähtemään kotoaan, sanoo Taksi Helsingin Kantonen.
 Tapaukset ovat siinä määrin yleisiä, että monet kuljettajat ovat pakanneet auton hansikaslokeroon valmiiksi esimerkiksi keksejä, makeisia ja nenäliinoja helpottamaan kriisitilanteessa olevien olotilaa.
 "Väkivalta ei ole koskaan uhrin syy"
 Joka kolmas nainen Suomessa joutuu perhe- tai lähisuhdeväkivallan uhriksi. Omasta kiirastulestaan selvinnyt Laura Manninen muistuttaa, että syy väkivaltaan ei ole koskaan uhrissa.
 – Tuntuu usein vaikealta puhua siitä kellekään, kun hävettää niin kovasti, että on joutunut sellaiseen tilanteeseen. Mutta se ei ole koskaan väkivallan kohteen oma syy, vaan häpeän pitäisi olla vain tekijän puolella.
 Tärkeintä on Mannisen mukaan se, että puhuu asiasta jollekin, esimerkiksi läheisille tai ammattiauttajalle. Hän itse löysi lopulta avun Pääkaupungin turvakoti ry:n avopalveluista.
 – Siellä lopulta valkeni oma tilanne ja se, millaisessa todellisuudessa elän. Mikä on tervettä ja mikä ei. Sain apua lähtemiseen, se oli minulle ratkaiseva paikka.
 Yksi vaihtoehto väkivallan uhreille on auttava puhelin  Nollalinja , jossa puheluihin vastaavat ammattilaiset vuorokauden ympäri ja johon soittaminen on maksutonta.
 Lue lisää:
 Lähisuhdeväkivallan maa – miksi suomalainen satuttaa läheistään?
 Turvakodin johtaja: Suomessa elää paljon maahanmuuttajanaisia, joille seksuaalinen väkivalta on osa perhe-elämää

"Taksi tilataan paljon useammin kuin poliisi" – Taksit kuljettavat perheväkivallan uhreja viikoittain


Summary: Marttayhdistyksen vapaaehtoiset ompelivat kahdeksan ulkoiluviittaa lahjoitettavaksi vanhusten hoivakoteihin Kouvolassa.

Vanhuksen ulkoilu voi jäädä kokonaan väliin muistakin syistä kuin hoitajapulan vuoksi. Yle uutisoi  viime vuoden syyskuussa  hoivakodista, jonka vanhuksia ei voitu ulkoiluttaa ilman sopivia ulkoiluvaatteita.
 Pyörätuoleissa istuville vanhuksille tavallisten ulkovaatteiden pukeminen voi olla vaikeaa ja jopa kivuliasta, jos esimerkiksi kädet eivät taivu hyvin. Monet hoivakodit suosittelevat omaisille, että nämä hankkisivat vanhuksille esimerkiksi helpommin puettavia ulkoiluviittoja. Ne ovat kuitenkin kalliita eivätkä kaikki omaiset raaski ostaa niitä.
 Uutinen osui myös elimäkeläisen  Pirkko Ikävalkon  korviin.
 – Se oli niin koskettavaa ja jäi vaivaamaan. Jotkut asiat vain puhuttelevat sisintä. Jos voin kantaa korteni kekoon ja saada muita mukaan, niin se on ihanaa, Ikävalko sanoo.
 Nyt neljä kouvolalaista hoivakotia saa käyttöönsä uusia ulkoiluviittoja vanhuksille.
 Kahdeksan viittaa
 Ikävalkon aloitteesta pienen Teuroisten kylän Martat ompelivat syksyllä kahdeksan tummansinistä ulkoiluviittaa.
 Suurikokoinen viitta puetaan esimerkiksi pyörätuolissa istuvan vanhuksen hartioille ja suljetaan vetoketjulla. Se yltää yli polvien. Viitassa on myös huppu, jonka reunukseen pujotettu kuminauha pitää sen hyvin paikallaan.
 Teuroinen on pieni kylä Elimäellä, joka nykyisin kuuluu osaksi Kouvolaa. Viisitoista marttaa ompeli viitat kahden viikonlopun aikana. Ompelukoneet kannettiin Teuroisten kylätalon saliin.
 Viitat on valmistettu enstex-kankaasta, joka hylkii vettä ja likaa. Sisäpuolella on kaksinkertainen fleece-vuori. Kokonaisuuden suunnitteli ja kaavoitti yhdistykseen kuuluva  Heli Helmanen .
 Viitat Marttayhdistys maksoi itse. Ikävalkon mukaan viittoihin käytetyt materiaalit maksoivat joitain tuhansia euroja.
 – Olemme panostaneet taloudellisesti melko reilusti. Keräämme hyväntekeväisyyteen käytettäviä varoja tekemällä töitä, kuten esimerkiksi järjestämällä kahvituksia syntymäpäiväjuhlille tai ristiäisiin.
 Enstex-kankaan ja esimerkiksi vetoketjut yhdistys osti. Osa viittojen vuoressa käytetystä fleecestä saatiin lahjoituksina.
 Elimäkikodissa asuva  Eila Heikkilä  pääsi ihastelemaan uusia viittoja tuoreeltaan niiden luovutustilaisuudessa torstaina.
 – Näyttää hienolta! Varmasti ovat lämpimät. On sen näköinen, ettei siitä läpi tuule. Kun kyllä se tahtoo kylmä olla, kun istuu pyörätuolissa, Heikkilä sanoo.
 Mirja Malmi sovittaa viittaa, jonka fleece-vuori on vihreä. Osan fleece-kankaasta Martat saivat lahjoituksina. Juulia Tillaeus / Yle
 Vauhtisokeus
 Viittoja ommellessa iski vauhtisokeus, ja martat innostuivat tekemään vanhuksille myös jalkapussit ja rukkaset. Jalkapussi on takapuolen alle ulottuva pussi, joihin jalat pujotetaan.
 – Se on kuin merenneidon pyrstö. Asu on suunniteltu niin että pyörätuolissa istuessa tuuli ei puhalla selkään eikä käsiin, Ikävalko kuvailee.
 Myös rukkaset ovat pussimaiset, jossa sormia ei tarvitse erikseen pujottaa paikoilleen.
 – Kun jäi tilkkuja, ajateltiin, että tehdään tällaisetkin vielä, Helmanen sanoo.
 Viitan kanssa puettava pussi pitää jalat lämpimänä. Juulia Tillaeus / Yle
 Martat haluavat, että vanhuksen ulkoileminen ei jää ainakaan palelusta kiinni.
 – Useat vapaaehtoiset yhdistykset kuitenkin käyvät vanhuksia ulkoiluttamassa. Haluamme mahdollistaa sen. Nämä viitat eivät ole Liisan eikä Einon, vaan ne ovat lainavaatteita kaikkien yhteisessä käytössä, Ikävalko kertoo.
 He kannustavat myös muita yhdistyksiä viittatalkoisiin. Aiemmin Teuroisten Martat ovat muun muassa kutoneet 170 paria villasukkia huostaanotetuille lapsille Kouvolassa.
 Elimäen Teuroisten Marttayhdistyksen ompelemat viitat lahjoitettiin Elimäkikotiin, Vaskirinteeseen sekä Elimäen Puustellin hoivakoteihin Elimäellä ja Korialla. Kukin hoivakoti saa kaksi settiä ulkoiluvarusteita.
 Nopea pukea
 Uudet asut tulevat tarpeeseen. Esimerkiksi Elimäen Puustellin hoivakodeissa pyritään pitämään kiinni siitä, että asukkaat ulkoilevat säännöllisesti, vähintään kerran viikossa.
 – Näissä viitoissa on lisäksi monta hyvää ominaisuutta, jotka nopeuttavat pukemista. Usein pukeminen ja riisuminen voi muuten viedä enemmän aikaa kuin itse ulkoilu, Elimäen Puustellin toiminnanjohtaja  Anne And  sanoo.
 Eila Heikkilä odottaa kevättä, jolloin ulkoilu on helpompaa.
 – Yleensä menen tuohon kirkonmäelle kiertelemään ja kauppaan. Aina jotain tekee mieli. Koskaan ei ole kylmiö tyhjä makeasta, Heikkilä nauraa.
 Marttojen lahjoittamaan kokonaisuuten kuuluu iso viitta, jalkoja suojaava pussi ja viitan alle piiloon jäävät rukkaset. Juulia Tillaeus / Yle

Sopivien ulkoiluvaatteiden puute piti vanhukset sisällä – naisporukka ompeli hoivakoteihin tuhansia euroja maksaneet viitat ja rukkaset


Summary: Suomessa tällaisia olkapääleikkauksia on tehty vuosittain tuhansia.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Olkalisäkkeen alainen kipuoireyhtymä on yleisin olkakivun muoto. Siitä on käytetty myös nimityksiä olkapään pinneoire tai ahdas olkapää.
 Vaivaa on kauan hoidettu olkapään avarrusleikkauksella. Kansainvälisen asiantuntijapaneelin mukaan leikkauksesta ei kuitenkaan ole hyötyä olkalisäkkeen alaisesta kivusta kärsiville potilaille.
 Asiantuntijapaneeli on nyt julkaissut  The British Medical Journalissa  olkalisäkkeen alaisen kipuoireyhtymän hoitoa koskevan suosituksen, joka asettuu vahvasti kirurgista hoitoa vastaan.
 Suosituksen taustalla ovat tutkimukset, joissa leikkaushoidon hyödyllisyyttä ei ole pystytty osoittamaan, sekä vastikään julkaistu systemaattinen katsaus ja meta-analyysi aiheesta.
 – Niiden mukaan vaivan pitkän aikavälin ennuste on useimmiten hyvä eikä leikkaus tuo hyötyä kuntoutukseen nähden, katsauksen tekemistä johtanut HUS:in ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri  Tuomas Lähdeoja  sanoo.
 Toissa vuonna Suomessa tehtiin lähes 3 000 avarrusleikkausta
 Tuomas Lähdeojan mukaan Suomen kannalta uusi suositus on kiinnostava sen vuoksi, että meillä näitä avarrusleikkauksia tehdään poikkeuksellisen paljon väestöön suhteutettuna.
 – Leikkausmäärät ovat kyllä viime vuosina laskeneet, mutta vuonna 2017 niitä kuitenkin tehtiin vajaat 3 000, ja olkalisäkkeen avarrus oli kahdeksanneksi yleisin tuki- ja liikuntaelimistön leikkaus.
 Meillä annettiin jo vuosi sitten suositus olkapään alaisen kivun leikkaushoidon välttämisestä. Siinäkin katsottiin, että olkalisäkkeen avarrusleikkaus ei tuota lisähyötyä fysioterapeutin ohjaamaan harjoitteluun. Suositus perustui Suomessa, Tanskassa ja Norjassa tehtyihin tutkimuksiin.
 Leikkauksella vain lumevaikutus
 Asiantuntijapaneelin mielestä nyt on olemassa vahva näyttö siitä, että leikkaushoidolla on ainoastaan lumevaikutus olkalisäkkeen alaisen kivun hoidossa. Tämän takia he suosittelevat, että näiden potilaiden leikkaushoidosta pitäisi luopua.
 Asiantuntijat muistuttavat että leikkaushoidossa on aina riskinsä. Lisäksi he pitävät näiden leikkausten tekemistä terveydenhuollon voimavarojen tuhlaamisena.
 Asiantuntijoiden mukaan varsinaista tehokasta hoitoa tähän vaivaan ei mahdollisesti edes ole, vaan vaiva paranee ajan myötä itsekseen.
 Suosituksen laatineeseen paneeliin kuului lääketieteen asiantuntijoiden lisäksi potilaita, joille tämä leikkaus on tehty. Suomesta mukana oli Tuomas Lähdeojan lisäksi kirurgian ja käsikirurgian erikoislääkäri  Teemu Karjalainen .
 Lue myös:
 Suomessa tehdään tuhansia tarpeettomia olkapääleikkauksia – Suomalaistutkijat: Olkalisäkkeen avarrusleikkauksesta ei ole hyötyä

Asiantuntijat: Olkapään avarrusleikkaukset ovat terveydenhuollon voimavarojen tuhlaamista – ei ole hyötyä kivusta kärsiville


Summary: Suuren suosion saanut Mummodisko-tapahtuma on täyttänyt Helsingin Tavastian kolme kertaa. Ikäihmisten diskoja järjestetään myös hoivakodeissa ja palvelukeskuksissa.

Kaikki eivät halua kuunnella ikivihreitä, edes vanhusten hoivakodissa, oli Mummodisko-tapahtuman kehittäjän  Mikko Haapalaisen  ensimmäinen ajatus siitä miksi ikäihmisille pitäisi järjestää omia diskoiltoja.
 Haapalainen oli työharjoittelussa vanhusten hoivakodissa, jossa yksi iäkäs rouva ei ollut puhunut kolmeen viikkoon. Sitten Haapalainen laittoi soimaan Love Recordsin jazzlevyn.
 – Hän lähti ikään kuin avautumaan sen levyn myötä. Hän viittoili minulle ja kertoi tuntevansa kaikki Love Recordsin artistit ja tuottajat. Jäi mietityttämään että tätähän voisi tarjota muillekin, muistelee Haapalainen.
 – Mietin että jos itse joutuisin viettämään loppuelämäni paikassa, jossa soitetaan vain musiikkia josta en pidä, se voisi olla aika piinallista.
 Vanhustyön asiantuntijaksi opiskellut Haapalainen päätti opiskelukaverinsa  Joni Tammisalon  kanssa kokeilla miten hoivakodissa otettaisiin vastaan reteämpi rockmusiikki.
 – Siellä mummot ja papat jorasivat aivan täysillä. Mietittiin että tämän voisi tehdä isomminkin, muistelee Haapalainen Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Kaikki eivät pidä humpasta ja valssista
 Mummodiskon ideana on soittaa musiikkia, joka saa jalat joraamaan ja antaa tunteen yhteenkuulumisesta, kertovat konseptin takana olevat Mikko Haapalainen ja Joni Tammisalo.
 Musiikki tulee vinyylilevyiltä, ja soittolistalla on toiveiden mukaan mm. rockia, discoa ja räppiä.
 Antti Kalakivi
 – Meillä on sellainen työnjako, että minä olen levylautasen takana ja Joni on tanssilattialla. Pyritään että jokainen kävijä tulee kohdatuksi. Joni on tanssimassa, mutta myös vähän silitettävänä ja pussailtava, nauraa Mikko Haapalainen.
 Mummodiskot ovatkin saaneet valtaisan suosion. Pelkästään viime vuonna niitä järjestettiin noin 50:ssä vanhusten hoivakodissa ja palvelukeskuksessa.  Helsingin Tavastian Mummodisko on täyttänyt jo kolme kertaa.
 Tapahtumia järjestämään Haapalainen ja Tammisalo ovat perustaneet oman järjestön, Mummodisko ry:n. Se toimii hartiavoimin ja satunnaisilla apurahoilla.
 Myös papat ja lastenlapset tervetulleita
 Nimestään huolimatta Mummodiskoihin ovat tervetulleita myös papat, muistuttavat Mikko Haapalainen ja Joni Tammisalo.
 – Tavoitteena on myös lievittää ikäihmisten yksinäisyyttä ja toivottaisiinkin että Mummodiskoon tultaisiin yhdessä vaikkapa lastenlasten kanssa, sanoo Haapalainen.
 Ikäihmisten innostus on välillä ollut käsin kosketeltavaa.
 Yhden diskoillan jälkeen nurkasta löytyi ylimääräinen rollaattori ja pyörätuoli.
 – Totesimme että jotkut olivat tullut paikalle pyörätuolilla ja rollaattorilla, mutta lähteneet aivan muulla tavoin. Eikä mitään ambulanssia kutsuttu paikalle, nauraa Haapalainen.

Mummodiskossa jorataan ja lievitetään yksinäisyyttä – “Joskus täältä on lähdetty ilman rollaattoria tai pyörätuolia”


Summary: Valehtelusta syyttäminen on eduskunnassa ehdottomasti kiellettyä. Netissä poliitikot naljailevat toisilleen rankastikin.

– Katsotaan, vieläkö kehtaavat käyttää kyseistä sirkuspelleä asiantuntijana.
 Näin nimitteli joulukuun lopulla televisiossa haastateltua tutkijaa  Jani Mäkelä , perussuomalaisten kansanedustaja. Lokakuussa hän  kutsui nuijiksi  Twitterissä kansalaisia, jotka olivat poistaneet puoluetoveri  Laura Huhtasaaren   jakaman  kuvan.
 Samoihin aikoihin vasemmistoliiton kansanedustaja  Markus Mustajärvi   manasi twiitissä  presidentti  Martti Ahtisaaren  "alimpaan helvettiin".
 Viime viikolla vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  pelkäsi puolestaan Twitterissä, että pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on "näin kujalla omasta sote-mallistaan". Hän arvosteli Sipilää samalla virheellisistä väitteistä.
 Suoremmin totuuden vääristelystä kollegaa on somessa syyttänyt ainakin  Mauri Pekkarinen  (kesk.), joka laukoi  Simon Elon  (sin.) tv-esiintymisestä: "Sinä valehtelet!"
 Kansalaiskommentit kansanedustajien Twitter-seinillä ovat jo arkipäiväisesti solvaavia, ja niitä vasten poliitikkojen omat kirjoitukset ovat yleensä sovittelevia. Silti on hankala ajatella, että eduskunnan istuntosalissa kukaan puhuisi sirkuspellestä, nuijista tai kujalla olemisesta – saati valehtelusta.
 Syytös valehtelusta on eduskunnan säännöissä erityisen huonoa käytöstä. Sitä ei tapahdu salissa juuri koskaan. Syynä on perustuslaki:
 Käytännössä puhemies vetää rajan, mikä on sopivaa käytöstä. Kaksi vuotta sitten puhemies  Paula Risikko   joutui nuhtelemaan  ministeriä valehtelu-sanan käytöstä istuntosalissa.
 Rajoittaako laki julkisia ulostuloja myös eduskuntatalon seinien ulkopuolella?
 Riippuu, keneltä asiaa kysyy. Eniten valtaa asiassa on puhemiehistöllä, ja Risikon mielestä laki täytyy pitää mielessä kaikessa kansanedustamisessa.
 – Kansanedustaja on kansanedustaja 24/7, joten velvoitteet ovat sen mukaiset, Paula Risikko sanoo.
 Asiassa on selvästi tulkintaeroja: suoran valehtelusyytöksen Twitterissä julkaissut Mauri Pekkarinen on eduskunnan ensimmäinen varapuhemies.
 Mäkelä: Pitääkö kaikki niellä?
 Jani Mäkelä kutsui tutkijaa sirkuspelleksi pitkään jatkuneessa sanaharkassa. Muilta kansanedustajilta on hankala löytää ainuttakaan viestiä, jossa muita nimiteltäisiin. Miksi Mäkelältä löytyy sellaisia?
 – Monet eivät varmaan vain viitsi lähteä keskustelemaan, vaan mieluummin ovat hiljaa eivätkä lähde provosoimaan, Mäkelä vastaa.
 Hänen mielestään lain henki kansanedustajan arvokkuudesta ja toista loukkaamattomasta käytöksestä ei voi yltää kaikkeen elämään.
 Mikä on arvokasta ja toista loukkaamatonta, onkin sitten vaikeampaa määrittää.  Paavo Arhinmäki
 – Lähtökohta on jo asenteellinen, että kansanedustajan pitäisi jotenkin niellä häneen kohdistuvat törkeydet ja loukkaukset ilman että niihin vastaa millään tavalla. Sen ymmärtäisin, jos lähtisin pilkkaamaan jotain henkilöä ilman provokaatiota tai ilman että hän olisi ottanut mitään negatiivista kantaa minun tekemisiini.
 Jani Mäkelän tavoin  Paavo Arhinmäki  (vas.) erottuu joukosta edustajana, joka vastaa röyhkeisiinkin kommentteihin somessa. Hän puolestaan hakisi tyylissä neuvoa lain kirjaimesta.
 – Ensisijaisestihan se viittaa ehkä istuntosaliin. Kyllä yleisesti on tulkittu niin, että se on ohjenuora myös muulle toiminnalle. Mutta kysymys siitä, mikä on arvokasta ja toista loukkaamatonta, onkin sitten vaikeampaa määrittää, Arhimäki sanoo.
 Hän toteaa some-kielen olevan monesti kasvokkaista törkeämpää, oli kyseessä poliitikko tai ei.
 – Itse pyrin vastaamaan mahdollisuuksien mukaan, jos kommentit pysyvät edes jossain määrin asiallisen rajoissa.
 Eduskunnan ja kansan riveissä on erimielisyyttä, kuuluuko monessa maassa arkinen välihuutelu istuntosaliin. Arhinmäki lohkaisee, että vaikka Britannian alahuoneeseen nähden oma parlamenttimme on pyhäkoulu. Salissa passiiviset voivat olla netin aktiivisia.
 – Tätä kautta näkyy, että on edustajia, jotka eivät niinkään osallistu keskusteluun parlamentissa, mutta saattavat somessa töytäillä kaikenlaista.
 Tutkija: Twitter perustuu piikittelyyn
 Tutkija  Mari Marttila  on kahlannut työssään läpi tuhansia kansanedustajien tviittejä. Harkitsemattomiakin. Osa voi kokea, että some on vapaa-aikaa varsinaisesta edustamisesta. Twitterin ilmapiiri on kaikkea muuta kuin pyhäkoulu:
 – Toiminta on usein ironista ja huumoripohjaista. Jos haluaa huomion tviitille, sen täytyy olla raflaavakin, että sieltä nousee reaktioita. Se ei ole mediana kovin "arvokas" ja "vakaa", Marttila sanoo.
 Kaikki kansanedustajat eivät ole markkinapaikalle lämmenneet lainkaan tai käyttävät sitä harvakseltaan. Parillakymmenellä, vaikkapa  Ben Zyskowiczillä  (kok.) ja  Lea Mäkipäällä  (sin.), ei ole nimellään Twitter-tiliä ollenkaan. Paavo Arhinmäki tviittaa monta viestiä päivässä,  Jutta Urpilainen  (sd.) viimeksi tammikuussa.
 Marttila on politiikan väitöskirjatutkija Helsingin yliopistossa. Hänen ennusteensa vaalikeväälle on se, että kansanedustajien omat viestit kirjoitetaan kieli keskellä suuta ja poliittisten vihollisten tekstit luetaan tarkkaan.
 – Omassa tviittailussa yritetään pitää järkeä päässä, mutta vähän katsotaan muiden tekemisiä, voisiko niihin iskeä, hän povaa.
 – Ihan samalla tavalla kansanedustajalta kuin muultakin ihmiseltä voi tulla lörpsähdyksiä.
 Lue myös:
 Kekkosen kaljuakin pilkattiin eduskunnassa – Poliittinen sanailu on aina ollut kipakkaa, mutta nyt se on myös moniäänisempää ja monimutkaisempaa

"Valehtelet!", "kujalla", "sirkuspelle" – Näin somessa nokittelevat kansanedustajat, joita laki kieltää loukkaamasta salissa


Summary: Maailman suurin autoilun teknologiatoimittaja etsii osaajia ja startup-yrityksiä myös Suomesta.

Saksalainen Bosch ilmoittaa käyttävänsä neljä miljardia euroa autonomisen ajamisen kehitystyöhön vuoteen 2022 mennessä.
 Yhtiö sanoo panostavansa tällä hetkellä autojen osittaiseen autonomisen ajamiseen, mutta siirtävänsä painopisteen täysin itsekseen liikkuviin ajoneuvoihin jo ensi vuosikymmenen alussa.
 Robert Boschin Suomen toimitusjohtaja  Stefan Bergman  ei kerro yksityiskohtia, mutta sanoo, että Suomi saattaa hyvinkin olla konsernin tulevaisuudensuunnitelmissa jollakin tasolla mukana.
 – Mitään estettä sille ei ole, etteikö se voisi tapahtua tällä Suomessa.
 Bosch uskoo robottitaksien ja autonomisten pikkubussien kaltaisten palveluiden disruptoivan eli muuttavan vallitsevaa tapaa, jolla ihmiset liikkuvat. Konserni hakee tämän vuoksi maailmanlaajuisesti tuhansia ohjelmoijia ja tekoälyasiantuntijoita.
 Toimitusjohtaja Stefan Bergman kartoittaa parhaillaan Suomen kiinnostavat startup-yritykset ja myös yksittäiset osaajat.
 – Minulla on tälläkin hetkellä edessäni muutama kiinnostava case, josta en tietenkään voi puhua. Osa on alkutekijöissään. Muutaman kanssa ollaan konsernin kanssa jo aika pitkällä keskusteluissa. Enempää en voi sanoa.
 Käytännössä Suomesta kaivataan ennen kaikkea pieniä yrityksiä Boschin yhteistyökumppaneiksi. Yksittäisiä työntekijöitä taas toivottaisiin töihin joko Saksassa tai muualla sijaitseviin yhtiön tuotekehityskeskuksiin.
 – Jos joku vaikuttaa kiinnostavalta, niin pistän tiedon eteenpäin Saksaan ja he arvioivat siellä, onko se kiinnostavaa, Bergman lupaa.
 Bosch esitteli tammikuussa autonomisesti ajavan Shuttle-konseptiajoneuvon CES 2019 -kuluttajaelektroniikkamessuilla Yhdysvaltain Las Vegasissa. Bosch
 Autojen talvitestaus Lappiin mahdollisesti jo ensi talvena
 Boschin Bergman ilmoittaa yhtiön aloittavan ”90 prosentin todennäköisyydellä” ajoneuvojen talvitestauksen Suomen Lapissa jo tulevana talvena.
 Boschilla on ollut oma vajaan 500 hehtaarin talvitestauskeskus Pohjois-Ruotsissa. Ongelmaksi on kuitenkin muodostunut, että testausalueesta 80 prosenttia on sijainnut järven jäällä.
 – Nyt ilmastonmuutoksen myötä sesonki jää liian lyhyeksi. Kittilä-Levin alue on sesongin pituuden suhteen optimaalinen. Suomen lainsäädäntöhän vielä mahdollistaa autonomisten ajoneuvojen testaamisen julkisilla teillä, toimitusjohtaja Stefan Bergman sanoo.
 Omaa testausrataa Bosch ei aio Suomeen rakentaa. Käytännössä testaustoiminta alkaa pienimuotoisena siten, että yhtiö tuo auton kerrallaan ja testaa ajoneuvoja pienellä testausporukalla. Tulevaisuudessa toiminta voi kasvaa.
 Bergman muistuttaa, että Lapissa tullaan testaamaan muitakin kuin itsekseen ajavia autoja. Mutta juuri autonomisen autoilun talvitestauksessa siirto Ruotsista Suomeen on perusteltua.
 – Kaikkein haastavin autonomisen autoilun ympäristö on se, mitä meillä on kevättalvella Suomessa, eli runsaasti lunta ja aurinko paistaa matalalta. Jos ihminen ei näe kun aurinko paistaa, niin ei näe autokaan.
 Autonomiselle ajamiselle odotetaan kovaa kysyntää, sillä henkilöliikenteen arvioidaan International Transport Workers’ Federationin ITF:n mukaan kasvavan vuoden 2015 tasosta vuoteen 2030 mennessä 50 prosenttia. Konsulttiyhtiö Roland Bergerin mukaan jo vuonna 2025 maailmassa liikkuu 2,5 miljoonaa autonomiseen ajamiseen pystyvää pikkubussia.

Bosch siirtää autojen talvitestauksen Ruotsista Suomen Lappiin ilmastonmuutoksen vuoksi – robottiautojen kehittämiseen palkataan tuhansia osaajia


Summary: Perämeren pohjukassa kalastava miestrio aikoo jatkaa hyistä harrastustaan "niin kauan kuin jäätä riittää".

– Kuulitko? Meillä on täällä jäätä vielä 50 vuotta, ehdimme vielä kalastaa!  Unto Pirttimaan  vitsikäs heitto saa kalastajakolmikon nauramaan, mutta vain hetkeksi.
 Unto Pirttimaa,  Tauno Suomalainen  ja  Antero Tervonen  ovat harrastaneet talvikalastusta verkoilla pohjoisimman Perämeren jääkannen alla jo vuosikymmeniä. Jokainen on huomannut, kuinka kalastusaika on lyhentynyt.
 Jos nuoremmat sukupolvet olisivat kiinnostuneita talvikalastuksesta kaukana merellä, tulevaisuus olisi heille synkempi.
 Jää on noin 40 cm paksuista, mutta Tauno Suomalainen tekee reiät nopeasti moottorikairalla. Laura Valta / Yle
 Mutta eivät he ole – verkkokalastus ahtojäiden seassa on raakaa puuhaa. Tervonen, Pirttimaa ja Suomalainen ovat ainoita, jotka näillä seuduilla laskevat verkkonsa näin kauas rannasta, noin 13 kilometrin päähän lähimmästä satamasta.
 Miesten huomiot lyhentyneestä kalastusajasta on todistettu myös tieteellisesti.
 Reikiä kairataan jäähän koko verkon matkalle noin viiden metrin välein. Laura Valta / Yle
 Jää
 Merijää on hiljattain luokiteltu vaarantuneeksi luontotyypiksi Suomessa. Sitä tutkittiin ensimmäistä kertaa osana suurta  luontotyyppien uhanalaisuusselvitystä .
 Laura Valta / Yle
 Suomen merialueiden jäätalven pituutta seurattiin 1970-luvulta 2010-luvulle saakka. Tutkimukseen valituilla seitsemällä rannikkoasemalla sen havaittiin lyhentyneen 26 prosenttia.
 Vastaava suuntaus näyttäisi myös jatkuvan seuraavien 50 vuoden ajan, sillä suurin syy merijään vaarantumiseen on ilmastonmuutos.
 Viima
 Uittosalon avulla naru pujotellaan reiästä reikään, kunnes se yltää viimeisestä reiästä verkkoavantoon asti. Laura Valta / Yle
 On niin kylmä, että kaikki jäätyy hetkessä. Narut kohmettuvat koppuraksi ja jää pakkautuu kairaan kiinni kuin liima. Metallinen uittosalko, jolla ujutetaan naru jään alle, painaa jääkuorman vuoksi tuplasti.
 Tekemistä riittää ennen kuin verkot ovat paikallaan: miehet kairaavat kymmeniä reikiä, pujottavat narua reiästä reikään, tekevät verkkonaruja ja vetävät lopuksi verkot jään alle.
 Kalastajien sormet ovat kovilla niinä hetkinä, jolloin paksut kintaat on otettava pois. Mutta kukaan ei valita.
 – Vesi on plussan puolella, täällä voi lämmitellä, Suomalainen vitsailee.
 Laura Valta / Yle
 Hän tunkee verkkoa avantoon paljain käsin. Ulapalta puhkuva tuuli iskee märkään ihoon tuhannen neulan lailla.
 Pakkasen piti lauhtua, kun Suomalainen, Pirttimaa ja Tervonen lähtivät laskemaan verkot ensimmäistä kertaa tälle talvelle. Mutta Perämeren pohjukka osoitti taas oikullisen luonteensa. Pakkanen kiristyi ja tuuli yltyi jäällä ollessa.
 Viima on hyytävä. On pysyttävä koko ajan liikkeessä, ettei kylmä hiivi jäseniin.
 Verkon laittaminen avantoon vaatii sorminäppäryyttä, ja se ei onnistu hanskat kädessä. Laura Valta / Yle
 Miksi nähdä kaikki tämä vaiva kalojen tähden?
 Tervonen ei heti löydä sanoja, vaan viittoo ympärilleen.
 Näkyy pelkkää valkoista loputtomiin, aina taivaankanteen saakka, jossa nouseva aurinko on luonut haloilmiön horisontin ylle.
 Kun naru on saatu jään alle ja verkko tungettu avantoon, verkko vedetään suoraksi narulla. Laura Valta / Yle
 – Jäällä on tilaa. On kuin tunturissa kävelisi. Täällä unohtuu kaikki, mitä tuolla maalla on.
 Toivoa sopii, että vastaavaa näkyä katsellaan vielä silloinkin, kun etelässä jäätä ei enää ole.
 Tulevaisuus
 Laura Valta / Yle
 Jään katoamisessa on suuria alueellisia vaihteluita: esimerkiksi Suomenlahdella jää voi uhanalaisuusarvioinnin mukaan hävitä jopa kokonaan.
 – Välttämättä Perämerellä merijään muutokset eivät 50 vuoden aikana ole kovin suuria, mutta olemme erittäin huolissamme mitä eteläisemmillä merialueilla tapahtuu, luonnehtii Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Tytti Kontula .
 Asmo Raimoaho / Yle
 Jään häviäminen eteläisiltä merialueilta tarkoittaisi hankalia aikoja esimerkiksi itämerennorpalle, joka tarvitsee jäätä lisääntyäkseen.
 – Norpat ikävä kyllä saattavat jopa kokonaan hävitä eteläisiltä merialueilta. Niiden kokonaismäärä vähenee, ja pohjoisista merialueista tulee yhä tärkeämpi osa norpan levinneisyyttä, toteaa Kontula.
 Pohjoisessa ilmastonmuutoksen vaikutus merijäähän on pienempi kuin etelässä. Esimerkiksi Kemin Ajoksen mittauspisteessä jäätalvi on lyhentynyt noin 190 vuorokaudesta reiluun 150 vuorokauteen 70-luvun jälkeen.
 Saman ovat huomanneet torniolaiset talvikalastajatkin, ilman virallisia tilastoja.
 Unto Pirttimaa on harrastanut talviverkkokalastusta 30 vuotta. Laura Valta / Yle
 Petollinen jää
 Antero Tervonen ja Unto Pirttimaa muistavat hyvin sen yhden kerran, kun miehet lähtivät hakemaan joulukalaa kaukaa mereltä. Sillä reissulla kävi huonosti.
 Jää ei pitänyt. Mutta miehet ovat edelleen tarinoitaan kertomassa ja ovat oppineet, ettei merelle ole asiaa ennen helmikuuta tai tammikuun loppua.
 – Kyllä jäätalvi on selvästi lyhentynyt. Ennen pyydettiin siikaa tammikuun alussa, Tervonen muistelee.
 Tällä kertaa verkosta löytyi siikaa Laura Valta / Yle
 Varsinkin syksyllä talven hidas saapuminen harmittaa, kun kalastajakolmikko odottaa pääsevänsä taas merelle.
 – Ja keväällä lokit rupeavat ilmestymään aikaisin, nehän seuraavat sulaa vettä, jatkaa Pirttimaa.
 Kevättä kohti jää myös muuttuu entistä petollisemmaksi. Vaikka rannikot olisivat paksun ja tasaisen jääkerroksen peitossa, voi tilanne olla jotain ihan muuta kauempana merellä.
 Tauno Suomalainen ei valita, vaikka hyytävä pakkanen kylmettää sormet. Laura Valta / Yle
 – Railoja alkaa tulla enemmän. Joskus saattaa olla puolikin metriä leveä sula yhtäkkiä nenän edessä. Pitää katsoa, mihin astuu ja kävelee, Tauno Suomalainen toteaa.
 Laura Valta / Yle
 Harvinaistuva taito
 Kaikesta huolimatta Tervonen, Pirttimaa ja Suomalainen aikovat jatkaa kalastusta “niin kauan kuin jäätä riittää”, kuten Pirttimaa toteaa pilke silmäkulmassaan.
 Antero Tervonen jatkaa rankkaa talvikalastusta vuodesta toiseen, koska merellä unohtuu kaikki muu. Laura Valta / Yle
 Heille jäätä vielä riittääkin pitkäksi aikaa, mutta talvikalastuksen taito ahtojäiden seassa uhkaa kadota kuin jäät etelästä.
 – Eiväthän nuoret opi kalastamaan talviverkoilla, kun eivät kulje mukana. Siinä on omat juttunsa, jotka pitää opetella, Pirttimaa sanoo.
 Pirttimaahan ja Tervoseen talviverkkokalastuksen kipinä iski jo 30 vuotta sitten, Suomalaiseen 15 vuotta sitten.
 – Ja se ei tahdo sammua meikäläisellä, Tervonen nauraa. Hymy ei hyydy, vaikka viiksetkin ovat jäätyneet.
 Laura Valta / Yle

Merijää voi kadota tulevaisuudessa Suomenlahdelta, pohjoisessa on vielä toivoa – vain sinnikkäimmät talvikalastajat uhmaavat Perämeren hyytävää kylmyyttä


Summary: Suositun  juontajan menneisyydestä paljastui myös hopeasija Ilmakitaran MM-kisoista 90-luvulla.

SuomiLOVEN  konseptiin kuuluu että puoliso, perheenjäsen tai hyvä ystävä yllättää jonkun hänelle erityisen merkityksellisen ihmisen.  Jenni Pääskysaari  on juontanut ohjelmaa vuodesta 2016 asti. Tänään oli hänen vuoronsa tulla yllätetyksi, kun pitkäaikainen ystävä  Sonja Kailassaari  lähetti videon välityksellä tunteikkaat terveiset.
 – Jenni on tosi huomaavainen. Sellainen superlojaali ystävä, joka on tukenut elämän vastoinkäymisissä ja ollut olkapäänä. Mutta samalla myös parasta seuraa, Kailassaari sanoi tervehdyksessään.
 Videon jälkeen ammatikseen muita yllättävä Pääskysaari oli nyt itse liikuttuvan kohteen roolissa. Mieleen tuli heti myös terveisiä ystäville.
 – Ottamatta mitään pois romanttiselta rakkaudelta, joka on ihana asia, niin SuomiLOVEN:kin ystävätarinat ovat sellaisia, että ne menevät minulla täysin jonkun suojauksen läpi. Aika moni asia elämässä muuttuu, mutta ystävät on ja pysyy.
 Ilmakitaransoiton MM-hopeaa vuonna 1997
 Monipuolisen uran toimittajana, käsikirjoittajana ja tietokirjailijana tehnyt Pääskysaari paljasti Puoli seitsemän -ohjelmassa myös vähemmän tunnetun saavutuksensa. Hän on Ilmakitaransoiton MM-kakkonen vuodelta 1997, jolloin Oulussa järjestettiin lajin järjestyksessä toiset kisat.
 – Tämä on ollut minulle rakas harrastus jo pitkään, Pääskysaari nauroi nähtyään uutisvideon vuodelta 1997. Se oli sellainen älytön päähänpisto, mutta laitan siitä vähän meidän silloisen radio-ohjelman piikkiin.
 Pääskysaari juonsi 1990-luvun lopulla radiokanava KissFM:n aamuohjelmaa yhdessä  Henkka Hyppösen  ja  Tuomas Enbusken  kanssa. Kolmikko osallistui kaikenlaisiin tempauksiin saadakseen puhuttavaa ja materiaalia aamuohjelmaan.
 – Me osallistuimme porukalla esimerkiksi  Onnenpyörä -ohjelmaan. Tuomas ja Henkka eivät voittaneet mitään, mutta minä voitin hopeisen kaulakorun, selluliitinhieromalaitteen ja Kyproksenmatkan.  Napakymppi -ohjelman jätin kuitenkin kiittäen väliin.
 Katso Jenni Pääskysaaren koko haastattelu  täältä .

SuomiLOVE-juontaja Jenni Pääskysaari yllätettiin suorassa lähetyksessä – ystävän sanat liikuttivat kokeneen yllättäjän