Summary: Investoinnin suuruutta Outokumpu ei vieläkään arvioi julkisuudessa.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Tästä on kyse Outokumpu suunnittelee Tornion terästehtaan yhteyteen kuonasulattoa, jossa saataisiin talteen kaikki arvometallit, pölyt, kuonat ja muut materiaalisivuvirrat. YVA-ohjelma kuvaa, mitä ja miten aiotaan selvittää eri toteuttamisvaihtoehtoja ja vaikutuksia sekä miten järjestetään tiedottaminen ja vaikutusalueen ihmisten osallistuminen arviointiin. Koska uusi laitos sijoittuisi lähelle Ruotsin rajaa, hankkeen YVA-prosessi järjestetään kansainvälisenä. Sulaton ympäristövaikutusten arviointi- eli YVA-ohjelmasta voi ilmaista mielipiteensä 8.1.2020 asti. Kuonasulaton investointipäätös tehdään aikaisintaan vuonna 2020.
 Outokummun Tornion terästehtaalle suunnittelemasta uudesta kuonasulatosta tehdään Suomen ja Ruotsin rajan läheisyyden vuoksi kansainvälinen ympäristövaikutusten arviointi. Kansainvälisyys myös pidentää huomautusaikaa; kun kansallisessa YVA:ssa näkemykset pitää ilmaista kuukauden aikana, nyt aikaa on 60 vuorokautta.
 – YVA-ohjelma on toimitettu myös Ruotsin viranomaisille, jotka saavat osallistua prosessiin, sanoo YVA-konsultti  Mikko Tolkkinen  Pöyry-yhtiöstä.
 Sulaton YVA-ohjelmaa eli suunnitelmaa ympäristövaikutusten arvioinnin sisällöstä ja järjestämisestä esiteltiin tiistai-iltana Torniossa. Ensimmäiseen yleisötilaisuuteen oli saapunut muutamia kymmeniä kiinnostuneita ja mukana oli myös ruotsalaisia osallistujia. Väki ei tuntunut kyseenalaistavan hanketta, mutta tietoa sen vaikutuksista halutaan lisää.
 – Näyttää siltä, että työpaikkoja tulisi, mutta muut vaikutukset jäävät sitten nähtäväksi, sanoo Torniossa asuva  Seppo Frantti .
 Tornion terästehtaalle suunniteltu kuonasulatto työllistäisi Outokummun mukaan noin 50–60 henkilöä. Laitoksen rakentamisaikaista työllisyysvaikutusta yhtiö ei ole kertonut. Rakennusajaksi Outokumpu arvioi pari vuotta.
 "Mitä suurimmissa määrin kiertotaloushanke"
 Sulatolla saataisiin talteen kaikki arvometallit, pölyt, kuonat ja muut materiaalisivuvirrat. Sulatolta tulisi ulos metallia ja kuonaa. Syntyvää kuonatuotetta pyritään hyödyntämään mahdollisimman täydellisesti ja korvaamaan näin neitseellisten materiaalien käyttöä esimerkiksi maanrakennuksessa. Myös prosessissa syntyvälle pölylle haetaan jatkokäsittelymahdollisuutta.
 – Tämä on mitä suurimmissa määrin kiertotaloushanke, jossa pyritään saamaan erilaiset metallit mahdollisimman hyvin talteen, Sassi luonnehtii.
 Tornion sulatolle tuotaisiin materiaalia myös muilta Outokummun tehtailta lähinnä Euroopasta. Sulatolta ulos tulevan kuonan määrä olisikin arviolta sama kuin tehtaalla syntyy tällä hetkellä.
 Kustannusarvio on edelleen salaisuus
 Outokumpu ei kerro arvioitaan kuonasulaton kustannuksista, mutta se olisi merkittävä investointi myös teräsjättiläiselle.  Helsingin Sanomien aiemmin hankkimien asiantuntija-arvioiden mukaan kyse voi olla satojen miljoonien eurojen investoinnista .
 Varsinaista hankesuunnittelua viedään eteenpäin YVA:n rinnalla. Rakentamispäätökseen vaikuttavat ympäristökysymysten lisäksi eniten teräksen ja ferrokromin markkinatilanne ja rahoitus.
 – Ensin pitää viedä erinäiset asiat maaliin ja rakentamispäätös tehdään aikaisintaan vuonna 2020, kertoo Outokummun ferrokromiliiketoiminta-alueen johtaja  Martti Sassi .
 Kuonasulaton YVA-ohjelmaan voi tutustua ympäristöhallinnon  verkkosivuilla  ja paperiversiot löytyvät Tornion kaupungintalon asiakaspalvelupisteestä ja Lapin ELY-keskuksesta Rovaniemeltä. Mielipiteet ja lausunnot on toimitettava Lapin ELY-keskukseen viimeistään 8. tammikuuta.
 Lisää aiheesta:
 Tornion terästehtaan uuden kuonasulaton suunnitelmia ja ympäristövaikutusten arviointia pääsee nyt syynäämään
 Outokumpu suunnittelee jätti-investointia Tornioon – uuden laitoksen hintaa ei kerrota, rakennusaika kaksi vuotta

Valtakunnan rajan lähelle sijoittuvasta Tornion suurhankkeesta tehdään kansainvälinen ympäristövaikutusten arviointi – Outokumpu päättää investoinnista aikaisintaan ensi vuonna


Summary: Parikymppinen mies vei rahat vajaa vuosi sitten Veikkauksen kassakaapista ja matkusti Tallinnaan.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen kassakaapista yli 100 000 euroa varastanut yhtiön entinen työntekijä on saanut vuoden ja kuuden kuukauden ehdollisen vankeustuomion, kertovat muun muassa  Iltalehti  ja  Aamulehti .
 Itä-Uudenmaan käräjäoikeus antoi tuomion tänään.
 Pelimyyjänä viihdekeskus Flamingossa Vantaalla työskennellyt mies tunnusti vieneensä Veikkaukselta yli 110 000 euroa viime vuoden marras-joulukuussa. Hän yritti saada tunnustuksellaan lievemmän tuomion. Se ei onnistunut.
 Mies saatiin kiinni Tallinnassa noin viikko teon jälkeen. Hänen hallussaan oli tuolloin vajaat 60 000 euroa.
 Lue myös:
 Veikkauksen kassakaapista varastettiin 150 000 euroa: epäilty otettiin kiinni Tallinnassa
 Työntekijän epäillään varastaneen Veikkauksen varoja 150 000 euron arvosta Vantaalla – Mies otti rahat kassakaapista ja lähti

Lehdet: Veikkauksen työntekijä varasti yli 100 000 euroa – tuomittiin 1,5 vuoden ehdolliseen vankeuteen


Summary: Helsingin yliopisto teki ison koulutusohjelmauudistuksen, minkä takia vanhat suoritukset vanhenevat kesällä yhdessä yössä.

Korkeakoulujen rahoitus on muuttumassa lähivuosina. Monessa yliopistossa se on tarkoittanut toimintojen sopeuttamista – mutta Helsingin yliopistossa on tehty myös iso koulutusohjelmauudistus, jollaista ei muualla ole nähty.
 Siksi moni  gradua vaille valmis  työstää nyt opinnäytetyötään, ennen ensi kesää – jolloin vanhan koulutusohjelman mukaiset opintosuoritukset vanhenevat yhdessä yössä.
 Tässä jutussa tarinansa kertovat kaksi gradun kimpussa ahkeroivaa ikuisuusopiskelijaa sekä yksi tuoreempi gradunvääntäjä.
 Meteorologi Pekka Pouta: "Pääsen leikkimään hetkeksi tutkijaa"
 – En edes muista, minä vuonna aloitin meteorologian opinnot, mutta kyllä siitä on jo yli 30 vuotta, varmaankin.
 Näin pohdiskelee meteorologi  Pekka Pouta .
 Hän kiinnostui alasta, koska sieltä luvattiin kesätöitä. Alun perin hän opiskeli teoreettista fysiikkaa.
 Tästä on kyse Hallitus leikkasi vuonna 2016 korkeakoulujen rahoituksesta yli 110 miljoonaa euroa. Yliopistot sopeuttivat sen jälkeen toimintojaan. Helsingin yliopisto teki syksyllä 2017 suuren koulutusohjelmauudistuksen, jossa tutkintovaatimuksetkin muuttuivat – opintojen alasta riippuen enemmän tai vähemmän. Ennen syksyä 2017 aloittaneet opiskelevat vanhojen tutkintovaatimusten mukaisissa koulutusohjelmissa, ja syksystä 2017 mukaan tulleet ovat hypänneet uusiin tutkintovaatimuksiin. Helsingin yliopisto antoi siirtymäaikaa heinäkuun loppuun 2020, mihin asti voi valmistua maisteriksi vanhojen tutkintovaatimusten mukaisesti. Esimerkiksi monelle ikuisuusopiskelijalle tämä on tarkoittanut mahdollisuutta saattaa opintonsa valmiiksi, gradua myöten, viimeistään ensi kesään mennessä. Monelle viime vuosinakin yliopistossa aloittaneelle uudistuksesta on ollut päänvaivaa. Suomen ylioppilaskuntien liiton mukaan Helsingin yliopistossa tehty uudistus on iso eikä vastaavaa ole valtakunnallisesti nähty.
 – Ilmastonmuutoksen myötä meteorologia on muuttunut aina vain kiinnostavammaksi. Tutkimusaiheita ja -alueita tulee kaiken aikaa lisää.
 Kandidaatin tutkinnon suorittanut Pouta sai kuitenkin eräänä kesänä sellaisen työtarjouksen, että se vei mukanaan. MTV3-kanavalta kysyttiin meteorologiksi Huomenta Suomi -ohjelmaan. Luvattiin, että opiskella voi työn ohessa. Siitä lähti rulla, jossa Pouta heräsi aamukolmelta viitenä aamuna viikossa ja kävi myös luennoilla.
 – Siellä minä puolihorteessa hyvin hypnoottisessa olotilassa imin tietoa. Kaikki meni suoraan takaraivoon, hän muistelee.
 Sitten alkoivat opinnäytetyöt olla vaikeita. Pouta sai tehtyä aineen ja tutkielman.
 – Jo se tutkielma oli äärimmäisen raskas. Ei sellainen aloitteellinen työskentely univelkaisena ja pätkissä tahtonut onnistua millään.
 Niinpä opinnot jäivät lepäilemään ja Pouta jatkoi työntekoa. Hän palasi omaksi virkistyksekseen pariin otteeseen lukemaan matematiikan approbaturin ja joitakin meteorologian kursseja. Enää hän ei edes ajatellut alkavansa tehdä pro gradu -tutkielmaa, vaikka kaikki tarvittavat kurssit maisteriksi valmistumiseksi olivat kasassa.
 Kunnes Pouta sai yllättävää sähköpostia.
 – Professorimme lähetti kirjeen, että tässä on vaarana opintojen vanheneminen ensi kesänä ja kun olen oikeastaan gradua vaille valmis, niin mitäpä jos tehtäisiin asialle jotakin.
 Pekka Pouta suhtautuu gradunsa aiheeseen kunnianhimoisesti. Gradussaan Pouta käsittelee Euroopan sään lähitulevaisuutta. – Haluan saada ajatusrakennelmani sellaiseksi, etten heti parin vuoden kuluttua jää kiinni siitä, että olen ollut täysin hakoteillä.  Antti Kolppo / Yle
 Ja tässä hän nyt on: tekemässä graduaan ilmastonmuutosraportista, IPCC-raporttien viimeisimmästä versiosta. Se liittyy Pohjois-Atlantin kiertoliikkeen riskitekijöihin ja mahdollisiin muutoksiin sekä muutosten vaikutuksesta Euroopan säähän.
 – Joudun ehkä keksimään pari suomenkielistä sanaakin,  tipping pointille  ja subpolaaripyörteelle.
 Maisteriksi valmistuminen ei Poudan mukaan muuta juuri mitään. Palkka ei nouse, eivätkä työtehtävät muutu.
 Henkiseen olemukseen se kuitenkin vaikuttaa. Pouta kertoo olevansa virkeämpi ja innokkaampi ihminen kaikin puolin, ja gradun aihe on hänen mielestään kaikkein kiinnostavin tämän hetken tutkimuskohteista.
 – Minustahan piti alun alkaen tulla tutkija. Nyt wannabe-tutkija pääsee hetkeksi leikkimään tutkijana olemista, Pouta sanoo ja nauraa.
 Opiskelija Sasu Karttunen: "Olisin halunnut enemmän rauhaa opiskella"
 Koulutusohjelmauudistuksesta on ollut päänvaivaa monelle sellaisellekin, joka on aloittanut opintonsa Helsingin yliopistossa vasta aivan viime vuosina. Näin on asianlaita esimerkiksi viidennen vuoden meteorologian opiskelijalla  Sasu Karttusella .
 Hän tähtää tavoiteaikataulussa valmistumiseen, ja se tarkoittaa, että tutkinnon on oltava kokonaisuudessaan valmis ennen heinäkuun 2020 loppua. Silloin päättyy myös uuden tutkintouudistuksen siirtymäaika, eikä Karttunen halua tehdä uusien tutkintovaatimusten mukaisia lisäopintoja.
 Tämä tarkoittaisi jopa puolen vuoden opintojaksoa viiden vuoden päälle. Uusissa vaatimuksissa on uusia pakollisia kursseja, joita vanhoissa tutkintovaatimuksissa ei ollut.
 Karttunen aloitti opintonsa vuonna 2015, siis ennen syksyä 2017, jolloin koulutusohjelmauudistus Helsingin yliopistossa tehtiin. Hän joutuu runttaamaan gradunsa ja loputkin opintonsa kasaan työn ohessa, aivan samoin kuin vaikkapa kymmenen tai 20 vuotta sitten opintonsa aloittaneet.
 Mitä 24-vuotias Karttunen, neljä vuotta sitten yliopistossa aloittanut, työn ohessa vauhdilla opiskellut nuori mies ajattelee siitä, että on saman siirtymäajan puristuksessa kuin kymmenen tai vaikkapa 20 vuotta sitten ensikirjautumisensa yliopistolle tehnyt?
 – Kiva, että tulevat takaisin tekemään tutkintonsa loppuun. Koulutus on hieno asia. Mutta olisin kyllä halunnut vähän enemmän rauhaa opiskella myös tässä loppuvaiheessa, sen sijaan, että joudun miettimään uusia tutkintovaatimuksia, joita ei ollut edes olemassa vielä silloin kun aloitin opinnot, Karttunen pohtii.
 Opiskelutahtia omalla alallaan Sasu Karttunen kuvailee tiiviiksi. Kursseihin liittyy paljon harjoitustehtäviä, joita hän väsää iltaisin ja viikonloppuisin, joskus yötä myöten. Antti Kolppo / Yle
 Pekka Pouta sai professoriltaan kirjeen, jossa toivottiin opintojen loppuun saattamista, mutta muutoin Helsingin yliopisto ei ole liiemmin huudellut siirtymäajoista ja koulutusohjelmauudistuksista.
 Sasu Karttunen kuuli opintoja aloitellessaan, että jonkinnäköinen uudistus on tulossa. Silloin ei kuitenkaan ollut tietoa siitä, millainen uudistus olisi. Samaan aikaan osuivat isot yliopistosäästöt.
 – Tiedotus on sen takia jäänyt vähemmälle ja opinto-ohjauksen taso on ehkä vähän laskenut, arvioi Karttunen.
 Hän arvostelee lyhyttä siirtymäaikaa, joka aiheuttaa päänvaivaa opiskelijoille, he kun joutuvat omin päin sumplimaan opintojaan uusiksi. Samalla takaraivossa jyskyttää gradu: ehtiikö sen saada valmiiksi ennen kuin siirtymäaika loppuu.
 – Tietysti opintojen uudistaminen on tärkeää ja niiden täytyy elää ajassa ja vastata esimerkiksi työelämän haasteisiin, mutta... Ei sitä saisi tehdä opiskelijoiden kustannuksella. Kyllä opiskelunsa aloittavalla täytyisi olla alusta loppuun selkeä polku valmistumiseen, opintojen ensimmäisestä päivästä lähtien, eikä suuria muutoksia opintojen aikana.
 Hän on kuitenkin aika pian maisteri Karttunen. Se tuntuu hyvältä.
 – Uskon, että valmistumisen jälkeen on enemmän vapaa-aikaa. Tällä hetkellä, kun sekä opiskelen että teen töitä, jää vapaa-aika vähemmälle.
 Toimittaja Marja Sannikka: "Oli hetki katsoa totuutta silmiin"
 Yleisradion palkkalistoilla oleva toimittaja ja juontaja  Marja Sannikka  on uransa varrella ehtinyt olla muillakin kuin Ylen kanavilla.
 Hän aloitti opintonsa ulkomailla, Sussexin yliopistossa Britanniassa. Sieltä hän valmistui vuonna 1999. Helsingin yliopistossa hän aloitti viestinnän opinnot 2000-luvun alussa, aikomuksenaan tehdä gradu mahdollisimman nopeasti. Toisin kävi. Esteeksi tulivat niin sanotut normaalit syyt: kaksi pientä lasta, kiireinen arki ja työt.
 – Menin kyllä graduseminaariin, mutten innostunut aiheestani ehkä ihan niin paljon kuin olisin halunnut.
 Sannikka ei ollut kuullutkaan mistään siirtymäajasta, vaan näki ystävänsä Instagram-tililtä tämän palanneen yliopistoon. Siitä se ajatus sitten lähti.
 – Tähän asti olen ajatellut, että on liian kiire, aina jokin säätö menossa, eikä ole ollut sellaista hetkeä, että olisin voinut jatkaa opintojani. Sitten mietin, että nyt on hetki katsoa totuutta silmiin ja työntää tekosyyt nurkkaan.
 Myös tämä aika kaipaa Sannikan mielestä kovaa ja kunnollista journalismia, joten hän päätti kantaa vastuunsa ja oppia lisää, tehdäkseen niin hyvää työtä kuin voi.
 Arki ei ole helpottunut: Sannikalla on edelleen kaksi lasta ja työ, omaa nimeä kantava tv-ohjelma Sannikka & Ukkola. Tilaa hän on raivannut illoista ja öistä – ja siitä, että on jättänyt sosiaalisen median selaamisen vähemmälle. Kun ei roiku Facebookissa tai Twitterissä, on yllättävän paljon aikaa kaikelle muulle.
 Marja Sannikka on perustanut kotinsa alakertaan opiskelunurkkauksen, jossa on erityinen opiskelutuoli. Sen ympärille hän levittelee monisteensa ja gradunsa lähdeteokset. Valmiina on jo 16 sivua gradun runkoa. Helsingin keskustakirjasto Oodista Sannikka löysi lisää lähdekirjallisuutta. Antti Kolppo / Yle
 Tutkintovaatimukset ovat muuttuneet myös Marja Sannikan opintopolun varrella, ja hän on lisäopiskellut muun muassa tilastotieteitä. Nykyiset viestinnän opiskelijat ovat hänen mielestään paljon pätevämmän oloisia kuin hän itse oli aikanaan.
 – Aavistuksen masentavaa, että olen heihin verrattuna vanha, mutten koe itseäni mitenkään erityisen fiksuksi, Sannikka sanoo nauraen.
 Graduaiheestaan hän on tällä kierroksella todella innostunut.
 – Teen graduni politiikan toimittajista Twitterissä. Miten he kokevat toimimisen siellä suhteessa odotuksiin objektiivisuudesta, puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta. Minusta se on merkittävää, ja haluan tietää, mitä he sanovat, koska elämme keskellä median murrosta. Toimittajuuden muutos tässä ajassa, se on kiinnostavaa!
 Ajatus gradun valmistumisesta ennen siirtymäajan loppua, kesällä 2020, saa Sannikan onnelliseen hymyyn ja veivaamaan parit tanssiliikkeet.
 – Bileet!
 Sitten häntäkin voi tituleerata maisteri Sannikaksi.
 Kuinka moni ahertaa nyt gradun parissa?
 Helsingin yliopisto toimitti Ylen pyynnöstä karkean arvion siitä, moniko potentiaalisesti voisi suorittaa tutkintonsa kokonaisuudessaan loppuun heinäkuun 2020 loppuun mennessä.
 Heitä on 1 457. Luku on määritelty seuraavasti:
 Ensisijaisesti ylempää korkeakoulututkintoa tällä hetkellä suorittava opiskelija. Opiskelija opiskelee vanhan tutkintorakenteen mukaisesti. Opiskelija on läsnäoleva kuluvana lukuvuonna vähintään yhden lukukauden. Opiskelijalta puuttuu korkeintaan 60 opintopistettä tutkintovaatimuksesta. Opinto-oikeus on alkanut ennen 1. elokuuta 2012.
 Yliopisto tarkentaa, että ensisijaisuus tarkoittaa käytännössä, ettei ole saanut kyseisen opiskeluoikeuden jälkeen uutta samantasoista opiskeluoikeutta eikä ole jatkotutkintoon tähtäävää oikeutta. Myös heillä on oikeus siirtyä uusiin koulutusohjelmiin heinäkuun 2020 jälkeen.
 Helsingin yliopisto saa tietyn summan rahaa per tutkinnon suorittanut opiskelija. Ylen saaman hintalapun suuruus perustuu kolmen vuoden keskiarvoon: ylemmästä tutkinnosta Helsingin yliopisto saa tällä hetkellä noin 15 000 euroa ja alemmasta noin 8 000 euroa.
 Tutkinnon hintalappu kuitenkin muuttuu, kun korkeakoulujen uusi rahoitusmalli tulee käyttöön vuonna 2021. Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan HYY:n arvion mukaan tavoiteajassa valmistumisesta yliopisto saa selvästi enemmän rahaa, jopa noin puolitoistakertaisesti nykyiseen verrattuna.
 Lue seuraavaksi:
 Kolmannes ei valmistu korkeakoulusta 10 vuodessa, ja se on opinahjoille ongelma – ”En muista, että kukaan olisi kysellyt tutkinnon perään"
 Joonas Pitkänen, 28, valmistui huimassa kolmessa vuodessa maisteriksi, mutta kammoaa silti hallituksen patistelua – opiskeluajat ovat lyhentyneet vain hieman
 Helsingin yliopisto yt-neuvotteluiden jälkimainingissa – "Työn määrä on kasvanut räjähdysmäisesti"

Professori lähestyi Pekka Poutaa, ja niin koko kansan meteorologiin iski gradupaniikki – syynä Helsingin yliopiston poikkeuksellinen uudistus


Summary: Prinssin ympärille kehkeytyi kohu, kun Virginia Giuffre alkoi syyttää tätä ja yhdysvaltalaismiljonääri Jeffrey Epsteinia seksuaalirikoksista.

Britannian prinssi  Andrew  ilmoittaa, että häntä on pyydetty vetäytymään tehtävistään toistaiseksi.
 Prinssi kertoo vetäytyvänsä tehtävistään kuningatar  Elisabetin  siunauksella.
 – Olen pyytänyt hänen kuninkaalliselta korkeudeltaan (kuningatar Elisabet), että saan vetäytyä julkisista tehtävistäni toistaiseksi, ja hän antoi siihen luvan, Andrew sanoi tiedotteessa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Prinssin ympärille kehkeytyi kohu sen jälkeen, kun  Virginia Roberts , nykyään  Virginia Giuffre , alkoi syyttää tätä ja yhdysvaltalaismiljonääri  Jeffrey Epsteinia  seksuaalirikoksista. Oikeudenkäyntiä odottanut Epstein tappoi itsensä vankeudessa elokuussa.
 – Olen valmis auttamaan mitä tahansa asiaankuuluvaa lainvalvojaa, jos se on tarpeen, Andrew sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Prinssi kommentoi  BBC:n Newsnight-ohjelmassa ensimmäistä kertaa julkisesti  Giuffren väitteitä, joiden mukaan nainen pakotettiin harrastamaan seksiä prinssin kanssa kolme kertaa Lontoossa, New Yorkissa sekä Epsteinin omistamalla yksityisellä saarella Karibialla 2000-luvun vaihteessa. Kun väitetyt teot alkoivat, nainen oli vasta 17-vuotias ja prinssi Andrew noin nelikymppinen.
 Lue myös :
 Britannian prinssi Andrew yritti pelastaa nahkansa tv-haastattelulla, mutta lopputulos oli katastrofi
 Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle"

Britannian prinssi Andrew vetäytyy tehtävistään toistaiseksi


Summary: Uutissuomalaisen mukaan paketit ja postimerkillinen kirjeposti kulkisivat eri yhtiöiden kautta.

Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) väläyttää  Uutissuomalaisen  haastattelussa Postin pilkkomista kahteen yhtiöön.
 Uutissuomalaisen mukaan toinen yhtiöistä hoitaisi pakettiliiketoimintaa ja toinen postimerkillistä kirjepostia.
 – Tämä on yksi vaihtoehto, että meillä olisi kaksi eri yhtiötä ja osoitteellisen kirjepostin palvelu olisi julkista palvelua, jonka valtio hoitaisi, Paatero sanoo haastattelussa.
 Paateron Uutissuomalaiselle antaman haastattelun mukaan valtio voisi tukea kirjepostin kulkua vuosittain sadoilla miljoonilla euroilla. Ministerin mukaan valtiosihteerit miettivät erilaisia vaihtoehtoja.
 – Erikseen on vielä se kysymys, tuettaisiinko valtion varoin sanomalehtien jakelua, joka liittyy demokratiaan, jotta kansalaiset saisivat tietoa, Paatero jatkaa Uutissuomalaiselle.
 Paatero ei halunnut kommentoida Ylelle keskiviikkoiltana Uutissuomalaiselle antamaansa haastattelua. Paatero viestitti avustajansa välityksellä, ettei hän kommentoi tänään myöskään Postin omistajaohjaukseen liittyviä asioita.
 Lue myös:
 Mitä Postille pitäisi tehdä? Katso 4 vaihtoehtoa Sipilän pörssiajatuksista Rinteen "sote-ideoihin"
 STT: Valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle
 Työmarkkinoilla eletään nyt selvää kyttäysvaihetta – Postin tilanne lisää hermostuneisuutta: Joko keskusjärjestöjen olisi puututtava peliin?
 Työehtoshoppailua vaikea saada kuriin – SAK: "Työtaistelut ja neuvottelut ainoa keino"

Uutissuomalainen: Paatero väläyttää Postin pilkkomista kahtia


Summary: Asiantuntijuudella ja meikkaamisella ei ole mitään tekemistä keskenään, sanoo Herranen.

– Oletko sinä tässä? Ajattele, että voisit olla tuon näköinen joka päivä.
 Opiskeluvuosinaan toiminnanjohtaja  Noora Herranen  toimi hiusmallina, ja päivään kuului myös maskeeraus. Kun kaikki oli valmista, miespuolinen opiskelukaveri kommentoi Herrasen olemusta. Se jäi muistoksi, johon palataan vielä vuosien jälkeen.
 Nykyään kahden lapsen äiti ei juuri meikkaa. Ripsiväriä hän laittaa ehkä pari kertaa vuodessa.
 Herranen joutuu kuitenkin yhä perustelemaan meikkaamattomuuttaan. Bloggaajien keskuudessa meikin käyttö nousee aika ajoin esiin ja aihe herättää aina kiivasta keskustelua. Työnantaja voi vaatia siisteyttä työntekijältään, mutta riippuu työstä, mitä siisteydellä tarkoitetaan eli liittyykö siihen myös meikkaus.
 – Joskus meikkaamattomuuttani ihmetellään. Minulle saatetaan tuputtaa huulipunaa. Sanovat, että se sopisi minulle niin hyvin, sanoo Herranen.
 Meikittömällä pitää olla hyvä itsetunto
 Ajatus meikkamisen lopettamisesta heräsi jo nuorena, kun Herranen sai puuterista ja luomiväristä allergisia oireita. Vielä aikuisenakin puuterihuisku saa ihon kutisemaan.
 Herranen kertoo, että ajan kuluessa sopivaa kosmetiikkaa olisi varmasti löytynyt, mutta hän pysähtyi ajattelemaan asiaa muutenkin. Mitä syitä hänellä olisi meikata?
 – Olen aika laiska ja mukavuudenhaluinen. En halua tai jaksa pestä naamaani, jos tulen konsertista tai muusta iltamenoista, Herranen kertoo.
 Moni Noora Herrasen miespuolinen ystävä on kertonut nauttivansa, jos heidän naisystävänsä meikkaavat itsensä yhteistä iltaa varten. Herranen on herännyt pohtimaan, ketä varten nainen laittaa itseään.
 – Jos ei käytä meikkiä, pitää olla hyvä itsetunto,hän sanoo.
 Työssään Konserttikeskuksen toiminnanjohtajana hän antaa haastatteluja, osallistuu keskusteluihin ja on esillä. Nämä tilanteet eivät hänen mielestään liity meikkaamiseen mitenkään.
 – Minusta meikkaamisella ja asiantuntijuudella ei ole tekemistä keskenään. Sukupuoliroolit ja naisen asema ovat jo niin hyvällä mallilla, että niiden vuoksi naisen ei mielestäni tarvitse meikata, Herranen sanoo.
 Noora Herranen käyttää työssään värikkäitä silmälaseja ja vaatteita. Herrasen kotialbumista, Ville Kekäläinen
 Meikki jakaa edelleen naisten mielipiteitä
 Meikkaaminen on ollut esillä myös influencer  Jenni Rotosen  blogissa. Rotonen pitää kiinnostavana, että meikin käytöstä keskustellaan vieläkin tiukasti, vaikka meikattu on iät ja ajat. Meikin käyttöön tai sen puuttumiseen tartutaan jopa halveksuen.
 Rotosen mielestä meikki "demokratisoi" kauneutta; kaikilla ei ole huippugeenejä, jotka pitävät naisen freesinä aamusta iltaan pelkällä vedellä ja saippualla.
 – Nainen haluaa yleensä ottaen näyttää terveeltä ja elinvoimaiselta. Jos kevyt meikki auttaa siinä tavoitteessa, en näe siinä mitään pahaa, pohtii Pupulandia-blogia pitävä Jenni Rotonen.
 Kevyt meikki sallittu armeijassa vain naisilla
 Tasa-arvovaltuutettu tarkastelee tilannetta sukupuolten tasa-arvon kannalta, eikä meikin käyttöön liittyvät huomiot ole tulleet esiin kovin usein.
 Eräs meikkaamiseen liittyvä kantelu liittyy Puolustusvoimien ohjesääntöön, joka salli kevyen meikin vain naisille. Eräs kuljetusliike linjasi, että miehet eivät saa käyttää koruja ja naisten korujen on oltava maltillisia.
 Myös hiusten pituus sekä hatun tai sortsien käyttäminen ovat nousseet tasa-arvomielessä esiin. Lähtökohtaisesti työnantaja voi edellyttää siisteyttä ja puhtautta työntekijältään.
 Ylitarkastaja  Anu Laaksosen  mukaan työnantaja omistaa yrityksen brändin, ja voi edellyttää sen mukaista työasua tai ulkoista siisteyttä.
 – Täytyy tapaus kerrallaan miettiä, mitä tehtävä edellyttää tekijältään pukeutumisen suhteen.
 Bloggaaja Jenni Rotosen mukaan meikin käytöstä keskustellaan vieläkin tiukasti, vaikka meikkaus on ikivanha tapa. Sam Jamsen
 Hyviä puolia saa korostaa
 Jenni Rotonenpostasi Pupulandia-blogissaan jutun, jossa kertoi lähteneensä urheilemaan kiireisenä päivänä täydessä tällingissä. Postauksen kommenteissa keskusteltiin paljon esimerkiksi siitä, missä menevät työnantajan tuomat valtuudet puuttua työntekijän ulkonäköön.
 Somevaikuttajaa houkutellaan meikkaamattomuuden puolestapuhujaksi, sillä mielipiteillä on painoarvoa.
 – Eräs vaateliikkeessä työskentelevä nainen kertoi menneensä kesällä töihin ilman meikkiä. Nainen oli tuntenut itsensä sopivasti päivittyneeksi, freesiksi ja kesäisen edustavaksi. Työnantaja oli kommentoinut, että töihin ei sovi tulla ilman meikkiä, Jenni Rotonen kertoo.
 Keskustelu toi Rotosen mukaan esiin varsin ahtaat naisten väliset normit tilanteista, joissa kuuluu meikata. Omissa blogikuvissaan hän meikkaa varsin hillitysti, eikä suinkaan seuraajiaan, vaan itseään varten.
 – Ilman meikkiä näytän kalpealta ja silmänaluset ovat tummat, vaikka olisin nukkunut hyvin. Jos tunnen itseni levänneeksi, haluan sen välittyvän ulospäin.
 Noora Herranen ei halua arvostella meikkaavia ihmisiä, sillä meikin käyttäminen on henkilökohtainen päätös. Herranen kertoo itsekin olevansa esteetikko, joka nauttii kauniista asioista, vaikka ei käytä meikkiä.
 – Käytän paljon koruja, värikkäitä vaatteita, ja minulla on näyttävät silmälasit. Se on itseilmaisua, kuten taidokas meikkikin, hän toteaa.

Noora Herranen ei meikkaa ja joutuu jatkuvasti perustelemaan valintaansa: "Minulle saatetaan tuputtaa huulipunaa"


Summary: Israelissa Sininen ja valkoinen -puoluetta johtava Benny Gantz ilmoittaa, ettei ole saanut aikaan hallitusta.

Israelin sisäpoliittinen kaaos ei osoita päättymisen merkkejä.
 Toimivaa hallitusta on yritetty kasata 17. syyskuuta järjestettyjen parlamenttivaalien jälkeen kahden miehen voimin: virkaatekevän pääministerin, oikeistopuolue Likudia johtavan  Benjamin Netanjahun  sekä keskustaoikeistolaisen Sininen ja valkoinen -puolueen puheenjohtajan,  Benny Gantzin .
 Sininen ja valkoinen sai vaaleissa 33 paikkaa ja Likud 32 paikkaa kaikkiaan 120-paikkaiseen parlamenttiin, Knessetiin.
 Tänä iltana oli Benny Gantzin vuoro heittää pyyhe kehään. Puoluetoimisto ilmoitti, että hallitusta ei ole saatu kasaan aikarajaan eli puoleenyöhön mennessä.
 Gantz oli yrittänyt koota enemmistöhallitusta Likudin kanssa, mutta ristiriidat ja kamppailu pääministerin pestistä kampittivat yrityksen. Myös  Avigdor Lieberman , oikeistolais-sionistisen Israel on kotimme -puolueen puheenjohtaja on kieltäytynyt hallitusyhteistyöstä.
 Periaatteessa hallituksen muodostajaksi voisi nimetä vielä kolmannenkin yrittäjän, ja Israelin presidentin,  Reuven Rivlinin  päätöstä odotetaan mielenkiinnolla.
 Todennäköisintä on, että Israelissa järjestetään taas ennenaikaiset vaalit, jo kolmannet runsaan puolen vuoden sisällä.

Israeliin ei saatu nytkään hallitusta, kolmannet vaalit puolen vuoden sisällä yhä todennäköisempi vaihtoehto


Summary: Espanjassa perheensä kanssa asuva laulaja tekee Suomessa joulun alla kirkkokonsertteja.

Laulaja  Tarja Turunen  on tottunut siihen, että jotkut innokkaimmat fanit haluavat näyttää häneltä.
 Maailmalla kiertäessä yleisön joukossa on näkynyt ihmisiä, jotka pukeutuvat samalla tavalla kuin suosikkilaulajansa ja ovat esimerkiksi teettäneet samanlaisia vaatteita.
 Mutta juontaja  Susanna Laineen  tekemä imitaatio  Puoli seitsemän -lähetyksessä viime vappuna  sai naisen yllättymään.
 Hän oli sattumoisin tuolloin Suomessa konsertoimassa ja istui ystävänsä, oopperalaulaja  Waltteri Torikan  kanssa pubissa, kun televisiossa näytettiin Laineen imitaatiota Turusesta laulamassa  Over the hills and far away -kappaletta.
 – Hyvä, ettei lasi tippunut lattiaan. Ihan mahtava, mä olin niin ylpee susta, laulaja sanoi Laineelle Puoli seitsemän -lähetyksessä.
 Metallimusiikki vaihtuu loppuvuonna kirkkokonserteiksi
 Turunen asuu nykyisin perheineen Etelä-Espanjassa, mutta on kiertänyt uuden albumin vuoksi viime aikoina muun muassa Venäjällä ja Etelä-Amerikassa.
 Nyt hän on Suomessa, koska tekee joulun alla kotimaassa kirkkokonserttikiertueen. Turunen esiintyy myös kahdessa Raskasta joulua- konsertissa.
 Niissä on mukana myös Nightwishistä tutut  Marco Hietala  ja nykyinen laulaja  Floor Jansen . Nightwishin ja Turusen välit katkesivat vuonna 2005, kun bändi ilmoitti erottavansa laulajan.
 Turunen kertoo, että Jansenin kanssa hän on esiintynyt yhdessä aiemmin. Hietalankin kanssa hän kertoo välien olevan mutkattomat, he ovat musisoineetkin yhdessä.
 – Mutta muiden kavereiden kanssa ei ole hirveästi yhteydenottoja. Mutta hei, elämä on, Turunen toteaa.
 Katso Tarja Turusen koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa.

Tarja Turunen näki Susanna Laineen Over the hills -imitaation pubissa: "Hyvä, ettei lasi tipahtanut lattialle"


Summary: Kehittyvissä maissa kasvaa valtava joukko ihmisiä, jotka haluaisivat hankkia auton, sanoo Suomessa vieraillut futuristi Patrick Dixon.

Pitäisikö rikkaiden maiden sanoa kehittyvien maiden ihmisille, että heillä ei ole oikeutta hankkia autoa, koska ilmastonmuutos?
 Näin kysyy Helsingissä vieraillut brittiläinen futuristi  Patrick Dixon .
 – Maailmansotia on syttynyt pienemmistäkin syistä, hän toteaa.
 Futuristi Patrick Dixon esitteli Helsingissä näkemyksiään liikkumisesta tulevaisuudessa. Tuomas Sauliala
 Dixonin mukaan maailmassa varttuu parhaillaan miljardin lapsen ja nuoren sukupolvi, joka haaveilee jonain päivänä omistavansa oman auton. Samaan aikaan rikkaissa maissa moni jättää auton hankkimatta ympäristösyistä.
 – Auton hankkimisen voi nähdä kunnia- ja identiteettikysymyksenä. Se on menestymisen merkki. Näin ajatellen kehitystä on mahdotonta pysäyttää, Dixon arvioi.
 Jos futuristin raju väite pitää paikkansa, se tarkoittaa, että autojen määrä maapallolla kasvaa räjähdysmäisesti.
 Dixon puhui liikkumisen tulevaisuudesta Autoliiton satavuotisjuhlassa Helsingissä tiistaina.
 Kuka tulevaisuuden autot valmistaa?
 Dixonin mukaan Kiina on jo reippaasti edellä autojen tuottamisessa Yhdysvaltoja.
 Kiina on hyvä esimerkki siitä, että valtavaan kysyntään väkirikkaissa maissa vastataan valtavalla tuotannolla. Autoja tehdään siellä, missä on kysyntää.
 Eurooppalaisista merkittävistä automaista Saksa jää kauas Kiinan ja Yhdysvaltojen taakse.
 Millä käyttövoimatekniikalla tulevaisuudessa ajetaan?
 Autotehtaat investoivat tällä hetkellä miljardeja sähköauton kehittämiseen. Dixonin mukaan niiden osuus kaikista autoista tulee lähivuosikymmeninä kasvamaan merkittävästi.
 Busseista jo puolet liikkuu sähkömoottorilla, kertoo Dixonin esittelemän Bloombergin tilasto.
 Suomalaisista jo joka kolmas haaveilee sähköautosta.
 Dixon ei usko, että biopolttoaineet olisivat tulevaisuudessa merkittävä ratkaisu. Tuomas Sauliala
 Biopolttoaineista Dixon luopuisi kokonaan. Hänen mielestään on käsittämätöntä, että samaan aikaan, kun maailmassa miljardi ihmistä kärsii ruokapulasta, ruokaa poltetaan polttoaineena rikkaiden maiden autojen tankeissa.
 – Esimerkiksi Yhdysvalloissa viljellystä rukiista peräti 40 prosenttia poltetaan autojen tankeissa. Se on hullua ja sen olisi pitänyt loppua ajat sitten.
 Koska osa biopolttoaineesta tuotetaan viljellystä raaka-aineesta, sen hinta linkittyy suoraan maan hintaan ja sitä kautta energian hintoihin. Ja sademetsää kaatuu takuulla lisää, jos perinteisen polttoaineen saatavuudessa on ongelmia.
 Dixonilta ei heru myöskään ymmärrystä hybridiautoille eli bensiini- tai dieselmoottorin ja sähkömoottorin yhdistelmälle.
 – Mitä järkeä on kahdessa moottorissa?
 Dieselmoottorit taas ovat Dixonin käsityksen mukaan tulevaisuudessa yhä suuremmassa vaarassa tulla kielletyksi eri maissa.
 Hallitukset voivat tehdä niiden suhteen hyvinkin nopeasti erilaisia kieltopäätöksiä. Ovat jo tehneetkin.
 Riittävätkö akut kaikkiin sähköautoihin?
 Sähköautoistumisen kasvamisessakin on omat, tunnetut ongelmansa. Suomen oloissa nousee esiin kysymys akkujen pakkaskestävyydestä. Se tiedetään jo, että kylmissä olosuhteissa sähköauton ajomatka lyhenee.
 Entä akkujen riittävyys? Dixon arvioi, että, maailmassa ei nytkään ole riittävästi sähköautojen tarvitsemia akkuja. Puhumattakaan tilanteesta, jossa niitä tarvittaisiin moninkertaisesti enemmän sähköautoilun kasvaessa.
 Tämäkin ongelma on ratkaistavissa:
 – Ihminen on kekseliäs. Uskon, että löydämme uusia tapoja valmistaa akkuja ja voimme hyödyntää eri metalleja ja raaka-ainelähteitä, Dixon sanoo.
 – Mietitään vaikka uraania. Sitähän voi erottaa jopa merivedestä. Se on vain kolme kertaa kalliimpaa kuin maasta löytyvä uraani.
 Millaisia tulevaisuuden autot ovat?
 Kehitys on hidasta, Dixon muistuttaa. Lentäviä autoja tuskin nähdään. Jo pienempikokoiset droonit pitävät niin kovaa melua, että tuskin lentäviä autojakaan siedettäisiin.
 Liikenteessä on tänäkin päivänä edelleen vuosikymmeniä vanhoja autoja. Joten tänä vuonna valmistettuja autoja nähdään liikenteessä todennäköisesti vielä 20–30 vuoden päästä.
 Niin kauan kuin autot on suunniteltu liikuttamaan ihmistä, niiden suunnittelussa ja toteutuksessa on otettava huomioon tietyt vakiintuneet reunaehdot.
 Sisällä on oltava istuimet, jotka soveltuvat ihmisille. Autojen on oltava turvallisia ja mukavia. Eikä ulkomuotokaan salli käytännön syistä radikaaleja muutoksia.
 Entä robottiautot? Itseohjautuvan auton teknologia on jo valmis. Niiden yleistymiseen Dixon ei kuitenkaan usko niin kauan kuin ihmiset kokevat ne turvattomiksi.

Brittifuturisti ennustaa autojen määrän rajua kasvua: "Maailmassa on miljardi lasta ja nuorta, jotka haaveilevat omasta autosta"


Summary: Viron hallitus rypee skandaaleissa, mutta ei ole vaarassa hajota, sanoo tutkija.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Virolaispoliitikot pääministeriä myöten ottivat keskiviikkona kantaa oikeistopopulistisen Ekre-puolueen puheenjohtajan, sisäministeri  Mart Helmen   Natoon liittyviin kommentteihin .
 Helme kertoi tiistaina suomalaisille politiikantoimittajille järjestetyssä tilaisuudessa Viron valmistelevan "suunnitelma b:tä" sen varalle, ettei Nato pysty täyttämään velvoitettaan puolustaa Baltian maita.
 – Työskentelemme suunnitelma b:n parissa, eli sen parissa, mitä Viro – eikä vain Viro vaan myös muut Baltian maat – aikoo tehdä, jos se, mitä Macron sanoo, on totta, Helme sanoi viitaten Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  taannoisiin puheisiin  Naton epäluotettavuudesta .
 Helme kertoi pitävänsä Macronin puheita aivokuolleesta Natosta osittain liioitteluna, mutta näkevänsä Natossa ongelmia. Hän kertoi suomalaistoimittajille olevansa huolissaan esimerkiksi siitä, että amerikkalaiset puhuvat niin paljon Kiinasta unohtaen Venäjän.
 – Virolle Venäjä on aina uhka, Helme painotti.
 Viron sisäministerin Nato-kommenteista kirjoitti ensimmäisenä  Iltalehti .
 Viron johto kiistää Helmen puheet
 Keskiviikkona Viron ylin johto kiisti niin sanotun suunnitelma b:n olemassaolon ja korosti Viron läheisiä suhteita Natoon.
 Pääministeri  Jüri Ratas  totesi  Postimees-lehden haastattelussa  Naton olevan Virolle "a-, b- ja c-suunnitelma." Hänen mukaansa Naton toimintakykyä ja liittolaisuutta ei pidä kyseenalaistaa.
 Puolustusministeri  Jüri Luik  otti asiaan kantaa tiedotteella, jossa ilmoitti puheiden suunnitelma b:stä olevan absurdeja.
 – Hallitus ei ole keskustellut eikä aio keskustella minkään suunnitelma b:n kehittämisestä. Tällaiset puheet vain heikentävät Naton yhtenäisyyttä. Natolle ei ole Viron puolustuksessa vaihtoehtoa, Luik kirjoitti.
 Myös ulkoministeri  Urmas Reinsalu  painotti  Viron yleisradion ERR:n haastattelussa  Naton tärkeyttä Virolle.
 – Viro on valmis tekemään oman osansa Nato-liittolaistensa puolustamisessa eikä meillä ole syytä epäillä Nato-liittolaisten uskollisuutta meitä kohtaan, Reinsalu sanoi.
 Uutissivusto Delfi kysyi mahdollisen suunnitelma b:n olemassaolosta myös  Latvian puolustusministeriltä , joka kiisti kuulleensa asiasta mitään.
 Monet opposition edustajat ovat vaatineet Helmeä eroamaan tehtävästään Nato-puheiden takia. Esimerkiksi maan suurimman oppositiopuolueen, reformipuolueen, puheenjohtaja  Kaja Kallas  sanoi tänään  Delfi-uutissivustolle , että Viroa hallitsee kaaos, ei hallitus.
 – Helmen lausumat ovat asiantuntemattomia ja heikentävät Viron mainetta. Normaalitilanteessa niiden pitäisi johtaa ministerin eroon, Kallas totesi.
 Helme selitteli puheitaan jälkeenpäin
 Sisäministeri Helme väitti keskiviikkona medialle lähettämässään tiedotteessa suomalaistoimittajien ymmärtäneen hänen kommenttinsa väärin.
 Iltapäivällä hän tarkensi puheitaan  Postimees-lehdelle.
 – Kun luin haastatteluni kirjoitettuna, huomasin, että siitä voi tosiaan saada vaikutelman, että käynnissä olisivat keskustelut [vaihtoehtoisesta puolustusliitosta] naapurimaiden kesken, Helme sanoi.
 – Tarkoitin kuitenkin ennen kaikkea sitä, että samat huolet koskevat kaikkia valtioita Suomesta Puolaan, ehkä etelämmäksikin, hän jatkoi.
 – En sanonut sana sanalta, että olisimme tekemässä muiden maiden kanssa yhteistä suunnitelma b:tä, mutta sellainen vaikutelma on voinut jäädä. Toimittajat ovat oikeassa, kun sanovat ymmärtäneensä niin. Mutta minä sitä niin en ajatellut.
 Postimees teki faktantarkistuksen suomalaistoimittajan haastattelutilanteessa nauhoittaman äänitteen perusteella ja päätyi siihen, että sisäministeri oli puhunut epäselvästi.
 "Suunnitelma b", johon Helme viittaa voidaan lehden mukaan tulkita vaihtoehtoisen puolustusliiton suunnitteluksi, mutta ei välttämättä.
 Viron sisäministeri Mart Helme on kuohuttanut hallitusta puheillaan monta kertaa aikaisemminkin. Valda Kalnina / EPA
 Politiikantutkija: kommentit heikentävät Viron uskottavuutta
 Tallinnan yliopiston politiikantutkija  Tõnis Saarts  sanoi keskiviikkona Ylelle, että Helmen Nato-puheet heikentävät Viron valtion ja hallituksen kansainvälistä uskottavuutta.
 – Ulkopuolelta katsottuna näyttää nyt epäselvältä, kuka luo ja kehittää Viron turvallisuuspolitiikkaa. Onko se pääministeri Jüri Ratas, puolustusministeri Jüri Luik vai sisäministeri Mart Helme? Kehen pitää ottaa yhteyttä, jos haluaa kuulla Viron hallituksen kannan näihin asioihin?
 Mart Helme tunnetaan provosoivista kommenteistaan, joita hän joutuu selittelemään jälkeenpäin ja jotka muut hallituskumppanit tuomitsevat.
 Tõnis Saarts ei usko tiistaisten Nato-puheiden olleen Helmeltä tietoinen ja strateginen valinta.
 – Pikemminkin hän oli ajattelematon eikä tajunnut, kenelle ja missä asemassa hän puhui, ja millaisia tulkintoja puheista voidaan vetää.
 Saarts ei usko Viron hallituksen kaatuvan sisäministerin Nato-puheisiin.
 – Tämä hallitus on selvinnyt pahemmistakin kriiseistä. Kukaan ei halua uutta hallituskriisiä. Helmen puheet ovat vain yksi lisä pitkään selkkausten ketjuun tällä hallituskaudella.
 Viime viikkoina Viron hallitus on ollut kriisissä Ekre-puolueen maaseutuministerin  Mart Järvikiin  liittyvän  epäluottamusskandaalin  vuoksi.
 Lisää aiheesta:
 Oikeistopopulistisen Ekren puheenjohtajan mukaan Viron hallitus valmistelee b-suunnitelmaa Naton ongelmien varalle
 Viron hallitus huojuu – oppositio vaatii valehtelusta epäillyn Ekre-puolueen maaseutuministerin eroa

"Ei ole mitään suunnitelma b:tä" – Viron johto tyrmäsi sisäministerin puheet Naton rinnalle kehitettävästä maanpuolustuksen varaohjelmasta


Sri Lankan pääministeri ilmoitti keskiviikkona jättävänsä tehtävänsä. Tuore presidentti  Gotabhaya Rajapaksa  aikoo nimittää uudeksi pääministeriksi veljensä  Mahinda Rajapaksan , kertoi hallinnon edustaja uutistoimisto AFP:lle. Hänen mukaansa uusi pääministeri astuu tehtäväänsä pian sen jälkeen, kun väistyvä pääministeri jättää tehtävänsä.
 Puheessaan väistyvä pääministeri  Ranil Wickremesinghe  kertoi ilmoittaneensa presidentille jättävänsä tehtävänsä torstaina.
 Gotabhaya Rajapaksa rökitti äänestyksessä Wickremesinghen puolueen ehdokkaan  Sajith Premadasan . Pian vaalitappion jälkeen ainakin kymmenen ministeriä jätti tehtävänsä.
 Gotabhaya Rajapaksa on maan entinen puolustusministeri sekä aiemman presidentin ja tulevan pääministerin pikkuveli. 70-vuotias Rajapaksa sai lauantaina äänistä hieman yli 52 prosenttia.
 Nykyinen parlamentti valittiin viisivuotiselle kaudelleen vuoden 2015 elokuussa. Uuden johdon ei ole mahdollista hajottaa parlamenttia ennen ensi maaliskuuta, jolloin parlamenttikauden päättymiseen on aikaa enää kuusi kuukautta. Päättäjät voisivat kuitenkin vaatia ennenaikaisia vaaleja enemmistöpäätöksellä.
 Ihmisoikeusjärjestöt syyttäneet veljeksiä sotarikoksista
 Tuleva pääministeri Mahinda Rajapaksa toimi Sri Lankan presidenttinä vuosina 2005–2015.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet veljeksiä sotarikoksista Sri Lankan liki 40-vuotisen sisällissodan loppuvaiheessa. Monille srilankalaisille he ovat kuitenkin sankareita, koska heidän johdollaan armeija murskasi tamilisissien kapinan.
 Saarivaltion muslimivähemmistö on pelännyt, että Rajapaksan vaalivoitto ajaa heidät entistä ahtaammalle.
 Pääministeri Wickremesinghe lupasi valtaan noustessaan viedä oikeuteen ne aiemman hallinnon jäsenet, joita on syytetty korruptiosta ja jopa murhista. Hän ei kuitenkaan onnistunut tässä. Sen sijaan häntä itseään syytettiin ystäviensä suosimisesta ja epäpätevyydestä. Hänet yhdistettiin myös useisiin rahoitusskandaaleihin.
 Lue lisää:
 Ihmisoikeusrikoksista syytetty ex-presidentin pikkuveli voitti Sri Lankan presidentinvaalit

Sri Lankan hallitus hajoaa, uudeksi pääministeriksi vasta valitun presidentin veli


Summary: Yksi ihminen on edelleen kateissa Sisilian saarella sattuneen onnettomuuden jäljiltä.

Ainakin kolme ihmistä on kuollut Italian Sisiliassa iltapäivällä ilotulitetehtaalla sattuneessa räjähdyksessä, kertovat pelastusviranomaiset.
 Räjähdyksessä kuoli kaksi tehtaan työntekijää ja 71-vuotias tehtaanomistajan vaimo.
 Onnettomuus sattui Costa company -ilotulitetehtaassa Barcellona Pozzo di Gotto -kaupungissa Messinan maakunnassa.
 Viranomaisten mukaan räjähdyksessä loukkaantui neljä ihmistä, heistä ainakin yksi vakavasti. Vakavasti loukkaantuneen kerrotaan olevan tehtaan omistavan henkilön poika.
 Yksi tehtaan työntekijä pelastettiin tehtaan raunioista ja toisen kerrotaan olevan kateissa.
 Tehtaan työntekijöiden kerrotaan valmistelleen ilotulitteita uudenvuoden juhlintaa varten.

Italiassa ainakin kolme ihmistä on kuollut ilotulitetehtaalla sattuneessa räjähdyksessä


Summary: PAU ja Palta yrittivät sovitella työriitaansa keskiviikkona iltamyöhään.

Postilakon sovittelu on yhä enemmän umpisolmussa. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  ei jättänyt keskiviikkona uutta sovintoehdotusta koskien työriitaa. Uusia tapaamisia ei ole sovittu riidan osapuolten välille. Lakko ja niiden  tukitoimet  jatkuvat edelleen.
 Riidan osapuolet Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU ja Palvelualojen työnantajat Palta yrittivät sovitella tänään työriitaansa valtakunnansovittelijan toimistolla iltamyöhään, mutta ratkaisua ei pitkistä neuvotteluista huolimatta saatu aikaiseksi.
 PAU kertoi asiasta myös Twitterissä myöhään keskiviikkoiltana.
 Piekkalan mukaan työriidan sovittelua vaikeuttaa edelleen eniten Postin noin 700 pakettilajittelijan työehtosopimuksen vaihtamista koskeva kiista. Lajittelijat siirtyivät toisen työehtosopimuksen piiriin tämän kuun alusta.
 Uudessa sopimuksessa työnantajapuolta edustaa Medialiitto ja työntekijöitä Teollisuusliitto. PAU:n tavoitteena on saada pakettilajittelijat takaisin nyt neuvoteltavaan työsopimukseen.
 Piekkala kuvaa neuvottelutilannetta dramaattiseksi.
 – Näyttää, että tulppana on tämä kysymys näistä 700:sta pakettilajittelijasta, joiden osalta ei ole löytynyt minkäänlaista ratkaisua. Muilta osin kyllä on käyty tekstejä läpi ja edetty hyvässä hengessä, Piekkala sanoi toimittajille sovittelukokouksen jälkeen.
 – Nyt jäädään odottamaan, miten tilanne kehittyy.
 Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kommentoi toimittajille, että olisi kaikkien etu, että kiista saataisiin jo selvitettyä. Aarton mukaan Palta on valmis palaamaan neuvottelupöytään heti kun valtakunnansovittelija kutsuu.
 – Mutta itse näen niin, että koska meidän sopimus on periaatteessa kasassa, niin tämän esteen osalta minkä PAU on sopimuksen tekemiselle asettanut, pitäisi tapahtua jotain. Ihan turha täällä on vain istuskella, jos todetaan että sopimusta ei haluta tehdä vaikka se on käytännössä valmis, Aarto sanoi.
 Piekkala jätti edellisen sovintoehdotuksen osapuolille tiistaina. PAU kuitenkin  hylkäsi  ehdotuksen myöhemmin päivällä, koska siihen oli listattu työehtojen heikennyksiä, joita ammattiliitto ei voinut hyväksyä.
 Lue myös:
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta

Postilakon neuvottelut aivan takalukossa – valtakunnansovittelija ei antanut sovintoehdotusta, uusia tapaamisia ei ole sovittu


Summary: Tuotetta on ollut  myynnissä S-ryhmän kaupoissa.

Broileri-wrapeja vedetään pois kaupoista listeriavaaran vuoksi, kertoo S-ryhmä.
 Kyseessä on Makula 305g Club Wrap -tuote, jota on ollut myynnissä Prismassa, S-marketissa, ABC-marketissa, Salessa, Alepassa, Sokoksella ja Food Market Herkussa.
 Raaka-ainetoimittaja on kertonut, että valmistuslinjastolta on mahdollisesti tarttunut Listeria monocytogenes -bakteeria broilerin lihaan, jota on käytetty tuotteessa.
 Listeriabakteeri voi olla haitallinen erityisesti vanhuksille, vastustuskyvyltään heikentyneille ja raskaana oleville.
 Takaisinveto koskee kaikkia päiväyksiä.
 Kuluttajia pyydetään hävittämään tuote sekajätteen mukana.
 Jos haluaa hyvityksen, S-ryhmä pyytää palauttamaan virheellisen tuotteen pakkausetiketin ensisijaisesti ostopaikkaan tai omien yhteystietojen ja tilitietojen kanssa S-Kuluttajaneuvontaan.


Summary: Hyönteiset eivät kykene sopeutumaan keinotekoiseen valoon. Valosaaste on kuitenkin helppo poistaa.

Öisin päällä oleva valaistus tappaa massoittain hyönteisiä, kertoo  Biological Conservation -tiedelehdessä  julkaistu tutkimus.
 Hyönteistutkijat ovat viime vuosien aikana todenneet, että hyönteispopulaatiot ovat romahtaneet eri puolilla maailmaa. Ilmiöllä on monia syitä, kuten elinympäristöjen häviäminen, hyönteismyrkyt, vieraslajit ja ilmastonmuutos.
 Suomen perhoslajisto muuttuu ennätysvauhtia – joka kolmas perhonen vaarassa, syypäänä ilmastonmuutos ja muutokset ympäristössä
 Valosaasteen merkitystä ei ole tähän asti pidetty kovin suurena uhkana hyönteisille. Uusi tutkimus muuttaa tämän käsityksen. Tutkimuksesta uutisoi muiden muassa  Guardian-lehti .
 Keinotekoinen, yöaikaan paistava valo häiritsee hyönteisiä hyvin monin eri tavoin. Se saa hyönteiset käyttäytymään itselleen vahingollisella tavalla, altistaa pedoille ja häiritsee lisääntymistä.
 Avoimet ikkunat, katuvalot, öljylaitosten liekit
 Yöaikaan päällä olevat valot ovat käytännössä aina ihmisen aiheuttamia. Maanviljelijät ovat jo kauan käyttäneet valoansoja haitallisten hyönteisten poistamiseen. Ihmisen vaikutus leviää jatkuvasti uusille alueille, joten valosaaste leviää samaa tahtia.
 Hyönteisten kohtaloksi koituvat yhtä lailla avoimista ikkunoista paistavat valot, mainosvalot, katulamput ja autojen valonheittimet kuin esimerkiksi öljynjalostamojen piipuista lähtevät liekit.
 Hyönteisiä arvioidaan olevan noin miljoona eri lajia. Niistä puolet on yöaktiivisia.
 Monenlaisia vaaroja
 Jokainen on nähnyt yöperhosten lepattavan lampun ympärillä. Vallalla olevan terorian mukaan perhoset luulevat, että lamppu on kuu, jonka valon perusteella ne ovat oppineet suunnistamaan. Valo sekoittaa niiden aikeet.
 Yölamppujen hämäämistä hyönteisistä tehtyjen tutkimusten mukaan kolmannes niistä kuolee aamuun mennessä joko uupumukseen tai altistuessaan kirkaassa valossa pedoille.
 Hyönteisiä parveilee lampun edessä Saksassa. Fredrik von Erichsen / EPA
 Kovaa vauhtia kiitävät autot ovat hyönteisille surmanloukku. Ajovalot houkuttelevat hyönteiset suoraan auton eteen. Saksassa kuolee arvion mukaan joka kesä sata miljardia autoon törmäävää hyönteistä.
 Joidenkin lajien, kuten tulikärpästen parinmuodostus häiriytyy öisten valojen takia. Tulikärpäset hakevat parittelukumppania lähettämällä valoviestejä.
 Jotkut veteen munivat hyönteiset, kuten päivänkorennot etsivät sopivaa vedenpintaa valon polarisaatiota tarkkailemalla. Joskus asfaltista heijastuva valo hämää hyönteiset munimaan vaikkapa parkkipaikalle. Koska päivänkorennon elinaika on vain muutamia tunteja, saattaa virheen seurauksena kuolla kokonainen populaatio, tutkijat varoittavat.
 Eräät lajit uskaltautuvat etsimään ravintoa vain pimeän aikaan. Jos alueella onkin äkkiä valoisaa ympäri vuorokauden, ovat hyönteiset vaikeuksissa.
 Brittitutkimus: Pölyttävien hyönteisten määrä huvennut rajusti 33 vuodessa
 Evoluutio ei onnistu
 Tutkijat ovat havainneet, että monet pedot ovat oppineet hakemaan ravintoa keinotekoisten valonlähteiden luota, kun saalishyönteiset pyörivät niiden ympärillä. Tätä saalistustapaa ovat käyttäneet muun muassa lepakot, hämähäkit, rotat, gekot, kahlaajalinnut ja jotkut sammakkolajit.
 Koska saalishyönteiset ovat tässä tilanteessa suojattomia, saattaa niiden populaatio kadota kokonaan.
 Tutkijoiden mukaan hyönteiset eivät ole kyenneet sopeutumaan valosaasteeseen evoluution avulla.
 Monilla muilla ihmisen aiheuttamilla ympäristöongelmilla, kuten ilmaston lämpenemisellä ja vieraslajeilla on yhteys luonnon muuttumiseen. Eliöillä on mahdollisuus sopeutua niihin, jos niille annetaan riittävästi aikaa.
 Valosaaste on luonnon eläimille kuitenkin erityisen vaikea ongelma, koska eläimet ovat koko evoluutionsa ajan tottuneet luonnolliseen pimeän ja valoisan ajan vuorokausirytmiin.
 Helpoin ympäristöongelma poistaa
 Valosaaste on tutkijoiden mukaan kaikista ihmisen aiheuttamista ympäristöongelmista kaikkein helpoin.
 – Kun käännät valon pois, se on pois. Ei tarvitse alkaa puhdistaa mitään, kuten vaikkapa saasteiden kanssa. En tarkoita, että kaikista valoista pitäisi päästä eroon. On vain käytettävä valoja viisaasti, sanoi tutkimukseen osallistunut St. Louisin Washington-yliopiston tutkija  Brett Seymoure .
 Helpointa olisi vain sammuttaa yöllä turhaan palavat valot.
 On kuitenkin muitakin keinoja, kuten esimerkiksi valojen pitäminen päällä liiketunnistimen perusteella. Tuolloin valo toimii vain tarvittaessa.
 Valoja voi myös rajoittaa erilaisilla kaihtimilla. Led-valot ovat hyvä vaihtoehto, koska niiden avulla voi rajoittaa hyönteisiä erityisesti haittaavia valoja ja välkettä.
 AFP: YK:n raportti varoittaa sukupuuton uhkaavan miljoonaa kasvi- ja eläinlajia
 Näiden kuuden lajin suojeleminen voisi estää Suomen luonnon köyhtymisen – "Ei luonnon monimuotoisuuden pelastaminen ole vaikeaa"

Tutkimus: Turhien yövalojen sammuttaminen säästäisi massoittain uhanalaisia hyönteisiä


Tämän vuoden Slush-kasvuyrittäjätapahtuma oli suurempi kuin koskaan ennen. Ylen valokuvaaja  Tiina Jutila  otti uutiskuvia ja tallensi sen ohella tunnelmia kahden päivän ajan.
 Tiina Jutila / Yle
 Ilkka Paananen (keskellä) ja Risto Siilasmaa (oikealla) Slushin avajaisissa.
 Tiina Jutila / Yle
 Näyttävät valot ovat osa Slushin konseptia.
 Tiina Jutila / Yle
 Kohtauspaikka.
 Tiina Jutila / Yle
 Tubettajat Sofia ja Elina ovat myös löytäneet paikalle.
 Tiina Jutila / Yle
 Mukana on paljon suuria kansainvälisiä teknologiayrityksiä, kuten Google.
 Tiina Jutila / Yle
 Tunnelmia Aalto-yliopiston osastolta.
 Tiina Jutila / Yle
 Arcadepelit vetivät pelaajia puoleensa.
 Tiina Jutila / Yle
 Poika saunoo.
 Tiina Jutila / Yle
 Quantum stagen vierelle oli tuotu hiekkaa.
 Tiina Jutila / Yle
 Terveysteknologiaa.
 Tiina Jutila / Yle
 Korean osasto. Eri maat mainostavat osastoillaan ja houkuttelevat teknologiaosaamista.
 Tiina Jutila / Yle
 Juha Kokkonen kertoi Canatun tehtaan investoinneista.
 Lawrence Leuschner Tiina Jutila / Yle
 Tunnelmia ja valoja.
 Tiina Jutila / Yle
 PWC:n pilvipalveluita mainostaville hattarakoneille oli jono molempina päivinä.
 Celia Hodent Tiina Jutila / Yle
 Fortniten entinen käytettävyysjohtaja, psykologian tohtori Celia Hodent kertoo, miten tehdä pelistä koukuttava.
 Tiina Jutila 7 Yle
 Facebook näytti osallistujille, kuinka tekoälyä koulutetaan.
 Tiina Jutila / Yle
 Secret Garden -alueelta löytyi aikuisten hiekkalaatikko.
 Tiina Jutila / Yle
 Tapaamisia, tapaamisia toisensa jälkeen.
 Tiina Jutila / Yle
 Ulkomaisille vieraille pihan sauna saattoi olla eksoottisin kokemus.

Tältä vuoden 2019 Slush näytti – katso kuvagalleria


Summary: Keskussairaala on tavoittanut pääosin kaikki tuhkarokolle alkuviikolla altistuneet.

Kanta-Hämeen keskussairaalassa Hämeenlinnassa  todettu tuhkarokkotapaus  aiheutti mittavan määrän yhteydenottoja, kun keskussairaalan päivystyksessä maanantaina ja keskiviikkona olleita henkilöitä on tavoiteltu rokotussuojan varmistamiseksi.
 Kanta-Hämeen sairaanhoitopiirin infektioylilääkäri Janne Mikkola kertoo, että henkilöt on pääosin tavoitettu.
 – Kiireellisimmät kyllä, eli pikkulapset, joilla on puutteellinen suoja, on tavoitettu. Muutamia nuoria ihmisiä on tavoittamatta, mutta he ovat iältään sellaisia, että ovat jo lapsuudessaan olleet yleisen rokotusohjelman piirissä. Heillä todennäköisesti on rokotussuoja kunnossa.
 Kohtalainen osa 80:stä altistuneestä oli 1920–1940-luvuilla syntyneita, joita ei ole lähdettykään jäljittämään. Heillä erittäin todennäköisesti on luonnollinen immuniteetti eli sairastettu tauti lapsuudessa, Mikkola kertoo.
 Parikymmentä henkilöä rokotettu
 Tuhkarokkorokotuksia on Janne Mikkolan mukaan nyt annettu noin parillekymmenelle ihmiselle.
 – Pikkulasten rokotuksia on täydennetty ja lisäksi on ollut tapauksia, joissa asianomainen on ollut epävarma rokotussuojan olemassaolosta.
 Uusien tartuntojen riski ei ole olematon, koska tuhkarokko on herkästi leviävä tauti.
 – Siihen täytyy varautua, että yksittäisiä sekundääritapauksia voi seuraavan kolmen viikon aikana tulla, mutta suuria esiintymisryppäitä ei pitäisi esiintyä.
 Sairastuneen naisen lähipiirissä on kaksi henkilöä, joiden suojauksesta ei ole varmuutta. He ovat erityisseurannassa kotikaranteenissa. He välttävät kontakteja rokottamattomiin, kunnes vasta-ainetutkimuksien tulokset saadaan.
 Tutkimuksissa selviävät sekä mahdollinen aikaisemmin sairastettu tauti että mahdolliset tuhkarokkorokotukset. Maksimissaan kotikaranteeni kestää enintään 21 vuorokautta.

Kanta-Hämeen keskussairaalan tuhkarokkotapauksen takia annettu lisää rokotuksia – kaksi kotikaranteenissa


Summary: Hiitolanjokeen laitettu WWF:n livekamera seurasi järvilohien saapumista kutujokeen. Kaikkiaan WWF:n livekameroita on tänä vuonna seurattu yli 4 miljoonaa kertaa.

Maailman luonnonsäätiö WWF asetti viime lokakuussa Etelä-Karjalassa Rautjärven  Hiitolanjokeen kalakameran . Joki oli kesällä saanut valtakunnallista julkisuutta, kun siinä olevat kolme voimalaitospatoa  oli päätetty purkaa .
 Venäjän Laatokkaan laskeva Hiitolanjoki olisi muuten arvokas lohijoki, mutta Suomen puolella olevat padot ovat estäneet lohen nousemisen luontaisille kutupaikoilleen.
 Kuukaudessa WWF:n livekamera keräsi 176 000 katselukertaa.
 – Se on ihan valtavan iso luku, sanoo WWF:n viestintäasiantuntija, livekameroista vastaava  Joonas Fritze .
 Fritze muistuttaa, ettei lukemaa kannata verrata saimaannorpan tänä keväänä saamaan 1,5 miljoonaan katselukertaan, koska suomalaisten suosikiksi nousseen norppaliven kanssa on vaikea kilpailla.
 – Hiitolanjoen kalakameralla saatiin nostettua tällaista vähemmän suloista, mutta uhanalaista lajia esille, kertoo Fritze.
 Viime vuonna WWF:n kalakamera oli Vihdissä kuvaamassa taimenia, mutta se sai selvästi vähemmän katselukertoja kuin Hiitolanjoessa olleen kameran välittämä kuva.

 Livekuva kiinnostaa
 Tänä vuonna WWF:llä on ollut Suomen luonnossa kaikkiaan seitsemän eri livekameraa. Niiden kautta on voinut Hiitolanjoen kalakameran lisäksi seurata metsäpeuran, kalasääsken eli sääksen, liito-oravan, kyyn, saimaannorpan ja ahman elämää.
 – Kyykamera oli todella suosittu. Se sai kuukaudessa noin puoli miljoonaa katselukertaa, kertoo Joonas Fritze.
 Kyiden lisäksi kameralle näyttäytyi myös rantakäärmeita. Joonas Fritze arvioi, että käärmekameran suosiolle voi olla varsin luonnollisen selitys.
 – Siinä oli ehkä sellainen inhoelementti mukana, naurahtaa Fritze.
 Kamerat olivat paikoillaan vähintään kuukauden, joissakin kohteissa pitempäänkin. Joonas Fritzen mukaan jokainen niistä keräsi vähintään 100 000 ketselukertaa.
 – Kyllä se kertoo siitä, että muutkin eläimet kiinnostavat kuin saimaannorppa. Tilausta tällaisille on.
 Kaikkiaan WWF:n livekamerat ovat tänä vuonna keränneet Suomessa jo noin 4,1 miljoonaa katselukertaa. Suosituin oli edelleen norppalive, joka viime toukokuussa sai noin 1,5 miljoonaa katselukertaa.
 Pullervo källötteli Saimaan kivellä norppalivessä toukokuussa 2016. WWF
 Norppalivessä suoraa lähetystä internetiin välittävä kamera oli Saimaalle asetettu kuvaamaan kiveä, jossa saimaannorppa on tavannut köllötellä.
 Kiinnostus saimaannorppaa ja norppaliveä kohtaan oli edellisvuosien tapaan vankka, vaikka tänä vuonna oli vain yksi päivä, jolloin saimaannorppa kunnolla kiven päällä aikaansa vietti.
 Toisaalta suurpetoja kuvannut ahmalive sekä liito-oravan elämää kuvannut liito-oravakamera olivat välillä ongelmallisia, kun eläimet näyttäytyivät kameran edessä vain vähän aikaa. Ihmiset kun eivät aina jaksa kovin kauaa eläintä kuvaan odottaa.
 – Meidän ideamme livekameroissa on, että ihminen on ikään kuin piilokojussa luonnossa. Voisimme toki hankkia kameran, jota voisi pyörittää eläinten liikkeiden mukaan. Me kuitenkin haluamme olla mahdollisimman vähän ihmisen ja luontokokemuksen välissä, sanoo WWF:n Joonas Fritze.
 Tällä hetkellä WWF:n livekamera  kuvaa vain metsäpeuraa . Talviaika on vaikea aika kameroiden akkujen kestävyydelle, eikä aurinkovoimaakaan voi pimeään aikaan käyttää. Siksi muut WWF:n livekamerat palaavat vasta ensi keväänä.
 – Loppuvuoden aikana pohdimme, minne ensi vuoden kamerat laitetaan. Vielä emme tiedä varmuudella, palaako livekamera esimerkiksi Hiitolanjoelle, kertoo Joonas Fritze.

WWF yllättyi pikkujokeen laitetun livekameran suosiosta: "Valtavan iso luku"


Summary: Japanin ja Etelä-Korean kiistojen taustalla ovat olleet erimielisyydet sotavuosien pakkotyöstä ja sen hyvittämisestä.

Etelä-Korea ilmoitti perjantaina, että se jatkaa sittenkin tiedusteluyhteistyötään Japanin kanssa. Ilmoitus tuli vain tunteja ennen kuin Etelä-Korea oli virallisesti lähtemässä yhteisestä tiedustelusopimuksesta. Päätöksen toivotaan korjaavan maiden tulehtuneita välejä.
 Etelä-Korean ja Japanin kiistat kärjistyivät kesällä, kun Etelä-Korea ilmoitti pudottavansa Japanin luotettujen kauppakumppaneiden listalta. Päätös oli vastine Japanin aikaisemmin tekemälle samankaltaiselle linjaukselle.
 Kiistojen taustalla ovat erimielisyydet sotavuosien pakkotyöstä ja sen hyvittämisestä. Toisessa maailmansodassa Japanin militaristinen hallinto käytti korealaisia pakkotyöhön. Japani katsoo, että kiista pakkotyöstä sovittiin jo vuonna 1965, kun maat solmivat uudelleen diplomaattisuhteet. Tätä näkemystä monet eteläkorealaiset eivät hyväksy.
 Etelä-Korea ilmoitti elokuussa lopettavansa tiedusteluyhteistyön Japanin kanssa sen jälkeen, kun Japani oli ryhtynyt rajoittamaan teknologiateollisuudelle tärkeiden tuotteiden vientiä Etelä-Koreaan.
 Yhdysvallat on toistuvasti painostanut maita hautaamaan sotakirveensä ja sopimaan riitansa. Yhdysvallat katsoo, että Etelä-Korean ja Japanin tiedusteluyhteistyö on elintärkeä Pohjois-Korean uhan vuoksi.
 Japanin pääministeri  Shinzo Abe  ilmaisi perjantaina tyytyväisyytensä Etelä-Korean päätökseen. Japanin ulkoministeri  Toshimitsu Motegi  puolestaan ilmoitti tapaavansa eteläkorealaisen virkasiskonsa Japanissa järjestettävässä G20-kokouksessa. Aiemmin oli epävarmaa, osallistuuko Etelä-Korean ulkoministeri  Kang Kyung-wha  Japanissa pidettävään kokoukseen lainkaan. Hän kuitenkin vahvisti kuitenkin osallistumisensa viime hetkellä.
 Lue myös:
 Etelä-Korean Moon: Japanin tulisi miettiä menneisyyttään
 Etelä-Korea pudottaa Japanin luotettujen kauppakumppaneiden listalta – taustalla vanha kiista sotavuosien pakkotyöstä

Etelä-Korea jatkaa sittenkin tiedusteluyhteistyötä Japanin kanssa – ratkaisun toivotaan korjaavan riitaantuneiden naapureiden välejä


Hätätilanteen sattuessa hakeudun lähimmälle päivystävälle terveys-, palo- tai poliisiasemalle.
 Hätäkeskuslaitos.
 På grund av ett fel i Telia mobilnät har det framkommit störningar vid uppringning till nödnumret
 112 på området i hela Finland.
 I nödsituationer ska man söka sig till närmaste jourhavande hälsovårdscentral, brandstation eller polisstation.
 Nödcentralsverket.

Vaaratiedote koko maahan


Summary: Vian syytä ei vielä tiedetä.

Telian mukaan osalla yhtiön asiakkaista voi olla häiriöitä matkapuhelinverkossa.
 Vika voi ilmetä niin, että verkko katoaa kokonaan tai mobiilidata lakkaa toimimasta.
 Vian korjaustyöt on aloitettu.

Telian matkapuhelinverkossa laaja häiriö


Summary: Lohiregaalista luopuminen veisi valtiolta lupatuloja ja yhden keinon säännellä kalastusta.

Lohiregaalista luopuminen hyödyntäisi vain vesialueen omistajia, kertoo maa- ja metsätalousministeriön tuore selvitys. Lohiregaalilla tarkoitetaan valtion yksinoikeutta lohen- ja meritaimenen kalastukseen Perämerellä ja Pohjanlahteen laskevissa suurissa virroissa. Regaali on otettu käyttöön jo Ruotsin vallan aikana.
 Muutos ei toisi koskien vieressä asuville kalastusoikeutta, koska oikeus siirtyisi vesialueen omistajille, kuten Fortumille.
 Lohiregaalista luopuminen johtaisi siihen, että valtio menettäisi rajajokialueella lupatuloja, joita käytetään kalastusmatkailun kehitykseen sekä jokialueen tutkimukseen ja valvontaan.
 Maa- ja metsätalousministeriön selvitys toteaa myös, että valtio menettäisi yhden keinon säännellä kalastusta ja lupamaksujen hinnat todennäköisesti nousisivat.
 Selvityksen tarkoitus on antaa päättäjille eväitä pohtia mahdollisia lainsäädännön muutostarpeita.
 – Tämä on ensimmäinen kokoava selvitys. Aiemmat selvitykset ovat olleet pisteittäisiä, luonnehtii selvityksen tehnyt ministeriön luonnonvaraosaston asiantuntija  Peppiina Huhtala .
 Pohjoisen kalastus on vaikea kokonaisuus myös alan parissa työskenteleville
 Kyseessä on erittäin monimutkainen vyyhti ja hankala kokonaisuus. Pelkästään Tornionjoen vesistöaluetta koskevia erilaisia sopimuksia, lakeja ja oikeudenpäätöksiä on lukuisia ja ne ovat osittain ristiriidassa keskenään.
 – Pohjois-Suomen kalastukseen liittyvä kokonaisuus on vaikeasti hahmotettavissa myös alan parissa työskenteleville, joten valtion tulee toimia aktiivisesti asiantilan selkeyttämiseksi, jotta virheellisiin tietoihin perustuvat käsitykset alueen kalastusoikeuksista ja niiden perusteista voidaan poistaa, selvityksessä kirjoitetaan.
 Selvitys käsittelee sitä, mitä valtion lohiregaalilla tarkoitetaan nykyajassa ja mitä vaikutuksia lohiregaalista luopumisella olisi esimerkiksi kalastuksen järjestämiseen rajajokialueella.
 – Olemassaoleva kalastusoikeudellinen tilanne tulisikin saattaa asianosaisten tietoon ennen kuin päätöksiä oikeustilan säilyttämisestä tai muuttamisesta lohiregaalia koskien tehdään.
 Erillisenä kokonaisuutenaan selvityksessä tarkastellaan Pohjois-Suomen erityisperusteisia kalastusoikeuksia, erityisesti koskitilojen kalastusoikeuksien käyttöä.
 – Toisaalta useiden vesialueiden, kuten koskitilojen osalta, on edelleen riidanalaista, kuka alueen kalastusoikeuksia saa käyttää ja hallinnoida.
 Selvitys löytyy tästä  linkistä .
 Lisää aiheesta:
 Tornionjoen lohen omistusoikeuskysymyksen ratkaisuun kolme väylää – neuvottelut, oikeusjuttu ja poliittinen vaikuttaminen
 Tornionjokivartiset tapasivat ministerin – lohen omistusoikeus halutaan paikallisille
 Ministeriö avasi kyselyn Tornionjoen kalastusoikeuksista – onko valtion lohiregaali oikeutettu
 Tuore selvitys: Vuosisatoja vanha Tornion-Muonionjoen lohiregaali yhä osa Suomen ja Ruotsin lainsäädäntöä
 Tutkimus: Lohi ei olekaan valtion kala, regaalioikeudelle ei perusteita
 Kuka omistaa lohen – tutkimuksesta halutaan asiantuntijoiden arvioita

Tuore selvitys tuo eväitä lakimuutosharkintaan: Valtion luopuminen lohenkalastuksen yksinoikeudesta hyödyttäisi vain vesialueiden omistajia – esimerkiksi Tornionjoen tilanne on hyvin mutkikas


Summary: "Valekuolema" voi kestää jopa kaksi tuntia.

Yhdysvalloissa on alettu testata hoitomenetelmää, jossa potilaalle tehdään väliaikainen elintoimintojen keskeyttäminen. Potilas on hoidon ajan teknisesti ajatellen kuollut.
 Menetelmää on testattu  Yhdysvalloissa Marylandin yliopistossa ja asiasta kertoo  New Scientist -tiedelehti . Yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan professori  Samuel Tisherman  kertoi kokeilusta New Yorkin tiedeakatemian symposiumissa maanantaina.
 Hoitomenetelmä, jossa potilaan elintoiminnot keskeytetään ja myöhemmin palautetaan on nimeltään EPR (Emergency preservation and resuscitation).
 Se on tarkoitettu erittäin vakavia vammoja saaneille henkilöille, joiden sydän on jo lakannut lyömästä, koska he ovat menettäneet yli puolet verestään. Potilaat ovat minuuttien päässä kuolemasta.
 Kuinka kauan aivot kestävät hapettomuutta?
 EPR-menetelmän tarkoituksena on hankkia lisää aikaa potilaan hoitamiselle.
 Hoidon aluksi potilaan ruumis jäähdytetään noin kymmeneen asteeseen. Tämä tapahtuu pumppaamalla verisuonet täyteen kylmää suolaliuosta.
 Jos ihmisen elimistö on normaalissa 37 asteen lämpötilassaan, aivot tarvitsevat happea jatkuvasti. Viiden minuutin hapenpuute alkaa aiheuttaa peruuttamattomia aivovaurioita. Nopea viilennys hidastaa vaurioiden syntyä merkittävästi.
 Professori Tisherman kertoi symposiumissa, että hänen tutkimusryhmänsä on aiemmin testannut menetelmää sioilla. Tulosten mukaan sikojen aivot alkoivat vaurioitua vasta kolmen tunnin "valekuoleman" jälkeen. Ihmisillä aika on rajoitettu kahteen tuntiin, Tisherman kertoi.
 Kun hoitotoimenpiteet on tehty, potilaan oma veri palautetaan suoniin ja hänet elvytetään. Tämä on kriittinen hetki, koska soluvaurioita saattaa tulla lämpenemisen aikana.
 Ei tietoja tuloksista
 Tutkimus on vasta alkuvaiheessaan, joten professori Tisherman oli tähänastisista tuloksista hyvin vaitelia.
 Hän kertoi symposiumissa, että tiimi on tehnyt EPR-operaation "ainakin yhdelle" potilaalle. Tisherman ei paljastanut potilaiden todellista määrää, eikä myöskään menetelmän onnistumista.
 Tutkimuksen tavoitteena on ollut käyttää menetelmää kymmeneen vakavia vammoja saaneeseen potilaaseen, jotka tuodaan Baltimoressa sijaitsevaan sairaalaan. Tuloksia verrataan kymmeneen vastaavaan potilaaseen, joiden vammat olisivat sopineet EPR-hoidon kokeilun, mutta joiden saapuessa paikalle EPR-hoitotiimi ei ollut käytettävissä.
 Leikkaus käynissä sairaalassa. Kuvituskuva. Mari Kahila / Yle
 Tisherman aikoo laatia tutkimuksen tuloksista tieteellisen raportin ensi vuoden aikana.
 Marylandin yliopisto on saanut menetelmän testaamiselle luvan Yhdysvaltain terveysviranomaisilta. Se teki poikkeuksen potilaan hoitosuostumusta koskevaan sääntöön, koska kyseiset potilaat todennäköisesti kuolisivat ilman hoitoa, eikä vaihtoehtoista hoitoa ole tarjolla.
 Paikallisille asukkaille on tiedotettu, että kyseisessä sairaalassa kokeillaan uudenlaista hoitomuotoa.
 Kokeilun taustalla riita keilauskengistä
 Tisherman kertoo, että hän sai innoituksen kokeiluun ikävästä tapauksesta, joka sattui hänen uransa alkuvaiheessa. Hän yritti hoitaa nuorta miestä, joka oli saanut puukoniskun sydämeensä. Mies oli joutunut riitaan, joka oli saanut alkunsa keilakengistä.
 – Hän oli muutamaa minuuttia aikaisemmin ollut terve nuori mies, mutta sitten hän vain oli kuollut. Olisimme voineet pelastaa hänet, jos meillä olisi vain ollut tarpeeksi aikaa, Tisherman kertoo.
 Tämä sai Tishermanin pohtimaan keinoja, miten äkillisiin traumanhoitoihin saisi hankittua lisää aikaa. Ruumiin viilennys nousi esiin varteenotettavana vaihtoehtona.
 New Scientistin haastattelussa hän kuvailee, että ensimmäiset kokeet "valekuoleman" aikaansaamiseksi olivat "melko surrealistisia".
 Lue lisää:
 Guardian :  Humans put into suspended animation for first time

USA:ssa kokeillaan uutta hoitomuotoa vakavasti loukkaantuneille: Lähes kaikki elintoiminnot sammutetaan ja veri korvataan suolaliuoksella


Summary: Kirjastoissa häiriköinti on harvinaista Suomessa. Kouvolassa siitä on tullut pysyvä ongelma.

Häiriköivistä nuorista näyttää tulleen pysyvä riesa kahdessa Kouvolan omatoimikirjastossa. Viime vuosina ilmenneet  ongelmat  ovat jatkuneet Inkeroisten ja Myllykosken kirjastoissa.
 Nuoret asiakkaat ovat levitelleet roskia ja kirjoja, soittaneet kovaäänistä musiikkia sekä käyttäneet alkoholia ja nuuskaa kirjastoissa.
 – Sotkua ja häiriötilanteiden selvittämistä tulee yksinkertaisesti niin paljon, ettei kirjastossa ole tarpeeksi henkilöstöä selvittelemään maanantaisin viikonloppujen sotkuja, kirjastotoimenjohtaja  Selja Kunttu  sanoo.
 Aukioloaikoja lyhennettiin
 Kaupunki lyhensi tammikuussa Inkeroisten ja Myllykosken kirjastojen viikonloppujen omatoimiaikoja järjestyshäiriöiden takia. Kirjastot sulkeutuivat perjantaisin, lauantaisin ja sunnuntaisin kello 17.
 Kesällä kirjastojen aukioloaikoja pidennettiin iltakahdeksaan. Silloin tilanne rauhoittui hetkeksi.
 – Kesällä nuorilla ei ilmeisesti ollut niin paljon tarvetta lämpimälle kokoontumistilalle, joten kirjastokin pysyi suhteellisen rauhallisena, Selja Kunttu kertoo.
 Syksyn ajan kirjastot on suljettu poikkeuksellisesti viikonloppuisin jo kello 17, tällä kertaa kaupungin säästökuurin takia. Nyt häiriköt ovat vallanneet kirjastot arki-iltaisin.
 8.-luokkalaiset Maiju Huusari, Silja Janhunen, Maisa Kurko ja Helmi Viherkoski eivät ymmärrä häiriköintiä kirjastoissa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Kahdeksasluokkalaisilta myllykoskelaistytöiltä ei löydy ymmärrystä häiriköille.
 – En ymmärrä yhtään, miksi joku tekee sellaista. Kirjastot on tarkoitettu kaikkien yhteiseksi iloksi,  Maisa Kurko  sanoo.
 Kirjastoihin pääsee niiden omatoimiaikoina sisään kirjastokortilla. Tyttöjen mukaan häiriköt tulevat kirjastoon sisälle samalla ovenavauksella muiden kirjastonkäyttäjien kanssa. Omaa korttia heillä ei siis joko ole tai he eivät sitä käytä.
 – He vaanivat kirjaston ovella, ja tulevat mukana sisälle,  Maiju Huusari  kertoo.
 Ongelmiin on yritetty puuttua
 Häiriköinti omatoimikirjastoissa  on harvinaista Suomessa . Ainakin Pyhtäällä sitä on kuitenkin takavuosina esiintynyt.
 Valvontakamerat paljastivat tuolloin, että osa nuorista alkoi käyttäytyä huonosti henkilökunnan poistuttua paikalta. Nuoret muun muassa rassasivat teknisiä laitteita ja tekivät omia rakennelmiaan huonekaluista.
 Häiriköinti saatiin Pyhtäällä kuriin, kun häiriköiltä poistettiin väliaikaisesti sisäänkirjautumistunnukset omatoimikirjastoon.
 Myös Kouvolassa kaupungin työntekijät ovat yrittäneet suitsia häiriköintiä. Nuorten kanssa on järjestetty keskustelutilaisuuksia, nuorten koteihin on soiteltu ja koululaisten vanhemmille on myös laitettu Wilma-viestejä.
 Kaupunki on ostanut vartijapalveluita Inkeroisiin ja Myllykoskelle turvallisuuden lisäämiseksi. Myös poliisi on käynyt juttelemassa nuorten kanssa.
 – Ilkivaltatapaukset on saatu melko hyvin selvitetyksi, ja tahalliset hajottamiset korvatuksi, kirjastotoimenjohtaja Selja Kunttu kertoo.
 Koska häiriköintiä ei ole saatu laantumaan, kaupunki on päättänyt sulkea Myllykosken ja Inkeroisten omatoimikirjastot ensi vuonnakin viikonloppuisin jo kello 17.
 Inkeroisten kirjaston työskentelytila. Arkistokuva. Kari Saastamoinen / Yle
 Ikä tuo mukanaan käytöstapoja
 Kirjastotoimenjohtajan mukaan Inkeroisista on tullut viestiä nuorten kokoontumistilojen puutteesta.
 – Toki jossainhan nuoret kuitenkin kokoontuvat. Ihan tavallisten paikallisten aikuisten läsnäolon lisääminen Inkeroisten keskustassa ilta-aikaan tekisi varmaan hyvää, Selja Kunttu sanoo.
 Myllykoskelaisten nuorten mielestä juuri nuorisotilojen lisääminen voisi olla ratkaisu kirjastojen häiriköintiongelmaan.
 – Siellä voisi olla erilaisia pelejä ja paljon tekemistä, että nuoret menisivät mieluummin sinne tekemään jotain järkevää kuin sotkemaan jonnekin, kahdeksasluokkalainen  Helmi Viherkoski  sanoo.
 – Tiloissa voisi olla pari aikuista katsomassa, ettei tapahdu mitään. Sellaista ei kuitenkaan tarvitsisi olla, että koko ajan vahditaan, mitä tehdään. Jos joku tekisi jotain kiellettyä, niin siitä sanottaisiin,  Silja Janhunen  pohtii.
 Kirjastotoimenjohtaja Selja Kunttu huomauttaa, että myös positiivista muutosta on tapahtunut siinä vaiheessa, kun nuoret kasvavat.
 – Esimerkiksi tietty ikäluokka yhtäkkiä tajuaa, kuinka käyttäydytään. Aina löytyy myös nuoria, jotka siivoavat jälkensä oikein hyvin kirjastossa.
 Myllykosken kirjasto muuttui omatoimikirjastoksi vuonna 2017. Inkeroisissa omatoimikirjasto avautui tammikuussa 2015.
 Molemmissa kirjastoissa henkilökunta on paikalla arkisin. Iltaisin ja viikonloppuisin kirjastoihin pääsee, kun kirjastokorttia käyttää lukulaitteessa.
 Lue lisää :  Kouvola kaavailee kieltävänsä kirjastojen käytön nuorilta iltaisin – nuorilta tiukka ei
 Harvinainen ongelma Kouvolassa: nuorten häiriköinti karsii kahden kirjaston aukioloaikoja

Kirjastoissa nuuskaavia ja alkoholia juovia nuoria ei saada millään kuriin Kouvolassa: "Vaanivat ovella ja tulevat mukana sisään"


Summary: Kela-korvaukset ulkomaan lääkeostoksista voi hakea jälkikäteen.

Suomessa lääkärien sähköisellä reseptillä määräämiä lääkkeitä on voinut ostaa jo noin kymmenen kuukauden ajan myös Virossa toimivista apteekeista.
 Vaikka Suomessa oleviin apteekkeihin verrattuna toimitusmäärät ovat pieniä, osoittavat luvut kuitenkin sen, että apteekkikäynti kuuluu jo nyt monen Tallinnan-kävijän matkaohjelmaan.
 Heinäkuussa suomalaisilla sähköisillä resepteillä lääkkeitä toimitettiin Viron apteekeista noin 830 kertaa. Elokuussa toimitusmerkintöjä kertyi noin 700, syyskuussa 630 ja lokakuussa jälleen 700. Yhteensä jo yli 5 700 suomalaista sähköistä lääkemääräystä toimitettu Viron apteekeista.
 Suomessa apteekit toimittavat joka kuukausi noin 5–6 miljoonaa reseptillä määrättyä lääkettä.
 Järjestelmä toiminut Virossa hyvin
 – Suurin syy, minkä takia toimittaminen ulkomailla on estynyt on se, että asiakas on unohtanut laittaa Omakanta-palvelussa suostumuksen tietojen luovuttamiselle ulkomaalaiselle apteekille. Toinen syy on, että reseptillä lääkkeen kokonaismäärä on määrätty sanallisesti, esimerkiksi kahden vuoden lääkemääränä, sanoo asiakkuusvastaava  Sini Palo  Kelan Kanta-palveluista.
 Viron lisäksi suomalaisella sähköisellä reseptillä määrättyjä lääkkeitä on voinut kesäkuun loppupuolelta saakka ostaa myös Kroatian apteekeista. Siellä toimitusmäärät ovat kuitenkin jääneet vähäisiksi.
 Ulkomailta lääkkeitä ostaessa asiakasta voi yllättää se, että tuotteen nimi on toinen kuin on kotimaassa tottunut.
 – Lääkäri voi määrätä reseptin kauppanimellä tai vaikuttavalla aineella. Harvoinhan toisessa maassa on juuri samalla nimellä sitä lääkettä, vaan se vaihdetaan vastaavaan, Palo kertoo.
 Ei PKV-lääkkeitä
 Ulkomailla sähköisen reseptin käyttö on kuitenkin kotimaata rajoitetumpaa. Esimerkiksi pääasiassa keskushermostoon vaikuttavia eli PKV-lääkkeitä ei voi toimittaa ulkomailla.
 Usein ulkomaanmatkailijoita suositellaan ostamaan tarvittava määrä lääkkeitä mukaan asianmukaisine Schengen-asiakirjoineen kotimaassa.
 Toisaalta potilaalle voidaan myös antaa ulkomailla kelpaava paperinen lääkemääräys. Kyseisellä reseptillä ei voi ostaa lääkkeitä sähköisesti, vaikka se näkyy Omakannassa.
 Myöskään mahdollisia Kela-korvauksia ei ulkomailla saa heti, vaan ne voi hakea tositteita vastaan jälkikäteen Suomessa.
 – Sähköisten reseptien osalta usein kuitti ja mahdollisesti apteekista toimittamisen yhteydessä saadut tulosteet riittävät, toteaa Palo.
 Lue myös:
 Suomalainen sähköinen resepti käy vihdoin Viron apteekeissa – ja kohta myös useissa muissa EU-maissa

Tallinnan-tuliaisina omat reseptilääkkeet – jo yli 5 700 suomalaista sähköistä lääkemääräystä toimitettu Viron apteekeista


Summary: Kaivoksen aiheuttamien ympäristövahinkojen korvausvaatimuksia käsitellään käräjäoikeudessa, koska sovittelumenettely epäonnistui.

Talvivaaran kaivoksen ympäristöhaittojen korvausvaatimusten käsittely alkaa Kainuun käräjäoikeudessa lähiaikoina. Asia on odottanut erillisenä oikeusprosessina edenneen  ympäristörikosoikeudenkäynnin päättymistä .
 Nyt kun korkein oikeus on ratkaisunsa tehnyt, korvausoikeudenkäyntien valmistelu voi jatkua.
 – Istuntopäivää en vielä pysty sanomaan, mutta asian valmistelu jatkuu jo heti ensi viikolla, kertoo käräjäoikeuden tuomari  Mirja Seppänen , jonka työpöydälle korvausvaatimusten käsittely on siirretty.
 Sovittelu epäonnistui
 Aiemmin korvausvaatimuksia yritettiin sovitella, mutta maksajaa ei löytynyt sen enempää Talvivaaran toimintaa jatkavasta Terrafamesta kuin valtiostakaan, joten  sovittelu käytännössä raukesi.  Talvivaara Sotkamo Oy:n konkurssipesällä ei ole varoja korvauksiin. Sen varaamat vakuusrahat on varattu kaivoksen ennallistamiseen.
 Kainuun käräjäoikeudessa odottaa noin 70 korvausvaatimusta. Korvauksia vaaditaan esimerkiksi mökin tai maiden mahdollisesta arvon alenemisesta. Esimerkiksi 3,5 kilometrin päässä kaivosalueen rajalta sijaitseva Kivijärvi kärsi kaivokselta tulleista  suolavesistä .
 Metsähallitus on vaatinut Talvivaaran kaivoksen aiheuttamista haitoista  8,6 miljoonan euron korvauksia .
 Metsähallituksessa ei vielä ole tehty ratkaisua siitä, miten jatkossa toimitaan.
 – Käytännössä me odotamme nyt tuomioistuimen ohjeita ja päätämme sen jälkeen, kuinka asiassa menetellään, kertoo varatuomari  Markku Tuominen  Metsähallituksesta.
 Oikeudenkäynnin alkaminen mietityttää pienempien korvausten hakijoita. Esimerkiksi Iisalmen seudun poliisien yhdistys vaati aiemmin Talvivaaralta 55 000 euron korvauksia järven rannalla olevan yhdistyksen vapaa-ajan mökin arvonalennuksesta.
 Yhdistyksen puheenjohtajan  Juha Martikaisen  mukaan asia palaa nyt päätettäväksi uudelleen.
 – Täytyy yhdistyksen kokouksessa miettiä lähdemmekö vielä viemään korvausvaatimusta eteenpäin.
 – Joka tapauksessa näyttää siltä, että korvausten saaminen saattaa olla epävarmaa, kun jo sovittelussakin Talvivaaran toimintaa jatkava Terrafame kieltäytyi osallistumasta kustannuksiin, Martikainen sanoo.
 Valtio ei halua maksajan paikalle
 Useat vahingonkärsijät ovat vedonneet korvausten saamiseksi myös valtioon. Jo aiemmin sovitteluistunnossa valtio totesi, ettei sillä ole oikeudellista eikä tarkoituksenmukaisuus perustaa mahdollisten sovintokorvausten maksamiseen.
 Valtiokonttorin tulkinnan mukaan tilanne ei ole muuttunut.
 – Tässä tapauksessa vahingonaiheuttajana ei ole edes pidetty mitään valtion viranomaista, vaan kysymys on erillisestä oikeushenkilöstä (Talvivaara Sotkamo), joka on itse vastuussa tekemisistään. Minun nähdäkseni tässä ei siksi valtiolla ole korvausvelvollisuutta, sanoo valtiokonttorin pääjohtaja  Timo Laitinen .
 Timo Laitisen mukaan valtiokonttori ei ole osallisena alkavissa korvausoikeudenkäynneissä, ellei sitä niihin erikseen kutsuta.
 Myöskään Talvivaaran toimintaa jatkava Terrafame ei ole valmis ottamaan kontolleen konkurssiin ajautuneen yhtiön korvausvelvollisuuksia.
 Terrafamen toimitusjohtaja  Joni Lukkaroinen  sanoo, että jatkaessaan konkurssiin ajautuneen Talvivaara Sotkamon toimintaa Terrafamelle siirtyivät luonnollisesti ympäristölupiin liittyvät vastuut.
 – Se on kuitenkin eri asia kuin rikosoikeudelliset seuraukset, joita on aiheutunut edellisen yhtiön toiminnasta, Lukkaroinen sanoo.
 – Korvauskiista-asiassa me emme ole osapuolena, hän sanoo.

Talvivaaran oikeuskiistat jatkuvat: miljoonien eurojen korvausvaatimukset setvitään seuraavaksi, mutta kuka maksaa?


Summary: FPÖ:n mukaan harkkoihin ei liity mitään salamyhkäistä tai rikollista.

Itävallan oikeistopopulistisella vapauspuolueella FPÖ:llä on salainen kultakätkö, kertoi  itävaltalaislehti Profil  tällä viikolla.
 Kultaharkkoja sisältänyt kätkö löytyi viime kesänä poliisin tutkimusten myötä Enzian-nimisestä majatalosta, joka sijaitsee Sankt Jakobin suositussa hiihto- ja vaelluskohteessa Tirolin vuorilla.
 Kultaharkot löytyivät lehden mukaan perusteellisesti suojatusta huoneesta kassakaappien sisältä.
 Tiedossa ei ole, minkä arvoisia harkot ovat, mutta niiden paino on noin puoli kiloa per harkko. Uutistoimisto AFP:n mukaan harkot voisivat olla yhteensä noin 21 000 euron arvoisia.
 AFP:n mukaan löytö on otettu vastaan sekä tyrmistyneissä että hilpeissä merkeissä. FPÖ on Itävallan kolmanneksi suurin puolue, joka kuului vielä seitsemän kuukautta sitten hallitukseen.
 Puolue oli vastikään keskellä niin  kutsuttua Ibiza-skandaalia , jonka keskiössä oli puolueen aiempi johtaja  Heinz-Christian Strache . Ibizalla salaa nauhoitetuilla äänitteillä vaikuttaa siltä, että Strache lupaa järjestää valtion urakoita venäläisenä sijoittajana esiintyvälle naiselle.
 FPÖ:n Wienin-osaston johtaja  Dominik Nepp  on vakuuttanut  medialle , että kultaharkot ovat päätyneet puolueelle täysin laillisin keinoin. Neppin mukaan kulta hankittiin puolueelle turvaksi vuoden 2008 talouskriisin aikaan.

Itävallan oikeistopopulistien salaisesta kätköstä löytyi kultaharkkoja


Summary: Kyseinen herhiläislaji tunnetaan aggressiivisuudestaan ja pistoista, jotka voivat aiheuttaa hengenvaarallisen allergisen reaktion.

Indonesiassa kolme ihmistä on kuollut kahden viikon sisällä herhiläisten hyökkäyksessä, kertoo paikallinen terveysviranomainen.
 11-vuotias koululainen kuoli Länsi-Javan provinssissa, kun hän yritti ystäviensä kanssa tuhota herhiläispesää. Viime viikolla kaksi iäkästä henkilöä kuoli herhiläisparvien hyökkäyksissä Klatenin kaupungissa Keski-Javassa.
 Kyseinen laji,  Vespa affinis , tunnetaan aggressiivisuudestaan ja pistoista, jotka voivat aiheuttaa hengenvaarallisen allergisen reaktion.
 Viime vuonna seitsemän ihmistä kuoli pistosten seurauksena. Viime vuosikymmenen aikana on raportoitu sadoista herhiläisten hyökkäyksistä ihmisiä vastaan.
 Klatenin kaupungin terveysviranomaiset kertovat, että kaikki alueen terveysklinikat ovat täydessä valmiustilassa uusien potilaiden varalta.
 Lisäksi ryhmä vapaaehtoisia käy läpi herhiläisten lisääntymispaikkoja ja tuhoaa niiden pesiä.
 Vespa affinis  -laji on kotiutunut alueelle viimeisen parin vuoden aikana. Laji on yleinen Kaakkois-Aasiassa. Lajin yksilöt voivat kasvaa kolmen senttimetrin pituiseksi.

Kolme ihmistä on kuollut herhiläisten hyökkäyksissä Indonesiassa lyhyen ajan sisällä


Summary: Valtakunnansyyttäjä Toiviainen avasi marraskuun alussa tutkinnan Päivi Räsäsen vanhasta kirjoituksesta, ja Pirkka-Pekka Petelius pyysi anteeksi vanhoja sketsejään.

Helsingin poliisille on tehty useita sellaisia tutkintapyyntöjä, jotka koskevat julkaisuajankohdaltaan vanhoja tv-sarjoja. Niissä pyydetään tutkimaan mahdollista kiihottamista kansanryhmää vastaan, poliisista kerrotaan STT:lle.
 Poliisin mukaan tutkintapyyntöjen takia poliisissa on käynnistetty esitutkintalain mukainen esiselvitys. Asian ollessa vielä keskeneräinen, poliisi ei kerro, mihin julkaisuihin tai keihin henkilöihin tutkintapyynnöt on kohdistettu.
 Vanhojen kulttuurituotteiden tai kirjoitusten rikollisuuden arvioiminen nykylainsäädännön valossa on herättänyt keskustelua sen jälkeen, kun valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  avasi marraskuun alussa poliisin jo sulkeman tutkinnan kansanedustaja Päivi Räsäsen (kd.)  homoseksuaalisuutta koskevasta vanhasta kirjoituksesta .
 Räsäsen teksti koski Suomen Luther-säätiön vuonna 2004 julkaisemaa kannanottoa, jossa hän muun muassa väittää, että nykyinen seksuaalikasvatus yhdistettynä homoseksuaalisuuden hyväksyntään saattaa avata väylän seksuaaliseen hyväksikäyttöön.
 Sama tutkinnanjohtaja kuin Räsäsen pamfletissa
 Tv-ohjelmien tutkinnassa esiselvityksestä vastaavaksi tutkinnanjohtajaksi on nimetty Helsingin poliisin rikoskomisario  Markku Silén . Hän on sama mies, joka päätyi aiemmin tänä syksynä siihen, ettei Räsäsen pamfletissa ole syytä epäillä rikosta.
 Silén perusteli pitkää ja pohdiskelevaa syyskuista päätöstään muun muassa sillä, että Räsäsen pamfletti on konservatiivinen, kirkkopoliittinen ja hengellisesti motivoitunut puheenvuoro, joka käsittelee suomalaisen yhteiskunnan tilaa 2000-luvun alussa.
 – Räsänen on kirjoittanut pamflettinsa sellaisesta positiosta, josta katsottuna konservatiivisen kristillisen arvomaailman vaikutus suomalaiseen yhteiskuntapolitiikkaan on ohenemassa, hän perusteli päätöstä.
 Silénin mukaan päätöksenteossa oli kyse muun muassa siitä, missä määrin uskovainen henkilö tai uskonnollinen yhteisö voi esittää omaan uskonnolliseen vakaumukseensa palautuvia moraalisävytteisiä tulkintoja yhteiskunnassa vallitsevista perhearvoista.
 – Mikäli esimerkiksi joidenkin Raamatussa esitettyjen näkemysten katsottaisiin sellaisenaan täyttävän kiihottamisrikoksen tunnusmerkistön, olisi myös Raamatun levittäminen tai saatavilla pitäminen lähtökohtaisesti kiihottamisrikoksena rangaistava, Silén päätteli.
 Valtakunnansyyttäjä Toiviainen kuitenkin määräsi tutkinnan avattavaksi ja perusteli sitä sillä, että on punninnut keskenään sananvapautta, uskonnonvapautta ja syrjimättömyyttä koskevia perus- ja ihmisoikeuksia toisin kuin poliisi.
 STT ei ole tavoittanut Siléniä kommentoimaan sitä, miten valtakunnansyyttäjän päätös mahdollisesti vaikuttaa poliisin punnintaan arvioitaessa vanhojen nykymoraalikäsityksen valossa loukkaavien kulttuurituotteiden laillisuutta.
 Petelius pyysi anteeksi vanhoja saamelaissketsejä
 Vihreiden kansanedustaja  Pirkka-Pekka Petelius  esitti eilen  julkisen anteeksipyynnön kaikille saamelaisille  sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat kysyi Toiviaiselta haastattelussa, voivatko Peteliuksen ja  Aake Kallialan  vanhat tv-sketsit täyttää rikoksen tunnusmerkistön.
 Peteliuksen anteeksipyyntö koski Peteliuksen 1980- ja 1990-luvulla tekemiä tv-sarjoja, joissa saamelaisia on kuvattu syrjivällä ja vääristelevällä tavalla.
 – Pyydän anteeksi sitä haitallista vaikutusta, joka sketseillä on ollut. Ymmärrän vastuuni kansanedustajana ja kulttuurin tekijänä, Petelius sanoi.
 Peteliuksen mukaan sketsit ovat oman aikansa tuotteita, eikä hän tänä päivänä allekirjoita niitä. Petelius toivoo, ettei ongelmallisia sketsejä enää tietoisesti esitettäisi. Petelius ja Kalliala tekivät sketsihuumoria saamelaisista Hymyhuulet-, Pulttibois- ja Manitbois-sketsisarjoissa.
 Peteliuksen teko keräsi viestipalvelu Twitterissä niin kiitosta kuin kritiikkiä. Muun muassa demarinuorten puheenjohtaja, saamelainen  Mikkel Näkkäläjärvi  kiitteli Peteliuksen tekoa. Osa sen sijaan kysyi, miksi Petelius ei pyydä anteeksi myös muilta vähemmistöiltä, joista hän on aikoinaan vitsaillut, ja kuinka pitkältä ajalta anteeksipyyntöjä on tehtävä.
 Petelius lisäsi myöhemmin Twitterissä olevansa valmis keskustelemaan myös muiden vähemmistöjen kanssa ja kertoi lähettäneensä jo Romaniasiain neuvottelukunnalle tapaamispyynnön.
 Lue lisää:
 Pirkka-Pekka Petelius pyytää anteeksi saamelaisia pilkkaavia sketsejään: "Olen valmis keskustelemaan myös muiden vähemmistöjen kanssa"
 Kolme kokemusta siitä, miten Pirkka-Pekka Peteliuksen sketsit vaikeuttivat elämää: Pilkkalauluja päin naamaa, selittelyä, varovaisuutta baarissa

Helsingin poliisille tehty useita tutkintapyyntöjä vanhoista tv-sarjoista – pyydetään tutkimaan kiihottamista kansanryhmää vastaan


Summary: Poliisi pitää mahdollisena, että naisen ruumis on henkirikoksen tekopaikalta siirretty jossakin vaiheessa muualle.

Poliisi toivoo yleisövihjeitä somerolaisen naisen murhasta epäillyn miehen liikkeistä ajalta ennen ja jälkeen epäillyn henkirikoksen tapahtumista. Kesäkuussa kadonneen naisen ruumis on edelleen kateissa.
 Esitutkinnan perusteella uhri ja henkirikoksesta epäilty ovat olleet liikkeellä yhdessä epäillyn harmaalla Volvo V70-merkkisellä autolla kahtena peräkkäisenä yönä 7. ja 9. kesäkuuta välillä. He ovat liikkuneet Someron ja Somerniemen alueilla, joissa molemmissa on syrjäisiä maasto- ja metsäalueita sekä vesistöjä.
 Naisen matkapuhelimen teletapahtumat päättyvät Someron keskustaan 9. kesäkuuta kello 8 aamulla.
 – Arosen pankkikortilla on tehty Someron keskustan Osuuspankin automaatilta 9. kesäkuuta kello 7.36 nostoyritys, jossa henkilö on ollut kasvot peitettynä. Ennen nostoyritystä epäilty on ollut liikkeellä Volvo V70-autolla Someron kaupungissa keskustan pohjoispuolella, josta hän on siirtynyt pankkiautomaatille.
 – Tämän jälkeen epäilty on ajanut Salon Kruusilaan, josta paluu Somerolle on tapahtunut noin kello 10.30 aikaan, kertoo tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Jarkko Toivonen  Keskusrikospoliisista.
 Somerolaisnaisen epäillään joutuneen henkirikoksen uhriksi 8. ja 9. kesäkuuta välisenä yönä. .
 Poliisi pitää mahdollisena, että naisen ruumis on henkirikoksen tekopaikalta siirretty jossakin vaiheessa muualle ja pyytää yleisöhavaintoja kaikesta mahdollisesta liikkumisesta yllä mainittuina ajankohtana ja sen jälkeisinä päivinä ainakin 18. kesäkuuta saakka. Tällöin epäilty on myynyt Volvo V70-auton eteenpäin.
 Henkirikoksesta epäillään vuonna 1995 syntynyttä miestä, joka vangittiin elokuun lopussa.

Poliisi kaipaa lisää havaintoja somerolaisnaisen murhasta epäillyn miehen liikkeistä – uhri edelleen kateissa


Summary: Ketun pelastusoperaatio kesti noin viisitoista minuuttia.

Yliopistonmäellä Turussa Juslenian työmaalla koettiin keskiviikkona erikoinen tilanne, kun työmaan tarkastuskaivon putkessa havaittiin kettu.
 – Kettu oli putkessa ja putki niin liukas, ettei eläin päässytkään enää peruuttamaan ulos, kertoo paikalla ollut Turun Elementtiasennus Oy:n  Tom Tapani Outinen .
 Lasse Lappalainen
 Lasse Lappalainen
 Paikalla olleet laittoivat hihat heilumaan yhteistuumin, jotta kettu pääsisi pois pinteestä.
 Sami Keinosen  kuvaamasta videosta näkee, miten putkea nostettiin pystyyn toisesta päästä tilanteen ratkaisemiseksi.
 – Työkaverit auttoivat ketun ulos putkesta, jossa oli pohjalla vettäkin. Olisi varmaan repolaisen tulevaisuus ollut sinetöity ilman  Lasse Lappalaista,  joka napsi paikalla myös kuvia ja ketun vapautti, kehuu Outinen kollegaansa.
 Ulos päästyään kettu näytti pöllämystyneeltä, joten paikalla olleet arvioivat sen viettäneen putkessa jo melko tovin. Eläin poistui paikalta pian vapautumisensa jälkeen.

Harvinainen pelastusoperaatio työmaalla: putkeen juuttunut kettu pääsi pinteestä kekseliäiden miesten toimesta – katso video


Summary: Pikkujoulukausi näkyy niin nettikirpputoreilla, vaatelainaamoissa kuin ompelimoissa.

Yhä useampi pyrkii huomioimaan ekologisuuden juhlapukeutumisessaan. Pikkujoulukauteen ei välttämättä haluta ostaa uutta asua, vaan vaihtoehtoja haetaan niin vaatelainaamoista, nettikirpputoreilta kuin ompelimoista.
 Esimerkiksi Vähänkäytetty.fi ja Emmy -nettikirpputoreilla pikkujoulukausi näkyy juhlavaatteiden ja asusteiden lisääntyneinä myynteinä.
 – Tänä päivänä ihmiset kertovat ja esittelevät ylpeinä kirpparilöytöjään. Pikkujouluaikana voi myös rohkeasti kokeilla jotain täysin uudenlaista ja väristä vaatetta, Vähänkäytetty.fi:n toimitusjohtaja  Ossi Salo  kertoo.
 Ekologisemman juhlapukeutumisen taustalla vaikuttaa muun muassa lisääntynyt tietoisuus omista kulutustottumuksista.
 – Etenkin naisilla juhlavaatteet eivät välttämättä kierrä enää seuraavan vuoden juhliin, vaan halutaan pukeutua uniikisti. Second handia ostamalla saa usein myös luotua oman uniikin tyylin, eikä samanlaista mekkoa tule vastaan joka toisella, Emmyn operatiivinen johtaja  Hanna Autio  sanoo.
 Yhä useampi pyrkii huomioimaan ekologisuuden juhlapukeutumisessa. Toni Pitkänen / Yle
 Arkea räväkämpää pukeutumista lainavaatteilla
 Pikkujouluihin valmistautuva  Mirja Kontio  peilaa itseään peilin edessä kuopiolaisessa vaatelainaamossa.
 Päällään Kontiolla on tummat housut ja tunika, joita hän ei ole käyttänyt kuin muutaman kerran. Kaapin perukoille jäänyt asukokonaisuus kaipaisi jotain piristystä juhlakauteen.
 – Arjessa ei välttämättä tarvitse sellaista räväkämpää ja pikkujouluja on vain harvoin. Tulin katsomaan, että mitä raikastusta täältä vaatelainaamosta löytyisi, Mirja Kontio kertoo ja mallailee näyttäviä korvakoruja yhtenä vaihtoehtona.
 Mirja Kontiolle vaatelainaamo tarjoaa mahdollisuuden kokeilla räväkämpää pukeutumista ostamatta aina uutta. Antti Karhunen / Yle
 Vaatelainaamosta kuka tahansa voi lainata esimerkiksi vaatteen tai korun itselleen tietyksi ajankohdaksi maksua vastaan. Pikkujoulukausi on näkynyt kuopiolaisessa vaatelainaamossa asiakkaiden lisääntyneenä kiinnostuksena lainavaatteisiin.
 – Monilta asiakkailta olen kuullut, ettei haluta ostaa uutta vaatetta roikkumaan kaappiin, koska todennäköisesti sitä käyttää yksissä juhlissa, Ingon palveluvastaava  Essi Isokoski  sanoo.
 Yhteisessä käytössä oleviin vaatteisiin liittyy kuitenkin myös ennakkoluuloja.
 – Esimerkiksi se, että tuoksuvatko ne vaatteet entiseltä käyttäjältä. Itse käytän myös kirpparivaatteita, joten se ei haittaa, jos joku muu on käyttänyt sitä vaatetta, Kontio sanoo.
 Vanhoja vaatteita tuunataan nykyaikaisiksi
 Toisaalta aina ei välttämättä tarvitse edes ostaa uutta vaatetta, vaan asukokonaisuus juhlaa varten saattaa löytyä oman vaatekaapin uumenista.
 Ompelimo Riellan yrittäjä Riitta Laitinen on huomannut, että juhlavaatteille halutaan usein antaa uusi elämä. Toni Pitkänen / Yle
 Kuopiolaisen ompelimo Riellan yrittäjän  Riitta Laitisen  mukaan moni haluaa nykypäivänä antaa uuden elämän vanhoille juhlavaatteille tuunaamalla tai korjauttamalla niitä.
 – Ihmiset ovat heränneet siihen, etteivät vaatteet vanhene, vaan niitä voi tosissaan tuunata. Niistä saa aivan eri näköisen vaatteen kuin mitä se on alun perin ollut, Laitinen kertoo.
 Tavallisesti tehtävät muutokset liittyvät puvun istuvuuteen, mutta osa haluaa myös nykyaikaistaa vanhoja vaatteitaan.
 – Joillakin puvuilla saattaa olla nostalginen arvo, että ne voivat olla äidiltä tai jopa isoäidiltä. Hoksataan, että tämä voisi olla muodikas tai sitä voisi nykyaikaistaa, Laitinen huomauttaa.
 Riitta Laitinen muistuttaa, että vaatteidelle voi saada monta vuotta lisäaikaa vaihtamalla esimerkiksi rikkoontuneen vetoketjun. Toni Pitkänen / Yle
 Laitisen havaintojen mukaan yhä useampi on kiinnittänyt huomiota vaatteiden ekologisuuteen tuodessaan vaatteita ompelimoon.
 – Ekologisuus tulee entistä enemmän esille, mikä on hyvä asia, koska hukumme tähän romun määrään. Vaatteillekin saadaan monta vuotta lisäaikaa, kun vaihdetaan esimerkiksi rikkoontunut vetoketju.
 Hankitko juhlavaatteita käytettynä? Keskustele aiheesta klo 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset
 Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään
 Miksi juhlavaatteen pitäisi aina olla upouusi? Kesän kekkerit ovat pahimmillaan kertakäyttökulutuksen juhlaa

Ekologisuus korostuu yhä enemmän juhlapukeutumisessa – "Ei haluta ostaa uutta vaatetta, koska todennäköisesti sitä käyttää yksissä juhlissa"


Summary: Oma Säästöpankki on kutsuttu New Yorkin Times Squarelle ja se saa tunnin ajan suuren näkyvyyden.

Nasdaq on kutsunut Oma Säästöpankin kellojensoittoseremoniaan juhlimaan ensimmäistä vuottaan Helsingin pörssissä. Oma SP:n video tulee pyörimään kahden rakennuksen valotaululla tunnin ajan ensi keskiviikkoiltapäivänä.
 Kutsu on harvinainen suomalaiselle yritykselle. Muutama yritys vuodessa saa vastaavanlaisen kutsun.
 – Kutsu tuli siksi, että listauduimme pörssiin vuosi sitten, juhlimme kymmenvuotista taivaltamme ja olemme lisäksi yksi pohjoismaiden nopeiten kasvavista pankeista, kertoo OmaSP:n viestintäjohtaja  Minna Sillanpää .
 OmaSP:n video tulee näkymään sekä Nasdaq Towerissa että Nasdaq Marqueessa.
 Suomalaisyrityksistä muun muassa  Fiskars on ollut näyttävästi esillä  New Yorkissa.

Oma Säästöpankki pääsee näyttävästi esille Times Squarella