Summary: Venäjä kehittää tuuli- ja aurinkovoimaa. Se ei kuitenkaan aio irtautua fossiilisesta energiasta.

KAMENSK-ŠAHTINSKI  Uutuuttaan kiiltävän tuuliturbiinin korissa lukee vaaleanvihrein kirjaimin ”Fortum”. Joukko työmiehiä valmistelee sen nostoa yli 80 metrin korkeuteen kohoavan terästornin päälle.
 Ukrainan rajalla sijaitseva Rostovin seutu tunnetaan perinteisesti Venäjän hiilikaivosalueena. Nyt tänne rakennetaan Venäjän suurinta tuulivoimakeskittymää, jonka on määrä aloittaa sähköntuotanto ennen ensi kesää.
 Rakenteilla on kolme tuulipuistoa, joiden yhteensä 78 turbiinin kapasiteetti on 300 megawattia. Sen pitäisi riittää noin 300 000 asukkaan kaupungin tarpeeseen.
 Rostovin alueelle rakennettavien tuulivoimaloiden on määrä valmistua ensi vuoden alkupuoliskolla. Grigori Vorobjov / Yle
 Työmaata esittelee tuulipuistoyrityksen Rostovin alueen varajohtaja  Vadim Veruk . Hän on aiemmin työskennellyt maakaasulla ja hiilellä toimivien lämpövoimaloiden parissa, mutta vannoo nyt uusiutuvan energian nimeen.
 – Vihreää energiaa ei käytännössä ollut Venäjällä ennen viime vuotta. Nyt sitä kehitetään nopealla tahdilla, Veruk sanoo.
 Olemattoman lähtötason vuoksi kasvu tuntuu nopealta, mutta kyse on vielä vaatimattomasta toiminnasta.
 Oleellista on se, että nyt myös Venäjä on vihdoin nytkähtänyt liikkeelle uusiutuvan energian kaupallisessa käyttöönotossa. Suomalaisella Fortumilla on siinä tärkeä osa.
 Fortum on Venäjän vihreän energian pioneeri
 Valtionyhtiö Fortum avasi viime vuoden alussa Venäjän ensimmäisen tuulipuiston Volgan seudulla sijaitsevalla Uljanovskin alueella. Tämän vuoden alussa sen vieressä aloitti sähköntuotannon toinenkin tuulipuisto. Sen myötä yhtiön tuulivoimakapasiteetti Venäjällä nousi yhteensä 85 megawattiin.
 Vertailun vuoksi Suomen koko tuulivoimakapasiteetti on yli 2 000 megawattia.
 Fortum toimii Venäjällä yhdessä valtiollisen Rosnano-yhtiön kanssa. Yhtiöiden puoliksi omistamalla tuulipuistoyrityksellä on oikeus rakentaa 1 823 megawatin verran valtion tukemaa tuulivoimaa.
 Nyt rakenteilla olevien Rostovin alueen tuulipuistojen lisäksi yhteisyritys suunnittelee tuotantoa myös muualle Venäjälle. Se tutkii mahdollisuuksia tuulipuistojen rakentamiseen Kalmukian tasavallassa sekä Stavropolin, Saratovin ja Orenburgin alueilla, jotka sijaitsevat Rostovin tavoin Etelä-Venäjällä.
 Venäjän valtio tukee tuulivoimaa avokätisesti. Sille on viime vuosina saatu noin 7500 ruplan eli nykykurssilla reilun 100 euron takuuhinta megawattitunnilta 15 vuoden ajaksi. Suomessa tuulivoimalle taattiin aiemmin 83,50 euron suuruinen takuuhinta, mutta nykyään tuulivoimaa rakennetaan jo ilman valtion tukea.
 Rostovin alueella sijaitsevassa Taganrogin kaupungissa toimii Venäjän ensimmäinen tuulivoimaloiden torneja valmistava tehdas. Tuulivoimahankkeilta vaaditaan Venäjällä vähintään 65 prosentin kotimaisuusastetta. Grigori Vorobjov / Yle
 Venäjän valtio vaatii tuulivoimahankkeille korkean, 65 prosentin kotimaisuusasteen. Yhteistyö valtio-omisteisen Rosnanon kanssa auttaa Fortumia paikallisuusvaateeseen pääsemisessä.
 Suuri valtiollinen kumppani avaa muutenkin ovia Venäjällä.
 – Haluamme, että meillä on tämän mittaluokan hankkeessa luotettava kumppani, jolla on myös lobbausmahdollisuuksia. Ensi vaiheessa tämä on välttämätöntä, sanoo Venäjän Fortumin varapääjohtaja  Sergei Tšižov .
 Vaikka Fortum on Venäjän tuulivoimabisneksessä suuri toimija, ainoa se ei ole. Fortumin ja Rosnanon yhteisyritys jakaa markkinat ydinvoimasta tunnetun venäläisen valtionyhtiö Rosatomin ja italialaisomisteisen energiayhtiö Enelin kanssa.
 Tuulivoiman lisäksi Fortumilla on suunnitelmia aurinkovoiman kehittämiseksi Venäjällä. Se omistaa jo kolme pientä aurinkovoimalaa, joiden yhteiskapasiteetti on 35 megawattia. Lisäksi yhtiöllä on rakennusoikeus noin 116 megawattiin takuuhintaista aurinkovoimaa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Uusiutuvan energian osuus kasvaa hitaasti
 Uusiutuvan energian tuotantoa kasvatetaan Venäjällä nyt valtiojohtoisesti. Suunnitelmat tuuli- ja aurinkovoiman kehittämiseksi jäävät silti monikymmenkertaisesti jälkeen niistä toimista, jotka on jo toteutettu Euroopassa, Yhdysvalloissa tai Kiinassa.
 Valtion nykyisen energiaohjelman mukaan Venäjälle rakennetaan vuoteen 2024 mennessä 5 400 megawatin verran vihreää energiaa eli käytännössä tuuli- ja aurinkovoimaa. Jos hankkeet toteutuvat, määrä vastaa noin prosenttia Venäjän kaikesta sähköntuotannosta.
 Parhaillaan Venäjällä keskustellaan nykyisen uusiutuvan energian tukiohjelman pidentämisestä vuoteen 2035 saakka.
 Fortumin Venäjän varapääjohtaja Sergei Tšižov sanoo, että Venäjän energiasektorilla on tapahtunut todellinen käännös. Hänen mukaansa strategisesta linjanmuutoksesta kertoo esimerkiksi se, että Venäjä ratifioi vihdoin syyskuussa Pariisin ilmastosopimuksen.
 – Arvioni on, että vuonna 2035 uusiutuvan energian osuus on 10–15 prosenttia koko tuotannosta, Tšižov sanoo.
 Fortumin Venäjän varapääjohtaja Sergei Tšižov uskoo uusiutuvan energian mahdollisuuksiin Venäjällä. Grigori Vorobjov / Yle
 Monen muun asiantuntijan arviot ovat huomattavasti vaatimattomampia.
 Venäjän energiaministeri  Aleksandr Novak   sanoi hiljattain , ettei uusiutuvan energian osuus nouse yli neljään prosenttiin maan kokonaistuotannosta vuoteen 2035 mennessä. Tätäkin tavoitetta pidetään vaikeasti saavutettavana.
 Tällä hetkellä tuuli- ja aurinkovoiman osuus on 0,2 prosenttia.
 Tuulivoimaa arvostellaan aina Putina myöten
 Venäjän on fossiilisten polttoaineiden suurvalta, jonka talous perustuu pitkälti kaasun ja öljyn vientiin. Lisäksi ydinvoimalla on vahvat perinteet.
 Siksi Venäjällä uusiutuvaa energiaa arvostellaan aina maan ylintä johtoa myöten.
 Kuinka monta lintua kuolee tuulivoimaloiden takia?  Vladimir Putin
 Presidentti  Vladimir Putin   kritisoi heinäkuussa  fossiilisesta energiasta ja ydinvoimasta kieltäytymistä ja kyseenalaisti aurinko- ja tuulivoiman laajamittaisen käytön maailmassa.
 – Kuinka monta lintua kuolee tuulivoimaloiden takia? Ne värähtelevät niin, että madot ryömivät maasta, Putin sanoi viitaten tuuliturbiineihin.
 Putinin lähipiiriin kuuluva öljyjätti Rosneftin pääjohtaja  Igor Setšin  puolestaan  lausui lokakuussa , ettei uusiutuva energia voi korvata perinteisiä energialähteitä. Hänen mukaansa öljy ja kaasu säilyvät pitkällä aikavälillä avainasemassa samalla, kun heikko kannattavuus, valtavat tuet ja toimituksen epävakaus tekevät vihreästä energiasta mahdottoman vaihtoehdon.
 Venäjän Fortumin varapääjohtaja Sergei Tšižov myöntää, että uusiutuva energia herättää vastustusta Venäjällä. Tšižovin mukaan se nähdään esimerkiksi uhkana kaasu- ja öljyvaroista saataville tuloille, vaikka todellisuudessa asia on päinvastoin.
 – Voimme vaihtaa maakaasun uusiutuvaan energiaan Venäjällä ja viedä kaasua Kiinaan ja Länsi-Eurooppaan. Tällä tavoin saamme lisää tuloja, Tšižov vastaa kritiikkiin.
 Tuuli- ja aurinkovoima auttavat imagotyössä
 Venäjän energia- ja ympäristöpolitiikkaan erikoistunut Helsingin yliopiston apulaisprofessori  Veli-Pekka Tynkkynen  ei usko, että Venäjän nykyjohto haluaa irtautua fossiilisista polttoaineista tai edes kykenee siihen.
 – Putinin hallinto on takertunut hiilivetyihin. Niiden rooli taloudessa ja ylipäätään yhteiskunnassa on liian suuri, Tynkkynen sanoo viitaten perinteisen energiasektorin asemaan maan valtarakenteissa ja koko kansakunnan identiteetin rakentamisessa.
 Ensimmäiset tuulivoimalat on pystytetty Rostovin alueella. Vaikka uusiutuvaa energiaa tuetaan valtiojohtoisesti, Venäjä ei tavoittele luopumista fossiilisista polttoaineista. Grigori Vorobjov / Yle
 Uusiutuvan energian hankkeilla voikin olla Venäjän valtiolle ennen kaikkea symbolista arvoa.
 Tynkkysen mukaan hankkeilla voidaan osoittaa niin omille kansalaisille kuin ulkomaillekin, että Venäjä ei jää jälkeen maailman energiatrendeistä. Esimerkiksi tuulipuistojen avulla hallinto pystyy näyttämään, että se vastaa kansalaistensa ympäristöhuoliin, vaikka todellisuudessa energiarakenteen radikaali muutos tai vähähiilisyys eivät olisikaan sen aitoja tavoitteita.
 Toisaalta vihreään energiaan panostaminen voi olla imagokysymys myös Venäjällä toimiville yrityksille, kuten ydinvoimayhtiö Rosatomille ja nanoteknologiaan keskittyvälle Rosnanolle.
 – Myös Fortumille on tärkeää osoittaa, että se kehittää vähähiilistä energiantuotantoa Venäjän maakaasuun ja kivihiileen painottuvalla markkinallaan, Tynkkynen huomauttaa.
 Helsingin yliopiston Aleksanteri-instituutissa toimiva Tynkkynen pitää sinänsä myönteisenä sitä, että Fortum kehittää tuuli- ja aurinkovoimaa Venäjällä. Hänen mukaansa vieläkin tärkeämpää olisi kuitenkin kiinnittää huomiota siihen, miten Fortum voisi muussa Venäjän toiminnassaan vähentää aidosti hiilijalanjälkeään ja huomioida koko tuotantoketjun – kuten jalostuksen ja kuljetuksen – aiheuttamat ympäristöhaitat.
 Fortumin pääasiallinen toiminta Venäjällä liittyy sen omistamiin kahdeksaan voimalaitokseen, jotka toimivat maakaasulla tai kivihiilellä. Jos Fortumin kauppa saksalaisesta energiayhtiö Uniperista toteutuu, se lisää suomalaisyhtiön omistuksia fossiilisia polttoaineita käyttävissä voimalaitoksissa Venäjällä.
 Lue lisää aiheesta:
 Fortum rakensi Venäjän ensimmäisen tuulipuiston Uljanovskiin, missä monet eivät ymmärrä miksi niitä pitää ylipäänsä olla
 Fortumin miljardien eurojen investoinnit Venäjälle nyt valmiit – kiistää, että olisivat riski
 Fortum saa vihdoin havittelemansa määräysvallan Uniperista – Miksi haluatte ostaa lisää hiilivoimaa, toimitusjohtaja Pekka Lundmark?

Fortum rakentaa Venäjän suurinta tuulipuistoa – Turbiineja arvostellaan Putinia myöten: “Ne värähtelevät niin, että madot ryömivät maasta“


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postilakkoa sovitellaan kello 13 alkaen
 Postilakon  osapuolet tapaavat tänään  valtakunnansovittelijan johdolla kello 13 alkaen. Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ja Palvelualojen työnantajat Palta olivat edellisen kerran saman pöydän ääressä viime torstaina. Neuvottelujen perusteella ratkeaa, ryhtyykö Rautatiealan Unioni tukitoimiin. Unioniin kuuluu muun muassa veturinkuljettajia.
 Miljoonatutkimus haluaa remontoida rapautuvan hyvinvointivaltion
 Tutkijat koettavat löytää käytännön keinoja köyhyyden ja eriarvoisuuden suitsimiseen. Henrietta Hassinen / Yle
 Ihminen itse on aiempaa useammin vastuussa palveluistaan ja pärjäämisestään, sanoo tutkija  Jani Erola . Turun yliopiston ja THL:n  INVEST-tutkimus  käy taistoon varsinkin moniongelmaisten perheiden ja nuorten eriarvoistumista vastaan. Jos esimerkiksi koulupudokkuutta vähennettäisiin neljänneksellä, voitaisiin säästää miljardi euroa.
 Jäävätkö uudet konsolit lajinsa viimeisiksi?
 Pilvipelaaminen ei muuta pelikokemusta, kunhan verkkoyhteys peliä pyörittävään palvelinkeskukseen on tarpeeksi nopea. Mårten Lampén / Yle
 Pilvipelaamisen vallankumous on alkanut tänä vuonna myös Suomessa. Konsolimarkkinoita hallitseva Sony Playstation avasi pilvipalvelunsa Suomessa maaliskuussa, ja hakukonejätti avaa omansa ensi viikolla. Pilvipelaamisen ennustetaan tekevän tulevaisuudessa konsolilaitteista turhia, kun pelien pyörittäminen siirtyy olohuoneen nurkassa olevasta laatikosta palvelinkeskuksiin. Pohjoismaiden PlayStation-liiketoiminnasta vastaava  Suman Rath   ei ole kuitenkaan huolissaan  pilvipelaamisen mukaan tuomasta mullistuksesta.
 Fortum rakentaa Venäjälle maan suurinta tuulipuistoa
 Rostovin alueella sijaitsevassa Taganrogin kaupungissa toimii Venäjän ensimmäinen tuulivoimaloiden torneja valmistava tehdas. Tuulivoimahankkeilta vaaditaan Venäjällä vähintään 65 prosentin kotimaisuusastetta. Grigori Vorobjov / Yle
 Fortum  rakentaa yhdessä Venäjän valtiollisen Rosnano-yhtiön  kanssa Rostovin alueelle kolmea tuulipuistoa. Niiden kapasiteetti riittää noin 300 000 asukkaan kaupungin tarpeisiin. Jo entuudestaan tuulipuistoja on noussut Volgan seudulle. Venäjä tukee tuulivoimaa avokätisesti, mutta tuuli- ja aurinkovoiman osuus on energiantuotannosta vielä minimaalisen pieni.
 Taivaan täydeltä tavaraa
 Joonas Koskela / Yle
 Tänään etelässä sataa vettä, maan keskiosasssa räntää tai lunta ja pohjoisessa lunta. Lapissa sateet voivat olla osin jäätäviä. Etelärannikolla lämpöasteita voi olla jo lähes 10, ja selvemmin pakkasta on enää Pohjois-Lapissa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postilakon osapuolet tapaavat, tutkimus käy taistoon eriarvoistumista vastaan, pilvipelaaminen viemässä konsolikoneet olohuoneista


Summary: Ihmisen oma vastuu pärjäämisestään on kasvanut aiemmasta. Tutkijat haluavat torpata miljoonahankkeella eriarvoistumisen.

Ihmisen oma vastuu pärjäämisestään ja palveluistaan on kasvanut jatkuvasti aiempia vuosia suuremmaksi. Samaan aikaan hyvinvointivaltio on alkanut rapistua ja kaipaa täysremonttia.
 Hyvinvointivaltion palveluiden heikentymiseen vuosien varrella on havahtunut Turun Varissuon lähiössä asuva  Jaana Mäkinen .
 Mäkinen on Mannerheimin Lastensuojeluliiton Varissuon paikallisyhdistyksen puheenjohtaja. Hän on kutsunut MLL:n perhekahvilaan tuttujaan kertomaan, mitä he miettivät avunsaannista ja sosiaalipalveluista.
 Mäkinen itse muistelee aikaa, jolloin hänen lapsensa olivat pieniä nykyistä köyhemmässä Suomessa.
 – Asiat olivat nykyistä paremmin. Tavallisella perheellä oli mahdollisuus saada esimerkiksi kodinhoitaja eli kotipalvelu avuksi, kun oli hätä. Apua sai silloin myös nykyistä nopeammin. Avunpuutteesta kuulee täällä perhekahvilassakin monen suusta.
 Stella Mäkinen pohtii, että voisi maksaa veroja hiukan enemmän, jos kunnalliset terveyspalvelut saataisiin paremmiksi.  Dani Branthin / Yle
 Myös  Anna-Maria Kaunissaari  on miettii palvelujen riittävyyttä. Hän on huolissaan yhteiskunnan kyvystä huolehtia vanhuksistaan. Oman jo vanhuusikään ehtineen äidin lääkäri- ja hoitopalvelut pohdituttavat.
 – Entistä huonokuntoisempia vanhuksia koetetaan pitää kotona, vaikka osa jo heistä haluaisi hoivakotiin. Minulla on myös sellainen olo, että enää ei ole olemassa niin sanottuja tavallisia vanhainkoteja. Vaihtoehtoina on nyt huonokuntoisten vuodepotilaiden hoivakoti tai sinnittely omassa kodissa.
 Kaunissaari sanoo myös, etteivät ne nuoret, joilla on mielenterveydellisiä pulmia saa ajoissa apua, vaikka tarve on suuri.
 – Palveluita on harvakseltaan. Ne ovat lähinnä lääkehoitoa. Monet nuoret tarvitsisivat paljon muuta.
 Vastuu sälytetty yhä enemmän ihmisen omalle kontolle?
 Turun yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen jättitutkimus pui tieteen keinoin hyvinvointivaltion ja sosiaaliturvamme murrosta.
 Tutkijat koettavat löytää käytännön keinoja köyhyyden ja eriarvoisuuden suitsimiseen sekä malleja  hallitusohjelman mukaiseen sosiaaliturvauudistukseen .
 Tutkimus pyörii Suomen Akatemian runsaan kahdeksan miljoonan euron rahoituksella vuoteen 2022 saakka.
 Tutkimusjohtaja, sosiologian professori  Jani Erolan  mukaan hyvinvointivaltio on ollut pohjoismainen menestystarina. Siitä huolimatta meillä on ongelmia.
 Näistä hyvinvointivaltion kipupisteistä on  kirjoittanut  hiljattain myös pitkän linjan talousvaikuttaja  Sixten Korkman : nuorten mielenterveysongelmat, lasten huostaanotto, vanhustenhoidon puutteet sekä terveyserot.
 – Hyvinvointivaltio on rapautunut ja muuttunut 1980-luvulta alkaen. Yksilön vastuu hyvinvointivaltiossa pärjäämisessä on nyt paljon isompi kuin se oli aikaisemmassa eetoksessa. Suomessa on merkkejä vastakkainasettelusta, tutkailee Erola.
 Turun yliopiston sosiologian professori Jani Erola laskee, että yhteiskunta säästäisi miljardin, jos koulupudokkaiden määrää saataisiin vähennettyä neljänneksellä.  Merja Niilola/ Yle
 – On iso pelko, että erot kasvavat niin suuriksi, että se alkaa rapauttaa hyvinvointivaltion kannatuspohjaa. Pohjoismaisessa hyvinvointimallin ideaalissahan kaikki kansalaiset hyötyvät. Jos näin ei tapahdu ja erot kasvavat, on se huono viesti. Hyvinvointivaltion pohja rapistuu, jos usko siihen horjuu.
 Veroja hyvinvointivaltion säilyttämiseksi?
 Varissuon perhekahvilassa kolmevuotiaan tytön äiti  Stella Mäkinen  puhuu varsinkin lasten lääkäripalveluista, joita hän käyttää vakuutuksensa kautta. Hän kannattaa julkisen puolen terveydenhoitopalveluita, vaikka perheellä on niistä huonoja kokemuksia.
 – Mielestäni pitää parantaa kunnallisia palveluja, jotta lääkärin pakeille pääsisi nopeammin ja saisi parempaa palvelua. Olisin valmis jopa veronkorotuksiin, jos se parantaisi palvelua.
 Verohallinnon  kyselyt  kertovat samaa viestiä. Enemmistö ihmisistä eli 96 prosenttia piti vuonna 2017 verojen keräämistä tärkeänä, koska juuri siten voidaan ylläpitää hyvinvointivaltiotamme.
 Poliittisessa päätöksenteossa on toisaalta noudatettu koko 2000-luvun toista linjaa: on tähdätty  veronalennuksiin.
 Ajoissa apua – palkintona miljardisäästöt
 Turun yliopiston ja THL:n tutkimus pureutuu muun muassa siihen, että hyvinvointivaltiomme ei nykyisellään kykene auttamaan tarpeeksi hyvin niitä perheitä, joille kasaantuu ongelmia.
 Anna-Maria Kaunissaari, Jaana Mäkinen, Stella Mäkinen ja Tiina Mehtonen patistavat päättäjiä puhumaan hyvinvointivaltiosta muulloinkin kuin vaalien alla.  Dani Branthin / Yle
 INVEST- hankkeessa halutaan pureutua  hyvinvointivaltion puuttuviin palasiin  eli lasten ja nuorten mielenterveysongelmiin, koulukiusaamiseen ja siihen, miten koulussa tehtävät toimet voivat katkaista huono-osaisuuden kierteen. Lisäksi tutkimuksella halutaan vaikuttaa poliittiseen päätöksentekoon.
 Professori Jani Erola hoputtaa ongelmien ennaltaehkäisyyn. Jos esimerkiksi nuorten koulupudokkuutta saataisiin torpattua ajoissa, koko yhteiskunta säästäisi valtavia summia. Koulupudokkaiden määrä on erityisen  suuri esimerkiksi vankien keskuudessa.
 – Pelkästään yhden koulupudokkaan on laskettu käyttävän elämänsä aikana yli 370 000 euron arvosta enemmän palveluita kuin muut. Tuon kustannuksen vähentäminen neljänneksellä tarkoittaisi jo miljardin euron säästöä yhden yksittäisen niin sanotun syntymävuosikohortin kohdalla. Ja tämä summa ei edes sisällä esimerkiksi eliniän aikana menetettyjä työtuloja.
 Perintönä huono-osaisuus
 Työttömyys, köyhyys tai sosiaaliturvan asiakkuus yhdistettynä vanhempien alhaiseen koulutustasoon on pommi, johon nykyisessä hyvinvointivaltiossa on vaikea päästä käsiksi.
 – On moniongelmaisia perheitä, joita koettelee köyhyys, työttömyys ja vaikkapa terveysongelmat samaan aikaan. Nämä samat ongelmat siirtyvät usein seuraavalle sukupolvelle, sanoo professori Jani Erola.
 Hän tietää, että moniongelmavyyhdin selvittäminen on hankalaa, kallista ja aikaa vievää.
 – Yhteiskunnassa on aina helpompi auttaa vaikkapa tilapäisesti työtöntä: yhteiskunta antaa tulonsiirron rahapulassa.
 Professori Jani Erola muistuttaa, että hyvinvointivaltiossa on kyse lopulta demokratiasta: siitä keille ja miten yhteistä hyvää jaetaan.
 – Eriarvoisuuteen puuttuminen on aina poliittinen valinta. Kansalaisilla on oikeus tavoitella sellaista hyvinvointia, mitä yhteiskunta voi tarjota.
 Anna-Maria Kaunissaari ja Jaana Mäkinen muistelevat aikaa, jolloin kodinhoitajan sai apuun perheen isoissa ja pienemmissäkin kriiseissä.  Dani Branthin / Yle
 Nykyhallitusohjelman  mukaan sosiaaliturva on uudistettava: " Tukea tarvitsevaa ihmistä ei aina kohdata oikea-aikaisesti eikä hän välttämättä pääse tarvitsemansa palvelun tai etuuden piiriin. Pahimmillaan hän jää kokonaan vaille tukea."
 Varissuon perhekahvilassa nuorella äidillä  Tiina Mehtosella  on yksi selkeä viesti päättäjille.
 – Poliitikkojen olisi syytä keskustella hyvinvointipalveluista ja hyvinvointivaltiosta muulloinkin kuin vaalien alla. Ja tehdäkin jotain niiden eteen!
 Keskustele aiheesta  Yle Tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 18.00.

Rapautuva hyvinvoinvaltio vaatii remontin – miljardin säästö saataisiin pelkällä koulupudokkaiden määrän vähentämisellä


Summary: Pohjoismaiden PlayStation-johtaja Suman Rath uskoo konsolipelaamisen jatkuvan. PS5-konsoli julkaistaan ensi vuonna.

Lähes neljänkymmenen vuoden ajan videopelaaminen on voitu yksinkertaistaen jakaa tietokone- ja konsolipelaamiseen. Nämä kaksi formaattia ovat kamppailleet tasaväkisesti pelaajien suosiosta. PC-pelaajat vannovat rautansa ylivertaisuuteen, kun taas konsolipelaajat ylistävät laitteidensa helppoutta ja mutkattomuutta.
 Viime vuosina tietokone- ja konsolipelaamisen rinnalle on noussut mobiilipelaaminen, joka on lyhyessä ajassa napannut reilun kolmanneksen pelimarkkinoista.
 Tulevaisuudessa rajanveto PC-, konsoli- ja mobiilipelaamisen välillä voi kuitenkin hämärtyä, kun pilvipelaaminen siirtää pelien pyörittämisen suuriin palvelinkeskuksiin. Kun pelaaja striimaa pelinsä Sonyn Playstation-palvelimelta, onko hän yhä konsolipelaaja, vaikkei hänellä välttämättä ole fyysistä konsolia televisionsa alla? Onko kännykällään pilvipalvelusta pelinsä striimaava henkilö aina mobiilipelaaja, vaikka peli pyörisi isolla näytöllä ja kädessä olisi kännykän sijaan peliohjain?
 Formaattisemantiikan lisäksi isoksi kysymykseksi on noussut koko pelialan tulevaisuus. Onko pilvipelaaminen yhtä suuri mullistus pelimarkkinoilla kuin suoratoistopalvelut olivat elokuva- tai musiikkialoilla? Pitävätkö perinteiset pelitalot ja laitevalmistajat pintansa, vai yllättävätkö uudet haastajat?
 Ja kannattaako enää suunnitella fyysisen konsolin ostamista, jos kerran tulevaisuudessa kaikki tapahtuu pilvessä?
 Sonyn virtuaalikonsolit pyörittävät jo nyt pelejä pilvessä
 Pilvipelaaminen ei ole uusi ilmiö. Ensimmäisen kerran teknologiaa esiteltiin yleisölle jo vuonna 2000. Ensimmäiset pilvipelipalvelut ilmestyivät markkinoille 2010-luvun alussa ja viimeisen viiden vuoden aikana kaikki alan suuret toimijat ovat joko käynnistäneet oman palvelunsa tai ilmoittaneet käynnistävänsä sellaisen.
 Pilvipelaamisessa pelin pyörittäminen siirtyy olohuoneen nurkasta internetin suuriin palvelinkeskuksiin. Näissä palvelinkeskuksissa virtuaaliset pleikkarit tai xboksit hoitavat raskaan tietojenkäsittelyn ja striimaavat lopputuloksen pelaajalle. Pelaaja tarvitsee vain nettiyhteyden ja peliohjaimen.
 Konsolimarkkinoita hallitseva Sony oli ensimmäisten joukossa tuomassa mahdollisuuden pilvipelaamiseen asiakkailleen. Vuonna 2012 yhtiö osti pilvipeliyhtiö Gaikain ja muokkasi siitä Playstation Now -palvelun, jonka se esitteli pelaajilleen vuonna 2014. Viime maaliskuussa palvelu julkaistiin myös Pohjoismaissa.
 Pohjoismaiden PlayStation-liiketoiminnasta vastaava  Suman Rath  sanoo pilvipalvelun lähteneen hyvin käyntiin. Kun Playstation Now rantautui Pohjoismaihin maaliskuussa, sillä oli 700 000 tilaajaa maailmanlaajuisesti. Rathin mukaan tilaajien määrä on kasvanut keskimäärin 40 prosentilla joka vuosi.
 – Tämä on ollut pitkä prosessi, jonka aikana me olemme selvittäneet, miten palvelu teknisesti toimii, mitä pelaajat tykkäävät pelata ja miten tuote kannattaa hinnoitella, Rath kertoo.
 Rathin mukaan pilvipalvelussa pelaajia kiinnostavat  GTA V :n ja  God of Warin  kaltaiset menestyspelit, joita palvelu tarjoaa rajoitetun ajan. Näiden lisäksi tarjolla on satoja pienempiä hittejä ja tuntemattomampia indie-pelejä. Pelejä, jotka ovat saattaneet mennä ohi julkaisun aikana. Aivan uusimpia pelejä Playstation palvelusta ei löydy. Myös suositut  NHL - ja  FIFA -pelisarjat on jätetty pilvipalvelun ulkopuolelle.
 Sony laski lokakuussa pilvipalvelunsa hinnan samalle tasolle muiden suoratoistopalveluiden kanssa, eli kymmeneen euroon kuussa. Tanja Heino / Yle
 Yksinoikeuksien merkitys kasvaa suoratoistomarkkinoilla
 TV:n suoratoistopalveluissa sisällöistä on tullut kilpailuvaltti. Jokaisella palvelulla on omat elokuvat ja sarjat, joilla he pyrkivät houkuttelemaan uusia asiakkaita ja pitämään vanhat tyytyväisinä.
 Yksinoikeudelliset sisällöt eivät ole uutta pelialalla, mutta pilvipelaamisen myötä niiden merkitys saattaa kasvaa. Molemmat konsolijätit Sony ja Microsoft omistavat jo nyt omia pelistudioita.
 Fyysisten laitteiden aikakaudella pelaajat ovat olleet tavallaan pakotettuja brändiuskollisuuteen. Jos olet hankkinut Xboxin, olet pelannut Microsoftin pelejä. Suoratoistopalveluiden aikakaudella kynnys hypätä alustalta toisella on matalampi. Playstationin Rath ei ole tästä huolissaan.
 – PS Now on erityisesti suunniteltu täydentäväksi palveluksi, johon tuodaan muutaman kuukauden välein isompia pelejä. Se sopii erityisen hyvin niihin tilanteisiin, joissa on pieni suvanto isojen pelien julkaisujen välissä, Rath kuvailee.
 Pienistä suvannoista voi kuitenkin kasvaa isoja, jos kilpailu menestystitteleistä kiristyy. Pilvipelimarkkinoille on lyhyessä ajassa ilmaantunut useita toimijoita, mikä tarkoittaa kovempaa kilpailua yksinoikeuksista.
 Erityisen mielenkiintoinen pelaaja pilvipelimarkkinoilla on pelijätti EA, jonka katalogista löytyy useita menestyneitä pelisarjoja, muun muassa  NHL ,  FIFA ,  Battlefield  ja  Need for Speed . Mitä jos EA päättää tehdä NHL-pelisarjasta vetonaulan omalle pilvipalvelulleen?
 – Ainakaan vielä ei ole nähty tämänkaltaista liikehdintää, Rath sanoo.
 "Konsolimarkkinat tulevat voimaan jatkossakin hyvin"
 EA:n lisäksi siipiään pilvipelimarkkinoilla aikoo kokeilla hakukonejätti Google, joka käynnistää Stadia-pilvipalvelunsa ensi viikolla. Grafiikkasuorittimien valmistaja Nvidia on ollut markkinoilla jo muutaman vuoden GeForce Now -palvelunsa kanssa, ja Amazonin huhutaan valmistelevan alan valtausta.
 Google julkaisee Stadia-palvelunsa marraskuussa. Pilvipelaamiseen tarvitaan vain ohjain ja televisioon kiinnitettävä mokkula.  Google
 Tunkua pilvipelimarkkinoille on niin paljon, että Sony lyöttäytyi yhteen kilpailijansa Microsoftin kanssa kehittääkseen teknologioita pilvipelaamisen taustalla.
 Yhteistyö herättää kysymyksen, ovatko konsolivalmistajat huolissaan, että pilvipelaaminen tekee heidän laitteilleen saman kuin mitä Netflix teki dvd-soittimille?
 – Me uskomme, että konsolimarkkinat tulevat voimaan jatkossakin hyvin. Pilvipalvelut antavat joustavuutta ja konsolipelaaminen elää siinä rinnalla, Rath vakuuttaa.
 Sony ja Microsoft ovat kummatkin julkaisemassa ensi vuonna uudet seuraavan sukupolven pelikonsolit. Pelialla arvaillaan nyt, jäävätkö yhdeksännen sukupolven pelikoneet viimeisiksi fyysisiksi konsoleiksi. Tällaiseen kehitykseen uskoo ainakin pelitalo Ubisoftin toimitusjohtaja  Yves Guillemot , joka  viime vuonna julisti tulevat konsolit lajinsa viimeisiksi .
 Pilvipelaamisen myötä konsolien kehitys tasaantuu
 Jollain aikavälillä fyysiset pelilaitteet tulevat katoamaan, arvelee pelillistämisen professori  Juho Hamari  Tampereen yliopistosta.
 Toistaiseksi verkkoteknologian kehitys pitää kuitenkin fyysiset pelilaitteet relevantteina. Esimerkiksi kilpapelaajat tarvitsevat yhä omat laitteet kotiinsa, koska viive napinpainalluksesta palvelinkeskukseen ja takaisin saattaa olla liian pitkä.
 Ensin viive voidaan selättää suurten kaupunkien läheisyyteen rakennettavilla pelipalvelinkeskuksilla. Tulevaisuudessa jokaisen kerrostalon kellarissa voisi pyöriä virtuaalikonsoli nopeatempoisia pelejä varten. Osa viiveongelmista katoaa 5G-teknologian myötä.
 – Laitevalmistajat joutuvat nyt miettimään, että kuinka monta sukupolvea ne tekevät, Hamari toteaa.
 Vaikka fyysisiä laitteita valmistettaisiin jatkossakin, pilvipelaaminen vaikuttaa konsolialalla vallitsevaan sukupolviajattelu, jossa pelilaite kokee ison päivityksen noin viiden vuoden välein. Hamari uskoo, että pilvipelaamisen myötä pelilaitteiden teknologia alkaa kehittyä tasaisemmin, kuten PC-puolella.
 Vanhan konsolin omistajan ei välttämättä tarvitse heti rynnätä kauppaan ostamaan uusinta laitetta, kun lisätehot löytyvät pilvipalvelusta. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että tarvikemyynti tyrehtyisi täysin.
 – Kuluttajat saattavat alkaa panostaa peliohjaimiin ja näyttölaitteisiin, eli niihin laitteisiin, joita vielä pelaamiseen tarvitaan, Hamari ennustaa.
 Lue myös:
 Unohda konsolit ja pc – pian ohjain kytketään suoraan televisioon tai älypuhelimeen

Seuraavan sukupolven pelikonsolit voivat olla lajinsa viimeiset – moni it-alan jätti valmistautuu taistoon pilvipelaamisen markkinoista


Summary: Venetsian pormestari: "Tämä on haava, josta jää pysyvä jälki".

Venetsiassa nousuvesi on kohonnut korkeimmilleen yli 50 vuoteen, viranomaiset kertovat. Tulvavesi nousi kanaalien täyttämässä kaupungissa kaduille ja ylsi korkeimmillaan lähes 1,87 metriin.
 Venetsian pormestari  Luigi Brugnaro  nimitti kaduille tulvinutta vettä hätätilanteeksi, jonka hoitoon on valjastettu kaikki mahdolliset viranomaiset.
 Vedenpinta on kuitenkin jo laskemaan päin. Brugnaron mukaan hetkien takaiset pelot vuoroveden hallitsemattomasta noususta ovat nyt laantuneet ja kaupungissa keskitytään vahinkojen arvioimiseen.
 – Tämä on haava, josta jää pysyvä jälki, pormestari sanoi.
 Vesi on noussut mittaushistoriassa vain kerran korkeammalle, 1,94 metriin vuonna 1966.
 Vesi tulvi muun muassa kuuluisalle Pyhän Markuksen torille ja Pyhän Markuksen kirkon eteisaulaan. Kirkon hallinnon edustajan  Pierpaolo Campostrinin  mukaan vastaavan mittaluokan tulvia on koettu vain viisi kertaa kirkon liki tuhatvuotisen historian aikana. Huolestuttavasti kolme näistä vedennousuista on tapahtunut viimeisen 20 vuoden aikana.
 Kovat rankkasateet ovat koetelleet myös etenkin eteläistä Italiaa. Muun muassa Tarantossa, Brindisissa ja Materassa koulut pantiin kiinni runsaan vedentulon vuoksi.

Venetsiassa vesi tulvi kanaaleista kaduille – Tuhannen vuoden aikana vesi on noussut vain viidesti Pyhän Markuksen kirkon aulaan


Summary: Kuljetusalan liitot tekevät päätöksiä tukilakoista sen perusteella, miten sovittelu työriidan osapuolten välillä etenee.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Postilakon osapuolet, Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ja Palvelualojen työnantajat Palta, tapaavat tänään valtakunnansovittelijan johdolla kello 13 alkaen.
 Postin työriitaa soviteltiin edellisen kerran viime torstaina. Tuolloin valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  arvioi tilannetta vaikeaksi.
 – Osapuolten väliset näkemyserot ovat niin suuret, ettei työriitaa pystytty ratkaisemaan, hän totesi tiedotteessa.
 PAU aloitti lakon maanantaina. Liitto ilmoitti alun perin kahden viikon lakosta, mutta se on myöhemmin laajentanut sitä neljäviikkoiseksi.
 Tällä hetkellä lakon piirissä on noin 9 000 työntekijää postin jakelua, käsittelyä ja kuljetusta koskevista tehtävistä. Jos osapuolet eivät pääse sopuun, työtaistelutoimet laajenevat kahden viikon päästä myös toimihenkilö- ja myymälätehtäviin.
 Tukilakoista päätetään neuvottelutilanteen perusteella
 Tukilakoista ovat toistaiseksi ilmoittaneet Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL) ja Ilmailualan Unioni (IAU). Rautatiealan Unioni (RAU) aikoo päättää omista tukitoimistaan sen jälkeen, kun osapuolet ovat tänään tavanneet.
 – Lähtökohtana on, että saamme aikaan painetta postialan työkiistan ratkaisun löytämiseksi. Pyrimme kuitenkin varmaan tässä vaiheessa rajaamaan pois henkilöliikenteen tukitoimien piiristä, eli ne kohdistuisivat tavaraliikenteeseen, RAUn puheenjohtaja  Tero Palomäki  sanoi STT:lle tiistaina.
 – Jos asia nytkähtää eteenpäin, voi käydä niinkin, että RAUn ei tarvitse tehdä asiassa mitään.
 Myös muut kuljetusalan ammattiliitot ovat ilmoittaneet valmiudesta ryhtyä tarvittaessa tukilakkoihin. Liitot kertoivat asiasta lokakuun lopussa yhteisellä tiedotteella, jonka olivat RAUn ja IAUn ohella allekirjoittaneet Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto (AKT), Raideammattilaiset JHL sekä Suomen Merimies-Unioni. Kukin liitto päättää itse tukitoimien laajuudesta.
 – Tukea tullaan antamaan tavalla tai toisella. Konkreettiset tukipäätökset osaltamme tehdään tämän viikon kuluessa tai viimeistään ensi viikon alussa, Merimies-Unionin puheenjohtaja  Simo Zitting  sanoi tiistaina.
 Lue myös:
 Pääministeri Postin lajittelukeskuksen aidan aukosta: Työtaistelussa pitää toimia sillä tavalla, että riita ratkeaa – ei niin, että riita lisääntyy
 Postin lakko pistää paikallislehden lujille Haukiputaalla ja Iissä – "Unettomia öitä, ylimääräistä työtä ja lisäkustannuksia"
 JHL:n tukilakko pysäyttää tavarajunien huollon ja työt ratapihoilla ensi viikolla
 Yle seurasi postilakon toisen päivän mielenosoitusta – "Me olemme katkeria ja vihaisia"

Postilakon osapuolet tapaavat tänään valtakunnansovittelijan johdolla


Summary: Pikkulinnun odottamaton suihkuhetki ja yllätetty saukko ylsivät tämän vuoden hauskimpien eläinkuvien joukkoon.

Nappaa elämää kiinni suoraan – kuva kertokoon mistä!
 Vuoden humoristisimman eläinkuvan tittelin lunasti brittiläisen  Sarah Skinnerin  otos isompansa kanssa leikkivästä leijonanpennusta.
 "Grab life by the...!"  -nimen saanut kuva voitti pääpalkinnon kansainvälisessä humoristisia eläinkuvia palkitsevassa  Comedy Wildlife Photography Awards  -kilpailussa.
 Kaikille avoimeen kilpailuun lähetettiin yli 4 000 kuvaa yhteensä 68 maasta. Niiden joukosta valittiin 40 finalistia, josta tuomaristo valitsi voittajat.
 Edustusta oli myös Suomesta: oman otoksensa kilpailuun lähetti myös sotkamolainen harrastelijakuvaaja  Valtteri Mulkahainen . Viime vuoden kilpailussa Mulkahaiselle irtosi voitto peräti kahdessa sarjassa, mutta tänä vuonna  kuva piilottelevasta karhusta  ei yltänyt palkintosijoille.
 Monta muuta hauskaa kuvaa ympäri maailman tuomaristo kuitenkin nosti esiin. Tässä niistä muutamia.
 Harry Walker / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Yleisön suosikiksi nousi  Harry Walkerin  nappaama kuva yllättyneestä saukosta. Kuvan nimi  "Oh my" , eli " voi sentään" , kuvastanee saukon mietteitä kuvanottohetkellä. Kuvassa saukko itse asiassa pesee turkkiaan, sillä puhdas turkki eristää paremmin vettä.
 Vlado Pirsa / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Erimielisyyksiä perheen kesken?  Vlado Pirsan  juuri oikealla hetkellä napattu  "Family Disagreement " voitti kilpailun Creatures in the Air -kategorian. Olikohan toinen puolisoista ollut liian myöhään ulkona eilisiltana vai mistä riita lienee saanut alkunsa, kuvaaja pohtii.
 Eri kategorioiden voittajien lisäksi kilpailun tuomaristo nosti esiin muutamia huippuotoksia, jotka eivät aivan yltäneet palkintosijoille.
 Thomas Mangelsen / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Merikarhu ja kuningaspingviini ottavat yhteen  Thomas Mangelsenin  kuvassa  "Chest Bump".  Kuvanottohetkellä riitapukarit väittelivät kovaäänisesti, mutta ihme kyllä pingviiniä huomattavasti isompi merikarhu ei käyttänyt kokoaan hyväksi tappelun voittamisessa.
 Tilakra Nagaraj / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Varoitus! Reviirinmerkkaus käynnissä, kulku omalla vastuulla. Sunnuntaikävelyllä ollut lintu sai yllättävän suihkun sarvikuonolta tässä  Tilakra Nagarajin  Keniassa napatussa kuvassa.
 Corey Seeman / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Kenelle maistuisi pähkinä? Tähän kysymykseen näyttää vastaavan puunkolosta kurkistava orava  Corey Seemanin  kuvassa. Kuvaajan mukaan näyttää selvältä, että orava ymmärsi kysymyksen ja todellakin halusi pähkinän.
 Thomas Mangelsen / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Tältä näyttää, kun simpanssivauva ottaa rennosti. Tansaniassa Gombe Streamin kansallispuistossa otetussa kuvassa poseeraava Gombe-simpanssi on vasta kymmenen kuukauden ikäinen. Gombe nojailee kuvassa äitiinsä Glitteriin. Kuvan on ottanut Thomas Mangelsen.
 Alastair Marsh / The Comedy Wildlife Photography Awards
 Kahden kettunaaraan tanssi päätyikin kuperkeikkaan tässä  Alastair Marshin  kuvassa. Vaikka kuvassa ketut näyttävät leikkivän, niillä oli todellisuudessa kuvaajan mukaan käynnissä jonkinlainen tappelu.
 Upeita luontokuvia palkittiin myös lokakuussa Lontoon luonnontieteellisen museon kilpailussa. Katso lisää luonto-otoksia  täältä .

Tässä ovat vuoden hauskimmat eläinkuvat – Uhkarohkea leijonanpentu voitti pääpalkinnon, kisassa mukana myös karhukuvaaja Sotkamosta


Summary: Presidentiksi julistautunut Jeanine Anez on luvannut järjestää vaalit mahdollisimman pian.

Boliviassa senaatin apulaispuhemies  Jeanine Anez  on julistautunut maan väliaikaiseksi presidentiksi. Maan senaatti ei ollut päätösvaltainen tekemään nimitystä.
 Ainakin 19:n senaatin 36 senaattorista olisi pitänyt olla paikalla hallinnollisessa pääkaupungissa La Pazissa, mutta maan julkinen liikenne on ollut jumissa mielenosoituksien ja linja-autoihin kohdistuneen ilkivallan vuoksi. Kongressissa paikalla oli ainoastaan senaattoreita, jotka vastustivat aiempaa presidenttiä  Evo Moralesia .
 Boliviaa pitkään johtanut Morales erosi sunnuntaina viikkoja jatkuneiden mielenosoitusten jälkeen. Mielenosoitukset alkoivat vaalivilppiepäilystä.
 Anezin nousu väliaikaiseksi presidentiksi oli odotettu, sillä perustuslain mukaan vallan oli määräkin siirtyä hänelle. Varapresidentti  Alvaro Garcia Linera , joka oli myös alahuoneen puhemies ja senaatin johtaja, erosi niin ikään.
 Anez lupasi jo aiemmin, että maassa järjestetään uudet vaalit mahdollisimman pian. Hän sanoi puheessaan, että Boliviaan tarvitaan nyt rauhan ilmapiiri.
 Anezilla vaikuttaa olevan tukea etenkin maan oppositiossa, jonka johtohahmot ovat nyt peruneet koolle kutsumiaan lakkoja ja mielenosoituksia.
 "Historian pahin vallankaappaus"
 Morales puolestaan sai turvapaikan Meksikosta, jonne hän saapui tiistai-iltana Suomen aikaa. Ex-presidentti tviittasi, että Anezin presidentiksi julistautuminen merkitsi historian kavalinta ja pahinta vallankaappausta.
 Morales sai tukea myös Venezuelasta, kun presidentti  Nicolas Maduro  sanoi, että Bolivian armeijan tulisi palauttaa Morales takaisin valtaan. Maduron mukaan ilman Moralesia vallankahvassa tilanne voisi äityä sisällissodaksi Boliviassa.
 – Älkää sortako ihmisiä. Älkää tappako ihmisiä, Maduro vetosi armeijan johtoon, joka aiemmin pyysi Moralesia eroamaan.
 Maduro on itsekin joutunut äskettäin kokemaan poliittisen sekasorron, kun Venezuelan parlamentin puhemies  Juan Guaido  julisti itsensä tammikuussa virkaa tekeväksi presidentiksi ja haastoi täten Maduron vallan.
 Guaidon taakse asettui yli 50 maailman valtiota.
 Lue myös:
 Meksiko myönsi Bolivian ex-presidentille Moralesille turvapaikan – Armeijaa syytetään vallankaappauksesta (12.11.)

Senaatin apulaispuhemies julistautui Bolivian presidentiksi – Morales: Kavalin ja pahin vallankaappaus


Summary: Arvioiden mukaan Teslojen tuotanto Saksassa voisi käynnistyä vuonna 2021.

Sähköautoyhtiö Tesla aikoo pystyttää Euroopan-tehtaansa Saksan pääkaupungin Berliinin alueelle, yhtiön toimitusjohtaja  Elon Musk  sanoo. Teslan suurtehdasta yritettiin houkutella muun muassa Vaasaan.
 Tehtaan on määrä nousta Berliinin rakenteilla olevan uuden Brandenburgin lentokentän läheisyyteen. Arvioiden mukaan tuotanto voisi käynnistyä tehtaalla vuonna 2021.
 Yhtiön mukaan Saksa on tunnettu insinööritaidoistaan, joka osaltaan selittää sijaintia.
 – Aiomme myös luoda Berliiniin suunnittelukeskuksen, koska mielestäni Berliini lukeutuu taiteen kärkiosaajien joukkoon, Musk sanoi.
 Lehtitietojen mukaan Tesla kävi neuvotteluja tehtaan sijainnista tiiviisti Saksan eri osavaltioiden kanssa sekä Hollannin kanssa, jossa yhtiön Euroopan-päämaja sijaitsee. Uuden tehtaan neuvotteluista pysyttiin koko prosessin ajan vaitonaisina, mutta Suomi ei tiettävästi enää viime vuonna ollut kärkiehdokkaiden joukossa,  Wall Street Journal  kertoi tuolloin.
 Suomi pyrki profiloitumaan vahvana ehdokkaana akkujen raaka-aineiden ja komponenttien tuotannossa. Tesla valmistaa Euroopan-tehtaallaan akkuja sekä autoja.
 Teslan osuus Euroopan sähköautomarkkinasta on arvioiden mukaan noin 30 prosenttia.

Tesla avaa Euroopan-tehtaansa Berliiniin – Vaasa ei ollut kärkiehdokkaiden joukossa


Summary: Mahdollisen syytteen nostamisesta äänestetään aikanaan edustajainhuoneessa.

Yhdysvalloissa aloitetaan keskiviikkona presidentti  Donald Trumpia  koskevan virkarikostutkinnan julkiset kuulemiset. Kongressin tiedusteluvaliokunnassa on määrä kuulla alkuillasta Suomen aikaa Yhdysvaltain suurlähetystöä Ukrainassa tällä hetkellä johtavaa  William Tayloria  sekä vara-apulaisulkoministeri  George Kentiä  ulkoministeriön Euroopan ja Euraasian osastolta.
 Perjantaina kuulemisvuorossa on Yhdysvaltain entinen Ukrainan-suurlähettiläs  Marie Yovanovitch . Kaikkia kolmea on jo aiemmin kuultu suljettujen ovien takana.
 Trumpin syytteeseen asettamisesta äänestetään edustajainhuoneessa, jos valiokuntakäsittelyn jälkeen todisteiden katsotaan riittävän syytekirjelmän laatimiseen. Mahdollinen oikeudenkäynti presidenttiä vastaan pidettäisiin senaatissa. Virkarikostutkintaa ajavilla demokraateilla on enemmistö edustajainhuoneessa, kun taas senaatissa enemmistönä ovat Trumpin republikaanit.
 Virkarikostutkinnan ytimessä ovat epäilyt, joiden mukaan Trump painosti Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyiä  tutkimaan Trumpin vastaehdokkaaksi presidentinvaaleissa pyrkivän demokraattien  Joe Bidenin  pojan tekemisiä Ukrainassa. Trump olisi siis käyttänyt johtamaansa Yhdysvaltain ulkopolitiikkaa keinona oman hyödyn tavoittelemiseksi.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs: Ukrainaa painostettiin auttamaan presidentti Trumpia sotilasavun jäädyttämisellä (7.11.)
 Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs myönsi Ukrainan sotilasavun ja Biden-tutkinnan yhteyden (5.11.)

Presidentti Donald Trumpin virkarikostutkinnan julkiset kuulemiset alkavat


Summary: Lastensuojelun Keskusliiton mukaan tapaus on harvinainen, sillä lapset kokevat väkivaltaa useammin perhesuhteissaan kuin vieraiden taholta.

Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus on tuominnut miehen naapurinsa lapsen pahoinpitelystä 20 päiväsakkoon. Oikeus katsoi, että mies oli syyllistynyt 11-vuotiaan tytön pahoinpitelyyn.
 Tapahtumat saivat alkunsa kesäkuussa 2018, kun lapset olivat pelaamassa palloa kotinsa pihalla. Naapurissa asuva mies koki lasten leikkimisen häiritsevän hänen omien lastensa nukkumista ja hänen omaa kotirauhaansa. Hän huusi lapsille parvekkeeltaan ja kehotti lopettamaan pallolla leikkimisen.
 Lapset pelasivat pallolla illalla noin puoli kahdeksan aikaan. Hiljaisuus kyseisessä taloyhtiössä alkaa iltakymmeneltä.
 On tyypillisempää, että lapsi altistuu lähellä omaa ikäänsä olevien muiden lasten väkivallalle, tai kokee väkivaltaa omissa perhesuhteissaan.  Lastensuojelun Keskusliiton ohjelmajohtaja Miia Pitkänen
 Alaikäinen lapsi oli kertonut huutajalle kellonajasta ja siitä, että pihalla sai vielä leikkiä. Tilanteesta suuttunut naapuri oli tullut ulos, tarttunut 11-vuotiasta tyttöä käsivarresta voimakkaasti vetäen ja lyönyt häntä kerran ylävatsaan. Lapsen mukaan lyönti oli aiheuttanut kipua.
 Tuomion saanut mies on itse kiistänyt syyllistyneensä rikokseen. Miehen mukaan hän pyysi tyttöä antamaan pallon itselleen. Kun tämä ei totellut, mies kertoi lyöneensä avokämmenellä palloa, joka putosi maahan. Mies väitti, että hän ei koskenut lapseen, eikä halunnut satuttaa tätä.
 Oikeus kuitenkin katsoi tytön, hänen isänsä ja silminnäkijän todistusten perusteella miehen syyllistyneen pahoinpitelyyn.
 Tuomitulla ei ole aiempaa rikostaustaa. Hänelle määrättiin päiväsakkoa kuusi euroa vuorokaudelta eli yhteensä 120 euroa. Lisäksi mies määrättiin korvaamaan valtiolle 80 euron rikosuhrimaksun ja todistelukuluja vajaat 104 euroa.
 Tuomiosta tulee lainvoimainen, jos siitä ei tehdä valituksia määräajassa.
 Lastensuojelun Keskusliitto pitää tapausta harvinaisena
 Lastensuojelun Keskusliiton ohjelmajohtajan  Miia Pitkäsen  mukaan tapaus on poikkeuksellinen, sillä yleensä lapsia pahoinpitelevät lasten omat lähiaikuiset tai lähelle oman ikäiset toiset lapset.
 – Yhteydenottojen ja tutkimusten kertoman valossa on tyypillisempää, että lapsi altistuu lähellä omaa ikäänsä olevien muiden lasten väkivallalle, tai kokee väkivaltaa omissa perhesuhteissaan. Suoraan meidän tietoomme ei ole tullut tämän kaltaisia tapauksia, joissa lapselle vieras tai kokonaan perheen ulkopuolinen aikuinen tekee väkivaltaa, Pitkänen sanoo.

Mies hermostui naapurin pikkutytön palloleikistä ja löi tätä vatsaan – Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus tuomitsi sakkoihin


Summary: Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote tehty EU:n laittomina pitämillä alueilla.

Euroopan unionin tuomioistuin vaatii EU-maita merkitsemään Israelin siirtokunnissa tehdyt tuotteet jatkossakin niin, että kuluttaja tietää niiden olevan peräisin Israelin miehittämiltä palestiinalaisalueilta.
 Tuomioistuimen tiistaina antaman  ennakkoratkaisun  odotetaan raivostuttavan Israelia, joka haluaisi merkitä valmistusmaaksi pelkän Israelin.
 Miehitetyllä Länsirannalla sijaitseva viinituottaja Vignoble Psagot Ltd oli vaatinut ranskalaista tuomioistuinta poistamaan nykyisen merkintävaatimuksen. Ranskalainen hallintotuomioistuin haki ennakkoratkaisua asiasta vedoten muun muassa Euroopan komission antamaan ohjeeseen siirtokuntien merkitsemisestä tuotetietoihin. Euroopan unionin tuomioistuin linjasi komission ohjeen mukaisesti, että “Israelin miehittämiltä alueilta peräisin olevassa ruokatavarassa pitää olla merkittynä sen alkuperäisalue.”
 Vignoble Psagot -viinituottaja vastusti israelilaisten siirtokuntien nimeämistä viinien valmistajamaa-merkintään EU:ssa. Aishi Zidan / Yle
 Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote valmistettu alueella, joka rikkoo kansainvälisen humanitäärisen oikeuden sääntöjä. EU ja muu kansainvälinen yhteisö pitävät Israelin siirtokuntia laittomina.
 Israelin mukaan vaatimus pakkausmerkinnästä on epäreilu ja syrjivä. Sen mukaan samaa ei vaadita muilta mailta, joilla on aluekiistoja.
 Pakkausmerkinnöistä kiistelty pitkään
 Israel miehitti Länsirannan ja Itä-Jerusalemin vuonna 1967 ja alkoi rakentaa alueille siirtokuntia. Nykypäivänä lähes 700 000 israelilaista eli melkein kymmenesosa Israelin juutalaisväestöstä asuu Israelin miehittämillä alueilla.
 EU:n mukaan Israelin siirtokuntapolitiikka murentaa mahdollisuuksia löytää ratkaisu pitkään jatkuneeseen konfliktiin. EU ajaa kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja jossa Jerusalem olisi niin Israelin kuin palestiinalaisvaltion pääkaupunki.
 Euroopan unioni ja kansainvälinen yhteisö pitävät Israelin siirtokuntia laittomina. Aishi Zidan / Yle
 Pakkausmerkinnästä on kiistelty jo pitkään.  Taloussanomat -lehti on kertonut, että Ruotsissa Systembolaget-alkoholiliike joutui arvostelun kohteeksi vuonna 2006, kun se merkitsi Golanin kukkuloilla valmistetun viinin alkuperämaan Israeliksi.
 Se muutti valmistusmaan merkinnän Ruotsin ulkoministeriön ohjeen perusteella muotoon “valmistettu Israelin miehittämällä Syyrian alueella”. Israelin tukijat valittivat tästä, joten viinin alkuperämaaksi merkittiin “muu alkuperämaa”.
 EU on ohjeistanut jo vuonna 2015, että Golanin kukkuloilla valmistetut tuotteet merkitään ilmaisulla “Golanin kukkulat (Israelin siirtokunta)”.
 Lue lisää:
 Siirtokunnan viinitarhassa kypsyvät kiistellyt rypäleet

EU-tuomioistuin: Israelin siirtokunnissa tehtyjen tuotteiden alkuperä pitää merkitä, jotta kuluttaja voi tehdä eettisen ostopäätöksen


Summary: Iskun tekijää ei ole vielä paikallistettu, mutta epäilyksiä on.

Britannian työväenpuolueen tietokonejärjestelmiä vastaan tehtiin tänään päivällä kyber-isku.
 Kyseessä oli niinsanottu DDoS-hyökkäys, jossa palvelimelle syötetään valtava määrä viestiliikennettä tarkoituksena ylikuormittaa ja siten kaataa palvelin.
 Puolueen mukaan hyökkäys oli voimakas, mutta puolueen tietojärjestelmät kestivät sen. Minkäänlaista tietomurtoa ei tiettävästi tapahtunut.
 Yleisradioyhtiö BBC:n turvallisuusasiantuntijan mukaan kyse oli melko vaatimattomasta hyökkäysyrityksestä. Puolue teki tapahtumasta ilmoituksen Britannian kyberturvallisuuskeskukselle. Se ei kuitenkaan nähnyt tarvetta vastatoimille.
 Puolue kertoi, että hyökkäys hidasti jonkin verran sen vaalikampanjatoimintaa. Britanniassa käydään paraikaa vaalikampanjaa, koska maassa pidetään parlamenttivaalit 12. joulukuuta.
 BBC kertoo  saaneensa puoluelähteistä tiedon, jonka mukaan hyökkäys olisi paikallistettu Venäjällä ja Brasiliassa sijaitseviin tietokoneisiin. BBC:n asiantuntija huomauttaa kuitenkin, ettei hyökkäystä voida yhdistää mihinkään valtiolliseen tahoon.
 Britannian turvallisuuselimet ovat varoittaneet, että Venäjä ja muut valtiot saattavat yrittää häiritä vaaleja kyberhyökkäyksillä tai levittämällä sosiaalisessa mediassa häiritseviä viestejä.
 Työväenpuolueen puheenjohtaja  Jeremy Corbyn  totesi olevansa huolestunut vaalikampanjan puolesta.
 – Jos tämä on merkki siitä, mitä vaaleista on odotettavissa, olen hyvin hermostunut, koska kyberhyökkäys vaaleihin valmistautuvaa puoluetta vastaan on epäilyttävää ja antaa aihetta huoleen, hän lausui.
 Lue myös :
 Tiedustelupalvelujen raportin sanotaan todistavan Venäjän vaikutuksen Boris Johnsoniin – Britannian hallitus estää julkaisun

Britannian työväenpuolue joutui kyber-iskun kohteeksi


Summary: Uhri kuoli myöhemmin vammoihinsa.

Valkeakoskella heinäkuussa toisen ampunut mies on tuomittu Pirkanmaan käräjäoikeudessa 10 vuoden vankeuteen. Tuomio tuli taposta.
 Mies tuomittiin myös maksamaan läheisille yhteensä yli 100 000 euroa korvauksia kärsimyksistä ja hautauskuluista.
 Tuomittu tarttui syyttäjän mukaan Valkeakoskella kaupan pysäköintialueella aseeseen.
 Tuomittu oli noussut autosta, osapuolet olivat tarttuneet toistensa vaatteista, minkä jälkeen syytetty oli syyttäjän mukaan ottanut taskustaan pari päivää aikaisemmin hankkimansa pistoolin ja ampunut sillä uhria.
 Uhri kuoli muutaman päivän jälkeen ampumisesta saatuihin vammoihin.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Valkeakoskelaisella parkkipaikalla toisen ampunut mies tuomittiin 10 vuoden vankeuteen


Summary: Merikarvialainen mies piilotti neuloja ruokatarvikkeisiin syksyllä 2018.

Merikarvialla viime vuonna neuloja elintarvikkeisiin kätkenyt mies on saanut ehdollisen vankeustuomion.
 Satakunnan käräjäoikeus tuomitsi merikarvialaisen, kuusikymppisen miehen kolmeksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen vaaran aiheuttamisesta ja varkaudesta.
 Tuomittu mies varasti ompelukoneen neuloja merikarvialaisesta kaupasta ja piilotti niitä pullapitkoon, leipään ja makkarapötköön, jotka oli ehditty myydä asiakkaille. Makkarapötkön ostaja oli ehtinyt syödä osan tuotteesta, kun hän huomasi sen sisällä olleen neulan. Hän oli loukannut sormensa neulaan.
 Tuomion mukaan teko on aiheuttanut konkreettista ja vakavaa vaaraa toisen hengelle tai terveydelle.
 Neula voi nieltynä aiheuttaa tarvetta suorittaa leikkaustoimenpiteen, infektioriskejä ja tulehduksia.
 Mies tunnusti teot
 Tapaukset sattuivat Merikarvialla syksyllä 2018.
 Mies piilotti ompelukoneen neuloja elintarvikkeisiin kahdessa kaupassa. Ensimmäinen neula löytyi pullapitkosta ja toinen leivästä.
 Mies tunnusti teot. Hän ei osannut antaa teolleen järjellistä selitystä, vaan kertoi sen olleen hetken päähänpisto.
 Aiheesta aiemmin:
 Merikarvian ruokasabotaasista epäilty on tunnustanut: "Ei järjellistä syytä, hetken päähänpisto"
 Merikarvian ruokasabotaasin tutkinnassa läpimurto – poliisi pidätti neulojen piilottamisesta epäillyn
 Vaarallista ilkivaltaa Merikarvialla: Ompelukoneen neuloja työnnetty elintarvikkeisiin

Neuloja pullapitkoon ja makkaraan piilottaneelle miehelle ehdollinen vankeustuomio


Summary: Sosialistien ja Podemosin sunnuntaina keräämät paikkamäärät eivät riitä enemmistöhallituksen muodostamiseen.

Espanjassa sosialistit ja vasemmistolainen Podemos ovat neuvotelleet alustavan sovun yhteisestä hallituskoalitiosta.
 Sosialistien puheenjohtaja ja virkaatekevä pääministeri  Pedro Sánchez  ja Podemosin puheenjohtaja  Pablo Iglesias  ovat allekirjoittaneet sopimuksen aikomuksestaan muodostaa yhteinen, "edistyksellinen" hallitus.
 Sosialistit ja Podemos eivät saa kuitenkaan muodostettua enemmistöhallitusta. Sosialistit saavuttivat sunnuntain vaaleissa 350-paikkaiseen parlamenttiin 120 paikkaa ja Podemos 35 paikkaa. Enemmistöhallitukseen vaadittaisiin 176 paikkaa.
 Sosialistit ja Podemos ilmoittavat, että ne pyrkivät saamaan parlamentissa riittävän tuen hallituksen muodostamiselle. Koalitio on myös valmis ottamaan mukaan muita puolueita.
 Katalonian tasavaltalainen vasemmistopuolue ERC ilmoitti kuitenkin illalla, ettei se ole ainakaaan tässä vaiheessa valmis tukemaan sosialistien ja Podemosin koalitiota.
 – Jos he haluavat jotain meiltä, täytyy heidän istua alas kanssamme selvittämään sitä, miten poliittinen kiista saadaan ratkaistua, sanoi puolueen tiedottaja  Marta Vilalta  viitaten Katalonian separatistien itsenäistymispyrkimyksiin.
 Sunnuntain vaalit eivät juuri tuoneet ratkaisua pitkään jatkuneeseen poliittiseen myllerrykseen Espanjassa. Vaikka sosialistit onnistuivat säilyttämään asemansa suurimpana puolueena, on sosialistien johtoasema niukempi kuin edellisten vaalien jälkeen.
 Sunnuntain vaalien suurin voittaja oli äärioikeistolainen Vox, joka nousi parlamentin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Se sai äänistä 15 prosenttia ja yli tuplasi paikkamääränsä parlamentissa. Puolue nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin huhtikuun vaaleissa.
 Lue myös:
 Espanjan vaalivoittajalla on vain huonoja vaihtoehtoja – Nöyrtyminen separatistien edessä, koalitio oikeiston kanssa tai jälleen uudet vaalit
  Espanjan vaalit eivät tuottaneet selvää enemmistöä parlamenttiin – Äärioikeistolainen Vox kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi
 Päivitetty klo. 19.38 ERC-puolueen kommenteilla.

Espanjassa sosialistit ja vasemmistolainen Podemos alustavaan sopuun hallituskokoonpanosta


Summary: Kansallisteatterin nuorten teatteriosasto Kantti aloittaa toimintansa Vallilan uudessa kulttuurikeskittymässä Train Factorylla.

Vanhassa teollisuushallissa on tosi kylmä.
 Katonrajassa on massiivisia kaasulämmittimiä, mutta työturvallisuussyistä kukaan ei saa kiivetä neljän metrin korkeuteen laittamaan niitä käyntiin.
 Näyttelijät kiskovat vaatekertaa toisen päälle, ja ohjaaja  Satu Linnapuomi  tarraa kaksin käsin kuumaan teemukiinsa.
 Koleus on hinta, jota  Otteita -esityksen tekijät ovat valmiita maksamaan rämästä ja rososta; vapaudesta tehdä 1200 neliön kokoiseen tyhjään tilaan esitys, jossa ei tule valmiiksi rakennettu seinä vastaan.
 Vajaan kahden viikon päästä ensi-iltaan tulevat katsojat eivät kuitenkaan palellu, Linnapuomi vakuuttaa, ja hyppelee lämpimikseen.
 – Yleisön ei tarvitse olla huolissaan, koska he ovat täällä vain kaksi tuntia, ja koko sen ajan voi liikkua paikasta toiseen.
 Satu Linnapuomi on saanut varsin vapaat kädet Nuorten Kansallisteatterin suunnittelun suhteen. Juha Kivioja / Yle
 Lähitulevaisuudessa konepajalle rakennetaan katsomo ja näyttämö, kun Kansallisteatterin  pieni näyttämö muuttaa  kolmeksi vuodeksi remonttia karkuun.
 Nyt Vallilan Kansallisteatteriksi ristityn tilan on kuitenkin jo vallannut nuorten teatteriosaston ensimmäinen esitys. Linnapuomin mielestä paikka on jo itsessään vierailun arvoinen.
 – Nyt tämä paikka on vielä tosi rouhea ja makea, kohta se on paljon tavallisempi!
 Yksi esityksen tapahtumatiloista. Juha Kivioja / YLE
 Saa osallistua, mutta ei ole pakko
 Otteita  tapahtuu samanaikaisesti yhdeksässä eri huoneessa, joiden välillä yleisö siirtyy kohtausten vaihtuessa.
 Katsojat seuraavat ryhmissä mieleisensä hahmon tarinaa huoneesta toiseen, ja vaikuttavat valinnoillaan siihen, mitä näkevät. Kaikkea ei voi nähdä, mutta paljon voi.
 Esitys on immersiivinen, eli upottava, mutta osallistua ei tarvitse. Linnapuomi rauhoittelee, että katsoja saa pysyä katsojana.
 – Tässä saa olla lähellä esiintyjää, tai vetäytyä, jos tahtoo. Tavallisessa esityksessä kiinnittyy huomio siihen, jos joku lähtee kesken, mutta täällä voi ottaa oman tilan. Me toivomme, että yleisö lähtee seuraamaan näiden hahmojen elämää, mutta ei ole mikään pakko.
 Yhtä konepajalle rakennettu tilaa kutsutaan  Ihanaksi huoneeksi . Sinne on näyttelijöiltä pääsy kielletty.
 Ihanassa huoneessa  voi vaikka lojua säkkituolilla, jos esityksen katsominen alkaa puuduttaa.
 Tai ihan muuten vaan.
 John (Ville Mikkonen) ei pidä siitä, että hänen kaltaisiaan äijämäisesti uhoavia hahmoja ei enää haluta tarinoiden päähenkilöiksi. Juha Kivioja / YLE
 Käsikirjoittajaa, hevosta ja Siriä näyttelevä Henna Tanskanen on Otteissa myös immersiivisen näyttelijäntyön opettaja. Juha Kivioja / YLE
 "Taloudellisesti tästä ei saa kannattavaa millään"
 Kansallisteatterin nuorten näyttämö leivottiin osaksi talon suursaneerausta, koska uusia tiloja piti perustella myös uudella toiminnalla.
 Kansallisteatteri oli kuitenkin varautunut panostamaan uuteen yleisöön. Nuorten teatteriosasto  oli päätetty perustaa  tuli remonttia tai ei, uutta rahaa, tai ei.
 Se oli ollut pääjohtaja  Mika Myllyahon  haaveissa siitä lähtien, kun hän kymmenisen vuotta sitten aloitti pestissään.
 Toissa syksynä teatteri ilmoitti palkkaavansa vuosiksi 2019–21 Satu Linnapuomin vetämään uutta nuorten teatteriosastoa, josta tuli nimikilpailun perusteella Kantti.
 Koska remonttirahaa on tulossa 15 miljoonaa euroa vähemmän kuin tuolloin toivottiin, hoidetaan Kantin rahoitus Kansallisteatterin normaalista budjetista. Se tarkoittaa, että jotain muuta tehdään vähemmän.
 Ensimmäisen esityksen itse ohjaava Kantin vetäjä Satu Linnapuomi myöntää, että lisärahoituksen puuttuminen kasvattaa onnistumispaineita.
 – Taloudellisesti tästä ei toisaalta saa kannattavaa millään, se on selvää. Suurimmat paineet ovat sen suhteen, että ottavatko nuoret tämän omakseen - vaikka eivät nuoret tietenkään ole mikään yhdestä puusta veistetty ryhmä.
 Muovimetsä koostuu työryhmän parin kuukauden harjoitusten aikana tuottamista jätteistä. Juha Kivioja / YLE
 Mielikuvat turhan yleviä
 Kansallisteatterilla on sama huoli kuin monilla muillakin suurilla taidelaitoksilla: yleisö ikääntyy.
 Talon katsojaluvut ovat komeat, ja yksittäiset tuotannot vetävät nuoria.
 Uusia, uskollisia, Kansallisteatterin omakseen tuntevia sukupolvia on kuitenkin vaikea saada sitoutumaan ilman jatkuvaa lupausta kiinnostavasta tarjonnasta.
 Linnapuomin mielestä sellaista lupausta olisi vaikea pitää ilman nuorten omaa teatteria.
 – Kansallisteatteri on instituutio, johon liittyy ehkä hyvinkin yleviä mielikuvia. On kauhean tärkeä signaali nuorten suuntaan, että sellainen talo avaa ovensa nuorille, ja ottaa heidät selkeästi mukaan sekä yleisönä että tekijöinä.
 Toistaiseksi merkittävien ryhmien ja laitosteattereiden yhteydessä toimivien nuorisonäyttämöiden tie on ollut ohdakkeinen.
 Satu Linnapuomin mielestä nuoret ansaitsevat oman teatterinsa sekä yleisönä, että esiintyjinä ja omien tarinoidensa näyttämönä. Juha Kivioja / YLE
 "Ei nuorten maailman pidäkään päästä"
 Helsingin Kaupunginteatterin lasten- ja nuortenteatteri Pieni Suomi toimi 14 vuotta, kunnes se sulautettiin talon muuhun toimintaan vuonna 2001.
 Q-teatterin Nuorten Teatterin toiminta nykymuodossa loppui keväällä rahapulaan. Toiminta jatkuu yhteistyössä Vaskivuoren lukion kanssa, mutta ei entisessä laajuudessa.
 Lopetus kohtasi avustusten päättymisen takia myös RyhmisNuoria, vaikka molempien esitykset olivat taiteellisesti korkeatasoisia ja saavuttivat nuoria sekä tekijöinä että yleisönä.
 Kantin tilanne näyttää rahoituksen suhteen valoisammalta, koska Kansallisteatteri kaivaa rahat omasta pussistaan. Mutta miten isossa laitoksessa tehdään teatteria nuorille ilman, että se haiskahtaa opettajien ja muiden aikuisten salaliitolta?
 Satu Linnapuomi, 44, tunnistaa pulman.
 – Kun on itse keski-ikäinen, ja tekee nuorille, niin on ihan hyvä kysymys, miten pääsee nuorten maailmaan. Oikeastaan mä en ajattele, että mun pitäiskään päästä siihen. Sen sijaan mun pitää jollain lailla tajuta sitä, ja kanavoida sitä näyttämölle.
 Otteita tapahtuu yhdeksässä eri tilassa, joiden välillä katsojat liikkuvat. Juha Kivioja / YLE
 Nuorille, nuorilta, nuorista
 Kantti aikoo voittaa nuoret puolelleen kaksiteräisellä taktiikalla.
 Nuorille tehdään ammattilaisvoimin esityksiä, joiden aiheet kumpuavat nuorten maailmasta. Ensimmäinen näistä on yli 14-vuotiaille suunnattu  Otteita .
 Keväällä Omapohjassa nähdään nuorten ryhmän ensimmäinen esitys,  Anne Frankin  tarinaan pohjautuva  Anne F . Nuorten ryhmä on pääsykokeilla valittu, 21-jäseninen joukko 14–18-vuotiaita esiintyjiä. Jatkossa nuorten ryhmä tekee esityksiä myös itse tuottamastaan materiaalista.
 Otteissa  nuorten ääni kuuluu sekä toteutuksessa että tekstissä, jonka on tehnyt dramaturgiopiskelija  Camilla Rantanen . Esityksen identiteettiä, yksinäisyyttä ja pärjäämistä sivuavat teemat ja hahmojen tarinat on kerätty haastattelemalla helsinkiläisnuoria.
 Lisäksi lähes kaikki esiintyjät ovat Nätyn, eli Tampereen yliopiston teatterityön opiskelijoita, Linnapuomi luettelee.
 – Teemme siis nuorille, nuorilta ja nuorten elämästä, mutta ammattilaiskehyksessä – ja tässä ammattilaisetkin ovat mahdollisimman nuoria. Tässä on aidosti yritetty saada nuorten ääni kuuluviin.
 Kantti ei tuo Kansallisteatteriin ainoastaan uutta nuortenteatteria, vaan uuden tavan tehdä. Tähän asti esitykset ovat tapahtuneet konkreettisesti jossain tilassa, mutta  Otteita  laajenee verkkoon. Teatterissa saa kerrankin kävellä älypuhelin kädessä.
 Maria Oiva on Otteiden digitaalisen tarinankerronnan suunnittelija. Juha Kivioja / YLE
 Hallitsematon some ja kontrolloitu näyttämö
 Osa  Otteiden  sisällöstä on verkossa, digitaalisella näyttämöllä. Otteita hyödyntää tekoälyä ja muun muassa Instagramia, jossa on sekä  ennakkoaineistoa , että esitysmateriaalia.
 Vaikuttaa kosiskelulta. Vaikutelma on esityksen digitaalisen tarinankerronnan suunnittelusta vastaavan  Maria Oivan  mukaan väärä.
 – Nuorilla ei ole erikseen digitaalista ja muuta todellisuutta.
 Digitaiteilija Oiva on alansa pioneeri, joka  palkittiin  tänä vuonna Thalia-juhlassa kahden vuoden tutkimus- ja kehittämistyöstään Riihimäen teatterin  Digiteatterissa .
 – Huvittavaa, että olen esittävän taiteen parissa nyt ekspertti, vaikka tuntuu, että työ on vasta alussa. Pioneerin osa ei ole kovin palkitseva: kaverit kyselee edelleen, mitä teen niinku oikeesti työkseni, Oiva nauraa.
 John (Ville Mikkonen) ottaa yhteen käsikirjoittajaa esittävän Sirin (Henna Tanskanen) kanssa.  Juha Kivioja / YLE
 Digiteatteri tutkii live-esityksen ja digitaalisuuden suhdetta. Se voi tarkoittaa itsenäisiä digitaalisia teoksia, tai tekoälyn ja somen tuomista osaksi teosta – kuten  Otteiden  tapauksessa.
 – On monta tapaa olla digitaalinen, ja taiteen pitää ottaa siihen kantaa. Meidän pitää miettiä tekijöinä, millaista maailmaa me verkkoon luodaan.
 Laajeneminen digitaaliseen maailmaan haastaa koko perinteisen teatteriajattelun, Oiva toteaa.
 – YouTube esimerkiksi on nykyajan kansannäyttämö. Sinne ei ole pääsykokeita. Some on demokraattinen, se on hallitsematon. Teatteri perinteisesti taas on hyvin kontrolloitua. On hienoa, että Satu on rohkaissut meitä valjastamaan teknologiaa taiteellisiin käyttötarkoituksiin.
 Kovin paljoa  Otteiden  verkkoulottuvuudesta Oiva ei halua paljastaa, koska tavoitteena on saada mahdollisimman moni paikan päälle kokemaan.
 Haastattelun jälkeen Satu Linnapuomilta tulee helpottunut viesti.
 – Saimme katkaisijan, josta lämmittimet saa päälle ja pois. Halleluja!!!
 Coral (Heli Hyttinen) ja Crystal (Anna Böhm) pohtivat, ketä enää voi ihailla. Juha Kivioja / YLE

Kansallisteatteri haluaa teinit teatteriin – Otteissa saa kulkea kännykkä kädessä


Summary: Ilmoituksia omakotitaloihin kohdistuneista murroista on tullut viimeisen viikon aikana Itä- ja Keski-Suomesta, Pohjanmaalta ja Pohjois-Suomesta.

Poliisi pyytää ihmisten havaintoja käynnissä olevasta laajasta asuntomurtojen sarjasta.
 Itä-Suomen poliisilaitoksen tiedotteen mukaan poliisille on ilmoitettu viimeisen viikon aikana useista omakotitaloihin kohdistuneista murroista eri puolilta Suomea. Ilmoituksia on tehty Itä- ja Keski-Suomesta, Pohjanmaalta sekä Pohjois-Suomesta.
 Rikossarjan tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Juha Korhonen  pitää erittäin todennäköisenä, että tekijät ovat yhä aktiivisia ja jatkavat rikosten tekemistä.
 – Epäilemme, että tekijät ovat ulkomaalaisia. Nyt olisi erittäin tärkeää, että tekijöistä ja heidän käytössään olevista ajoneuvoista saataisiin yleisöhavaintoja, Korhonen sanoo tiedotteessa.
 Havaintoja toivotaan etenkin omakotialueilla liikkuvista oudoista henkilöistä tai ajoneuvoista. Akuutit havainnot kannattaa ilmoittaa suoraan hätäkeskukseen numeroon 112.
 Muut havainnot ja vihjeet voi ilmoittaa Itä-Suomen poliisin vihjenumeroon 0295 415 232 tai sähköpostilla osoitteen vihjeet.ita-suomi(at)poliisi.fi.

Poliisi: Suomessa meneillään laaja asuntomurtojen sarja – pyytää havaintoja ja vihjeitä tekijöiden kiinnisaamiseksi


Summary: Posti työntekijät menivät maanantaina lakkoon, koska työnantaja haluaa vaihtaa työntekijät toisen sopimuksen piiriin.

Vuokratyövoiman käyttö Postissa lakon aikan on noussut jälleen esiin. Posti ja logistiikka-alan unionin PAU:n Keski-Suomen osaston puheenjohtaja  Marko Hytönen  arvioi, että pelkästään Jyväskylän jakelukeskuksessa on 15-20 SOL Henkilöstöpalvelujen vuokratyöntekijää.
 – Vaikuttaa siltä, että työnantaja on varautunut lakkoon kouluttamalla vuokratyöläisiä, mutta sitä on vaikea näyttää toteen, Hytönen sanoo.
 SOL Henkilöstöpalvelut Oy:n toimitusjohtajan  Juhana Olkkolan  mukaan Postilla ei ole SOL:in kautta vuokratyöntekijöitä PAU:n työehtosopimuksella.
 – Palvelemme asiakkaita muilla työehtosopimuksilla, Olkkola sanoo.
 Palvelualan työnantajat Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kiisti jo eilen, että Posti olisi murtamassa lakkoa vuokratyöläisillä.
 – Ei todellakaan. Posti on jo ajat sitten ilmoittanut vuokratyöresurssin määrän PAU:n luottamusmiehille, eikä ilmoitettuja määriä ole tarkoitus lakon vuoksi ylittää, hän sanoi Ylelle.
 SOL Henkilöstöpalvelut sai syksyllä 2015 Henkilöstöpalveluyritysten liitolta  huomautuksen valmiudesta vuokrata työvoimaa Postille  lakonalaisiin töihin, vaikka työkiistan toinen osapuoli vastusti sitä. Tämä olisi ollut vastoin Henkilöstöpalveluyritysten liiton sääntöjä.
 SOL Henkilöstöpalvelut olisi saatettu jopa erottaa liitosta, mutta Posti päätti tuolloin olla käyttämättä vuokratyövoimaa, joten sääntörikkomusta ei loppujen lopuksi tapahtunut. SOL Henkilöstöpalvelut on sittemmin itse eronnut Henkilöstöpalveluyritysten liitosta, ja liittynyt Paltaan.
 SOL Henkilöstöpalveluista ei kerrota kuinka paljon Postilla mahdollisesti on vuokratyöläisiä SOL:in kautta, ja millä työehtosopimuksilla.
 Postista vuokratyön käyttöä on perusteltu muun muassa pakettien määrän kasvulla ja työntekijöiden sairauslomilla.
 – Alalla on jo muutaman vuoden ollut massiivisia irtisanomisia. Kun tuhat ihmistä pistetään pihalle, jollain heidät pitää korvata, kun omia vararesursseja ei ole, sanoo Hytönen.
 Postin lakon syynä on se, että Posti haluaa siirtää työntekijöitään toisen, halvemman työehtosopimuksen piiriin. PAU:n mukaan siirto heikentäisi noin 700 ihmisen palkkoja ja työehtoja.
 – Jos palkat putoavat niin paljon, alalle tulee paljon työpaikkoja auki. Olen ollut yli 30 vuotta töissä, ja luulenpa, että me pitkäaikaiset työntekijät lähdemme siinä tapauksessa nostelemaan tästä talosta, Hytönen sanoo.
 Hytösen mukaan vuokratyöläiset saavat samaa PAU:n neuvottelemaa palkkaa kuin muutkin Postin työntekijät tällä hetkellä.
 Lue myös:   Postin lakko alkoi – kirjeet jäävät jakamatta, pakettien jaossa muutaman päivän viiveitä, laskujen eräpäivät joustavat
 Postityöntekijät ilmoittivat uusista työtaistelutoimista: Maanantaina alkava lakko uhkaa pidentyä neliviikkoiseksi

PAU:n Keski-Suomen osaston puheenjohtaja Postin vuokratyöläisistä: "Vaikuttaa siltä, että työnantaja on varautunut lakkoon" – työnantaja kiistää


Summary: Iida Åfeldt tietää, miltä tuntuu, kun deittikumppani jättää vastaamatta viesteihin ja estää sosiaalisessa mediassa.

Olet löytänyt netistä kivanoloisen ihmisen. Viestittelette tiuhaan, tunnet jo perhosten lähtevän lentoon vatsassa. Itseksesi hymyillen mietit, josko sinkkuajat jäisivät viimein taakse. Onhan sitä jo etsittykin!
 Sitten toisesta ei kuulu enää mitään.
 Ghostaaminen on osa nettideittailun ilmiöitä. Ghostaaja jättää yhtäkkiä vastaamatta viesteihin tai muihin yrityksiin olla yhteydessä. Ghostatulle se jättää epätietoisuuden ja turhautuneen tunteen.
 27-vuotias Iida Åfeldt tietää, miltä ghostaaminen tuntuu – hän lopetti ghostaamisen heti, kun tuli itse ghostatuksi.
 Mikä minussa oli vikana?
 Ei ole kauaakaan, kun Åfeldt viimeksi tuli ghostatuksi. Useamman kuukauden tapailun jälkeen Åfeldtin Tinderissä tapaama mies ei yhtäkkiä enää vastannutkaan yhteydenottoihin.
 Åfeldt on joskus jopa poistettu ja estetty sosiaalisen median kanavissa.
 – Se tuntuu kurjalta, kun on vietetty paljon aikaa yhdessä, ja on ollut tosi kivaa. Etkö voinut sanoa, että sua ei kiinnosta, ettei ole aikaa – keksi joku syy! Siitä jää tunne, että mikä mussa on vikana, mitä minä tein väärin?
 Se kertoo hänen mielestään ajastamme paljon: ihmisiä kohdellaan kuin kertakäyttötavaraa.
 – Kyllähän sitä kuulee, että toiset jätetään viestillä. Se kertoo vain siitä, ettei uskalleta kohdata. Some mahdollistaa sen, ettei ajatella, että toisella olisi tunteet.
 Ilmiö saattaa liittyä trendiin, jossa kohteliaisuus ja toisen kunnioittaminen on laskenut kasvottoman digivuorovaikutuksen myötä, arvioi Väestöntutkimuslaitoksen tutkija  Kristiina Tammisalo .
 Tutkimuksen  mukaan  ghostaus on lisääntynyt  sosiaalisen median aikakaudella. Jotkut todella kärsivät siitä, että he panostavat alkavaan suhteeseen, ja sitten toinen vain häviää, sanoo Väestöliiton psykoterapeutti  Heli Vaaranen .
 – Netti luo uutta käyttäytymistä, johon kuuluu ohittaminen, välinpitämättömyys ja nopeasti syttyvät tunteet, jotka myös sammuvat nopeasti. Voi olla, että ihmisillä on virityksiä moneen suuntaan auki.
 Iida Åfeldt liittyi Tinderiin 2015, Tinderin "kulta-aikoina". – Silloin tuntui, että tuli tosi hyviä miehiä ja keskustelunaloituksia – oli vaivatonta nähdä. Nyt kaikki on vähän kyllästyneitä siihen maailmaan, kukaan ei halua aloittaa keskustelua. Siitä on tullut vaivaannuttavaa ja raskasta.  Meeri Niinistö / Yle
 Iida Åfeldt erosi pitkästä parisuhteesta vuonna 2015 ja on deittaillut sen jälkeen paljon. Hän arvioi käyneensä ainakin sadan miehen kanssa treffeillä.
 Vielä muutama vuosi sitten Åfeldt itse saattoi ghostata miehiä, joiden kanssa jutteli. Vasta tultuaan itse ghostatuksi hän on ymmärtänyt, kuinka ikävältä se tuntuu.
 – Jos joku halusi jotakin vakavampaa, mä pelästyin. Saatoin jättää vastaamatta, kun en kehdannut sanoa, että en mä pysty. Nyt olen oppinut, ja pyrin olemaan rehellinen.
 Tinder luo ghostaamiseen hyvät olosuhteet: juttukumppanit ovat vain kasvottomia viestejä ruudulla.
 Åfeldt ei pidä Tinderissä ghostaamista pahana. Virityksiä saa olla moneen suuntaan, mutta tapaamisen jälkeen hän toivoo, että treffikumppani olisi rohkeasti rehellinen.
 Åfeldt kirjoittaa Iidan matkassa -nimistä blogia, jossa käsittelee muun muassa sinkkuelämää ja äitiyttä.  Meeri Niinistö / Yle
 Mitä enemmän vaihtoehtoja, sitä vaikeampi päättää
 Alle kolmekymppisten romansseista useampi kuin joka kolmas on syttynyt verkossa. Yhden  tutkimuksen mukaan  kasvokkain alkanut ihastus jatkuu yli vuoden mittaiseksi suhteeksi todennäköisemmin kuin nettideitti.
 Verkossa syntyneissä suhteissa nuoret ovat vähemmän tyytyväisiä seksuaalisesti ja suhteessa muutenkin, kertoo  yhdysvaltalaistutkmus .
 Yhdeksi syyksi tyytymättömyyteen on esitetty mahdollisuuksien määrää. Jos vaihtoehtoja on paljon, ihminen on todennäköisemmin tyytymätön päätökseensä.
 – Mitä enemmän on vaihtoehtoja, sitä helpommin vaihdetaan, sanoo Väestöliiton Heli Vaaranen.
 Iida Åfeldt uskoo tähän teoriaan.
 – Ajatellaan, ettei ole niin vakavaa, jos suhteessa menee vähän huonosti, koska uutta seuraa löytää helposti. Ennenkin on löydetty kumppani, mutta nyt tarjontaa on paljon. Ehkä ennen on tyydytty siihen naapurin poikaan.
 Hänen mukaansa vallalla on ajatus, ettei kenenkään pidä enää  tyytyä  mihinkään. Päin vastoin; rakkauden tulee roihahtaa heti, ja parisuhteen odotetaan olevan virheetön.
 – Nykyään voidaan erota ihan hyvästäkin suhteesta. Puhutaan paljon itsestä ja omasta onnellisuudesta, sellainen minä-puhe on voimakasta.
 Videopuhelu säästää aikaa ja rahaa
 Treffailu on kallista ja aikaavievää, tietää yhden lapsen yksinhuoltaja Iida Åfeldt. Silti hän on hämmästynyt siitä, miten hektiseksi deittailu on mennyt.
 Viime aikoina Åfeldt on osallistunut useammille treffeille omalta kotisohvaltaan. Ennen oikeita treffejä miehet ovat siis halunneet puhua videopuhelun Åfeldtin kanssa.
 – Ei ole aikaa mennä edes treffeille. Hoidetaan ensitreffit videopuheluna, että voidaan miettiä, kannattaako edes nähdä. Tällaisenkin puhelun jälkeen tulin ghostatuksi, eli selvästi mies ei kokenut ulkonäköä tai puhetta miellyttäväksi, hän kertoo.
 – Onhan se kätevää, jos tilannetta voi kartoittaa videopuhelun avulla. Säästyy aikaa ja rahaa, mutta jotenkin karulta tämä kyllä kuulostaa.
 Iida Åfeldtin poika on reilun vuoden ikäinen.
Åfeldt tapaili kuukausia miestä, joka sitten kertoi haluavansa pitää taukoa. Åfeldt haaveili vielä pitkään yhteisestä tulevaisuudesta, kunnes selvisi, että mies oli ruvennut seurustelemaan jonkun toisen kanssa.
– Hän ei varmaankaan kestänyt tuottaa mulle pettymystä, mutta rehellisyys olisi satuttanut vain kerran.  Meeri Niinistö / Yle
 Åfeldtin arki pyörii reilun vuoden ikäisen Eemi-pojan kanssa. Deittailulle ei viimeisen vuoden aikana ole jäänyt kovinkaan paljon aikaa, mutta Åfeldt haluaa uskoa, että netistäkin voi löytää kumppanin. Ystävien Tinderissä roihahtaneet romanssit tuovat uskoa sinkkuudestakin bloggaavaan Åfeldtiin.
 Mistä muualtakaan rakkauden voisi löytää? Baariinkaan ei jaksa enää vanhemmiten lähteä, naurahtaa Åfeldt.
 Toiveena on, että tulevaisuudessa aamupalapöytään istahtaisi joku, jonka kanssa jakaa arki.
 – Välillä on tosi surkea mieli, että mä en löydä ketään. Sinkkuus on paikoin tosi raskasta.

Ghostaus on osa digiajan välinpitämätöntä deittailukulttuuria – Iida Åfeldt, 27, deittaili kuukausia ja sitten mies vain katosi


Summary: Kouvolan kaupunginvaltuuston päätökset eivät täytä kaupungin 20 miljoonan euron säästötarvetta.

Kouvola on luisunut askeleen lähemmäksi kriisikuntamenettelyä. Näin arvioi konsultti ja hallintotieteiden tohtori  Eero Laesterä .
 Syynä ovat Kouvolan kaupunginvaltuuston maanantaina tekemät päätökset kaupungin suurista säästöistä. Valtuuston päätökset tulevat 4,2 miljoonaa euroa kaupunginjohtaja  Marita Toikan  alkuperäistä esitystä kalliimmaksi.
 Päätökset tulevat maksamaan seuraavina kolmena vuonna noin 1,8 miljoonaa euroa. Suurin, 1,1 miljoonan euron vuosittainen lovi syntyy siitä, että valtuusto ei hyväksynyt alkuperäisiä suunnitelmia koulujen lakkautuksista. Kouluja lakkautetaan aiottua vähemmän.
 Valtuusto päätti myös, ettei Kuusankosken uimahallia lakkauteta. Uimahallin ylläpidosta aiheutuu puolen miljoonan euron vuosittaiset kustannukset. Loput kustannukset syntyvät yksityisteiden avustuksista, jotka päätettiin pitää ennallaan.
 Kouvolan kaupunginvaltuusto  kokousti miljoonaluokan säästöistä  maanantaina yli puoleenyöhön asti.
 Kriisikunnan asema lähenee
 Valtuusto noudatti päätöksissään pitkälti kaupunginhallituksen linjauksia. Kaupunginhallitus puolestaan ei aiemmin taipunut suureen osaan kaupunginjohtaja Marita Toikan säästöesityksistä. Toikka ehdotti huomattavasti  tuntuvampaa palveluverkon karsintaa .
 Kouvolan kaupungin taloustilannetta selvittänyt konsultti ja hallintotieteiden tohtori Eero Laesterä ei yllättynyt valtuuston päätöksistä.
 – Olen temunnut niin paljon Kouvolan päättäjien kanssa viime aikoina, etten ole kauhean yllättynyt päätöksistä. Ne päätökset, jotka nyt jäivät tekemättä, siirtyvät tulevaisuuteen. Varsinkin nämä rakenneratkaisut ovat sellaisia, että ne odottavat aina uusia päätöksiä niin pitkään, kunnes ne loppupeleissä laitetaan täytäntöön, Laesterä sanoo.
 Laesterän mukaan Kouvola voi valmiiksi alijäämäisen ratkaisun seurauksena päätyä kriisikuntien arviointimenettelyyn muutaman vuoden kuluttua.
 – Kouvola on aika lähellä kriisikunnan arviointimenettelyä. Kouvolassa on ollut sellaista puhetta, että arviointimenettely ei koskisi suuria kaupunkeja eikä Kouvolaa. Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  vahvisti viime viikolla, että jos kriteerit täyttyvät, Kouvola on samalla listalla kuin muutkin.
 Kouvola on Suomen 11. suurin kaupunki, jossa asuu runsaat 80 000 ihmistä.
 Kaupungin taloustilanne on huono. Taloutta pitäisi tasapainottaa 20 miljoonalla eurolla. Kuluvan vuoden tulos on jäämässä 30 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. Vielä tähän vuoteen lähdettäessä kaupungilla oli taseessaan noin 10 miljoonaa euroa ylijäämää, joka tämän vuoden tilinpäätöksessä tulee syödyksi.
 Valtiovarainministeriön mukaan  arviointimenettely voidaan käynnistää tapauksessa , jossa kunnan talousluvut ovat olennaisesti ja toistuvasti koko maan vastaavia tunnuslukuja heikommat, ja jos talous on kahtena vuonna peräkkäin alittanut säädetyt raja-arvot.
 Eero Laesterän mukaan arviointimenettely tarkoittaa käytännössä sitä, että valtiovarainministeriön virkamiesten ja riippumattoman puheenjohtajan kanssa valmistellaan samantapaista säästöpakettia, kuin Kouvolassa on tälläkin hetkellä valmisteltu.
 – Uskon, että nyt päättämättä jääneet asiat nousevat siinä vaiheessa uudelleen esille.
 Kaupunginjohtaja pettyi
 Kouvolan kaupunginjohtaja Marita Toikka pettyi valtuuston eilisiin päätöksiin.
 – Sopeuttamistarve on vähintään 20 miljoonaa euroa, siitä ollaan yksimielisiä. Se tarkoittaa sitä, että meidän pitää tehdä töitä entistä voimallisemmin, ja miettiä uusia toimenpiteitä, millä sopeuttamistarve tullaan saavuttamaan.
 Kaupunginvaltuusto päättää ensi vuoden budjetista lopullisesti joulukuussa järjestettävässä talousarviovaltuustossa. Toikan mukaan kaupunginhallitus jatkaa työskentelyä ensi vuoden talousarvion valmistelun eteen.
 Lisäksi kaupunki on nimennyt ohjausryhmän, joka ryhtyy tekemään toimenpide-esityksiä tuleville vuosille Eero Laesterän edustaman Perlacon Oy:n raportin pohjalta.
 – Kyllä tässä työtä tehdään ihan jatkuvasti, Marita Toikka sanoo.
 Kouluja kiinni, verotus tiukemmaksi
 Kaupunginvaltuusto päätti maanantaina kiristää kuntalaisten verotusta ja lakkauttaa kouluja ensi vuodesta lähtien.
 Tuloveroprosentti nousee ensi vuonna Kouvolassa puolella prosenttiyksiköllä 21,25:een.
 Ummeljoen koulu menee kiinni ensi vuonna. Valkealan ja Elimäen lukiot lakkautetaan vuonna 2021, mutta uusia opiskelijoita ei oteta enää ensi vuonna. Tehtaanmäen koulu suljetaan, kun Inkeroisiin tulee uusi yhtenäiskoulu. Anjalaan ei rakenneta uutta koulua.
 Kouvolan neljä omaa uimahallia jatkavat toimintaansa nykyisellään. Korian uimahallin sopimus irtisanotaan ensi vuoden loppuun mennessä. Myös jäähallien toiminta jatkuu.
 Kouvolassa  päätetään tänä vuonna vielä erikseen  muun muassa kulttuurin ja liikunnan avustuksiin kohdistuvista säästöistä.
 Esimerkiksi kultturilaitoksille vuosittain maksettaviin avustuksiin on esitetty 10 prosentin leikkauksia ensi vuodelle. Suurimmat summat nipistettäisiin Kouvolan Teatterin, Kymi Sinfoniettan sekä Pohjois-Kymen musiikkiopiston avustuksista.
 Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa klo 22 saakka.

Kouvolan piti päättää jättisäästöistä, ei onnistunut – talouskonsultin mukaan kaupunki luisuu kriisikunnaksi


Summary: BBC:n mukaan viime yön raja-alueella viettänyt mies yritti saada kontaktia Turkin puolella rajaa oleviin toimittajiin.

Terroristijärjestö Isisin taistelijaksi epäilty Yhdysvaltain kansalainen on yhä jumissa Kreikan ja Turkin välisellä rajalla.
 Turkki karkotti miehen maanantaina Kreikkaan, mutta Kreikan poliisi ilmoitti, ettei se suostu päästämään miestä maahan.
 BBC:n  mukaan mies vietti viime yön maiden välisellä militarisoidulla vyöhykkeellä, ei-kenenkään-maalla lähellä kreikkalaista Kastaniesin kaupunkia.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Turkkilaisviranomainen kertoi uutistoimisto AFP:lle, että epäilty Isis-taistelija ei halua joutua palautettavaksi Yhdysvaltoihin. Sen sijaan hän halusi päästä Kreikkaan. Se, miksi Turkki uskoi Kreikan vastaanottavan Yhdysvaltain kansalaisen, on yhä epäselvää.
 Mies oli yhä tiistaina jumissa tieosuudella, joka erottaa Turkin ja Kreikan valtiot. Silminnäkijöiden mukaan hän yritti huudella toimittajille Turkin puolelle rajaa.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  kommentoi yhdysvaltalaisen tilannetta tiistaina.
 – Meitä ei kiinnosta, onko hän jumissa rajalla. Se, päästävätkö he (kreikkalaiset) hänet maahansa, ei ole meidän ongelmamme, sanoi Erdogan toimittajille.
 Yhdysvaltain ulkoministeriön viranomainen kertoi AFP:lle, että ministeriö on tietoinen Turkin kiinniottamasta Yhdysvaltain kansalaisesta. Ministeriö ei kuitenkaan kommentoi asiaa enempää yksityisyyden säännöksiin vedoten.
 Britannia poistanut kansalaisuuden yli sadalta
 Turkin sisäministeriö kertoo, että maa on myös karkottanut yhden epäillyn tanskalaisen Isisin jäsenen. Tanskalaisviranomaiset kertoivat, että he pidättivät Tanskan kansalaisen, joka saapui Kööpenhaminaan. Saksa puolestaan kertoi, että Turkki olisi karkottanut yhden saksalaisen.
 Turkki sanoo, että se on parhaillaan karkottamassa yli 20 Euroopan kansalaista takaisin kotimaihinsa. Heidän joukossaan on ainakin 11 ranskalaista, kaksi irlantilaista ja useita saksalaisia.
 Turkki on syyttänyt jo pitkään länsimaita siitä, etteivät nämä ota vastuuta omien maidensa kansalaisista, jotka lähtivät aikoinaan vierastaistelijoiksi Isisin riveihin.
 Saksa, Tanska ja Britannia ovat poistaneet kansalaisuuden lukuisilta Isisin riveihin taistelemaan lähteneiltä kansalaisiltaan. Britannia on BBC:n mukaan poistanut Britannian kansalaisuuden yli sadalta henkilöltä.
 Turkki ilmoitti viime viikolla, että se aikoo lähettää hallussaan olevat ulkomaalaiset Isis-taistelijat kotimaihinsa. Presidentti Erdogan sanoi perjantaina, että Turkin vankiloissa on 1 201 Isis-vankia. Lisäksi Turkin Syyrian alueelle tekemässä sotilasoperaatiossa on otettu kiinni 287 vierastaistelijaa.
 Lue myös:
 Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset

Turkin karkottama epäilty amerikkalainen Isis-taistelija jumissa Kreikan ja Turkin rajalla – ”Ei meidän ongelmamme”


Summary: Tänään käräjäoikeudessa käsitellyn, kuukausia jatkuneen salametsästyksen arvioidaan vaikuttaneen eläinkantoihin Pietarsaaren seudulla.

Pietarsaaressa käsiteltiin tiistaina poikkeuksellista salametsästysjuttua. Syytettyinä on kolme miestä Pietarsaaren seudulta. Heitä syytetään yhteensä kymmenien rusakoiden, metsäkauriiden ja valkohäntäpeurojen ampumisesta pienoiskiväärillä.
 Miehet ovat ampuneet myös jopa lähes tuhat kissaa kettutarha-alueilla. Osaan ampumisista oli tarhanomistajan lupa, mutta pienoiskivääriä ei olisi saanut käyttää. Tiedossa ei ole, kuinka monella tarhalla kissoja on ammuttu. Syyteoikeus on näiltä osin kuitenkin vanhentunut.
 Kaikkiaan syytekohtia on kahdeksan, niistä kovin on syyte törkeästä metsästysrikoksesta, josta syytetään kahta vastaajaa kolmesta. Toinen pääsyytetyistä oli tekojen aikaan alaikäinen.
 Miehet myöntävät teot pääosin. Törkeä metsästysrikos kiistetään. Kiistaa on myös esimerkiksi ammuttujen eläinten määrästä.
 Syytetyt eivät halunneet puhua oikeudessa.
 Suunniteltua vai ei
 Ampumiset tapahtuivat autosta. Miehet tekivät yhteistyötä: yksi ajoi ja kun näkyviin tuli eläin, toinen miehistä sokaisi sitä valonheittimillä, toinen ampui.
 Miehet ottivat osan eläimistä mukaan, mutta jättivät ison osan luontoon tarkistamatta, miten niille kävi. He myönsivät tutkinnassa myös haavoittaneensa eläimiä ja ampuneensa välillä ohi.
 Osa ampumisista tapahtui lajien rauhoitusaikana.
 Syyttäjä vaatii miehille 6–10 kuukauden ehdollisia vankeusrangaistuksia.
 – Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta, luonnehti aluesyyttäjä Marina Ek-Bäck.
 Puolustuksen mukaan kyse ei ollut suunnitellusta metsästyksestä. Miehet ajelivat ympäriinsä öiseen aikaan, ja kun pellolla näkyi rusakko tai kauris, se ammuttiin.
 – Suunnitelmallista metsästystä on se, että eläintä jahdataan ja ammutaan. Tämä on ollut nuorten miesten ajattelematonta toimintaa, luvalla sanoen äärimmäisen tyhmiä päähänpistoja, sanoo asianajaja Anne Mäkelä.
 Hän sanoo edustamiensa kahden miehen ottavan vastuun teoistaan.
 Hänen mukaansa törkeän rikoksen merkit eivät täyty: toiminta ei ollut erityisen raakaa tai julmaa tai suunnitelmallista. Taloudellista hyötyä ei tavoiteltu eikä riistaeläinten määrä ollut puolustuksen mukaan kovin suuri suhteessa alueen eläinten määrään.
 Metsäkauriiden väheneminen ihmetytti
 Tapahtumat alkoivat paljastua, kun alueen metsästäjät alkoivat ihmetellä metsäkauriiden vähenemistä. Yksi metsästäjistä löysi maastosta kuolleen metsäkauriin, jota ei ollut ammuttu metsästysaseella, vaan pienoiskiväärillä.
 Poliisi taas näki partioidessaan pellolla eläimen, jota luuli ensin hirveksi. Sen jälkeen poliisit näkivät jonkun juoksevan autoon ja lähtivät perään kysymään, mitä oli tekeillä.
 Sama partio pysäytti saman auton aamuyöllä matkalla takaisinpäin. Autossa olleiden hermostunut käytös laittoi hälytyskellot soimaan. Poliisi palasi niitylle ja löysi sieltä muun muassa verijälkiä.
 Elokuun 2016 ja toukokuun 2017 välillä tapahtuneesta salametsästyksestä oli aluksi epäiltynä isompikin joukko, mutta syytteet luettiin lopulta kolmelle miehelle.
 Metsästysseurat vaativat korvauksia
 Miehet siis paitsi ampuivat, myös haavoittivat eläimiä ja jättivät niitä luontoon. Vestersundbyn metsästysseuran puheenjohtaja Staffan Rönnbacka kuvaili oikeudessa, kuinka vahingoittunut eläin käyttäytyy.
 – Se juoksee, kunnes löytää sopivan paikan, johon asettua. Lievemmin haavoittunut etsii suojaisaa paikkaa, pahemmin vahingoittuneella ei ole välttämättä voimia valita paikkaa.
 Oikeudessa käytiin keskustelua muun muassa siitä, miten salametsästys on vaikuttanut eläinten määrään ja onko metsästysseuroilla oikeus korvauksiin salakaadoista. Myös korvaukseen oikeuttavien eläinten määrästä oltiin eri mieltä.
 Metsästysseurat vaativat miehiltä korvauksia, koska salametsästys on verottanut metsäkauriin kantoja. Puolustus taas vetosi arvioihin, joiden mukaan metsäkauriiden kanta on päinvastoin kasvussa.
 Pietarsaaren metsästysseuran puheenjohtaja Juha Gustafsson sanoo, että metsäkaurishavainnot vähenivät viime vuonna hieman. Seura on ampunut yleensä yhden, korkeintaan kaksi kaurista vuodessa.
 Seura on viime vuosina rauhoittanut metsäjäniksen nähdäkseen lumipeitteen tultua, onko metsästykselle edellytyksiä. Pari vuotta oli huonompia jänisvuosia, mutta tänä vuonna suunta näyttää olevan parempaan.
 Biologi analysoi tapahtumia
 Todistajana kuultu biologi Mattias Kanckos luonnehtii, että metsäkauriin kanta on ollut alueella hyvässä kasvussa. Lajin parissa ei ole esiintynyt esimerkiksi sairauksia.
 Valkohäntäpeurakin on lisääntynyt, mutta ei yhtä vahvasti. Rannikko-Pohjanmaalla valkohäntäpeuroja on muutenkin paljon vähemmän kuin eteläisillä alueilla. Rusakkokanta taas vaihtelee välillä rajustikin, niitä vievät myös pedot ja sairaudet.
 Metsästäjät alkoivat ihmetellä, miksi kanta ei kasva odotetusti ja miettiä mahdollisia selityksiä. Metsäkauriilla on pienehkö, rajoittunut kotialue. Eläimet muuttavat, jos niitä metsästetään voimallisesti tai ympäristö muuttuu rajusti. Toisaalta yhden yksilön ampuminen voi saada muut laumasta vaihtamaan aluetta.
 – Esimerkiksi ruokailupaikoilla tapahtuneet ampumiset ovat opettaneet eläimille, että paikka ei ole turvallinen, sanoo Kanckos.
 Kanckos pitää autosta ampumista ja valoilla sokaisemista epämetsästäjämäisenä käytöksenä sen lisäksi, että toiminta oli laitonta.
 – Eläimelle ei anneta mahdollisuutta.
 Tuomio jutussa annetaan marraskuun lopulla.
 Lue lisää:
 Nuoret miehet ampuivat eläimiä auton ikkunasta – syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta poikkeuksellisessa salametsästysjutussa
 Poikkeuksellisesta salametsästystapauksesta syytteet kolmelle: nuorten epäillään ampuneen eläimiä auton ikkunasta

Miehet ampuivat satoja kissoja ja auton ikkunasta metsäneläimiä – "Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta"


Summary: Finanssivalvonnan mukaan LähiTapiolan pääjohtajaksi valittu Koponen ei ole riittävän kokenut tehtävään.

LähiTapiola Vahinkoyhtiön ja LähiTapiola Henkiyhtiön hallintoneuvostot ovat ratkaisseet yhtiön pääjohtajan valinnasta syntyneen tilanteen.
 LähiTapiola kertoo, että  Juha Koponen  aloittaa suunnitellun mukaisesti LähiTapiola Vahinkoyhtiön ja LähiTapiola Henkiyhtiön hallitusten puheenjohtajan tehtävissä 1. tammikuuta 2020 alkaen.
 Lisäksi Koponen osallistuu tiiviisti LähiTapiola-ryhmän työhön ja eri yhtiöryhmätasoisiin hankkeisiin tammikuusta lähtien.
 LähiTapiolan pääjohtajan pääasiallisena tehtävänä on toimia sekä LähiTapiola Vahinkoyhtiön että LähiTapiola Henkiyhtiön hallitusten puheenjohtajana, yhtiö kertoo.
 Finanssivalvonnan tulkinta Koposen pätevyydestä toimia tässä pääjohtajan roolissa on LähiTapiolan mukaan erikseen varmistettu viime viikon lopulla.
 – Jatkamme prosessia Finanssivalvonnan kanssa tavoitteenamme, että Juha Koponen voisi ottaa hoitaakseen myös pääjohtajalle kuuluvat ryhmätason johtotehtävät mahdollisimman pian vuoden 2020 alussa, sanoo LähiTapiolan lakiasiainjohtaja  Teija Kerminen  tiedotteessa.
 LähiTapiola Vahinkoyhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja, vuorineuvos  Timo U. Korhonen  sanoo tiedotteessa, että hallintoneuvostoilla on ollut alusta asti vahva usko siihen, että Koponen täyttää Finanssivalvonnan tiukentuneet sopivuus- ja luotettavuusvaatimukset vuoden loppuun mennessä ja on oikea valinta johtamaan LähiTapiola-ryhmää.
 Pääjohtajalle kuuluvia muita tehtäviä hoitaa 1. tammikuuta 2020 alkaen LähiTapiola Vahinkoyhtiön toimitusjohtaja, pääjohtajan sijaisena vuodesta 2013 alkaen toiminut  Jari Sundström . Hän hoitaa tehtäviä siihen saakka, kunnes Koponen täyttää Finanssivalvonnan asettamat kokemusvaatimukset myös näihin tehtäviin.
 Koposen oli määrä aloittaa suoraan pääjohtajana vuodenvaihteessa, kun LähiTapiolan nykyinen pääjohtaja  Erkki Moisander  jää eläkkeelle. Finanssivalvonta katsoi kuitenkin Koposen olevan liian kokematon tehtävään.
 Fivan mukaan Koposella ei ole riittävästi työssä hankittua kokemusta vakuutustoimialasta, joten hän ei voi ottaa vastaan pääjohtajan tehtävää tällä aikataululla.
 Fiva ottaa kantaa vakuutusyhtiöiden johtajanimityksiin siksi, että sen tehtävä on turvata vakuutusyhtiön asiakkaiden edut.
 Lue lisää
 HS: Finanssivalvonnan mukaan Lähi-Tapiolan uusi pääjohtaja ei ole pätevä tehtäväänsä
 Pääjohtajaksi valittu Juha Koponen ei aloitakaan LähiTapiolan johdossa vuodenvaihteessa – Fiva: Vakuutusalan kokemus ei vieläkään riitä
 Valittu vakuutusyhtiöpomo aloittamassa vain osaa tehtävistään – LähiTapiola pitää ratkaisua kokemuksen puutteesta tilapäisenä

Juha Koponen LähiTapiolan hallitusten puheenjohtajaksi vuodenvaihteessa, tavoitteena ottaa myös pääjohtajan tehtävät myöhemmin alkuvuodesta


Summary: Tyypillinen vakuutuksesta korvattu vahinko on haulien aiheuttama vamma.

Suomessa metsästys on säilynyt suosittuna harrastuksensa. Metsästyskortin lunastaneita on noin 300 000 ja jahtipäiviä kertyy vuosittain jopa miljoonia.
 Suuressa osassa metsästysmuotoja käytetään ampuma-aseita. Muun muassa hirvi- ja karhujahdissa käytettävien luodikkojen vaara-alueet ovat laajoja. Pahimmillaan luoti saattaa lentää tappavan vaarallisena jopa kuuden kilometrin päähän.
 Myös haulikon haulit voivat lentää satojen metrien päähän, vaikkakin eläimen pudottavan osuman kannalta tehokas ampumaetäisyys on vain kymmeniä metrejä.
 Suomalaiset metsästäjät näyttäisivät kuitenkin olevan huolellisia. Metsästyskortin maksamisella voimaan tulevan metsästäjävakuutuksen tilastojen mukaan vahinkoja sattuu tai ainakin ilmoitetaan erittäin vähän.
 Vahinkotilastoissa on kaksi jahtimuotoa ylitse muiden.
 – Pienriistapuolella metsäkanalintujen metsästys ja vesilinnustus. Vaikka ei silti puhuta kuin muutamista tapauksista vuositasolla, kertoo julkisten hallintotehtävien päällikkö  Sauli Härkönen  Suomen riistakeskuksesta.
 Sen sijaan esimerkiksi hirvijahti on tilastojen valossa tätäkin turvallisempaa. Vuosien varrella on kuitenkin sattunut myös ihmishengen menetykseen johtaneita tapauksia.
 Joonas Haverinen / Yle
 Vakuutuksiin liittyvästä tiedottamisesta vastaava riistakeskus ei kuitenkaan kerro yksityiskohtia onnettomuuksista ja tapaturmista.
 Mitä sitten on tyypillisesti metsästäjävakuutuksesta korvattu?
 Metsästäjäkortin lunastamiseen sisältyvät  vakuutukset Metsästäjän vastuuvakuutus Metsästäjän vastuuvakuutuksesta korvataan metsästyksen yhteydessä vakuutusehdoissa määritellyllä aseella toiselle henkilölle aiheutetut henkilövahingot. . Metsästäjän yksityistapaturmavakuutus Korvattavia vahinkoja ovat sellaiset, jotka johtuvat ampuma-aseen laukeamisesta tai räjähtämisestä sekä jousiaseen osalta myös sen rikkoontumisesta. Vakuutus kattaa myös rauhoittamattomien eläinten pyynnin tai tappamisen tai haitallisten vieraslajien poistamisen yhteydessä aiheutuneet vahingot. Toimitsijan yksityistapaturmavakuutus Toimitsijan yksityistapaturmavakuutuksesta korvataan tapaturmavahinkoja, jotka aiheutuvat toimitsijoina kilpailuissa ja ampumaharjoitteluissa sekä niiden valmistelu- ja huoltotöiden aikana toimiville itselleen. Metsästyskoiran tapaturmavakuutus Metsästyskoiran tapaturmavakuutus antaa turvaa vakuutetun tai tämän kanssa samassa taloudessa asuvan perheenjäsenen omistamalle metsästyskoiralle poliisin tai hätäkeskuksen toimeksiannosta tapahtuvassa suurriistavirka-aputehtävissä tapahtuvien vahinkojen varalta. Lähde: Suomen riistakeskus
 – Sairaalakulut, jossa metsästäjä on ampunut haulikolla vesilintua tai metsäkanalintua ja osunut muutamalla haulilla metsästyskaveriin. SRVA-koiravahingoissa eläinlääkärikuluja, sanoo Härkönen.
 SRVA tarkoittaa suurriista virka-apua, eli käytännössä poliisin pyynnöstä hoidettavia tehtäviä. Tällaisia ovat muun muassa liikenneonnettomuuksissa vammautuneiden otusten jäljitykset ja lopettamiset.
 Näissä tehtävissä vakuutusturva koskee myös metsästyskoiraa. Muun muassa haavoittuneen karhun jäljityksessä toimivaksi todettu koira on täysin välttämätön.
 Vahinkotapahtumista vakuutusyhtiöille aiheutuva korvausvastuu voi kestää jopa vuosikymmeniä.
 – Jos on lääkärikustannuksia ja seurantaa, niin voi tulla vuosienkin kuluttua laskua samaan onnettomuuteen liittyen.
 Kuinka suuri on ollut keskimääräinen korvaussumma?
 – Tuota ei ole laskettu meillä. On vaihdellut käsitykseni mukaan viime vuosina nollan ja 12 500 euron välillä. Tyypillisesti 500–2 000 euroa, arvioi Härkönen.
 Riistakeskus kilpailuttaa metsästäjävakuutuksen osana julkisia hankintojaan. Tällä hetkellä vakuutuksesta vastaa LähiTapiola. Riistakeskus maksaa vakuutuksesta kuluvana metsästysvuonna vakuutusyhtiölle 126 000 euroa. Metsästysvuosi alkaa elokuun alussa ja päättyy seuraavan vuoden heinäkuun lopussa.
 Lisää aiheesta :
 Kun metsästysase räjähtää – katso kuvat

Metsästäjävakuutuksen tilasto:  Hirvijahti on vesilintujahtia turvallisempaa