ISTANBUL  Keskiviikkona Saudi-Arabian konsulaatin edessä Istanbulissa hiljennyttiin tasan vuosi sitten raa'asti murhatun  Jamal Khashoggin  muistoksi.
 Viime syksynä suunnilleen samalla kellonlyömällä, vähän yli kello 13, sauditoimittaja ja toisinajattelija Khashoggi nähtiin viimeisen kerran astumassa sisään konsulaatin ovesta.
 Khashoggin turkkilainen kihlattu  Hatice Cengiz  odotti ulkopuolella, kun sisällä saudikonsulaatissa yhä nimeämättömät henkilöt toteuttivat empimättä suunnitelmansa: he murhasivat ja paloittelivat Khashoggin sekä tuhosivat ruumiin.
 Khashoggin kihlattu: "Olen murtunut, mutta ylpeä"
 Murhan yksityiskohdat, tekijät ja ruumiin olinpaikka ovat yhä hämärän peitossa.
 – Siitä on vuosi, kun seisoin täällä. Olin rakastunut tyttö, joka odotti miestään ulos konsulaatista. Olimme menossa illalliselle. Halusimme kutsua ystävämme häihimme, Cengiz lausui ääni säröillen muistotilaisuudessa.
 Khashoggi työskenteli amerikkalaisen Washington Postin kolumnistina ja arvosteli tiukasti saudihallintoa sen entisenä jäsenenä.
 Sauditoimittajan muistotilaisuus pidettiin tasan vuosi murhan jälkeen. Tolga Bozoglu / AOP
 Khashoggi otti riskin vieraillessaan konsulaatissa. Hän tiesi, ettei ollut toivottu kotimaassaan. Hän kuitenkin tarvitsi turkkilaisviranomaisten vaatimat paperit kotimaastaan todistaakseen, ettei avioliitolle Cengizin kanssa ollut estettä ja että hänen avioeronsa oli selvä.
 – Olen murtunut, mutta ylpeä... Haluan vallanpitäjät vastuuseen teoistaan, Cengiz sanoi oranssiin päähuiviin sonnustautuneena.
 Kruununprinssi: Murha oli "erehdys"
 Kruunuprinssi  Mohammad bin Salman  on myöntänyt murhan tapahtuneen konsulaatissa, mutta hänen tietämättään. Kun kruununprinssi puhui ensimmäisen kerran länsimedialle sunnuntaina, hän kutsui murhaa "erehdykseksi".
 Kruununprinssi väitti amerikkalaiselle CBS-kanavalle, ettei hän voi tietää, mitä saudihallinnon kolme  miljoonaa työntekijää tekevät.
 Muistolaisuudessa YK:n tutkija  Agnes Callamard  lupasi, ettei murhan selvittämistä jätetä kesken missään olosuhteissa.
 Callamard on aiemmin vaatinut, että kruunuprinssin osuus murhassa tulisi tutkia. Hän  sanoi viime kesänä,  ettei saudien oma rikostutkinta ole sitä tehnyt ja että asiasta on luotettavia todisteita.
 – Emme lopeta ennen kuin oikeus on voittanut. Emme hylkää Jamalia, Callamard lupasi.
 Nauhalla murhaajat odottavat Khashoggia ja nauravat
 Murhan jälkeen ilmeni että Turkin viranomaiset olivat salakuuntelleet konsulaattia. Sittemmin turkkilaiset ovat kuunteluttaneet raskauttavat nauhat tutkijoille.
 Vartija konsulaatin ulkopuolella juuri ennen muistotilaisuuden alkua. Tolga Bozoglu / AOP
 Brittiläinen asianajaja  Helena Kennedy , joka sai nauhat suoraan Turkin tiedustelupalvelulta, kertoi BBC:lle sunnuntaina julkaistussa ohjelmassa, mitä hän kuuli omin korvin.
 – Oli selkäpiitä karmivaa kuulla pelko (Khashoggin) äänessä, Kennedy kertoi  BBC:n Panorama-ohjelmassa maanantaina.
 Nauhalla saudikonsulaatissa murhan toteuttaneet henkilöt nauravat ja odottavat Khashoggin saapumista konsulaattiin.
 – Se on kylmäävää hommaa. He nauravat ja odottavat häntä, tietäen, että tämä mies tulee sisälle ja että hänet murhataan ja paloitellaan, Kennedy sanoi.
 Turkki vannoi selvittävänsä murhan
 Turkin viranomaisten järjestämässä tilaisuudessa puhuttiin paljon sananvapaudesta, mutta ei Turkin omasta sananvapaustilanteesta. Turkissa on sananvapausorganisaatioiden mukaan  vangittuna kymmeniä toimittajia .
 Maanantaina julkaistussa Washington Postin  mielipidekirjoituksessaan  Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  vannoi Turkin selvittävän murhan. Hän kuitenkin vakuutti, että Turkki aikoo säilyttää hyvät välit saudeihin ja kuningas  Salmaniin .
 – Missä ovat Khashoggin jäänteet? Kuka allekirjoitti sauditoimittajan kuolemantuomion? Kuka toi 15 murhaajaa ja rikosteknisen asiantuntijan lentokoneilla Istanbuliin? Erdoğan kysyi.
 Lue lisää:
 Sauditoimittaja Khashoggi oli monikasvoinen – eliittisuvun poika kulki maailmalla Afganistanista Yhdysvaltoihin mutta maksoi lopulta hengellään kuningashuoneen arvostelusta
 Saudi-Arabian kruununprinssi selitti ensimmäistä kertaa toimittajamurhaa länsimedialle: En voi tietää hallinnon miljoonien työntekijöiden toimista

Khashoggin murhan selvittämistä vaadittiin surmapaikalla Istanbulissa – sauditoimittajan kihlattu: "Siitä on vuosi, kun seisoin täällä"


Summary: Yhdysvallat on väläytellyt tullien kohteiksi muun muassa ranskalaisia viinejä ja italialaisia juustoja.

Maailman kauppajärjestö WTO on päättänyt, että Yhdysvallat saa määrätä EU:lle 7,5 miljardin dollarin (6,8 miljardin euron) edestä tulleja lentokonevalmistaja Airbusin tukiaisia koskevassa kiistassa. EU ilmoitti tarttuvansa vastatoimiin asiassa ja on jo huhtikuussa julkistanut alustavan listan amerikkalaistuotteista, joita EU:n tullit voisivat koskea.
 Taustalla on lentokonevalmistajien tukiaisia koskeva kiista, joka on ollut WTO:n käsittelyssä jo vuodesta 2004. WTO on jo vuosina 2010 ja 2011 linjannut, että sekä eurooppalainen Airbus että amerikkalainen Boeing olivat saaneet miljardien edestä kilpailua vääristäviä tukiaisia.
 Yhdysvallat oli vaatinut lupaa määrätä EU:n tuotteille tulleja 11 miljardin dollarin edestä. WTO:n on määrä linjata lähikuukausien aikana, minkä kokoiset rangaistustullit EU saa määrätä Yhdysvalloille Boeingin saamien tukiaisten johdosta.
 EU:n kauppakomissaari  Cecilia Malmström  sanoi kannanotossaan, että EU on edelleen valmis tekemään yhteistyötä Yhdysvaltojen kanssa oikeudenmukaisen ratkaisun löytämiseksi. EU on tehnyt asiasta ehdotuksia Yhdysvalloille viimeksi heinäkuussa, mutta ei ole saanut vastauksia, Malmström totesi.
 – Jos Yhdysvallat päättää ottaa käyttöön WTO:n sallimat vastatoimet, pakottaa se EU:n tilanteeseen, jossa meillä ei ole muuta vaihtoehtoa kuin toimia samoin, Malmström sanoi.
 Yhdysvallat on väläytellyt tullien kohteiksi muun muassa ranskalaisia viinejä, italialaisia juustoja ja oliiveja ja viskiä.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltain ja EU:n tukiaiskiista laajentumassa – rangaistustullien listalla pitkä rivi juustoja kuten Valion emmental (7.5.2019)

WTO: Yhdysvallat saa määrätä EU:lle 7,5 miljardin dollarin tullit Airbus-kiistassa


Summary: Käräjäoikeus antoi ensimmäisen osaratkaisun epäillystä miljoonaluokan verohuijauksesta.

Helsingin käräjäoikeus antoi tänään ensimmäisen ratkaisunsa epäillyssä petoskokonaisuudessa, jossa muun muassa liivijengi Cannonballin (CMC) jäsenet ovat tehtailleet veropetoksia.
 Syyttäjän mukaan kokonaisuudessa on saatu rikoshyötyä yli miljoonan euron edestä. Nyt annettu tuomio koski vain osaa jutun syytetyistä.
 Jutussa on kysymys arvonlisäveropetoksista, joissa verottajalta haetaan veronpalautuksia, vaikka mitään veroja ei ole koskaan maksettu.
 Käräjäoikeus antoi tänään tuomion 13 henkilölle, joista kuusi tunnusti tehneensä rikoksen osana liivijengi Cannonballin toimintaa. Tuomioita tuli törkeistä veropetoksista ja rahanpesurikoksista. Tuomiot vaihtelevat yhdyskuntapalvelusta puolen vuoden ehdottomaan vankeuteen. Suurin osa sai muutaman kuukauden ehdollisen vankeustuomion.
 Syyttäjä haki nykyisille ja entisille jengiläisille kovempia tuomioita sillä perusteella, että teot olisi tehty järjestäytyneeksi rikollisryhmäksi oikeudessa todetun Cannonball-jengin osana tai sen lukuun.
 Syyttäjä viittasi oikeudessa todisteena muun muassa tuoreeseen MTV:n rikostoimittaja Pekka Lehtisen kirjoittamaan Cannonballin entisen johtohahmon Janne Tranbergin elämästä kertovaan kirjaan, jossa Tranberg kertoo arvonlisäveropetosjutusta. Karkuteillä oleva Tranberg on jutun pääepäilty.
 Oikeus kuitenkin totesi, että kyseessä on kaupallisessa tarkoituksessa julkaistu muistelmateos, jolla on hyvin vähäinen näyttöarvo. Jotain arvoa oikeus kuitenkin antoi kirjallekin.
 – Tranbergin kirjoitus vahvistaa vähäisessä määrin sitä syyttäjän esittämään näkemystä, että kyse on rikoskokonaisuudesta, jolla on kytkös CMC-järjestöön, oikeus totesi.
 Useiden tuomittujen osalta tällainen kytkös tuomioiden perusteella löytyykin.
 Rikoksentekovälineenä käytettiin pöytälaatikkoyhtiöitä
 Arvonlisäveropetokset tehtiin tekemällä verohallinnolle aiheettomia ilmoituksia negatiivisesta arvonlisäverosta.
 Käytännössä verottajalta siis haettiin aiheettomia veronpalautuksia. Tätä varten piti perustaa yhtiöitä, joita käytettiin oikeuden mukaan puhtaasti rikollisiin tarkoituksiin. Hakemuksia tehtailtiin jopa kymmenien tuhansien eurojen edestä per yhtiö.
 Rikoshyötyä yritettiin piilottaa oikeuden mukaan niin, että veropetoksella saatuja rahoja siirreltiin pankkitililtä toisille ja nostettiin ulos automaateista. Rahanpesutuomiot liittyivät rahojen piilotteluun.
 Osalle tuomituista lätkäistiin tuomion päälle vielä liiketoimintakielto estämään petosten tekemistä jatkossa.
 Cannonball on liivijengi, johon kuului alkuvuonna 10 osastoa: Helsinki, Turku, Hämeenlinna, Joensuu, Jyväskylä, Midwest Ulvilassa, Seinäjoki, Heinola, Kausala ja Tallinna. Kerhon alajengit kulkevat nimellä Squad 32. Tällainen toimii poliisin mukaan myös Thaimaassa.

Useille Cannonball-jengiläisille tuomio mittavassa veropetosjutussa


Summary: Ilmatar Energy on aloittanut Suomen suurimman tuulivoima puiston rakentamisen Kajaanin ja Pyhännän Piiparinmäellä.

Toinen  Googlen hankkima , Kajaanin ja Pyhännän rajalle valmistuva tuulivoimapuisto tulee olemaan Suomen suurin. Ilmatar Energyn hallituksen puheenjohtaja  Kalle Pykälän  mukaan suuruutta voidaan mitata kaikilla mittareilla.
 – Se voidaan mitata voimaloiden määrällä, joita on 41 kappaletta, sitten nimellisteholla, joka on 211,4 megawattia ja lisäksi tulevalla vuotuisella sähköntuotannolla.
 Piiparinmäen tuulivoimapuistoa rakennetaan vuosina 2019–2021 ilman valtion tukea, ja se alkaa tuottaa sähköä jo vuonna 2020.
 Tuulivoimapuiston tuottamasta energiasta noin 60 prosenttia menee Googlelle. Pyhännän puolelle tulee 32 myllyä, Kajaanin puolelle yhdeksän.
 Tuotannossa olevista tuulivoimapuistoista Kristiinankaupungin Metsälän tuulivoimapuisto on ollut tähän asti suurin 34  tuulivoimalallaan  (Tuulivoimayhdistys). Suomessa on suunnitteilla myös lähes sadan tuulivoimalan puisto  Lestijärvelle , mutta ostajaa ei ole vielä löytynyt.
 Pyhäntä iloitsee jättipotista
 Tuulivoimayhtiö Ilmattaren ja Googlen energiahanke on jättipotti Pyhännän kunnalle. Valtuuston puheenjohtaja  Matti Leiviskä  (kesk.) kuvaili hanketta viime viikon  blogikirjoituksessaan  lottovoitoksi kunnalle.
 Suurin osa Piiparinmäen tuulivoima-alueesta sijoittuu Pyhännän puolelle, jonne tulee yli 30 myllyä. Niiden kiinteistöveroarvo on noin miljoona euroa vuodessa. Tällä hetkellä Pyhännän vuotuinen verokertymä on alle viisi miljoonaa euroa.
 Kunnanjohtaja  Jouko Nissinen  on syystäkin iloinen Googlen myötä kansainvälistäkin huomiota saaneesta hankkeesta, joka tukevoittaa tuntuvasti kunnan taloutta.
 – Tällaiset lisät pienelle maalaiskunnalle ovat tärkeitä. Varovaisestikin arvioiden verotuloihin tulee vähintään noin 15 prosentin lisäys. Kyllä tämä antaa kovasti uskoa tulevaisuuden rakentamiseen, Nissinen toteaa.
 Lisätuloja voi tulla vielä tuulivoimapuiston toiminnasta vastaavasta yhtiöstä, jonka kotipaikka on Pyhäntä.
 Tähän maisemaan nousevat Ilmatar Energyn tuulivoimalat. Timo Sihvonen / Yle
 Luvitukset ohjaavat tuulivoimapuistoja kauas asutuksesta
 Ruuhka-Suomessa tuulivoimaloiden kaavoitukset ovat Kajaanin kaupunginjohtaja  Jari Tolosen  tietojen mukaan jumissa muun muassa asutukseen, matkailuun ja maisemallisuuteen liittyvien pykälien vuoksi. Hänen mielestään asiasta kielii se, että alan eteläsuomalaiset toimijat ovat jatkuvasti yhteydessä Kainuun suuntaan.
 – Kainuun erämaat eivät aiheuta ongelmia ja sellaisia alueita nyt etsitään.
 Myös Ilmatar Energyn hallituksen puheenjohtaja Kalle Pykälä korostaa Piiparinmäen tuulivoimapuiston sijaintia. Lähimpään asutukseen on pari kilometriä, joka on todella harvinaista.
 – Metsähallitus on aikoinaan jättänyt isot suoja-alueet ja katsonut, että lähin asutus on paljon kauempana kuin lain asetukset määräävät. Noin kaukana lähimmästä asutuksesta sijaitseva iso tuulivoimapuisto on harvinaista koko Euroopan mittakaavassa.
 Pykälän mukaan maamme luvituskäytännöt ovat johtaneet siihen, että isot tuulivoimapuistot ovat kaukana asutuksesta.
 – Monet tuulivoimaloista ovat syrjäisillä alueella ja siihen luvitusviidakolla on pyritty. Kainuu on yksi näistä alueista.
 "Eihän ne valtavia tuloja ole, mutta onhan ne nettotuloja"
 Tuulivoimapuisto luo rakennusvaiheessa satoja työpaikkoja, takaa kunnille ja valtiolle merkittäviä kiinteistövero- ja vuokratuloja seuraavien vuosikymmenten ajan sekä tuo investointeja infrarakentamiseen. Kajaanin kaupunginjohtajaJari Tolonen iloitsee suorista tuloista.
 Tolosen mukaan Kajaani saa yhdeksästä myllystään kiinteistöveroa kustakin noin 15 000 euroa per vuosi. Suoraa kiinteistöveroa tulee vuosittain 150 000 euroa. Lisäksi rakennuspaikkamaksun kautta on tulossa vähintään 100 000 euroa.
 – Eihän ne valtavia tuloja ole, mutta onhan ne nettotuloja.
 Tolonen laskee saatavaksi myös lisääntyvän ostovoiman ja palkkaverotulot. Eniten kaupunginjohtajaa innostaa kaupungin maine tuulivoimapiireissä.
 – Me olemme ilmeisesti aika hottis alue Suomessa. Täällä on onnistuttu luomaan tuulivoimapuistoja vähillä ongelmilla.

Tuulivoimaloista kaksi kilometriä lähimpään taloon – Se on Euroopassa harvinaista ja siksi pohjoisen erämaat ovat nyt "hottista"


Summary: Kuopiossa ammattioppilaitokseen tiistaina hyökännyt 24-vuotias oli hänet tuntevien ihmisten mukaan syrjäänvetäytynyt.

Kuopion koulusurmasta epäilty mies oli sulkeutunut ja introvertti. Tällainen kuva välittyy entisten luokkatoverien ja hänet muuten tuntevien henkilöiden kertomuksista.
 Yle on jutellut noin kymmenen epäillyn tunteneen ihmisen kanssa.
 – Hieman syrjäänvetäytyvä, ehkä enemmän introvertti kuin ekstrovertti, yksi kuvailee.
 Ylen tietojen mukaan epäilty on nyt 24-vuotias. Hän on syntynyt vuonna 1994 ja on käynyt ala- ja yläkoulunsa Siilinjärvellä, joka sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Kuopiosta. Hän valmistui ylioppilaaksi Siilinjärven lukiosta keväällä 2014.
 Ylioppilaskirjoituksissa mies kirjoitti kaksi laudaturia: äidinkielestä ja englannista. Paikallislehden kesäkuussa 2014 julkaiseman nimilistan mukaan hänet palkittiin lukion päätteeksi opettajakunnan myöntämällä stipendillä ja kirjapalkinnolla äidinkielen ja kirjallisuuden opinnoissa menestymisestä.
 – Meidän muistikuvissamme hän oli yksi muiden joukossa, ihan normaali lukiolaispoika, Siilinjärven lukion rehtori  Aurora Hansen  kommentoi.
 Moni Siilinjärven lukiosta yhtä aikaa valmistunut nuori kuvailee epäiltyä hiljaiseksi ja rauhalliseksi.  Nella Nuora / Yle
 Lukiokaverit: Hiljainen poika
 Savon ammattiopistossa opiskellut mies hyökkäsi tiistaina puoliltapäivin kauppakeskus Hermanissa sijaitseviin ammattiopiston tiloihin ja surmasi yhden ihmisen. Epäilty käytti sapelia, ja hänellä oli mukanaan myös ampuma-ase. Kymmenen ihmistä, mukaan lukien epäilty, loukkaantui.
 Ylen poliisilähteistä saaman vahvistuksen mukaan Kuopion kouluhyökkääjä on  Joel Otto Aukusti Marin . Yle julkaisee epäillyn nimen asian poikkeuksellisuuden ja yhteiskunnallisen merkityksen vuoksi.
 Yksi lukioaikainen tuttava kuvaa henkilön olleen kouluaikoina "täysin näkymätön".
 – En ainakaan silloin olisi voinut uskoa, että hän olisi voinut tehdä yhtään mitään. Rauhallinen ja fiksu, ei keksinyt mitään tyhmiä asioita, hän sanoo.
 Pari muuta koulutoveria muistaa lähinnä sen, että poika oli hiljainen.
 – Ihan yllätyksenä tämä tuli minulle ja kaikille muille. Mun muistikuva oli lähinnä rauhallinen kaveri. Ei mikään porukan äänekkäin, toinen kommentoi.
 Kuopion kouluhyökkäyksessä kuoli yksi henkilö ja kymmenen henkilöä loukkaantui. Nella Nuora / Yle
 Perheen tunteva: "Aina yksin välitunneilla"
 Epäillyn molemmat vanhemmat ovat työskennelleet terveydenhuoltoalalla. Vanhemmat ovat eronneet, ja äiti on ollut epäillyn ja tämän veljen yksinhuoltaja.
 Äidin naapurustosta tavoitetut henkilöt kertovat Ylelle, että epäilty vaikutti sulkeutuneelta ja yksinäiseltä. Moni sanoo olevansa uutisesta yllättynyt ja järkyttynyt.
 – Hänen äitinsä on ihana ihminen, yksi sanoo kyynelehtien.
 Monen mukaan poika herätti enemmänkin sääliä kuin vaikutti pahansuovalta.
 Yksi perheen tunteva kertoo kiinnittäneensä jo pojan yläkoulu- ja lukioaikoina huomiota siihen, että tämä oli aina yksin muun muassa välitunneilla. Hän kuvailee poikaa säntilliseksi.
 Kouluhyökkäyksestä epäilty oli kotoisin Siilinjärveltä. Nella Nuora / Yle
 Sai opiskelupaikan jo 2014
 Epäilty valittiin ylioppilaskeväänään Kuopiossa toimivan Savonia-ammattikorkeakoulun englanninkieliselle International Business -linjalle. Yle ei ole saanut vahvistusta sille, aloittiko hän opiskelut.
 Opiskelija-asuntolaan Kuopion Särkiniemessä epäilty muutti keväällä 2015. Poliisin tietojen mukaan epäilty on aloittanut liiketalouden opinnot Savon ammattiopistossa tänä syksynä.
 Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja  Olli Töyräs  kommentoi keskiviikkona, että epäillyn henkilöhistoria ei ole millään tavalla ennakoinut väkivallantekoa. Poliisin mukaan epäillyllä ei ole väkivalta- tai rikostaustaa.
 – Hänen taustaansa nähden teko on erittäin yllättävä, Töyräs kommentoi.
 Poliisi ampui epäiltyä kahdesti. Hän on parhaillaan tehohoidossa. Häntä epäillään murhasta ja useista murhan yrityksistä. Teon motiivi ei ole tiedossa.
 Lue lisää:
 Tämä Kuopion koulusurman uhreista tiedetään: ukrainalaissyntyinen kuolonuhri asui Kuopiossa, loukkaantuneista valtaosa naisia
 Nämä asiat Kuopion koulusurmasta tiedetään: Vasta opintonsa aloittanutta tekijää voidaan kuulla, kun hän pääsee tehohoidosta, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä
 Koulusurman jälkeinen aamu on ollut oppilaitoksella erittäin raskas – johtaja: "Ihmisillä on suuri tarve puhua ja jakaa tunteita"

Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"


Summary: 78-vuotias Sanders joutui tiistaina sairaalahoitoon rintakipujen vuoksi.

Yhdysvalloissa demokraattien presidentinvaaliehdokkuutta havitteleva senaattori  Bernie Sanders  on perunut terveysongelmien vuoksi kampanjatilaisuutensa toistaiseksi.
 Sanders joutui tiistaina sairaalahoitoon rintakipujen vuoksi. Hänellä todettiin tukos valtimosuonessa.
 Sandersin kampanjaorganisaatiosta kerrotaan, että Sanders voi hyvin, mutta lepää joitakin päiviä.
 78-vuotias senaattori on vanhin ehdokas demokraattien presidenttikilvassa.

USA:n demokraattien presidenttikisassa kilpailevan Sandersin kampanjatilaisuudet peruttu terveysongelmien vuoksi


Pääministeri  Boris Johnson  on julkistanut Britannian uuden brexit-ehdotuksen EU:lle.
 Kirjeessään komission puheenjohtajalle  Jean-Claude Junckerille  Johnson kertoo pääpiirteissään, miten hänen mielestään kovan rajan syntyminen Pohjois-Irlannin ja Irlannin välille viimekädessä estettäisiin.
 Ehdotuksen mukaan Pohjois-Irlanti pysyisi osana EU:n sisämarkkinoita, mutta lähtisi tulliliitosta.
 Pohjois-Irlannin kansalliskokouksen pitäisi hyväksyä edellä mainitut järjestelyt ja äänestää aina neljän vuoden välein niistä.
 Johnson vetosi kompromissin puolesta Junckerille lähettämässään kirjeessä.
 EU:n on määrä kommentoida Johnsonin ehdotusta myöhemmin tänään.
 Lue myös:
 Pääministeri Boris Johnson: Kunnioitamme pitkäperjantain sopimusta, rajatarkastuksia ei tule

Britannia luovutti uuden brexit-ehdotuksensa EU:lle – yksityiskohtia tulee julki vähitellen


Summary: Murha-ase, iskun ajankohta ja toiminta iskun jälkeen ovat samanlaiset.

Åsa Erlandsson  on palkittu ruotsalainen toimittaja ja kirjailija. Häneltä ilmestyi kaksi vuotta sitten kirja Ruotsin pahimmasta koulusurmasta, joka tapahtui 22.10.2015 Trollhättanissa.
 Tekijä murhasi kolme ihmistä miekalla. Kun Erlandsson kuuli Kuopion iskusta, hän ajatteli välittömästi sitä, miten samankaltainen se on verrattuna Trollhättanissa tapahtuneeseen.
 – Molemmissa on käytetty miekkaa, joka on hyvin harvinainen murha-ase. Molemmat iskut on tehty keskellä päivää koulussa. Trollhättanin tekijällä tai Kuopion epäillyllä tekijällä ole myöskään aiempaa rikostaustaa. Heitä on kuvailtu samalla tavalla: erakoiksi, sulkeutuneiksi ja sosiaalisesti oudolla tavalla käyttäytyneiksi, Erlandsson sanoo.
 Sekä Trollhättanissa että Kuopiossa poliisi tuli paikalle nopeasti. Erlandssonin mielestä tapauksia yhdistää myös miesten toiminta, kun poliisi on tullut paikalle.
 – He eivät ole totelleet poliisin käskyjä, vaan ovat hyökänneet heitä kohti. Trollhättanin tekijä  Anton   Lundin Pettersson  teki näin siksi, että hän halusi kuolla, halusi tehdä niin sanotusti itsemurhan poliisin toimesta. Kuopion tekijän motiivia emme vielä tiedä, mutta samankaltainen ajatuksen kulku on mahdollinen, koska hänkin hyökkäsi poliisia päin.
 Toimittaja Åsa Erlandsson on tutkinut Trollhättanin kouluiskua ja kirjoittanut siitä kirjan.  Goran Segeholm / Norstedts
 Iskujen yhtäläisyydet ovat Erlandssonin mielestä niin vahvat, että hän olettaa Kuopion epäillyn tekijän tutkineen Trollhättanin iskun tarkasti.
 – En ylläty missään määrin, jos poliisi kertoo löytäneensä häneltä esimerkiksi digitaalista materiaalia koskien Ruotsin iskua.
 Miekalla halutaan huomiota
 Miekan valinta murha-aseeksi oli aivan keskeisessä osassa tekijän suunnitelmia Trollhättanin iskussa Erlandssonin mukaan.
 Hän pitää miekkaa hyvin dramaattisena, teatraalisena valintana
 – Sillä ei haluta vain tappaa, vaan siitä halutaan tehdä iso numero. Sillä halutaan herättää huomiota, tulla tunnetuksi koko maailmassa ja siksi tällainen isku on myös narsistinen teko.
 – Nämä tekijät voivat olla yksinäisiä oikeassa elämässä, mutta internetissä he ovat kaikkea muuta kuin yksin. Siellä on verkostoja, joissa he inspiroivat, ihailevat ja kopioivat toisiaan. He käyttävät toistensa retoriikkaa, jossa syyttävät kaikesta heille tapahtuneesta pahasta yhteiskuntaa.
 Trollhättanin iskun motiivi oli rasistinen. Kuopion iskun motiivia ei vielä tiedetä. Erlandsson arvioi, että koska epäilty tekijä oli myös koulun oppilas, voi yhtenä vaihtoehtona olla jonkinlainen kosto motiivina, joko koko koulua tai tiettyä ihmistä kohtaan.
 Hän ei myöskään yllättynyt siitä, että epäillyllä oli räjähteitä kotonaan.
 – Se kuuluu kouluiskujen kuvaan. Aseet ja väkivalta kiehtovat iskujen tekijöitä. Aseita ja räjähteitä on löytynyt aiemmissakin iskuissa tekjiöiltä jäkikäteen.
 Yksinäisyyden kokemus hätkähdytti
 Åsa Erlandsson on pohtinut reilun vuorokauden aikana paljon sitä, miksi kouluisku tapahtui jälleen Suomessa.
 – Nostaisin pari seikkaa esille. Suomessa ovat varsin korkeat itsemurhatilastot. Viime vuonna tuli tutkimus yksinäisyydestä, joka yllätti minua. Yksinäisyyden kokemus oli kaikista yleisintä nuorilla 20–29-vuotiailla miehillä, se oli jopa korkeampaa kuin vanhuksilla.
 Erlandsson sanoo myös, että vaikka iskuja ei ole Suomessa tapahtunut muutamaan vuoteen, on poliisi kuitenkin kertonut pystyneensä estämään niitä.
 – Tutkimus osoittaa, että kouluiskuja ei tehdä hetken mielijohteesta. Ne ovat hyvin ja pitkään suunniteltuja ja niissä yhteistä on, että tekijä on radikalisoitunut pitkän ajan kuluessa. Kun tulee sitten jokin laukaiseva tekijä, se saa toimimaan.
 Erlandsson kuvaa, että laukaiseva tekijä voi olla vaikkapa potkut tai se, että tyttö- tai poikaystävä jättää tai kokee jonkin arkipäiväisen vastoinkäymisen. Onko sellaista ollut Kuopion tapauksessa, sitä ei vielä tiedetä.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkääjä on sulkeutunut nuori mies, joka kirjoitti kaksi laudaturia – lukiokaveri kuvaa "täysin näkymättömäksi"
 Tämä Kuopion koulusurman uhreista tiedetään: ukrainalaissyntyinen kuolonuhri asui Kuopiossa, loukkaantuneista valtaosa naisia

Ruotsalainen kouluampumista tutkinut toimittaja: Yhteneväisyydet Kuopion iskun ja Ruotsin pahimman koulusurman välillä ovat ilmeiset


Summary: Helsinkiläiset lapsiperheet näyttävät valitsevan asuinalueensa selvästi ennen lapsen kouluikää ja pysyvän tämän jälkeen paikallaan.

Helsingin pikkulapsiperheet muuttavat muita lapsiperheitä useammin. Tämä myös muokkaa asuinalueiden oppilaspohjaa.
 Asia selviää  tuoreessa analyysissa , jossa tarkasteltiin lapsiperheiden muuttoliikettä koulujen oppilasalueiden välillä vuosien 2005–2014 aikana.
 Analyysin mukaan lapsiperheet näyttävät valitsevan asuinalueensa selvästi ennen lapsen kouluikää ja pysyvän tämän jälkeen paikallaan.
 Pikkulapsiperheiden muuttoliikkeessä on myös havaittavissa kouluikäisten lapsiperheiden muuttoja selkeämpi alueellinen rakenne; matalimman tulo- ja koulutustason alueet ovat menettäneet suomenkielisiä, alle kouluikäisiä lapsia.
 Lasten alueellinen eriytyminen muovaa kaupunkia
 Pikkulapsiperheiden muuttopäätöksillä on merkittävä vaikutus koulujen oppilasrakenteeseen, mutta myös kaupunkiin muutoin.
 Tutkimus muuttoliikeaineiston avulla Analyysissa olivat mukana kaikki helsinkiläiset 0–12-vuotiaat suomenkieliset lapset. Lapsiperheiden muuttoliikettä tarkasteltiin koulujen oppilasalueiden välillä vuosien 2005–2014 aikana. Aineistona käytettiin Tilastokeskuksen muuttoliikeaineistoa ja Helsingin oppilasaluejakoa. Tulosten mukaan lapsiperheiden muuttoaktiivisuus on vahvasti yhteydessä lasten ikään. Muuttoalttius on voimakkainta 0–2-vuotiaiden lasten perheissä ja laskee tasaisesti esikouluikään asti. Analyysin toteuttivat tutkimuspäällikkö Katja Vilkama Helsingin kaupunginkansliasta ja kaupunkimaantieteen apulaisprofessori Venla Bernelius Helsingin yliopistosta.
 Lasten alueellinen eriytyminen on syvempää kuin aikuisväestön, toteavat analyysin tehneet Helsingin kaupungin kanslian tutkimuspäällikkö  Katja Vilkama  ja Helsingin yliopiston kaupunkimaantieteen apulaisprofessorin  Venla Bernelius .
 Heidän mukaansa lapsiin liittyvä erityminen muovaakin kaupunkia ja sen sosiaalista maisemaa voimakkaammin kuin oletetaan. Alueellisella eriytymisellä näyttäisi olevan vaikutusta sekä lapsiperheiden muuttopäätöksiin että päiväkotien ja koulujen toimintaedellytyksiin.
 Lapsiperheiden muuttoliikkeessä voidaan havaita selkeästi, että perheet suosivat toisia alueita ja torjuvat toisia. Yksi koulujen välisten osaamiserojen taustalla olevista tekijöistä näyttäisikin olevan se, millaisilla alueilla koululaisten vanhemmat haluavat asua.
 Vilkaman ja Berneliuksen mukaan kaupungin tulisi kiinnittää tähän yhä enemmän huomiota.
 Häviäjät ja voittajat
 Analyysissä selviää, että matalimman tulo- ja koulutustason alueilla sijaitsevat oppilaaksiottoalueet ovat menettäneet suomenkielisiä alle kouluikäisiä lapsia systemaattisesti vuosien 2005–2014 ajan.
 Poikkeuksen muodostaa Myllypuron alueella sijaitseva oppilaaksiottoalue, jolle on rakennettu paljon uusia asuntoja. Siellä lapsiperheiden määrä on uudisrakentamisen myötä kääntynyt selvään kasvuun.
 Lue täältä juttu positiivisen diskriminaation määrärahasta, jota Helsinki maksaa vuodessa 2,5 miljoonaa kouluille, joiden alueella on paljon työttömiä ja pienituloisia.
 Vastaavanlaista pikkulapsiperheiden poismuuttoa ei ole havaittavissa Helsingin muilla oppilaaksiottoalueilla. Esimerkiksi pientalopainotteiset esikaupunkialueet ovat saaneet muuttovoittoa alle kouluikäisistä lapsista.
 Vilkama ja Bernelius toteavatkin lapsiperheiden muuttopäätösten ylläpitävän ja vahvistavan oppilasalueiden ja koulujen välisiä eroja.
 Alueen status näyttää olevan vahvasti yhteydessä siihen, miten halutuksi se lapsiperheiden silmissä muodostuu. Tämä vaikeuttaa erityisesti niiden alueiden tilannetta, jotka ovat lähtökohtaisesti menettäneet kantaväestöön kuuluvia lapsiperheitä.
 Lue myös:
 "Keskiluokkaiset vanhemmat voivat kouluvalinnoilla tuottaa pelkäämäänsä kehitystä", sanoo tutkija  – Se, mihin kouluun lapsesi laitat, voi aiheuttaa eriarvoisuutta
 Tutkija yllättyi: Oppilaat hyötyvät rahan erityisjaosta – Pienellä panoksella suuria vaikutuksia

Pikkulapsiperheet muuttavat muita lapsiperheitä useammin Helsingissä – Samalla ylläpidetään ja vahvistetaan alueiden ja koulujen välisiä eroja


Summary: Pitkäjänteinen sijoittaja hyötyy uudesta osakesäästötilistä, koska se lykkää osinkojen ja myyntivoittojen verotusta kunnes rahoja nostetaan tililtä.

Oletko aikeissa ryhtyä säästämään pitkäjänteisesti, esimerkiksi lapsellesi tai omia eläkepäiviäsi varten? Oletko myös valmis ottamaan riskiä sijoittamalla osakkeisiin ja vaihtamalla osakkeita saadaksesi pitkällä tähtäimellä paremman tuoton säästöillesi? Oletko valmis sijoittamaan osinkojasi ja myynneistä saamiasi voittoja heti uudelleen tililläsi?
 Sinulle voisi sopia ensi vuoden alustava käynnistyvä uusi tapa sijoittaa suoraan osakkeisiin osakesäästötilin kautta. Sijoittajana hyödyt uudesta osakesäästötilistä, koska se lykkää osinkojen ja myyntivoittojen verotusta siihen hetkeen, kun nostat tililtä rahoja. Pitkäjänteisenä sijoittajana pystyisit näin hyötymään niin sanotusta korkoa korolle -vaikutuksesta.
 Nordea ja Danske Bank tarjoavat osakesäästötiliä ensimmäisten joukossa
 Ensimmäisten joukossa uutta tapaa sijoittaa tarjoaa Nordea. Sen verkkosivuilta voi jo nyt tilata ennakkoon osakesäästötilin. Ennakkotilaajat saavat tilinavausmuistutuksen joulukuussa, ja he voivat käyttää osakesäästötiliä heti vuodenvaihteen jälkeen.
 – Toivomme, että osakesäästötili rohkaisee yhä useampia asiakkaitamme säästämisen ja sijoittamiseen. Suomalaiset pitävät sijoittamisen sijasta rahoja tileillä, Nordean henkilöasiakkaista vastaava johtaja  Sara Mella  sanoo.
 Myös Danske Bank tulee tarjoamaan asiakkailleen osakesäästötiliä heti vuoden alussa..
 OP on  myös tuomassa osakesäästötilin markkinoille ensi vuonna.
 –  Tiedotamme vielä syksyn aikana tarkemmin sen aikataulusta ja ominaisuuksista. Mekin tulemme tarjoamaan sitä heti vuoden alussa, OP:n varallisuudenhoitoasiakkaista vastaava johtaja  Kai Kalajainen  kertoo.
 –  OP tarjoaa asiakkailleen laajan valikoiman säästämisen ja sijoittamisen palveluita. Näemme osakesijoittamisen tärkeänä osana tätä palvelukokonaisuutta, ja haluamme olla tukemassa suomalaisten sijoittamista pörssiosakkeisiin. Toivomme, että osakesäästötilin myötä matkaan lähtisi iso joukko uusia osakesäästäjiä.
 Nordea, Danske Bank ja OP ovat ensimmäisten joukossa tarjoamassa mahdollisuutta avata osakesäästötili heti ensi vuoden alusta.  Yle, Jyrki Ojala
 Vain yksi tili per asiakas
 Jokaisella saa lain mukaan olla vain yksi osakesäästötili. Useamman tilin pitäminen johtaa ylimääräisiin veromaksuihin.
 – Jos käy niin, että osakesäästötilejä avataan eri paikkoihin, jokaista tiliä kohden koituu kymmenen euron veroseuraamus jokaista päivää kohden, Tanja Eronen muistuttaa.
 Osakesäästötilinsä voi kuitenkin halutessaan siirtää toiseen pankkiin.
 Sopii yli seitsemän vuoden sijoituksiin
 Tyypillinen osakesäästötilistä hyötyvä on pitkällä tähtäimellä esimerkiksi eläkepäiviä varten rahaa säästävä.
 – Jos on tottunut sijoittamaan osakkeisiin ja haluaa kerryttää varallisuutta vaikkapa lapsille tai lapsenlapsille pitkällä aikavälillä, niin osakesäästötili on siihenkin hyvä tapa, Nordean  Sara Mella  sanoo.
 Nordean sijoitustuotejohtaja  Tanja Eronen  korostaa myös osakesäästötiliä tapana sijoittaa pitkäjänteisesti.
 – Ne varat, joita ei tarvitse yli seitsemään vuoteen, voisivat olla tilillä.
 Mutta, jos tiedät , että voit tarvita noita rahoja aiemmin, niin arvo-osuustili voi sopia paremmin.
 Osakesäästötilille kotimaisia osakkeita
 – Suosittelemme osakesäästötiliä lähinnä suomalaisten osakkeiden ostamiseen, sanoo Nordean Tanja Eronen.
 Syynä on, se että ulkomaisten osakkeiden osingoista ulkomaille maksetuista lähdeveroista ei saa hyvitystä osakesäästötilillä, toisin kuin arvo-osuustilillä.
 – Ulkomaisten osakkeiden kauppaa varten kannattaa pitää osakesäästötilin rinnalla edelleen arvo-osuustiliä. Jatkossa heillä, joita sijoittaminen kiinnostaa, on todennäköisesti molemmat tilit, Eronen arvelee.
 Myös osinkoverotuksen merkitystä itselleen kannattaa pohtia, jos aprikoi avaako osakesäästötilin. Arvo-osuustilillä 15 prosenttia pörssiyhtiön osingoista on verovapaata, lopuista maksetaan pääomaveroa, joka on tällä hetkellä 30 prosenttia.
 Sen sijaan osakesäästötilillä osingoista ei tarvitse maksaa lainkaan veroa niin kauan, kun ne ovat tilillä. Mutta kun tililtä nostetaan varoja, niin kaikista osinkotuloista joutuu maksamaan tuon pääomaveron.
 – Jos haluat käyttää osingot elämiseen ja kulutukseen, niin kannattaa valita arvo-osuustili. Esimerkiksi eläkeläisen, joka haluaa tehdä osakkeistaan saamillaan osingoilla joka talvi etelänmatkan, ei ehkä kannata valita osakesäästötiliä, Eronen neuvoo.
 Osakesäästötilin sisällä voi käydä kauppaa kotimaisilla ja ulkomaisilla pörssiosakkeilla, mutta Nordea suosittelee käyttämään tiliä lähinnä kotimaisten pörssiosakkeiden ostamiseen verotussyistä.  Yle/ Jyrki Lyytikkä
 Sopiiko osakesäästötili aloittelevalle sijoittajalle?
 Nordeassa uskotaan, että osakesäästötili kiinnostaa yhtä lailla sekä pitkäaikaisen säästämisen aloittavia asiakkaita että aktiivista osakekauppaa käyviä piensijoittajia.
 – Omia sijoituksia ei toki kannata edelleenkään keskittää vain muutamaan kotimaiseen osakkeeseen, vaan on tärkeää hajauttaa säästöjä ajallisesti, maantieteellisesti sekä eri omaisuuslajeihin, Nordean Eronen sanoo.
 – Suosittelen, että aloittelija opettelisi sijoittamista ensin rajoitettujen rahastojen kautta. Jos se tuntuu luontevalta, voi sitten siirtyä sijoittamaan myös suoraan osakkeisiin, vaikka osakesäästötilin kautta.
 Millaisia kuluja kaupankäynnistä osakesäästötilillä syntyy?
 Osakesäästötilin avaaminen on maksutonta ja kaupankäynnistä osakesäästötilin sisällä veloitetaan välitys- ja säilytyspalkkiot. Nordea kertoo, että heillä kulut ovat samat, joita peritään arvo-osuustilillä.
 Nordea uudisti keväällä verkkokaupankäynnin hinnoittelun. Kaikissa pörssitoimeksiantojen palkkioissa on yhden prosentin hintakatto, joka kattaa toimeksiannot Helsingin pörssistä maailman pörsseihin. Esimerkiksi sadan euron kaupasta välityspalkkiota menee yksi euro.
 OP:stä kerrotaan, että edullinen osakekaupankäynti ja säilytys jatkuvat myös osakesäästötilin kohdalla. Osakesäästötilin hinnoittelusta OP lupaa kertoa oman osakesäästötilin lanseerauksen yhteydessä.
 Pankkeja vertailtaessa monesti edullisempi vaihtoehto sijoittajalle riippuu lopulta sijoitusten ja salkun koosta sekä kaupankäyntiaktiivisuudesta. Syyskuussa  sijoittaja.fi  julkisti oman vertailunsa kaupankäynnin kuluista pörssissä.
 Osakesäästötilillä käyt itse kauppaa osakkeilla. Voit ostaa pankeilta ja muilta arvopaperivälittäjiltä sijoittajatietoja, esimerkiksi reaaliaikaisia pösrssikursseja ja erilaisia analyyseja.
 Erot Ruotsin ja Norjan vastaaviin malleihin
 Ruotsissa Suomen osakesäästötiliä vastaava malli otettiin käyttöön vuoden 2012 alusta. Ruotsissa tilillä sijoituskohteena ovat pörssilistattujen osakkeiden lisäksi rahasto-osuudet, joukkolainat, warrantit ja johdannaiset.
 Norjassa taas silloiset osakeomistuksensa sai kaksi vuotta sitten siirtää sikäläiselle osakesäästötilille. Suomen mallissa tämä siirto ei ole mahdollista.
 Ruotsalaisista lähes viidenneksellä on sijoitustili. Sekä Ruotsissa että Norjassa tilejä voi avata useampia, kun meillä osakesäästötilejä voi olla vain yksi. Ruotsalaiset ovat avanneet jo 2,8 miljoonaa tiliä.
 – Esimerkiksi Norjassa parissa vuodessa tilejä on avattu 155 000. Suomessa parin vuoden päästä on selvästi alle puolet tästä määrästä avannut osakesäästötilin, Eronen veikkaa.
 Näin osakesäästötili toimii Eduskunta hyväksyi lain osakesäästötilistä maaliskuussa 2019. Pankit voivat tarjota tilejä asiakkaiden käyttöön 1.1.2020 alkaen. Osakesäästötili on henkilöasiakkaille Osakesäästötilin sisällä voi käydä kauppaa kotimaisilla ja ulkomaisilla pörssilistatuilla osakkeilla, sekä esimerkiksi First North -markkinapaikan osakkeilla, ilman välittömiä verovaikutuksia. Myös osingot ja korot ovat verovapaita osakesäästötilin sisällä. Ne voi sijoittaa uudestaan ilman, että välissä maksetaan veroa. Näin osakesäästötili mahdollistaa korkoa korolle -ilmiön hyödyntämisen, kun myyntivoitot ja osingot saa tilille ilman heti maksettavaa veroa. Varoja nostettaessa pidätetään tuottoa vastaavasta osuudesta pääomatulovero, joka on tällä hetkellä 30%. Osakesäästötilejä saa olla kerrallaan vain yksi. Osakesäästötilille tulee siirtää rahaa osakkeiden hankintaa varten. Tilille voi siirtää rahaa haluamassaan tahdissa, juuri itselleen sopivan summan kerrallaan aina 50 000 euroon asti. Omistusten arvo voi kuitenkin nousta tilin sisällä tätäkin korkeammaksi arvonnousun ja osinkojen myötä, sillä arvonnousua ja osinkoja ei huomioida 50 000 euron rajassa. Jos asiakas vahingossa avaa kaksi tiliä, verottaja sakottaa 10€/päivä lisäverolla. Osakesäästötilillä suoran osakekaupan verotus on yhdenmukaista esimerkiksi rahaston verotuksen kanssa. Lähde: Nordea

Osakesäästötili on uusi tapa sijoittaa suoraan osakkeisiin – sopii aktiivisesti kauppaa käyvälle pitkän tähtäimen piensijoittajalle


Summary: Zaida Bergrothin uutuuselokuvassa epävarma aika ja hyväksynnän kaipuu saavat ihmiset seuraamaan karismaattista johtajaa.

Marian paratiisi  on uskomattomaan tositarinaan perustuva elokuva unissasaarnaaja  Maria Åkerblomista , joka piti kukoistavaa hovia sisällissodan runtelemassa Suomessa.
 Köyhistä oloista lähtenyt, jo lapsena vieraille piikomaan passitettu Åkerblom esiintyy neitsyenä, vaikka käyttää sumeilematta seksuaalista valtaa.  Pihla Viitalan  näyttelemä kaunotar kanavoi enkelien viestejä, saa isännät myymään omaisuutensa, jättämään perheensä ja tekemään hänen vuokseen rikoksia.
 Åkerblom kerää ympärilleen lahkon, jossa suosikkeja hemmotellaan, mutta poikkipuolisesta sanasta voi päätyä hankeen seisomaan. Ulkopuoliset ovat uhka.
 Matkalla luvattuun maahan ollaan, mutta unelma ikionnesta karkaa aina vain kauemmas.
 Lue myös: "Turvattomina aikoina ihmisten on helppo uskoa ehdottomiin totuuksiin" – Zaida Bergroth tekee elokuvaa hurjasta lahkojohtajasta Maria Åkerblomista
 Zaida Bergrothin  ohjaama elokuva ei kuitenkaan ole vain varoittava kertomus karismaattisesta johtajasta, joka tarjoaa helppoja totuuksia epävarmoina aikoina.
 Se on kertomus myös rakkauden kaipuusta, tarpeesta kuulua edes jonkinlaiseen perheeseen ja kolmen naisen triangelidraamasta.
 Maria Åkerblom (Pihla Viitala) lahkolaistensa keskellä. Sami Kuokkanen @ Komeetta
 Sokeasta ihailusta tasaveroiseen kumppanuuteen
 Åkerblomilaisten tarina kerrotaan löyhästi todelliseen hahmoon perustuvan,  Satu Tuuli Karhun  näyttelemän Salomen näkökulmasta. Salome on Åkerblomin hoteisiinsa ottama orpotyttö ja lempilapsi, joka kertomuksen alussa ihailee sokeasti hyväntekijäänsä.
 Kun Åkerblom joutuu vankilaan, tulee Salomelle tilaisuus tutustua tyttöön oman suljetun piirinsä ulkopuolelta; kaduilla karuja asioita kokeneeseen, hurjaan Maliniin.  Saga Sarkolan  esittämä Malin on lahkon kannalta vaarallinen elementti; hän kyseenalaistaa ja ajattelee itse.
 Marian paratiisissa  kahden täysin erilaisen tytön tuttavuudesta kasvaa vastavuoroinen, arvostava ystävyys ja rakkaus. Sen voimasta Åkerblomin jumalallisuus varisee myös Salomen silmissä.
 Kolmen ihmisen; omastaan kynsin hampain kiinni pitävän Marian, ja vapauteen kaipaavien tyttöjen keskinäiset tunteet tekevät ryhmädynamiikasta kiehtovan vyyhdin, Karhu kuvailee.
 – Salome on rakentanut käsityksensä rakkaudesta Marian ympärille ja Marian varaan. Sitten Malin tuo tilanteeseen aivan erilaisen maailman, ja oman tapansa rakastaa. Kolmiodraama on keskeinen asia elokuvassa.
 Malin (Saga Sarkola) ja Salome (Satu Tuuli Karhu) nukkuvat omin luvin sylikkäin Marian vuoteessa. Sami Kuokkanen@Komeetta
 Lupa rakastaa ja olla rakastettu
 Salome ja Malin näkevät toisensa ensimmäisen kerran sattumalta kadulla. Kun he lopulta kunnolla kohtaavat, ovat molemmat eri syistä tolaltaan ja tukeutuvat toisiinsa.
 – Se on sattuman kauppaa ja outoa vetovoimaa. Salomessa on Malinin mielestä jotain jännää, ja toisinpäin. Kun Malin on hakattu ja maassa, hän päättää luottaa täysin ventovieraaseen tyttöön, selittää Sarkola.
 Salomen ja Malinin keskenään täysin erilaiset maailmat, temperamentit ja energiat vetävät heitä toistensa puoleen.
 – Elokuvan yksi teema on rakkauden valtataistelu ja se, mitä rakkaus ja rakkaudettomuus saavat ihmisen tekemään. Elokuvassa käsitellään sitä, miten voi antaa luvan rakastaa, ja tulla rakastetuksi. Samalla pitäisi oppia luottamaan itseensä, Sarkola toteaa.
 – Salomen ja Malinin rakkaus on niin alussa, että he eivät yhtään tiedä, mihin se heidät vie. Kun on itsekin nuori, niin tietää sen hämmennyksen, mitä kokee, kun tunteita on kauhean paljon.
 Epookkia ei juuri mietitty elokuvaa tehdessä. Esimerkiksi jähmeää, kirjakielistä puhetta vältettiin. - Lähinnä aikakausi näkyy niiailussa ja hierarkiassa, toteaa Karhu. - Sulla oli sellaista, Malin ei mee siihen mukaan. Siksi se on hieno hahmo, Sarkola nauraa. Katriina Laine / Yle
 "Koskettavin ja kouriintuntuvin rooli"
 Molemmat nuoret näyttelijät ovat tehneet useita merkittäviä rooleja ja saaneet niistä tunnustusta. Silti he kuvailevat  Marian paratiisia  aivan poikkeukselliseksi elokuvaksi, jossa oli onni saada olla mukana.
 Taideyliopiston Teatterikorkeakoulusta keväällä näyttelijäksi valmistunut Satu Tuuli Karhu esitti viime vuonna pääroolin Kansallisteatterin  Juliassa ja Romeossa , ja pokkasi parhaan naissivuosan Jussin elokuvasta  Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja .
 – Nämä viimeiset kolme isoa ammattilaistyötä ovat kyllä aivan uskomaton kolmen suora! Vaikka ne kaikki ovat olleet merkityksellisiä ja opettavaisia rooleja, on Salomen rooli henkilökohtaisella tasolla koskettavin ja kouriintuntuvin. Se, että elokuva perustuu tositarinaan syventää sen merkitystä entisestään. Totuus on tarua ihmeellisempää!
 Saga Sarkola valmistui tänä vuonna näyttelijäksi Tampereen yliopistosta. Hän on tullut jo tutuksi rooleistaan muun muassa ruotsalaisessa tv-sarjassa  Vettä sakeampaa , Cheek-elämäkertaelokuvassa  Veljeni Vartija , sekä KOM-teatterin menestysnäytelmässä  Veriruusut .
 – En tiennyt, että minusta löytyy Malinin kaltainen, anarkistinen tyyppi, sillä rakastan komediaa ja tragikomediaa. Malin on tässä järkyttävän surullisessa tarinassa valonpilkahdus, joka koko ajan kuitenkin leikkii kuolemalla. Oli ihanaa saada tehdä tämä juttu, ja erityisen hienoa oli tehdä kohtauksia Satu Tuulin kanssa.
 "Meillä on jopa sama syntymäpäivä"
 Karhusta ja Sarkolasta tuli läheisiä ystäviä  Marian paratiisin  kuvauksissa. Sitä ennen he olivat hädin tuskin puolituttuja.
 Ensimmäisen kerran näyttelijät päätyivät juttelemaan kunnolla keskenään opinahjojensa yhteisen kurssin illanvietossa. Baaripöydässä tuli puheeksi Zaida Bergrothin kiinnostava, uusi elokuva, johon olisi aivan huippua päästä mukaan. Pian sen jälkeen naiset päätyivät koekuvauksissa tekemään kohtausta yhdessä. Kemia tuntui taianomaiselta saman tien.
 Nyt he kiittelevät toisiaan kilpaa.
 – Vitsi, se tuntui tosi oikealta ja helpolta välittömästi! Saga on mahtava näyttelijä ja tyyppi! Zaidakin sanoi, kun se kuuli, että meillä on sama syntymäpäivä, että tässä on jotain merkityksellistä!, Karhu nauraa.
 – Meillä on täysin vuorovaikutteinen suhde, jossa antaa ja saa. Satu Tuuli on niin valovoimainen ja ihana, ja hänessä näkyy kaikki. Siihen on helppo tarttua, ja leikkiä sillä vähän, Sarkola jatkaa.
 - En tiedä, uskaltaisinko itse pistää Sagana vastaan sellaisille kuin Maria. Toisaalta maailmassa on sellaisia kuin Malin, tai Greta Thunberg, jotka sanovat, ettei minua määritellä. He pistävät hanttiin, ovat hurjia, tunteita herättäviä ja voimaannuttavia, toteaa Sarkola. Sami Kuokkanen@Komeetta
 "Kunpa jokainen saisi rakkautta"
 Marian paratiisin  teatteriensi-ilta on Suomessa perjantaina. Elokuva on jo saanut innostuneen vastaanoton Toronton kansainvälisillä elokuvajuhlilla, jossa se nähtiin vajaa kuukausi sitten.
 Elokuvan matka jatkuu seuraavaksi Chicagon kansainvälisille filmifestivaaleille.
 Satu Tuuli Karhu uskoo, että Åkerblomin ja hänen seuraajiensa tarina vetoaa katsojiin kaikkialla ajankohtaisuutensa takia. Vaikka Marian paratiisi on epookkielokuva, ei sen ydinsisältö ole sidottu aikaan tai paikkaan.
 – Vääränlaista uskonnollista ja poliittista vallankäyttöä on koko ajan joka puolella. Siihen on hyvä herätellä ihmisiä, se on tärkeä viesti. Sitä on tapahtunut myös Suomessa ja tapahtuu edelleen. Elokuvan pinnan alla pohditaan sitä, mikä saa ihmisen seuraamaan tällaisia johtajia.
 Karhun mielestä  Marian paratiisi  on olennainen elokuva myös siksi, että se muistuttaa, miten tärkeää jokaiselle on tulla nähdyksi, kuulluksi ja hyväksytyksi.
 – Vaikka mikään ei oikeuta Marian tekoja, niin hänet näytetään inhimillisessä valossa. Hän on ollut pieni, hylätty lapsi, ja jäänyt pieneksi lapseksi, joka ei ole koskaan saanut sitä mitä on tarvinnut. Maria ottaa sitten tarvitsemansa väkivalloin ja todella raadollisin keinoin. Kunpa jokainen saisi apua ja rakkautta, jota tarvitsee.
 Nuorten näyttelijöiden mielestä Marian paratiisi kuvastaa hyvin tyttöjen välisen ystävyyden dynamiikkaa. - Se on usein manipuloivampaa kuin pojilla, toteaa kahden tytön isosisko Saga Sarkola. Sami Kuokkanen@Komeetta

Marian Paratiisin lahkolaistyttöjä näyttelevät Saga Sarkola ja Satu Tuuli Karhu: Rakkauden puute voi johtaa kauheisiin asioihin


Summary: Vaikeiden neuvottelujen gurun mukaan konfliktia ei saa neuvotellessa pelätä.

Yleisö nousee seisomaan, valot välkkyvät ja vaikeiden neuvottelujen guru, saksalainen  Matthias Schranner  astelee tottuneesti lavalle.
 Entinen poliisi aloittaa kertomalla neuvotelleensa aikanaan kuusi vuotta työkseen pitkätukkaisten ja nahkatakkiin pukeutuneiden tyyppien, huumekauppiaiden kanssa. Joitakin yleisössä taitaa naurattaa.
 Schranner jatkaa kertomalla dramaattisesta tilanteesta poliisivuosiltaan Münchenissä. Hän saapui työparinsa kanssa hälytystehtävälle kerrostaloasuntoon, jossa mies uhkasi ampua sohvalla istuneen naisen.
 Uhkaaja käski poliiseja lähtemään pois. Schranner kysyy yleisöltä:
 "Pitääkö tilanteessa perääntyä vai pitääkö ampua. Voiko jään kenties murtaa keventämällä tunnelmaa? Voiko uhkaajaa yrittää rauhoitella? Voiko hänelle kertoa, että se, mitä hän on tekemässä on väärin?"
 – Uskooko uhkaaja olevansa oikeassa? Pakenetteko vai alatteko panna vastaan?
 Noin puolet käsistä nousee kummankin vaihtoehdon kohdalla.
 Mittari ei saa mennä punaiselle: Matthias Schranner painotti, että neuvottelutilanteessa on pystyttävä hillitsemään hermonsa.  Henrietta Hassinen / Yle
 Tästä alkaa Schrannerin luento yleisölle, joka koostuu pääosin suomalaisista it-bisneksen vaikuttajista. Hän on kertomassa siitä, miten selviytyä vaikeista neuvottelutilanteista.
 "Konfliktia ei saa pelätä"
 Schranner on entinen poliisi, joka on toiminut peitetehtävissä ja panttivankineuvottelijana. Yhdysvaltain liittovaltion poliisin FBI:n kouluttama neuvotteluekspertti kiertää nykyisin maailmaa luonnoimassa ja konsultoimassa kovien neuvottelutilanteiden taktiikasta. Hän oli yksi Helsingin Messukeskuksessa tiistaina järjestetyn Atea Focus -tapahtuman pääpuhujista.
 Schrannerin mukaan samat onnistumisen lainalaisuudet pätevät kaikissa vaikeissa neuvottelutilanteissa. Siis niin uhkaavassa välikohtauksessa müncheniläisessä kerrostaloasunnossa kuin umpikujaan ajautuneissa liikeneuvotteluissakin.
 – Kovassa neuvottelutilanteessa et voi valita neuvottelukumppaniasi. Ja jos tunteet pääsevät vaikuttamaan, tekee virheitä. Tämä koskee sekä liike- että panttivankineuvotteluja, Schranner totesi haastattelussa ennen Messukeskuksen esiintymistään.
 Schrannerin johtamalla instituutilla on ollut asiakkaita yli 40 maassa.  Henrietta Hassinen / Yle
 Schrannerin oivallus oli tuoda bisnesneuvotteluihin työkaluja ja toimintamalleja poliisien maailmasta. Hänen viestinsä Helsingissäkin on se, että onnistuakseen on oltava kova mutta kohtelias. Hermostua ei saa eikä pelätä konfliktia.
 – Yleensä oletuksena neuvotteluissa on win-win -tilanne, jossa molemmat neuvotteluosapuolet voittavat. Se olisikin hienoa, jos maailma olisi täydellinen. Joskus neuvottelukumppani haluaa kuitenkin voittaa kustannuksellasi ja silloin strategiaa pitää muuttaa.
 Pitää olla kova mutta kohtelias
 Matthias Schrannerin 15 vuotta sitten perustamalla neuvotteluinstituutilla  Schranner Negotiation on Institutella  on perustajansa mukaan ollut asiakkaita yli 40 maassa. Yritys järjestää seminaareja ja myy konsulttipalveluja.
 Neuvottelubisnestä koskee salassapitovelvollisuus. Schranner kertoo asiakkaistaan sen, että neljä viidesosaa niistä on yrityksiä ja viidennes liittyy politiikkaan.
 Schrannerin instituutilla on toimistot Zürichissa, New Yorkissa, Hongkongissa ja Dubaissa. Yritys on konsultoinut muun muassa YK:ta.
 Neuvotteluihin ei Schrannerin mukaan useinkaan valmistauduta riittävästi. Schrannerin mukaan hänen konsulttinsa auttavat taustalla tilanteissa, joissa asiakkaan näkökulmasta toisen osapuolen vaatimukset ovat kohtuuttomat.
 – Keskustelemme tavoitteesta ja strategiasta, kokoamme tiimin ja koulutamme neuvottelijat. Neuvottelujen välissä käsittelemme sitä mikä toimi ja mikä ei. Mitä pitää muuttaa, olemme aina käytettävissä. He tarvitsevat ulkopuolista näkemystä.
 Schranner painottaa, että pitää olla taktiikka, kertoa selkeästi mitä haluaa, ja esittää se toista osapuolta kunnioittavasti.
 "Johnson on maailman huonoin neuvottelija"
 Asiakkaistaan Schranner ei voi puhua, mutta maailmanpolitiikan suurista linjoista kylläkin. Hän toteaa mielipiteenään, että Britannian pääministeri  Boris Johnson  ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ovat neuvottelukumppaneina todella vaikeita, mutta eri tavoin.
 Johnsonia hän pitää neuvottelijana vasta-alkajana ja arvioi tämän näkyneen brexitin viime vaiheissa.
 – Ei pitäisi lukkiutua kantaansa ja sanoa, että tätä emme tule koskaan hyväksymään. Liian aikainen kantaansa lukkiutuminen on todella vaarallista. Pitäisi kertoa, että vaihtoehtoja on, ja niistä voidaan puhua.
 – EU:n kannalta brexit-neuvottelut ovat onnistuneet hyvin, koska EU-maat ovat pysyneet yhtenäisinä. Euroopan näkökulmasta EU on ollut vahva. En itse edes usko brexitin toteutuvan. Johnson on maailman huonoin neuvottelija.
 Matthias Schranner saapumassa puhumaan Helsingin Messukeskukseen.  Henrietta Hassinen / Yle
 Trump taas on menestyneenä liikemiehenä Schrannerin mukaan paljon taitavampi.
 – Trump tietää miten neuvotellaan. Hänellä vain on totutusta erilainen strategia. Siitä ei tarvitse pitää, mutta hän ei ole aloittelija. Johnson taas on aloittelija.
 Maanantaina pääministeri  Antti Rinteen  kanssa  neuvotellut Unkarin pääministeri   Viktor Orbán  taas saattaa Schrannerin otaksunnan mukaan olla suljettuvien ovien takana luultua helpompi keskustelukumppani.
 – Orbánin pitää näyttää unkarilaisille, että hän on vahva neuvottelija. Hänen on esitettävä. Pääministerinne pitää keskittyä tuloksiin, ei siihen miten Orbán esiintyy.
 – Olen varma, että suljettujen ovien takana ilman kameroita hänen kanssaan on mahdollista neuvotella.

Ex-panttivankineuvottelija kouluttaa vaikuttajia pärjäämään pattitilanteissa – pitää Unkarin Orbánia Boris Johnsonia helpompana neuvottelukumppanina


Summary: EU:n kiristyvät kierrätystavoitteet ovat tuomassa merkittäviä muutoksia jätehuoltoon. Tehtävä ei ole helppo, sillä se vaatii toimia lähes kaikilta.

Asumisessa ja palveluissa syntyvää jätettä pitää kierrättää merkittävästi aiempaa enemmän. EU-direktiivin mukaan 55 prosenttia yhdyskuntajätteistä pitää kierrättää vuonna 2025. Suomessa se tarkoittaa sitä, että kierrätysasteen on noustava 14 prosenttiyksikköä vuoden 2017 tasosta.
 Tavoitetta on vaikea saavuttaa, sillä lajittelu ontuu yhä, ja jätteiden kuljetusjärjestelmästä ei ole päästy kunnissa sopuun.
 Lahden Kolavan kaatopaikan ympärille on parissa vuosikymmenessä noussut Kujalan jätekeskus. Juha-Petri Koponen / Yle
 Mutta onhan jätehuollossa ennenkin ihmeitä tehty. Suomalainen jätehuolto on ollut tähän asti menestystarina. Vielä 25 vuotta sitten kaatopaikoille kipattiin lähes kaikki.
 Päijät-Hämeen jätehuollon äskettäin eläkkeelle jäänyt toimitusjohtaja  Tuula Honkanen  kuopsuttaa jalallaan soraa korkean kukkulan päällä Kujalan jätekeskuksessa Lahdessa. Ylijäämämaan alla on kymmenen metriä jätettä. Kukkula tiivistyy ja painuu kasaan, minkä vuoksi jäteyhtiö tekee päälle uuden rakenteen. Vastuu ei silti pääty siihen.
 – Nämä vanhat kaatopaikat ovat aikapommeja. Tätäkin on käytetty 50-luvulta vuoteen 2007 saakka. Täällä on vaikka mitä, teollisuuden jätteitä ja vaarallisia jätteitä. Meidän huolenamme on se, että ne pysyvät täällä, eivätkä lähde valumaan vesistöihin, selittää Honkanen.
 Honkanen tuli jätehuoltoyhtiön toimitusjohtajaksi vuonna 1993. Hänelle oli samantien selvää, että kaatopaikoille kippaaminen on tullut tiensä päähän. Jo vuonna 1995 aloitettiin ruokajätteen erilliskeräys.
 – Tietysti siihenkin aikaan oli niitä ihmisiä, jotka pitivät sitä kaiken maailman viherhömpötyksenä ja sanoivat, että onhan siellä kaatopaikalla tilaa.
 Honkanen myöntää, että jätehuoltoyhtiö tutki asukkaiden jätepussukoita. Kun lajittelu vielä laajeni biojätteistä kartonkeihin, metalliin ja lasiin, alkoivat kuljetusyhtiöt laittaa tarvittaessa kiinteistöjen seinille keltaisia lappuja, joissa luki "väärin lajiteltu".
 Suoraa sanktiota väärästä lajittelusta ei tullut, mutta jätemaksut nousivat, jos biojätettä oli eksynyt väärään astiaan. Biojäte vaikutti astian tyhjennysväliin.
 Päijät-Hämeen jätehuoltoyhtiön eläkkeelle jäänyt toimitusjohtaja Tuula Honkanen opetti lahtelaiset kierrättämään. Juha-Petri Koponen / Yle
 Biojätettä päätyy yhä väärään astiaan. Se pilaa ison määrän kierrätyskelpoista jätettä.
 – Meidän lajittelulaitos pystyisi erottelemaan sekajätteestäkin kierrätyskelpoiset materiaalit, mutta siellä on niin paljon biojätettä, että kuormasta ei saada laadukkaita materiaaleja irti. On myös ravinteiden tuhlausta, jos biojäte päätyy polttoon.
 Biojätteestä, haravointijätteestä ja puhdistamolietteistä tuotetaan Kujalassa raakabiokaasua liikennepolttoaineeksi.
 Kierrätyksestä kiertotaloudeksi
 Melko pian jätehuoltoyhtiön perustamisen jälkeen Kolavan kaatopaikasta alkoi muodostua Kujalan jätekeskus. Etenkin vuosituhannen alussa jätteiden hyödyntämisaste nousi merkittävästi.
 Päijäthämäläiset asioivat nykyisin tottuneesti Kujalassa ja tuovat sinne kaiken sellaisen jätteen, mikä ei mahdu kotitalouksien jäteastioihin. Seuraavat kehitysaskeleet Kujalassa ovat tekstiilijätteen vastaanotto ja aukioloaikojen laajentaminen ympärivuorokautiseksi.
 – 24/7-jäteasemia on jo kokeiltu jossain päin Suomea, ja me ehkä alamme harjoitella sitä myös jollakin pienemmällä jäteasemalla, arvelee Honkanen.
 Toissa vuonna jätehuoltoyhtiö otti käyttöön LATE-lajittelulaitoksen, joka alkoi täydentää kotitalouksissa tehtyä lajittelua. Hyödyntämiskelpoinen jäte napataan koneellisesti talteen. Jätteet lähtevät Kujalasta eteenpäin, kaikista kysytyin jäte on metalli.
 – Metallilla on suurin arvo. Sähkö- ja elektroniikkajätteellä on myös hyvä järjestelmä, joka perustuu tuottajavastuuseen.
 Sen sijaan huonekalujätteistä on perittävä maksua asiakkailta, sillä käsittelykustannukset ovat suuret.
 – Huonekalujen käsittely on täällä todella kallista. Murskaaminen on kallista ja me joudumme maksamaan murskeen toimittamisesta energiakäyttöön.
 Lajittelulaitos LATE viimeistelee kotitalouksissa tehdyn lajittelun. Lajiteltu muovi päätyy Riihimäelle Fortumin jalostuslaitokseen. Juha-Petri Koponen / Yle
 Muovi ei ole jätehuoltoyhtiölle ainakaan vielä kannattava bisnes. Asumisesta syntyvä muovi on likaista ja se päätyy Fortumin muovin jalostuslaitokselle Riihimäelle. Se mitä ei pystytä erottelemaan, menee Kymijärvi II -kaasuvoimalaitokselle, joka tuottaa sähköä ja kaukolämpöä.
 Päijät-Hämeessä 41 prosenttia yhdyskuntajätteestä päätyy kiertoon ja 56 prosenttia energiaksi. EU:n tavoitteiden mukaan vuonna 2025 kiertoon pitäisi päätyä 55 prosenttia asumisessa ja palveluissa syntyvästä jätteestä. Tavoitteet kovenevat viiden vuoden välein. Vuonna 2035 yhdyskuntajätteestä 65 prosenttia on otettava uudelleen käyttöön.
 – Meidän pitää edelleen motivoida asukkaita lajittelemaan entistä tehokkaammin ja tehostaa omia prosesseja, että saisimme jätteestä eroteltua laadukkaampia muovilaatuja, sanoo Honkanen.
 Kiista kuljetusjärjestelmästä jatkuu
 Jätelain uudistusta pohtinut työryhmä on etsinyt keinoja siihen, miten Suomi saavuttaisi kiristyvät jätteen kierrätystavoitteet. Työryhmä ehdottaa biojätteen ja pakkausjätteiden erilliskeräyksen laajentamista pienkiinteistöihin.
 Työryhmän puheenjohtaja, ympäristöneuvos  Anna-Maija Pajukallio  myöntää, että EU:n tavoite on Suomelle tiukka.
 – Pelkkä kierrätystavoite ei tuo ympäristöhyötyä. Jos pienen määrän takia tulee merkittävästi kuljetuksia, se ei ole ympäristönsuojelullisesti järkevää. Tämä on kyllä aika vaikea rasti, sanoo Pajukallio.
 Työryhmän mietinnön mukaan jätteiden kuljetusjärjestelmää olisi selkeytettävä siten, että kunnat ottaisivat sen vastuulleen. Nyt myös kiinteistönhaltija voi tilata jätekuljetukset.
 Työryhmä ei kuitenkaan ollut yksimielinen, vaan mietintöön jätettiin useita eriäviä mielipiteitä. Esimerkiksi työ- ja elinkeinoministeriö haluaisi, että jätekuljetusten kaksoisjärjestelmä säilyisi edelleen. Työryhmän puheenjohtaja Anna-Maija Pajukallion mukaan asia on ratkaistava poliittisesti.
 Jätehuollon pioneeri Tuula Honkanen on nyt eläkkeelle jäätyään tavallinen jätehuollon palveluja käyttävä asiakas. Juha-Petri Koponen / Yle
 Päijät-Hämeen jätehuoltoyhtiö on  vuosia riidellyt kuljetusjärjestelmästä  kuntien kanssa.
 – Siitä olisi päästävä yhteisymmärrykseen, jos me aiomme päästä korkeisiin kierrätystavoitteisiin. Riita on estänyt meitä kehittämästä toimintaa ja viemästä uusia keräysmalleja kotitalouksiin, sanoo entinen toimitusjohtaja Tuula Honkanen.
 Honkanen on kuitenkin jättänyt nyt kiristyvät kierrätystavoitteet ja kädenväännön kuljetusjärjestelmästä taakseen. Hän kehottaa seuraajiaan noudattamaan vanhoja konsteja.
 – Jatkuvaa neuvontaa ja valistusta, niin asiat menevät ihmisille perille. Myös raha on hyvä motivaattori. Täällä on tehty paljon hyvää työtä näillä keinoilla.
 Kuuntele:   Lähde vierailemaan Kujalan jätekeskukseen – oppaana alan pioneeeri Tuula Honkanen
 Lue lisää:   Kaatopaikkojen ilmastolle haitalliset kaasupäästöt ovat huvenneet kolmannekseen – "Vanha kaatopaikkaaminen on ollut melkoinen ilmasto-ongelma"
 Kiinasta tilattujen pakettien muovin kierrättäminen on usein mahdotonta – Kierrätyksessä shampoopulloista saadaan viemäriputkia
 Uskomaton teko: Vuoden jätteet hillopurkissa – jätteetön elämäntapa vaatii paljon työtä, tässä 5 yksinkertaista vinkkiä alkuun pääsemiseksi

Ruokajätteen kierrätystä vastustettiin vielä 90-luvulla: "Onhan siellä kaatopaikalla tilaa" – nyt Suomen jätehuolto on uuden haasteen edessä


Summary: Käräjäoikeus tuomitsi helsinkiläisen pastorin törkeästä kavalluksesta ehdolliseen vankeuteen keväällä.

Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli  kertoo pidättäneensä  Pitäjänmäen seurakuntapastori  Harri Kekäläisen  pappisvirasta kolmen kuukauden ajaksi.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Kekäläisen keväällä törkeästä kavalluksesta yhden vuoden ehdolliseen vankeuteen. Hän käytti kirkon varoja lähes 100 000 euron edestä.
 Kekäläinen tunnetaan myös lempinimellä hevipastori, sillä hän on järjestänyt niin sanottuja metallimessuja, joissa on soitettu virsiä hevityyliin.
 Rahavirtojen epäselvyydet tapahtuivat tammikuussa 2019, kun Vantaan seurakuntayhtymän oli tarkoitus siirtää 530 000 euroa Helsingin seurakuntayhtymän tilille. Vastaanottajaksi valikoitui kuitenkin vahingossa Kekäläisen henkilökohtainen tilinumero.
 Kekäläinen ei kertonut Vantaan seurakuntayhtymälle tililleen erheellisesti päätyneistä rahoista. Hän käytti varoista 93 000 euroa velkojensa maksuun.
 Kekäläinen on tunnustanut menetelleensä syytteessä kuvatulla tavalla ja palauttanut saamansa rahat Vantaan seurakuntayhtymälle.
 Tuomiokapituli katsoo sopivan vielä papiksi
 Tuomiokapituli katsoo ratkaisussaan, että Kekäläinen on osoittanut erityistä vastuuttomuutta, piittaamattomuutta ja harkintakyvyn puutetta ryhtyessään käyttämään rahoja tarkastamatta ensin, mistä ja millä perusteella varat oli maksettu hänen tililleen.
 Tuomiokapitulin mukaan seurakunnan papinviran haltijalle olisi jo virka-asemansa kautta pitänyt olla ilmiselvää, ettei hänellä ole oikeutta seurakuntayhtymän maksamiin varoihin.
 Käräjäoikeus arvioi omassa ratkaisussaan, että normaalin rikosasteikon puitteissa rikoksesta kuuluisi tuomita vankeutta noin kaksi vuotta ja kolme kuukautta. Rangaistusta kuitenkin lievensi Kekäläisen oma-aloitteisuus asian selvittämisessä sekä se, ettei hän itse ollut myötävaikuttanut rahojen siirtämiseen tililleen.
 Tuomiokapitulin ratkaisuun vaikuttivat käräjäoikeuden tuomion perusteluista ilmenneet rangaistuksen lieventämisperusteet ja se, ettei Kekäläisen toiminta ole liittynyt Pitäjänmäen seurakunnan papinviranhoitoon, seurakunnan toimintaan tai talouteen eikä pappisvirkaan liittyviin tehtäviin.
 Näiden asioiden vuoksi tuomiokapituli katsookin, ettei Kekäläistä ole pidettävä sopimattomana olemaan pappina eikä häntä sen vuoksi määrätty menettämään pappisvirkaansa.
 Aiheesta aiemmin:
 Helsinkiläinen "hevipastori" maksoi omia velkojaan kirkon rahoilla lähes 100 000 euron edestä – jatkanut toistaiseksi normaalisti työssään

Helsinkiläinen "hevipastori" pidätettiin pappisvirasta kolmeksi kuukaudeksi – Kavalsi kirkolta 100 000 euroa, tuomittu jo käräjäoikeudessa


Summary: Suuri osa kansasta vaikuttaisi tukevan presidenttiä, mutta hänen toimintansa herättää myös epäilyjä.

Eteläamerikkalaisessa Perussa on alkuviikon aikana puhjennut perustuslaillinen kriisi, joka on maan pahin ainakin kolmeen vuosikymmeneen.
 Perulaiset joutuvat pohtimaan, kuka maata oikein johtaa, kun presidentti ilmoittaa hajottavansa parlamentin ja parlamentti puolestaan koettaa panna presidentin viralta.
 Peru on Etelä-Amerikan nopeimmin kasvava talous. Sen poliittista järjestelmää on kuitenkin pidetty korruption läpitunkemana, ja korruptiolla on osansa myös tämänhetkisen kriisin taustalla.
 Maanantai-iltana tuhannet lähtivät pääkaupunki Liman kaduille osoittamaan mieltään presidentti Vizcarran ja parlamentin hajottamisen puolesta.  Paolo Aguilar / EPA
 Mitä tähän mennessä on tapahtunut?
 Valtataistelu presidentin ja opposition hallitseman parlamentin välillä kärjistyi tällä viikolla perustuslakituomioistuimen tuomarinimityksistä.
 Perussa perustuslakituomioistuin ratkaisee muun muassa presidentin ja parlamentin väliset kiistat. Viime aikoina niitä on riittänyt, sillä maan poliittinen tilanne on kiharainen: hallitusta johtaa keskustalainen presidentti  Martin Vizcarra , mutta parlamentissa oikeistopuolue Fuerza Popularilla on ehdoton enemmistö.
 Valtaosa perustuslakituomioistuimen tuomareista on ollut määrä korvata uusilla, ja parlamentti nimesi ehdokkaat. Presidentti Vizcarra ei kuitenkaan ollut tyytyväinen parlamentin nopeaan ja läpinäkymättömään menettelyyn.
 Perulaislehti  El Comercion mukaan  osaa tuomariehdokkaista on epäilty korruptiosta.
 Ehdokkaiden hyväksymisestä oli määrä äänestää parlamentissa maanantaina. Presidentti Vizcarra järjestyttikin parlamentissa luottamuslauseäänestyksen, johon oli yhdistetty ehdotus tuomarien valinnan uudistamisesta siten, että parlamentilla ei olisi siihen valtaa. Parlamentti ei hyväksynyt uudistusta ja valitsi puhemiehen sukulaisen perustuslakituomioistuimeen.
 Tämän jälkeen presidentti ilmoitti hajottavansa parlamentin. Perussa presidentillä on oikeus tehdä niin, jos parlamentti on antanut kaksi kertaa epäluottamuslauseen hallitukselle. On juridisesti tulkinnanvaraista, oliko Vizcarran toiminta tässä tilanteessa lain mukaista.
 Opposition kansanedustajat ovat kutsuneet presidentin toimintaa vallankaappaukseksi.
 Parlamentti ei taipunut vaan äänesti saman tien, että presidentti pannaan tilapäisesti viralta ja hänen tilalleen nostetaan varapresidentti  Mercedes Araoz . Araoz on ilmoittanut, että hän kieltäytyy tilapäisen presidentin tehtävästä ja toivoo pikaisia vaaleja.
 Miten Fujimorit liittyvät asiaan?
 Parlamentissa valtaa pitää oikeistolainen Fuerza Popular, jonka puheenjohtaja on  Keiko Fujimori , entisen pitkäaikaisen presidentin  Alberto Fujimorin  tytär.
 Keiko Fujimori kuvattuna vaalikampanjansa aikaan vuonna 2016.
 Keiko Fujimori oli puolueensa presidenttiehdokas vuonna 2016 ja hävisi vaalit erittäin niukasti. Tällä hetkellä hän on tutkintavankeudessa epäiltynä sekaantumisesta niin kutsuttuun Odebrecht-korruptioskandaaliin.
 Odebrecht on brasilialainen rakennusalan yhtiö, joka on myöntänyt lahjoneensa poliitikkoja ympäri Latinalaista Amerikkaa vastineeksi julkisista rakennusurakoista.
 Keiko Fujimorin lisäksi muun muassa kolmea Perun entistä presidenttiä epäillään korruptiosta. Neljäs ampui itsensä keväällä, kun häntä oltiin tulossa pidättämään.
 Perulaisten luottamus poliitikkoihin on pohjamudissa, ja presidentti Vizcarran uudistusmielinen ohjelma on tuonut hänelle paljon kannatusta kansan keskuudessa. Osa on kuitenkin varuillaan: Monilla perulaisilla on ikäviä muistoja Alberto Fujimorin hallinnosta 1990-luvulla. Fujimori pääsi valtaan lupaamalla puhdistaa politiikan, mutta päätyi lopulta  maailman korruptoituneimpien johtajien listalle  ja tuomiolle ihmisoikeusrikkomuksista.
 Miten tilanne ratkaistaan?
 Presidentti Vizcarralla on takanaan armeijan ja poliisin sekä useiden alueellisten kuvernöörien tuki, ja hän on jo ilmoittanut, että ennenaikaiset vaalit järjestetään tammikuussa. Parlamentti ei ole kuitenkaan luovuttanut. Asiantuntijoiden mukaan poliittisesta kriisistä voi tulla pitkä kiista, joka todennäköisesti ratkaistaan oikeudessa.
 Myös Amerikan valtioiden järjestö OAS on sanonut tiedotteessa, että sen mielestä koko riidan keskiössä olevan perustuslakituomioistuimen pitäisi ratkaista asia.

Presidentti yrittää hajottaa parlamentin, parlamentti haluaa erottaa presidentin – Peru syöksyi erikoiseen kriisiin, jonka taustalla on korruptio


Juontaja ja yrittäjä  Anne Kukkohovi  avaa huomenna julkaistavassa elämäkertateoksessaan lapsuuttaan, jota varjostivat isoveljen ongelmat. Kun vanhemmat joutuivat keskittämään kaiken huomionsa Annen veljeen, jäi Annen tehtäväksi selviytyä yksin.
 – Kuljin yksin jo neljävuotiaana tarhaan ja hain myös kaverin matkalla mukaan, kun hän ei uskaltanut kulkea sinne itse. Äiti ja isä joutuivat keskittymään veljeni ongelmiin ja minä ikään kuin kasvatin itse itseni siinä sivussa. Keksin itselleni kotiintuloaikoja, koska huomasin, että muillakin lapsilla on sellaisia, Kukkohovi kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Anne Kukkohovi ajattelee, että veljen kohtalolla on ollut hyvin paljon merkitystä siihen, millainen hänestä kasvoi aikuisena.
 – Jukan (veljen) kuoleman jälkeen halusin olla vanhemmilleni todella kiltti, koska en halunnut aiheuttaa heille lisää huolta ja sitten samaan aikaan tein kaikkea mitä vain keksin.
 Hän ei syytä vanhempiaan siitä, että jäi niin yksin.
 – Ymmärrän täysin, että he olivat todella kovassa paikassa. Vielä kun olin tyttö, niin koin, että mitä vähemmän aiheutan huolta, sitä paremmin äiti ja isä voisivat. Itse en voinut tietenkään hyvin.
 Töillä hankituilla rahoilla 14-vuotiaina Kreikan-lomalle ilman vanhempia
 Omatoiminen, nuori Anne Kukkohovi onnistui hankkimaan jo 13-vuotiaana itselleen töitä. 14-vuotiaana hän matkusti kaksin samanikäisen kaverinsa kanssa Kreikan-lomalle.
 Kukkohovi kertoo kirjassaan, että vaikka vanhemmat yrittivät estää reissun, ei rajojen asettamisella ollut siinä kohtaa enää mitään vaikutusta.
 – Ilmoitusluonteisesti kerroin vanhemmilleni, että olen lähdössä bailaamaan Kreikkaan.
 Kukkohovi kertoo jännittävänsä sitä, miten tuore kirja otetaan vastaan. Hän toivoo, että hänen tapansa kertoa vaikeistakin asioista avoimesti rohkaisisi myös muita ihmisiä puhumaan.
 – Toivon, että voisin avoimuudellani antaa muille vertaistukea, ja haluaisin kannustaa myös muitakin kertomaan vaikeista asioista, joista he ovat päässeet yli.
 Anne Kukkohovi Puoli seitsemän -ohjelman vieraana:

Anne Kukkohovi joutui itsenäistymään liian varhain: "Kävelin päiväkotiin yksin 4-vuotiaana ja keksin kotiintuloaikoja"


Summary: Kuopion koulusurmassa haavoittuneista suurin osa on jo päässyt sairaalasta kotiin.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on parhaillaan vierailulla Kuopiossa. Matkan aikana hän tapaa Savon ammattiopiston opettajia ja oppilaita ja ihmisiä, jotka auttoivat iskun uhreja.
 – Olen surullinen kuopiolaisten puolesta ja tästä tilanteesta, joka tänne on syntynyt. Olen pahoillani siitä, että tällaista pääsee Suomessa tapahtumaan. Teemme kaikkemme sen eteen, että tästä tilanteesta selvitään. Me olemme tukena auttamassa, Rinne lausui.
 Maanantaisessa iskussa kuoli yksi ihminen ja haavoittui kymmenen. Kahden vammat olivat vakavia, toinen heistä on iskun tekijä. Hän sai vammoja poliisin ammuttua miestä pidätystilanteessa jalkaan.
 Kouluhyökkäyksen tekijä vangittiin tänään pidetyssä oikeusistunnossa. Häntä epäillään todennäköisin syin murhasta ja yhdeksän murhan yrityksestä.
 Poliisin mukaan heillä on jonkinlainen käsitys teon motiivista, mutta siitä ei ole vielä kerrottu mitään julkisuuteen.
 Lue lisää:
 Kuopion kouluhyökkäyksen epäilty vangittiin todennäköisin syin epäiltynä murhasta ja 9 murhan yrityksestä – KRP ei usko, että teko oli taustaltaan terroristinen
 Poliisi puhutti epäiltyä ensi kertaa, sairaalassa epäillyn lisäksi neljä uhria – Yle seurasi hetki hetkeltä Kuopion tapahtumien etenemistä

Pääministeri Rinne Kuopiossa: Teemme kaikkemme, että tästä tilanteesta selvitään


Summary: WhatsApp ryhmään kuului Vantaan Hiekkaharjun ala-asteen 3–6-luokkalaisia oppilaita. Rehtorin mukaan vaikuttaa siltä, että koulun ulkopuolinen henkilö on levittänyt ryhmään lapsille sopimatonta materiaalia.

Vantaalaisessa Hiekkaharjun koulussa paljastui viime viikolla oppilaiden WhatsApp-ryhmä, jossa levitettiin lapsille sopimatonta materiaalia, kuten kovaa pornoa, eläimiin sekaantumista, ampumista ja silpomista.
 Jotkut lapset ovat järkyttyneet ja heidät on ohjattu keskustelemaan terveydenhoitajan ja koulukuraattorin kanssa näkemästään. Enimmäkseen koulun arki on kuitenkin jatkunut normaaliin tapaan.
 Hiekkaharjun koulun rehtori  Anna Halme  sai tiedon ryhmästä erään oppilaan huoltajalta. Halme onkeskustellut ryhmästä lasten ja näiden vanhempien kanssa. Hän uskoo tässä vaiheessa, että koulun ulkopuolinen henkiö on lähettänyt ryhmään lapsille sopimatonta kuvamateriaalia.
 Halme on myös tehnyt asiasta ilmoituksen lastensuojeluun ja tutkintapyynnön Itä-Uudenmaan poliisille.
 Keskusrikospolisiin ylikomisarion  Sari Saranin  mukaan K18-kuvamateriaalin levittäminen lapsille voi täyttää rikoksen tunnusmerkit. Siitä voidaan myös rangaista, varsinkin jos välittäjä on aikuinen.
 Hyväksikäyttäjä tavoittaa jopa satoja lapsia sovelluksen kautta
 Saranin mukaan lasten netissä tapahtuva häirintä yleistyy sitä mukaa, kun sovellusten käyttö lisääntyy.
 – Viime aikoina on alkanut vaikuttaa siltä, että tällainen toiminta on muuttumassa lukumääriltään mittavaksi eli ihmisten puhelimista sovellusten toimintojen kautta saatuja yhteystietoluetteloita hyväksikäyttäen lähetetään viesti samalla kertaa kymmenille, jopa sadoille vastaanottajille yhdellä kertaa.
 Hiekkaharjun koulussa paljastunut ryhmä noudattaa Saranille entuudestaan tuttua kaavaa.
 – Hyväksikäyttäjien keskuudessa ovat erityisen kiinnostavia tietenkin juuri koululaisten muodostamat ryhmät, joten sen vuoksi näihin ryhmiin hakeudutaan etsimällä väylää. Yhdenkin lapsen yhteystiedon kautta voi päästä ujuttautumaan useampaan ryhmään.
 Saranin mukaan ryhmissä välitetään materiaalia esimerkiksi seksuaalisesta hyväksikäytöstä, sadistisesta väkivallasta, kiduttamisesta, silpomisesta ja eläinten seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 – Tällaisen materiaalin jakamisella myös pienille lapsille pyrittäneen voimakkaan tunnereaktion aikaansaamiseen, jonka myötä voidaan päästä kohteen kanssa yhteyteen ja edelleen houkutteluun kohti hyväksikäyttöä, Saran kertoo.
 Lapset tarvitsevat aikuisen tukea netissä
 Pelastakaa Lapset Ry.:n erityisasiantuntijan  Niina Vaaranen-Valkosen  mukaan lapset tarvitsevat yhä enemmän aikuisten tukea verkossa nähdyn materiaalin, kuten pornografian, käsittelyyn.
 – Lapsien täytyy voida kertoa näkemästään ja siitä, mitä ajatuksia tällainen materiaali heissä herättää. Vain asiallisen keskustelun kautta lapset voivat ymmärtää, mitä he näkevät, Vaaranen-Valkonen arvioi.
 Porno ei ole lapsille tarkoitettua materiaalia, mutta Vaaranen-Valkosen mukaan juuri siksi on tärkeää luoda ilmapiiri, jossa lapsi uskaltaa tulla keskustelemaan asiasta.
 Aiheesta pitäisi keskustella pienen lapsen kanssa jo ennen kuin lapsi on nähnyt aikuisille tarkoitettua sisältöä. Kun lapsen antaa itse esittää kysymyksiä, keskustelu voidaan käydä hänen ikätasolleen sopivalla tavalla.
 – Lapsi, jonka kanssa on jo keskusteltu siitä, minkälaisia tissejä, pippeleitä tai pyllyjä verkossa voi nähdä, osaa todennäköisesti ottaa asian puheeksi, Vaaranen-Valkonen sanoo.
 Hiekkaharjun koulun rehtorin Anna Halmeen mielestä vanhempien täytyy myös asettaa rajoja puhelimen käytölle, varsinkin kun kyse on ala-aste ikäisistä lapsista.
 Ylikomisario Saranin mukaan alittiimpia rikoksille ovat pienimmät lapset, jotka eivät vielä hallitse ensimmäisen puhelimensa käyttöä tai tunnista esimerkiksi valeprofiileilla esiintyviä hyväksikäyttäjiä. Mikään sovellus ei ole täysin turvallinen.

Alakoululaisten WhatsApp-ryhmässä levitettiin kovaa pornoa ja raakaa väkivaltaa – KRP: "vaikuttaa siltä, että tällainen toiminta on muuttumassa lukumääriltään mittavaksi"


Summary: Sekavaksi parjattu vuoden vanha Redi uusii opasteitaan, mutta auttaako se, kun koko kauppakeskus on rakennettu tutkimusmatkailijoille?

Opastekylttiä toisen perään, uutta ja vanhaa: lattialla pystyssä, kiinni seinässä ja roikkumassa katosta.
 Redi on itseasiassa opasteiden viidakko, mutta tietoa niistä on vaikea löytää. Tästä keskusteltiin runsaasti vuosi sitten, kun ihmiset eivät vain löytäneet Rediin.
 Lue lisää: Redin asiakkaat listasivat keinoja, joilla vaikeuksissa rämpivä kauppakeskus voitaisiin pelastaa – näin Redi vastaa
 Lattian mustilla pahvisilla pystypyloneilla, eli karttatauluilla, testataan parin viikon kuluttua saapuvien varsinaisten opasteiden oikeita paikkoja, jotta ne olisivat juuri siellä, missä ihmisvirrat lipuvat. Kauppakeskuksessa ensi kertaa käyvälle ei kuitenkaan hahmotu, mikä missäkin sijaitsee.
 Toimittajalla on tehtävälista, joka hänen pitää Redissä suorittaa: kauppakeskuksesta pitää etsiä muun muassa Kalasataman Vapaakaupungin Olohuone, kaydä apteekissa sekä löytää lastenhoitohuone.
 Mutta aivan aluksi pitäisi löytää info-piste. Sinne on sovittu tapaaminen kauppakeskusjohtaja  Aleksi Salmisen  kanssa tietyllä kellonlyömällä.
 Paikkaa ei kuitenkaan löydy 1. kerroksesta, eikä sitä löydy opasteistakaan. Soittamalla selviää, että Redissä onkin kaksi rakennusta, ja kauppakeskusjohtaja on siinä toisessa rakennuksessa, kuten info-pistekin.
 – Tämä on tarkoituksella erilainen kauppakeskus. Tehdessä ideana oli, että päästään irti tietynlaisesta kauppakeskusformaatista, tavasta jolla niitä on aina rakennettu, Salminen kertoo.
 Erilaisia opastemalleja on testattu Redissä kevään ja kesän aikana. Kauppakeskusjohtaja Aleksi Salmisen yläpuolella näkyvä mustapohjainen katto-opaste on yksi uusista ja paikoilleen jäävistä opasteista.  Kovin montaa ei vielä ole ehditty paikoilleen sijoittaakaan. Aiemmat vaaleapohjaiset opasteet on koettu hankalina hahmottaa. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Miten menee, Redi?
 Syyskuun lopussa vietettiin Redin yksivuotissyntymäpäivää.
 Tuon ensimmäisen vuoden aikana matkasta on tipahtanut runsaat kymmenen liikettä, toisaalta virtaa on ollut myös toiseen suuntaan. Kauppakeskuksen pomon Aleksi Salmisen mukaan sisääntulijoita on ollut vähän vähemmän kuin poislähtijöitä, vaikkakin pari isoa vuokralaista on puolen vuoden sisään saatu taloon.
 Lue lisää: Redissä on lopettanut puolen vuoden aikana kymmenkunta liikettä, sanoo uusi kauppakeskuspomo – mutta "pahin syöksykierre on nyt ohi"
 Maailmalla kauppakeskukset ovat muutoksen kourissa.
 Salmisen mukaan vaatekaupat haluavat takaisin ihmisten joukkoon, suurten kaupunkien kivijalkoihin, ja kauppakeskusrakennuksista on muovautunut Outlet-paikkoja – eräänlaisia pysyviä alennusmyyntikauppoja. Näin on käymässä esimerkiksi New Yorkissa.
 Suomalaiset toisaalta näyttävät tekevän vaateostoksiaan yhä enemmän ruokakauppareissuillaan. Yllämme on vaatteita ja kenkiä, jotka on hankittu enimmäkseen K- ja S-ketjujen marketeista sekä Tokmannilta.
 Pääkaupunkiseudulla Stockmann kiilasi niukin naukin Prisman ohi suosituimpana vaatekauppana. Tästä Kaupan liiton tekemästä selvityksestä uutisoitiin  keväällä 2019 laajasti eri medioissa .
 Kylttiviidakosta pyritään nyt eroon
 Palautetta tulee paitsi opasteista, myös yleisestä viihtyvyydestä: siitä miltä kauppakeskus tuntuu ja näyttää. Aleksi Salminen kertoo, että paljon on pyydetty viherkasveja ja lisää penkkejä, joille istahtaa, jos väsähtää.
 – Näihin me vastaamme vuonna 2020, kun kehitämme konseptiamme viihtyisämmäksi ja eloisammaksi.
 Ja tosiaan, ne opasteet...
 Erinomaisesta suuntavaistosta on apua siinä vaiheessa, kun pitää löytää takaisin esimerkiksi parkkihalliin – Redin parkkihalli muuten valittiin vastikään  Euroopan parhaaksi parkkihalliksi , muun muassa siksi, että siellä on runsaasti latauspisteitä sähköautoille, peräti 227 kappaletta – mutta opasteiden tulkintaan suuntavaistosta ei ole mitään apua.
 Tämän kauppakeskuksen erikoisuus ovat hissit, joilla ei suinkaan pääse kaikkiin kerroksiin. Etualalla oleva opaste ohjaa kuitenkin hissille, jolla pääsee niin korkealle kuin kauppakeskuksessa on mahdollista päästä, aina katon viherpuutarhaan saakka, ja toisaalta myös kaikkiin maanalaisiin kerroksiin asti. Mikko Ahmajärvi / Yle
 Mutta miten kutsuva on Redi?
 Kohtuullisen lähelle Kalasatamaa on valmistumassa Pasilan uusi asuin- ja kauppakeskittymä Tripla, eikä Helsingin keskustakaan pitkän matkan päässä ole.
 – Meillä on valttina sijaintimme Kalasatamassa, ja itse kalasatamalaiset. Tämä kaupunginosahan kasvaa ja kehittyy kaiken aikaa, ja täällä asuvat muodostavat oman vahvan yhteisönsä, kuin pienen kylän, ison kaupungin keskellä.
 Rediä on verrattu italialaiseen kaupunkiin sokkeloisuudellaan – mutta kauppakeskusjohtajalla on omat vertauskuvansa.
 – Olemme kalasatamalaisille kuin olohuone, ja itse ajattelen tätä enemmänkin temmellyskenttänä kuin kauppakeskuksena, Salminen naurahtaa.
 Toden totta. Temmellyskenttä on osuva kuvaus, juuri tutkimusmatkailijalle sopiva. Ostoslistan kanssa suunnistavalla sen sijaan voi nousta otsalle hikikarpaloita turhautumisesta.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 4.10. kello 21:een saakka.

Vuoden ikäinen Redi on jo ehtinyt kokea asiakaskatoa ja vuokralaisten pakenemista – Kauppakeskusjohtaja näkee suurimpien tyrskyjen tyyntyneen


Summary: Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote käy läpi kaikki mahdolliset säästökeinot. Yt-neuvottelut koskisivat koko henkilöstöä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten toimitusjohtaja  Timo Saksela  esittää yt-neuvottelujen aloittamista. Yt-neuvottelut koskisivat koko Eksoten henkilöstöä.
 Yt-neuvottelut saattavat johtaa henkilöstövähennyksiin.
 Syynä ovat säästötarpeet. Eksoten tulos painumassa tänä vuonna merkittävästi tappiolliseksi.
 Syyskuun ennusteen mukaan koko vuoden alijäämä on suuruudeltaan 6,7 miljoonaa euroa. Eksotessa on tehty talouden tasapainotustoimia, mutta ne eivät ole riittäneet.
 Tilanne ei ole helpottumassa tulevaisuudessa. Etelä-Karjalan väestön palvelutarve kasvaa ja kustannusten nousupainotteiseen tilanteeseen ole odotettavissa nopeaa käännettä.
 Säästöjen taustalla omistajakuntien huono talous
 Eksoten hallitus käsittelee Sakselan esitystä yt-neuvottelujen aloittamisesta ensi viikolla. Esityksen mukaan tarkoitus on käydä läpi koko organisaatiorakenne, palveluverkko, sopimukset, toimitilat, hankkeet, projektit ja tukipalvelut ja etsiä näistä säästökohteita.
 Eksote saattaa joutua tehostamaan palveluverkkoaan. Keinot tarkentuvat myöhemmin.
 Eksote talouteen on tehtävä noin yhdeksän miljoonan euron sopeuttamistoimenpiteet lähivuosina toimintaedellytysten turvaamiseksi. Säästötavoitteiden taustalla on myös omistajakuntien huono taloustilanne.
 Eksoten henkilöstövähennystarpeen lopullinen määrä täsmentyy säästökohteiden kartoituksen myötä. Vähennystarve voi olla noin 200 henkilötyövuoden kustannuksia vastaava määrä.
 Eksote on Etelä-Karjalan suurin työnantaja. Sen palveluksessa on noin 5000 työntekijää.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri aloittamassa yt-neuvottelut –  kustannuksia karsittava ehkä 200 henkilötyövuoden edestä


Turun yliopiston uusiin diplomi-insinöörikoulutuksiin tulee ensi syksynä yhteensä sata opiskelijapaikkaa.
 Sekä konetekniikan että materiaalitekniikan koulutuksen alempaa ja ylempää korkeakoulututkintoa otetaan opiskelemaan 40 opiskelijaa, eli yhteensä kumpaankin koulutukseen 80 opiskelijaa. Lisäksi vain ylempää korkeakoulututkintoa otetaan opiskelemaan pohjakoulutuksen omaavia opiskelijoita kumpaankin koulutukseen 10, eli yhteensä 20 opiskelijaa, kerrotaan yliopiston tiedotteessa.
 Samalla yliopiston mukaan aloituspaikkamäärä nousee myös vanhoissa tekniikan koulutuksissa. Yhteensä tekniikan diplomi-insinöörikoulutuksiin otetaan ensi vuonna 273 opiskelijaa.
 Turun yliopistolle myönnettiin uudet koulutusvastuut kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutuksissa tänä kesänä. Viime viikolla yliopisto kertoi, että uusien diplomi-insinöörien professuurihaku oli äärimmäisen suosittu. Hakijoita oli peräti 165 ja avoinna olevia professori- tai apulaisprofessori paikkoja 2–4.
 – Hakijoiden lukumäärä on poikkeuksellisen suuri. Joukossa on sekä kotimaisia että kansainvälisiä vahvoja hakijoita. Turun yliopiston hyvällä menestyksellä kansainvälisissä arvioinneissa on varmasti vaikutusta asiaan, Teknologiakampus Turun johtaja, professori Mika Hannula sanoo tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Turun yliopiston uusia DI-professuureja haki 165 henkilöä – paikkoja tarjolla aluksi enintään neljälle
 Turun yliopistolle kone- ja materiaalitekniikan diplomi-insinöörikoulutukset 2020 – vastataan alueen DI-pulaan

Turun yliopisto valmistelee DI-koulutustensa aloittamista – opiskelupaikkoja tulossa ensi syksyyn tasan 100


Summary: Sama ilmiö on huomattu aiemmin jo eteläisemmässä Suomessa.

Merikotkat ovat oppineet käyttämään merimetsoja ravintonaan Merenkurkussakin. Esimerkiksi eräällä ulkosaariston merimetsoluodolla on nähty alkusyksystä parikymmentäkin merikotkaa saalistamassa.
 Tilannetta todisti luontokuvaaja ja biologi  Timo Lumme , joka oli menossa luodolle inventoimaan.
 – Tässä on iso merimetsokolonia ihan lähellä. Kun mentiin sinne, niin luodolta lähti 20 merikotkaa, sanoo Lumme.
 Lumme kävi samalla luodolla myöhemmin elokuussa uudestaan. Silloin hän laski kuolleet merimetsot ja merimetson jäänteet. Niitä löytyi kaikkiaan 177.
 – Osa tietysti oli kuollut pesiin jonkun taudin tai ruoan puutteen vuoksi, mutta iso osa oli merikotkan tappamia, kertoo Lumme.
 Luodolla on 1700 merimetson pesää.
 Merimetsot muuttavat merikotkia pakoon
 Jo aiemmin Suomessa on ollut havaittavissa vastaava ilmiö. Muun muassa Paraisilla ja Porissa merimetsokolonioita on tyhjentynyt merikotkan ansiosta. Merimetsot myös ovat muuttaneet pesintäpaikkojaan.
 – Merikotkan vaikutus näkyy siinäkin, että merimetso on yleensä pesinyt ulkoluodoilla, mutta siellä viihtyvät myös merikotkat. Merimetsot ovat monin paikoin joutuneet siirtymään sisäsaaristoon, jotta pääsisivät rauhaan merikotkilta, kertoo Lumme.
 Merikotkat ja ainakin nuoret yksilöt ovat siitä huolimatta löytäneet merimetsot. Lumme kertoo, että hänen elokuussa todistamassaan tilanteessa kahdestakymmenestä merikotkasta kahta lukuunottamatta kaikki olivat nuoria kotkia.
 – Nuoremmat merikotkat saalistavat ja liikkuvat löysissä ryhmissä. Ne saattavat istua yhdessä kivillä eikä niillä ole mitään kränää keskenään, kertoo Lumme.
 Ryhmänä liikkuessaan kotkat saavat saalista merimetsoluodoilta varsin helposti.

Nuoret merikotkat saalistavat merimetsoja Merenkurkussa - "Luodolta lähti 20 merikotkaa"


Summary: Hovioikeus poisti naisen maksettavaksi määrätyn rikosuhrimaksun.

Hovioikeus on lieventänyt kouvolalaisen perhekodin työntekijälle pahoinpitelystä annettua tuomiota.
 Kymenlaakson käräjäoikeus  tuomitsi naisen  viime joulukuussa pahoinpitelystä. Oikeuden mukaan nainen oli syksyllä 2017 tehnyt ruumiillista väkivaltaa tekoaikaan 4-vuotiaalle lapselle.
 Työntekijä oli ottanut lasta käsivarresta kiinni ja repinyt tämän alas portaita. Tämän jälkeen hän oli riisunut lapsen vaatteet kovakouraisesti, jotta saisi tämän suihkuun. Lapsi oli itkenyt tilanteessa ja hänelle oli aiheutunut teosta punoitusta käteen vähäksi aikaa.
 Käräjäoikeus tuomitsi naiselle 30 päiväsakkoa pahoinpitelystä. Lisäksi hänet velvoitettiin maksamaan lapselle vahingonkorvausta kivusta, särystä ja tilapäisestä haitasta 100 euroa. Lisäksi hänet velvoitettiin maksamaan 80 euroa rikosuhrimaksua.
 Hovioikeus katsoi, että tapauksessa on kyse lievästä pahoinpitelystä, ja poisti naisen maksettavaksi määrätyn rikosuhrimaksun.

Perhekodin työntekijä pahoinpiteli 4-vuotiasta – tuomio lieveni hovioikeudessa


Summary: Oppositiopuolue kokoomus tivasi hallitukselta konkreettisia keinoja työllisyystavoitteeseen pääsemiseksi.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäinen, kokoomuksen vireille panema välikysymys kaatui eduskunnan täysistunnossa perjantaina. Hallituksen luottamuksen puolesta äänesti 97 ja vastaan 75 kansanedustajaa.
 Äänestystulos selvisi vasta reilun viivästyksen jälkeen, sillä eduskunnan äänestyslaitteissa ilmeni vikaa.
 Täysistunnossa puhetta johtanut eduskunnan varapuhemies  Juho Eerola  (ps.) joutui ottamaan teknistä selvittelyä varten viiden minuutin aikalisän.
 Sekään ei auttanut, jolloin päätettiin ottaa käyttöön avoin lippuäänestys. Sen ohjeistamiseen meni vielä oma aikansa.
 Oppositiopuolue kokoomus oli laatinut välikysymyksensä hallituksen työllisyyspolitiikasta. Kokoomus perusteli välikysymystään sillä, että se haluaa tietää konkreettiset keinot, joilla hallitus pyrkii 75 prosentin työllisyystavoitteeseen.
 Välikysymyksessä kysyttiin muun muassa kuinka paljon enemmän hallitus on lisäämässä pysyviä menoja kuin pysyviä tuloja ensi vuoden budjetissa ja miten hallitus tasapainottaa julkisen talouden vaalikauden loppuun mennessä, jos työllisyys ei kehity hallituksen tavoitteiden mukaisesti?
 Hallitus vastasi välikysymykseen viime tiistaina välikysymyskeskustelussa ja kertoi työllisyystoimien edenneen suunnitellusti.
 Toimenpiteistä todettiin muun muassa, että budjettiriihessä hallitus panosti työllisyyspalveluihin, lisäsi voimavaroja palkkatukeen ja nosti työttömyysputken alaikärajaa vuodella.
 Kokoomus ei ollut kutsunut opposition suurinta puoluetta perussuomalaisia mukaan välikysymykseensä. Puolue perusteli ratkaisuaan sillä, ettei se halunnut tehdä kompromisseja kysymyksensä laadinnassa.
 Välikysymyksen allekirjoittajina olivat kokoomuksen kansanedustajat ja  Harry Harkimo  (liik.).
 Lue myös:
 "Kestämätön taloudenpito uhkaa hyvinvointipalveluita?" – kokoomus haastoi hallitusta välikysymyksellään, Yle seurasi hetki hetkeltä keskustelua

Rinteen hallituksen ensimmäinen välikysymys kaatui äänin 97–75 – äänestyslaitteiden tekninen vika johti avoimeen lippuäänestykseen


Summary: Eduskunnan sähköisen äänestysjärjestelmän vika pakotti ottamaan avoimen lippuäänestyksen käyttöön.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäinen, kokoomuksen vireille panema välikysymys ei ratkennut helposti – syynä oli tekninen vika.
 Äänestys pääsi alkamaan vasta reilun viivästyksen jälkeen, sillä eduskunnan äänestyslaitteissa ilmeni vikaa.
 Täysistunnossa puhetta johtanut eduskunnan varapuhemies  Juho Eerola  (ps.) joutui aluksi ottamaan teknistä selvittelyä varten viiden minuutin aikalisän.
 Sekään ei auttanut, jolloin päätettiin ottaa käyttöön avoin lippuäänestys. Sen ohjeistamiseen meni vielä oma aikansa.
 Oppositiopuolue kokoomus oli laatinut välikysymyksensä hallituksen työllisyyspolitiikasta. Kokoomus perusteli välikysymystään sillä, että se haluaa tietää konkreettiset keinot, joilla hallitus pyrkii 75 prosentin työllisyystavoitteeseen.

Rinteen hallituksen ensimmäinen luottamusäänestys meni lippujen laskennaksi – katso nyt suorana yllättävä lippuäänestys


Summary: Harva kirkosta erotetuista tai eronneista entisistä papeista on koskaan joutunut rikossyytteeseen.

Uutistoimisto AP:n laajan selvityksen mukaan lähes 1 700 lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäiltyä entistä katolista pappia elää täysin tai lähes ilman valvontaa.
 AP:n mukaan Yhdysvaltain roomalaiskatolinen kirkko on pitänyt näitä henkilöitä kohtaan esitettyjä syytöksiä uskottavina. Monet on erotettu kirkosta, tai he ovat lähteneet oma-aloitteisesti ja jatkaneet elämäänsä yksityisinä kansalaisina.
 Suurin osa entisistä papeista ei kuitenkaan ole koskaan joutunut rikossyytteeseen. Niinpä heillä ei ole rikosrekisterimerkintöjä, jotka paljastuisivat hakiessa työtä lasten ja nuorten parissa.
 AP:n selvityksessä kävi ilmi, että sadat entiset papit toimivat nykyään luottamustehtävissä, monet heistä lasten parissa. Noin 190:llä on ollut lupa työskennellä kouluissa, terveydenhuollossa tai sosiaalialalla.
 Nimilistoja julkaistu vuoden sisällä
 AP selvitti entisten pappien tekemisiä avoimista lähteistä hiippakuntien julkaisemien nimilistojen perusteella.
 Yhdysvaltain roomalaiskatolisen kirkon hiippakunnat ovat tähän mennessä julkaisseet yli 5 100 uskottavasti lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetyn papin nimet. Näistä henkilöistä vajaat 2 000 on elossa. AP onnistui jäljittämään heistä valtaosan: 1 700:aa henkilöä ei juuri valvottu, 76:ta ei löydetty, ja loppuihin kohdistui jonkinlaista valvontaa.
 Jokainen kirkon hiippakunnista määrittelee itse, millaista syytöstä pidetään uskottavana. Entisten pappien väitetyt teot vaihtelevat asiattomista keskusteluista ja ei-toivotuista halauksista raiskauksiin.
 Kolme neljäsosaa AP:n selvityksessä läpikäydyistä nimistä on tullut julki vuoden sisällä.
 Aiempaa suurempaan avoimuuteen on vaikuttanut etenkin Pennsylvaniassa viime vuonna julkaistu merkittävä raportti. Suuren valamiehen raportissa tarkasteltiin papiston lapsiin kohdistuvaa seksuaalista hyväksikäyttöä kuudessa Pennsylvanian hiippakunnassa 1940-luvun lopulta lähtien.
 Raportin tekijät löysivät tuolloin vakuuttavia todisteita siitä, että yli 300 katolisen kirkon pappia olisi hyväksikäyttänyt yli tuhatta lasta vuosikymmenten aikana. Valamiehistö arvioi uhrimäärän olevan todellisuudessa tuhansia, mutta monien lasten tiedot olivat kadonneet.
 Katolisen kirkon papiston lapsiin kohdistuneet seksuaalirikokset nousivat Yhdysvalloissa ensi kertaa laajasti julkisuuteen 2000-luvun alussa. Tuolloin piispat sopivat yhteiset pelisäännöt lasten seksuaalisen hyväksikäytön estämiseksi, mutta käytännössä ohjeistus ei ollut tarpeeksi tiukka.
 Lue myös:
 Raportti: Sadat katolilaispapit saattaneet hyväksikäyttää yli tuhatta lasta Pennsylvaniassa
 Katolisen pedofiilipapin uhri Shaun Dougherty Ylen haastattelussa:  "Pappi raiskasi minut suihkussa 13-vuotiaana"

AP:n selvitys: Yhdysvalloissa sadat lasten hyväksikäytöstä syytetyt entiset papit elävät vailla valvontaa – osa opettaa tai hoitaa lapsia


Summary: Vuokratyö on lisääntynyt työmailla, ja tapaturmissa loukkaantuneet ovat usein juuri vuokratyöntekijöitä.

– Ilman turvavarusteita ei tule lähdettyä edes ovesta ulos.
 Näin sanoo  Markus Heino  ja vaihtaa työvaatteet päälle, laittaa kypärän päähän, vaihtaa silmälasit suojalaseihin ja panee turvakengät jalkaan.
 Hän on Tampereen ratikkatyömaalla asentamassa maadoitusten suojaputkia.
 Omaa hyvää siinä suojellaan eikä enää niin pistetä vastaan  Markus Heino
 – Aloitin yli 20 vuotta sitten eikä silloin kypäriä pidetty eikä suojalaseja. Turvakengät on olleet olemassa melkein alusta, vaikka kyllä lenkkareilla mentiin vielä pitkään, sanoo Heino ja myöntää silloin ennen astuneensa naulaankin muutaman kerran.
 – Nyt kyllä kaikki tietävät asiat, se on vaan asenteista kiinni. Omaa hyvää siinä suojellaan eikä enää niin pistetä vastaan.
 Markus Heino on raitiotietyömaalla asentamassa maadoitusten suojaputkia. Matias Väänänen / Yle
 Kalle Koivuniemi  on saman työmaan turvapäällikkö. Hänen mukaansa aina joku kuitenkin ottaa omia riskejä.
 – Monet tapaturmat johtuvat siitä, että ihminen itse ei ajattele asiaa loppuun asti tai ei tunnista työnsä vaaroja kunnolla. Yleensä silloin sitten sattuu jotakin.
 Ratikkatyömaan kaltaisissa kohteissa keskellä kaupunkia täytyy ottaa huomioon myös muut liikkujat.
 Raitiotietyömaata Tampereen Kalevassa. Matias Väänänen / Yle
 – Muu liikenne on iso haaste turvallisuudelle. Ulkopuolisten poukkoilua työmaalla yritetään estää aika väkevillä aidoilla. Joskus se onnistuu ja joskus taas ei, Kalle Koivuniemi sanoo.
 Turvallisuudesta vastaa pääurakoitsija, loukkaantunut on usein vuokratyöntekijä
 Suurimpien rakennusliikkeiden työmailla ei työsuojelutarkastajan mukaan ole juurikaan vakavaa huomautettavaa.
 Kaikilla ei välttämättä ole kovin kehittynyttä turvallisuuskulttuuria  Veli-Pekka Hammo
 – Isoilla kohteilla on useimmiten isot rakennuttajat. Ne toimivat ammattimaisesti ja niin myös työsuojelu hoidetaan ammattimaisesti. Työmailla ei yleensä ole vakavia puutteita, sanoo  Veli-Pekka Hammo .
 Hammo toimii tarkastajana Länsi- ja Sisä-Suomen Aluehallintoviraston työturvallisuuden vastuualueella Tampereella.
 Lukuja rakennustyötapaturmista  Länsi- ja Sisä-Suomen Aluehallintoviraston työsuojelun vastuualue kertoo, että heidän alueellaan tehtiin rakennusalalle viime vuonna 61 tarkastusta työtapaturman vuoksi että tarkastuksista 26 oli Pirkanmaalla Rakennusliike NCC kertoo, että heillä vakavia työtapaturmia on koko maassa vuosittain 1-2 että viimeisin kuolemaan johtanut tapaturma oli 10 vuotta sitten Rakennusliike YIT kertoo, että heillä yli kuukauden sairaslomaa vaatineita työtapaturmia oli viime vuonna 11 että edelliset kuolemantapaukset YIT:n työmailla olivat vuosina 2015 ja 2014
 – Yleisesti voi sanoa, että työmaa on mestarinsa näköinen. Se korostuu varsinkin pienempien urakoitsijoiden työmailla, sillä kaikilla ei välttämättä ole kovin kehittynyttä turvallisuuskulttuuria.
 Pitkät urakointiketjut ovat rakennuksilla yleisiä, mikä vaatii osaamista vastaavalta työnjohtajalta ja muulta työnjohdolta. Perehdytys ja turvallisuus ovat aina pääurakoitsijan vastuulla.
 Myös vuokratyö on lisääntynyt, ja Hammon mukaan tutkittavissa tapaturmissa loukkaantunut on usein ollut juuri vuokratyöntekijä.
 Varusteista huomautetaan vain kerran
 Isolla Kansi ja areena -työmaalla Tampereen rautatieaseman tuntumassa on tähän asti selvitty ilman suurempia tapaturmia. Kulkua valvoo sähköinen portti eikä työmaalla saa liikkua ilman turvavarusteita.
 – Kaikkien on pakko käyttää varusteita. Yhden kerran asiasta huomautetaan, ja sen jälkeen seuraava vaihe on poistaa kyseinen henkilö työmaalta. Toisinaan on täytynyt huomauttaa, mutta ei sen pidemmälle ole tarvinnut mennä, sanoo työmaapäällikkö  Teemu Salminen .
 Hän toimii lohkolla, jossa rakennetaan asunto- ja toimistotiloja.
 Teemu Salminen on Tampereen Kannen yhden lohkon, Kruunun ja Topaasin, työmaapäälikkö. Marko Melto / Yle
 Turvallisuusvastuu ulottuu Salmisen mukaan aliurakoitsijoihin asti, joten heidät sitoutetaan pääurakoitsijan työkulttuuriin. Työmaapäällikön valta turvallisuusasioissa yltää niin ikään myös vuokratyöntekijöihin.
 – Olemme jatkuvasti muuttuvassa hankeessa, ja siksi täytyy pitää usein kokouksia ja huolehtia tiedotuksesta.
 Värikkäissä työvaatteissa näkee usein rakennusyrityksen logon. SRV:n tuotantojohtaja  Jouni Hämäläisen  sanoo, ettei siinä kuitenkaan ole kyse yrityksen mainoksesta tai "brändäyksestä".
 – Varmaankin se tuo näkyvyyttä yritykselle. Tärkeämpää on kuitenkin se väri, että torninosturin kuski näkee paremmin alhaalla olevan työntekijän, kun tällä on huomioväriset vaatteet.
 Murheenkryyninä pienet kattofirmat
 Veli-Pekka Hammo mukaan työsuojelutarkastajien iso ja jatkuva murhe ovat katontekijät ja -korjaajat.
 – Pienten kattofirmojen työmailla ei useinkaan ole putoamissuojasuunnitelmaa. Ja kun ei ole suunniteltu, niin toteutuskin on mitä sattuu, useimmiten suojia ei ole tai ne ovat puutteelliset.
 Tavalliset tikapuut eivät saa olla jatkuvassa päivittäisessä käytössä  Veli-Pekka Hammo
 Hän kertoo joutuvansa tarkastuskohteissa usein huomauttamaan esimerkiksi rakennusmiesten kulkureitistä katolle.
 – Nousutie vesikatolle on usein puutteellinen. Nojatikkaat eli ne ihan tavalliset tikapuut eivät saa olla jatkuvassa päivittäisessä käytössä. Niitä voi käyttää enintään satunnaiseen katolla käymiseen, Hammo huomauttaa.
 Työmaalla ihan niin kuin pitää: huomioväriset housut ja turvakengät jalassa. Matias Väänänen / Yle
 Työmaiden yleisimpiä puutteita ovat suojaamattomat sirkkelit. Niiden lisäksi tarkastaja huomauttaa usein myös silmäsuojien, turvajalkineiden ja kypärän puutteista tai puuttumisesta.
 Turvalliseen varustukseen kuuluu lisäksi näkyvä suojavaate, joka rakennuksilla on useimmiten huomiokeltaiset housut ja takki tai liivi.

"Yhden kerran huomautetaan, sitten poistetaan työmaalta" – Isot rakennusfirmat ottavat työturvallisuuden vakavasti, pienemmillä toimijoilla riittää parannettavaa