Summary: Järjestö kertoo jatkavansa ihmisoikeusrikkomusten dokumentoimista alueella Omar Shakirin karkotuksesta huolimatta.

Israel on karkottanut ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin Israelin ja Palestiinan johtajan  Omar Shakirin . Järjestö kertoo asiasta  tiedotteessaan.  Shakirin on määrä poistua maasta tänä iltana.
 Israelin korkein oikeus vahvisti hallinnon kuun alussa antaman karkotusmääräyksen, joka asetti tämän päivän Shakirin lähdön takarajaksi. Järjestön mukaan Israel kumosi yhdysvaltalaisen Shakirin työviisumin jo viime vuoden toukokuussa.
 Hänen toimintansa kerrottiin tuolloin rikkovan vuonna 2017 voimaan tullutta lakia, jonka mukaan maahan ei saisi päästää ihmisiä, jotka kannattavat Israelin tai sen miehitetyllä Länsirannalla sijaitsevien siirtokuntien boikotointia.
 Järjestö kehottanut yrityksiä lopettamaan toiminnan siirtokunnissa
 Tiedotteen mukaan järjestö tai Shakir itsekään sen edustajana eivät ole vaatineet Israelin boikotointia.
 Järjestö kertoo kuitenkin kehottaneensa yrityksiä lopettamaan toimintansa laittomaksi kuvaamissaan siirtokunnissa osana kansainvälistä velvollisuuttaan välttää osallisuus ihmisoikeusrikkomuksiin. Järjestö kehottaa yrityksiä samaan myös monissa muissa maissa.
 Järjestön mukaan paikallinen käräjäoikeus päätti huhtikuussa, että tämä kanta toimii perusteena karkotukselle vuoden 2017 lain perusteella. Maan korkein oikeus vahvisti myöhemmin käräjäoikeuden linjauksen.
 Kansainvälisiä aktivisteja estetty pääsemästä maahan
 Tämä on järjestön mukaan ensimmäinen kerta, kun Israelin hallinto käyttää vuoden 2017 lakia karkottaakseen ihmisen, joka on laillisesti Israelissa. Samalla tapaus on ensimmäinen kerta, kun Israel on määrännyt Human Rights Watchin edustajan lähtemään maasta niiden 30 vuoden aikana, kun järjestö on toiminut Israelissa.
 Järjestö kertoo Israelin viranomaisten pyrkineen heikentämään ihmisoikeusaktivistien työtä. Israelin kerrotaan muun muassa estäneen joidenkin kansainvälisten ihmisoikeuspuolustajien maahantulon. Myös paikallisten ihmisoikeusaktiivien työntekoa on järjestön mukaan hankaloitettu.
 Järjestö kertoo jatkavansa ihmisoikeusrikkomusten dokumentoimista alueella Shakirin karkotuksesta huolimatta.

Israel karkottaa ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin johtajan


Summary: Tukilakko vaikuttaa tuhansien laivamatkustajien suunnitelmiin.

Merimies-Unionin tukilakon myötä osa matkustajalaivoista jää satamaan. Artikkelista löytyy vastauksia lakon vaikutuksista matkustajille.
 1. Mitkä laivat eivät liikennöi?
 Lakon myötä liikennöinti loppuu laivoilla, jotka ovat Suomen lipun alla.
 Tallink Silja -varustamon laivaliikenteessä Turusta Tukholmaan illalla lähtevä Baltic Princess jää rantaan maanantaina 25.11.
 Tiistain tilannetta seurataan ja mahdollisesta peruuntumisesta yhtiö ilmoittaa myöhemmin. 27.11. alkaen Baltic Princessin iltalähdöt aiotaan korvata Galaxy-laivalla.
 Tiistaina illalla Helsingistä Tukholmaan lähtevän Silja Serenaden tilannetta seurataan ja mahdollisesta peruutuksesta tiedotetaan tiistaina. Lakon jatkuessa Silja Serenaden matkat joudutaan perumaan.
 Tallinkin Helsinki–Tukholma -reitillä liikennöinti jatkuu normaalisti Ruotsin lipun alla liikennöivällä Silja Symphonylla. Helsinki–Tallinna -reitillä Viron lipun alla liikennöivät Star, Megastar ja Europa.
 Viking Linen laivaliikenteessä Turun ja Tukholman linjalla liikennöivä Amorella jäi maanantaina aamulla Turun satamaan. Turusta illalla Tukholmaan lähtevän Viking Gracen lähtö todennäköisesti peruuntuu. Gracen tilanne varmistuu maanantaina iltapäivällä.
 Helsingistä Tukholmaan kulkeva Mariella saapui aamupäivällä Helsinkiin tunnin myöhässä. Sen maanantain iltalähtö Tukholmaan on peruttu. Viron lipun alla kulkeva Viking XPRS jatkaa liikennöintiä normaalisti.
 2. Miten menettelen, jos olen maksanut laivamatkan ja se peruuntuu?
 Varustamot ovat ottaneet ja ottavat edelleen yhteyttä matkustajiin, joiden matka on lakon takia peruuntunut.
 – Pyrimme tietysti etsimään korvaavan vaihtoehdon. Matkustaja voi siirtää matkansa uuteen ajankohtaan. Toki matkan voi myös halutessaan perua, eikä siitä mene muutoskuluja, sanoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 Viking Line menettelee samalla tavalla: halutessaan matkasta saa hinnan takaisin tai matkan ajankohdan voi siirtää.
 Maksun palautus on tehtävä viikon sisällä. Viking Linen verkkosivuilla on valmis lomake, jota kautta maksetusta matkasta saa rahat takaisin.
 Sekä  Viking Line  että  Tallink Silja  ohjeistavat asiakkaita verkkosivuillaan. Sivuilla kerrotaan ajantasaisesti tukilakon vaikutuksista, suunnitelluista liikennekatkoista ja poikkeusaikatauluista.
 3. Millaiset ovat laivamatkailijoiden tunnelmat ja varustamoiden mietteet?
 Esimerkiksi Turun satamassa tunnelma oli ensimmäisenä tukilakkoaamuna rauhallinen. Tieto laivaliikenteen muutoksista oli nähtävästi tavoittanut hyvin aamulaivoille matkan ostaneet.
 Viking Linen terminaalissa Turun satamassa oli maanantaiaamuna hiljaista Postin tukilakon alettua. Kalle Mäkelä / Yle
 Tallink Siljan viestintäjohtaja Marika Nöjdin mukaan matkustajat ovat tähän asti olleet eniten huolestuneita Tallinnan matkoista, joihin ei siis ole Tallinkin laivoilla tulossa mitään muutoksia lakosta johtuen.
 – Muuten suurin osa asiakkaista tuntuu odottavan, että lakko loppuisi hyvinkin pian. Isommille ryhmille pyrimme löytämään muita ratkaisuja, jotta he eivät joutuisi perumaan koko matkaansa, Nöjd sanoo.
 Viking Linen tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svahnströmin  mukaan Viking Linen asiakkaat ovat olleet pahoillaan tilanteesta.
 Boijerin mukaan meneillään oleva tukilakko herättää myös kysymyksen, minkä maan lipun alla laivan kannattaisi kulkea.
 – Suomen lippu on ollut meille tärkeä, mutta jos aika ajoin joudumme osallistumaan konflikteihin, joissa emme edes ole osapuolena, on tilanne haasteellinen ja epäkiitollinen. Viidellä Suomen lipun alla kulkevalla aluksella tämä riita kohdistuu eritoten meihin.
 Viking Line -varustamolle rakentuu parhaillaan uusi laiva, Viking Glory. Aiemmin on kerrottu, että se aloittaa liikennöinnin Turun ja Tukholman välillä vuonna 2021.
 Lue lisää:
 Tukilakot alkoivat: katso täältä tietoa bussi-, lento- ja laivaliikenteestä
 Yle seuraa hetki hetkeltä tukilakkojen vaikutuksia – Joulukorttien ehtiminen perille vaakalaudalla, illan liikenneruuhkista ei ennustetta, aamu sujui odotettua paremmin

Merimies-Unionin tukilakko postikiistaan alkoi – 3 kysymystä lakon vaikutuksista laivaliikenteeseen


Summary: Mekaanisen metsäteollisuuden lakon ohella tukilakot vaikuttavat kuljetuksiin.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Posti-kiistaan liittyvät kuljetusalan tukilakot sekä Teollisuusliiton ilmoittama kolmipäiväinen lakko mekaanisessa metsäteollisuudessa aiheuttavat vakavaa haittaa metsäteollisuudelle, kertoo Metsäteollisuus ry. tiedotteessaan.
 Metsäteollisuuden mukaan Taloudelliset menetykset voivat nousta lähiviikkoina jopa sataan miljoonaan euroon.
 Auto- ja kuljetusalan Työntekijäliiton AKT:n maanantaina ilmoittamat tukilakkojen laajennukset pysäyttävät pahimmillaan satamat kahdeksi päiväksi torstaiaamusta. Metsäteollisuuden kuljetuksia haittaavat myös mm. Merimies-Unionin tukitoimet Posti-kiistassa.
 Töiden lakkaaminen satamissa tietää metsäteollisuudessa arviolta 33 miljoonan vientitulojen menetystä lakkopäivältä. Torstaista alkavien AKT:n tukilakkojen aiheuttamat menetykset nousevat arviolta ainakin 66 miljoonaan euroon.
 – Lisäksi yrityksille on jo syntynyt kustannuksia esimerkiksi vaihtoehtoisista reitityksistä, varastoaikojen kasvamisesta ja asiakasvalituksista. Pahimmillaan kuljetusongelmat voivat johtaa myös tuotannon pysähdytyksiin, mistä aiheutuisi vielä enemmän haittaa, Metsäteollisuus ry:n logistiikkapäällikkö  Outi Nietola  sanoo.
 Teollisuusliiton mekaaniseen metsäteollisuuteen kohdistama lakko haittaa tuotantoa sahoilla ja vaneritehtailla näillä näkymin kolmen päivän ajan 9.-11. joulukuuta. Yhden työpäivän viennin arvo lakon kohteeksi joutuneessa mekaanisessa metsäteollisuudessa on noin 10 miljoonaa euroa, joten menetykset kolmelta lakkopäivältä nousevat 30 miljoonaan euroon.
 Arviot tukilakkojen ja lakkojen menetyksistä metsäteollisuudessa perustuvat aiemmissa vastaavissa lakkotilanteissa syntyneihin menetyksiin. Lakkojen kokonaisvaikutus metsäteollisuuden globaaliin kilpailukykyyn voi nousta huomattavasti korkeammaksi.
 – Lakkoilusta aiheutuu vakavaa välitöntä haittaa, mutta myös pidempiaikaista mainehaittaa, joka karkottaa asiakkaita. Metsäteollisuuden kansainvälinen kilpailukyky kärsii, kun laskevassa talous- ja suhdannetilanteessa sitä pitäisi kaikin keinoin pyrkiä parantamaan, Metsäteollisuus ry:n työmarkkinajohtaja  Jyrki Hollmén  sanoo.

Metsäteollisuus ry: Tukilakot ja lakot aiheuttamassa miljoonamenetykset


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Kasvihuonekaasujen määrä ilmakehässä on jälleen saavuttanut uuden ennätyslukeman, kertoo Maailman ilmatieteen järjestö WMO  tuoreessa raportissaan.
 Järjestön mukaan kasvihuonekaasujen määrä ilmakehässä on noussut nopeammin kuin viime vuosikymmenellä keskimäärin.
 WMO:n pääsihteerin  Petteri Taalaksen  mukaan pitoisuuksien kasvun hidastumisesta saati kasvihuonekaasujen määrän vähenemisestä ei ole näkyvissä merkkejä. Näin siitä huolimatta, että monet valtiot ovat antaneet sitoumuksia päästöjensä vähentämisestä Pariisin ilmastosopimuksessa.
 Myös vuosi sitten julkaistussa WMO:n edellisessä raportissa kasvihuonekaasuja todettiin olevan ilmakehässä enemmän kuin aiemmin.
 YK:n alaisen järjestön tutkimus julkaistiin ensi viikolla Madridissa pidettävän YK:n ilmastokokouksen alla. Tutkimus mittaa ilmastonmuutosta aiheuttavien kaasujen pitoisuuksia ilmakehässä, ei niinkään päästöjä.
 Uutinen päivittyy.

Maailman ilmatieteen järjestö WMO: Jälleen uusi ennätys kasvihuonekaasujen määrässä ilmakehässä


Summary: Rinne ja Medvedev kokoustavat parhaillaan Moskovassa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa tänään Moskovassa Venäjän pääministerin  Dmitri Medvedevin . Kyseessä on pääministerien ensimmäinen tapaaminen.
 Yle näyttää verkossa suorana pääministerien yhteisen tiedotustilaisuuden kello 14 alkaen. Lisäksi Yle näyttää verkossa kello 15.15 alkaen Rinteen oman lehdistötapaamisen, jossa pääministeri kertoo tapaamisen kulusta.
 Lue myös kirjeenvaihtaja Erkka Mikkosen ennakkoanalyysi:  Pääministeri Rinne tutustuu kansainvälisestä julkisuudesta kadonneeseen Medvedeviin – Suomi haluaa patistaa Venäjää ympäristötekoihin
 Pääministerien tapaaminen alkoi kello kahdentoista aikaan kättelytilaisuudella. Sen yhteydessä Rinne totesi, että Suomen ja Venäjän suhteet ovat toimivat myös alueellisella tasolla.
 Rinteen mukaan pääministerit keskustelevat aluksi Ukrainan tilanteesta, EU:n ja Venäjän suhteista ja Itämeren turvallisuudesta. Myöhemmin tarkoitus on puhua myös kahdenvälisistä suhteista, kuten metsätaloudesta.
 Ennakkotietojen mukaan pääministerien on määrä keskustella myös kaupasta, ympäristöasioista, liikenteestä ja Venäjän jätehuoltosektorista.
 Pääministerin mukana vierailuun osallistuvat myös liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) sekä maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.).

Pääministeri Antti Rinne ja Venäjän Dmitri Medvedev tapaavat Moskovassa – katso tiedotustilaisuus suorana klo 14 alkaen


Summary: Lakon taustalla on syyskuussa alkanut kiista Turun kaupungin tytäryhtiön Arkean työehtosopimuksista.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL aikoo ilmoittaa lähiaikoina Turun Arkeaa vastaan alkavasta lakosta.  Turun Sanomat  kertoo, että lakko saattaa alkaa jopa tällä viikolla. Lehti perustelee tietojaan omilla tietolähteillään.
 JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  vahvistaa Ylelle, että lakon yksityiskohdista päätetään tiistaihin mennessä. Lakko laajenee nyt kiistan keskiössä olevan Turun kaupungin lähes kokonaan omistaman Arkean ulkopuolelle. Turun Sanomien tietojen mukaan lakko laajenisi muun muassa Turun kaupungin sivistystoimeen. JHL:ltä ei vahvisteta asiaa suoraan.
 – Se pitää paikkansa, että lakkotoimet laajenevat Arkean ulkopuolelle, mutta yksityiskohdista minulla ei ole tarkkaa tietoa, Päivi Niemi-Laine sanoo Ylelle.
 Lakon taustalla on syyskuussa alkanut kiista Arkean työehtosopimuksista. Arkea haluaa vaihtaa itselleen edullisempaan työehtosopimukseen, jota ammattiliitot JHL ja Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty vastustavat.
 Viimeksi neuvotteluja yritettiin pari viikkoa sitten , jonka jälkeen neuvottelupöytään ei ole toistaiseksi palattu.
 Ensimmäisen kerran Arkeaa vastaan lakkoiltiin marraskuun alussa kolmipäiväisellä lakolla, johon osallistuivat noin tuhat Arkean työntekijää. Lakolla oli vaikutusta muun muassa Turun ja Paimion päiväkotien ja koulujen ruokailuihin ja kiinteistöhuoltoihin ja siivouksiin.
 Lue lisää:
 JHL haluaa, että poliisi tutkii Arkean toimet
 Turun Arkean ja ammattiliittojen uudet neuvottelut kariutuivat alkuunsa – Jyty ja JHL valmistelevat uusia työtaistelutoimia Turkuun
 Turun Arkeaan kohdistunut lakko jätti koululaiset ilman aterioita – Aluehallintovirasto saanut jo kanteluita

Ammattiliitto JHL suunnittelee uutta lakkoa Turussa – ilmoittaa lakkotoimista jo tällä viikolla


Summary: Molempien lauantaina tapahtuneiden palojen epäillään liittyvän lokakuun lopulla Nurmijärvellä  syttyneisiin Lepsämän ja Valkjärven koulujen paloihin.

Nurmijärvellä roihusi varhain lauantaiaamuna kaksi tulipaloa. Toinen paloista syttyi Sääksin uimarannan ravintolarakennuksessa ja toinen Lähtelän uimarannalla, jossa paloi huoltorakennus.
 Lauantaisista paloista Sääksin uimarannan ravintolarakennuksen palo syttyi poliisin mukaan noin kello 6.49, Valkjärven Lähtelän rannan palo puolestaan noin kello 8.
 Pelastuslaitos sai molemmat palot hallintaan. Molempia paloja epäillään tahallaan sytytetyiksi ja niitä tutkitaan Itä-Uudenmaan poliisissa rikosnimikkeellä tuhotyö.
 Molempien lauantaina tapahtuneiden palojen epäillään liittyvän 19.–21.10. Nurmijärvellä tapahtuneisiin Lepsämän ja Valkjärven koulujen paloihin.
 Poliisi pyytää molemmista paloista vihjeitä ja mahdollisia silminnäkijähavaintoja. Tiedot pyydetään osoitteeseen  vihjeet.ita-uusimaa@poliisi.fi  tai vihjenumeroon 0295 413 636.
 Lue lisää:
 "Se on niin rakas, että itku pääsi" – järkyttyneet nurmijärveläiset kokoontuivat suremaan tuhopoltossa palanutta kyläkoulua
 Nurmijärven Perttulassa paloi lähes 100-vuotias koulu – Poliisi epäilee jo toista tuhopolttoa
 Nurmijärveläiskoulun osia paloi korjauskelvottomiksi – poliisi epäilee, että koulu sytytettiin tahallaan

Iskikö Nurmijärvellä jälleen sama tuhopolttaja? Viikonloppuna roihusi kaksi uutta rakennusta, poliisi epäilee paloja tahallaan sytytetyiksi


Summary: Etelä-Afrikan aseteollisuus varoittaa miljarditappioista ja työpaikkojen häviämisestä.

Etelä-Afrikka on jäädyttänyt aseviennin muun muassa Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin tarkastuskiistan vuoksi, raportoi uutistoimisto Reuters. Tiedot perustuvat uutistoimiston näkemiin asiakirjoihin ja aseteollisuuden edustajien haastatteluihin.
 Vientikiellon syynä on kiista kauppojen jälkeisistä tarkistuksista.
 Ostaessaan aseita Etelä-Afrikassa toimivilta yrityksiltä hallitukset lupaavat olla antamatta niitä eteenpäin kolmansille osapuolille. Vientilupiin on kirjattu, että Etelä-Afrikan edustajat voivat tehdä tarkistuksia aseiden säilytystiloihin varmistaakseen, että sitoumusta todella noudatetaan.
 Reutersin haastattelemien lähteiden mukaan Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit ovat kieltäneet tarkastukset, joita ne pitävät alueellisen koskemattomuuden loukkauksina. Myös Oman ja Algeria ovat ilmoittaneet, etteivät ne salli tarkastuksia.
 Nyt Etelä-Afrikan suurimmat aseviejät sanovat viennin näihin maihin pysähtyneen.
 – Yksi sopimuspykälä estää meiltä 1,5 miljardin euron viennin juuri nyt, sanoi aseteollisuuden etujärjestön AMD:n johtaja  Simphiwe Hamilton  Reutersille.
 Vaikea löytää uusia markkinoita
 Etelä-Afrikan demokratisoiduttua 1990-luvulla maa on pyrkinyt uudistamaan aseteollisuuttaan, joka kasvoi apartheidin aikana merkittäväksi osaksi maan taloutta.
 Nyt vientilupia myönnettäessä huomioidaan muun muassa YK:n turvallisuusneuvoston lausunnot, ihmisoikeudet ja kansallisen etu, Etelä-Afrikan puolustusministeriön edustaja  Ezra Jele  sanoi Reutersille.
 Hän ei halunnut kommentoida yksittäisiä tapauksia.
 Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit muodostavat noin kolmanneksen Etelä-Afrikan aseviennistä. Kummatkin maat ovat mukana Jemenin sodassa, jota YK on kutsunut maailman vakavimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Etelä-Afrikan hallinto on aikaisemmin varoittanut maansa aseteollisuutta liiasta riippuvuudesta Lähi-Itään. Korvaavia markkinoita on kuitenkin vaikea löytää.
 – Se ei ole Coca-Colan myymistä. Voi kestää viidestä seitsemään vuoteen päästä uusille markkinoille, nimetön aseteollisuuden edustaja kommentoi Reutersille.

Reuters: Etelä-Afrikka on jäädyttänyt aseviennin Saudi-Arabiaan – taustalla kiista tarkastuksista


Summary: Teollisuusliitto  ei halua edes keskustella kiky-tuntien jatkamisesta

Teknologiateollisuuden pääalojen työriidat siirtyvät todennäköisesti valtakunnansovittelijan pöydälle.
 Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle  kertoi hetki sitten, että neuvottelut Teollisuusliiton kanssa ovat niin mutkalla, että ainoa vaihtoehto on sovittelu.
 – Kysymys on sen verran vakavista lakonuhista, että todennäköisesti ollaan menossa sovitteluun, Helle sanoo.
 Eniten hiertävät kiky-tunnit. Teollisuusliitto ei ole edes halunnut neuvotella kiky-tuntien jatkamisesta.
 – Onhan tämä murheellista ja iso pettymys, että neuvotteluissa ei ole edistytty, Helle sanoo,
 Teknologiateollisuus on käynyt neuvotteluja Teollisuusliiton, toimihenkilöiden Pron ja Ylempien toimihenkilöiden YTN:n kanssa
 Teollisuusliitto ilmoitti eilen aloittavansa lakon maanantaina 9. joulukuuta kello 00.00, jos sopua ei sitä ennen löydy. Lakko päättyisi 11. joulukuuta kello 23.59.
 Lue lisää:
 Lakkosuma kasvaa: Nyt Teollisuusliitto ja Pro ilmoittivat aloittavansa työtaistelut kahden viikon kuluttua – työnantaja: "Lakkoesitykset ovat täysin ylimitoitetut"

Helle: Teknologiateollisuuden ja Teollisuusliiton työriita siirtyy valtakunnansovittelijalle


Summary: Liittokohtaisista palkkaneuvotteluista uhkaa tulla kaikkien aikojen työmarkkinasotku, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Tämän syksyn ja ensi kevään työehtosopimusneuvotteluista ennakoitiin vaikeita. Vientiteollisuus ja hoiva-ala olivat jo valmiiksi napit vastakkain, mutta Postin työriita tuli vielä ylimääräisenä yllätyksenä.
 Postin työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) on luottanut neuvotteluissa sekä SAK:laisten kuljetusliittojen yhteisen rintaman apuun että demarivetoisen, punavihreän hallituksen tukeen.
 PAUn demaritaustainen puheenjohtaja  Heidi Nieminen  purki odotukset julki viime viikolla valtakunnansovittelijan toimistossa, kun hän viittasi siihen, että omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.)  on ajateltu edustavan palkansaajapuoluetta .
 Työmarkkinakierroksen poliittiset paineet kohdistuvat kovimmin sosiaalidemokraatteihin. Hallitusdemarit yrittävät epätoivoisesti pysyä mukana ammattiyhdistystoverien kyydissä.
 Nelikko ei pelastanut demareita
 Ammattiyhdistysliikkeen voimakkaalla tuella SDP:n puheenjohtajaksi ja pääministeriksi noussut  Antti Rinne  oli torstaina helpottunut mies, kun Postin työriitaa sovittelemaan  oli koottu kokenut työmarkkinanelikko :  Jukka Ahtela ,  Lauri Ihalainen ,  Lasse Laatunen  ja  Ann Selin .
 Nelikossa Ihalainen ja Selin edustavat vankasti ammattiyhdistysdemareita ja työnantajapuolella ansioituneet Ahtela ja Laatunen ovat tiiviin työmarkkinayhteistyön kannattajia. Tämän nelikon ympärillä leijuu edelleen keskitetyn työmarkkinasopimisen henki, josta Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) on pyristellyt eroon.
 Nelikon  ratkaisuehdotus kaatui  kuitenkin kustannusalan yrityksiä edustavan Medialiiton vastustukseen. Tähän työehtosopimukseen on siirretty Posti Palvelut Oy:n noin 700 työntekijää.
 Postin kilpailijaksi jakelualalla pyrkineet lehtitalot haluavat pitää kiinni omasta, itsenäisestä työehtospimuksestaan, joka tuo kilpailuetua työvoimakustannuksissa.
 Postikiistaan tarvitaan poliittista ratkaisua
 Pääministeri Rinne on kertonut, että Postin johto tunnusteli jo kesällä uuden hallituksen näkemystä laajaan postiväen siirtoon toiseen työehtosopimukseen. Rinteen mukaan  hallitus torjui ajatuksen .
 Demarijohtaja Antti Rinteen nousu pääministeriksi viritti suuria odotuksia palkansaajaliitoissa. Kuvassa Rinne keskustelee oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin kanssa. Pekka Tynell / Yle
 Postin päätös siirtää 700 pakettilajittelijaa Medialiiton sopimukseen tuli Rinteen mukaan hallitukselle yllätyksenä.  Postin johto on  kertonut, että siirrolle oli kuitenkin omistajaohjauksen siunaus.
 Postin riita on nyt sellaisessa umpisolmussa, että on vaikea uskoa sen aukeavan valtakunnansovittelijan toimistossa.
 PAU vaatii edelleen, että pakettilajittelijat on palautettava PAUn sopimukseen. Tämä ei näytä onnistuvan, ellei Postin johto peruuta pakettilajittelijoiden siirtoa toiseen työehtosopimukseen.
 Postin johdon pään kääntämiseen vaaditaan valtion omistajaohjauksen pitkää kättä.
 Ministeri Paatero voi vaihtaa Postin hallituksen, jos hallitus ei noudata omistajan ohjeita. Paatero tarvitsee toimilleen vähintään hallituskumppanien hiljaisen tuen.
 Jos tähän päädytään, oppositio ja talousliberaalit nostavat metelin poliittisesta ohjauksesta.
 Vientiliittojen neuvottelut karahtivat kiville
 Työmarkkinaneuvotteluista tuli viikonvaihteessa lisää huonoja uutisia, kun  Teollisuusliitto ja Ammattiliitto Pro ilmoittivat laajoista lakoista , jotka alkavat maanantaina 9. joulukuuta ja kestävät kolme päivää.
 Valtakunnansovittelijan ovella riittää lähiviikkoina jonoa.
 Valtakunnansovittelijalla riittää kiireitä liittokierroksen solmujen avaamisessa. Martti kainulainen / Lehtikuva
 Antti Rinne toimi ennen SDP:n puheenjohtajan pestiään juuri Ammattiliitto Pron tiukkana puheenjohtajana.
 Demaritaustaisen  Riku Aallon  johtama Teollisuusliitto käy nyt koko painollaan ensimmäisiä liittoneuvottelujaan, joten vientialojen voimaliitolla on näytön paikka.
 Teollisuusliiton ja sen vastapuolen Teknologiateollisuuden neuvotteluissa on väännetty kättä erityisesti kilpailukykysopimukseen sisältyneen työajan palkattoman pidennyksen kohtalosta. Kiistaa on kuitenkin myös laajemmin palkankorotuksista ja työajoista eri aloilla.
 Teollisuusliiton mukaan työnantajaleiri hakee nyt konfliktia tosissaan ja laajalla rintamalla. Teknologiateollisuus on vastannut, että Teollisuusliiton palkkavaatimukset rapauttaisivat kilpailukyvyn ja johtaisivat työpaikkojen menetyksiin.
 Hoiva-ala odottaa reippaita palkankorotuksia
 Vientialoille on kaavailtu liittokierroksen sopimusten päänavaajan roolia. Sopimusavausta mutkistaa eri palkansaajaryhmien välinen kilpajuoksu palkankorotuksista.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon työntekijöitä edustavan Tehyn demaritaustainen puheenjohtaja  Millariikka Rytkönen  on  uhonnut , että hoiva-alat vaativat tällä sopimuskierroksella omat lisäkorotuksensa ja niihin rahoitusta valtiolta.
 Kuntatalous kipuilee sote-tuskissaan. Kuntatyönantajat (KT) on laskeskellut kauhuissaan hoiva-alan lisäkuluja. Palkankorotusvaatimusten lisäksi hoivamenoja on lisäämässä muun muassa hallituksen tuleva esitys vanhusten ympärivuorokautisen laitoshoidon hoitajamitoituksen sitomisesta lakiin.
 Työmarkkinoilla eletään nyt laajemminkin kilpailukykysopimuksen jälkeisiä hulluja päiviä.
 Vyönkiristyksen jälkeen kaikki haluavat osansa yhteisten taloustalkoiden tuloksista. Omistajat ja yritysjohtajat ehtivät kuitenkin jo vetää välistä.
 Lue myös:
 Yle seuraa hetki hetkeltä tukilakkojen vaikutuksia – AKT ilmoitti tukilakon laajenemisesta ahtaukseen, sisääntuloväylät ruuhkautumassa Helsingissä
 Sopua ei löytynyt Postin kiistassa – maanantaina laajat tukilakot pysäyttävät liikenteen maalla, merellä ja ilmassa
 Analyysi: Demarit sähläsivät Postin työriidan – pelastavatko työmarkkinakonkarit Rinteen hallituksen selitysten suosta?

Analyysi: Politiikka sotkee neuvotteluja palkoista ja työajoista, ristivetoa SDP:n sisällä


Summary: Tappiollista logistiikkatoimintaa on rahoitettu perinteisen postipalvelun voitoilla, ilmenee MOT:n selvityksestä.

Perinteisen postin määrä on vähentynyt jo usean vuoden ajan. Posti on hakenut logistiikasta, eli erilaisten tuotteiden kuljetuksesta ja varastoinnista uutta talouden kivijalkaa. Tilinpäätöksistä päätellen strategia ei ole onnistunut.
 Vuosina 2008–2015 Postin logistiikkapalvelut tuottivat yli 170 miljoonaa euroa tappiota. Samaan aikaan perinteinen postipalvelu tuotti lähes 500 miljoonaa euroa voittoa.
 Viime vuosina Posti ei enää ole avannut julkisesti tarkkoja alakohtaisia lukemia. Perinteinen postipalvelu ja logistiikka yhdistettiin vuonna 2016 yhdeksi yksiköksi.
 MOT pyysi kahta yritysanalyytikkoa analysoimaan Postin viimeisimpiä tilinpäätöksiä.
 Analyytikoiden mukaan mikään ei viittaa siihen, että perinteisen postipalvelun liiketulos olisi yhtäkkiä romahtanut tai logistiikan liiketulos kasvanut rajusti.
 Logistiikka ei siis edelleenkään näytä tukevan postipalveluja, vaan pikemmin päinvastoin.
 Kuljetusyrittäjät: Postin laajentuminen on uhka yksityisille
 Kuljetusalan yrittäjät ovat jo useita kertoja vedonneet valtio-omistajaan Postin logistiikkabisneksen hillitsemiseksi.
 Vuonna 2017 tehdyssä vetoomuksessan yrittäjät toteavat, että Postin "aggressiivinen laajentuminen ‘rajattomine’ resursseineen ja perinteisen sekä kannattavan postitoiminnan tuottamine tappiopuskureineen on uhka yksityisille kuljetusyrityksille".
 Tänä syksynä viisi yrittäjää esitti omistajaohjausministeri  Sirpa Paaterolle  laskelmia, joiden mukaan Posti on tarjonnut kuljetuksia jopa 30 prosenttia halvemmalla kuin muut yrittäjät.
 Posti kieltää hintojen polkemisen ja sanoo toimivansa täysin markkinaehtoisesti.
 Lue lisää Postin yrityskaupoista ja tappiollisesta Venäjän-bisneksestä  täältä .

MOT selvitti: Näin Posti hukkasi miljooniaan


Summary: Aurinko näyttäytyy seuraavan kerran Suomen pohjoisimmassa kylässä vasta ensi vuonna.

Kaamos alkoi tänään pohjoisimmassa Suomessa.
 Helsingin yliopiston almanakkatoimiston mukaan maanantaina Nuorgamissa aurinko nousi kello 11.42 ja laski horisontin alapuolella kello 12.07 viimeistä kertaa tälle vuodelle.
 Nuorgamissa kaamos kestää 52 vuorokautta ja se päättyy 18. tammikuuta.
 Utsjoen kirkonkylällä, noin neljäkymmentä kilometriä Nuorgamista etelään, kaamos alkaa keskiviikkona. Siitä kaamos hiipii etelämmäs napapiirin tuntumaan. Kaamoksen aikaan aurinko ei nouse taivaanrannan yläpuolelle.
 Suomen pohjoisimmalla rajalla Tenojokivarressa kaamoksen lyhyet päivät tarkoittavat rauhoittumista ja vuotuistöihin uppoutumista.  Ellinor Guttorm Utsi  Nuorgamin naapurikylästä Norjan Hillagurrásta kertoo, että kaamoksen aikaan hän uppoutuu jouluvalmisteluihin ja porotöihin.
 Näihin aikoihin Guttorm Utsin perheen porot siirtyvät talvilaitumille, ja siksi hän toivookin sopivia talvisäitä.
 – Kaamoksen aikaan täytyy olla pakkasia, jotta järvet jäätyvät kunnolla ja poronhoitajilla on turvallista liikkua metsässä.
 Ellinor Guttorm Utsilla on kaamokselle omat askareensa.  Inger-Elle Suoninen / Yle
 Poroemäntä kertoo, että porotöiden lisäksi hämärät talvipäivät kuluvat saamenkäsitöiden merkeissä. Guttorm Utsi naurahtaa, etteivät työt lopu, vaikka illat pitenevät.
 – Saan osan elannostani saamenkäsitöistä. Kaamoksen aikaan on yksi jos toinenkin sauma ommeltavana. Sillä valmistaudun joulusesonkiin.
 Kaamos on täynnä värejä
 Lähes kahden kuukauden hämärä aika ei haittaa Norjan saamelaista Ellinor Guttorm Utsia. Hänestä kaamoksen monet värit ja valo ovat kauniita.
 – Taivas on jonakin päivänä kirkkaan sininen ja toisena aivan eri värinen. Värit muuttuvat päivittäin. Ne jotka sanovat, että täällä on pimeää, eivät taida nähdä ympärilleen, naurahtaa Guttorm Utsi.
 Kuten monet saamelaiset, myös Guttorm Utsi kertoo seuraavansa tarkkaan luonnonmerkkejä. Ne kertovat tulevien päivien ja viikkojen säistä. Samaa sanoo tekevänsä utsjokelainen kulttuurityöntekijä  Sverre Porsanger.
 Kaamoksen sään voi ennustaa ensimmäisen kaamospäivän säästä, kertoo Sverre Porsanger.  Inger-Elle Suoninen / Yle
 Porsanger ennustaa tulevan kaamoksen olevan lauha ja räntäsateinen. Ennustus perustuu kaamoksen alun säihin. Maanantaiaamuna kaamoksen alettua Nuorgamissa sää oli lauha ja lumisateinen.
 Guttorm Utsi puolestaan katsoo aina aamulla aamuruskon värejä. Jos taivas punertaa, tietää se säiden muuttumista. Aamuruskossa viehättää myös sen kauneus.
 – Aamulla taivas voi olla punainen tai liila. Sen kauniimpaa ei olekaan, ylistää Guttorm Utsi talvisen Saamenmaan värejä.

Kaamos alkoi pohjoisimmassa Suomessa – ”Se joka puhuu pimeydestä, ei tiedä mistä puhuu”


Viron hallitus on erottanut maatalousministeri  Mart Järvikin  tehtävästään.
 Järvikiä on epäilty valehtelusta kahdessa tapauksessa, joissa toisessa Järvikin epäillään pimittäneen tietoja Virossa löytyneestä vaarallisesta listeriabakteerista. Toinen koskee eturistiriitaa maataloustukien väärinkäytössä. Voit lukea lisää tapauksista  tästä jutusta.
 Viron yleisradioyhtiön  englanninkielisten uutisten  mukaan viime viikolla julkaistu selvitys osoitti, että Järvik on ylittänyt toimivaltansa tukijupakassa ja antanut epäjohdonmukaisia lausuntoja listeriabakteeriin liittyen.
 Viron tuore hallitus on ollut kriisissä miltei koko taipaleensa ajan. Hallituksessa on keskustavasemmistolainen keskustapuolue, oikeistokonservatiiviset Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE ja Isänmaa-puolue.
 Järvik on jo kolmas Viron oikeistopopulistisen Ekre-puolueen ministereistä, joka on erotettu viimeisen kuuden kuukauden sisällä.
 Ekre on aiemmin uhannut lähtevänsä hallituskoalitiosta, jos Järvik erotetaan tehtävästään, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Keskustapuolueeseen kuuluva Viron pääministeri  Jüri Ratas  on kuitenkin sanonut Järvikin erottamisen jälkeen, että hallituspuolueet ovat vahvistaneet jatkavansa vaikeasta tilanteesta huolimatta.
 Lisää aiheesta:
 Vaarallinen listeriabakteeri sai virolaiset vähentämään kalansyöntiä – Terveysviranomainen: "Teemme kaikkemme, jottei bakteeri leviäisi Suomeen"
 Viron hallitus huojuu – oppositio vaatii valehtelusta epäillyn Ekre-puolueen maaseutuministerin eroa

Viron maatalousministeri Mart Järvik on erotettu tehtävästään


Summary: Kiinalaiset voisivat rahoittaa koko tunnelin. Varovaisuuden vuoksi rahoitusta etsitään kuitenkin myös Euroopasta.

Sijoittaja ja yrittäjä  Peter Vesterbackan  kiinalaiset yhteistyökumppanit ovat äskettäin käyneet sekä Suomessa että Virossa kertomassa eri tahoille, missä vaiheessa tunnelisuunnitelmissa ollaan.
 Rahoituksesta on solmittu kiinalaisten kanssa iso aiesopimus, mutta sijoittajia haetaan myös Euroopasta, koska pelkästään kiinalaisten rahoituksen varaan yrittäjä ei halua turvautua.
 – Meillä oli pari viikkoa sitten käymässä China Railway International Groupin (CRIG) ylintä johtoa, eli yhtiön presidentti  Chen  ja hänen tiiminsä. Käytiin tapaamassa päättäjiä Suomessa ja Virossa. Kävimme läpi tämän hetken vaihetta ja kerrottiin päättäjille projektin status, Vesterbacka kertoo.
 CRIG on osa maailman suurinta rakennusyhtiötä, Kiinan valtion omistamaa China Railway Engineerin Corporationia (CREC), joka on listattu Hongkongin pörssiin. Se rakentaa rauteteita, mutta paljon myös muuta infrastruktuuria.
 Näin kertoo tunnelihankkeen vetäjä, Peter Vesterbacka projektin viime vaiheista. Hän antoi Ylelle haastattelun luotijunassa matkalla Hangzhousta Shanghaihin lokakuun lopulla.
 Jokin aika sitten vetäjät kävivät hakemassa Viron hallitukselta päätöstä, että tunnelihanke määritellään kansallisesti merkittäväksi. Se käynnistäisi ympäristövaikutusten arvioinnin ja tunnelin suunnittelun Virossa. Asian etenemisestä on lupaus, Vesterbacka kertoo.
 - Toivottavasti tämän vuoden puolella päästään siinäkin eteenpäin. Työn tekemistä on hieman jo aloitettu Virossa, vaikka virallinen prosessi ei ole vielä vireillä.
 Viron ja Suomen hallitukset eivät ole toistaiseksi kertoneet mielipidettään tunnelista.
 Valtioneuvoston antaa ajallaan lausuntonsa
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitukseen Vesterbacka ei ole toistaiseksi ollut yhteydessä.
 Edeltävä  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus suhtautui myötämielisesti yksityisellä rahalla toteutettavaan tunneliin, koska silloin hallitus katsoi, että Suomella, Virolla tai EU:lla ei ole varoja sen toteuttamiseen.
 Valtioneuvosto sanoo aikanaan sanansa tunnelista, koska se kulkisi osin Suomen talousvyöhykkeellä. Sen vuoksi asiasta tarvitaan jo lain mukaan valtioneuvoston suostumus.
 Vesterbacka on tällä hetkellä ollut lähinnä yhteydessä ympäristöministeriöön. Ministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) ja virkamiehet ovat saaneet ajantasaiset tiedot hankkeesta.
 Toinen keskeinen ministeriö on liikenne- ja viestintäministeriö, jota on pidetty ajan tasalla asioiden etenemisestä. Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) ei tässä vaiheessa kommentoi valmistelua.
 Valtio on silti itsekin teettänyt virkamiehillä esiselvityksiä Suomesta Viroon kulkevasta rautatietunnelista, mutta mitään toista varsinaista tunnelihanketta ei ole olemassa, vastoin usein toistettua käsitystä.
 Metrotunnelin poraustunneli Xiaoshanin kansainvälisen lentokentän alla. Suomalaistoimittajia tutustui tunneliin lähellä Hangzhoun kaupunkia lokakuun lopulla.  Virpi Hukkanen / Yle
 Ympäristövaikutusten arviointi on valtava urakka
 Tunnelin ympäristövaikutusten arviointi (YVA) on Suomessa hyvässä vauhdissa, Vesterbacka sanoo. Ensimmäiset YVA-vaiheet ovat valmiita ja palautetta on kertynyt yli tuhat sivua.
 – Tämän vuoden aikana tai ensi vuoden alussa ollaan YVAn kanssa maalissa, Vesterbacka arvioi.
 YVA-menettely on moniportainen ja siinä on iso määrä eri tahoja.
 Suomessa Uudenmaan ELY-keskus ohjaa ympäristövaikutusten arviointia Suomen puolella, ympäristöministeriö taas hoitaa valtioiden välistä ympäristövaikutusten arviointia yhteistyössä Viron kanssa.
 Vielä YVA-menettely ei ole valmis. Uudenmaan ELY-keskus on esittänyt täydennystarpeita hankkeen arviointiohjelmaan. Lausunnossaan se haluaa tarkempia tietoja hankkeen vaikutuksista mm. liikenteeseen, maankäyttöön, Suomenlahteen, luontoon ja ihmisten elinoloihin.
 YVA-arvioinnissa on olemassa myös sellainen vaihtoehto, että tunnelia ei lainkaan rakenneta. Tällainen niin sanottu nollavaihtoehto on YVA-arvioinneissa aina automaattisesti mukana.
 Lisäksi tunnelin rakentamista määrittää Uudenmaan maakuntakaava.
 Uudenmaan maakuntakaavassa on Vesterbackan mukaan vielä tekemistä, vaikka se eteneekin. Vesterbacka haluaisi maakuntakaavaan kaikki kolme vaihtoehtoa, jotka ovat myös YVA-arvioinnissa mukana. Tästä Uudenmaan liitto on eri mieltä. Uudenmaan liiton valmisteilla olevassa Helsingin maakuntakaavan ehdotuksessa on mukana vain Helsingin kautta kulkeva vaihtoehto.
 Tunnelin läpäistävä myös kansainvälinen arviointi
 Suomalaisten lisäksi ympäristövaikutuksia arvioidaan myös Viron kanssa. Suomella ja Virolla on valtiosopimus isojen hankkeiden arvioinnista. Maat ovat nimenneet erityisryhmän selvittämään Vesterbackan tunnelihanketta. Siinä on virkamiehiä molemmista maista.
 Kahdenvälisen YVA-sopimuksen lisäksi ympäristövaikutusten arvointiin sovelletaan kansainvälisellä tasolla myös niin kutsuttua Espoo-sopimusta. Viro on näiden sopimusten perusteella ilmoittanut osallistuvansa Suomen YVAan.
 EU-tasolla suunnitelmia on esitelty edelliselle liikennekomissaarille Violeta Bulcille. Rahoitusta EU:lta tunneliyhtiö ei ole hakenut.
 Suurmetropoliin jopa 200 000 asukasta
 Vesterbackan suunnitelma on hurja.
 Merenalaisten ratakiskojen lisäksi ideassa iso osa on myös uusien asuinalueiden luomisella juna-asemien yhteyteen.
 Suunnitteilla on maailman pisin meren alla kulkeva rautatietunneli, joka kuljettaisi matkustajia ja rahtia sekä yhdistäisi logistisesti. Se kulkisi 200 metriä merenpinnan alapuolella ja maallakin kymmeniä metrejä maan pinnan alla.
 Jos lautalla Tallinnaan pääsee kahdessa tunnissa, rautatietunnelissa aika olisi noin puoli tuntia tai jopa alle sen.
 Vesterbackan vetämän yrityksen Finest Bay Area Developmentin on tarkoitus saada 100 kilometriä pitkä tunneli valmiiksi vuoden 2024 jouluaattoon mennessä.
 Jos lautalla Tallinnaan pääsee kahdessa tunnissa, rautatietunnelissa aika olisi noin puoli tuntia tai jopa alle sen.
 Rautatietunneleita olisi kaksi: yksi henkilöliikenteelle ja toinen rahdille. Autot kulkisivat samaan tapaan kuin vaikka Rovaniemen junassa.
 Metroa rakennetaan lähes seitsemän kilometriä.  Virpi Hukkanen / Yle
 Vesterbacka haluaa Espoon kautta kulkevan reitin
 Vaihtoehtoisia reittejä rautatietunnelille on kolme.
 Ensimmäinen kulkisi Helsinki-Vantaan lentoasemalta Espoon Otaniemen-Keilaniemen kautta Hramtsowin matalan alueelle sijoitettavalle keinosaarelle ja siitä Tallinnan suuntaan.
 Toisessa vaihtoehdossa reitti veisi lentoasemalta Helsingin Ilmalan ja Espoon Otaniemen-Keilaniemen kautta Ulkomatalan alueelle sijoitettavalle keinosaarelle ja siitä Tallinnan suuntaan.
 Kolmas reittivaihtoehto puolestaan kulkisi lentoasemalta Pasilan ja Helsingin keskustan kautta Tallinnan suuntaan.
 Vesterbacka haluaisi reitin Espoon kautta.
 – Ihanneratkaisu olisi Helsingin lentokentältä Otaniemi-Keilaniemen kautta, missä olisi tilaa 50 000 asukkaalle. Tunneli kulkisi rakennetun saaren kautta, jonne mahtuisi myös 50 000 asukasta. Sieltä sitten Ylemisteen, missä voisi asua myös 50 000 asukasta, Vesterbacka maalailee.
 Näin uuden Helsinki-Tallinna väylän varrelle mahtuisi 200 000 uutta asukasta. Suunnitelmassa on siis myös kaksi Suomen aluevesille rakennettavaa keinosaarta.
 Helsinki haluaa linjauksen päärautatieaseman kautta
 Vesterbacka kertoo, että viime aikoina hän ei ole ollut puheissa Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  kanssa tunnelista. Helsinki on tiukasti sitä mieltä, että linjauksen on kuljettava päärautatieaseman kautta. Myös se vaihtoehto on tarkastelun alla, Vesterbacka kertoo.
 Espoon kaupungin suhtautuminen on ”erittäin myönteistä” ja Vesterbacka on keskustellut tunnelilinjauksesta kaupunginjohtaja Jukka Mäkelän (kok.) kanssa.
 – Tavattiin Jukka Mäkelä, kun kiinalaiset yhteistyötahot olivat käymässä, Vesterbacka sanoo.
 Oma merkityksensä Espoon mielipiteelle lienee sillä, että suurkaupunki Shanghai ja Espoo ovat olleet ystävyyskaupunkeja kaksikymmentä vuotta.
 Ystävyyskaupunkisuhteilla on suuri merkitys Kiinassa ja kiinalaisilla suurkaupunkien pormestareilla on paljon valtaa.
 Vesterbacka kehuu myös Suomen ja Kiinan johdon lämpimiä suhteita ja merkitystä maiden välisille suhteille.
 Espoo ja Helsinkin ovat linjauksesta siis eri mieltä ja Uudenmaan liitto on ainakin kaavasuunnitelmassa asettunut Helsingin kannalle.
 Kiinalaiset ovat rakentaneet tunneleita noin 18 000 kilometriä. CRIGin edustaja kehottaa käyttämään kypärää matkalla poraustunneliin.   Stina Brännare / Yle
 Rahtiliikenteen terminaali lentoaseman pohjoispuolelle
 Kaikissa linjausvaihtoehdoissa rahtiliikenteen terminaali rakennettaisiin Helsinki-Vantaa lentoaseman pohjoispuolelle ja rautatieyhteys sinne.
 Miten hoidettaisiin yhteys muuhun rataverkkoon, on vielä auki.
 Auki on myös, miten Helsinki–Viro -tunneli liittyisi muuhun liikennejärjestelmään Euroopassa.  Rail Baltica  on tässä keskeisessä asemassa. Se on huippunopea ratayhteys Tallinnasta Varsovaan, josta on jatkoyhteydet kaikkialle Eurooppaan. Yhteyden rakentaminen saattaa alkaa vielä tämän vuoden puolella.
 Jos jatkumoa ei ole muualle Eurooppaan, Suomen ja Viron välisestä rautatietunnelista ei olisi hyötyä. Vesterbackan tunnelin rautatie- kiskot on suunniteltu vastaamaan eurooppalaista raideleveyttä .
 Tunnelin tarkemmasta teknisestä suunnittelusta vastaavat yhdessä CRIG, konsultointi- ja suunnitteluyritys Pöyry sekä rakentamisen suunnittelu- ja konsulttiyritys A-insinöörit.
 Suunnitteilla on osa "uutta Silkkitietä"
 China Railway International Groupin kanssa Vesterbackan tunneliyhtiöllä on monta eri aiesopimusta. Se on Kiinan valtion omistaman maailman suurin rakennusyhtiö CREC:n tytäryhtiö.
 Lopullista sopimusta tunnelin suunnittelusta ja rakentamisesta ei vielä ole, mutta hankkeessa myös mukana olevat Pöyry ja A-insinöörit ovat CRIG:n kanssa melko pitkällä yksityiskohtaisessa työnjaossa, eli mitä kukin tekee ja millä aikaraamilla.
 Suunnittelusta ja rautatietunnelin mahdollisesta rakentamisesta vastaavat kiinalaisyritykset ovat hankkeessa mukana osana Kiinan valtion eli Vyöhyke- ja tie -hanketta (Belt and Road Initiative).
 Uudeksi Silkkitieksikin kutsutulla hankkeella Kiina haluaa rakentaa tehokkaan kulkuyhteysverkoston Kiinasta maailmalle muinaisen silkkitien tapaan. Se tarkoittaa nopeita raideyhteyksiä, suuria satamia ja vapaakauppa-alueita sekä uusia tietoliikenneyhteyksiä.
 Suurin nyt meneillään oleva suuri uuden silkkitien rakennusurakka on luotijunayhteyden rakentaminen Unkarin Budapestin ja Serbian pääkaupungin Belgradin välille.
 Metron poraustunneli lähellä Hangzhoun kaupunkia.  Virpi Hukkanen / Yle
 Kiinalaisia valtionyhtiöitä rahaston omistajissa
 Rautatietunnelin budjetti on 15 miljardia euroa.
 Päärahoittajana on Touchstone Capital Partners, joka on lontoolainen kiinalaisomisteinen sijoitusrahasto. Taustalta löytyy runsaat kolmekymmentä valtio-omisteista kiinalaisyritystä, joista yksi on valtion omistama maailman suurin rakennusyhtiö CREC. Lisäksi mukana on China International Railway Group, joka siis varsinaisesti rakentaisi tunnelin. Mukana on myös energiayhtiö Power China ja rakennusyhtiö China Construction Company.
 Kiinalaiset ovat lupautuneet rahoittamaan koko tunnelin. Aiesopimus kiinalaisten kanssa koko 15:sta miljardista eurosta on olemassa, mutta puolet rahasta pyritään saamaan kasaan muualta kuin Kiinasta. Näitä sopimuksia ei vielä ole olemassa.
 Noin kolmannes budjetista sijoitetaan Virossa sijaitsevaan hankeyhtiöön, ja 70 prosenttia on lainarahaa markkinoilta.
 Vesterbacka sanoo, että rahoitus on aikataulussa ja hyvällä tolalla. 7,5 miljardia euroa haetaan eurooppalaisilta institutionaalisilta sijoittajilta, käytännössä ne ovat eurooppalaisia eläkerahastoja. Näitä keskusteluja on käyty Suomessa, Ruotsissa, Norjassa, Ranskassa ja Hollannissa. Myös japanilainen sijoitusraha kiinnostaa.
 Sijoituspalavereista on tullut positiivista palautetta, vaikka mitään ei olekaan vielä paperilla. Rahaa on maailma täynnä ja se etsii kohteita, Vesterbacka kuvailee
 – Poliittisesti, kun katsotaan kauppasotia ja Eurooppa-Kiina suhteita, niin meneillään on aika vahva negatiivinen Kiina-tunnelma vähän joka puolella. Siinä mielessä on järkevää, että ei olla myymässä satamaa tai lentokenttää kiinalaisille, vaan ollaan rakentamassa uutta tunnelia.
 Klassikkokysymykseen, miksi kiinalaisten kannattaisi sijoittaa tunneliprojektiin, Vesterbacka vastaa, että kiinalaiset kuten muutkin sijoittajat haluavat sijoittaa "hyviin ja kannattaviin hankkeisiin".
 Laskelmat on tehty niin, että tunneli maksaisi itsensä 17 vuodessa. Sijoituksen tuotoksi on arvioitu jopa kymmenen prosenttia.
 Kiinalaisen rahan omistuksista esimerkkejä Suomessa ovat peliyhtiö Supercell ja Amer Sports sekä Ruotsissa maailmankuulu autobrändi Volvo.
 Tunnelin työntekijöitä poseeraamassa ulkomaalaisille vieraille.  Stina Brännare / Yle
 "Taustalla ei ole kommunistisen puolueen salajuoni"
 Vesterbacka ei ole lainkaan huolissaan, että rautatietunneli on osa Kiinan valtion Vyö- ja -tiesuunnitelmaa tai että mukana on isoja, valtion omistamia yrityksiä.
 – Tähän samaan kauppaan ei sisälly mitään poliittista tai valtiojärjestelmän toimitusta. Ainakaan minun tietääkseni tässä ei ole Kiinan kommunistisen puolueen salajuoni taustalla, Vesterbacka hymähtää.
 Kiina on erilainen valtio kuin Suomi, mutta Vesterbackan kokemus on, että kiinalaisten kanssa voi keskustella kaikesta.
 Vesterbackan vetämällä Finest Bay Area Development -yrityksellä on tytäryritys Virossa, joka toteuttaa tunnelin, kun tarvittavat luvat ja päätökset ovat olemassa. Se omistaa enemmistön koko tunnelista ja hallituksen puheenjohtaja on Peter Vesterbacka. Yrityksen pääkonttori on Suomessa.
 – Tärkeätä on, että yrityksen pääomistus ja kontrolli säilyvät Suomessa, Vesterbacka alleviivaa.
 Kiinalaiset rahoittajat ja mukana olevat yritykset ovat hyväksyneet järjestelyn.
 Tähtäimessä on, että junat liikkuvat Suomenlahden alla Suomen ja Viron välillä jouluaattona vuonna 2024, siis viiden vuoden kuluttua.
 – Tämä haluttiin lyödä lukkoon, ja ihan aikataulussa on edetty. Totta kai aikataulu on hyvin kunnianhimoinen, Vesterbacka myöntää ja lisää, että kun luvat ja kaavat ovat olemassa, itse rakentamiseen ei mene kuin pari vuotta.
 Lue myös:
 Vesterbackan yksityisen tunneliyhtiön johto antaa tänään lisäselvityksiä Tallinna-tunnelista Viron päättäjille Tallinnassa
 Näin Vesterbackan tunnelihanketta kommentoidaan – virolaisministeri: Aikataulu epärealistinen, kannattavuus ja ympäristövaikutukset epäilyttävät

Peter Vesterbackan Tallinna-tunnelihankkeeseen tulossa mukaan maailman suurin rakennusliike – vuosittainen työllisyysvaikutus olisi 20 000 henkilötyövuotta
 Tallinna-tunnelin Helsinki -linjaus on vahvoilla maakuntakaavaan
 Ely-keskus: Tallinna-tunnelin ympäristövaikutusten arviointia täsmennettävä
 Helsinki–Tallinna-tunnelille vain yksi reittilinjaus Uudenmaan maakuntakaavassa
 VR-Yhtymä havittelee liikennöijäksi Helsinki-Tallinnan
junatunneliin ja perää  miljardeja kotimaan ratatöihin

Vesterbacka Tallinnan kohutunnelista: "Tässä ei ole taustalla Kiinan  kommunistisen puolueen salajuoni"


Summary: Porolukujen muuttamisen sijaan työryhmä ehdottaa paliskunnille muita toimenpiteitä laidunten parantamiseksi.

Suomessa on pohdittu jo vuoden verran, kuinka monta poroa saa olla koko Suomessa ja millainen tulevaisuus porotaloudella on.
 Vuosi sitten maa- ja metsätalousministeriön asettama työryhmä kertoi ehdotuksestaan maanantaina.
 Ehdotuksen mukaan tulevan kymmenen vuoden aikana tulee olemaan saman verran poroja kuin nytkin, eikä porolukuja vähennetä ollenkaan. Suomessa saa tulevaisuudessakin olla 203 700 poroa.
 Suomessa porot ovat yksityisomaisuutta ja suurimmasta sallitusta poromäärästä päättää maa- ja metsätalousministeriö.
 Kun porolukuja ei lähdetä muuttamaan, työryhmä ehdottaakin, että jokaisen paliskunnan tulee valmistella oma hoito- ja käyttösuunnitelma, jolla turvataan hyvät laidunalueet.
 Suunnitelmissa huomioitaisiin paliskuntien vuodenaikaisten laidunkiertojärjestelmien kehittämisen ja poromäärien säätelyn tarpeet ja mahdollisuudet.
 – Porolaidunten hoito- ja käyttösuunnitelmat toteuttaisivat keskeisesti hallitusohjelman tavoitetta edistää porotalouden kehittymistä kannattavana, kestävänä ja kulttuurisesti merkittävänä elinkeinona, sanoo työryhmää vetänyt, neuvotteleva virkamies  Tapani Sirviö  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Laidunalueiden hoito- ja käyttösuunnitelmat tulee olla valmiita toteutettavaksi 1.6.2022.
 Vesa Toppari / Yle
 Jokainen paliskunta valitsee kaksi keinoa, jolla parantaa laidunmaitaan
 Työryhmä on ehdottanut viittä keinoa, joiden avulla paliskunta voi parantaa omia laidunalueitaan.
 Vähintään seitsemän prosenttia eloporomäärän lasku suhteessa suurimpaan sallittuun eloporomäärään Toimenpiteellä pyritään lisäämään talvilaidunten jäkälämäärää laidunpainetta vähentämällä. Paliskunta sitoutuu teurastamaan 67 prosenttia poronhoitovuoden teurasporoista. Toimenpiteen tavoitteena on säästää talvilaitumia minimoimalla teurasporojen talviaikainen laidunten käyttö. Jäkälämaiden tilan parantaminen. Toimenpide voi sisältää laidunkierron kehittämistä paimennuksen tai aitaratkaisujen avulla. Toimenpiteen tavoitteena on ohjata porojen kulkua ja laidunnusta sekä estää poroja tallomasta jäkälälaitumia lumettomana aikana. Porot tulee paimentaa pois talvilaidunalueilta ennen lumien sulamista keväällä. Kesälaidunkierron kehittäminen.Toimenpide sisältää porojen kesälaidunnuksen ohjaamista niin, että sillä edistetään luonnon monimuotoisuutta ja estetään pensoittumista. Kesäaikana poroja tulee ohjata laiduntamaan alueilla, joilla laidunnuksesta on hyötyä luonnon monimuotoisuudelle. Vapaaehtoisia paliskuntien yhdistymisiä. Joillakin alueilla tokkakuntien vapaaehtoinen yhdistäminen tai yhteistyön lisääminen auttaisi tokkakuntien laidunmaiden monipuolistumiseen ja porojen laidunkierron ja laiduntenkäytön kehittämiseen.
 Myös osakaskohtaisia lukuja esitetään yhdenmukaistettavaksi niin, että jokaisessa paliskunnassa osakaskohtainen suurin sallittu olisi 500 eloporoa. Muutoksen tavoitteena on lisätä päätoimisten ja sitoutuneiden poronomistajien määrää paliskunnissa.
 Työryhmän esitys etenee seuraavaksi maa- ja metsätalousministerin pöydälle. Esitys tulee myös lausuttavaksi ensi keväänä. Uusi asetus sellaisena kuin se lopulta muodostuu, pitäisi olla voimassa uuden poronhoitovuoden alkaessa 1.6.2020.

Suomen porolukuun ei muutosta – työryhmä ehdottaa velvoittavia keinoja porolaidunten kestävyyden takaamiseksi


Summary: Australian pääministerin mukaan väitteet kiinalaisten sekaantumisesta maan sisäpolitiikkaan ovat "erittäin huolestuttavia".

Sunnuntaina julkisuuteen tulleiden väitteiden mukaan Kiinan tiedustelupalvelu lähestyi kiinalais-australialaista miestä ja yritti saada hänet pyrkimään kansanedustajaksi.
 Australialaisen Nine Network -tv-kanavan mukaan kiinalaiset lupasivat Melbournessa asuvalle luksusautojen kauppialle  Bo "Nick" Zhaolle  reilun 600 000 euron arvosta rahaa, mikäli hän pyrkisi maan parlamenttiin.
 Maaliskuussa 32-vuotias Zhao löydettiin kuolleena hotellihuoneesta Melbournessa. Ennen kuolemaansa Zhaon väitetään ottaneen yhteyttä Australian tiedustelupalveluun, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Viranomaiset eivät ole toistaiseksi pystyneet selvittämään Zhaon kuolinsyytä.
 Australian tiedustelupalvelu on vahvistanut tutkivansa julkisuudessa esitettyjä väitteitä ja ottavansa ne vakavasti,  BBC raportoi.
 Kiinan vaikutusvalta kasvaa
 Australian pääministeri  Scott Morrison  luonnehti maanantaina väitteitä kiinalaisten sekaantumisesta maan sisäpolitiikkaan "erittäin huolestuttaviksi".
 – Hallitus ei ole koskaan ollut yhtä sitoutunut pitämään australialaisia vapaina ja turvassa ulkomaiselta sekaantumiselta, Morrison kertoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 – Varoittaisin kuitenkin ketään vetämästä liian nopeita johtopäätöksiä näistä asioista, Morrison jatkoi.
 Australia on viime vuosina yrittänyt suitsia Kiinan vaikutusvallan kasvua kieltämällä ulkomaalaiset vaalilahjoitukset ja muunlaisen vaikuttamisen maan sisäpolitiikkaan.
 Maiden välillä on kuitenkin tiiviit taloudelliset suhteet. Noin kolmannes Australian vientituloista tulee Kiinasta.
 Kiina ei ole toistaiseksi kommentoinut väitettyä vakoiluyritystä.

Australian tiedustelupalvelu tutkii: Yrittikö Kiina ujuttaa vakoojan maan parlamenttiin?


Summary: Tukilakko alkaa ensi torstaina.

Auto- ja Kuljetusalan työntekijäliitto AKT ry on juuri kertonut laajentavansa PAU:n tukilakkoa myös ahtausalalle.
 Myötätuntotoimet alkavat tulevana torstaina, 28.11. kello 6 ja päättyvät lauantaina 30.11. kello 6. Käytännössä Satamaoperaattorit ry:n ja AKT:n työehtosopimusten piirissä olevt pidättäytyvät töistä tuona aikana.

AKT laajentaa PAU:n tukitoimet satamien ahtauksiin


Summary: Viime viikolla osoitettiin mieltä niin maalla kuin merelläkin, mutta kilpailtiin myös hääpakettipalkinnosta Malediiveille. Kokosimme yhteen viikon näyttävimmät uutiskuvat.

Mellakkapoliisi yrittää hillitä opposition kannattajien mielenosoitusta parlamenttitalon edessä Tbilisissa 18. marraskuuta. Zurab Kurtsikidze / EPA
 Kaksi miestä tarttui FEMEN-aktivistiin yrittääkseen pysäyttää hänet sen jälkeen, kun useat FEMEN-aktivistit häiritsivät Espanjan diktaattorin Francisco Francon kuoleman vuosipäivää pidettävää mielenosoitusta Oriente-aukiolla, Madridin keskustassa, Espanjassa, 18. marraskuuta. Espanjan hallitsija Francisco Franco kuoli 20. marraskuuta 1975. Victor Lerena / EPA
 Hongkongin teknillisen yliopiston vallanneiden mielenosoittajia nokosilla 18. marraskuuta. Anthony Wallace / Lehtikuva
 Mielenosoittajat heijastavat vihreitä lasersäteitä 18. marraskuuta Santiagossa, Chilessä. Alberto Valdes / EPA
 Tuhannet jalkapallofanit seuraavat ottelua Libanon-Pohjois-Korea torilla Beirutissa 19. marraskuuta Wael Hamzeh / EPA
 Intian turvallisuushenkilöt pidättävät Intian nuorisokongressin jäsenen mielenosoituksen aikana New Delhissä 20. marraskuuta. Money Sharma / AFP
 Etelä-Korean Blue Dragon-elokuvapalkinnot jaettiin neljättäkymmenettä kertaa  21. marraskuuta Incheonissa.  Kim Hee-Chul / EPA
 Australialainen  krikettifani poseeraan Australian ja Pakistanin välisessä koeottelussa 21. marraskuuta Brisbanessa. Glenn Hunt / EPA
 Berliinin kasvitieteellinen puutarha valaistuna laservaloin 21. marraskuuta.  Hayoung Jeon / EPA
 Hongkongin protestoijien valmistama "Demokratian jumalatar" -patsas Polyteknisen yliopiston edessä 21. marraskuuta. Fazry Ismail / EPA
 Mielenosoittaja vastusti Currumbinissa norjalaisen Equinor -öljy-yhtiön porauksia Australian etelärannikolla 23. marraskuuta. Jason Obrien / EPA
 Thaimaalainen morsian kilpailee ”Running the Brides” -tapahtumassa Bangkokissa, Thaimaassa, 24. marraskuuta. Sataviisikymmentä morsiusparia kilpailivat kolmen kilometrin juoksukilpailussa ja haastetehtävissä tarkoituksena oli voittaa hääpakettipalkinto Malediiveille. Rungroj Yongrit / EPA

Presidenttikisaa Guinea-Bissaussa ja viikon muita uutiskuvia


Summary: 32-vuotiasta miestä syytetään kolmesta murhan yrityksestä sekä muun muassa ampuma-aserikoksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.

Hietalahden viime heinäkuun ampumatapauksen pääkäsittely alkaa tänään maanantaina Helsingin käräjäoikeudessa. Oikeuskäsittely käydään muiden väkivaltajuttujen tapaan turvasalissa, jossa muun muassa kuvaaminen on kielletty.
 Kosovolaistaustaista miestä syytetään kolmesta murhan yrityksestä sekä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta,  ampuma-aserikoksesta  ja vaarallisen esineen hallussapidosta. Rikosnimikkeenä on murhan yritys, koska syytteiden mukaan teot on tehty vakaasti harkiten sekä  vakavaa yleistä vaaraa aiheuttaen .
 Ampuminen tapahtui viime heinäkuussa noin kello neljän aikaan iltapäivällä  Hietalahdenkadun ja Porkkalankadun risteyksessä . Kaksi ihmistä loukkaantui. Poliisi otti epäillyn kiinni myöhemmin samana päivänä.
 32-vuotias mies on ollut  vangittuna heinäkuun lopulta  todennäköisin syin epäiltynä murhan yrityksestä ja ampuma-aserikoksesta.
 Kyseessä tiettävästi välien selvittely
 Poliisi on aiemmin kertonut, että tekijä ja uhrit olivat toisilleen entuudestaan tuttuja ja kyseessä olisi ollut jonkinlainen  välien selvittely , mutta  riidan syy ei ole selvinnyt poliisille . Epäiltyä ampujaa oli pahoinpidelty kolmesti ennen ampumista. Näitä pahoinpitelytapauksia käsitellään osana oikeuskäsittelyä.
 Epäiltyyn ampujaan kohdistuneista teoista on nostettu syytteitä nimikkeillä laiton uhkaus ja pahoinpitely. Nämä epäillyt kaksi rikosta ovat tapahtuneet Vantaalla ja Helsingissä.
 Kolmannesta epäillystä pahoinpitelystä Espoossa on nostettu jo aiemmin syytteet heinäkuussa. Myös kyseinen tapaus käsitellään osana koko juttukokonaisuutta.
 Lue myös:
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty saa syytteet kolmesta murhan yrityksestä
 Poliisi: Helsingin keskustan viimekesäinen ampumistapaus selviämässä – Taustalla kahden suvun välinen riita
 Hietalahden ampumatapauksen osallisilla on pitkä yhteinen historia – poliisi tutkii, liittyykö rikos tiiviin yhteisön väleihin
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty vangittiin – ase oli luvaton, poliisin mukaan viitteitä suunnitelmallisuudesta
 Helsingin keskustan ammuskelusta epäiltyä vaaditaan vangittavaksi – Epäilty on rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja
 Rantautuiko Suomeen nyt uusi rikollisuuden muoto? Helsingin ampumatapaus on täysin poikkeuksellinen – 12 kysymystä poliisille
 Helsingin keskustan ammuskelu herätti keskustelun – Onko Ruotsin henkirikosvyyhti rantautumassa Suomeen?
 Helsingin keskustan ampumistapauksen tekijä ja uhrit olivat toisilleen tuttuja – Poliisi: "Konkreettista vaaraa myös muille paikalla olleille"
 Hietalahdenkadulla Helsingin keskustassa ammuttu – poliisi tutkii tapausta kolmena murhan yrityksenä, yksi henkilö otettu kiinni

Helsingin Hietalahdessa ammuttiin viime kesänä keskellä päivää –  käräjäoikeus käsittelee syytteitä murhien yrityksistä turvasalissa tänään


Summary: Postin tukilakot vaikuttavat tänään kymmenien tuhansien ihmisten liikkumiseen.

Helsingin seudun liikenteen linja-autoista jopa 1 300 saattaa jäädä tänä päivän varikoille Postin tukilakkojen takia. Lakko vaikuttaa kymmenien tuhansien ihmisten matkoihin. HSL:n mukaan busseista neljännes ajetaan tänään.
 Tukilakko kestää tiistaihin kello kolmeen aamulla.
 Pääkaupunkiseudun linja-autoliikenteen tilannetta voit katsoa  tämän linkin takaa . Myös  HSL:n omat sivut  kertovat liikenteen kulusta.
 Laivaliikenteessä satamiin jäävät kaikki Suomen lipun alla kulkevat alukset. Laivojen kulkua voi seurata eri yhtiöiden sivuilta. Viking Line kertoo  poikkeusaikatauluista täällä  ja Tallink Silja  tilanteesta kerrotaan täällä . Myös Eckerö Linen laivojen kulussa on poikkeuksia.
 Finnair on kertonut peruneensä tältä päivältä jopa 300 lentoa. Katso  täältä lisätietoa  lentotilanteesta.
 Täältä löydät lakon  tiedot kootusti .
 Lue myös:
 Yle seuraa hetki hetkeltä – Katso miten ja mihin tukilakot vaikuttavat
 PAU: Postin lakot jatkuvat lähes jouluun asti – laajenevat toimihenkilö- ja myymälätehtäviin
 Sopua ei löytynyt Postin kiistassa – maanantaina laajat tukilakot pysäyttävät liikenteen maalla, merellä ja ilmassa

Tukilakot alkoivat: katso täältä tietoa bussi-, lento- ja laivaliikenteestä


Summary: Yrittäjät toivovat, että Hämeenkadulla tehdyistä virheistä on opittu.

Tampereen kaupunginvaltuusto kokoontuu maanantai-iltana päättämään, jatketaanko ratikkalinjaa saman tien myös linja-autoasemalle. Myönteinen päätös tietää sitä, että seuraavaksi auki revitään Hämeenkadun ja linja-autoaseman välinen Hatanpään valtatie.
 Ratikkatyömaa vaikuttaisi paljon esimerkiksi valtatien varrella toimivaan Koskikeskukseen. Cityconin liiketoimintajohtaja odottaa päätöstä kaksijakoisin miettein. Uusi linja toisi ratikkapysäkin aivan kauppakeskuksen nurkalle, Sorin aukion laitaan, mutta iso mylläys keskuksen ympärillä kestäisi pari vuotta.
 – Tietyömaahan emme kauhean positiivisesti suhtaudu, mutta lopputulokseen tietenkin, liiketoimintajohtaja  Mari Laaksonen  sanoo.
 Cityconin liiketoimintajohtaja Mari Laaksonen kertoo, että Koskikeskus kauppiaineen on aktiivisesti ollut yhteydessä kaupunkiin ja raitiotieallianssiin. Jani Aarnio / Yle
 Osa kauppakeskuksen yrittäjistä pelkää ratikkatöiden vaikutuksia. Aukian vaateliike on jo aloittanut loppuunmyynnin. Toimitusjohtaja  Timo Aukia   kertoo Aamulehdessä , että ratikkatyömaa antoi lopetuspäätökseen lopullisen sykäyksen.
 – He olivat kuulleet Hämeenkadun yrittäjiltä liikevaihtojen laskusta ja olivat tehneet sen pohjalta päätökset, Laaksonen sanoo.
 Kulkuväylät, opasteet ja siisteys tärkeitä
 Raitiotien rakentaminen Tampereelle alkoi täydellä vauhdilla keväällä 2017. Rakentaminen on tuonut ongelmia ratikkatöiden takia mottiin joutuneille yrityksille. Vaikeuksista on puhuttu ja  kirjoitettu paljon .
 Tampereen yrittäjät kuitenkin suhtautuvat positiivisesti siihen, että raitiotie kurvaisi nyt myös linja-autoasemalle. Ajatuksena on, että ydinkeskustan tietyöt saadaan kerralla pois alta.
 Ratikan rakentamisen yhteydessä katutila uusitaan kauttaaltaan. Kustannuksia lisää samalla tehtävä vesihuoltoverkoston uusiminen. Tampereen kaupunki
 Kaupungilla ja raitiotieallianssilla on nyt näytön paikka. Kysymys kuuluu, onko ensimmäisen rakennusvaiheen aikaisista virheistä otettu opiksi.
 – Meidän viestimme on ollut, että liikkumisen pitää olla mahdollista niin autolla, jalan kuin polkupyörälläkin. Lisäksi opasteiden pitää olla kunnossa ja työmaan tulisi olla siisti. Kaupallisessa ympäristössä sillä on iso merkitys, Cityconin Laaksonen sanoo.
 Laaksonen kertoo, että Koskikeskus on saanut lupauksen siitä, että kulku kauppakeskuksen parkkihalliin sujuu koko ratikkatyön ajan.
 "Oppimiskäyrällä menty jyrkästi ylöspäin"
 Ratikan rakentamisen aikaisia vaikutuksia on tutkittu Tampereen yliopistossa. Aluetieteen dosentin  Ilari Karpin  mukaan tärkeintä on osata viestiä, että kaupunki elää työmaan aikanakin.
 – On merkittävä kertoa, että keskustaa ei ole peruutettu tai laitettu koipussiin.
 Vastuu viestinnästä on myös yrityksillä itsellään.
 – Tutkimuksessamme yrittäjät tiedostavat olevansa itse isossa määrin vastuussa siitä, että heidän asiakkaansa mieltävät, että keskustaan voi ja kannattaa tulla, Karppi sanoo.
 Aluetieteen dosentti Ilari Karppi uskoo, että Tampereen keskustan elinvoima nousee ratikan myötä. "Edessä on mahtava tulevaisuus, kunhan sinne asti päästään", Karppi sanoo. Jussi Mansikka / Yle
 Tutkijan mukaan kaupungilla on koko ajan ollut todellinen halu vuoropuheluun ja toiminnan parantamiseen.
 – Varsinkin alussa oppimiskäyrällä mentiin huimasti ylöspäin, Karppi antaa tunnustusta Tampereen kaupungin ja raitiotieallianssin toiminnalle.
 Karpin mukaan yrityksissäkin nähdään selvästi, että raitiotiellä on kaupungin kilpailukykyä nostava vaikutus.
 – Ainoa ongelma on se, että mahtava tulevaisuus on näköpiirissä, mutta jollain tavalla pitää päästä niiden vuosien yli, kun rakentaminen tapahtuu.
 Tampereella on reilun parin vuoden ratikkaurakan aikana ehditty tottua puna-ketaisiin työmaa-aitoihin ja alati muuttuviin kulkureitteihin. Antti Eintola / Yle
 Raitiotietyömaa on jo tähän mennessä pakottanut yrityksiä muutoksiin. Tutkija sanoo, että esimerkiksi pakon edessä tehty muutto voi osoittautua yritykselle myös hyväksi ratkaisuksi.
 – Uusi sijainti saattaa olla yritykselle parempi lähtökohtaisesti. Tämä havainto ei koske ainoastaan Tamperetta vaan myös muita paikkoja, joissa kaupunkitilan käytettävyyteen vaikuttavia isoja muutoksia ja remontteja on tehty.
 Rakennustyöt alkaisivat heti
 Jos jatkopäätös tehdään nyt, pistoraiteen rakentamisen valmistelut alkavat saman tien.
 – Uskoisin, että jo joulukuussa aletaan tehdä johtosiirtoja, kertoo Tampereen kaupungin rakennuttamisjohtaja  Milko Tietäväinen .
 Hatanpään haaraa kurvaisivat TAYSista tulevat ratikat. Linja on merkitty kuvaan punaisella. Uudet pysäkit on piirretty Sorin aukion kohdalle. Hervannan suunnasta tuleva reitti jatkaisi Hämeenkadun länsipäähän ja siitä Pyynikintorille. Jani Aarnio / Yle
 Hatanpään valtatien raidehaaran pituus on noin 700 metriä. Uudet pysäkit tulevat Sorin aukion kohdalle. Pysäkin välittömässä läheisyydessä ovat Koskikeskuksen ja Ratinan kauppakeskukset, Tampereen stadion ja rautatien päälle nouseva monitoimiareena.
 Pistoraiteen rakentamiskustannus on reilut 18 miljoonaa euroa, josta vajaat 13 miljoonaa jää kaupungin maksettavaksi valtionavun jälkeen.
 Hinta kuitenkin nousee tästä, kun samaan aikaan ratikkatyön kanssa uusitaan koko katu "seinästä seinään" ja myös maan alla kulkeva vesihuoltoverkko. Tämä nostaa kaupungin kustannuksia noin 5 miljoonalla eurolla. Hatanpään haaran kokonaiskustannuksiksi lasketaankin reilut 23 miljoonaa, josta kaupungin osuus on vajaat 18 miljoonaa.
 Hämeenkadun länsipäässä rakennustyöt ovat jo valmiina. Rotvallien puuttuminen tekee tiestä näkövammaisille vaarallisen. Jani Aarnio / Yle
 Säästöäkin syntyy, sillä jos Hatanpään haara toteutetaan, Pirkankadulle ei ole tarvetta rakentaa yli 2,5 miljoonaa maksavaa, ratikan suunnan kääntämiseen tarvittavaa pistoraidetta. Sitä ei tarvita, jos vain toinen linjoista käy kääntymässä Pyynikintorilla.
 Suunnitelmissa on, että Hatanpään haaraa linja-autoasemalle kurvaisivat TAYSista tulevat ratikat. Hervannan suunnasta tuleva reitti jatkaisi Hämeenkadun länsipäähän ja siitä Pyynikintorille.
 Liikennöinti raitiotiellä alkaa elokuussa 2021. Myös Hatanpään haara saataisiin liikennöitävään kuntoon samoihin aikoihin, viimeistään vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Tampereen Hämeenkadusta valmistui ratikkatyön jäljiltä rautatieaseman puoleinen pää
 Esteettömyys unohtui suunnitelmien muuttuessa – valmistuva Hämeenkatu on näkövammaisille vaarallinen
 Yrittäjät kyllästyivät Tampereen pääkadulla pyöriviin roskiin ja palkkasivat oman siistijän – Toni Jyvälä on kauppiaiden täsmäase sotkuja vastaan
 Tampereen Hämeenkadun yrittäjät kyllästyivät ongelmapuheeseen: "Nyt moni luulee, ettei tänne pääse autolla mitenkään"
 34 kilometriä kuparilankaa, 15 kilometriä rataa ja 230 miljoonaa euroa – katso vaihtokuvista, kuinka Tampereen jättimäinen ratikkatyömaa on edistynyt
 Tampereen ratikan reittiin suunnitellaan muutosta – kiskot kulkisivat Taysista linja-autoasemalle heti alkuvaiheessa

Tampereen ydinkeskustan mylläys voi jatkua vielä toiset pari vuotta – valtuusto päättää tänään jatketaanko ratikkalinjaa linja-autoasemalle


Summary: Onko vapauden ihanne alkanut syödä velvollisuuden arvoa jo liikaakin, pohtii tietokirjailija Asta Leppä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muutaman kilometrin päässä sijaitsevan tavaratalon valikoima pistää hiljaiseksi.
 Teetä: 491 erilaista pakettia ja makua. Eri aamiaismuroja, -myslejä ja puuroja: 289. Puhdistussuihkeita: 128 sorttia. Jukurtteja, viilejä ja muita purkkivälipaloja: 419. Keksilajikkeita: 459 kappaletta. Laskelma voi heittää muutamalla, koska se on tehty tavaratalon hyllyjen välissä ruuhka-aikaan.
 Jättimäisessä valikoimassa näyttäytyy nykyihmisen käsitys vapaudesta: vapaus valita mahdollisimman monen eri vaihtoehdon väliltä.
 Silläkään ei ole niin väliä, vaikka pakkausten sisällä olisi enemmän tai vähemmän samaa ainetta.
 Tärkeämpää on tunne siitä, että ihminen hallitsee elämäänsä – että hän tekee itse omat päätöksensä.
 Sama maksimaalisen valinnanvapauden ihanne  on siirtynyt kuluttajuudesta muihinkin asioihin, jopa rakkauteen, ystävyyteen ja totuuteen. Viime vuosina se on myös haluttu mukaan terveydenhoitoon – potilaan pitäisi lääkärin lisäksi valita lähestulkoon oma diagnoosinsakin.
 Ja kun täällä pikkukaupungissa paikallinen yläkoulu järjesti ilmastoviikon, keskustelupalstalla raivostuttiin nimenomaan tästä: etteivät lapset saaneet valita. Saman arvon mukaisesti kouluissa pitäisi olla yhä enemmän valinnaisaineita ja erikoisluokkia – että kielet, uskonnonopetus ja miksei pari muutakin oppiainetta pitäisi saada valita.
 Tien varteen pystytetään moniosaisia liikennemerkkejä, joiden väliltä autoilija voi valita parhaaksi katsomansa nopeusrajoituksen.
 Pahin loukkaus modernille nykyihmiselle on se, että hänen puolestaan on päätetty kysymättä, että häneltä on näin ollen riistetty vapaus. Jokainen toimija antaa siksi kuvan runsaudesta, vaikka sormi osoittaisi yhtä ainutta – vaikka järkeviä vaihtoehtoja olisi vain yksi.
 Kohta paine siirtynee liikenteenkin puolelle: tien varteen pystytetään moniosaisia liikennemerkkejä, joiden väliltä autoilija voi valita parhaaksi katsomansa nopeusrajoituksen.
 Kyllä kansa tietää!
 Kun   muutama viikko sitten kaaduin  pahasti rullasuksilla kevyen liikenteen väylällä, kukaan ei tullut auttamaan. Vierestä posotti ohi satakunta autoa, mutta yksikään ei hiljentänyt vauhtiaan, saati, että olisi kurvannut penkalle ja juossut hätiin. Makasin viisi minuuttia asfaltilla liikkumatta, polvi sökönä ja selkäni lyöneenä – itkin tuskasta ja pelästyksestä.
 Samoin oli käynyt myös parille kaverille: yksi oli liukastunut Turun rautatieaseman edessä ja maannut siinä ihmisten likimain hypellessä hänen ylitseen. Toinen oli kaatunut pyörällä lapsi turvaistuimessa. Kyseinen äiti-ihminen makasi jalka murtuneena paikalla ja lapsi parkui vieressä, mutta kesti ikuisuudelta tuntuneen ajan, ennen kuin kukaan reagoi asiaan.
 Jouluisin Pelastusarmeijan keräyspadat täyttyvät, ja toisinaan katastrofirahastoihin tehdään niin paljon lahjoituksia, että se yllättää jopa itse avustusjärjestöt.
 Samalla suomalaiset ovat erityisen auttavaista, kilttiä ja hyväsydämistä kansaa.
 Tutkimusten mukaan  peräti kolme neljäsosaa harjoittaa hyväntekeväisyyttä ja kolmannes tekee vapaaehtoistyötä. Valtaosa on sitä mieltä, että heikoista ja sairaista on pidettävä huolta. Jouluisin Pelastusarmeijan keräyspadat täyttyvät, ja toisinaan katastrofirahastoihin tehdään niin paljon lahjoituksia, että se yllättää jopa itse avustusjärjestöt.
 Miksi siis tällainen epäsuhta? Mistä ohi käveleminen ja toisen hätään puuttumattomuus voi johtua?
 Valinnanvapauteen   kuuluu tietysti  se, että kun valitsee yhden, jättää toiset valitsematta – kun nappaa kärryihinsä sitruunanmakuisen vihreän irtoteen, jää 490 muuta lajiketta hyllyyn. Mitä enemmän valinnanvaraa, sitä enemmän ylijäämää.
 Kaikkein vastenmielisimpiä valintoja nykyihmiselle ovat ne, joissa haiskahtaa pieninkin pakko tai velvollisuus. Siksi motivaatio-ongelmat kasvavat kouluissa ja työssä uuvutaan tai paletaan loppuun. Juuri pakottaminen väsyttää ja ahdistaa, ei niinkään työn fyysinen raskaus. Tästä syystä työn pitäisi sujua kuin leikki, sen pitäisi olla yhtä inspiratorista flow-tilaa aamusta iltaan. Hyvä olo ja onnellisuus ovat merkkejä siitä, että ihminen on tehnyt oikean valinnan.
 Ihmiset haluavat valita, keitä he henkilökohtaisesti auttavat – ketkä ovat heidän apunsa arvoisia (eivät tietenkään sossupummit ja liimanhaistelijanuoret).
 Ehkä auttamisessakin pätee sama ihanne.
 Ihmiset haluavat valita, keitä he henkilökohtaisesti auttavat – ketkä ovat heidän apunsa arvoisia (eivät tietenkään sossupummit ja liimanhaistelijanuoret) – ja tietysti sen, koska he auttavat.
 Ehkei kukaan tuntenut yksinkertaisesti kutsumusta auttaa kiireensä keskellä minua ja kaatuneita kavereitani. Tosiasiassa yleinen auttamisvelvollisuus sisältyy kuitenkin sekä tieliikenne- että pelastuslakiin.
 He tekivät vain valinnan, ei sen kummempaa.
 Asta Leppä
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja kahden lukiolaisen yksinhuoltaja, joka ei polvivamman vuoksi päässytkään Kaarinan puolimaratonille.
 Kolumnista voi keskustella 25.11. klo 16:00 asti

Asta Lepän kolumni: Uhkaako valinnanvapauden ihanne velvollisuuden arvoa – ja jopa lakeja?


Summary: Postin tukilakot vaikuttavat tänään kymmenien tuhansien ihmisten elämään.

Tukilakot pysäyttävät tänään valtaosan HSL:n bussiliikenteestä Lentoliikenteessä on jouduttu perumaan satoja lentoja Myös Suomen lippujen alla seilaavat laivat jäävät satamiin Metrot, raitiovaunut ja junat liikkuvat muun liikenteen tukilakoista huolimatta

Yle seuraa hetki hetkeltä – Katso miten ja mihin tukilakot vaikuttavat


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tukilakot pysäyttävät bussiliikenteen, satoja lentoja jää lentämättä ja laivat jäävät satamiin
 Postin työkiistan  tänään laajenevat tukilakot  vaikuttavat liikenteeseen merkittävästi. Eniten vaikuttaa aamulla HSL:n yli 1 300 linja-auton jääminen varikoille. Raitiovaunut, junat ja metro kulkenevat lakosta riippumatta. Ilmailualan Unionin tukitoimien myötä Finnair joutuu perumaan jopa 300 lentoa. Satamaliikenteessä pysähtyvät liki kaikki Suomen lipun alla seilaavat alukset.
 Talouden synkkyys leviää uusille aloille: Iso joukko suomalaisia pelkää asuntonsa arvon romahtavan
 Autiotalo Pudasjärvellä. Ihmisten mukana häviävät myös työpaikat ja palvelut. Se alentaa entisestään asuntojen arvoa. Ismo Pekkarinen / AOP
 Jo lähes joka neljäs asunnonomistaja  pelkää asuntonsa arvon putoavan  lähitulevaisuudessa. Etenkin iäkkäät asunnonomistajat murehtivat asuntojensa halpenevan. Myös maaseudun pikkupaikkakunnilla pelot asunnon arvon laskemisesta ovat lisääntymässä.
 Pääministeri Antti Rinne tapaa Venäjän pääministerin Moskovassa
 Antti Rinne Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tekee ensimmäisen  työvierailunsa Moskovaan , jossa hän tapaa virkaveljensä  Dmitri Medvedevin . Lue mitkä puheenaiheet nousevat mahdollisesti tapaamisessa esiin sekä mikä on Medvedevin asema ja Rinteen aiempi suhtautuminen Venäjään.
 Personal trainerien villiä alaa pannaan kuriin Suomessa – "On tapauksia, joissa PT on hävinnyt jäljettömiin"
 Tarja Kaskenviita treenaa salilla, koska haluaa jaksaa töissä ja vapaa-ajalla. Työfysioterapeutti Anni Hupli seuraa vieressä. Kalle Purhonen / Yle
 Personal trainerien kirjavaa koulutusta  halutaan yhdenmukaistaa. Kurssit ovat eripituisia ja -hintaisia ja ennen kaikkea koulutuksen sisältö vaihtelee rajusti. Esimerkiksi ensimmäiset akateemiset personal trainerit valmistuivat Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisestä tiedekunnasta tämän vuoden alussa.
 Pilvistä ja pohjoisessa voi sataa lunta
 Yle
 Päivän sää on yleisilmeeltään pilvinen. Sateet tulevat päivän aikana länsirannikolla vetenä tai räntänä ja pohjoisessa lumena. Illalla voi tulla heikkoa lumisadetta tai jäätävää tihkua myös maan keskivaiheilla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Tukilakot laajenevat, talouden synkkyys leviää, Rinne tapaa Venäjän pääministerin Moskovassa


Summary: Alustavien tietojen mukaan vahvempaa demokratiaa ajavat ehdokkaat ovat saaneet lähes 90 prosenttia jaossa olevista paikoista.

Hongkongissa demokratialiike on ottamassa selvän voiton aluevaaleissa, uutisoi paikallinen media.
 South China Morning Postin mukaan  demokratiaa vaativat puolueet olisivat voittaneet 17 vaalipiiriä jättäen ainoastaan yhden vaalipiirin Peking-mielisten haltuun.
 Vahvempaa demokratiaa ajavat ehdokkaat ovat saaneet lähes 90 prosenttia jaossa olevista paikoista, tv-kanava RTHK raportoi.
 Virallinen ääntenlasku on kuitenkin vielä kesken.
 Hongkongin aluevaaleissa on jaossa yhteensä 452 paikkaa. Ennen sunnuntaisia vaaleja Kiina-mielisillä päättäjillä oli enemmistö lähes 300 edustajalla.
 Hallinto sanoo kunnioittavansa tulosta
 Äänestysprosentti kipusi huomattavasti korkeammaksi kuin aiemmissa vaaleissa. Viranomaisten mukaan äänestysaktiivisuus nousi yli 71 prosentin.
 Alustavaa tulosta on luonnehdittu yllätykseksi.
 – Hallinto ja Peking-mielisten leiri on aina väittänyt, että heillä on kansan tuki. Mutta tämä on isku vasten kasvoja, koska kansa on osoittanut oikean kantansa ennätysluvuissa, arvioi politiikan tutkija  Ma Ngok  Hongkogin kiinalaisesta yliopistosta.
 – Tulos johtuu siitä, että monet äänestäjät haluavat osoittaa tukensa protestiliikkeelle. Näin uskon, kommentoi demokratialiikkeen riveistä valittu  Lester Shum  uutistoimisto Reutersille.
 Demokratiaa tukevat ehdokkaat haluavat kasvattaa valtaansa aluevaltuustoissa, joilla on perinteisesti ollut jonkin verran vaikutusvaltaa itsehallintoalueen aluejohtajan valintaan.
 Protestoijat ovat vaatineet Hongkongin nykyisen hallintojohtajan  Carrie Lamin  eroa.
 Lam sanoi maanantaina, että hallinto tulee kunnioittamaan vaalien tulosta ja kuuntelemaan kansaa.
 Lue lisää:
 Hongkongissa äänestettiin vilkkaasti aluevaaleissa – Äänestysaktiivisuus kipusi yli 70 prosentin

Demokratialiike nousemassa Hongkongin aluevaalien voittajaksi


Summary: Tietosuojavaltuutetun mukaan FinnGen-hanke ei ole kertonut tarpeeksi selvästi esimerkiksi sitä, ketkä kaikki pääsevät analysoimaan suomalaisten tietoja.

Tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnio  kritisoi biopankkien ja suomalaisten geenitietoja tutkivan FinnGen-hankkeen läpinäkyvyyttä.
 Ylen A-studio ja MOT-toimitus ovat selvittäneet suomalaisten biopankkien ja FinnGenin toimintaa.
 Biopankkeihin kerätään suomalaisten veri-, solu- ja kudosnäytteitä. Biopankit luovuttavat näytteitä ja niihin yhdistettyjä terveystietoja tutkimus- ja tuotekehityshankkeisiin. Näytteet luovutetaan ilman henkilötunnistetietoja.
 Ylen selvityksen perusteella biopankit ovat luovuttaneet suomalaisten tietoja ainakin yli sataan osittain tai kokonaan kaupalliseen hankkeeseen. Siitä huolimatta kaikki biopankit eivät kerro näytteenantajille annettavissa suostumuslomakkeissa, että ne luovuttavat tietoja myös tuotekehitykseen.
 Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio pitää tilannetta ongelmallisena.
 – Nähdäkseni tältä oikeudelliselta pohjalta, jolta me tätä tilannetta analysoimme, se on erittäin ongelmallista. Totta kai lääkkeitä voidaan kehittää, tietosuoja mahdollistaa sen. Mutta se onkin tässä yksi ongelma, jos käyttötarkoitukset on kovin kaukana toisistaan.
 Yksi suurimmista meneillään olevista tutkimushankkeista on FinnGen, jossa kehitetään tieteellisen tutkimuksen lisäksi yritysten liiketoimintaa.
 “Joudumme edelleen kysymään, kenen hanke tämä on”
 Tietosuojavaltuutetulla on käynnissä selvitystyö FinnGen-hankkeesta.
 Suomen suurimmassa geenitutkimuksessa analysoidaan puolen miljoonan suomalaisen perimä- ja terveystietoja. Hankkeen tavoitteena on sairausmekanismien parempi ymmärtäminen ja uusien hoitokeinojen kehittäminen.
 Hankkeessa on mukana akateemisten tutkijoiden lisäksi yhdeksän kansainvälistä lääkeyhtiötä.
 Aarnion mukaan hankkeeseen liittyy useita epäselvyyksiä.
 –Tällä hetkellä on mittava selvitystyö käynnissä hankkeen läpinäkyvyyden osalta.
 Tietosuojavaltuutettu on lähettänyt FinnGen-hankkeen vetäjälle toukokuussa selvityspyynnön, joka sisältää 25 avointa kysymystä.
 Kysymykset liittyvät muun muassa siihen, kuka pääsee analysoimaan suomalaisten tietoja FinnGen-hankkeen puitteissa.
 – Ihan tällaisia klassisia perustietosuojakysymyksiä. Mutta olennaista on se, että me joudumme edelleen kysymään, kenen hanke tämä on, Aarnio sanoo.
 Kaksi vuotta sitten aloitetussa FinnGen-hankkeessa on analysoitu jo yli 180 000 suomalaisen näytteet.
 FinnGenin tieteellisen johtajan  Aarno Palotien  mukaan epäselvyyksiä ei ole. FinnGen on toimittanut vastaukset tietosuojavaltuutetun kysymyksiin.
 – Me toimimme kulloisenkin lainsäädännön alla. Meillä on iso kasa alan huippujuristeja katsomassa, että kaikkien asioiden pitäisi olla kohdallaan. Olemme aikoinaan käyneet tietosuojavaltuutetun toimistossa selvittelemässä, miten FinnGen-hanke pitäisi rakentaa. Olemme saaneet sieltä ohjeita ja toimineet niiden mukaan.
 Lue lisää:
 Monen suomalaisen geeniperimä on voinut päätyä lääkeyhtiöiden analysoitavaksi heidän tietämättään – näin geenitiedoista tehtiin kauppatavaraa
 Aihetta käsitellään  A-studiossa  TV1 kello 21. Vieraina FinnGenin tieteellinen johtaja Aarno Palotie ja HUS:in hallintoylilääkäri, terveysoikeuden professori Lasse Lehtonen.

Tietosuojavaltuutettu kritisoi Suomen suurinta geenitutkimusta kovin sanoin – "mittava selvitystyö käynnissä hankkeen läpinäkyvyyden osalta"


Summary: Kiinteistöliiton mukaan taloyhtiöt laiminlyövät pahasti korjauksia. Monessakaan taloyhtiössä remontteihin valmistautumisesta ei ole keskusteltu millään tavalla.

Suomen Kiinteistöliiton mukaan vain harvoissa taloyhtiöissä tuleviin korjauksiin varaudutaan riittävästi. Kehitysjohtaja  Jari Virran  mukaan kriittisten rakennusosien ja -järjestelmien kuntoa seurataan heikosti, mikä saattaa tuoda yllätyksiä osakkeiden omistajille.
 – Enemmänkin saataisiin seurata. Samassa yhteydessä pitäisi myös pohtia, miten tulevat korjaukset saataisiin rahoitettua.
 Virta patistaa taloyhtiöiden hallintoja varautumaan tuleviin korjauksiin esimerkiksi keräämällä erillistä rahaa edessä oleviin korjauksiin.
 Porissa kerättiin rahaa energian säästöratkaisulla
 Kekseliäillä ratkaisuilla korjausten rahoitustaakkaa voidaan vähentää olennaisesti.
 Esimerkiksi Porin keskustassa sijaitsevaan Eteläpuisto 11:n taloyhtiöön on juuri valmistumassa 1,7 miljoonan euron linjasaneeraus, joka ei juurikaan korota osakkeenomistajien maksuja.
 Kiinteistöliiton kehityspäällikkö Jari Virta (kuvassa vasemmalla) seuraa, miten Reijo Hernesniemi säätää taloyhtiön lämmitysjärjestelmää. Jari Pelkonen / Yle
 Taloyhtiö valmistautui isoon urakkaan jo vuosia aikaisemmin asentamalla energiaa säästävän ilmanvaihdon kiinteistöön. Hanke onnistui odotettuakin paremmin.
 Energiansäästöllä saatiin hyvä pesämuna edessä olevaan suursaneeraukseen, sillä taloyhtiö onnistui noin 200 000 euron investoinnilla puolittamaan lämmityskustannuksensa. Noin 800 megawatin kaukolämpökulutus laski 140 megawattiin vuodessa.
 – Linjasaneerauksen takaisinmaksu muodostui suhteellisen pieneksi, eikä isoa korotusta yhtiövastikkeisiin tai rahoitusvastikkeisiin tarvinnut tehdä, kertoo yhtiön hallituksen puheenjohtaja  Reijo Hernesniemi .
 Rahoitushaaste on suurempi syrjäseudulla
 Varsinainen pommi muhii 70-luvulla rakennetuissa kerrostaloissa, joiden tekniikka on tulossa vääjäämättä tiensä päähän. 70-luvun betonielementtitaloja on Suomessa paljon.
 Jos taloyhtiö sijaitsee vähänkin kasvukeskusten ulkopuolella, voi rahoitukseen tulla ongelmia, etenkin korjauksen neliöhinta ylittää asuntojen markkina-arvon.
 Siksi yhtiöllä pitäisi olla pesämunaa tulevaa korjaustarvetta silmällä pitäen. Pesämuna helpottaa myös yhtiön lainaneuvotteluja huomattavasti.
 Kiinteistöliiton mukaan halpaa vaihtoehtoa linjasaneerauksille ei ole.
 – Tulee olemaan haastavia tilanteita kaupunkikeskustojen ulkopuolella olevien kiinteistöjen korjaamisessa. Siihen jos joku keksii sellaisen hyvän ratkaisun, niin se on erittäin arvokas, Jari Virta sanoo.
 Kiinteistöliiton mukaan perinteisen linjasaneerauksen hinta voi nousta jopa yli tuhanteen euroon neliöltä. Halpamarkkinoita kerrostalosaneerauksiin ei ole odotettavissa.
 – Korjausvaihtoehtoja on useita erilaisia vaihtoehtoja ja hintahaitari on suuri.

Kiinteistöliitto patistaa: Taloyhtiöiden pitäisi varautua remontteihin huomattavasti nykyistä paremmin


Summary: Pääministerit tapaavat tänään Moskovassa ensimmäistä kertaa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tekee ensimmäisen työvierailunsa Moskovaan, jossa hän tapaa virkaveljensä  Dmitri Medvedevin . Ennakoimme pääministerien tämänpäiväisiä puheenaiheita sekä arvioimme Medvedevin asemaa ja Rinteen suhtautumista Venäjään.
 Rinne puhuisi mieluiten ympäristö- ja ilmastoasioista
 Pääministeri Rinne toivoo Venäjältä aktiivisuutta ilmastonmuutoksen torjunnassa.
 Rinteen erityisavustaja  Lauri Voionmaan  mukaan Moskovassa esitellään Suomen hallituksen ilmastotavoitteita ja konkreettisia toimenpiteitä niihin pääsemiseksi. Suomen hallitus haluaa edistää Venäjän sitoutumista Pariisin ilmastosopimuksen velvoitteisiin.
 Venäjä ratifioi vihdoin syyskuussa pääministeri Medvedevin allekirjoituksella Pariisin ilmastosopimuksen. Venäjä oli liittynyt sopimukseen jo 2015, mutta sen lopullista vahvistamista viivyteltiin.
 Rinne aikoo puhua Moskovassa myös hankkeista ilmaston lämpenemistä kiihdyttävän mustan hiilen eli noen vähentämiseksi ja yhteistyöstä jätehuollon saralla. Kummatkin aiheet ovat tuttuja aiemmista pääministeri- ja presidenttitason tapaamisista.
 Lisäksi Rinne haluaa keskustella Medvedevin kanssa Itämeren suojelusta. Suomi suunnittelee pääministeritason kansainvälisen huippukokouksen järjestämistä Itämeren ympäristön tilan parantamiseksi.
 Venäjän pääministerin Dmitri Medvedevin odotetaan keskustelevan Antti Rinteen kanssa muun muassa maiden välisestä yhteistyöstä kaupan ja energian alalla. Ekaterina Shtukina / EPA
 Rinteen seurassa Moskovaan matkustavat liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) sekä maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) He tapaavat perillä venäläiset kollegansa, joiden kanssa keskusteluun nousevat rajaviranomaisten välinen yhteistyö ja metsäkysymykset.
 Hallitus pyrkii pitämään keskustelun konkreettisissa, kahdenvälisissä aiheissa. Keskusteluun voi kuitenkin nousta myös koko EU:n ja Venäjän välistä ulkopolitiikkaa koskevia aiheita, kuten pakotepolitiikka tai Itämeren alueen sotilaallinen jännite.
 Pääministeri Medvedevin  lehdistötiedotteessa  tapaamisen aiheeksi ei ilmoiteta ympäristökysymyksiä, vaan yhteistyö kaupan, energian ja teollisuuden aloilla.
 Medvedev on säilyttänyt paikkansa pääministerinä
 Pääministeri Rinne tapaa Dmitri Medvedevin, jonka asemaa ei ole pidetty Venäjällä erityisen vahvana.
 Medvedevin erottamista on spekuloitu siitä lähtien, kun hän siirtyi presidentin virasta pääministerin tehtävään keväällä 2012. Silloin  Vladimir Putin  nousi uudestaan Venäjän johtoon.
 Monet uskoivat, että Medvedev uhrataan ensimmäisenä Venäjän talouden sakatessa, mutta epäilykset ovat osoittautuneet vääriksi: Medvedevistä on tullut nyky-Venäjän pitkäaikaisin pääministeri.
 Hänen asemaansa eivät ole horjuttaneet oppositiojohtaja  Aleksei Navalnyin  korruptiopaljastukset, eivätkä Yhtenäinen Venäjä -valtapuolueen imagovaikeudet – ei vaikka Medvedev toimii myös presidentin tukipuolueen johtajana.
 Medvedev on muodollisesti pysynyt Venäjän toiseksi merkittävimpänä poliitikkona, mutta hänen todellista vaikutusvaltaansa pidetään selvästi pienempänä.
 Medvedevin nähdäänkin luotettavana kakkospilottina, Putinin uskottuna, joka hoitaa ammattimaisesti hänelle annetut tehtävät, mutta ei juuri osallistu päätöksentekoon.
 Pääministeri Dmitri Medvedev on muodollisesti Venäjän toiseksi merkittävin päättäjä. Hänen edellään on presidentti Vladimir Putin. Arkistokuva helmikuulta 2017. Maxim Shipenkov / EPA
 Medvedev on hävinnyt presidenttikautensa jälkeen kansainvälisestä julkisuudesta. Venäläisessä mediassa hän esiintyy silti päivittäin – ja usein myös kansainvälisissä yhteyksissä.
 Viime päivinä Medvedevin kerrotaan esimerkiksi neuvotelleen Valko-Venäjän presidentin  Aljaksandr Lukašenkan  kanssa maiden talousyhteistyön tiivistämisestä ja tavanneen Sveitsin liittopresidentin Ueli Maurerin.
 Rinne on halunnut tiivistää suhteita Venäjään
 Rinne tapaa venäläisen virkaveljensä tänään ensimmäistä kertaa.
 Pääministerit ovat kuitenkin puhuneet jo aiemmin keskenään. Medvedev soitti Rinteelle kesäkuussa ja onnitteli tätä tuoreesta virastaan. Silloin Medvedev myös esitti Rinteelle kutsun saapua vierailulle Moskovaan.
 Rinne tunnetaan myönteisistä kommenteistaan koskien Venäjää. Hakiessaan vuonna 2014 SDP:n johtoon Rinne kertoi  sanomalehti Kalevan mukaan  kannattavansa viisumivapautta sekä venäjän kielen ja kulttuurin opetuksen lisäämistä.
 Vuonna 2016 Rinne piti  Helsingin Sanomissa  Ulkopoliittisen instituutin julkaisemaa  tiukkasanaista Venäjä-raporttia  ”pelotteluna, jota ei voida pitää perusteltuna”. Raportissa esimerkiksi kiinnitetään huomiota riskeihin energiayhteistyössä Venäjän kanssa.
 Puhuessaan elokuussa suurlähettiläspäivillä  Rinne sanoi Suomen suhteiden olevan Venäjään tällä hetkellä ”niin hyvät kuin ne nykyisessä ympäristössä voivat olla”. Hän viittasi silloin Euroopan kiristyneeseen turvallisuustilanteeseen, jonka Venäjän toimet Ukrainassa ovat saaneet aikaan.
 Hallituksen mukaan Suomen ja Venäjän suhteiden normalisointi riippuukin Venäjän toimista Ukrainan konfliktin ratkaisemiseksi. Asiat saattavat nytkähtää eteenpäin joulukuun 9. päivä, kun Venäjän, Ukrainan, Saksan ja Ranskan johtajien on määrä tavata Pariisissa keskustellakseen Minskin sopimuksesta.
 Lue lisää:
 Pääministeri Antti Rinne vierailee ensi viikolla Moskovassa

Pääministeri Rinne tutustuu kansainvälisestä julkisuudesta kadonneeseen Medvedeviin – Suomi haluaa patistaa Venäjää ympäristötekoihin


Summary: Etenkin iäkkäät asunnonomistajat murehtivat asuntojensa halpenevan.

Kuluttajien luottamus Suomen talouteen murenee, pörssifirmojen tuloskunto heikkenee ja pankit saneeraavat toimintaansa tuskaisesti. Taantumakin voi lymytä nurkan takana.
 Mutta mistä vielä voisi huolestua? Taloustutkimuksen tutkimuksen perusteella ainakin asuntojen hintojen laskusta.
 Tutkimuspäällikkö Juho Rahkonen pitää ihmisten huolia ymmärrettävinä. Jari Kovalainen / Yle
 Omistusasunnon omistajista nimittäin yhä useampi pelkää asuntonsa arvon tippuvan selvästi lähitulevaisuudessa. Asuntonsa hinnan laskemiseen uskovia on nyt enemmän kuin hinnan nousuun uskovia.
 Taloustutkimuksen Ylelle tekemän tutkimuksen mukaan kaikista suomalaisista omistusasunnon omistajista lähes joka neljäs eli noin 23% pelkää asuntonsa arvon alenevan. Eläkeikäisillä osuus on jopa yli 35 prosenttia.
 – Pelko hintojen laskusta on ymmärrettävä. Väki vanhenee, syntyvyys alenee ja ihmiset muuttavat isoihin kaupunkeihin. Huolet asuntojen hintakehityksestä näyttävät vain lisääntyvän yllättävän kovalla vauhdilla, Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  sanoo.
 Asuntorahoitukseen erikoistuneen Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus  on samaa mieltä tutkimuksen tuloksen tulkinnasta.
 – Ilmiö koskettaa tavalla tai toisella jokaista suomalaista. Kaksi tekijää selittää kehityksen eli kaupungistuminen yhdistettynä vanhenevaan ja vähenevään väestöön, Brotherus selvittää.
 Hypon Juhana Brotheruksen mukaan asuntojen hintojen lasku koskettaa isoa osaa suomalaisista. Markku Rantala / Yle
 Asuntomarkkinat jakaantuvat
 Maaseudun pikkupaikkakunnilla peräti joka kolmas omistusasunnon omistaja pelkää asuntonsa arvon laskevan. Pääkaupunkiseudulla tätä pelkäsi vain 14 prosenttia.
 Tutkimuspäällikkö Rahkosen mukaan tutkimuksen tulokset kertovatkin osaltaan myös asuntomarkkinoiden rajusta jakaantumisesta. Hänen mielestään edessä on suuri yhteiskunnallinen kysymys.
 – Jos ostit tai rakennutit talon pienemmältä paikkakunnalta esimerkiksi viime vuosikymmenen nousukauden lopulla, asunnosta voi olla pahimmillaan velkaa enemmän kuin sen myyntihinta olisi tänä päivänä, Rahkonen pohtii.
 Kaupungit kutsuvat
 Epävarmat odotukset asuinympäristön tulevaisuudesta ruokkivat alueen näivettymistä. Ihmisten mukana häviävät myös työpaikat ja palvelut. Se alentaa entisestään asuntojen arvoa.
 – Saattaa olla, että tämä kahtia jakautuminen vain kiihtyy. Joidenkin paikkakuntien kurjistuminen ja asuntojen hintojen laskeminen on ikään kuin noidankehä ja itseään vahvistava negatiivinen kierre, Rahkonen sanoo.
 Pääekonomisti Juhana Brotherus pitää toisaalta yhtenä huolenaiheena sitäkin, että haja-asutusalueilla ihmiset jäävät tavallaan jumiin asuntojen hintojen laskiessa. Työpaikat ja palvelut vetävät etenkin nuoria kohti kasvukeskuksia, joissa on enemmän mahdollisuuksia kuin syrjäseuduilla.
 – Yksi ongelma on, etteivät nuoret pääse muuttamaan töiden perässä kasvukeskuksiin. Siitä kärsivät Suomen talouskasvu ja työllisyys. Kyse on yhteiskunnallisesta ongelmasta, Brotherus sanoo.
 Autiotalo Pudasjärvellä. Ihmisten mukana häviävät myös työpaikat ja palvelut. Se alentaa entisestään asuntojen arvoa. Ismo Pekkarinen / AOP
 Näin tutkimus tehtiin
 Asuntojen hintojen kehitystä koskevat kysymykset olivat mukana Taloustutkimuksen lokakuun käyntihaastattelukierroksella.
 Tutkimuksessa kysyttiin: Oletteko huolestunut oman asuntonne arvon kehityksestä lähitulevaisuudessa? Tutkimukseen haastateltiin 1005:tä henkilöä kolmen viikon aikana syyskuun lopulla ja lokakuun alussa. Kysely tehtiin eri puolilla Suomea henkilökohtaisina käyntihaastatteluina vastaajien kanssa kasvotusten.
 Otos muodostettiin satunnaisesti ovelta ovelle -menetelmällä, ja vastaajajoukko edustaa tilastollisesti Suomen aikuisväestöä (15 vuotta täyttäneet). Virhemarginaali on noin 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.

Talouden synkkyys leviää uusille aloille: Nyt iso joukko suomalaisia  pelkää asuntonsa arvon romahtavan


Uruguayssa keskustaoikeiston ehdokas  Luis Lacalle Pou  johtaa maan presidentinvaaleissa, ilmenee ovensuukyselyistä. Lacalle Pou sai sunnuntaina käydyissä vaaleissa ovensuukyselyjen mukaan reilu 49 prosenttia äänistä.
 Vasemmiston ehdokas, entinen Montevideon pormestari  Daniel Martinez  on Lacalle Pouta kolme prosenttiyksikköä jäljessä. Lacalle Poun voitto sysäisi syrjään 15 vuotta vallassa olleen vasemmiston.
 Äänestysprosentti sunnuntaina pidetyissä vaaleissa oli noin 70 prosenttia. Virallisia tuloksia odotetaan myöhemmin tänään.

Ovensuukyselyt: Keskustaoikeistolainen ehdokas johtaa Uruguayn presidenttikisaa


Summary: Pääministerit keskustelevat muun muassa maiden kahdenvälisistä suhteista.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa tänään Moskovassa Venäjän pääministeri  Dmitri Medvedevin . Kyseessä on pääministerien ensimmäinen tapaaminen.
 He keskustelevat maiden kahdenvälisistä suhteista, kaupasta ja ympäristöasioista. Pääministereiden agendalla on myös Suomen ja Venäjän välinen metsäyhteistyö, liikennekysymykset ja kysymykset Venäjän jätehuoltosektorista. Pääministerit käyvät keskustelua myös ajankohtaisista kansainvälisistä asioista.
 Pääministerin mukana vierailuun osallistuvat myös liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) sekä maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.).

Pääministeri Rinne tapaa tänään Moskovassa Medvedevin