Summary: Pyyhällettyään suositun turistikohteen ohi hirmumyrskyn ennustetaan siirtyvän kohti Yhdysvaltojen itärannikkoa.

Sääennusteiden mukaan hurrikaani Dorian iskee tänään Bahamasaarille.
 Lauantaina Bahaman pääministeri  Hubert Minnis  vetosi jälleen kerran asukkaisiin ja turisteihin, että nämä hakeutuisivat suojaan. Pääministerin mukaan jopa yli neljään metriin nouseva myrskytulva uhkaa yli 73 000 asukasta ja 21 000 kotia.
 – Hurrikaani Dorian on tuhoava, vaarallinen myrsky, joka lähestyy saariamme, Minnis sanoi televisioidussa lehdistötilaisuudessa.
 Yhdysvaltain hurrikaanikeskuksen mukaan Dorian on tällä hetkellä 4 kategorian hurrikaani, jonka tasaiset tuulennopudet ovat noin 67 metriä sekunnissa.
 – Hengenvaarallista myrskytulvaa, tuhoavaa tuulta ja tulvia aiheuttavaa voimakasta sadetta odotetaan Abaco-saarille ja Grand Bahama -saarelle sunnuntaista maanantaihin, hurrikaanikeskus tiedottaa.
 Dorianin reitti on alkanut kääntyä kohti pohjoista. Viimeisimpien ennusteiden mukaan Floridan niemimaa säästyisi pelätyltä täysosumalta hurrikaanin kulkiessa alkuviikosta pitkin Yhdysvaltain itärannikkoa.
 Mikäli ennusteet pitävät paikkansa, Dorian saapuisi Georgian sekä Etelä- ja Pohjois-Carolinan osavaltioihin keskiviikon ja torstain kuluessa.
 Myöhään lauantaina paikallista aikaa hurrikaani oli noin 200 kilometriä Bahaman Acabo-saaresta itään, noin 500 kilometrin päässä Floridan niemimaasta. Viimeisimpien tietojen mukaan Dorian liikkui länteen noin 13 kilometrin tuntinopeudella.

Bahama valmistautuu hurrikaani Dorian saapumiseen


Summary: Graafikko ja kirjailija Aimo Vuorinen on keksinyt huikean määrän suomalaisten tuntemia tuotemerkkejä.

Lappeenrannan keskustan tuntumassa olevan kerrostalon rappukäytävä on rakennustyömaana. Putkiremontti on alkanut jo alkukesästä. Seinästä pilkottavat uudet muoviputket, joten loppusuoralla ollaan.
 – On tämä ollut aikamoinen kesä. Vessassakin on pitänyt käydä yhdessä ylimmän kerroksen WC:ssä, tuskailee  Aimo Vuorinen .
 Kirjailija, graafikko Aimo Vuorisen parvekkeelta avautuu näkymä Lappeenrannan matkustajasatamaan. Sen viereinen puisto on koristeltu juhlistamaan juuri alkavaa kaupungin 370-vuotissyntymäpäivää.
 Asunnon seinää koristavat jykevät kirjahyllyt, jossa kauniissa järjestyksessä on valtava määrä paksuja tietokirjoja ja kaunokirjallisuutta. Yhden hyllyn päällä on tuhkakuppi, jossa lukee Carillo bitter.
 – Juu. Se Carillo on minun keksimä nimi.
 Carillon nimen taustalla on Campari, tunnustaa Aimo Vuorinen.  Petri Kivimäki/Yle
 Aimo Vuorinen ei edes muista, kuinka monelle tuotteelle hän on keksinyt nimen tai luonut graafisen ilmeen.
 – Niitä on niin valtavasti.
 Nimetön suosikki
 Loimaalla vuonna 1929 syntynyt Aimo Vuorinen saapui Lappeenrantaan Chymoksen tehtaalle alkujaan pakkaussuunnittelijan opintoloman sijaiseksi vuonna 1951. Chymos oli tuolloin jo suuri makeisten, mehujen ja alkoholijuomien valmistaja.
 Chymoksen tuotevalikoimassa oli ollut jo 1940-luvun lopulta lähtien suklaatäytteinen piparminttukaramelli. Se oli kääritty punavalkoraitaiseen kääreeseen, mutta sillä ei ollut nimeä. Se oli vain piparminttukaramelli.
 Punainen ja valkoinen ovat jo kauan olleet piparminttukaramellien väriyhdistelmä, jota on käytetty monissa maissa. Edelleen sama väritys on tuttu karkkikauppojen J-kirjaimen muotoisista kovista piparminttumakeisista. Värinsä ja muotonsa takia sitä alkujaan käytettiin joulukuusen koristeina.
 Aimo Vuorisella virtaa ja tarmoa riittää. Ensi syyskuussa hän täyttää 90 vuotta. Kare Lehtonen/Yle
 Kun Chymos oli muutaman vuoden tehnyt nimetöntä piparminttukaramellia, käveli Chymoksen toimitusjohtaja  Jouko Keränen  Lappeenrannan tehtaalla nuoren graafikko Aimo Vuorisen luokse. Vuosi oli 1953.
 – Hän sanoi minulle, että karkista pitää saada arvokkaampi. Sille pitäisi saada nimi ja joku uusi formaatti, kertoo Aimo Vuorinen.
 Marianne meinasi tuhoutua
 Toimitusjohtaja Jouko Keräsellä oli Vuorisen mukaan ehdoton vaatimus, että makeisen kääreessä ei saanut olla yhtään valkoista ja punaista raitaa. Koko entinen ulkoasu piti uusia.
 Niinpä Vuorinen alkoi suunnitella uutta käärettä. Koska piparminttu ja suklaa ovat ranskalainen makuyhdistelmä, hän aloitti suunnittelun Ranskasta.
 – Eräänlaisen kansallispyhimyksen asemassa Ranskassa on vallankumousrintamalla uljaasti taistellut sotilasneito Marianne. Niinpä Mariannen kuvasta tuli sen makeisen kantava teema.
 Aimo Vuorisen oma kirjasto on laaja. Yhdestäkään kirjastaan hän ei halua luopua.  Petri Kivimäki/Yle
 Vaikka Marianne-hahmo on tunnettu Ranskassa, ei se suomalaisiin vedonnut yhtään. Hahmo oli koitua koko makeisen turmioksi.
 Marianne-neidon kuvalla painettua paperia tilattiin tehtaalle suunnaton määrä ja karamelli tuli uudistuneena kauppoihin.
 – Siitä tuli ensimmäinen minun tiedossani oleva kuluttajakapina. Ihmiset eivät ostaneet sitä karkkia, kertoo Vuorinen.
 Tehtaalla oli pakko ottaa takapakkia.
 – Palattiin takaisin punavalkoraidalliseen karamellikääreeseen. Makeisen nimeksi tuli Marianne. Sen ihmiset hyväksyivät, kertoo Vuorinen.
 Aimo Vuorisen kädenjälki näkyy Mariannen kääreessä edelleen, sillä kääreessä oleva kaunokirjoituksella tehty Marianne-teksti ja sen asettelut ovat hänen luomansa.
 Lappeenrannan tehtailla Marianne-karkkeja valmistuu vuodessa 1,3 miljoonaa kiloa, josta yli puolet menee myyntiin ulkomaille.
 Koko tuotepaketti
 Chymoksen tehtaan graafikkona ja mainossuunnittelijana Vuorisen työnkuvaan kuului koko tuoteperheen suunnittelu. Siihen kuuluivat esimerkiksi kaikenkokoisten pullojen etiketit, kääreet, tukkupakkaukset ja mainokset.
 – Meillä oli viinituotesarjoja, liköörituotesarjoja, ja kaikkiin tehtiin oma peruskuvio, joka vietiin läpi koko sarjassa.
 Karkkitehdas Brunbergillä oli ollut valikoimissaan suosituksi tullut Alku-niminen kermatoffeekaramelli, ja tietysti Chymoksen piti saada oma vastaava tuote.
 Vuonna 1966 makeiskeittiö kokkasi sopivaa makuyhdistelmää, ja Aimo Vuorisen tehtäväksi tuli nopeasti uutuusmakeiselle nimi. Ongelma oli jo siihen aikaan, että monet hyvät nimet oli jo rekisteröity.
 Aimo Vuorinen tuli vuonna 1951 graafikoksi Chymoksen tehtaille Lappeenrantaan. Fazer osti Chymoksen vuonna 1993.  Kare Lehtonen/Yle
 Sopivissa kohdissa Aimo Vuorinen oli paperille kirjoitellut pöytälaatikkoon letkan nimiä, joita voisi vielä käyttää. Niinpä hän otti listan ja alkoi selata.
 – Sieltä löytyi sopiva nelikirjaiminen sana omar. Se oli tosin alkujaan kaavailtu jollekin halva-makeisen kaltaiselle tuotteelle.
 Tuote piti saada pikaisesti markkinoille. Vuorinen suunnitteli tuotteelle logon ja koko kääreiden ulkoasun.
 – Siinä oli niin kiire, että pari-kolme päivää myöhemmin ne lähtivät kääretehtaalle painettaviksi.
 Votkaturistit
 Vuosi 1976 oli aikamoinen käännekohta Vuorisen elämässä. Leningradista eli nykyisestä Pietarista tuli äkkiä yksi suomalaisten suosituimmista matkakohteista. Siellä köyhä duunari pystyi ainakin yhden viikonlopun ajan olemaan kroisos ja unohtamaan kaikki arkiset murheensa.
 Syntyi näytelmä Votkaturistit. Huumorin sävyttämästä näytelmästä tuli nopeasti teattereiden hitti, jota esitettiin kaikkialla Suomessa ensin ammattiteattereissa ja sen jälkeen kesäteattereissa.
 – Virallinen tilasto kertoo, että sen on nähnyt puoli miljoonaa suomalaista, mutta kyllä se lähempänä miljoonaa todellisuudessa on, sanoo Vuorinen.
 Miika Korhonen ja Sanna Nykänen Varkauden teatterin Votkaturistit-näytelmässä Varkauden teatteri
 Votkaturistien lisäksi Vuorinen on kirjoittanut parikymmentä muuta näytelmää, joita on esitetty useissa ammattiteattereissa.
 Näytelmiään hän sai esitettäväksi osallistumalla teattereiden järjestämiin näytelmäkirjoituskilpailuihin.
 Koska Vuorinen pelkäsi paljastuvansa, oli hänellä oma taktiikkansa.
 – Nehän kirjoitettiin nimimerkillä. Mutta tyttäreni postitti ne Helsingistä, jotta niihin saatiin Helsingin postileima. Lappeenrannan leima olisi voinut paljastaa.
 Komedian vaikeus
 Vuorisen puhetapa on rehevä ja ilmeikäs. Kirjoittajana hänen tyylilajinsa on komedia, jota Votkaturistit ehka parhaimmillaan edustaa.
 – Jos haluaa kirjoittaa komediaa, pitää sen koomisen aineksen pitää olla niin vahva, että se tulee läpi. Näin se on, vaikka olisi minkälainen aihe, sanoo Vuorinen.
 Aimo Vuorinen ei raaskisi luopua yhdestäkään kirjasta. Petri Kivimäki/Yle
 Komedian kirjoittaminen on Vuorisen mielestä paljon vaikeampaa kuin tragedian.
 – Komedia arvostus on sitten ihan jotain muuta, sanoo Vuorinen.
 Paikallisuus kunniaan
 Aimo Vuorinen innostui jo kohta Lappeenrantaan muutettuaan paikallishistoriasta. Kaupunkiin ulkopuolelta muuttaneena hän näki mielenkiintoisia kohtia Lappeenrannan menneisyydestä ja huomasi, ettei niistä oltu mitään kirjoitettu.
 Tähän mennessä teoksia Lappeenrannan rakennuksista, Linnoituksesta, kirkoista ja menneisyydestä on syntynyt pitkälle toistakymmentä.
 Paikallisuutta hän on mielellään korostanut myös aikoinaan työskennellessään Chymoksella.
 Aimo Vuorisen kädet ovat tehneet vuonna 1986 syntyneen Minttu-piparminttuliköörin etiketin ja mainokset. 1970-luvulla syntyivät kääreet Romeo- ja Julia-konvehteihin, joista tosin vain Julia on jäljellä.  Kare Lehtonen/Yle
 Kun Chymos alkoi valmistaa marjapohjaista kuohuviiniä, halusi Vuorinen antaa sille suomalaisen nimen Kavaljeeri. Hän pelkäsi, että yhtiön johto vaatisi muka hienompaa kirjoitusasua Chevalier. Tyytyväisenä hän totesi, että näin ei käynyt.
 Vuorisen mielestä on tuotteen kannalta eduksi, jos tuotemerkin lähtökohtana on joku luonnollinen asia. Esimerkiksi Kavaljeerissa se oli ratsastava mies, koska Lappeenranta on kuuluisa ratsuväkipaikkakunta. Myös tehdas oli aivan varuskunnan vieressä.
 Carelia-viinisarjaan Vuorinen puolestaan taiteili kuvat Imatrankoskesta, Saimaan kanavasta ja Viipurin linnasta.
 Vuorisen Lappeenranta-historia Yle Areenaan.
 Vuonna 1999 Aimo Vuorinen teki Ylelle  mittavan radiosarjan  Lappeenrannan historiasta. Se sai nimekseen  Villimiehen jalanjäljissä .
 Jaksoja tuli kaiken kaikkiaan 48, joista jokainen kesti noin viisi minuuttia. Apuna Vuorisella oli Ylen äänitarkkailija  Asko Lempinen , joka laati sarjaan täyteläisen äänimaiseman.
 Kun mukaan saatiin vielä lappeenrantalaisia harrastelijanäyttelijöitä, oli tekeillä dramatisoitu kuulokuva rajakaupungin historiaan.
 Aimo Vuorisen näkemys Villimiehestä, joka on Lappeenrannan tunnus.  Aimo Vuorinen
 Sarjan kertoja on itse Aimo Vuorinen, joka mielenkiintoisella tavallaan avaa aina yhden ajanjakson Lappeenrannan menneisyyteen.
 Tarina alkaa tietysti Lappeenrannan perustamisesta, mutta sen jälkeen käydään kylpylässä, kaupungin laitamilla, tavataan  Ilmari Kianto  ja piipahdetaan Skinnarilan hovissa. Rautatie valmistuu ja keisari vierailee. Soitakin käydään. Lopuksi presidentti  Urho Kekkonen  vihkii Saimaan kanavan.
 Villimiehen jalanjäljissä -sarja kuultiin Yle Radio Suomessa Etelä-Karjalassa ensimmäisen kerran vuonna 1999, kun Lappeenrannan kaupunki täytti 350 vuotta.
 Nyt Lappeenrannan kaupungin 370-vuotisjuhlan kunniaksi sarja on tullut kokonaisuudessaan  kuunneltavaksi Yle Areenaan .
 Kaupungin menneisyydessä on sotaa ja rauhaa, iloa ja surua. Villimiehen jalanjäljille pääsee tästä:

Makeistehdas oli vähällä tuhota kruununjalokivensä – kuluttajat nousivat kapinaan ja pelastivat yhden Suomen tunnetuimmista brändeistä


Summary: Psykoterapeutti Heli Vaaranen tarjoaa kolumnissaan ajatustehtävän, jolla uhriajattelun voi kääntää päälaelleen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tuntuuko sinusta siltä, että olet avulias ja hyväksikäytetty yli omien voimiesi? Oletko toisten pompoteltavana, mutta silti saat haukut koska mukamas et auta tai osallistu riittävästi? Annatko toisten päsmäröidä tekemisiäsi ja sanella, mitä sinä tahdot tehdä? Karkaavatko omat unelmasi aina kauemmaksi?
 Tunnet, että maailma kohtelee sinua väärin, ja tämä on muiden syy.
 Voi olla, että sinulle on langennut ikuisen uhrin rooli. Ikuinen uhri passaa ja palvelee muut ihmiset ennen omia tarpeitaan. Tekee ja suorittaa ilman kiitosta, loukkaantuneen oloisena. Antaa muiden muokata tekemisiään ja tahtoaan. Osallistuu ilottomasti muiden ilonpitoon, vaikka oikeastaan haluaisi välillä olla vaan omissa oloissaan.
 On vaikea muuttaa roolia , joka on jo asettunut syvälle sinun sieluusi. Haluat miellyttää, mutta mikään ei tunnu käskijöillesi riittävän. Haluaisit kiitosta ja vastavuoroisuutta. Odotat oikeudenmukaisuutta. Toivot, että toiset äkkäisivät kysyä joskus sinulta, tarvitsetko jotakin?
 Uhrina on paha olla. Tunnet, että maailma kohtelee sinua väärin, ja tämä on muiden syy.
 Entä jos koettaisit katsoa asiaa  siltä kantilta, että sinullakin on vastuu? Jospa lopettaisit odottamisen. Jospa uskoisit pikkuhiljaa, että kaikki ihmiset eivät ole tasapuolisia ja oikeudenmukaisia? Mitä jos sanoisit ääneen pahimman pelkosi: lopussa uhria ei odotakaan palkinto. Tyytyväistä uhria ei ole olemassakaan.
 Jotta voisit tuntea itsesi onnellisemmaksi , sinun olisi kyseenalaistettava nykyinen roolisi.
 Voisit aluksi tehdä ajatustehtävän, jossa koetat kääntää uhriuden päälaelleen. Sinun ei tarvitse hetkessä muuttaa mitään, mutta tee ajatusharjoitus, jossa suhtaudut toisiin ihmisiin ja heidän vaatimuksiinsa eri tavalla.
 1. Opettele mielessäsi sanomaan ei.
 Opettele mielessäsi sanomaan ei hänelle, joka pyytää viime hetken palvelusta samalla hetkellä kun juuri tulit töistä kotiin ja haluat vain levätä. Sano mielessäsi ”en tule, en jaksa. Pyydä jotakuta muuta”. Älä ryhdy ääneen miettimään kuka se ’joku muu’ voisi olla, vaan sulje puhelin ja mene nukkumaan.
 Sano mielessäsi ”ei enää” kaverille, joka peruuttaa aina sinun auttamisesi, mutta pyytää tuon tuostakin sinulta muuttoapua, vippiä tai kärttää sinua tuuraamaan töissä.
 Sano mielessäsi “ei” lähisukulaiselle, joka käyttää sinun aikaasi kuin omaansa. Opettele olemaan vastaamatta puhelimeen, kun olet tekemässä sinulle tärkeitä asioita, ja opi olemaan avaamatta ovea, jos et ole juuri nyt halukas pitkiin rupatteluihin.
 2. Ole hyvä itsellesi – vaikka se kirpaisee.
 Oletko luopunut haaveistasi, koska syyllisyys ja velvollisuudentunto painavat päälle? Koetko, että itsesi hemmottelu olisi muilta pois, tai että velvollisuuksien siirtäminen toisille pariksi päiväksi olisi sinulle taakka, oikea pahe? Kokeile hemmottelua mielikuvan tasolla. Lähde ajatuksissasi vaikka kylpylään ja anna muun maailman selviytyä ilman sinua. Kuvittele itsesi lekottelemassa kylvyissä ja tulemassa reissustasi tyytyväisenä ja levänneenä kotiin. Uhriminäsi olisi ehkä heti valmis syyllistymään. Maistele sen sijaan ajatusta, että kun huolehdit terveydestäsi ja levostasi, voit olla iloksi itsellesi ja muille paljon helpommin.
 3. Koeta hyväksyä ajatus, että sinulla ei aikuisena ihmisenä ole auktoriteetteja. Sinulla on vain valintoja.
 Jos olet aikuinen, itsenäinen ihminen, ei sinua tule käskyttää kuin koiraa. Nouda! Anna tassu! Istu! Ehei. Sinulta tulee kysyä, mitä haluaisit ja voisit tehdä, ja sinun vastauksesi tulee hyväksyä sen tähden, että olet aikuinen ja olet ihminen.
 Voi olla, että elät kiitoksesta ja kehuista, ja tunnet tyydytystä siitä, miten jalosti ja pyyteettömästi autat toisia. Tai sitten
 tunnet, että sinua ei arvosteta, vaan sinulle naureskellaan kiltteyttäsi ja auttamishaluasi käytetään hyväksi ihmiset ympärilläsi passivoituvat, koska sinä tulet ja teet työt heidän puolestaan tunnet katkeruutta, mutta tukahdutat tunteen tekemällä muiden eteen vielä enemmän alat epäillä, että elämällä ei ole sinulle parempaakaan annettavaa.
 Jos tunnet näin, on korkea aika kapinoida. Vielä yksi kohta, ja ajatustehtävä on valmis:
 4. Vastusta jaloa kärsijää sisälläsi.
 Vaikka koko maailmasi olisi kietoutunut toisten odotusten toteuttamiseen, se tapahtuu vain jos suostut jaloon uhrin rooliin. Jos alat pienin askelin vastustaa taipumustasi pelastaa läheisten elämäntilanteita niin kuin jonglööri poimii palloja ilmasta, voit saada elämääsi yhden uuden ilon.
 Se ilo on omaehtoinen, itsenäinen elämä.
 On suurenmoista että olet auttavainen . Se on hieno ominaisuus. Mutta arvosta itseäsi niin paljon, että kerrot toisille rehellisesti, milloin ja minkä verran voit auttaa, tai jätätkö auttamisen toiseen kertaan. Sitä kutsutaan aikuisuudeksi.
 Heli Vaaranen
 Kirjoittaja on valtiotieteen tohtori, sosiaalitieteilijä ja psykoterapeutti. Hän työskentelee Väestöliitossa johtavana asiantuntijana. Vaarasen intohimona on saada eronneet parit rauhanneuvotteluun ja rakentaa uusia alkuja pareille parisuhdekriisien jälkeen.
 Aiheesta voi keskustella 01.09. klo 18.00 asti.
 Lue myös:
 Heli Vaarasen kolumni: Haluatko pitkän parisuhteen? Tässä pelastusoperaation ABC
 Heli Vaarasen kolumni: Mitä opetat lapsillesi vuorovaikutuksesta
 Heli Vaarasen kolumni: Liian moni luo ihannekuvan tulevasta kumppanistaan – ennakko-odotukset kannattaa hylätä ja maksimoida sattuma

Heli Vaarasen kolumni: Onko sinulla ihmissuhteissasi ikuisen uhrin rooli?


Yhdysvallat kertoo olevansa Syyrian Idlibiin eilen tehdyn iskun takana. Ainakin 40 taistelijan on kerrottu kuolleen iskussa jihadistien kokoontumiseen.
 Asiasta kertonut Yhdysvaltain puolustusministeriö ei täsmentänyt, mitä aseita iskussa käytettiin, mutta kertoi kohteena olleen al-Qaidan johtohahmoja.
 Isku tapahtui vain tunteja sen jälkeen kun Venäjän tukema tulitauko alkoi. Syyrian sotaa tarkkailevan Syrian Observatory for Human Rights -järjestön edustajan mukaan isku oli kohdistettu kokoontumiseen harjoitteluleirillä. Kokoontumiseen osallistui terroristijärjestö al-Qaidaan linkitettyjä ryhmiä. Järjestön mukaan kyse oli ohjusiskusta.
 Ennen Yhdysvaltojen iskua yhden siviilin kerrotaan kuolleen Syyrian hallituksen pommituksessa, joka niin ikään rikkoi tulitaukoa.
 YK pelkää humanitaarista painajaista
 Presidentti  Bashar al-Assadille  uskolliset joukot ja Syyrian al-Qaidaan kytköksissä olevat kapinallisjoukot ovat viime kuukaudet taistelleet Syyrian luoteisosien hallinnasta.
 Tarkkailujärjestön mukaan alueella on huhtikuun lopun jälkeen kuollut jo yli 950 siviiliä hallituksen ja sen tukijoiden iskuissa. Väkivaltaisuudet ovat ajaneet 400 000 ihmistä kodeistaan, YK puolestaan raportoi.
 Täysimittaisesta hyökkäyksestä Idlibiin seuraisi YK:n mukaan humanitaarinen "painajainen", joka olisi pahimpia Syyrian kahdeksan vuotta kestäneen sodan aikana. Väkivaltaisesti tukahdutetuista hallituksen vastaisista protesteista alkunsa saanut sota on vaatinut ainakin 370 000 ihmisen hengen. Miljoonat ovat joutuneet jättämään kotinsa.
 Aiheesta lisää:
 Tulitauko näyttää pääosin pitävän Syyrian Idlibin maakunnassa – ilmaiskut tauonneet
 Venäjä ilmoitti tulitauosta Syyrian Idlibissä

Yhdysvallat iski jihadistien leiriin Idlibissä – ainakin 40 kuollut


Summary: Matkalippuja voi ostaa ennakkoon esimerkiksi verkkokaupasta, mobiilisovelluksesta tai asemilta.

Kaukoliikenteen junista ei saa enää ostettua lippua käteisellä, kertoo VR tiedotteessaan. Kaukoliikenteessä lippuja voi ostaa tästä lähin vain maksukorteilla konduktööreiltä ja kiskobussien automaateista.
 Matkalippuja voi ostaa ennakkoon itsepalvelukanavista, kuten verkkokaupasta ja mobiilisovelluksesta. Lippuja saa lisäksi asemilta ja puhelinpalvelusta, Matkahuollosta ja R-kioskilta.
 VR uudistaa myyntikanaviaan, minkä on tarkoitus helpottaa lipun ostamista ennen matkaa. VR uusii tänä vuonna verkkokaupan, mobiilisovelluksen ja automaatit samalla kun kaukoliikenteen junahenkilökunnan myyntilaitteet uusitaan. VR:n mukaan yli 99 prosenttia asiakkaista ostaa junalippunsa joko ennakkoon tai junista maksukorteilla.
 Helsingin alueen ja Etelä-Suomen taajamaliikenteen lähijunissa lipunmyynti loppui kokonaan vuonna 2017.

Junalippujen käteismyynti kaukoliikenteen junissa päättyy – konduktööreille kelpaa yhä maksukortti


Summary: Isän mukaan pojat ovat aina arvostaneet poliiseja ja virkavaltaa kuuluu myös perheen tuttavapiiriin.

Porvoon poliisiampumisesta epäiltyjen veljesten isä on kertonut taustoja pojistaan  Helsingin Sanomille  ja  Hufvudstadsbladetille.
 Isä sanoo, että teko on täysin järjetön eikä sitä voi mitenkään ymmärtää. Hän käyttää lehtien haastatteluissa kirjailijanimeään  Paul Murphy .
 Murphy on tietoinen veljeksistä vanhemman saamista tuomioista, joita on tullut tällä vuosikymmenellä Ruotsissa muun muassa päihtyneenä ajamisesta ja virkavallan väkivaltaisesta vastustamisesta. Isän mielestä mikään poikien aiemmassa käytöksessä tai historiassa viranomaisten kanssa ei kuitenkaan kerro siitä, että he olisivat olleet kykeneviä viikonlopun rikoksiin.
 Isä lisää, että pojat ovat aina arvostaneet poliiseja ja että perheen tuttavapiirin kuuluu suomalaisia poliiseja.
 Murphy ei ole kuullut pojista yli puoleen vuoteen ja on nähnyt heidät edellisen kerran uudenvuoden tienoilla. Hän kuvaa välien poikiin olleen hyvät, ainakin siihen asti kun he asuivat kotona. Vanhemmat ovat tienneet, että pojat ovat olleet kesällä rakennustöissä Porvoossa.
 Isä ei usko, että tapahtuneella olisi yhteyttä järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 – Uskon että poikia hävettää, Murphy sanoi Hufvudstadsbladetille.
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus vangitsi veljekset torstaina todennäköisin syin kahdesta murhan yrityksestä epäiltyinä. Heidän epäillään ampuneen kahta poliisia sunnuntain vastaisena yönä Porvoossa.
 Lue myös:
 Porvoon ampumisista epäillyt veljekset vangittiin, poliisi edelleen vaitonainen, Yle seurasi hetki hetkeltä
 Porvoon ampumisista epäilty kaksikko saunoi ahkerasti, jutteli paljon muiden motellin asukkaiden kanssa ja pukeutui usein samanlaisiin vaatteisiin
 Poliisijohtajilta puolustuspuhe Porvoon niukasta tiedotuksesta – jyrähtävät myös tietovuodoista: "Rikos, johon suhtaudutaan syvällä vakavuudella"
 Vanhemman veljen asianajaja Ylelle: "Ymmärrän, että juttu kiinnostaa Suomen kansaa" – Puolustus vaikenee tässä vaiheessa Porvoon ampumisista
 Ylen tieto: Toisella Porvoon epäillyistä ampujista tuomio poliisin väkivaltaisesta vastustamisesta Ruotsissa, taltuttamiseen vaadittiin neljä poliisia
 Ylen tieto: Poliisi aikoo sallia Porvoon ampumisista epäiltyjen miesten kuvaamisen huomenna oikeudessa – median kuvausluvasta päättää tuomari

Porvoon poliisiampumisista epäiltyjen veljesten isä HS:lle ja HBL:lle: Rikosten motiivia mahdoton ymmärtää


Summary: Viranomaiset kertovat ampujia olevan kaksi ja liikkuvan kahdella eri ajoneuvolla.

Kaksi ampujaa on haavoittanut noin 20 ihmistä Midlandin ja Odessan kaupungeissa Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa, paikalliset tiedotusvälineet ja viranomaiset kertovat.
 Odessan poliisilaitoksen mukaan tekijöitä on mahdollisesti kaksi ja he ovat ampuneet ihmisiä kohti satunnaisesti.
 – Tällä hetkellä uhreja on lukuisia. Epäilty on kaapannut postin kuorma-auton, Odessan poliisilaitos kertoo.
 Midlandin poliisilaitoksen mukaan toinen epäilty ajaa valkoisella kuorma-autolla.
 Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan kaksi ampujien uhreista olisi kuollut saamiinsa vammoihin ja ainakin kolme loukkaantuneista on poliiseja. Lisäksi yhden epäillyistä kerrotaan kuolleen Odessassa.
 Juttua päivitetään.

Noin 20 ihmistä haavoittunut ammuskelussa Texasissa – yhden epäillyn kerrotaan kuolleen


Summary: Kreikkaan saapui torstaina yli tusinalla laivalla noin 600 maahanmuuttajaa.

Kreikan hallitus aikoo lisätä rajavartiointia, siirtää turvapaikanhakijoita pois saaristosta sekä nopeuttaa maastakarkoituksia vastauksena lisääntyneelle muuttoliikkeelle Turkista.
 Kreikan hallituksen ulkomaan asioiden ja puolustuksen neuvosto piti lauantaina hätäkokouksen reaktiona noin 600:n maahanmuuttajan saapumiselle laivalla Kreikkaan viime torstaina.
 Piikki maahan saapuvien turvapaikanhakijoiden määrässä on lisännyt painetta Kreikan saaristossa sijaitsevilla leireillä, joissa paikkamäärät on jo muutenkin ylitetty tuplasti.
 Saapuvien siirtolaisten määrä Kreikkaan on ollut koko kesän kasvussa ja elokuussa määrät olivat suurimmat kolmeen vuoteen.
 Kreikan hallitus päätti lauantaina, että turvapaikanhakijat siirretään saariston leireiltä Manner-Kreikkaan. Hallitus päätti myös lisätä rajavartiointia yhteistyössä Euroopan unionin rajavartioviraston Frontexin ja Naton kanssa. Myös poliisin partiointia on tarkoitus lisätä, jotta Kreikkaan jääneitä kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita havaittaisiin tehokkaammin.
 Lisäksi Kreikan hallitus suunnittelee lyhentävänsä turvapaikanhakijoiden hakuprosessia poistamalla kokonaan toisen vaiheen kielteisen päätöksen saaneiden muutoksenhausta. Kielteisen päätöksen saaneet karkoitetaan Turkkiin tai alkuperäiseen lähtömaahansa.
 – Turvapaikanhakijoiden hakuprosessi maassamme oli kaikkein pisin, aikaa vievin ja tehottomin koko Euroopassa, Kreikan maahanmuuttopolitiikasta vastaavan ministerin sijainen  Giorgos Koumoutsakos  kertoo.
 Kreikka oli yksi pääasiallisista yhdyskäytävistä pohjoiseen Eurooppaan, kun lähes miljoonan siirtolaisen ja pakolaisen muuttoliike sotien ja köyhyyden runtelemista Afrikan ja Lähi-idän maista kiihtyi vuonna 2015.
 Humanitääriset organisaatiot ovat arvostelleet Kreikkaa siitä, että maahanmuuttajia vastaanottavien leirien olosuhteita ei ole parannettu. Varsinkin Morian leiri Lesboksen saarella on tällä hetkellä liian täynnä, kun 3000 hengelle tarkoitetussa leirissä on noin 11 000 asukasta.
 Aiheesta lisää:
 Turvapaikanhakijoiden tulo Kreikan saarille näyttää kiihtyvän – Turkissa suhtautuminen pakolaisiin kiristyy

Kreikka lisää rajavartiointia ja maastakarkoituksia hillitäkseen kiihtyvää turvapaikanhakijoiden määrää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lisää poliiseja, mutta mistä? Ministeriö lisäisi koulutusmääriä, rehtori hämmästyi: "Näihin tiloihin me emme saa mahdutettua sitä määrää"
 Onko Suomessa riittävästi poliiseja? Tällä viikolla kysymys nousi keskusteluun viime viikonlopun ampumistapausten vuoksi. Valtiovarainministeriö ei usko, että hallitusohjelman tavoite 7 500 poliisista vuonna 2022 täyttyy nykyisillä koulutusmäärillä.  Tampereen Poliisiammattikorkeakoulun rehtori  on eri mieltä.
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan
 Syyrian Al-Holin leirille on eristetty noin 11 000 ulkomaalaista, jotka on tuotu Isisin hallitsemilta alueilta. Yle ei ole haastatellut kuvan henkilöitä.  Antti Kuronen / Yle
 Suomalainen Minna istuu parakissa al-Holin leirin ulkopuolella. Hän on hyvin perillä siitä, millaista keskustelua al-Holin naisista on Suomessa käyty. Ylen toimittajan Antti Kurosen  haastattelussa  Minna sanoo, ettei halua palata Suomeen vaan haluaisi tulla siirretyksi maahan, jossa noudatetaan sharia-lakia.
 Ilmastonmuutos tuo uusia riesoja pelloille ja kasvimaille – tutkija huolestui Ruotsiin levinneestä rikkakasvista: "Hyvin hankalasti torjuttava"
 Eeva Hannula / Yle
 Ilmastonmuutos tuo  leviämismahdollisuuksia myös uusille rikkakasveille . Esimerkiksi myrkyllistä tulokaslajia, kehtokoisoa löytyi vastikään Köyliöstä ja porkkanapellolta Forssassa. Toinen viheliäinen jo lähellä oleva kasvi on rikkapuntarpää. On mahdollista, että se ilmestyy jossakin vaiheessa myös Suomeen ja pystyy meillä myös menestymään.
 Monet perinteiset suomalaiset lintulajit ovat nyt uhanalaisia – erikoisartikkeli näyttää, mikä on muuttunut
 Tukkasotkauros ui auringonlaskun aikaan. Martin Wallberg / Mostphotos
 Tutuilla suomalaisilla  lintulajeilla menee huonosti . Itse asiassa niin huonosti, että monesta perinteisistä lajista on tullut Suomessa uhanalainen. Lintujen määrän romahtaminen kertoo myös muiden eliölajien taantumiseta. Seuraavana vaikutukset saattavat näkyä ravintoketjun huipulla – siis meidän ihmisten elämässä.
 Viikonloppu on poutainen
 Yle Sää
 Viikonloppu on suuressa osassa maata poutainen ja aurinkoinen. Maan keskivaiheilla pilvisyys lisääntyy iltapäivästä ja Pohjois-Lapissa voi tulla paikoin kuurosateita. Etelässä aurinkoisilla alueilla ylletään selvästi yli 20 asteen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivulta .

Herätys: Mistä saadaan hallituksen lupaamat poliisit, ilmastonmuutos tuo uutta riesaa pelloille ja moni tuttu lintulaji on uhanalainen


Summary: Suomeen on vireillä neljä uutta sellutehdasta. Minne puu ja raha riittävät?

Kiinan kysyntä, biotalouden nousu ja Suomen metsävarat vauhdittavat nyt metsäteollisuutta.
 Esimerkiksi muovipakkauksia korvataan kartongilla, ja kiinalaiset kuluttavat yhä enemmän wc-paperia.
 Vireillä on ainakin viisi suurta metsäteollisuuden hanketta: neljä sellutehdasta ja yksi biopolttoainetehdas. Kaikki tuskin mahtuvat Suomeen – ainakaan samaan aikaan.
 Lappiin on tulossa kaksi sellutehdasta. Metsä Group aikoo korvata vanhan tehtaansa Kemissä uudella suurella tehtaalla. Boreal Biorefin on tarkoitus rakentaa tehdas Kemijärvelle kiinalaisella rahoituksella.
 Kemiin on vireillä myös kiinalaistaustainen Kaidin biopolttoainetehdas.
 Kainuun Paltamossa on tekeillä Kaicellin ja Kuopiossa Finnpulpin sellutehdas – sekin kiinalaisella rahalla.
 Käynnissä on kilpajuoksu. Yksikään hanke ei ole saanut vielä tehdasrahoitusta. Kun joku saa investointipäätöksen, perässätulijat joutuvat miettimään, menevätkö kannattavuuslaskelmat uusiksi.
 Kaikki hankkeet tuskin rahaa saavatkaan. Vastaan tulee jo puun riittävyys.
 – Kyllä se hyvin epätodennäköiseltä vaikuttaa. 2–3 uutta tehdasta on realismia, Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja  Paula Horne  sanoo.
 Kyse ei ole vain Suomen puuvarojen riittävyydestä, vaan kilpailun lisääntyessä erityisesti puun saatavuudesta ja hinnasta. Se vaikuttaa hankkeiden kannattavuuteen.
 – Puun hankinta ja rahoituksen varmuus ratkaisevat. Suomi on ollut hyvin houkutteleva investointikohde selluhankkeille, mutta nyt kun aletaan kilpailemaan, niin se karsii osan toimijoista, Horne arvioi.
 Suomeen suunnitellaan viittä uutta metsäteollisuuden tehdasta. Laura Merikalla/Yle Uutisgrafiikka
 Paljonko metsää pitää hakata?
 Neljän uuden sellutehtaan puuraaka-aineen tarve olisi yhteensä jopa 17 miljoonaa kuutiometriä vuodessa.
 Se tarkoittaisi Suomen metsien ylihakkuita.
 Niin paljon metsiä ei tarvitsisi silti kaataa. Osa puusta tuotaisiin ulkomailta. Tehtaat voivat käyttää raaka-aineena myös metsäteollisuuden sivuvirtoja, kuten sahojen haketta.
 Vanhoja metsäteollisuuden tehtaita voidaan myös sulkea, mikä vapauttaisi puuvaroja uuteen käyttöön.
 Silti kotimaista puuta pitäisi hakata uusien sellutehtaiden tarpeeseen yli 10 miljoonaa kuutiometriä vuodessa, Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Paula Horne arvioi.
 Ainakin teoriassa puuta riittäisi silloin kaikille.
 Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan Suomessa hakattiin metsää noin 78 miljoonaa kuutiometriä viime vuonna.
 Luke on laskenut, että vuosina 2015–2024 kestävä hakkuumäärä olisi 84 miljoonaa kuutiometriä eli noin 6 miljoonaa kuutiometriä enemmän kuin viime vuonna hakattiin.
 Vuosina 2025–2034 kestävä hakkuumäärä nousisi 92 miljoonaan kuutiometriin. Siinä olisi viime vuoden hakkuisiin verrattuna 14 miljoonaa kuutiometriä lisää.
 Se alkaisi jo riittää kaikille neljälle uudelle sellutehtaalle.
 Yhtälö ei ole silti näin yksinkertainen. On katsottava myös, missä päin Suomea hakkaamatonta havukuitupuuta eniten riittää ja millä hinnalla se saadaan tehtaille.
 Kiistaa kestävästä hakkuumäärästä luo myös ilmastopolitiikka. Sen mahdollista vaikutusta ei ole otettu huomioon näissä Luonnonvarakeskuksen laskelmissa.
 Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Paula Horne.  Rinna Härkönen / Yle
 Tuleeko Lapin puumarkkinoille liian ahdasta?
 Kun puun kysyntä kasvaa, myös sen hinta nousee. Uusien tehtaiden kannattavuuslaskelmat voivat mennä silloin uusiksi.
 – Puun hinnan nousu voi huonontaa koko metsäteollisuuden kannattavuutta Suomessa. Sitten nähdään, mitkä yhtiöt ja tehtaat jatkavat toimintaansa, jos puuta ei ole tarjolla järkevään hintaan riittävästi, Finnpulpin projektijohtaja  Timo Piilonen  sanoo.
 Kaksi uutta sellutehdasta sijoittuisi Lappiin, Metsä Group Kemiin ja Boreal Bioref Kemijärvelle. Lapin puuapajilla on myös Kemiin suunniteltu biopolttoainetehdas Kaidi.
 Lapin puumarkkinoille tulisi ahdasta, sillä lisäksi Kemin Veitsiluodossa on ennestään Stora Enson paperi- ja sellutehdas.
 – Ilman muuta nämä hankkeet kilpailevat samasta puumäärästä Lapissa, mutta Kemiin voidaan tuoda etelämpääkin puuta, erikoistutkija  Matleena Kniivilä  Luonnonvarakeskuksesta sanoo.
 Uutta sellutehdasta suunnitellaan Kemijärven puuterminaalin viereen.  Uula Kuvaja
 Metsä Group tuo puuta myös ulkomailta, koko Itämeren alueelta. Silti pääosa yhtiön uuden tehtaan raaka-aineesta hankittaisiin Lapista.
 Metsä Group tarvitsisi Kemissä puuraaka-ainetta 7,6 miljoonaa kuutiometriä vuodessa. Siitä 4,5 miljoonaa on uutta tarvetta vanhan tehtaan päälle.
 Kemijärven tehdas kuluttaisi raaka-ainetta 2,8 miljoonaa kuutiometriä, josta 2,3 miljoonaa olisi kuitupuuta ja loput haketta.
 Lapissa on metsähakkuissa eniten kasvunvaraa. Pohjoisen metsiin on kertynyt paljon käyttämätöntä puuta. Myös ilmaston lämpeneminen kiihdyttää Lapin metsien kasvua.
 – Lapissa tehtiin 1950–60-luvuilla voimakkaita metsätalouden kehitystöitä. Sieltä on tulossa näiden alueiden puuta markkinoille, Metsä Groupin pääjohtaja  Ilkka Hämälä  sanoo.
 – Lapissa voidaan vuodesta 2025 merkittävästi kasvattaa hakkuita, erityisesti nuorten metsien osalta. Lisähakkuumahdollisuudet ovat 4,5–5 miljoonan kuution luokkaa vuodessa, Boreal Biorefin toimitusjohtaja  Heikki Nivala  sanoo.
 Metsähallituksen metsähakkuut käynnissä Kemijärvellä elokuussa 2019. Uula Kuvaja
 Erityisesti kuitupuuta on kertynyt metsiin Itä-Lapissa, jossa Stora Enso lakkautti Kemijärven tehtaansa vuonna 2008.
 –Nythän tämän alueen metsänomistajat maksavat kuljetuksen kauempiin tehtaisiin, meren rantaan. Silloin metsänomistajalle jäävä kantohinta on heikompi ja metsätalous kannattamatonta, Boreal Biorefin toimitusjohtaja Nivala sanoo.
 Metsä Groupin etu on vahva puunhankintaorganisaatio. Metsäliittoon kuuluu noin 100 000 metsänomistajaa, jotka omistavat yhteensä lähes puolet Suomen yksityismetsistä.
 Boreal Bioref vakuuttaa, että sen puunhankinta Kemijärvelle on jo järjestetty.
 – Meillä on pitkäaikaiset sitovat sopimukset raaka-aineen toimituksesta. Niihin eivät vaikuta sen paremmin Metsä Groupin kuin muidenkaan ilmoitukset mitään, toimitusjohtaja Heikki Nivala sanoo.
 Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä sanoo, että puumarkkinoiden toimintaa pitää katsoa kokonaisuutena.
 – Miten puu saadaan metsästä liikkeelle. Metsänomistajat haluavat tuottaa tukkeja. Tukin ja kuitupuun hankinnan pitää olla tasapainossa.
 Pieni ja kaunis vai suuri ja tehokas tehdas?
 Kuopion Finnpulpin tarkoitus ei ole kilpailla Lapin puuvaroista, yhtiön projektijohtaja Timo Piilonen sanoo.
 Finnpulpin raaka-aineen päähankinta-alue olisi Pohjois-Savo. Lisäksi puuta tuotaisiin ympäröivistä maakunnista.
 Finnpulp kilpailee erityisesti samoista metsävaroista kuin Metsä Groupin sellutehdas Keski-Suomessa Äänekoskella. Se käynnistyi vuonna 2017.
 Pohjoiseen päin mentäessä tulisi vastaan Kainuuseen Paltamoon suunniteltu Kaicellin tehdas.
 –Se on sitten normaali kilpailutilanne, jos kaikki hankkeet lähtevät liikkeelle, Finnpulpin Timo Piilonen sanoo.
 Finnpulpin vahvuus on Piilosen mukaan tehtaan suuri koko ja sen tuoma kilpailukyky. Kuopion tehdas tuottaisi 1,2 miljoonaa tonnia sellua vuodessa. Raaka-ainetta se kuluttaisi lähes 7 miljoonaa kuutiometriä vuodessa.
 Samassa luokassa on Metsä Groupin uusi Äänekosken tehdas ja Kemiin suunniteltu tehdas.
 Kemijärvelle ja Paltamoon suunnitellut tehtaat ovat selvästi pienempiä. Niiden tuotanto olisi puolen miljoonan tonnin luokkaa vuodessa.
 – On selvää, että mitä suurempi tehdas, sitä parempi kilpailukyky. Jossain tulee Suomessa tietysti se raja vastaan, kuinka kaukaa puuta joudutaan hankkimaan, Finnpulpin Piilonen sanoo.
 Paltamoon vireillä olevan Kaicellin toimitusjohtaja  Hannu Heikkinen  sanoo, että tehtaan koko olisi sopiva ajatellen puun saatavuutta. Päähankinta-alue olisi reilun 100 kilometrin säteellä.
 – Tämän hankkeen koko on mitoitettu lähiseudun raaka-ainevaroihin. Kun vältytään pitkiltä kuljetusmatkoilta, niin se on kustannustekijä. Ja kun puhutaan ilmastonmuutoksesta, niin kuljetukset aiheuttavat myös päästöjä.
 Finnpulpin projektijohtaja Timo Piilonen esitteli sellutehtaan paikkaa KHO:n katselmuksessa elokuussa 2019. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Mihin kiinalaiset rahansa sijoittavat?
 Sellubisnes vaatii suuria pääomia. Kaikkien hankkeiden kustannusarvio on miljardin euron molemmin puolin.
 Kallein on Metsä Groupin hanke Kemissä, 1,5 miljardia euroa. Yhtiön mukaan se olisi Suomen metsäteollisuuden historian suurin investointi.
 Metsä Groupilla on etulyönti rahoituksen suhteen, sillä rahaa löytyy omasta takaa. Yhtiöllä on myös tuore kokemus vastaavan kokoisen tehtaan rakentamisesta Äänekoskelle.
 – Olemme tosissamme. Tavoitteena on, että meillä olisi valmius tehdä Kemin tehtaasta investointipäätös loppukeväästä 2020, Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä sanoo.
 Kemijärven puuterminaali. Uula Kuvaja
 Useimpien hankkeiden toteutuminen on kiinni kiinalaisten rahoista.
 Boreal Biorefin suurimmiksi omistajiksi Kemijärvellä olisivat tulossa kiinalainen paperijätti Shanying ja valtionyhtiö Camce. Nykyisten suunnitelmien mukaan ne omistaisivat yhdessä enemmistön, 51 prosenttia, Boreal Biorefista.
 Onko Metsä Groupin ilmoitus uudesta Kemin-tehtaasta vaikuttanut Kemijärven suunnitelmiin?
 – Ehkä sen verran, että pyrimme pitämään aikataulusta kiinni. Pyrimme etenemään rivakasti ja saamaan päätöksiä aikaan, Boreal Biorefin toimitusjohtaja Heikki Nivala sanoo.
 Myös Kuopioon suunnitellun Finnpulpin suurin omistaja tulisi Kiinasta. Se on pehmopaperin valmistaja Hengan. Sillä on mahdollisuus 49 prosentin omistukseen yhtiöstä.
 Paltamoon suunnitellun Kaicellin rahoittajiksi ei ole tulossa näillä näkymin kiinalaisia sijoittajia, yhtiön toimitusjohtaja Hannu Heikkinen kertoo.
 Kiinalaiset yhtiöt ovat luonnollisia sijoittajia suomalaisiin selluhankkeisiin, koska sellun tarve kasvaa Kiinassa muun muassa pehmopaperin kulutuksen kasvaessa.
 Riippuvuus kiinalaisesta rahasta luo kuitenkin epävarmuutta hankkeisiin. Kauppasota Yhdysvaltain kanssa on käynnissä, ja Kiinan talouden vauhti on hidastunut. Myös sellun hinta on viime kuukausina laskenut.
 Kuopion Finnpulpin mukaan epävarmuus kiinalaisen sijoittajan suhteen ei ole kasvanut, koska pehmopaperin valmistaja Hengan hyötyy sellunhinnan laskusta.
 – Hengan tekee itse parempaa tulosta, joten heillä on sitä kautta paremmat mahdollisuudet sijoittaa pääomaa Finnpulpiin, projektijohtaja Timo Piilonen sanoo.
 – Kiinalaiset tarvitsevat raaka-aineen jostain kysynnän kasvaessa. Uskon, että he johonkin tehtaaseen Suomessa investoivat, Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Paula Horne sanoo.
 Metsähallituksen hakkuut käynnissä Kemijärvellä elokuussa 2019. Uula Kuvaja
 Ratkaiseeko lobbaus?
 Kuopion ja Kemijärven selluhankkeet ovat olleet tiedossa jo vuosia. Niillä on jo myös ympäristöluvat, joskin valituskierros niistä on käynnissä.
 Metsä Group ilmoitti Kemin-tehtaasta viime keväänä samaan aikaan, kun hallitusneuvottelut alkoivat. Poliitikkojen huomio saatiin suunnattua Kemin hankkeeseen.
 Mediassa arvioitiin , että yhtiö löi muille hankkeille luun kurkkuun ja vie puut niiden käsistä.
 Boreal Biorefin edustajat ovat sanoneet julkisuudessa, että Metsä Group kampittaa Kemijärven hanketta muun muassa lausunnoillaan puun riittävyydestä.
 Pääjohtaja Hämälä sanoi keväällä, että Metsä Groupin puuntarve on niin suuri, että merkittäviä volyymin lisäyksiä ei Pohjois-Suomeen mahdu. Sen voi tulkita niinkin, että muille uusille tehtaille ei ole tilaa.
 – Metsä Group ja sen edustajat eivät ole ottaneet kantaa siihen, montako sellutehdasta mahtuu Lappiin tai muualle Suomeen, pääjohtaja Ilkka Hämälä sanoo Ylelle.
 – Kuka hyvänsä näkee julkisista tilastoista, paljonko Suomessa ja Lapissa on puuvaroja. Niistä arvioista voi kuka tahansa tehdä omia johtopäätöksiään, Hämälä sanoo.
 Metsä Groupin pääjohtaja Ilkka Hämälä. Rinna Härkönen / Yle
 Onnistuuko Metsä Group tiedotuspolitiikallaan kaatamaan Kemijärven hankkeen?
 – En usko, mutta kyllähän osa tiedotusvälineistä on mennyt siihen mukaan, Boreal Biorefin toimitusjohtaja Heikki Nivala sanoo.
 Isoilla metsäyhtiöillä on tietysti enemmän lobbausvoimaa median ja valtion suuntaan. Asiantuntijat eivät silti usko, että valtio ratkaisisi, mitkä hankkeet toteutuvat. Puunhakkuita ei säädellä lailla.
 – Sen pitää olla markkinalähtöinen päätös. Valtion rooli on siinä, että metsien käyttö on kestävää, Pellervon taloustutkimuksen tutkimusjohtaja Paula Horne sanoo.
 Toki selluyhtiöt odottavat valtion rahaa satoja miljoonia teihin ja muihin väyliin. Ainakin Metsä Groupin osalta  Antti Rinteen  hallituksen edustajat ovat jo tällaisia lupauksia antaneetkin.

Uusista sellutehtaista juostaan kilpaa – kiinalaiset ratkaisevat, montako uutta tehdasta Suomeen mahtuu


Summary: Onnettomuus- tai rikospaikalle saapuessa ohikulkija saattaa ottaa tilanteesta kuvia.  Poliisin mielestä yleisön kannattaisi lähestyä heitä ennen kuvien julkaisemista. Arkielämän amatöörietsivistä on usein apua poliisille.

Porvoossa tapahtuneet poliisiampumiset hätkähdyttivät suomalaisia elokuussa. Epäiltyjen takaa-ajon jälkeen sosiaaliseen mediaan ilmestyi kiinniottopaikalta kuvattuja videoita ja kuvia. Poliisin mielestä liian uteliaat sivulliset saattavat kuitenkin haitata jutun tutkintaa.
 Porvoon ampumisia ja Ikaalisten kiinniottoa tutkii KRP. Asiasta yleisellä tasolla puhuttaessa Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario  Ilkka Laasaselta  löytyy ymmärrystä kansalaisten herkkyyteen tarttua puhelimeensa ja ottaa kuvia tai videoita saapuessaan onnettomuus- tai rikospaikalle. Tilanne on paikalle sattumalta saapuvalle uusi ja erikoinen, eivätkä ihmiset arjessaan useinkaan joudu vastaaviin tilanteisiin.
 – Kyllähän se tutkinnanjohtajan työtä kuitenkin haittaa, jos väärää tietoa menee väärässä aikataulussa väärään kohteeseen, siitä voi tulla ihan arvaamattomiakin seurauksia, Ilkka Laasanen kertoo.
 Lievimmillään haitta on kohteessa, jossa ihmiset pyrkivät liian lähelle jo eristettyä aluetta. Pahempaa haittaa tutkinnalle on siitä, että uteliaat kansalaiset julkaisevat kuviaan ja oletettua tietoaan erilaisilla foorumeilla ajattelematta asian suurempia seurauksia.
 .
 Rikosylikomisario Ilkka Laasanen toivoo, että kynnys ilmoittaa havainnoistaan poliisille ei saa olla liian korkea. Antti Eintola / Yle
 Yleisellä paikalla kuvaaminen on toki sallittua ja poliisi ei voi estää kuvien julkaisua. Rikos- ja onnettomuuspaikalla poliisilla on tosin mahdollisuus eristää alue ja antaa sivullisille käskyjä. Alueen eristämisen turvaamiseksi löytyy omat sanktionsa, mutta usein kuvat ehtivät levitä eri foorumeille jo ennen kohteen eristämistä.
 Kuvat tai havainnot mieluummin ensin poliisille
 Vakavampia seuraamuksia onnettomuus- tai rikospaikan kuvien välittämisestä nettiin ei viranomaisten mielestä ole mahdollista asettaa. Yleisellä paikalla kuvaaminen ja kuvien eteenpäin välittäminen ei ole lainvastaista tai rikollista. Poliisi työskentelee myös netin ja erilaisten somekanavien parissa, mutta internetin äärettömistä syövereistä voi olla jokseenkin vaikea kaivaa tietoa tai todistusaineistoa, jos sitä ei ole ilmoitettu suoraan viranomaisille.
 – Lainvastaiset teot edellyttävät tahallisuutta ja varmasti yksikään ihminen ei kuvia ottaessaan ja niitä nettiin laittaessaan mieti, että hän tekee tässä tahallaan väärin. Tästä voi sitten aiheutua tutkinnalle vahinkoa, mutta asiaa ei voi kyllä kriminalisoida. Jotenkin siihen tulisi voida puuttua, mutta miten, onkin jo vaikeampi juttu, rikosylikomisario Ilkka Laasanen pohtii.
 Jos rikos- tai onnettomuuspaikalle saapuva ihminen tekee alueelta löydön joka saattaisi olla poliisille mielenkiintoinen jopa todisteena, hänen kannattaisi rikosylikomisario Ilkka Laasasen mielestä ottaa oitis yhteyttä poliisin, eikä ladata mahdollisesta todistusaineistosta materiaalia nettiin tai tiedotusvälineisiin. Poliisi kyllä neuvoo, kuinka asian kanssa kannattaa menetellä.
 Amatööridekkareista hyötyä rikostutkinnassa
 Toisaalta uteliaista ja amatöörietsiväpiirteisistä ihmisistä on aika-ajoin myös hyötyä poliisille, joka pyytää suhteellisen usein median kautta silminnäkijähavaintoja tai asiasta jotain tietäviä ottamaan yhteyttä poliisiin. Joskus näiden pienien vihjeiden kautta on päästy rikoksen tutkinnassa huomattavasti eteenpäin tai saatu jopa rikos ratkaistua.
 Poliisista kehotetaan tavallista kadun tallaajaa olemaan rohkeasti yhteydessä heihin, jos jokin asia tai ilmiö pistää ihmisen kellot soimaan sen suhteen, että asiaan voisi liittyä jotain rikollista toimintaa. Poliisin tehtävä on harkita onko asiaa syytä tutkia enempää.
 – Rikos- tai onnettomuuspaikalla voi tehdä havaintoja, joista voi olla paljonkin hyötyä tutkinnalle eli kyllä tiettyyn rajaan asti. Tämmöinen amatööridekkaritouhukin voi olla varsin hyödyllistä, Ilkka Laasanen painottaa.
 Poliisin työskentelyä ei saa häiritä
 Poliisin kannalta suurin ongelma onnettomuus- ja rikospaikalle saapuvissa ihmisissä on sellainen parveilu ja lähelle tunkeminen, joka haittaa jo poliisin ja muiden viranomaisten tutkintaa.
 – Pahimmillaan esimerkiksi kuolonkolareissa tapahtumat etenevät aivan väärässä järjestyksessä. Omaisten kannalta on erittäin valitettavaa, jos kuvat onnettomuuspaikalta välittyvät sosiaalisen median kautta heille ennen kuin poliisi on ehtinyt viedä viestiä virallisesti asian osaisille, kertoo rikosylikomisario Ilkka Laasanen Sisä-Suomen poliisilaitokselta.
 Kaikkein pahinta luonnollisesti on se, että kännykkä kaivetaan taskusta kuvausta varten ennen kuin varmistetaan, voisiko onnettomuuden tai rikospaikan uhreille antaa ensiapua.

Runsas kuvien ja videoiden jakaminen rikos- ja onnettomuuspaikoilta saattaa vaikeuttaa tapausten tutkintaa


Summary: Lauantaina järjestettävä Nuku yö ulkona -tempaus kannustaa suomalaisia yöpymään luonnon helmassa.

– Ulkona nukkumisessa on jotain rauhoittavaa, Kolarin Ylläksellä asuva  Susanna Arpiainen  sanoo.
 Raikas ulkoilma helpottaa univaikeuksista kärsivää naista.
 – Herään helposti aamuyöllä ja tuntuu että maailma kaatuu päälle, mutta ulkona sellaista oloa ei tule. Kun herään, ei tunnu pahalta katsoa pimeyttä ja kuulostella yön ääniä.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori ja unitutkija  Timo Partosen  mukaan ulkona nukkuminen voi todella auttaa univaikeuksista kärsivää, mikäli ulos siirtyminen auttaa rentoutumaan.
 – Eli jos pääsee ajatuksissaan irti ärsykkeistä, jotka sisällä ovat valvottaneet tai huolestuttaneet, Partonen selittää.
 Ihmisellä voi olla nukahtamista estäviä toimintatapoja omassa käyttäytymisessään. Sisällä voivat vaivata myös ulkoiset ärsykkeet. Joidenkin on esimerkiksi vaikea jättää älylaitteitaan käsistään sisällä. Ulkona oleva riisutumpi ympäristö voi unitutkijan mukaan auttaa.
 Ulkona nukkumista ei voi kuitenkaan käyttää vuoden ympäri univaikeuden selättämiseen.
 – Jos on kovin huonouninen ja ulkona saa nukuttua paremmin, pitäisi pyrkiä nukkumaan useampia öitä viikossa ulkona. Suomessa vuodenaikojen vaihtelu tuo kuitenkin omat rajoituksensa ulkona nukkumiseen, unitutkija Timo Partonen kertoo.
 Patja, tyyny ja makuupussi
 Susanna Arpiainen on yöpynyt ulkona ala-asteelta saakka. Tuolloin hän nukkui makuupussissa ja vällyjen välissä omakotitalon parvekkeella jopa marraskuun alkuun.
 – Kaverit ja opettajat ihmettelivät, miten tarkenen siellä, hän muistelee.
 Nykyään Arpiainen viettää arkiyönsä koiriensa kanssa takapihan terassilla. Mukavuudet ovat lähellä. Pieni patja, tyyny ja makuupussi takaavat hyvät yöunet.
 Kun aikaa on enemmän, kolmikko matkaa laavulle tai kotaan nukkumaan. Tällöin mukana on puhallettavat retkityyny sekä makuualusta, jotka mahtuvat helposti reppuun.
 – Jalat ja kädet eivät puudu yöllä, niska on hyvässä asennossa eikä palella. Ne takaavat hyvät unet.
 Unitutkijan mukaan ulkolämpötila saa vaihdella suurestikin, kunhan yöpyjällä on päällään yöasu ja käytössään vuodevaatteet.
 – Lämpötila saa vaihdella 3:sta 23:een asteeseen, eikä se vielä suuresti vaikuta siihen, miten hyvin tai huonosti ihminen nukkuu, Timo Partonen sanoo.
 Susanna Arpiainen painottaa, että makuupussin laatuun kannattaa panostaa. Sen tulee olla sopivan lämpöinen ja riittävän tilava.
 – Olen joutunut testaamaan useampaa makuupussia ennen kuin olen löytänyt tämän, missä saan parhaat unet.
 Testaa omat unesi lauantaina
 Unitutkijan mukaan on yksilöllistä, nukkuuko ihminen paremmin ulkona vai sisällä.
 Sitä, nukkuuko itse yönsä paremmin ulkona vai sisällä voi testata esimerkiksi lauantaina. Suomessa nimittäin vietetään  Nuku yö ulkona  -tempausta. Suomen Latu tavoittelee neljättä kertaa järjestettävään kampanjaan yli 50 000 osallistujaa.
 Susanna Arpiainen on tempauksen aikaan Islannissa. Vielä on epävarmaa, mahdollistaako maatilamajoitus ulkona yöpymisen.
 – Olisi kiehtovaa olla tempauksessa mukana ja näyttää muissakin Pohjoismaissa että osaamme nukkua ulkona.
 Lue myös:
 Sofia Sihvonen kömpii jokaisella lounastauolla autonsa takakonttiin nukkumaan – "Kun pääsee nollaamaan, niin jaksaa tsempata"
 Selätä unettomuus asiantuntijoiden vinkeillä, mutta muista: "Minkään yksittäisen kikan kokeileminen ei todennäköisesti auta"

Parhaat unet omalla takapihalla: "Herään helposti aamuyöllä ja tuntuu että maailma kaatuu päälle, mutta ulkona sellaista oloa ei tule"


Summary: Venäläismatkailijoiden määrä on nousussa heikosta ruplasta huolimatta.

Suomessa vierailevat venäläismatkailijat ostavat niukasti palveluja. He käyttävät pääosan päiväbudjetistaan ostoksiin.
 Matkailuun erikoistuneen Tutkimus- ja analysointikeskus TAK Oy:n rajatutkimuksen mukaan venäläismatkailija käyttää Kaakkois-Suomeen suuntautuvalla ostosreissullaan 197 euroa. Ostosten osuus on 171 euroa ja palvelujen 26 euroa.
 – Valtaosalla täällä kävijöistä ei yksinkertaisesti ole varaa palveluihin. Uskon kyllä, että tilanne tulee muuttumaan, sanoo TAKin toimitusjohtaja  Pasi Nurkka .
 Ainoastaan noin kolmasosa ostosmatkailla olevista venäläisistä syö Suomen-vierailullaan ravintoloissa. Keskiluokkainen venäläinen syö joko omia eväitään tai lounastaa edullisessa pikaruokalassa. Shoppailumatkalla olevat venäläisturistit ovat tuttu näky eväineen lappeenrantalaisissa puistoissa.
 – Vertailun vuoksi Virossa käyvistä suomalaisista 80 prosenttia käyttää ravintolapalveluja, sanoo Nurkka.
 Nurkan mielestä esimerkiksi Etelä-Karjalassa voisi olla enemmän edullisia pikaruokapaikkoja. Venäläisturistien suosiossa ovat hampurilais- ja pizzaravintolat.
 Suurin osa venäläisistä käy Suomessa päiväseltään
 Venäläismatkailjoiden lukumäärän arvioidaan tänä vuonna kasvavan Suomessa noin viisi prosenttia.
 – Alkuvuonna tapahtuneesta ruplan heikentymisestä huolimatta tämä vuosi tulee olemaan viime vuotta parempi, sanoo Nurkka.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa kävi viime vuonna 1,6 miljoonaa venäläistä. Heistä suurin osa oli päiväkävijöitä.
 TAKin rajatutkimuksen mukaan venäläiset käyttivät vuonna 2018 Etelä-Karjalassa noin 310 miljoonaa euroa.
 Lappeenrannan seudun osuus kokonaispotista on 210 miljoonaa euroa ja Imatran seudun 95 miljoonaa euroa.
 – Imatran seudun osuus on hienoisessa nousussa, Lappeenrannan puolestaan laskussa, kertoo Nurkka.
 Venäläiset ostavat juustoa ja makeisia
 Eniten päivittäin Kaakkois-Suomessa vierailevista venäläismatkailijoista hyötyy kauppa.
 Vuonna 2018 venäläiset käyttivät Etelä-Karjalassa ostoksiin 270 miljoonaa euroa. Henkeä kohden laskettuna venäläismatkailijan keskimääräinen päiväbudjetti oli 197 euroa.
 Valtaosan euroistaan he käyttivät elintarvikkeisiin ja päivittäistavaroihin. Suosituimpia tuotteita olivat jo tuttuun tapaan juustot, kala ja mäti sekä kodin puhdistus- ja pesuaineet.
 Makeisten suosio on viime vuosina kasvanut eniten. TAKin tutkimuksen mukaan 55 prosenttia venäläisistä osti Suomesta makeisia.
 Luksustuotteiden, kuten kalliiden merkkivaatteiden, kenkien ja laukkujen, ostaminen on nykyisin harvinaista.
 Venäläismatkailija ostaa keskimäärin 20 prosentilla matkabudjetistaan käyttövaatteita. Ne, kenellä on varaa luksustuotteisiin, lentävät Milanoon, Roomaan tai Pariisiin.

Venäläisturisti ei törsää ravintoloihin Suomessa – syö ennemmin omia eväitään puistossa


Summary: Assamin osavaltiossa viranomaiset pyrkivät selvittämään, ketkä oleskelevat maassa ilman lupaa.

Intiassa viranomaiset julkaisivat lauantaina nimilistan, joka voi riistää Assamin osavaltiossa 1,9 miljoonalta asukkaalta heidän kansalaisoikeutensa.
 Assamin kansallinen kansalaisrekisteri (NRC) on luettelo kaikista ihmisistä, jotka pystyvät todistamaan, että he tai heidän vanhempansa saapuivat osavaltioon ennen kuin Bangladesh itsenäistyi Pakistanista maaliskuussa 1971.
 Niillä lähes kahdella miljoonalla ihmisellä, jotka eivät löydä nimeään tuolta listalla, on nyt neljä kuukautta aikaa todistaa kuuluvansa kansalaisrekisteriin.
 Luvassa pitkiä oikeusprosesseja
 Toistaiseksi ei tiedetä, mitä listan ulkopuolelle jääville lopulta tapahtuu. Päätöksestä on mahdollista valittaa,  mikä BBC:n mukaan  ennustaa pahenevia jutturuuhkia Intian jo entuudestaan ylikuormittuneeseen oikeuslaitokseen.
 Mikäli asukas lopulta todetaan ulkomaalaiseksi, on epäselvää, onko hänen mahdollista saada sosiaalitukea tai esimerkiksi omistaa kiinteistöjä.
 Yksi mahdollisuus on, että kansalaisuuden menettäneille annetaan työlupa ja joitain perusoikeuksia, mutta ei äänioikeutta, BBC kirjoittaa.
 Etniset jännitteet voivat kiristyä
 Intian koillisosassa sijaitsevassa Assamissa on jo pidätetty tuhansia asukkaita, joiden viranomaiset epäilevät olevan maassa laittomasti. Tällä hetkellä epäillyt ovat väliaikaisissa leireissä, sillä karkotus ei ole toistaiseksi mahdollista.
 Assamin osavaltion asukasluku on noin 33 miljoonaa, joista noin kolmannes on muslimeja.
 Etukäteen on arvioitu, että suurin osa tänään julkaistun kansalaislistan ulkopuolelle jääneistä on muslimeja. Tämä saattaa kiristää entisestään Intian etnisiä ja uskonnollisia jännitteitä, sillä pääministeri  Narendra Modin  luotsaaman BJP-puolueen on katsottu ajavan hindujen etuja muiden uskontoryhmien yli.

Intia julkaisi kiistellyn nimilistan – lähes kaksi miljoonaa asukasta vaarassa menettää kansalaisoikeutensa


Summary: Suomalaistutkimus etsii keinoja psykopaattien auttamiseksi.

Tuore suomalainen tutkimus  antaa toivoa vakavan psykopatian varhaiseen tunnistamiseen ja mahdolliseen lääkehoitoon. Tutkimuksen mukaan opioidijärjestelmän poikkeava toiminta on yksi tekijä psykopatian taustalla. Samalla selvisi, että monet geenit ilmentyvät poikkeavasti psykopaateilla.
 Muutoksia tutkittiin kantasoluteknologian avulla.
 Kehittyvän psykopatian huomaaminen olisi mahdollista esimerkiksi vastasyntyneestä tai jopa sikiöstä. Professori  Jari Koistinaho  Helsingin yliopistosta pitää tätä merkittävänä psykopatian havaitsemisessa ajoissa.
 – Jo varhaislapsuudessa olisi mahdollista tunnistaa ne henkilöt, joille on kehittymässä vakava psykopatia. Heille voitaisiin antaa kasvatuksessa tukea yhteistyössä vanhempien kanssa ja mahdollisesti hoitoa, millä ehkäistäisiin tai lievennettäisiin psykopatian kehittymistä, Koistinaho kertoo.
 Psykopatia on antisosiaalisen käyttäytymisen äärimmäinen ilmenemismuoto, mihin liittyy olennaisesti tunnekylmyys ja vääränlainen käsitys omasta itsestään. Arviolta yksi prosentti yleisväestöstä on psykopaatteja.
 Pitkälle kehittynyttä psykopatiaa ei voida enää hoitaa, minkä takia kehittyvän psykopatian huomaaminen varhaisessa vaiheessa on oleellista mahdollisen hoidon onnistumisessa.
 – Jos vakava psykopatia huomataan vasta siinä vaiheessa, kun henkilö on jo väkivaltarikollinen, on psykopaatti useasti haluton lääkehoitoon. Silloin on hyvin vähän keinoja lähteä auttamaan tätä henkilöä, Koistinaho sanoo.
 Tutkijat etsivät lääkehoitoa psykopatiaan
 Psykopatiaan ei ole tällä hetkellä hoitokeinoa, eikä esimerkiksi klassisesta psykoterapiasta ole apua, vaikka sitä käytetään moniin muihin mielenterveyden sairauksiin. Parantumisen sijaan psykopaatti voi oppia uusia keinoja manipuloida ihmisiä klassisen psykoterapian kautta.
 Tuore tutkimus antaa kuitenkin uusia mahdollisuuksia kehittää lääkehoitoa psykopatiaan, sillä tutkijat havaitsivat psykopaateilla opioidijärjestelmän poikkeavaa toimintaa.
 – Nyt voimme nähdä tarkemmin, mitkä mekanismit ja molekyylit toimivat väärin. Pienellä jatkotutkimuksella voitaisiin hyvin tarkkaan nähdä, mikä se proteiini tai entsyymi olisi, mihin lääkehoito pitäisi kohdistaa, Koistinaho kertoo.
 Tutkijaryhmä esittää yhtenä mahdollisena hoitomuotona aivojen opioidijärjestelmän tasapainoittamista naltreksoni- tai buprenorfiinilääkkeillä.
 Aivojen opioidijärjestelmä osallistuu mielihyvän ja kivun säätelyyn. Buprenorfiinia voidaan käyttää esimerkiksi kipulääkkeenä leikkauksen jälkeen ja naltreksonia muun muassa alkoholiriippuvuuden hoitoon.
 – Psykopatian hoidossa ongelmana on kuitenkin se, ettei henkilö itse koe tarvitsevansa mitään hoitoa. Jos psykopatian kehittymiseen voitaisiin puuttua jo lapsuudessa, henkilö voisi näin olla myönteisempi vastaanottamaan hoitoa, Koistinaho huomauttaa.
 Lue lisää aiheesta:
 Suomalaistutkimus: Psykopaateilta löytyi muutoksia geenien ilmentymisessä – yksi tekijä psykopatian taustalla
 Paatunut psykopaatti voi olla jo hoidon ulottumattomissa – psykopatia on monelta osin vielä mysteeri

Vakava psykopatia saatetaan tunnistaa pian jopa sikiöistä – mahdollistaa varhaisen hoidon aloittamisen


Summary: Erityisalojen osaavien ammattilaisten pulasta kärsivä Turku rekrytoi kaupunkiin kilpailun avulla kansainvälisiä talentteja.

Taapero äkkää pellon laidalla hauskan kurpitsakasan. Hän lähtee kaksivuotiaan innokkain askelin pois kuvaustilanteesta. Äiti säntää perään. Kohta toinen lapsi tahtoo vessaan. Äiti tarttuu tyttöä kädestä ja parivaljakko poistuu läheiseen rakennukseen.
 Pihamaalle jäljelle jääneet jäävät kohentamaan vaatetustaan ja suoristamaan tuulen pörröttämiä hiuksiaan. Muutama pienempi osallistuja on väsähtänyt iltapäivän tunteina ja nukkuu vanhempansa sylissä. Eloisa ja iloisesti englantia pulputtava joukko ottaa toisiinsa kontaktia.
 Karkulaiset palaavat ja kohta turkulaisen puutarhan pihapuun edessä kuvaan tallentuu mahdollisesti tulevia suomalaisia.
 Kevään aikana järjestetyllä  Talent Call Turku  - kilpailulla etsittiin Suomeen kipeästi kaivattua osaavaa työvoimaa. Hakemuksia saapui 1011 yhteensä 75 eri maasta. Työnteko kaukana pohjoisessa kiinnosti erityisesti tekniikan alan osaajia. Juuri heitä kaivataan joka puolella maailmaa.
 Viisi voittajaperhettä tutustui elokuisen viikon aikana Turun seudun yrityksiin, kouluun ja päiväkotiin sekä alueen nähtävyyksiin. Kuudes perhe, iranilainen Taefin pariskunta ei kyseisenä ajankohtana Turkuun päässyt.
 Sovelluskehittäjä Audrey Kow Singaporesta
 Ryan Ho ja Audrey Kow ihastuivat Suomen vierailullaan Nauvoon.  Tarja Hiltunen / Yle
 Singaporelaiset  Audrey Kow  ja miehensä  Ryan Ho  kertaavat turkulaisen postilaatikon edessä tapahtunutta. Pariskunta oli postittamassa korttia sukulaisilleen Singaporeen. Keltaisen laatikon edessä iski epävarmuus siitä, onko paikka oikea.
 – Voitko kuvitella, viereen tuli joku, joka kysyi voiko auttaa, Audrey lähes kuiskaa hämmästyneenä.
 Audreyn mukaan kukaan ei huomioisi Singaporessa apua kaipaavaa turistia.
 Turkulaiseen ystävällisyyteen ihastunut nuoripari ei etukäteen tiennyt Turusta tai edes Suomestakaan juuri mitään. Yritysvierailut ja varsinkin Ryania ihastuttanut retki Nauvoon saavat kiitosta.
 Audrey Kow työskenteli kuusi vuotta kemistinä kemianteollisuudessa, mutta vaihtoi vuosi sitten alaa ja on nyt web-sovelluskehittäjä. Koodaus vei mukanaan ja sen alan töitä hän toivoo löytävänsä Turun seudulta.
 Ryan Ho puolestaan toimii tällä hetkellä henkilöstöpäällikkönä Singaporen satamassa. Kysymys kiinnostaisiko työ Turun satamassa, saa miehen naurahtamaan.
 – Singaporen satama on maailman suurimpia, joten kokoeroa on. Mutta miksi ei?
 Suomalaisista sanoista mieleen ovat jääneet moi moi, hauska tavata ja kiitos.
 Huoltoinsinööri Andrius Dvinelis Liettuasta
 Viktorija Zepnickaiten ja Andrius Dvinelisin Vainius-poika täytti vuoden perheen palatessa Liettuaan.  Tarja Hiltunen / Yle
 Liettualainen  Andrius Dvinelis  haukottelee leveästi. Suomen reissulla hänen ja vaimonsa  Viktorija Zepnickaiten  mukana oleva 11-kuukautinen  Vainius -poika saa hampaita ja on valvottanut vanhempiaan. Andriuksen mukaan puhkeamassa on pojan kahdeksas hammas.
 Talent Call Turku -kilpailu osui Vilnassa asuvan huoltoinsinöörin silmiin Facebookista.
 – Facebookissa pyörii paljon työtarjouksia muun muassa Saksasta ja Hollannista, mutta Suomessa kiinnostavat samanlaiset arvot, selittää Andrius osallistumistaan kisaan.
 Maamarkkinointi on onnistunut Liettuassa, kun Andrius luettelee Suomeen liitettyjä superlatiiveja: turvallisin, onnellisin, puhtain ja ympäristöystävällisin. Turusta hän tiesi kaupungin vanhan pääkaupunki-nimityksen.
 Seitsemän vuotta lääketeollisuuden parissa työskennellyt Andrius Dvinelis kaipasi haasteita, joten vaimo Viktorija patisti miestään hakemaan jotain uutta. Viktorija itsekin on palaamassa työelämään. Hän on molekyylibiologi ja genetiikan tutkija.
 Hampurilainen. Se on ensimmäinen suomenkielinen sana, jonka Andrius Turussa oppi. Hän seisoi täkäläisen hampurilaiskioskin edessä ja tutki tarjontaa. Ainut sana, jonka hän ymmärsi, oli hampurilainen.
 Ohjelmistokehittäjä Jinu John Intiasta
 Meera Babyn ja Jinu Johnin lapset Ashley ja Jonathan olivat mukana Talent Call Turku -hakuvideolla.  Tarja Hiltunen / Yle
 Ensin esitellään perheen jalokivet, kuten intialainen  Jinu John  lapsiaan kutsuu. Kuusivuotias  Jonathan  antaa neuvoja, miten hänen nimensä lausutaan. Kolmevuotias  Ashlyn  on seurannut tarkkaan aikuisten toimia . “Ticket please”, sanoo tyttö nauhurin kanssa lähestyvälle toimittajalle. Lupa haastatteluun heltiää heti, kun leikkilippu vaihtaa omistajaa.
 Kochin kaupungissa asuvat senior ohjelmistokehittäjä Jinu John ja ohjelmistokehittäjä  Meera Baby  sanovat kutsun Turkuun olleen unelmien täyttymys.
 Suomessa työskennellyt kollega kertoi Jinulle ja tämän nelihenkiselle työtiimille Talent Call Turku -kilpailusta. Ryhmä kaivoi kännykkänsä esille ja jokainen näpytteli hakemuksensa kymmenessä minuutissa. Jinu sanoo olleensa onnensa kukkuloilla, kun valinta osui häneen.
 – Uskokaa minua, lahjakkaita ihmisiä Intiassa riittää, sanoo paljon kansainvälisiä projekteja tehnyt mies.
 Meera Baby on ollut lasten kanssa kotona, mutta on palaamassa työelämään.
 Suomesta he tiesivät puhtaan hanaveden, joka on paikan päällä maistettuna maailman parasta. Turku saa kehuja puhtaudesta ja suomalaiset onnellisuudestaan.
 Kymmenen vuotta naimisissa ollut pariskunta kehuu vuolaasti Turun vierailun järjestelyjä. Vierailut päiväkotiin ja kouluun ovat olleet kiinnostavia. Jinun haaveena on perustaa oma yritys, joten yritysvierailujen isännät saavat kuulla häneltä lukuisia kysymyksiä.
 Haastattelu päätetään suomeksi. Sekä Jinu John, Meera Baby että Jonathan sanovat hei, hauska tutustua ja kiitos. Ashley tyytyy sanomaan hi, josta ei ole pitkä matka hei-sanaan.
 Ohjelmistokehittäjä Yllka Curri Albaniasta
 Edon-poika toivoo pääsevänsä Turussa syöttämään ankkoja sisarensa Sindin ja vanhempiensa Yllka ja Afrim Currin kanssa.  Tarja Hiltunen / Yle
 Suomen heikentyneet Pisa-tulokset eivät ole kantautuneet Albanian Tiranaan, niin ylistävästi kehuu ohjelmistokehittäjä  Yllka Curri  suomalaista koulutusjärjestelmää. Se oli suurin syy, miksi Yllka haki mukaan Talent Call Turku -kisaan. Hän toivoo neljävuotiaalle  Sindille  ja kaksivuotiaalle  Edonille  hyvää tulevaisuutta. Albaniassa se ei onnistuisi. Suomi on Yllkan mielestä paras maa kasvattaa lapsia.
 – Suomessa asunut ystävä kehotti osallistumaan. Katsoin videoita kaupungista ja rakastuin heti, kuvaa Yllka ensikosketustaan Turkuun.
 Aviomies  Afrim Curri  seuraa tarkkaan turkulaisen puutarhan toimintaa. Tilitoimistoyrittäjänä toiminut mies on opiskellut viime vuodet maataloutta ja alan vaihto kiinnostaa. Jos Afrim tulevaisuudessa työntää sormensa suomalaiseen multaan, Tiranaan jää myös kaksi matkamuistomyymälää.
 Suomalaiset ovat mutkattomia tervehtijöitä. Currin perheen suomen sanavarastoon on jäänyt moi moi moi. Kolmeen kertaan sanottuna.
 Brändiasiantuntija Maris Staris Latviasta
 Starisin perhe toivoo pääsevänsä jatkamaan yhteistä harrastustaan kansantanssia myös Turussa.  Tarja Hiltunen / Yle
 Uudet haasteet kiinnostavat myös latvialaista brändiasiantuntija  Maris Starista , joka on johtanut omaa mainos- ja markkinointitoimistoaan pari vuosikymmentä. Mãrupe-nimisessä kaupungissa lähellä Riikaa asuva Maris löysi Talent Call Turku -kilpailun Facebookista.
 – Toivomme pystyvämme yhdistämään työ- ja perhe-elämän, lapset saavat olla lapsia mahdollisimman pitkään, sanoo Maris.
 Vaimo  Ilze Stare  työskentelee pankissa digitaalisten palveluiden kehittäjänä. Lapsista kahdeksanvuotias  Sofija  on juuri suorittanut ensimmäisen luokan. Neljävuotias  Betija  harrastaa muun perheen mukana luonnossa liikkumista ja kansantansseja.
 Turussa kiinnostaa historia. Turku–Riika-lentoyhteyskin on plussaa. Vanhemmat kehuvat kaupungin monipuolisia koulutusmahdollisuuksia.
 Perhe on opetellut suomea matkapuhelimen käännössovelluksen avulla. Vanhemmat uskovat lasten opettavan heille parhaiten uutta kieltä.
 Perheet ovat nyt palanneet kotimaihinsa. Osa on ehtinyt aloittaa keskustelut heitä kiinnostavien yritysten edustajien kanssa. Osa saa säännöllisesti Turusta tietoa mahdollisista työpaikoista.
 Lue lisää:
 Tekniikan alan osaajia houkutelleen kilpailun voittajat valittu – voittajat 6:sta eri maasta tulevat Turkuun elokuussa
 Yli 1000 huippuosaajaa 76:sta eri maasta haluaa Turkuun töihin – tekniikan alan kutsukilpailu on uusi tapa houkutella tekijöitä Suomeen

Siirtäisitkö paperisi Turkuun? – Perheet
Singaporesta, Liettuasta, Intiasta, Albaniasta ja Latviasta ovat siihen valmiita, jos töitä löytyy


Summary: Vanhastaan venetsialaisia on vietetty rannikkopaikkakuntien kesämökeillä. Nykyään juhlitaan laajasti sisämaassakin.

Kun elokuinen ilta hämärtyy, rantahuviloista heijastuu ulkotulien kajo ja pihoilta kuuluu musiikkia. Lähellä rannan tuntumaa soutelee veneitä, joissa istuu ihmisiä ihastelemassa mökkirannan juhlintaa. Veneissä joku saattaa luoda tunnelmaa haitaria soittamalla.
 Näin venetsialaisia vietettiin 1840-luvulla Helsingissä ja esimerkiksi Turussa. Valon, tulen ja veden juhla saapui meille Keski-Euroopasta ja se rantautui ensin etelärannikon kesähuviloille.
 Kokkolassa ja Kalajoella on kansanhuvia ajella autolla rantateitä pitkin katsomaan, miltä rantahuviloiden ulkotulet näyttävät. Heidi-Maria Harju / Yle
 Nykyään syksyn tuloa tai kesän päättymistä juhlitaan rannikon mökkipaikkakuntien lisäksi hyvinkin kaukana meren rannasta. Asialla ovat yksityiset kansalaiset omilla mökeillään, mutta myös kaupungit ja kunnat, ravintolat, yrittäjät, yhdistykset sekä kyläyhteisöt.
 Niinpä esimerkiksi Hausjärvellä vietetään Venetsialaisia ja tanssitaan Elotanssit. Lappeenrannassa taas elokuun viimeisenä viikonloppuna on jo pitkään vietetty Sataman valot -tapahtumaa.
 Pohjois-Karjalassa Mönnin kylällä juhlitaan venetsialaisia elokuun viimeisenä perjantaina. Oulussa taas yhdistetään uuden Mannerheimpuiston avajaiset venetsialaisiin. Tampereella yrittäjien venetsialaisilotulitusta saapuu seuraamaan kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Elokuun viimeisen lauantain juhla on nykyään sen verran vakiintunut, että esimerkiksi yli puolet maan  pelastuslaitoksista  sallii alueellaan ilotulitteiden käytön tiettynä kellonaikana ilman erillistä ilmoitusta, jos vain metsä- tai ruohikkopalovaroitus ei ole voimassa.
 Huvilakausi päättyy
 Lehtori  Timo Virtanen  Turun yliopiston kansatieteen laitokselta kertoo, että vaikka venetsialaisten juhlinta 1800-luvulla alkoi Etelä-Suomesta, elo-syyskuun taitteen ilonpito jäi 1900-luvun vaihteen jälkeen elämään erityisesti Pohjanlahden rannikon kaupunkeihin, Pietarsaareen Ja Kokkolaan.
 Venetsialaisten viettotapoja on kartoitettu esimerkiksi Turun yliopiston kansatieteen laitoksen lopputyössä (Mirva Vesa: Venetsialaisten viettotapoja Kokkolassa - Huvilakauden päättäjäisistä kaupunkikarnevaaliksi).
 Kokkolassa viralliset Venetsialaisjuhlat järjestetään kaupungin keskustassa, jossa meri ei ole läsnä. Siellä kuitenkin on kaupunginsalmi Sunti, joka valaistaan Venetsialaisiksi. Vuonna 2017 Suntin rannalla nähtiin valoteos Illuminati. Markku Saari / Yle
 Viime vuosiin asti suurimmat venetsialaishumut on nähty erityisesti Kokkolassa, jossa elokuun lopun tapahtumasta on kehitetty kaupunkifestivaali  Venetsialaiset.  Kaupungissa on venetsialaisia vietetty ainakin yli sadan vuoden ajan.
 – Kaikkialla ei varmasti tunneta sanaa venetsialaiset, vaikka jonkinlaisia huvilakauden päättäjäisiä vietettiin ja vietetään. Ennen saatettiin käytännöllisesti vaikka polttaa roskia, kun lähdettiin talveksi pois mökiltä, tietää Virtanen.
 Nykyään syksyn alkamisen ja kesän päättymisen juhlia kutsutaan monella nimellä. Varsinais-Suomen saaristossa ja Kymenlaaksossa juhlistetaan samaan aikaan Muinaistulien yötä. Tapahtumaan liittyy kokkojen polttoa ja muita tulia. Kymenlaaksossa tulet symboloivat Itämeren maiden yhtenäisyyttä ja herättelevät miettimään Itämeren saastumisen ongelmaa.
 Yhteys Venetsiaan
 Sana venetsialaiset juontaa juurensa Italian Venetsiaan, jossa kanaalit ja niissä soutavat veneet  valaistiin  aikanaan lyhdyin ja soihduin. Juhliin ovat vähitellen kuuluneet myös ilotulitteet.
 Timo Virtanen tietää, että Kokkolassa jos missä otettiin venetsialaiset vakavasti. 1970-luvulta lähtien juhlaan on satsattu kaupungissa paljon. Juhla tuotteistettiin ja elinkeinoelämä tuli kaupungin lisäksi mukaan järjestelyihin. Parhaimmillaan Kokkolan Venetsialaiset oli nelipäiväinen tapahtumapaketti ja se kuului Finland Festivals -tapahtumien kirjoon.
 – Eli mökkiläisten perinne jalostettiin kaupunkitapahtumaksi, jossa kaikki asiat eivät välttämättä liittyneet veteen mitenkään. Ilotulitusten ja tulien lisäksi nähtiin esimerkiksi sambakulkue, vanhojen autojen paraati ja jopa lääkärien potkulautaviesti.
 Kokkolan kaupunginsalmi Sunti venetsialaisvalaistuksessaan. Salmi saa rannoilleen tulet kaupungin keskustassa. Markku Saari / Yle
 Toisaalta osattiin sitä muuallakin. Tiukasti sisämaassa sijaitsevalla Haapajärvellä vietettiin railakkaita venetsialaisia vuonna 1955. Paikallislehden ilmoituksen mukaan paikkakunnan uimalan venetsialaisessa illassa kamppailtiin vesipallo-ottelu, jonka jälkeen nähtiin pellehyppyjä, syvyyssukellusta ja hyppyjä palavaan järveen. Uimalaan lipui myös gondoli.
 Kalajoki ja Kokkola satsaavat
 Kokkolan pohjoinen naapuri Kalajoki on viime vuosina kirinyt juhlinnassa etelänaapurinsa ohi. Ainakin Kalajoelle saapuvia juhlijoita arvioidaan olevan tänä vuonna kymmeniä tuhansia, kun taas Kokkolan torilla järjestettäviin kaupunkifestivaaleihin odotetaan 5000-10 000 katsojaa.
 Naapurusten juhlinta on mennyt vuosien varrella eri suuntiin. Kun Kokkolassa virallinen ilakointi keskittyy maan kärkiartistien konsertteihin kaupungin torilla, Kalajoella venetsialaiset tapahtuvat meren rannalla, Hiekkasärkillä, jossa on tuhansia vuokra- ja omistusmökkejä.
 Visit Kalajoen toiminnanjohtaja  Johanna Nakkula  raportoi, että alueen majoituspaikat ovat varattuja aina AirBnbtä myöten, mikä tekee yli 12 000 petipaikkaa.
 Kokkolan Matkailun toimitusjohtaja  Teea Pietilä  ja kaupungin markkinointipäällikkö  Päivi Korpisalo  eivät halua puhua kaupunkien välisestä kilpailusta. Kokkolassa Venetsialaiset on kaupungin tapahtumavuoden pääjuhla, johon satsataan.
 Päivi Korpisalo ja Teea Pietilä vakuuttavat, että Pohjanlahden rannikolle mahtuu monta paikkakuntaa, jossa juhlitaan venetsialaisia. Koko Pohjanmaan rannikko voi heidän mielestään hyvinkin profiloitua huvilakauden päättäjäisjuhlilla. Heini Holopainen / Yle
 Rahasummia ei mainita, mutta Pietilä ja Korpisalo vinkkaavat, että Kokkolan tänä vuonna järjestämä valoa, musiikkia ja ilotulitusta sisältävän shown kustannukset ovat yli 15 000 euroa.
 – On hienoa, että mökkikauden päättäjäiset ovat levittäytyneet monelle paikkakunnalle Pohjanmaan rannikolla. Meille on valtakunnallisesti suuri etu, että saadaan tunnettavuutta tapahtumalle, arvottaa Pietilä.
 – Me olemme lähteneet siitä, että tapahtuma on monimuotoinen, jolloin aito ja alkuperäinen mökkikulttuuri yhdistyy kaupunkifestivaaliin. Silloin palvellaan myös heitä, joilla mökkikulttuuria ei ole, Korpisalo summaa.
 Kokkolalainen  Gitta Lehtinen  aikoo näyttää Tampereelta saapuvalle lapsenlapselle, millaista venetsialaisten juhlinta Kokkolassa on.
 – Veneellä mennään varmaan merelle ja otetaan kuvia rannoilla palavista tulista.
 Kokkolalainen  Kauko Kivilehto  vetäytyy perheen kanssa mökille ja kestitsee vieraita.
 – Laitetaan tulia pihalle ja syödään hyvin. Vesi ja tuli kuuluvat venetsialaisiin ja hyvä fiilinki.

Loppukesän juhla venetsialaiset saa tuhannet suomalaiset tunnelmoimaan veden ja tulen äärellä


Summary: Peter Vesterbackan mukaan junien on tarkoitus liikkua raiteilla vuonna 2024. Sen toteuttamiseksi riittää miehen mukaan tehtävää.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Helsingin Sanomat kertoi lauantaina , että Tallinna-tunnelin suunnitelmille on tullut takaisku. Alustavissa geologisissa selvityksissä kävi ilmi, että Suomenlahden pohjalla on useita alueita, joissa kallion laatu on heikko. Tämä voi aiheuttaa rakentamiselle merkittäviä vaikeuksia, lehti kirjoittaa.
 Selvityksen perusteella kaikkien linjavaihtoehtojen poikki kulkisi isohko heikkousvyöhyke. Tallinna-tunnelia suunnittelevan yrittäjä  Peter Vesterbackan  mukaan tiedot eivät tulleet yllätyksenä. Shanghaista tavoitettu Vesterbacka sanoo Ylelle, että lisätutkimuksia kallion laadusta tehdään joka tapauksessa.
 – Aivan varmasti löytyy vaikeampiakin paikkoja, johon on rakennettu tunnelia. Kun tehdään sata kilometriä tunnelia niin tottakai erilaisia haasteita tulee vastaan. Niihin on varauduttu, eikä siinä mielessä ole suurempaa aihetta huoleen, Vesterbacka sanoo.
 "Suurin osa kovaa kalliota"
 Hän pitää joka tapauksessa geologisia olosuhteita Tallinna-tunnelin kannalta hyvänä. Projektissa käydään parhaillaan läpi ympäristövaikutusten arviointia. Hänen mukaansa mahdolliset ongelmat rakentamisen kannalta on ratkaistavissa erilaisilla teknisillä ratkaisuilla.
 – Suurin osa on kovaa kalliota. Murtumakohdat ovat keskellä, mistä on käytännössä vedetty reitit, joten ne ovat haasteellisempia. Pitää selvittää koeporauksilla, että millä syvyydellä ne ovat ja onko parempia kohtia, mistä kannattaa mieluummin mennä. Katsotaan parhaat mahdolliset reitit ja toteutustavat, hän kertoo.
 – Ollaan koko ajan sanottu, että ei tämä ole tekninen ongelma vaan on kaikkia muitakin haasteita. Tekemistä riittää, että päästään tavoitteeseen, että junat liikkuvat 2024, hän jatkaa.
 Suomalaisen Finest Bay Area Development -yhtiön lisäksi vireillä on virkamiesvetoinen toinen tunnelihanke.
 Lue myös:
 HS: Tallinna-tunnelin suunnitelmille takaisku

Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihankkeeseen tulossa mukaan maailman suurin rakennusliike – vuosittainen työllisyysvaikutus olisi 20 000 henkilötyövuotta
 Näin Vesterbackan tunnelihanketta kommentoidaan – virolaisministeri: Aikataulu epärealistinen, kannattavuus ja ympäristövaikutukset epäilyttävät
 Ely-keskus: Tallinna-tunnelin ympäristövaikutusten arviointia täsmennettävä

Tallinna-tunnelia luotsaava Peter Vesterbacka ei huolestunut selvityksestä: "Aivan varmasti löytyy vaikeampiakin paikkoja, johon on rakennettu tunnelia"


Summary: Kouvolan Ummeljoella asuva Jukka Naukkarinen on valittu Suomen viralliseksi kylähulluksi.

Hulluuden määritelmä muuttuu kylähulluuden kohdalla. Oikeastaan kylähullu ei ole hullu alkuunkaan.
 Valtakunnan virallisten kylähullujen killan määritelmä hyvälle kylähullulle on ennakkoluulottomuus ja itsensä peliin laittaminen oman kylän hyväksi.
 Ummeljokelainen  Jukka Naukkarinen , 58, tunnistaa piirteet itsessään.
 – Kyllähän tämä valinta mieltä lämmittää. En osaa sanoa mistä kylähulluus tulee. Se taitaa olla geenivirhe, Naukkarinen naurahtaa.
 Sähköasentajana työskentelevä Naukkarinen on ollut näkyvä jäsen Ummeljoen kyläyhteisössä jo vuosikymmenten ajan. Hän on muun muassa aktiivinen kylätapahtumien järjestäjä. Naukkarinen on myös kiivaasti alueen asioita ajavan Ummeljoen kyläyhdistyksen perustajia.
 Lisäksi hän oli mukana maakaupoissa, joiden ansiosta Ummeljoelle saatiin yhä toiminnassa oleva kevytlentopaikka.
 Lentopaikan vihkiäiset jäivät mieleen
 Ummeljoella toimii kaksi kiitoratainen kevytlentopaikka, jonka perusti Naukkarisen naapuri  Tuomo Salonen . Mieleenpainuvimpana hetkenä kyläyhdistystoiminnassa Naukkarinen muistaa juuri vuoden 2011 Ummeljoen lentopaikan vihkiäistapahtuman.
 – Se oli ensimmäinen iso yhteinen tapahtuma kylälle. En itsekään tiennyt kaikkia järjestettäviä asioita, koska kukaan ei osannut sanoa kuinka sellainen vihkiäistilaisuus järjestetään.
 Naukkarisen mieleen on jäänyt kuitenkin tapahtuman onnistuminen.
 – Ajatus oli että vieraita tulisi 50–500. Lopulta vieraita tuli 750, kun ilmailuharrastajat saapuivat Lappeenrantaa ja Tamperetta myöten katsomaan uutta lentopaikkaa, Naukkarinen sanoo.
 Jukka Naukkarisen mieleen oli jäänyt Ummeljoen lentopaikan vihkiäistilaisuus. Vieraita oli tullut kylän yhteiseen tapahtumaan yli 700. Antro Valo / Yle
 Naukkarinen myi omaa maataan lentopaikan käyttöön. Kevytlentopaikka on saanut EFKW-tunnuksensa Suomen ensimmäiseltä lentolupakirjan omistajalta  Kasper Wredeltä .
 – Lentopaikka oli sellainen yhden miehen unelma, jota halusimme vaimoni kanssa tukea myymällä maata. Eihän elämässä mikään kehity, jos ei ole valmis näkemään asioita eteenpäin, Naukkarinen toteaa.
 Valinta oli yllätys
 Valtakunnan virallisia kylähulluja on valittu vuodesta 1991 alkaen. Arvonimi on elinikäinen. Valinta valtakunnan viralliseksi kylähulluksi oli Naukkariselle yllätys. Se, kuka hänet oli raadille ilmoittanut, on miehelle mysteeri.
 – On minulla joitain aavistuksia, mutta ehkä ne ilmoittajat myöhemmin selviävät. He ovat tehneet minusta tällaisen diagnoosin, että olisin tittelin arvoinen.
 Vuoden viralliselta kylähullulta odotetaan myös näyttöjä oman kylän asioiden edistämiseksi.
 Valintaraatiin teki syvän vaikutuksen Naukkarisen ansiolista ja hakulomakkeessa esille tuodut kuvaukset. Raatia viehätti Naukkarisen innostava asenne niin oman kylänsä kuin koko seutukunnan elinolojen ja viihtyvyyden edistämiseksi.
 – Täytyy koettaa pitää tiedonvälitystä yllä virkamiehiin, että Kouvola on muutakin kuin se yksi asvalttikylä siellä radan varressa. Täällä on aika valtaisa maaseutu, Naukkarinen sanoo.
 Ummeljoen alakoulun lopettamisen vaikutukset mietityttävät kyläaktiivi Jukka Naukkarista. Antro Valo / Yle
 Alakoulun menettäminen huolettaa
 Ummeljoen kylän tämän hetkinen tila vetää Naukkarisen äänensävyn vakavaksi.
 Osana Kouvolan kaupungin säästötoimia Ummeljoen alakoulua ollaan lopettamassa. Kouvolan kasvatus- ja opetuslautakunta on jo omalta osaltaan hyväksynyt kaupungin palveluverkon tiivistämisehdotukset. Tämä tarkoittaa sitä, että Ummeljoen ala-aste on lakkautettavaksi ehdotettujen koulujen joukossa. Koulu loppuisi ensi syksynä.
 – Koko kyläyhdistyksen olemassa olon ajan olemme puolustaneet koulua. Yhteisö varmasti pitää koulun puolta loppuun asti. Odotamme kaupungin valtuuston päätöstä asialle syyskuussa.
 Naukkarisen mukaan aika näyttää millainen isku alakoulun menetys on Ummeljoelle. Naukkarisen mukaan pienessä kylässä asuminen vaatii oikeaa asennetta.
 – Pitää olla valmis menemään kumipyörin palveluiden ääreen. Toisaalta kylästä saa omanlaistaan yhteisöllisyyttä, mitä ei ehkä muualta löydy.

Kyläaktiivi Ummeljoelta valittiin vuoden kylähulluksi – "Taitaa olla geenivirhe"


Summary: Vuonna 1968 senaattori Kennedyn ampunut Sirhan, 75, on toimitettu sairaalahoitoon.

Yhdysvaltain yksi tunnetuimmista vangeista  Sirhan Sirhan  joutui perjantaina puukotuksen uhriksi San Diegossa sijaitsevassa rangaistuslaitoksessa.
 – Vartijat reagoivat nopeasti ja löysivät puukotusvammoja saaneen asukkaan. Hänet siirrettiin vankilan ulkopuoliseen sairaalaan hoitoon ja hänen tilansa on nyt vakaa, Kalifornian vankeinhoito tiedotti.
 Lausunnossa ei nimetty Sirhania, mutta nimettömät viranomaislähteet ovat myöhemmin vahvistaneet juuri hänen olleen uhri. Viranomaisten mukaan puukottajaksi epäilty vanki on tunnistettu ja eristetty muista laitoksen asukkaista.
 75-vuotias Sirhan suorittaa tuomiota senaattori  Robert Kennedyn  murhasta. Sirhan ampui Kennedyä päähän 5. kesäkuuta vuonna 1968 Los Angelesissa sijaitsevassa Ambassador-hotellissa. Demokraattien mahdollinen presidenttiehdokas kuoli seuraavana päivänä.
 Jordanialaistaustainen Sirhan tunnusti teon, jolle ei koskaan löytynyt selvää motiivia. Hänet tuomittiin kuolemanrangaistukseen, joka myöhemmin muuttui elinkautiseksi osavaltion luovuttua hetkellisesti kuolemanrangaistuksista. Yli 50 vuotta vankeudessa ollut Sirhan on hakenut useita kertoja armahdusta sitä kuitenkaan saamatta.
 Tunnettuna vankina Sirhania pidettiin aikaisemmin erityisyksikössä, jonka tarkoitus on suojella asukkaita muiden vankien mahdollisilta hyökkäyksiltä. Sirhan siirrettiin kuitenkin omasta toiveesta toiseen rangaistuslaitokseen tavallisten vankien joukkoon, uutistoimisto AP raportoi.

Robert Kennedyn murhannutta Sirhan Sirhania puukotettu vankilassa


Summary: Metallimusiikkia kuuntelevat enää ne, jotka kuuntelivat sitä vuosia sitten. Nuoria hevi ei juuri kiinnosta.

Muistele edellistä rock-konserttia, jossa kävit. Huomasitko vieressä olevan moshaajan harmaat hiukset? Tai jättimäisellä screeniltä bändin jäsenten yhä enemmän korostuvat rypyt?
 Tiesitkö, että Metallican laulaja-kitaristi  James Hetfield  on 56-vuotias? Puolestaan Iron Maidenin laulaja  Bruce Dickinson  on 61-vuotias, ja Judas Priestin laulaja  Rob Halford  on jo 68 vuotta.
 On aika kohdata totuus. Hevi on keski-ikäistyvä musiikkityyli.
 Kapinallisista tuli salonkikelpoisia
 Usealta rock-keikalta mieleen voivat jäädä hyvien artistien lisäksi keski-ikäiset miehet, jotka ovat äijäporukalla lähteneet viihteelle. He taistelevat tiensä eturiviin kyynärpäiden avulla, ohi sen vähemmistössä olevan nuorison, joka on jonottanut monta tuntia paikkansa puolesta.
 Yhden Suomen suosituimman metalliyhtyeen, Stam1nan laulaja  Antti "Hyrde" Hyyrynen  kertoo, että keski-ikäistyminen on selkeä ilmiö skenen sisällä. Se näkyy myös musiikissa.
 – Metallista on tullut salonkikelpoisempaa. Tietty kapinallisuus on hävinnyt vuosien varrella.
 Millaista musiikkia suomalaiset kuuntelevat? Teoston vuonna 2018 tekemässä tutkimuksessa perataan läpi suomalaisten musiikin kuuntelua ja kuuntelutottumuksia. 13–18-vuotiailla suosituimmat musiikkityylit olivat englanninkielinen pop sekä hiphop ja rap. 19–25-vuotiailla suosituimmat musiikkityylit olivat suomalainen ja englanninkielinen pop sekä hiphop ja rap. 26–35-vuotiailla suosituimmat musiikkityylit olivat suomalainen ja englanninkielinen pop, rock sekä hip hop ja rap. 36–45-vuotiailla suosituimmat musiikkityylit olivat suomalainen ja englanninkielinen pop ja rock. Lähde:  Teosto
 Yleisön ikääntyminen näkyy myös lavalle. Hyyrysen mukaan yleisöstä puuttuu noin 20-vuotiaiden ikäryhmä. Yleisön keski-iän hän arvioi olevan 30-vuotiaista ylöspäin.
 – Samalla on lohdullista ajatella, että meidän musiikkimme ei kelpaa kaikille. Nuorilla on oma kapinakausi ja heille merkittävien artistien pitääkin löytyä jostain muualta.
 Metallimusiikkiin keskittyvän Inferno-lehden päätoimittaja, pitkän uran raskaan rockin parissa tehnyt  Matti Riekki  kertoo, että lehti teki muutama vuosi sitten lukijatutkimuksen. Sen mukaan nuorisoa ei varsinaisesti kiinnosta lukea metallimusiikista.
 – Lukijat ovat jo selkeästi kolmenkymmenen paremmalla tai pahemmalla puolella riippuen siitä, kuka tilaston lukee. Minulle ei ole mikään ongelma tehdä lehteä varttuneemmalle väelle, mutta onhan kokonaistilanne toki ikävä.
 "Vanhojen artistien pitää kuolla pois"
 Mutta miksi nuoria ei enää kiinnosta metallimusiikki?
 Turun yliopiston kulttuurihistorian tutkija, populaarikulttuuriin erikoistuneen  Kimi Kärjen  mukaansyitä on monia.
 Nuorten tottumus musiikin kuuntelemiseen on muuttunut älypuhelimien, somen ja pelien myötä.  Musiikin kuuntelu on ylipäätään vähentynyt  ja sen merkitys on muuttunut enemmän taustakuuntelua kohti.
 – Metallimusiikki ei ole yksinkertaisesti valtavirtamusiikkia eikä se ole yhtä trendikästä kuin 20 vuotta sitten. Tilalle on noussut elektroninen musiikki ja rap.
 Moni nuori haluaa jonottaa lukuisia tunteja nähdäkseen legendaariset esiintyjät eturivistä. Live Nation Finland / Lasse Arkela
 Inferno-lehden päätoimittaja Matti Riekin mukaan metallimusiikissa on nyt tilanne, jollaista hän ei ole nähnyt vielä 20-vuotisen musiikkitoimittajan uransa aikana.
 Uusia bändejä löytyy Suomesta melko paljon, mutta niille ei löydy tarpeeksi mahdollisuuksia esiintyä, eli keikkajärjestäjät ja levy-yhtiöt eivät uskalla ottaa riskejä uusien bändien suhteen.
 – En tiedä, miten pitkään tällaiset pienet bändit jaksavat pyrkiä huipulle, jos saumaa ei anneta. Käytännössä vanhojen artistien pitää kuolla pois, jotta uudet pääsisivät tilalle ja toisivat uusia yleisöjä, Riekki pohtii.
 Toinen kysymys onkin se, ovatko uudet bändit jaksaneet soittaa kellareissaan.
 Satavasta verestä happosateiden kritisoimiseen
 Vaikka hevimusiikin suosio on laskusuunnassa, sen teemat ovat laajentuneet entisestään.
 Esimerkiksi luonto ja ilmastonmuutos ovat nousseet arkipäiväisiksi teemoiksi raskaassa musiikissa. Etenkin alkuperäiskielillä lauletussa metallissa korostuu usein oman kansan kulttuuri ja yhteys luontoon.
 Turun yliopiston kulttuurihistorian tutkija KimiKärki muistuttaa, että heviskene on aina ollut tolkuttoman laaja, ja siihen on sisältynyt satoja alakategorioita aikojen saatossa.
 – Jo useita kymmeniä vuosia sitten doom-metallissa laulettiin luonnon tuhosta ja todellisuuden rumuudesta. Nykyään skaalasta löytyy myös vegaanista black metallia, missä lauletaan eläinten oikeuksista.
 Stam1na vaihtoi laulukielen englannista suomeen vuonna 2000. Antti Hyyrynen kertoo, että oma äidinkieli mahdollisti syvempien sanoituksien tekemisen. Jussi Mankkinen / Yle
 Metallimusiikki onkin kehittynyt paljon 80–90-luvun machoilusta ja sotateemoista muihin asioihin. Esimerkiksi 90-luvun lopussa mielenterveysongelmat nousivat entistä enemmän suosioon. Tänä päivänä sanoitukset ovat ylipäätään entistä kannanottavampaa.
 80-luvulla esimerkiksi Slayer käytti sota- ja väkivaltakuvastoa kappaleissaan Angel of Death, joka kertoo Auschwitzissa keskitysleirillä lääkärinä toimineesta  Josef Mengelestä .
 90-luvulla suosioon noussut suomalainen Sentenced lauloi mielenterveyden ongelmista muun muassa kappaleissa Funeral Spring ja Noose. Molemmissa kappaleissa teemoina on masennus, alkoholi ja itsetuhoisuus.
 – 80–90-luvulla useat yhtyeet shokeerasivat pelkästään jo aggressiivisella musiikilla, mutta grungen mukana musiikkiin tuli yleisesti yhteiskunnallinen sanoma, Stam1nan laulaja Antti Hyyrynen sanoo.
 Uutta yhteiskunnallisempaa polvea edustaa esimerkiksi entisen hyvin poliittisen System of a Down-yhtyeen jäsenten kokoama Daron Malakian and the Scars on Broadway. Yhtyeen kappaleessa Lives otetaan kantaa Armenian kansanmurhaan ja kappale nimeltään Dictator kertoo tittelinsä mukaan autoritäärisestä vallasta ja sen vastustamisesta.
 Jäähyväiskiertueella myös Suomessa vierailleen Slayerin Tom Araya ei ole välttynyt harmaantumiselta. Jussi Mankkinen / Yle
 Inferno-lehden päätoimittaja Matti Riekin mukaan musiikki heijastaa aina aikaansa ja sen ilmiöitä. Tietoisuus maailman ongelmista on lisääntynyt, mikä näkyy kaikessa musiikissa.
 Myös Stam1na on julkaissut yhden teema-albumin ilmastonmuutoksesta. Albumi kantaa nimeä Viimeinen Atlantis. Kitaristi-laulajalla Antti Hyyrysellä onkin yksi toive tuleville rokkitähdille.
 – Toivottavasti uudet artistit uskaltaisivat ottaa enemmän poliittista kantaa. Välillä on raskasta kuulla, kun vielä nelikymppisinäkin lauletaan aina siitä, että elämä on niin rankkaa.
 Alkuperäiskielet ja -kulttuurit esille
 Tutkija Kimi Kärki muistuttaa, että Suomi, monen muun Pohjoismaan lisäksi, on poikkeus muuhun maailmaan verrattuna. Täällä metalli on sen tulosta asti ollut valtavirtaa eikä marginaalinen musiikkityyli.
 Kärjen mukaan metallimusiikilla voi olla muissa maissa eräänlainen salaseuran kaltainen maine. Sitä kautta se saa uusia faneja ja tyylisuuntia.
 Tanskalais-saksalais-norjalainen Heilung soittaa folk-musiikkia metallivivahtein. Yhtye vaihtelee laulukieltään muinaiskielistä englannin kieleen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nyt pinnallaonkin alkuperäiskielillä tehty musiikki kuten maorien kielellä laulava Alien Weaponry ja Mongoliasta suosioon noussut The Hu. Kaikki yhtyeet eivät toki nouse suureen suosioon, kuten grönlantia laulava yhtye I124Q.
 Kärjen mukaan etnisen kulttuurin esille tuominen hevissä nousi suosioon brasilialaisen yhtyeen Sepulturan voimin.
 – Sepulturan vuonna 1996 julkaistu Roots-albumi sisälsi paljon lattarirytmiä, maan omaa etnistä kulttuuria ja kieltä. Se innoitti ihmisiä ympäri maailmaa sekoittamaan omaa kulttuuriperintöä amerikkalais-brittiläiseen musiikkiin.
 Ilmiö on voinut kyteä pienenä kipinänä metallipiireissä, mutta se on noussut vasta nyt suosituksi, kun internet yhdistää koko maapallon.
 On mielenkiintoista, että tällä hetkellä saamen kielillä laulavaa metalliyhtyettä ei tiettävästi löydy, vaikka pohjoisessa metallimusiikki on suosittua. Sen sijaan saamelaisia rap-artisteja löytyy: inarinsaamella räppäävä  Amoc  ja pohjoissaameksi laulava  Áilu Valle .
 Miten saada metallia nuorien korville?
 Jos artistit haluavat palauttaa metallimusiikin nuorten musiikiksi, on edessä haasteita.
 Inferno-lehden päätoimittaja Matti Riekin mukaan jo se, että metallibändit julkaisevat vanhaan tapaan albumikokonaisuuksia, on nuorille vierasta.
 – Se on nuorille vanha ja ehkä outo konsepti. Ehkä metallibändien pitäisi lähteä mukaan nykyiseen popmusiikin tyyliin, jossa musiikkia julkaistaan biisi kerrallaan. Henkilökohtaisesti en kannata sitä, mutta realiteetit ovat asia erikseen.
 Jos keikkajärjestäjät ja levy-yhtiöt haluavat nuorten kiinnostuvan hevistä, heidän kannattaa panostaa samaistuttaviin nuoriin artisteihin. Pitäisikö rokkiradioissa soida perinteisen Metallican, tai Guns N' Rosesin lisäksi hieman nuorempaakin artistia? Ei ole sattumaa, että vain 17-vuotias  Billie Eilish  on suosittu nuorten keskuudessa, eikä 61-vuotias  Madonna .
 Nuorilla esiintyjillä on yleensä myös energisempi lavaesiintyminen. Esimerkiksi 24-vuotiaan  Samy Elbanan  luotsaama jyväskyläläinen Lost Society on noussut virkeäksi vaihteluksi perinteisten patujen seuraan.
 Toki poikkeuksia löytyy, kuten ikinuori metallipioneeri  King Diamond , joka pystyy yhä laulamaan falsetissa ja ottaa yleisön mukaansa maagisesti, vaikka ikää löytyykin jo 63 vuotta.
 Yksi mahdollinen skenaario on se, että metallimusiikki jää historiaan bluesin, jazzin ja rock 'n rollin seuraan. Ja eikä se välttämättä ole huono asia, se on vain luonnollista.
 Millainen suhteesi on metallimusiikkiin? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!
 Lue lisää:
 Hevistä tuli aikuiskanavien peruskauraa: "Ennen pappa rauhoitettiin haitarimusiikilla, nyt se tehdään Panteralla"
 Örinä, veri ja vessaharjat valtasivat laskettelukeskuksen Itävallassa – Tälläista on meno Kaltenbach-äärimetallifestivaalilla

Oletko huomannut, että muillakin metallia kuuntelevilla on harmaata hiuksissa? Hevimusiikki on maailmalla marginaalista ja kohta myös Suomessa


Summary: Pelastustoimiin osallistui rajavartioston meripelastushelikopteri ja kaksi veneyksikköä.

Helsingin edustalla purjehtinut kookas 38 jalkainen Princess-mallinen moottorivene on joutui merihätään tulipalon takia.
 Merivartioston mukaan vene oli palon sattuessa Helsingin majakan eli Helsingin kasuunin lähistöllä Hramtsowin matalalla. Myöhemmin veneen sijainniksi tarkentui kuitenkin Gråskärsbådanin eli Halliluodon itäpuoli.
 Veneestä tehtiin radioitse mayday-hätäilmoitus lauantaina iltapäivällä noin puoli kolmen aikaan. Pelastustoimiin osallistui rajavartioston meripelastuskopteri Rajaheko 200 eli Super Puma -helikopteri. Paikalla oli myös kaksi veneyksikköä Suomenlinnasta.
 Seppo Suvela / Yle
 Veneessä olleet kolme ihmistä saatiin pelastetuksi lähellä olleeseen purjeveneeseen.
 Ihmisten pelastauduttua toiseen veneeseen moottorivene leimahti täyteen liekkiin ja palosta syntynyt savupatsas näkyi kauas.
 Palo saatiin sammutettua kolmen jälkeen iltapäivällä, ja venettä hinattiin kohti satamaa. Puoli viideltä merivartiosto kertoi Twitterissä, että vene upposi Kustaa Aadolfin Karin eteläpuolella.

Kookas moottorivene paloi ja upposi Helsingin edustalla – veneessä olleet ihmiset saatiin turvaan läheiseen purjeveneeseen


Summary: Jos yöksi ennustettu magneettinen myrsky osuu keskiyölle, esiintyy revontulia laajalti. Lähetä meille revontulikuvasi.

Ensi yönä ja vielä sunnuntain ja maanantain välisenä yönä on mahdollista nähdä revontulia jopa ihan etelässä.
 Revontulten näkyminen johtuu siitä, että maapallolle tulee Auringon koronan aukosta aurinkotuulen nopea virtaus. Ilmatieteen laitoksen ennusteen mukaan virtauksen nopeus yltää jopa 700 kilometriin sekunnissa. Se taas saa aikaan heikon magneettisen myrskyn.
 Jos myrsky on kohtalainen, niin keskiyöllä Suomen aikaa voi revontulia esiintyä runsaasti etelässä. Komeimmillaan revontulet ovat heti aukkotuulen tultua maapallolle.
 Ennusteen mukaan virtaus voi tulla maapallolle jo ensi yönä tai sitten vasta seuraavana. Stereo A -satelliitin havaintojen mukaan paras hetki olisi nyt tulevana yönä.
 – Pilvisyyden puolesta on hyviä mahdollisuuksia nähdä revontulia ainakin Etelä- ja Keski-Suomessa. Pohjoisessa on pilvisempää, mutta paikoin pilvipeitteessä voi olla aukkoja, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Sunnuntain ja maanantain välinen yö on tämän hetken ennusteen mukaan kirkkaampi.

Nyt katseet taivaalle – Auringon koronan aukosta tuleva virtaus voi näkyä revontulina jopa ihan etelässä


Summary: Poliisi hajotti mielenosoitusta Hongkongin parlamentin edustalla vesitykeillä ja kyynelkaasulla.

Hongkongissa mielenosoittajat ja mellakkapoliisit ovat ottaneet yhteen erityisalueen parlamenttirakennuksen edustalla.
 Poliisi käytti kyynelkaasua ja vesitykkejä hajottaakseen mielenosoituksen lakiasäätävän parlamentin edustalla.
 Vesitykkien vesi oli värjätty siniseksi, jotta poliisi voisi sen avulla tunnistaa mielenosoitukseen osallistuneita.
 Osa mielenosoittajista heitteli polttopulloja ja katukiviä poliiseja kohti. Sekasorto jatkui Hongkongin liikekeskustassa, jossa hallitusrakennuksilta vetäytyvät mielenosoittajat rakensivat barrikadeja.
 Mielenosoitukset osuvat vuosipäivälle: Viisi vuotta sitten Kiina eväsi täysin demokraattisten vaalien pitämisen Hongkongissa.
 Kriisi alkoi kiistellystä lakihankkeesta
 Mielenilmaukset ovat jatkuneet Hongkongissa 13 viikonloppua peräkkäin.
 Mielenosoittajat uhmaavat viranomaisten mielenosoituskieltoa ja Kiinan keskusvallan varoituksia.
 Protestit alkoivat kiistellystä lakihankkeesta, joka olisi sallinut tietyissä tapauksissa epäiltyjen luovuttamisen tuomiolle Manner-Kiinaan. Demokratia-aktivistit katsoivat hankkeen entisestään kiristävän Kiinan keskushallinnon otetta Hongkongista.
 Lakihanke on sittemmin jäädytetty, mutta protestit ovat laajentuneet vaatimaan yleisesti vastustamaan Kiinan kommunistipuolueen yrityksiä kaventaa Hongkongin demokraattisia oikeuksia.
 Poliisi pidätti demokratia-aktivisteja etukäteen
 Perjantaina viranomaiset pidättivät ainakin viisi näkyvää demokratia-aktivistia ja kolme lainsäätäjää. Pidätettyjen joukossa oli kaksi vuoden 2014 sateenvarjoprotestien johtohahmoa,  Joshua Wong  ja  Agnes Chow .
 Johtohahmojen pidätykset eivät kuitenkaan estäneet mielenilmauksia, jotka etenevät nyt pitkälti ilman johtajia.
 Iltapäivällä tuhannet ihmiset uhmasivat viranomaisten asettamaa mielenosoituskieltoa.
 Uutistoimisto Reutersille puhunut 22-vuotias opiskelija Eric sanoi, että protestien kieltäminen on kuin kieltäisi hengittämästä.
 – On velvollisuuteni taistella demokratian puolesta, hän sanoi.
 – Ehkä voitamme, ehkä häviämme. Mutta me taistelemme.
 Päivällä mielenosoitusmarssi sujui pääosin rauhanomaisesti.
 Tunnelmat kiristyivät iltaa kohden, kun Hongkongin hallintorakennusten luo kokoontui mustiin pukeutuneita kypäriin ja kaasunaamareihin sonnustautuneita mielenosoittajia ja poliisi alkoi hajottaa mielenilmauksia.

Sekasortoa Hongkongin keskustassa – Mielenosoittajat rakensivat palavia barrikadeja