Summary: Lappilainen  suurmetsänomistaja Tuomo Marttila laskee nollaavansa oman perheensä  jäsenten lisäksi 600 muun suomaisen päästöt.

Simolaiset  Tuomo  ja  Pirkko Marttila  ovat kartuttaneet metsäomaisuutta määrätietoisesti vuosikymmeniä. Kasvavaa metsää on nyt peräti 1500 hehtaaria.
 Pariskunta on luottanut metsän arvoon pysyvyyteen, vaikka markkinaodotukset ovat vaihdelleet viime vuosina taajaan. Metsäsektorin piti olla jo auringonlaskun ala, kun paperin kysyntä väheni. Nyt näyttää jälleen valoisalta. Suomeen on viritteillä useita  sellutehdashankkeita  ja puulle olisi  jälleen kysyntää .
 Puulle on ilmaantunut myös uusi käyttötarkoitus. Sen halutaan jäävän metsään hiilinieluksi.
 Hiilinieluna metsän arvo onkin suorastaan mittaamaton. Suomen hiilidioksidipäästöt ovat hiukan alle 60 miljoonaa tonnia vuodessa, ja metsiemme puut ottavat kolmasosan tuosta määrästä hiilidioksidia ilmasta ja varastoivat sen hiilenä itseensä.
 Yksityiset omistavat valtaosan metsistä
 Metsien omistuspohja tekee tilanteesta ristiriitaisen. Tavalliset ihmiset omistavat Luonnonvarakeskuksen tietojen mukaan Suomen metsämaasta 60 prosenttia ja hiilinielun kannalta tärkeästä puuston kasvusta peräti 70 prosenttia.
 Suomessa on vähän yli 300 000 metsälöä, eli saman omistajan hallussa olevat metsät ja metsätalousmaat. Jos kaikki omistajat ja aviopuolisot lasketaan, niin metsänomistajia on hieman yli 600 000.
 – Siinähän jää vielä viisi miljoonaa muitakin, kuin metsänomistajia, Tuomo Marttila sanoo.
 Ilman omaa metsää oleville hän haluaa tarjota vaihtoehdon.
 Marttilan metsä kasvaa uutta puuta 6000 kuutiometriä vuodessa. Tuomo Marttila laskee, että kaikkiaan hänen metsänsä nollaavat oman perheen päästöjen lisäksi 600 muun suomalaisen hiilidioksidipäästöt. Tästä on syntynyt ajatus vuokrata metsää hiilinieluksi, kohtuullisella vuokrahinnalla.
 – Vuokra on sata euroa kahden hehtaarin alasta vuodessa, mikä riittää kattamaan keskivertosuomalaisen hiilidioksidipäästöt.
 Metsän vuokraaminen hiilinieluksi tuo helposti mieleen ajatuksen, että metsänomistaja perii vuokran ja hakkauttaa metsän heti kohta perään. Tähän Marttila vastaa hoitavansa metsiään niin, että niiden sidontakyky kasvaa koko ajan ja metsän voi vuokrata vaikka kymmeniksi vuosiksi.
 "Ei sitä ole huvikseen ostettu"
 Marttila on markkinoinut hiilinielua muutaman kuukauden, mutta asiakkaita ei ole vielä löytynyt. Vuokratuottoa tärkeämpää Marttilalle on metsänomistajien näkökulman tuominen hiilinielukeskusteluun. Hankintakulujen lisäksi metsän saaminen hyvään kasvuun on vaatinut paljon työtä.
 Nielujen vuokraamisesta on ollut myös negatiivista palautetta.
 – Jotkut ovat verranneet sitä anekauppaan, mutta se ei ole sitä, vaan vastuunjakoa kaikille. Metsiin on pantu paljon rahaa, että ne tuottavat. Ei niitä ihan huvikseen ole ostettu, Marttila huomauttaa.
 Tuomo Marttila tarjoaa omia metsiään vuokralle hiilinieluksi jopa vuosikymmeniksi. Kyösti Vaara / Yle
 Lapin alueelle on suunnitteilla kaksi puuta käyttävää tehdasta. Metsä Groupin biotuotetehdas Kemiin ja Boreal Bioref -yhtiön sellutehdas Kemijärvelle. Metsänomistajat pelkäävät metsien jäävän käsiin, jos teollisuuden investoinnit kaatuvat Suomen hiilinielutavoitteiden vuoksi. Marttila näkee nielujen kasvattamisen vaihtoehtona hakkuille.
 – Siinähän olisi juuri metsänomistajalla mahdollisuus valita, että mitä tekee. Jos hän saisi sen tuoton jostakin muualtakin, niin voi miettiä, että hakkaako vai suojeleeko.
 Professori: Metsää pitäisi jättää hakkaamatta vuosikymmeniksi
 Ympäristöekonomian professori  Markku Ollikainen  Helsingin yliopistosta sanoo, että todellisia ilmastovaikutuksia saadaan vasta, kun metsää jätetään hakkaamatta vuosikymmeniksi.
 Hän suhtautuu hiukan varauksellisesti metsien vuokraukseen, mutta kannattaa jonkinlaista hiilinielutukea kaikille metsänomistajille, jotka jättävät metsänsä pystyyn.
 – Täytyy löytää keinoja, joilla nielun ylläpitämistä edistetään. Siihen voi ihan hyvin liittyä metsänomistajille tulevia korvauksia. On huomattava, että jos metsänomistaja myy puuta tuotannollisiin tarkoituksiin, niin siitä määrästä ei voi myydä nieluna.
 Ollikainen pelkää myös hiilivuotoa. Eli naapuri myykin puut kun joku toinen jättää ne metsään hiilinielukorvauksen vuoksi. Hiilinielusta maksaminen nostaisi puun kysyntää ja hintaa, koska puuta olisi markkinoilla tarjolla vähemmän.
 –Tällöin naapurin kannattaa myydä puuta enemmän, eikä nielu kasva, Ollikainen toteaa.
 Rahareikiä on joka tapauksessa tiedossa
 Pohjimmiltaan lienee kyse siitä, millaisia summia toisaalta teollisuus ja toisaalta hiilinielusta huolestuneet tahot ovat valmiita laittamaan peliin. Teollisuus on investoimassa miljardeja tehdashankkeisiin.
 Mutta mitä tapahtuisi, jos merkittävä osa Suomen metsistä olisi varattu hiilinieluksi? Karsisiko se tehdashankkeiden määrää? Metsillä on nyt arvoa, mikä markkinatalouden sääntöjen mukaan saa näkyä myös metsän hinnassa.
 Suomella on joka tapauksessa edessään visainen ongelma ja rahanmenoa. Vaikka Suomen metsät ja laajemmin koko maankäyttösektori on luonnontieteellisesti merkittävä hiilinielu, voi siitä tulla EU:n laskennassa päästölähde. Näin käy, jos Suomi ei pääse kasvavien hakkuiden vuoksi EU:ssa Suomelle asetettuihin tiukkoihin hiilinielutavoitteisiin. Tällöin ylimenevä osa lasketaan päästöksi ja Suomi voi joutua maksamaan miljardien sakot.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Hakkuumäärät ylitetään Suomessa vuosi toisensa perään – Kuinka paljon puuta ja rahaa tarvitaan, jos massiiviset selluhaaveet toteutuvat?
 Kaavilaismiehen yritysidea syntyi, kun keskustelu metsien hiilinieluista kiihtyi: "40 vuotta vanha koivikko ei ole tuonut minulle senttiäkään"

Uusi idea puunhakkuiden tilalle – vuokraisitko metsänomistajalta itsellesi oman hiilinielun?


Summary: Kustannusosakeyhtiö Tammi kertoo vain ani harvan kirjailijaksi haluavan saavan sopimuksen. Luvuista puhuttaessa ei puhuta prosenteista, vaan promilleista.

Kun 30-vuotias helsinkiläinen  Sami Nisonen  kertoi vanhemmilleen keskeyttävänsä opintonsa, näyttäytyi vanhempien kasvoilla helpotus.
 – Kävin koulua liian pitkään, eikä minulla ollut mitään paloa it-tradenomiopintojeni suhteen.
 Sen sijaan Nisosta ovat aina kiinnostaneet vitsit, erityisesti puujalkavitsit. Puujalkavitsit ovat innostaneet jopa siinä määrin, että mies julkaisi omakustanteisen puujalkavitsikirjan 2017.
 – Vitseistä olen tykännyt aina, mutta  Pertti Jarlan  Fingerporin myötä aloin viehättyä juuri puujalkavitseistä.
 Hän kertoo puujalkavitseissä kiinnostavan juuri loogisuus sekä sanojen kanssa leikkiminen.
 – Suurin motiivini puujalkavitseissä on ihmisten viihdyttäminen sekä myötähäpeän herättäminen. Ylipäätään reaktioiden herättäminen muissa.
 Yhdistääkseen huvin ja mahdollisen työn Nisonen päätti marssia kustantajien pakeille.
 Kustantaja: Vain ani harva saa sopimuksen
 Kustannusosakeyhtiö Tammen kustannuspäällikkö  Hannu Harju  myöntää, että juuri vitsikirjoille ei ole helppoa saada kustantajaa.
 Yleisesti tärkeää kustantajaa kirjalle hakiessa on, että kirja erottuu jollain tapaa muista.
 Harju penää uusilta kirjailijoilta raikkautta ja uuden oivaltamista, omaperäisyyttä. Hän ei ota kantaa Nisosen kirjaan, mutta myöntää, että puujalkavitsikirjoillekin voi olla aikansa, paikkansa ja kustantajansakin.
 – Puujalkavitseihin nimenomaan kuuluu kömpelyys ja kökköys.
 Tärkeää on uuden tarpeen löytäminen ja tarpeeseen vastaaminen lukijoille. Harju ei suoralta käsin sano, että mahdolliset myyntiluvut olisivat kustantajan mielessä ensimmäisenä arvioitaessa mahdollista sopimusta kirjailijan kanssa.
 – Lukijat äänestävät lompakoillaan, se on selvä. Tärkeää on kuitenkin, että kirjalla on tuoda jotain lisäarvoa. Kaikkeen kiinnostavaan yritetään tarttua.
 Harju kertoo, että Tammi saa vuodessa arviolta 1 000–1 500 ehdotusta kirjoista uusilta kirjailijoilta, joista vain harva saa kustannussopimuksen.
 – Ei puhuta prosenteista vaan promilleista.
 Sami Nisonen arvioi, että hänen ensimmäistä omakustanteista Puujalkavitsikirjaa on myyty noin 100 kappaletta. Miikka Kaskinen / Yle
 "Omakustanne on omannäköinen"'
 Korkeakouluopintoja vielä käydessään Nisosta kiinnosti kaupallisen alan sijaan ei-kaupallisuus.
 – Kävin juttelemassa eri kustantajien kanssa, mutta kaikki neuvotteluprosessit tuntuivat hitailta ja tahmeilta. Lopulta tajusin, että minun on pakko julkaista puujalkavitsikirjani omakustanteisena, koska muuten en sitä ulos saa.
 Nisonen myöntää, että kustantajat toki lisäisivät kirjalle vaikuttavuutta, uskottavuuttakin.
 – Omakustanne on kuitenkin omannäköinen ja riippumaton.
 Hän ei suostu kertomaan, kuinka paljon teki henkilökohtaista tappiota ensimmäisellä vuonna 2017 tulleella puujalkavitsikirjallaan.
 – En ole laskenut tarkkaa persnettoa, mutta kyllä sitä on tullut.
 Tällä hetkellä Nisosella on työn alla levä-kirja, jossa leikitellään levä-loppuisilla sanoilla. Jokaisen levä-vitsin yhteydessä on vitsiin sopiva kuva, joista vastaa taiteilija  Ville Vieno . Levä-kirjan lisäksi Nisosella on työn alla toinenkin puujalkavitsikirja.
 Huippusuositut Finnish Nightmares ja Pieruperse löydettiin heti
 Suosittua ja erityisesti  Facebookissa  paljon esillä ollutta  Finnish Nightmares  sarjakakuvaa tekevällä  Karoliina Korhosella  kävi hänen itsensä mielestä aikamoinen tuuri.
 – Minulla kävi vahinko ja siitä tuli heti julkaisuviikollaan viraali-ilmiö. En siis ole Finnish Nightmaresia tehnyt varsinaisesti indienä.
 Vaikka esimerkiksi Facebookissa Finnish Nightmares-sivusta tykkää yli 185 000 ihmistä, ei se lihallistu rahaksi. Se ei toisaalta myöskään tunnu haittaavan Korhosta.
 – Normaali elämäni ei ole muuttunut kovinkaan dramaattisesti. Olen edelleen päivätöissä. Muutaman kerran olen päässyt matkustelemaan sarjakuvan tiimoilta, mutta lähinnä elämä on ihan yhtä arkista kuin ennenkin, Oulussa asuva Korhonen kertoo.
 Finnish Nightmares eli Suomalaisten painajaisia kertoo Matti-nimisestä suomalaisesta, joka tuntee olonsa vaivautuneeksi sosiaalisissa tilanteissa.
 Sarjakuva käsittelee humoristisesti suomalaisiin liitettyjä stereotypioita, kuten ujoutta. Sarjakuvasta on tehty kaksi kirjaa suomeksi sekä englanniksi ja sarjakuvan kustannusoikeudet on myyty Kiinaan, Japaniin, Etelä-Koreaan, Slovakiaan ja Yhdysvaltoihin.
 Nisoselle Korhonen kertoo olevansa huono antamaan neuvoja, kun hän itse tuli löydetyksi ja huomatuksi vähän vahingossa, kuten hän itse asian muotoilee.
 – Teoriassahan ihmiset jakavat ja reagoivat eniten sisältöön, joka herättää voimakkaita tunteita suuntaan tai toiseen, joka on jotakuinkin helppo ja nopea ymmärtää ja jakaa sekä joissa on jonkinlainen tarina. Käytännössähän tämä on vähän hankalampaa, sillä vaikka kuinka tekisi teoriassa täydellistä sisältöä, se ei siltikään välttämättä ota tuulta alleen, jos sitä ei jaa oikealle yleisölle tai oikeaan aikaan.
 Finnish Nightmares kertoo Matti-nimisestä suomalaisesta, joka tuntee olonsa vaivautuneeksi sosiaalisissa tilanteissa.  Finnish Nightmares
 Anonyyminä taiteilijana pysyttelevä Pieruperse alkoi tekemään humoristia sarjakuvamaisia piirroksiaan Post it -lapuille.
 Taiteilija kertoo pitääneensä Instagramia ikään kuin pöytälaatikkona, jonne laittoin omia piirroksiaan, jossa kritisoi yhteiskuntaa sekä nykyajan pieniä ja suuria ongelmia humoristiseen ja nokkelaan sävyyn.
 – Pieruperse lähti täysin orgaanisesti elämään omaa elämäänsä. En tarkoittanut sitä alun perin kaiken kansan nähtäväksi.
 Nisoselle Pieruperse ei osaa antaa sen ihmeellisempiä neuvoja, kuin olla oma itsensä.
 –Niin kliseiseltä self help -kamalta kuin se kuulostaakiin, niin kannattaa vain olla oma itsensä.
 Hän sanoo kieltäytyvänsä lähtökohtaisesti kaikesta yhteistyökyselyistä. Poikkeuksiakin on, mutta niissä hän haluaa saada täyden vastuun sisältöön.
 –En suostu valjastamaan Pierupersettä kanavaksi myydä jotain turhaa paskaa kuten Instagramissa yleisesti tapahtuu vaikka siitä saisikin hyvät rahat.
 Pieruperseellä on Instagramissa yli 145 000 seuraajaa.
 Unelmia ja ei-toimistohommia
 Raha ei ole koskaan määrittänyt Sami Nisosen elämää, vaan hän kertoo arvostavansa tavallista ja rauhallista elämää. Näkövammaisen Nisosen suurin unelma olisi elättää itsensä stand up -koomikkona sekä kirjailijana yhtä aikaa.
 – Tiedän tämän alan olevan suurilta osin huonosti palkattua.
 Kaikki eivät voi olla  Sami Hedbergejä  tai Pertti Jarloja. Huumorilla asiat ottava Nisonen kertoo suhtautuu näkövammaisuuteensa huumorilla, kuinkas muuten.
 – Olen näkövammainen – ulkonäkövammainen.
 – Ihmiset eivät välttämättä usko siihen, kun uskaltaa vitsailla asiasta.
 Siitä huolimatta, että Nisonen ei ole saanut juurikaan rahaa teoksestaan, kannustaa hän ihmisiä kokeilemaan omia intohimojaan.
 Hän kertoo myös koulun lopettamisen olleen helpotus ja nostaneen hänen itsetuntoaan. Sen hän kertoo nousseen juuri uskalluksesta jättää lähes valmiit opintonsa, kun ne eivät häntä kiinnostaneet.
 – Luovuttaminen on taito. Ei kannata piinata itseään asioissa, joita ei tykkää tehdä.
 Hän tietää myös, mitä ei halua tehdä.
 – En halua tehdä toimistohommia mentaliteelilla, jossa pomo osoittaa aseella, Nisonen vitsailee tyylilleen uskollisena.

Sami Nisonen jätti korkeakouluopintonsa ja keskittyi kirjoittamaan puujalkavitsejä: "Monet ovat sanoneet, että tuossa ei ole mitään järkeä"


Summary: Venäläinen oppositiojohtaja kuvailee internetissä julkaisemassaan kirjoituksessa omituista sairastumistaan vankilassa.

Viikonloppuna vankilasta sairaalaan kiidätetty venäläinen oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyi  on kuvaillut äkillistä sairastumistaan.  Internetsivuillaan julkaisemassaan kirjoituksessa  Navalnyi kuvailee värikkäin sanankääntein kuinka hän sai muun muassa kasvoihinsa iho-oireita, jotka pahenivat yön aikana.
 Hän kertoo ihonsa turvonneen ja kihelmöineen. Navalnyi vertaa oireitaan lasivillan koskemisen vaikutuksiin.
 – Kun nousin aamulla, sellikaveri sanoi minut nähdessään silmiä pyöritellen: sinun pitää mennä heti lääkäriin. Paikalle saapunut välskäri katsoi minua samalla tavoin ja hälytti heti ambulanssin.
 – Vilkaistessani peiliin, tajusin, mistä moinen reaktio. Silmäluomet olivat kooltaan kuin pingispallot ja niin edelleen.
 Allergiattoman miehen allergiakohtaus
 Navalnyi kertoo vankilassa kirjoittamassaan tekstissä humoristiseen tyyliin, kuinka sairaalassa annettu hoito vaikutti.
 – Sellaisista vahvoista annoksista pöhötys alkoi laskea, ja lounaaseen mennessä minä jo näytin henkilöltä, joka on juopotellut keskeytyksettä kaksi kuukautta.
 Sairaalaan erikoisten oireiden vuoksi joutuneesta Aleksei Navalnyista navalny.com-sivulla julkaistu kuva. Kuva on otettu 29. heinäkuuta.  navalny.com / EPA
 – Nyt näytän siltä kuin olisin ryypännyt viikon, maanantaina sairaalasta vankilaan palautettu Navalnyi tokaisee.
 Julkisuuteen Navalnyin sairaalaan joutumisen syyksi kerrottiin raju allerginen reaktio. Navalnyilla ei kuitenkaan ole mitään allergioita, ja hän epäileekin joutuneensa myrkytyksen kohteeksi.
 Oppositiojohtaja kertoo olleensa samassa sellissä kuin aiemminkin ja käyttävänsä omia vuodevaatteitaan. Hän epäilee jonkun ulkopuolisen käyneen sellissä sillä aikaa, kun vangit ulkoilivat.
 Hän kirjoittaa Venäjän vallanpitäjien olevan juuri niin tyhmiä, että yrittäisivät myrkyttää hänet. Todisteeksi tästä hän listaa useita myrkytystapauksia, kuten Britanniassa myrkkyä saaneiden  Sergei  ja  Julia Skripalin  tapauksen.
 Lisää aiheesta:
 Sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi joutunut Navalnyi palautettiin vankilaan – Lääkäri: Kaikkia testejä ei ehditty tehdä
 Lääkäri epäilee, että eilen vankilasta "vakavan allergiakohtauksen" takia sairaalaan kiidätetty oppositiojohtaja Navalnyi on myrkytetty
 Venäjän vangittu oppositiojohtaja Navalnyi sairaalaan "vakavan allergiakohtauksen" vuoksi – Asianajaja: Vaikuttaa oudolta

Epäillystä myrkytyksestä toipuva Aleksei Navalnyi: Silmäluomeni näyttivät pingispalloilta, nyt näytän viikon ryypänneeltä


Summary: Läheiseltä leikkikentältä mitatut korkeat lyijypitoisuudet johtivat lopulta toimiin.

Ranskan viranomaisten syytetään reagoineen liian hitaasti Pariisin Notre Damen katedraalin tulipalosta ympäristöön levinneisiin lyijyhiukkasiin. Ympäristöjärjestö on haastanut asian vuoksi joukon viranomaisia oikeuteen.
 Katedraalin tornin ja katon huhtikuisessa palossa ja romahduksessa suli satoja tuhansia tonneja lyijyä. Palossa ilmaan ja maaperään tihkui lyijyä ja hiukkaset leijailivat läheisille kaduille ja rakennuksien pinnoille.
 Paikallinen Robin des Bois -ympäristöjärjestö syyttää kanteessaan terveysjärjestöjä, valtion virkamiehiä ja Pariisin kaupunkia "ihmisten asettamisesta vaaraan tahallisesti", sillä ne eivät välittömästi ryhtyneet altistumista rajoittaviin toimenpiteisiin, kirjoittaa  The Guardian .
 Leikkikentältä mitattiin korkea lyijypitoisuus
 Järjestö kritisoi myös sitä, että vaikka läheisten päiväkotien ja koulujen maaperässä voi olla korkeita lyijypitoisuuksia, viranomaiset eivät ole regoineet tilanteeseen tarpeeksi nopeasti.
 Pariisin kaupungintalo on sulkenut varotoimenpiteenä läheisessä päiväkodissa ja alakoulussa järjestetyn lomakerhon sen jälkeen, kun kerholaisten käyttämältä leikkikentältä löytyi korkeita lyijypitoisuuksia. Kerhoon on osallistunut arviolta 180 lasta.
 Lähialueilla on useita muita kouluja, joita "syväpuhdistetaan" kesälomakauden aikana.
 Viime viikolla Notre Damen jälkiraivaus- ja siivoustyöt keskeytettiin, sillä saastumisenvastaiset toimet havaittiin puutteellisiksi.
 Ympäristöjärjestö  haluaisi myös tutkia  Seine-joen ja sen kalojen lyijypitoisuuden.
 Kesäkuussa Pariisin  terveysviranomaiset kehottivat  katedraalin ympäristössä asuvia lapsia ja raskaana olevia naisia verikokeisiin, joissa mitattiin veren lyijypitoisuutta.
 Lisää aiheesta:
 Lämpöennätykset paukkuivat keskiviikkona Euroopassa – Notre Damen katto saattaa jopa romahtaa helteen seurauksena
 Syyttäjä: Notre Damen palossa ei epäillä tahallista rikosta, mutta palon syytä ei edelleenkään tiedetä

Notre Damen palosta levisi ympäristöön lyijyhiukkasia – viranomaisia syytetään hidastelusta ongelman hoitamisessa


Summary: Suomen suurimman työeläkeyhtiön johtaja miettii jo, onko talouden logiikka muuttunut.

Suomen suurin työeläkeyhtiö Ilmarinen hakee työeläkevaroille jatkossakin tuottoja osakemarkkinoilta. Ilmarisen sijoitusvarallisuuden arvo on tällä hetkellä yhtiön alkuvuoden tuloksen mukaan lähes 48 miljardia euroa. Osakesijoituksia on kaikesta sijoitusvarallisuudesta lähes puolet.
 Ensimmäisen kuuden kuukauden aikana Ilmarinen sai sijoitetuille eläkevaroille tuottoa kuusi prosenttia, kun osakekurssit nousivat voimakkaasti ja korkotaso on poikkeuksellisen matala. Osakesijoitusten tuotto oli lähes 11 prosenttia. Vuoden vaiheessa osakekurssit olivat sen sijaan olivat pakkasella. Kaikkien sijoitusten pitkän aikavälin keskimääräinen reaalituotto oli 4,1 prosenttia.
 Yhdysvaltain eilinen koronlaskupäätöstä Ilmarisen toimitusjohtaja  Jouko Pölönen  osasi odottaa, sillä eri ennustelaitokset ovat laskeneet maailmantalouden kasvuennusteita alaspäin.
 Osakemarkkinat ja kiinteistöt ovat sijoittamisen keskiössä, sanoo Pölönen.
 – Tämän hetkinen korkotaso on negatiivinen Euroopassa, jolloin korot eivät tuota mitään. Sijoittajat hakevat kuitenkin tuottoja turvaavia sijoituskohteita, ja tämä matala korkotaso on ohjannut lisää sijoituksia esimerkiksi osakemarkkinoille ja kiinteistömarkkinoille.
 Korkosijoitukset jaetaan perinteisesti valtionlainoihin ja yrityslainoihin.
 Vuoden loppupuolen talousnäkymää varjostavat maailmantalouden ja Euroopan heikentyneet talousennusteet sekä epävarmuus, jota kiihdyttävät Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota sekä Britannian EU-ero eli brexit, jonka pitäisi tapahtua lokakuun loppuun mennessä.
 Ilmasien varatoimitusjohtaja Mikko Mursula pohtii onko talouden logiikka jo muuttunut.  Katriina Laine / Yle
 Varatoimitusjohtaja  Mikko Mursula  Ilmarisesta pitää inflaation alhaisuutta suurena muutoksena taloudessa.
 – Ehkä se suurin yllätys on ollut, että inflaatio on pysynyt hyvin alhaisella tasolla. Se näkyy kyllä keskuspankkien päätöksissä ja retoriikassa ja yleisessä viestissä markkinoille.
 Onko talouden logiikka muuttunut?
 Mursulan mukaan voi pohtia, onko talouden logiikassa tapahtunut jokin perusteita ravisuttava iso muutos, kun inflaatio ei ole noussut, vaikka taloudessa on mennyt hyvin lähivuodet.
 Euroopan Keskuspankilta (EKP) odotellaan päätöstä elvyttävien arvopaperiostojen aloittamisesta uudelleen. EKP nosti alhaisen inlfaation ja tämän hetken alhaiset kasvunäkymät esille viime viikon kokouksessaan. Nyt ollaan taloudessa poikkeustilanteessa.
 – Jos joudutaan lähtemään elvyttämään näin alhaisella korkotasolla, on se täysin poikkeava tilanne pidemmällä aikavälillä verrattuna.
 Mursula pitää rauhoittavana sijoittajan kannalta, että kun noin puolet Yhdysvaltain ja Euroopan yrityksistä on raportoinut puolivuotistuloksia, on päästy melko lähelle markkinoiden odotuksia.
 Vientiyritysten taivaalla häämöttää kuitenkin synkempiä pilviä.
 – Pikkuisen huolestuttaa se, että yritysten viesti loppuvuotta ajatellen ja vähän pidemmälle tulevaisuuteen on ollut kovastikin varoitteleva. Kauppasodan vaikutukset ovat näkyneet erityisesti vientiyritysten retoriikassa, Mursula sanoo.
 Myös kolmen kuukauden päässä oleva brexit on Mursulan mukaan tehnyt taloustilanteesta entistä epäselvemmän.
 Paluu normaaliin korkotasoon lykkääntyi
 Toimitusjohtaja  Mikko Kautolle  Eläketurvakeskuksesta (ETK) Yhdysvaltain keskuspankin Fedin eilinen koronlaskupäätös oli yllätys. Edellisen kerran Fed leikkasi ohjauskorkoa finanssikriisin aikaan joulukuussa 2008.
 Palaaminen finanssikriisiä edeltävään korkotasoon lykkääntyi nyt.
 – Ehkä se on pienoinen yllätys, kun on ajateltu pitkään, että palataan matalilta korkotasoilta normaaliin, eli ajalle ennen finanssikriisiä, Kautto sanoo.
 Yhdysvallat oli jo nostanut korkotasoaan finanssikriisin jälkeen, toisin kuin Eurooppa ja Japani. Sitä taustaa vasten oli yllätys, että se nyt päätyi laskemaan korkojaan.
 Fed katsoo nyt globaalia taloutta, joka ilmeisesti on sen mielestä uudenlaisessa vaiheessa, sillä Yhdysvalloissa työttömyys on matala eikä inflaatiokaan laukkaa, Kautto pohtii.
 ETK:n toimitusjohtaja Mikko Kautto näkee osakesijoittamisessa riskejä pitkällä aikavälillä.   Markku Pitkänen / Yle
 Suomalaisten eläkevarojen sijoittamisen kannalta korkotason laskeminen on jonkinlainen signaali siitä, että kasvunäkymät ovat heikot.
 – Kun peruskorko on matalalla, myös osakesijoitusten tuotot voivat tulla lähtökohtaisesti alemmalle tasolle, Kautto perustelee.
 Koronalennusten takia rahaa on siirtynyt joukkovelkakirjoista osakkeisiin, mikä on nostanut osakkeiden arvostustasoja.
 Kautto arvioi, että matalan korkotason ja korkeiden osaketuottojen välinen epäsuhta ei voi olla pysyvä. Riskinä on, että arvostustasot osakkeissa ovat jo niin korkeat, että nousulle ei ole enää varaa. Näin osakkeiden tuotot lähentyisivät joukkovelkakirjoista saatavia tuottoja.
 – Työeläkeyhtiöiden ja työeläkejärjestelmän rahoituksen kannalta tilanne on haasteellinen. Tuottonäkymät kymmenen vuoden tähtäimellä eivät ole kovin valoisat, Kautto sanoo.
 Riskiä kuitenkin pienentää se, että suurin osa suomalaisista työeläkkeistä rahoitetaan suoraan työnantajilta ja palkansaajilta perittävillä maksuilla. Suomalaisen työeläkejärjestelmän eläkevastuista on rahastoitu alle 30 prosenttia eläkevaroista.
 ETK alensi eläkeyhtiöiden tuotto-odotuksia
 ETK on alentanut oletustaan työeläkevarojen reaalituotosta. Viime keväänä julkaistuissa pitkän aikavälin laskelmissa ETK asetti reaalituottoa koskevan oletuksen kaikista työeläkejärjestelmän sijoituksista 2,5 prosenttiin.
 Koska joukkovelkakirjoista ei odoteta suurempia tuottoja, 2,5 prosentin tuotto-odotus perustuu osaketuottoihin ja kiinteistösijoituksiin, Kautto perustelee.
 Jos reaalituotto olisi matalampi kuin laskelmissa käytetty oletus, toisi se paineita eläkejärjestelmän pitkän aikavälin rahoittamiseen. Nyrkkisääntönä voi pitää sitä, että työeläkevakuutusmaksuja pitää korottaa kahdella prosenttiyksiköllä, jos reaalituotto on pitkällä aikavälillä prosenttiyksikön tuotto-odotusta matalampi.
 Suurin rahoitushaaste työeläkejärjestelmälle ei tule Kauton mukaan niinkään tuottojen kehittymisestä, vaan työikäisen väestön supistumisesta syntyvyyden ollessa poikkeuksellisen alhaisella tasolla. Maksutuloa ei voi odottaa, jos ei ole työllisiäkään.
 Rahoituspaineet pitkällä aikavälillä kasvavat, jos tuottokehitys on odotettua heikompi. Nyt eläkevaroja on, ja Suomen eläkejärjestelmässä on Kauton mukaan tasapainoinen tilanne.
 Eläketurvakeskus on työeläketurvan asiantuntija, ja se palvelee päättäjiä työeläketiedon tuottamisessa ja tukee työeläkealan toimeenpanoa.
 Vuoden 2018 lopussa työeläkevakuuttajien yhteenlasketut eläkevarat olivat ETK:n tilastojen mukaan 196,2 miljardia euroa. Suurin osa eläkevaroista oli sijoitusomaisuutta, jota oli vuoden lopussa 194,9 miljardia euroa. Sijoitustappiot olivat 4,2 miljardia euroa.
 Lue myös:
 Ilmarinen kaapi markkinoilta 6 prosentin sijoitustuotot alkuvuonna – toimitusjohtaja Jouko Pölönen: Erittäin vahva kaikilla mittareilla
 Eläkeyhtiö Ilmarinen aloittaa yt-neuvottelut – 90 työpaikkaa vaarassa
 Suomen eläkejärjestelmään on suunnitteilla iso myllerrys: Kuntatyöntekijöiden eläkkeet samaan järjestelmään yksityisten eläkkeiden kanssa

Ilmarinen: Matala korkotaso suosii osakesijoittamista – Eläketurvakeskus: "Pitkän aikavälin tuottonäkymät eivät ole kovin valoisat"


Summary: Rinne esittelee Ylen kesähaastattelussa myös "palkkatuki-Tinderin", jonka avulla työtön ja työnantaja löytävät toisensa.

Pääministeri  Antti Rinteellä  (sd.) on iloinen uutinen pitkäaikaistyöttömille.
 Kiistellyn työttömien aktiivimallin leikkuri poistetaan ensi vuoden alusta. Rinteen mukaan ainakin työttömien päivärahaan tehty viiden prosentin leikkaus poistetaan, mahdollisesti koko aktiivimalli.
 Sosiaalidemokraattien hallituskumppanit  keskusta ja vasemmistoliitto ovat kiistelleet julkisesti  aktiivimallin poistamisen ajankohdasta ja siitä tarvitaanko tilalle työllisyysvaikutuksiltaan vastaava malli. Rinteen mielestä asiassa ei ole mitään epäselvyyttä, leikkuri poistuu 1.1. 2020.
 – En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa. Se on ollut toimeentulon leikkuri, joka on siirtänyt ihmisiä entistä enemmän toimeentulotuen piiriin. Tämä tullaan korjaamaan.
 Rinteen mukaan aktiivimallin osat, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti työllistymiseen voidaan säilyttää. Pääministeri mainitsee esimerkkinä työttömien määräaikaishaastattelut. Virkamiehet selvittävät parhaillaan, millaisia työllisyysvaikutuksia aktiivimallilla on ollut.
 Rinteen mukaan leikkurin purku on pitkittynyt lakiteknisistä syistä. Pelkkä päivärahan leikkauksen poisto aktiivimallista ei onnistu. Muutokset halutaan myös hoitaa yhdellä lakiesityksellä.
 – Voi olla, että lopputuloksessa velvoittavuutta laimennetaan jollain tavalla. Se johtaa siihen, että päästää eroon leikkurista.
 Pääministeri Rinne on viettänyt lyhyttä kesälomaansa purjehtien veneellään. Antti Haanpää / Yle
 Palkkatuki-Tinder etsii toisilleen sopivat
 Rinteen hallituksen tavoite on saada aikaan kaudellaan vähintään 60 000 uutta työllistä ja nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin. Koko hallitusohjelma rakentuu pitkälti työllisyyden paranemisen varaan, vaikka ekonomistit ovat varoittaneet talouskasvun hidastumisesta ja heikkenevistä työllisyysnäkymistä.
 Jo seuraavaan budjettiriiheen odotetaan työllisyyteen nopeasti vaikuttavia toimia.
 Rinne nostaa tällaiseksi  palkkatuen haun helpottamisen.
 Hallitus aikoo luoda nettisivuston, josta työtön työnhakija voi hakea päätöksen työmarkkinatuen suuruiseen palkkatukeen tietyksi ajaksi. Työnantaja voi saada samalta sivulta tiedon, onko yritys oikeutettu työllistämään palkkatuetun työntekijän.
 Tulossa on siis palkkatuki-Tinder.
 – Näiden ihmisten sopiessa yhteen prosessi helpottuu ja voidaan synnyttää kymmeniä tuhansia uusia lisätyöpaikkoja.
 Jos Unkaria ja muita EU:n perusarvoja polkevia maita ei saada ruotuun tukirahoja leikkaamalla, Rinteen mukaan nettomaksajamaat eivät maksa jäsenmaksujaan täysimääräisinä. Antti Haanpää / Yle
 Hallitus odottaa työllisyysastetta nostavia keinoja myös  työmarkkinajärjestöiltä, jotka vaikuttavat varsin innottomilta.  Uskotteko, että työmarkkinajohtajilta tulee ideoita jo budjettiriiheen?
 – Tässä on hallituksen puolelta tehty tarjous, johon voidaan vastata tai ei vastata. Haluavatko he vaikuttaa työllisyysasteen noston toteutukseen, tutkimus- ja tuotekehitystoiminnan rahoitukseen, ja elinkeinopolitiikan tukiin?
 – Tunnen nämä ihmiset vastuullisina ihmisinä ja uskon, että siellä halutaan vaikuttaa jäsenistön puolesta näihin asioihin. Uskon, että joitakin hyviä esityksiä sieltä tulee.
 Rinne korostaa erikseen, että hallitus ei ole asettanut työmarkkinajärjestöille määrällistä tavoitetta uusista työllisistä, ainoastaan toivonut heidän auttavan tavoitteen saavuttamisessa.
 – Haluan sanoa selkeästi sen, että vastuu tässä asiassa on vain hallituksella. Me olemme sitoutuneet siihen, että neljän vuoden aikana saadaan syntymään 60 000 uutta työllistä.
 EU:n nettomaksajat uhkaavat alentaa maksujaan
 Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  on arvostellut  Suomea kovin sanoin perustuslakituomioistuimen puutteesta , tuomarien nimityksistä ja Suomen akatemian asemasta.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo   on vaatinut, että pääministerin on vastattava Orbánin syytöksiin  ja puolustettava Suomea.
 Orbánin kiukun syy on se, että Suomi on EU:n puheenjohtajanamaana kytkenyt oikeusvaltioperiaatteet ja EU-tuet. Orbánin uhoaminen ei huoleta Rinnettä. Syksyllä neuvotellaan EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä.
 Rinteen mukaan on keino, jolla Unkari ja muut EU:n oikeusvaltioperiaatteita polkevat maat saadaan ruotuun. Maiden tukirahojen leikkaaminen tuskin onnistuu, koska se vaatii yksimielisyyttä.
 Rinne kertoo, että nettomaksajamaat uhkaavat nyt pienentää jäsenmaksujaan, jos Unkari, Puola ja Romana eivät muuten palaa noudattamaan EU:n perusarvoja.
 Rinteen mukaan nettomaksajamaiden ryhmä on asiassa yksimielinen.
 – Jokainen jäsenmaa päättää itsenäisesti suhtautumisestaan jäsenmaksuesitykseen. Uskon, että jos esitykseen saadaan ehdollisuutta oikeusvaltioperiaatteen mukaan, silloin nettomaksajat eivät ole valmiita maksamaan ajattelemiaan summia Britannian poislähdön jälkeen.
 Vakavasti sairaana ollut pääministeri vakuuttaa olevansa täydessä iskussa ja työkyvyssä. Antti Haanpää / Yle
 Isis-leirin suomalaisten siirrot eivät edenneet
 Rinne kertoi ennen kesälomia, että Suomi käy neuvottelee Syyriassa al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaisäitien ja -lasten tilanteesta muiden EU-maiden kanssa.
 Rinne  tapasi myös leirillä olevien suomalaisten omaisia . Naisten ja lasten läheiset ovat olleet valmiita maksamaan heidän matkansa Suomeen.
 Ollaanko  naisia tai lapsia siirtämässä Suomeen lähiaikoina ?
 Rinteen mukaan asia ei ole edistynyt, koska Suomella ei ole ketään, jonka kanssa neuvottella mahdollisista siirroista. Leiriä ylläpitävä kurdihallinto ei Rinteen mukaan ole neuvottelutaho. Leiriltä ei myöskään poistuta tuosta vain, vaikka matkat maksettaisiinkin.
 – Heitä pidetään internointileirillä, koska ylläpitäjä epäilee heidän syyllistyneen jonkinasteiseen terroristiseen toimintaan. Se ei ole leiri, josta lähdetään vapaaehtoisesti tai joku vain hakee sieltä.
 – Meillä ei ole keinoa käydä hakemassa sieltä ketään, eikä myöskään omaisilla, vaikka olisikin rahaa maksaa matkat. Poistuminen pitää neuvotella ja sopia jonkun kanssa. Tällaista yhteyttä ei tällä hetkellä ole olemassa.
 Rinne kertoo kuitenkin, että suomalaisia naisia ja lapsia on autettu kansalaisjärjestöjen kautta niin paljon kuin on pystytty heidän turvallisuuttaan vaarantamatta. Hän ei paljasta, onko apu mennyt rahan tai esimerkiksi ruuan tai lääkkeiden muodossa.
 Pääministerin työtahti ei yllättänyt – vointi hyvä
 Pääministerin kesäloma on jäänyt puolentoista viikon mittaiseksi. Sen hän on viettänyt purjehtimalla veneellään. Rinne on toiminut nyt kaksi kuukautta pääministerinä.
 Hän sairastui vakavasti alkuvuonna, ja heti perään piti vetää kaksi vaalikampanjaa, hallitusneuvottelut ja heinäkuussa alkoi Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 Pääministerin työ on kuormittavaa ilman sairastumistakin.
 Pääministerin työtahti ei tullut Rinteelle yllätyksenä, koska hän on toiminut jo aiemmin valtiovarainministerinä. Pääministeri kuvailee vointiaan hyväksi.
 – Kävin noin kuukausi sitten lopputarkastuksessa ja lääkäri totesi, että mies on ihmeellisen nopeasti parantunut. On täydessä iskussa ja työkyvyssä. Lääkäri kirjoitti epikriisin, että tätä kuvaa se, että mies neuvottelee hallitusohjelmaa tällä hetkellä.
 Lue lisää:
 Työministeri avasi hallituksen työllistämissuunnitelmia – ministerillä vahva usko koulutuksen voimaan, työperäistä maahanmuuttoa halutaan lisätä
 Kokoomusjohtaja Petteri Orpo: Orbánin Suomi-kritiikki rajua ja perusteetonta, vaatii pääministeri Rinteeltä vastalausetta
 Miksi Viktor Orbán hyökkäsi Suomen oikeuslaitosta kohtaan? – Unkarin suurlähettiläs väittää: “Oikeusvaltiolle ei ole määritelmää”

Pääministeri Rinne: Aktiivimallin leikkuri poistuu ensi vuoden alussa "En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa"


Summary: "Valtamerikilpi 2019" -harjoitus on Venäjän vuosittainen harjoitus. Harjoitukseen osallistuu 69 alusta ja 10 000 sotilasta.

Venäjä on aloittanut Itämerellä suuren sotaharjoituksen. Harjoitus alkoi torstaina ja jatkuu ensi viikon perjantaihin asti.
 Harjoituksen nimi on Okeanskij Štšit eli Valtamerikilpi 2019. Venäjän mediatietojen mukaan harjoitukseen osallistuu 49 sota-alusta (laivoja ja taisteluveneitä), 20 huoltoalusta, 58 lentoalusta ja yli 10 000 sotilasta.
 Perusosa aluksista saapuu harjoituksiin Pietarissa 28. heinäkuuta Laivaston päivänä pidetystä laivastoparaatista. Harjoitusta johtaa Venäjän laivaston komentaja, amiraali  Nikolai Jevmenov .
 Harjoitus on osa Venäjän vuotuista harjoitusohjelmaa.
 Ensimmäistä kertaa tällä nimellä pidettiin harjoitukset Välimerellä 1.–8. syyskuuta 2018. Niihin osallistui 26 alusta mukaan lukien kaksi sukellusvenettä ja 34 lentokonetta, mukaan lukien kaksi strategista TU-160-yliäänipommikonetta.
 Tuolloin puolustusministeri  Sergei Šoigu  ilmoitti, että vastaavat harjoitukset pidetään jatkossa vuosittain. Nyt Valtamerikilpi-harjoitukset järjestetään siis toista kertaa, tällä kertaa Itämerellä 1.–9 elokuuta.

Venäjä aloitti suuren merivoimien sotaharjoituksen Itämerellä


Summary: Nokian Raskaat Renkaat ostaa työkoneiden vanteita valmistavan Levypyörä Oy:n.

Nokian Raskaat Renkaat ostaa suomalaisen, raskaiden työkoneiden vanteita valmistavan Levypyörä Oy:n.
 Vanteisiin ja teräsrakenteisiin erikoistuneen Levypyörän vuosittainen liikevaihto on noin 18 miljoonaa euroa. Levypyörä perustettiin 64 vuotta sitten, ja se työllistää noin sata ihmistä Nastolassa.
 Nokian Renkaat hakee yrityskaupalla kasvua. Nokian Raskaiden Renkaiden toimitusjohtaja  Manu Salmi  sanoo, että kaupan jälkeen pystytetään tarjoamaan uusia ratkaisuja asiakkaille.
 Levypyörä on yksi johtavista vannevalmistajista raskaissa työkoneissa.

Nokian Renkaat ostaa sadan hengen firman


Summary: Iskut kohdistuivat Arabiemiraattien tukemiin poliisivoimiin.

Jemenissä ainakin 20 poliisia on kuollut Adenin kaupungissa ja sen lähettyvillä tehdyissä iskussa.
 Ainakin 17 poliisia kuoli ja lukuisia loukkaantui, kun kapinalliset tekivät ohjusiskun Adenin kaupungin länsipuolella sijaitsevaan armeijan leiriin, kertoo lääkärilähde.
 Huthikapinalliset ovat ilmoittaneet tehneensä al-Jalan leiriin kohdistuneen ohjusiskun. Kapinallisten mukaan iskussa käytettiin lennokkia ja ballistista ohjusta. Al-Jala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Adenista.
 Adenissa on tehty tänään myös toinen isku, jossa itsemurhapommittaja räjäytti ajoneuvon poliisiaseman ulkopuolella aikaisin aamulla. Sheikh Othmanin kaupunginosassa sijaitsevan aseman edessä oli iskun aikaan kokoontuneena lukuisia poliiseja.
 Pommi-iskussa kuoli kolme jemeniläistä poliisia. Tämän lisäksi 20 muuta haavoittui iskussa. Haavoittuneiden joukossa oli myös siviilejä.
 Konfliktissa valtava määrä uhreja
 Kaupungissa oli vallinnut suhteellinen rauha jo noin vuoden päivät ennen tämänpäiväisiä kaksoisiskuja. Molemmat iskut kohdistuivat Arabiemiraattien tukemiin poliisivoimiin.
 Aden on Jemenin hallinnon joukkojen ja sitä tukevan saudijohtoisen koalition hallussa. Maan pääkaupunki Sanaa on sen sijaan kapinallisten otteessa.
 Adenin satamakaupungissa on myös al-Qaidan ja Isisin sunniääriajattelijoita, jotka ovat kertoneet tehneensä viime vuosien iskut. Muun muassa viime vuoden helmikuussa kaksi ihmistä kuoli Adenissa itsemurhapommittajan iskussa.
 Kymmeniätuhansia ihmisiä on kuollut vuoden 2015 jälkeen huthikapinallisten ja Saudi-Arabian tukemien hallituksen joukkojen välisissä yhteenotoissa. Monet kuolonuhreista ovat olleet siviilejä.
 Lisäksi yli 24 miljoonan ihmisen arvioidaan olevan humanitaarisen avun tarpeessa. Määrä vastaa noin kahta kolmasosaa maan väestöstä.

Ensin iski itsemurhapommittaja, sitten ohjus – ainakin 20 poliisia kuollut Jemenissä


Summary: Yhä useampi 5-vuotias saa ilmaista varhaiskasvatusta 20 tuntia viikossa. Kokeilu laajenee nyt 11 uuteen kuntaan.

5-vuotias  Lilia Tiittanen  pitää äitiään  Viivi Heinoa  tiukasti kädestä. Samanikäiset touhuavat vieressä Hämeenkyrön Kirkonkylän päiväkodin pihassa, mutta Lilia ei vielä uskalla osallistua leikkiin.
 – Tämä on meille ihan ensimmäinen syksy päiväkotielämässä, tähän saakka lapsiaan kotona hoitanut Viivi Heino sanoo.
 – Nyt Lilialla oli mahdollisuus tulla, kun alkaa ilmainen kokeilu neljä tuntia päivässä. Lilia itse sanoi, että hän haluaisi lähteä vähän katsomaan, miltä siellä päiväkodissa näyttää.
 Lilia Tiittanen on yksi niistä noin 18 300 lapsesta, joille varhaiskasvatus on tästä päivästä alkaen maksutonta 20 tuntia viikossa. Maksuttomuuskokeilu laajenee yhteentoista uuteen kuntaan. Vanhoista kokeilukunnista mukana on edelleen viisitoista.
 Kirkonkylän päiväkodin piha on jo tuttu Viivi Heinon lapsille Noel, 3, ja Lilia, 5, Tiittaselle. Siellä on leikitty usein, kun päiväkoti on kiinni. Isosisko Viola, 8, käy koulua samassa pihapiirissä. Lilia aloittaa päiväkodissa 12. elokuuta. Jussi Mansikka / Yle
 Suurin osa kokeiluun osallistuvista perheistä olisi tuonut 5-vuotiaansa päivähoitoon muutenkin, mutta Lilian kohdalla mahdollisuus ilmaiseen hoitoon aikaisti päiväkodissa aloittamista vuodella. Äiti uskoo, että se auttaa myöhemmin eskari- ja kouluvaiheessa.
 – Ei ole sitten heti niin vaikea tutustua, kun hän on vähän ujommanpuoleinen, Heino sanoo.
 Lilia itse odottaa jo kovasti ensimmäistä päiväkotipäivää.
 – Koska mä haluan uusia kavereita, hän perustelee.
 Ylevät tavoitteet, mutta miksi Pirkkalaa ei kiinnosta
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen viimeisimmän tilaston mukaan 5-vuotiaista lapsista 85,8 prosenttia on varhaiskasvatuksen piirissä.
 Osallistumisessa on suuria kuntakohtaisia eroja. Esimerkiksi Pohjanmaan ja muidenkin maakuntien pienissä maalaiskunnissa ikäluokasta on mukana kenties vain kaksi kolmesta, kun suurkaupunkiseuduilla osallistumisaste voi olla yli 90 prosenttia.
 Maksuton 20 viikkotunnin varhaiskasvatuskokeilu Kokeilun ensimmäinen vaihe Alkoi 19 kunnassa elokuussa 2018 Opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämä avustus kattoi 20 prosenttia asiakasmaksutulojen vähenemisestä Yhteensä noin 13 400 viisivuotiasta lasta oli kokeilun piirissä eli noin 20 prosenttia ikäluokasta Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) selvityksen mukaan varhaiskasvatukseen tuli 686 uutta lasta Kokeilun toinen vaihe Alkaa 26 kunnassa elokuussa 2019 Ministeriön myöntämä avustus kattaa 40 prosenttia asiakasmaksutulojen vähenemisestä Kokeilussa mukana noin 18 300 lasta eli 31 prosenttia kaikista 5-vuotiaista Kuntien arvion mukaan kokeilu toisi 1 178 uutta lasta varhaiskasvatukseen Lähteet: Karvi, opetus- ja kulttuuriministeriö
 Opetus- ja kulttuuriministeriön maksuttomuuskokeilun tavoitteena on lisätä 5-vuotiaiden ja heidän sisarustensa osallistumista varhaiskasvatukseen sekä helpottaa heidän huoltajiensa työllistymistä.
 Lisäksi tavoitteena on kehittää pedagogiikkaa ja palveluohjausta.
 Kokeilussa etsitään malleja, joilla esiopetus voitaisiin laajentaa 2-vuotiseksi. Myös 2-vuotisen esiopetuksen kustannukset kiinnostavat.
 Tulevaisuudessa siintää myös toive vahvistaa koulutuksellista tasa-arvoa Suomessa ja nostaa varhaiskasvatuksen osallistumisastetta, joka nyt jää jälkeen muista Pohjoismaista.
 Tavoitteet kuulostavat yleviltä ja myös yksittäisen kunnan lapsimyönteisen imagon kannalta hienolta. Miksi sitten Pirkkalan kunta, joka oli jo saanut myönteisen avustuspäätöksen ministeriöltä, päättikin olla osallistumatta kokeiluun.
 – Ei ole yhtä yksittäistä syytä. Pitää taata kuntalaisten yhdenvertainen kohtelu. Miksi me satsaisimme vain yhden ikäluokan etuun, joka viime kädessä olisi ollut vanhempien, ei lasten etu. Pirkkalassa on jo nyt korkea osallistumisaste, hyvinvointilautakunnan puheenjohtaja  Veera Veltti  (sd.) sanoo.
 Päätös syntyi hyvinvointilautakunnassa tiukan äänestyksen jälkeen huhtikuussa. Yksi kokeilua vastaan äänestäneistä oli Veltti, joka johtaa yksityistä päiväkotia Pirkkalassa.
 – Minun mielestäni meidän tulisi ensisijaisesti panostaa varhaiskasvatuksessa olevien lasten hyvinvointiin esimerkiksi ryhmäkokoja pienentämällä eikä niin, että helpotetaan vanhempien maksuja, sillä jo nyt on olemassa nollamaksuluokka vähävaraisille perheille.
 Veltin mielestä kokeilusta eivät olisi hyötyneet ne pirkkalalaiset, jotka apua eniten tarvitsisivat asiakasmaksuissa. Myös kokeilun lyhyt kesto mietitytti.
 – Kun on kyse vain vuoden kokeilusta, meillä ei ollut riittävästi tietoa, mitä tapahtuu sen vuoden jälkeen, Veltti sanoo.
 Pirkkala ei ole ainoa kunta, jossa mietitään jatkoa.
 – Useammastakin kokeilukunnasta sanottiin, että varmasti on luvassa pyyhkeitä vanhemmilta, jos tästä maksuttomasta varhaiskasvatuksesta luovuttaisiin kokeilukauden jälkeen, sanoo Kansallisen koulutuksen arviointikeskuksen (Karvi) arviointiasiantuntija  Anna Siippainen .
 Hämeenkyrön Kirkonkylän päiväkodissa on kymmenen ryhmää ja yli 200 lasta. Päiväkodin varajohtaja Annu Saksi kertoo, että viskaritoiminta sujuu 3-5-vuotiaiden päiväkotiryhmien normaalin toiminnan ohessa. "Suurin osa 5-vuotiaista on täällä jo valmiiksi varhaiskasvatuksen piirissä, mutta muutamia uusia hakemuksia on tullut kokeilun puitteissa." Jussi Mansikka / Yle
 Kunnat ovat odottavalla kannalla, kun tietoa jatkosta ei vielä ole.
 Tosin joissakin kunnissa oli Siippaisen mukaan jo tehty alustavia suunnitelmia jatkaa varhaiskasvatuksen maksuttomuutta mm. yhdenvertaisuuden ja kunnan imagon takia, vaikka kokeilu ja sen tuomat valtionavustukset päättyisivätkin.
 Tuoko maksuttomuus uusia lapsia päiväkotiin vai ei?
 Karvin ensimmäiset tulokset kokeilusta  (Karvin verkkosivut) ovat lupaavia.
 5-vuotiaiden osallistumisaste varhaiskasvatukseen nousi jonkin verran enemmän kokeilu- kuin vertailukunnissa. Kokeilukunnissa panostettiin myös mm. vanhempien palveluohjaukseen.
 Tarkempia tuloksia Karvi julkaisee syyskuun alussa.
 5-vuotias Lilia Tiittanen haki vielä tutustumisretkellä turvaa äidin kädestä, mutta haluaa pienestä alkujännityksestä huolimatta ehdottomasti aloittaa päiväkodissa vuotta ennen esikoulun alkua. Karvin selvityksen mukaan maksuttomuuskokeilu toi viime talvena 686 uutta 5-vuotiasta varhaiskasvatuksen piiriin. Kunnat arvioivat, että nyt alkavalla kokeilujaksolla vastaava luku olisi 1 178 lasta.    Jussi Mansikka / Yle
 Joillakin paikkakunnilla maksuttoman varhaiskasvatuksen suosio yllätti. Esimerkiksi  Kotkan päiväkoteihin  se toi kymmeniä lapsia viime talvena.
 Toisaalta Kuntaliiton viime syksynä kokeilukunnille tekemän  kyselyn perusteella  (Kuntaliiton verkkosivut) varhaiskasvatukseen osallistuminen ei välttämättä ole kiinni perityistä maksuista.
 Kuntaliiton kehittämispäällikkö  Jarkko Lahtinen  on myös huolissaan kokeilun kustannusten jaosta, joka nyt kaatuu pitkälti kuntien niskaan.
 Lahtinen ei ole vakuuttunut, että kokeilu toisi esiin todellisia kuluja, joita syntyisi, jos kaikille 5-vuotiaille taattaisiin maksuttomasti 20 tuntia varhaiskasvatusta.
 – Pitäisi pohtia ennen lopullisia ratkaisuja, onko maksuttomuus se oikea ja ainoa keino lisätä osallistumista varhaiskasvatukseen.
 Arviointiasiantuntija Anna Siippainen on Lahtisen kanssa samaa mieltä siinä, ettei pelkkää osallistumisastetta kannata tuijottaa.
 – Joillekin kunnille ei se osallistumisaste ole niin oleellista, vaikka toki tärkeää onkin, vaan kaikille perheille avoimet ja maksuttomat palvelut ja lapsiystävällisen kuntaimagon luominen, Siippainen sanoo.
 Hämeenkyrön sivistysjohtaja Kimmo Levänen kertoo, että varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen piirissä on yhä enemmän lapsia, jotka ovat erityisen tuen tarpeessa. "Me koemme, että kun meidän pätevä, ammattitaitoinen kasvatushenkilöstömme saa lapsen palvelujensa piiriin niin he pystyvät toteuttamaan sitä kasvatustyötä parhaimmillaan."
 Jussi Mansikka / Yle
 Esimerkiksi nyt kokeiluun lähtevässä Hämeenkyrössä osallistumisaste on jo valmiiksi korkea.
 – Halumme pienentää vieläkin kynnystä siihen, että lapset tuotaisiin oman ikäluokkansa piiriin ja he saisivat sosiaalista kasvua toisten lasten kanssa ja myös erilaisia empatian taitoja opiskeltua jo ajoissa, Hämeenkyrön sivistysjohtaja  Kimmo Levänen  sanoo.
 Kokeilussa mukana 26 kuntaa  1.8.2019 alkavassa vaiheessa ovat mukana Espoo, Halsua, Harjavalta, Helsinki, Hämeenkyrö, Joutsa, Järvenpää, Kempele, Kirkkonummi, Kitee, Kotka, Lahti, Laitila, Leppävirta, Loviisa, Miehikkälä ja Virolahti, Mäntyharju, Oulu, Rusko, Salo, Somero, Sonkajärvi, Tammela, Toivakka ja Turku Näistä uusia kuntia ovat Espoo, Halsua, Hämeenkyrö, Joutsa, Järvenpää, Lahti, Laitila Loviisa, Rusko, Tammela ja Toivakka Ensimmäisessä vaiheessa olleista kunnista Forssa, Iisalmi, Liperi ja Taivassalo eivät jatka kokeilua tulevana talvena
 Hämeenkyrössä on huomattu, että yhä useampi lapsi on erityisen tuen tarpeessa. Siksi kunta haluaa kehittää toimintaansa.
 – Saamme nyt tämän hankkeen kautta myös itsellemme tietoa ja palautetta vanhemmilta ja lapsilta siitä, miten meidän palveluverkostomme toimii ja miten se vastaa perheiden tarpeisiin.
 Opetusministeri: kokeiluja tarkoitus jatkaa
 Edellinen opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) toivoi, että päätös 2-vuotisesta esiopetuksesta saataisiin uuden hallituksen ohjelmaan. Nykyinen opetusministeri  Li Andersson  (vas.) ei vielä voi sanoa mitään tarkempaa aikataulusta tai toteutustavasta.
 – Varmasti keskustelua esikoulun pidentämisestä tullaan tällä kaudella käymään ja se liittyy myös perusopetuksen ensimmäisten vuosien kehittämiseen, Andersson sanoo.
 Hallitus aikoo tarkastella 2-vuotista esiopetusta osana laajempaa kokonaisuutta, joka tähtää varhaiskasvatuksen laadun ja tasa-arvon parantamiseen. Valmistelu aloitetaan syksyllä.
 – Minusta 2-vuotisen esiopetuksen toteuttaminen on hyvä pitkäntähtäimen tavoite. Sillä voitaisiin myös auttaa paremmin niitä lapsia, jotka tarvitsevat enemmän tukea oppimisessaan.
 Opetusministeri Li Anderssonin mukaan varhaiskasvatus on erityisen hyödyllistä kaikista haavoittuvimmissa oloissa eläville lapsille.  "Varhaiskasvatuksella voidaan pienentää muun muassa koulunkäynnin keskeyttämisriskiä ja sillä on vaikutuksia, joita ei ole mahdollista saada aikaan myöhemmin toteutettavilla toimenpiteillä." Timo Jaakonaho / Lehtikuva
 Maksuttomuuskokeilujen arviointia jatketaan. Myös kokeiluja on Anderssonin mukaan tarkoitus jatkaa osana varhaiskasvatuksen laatu- ja tasa-arvo-ohjelmaa.
 – Kokeiluja voitaisiin jatkossa suunnata kuntiin, joissa osallistumisaste on matalampi, sillä nyt osallistuneissa kunnissa osallistumisaste on ollut jo ennestään korkea.
 Keskustelu on avoinna kello 20 saakka.
 Lue myös:
 "Toivotimme lapset tervetulleiksi" – Perheille lähetetty, ilmaista päivähoitoa mainostanut kirje olikin yllättävän tehokas

"Haluan uusia kavereita”, sanoo 5-vuotias Lilia Tiittanen ja aloittaa päiväkodissa suunniteltua aikaisemmin maksuttoman kokeilun avulla


Summary: Lain valvomisen odotetaan törmäävän vastoinkäymisiin.

Hollannissa astuu tänään voimaan laki, joka kieltää kasvot peittävien vaatteiden käytön julkisissa rakennuksissa ja julkisissa kulkuneuvoissa.
 Kiistellystä laista käytetään julkisessa keskustelussa nimeä burka-kielto, vaikka se koskee kaikkia kasvot peittäviä asusteita, kuten hiihtomaskeja ja kypäriä.
 Burka on joidenkin musliminaisten käyttämä kangasvaate, joka peittää koko vartalon kasvoineen. Laki kieltää burkan lisäksi niqabin eli kasvohunnun käytön.
 Laki määrää 150 euron sakon niille, jotka käyttävät kasvoja peittäviä vaatteita hallintorakennuksissa, kouluissa, terveyskeskuksissa ja julkisissa kulkuneuvoissa. Sakon saa, jos ei suostu pyynnöstä huolimatta riisumaan kasvot peittävää vaatetta.
 Kielto ei koske kasvojen peittämistä kaduilla.
 Kiisteltyä lakia on yritetty saada voimaan vuodesta 2006 ja sitä on arvosteltu muun muassa Hollannin perustuslain takaaman uskonnonvapauden vastaiseksi. Senaatti hyväksyi lain lopulta vuonna 2018.
 Kiellon odotetaan törmäävän hankaluuksiin. Hollannin toiseksi suurin sanomalehti,  rotterdamilainen Algemeen Dagblad, kertoo , että maan suurimmat julkisen liikenteet palveluntarjoajat eivät aio valvoa lakia.
 Burkakielto on Euroopan maista voimassa Belgiassa, Bulgariassa, Itävalllassa, Ranskassa ja Tanskassa.

Hollannissa astuu tänään voimaan kiistelty "burka-kielto" – Kasvoja ei saa peittää julkisissa rakennuksissa eikä liikennevälineissä


Summary: Järjestetyllä kalastusmatkalla mukana olivat saksalainen Felix Schielmen, skotlantilainen Finlay Owen ja suomalainen Daniel Taipale.

Lapin kalastusmatkailua halutaan lisätä sosiaalisen median vaikuttajien avulla. Kolme some-vaikuttajaa kävi viime viikolla Lapissa kalastamassa.
 He kokeilivat lohensoutua Väylällä, harjuksen perhokalastus Äkäsjoella ja kalastusta erämaassa. Matka kulki Rovaniemeltä Pelloon, Ylläkselle, Pallakselle ja Enontekiölle.
 Mukana olivat saksalainen  Felix Schielmen , skotlantilainen  Finlay Owen  ja suomalainen  Daniel Taipale . Taipaleella on Instagramissa 199 000 seuraajaa, Schielmenillä vajaat 6000 ja Owenilla alle 500 seuraajaa.
 Kolmikko julkaisee kuvia Lapin reissustaan Instagramissa ja videoita YouTubessa. Reissusta tehtiin myös kuva- ja videomateriaalia jatkomarkkinointia varten.
 Somevaikuttajien kalastusmatka on osa Project Vaeylae -nimistä projektia. Heidät löydettiin kansainvälisen somekampanjan avulla. Etsinnässä olivat persoonalliset ja intohimoiset lajin harrastajat.
 Saksalainen Schielmen kiertää pakettiautollaan ympäri maailmaa perheensä kanssa, Owen on skotlantilainen kalastaja ja Taipale on yksi Suomen tunnetuimpia luontomatkailuun ja valokuvaukseen keskittyvistä henkilöistä Instagramissa.
 Matkaa tukivat Flatlight Creative House, Metsähallitus ja Kolarin kunnan vetämä Fishing Lapland -hanke.
 – Lajin harrastajat ovat usein hyvin fanaattisia ja aikaansa seuraavia henkilöitä. Alan vaikuttajien kautta meidän on mahdollisuus näyttää, millaista kalastus Lapin yöttömässä yössä on, ja millaisen vaikutuksen se heihin tekee. Harrastajien kautta viesti on uskottava, ja leviää juuri oikealle yleisölle, Fishing Lapland -hankkeen projektipäällikkö  Elias Teriö  sanoo House of Laplandin tiedotteessa.
 House of Lapland on Lapin Yrittäjien, kuntien ja korkeakoulujen omistama Lapin markkinointi- ja viestintäyhtiö.

Somevaikuttajat kalastivat ja kuvasivat Lapissa – "Lajin harrastajat ovat usein hyvin fanaattisia ja aikaansa seuraavia henkilöitä"


Summary: Kansainväliset opiskelijat ovat tärkeitä opiskelijapulassa painiville ammattikorkeakouluille.

Kaukainen, pohjoinen ja eksoottinen Suomi on kiinnostava opiskelupaikka ulkomaalaisille. Koulun aloitus jo käsillä, mutta kaikki halukkaat eivät välttämättä pääse aloittamaan opintojaan. Syynä siihen on Maahanmuuttoviraston pitkät käsittelyajat.
 – Tilanne on johtanut siihen, että opiskelijat eivät välttämättä pääse paikalle heti aloitukseen tai eivät pääse ollenkaan. Se on ollut haaste, sanoo Lapin ammattikorkeakoulun osaamisalajohtaja  Hannu Kähkölä.
 Korkeakoulut kritisoivat Maahanmuuttovirastoa  jo alkuvuodesta siitä, että opiskelijoiden oleskelulupien hakemiseen kuluu liian paljon aikaa. Tilanne ei ole parantunut.
 – Ensimmäistä kertaa opiskelemaan tulevan oleskeluluvan käsittelyaika on keskimäärin 55 vuorokautta, kertoo tulosalueen johtajan sijainen  Janne Paananen  Maahanmuuttovirastosta.
 Kansainvälisille opintolinjoille on tunkua, vaikka EU:n ulkopuolelta tulevilla opiskelijoilla on nykyään lukukausimaksu. Eniten Suomeen tulee EU:n ulkopuolelta opiskelijoita Kiinasta, Venäjältä, Bangaladeshistä ja Vietnamista. Eniten Suomeen tulee EU:n ulkopuolelta opiskelijoita Kiinasta, Venäjältä, Bangaladeshistä ja Vietnamista.
 Paanasen mukaan tänä vuonna heinäkuun loppuun mennessä Suomeen ensimmäistä kertaa opiskelemaan tulevia, oleskeluvan tarvitsevia opiskelijoita on noin 3000. Oleskeluluvan uusivia opiskelijoita on tähän mennessä ollut noin 2000.
 Kansainvälisen opiskelijan peruuntuminen tuo ammattikorkeakouluille taloudellista tappiota. Pahimmillaan koulu menettää lukukausimaksujen lisäksi valmistuvasta tutkinto-opiskelijasta saatavan rahoituksen.
 Ammattikorkeakoulut taistelevat opiskelijoista tilanteessa, jossa opiskelijoiden määrä vähenee ja entistä useampi hakee lukion jälkeen yliopistoon.
 Tällä hetkellä Lapin ammattikorkeakoulussa opiskelee noin 380 kansainväliseen tutkintoon tähtäävää.
 –Kyllä se kansainvälisyys on yksi meidän strategisesti tärkeä osa-alue, jota meidän täytyy kehittää myös jatkossa, toteaa Kähkölä.
 Keski-ikäiset uusi kohderyhmä
 Ulkomaalaisten opiskelijoiden lisäksi ammattikorkeakoulut panostavat tulevaisuudessa aikuisiin. Jo nyt on nähtävissä, että erilaiset monimuoto- ja verkko-opinnot ovat kasvattaneet suosiotaan ja paikoin menneet suosiossaan ohi päiväopiskelusta.
 Kokonaan uuden oppimisen rinnalla aikuisopiskelijoita kiinnostavat erilaiset muuntokoulutukset.
 – Ministeriö tällä hetkellä painottaa hyvin paljon jatkuvaa oppimista. Kun työelämä on murroksessa, tarvitaan jatkuvasti uutta osaamista myös työelämässä oleville ja meidän täytyy vastata myös siihen haasteeseen, toteaa Kähkölä.
 Valtakunnallisesti insinöörikoulutukseen on vaikea saada opiskelijoita, mutta biotalouden nousun myötä Lapin ammattikorkeakoulussa suosituin linja kevään yhteyshaussa oli metsätalousinsinöörinkoulutus, nimenomana verkko- ja monimuoto-opintoina.
 – Metsätalous vetää hyvin, se on selvä. Esimerkiksi Kemiin ja Kemijärvelle on tulossa suuria investointeja ja ne vaativat jatkuvasti uudenlaista insinööriosaamista myös jatkossa, sanoo Kähkölä.
 Muunneltavuus myös nuorten tähtäimessä
 Työelämän murros näkyy myös päiväopintojen linjavalinnoissa. Enää ei kouluttauduta sillä ajatuksella, että samaa sorvia pyöritetään loppuelämä.
 Päivälinjoista Lapin ammattikorkeakoulun suosituin oli yhteishaussa terveydenhoitajan koulutus. Se on kolmivuotinen urakka, jonka jälkeen opiskelijalla on kaksoistutkinto: hän voi työskennellä sekä terveydenhoitajana että sairaanhoitajana.
 Linjalle oli 4,7 hakijaa yhtä paikkaa kohden. Yksi valituista on rovaniemeläinen  Siiri Kantola .
 – Ajattelen, että tämä ei ole ainoa tutkinto, minkä tulen suorittamaan, mutta ainakin näillä näkymin terveydenhuoltoalalla on töitä, koska ihmiset vanhenevat ja hoitajia tarvitaan. Työllisyysnäkymät ovat ainakin tällä hetkellä tosi hyvät.
 Lisätty Migrin kommentit klo 11.40.
 Lue myös:
 Kysely: Joka neljäs ulkomaalainen opiskelija suunnittelee jäävänsä Suomeen töihin pidemmäksi aikaa
 Korkeakoulujen lukuvuosimaksujen yllättävä todellisuus: Vain kourallinen ulkomaisista opiskelijoista maksaa täyden maksun

Maahanmuuttoviraston käsittelyajat venyvät: koulu on alkamassa, mutta oleskelulupa puuttuu


Summary: Kiinalla ei olisi tarvetta kertoa vapauttamisesta, jos se olisi todella tapahtunut, sanoo Yhdysvalloissa asuva uiguuri.

Kiina on kertonut päästäneensä vapaaksi valtaosan uiguurivangeista, jotka ovat olleet Xinjiangin alueella sijaitsevilla käännytysleireillä. Viranomaiset tiedottivat asiasta tiistaina, minkä jälkeen hajallaan asuvat islaminuskoiset uiguurit ovat vaatineet sosiaalisessa mediassa Kiinaa todistamaan väitteen.
 YK:n mukaan noin miljoona uiguurimuslimia on suljettu Luoteis-Kiinan Xinjiangissa leireille, joissa heidät pyritään käännyttämään pois islamista ja kulttuuristaan. Valtio on kuvannut keskuksia ammatillisen koulutuksen keskuksiksi, joissa harjoittelijoiksi kutsutut oppivat mandariinikiinaa ja työtaitoja.
 Näkymä Kashgarin vanhassa kaupungissa Xinjiangin uiguurialueella.  How Hwee Young / EPA
 Tiistaina Xinjiangin viranomaiset kertoivat toimittajille, että suurin osa leireillä olleista vangeista on jo palannut kotiin. Viranomaistaho ei kuitenkaan antanut mitään lukumääriä vapautetuista.
 – Tämä ei todellakaan ole totta. Yksi serkuistani, yksi matkaoppaana toimiva ystäväni ja ystäväni aviomies ovat edelleen leireillä, Kanadassa asuva  Guly Mahsut  kertoi.
 90 prosentin väite todistettava
 Mahsut ja muut ulkomailla asuvat uiguurit ovat vastanneet Kiinan väitteisiin jakaen sosiaalisessa mediassa kuvia ja tarinoita kadoksissa olevista ystävistään ja perheenjäsenistään. Julkaisujen yhteydessä he ovat vaatineet Kiinaa todistamaan 90 prosentin väitteensä, joka viittaa Xinjiangin paikallishallinnon johtajan  Shohrat Zakirin  kommentteihin.
 – Valtaosa ammatillisista koulutuskeskuksista valmistuneista on sopeutunut takaisin yhteiskuntaan. Yli 90 prosenttia valmistuneista on löytänyt mieleisen työn, jossa on hyvä palkka, Zakir on sanonut  brittilehti Telegraphin mukaan .
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Lehden mukaan Kiinan ulkopuolella asuvat uiguurit ja kazakstanilaiset pyytävät ulkomaisilta valtioilta apua Xinjiangissa asuvien sukulaistensa tavoittamiseen. Myös alueen kazakstanilaisvähemmistön edustajia on Telegraphin mukaan kadoksissa.
 – Kiinalla ei olisi tarvetta kertoa vapauttamisesta, jos se olisi todella tapahtunut, Sen tarvitsisi vain päästää toimittajat leireille, eikä mihinkään lavasteleireille, ja antaa uiguureille virallinen lupa ottaa yhteyttä ulkomailla asuviin sukulaisiinsa, Yhdysvalloissa asuva  Arfat Erkin  kertoo uutistoimisto AFP:lle.
 Arslan Hidayat  on pohtinut, miten pysyvää vapaus on, jos Kiinan väitteet pitäisivät paikkansa.
 – He ovat silti Xinjiangissa ja heidät voidaan vangita mielivaltaisesti uudelleen, hän sanoi.
 Hidayat lisäsi myös, että vankeja voidaan periaatteessa päästää vapaaksi, mutta sen jälkeen heidät saatetaan lähettää tekemään töitä, joita jotkut lähteet ovat kuvailleet pakkotöiksi.
 Hidayat on tunnetun uiguurikoomikon  Adil Mijitin  vävy. Hidayat ei ole saanut Mijitiin yhteyttä viime vuoden marraskuun jälkeen.
 Toimittajien työ alueella on haasteellista
 Kiinan ulkoministeriön edustaja  Hua Chunying  kertoi keskiviikkona, ettei hän ole tietoinen keskuksista lähteneiden tarkasta lukumäärästä.
 – Oikea Xinjiang on hyvin erilainen siihen verrattuna, millaisen kuvan länsimaiset mediat ovat siitä antaneet, hän kertoi ja lisäsi, että diplomaateille ja ulkomaisille toimittajille on järjestetty vierailuja alueelle.
 Kiinan väitteitä on vaikea vahvistaa, koska maan hallinto on tehnyt riippumattomien toimittajien työn alueella hyvin haasteelliseksi.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin Itä-Aasian johtajan  Nicholas Bequelin  mukaan Kiina antaa harhaanjohtavia lausuntoja, joita ei voida todistaa. Hän kuvailee lausuntoja hyödyttömiksi yrityksiksi lieventää kansainvälistä huolta uiguurien ja muiden etnisten vähemmistöjen massavangitsemisista Xinjiangissa.
 Amnesty ei ole Bequelinin mukaan saanut mitään tietoja laajamittaisista vapautuksista alueella.
 AFP kertoo, että siviilipukuiset viranomaiset seurasivat toimittajia koko ajan, kun toimittajat olivat kuuden päivän vierailulla alueella. He kohtasivat myös tiesulkuja ja heidät käännytettiin pois joidenkin leirien lähistöltä.
 Vangit: Pahoinpitelyjä ja mielipiteiden muokkausta
 Viime lokakuussa Kiinan hallinto muutti strategiaansa, eikä enää kiistänyt leirien olemassaoloa, vaan alkoi kutsua niitä ammatillisiksi koulutuskeskuksiksi. Syynä kelkan kääntymiseen olivat lisääntyneet todisteet, joita alkoi tulla julkisuuteen muun muassa satelliittikuvina ja leireiltä karanneiden todistuksina.
 Zakir on  yhdysvaltalaislehti Timen  mukaan kuvaillut "uudelleenkoulutuskeskuksia" uraauurtavana tapana taistella terrorismia vastaan.
 Telegraph kertoo Xinjiangin paikallishallinnon varajohtajan  Alken Tuniazin  sanoneen, että kertomukset kaltoinkohtelusta leireillä ovat joidenkin valtioiden ja medialähteiden sepittämiä. Tuniazin kertoman mukaan leireillä on vaalittu ihmisten oikeuksia ja annettu heidän muun muassa anoa lomaa. Tämän lisäksi Tuniaz sanoo, että leirillä olleet ovat päässeet käymään säännöllisesti kotonaan.
 Vaikka ihmiset eivät saa leirillä ollessaan harjoittaa uskontoaan, heillä on viranomaisten mukaan mahdollisuus harjoittaa uskontoaan kotona ollessaan, kertoo Telegraph.
 Ihmisoikeusjärjestöt ja entiset vangit ovat sen sijaan kertoneet, että vankeja on leireillä alistettu poliittiselle manipuloinnille ja pahoinpidelty.
 Eräs entinen vanki kertoi AFP:lle, että hänet pakotettiin joka aamu laulamaan Kiinan kansallislaulua ja syömään sianlihaa, minkä islaminusko kieltää.

Kiina kertoi vapauttaneensa valtaosan käännytysleirien uiguurivangeista, uiguurit vaativat hallinnolta todisteita


Summary: Suihkurusketusten suosio on nousussa kertovat alan yrittäjät. Varauslista täyttyy erityisesti festariviikonloppuina.

Maidonvaalealle iholle laskeutuu hennosti ruskea sumupilvi. Ulkona on yli 30 astetta lämmintä, sisällä ehkä vielä enemmän. Suihku viilentää mukavasti, kertoo suihkurusketuskopissa seisova turkulainen  Nina Aro .
 Operaation jälkeen on pakko kurkata rusketusraidat. Kalpealle iholle on muodostunut päivetys, joka voisi olla Välimeren rannoilta.
 – Katsoin housujen alta ja voi se oli upea. Liian upea tähän ikään, nauraa 58-vuotias Aro.
 Aro on suuntaamassa Välimeren risteilylle seuraavana päivänä, mutta rusketuksen hän halusi purkista. Jopa Suomen kesässä hän kulkee päästä varpaisiin auringolta suojattuna. Syy löytyy nilkasta.
 Sirossa nilkassa on golfpalloa suurempi kraateri. Arolla todettiin viime talvena pinnallinen melanooma.
 Nina Aron kalmankalpea iho hehkuu päivettyneenä suihkurusketuksen jälkeen. Johanna Manu / Yle
 "Suihkurusketus on kuin vartin etelänmatka"
 Kaupungissa on festivaalit. Turkulainen kauneusalan yrittäjä  Kristina Junolainen  tietää sen pelkästään katsomalla varauskirjaansa.
 Kuuden vuoden kokemuksella Kauneushoitola Souls Sistersin yrittäjänä hän tietää, että usein kesällä suihkurusketus haetaan juuri festariviikonlopun alla. Varsinkin Ruisrock tuo paljon asiakkaita.
 – Parhaimmillaan teimme kahdessa päivässä 70 suihkurusketusta.
 Festareiden alla täyttyvät varauskirjat myös muilla alan yrittäjillä. Beauty Putiikin yrittäjä  Minna Kalliomäki  kertoo Tampereella suurimman festaripiikin tuovan elokuinen Blockfest. Pääkaupunkiseudulla Blue Lagoonilla on kolme toimipistettä, joissa kiireisimpinä aikoina tehdään 12-tuntisia päiviä. Uusi asiakas hyppää koppiin puolen tunnin välein.
 Suihkurusketuksen suihkuttelu kestää noin vartin. Päivetys näkyy iholla suunnilleen viikon.  Johanna Manu / Yle
 Yllättäen paras sesonkiaika on kesä. Talvikaudella haetaan päivetystä ennen etelänlomia ja juhlat tuovat asiakkaita ympäri vuoden.
 Turkulaisen parturi-kampaamo Trixien yrittäjä  Johanna Pohjaranta  lisää listalle myös hymyillen yhden syyn.
 – Turhamaisuus. Iho näyttää kauniimmalta, kun se on ruskettunut. Rusketus ei ole jäänyt 80-luvulle, vaan on edelleen in. Kyllä talvella katsoo, että pikku rusketus tekisi terää.
 Yksi suihkurusketuksen suosiota selittävä tekijä on kiire. Junolainen ja Kalliomäki kertovat keskustelleensa asiakkaidensa kanssa siitä, että heillä ei ole aikaa tai halua käyttää aikaa rannalla makaamiseen.
 – Moni myös karttaa aurinkoa. Haetaan rusketus täältä. Vartissa on kuin olisi ollut etelässä, Junolainen kertoo.
 Kalliomäen asiakkaissa on useampia sellaisia, jotka ihosyövän sairastettuaan tai oltuaan lähellä sairastaa haluavat yhä tervettä päivetystä iholleen.
 Aiemmin asiakkaita olivat nuoret naiset, mutta nykyään suihkurusketuksessa käyvät kaikenikäiset. Myös miehet ovat uskaltautuneet kokeilemaan purkkirusketusta, mutta yksi asiakasryhmä usein pettyy lopputulokseen.
 – Usein miesasiakkaamme ovat polttariporukoita. He ovat pettyneitä, kun rusketuksestamme tulee luonnollinen ja kaunis eikä oranssi.
 Pelko tai ennakkoluulo oranssisuudesta elää vieläkin. Tämä on tuttua myös kymmenen vuotta suihkurusketuksia tehneelle Pohjarannalle. Kertaakaan rusketuksesta ei ole tullut oranssi.
 Hyvä huono esimerkki
 Suihkurusketuksen jälkeen Nina Aro kuivattelee ihoaan ennen pukeutumista. Hän pohtii minkä hellehatun pakkaa mukaan.
 Lähtö Välimeren maisemiin on seuraavana päivänä. Aro ei halunnut erottua muista turisteista kalpeudellaan ja siksi hän päätti hankkia suihkurusketuksen.
 – Kun kuljen kadulla, näytän siltä kuin vähintäänkin tekisin kuolemaa. Joku varmaan ajattelee, että tuo ei elä kauaa.
 Saapuessaan turkulaiseen kauneussalonkiin Aro todellakin oli vaalea kuin aave. Nyt kasvot hehkuvat päivettyneinä ja terveen näköisinä. Tyytyväisen asiakkaan ilo tuo lisää hehkua.
 Uutinen pinnallisesta melanoomasta oli Nina Aron sanojen mukaan järkyttävä. Se pysäytti ja kiepautti Aron arkea uuteen muottiin.
 – Koko talvi meni pelossa. Oli kuin maailma olisi loppunut siihen tietoon. Nyt olen hyvä huono esimerkki.
 Aro ei arkaile esitellä kraateria nilkassaan. Ihoa on poistettu myös sisäreidestä.
 – Kaverien lapset pyytävät näyttämään arpea.
 Ihossa havaittu pinnallinen melanooma päätti Nina Aron auringonoton. Tästä lähtien hän ottaa väriä ihoonsa vain purkista.  Johanna Manu / Yle
 Suihkurusketuksen turvallisuus – Suihkurusketuksessa käytetään usein dihydroksiasetonia (DHA) – Tiedekomitea (SCCS) on arvioinut DHA:n käytön turvallisuutta ja käyttö on todettu turvalliseksi. – Suihkurusketuksen turvallisuutta arvioitaessa on huomioitu ihoaltistuksen lisäksi myös hengitystiealtistuminen. – Sama lainsäädäntö koskee kaikkia kosmeettisia valmisteita riippumatta siitä onko kyseessä niin sanottu luonnonkosmetiikka vai muu kosmetiikka. Lähde: Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukesin Kemikaalituotteet-osaston ryhmäpäällikkö  Marilla Anttila
 Arpia Aro esittelee mielellään, jos sen avulla saa edes jonkun suojautumaan auringolta paremmin.
 – Lapsena ei aurinkosuojista tiedetty mitään. Joskus laitettiin Tummelia, että ruskettuisi helpommin. Ei puhuttu, että se on vaarallista. Olisi pitänyt olla paljon varovaisempi ja suojautua.
 Arkeen melanooma vaikutti siten, että paljon pyöräilevä ja uiva Aro pyrkii liikkumaan eniten aamulla ja illalla. Ihoa peittää vaatekerros ja paljas iho on tarkasti rasvattu 50 suojakertoimen voiteella.
 – Kannattaa ottaa viisikymppinen käyttöön. Puhun viisikymppisestä, mutta tarkoitan muutakin kuin naisia, Aro sanoo ensin kasvot pokerina ja purskahtaa hersyvään nauruunsa.
 Vaikka viime talvi oli musertaa Aron, on nainen nyt täynnä iloa ja energiaa. Haave Välimeren risteilystä on vihdoinkin toteutumassa.
 – Uskaltaakohan näyttää miehelle ollenkaan, villiintyy pian vanha mies, Aro kikattelee ja kurkkaa vielä kerran rusketusraitojaan.
 Heti suihkurusketuksen jälkeen näkyy vatsassa selkeät rajat. Rusketus syvenee ensimmäisen vuorokauden aikana.  Johanna Manu / Yle

Suihkurusketus kasvattaa suosiotaan, kun ihmisillä ei ole aikaa maata auringossa – "Uskaltaakohan näyttää miehelle, villiintyy pian vanha mies"


Summary: Ylen ulkomaankirjeenvaihtajat ovat yleisön tavattavissa Helsingissä järjestettävässä Pointti-tapahtumassa.

– Tämän työn kiinnostavimpia haasteita on näyttää, miten joku Kiinassa valtiotasolla tehty päätös näkyy kiinalaisten arkielämässä, sanoo Ylen Aasian-kirjeenvaihtaja  Jenny Matikainen .
 – Jos onnistun kertomaan tästä, niin toivottavasti yleisön tieto Kiinasta lisääntyy ja kiinnostus maata kohden kasvaa, Matikainen kiteyttää kirjeenvaihtajan työn merkityksen.
 Hänen mukaansa olemalla läsnä kirjeenvaihtaja saa näköalan asemamaansa ihmisten elämään.
 Ylen ulkomaankirjeenvaihtajat ovat nyt koolla Suomessa, ja torstaina yleisön tavattavissa Helsingin Kansalaistorilla.
 Pohjoismaihin avoimin mielin
 Kirsi Heikel  on lähdössä kirjeenvaihtajaksi Pohjoismaihin, asemapaikkanaan Tukholma.
 – Kirjeenvaihtajakauden isoksi teemaksi voi muodostua melkein mitä tahansa, vaikkapa Itämerellä sattuva öljykatastrofi tai jopa jokin väkivaltaisuus. Tai Venäjän taholta voi tapahtua jotain, joka johtaa seurauksiin Ruotsissa. Ennalta ei voi tietää, ja se tekee tilanteen kiinnostavaksi.
 Vaikka Ruotsissa tuntuu yhä kansankodin turvallinen perintö, joissain kaupungeissa eletään jengiväkivallan varjossa ja poliisit kantavat automaattiaseita. Heikel sanoo, että siirtolaisaallon jälkeen on Ruotsissa käynnissä iso sopeuttamistyö.
 – Nyt pitää kirjeenvaihtajan mennä kysymään, kuinka paikallinen väki asian näkee, ja onko maa todella niin jakautunut kuin miltä näyttää, Heikel suunnittelee.
 Eurooppa hahmottuu paikan päällä
 Myös EU-kirjeenvaihtajan pestiltä Suomeen palaava  Petri Raivio  korostaa asioiden kohtaamista paikan päällä. Kolme vuotta sitten Raivio meni erilaiseen Brysseliin kuin minkä nyt jättää taakseen.
 – Kun aloitin hommat, Britanniassa oli juuri pidetty brexit-kansanäänestys.  Barack Obama  oli vielä Yhdysvaltain presidentti, eikä  Donald Trumpia  pidetty todennäköisenä seuraajana. Pakolaiskriisin seuraukset ja vaikutus oikeistopopulismin nousuun eri puolilla Eurooppaa ovat sitten työllistäneet minua, Raivio kertoo.
 Etäisenä pidetyn Euroopan Unionin todellisuus hahmottuu varsinkin silloin, kun poistuu Brysselistä.
 – Olen matkustanut aina tilaisuuden tullen eri puolille Eurooppaa – Italiaan, Unkariin, Romaniaan ja muualle – selvittämään esimerkiksi sitä, miltä oikeusvaltio-ongelmat paikan päällä näyttävät. Jos haluaa tietää, kuinka asiat ovat vaikkapa Puolassa, on syytä mennä sinne, Raivio miettii.
 Ylen kirjeenvaihtajia koolla Pasilassa. Kuvassa vasemmalta Paula Vilén, Susanna Turunen, Kirsi Heikel, Jenny Matikainen, Suvi Turtiainen, Erkka Mikkonen ja Mika Hentunen.   Laura Hyyti / Yle
 Paluu Moskovaan ei hirvitä
 Erkka Mikkonen  on palannut Venäjän-kirjeenvaihtajaksi. Tätä ennen hän asui puolitoista vuotta Buenos Airesissa. Työ Argentiinan pääkaupungissa antoi hengähdystauon seitsemän Moskovan-vuoden jälkeen.
 – Nyt on taas motivaatiota aloittaa uudelleen työt Venäjällä, Mikkonen sanoo.
 – Maa ei tosin tunnu puolessatoista vuodessa juuri muuttuneen, hän lisää.
 Edellisen toimittajakautensa aikana hän joutui Venäjän viranomaisten silmätikuksi nostettuaan esille ihmisoikeusrikkomukset Tshetsheniassa. Nyt kuukauden Moskovassa elettyään Mikkonen sanoo tarttuneensa työhön rauhallisin mielin.
 – Suomalaisena toimittajana minun asemani on etuoikeutettu, kun sitä vertaa venäläisiin riippumattomiin toimittajiin. Heidän työ voi olla hengenvaarallista, etenkin Venäjän eteläosissa.
 Mikkonen muistuttaa, että Venäjä ei henkilöidy ainoastaan presidentti  Vladimir Putiniin .
 – Haluan kertoa myös venäläisten arkielämästä. Esimerkiksi Moskovan kaltaisen suurkaupungin nuorisokulttuurissa tapahtuu paljon.
 – Pitää kuitenkin voida sanoa suoraan, että nykyisellään Venäjä ei oikeastaan ole demokratia. Tämä ei ole mielipide, vaan monien selvitysten tukema tosiasia, Mikkonen sanoo.
 – On aika outoa ja suomettunutta, että kotimaassa saattaa yhä joku katsoa, ettei tällaista tosiasiaa ole viisasta tuoda julki, Mikkonen lisää.
 Palaute auttaa pääsemään kuplasta
 Yleisön kommenttien ja sosiaalisen median myötä myös kirjeenvaihtajat saavat työstään entistä välittömämpää palautetta.
 Petri Raivio ei ole kuitenkaan joutunut erityisen ärhäkän arvostelun kohteeksi. Raivio arvelee tämän johtuvan siitä, että suomalaiset ovat varsin tyytyväisiä Euroopan Unioniin.
 – Olisi kuitenkin hyvä jo päästä irti sellaisesta ajatustavasta, että asiat tapahtuvat "siellä Euroopassa". Suomihan on jo pitkään ollut vahvasti osallisena EU:ssa.
 Kaksi vuotta Pekingissä elänyt Jenny Matikainen puolestaan kokee, että yleisön viestit auttavat pääsemään pois "Kiina-kuplasta".
 – Palaute muistuttaa, että Kiinassa asuvalle päivänselvät asiat vaativat monesti jutuissa tarkempaa avaamista. Tällainen on jo mittakaava. Jos puhutaan vaikkapa ympäristöongelmien ratkaisusta, on syytä muistuttaa, että esimerkiksi pelkästään Shanghaissa elää 23 miljoonaa ihmistä.
 Myös Petri Raivio näkee, että kirjeenvaihtajan tehtävä on asettaa uutiset yhteyksiinsä. Ajankohtaisena esimerkkinä hän mainitsee Unkarin esittämän arvostelun, jossa ei kuitenkaan ole kyse Unkarin ja Suomen välisestä kiistasta. Puheenjohtajamaana on Suomella Euroopan Parlamentin laaja tuki.
 Kirjeenvaihtajia siis tarvitaan – muistuttamaan kokonaisuudesta, ja näyttämään muutosten vaikutus ihmisten arkielämään.
 Kirjeenvaihtajat yleisön tavattavissa
 Ylen kirjeenvaihtajat ovat nyt koolla Helsingissä, ja myös yleisön tavattavissa Kansalaistorilla torstaina kello 15.15-16.00.
 Tässä jutussa mainittujen ohella ovat mukana myös Afrikassa työskentelevä  Liselott Lindström  ja Pariisista tuttu  Annastiina Heikkilä .
 Esiintyminen linkataan tämän jutun yhteyteen, ja kaupunkifestivaali Pointtia voi seurata  Ylen Areenassa jo nyt . Kaupunkifestivaali Pointin torstain ohjelman  löydät tästä .
 Tässä jutussa haastateltu Jenny Matikainen  vertaili kesäkuussa suomalaisten ja kiinalaisten lomia  – Hänestä harvassa maassa näkee sellaista sitkeyttä kuin Kiinassa.
 Moskovaan palannut Erkka Mikkonen kertoi kesäkuussa  Venäjän tiukentuvasta internet-lainsäädännöstä . Mikkosen mukaan vallanpitäjien mielestä vääränlainen vitsi voi yhä johtaa sakkoihin tai jopa vankilatuomioon.
 Petri Raivio kirjoitti heinäkuun alusta asemamaastaan Belgiasta, verraten sitä Suomeen. Petrin mielestä  Belgia on mainettaan parempi .
 Tähän asti A-studiossa työskennellyt Kirsi Heikel  nimitettiin kesäkuussa Ylen Pohjoismaiden kirjeenvaihtajaksi  Riikka Uosukaisen  jälkeen. Brysselissä aiemminkin työskennellyt  Susanna Turunen  palaa jatkamaan Petri Raivion työtä.

Kirjeenvaihtaja kertoo isoista asioista arjen kohtaamisten kautta – mutta hirvittääkö paluu Moskovaan? Entä mistä tulee Ruotsin iso teema?


Summary: Oikeudenkäynnin on määrä päättyä perjantaina.

Räppäri Asap Rockyn eli oikealta nimeltään  Rakim Mayersin  oikeudenkäynti jatkuu torstaina Tukholmassa. Päivän aikana on tarkoituksena kuulla Mayersia. Yle seuraa oikeudenkäyntiä ja päivittää tietoja tähän juttuun.
 Keskiviikon oikeudenkäynnin pääkohtia:
 Oikeudessa keskusteltiin tappelun jälkeen lähetetyn tekstiviestin sisällöstä,  kertoo SVT : "Harlem tuli eteenpäin, otti tyhjän lasipullon ja iski sillä tyyppiä". Kysymyksenä on, viitataanko Harlemilla Mayersiin, joka on kotoisin Harlemin kaupunginosasta New Yorkista vai tarkoittaako englannin "Harlem came out" kuvainnollista ilmaisua hyökkäämiselle. Tieto siitä, käytettiinkö lasipulloa vai ei, vaikuttaa siihen, voidaanko tapausta pitää hätävarjeluna vai pahoinpitelynä.  Aftonbladetin mukaan  Mayers on kertonut haastattelussa aiemmin, että häntä on kutsuttu Harlemiksi, mutta puolustuksen mukaan kyse on vanhasta teiniajan lempinimestä. Aamupäivän ajan on kuultu 19-vuotiasta uhria. Häneltä on kysytty tarkennuksia tapahtumien kulusta. Uhrin kuuleminen on kuitenkin venynyt aikataulusta, minkä takia todistajien kuulemista on päätetty siirtää. Loppupäivän aikataulu selviää myöhemmin.
 Mayers pidätettiin heinäkuun alussa. Häntä syytetään pahoinpitelystä, joka tapahtui katutappelun aikana kesäkuun lopulla.
 Lue lisää:   Räppäri Asap Rockyn pidätyksestä tuli maailmanpoliittinen ilmiö – tämän tiedämme tapauksesta nyt
 Asiaa käsiteltiin oikeudessa viimeksi tiistaina. Tiistain käsittely tiivistettynä:
 Syyttäjän mukaan kyse ei ole hätävarjelusta. Todisteena oli kännykkävideo tappelusta. Oikeudessa on keskusteltu, käytettiinkö pahoinpitelyssä lasipulloa. Puolustus kiistää tämän. Lääkärien mukaan uhrilla oli viiltohaavoja, mutta he eivät pysty todistamaan, että kyse on lasipullosta.
 Lue lisää tiistaista:   Kohuräppäri oikeuden edessä Tukholmassa – ruotsalaismedian mukaan uhri vaatii noin 13 000 euron vahingonkorvauksia
 Asap Rocky saapumassa gaalaan New Yorkissa 13. syyskuuta 2018. Kristin Callahan / Everett Collection / AOP
 Rangaistuksena pahoinpitelystä voi saada enintään kaksi vuotta vankeutta. Lievästä pahoinpitelystä tuomitaan sakkoihin.
 Ruotsalaismediat ovat kertoneet, että pahoinpitelyn uhri, 19-vuotias afganistanilaistaustainen mies, vaatii 139 700 kruunua eli noin 13 000 euroa vahingonkorvauksia.
 Mayers ja hänen kaksi mukana ollutta kaveriaan kiistävät pahoinpitelyn ja vetoavat hätävarjeluun.
 Kuka Asap Rocky?   Kohuräppäri Asap Rocky myi kodittomana teininä huumeita, sai miljoonien levytysdiilin ja on usein liitetty väkivaltaisuuksiin

Yle seuraa: Asap Rockya kuullaan tänään oikeudessa Tukholmassa – epävarmaa, onko räppäri tekstiviestissä mainittu "Harlem"


Helsingin poliisi epäilee, että Etelä-Suomessa asvaltti- ja pihaurakoita tekevä yhtiö on laskuttanut asiakkaita muutaman kuukauden sisällä lähes puolen miljoonan euron arvosta, mutta jättänyt arvonlisäverot maksamatta.
 Maksamatta jääneen arvonlisäveron määrä on yli 50 000 euroa.
 Poliisi tutkii asiaa törkeänä veropetoksena. Rikoksesta epäilty yhtiön irlantilainen osakas on etsintäkuulutettu.
 Epäilty on avannut pankkitilin suomalaiseen pankkiin ja hankkinut omistukseensa suomalaisen osakeyhtiön. Tutkinnassa on käynyt ilmi, että kyseistä yhtiötä ei ole merkitty ennakkoperintärekisteriin eikä arvonlisävelvollisten rekisteriin.
 Esitutkinnassa selvitetään myös muiden henkilöiden osuutta asiaan.
 – Suurin osa yhtiön pankkitilille saapuneista rahoista on siirretty heti ulkomaille. Esitutkinnassa selvitetään, mihin rahat ovat päätyneet, kertoo tutkinnanjohtaja  Harri Saaristola  Helsingin poliisilaitoksen tiedotteessa.
 Poliisille tuttu ilmiö
 Poliisin mukaan kyseessä on aiemmilta kesiltä tuttu ilmiö, jossa Suomeen tulee Irlannista ryhmä tai ryhmiä, jotka myyvät pääasiassa omakotiasukkaille asvaltointeja ja muita pihatöitä.
 Poliisi on aiempina vuosina tutkinut tapauksia, joissa työt ovat jääneet tekemättä, vaikka niistä on veloitettu. Silloin kyse on ollut petosrikoksista.
 Poliisi epäilee, että kyse on järjestäytyneestä liikkuvasta rikollisuudesta. Esitutkinnassa pyritään saamaan selville, kuka tästä Suomessa kesäisin harjoitetusta toiminnasta hyötyy.

Asvaltti- ja pihaurakoita tehnyt yhtiö jätti verot maksamatta –  irlantilainen osakas etsintäkuulutettu


Summary: Tiede etsii keinoja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Toistaiseksi toimivin teknologia on istuttaa puita hiiltä sitomaan. Missä mennään ilmastonmuutoksen torjunnassa? TV1:n Ykkösaamun vieraana on Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalas.

YK:n alainen ilmastopaneeli IPCC julkaisi viime syksynä tähän asti kattavimman tieteellisen kartoituksen ilmastonmuutoksesta ja sen torjunnasta. Raportti avasi monen silmät, mutta mitä on tapahtunut sen jälkeen?
 Avainasemassa ilmastonmuutoksen torjunnassa on fossiilisista polttoaineista luopuminen. Mikä merkitys on sillä että tavallinen ihminen vähentää lentämistä ja lihan syöntiä?
 TV1:n Ykkösaamu tulee lauantaina 3. elokuuta klo 10.05 Pointti-tapahtumasta Helsingin kansalaistorilta. Vieraana on Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalas. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Taalakselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamun vieraana Petteri Taalas: Mitä haluat kysyä?


Summary: Tänä vuonna 426 ihmistä on hukkunut yrittäessään Välimeren ylitystä.

Humanitääriset järjestöt Lääkärit Ilman Rajoja ja SOS Mediterranee lähettävät Välimerelle uuden etsintä– ja pelastusaluksen Ocean Vikingin.
 Tarkoituksena on pelastaa merihätään joutuneita siirtolaisia. Lääkärit Ilman Rajoja –järjestön mukaan Välimerellä on tänä vuonna kuollut ainakin 426 ihmistä.
 YK:n pakolaisjärjestön  UNHCR:n mukaan  riski siirtolaisten joutumisesta haaksirikkoon Välimerellä on suurempi kuin koskaan.
 Järjestö syyttää EU-maita toimettomuudesta asian suhteen.
 – Kuolemat ja kärsimys voitaisiin estää, mutta niin kauan kuin EU-maat eivät kanna vastuutaan, meidän on toimittava. Siksi palaamme Välimerelle, toiminnanjohtaja  Linda Konate  sanoo.
 Lääkärit Ilman Rajoja vastustaa siirtolaisten palauttamista Libyaan sen turvattomien ja epäinhimillisten olojen takia. Tällä hetkellä Libyan rannikkovartiosto palauttaa Välimeren ylitystä yrittävät siirtolaiset takaisin Libyaan EU-maiden tuella.
 Järjestöjen edellinen pelastusalus Aquarius joutui vetäytymään Välimereltä joulukuussa 2018. Christophe Petit Tesson  / EPA
 "On riski, että joudumme jälleen poliittisen pelin kiistakapulaksi"
 Järjestöjen edellinen pelastusalus Aquarius  joutui vetäytymään  Välimereltä sen jälkeen, kun se joutui viranomaisten silmätikuksi.
 Lääkärit Ilman Rajoja –järjestön mukaan tämä johtui Italian hallituksen mustamaalauskampanjasta.
 Italian ja Maltan hallitusten tiukka maahanmuuttopolitiikka on vähentänyt pelastusoperaatioita, joiden on arvosteltu houkuttelevan siirtolaisia merimatkalle.
 Italian populistihallitus on luonnehtinut kansalaisjärjestöjen pelastusaluksia "meritakseiksi" ja syyttänyt heitä yhteistyöstä ihmissalakuljettajien kanssa.
 – Tietysti tässä on riski, että joudumme jälleen poliittisen pelin kiistakapulaksi, Lääkärit Ilman Rajoja –järjestön viestintäpäällikkö  Kaisa Väkiparta  kertoo Yleisradiolle.
 Väkiparran mukaan Ocean Viking tulee toimimaan Libyan aluevesien ulkopuolella, eli noin 44–74 kilometrin kilometrin päässä maan rannikosta.
 Ocean Viking pyrkii kuljettamaan pelastamansa siirtolaiset lähimpään turvalliseen satamaan.
 – Me emme päätä, mihin satamaan alus lopulta päätyy, vaan viranomaiset ohjaavat aluksen sopivimmaksi katsomaansa satamaan. Italia tuskin tulee kyseeseen maan poliittisen tilanteen takia, Väkiparta arvioi viitateen maan sisäministerin  Matteo Salvinin  tiukkaan maahanmuuttopolitiikkaan.
 Salvini on kieltänyt pelastusaluksia sakon uhalla tuomasta siirtolaisia Italiaan.

Humanitääriset järjestöt lähettävät Välimerelle uuden etsintä– ja pelastusaluksen – "On riski, että joudumme jälleen poliittisen pelin kiistakapulaksi"


Summary: Ylennykset koskevat kolmea kenraalia.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  on päättänyt tänään kolmesta uudesta ylennyksestä kenraalikunnassa.
 Ylennykset liittyvät puolustusministeri  Antti Kaikkosen  esittelyihin.
 Kenraalimajuri  Ilkka Korkiamäki  ylennetään kenraaliluutnantiksi. Hän on toiminut puolustusvoimien henkilöstöpäällikkönä heinäkuusta 2018 lähtien.
 Prikaatinkenraali  Pasi Välimäestä  tulee kenraalimajuri. Hän aloittaa uudessa tehtävässään puolustusvoimien operaatiopäällikkönä tänään. Aikaisemmin hän on toiminut muun muassa Karjalan prikaatin komentajana.
 Everstistä prikaatinkenraaliksi ylennetty  Mika Kalliomaa  on palvellut Porin prikaatin komentajana vuodesta 2018 lähtien. Hän on toiminut sitä ennen esimerkiksi valtakunnallisten maanpuolustuskurssien johtajana.
 Myös puolustusvoimain komentaja vaihtuu tänään. Kenraali  Timo Kivinen  on aloittanut tänään  puolustusvoimain komentajana . Tätä ennen hän työskenteli Pääesikunnan päällikkönä.
 Yle näyttää uuden komentajan ensimmäisen mediatilaisuuden suorana alkaen klo 12.55.

Ylennyksiä kenraalikunnassa – Ilkka Korkiamäestä kenraaliluutnantti


Summary: Henkilöautossa oli törmäyshetkellä kaksi aikuista ja kolme lasta.

Tavarajuna ja henkilöauto ovat törmänneet Pietarsaaren keskustassa Koulukadulla aamuyhdeksältä torstaina.
 Henkilöautossa oli törmäyshetkellä viisi ihmistä, mutta kukaan ei loukkaantunut. Autossa oli kaksi aikuista ja kolme lasta.
 Onnettomuuden syy on vielä epäselvä. Poliisi tutkii, miten auto päätyi junaradalle. Onnettomuuspaikalla olleen poliisin mukaan puomi toimi normaalisti, joten teknisestä viasta ei ilmeisesti ole kyse. Raiteen kohdalla on puolipuomit.
 Pelastuslaitos on saanut onnettomuuspaikan jo siivottua, ja liikenne kulkee Koulukadulla normaalisti.
 Päivitämme uutista.

Tavarajuna ja henkilöauto törmäsivät Pietasaaressa – autossa ollut perhe säästyi vammoilta


Summary: Lisätuella palkattaisiin rajaviranomaisia ja varastoitaisiin lääkkeitä.

Ison-Britannian hallitus ilmoitti torstaina myöntävänsä 2,1 miljardia puntaa eli noin 2,3 miljardia euroa lisärahoitusta sopimuksettoman brexitin valmisteluihin, kertovat brittimediat  BBC  ja  The Guardian .
 Rahoilla muun muassa varastoitaisiin lääkkeitä, palkattaisiin 500 rajaviranomaista ja järjestettäisiin kampanja, joka selventäisi kansalaisille sopimuksettoman brexitin vaikutuksia.
 Toimenpiteillä helpotettaisiin rajoille tulevia ruuhkia ja lääkkeiden loppumista sekä muita vaikeuksia, joita sopimukseton brexit saattaisi aiheuttaa.
 – Kun Britannian EU-eroon on enää 92 päivää, on olennaista, että tiivistämme suunnitteluamme, jotta olisimme valmiina, sanoi valtiovarainministeri  Sajid Javid .
 Koko summasta 1,2 miljardia euroa on tarkoitettu käytettäväksi heti, ja loput eli noin miljardi puntaa myöhemmin, jos tarve vaatii.
 Tähän asti Britanniassa on varattu 4,6 miljardia euroa brexitiin varautumiseen. Kuitenkaan koko summaa ei ole tarkoitettu vain sopimuksettomaan tilanteeseen valmistautumiseen vaan yleisesti brexitin vaikutuksiin.
 Uusi rahoitus nostaa brexitin suorat kustannukset valtiolle yhteensä 6,9 miljardiin.
 Johnson: Ero lokakuussa sopimuksella tai ilman
 Työväenpuolue vastustaa lisärahoitusta ja kutsuu sitä "vastenmieliseksi veronmaksajien rahojen tuhlaamiseksi", jonka taustalla on Johnsonin halu sopimuksettomaan brexitiin, joka olisi vielä vältettävissä.
 Suunnitelmia on kritisoitu myös siitä, ettei 500 rajaviranomaista ehditä kouluttaa riittävästi vain kolmessa kuukaudessa. Guardianin tietojen mukaan todellisuudessa tarvetta olisi 5 500 lisätyöntekijälle. Valvonnan ja salakuljetuksen kanssa työskenteleviä pitäisi kouluttaa vuosia.
 Pääministeri  Boris Johnson  on sanonut, että tavoitteena on sopimus EU:n kanssa, mutta maa on myös valmis lähtemään unionista ilman sopimusta. Ero tulisi näillä näkymin voimaan viimeistään 31. lokakuuta.
 Johnson ei kuitenkaan aio hyväksyä edeltäjänsä  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelemaa sopimusta. Johnson vaatii, että niin kutsuttu backstop eli Irlannin rajaa koskeva tullijärjestely otetaan sopimuksesta pois.
 Lue lisää:
 Britannian tuore pääministeri uskoo EU:n vielä taipuvan kompromissiin – Brexit tapahtuu sopimuksella tai ilman, sanoi Johnson puheessaan alahuoneelle

Brittihallitukselta yli kahden miljardin lisätuki sopimuksettomaan brexitiin varautumiseen – Työväenpuolue: "Vastenmielistä rahojen tuhlaamista"


Summary: Suomi on aiemminkin tarvittaessa pyytänyt viisumia hakevilta venäläisiltä tietoja palkkatuloistaan ja matkasuunnitelmastaan, mutta syyskuun alusta ne on toimitettava aina.

Venäläiset joutuvat pian todistamaan varallisuutensa ja matkareittinsä hakiessaan viisumia Suomeen.
 Suomi alkaa syyskuun alusta vaatia viisumiin samat liitteet kuin muutkin EU-maat.
 Venäläisturistien ja omatoimimatkailijoiden on toimitettava palkkatietonsa, mahdolliset kiinteistöomistuksensa sekä matkasuunnitelmansa, kun he hakevat viisumia Suomeen.
 Varallisuuden voi osoittaa palkkatiedot sisältävällä työtodistuksella, edelliset kolme kuukautta kattavalla tiliotteella tai todistuksella kiinteistönomistuksesta Venäjällä.
 Muutokset koskevat viisumihakemuksia, jotka jätetään Suomen edustustoissa ja eri puolilla Venäjää sijaitsevissa Suomen viisumikeskuksissa.
 Aiemmin Suomi on tarvittaessa pyytänyt viisumihakemuksiin Venäjällä tarkentavia liitteitä. Syyskuusta alkaen Suomen liitevaatimukset ovat samat muiden Schengen-maiden kanssa.

Viisumin hakeminen Suomeen muuttuu: venäläisten on jatkossa todistettava varallisuutensa ja matkareittinsä


Summary: Outokumpu sanoo myös kuluvan vuosineljänneksen olevan vaikea.

Ruostumatonta terästä valmistavan Outokummun tulos heikkeni toisella vuosineljänneksellä. Yhtiö teki huhti-kesäkuussa 33 miljoonan euron oikaistun liikevoiton, kun vastaava tulos vuotta aiemmin oli 86 miljoonaa euroa.
 Toimitusjohtaja  Roeland Baan  kuvailee ruostumattoman teräksen markkinoiden olevan edelleen vaikeat. Baanin mukaan Outokumpu kärsii Euroopassa Aasian-halpatuonnista Euroopan unionin pysyvistä suojaustoimista huolimatta.
 Yhdysvaltojen viime vuonna asettamat terästullit sekoittivat maailman teräsmarkkinat ja lisäsivät teräksen tuontia Eurooppaan. EU:n pysyvät suojaustoimet tulivat voimaan helmikuussa.
 – Näiden haasteiden ja kausiluonteisen alhaisemman kysynnän vuoksi kolmas vuosineljännes on vaikea, ja uskomme haasteiden vaikuttavan ruostumattoman teräksen markkinoihin loppuvuoden ajan, Baan sanoo tiedotteessa.
 Outokummun liikevaihto laski toisella vuosineljänneksellä kymmenen prosenttia vuoden takaisesta ja oli noin 1,7 miljardia euroa.

Outokummun tulos putosi, teräsyhtiö kärsii Aasiasta tulevasta halpatuonnista


Summary: Onnettomuudessa menehtynyt on kotoisin Pirkanmaalta.

Ulltrakevyen lentokoneen kuljettaja menehtyi keskiviikkona illlalla Tampere-Pirkkalan lentokentällä.
 Pienkone tippui maahan vielä tuntemattomasta syystä Tampere-Pirkkalan lentoasemalla.
 Onnettomuudessa menehtynyt on noin 50-vuotias ja kotoisin Pirkanmaalta.
 Onnettomuustutkintakeskus tutkii onnettomuutta yhteistyössä poliisin kanssa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Pirkkalan lentoturmassa kuoli noin 50-vuotias lento-oppilas – viranomaisilla video onnettomuudesta


Summary: Palestiinalainen avasi tulen kohti sotilaita ja kuoli lopulta ammuskelussa.

Gazan rajaa Israeliin torstain vastaisena yönä ylittänyt palestiinalainen avasi tulen Israelin sotilaita kohti, kertoi Israelin armeija torstaina. Sotilaat olivat armeijan mukaan vastanneet tulitukseen ja palestiinalainen sai surmansa ampumisessa.
 Lisäksi kolme israelilaissotilasta haavoittui yhteenotossa.
 Israelin armeijan panssarivaunu otti myös Hamas-järjestön sotilaallisen tukikohdan tähtäimeensä tulituksen tiimellyksessä, Israelin armeija kertoo tiedotteessa.
 Gazan rajalla on ollut jännitteitä siitä lähtien, kun mielenosoitukset ja yhteenotot alkoivat sen tuntumassa viime vuoden maaliskuussa. Noin 300 palestiinalaista on kuollut Gazassa tai raja-alueella Israelin luoteihin, valtaosa mielenosoitusten ja yhteenottojen yhteydessä.
 Israelilaisia on kuollut levottomuuksissa seitsemän.
 Mielenosoitukset ovat olleet viime aikoina hiljenemään päin. Syynä tähän on YK:n ja Egyptin neuvottelema aselepo. Aselevon myötä Israel lupasi pyrkiä helpottamaan Gazan saartoa joiltain osin.
 Israel ja Gazaa hallinnoiva Hamas-järjestö ovat taistelleet toisiaan vastaan kolmessa sodassa vuoden 2008 jälkeen.

Gazan rajalla ammuttiin yöllä, yksi palestiinalainen kuoli ja kolme israelilaista sotilasta haavoittui


Summary: Yle on mukana Pointti-kaupunkifestivaalissa. Voit seurata ohjelmaa myös suorana tästä artikkelista sekä Ylen TV1:ssä.

Tule paikan päälle Pointti-tapahtumaan Helsingin Kansalaistorille tai seuraa sitä suorana tästä artikkelista. Ylen ja Helsingin toteuttama festivaali on kaikille avoin ja maksuton.
 Ylellä on joka päivä kiinnostavia keskusteluja tapahtumassa. Tässä muutama poiminta.
 Kello 11.15   Meteorologit lavalla:  Kesäsää ja ilmastonmuutos. Haastattelijoina Ylen uutisluokkalaiset Aino Perttilä, Elmeri Lindholm ja Milla Jalas.
 Kello 13 Päivän Pointti -keskustelu: Onko EU kriisissä?  Miten suomalaismepit aikovat reagoida Unkarin kritiikkiin?
 Suomalaiset mepit käyvät kiinni ajankohtaisiin EU-aiheisiin Piia Pasasen ja Paula Pokkisen johdolla. Mukana ovat Nils Torvalds, Elsi Katainen, Henna Virkkunen, Ville Niinistö ja Eero Heinäluoma.
 Kello 14 Yle Uutisten bändi esittää katsojapalautetta
 Kello 15.15   Kirjeenvaihtajat lavalla: Millaista on kirjeenvaihtajan arki maailmalla?  Yhdeksän eri puolilla maailmaa työskentelevää Ylen kirjeenvaihtajaa kertoo työstään.
 Ylen kirjeenvaihtajat joutuvat katastrofien keskelle ja mahdottomiin tilanteisiin. Millaista on kirjeenvaihtajan työn hankaluudet? Miten uutisvoitot syntyvät? Ylen kirjeenvaihtajat avautuvat arjestaan.
 17.00 LinkedIn kuntoon! Vaatiiko media poliitikoilta liikaa?  Yle Uutisten Heikki Valkaman ja Ville Seurin vieraaksi tulee Anne Moilanen, päätoimittaja, MustRead.
 Sivulavalla puhutaan puoli tuntia mediasta, poliitikoista, skandaaleista ja erityisesti kansanedustaja Hussein Al-Taeesta. Kyseessä on pilottijakso ja elävä kokeilu tulevasta mediaa käsittelevästä podcastista.
 Katso myös koko Pointti-festivaalin ohjelma:
 Pointti-kaupunkifestivaalilla kolme päivää tietoa, elämyksiä ja osallistumista. Lue lisää.

Pointti-kaupunkifestivaali käynnistyy tänään: Katso päivän ohjelma ja tule paikan päälle


Summary: Vaaliväittelyyn osallistui kymmenen presidentiksi haluavaa demokraattia. Toiset kymmenen ehdokasta väittelivät päivää aiemmin.

Yhdysvalloissa ex-varapresidentti  Joe Biden  joutui illan televisioväittelyssä muiden demokraattien presidenttiehdokkuutta tavoittelevien hampaisiin. Mielipidemittauksia johtavaa Bidenia kritisoitiin muun muassa siitä, ettei tämä ole pysynyt muuttuvan demokraattipuolueen vauhdissa mukana, kertoo  Washington Post .
 Senaattori  Kirsten Gillibrand  viittasi Bidenin julkaisemaan vieraskynäkirjoitukseen, jossa Biden Gillibrandin mukaan väitti, että naisten työskentely perheen ulkopuolella heikentää perhettä. Biden puolustautui sanomalla, että kirjoituksen julkaisusta on pitkä aika.
 Väittelyn toinen kärkiehdokas, senaattori  Kamala Harris , haastoi Bidenia jälleen tämän tekosista 1970-luvulla ja syytti tätä veljeilystä rotuerottelua kannattavien senaattorien kanssa.
 – Varapresidentti on edelleen epäonnistunut tunnustamaan, että oli väärin ottaa asema, jonka hän silloin otti, Harris sanoi.
 Joe Biden kampanjoi Los Angelesissa 18. heinäkuuta. Etienne Laurent / EPA
 Biden tunnetaan maltillisena demokraattina, eikä hän ole esimerkiksi kannattanut radikaaleja terveydenhuoltouudistuksia.
 Kilpakumppanit kritisoivat Bidenia myös siitä, ettei tämä ole onnistunut muodostamaan jämäkkää kantaa laittomasta maahanmuutosta, vaikka aihe on puhuttanut Yhdysvaltain politiikassa valtavasti.
 Trumpille kovaa kritiikkiä
 Detroitissa järjestetyssä vaaliväittelyssä kisasi kymmenen presidentiksi haluavaa demokraattia. Toiset kymmenen ehdokasta väittelivät vastaavassa tilaisuudessa päivää aiemmin.
 Keskiviikon väittelijät löysivät vahvimman yhteisen sävelen tuomitessaan istuvan presidentin  Donald Trumpin  toimia.
 Senaattori  Cory Booker  kutsui presidenttiä "kansankiihottajaksi". Kisan ainut latinoedustaja  Julian Castro  nimitti Trumpia suoraan "rasistiksi".
 – Herra presidentti, tehdään muutama asia selväksi. Me rakastamme tätä maata, emme ole menossa mihinkään, olemme täällä jäädäksemme, emmekä missään nimessä jätä maatamme sinulle, Biden runoili.
 Lue lisää:
 Demokraattiehdokkaiden jakolinjat käyvät yhä selvemmiksi Yhdysvalloissa – "He lupaavat kaiken ilmaiseksi ja antavat mahdottomia lupauksia"
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut

Gallupeja johtava Biden joutui demokraattien vaaliväittelyn silmätikuksi – presidenttiehdokkaaksi haluavilla yhteinen sävel Trumpista


Summary: Sotilas otettiin kiinni keskiviikkona ennen puoltayötä Imjinin joen läheltä. Hän on viranomaisten kuulusteltavana.

Pohjoiskorealainen sotilas on yrittänyt loikata Etelä-Korean puolelle demilitarisoidulla vyöhykkeellä, joka sijaitsee maiden välisellä rajalla.
 Sotilas havaittiin lämpökameran avulla Imjinin joen lähettyvillä. Etelä-Korean joukot ottivat miehen haltuunsa keskiviikkona ennen puoltayötä paikallista aikaa.
 Mies on kertonut halunneensa loikata etelään. Hänen henkilöllisyydestään tai motiiveistaan ei ole tietoa.
 Sadat pohjoiskorealaiset pyrkivät etelään vuosittain, mutta suurin osa kulkee ensin Kiinaan ja sen jälkeen yleensä vielä toisen maan kautta Etelä-Koreaan. Loikkaukset raskaasti aseistetulla demilitarisoidulla vyöhykkeellä ovat harvinaisia.
 Tunnetuin tapaus on marraskuulta 2017, jolloin  pohjoiskorealainen sotilas ryntäsi läpi rajakylän . Rajakylässä sijaitsee demilitarisoidun vyöhykkeen raja-asema, jossa turisteilla on mahdollisuus vierailla.
 Miehen pako pääsi kansainvälisiin otsikoihin, kun video paosta ja Pohjois-Korean sotilaiden kiivaasta tulituksesta nousi julkisuuteen. Mies sai useita osumia luodeista, mutta hän selvisi hengissä.
 Keskiviikkona tapahtunut loikkaus oli vasta kolmas luotisateessa paenneen sotilaan jälkeen.  Viimeisin tapaus on marraskuulta 2018.
 Yli 30 000 ihmistä on yrittänyt paeta Pohjois-Koreasta etelään sen jälkeen, kun sota erotti alueet toisistaan.
 Loikkaukset toisinpäin ovat äärimmäisen poikkeuksellisia, mutta viime kuussa 72-vuotias eteläkorealainen mies loikkasi Pjongjangiin.
 Mies seurasi vanhempiansa, jotka olivat tehneet vastaavanlaisen loikkauksen 1980-luvulla. Pieni määrä eteläkorealaisia on vuosikymmenien saatossa loikannut pohjoiseen taloudellisten vaikeuksien takia.
 Pohjois-Korea ei ole kuitenkaan palauttanut maahan loikanneita etelään, sillä heistä ei ole juurikaan hyötyä maan propagandalle.
 Koreat sopivat viime vuonna, että ne pyrkivät helpottamaan jännitteitä rajalla vähentämällä maamiinoja ja vartiopaikkoja sekä riisumalla vartijoita aseista.
 Lue lisää:
 Etelä-Koreaan paennut ja rajalla ammutuksi tullut pohjoiskorealainen sotilas tuli tajuihinsa – katso video rajanylityksestä

Pohjoiskorealainen sotilas yritti pakoa etelään demilitarisoidulla vyöhykkeellä – viime kuussa loikattiin myös Pohjois-Koreaan