Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Katjan mielestä oman lapsen kuoleman voi ymmärtää vain toinen, joka on kokenut saman. Berislav Jurišić / Yle
 Surun hoito Suomessa ontuu – Lapsensa menettänyt Katja "halusi vain kuolla", lääkäri kirjoitti kolmen viikon sairausloman
 Katjan elämä romahti reilut 11 vuotta sitten, kun hän löysi pienen Jomi-poikansa kuolleena sängystä. Pojan kuoleman jälkeen Katja halusi vain kuolla. Myöhemmin hän tunsi huonoa omatuntoa siitä, miten Jomin viisivuotias veli jäi kuoleman jälkeisinä kuukausina niin vähälle huomiolle.
 Ilulissatin jäävuono Grönlannissa on YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon maailmanperintökohde. Juha Kivioja / Yle
 IPCC:n jättiraportti varoittaa: Alppien ja Skandinavian jäätiköt vaarassa, merenpinta voi nousta jopa metrin
 YK:n alainen ilmastopaneeli IPCC julkaisi tällä viikolla laajan raportin, jonka mukaan ilmastonmuutos uhkaa ennennäkemättömällä tavalla maailman jäätiköitä, lumipeitteitä ja meriä. Mikäli päästöjä ei onnistuta vähentämään, esimerkiksi Alppien, Ruotsin ja Norjan jäätiköistä voi kadota tällä vuosisadalla 80 prosenttia. Jäätiköiden kiihtyvä sulaminen nostaa myös merenpintaa.

Äiti vei Sumeyan Suomesta Isisin alueelle tokaluokkalaisena – tyttö päätyi naimisiin 13-vuotiaana ja kertoo nyt tarinansa Ylelle
 Sannan tytär Sumeya, 13, kertoo olleensa jo naimisissa, mutta tarkka-ampuja tappoi aviomiehen kahden kuukauden jälkeen. Katso myös pitkä videoreportaasi syyrialaiselta al-Holin leiriltä.
 Hempaattisen tuotekehityksestä vastaava Janne Kruunari esittelee yrityksen tutkimusviljelmää. Laura Hyyti / Yle
 Suomalainen hamppuyritys toi kauppoihin kotimaisen kannabinoideja sisältävän öljyn – Valvojat pitävät tuotetta luvattomana
 Elintarvikeviranomaiset vaativat tällä viikolla Hempaattista vetämään hamppuöljynsä pois myynnistä. Maailmalla CBD-öljyt ovat suosittuja tuotteita.
 Ruotsalainen 16-vuotias Greta Thunberg on sukupolvensa vaikutusvaltaisin henkilö. Johanne Eisele / AFP
 Pahvilaatikon päältä parrasvaloihin – Miksi Greta Thunberg vetää puoleensa setäraivoa?
 Greta Thunberg on toisille pyhimys ja messias, mutta netin harmaat sedät kihisevät raivosta.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Greta Thunbergin herättämä setäraivo, äiti vei Sumeyan Suomesta Isisin alueelle ja surun hoito ontuu


Summary: Dinosaurusten sukuun löytyy uusilla menetelmillä ja viime vuosina avautuneilta uusilta tutkimusalueilta joka vuosi noin 50 aiemmin tuntematonta lajia.  Samaan aikaan täydentyy tieto aiemmin löydetyistä lajeista, joskus aikamoisilla yllätyksillä.

Dinosaurukset ilmestyivät maailmaan triaskaudella, ja sieltä kaukaa ovat myös tämän jutun ensimmäiset tutkimustulokset. Pääosassa ovat dinosaurusten lisäksi krokotiilit, molemmat arkosaurusten perillisiä.
 Arkosaurukset olivat triaskauden alussa nousseet nopeasti eläinkunnan ykkösiksi, kun permikauden lopun joukkosukupuutto oli hävittänyt edelliset vallanpitäjät.
 Triaskauden lopulla 210 miljoonaa vuotta sitten dinosaurukset eivät vielä olleet eläinkunnan kiistattomia valtiaita. Evoluutiossa eri suuntaan lähteneiden sukulaisten suuret kidat olivat niille uhka, kertoo  Journal of African Earth Sciences  -lehdessä julkaistu fossiilitutkimus.
 Eteläafrikkalaisen  Witwatersrandin yliopiston  tutkimuksen mukaan ainakin kaksi  Rauisuchia -sukuun kuulunutta krokotiililajia saalisti kasvinsyöjädinosauruksia.
 Laajalle levinnyt suku sammui triaskauden loppuun
 Tutkimukseen saatiin näyttöä Etelä-Afrikan tutkimuslaitosten kokoelmien fossiileista.  Rauisuchia -fossiileja on löydetty laajalti muualtakin, kaikilta maailman nykymantereilta Antarktista lukuun ottamatta.
 _S_uvun jäsenet olivat hyvin erikokoisia ja -muotoisia. Suurimmat olivat jopa kymmenmetrisiä. Kaarevat hampaat olivat sahalaitaisia.
 Moisista ominaisuuksista huolimatta suvun tarinan päättymiseen oli enää kymmenen miljoonaa vuotta.  Rauisuchiat  kuolivat trias- ja jurakauden taitteen joukkosukupuutossa, josta selvinneille dinosauruksille avautui tie ravintoketjun huipulle.
 Krokotiilit puolestaan jatkoivat kehittymistä toisesta arkosauruslinjasta. Maapallon nykyisistä asukeista vain krokotiilieläimet ovat arkosaurusten perillisiä – ja tietenkin linnut, jotka aikanaan kehittyivät dinosauruksista.
 Triaskauden krokotiilien suussa oli tällaisia hampaita.  Witwatersrandin yliopisto
 Triaskaudelta loikataan jurakaudelle, tai pikemminkin tömistellään
 Rhoetosaurus brownein – Jättiläinen oli varvasastuja
 Ainoa Australiasta löytynyt jurakauden sauropodi, pitkäkaulainen kasvinsyöjäjättiläinen, käveli varpaillaan, vaikka suurimmat yksilöt olivat jopa 40 tonnin painoisia, kertoi  Queenslandin yliopiston  tutkimus viime keväänä.
 Kantapää ei ottanut maahan, vaikkei se toisaalta ollut ilmassakaan, tutkijat selittivät. He olivat tulleet fossiilista tekemänsä 3D-mallin perusteella siihen tulokseen, että kannan alla askelia pehmentämässä oli lihaisa tyyny.
 Ilman tätä avaintekijää sauropodeista ei ehkä koskaan olisi tullut niin valtavia, arvioi  Journal of Morphology  -lehdessä ilmestyneen tutkimusartikkelin pääkirjoittaja  Andréas Jannel .
 Eri puolilta maailmaa löytyneiden jalanjälkien perusteella vastaava rakenne oli sauropodeilla yleinen.
 Hokkaidosta löytynyt Kamuysaurus japonicus -dinosauruksen luuranko on  lähes täydellinen. Hokkaidon yliopisto
 Kamuysaurus japonicus – "Lohikäärmejumala" viihtyi meren rannalla
 Tässä kuussa  Scientific Reports  -lehdessä julkaistu tutkimus esitteli kaikkian aikojen suurimman Japanista löytyneen dinosauruksen, 73 miljoonaa vuotta sitten eläneen hadro- eli ankannokkasauruksen.
 Tämä kasvinsyöjä painoi vähintään neljä tonnia tai jopa enemmän, jos osoittautuu, että se käveli neljällä jalalla,  Hokkaidon yliopiston  tutkimus kertoi. Suuren kokonsa ansiosta eläin sai nimekseen ""japanilainen lohikäärmejumala".
 Vaikka uusia dinosauruslajeja nimetään maailmassa nykyisin kymmeniä joka vuosi, Japanille tämä on vasta kaikkien aikojen kahdeksas nimen saanut uusi laji.
 Laji osoittaa, että Japanissa tai Itä-Aasiassa tapahtui muista riippumatonta evoluutiota, sanoi tutkimusta johtanut apulaisprofessori  Yoshitsugu Kobayashi .
 Löytöpaikassa erityistä on myös sijainti, muinainen merenranta. Ehkä jotkin dinosauruslajit viihtyivät poikkeuksellisesti juuri meren ääressä, mikä saattoi olla merkitsevä tekijä lajien monimuotoistumisessa, tutkijat tuumivat.
 Näin liisi Cryodrakon boreas, kaukaisen aikansa "lohikäärme", arvelee taitelija.   Davod Maas / Lontoon Kuningatar Maryn yliopisto
 Cryodrakon boreas – "Jäisellä lohikäärmeellä" oli lentokoneen siipiväli
 Lentoliskot eivät olleet dinosauruksia, mutta tämä niiden aikalainen ansaitsee tulla esitellyksi niiden joukossa huimien ominaisuuksiensa vuoksi. Se oli yksi maailman kaikkien aikojen suurimmista lentokykyisistä eläimistä.
 Siipien kymmenmetrinen kärkiväli vastaa monia tämän päivän hävittäjäkoneita, esimerkiksi Suomen ilmavoimien käyttämiä Hawkeja.
 250 kilon painoinen lihansyöjä oli uhka jopa dinosaurusten poikasille. Ja kun otus laskeutui maahan, pää ylsi samalla korkeudelle kuin nykykirahveilla.
 Kivettyneet luut löytyivät jo neljännesvuosisata sitten, mutta niiden luultiin pitkään kuuluneen jo aiemmin tunnetulle pterosaurus- eli lentoliskolajille, kertoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, paleontologi  David Hone  lontoolaisesta  Queen Maryn yliopistosta.
 Omana lajinaan suuri peto esiteltiin  Journal of Vertebrate Paleontology  -lehdessä tässä kuussa. Nimi tarkoittaa "pohjoisen jäistä lohikäärmettä", joskin kanadalainen löytöpaikka oli 76 miljoonaa vuotta sitten paljon nykyistä lämpimämpi.
 Vespersaurus paranaensis – Aavikon pikkupeto jätti kummat jäljet
 1970-luvulla löytyneet omituiset jalanjäljet saivat vihdoin selityksen, kun niiden jättäneen dinosauruslajin jäänteitä löytyi Paranán osavaltiosta Etelä-Brasiliasta.
 Kesällä  Nature Scientific Reports  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa esiteltiin otus, joka loikki 90 miljoonaa vuotta sitten aavikon poikki kahdella jalalla mutta yhden varpaan varassa.
 Varpaita oli kyllä jaloissa kolme, mutta pikkupeto varasi niistä vain keskimmäiselle, kertoivat Cruzeiro do Oesten paleontologisen museon tutkijat.
 Otuksen tekee erikoiseksi myös se, että Paranásta ei ole aiemmin löydetty maassa liikkuneita dinosauruksia, ainoastaan niiden aikalaisia, taivaalla kaarrelleita pterosauruksia.
 Lajilla oli korkeutta vain 75 senttiä ja painoa 15 kiloa.
 Tällaiseksi taiteilija on päätellyt Suskityrannus hazelaen. Muutaman kymmenen kilon painoisen otuksen suvun suurin oli kaikista dinosauruksista kuuluisin, T.rex. Andrey Atuchin / Virginia Tech
 Suskityrannus hazelae – Miniotus osoittautui tyrannosaurukseksi
 20–40 kiloa – sen verran painoa oli 92 miljoonaa vuotta sitten eläneellä otuksella, joka nyt täydentää tyrannosaurusten sukupuuta.
 Pienestä koostaan huolimatta se oli armoton ja nopea saalistaja, jolla oli voimakas purenta, tutkijat päättelivät fossiilien perusteella.
 Yhdysvaltain New Mexicon osavaltiosta löytyi jo kauan sitten kaksi osittaista keskenkasvuisten yksilöiden luurankoa. Meni kymmeniä vuosia, ennen kuin laji todettiin yhdeksäntonnisen  T. rexin  aiemmin tuntemattomaksi miniserkuksi.
 Laji, jolle tutkijat ovat antaneet lempinimen "liitukauden kojootti", esiteltiin keväällä  Nature Ecology & Evolution  -lehdessä.
 Suskityrannus hazelaen luuranko verrattuna suuren sukulaisensa T. rexin leukaluuhun.  Virginia Tech
 Suskityrannus hazelae  eli tyrannosaurusten evoluutioräjähdyksen kynnyksellä, sanoi tutkimusartikkelin pääkirjoittaja, geotieteiden apulaisprofessori  Sterling Nesbitt  yhdysvaltalaisesta  Virginia Tech -yliopistosta .
 Muutos oli nopea. Vain kymmenen miljoonaa vuotta myöhemmin tyrannosaurukset olivat planeettamme muhkeita valtijoita, ja valtaa kesti aina siihen saakka, kun Maahan iskeytynyt asteroidi teki dinosauruksista lopun 66 miljoonaa vuotta sitten.
 Nesbittillä on aivan erityinen rooli uuden lajin tarinassa: hän osallistui 16-vuotiaana koulupoikana paleontologille kaivauksille, ja sieltä juuri hän löysi  Suskityrannus hazelaen  ensimmäisen merkin, mudasta törröttäneen sääriluun kappaleen.
 Lue myös:
 Opaalikaivoksesta löydetyt fossiilit ovat sekä dinosauruksia että jalokiviä
 Aivan liian suuri aivan liian aikaisin – pienten dinosaurusten varhaisesta joukosta löytyi yllättäen jättiläinen

Uusia fossiilitutkimuksia: T. rexille löytyi leukaluun mittainen serkku, aavikkojen pieni petosaurus pinkoi yhdellä varpaalla ja varhaisten krokotiilien ruokalistalla oli dinosauruksia


Summary: Professori Heikki Luostarinen näkee mainoksen sovittelevana ja irtiottona Kiinan perinteisestä propagandalinjasta

Helsingin Sanomien sunnuntaina julkaisema Hongkongin demokratiamielenosoituksiin liittyvä ilmoitus on herättänyt huomiota sosiaalisessa mediassa.
 Kiinan alainen Hongkongin erityishallintoalue tuo ostamassaan mainoksessa esiin oman näkökulmansa mielenosoituksiin ja siihen, mitä niistä pitää ajatella.
 Twitterissä kokosivun propagandatempausta ihmettelivät mm. politiikantutkija  Johanna Vuorelma  ja kokoomusnuoret.
 Helsingin Sanomien vastaava päätoimittaja  Kaius Niemi  perustelee ilmoituksen julkaisemista sillä, että lehti julkaisi muutama viikko sitten myös mielenosoittajia tukevan mainoksen.
 – Molemmat mainokset on julkaistu harkinnan tuloksena. Molemmissa kysymys on yhteiskunnallisesta mainonnasta, jota koskee sananvapaus, Niemi kirjoittaa Twitterissä.
 Samanlainen kohu myös Ruotsissa
 Helsingin Sanomat ei ole ainoa lehti, joka on päätynyt antamaan maksullista tilaa Hongkongin hallinnon näkemyksille. Sama ilmoitus nimittäin julkaistiin runsas viikko sitten myös ruotsiksi sanomalehti Dagens Nyheterissä.
 Kuvakaappaus Dagens Nyheterin mainoksesta lehdessä 20. syyskuuta.  dagens.dn.se
 Myös ruotsalaislehti sai julkaisupäätöksestä osakseen kovaa kritiikkiä.
 Dagens Nyheterin päätoimittaja  Peter Wolodarski  on  puolustanut päätöstä  sillä, että lehti on pääkirjoituksissaan selvästi vastustanut Kiinan toimia Hongkongissa. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että Kiina ei voisi tuoda omaa kantaansa esiin lehdessä.
 Päätoimittajan mukaan ilmoituksen sisältö ei ole suunnattu joitain tiettyjä ryhmiä vastaan, vaan sen sävy on rauhallinen ja sovitteleva.
 Ilmoitus on hänen mukaansa osa Kiinan maailmanlaajuista mainoskampajaa.
 Kökköä, mutta rehellistä mainontaa
 Tampereen yliopiston journalistiikan professori  Heikki Luostarinen  pitää Helsingin Sanomien julkaisupäätöstä perusteltuina.
 – Ostan Kaius Niemen argumentin siitä, että kun toisen puolen ilmoitus on julkaistu, niin miksei tätäkin, Luostarinen sanoo.
 Ilmoitukseen on selvästi merkitty, että kyseessä on mainos. Lehden lukijalle asia ei jää epäselväksi.
 – PR pelaa joskus kierommillakin konsteilla, professori toteaa.
 – Tämä saattaa vaikuttaa kököltä. Mutta rehellisestihän tässä sanotaan, että asiat kerrotaan meidän näkökulmastamme ja niin kuin me haluamme.
 Luostarisen mukaan ilmoitus kertoo siitä, että Hongkongin hallinto on huolissaan ulkomaisista investoinneista ja mielenosoitusten myötä kaikonneista matkailijoista. Mainoskampanjalla hallinto yrittää nyt parantaa alueen imagoa ulkomailla.
 – Hallinnolle on tullut tarve sanoa asia omin sanoin, koska läntinen media on ollut voimakkaasti demokratialiikkeen kannalla.
 Irtiotto Kiinan propagandalinjasta
 Propagandatutkijana tunnettu Luostarinen on viime vuosina tutkinut nimenomaan Kiinan mediaa. Kiina käyttää maksettuja ilmoituksia maabrändityössään hänen mukaansa usein, mutta Hongkong-ilmoitus poikkeaa Kiinan perinteisestä linjasta.
 Ilmoituksen sävy on Luostarisen mielestä poikkeuksellisen sovitteleva. Kiinalaismediasta poiketen ongelmista ei kertaakaan syytetä ulkovaltoja. Myönnetään, että ne ovat sisäisiä ja että ne täytyy ratkaista vuoropuhelun kautta.
 – Tämä on irtiotto Pekingin linjasta. Halutaan osoittaa, että ongelmiin haetaan oikeasti ratkaisua, Luostarinen tulkitsee.
 Tarkoituksena tuntuu nyt olevan viestiä, että asiat ovat Hongkongin hallinnon omissa käsissä ja että se etsii rauhanomaista ratkaisua.
 – Tietysti sille, että irtiotto on voitu tehdä, täytyy olla Pekingin lupa. Mutta tuntuu, että tilaa on nyt annettu vähän enemmän.
 Hongkongin kampanjan ajankohtaan saattaa vaikuttaa, että Kiinan kansantasavalta viettää tiistaina 70-vuotisjuhlaa.
 – Peking toivoo, että ennen tiistaita ei tapahdu mitään kauheata. Mutta on vaikea sanoa, kuinka tila kehittyy sen jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 “He kohtelevat lapsia kuin eläimiä” –  Poliisin otteet suututtavat hongkongilaisia ja moni valmistautuu päivien mielenosoitusputkeen
 Hongkongissa yhteiskuntaopin väitetään radikalisoivan nuoret ja koulukirjat joutuvat syyniin – "Puhumme asioista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua"

Kokosivun Hongkong-ilmoitus HS:ssä herättää ihmetystä – Mediaprofessori: Kökköä, mutta rehellistä mainontaa


Sebastian Kurzin  konservatiivinen Kansanpuolue ÖVP on odotetusti voittamassa Itävallan parlamenttivaalit, kertovat vaalien tulosennusteet.
 Entisen liittokanslerin Kurzin puolue johti ylivoimaisesti ennen vaaleja julkaistuja mielipidetiedusteluja, joten ÖVP:n voittoa pidettiin jo etukäteen varmana.
 Oikeistopopulistiselle Vapauspuolueelle FPÖ:lle ennusteet näyttävät roimaa kannatuksen laskua. Puolue on saamassa noin kymmenen prosenttiyksikköä vähemmän ääniä kuin edellisissä vaaleissa.
 Uutistoimisto APA:n ja Itävallan yleisradioyhtiön ORFin vaaliennusteiden mukaan ÖVP saa 37, sosiaalidemokraatit 22, FPÖ 16, vihreät 14 ja liberaalit 7 prosenttia äänistä.
 Sosiaalidemokraattien eli SPÖ:n äänisaalis on noin viisi prosenttiyksikköä pienempi kuin edellisissä vaaleissa, ja tulos on puolueen huonoin toisen maailmansodan jälkeen. ÖVP:n äänisaalis edellisissä vaaleissa vuonna 2017 oli 31,5 prosenttia.
 Vihreät putosivat edellisissä vaaleissa kokonaan parlamentista, mutta tekevät nyt komean paluun historiansa parhaalla vaalituloksella.
 Ennusteissa on huomioitu ääntenlaskun eteneminen.
 Itävallan Kansanpuolueen ÖVP:n vaalivalvojaisissa osoitettiin suosiota Sebastian Kurzille ja tukea tämän uudelle kaudelle liittokanslerina. Christian Bruna / EPA
 FPÖ:n heikko tulos hienoinen yllätys
 Yle Uutisten Eurooppa-kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen  pitää FPÖ:n heikkoa vaalitulosta hienoisena yllätyksenä.
 – Romahdus tapahtui aivan viime päivinä. Ibiza-skandaali ei vielä heilauttanut kannatusta, mutta viime päivinä Itävallassa on uutisoitu kulukorvausten vääärinkäytöstä, josta epäillään Strachea, vaaleja Wienissä seuraava Turtiainen sanoo.
 Toinen syy tiukkaa maahanmuuttolinjaa vetäneen FPÖ:n suosion romahtamiselle on, ettei se enää ole ainoa tiukkaa linjaa ajava puolue Itävallassa.
 – Kurz on vienyt puoluettaan esimerkiksi maahanmuuttopolitiikassa Vapauspuolueen tontille, Turtiainen sanoo.
 – Tällä tuloksella Kurz voi vapaasti valita hallituskumppaninsa. Kurz tuskin enää luottaa Vapauspuolueeseen hallituskumppanina, ja puolue on jo ilmoittanut jäävänsä oppositioon, kertoo Turtiainen.
 Vihreät ovat jo vaatineet radikaalia muutosta politiikkaan suostuakseen mukaan Kurzin hallitukseen.
 Sebastian Kurz saapui äänestyspaikalle Wienissä yhdessä naisystävänsä Susanne Thierin kanssa. Christian Bruna / EPA
 Itävallassa ajauduttiin ennenaikaisiin vaaleihin niin sanotun Ibiza-skandaalin vuoksi.
 Keskustaoikeistolaisen ÖVP:n ja oikeistopopulistisen Vapauspuolueen eli FPÖ:n yhteishallitus kaatui  varaliittokansleri  Heinz-Christian Strachesta  salaa kuvatun videon vuodettua julkisuuteen. Videon perusteella Vapauspuolueen Strache oli valmis tekemään yhteistyötä venäläisten kanssa rahaa vastaan.
 Lisää aiheesta:
 Itävallan nuori kansleri tajusi ajan hengen ja teki itsestään vahvan johtajan – Vaalit tänään voittavan Sebastian Kurzin takana on piilomiljoonilla voideltu koneisto
 Itävallan maaseudulta löytyy syy oikeistopopulistien suosioon – Kun Jörg Haider veti ylleen ruskean perinnetakin, ei Eurooppa ollut enää ennallaan
 Itävallan oikeistopopulistit saivat uuden puheenjohtajan – Norbert Hofer yrittää kammeta puolueen taas valtaan

Sebastian Kurzista odotetusti vaalivoittaja Itävallassa, oikeistopopulistit romahtivat – Kirjeenvaihtaja: Kurz voi vapaasti valita hallituskumppaninsa


Summary: Neljä erilaista tarinaa Suomesta, jossa sivukylät tyhjenevät ja kaupungit täyttyvät.

Yläasteella ajattelin, että isompana muutan Helsinkiin tai ulkomaille. Se ajatus tuntuu nyt tosi vieraalta.
 Olen asunut Louella, Kittilässä ja Rovaniemellä. Juhan tavattuani palasin Kemijärvelle. Hänkin on kotoisin täältä. Nyt meillä on 2-vuotias Lilja ja 8-vuotias Risto, joka käy koulua samassa talossa, jossa itse kävin lukion.
 Koulukavereista ehkä kaksi kymmenestä on jäänyt Kemijärvelle. Useimmat ovat poikia. Tuttuja on muuttanut tänne takaisin, kun heille on syntynyt lapsia. Lasten on täällä turvallista kasvaa. He kasvavat metsän keskellä, eivät kaupungin hulinassa.
 Harrastamme paljon: minä crossfitiä, Juha jääkiekkoa ja metsästystä. Retkeilemme viiden koiran kanssa. Niiden kanssa voi lähteä takapihalta kävelemään. Kaupungissa olisi paljon vaikeampaa, viiden hihnan kanssa.
 Kaikki tuntevat Kemijärvellä toisensa, tai ainakin tietävät. Ollaan vähän kuin yhtä suurta perhettä. Jos jollekulle tapahtuu jotain ikävää, se koskettaa kaikkia.
 Ajoin vastikään keskustassa kolarin. Paikalle kiiruhti heti ihmisiä, jotka sanoivat, että ei ole mitään hätää. Isommassa kaupungissa ihmiset eivät ehkä olisi välittäneet, mutta täällä huolehditaan toisesta.
 Vuosia sitten olin kaupan kassalla töissä. Asiakkaat tervehtivät minua vieläkin. Mutta jos täällä haluaa olla rauhassa, se on hankalaa. Kun Lilja syntyi, kauppareissu kesti puolitoista tuntia, kun kaikki halusivat tulla katsomaan vauvaa ja juttelemaan.
 Tietenkin toivon, että Kemijärvelle tulisi lisää lapsiperheitä. Nyt asukkaat ovat suurimmalta osin vanhuksia. Kun heistä aika jättää, mitä tänne jää? Kaavailtu tehdas voi olla tämän kaupungin viimeinen toivo.
 Olen onnellinen, että olen käynyt täältä pois ja nähnyt, millaista muualla on. Olen myös ehtinyt kaivata tänne takaisin. Se on tärkeää. Nyt ei tunnu siltä, että ruoho olisi vihreämpää aidan toisella puolen.
 Valmistun ensi keväänä terveydenhoitajaksi. Opiskelen Rovaniemellä, 80 kilometrin päässä. Siellä käydessäni huomaan jo eron. Rovaniemellä kaikilla on kauhea meno päällä, mutta täällä on rauhallista. On ihanaa tulla takaisin kotiin.
 Kemijärvellä saan olla omassa pienessä kuplassani. Tykkään siitä kuplasta. Aina kun ajattelen tätä paikkaa, mietin metsää, syksyä ja ruskaa.

 Olen asunut koko ikäni Savitaipaleella. Ainoastaan armeija-ajan olen ollut pitemmän ajan muualla.
 Yläasteella opinto-ohjaaja sanoi minulle, että jään tyhjän päälle ja syrjäydyn, jos en hae mihinkään kouluun opiskelemaan. Olin kuitenkin jo peruskoulussa päättänyt, että koulun penkille en enää lähde.
 Opiskelin sitten oppisopimuksella maaseutuyrittäjäksi ja nyt käyn töissä maatilalla 50 kilometrin päässä Kouvolan Valkealassa. Teen siellä kaikenlaisia maataloustöitä, mutta pääasiassa ajelen erilaisia koneita.
 Puolitoista vuotta sitten ostin itselleni omakotitalon täältä Savitaipaleelta Hämäläisen kylän läheltä. Vanhempani asuvat tuossa kolmen kilometrin päässä.
 Tässä on keittiö, pari huonetta ja sauna. Pihalla on halkoliiteri, pihasauna, aittarakennus ja grillikatos. Talvella saa tehdä lumitöitä ja kesällä halkoja. Välillä käyn vanhempien luona hoitamassa hevosia.
 Rehellisesti sanottuna, tämä on ihan paras paikka asua. Minulle ei ole tullut mieleenkään, että muuttaisin vaikka pääkaupunkiseudulle johonkin kerrostalokaksioon.
 Täällä on parasta tila ja vapaus. Olen tottunut asumaan tilavassa paikassa. On maaseudun rauha ja kuitenkin ihan hyvät palvelut Savitaipaleen kirkonkylällä. Kaikki lähellä asuvat ovat tuttuja.
 Sen sijaan kaupungissa olisi paljon ihmisiä, mutta kukaan ei kuitenkaan tunne toisiaan. En tiedä, mitä iloa siitä olisi kenellekään.
 Ainoa kaupunki jonne voisin kuvitella muuttavani, on 60 kilometrin päässä sijaitseva Lappeenranta. Sielläkään kotini ei olisi keskustassa, vaan keskustaa kauempana omakotitalossa.
 Töihin ja kotiaskareisiin kuluu minulla niin paljon aikaa, että ylimääräisiä harrastuksia en tarvitse. Olen tehnyt avustusmatkoja Eurooppaan ja vienyt vähäosaisille vaatteita. Sitä voisin tehdä jatkossa enemmänkin.
 Asun tässä talossa yksin. Varmaan tähän joku kaveriksi joskus löytyy. Sillähän minä lähdin Valkealaan töihin, että sieltä löytyy paremmin kuin täältä metsän siimeksestä.
 Uskon, että tulevaisuuteni on Savitaipaleella. Alakouluaikaisista kavereistani muutama on jäänyt Savitaipaleelle. Kaikki eivät tietenkään halua jäädä, mutta minulle maaseutu ja maaseudun työt ovat lähellä sydäntä.

 Olen kotoisin Kiuruvedeltä, noin 26 kilometriä keskustasta. Täällä oli kivan rauhallista asua ja kasvaa. Meitä oli maatilalla kuusi sisarusta, joten leikkikavereita riitti. Tämä kylä oli silloin eläväinen. Kyläkoululla oli paljon oppilaita ja melkein kaikilla maatiloilla oli lapsia.
 Kyläkoulun lakkauttamisesta on jo aikaa. Minun poikani käy koulussa 15 kilometrin päässä. Sivukylät ovat tyhjentyneet aika nopeasti.
 Lähdin Lapinlahdelle kuvataidelukioon 16-vuotiaana. Minulla oli suuri kaipuu lähteä täältä pois ja halusin kokeilla siipiäni. En todellakaan ajatellut silloin, että voisin muuttaa tänne koskaan takaisin. Jatkoin sieltä Kuopioon Muotoiluakatemiaan. Muutin valmistumisen jälkeen edelleen Tampereelle, missä asuimme 5 vuotta.
 Minä rakastin Tamperetta, se oli aivan ihana paikka. Se on iso kaupunki, jossa on rikas kulttuuritarjonta, mutta pienten kaupunkien tapaan ihmiset ovat siellä rentoja ja ystävällisiä. Tirautin aika monta kyyneltä, kun sieltä piti lähteä pois.
 Lähtö tuli ajankohtaiseksi, kun päätin, että perustan oman puualan yrityksen. Tampereella kävi aika nopeasti selväksi, että yrityksen aloittamiseen olisi pitänyt ottaa iso laina. Täällä Kiuruvedellä oli tilat valmiina ja isällä oli kaikki puuntyöstöön tarvittavat työkalut.
 Minun ei tarvinnut ottaa ollenkaan lainaa yrityksen aloittamiseen. Samassa pihapiirissä verstaan kanssa oli isovanhempieni tyhjillään oleva talo. Muuttopäätös syntyi lopulta taloudellisista syistä.
 Toinen muuttoon vaikuttanut syy oli tukiverkosto. Tampereella oli kavereita ja ystäviä, mutta poikani isovanhemmat asuvat Kiuruvedellä ja Kuopiossa. Yrittäjän työssä tukiverkoston merkitys on kasvanut. Sukulaisista on iso apu.
 Toivoisin, että ihmiset näkisivät maaseudun potentiaalin. Täällä asuttiin ennen sen vuoksi, että oli lypsykarjaa. Mutta kyllä täällä voi tehdä paljon muutakin. Meidän naapuritalo on ollut myynnissä tosi kauan ja lapsiperheet ovat käyneet katsomassa sitä. En tiedä, mitä pitäisi tapahtua, että kaikki eivät muuttaisi kaupunkeihin.
 Harmittaa, että tämä kaikki menee täällä hukkaan. Toivon tulevaisuudelta, että verstaani kasvaisi ja loisi työpaikkoja Kiuruvedelle.

 Kesällä tuli täyteen 10 vuotta oman kodin rakentamisesta Pirttimäkeen. Olemme puolisoni Lassen kanssa molemmat puumalalaislähtöisiä. Olen asunut sairaanhoitaja-opintojen aikana Savonlinnassa, ja Lasse on asunut kahteen otteeseen pääkaupunkiseudulla.
 Olemme tyytyväisiä elämään Puumalassa. Toki varsinkin kesällä tulee aina välillä mieleen, että miksi me asumme 15 kilometrin päässä kirkonkylältä. Olisi kiva lähteä käymään vaikka jätskillä rannassa, mutta ei sinne niin vain täältä lähdetä. Maaseudulla on oltava oma auto, meidän perheessä on kaksi.
 Puumalassa tuetaan lapsiperheitä monin tavoin. Menen töihin seitsemäksi ja vien samalla Leevin koululle. Hän ehtii olla siellä parin tunnin ajan aamupäiväkerhossa ennen koulupäivää. Aamun ja iltapäivän kerhot ovat meidän perheelle iso etu. Lasse on metsäkoneenkuljettajan töissä aamuvarhaisesta iltaan asti.
 Meille olisi täysi mahdottomuus, että minä jättäisin aamulla Leevin yksin kotiin lähtemään kouluun.
 Leo on ollut nyt vuoden verran päiväkodissa. Lapset saavat 20 tuntia ilmaista varhaiskasvatusta viikossa, mikä käytännössä puolittaa päivähoitomaksut. Puumalassa on lisäksi käytössä kotihoidontuen kuntalisä ja vauvaraha.
 Puumalassa on parasta yhteisöllisyys ja se, että täällä on kaikki meidän perheen tarvitsemat palvelut. Täällä pääsee metsään ja puhtaaseen luontoon, kun astuu ovesta ulos. En jaksaisi asua missään betonilähiössä.
 Täällä järjestetään paljon aktiviteetteja. Kesäisin pelaamme pesäpalloa. Keskiviikko taitaa olla ainoa päivä, jolloin kukaan meistä ei käy missään liikuntaharrastuksessa.
 Puumalassa on myös tiivis lähipiiri: kaikki kaverit ja molempien vanhemmat. Kirkonkylällä asuvat lasten mummot ovat meille tärkeä apu. Heidän ansiostaan voimme Lassen kanssa harrastaa näinkin paljon.
 Mitkä asiat vaikuttavat siihen, missä ja miten haluat asua? Oletko miettinyt lähtöä kotipaikkakunnalta tai takaisin muuttamista? Aiheesta voi keskustella klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 Suuri tutkimus käynnistyi Seinäjoen seudulla – muuttovirta halutaan positiiviseksi myös keskuskaupungin naapureissa
 Kouvola laittaa isot paukut paluumuuttajien haalimiseen – ei todellakaan ole yksin liikkeellä
 "Oikeastiko aiotte muuttaa?" Tuttavatkin ihmettelivät, kun Härköset rakensivat seudulle, jolta muut muuttavat pois
 Grafiikka: Harri Vähäkangas/Yle, kuvat: Mia Sivula, Petri Kivimäki, Anne-Pauliina Rytkönen ja Kati Rantala/Yle.

He ovat kotiseutunsa kultakimpaleita – Jenni, Henna, Samuel ja Eve perustivat kotinsa paikkaan, johon harva haluaa jäädä


Summary: Vapaaehtoistyö on yhä tärkeämpi osa sairaaloiden arkea.

Merja Göös  istuu Keski-Pohjanmaan keskussairaalan aulassa ja hymyilee. Jalassa on värikkäät "voimahousut", kädessä laukku, joka on tehty lehtileikkeistä. Nainen puristaa laukkua itseään vasten. Se muistuttaa selviytymisestä.
 Pietarsaarelainen Göös on yksi keskussairaalan vapaaehtoistyöntekijöistä. Hän on tullut puhumaan neurologisen osaston potilaille vertaistukihenkilönä.
 – Haluan antaa heille omalla esimerkilläni elämän voimaa. Sitä, että vaikka jotakin sattuu, niin uusi ovi aukeaa.
 Göös tietää, mistä puhuu. Hän on kulkenut pitkän tien, joka olisi voinut päättyä toisinkin.
 Kaksi kuukautta katosi elämästä
 Merja Göösin elämä muuttui 15 vuotta sitten, kun hän sai laajan aivoverenvuodon, jota seurasivat aivoinfarkti ja aivokalvontulehdus. Tampereen yliopistosairaalassa naisen henkiinjäämismahdollisuuksiksi arvioitiin 3/15.
 – Olin kaksi kuukautta täysin pois pelistä. Jouduin opettelemaan lähes kaiken uudestaan: en osannut kävellä ja muisti katosi.
 Vuoden kuluttua tapahtuneesta Göös hakeutui vertaistukihenkilöksi Malmin sairaalaan. Tuolloin vapaaehtoistoiminta sairaaloissa oli vielä lapsenkengissä, mutta vahva halu auttaa muita ajoi naista eteenpäin. Myöhemmin hän kävi vielä Aivoliiton vertaistukikoulutuksen ja OLKA-vapaaehtoiskoulutuksen.
 – Pitää olla sinut oman sairauden kanssa, ennen kun pystyy auttamaan muita. Jos et ole tasapainoinen ja käynyt läpi omia juttuja, on turha lähteä antamaan tietoa muille.
 Merja Göös käy puhumassa neurologisella osastolla kerran kuukaudessa. "Luottamus on tärkeää, sillä asiat ovat monesti hyvin henkilökohtaisia." Kalle Niskala / Yle
 Monia mahdollisuuksia
 Vapaaehtoistyö Suomen sairaaloissa on viime vuosina lisääntynyt ja yhtenäistynyt.
 Vuonna 2018 OLKAn vapaaehtoistoimintaa oli HUS-sairaaloissa Helsingissä, Vantaalla ja Espoossa sekä Hyvinkään sairaalassa, OYSissä (Oulu) ja Seinäjoen keskussairaalassa.
 Tänä vuonna toiminta on laajentunut yhdeksään sairaalaan eri puolille Suomea. Lisäksi moni sairaala on käynnistämässä vapaaehtoistoimintaa. Yksi näistä on Keski-Pohjanmaan keskussairaala, jossa se toteutetaan VERNA-hankkeen avulla.
 – Me haemme vapaaehtoistyöntekijöitä ensin pitkäaikaispotilaille ja yleislääketieteen osastolle, mutta tarvetta olisi lähes joka osastolle, kertoo vt. johtajaylihoitaja  Piia Kurikkala  Soitesta.
 Sairaaloissa vapaaehtoiset kohtaavat potilaita ja heidän läheisiään eri tehtävissä. He voivat olla aulaoppaita, juttukavereita, vertaistukihenkilöitä, leikkikavereita tai vaikka potilaita ilahduttavia esiintyjiä.
 – Vapaaehtoisilla on erittäin suuri merkitys meidän potilaillemme. He tuovat lisäarvoa potilaan tilanteeseen ja selviytymiseen. He ovat sellaisia kuuntelijoita, tukijoita ja vertaistuen tuojia, mitä me ammattilaiset emme pysty olemaan samalla tavalla.
 Potilasyhdistysten Verna-tukipiste avattiin Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa kesäkuussa 2019. Kalle Niskala / Yle
 Sairaaloihin on perustettu myös vapaaehtoistoiminnan pisteitä ja vapaaehtoiseksi aikoville on järjestetty valmennusta kuuntelemisesta, hygieniasta ja tietosuojasta. Merja Göös pitää suuntausta hyvänä.
 – On tärkeää, että tiedät, mikä sairaalan toimenkuva on. Ei sinne niin vain mennä, vaan pitää olla valmis ottamaan vastaan neuvoja eikä lähteä kilpailemaan hoitohenkilökunnan kanssa.
 Elokuvarooli toi itseluottamusta
 Merja Göös oli sairastuessaan 53-vuotias. Häntä auttoivat eteenpäin sinnikkyys ja ajatus uuden mahdollisuuden saamisesta, sillä hänen äitinsä oli kuollut aivoverenvuotoon 57-vuotiaana.
 – Olen oppinut olemaan positiivinen, osaan kävellä, osaan juosta ja jopa ajaa polkupyörällä. Koska emme voi valita, mitä sairastumisen jälkeen jää jäljelle, pitää lähteä eteenpäin niillä eväillä, mitä on.
 Kuntoutuakseen Göös on tehnyt käsitöitä, kunnostanut asuntovaunun ja vahvistanut keskivartalon lihaksia.
 Pari vuotta sitten hän haki elokuva-avustajaksi  Klaus Härön  elokuvaan Tuntematon Mestari. Göös esitti elokuvassa taidekriitikkoa ja sai runsaasti itseluottamusta. Se on auttanut myös vertaistukena toimimisessa.
 – Selvisin, koska luotin siihen, että minulle annettiin tämä ihana uusi elämä. Kunpa jokainen tajuaisi sen, että elämä on tässä ja nyt, arvostaisi sitä ja antaisi hymyn ja onnellisuuden tulla ja ryöpytä eikä katkeroituisi.
  Merja Göösiä aivoverenvuodosta muistuttavat vielä tasapainovaikeudet, lievä afasia ja hermosäryt.
– Keskivartaloa pitää hoitaa koko elämä, koska se pitää pystyssä. Välillä kuitenkin horjahtelen, ja moni voi luulla, että olen vähän ottanut, mutta selvinpäin on kiva olla kännissä, Göös naurahtaa. Kalle Niskala / Yle

Merja Göös on käynyt pitkän tien kuntoutuakseen – nyt hän auttaa kohtalotovereita: "Kunpa jokainen tajuaisi sen, että elämä on tässä ja nyt"


Summary: Netflixin uutuusdokumentissa esiintyvä Carole Cadwalladr sanoo, että äänestyskäyttäytymiseen voidaan yhä vaikuttaa levittämällä valheita ja lietsomalla pelkoja.

Se alkoi Googlen sanahausta.
 Vuonna 2016 brittiläinen toimittaja  Carole Cadwalladr  syötti Googleen kysymyslauseita.
 Ovatko juutalaiset... ilkeitä , ehdotti Google.  Ovatko muslimit... pahoja , hakukone ennakoi.  Tekevätkö mustat... enemmän rikoksia , koneäly täydensi automaattisesti.
 Cadwalladr oli varma, että oli törmännyt shokeeraavaan tietoon: maailman suosituimman hakukoneen algoritmi tarjosi harhaanjohtavaa, kärjistävää ja vihaan yllyttävää sisältöä. Google kuitenkin vain siivosi hakuehdotuksiaan, eikä löytö johtanut isompiin muutoksiin.
 – Google kieltäytyi edes tunnustamasta, että mitään ongelmaa oli, Cadwalladr sanoo. Hän esiintyi tällä viikolla Suomessa MyData-konferenssissa.
 Carole Cadwalladr päätti tutkia internet-jättien valtaa lisää. Vuoden 2016 lopussa  Donald Trump  oli valittu Yhdysvaltojen presidentiksi ja keskustelu big datasta, poliittisesta profiloinnista ja kohdennetusta nettipropagandasta oli käynnistynyt. Trumpin voiton jälkeen uutisoitiin data-analytiikkayhtiö Cambridge Analytican ja Facebook-tietojen kytkyistä.
 Cadwalladr ei halunnut toistaa Google-skuuppinsa saamaa vaisua vastaanottoa, joten hän käytti lähes vuoden löytääkseen tarinalle kasvot, joita sekä yleisön että yhtiöiden olisi pakko uskoa – ilmiantajan Cambridge Analytica -yhtiön sisältä.
 Ihmisten mieliin jäikin sanomalehti The Guardianissa maaliskuussa 2018 pinkeissä hiuksissaan poseerannut  Christopher Wylie , joka kertoi hätkähdyttävän tiedon: Cambridge Analytica oli käyttänyt jopa 50:tä miljoonaa Facebook-profiilia luvatta muun muassa Trumpin kampanjan edistämiseksi.
 Myöhemmin Facebook tarkensi luvuksi 87 miljoonaa profiilia.
 – Kun löysin Chris Wylien, se muutti pelin täysin. Syylliset eivät voisi päästä noin vain veräjästä.
 Netflix julkaisi kesällä The Great Hack -dokumentin , jonka yksi päähenkilö Cadwalladr on. Hän on brittiläiselle The Guardianille ja sen sisarlehdelle The Observerille kirjoittava vapaa toimittaja.
 Cadwalladrin mielestä dokumentti on hyvä tapa kertoa suurelle yleisölle somedatan väärinkäytöstä syntyneestä kohusta, jota on monimutkaisuudessaan vaikea hahmottaa. Hän huomauttaa, ettei dokumentti kata kuitenkaan koko kuvaa.
 Facebook-skandaalin käänteet alkoivat vuonna 2015, kun The Guardian julkaisi jutun Cambridge Analyticasta, joka hyödynsi Facebook-tiedoista koottuja ”psykologisia profiileja” Yhdysvaltain republikaanien presidenttiehdokkuutta tavoitelleen  Ted Cruzin  kampanjassa.
 Facebook tajusi jo tuolloin Cambridge Analytican rikkoneen käyttäjäehtojaan, mutta ei kertonut asiasta julkisesti. Facebook edellytti, että datayhtiö tuhoaa keräämänsä miljoonat profiilitiedot, mutta ei tehnyt mitään varmistaakseen, että näin tapahtuu.
 Siksi Facebookille tuli – kertomansa mukaan – järkytyksenä, että tietoja oli hyödynnetty vielä tämän jälkeenkin, muun muassa Trumpin ja ilmeisesti myös Britannian EU-eroa ajaneen Brexit-leirin vaalimainonnassa.
 The Guardianin, The New York Timesin ja brittikanava Channel 4:n yhteistyössä julkistamat paljastukset aiheesta saivat viime vuonna aikaan lumipalloefektin. Ne johtivat muun muassa Cambridge Analytican toimitusjohtajan  Alexander Nixin  potkuihin, koko Cambridge Analytican toiminnan lopettamiseen ja Facebookin perustajan ja toimitusjohtajan  Mark Zuckerbergin  anteeksipyyntöihin ja kuulemiseen Yhdysvaltain kongressissa ja EU-parlamentissa.
 Facebook ryhtyi selvittämään, kuinka paljon sen käyttäjädataa oli vuotanut kolmansille osapuolille. Tähän mennessä mahdollisia väärinkäytöksiä on löytynyt noin 10 000 sovelluksesta.
 Kesällä Facebook sai Yhdysvaltain viranomaisilta yli viiden miljardin dollarin sakot käyttäjien yksityisyydensuojan loukkaamisesta.
 Carole Cadwalladrin jutut johtivat useisiin rikostutkintoihin, ja hänet valittiin yhdessä New York Timesin toimittajien kanssa Pulitzer-palkintoehdokkaaksi.
 Kaikki hyvin, siis?
 Cadwalladr on skeptinen.
 – Tämä on vasta jäävuoren huippu.
 Cadwalladr on tärkeässä roolissa Netflix-dokumentissa The Great Hack. Netflix / Everett Collection / All Over Press
 Mikä merkitys netin piilovaikuttamisella todella oli Brexit- ja Trump-äänestyksissä?  Cadwalladria turhauttaa, kuinka vähän siitä edelleen tiedetään.
 Facebookin sisältöä on mahdotonta tutkia, hän sanoo. Jokaisen fiidi eli uutisvirta on personoitu, eivätkä kullekin henkilölle kohdennetut julkaisut arkistoidu minnekään.
 Uusia vaaleja käydään koko ajan, ja ihmisten äänestyskäyttäytymiseen voidaan yhä vaikuttaa valheita, pelkoja ja apatiaa levittämällä, Cadwalladr sanoo.
 – Tiedämme, että Cambridge Analytica kehuskeli tehneensä töitä yli 150 vaaleissa maailmalla. Ja tiedämme, että heidän jäljiltään on syntynyt monia yrityksiä, joista yksi, Data Propria, työskentelee Trumpin 2020 -kampanjassa, hän luettelee.
 – Jos näitä ihmisiä ei saateta vastuuseen, he tekevät sen uudelleen ja uudelleen, Cadwalladr sanoo.
 Hän sanoo asuvansa maassa, joka on täydessä poliittisessa kaaoksessa “myös Facebookin ansiosta”. Lainvalvojat ovat todenneet Britannian nykyisen pääministerin  Boris Johnsonin  syyllistyneen laittomuuksiin: hänen Brexit-kampanjansa rikkoi vaalirahasääntöjä ja hän keskeytti parlamentin toiminnan oikeudettomasti. Johnson on ohittanut asiat olankohautuksella.
 – Kukaan ei nykyään edes eroa! Cadwalladr parahtaa.
 Cadwalladrin mielestä Facebookin käytön voisi jopa kieltää Britannian seuraavissa vaaleissa, kunnes yhtiö antaa tarkemman selonteon siitä, miten poliittisia mainoksia on kohdistettu, kenelle, kuka niitä on rahoittanut ja millä summilla. Muuten vaalit eivät ole avoimet ja luotettavat, hän sanoo.
 Facebookin Mark Zuckerberg on brittiparlamentin pyynnöistä huolimatta kieltäytynyt tulemasta Britanniaan todistamaan Brexit-aiheesta, Cadwalladr huomauttaa.
 – Mekin Britanniassakin olimme ennen naiiveja, mutta naiiviuteen ei ole enää varaa.
 Cadwalladr on astunut kirjoituksillaan ja esiintymisillään monille varpaille.  Brexit-kampanjaa rahoittanut liikemies haastoi toimittajan kesällä oikeuteen. Väitetty kunnianloukkaus liittyy Cadwalladrin hitiksi nousseeseen Ted-puheeseen, jossa tämä muun ohella linkittää Brexit-rahoittaja  Arron Banksin  Venäjän hallitukseen. Banks kiistää ottaneensa vastaan venäläistä rahaa.
 Freelance-toimittajana Cadwalladr käynnisti poikkeuksellisen joukkorahoituskampanjan kyetäkseen jatkamaan työtään ja selvitäkseen tulevasta oikeudenkäynnistä. Tähän mennessä hän on saanut kerättyä yli 300 000 puntaa lähes 11 000 lahjoittajalta. Monet toimittajajärjestöt ovat tukeneet Cadwalladria julkisuudessa.
 Cambridge Analytica -julkistuksia valmistellessaan The Guardian oli hakeutunut yhteistyöhön muiden mediatalojen kanssa nimenomaan vähentääkseen oikeusjuttujen riskiä, Cadwalladr kertoo.
 – Mutta hän ei haastanut The Guardiania. Hän ei haastanut Tediä, joka on amerikkalainen miljoonien arvoinen mediayhtiö. Hän haastoi minut henkilökohtaisesti yhdestä lauseesta, koska se on briljantti strategia.
 Strategialla hän tarkoittaa toimittajan hiljentämistä, joka on jossain määrin jo onnistunut, koska suuri osa Cadwalladrin ajasta menee nyt oikeusprosessiin eikä tutkivaan työhön.
 – Minulla on uskomattomia jutun aihioita, joita pitäisi tutkia. Näin kuka tahansa motivoitunut miljonääri voi käydä journalistien kimppuun. Tämä on huono uutinen kaikille toimittajille.
 The Guardianin ja The Observerin toimittaja Carole Cadwalladr esiintyi MyData-konferenssissa Helsingissä.  Esa Syväkuru / Yle
 Kärkevänä somekommentoijana Cadwalladrista on tullut Britanniassa julkkis , joka saa osakseen paitsi ihailua myös kritiikkiä ja vihaa. Hiljattain yhdysvaltalainen aikakauslehti The Atlantic julkaisi Cadwalladrista jutun otsikolla “Britannian polarisoivin journalisti”.
 Cadwalladrin mukaan kirjoitus on tehty hänen vastustajiensa näkökulmasta ja on esimerkki siitä, kuinka vaikutusvaltaiset tahot levittävät hänestä lokaa.
 – Britanniassa koko Brexit-väittely on todella polarisoiva. Ihmiset, jotka eivät ole tykänneet siitä, että tutkin Brexitin taustoja, ovat niitä, jotka syyttävät minua aktivistiksi ja salaliittoteoreetikoksi, hän sanoo.
 – En ole myöskään nähnyt artikkelia, jossa esitettäisiin samoja tulkintoja miestoimittajasta, Cadwalladr huomauttaa ja viittaa siihen, että häntä kutsutaan muun muassa “hysteeriseksi keski-ikäiseksi” naiseksi.
 Carole Cadwalladrin mukaan ainoa lääke kovenevaan painostukseen on toimittajien kansainvälinen yhteistyö. Vaikka juttuprojekti The New York Timesin ja Channel 4:n kanssa oli “kaikkea muuta kuin helppo”, hän sanoo, ettei Facebook voinut sivuuttaa juttuja, koska ne tulivat kolmelta uutisorganisaatiolta samaan aikaan.
 – Yhdessä olemme vahvempia.
 Lue lisää:
 ”Olet sitä, mistä tykkäät Facebookissa” – Näin poliitikot hyödyntävät luonnettasi mainonnassaan
 Mystinen hotellikuolema ja israelilaisia hakkereita – näin Cambridge Analytica vaikutti Kenian ja Nigerian vaaleihin
 Kyllä, algoritmit uhkaavat demokratiaa – Valta luisuu some-miljardööreille

Cambridge Analytica -skandaalin paljastanut toimittaja taistelee internetjättien piilovaikuttamista vastaan – "Facebook pitäisi kieltää vaaleissa"


Summary: Skamin teatteriversioon haki 350 suomalaista nuorta. Mukaan pääsi kahdeksan.

Norjalainen tv-sarja  Skam  onnistui mahdottomassa. Se kertoi nuorista lukiolaisista, rakkaudesta, seksistä, bilettämisestä ja ihmissuhteiden ongelmista. Se rikkoi tabuja ja siitä tuli menestys, joka koukutti ruutujen äärelle nuoret katsojat. Yllättäen myös vanhemmat tykkäsivät. Pelkästään  Yle Areenassa  sarja on tähän mennessä käynnistetty 19 miljoonaa kertaa.
 Nyt samaa menestystä odotetaan Vantaalla.  Skamin  teatteriversio saa ensi-iltansa kulttuuritalo Martinuksessa. Tätä ennen  Skam  on nähty teatteriin dramatisoituna vain Tanskassa.
 Vantaan esitykseen haki näyttelijöiksi 350 nuorta. Heistä kahdeksan valittiin. Joukossa olivat  Elias Hjelm , 21, ja  Rosanna Liuski , 22. Kysytään heiltä, miksi  Skam  on niin poikkeuksellisen.
 – Näyttelijät ja hahmot ovat tosi aitoja. Tuntuu kuin katsoisi dokumenttia eikä tv-sarjaa, Hjelm sanoo.
 – Aiheet ovat niin samastuttavia ja lukioelämästä aidosti kertovia juttuja. Siellä on bileitä. Siellä on sitä, että kuka on se coolein tyyppi. Kuka seuraa ketä instassa ja mitä säätöä kelläkin on, Liuski komppaa.
 Eva (Rosanna Liuski) epäilee, että Jonas (Elias Hjelm) pettää. Cata Portin
 Valokuvat ja cv:t hyväksytettiin Norjassa
 Skamin  teatteriversio keskittyy tv-sarjan ensimmäiseen kauteen, jonka 11 jaksoa puristetaan näyttämöllä pariin tuntiin. Keskiössä on Eva ja hänen suhteensa Jonakseen, mutta mukana ovat myös kaikkien neljän tuotantokauden muut keskeiset hahmot.
 Uutta teatteriversiossa on muoto. Vantaalla näyttelijät näyttelevät omaa roolihenkilöään ja toisinaan myös kertojaa.
 – Se on ohjauksellisesti ja näyttelijöille haastava tyylilaji, mutta yleisö pysyy perässä. Niillä, jotka ovat nähneet ensimmäisen tuotantokauden, ei tule olemaan mitään ongelmaa. He hiffaavat heti, ohjaaja  Tiina Brännare  sanoo.
 Tv-sarjan on näyttämölle dramatisoinut  Line Mørkeby.  Vantaalla noudatetaan tiukasti alun perin Tanskaan tehtyä dramatisointia.
 – Käsikirjoitukseen on hyvin tarkasti kirjoitettu, mitä tapahtuu ja mitä muut tekevät. Siinä on ohjaus ja jopa asemointi kirjoitettuna ylös, Brännare sanoo.
 Myös tv-sarjan norjalainen tuotantoyhtiö NRK valvoi vantaalaisten versiota. Se muun muassa edellytti, että mukaan tulevilla nuorilla on kokemusta näyttelemisestä, mutta että he eivät silti ole varsinaisia ammattinäyttelijöitä.
 – Kaikkien meidän valokuvat ja cv:t piti hyväksyttää siellä. Näyttelijöistä katsottiin, muistuttavatko he ulkoisesti tarpeeksi alkuperäisiä roolihenkilöitä, Brännare kertoo.
 – Totta kai jännittää aina, kun nousee lavalle, että saako itsestään annettua kaiken, sanoo Evaa näyttelevä Rosanna Liuski . Esa Fills / YLE
 Evasta tulee sulokas ja naisellinen
 Rosanna Liuski kertoo aavistelleensa, että hänet roolitetaan Evaksi.
 – Koska se on se ainoa brunette siellä porukassa ja vähän minun näköiseni.
 Evan rooliin hän kertoo ottaneensa mallia norjalaisesta tv-sarjasta.
 – Olen yrittänyt säilyttää pieniä hetkiä lavalla, että joku fani voi kokea, että joo tuo on just se. Pääosin olen kuitenkin ottanut vain suuntia, mihin lähteä. Eva on aika sulokas ja naisellinen. Olen miettinyt, miten sitä pystyisi tekemään fysiikan kautta.
 Skamissa  käydään läpi kipeitäkin aiheita, mutta Liuski kokee, että niitä ei ole vaikea näytellä. Teemoista on puhuttu yhdessä työryhmän kanssa.
 – Evalla on näitä rankkoja kokemuksia, rikkinäisyyttä ja epävarmuutta. Ne ovat sellaisia aiheita, joita olen itsekin käynyt lukiossa läpi. Ne kuuluvat ihmiselämään.
 Liuski on harrastanut teatteria 12-vuotiaasta. Hän on lukion jälkeen kolmannella välivuodella ja kirjoittaa vapaa-ajallaan arvioita Broadway World -sivustolle.
 – En yhtään ihmettele, miksi Skam on nuorten suosiossa, koska onhan se nyt ihan tosi hyvä,  sanoo Jonasta näyttelevä Elias Hjelm. Esa Fills / YLE
 Koe-esiintymisestä vinkkasi äiti
 Evan vastaparia Jonasta näyttelevä Elias Hjelm haki teatteriversioon sen jälkeen, kun äiti vinkkasi koe-esiintymisestä. Alkuperäisen tv-sarjan ensimmäisen kauden hän katsoi vasta, kun sai roolin.
 – Vähän harmitti, etten ollut katsonut sitä lukioaikana, koska siinä oli niin paljon samastuttavia asiota. Olisi ollut siistiä seurata sarjaa ja kokea asioita itse, Hjelm sanoo.
 Hjelm opiskelee Pop & Jazz Konservatoriossa musiikin tuottamista. Teatterin harrastamisen hän aloitti jo lukiossa. Hjelm kertoo, ettei tee täysin samaa hahmoa kuin alkuperäinen norjalainen Jonas.
 – Meissä on paljon samaa, minussa ja Jonaksessa, mutta otan tosi paljon omaa twistiä siihen. Se ei siis ole samanlainen kuin sarjassa, mutta tunnistettava, Hjelm luonnehtii.
 Sanaa näyttelevän Yasmin Ahsanullahin mielestä Skamin tärkeimmät teemat ovat ystävyys ja erilaisuuden hyväksyminen.  Esa Fills / YLE
 Sana on vahva jo nuorena
 Yasmin Ahsanullah , 26, näyttelee Vantaalla Sanan roolin. Ahsanullah on porukan kokenein näyttelijä, joka on valmistunut brittiläisestä East 15 Acting Schoolista ja näytellyt Lontoossa. Hän on hiljattain muuttanut takaisin Suomeen.
 Ahsanullah tiesi Skamin, mutta hänkään ei ollut nähnyt sarjaa ennen kuin sai roolin.
 – Aloin tykätä Sanasta enemmän ja enemmän, kun katsoin kausia eteenpäin ja tutustuin hahmoon. Tuli sellainen fiilis, että vitsi, miten siisti tyyppi.
 Ahsanullahin mielestä Sana on hyvin kirjoitettu rooli.
 – Se on moniulotteinen, siitä löytyy erilaisia tasoja ja se on tosi vahva nainen jo nuorena. Sellaisia on aina kiva esittää.
 Somettamista ei ole unohdettu teatterissakaan. Päivitykset ja viestit heijastetaan näyttämön takaseinään ja esityksessä soitetaan facetime-puheluita livenä. Jere Hartikainen näyttelee Isakia ja Rosanna Liuski Evaa. Cata Portin
 Russebussesta tuli penkkarirekka
 Skamista  on tehty tähän mennessä oma tv-versio seitsemään maahan. Ne on aina paikallistettu. Vantaan teatteriesitystä ei ollut tarpeen suomettaa. Tosin norjalaisten russebusse, penkkaribussi, vaihtui Vantaalla penkkarirekaksi.
 – Mutta kyllä kaikki muut teemat, ne mitä nuoret käyvät läpi lukioaikana, ihastumiset, uskonto, se, mihin porukkaan kukin kuuluu ja ketkä ovat oikeita kavereita. Ne ovat samastuttavia sellaisenaan, Liuski sanoo.
 Alkuperäisen tv-sarjan näyttelijöistä tuli superjulkkiksia. Miten vantaalaisversion nuoret ovat varautuneet mahdolliseen fanitukseen?
 – No kattoo nyt, että miten käy. Tietenkin, jos musta tulee ihan jäätävä superstara, niin tietsä, terveisiä äidille, Elias Hjelm nauraa.
 Skamin  teatteriversion ensi-ilta on 2.10. Kulttuuritalo Martinuksessa Vantaalla.
 Lue myös:
 Skamin saksalaisversiossa ruohonpoltto ei ole ongelma, mutta kielenkäyttö on norjalaista siistimpää – tv-sarjojen paikallistaminen kasvoi ilmiöksi
 Mitä on teiniangsti amerikkalaisittain? – Odotettu SKAM Austin pyörähtää käyntiin Yhdysvalloissa
 Skam-Nooran esittäjä Josefine Pettersen: "Olen Nooran tavoin toivoton romantikko"

"Jos musta tulee jäätävä superstara, niin terveisiä äidille" – Vantaalla nähdään teatteriversio huippusuositusta tv-sarja Skamista


Summary: Sairaalat ovat toimineet varageneraattorien voimin. Kymmeniä ihmisiä on pelastettu hisseistä.

Kanariansaarten Teneriffalla on sattunut laaja sähkökatkos. Iltapäivällä yhden jälkeen paikallista aikaa alkaneen katkoksen syytä ei vielä tiedetä, mutta se koskee käytännössä koko saarta.
 Sähköttä on ollut enimmillään noin miljoona ihmistä,  kertoo Cadena Ser -radiokanava . Esimerkiksi sairaalat toimivat varageneraattorien voimin.
 Kymmeniä ihmisiä on jouduttu pelastamaan hisseistä, eivätkä liikennevalot toimi,  uutisoi Espanjan televisio RTVE . Mistään vakavista sähkökatkoon liittyvistä onnettomuuksista ei ole raportoitu.
 Sähköt on saatu palautettua kymmenille tuhansille asiakkaille pääkaupungin Santa Cruzin alueella. Santa Cruzin pormestari  Patricia Hernández  kirjoitti iltapäivällä Twitterissä, että sähköjen palauttaminen koko saarelle vie jopa kuusi tuntia.
 Cadena Serin mukaan Teneriffalla oli laaja sähkökatko myös vuonna 2010.

Sähköt katkesivat Teneriffan turistisaarelta – enimmillään miljoona ihmistä sähköttä


Summary: Kaskisissa Pohjanmaalla järjestettiin tänään neuvoa-antava kansanäänestys kuntaliitoksesta Närpiön kanssa.

Reilusti yli puolet kaskislaisista ei kannata kuntaliitosta Närpiön kanssa. Neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä äänestysprosentti nousi korkeaksi.
 Jo ennakkoon äänensä jätti yli puolet äänioikeutetuista, ja lopullinen äänestysprosentti oli 75,6 prosenttia. Äänestäneitä oli kaikkiaan 823.
 Ei-ääniä annettiin 456 eli 55,4 % äänistä. Kyllä-äänten määrä oli 341, eli 41,5 %.
 Niitä, jotka eivät kannattaneet kumpaakaan vaihtoehtoa, oli 20 eli 2,4 %. Kuusi ääntä hylättiin.
 Kuntapäättäjille tulos oli odotettu
 Kaskisten kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Kari Häggblom  (sd.) pitää äänestystulosta odotettuna. Häggblom on itse kertonut vastustavansa kuntaliitosta.
 – Tulos oli odotettu ja sen verran selvä, että toivon valtuuston kunnioittavan tätä tulosta.
 Häggblom oli tyytyväinen äänestysprosenttiin.
 – Kun kolme neljäsosaa on sanonut kantansa, siihen täytyy luottaa.
 Kaskisten kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Carl-Gustav Mangs  (r.)on myös tyytyväinen korkeaksi nousseeseen äänestysprosenttiin. Mangs on aiemmin kertonut olevansa kuntaliitoksen kannalla.
 – Tulos on ennakko-odotusten mukainen, enkä ole pettynyt. Valtuustossa jokaisen on mielestäni tehtävä omat johtopäätöksensä ja äänestettävä sen mukaan. Osa valtuutetuista varmasti kuuntelee äänestystulosta.
 Kaskisten ja Närpiön kuntaliitos olisi määrä toteutua vuoden 2021 alusta.  Kuntaliitokset ovat nykyään hyvin harvinaisia .
 Äänestyslipussa oli kolme vastausvaihtoehtoa. Tuomo Rintamaa / Yle
 Valtuustot ratkaisevat marraskuussa
 Lopullisen päätöksen kuntaliitoksesta tekevät molempien kaupunkien valtuustot marraskuun 19. päivänä.
 Yle kysyi pari viikkoa sitten  Kaskisten kaupunginvaltuutetuilta heidän kantojaan kuntaliitokseen, sekä siihen, aikovatko he noudattaa kansanäänestyksen tulosta.
 Lievä enemmistö kantansa kertoneista valtuutetuista vastusti kuntaliitosta Närpiön kanssa. 17:stä valtuutetusta liitosta vastusti kahdeksan ja liitoksen kannalla oli kuusi valtuutettua. Kolme valtuutettua ei kertonut kantaansa.
 Valtuutetut eivät nostaneet kansanäänestyksen merkitystä kovin korkealle. Kansanäänestykselle antoi painoarvoa seitsemän valtuutettua, joista kuusi oli liitosvastaisia.
 Närpiössä ei järjestetä kansanäänestystä, vaan kuntalaiset  ovat saaneet vastata kyselyyn . Kyselyn tulokset julkistetaan maanantaina iltapäivällä.
 Lue lisää:
 Kuntaliitosäänestyksestä tulossa tasainen Kaskisissa – kansanäänestys voi kääntää ennakkoasetelman
 Närpiöläiset vastasivat kuntaliitoskyselyyn aktiivisesti
 Kuntaliitosmäärät romahtaneet liki nollaan – ministeri haluaa vauhdittaa yhdistymisiä: "Yksi liitos per vuosi on todella vähän"

Kansanäänestys Kaskisissa selvin luvuin kuntaliitoksen vastainen: "Kun kolme neljäsosaa on sanonut kantansa, siihen täytyy luottaa"


Summary: Maanantaina julkaistava alueellinen väestöennuste hirvittää asiantuntijaa jo etukäteen. Syntyvyys on nyt kaikkien aikojen matalinta.

Miten syntyvyyden jyrkkä lasku ja maan sisäinen muuttoliike näkyvät Suomen eri kunnissa? Tämä selviää maanantaiaamuna, kun Tilastokeskus julkistaa alueellisen väestöennusteen. Ennustetta tullaan lukemaan tarkasti joka puolella Suomea, ja se herättää jo etukäteen huokauksia.
 –Haaste on aika iso. Vähän itseänikin hirvittää nämä numerot, toteaa aluetutkija  Timo Aro.
 Vaikka julkistus on maanantaina, ennusteen suunnasta on jo viitteitä. Suomen alueet eriytyvät kiihtyvää tahtia ja jakautuvat elinvoimaisiin ja kuihtuviin. Näin kuvaa MDI-konsulttitoimistossa työskentelevä Aro.
 MDI julkaisi maaliskuussa oman  ennusteensa  jonka mukaan tästä hetkestä vuoteen 2040 merkittävää kasvua on vain Helsingin, Tampereen ja Turun seuduilla. Sen mukaan maan sisäinen muuttoliike lisää eroja kasvavien ja kuihtuvien alueiden välillä.
 Työikäiset muuttavat seuduille, joissa on jo muuta maata parempi syntyvyys. Myös maahanmuuttajat suuntaavat kasvuseuduille.
 Valtiovarainministeriössäkin ennuste luetaan tarkasti, sanoo finanssineuvos  Tanja Rantanen.  Hän sanoo odottavansa kuntatietoja sekä mielenkiinnolla että huolestuneena.
 –Tätä on odotettu koko vuosi. Väestönkehitys on kuntien elinvoiman kannalta avainasemassa. Siitä saadaan tietoa myös hallituksen työskentelyn pohjaksi. Syksyllä työstämme tilannekuvaa kuntakentästä, Rantanen sanoo.
 Eetu Pietarinen | Yle
 Marraskuun ennuste synkensi kuvaa tulevaisuudesta
 Marraskuussa julkaistu Tilastokeskuksen  koko maan väestöennuste   antoi Suomen väestönkehityksestä entistä karumman kuvan.
 Koko maan ennusteen mukaan Suomessa on vuonna 2030 alle 15-vuotiaita henkilöitä enää 760 000, mikäli syntyvyys pysyy nykyisellä tasolla. Edellisessä ennusteessa luvun arvioitiin olevan vielä 882 000.
 Syntyneiden määrä jatkaa ennusteen mukaan laskuaan ja kuolleiden määrä nousee eliniän pidentymisestä huolimatta.
 Ennusteen mukaan nettomaahanmuutto ylläpitäisi väkiluvun kasvua vuoteen 2035 saakka, jolloin maamme väkiluku olisi 5,62 miljoonaa henkilöä. Tämän jälkeen väkiluku kääntyisi laskuun.
 Viimeksi Suomessa on ollut alle 15-vuotiaita yhtä vähän 1870-luvun lopulla, jolloin koko väkiluku oli alle kaksi miljoonaa henkilöä. Vielä 1970-luvulla maassamme oli miljoona alle 15-vuotiasta.
 Koko maan ennusteesta puuttui poikkeuksellisesti alueellisen kehityksen ennuste, koska vuoden 2017 muuttoliiketilastot olivat viivästyneet.
 Syntyvyys on jatkanut laskuaan marraskuisen ennusteenkin jälkeen. Vuonna 2018 kokonaishedelmällisyys oli 1,41 lasta naista kohden. Luku on  kaikkien aikojen matalin.
 –Ensimmäinen johtopäätös on se, että jos syntyvyyden aleneminen jatkuu, se tulee merkitsemään valtavia muutoksia palvelurakenteessa Suomessa, Timo Aro sanoo.
 AluetutkijaTimo Aron mukaan kunnat pohjaavat monia käytännön toimia ennusteeseen.
 –Esimerkiksi kuinka monta päiväkotia ja koulua on syytä rakentaa. Yksityiset yritykset miettivät tämän perusteella, mihin kannattaa rakentaa liikepaikkoja ja missä supistetaan.
 –Jos ennuste on sen suuntainen, kuin ennakoin, on aivan välttämätöntä keskustella työ- ja koulutusperäinen muutto, sen pitäisi olla vähintään kaksinkertainen nykytasoon.
 Vuonna 2018 Suomen saama muuttovoitto oli vajaat  12 000 henkilöä.  Se oli pienin muuttovoitto kymmeneen vuoteen. Muuttovoitto tarkoittaa nettomuuttoa eli maahanmuuttajien määrää, josta vähennetään Suomesta pois muuttajien määrä.
 Mikko Airikka | Yle
 Perusongelmana on työikäisten määrän supistuminen. Veronmaksajia ja hyvinvointivaltion rahoittajia on yhä vähemmän. Samaan aikaan eläkettä nauttivia ja hoivaa tarvitsevia vanhuksia on yhä enemmän. Lyhyellä tähtäimellä vauvapula parantaa hoivasuhdetta. Parinkymmenen vuoden päästä tilanne on entistä kurjempi, kun uusia työntekijöitä ja veronmaksajia on vielä vähemmän.
 Aiemmin on puhuttu väestöpyramidista, jossa vanhoja ihmisiä on vähiten, pyramidin kärjessä. Jo nyt Suomen väestöpyramidi muistuttaa enemmän paksua sipulia, ja vuonna 2040 sen tyvi näyttää jo kapeammalta kuin keskikohta.

Mikä kunta tyhjenee, miten Suomi muuttuu? Alueellista väestöennustetta odotetaan huolestuneina


Summary: Esiintyjäksi päätyminen on Antti Autiolle mysteeri, vaikka perhetaustan perusteella voisi luulla toisin.

Postiluukun kolahdus kaikui hiljaisessa rappukäytävässä puoli seitsemän aikaan aamulla.
 Eteiseen oli tiputettu luukusta kukkakuvioinen postikortti.
 Siinä oli huolellisesti pidetty tukkimiehen kirjanpito – 39 viivaa – ja lyhyt viesti:
 "painu vittuun häiritsemästä yörauhaani, saatanan rämpyttäjä".
 Nyt, reilut kymmenen vuotta myöhemmin, juttu jo vähän naurattaa. Vaikka kyllä helsinkiläinen muusikko  Antti Autio  pitää 17-vuotiaana saamaansa viestiä uhkaavana.
 Kukkakortissa luki slogan "taidetta ilman käsiä", koska kortin oli tehnyt suulla tai jalalla maalaava taiteilija.
 – Mietin, vihjaileeko naapuri, ettei minulla ole ehkä kohta käsiä, jos jatkan. Koin oloni kyllä uhatuksi. Mutta taisin soittaa yöaikaan, Autio myöntää naurahtaen.
 Esiintyjä, joka ei halunnut esiintyä
 Antti Autio on 29-vuotias muusikko ja näyttelijä.
 Tässä jutussa hän taitaa olla kuitenkin hieman enemmän muusikko kuin näyttelijä, sillä pian ilmestyy hänen bändinsä toinen levy.
 Ja on toinenkin syy.
 – Tuntuu, että minusta tuli näyttelijä vähän kuin vahingossa, hän summaa asian.
 Vaikka perhetaustan vuoksi voisi kuvitella, että näytteleminen olisi ollut mitä ilmeisin ammatinvalinta. Mutta palataan tähän vielä tuonnempana.
 Autio sanoo, että näytteleminen ja musiikki vuorottelevat hänen elämässään. Antti Kolppo / Yle
 Pari vuotta sitten Aution yhtye esiintyi Helsingissä Sideways-festivaaleilla. Tuolloin heitä markkinoitiin Twitterissä " suomenkielisen folkrockin suurena lupauksena ".
 Tänä syksynä musiikkitoimittaja  Aleksi Pahkala  arvioi  blogissaan , että uusimman sinkun perusteella Autio voi olla matkalla kohti kotimaisten laulaja-lauluntekijöiden ykköskaartia.
 Samoilla linjoilla on YleX:n musiikkitoimittaja  Teppo Vapaus , joka  tituleeraa  Autiota Suomen kiinnostavimmaksi uudeksi lauluntekijäksi. Vapaus on kiitellyt myös bändin keikkoja.
 Yhtye onkin kiertänyt viime vuosina ahkerasti ympäri Suomea.
 Vaikka itse asiassa on yllättävää, että Antti Autio on ylipäänsä päätynyt esiintyjäksi. Hänen omien sanojensa mukaan se on lähes mysteeri.
 Lapsena hän oli ujo, hiljainen ja epävarma. Hän änkytti ja kaikenlainen esillä oleminen jännitti.
 Nytkin Autio asettelee sanansa harkiten. Pitää pitkän tauon ennen vastauksen loppuun saattamista. Pohtii ja punnitsee.
 Esiintyminen ja taide kuitenkin kiehtoivat.
 Autio teki jo seitsemänvuotiaana omia kappaleita leikkienglannilla. Hän valikoi yleisönsä tarkoin – tai siis oli tarkka siitä, ettei kukaan varmasti kuullut hänen esityksiään.
 – Se oli hirveän noloa, jos joku kuuli, mitä puuhailen.
 Bändin treenikämppä on Helsingin Vallilan teollisuusalueella sijaitsevassa kerrostalossa. Antti Kolppo / Yle
 Teinin sinnikäs harjoittelu loi pohjan koko uralle
 Seinän toiselta puolelta kuuluu death metal -bändin örinälaulua. Korisevaa huutoa.
 Se katkaisee Aution yhtyeen stemmaharjoitukset.
 Pienessä treenikämpässä on väljää, sillä paikalla on vain puolet Aution bändistä: viulisti  Ella Rosenlund  ja basisti  Jussi Liukkonen .
 He odottavat, että viereisen huoneen örinä rauhoittuu, ja jatkavat.
 – Tässä voisi laulaa ensimmäisellä kierroksella herkästi ja toisella ihan kunnolla. Vähän kuin nuo tuolla, Autio vitsailee ohjeistaessaan bändin puolikastaan.
 Basisti Jussi Liukkonen ja viulisti Ella Rosenlund treenaavat syksyn keikkoja varten. Antti Kolppo / Yle
 Antti Autio on aina ollut kärsivällinen harjoittelija.
 Kuten päättäessään 14-vuotiaana, että saa musiikintunnin kitaransoittokokeesta kympin.
 Oli kuitenkin ongelma; hän ei osannut soittaa kitaraa.
 Hän ei vain ymmärtänyt soitinta. Miten kolmea eri ääntä soittamalla voidaan saada vaikkapa A? Tätä Autio ihmetteli näppäillessään kotoa löytynyttä kitaraa.
 Hän valitsi soittokokeeseen tarjolla olevista kappaleista vaikeimman (The Troggs -yhtyeen Love Is All Around) ja alkoi treenata.
 Hän harjoitteli. Harjoitteli. Ja harjoitteli.
 Ja kun kokeen aika tuli, Autio soitti täyden kympin arvoisesti.
 Taiteen kyllästämä lapsuus
 Lapsuuden äänimaisemaa leimasi musiikki.
 Perhe asui parin tuhannen asukkaan kylässä, Oitissa, Riihimäen lähellä.
 Heidän luonaan asuva ukki vahti lapsia vanhempien ollessa töissä ja soitti lasten iloksi trumpettia. Silloin perheen asuttaman vanhan seurakuntatalon huoneet raikuivat vaskisoittimen sävelistä.
 Kaikki kolme isosiskoa soittivat jotain soitinta, esimerkiksi seitsemän vuotta vanhempi  Vilja -sisko harjoitteli pianoa päivittäin. Autio itse soitti lapsena kontrabassoa.

 Kun Antti Autio kertoo lapsuudenkodistaan, tuntuu lähes itsestään selvältä, että hän on hakeutunut esiintymislavoille.
 Isä on näyttelijä ja äiti kuvataideterapeutti sekä lastentarhan opettaja.
 Niin. Aution isä on tosiaan näyttelijä  Risto Autio . Suomalaisille tutummin Kotikadun Hannes.
 Autio kuitenkin painottaa, etteivät lapset kasvaneet lavasteiden keskellä. Itse asiassa hän ei lapsena edes katsonut 90-luvulla huippusuosittua Kotikatu-sarjaa.
 – Olen nähnyt ehkä yhden jakson, hän hymähtää.
 Se, että oma isä on televisiossa, oli maailman tavanomaisin asia. Vasta kavereiden reaktion myötä, hän ymmärsi, että kyse saattaa olla jostain erikoisesta.
 – Kyllä siitä tuli sellainen harha, että saattoi miettiä, että tietävätkö ihmiset myös minut.
 Oma uskallus hämmästyttää vieläkin
 Jännitys kuristi kurkkua.
 17-vuotias Autio seisoi sellistiystävänsä  Liilan  kanssa satapäisen yleisön edessä ja huomasi pohtivansa, mitä oli mennyt oikein tekemään.
 Syksyn viima puhalsi ulkona, mutta Kallion taidelukion juhlasalissa oli lämmin. Suorastaan tukalaa.
 Aution oli tarkoitus vetää koulun aamunavaus ystävänsä kanssa ja esittää kolme tekemäänsä biisiä.
 Autio soitti lapsena kontrabassoa kuuden vuoden ajan. "Olisin halunnut soittaa rumpuja, mutta silloinen rytmitajuni ei kuulemma ollut riittävä." Antti Kolppo / Yle
 Se tarkoitti 15:tä minuuttia lavalla. Omien kappaleiden esittämistä ensimmäistä kertaa suuremmalle yleisölle.
 Autio ei muista esityksestä juuri mitään, vain hajanaisia ajatuksia.
 – Voi ei, nuokin tyypit tulivat.
 Mutta tunnelman hän muistaa. Sen, että jännityksestä huolimatta kaikki meni hyvin. Se oli rohkaisevaa.
 Silti hän tuntuu olevan tapahtuneesta vieläkin ihmeissään.
 – Miten olen ikinä uskaltanut tehdä mitään tuollaista? Mikä on ajanut tuohon tilanteeseen? Jälkikäteen ajateltuna se tuntuu todella uhkarohkealta, hän pohtii.
 Tekstit rohkaisivat menemään lavalle
 Antti Autio on yksi niistä lahjakkuuksista, joita  Kallion taidelukiosta on ponnistanut  vuosikymmenten aikana.
 Siellä jossain ensimmäisen ja toisen opiskeluvuoden aikana palaset alkoivat loksahdella paikoilleen.
 Lukiossa järjestetty runokurssi avasi oven suomenkielisten tekstien maailman.
 Lapsena ja nuorena Autio oli kokenut, ettei saanut ääntään kuuluviin. Nyt tunteille alkoi löytyä sanoja ja sanoille paikkansa.
 – Yhtäkkiä löysin keinon tulla näkyväksi. Se ei välttämättä ollut tarve tulla näkyväksi muille vaan ennen kaikkea itselle.
 Uusien kappaleiden tekeminen on jäänyt viime aikoina vähemmälle. ”Aiemmin olisin ehkä ollut ahdistunut, mutta nyt ajattelen niiden syntyvän, kun on aika.” Antti Kolppo / Yle
 Juuri kirjallisen muodon löytäminen oli pohja sille, että Autio sai rohkeutta kappaleidensa esittämiseen muille.
 Pian kaikki liikenevä aika kului biisien tekemiseen ja soittamiseen – ja niin alppilalaisen yksiön eteiseen tipahti heippalappu naapurilta.
 – Kun löysin oman juttuni, suhtauduin siihen antaumuksella. Olin myös todella ankara itselleni, jos en saanut biisejä aikaiseksi.
 Nyt nuoruuden ankaruus on jo hellittänyt ja Autio on tietää, että luovuus vaatii aikaa. Ja naapurit yörauhansa.
 Mutta entä se näytteleminen?
 Autio on nähty muun muassa KOM-teatterissa ja Meriteatterissa Naantalin Rymättylässä.
 Autiolla oli nuorena vastareaktio näyttelemiseen, eikä hän voinut kuvitellakaan päätyvänsä ammattiin, vaikka teatteri kiinnosti. Ehkä syynä oli isän työ, ehkä hänen omat pelkonsa. Silti hän tuntuu kulkeneen kohti teatterilavaa määrätietoisesti.
 Nuorisoteatteria, ylioppilasteatteria, näyttämötaiteen opintoja ja teatteritaiteen maisteri – vähän kuin vahingossa?
 Yksi lausahdus tiivistää Aution suhteen teatteriin – kuten ehkä lavalla olemiseen kaiken kaikkiaan.
 – Minua kiinnosti se yhteisöllisyys, yhdessä jännittäminen ja sen kokemuksen jakaminen. Se on jotenkin kauhean hurmaavaa.

Nuori Antti Autio ei halunnut, että kukaan kuulisi hänen esityksiään – nyt hän on suurlupaus ja matkalla alan ykköskaartiin


Summary: Oppilaitoksissa eri puolilla Suomea on seurattu tiiviisti Kuopion kouluhyökkäyksen aiheuttamia reaktioita.

Kuopion kouluhyökkäys on aiheuttanut runsaasti reaktioita oppilaitoksissa ympäri maata.
 Esimerkiksi Kouvolassa ammattiopisto KSAO on nostanut valmiustasoaan sen jälkeen, kun Savon ammattiopiston tiloissa Kuopiossa  yksi ihminen kuoli ja kymmenen loukkaantui .
 – Heti kun tieto tuli, sovimme, että vahtimestarit lisäävät valvontaa sisäänkäynneillä. Myös muuta henkilökuntaa on pyydetty olemaan tarkkaavaisempia, rehtori  Timo Olli  kertoo.
 Ammattiopistossa Kouvolassa on oltu pääosin rauhallisin mielin.
 – Ymmärrämme, ettei sen kummempaa ole tehtävissä, mutta yritämme varautua mahdollisimman hyvin. Koulun pitää jatkua ja mennä mahdollisimman normaalisti eteenpäin, Olli sanoo.
 Keskusteluapua tarvittaessa
 Hämeenlinnassa toimivan Ammattiopisto Tavastian rehtori  Heini Kujala  kertoo, että opiskelijapalvelujen henkilökunta on varautunut antamaan henkistä tukea ja keskusteluapua tarvittaessa. Kuopion tapahtumat otetaan myös esille illalla uusien opiskelijoiden kotiväen illassa.
 Koulutuskuntayhtymä Tavastian johtaja  Jouni Haajanen  kertoo, että Tavastialla on jo koekäytössä Secapp-järjestelmä, jolla pystytään välittämään hälytys sisäisesti henkilökunnan matkapuhelimiin. Järjestelmä on tarkoitus ottaa koko henkilökunnan käyttöön tänä syksynä.
 – Sillä saadaan henkilökohtaisesti viesti ihmisille ja kännykkä on kuitenkin aina ihmisillä mukana, kertoo Haajanen.
 Tavastiassa on myös harjoiteltu sisällä suojautumista ja poistumista rakennuksesta, viimeksi tällä viikolla.
 Myös Lapin koulutuskeskus REDU:ssa on varauduttu siihen, jos uutisesta järkyttyneet oppilaat haluavat jutella asiasta.
 – Jos tulee tarvetta, niin apua löytyy, rehtori  Taisto Arkko  sanoo.
 Sama viesti kerrotaan myös Jyväskylän koulutuskuntayhtymä Gradiasta. Turvallisuuspäällikkö  Erkki Mäntymaa  kertoo, että henkilökuntaa on informoitu ja opettajat kuuntelevat ja keskustelevat opiskelijoiden kanssa tarvittaessa. Arki Jyväskylässä, Jämsässä ja Lievestuoreella jatkuu kuitenkin normaalisti, eikä oppilaitoksiin kohdistuvia uhkia ole tiedossa.
 Kriisinjohtoryhmä koolla
 Lappeenrannassa kouluhyökkäys on aiheuttanut pikapalaverin. Päivä kampuksilla on jatkunut muutoin normaalisti, mutta kriisinjohtoryhmä on ollut koolla.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston ja Saimaan ammattikorkeakoulun yhteinen kriisinjohtoryhmä harjoittelee säännöllisesti erilaisia poikkeustilanteita varten.
 – Jos tällaisia vastaavia tilanteita tulee, tai minkäänlaisia kriisejä millä tahansa koulutustasolla, niin meillä on valmius kokoontua, ja olemme hetki sitten olleet koolla, Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa  sanoo.
 Koulutuskeskus Salpauksessa Päijät-Hämeessä poistumisharjoituksia on tehty viimeksi tänään.
 Kehittämis- ja henkilöstöjohtaja  Jarmo Kröger  sanoo, että turvallisuusasioita muistutellaan nyt mieleen Salpauksen toimipisteissä. Huominen koulupäivä pyritään pitämään mahdollisimman normaalina.
 Osassa oppilaitoksissa kouluhyökkäys ei ole aiheuttanut erityisiä toimenpiteitä.
 – On tietenkin tervettä lisätä tarkkaavaisuutta ja tarkkailla tilanteita. Tässä vaiheessa meillä ei onneksi ole ollut mitään ilmiöitä, mitkä olisivat edellyttäneet toimenpiteitä, Kotkassa ja Haminassa toimivan Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston rehtori  Sami Tikkanen  sanoo.
 Myös Etelä-Savon ammattiopistossa valvontatilanne on ollut normaali. Lisätoimiin ei ole ryhdytty myöskään Oulun seudun ammattiopistossa. OSAO:n Myllytullin yksikköön tehtiin puukkoisku syksyllä 2013, jonka jälkeen valmiustaso on ollut korkealla.

Osa ammattikouluista varautuu mahdollisiin uusiin hyökkäyksiin: "Valvonta sisäänkäynneillä lisääntyy"


Summary: Sairaalasta ei kerrota, ovatko hoitoon tuodut henkilöt ammattiopiston oppilaita.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Kuopion yliopistolliseen sairaalaan on tuotu hoitoon 10 henkilöä  Savon ammattiopiston tiloissa kauppakeskus Hermanissa tapahtuneen väkivallanteon  jälkeen. Itä-Suomen poliisin antamien tietojen mukaan kaksi heistä on loukkaantunut vakavasti.
 10 loukkaantuneen lisäksi poliisi on kertonut yhden henkilön kuolleen väkivallanteossa.
 KYS:ssä annettiin suuronnettomuushälytys kello 12.50. Sairaala ja ensihoito olivat siis valmiustilassa ja varautuneita reagoimaan. Hälytys purettiin kello 14.10.
 KYS:in kehittämisylilääkäri  Juuso Tamminen  sanoi Ylelle iltapäivällä, että näyttäisi siltä, ettei enempää potilaita ole sairaalan ja ensihoidon tietojen pohjalta tulossa.
 Oliko alun perin odotettavissa, että hoitoon tuotaisiin enemmän henkilöitä?
 – Me varaudumme tällaisissa tapauksissa etupainotteisesti, koska tilanne kentällä voi olla epäselvä. Sen vuoksi käynnistimme suuronnettomuushälytyksen, jotta olemme varmasti tilanteen tasalla, jos siellä on tapahtunut jotain isompaa, kehittämisylilääkäri Juuso Tamminen vastaa.
 – Ensihoito piti meitä hyvin kartalla siitä, mikä tilanne ja minkä verran potilaita kentällä oli.
 Onko tilanne nyt rauhoittunut vai onko teille mahdollisesti tulossa vielä lisää potilaita?
 – Poliisi tiedottaa kokonaistilanteesta, mutta ensihoito ja sairaala ovat purkanee suuronnettomuushälytyksen. Nyt toimimme normaalitoiminnan puitteissa.
 Eli toisin sanoen ei ole odotettavissa, että enää tulisi kiireistä hoidettavaa, jos ollenkaan ja toiminta jatkuu normaalisti?
 – Joo, kyllä.
 Eli siis ketään uutta ei ole tulossa enää?
 – Meidän tietojen mukaan tilanne on nyt tällä hetkellä näin.
 Tamminen ei ota kantaa siihen, onko hyökkäyksen tekijä sairaalaan tuotujen joukossa. Poliisi mukaan tekijä on kuitenkin yksi loukkaantuneista.
 Tamminen ei myöskään sen tarkemmin voi kertoa, ovatko hoitoon tuodut henkilöt esimerkiksi oppilaitoksen oppilaita. Myöskään heidän kunnostaan Tamminen ei vielä kerro.
 Omaisten tiedusteluihin vastataan numerossa 017 172 000. Sairaala on järjestänyt kriisiapua sitä tarvitseville. Kriisiapua saa myös sosiaalipäivystyksen numerosta 044 718 3930.
 Poliisi pitää tapahtuneesta tiedotustilaisuuden tänään tiistaina kello 17.  Yle näyttää tiedotustilaisuuden suorana ja seuraa tilannetta .

KYS: 10 loukkaantunutta tuotu hoitoon – suuronnettomuushälytys purettu


Summary: Presidentti Sauli Niinistö esitti syvän osanottonsa Kuopion väkivallanteossa menehtyneen omaisille ja toivoi muille teon uhreille voimia toipumiseen.

Johtavat poliitikot ovat ilmaisseet järkytyksensä Kuopion tapahtumien johdosta. Kuopiossa  kauppakeskus Hermanissa on tapahtunut väkivallanteko, jossa on kuollut yksi ihminen ja loukkaantunut 10 ihmistä .
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti pikaviestipalvelu Twitterissä syvän osanottonsa.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tuomitsi Savon ammattiopistossa Kuopiossa tapahtuneen väkivallanteon.
 Sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) esitti surunvalittelunsa ja kiitti viranomaisia nopeasta toiminnasta.
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri Katri Kulmuni sanoi, että hallitus seuraa viranomaisten raportointia.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri Li Andersson twiittasi, että jokaiselle lapselle ja nuorelle kuuluu oikeus opiskella turvassa.
 Myös oikeusministeri, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  tuomitsi teot.

Kärkipoliitikot tuomitsevat Kuopion kouluhyökkäyksen, presidentti ilmaisi järkytyksensä, hallitus seuraa tilannetta


Summary: Poliisi: Epäilty on miespuolinen syntyperäinen Suomen kansalainen. Voit katsoa Ylen tuoreimman suoran lähetyksen klikkaamalla jutun pääkuvaa.

Kuopion kauppakeskus Hermanissa Savon ammattiopiston tiloissa on sattunut vakava väkivallanteko. Itä-Suomen poliisi tiedotti asiasta kello yhden aikaan iltapäivällä ja tilanteen kehittymistä seurataan hetki hetkeltä tässä artikkelissa .
 Nämä asiat tiedämme tapahtuneesta nyt.
 1. Yksi on kuollut ja kymmenen loukkaantunut
 Kuopion yliopistolliseen sairaalaan tuotiin pian tapauksen jälkeen yhteensä kymmenen loukkaantunutta henkilöä. Kaksi on loukkaantunut vakavasti. Ylilääkäri Antti Hedman ei pysty vielä kertomaan loukkaantuneiden ikää tai sukupuolta. Sairaala antoi tilanteesta suuronnettomuushälytyksen.
 Myöhemmin kello 14 iltapäivällä poliisi tiedotti, että Savon ammattiopiston tiloista on löydetty yksi vainaja.
 Riikka Myöhänen
 2. Epäilty on syntyperäinen suomalaismies
 Poliisin mukaan Hermanin tapahtumista epäilty on miespuolinen, syntyperäinen Suomen kansalainen. Poliisi on ottanut miehen kiinni. Poliisi epäilee, että epäilty väkivallantekijä on yksi loukkaantuneista. Poliisi käytti tilanteessa ampuma-asetta.
 3. Väkivallanteko tapahtui Kuopiossa Savon ammattiopiston tiloissa
 Väkivallanteko sattui Savon ammattiopiston tiloissa. Ammattiopisto sijaitsee kauppakeskus Hermanissa, pari kilometriä Kuopion keskustasta. Poliisi on eristänyt tapahtumapaikan. Kauppakeskus on tyhjennetty ja loukkaantuneet viety sairaalahoitoon. Voit katsoa yllä olevaltalta videolta, missä tapahtumapaikka on.
 4. Tilanteesta ei enää vaaraa
 Poliisin mukaan tapahtuneesta ei ole enää vaaraa ulkopuolisille. Myös Kuopion yliopistollinen sairaala on purkanut suuronnettomuushälytyksen. Omaisten tiedusteluihin vastataan numerossa 017 172 000.
 5. Poliisi: Epäilty tekijä käytti teräasetta
 Poliisin mukaan epäilty tekijä käytti teräasetta. Lisäksi hän oli varustautunut ampuma-aseella.. Ylen haastatteleman silminnäkijän mukaan väkivallanteko olisi tapahtunut rakennuksen toisessa kerroksessa. Oppilaitoksella on tiloja kauppakeskus Hermanin ensimmäisessä ja toisessa kerroksessa.
 6. Poliisi tiedottaa kello 17
 Poliisi järjestää tapahtuneen johdosta tiedotustilaisuuden kello 17. Yle näyttää tiedostustilaisuuden suorana.

Nämä 6 asiaa tiedämme nyt Kuopion kouluhyökkäyksestä: katso videolta,  missä Savon ammattiopisto on


Summary: Saamelaiskäräjien uuden kokoonpanon keski-ikä on 49 vuotta ja lähes puolet jäsenistä on mukana poronhoidossa.

Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Suomen Saamelaiskäräjien uuteen kokoonpanoon vuosille 2020–2023 kuuluvat yhdeksän nykyistä jäsentä ja kahdeksan aivan ensikertalaista. Lisäksi Saamelaiskäräjille palaa neljä edustajaa, jotka ovat jo aikaisemmin toimineet Saamelaiskäräjien jäseninä. Saamelaiskäräjien vaalilautakunta julkaisi vaalien vielä epävirallisen tuloksen tiistaiaamuna.
 Inarin kuntakiintiöllä Saamelaiskäräjille valittiin suurimmalla äänimäärällä kalastaja ja eläkeläinen  Kari Kyrö  (220 ääntä, nykyinen jäsen), sosionomi ja päihdetyöntekijä  Anu Avaskari  (183 ääntä, nykyinen jäsen) sekä poromies  Veikko Feodoroff  (134 ääntä, nykyinen jäsen). Inarin kunnasta varajäseneksi valittiin arvonnalla aineenopettaja ja metsätalousinsinööri  Teija Linnanmäki  (61 ääntä, uusi).
 Inarin kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Yle Grafiikka
 Enontekiön kuntakiintiöllä Saamelaiskäräjille valittiin suurimmalla äänimäärällä poromies  Tuomas Aslak Juuso  (127 ääntä, nykyinen jäsen), opettaja  Ulla-Maarit Magga  (98 ääntä, nykyinen jäsen) sekä dosentti ja yliopistotutkija  Pigga Keskitalo  (88 ääntä, nykyinen jäsen). Enontekiön varajäseneksi valittiin artisti ja yliopisto-opiskelija  Niko-Mihkal Valkeapää  (57 ääntä, uusi).
 Enontekiön kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Yle Grafiikka
 Utsjoen kuntakiintiöllä Saamelaiskäräjille valittiin jäseneksi suurimmalla äänimäärällä juristi  Anne Nuorgam  (167 ääntä, nykyinen jäsen), sosiaalipoliittinen asiantuntija  Anni Koivisto  (160 ääntä, uusi jäsen) sekä poromies  Asko Länsman  (145 ääntä, palaa jäseneksi, nykyinen varajäsen). Utsjoen varajäseneksi valittiin opettaja  Sammol Antti Lukkari  (46 ääntä, uusi)
 Utsjoen kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Yle Grafiikka
 Sodankylän kuntakiintiöllä Saamelaiskäräjille valittiin jäseneksi suurimmalla äänimäärällä lihanleikkaaja  Juha Alakorva  (80 ääntä, uusi jäsen), lääkäri  Karen-Anni Hetta  (78 ääntä, uusi jäsen) ja arvonnalla eläkeläinen, herastuomari  Jouni Äärelä  (34 ääntä, uusi jäsen). Sodankylän varajäseneksi valittiin taiteilija  Matti Aikio  (34 ääntä, uusi).
 Sodankylän kuntakiintiön pohjalta valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Yle Grafiikka
 Kuntakiintiöiden jälkeen äänimäärien pohjalta Saamelaiskäräjille valittiin jäseniksi yrittäjä ja opiskelija  Inka Kangasniemi  (115 ääntä, uusi jäsen) Inarista, kauppatieteiden maisteri, MSc  Pirita Näkkäläjärvi  (106 ääntä, palaava jäsen) Inarista, poromies ja lehtori  Magreta Sara  (88 ääntä, nykyinen jäsen) Inarista, poromies  Leo Aikio  (85 ääntä, uusi jäsen) Inarista, rajamies  Aslak Pekkala  (74 ääntä, uusi jäsen) Inarista, taiteen maisteri  Tanja Sanila  (72 ääntä, nykyinen jäsen) Inarista, poromies ja opettaja  Tauno Ljetoff  (70 ääntä, uusi jäsen) Inarista, yrittäjä ja eläkeläinen  Veikko Porsanger  (67 ääntä, palaava jäsen) Utsjoelta sekä filosofian tohtori  Irja Seurujärvi-Kari  (63 ääntä, palaava jäsen) Helsingistä.
 Äänimäärän mukaan valitut saamelaiskäräjäjäsenet 2020-2023. Yle Grafiikka
 Suuri osa jäsenistä puhuu pohjoissaamea ja on mukana poronhoidossa
 Tulevilla Saamelaiskäräjillä on selkeästi eniten pohjoissaamenkielisiä jäseniä. 11 valittua jäsentä kertovat  Yle Saamen vaalikoneessa  puhuvansa pohjoissaamea, seitsemän jäsentä vain suomen kieltä, kaksi koltansaamea ja vain yksi inarinsaamea. Valituista varajäsenistä kaksi ovat ilmoittaneet itsensä pohjoissaamenkieliseksi, yksi inarinsaamenkieliseksi ja yksi suomenkieliseksi.
 Uusien Saamelaiskäräjien jäsenistä kahdeksan on ilmoittanut työskentelevänsä poronhoidossa, kuusi erilaisissa opettajantehtävissä, neljä jäsentä opiskelee ja kolme jäsentä on eläkkeellä. Valituissa jäsenissä on myös muun muassa muutama taiteilija ja yrittäjä.
 Saamelaiskäräjien uuden kokoonpanon sukupuolijako on hyvin tasavertainen: 11 varsinaista jäsentä ovat naisia ja 10 miehiä. Varajäsenistöstä löytyy yksi nainen ja kolme miestä.
 Uusien Saamelaiskäräjien keski-ikä on 49 vuotta. Nuorin jäsen on 26-vuotias Karen-Anni Hetta Sodankylästä ja vanhin 76-vuotias Kari Kyrö Inarista.
 Äänestysprosentti 48,58 – yli 10 prosenttia annetuista äänistä hylättiin
 Suomen saamelaiskäräjävaaleissa annettiin tällä kertaa yhteensä 2853 ääntä. Äänestysoikeus on 5873 ihmisellä.
 Vaalien epävirallinen äänestysprosentti on tällä hetkellä 48,58. Viime vaaleissa vuonna 2015 äänestysprosentti oli suurempi, 51,63 prosenttia, ja myös edellisissä vaaleissa vuonna 2011 heman korkeampi, 49,6 prosenttia.
 Vaalilautakunta joutui hylkäämään yhteensä 290 ääntä, sillä osasta ääniasiakirjoista puuttui äänen lisäksi lähetettävä lähetekirje. Saamelaiskäräjävaalit toimitettiin postiäänestyksellä.
 Saamelaiskäräjävaalien tulokset ovat nähtävissä kokonaisuudessaan myös  Yle Saamen vaalitulospalvelussa.

Uusi Saamelaiskäräjät: yhdeksän nykyistä jäsentä jatkaa, neljä vanhaa jäsentä palaa ja kahdeksan ensikertalaista aloittaa


Suomessa on tänä vuonna rekisteröity tammi-syyskuun aikana hiukan alle 88 000 uutta henkilöautoa, mikä on kymmenen prosenttia vähemmän kuin viime vuoden vastaavalla jaksolla.
 Autoalan tiedotuskeskus kertoo, että syyskuussa rekisteröitiin reilut 8 400 uutta henkilöautoa. Määrä on 29 prosenttia suurempi kuin viime vuoden syyskuussa.
 Roima kasvu on seuraus viime syyskuussa voimaan tulleesta päästöjen ja kulutuksen mittaustavan muutoksesta, joka notkautti vuoden takaisia myyntimääriä. Uusien autojen polttoaineenkulutus on ollut viime vuosina laskevaa.
 Ensirekisteröityjen autojen hiilidioksidipäästöt ovat uudella WLTP-mittaustavalla mitattuina olleet keskimäärin 141,2 grammaa kilometriltä. Vanhalla NEDC-mittaustavalla keskipäästöt ovat 118 grammaa kilometriltä.

Uusia henkilöautoja rekisteröitiin vuoden alusta 10 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna


Summary: Väitöstutkimuksessa havaittiin määräaikaisen työsuhteen vähentävän lastensaannin todennäköisyyttä lähitulevaisuudessa.

Tilastokeskuksen väestöennusteen mukaan Suomen väkiluku lähtee nykyisellä  kehityksellä laskuun vuonna 2031,  eikä 15 vuoden kuluttua olisi enää yhtään maakuntaa, jossa syntyy enemmän ihmisiä kuin kuolee. Sosiaali- ja terveysministeriö ilmoitti eilen aloittavansa kansallisen lapsiperhestrategian suunnittelun. Sen pohjana on edellisen vaalikauden suunnitelma, jossa ei kuitenkaan ainakaan suoraan oteta esille ansiotyön merkitystä syntyvyyden nostamisessa.
 Tilastokeskuksen erikoistutkija  Hanna Sutela  on tutkimuksessaan  perehtynyt työsuhteisiin ja perheisiin .
 – Väitöskirjatutkimuksessani havaitsin voimakkaan yhteyden lastensaamisen ja määräaikaisen työn välillä. Kun katsottiin tietyssä perheenperustamisiässä olevia ihmisiä, määräaikaisilla todennäköisyys, että lapsi syntyy lähitulevaisuudessa, oli vain puolet siitä mitä vakituisessa työsuhteessa olevalla palkansaajalla,  Sutela kertoo Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Naisilla on selvästi useammin määräaikaisia pätkätöitä kuin miehillä - Suomessa ero sukupuolten välillä on jopa Euroopan suurin. Määräaikaisten työntekijöiden määrä kasvoi viime vuonna 18-tuhannella edellisvuodesta ja oli noin kuusitoista prosenttia kaikista työsuhteista.
 Epävarmuuden ajat
 Millaiset sitten ovat nykyiset työmarkkinat perheestä haaveilevan näkökulmasta?
 – Voidaan puhua ylipäänsä epävarmuuden ajoista. Globalisaatio on tuonut työmarkkinoille rakenteellistakin epävarmuutta.  Kaiken kaikkiaan pitkän aikavälin suunnitelmien teko on vaikeaa, kun maailma muuttuu nopeasti, Sutela kertoo.
 Sutelan mukaan nuorille kauaskantoisten päätösten lykkääminen voi olla myös järkeilyä ja strategia. Ihmiset saattavat myös haluta varmistaa jalansijaa työelämässä, jolle asetetut vaatimukset voivat olla aiempaa korkeammat.
 – Kun tavoitteiden saavuttaminen tulee vaikeammaksi, se lykkää lastenhankintaa. Lykkäämisellä voi olla se seuraus, että lapsia on vaikeampi saada.
 Moni myös tottuu lapsettomuuteen ja siksikin lapsen hankinnan kynnys kasvaa, Sutela muistuttaa. Epävarmuus vakinaisissa työsuhteissa on sekin lisääntynyt.
 "Etenkin nuoret naiset ovat aika kuormittuneita"
 Arvostukset ja valinnat ovat muuttuneet aiemmista vuosikymmenistä.
 – Etenkin naisilla ansiotyön arvostus on myös kasvanut, mutta se ei ole pois perhe- ja kotielämän arvostuksesta eikä vapaa-ajan harrastusten arvostuksesta. Niidenkin tärkeys on kasvanut - pikemminkin voisi puhua siitä, että kaikki on tärkeää. Onhan se kuormittavaa. Tuntuu, että etenkin nuoret naiset ovat tässä työelämän muutoksessa aika kuormittuneita, Sutela pohtii.
 Sutela muistuttaa, että kyseessä on monimutkainen asia. Väitöskirja-aineistossa kaikkein tärkein asia, joka ennusti lapsen syntymää, oli kumppani.
 – Voidaan vakioida asioita kuten koulutustaustaa ja työsuhdetyyppiä, mutta viime kädessä nämä ovat hyvin henkilökohtaisia asioita ja päätöksiä.
 Mahdollisuuksien hinta
 Syyt lastenhankinnan lykkäämiseen eivät Sutelan mukaan tämän päivän Suomessa ole niinkään taloudellisia.
 – Pikemminkin syyt liittyvät naisten uramahdollisuuksiin, siihen mitä he haluavat tehdä ja mihin mielenkiintoisiin juttuihin he haluavat päästä työelämässä mukaan. Puhutaan taloustieteellisesti mahdollisuuksien hinnasta; mitä enemmän on kaikkea kiinnostavaa näköpiirissä, ehkä kulman takana se vakituinen työsuhdekin, sitä suurempi on riski, että jos nyt jäätkin äitiyslomalle, se menetetään.
 Vastaavasti taas, jos tulevaisuus työmarkkinoilla on näköalaton, varhainen äitiys voi tuoda mielekkyyttä elämään.
 – Mutta jos on paljon pelissä, milloin on sitten se hyvä hetki saada lapsi? Onko sitten enää muuten mahdollista perheellistyä?
 Perheen perustaminen ei ole tietenkään vain naisiin liittyvä asia ja työllistyminen vaikuttaa myös kumppaniin ja tämän lasten hankintaan. Sutela ei pidä syyllistävistä puhetavoista.
 – Nykyisin on myös ihan hyväksyttävää jäädä lapsettomaksi. En pidä sellaisesta syyllistämisestä, että "nuoret ovat itsekkäitä ja haluavat vain pitää hauskaa". Ne ovat hirveän isoja, parinkymmenen vuoden päätöksiä. Ja kun otetaan mukaan nykyinen työelämän kuormittavuus, muutoksen tahti vain kiihtyy digitalisaation ja muun myötä - olen ylipäätään ihmetellyt sitä, miten Suomessa aikaisemmin on ollut niin korkeat syntyvyysluvut.
 Muissa Euroopan maissa korkea syntyvyys on usein yhdistynyt siihen, että naiset käyvät osa-aikatyössä, mutta Suomessa ei.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50295481
 Lue myös:
 Kuinka sinun kuntasi käy? Ylen väestökone kertoo, kuinka huolestuttava kuntasi tilanne on vuonna 2040
 Uusi väestöennuste vahvistaa synkät pelot – Tilastokeskus: maamme väkiluku lähtee nykykehityksellä laskuun reilun kymmenen vuoden päästä
 "Tehdään perhevapaauudistus", "korotetaan lapsilisiä ja elatustukea" – Tässä kärkipoliitikkojen eväitä väkiluvun kasvattamiseksi
 Iisalmen kaupungin vastaus synkkään väestöennusteeseen: Kampanjalla etsitään ihmeidentekijöitä ja tarjotaan yhdelle parille hääjuhlat

Tutkija syntyvyydestä: Viime kädessä hyvin henkilökohtaisia päätöksiä


Summary: Tietoisuustaitovalmentaja Jarko Taivasmaan kehittämällä menetelmällä altistutaan luonnolle ilman suorittamista.

Haistelen silmät kiinni sammaleen kosteaa tuoksua keskellä Nuuksiota. Koen täydellistä turvallisuutta metsässä, joka muutoin saattaisi pelottaa.
 Vierelläni istuu  Jarko Taivasmaa , tietoisuusvalmentaja ja toimintaterapeutti. Hän muistuttaa, että ihmislajille ominainen paikka on luonto ja ihmiselle tyypillinen liike on kävely.
 – Itse asiassa luonto on meidän alkuperäinen kotimme. Olemme vain saattaneet unohtaa sen kaupungin vilinässä.
 Innostaakseen ihmisiä luontoyhteyteen Taivasmaa on kehittänyt yhdessä Haltian luontokeskuksen kanssa metsään uppoamisen menetelmän. Tarkat ohjeet löytyvät hänen kirjoittamassaan teoksessa "Metsässä - uppoudu metsään, itseesi ja elämään".
 – Aivan kuten hieronta, sauna tai avanto saavat aikaan tietynlaisen rentouden kokemuksen, niin sellaisen voi tuottaa myös metsään uppoutuminen. Tämän vuoksi olen konseptoinut menetelmän.
 Taivasmaa on yhdistänyt menetelmässä kiinalaista liikuntamuotoa chi kungia, mindfulnessia ja meditaatiota. Yhdistelmän avulla kehoa ja mieltä palautetaan eri tavoin nykyhetkeen.
 Tavoitteena on päästää irti mielen keloista. Kun ajatukset pyörivät jatkuvasti esimerkiksi haastavissa ihmissuhdekuvioissa tai tulevissa työprojekteissa, niin niistä haluaisi päästä edes hetkeksi eroon.
 Menetelmä tuottaa kokijalle lopulta rentoutuneen, mutta tiedostavan olotilan, jota Taivasmaa kutsuu metsätilaksi.
 Metsään uppoamisen menetelmässä voi päästä rentoutuneeseen, mutta tiedostavaan olotilaan Thomas Hagström / Yle
 Kohti tuntematonta
 Metsään uppoamiseni alkaa Nuuksion parkkipaikalta, josta Taivasmaa opastaa minua pieniä polkuja pitkin kallion laelle. Kävelemme mustikanvarpujen läpi, kaatuneiden puiden yli ja sammaleiden päällystämien kivien välistä yhä syvemmälle metsään.
 Kävely muuttuu hikiseksi, mutta puolen tunnin jälkeen pääsemme huikealle näköalapaikalle. Kalliolta avautuu näkymä havumetsään ja järvelle.
 Taivasmaa kertoo kuljettaneensa alueella useita virkistyspäivää viettäneitä työporukoita ja hyvinvointimatkailusta innostuneita aasialaisia turistiryhmiä. Kaikki ovat olleet vaikuttuneita Suomen luonnon kauneudesta.
 Miten rauha voi löytyä itsestä?
 Aloitan metsään uppoamisen taputtamalla kehoa kauttaaltaan. Kevyt hipsuttelu alkaa päälaesta, josta se jatkuu käsien, lapaluiden ja jalkojen läpsyttelyyn. Tunne on samankaltainen kuin läpsisi saunassa kehoa vihdalla.
 Seuraavaksi teen mindfulnessista tuttuja harjoituksia rauhallisesti hengittäen. Huomioin Taivasmaan ohjaamana yksi aisti kerrallaan ympäröivää luontoa.
 Haistan kostean sammaleen tuoksun, tunnen tuulen kasvoillani ja kuulen linnun jossain kaukana. Avaan silmät ja näen muurahaisen kantamassa havunneulasta.
 Kierrän katsetta hitaasti toiseen suuntaan. Jo kuollut puu on taipunut konkeloon. Vierellä kasvaa uusi, parinkymmenen sentin kokoiseksi kasvanut taimi.
 Huokaisen syvään ja päästän irti kehon jännityksistä. Suljen silmät Taivasmaan pyynnöstä uudelleen.
 Seuraava vaihe tulee olemaan varsinainen metsään uppoutuminen.
 Taivasmaa pyytää unohtamaan hetkeksi kaiken. Kuvittelen hänen pyynnöstään, että olen ainut olento koko universumissa. Lopulta minua pyydetään unohtamaan omakin olemassaolo.
 Taivasmaa toteaa, että tässä vaiheessa uppoutuja voi kokea sulautuvansa luontoympäristöön. Meditaation jälkeen Taivasmaa ohjaa puheellaan minut takaisin tähän hetkeen.
 Taputtelen kehoa hereille ja nautin rentouden tilasta. Tunnen oloni turvalliseksi, samalla tavalla kuin voi tuntea omassa kodissaan.
 Metsään uppoutumisen kolme vaihetta: Taputtele, hipsuttele, läpsyttele kehoasi kauttaaltaan (chi kung) Hengittele rauhallisesti ja huomioi ympäristöäsi aisti kerrallaan (mindfulness) Uppoudu ympäristöön: sulje silmäsi, yritä tyhjentää mielesi ja pyri sulautumaan ympäristöösi (meditaatio)
 Urbaanikylpy stressaa
 Kaupunkien ilmansaasteet ja melu vaikuttavat sydämen sykkeeseen ja verenpaineeseen haitallisesti. Urbaaneissa ympäristöissä, joissa ei ole viheralueita tai puistoja, on tutkimusten mukaan vaikeaa palautua stressistä.
 Sen sijaan metsässä liikkuminen vaikuttaa monin tavoin myönteisesti kehoomme, ja tästä löytyy runsaasti  tutkimusnäyttöä . Jo vartin oleskelu metsässä vaikuttaa psykologisesti vähentäen muun muassa stressiä.
 Taivasmaan kehittämän metsään uppoutumisen menetelmä on yksi metsäkylpemisen muodoista. Esimerkiksi Japanissa puhutaan metsäterapia Shinrin-yokunista, jonka tavoitteena on yhtä lailla upottautua metsän tunnelmaan erilaisten harjoitusten avulla.
 Jarko Taivasmaa voi unohtaa metsässä kaiken, mikä liittyy työhön tai ihmissuhteisiin.  Thomas Hagström / Yle
 Yksi, jakamaton maailma
 Nollaamisen kokemusta voi hakea monella tavalla. Joku voi nollata päätä urheilemalla, tekemällä käsitöitä tai käyttämällä päihteitä. Mielen rentouden tilaa voi Taivasmaan mukaan saada myös metsästä.
 Kun Taivasmaa uppoutuu oikein kunnolla metsään, niin minuus ja tarina hänestä itsestään katoavat. Hän kokee silloin olevansa osa kokonaisuutta.
 – En mieti, mitä teen, mitä saan tai missä epäonnistun. Olen osa luontoa. Harjoituksen jälkeen huomaan, että metsä on pysynyt samana. Minä olen muuttunut.
 Metsä on osalle suomalaisista paikka, jossa voi rentoutua tai poimia marjat pakkaseen. Sieltä voi saada omaan elämään myös voimaantumisen kokemuksia. Silloin Taivasmaan mukaan voi ymmärtää olevansa osa luontoa eikä erillinen luonnosta.
 – Jo muinaissuomalaiset kokivat, että on vain yksi, jakamaton maailma. Sen voi kokea edelleen.
 Katso, miten toimittaja Helena Lappeteläinen koki metsään uppoutumisen:

 Lue lisää:
 Tutkimukset todistavat, että metsä on mahtava stressilääke: laskee sydämen sykettä ja vähentää lihasjännityksiä

Unohda hetkeksi paineet ja ihmissuhdekiemurat! Metsään uppoutuminen tekee meille hyvää, ja siihen on nyt kehitetty kolmen vaiheen menetelmä


Summary: Kari Kyrö sai yhteensä 220 ääntä.

Saamelaiskäräjävaalien ääniharava on inarilainen  Kari Kyrö .  Hän sai 220 ääntä . Toiseksi eniten ääniä sai sosionomi ja päihdetyöntekijä  Anu Avaskari  (Inari) ja kolmanneksi eniten juristi  Anne Nuorgam  (Utsjoki).
 Kyrö on kalastaja ja eläkeläinen. Hän työskenteli 40 vuotta Kevon luonnonpuiston johtajana Utsjoella. Kyrö toimii Inarin kalastusalueen hallituksen puheenjohtajana ja kuuluu muun muassa Suomen Hiihtoliiton liittovaltuustoon, Pohjois-Suomen Yhteismetsien hallitukseen, Inarinmaan lapinkyläyhdistyksen hallitukseen sekä Inarijärven seurantaryhmään. Kyrö on äidinkieleltään suomenkielinen.
 Kari Kyrö on enemmän kuin tyytyväinen tulokseen.
 – Se oli aidosti yllätys, en olisi uskonut tällaiseen menestykseen. Haluan kiittää äänestäjiä luottamuksesta.
 Vaalimenestyksen johdosta Kyrö on valmis myös asettumaan ehdolle puheenjohtajaksi. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja valitaan järjestäytymiskokouksessa ensi vuoden alussa.
 – Kaikki paikat, myös puheenjohtajan paikka kiinnostaa, se on muiden jäsenten päätettävissä. Toivottavasti puheenjohtajan valinta menee mutkattomasti, niin että saamme puheenjohtajan, joka pystyy luotsaamaan tämän porukan yhtenäiseksi ja saa hyviä tuloksia kaikkien saamelaisten kannalta, toivoo Kyrö.
 "Saamelaiskäräjien vaalilautakunta ei onnistunut työssään"
 Korkein hallinto-oikeus hyväksyi Kari Kyrön saamelaiskäräjien vaaliluetteloon vuonna 2011. Hän on toiminut saamelaiskäräjien jäsenenä nyt loppumassa olevalla vaalikaudella. Kyrö sai viime vaalien yhteydessä vuonna 2015 kolmanneksi eniten ääniä, yhteensä 189 ääntä.
 Saamelaiskäräjien vaaliluettelo  poisti kesällä 94 KHO:n hyväksymää ihmistä vaaliluettelosta , vedoten itseoikaisuun. Kyrö oli yksi heistä. KHO:n mukaan  vaalilautakunta ei voi mennä itseoikaisulla tuomioistuimen päätöksen ohi .
 – Tässä oli monenlaisia mutkia, mielestäni tarpeettomiakin mutkia. Toivottavasti tällaista näytelmää kuin nyt vaalien alla oli, ei tarvitse enää koskaan kokea. Saamelaiskäräjien vaalilautakunta ei mielestäni onnistunut näiden vaalien valmisteluissa. Se mitä niihin vaaleihin ja äänioikeuksiin tulee, niin se oli aikamoinen farssi, toteaa Kyrö.
 "Toivon, että voisimme keskenämme sopia kiistaa aiheuttavat asiat"
 Vaalien ääniharava Kyrö lupasi  Yle Sápmin vaalikoneessa  edistää saamelaisten yhtenäisyyttä, kaikkien saamelaisten tasa-arvoisuutta sekä alueen ihmisten elämän ja laillisten elinkeinojen yhteensovittamista.
 – Me olemme aina pystyneet sopimaan keskenämme asiat. Toivon, että jatkossakin me saamelaiset itse puisimme ne asiat mitkä aiheuttavat kiistaa, ja sopisimme ne keskenämme, sanoo Kari Kyrö.
 Saamelaiskäräjävaalien tulokset on nähtävillä  Yle Sápmin tulospalvelussa .

Inarilainen Kari Kyrö on saamelaiskäräjävaalien ääniharava – "Puheenjohtajan paikka kiinnostaa"


Summary: Etsintäoperaatiossa on mukana useita poliisipartioita.

Pohjanmaan poliisi kertoo asiasta Twitterissä.
 Poliisin mukaan tummiin pukeutunut henkilö kommandopipo päässä on nähty liikkuvan Kauhajoen keskustassa klo 12.15. Poliisi on paikalla etsimässä henkilöä.
 Kerromme aiheesta lisää hetken kuluttua.

Kauhajoella käynnissä poliisioperaatio – poliisit etsivät kommandopipoon pukeutunutta henkilöä


Itä-Suomen poliisin tilannekeskuksesta kerrotaan, että paikalla on epäilty väkivalta- ja ampumistapaus. Poliisi on ottanut paikalta yhden henkilön kiinni. Poliisi tarkistaa rakennusta.
 Paikalla on poliiseja ja ambulansseja. Poliisi tiedottaa hetken kuluttua lisää.
 Kauppakeskus Herman sijaitsee noin 4 kilometriä Kuopion keskustasta etelään.
 Kerromme aiheesta lisää hetken kuluttua.
 Oletko paikan päällä? Voit lähettää meille uutiskuvan tai -videon osoitteessa  yle.fi/uutisvinkki .

Kuopiossa kauppakeskus Hermanissa väkivallanteko – poliisi käytti ampuma-asetta


Summary: Nainen tönäisi pysäköinninvalvojan maahan Imatralla.

Imatralla koettiin sunnuntaina iltapäivällä Suomen oloissa hyvin poikkeuksellinen tapaus, kun nainen kävi pysäköinninvalvojan kimppuun.
 Pysäköinninvalvoja oli kirjoittamassa pysäköintivirhemaksua Imatralla Tainionkoskentiellä, jonne henkilöauto oli pysäköity väärin. Ajoneuvon luokse olivat tulleet mies ja nainen.
 Mies repi pysäköintivirhemaksun. Nainen puolestaan tönäisi muutaman kerran pysäköinninvalvojaa, jolloin pysäköinninvalvoja kaatui maahan. Tekijät poistuivat paikalta.
 Poliisilla on tiedossa pysäköinninvalvojaa tönäisseen imatralaisnaisen henkilöllisyys, mutta naista ei ole vielä tavoitettu.
 Maahan kaadettu pysäköinninvalvoja ei loukkaantunut.
 Jopa vankeustuomio
 Kaakkois-Suomen poliisin rikosylikonstaapeli  Ilkka Vainikka  kertoo, että asiaa tutkitaan nyt virkamiehen väkivaltaisena vastustamisena. Siitä voi Vainikan mukaan saada kovan tuomion.
 – Virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta on lain mukaan tuomittava vähintäin neljän kuukauden ja enintään neljän vuoden vankeuteen.
 Ilkka Vainikka on ollut yli 30 vuotta poliisina, eikä hän ole aikaisemmin tällaiseen tapaukseen törmännyt.
 – Ihmiset ovat kyllä huutaneet tai muuten kertoneet virkamiehille mielipiteensä, mutta en muista ikinä, että olisi kimppuun käyty. On tämä poikkeusellinen tapaus, kertoo Vainikka.

Nainen hermostui pysäköintivirhemaksusta ja kävi  pysäköinninvalvojan kimppuun – tekijää voi odottaa kova tuomio


Rakennustarvikekauppaketju Byggmax suunnittelee Turun myymälänsä sulkemista.
 Byggmax aikoo sulkea Itäharjulla sijaitsevan myymälänsä viimeistään ensi vuonna. Samalla yhtiö suunnittelee Raision myymälänsä uudistamista ensi keväällä. Kevään aikana uudistetaan myös Kangasalan, Porvoon ja Riihimäen myymälät.
 Itäharjun myymälän sulkemisen vuoksi Byggmax aloittaa yt-neuvottelut, jotka koskevat kahtaa ihmistä. Heille pyritään löytämään korvaavat tehtävät Raision myymälästä.
 Turun myymälän mahdollista sulkemista yhtiö perustelee myymälän huonolla kunnolla ja sijainnilla.
 – Turun kaupungin tontilla Itäharjun alueella sijaitseva myymäläkiinteistö on huonossa kunnossa ja alueen kehitys on epävarma. Emme ole saaneet myymälän liiketoimintaa kannattavaksi yrityksistämme huolimatta. Kiinteistön vuokrasopimus päättyy vuoden vaihteeseen ja se on meille hyvän tilaisuus uudelleenarvioida toimintaamme Turun alueella kokonaisuutena, sanoo Byggmax Suomen maajohtaja  Aleksi Virkkunen  tiedotteessa.
 Turun Itäharjun Byggmax on avattu vuonna 2008 ja on ruotsalaisyhtiön ensimmäinen Suomen myymälä.
 Suomessa yhtiöllä on tällä hetkellä 11 myymälää. Henkilöstön määrä Suomessa on 80.

Rakennustarvikeketju Byggmax suunnittelee sulkevansa Suomen vanhimman myymälänsä Turussa