Summary: Monet asiantuntijat ovat sitä mieltä, että sisäilmaongelmien hoito on hajallaan liian monessa paikassa.

Helsinkiläisen Vartiokylän ala-asteen pihalle alkaa sateisena aamuna kerääntyä lapsia. He etsivät maasta oman luokkansa tunnuksen ja menevät sen viereen odottelemaan. Vettä tulee taivaalta lähes kaatamalla, eikä kaikilla lapsilla ole sateenvarjoa eikä saappaita.
 Kun aika koittaa, paikalla olevat aikuiset pyytävät lapsia kävelemään jonossa lähistöllä odottaviin busseihin. Valtaosa aikuisista on lasten vanhempia ja he pohtivat ääneen, miten tämäkin aamu olisi sujunut ilman heidän mukana oloaan. Lopulta bussit ovat täynnä ja lähtevät kohti Malmia, jossa Vartiokylän lapset nykyään käyvät koulua.
 Lapset jonottavat päästäkseen bussiin. Matti Myller / Yle
 Päivittäisen bussimatkailun taustalla on se, että Vartiokylän ala-asteen koulu on laitettu käyttökieltoon. Siellä oli vuosien ajan erilaisia sisäilmaongelmia, joita hoidettiin osakorjauksilla. Lopulta tilanne meni niin pahaksi, ettei lapsia ja opettajia päästetä enää rakennuksen sisälle.
 Aktiivisten vanhempien varassa
 Kaikkien näiden vuosien ajan koululaisten vanhemmat ovat taistelleet paremman sisäilman puolesta. Vanhempien joukossa on lääkäreitä, juristeja ja rakennusalan ammattilaisia, jotka ovat käyttäneet osaamistaan sen puolesta, että heidän lapsensa saisivat viettää päivänsä terveellisessä ympäristössä. Vanhemmat ovat olleet yhteydessä virkamiehiin ja päättäjiin, tehneet valituksia aluehallintovirastoon ja teettäneet erilaisia selvityksiä. Tänä keväänä he selvittivät itse myös väistötiloiksi sopivien parakkien saatavuutta ja sijoittelua.
 Mia Kavasto ja Kimmo Laine ovat taistelleet, jotta heidän lapsensa pääsisivät terveellisempään kouluympäristöön. Matti Myller / Yle
 Yksi aktiivinen vanhempi on  Kimmo Laine . Hänen poikansa joutui lopulta kolmen vuoden jälkeen vaihtamaan Vartiokylästä toiseen kouluun astmaoireiden pahennuttua liikaa. Laineen mukaan tiedonkulun ongelmat ovat olleet läpi prosessin suuri ongelma.
 – Sillä olisi pelastettu moni asia, jos kaupunki olisi tehnyt oikeanlaista tiedottamista oikeaan aikaan. Se, että tietoja pimitetään, ei missään olosuhteissa tällaisissa asioissa paranna tilannetta. Päinvastoin, se aiheuttaa vaan epätietoisuutta.
 Mia Kavasto  puolestaan ryhtyi aktiiviksi sen jälkeen, kun sai tietää, minkälainen koulun aloitus hänen ekaluokkalaisella pojallaan oli edessä. Hänen mielestään tieto ei ole kulkenut kunnolla myöskään vanhemmilta kaupungin suuntaan.
 – Ei ole kuultu sitä, että ihmiset ihan oikeasti vakavasti sairastuvat. Pitäisi myös toimia niin, että riippumatta siitä, kuka on vastuussa, joku ottaa kopin siitä että homma hoidetaan. Eikä vaan pyöritellä ympäri virastoja sitä vastuuta.
 Kuka on vastuussa?
 Tiedonkulun ongelmia on koettu myös monessa muussa sisäilmaongelmaisessa koulussa eri puolilla Suomea. Ne nousevat usein esille esimerkiksi aluehallintovirastoihin tehdyissä kanteluissa.
 Monet asiantuntijat näkevät tämän taustalla sen, että vastuu sisäilmaongelmien hoidosta on kunnissa liian hajallaan. Kun ongelmia ilmenee, niihin puuttuminen kuuluu niin kouluterveydenhuollon, työterveyshuollon, työsuojelun kuin rehtorinkin tehtäviin. Näihin tahoihin vanhemmatkin ovat usein yhteydessä. Lopullinen vastuu taas kuuluu kiinteistön omistajalle, jota yleensä edustaa kunnassa tilayksikkö.
 Ideaalitilanteessa kaikki toimijat yhdistäisivät osaamisensa ja hoitaisivat ongelman yhdessä. Tosielämässä yhteistyö ei kuitenkaan aina suju niin kuin pitäisi. Tämä tunnustetaan myös Helsingin kaupungissa.
 Rakennetun omaisuuden hallintapäällikkö Sari Hildén tunnustaa, että toisinaan yhteistyö ei suju parhaalla mahdollisella tavalla. Matti Myller / Yle
 – Me olemme koko ajan lisänneet tiedotusta, me koulutamme esimiehiä, meillä on kaupungin nettisivuilla tietoa tästä. Mutta aina tapahtuu sitten niitä huonojakin caseja, sanoo Helsingin kaupungin Rakennetun omaisuuden hallintapäällikkö  Sari Hildén .
 Hänen mukaansa ongelmia voi tulla esimerkiksi silloin, kun yksittäisissä kohteissa pitäisi nopeasti arvioida ongelman vakavuutta ja sen ratkaisukeinoja. Isossa organisaatiossa tiedonkulku voi olla hankalaa.
 “Suomessa eivät lasten oikeudet toteudu”
 Sisäilmaongelmien parissa jo 30 vuotta työskennellyt Turun yliopiston työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori  Tuula Putus  on tilanteeseen hyvin turhautunut. Vartiokylän koulun tapaisia esimerkkejä löytyy hänen mukaansa paljon.
 Työterveyshuollon ja ympäristölääketieteen professori Tuula Putus on turhautunut siihen, että lasten ja nuorten ongelmia vähätellään. Matti Myller / Yle
 Putuksen mielestä kyse ei ole vain tiedonkulun ongelmasta vaan asenneongelmasta: lapsia ei Suomessa arvosteta riittävästi. Hän huomauttaa, että lainsäädäntö ja viranomaisohjeet ovat näiltä osin hyvin selkeitä, niitä ei vaan noudateta.
 – Lasten oikeudet eivät toteudu Suomessa. Me olemme hyvin hitaita tarttumaan lapsiin ja nuoriin kohdistuviin riskeihin. Ehkä Suomessa ei ymmärretä arvostaa heitä riittävästi. He ovat tulevaisuuden tekijöitä ja ovat ansainneet terveen ja turvallisen päiväkoti- ja kouluympäristön.
 Putusta turhauttaa erityisesti ongelmien vähättely. Lasten oireilu kuitataan liian usein sillä, että lasten muka kuuluisikin sairastaa paljon. Välillä taas vihjaillaan, että opettajien sisäilmaoireet johtuisivat vaikkapa vaihdevuosista. Esimerkiksi Ruotsissa suhtautuminen on hyvin erilaista.
 Lasten piirustuksia on jäänyt suljettuun kouluun. Matti Myller / Yle
 Putus huomauttaa, että sisäilmaongelmista on tehty erittäin paljon tutkimusta. Siitäkin on selviä tuloksia, että kun rakennus korjataan kunnolla, siellä aikaa viettävien terveys paranee. Ja näin saadaan lopulta aikaan myös säästöjä.
 Tätä pohditaan parhaillaan myös ministeriöiden yhteisessä Terveet tilat -ohjelmassa, jonka tavoitteena on tervehdyttää rakennukset ja parantaa sisäilmaongelmista kärsivien hoitoa. Hanke tähtää vuoteen 2028.
 Sisäilmaongelmaisesta koulusta seuraavaan
 Vartiokylässä vanhempien taistelu ei ole päättynyt koulun sulkemiseen vaan se jatkuu edelleen. On käynyt ilmi, että Helsingin Malmilla sijaitsevassa väistökoulussa on niin ikään sisäilmaongelmia.
 Myös väistötiloissa Malmilla on havaittu sisäilmaongelmia. Matti Myller / Yle
 Nyt oppilaat ja vanhemmat odottavat, että luvatut parakit nousevat jossakin vaiheessa varsinaisen koulun lähistölle, ja lapset pääsevät pois myös väistökoulusta. Samalla loppuisivat päivittäiset bussimatkat, jotka nekin ovat aiheuttaneet huolta. Sen jälkeen alkaa toivottavasti uuden koulun rakentaminen.
 – Ei ole kyllä yhtään sellainen fiilis, että ollaan voittajia tässä asiassa, Kimmo Laine toteaa.
 Bussit kuljettavat lapsia väistötiloihin. Matti Myller / Yle

Lasten kuuluu sairastaa paljon ja opettajien oireet johtuvat vaihdevuosista – Näin hurjia väitteitä koulujen sisäilmaongelmien yhteydessä esitetään


Summary: Naisten osallistuminen kutsuntoihin tietäisi rahanmenoa kunnille ja Puolustusvoimille.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Syksyn kutsunnat ovat alkaneet ja ne koskevat tänä vuonna noin 35 000 nuorta miestä. Naisten vapaaehtoisen asepalveluksen valintatilaisuudet järjestetään aina keväisin.
 Jos Varusmiesliiton tavoite toteutuu, tulevaisuudessa samoissa kutsunnoissa ovat sekä miehet että naiset.
 Varusmiesliitto  julkaisi heinäkuuussa linjauksen , jonka tavoitteena on tasa-arvoinen asevelvollisuus. Yksi askel olisi, että kutsunnat koskisivat tulevaisuudessa myös naisia.
 Puolustusvoimissa ehdotus ei saa sellaisenaan vastakaikua.
 Pohdintaan jo tällä hallituskaudella?
 Puolustusvoimilla ei ole tarvetta kasvattaa joukkojen kokonaismäärää, joten koko ikäluokan kouluttaminen ei olisi tarkoituksenmukaista.
 – Jos asevelvollisuus koskisi myös naisia, joutuisimme valikoivan asevelvollisuuden tilanteeseen. Tuolloin pitäisi pohtia, millä perusteella valitsisimme ne, jotka tulevat palvelukseen ja ne, jotka eivät tule palvelukseen, sanoo sektorijohtaja, komentaja  Sami Iso-Lauri  Puolustusvoimien pääesikunnasta.
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) pitää ajatusta myös naisia koskevista kutsunnoista mielenkiintoisena.
 – Sitä kannattaa varmasti selvittää, Kaikkonen sanoo.
 Puolustusministeri Antti Kaikkosen asettama parlamentaarinen komitea selvittää asevelvollisuuden laajempaa kehittämistä myöhemmin tänä syksynä. Sami Takkinen / Yle
 Varusmiesliitosta ehdotusta perustellaan sillä, että kutsunnoissa naiset saisivat tietoa asepalveluksesta ja puolustusvoimista. Samalla saataisiin tietoa koko ikäluokan hyvinvoinnista kuten tähän mennessä on saatu nuorista miehistä.
 Liiton tavoitteena on, että päätös kutsuntojen laajentamisesta tehtäisiin tämän hallituskauden aikana. Tasa-arvoinen asevelvollisuus tulisi voimaan huomattavasti myöhemmin.
 Puolustusvoimat: Ei tarvetta muutoksiin
 Puolustusvoimien näkökulmasta tapaa, miten kutsunnat järjestetään, ei tarvitse juurikaan muuttaa. Nykyinen asevelvollisuus on kustannustehokas ja sitä kautta saadaan riittävä määrä henkilöstöä koulutettavaksi sodanajan joukkoihin.
 Kutsuntojen laajentaminen koskemaan koko naispuolista ikäluokkaa edellyttäisi muun muassa lakimuutoksia, kutsuntoihin käytettävien resurssien kaksinkertaistamista ja kutsuntojen sisällön tarkistamista.
 Kutsunnoissa määritetään asevelvollisen palveluskelpoisuus, päätetään palveluspaikka ja palveluksen aloitusaika. Samalla jaetaan tietoa tulevasta varusmiespalveluksesta.  Sami Takkinen / Yle
 Maanpuolustuksesta ja eri palvelusvaihtoehdoista kertominen nähdään puolustusvoimissa tärkeänä. Ikäluokan voisi tavoittaa jo aikaisemmin kuin mitä nykyään, esimerkiksi toisen asteen opintojen alkaessa. Nyt kutsuntakirje lähetetään kotiin sen vuoden tammikuussa, kun nuori täyttää 18 vuotta.
 Jos myös naiset osallistuisivat kutsuntoihin, puolustusvoimien aluetoimistojen henkilöstön määrää pitäisi kasvattaa. Myös kuntien menot lisääntyisivät, koska ne maksavat puolet ennakkoterveystarkastuksista kunnallisessa terveydenhuollossa.
 – Koko naisikäluokan tavoittaminen terveydentilan tarkastamiseksi, sosiaalisen elämäntilanteen kartoittamiseksi sekä syrjäytymisen ehkäisemiseksi ovat ilman muuta kannatettavia asioita, mutta se ei ole puolustusvoimien tehtävä, komentaja Sami Iso-Lauri sanoo.
 Mitä mieltä sinä olet naisten osallistumisesta kutsuntoihin? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan klo 19.
 Lue lisää:
 Varusmiesliitto esittää kaikille pakollista asevelvollisuutta: "Nykyinen malli koetaan epätasa-arvoiseksi"
 Naisten asevelvollisuus on maailmalla harvinaista – Norjassa asevelvollisista jo joka neljäs on nainen

Varusmiesliitto haluaa naiset kutsuntoihin, Puolustusvoimat vastustaa – puolustusministeri Kaikkonen: "Asiaa kannattaa selvittää"


Summary: Pidätettyjen olosuhteiden vähimmäisvaatimuksista vastaisi Yhdysvaltain maahanmuuttovirasto.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  hallinto julkisti keskiviikkona uuden säännöksen, jonka myötä kiinniotettuja laittomia siirtolaisia voitaisiin pitää määrittelemätön aika pidätettyinä, kertoo  The New York Times .
 Uusi säännös korvaisi yli 20 vuotta vanhan, niin kutsutun Floresin sopimuksen, jonka mukaan siirtolaislapsia ei saa pitää pidätettyinä yli 20:tä päivää. Floresin sopimus myös määrittelee, minkätasoista hoitoa lapsille täytyy tarjota. Samoin sopimuksessa määritellään olosuhteiden vähimmäisvaatimukset.
 Uuden säännöksen myötä vähimmäisvaatimuksista päättäisi Yhdysvaltain maahanmuuttovirasto, joka myös ylläpitäisi siirtolaisperheille tarkoitettuja kolmea keskusta.
 Trumpin hallinnon tarkoitus on lähettää siirtolaisille selkeä viesti siitä, että he joutuvat lukkojen taakse, mikäli yrittävät päästä Yhdysvaltoihin laittomasti. Kriitikoiden mielestä säännös on uusin luku Trumpin hallinnon pyrkimyksissä sulkea Yhdysvallat muulta maailmalta.
 Valkoisessa talossa toimittajille puhuneen presidentti Trumpin mukaan uuden säännöksen myötä "ihmisten on lähes mahdotonta päästä maahamme laittomasti".
 Uusi säännös vaatii vielä liittovaltion tuomarin hyväksynnän ja viranomaiset ovat myös valmistautuneet oikeustoimiin säännöstä vastustavien osalta. Aikaisintaan se voi tulla voimaan kahden kuukauden päästä siitä, kun se on julkaistu liittovaltion rekisteriin, minkä on määrä tapahtua perjantaina.
 Lue myös:
 Trumpin hallinnon viranomainen: Vapaudenpatsaaseen kaiverrettu, siirtolaisia tervetulleeksi toivottava runo viittaa eurooppalaisiin (14.8.)
 Trumpin hallinto aikoo tiukentaa nyt laillisten siirtolaisten oloja Yhdysvalloissa – "Se on amerikkalaisen unelman ydin" (13.8.)

Uusi säännös antaisi Trumpin hallinnon pitää laittomia siirtolaisia pidätettyinä niin pitkään kuin haluaa


Gran Canarian saarella tuhannet maastopaloa pakoon joutuneet ihmiset ovat päässeet palaamaan koteihinsa, kertovat paikallisviranomaiset.
 Kaikkiaan jopa 10 000 ihmistä evakuoitiin saaren keskiosissa riehuneen palon alta. Evakuoiduista 7 500 on päässyt palaamaan koteihinsa.
 Useita päiviä hallitsemattomana levinnyt palo on toistaiseksi ehtinyt tuhota 12 000 hehtaaria maata.
 Eilen viilentynyt sää ja heikentyneet tuulet ovat kuitenkin helpottaneet saamaan palon haltuun.
 Lue myös:
 Gran Canarian maastopalosta tulossa ympäristökatastrofi – luonnonpuiston kanarianmäntymetsät uhattuina (20.8.)
 Gran Canarialla roihahti jälleen maastopalo – ihmisiä evakuoidaan saaren keskiosista  (18.8.)

Gran Canarialla maastopalojen vuoksi evakuoiduista tuhannet päässeet palaamaan koteihinsa


Summary: Presidentti Jair Bolsonaron mukaan järjestöt yrittävät saada maan hallituksen ja presidentin huonoon valoon.

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  syyttää Amazonin sademetsän tulipaloista kansalaisjärjestöjä, kertoo uutistoimisto AFP.
 Bolsonaron mukaan kansalaisjärjestöt ovat sytyttäneet paloja aiheuttaakseen presidentille ja maan hallitukselle huonoa julkisuutta. Syyksi Bolsonaro epäilee sitä, että järjestöjen rahoitusta on leikattu.
 – Tulipalot on sytytetty strategisiin paikkoihin. Kaikki näyttää siltä, että he ovat menneet sinne sytyttämään tulipaloja ja kuvaamaan niitä, Bolsonaro sanoi keskiviikkona.
 Brasilian avaruustutkimuskeskuksen INPEn julkaisemien tilastojen mukaan tämän vuoden aikana on havaittu lähes 73 000 metsäpaloa, kun viime vuonna niitä oli koko vuoden aikana noin 40 000. Elokuun alussa Bolsonaro erotti INPEn edellisen johtajan tämän kerrottua edelliskuun palotilanteesta. Bolsonaro syytti laitosta tilastojen vääristelystä.
 Brasilian Salvadorissa on käynnissä YK:n alueellinen ilmastokokous. Paikalliset aktivistit osoittivat mieltään presidenttiä vastaan. He pitivät Bolsonaron syytöksiä absurdeina.
 – Tulipalot johtuvat ympäristöä tuhoavasta politiikasta, maatalousbisneksen tukemisesta ja laidunmaiden laajenemisesta, sanoi Brasilian kansalaisjärjestöjen yhdistyksen edustaja  Camila Veiga .
 Brasiliaa on yritetty painostaa lopettamaan Amazonin sademetsän tuhoamisen, koska metsä on olennaisen tärkeä osa ilmaston lämpenemisen estämisessä.
 Viime viikolla Norja ilmoitti seuraavansa Saksan esimerkkiä ja lopettavansa tukensa Amazonin alueelle. Norjan mielestä Brasilia ei enää edes yritä estää Amazonin metsien hakkuita.
 Vanhoja palokuvia sosiaalisessa mediassa
 Amazonin tulipalot ovat nousseet kuumimmaksi puheenaiheeksi viestipalvelu Twitterissä, jossa #PrayforAmazonas-aihetunniste on kerännyt jo yli miljoona twiittiä.
 Samalla on kuitenkin levinnyt vääriä kuvia paloista, AFP kertoo. Jotkut sosiaalisessa mediassa leviävät palokuvat on otettu esimerkiksi jo vuonna 1989 ja jotkut Amazonin paloiksi mainitut kuvat on otettu muun muassa Yhdysvalloissa tai Intiassa.
 Lue myös:
 Amazonin sademetsän polttaminen on kaksinkertaistunut – monessa osavaltiossa hätätila, presidentti yllyttää jatkamaan polttoa

Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Mikromuovi juomavedessä ei toistaiseksi ole terveysriski ihmisille, sanoo Maailman terveysjärjestö WHO tuoreessa raportissaan.
 WHO:n mukaan mikromuovin määrä juomavedessä ei vielä ole noussut liian korkealle. Järjestö kuitenkin haluaa selvittää mahdollista riskiä tulevaisuudessa.
 Mitä on mikromuovi? Mikromuoviksi kutsutaan erittäin pieniä, alle 5 mm kokoisia muovihiukkasia, mutta suurin osa mikromuoveista on alle 1 mm kokoisia. Mikromuovia syntyy muovijätteen hajotessa, mutta muovirakeita myös tehdään tarkoituksella mm. lisättäväksi kosmetiikkaan. Eniten on tutkittu mikromuovin pitoisuuksia merissä, joissa YK:n arvion mukaan on muovijätettä kaikkiaan 100 miljoonaa tonnia.
 WHO:n mukaan asiasta on toistaiseksi vain vähän luotettavaa tutkimustietoa, mikä vaikeuttaa tulosten analysointia.
 Kyseessä on Maailman terveysjärjestön ensimmäinen mikromuovin terveysvaikutuksia selvittävä raportti. Se keskittyi nimenomaan mikromuovin määrään hana- ja pullovedessä.
 Lue myös:
 Simpukka siivoaa merestä mikromuovia, ravinteita ja myrkkyjä – "Simpukka on meren supersuodatin"  (18.8.)
 Tutkijat löysivät runsaasti mikromuovia Arktiksen lumesta – "Sitä kulkeutuu kaikkialle tuulen mukana"  (15.8.)

WHO: Juomaveden mikromuovin määrä ei ole toistaiseksi terveysriski


Summary: Krokotiili on nimeltään Castro tai Hillary.

Herrakerho Travellers Clubin rapujuhlat Tukholmassa Skansenin akvaariolla päättyivät ikävästi, kun aikanaan Kuuban pitkäaikaiselle presidentille  Fidel Castrolle  kuulunut krokotiili puri puhetta pitänyttä kerhon jäsentä käteen, kertovat muun muassa  BBC  ja  Aftonbladet .
 Noin 80-vuotias mies oli siirtynyt krokotiilialtaan reunalle pitämään puhetta juuri ennen kahvien tarjoilua, kun krokotiili hyökkäsi. Mies oli pitänyt kättään huolimattomasti altaan seinän päällä rykiessään puhettaan käyntiin. Akvaarion johtaja  Jonas Wahlström  oli ehtinyt huutaa, että "Stopp", mutta liian myöhään.
 – Yksi krokotiileista hyppäsi ylös ja tarttui hampaillaan miehen kädestä, paikallisen Travellers Clubin klubimestari  Claes Lindberger  kertoi Aftonbladetille.
 Purtu mies oli huutanut, että hän ei saa kättään irti.
 – Joku löi krokotiilia harjanvarrella tai jollain vastaavalla, jolloin ote irtosi, Lindberger muisteli kauhunhetkiä.
 Puheensa keskeyttäneen miehen verenvuotoa hoidettiin parhaan mukaan lautasliinoilla, kunnes ensiapu saapui paikalle. Herrakerhon jäseninä on myös lääkäreitä, joten miehellä oli onni onnettomuudessa.
 – Onneksi paikalla oli kolme lääkäriä, jotka huolehtivat miehestä, kunnes ambulanssi tuli paikalle ja vei hänet sairaalaan. Krokotiili menetti otteensa kädestä noin kymmenen sekunnin jälkeen, Wahlström kertoi uutiskanava  CNN :lle.
 Klubimestari Lindberger kertoi Aftonbladetille, että mies loukkasi kätensä, mutta ei menettänyt sitä, eikä henkeään.
 Ruotsin kuningas Kaarle XVI Kustaa on myös Travellers Clubin Ruotsin-jaoston jäsen, mutta hän ei ollut paikalla rapujuhlissa.
 Krokotiilit kosmonautin ja Moskovan kautta Tukholmaan
 Skansenin akvaariossa asustaa kaksi krokotiilia, joiden matkustelu alkoi 1970-luvun lopulla. Fidel Castro lahjoitti ne neuvostoliittolaiselle kosmonautille  Vladimir Shataloville  vuonna 1978 kommunistivaltioiden välisen ystävyyden eleenä. Shatalov taasen lahjoitti ne eteenpäin Moskovan eläintarhaan, kun krokotiilit olivat kasvaneet vaarallisen kokoisiksi. Brittilehti  Independentin  mukaan Shatalovin vaimo oli saanut matelijoista tarpeekseen. Moskovan eläintarhasta matka jatkui Tukholmaan vuonna 1981, koska siellä niiden oli parempi olla.
 Ympyrä tavallaan sulkeutui neljä vuotta sitten, kun akvaarion johtaja Wahlström vei kymmenen kyseisen krokotiilipariskunnan jälkeläistä Kuubaan.
 Krokotiilipariskunnan nimet ovat  Castro  ja  Hillary .

Fidel Castron kosmonautille lahjoittama krokotiili puri herrakerhon jäsentä rapujuhlilla Tukholmassa


Summary: Ilmastoahdistuksesta kärsii joka neljäs, uusi tutkimus kertoo.

Ahdistusta, turhautumista, riittämättömyyttä, voimattomuutta. Niitä ilmastonmuutos aiheuttaa.
 – Shoppaillessa ei teekään mieli ostaa mitään vaan alkaa ahdistaa. Ja jos ruoka on tuotu jostain tosi kaukaa, tulee itselle tosi paha mieli, helsinkiläinen lukiolainen  Mona Kammonen  kuvailee.
 Mutta mikä auttaa hallitsemaan ilmastoahdistusta?
 Suomalaisten mielestä hankaliin tunteisiin auttavat
 ympäristöystävälliset elämäntavat (80 prosentin mielestä auttaa ahdistukseen) liikkuminen luonnossa (75%)
 Helpotusta omaan oloon ovat tuoneet myös
 keskusteleminen aiheesta (58%) tiedon hankkiminen ilmastonmuutoksesta (56%) liikunta ja urheilu (53%) lemmikkieläinten tai muiden eläinten seurassa vietetty aika (51%) kulttuuri kuten musiikki tai taide (50%)
 Hetkellistä apua ahdistukseen on saatu myös ihan pakenemalla. Sitran teettämän uuden kyselytutkimuksen vastaajista 36 prosenttia saanut helpotusta, kun on pitänyt taukoa ilmastoasioiden seuraamisesta.
 Ilmasto ei hermostuta kaikkia, ja tuo jakautuminen piittaajiin ja huolettomiin hermostuttaa helsinkiläistä  Róza Turusta .
 – Tarvitaan vertaistukea, koska on niin paljon nuoria, jotka haluaisivat vaikuttaa asioihin. Mutta tuntuu, ettei päästä tekemään oikein mitään. Ilmastonmuutosta pitäisi painottaa kaikessa päätöksenteossa.
 Ilmastoahdistuksen peittäminen ihan muuhun tekemiseen on parantanut oloa 31 prosentilla. 20 prosenttia on paennut ajatuksiaan shoppailuun ja 19 prosenttia herkutteluun.
 "Uutisia tulee somessa jatkuvasti"
 Ilmastonmuutos aiheuttaa ahdistusta kaikkiaan 27 prosentilla suomalaisista. Vaikeat tunteet ovat vielä yleisempiä nimenomaan nuorilla: 15-29-vuotiaista 38 prosenttia kertoo Sitran tutkimuksessa kokevansa ilmastoahdistusta.
 Huoli korostuu naisilla ja akateemisen koulutuksen saaneilla.
 Yleisimpiä pahan olon lähteitä ovat uutiset ja havainnot toisten ihmisten käyttäytymisestä ilmastonmuutoksen suhteen.
 Toisaalta nuo pahan olon syyt, uutiset ja muiden käytös, ovat myös rohkaisseet toimimaan ilmaston puolesta. Tässä ristipaineessa elää myös helsinkiläinen lukiolainen  Tommi Bäckman .
 – Stressaan ilmaston takia ihan joka päivä. Uutisia tulee somessa jatkuvasti. Mutta on hyvä, että siitä puhutaan koko ajan. Ja mä uskon, että me pystytään kääntämään tämä vielä ympäri.
 Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Ilmastotunteet-kyselytutkimuksen toteutti Kantar TNS. Internetpaneeliin vastasi touko-kesäkuussa 2070 suomalaista, kaikki 15 vuotta täyttäneitä. Tutkimuksen virhemarginaali on enintään 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue lisää:
 Ilmastoahdistus voi aiheuttaa jopa pakko-oireita – Ymmärrä oma vastuusi, mutta säilytä suhteellisuudentaju
 Ilmastoahdistus ei näy Suomen lentokentillä: matkustajamäärät kasvoivat alkuvuodesta
 Ylen erikoisartikkeli: Surua, epätoivoa, pelkoa – ilmastoahdistus rajoittaa nuorten tulevaisuuden suunnitelmia

Kun ilmastonmuutos myllertää mieltä, ota nämä keinot käyttöön  – "Uskon, että pystymme kääntämään tämän vielä ympäri"


Summary: Poliisi pyytää silminnäkijöitä kertomaan viikko sitten sattuneesta onnettomuudesta.

Kymmenvuotias tyttö loukkaantui vakavasti Tampereella liikenneonnettomuudessa, jossa linja-auto oli osallisena.
 Tyttö oli liikkeellä pyörällä.
 Onnettomuus sattui viime viikon tiistaina illalla kello 17.50 Tampereella Pispalan valtatie 26 kohdalla. Poliisi tiedotti onnettomuudesta tänään keskiviikkona.
 Linja-auto oli tullut Tampereen keskustan suunnasta Pispalan valtatietä Epilän suuntaan. Onnettomuus oli tapahtunut suojatien kohdalla.
 Polkupyörällä liikkeellä ollut 10-vuotias tyttö loukkaantui ja hänet toimitettiin sairaalahoitoon. Tyttö on edelleen sairaalahoidossa.
 Sisä-Suomen poliisin rikoskomisario  Juha Myllymäki  sanoo, että tyttö osui linja-auton oikeaan etukulmaan. Hän on tehohoidossa ja vammat ovat vakavat.
 Bussin kuljettaja jäi paikalle selvittämään asiaa poliisin mukaan.
 Bussin kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja vammantuottamuksesta.
 Poliisi pyytää tapahtuman mahdollisia silminnäkijöitä ilmoittamaan havainnoistaan numeroon 0800 90022 tai sähköpostilla osoitteeseen vihjeet. pirkanmaa@poliisi.

10-vuotias tyttö tehohoidossa sairaalassa, bussikuskia epäillään vammantuottamuksesta Tampereella


Summary: Kiinan ulkoministeriö vahvistaa pidättäneensä kiinalaismiehen, joka työskenteli Britannian konsulaatissa Hongkongissa.

Britannian konsulaatin vakituinen työntekijä  Simon Cheng Man-kit  lähti työpaikaltaan Hongkongista vuorokauden työmatkalle manner-Kiinan puolelle Shenzheniin elokuun 8.päivä eikä ole palannut takaisin.
 Perhe menetti häneen yhteyden, kun Cheng ilmoitti seuraavana päivänä olevansa ylittämässä rajaa takaisin Hongkongin puolelle.
 Cheng työskenteli konsulaatissa taloussuhteisiin liittyvissä tehtävissä. On epäselvää, oliko hänellä diplomaattipassi.
 Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Geng Shuang  vahvisti keskiviikkona, että Shenzenin poliisi on pidättänyt Chengin 15 päiväksi yleisen turvallisuuden rikkomuksesta.
 Pykälien mukaan kyseessä olisi siis vähäinen rike, kuten esimerkiksi katutappelu. Pidätys on siis enemmän hallinnollinen kuin rikokseen perustuva.
 Kiinan ja Britannian välit kiristyvät
 Kiinan ulkoministeriö sanoo, että pidätys on Kiinan sisäinen asia, koska Simon Cheng on Kiinan kansalainen.
 Ulkoministeriön tiedottaja Geng Shuang ei kertonut pidätyksen suoraa syytä, mutta antoi ymmärtää, että syynä olisi Britannian avoin tuki pian kolme kuukautta Hongkongissa jatkuneille Pekingin vastaisille mielenosoituksille.
 – Olemme tehneet useita kertoja selväksi Britannialle, että sen on lopetettava vastuuton puuttuminen Hongkongin ja Kiinan sisäisiin asioihin, Geng sanoi tiedotustilaisuudessa.
 Britannia on Hongkongin entinen emämaa. Alue siirtyi erityisoikeuksin Kiinalle 1997.
 Lue myös:
 Kiina iskee sosiaalisessa mediassa Hongkongin mielenosoittajia vastaan – Twitter sulkenut 200 000 epäilyttävää tiliä manner-Kiinassa

Kiina ärtyi Britannian kommenteista Hongkong-kiistassa ja pidätti brittikonsulaatin työntekijän


Norjalainen Telenor on saanut haltuunsa enemmistön eli 54 prosenttia teleoperaattori DNA:n osakkeista, yhtiöt kertoivat keskiviikkona.
 Telenor ilmoitti toteuttaneensa keskiviikkona osakekaupan, jolla se hankki enemmistön DNA:ssa kahdelta suomalaisyhtiöltä Finda Telecomsilta ja PHP Holdingilta. Kauppahinta oli 1,5 miljardia euroa.
 Yrityskaupasta kerrottiin alun perin huhtikuussa. Kaupan ehtona olivat Euroopan komission ja Suomen viranomaisten hyväksynnät.
 Kaupan toteutuminen tarkoittaa, että Telenorin pitää tehdä pakollinen julkinen ostotarjous DNA:n jäljelle jäävistä osakkeista. Tarjoushinta on 20,90 euroa osakkeelta. Telenor julkistaa ostotarjouksen elokuun lopulla.
 DNA:n osakkeista maksettiin Helsingin pörssissä keskiviikkona puoliltapäivin 20,96 euroa.
 Lue myös:
 Analyysi: DNA:ta myytiin Norjaan, mutta mitä norjalaiset aikovat yhtiölle tehdä?

Telenor hankki enemmistön DNA:sta ja tekee ostotarjouksen lopuista osakkeista


Konepajayhtiö Metso on päättänyt lopettaa valimotoiminnan Etelä-Afrikan Isithebessä syyskuun loppuun mennessä.
 Päätös koskee noin 200 työntekijää. Yhtiön mukaan toimintojen lopettamisella on pieni negatiivinen vaikutus Metson kolmannen vuosineljänneksen tulokseen.
 – Olemme arvioineet tarkkaan kaikki mahdolliset jatkotoimenpiteet, joista valimotoiminnan lopettaminen Isithebessä on osoittautunut ainoaksi toteutettavissa olevaksi ratkaisuksi, kertoo Minerals Consumables -liiketoiminta-alueen johtaja  Sami Takaluoma  Metson tiedotteessa.
 Metson valimot valmistavat metallisia kulutusosia kaivos- ja kivenmurskausalan tarpeisiin. Isitheben lisäksi Metsolla on viisi omaa valimoa Brasiliassa, Kiinassa, Tšekissä ja Intiassa.
 Viime vuonna Metson liikevaihto oli noin 3,2 miljardia euroa. Metsolla on yli 14 000 työntekijää yli 50 maassa.

Konepajayhtiö Metso lopettaa valimotoimintansa Etelä-Afrikassa


Summary: Vaasassa varaudutaan myös lomautuksiin, jos säästötavoitteet eivät toteudu.

Vaasan kaupungin yhteistoimintaneuvottelut ovat päättyneet. Niiden lopputuloksena kaupungin henkilöstö vähenee 145 henkilötyövuodella vuoteen 2021 mennessä. Yt-neuvottelujen  käynnistyessä huhtikuussa  tavoitteena oli 9 miljoonan euron säästöt, mikä tarkoitti noin 237 henkilötyövuotta vuoden 2021 loppuun mennessä.
 Kaupungin tiedotteen mukaan henkilöstösuunnittelulla saadaan aikaan noin 5,5 miljoonan euron säästöt ja muilla toimenpiteillä säästöjä kertyy noin 3,5 miljoonaa euroa. Irtisanottavia palvelussuhteita on enintään 25 vuoden 2021 loppuun mennessä. Siitä, keitä irtisanomiset koskevat, ei ole tehty vielä päätöksiä.
 – Neuvotteluissa säästöjä haettiin ensisijaisesti muilla keinoilla kuin irtisanomisilla, esimerkiksi henkilöstöhallinnollisilla toimenpiteillä, eläköitymisillä sekä töiden ja palveluverkon uudelleenjärjestelyillä. On valitettavaa, että neuvotteluissa jouduttiin kuitenkin päätymään irtisanomisiin, mikä on raskas, mutta talouden kannalta välttämätön päätös, kertoo tiedotteessa vs. henkilöstöjohtaja  Jyrki Sydänoja .
 Mikäli säästötavoitteisiin ei päästä, varaudutaan myös 1-3 päivän lomautuksiin vuosina 2020 ja 2021.
 Palveluita mietitään nyt tarkkaan
 Kaupunginjohtaja  Tomas Häyryn  mukaan kaikki ne lakisääteiset palvelut, joita kunnan tulee antaa asukkailleen, säilyvät edelleen Vaasassa. Säästöt koskevat harkinnanvaraisten palveluiden vähentämistä tai niistä luopumista.
 – Pitää miettiä palveluiden tasoa ja palveluverkkoa käydään läpi eli missä järjestetään mitäkin palveluita tulevaisuudessa. Mietitään, mitkä ovat sellaisia harkinnanvaraisia palveluita, mitkä pitää lakkauttaa tai laittaa ainakin tauolle.
 – Vaikka palvelut Vaasassa säilyvät edelleen hyvällä tasolla, selvää on, että irtisanomiset ja säästöt näkyvät palveluissa ja vaikuttavat meistä jokaisen arkeen, sanoo Häyry.
 Terveiset Arkadianmäelle
 Häyryn mukaan nyt tehtävät kipeät säästöt ovat osa pitkää kehityskaarta, joka on kohdannut kuntataloutta koko Suomessa. Hän toivoo, että myös valtakunnan tason päättäjät ymmärtävät, että kuntatalous on nyt äärimmäisten keinojen äärellä.
 – Tämä vaatii hallituksen budjettiriihessä ja eduskunnassa todella vakavia keskusteluja. Vaasassa tämä oli nyt tämä yt-kierros, mutta aikaisempina vuosina ollaan ihan normaalin henkilöstösuunnittelun kautta vähennetty noin 500 henkilötyövuotta ja ulkoistettu yli 800 henkilöä. Nyt ruvetaan olemaan - ei vaan iholla, vaan nyt mennään luihin ja ytimiin.
 Yhteistoimintaneuvottelujen tulosta käsitellään Vaasan kaupunginhallituksessa ensi maanantaina 26.8.
 Irtisanomiset ehdollisia
 Ketä irtisanomiset koskevat ja miten ne käytännössä toteutuvat, päätetään ainakin osin syksyn aikana. Kaupunginjohtaja Tomas Häyryn mukaan irtisanomiset ovat ehdollisia eli jos säästöjä löytyy muualta, niitä ei tarvitse toteuttaa.
 Mukana yt-neuvotteluissa ollut Tehyn pääluottamusmies  Minna Leppäkorpi  ei myöskään usko, että irtisanomiset lopulta toteutuvat.
 – Kun lähdettiin neuvottelemaan, niin 9 miljoonan säästö tarkoitti 237 henkilötyövuotta. Ja nyt, kun ollaan neuvoteltu, se tarkoittaa enintään 25 henkilöä. Voi olla että irtisanomiset toteutuvat, mutta ei välttämättä. Jos valtion verorahat tulevat, niin siinähän on se säästö jo, mitä tarvitaan, pohtii Leppäkorpi.
 – Osa on ehdollisia. Mikäli valtionosuudet nousevat tai säästöjä löytyy muualta, kaikkien osalta eivät toteudu, sanoo myös kaupunginjohtaja Häyry.
 Artikkelia täydennetty 21.8.2019 klo 16:19.
 Aiheesta aiemmin:
 Vaasan kaupungin yt-neuvottelut jatkuvat elokuussa – tavoitteena minimoida irtisanottavien määrä
 Vaasalaiset säästäisivät rakentamisesta ja maahanmuutosta, ei lapsista ja vanhuksista – myös kaksikielisyys ja henkilöstörakenne nousivat esiin Ylen kyselyssä
 Vaasa aikoo käynnistää yt-neuvottelut työvoiman vähentämiseksi – säästötavoite 25 miljoonaa euroa

Vaasan kaupungin yt-neuvottelut päättyivät: 25 irtisanotaan – henkilötyövuosia vähenee 145


Summary: Sunnuntaina tulee kuluneeksi kaksi vuotta siitä, kun Myanmar aloitti rohingya-vähemmistön vainon. Nyt pakolaisia yritetään turhaan saada palaamaan Myanmariin.

Rutiköyhän Bangladeshin rajamaakunnassa majailee melkein miljoona pakolaista naapurimaa Myanmarista.
 Cox's Bazarissa olevat leirit ovat surkeita paikkoja, ja niissä asuvilla rohingya-kansan jäsenillä on vähän järkevää tekemistä. Töitä ei juurikaan ole, ja sekin vähä, mitä asukkaat itsensä onnistuvat työllistämään, ärsyttää paikallista bangladeshilaisväestöä.
 – He varastavat vähätkin työt meiltä lahjomalla poliiseja, väittää  Mohammad Sojol  uutistoimisto AFP:n haastattelussa.
 Sojol on menettänyt työnsä rikšakuskina, koska rikšojen omistajat palkkaavat mieluummin halvemmalla työskenteleviä pakolaisia, vaikka he eivät saisi virallisesti olla palkkatöissä.
 Vastikään Bangladeshin pakolaisleirille saapuneita laskeutui kuorma-auton kyydistä lokakuussa 2017. Kaikkiaan rajan yli tuli sinä syksynä yli 700 000 rohingyapakolaista, maassa jo entuudestaan olevien parinsadan tuhannen lisäksi. Abir Abdullah / EPA
 Kun pakolaisten raju vyöry rajan yli alkoi liki kaksi vuotta sitten, paikallisten asenne oli vielä melko myönteinen ja avulias. Hakimparassa asuva  Riazul Haque  kertoo AFP:lle, että hän antoi 60 pakolaisperheen asettua omistamalleen maatilkulle, koska luuli heidän olevan maassa vain parisen kuukautta.
 – Nyt näyttää siltä, että loputkin Myanmarissa asuvat rohingyat tulevat kohta Bangladeshiin, uskoo Haque.
 Poliisin mukaan leireissä muhii levottomuuksia ja rikollisuutta. Monet ovat ajautuneet huumeliigojen kuriireiksi, salakuljettamaan metamfetamiinipillereitä Myanmarista.
 – He saavat kaikenlaista apua ja heillä on paljon joutilasta aikaa, koska heillä ei ole työtä, sanoo Cox's Bazarin poliisipäällikkö  Ikbal Hossain  AFP:lle.
 Bangladeshilla on hyvät syyt toivoa rohingya-pakolaisten lähtöä takaisin Myanmariin. Maa ei kuitenkaan aio palauttaa ketään pakolla. Mitä rohingyat itse ajattelevat paluusta?
 "Haluamme kansalaisuuden ensin"
 Bangladesh ja Myanmar yrittivät kotiuttaa ensimmäisiä rohingya-pakolaisia jo viime vuonna, mutta silloin kukaan ei halunnut palata, ja mielenosoitusten takia hankkeesta luovuttiin.
 Nyt palauttamista yritetään jälleen, mutta toistaiseksi huonolla menestyksellä.
 Yli tuhat perhettä eli 3 450 pakolaista on listattu mahdollisten palaajien luetteloon. Näistä perheistä vasta 21 on suostunut edes keskustelemaan asiasta Bangladeshin viranomaisten ja YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n edustajien kanssa. Kukaan heistä ei halua palata Myanmariin.
 Palautusten pitäisi silti alkaa huomenna torstaina.
 – Me haluamme Myanmarin kansalaisuuden ensin, ja heidän pitää kutsua meitä rohingyoiksi, vasta sitten voimme palata, sanoi yhdeksänhenkisen perheen pää,  Ruhul Amin  uutistoimisto AP:lle.
 – Emme voi palata ilman kansalaisoikeuksia, tiivisti Amin.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Aminin vaatimukset ovat keskeisiä, koska rohingya-kansan vaino ilmenee Myanmarin haluttomuutena tunnustaa kansaa myanmarilaisiksi. Valtaosa rohingyoista on asunut sukupolvien ajan Myanmarissa, etupäässä Rakhinen osavaltiossa. Varhaisimmat maininnat Myanmarissa asuvasta rohingya-kansasta ovat 700-luvulta.
 Pitkästä historiasta huolimatta rohingyoilla ei ole kansalaisuutta ja myanmarilaiset kutsuvat heitä bengaleiksi – siis rajan yli Bangladeshista tulleiksi maahanmuuttajiksi. Koska kansalaisuutta ei ole, heillä ei ole myöskään täysiä kansalaisoikeuksia, muun muassa oikeutta muuttaa, kouluttautua tai päästä valtion virkoihin.
 Kansanmurha vuonna 2017
 Rogingya-kansasta valtaosa on islamilaisia, mutta joukossa on myös hinduja. Buddhalaisessa Myanmarissa vähemmistön vainoon liittyy uskonvainon ja etnisen puhdistuksen piirteitä.
 Vainoja on ollut useita, mutta viimeisin ja pahin alkoi elokuussa 2017 sen jälkeen, kun rohingya-kansan ääriliike, Arakanin rohingyojen pelastusarmeija oli iskenyt poliisiasemille. Armeija aloitti laajan operaation, jossa poltettiin kyliä, tapettiin ja raiskattiin siviilejä. Tarkkaa kuolonuhrien määrää on vaikea arvioida, mutta esimerkiksi  kanadalainen kansalaisjärjestö arvioi vuotta myöhemmin , että 24 800 rohingyaa tapettiin.
 YK:n  ihmisoikeusneuvoston tutkijat kehottivat viime elokuussa  raportissaan syyttämään Myanmarin korkeinta sotilasjohtoa kansanmurhasta rohingyoja vastaan. Kansainvälinen rikostuomioistuin  aloitti viime syksynä alustavat tutkimukset  rohingya-vähemmistön kohtelusta Myanmarissa.
 Myanmarin armeija tuhosi rohingyoiden kyliä syksyllä 2017. Tämä kylä sijaitsi Maungsawin kaupungin lähellä Rakhinen osavaltiossa. Hein Htet / EPA
 Monelle Bangladeshissa asuvalle pakolaiselle ei riitä pelkkä Myanmarin kansalaisuus, vaan he vaativat tuomioita kansanmurhaan syyllistyneille ja korvauksia menettämästään omaisuudesta.
 "Keskeyttäkää palautus"
 Vaikka rohingyoita ei aiotakaan nyt palauttaa väkisin, ainakin ihmisoikeusjärjesö Human rights watch (HRW) suhtautuu hyvin kriittisesti hankkeeseen. HRW:n mielestä palautusoperaatio pitää keskeyttää, koska paluuolosuhteista ei ole takeita.
 – Olosuhteet Rakhinen osavaltiossa eivät tue vapaaehtoista, turvallista ja arvokasta rohingyojen kotiuttamista. Osavaltiossa jäljellä oleva rohingya-väestö on suljettu leireihin ja kyliin ilman perusoikeuksia, he ovat valtion vainon ja väkivallan kohteena, linjaa  HRW tiistaisessa kannanotossaan.
 Järjestön mukaan 125 000 rohingyaa on vuoden 2012 jälkeen suljettu leireille Rakhinessa.
 – Me tiedämme, että Myanmarissa on yhä tuhansia keskitysleireillä. Jos he pääsevät vapaaksi ja palaavat kyliinsä, me tiedämme, että on turvallista palata. Sitten mekin palaamme kotiin, sanoi yksi HRW:n haastattelema pakolainen.
 HRW:n mukaan viime marraskuun jälkeen Myanmarin armeijan ja rohingyoiden äärijärjestön väliset taistelut ovat ajaneet pakosalle ainakin 27 000 ihmistä lisää. Tämän vuoden kesäkuusta lähtien internet-yhteydet ovat ollee poikki ainakin kahdeksalla alueella.
 YK:n turvallisuusneuvosto käsittelee palautusoperaatiota suljetussa istunnossa tänään keskiviikkona Belgian, Britannian, Ranskan, Saksan ja Yhdysvaltain aloitteesta.

 Lue lisää:
 Rohingyojen paluu Myanmariin tyssäsi alkuunsa – halukkaita lähtijöitä ei löytynyt
 Puoli miljoonaa lasta joutuu islamilaisiin madrassa-kouluihin, kun Myanmar ja Bangladesh estävät pääsyn oikeisiin kouluihin
 Bangladesh aikoo siirtää jopa 100 000 ihmistä saarelle, joka on ehkä kelvoton ihmisasutukselle
 Myanmarista paennut rohingya-äiti käveli lapsineen päiväkausia ilman ruokaa: "Näin omin silmin, kun talomme syttyi tuleen"
 Rohingya-pakolaiset kertovat Ylelle, miten Myanmarin sotilaat toimivat: "He polttivat talomme ja ampuivat ne, jotka nousivat piiloistaan"

"Emme voi palata ilman kansalaisoikeuksia" – Rohingya-pakolaisten palauttaminen Myanmariin epäonnistunee jo toistamiseen


Summary: Junaliikenne keskeytettiin keskiviikkona päivällä tapahtuneen henkilövahingon vuoksi.

Pääkaupunkiseudun junaliikenteessä oli keskiviikkona iltapäivällä viivästyksiä, kertoo Rataliikennekeskus.
 Kauko- ja lähijunaliikenne katkaistiin henkilövahingon vuoksi pääradalla Helsingin ja Oulunkylän välillä tänään noin kello 14.
 Junaliikenne oli poikki pääradalla noin 20 minuuttia. Kello 14.30 Käpylän kohdalla oli suljettuna enää yksi raide.
 VR pyysi matkustajia varautumaan viivästyksiin sekä lähijunaliikenteessä että kaukojunaliikenteessä. Henkilövahinko tapahtui HSL:n mukaan Käpylässä.
 Perumisia ja myöhästymisiä oli lähijunilla I, K ja P iltapäivällä noin kello 15.30 saakka.

Pääkaupunkiseudun lähijunaliikenne kulkee taas – Aiemmin päivällä keskeytetty junaliikenne myöhästytti myös kaukojunia


Summary: Viranomainen pyrkii saamaan lauman elävänä takaisin tilalle ja sen jälkeen normaalisti teurastamoon.

Laukaan Venhniällä on keväästä asti liikkunut noin 40 naudan lauma. Tilanne kärjistyi tiistaina, kun pihoihin ja tielle tunkeutuneet eläimet alkoivat olla vaaraksi sivullisille. Tällä hetkellä lauma liikkuu tilan lähistöllä, mutta pysyttelee piilossa.
 Nautojen kuljeskeluun ei ole puututtu aiemmin, sillä  niillä ei katsottu olevan erityistä vaaraa . Nyt viranomaiset ovat arvioineet tilanteen uudelleen, ja katsovat eläinten olevan heitteillä.
 Nimettömänä pysyttelevä tilan omistaja kertoo, että eläinsuojelukierre sai alkunsa varhain keväällä, kun valvontaeläinlääkäri teki tilalle yllätystarkastuksen.
 Tilalta löytyi tarkastuksen yhteydessä kolme kuollutta lehmää. Tilallinen arvioi, että ainakin yksi eläimistä oli ollut kuolleena noin viikon ajan. Hän ei ollut saanut siirrettyä ruhoa yksin.
 Tarkastus oli vain alkua. Valvontaiskun seurauksena tilalla vieraili useita viranomaistahoja. Tarkastuksen lopputuloksena tilalta kiellettiin tuotantoeläinten pito, ja karja määrättiin poistettavaksi, eli lopetettavaksi.
 – Koin sen hyvin epäoikeudenmukaiseksi, että koko karja piti poistaa nopealla aikataululla, omistaja sanoo.
 Tilan omistajan mukaan tilalla oli alun perin yhteensä 100 eläintä, joista puolet oli pihatossa ja puolet ulkotarhassa.
 Omistaja kertoo yhteistyön viranomaisten kanssa sujuneen kohtuullisen hyvässä hengessä, mutta lopputulokseen hän ei ole tyytyväinen. Hän olisi toivonut, että olisi voinut vähentää karjan määrää ja jatkaa karjan pitoa pihatossa. Hän kuitenkin ryhtyi toteuttamaan viranomaisten määräystä.
 Toukokuun loppuun mennessä pihatto oli tyhjä, ja ulkotarhassa olevista eläimistä noin puolet oli saatu hävitettyä. Loput naudoista olivat irrallaan ja karanneet metsään.
 "Eläinten myötä noin puolet tilan tuloista häviää"
 Tilallisen mukaan aidatun metsäalueen koko on yhteensä 20 hehtaaria. Aitaus on ollut jo pidemmän aikaa huonossa kunnossa, sillä suurten nautaeläinten lisäksi aitaa rikkovat hirvet. Omistaja ei ole ehtinyt korjaamaan aitaa sitä mukaa, kun sitä on rikottu. Hän kertoo hoitaneensa tilaa aivan yksin reilun vuoden ajan ja jaksaminen on ollut koetuksella.
 Aita metsäalueen ympärillä on vaatinut korjausta. Niko Mannonen / Yle
 Eläintenpitokielto otti koville fyysisesti ja rahallisesti.
 – Siinä meni jalat alta. Eläinten myötä noin puolet tilan tuloista häviää, tilallinen kertoo.
 Valvontaeläinlääkäri ei kommentoi tilannetta, mutta vahvistaa tilallisen antamat tiedot.
 Keski-Suomen Maa- ja metsätaloustuottajat kertovat ilmaisseensa huolensa kyseisen tilan tilanteesta viranomaisille jo keväällä. Yhdistyksen mukaan Laukaan nautalauman irtipääsyyn ja villiintymiseen liittyy viljelijän uupumus ja väsyminen niin ettei omasta arjesta pystytty enää huolehtimaan. MTK Keski-Suomi kuitenkin korostaa, ettei eläinten huono kohtelu ole koskaan hyväksyttävää.
 Suurriistayhdyshenkilö eläinten lopettamisesta: "Toivottavasti siihen asti ei tarvitse mennä"
 Tällä hetkellä tilan väki yrittää edelleen saada nautoja hallintaan. Tunnelma on kireä.
 Naudat on määrätty lopetettaviksi, mutta ne yritetään saada kiinni elävinä. Nautojen kiinniottoa organisoiva suurriistayhdyshenkilö  Jari Halttunen  kertoo, että aitausta on valmisteltu jo tiistain ja keskiviikon välisenä yönä.
 Jari Halttunen. Niko Mannonen / Yle
 Jos karja päädytään kuitenkin lopettamaan, mukaan on saatava iso joukko metsästyskykyisiä ja ampumataitoisia henkilöitä.
 – Valmistaudumme myös siihen, mutta toivottavasti siihen asti ei tarvitse mennä. Kyse on isoista rahoista tuottajan puolelta. Pyrimme saamaan naudat pihattoon ja siitä teuraaksi, Halttunen kertoo.
 Tilan omistaja arvioi, että yhden sonnin rahallinen arvo on noin 1500 euroa ja lehmien 800-1000 euroa. Vapaana olevassa laumassa on lehmiä, sonneja ja vasikoita. Tilallisen oman arvion mukaan koko lauman lopettamisesta aiheutuisi hänelle noin 10 000-15000 euron ansionmenetykset.
 Halttusen mukaan lopettaminen olisi ikävin vaihtoehto, eikä eläinten kiinni saamiselle ole asetettu takarajaa.
 Jari Halttusella on pitkä kokemus eläinten käsittelemisestä. Silti Laukaan operaatiota ei voi verrata mihinkään aikaisempaan työtehtävään.
 Suurriistayhdyshenkilö kuvailee laumaa araksi ja villiksi. Eläimet ovat olleet vapaana niin pitkään, että ne ovat villiintyneet. Ne eivät päästä lähelle, vaan pakenevat. Siksi myöskään nukuttaminen ei onnistu. Lauma on tarkoitus saada ohjattua kauempaa liikkumaan kohti aitausta. Mitä lähemmäs ihminen tulee, sitä nopeammin lauma juoksee.
 – Kun lauma tulee kohti, niin niitä on väistettävä. Ne eivät taputtamisesta enää käänny, Halttunen sanoo.
 Suurriistavirka-avun väki kokoontuu vielä tänään.
 – Mukana on viljelijäedustus kotieläintilapuolelta. Sieltä löytyy ammattitaitoa eläintenhoidon osalta. Huomenna todennäköisesti lähdemme tekemään isännän avuksi aitaa.
 Aidan pystyttämiseen tarvitaan parikymmentä henkilöä ja eläinten ajamiseen mahdollisesti enemmän.
 – Katsotaan, missä päin eläimet ovat, ja yritetään päästä kahdesta suunnasta liikuttelemaan niitä hiljalleen aitausta ja porttia kohti.
 Aidan rakennus on laitettu jo alulle. Niko Mannonen / Yle
 Halttusen mukaan naudat liikkuvat pääasiassa puiden lomassa samoja polkuja pitkin. Tätä tietoa hyödynnetään lauman ohjaamisessa.
 – Toivomme, ettei alueella liikkuisi ulkopuolista porukkaa. Eilisten havaintojen perusteella vieras väki sai eläimet liikekannalle.
 Halttusen mukaan suurin haaste on löytää eläimet sellaiselta paikalta, josta ne saadaan liikkeelle.
 – Toinen kysymys on, että pysyvätkö ne rakentamassamme sähköaidassa. Toivotaan näin. Aita on tarkoitus merkitä huomionauhoilla.
 "Jos pakko on tappaa, niin liha pitää laittaa hyötykäyttöön, eikä haaskata"
 Karanneiden kotieläinten  kiinniottoon erikoistunut  saarijärveläinen  Pertti Hokkanen  sanoo, että Laukaan tapauksessa olisi tärkeintä, ettei liha menisi hukkaan, eli poltettavaksi ongelmajätteenä. Niin käy, jos eläimelle ei voida tehdä paikan päällä asianmukaista lihantarkastusta.
 – Jos pakko on tappaa, niin liha pitää laittaa hyötykäyttöön, eikä haaskata. Siitä minä en tykkää, Hokkanen sanoo.
 Vaihtoehtona väläytetyn eläinten nukuttamisen ja sen avulla kiinniottamisen kustannukset olisivat Hokkasen mukaan suuria, kun kyseessä on iso lauma.
 Tilanne on edelleen auki, ja ilta näyttää, miten operaatiossa edetään.
 Hokkasen mukaan lauman arat ja villit yksilöt omaavat suurimman pakovietin. Jos ne onnistuvat viemään laumaa mukanaan, koko lauma villiintyy. Siksi kiinniotto-operaatioon osallistuvien tulisi muistaa yksi ohjesääntö.
 – Jos ensimmäisenä vastaan tulleita eläimiä ammutaan, niin silloin ammutaan ne, jotka luottavat eniten ihmisiin. Arat ja villeimmät yksilöt tulisi poistaa joukosta ensin.
 – Toivoisin, että operaatio sujuisi ilman vahinkoja tai hysteriaa, eikä eläinten liha päätyisi poltettavaksi.
 Hätäteurastus ei olisi yksinkertainen vaihtoehto
 Laukaan ympäristötoimen johtaja  Jukka Lappalaisen  mukaan kaikki vaihtoehdot selvitetään siltä varalta, ettei nautoja saada kiinni. Yksi selvitettävistä vaihtoehdoista on hätäteurastus. Helppo ratkaisu se ei kuitenkaan ole.
 Jukka Lappalainen. Niko Mannonen / Yle
 Hätäteurastus voidaan suorittaa alkutuotantotilalla kotieläimenä pidettävälle sorkka- tai kavioeläimelle vain erikoistapauksessa. Ruokaviraston ohjeiden mukaan hätäteurastus voidaan suorittaa ainoastaan terveelle eläimelle, joka on joutunut äkilliseen onnettomuuteen ja joka siksi ei ole kuljetuskuntoinen. Tavoitteena on, että eläimen liha saadaan kuitenkin käytettyä elintarviketeollisuudessa hyödyksi.
 Ruokaviraston lihantarkastusyksikön johtaja  Marjatta Rahkion  mukaan tilanne on ongelmallinen, sillä Laukaassa vapaana olevat naudat eivät tällä hetkellä täytä hätäteurastamisen edellytyksiä.
 – Ne eivät ole loukkaantuneita sillä tavalla, että teurastaminen olisi välttämätöntä hyvinvointisyistä. Jos irti pääseminen vaarantaisi eläimen hyvinvoinnin, hätäteurastamistamista voitaisiin pitää vaihtoehtona heti irti pääsemisen jälkeen, mutta nämä eläimet ovat olleet vapaana jo kuukausia, Rahkio sanoo.
 Hätäteurastuslupa vaatii aluehallintoviraston, Ruokaviraston ja teurastamon paikallisen tarkastuseläinlääkärin yhteispäätöksen.
 Vaatimukset hätäteurastuksen suorittamiseen ovat tiukat.
 Eläinten täytyy olla tunnistettavia, esimerkiksi korvamerkittyjä. Ennen hätäteurastuksen suorittamista tarvitaan virkaeläinlääkärin tarkastus paikan päällä, ja tarkastuksesta on toimitettavat paperit teurastamon eläinlääkärille, jotta hän pystyy tarkastamaan lihat.
 Lain mukaan hätäteurastuksessa on käytettävä samoja eläimen tainnutusmenetelmiä kuin teurastamossakin.
 – Tässä tilanteessa ei varmaan ole muuta vaihtoehtoa kuin ampuminen. Ampujan olisi kuitenkin oltava todella ammattitaitoinen, sillä ison eläimen ampuminen siististi ja kivuttomasti ei ole yksinkertainen juttu, Rahkio sanoo.
 Lisäksi ampujalla täytyy olla kelpoisuustodistus, joka vaaditaan elintarvikkeeksi menevien eläinten teurastamiseen.
 – Tämän yhdistelmän omaavaa henkilöä ei välttämättä helposti löydy, Rahkio toteaa.

Laukaan villiintyneiden nautojen omistaja kertoo ahdingostaan – jäi vuosi sitten hoitamaan tilaa yksin, tilanne kärjistyi keväällä: "Meni jalat alta"


Summary: Britannian johto haluaa virkamiestensä keskittyvän brexitin hoitamiseen.

Britannian viranomaiset ilmoittivat eilen tiistaina, että maa ei enää lähetä edustajiaan kaikkiin EU-kokouksiin. Käytännössä Britannian edustajat ovat mukana enää alle puolessa EU:n kokouksista.
 Brittihallituksen ilmoituksen mukaan maa osallistuu vain sellaisiin kokouksiin, joilla on sille kansallista merkitystä. Näitä ovat maan EU-eroon liittyvät asiat, itsehallinto, kansainväliset suhteet, turvallisuus ja talous, kertoo Britannian brexit-hallinto  The Guardian-lehden  uutisen mukaan.
 – EU-kokouksiin kuluu valtavasti aikaa, koska itse kokoukset ovat vain jäävuoren huippu. Meidän työteliäät, huipputasoiset virkamiehemme käyttävät tuntikaupalla aikaa valmistautuen niihin, kertoi brexit-ministeri  Steve Barcley .
 Britannian opposition mielestä päätös jättää maan pimentoon tärkeistä asioista.
 – Kuinka voit tietää tärkeistä asioista, jos et ole paikalla? Olemme yhä täysjäseniä ja kaikki päätökset koskevat meitä kalakiintiöistä digitaalisiin markkinoihin, sanoi liberaalidemokraattien EU-edustaja  Catharine Bearder .
 – Tämä vaikuttaa hiukan omalta maalilta, mutta tämä on sitten esimakua siitä, millaista on elämä EU:n ulkopuolella, sanoi nimettömänä pysyttelevä EU-virkamies The Guardianille.
 Suomi käyttämään brittien äänioikeutta
 Britannia siirtää EU-kokousten äänioikeutensa puheenjohtajamaa Suomen käytettäväksi. Asia ilmenee EU:n jäsenmaille lähetystä kirjeestä.
 – Britannia pysyy sitoutuneena vilpittömään yhteistyöhön, eikä yritä estää EU:n toimintaa tänä aikana. Olemme kiitollisia puheenjohtajamaalle, että olette suostuneet käyttämään äänivaltaamme kokouksissa, joihin emme itse osallistu, kirjeessä sanotaan.
 Lainsäädäntöneuvos  Johannes Leppo  vahvistaa Yleisradiolle, että valtioneuvoston kanslia on saanut Britannialta kyseisen kirjeen ja että Suomi aikoo toimia brittien toiveen mukaisesti.
 Lepon mukaan menettely on EU-sääntöjen mukainen. Se ei edellytä erityisiä muodollisuuksia ja on itse asiassa melko yleisesti käytetty.
 EU-kokouksissa tapahtuu välillä esimerkiksi niin, että jonkin maan ministeri ei voi lainkaan osallistua kokoukseen tai joutuu poistumaan sieltä ennen sen päättymistä. Tällöin maa voi tarvittaessa ilmoittaa etukäteen puheenjohtajalle kantansa, joka otetaan huomioon päätöstä tehtäessä.
 EU-päätöksenteossa maiden kannat ovat muutenkin usein jo ennakkoon tiedossa tai Brysselissä olevat maiden pysyvät edustajat ovat sopineet asiat jo valmiiksi. Kokouksissa ei siis läheskään aina muodollisesti äänestetä ”nappia painamalla”, Leppo kertoo.
 Suomi ei voi käyttää brittien äänivaltaa vastoin heidän tahtoaan, vaan britit voivat ilmoittaa jokaisesta asiasta erikseen, vastustavatko vai kannattavatko he tehtävää päätöstä.
 Leppo huomauttaa, että jos kokoukseen on tulossa tärkeä asia, josta mahdollisesti vallitsee ristiriita, Britannian edustaja hyvin todennäköisesti saapuu paikalle ja osallistuu keskusteluun.
 Käytännössä kokoukset sujuvat siten, että puheenjohtajamaa Suomi tarvittaessa ilmoittaa, mikä Britannian kanta on, eikä tämä useimmiten aiheuta mitään toimenpiteitä.
 Poikkeukselliseksi Britannian nyt tekemän päätöksen tekee se, että Suomi joutuu "edustamaan" Britanniaa huomattavan paljon.
 Britannia joka tapauksessa menettää puheoikeutensa jättämällä EU-kokouksia väliin. Varsinkin alemmalla tasolla kokouksissa käydään debattia ja väittelyä, jossa päätösluonnoksen sisältöä muokataan välillä huomattavasti. Tämän vaikutusmahdollisuuden Britannia nyt jättää käyttämättä.
 Lisää aiheesta :
 Boris Johnson esitteli brexit-ehdotuksensa EU:lle – Antti Rinne ja EU tyrmäsivät suoralta kädeltä

Britannian edustajat alkavat jäädä pois suurimmasta osasta EU-kokouksia – Jättävät äänensä Suomen käytettäväksi


Summary: Viiden koulun tilalle rakennettaisiin yksi suurkoulu.

Rauman kaupunki ryhtyy tiukalle säästökuurille.
 Kaupunki aikoo muun muassa vähentää kouluja, luopua erikoissairaanhoidon tehtävistä ja yksityistää ruoka- ja puhtauspalvelut.
 Opetus keskitettäisiin niin, että Nanun, Kourujärven, Kortelan, Vasaraisten ja Kodisjoen koulut korvattaisiin yhdellä uudella koululla. Suurkoulun arvioidaan vähentävän menoja 1,5 miljoonalla eurolla.
 Myös varhaiskasvatus- ja kirjastoverkkoja aiotaan tiivistää.
 Lähes 400 työtehtävän vähennys, erikoissairaanhoito sairaanhoitopiirille
 Talousesityksen mukaan noin 380 työtehtävää päättyisi vuoteen 2022 mennessä. Suurin osa lopetettavista tehtävistä syntyisi ruoka- ja puhtauspalveluiden yksityistämisen myötä.
 Erikoissairaanhoidon poliklinikat siirtyisivät Satakunnan sairaanhoitopiirille. Tällä saataisiin 2,5 miljoonan euron säästöt.
 Lisäksi kaupunki aikoo korottaa taksoja ja maksuja. Myös ylimääräisestä rakennuskannasta yritetään päästä eroon.
 Toimilla pyritään yhteensä 13 miljoonan rakenteellisiin säästöihin vuoteen 2022 mennessä. Luvassa ei ole irtisanomisia tai lomautuksia.
 – Käytännön toimenpiteiden toteuttamiseen ei tarvita äkkijarrutuksia tai paniikkiratkaisuja, ne voidaan toteuttaa suunnitelmallisesti. Tavoitteena on palvelujen turvaaminen, ei alasajo, sanoo kaupunginjohtaja  Kari Koski  kaupungin tiedotteessa.
 Kuntalaisille järjestetään elokuussa kolme infotilaisuutta, joissa kaupungin johto esittelee talousohjelmaluonnoksen toimia tarkemmin. Lisäksi kuntalaiset voivat vastata kuukauden ajan nettikyselyyn.
 Rauman kaupunginhallitus- ja valtuusto käsittelevät säästöehdotuksia marraskuisissa kokouksissaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Varakas Rauma hakee säästöjä tiukan talousohjelman avulla – monille kunnille viime vuosi oli talouspainajainen
 Rauman talouden säästöpaketti tulee elokuussa kuntalaisten ruodittavaksi

Rauman kaupunki ehdottaa säästötoimia: Kouluja kiinni ja melkein 400 työtehtävän vähennys


Summary: Ongelmien ratkaisua vaikeuttaa maan pitkään jatkunut olematon talouskasvu.

Italian hallituskriisin myötä huolet maan talousongelmien ulottumisesta laajemminkin Eurooppaan ovat voimistuneet. Synkimmillään vaikeuksien on pelätty aiheuttavan uuden eurokriisin.
 Italian pääministeri Giuseppe Conte oli tiistaina  erotessaan  todennut, että uusin poliittinen epävarmuus on asia, jota Italia olisi vähiten tarvinnut elokuussa valmistellessaan vaikeaa vuoden 2020 budjettia.
 – Tässä tiivistyy taas osa Italian ongelmista, jotka juontavat juurensa kauas ja pitkälle, sanoo Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu.
 Italian talousongelmista puhuttaessa on usein korostettu maan rajua velkataakkaa sekä korruptiota. Ekonomistit kuitenkin painottavat talouskasvua.
 – Suurin huoli on ilman muuta kasvun puute. Kasvu on ollut parikymmentä vuotta huonoa. Ja kun talous ei kasva, silloin talousongelmat, valtiontalouden ongelmat, esimerkiksi työttömyysongelmat, nousevat pintaan, toteaa Koivu.
 Samaa mieltä ollaan myös Handelsbankenissa.
 – Sen voisi tiivistää siihen, että Italia on pystynyt synnyttämään aneemista talouskasvua hyvin pitkään. Tuottavuuden kasvu on ollut olematonta viimeiset parikymmentä vuotta. Kun se yhdistyy korkeaan velkarasitukseen, tämä on ikävä kombinaatio, muotoilee Handelsbanken Suomen pääekonomisti  Tiina Helenius .
 Muuttuuko valmiiksi löysä talouspolitiikka holtittomaksi?
 Suuri kysymysmerkki nyt on, miten Italian tuleva hallitus aikoo maan raha-asioita hoitaa. Oikeistopopulistisen Lega-puolueen ulostulot eivät välttämättä ole oleet rohkaisevia.
 – Se on aika pitkälti vielä auki, minkälaista talouspolitiikkaa Lega yksin mahdollisesti hallituksen muodostaessaan lähtee ajamaan. Kyllähän heillä on ihan positiivisiakin ehdotuksia liittyen talouteen. Mutta totta kai meitä pelottaa paljon se, että valtion kukkaronnyörit avataan ja löysytetään tilanteessa, jossa maailmantalous ja Italian talous kohtaa isoja haasteita muutenkin, Koivu toteaa.
 Italia on euroalueen kolmanneksi suurin talous heti Saksan ja Ranskan jälkeen. Vaikka suomalaisyhtiöillä – muun muassa Wärtsilällä – on toimintoja Italiassa, maan talousongelmien suorat vaikutuksen Suomeen jäänevät vähäisiksi.
 – Sanoisin, että se suora vaikutus Italiasta Suomeen on kohtuullisen pieni. Vaikutus tulee lähinnä rahoitusmarkkinoiden kautta. Kun riskilisät Euroopassa kasvaa, talouskasvu hidastuu ja se vääjäämättä tulee myös tänne Suomeen, Koivu sanoo.
 Toistaiseksi Italian hallituskriisi ei ole vielä kovinkaan voimakkaasti näkynyt markkinoilla.
 EKP pitää Italiaa pystyssä
 – Tähän asti markkinat ovat olleet yllättävän rauhalliset ja se liittyy varmasti siihen, että Euroopan keskuspankin odotetaan lisäävän elvytystä syyskuun kokouksessa. Ehkä tulkitaan niin, että mitä huonommin Italialla menee tai euroalueella, sitä enemmän elvytystä tulee ja korkomarkkina on sen vuoksi pysynyt hyvinkin rauhallisena, Koivu analysoi.
 Hän myös katsoo, ettei Italian hallituskriisi ole muuttanut ajankohtaisten taloushaasteiden suuruusjärjestystä.
 – Kyllä minä edelleen näen, että kauppasota on se suurin ongelma maailmantaloudelle ja myös Suomen taloudelle.
 Saksan talousongelmat linkittyvät siihen hyvin tiiviisti. Koivu korostaa, ettei nyt missään nimessä pidä aliarvioida Italian ja Brexitin tuomaa uhkaa Euroopan ja samalla Suomen talousnäkymille.

Ekonomistit: Italian talousongelmien vaikutukset Suomeen pääosin välillisiä – löysä taloudenpito silti riski


Summary: Lapin käräjäoikeus on vanginnut miehen todennäköisin syin epäiltynä murhan yritykseen.

Ylitorniolla Raanujärventiellä viime lauantaina omakotitalon polttanut mies on vangittu. Poliisin tiedotteen mukaan Lapin käräjäoikeus on vanginnut 24-vuotiaan miehen todennäköisin syin epäiltynä murhan yritykseen.
 Miestä epäillään murhan yrityksen lisäksi muun muassa törkeästä kotirauhan rikkomisesta, törkeästä vahingonteosta, lähestymiskiellon rikkomisesta, vainoamisesta, moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta, vahingonteosta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja rattijuopumuksesta.
 Vangittu on aiemmin syyllistynyt rikoksiin ex-puolisoaan kohtaan ja ollut tämän vuoksi vangittuna sekä määrättynä matkustuskieltoon. Lisäksi Lapin käräjäoikeus on aiemmin tänä vuonna määrännyt vangitun lähestymiskieltoon asunnossa ollutta ex-puolisoaan kohtaan. Vangittu oli kuitenkin rikkonut lähestymiskieltoa kesän aikana.
 Vangitun ex-puoliso ei asunut tapahtumaosoitteessa. Asian esitutkinta jatkuu muun muassa kuulemisilla.
 Poliisi ei tiedota tässä vaiheessa enempää.
 Otsikkoa muokattu 21.8. 2019 kello 17.53. Muutettu termi 'murhapoltto' muotoon 'murhan yritys.'
 Lue myös:
 Ylitornion asuntopalon sytyttäjäksi epäilty ja uhri ovat ex-pariskunta
 Omakotitalo paloi Ylitorniolla – poliisi tutkii murhan yrityksenä

Murhan yrityksestä vangittiin 24-vuotias mies Ylitorniolla – piinannut ex-puolisoaan pitkään


Summary: Ranskan suosituimpiin räppäreihin lukeutuva Booba sai viime vuonna tuomion tapeltuaan kilpailijansa Kaarisin kanssa.

Ranskan suosituimpiin rap-muusikoihin kuuluvan  Booban  musiikkivideon kuvauksissa on tapahtunut välikohtaus, joka on johtanut useiden ihmisten loukkaantumiseen.  Asiasta uutisoi ensimmäisenä radiokanava Europe 1 .
 Teollisuusalueella Koillis-Pariisin Aulnay-sous-Bois'ssa tehtyihin kuvauksiin tunkeutui tiistain ja keskiviikon välisenä yönä noin 15 hengen joukko. Tunkeutujat olivat varustautuneet ainakin yhdellä ampuma-aseella, rautaputkilla ja baseball-mailoilla.
 Hylätyssä varastorakennuksessa olleita ihmisiä kohti ammuttiin laukauksia ja ainakin yksi paikalla olleista haavoittui jalkaansa. Haavoittunut on tiettävästi Booban manageri. Booba itse ei ollut välikohtauksen sattuessa enää paikalla.
 Ainakin kaksi paikalla olleista sai kallovammoja iskuista,  uutisoi BFMTV .
 Räppäri Kaaris saapui syyskuussa 2018 oikeuteen asianajajansa Yassine Yakoutin kanssa. Michael Baucher / Panoramic / AOP
 Booba oli viime vuonna tappelussa lentokentällä
 Toistaiseksi ei ole tiedossa kuka on videokuvauksiin tehdyn hyökkäyksen takana. Julkisuudessa on kuitenkin jo spekuloitu sillä, liittyykö väkivaltainen hyökkäys Booban ja toisen suositun rap-muusikon  Kaarisin  väliseen konfliktiin.
 Molemmat räppärit tuomittiin viime vuonna oikeudessa Orlyn lentoasemalla elokuussa 2018 käydyn tappelun vuoksi.
 Vankilatuomiokaan ei ole rauhoittanut entisten yhteistyökumppanien välejä, vaan he ovat suunnitelleet ratkaisevansa välinsä vapaaottelussa. Ottelu on ollut määrä käydä marraskuussa Sveitsissä, mutta viime viikolla maan viranomaiset peruivat tilaisuuden.
 Lisää aiheesta:
 Ranskalaisräppärit Booba ja Kaaris saivat tuomiot nyrkkitappelusta lentokentällä
 Ranskalaisräppärit yhä pidätettyinä lentokenttätappelun vuoksi
 Räp-tähdet nyrkkitappelussa – lentokenttä kiinni Pariisissa

Kohuräppäri Booban videokuvauksiin hyökkäsi aseistautunut joukkio Ranskassa – useita ihmisiä loukkaantui


Summary: 40 000 euron Ars Fennica -palkinnon voitti islantilainen Ragnar Kjartansson.

Selvä humoristi.  Ragnar Kjartanssonin  videoteos  Vene  ( The Boat ) kuvaa samaa kohtausta uudelleen ja uudelleen. Miehinen mies ja naisellinen nainen saapuvat veneellä laituriin, nousevat paatista, suutelevat, lähtevät omille teilleen.
 Nainen kävelee keikistellen kameran ohi, pois kuvasta. Mies starttaa veneensä ja kurvaa yksin ulapalle. Pari minuuttia katsotaan tyhjää järvenselkää, kunnes maisemaan ilmestyy taas sama vene ja samat ihmiset. Tuttu kohtaus alkaa alusta lähes identtisenä. Tätä jatkuu noin kaksi ja puoli tuntia.
 – Leikittelen teoksessa kliseellä, täydellisen brutaalilla kliseellä: valkoinen heteroseksuaalinen pariskunta sveitsiläisellä järvellä. Minusta kuva on kaikessa sovinnaisuudessaan suorastaan perverssi, Ragnar Kjartansson sanoo.
 Ragnar Kjartanssonin Vene-videoteos on osa yhdeksänosaista teossarjaa, jonka nimi on Kohtauksia länsimaisesta kulttuurista. Elisabet Davids
 Voittoisa projekti vaati säätöä kulisseissa
 Kun tarkkaan katsoo, huomaa, että kohtaukset eivät ole täysin identtisiä. Yhdellä kerroista mies ottaa naisesta kuvan, seuraavalla nainen miehestä. Hypnoottista menoa seuratessa huomaa miettivänsä ulkotaiteellisia asioita: miten ihmeessä tämä on tehty? Yhdellä otollako muka?
 – Kyllä. Se on tehty yhdellä otolla Kjartansson sanoo ylpeän kuuloisena.
 Ei ollut helppo homma. Naista näyttelemään tarvittiin kaksoset. Sillä aikaa, kun toinen naisista matkasi miehen mukana laituriin, toista kuljetettiin autolla paikkaan, josta miehen vene poimi hänet hetken kuluttua uudelle kierrokselle.
 – Kesken kaiken vene hajosi ja se piti vaihtaa. Yhdessä vaiheessa kuvaan ajoi toinen vene. Siellä on tällaisia yksityiskohtia ja joitain eroja, mutta pohjimmiltaan kyse on monotonisesta tapahtumasta, Kjartansson sanoo ja nauraa päälle.
 Ragnar Kjartanssonin Vene-videoteos on kuvattu Sveitsissä. Oleellista siinä ei ole tarina, vaan ideat, joita kuvasta voi poimia. Kjartansson antaa esimerkin. – Kun työstin Venettä, muuan henkilö huomautti minulle, että 1800-luvulla sveitsiläinen maisema viittasi romantiikkaan ja kaipuuseen. Nykyisin se merkitsee vain rahaa ja kalliita tavaroita.   Petra Kotro
 Minimalistinen kujeilu toi Ars Fennica -voiton
 Kjartanssonin  Vene -video ja tapa tehdä taidetta vakuuttivat tämänvuotisen Ars Fennica -diktaattorin, museonjohtaja  Roland Wetzelin . Wetzel valitsi Kjartanssonin Suomen suurimman kuvataidepalkinnon, 40 000 euron Ars Fennican saajaksi.
 Palkintoperusteluissa Kjartanssonia kiitetään hänen tavastaan muokata vakiintuneita esittämisen tapoja. Kjartansson yhdistelee eri taiteenlajeja, tekee maalauksista performatiivisia ja elokuvista eläviä asetelmia, tableaux vivanteja.
 – Kjartanssonin tuotannon keskiössä on minimalistinen kujeilu. Hän esittää itsensä ja muut epäonnistumista uhmaavina, haavoittuvaisina olentoina. Hänellä on taipumus nostalgiaan ja romantisointiin, mikä heijastelee myötäelävää rajankäyntiä esittämisen ja olemisen välillä, Wetzel kiittää perusteluissa.
 Paitsi videotaidetta Kjartansson tekee myös performansseja, installaatioita ja maalauksia. Monissa teoksissa keskeistä on juuri toisto.
 Ragnar Kjartansson: The Visitors. Videoteos vuodelta 2012 . Elisabet Davids
 Halu toistaa tarttui teatterista
 Yksi selitys taiteilijan kiinnostukselle toistoon löytyy hänen lapsuudenkodistaan. Kjartanssonin äiti on näyttelijä ja isä näyttelijä-ohjaaja. Kjartansson kasvoi teatterissa. Harjoituksissa hän seurasi, miten sama kohtaus tehtiin uudestaan ja uudestaan.
 – Se oli kiehtovaa. Muistan kuitenkin ajatelleeni, että jotain katosi, kun mukaan tuli kertomus, narratiivi. Huomasin, että kaipaan yhden ja saman kohtauksen kertausta, Kjartansson sanoo.
 Taiteilija muistuttaa, että monet uskonnot perustuvat toistoon, että uskontojen olemus piilee toistossa.
 – Lapsena lauloin kuorossa. Siellä toistetaan samaa tuhansia vuosia vanhaa kirkolllista liturgiaa. Toistoa pidetään tylsänä, mutta omasta mielestäni se on lohdun lähde. Oli kyse sitten kristinuskosta, buddhalaisuudesta, islamista tai joogasta, me etsimme henkisyyttä toistosta, Kjartansson väittää.
 Ragnar Kjartansson S. 1976, asuu ja työskentelee Reykjavikissa. Tekee videoteoksia, performansseja, installaatioita, maalauksia ja piirroksia. Yhdistelee eri taiteenlajeja: tekee musiikista veistoksellista, maalauksista performatiivisia ja liikkuvasta kuvasta maalauksellista. Teoksia yhdistävät mm. toisto, ironia ja melankolia. Lukuisia kansainvälisiä näyttelyitä mm. The Metropolitan Museum of Artissa New Yorkissa, The Barbicanissa Lontoossa, Kunstmuseum Stuttgartissa. Osallistunut kahdesti Venetsian kuvataidebiennaaliin. Opiskellut Tukholman Kuninkaallisessa akatemiassa ja Islannin taideakatemiassa Reykjavikissa.
 Syyttäkää läntistä kulttuuria
 Vene  kuuluu yhdeksänosaiseen teossarjaan nimeltä  Kohtauksia länsimaisesta kulttuurista  ( Scenes from Western Culture , 2015). Muissa osissa seurataan muun muassa elämää uima-altaalla, varakkaiden lasten leikkiä ja pariskuntaa illallisella.
 Länsimainen kulttuuri ja sen sovinnaisuus alkoivat kiinnostaa Kjartanssonia jo opiskeluaikana.
 – Läntinen kulttuuri on valtava ja alistava. Se on ihana, rakastettava, mutta se on kuin marmorijärkäle, joka roikkuu meidän yllämme. Se luikertelee kaikkialle ja se on perimmäinen syy meidän kriiseihimme kuten ilmastonmuutokseen, taiteilija tykittää.
 Ars Fennica -palkinto Ars Fennica on Suomen suurin kuvataidepalkinto, jonka arvo on 40 000 euroa. Palkinnon myöntää Henna ja Pertti Niemistön kuvataidesäätiö. Ehdolla olivat tänä vuonna  Miriam Bäckström  (Ruotsi),  Aurora Reinhard  (Suomi),  Petri Ala-Maunus  (Suomi),  Ragnar Kjartansson  (Islanti) ja Egill Sæbjörnsson (Islanti). Voittajan valitsee kansainvälinen taideasiantuntija, joka oli tänä vuonna Baselin Tinguely-museon johtaja  Roland Wetzel . Viimeksi palkinnon voitti kuvataiteilija  Kari Vehosalo .
 Nationalismi on paha maku suussa
 Kjartansson asuu ja työskentelee Reykjavikissa. Omasta mielestään hän on islantilaisuutena vuoksi pystynyt katsomaan läntistä kulttuuria eräällä tapaa ulkopuolisena.
 – Ja heti kaduttaa, että puhuin ulkopuolisuudesta. Ei islantilainen ole ulkopuolinen. Ei islantilaisuus ole vaikea, vaan helppo identiteetti. Meitä kohdellaan kaikkialla hyvin: me tulemme rauhalliselta saarelta, jossa on valkoisia ihmisiä.
 Kjartansson korostaa, että Islanti on hänelle inspiraation lähde, mutta hän ei halua tulla määritellyksi islantilaiseksi taiteilijaksi.
 – Elämme aikoja, jolloin kaikki vähänkään nationalististiselta kuulostava muuttuu helvetin ärsyttäväksi. Siitä jää paha maku suuhun. Minusta on kiinnostavaa, että oikean laidan ihmiset ovat onnistuneet tuhoamaan kansallisen identiteetin idean.
 Ragnar Kjartansson ja The National: A Lot of Sorrow (2013-2014). Kuusituntinen video.  Elisabet Davids
 Rahat menevät remonttiin
 Kjartansson on kuuma nimi maailmalla. Pelkällä cv:llä on mittaa lähes parikymmentä sivua.  The Guardian  - lehden mielestä  Kjartansson on tämän hetken kirkkaimpia taiteilijoita.
 New Yorkin MET, eli  the Metropolitan Museum of Art, esitteli  Kjartanssonin kesällä yhdeksi oman sukupolvensa merkittävimmäksi video- ja performanssitaiteilijoista.
 Vientiä tuntuu nytkin olevan. Ars Fennica -palkinto jaetaan keskiviikkona Helsingissä, jonne voittaja laskeutuu vain paria tuntia ennen tilaisuuden alkua.
 Tätä haastattelua tehdään tiistaina puhelimitse samalla, kun taiteilija ajaa jossain Reykjavikin ulkopuolella.
 Kjartansson kertoo olevansa Ars Fennica -palkinnosta onnellinen ja nöyrä. Rahat uppoavat remonttiin.
 – Minulla on talo, joka rapistuu ja yritän saada sinne itselleni studiota. Se on nyt työn alla.
 Ars Fennica -ehdokkaiden taidetta on esillä 8.9. asti Amos Rex -museossa Helsingissä. Kiasmassa avautuu 11.10. Ragnar Kjartanssonin näyttely  The Visitors .
 Artikkelin keskustelumahdollisuus on auki klo 22.00 saakka.

Suomen suurin kuvataidepalkinto Islantiin, miehelle, joka nauraa läntisen kulttuurin sovinnaisuudelle: "Se on syy meidän kriiseihimme"


Summary: Frederiksen painottaa, että Trumpin ajatus Grönlannin myymisestä Yhdysvalloille on täysin poissuljettu.

Tanskan pääministeri  Mette Frederiksen  on yllättynyt ja harmistunut Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  päätöksestä perua Tanskan-vierailunsa. Frederiksen kommentoi tapahtunutta tiedotustilaisuudessa Kööpenhaminassa iltapäivällä.
 Maiden välinen suhde ei hänen mukaansa ole kriisissä, vaan Yhdysvallat on edelleen yksi Tanskan tärkeimmistä yhteistyökumppaneista.
 – Olin odottanut vierailua, ja valmistelut olivat edenneet hyvin. Se olisi ollut tilaisuus juhlia Tanskan ja USA:n läheistä suhdetta, Frederiksen sanoi.
 Hän jatkoi, että yksi tärkeistä keskustelunaiheista Trumpin kanssa olisi ollut tilanne arktisella alueella.
 – Kehitys arktisella alueella vaatii tiiviimpää yhteistyötä. Toiveemme vahvemmasta yhteistyöstä alueella on edelleen voimassa, Frederiksen vakuutti.
 Pääministeri Mette Frederiksen tapasi maanantaina Grönlannin pääministerin Kim Kielsen Nuukissa. Mads Claus Rasmussen / EPA
 Samalla hän toisti, että Trumpin esille nostama ajatus Grönlannin myymisestä Yhdysvalloille on täysin poissuljettu.
 Yhdysvaltain presidentti ilmoitti tänään peruvansa syyskuun alun valtiovierailunsa Tanskaan. Trump kirjoitti Twitterissä peruutuksen syyn olevan se, ettei Tanskan Frederiksen halua keskustella Grönlannin myymisestä Yhdysvalloille.
 Tanskalaiset poliitikot ovat tänään arvostelleet Trumpin käytöstä muun muassa lapselliseksi.
 Lisää aiheesta:
 Trump suivaantui Tanskan haluttomuudesta myydä Grönlanti ja perui valtiovierailunsa – Tanskalaiset: Yllättävää, ei tarvitse tulla ollenkaan
 Trump tyynnyttelee grönlantilaisia kuvamuokkauksella: Arktisen asutuksen keskelle ei nouse kultaista Trump-hotellia
 Grönlannin ostaminen voisi tuoda Yhdysvalloille valtavasti hyötyä – saaren strateginen merkitys on vain kasvanut
 Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"

Pääministeri Frederiksen Trumpin päätöksestä perua vierailu Tanskaan: Olen harmistunut, mutta suhde ei ole kriisissä


Summary: Presidentti Donald Trumpin ajatus Grönlannin ostamisesta ei ole nykypäivää, sanoo kansainvälisen politiikan tutkija.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  päätös  perua toistaiseksi  valtiovierailunsa Tanskaan on herättänyt kummastusta Tanskassa ja maailmalla laajemminkin. Trump kirjoitti Twitterissä tiistain ja keskiviikon välisenä yönä, että vierailun peruuntuminen johtuu pääministeri  Mette Fredriksenin  haluttomuudesta keskustella Grönlannin myymisestä.
 Kiitän pääministeriä kulujen ja vaivan säästämisestä sekä Yhdysvalloilta että Tanskalta olemalla suora, kirjoitti Trump.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  näkee tapahtumien taustalla presidentin omintakeisen tavan tehdä politiikkaa. Wall Street Journal kertoi viime viikolla, että presidentti Trump on useita kertoja nostanut esiin ajatuksen siitä, että  Yhdysvallat ostaisi Grönlannin Tanskalta .
 Salonius-Pasternakin mukaan ajatus on todennäköisesti peräisin presidentin lähipiirissä käydyistä keskusteluista. Virkakoneiston kantoja se ei edusta.
 Tutkija: Trumpin esityksessä kolonialismin kaikuja
 Ajatus siitä, että Yhdysvallat ostaisi Grönlannin ei ole tätä päivää, sanoo Salonius-Pasternak Radio Suomen Päivän  haastattelussa .
 Tutkijan mukaan Trumpin esitys kertoo myös siitä, kuinka vähän presidentti ymmärtää kansainvälisen politiikan lainalaisuuksista.
 – Vielä 100-200 vuotta sitten valtiot saattoivat ostaa ja vaihtaa maata keskenään. Nykyisiin länsimaisiin arvoihin se ei kuitenkaan sovi.
 Trumpin ajatuksessa voi olla myös kolonialismin aikakauden kaikuja, sanoo Salonius-Pasternak.
 Presidentti Donald Trump. Andrew Harrer / EPA
 – On erittäin vaikeaa nähdä, että nykypäivänä muut päättäisivät grönlantilaisten puolesta, ja heille sanottaisiin, että teidät on myyty jonnekin muualle.
 Tanskan pääministeri Mette Fredriksen onkin kutsunut Trumpin ajatusta absurdiksi ja sanonut, että Grönlanti ei ole myytävänä.
 Suurvaltapolitiikka vahvistuu, pienet valtiot joutuvat luovimaan
 Salonius-Pasternakin mukaan tapahtumat kertovat myös laajemmin siitä, että suurvaltojen harjoittama geopolitiikka vahvistuu ja pienet valtiot joutuvat luovimaan aallokossa.
 Joudutaan ehkä hyväksymään, että suurvaltajohtajat heittävät ilmoille Grönlannin ostamisen kaltaisia ajatuksia.
 – Tämä on ehdottomasti jälleen yksi repivä esimerkki siitä, että Trump ei ymmärrä politiikan lainalaisuuksia, eikä sitä miten ystäviä ja liittolaisia pitäisi kohdella, sanoo Salonius-Pasternak.
 Lue lisää:
 Trump suivaantui Tanskan haluttomuudesta myydä Grönlanti ja perui valtiovierailunsa – Tanskalaiset: Yllättävää, ei tarvitse tulla ollenkaan
 Grönlannin ostaminen voisi tuoda Yhdysvalloille valtavasti hyötyä – saaren strateginen merkitys on vain kasvanut

Tutkija Trumpin ajatuksesta ostaa Grönlanti: Vaikea nähdä, että grönlantilaisille voitaisiin sanoa, että teidät on myyty


Summary: Lääkärikeskusten mukaan soittamalla tietoa saa. Kuluttajansuojan asiantuntijan mukaan se ei riitä.

Kuvitellaan, että vaikkapa  Krista  päättää varata pitkän harkinnan jälkeen ajan yksityiselle erikoislääkärille keskustellakseen vaivastaan. Hän varaa ajan lääkärikeskuksen verkkosivuilta.
 Ennen tai jälkeen vahvista-napin painamista ei Kristalle tule minkäänlaista yhteenvetoa 60 minuutin käynnin kokonaishinnasta lääkärin palkkioineen ja talon palvelu- sekä omakantamaksuineen.

 Krista tiesi käynnin tulevan kalliimmaksi kuin julkisella, mutta loppusumma selviää vasta kassalla. Se on roimasti enemmän, kuin Krista etukäteen arvioi katsomalla pelkästään hinnastosivulta esimerkkihinnat tai arviot.
 Kristan olisi pitänyt käydä klikkailemassa auki jokaisen lääkärin hinta-arviot kunkin profiilisivulta – jos niissä hintaa ylipäätään mainitaan ja ynnätä siihen hinnastosivulta erikseen talon palvelumaksu sekä pienehkö omakantamaksu. Eikä Krista myöskään soittanut erikseen asiakaspalveluun summaa kysyäkseen.
 Onko tämä Kristan omaa tyhmyyttä vai olisiko reilua lääkäriasemilta antaa yhteenveto hinnasta ennen kuin asiakas painaa vahvista-nappia netissä? Kilpailu- ja kuluttajaviraston kuluttajansuojan asiantuntija, asianajaja  Mika Hakamäen  mukaan asia ei ole kuluttajan oma vika.
 – Palvelua ei saa järjestää niin, että kuluttaja joutuisi itse selvittämään, tuleekohan jotain kustannuksia lisää, vaan nimenomaan ennen kuin hän sitoutuu esimerkiksi verkkosivuilla palvelun hankintaan, niin tulee hänelle antaa tieto, mitä se kaikkine kuluineen maksaa.
 Sama kuvio kaikissa alan jäteissä
 Yle  varasi ajat alan suurille toimijoille: Mehiläiseen, Terveystaloon, Aavaan, Pihlajalinnaan ja Pikkujättiin, joka operoi tällä hetkellä lähinnä pääkaupunkiseudulla. Ajat varattiin varmuuden vuoksi sekä erikoislääkäriltä että yleislääkäriltä.
 Kaikissa toistui sama kuvio: toisin kuin monissa muissa verkosta tilattavissa palveluissa, yhteenvetoa hinnasta ei ilmoiteta ajanvarausta netissä vahvistettaessa eikä sen jälkeen tulevassa tilausvahvistuksessa.
 Lääkärikeskusten näkökulmasta asia ei ole niin yksinkertainen:
 – Voi olla, että tämä on hieman monimutkaista toteuttaa ja tiedän, että kilpailijoillakaan ei ole vastaavaa, sanoo johtava lääkäri  Erik Qvist  Lasten ja nuorten lääkäriasema Pikkujätistä.
 – Ja lisäksi, yleensä lääkärin vastaanotot ovat hyvin erilaisia. On erilaista asiantuntijuutta, käynnin pituudet ovat erilaisia ja sen takia tämä hinnan muodostuminen ei ole samanlaista kuluttajalle, kuin kulutustoiminnassa yleensä.
 Samalla linjalla on Mehiläisen liiketoimintajohtaja  Johanna Asklöf.
 – Vastaanottotilanteessa voi tulla tarve, annetaan esimerkiksi lääke tai tehdään toimenpide samalla. Hinta voi olla erilaista riippuen siitä, mitä potilaan tilanteeseen liittyy.
 Derrick Frilund / Yle
 Lääkärikohtaisia hintatietoja puuttui
 Yksityisyrittäjinä lääkärit saavat itse määritellä taksansa, usein koulutuksensa ja erityisosaamisensa pohjalta. Mutta näiden hintojen ilmoittaminen jättien verkkosivuilla on kirjavaa.
 Etenkin erikoislääkäreiden hinnat voivat poiketa huomattavasti hinnastosivun esimerkkihinnoista eikä kaikkien alan jättien sivustolla ilmoiteta lääkärikohtaisia hinta-arvioita. Näin on osalla Mehiläisen lääkäreistä ja kautta linjan Aavassa sekä samaan konserniin kuuluvassa Pikkujätissä.
 Aavasta vastataan, että asia liittyy teknologiaan ja nettisivujen rakenteeseen. Toimitusjohtaja  Raija Tapio  kertoo Aavan uudistavan verkkosivujaan, minkä jälkeen myös lääkärikohtaisen hinnan ilmoittamisen pitäisi hänen mukaan mahdollistua.
 – Toki on se hinta meillä nytkin tiedossa, ei sitä haluta pimittää. Sen saa soittamalla asiakaspalvelijoilta ja toki lääkäri sen kertoo vastaanotolla.
 Vastaanottoaika tosin pitää perua viimeistään vuorokautta aiemmin, tai siitä peritään käynnin hinta.
 – Ihan kaikilla meidän lääkäreistä se (hinta-arvion ilmoittaminen) ei ole käytössä. Me tietysti kannustamme, että kaikki lääkärit ottaisivat sen ilmoittamisen käyttöön, koska asiakkaat arvostavat, että hinta-arvio on helposti saatavilla joennen ajanvarausta. Yleisestä hinnastosta kuitenkin löytyy lääkärikäyntien hinta-arvio, vaikka tarkempaa tietoa ei kyseisen lääkärin profiilista löytyisi, sanoo puolestaan  Mehiläisen Asklöf .
 Mehiläisen sivulla tosin monen lääkärin esittelysivulla näkyy vastaanottokäynnin hinnan arvio, joka sisältää lääkärin palkkion lisäksi poliklinikka- ja kantamaksut, kelakorvauksineen tai ilman.
 Mitä sanoo laki?
 Kuluttajansuojalain mukaan ennen sopimuksen tekoa asiakkaalle tulee antaa kokonaishinta selkeästi kaikkine kuluineen, tai jos täsmällistä hintaa ei palvelun luonteen vuoksi voida antaa, tulee kertoa hinnan määräytymisperusteet.
 Mikä sitten on riittävän selkeää ilmoittamista, se lienee tulkinnanvaraista.
 Monesta talosta vastataan, että tarkemman yhteenvedon summasta tai arviosta kyllä saa aikaa varatessa soittamalla asiakaspalveluun. KKV:n Hakamäki ei tätä puolustautumista purematta niele.
 – Se ei ole mikään anteeksiantoperuste, vaikka se voisi totta ollakin.
 – Vaan ennen kuin kuluttaja verkkosivujen kautta sopimusta tehdessään siihen sitoutuu, hänen tulee saada hintatieto: mitä aika tietyltä lääkäriltä maksaa, ja joka sisältää mahdollisesti toimiston palkkion tai muita palkkioita.
 Hakamäki myös muistuttaa, että sopimuksenteon jälkeen kuluttajan tulisi saada tilausvahvistus, joka sisältäisi kaikki maksut, joita kuluttaja joutuu käynnistään maksamaan. Ylen varaamista vastaanotoista ei sähköpostiin kolahtaneissa tilausvahvistuksissa arviota hinnasta mainittu.
 Kristammekin olisi siis saanut tarkemman arvion summasta, jos olisi aikaa varatessaan lisäksi soittanut maksulliseen asiakaspalvelunumeroon. Toisaalta se tuntuu hassulta aikakaudella, jona hehkutetaan palveluiden hoitamista nimenomaan verkossa.
 Monelle asiakkaalle hinta ei kuitenkaan ole tärkein kriteeri, vaan tärkeämpää voi olla vaikkapa nopea hoitoon pääsy tai lääkärin erityisosaaminen. Derrick Frilund / Yle
 Kehitystä luvassa – ainakin puheen tasolla
 Alalla ollaan heräilemässä lisäämään verkkoajanvarauksen läpinäkyvyyttä, tai ainakin niin viestitään.
 Pihlajalinnassa ajanvarauksen parannus on juuri meneillään. Talon palvelukehitys ja tietohallintajohtaja  Sanna Määttäsen  mukaan läpinäkyvyyden tai vertailtavuuden lisääminen ei olisi pahitteeksi.
 – Kun lääkärin hinta jo sivuillamme on, en näe mitään estettä sille, etteikö sitä saisi myös ajanvarauksen yhteyteen. Me emme ole teknisesti kyenneet rakentamaan sitä tässä vaiheessa.
 Terveystalossa läpinäkyvyyden lisääminen on jo työn alla ja asiakaskokemusjohtaja  Riitta Vuorelma-Ihon  mukaan tulevaisuudessa asiakas saa tietää kokonaishinnan ennen lopullista varausvahvistusta.
 – Sen perus-vastaanottokäynnin osalta kyllä. Mutta sitten, jos tulee jotain muuta, kuten toimenpiteitä tai aika venyy kauheasti, sittenhän siihen tulee muutosta.
 Pihlajalinnan Määttänen ei pidä huonona sitäkään ideaa, että talon lääkäreiden hintojen vertailua tehtäisiin asiakkaalle helpommaksi.
 – Se varmaan toisi ihan tervettäkin kilpailua lääkäreiden välille. Puhutaan kuitenkin yksityisyrittäjyydestä, niin myös tällä alalla olisi ihan tervettä ajatella hinnottelun läpinäkyvää ja lääkäritkin havahtuisivat kilpailuun.
 Verkossa on kylläkin löydettävissä joitakin palveluita, joissa lääkärien hintoja kerrotaan voitavan vertailla. Ja toisaalta taas, monesta talosta muistutetaan, ettei hinta usein ole se kriteeri, jolla lääkäri valitaan, vaan asiakkaille tärkeä kriteeri on esimerkiksi lääkärin erikoistuminen juuri siihen asiaan, johon asiakas apua kaipaa.
 Voit keskustella aiheesta tänään keskiviikkona 21.8. kello 22 saakka.

Tuliko ikävä yllätys kassalla? Yle kysyi, miksi isot yksityislääkäriasemat eivät kerro lopullista summaa, kun vahvistaa ajanvarausta verkossa


Summary: Kiinan-tavarajunien vähyys yllätti valtuutetut Kouvolassa.

Kouvolan kaupunginvaltuutetut  saivat maanantaina kuulla , että Kiinan-junaliikenne on ollut huomattavasti oletettua vähäisempää. Kun ensimmäinen tavarajuna lähti Kouvolasta Kiinan Xi'aniin lähes kaksi vuotta sitten, vuoroista kaavailtiin jopa viikottaisia.
 Tänä vuonna junia on kuitenkin lähtenyt vasta viisi.
 – Kyllähän se yllätti. Ei meillä ollut mitään tietoa siitä, ettei junayhteys olekaan toiminut sillä potentiaalilla tai oletuksella, mitä meidän on annettu ymmärtää. Tai ehkä emme ole vain osanneet kysyä – olemme olettaneet, että junat menevät, niin kuin oli suunnitelmat, toteaa Kouvolan suurimman valtuustoryhmän SDP:n puheenjohtaja  Outi Kasurinen .
 Kasurinen uskoo, että asiaa tullaan käsittelemään sekä SDP:n seuraavassa ryhmäkokouksessa, että ryhmäpuheenjohtajien kokouksessa.
 – Jotenkin sitä kyllä luottaa, että valtuutettuja informoidaan myös, jos jokin asia ei mene, kuten on suunniteltu.
 Konttijuna lähdössä Kouvolasta Kiinan Xi'aniin. Juulia Tillaeus / Yle
 Syynä junaliikenteen kuihtumiseen on operaattorikumppanin vaihtuminen, jonka vuoksi junia ei muutamaan kuukauteen kulkenut ollenkaan.
 Maanantain tiedonantokokouksessa asiaa kaupunginvaltuustolle esitteli elinkeinoyhtiö Kinnon toimitusjohtaja  Martti Husu .
 – Tunsin pienen piston sydämessäni. Olemme keväästä saakka omassa hallituksessamme puhuneet, että järjestetään valtuustoryhmille vapaamuotoisia tiedotustilaisuuksia. Ne olisi vain pitänyt järjestää aikaisemmin, toteaa Husu.
 Kiinan-junayhteys on yksi Kouvolan kärkihankkeista. Vaikeuksista huolimatta valtuutetuilla riittää kuitenkin yhä uskoa junayhteyden tulevaisuuteen.
 ''En vielä lähtisi vetämään ranteita auki''
 Puheenjohtaja  Matti Lindholm  kertoo, että kokoomuksen valtuustoryhmässä asiaa ei ole vielä puitu. Lindholm suhtautuu asiaan rauhallisesti, vaikka tänä vuonna kulkeneiden junien vähäinen määrä oli hänellekin negatiivinen yllätys.
 – Itse en ole Kinnon hallituksessa, enkä ole odottanutkaan, että minun täytyisi ihan perusvaltuutettuna olla ihan kaikista juna-aikatauluista tietoinen. Edelleen uskotaan hankkeeseen, ja toivotaan, että se ottaa tuosta entistä enemmän tuulta alleen, sanoo Lindholm.
 Tavarajunat kulkevat Kouvolasta Kiinaan Kazakstanin kautta. Pyry Sarkiola / Yle
 Lindholm ei koe, että tietoa olisi suuremmin pimitetty valtuutetuilta.
 – Uskon, että Kinnon johdossa ja hallituksessa on oltu asiasta tietoisia, ja he ovat kuitenkin ne, jotka projektista ja muun muassa junien liikkumisesta ovat enemmän vastuussa. Mielestäni tässä tehdään kärpäsestä härkänen. En vielä lähtisi vetämään ranteita auki.
 Matti Lindholm kuitenkin uskoo, että asiasta tullaan vielä keskustelemaan.
 – Tämä on kaupungille niin merkittävä hanke, että tietysti siitä koko ajan keskustellaan. En kuitenkaan näe, että maanantainen tiedonantokokous olisi jotenkin dramaattisesti antanut aihetta miettiä jotain uusia ratkaisua. Juna puksuttaa eteenpäin edelleen.
 ''Olisi ollut hyvä tietää''
 Myös keskustan valtuustoryhmässä yllätyttiin junien määrästä. Ryhmä on puheenjohtaja  Kimmo Jokirannan  mukaan jo päättänyt järjestää asiasta sisäisen neuvonpidon, johon osallistuu luottamushenkilöitä, virkamiehiä ja Kinnon väkeä.
 Jokiranta uskoo, että vastaava kokous tullaan järjestämään myös laajemmalla kokoonpanolla.
 – Kyllä olisimme toivoneet, että meille olisi kerrottu aikaisemmin asiasta. Tiedonkulun pitää kyllä tapahtua nopeammin näissäkin asioissa. Välttämättähän yhtiöiden ei pidä kertoa kaikkia tapahtumia, mutta tämä nyt olisi näin äkkiseltään tuntunut sellaiselta, joka olisi kyllä ollut hyvä tietää. Valtuutetuilla pitäisi olla paras mahdollinen tieto kaiken aikaa saatavilla – myös sellainen tieto, jota valtuutetut eivät osaa kysyä.
 Myös Jokirannalla riittää uskoa junayhteyden tulevaisuuteen.
 – Tämä on näitä järjestelmän ylösajoja, joille emme oikein voi mitään. Uskomme, että tämä vielä lähtee rullaamaan tästä hyvin.
 Vientireitti Kouvolasta rautateitse Xi'aniin. Yle Uutisgrafiikka
 Kouvolan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Harri Helminen  ei hänkään tiennyt, että Kiinan-junia on tänä vuonna mennyt vain viisi. Hän ei kuitenkaan halua alkaa osoittelemaan tai syyttelemään elinkeinoyhtiö Kinnoa millään tavalla.
 – Nyt taas nähtiin, että yleensäkin kaikista asioista, joissa yhteiskunta on mukana, pitäisi tiedottaa mahdollisimman hyvin. Mutta siinä on se ongelma, kun mukana on myös yrityksiä. Kinno joutuu tietysti vähän pelaamaan, että miten se kertoo nämä asiat ja missä vaiheessa.
 – Toivon, että Kinno tiedottaa meitä tiheämmin, ja pitää meitä ajan tasalla tästä asiasta. Uskoisin, että näin tulee tapahtumaan, sanoo Helminen.
 Myös Helminen uskoo yhä Kiinan-junayhteyden tulevaisuuteen.
 – Olen ensisijaisesti nähnyt asian niin, että nämä ovat niitä käynnistystoimenpiteitä, jotka nyt ovat menossa. Haluan ainakin uskoa, että nämä asiat saadaan toimimaan.
 Pitkäjänteistä työtä
 Kouvolan kaupungin kehitysjohtaja  Petteri Portaankorva  kertoo olleensa tietoinen siitä, että junia on kulkenut suunniteltua vähemmän. Hän haluaa kuitenkin nostaa esille asian positiivisia puolia.
 – Positiivisia kokemuksia on saatu siitä, että yhteydet ovat toimineet, kuten pitääkin. Logistiikkayritykset tekevät pitkän tähtäimen ratkaisuja omien sopimustensa puitteissa, ja asia voi kääntyä hyvinkin nopeasti siihen, että kuljetuksia on runsaasti, toteaa Portaankorva.
 Portaankorva näkee, että Kiinan- tai ylipäätään kansainvälisten junayhteyksien kehittäminen on pitkäjänteistä työtä, jossa tulee välillä onnistumisia, ja välillä haasteita vastaan.
 – Olemme  terminaalihankkeen  rakentamisen puolessa välissä siinä mielessä, että suunnittelu on käynnistetty jo vuonna 2016, ja hanke valmistuu vuoden 2022 lopussa. Valmiudet vastaanottaa toimijoita ja suuria kuljetusmääriä realisoituvat vasta vuosien 2022-2023 vaihteessa, toteaa Portaankorva.
 Terminaalihankkeen  kokonaiskustannukset  ovat noin 39,3 miljoonaa euroa. Kustannuksista valtaosan, noin 27 miljoonaa euroa maksaa Kouvolan kaupunki, ja valtio noin 4,4 miljoonaa. Loput rahoituksesta saadaan EU-tukena.

Kiinaan piti lähteä yksi juna viikossa – yllättäen selvisi, että tänä vuonna niitä onkin mennyt vasta viisi


Summary: Perheen kolme lasta säilyivät hengissä.

Liettuassa  rajussa auto-onnettomuudessa  kuollut pariskunta oli lähtöisin Kouvolasta. Pariskunta menehtyi törmättyään kahteen rekkaan Liettuan pohjoisosassa maanantaina. Kyydissä olleet kolme lasta loukkaantuivat.
 Perheen turkkilainen isä oli ravintolayrittäjä ja onnettomuudessa menehtynyt suomalainen äiti hänen puolisonsa. Onnettomuudessa loukkaantuivat 11- ja 9-vuotiaat pojat ja kolmevuotias tyttö. Ylen tietojen mukaan lapsilla on sekä Suomen että Turkin kansalaisuus.
 Lapset ovat edelleen Liettuassa. Heillä ei ole hengenvaaraa.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden kuntayhtymä Kymsotesta sosiaali- ja kriisipäivystyksen johtava sosiaalityöntekijä  Sinikka Tasala  sanoo, että lasten asia lähtee tällaisessa tapauksessa etenemään lastensuojelun johdolla.
 Tasalan mukaan lapsi voidaan aluksi sijoittaa esimerkiksi turvallisen läheisen luokse. Tilapäisen huoltajuuden myöntää käräjäoikeus. Pidemmällä aikavälillä lapselle toivotaan saatavan nimetyt huoltajat, joiden luona he voivat asua.
 Lapsen paras tuki löytyy lähiverkostosta
 Lastensuojelun Keskusliiton mukaan lasten asuminen ja huolenpito heistä on tällaisissa tilanteissa ratkaistava mahdollisimman pian.
 Lastensuojelun Keskusliiton ohjelmajohtaja  Miia Pitkänen  sanoo, että ratkaisua lähdetään etsimään yleensä lapsen lähiverkostosta.
 – Paras olisi, että löydettäisiin lapselle valmiiksi tutusta ja turvallisesta verkostosta aikuinen tai aikuiset, jotka pystyisivät huolehtimaan lapsesta. Se voi olla lapsen isovanhemmat tai vanhemman sisarus. On lapsi- ja perhekohtaista, mitä on saatavilla ja mahdollista.
 Pitkäsen mukaan olisi hyvä, että esimerkiksi koulua käyvän lapsen normaali arki voisi jatkua mahdollisimman pian.
 Lasten tilannetta lähdetään selvittämään Pitkäsen mukaan lasten kotikunnan sosiaaliviranomaisten johdolla. Onnettomuustilanteessa terveydenhuollon viranomaiset voivat kuitenkin olla taho, joka käynnistää ensimmäisen vaiheen ja on yhteydessä sosiaaliviranomaisiin.
 Akuutin kriisivaiheen ratkaisu lasten asumisen ja huolenpidon suhteen voi olla eri kuin pysyvä ratkaisu.
 Pidempiaikaista vaihtoehtoa on aikaa miettiä rauhassa, kun akuutti vaihe on selvitetty. Pitkänen huomauttaa, ettei lähiverkostossa välttämättä pystytä tekemään nopeaa päätöstä lapsen kokonaisvastuun ottamisesta.
 – Lähiverkostolla on tosi iso rooli ja merkitys. Se on tietysti ymmärrettävää, että se on lapsen kannalta paras mahdollinen ratkaisu. Lapset tarvitsevat tietysti myös ammatillista kriisivaiheen tukea.

Liettuan auto-onnettomuudessa kuollut pariskunta oli Kouvolasta: "Koulua käyvän lapsen arjen olisi hyvä jatkua normaalisti mahdollisimman pian"


Summary: Viranomaisten mukaan kyseessä oli tietosuojarikos.

Ruotsin Skellefteån kunnassa sijaitseva lukio sai tuntuvat sakot tietosuojan rikkomisesta, kun se alkoi seuraamaan oppilaiden poissaoloa kasvojentunnistuksen avulla.
 Koulun oppilaat kävelivät kasvojentunnistuskameran ohi astuessaan luokkaan. Oppilailta oli saatu suostumus teknologian käyttöön.
 Ruotsin tietosuojavaltuutettu Datainspektion tulkitsi kuitenkin, ettei suostumus ollut käypä, sillä oppilaat ovat riippuvaisuussuhteessa kouluun.
 Näin koulun tulkittiin rikkovan EU:n viime vuonna voimaan tullutta GDPR-tietosuoja-asetusta, Datainspektionin lakimies  Ranja Bunni  sanoo.
 Koululle määrättiin 200 000 kruunun eli reilun 20 000 euron sakot.
 Kasvojentunnistuskokeilu on kestänyt kolme viikkoa ja se on koskenut yhteensä 22 oppilasta.
 Asiasta kertoi  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .

Ruotsalaiskoulu yritti laittaa lintsaamisen kuriin kasvojentunnistuksella – sai yli 20 000 euron sakot


Summary: Suomalaisten sydämet valloittaneen kukkakeitaan kasvattaneella Miina Tuominen-Brinkaksella on myös auringonkukkapelto, joka kerää nyt ihastusta sosiaalisessa mediassa.

Pyhtäällä, hiukan autoliikenteeltä syrjässä hehkuu pelto keltaista väriä. Kyseessä on  Miina Tuominen-Brinkaksen  auringonkukkapelto, joka ottaa autoilijan vastaan.
 – Pellolla on käynyt jo monia vieraita, Tuominen-Brinkas sanoo.
 Auringonkukkapelto sijaitsee muutaman kilometrin päässä Tuominen-Brinkaksen toisesta kukkapellosta. Kauempana sijaitsevan pellon kukkaloisto on saanut viime viikkoina paljon huomiota sosiaalisessa mediassa. Yle seurasi Miina Tuominen-Brinkaksen kukkapellon vaiheita  elokuun puolivälissä . Monia eri kukkalajikkeita käsittävästä pellosta ei saa poimia kukkia, eikä pellolla saa kulkea kuin merkatuilla poluilla.
 Kukkakeitaasta hullaantuneet  vieraat  kuitenkin talloivat peltoa, mikä järkytti omistajan mieltä.
 Kuvia auringonkukkapellosta alkoi näkyä sosiaalisessa mediassa tämän viikon alussa, ja ne ovat keränneet ihastuneita kommentteja. Tältä pellolta kukkia saakin hakea luvan kanssa. Auringonkukkapelto itsessään ei ole harvinaisuus, vaan niitä on Suomessa paljon.
 Tuominen-Brinkaksen auringonkukkapelto on tehty ensisijaisesti ohikulkijoiden iloksi.
 Tuominen-Brinkaksen auringonkukkapellolta saa hakea kukkia vapaasti. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 "Aina kukkia on jäänyt"
 Auringonkukkia on istutettu puolen hehtaarin kokoiselle alueelle. Valtaosa tälle vuodelle istutetuista auringonkukista on Diana-lajiketta. Pelto kukkii nyt kolmatta kesää.
 Tuominen-Brinkaksen mukaan auringonkukkia on haettu pellolta useita satoja vuosittain.
 – Aina kukkia on kuitenkin jäänyt pellolle kesän jälkeen.
 Tuominen-Brinkas ei aio kaupallistaa kukkapeltojaan.
 – Kyllä meille on ihan selvää, että kukkapellot ovat semmoisia asioita, joihin ei sotketa rahaa. Kaupallista toimintaa tästä ei tule koskaan, Tuominen-Brinkas toteaa.
 Pyhtääläisellä pellolla auringonkukat ovat Diana-lajiketta. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Kauniin maisemoinnin lisäksi kukkapeltojen on tarkoitus antaa viljatilan viljelykierrolle monimuotoisuutta. Tuominen-Brinkas kertoo, että kukkien kasvattamisella on tarkoitus tukea viljatilan peltojen maaperän kuntoa ja tarjota ruokaa hyönteisille ja pölyttäjille.
 Ammattiviljelyllä tilalla Tuominen-Brinkaksen kaikki kukkapellot kuuluvat EU:n maisemanhoitotuen piiriin.
 – EU:n tuki ei kata peltojen hoitokuluja, Tuominen-Brinkas kertoo.
 Asenteet parantuneet
 Luonnonhoito voi olla tiloille merkittäväkin tulonlähde. Maatalousluonnon monimuotoisuuden edistämistä on pohdittu tänä kesänä myös  maa- ja metsätalousministeriön työpajassa .
 Sen mukaan asenteet monimuotoisuuden edistämiseen ovat parantuneet, ja viljelijät ovat yhä kiinnostuneempia hoitamaan luonnonlaitumia, kosteikkoja ja erilaisia nurmia ja niittyjä. Osaa toimijoista kuitenkin häiritsee peltomaan käyttäminen muuhun kuin ruuan tuotantoon ja mahdollinen rikkakasvien leviäminen.
 Toimenpidepalettiin ehdotettiin työpajassa pölyttäjille suotuisia toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin kukkivien, mettä tuottavien kasvien jatkuva esiintyminen kasvukauden aikana ja edistettäisiin yhteistyötä, kuten pölytyspalvelun hyödyntämistä.
 Auringonkukat sijaitsevat Länsikyläntien ja Franssilanmäentien risteyksessä. Antti-Jussi Korhonen / Yle

Pikkukylän uumenista löytyi jo toinen upea kukkapelto, joka rönsyilee someen – satoja kukkia haettu


Summary: Kiista SPR:n turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskuksen vahingoista on ensimmäistä kertaa oikeuden pohdittavana.

Joukko vakavia henkilöitä nousee ennen sotia rakennetun kivitalon portaita. Kanta-Hämeen käräjäoikeus on päättänyt tehdä katselmuksen Hämeenlinnan Mainiemen tiloihin, joissa toimi puolentoista vuoden ajan SPR:n Hämeen piirin vastaanottokeskus turvapaikanhakijoille.
 – Täällä on rikottu paikkoja tahallaan. Kyse ei ole mistään tavallisesta kulumisesta, puuskahtaa vuokraajan, Kiinteistö Oy Lehto & Nummenmaan hallituksen puheenjohtaja  Juho Nummenmaa.
 Juho Nummenmaan mukaan turvapaikanhakijat jättivät tilat karmeaan kuntoon.  Timo Leponiemi / Yle
 – Kyse on pääosin normaalista kulumisesta, kun kysessä on ollut turvapaikanhakijoiden vastaanottokeskus, vastaa puolestaan SPR:n Hämeen piirin toiminnanjohtaja  Pentti Savolainen.
 Savolainen kertoo, että SPR on valmis korvaamaan sen, mitä voidaan katsoa normaalista poikkeavaksi kulumiseksi, mutta tarjous ei ole kelvannut vastapuolelle.
 – SPR:n tarjoamalla summalla, noin 52 000 euroa, ei saisi kuin pienen osan rikotuista tiloista korjatuksi. Siksi vaadimme korvauksena 400 000 euroa, vastaa Juho Nummenmaa.
 Vuokraaja vaatii 400 000 euron lisäksi 600 000 euron korvauksia siitä, että tiloja ei ole voitu vuokrata uudelleen, koska ne ovat niin huonossa kunnossa. Koko korvausvaaade on siis noin miljoona euroa.
 Kaiken takana vuoden 2015 turvapaikanhakijoiden määrä
 Vuonna 2015 turvapaikanhakijoiden määrä räjähti Suomessa viranomaisten käsiin. Heitä saapui noin 32 000. Siksi Maahanmuuttovirasto ja Suomen Punainen Risti hakivat urakalla tiloja vastaanottokeskuksiksi.
 Elo vastaanottokeskuksissa ei aina ollut hyvien tapojen mukaista. Useat tilojaan vuokralle antaneet valittivat asiasta, mutta asiat sovittiin neuvottelemalla.
 Hämeenlinnnan Mainiemen tilanteestakin käytiin neuvotteluja pitkään, mutta käsitykset turvapaikanhakijoiden aiheuttamista vahingoista olivat liian suuret ja asia päätyi käräjille.
 Kohta on tulossa toinen vastaavanlainen tapaus, kun Lapin käräjäoikeus saa käsiteltäväkseen kiistan Kolarin kunnassa olleen vastaanottokeskuksen vahingoista.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus käsittelee kuitenkin vastaanottokeskuksen korvauskiistaa ensimmäisenä Suomessa. Siksi sen tulevalla päätöksellä ennakkotapauksen luonne.
 Yksi kantaja – kaksi vastaajaa?
 Yksityinen kiinteistöyhtiö teki vuokrasopimuksen SPR:n Hämeen piirin kanssa. Kuitenkin jo valmistelevassa oikeudenkäynnissä istui mukana myös Maahanmuuttoviraston edustaja.
 SPR:n Hämeen piirin toiminnanjohtaja Pentti Savolainen myöntää, että paikkoja on rikottu, mutta pitää vuokraajan vaaatimuksia täysin liioiteltuina. Timo Leponiemi / Yle
 – Vastaanottokeskukset toimivat Maahanmuuttoviraston toimeksiannosta ja virasto on se, joka vastaanottokeskuksen toiminnat SPR:ltä tilaa ja maksaa myös kustannukset, selittää SPR:n Hämeen piirin toiminnanjohtaja Pentti Savolainen Maahanmuuttoviraston kiinnostusta.
 Kantaja eli vuokraaja on kokenut tilanteen vaikeaksi.
 – Maahanmuuttoviraston ja SPR:n taktiikkana on ollut painostaminen ja väsyttäminen. Se on ilmeisimmin tehonnut useisiin vuokranantajiin, arvioi Juho Nummenmaa.
 – Yksittäinen kiinteistönomistaja on aika heikoilla, kun SPR ja valtion virasto vyöryy vastapuolella.
 Lue myös:   Entisen vastaanottokeskuksen korjauksista lihava riita Lammilla – rikosilmoitus ja kantelu oikeusasiamiehelle

Vastaanottokeskuksen vahingoista syntyi mittava oikeuskiista – miljoonakorvausta vaativa kiinteistöyhtiö: "Täällä on rikottu paikkoja tahallaan"