Summary: Kela lupaa, että palautteesta ja vaaratilanteista on otettu opiksi. Tulkkipalveluiden saantia sujuvoitetaan.

Milla Lindh  painaa kännykkää korvaansa vasten ja kuuntelee huolestuneen ja epäuskoisen näköisenä. Suomen Kuurosokeat ry:n järjestöohjaaja on juuri saanut hätääntyneen puhelinsoiton. Puhelu koskee kuurosokeaa, joka on junassa jossain päin Suomea ilman tulkkia ja avustajaa.
 Yksin oleva kuurosokea ei pysty kommunikoimaan konduktöörin tai muiden matkustajien kanssa, sillä hän tarvitsisi avukseen taktiiliviittomisen taitavan ihmisen.
 Taktiiliviittominen on menetelmä, jossa tulkki tulkkaa viittomakieltä kuurosokean käteen. Jostain syystä matkalle tilattu tulkki ei ole saapunut junaan.
 Sisäkorvaistutteiden avulla kuuleva Milla Lindh huokaa puhelun lopetettuaan syvään. Näitä puheluita hän vastaanottaa liian usein.
 Kuurosokeille sopivia tulkkeja on Suomessa 351. Henry Lämsä / Yle
 Usherin syndroomaa sairastavana kuurosokeana hän voi kuvitella miten avuton olo junassa istuvalla kuurosokealla on. Ja vastaanvanlaisia, raivostuttavia tilanteita, on viimeisen vuoden aikana kuurosokeilla riittänyt. Lindhin mukaan tulkkauspalveluiden lisäksi sakkaavat myös kuljetuspalvelut.
 Vuosi sitten voimaan tulleen taksilakiuudistuksen jälkeen vammaisille kuuluvien kuljetuspalvelujen käyttö hankaloitui. Tilatut kyydit jäävät usein saapumatta tai saapuvat vääriin aikoihin. Yhdessä tulkki- ja taksiongelmat ovat tehneet monen kuurosokean elämästä epävarmaa.
 – Tarinoita on vaikka kuinka paljon! Moni kuurosokea on joutunut luopumaan jopa harrastuksistaan, kun koskaan ei voi olla varma saapuuko ennakkoon tilattu taksi ajallaan tai ollenkaan.
 Keväällä Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto sai Tampereelta postia. Milla Lindh kanteli tapauksista, joissa hänen tilaamansa taksi ei koskaan saapunut tai saapui tuntia liian aikaisin. Pakkasessa värjötellyt Lindh suuttui ja päätti lopettaa saksan kielen oppitunnit, sillä hän ei voinut luottaa pääsevänsä taksilla kansalaisopiston tunneille tai sieltä kotiin.
 – En minä silti kotiin jää, vaikka meille vammaisille kuuluviin kuljetuspalveluihin ei voi luottaa. Olen monta kertaa lähtenyt sisuuntuneena kävellen valkoisen keppini kanssa Tampereen keskustaan ja pudonnut ratikkatyömaan kuoppiin, Lindh sanoo ja virnistää.
 Kuurosokeita on jätetty yksin odottamaan taksia
 “Valitettavasti emme löytäneet tulkkeja.”
 Tämän lauseen Petäjävedellä asuva  Mirva Messala  sanoo kohtaavansa liian usein. Lapsena silmänpohjan rappeumaan sairastunut perheenäiti tarvitsee taktiilisti viittovien viittomakielen tulkkien palveluja säännöllisesti. Messala kertoo soittaneensa useamman kerran Kelan vammaisten tulkkauspalvelujen välityskeskukseen vaatien kiukkuisena itselleen tulkkia.
 Kerran oli vähällä jäädä aviomiehen järjestämä yllätys, viikonloppu kylpylässä, kokematta, kun tulkkia ei meinannut viikonkaan varoitusajalla löytyä. Lopulta tulkki järjestyi neljäksi tunniksi.
 Kuurosokea Mirva Messala on kyllästynyt siihen, että vammaisten palveluista säästetään. "Eihän terveetkään joudu pinnistelemään arjessa, jotta valtio saisi säästöjä."  Mari Kahila / Yle
 Messala kertoo, että kuurosokeana hänen pitää suunnitella kaikki menonsa hyvissä ajoin. Tulkkauspalvelut hän pyrkii tilaamaan jopa useita viikkoja etukäteen.
 – Silti välillä tarjotaan ei-oota. Näyttää siltä, että kuurosokeille sopivia tulkkeja on Suomessa liian vähän. Välillä minulle on saapunut tulkki useiden satojen kilometrien päästä, Messala kummastelee.
 Viisilapsisen perheen äidin mielestä Kelan tiukat säännöt tulkkien käytössä ja palkkauksessa ovat aiheuttaneet kuurosokeille jopa vaaratilanteita. Messala kauhistelee kuulemiaan tapauksia, joissa tulkki on joutunut jättämään kuurosokean illalla yksin odottamaan myöhässä olevaa taksia.
 – Tulkkauspalvelua ei ole saanut virka-ajan ulkopuolella lennosta jatkettua, eikä toisaalta tulkeille ole suostuttu maksamaan palkkaa, jos he ovat jääneet auttamaan sovitun ajan yli.
 Idässä ja pohjoisessa tulkeista pulaa
 Ketään ei enää jätetä heitteille. Näin lupaa Kelan työ- ja toimintakykyetuuksien osaamiskeskuksen päällikkö  Mikko Toivanen . Hän kertoo Kelan ottaneen opikseen tapauksista, joissa kuurosokeat on jätetty yksin ilman tulkkia.
 – Me tultiin tässä vastaan, sillä saimme asiasta paljon palautetta. Nykyisin tulkit saavat korvauksen työajan ulkopuolellakin, jos jäävät varmistamaan asiakkaansa pääsyn taksiin. Tulkit osaavat itse arvioida, milloin se on tarpeellista.
 Viittomakielen tulkkien määrät ovat Toivasen mukaan toissa vuonna tehdyn kilpailutuksen jäljiltä hyvällä tolalla. Kuurosokeiden tulkkausta osaavia tulkkeja on tällä hetkellä maassa 351. Toivanen kuitenkin myöntää, että Itä- ja Pohjois-Suomessa on pulaa kuurosokeille sopivista tulkeista.
 Tällaisiin arkisiin ex tempore -tilanteisiin ei Kelan tulkkauspalvelu taitu.  Milla Lindh
 Tulkkauspalveluja käyttää koko maassa 279 kuurosokeaa.
 Kritiikkiä tulkkien saatavuudesta osaamiskeskuksen päällikkö Toivanen ei niele. Hän kertoo tutkineensa tämän vuoden tilastoja, joiden mukaan kuurosokeiden alkuvuonna tekemistä tulkkitilauksista 94 prosentia toteutui.
 – Parannettavaa toki aina on, ja kuuntelemme asiakkaita herkällä korvalla.
 “Tunnen olevani holhouksen alaisena”
 Tamperelainen Milla Lindh toivoo, että päättäjät heräisivät. Vammaisten oikeudet eivät toteudu. Suomi ratifioi YK:n  vammaisten oikeuksien sopimuksen  vuonna 2016, mutta vammaisille ei ole taattu vieläkään tasapuolista kohtelua.
 Esimerkiksi sopimuksen kohdat liikkumisen vapaudesta ja yhdenvertaisesta mahdollisuudesta tehdä työtä eivät Lindhin omassa elämässä toteudu.
 Vaarana on vammaisten syrjäytyminen.  Mirva Messala
 Hänen mukaansa tulkkipalvelujen käyttö vaatii Lindhin mukaan aivan liikaa etukäteissuunnittelua. Tulkkitilauksiin pitää tietää hyvissä ajoin tarkkaan montako tuntia tulkkia tarvitsee. Tämä voi vaikeuttaa jopa työntekoa.
 – Minulla on usein päiviä, jolloin en aamulla töihin lähtiessäni tiedä olevani illalla isossa seminaarissa paikkaamassa toista työntekijää. Tällaisiin arkisiin ex tempore -tilanteisiin ei Kelan tulkkauspalvelu taitu.
 Lindhin mielestä tilannetta vain kurjistetaan, kun vammaisten palveluja rajataan ja kilpailutetaan.
 – Talous näyttää määräävän tänä päivänä kaikesta. Meidän kuurosokeiden palveluille asetetaan minimitasoja ja helposti liu´utaan sitä kohti, että minimistä tuleekin maksimi, Lindh toteaa.
 Porilainen kuurosokea  Paula Valminen  on Lindhin kanssa samoilla linjoilla. Hän pelkää vammaisten oikeuksien vain heikkenevän tulevina vuosina.
 – Koen usein olevani lähes holhouksen alaisena. Joudun aina anelemaan asioita, jotka terveille ihmisille ovat itsestäänselvyyksiä.
 Kerrostalossa asuva Paula Valminen tarvitsee apua jo kotoa poistuessaan. "Roskapussin uskallan viedä ulos yksin, mutta sekin on välillä haastavaa. Olen löytänyt itseni useamman kerran naapurin autotallista", Valminen naurahtaa.  Mari Kahila / Yle
 Erityisesti Valmista kismittää kotikaupungin tapa maksattaa vammaispalvelulain takaamat taksikyydit ensin vammaisilla itsellään. Kun Paula Valminen hyppää Porista taksiin matkustaakseen naapurikuntaan tapahtumiin tai sukuloimaan, pitää häneltä löytyä satanen kukkarosta. Aina ei löydy ja reissut jäävät tekemättä.
 – Suuressa osassa Suomen kunnista on käytössä systeemi, joissa vammainen maksaa taksissa vain omavastuuosuutensa. Porissa joudumme täyttelemään, kuskailemaan tai lähettelemään kuitteja ja odottelemaan päiviä meille kuuluvia rahoja, Valminen toteaa.
 Porin vammaisneuvosto vaati kaupungilta neljä vuotta sitten käytännön purkamista. Asian käsittely kesti vuoden, ja päätös oli kielteinen.
 Moni kuurosokea vaarassa syrjäytyä
 Itselle kuuluvista palveluista taisteleminen uuvuttaa monet. Tästä ovat yhtä mieltä kuurosokeat Milla Lindh, Paula Valminen ja Mirva Messala.
 – Vaarana on vammaisten syrjäytyminen. Ei enää jakseta tilata sitä taksia. Ajatellaan, että ei se kuitenkaan tule ja parempi vain jäädä kotiin, Mirva Messala toteaa.
 Naiset haluaisivat kaikkien ymmärtävän, että moni kuurosokea viettää tahtomattaan suuren osan ajasta kodin vankina. Harrastukset tai ystävien tapaamiset ovat erityisen tärkeitä. Niistä ei pitäisi joutua tinkimään.
 Kolmikko aikoo jatkossakin taistella ja pitää ääntä kuurosokeiden oikeuksien puolesta.
 – Uskon silti vahvasti, että järki lopulta voittaa ja meidän ihmisarvoamme aletaan kunnioittaa, Milla Lindh toteaa.

Kuurosokeat syyttävät viranomaisia vammaisten oikeuksien polkemisesta: "Joudun anelemaan asioita, jotka terveille ihmisille ovat itsestäänselvyyksiä"


Summary: Kaksivuotiaalla oli yllään pelastusliivit, aikuisilla ei.

Kaksivuotias lapsi ja kolme aikuista pelastettiin veden varasta Luodossa Pohjanmaalla sunnuntai-iltana. Ihmiset joutuivat veteen soutuveneen kaaduttua.
 Seurue oli ollut soutelemassa iltayhdeksän aikaan Köpmanholmenin saaren tuntumassa vuokraamallaan soutuveneellä, kun vene jostakin syystä kaatui.
 Silminnäkijä soitti hätäkeskukseen, mutta ennen kuin pelastajat ehtivät paikalle, ohi ajanut veneilijä sai nostettua kaikki neljä moottoriveneeseensä ja kuljetettua heidät Köpmanholmenin saarelle.
 Soutelijat ehtivät olla vedessä arviolta alle kymmenen minuuttia. Kaksivuotiaalla oli pelastusliivit, aikuisilla ei.
 Ensihoitajat tarkastivat kaikki pelastetut ja totesivat heidän olevan kunnossa. Lapsi toimitettiin kuitenkin varmuuden vuoksi jatkotutkimuksiin sairaalaan.

Soutuvene kaatui Luodossa – sivullinen pelasti 2-vuotiaan ja kolme aikuista vedestä


Summary: Ulkoministerit tapaavat Brysselissä.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) esittelee tänään Brysselissä muille EU-ministereille antia matkastaan Sudanin lähialueille.
 Haavisto on vieraillut viime päivinä Addis Abebassa tapaamassa Etiopian edustajia ja Afrikan unionin keskeisiä toimijoita sekä Sudanin siirtymäajan sotilasneuvoston että oppositiorintaman (FFC) edustajia.
 Myöhemmin hän vierailee vielä Egyptissä, Saudi-Arabiassa ja Yhdistyneissä arabiemiirikunnissa.
 Haavistolla on EU:n ulkoministerin  Federica Mogherinin  valtuutus keskustella Euroopan unionin puolesta Sudanin tilanteesta ja siitä, miten kansainvälinen yhteisö voisi tukea maata.
 Sotilasneuvosto ja oppositiorintama pääsivät aiemmin tässä kuussa sopimukseen siviilijohtoisesta siirtymävaiheen hallinnosta, mitä on kuvattu läpimurroksi maan tilanteen vakauttamisessa.
 EU-diplomaatti kuvaa Haavistoa vahvaksi Sudan-asiantuntijaksi. Haavisto toimi vuosina 2005-2007 Euroopan unionin erityisedustajana Sudanissa ja Darfurissa ja vuonna 2007 YK:n erityisasiantuntijana Darfurin rauhanprosessissa.
 – Matkan ajoitus on erittäin tärkeä nyt kun sopimus on vihdoin saavutettu, mutta hänen mandaattinaan on myös kartoittaa, miten EU voisi parhaiten tukea Sudania eteenpäin. Olemme olleet aina selväsanaisia siitä, että kun siviilijohtoinen hallitus on vallassa, se antaa meille mahdollisuuden antaa tarvittavaa tukea, diplomaatti kertoi.
 Sudanissa neuvottelujen väliaikaisen hallinnon toteuttamisen yksityiskohdista piti jatkua sunnuntaina.
 Protestoijat kuitenkin siirsivät neuvotteluja 48 tuntia eteenpäin eli tiistaille.
 Syynä siirtoon on välikohtaus kaakkois-Sudanissa, kun puolisotilaalliset RSF-joukot ampuivat mielenosoittajia. Yksi mielenosoittaja kuoli ja useita haavoittui.
 EU:n ulkoministerit ovat tänään koolla Brysselissä, jossa käsitellään myös Iranin ydinsopimuksen jatkoa, EU-maiden toimia sen turvaamiseksi ja kiristynyttä tilannetta Hormuzinsalmessa.
 Lue lisää:
 Pekka Haavisto Sudanista: Tilanne on yhä jännitteinen ja useat ryhmät tavoittelevat valtaa
 Kolme kysymystä Sudanista: Internet palautettiin ja videot raakuuksista leviävät – Keskeistä on, miten valta jakautuu
 Ulkoministeri Pekka Haavisto neuvottelemaan Sudanin tilanteesta EU:n puolesta: "Usein rauhansopimusten pilaajat eivät löydy maan sisältä, vaan ympäriltä"

Pekka Haavisto raportoi EU-kollegoille matkastaan Sudanin lähialueille - ajoitusta kuvataan erittäin tärkeäksi


Summary: Ruotsissakin uskonto paina enemmän.

Suomalaiset kuuluvat maailman tiedemyönteisimpiin kansoihin. Kansainvälisestä tutkimuksesta esimerkiksi selviää, että suomalaiset luottavat enemmän tieteeseen, vaikka se olisi ristiriidassa heidän tunnustamansa uskonnon kanssa.
 Suomalaisista 92 prosenttia luottaa tieteentekijöihin paljon tai jonkin verran, ja vielä useampi tieteeseen ylipäätään.
 Maailmanlaajuisesti luottamus tieteentekijöihin on keskimäärin runsaat 70 prosenttia, mutta erot maiden ja maanosien välillä ovat suuria. Uzbekistanissa luotto tieteentekijöihin on vankinta, Gabonissa vähäisintä.
 – Suomen tuloksissa näkyy perinteinen arvostus koulutusta ja tiedettä kohtaan, ja myös yleinen luottamus kansallisiin instituutioihin, pohtii viestinnän professori Esa Väliverronen Helsingin yliopistosta.
 Esimerkiksi monessa Afrikan ja Etelä-Amerikan maassa epäillään tiedettä ja sen tuottamia hyötyjä tavalliselle ihmiselle. Luottamusta nakertavat heikko toimeentulo, suuret tuloerot, eriarvoisuus ja epäluottamus valtiota kohtaan.
 Wellcome Global Monitor -tutkimuksessa kysyttiin yli 140 000 ihmisen näkemyksiä tieteestä ja terveydestä.
 Ruotsissakin uskonto painaa enemmän
 Haastateltavilta kysyttiin myös, kokeeko jotain uskontoa tunnustava tieteen olevan joskus ristiriidassa uskonnon kanssa, ja kumpaan silloin luotetaan enemmän. Suomalaisista kolme viidestä näkee ristiriitaa, ja uskontoon luottaa tällaisissa tilanteissa vain 17 prosenttia.
 Esimerkiksi Ruotsissa uskonnon selitykset valitsee 30 prosenttia, Norjassa ja Britanniassa noin 40 prosenttia, Turkissa puolet, Yhdysvalloissa 60 prosenttia ja Pakistanissa lähes kaikki.
 – Kymmenisen vuotta sitten Suomessa nousi kohu siitä, että kaikki eivät usko evoluutioteoriaan. Tämän tuloksen perusteella uskonto ei kuitenkaan juuri vaikuta suomalaisten tiedekäsityksiin, Väliverronen summaa.
 Kyselyn perusteella suomalaiset hakeutuvat aktiivisesti tieteen pariin. Runsas puolet noin tuhannesta vastaajasta oli etsinyt tietoa tieteestä edellisen kuukauden aikana. Maailmanlaajuisesti tiedetietoa oli etsinyt vajaa kolmannes ihmisistä. Erityisen kiinnostuneita ollaan terveydestä ja sairauksista, joista tietoa haki vielä useampi sekä Suomessa että muualla maailmassa.
 Tutkijat muistuttavat, että kaikissa maissa ei päästä helposti tiedon lähteille esimerkiksi internetin avulla. Tarvetta tähän olisi, sillä enemmistö maailman ihmisistä janoaa lisää tietoa tieteistä.
 Suomalaiset osaavat arvioida tietämyksensä
 Suomalaiset arvioivat omat tietonsa tieteestä melko korkealle. Vastaajista 66 prosenttia katsoo, että heillä on paljon tai jonkun verran tietoa tieteestä. Muiden maiden keskiarvo on runsaat 40 prosenttia.
 Suomalaisten itseluottamus ei ole vailla katetta, sillä esimerkiksi Maailman talousfoorumin mukaan Suomessa tieteen ja matematiikan opetus on huippuluokkaa. Suomalaiset osaavat arvioida melko hyvin tietojensa tason verrattuna erityisesti Yhdysvaltoihin, jossa niitä yliarvioidaan.
 Sen sijaan Singaporessa ja Kiinassa osoitetaan aasialaista vaatimattomuutta ja aliarvioidaan oma tiedontaso.
 Tutkimuksessa oli mukana 144 maata. Sen julkaisi brittiläinen hyväntekeväisyyssäätiö  Wellcome Trust , joka tukee erityisesti lääketieteen tutkimusta.
 Kirjoittaja: Tarja Repo / STT

Suomalaisten luotto tieteeseen on vankka


Summary: Presidentti kehotti neljää värillistä naiskongressiedustajaa palaamaan kotimaihinsa.

Presidentti  Donald Trumpin  sunnuntaiset kolme Twitter-viestiä ovat herättäneet närää erityisesti demokraattien keskuudessa ja he syyttävät Trumpia rasismista.
 Viesteissään Trump kehotti neljää värillistä demokraattien naiskongressiedustajaa jättämään Yhdysvallat ja palaamaan kotimaihinsa. Näistä neljästä kolme on syntynyt Yhdysvalloissa.
 Kaikki neljä ovat Yhdysvaltain kansalaisia ja he ovat ensimmäisen kauden kongressiedustajia.
 Trump ei maininnut edustajia nimeltä, mutta hänen uskotaan tarkoittavan ”ryhmäksi” nimitettyä neljän naisen ryhmittymää. He ovat arvostelleet kovasti Trumpia, mutta he ovat olleet hyvin kriittisiä myös demokraattien nykyjohtoa kohtaan.

Trumpia syytetään rasistisesta kielenkäytöstä


Summary: Pohjois-Karjalassa Juuan keskuspuistossa on veistetty viime päivät hiekkaa.

Kolmikerroksiset hiekkakakut pöllyävät, kun seitsemän taiteilijaa tarttuu lapioihinsa. Perusmuodon löydyttyä muotoillaan yksityiskohtia. Sileää pintaa syntyy palettiveitsin ja silikonisen kattilankannen avulla.
 Hiekanveiston SM-kilpailun teemana on Juuan Elli. Hän tuli tunnetuksi vuonna 1951 levytetystä  Eino Kettusen laulusta . Elli matkusti laulun sanoissa laivalla Lieksasta Joensuuhun, ollen samalla laulajan haaveiden kohde.
 Valokuvataiteilija  Eeva Karhu  käänsi laulun päälaelleen, ja muutti näkökulman miehen kertomasta Ellin tarinaksi. Kilpailutyön nimeksi tuli Päätös.
 – Ellin pitää päättää, kenen miehen matkaan hän lähtee ja kenet valitsee. Ja minkälaisen elämän itselleen haluaa, Karhu kertoo.
 Karhun omaan elämään veistokset kuuluvat tärkeänä osana. Hän valokuvaa päätyökseen ja veistää sivutyönään lunta, jäätä ja hiekkaa. Talvella Karhu tekee näyttäviä jääteoksia Alpeille rakennettaviin igluhotelleihin. Kesällä kädet uppoavat Lappeenrannan hiekkalinnaan.
 – Jää on kaunein materiaali, sillä siitä näkyy läpi. Se on myös vaikein työstää, sillä työkalut ovat painavia. Hiekka on kaikin tavoin kevyempää.
 Vedellä ja liimalla tuulta vastaan
 Suuria hiekkateoksia katsoessa tuntuu uskomattomalta, että ne pysyvät niin hyvin koossa. Taustalla on paljon työtä.
 Juuan hiekka seulottiin paikallisella montulla ja tuotiin keskuspuistoon kunnan kuorma-autolla. Vajaa 50 kuutiota hiekkaa kaadettiin kolmikerroksisiin puumuotteihin, kasteltiin ja täryyteltiin tiukaksi. Lopuksi laatikot arvottiin taiteilijoiden kesken.
 Marika Walldén voitti hiekanveiston SM-kilpailun veistoksellaan Aistikkaasti. Pentti Kallinen
 Karhun mukaan tehty työ näkyy hiekan laadussa, ja Päätöstä on ollut mukava työstää.
 – Kivet on seulottu pois ja hiekka on tasaista. Kasa on kooltaan sopivan pieni, Karhu kertoo.
 Hiekkaan lisätään vettä työn edetessä, sillä kuivuus on suurin uhka teoksen romahtamiselle. Lopuksi pintaan sumutetaan vielä ohut kerros liimavesiseosta. Sen tarkoituksena on suojata teosta ennen kaikkea tuulelta, joka muutoin kuivattaisi ja kuljettaisi hiekanjyviä pois.
 Väliaikaista taidetta ensilumeen saakka
 Käytetty aika ja vaiva tarjoavat katsojalle väliaikaisen elämyksen. Pysyvimmäksi osaksi jää teoksesta otettu valokuva, jonka Karhu julkaisee instagramissa.
 Valokuvassa on tärkeää valo ja varjo, ja sama viehättää myös veistoksissa. Karhu hakee töihinsä kontrastia.
 – On kiinnostavaa, että siitä jää hetkellinen veistos ja sitten se häviää. Veistän ympäri vuoden, mutta mitään pysyvää ei kuitenkaan jää mihinkään, Karhu kuvailee.
 Yleisö äänesti omaksi suosikikseen Timo Koiviston tekemän veistoksen, joka kantaa nimeä Elli, kaunein muisto. Pentti Kallinen
 Veistoskilpailun johtajan  Tapio Vartiaisen  mukaan Juuan Elli näkyy toteutuneissa kilpailutöissä hyvin. Yleisin toteutus on ollut naishahmon veistäminen, mutta veistosten muut osat ovat päässeet yllättämään. Töissä on nähtävillä niin tykkylumipuita, Kolin rinteitä kuin höyrylaivan savuakin.
 – Teemasta on saatu monenlaista irti. Työt ovat tasaväkisiä, eikä tuomareiden päätös ole ollut helppo, Vartiainen arvioi.
 Työt ovat esillä Juuan keskuspuistossa lumentuloon saakka.
 Lue myös:
 Teemana 370-vuotias Lappeenranta – Suomen suurin hiekkalinna nousee tutulle paikalle Linnoitusniemeen

Valokuvataiteilija tarttui hiekkalapioon ja kaivoi esiin Ellin päätöksen – Tältä näyttävät Suomen parhaimmat hiekkaveistokset


Summary: Paraatia seuraamassa on lukuisia valtionpäämiehiä, muiden muassa Tasavallan presidentti Sauli Niinistö.

Ranska juhlii tänään kansallispäiväänsä, Bastiljin valtauksen vuosipäivää.
 Pariisin pääkadulla, Champs-Elysées'llä järjestetään perinteinen sotilasparaati, jota seuraamaan on saapunut lukuisia eurooppalaisia valtiopäämiehiä. Paikalla on myös Suomen tasavallan presidentti  Sauli Niinistö .
 Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  vieraaksi ovat tulleet myös Saksan, Hollannin, Belgian, Portugalin, Viron, Espanjan ja Tanskan valtiojohtajat. Heidän lisäkseen Pariisissa ovat paraatia seuraamassa Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  ja EU:n komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker .
 Paraatissa huomioidaan tänä vuonna erityisesti eurooppalaista puolustusyhteistyötä, jossa Ranskalla on keskeinen osa.
 Paraati alkaa kello 10.30 Suomen aikaa Ranskan ilmavoimien koneiden ylilennolla.
 Paraatin jälkeen valtiojohtajat nauttivat lounasta presidentti Macronin vieraina.
 Tämän jälkeen ohjelmassa on valtiojohtajien kahdenvälisiä tapaamisia. Presidentti Niinistö keskustelee ranskalaisen virkaveljensä kanssa.

Ranska juhlii kansallispäiväänsä näyttävällä paraatilla – katso suorana kello 10.30 alkaen


Summary: Pelkästään lahjoitustavaraa Kokkolassa myyvä yksityinen kirpputori on toiminut jo vuoden. Osaksi toimintaa on tullut hävikkiruuan jako.

Kun  Maria Peltoniemi  avaa kirpputorinsa oven, kymmenkunta ihmistä seisoo jo sen takana. He eivät ole tulossa penkomaan vaaterekkejä, vaan hakemaan hävikkiruokaa.
 Peltoniemi on keväästä alkaen jakanut kirppariltaan lähikaupan antamaa ruokaa. Tällä kertaa tarjolla on muun muassa leipää, maito- ja lihatuotteita ja kahvia. Hän hakee ruuat illalla kaupasta ja vie ne jääkaappiin. Päivän aikana kaappi tyhjenee.
 Hävikkiruuan hakijoissa on vakituisia kävijöitä, mutta myös satunnaisia tarvitsijoita.  Sari Vähäsarja / Yle
 Hävikkiruuan jakaminen on Peltoniemen tapa tehdä hyvää. Hänen kirpputorinsa sen sijaan on Suomessa harvinaisemmasta päästä: Peltoniemi ottaa vastaan lahjoituksia ja myy niitä, ihan omaksi elannokseen. Vuokran maksaa ja elettyäkin saa, mutta miljonäärin polusta on turha haaveilla.
 Kirpputorit ovat pääsääntöisesti joko hyväntekeväisyysjärjestöjen ylläpitämiä tai itsepalvelukirppareita, joissa yrittäjä saa tulonsa vuokraamalla paikkoja yksityisille. Oman väylänsä on tuonut netti, jossa käytettyä tavaraa liikkuu paljon.
 Laajaa toimintaa on esimerkiksi  SPR:llä ,  FIDAlla ,  Pelastusarmeijalla  ja  kierrätyskeskuksilla . Moni niistä kertoo säännöllisesti, että  tavaraa tulee valtavasti , ja iso osa siitä  voi olla myyntiin kelpaamatonta .
 Yksityiset eivät ole uhka hyväntekeväisyysjärjestöille
 Kirpputori on pitkään kotiäitinä olleen Maria Peltoniemen toteutunut unelma, eikä toiminta ole hänestä keneltäkään pois, sillä tavaraa ihmisillä riittää.
 – Jokainenhan saa valita, mihin sitä vie.
 SPR:n Kontti-ketjun myymälätoiminnan johtaja  Leevi Heimonen  sanoo samaa. Hän ei pidä tällaista harvinaista yksityistä toimintaa ongelmana – toistaiseksi lahjoitustavaraa riittää. Siihen on monta syytä.
 – Väestörakenne on yksi. Vanhemmilla polvilla on vielä säilyttämisessä sotien kaikua: kaikki on säästetty. Monelle perikunnalle tulee jopa ongelmia, jos jäämistö sijaitsee vaikkapa eri paikkakunnalla.
 Nuoremmat sukupolvet lisäävät nekin osaltaan kuormaa: esimerkiksi vaateteollisuus tuottaa lähes kertakäyttötavaraa, ja SPR:llekin päätyy heräteostoksia, joissa on vielä hintalaput paikallaan.
 Toisaalta kierrätykselle on kysyntää.
 – Käytetyn tavaran ostaminen ei ole enää kiinni rahatilanteesta, vaan se on arvovalinta, sanoo Heimonen.
 Kolme, neljä ihmistä on soittanut ja kysellyt, uskaltaisiko itsekin aloittaa.  Maria Peltoniemi
 Maria Peltoniemi ei ole juuri ollut palkkatyössä sen jälkeen, kun lapsia alkoi tulla vuonna 1995. Heitä on seitsemän. Tienestejä hän on saanut tekemällä ja myymällä kortteja.
 Oma kirpputori oli unelma, josta tulikin yllättäen totta, kun mies vei hänet ajelulle sopivia tiloja etsimään.
 Tyhjillään olleen kiinteistön vuokrassa tultiin vastaan niin paljon, että nainen uskalsi ottaa riskin. Ensimmäiset neljä kuukautta Peltoniemi käynnisteli toimintaa aktiivimallin turvin, sitten edessä oli askel omilleen.
 Silloin elettiin marraskuuta, ja edessä olivat hiljaisimmat kuukaudet. Niistä selvittiin, ja nyt kirppis on ollut pystyssä jo vuoden.
 Lahjoitusmalli herättänyt kiinnostusta
 Facebook on alusta asti ollut Peltoniemen pääväylä kertoa yrityksestään. Siellä hän on saanut myös ainoat moitteet siitä, että tekee bisnestä toisten tavaroilla. Kassalla moni kysyy, minkä seurakunnan kirppiksestä oikein on kyse, mutta yleensä kysyjä onkin iloinen kuullessaan, että näinkin voi yrittää.
 – Kolme, neljä ihmistä on soittanut ja kysellyt, uskaltaisiko itsekin aloittaa. Kyse on vain rohkeudesta, sanoo Maria Peltoniemi.
 Sillä tavaraa, sitä riittää.
 Peltoniemen seitsemän lasta ovat nyt 11–18-vuotiaita ja pärjäävät, vaikka kirpparin pyöritys ja hävikkiruuan haku sitovat ilta-aikaakin. Sari Vähäsarja / Yle
 Peltoniemi on aina pitänyt kierrätystä tärkeänä ja lahjoittanut ylimääräiset tavaransa eteenpäin. Oman kirpparin alkuvaiheessa hänelle tarjottiin heti isoja kuormia, joilla toiminta pääsi hyvin käyntiin. Eikä ketju ole katkennut: joka päivä tulee vähintään jokin nyssäkkä.
 Vaikka kirpputoreja on paljon, hän sanoo, ettei yksityisen yrittäjän kirppis ole keneltäkään pois. Hyväntekeväisyyskirpparilla työskennelleenä hän tietää, että niistäkin moni on hukkua tavaraan.
 – Ihmiset ovat kiitollisia, kun on paikkoja, joihin voi viedä.
 Turhat pois pussi kerrallaan
 Peltoniemi hakee, lajittelee ja myy ja ajaa myös päivittäin hyötykäyttöasemalle viemään kertyvää jätettä. Siellä kirpaisee katsoa, miten hyvää tavaraa päätyy jätelavalle, vaikka kierrättääkin voisi.
 Lahjoituksissa on vain vähän myyntikelvotonta, toisaalta arvokastakaan tavaraa ei paljon näy. Eniten liikkuu naisten vaate, astiat ja koriste-esineet. Joka päivä menee silti myös jokunen dvd, kirja ja LP.
 – Joku tavara voi olla pitkäänkin, mutta menee se lopulta.
 Peltoniemi miettii, että yhtä hyvin joku olisi saattanut päätyä nakkaamaan tällaiset nukenvaunut jätelavalle, ja se olisi ollut harmi. Sari Vähäsarja / Yle
 Joidenkin tavaroidenkin arvon Peltoniemi on vasta oppinut: tietoa kertyy asiakkaiden kanssa juttelemalla ja etsimällä tietoa netistä.
 Päivät venyvät pitkiksi, eikä lomaa ole tullut pidettyä. Toisaalta työ on sosiaalista, sillä yhden naisen firmassa kaikki tapahtuu myymälässä, jolloin juttelu asiakkaiden kanssa tulee siinä sivussa.
 Peltoniemeltä on kyselty laajentamishaluista sekä samassa kiinteistössä että toiseen kuntaan, mutta tämä riittää. Jos aikaa olisi, hän voisi ruveta konsultoimaan siinä, miten tavarakaaoksesta voi päästä eroon.
 Arkineuvo hänellä on jo valmiina:
 – On vapauttavaa, jos jossain nurkassa on kirpparipussi, johon voi aina heittää tavaran, jota ei enää tarvitse. Viedä turhaa pois pussi kerrallaan, ei 20 vuoden välein.

Kotiäiti pyörittää kirpputoria tavalla, jota yleensä käyttävät hyväntekeväisyysjärjestöt – "Ihminen saa itse valita, mihin tavaransa vie"


Summary: Hyväpalkkaisessa viestintätyössä ollut Jenni Anttila kouluttautui hoitoalalle. Yli puolet vaihtaa alaa työuransa aikana.

Kun tavoitteet toteutuivat markkinointiviestintätyössä,  Jenni Anttila , 44, ja hänen työkaverinsa saivat töissä kiitokseksi shampanjapullot. Anttila katseli tuloksesta iloitsevia kollegoita ja oli onnellinen heidän puolestaan.
 Tämä hetki oli Anttilalle käänteentekevä, sillä hän ei kokenut onnistumisen tunnetta, vaan olo oli tyhjä.
 Anttila työskenteli tuolloin S-ryhmässä S-Etukortin brändinhallinnan ja markkinointiviestinnän parissa ja konsultoi osuuskauppoja. Hän oli aiemmin valmistunut tradenomiksi (AMK.)
 Anttila koki olevansa hyvä työssään, muttei tehnyt omien sanojensa mukaan mitään oikeasti tärkeää. Hän kertoo ajautuneensa alalle vahingossa.
 Merkkejä alan vaihtamisesta oli jo tuolloin. Hän oli aina ollut kiinnostunut muista ihmisistä. Työkaverit kutsuivat Anttilan työhuonetta "terapiahuoneeksi."
 – Vuorotellen ihmiset purkivat minulle henkilökohtaista elämäänsä.
 Vuonna 2011 Anttila hakeutui tämän viestintätyön ohessa vapaaehtoistöihin kodittomien päihde- ja mielenterveyssairauksia sairastavien pariin.
 – Se oli pieni hetki, kun joku asunnoton sanoi, että häntä ei ole kuunneltu vuoteen ja kiitti kyyneleet silmissä. Niiden iltojen jälkeen olin onnellinen.
 Tradenomin opintoihin kuuluvalla visuaalisen viestinnän kesäkurssilla muut valokuvasivat itseään meikattuina ja Jenni Anttila kuvasi alkoholisteja.

– Ihmiset kysyivät, miksi kuvasin juoppoja. Se oli jännä kontrasti. En ystävystynyt opinnoissa muihin. Ihmiset ajattelivat uraa ja rahaa. Tunsin ulkopuolisuutta. Nella Nuora / Yle
 Lopullinen päätös vaihtaa alaa ja irtisanoutua viestintäalan töistä syntyi lomamatkalla. Kuin tilauksesta hänen työkaverinsa laittoi samaan aikaan vuonna 2013 viestiä yt-neuvottelujen alkamisesta. Niiden seurauksena myös Anttila sai lähteä.
 – Jotkut itkivät jouduttuaan irtisanotuksi ja minä olin onnellinen. Siksi olo oli ristiriitainen.
 Sitran vuoden 2017  tutkimuksen  mukaan yli puolet suomalaisista on vaihtanut alaa tai ammattia työuransa aikana.
 Työterveyslaitoksen työuria tutkinut ohjelmapäällikkö  Salla Toppinen-Tanner  kertoo, että trendi alan vaihtamisessa näyttää tasaiselta.
 Alan vaihtoon voivat olla syynä terveydelliset seikat, irtisanominen tai pitkään haudutettu ajatus unelmatyöstä. Alan vaihtoa kannattaa Toppinen-Tannerin mukaan harkita silloinkin, jos tuntee jatkuvaa tyytymättömyyttä työtehtävään ja -ympäristöön.
 – Työstä voi puuttua jotakin tärkeää tai työ vie liikaa voimia. On haitallista tehdä töitä hampaat irvessä.
 Mielekkyys tulee Toppinen-Tannerin mukaan sitä kautta, että omat arvot ja työ vastaavat toisiaan.
 – Myöskään ulkoa ohjautuvat uravalinnat eivät pidemmän päälle tuota hyvinvointia.
 Ennen alan vaihtoa Toppinen-Tanner kannustaa miettimään, voiko työtä muokata tai hankkia lisäpätevyyksiä kouluttautumalla tai kehittämällä itseään muuten.
 Töihin lähes tonnin huonommalla palkalla
 Vaikka alan vaihtoa olisi pohtinut, se voi Salla Toppinen-Tannerin mukaan olla vaikeaa taloudellisen tilanteen takia.
 Näin se oli myös Jenni Anttilalla. Yksinhuoltajana ei voinut noin vain heittäytyä opiskelijaksi. Sitten tuli sopiva hetki.
 Keväällä 2014 Anttila alkoi ensin opiskella ansiosidonnaisella työttömyyspäivärahalla lähihoitajaksi ja valmistui vuonna 2015. Tämän jälkeen hän jatkoi töiden ohessa sairaanhoitajaksi ja valmistui viime vuonna.
 Anttila on työskennellyt nykyisessä työssään psykiatrisena sairaanhoitajana yli kolme vuotta. Hän hoitaa kaksoisdiagnoosipotilaita, joilla on vaikea päihderiippuvuus ja samanaikaisia mielenterveysongelmia. Monet käyttävät suonensisäisiä huumeita.
 Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha opiskelulisineen oli suurempi kuin palkka, mitä hän sai lähihoitajana.
 – Viestintätöissä palkka olisi varmaan vaan noussut.

Jenni Anttila on huolestunut siitä, että sairaanhoitajat alkavat vuoden tai kahden vuoden työkokemuksen jälkeen opiskella tradenomiksi hoitoalan huonon palkan takia.  Nella Nuora / Yle
 Vertailun vuoksi: Tällä hetkellä pääkaupunkiseudulla Anttilan bruttopalkka on noin 2 500 euroa ja tähän päälle mahdolliset vuorolisät, lähihoitajana bruttopalkka oli alle 2 200 euroa. Viestintäalalla bruttopalkka oli lähes tuhat euroa enemmän ja siihen päälle tuli bonuksia ja muita työsuhde-etuja.
 Viestintätyö ei ollut vuorotyötä toisin kuin hoitotyö. On ollut keskustelua myös siitä, että hoitajat  vaihtavat alaa  paremman palkan ja työolojen toivossa. Anttila kokee toisin, vaikka ymmärtää huolen.
 Firman tulos tai raha eivät motivoi häntä lainkaan. Se on näkynyt myös Anttilan omissa valinnoissa, sillä hän on nuoresta tytöstä saakka elänyt niukasti ja ostanut kirpputoreilta vaatteet.
 Heikoimmista pidettävä huolta
 Anttila uskoo, että yhteiskunnan hyvinvointi mitataan siinä, miten heikoimmista pidetään huolta. Kaikki ovat samanarvoisia koulutuksesta, statuksesta tai taustasta huolimatta.
 – Ihmisarvo on jakamaton. En ole ikinä ajatellut, että narkomaanien tilanne on heidän omaa syytänsä. Se (huonot olot) lähtee jo lapsuudesta. Ylisukupolvinen syrjäytyminen on suuri ongelma. Eletään turvattomissa oloissa ja päihteistä haetaan lohtua. Sitten mukaan astuvat mielenterveysongelmat. Tai toisin päin.
 "Maija" tai "Matti" nähdään Anttilan mukaan syrjäytyneinä huumeiden käyttäjinä, vaikka heissä voi olla paljon muitakin puolia. Myös narkomaanit näkevät itsensä usein vain huumeiden käyttäjinä.
 Jenni Anttila opiskelee nyt Turun yliopistossa terveystieteitä asiantuntijuusalueenaan mielenterveyshoitotiede. Hän haluaa hyödyntää asiantuntijuuttaan hoitotyössä.  Nella Nuora / Yle
 – Hoitotyöni tärkein tehtävä on saada potilas ymmärtämään, että hän on paljon muutakin.
 Anttilaa motivoi, että näillekin ihmisille voi luoda toivon tunnetta ja keinoja päästä kohti itselle tärkeitä asioita. Pienikin kohennus heidän hyvinvoinnissaan vaikuttaa muihin ympärillä.
 – Ne ovat pieniä hetkiä potilaiden kanssa. Potilas itse oivaltaa jonkun jutun ja on siitä innoissaan ja jaksaa seuraavat kaksi päivää.
 Anttilan moni ystävä on ihmetellyt, miten hän kestää, kun työssä näkee surkeutta, mutta Anttila kokee olevansa oikeassa paikassa. Anttilan työpaikassa motivoi myös eettinen työilmapiiri ja potilaiden tasa-arvoinen kohtelu.
 Jenni Anttila: Älä odota päivääkään
 Jenni Anttila kannustaa muita alan vaihdosta miettiviä vaihtamaan alaa heti, kun se on mahdollista.
 – En odottaisi päivääkään kauemmin. Meillä on vaan yksi elämä ja töissä ollaan kolmasosa arkipäivistä. Pitää miettiä itseä, eikä yhteiskunnan odotuksia.
 Anttila muistaa aiemmin olleensa tyytymätön, vaikka onkin aina ollut iloinen ja tasapainoinen.
 Alan vaihto teki Jenni Anttilan onnellisemmaksi.  Nella Nuora / Yle
 Vaikka Anttilan työ on raskasta, hän ei tuo töitä kotiin. Toisin oli viestintätöissä, missä hän lähetteli vapaa-ajallaankin työsähköposteja.
 – Menen (sairaanhoitajana) jokaiseen vuoroon tyytyväisenä ja lähden sieltä välillä uupuneena, mutta koen työni arvokkaana. Rakastan työtäni.
 Jenni Anttilan työpaikkaa tai asuinpaikkaa ei kerrota jutussa turvallisuussyistä.
 Lue myös:
 Paljonko sinun korkeakoulustasi valmistuneet tienaavat? Uusi tutkimus laittoi yliopistot ja ammattikorkeakoulut järjestykseen
 ”Silloin tiesin, että olen väärällä alalla” – ammatin vaihtaminen voi olla unelmien täyttymys
 Halusta vai rahasta – mitä, jos unelmatyö onkin pelkkää pettymystä?
 Moni huippuunsa koulutettu jättää työuransa – "Ihmiset hakevat helpompaa elämää"

"Jotkut itkivät jouduttuaan irtisanotuksi ja minä olin onnellinen"  – korkeakoulutettu Jenni Anttila vaihtoi hyväpalkkaisen työn matalapalkkaisempaan ja on nyt onnellisempi kuin ennen


Summary: Suomen silmälääkäriyhdistyksen puheenjohtajan mielestä terveet nuoren silmät eivät tarvitse erikoislinssejä.

"Nuorten moniteholinssejä" myydään entistä enemmän. Linssejä myydään sillä perusteella, että ne helpottavat lähityöskentelyä ja sitä kautta silmän lihasten kuormaa. STT:n haastattelemat silmälääkärit suhtautuvat linssien tuomaan hyötyyn varauksella.
 Nuorten monitehoilla on monta nimeä: uuden sukupolven yksiteholinssit, digilinssit, erikoislinssit, väsymystä vähentävät linssit. Kaikissa on kyse samasta asiasta: likinäköä korjaavasta linssistä, jossa on kevennetty alaosa lähilukuun.
 Linssejä markkinoidaan 13–40-vuotiaille. Näin linssi eroaa perinteisistä moniteholinsseistä, joiden tarkoitus on korjata ikääntynyttä silmää.
 – Viimeisen kolmen vuoden aikana on alettu nähdä merkittävää tilastollista siirtymää yksiteholinsseistä erikoislinsseihin, sanoo näkemisen ja silmäterveyden toimiala Näe -yhdistyksen toimitusjohtaja  Panu Tast .
 Näe ry valvoo alan yritysten etua. Järjestön vuosineljänneskatsauksesta selviää, että erikoislinssejä myytiin Suomessa tämän vuoden alussa yli kaksinkertainen määrä verrattuna vuoden 2017 vastaavaan ajanjaksoon.
 Linssivalmistajien mukaan tuotantomäärät ovat kasvaneet viime vuosina. Essilorin kaupallinen johtaja  Meri Lahtela  kertoo, että nuorten monitehojen osuus markkinoilla on noin 12–13 prosenttia yksiteholinsseistä.
 Hoya Lens Finlandin kaupallinen johtaja  Marko Sivenius  arvioi vastaavan osuuden 12,5 prosentiksi. Hoya on tuonut ensimmäisen nuorten moniteholinssin markkinoille vuonna 2006.
 Molemmat yritykset kertovat tuoneensa uusia linssityyppejä markkinoille viime vuosien aikana.
 Lääkärin mukaan suosion takana piilee uskomuksia
 Mutta miksi erikoislinssit ovat yleistyneet? Helsingin yliopiston professori ja Helsingin yliopistollisen sairaalan (HUS) ylilääkäri  Tero Kivelä  arvioi, että nuorten monitehojen suosion takana piilee kaksi syytä. Molemmat syyt liittyvät lähityöskentelyyn.
 Lähityöskentely rasittaa jokaisen ihmisen silmän lihaksia, mutta joillakuilla lihakset voivat mennä pitkään kestäneen lähityöskentelyn takia jopa kramppiin. Krampannut silmä ei enää tarkenna kauas lähityöskentelyn jälkeen. Kramppi voi kestää päivistä vuosiin.
 Lääketieteellinen termi ilmiölle on akkommodaatiospasmi.
 Kramppia tulisi hoitaa lepuuttamalla silmää ja pitämällä taukoa lähityöskentelystä. Jos rentouttamisesta ei ole apua, Kivelän mukaan voidaan nuorille aikuisille harkita monitehoja. Samoin monitehoja voidaan harkita joissakin karsastustapauksissa.
 Nuorten monitehoja määrätään kuitenkin muistakin syistä. Kivelä kertoo, että lääketieteen valtavirtojen reunalla on teorioita, joiden mukaan lasien vahvuutta keventämällä voitaisiin hidastaa tai jopa estää likitaitteisuuden ilmaantuminen.
 Näe ry:n toimitusjohtaja Panu Tast perustelee nuorten monitehojen tarpeellisuutta juuri tällä tavoin.
 – Kun nuoren ihmisen näön voimakkuus alkaa muuttua miinusvoimakkuuden suuntaan, siinä kohtaa kannattaa yrittää heti hidastaa likinäköistymiskehitystä, Tast sanoo.
 Kivelän mukaan likitaitteisuuden estämisestä tai hidastamisesta lasien avulla ei ole lääketieteellistä näyttöä. Hän sanoo, että kyse on yli sata vuotta vanhoista uskomuksista ja teorioista, joiden suosio vaihtelee ajasta riippuen.
 – Nyt uskomukset ovat olleet nousussa, koska esillä on ollut paljon kirjoituksia päätetyön ja kännyköiden vaikutuksesta silmiin, Kivelä sanoo.
 Mutta kuinka suuri osa nuorten moniteholasit jo ostaneista on ostanut lasit krampin takia ja kuinka moni uskomuksen takia? Sitä Kivelä ei osaa arvioida.
 – Näiden seikkojen lisäksi on tietysti myös huomioitava taloudelliset intressit myydä silmälaseja mukavuusargumentein, Kivelä sanoo.
 "Halutaan saada myytyä enemmän tavaraa"
 Suomen silmälääkäriyhdistyksen puheenjohtaja  Juha Välimäki  toppuuttelee nuorten moniteho-villitystä. Hänen mielestään terveet nuoren silmät eivät tarvitse moniteholinssejä.
 – Silmälääkärit määräävät monitehoja nuorille yleensä vain, jos heillä on karsastusta tai silmä on kaihileikattu. Silloin lasien tarve on selvä.
 Välimäki työskentelee silmäkirurgina Päijät-Hämeen keskussairaalassa. Hänen mukaansa lasien hyöty vaikuttaa lääketieteelliseltä kannalta katsottuna pieneltä.
 – Kyllähän tämä (trendi) lipuu vahvasti siihen suuntaan, että halutaan saada myytyä enemmän tavaraa. Mutta toki jokainen saa käyttää rahansa miten tahtoo, Välimäki sanoo.
 Välimäki muistuttaa, että älylaitteiden lääketieteellistä haittaa silmille ei ole todettu.
 – Tietenkään ei ole terveellistä tuijottaa ruutua koko aikaa, hän sanoo.
 Jos silmät väsyvät kännykän katselemisesta, siihen auttaa Välimäen mukaan parhaiten katseen nostaminen ruudusta.
 – Sama asia, jos takamus puutuu, silloin pitää nousta ylös.
 Myös Tero Kivelä on sitä mieltä, etteivät itse älylaitteet heikennä näköä.
 – On aivan sama lukeeko pientä tekstiä paperilta vai kännykältä. Toki älylaite on siinä mielessä paha, että sitä tulee katsottua lähemmältä ja pidempään, Kivelä sanoo.
 Kirjoittaja: Pihla Loula STT

"Nuorten moniteholasien" myynti kasvaa hurjaa vauhtia – onko kyse oikeasta ongelmasta vai myyntikikasta?


Summary: Kolea heinäkuu saa monet tarttumaan etelän äkkilähtöihin. Huoli ilmastonmuutoksesta ei näy matkatoimistojen myynnissä.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Viileä kesä saa monet kaipaamaan etelän lämpöön. Jos vaikka nelihenkinen perhe haluaa lähteä reissuun vielä heinäkuun loppupuolella, paikkoja löytyy vielä joistakin kohteista.
 – Neljän hengen perhe pääsee esimerkiksi Kroatiaan alle kahdella tonnilla. Muutamia paikkoja vielä on jäljellä, kertoo Tjäreborgin tuotepäällikkö  Jessica Virtanen.
 – Seuraavina kahtena viikkona on vain hajapaikkoja, mutta heinäkuun viimeisellä viikolla löytyy vaihtoehtoja muun muassa Turkista, Bulgariasta ja Kreikasta, sanoo TUI Finlandin viestintäpäällikkö  Laura Aaltonen.
 – Nyt on kiire, jos on lähdössä heinäkuun lopussa. Edulliseen budjettiin meiltä löytyy Bulgaria, jonne neljän hengen perhe pääsee alle kahdella tuhannella eurolla, vinkkaa Aurinkomatkojen toimitusjohtaja  Timo Kousa.
 – Heinäkuun lopussa löytyy vielä suomalaisten suosimia perinteisiä kohteita, kuten Rodos, Kreeta ja Mallorca. Hinnat ovat noin 500 euroa henkilöä kohden, kertoo Matkavekan myyntijohtaja  Hanna Lehtonen.
 Kesäkuun kiireisimpänä vuorokautena Helsinki-Vantaalla oli 74 000 lentomatkustajaa. Laura Hyyti / Yle
 Tänä kesänä äkkilähdöt tekevät kauppansa
 Useissa matkatoimistoissa myynti on vilkastunut vasta viime viikkoina. Edellisen kesän helteet saivat suomalaiset toivomaan, että säät suosivat kotimaassa myös tänä vuonna.
 Myös  Jaana Vallinmäen  perhe viivytteli Rodoksen matkan varaamista juhannuksen tienoille.
 – Meillä ei ollut selkeitä suunnitelmia tälle kesälle. Siinä vaiheessa oli vähän epävarmaa, miten tämä Suomen kesä menee. Sitten ajattelimme, että Kreikka on ollut mukava kohde aiemmin, ja kun sieltä löytyi nyt sopiva hotelli lapsiperheelle, päätimme lähteä sinne.
 Jaana Vallinmäen lapset Urho, 8, ja Verna, 4, ovat valmiita reissuun. Laura Hyyti / Yle
 Tjäreborgin myynti oli vielä keväällä nelisen prosenttia jäljessä edellisvuodesta, mutta parin viimeisen viikon aikana matkoja on myyty noin kolmanneksen enemmän kuin vastaavaan aikaan viime vuonna.
 TUI Finlandilla puolestaan ennakkovarausten määrä on laskenut 15 prosenttia, mutta äkkilähtöjen myynti on noussut saman verran.
 Aurinkomatkoilla ennakkovarausten myynti oli alkukesällä alhaisempaa kuin viime vuonna, mutta nyt edelliskesän taso on jo ylitetty.
 Myös Matkavekan äkkilähtöjen myynti on noussut selvästi myyntijohtaja Hanna Lehtosen mukaan.
 – Viime hetkillä mietitään, mitä tehtäisiin, kun loma on alkamassa. Jos on kiva sää, jäädään helpommin kotiin nauttimaan hyvästä kesästä. Jos ei ole, voi tulla mieleen, että lähdetään pois nauttimaan yhdestä tai kahdesta lämpimästä viikosta.
 "Valtaosa lomamatkoista varataan edelleen hyvissä ajoin"
 Ylen haastattelemista matkatoimistoista kerrotaan, että monet asiakkaat haluavat kuitenkin suunnitella lomansa hyvissä ajoin etukäteen.
 Aurinkomatkojen toimitusjohtajan Timo Kousan mukaan pitemmän aikavälin trendi on pikemminkin sellainen, että äkkilähtöjen osuus matkoista on laskenut.
 – Valtaosa lomamatkoista varataan edelleen hyvissä ajoin. Se on niin tärkeää aikaa kaikille, Kousa sanoo.
 – Nykyään päätöksiä tehdään jopa entistä aiemmin. Kun iso porukka on lähdössä matkalle, halutaan varmistaa, että kaikki pääsevät samaan paikkaan. Jos matka on iso satsaus taloudellisesti, halutaan varmistaa, että kaikki toimii hyvin, sanoo Matkavekan myyntijohtaja Hanna Lehtonen.
 Hiilidioksidipäästöjä kompensoidaan, mutta riittääkö se?
 Tämä kesä on ollut ennätyksellisen vilkasta aikaa Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Kesäkuussa kentällä liikkui yli kaksi miljoonaa matkustajaa Finavian mukaan.
 Suomalaisten huoli ilmastonmuutoksesta ei näy myöskään matkatoimistojen myynnissä, mutta päästöjä on ryhdytty kompensoimaan muun muassa Tjäreborgilla ja TUI Finlandilla.
 Aurinkomatkat kuuluu Finnairiin, jonka lennoilla asiakkaat voivat itse päättää, haluavatko maksaa lennoista enemmän ja kompensoida hiilidioksidipäästöjä tai tukea biopolttoaineen ostamista.
 Yle kertoi tammikuussa, että Suomen ympäristökeskuksen ja Sitran  selvityksen  mukaan lentoalan tekninen kehitys ja nykyiset kompensaatiomekanismit eivät ole riittäviä keinoja päästöjen vähentämiseen.
 Lue myös:
 Metsää Madagaskariin, tuulipuisto Intiaan – Lentomatkaajille kaupataan puhdasta omaatuntoa, mutta voiko päästöt kuitata rahalla?

Harmittaako viileä kesäsää? Näistä etelän kohteista löytyy vielä edullisia paikkoja


Summary: Sisäministeriön virkamiehen mukaan lakiuudistus tarvittiin, koska nykyinen lupamenettely on koettu liian raskaaksi.

Ensi vuoden maaliskuussa astuu voimaan uusi rahankeräyslaki, jonka tarkoitus on keventää rahankeräysten lupamenettelyä.
 Sisäministeriön neuvotteleva virkamies  Elina Rydman  kertoo, että lakiuudistus tarvittiin, koska nykyinen lupamenettely on koettu liian raskaaksi rahankerääjien tarpeisiin.
 – Uusi laki helpottaa esimerkiksi sähköistä asiointia ja uusien keräystapojen käyttöönottoa. Vanha laki ei esimerkiksi tuntenut nettikeräyksiä lainkaan, Rydman sanoo.
 Pienkeräykset ilmoituksella
 Uusi laki mahdollistaa pienet keräykset pelkällä ilmoituksella poliisilaitokselle. Pienkeräyksellä voi hankkia rahaa esimerkiksi pienten kaupunginosa- ja kotiseutuyhdistysten toimintaan.
 – Pienkeräysten arvioidaan keventävän myös pienten yhdistysten hallinnollista taakkaa, sillä noin puolet kaikista valtakunnallisista keräyksistä on tuottanut viime vuosina alle 10 000 euroa, Rydman sanoo.
 Pienkeräyksen tuotto saa olla korkeintaan 10 000 euroa ja se saa kestää enintään kolme kuukautta.
 Pienkeräyksen voi järjestää muuhunkin kuin yleishyödylliseen tarkoitukseen, mutta sitä ei voi käyttää elinkeinotoiminnan tukemiseen tai yksityishenkilön varallisuuden kartuttamiseen.
 Lisäksi pienkeräyksen voi järjestää vähintään kolmen hengen rekisteröimätön ryhmä, jonka jäsenistä vähintään yksi on täysivaltainen ja muut ovat täyttäneet 15 vuotta, ja joilla kaikilla on kotikunta Suomessa.
 Puretaan ruuhkia
 Poliisihallituksen arvion mukaan rahankeräyslupahakemusten käsittelyaika on tällä hetkellä 1–3 kuukautta.
 Uuden lain myötä varsinaiset rahankeräysluvat myönnetään toistaiseksi voimassa olevina, jolloin vakituisten rahankerääjien, kuten Unicefin tai Suomen Punaisen Ristin, ei tarvitse erikseen uusia lupia. Nykyisin luvan saa enimmillään viideksi vuodeksi kerrallaan.
 Rahankeräysluvan myöntäminen edellyttää jatkossakin, että varat kerätään yleishyödylliseen tarkoitukseen. Keräyksen järjestäjän tulee pääsääntöisesti olla yleishyödyllinen yhdistys tai säätiö.
 Lisäksi keräysluvan haltijan pitää ilmoittaa vuosittain keräysten järjestämisestä, keräystuotosta ja siitä, mihin tuotto käytetään.
 Selkeyttä lain tulkintaan
 Nykyinen rahankeräyslaki on herättänyt kysymyksiä siitä, miten yksityishenkilö voi kerätä rahaa hyvään tarkoitukseen.  Epäselvyyttä aiheuttaneita tilanteita on syntynyt , kun esimerkiksi vaikeuksiin joutuneita naapureita on haluttu auttaa keräämällä rahaa.
 Lisäksi  keskusrikospoliisi aloitti viime elokuussa tutkinnan  Turun terrori-iskun uhreja auttaneen  Hassan Zubierin  rahankeräyksestä GoFundMe-joukkorahoitussivustolla.
 Uuden lain toivotaan selkeyttävän vastaavanlaisia tilannetta. Poliisihallitus tiedottaa lisää lain tulkinnasta lähempänä sen voimaantuloa.
 Lue aiheesta lisää:
 Näin hyvää tarkoittava rahankeräys voi mennä mönkään – edessä jopa vankilareissu
 Turun terrori-iskun auttajan rahankeräyksestä rikosilmoitus, KRP epäilee kahta henkilöä rikoksesta

Uusi rahankeräyslaki astuu voimaan maaliskuussa 2020 – mahdollistaa pienemmät keräykset pelkällä ilmoituksella


Summary: Franky Zapata aikoo laitteellaan toistaa lentokonepioneerin urotyön.

Pariisissa järjestetyssä kansallispäivän paraatissa nähtiin uudenlainen lentolaite. Pariisin kattojen yllä lensi laitteen ranskalainen kehittäjä  Franky Zapata .
 Zapatan kulkupelinä oli omalla moottorilla toimiva lentolauta, flyboard.
 Flyboardeja on jo yleisesti käytössä versioina, joiden työntövoimana on niihin pumpattu vesi. Zapatan laitteessa on kuitenkin kaksi pienikokoista, mutta hyvin tehokasta turbiinimoottoria, jotka mahdollistavat itsenäisen lennon.
 Laitetta ohjataan lentäjän kädessä olevalla ohjaimella.
 Zapatan lento nähdään Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  tiedottajan,  Steffen Seibertin  julkistamassa Twitter-videossa.
 Laitetta esiteltiin sotilasparaatissa, koska se sopii myös sotilaskäyttöön, kertoi Ranskan puolustusministeri  Florence Parly  radiohaastattelussa ennen paraatia. Zapatalla olikin lennollaan mukana kivääri.
 Zapatan mukaan hänen lentolaitteensa pystyy lentämään kymmenen minuutin ajan ja saavuttamaan jopa 190 kilometrin tuntinopeuden.
 Heinäkuun 25. päivä Zapata aikoo ylittää laitteellaan Englannin kanaalin. Suoritus on haastava, koska se edellyttää laitteen tankkausta kesken lennon.
 Päivä on valittu tarkoituksella. Tuona päivänä 110 vuotta sitten ranskalainen ilmailun pioneeri  Louis Bleriot  ylitti ensimmäisenä ihmisenä itserakentamallaan lentokoneella Englannin kanaalin.

Ennennäkemätön lentolaite varasti show'n Pariisin sotilasparaatissa – katso huima video


Summary: Etelä-Savon Puumalaan avattu saaristoreitti vetää nyt pyöräilijöitä. Matkan varrella voi hyvällä onnella nähdä vaikka saimaannorpan.

Reisilihaksia hapottavien kilometrien jälkeen alamäki tuntuu taivaalliselta. Tuuli hyväilee ihoa ja hengitys tasaantuu. Vielä yksi käännös mutkasta ja sitten eteen avautuu näkymä sinisestä Saimaasta.
 Jos Lintusalon lauttarantaan on ehtinyt ajoissa, voi herkutella lettubaarissa. Räiskäleen voi syödä lohitäytteellä tai jäätelöllä ja raparperihillolla. Kun vatsa on täynnä, talutetaan pyörä punaiseen Norppa II -lauttaan, joka on puksuttanut laituriin.
 Jussi Kapanen kipparoi lauttaa kolmatta kesää. Kalle Purhonen / Yle
 – Lautalle tulee välillä myös turisteja, jotka haluavat vain päästä Saimaalle. Viime kesänä lautalta nähtiin kolme norppaa ja kerran tuosta ui etuajo-oikeudella myös hirvi, kertoo kipparin penkissä istuva  Jussi Kapanen .
 Jo pieni hetki Puumalan saaristoreitillä, Etelä-Savossa, avaa matkailijalle sen suosion salaisuutta. Luonto on kaunis, ruoka on hyvää ja ihmiset ystävällisiä. Pyöräreitti kulkee maantiellä ja asfaltilla, joten eteenpäin pääseminen on helppoa ja matkaa voi taittaa tavallisen polkupyörän lisäksi esimerkiksi moottoripyörällä.
 Suosio yllätti kaikki
 11 saaren, kahden sillan, Hätinvirran lossin ja Norppa II -lauttamatkan kautta kulkevalla pyöräilyreitillä pääsee polkemaan noin 60 kilometrin pyöräilyreitin.
 Reitti avattiin virallisesti vuonna 2017, jolloin matkan katkaisseelle 10 kilometrin vesimatkalle saatiin järjestettyä maksullinen lauttakuljetus. Lautasta vastaa Puumalan kunta, mutta kipparoinnista Kapanen vaimonsa  Pirjon  kanssa. Kapteenin ja kansimiehen lisäksi lautassa on aina myös varakapteeni.
 Lautalla liikkuvat moottori- ja polkupyöräilijät. Yhteensä lautalle mahtuu 20 henkilöä.  Kalle Purhonen / Yle
 Ensimmäisenä toimintavuotena kävijöitä odotettiin alle 700. Sitäkin pidettiin melko kunnianhimoisena, kertoo Lintusalossa toimivan Nestorinrannan emäntä  Riitta Viialainen .
 – Ensimmäinen kesä oli yllätys kaikille. Ei kukaan osannut odottaa, että siitä tulee heti niin suosittu. Tieto levisi somen kautta nopeasti ja kesällä oli yli 1 000 matkustajaa. Niin toiminta räjähti käsiin, ja sen jälkeen kasvu on jatkunut, Viialainen kuvailee.
 Kuvapalvelu Instagramissa on reitiltä jaettu satoja kuvia. Moni matkailija kertookin törmänneensä tietoon saaristoreitistä juuri netissä tai somessa. Ensimmäisenä vuonna kävijöitä oli Etelä-Savon alueelta, toisena vuonna ympäri Suomea ja tälle kesälle odotetaan lisää ulkomaisia kävijöitä. Jo nyt reitillä on pyöräillyt ainakin saksalaisia, ranskalaisia, italialaisia ja venäläisiä matkailijoita.
 Reitti kulkee 11 saaren läpi ja on noin 60 kilometrin mittainen.  Puumalan kunta / Maanmittauslaitos 2016
 Huono sää ei haittaa
 Maria Markulan  ja  Klaus Breitholtzin  kesäloma ei alkanut parhaassa mahdollisessa säässä, mutta pariskunta ei ole ottanut sitä liian vakavasti.
 – Sää on ollut jopa odotettua parempi. Ja ensi viikolla lähdemme Ranskaan lämmittelemään, Markula nauraa.
 Vettä on satanut ja lämpötila on liikkunut kylmimmillään +10 asteen tuntumassa. Markulan ja Breitholtzin matka on taittunut moottoripyörän kyydissä Tampereelta Lappeenrantaan ja Savonlinnan kautta Puumalaan. Saaristoreitin jälkeen matka jatkuu Mikkelin Ristiinaan.
 Maria Markula ja Klaus Breiholtz ovat kesälomareissulla moottoripyörällä. Keskustelu helpottuu kypärämikkien avulla. Silva Laakso / Yle
 – Hankimme kypäräpuhelimet, että voidaan jutella matkalla. Matka on sujunut tosi hyvin. Pari kertaa on aurinkokin paistanut ja on ollut yllättävän kivaa, Breitholtz kertoo.
 Myös kippari Jussi Kapanen tietää, ettei huono sää yleensä lomalaisia paljon haittaa.
 – Täällä on komeat maisemat ja kivat ihmiset. Kaikki ovat tyytyväisiä, kun ovat lomalla ja tykkäävät matkustaa pyörän kanssa. Kukaan ei ole ollut pahalla päällä tästä matkasta, vaikka on ollut huonojakin ilmoja, Kapanen kertoo.
 Jos polkeminen ei innostu, voi reittiä edetä myös sähköavusteisella polkupyörällä tai moottoripyörällä. Kalle Purhonen / Yle
 Tekemistä joka lähtöön
 Puumala on suosittu mökkikunta, jonka asukasmäärä kasvaa kesäkaudella merkittävästi. Alueella on kotitalouksia 1 200 ja loma-asuntoja 3 600. Jo luvut kertovat, että kunta on osannut hyödyntää vahvuuksiaan ja saanut monet ihastumaan paikkaan.
 Pyöräilijöiden saaristoreitti kulkee pääosin Saimaan vierellä. Matkan varrella on myös aktiviteetteja ja monenlaista nähtävää. Kiinnostavia yksityiskohtia löytyy viinitilasta Salpalinjan majoituskorsuun ja luonnon omiin jylhiin luolastoihin. Yksi suurimmista matkailuvalteista ovatkin juuri maisemat. Puumalassa on 759 saarta ja rantaviivaa 3 000 kilometriä.
 Lahtelaiset  Aleksi Oksanen  ja  Aaro Ylenius  kertovat päätyneensä saaristoreitille luontokokemusten perässä. Turhaa kiirettä ei tarvitse pitää.
 – Me poljemme maastopyörillä ja lähinnä katsellaan luontoa. Tavoitteena on päästä illaksi mökille, Oksanen kertoo.
 Aleksi Oksanen ja Aaro Ylenius lukivat reitistä netistä.  Kalle Purhonen / Yle
 Tarina norpasta ja Nestorista
 Riitta Viialaisen emännöimä Nestorinranta on saanut nimensä Nestori Miikkulaisen esikuvasta  Nestori Reposesta , josta kertoo myös  Juha Vainion  sanoittama Vanhoja poikia viiksekkäitä -kappale.
 – Nestori Reponen asui puolen kilometrin päässä tästä. Hänellä oli sauna meidän rannassa ja hän oli istunut siellä rannassa soittamassa haitaria, kunnes norppa oli tullut kivelle kuuntelemaan. Nestori kertoi tämän tarinan toimittajaporukalle, joka oli vuonna 1971 tekemässä juttua kelirikosta, kertoo Viialainen.
 Vaikka Suomen kesäsää ei aina ole pelkkää paistetta, on lautalla yleensä hyvä tunnelma.  Kalle Purhonen / Yle
 Mukana tuolla matkalla oli myös  Veikko Kilkki . Hän oli keksinyt kirjoittaa kirjeen Vainiolle ja pyytää häntä kirjoittamaan Nestorista ja norpasta kappaleen. Alkuun Vainio ei ollut innostunut aiheesta, mutta oli lopulta kirjoittanut laulun vuonna 1982.
 – Siitä tuli hyvin suosittu kappale ja suomalaisten rakastama laulu. Mutta Nestori ei ikävä kyllä ehtinyt sitä kuulla, sillä hän hukkui samana vuonna, kertoo Viialainen.
 Norppa II:sen miehistöön kuuluu kapteenin lisäksi kaksi henkilöä. Kalle Purhonen / Yle

Keskellä Suomen luontoa oli vuosikausia tavoittamaton helmi – nyt pyöräilijät tulevat Puumalaan tuhansien kilometrien päästä


Summary: Nainen oli törmännyt sähköpotkulaudalla kuorma-autoon liikenneympyrässä.

Britanniassa tunnettu tv- ja Youtube-juontaja  Emily Hartridge , 35, kuoli perjantaina sähköpotkulautaonnettomuudessa.
 Etelä-Lontoossa Battersean alueella aamulla tapahtuneessa turmassa Hartridgen potkulauta oli törmännyt kuorma-auton kanssa liikenneympyrässä, kertoo  Guardian  -lehti.
 Hartridgen sosiaalisen median tilillä kerrottiin naisen kuolemasta lauantaina.
 – Hei kaikki. Tämä on hirvittävä juttu kertoa Instagramin kautta, mutta odotatte näkevänne Emilyn tänä iltana ja tämä on ainoa tapa kertoa kaikille samaan aikaan. Emily joutui onnettomuuteen eilen ja menehtyi. Me kaikki rakastimme häntä valtavasti ja hän ei unohdu ikinä. Hän on vaikuttanut niin monen elämään, että vaikea kuvitella juttuja ilman häntä. Hän oli erityinen.
 Hartridgen ura alkoi Youtube-videoiden tekijänä.
 Kun miljoonat ihmiset katsoivat hänen videoitaan viikossa, hän sai oman televisio-ohjelman. Ohjelmassa Hartridge haastatteli esimerkiksi sellaisia tähtinäyttelijöitä kuten  Hugh Jackman  ja  Eddie Redmayne .
 Poliisi tutkii paikkaa, jossa onnettomuus tapahtui. Kyseistä liikenneympyrää on pidetty sekavana ja viime vuonna pyöräilijä kuoli paikalla tapahtuneessa onnettomuudessa, jossa roska-auton osui pyöräilijään.
 Britanniassa sähköpotkulautailu on kiellettyä autotiellä. Yhä useammat britit ovat kuitenkin löytäneet sähköpotkulautailun, joten laki pitäisi arvioida uudelleen, kirjoittaa Guardian.
 Myös muissa maissa sähköpotkulautojen suosio on ollut nousussa tänä vuonna. Samalla sähköpotkulautojen asemaa liikenteessä on alettu pohtia.
 Ruotsissa sähköpotkulaudalla liikkunut  27-vuotias mies kuoli  jäätyään auton alle Etelä-Ruotsin Helsingborgissa toukokuun lopussa. Ruotsissa on jo esitetty sähköpotkulautojen kieltämistä kaduilla.
 Tanskassa poliisi on  alkoi tällä viikolla tehostaa lautailijoiden valvontaa, sillä viime viikonloppuna kymmeniä päihtyneitä ihmisiä jäi kiinni laudalla ajelusta.
 Muista Euroopan kaupungeista esimerkiksi Pariisi on rajoittanut ajamista. Poliisi voi sakottaa nykyisin sähköpotkulaudalla ajamisesta jalkakäytävällä. Kaupunki on myös kieltänyt laitteen parkkeeraamisen jalkakäytävälle.

Brittiläinen juontaja kuoli sähköpotkulautaturmassa Lontoossa


Summary: Sisustuksessa yhdistellään nyt uutta ja vanhaa. Se on tuonut keinutuolit takaisin suomalaiskoteihin, sanoo suunnittelija.

Keinutuoli . Sana saattaa tuoda mieleen mummolan ja vanhan mummon keinumassa ja kutomassa sukkia.
 Mutta: tänä päivänä tämä mielikuva ei enää vastaa todellisuutta. Näin sanoo helsinkiläinen sisustussuunnittelija, muun muassa MTV3:n sisustusohjelmista tuttu  Milla Alftan .
 Vanha mielikuva keinutuolista on alkanut hälvetä viimeistään viime vuosina ja keinutuoli on noussut Alftanin havaintojen mukaan suorastaan uudeksi sisutustrendiksi.
 Ainakin keinutuoleja näkee ahkerasti sosiaalisen median alustoilla ja sisustuslehtien idyllisissä valokuvissa.
 Juttu jatkuu kuvien jälkeen.
 Alftanin mielestä ilmiö on pelkästään hyvä asia.
 – Se kielii siitä, että arvostetaan vanhoja hyviä arvoja, hän pohtii.
 – Sisustustrendeissä on tällä hetkellä sellainen suunta, että yhdistellään paljon uutta ja vanhaa. Annetaan arvoa sille, että vanhoilla huonekaluilla on omat mielenkiintoiset tarinansa ja ne tuovat hyvää syvyyttä sisustukseen.
 Onko keinutuoli hittituote? Kauppiaat vastaavat
 Keinutuolitrendi ei ole täysin uusi asia: esimerkiksi  Ilta-Sanomat  on kirjoittanut keinutuoleista "yllättävänä sisustushittinä" vuosi sitten keväällä, maakuntalehti  Ilkka  jo sitäkin ennen.  Me Naiset  puolestaan tarttui aiheeseen kesäkuussa.
 Maailmalla brittiläinen sisustuslehti  Ideal Home  ennakoi keinutuolista pari vuotta sitten jopa vuoden 2018 isoa hittituotetta.
 Näkyvätkö keinutuolit myyntipiikkinä suomalaisissa huonekaluliikkeissä? Kauppiaat ovat asiasta erimielisiä.
 Iskusta kerrotaan, että keinutuolit todella ovat tällä hetkellä jonkinlainen sisustushitti: menekki Iskun myymälöissä on kasvanut ja vaikka keinutuoleja myydään edelleen kaikenikäisille, uutena ryhmänä niistä ovat kiinnostuneet nimenomaan nuoremmat ihmiset.
 – Meillä myydään perinteisiä keinutuoleja, mutta niiden rinnalle on noussut myös moderneja malleja keinutuoleista ja erilaisia mekanismituoleja, jotka keinuvat. Kaikkiaan keinuvien tuolien myynti on kasvanut, toteaa Iskun mallistojohtaja  Ilari Jääskeläinen  sähköpostitse.
 Stemman liikkeissä myynti ei näy erityisenä piikkinä, vaan taso on pysynyt melko samanlaisena jo monta vuotta. Yhtiön mukaan eri väreissä – esimerkiksi punaisena, vaaleanpunaisena, sinisenä tai vaikkapa sammalenvihreänä – keinutuoleja myydään myös nuoremmille asiakkaille.
 Tavarataloketju Stockmannin valikoimissa on tällä hetkellä kaksi keinutuolimallia, ja ne kumpikin ovat designklassikoita. Kyseiset tuotteet ovat olleet kestosuosikkeja jo pitkään, sanoo valikoimajohtaja  Riikka Mattila .
 Hänen näkemyksensä mukaan trendi on designklassikoita lukuun ottamatta nyt se, että ihmiset ostavat vanhoja keinutuoleja kirpputoreilta ja kunnostavat ja maalaavat niitä itse.
 Tuunaamisesta puhuu myös sisustussuunnittelija Milla Alftan.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen.
 Ilmiössä on samoja elementtejä kuin hyggeilyssä
 Alftan sanoo, että hän ei ihmettele yhtään, että keinutuoli on tullut takaisin suomalaiskoteihin.
 – Se on jännä elementti, hän toteaa.
 – Yleensä ihmiset haluavat aina mennä sille istumaan. Siinä on sellaista magneettista vetovoimaa.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen.
 Viime vuosina on puhuttu paljon esimerkiksi kotiin käpertymisestä ja  hyggeilystä . Alftan uskoo, että keinutuoli-innostuksessa on ainakin osin kyse samasta ilmiöstä.
 Hän sanoo ihmisten olevan tänä päivänä niin kiireisiä, että silloin kun kodissa ollaan, siellä todella halutaan viihtyä.
 – Koko ajan ollaan menossa ja matkustellaan paljon. Se korostaa kodissa vietettävän ajan merkitystä. Sinne halutaan sellaisia elementtejä, jotka antavat syvyyttä ja tuovat mukavuutta ja pehmeyttä olemiseen.
 Toisaalta kyse on Alftanin mukaan siitäkin, että sisustuksessa on alettu arvostaa kestävää kehitystä ja aitoja materiaaleja.
 – Kaivetaan ullakolta vanhoja huonekaluja ja lähdetään tuunaamaan niitä, hän havainnollistaa.
 – Jotenkin tämä nykyelämä on monessa kohtaa niin pinnallista, että sisustukseen halutaan tuoda syvyyttä ja kerroksellisuutta. Keinutuoli on tullut ehkä siinä virrassa mukana.
 Näillä vinkeillä onnistut keinutuolin tuunaamisessa
 Juuri keinutuoli on usein huonekaluna sellainen, että se on helppo itsekin tuunata nykypäivään sopivaksi, Alftan summaa.
 Monesti tällaiset keinutuolit on saatettu maalata valkoiseksi tai mustaksi. Alftan kannustaa kuitenkin olemaan vieläkin rohkeampi.
 – Värit ovat taas tulleet sisustukseen. Keinutuolistakin saisi vähän persoonallisemman, kun sen maalaisi jollain hauskalla värillä, vaikkapa keltaisella. Keinutuoli on ihana ja kevyt elementti ja helposti maalattavissa.
 Juttu jatkuu kuvien jälkeen.
 Verhoiltuun keinutuoliin voi puolestaan vaihtaa uuden kankaan ja ilme muuttuu täysin, Alftan toteaa.
 Aina tuunaus ei vaadi maalaamista tai uudelleenverhoilua.
 – Keinutuolin päälle voi laittaa kauniin pehmeän taljan tai peitteen – tai vaikkapa kivan, koristeellisen tyynyn tukemaan alaselkää.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen.
 Alftan tunnustaa olevansa itsekin keinutuolien ystävä.
 – Siinä tulee mukava heijaava tunne ja fiilis on hyvä. Jotkut ajattelevat jopa, että keinutuolissa istuminen parantaa syviä vatsalihaksia.
 Jutun kuvat ovat upotuksia kuvapalvelu Instagramissa oleviin avoimiin  #keinutuoli -aiheisiin julkaisuihin.
 Lue seuraavaksi:
 Tuolien historiaa keinutuolista puhemiehen valtaistuimeen  (Ylen Elävä arkisto 6.11.2014)

Keinutuoli on nyt trendituote – ilmiössä on samaa kuin hyggeilyssä, sanoo sisustussuunnittelija: "Kotona halutaan viihtyä"


Summary: Lämpötilat nousevat päivä päivältä, mutta hellelukemiin ei päästä, ainakaan ennen loppuviikkoa.

Alkuviikon säässä ei tapahdu merkittävää muutosta viime päiviin verrattuna.
 Ensi yö on jälleen kylmä ja maan keskivaiheilla saattaa paikoin olla hallaa.
 Huomenna päivällä tulee taas sadekuuroja eri puolilla maata.
 Lämpötilat nousevat hitaasti päivä päivältä, mutta korkeisiin, hellettä hipoviin lukemiin ei päästä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Keskiviikkona voidaan päästä yli 20 asteeseen jo yleisemmin Etelä- ja Keski-Suomessa.
 Viikon puolivälin jälkeen on Itä-Suomeen odotettavissa sateita. Niiden osalta ennuste tarkentuu alkuviikolla.
 Koskela kertoo loppuviikosta lämpötilojen nousevan entisestään siinä määrin, että Länsi-Suomessa voidaan päästä lähelle 25 astetta ja Lapissakin yli 20 asteeseen.

Ensi viikko alkaa vaihtelevassa säässä


Summary: Turma on Ruotsin siviili-ilmailussa tapahtuneista onnettomuuksista viidenneksi pahin.

Ruotsissa Uumajan lähellä tapahtui sunnuntaina pienkoneonnettomuus. Kone kuljetti laskuvarjohyppääjiä. Kaikki yhdeksän lentokoneessa ollutta henkilöä kuolivat.
 Aftonbladetin  mukaan henkilöiden kansallisuuksia ei vielä tiedetä.
 Suomen ulkoministeriön mukaan ei ole tiedossa, että joukossa olisi suomalaisia.
 Pienkone putosi lennon nousuvaiheessa. Hälytys onnettomuudesta tuli kello 14 jälkeen sunnuntaina, kertoo  SVT . Aftonbladetin mukaan lentoviranomaiset kertoivat koneen nousseen hieman puoli kahden jälkeen iltapäivällä.
 Aftonbladetin  saaman videofilmin perusteella kone syöksyi suoraan alas nokka edellä.
 Kone oli Ruotsin ilmaliikennettä hallinnoivan Swedavian mukaan tyypiltään GippsAero GA8 Airvan.
 Samantyyppinen GippsAero GA8 Airvan -kone Uudessa-Seelannissa.  Ulian Kemp / AOP
 Kone oli eri tyyppiä kuin Suomessa laskuvarjohyppääjiä kuljettanut Comp Air 8 -tyyppinen kone, jonka maahansyöksyssä kuoli kahdeksan ihmistä  Jämijärvellä huhtikuussa 2014 .
 Lentokoneen valmistajan mukaan konetyyppi soveltuu laskuvarjohyppyjen lisäksi matkustaja- ja rahtikoneeksi esimerkiksi humanitäärisiin toimiin. Kaikkiaan Ruotsin onnettomuuskoneen mallia on valmistettu noin 240 kappaletta.
 TT:n mukaan turma on Ruotsissa tapahtuneista lento-onnettomuuksista seitsemänneksi pahin. Siviili-ilmailussa tapahtuneista onnettomuuksista se on viidenneksi pahin.
 Ruotsin laskuvarjohyppääjien liiton puheenjohtaja  Per-Olov Humla  sanoi, että kyseessä oli vakavin onnettomuus, mitä Ruotsin laskuvarjohyppytoiminnassa on koskaan tapahtunut. Humla oli itse matkalla onnettomuuspaikalle avustamaan onnettomuuden tutkinnassa.
 Yrittivätkö ulos syöksyvästä koneesta?
 Tiedossa ei ole, ehtivätkö jotkut laskuvarjohyppääjistä jättää koneen ennen sen maahansyöksyä. Onnettomuudella oli kuitenkin useita silminnäkijöitä.
 SVT:n haastattelemien silminnäkijöiden mukaan osa matkustajista olisi ehtinyt hypätä ulos koneesta.  Dagens Nyheterin  haastatteleman silminnäkijän mukaan koneesta olisi repeytynyt siipi irti syöksyn aikana.
 Pelastuslaitoksen  Conny Qvarfordtin  mukaan osa uhreista oli löydetty lentokoneen viereltä, kertoi SVT ja  Vasabladet  aiemmin.
 SVT:n  mukaan kaikki uhrien omaiset tavoitettiin sunnuntaina.
 Pelastusviranomaiset kertoivat koneeen syöksyneen Uumajanjoessa sijaitsevalle Stor Sandskär -saarelle, joka sijaitsee kahden kilometrin päässä Uumajan lentokentältä.
 Putoamispaikalle lähetettiin useita yksiköitä.
 – Vaikuttaa siltä, että koneelle tapahtui jotain pian nousun jälkeen. Tiedot ovat tässä vaiheessa vielä puutteellisia, sanoi pelastuslaitoksen Qvarfordt sunnuntaina uutistoimisto TT:lle.
 Osa Uumajan junaliikenteestä pysäytettiin muutamaksi tunniksi onnettomuuden vuoksi iltapäivällä.
 Onnettomuustutkinta alkoi sunnuntaina.
 Poliisi on sulkenut  onnettomuusalueen ja pyysi kaikki ulkopuolisia pysymään poissa alueelta. Ilmeisesti alueella on ollut ulkopuolisia, jotka eivät ole ymmärtäneet pysyä poissa tutkittavalta alueelta.
 Ruotsin pääministeri: Suuri suru
 TT:lle onnettomuutta kommentoineen Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  kertoi olevansa surullinen uutisesta.
 – Onnettomuudessa kuolleet ja heidän omaisensa ovat ajatuksissani tällä vaikealla hetkellä, viestitti Löfven.
 – Hallitus on yhteydessä viranomaisiin ja tärkeää on nyt selvittää onnettomuuden syy.
 Myös kuningas Kaarle Kustaa esitti surunvalittelunsa uhrien omaisille.
 Västerbottenin lääni on  ilmoittanut tarjoavansa  halukkaille onnettomuuden vuoksi kriisipalveluja yhdessä kirkon ja Uumajan terveysviranomaisten kanssa.
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Uumajassa pidetään suruliputus maanantaina.
 Poliisi: Kaikki kuolleet ruotsalaisia
 Uumajan poliisi piti tiedotustilaisuuden onnettomuuteen liittyen hieman kello 21 jälkeen Suomen aikaa.
 Tilaisuudessa kävi ilmi, että kaikki kuolleet henkilöt olivat ruotsalaisia ja kotoisin Västerbottenin alueelta, jossa onnettomuus tapahtui.
 Yhdellä uhreista oli kaksoiskansalaisuus, mutta lehdistötilaisuudessa ei selvinnyt, mikä maa on kyseessä.
 Poliisin mukaan uhreja ei ole vielä tunnistettu virallisesti.
 Onnettomuuden jatkotutkinnasta vastaa Ruotsin onnettomuustutkintakeskus.
 Uutinen päivittyy.

Laskuvarjohyppääjien lentokone putosi saarelle Uumajassa Ruotsissa – Yhdeksän koneessa ollutta kuoli, kaikki uhrit ruotsalaisia


Summary: Aalto-yliopistossa tutkittiin, miten suomalaiset elintarvikealan start up -yritykset hyödyntävät muotoilua uusien elintarvikkeiden markkinoinnissa.

Uusia elintarvikkeita on viime vuosina tulvinut markkinoille sellaisella vauhdilla, että kaurajogurtit tai vegaanijäätelöt perinteisten tuotteiden rinnalla eivät enää herätä ihmetystä kaupan hyllyllä. Yhtä lailla arkipäivää alkavat olla sirkkasnacksit, lihattomat leikkeleet tai kebabin sukulainen vebab.
 Mutta tiesitkö, etteivät kasviproteiinien pakkaukset imitoi lihaisia sukulaisiaan sattumalta, tai että sillekin on syynsä, miksi ruokasirkkoja myytiin alun perin lasipurkeissa?
 Uusilla elintarvikeryhmillä on keinonsa, joilla ne pyrkivät osaksi kuluttajien arkipäivää. Näitä keinoja on nyt selvitetty osana Aalto-yliopiston DesignBites-tutkimushanketta.
 Pakkausmuotoilulla on iso rooli, eikä pakkausvalintoja tehdä sattumalta.
 – Kaksi tärkeää juttua ovat pakkauksen erottuminen ja tarina, jonka se kertoo. Etenkin pienten yritysten on erotuttava lisäarvolla. Sen lisäarvon täytyy näkyä myös pakkauksessa, jotta kuluttaja tarttuu siihen perinteisen tuotteen sijasta, sanoo Aalto-yliopiston työelämäprofessori ja DesignBites-hankkeen vetäjä  Tua Björklund .
 Tällaisissa pakkauksissa Entocuben ensimmäiset sirkat myytiin. Yrityksen operatiivisen johtajan Otto Palosen mukaan maailmalla sirkkoja myydään usein niin sanotulla pelkokerroin-efektillä, jossa kuluttajaa haastetaan maistamaan hyönteistä. Palosen mukaan se on huono tapa, sillä silloin sirkoista tehdään lähtökohtaisesti jotain ällöttävää, eikä kuluttaja todennäköisesti ota sirkkasyöntiä tavaksi. Antti Kolppo / Yle
 Tapaus “laittomat sirkat purkissa”
 Sirkkatuotteita valmistava Entocube on hyvä esimerkki yrityksestä, jonka kekseliäs pakkausmuotoilu sekä erottui että kertoi tarinan, joka sai tietoisuuden tuotteesta leviämään.
 Kun Entocube toi ensimmäiset ruokasirkkansa markkinoille vuonna 2016, sirkkojen myynti elintarvikkeeksi oli Suomessa laitonta. Siksi Entocube laittoi ruokasirkat lasipurkkiin banaanilastujen ja kauraleseiden kanssa, ja nimitti keksintöä keittiösomisteeksi. Sopivasti pilke silmäkulmassa tehdystä markkinoinnista syntyi ilmiö.
 – Se meni vähän viraaliksi. Jengi lähetteli viestejä ja kuvia, että “hups, vahingossa kaadoin hyönteispurkin pellille ja läikytin päälle öljyä ja hunajaa, tulipas hyvä granola”, sanoo EntoCuben operatiivinen johtaja  Otto Palonen .
 Entocuben operatiivinen johtaja Otto Palonen nostaa hyönteisruoan suurimmaksi haasteeksi sen, että länsimaissa hyönteisiä ei ole totuttu syömään. Erottuvilla pakkauksilla on iso merkitys senkin vuoksi, että toisin kuin perinteisiä elintarvikkeita, hyönteisiä ei löydy kaupoista hyllymetreittäin.  Hanne Leiwo/Yle
 Palosen mukaan leikkimielinen pakkaus oli yrityksen tapa herättää keskustelua hyönteisruoasta suomalaisten keittiöissä. Sirkkojen myyminen kiertoreittiä oli harkittu teko.
 Kun sirkkojen myynti ja kasvatus ruoaksi marraskuussa 2017 vapautui, myös Entocuben pakkauksia muutettiin: sirkkagranola siirtyi lasipurkista visuaalisesti mietittyyn muropakettiin. Senkin markkinoinnissa kohdattiin yllättävä ongelma.
 – Olimme ajatelleet, että otetaan valmiiksi olemassa oleva tuote, johon sirkat tuovat lisäarvoa. Kävi ilmi, että ihmisille ei ollutkaan selvää, mitä granola on. Jos oltaisiin haluttu korostaa tuttuutta, olisi tuote pitänyt nimetä sirkkamysliksi, Palonen sanoo.
 Jengi lähetteli viestejä ja kuvia, että “hups, vahingossa kaadoin hyönteispurkin pellille ja läikytin päälle öljyä ja hunajaa, tulipas hyvä granola”.  Otto Palonen, Entocube
 Pakkaus kouluttaa kuluttajaa
 Tutun ja vieraan rajalla tasapainoilun haaste nousi esiin myös Aalto-yliopiston tutkimuksessa. Jos tuote on täysin uusi, pakkauksen täytyy selittää kuluttajalle, mistä on kyse.
 – Kuluttaja pitää vielä kouluttaa näihin uusiin elintarvikkeisiin. Ei riitä, että pakkaus on hieno ja erottuu, jos ostaja ei hahmota, mihin kategoriaan se kuuluu. Siksi uusissa tuotteissa usein ilmoitetaankin, että käytä kuten lihaa tai käytä kuten kanaa, Björklund sanoo.
 Tietyntyyppisten elintarvikkeiden on toisia helpompi löytää tiensä keskivertokuluttajan ostoskoriin. Sellaisia ovat Björklundin mukaan esimerkiksi vegaanijäätelöt tai kaurajogurtit.
 – Kaikki tietävät, mitä jäätelö tai jogurtti ovat. Niillä on jo oma paikkansa kulutustottumuksissa. Esimerkiksi ruokasirkat sen sijaan eivät selkeästi rinnastu mihinkään olemassa olevaan ruokatuotteeseen.
 Mitä enemmän uudet ellntarvikkeet saavat hyllytilaa, sitä tutummiksi ne luonnollisesti myös tulevat.
 – Esimerkiksi kasviproteiinien asema markkinoilla on jo niin vakiintunut, että kuluttajille ei tarvitse enää erikseen kertoa, että tällainen juttu ylipäätään on. Ensimmäisellä markkinoille tulijalla on aina vaikein asema.
 Vehnägluteiinista valmistettu seitan vai siasta peräisin oleva kinkku? Parhaassa tapauksessa pakkaus kertoo heti, mihin kategoriaan uusi elintarvike kuuluu. Jussi Koivunoro / Yle
 Oli pakkaukseen painettu sitten tuotteen tekijän kuva tai kertomus ekologisista materiaaleista, hyvä tarina voi saada kuluttajan valitsemaan uudentyyppisen elintarvikkeen vanhan sijaan.  Markku Pitkänen / Yle
  Tapaus “Ei sitä voi mihinkään omituiseen kullattuun laatikkoon laittaa”
 Yksi suomalaisten kasviproteiinien edelläkävijöistä oli vuonna 2016 lanseerattu Nyhtökaura, joka otettiin vastaan hurmoksellisesti. Koe-erät vietiin kauppojen hyllyiltä minuuteissa ja nyhtökaurajahtia käytiin mediassakin.
 Nyhtökauran takana olevan Gold&Green Foodsin toimitusjohtaja  Maija Itkonen  paljastaa, että ensimmäistä pakkausta ei oikeastaan edes ehditty suunnitella erityisen pitkään.
 – Kun tuotetta lanseerattiin, se revittiin meiltä jo käsistä. Oli selvää, että koska kyseessä on aivan uudenlainen tuote, pakkauksen lähtökohdissa pitää olla jotain hyvin tuttua. Ei sitä voi mihinkään omituiseen kullattuun laatikkoon laittaa, Itkonen toteaa.
 Sittemmin Gold&Green Foodsin pakkauksia on testattu ja muokattu jatkuvasti. Itkosen mukaan Gold&Green Foods pyrkii 100-prosenttisen ekologisiin pakkauksiin.
 Viimeisimpänä uudistuksena pakkauksiin on painettu vaihtelevia iskulauseita, kuten “ muutoksen nälkään ” tai vapaan kanan munista johdettu sanaleikki “ vapaan mummon pullat ”.
 – Niillä halutaan tuoda esiin erilaisia ympäristöön, hyvinvointiin ja yhteiseen elämään liittyviä näkökulmia. Meille muotoilu ei ole vain se pakkaus, vaan osoitus siitä mitä tuote edustaa, Itkonen sanoo.
 Gold & Green Foodsin toimitusjohtaja Maija Itkonen sanoo, että yritys haluaa olla pakkausmuotoilun edelläkävijä. Muovipakkaus on valmistettu kierrätyspulloista ja pahviosat ovat teollisuuden ylijäämämateriaalia. Nämä asiat myös kerrotaan kuluttajalle pakkauksessa. Markku Pitkänen / Yle
 Erottautuminen on tärkeää mille tahansa yritykselle, mutta erityisesti uusien elintarvikkeiden kohdalla sen merkitys korostuu. "Vaikka maku olisi tosi upea, se ei auta, jos tuotetta ei osteta", sanoo Aalto-yliopiston Tua Björklund. Markku Pitkänen / Yle
 "Monella yrityksellä on missio"
 DesignBitesin Tua Björklundin mukaan juuri tällainen tarinallisuus on tyypillistä uusia elintarvikkeita markkinoiville yrityksille. Pienyritykset eivät voikaan erottua volyymillä, joten niiden on kiinnitettävä kuluttajan huomio merkityksillä.
 – Isolla osalla näistä uusista elintarvikeyrityksistä on jokin missio taustalla, olipa se sitten halu tuottaa terveellisempää, ympäristöystävällisempää, läpinäkyvämpää tai eettisempää ruokaa. Sen mission täytyy näkyä pakkauksessa.
 Pakkauksiin tuotujen tarinoiden ja merkitysten kautta kuluttaja saadaan valitsemaan uusi elintarvike perinteisen sijaan. Yksi Björklundin antama esimerkki yleisöön vetoamisesta on Kyrö Distilleryn korkkeihin painettu, internet-meemeistä tuttu hylje, "seal of approval".
 – Nämä on sellaisia pieniä tarinoita, jotka tuovat yritystä lähemmäs kuluttajaa ja joita he sitten kertovat eteenpäin. Että tämä ei ole pelkkä gini, vaan myös tietylle porukalle suunnattu inside-vitsi.
 Björklundin mukaan muotoilu on silti paljon muutakin kuin pakkaus.
 – Oikeastaan jo ennen kuin tuote on kaupan hyllyllä, yritykset ovat rakentaneet yhteisöä, kokeilukumppaneita ja fanikuntaa. He ovat niitä ihmisiä, jotka menevät ensimmäisinä vaatimaan kauppiailta nyhtökauraa, sirkkamysliä tai sitä vegaanista jäätelöä.
 Työelämäprofessori Tua Björklund vetää Aalto-yliopiston DesignBites-hanketta, jossa tutkitaan muun muassa muotoilun merkitystä uusien elintarvikkeiden markkinoinnissa. Mukana on 25 suomalaista elintarvikealan yritystä. Markku Pitkänen / Yle
 Lue myös:
 Terveys- ja vegaanijäätelöt tekevät nyt kauppansa – jäätelöiden suunnittelija kertoo, mitä jätskialtaille on luvassa
 Nyhtökauran tekijät ja vertikaaliviljelijä tienaavat jo – sirkkaruokien kehittäjät odottavat vielä rikastumistaan

Laittomia sirkkoja purkissa ja “vapaan mummon pullat” – Näin uudet elintarvikkeet kikkailevat itsensä markkinoille pakkausmuotoilun avulla


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Tuhoaako älypuhelin keskittymiskyvyn, mielenrauhan ja lapsen aivot? “On meneillään ihmiskoe”
 Nykyteknologialla on yhteys huonoon keskittymiskykyyn ja masennukseen. Panikointi voi kuitenkin olla ennenaikaista.
 Petteri Sopanen / Yle
 Janne Saarikiven kolumni: Brexit osoittaa, miten englannin kielen yksipuolinen käyttö on kansainvälisen yhteisön valuvika
 Englannin kielen yksinomainen käyttö kansainvälisissä suhteissa luo vaarallisen maailmankuvan, jossa ihmiset jakaantuvat "omiin" ja vieraisiin, pohtii professori Janne Saarikivi.
 Juristi Max Schrems haluaa estää Facebook-käyttäjien tietojen siirtämisen Yhdysvaltoihin. Julien Warnand / EPA
 Kolmekymppinen itävaltalaisjuristi on piikki Facebookin lihassa – tiistaina alkava oikeudenkäynti voi myllätä tuhansien yhtiöiden bisneksen
 Jos Max Schremsin kanne menestyy EU:n tuomioistuimessa, Facebook ja jopa sadat tuhannet muut yhtiöt joutuvat muuttamaan tapansa käsitellä asiakkaidensa yksityistietoja.
 Maustetytöt eli siskokset Kaisa (vas) ja Anna Karjalainen uskovat, että heidän kappaleistaan tykätään, koska ne ovat yksinkertaisia ja pelkistettyjä. Rosa Huuska / Yle
 Alkuvuoden musiikki-ilmiö Maustetytöt: "Tästä ei ole suunta kuin alaspäin"
 Suosittu bändi valmistelee esikoislevyä, mutta siskokset haaveilevat paluumuutosta kotiseudulle Vaalaan luonnon pariin.
 Maria Korpelan unelma toteutui, kun hän sai tänä kesänä opiskelupaikan Turun yliopiston lääketieteellisestä tiedekunnasta. Markku Pitkänen / Yle
 Katso, mistä yliopistojen opiskelupaikoista kilpailtiin kovimmin – Maria Korpela pääsi ensiyrityksellä lääkikseen, vaikka todistuksessa ei ole laudatureja
 Yliopistoihin sisään pääsystä on leikki kaukana. Tänäkin kesänä yliopistojen suosituimpiin hakukohteisiin pääsi sisään vain muutama hakija sadasta. "Paras fiilis ikinä", kuvailee Maria Korpela, kun pääsykokeen tulokset selvisivät.
 Emmi Suurosen päivät kuluvat Kimolan kanavalla työmaainsinöörinä. Iltaisin hän harjoittelee Miss Suomi -kisoja varten. Pyry Sarkiola / Yle
 25-vuotias rakennusmestari voi kohta olla seuraava Miss Suomi: "Työmaalta minua ei saa pois kulumallakaan"
 Emmi Suuronen toi työmaakopin kahvipöydälle tuoreimmat lehdet. Salaisuuden oli aika paljastua.

Kuusi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Tuhoaako älypuhelin mielenrauhan, alkuvuoden musiikki-ilmiö ja kilpailluimmat opiskelupaikat


Summary: Ranskassa vierailleen Niinistön mukaan tapaus ei ole vielä herättänyt kysymyksiä kansainvälisissä piireissä.

Puolustusvoimien ylipäällikkö, presidentti  Sauli Niinistö  ei kommentoi uusia tietoja Helsingin Sanomien tietovuototutkinnasta. Niinistö vetoaa meneillään olevaan poliisitutkintaan ja siihen, että korkeimmassa oikeudessa on hänen mukaansa vireillä oikeudenkäynti, joka on asian kannalta olennainen.
 STT kertoi perjantaina, että kontra-amiraali evp.  Georgij Alafuzoff  on epäiltynä Helsingin Sanomien tietovuototutkinnassa.
 Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 jutun, jossa käsiteltiin sotilastiedustelua ja valmisteilla ollutta tiedustelulainsäädäntöä. Jutussa käytettiin salaiseksi luokiteltuja asiakirja-aineistoja.
 Yle
 Puolustusvoimat teki uutisoinnista tutkintapyynnön julkaisupäivänä. Viranomaiset ovat tutkineet mahdollisen vuodon lähdettä täydessä hiljaisuudessa, eikä siitä ole annettu tietoa julkisuuteen.
 Niinistö tapasi toimittajia sunnuntaina Pariisissa, jossa hän osallistui Ranskan kansallispäivän juhlallisuuksiin. STT kysyi Niinistöltä, miten hän kommentoi uusia tietoja.
 – Minä en oikeastaan kommentoi millään tavalla, koska asia on pitkään ollut poliisin tutkinnassa. Toisaalta siihen liittyy myös vireillä oleva oikeudenkäynti korkeimmassa oikeudessa, jossa tehdään hyvin mielenkiintoista rajanvetoa käytettävissä olevaan tutkintatietoon nähden. Sen vuoksi kommentointi ei ole tässä vaiheessa kovin asianmukaista, Niinistö vastasi.
 STT:n perjantaista uutista ei ole kommentoitu myöskään Puolustusvoimista tai esimerkiksi puolustusministeriöstä.
 Alafuzoff on toiminut Puolustusvoimien tiedustelupäällikkönä vuosina 2007–2013, jonka jälkeen hän johti EU:n sotilastiedustelua vuosina 2013–2016.
 "Ei kysymyksiä kumppaneilta"
 Niinistön mukaan tapaus ei ole tuonut kysymyksiä kansainvälisiltä kumppaneilta.
 Hän on aiemmin sanonut, että salaisten tietojen vuotaminen voi vaarantaa yhteistyökuvioita tiedustelutiedon vaihtamisessa.
 – Tässä vaiheessa ainakaan minun korviini ei ole tullut mitään ongelmaa muualta.
 Onko tapaus herättänyt kysymyksiä kansainvälisissä kumppaneissa?
 – Ei ole. Tietysti tämä on tullut reippaammin näkyviin vasta muutaman päivän aikana, mutta minulle ei ole tullut kyselyitä eikä kuulemani mukaan muillekaan suomalaisille.
 Niinistö sanoo, että kansalaiset tulevat kuulemaan tutkinnan tuloksista suunnilleen samaan aikaan kuin hän itsekin.
 – Ymmärrän hyvin, että tutkintarauha on nyt täydellinen.
 Helsingin Sanomia julkaiseva Sanoma Media Finland on STT:n enemmistöomistaja.
 Lue lisää:
 Korkeaa ex-tiedustelupomoa epäillään tietovuototutkinnassa

Presidentti ei kommentoi tietovuototapausta – vetoaa keskeneräiseen poliisitutkintaan


Summary: Aloitteen tekijät haluavat monin tavoin uudistaa vuonna 2011 hyväksyttyä kaivoslakia.

Kansalaisaloite kaivoslain uudistamiseksi on saanut taakseen  50 000 allekirjoittajaa . Määrä tarkoittaa, että aloite menee eduskunnan käsiteltäväksi.
 Aloitteen tekijät  haluavat muokata rajusti vuonna 2011 hyväksyttyä kaivoslakia.
 – Paikallisesti tulee mieleen, että kunnilla pitää olla parempi mahdollisuus sanella kunnan omalla alueella tapahtuvasta maankäytöstä, kertoo  Jukka Leppänen,  Pro Heinävesi -liikkeen puheenjohtaja ja toinen Kaivoslaki Nyt -aloitteen jättäjistä.
 Merkittäviä kohtia Leppäsen mukaan ovat myös arvokkaita luontokohteita ja vesistöjä koskevat asiat. Lisäksi Suomen maaperässä olevista kaivosmineraaleista kuntien ja valtion pitäisi saada parempi hyöty.
 Lisäksi aloitteessa vaaditaan riittävien vakuuksien vaatimista muun muassa ympäristövahinkojen korvaamiseksi.
 – Jos saataisiin vaikka joku rahastosysteemi ja sitä kautta saataisiin nämä ympäristövahingot korvattua paremmin.
 Aloitteessa halutaan uudistuksia myös kaivoslupien myöntämiseen. Nyt lupa voidaan myöntää ennen ympäristönsuojelulain mukaista lupamenettelyä. Uudistuksen jälkeen tämä ei enää olisi mahdollista.
 Uudistuslista on siis pitkä.
 – Tuntuu silleen, että 2011 uudistettu kaivoslaki, vaikkakaan sitä ei ole isommin käytännössä päästy toteuttamaan, niin sinne on jäänyt isoja, selkeitä valuvirheitä.
 Vielä reilu viikko sitten Jukka Leppänen oli epävarma aloitteen allekirjoittajamäärän riittämisestä.
 – Kannatus junnasi pikkuisen paikallaan, mutta sitten saimme oikeanlaisen somevyörytyksen päälle ja ihmiset lähtivät mukaan. Tässä on suuri kiitollisuuden tunne itselläni. Tämä on eräänlainen demokratian voitto, huojentunut Jukka Leppänen kertoo loppukirin tunnelmista.

Kaivoslain uudistusaloite sai 50 000 allekirjoittajaa


Tarkkuushypyn moninkertainen suomenmestari  Timo Toivonen  kertoo, ettei Uumajan konetyyppi ole tuttu näky täkäläisillä lentokentillä.
 – Kuulen ensimmäistä kertaa lentolaitteesta. Ei ole tullut maailmankaan kentillä vastaan, Toivonen sanoo 40 vuoden hyppykokemuksella.
 Uumajan onnettomuuskone oli malliltaan GippsAero GA8 Airvan. Kaikkiaan mallia on valmistettu noin 240 kappaletta.
 Lentokoneen valmistajan mukaan konetyyppi soveltuu laskuvarjohyppyjen lisäksi matkustaja- ja rahtikoneeksi esimerkiksi humanitäärisiin toimiin.
 Maiden harrastajat tekevät yhteistyötä
 Laskuvarjoliitto järjesti SM-kilpailut tänä viikonloppuna Immolassa. STT tavoitti Toivosen tuoreeltaan kisojen jälkeen, jotka hän myös voitti.
 Toivonen sanoo yhteistyön Ruotsin laskuvarjohyppääjien kanssa olevan tiivistä. Hän kertoo, että myös viikonloppuisissa SM-kilpailuissa oli yksi ruotsalainen osallistuja avoimessa sarjassa.
 Toivosen mukaan suomalaiset harrastajat käyvät Ruotsissa hyppäämässä pääasiassa Gryttjomissa, joka sijaitsee Upsalan lähellä.
 Hyppääjä kuuli tapaturmasta sosiaalisesta mediasta.
 – Harrastajien tapana on ilmoittaa onnettomuuden jälkeen, että he ovat itse turvassa, Toivonen sanoo.
 Lue lisää:
 Laskuvarjohyppääjien lentokone putosi saarelle Uumajassa Ruotsissa – Yhdeksän koneessa ollutta kuoli, kaikki uhrit ruotsalaisia

Onnettomuuskonetta ei ole käytössä Suomen laskuvarjokerhoilla


Summary: Terveysjätit ovat toivoneet koko lain purkamista.

Hallitus yrittää estää kuntia ulkoistamasta terveydenhuoltoaan yrityksille.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) kertoo Ylelle, että hallitus on päättänyt kiristää ulkoistamisten ehtoja tuntuvasti.
 – Rajoituslakiin on hallituskumppaneiden toimesta päätetty tehdä se kiristys, että irtisanomisehtoa tullaan tiukentamaan 15 prosenttiin kuntien ja kuntayhtymien sotekäyttömenojen osalta. Lisäksi investointien rajoittaminen jatkuu, kuten ennenkin, ja tämä varsinainen rajoituslaki tultaisiin sitten jatkamaan vuoden 2024 loppuun asti, Kiuru sanoo.
 Tiukentamisesta sovittiin jo hallitusohjelmassa, mutta nyt puolueet ovat yhdessä ratkaisseet, kuinka tiukalle prosentit vedetään.
 Hallitus kiristää rajoittamislain ulkoistamista sääteleviä prosenttimääriä niin paljon, että esimerkiksi sairaalaa tai suurta osaa kunnan terveyspalveluista ei enää kannattaisi ulkoistaa yritykselle.
 Käytännössä laki toimii niin, että hoidon järjestäjä voisi ilman sakkomaksuja irtisanoa yrityksen kanssa tehdyn sopimuksen, jos yli 15 prosenttia palveluista on ulkoistettu. Nykyisessä laissa prosentti on 30.
 Aiemmin päätettyjä ulkoistamisia kiristäminen ei koskisi.
 Kunnat haluavat pitää palvelut lähellä vaikka ulkoistamalla
 Rajoittamislakia kiristämällä nykyinen ja edellinen hallitus juoksevat kilpaa sote-uudistusta pelkäävien kuntien kanssa.
 Osa kunnista haluaa antaa terveyspalvelut yritysten hoidettavaksi, jotta palvelut varmasti säilyvät lähellä. Hallitus taas tekee sote-uudistusta, joka siirtäisi sosiaali- ja terveyspalvelut maakuntien järjestettäviksi.
 Sipilän  hallituksen erottua  terveysjäteistä osa toivoi , että rajoittamislaista päästään eroon. Nyt  Rinteen  hallitus päinvastoin kiristääkin lakia.
 Rinteen hallitus ei halua, että yksityisillä terveysyrityksillä olisi suurta roolia. Niiden tehtävä on tukea julkista.
 – Suomessa tarvitaan monenlaista sosiaali- ja terveyspalveluiden tuotantoa. Mutta sote-uutistus tulee tehdä niiden linjausten pohjalta joista on sovittu: sekä järjestäminen että tuottaminen pitää pysyä julkisissa käsissä, Kiuru sanoo.
 Hallituksen mielestä kuntien pitkät sopimukset yritysten kanssa estäisivät suunnittelemasta koko alueen terveydenhoitoa järkevästi.
 – Kun suunnitellaan näin isoa uudistusta, olisi mahdotonta, että kentällä tehtäisiin ratkaisuja, jotka lukitsisivat palvelutuotannon moniksi vuosiksi eteenpäin.
 Kiuru korostaa, että kunnilla ja kuntayhtymillä on vastuu tuottaa palvelut ihmisille niin kuin perustuslaissa säädetään.
 Viimeksi Länsi-Pohja, nyt Itä-Savo
 Edellisen kerran rajoittamislakia kiristettiin syksyllä 2017. Silloin Sipilän hallitus huolestui, kun terveysjätit pyrkivät aggressiivisesti saamaan markkinoita.
 Länsi-Pohjan keskussairaala Kemissa ulkoistettiin Mehiläisen ja kuntien yritykselle. Jutta Huovinen / Yle
 Esimerkiksi Länsi-Lapissa Kemin ja Tornion alueella kunnat ulkoistivat Mehiläisen ympärille rakennetulle yritykselle koko Länsi-Pohjan keskussairaalaan. Rajoittamislaki esti tuolloin ulkoistamasta yli puolta kunnan terveyspalveluista. Viime hallitus taisteli länsilappilaisten kanssa estääkseen Länsi-Pohjan keskussairaalan ulkoistamisen.
 Nykyisen hallituksen soten kiusana on Itä-Savon sairaanhoitopiiri Sosteri, joka pyörittää Suomen pienintä keskussairaalaa Savonlinnassa. Kunnat ulkoistaisivat Savonlinnan keskussairaalaan mielellään. Kuntapoliitikot ovat jo päättäneet, että kilpailuttamisen voi aloittaa.
 Savonlinnassa sairaanhoitopiiri yrittää turvata, että  kaupungissa säilyisi mahdollisimman paljon palveluita . Seuraavaan keskussairaalaan Mikkeliin on reilun 100 kilometrin matka.
 Tällä hetkellä savonlinnalaiset selvittävät, voisivatko kunnat ulkoistamisen sijaan liittyäkin Pohjois-Savon sairaanhoitopiiriin. Sen keskussairaala on Kuopion yliopistosairaala, 150 kilometrin päässä. Savonlinnassa toivotaan, että kunta voisi silloin säilyttää oman sairaalansa.
 Jos savonlinnalaiset liittoutuisivat kuopiolaisten kanssa, Mikkelin sairaalaan jäisi liian vähän leikkaustoimintaa.

Hallitus ei halua Suomeen enää yhtään ulkoistettua sairaalaa – Kiuru: Rajoittamislakia kiristetään


Summary: Venäläisen S-400-ilmatorjuntaohjusjärjestelmän ensimmäinen osa saapui Turkkiin Yhdysvaltain ankarasta vastustuksesta huolimatta.

Turkin ja Yhdysvaltain suhteet ovat kriittisimmässä tilassa sitten Irakin sodan puhkeamisen.
 Maailma seurasi viikonlopun, kuinka Venäjältä saapuva kone toisensa jälkeen laskeutui Turkin ilmavoimien lentokentälle pääkaupungin Ankaran lähistöllä, lastinaan venäläisen S-400-ilmatorjuntaohjusjärjestelmään liittyvää välineistöä.
 Kärjistettynä: siinä Nato-maa Turkkiin kuljetettiin ilmatorjuntajärjestelmää, joka on ostettu liiton suurimmalta vastustajalta Venäjältä.
 Yhdysvallat vastusti ankarasti kauppoja ja on uhannut Turkkia pakotteilla. Pakotepäätöksiä voi olla odotettavissa jo ensi viikolla, Yhdysvaltain viranomaiset  ovat kertoneet amerikkalaiselle lehdistölle .
 Sunnuntaina Turkin puolustusministeriö vahvisti, että seitsemäs kone ja järjestelmän ensimmäinen osa on laskeutunut turvallisesti Mürted-lentokentälle. Kuvat saapuneista koneista twiitattiin Turkin puolustusministeriön Twitter-sivulta.
 "Riippumaton ja itsenäinen Turkki"
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  osoittaa ohjustoimituksilla olleensa tosissaan julistaessaan, ettei hän taipunut sotilasliiton johtajamaan Yhdysvaltojen vastustukseen, kun kyseessä oli maanpuolustus. Turkin mukaan länsivallat eivät olleet tarjonneet kumppanilleen varteenotettavia vaihtoehtoja torjumaan uhkia erityisesti Syyrian rajalla.
 Yhteistyö Venäjän kanssa ei jää tähän, Erdoğan sanoi sunnuntaina. Luottotoimittajilleen järjestämässä tiedotustilaisuudessa sunnuntaina hän  kutsui kauppoja historiallisiksi.
 – Tämä tarkoittaa myös kumppaanuuteen ja yhteiseen tuotantoon siirtymistä, Erdoğan sanoi, väläyttäen syvemmän yhteistyön mahdollisuutta Venäjän kanssa tulevaisuudessa.
 Turkki on kehittänyt viime vuosina aseteollisuuttaan ja esitteli kesäkuussa  ensimmäisen oman sotakoneensa  mallia Pariisissa.
 Hallitusta lähellä oleva lehdistö säesti sunnuntaina: Turkki ei ollut bluffannut. Oli nimittäin arveltu, että kaupoilla tavoiteltiin neuvotteluasemaa ulkopolitiikassa.
 – Tuleeko S-400 vai sijoitetaanko se maan ulkopuolelle? Tulevatko ne Turkkiin mutta niitä ei aktivoida vaan varastoidaan? Tällaiset tyhjät puheet on nyt haudattu, kirjoitti Erdoğanin hallintoa lähellä oleva HaberTürk-uutissivuston vastaava Ankaran-toimittaja  Bülent Aydemir  sunnuntaina.
 – Riippumaton ja itsenäinen Turkki on ostanut tarvitsemansa ensimmäisen S-400-järjestelmän ja se on tuotu Ankaraan. Ja lisää on tulossa, hän kirjoitti.
 Puolustusministeri  Hulusi Akar  vakuutti Turkin kuitenkin haluavan hyviä suhteita Yhdysvaltoihin ja  haluavansa yhä ostaa Patriot-järjestelmän  liittolaiseltaan.
 Vierailijat keskustelivat S-400-ohjuspuolustustusjärjestelmän vierellä sotilastapahtumassa Moskovan lähellä 25. kesäkuuta. Maxim Shipenkov / EPA
 Yhdysvallat huolissaan vakoilusta
 Yhdysvallat pelkää, että Venäjä voi  vakoilla sen sotavälineistöä Nato-maassa .
 Kun neuvottelut Turkin pään kääntämiseksi eivät tuottaneet tulosta, Yhdysvallat kieltäytyi toimittamasta F-35-hävittäjäkoneita Turkille teknologiavakoiluun vedoten. Jo aiemmin sovitut kaupat laitettiin jäihin. Yhdysvallat perui myös turkkilaisten hävittäjälentäjien koulutuksen F35-koneiden käyttöön.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ollut ymmärtäväisempi Erdoğania kohtaan ja syyttänyt kriisistä edeltäjänsä  Barak Obaman  hallintoa. Trump yritti vielä kääntää Erdoğanin päätä johtajien tapaamisessa G-20-huippukokouksessa Japanissa kesäkuussa, mutta osoitti silti sympatiaa Turkille.
 – Obama sanoi 'ei, ei, ei', kun (Erdoğan) halusi ostaa Patriot-järjestelmän, ja niin hän osti S-400:n, Trump lausui Osakassa  tapaamisen jälkeen .
 Kriisiä mutkistaa Yhdysvaltojen jo juurtunut sotilaallinen läsnäolo maassa ja sekin, että Turkissa valmistetaan Yhdysvaltain F35-hävittäjäkoneiden joitain osia. Turkki on ollut Naton jäsen vuodesta 1952, ja sillä on liittouman toiseksi suurin armeija Yhdysvaltojen jälkeen.
 Yhdysvaltoja huolestuttaa sekin, että Turkki voi jatkossa tehdä lisää asekauppoja Natosta välittämättä.
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan ja Venäjän presidentti Vladimir Putin G20-kokouksessa Japanissa kesäkuun lopussa. Mihail Klimentjev / EPA
 Voitto Venäjälle ja Putinille itselleen
 On kuitenkin myös epäilty, että Turkilla ei ollut vaihtoehtoja. Venäjä olisi epäilyjen mukaan esittänyt S-400-järjestelmän myynnin ehtona toimivalle yhteistyölle Syyriassa. Todisteita väitteille ei ole. Varmaa on, että kauppoja voi pitää voittona presidentti  Vladimir Putinille .
 – Tämä on paljon enemmän kuin asekaupat. Tämä on Venäjälle merkittävä sotilaallinen voitto kansainvälisellä areenalla, moskovalaisen strategialaitoksen johtaja  Ruslan Pukhov  sanoi Euronewsin haastattelussa.
 – Tämä on Putinille henkilökohtainen voitto, koska kauppoja ei olisi tapahtunut ilman hänen henkilökohtaista panostustaan, hän väitti.
 Turkki pettynyt kumppaneihinsa
 Samalla Turkki on äänekkäästi valittanut pettymystään Yhdysvaltoihin. Ristiriitoja on syntynyt Yhdysvaltain tuesta Pohjois-Syyrian kurdien hallintoalueelle sekä vuoden 2016 epäonnistuneesta vallankaappusyrityksestä syytetyn imaamin  Fethullah Gülenin  suojelemisesta. Turkki on vaatinut, että Erdoğanin entinen liittolainen Gülen palautetaan Turkkiin oikeudenkäyntiä varten.
 Turkin itsenäisyys on viime vuosina ollut keskeisin teema Erdoğanin ulkopolitiikassa. Näin on ollut etenkin vallankaappausyrityksen jälkeen. Maanantaina vietetään vallankaappausyrityksen kolmatta vuosipäivää – ja uutta "omaa" puolustusjärjestelmää hehkutettaneen puheissa.
 Yhdysvaltain pakotteet haavoittaisivat Turkkia monin tavoin. Ne laskisivat Turkin liiran kurssia dollariin nähden entisestään ja vaikeuttaisivat Turkin yrityksiä selvitä taloudellista ahdingostaan.
 Pakotteet voivat kuitenkin myös todistaa Erdoğanin viestin, jos hän niin haluaa tehdä: Yhdysvallat  ei ole korvaamaton liittolainen  Turkille. Jos näin todetaan, sillä voi olla laajat vaikutukset myös Turkin talouteen ja sisäpolitiikkaan.
 Päätavoite Syyriassa: estää kurdien itsehallinto
 Moni ymmärtää Turkin tarpeen ilmapuolustusjärjestelmälle. Turkin naapurissa Syyriassa sota jatkuu jo kahdeksatta vuotta. Turkki tuki siellä kapinallisia, jotka yrittivät turhaan kaataa Syyrian presidentti  Bashar al-Assadin  hallinnon.
 Turkin suurimmat haastajat ja kilpailijat Iran ja Venäjä ovat aktiivisesti mukana sodassa ja tukevat Assadia. Siksikin pidetäänkin erityisen hämmentävänä, että puolustus ostettiin juuri Venäjältä.
 Turkin selvä päätavoite Syyriassa on estää Syyrian kurdien itsehallinto. Alueen puolustuksesta vastaavat aseellisen PKK-kurdijärjestön tukemat joukot, jonka taistelijat olivat estämässä Isis-järjestön leviämistä Syyriassa.
 Turkki on yrittänyt turhaan kukistaa PKK:n sen jälkeen, kun järjestö aloitti kurdien aseellisen itsenäisyystaistelun vuonna 1984 Kaakkois-Turkissa.
 Yhdysvallat on tukenut kurdeja Syyriassa, mutta Turkin mielestä heitä ei voi erottaa PKK:sta, jonka Yhdysvallatkin on listannut terroristijärjestöksi.
 Viikonloppuna Turkki siirsi myös lisää sotilaskalustoa Syyrian-vastaiselle rajalleen, kuin pakotteita odottamaan. Oli kuitenkin epäselvää, tekisikö Turkki suurempia siirtoja rajalla, sillä Yhdysvalloilla on yhä joukkoja Syyriassa.
 Mikä Turkin suunta on?
 Asiantuntijoiden mukaan ei ole merkkejä, että Turkki pyrkisi kokonaan pois Natosta – ainakaan vielä, vaikka Turkki on vetänyt omintakeista linjaa ulkopolitiikassa jo yli vuosikymmenen ajan.
 Erdoğanin AK-puolue alkoi varsinkin entisen ulkoministerin  Ahmet Davutoğlun  aikaan poiketa Turkin tasavallan ajan perinteisestä, Lähi-itään etäisyyttä pitävästä ulkopolitiikasta.
 Silloin puhuttiin Turkin "kääntymisestä itään, lännen sijasta". Taustalla vaikuttivat ilmeisesti toiveet Turkin Osmanien valtakunnan aikaisen vaikutusvallan palauttamisesta sen aiemmin hallitsemilla alueilla.
 Kun huomioon otetaan nyky-Turkin arat suhteet naapureihinsa, itään kääntymisestä voi tuskin puhua. Enemmänkin Turkki on käpertynyt sisäänpäin.
 Vaikka osa turkkilaisista kannattaa vahvasti "täysin itsenäistä Turkkia" ja valtaosa tuomitsee Yhdysvaltojen politiikan alueella, osaa tällainen irtautuminen lännestä huolestuttaa. Varsinkin nyt, kun Erdoğanin valtaoikeudet ovat huipussaan ja  vahvempi oppositio vasta orastamassa .

Yhdysvaltain pakotteet uhkaavat Nato-kumppania Turkkia – Asekaupat Venäjän kanssa hermostuttivat Washingtonin


Summary: Jernström kuoli viime yönä.

Sirkus Finlandian vuonna 1976 perustanut  Carl-Gustaf Jernström  on kuollut. Tieto kerrottiin Ylelle perheen lähipiiristä.
 Jernström perusti Sirkus Finlandia vuonna 1976. Sirkus on edelleenkin Jernströmin perheen omistuksessa. Sitä vetää tällä hetkellä "Kalle" Jernströmin poika  Carl Jernström . Hän on ollut sirkuksen tirehtöörinä vuodesta 2011.
 Vuosittain sirkuksella on noin 250 näytöstä.

Sirkus Finlandian perustaja Carl-Gustaf "Kalle" Jernström on kuollut