Summary: Tuulet ja lumisade väistyvät yön aikana ja laskiaissunnuntaita vietetään jo aurinkoisessa pakkassäässä.

Tuuli voimistuu iltapäivän ja illan aikana.
 Tuuli voi maa-alueilla nousta puuskissa noin 20 metriin sekunnissa, kertoo Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 – Tuulivaroitus on annettu Etelä-Pohjanmaalta Etelä-Karjalaan ulottuvalle kapealle kaistaleelle, mutta tuuli on kovaa ja voi yltyä myrskypuuskiin myös etelärannikolla ja Pohjanmaan rannikkoseudulla, Kotakorpi sanoo.
 Tuulisin alue valuu illan mittaan kohti kaakkoa. Suomenlahdella voimakas sivutuuli saattaa tuntua Viron ja Suomen välillä meriliikenteessä. Esimerkiksi Porvoon edustalla Emäsalossa tuuli nousi puuskissa iltapäivällä jo 25 metriin sekunnissa.
 Sunnuntaiaamuun mennessä tuulet heikkenevät.
 Yle
 Lumipyryalue liikkuu lauantain aikana maan etelä- ja keskiosan yli itään. Runsaan lumisateen vuoksi ajokeli on laajalti huono ja idässä jopa erittäin huono. Voimakkaan puuskaisen tuulen vuoksi lunta tulee pyryttämällä.
 – Lauantaina iltapäivällä lunta oli tullut esimerkiksi Kainuussa Puolangalla jo 17 senttiä. Lumisateet saattavat ulottua illan mittaan myös etelärannikolle, Kotakorpi kertoo.
 Oulun seudulla useita ulosajoja
 Oulun tieliikennekeskuksesta kerrotaan, että lauantaina Oulun seudulla nelostiellä on tapahtunut useita ulosajoja.
 – Lunta on satanut varhaisesta aamusta lähtien. Ajoradat ovat osin sulia ja osin niillä on paakkuuntunutta lunta, mikä tekee ajo-olosuhteista erityisen haastavia, tieliikennepäivystäjä  Pasi Mällinen  sanoo.
 Suolan käyttöä ei voida Mällisen mukaan lisätä, koska yöllä pakastaa. Poliisi muistuttaa turvaväleistä. Liikenne on nelostiellä normaalia vilkkaampaa hiihtolomien välisen viikonlopun vuoksi.
 Poliisi kertoo, että myös valtatie 5:llä Kuopiossa on lauantaina sattunut lumipyryssä kaksi kolaria. Toisessa kolarissa osallisina oli kolme henkiöautoa ja yksi pakettiauto, kuusi henkilöä toimitettiin sairaalaan. Joensuussa valtatie 6:lla taas henkilöauto pyörähti katon kautta ympäri, mutta kukaan ei loukkaantunut. Ajokelin kerrotaan olleen erittäin huono.
 Laskiaissunnuntaina saadaan nauttia auringosta
 Sunnuntain vastaisena yönä pakkanen kiristyy etelässä –10 ja Lapissa –30 asteeseen ja sateet väistyvät itään.
 Laskiaissunnuntaina aurinko lämmittää, mutta koko maassa pysytään pakkasella.
 Alkuviikolla sää on vaihtelevaa.
 – Etelässä on pikkupakkasta ja Lapissa kylmempää. Hiihtolomaviikkoaan aloitteleville Suomen pohjois- ja itäosissa on tiedossa myös aurinkoisia pakkaspäiviä lumisissa olosuhteissa, meteorologi Kotakorpi ennustaa.

Tuuli yltyy puuskissa myrskylukemiin – Lumipyryn vuoksi ajokeli on laajalti huono


Summary: Yhdysvalloissa sekä oikeusministeriö että finanssivalvoja tutkivat Dansken rahanpesuepäilyjä.

Puhtoisina pidetyt pohjoismaiset pankit ovat yhtäkkiä ryvettyneet rahanpesuepäilyissä.
 Tanskalaisen Danske Bankin Viron-konttorin tapaus on isoin ja merkittävin, ja sitä on puitu  pian kaksi vuotta . Epäily ei ole mikään pieni kupru, vaan  skandaali  joka pudottaa päitä ja tärisyttää seiniä. Pankin johto on mennyt uusiksi.
 Danske on jättipankki: Tanskan suurin, Pohjoismaiden toiseksi suurin, Suomen kolmanneksi suurin ja Euroopassa mittarista riippuen kahden- tai kolmenkymmenen suurimman joukossa.
 Myös Nordea on joutunut epäilyjen kohteeksi, kun sen kautta mahdollisesti tehtyä  rahanpesua tutkitaan  suursijoittaja  Bill Browderin  ilmoitusten pohjalta. Ruotsissa väitteitä ei otettu tutkintaan, mutta Suomessa tutkinta on käynnissä. Lisäksi tuoreimpana on puitu ruotsalaisen Swedbankin  Baltian-konttorien rahanpesuskandaalia , joka saattaa olla kytköksissä Dansken tapaukseen.
 Dansken rahanpesuepäilyä tutkitaan monessa maassa. Viron-konttorin kautta virtasi miljardien eurojen edestä hämäräperäistä rahaa, eikä johto puuttunut asiaan vaikka hälytyskellot soivat useasti.
 Mitä ihmettä Danskessa tapahtui ja voiko pankki jopa kaatua?
 Asiantuntijana jutussa toimii Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun rahoituksen professori  Vesa Puttonen .
 1. Miksei Danske toiminut, vaikka ilma oli sakeana varoituksista?
 Dansken Viron-konttorin kautta tehtiin epäilyksenalaisina vuosina 2007–2015 vuosittain kymmenien miljardien eurojen arvosta ulkomaisten asiakkaiden epäilyttäviä tilisiirtoja.
 Konttorin kautta virtasi siis valtava määrä epäilyttävää rahaa.
 Tiedot ovat peräisin tanskalaisen asianajotoimiston Bruun & Hjejlen viime syksynä valmistuneesta  selvityksestä Viron-konttorin toiminnasta .
 Yle Uutisgrafiikka
 Venäjän keskuspankki varoitti Tanskan finanssivalvontaa Viron-konttorin epäilyttävistä rahavirroista jo vuonna 2007. Konttori oli suomalaista perua, ja siirtyi Danskelle kun tanskalaispankki osti finanssikonserni Sammon pankkitoiminnot vuonna 2006.
 Venäjän keskuspankki varoitti miljardien ruplien eli vähintään kymmenien miljoonien eurojen "todennäköisesti rikollisista" summista kuukausittain.
 Laki velvoittaa pankit toimiin, mikäli ne epäilevät rahanpesua.
 – Puhuttiin hämmentävän suurista summista ajatellen Viron-yksikön kokoa. Ja jos Venäjän keskuspankki heti aluksi varoittaa toiminnasta, niin kyllä minä kahdesti katsoisin, mistä on kyse, Puttonen sanoo.
 Venäjän keskuspankin varoitus ei jäänyt viimeiseksi. Epäilyttäviä asiakkaita oli jatkuvasti, ja Viron finanssivalvonta seurasi Dansken toimintaa. Riskiasiakkaita oli raportin mukaan yli 6 000.
 Yle Uutisgrafiikka
 Voiko olla mahdollista, ettei pankin ylin johto tiennyt, mitä Virossa tapahtuu?
 Puttonen ei ota siihen kantaa, mutta huomauttaa, että yksikkö oli kokoonsa nähden hyvin tuottoisa.
 – Lypsävää lehmää on hankala tappaa. Sen toimintaan ei ehkä haluttu liikaa puuttua, hän sanoo.
 Vuonna 2011 Viron-konttori tuotti 11 prosenttia Dansken tuloksesta, vaikka se oli kooltaan vain 0,5 prosenttia koko pankista. Elettiin finanssikriisin vuosia, ja Dansken kannattavuus oli heikko.
 Rahanpesu Rahanpesussa pyritään häivyttämään rikollisen rahan alkuperä. Tämä tapahtuu esimerkiksi hankkimalla rahoilla omaisuutta tai siirtämällä rahaa maasta toiseen, jotta sen rikollinen alkuperä häivyttyisi. Pankit ovat keskeisiä toimijoita rahanpesun estämisessä.
 Varoituksiin ei reagoitu. On myös mahdollista, että syynä oli ainakin osittain kielimuuri.
 Viron-yksikköön päätettiin vuonna 2008 jättää oma, muusta pankista erillinen tietojärjestelmänsä, jonka dokumentit olivat pääasiassa kahdella kielellä: viroksi ja venäjäksi.
 Puttosen mukaan tietämättömyys ei kuitenkaan ole pankin ylimmälle johdolle selitys livetä vastuusta.
 – Asian luonne ja mittakaava on sellainen, että se pitää tietää, hän sanoo.
 Epäilyttävän toiminnan huippuvuosi oli 2013. Danske puuttui Viron-konttorin toimintaan kunnolla vasta vuonna 2015, jolloin se lopetti ulkomaisten asiakkaiden salkun.
 Pari viikkoa sitten Viron finanssivalvonta  määräsi Viron-konttorin suljettavaksi . Samalla Danske kertoi lopettavansa pankkitoiminnot myös muissa Baltian maissa ja Venäjällä.
 2. Asiakkaat eivät ole äänestäneet jaloillaan
 Skandaalin suuruuteen nähden pankki on menettänyt vain vähän asiakkaita.
 Tanskassa pankista lähti kävelemään viime vuonna 11 000 asiakasta, pankki kertoo omassa ilmoituksessaan. Riippumattoman tanskalaisen  Voxmeter-selvityksen mukaan  lähtijöitä olisi tosin ollut ainakin 49 000.
 Suomessa lähtijöiden määrästä ei ole tarkkaa tietoa, mutta Danske on pysynyt Nordean ja OP:n jälkeen kolmanneksi suosituimpana pankkina. Sen suosiota esimerkiksi asuntolainoittajana lisää se, että pankki tarjoaa ammattijärjestö Akavan jäsenille muita pankkeja edullisemmat lainaehdot.
 Uskollisuuden syy lienee arkinen. Se mitä tapahtuu Tanskassa ja Virossa, ei tapahdu meillä, tässä ja nyt.
 – Ajatellaan, että se tapahtui siellä jossain muualla, ettei se meitä koske. Ja ihmisten kynnys vaihtaa pankkia on melko iso, Puttonen sanoo.
 Yrityspuolella pankki ei ole horjunut käytännössä tuumaakaan. Tanskassa esimerkiksi Kööpenhaminan kaupunki ja kauppakorkeakoulu ovat ilmoittaneet lopettavansa yhteistyön Dansken kanssa, mutta laajaa boikottia ei ole näkyvissä.
 Pankin maine on yritysten ja sijoittajien keskuudessa edelleen hyvä. Yritysten, sijoittajien ja julkisten tahojen suhtautuminen skandaaliin selviää vasta pitemmän ajan kuluessa. Jos huono maine jää vaivaamaan, asiakkaat liukenevat vähitellen.
 – Toki maineriski vaikuttaa. Jos jokin pankki tahriintuu, huonon maineen pelätään tarttuvan. Mutta pitää muistaa, että Danske ei ole ainoa, vaan näitä on ollut useammalla pankilla, Puttonen sanoo.
 3. Selviääkö Danske?
 Pankki syöksyi viime vuonna taloudellisesti.
 Sen osakekurssi Kööpenhaminan Nasdaq Nordic -pörssissä puolittui. Samalla  yhtiön tulos  putosi edellisvuoden runsaasta 2,6 miljardista eurosta noin 2 miljardiin euroon.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tulos oli kuitenkin markkinaodotusten mukainen, joten heti julkistuksen jälkeen pankin osakekurssi vahvistui lievästi. Suomen-yksikön muutokset olivat viime vuonna vain lievästi miinuksella.
 Yhtiö on joutunut kiireesti investoimaan rahanpesun torjuntaan ja tekemään imagosyistä 200 miljoonan euron lahjoituksen rahanpesua ehkäisevälle säätiölle.
 Ne syövät tulosta, mutta pankilla ei ole akuuttia hätää. Se on Euroopan mittakaavassa yhä moderni ja vakavarainen pankki. Asiakastyytyväisyyskin on kutakuinkin entisellään.
 Puttosen mukaan ei ole näyttöä siitä, että rahanpesuepäilyt pudottaisivat luotettavina pidettyjä pohjoismaisia pankkeja jalustalta. Pohjoismaiset pankit ovat uudistuneet huomattavasti onnistuneemmin kuin vaikkapa liemeen joutuneet italialaispankit, mikä pitää luottamuksen niihin korkealla.
 Danskella on lisäksi Tanskan valtion tuki takanaan.
 – Danske on ollut Tanskan ylpeys. Poliitikot ja virkamiehet tekevät kaikkensa, jotta firma ei mene nurin, Puttonen sanoo.
 4. Maailmanpoliisi Yhdysvallat ratkaisee
 Viron-tapaus on useiden finanssivalvojien luupin alla. Viranomaiset tutkivat Dansken rahanpesuepäilyä Tanskan ja Viron lisäksi EU:ssa, Britanniassa, Ranskassa ja Sveitsissä.
 Mutta näyttää siltä, että Dansken kohtalo ratkeaa lopullisesti Atlantin takana. Yhdysvalloissa sekä oikeusministeriö että finanssivalvoja SEC  tutkivat tapausta , ja tutkintaa seurataan herkeämättä.
 – Yhdysvallat on finanssimaailman poliisi. Jos se tuomitsee Dansken toimet ja siirtää yhtiön sellaisille listoille, ettei sen kanssa saa olla tekemisissä, se voi olla pankille oikeasti kriittinen paikka, Puttonen sanoo.
 Puttosen mukaan asiaan sekoittuu vääjäämättä politiikkaa. Danske on iso pankki, eikä ole amerikkalaistenkaan intresseissä päästää sitä kaatumaan. Roiskeet lentäisivät ympäri maailmaa.
 Jos pankin todetaan syyllistyneen rahanpesurikokseen, se voi joka tapauksessa joutua maksamaan muhkeat korvaukset.
 Tutkinnan etenemistä voi vain arvailla.
 Dansken johtoa ollaan vaihtamassa. Uusi johto vakuuttaa, että vastaavia ongelmia ei enää koskaan tule, ja korostaa joka välissä luottamuksen palauttamisen tärkeyttä.
 Se voi pelastaa Dansken, ellei Yhdysvallat vedä töpseliä seinästä.

Pieni konttori Virossa oli täynnä isoja riskejä – Danske Bank on selvinnyt rahanpesukohusta vielä vähällä, ellei Yhdysvallat vedä "töpseliä seinästä"


Summary: Muistomerkki sijaitsee natsien toisessa maailmansodassa tuhoaman synagogan paikalla.

Natsien tuhoaman synagogan paikalla sijaitseva muistomerkki on joutunut ilkivallan kohteeksi Ranskan Strasbourgissa.
 Kaupungin varapormestari  Alain Fontanel julkaisi Twitterissä valokuvan muistokivestä, joka on kaadettu kumoon lauantain vastaisena yönä.
 Saksan kansallissosialistisen puolueen nuorisojärjestö Hitler-Jugend poltti Strasbourgin vanhan synagogan maan tasalle vuonna 1940 sen jälkeen, kun natsi-Saksan joukot olivat miehittäneet Ranskan.
 Strasbourg oli saksalaisten hallussa vuoden 1944 loppuun.
 Kaksi viikkoa sitten Strasbourgin juutalaisella hautausmaalla töhrittiin hautakiviä hakaristein.
 Lue myös:
 Tutkija juutalaisvastaisten hyökkäysten lisääntymisestä: Ääriryhmät ovat aktivoituneet oikealla ja vasemmalla

Juutalaisvainojen muistomerkki joutui ilkivallan kohteeksi Ranskan Strasbourgissa


Summary: Voiko mittava vesivahinko vaikuttaa asuntojen arvoon? SRV:n johtaja vastaa Ylelle.

Majakka-tornitalon vakava vesivahinko vaurioitti ainakin useita kymmeniä asuntoja, kertoo rakennusyhtiö SRV.
 Vesivahinko sattui Helsingin Kalasatamassa  tornitalon neljänneksi ylimmässä kerroksessa helmikuun 20. ja 21. päivien välisenä yönä. Vettä pääsi työmaajohdosta paineella kerroksiin mahdollisesti useiden tuntien ajan.
 Rakennuksen 26.–32. kerroksissa vettä pääsi kaikkiin asuntoihin, ja 18.–25. kerroksissa osaan asunnoista. Vesivahinko näyttää vaikuttaneen tornin 35 kerroksesta siis ainakin 15:een. Alemmissa kerroksissa vettä on havaittu vain porraskäytävässä.
 Majakka on valmistuessaan Suomen korkein asuintalo ja kauppakeskus Redin ohella Kalasataman lippulaivarakennus. Rakennuksessa on yhteensä 282 asuntoa, ja erityisesti ylimpien kerrosten asunnot ovat huippukalliita erityiskohteita: esimerkiksi ylimmän kerroksen vielä myymättä olevan 130-neliöisen asunnon velaton hinta on 1,9 miljoonaa euroa.
 Kuinka laajalle vahingot ulottuvat, SRV:n asuntojen ja alueyksikköjen johtaja Antero Nuutinen?
 – Kuudessa kerroksessa vettä havaittiin kaikissa asunnoissa, ja siitä alaspäin seuraavissa kahdeksassa kerroksessa muutamissa asunnoissa per kerros. Yhdessä kerroksessa on 9–10 asuntoa. Lisäksi yhden porraskuilun ympäristössä on paikallisia vaurioita. Ainakin yli 50 asunnossa joudumme tekemään kuivaustöitä jossain laajuudessa, mutta niitä ei aloiteta ennen kuin tiedämme mihin kaikkialle kosteutta on päässyt. Odotamme tällä viikolla tehdyn vahinkokartoituksen tuloksia, ja niiden perusteella tehdään korjaussuunnitelmat.
 Kuinka valmiita vaurioituneet asunnot olivat?
 – Asuntojen viimeistelyssä edetään alhaalta ylöspäin, ja ylimmissä kerroksissa ei ole vielä esimerkiksi väliseiniä, parkettia tai laattoja. Parketoinnissa mentiin 24. kerroksen kohdalla, eli voi olla että hieman parkettia joudutaan purkamaan. Kostuneita levyseiniä purettiin heti vahingon jälkeisenä päivänä. Tiedämme tästäkin tarkemmin vasta, kun vahinkokartoitus valmistuu.
 Onko selvinnyt tarkemmin, miksi vuoto tapahtui ja paljonko vettä rakennukseen pääsi?
 – Tätä ei tarkkaan tiedetä. Vuotojohto oli 32-millinen työmaaputki, jonka liitos oli hajonnut. Viimeiset henkilöt olivat lähteneet työmaalta noin kello 20–21, ja vartija havaitsi vuodon kello 3 aamuyöllä. Rakennuksessa oli paljon vettyneitä pintoja, mutta näkyvä vesi saatiin jo samana päivänä imuroimalla pois. Meillä oli 30 miestä imuroimassa.
 Tapahtuiko pahin mahdollinen, vai oliko mukana onnea onnettomuudessa?
 Sikäli tässä oli onnea onnettomuudessa, että jos vahinko olisi tapahtunut vaikka viikkoa ennen muuttoa, asunnot olisivat olleet valmiita. Mutta paljonko vettä on piilossa rakenteissa, sitä olemme nyt selvittäneet.
 Olivatko kaikki vesivahingossa kärsineet asunnot myytyjä?
 – Kyllä, kaikki olivat myytyjä.
 Minkäkokoisista asunnoista on kyse?
 – Eri kokoisista. Pienimmät olivat yksiöitä ja suurimmat useamman huoneen asuntoja, osa yhdisteltyjä.
 Ovatko asuntojen omistajat olleet teihin yhteydessä?
 – Kyselyitä ja sähköposteja on tullut. Mutta joukossa on paljon myös kannustavia viestejä, että hoitakaa homma kuntoon. Eihän tällaista kukaan tahallaan tee. Tiedotamme nyt itse asukkaille asian etenemisestä 1–2 kertaa viikossa.
 Asunnot ovat kalliita. Joudutteko maksamaan asukkaille korvauksia rakennusvaiheen vesivahingon vuoksi?
 –Tilanne on se, että asunnot kuivataan kunnolla ja tehdään uudenveroisiksi, niin että ne ovat asukkaille terveelliset ja turvalliset. Siitä ei tingitä pätkääkään, että tilat saadaan kuiviksi ja kunnollisiksi, sellaisiksi kuin ne on asukkaille luvattu.
 Onko riskinä, että vesivahinko vaikuttaa asuntojen maineeseen ja niiden jälleenmyyntiarvo saattaa laskea?
 – Emme halua, että kenellekään jäisi mielikuvaa että nämä asunnot olisivat vesivahinkoasuntoja. Kaikki vahingot korjataan kuntoon ennen kuin asunnot luovutetaan ostajille, ja kuivauksista ja korjauksista tehdään tarkat raportit. Asukkaille on luvattu, että he saavat nämä raportit.
 Paljonko rakennuksen valmistuminen viivästyy?
 – Sitä emme lähde vielä arvailemaan. Rakennuksen oli määrä valmistua kesäkuussa, mutta siitä viivästytään tämän vuoksi. Kerromme uuden valmistumisajan, kun saamme siitä tarkemman käsityksen.

SRV: Kalasataman tornitalon vesivahingossa vaurioitui useita kymmeniä asuntoja lähes puolen tornin matkalta


Summary: Matti Nykänen asui viimeiset vuotensa Lappeenrannan Joutsenossa. Tänään mestarihyppääjän hautajaispäivänä asukkaat toivat omat muistokynttilänsä kunnioittamaan Matti Nykäsen muistoa.

Lappeenrannan Joutsenon kaupunginosa sai kevättalvella 2013 kuuluisan asukkaan, kun sinne muutti entinen mäkihyppääjä  Matti Nykänen .
 Lappeenrantaan Nykäsen toi rakkaus  Pia Talonpoikaan , jonka kanssa hän avioitui heinäkuussa 2014. Vihkiminen tapahtui uljaan valkoisessa, vuonna 1921 valmistuneessa Joutsenon kirkossa.
 Sekä joutsenolaiset että muutkin lappeenrantalaiset ottivat Nykäsen nopeasti omakseen. Nykänen oli tuttu paikallisissa kaupoissa ja jäi usein juttelemaan joutsenolaisten kanssa.
 Matti Nykänen asui omakotitalossa muutaman kilometrin päässä Joutsenon keskustasta. Sieltä hän lähti keikkamatkoilleen ja siellä hän nautti rauhallisuudesta, jonka pienen omakotitaloalueen ympäristö hänelle soi. Joutsenolaiset kertoivat olleensa hyvin ylpeitä, kun  Nykänen paikkakunnalle  muutti.
 Siksi järkytys oli suuri, kun tieto Matti Nykäsen kuolemasta saavutti joutsenolaiset 4. helmikuuta 2019.
 Tänään lauantaina  Matti Nykänen siunattiin viimeiselle  matkalleen Jyväskylässä.
 Matti Nykäsen hautajaispäivänä joutsenolaiset saivat jättää oman muistokynttilänsä pidetylle asukkaalleen.  Ville Toijonen/Yle
 Joutseno sijaitsee aivan Suomen kaakkoisosassa Lappeenrannan kaupungissa. Täältä matkaa Jyväskylään on noin 240 kilometriä.
 Joutsenon keskustassa sijaitsevan kirjaston läheisyyteen on tuotu kaunis havukasa. Sen kupeessa on punaisia ruusuja, gerbera ja neilikoita.
 Lauantaina puoliltapäivin ihmisiä kävelee rauhalliseen tahtiin kymmenien kynttilöiden luokse. Pienen hiljaisen tuokion jälkeen he ikuistavat tilanteen kameroilleen ja astelevat pois.
 Kirjaston lippu on puolitangossa. Juuri samaan aikaan, kun hautajaiset Jyväskylässä alkavat, vetäytyy koko aamupäivän paistanut aurinko pilvien taakse.
 Muistopaikalla olevassa kuvassa Matti Nykänen on ikuistettu vuoden 1984 Sarajavon olympialaisissa.  Ville Toijonen /Yle
 Lappeenrannan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Risto Kakkola  asuu itsekin Joutsenossa. Hän kertoo, että kynttilöiden ja hiljentymisen kautta kaikilla paikallisilla asukkailla on mahdollisuus kunnioittaa Matti Nykäsen muistoa ja tilaisuus muistella mäkihyppääjälegendaa.
 − Matti oli pidetty ja arvostettu paikallisen yhteisömme jäsen. Joutsenolaiset ovat olleet ylpeitä siitä, että olympiavoittaja kotiutui hyvin uudelle kotiseudulleen, jutteli ihmisten kanssa ja oli kansanomaisesti tuttavallinen. Paikkakunnallamme koettiin, että Matti eli hyviä vuosia Joutsenossa, kertoo Kakkola.
 Lue seuraavaksi:  Suuri suru laskeutui Matti Nykäsen kotiseudulle: "Me oltiin hirveen ylpeitä, kun Matti muutti tänne"

Muistokynttilät syttyivät Matti Nykäsen kotikunnassa


Summary: Paikallisen median mukaan kaksi tuk-tukilla matkustanutta suomalaismiestä kuoli auton ja tuk-tukin törmäyksessä.

Kaksi suomalaista on kuollut Kambodzhassa, vahvistetaan ulkoministeriön viestinnästä STT:lle.
 Aiemmin kambodzhalainen media kertoi, että kaksi suomalaismiestä kuoli liikenneonnettomuudessa maan pääkaupungissa Phnom Penhissä.
 – Ulkoministeriössä on tiedossa ja hoidossa kahden suomalaisen kuolemantapaus Kambodzhassa, kertoo ulkoministeriön viestintäpäivystäjä Harri Kilpi STT:lle.
 Paikallisen median ja Kambodzhassa asuvien ulkomaalaisten Cambodia Expats Online -keskustelufoorumilla kirjoittavien mukaan suomalaismiehet olivat liikkeellä tuk-tuk-mopotaksilla, johon henkilöauto törmäsi. Turmassa sai surmansa myös mopotaksin kambodzhalainen kuski.
 Ulkoministeriöstä tapauksen yksityiskohdista ei kerrota enempää eikä mediassa esiintyneitä tietoja voida vahvistaa tai kiistää.
 – Emme voi valitettavasti tapauksen yksityiskohtia kommentoida yksityisyydensuojan ja konsulitapausten salassapitomääräysten nojalla, Kilpi kertoo.
 Kambodzhan tapahtumista kertoivat Suomessa aiemmin Iltalehti ja Ilta-Sanomat.

Kaksi suomalaista kuollut liikenneonnettomuudessa Kambodzhassa


Summary: Alajärvellä Villa Väinölässä on esillä koulutaidetta 30 vuoden ajalta.  Näyttely avaa monia näkökulmia nuorten ihmisten elämään.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Eläkkeellä oleva kuvataideopettaja  Saila Sippola  herkistyy, kun hän esittelee  Villa Väinölän  seinille ripustettuja töitä. Takana on 30 vuoden ura Etelä-Pohjanmaalla Alajärven lukion ja yläkoulun opettajana.
 – Kyllä, nämä ovat minulle tärkeitä töitä.
 Sippola on koonnut taidenäyttelyn koululle vuosien varrella unohtuneista oppilaiden töistä. Ne pääsivät päivänvaloon, kun Sippola jäi viime kesänä eläkkeelle ja joutui tyhjentämään luokkansa.
 Luokkaan oli kertynyt valtava määrä oppilaiden töitä. Osa on unohdettu sinne vahingossa, osa tarkoituksella.
 – Joskus oppilaat sanoivat, että ei heillä ole tilaa kotona tällaisille töille. He pyysivät, että säilytä sinä ne ja pidä niistä huolta.
 Näyttely on rakennettu niin, että Villa Väinölään on saatu kuvisluokan tunnelmaa. Mirva Ekman / Yle
 Villejä unelmia ja maailmantuskaa
 Sippolan mukaan hyvin pieni osa kaikista unohdetuista töistä on nyt esillä museon seinillä. Apuna näyttelyn kokoamisessa on ollut Nelimarkka-museon vs. museolehtori  Anri Gorski .
 Näyttely on vahvasti paikallinen, mutta samalla koskettaa laajasti, arvioi Gorski. Näyttely on aikamatka omaan nuoruuteen, kuvisluokan tunnelmiin.
 – Vaikka tämä on koulutaidetta, niin on hienoa, että kun se on nyt nivottu tällaiseen museokontekstiin, täällä on valtavasti kantaa ottava taidetta esillä sekä hyvin henkilökohtaisia, tunteikkaita ja syviä aiheita, pohtii Gorski
 Erityistä arvoa Gorski antaa myös sille, että näyttelyyn on koottu töitä pitkältä ajalta. Niin pitkältä, että samalta seinältä voi löytää äidin ja tyttären työt.
 Kuvataiteessa voi olla oma itsensä, siinä ei ole oikeita tai vääriä vastauksia.  Saila Sippola
 – Tämä on myös historiallinen näyttely ja avaa monenlaisia näkökulmia nuorten ihmisten elämään.
 Nuoruuteen kuuluu iloa ja villejä unelmia mutta myös murhetta ja maailmantuskaa. Se näkyy näyttelyn töissä. Saila Sippola tietää, että mielen myllerrykset liittyvät juuri yläkoulu- ja lukioikäisten nuorten elämään.
 – Oman paikan löytäminen ja itsensä näkeminen osana maailmaa ei ole helppoa.
 – Kuvataiteessa voi olla oma itsensä, siinä ei ole oikeita tai vääriä vastauksia. Voi ajatella vapaasti ja pitää ajatella vapaasti, voi luottaa omaan ajatukseensa ja tuoda sitä esiin niin paljon kuin pystyy tai haluaa, pohtii Sippola kuvataiteen merkitystä paikkaansa etsiville nuorille.
 Sininen tyttö pysäyttää katseellaan. Mirva Ekman / Yle
 Sininen tyttö
 Nuorilla on myös sanomisen vimma ja halu parantaa maailmaa. Moniin teoksiin sisältyykin viesti.
 Saila Sippola osoittaa valokuvateosta, jossa siniseksi itsensä värjännyt tyttö murehtii vihreäksi muuttuneen kotijärvensä kohtaloa.
 – Tämä teos syntyi silloin, kun Alajärveen tuli ensimmäisen kerran levä. Se järkytti meitä kaikkia ja koulussa olimme tietysti tosi huolestuneita. Yhdeksäsluokkalaisten ryhmän kanssa tehtiin teos ja tutkielmia, jossa yritettiin löytää keinoja vaikuttaa järven tilaan, selvittää Sippola  Sinisen tytön  taustaa.
 Onko järven tila nyt parempi?
 – On kyllä. Tämä teos sai myös julkisuutta aikanaan. Se päätyi aukeaman leveydelle paikallislehteen. Oltiin otettuja siitä, että se, mitä nämä ysiluokkalaiset sanoivat, tuli kuulluksi ja nähdyksi.
 Näyttelyn kokoaminen on ollut Saila Sippolalle tunteikas matka. Mirva Ekman / Yle
 Aika teosten päästä kotiin
 Saila Sippola on pitänyt haltuunsa uskotuista teoksista hyvää huolta. Nyt on tullut kuitenkin aika luopua niistä. Hän haastaa vanhat oppilaansa tutustumaan näyttelyyn ja viemään omat työnsä kotiin.
 – Nämä, jotka ovat seinillä, saa mukaan kolmen viikon päästä, mutta varastosta työt voi viedä kotiin heti. Sieltä voi omia töitä tulla etsimään aina kun Villa Väinölä on auki.
 Tavoitteena on, että työt löytäisivät tekijänsä. Mirva Ekman / Yle

Maailmantuskaa ja villejä unelmia – kuvisluokkaan unohdetut aarteet pääsivät päivänvaloon


Summary: Nokialainen Onni Rantanen saattaa viettää talvipäivänä koko valoisan ajan lintuja tarkkaillen.

Aamuhämärässä ei kuulu mitään. Lumihangen narskunta kenkien alla rikkoo hiljaisuuden. 15-vuotias Onni Rantanen on tullut tarkkailemaan ilmojen aamuliikennettä Nokian Pikkuvirralla. Rantanen nököttää rantatöyräällä korvat viritettyinä. Pian hänet palkitsee vieno pjyuu hjyuu.
 – Punatulkku!
 Mitään ei näy, mutta havainto on varma. Yhdeksäsluokkalainen on harrastanut lintuja jo pikkupojasta. Onni Rantanen on intohimoinen lintuharrastaja.
 – Minua kiehtoo lintujen olemus: miten ne liikkuvat, miltä ne näyttävät.
 Jos lintukuva ei näy,  katso se täältä.
 Metsän laidalla järven jäällä on aamusta punatulkun lisäksi muutakin liikettä. Keltasirkut ja tiaiset availevat ääniään. Jään pinnalla näkyy jälkiä, joihin syylliseksi voi epäillä saukkoa. Rantanen tarkentaa katsettaan horisonttiin, missä aamun usva luo taianomaista tunnelmaa. Jäällä näkyy kaukaisuudessa jokin pieni hahmo tai möykky, josta on vaikea hahmottaa usvan verhoista, mikä se on.
 – Olisiko merikotka tuolla jäällä. En ole varma, onko se verkkomerkki.
 Minua kiehtoo lintujen olemus, se miten ne liikkuvat, miltä ne näyttävät.  Onni Rantanen
 Lapsen into
 Pieni Onni-poika istui isänsä sylissä katselemassa Suomen lintuja jo alle kaksivuotiaana. Onnin äiti Sari Lehtinen muistaa, kuinka CD-ROM-levy oli täynnä hienoja kuvia, joissa lintuja piti lähestyä rauhallisesti hiiren avulla. Jos klikkasi liian nopeasti, linnut katosivat. Kanalinnut olivat Onnista hurjan kiinnostavia.
 – Me otimme videolle, kun vuoden ja seitsemän kuukauden ikäinen Onni luettelee kaikki Suomen kanalinnut. Jokin siinä vaan napsahti. Ja tietysti olemme ruokkineet kiinnostusta siitä lähtien.
 Lasten järjestäytynyt lintuharrastus on Suomessa harvinaista. Onni Rantanen kulkee linturetkillä usein vanhempien harrastajien mukana. Ikätovereita ei lintuja katsomassa juuri käy. Lintuharrastajalasten määrää voidaan vain arvailla, sillä harrastajat eivät ensimmäiseksi hae paikallisen lintuyhdistyksen jäsenyyttä. Toisaalta Birdlife Suomesta kerrotaan, että jäsenyyksiä annetaan myös lapsille lahjaksi innoittamaan lintuharrastuksen alkuun.
 Me otimme videolle, kun yksivuotias ja seitsenkuinen Onni luettelee kaikki Suomen kanalinnut. Joku siinä vaan napsahti.  Sari Lehtinen
 Birdlife Suomen nuorisotoimikunnan puheenjohtaja Kim Kuntze arvioi, että Suomessa on vain muutamia kymmeniä alle 18-vuotiaita harrastajia, jotka ilmoittavat havainnoistaan. Lisää nuoria aktiiviharrastajia kaivattaisiin. Heitä on houkuteltu muun muassa perustamalla alle 18-vuotiaille lintuharrastajille oma Whatsapp-ryhmä. Siinä on jäsenenä reilut parikymmentä harrastajaa, lähinnä eteläisen Suomen kasvukeskuksista.
 Yksi Onni Rantasen suosimista kuvauspaikoista on Nokian Pikkuvirta. Jani Aarnio / Yle
 Lintuharrastaja Onni Rantanen ei ryhmään kuulu, vaikka onkin siitä tietoinen.
 Joskus hän on vienyt kavereitaan linturetkille. Enimmäkseen hän kuitenkin kulkee aikuisten lintuharrastajien kanssa.
 – Hyvin sulautuu joukkoon, ei sitä ikää tule edes ajateltua.
 Piirroksista digijärkkäriin
 Alle kouluikäisenä Onni Rantanen piirsi lintuja päivittäin. Hänellä oli pyrkimys piirtää lintuja hyvin realistisesti, usein hän siinä vanhempien mukaan onnistuikin. Paperille syntyi Onnin kynästä pöllöjä, haikaroita ja pikkulintuja. Valokuvaaminen alkoi, kun hän 9-vuotiaana sai Nikonin pokkarikameran. Harras toive järjestelmäkamerasta toteutui 11-vuotiaana.
 – Olin tosi innoissani, kun olin sitä pitkään toivonut. Minulla ei ollut mitään hajua, kuinka sitä käytetään. Menin lähimetsään ja sain kuvan oravasta, se oli ensimmäinen luontokuvani.
 Onni Rantasen kummisetä on luontoasioihin erikoistunut toimittaja Markku Lappalainen. Kummisedän kanssa aloitteleva kuvaaja pääsi järjestelmäkamerasta jo vähän jyvälle.
 Vanhemmilta lintukuvausharrastajilta on tullut pojalle hyviä vinkkejä sekä järjestelmäkameran saloihin että itse kuvaamiseen. Lintukuvaamista pitkään harrastanut Harri Laurila auttoi Onnia myös alkuun, nyt 60-vuotias Laurila on Rantaselle yhä hyvä kuvauskaveri.
 Jos lintukuva ei näy,  katso se täältä.
 – Onnin kuvaamisen asenne on muuttunut muutaman viime vuoden aikana. Nyt löytyy jo malttia olla sitkeästi paikoillaan pidempäänkin, Laurila kuvailee.
 Kuvausreissuilla voi vierähtää valoisaan aikaan koko päivä. Usein paikoillaan saa nököttää useamman tunnin, yhteen keikkaan voi humahtaa kolmesta kuuteen tuntia. Rantanen odottaa jo ajokortillista aikaa, että pääsee itse ajelemaan kuvauskeikoille. Ainakin siihen asti vanhemmat lintukaverit ovat harrastuksen tärkeitä mahdollistajia.
 Onnin kuvaamisen asenne on muuttunut muutaman viime vuoden aikana. Nyt löytyy jo malttia olla sitkeästi paikoillaan pidempäänkin.  Harri Laurila
 – Tuntuu, että Onnilla into lintukuvaamiseen sen kuin kasvaa. Harva se viikonloppu tulee viestiä, että mentäisiinkö taas, Laurila naurahtaa.
 Usein lapset ja nuoret aloittavatkin lintuharrastuksen valokuvaamisen kautta.
 – Alle 18-vuotiaita lintukuvaajia on varmasti enemmän kuin varsinaisia harrastajia. Usein kuvaaminen johtaa lintuharrastukseen, kun kiinnostutaan lajeista tarkemmin, Kim Kuntze kertoo.
 Pikkuvirran koskikara sekoittaa ajatukset
 Palataan Nokian Pikkuvirralle, missä Onni Rantanen tiirailee siivekkäitä usein keväällä ja kesällä aamutuimaan tai iltahämärissä. Hän on myös hieman muokannut maastoa kuvaukseen sopivaksi.
 – Minulla on saarenkärjessä alusta, jossa olen usein naamioverkon alla. Siinä odottelen. Kyllä ne lähelle tulevat, kun jaksaa odotella. Silkkiuikku, telkkä ja haapana ovat helppoja läheltä kuvattavia. Ei ne pahemmin välitä.
 Nokialainen Onni Rantanen ei halua tulla tituleeratuksi lintubongarina. Hän kuvaa ja havainnoi lintuja. Nokian Pikkuvirta on yksi Onnin suosikkipaikoista, lähiluonto tarjoaa elämyksiä.
 Ensimmäisen järjestelmäkameransa Onni Rantanen sai  11-vuotiaana. Jani Aarnio/Yle
 – Viime keväänä tässä oli kiihkeää telkkien soidinta. Sitä oli aika hienoa seurata, kun koiraat jahtaavat toisiaan, koittavat naarasta vakuuttaa. Se on aika hienon näköistä.
 Onni Rantanen osaa nimetä kaikki Suomen linnut. Se ei kuulemma ole vaikeaa, kun on selaillut lintukirjoja kaksivuotiaasta asti.
 – Into on edelleen vahva, ellei vahvempi. Kyllä linnut ovat iso osa minun elämääni.
 Juttu katkeaa kuin seinään. Rantasen suusta tulee epäuskon ja innon sekoittama hönkäys.
 – Koskikara!
 Jos kuva ei näy,  katso se täältä.
 Hän ei ole aiemmin vakipaikassaan koskikaraa nähnyt. Innon pilke tuikkii Rantasen silmäkulmassa.
 – Niitä on havaittu Nokialla, ei ihme, että tänne on eksynyt, Rantanen kertoo valpastuneena.
 Mahdoton ammattihaave?
 Vaikka niin harva nuori on innostunut linnuista ihan yhdistystoimintaan saakka, pitää Onni Rantasen äiti Sari Lehtinen lintuharrastusta ja -kuvaamista loistavana harrastuksena omalle pojalleen.
 – Kuvaaminen on saanut pojan pihalle luontoon. Luonteen kannaltahan tämä on todella kasvattava harrastus, lähinnähän se on pettymyksiä. Linnut kun ovat semmoisia, ettet pysty niitä komentamaan. Se on odottamista.
 Aina reissuilta ei ole tultu riemumielin.
 – Pienemmälle pojalle on ollut raskaitakin hetkiä. Onneksi kärsivällisyys ja pettymysten sietokyky on kasvanut, osaa myös arvostaa onnistumisia, Lehtinen summaa.
 Onni Rantasella on luontokuvaamisen varalle suuria suunnitelmia.
 – Se on ihan ammattihaave, vaikka tiedän, että on aika hankala saada siitä elantonsa, Rantanen sanoo.
 Maineeseen Onni Rantanen hiipii hiljalleen ainakin somen kautta. Teini-ikäinen jakaa kuviaan Instagramissa muiden teinien lailla, tykkäyksiä tulee tasaiseen tahtiin.
 – Aika paljon pitää työtä tehdä, että saisi kuvia esille.
 Jos lintukuva ei näy,  katso se täältä.
 Kuusamon kansainvälisessä valokuvauskilpailussa lasten ja nuorten sarjassa Onni Rantanen sijoittui kullankeltaisella teerikuvalla toiseksi. Haaveissa on myös hakea apurahaa omaa näyttelyä varten. Tärkeintä kuvaamisessakin tuntuu olevan koetut luontoelämykset. Kuvien myötä Rantanen jakaa ne myös meille muille.
 – On hienoa nähdä jotain yllättävää. Esimerkiksi tuo koskikara ei ollut kyllä yhtään mielessä, kun tähän tulin.
 Nyt ajattelen vain sitä koskikaraa.  Onni Rantanen
 Rantanen suunnittelee jo kuvausreissua pohjoiseen keväämmällä. Pikkuvirrallakin alkaa pian käydä kuhina. Vaikkei Rantanen miellä itseään bongariksi, kyllä hänkin kirjaa pitää näkemistään lajeista. Helmikuun puoliväliin mennessä niitä on kertynyt jo 44.
 – Kevät on lintukuvauksen melkein parasta aikaa, kun muuttolinnut tulevat, päivät pitenevät. Nyt se koskikara lensi tuohon.
 Rantanen ei pysty enää keskittymään kertomukseensa kevään suunnitelmista, kun mieltä härnää Pikkuvirralla harvinainen koskikara.
 – Vesilinnut saapuvat tänne. Nyt ajattelen vain sitä koskikaraa, Rantanen naurahtaa ja jää tuijottamaan jäälle.
 Talvisena aamuna pääsi luonto yllättämään siis kokeneenkin konkarin. Onni Rantanen kaivaa taskustaan kännykän ja näpyttelee kotiin viestiä: koskikara Pikkuvirralla!
 Rantanen aikoo lähteä keväämmällä kuvausreissulle pohjoiseen.  Jani Aarnio / Yle

Onni Rantanen osasi jo alle kaksivuotiaana ulkoa kaikki Suomen kanalinnut – nyt 15-vuotias koululainen haaveilee luontokuvaajan ammatista


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Heikki Haapalainen / Yle
 Henna-Mari Luolamo piti vauvaansa sylissä vain siksi, että niin kuuluu tehdä – Tutkimus: hormonihoito auttaa osaa masentuneista äideistä
 Henna-Mari Luolamo , 38, ei muista esikoisensa  Eliaksen  ristiäisistä juuri mitään. Tuore äiti piti vauvaansa sylissä vain sen vuoksi, että niin kuuluu tehdä. Oma lapsi ei tuntunut miltään. Ahdistus puristi rintaa eikä uni tullut silloinkaan, kun muut lupasivat huolehtia vauvasta.
 Bethelihem Tedla lähti Eritreasta kolmisen vuotta sitten. Tavallisten ihmisten elämässä mikään ei ole siellä muuttunut, hän sanoo. Joona Pettersson
 Bethelihem toivoi Eritreaan vapautta, mutta pettyi – Vaikka Afrikan sarvessa sovittiin rauhasta, pakolaisten virta jatkuu yhä
 Bethelihem Tedla  lähti Eritreasta kolme vuotta sitten. Siellä tuntuu kuin asuisi saarella, elämässä on niin monia rajoitteita, hän sanoo. Etiopiassa Tedla suunnittelee vaatteita, mutta Eritreassa hän teki valtion osoittamaa työtä. Lue jutusta, miksi eritrealaiset yhä pakenevat kotimaastaan ja miten se näkyy Suomessa asti.
 Yle
 Harkitsetko muuttoa ulkomaille paremman palkan perässä? Laskurimme kertoo, missä Pohjoismaassa sinulle jäisi palkasta eniten käteen
 Suomesta on muutettu työn perässä etenkin Ruotsiin kautta aikain. Muutama vuosikymmen sitten Ruotsiin lähdettiin työttömyyttä pakoon. Nyt motiivina lienee enemmänkin paremmin palkattu työ – eikä vain Ruotsissa vaan myös Norjassa ja Tanskassa. Mutta jääkö naapurimaissa palkasta enemmän rahaa käteen myös elinkustannusten jälkeen? Asia selviää oheisella laskurilla muutamalla klikkauksella.
 Moomin Characters & Gutsy Animations
 Toimittajalta: Uusi Muumi-sarja on maksanut maltaita, ja se näkyy myös jäljessä
 Aikamatka 1990-luvun kaksiulotteisesta Muumilaakson tarinoista vuoden 2019 kolmiulotteiseen Muumilaaksoon on monellakin tavalla tervetullut ja toivottu harppaus, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Jussi Mankkinen.
 AOP
 Katso, löytyykö sinun ruokaympyrästäsi nämä viisi pahinta saastuttajaa
 Haluatko olla hyvisten vai pahisten puolella? Ilmaston kannalta ei ole ihan sama, että mitä suuhunsa panee.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Testaa, missä Pohjoismaassa jää eniten rahaa käteen ja tutustu uuteen Muumi-sarjaan


Summary: Suomen euroviisuedustuskappale valitaan kolmesta Daruden biisistä.

UMK19: Darude -show'n kenraaliharjoitukset järjestettiin Turun Logomossa alkuillasta. Artisti itse oli ennen kenraalia innoissaan, kun paikalla oli jo jonkin verran yleisöä.
 – Täällä on jo vähän jengiä. Päästään jo vähän fiilistelee. Show't on hallinnassa ja seuraavaksi mennään vaan pitää hauskaa.
 Kolme kilpailukappaletta eli  Release me ,  Superman  ja  Look away  ovat saaneet kukin hyvin erilaiset lavashow't.
 – Yhdessä on vähän enemmän dancebileet, yhdessä on enemmän screenejä ja yhdessä on melkeinpä pelkästään telkkarille tehty show. Vähän koitetaan eri juttuja ja nautiskellaan niistä. On ollut tosi siisti päästä harjoittelemaan jotain tosi erilaista, mitä normipäivään ja show'hun kuuluu.
 Darude ei myönnä, että häntä jännittäisi vielä. Siihen ei ole ollut aikaa, koska ympärillä tapahtuu koko ajan niin paljon.
 – Mä luulen, että syke on vähän korkeammalla parin kolmen tunnin päästä.
 Artisti ei osaa arvailla, mikä biisi lopulta valitaan Israelin Euroviisuihin.
 – Kansa päättää edelleen ja mä olen ihan tyytyväinen, mikä vaan valitaan.
 Darude kertoo, että on saanut viisukappaleistaan vaihtelevaa palautetta.
 – Olen saanut sekä hyvää että sellaista perus suomalaista negailua ja näillä mennään. Mä oikeasti kaikesta huolimatta ja kaiken takia nukun yöni tosi hyvin ja tänään sitten päätetään, mikä menee eteenpäin. Sitten otetaan siitä taas plussat ja miinukset vastaan.
 UMK19: Darude -show nähdään suorana Turun Logomosta klo 21 alkaen TV2:ssa ja Areenassa. Suomen euroviisuedustuskappaleen valitsevat yleisö sekä kansainvälinen raati.
 Lisätietoa lähetyksestä ja äänestyksestä  UMK:n nettisivuilla .

Darude on saanut viisukappaleistaan hyvää ja suomalaisen negatiivista palautetta: "Olen tyytyväinen, valitaan mikä vaan"


Summary: Trump perusteli vaatimusta sillä, että kauppaneuvottelut maiden välillä ovat edenneet.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vaatii Kiinaa poistamaan amerikkalaisille maataloustuotteille asettamiaan tuontitulleja.
 Trump esitti vaatimuksensa Twitterissä perjantai-iltana.
 Viestissään Trump perusteli vaatimustaan sillä, että kauppaneuvottelut Kiinan ja Yhdysvaltojen välillä ovat viime aikoina edenneet.
 Talouslehti  Financial Timesin mukaan  maat ovat lähellä kauppasopimusta. Trump tapaa Kiinan presidentin  Xi Jinpingin  myöhemmin tässä kuussa.
 Yhdysvallat ja Kiina ovat Trumpin valtaannousun jälkeen ajautuneet kauppasotaan ja asettaneet toisilleen tulleja tuotteille, joiden arvo on satoja miljardeja euroja.
 Kiinan amerikkalaisille maataloustuotteille asettamat tullit ovat vahingoittaneet Yhdysvaltain maataloussektoria, kuten soijantuotantoa, josta kolmannes viedään Kiinan markkinoille.
 Monet maatalousvaltaiset osavaltiot ovat Trumpin vahvaa tukialuetta.
 Lue myös:
 Kiinan talouden hidastuminen näkyy: Kiinalaisyhtiöiltä tulvii nyt tulosvaroituksia
 Trumpin ja Xin aselepo kauppasodassa tuottaa tulosta: Kiina jäädytti amerikkalaisten autojen ylimääräiset tuontitullit

Trump vaatii Kiinaa poistamaan tullit maataloustuotteilta –  Yhdysvallat ja Kiina ovat lähellä kauppasopimusta


Summary: Nuorten Agenda2030 -ryhmän järjestämään kokoukseen Helsingin Finlandia-taloon tuli yli 500 nuorta, joilla on yhteinen huoli tulevaisuuden maailmasta.

Tässä jutussa kysymyksiin vastaa neljä ilmastoaktiivia, joilla on ikää kahdenkymmenen molemmin puolin. He olivat mukana järjestämässä lauantaista nuorten ilmastokokousta. Sen julkilausuma Meidän ilmasto 2030 on luettavissa  tästä linkistä .
 Jonna Könkkölä ,  miten idea nuorten ilmastokokouksesta syntyi?
 – Twitterissä oli keskustelu, josta tuli ajatus, että järjestettäisiin tällainen kokous. Yhdessä tultiin siihen lopputulokseen, että tämmöinen tarvitaan ehdottomasti ja nuorilla on kyllä asiaa. Se tuli ihan täydestä tarpeesta.
 – Meidän koko Nuorten Agenda2030 -ryhmä oli tätä tekemässä. Jokainen otti vähän vastuutehtäviä, ja saatiin tällainen tapahtuma aikaan.
 Ahdistaako ilmastonmuutos sinua?
 – Vähän turhauttaa ehkä, mutta ei se ahdista, koska mä uskon kyllä siihen, että me voidaan vielä toimia ja saada muutosta aikaan. On niin paljon tekemättömyyttä, ja enemmän pitäisi saada aikaan.
 Mikä on ensimmäisen asia, joka Suomen pitäisi juuri nyt tehdä?
 – Pitäisi ehkä tehdä lakimuutoksia, mutta mun mielestä myös asenteiden pitäisi muuttua. Meidän pitäisi muuttaa ilmapiiriä ja käyttäytymistä esimerkiksi kulutuksen ja lihansyönnin suhteen.
 Jonna Könkkölä  Katriina Laine / Yle
 Miten ilmastoystävällisesti elät itse?
 – Yritän elää ympäristöystävällisesti. Kuljen julkisilla ja kävellen ja yritän välttää punaista lihaa. Mutta kyllä tarvitsen myös yhteiskunnan tukea siihen, että olisi helpompi tehdä niitä hyviä valintoja.
 Mitä sanoisit heille, jotka eivät usko ilmastonmuutokseen?
 – Mun mielestä heidän pitäisi kyllä kuunnella tutkimuksia, joita on tehty. Ja kyllähän me olemme jo nähneet muutosta. Huoli on aito. Ja pitäisi ehkä kuunnella meitä nuoriakin tässä asiassa enemmän.
 Riina Pursiainen ,  olit hankkimassa kokoukselle sidosryhmiä. Mitä ne olivat?
 – Tosi paljon erilaisia järjestöjä, YK-nuoria ja Plania, mutta sitten myös sellaisia isoja toimijoita kuin Sitra ja valtioneuvoston kanslian kestävän kehityksen toimikunta.
 Entä mistä nuoret tulivat? Heitähän oli 500?
 – Varmasti yli 500. Ilmoittautuneita ainakin oli, ja näköjään kaikki tulivat paikalle. En tiedä, mistä he tulivat. Suomesta. Ihan tavallisia nuoria.
 Mainostitteko kokousta paljon?
 – Ei meidän ihan hirveästi tarvinnut mainostaa. Kokous tuli täyteen paljon nopeammin kuin kuvittelimme. Panimme ilmottautumislinkin meidän omiin somekanaviin ja järjestöyhteistyökumppanimme levittelivät sitä vähän omissa kanavissaan. Yhtäkkiä meillä oli 500 ilmoittautunutta.
 Riina Pursiainen Katriina Laine / Yle
 Minkälaiseksi arvioit oman tulevaisuutesi tässä muuttuvan ilmaston maailmassa?
 – Uskon kyllä, että ilmastonmuutos tulee vaikuttamaan mun elämään ihan koko loppuelämän ajan tavalla tai toisella. Tulen työskentelemään ilmastonmuutoksen parissa, ja elämäni muuttuu jossakin kohtaa radikaalisti ilmastonmuutoksen vuoksi.
 Näetkö muutoksia jo nyt?
 – Näen. Tämän tilaisuuden, ja sitten sen, millaisia tuotteita tulee markkinoille. Näen muutosta myös siinä, miten ihmiset puhuvat omasta elämästään ja tulevaisuudestaan.
 Miten ilmastonmuutos on muuttanut omaa elämääsi pienestä lapsesta kaksikymppiseksi?
 – Kun olin pieni, arki oli ilmastoystävällistä jo rakenteiden takia. Olen aina asunut kaupungin keskustassa pienessä talossa. Meillä ei ole koskaan ollut autoa, emmekä me pystyneet matkustamaan. Ilmastoystävällisyys tuli ihan annettuna.
 – Viime vuosien aikana olen oppinut esimerkiksi, että juusto on ihan yhtä ilmastopahis kuin punainen liha. Niinpä lopetin juuston syömisen, vaikka se vähän kirpaisi – mutta vain vähän.
 Mitä sanoisit niille, joiden mukaan ilmasto muuttuu omia aikojaan eikä ihmisten vaikutuksesta?
 – Kehottaisin heitä tutustumaan faktatietoihin, koska se, että ilmastonmuutos ei muka johtuisi ihmisistä, on täysi vale. Sille ei oikein voi sanoa muuta kuin että ”käy googlessa”.
 Suvi Hiltunen ,  kuinka kauan sinä olet ollut aktiivinen ilmastonuori?
 – Lukion aikana pari vuotta sitten huomasin, että ilmastoasiat ja yhteiskunnallinen vaikuttaminen ovat minulle tosi tärkeitä. Olin mukana Euroscola-päivässä Euroopan parlamentissa.
 (Euroscola on lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten opiskelijoille tarkoitettu europarlamentin kokous, johon kutsutaan nuoria eri puolilta EU:ta.)
 – Silloin sain ensimmäisen kipinän, että voin oikeasti vaikuttaa tulevaisuuteen ja tulevaan elämääni omilla valinnoillani ja ajatuksillani, ja voin oikeasti olla aktiivinen ihminen tässä yhteiskunnassa.
 Mitä aktiivista olet ehtinyt jo tehdä?
 – Olen osallistunut erilaisiin seminaareihin ja konferensseihin. Viime keväänä hain tähän Nuorten Agenda2030 -ryhmään. Sen kanssa tekemäni työ on ollut ensimmäinen konkreettinen keinoni vaikuttaa Suomeen ja ilmastonmuutoksen ehkäisemiseen.
 Millä tavalla toivot, että nuorten ääni vaikuttaa Suomen ilmastopolitiikkaan?
 – Niin, että nuoret otetaan huomioon omana itsenään ja siinä, että he vaikuttavat koko yhteiskuntaan. Ei mietitä vain, millä tavalla nuoret ajattelevat omista nuorten asioista, vaan mitä he ajattelevat kaikesta, mitä tapahtuu.
 – Ei kannata ajatella, että ”nuorten ongelmat, nuorten sitä tätä”. He ovat osa tätä yhteiskuntaa, ja heitä pitää kuunnella joka ikisessä asiassa.
 Mitä sanot siitä, etteivät nuoret joidenkin mielestä voi ymmärtää yhteiskunnallisia asioita?
 – No, he ovat kyllä minun mielestäni väärässä, koska nuoret ajattelevat omilla aivoillaan ja heillä on paljon tietoa. Toivottavasti he käyttävät sitä oikein. Mielestäni on tärkeää, että nuoret ovat nyt heränneet tosi paljon tähän ilmastotekemiseen ja ilmastotyöhön.
 – Ei minun mielestäni ole mitään järkeä väittää, että nuoret muka olisi jotenkin värvätty tällaiseen. He ovat ymmärtäneet, että heidän tulevaisuutensa on tässä vaakalaudalla.
 Suvi Hiltunen Katriina Laine / Yle
 Miten otat ilmastokysymykset huomioon omassa elämässäsi?
 – Opiskelen kauneudenhoitoalan korkeakoulututkintoa. Haluan työurallani vaikuttaa kauneusalan ympäristöystävällisyyden edistämiseen. Itse ostan vain kierrätyspakkauksissa olevia tai pakkauksettomia kosmetiikkatuotteita. Yritän elää niin, ettei syntyisi jätettä. Se on konkreettinen asia, jota olen voinut elämässäni tehdä.
 – Olen huomannut, että se on auttanut omaan ilmastoahdistukseen ja tuonut sellaista tunnetta, että pienilläkin teoilla on merkitystä.
 Et siis ole pessimisti?
 – En. Siinä ei ole mitään järkeä, jos tämmöisiin asioihin lähtee. Olen innoissani siitä, että on paljon työtä edessä, mutta samalla pitää olla realisti. Näitä asioita ei voi jättää odottamaan jonnekin tulevaisuuteen, vaan ne on tehtävä nyt, että tulevaisuus on parempi ja turvallisempi kaikille.
 Sofia Savonen,   opiskelet politiikkaa. Oletko ajatellut, että ryhdyt poliitikoksi, joka vaikuttaa näihin ilmastokysymyksiin?
 – En sano, että minusta välttämättä tulee poliitikko. Pidän tällä hetkellä ehkä enemmän politiikan analysoimisesta ja tutkimisesta ja siihen muilla tavoin vaikuttamisesta kuin poliitikkona toimimisesta. Mutta voihan olla, että valitsen sen tulevaisuudessa.
 Mikä sinusta on tehnyt ilmastoaktivistin?
 – Harrastan partiota ja teen kaikenlaista, mutta minulle on juuri nyt tosi tärkeää, että ilmastonmuutos pysäytetään tai sitä ainakin hidastetaan. Meillä on vain yksi maapallo ja vain yksi ilmasto, ja mä olen todella huolissani sen tulevaisuudesta sekä omasta tulevaisuudestani tietenkin myös.
 Miten ilmastonmuutoksen vastustaminen näkyy omassa elämässäsi?
 – Pyrin syömään kasvisperäisiä tuotteita ja matkustamaan julkisilla ja sellaisilla tavoilla, jotka ovat mahdollisimman eettisiä ja hyväksi ympäristölle. Vaikka minäkin matkustan lentokoneella, niin pyrin tekemään matkoistani sellaisia, että syön paikallista kasvisruokaa enkä käytä sellaisia palveluja, jotka vaikuttavat ympäristöön negatiivisesti.
 Sofia Savonen Katriina Laine / Yle
 Oletko sitä mieltä, että yksilön valinnat vaikuttavat?
 – Tietenkin yksilön valinnoilla on oma vaikutuksensa. Mutta todellisuudessa kaikkea ei voi millään sysätä yksilöiden harteille. Tällä hetkellä ihmiset eivät valitettavasti pysty tekemään kaikkia niitä päätöksiä, joita ehkä haluaisivat tehdä. Niihin ei ehkä ole varaa.
 – Mielestäni olisi tärkeintä tunnistaa se, että politiikalla ja lainsäätäjillä on todella iso vastuu yksilöiden ja kuluttajien käyttäytymisen ohjaamisessa parempaan suuntaan.
 Mikä on viestisi uudelle eduskunnalle, joka valitaan kevään vaaleissa?
 – Mielestäni tärkein asia, joka pitää muistaa nyt, on se, että meillä on aikaraja. Ilmastotoimet pitää aloittaa heti. Tähän mennessä tehdyt toimet eivät riitä. Näistä tulevista vaaleista on pakko tulla ilmastovaalit, tai muuten meillä ei ole tulevaisuutta.

Suomalaisnuorten ilmastokokous vaati poliitikoilta ripeitä päätöksiä  – "Ilmastonmuutos ei odota parempia taloudellisia aikoja tai uusia innovaatioita"


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen kiistää työtapojen rikkomisen.

Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja Hannakaisa Heikkinen (kesk.) on saanut moitteet puhemies Paula Risikolta (kok.) tavastaan lopettaa valiokunnan asiantuntijakuulemiset,  kertoi Demokraatti lauantaina .
 Heikkinen äänestytti valiokuntaa kuulemisten lopettamisesta, kun puheenjohtaja Krista Kiuru (sd.) poistui kokouksesta 12 minuutiksi mennäkseen puhemiesneuvoston kuultavaksi.
 Puhemiesneuvoston pöytäkirjasta ilmenee puhemiehen todenneen, ettei Heikkisen menettely ollut valiokunnissa noudatettavien periaatteiden mukainen.
 Heikkinen eri mieltä työtapojen rikkomisesta
 Heikkinen kiistää STT:lle rikkoneensa eduskunnan työtapoja äänestyksessä, jossa valiokunta päätti lopettaa sote-uudistuksen asiantuntijakuulemiset.
 Demokraatti kertoo, että eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok.) moitti menettelyä seuraavana päivänä "valiokunnissa noudatettavien periaatteiden" vastaiseksi.
 Heikkinen myöntää, että hän vei äänestykseen kiistanalaisen asian, mutta korostaa, että asiasta keskusteltiin jo Kiurun johdolla noin 15 minuuttia.
 – Mielestäni asian tulkintaan vaikuttaa olennaisesti se, että puheenjohtaja olisi voinut ratkaista asian antamalla valiokunnan äänestää, kun oli itse puheenjohtajana, Heikkinen sanoo STT:lle.
 Heikkinen olettaa, että puhemiehellä ei ole ollut moitteita antaessaan tiedossaan äänestystä edeltäviä vaiheita.
 – Eduskunnan työjärjestyksessä valiokunnan tehtävä on viedä hallituksen esityksiä eteenpäin ripeästi ja ilman turhaa viivytystä. Koen, että minun pitää omalta osaltani pystyä ratkaisuihin, jotka edesauttavat tätä tavoitetta, Heikkinen sanoi.
 Risikko: Varapuheenjohtaja ei äänestytä
 STT ei lauantaina tavoittanut puhemies Risikkoa kommentoimaan asiaa. Risikko perusteli myöhemmin mielipidettään Demokraatille tekstiviestitse. Risikon mukaan Heikkisen ei yksiselitteisesti olisi pitänyt viedä asiaa äänestykseen.
 – Eduskunnan yleisten käytäntöjen mukaan varapuheenjohtaja ei äänestytä. Myös valiokuntaoppaassa todetaan, että puheenjohtajan (erit. lyhytaikaisen) poissaolon aikana varapuheenjohtaj ei pidä viedä äänestykseen kiistanalaisia asioita, Risikko toteaa.
 Äänestyksen mahdolliseen mitätöintiin tai muihin seurauksiin puhemies ei ota kantaa.
 – Olen ymmärtänyt, että ovat sen valiokunnassa jo puineet. Heikkiselle on mennyt tietoon puhemiesneuvoston kanta, Risikko kirjoittaa Demokraatille.
 Kansanedustaja Simon Elo (sin.) kertoi myöhemmin lauantaina Twitterissä Kiurun sanoneen sotevaliokunnasta lähtiessään, että valiokunta voi halutessaan äänestää.
 Aiheesta aiemmin:
 Riitelemään ryhtynyt sote-valiokunta kävi "pukukoppikeskustelun" – Kiuru: Kaikille edustajille tehtiin selväksi, miten mennään
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"
 Soten sabotoinnista syytetty Krista Kiuru: "Ainoa jarruttaja sote-uudistuksessa on hallitus"

Risikko: Kiistelty sote-äänestys rikkoi eduskunnan työtapoja


Summary: Darude matkaa edustamaan Suomea toukokuussa järjestettäviin euroviisuihin Tel Aviviin, Israeliin.

Suomen edustussävelmä euroviisuihin valittiin lauantaina UMK-kisassa Turun Logomossa.
 Viisuvoiton vei kappale  Look Away .
 Yleisö ja kansainvälinen raati äänestivät voittajan kolmesta tarjokkaasta. Muut kaksi kappaletta olivat  Superman  ja  Release Me .
 Sandstorm-hitistään tunnetun  DJ Daruden  eli  Ville Virtasen  kappaleet laulaa  Sebastian Rejman .
 Euroviisut järjestetään toukokuussa Tel Avivissa, Israelissa.

 Aiheesta aiemmin:
 ”Viisut ovat aivan huikean iso juttu” – Darude lähtee uhoamatta voittamaan, mutta lopputulos on universumin käsissä
 Toimittajalta: Daruden viisubiisit jäävät latteiksi
 Analyysi: Onko Sandstormin supersuosio uhka Daruden viisumenestykselle?

Look Away valittiin Suomen euroviisubiisiksi


Summary: Viimeisen  vuorokauden aikana alueella on kuollut seitsemän ihmistä.

Intian ja Pakistanin kiristyneet välit näkyivät lauantaina räjähdysherkkänä kiistellyllä Kashmirin alueella, jossa molempien maiden asevoimat ovat ampuneet toistensa puolella olevia kohteita tykistö- ja kranaattitulella.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan vuorokauden aikana alueella on kuollut seitsemän ihmistä, joista Pakistanin puolella kaksi sotilasta sekä kaksi siviiliä. Intian puolella kuolonuhreiksi kerrotaan äiti ja tämän kaksi lasta.
 Uutistoimisto AP:n tietojen mukaan uhreja olisi kertynyt jo kahdeksan, joista kuusi olisi siviilejä.
 Aiheesta lisää:
 8 killed in India-Pakistan fighting amid high tensions
 Pakistan toteutti "rauhaneleensä" – luovutti kiinniottamansa lentäjän takaisin Intiaan

Intia ja Pakistan ampuivat tykistö- ja kranaattitulta Kashmirin rajan molemmin puolin – useita kuolleita


Rautalampilainen 1960-luvulla syntynyt mies ajoi lauantai-iltana Rautalammin Konnekoskella järven jäällä sulaan ja joutui veden varaan. Paikalle hälytettiin useita pelastuslaitoksen yksiköitä sekä poliisipartio.
 Ennen kuin pelastajat ja poliisi ehtivät paikalle, olivat lähitalon asukkaat jo auttaneet miehen jäälle ja sisätiloihin lämmittelemään.
 Mies oli ajanut rekisteröimättömällä mönkijällä Hankaveden jäällä. Hän ei huonon kelin vuoksi havainnut Konnekosken kohdalla sulaa paikkaa. Miehen käyttämä mönkijä vajosi järven pohjaan.
 Mies ei loukkaantunut tapauksessa. Hän puhalsi alkometriin tapahtuneen jälkeen 1,76 promillea. Miestä epäillään törkeästä rattijuopumuksesta ja hänet määrättiin väliaikaiseen ajokieltoon.

Päihtynyt mies ajoi mönkijällä sulaan Rautalammilla


Summary: Ilmastonmuutosta ja muita maailman vääryyksiä käsittelevä kappale voitti Uuden Musiikin Kilpailun ylivoimaisesti.

Daruden  teki mieli hyppiä Uuden Musiikin Kilpailun jälkeen, sillä hän oli niin innoissaan.
 – Pisteet menivät yllättävän isosti jakoon  Look away  -kappaleelle, mutta ei haittaa yhtään. Se vain kertoo siitä, että se täytyy ja kannatti laittaa eteenpäin.
 Kappaleen solisti  Sebastian Rejman  on biisin sanoitusten tekijä ja hän oli sen takia mykistynyt.
 – Olen kiitollinen siitä, miten Suomen kansa ja kansainvälinen raati äänesti. Oli miten oli, me tehtiin parhaamme.
 Kaksikko haluaa tehdä parhaansa myös toukokuussa Tel Avivin euroviisuissa.
 – Halutaan edustaa Suomea parhaamme mukaan ja näyttää, että kyllä täältäkin lähtee, Rejman sanoo.
 Ilmastonmuutosta ja maailman muusta huonosta tilasta kertovan kappaleen sanoma on kaikkia maailman ihmisiä koskettava. Tekijät eivät kuitenkaan halua saarnata, vaan herätellä ihmisiä ajattelemaan.
 – Joo siinä on sanomaa, mistä se Sebun kirjoituskin kirposi. Ei me kuitenkaan haluta paasata mistään yhdestä jutusta. Tarkoitus on herättää ja kukin voi itse ajatella, onko jotain korjattavaa omissa elintavoissa, Darude sanoo.
 – Ei ole tarkoitus saarnata. Jos tämä kappale soi missä tahansa päin maailmaa radiossa ja joku ajaa paikasta A paikkaan B ja se hetken miettii, mitä maailmassa tapahtuu ennen kuin se kääntää BBC:n tai CNN:n pois päältä ja jatkaa normaalia luksuslänkkärielämäänsä, niin sitten me ollaan pitkällä, Rejman sanoo.

Darude yllättyi Look away -kappaleen murskavoitosta: "Tel Avivissa haluamme herätellä ihmisiä ajattelemaan"


Suomalainen leijahiihtäjä oli maanantai-iltana kateissa Finnmarkin läänissä Norjassa, kertoi Norjan yleisradio  NRK . Sen mukaan sää alueella oli huono, mikä vaikeutti etsintöjä.
 NRK:n mukaan kadonnut, noin viisikymppinen mies nähtiin viimeksi Kongsfjordfjelletillä maanantaina iltapäivällä. Miehen seurueen mukaan mies oli pukeutunut hyvin, mutta hänellä ei ollut leijansa ja vaatteittensa lisäksi muita varusteita.
 Huonon sään vuoksi helikoptereita ei pystytty maanantaina käyttämään etsinnöissä.

NRK: Suomalainen leijahiihtäjä kateissa Norjan Finnmarkissa


Summary: Asiantuntijoita kuullaan sittenkin, kertoi sote-valiokunnan RKP:n Veronica Rehn-Kivi, maanantaina. Puheenjohtaja Krista Kiurun mukaan muistio julkistetaan aamulla.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta on päättänyt, että asiantuntijakuulemisia jatketaan, kertoo kokouksesta poistunut RKP:n kansanedustaja  Veronica Rehn-Kivi . Kuulemisten laajuudesta ei hänen mukaansa ole vielä päätetty.
 Ylen tietojen mukaan myös perustuslakivaliokunnan tekemä muistio ministeriöiden tekemistä vastineista julkaistaan tiistaina aamulla kello 8.
 - Pyydämme valtioneuvostolta vastineen täydennystä, kommentoi valiokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  kokouksen antia toimittajille.
 - Tämä oli täysin yksimielinen, Kiuru kuvaili ratkaisua.
 Valiokunta on istunut kello 18:sta asti, kokouksen oli tarkoitus päättyä jo kello 20, mutta ovet pysyvät kiinni pitkään.
 Se mikä on ollut kokoomukselle tärkeää, on että on edetty järjestelmällisesti, kertoo kokoomuksen Sari Sarkomaa.
 - Tavoite on että pysytään aikataulussa, ja saadaan asia ratkaistua, Sarkomaa sanoi.
 Juttua päivitetään.

Kriittinen sote-muistio julki – Iltamyöhään kokoustanut sote-valiokunta päätti: asiantuntijoita kuullaan sittenkin


Summary: Näyttelijä joutui sairaalaan viime viikolla.

Yhdysvaltalainen näyttelijä  Luke Perry  on kuollut 52-vuotiaana. Asiasta kertovat uutistoimisto AP ja uutistoimisto Reuters Perryn tiedottajan lausuntoa lainaten.
 Perry sai  viime viikolla aivohalvauksen  ja joutui sairaalaan.
 Perry tunnetaan Suomessa 1990-luvun nuorisosarjasta Beverly Hills, 90210.

Beverly Hills -näyttelijä Luke Perry on kuollut


Summary: Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan johto suositteli sosiaali- ja terveysvaliokunnalle asiantuntijakuulemisten jatkamista.

Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta saattaa kuopata  viimeviikkoisen päätöksensä , ettei se enää kuule asiantuntijoita sote-uudistuksesta.
 Viime keskiviikona sote-valiokunta päätti yllättäen, ettei asiantuntijoita enää kuulla. Päätös tehtiin kokouksen viime minuuteilla, kun varapuheenjohtaja  Hannakaisa Heikkinen  (kesk.) veti kokousta. Puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) oli joutunut poistumaan kokouksesta puhemiesneuvostoon.
 Sote-valiokunta kokoontuu uudelleen maanantai-iltana klo 18 päivän toiseen kokoukseensa. Ylen tietojen mukaan hallituspuolueet olisivat taipumassa sille kannalle, että asiantuntijoita voitaisiin sittenkin kuulla.
 Perustuslakivaliokunnan edustajia oli jo aamulla kuultavana sosiaali- ja terveysvaliokunnassa. He jättivät valiokunnalle 10-sivuisen taustamuistion, jossa he perkaavat hallituksen sote-esitykseensä antamia vastineita eli korjausehdotuksia perustuslain näkökulmasta.
 Ylen tietojen mukaan muistiossa esitetään epäilyjä, etteivät hallituksen vastineet poista esityksen perustuslakiongelmia. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan pitäisi varmistua useiden eri kohtien perustuslainmukaisuudesta.
 Se tarkoittaa käytännössä, että valiokunnan pitäisi kuulla vielä asiantuntijoita. Tämä puolestaan venyttää aikataulua, joka on vaalien lähestymisen takia  jo muutenkin kireä .
 Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan edustajat kertoivat näkemyksensä asiantuntijoiden kuulemisesta sosiaali- ja terveysvaliokunnalle maanantaiaamuna.
 Tapaamisen jälkeen perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja totesi yleisellä tasolla toimittajille, että asiantuntijakuulemiset olisi normaali tapa edetä.
 – Normaali keino yleensä kaikissa valiokunnissa työskentelyyn on, että käydään läpi materiaali ja tarvittaessa kutsutaan asiantuntijoita kuultavaksi epäselvien kohtien selvittämiseksi,  Annika Lapintie  (vas.) sanoi.
 Julkistetaanko taustamuistio?
 Valiokunnissa kesken olevat asiat ovat yleensä ei-julkisia. Ylen tietojen mukaan perustuslakivaliokunnan edustajat kuitenkin toivovat, että heidän muistionsa tuotaisiin julki.
 Myös sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) sanoi itse toivovansa, että perustuslakivaliokunnan edustajien maanantaina esittämät näkemykset julkistettaisiin.
 – Niitä voisi myöskin sitten virkakunta käyttää ikään kuin tieohjeena. Mutta tämä on vain minun tällainen nöyrä mielipiteeni, Kiuru muotoili.
 Jos taustamuistio julkaistaan, myös hallitus saisi tiedot perustuslakiongelmista ja voisi halutessaan korjata esitystään.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru antoi puolilta päivin ymmärtää, että hallituksen tähän mennessä antamat vastineet eivät ole vielä ratkaisseet esityksen perustuslakiongelmia.
 – Nyt tarvitaan sellainen vastine, jonka pohjalta sosiaali- ja terveydenhuoltouudistuksen yksityiskohdissa voidaan edetä niin, että me voidaan turvata hallituksen esittämän uudistuksen perustuslaillisuus.
 3 reittiä, miten sote voi edetä
 Sote-mietinnön piti alun perin valmistua huomenna, jotta se ehtisi eduskunnan käsittelyyn ennen vaaleja. Aikataulu kuitenkin meni pitkäksi jo perustuslakivaliokunnassa, joka antoi lausuntonsa esityksen perustuslainmukaisuudesta reilu viikko sitten.
 Sotella on nyt periaatteessa kolme reittiä, miten se voi edetä mietinnöstä eduskunnan äänestettäväksi.
 Ensimmäinen vaihtoehto on, että valiokunta kuulee sittenkin asiantuntijoita, tekee mietintönsä valmiiksi ja lähettää sen eduskunnan täysistuntoon.
 Toinen vaihtoehto on, että valiokunta kirjoittaa mietinnön asiantuntijoita kuulematta. Riskinä on, että täysistunnosta puhemies palauttaisi sen sosiaali- ja terveysvaliokunnan kautta perustuslakivaliokuntaa.
 Kolmannessa vaihtoehdossa valiokunta kirjoittaisi mietintönsä, mutta joku valiokunnan jäsenistä pitäisi epäselvänä mietinnön perustuslainmukaisuutta. Tässä tapauksessa mietintö saattaisikin mennä sote-valiokunnasta takaisin perustuslakivaliokuntaan jo ennen kuin eduskunnan täysistuntoon.
 Lue myös:  Risikko: Kiistelty sote-äänestys rikkoi eduskunnan työtapoja

Sote-käsittelyssa taas U-käännös: Asiantuntijakuulemiset jatkuvat sittenkin?


Summary: Kirjanpitorikos tapahtui vuosina 2014–2017. Asia koskee Laajasalon aiempaa yritystoimintaa.

Helsingin käräjäoikeus on tuominnut piispa  Teemu Laajasalon  20 päiväsakkoon tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta. Laajasalon tuloilla sakoista tulee maksettavaksi 1 620 euroa.
 Laajasalo vihittiin Helsingin piispaksi marraskuussa 2017. Sitä ennen hän toimi Kallion seurakunnan kirkkoherrana Helsingissä.
 Tuomion mukaan Laajasalon TL Opetus Oy:stä lähti useina vuosina virheellistä tietoa verottajalle. Virheet korjattiin joulukuussa 2017.
 Käräjäoikeuden mukaan Laajasalon toiminta oli törkeän huolimatonta, koska hän jätti merkittävän osan kirjanpitoaineistosta toimittamatta kirjanpitäjälle kolmen tilikauden aikana ja laiminlöi velvollisuuden tarkastaa ja allekirjoittaa tilinpäätökset.
 Tuottamuksellinen kirjanpitorikos tapahtui vuosina 2014–2017.
 Helsingin hiippakunnan tuomiokapituli lähetti pian tiedon julkistamisen jälkeen Teemu Laajasalon kommentin asiasta.
 Laajasalo kommentoi asiaa näin.
 ”Omia virheitä ei saa tekemättömiksi ja laiminlyöntejä on turha selitellä. Olen jo aiemmin myöntänyt teonkuvauksen ja pahoitellut huolimattomuuttani. Suhtaudun oikeuden päätökseen nöyrästi. Yrittäjänä toimiminen on ollut osa menneisyyttäni, jonka onnistumiset ja epäonnistumiset jätän mielelläni taakseni.”
 Laajasalon pyynnöstä tuomiokapituli käsittelee asiaa erikseen. Laajasalo ei aio kommentoida asiaa enempää.
 Lue myös:
 Syyttäjä: Piispa Teemu Laajasalon firmasta lähti virheellistä tietoa verottajalle useilta tilikausilta
 Poliisi ei tutki tässä vaiheessa piispa Teemu Laajasalon asuntoetua – Pallo on nyt verottajalla
 Helsingin piispa Teemu Laajasalo saa syytteen tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta – syyttäjän mukaan kyse huolimattomuudesta

Piispa Teemu Laajasalo tuomittiin sakkoihin tuottamuksellisesta kirjanpitorikoksesta


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen Konepäällystöliitto ja Suomen Varustamot ovat päässeet sopuun työriidassa,  kertoo valtakunnansovittelija Twitterissä . Valtakunnansovittelijan mukaan osapuolet ovat hyväksyneet annetun sovintoehdotuksen.
 Suomen Varustamoiden mukaan neuvotteluissa sovitut palkankorotukset noudattavat yleistä korotuslinjaa. Sovinto koskee kauppa-aluksia, matkustaja-aluksia ja jäänmurtajia. Jos sovintoa ei olisi tullut,  konepäällystön lakko olisi alkanut 9. maaliskuuta .
 Suomen Varustamot kertoo tiedotteessaan olevansa tyytyväinen yleisen linjan mukaisiin neuvottelutuloksiin, jotka se on saavuttanut kahdessa alkuvuoden työriidassa Suomen Konepäällystöliiton ja Suomen Merimies-Unionin kanssa. Molemmissa oli apuna valtakunnansovittelija.  Merimies-Unionin kanssa sopu syntyi 25. helmikuuta .
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Merenkulkualalle taas uusi lakonuhka – konepäällystöliitolta koko kauppamerenkulkua ja jäänmurtajia koskeva lakkovaroitus

Konepäällystöliitto ja varustamot pääsivät sopuun työriidassa


Summary: Prässätty kieli, sorkkaluiden imeskely, Kiinan-matkan läksiäisillallisen kosteana kiiltävät aivot. Ei, kyse ei ole kauhuelokuvasta vaan erikoisempien ruhonosien makumuistoista Radio Suomen Päivä -lähetyksessä.

Helmikuun loppupuolella sadat ravintola-alan ammattilaiset ja kotimaiset pientuottajat antoivat julkilausuman, jossa he vaativat Ruokavirastoa sallimaan kaikkien kotimaisten eläinten ruhonosien käytön ruoanvalmistuksessa.
 Julkilausuma totesi, että Suomen viranomaismääräykset estävät monien elinten käytön ruoanvalmistuksessa, jolloin ravintoloiden on tilattava ruhonosia muista EU-maista.
 Ruokaviraston mukaan  lähes kaikkea lihantarkastuksessa hyväksyttyä ja puhdasta lihaa, sisäelimiä ja ruhonosia saa käyttää elintarvikkeena. Viraston mukaan kyse on ennen kaikkea teurastamojen resursseista, joka on investointikysymys. Myös pieniä teurastamoita edustava  Suomen Teurastamoyrittäjät ry otti osaa keskusteluun  ja lupasi, että ravintolat saavat kotimaan teurastamoilta teurastuksen sivutuotteita, mikäli tilaukset tehdään ajoissa.
 Helsingin yliopiston ruokakulttuuriprofessori  Mari Niva  toivoo, että tuottamot, teurastamot ja viranomaiset pääsisivät rakentavampaan keskusteluun saman pöydän ääreen.
 – On hiukan epäselvä tilanne, että missä on este ruhonosien käyttämiseen,  Niva sanoo Radio Suomen Päivä -ohjelman haastattelussa .
 Maksa pysynyt arkiruokana
 Nivan mukaan on epäselvää, ohjaako kysyntä vai tarjonta ruhonosien saatavuutta. Esimerkiksi sisäelinten suosio ruoanlaitossa on laantunut sitä mukaa, kun elämäntapa ja ruokateollisuus on muuttunut. Nykyihmisen ei tarvitse käyttää ravinnokseen tai hyödykseen eläimen kaikkia ruhonosia.
 Aikoinaan hyvin arkiset sisäelinruoat ovat nykyisin muuttuneet harvinaisiksi gastronomisiksi herkuiksi. Jos kuluttaja kaipailee vaikkapa suolta makkaranvalmistukseen, on hänen kyseltävä sitä lihakaupoista ja teurastamoilta. Kun raaka-aineita ei löydy kaupoista, myös ruoanvalmistustaito rapautuu.
 – Maksa on poikkeus, joka on tunkeutunut arkeemme. On erilaisia jalosteita, kuten maksalaatikkoa ja maksamakkaraa, jotka ovat pitäneet pintansa. Muita elimiä on kuitenkin vaikeampi saada, Niva sanoo.
 – Jotta ihmisten kiinnostus elpyisi käyttää arjessakin erilaisia ruhonosia ruoanlaitossa, niin ruhonosat täytyy saada lähikauppoihin. Ehkä mielellään myös sellaisessa muodossa, että kiireinenkin kotikokki uskaltautuu niitä käyttämään. Myös jonkinlaisia valmistusohjeita reseptejäkin voisi olla mukana.
 Nuo rakkaat ruokamuistot
 Radio Suomen Päivä –ohjelmassa moni soittaja ja viestien lähettäjä myönsi osaavansa valmistaa tarvittaessa sisäelimistä tai muista ruhonosista herkullisen aterian.
 "Prässätty kieli on taivaallisen hyvää, mutta valitettavasti sitä ei saa enää mistään. Onneksi keitettyä kieltä vielä saa" , kertoo eräs keskusteluun osallistunut.
 "Itse käytän maksaa, ja joskus paistan munuaisia. Ennen käytettiin suolet makkaran valmistukseen ja vatsarasvat saippuan tekoon."
 Moniin sisäelinruokiin liittyy muistoja lapsuudesta, ja joku makumuisto kantaa vielä aikuisenakin.
 "Lapsesta saakka olen tykännyt myös maksasta, jota äitini valmisti joskus lauantaisin. Hän osti aina vähän enemmän maksaa jotta sain syödä sitä raakana. Pidän edelleen raa'asta maksasta."
 "Sisäelimistä maksa ja munuainen ovat lempiruokiani. Siansorkkia en sisäelimiksi laske, vaikka hyviä ovat nekin."
 "Valmistan maksaa monessa muodossa, kieltä keitettynä tai kastikkeeksi aika usein. Koko perheen herkkuja. Myky- tai tappaiskeittoa on ikävä. Munuaiset maistuisivat myös, veriletuista puhumattakaan. Äitini taisi joskus ostaa lehmän utaretta hallista. Makukin taisi olla kohdallaan. Sisäelimet kunniaan."

Tuotantoeläinten ruhonosia monipuolisemmin ruokapöytään – "Vain maksa on tunkeutunut arkeemme"


Summary: Laulaja oli 49-vuotias.

Konemusiikkiyhtye The Prodigyn laulaja  Keith Flint  on kuollut. Asiasta kertovat useat britannialaiset mediat kuten esimerkisi  The Independent .
 Flint oli kuollessaan 49-vuotias. Hän löytyi kuolleena kotoaan Essexistä.
 The Prodigyn oli määrä esiintyä Provinssi-festivaalilla Seinäjoella kesäkuussa.
 Kerromme lisää aiheesta hetken kuluttua.


Summary: Korjaustyöt ovat alkaneet, mutta niiden etenemistä on haitannut muun muassa kova pakkanen.

Vedenjakelu keskeytyi varhain maanantaiaamuna Taivalkosken taajamassa. Ilman vettä jäi noin 2500 ihmistä, kun kunnan päävesijohto rikkoutui.
 Kunta ja pelastuslaitos ovat järjestäneet korvaavia vedenottopisteitä muun muassa keskustaan paloasemalle ja Taivalvaaran monitoimitalolle. Lisäksi sosiaali- ja terveysalan erityiskohteisiin toimitetaan säiliövettä.
 Päävesijohdon vauriopaikka on tiedossa ja korjaustyöt on aloitettu, kunta tiedottaa. Rikkoutumissyytä ei vielä maanantaina puoliltapäivin tiedetty.
 Päävesijodon vaurioituminen on aiheuttanut myös vesivuotoja ja osa vesilinjoista piti sulkea, jotta veden kulku varapaikkaan onnistuu.
 Vesilinjojen sulkuventtiilit ovat kuitenkin maastossa lumen alla, mikä hankaloitti työtä. Tämän lisäksi Taivalkoskella oli varhain aamulla noin 30 asteen pakkanen.
 – Eli arktinen tilanne meitä vielä kurittaa. Kun on näin kova pakkanen, on konekaluston liikkeellesaamisessa jo omat ongelmansa, totesi Taivalkosken kunnan tekninen johtaja Raimo Varanka aamun tilanteesta.
 Taivalkosken kunnan  nettisivuilla  sekä Facebook-sivuilla tiedotetaan vedenjakelutilanteesta.

Vedenjakelu keskeytettiin koko Taivalkosken taajamassa, syynä päävesijohdon vaurioituminen


Summary: Keski-Suomessa kehitetään toimintamallia, jossa ikäihmiset vierailevat maatiloilla osana kunnan vanhuspalvelua.

Tästä on kyse Päivä Farmilla -hankkeen tavoitteena on luoda Keski-Suomessa valtakunnallinen malli, jonka avulla maatilapäivätoimintaa voitaisiin levittää ympäri maata. Maatilan kannalta ei ole merkityksetöntä, millaisia vaatimuksia ikäihmisten maatilapäivä-toimintaan osallistuville tiloille asetetaan. Vanhusryhmien vierailujen turvallisuus on aina maatilan vastuulla.
 Ryhmä Konneveden kotihoidon asiakkaita saapuu tilataksilla Suopirtin tilalle viettämään virkistävää iltapäivää.
 Tila on mukana hankkeessa, jossa kehitetään  Päivä Farmilla -toimintamallia  osaksi kuntien vanhuspalveluita. Hankkeessa on mukana 12 maatilaa eri puolilta Keski-Suomea.
 – Olemme monipuolistamassa maatilan toimintaa ja toivon mukaan joskus saadaan siitä eurojakin, kertoo Suopirtin tilan isäntä  Hannu Vetikko .
 Suopirtin tilan isäntä Hannu Vetikko esittelee ylämaankarjaa. Petri Aaltonen / Yle
 Päivä Farmilla -hanke on Euroopan rahaston rahoittama ja Tutkimus- ja kehittämiskeskus GeroCenterin toteuttama kehittämishanke, jossa kehitetään Suomeen uudenlaista ikäihmisten maatilatoimintaa.
 – Iäkkäiden ryhmät käyvät testaamassa maatiloilla toimintaa kerran viikossa yhdeksän viikon ajan, sanoo projektityöntekijä  Salla Partala .
 Toiminta on kokeilua niin vanhusryhmille kuin maatilayrittäjillekin. Hankkeen tavoitteena on luoda Keski-Suomessa valtakunnallinen malli, jonka avulla maatilapäivätoimintaa voitaisiin levittää ympäri maata.
 Suomessa tällainen toiminta on vielä uutta, mutta esimerkiksi Norjassa malli on ollut käytössä jo parikymmentä vuotta.
 Eläimet tuovat lapsuusmuistoja mieleen
 Islanninponien pilttuussa  Arvo Hakonen  ja  Maija Sirkka  herkistyvät muistelemaan, miten eläimet ovat olleet läsnä heidän elämässä.
 – Olen lapsesta asti ollut eläinten kanssa tekemisissä, kertoo Sirkka.
 Hän on hoitanut possuja, lampaita, lehmiä ja kanoja.
 – Kanat olivat villikanoja ja ne munivat aina pehkukasoihin pitkin pihaa ja sieltä oli jännää etsiä niitä, muistelee Sirkka.
 Maija Sirkalle ja Arvo Hakoselle eläimet ovat tuttuja. Petri Aaltonen / Yle
 Arvo Hakonen puolestaan muistelee päivää, jolloin hänen kotitilansa hevoset tuotiin rintamalta kotiin. Sota oli jättänyt jälkensä hevosiinkin.
 – Ei saanut edes käsiä lyödä yhteen eikä mitään paukuttelua saanut olla. Hevoset pelkäsivät ampumisen ääntä.
 Luontohoivaa vai luontovoimaa ?
 Maatilan kannalta ei ole merkityksetöntä, millaisia vaatimuksia ikäihmisten maatilapäivä-toimintaan osallistuville tiloille asetetaan.
 – Yritys voi tarjota tällaista toimintaa itse maksaville asiakkaille ilman, että sitä katsotaan sosiaalipalveluksi, sanoo projektityöntekijä  Laura Kymäläinen  Päivä Farmilla -hankkeesta.
 Tällöin toiminnalla ei ole esimerkiksi mitään henkilökunnan koulutusvaatimuksia.
 – Tilanne muuttuu jos maksajatahoksi tulee esimerkiksi kunta. Silloin vaatimukseksi voi tulla esimerkiksi tietyt sosiaali- ja terveysalan koulutukset, sanoo Kymäläinen.
 Islanninponi sai paljon huomiota ikäihmisiltä. Petri Aaltonen / Yle
 Suopirtin tilan isäntä Hannu Vetikko sanoo, että henkilökunnan koulutusvaatimukset riippuvat siitä, puhutaanko luontohoivasta vai luontovoimasta.
 – Luontohoiva tuo koulutusvaatimuksia tilaajataholta, mutta luontovoiman puolella on jo kevyempi byrokratia, sanoo Vetikko.
 Yksi mahdollisuus toiminnan pyörittämiseen on myös se, että maatila tarjoaa ainoastaan puitteet toimintaan.
 – Sitten tulee joku sosiaali- ja terveysalan osaaja, joka huolehtii ryhmästä ja ottaa siitä vastuun, sanoo Kymäläinen.
  Turvallisuus aina tilan vastuulla
 Kaikissa tapauksissa vanhusryhmien vierailujen turvallisuus on aina maatilan vastuulla.
 – Siihen liittyvät muun muassa kulkureitit, valaistus, kynnykset ja muut ympäristöön liittyvät asiat, tietää Laura Kymäläinen
 Isäntä Hannu Vetikko tietää, että Norjassa on tiloja, joissa joko isäntä ja emäntä on kouluttautunut sosiaali- ja terveysalalle juuri maatilapäivätoimintaa varten.
 – Toinen hoitaa silloin vierailut ja toinen keskittyy tilan pyörittämiseen.
 Suopirtin tilalle on tullut vierailulle oma-aloitteisesti useita turistiryhmiä pelkästään sen perusteella, että tilan yhteystiedot ovat Etelä-Konneveden kansallispuiston sivuilla.
 Vanhuksille ihmisarvoinen elämä
 Suopirtin tilalla vanhusten iltapäivä sujuu mukavasti tilan askareissa. He pääsevät ruokkimaan ja rapsuttamaan islanninponeja ja ylämaankarjaa. Muutama vanhus korjailee linnunpönttöjä, toiset askaroivat pieniä pärekoreja ja kaksi mummoa leipoo rieskoja.
 Suopirtin tilan isännällä on jo valmiina suunnitelmat toiminnan kehittämiseksi. Ensi kesänä on tarkoitus rakentaa pihapiiriin kesäkeittiö ja käymälöitä vierailijoiden käyttöön. Uskoa toiminnan kannattavuuteen on.
 – Kun katsoo vanhustenhuollosta käytyä uutisointia niin uskon, että tällä on tulevaisuutta, sanoo Vetikko.
 Ikäihmiset osallistuivat erilaisiin askareisiin tilalla, mutta myös tekivät pieniä pärekoreja. Petri Aaltonen / Yle
 Maatilatoiminnan avulla voidaan Hannu Vetikon mukaan auttaa vanhuksia selviytymään entistä paremmin arjessa.
 – Vanhuksille saadaan sellainen ihmisarvoinen elämä.

"Vanhuksille saadaan ihmisarvoinen elämä" – Päivä Farmilla tuo ikäihmisille virkeyttä ja maatilalle lisäeuroja sekä turvallisuuskysymyksiä


Summary: Synnytyksessä ei ollut paikalla terveydenhuollon ammattilaisia.

Viime kesäkuussa Ilomantsissa nainen synnytti kotona ilman ammattilaisten apua kaksoset, joista toinen vauva syntyi kuolleena. Perhe ei tehnyt asiasta ilmoitusta viranomaisille, ja hautasi vauvan kotipihalleen. Pariskunnalla ei ollut tietoa kaksosraskaudesta, sillä nainen ei ollut käynyt raskauden aikaisissa ultraäänitutkimuksissa.
 Pariskunta oli säilyttänyt kuollutta vauvaa pakastimessa ja jääkaapissa. Noin viikon kuluttua synnytyksestä isä oli haudannut vauvan pihamaalle. Kertomansa mukaan pariskunta ei ilmoittanut asiasta viranomaisille, koska he halusivat välttää huomiota.
 Asiasta ilmoitti poliisille henkilö, joka oli kuullut siitä tuttaviltaan. Poliisi löysi kuolleen vauvan haudattuna kiinteistön pihamaalta. Tapaus etenee nyt syyteharkintaan.
 Pariskuntaa epäillään kuolemansyyn selvittämisestä annettujen sääntöjen rikkomisesta, koska he eivät tehneet tapauksesta ilmoitusta viranomaisiille. Lisäksi heitä epäillään hautarauhan rikkomisesta, koska on syytä epäillä, että kuollutta vauvaa on käsitelty pahennusta herättävällä tavalla.
 Oikeuslääketieteellisen tutkimuksen mukaan vauva oli kuollut kohtuun muutamia päiviä ennen synnytystä.

Nainen synnytti kotona kaksoset, joista toinen syntyi kuolleena – pariskunta hautasi vauvan kotipihalle ilmoittamatta viranomaisille


Summary: Hakkerit testasivat automaatiojärjestelmää omistajien luvalla. Suomessa on yhä suuri määrä suojaamattomia rakennusautomaatiolaitteita.

Monissa taloyhtiöissä eletään onnellisen tietämättöminä verkon kautta uhkaavista vaaroista. Kyberturvallisuuskeskuksen selvityksen mukaan avoimessa internetissä on edelleen parisen tuhatta suojaamatonta rakennusautomaatiolaitetta, joihin hakkerit pääsevät helposti käsiksi.
 Kyberturvallisuuskeskus on kartoittanut suojaamattomien laitteiden määrää useita vuosia. Keskus on varoittanut haavoittuvuuksista laitteistojen ylläpitäjiä mutta suojaamattomia laitteita löytyy edelleen ja mukaan on tullut uusiakin.
 Automaatiolaitteilla huoltoyhtiöt ohjaavat etänä muun muassa kiinteistöjen lämmitystä, ilmanvaihtoa, valaistusta ja lukitusta.
 Etähallinta helpottaa huoltoyhtiön työtä, koska tällöin huoltomiehen ei tarvitse läheskään aina mennä paikan päälle kiinteistöön. Hallinta tapahtuu siis tietokoneella verkon kautta.
 Heikot salasanat ja huonot palomuurit
 Suojaamattomana internetissä oleva järjestelmä on houkutteleva kohde murtautujille. Laitteen voi valjastaa esimerkiksi osallistumaan palvelunestohyökkäyksiin tai laite voi tarjota helpon pääsyn rakennusautomaatiojärjestelmään sekä rakennuksen sisäverkkoon.
 Kyberturvallisuuskeskuksen mukaan haavoittuvuus voi johtua monesta eri syystä.
 Kyberturvallisuuskeskuksen johtava asiantuntija Jussi Eronen pitää etähallinnan suurimpana heikkoutena huonoja salasanoja.  Jussi Koivunoro / Yle
 – Tyypillisiä ovat esimerkiksi heikot salasanat tai oletussalasanat. Hyökkääjä pystyy helposti arvaamaan, miten sinne järjestelmään kirjaudutaan sisään ja miten siellä päästään tekemään toimenpiteitä, sanoo johtava asiantuntija  Jussi Eronen  Traficomin kyberturvallisuuskeskuksesta.
 Erosen mukaan toinen vaihtoehto on, että järjestelmässä on huonot asetukset, jotka esimerkiksi sallivat toimenpiteiden tekemisen ilman mitään kirjautumisia. Kolmas heikko kohta ovat laitteissa olevat haavoittuvuudet.
 Myös rakennusautomaatio- ja turvajärjestelmiä valmistavan Fidelix Oy:n liiketoiminnan kehityspäällikkö  Antti Koskinen  arvioi, että järjestelmien käyttäminen avoimessa internetissä on järjestelmän heikko kohta.
 – Kyllä se aika turvaton on. Se altistaa heti tietoturvaloukkauksille ja madaltaa sitä, että kokeillaan käyttäjätunnusta ja salasanaa.
 Etähallinta yleistyy
 Nykyään uudet tai saneerattavat isot kiinteistöt liitetään yleensä etähallintajärjestelmään. Järjestelmiä hoitaa pääasiallisesti huoltoyhtiö, sanoo kehityspäällikkö Antti Koskinen.
 – Lisäksi rakennusten tai kiinteistön omistajilla saattaa olla omaa henkilöstöä, joka haluaa päästä käsiksi järjestelmään ja hallita sitä.
 Kyberturvallisuuskeskus kehottaa ottamaan rakennusautomaation suojauksiin liittyvät asiat esille esimerkiksi asunto-osakeyhtiöiden vuosikokouksissa. Isännöitsijät ja muut kiinteistöjen ylläpidon ammattilaiset ovat avainasemassa tiedottamaan myös tietoturvauhista asiakkaitaan.
 Liiketoiminnan kehityspäällikkö Antti Koskinen esittelee käyttöpaneelia, jolla kiinteistön toimintoja ohjataan joko paikan päällä tai etänä verkon kautta. Jussi Koivunoro / Yle
 Näin tietoturvan voi varmistaa
 Tietoturva on kohtalaisen helppo korjata. Antti Koskinen sanoo, että ensimmäinen askel on tiedostaa tilanne ja vastuuttaa tietoturva osaksi kiinteistöhuollon kokonaisuutta.
 – Suojaamistapoja on hyvin yksinkertaisia ja niitä on markkinoilla erityyppisiä.
 Kyberturvallisuuskeskuksen ohjeissa ylläpitäjiä kehotetaan muun muassa huolehtimaan palomuurista, käyttämään VPN-yhteyttä, valikoimaan laitteet, joista järjestelmään pääsee käsiksi ja poistamaan turvattomat palvelut kuten telnetin.
 Omaa laitettaan tai verkkoaan voi skannata julkisesta internetistä selvittääkseen onko siellä tarpeettomia avoimia palveluita.
 Ylen testiryhmä pääsi helposti läpi
 Kyberturvallisuuskeskuksen tiedossa ei ole tapauksia, joissa taloyhtiöiden automaatiojärjestelmiä olisi tietoisesti sotkettu. Sen sijaan  Lappeenrannassa taloautomaatiojärjestelmä  meni sekaisin reilut pari vuotta sitten, kun sitä käytettiin ulkomaiseen toimijaan kohdistuneen verkkohyökkäyksen välineenä.
 Ylen Docstop aloittaa  maanantaina Yle Areenassa kuusiosaisen sarjan, jossa kolme hakkeria testaa muun muassa asuntojen ja autojen tietoturvaa. Ensimmäisessä osassa hakkeroidaan taloyhtiön etähallintayksikkö.
 ”Isku taloyhtiöön” -nimisessä jaksossa nähdään, kuinka taloyhtiön lämmitys- ja vedenjakelujärjestelmät saadaan hallintaan. Jaksossa hakkerit etsivät taloyhtiön järjestelmän internetistä, ryhtyvät hakemaan oikeaa salasanaa ja lopulta näyttävät, kuinka talon valaistus sammutetaan.
 Hakkerit testasivat etähallintajärjestelmää taloyhtiön, laitteen valmistajan ja kyberturvallisuuskeskuksen luvalla.

 Katso:
 Yle Docstop: Team Whack – Kaikki on hakkeroitavissa
 Kuuntele:
 Vieraana Team Whack -hakkerit

Yle testasi: Näin helposti hakkeri pystyy pistämään taloyhtiön lämmityksen ja ilmastoinnin sekaisin


Summary: Teosta epäilty mies vangittiin maanantaina käräjäoikeudessa.

Espoon Kauklahdessa perjantaina tapahtunutta yliajoa tutkitaan törkeänä kuolemantuottamuksena, törkeänä liikenneturvallisuuden vaarantamisena, törkeänä rattijuopumuksena sekä kulkuneuvon kuljettamisena oikeudetta.
 Asiasta kertoo Länsi-Uudenmaan poliisilaitos  tiedotteessa .
 Nainen ja koira menehtyivät perjantaina yliajossa Espoon Kauklahdessa. Teosta epäilty autonkuljettaja vangittiin tänään maanantaina todennäköisin syin tekoon epäiltynä Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa.
 Poliisin saamien tietojen perusteella kovalla vauhdilla ajanut auto törmäsi juuri ennen yliajoa toiseen henkilöautoon. Törmäyksen kohteena olleeseen autoon tuli vaurioita, mutta kuljettaja ei loukkaantunut.
 Ensimmäisen törmäyksen jälkeen auto ajautui jalkakäytävälle törmäten siellä kävelleeseen naiseen ja tämän koiraan. Nainen menehtyi tapahtumapaikalla elvytyksestä huolimatta. Myös koiran todettiin kuolleen törmäyksen seurauksena.
 Henkilöauto poistui tapahtumapaikalta yliajon jälkeen. Vajaan tunnin kuluttua tapahtumasta poliisi otti kiinni epäillyn kuljettajan yksityisasunnosta Kauklahdesta.
 Epäilty on vuonna 1994 syntynyt, poliisille entuudestaan tuttu espoolainen mies. Poliisi jatkaa tapauksen tutkintaa.
 Lue myös:
 Nainen jäi koirineen auton yliajamaksi Espoossa

Nainen ja koira jäivät jalkakäytävällä auton alle Espoossa, kuolivat tapahtumapaikalle – kuskia epäillään muun muassa törkeästä rattijuopumuksesta


Summary: Kallaksesta tulee Viron ensimmäinen naispääministeri.

Viron tulevalle pääministerille Kaja Kallakselle poliitikon elämäntyyli oli tuttua jo kauan ennen omaa poliittista uraa, sillä hänen isänsä Siim Kallas on pitkäaikainen nimimies Viron politiikassa.
 Sunnuntaina tytär päihitti isänsä vaalitulokset: oikeistoliberaalinen reformipuolue sai Kaja Kallaksen johtamana Viron kaikkien aikojen suurimman vaalivoiton ja hän itse äänivyöryn.
 Puolueella on tulevassa parlamentissa eli riigikogussa 34 paikkaa 101:stä, kahdeksan enemmän kuin pääkilpailijalla keskustapuolueella.
 Kallas oli yli 20 000 äänellään näiden vaalien suurin ääniharava ja Viron koko vaalihistoriankin suurimpia.
 Puolueen johtoon vasta viime vuonna
 Tallinnassa syntynyt Kaja Kallas opiskeli lakia Tarton yliopistossa. Asianajajana hän keskittyi kilpailulainsäädäntöön.
 Vuonna 2010 hän päätti kuitenkin ryhtyä politiikkaan. Seuraavana vuonna hän tuli valituksi ensi yrittämällä riigikoguun.
 Vuonna 2014 ura jatkui europarlamenttiin, jossa hän keskittyi etenkin digimarkkinoihin, energia- ja kuluttajapolitiikkaan sekä EU:n ja Ukrainan suhteisiin.
 Viroon hän palasi viime vuonna, kun reformipuolue oli valinnut hänet puheenjohtajakseen. Vastaehdokkaita ei ollut, mutta kritiikkiä moisesta valintatavasta kyllä kuultiin.
 Kallas lukee ja hiihtää
 Kallas rikkoi lasikaton, kun hänet valittiin reformin ensimmäiseksi naispuoliseksi puheenjohtajaksi. Nyt rikkoontuu toinen katto, kun hänestä tulee Viron ensimmäinen naispääministeri.
 Ehkäpä myös hallitus naisistuu, sillä riigikoguun valittiin enemmän naisia kuin koskaan ennen. Riigikogun 101 paikasta he saivat 29.
 Kallas on 43-vuotias. Hän on naimisissa, ja hänellä on kahdeksanvuotias poika aiemmasta parisuhteesta.
 Harrastuksikseen Kallas kertoo blogissaan golfin, hiihtämisen, rullaluistelun ja historian. Ystävät kuvaavat häntä kirja-ahmatiksi, joka herää kukonlaulun aikaan. Kielitaitonsa joukkoon Kallas listaa käyttökelpoisen suomen.
 Poliittisen uransa jo neuvostoaikana aloittanut Siim Kallas (oik.) on tyttärensä tavoin entinen europarlamentaarikko sekä entinen ja nyt uudelleen kansanedustaja.  Hänellä on ollut niin ulko- kuin valtiovarainministerin salkku. Tytär Kaja Kallas panee paremmaksi saadessaan pääministerin viran. Vaali-iltana otetussa kuvassa kolmantena on puoluetoveri, europarlamentaarikko Urmas Paet.  Raigo Pajula / AFP
 Millainen hallituksesta tulee?
 Vaalikampanjassaan Kallas painotti hallitukselle kahta päätavoitetta. Toinen on Viron kansan, kielen ja kulttuurin säilyminen ja toinen on toimiva talous. Reformin tapauksessa se tarkoittaa lujaa luottamusta markkinavoimiin.
 Verotuksessa reformi on vahvasti tasaveron kannalla, mikä voi osoittautua kompastuskiveksi mahdollisissa hallitusneuvotteluissa nykyisen pääministeripuolueen keskustan kanssa.
 Vaali-iltana Kallas sanoi, että hallitus keskustan kanssa ei ole mahdoton ajatus. Toinen vaihtoehto ovat sosiaalidemokraatit ja konservatiivinen Isänmaa.
 Kallas näkee lähtökohtaisesti niiden kanssa enemmän yhteistä kuin keskustan ja aikookin aloittaa hallitusneuvottelut ensin niiden kanssa.
 Kahden suurimman puolueen välejä hiertää myös kieli- ja kansalaisuuspolitiikka. Keskusta olisi valmis poistamaan viron osaamisen edellytyksenä kansalaisuudelle. Samaan ongelmakimppuun liittyy se, missä määrin Viron koululaitoksen on oltava vain vironkielinen.
 Oikeistopopulismi ei puhuttele
 Jo vaalikampanjan aikana Kallas ilmoitti, ettei kansalliskonservatiivisella oikeistopopulistipuolue EKRE:llä ole asiaa hänen hallitukseensa.
 EKRE:n aatteet ovat kaukana Kallaksesta, joka kirjoittaa maahanmuutosta blogissaan näin:
 "Viro ei torju ihmisiä, jotka eivät tosin ole etnisesti virolaisia, mutta haluavat auttaa Viron kehittämisessä ja elää ja tehdä töitä täällä. Olemme ylpeitä siitä, että tänne halutaan tulla, koska vain siten kehitymme. Uusia ajatuksia ei synny, jos vaihtelemme ideoita vain itsemme kaltaisten kanssa."

Kaja Kallas on lasikattoja rikkonut menestyjä


Summary: Pahantahtoinen informaatio- ja vaalivaikuttaminen koettaa lietsoa äänestäjiin ”vaaleilla ei väliä” –asennetta. Eri maiden vaaleja epäillään häirityn jopa 20 kertaa viime aikoina.

Suomi käy kevään eduskunta- ja EU-parlamenttivaaleihin taistellen pahantahtoista ulkopuolista vaalivaikuttamista vastaan.
 Vihamielisen vaalivaikuttamisen maali on demokratian ydin eli vaalitulos. Maan rajojen ulkopuolelta peräisin oleva häirintä koettaa murentaa kohdemaan uskoa demokratiaan ja äänestämiseen.
 Vihamielinen vaalivaikuttaminen ja hybridivaikuttaminen – hakkerointi, vuodot, trollaus, palvelunestohyökkäykset, eripuraa keskusteluun mm. EU- ja ulkomaalaisvastaisuudella – ehdokkaan tai puolueen tuhotarkoitus, äänestysvilkkauden murskaaminen, demokratian halveksunta – "Ei ole olemassa pahaa valtiota, vaan valtioiden tukemaa pahantahtoista vaikuttamista" – Normaalin logiikan häivyttäminen, jälkien tarkka peittäminen – nyk. hybriditilanne kytkeytyy vahvasti Venäjän turvallisuuspolitiikkaan ja Krimin tapahtumiin
 Ulkoministeriön hybridiuhkien torjuntaan erikoistunut suurlähettiläs  Mikko Kinnunen  sanoo, että ulkopuolelta tuleva vihamielinen vaalivaikuttaminen lietsoo eripuraa muun muassa avoimella EU-vastaisuudella ja asenteella: ”Vaaleilla ei väliä”.
 – Maali voi olla tuhota joku ehdokas tai puolue. Päämäärä voi olla myös vähentää äänestysintoa. Vaalit voivat olla väline, jonka avulla koetetaan horjuttaa ihmisten uskoa siihen, mikä on totta ja mikä ei. Onko edes vaalitulos oikea?
 Jarkko Riikonen / Yle
 Maahanmuutto- ja EU-vastaisuus aseina
 Suurlähettiläs Kinnunen on havainnut, että jopa siihen, mistä vaalidebateissa keskustellaan, voidaan yrittää vaikuttaa ulkopuolelta.
 –Pyritään tuomaan vaalikeskusteluun joitakin hajottavia teemoja. Tai vaikkapa vaikeita turvallisuuspoliittisia kysymyksiä siten, että ehdokkaat pystyisivät vastaamaan vain yhdellä lailla.
 Pakolaisuus, hallitsematon maahanmuutto ja ulkomaalaisviha ovat teemoja, joilla yhteiskuntaa pyritään polarisoimaan sekä heikentämään EU:ta.
 Ruotsin vaalien aikaan esimerkiksi venäläinen uutiskanava RT ja Sputnik-media uutisoivat, että Ruotsi on ajautumasssa muuttoliikkeen seurauksena sekasortoon.
 Henrietta Hassinen / Yle
 – Tavoite on vähentää ihmisten luottamusta viranomaisiin ja yhteiskunnan toimivuutta. Käytännön keinoina on koettu ainakin trollausta ja ulkomaaalaisvastaisuutta vaalivaikuttamisessa.
 Vaan kaikkea kannata kannata "hybridisoida".
 – Kaikki ei tule ulkopuolelta. Kykenemme "vaikuttamiseen" myös ihan kotimaisin voimin. Kaikkea ei kannata katsella hybridilinssien läpi.
 Suomessa vaikkapa pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) vuotohuoli viime kesältä voisi olla esimerkki niin sanotusta ylihybridisoinnista. Pääministeri tulkitsi perustuslakivaliokunnan kotoisen  sote-vuodon olleen hybridiuhka.
 Lietsotaan eripuraa, jotta poliitikot horjuisivat vaikkapa turpo-päätöksissä
 Mikko Kinnunen sanoo, että ulkopuolinen hybridivaikuttaja sotkee tilannekuvaa esimerkiksi väärin tiedoin. Tavoitteena on, että poliitikkojen ja viranomaisten olisi vaikeata tehdä päätöksiä.
 – Koetetaan saada aikaan riitoja, jotteivät päättäjät esimerkiksi kykenisi tekemään turvallisuuden kannalta tarpeellisia päätöksiä.
 Suojelupoliisin joulukuisessa  Kansallisen turvallisuuden katsauksessa  todetaan, että  Suomi on aktiivisen hybridivaikuttamisen kohde.
 Hybrivaikuttamisella koetetaan kaventaa kansallista itsemääräämisoikeutta.
 Supon mukaan ”Valtiollisten toimijoiden valmius käyttää voimakkaita vaikuttamiskeinoja tavoitteidensa edistämiseen säilyy korkeana."
 – Itse katson, että meidän täytyy valitettavasti varautua siihen, että tällainen vaikuttaminen tulee jatkumaan, sanoo Kinnunen.
 Trollein, botein ja valhein demokratian kimpussa
 Hybridivaikuttamisella pyritään jakamaan ihmisiä "meihin" ja "heihin". Se luo ja syventää yhteiskunnallista vastakkainasettelua.
 Niin sanottua trollaamista on nähty paljon viimeisten vuosien aikana. Esimerkiksi yhteisöpalvelu Twitter julkaisi syksyllä 2018 avoimena datana  yli kymmenen miljoonaa tviittiä, joiden uskotaan liittyvän valtioiden levittämään propagandaan.
 Viestit ovat peräisin niin sanotuista trollitehtaista. Trollitehtaiden englanninkielisillä viesteillä on pyritty vaikuttamaan muun muassa Britannian kansanäänestykseen EU-erosta ja Yhdysvaltain presidentinvaaleihin.
 Hybridisuurlähettiläs Mikko Kinnnunen kertoo, että myös Ruotsin vaaleissa käytettiin automatisoituja twitter-tilejä eli botteja.
 – Hybridivaikuttaminen on lisääntynyt uusien teknologioiden ja medioiden myötä. Sosiaalisen median keskusteluissa pyrittiin bottien avulla saamaan näkyvyyttä halutuille keskusteluille.
 Kinnunen luottaa siihen, että suomalaiset ajattelevat omilla aivoillaan.
 Antti Haanpää / Yle
 – En usko, että ihmisiä pystytään ihan kauheasti vetämään nenästä. On kuitenkin syytä olla tarkkana, millaisia keskusteluja somessa leviää ja millaisia keskusteluja itse levittää
 Silmät avautuneet Krimin tapahtumien myötä
 Vihamielinen vaalivaikuttaminen on peräisin kohdemaan rajojen ulkopuolelta.
 Vuosi 2014 eli Krimin tapahtumat avasivat monien silmät vaalivaikuttamista laajempaan ilmiöön, ns. hybridivaikuttamiseen. Hybridivaikuttamisella oli toki iskettu jo aiemmin esimerkiksi Viron Pronssisoturi-patsaskiistaan liittyvissä kyberhyökkäyksissä.
 Mikko Kinnusen mukaan on useita valtioita, jotka ovat ylittäneet laillisuuden rajan ja rikkovat hybrivaikuttamisella kansainvälisiä sopimuksia.
 – Turvallisuudessamme on tapahtunut muutos vuodesta 2014 alkaen, kun Venäjä liitti laittomasti Krimin itseensä ja kun Itä-Ukrainassa käynnistyi sota. Euroopassa monet hybriditapaukset on nähty osana Venäjän toimintaa.
 Kinnunen korostaa, että torjumme pahantahtoista ulkoista vaikuttamista. Hybridiuhkien torjunta ei sinällään kohdistu suoraan mitään valtiota vastaan.
 Nykyisenkaltaisen vaalivaikuttamisen lasketaan taas alkaneen vuodesta 2016.

 – Vaalivaikuttamiseen huomiomme alkoi kiinnittyä Iso-Britannian EU-kansanäänestyksessä ja sitten Yhdysvaltojen presidentinvaaleissa. Sen jälkeen epäilyjä epätoivotusta vaalivaikuttamisesta ja ulkoisesta vihamielisestä puuttumisesta on havaittu ehkä 20 eri vaalissa.
 Normaalin logiikan hämärtäminen eli puutaheinää "tosissaan"
 Hybridivaikuttaminen jättää usein epäselväksi, kuka on häirinnän takana. Hybrivaikuttamiseen kuuluu syyllisyyden kiistäminen ja normaalin logiikan häivyttäminen.
 Venäjä muun muassa on kieltänyt pontevasti valtiollisen sekaantumisen Yhdysvaltain presidentinvaaleihin. Presidentti  Putin sanoi taannoin syyllisten löytyvän niin sanottujen patrioottisten hakkereiden parista .
 Suurlähettiläs Mikko Kinnunen korostaa uudelleen, että ei ole olemassa ”pahaa valtiota”, vaan pahantahtoista vaikuttamista.
 Kuka sitten on ilmiön takana? Pariin otteeseen Suomi, EU ja muut toimijat ovat sanoneet ääneen, että pahantahtoinen toiminta on peräisin Venäjältä.
 – Esimerkiksi viime marraskuussa totesimme, että meihin suuntautunut  GPS-häirintä oli peräisin Venäjän  alueelta.
 Marraskuinen GPS-häirintä oli Venäjältä peräisin olevaa hybridivaikuttamista. Tapani Leisti / Yle
 – Viime vuonna toinen tällainen "syyksi lukeminen" liittyy Salisburyn myrkytystapaukseen. Suomi osana EU:ta tuomitsi myrkyttämisen voimakkaasti ja totesi, että mitä suurimmalla todennäköisyydellä teko oli peräisin Venäjältä.
 Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov on hiljan  kiistänyt jyrkästi väitteet  Norjaan ja Pohjois-Suomeen kohdistuneesta gps-häirinnästä.
 EU:ssa varaudutaan nyt tuleviin eurovaaleihin keväällä 2019. Lisäksi vuoteen 2020 mennessä jäsenmaissa äänestetään noin 50 kansallisissa vaaleissa, joten moniaalla on varauduttava disinformaatiokampanjoihin.
 Myös Euroopan Unionin disinformaation vastainen toimintasuunnitelma kertoo ulkomaisten valtiollisten toimijoiden käyttävän yhä enemmän disinformaatiota vaikuttaakseen yhteiskunnallisiin keskusteluihimme:
 "Venäläisten lähteiden tuottamasta ja levittämästä disinformaatiosta on raportoitu useiden vaalien ja kansanäänestysten yhteydessä
 Myös Sipilä ja Löfven puivat vaalikampanjoiden suojaamista
 Hybridiuhkien torjuminen kuuluu yhteiskunnan kovaan ytimeen – on osa ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa.
 Esko Jämsä / AOP
 Esimerkkinä Mikko Kinnunen mainitsee Suomen ja Ruotsin pääministereiden tapaamisen.
 Pääministeri Juha Sipilän ja  Stefan Löfvenin  tapaamisessa yksi keskustelunaiheista oli hybridiuhat, sillä Ruotsilla on tuore tuntuma vaalivaikuttamisesta. Suomessakin poliittinen kenttämme kuumenee päivä päivältä.
 – Kun on nähty, miten esimerkiksi vaalikampanjoiden tiedostoihin on laittomasti tunkeuduttu ja varastettu ehdokkaan tai puolueen lokaan vetävää tietoa, kehotetaan puolueita suojaamaan tiedostonsa.
 Kinnunen sanoo, että nykytilanteessa kehotetaan varautumaan myös palvelunestohyökkäyksiin.
 Ruotsissa esimerkiksi media sitoutui faktantarkastukseen.
 – Myös meillä ja vaalien taustalla saattaa olla samanlaista toimintaa kuin Ruotsissa. Vaalivaikuttamisesta ja sen torjunnasta ei saa kuitenkaan tulla vaalien pääasia. Jos näin kävisi, mahdollinen vaalien ulkopuolinen taho olisi päässyt tavoitteeseensa.
 Lue lisää:
 Puolueet ja vaalikoneisto varautuvat someoperaatioihin – pelissä on luottamus järjestelmään
 Riski Suomen vaaleihin kohdistuvasta hybridivaikuttamisesta on kasvanut: "Varmasti kaikkien huulilla on Venäjä"
 Mikko Kinnunen on uusi hybridisuurlähettiläs – tehtävänä vahvistaa hybridiuhkien torjuntaa

Tavoitteena puolueiden tuho ja demokratian murentaminen – näin vihamielinen vaalivaikuttaminen uhkaa myös Suomen vaaleja