Summary: Kihlakunnansyyttäjä Antti Sundberg kommentoi Aarnion tuomiota Ylelle.

Kihlakunnansyyttäjä  Antti Sundberg  on tyytyväinen hovioikeuden antamaan ratkaisuun.
 – Hovioikeuden ratkaisu oli odotettu, Sundberg kommentoi Ylelle Aarnion huumetuomiota.
 Sundberg katsoo, että hovioikeuden antamalla ratkaisulla on myös laajempi merkitys yhteiskunnassa.
 – Opetus on se, kuinka tärkeää valvonta on kaikessa virkatoiminnassa. Ja mitä siitä pahimmillaan voi seurata, kun valvonta pettää.
 Sundberg sanoo, että vuosikausia kestänyt prosessi on ollut erittäin poikkeuksellinen.
 – Kyllä tämä on ollut erikoislaatuinen ja harvinaislaatuinen prosessi. Hyvää on ollut se, että asia on perinpohjin käsitelty.
 Syyttäjä katsoo, että huumejutussa on ollut kyse myös poliisikorruptiosta.
 – Siitähän tässä on ollut kysymys.
 Syyttäjä sanoo olevansa helpottunut, mutta ei silti aio ryhtyä suuresti juhlimaan hovioikeuden antamaa kovaa tuomiota.
 – Syyttäjä tekee työnsä niin hyvin kuin pystyy. Ja lopputulos on se, mikä se on. Ei tätä sen enempää nyt juhlisteta. Tämä on työtä.
 "Helpotus, kun asia on tullut tässä vaiheessa päätökseensä"
 Aarnion rikosprosessi alkoi jo vuonna 2013.
 – Kyllä tämä on ollut pitkä prosessi. Ja laajuudessaan se koettelee varmasti koko järjestelmää, ja sitten inhimillisen suorituskyvyn rajojakin kaikilla asianosallisilla. Siinä mielessä tämä on eräänlainen helpotus, kun asia on tullut tässä vaiheessa päätökseensä.
 Hovioikeus alensi muutaman Aarnion rikoskumppanin huumetuomioita.
 Syyttäjä sanoo harkitsevansa kaikessa rauhassa, onko hovioikeuden antamasta tuomiosta tarpeen hakea korkeimmasta oikeudesta valituslupaa.
 Lue myös:
 Jari Aarnion 10 vuoden tuomio pysyy voimassa, hovioikeus katsoi ex-poliisin käyttäneen virkaansa hyväksi huumerikoksissa – Näin poliisista tuli konna

Syyttäjä Aarnion kovasta huumetuomiosta: "Syyttäjä tekee työnsä niin hyvin kuin osaa, ei tätä nyt sen enempää nyt juhlisteta"


Summary: Sairastavuuden erot selittyvät muun muassa elintapoihin ja terveydenhuollon toimintaan liiittyvillä tekijöillä.

Terveimmät suomalaiset asuvat Ahvenanmaalla sekä Länsi- ja Etelä-Suomen rannikkokunnissa, selviää THL:n tuoreesta sairastavuusindeksistä. Eniten sairastetaan monissa Pohjois-Pohjanmaan kunnissa sekä Raahen seudulta kaakkoon suuntautuvalla vyöhykkeellä.
 THL:n mukaan koko maan terveys paranee, mutta alueelliset erot kärjistyvät.
 – Sairastavuus suurenee siirryttäessä etelästä ja lännestä koilliseen, ja tämä on ollut Suomen alueellisten terveyserojen keskeinen piirre jo toistasataa vuotta. Vaikka koko maassa terveys on kohentunut, alue-erot ovat säilyneet suurina ja jopa kärjistyneet, kertoo tutkimusprofessori  Seppo Koskinen  tiedotteessa.
 Sairastavuuden erojen taustalla on elinoloihin, elintapoihin, perinnöllisiin tekijöihin ja terveydenhuollon toimintaan liittyviä syitä.
 Espoo on kaupungeista tervein, Kuopio sairain
 Sairastavuusindeksi kuvaa kuntien ja alueiden väestön sairastavuutta suhteessa koko maahan. Koko Suomen vertailuluku on 100, ja mitä pienempi kaupungin, kunnan tai maakunnan luku on, sitä terveempi väestö on. Nyt päivitetty sairastavuusindeksi perustuu vuosien 2000–2016 tietoihin.
 Yli 50 000 asukkaan kaupungeista terveimmät asukkaat olivat koko maahan verrattuna Espoossa, Helsingissä ja Vantaalla. Kaupungeista sairastavuus oli suurinta Kuopiossa, Oulussa ja Joensuussa.
 Verrattaessa maakuntia väestö on terveintä Ahvenanmaalla, Uudellamaalla ja Pohjanmaalla. Sairastavuus on maakunnista suurinta Pohjois-Savossa, Pohjois-Karjalassa ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 – 2000-luvun aikana sairastavuus on pienentynyt koko maassa 16 prosenttia, kymmenessä terveimmässä kunnassa 36 prosenttia, mutta kymmenessä sairaimmassa kunnassa vain viisi prosenttia, Koskinen kertoo.
 Indeksi kokoaa tiedot seitsemästä vakavasta sairausryhmästä. Nämä ovat syövät, sepelvaltimotauti, aivoverisuonitaudit, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet, mielenterveyden häiriöt, tapaturmat sekä dementia.
 Tapaturmia on maakunnista eniten Lapissa ja Pohjois-Karjalassa. Aivoverisuonitaudit jakaantuvat melko tasaisesti koko maassa.

Kuntien väliset erot sairastavuudessa kärjistyvät – terveimmät asuvat Ahvenanmaalla


Summary: Koneessa oli yhteensä 46 matkustajaa.

Itä-Siperian eteläosassa Burjatian tasavallassa Venäjällä on tapahtunut lento-onnettomuus, jossa kuoli kaksi henkilöä.
 Onnettomuus tapahtui, kun venäläiskone teki pakkolaskun paikalliselle lentokentälle. Hätätilanteista vastaavan ministeriön mukaan kone ei laskeutuessaan osunut oikein kiitotielle, vaan jyräsi pienen rakennuksen ja syttyi tuleen.
 Koneen kyydissä oli 46 ihmistä, joista neljä oli miehistön jäseniä. Kone oli matkalla Ulan-Udesta Nizhneangarskiin.
 Seitsemän loukkaantunutta vietiin sairaalaan. 15 matkustajaa loukkaantui lievemmin.
 Mediatiedon mukaan lento oli alueellisen Angara-lentoyhtiön.

Kaksi kuoli venäläiskoneen pakkolaskussa Siperiaan – seitsemän matkustajaa kuljetettiin sairaalaan


Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut välituomion Parkanon surmasta. Murhasta syytetty mies on määrätty mielentilatutkimukseen.
 Syytetty pidetään vangittuna. Pirkanmaan käräjäoikeus antoi tuomiot muiden syytettyjen osalta.
 Murha on saanut suurta huomiota, koska se paljastui vasta kuukausia teon jälkeen. Ruumis löytyi Parkanosta läheltä junarataa.
 Ylöjärvellä asunut 21-vuotias mies ilmoitettiin kadonneeksi 8. tammikuuta. Poliisin mukaan viimeinen luotettava havainto miehestä oli joulun välipäivinä käyty puhelinkeskustelu.
 20. tammikuuta poliisi päätti käynnistää esitutkinnan. Neljä epäiltyä otettiin kiinni kuukauden kuluttua tästä.
 Poliisi löysi helmikuun lopulla ruumiin jäänteet risukasasta. Löytöpaikka oli yhden epäillyn omistamalla maa-alueella Parkanossa lähellä junarataa.
 Tutkinnassa selvisi, että henkirikos oli tapahtunut jo 28. joulukuuta 2018. Vuonna 1986 syntynyt mies tunnusti kuulusteluissa teon. Syytetyt ja uhri olivat toisilleen entuudestaan tuttuja.
 Kolme tuomiota
 Päätekijälle vaadittiin elinkautista vankeutta pahoinpitelystä, murhasta ja hautarauhan rikkomisesta. Tekoaikaan alle 18-vuotiasta naista syytettiin pahoinpitelystä nuorena henkilönä, mutta tämä syyte hylättiin. Hänet tuomittiin avunannosta hautarauhan rikkomiseen 60 päivän ehdolliseen.
 Oikeus hylkäsi syytteet miehen osalta, jota syytettiin avunannosta hautarauhan rikkomiseen ja rikoksentekijän suojelemisesta.
 Sen sijaan toinen mies tuomittiin hautarauhan rikkomisesta ja rikoksentekijän suojelemisesta kuuden kuukauden vankeuteen.
 1980-luvulla syntynyt mies tuomittiin varkaudesta ja moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lue lisää:
 Surma paljastui kaksi kuukautta teon jälkeen: Parkanon murhasta vaaditaan elinkautista

Kadonnut mies löytyi surmattuna junaradan läheltä: Parkanon murhasta syytetty mielentilatutkimukseen ja kolmelle tuomiot


Summary: Venäjä asetti vuonna 2014 laaja-alaisen elintarvikkeiden tuontikiellon.

Elintarvikkeiden vienti Venäjän läpi sallitaan heinäkuun alusta lähtien.
 Kouvolan elinkeinoyhtiö Kinno kertoo, että Venäjä sallii kauttakulkukuljetukset elintarvikkeille, maataloustuotteille ja raaka-aineille maanteitse tai rautateitse.
 Venäjä asetti elokuussa 2014 laaja-alaisen elintarvikkeiden tuontikiellon, joka on vaikuttanut myös elintarvikkeiden kauttakulkukuljetuksiin maanteitse.
 Venäjän kautta kuljetettaviin tavaroihin ja kuljetusvälineisiin kiinnitetään sähköiset navigaatiosinetit, joiden avulla Venäjä seuraa, ettei kontteja avata sen maaperällä.
 Uutista päivitetään.

Venäjä sallii elintarvikkeiden kuljetukset maan läpi – merkittävä askel Kouvolan ja Kiinan väliselle junaliikenteelle


Summary: Paikalla on ainakin seitsemän pelastuslaitoksen yksikköä.

Asikkalassa on meneillään iso tulipalo.  Etelä-Suomen Sanomat kertoo , että Päijän Vene -yrityksen tilat ovat tulessa. Yle on saanut vahvistuksen siitä, että meneillään on tulipalo suuressa teollisuuskiinteistössä.
 Päijät-Hämeen pelastuslaitos on saanut hälytyksen Asikkalan Rantatielle vähän ennen aamuyhdeksää.
 Paikalle on lähtenyt ainakin seitsemän pelastuslaitoksen yksikköä.
 Kerromme kohta lisää.

Venetehdas palaa Asikkalassa


Summary: Oikeudenkäynti Helsingin hovioikeudessa kesti yhteensä noin kaksi vuotta.

Helsingin hovioikeus on antanut hetki sitten tuomionsa laajassa huumejutussa.
 Hovioikeudessa puitiin yhteensä noin kahden vuoden ajan laajaa virkarikos- ja huumejuttua, jossa Aarnion lisäksi törkeistä huumerikoksista oli syytettynä esimerkiksi myös entinen jengijohtaja  Keijo Vilhunen .
 Hovioikeudessa laajan jutun käsittely kesti yhteensä kaksi vuotta. Oikeudenkäynti kesti vuoden, se päättyi viime kesänä. Siitä lähtien oikeus on pohtinut ja kirjoittanut ratkaisuaan.
 Aarnio on ollut vuonna 2013 alkaneiden rikosprosessien aikana tutkintavankeudessa yhteensä kolme ja puoli vuotta.
 Hän odotti vapaalla jalalla hovioikeuden ratkaisua.
 Käräjäoikeus tuomitsi Aarnion 22 rikoksesta
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa 2016  Aarnion 10 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja 16 muusta rikoksesta.
 Käräjäoikeus katsoi, että Jari Aarnio oli Pasilan mies.
 Oikeus totesi, että huumerikosten lisäksi Aarnio oli monin tavoin sotkenut hasistynnyreiden maahantuonnin tutkintaa.
 Oikeus myös katsoi, että Aarnio oli pyrkinyt estämään oman ja muiden huumejutun osallisten paljastumisen.
 Käräjäoikeus totesi, että Aarnio oli käyttänyt häikäilemättömästi väärin virka-asemaansa Helsingin huumepoliisissa.
 Hän oli esimerkiksi yrittänyt lavastaa syyttömän miehen Pasilan mieheksi.
 Huumerikosten lisäksi Aarnio tuomittiin käräjäoikeudessa useista virkarikoksista.
 Samassa juttukokonaisuudessa tuomittiin Aarnion lisäksi kolme muuta henkilöä törkeistä huumerikoksista.
 Yksi heistä on entinen jengijohtaja  Keijo Vilhunen , jolle langetettiin 10 vuoden vankeustuomio.
  Näin Aarnioon kohdistuneet rikosprosessit ovat edenneet
 2013
 TAMMIKUU:  Prostituoitu "Saara" kertoo sisäministeriölle seksisuhteestaan Aarnioon ja tämän epäilyttävästä rahankäytöstä. Aarnion tekemisiä aletaan selvittää.
 MARRASKUU:  Aarnio otetaan kiinni asuntonsa läheisyydestä Helsingissä.  Hänet vangitaan  epäiltynä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta.
 JOULUKUU:  Aarnio vangitaan epäiltynä törkeistä huumerikoksista.
 2015
 KESÄKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee ns. Trevoc-jutussa  Aarnion 1 vuoden ja 8 kuukauden ehdottoman vankeustuomioon  muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja lahjuksen ottamisesta.
 MARRASKUU:  Helsingin käräjäoikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta.
 2016
 SYYSKUU:   Helsingin hovioikeus tuomitsee  ns .Trevoc- jutussa Aarnion 3 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta. Tuomio jää lainvoimaiseksi.
 JOULUKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee Aarnion 10 vuoden vankeusrangaistukseen kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja 16 muusta rikoksesta. Aarnio määrätään heti vangittavaksi.
 2017
 SYYSKUU:  Laajan huumejutun pääkäsittely alkaa Helsingin hovioikeudessa. Oikeudenkäynti kestää noin vuoden.
 2018
 KESÄKUU:  Huumejutun käsittely päättyy hovioikeudessa. Hovioikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta odottamaan hovioikeuden ratkaisua. Aarnio  sanoi vapautumisensa jälkeen Ylelle , että on mukavaa olla Helsingin keskustassa.
 HEINÄKUU:  Aarnio  otetaan kiinni epäiltynä henkirikoksesta . Epäilyn mukaan Aarniolla olisi ollut etukäteen niin paljon tietoa vuonna 2003 tehdystä palkkamurhasta, että hän olisi voinut estää sen. Aarnio kiistää henkirikosepäilyn. Puolustuksen mukaan poliisilla ei ollut tietoa palkkamurhasuunnitelmista.
 HEINÄKUU:  3 päivää kestäneen tutkintavankeuden jälkeen  Aarnio vapautetaan . Häntä kuitenkin epäillään edelleen henkirikoksesta.
 LOKAKUU:  Helsingin käräjäoikeudessa alkaa tietolähteiden käyttöön liittyvä laaja virkarikosoikeudenkäynti, jossa  Aarniolle sekä neljälle muulle entiselle ja nykyiselle poliisijohtajalle  vaaditaan virkarikoksista sakkoja tai ehdollisia vankeusrangaistuksia.
 2019
 KESÄKUU:   Helsingin käräjäoikeus hylkää  Aarnion sekä neljän muun entisen ja nykyisen poliisipomon kaikki virkarikossyytteet tietolähteiden käyttöön liittyvässä jutussa. Syyttäjä aikoo "hyvin todennäköisesti" valittaa hovioikeuteen.
 KESÄKUU:  Helsingin hovioikeus antaa torstaina kello 9.30 laajan huumejutun tuomion.
 Kerromme kohta lisää hovioikeuden tuomiosta.
 Julkaisemme myös syyttäjän ja puolustuksen kommentit heti, kun saamme ne.
 Lue myös:
 Syyttäjälle täystappio: Kaikki syytteet nurin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Valtiolle yli 600 000 euron kulut
 Aarniolle 10 vuoden tuomio Suomen historian suurimmassa poliisirikosjutussa – törkeitä huumausaine- ja virkarikoksia
 Jari Aarniolle kolmen vuoden ehdoton vankeustuomio – tuomio koveni hovioikeudessa

Jari Aarnio joutuu takaisin vankilaan – Helsingin hovioikeus antoi ratkaisunsa huumejutussa, Aarniolle 10 vankeutta törkeistä huumerikoksista


Summary: Vastaavanlaisia ongelmia esiintyi jo pari viikkoa sitten.

Matkatavarajärjestelmän teknisen vian vuoksi Helsinki-Vantaan lentoasemalla voi olla ruuhkia ja matkatavaraa voi jäädä jälkeen, Finnair ilmoittaa Twitterissä.
 Lentoyhtiö kehottaa matkustajia matkustamaan mahdollisuuksien mukaan käsimatkatavaroin.
 Tämä on jo toinen kerta kesäkuun aikana kun matkatavaroiden käsittely viivästyy teknisten ongelmien vuoksi Helsinki-Vantaan lentoasemalla. Kuun alussa esiintyi vastaavanlaisia ongelmia. Silloin aamupäivällä alkanut häiriö saatiin hoidettua iltapäivään mennessä, ja illansuussa lähtöselvityksen ruuhka alkoi purkautua.
 Lue lisää:
 Kesän kiireisin aika on nyt – remontti on myllännyt Helsinki-Vantaan täysin uusiksi, tämä kaikki lomalaisen pitää tietää

Finnair: Helsinki-Vantaan kentällä tekninen vika – matkatavarat voi jäädä jälkeen


Summary: Tuppuralan koulun tiloista vaurioitui juhannusviikolla syttyneessä palossa noin kolmannes.

Mikkelissä Tuppuralan koulun tulipalon kustannukset ovat tämän hetken arvion mukaan 2–3 miljoonaa euroa. Viime viikolla tulipalossa tuhoutui 550 neliön liikuntasali ja noin 400 neliötä muita tiloja kastui.
 Mikkelin kaupungin teknisen johtajan  Jouni Riihelän  mukaan rakennuksen palokatkot pelastivat koulun vielä laajemmalta tuholta.
 – Usein puhutaan, että palokatkot aiheuttavat rakentamisessa kustannuksia, mutta tässä tapauksessa ne rajasivat vahinkoa, Riihelä sanoo.
 Ensi viikolla kaupunki saa tarkempaa tietoa tilojen kunnosta, kun auktorisoitujen yritysten arviot savu- ja kosteusvaurioista valmistuvat. Myös vakuutusyhtiö on tehnyt tiloihin vahinkotarkastuksen.
 Koulun liikuntasali paloi kivijalkaan asti, joten ainakin sisäliikuntatunneille tarvitaan toiset tilat.
 – Perinteiset luokkaosat kahdessa eri siivessä ovat säilyneet yllättävän hyvin, Riihelä sanoo.
 Suunnitelmat opetusjärjestelyistä tarkentuvat lähiviikkoina.
 – Kouluyhteisön koossapysyminen on niin iso arvo, että ongelmat yritetään lähtökohtaisesti ratkaista omalla tontilla tai samalla alueella.
 Tuppuralan koulun tulipalo syttyi viikko sitten keskiviikkona sen jälkeen, kun kolme alle 15-vuotiasta lasta olivat käsitelleet koulun katolla tulta. Tuli oli ilmeisesti jäänyt kytemään katolle ja pääsi leviämään.
 Aiheesta aiemmin:
 Kolmea lasta epäillään törkeästä tuhotyöstä – Mikkelin Tuppuralan koulun liikuntasali tuhoutui
 Raju tulipalo tuhosi osan koulusta – Mikkelissä Tuppuralan koulunkäynti alkaa normaalisti syksyllä
 Tuppuralan koulun liikuntasali paloi Mikkelissä, sammutustyöt jatkuvat läpi yön

Mikkelin koulupalon kustannuksiksi arvioidaan 2–3 miljoonaa euroa


Summary: Yksi yleisimmistä kanteluiden aiheista on poliisin liiallinen voimankäyttö virkatehtävissä.

Poliisista tehtyjen rikosilmoitusten määrä on kasvussa.
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana poliisia koskevia rikosilmoituksia on kirjattu 750–900 kappaletta vuodessa ja määrä on pysynyt melko vakaana.
 Tänä vuonna ilmoituksia näyttäisi kertyvän vuoden loppuun mennessä yli 1 000, arvioi kihlakunnansyyttäjä ja poliisirikosten tutkinnanjohtaja  Heikki Stenius  Valtakunnansyyttäjänvirastosta.
 Vain murto-osa rikosilmoituksista johtaa kuitenkaan syyteharkintaan ja vielä harvempi tuomioon.
 Steniuksen mukaan noin 80 prosentissa tapauksista tutkinta lopetetaan jo Valtakunnansyyttäjänvirastossa, koska tapauksissa ei alustavien selvitysten perusteella ole syytä epäillä rikosta.
 Jos rikoksen mahdollisuutta ei voida poissulkea ja esitutkintakynnys täyttyy, etenee juttu alueelliselle syyttäjätutkinnanjohtajalle ja mahdollisesti syytteeseen, jopa tuomioon.
 Tarkkoja tilastoja poliisien saamista syytteistä ja rikostuomioista ei kuitenkaan ole olemassa.
 – Emme ole selvittäneet, kuinka paljon näistä tapauksista päätyy käräjille, mutta aina aika ajoin tulee tapauksia, joissa poliisi tuomitaan esimerkiksi pahoinpitelystä. Karkeasti voi arvioida, että syytteitä nostetaan alle 50 vuodessa, Stenius sanoo.
 Yleinen käytös sapettaa
 Valtakunnansyyttäjänvirasto on alkanut tämän vuoden alusta tilastoida, minkätyyppisissä asioissa poliisista kannellaan. Tilastot julkistetaan vuoden lopussa.
 Steniuksen mukaan ilmoituksia tehdään paljon esimerkiksi siitä, ettei poliisi ole aloittanut jossakin asiassa esitutkintaa, vaikka kansalaisen mielestä olisi pitänyt.
 Monet arvostelevat niin ikään poliisin yleistä käyttäytymistä.
 – Paljon rikosilmoituksia tulee myös tilanteista, joissa poliisi on käyttänyt virkatehtävän yhteydessä voimaa. Usein kansalainen katsoo, että oikeutta voimankäyttöön ei ole ollut ollenkaan tai että voimakeinoja on käytetty liikaa, Stenius sanoo.
 "Ilmoitusaktiivisuus on lisääntynyt"
 Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  uskoo, että poliisirikollisuus on pysytellyt vuosia melko samalla tasolla, vaikka ilmoitusmäärät ovatkin nousseet.
 – Syynä lisääntyneisiin ilmoituksiin voi olla se, että ihmisten ilmoitusaktiivisuus on kasvanut, kun julkisuudessa on ollut esillä oikeudenkäyntejä, joissa poliiseja on syytetty, jopa tuomittu, Tolvanen sanoo.
 Vaikka syytteitä poliiseja vastaan ei useinkaan nosteta, ei kansalaisten tarvitse Tolvasen mielestä olla huolissaan järjestelmän tasa-arvoisuudesta.
 – Uskon, että kaikki aiheelliset tapaukset tutkitaan, olipa tekijänä poliisi tai ei, Tolvanen linjaa.
 Hänen mukaansa järjestelmää tulisi kyllä korjata niin, että kaikki poliisin toimintaa koskevat kantelut tutkittaisiin ensin hallinnollisesti, ja vasta sen jälkeen vakavimmat tapaukset siirrettäisiin rikostutkintalinjalle.
 – Nyt käsittelyyn tulee paljon tapauksia, joissa kansalainen on pelkästään tyytymätön poliisin toimintaan, mutta epäilystä varsinaisesta rikoksesta ei ole olemassa, Tolvanen toteaa.

Poliiseista tehdään noin tuhat rikosilmoitusta vuodessa – ani harva johtaa syytteeseen, vielä harvempi tuomioon


Summary: Moni työssä käyvä kuluttaja koki kesäkuussa, että työttömyyden uhka on lisääntynyt viime aikoina.

Kuluttajien luottamus talouteen heikentyi selvästi kesäkuussa,  kertoo Tilastokeskus.  Kuluttajien mielikuva oman talouden nykyisestä ja tulevasta tilanteesta oli heikko, ilmenee kuluttajien luottamusindikaattorista.
 Työssä käyvät kuluttajat kokivat kesäkuussa, että työttömyyden uhka on lisääntynyt viime aikoina. Toisaalta joka toinen työllinen ei kokenut työttömyyden uhkaavan.
 Pääkaupunkiseudulla asuvat suomalaiset luottivat vahvimmin talouteen, kun taas Itä-Suomessa luottamus oli heikointa.

Tilastokeskus: Kuluttajien luottamus talouteen heikentyi selvästi kesäkuussa


Summary: Niityillä ja puutarhoissa voi nyt nauttia perhosten väriloistosta, sillä alkukesän säät ovat olleet perhosille suosiolliset.

Sää on suosinut perhosia tänä kesänä etenkin Etelä-Suomessa. Alkukesään on mahtunut lämpöä, poutaa, mutta myös välillä sateita. Pitkät kylmät jaksot ovat huonoja perhosten lennon ja tautien kannalta, kertoo amanuenssi  Tomi Kumpulainen  Tampereen luonnontieteellisestä museosta.
 Kumpulaisen mukaan myös liiallinen kuivuus voi heikentää toukkien ravintokasvien laatua ja lisää aikuisten perhosten ruokailun tarvetta.
 – Nyt on ollut kelien kannalta monen perhoslajin kannalta aika optimaalisia kelejä. Toivotaan, että kesä jatkuu samanmoisena.
 Kokeile alla olevalla kinkkisellä visailulla, kuinka hyvin sinulla on kotimaiset perhoset hallussa.

Perhoskesä on nyt kauneimmillaan – Testaa, tunnetko nämä 11 kotimaista perhosta!


Tieto ei pidä paikkaansa. Huawei haastoi kalifornialaisen puolijohdevalmistajan oikeuteen liikesalaisuuksien varastamisesta. Oikeus totesi kuitenkin CNEX Labs Incin syyttömäksi, joten Huawei hävisi tapauksen oikeudessa.
 Alkuperäinen verkkojuttu  julkaistiin 27.6.2019 kello 00.37. Virheellinen tieto kerrottiin myös Ylen radiouutislähetyksissä kello 2, 3 ja 5.30.

Oikaisu liittyen uutiseen Huawein oikeudenkäynnistä


Summary: Vain kaksi vuotta sitten kemiallisesti puhdistetulla Littoistenjärvellä on havaittu runsaasti levää.

Varsinais-Suomessa Kaarinan ja Liedon Littoistenjärvellä on havaittu runsaasti levää.
 Littoistenjärven hoitokunta kertoo nettisivuillaan,  että järven levätilanne runsastui juhannuksen tienoilla ja näkyvyys on laskenut voimakkaasti. Järvestä on löytynyt myös sinilevää, joka on ollut järven ongelmana aikaisemminkin. Turun yliopiston 16.6.2019 tekemässä mittauksessa sinilevää ei vielä havaittu.
 Nopean leväkasvun arvellaan johtuvan pitempiaikaisesta happamuustason kohoamisesta. Järvessä on havaittu poimuvitaa, ärviää, vesiruttoa.
 Liedon ympäristöterveysvalvonta ottaa perjantaina näytteet uimarannoilta ja asettaa tarvittaessa käyttörajoituksia tai antaa ohjeita.
 Pahoin rehevöitynyt Littoistenjärvi puhdistettiin kemiallisesti keväällä 2017. Tällöin järvi nousi otsikoihin, koska järvi muuttui satumaisen turkoosiksi ja paikasta tuli kansallinen nähtävyys.
 Perjantaina kokoontuu myös Littoistenjärven neuvottelukunta ja pohtii seuraavia toimenpiteitä sekä hoitokunnan saaman ympäristöministeriön rahoituksen ja neuvottelukunnan rahoituksen yhteensovittamista Littoistenjärvellä.
 Ympäristöministeriö myönsi Littoistenjärven hoitokunnalle 100 000 euron avustuksen kemikaalikäsittelyn jatkoon kesäkuun alussa.
 Lue lisää:
 Littoistenjärvi sai rahaa ympäristöministeriöltä – fosforia voitaisiin poistaa hoitokalastuksella ja vesikasveja keräämällä
 Littoistenjärven puhdistuksen toinen vaihe suunnitteilla – "Voiko fosforia saada pois järven kasvillisuutta keräämällä?"
 Vesirutto runsastunut Littoistenjärvessä – kemikaalikäsitelty vesi yhä kirkasta
 Muistatko vielä satumaisen turkoosin Littoistenjärven? Tältä kemikaalein puhdistettu vesi näyttää nyt – katso video
 Kemikaaleilla käsitelty Littoistenjärvi samentuu vähitellen – niin kuin pitikin
 Pahasti rehevöitynyt Littoistenjärvi muuttui kertaheitolla kirkkaaksi – syynä puhdistuskemikaali

Kemiallisesti puhdistettu Littoistenjärvi on nyt täynnä levää – satumaisen turkoosin järven näkyvyys enää puoli metriä


Summary: Matti Rimpelän mukaan "paholaisen pentuina" pidettyjä punaorpojakin kohdeltiin sata vuotta sitten paremmin kuin nyt Isis-lapsia.

Terveystieteiden emeritusprofessori  Matti Rimpelä  arvostelee voimakkaasti Suomen suhtautumista Isis-lapsia ja -äitejä kohtaan.
 Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa on  Ylen tietojen mukaan  11 suomalaista naista ja 33 lasta. Hallituksen on tarkoitus päättää pian, mitä leirillä oleville naisille ja lapsille tehdään. Monet maat ovat hakeneet Isis-orpoja turvaan.
 Matti Rimpelä vertaa asennetta sadan vuoden takaiseen Suomeen, kun maassa keskusteltiin punaorvoista. Rimpelä on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen entinen tutkimusprofessori.
 Lahdessa vangittuja naiskaartilaisia toukokuussa 1918.  Sotilaslääketieteen museo
 – Hyvin samantyyppinen keskustelu käytiin vuonna 1918 eli heti Suomen itsenäistymisen jälkeen. Silloin teemana olivat lapset, joiden vanhemmat olivat taistelleet punaisten puolella ja erityisesti äidit, jotka olivat mukana punaisten aseellisessa toiminnassa.
 Rimpelän mukaan sata vuotta sitten pohdittiin, mitä ihmettä "paholaisen pennuille" tehdään. Nyt käytetään yhtä kovaa kieltä. Rimpelän mukaan yhteistä on viholliskuvan muokkaaminen ja voimakas, tunnevaltainen moraalinen paniikki.
 Eri mittakaava, paljon yhteistä
 Suojelupoliisi Supo on pitänyt todennäköisenä, että Syyriasta al-Holin leiriltä palaavat ihmiset lisäävät Suomeen kohdistuvaa terrorismin uhkaa. Sisällissodan jälkeen Suomessa pelättiin, että punaisten puolella olleet naiset tartuttavat vihan lapsiinsa.
 Lapsi al-Holin leirissä 23. toukokuuta. Antti Kuronen / Yle
 Yhteistä tilanteissa on myös se, että ihmiset ajautuvat poikkeuksellisiin tekoihin ja saattavat syyllistyä rikoksiin, vaikka heillä on lapsia.
 Mittakaava on vain eri.
 – Silloin näitä lapsia oli kymmeniätuhansia ja äitejä tuhansia, nyt puhutaan noin kymmenestä äidistä ja noin 30 lapsesta, Rimpelä sanoo.
 Lastenoikeuksien sopimus
 Sata vuotta sitten viholliskuva kohdistui enemmän äiteihin, mutta myös punaorpojen ajateltiin tarvitsevan uudelleenkasvatusta. Aika oli jopa armollisempi kuin Isis-lapsilla nyt, Rimpelä sanoo.
 – Lapsiin suhtaudutaan huomattavan välinpitämättömästi. Olisin kuvitellut, että lapset hoidetaan välittömästi pois.
 Suomi on hyväksynyt jo 1990-luvun alussa YK:n lapsen oikeuksien yleissopimuksen.
 Matti Rimpelä on THL:n entinen tutkimusprofessori.  Yle
 Tamperelaisen professorin mukaan vastaavia tapauksia on varmasti tutkittu jo Suomessa ja pelisääntöjen pitäisi olla kaikkien tiedossa. Hänen mukaansa on huolestuttavaa, että lasten oikeuksien soveltaminen ja tunteminen ovat alkeellisella tasolla.
 – Tämä osoittaa, että järki tahtoo kadota, kun ryhdytään demonisoimaan ihmisiä.
 YK:n sopimus velvoittaa, että lasten etu on ensisijaista. Rimpelän mukaan Isis-lasten etu vaatii, että heidät tuodaan kotiin.
 Professori: Äitien uhka voidaan hallita
 Mitä Suomen pitäisi tehdä Isis-äideille?
 – En osaa pitää kymmentä naista kauhean suurena vaarana Suomen turvallisuudelle. Kyllä Supo pystyy heitä seuraamaan, Rimpelä sanoo.
 Rimpelän mukaan noin kymmenen äidin uhka voidaan hallita kotimaassa. Jos heitä on syytä epäillä rikoksista, rikokset tutkitaan ja niistä annetaan tuomiot normaalisti.
 Sisäministeriön kansliapäällikkö  Ilkka Salmi  sanoi  Yle Radio 1:n Ykkösaamussa  keskiviikkona, että jos leirillä olevat naiset palaavat tavalla tai toisella Suomeen, viranomaiset lähtevät selvittämään, onko heitä syytä epäillä rikoksesta.
 "Todennäköisesti lastensuojelu tekisi huostaanottopäätöksen"
 Professorin arvion mukaan Isis-lapset todennäköisesti huostaanotettaisiin Suomessa.
 – Vastaavissa tilanteissa kotimaassa todennäköisesti lastensuojelu tekisi huostaanottopäätöksen. Meillä on iso joukko asiantuntijoita, jotka voivat ottaa lapset huostaansa ja auttaa heitä, Rimpelä sanoo.
 Lapsia kasvaa Suomessakin koko ajan onnettomissa olosuhteissa. Isis-lapsiin pitäisi suhtautua samalla tavoin kuin muihinkin lapsiin, professori sanoo.
 Sata vuotta sitten monet pelot olivat turhia. Rimpelä muistuttaa, että punaiset naiset asettuivat yleensä nopeasti tavallisten äitien rooleihin.
 Lue lisää:
 Suomalaisäidit haluavat pois vaarallisesta ja likaisesta Isis-leiristä – Lapsia on kuollut vaikeissa oloissa
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Pääministeri Rinne suomalaisista Isis-lapsista: "Jos asia olisi helppo, se olisi jo päätetty"
 Terrorismitutkija käyttäisi harkintaa Isis-naisten palaamisessa – "Lasten kohdalla varauduttava traumoihin, mutta myös radikalisoitumiseen"
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs

Professori arvostelee Suomen asennetta Isis-lapsia kohtaan: "En osaa pitää kymmentä naista kauhean suurena vaarana Suomen turvallisuudelle"


Summary: Latvialainen airBaltic uusii koko laivastonsa ja aikoo kolminkertaistaa matkustajamäärän viidessä vuodessa. Uusia reittikohteita saattaa löytyä myös Suomesta.

AirBalticin toimitusjohtaja  Martin Gauss  hymyilee leveästi katsellessaan kesän ennakkovarauksia. Riika on eurooppalaisten matkailijoiden kesäkohde ja lennot ovat ennätyksellisen täysiä.
 – Me teemme tulosta nimenomaan kesällä ja tänä vuonna kesästä on tulossa hyvä, Gauss sanoo.
 Toukokuussa yhtiö kuljetti ennätykselliset 470 000 matkustajaa, mikä on viidenneksen enemmän kuin vuonna 2018.
 Toimitusjohtaja Martin Gauss IATA:n vuosikokouksessa Soulissa kesäkuussa 2019. Yhtiön kesäkaudesta on tulossa hyvä, ja matkavarauksia on tehty aiempaa vuosia enemmän.  Jari Tanskanen /  Yle
 Kesäkaudella latvialaisyhtiö lentää 40 koneella. Syksyllä Boeing-matkustajakoneet saavat lähteä, kun tilalle on tulossa uusia 145-paikkaisia Airbusin A220-300-matkustajakoneita. AirBaltic on ensimmäinen lentoyhtiö, joka on ottanut uudet koneet käyttöön.
 – Koneet ovat äärimmäisen taloudellisia lentää, ja samalla vähäpäästöisiä. Mikäli saamme koneen 75 prosenttisesti täyteen, se tekee tulosta lentoyhtiölle, laskee toimitusjohtaja Martin Gauss.
 Gauss laskee esimerkin suositulla Riian ja Lontoon välisellä reitillä. Yhdellä lennolla uusi kone säästää vanhoihin matkustajakoneisiin verrattuna polttoainetta lähes 1200 Yhdysvaltojen dollarin verran. Pienentynyt polttoaineenkulutus merkitsee alhaisempia päästöjä ja halvempia lippuja matkustajille.
 Vielä suurempiin säästöihin päästiin, kun Riian ja Brysselin välillä lentänyt 76-paikkainen potkuriturbiinikone vaihtui uuteen suihkukoneeseen.
 – Yhtä matkustajapaikkaa kohti laskettuna operointikustannukset putosivat puoleen, eli kuljetamme puolet enemmän matkustajia samalla kustannuksella. Lisäksi lento on perillä 40 minuuttia nopeammin.
 airBaltic on ensimmäinen lentoyhtiö, joka on ottanut käyttöön Airbus A220-300 -koneet. Vuoteen 2025 mennessä yhtiöllä on 50 uutta konetta.  airBaltic
 Oma konsepti kilpailussa halpalentoyhtiöitä vastaan: hyvä bisnesluokka ja halpa economy
 Halpalentoyhtiöt ovat rynnänneet Baltian markkinoille täyttäen konkurssiin ajautuneiden liettulaisen flyLALin ja virolaisen Estonian Airin jättämän tyhjiön lentotarjonnassa. Esimerkiksi Liettuassa markkinaosuuksien kärkipaikkoja hallitsevat Ryanair ja Wizz Air.
 AirBaltic on vastannut halpalentoyhtiöiden tuomaan haasteeseen parantamalla bisnesluokan palvelua ja samalla riisumalla palvelua koneiden peräosassa.
 – Toimintamallimme on täysin poikkeuksellinen, mutta se tuottaa tulosta. Bisnesluokka on yksi Euroopan parhaimmista. Tarjoamme lennolla lämpimän ruoan, juotavaa, sanomalehtiä ja meillä on henkilökuntaa palvelemassa, sanoo Martin Gauss.
 Turistiluokassa tarjolla on entistä enemmän halpoja lippuja, sillä matkustaja maksaa erikseen tarjoilusta, paremmasta istuinpaikasta sekä matkatavaroiden kuljettamisesta ruumassa.
 – Olemme lentäneet tällä konseptilla kannattavasti kuuden vuoden ajan, ja matkustajamäärä tulee edelleen kasvamaan.
 airBalticin matkustajakoneen lastausta. Airbus A220-300 -konetyyppi on suunniteltu siten, että koneiden kääntöaika kentillä jää lyhyeksi.  airBaltic
 Vuonna 2018 airBaltic kasvatti paikkatarjontaa peräti 18 prosentilla ja kuljetti hieman yli neljä miljoonaa matkustajaa. Yhtiö oli yksi nopeimmin toimintaansa laajentavista lentoyhtiöistä Euroopassa. Kasvu jatkuu myös tänä vuonna, ja tavoitteena on kuljettaa viisi miljoonaa matkustajaa.
 Rajua kasvutahtia aiotaan jatkaa ainakin vuoteen 2025 asti, jolloin matkustajia kulkisi koneissa jo 15 miljoonaa.
 Toimitusjohtaja Martin Gauss pitää mahdollisena, että airBaltic listautuu muutaman vuoden kuluttua pörssiin.
 Miten käy Tampereen ja Turun lennoille?
 AirBaltic lensi vielä 2000-luvun alussa useille paikkakunnille Suomessa. Lennot ovat loppuneet Ouluun, Kuopioon, Kuusamoon, Vaasaan ja Lappeenrantaan. Jäljellä ovat reitit Helsinki-Vantaalle, Tampere-Pirkkalaan ja Turkuun.
 Yhtiön koneuudistuksen myötä nykyisin Tampereen ja Turun reiteillä käytettävä 76-paikkainen potkuriturbiinikone poistuu liikenteestä viiden vuoden kuluessa, kun yhtiön ainoaksi konetyypiksi jää Airbus A220-300.
 – On vielä liian aikaista sanoa, onko konetyyppi liian suuri esimerkiksi Tampereelle ja Turkuun, mutta toivomme, että lentoja voidaan jatkaa, muotoilee Gauss.
 Reittien säilymisen kannalta on elinehto, että maakunnat pystyvät parissa vuodessa kehittämään alueellista matkailua Pirkanmaalla ja Turun seudulla niin, että Keski-Euroopasta tulee Riian kautta enemmän turisteja.
 Matkustajia nousemassa airBalticin Boeing 737-koneeseen Lappeenrannassa kesällä 2012. Yhtiö lensi Riian ja Lappeenrannan välistä reittiä vuosina 2009 - 2014.  AirBaltic luopuu Boeingin valmistamista koneista syksyllä 2019.  Yle
 Tampereen kaupunkiseudun elinkeino- ja kehitysyhtiö Tredean lentoliikenteen kehittämisen johtaja  Marja Aalto  sanoo, että Tampereella aiotaan neljässä vuodessa saada matkustajamäärä kasvuun ja turvata näin lentojen jatkuminen.
 – Olisi äärimmäisen tärkeää, että ne matkustajat, jotka nyt varaavat halpoja lippuja Helsinki-Vantaalta, lähtisivät Pirkkalasta, sanoo Aalto.
 Tampere-Pirkkalan kentän käyttöä lisäisi myös parempi bussiyhteys Tampereelta.
 – Nyt pääset kymmenellä eurolla Helsinki-Vantaalle, mutta taksi kotikentälle maksaa enemmän.
 AirBaltic tutkii uusien reittien avaamista Suomeen
 Uudet koneet mahdollistavat lentojen aloittamisen uusiin kohteisiin Suomessa, mikäli reitit osoittautuvat kannattaviksi.
 – On mahdollista, että avaamme uusiakin reittejä Suomessa muutaman vuoden kuluttua, mutta ne perustuvat kannattavaan kysyntään, ei paikallisiin toiveisiin, sanoo toimitusjohtaja Martin Gauss.
 Yhtiössä tutkitaan tällä hetkellä kymmeniä uusia eurooppalaisia kaupunkikohteita, mutta vain osaan lennot lopulta alkavat. Uusi lentokonetyyppi mahdollistaa Riiasta jopa seitsemän tunnin välilaskuttomat lennot, joten reittiverkosto voi laajentua myös Euroopan ulkopuolelle.
 – Me aloitimme juuri lennot Dubliniin, mitä monet pitivät järjettömänä ratkaisuna Ryanairin kilpailun takia. Yhteys on kuitenkin osoittautunut suosituksi ja meille kannattavaksi.
 airBaltic lentää Tampere-Pirkkalaan ja Turkuun 76-paikkaisilla potkuriturbiinikoneilla.  airBaltic
 Riian ohella muitakin tukikohtia Länsi-Eurooppaan
 AirBalticille on tulossa 50 koneen laivasto, ja yhtiö aikoo sijoittaa koneita ja miehistöjä myös Riian ulkopuolelle avattaviin tukikohtiin. Jo tällä hetkellä yhtiö lentää suoraan Tallinnasta ja Vilnasta muualle Eurooppaan.
 – Riika säilyy ainoana vaihtokenttänä. Muualla me tulemme tarjoamaan kahden kaupunkiparin välisiä suoria yhteyksiä, sanoo Gauss.
 Esimerkiksi Tallinnasta yhtiö lentää suoraan jo yli kymmeneen kohteeseen, kuten Amsterdamiin, Berliiniin, Brysseliin, Kööpenhaminaan, Lontooseen ja Malagaan.
 Lue myös:
 Islantilainen halpalentoyhtiö WOW Air lopettaa toimintansa – Kaikki yhtiön lennot on peruttu
 Halpalentoyhtiö Ryanair lisää Suomen reittejään – suorat lennot alkavat Lappeenrannasta Berliiniin

Latvialainen lentoyhtiö selätti halpalentoyhtiöt – lentää kannattavasti ja miettii uusia reittejä myös Suomeen


Summary: Helsingin käräjäoikeudessa kuullaan torstaina ja perjantaina HKL:n sekä Siemensin yhteenvedot vuosikausia jatkuneesta kiistasta.

Yhdeksän kuukautta kestänyt oikeudenkäynti metron automatisoinnista huipentuu tänään ja huomenna loppulausuntoihin Helsingin käräjäoikeudessa.
 Tänään käräjäoikeudessa kuullaan Helsingin kaupungin liikennelaitoksen yhteenveto kiistasta. Huomenna perjantaina vuorossa on Siemens.
 HKL ja Siemens ovat kiistelleet automaattimetron epäonnistuneesta toimituksesta jo vuosia. Kiistan aiheita ovat muun muassa se, kumman syy hankkeen viivästyminen oli, sekä se, oliko HKL:n päätös purkaa sopimus Siemensin kanssa laillinen.
 Osapuolet vaativat toisiltaan satoja miljoonia euroja korvauksia. Tässä vaiheessa käräjäoikeus ottaa kuitenkin kantaa vasta vahingonkorvausvaatimusten perusteisiin, ei niiden määrään.
 Asiakokonaisuuden laajuuden vuoksi käräjäoikeuden ratkaisua saadaan todennäköisesti odottaa ensi vuoden puolelle saakka.

Historiallisen laaja metro-oikeudenkäynti loppulausuntoja vaille paketissa – käräjäoikeuden ratkaisua odotetaan vielä kuukausia


Summary: Toimivilla rikostuomioilla ja moraalilla ei ole paljoakaan tekemistä keskenään. Ainoa järkevä päämäärä kriminaalipolitiikalle on turvallinen yhteiskunta, kirjoittaa Aleksis Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kansan mielipide on lähes yksiääninen: Kovempia rangaistuksia ja kuria.
 Jokaisen rikosuutisen kommenttilaatikko täyttyy nopeasti mielipiteistä, joissa paheksutaan lepsuja rangaistuksia. Poliitikolle tämä tarjoaa helpon keinon irtopisteiden keräämiseen.
 Edellinen oikeusministeri  Antti Häkkänen  peräänkuulutti  kurinpalautusta . Hän on tällä hetkellä Suomen suosituimpia poliitikkoja. Häkkänen perusteli haluaan koventaa rangaistuksia oikeudentajullaan. ”Rangaistusten ankaruus on arvokysymys”,  hän julisti  ja tiukensi tuomioita parhaansa mukaan.
 Nyt vankiloissamme istuukin  satoja päihdeongelmaisia sakkovankeja  enemmän. He tutisevat muurien takana vieroitusoireista sen sijaan, että saisivat hoitoa ongelmaansa.
 Vaalikevään aikana moni poliitikko  yhtyi häkkäskuoroon rummuttamaan kurinpalautusta. Se on luultavasti helpoin tapa näyttää ulospäin ryhdikkäältä auktoriteetilta.
 Jokainen äänestäjä on rikoksen uhrin puolella, ja jokainen rikoksesta kärsinyt toivoo tekijälle maksimirangaistusta.
 Vankila toimii koston välineenä äärimmäisen huonosti. Itse asiassa tuomioiden koventaminen yleensä lisää rikosten määrää ja julmuutta.
 Käytännön ongelma vankilatuomiossa on kuitenkin se, että se ei hyvitä rikosta. Vankila toimii koston välineenä äärimmäisen huonosti. Itse asiassa tuomioiden koventaminen yleensä lisää rikosten määrää ja julmuutta.
 Suomessa tämä on tiedetty  jo kymmeniä vuosia. Vankilajärjestelmämme on rikoksen torjumisen suhteen maailman parhaita. Se toimisi vieläkin paremmin,  jos osaisimme varjella vankeinhoitoa suosionkipeydessä piehtaroivilta poliitikoilta .
 Sörnäisten vankilassa on lyhytaikaisten vankien osasto sakkovangeille, ja se tunnetaan muurien sisällä ”rataraatojen osastona”. Päivät kuluvat metadoniannosten odottelussa ja kuivanarkkaamisessa eli mielikuvitushuumeiden vetämisessä. Osaston uudet vangit piiritetään heti siltä varalta, että jossain ruumiinaukossa olisi jemmassa mitä tahansa huumetta. Vankila toimii tilapäismajoituksena ja välietappina päihdekierteessä, jossa ei ole päämäärää eikä suunnitelmia. Lyhimmillään näiden vankien vapautumisesta kuluu 15 minuuttia takaisin kiinniottoon. On ilmeistä, että vankila ei ratkaise päihdeongelmaa.
 Koko kuvio maksaa maltaita, ja jokainen siihen vähänkään tutustuva ymmärtää välittömästi, että paljon tehokkaampaa olisi ongelmiin puuttuminen kuin niiden siirtäminen lukkojen taakse.
 Tällainen kriminaalipolitiikka  paitsi  nostaa vankien määrää myös lisää heidän rikoksenuusimistaan .
 Koko kuvio maksaa maltaita, ja jokainen siihen vähänkään tutustuva ymmärtää välittömästi, että paljon tehokkaampaa olisi ongelmiin puuttuminen kuin niiden siirtäminen lukkojen taakse. Se olisi inhimillistä, tuloksellista ja halpaa. Mutta se ei ole seksikästä eikä lisää raippaintoisten poliitikoiden kansansuosiota. Siksi vankilat täyttyvät.
 Jokainen poliitikko, joka kerää irtopisteitä vaatimuksillaan kovemmista tuomioista, tulee todellisuudessa tuottaneeksi vahinkoa vankeinhoidon päätehtävälle.
 Rikosoikeus ei ylipäätään ole moraalinen asia . Ihmisten oikeustaju on kriminaalipolitiikassa toissijaista. Vankilan ainoa järkevä tarkoitus on vähentää rikosten määrää yhteiskunnassa, ja rangaistukset on sovitettava yhteen tämän pyrkimyksen kanssa. Kaikki muu on sivistysvaltiolle vierasta ajattelua.
 Marraskuun liike  muutti koko suomalaisen vankeinhoidon 1960-luvulla. Marraskuulaiset kiinnittivät huomiota siihen, miten vankila todellisuudessa vaikeuttaa mielenterveys- ja päihdeongelmien hoitoa. Sen seurauksena synnytettiin kokonaan uusia malleja. Näkökulma sosiaalisista syistä johtuvaan rikollisuuteen muuttui yhteiskunnalliseksi. Kriminaalipolitiikkaa ja sosiaalipolitiikkaa alettiin tehdä kokonaisuutena.
 Tämän tarinan loppu on  suomalaisen vankeinhoidon voittokulkua yhdeksi maailman toimivimmista järjestelmistä . Suomen kriminaalipolitiikkaa  kadehditaan maailmalla avoimesti . On hämmästyttävää, että ulkomailla  saamamme ylistys  ei välity Suomen sisälle juuri mitenkään.
 Suomen valttikortti on  ylipäätään se, että nuoret vangit eivät identifioidu rikollisiksi. Järjestäytyneen rikollisuuden takia samaa ei voi sanoa naapurimaistamme. Olemme onnistuneet synnyttämään järjestelmän, joka saa rikoskierteen katkaistua paremmin kuin muut maailman maat. Sen perustana on ajatus kriminaalipolitiikasta kokonaisuutena, jossa pyritään tekemään yhteiskunnasta kaikille turvallinen. Nykyään vankeinhoidossamme korostetaan osallistuvaa vankeinhoitoa. Se tarkoittaa, että vartijat eivät pelkästään tarkkaile vankeja, vaan tekevät heidän kanssaan yhdessä asioita. Vankilajärjestelmän ei haluta tuottavan laitostuneita zombeja.
 Jokainen poliitikko, joka kerää irtopisteitä vaatimuksillaan kovemmista tuomioista, tulee todellisuudessa tuottaneeksi vahinkoa vankeinhoidon päätehtävälle. Tämä on malliesimerkki siitä, miten tie helvettiin päällystetään hyvillä aikomuksilla. Se on myös typerää, sillä tutkijat ovat jo pitkään tarjonneet tietoa asiasta.
 On vielä epäselvää, miten uusi oikeusministerimme  Anna-Maja Henriksson  tulee tehtäväänsä hoitamaan. Selvää on yhtä kaikki se, että nykyinen kehitys johtaa kalliimpaan, tehottomampaan ja ylipäätään järjettömämpään suuntaan.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on helsinkiläinen päätoimittaja, joka työskentelee Helsingin ja Vantaan vankiloiden nuortenosastolla ja opettaa tekstitaitoja heikosti lukeville nuorille.
 Aiheesta voi keskustella 27.6. klo 16.00 asti.

Aleksis Salusjärven kolumni: Kovemmissa rangaistuksissa ei ole mitään järkeä


Summary: Suomen väylämaksut ovat jopa 30 prosenttia korkeammat kuin satamakulut Tukholmassa ja Tallinnassa.

Risteilyaluksia on viime vuosina rantautunut Helsinkiin jopa ennätystahtiin. Tulevat vuodet ovat kuitenkin iso kysymysmerkki.
 Risteilijävierailuja Suomeen neuvottelevan yhtiön C&C Port Agencyn toimitusjohtajan  Roland Forssellin  mukaan Suomen laivaliikenteeltä perimät korkeat väylämaksut uhkaavat karkottaa risteilyaluksia kilpailijamaiden satamiin.
 – Nyt on olemassa vakava riski, että alukset eivät tule poikkeamaan reitillään Helsinkiin, Forssell sanoo.
 Risteilyalusvierailuista on tullut elinkeinoelämälle aiempaa merkittävämpi tulonlähde, niiden on laskettu tuovan vuosittain noin 50 miljoonaa euroa.
 Tukholma ja Tallinna pahimmat kilpailijat
 Väylämaksut ovat varustamoille lähes 70 prosenttia laivakäynnin kokonaiskuluista. Aluksen poikkeaminen esimerkiksi Tukholmassa tai Tallinnassa on varustamoille huomattavasti halvempaa kuin vieraileminen Helsingissä.
 Roland Forssell Matti Myller / Yle
 C&C Port Agencyn Forssellin mukaan Suomen väylämaksut ovat jopa 30 prosenttia korkeammat kuin satamakulut Tukholmassa ja Tallinassa. Näin siitäkin huolimatta, että edellinen hallitus päätti puolittaa väylämaksut vuoden 2020 loppuun saakka.
 – Kilpailu Itämerellä tulee kiristymään entisestään, koska uusia houkuttelevia satamia ollaan rakentamassa lisää. Esimerkiksi Visby on panostanut viime vuosina vahvasti juuri risteilyalusliikenteeseen, ja mukana kilpailussa ovat tietysti myös Latvia ja Liettua. Venäjän puolella rakennetaan uusia satamia erityisesti risteilijäliikenteen tarpeisiin, Forssell sanoo.
 "Hallituksen jahkailu voi olla vakava takaisku Suomelle"
 Edellinen hallitus päätti puolittaa väylämaksut vuonna 2015 kilpailukyvyn parantamiseksi. Alennettu maksutaso on kuitenkin määräaikainen ja voimassa vain ensi vuoden loppuun. Uusi hallitus ei ole linjannut vielä mitään tulevien vuosien väylämaksun tasosta.
 Toimitusjohtaja Roland Forssell sanoo, että päätöksellä on kiire, jotta Suomi ei menettäisi risteilijävierailuja jo pelkästään varustamoja vaivaavan epätietoisuuden vuoksi.
 Suurimmat Helsingissä vierailevat varustamot suunnittelevat jo vuosien 2022–2023 aikatauluja ja reittejä. Forssell korostaa, että pitkä epätietoisuus voi olla Suomelle todella ankara takaisku.
 – Varustamot kysyvät jo, mikä on väylämaksujen taso tulevina vuosina ja meidän on siihen vaikea vastata, Forssell tuskailee.
 Forssell sanoo, että nykyisessä kilpailutilanteessa hallituksen pitäisi vähintään jatkaa väylämaksujen puolittamista.
 Juho Romakkaniemi Matti Myller / Yle
 Myös vientiteollisuus huolissaan väylämaksuista
 Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi  puolestaan muistuttaa, että Suomen hyvinvointi tulee viennistä. Suomen ulkomaankaupasta noin 90 prosenttia liikkuu laivoilla.
 Romakkaniemen mukaan väylämaksut tulisi poistaa kokonaan.
 – Väylämaksut ovat lisäkustannus meidän vientiteollisuudelle ja sitä kautta heikentävät Suomen kilpailukykyä.
 Myös Romakkaniemi hämmästelee sitä, että hallitus ei ole väylämaksuihin ripeästi puuttunut.
 – Suurin osa Itämeren maista ei kerää väylämaksuja ollenkaan, ja pahimmassa kilpailijamaassa Ruotsissakin ne ovat vain murto-osa verrattuna Suomeen. Tämä on kohtuuton kustannus Suomen elinkeinoelämälle ja viennille, Romakkaniemi sanoo.

Suomen perimät korkeat väylämaksut uhkaavat karkottaa risteilyaluksia – "Nyt on olemassa vakava riski, että alukset eivät poikkea Helsinkiin"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Joutuuko Jari Aarnio takaisin vankilaan vai kaatuvatko syytteet?
 Helsingin hovioikeus  antaa tänään  kello 9.30 tuomionsa niin sanotussa tynnyrijutussa, jossa yhtenä pääsyytettynä on Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio . Käräjäoikeus tuomitsi Aarnion joulukuussa 2016 kymmenen vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa törkeistä huumerikoksista. Lisäksi Aarniolla on kolmen vuoden lainvoimainen vankeustuomio niin sanotusta Trevoc-jutusta. Aarnio kiisti hovioikeudessa huume- ja virkarikossyytteet ja vaati niiden kumoamista.
 Terveydenhuolto jakoi ehdokkaat USAn demokraattien tv-väittelyssä
 Kaikki väittelijät tuomitsivat presidentti Donald Trumpin kovan siirtolaispolitiikan.  EPA
 Yhdysvaltojen demokraattipuoleen presidenttiehdokkuutta tavoittelevat edustajat kokoontuivat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa  ensimmäiseen tv-väittelyynsä.  Erityisesti terveydenhuolto jakoi ehdokkaiden mielipiteitä. Lisäksi keskustelunaiheiksi nousivat talous ja siirtolaispolitiikka. Väittelyn seuratuin ehdokas on senaattori  Elizabeth Warren , joka on mielipidekyselyjen mukaan johdossa tämänaamuisesta väittelijäjoukosta. Väittelyn toinen osa nähdään huomenna.
 Huostaanottojen itä–länsi-eroa ei osata tarkasti selittää – systeemisen lastensuojelun toivotaan parantavan tilannetta
 Huostaan otettuja lapsia ja nuoria on Suomessa lähes 20 000.  Esimerkiksi Etelä-Savossa pyritään määrää vähentämään systeemisellä lastensuojelulla, jossa edetään pienin askelin. Kati Rantala / Yle
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tuoreen tilaston mukaan koko maassa kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia ja nuoria oli viime vuonna yhteensä lähes 19 000. Heitä on enemmän Itä-Suomessa, missä luvut ovat olleet  sijoitettujen lasten osalta  jo vuosikausia suurempia kuin läntisessä Suomessa. Tarkempaa tutkittua tietoa selkeästä itä–länsi-erosta ei ole, mutta sosiaali- ja terveysministeriöstä arvioidaan, että alueelliset erot voivat johtua muun muassa perheitä eri tavoin tukevan toiminnan puutteista ja resurssitilanteesta.
 Vanhasen munuaiskasvainten syy oli syöpä
 Matti Vanhanen kertoo palaavansa töihin kesän kuluessa. Jarno Kuusinen / AOP
 Eduskunnan puhemies  Matti Vanhasen  (kesk.) munuaisesta löydettyjen  kasvainten syy oli munuaissyöpä . Vanhanen kertoi kesäkuun puolivälissä tehdyn leikkauksen patologisen tutkimuksen tuloksesta keskiviikkona Facebookissa. Vanhasen mukaan syöpä saatiin kokonaan hoidettua poistamalla toinen munuainen eikä jatkohoitoja tarvita.
 Sadealue ylittää Suomen
 Tänään päivällä sadekuuroja tulee vielä ainakin maan itä- ja eteläosassa. Torstai-iltana sää poutaantuu ja selkenee lännestä alkaen. Perjantaiyö on selkeä ja viileä. Suomenselällä ja Pohjois-Suomessa esiintyy paikoin hallaa.
 Yle
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: USA:n demokraatit ensimmäisessä tv-väittelyssään, Jari Aarnion huumejutussa ratkaisu, sateet läpäisevät Suomen


Summary: Ennakkoluulot, alan hajanaisuus ja tiedon puute hidastavat koko hyönteisbisneksen kasvua, arvioidaan Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa.

– Kulkeekohan sillä Jannella hissi ihan vintille asti?
 Muun muassa tälläiseen kysymykseen 29-vuotias  Janne Mäntyharju  törmäsi, kun hän perusti sirkkafarmin kotitilalleen Säkylään.
 Miehen luotto tekemiseen ei järky, vaikka kylillä on liikkunut epäilijöiden esittämiä rajujakin solvauksia.
 – Se on ehkä se, että kun tekee jotain uutta, mihin ei olla vielä totuttu. Moni ajattelee, että koko hyönteisbisnes on hiipunut, vaikka se minusta on vasta aluillaan.
 Julkisuudessa on jo ehditty antaa kuvaa koko  hyönteisbisneksen lopahtamisesta . On kerrottu muun muassa, miten  suuri hyönteistehdas lopetti toimintansa  alkuvuonna.
 Se ei estänyt Mäntyharjua toteuttamasta suunnitelmiaan tämän vuoden alussa.
 Pienellä investoinnilla alkuun
 Janne Mäntyharjun tilan pihapiirissä sijaitsevaan entiseen lattiakanalaan rakennettiin erillinen huone, josta nyt kuuluu jo korvia huumaava siritys.
 Huoneen vajaassa sadassa kasvatuslaatikossa on tuhansia eri kasvuvaiheessa olevia kotisirkkoja.
 32 celsiusasteeseen lämmitettyyn pitkulaiseen huoneeseen ei ole asiaa ilman asianmukaista suojausta. Kasvattamossa noudatetaan elintarviketuotannon tiukkoja sääntöjä.
 Mäntyharjun tilalla sirkkojen hoitoon kuluu pari tuntia päivässä.
 Tasainen siritys kertoo siitä, että sirkoilla on hyvät oltavat. Jos vastassa on kova meteli ja sirkat pomppivat huoneen lattialla, jossakin on vikaa. Mäntyharju on lyhyessä ajassa oppinut lukemaan sirkkojen käytöstä.
 – Siritykseen tulee lyhyt tauko, jos esimerkiksi tulee jokin kova ääni. Illalla valojen sammuttua siritys muuttuu rauhallisemmaksi, Mäntyharju kertoo.
 Sirkat kasvavat aikuiseksi läpinäkyvissä muovilaatioissa. Janne Mäntyharjun kasvattamossa laatikoita on nyt vajaa sata. Jari Pelkonen / Yle
 Mäntyharjun yhdessä kahden muun kaveruksen kanssa perustama sirkkafirma Cricket Farming Finland Oy tuottaa tällä hetkellä 100–150 kiloa sirkkaa kuukaudessa. Liikevaihdollisesti toiminta on vaatimatonta. Yhdestä kilosta sirkkoja saa noin 10-20 euroa.
 Investointi kasvattamoon oli noin 20 000 euron luokkaa. Mäntyharju kiittelee pankinjohtajaa siitä, että hän ei kärsinyt ennakkoluuloista sirkkakasvattamon suhteen.
 Jatkossa yritys pyrkii kasvattamaan toimintaansa ja mahdollisesti investoimaan lisää, jos kysyntä lisääntyy.
 – Tällä hetkellä on tämä huone tässä. Tuossa on vanhaa lattiakanalaa, ei muuta kuin sitä hyödyntämään. Jos tilanne vaatii, rakennetaan lisää kiinteistöjä.
 Totutteluun kuluu aikaa
 Janne Mäntyharjun on yllättänyt se, että sirkkafarmi on joutunut painimaan jatkuvien ennakkoluulojen kanssa.
 Hänen mielestään pelkästään omien mielikuvien perusteella levitetyt mielipiteet jäytävät kuluttajien luottoa koko bisnekseen.
 Uudet asiat vaativat totuttelua ja sitä kautta myös pitkäjänteisyyttä koko alalle. Harva on edes maistanut sirkkaa ennen kuin lausuu oman mielipiteensä asiasta.
 – Kokonainen sirkka on haastava monelle. Etanoita vierastettiin alussa, mutta nyt niitä syödään komeasti ravintoloissa, sirkkafarmari vertaa.
 – Huoltoasemien noutopöydissä ei ollut sushirullia 20 vuotta sitten. Nyt se on sielläkin ihan normaalia. Sama asia tässä.
 Tavalliset munakennot tarjoavat suojan sirkoille. Jari Pelkonen / Yle
 Tutkija: Ala kärsii tiedon puutteesta
 Turun yliopiston kauppakorkeakoulun Porin yksikössä Janne Mäntyharjun kuvailemille ennakkoluuloille huokaistaan syvään. Projektitutkija  Katarina Laineen  mukaan alan kasvuvaikeuksissa on kyse siitä, että tieto ei kulje eri osapuolten kesken riittävästi.
 Kuluttajillekaan ei ole kyetty vielä markkinoimaan hyönteisiä riittävän hyvin. Alan pyörä pyörii tällä hetkellä paikallaan.
 – Osittain se liittyy yksipuoliseen uutisointiin ja alan hajanaisuuteen. Tieto ei kulje osapuolilta toisille. Jos ihmiset olisivat tietoisempia, ehkä silloin hahmotettaisiin paremmat mahdollisuudet.
 Projektitutkija Katarina Laine pyrkii parantamaan hyönteisbisneksen toimintamahdollisuuksia. Jari Pelkonen / Yle
 Bugs and Brands pyrkii parantamaan kasvua
 Laine työskentelee ely-keskuksen rahoittamassa Bugs and Brands -hankkeessa, jonka tarkoitus on edistää hyönteisten käyttöä ja löytää kokonaan uusia bisnesmahdollisuuksia hyönteisistä.
 Niitä voisi löytyä jostakin ihan muualta kuin ihmisten lautasilta.
 – Suomessa ollaan vähän jämähdetty asiaan näistä ruokahyönteisistä, vaikka hyönteisiin sisältyisi paljon muutakin potentiaalia.
 Hyönteisten rooli saattaa tulevaisuudessa olla huomattavasti nykyistä suurempi esimerkiksi kiertotaloudessa tai materiaaliteollisuudessa. Laineen mukaan maailmalla kehitetään ja tutkitaan esimerkiksi hyönteisistä saatavan kitiinin käyttöä erilaisten materiaalien valmistukseen.
 Hyönteisten ehdoton etu on niiden kasvatuksen resurssitehokkuus. Yhdellä kilolla rehua voidaan tuottaa huomattavasti enemmän hyönteismassaa kuin esimerkiksi naudan lihaa.
 Yhtenä hankkeen tavoitteena onkin löytää kokonaan uusia yrittäjiä ja ideoita hyönteiskasvatuksen pariin.
 – Toivottavasti voisimme auttaa toimijoita verkostoitumaan ja sitä kautta löytämään synergiaetuja ja yhteistyömahdollisuuksia.
 Janne Mäntyharjun sirkat kasvavat viljalla ja vedellä. Jari Pelkonen / Yle
 Janne Mäntyharju on iloinen siitä, että yliopisto on lähtenyt tukemaan hyönteisalaa. Mäntyharju uskoo, että hanke tuo koko alalle lisää uskottavuutta. Kun hyönteisiin uskotaan akateemisesti, se antaa luottoa myös ruohonjuuritasolle.
 – Kun ollaan kiinnostuneita siitä ja tutkitaan sitä toimintaa, ettei se olisi jossain kälysessä teltassa tapahtuvaa ötököiden kasvatusta.
 Lue lisää:
 Valkosipulisirkat tulevat kauppoihin – Valmistaja: Sopivat salaattiin tai kaverin yllättämiseen, sirkkabuumi muuten hyytynyt
 Euroopan suurimmaksi aikonut hyönteistehdas lopettaa toimintansa Suomessa: "Ei ole kannattavaa"

Sirkkafarmin perustanut maajussi joutui ennakkoluuloisen pilkan kohteeksi – "Buumi ei ole hiipumassa, koska se ei ole edes alkanut vielä"


Summary: Väittelyn seuraava osa nähdään huomenna.

Yhdysvaltojen demokraattipuoleen presidenttiehdokuutta tavoittelevat edustajat kokoontuivat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa ensimmäiseen tv-väittelyynsä. Paikalla oli kymmenen ehdokasta.
 Ehdokkaiden kannat jakautuivat erityisesti keskustelussa siitä, miten terveydenhuollon ongelmat pitäisi ratkaista.
 Vain  Elizabeth Warren  ja  Bill de Blasio  nostivat kätensä, kun väittelyssä kysyttiin, pitäisikö vakuutuspohjaisesta terveydenhuollosta luopua.
 – Terveydenhuollon pitää kuulua kaikille ja se on jokaisen ihmisen perusoikeus, totesi Warren.
 Beto O'Rourken  mielestä niiden, jotka tyytyväisiä vakuutuspohjaiseen järjestelmään, pitäisi saada pysyä siinä.
 Kenelle talous toimii?
 Väittelyn ensimmäinen kysymys oli osoitettu Elizabeth Warrenille, joka on mielipidekyselyjen mukaan johdossa tämänaamuisesta väittelijäjoukosta.
 Warren vastasi ensimmäiseen kysymykseen siitä, mitä on hyvä talous.
 – Kenelle tämä talous toimii? Se toimii hyvin yhä pienemmälle osalle ihmisistä, niille jotka ovat huipulla. Talous toimii hyvin isoille öljy-yhtiöille, mutta ei niille, jotka joutuvat taistelemaan elannostaan ja ilmaston muutoksen vaikutuksia vastaan, Warren sanoi.
 Toisena ääneen pääsi Beto O’Rourke, joka antoi osan vastauksestaan sujuvalla espanjalla. O’Rourken mukaan maan talouden pitää toimia kaikkien kansalaisten hyväksi, ja tämän pitäisi toteutua heti.
 Trumpin kova siirtolaispolitiikka sai kylmää kyytiä
 Ehdokkaat haluavat luoda hyvän kuvan itsestään yhä kasvavalle latinoväestölle, sillä O'Rourken lisäksi espanjaa puhuivat  Julian Castro  ja  Cory Booker .
 Kaikki väittelijät tuomitsivat presidentti  Donald Trumpin  kovan siirtolaispolitiikan. He syyttivät Trumpia vastuulliseksi hukkuneen isän ja  hänen 23-kuukautisen tyttären kuolemasta  (CNN).
 – Kuva heistä on sydäntä särkevä ja sen pitäisi ottaa päähän meistä jokaista, totesi Julian Castro.
 Demokraattisesta puolueesta Trumpin haastajaksi pyrkii yhteensä 23 henkilöä, joista 20 on kelpuutettu tv-kameroiden eteen. Ehdokkaista kymmenen osallistui tämänaamuiseen väittelyyn. Väittely jatkuu huomenna.
 Ehdokkaista  Cory Booker  oli ainoa, joka piti Iranin kanssa solmittua ydinsopimusta virheenä.
 Kun häneltä kysyttiin perusteluja kantaansa, hän vastasi, että presidenttinä hän ”tekisi kaikkensa turvatakseen oman maansa”.
 Lue lisää:
 Biden johtaa, Warren nousussa, Trump saattaa tviittailla – USA:n demokraattien vaali-show pyörähtää käyntiin

Terveydenhuolto ja talous puheenaiheina USA:n demokraattipuolueen ensimmäisessä tv-väittelyissä – tänään seuratuin ehdokas oli Elizabeth Warren


Summary: Itä-Suomessa lastensuojelussa joudutaan turvautumaan huostaanottoihin selkeästi useammin kuin läntisessä Suomessa.

Huostaanottojen määrä Suomessa on ennätyslukemissa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  THL:n tuoreen tilaston  mukaan koko maassa kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia ja nuoria oli viime vuonna yhteensä lähes 19 000. Huostaan otettuja lapsia ja nuoria on  valtakunnallisesti eniten suhteessa väestöön  Etelä-Savossa, Pohjois-Savossa, Kainuussa, Kymenlaaksossa ja Päijät-Hämeessä.
 Itä-Suomen luvut ovat olleet sijoitettujen lasten osalta jo vuosikausia suurempia kuin läntisessä Suomessa. Tarkempaa tutkittua tietoa selkeästä itä–länsi-erosta ei ole, mutta sosiaali- ja terveysministeriöstä arvioidaan alueellisten erojen voivan johtua muun muassa perheitä eri tavoin tukevan toiminnan puutteista ja resurssitilanteesta.
 Sosiaali- ja terveysministeriön sosiaalineuvos  Marjo Malja  korostaa vahvojen tukirakenteiden ja yhteistyön toimivuuden merkitystä.
 – Lastensuojeluun heijastuu se, kuinka varhain perheitä onnistutaan tukemaan yhteistyössä eri toimijoiden kesken.
 Esimerkiksi Etelä-Savossa on kääritty hihat huostaanottojen vähentämiseksi. Maakunnassa kokeillaan systeemistä lastensuojelua, jonka tarkoituksena on puuttua jo varhaisessa vaiheessa perheiden ongelmiin moniammatillisen tiimin avulla. Tiimissä on mukana muun muassa perheterapeutti.
 Systeemisen lastensuojelun pilottitiimejä on koulutettu Mikkelissä ja Savonlinnassa parin vuoden ajan. Itä-Savon sairaanhoitopiirin Sosterin sosiaaliohjaaja  Heini Leskinen  on yksi Etelä-Savon kuudesta kouluttajasta.
 – Systeemisessä työskentelyssä edetään pienin askelin. Se vaatii 3–4 vuotta ennen kuin ne tulokset näkyvät, hän sanoo.
 Savonlinnassa ongelmana laitospainotteisuus
 Savonlinnassa huostaanotot ovat lisääntyneet selvästi kolmen viime vuoden aikana. Itä-Savon sairaanhoitopiirin Sosterin tulosaluejohtaja  Jorma Hongisto  kertoo Savonlinnassa kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia olevan yli sata.
 – Ongelma meillä on se, että sijoitetuista yli puolet on laitoshoidossa ja vähemmän sijaisperheissä.
 Läntisen Suomen puolelta, Pohjois-Pohjanmaan Kempeleessä sijoitettuja lapsia on vain kolmisenkymmentä. Kempeleen kunnan sosiaalijohtaja  Tarja Kinnunen  sanoo kunnan peruspalveluiden toimivuuden osaltaan selittävän alhaisia lukuja. Kempele järjestää muun muassa varhaiskasvatuksen perheohjausta ja -neuvontaa, ja lapsille on saatavilla tukihenkilöitä tai tukiperheitä.
 – Vahvana näkyvissä oleva vakaumus, lestadiolaisuus, vaikuttaa myös osaltaan siihen, että lapsia on meillä vähemmän lastensuojelun piirissä, Kinnunen arvioi.
 Huostaanotto on vihoviimeinen keino, jota käytetään, kun muita vaihtoehtoja ei ole. Huostaanotto on myös kallis toimenpide. Sijaisperhetoiminta on huomattavasti edullisempaa.
 – Meillä ei ole sijaisperheitä riittävästi. Toisaalta lasten ja nuorten ongelmat ovat välillä niin haastavia, että ainoa vaihtoehto on ammatillinen perhekoti tai laitoshoito, Jorma Hongisto myöntää.
 Hongisto kertoo perhehoidon vuorokausihinnaksi runsaat sata euroa, kun ammatillinen perhekoti maksaa 200–300 euroa vuorokaudelta. Laitoshoidon kustannukset voivat hänen mukaansa olla pahimmillaan 500 euroa vuorokaudessa.
 Systeemisellä lastensuojelulla kohti pehmeämpiä arvoja
 Systeemisen lastensuojelun tavoitteena on tavata perheitä useammin ja ratkaista ongelmat yhdessä perheiden kanssa ennen kuin tilanteet kärjistyvät. Perheen systeemiä avataan yhdessä perheen kanssa erilaisien menetelmien avulla. Sosterin sosiaaliohjaaja Heini Leskinen kertoo käytössä olevan muun muassa sukupuu, verkostokartta, elämänjana ja kolme taloa.
 – Yhdessä perheen kanssa lähdemme miettimään perheen haastetta ja mikä on se sydänsyy. Esimerkiksi jos nuori ei käy koulua, niin mitä ongelmaa hän sillä ratkaisee, Leskinen havainnollistaa.
 Lastensuojelun työkulttuuria pyritään viemään kohti entistä pehmeämpiä arvoja, kuten keskustelevuutta ja empaattisuutta. Leskinen pitää suunnanmuutosta pois byrokratiasta ja ohjauksesta hyvin tärkeänä.
 – Se on sekä asiakkaalle että työntekijälle helpompaa. Suhdeperustainen työ kantaa pitemmälle.
 Suomessa systeeminen lastensuojelu on ollut käytössä esimerkiksi  Mäntsälässä , missä uuden mallin toimivuus on näkynyt huostaanottojen vähentymisenä. Opit uuteen toimintatapaan tulevat  Lontoosta.
 Marjo Malja sosiaali- ja terveysministeriöstä kertoo terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen levittävän ja kehittävän mallia Suomeen sopivaksi.
 – Tänä vuonna THL:llä on meidän toimeksiantosopimus siitä, että tämän mallin käyttöönottoa tuetaan, ja THL on tehnyt alueiden kanssa sopimukset. Käytännössä kaikki maakunnat ovat työssä mukana.

Huostaanottojen itä–länsi-eroa ei osata tarkasti selittää – systeemisen lastensuojelun toivotaan parantavan tilannetta


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa 2016 Jari Aarnion 10 vuoden vankeuteen muun muassa törkeistä huumerikoksista.

Yksi Suomen erikoisimmista huumejutuista saa aamulla toisen oikeusasteen ratkaisun, kun Helsingin hovioikeus julkistaa laajan huumejutun tuomion.
 Hovioikeus on pohtinut vuoden ajan, onko Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  ollut niin sanottu Pasilan mies, joka toi maahan ja levitti noin 800 kiloa hasista vuosina 2011-2012.
 Aarnion asianajaja  Riitta Leppiniemi  ei halua kommentoida sitä, millä mielin Aarnio odottaa hovioikeuden ratkaisua.
 Hovioikeuden päätöstä on kuitenkin odotettu pitkään.
 – Merkittävää tuomioita on odotettu nyt yli vuosi, Jari Aarnion asianajaja Riitta Leppiniemi totesi eilen Ylelle.
 Käräjäoikeus: Aarnio oli Pasilan mies
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi joulukuussa 2016  Aarnion 10 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja 16 muusta rikoksesta.
 Käräjäoikeus katsoi, että Jari Aarnio oli Pasilan mies.
 Oikeus totesi, että huumerikosten lisäksi Aarnio oli monin tavoin sotkenut hasistynnyreiden maahantuonnin tutkintaa.
 Oikeus myös katsoi, että Aarnio oli pyrkinyt estämään oman ja muiden huumejutun osallisten paljastumisen.
 Käräjäoikeus totesi, että Aarnio oli käyttänyt häikäilemättömästi väärin virka-asemaansa Helsingin huumepoliisissa.
 Hän oli esimerkiksi yrittänyt lavastaa syyttömän miehen Pasilan mieheksi.
 Huumerikosten lisäksi Aarnio tuomittiin käräjäoikeudessa useista virkarikoksista.
 Samassa juttukokonaisuudessa tuomittiin Aarnion lisäksi kolme muuta henkilöä törkeistä huumerikoksista.
 Yksi heistä on entinen jengijohtaja  Keijo Vilhunen , jolle langetettiin 10 vuoden vankeustuomio.
 Aarniolla on jo lainvoimainen Trevoc-tuomio
 Käräjäoikeuden antaman 10 vuoden pituisen huumetuomion lisäksi Aarniolla on lainvoimainen  kolmen vuoden vankeustuomio  niin sanotussa Trevoc-jutussa.
 Tämä kolmen vuoden vankeustuomio jää voimaan siitä huolimatta, minkä päätöksen hovioikeus antaa huumejutussa.
 Hovioikeus ottaa huomioon omassa ratkaisussaan Aarnion Trevoc-tuomion.
 Jos hovioikeudessa kaikki syytteet kaatuisivat, Aarnio olisi jo käytännössä istunut Trevoc-tuomionsa ja enemmänkin.
 Aarnio on istunut yhteensä kolme ja puoli vuotta tutkintavankeudessa.
 Hän odottaa hovioikeuden ratkaisua vapaalla jalalla.
 Näin Aarnioon kohdistuneet rikosprosessit ovat edenneet
 2013
 TAMMIKUU:  Prostituoitu "Saara" kertoo sisäministeriölle seksisuhteestaan Aarnioon ja tämän epäilyttävästä rahankäytöstä. Aarnion tekemisiä aletaan selvittää.
 MARRASKUU:  Aarnio otetaan kiinni asuntonsa läheisyydestä Helsingissä.  Hänet vangitaan  epäiltynä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta.
 JOULUKUU:  Aarnio vangitaan epäiltynä törkeistä huumerikoksista.
 2015
 KESÄKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee ns. Trevoc-jutussa  Aarnion 1 vuoden ja 8 kuukauden ehdottomaan vankeustuomioon  muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja lahjuksen ottamisesta.
 MARRASKUU:  Helsingin käräjäoikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta.
 2016
 SYYSKUU:   Helsingin hovioikeus tuomitsee  ns .Trevoc-jutussa Aarnion 3 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta. Tuomio jää lainvoimaiseksi.
 JOULUKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee Aarnion 10 vuoden vankeusrangaistukseen kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja 16 muusta rikoksesta. Aarnio määrätään heti vangittavaksi.
 2017
 SYYSKUU:  Laajan huumejutun pääkäsittely alkaa Helsingin hovioikeudessa. Oikeudenkäynti kestää noin vuoden.
 2018
 KESÄKUU:  Huumejutun käsittely päättyy hovioikeudessa. Hovioikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta odottamaan hovioikeuden ratkaisua. Aarnio  sanoi vapautumisensa jälkeen Ylelle , että on mukavaa olla Helsingin keskustassa.
 HEINÄKUU:  Aarnio  otetaan kiinni epäiltynä henkirikoksesta . Epäilyn mukaan Aarniolla olisi ollut etukäteen niin paljon tietoa vuonna 2003 tehdystä palkkamurhasta, että hän olisi voinut estää sen. Aarnio kiistää henkirikosepäilyn. Puolustuksen mukaan poliisilla ei ollut tietoa palkkamurhasuunnitelmasta.
 3 päivää kestäneen tutkintavankeuden jälkeen  Aarnio vapautetaan . Häntä kuitenkin epäillään edelleen henkirikoksesta.
 LOKAKUU:  Helsingin käräjäoikeudessa alkaa tietolähteiden käyttöön liittyvä laaja virkarikosoikeudenkäynti, jossa  Aarniolle sekä neljälle muulle entiselle ja nykyiselle poliisijohtajalle  vaaditaan virkarikoksista sakkoja tai ehdollisia vankeusrangaistuksia.
 2019
 KESÄKUU:   Helsingin käräjäoikeus hylkää  Aarnion sekä neljän muun entisen ja nykyisen poliisipomon kaikki virkarikossyytteet tietolähteiden käyttöön liittyvässä jutussa. Syyttäjä aikoo "hyvin todennäköisesti" valittaa hovioikeuteen.
 KESÄKUU:  Helsingin hovioikeus antaa laajan huumejutun tuomion.
 Lue myös:
 Syyttäjälle täystappio: Kaikki syytteet nurin Suomen suurimmassa poliisirikosjutussa – Valtiolle yli 600 000 euron kulut
 Aarniolle 10 vuoden tuomio Suomen historian suurimmassa poliisirikosjutussa – törkeitä huumausaine- ja virkarikoksia
 Jari Aarniolle kolmen vuoden ehdoton vankeustuomio – tuomio koveni hovioikeudessa

Jari Aarnion kohtalonpäivä – Tuleeko pitkä linnareissu vai kaatuvatko syytteet? Hovioikeus julkistaa ison huumejutun päätöksen kello 9.30


Summary: Lentokiellossa olevien koneiden käyttöönotto viivästyy todennäköisesti syksyyn.

Boeing 737 Max -mallin koneista on löydetty uusi potentiaalinen riskitekijä. Ongelma havaittiin simulaattoritesteissä.
 Ilmailuviranomaisten lentäjät havaitsivat yhden mikroprosessorin toiminnassa ongelmia, jotka saattavat johtaa koneen nokan kääntymisen jyrkästi alaspäin, kertoo  uutiskanava CNN .
 Vielä ei ole tietoa, oliko kyseinen ongelma syypää kahteen tuhoisaan lentoturmaan Indonesiassa ja Etiopiassa.
 Tällä hetkellä Boeingin insinöörit selvittävät, onko viallisen mikroprosessorin toiminta korjattavissa ohjelmoimalla vai onko mikroprosessorit vaihdettava uusiin kaikissa koneissa.
 USA:n ilmailuviranomainen (FAA) vaatii Boeingia korjaamaan ongelman, ennen kuin ratkaisevat testit koneilla voidaan tehdä. Testaukseen päästään aikaisintaan heinäkuun kahdeksantena.
 Boeingin 737 Max on ollut lentokiellossa maailmanlaajuisesti maaliskuun puolivälistä, eli heti Etiopiassa tapahtuneen onnettomuuden jälkeen.
 Molemmat turmat tapahtuivat pian nousun jälkeen ja konemallin ohjelmistoja on epäilty vialliseksi.
 Turmien tutkinta on kesken, mutta alustavien tietojen mukaan konetyypin sakkauksenestojärjestelmä painoi molempien koneiden nokkaa rajusti alaspäin pian nousun jälkeen, eivätkä lentäjät kyenneet enää korjaamaan kurssia.
 Aiheesta lisää:
 Ethiopian Airlines: ”Olemme viimeinen lentoyhtiö, joka ottaa Max-koneet uudelleen käyttöön”
 Taas uusi takaisku Boeingille – Max-koneissa saattaa olla viallisia osia
 NYT: Yhdysvaltalaislentäjät vaativat Boeingin turmakonemallin korjaamista ennen Etiopian lentoturmaa – yhtiön johto kieltäytyi

Boeingin  737 Max -konemallista on jälleen löytynyt uusi mahdollinen riskitekijä


Summary: Kaappaajien tarkoituksena oli tappaa presidentti Maduro.

Venezuelan sosialistisen hallinnon virkamiehet sanovat estäneensä sotilaiden ja eläkkeelle jääneiden poliisien vallankaappauksen viikonloppuna.
 Kaappaajien tarkoituksena oli tappaa presidentti  Nicolas Maduro  sekä hänen läheisiä poliittisia liittolaisiaan. Kaappausta yrittäneet olisivat nostaneet maan johtajaksi kenraalin.
 Suunnitelmana oli pommittaa keskeisiä valtion rakennuksia sekä vallata strategisesti tärkeitä paikkoja pääkaupunki Caracasissa ja sen läheisyydessä..
 Hallituksen edustajat ovat kertoneet viime vuosina useista vallankaappausyrityksistä, mutta heillä ei ole ollut kovin paljoa tai ei ollenkaan todisteita syytöksiensä tueksi.
 Venezuelan tilanne on aiheuttanut kitkaa myös Yhdysvaltain ja Venäjän välille. USA tukee väliaikaiseksi presidentiksi julistautunutta  Juan Guaidoa,  Venäjä puolestaan presidentti Maduron johtamaa hallintoa.
 Välejä saattaa parantaa Venäjän keskiviikkoinen ilmoitus, että se vetää keväällä lähettämänsä sotilasteknikot pois Venezuelasta.
 Aiheesta lisää:
 Venezuelan Guaidó valmis keskustelemaan USA:n armeijan kanssa yhteistyöstä Maduron syrjäyttämiseksi
 Venezuelan tilanne kiristyi: Opposition Guaido väitti, että presidentillä ei ole armeijan tukea, Maduron mukaan vallankaappausyritys torjuttiin

Venezuelan hallitus väittää estäneensä vallankaappauksen


Summary: CNEX Labs on kaapannut Huaweilta muun muassa muistinhallinta teknologiaa.

Yhdysvaltalainen oikeusistuin tiedotti keskiviikkona selvittäneensä, että kalifornialainen puolijohteiden suunnittelija CNEX Labs Inc on varastanut kauppasalaisuuksia kiinalaiselta teknologiajätti Huaweilta.
 Huawei on haastanut CNEXin oikeuteen texasilaisessa tuomioistuimessa.
 Huawei syyttää oikeudessa CNEXiä kauppasalaisuuksien kavaltamisesta. Joukossa on muun muassa muistinhallinta teknologiaa.
 Huawein puhemies sanoi, että yhtiö harkitsee vielä vastatoimia yhdysvaltalaisyritystä vastaan.

Yhdysvaltalainen yritys varasti tietoja Huaweilta


Summary: Jäänmurtajat Nordica ja Fennica siirtyvät Kotkaan Raumalta. Kuuden muun jäänmurtajan kotisatama on Helsinki.

Kotkan Pikku-Hietaseen saapui keskiviikkoaamuna komea näky: jäänmurtaja Nordica. Aluksella oli takanaan kahden päivän pituinen muuttomatka Raumalta Kotkaan.
 – Matkasimme tänne Ahvenanmeren ja Suomenlahden kautta. Keli oli hyvä ja kesäinen, eikä mitään ongelmia ilmennyt, kertoo Nordican päällikkö  Hanna Kujala .
 Nordican lisäksi tänä kesänä Kotkaan muuttaa vielä toinenkin Arctian omistama jäänmurtaja, Fennica. Sen on tarkoitus siirtyä Kotkaan heinäkuun loppuun mennessä.
 Nordica on ollut käytössä 25 vuotta. Tiina Karppi / Yle
 Molemmat jäänmurtajat pysyvät Kotka Marine Oy:n laiturissa ainakin toistaiseksi.
 – Näille monitoimimurtajille etsittiin paikkaa, jossa ne voisivat olla pidempään ja jossa niille voisi tehdä erilaisia huoltotoimenpiteitä. Meillä sattui olemaan sopiva laituri tyhjän panttina. Tavoitteena on pitkäjänteinen yhteistyö, Kotka Marine Oy:n toimitusjohtaja  Kalle Sundberg  kertoo.
 Jäänmurtajat sijoittuvat Suomen suurimman yleis- ja vientisataman alueelle.
 – Jäänmurtajat tuovat mukanaan toiminta- ja huoltovarmuutta, mutta myös roppakaupalla positiivista imagoa, Hamina-Kotkan Sataman toimitusjohtaja  Kimmo Naski  kommentoi  siirtoa aiemmin keväällä .
 Kotka Marine Oy:n toimitusjohtaja Kalle Sundberg on kuullut paljon positiivista palautetta jäänmurtajien sijoittamisesta Kotkaan. Tiina Karppi / Yle
 Työt jatkuvat talvella
 Arctialla on Suomessa yhteensä kahdeksan jäänmurtajaa, joista kuusi pitää tukikohtaansa Katajanokalla Helsingissä. Kotkaan muuttava Nordica on vuonna 1994 rakennettu monitoimimurtaja.
 – Nordica pystyy tekemään töitä kesäolosuhteissa ja avovedessä toisin kuten perinteisemmät jäänmurtajat, jotka on tarkoitettu puhtaasti jääolosuhteisiin, aluksen päällikkö Hanna Kujala kertoo.
 Jäänmurtajan päällikkö Hanna Kujala on kokenut merenkävijä.  Tiina Karppi / Yle
 Tänä kesänä Nordicalle on luvassa levähdystauko.
 – Näillä näkymin alukselle ei ole mitään kesätöitä. Tammikuussa lähdemme jäänmurtoon tarpeen mukaan, Kujala sanoo.
 Kotkaan jäänmurtaja on toivotettu lämpimästi tervetulleeksi.
 – Olen kuullut monta kommenttia, että nämä jäänmurtajat kuuluvat nimenomaan tänne Kotkaan. Onhan kyseessä merikaupunki, minne ne sopivat kuin nenä päähän, Kotka Marine Oy:n toimitusjohtaja Kalle Sundberg sanoo.

Jäänmurtaja Nordica lipui uuteen kotilaituriinsa Kotkaan: "Meillä sattui olemaan sopiva laituri tyhjän panttina"


Summary: Mansikan pääsatokausi on käynnistynyt.

Viiden kilon mansikkalaatikko on tänä kesänä tutuissa hinnoissa: 35–40 eurossa.
 Mansikkalaatikon hintataso on ollut  nousujohteinen 2010-luvulla . 35 euron laatikkohinnan alle ei siilinjärveläisen mansikkaviljelijän  Erkki Venäläisen  mukaan todennäköisesti päästä kesän aikana laskemaan.
 – Viljelykustannukset ovat koko ajan nousemassa, ja kyllä tästä jokainen haluaa jonkin verran palkkaakin saada, Erkki Venäläinen sanoo.
 Mansikan hinta koostuu kolmesta osasta. Näitä ovat ProAgrian  Heikki Inkeroisen  mukaan tuotanto- ja poimintakustannukset sekä markkinointi.
 Mansikkasadosta odotetaan laadukasta mutta määrä jäänee pienemmäksi kuin viime kesänä. Sadosta on kuitenkin ennustettu vähintäänkin keskivertoa.
 Viljelijät pitävät peukkuja poutakelien puolesta.
 – Silmä kovana me päivitetään netin sääsivuja, että mitä on tulossa. Ihanteellinen on poutainen ja aurinkoinen sää, pikkuisen sadetta, Erkki Venäläinen kertoo.

Ei enää parin kympin laatikoita – Kesän mansikkalaatikoiden hinta pysynee 35 eurossa


Summary: Pelkällä ylioppilastodistuksella valittiin 110 opiskelijaa. Valintakokeen perusteella opiskelupaikan sai runsaat 400.

Oikeustieteellinen ala on julkaissut  yhteishaun tulokset . Oikeustieteelliseen valittiin ensimmäistä kertaa yhteishaussa uusia opiskelijoita pelkän ylioppilastodistuksen perusteella.
 Valituilta vaadittiin huippuluokan arvosanoja opiskelupaikan saamiseksi.
 Todistusvalinnassa rima oli korkein  Helsingin  yliopistossa. Sisäänpääsy vaati vähintään neljä laudaturia ja yhden eximian.
 Myös  Itä-Suomen  yliopistoon pääsy vaati neljä laudaturia ja yhden eximian.
 Helsingin yliopistossa todistuksen arvosanojen perusteella laskettu alin hyväksytty pisteraja oli kuitenkin Itä-Suomea korkeampi ja korkein kaikista hakukohteista.
 Helsingin yliopiston  Vaasan  yksikön ovat avautuivat kolmella laudaturilla ja kahdella eximialla.
 Myös  Turun  yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan pääsemiseksi ylioppilastodistuksesta piti löytyä vähintään kolme laudaturia ja kaksi eximiaa.
 Vaasassa ja Turussa alimmat hyväksytyt pisterajat olivat korkeammat kuin Itä-Suomen yliopistossa.
 Lapin  yliopistosta opiskelupaikka irtosi vähintään yhdellä laudaturilla ja neljällä eximialla. Pisteraja oli muita yliopistoja alempi.
 Joka viides sai paikan todistuksella
 Todistusten perusteella valittiin 20 prosenttia oikeustieteellisen alan suomenkielisen koulutuksen uusista opiskelijoista eli yhteensä 110.
 Helsingin yliopistoon heistä valittiin 35, Lapin ja Turun yliopistoon kumpaankin 30, Itä-Suomen yliopistoon 10 ja Vaasaan 5.
 Opiskelupaikoista 80 prosenttia täytettiin valintakokeen perusteella. Koepisteillä valittiin 413 hakijaa.
 Pisterajat olivat korkeimmat Helsingin ja Turun yliopistoissa. Lopulliset pisterajat julkaistaan elokuussa.
 Eniten ensisijaisia hakijoita  oli Helsinkiin, noin 3 000. Yhteishaussa oli mahdollista hakea kaikkiin hakukohteisiin samalla kertaa. Hakijoita oli yhteensä 6 000.
 Pisteitä kertyi viidestä arvosanasta
 Hakijat  saivat ylioppilastutkinnosta pisteitä  viiden kirjoitetun aineen perusteella. Kaikilta huomioitiin äidinkieli ja lisäksi neljä muuta parhaat pisteet antavaa arvosanaa.
 Äidinkielen jälkeen eniten pisteitä kertyi kahdesta parhaat pisteet tuottavasta pitkän oppimäärän kokeesta. Käytännössä huomioitiin yksi pitkä kieli ja pitkä matematiikka tai kaksi pitkää kieltä.
 Jos hakijoilla oli sama pistemäärä, opiskelupaikan saamisen ratkaisi ensisijaisesti äidinkielen arvosana ja sen jälkeen matematiikan, pitkän kielen, mahdollisen muun kielen ja viimeisenä ainereaalin arvosana.
 Todistusvalinta laajenee ensi vuonna
 Ensi vuonna todistusvalinta laajenee. Opiskelupaikoista 40 prosenttia täytetään ylioppilastodistusten ja 60 prosenttia valintakokeen perusteella.
 Arvosanojen  pisteytys muuttuu ensi keväänä oikeustieteissäkin  yliopistojen hyväksymän uuden pistetystaulukon mukaiseksi.
 Yksittäisistä arvosanoista eniten pisteitä saa pitkästä matematiikasta.
 Lue myös:
 Suunnitteletko hakevasi yliopistoon? Katso, millä aloilla hyödyt matematiikasta ja mihin et pääse ilman sitä
 Elli Abrahamsson tähtää maan halutuimpaan kauppakorkeakouluun kuten tuhannet muutkin: "Niin iso määrä, että on vaikea käsittää" – Katso korkeakouluhaun 600 suosituinta opiskelupaikkaa
 Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"
 "Yhteiskuntaopin opiskelusta luulisi olevan juristille hyötyä" – oikeustieteen todistusvalinta herättää hämmennystä
 Yo-todistuksella suoraan unelma-alalle – Katso aineet ja arvosanat, joilla keräät pisteet oikikseen, lääkikseen ja kauppikseen vuonna 2020

Oikeustieteelliseen pääsy vaati Helsingin ja Itä-Suomen yliopistossa vähintään neljä laudaturia, Lapissa riitti yksi


Summary: Broilerinlihan kulutus on Suomessa yli tuplaantunut tällä vuosituhannella 60 miljoonasta kilosta 130 miljoonaan kiloon.

Parissa kolmessa lähikuppilassa olisi ollut viime päivinä tarjolla kananpoikaa appelsiinikermakastikkeessa, kimchi-kanaa, bbq-broileria, broileria yrttitomaattikastikkeessa – ja salaattibaarista olisi löytynyt: broileria!
 Broileri on pitänyt pintansa kotikeittiöiden ja ravintoloiden ruokalistoilla jo useiden vuosien ajan, eikä tämä vuosi näytä tekevän poikkeusta.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan suomalaiset söivät broileria keskimäärin 23 kiloa per henkilö vuonna 2017. Viime vuoden tilastoja ei ole vielä julkaistu, mutta Siipikarjaliiton mukaan kasvu jatkuu tasaisena. Huhtikuuhun mennessä broilerin kulutus on tänä vuonna kasvanut jo kolme prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 – Suomessa kulutetaan jo enemmän broilerinlihaa kuin naudanlihaa. Sianliha on Suomessa se suosituin lihalaatu, mutta sen kulutus on laskussa. Uskon, että tätä tahtia ihan muutamassa vuodessa broileria kulutetaan eniten, sanoo Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja  Hanna Hamina .
 Siipikarjaliiton toiminnanjohtaja Hanna Hamina. Markku Pitkänen / YLE
  Historiallisesti tarkasteltuna siipikarja ei kuitenkaan kuulu perinteiseen suomalaiseen keittiöön , sillä kanat ovat olleet enemmän osa munatuotantoa kuin lihatuotantoa. Broilerin kulutus ampaisi Suomessa kunnolla kasvuun vasta 1990-luvulla.
 Mikä selittää lintulihan suosion?
 – Maku on se ykkönen. Elintarviketeollisuus on myös tehnyt hyvää työtä tuotekehityksessä, uusia tuotteita ja makuja tulee sesongeittain. Yksi syy on myös, että osa ihmisistä vaihtaa punaisen lihan vaaleaan lihaan, sanoo Hamina.
 Tuire Nyberg  kertoo olevansa yksi heistä, jotka suosivat broilerinlihaa muun lihan kustannuksella. Haastatteluhetkellä Nyberg seisoo ruokakaupan broileritiskin edessä valitsemassa herkkuja juhannuksen viettoon.
 – Joka viikko tulee tehtyä broilerisoppaa, tai sitten paistettua tai grillattua broileria. Aika paljon tulee broileria syötyä. Punainen liha on jäänyt vähemmälle, mieluummin syön suomalaista broileria, Nyberg sanoo.
 Kim Saarikoski  sen sijaan pitää broilerista, koska sen valmistaminen on helppoa ja nopeaa.
 – Syön enemmän broileria kuin muuta lihaa. Tykkään esimerkiksi grillata broileria, Saarikoski sanoo.
 Broilerin kulutus on kasvanut huimasti vuosituhannen alusta. Tiedonkeräys: Saga Mannila / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Broilerinlihan kulutus jatkaa Hanna Haminan mukaan kasvuaan vielä seuraavinakin vuosina.
 – Uskotaan, että se nyt varmaan seuraavat vuodetkin näyttää tältä, mutta totta kai ala on siinä mielessä vastuullinen, että se haluaa tuottaa kulutuksen mukaisesti. Seurataan tarkasti miten kuluttajat käyttäytyvät markkinoilla ja sopeutetaan tuotantoa sen mukaan.
 "Suomalainen liha on aina ykkösvaihtoehto"
 Suomessa syödystä broilerinlihasta noin 86 prosenttia on kotimaista ja 14 prosenttia ulkomaalaista. Ruokaostoksilla jututettujen lomalaisten mielestä lihan kotimaisuus on tärkeä kriteeri ostopäätöstä tehdessä.
 – Suomalainen liha on aina se ykkösvaihtoehto, sanoo kemiönsaarelainen  Patrik Joki.
 Kirkkonummella asuva  Sanna Jalo  on samoilla linjoilla.
 – Kun broilerista on kyse, niin lihan pitää ehdottomasti olla suomalaista.
 Enemmistö Suomessa syödystä broilerinlihasta on suomalaista. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Suomeen tuodaan kananlihaa enimmäkseen EU:n sisämarkkinoilta, mutta myös esimerkiksi Thaimaasta ja Brasiliasta asti.
 – Suomalaiset tykkäävät fileistä ja liha, mitä tänne tuodaan, on pääasiassa filettä. On vastuullista hyödyntää linnun koko ruho, eli nyt ovat suosiossa myös siivet ja erilaiset ruhon osat, Siipikarjaliiton Hamina sanoo.
 Broileria kulutetaan yhä enemmän Broilerinlihan kulutus on Suomessa yli tuplaantunut tällä vuosituhannella. Viime vuonna jokainen suomalainen kulutti broileria keskimäärin yli 23 kiloa. Vuonna 2010 jokainen suomalainen söi broileria noin 16 kiloa. Broilerinlihan tuotanto on kasvanut 32 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2018.
  Broileribuumi lisää investointeja
 Siipikarjalihan tuotanto on kasvanut 32 prosenttia vuodesta 2010 vuoteen 2018. Ja kasvu sen kun jatkuu.
 – Tällä hetkellä ei näy mitään varjokuvia. Trendit suosivat valkoisen lihan syöntiä. Uskon, että kasvu jatkuu, sanoo Säterin tilan toimitusjohtaja  Mika Säteri.
 Suomessa tuotettu siipikarja on enimmäkseen broileria. Tiedonkeräys: Saga Mannila / Yle
Grafiikka: Tanja Ylitalo / Yle
 Suomessa broilerinlihan tuotanto on keskittynyt Länsi-Suomen, Etelä-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Satakunnan ja Varsinais-Suomen alueille.
 Säterin tilalla Säkylän Vuorenmaassa Köyliössä broileribuumi on näkynyt suurina investointeina ja työmäärän lisääntymisenä.
 – Viimeisten kymmenen vuoden aikana on moninkertaistettu tuotanto vastaamaan kysyntää, ja koetetaan hillitä tuontilihan tuontia. Elokuussa tulee 30 vuotta siitä, kun aloitettiin broilerintuotanto. Aloitimme 15 000 linnulla, ja nyt päästään jo lähelle 300 000 lintua, sanoo tilan isäntä Mika Säteri.
 Marika Säterin ja Mika Säterin tilan uuteen broilerikasvattamoon tuodaan tällä viikolla 64 000 untuvikkoa. Markku Pitkänen / YLE
 – Aika hektistä on ollut kaikki nämä vuodet. Joka vuosi on ollut joku rakennusprojekti käynnissä. On rakennettu varastoa ja lämpökeskusta, ja aurinkoenergiaa otettu käyttöön. Sellaista vauhdikasta meidän arki on perheen parissa, ja aika tiivistä tämä työskentely. Vapaapäivät pitää yrittää varastaa, tilan emäntä  Marika Säteri  jatkaa.
 Siipikarjaliiton arvion mukaan broilerituotanto työllistää noin 2 000 henkilöä ja tiloja on Suomessa noin 200. Tuotannon arvo liikkuu 500–550 miljoonan euron paikkeilla.
  Tuotannon läpinäkyvyys aiempaa tärkeämmässä roolissa
  Punaisen lihan ympäristö- ja terveysvaikutuksista  on puhuttu paljon, mikä osittain selittää broilerinlihan suosion kasvua. Myös  broilerin eettisyys puhuttaa  aika ajoin.
 Maailman luonnonsäätiö  WWF:n Lihaoppaan mukaan tehotuotettua broileria tulisikin välttää ympäristösyistä . Suomalaista ilman soijarehua tai vastuullisella soijalla tuotettua broileria voi oppaan mukaan kuitenkin syödä harkiten.
 Haminan mukaan alalla on tehty paljon, jotta suomalaiset voisivat luottaa syömäänsä broilerinlihaan ja lihantuotantoon.
 – Kyllä siihen panostetaan vuosi vuodelta enemmän. Emme voi päästää kaikkia ihmisiä tuonne kanalaan, ettei eläinten terveys ja hyvinvointi ja elintarviketurvallisuus vaarannu. Tuomme kuitenkin esimerkiksi sosiaalisessa mediassa esiin sitä, mitä broilerin elämään kuuluu, sanoo Hamina.
 Hallissa broilerit kulkevat vapaasti, mutta pienessä tilassa. Kuva ei ole Säterin tilalta. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Tuotannon läpinäkyvyys on myös Mika Säterin mukaan nousussa. Säterin uuteen broilerikasvattamoon on rakennettu Suomeen ensimmäisten joukossa ”showroom”, josta ikkunan läpi voi seurata lintujen elämää kasvattamossa.
 Myös kuluttajien kiinnostus ruoan alkuperää kohtaan on Säterin mukaan kasvanut viimeisten kymmenen vuoden aikana.
 – Nyt halutaan puhtaasti ja eettisesti tuotettua lihaa. Meillä lukee lihapaketeissa tilan nimi ja kuluttajat voivat soitella perään. Soittoja tulee yllättävän paljon.
 Haminan mukaan myös ilmastovaikutuksia on alalla yritetty pienentää monenlaisin toimin. Moni kanala esimerkiksi lämpenee hakkeella ja oljella.
 – Ala on aina kierrättänyt ravinteita. Meillä on jalostettu erilaisia lannoitteita jopa kuluttajille. Säästämme myös sähköä, olemme vaihtaneet LED-lamppuihin ja tuotamme sähköä uusiutuvalla energialla. On paljon tuulivoimaa ja aurinkopaneelit ovat yleistyneet tiloilla.
 Lue lisää:
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset  (20.6.2019)
  Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista  (9.1.2019)
  Kasvisruokabuumi kytee pinnan alla, kun sekasyöjät sekoittavat pakkaa – lihankulutus yhä viime vuosien tasolla  (4.8.2018)
 Miten ostaa eettisesti tuotettua broileria – eläinoikeusjärjestö ja Siipikarjaliitto vastaavat  (11.7.2018)
 WWF julkaisi Lihaoppaan: Kotimainen tehotuotettu sianliha ja broileri vältettävien listalla, luomua voi syödä kohtuudella.  (7.2.2017)

Kanasta tuli kansallisruoka: Suomalaiset syövät kanaa yhä enemmän ja enemmän – broilerinlihan kulutus on yltämässä taas uuteen ennätykseen


Summary: Torien mansikkamyyntiä ratsataan uudella menetelmällä, joka paljastaa väärentäjät.

Suomalaisena myyty mansikka ei välttämättä ole kotimaista marjaa. Elintarvikevalvonta kiinnittää aiempaa enemmän huomiota kotimaisena myytyjen mansikoiden alkuperään. Uuden menetelmän ansiosta mansikan alkuperä pystytään selvittämään yksinkertaisella laboratoriokokeilla.
 Kuluttajan on vaikea itse tunnistaa mansikan alkuperää, mutta hinta ja epäilyttävä markkinointi voi viitata epärehelliseen myyntiin, jossa ulkomaista mansikkaa markkinoidaan kotimaisena.
 Uutta menetelmää Lahdessa ja Helsingissä. Lahden elintarvikevalvonta otti viime kesänä mansikkanäytteitä yli 20 myyntipaikalta Lahdessa. Otokset olivat pieniä, mutta viesti on selvä: kotimaisena myyty mansikka ei sitä välttämättä ole.
 – Noin viidennes pistokokeista oli sellaisia, joissa alkuperää ei pystytty luotettavasti varmentamaan kotimaiseksi, kertoo terveystarkastaja  Sari Johnsson  Lahden elintarvikevalvonnasta.
 Lahden elintarvikevalvonta on valmistautunut ottamaan näytteitä myös tänä kesänä.
 Mansikkaa myynnissä Lahden Kauppatorilla. Juha-Petri Koponen / Yle
 Isotoopit ja hivenaineet paljastavat totuuden
 Luonnonvarakeskus ja Ruokavirasto ovat kehittäneet menetelmän  suomalaisen mansikan alkuperän varmistamiseksi , kertoi Yle aiemmin. Virastot koostivat viime kesänä mansikan isotooppisuhteiden ja hivenaineiden pitoisuuksista tietokannan ja loivat suomalaisen mansikan profiilin.
 Tietokannan avulla voidaan analysoida mansikoiden alkuperä ja paljastaa valheellisesti kotimaisena myytävät marjat.
 STT kertoi maanantaina, että  kuntaviranomaiset ovat saaneet menetelmän käyttöönsä  ja voivat ottaa mansikkanäytteitä kauppapaikoilta. Näytteitä voidaan jo verrata Puolassa ja Ruotsissa tuotettuihin marjoihin ja tänä vuonna vertailu laajenee virolaisiin mansikoihin.
 Ruokaviraston yksikönjohtaja  Janne Nieminen  sanoo, että menetelmällä voitaisiin varmistaa myös muiden torimarjojen alkuperä.
 – Näyttää siltä, että samaa menetelmää voi käyttää luonnonmarjoille, kuten mustikalle. Myös sienille. On aika paljon tuotteita, joissa alkuperällä on vaikutusta hintaan. Suomalaiset haluavat ostaa kotimaista.
 Lue myös: Ei enää parin kympin laatikoita – Kesän mansikkalaatikoiden hinta pysynee 35 eurossa

Uudenlaiset pistokokeet myyntikojuille todistavat: suomalaisena myyty mansikka saattaakin olla ulkomaalaista


Summary: Nuoren teheranilaisnaisen mukaan surkea taloustilanne huolettaa iranilaisia enemmän kuin viime päivien kriisiuutiset.

Iranin ja Yhdysvaltojen välit kärjistyivät viime viikolla sodan partaalle. Torstaina Iran  ampui alas  miehittämättömän yhdysvaltalaisen tiedustelukoneen, ja perjantaina presidentti  Donald Trump  kertoi peruneensa kostoiskut  viime hetkellä .
 Mutta kun iranilainen  Khatereh Rasti  lauantaiaamuna tuli työpaikalle, kollegat eivät tuntuneet olevan moksiskaan.
 – Luulin, että tapahtumat olisivat olleet päivän puheenaihe. Mutta juuri kukaan ei sanonut mitään, korkeintaan vitsailivat, Rasti kertoo puhelimitse Teheranista.
 Iranin media on uutisoinut juhannusviikon selkkauksen ja osapuolten kommentit laajasti. Moni iranilainen kuitenkin pitää televisiota ja lehtiä maan johdon äänitorvena ja suhtautuu niiden välittämiin tietoihin varautuneesti.
 Nuori teheranilaisnainen arvelee myös, että monen energia yksinkertaisesti kuluu jokapäiväisestä talousahdingosta selviämiseen.
 – Ihmiset eivät jaksa olla kiinnostuneita. Iranin surkea taloustilanne painaa kaikkia niin paljon.
 Iranilainen media uutisoi yhdysvaltalaiskoneen alasampumisen näyttävästi. Abedin Taherkenareh / EPA
 "Hyökätköön, jos haluaa"
 Rasti työskentelee sihteerinä ja kielenkääntäjänä suomalaisyhtiö Eastfoodin tytäryhtiön Laziz Khorakin toimistossa Teheranissa. Yhtiö  valmistaa täytettyjä leipiä  80 miljoonan asukkaan Iranin elintarvikemarkkinoille.
 Hänen mukaansa selkkaus ei ole saanut aikaan pelkoa tai paniikkia teheranilaisten keskuudessa. Ihmiset ovat lähinnä tyytyneet ihmettelemään Yhdysvaltain presidentin toimintaa, usein huvittuneeseen sävyyn.
 – Trumpille naureskellaan ja häntä pilkataan. Häntä pidetään öykkärinä ja rähinöitsijänä, Khatereh Rasti kertoo.
 – Ihmiset sanovat, että hyökätköön, jos kerran haluaa.
 Mutta vaikka muut eivät näytä pelkäävän, Rasti itse on hyvin huolissaan.
 – Sota ei todellakaan korjaa tätä tilannetta. Kukaan ei halua Iranista uutta Afganistania, Pakistania tai Irakia.
 Khamenei-pakotteet eivät täytä jääkaappia
 Iranilaiset eivät ole viime vuosina olleet kovin tyytyväisiä myöskään omien hallitsijoidensa toimintaan. Se näkyi esimerkiksi syksyllä 2017, kun kansanjoukot marssivat hallitusta vastaan kymmenissä kaupungeissa.
 Monikaan ei odota, että Trumpin maanantaina määräämillä uusilla pakotteilla Iranin uskonnollista johtajaa ajatollah  Ali Khameneita  vastaan olisi merkittäviä vaikutuksia.
 Iranilaiset uskovat, että maan johto kyllä osaa pitää huolen itsestään.
 – Sanotaan nyt vaikka niin, että minun jääkaappini ei täyty uusien pakotteiden ansiosta, Khatereh Rasti toteaa.
 Iranissa on yli kolme miljoonaa työtöntä. Abedin Taherkenareh / EPA
 Ruoka, vuokrat ja lääkkeet kallistuvat
 Yhdysvallat vetäytyi viime vuonna Iranin kanssa solmitusta ydinsopimuksesta ja määräsi talouspakotteita, jotka ovat saaneet Iranin talouden polvilleen. Maan valuutan rialin arvo on romahtanut. Inflaatio on hallituksen tilastojen mukaan 37 prosenttia.
 Kärsimään ovat joutuneet erityisesti tavalliset iranilaiset. Monien tuotteiden hinnat ovat moninkertaistuneet, vihanneksista ja hedelmistä auton varaosiin.
 – Pakotteet ovat vaikuttaneet kaikkiin, olit sitten maanviljelijä, kauppias, hallituksen työntekijä tai tavallinen työläinen, Rasti sanoo.
 Hänen mukaansa tilanne on nyt jonkin verran vakaampi kuin viime vuonna. Mutta esiin on tullut uusia ongelmia.
 Vaikka pakotteiden ei Yhdysvaltojen mukaan pitäisi kohdistua lääkkeisiin, Iranissa on pulaa monien vaikeiden sairauksien kuten syövän hoidossa tarvittavista lääkkeistä.
 – MS-tautia sairastava 20-vuotias serkkuni tarvitsee pistoksia, jotka ovat nyt kolme tai neljä kertaa kalliimpia kuin aikaisemmin, Rasti kertoo.
 Myös asumisen hinta on noussut.
 – Jotkut ovat joutuneet muuttamaan Teheranista pienemmille paikkakunnille, koska heillä ei ole enää ollut varaa vuokraan.
 Myös korruptio vaikuttaa
 Iranilla on mittavat öljy- ja maakaasuvarat. Trumpin pakoteruuvi on kuitenkin vähentänyt merkittävästi maan kykyä myydä öljyä kansainvälisille markkinoille.
 Pakotteiden ansiosta Iranin hallituksella on nyt huomattavasti vähemmän rahaa käytettävissä sotilasmenoihin, mutta samalla myös esimerkiksi kansalaisten sosiaaliturvaan.
 Moni iranilainen syyttää talousahdingosta pakotteiden lisäksi myös korruptiota. Uutiset valtionyhtiöiden tai -virastojen rahojen päätymisestä yksityisille ulkomaisille pankkitileille eivät Iranissa ole harvinaisia.
 Khatereh Rastin mielestä asioiden muuttaminen pitäisi jättää iranilaisille itselleen.
 – Iranin tulevaisuutta voivat muuttaa vain iranilaiset itse. Se ei ole Yhdysvaltojen tai muiden maiden tehtävä.
 Lisää aiheesta:
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin
 Tällainen on ollut Yhdysvaltain Iran-suhteiden vuoristorata – ydinkumppanista pahan akselin kautta ydinsopuun ja uuteen kriisiin
 Trumpin pakotteet sekoittivat iranilaisperheen raha-asiat – "Nyt meillä ei ole varaa edes korjauttaa jääkaappia"

Teheranin kaduilla pilkataan "öykkäri-Trumpia", mutta "kukaan ei halua Iranista uutta Afganistania"


Summary: Hellekartoilla on keskiviikkoiltapäivän korkeimpia lämpötiloja ja ennusteita torstain lämpötilapiikeistä.

Länsi- ja Keski-Euroopassa hätyytellään loppuviikosta lämpöennätyksiä, kun Afrikan mantereelta kuumaa ilmaa jo alkuviikosta tuonut helleaalto nostaa elohopean tappiin monin paikoin.
 Ylen meteorologin  Kerttu Kotakorven  havaintokartta näyttää, että keskiviikon aikana lämpötilat ovat kohonneet jo osissa Ranskaa 35:een, Berliinissä 37:ään asteeseen. Lämpötilat ovat kohoamassa iltapäivän aikana vielä hieman korkeammalle.
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Lähipäivinä kuumuus pahenee entisestään.  Ranskan ilmatieteen laitos ennustaa  maan etelä-, keski- ja itäosiin keskiviikosta sunnuntaihin laajalti 35:stä 41 asteeseen yltäviä lämpötiloja. Perjantaina lämpötilat voivat yltää joillain Etelä-Ranskan paikkakunnilla jopa 44 asteeseen.
 Suomen ilmatieteen laitos  kertoo tiedotteessaan , että tämän viikon korkeimmat lämpötilat mitataan Ranskan lisäksi Espanjassa.
 Baskimaan rajoilta Katalonian eteläosaan yltävässä Ebro-joen laaksossa lämpötilat voivat  Espanjan ilmatieteen laitoksen mukaan  ylittää loppuviikosta 42 astetta.
 Alla olevalla kartalla on Kotakorven ennusteita lämpötiloista eurooppalaisissa kaupungeissa torstaina.
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Saksassa saatetaan rikkoa jo keskiviikon aikana kesäkuun lämpöennätys. Myös Ranskassa kesäkuun lämpöennätys, 41,5 astetta vuodelta 2003, on todennäköisesti rikkoutumassa loppuviikon aikana.
 Kuumuus ahdistaa myös Italiassa, jossa Milanoon ja Firenzeen ennustetaan torstaiksi 40 astetta tai hieman alle.
 Kuumuutta pahentaa se, etteivät lämpötilat laske monin paikoin alle 20 asteen yölläkään. Joillain Ranskan paikkakunnilla rikottiin jo alkuviikosta kesän yölämpötilaennätyksiä.
 Lisää aiheesta:
 Helle levittäytyi Eurooppaan – Viilennystä haetaan vesisuihkuista ja jäisistä hedelmistä, katso kuvat
 Ranskan yläkoululaiset eivät pääsekään perjantaina kesälomalle – loppukokeet lykkääntyvät kovien helteiden takia
 Eurooppaan ennustetaan paahtavan kuumaa viikkoa – ranskalaismeteorologi: Helle on etuajassa

Torstaista tulossa Euroopan hirmuhelteiden toistaiseksi paahtavin päivä – Katso kartat: Ranskassa, Espanjassa ja Italiassa hätyytellään 40 asteen lämpötiloja