Summary: Oman maanpuolustuksen hyöty ja suhteet Yhdysvaltoihin keskeisiä tavoitteita, vaikka sitä ei usein sanota.

Suomen omat turvallisuuspoliittiset tavoitteet Afganistanissa on saavutettu, vaikka maan vakauttamiseen pyrkivä laaja kansainvälinen operaatio ei ole vastannut odotuksia. Näin päättelevät Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Charly Salonius-Pasternak  ja oikeustieteen tohtori  Klaus Ilmonen  tänään torstaina julkaistussa kommentissaan.
 – Suomi on hankkinut poliittista pääomaa keskeisiin ulko- ja turvallisuuspoliittisiin tavoitteisiin, kirjotitavat tutkijat kommentissa.
 Onnistumisista kommentissa mainitaan kaksi saavutusta. Suhteita sotilasliitto Natoon ja etenkin Yhdysvaltoihin on vahvistettu ja kehitetty. Osallistuminen on tukenut myös Suomen oman maanpuolustuksen kehittämistä.
 Kommentissa ei kumpaakaan eritellä terkemmin, mutta sotilassuhteista käy esimerkiksi vaikkapa amerikkalaisten joukkojen osallistuminen sotaharjoituksiin Suomen maaperällä.
 Omalle maanpuolustukselle Afganistanista on saatu esimerkiksi koulutusta ja "käytännön harjoitusta" ilmatulenjohtotoiminnassa. Ilmatulenjohtoa on se, kun maavoimien mukana oleva sotilas ohjaa ilmaiskuja kohteisiinsa maavoimien tueksi.
 Hyötyä puolustusvoimien koulutukselle on ollut myös yleensä toiminnasta sotaa muistuttavissa olosuhteissa.
 Syy, josta ei paljoa puhuta
 Suomalaisia joukkoja on ollut Afganistanissa vuodesta 2002 saakka. Edellisen vuoden lopulla Yhdysvaltojen johtama sota oli kaatanut Afganistanin Taliban-hallinnon. Sen jälkeen luotiin suuri kansainvälinen kriisinhallintaoperaatio, jonka tarkoituksena oli vakauttaa tilanne maassa.
 Alkuperäinen ISAF-operaatio päättyi vuonna 2015, minkä jälkeen Afganistanin vakauttamista ja sen hallinnon tukemista on yritetty Naton johtamalla Resolute Support -nimisellä operaatiolla. Se jatkuu edelleen, ja Suomesta siinä on mukana noin 60 henkilöä.
 Resolute Supportin aikana suomalaiset ovat tarjonneet neuvonta- ja koulutusapua Afganistanin omalle armeijalle.
 Suomalainen sotilas afganistanilaisella kylänraitilla. Puolustusvoimat
 Suomalaisia sotilaita on kaatunut Afganistanissa kaksi. Suomalaisten lailla Pohjois-Afganistanissa toimineita ruotsalaisia on kaatunut viisi. Virolaiset ovat joutuneet Etelä-Afganistanissa kovempiin taisteluihin, ja heitä on kaatunut yhdeksän.
 Salonius-Pasternak ja Ilmonen toteavat, että Yhdysvaltain-suhteiden vahvistaminen ja oman puolustuksen kehittäminen ovat olleet keskeisiä syitä suomalaissotilaiden lähettämiselle Afganistaniin. Tätä ei julkisuudessa kuitenkaan usein sanota.
 Julkisessa keskustelussa Suomessa – ja myös Ruotsissa – on korostettu sitä, että Afganistanissa ollaan edistämässä demokratiaa ja ihmisoikeuksia.  Ulkoministeriön mukaan  tuloksia onkin saatu varsinkin tyttöjen ja naisten aseman parantamisessa.
 Ulkopoliittisen instituutin tutkijoiden mukaan Afganistanin yhteiskunnan kehittämisessä Suomen panoksen merkitys on usein vähäinen.
 Sota, joka ei onnistunut
 Kriisinhallintaoperaatiot tai niiden rinnalla koko ajan jatkunut Yhdysvaltain johtama sota Taliban-sissejä vastaan eivät ole tuoneet rauhaa eikä vakautta Afganistaniin. Viime vuosien aikana Taliban on jälleen vahvistunut, ja Afganistanin armeijan ja poliisin miestappiot ovat kasvaneet rajusti. Yksin viime vuonna Talibanin ja nyttemmin myös Isisin iskuissa kuoli noin 3 000 siviiliä.
 Afganistanilainen sotilas pommi-iskun jälkien edessä Bagramissa 11. joulukuuta 2019. Hedayatullah Amid / EPA
 Taliban on jo vuosikaudet pystynyt iskuillaan horjuttamaan kansan luottamusta maan hallitukseen – jonka korruptio ja huono hallinto ovat horjuttaneet sitä lisää.
 Salonius-Pasternakin ja Ilmosen mukaan Taliban olisi pitänyt ottaa alusta lähtien mukaan poliittiseen prosessiin Afganistanin rauhoittamiseksi. Talibanin kanssa on alettu käydä sodan lopettamiseen tähtääviä neuvotteluja vasta viime vuodesta lähtien.
 Yhdysvallat pyrkii vähentämään joukkojaan Afganistanista, mutta Talibanin kiihtyneiden hyökkäysten vuoksi joukkojen lähtö on hidastunut.
 Alkuviikosta  The Washington Post  -sanomalehti paljasti, että Yhdysvaltain armeija on koko sodan ajan kaunistellut sotatilannetta poliitikoille ja yleisölle. Lehden saamien asiakirjojen mukaan sotilaat ovat jo kauan tienneet, että sotaa ei voi voittaa.

Tutkijat: Suomi on saavuttanut tavoitteensa Afganistanissa, vaikka maassa ei vieläkään ole rauhaa eikä demokratiaa


Summary: Mimmit koodaa -hanke rohkaisee naisia opettelemaan koodausta.

Suomalainen Mimmit koodaa -ohjelma on palkittu EU:n tasa-arvokilpailussa. Ohjelma sai neljännen palkinnon.
 Euroopan talous- ja sosiaalikomitea jakaa palkinnon ohjelmille tai hankkeille, jotka toimivat sukupuolten välisen tasa-arvon puolesta EU-maissa. Tämän vuoden kilpailun teema oli saada enemmän naisia Euroopan yhteiskunta- ja talouselämään.
 Mimmit koodaa -ohjelman ideana on kannustaa ohjelmistoalasta kiinnostuneita naisia opettelemaan koodaamista. Koulutukset ovat maksuttomia, eikä naisilta edellytetä aiempaa koodauskokemusta. Mukana on 40 yritystä.
 Kilpailussa viisi parasta ehdokasta palkittiin. Ensimmäiseksi tullut sai 14 000 euroa ja loput neljä kukin 9 000 euroa.
 Ehdokkaita kilpailussa oli yli 170.
 Lue myös:
 Naisista halutaan koodareita – aikuisilla naisilla on ohjelmoinnissa tarvittavaa ongelmanratakaisukykyä
 Kilpailu koodareista on nyt veristä: pelkkä kova palkka ei riitä, vaan työntekijöitä houkutellaan myös parturipalveluilla ja nimikko-oluella

Suomalainen Mimmit koodaa -ohjelma palkittiin EU:n tasa-arvokilpailussa


Summary: Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyö syvenee. Mitä on luvassa ja minkälaisia terveisiä puolustusministerillä on Washingtonin-matkaltaan? Ykkösaamussa on vieraana  puolustusministeri Antti Kaikkonen.

Puolustusministeri on luvannut uutisia Suomen ja Ruotsin puolustusyhteistyön syventämisestä "kun lumi on maassa". Joko nyt on uutisia tiedossa?
 Entä minkälaisia terveisiä Kaikkosella on Washingtonista, josta hän palasi aiemmin viikolla? Yhdysvaltain sitoutuminen Euroopan puolustamiseen on ollut keskeinen puheenaihe Trumpin kaudella. Miltä näyttävät transatlanttiset suhteet?
 Suomen hävittäjähankinnat etenevät ja ehdokaskoneet saapuvat alkuvuodesta Tampereelle testattavaksi. Minkälainen puolustuspoliittinen ratkaisu tulevan hävittäjän valinta on?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 14.12 klo 10.05 on puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).  Sakari Sirkkanen  haastattelee.
 Kaikkoselle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Antti Kaikkonen: Mitä haluat kysyä?


Aluehallintovirasto on puuttunut useiden kuntien ja kuntayhtymän toimintaan lastensuojelun palvelutarpeen arvioinnissa.
 Osassa kuntia lastensuojelun palvelutarpeen arvioinnin käsittely viivästyy, koska sosiaalityöntekijöitä ei ole riittävästi ja lastensuojeluilmoituksia tehdään entistä herkemmin. Ongelmia aiheuttaa myös työntekijöiden suuri vaihtuvuus.
 Aluehallintovirasto antoi lastensuojelun määräaikavalvonnasta huomautuksen Hämeenlinnalle, Sipoolle ja Lohjalle. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymää käskettiin kiinnittämään asiaan huomiota Asikkalan ja Orimattilan osalta. Kymenlaakson sote-kuntayhtymä Kymsotelle avi esitti arviointia ja ohjausta Haminan, Kotkan ja Pyhtään osalta. Myös Perusturvakuntayhtymä Karviaiselle esitettiin arviointia ja ohjausta Vihdin ja Karkkilan osalta.
 Forssan seudun hyvinvointikuntayhtymälle lähetettiin asiasta ohjauskirje.
 Määräaikaylitykset ilmenivät kuntien vastauksista THL:n lakisääteiseen kyselyyn ajanjaksolta lokakuusta 2018 maaliskuuhun 2019. Lastensuojelulain mukaan palvelutarpeen arviointi on aloitettava seitsemän arkipäivän kuluessa, ja arviointiselvitysten tulee olla valmiita kolmen kuukauden kuluessa asian vireille tulosta, eli ilmoituksen kuntaan saapumisen ajankohdasta.
 Järjestelmiä ei osata käyttää
 Henkilöstöongelmien lisäksi määräaikojen tilastoinnissa toistuvat vuodesta toiseen tietojärjestelmien käytön osaamiseen liittyvät ongelmat, jotka kuntien selvitysten mukaan aiheuttavat virheellisesti osan ylityksistä.
 Lisäksi muussa lastensuojelun valvonnassa on käynyt ilmi, että joissakin kunnissa palvelutarpeen arvioinnin kolmen kuukauden määräaikaa on alettu laskea ajankohdasta, jolloin ilmoituksen johdosta on päätetty ryhtyä arvioimaan lastensuojelutarvetta.
 Myös palvelutarpeen valmistumisen määrittelyssä on menetelty virheellisesti. Lastensuojelun palvelutarpeen arviointi on katsottava valmiiksi vasta, kun asiakas on saanut kirjallisen yhteenvedon asiassaan.

Lastensuojelulakia ei ehditä noudattaa, koska työntekijöitä on liian vähän – avi puuttui usean kunnan toimintaan


Summary: Lagarde kertoo rahapolitiikan linjauksista klo 15:30 alkaen. Miten uusi pääjohtaja linjaa kauttaan, Yle seuraa tiedotustilaisuutta suorana.

Euroopan keskuspankin 25-jäseninen neuvosto tapaa ensimmäistä kertaa ranskalaisen  Christine Lagarden  johtamana Frankfurtissa.
 Neuvostoon kuuluvat pankin kuusi johtokunnan jäsentä ja 19 jäsenmaan kansallisten pankkien pääjohtajat. Suomesta kokoukseen matkusti Suomen Pankin  Olli Rehn . Neuvosto on euroalueen rahapolitiikan korkein päättävä elin ja määrää muun muassa talletuskoroista.
 Neuvoston rahapolitiikan päätös julkaistaan ennen kello kolmea Suomen aikaa. Sen jälkeen Lagarde pitää ensimmäisen lehdistötilaisuutensa uudessa roolissaan.
 Mitä Lagardelta odotetaan?
 Lagarde alkaa johtaa rahapolitiikkaa vaikeassa tilanteessa. Keinovalikoima on käytännössä käytetty loppuun, kun EKP on kehittänyt tukipaketteja  niin valtioille kuin pankeillekin . Uusia ideoita tarvitaan.
 Taloudessa eletään epävarmoja aikoja esimerkiksi kauppasotien ja tammikuussa uhkaavan brexitin vaikutusten vuoksi. Samaan aikaan EKP:n neuvosto on  poikkeuksellisen erimielinen  tavasta, jolla ongelmia pitäisi ratkoa.
 Miten Lagarde poikkeaa edeltäjistään?
 Toisin kuin edeltäjillään, Lagardella ei ole keskuspankkitaustaa eikä hän ole ekonomisti. Hän on koulutukseltaan juristi.
 Lagarde on kuitenkin tehnyt komeaa uraa politiikassa ja kansainvälisessä taloudessa: hän on istunut kuusi vuotta Ranskan hallituksissa ja ollut kahdeksan viime vuotta Maailman valuuttarahaston IMF:n pääjohtajana edeltäjänsä  Dominique Strauss-Kahnin  jouduttua eroamaan  skandaalin saattelemana .
 Lagarden poliittisen taustan arvioidaankin tulevan  tarpeeseen juuri nyt . Hänen verkostonsa ovat laajat, hän on tottunut välittäjä ja neuvottelija ja hän on vaikuttanut monen kansainvälisen  talouskriisin  ratkaisuun.
 Hän on kertonut aloittavansa uudessa roolissaan tiimityöskentelyllä, jossa on varaa olla myös eri mieltä. Kun päätös on sitten saatu valmiiksi, sen toteuttamiseksi pitää päättäjien toimia yhdessä.
 Christine Lagarde neuvotteli Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajan paikalta raiskausepäilyjen vuoksi eronneen Dominique Strauss-Kahnin kanssa alkuvuonna 2011. Muutamaa kuukautta myöhemmin Lagarde ilmoitti asettuvansa ehdolle IMF:ään.  Ian Langsdon / EPA
 "Kun ajat ovat todella huonot, kutsukaa nainen"
 Lagarde on rikkonut useita lasikattoja: hän oli ensimmäinen nainen niin Ranskan valtiovarainministerinä, IMF:n pääjohtajana kuin nyt EKP:n pääjohtajanakin.
 Noustessaan IMF:n johtoon Lagarde arvioi  Quartz-lehden haastattelussa , että todella vaikeisiin rooleihin tarvitaan naisia.
 – Kun tilanne on todella paha, kutsukaa nainen pelastamaan, Lagarde sanoi.
 Miehet saattavat pelätä toimia tilanteessa, jossa on käytännössä mahdoton onnistua: he voivat pelätä maineensa menettämistä tai epäonnistumista. Tilanteesta käytetään nimitystä lasijyrkänne (engl.  glass cliff ).
 Heinäkuussa  Lagarde arvioi,  että naisten pitäisi käyttää lasijyrkänteitä rohkeasti hyödykseen.
 – Kun taloustilanne on todella heikko, kun budjetit ovat räjähtäneet käsiin, silloin naisilla on mahdollisuus. Kuten erään afrikkalaisen maan keskuspankkiiri kuvaili minulle: miehet sotivat ja naiset keräilevät palaset.
 MustRead-verkkojulkaisu arvioi  myös  Sanna Marinin  (sd.) nousua Suomen pääministeriksi eräänlaiseksi lasijyrkänne-tilanteeksi.
 Miten EKP muuttuu Lagarden johdossa?
 Siinä missä Lagarden edeltäjä, italialainen  Mario Draghi,  suututti saksalaiset koronlaskuilla ja isoilla osto-ohjelmilla, Lagarden uskotaan pyrkivän rakentamaan siltoja. Euroalueen velkakriisin vuosina hän esimerkiksi muodosti läheisen työyhteyden Saksan tuolloiseen valtiovarainministeriin  Wolfgang Schäubleen , joka on tiukka talouskurin kannattaja.
 Lagarde haluaa myös arvioida keskuspankin strategiaa uudelleen ja selvityttää rahapolitiikan vaikutuksia esimerkiksi inflaatioon tarkemmin. Samaa on esittänyt Olli Rehn.
 Lue lisää:   Maailma muuttui, keskuspankit ovat jääneet jälkeen – Suomen Pankin Olli Rehn haluaa uudistaa rahapolitiikan työkalupakkia .
 Lagarde aikoo tuoda myös ilmastonmuutoksen vastaiset toimet osaksi EKP:n päätöksentekoa. Kriitikkojen mielestä se altistaisi keskuspankin liiaksi politiikalle, eikä Lagarde enää viime aikojen esiintymisissään ole pitänyt ilmastotoimia yhtä näkyvästi esillä kuin vielä alkukesästä nimityksensä yhteydessä.
 Rahapoliittinen selvitystyö aloitetaankin todennäköisesti heti ensi vuoden alussa. Selvitykselle on juuri nyt sopivan rauhallinen hetki: EKP:lta ei odoteta suuria toimenpiteitä lähikuukausina. Markkina-analyytikot ennustavat pankin pitävän korot ja elvytysohjelmat ennallaan ensi vuonna.
 Lagarde on sanonut myös haluavansa kansantajuistaa pankin viestintää. Keskuspankkien kieli on koukeroista ja vaikeaa. Tänään tiedotustilaisuudessa nähdään, miten Lagarde rahapoliittisista linjauksista kertoo.

Rahapolitiikan valta vaihtuu Euroopassa tänään, kun Christine Lagarde vetää ensimmäisen EKP-kokouksen –  Onko hän uusi nainen lasijyrkänteellä?


Summary: Maustetytöt jäivät ilman Vuoden tulokas -ehdokkuutta. Raadin jäsen Renaz Ebrahimi sanoo, että keskustelu yhtyeen sanoituksista oli erittäin tarpeen myös Emma-tuomaristossa.

Emma-palkintojen ehdokkuudet nousivat puheenaiheeksi jo ennen niiden julkaisemista.  Rumba-lehti uutisoi , että komeetan lailla suomalaiselle musiikkikentälle tänä vuonna noussut Maustetytöt olisi jäämässä ilman ehdokkuutta Vuoden tulokas -kategoriassa rasistisen ilmauksen takia.
 Yksi tuomariston jäsenistä oli nostanut keskustelussa esille yhtyeen kappaleen  Tein kai lottorivini väärin , jonka varhaisessa versiossa käytettiin n-sanaa. Duon asettaminen ehdolle Vuoden tulokas -kategoriassa oli henkilön mukaan rasismin normalisointia. Ehdokkuutta ei näin ollen olisi tulossa.
 Näin kävikin. Nyt palkintoehdokkuuksien julkaistamisen jälkeen Maustetytöt kohun keskelle nostanut tuomariston jäsen  Renaz Ebrahimi  on tullut itse esiin omalla puheenvuorollaan YleX:n kirjoituksessa.
 Renaz Ebrahimi on vapaa toimittaja, joka on tehnyt toitä YleX:n lisäksi Yle Kioskin, Bassoradion ja Radio Helsingin riveissä.
 – Halusin kirjoittaa kommentin, koska nyt käyty keskustelu tuntui yksipuoliselta ja mustavalkoiselta. Halusin tuoda omat perusteluni esiin, Ebrahimi sanoo.
 Torstaina julkaistuissa Emma-ehdokkuuksissa Maustetytöt ei ole mukana Vuoden tulokas -listalla. Yhden ehdokkuuden kaksikko sai esikoisalbumistaan  Kaikki tiet vievät Peltolaan  Kriitikon valinta -kategoriassa.
 Lue myös:   JVG kahmi eniten Emma-ehdokkuuksia
 Ebrahimi kirjoitaa, että hänen mielestään Maustetytöt ei pyytänyt n-sanan käyttämistä varsinaisesti anteeksi ja ei kantanut vastuuta asiassa loppuun asti. Ebrahimin mielestä piiloutuminen tietämättömyyden taakse ja anteeksi pyytämisen puuttuminen normalisoi rasismia ja tekee siitä arkipäiväistä.
 Toimittaja nostaa esiin myös sen, että hän on tiettävästi Emma-raadin historiassa ensimmäinen ruskea ihminen. Hän arvelee, että tämän takia rasismiin liittyvät asiat eivät ole aikaisemmin nousseet esiin tuomaroinnissa.
 – Valkoisen musiikkitoimittajan voi olla vaikea tajuta, miltä tuntuu, kun n-sanan käyttäminen ei ole kunnon anteeksipyynnön arvoista, Ebrahimi kirjoittaa.
 Tero Ylioja / Yle
 Ebrahimi pitää valitettavana sitä, että Emma-raadissa käydyt keskustelut vuotivat julkisuuteen, sillä tuomaristoon kuuluvilla on lupa puhua asioista vasta kun ehdokkuudet on julkaistu.
 Toimittajan mielestä julkisuudessa annettiin myös väärä kuva tuomarointitilanteesta. Hän koki, että hänen kommenttejaan oli otettu irti kontekstista, jotta ne näyttäisivät raflaavilta.
 Ebrahimin mukaan on ollut virheellistä väittää, että hän yksin oli avaamassa keskustelua Maustetytöistä.
 – Tein tuomaristossa puheenvuoron muiden joukossa ja asiasta äänestettiin. On ollut harhaanjohtavaa kaataa asia yhden ihmisen niskaan.
 Renaz Ebrahimi on iloinen, että Emma-tuomaroinnin seurauksena  Maustetytöt pyysivät lopulta anteeksi.
 Hänen mielestään on myös merkittävää, että Emma-raati pystyi ottamaan kantaa yhteiskunnallisesti tärkeään asiaan. Varsinkin kun Suomessa musiikkipiirit ovat pienet ja kynnys hankalista asioista keskustelemiseen on korkea.
 – Toivoisin, että tämä rohkaisisi keskustelemaan vaikeista asioista laajemminkin yhteiskunnassa.

Maustetytöt kohun keskelle nostanut Emma-raadin jäsen:  “Valkoisen musiikkitoimittajan voi olla vaikeaa tajuta, miltä tuntuu, kun n-sanan käyttäminen ei ole kunnon anteeksipyynnön arvoista”


Summary: Selvittely poikkeuksellisen räjähdyksen syystä jatkuu.

Nammo AS ryhtyy tekemään osan Laukaan Vihtavuoren tehtaansa polttokokeista yhdessä puolustusvoimien kanssa.
 – Meillä on selkeä linjaus, että jatkossa testit tehdään tehdasalueen ulkopuolella, sanoo Nammo Vihtavuori Oy:n toimitusjohtaja  Ilkka Heikkilä .
 Siiron taustalla on  eilinen räjähdys , joka tärisytteli taloja kymmenien kilometrien päässä ja rikkoi ikkunoita tehtaan alueella. Tiedossa ei ainakaan vielä ole, että räjähdys olisi aiheuttanut vahinkoa tehdasalueen ulkopuolella.
 Räjähdyksen syyn selvittely jatkuu, mutta vielä ei ole mitään tietoa, miksi ruutipakkaus odotusten vastaisesti otti ja räjähti.
 – Olemme tehneet vastaavanlaisia kokeita aikaisemminkin, mutta syystä tai toisesta tällä kertaa kävi näin, sanoo Heikkilä.
 Eilisen kaltaisia kokeita on tehty Vihtavuoressa, mutta harvoin, kerran pari vuodessa.
 Jatkossakin Vihtavuoren tehdasalueella poltetaan muun muassa ruutijätettä.

Nammo ryhtyy tekemään osan polttokokeista yhdessä puolustusvoimien kanssa – taustalla eilinen yllätysräjähdys


Summary: Rasismi-kohun keskelle joutunut Maustetytöt sai ehdokkuuden ainoastaan Kriitikoiden valinta -kategoriassa.

Musiikkialan Emma-palkintojen ehdokkuudet on julkistettu. Eniten ehdokkuuksia keräsi JVG, kaikkiaan kuusi.
 Duo on ehdolla vuoden pop- ja vuoden yhtye -palkintojen saajaksi,  Ikuinen vappu  -kappale kilpailee vuoden biisin ja musiikkivideon palkinnoista ja  Rata/Raitti  on ehdolla vuoden albumiksi. JVG on mukana myös yleisöäänestyksessä, jossa valitaan vuoden artisti tai yhtye.
 Mielenkiintoista on se, että popimpaan suuntaan musiikkiaan sorvannut rap-duo ei ole ehdolla Vuoden rap ja R&B -kategoriassa.
 Lue myös:   JVG rikkoo ennätyksiä Spotifyssa – "Aikamoista vappua viimeiset yhdeksän vuotta on ollut"
 Viiteen Emma-ehdokkuuteen ylsivät  Chisu ,  Gettomasa ,  Ellinoora  ja  Lauri Tähkä .
 Kaikki ehdokkaat löytyvät  Emma-gaalan nettisivuilta .
 Maustetytöille vain yksi ehdokkuus
 Emma-gaalan ehdokkuuksista nousi etukäteen kohu liittyen vuoden isoimpaan tulokkaaseen Maustetyttöihin.  Rumba-lehti uutisoi , että  Anna  ja  Kaisa Karjalaisen  muodostama duo jäisi ilman ehdokkuuksia, sillä yksi Emma-gaalan raadin jäsen vastusti heidän asettamistaan ehdolle Vuoden tulokas-kategoriassa yhden kappaleen rasistisen ilmauksen takia.
 Lue myös:   Rumba: Maustetytöt jäämässä ilman Emma-ehdokkuuksia – syynä kappaleen varhaisversiossa käytetty rasistinen ilmaus
 Lopullisella ehdokaslistalla Maustetytöt eivät ole ehdolla vuoden tulokkaaksi. Duo sai kuitenkin yhden Emma-ehdokkuuden. Heidän esikoisalbuminsa  Kaikki tiet vievät Peltolaan  kisaa Kriitikoiden valinta -palkinnosta.
 Maustetytöt tulivat musiikkikentälle ryminällä. Kesällä yhtye esiintyi suurimmilla festivaaleilla, kuten Ruisrockissa. Rosa Huuska / Yle
 Tänä vuonna Emma-palkintoja jaetaan 23 eri katogoriassa. Emma-gaala järjestetään 8.2. Helsinki areenassa ja siellä esiintyvät muun muassa  Olavi Uusivirta  ja  Anna Puu  duona sekä ensi kesänä festivaalilavoille palaava Tehosekoitin.

JVG kahmi eniten Emma-ehdokkuuksia


Summary: Hallitus on toteuttamassa palautusoperaatiota, josta vallitsee hallituksen sisällä repivä erimielisyys, arvioi toimittaja Eero Mäntymaa.

Sanna Marinin  (sd.) hallitus on tätä kirjoittaessa hieman yli kahden vuorokauden ikäinen. Ja jo nyt ensimmäisen suuren päätöksensä – ja samalla ensimmäisen poliittisen kriisinsä – edessä.
 Päätös koskee Syyrian al-Holin leirillä olevien suomalaisten naisten ja lasten palautusta.
 Kysymys kuuluu:  Haluaako hallitus palauttaa leirillä olevat suomalaiset kotimaahansa vai ei?
 Kysymys voi kuulostaa absurdilta. Kaikki uutisia seuraavat tietävät, että ulkoministeriön johtamaa palautusoperaatiota on valmisteltu pitkään ja pitkälle. Niin pitkälle, että yhden suunnitelman mukaan leirillä olevat muutama kymmenen lasta ja kymmenen naista  olisi tuotu Suomeen tällä viikolla .
 Marinin uunituore hallitus tai sitä edeltänyt  Antti Rinteen  (sd.) hallitus ei kuitenkaan ole missään vaiheessa tehnyt yhteistä päätöstä siitä, keitä leiriltä tuodaan, ja miten. Asia on poliittisesti merkittävä, ja siksi päätöksen puute on kasvava ongelma. Sekä itse operaatiolle, mutta myös hallituksen toimintakyvylle.
 Miksi päätöstä ei sitten ole kuulunut?
 Todennäköisesti siksi, koska hallituspuolueet eivät ole asiasta yksimielisiä.
 "Hiljainen hyväksyntä" ei tarkoita laajaa hyväksyntää
 Pääministeri Marinin mukaan ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) valitsemalla toimintalinjalla on  "hallituksen hiljainen hyväksyntä".  Epämääräinen ilmaisu viittaa hallituksen 31. lokakuuta pitämään iltakouluun, jossa ulkoministeri Haavisto esitteli suunniteltua palautusoperaatiota. Yksikään iltakouluun osallistuneista ministereistä ei vastustanut suunnitelmaa.
 Kaikki hallituksen ministerit eivät kuitenkaan olleet iltakoulussa. Rivikansanedustajista puhumattakaan.
 Iltakoulussa esitelty suunnitelma on olennaisesti erilainen  kuin se mistä Suomessa puhuttiin vielä kesäkuussa . Silloin ajatus oli, että apua annetaan konsulaattiin saapuville suomalaisille ja että suomalaisia ei lähdetä erikseen aktiivisesti hakemaan leiriltä.
 Iltakoulussa esitellyn operaation päätavoitteena oli leirin suomalaislapsien tuominen Suomeen. Ja se  ei mitä todennäköisimmin onnistu  ilman, että myös heidän vanhempansa tuodaan Suomeen. Leiriä hallinnoivat kurdit eivät salli sitä. Ja suomalaisilla viranomaisilla ei ole valtuuksia erottaa lapsia aikuisista kuin poikkeustapauksissa.
 Tästä syystä  Suomi on suunnitellut kaikkien palautukseen suostuvien  kotiuttamista charter-lennoilla.
 Tästä hallituspuolueet eivät ole keskenään sopineet, eivätkä ne ole siitä yhtä mieltä. Erimielisyys koskee etenkin leirin aikuisia naisia, joiden epäillään liittyneen terroristijärjestö Isikseen, tai vähintäänkin kannattavan Isiksen toimintaa.
 Tämä tuli vesiselväksi viimeistään keskiviikkona, kun keskustapoliitikko toisensa jälkeen ilmoitti, että leirin naisten tuominen Suomeen ei käy.
 ”Keskusta ei ole hyväksynyt hiljaisesti eikä äänekkäästi kenenkään lennättämistä tänne”, sanoi keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kurvinen .
 "Jääkööt sinne", sanoi kansanedustaja  Mikko Kärnä,  leirin aikuisiin viitaten.
 "Al-Holin Isis -leiriläisiä ei pidä hakea aktiivisesti Suomeen", sanoi kansanedustaja  Mikko Savola  jo tiistaina.
 "On hyvä, että lapsia autetaan. Mutta minun mielestäni niitä aikuisia, jotka ovat lähteneet sinne terroristiseen toimintaan, heitä ei pidä auttaa",  sanoi elinkeinoministeri ja keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  A-studiossa.
 Kulmunille ja muille keskustalaisille tuskin on epäselvää, että aikuisten jättäminen leirille hyvin mahdollisesti tarkoittaa sitä, että myös lapset muutamaa orpoa lukuun ottamatta jäävät leirille. Tämä ei varmasti käy päinsä kaikille keskustan hallituskumppaneille. Etenkään vihreille, joiden ministerin näpeissä lasten palauttaminen on.
 Ulostulot vihjaavat, että mikäli hallituspuolueet aloittaisivat asiasta perusteellisen keskustelun, "hiljainen hyväksyntä" voisi muuttua äänekkääksi erimielisyydeksi.
 Viisi päivää aikaa ratkaisuun
 Leirin suomalaisten palauttaminen tuskin on siitä kiinni, tapahtuuko palauttaminen hallituksen yksimielisen siunauksen alla vai ei. Mutta hallituksen toimintakyky voi hyvinkin olla siitä kiinni.
 Ei ole ainkaan hirveän liioiteltua sanoa, että palautusoperaatio on jo ollut viestinnällinen katastrofi.
 Ulkoministeri Haaviston mukaan "konkreettista operaatiota ei ole". Ei olekaan, jos "konkreettinen operaatio" tarkoittaa palautusta, joka on jo käynnistetty.
 Sen sijaan on pitkälle pohdittu suunnitelma, josta vuodetaan jatkuvasti salatuksi tarkoitettua yksityiskohtaista tietoa. Vuodot riskeeraavat palautuksen toteuttamisen. Vuodot ovat myös merkki siitä, että viestintä poliitikoiden tai virkamiesten välillä ei toimi, ja että kaikki asiaa hoitavat eivät hyväksy tätä, tai valittua toimintatapaa ylipäänsä. Ulkoministeriö on jo kriisiytynyt osittain siksi, koska virkamiehet eivät halua vastuulleen päätöksiä, jotka ovat heidän mielestään poliitikoiden tehtävä.
 Julkinen poliittinen linjanveto viestisi palautusta hoitavalla virkakunnalle, että valitulla linjalla on hallituksen selkänoja. Päätös myös selventäisi kansalle, mihin hallitus pyrkii ja miksi. Hallitus, joka ajaa läpi kiistanalaisia ratkaisuja ilman avointa keskustelua, menettää herkästi äänestäjien luottamuksen. Myös presidentti  Sauli Niinistö   toivoo asiaan selkeää linjausta .
 Pääministeri Sanna Marinin mukaan  asiaan tullaan palaamaan ensi viikon tiistaina, kun hallitus vastaa opposition jättämään palautusta koskevaan välikysymykseen. Hallituksella on siis viisi päivää aikaa päättää, mitä mieltä se on suomalaisten palauttamisesta Al-holin leiriltä.
 Jos päätöstä ei kuulu, palautus mahdollisesti tapahtuu ilman hallituksen yksimielistä hyväksyntää. Se tuskin tekisi hyvää hallituksen sisäiselle luottamukselle.
 Se olisi myös ensimmäinen osoitus siitä, että Marinin hallitus ei kykene vaikeisiin ratkaisuihin.

Analyysi: Al-Holin operaatio on Marinin hallituksen ensimmäinen tilaisuus osoittaa, kykeneekö se tekemään vaikeita päätöksiä


Summary: Runeberg-kirjallisuuspalkinnon voittaja julkistetaan perinteiseen tapaan Runebergin päivänä 5. helmikuuta.

Runeberg-palkintoehdokkaissa korostuu tällä kertaa kokeilevuus. Lähes kaikissa ehdokaskirjoissa leikitellään kielellä ja rikotaan tyylilajien raja-aitoja. Ehdokkaat julkistettiin Runebergin kotimuseossa Porvoossa.
 Runoudessa on perinteisesti testattu erilaisia kertomisen tapoja, mutta nyt kokeilevuutta löytyy joka lähtöön. Ehdokkaiden joukossa on kaksi runoteosta - loput kuusi edustavat proosatekstin eri muotoja. Tarkat määritelmät on parasta unohtaa näiden teosten kohdalla.
 Tämän kertaisen valitsijaraadin poimimat ehdokkaat osoittavat, miten rohkeaa ja monimuotoista kirjallisuutta Suomessa tehdään. Raadin luku-urakka oli melkoinen, sillä he lukivat 242 teosta.
 Raati laati poikkeuksellisesti myös  pitkän listan  ehdokaskirjoista, joka julkistettiin marraskuussa. Kolmihenkiseen raatiin kuuluivat tänä vuonna kirjailija  Sinikka Vuola,  kriitikko, kirjailija  Marissa Mehr  ja kirjallisuudentutkija  Julia Tidigs.
 Tässä ehdokkaat ja valitsijaraadin perustelut:
 Ralf Andtbackan   Potsdamer Platz  on runo fyysisestä paikasta, mutta myös muuttuva maisema, johon lukija saa astua sisään. Berliinin menneisyyttä, nykypäivää ja tulevaisuutta kuvataan monikielisin keksityistä, yhdistellyistä ja manipuloiduista sanoista rakennelluin segmentein.
 Potsdamer Platz  on paikkaa ja muistia koskeva taiteellinen tutkimustyö, mutta myös geopolitiikan ja kapitalismin kerrostumien pohdintaa sekä ihmisyyden ja teknologian rajapinnan tarkastelua. Ekspansiivisen minimalistinen hybriditeos pitää lukijan herkeämättä otteessaan ja tekee vaikutuksen lukemattomilla tulkintamahdollisuuksillaan.
 Malin Kivelän  fyysinen tarina  Hjärtat  piirtää trauman kehollisena ja sielullisena kokemuksena. Kertojaminän kuljeskelua Lastensairaalan käytävillä ja pakkasessa höyryävää Helsinkiä leimaavat aistihavaintojen yksityiskohtaisuus ja intensiteetti. Fyysinen läsnäolo tunkee läpi myös teoksen kielestä, joka on samaan aikaan sekä sykkivää ja tiivistä, että kevyttä ja rytmikästä. Teksti tulee lukijan lähelle mutta jättää myös tilaa.
 Teos henkii vauvantuoksua ja kirjoitustyötä, odotusta ja kiihkoa – kaikkea samalla aisteihin käyvällä tarkkuudella. Teoksen on suomentanut nimellä  Sydän   Laura Jänisniemi .
 Laura Laakson  esikoisteos, kollaasiromaani  Mrs. Milkyway  on tekstilaboratorio, kaunokirjallinen pähkinä, sanasirkus ja intertekstuaalinen labyrintti. Kollaasien tapaan se leikittelee myös tekijyyden kysymyksellä.
 Mrs. Milkyway  sallii paljon leikkitilaa rakentamallaan hiekkalaatikolla: se flirttailee lukijan kanssa paljastamisen ja peittämisen välisellä jännitteellä. Kokeellinen rakenne yhdistyy seksuaalisuuden, naisellisuuden ja sukupuolen kysymyksiin, ja vaihtuvien kielirekisterien ilotulituksesta erottuu myös trauman ja hajoamisen ääni.
 Maija Muinosen   sexdeathbabies  on antiikin tragedian elementtejä hyödyntävä, kuoleman läheisyydessä liikkuva teos. Se käsittelee kauheita ja tuskallisia kokemuksia, sohii tabuja ja matkaa läpi kaaoksen rohkealla kielellä, joka testaa ja venyttää ilmaisun rajoja.
 Teoksen kieli uskaltaa ulottua infantiilin ja kömpelönkin puheen rekistereihin. Luopumiseen ja kuolemaan viittaa myös tekstiasun kekseliäs painoväri, joka tuo mieleen laskimoveren sinertävyyden.  Sexdeathbabies  lähestyyinhimillisen olemassaolon ydintä ennen näkemättömällä tavalla ja säteilee taiteellisesti uudistavaa voimaa.
 Esitystaiteilija Meiju Niskala on yksi tämän vuoden esikoiskirjailijoista. Hänen romaaninsa Sata kirjettä kuolleelle äidille on autofiktiivinen eli pohjaa omiin kokemuksiin. Mårten Lampen / Yle
 Meiju Niskalan  kaunokirjallinen esikoisteos  Sata kirjettä kuolleelle äidille  yhdistelee fragmentaarista kirjoitusta, kirjemuodon keinoja sekä autofiktiivistä proosaa. Se on suruteos, jota haastavasta aiheesta huolimatta kannattelee ilmava, valoisa kieli. Myös teoksen typografinen asu ja visuaalinen kompositio ovat vaikuttava osa sekä narratiivia että esteettistä ilmaisua.
 Sata kirjettä kuolleelle äidille  on paitsi konkreettinen myös näkemyksellinen esimerkki siitä, miten yksityisiä kokemuksia voi muokata ja käsitellä taiteen keinoin ja antaa ne pois, lahjaksi.
 Pirkko Saision  tekstikokoelma  Epäröintejä – tunnustuksia rakkaudesta, kirjoittamisesta ja esiintymisestä  on novellistiikan ja esseistiikan keinoja hyödyntävä teos. Siinä tarkastellaan halua, tarpeita, rakkautta, ihmisten välisiä suhteita ja kirjoittamisen prosesseja – sekä nähdyksi ja toteutetuksi tulemista.
 Tunnustaminen merkitsee myös tunnustelemista: teos etenee kohtauksesta tai episodista toiseen pohtien ja luonnostellen. Kerronta on paljaan rehellistä, ilmaisu suvereenia. Teoksen kieli on vivahteikasta ja lauseet teräviä, jopa viiltävän osuvia.
 Pirkko Saisiolla on valtava tuotanto kirjoja ja näytelmiä. Hän sai Finlandia-palkinnon vuonna 2003 romaanillaan Punainen erokirja. Berislav Jurišić / Yle
 Aki Salmelan  faabeli- ja runoteoksen Eläimen varjo  lukeminen on meditatiivinen kokemus, jossa älykkäiden ja herkullisten runojen sanatarkkuutta voi vain ihailla. Hiotun ja tasapainoisen teoksen proosarunot vuorottelevat säemuodon sekä aforististen oivallusten kanssa. Häivähdys vanhanaikaista sivistystä ja viisautta yhdistyy tyylikkäästi faabeliperinteen ajankohtaisuuteen.
 Eläimen varjossa  on voimakas eetos: siinä pohditaan ihmisen ja eläimen välistä suhdetta sekä ihmiskunnan tilaa. Millaisen yhteyden pystymme luomaan toisiimme, entä niihin, jotka eivät ole kuin me?
 Antti Salmisen   Mir  on fiktiivinen dokumenttikokoelma, joka sijoittaatieteellisen tyylin rohkeasti lyyriseen tekstimaisemaan. Asiakirjakielen, reportaasien ja päiväkirjamerkintöjen sirpaleista rakentuu postapokalyptisen, vahvasti omalakisen esteettisen biosfäärin kuvaus.
 Ihmisen ja luonnon välistä vuorovaikutusta kuvataan fantastisen mykologisen maailmanselityksen kautta. Teosyhdistää jännittävästi, ansiokkaasti ja lukijaa aktivoivasti filosofisen ja humoristisen lähestymistavan.  Mir  on  Lomonosovin moottorin  avaaman trilogian itsenäinen jatko-osa.
 Runeberg-palkintoa on jaettu vuodesta 1987 lähtien. Se on Finlandia-palkintojen jälkeen arvostetuin kirjallisuuspalkinto, vaikka rahallinen arvo on vain 10 000 euroa.
 Voittaja julkistetaan Runebergin päivänä 5. helmikuuta 2020. Palkintoraatiin kuuluvat kirjailija  Marjo Heiskanen , kriitikko, kulttuuritoimittaja  Siskotuulikki Toijonen  ja kirjallisuudentutkija  Veli-Matti Pynttäri.  He olivat valitsemassa ehdokkaita viime vuonna.
 Vuoden 2019 palkinnon sai  Heikki Kännö  romaanillaan  Sömnö .

Runeberg-ehdokkaat julki – määritelmät voi heittää romukoppaan, nyt irrotellaan tekstillä


Summary: Stewen tunnetaan kirjailijana, toimittajana ja television elokuvatarjonnan kehittäjänä.

Kansallinen audiovisuaalinen instituutti  (KAVI)

Suomalaisen elokuvaelämän merkittävä taustavaikuttaja Kaarle Stewen on kuollut. Hän oli 85-vuotias.
 Kaarle Stewen toimi pitkään Yleisradion elokuvapalvelun päällikkönä ja myöhemmin Radio 1:n ohjelmapäällikkönä. Lisäksi hän oli Suomen elokuva-arkiston johtajana vuosina 1989–1993.
 Kaikkiaan Stewen tunnettiin elokuvatarjonnan kehittäjänä, kirjailijana ja toimittajana. Hänen tunnetuin ohjelmansa oli ajankohtaisohjelma Valkokangas.
 Koulutukseltaan Stewen oli filosofian kandidaatti.

Ylen entinen elokuvapalvelun päällikkö Kaarle Stewen on kuollut


Summary: Ylen tietojen mukaan Haaviston on määrä vierailla sekä keskustan että SDP:n eduskuntaryhmissä.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vierailee tänään ainakin keskustan eduskuntaryhmän kokouksessa kertomassa al-Holin tilanteesta hallituskumppaneille.
 Keskustan puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Katri Kulmuni  kertoi eilen vierailusta Ylen A-studion haastattelussa. Ylellä ei ole tietoa siitä, onko vierailu järjestetty keskustan kansanedustajien, Kulmunin vai Haaviston aloitteesta.
 Ylen tietojen mukaan Haaviston on määrä vierailla myös SDP:n ryhmäkokouksessa saman asian tiimoilta.
 Yle näyttää suorana kansanedustajien sekä ministerin mahdolliset kommentit vierailun yhteydessä. Voit seurata lähetystämme klikkaamalla jutun pääkuvaa tai Yle Areenasta. Päivitämme kommentit myös tähän juttuun.

Yle seuraa: Ulkoministeri Haavisto hallituskumppaneiden kuultavana al-Holin suomalaisten kotiuttamisesta – katso suorana klo 13.55 alkaen


Summary: Saksalaisyhtiö aikoo rakentaa Keski-Suomeen Kannonkosken Lakomäen alueelle jopa 60 tuulivoimalaa, joiden korkeus olisi 300 metriä. Hanke on herättänyt voimakasta arvostelua.

Saksalaistaustaisen ABO Wind -yhtiön suunnitelma suuren tuulivoimalapuiston rakentamisesta tuli julkisuuteen kun Kannonkosken kunnanhallitus päätti Lakomäen alueen osayleiskaavan muutoksen aloittamisesta.
 Nykyisessä maakuntakaavassa Lakomäen alue on merkitty matkailun ja virkistyksen vetovoima-alueeksi.
 Lakomäen luontomatkailuyrittäjille  Minna  ja  Pasi Kauppiselle  tuulipuistohanke tuli järkyttävänä yllätyksenä. He saivat asiasta tiedon sosiaalisen median kautta.
 Kauppisten yrityksen toiminta nojaa voimakkaasti luontoarvoihin, hiljaisuuteen, metsään ja puhtaaseen ilmaan. Tuulivoimahanke vie pohjan koko toiminnalta, sanovat yrittäjät.
 Lähimmät 300-metriset tuulivoimalat tulevat mahdollisesti vain parin kilometrin päähän heidän yrityksestään Lakomäen Metsäkartanosta.
 – Elinkeinon lisäksi meiltä viedään myös koti, arvioi Minna Kauppinen.
 Kauppisen mukaan he ovat tähän saakka luottaneet, että Lakomäen alue säilyy matkailun ja virkistyksen vetovoima-alueena.
 Kannonkosken kuntastrategiassa luontomatkailu on yksi painopistealue.
 Näihin maisemiin nousee jopa 60 noin 300 metriä korkeaa tuulivoimalaa Petri Aaltonen / Yle
 Kuntaa syytetään tuulipuistohankkeen salailusta
 Tuulipuistohanke on ollut kunnan virkamiesjohdon ja luottamusmiesten tiedossa jo vuoden ajan, mutta kuntalaisille asiasta ei ole hiiskuttu sanallakaan.
 Hanke ei ole myöskään esimerkiksi Suomen Tuulipuistoyhdistyksen rekistereissä, joihin on koottu vireillä olevat tuulivoimahankkeet.
 Kunnanhallitus järjesti kuntalaisille infotilaisuuden tiistaina eli päivä sen jälkeen kun alueen osayleiskaavan muutoksen aloittamisesta oli tehty päätös.
 Kannonkosken kunnanjohtaja  Markku Vehkaoja  ei hyväksy salaamisepäilyjä.
 – Valtuutetut edustavat kuntalaisia ja näin demokratia toimii, sanoo Vehkaoja.
 Vehkaojan mukaan tuulivoimalapuistolla olisi toteutuessaan taloudellisesti suuri merkitys Kannonkosken kunnalla. Se voisi tuoda enimmillään kiinteistöverotuloja kuntaan lähes miljoona euroa vuodessa, sanoo Vehkaoja.
 Tuulivoimala-hanke kiinnosti kovasti kannonkoskelaisia. Petri Aaltonen / Yle
 Kuntalaistilaisuuteen tullut  Matti Piipponen  ymmärtää luontomatkailuyrittäjien huolen tuulivoimalapuiston vaikutuksista. Hänellä itsellään on yksityinen lentokenttä lähellä suunniteltuja tuulivoimaloita ja ne väistämättä vaikuttavat myös kentän toimintaan ja lentoreitteihin.
 Tärkeintä hänelle ovat kuitenkin luontoarvot.
 – Tämä on osa kauneinta Suomea eikä tätä saisi uhrata tuulivoimaloille, sanoo Piipponen.
 Tuulivoimayhtiöt etsivät sopivia alueita tuulipuistoille
 Saksalaisten omistuksessa olevan ABO Wind Oy:n projektijohtaja  Pasi Toivanen  kertoo, että aloite Lakomäen alueen tuulipuistohankkeesta tuli Kannonkosken kuntaan heiltä.
 Toivanen kertoo, että yhtiö etsii kartoista sopivia alueita tuulipuistoille, selvittävät maanomistusolot ja ottavat yhteyttä kuntiin.
 Kannonkoskelle suunniteltu vajaan 6 000 hehtaaria tuulipuistoalue on lähes kokonaan UPM:n omistuksessa ja maanomistajien kanssa on jo tehty vuokrasopimukset. UPM:n lisäksi alueella on vain yksi yksityinen maanomistaja.
 ABO Wind-yhtiöllä on Keski-Suomessa vireillä tuulipuistohanke myös Pihtiputaalla.
 Toivasen mukaan yhtiö rakentaa tuulivoimalapuistoja markkinaehtoisesti ilman valtiontukea.
 Niiden kannattavuutta voidaan parantaa rakentamalla entistä suurempia tuulivoimaloita. Tällöin tuulivoimalat voivat toimia kannattavasti myös sisämaassa.
 Kannonkoskella kaavaillut voimalat ovat lapakorkeudeltaan noin 300 metriä korkeita eli ne tulisivat olemaan suurimpia tuulivoimaloita koko maassa.
 Keski-Suomessa Luhangan Latamäen voimaloiden siivet yltävät yläasennossa 190 metrin korkeuteen.
 Tuulivoimala Luhangan Latamäessä. Ilmatar
 Saksassa suurimmat tuulivoimalat ovat korkeudeltaan 285 metrisiä.
 Keski-Suomessa korkein rakennelma, Keljon radiomasto yltää 325 metrin korkeuteen.
 Toivanen mukaan yhtiö ennakoi tuulivoimateknologian kehitystä ja varautuu rakentamaan entistä suurempia voimaloita kun hankkeet ovat rakennusvaiheessa 3-5 vuoden kuluttua.
 Yhtiö uskoo tuulivoima kannattavuuteen myös tulevaisuudessa, koska fossiilisista polttoaineista halutaan luopua ilmastosyiden vuoksi.

Yrittäjien naapuriin kaavaillaan 300-metrisiä tuulivoimaloita, lähes Suomen suurimpia rakennelmia: "Elinkeinon lisäksi meiltä viedään koti"


Summary: Karkotus on vastaus venäläisdiplomaattien karkotus. Taustalla on tšetšeenimiehen murha Berliinissä.

Venäjä karkottaa kaksi saksalaista diplomaattia vastauksena kahden venäläisdiplomaatin karkotukseen Saksasta.
 Diplomaattisen nokittelun taustalla on entisen tšetšeenikapinallisten komentajan murha Berliinissä elokuussa.
 Venäjän presidentin edustaja  Dmitri Peskov  sanoi, että kyseessä on normaali diplomaattinen vastaus Saksan viimeviikkoiseen toimenpiteeseen. Peskov toivoi, että tapaus ei edelleen haittaa maiden vuoropuhelua.
 Saksan ulkoministeriö piti Venäjän päätöstä perusteettomana ja varoittaa, että Saksa voi ryhtyä vielä uusiin toimiin maiden välejä viilentävässä kiistassa.
 Saksa ilmoitti viime viikolla karkottavansa kaksi venäläistä diplomaattia vastalauseena sille, että Venäjä ei ole tehnyt yhteistyötä elokuisen murhan selvittämisessä.
 Murha keskellä päivää
 Turvapaikkaa Saksasta hakenut Georgian kansalainen  Zelimhan Hangošvili  ammuttiin keskellä päivää Moabitin kaupunginosassa Kleiner Tiergarten -puistossa elokuun 23. päivänä.
 Georgiasta Pankisin solasta kotoisin oleva Hangošvili oli osallistunut toiseen Tšetšenian sotaan kapinallisten riveissä. Hän toimi Georgian armeijassa Venäjän ja Georgian vuoden 2008 sodan aikana.
 Saksan poliisi pidätti murhasta epäiltynä venäläismiehen, jolla epäillään olevan kytköksiä Venäjän sotilastiedusteluun.
 Tapausta on jo verrattu entisen venäläisvakoojan  Sergei Skripalin  murhayritykseen Britanniassa.
 Saksan syyttäjänviranomaisten mukaan heillä on todisteita, joiden mukaan murhan takana ovat Venäjän ja sen osatasavallan Tšetšenian viranomaiset.
 Venäjän ulkoministeriö on kutsunut syytöksiä perusteettomiksi ja vihamielisiksi.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kommentoi tapausta Pariisissa maanantaina.
 Putin sanoi, että Hangošvili oli hyvin julma ja verinen tappaja, joka taisteli Venäjän joukkoja vastaan Pohjois-Kaukasiassa ja oli osallinen Moskovan metrossa tehtyihin pommi-iskuihin.
 Aiheesta aiemmin:
 Ukrainan ja Venäjän johtajat sopivat tulitauosta Itä-Ukrainaan – Putin kommentoi Berliinissä tehtyä murhaa
 Venäjän epäillään sotkeutuneen berliiniläisessä puistossa tehtyyn murhaan – pääepäilty yhdistetty toiseenkin outoon murhatapaukseen 3.12.2019
 Saksalaismedia: Berliinin murhasta epäillyn miehen passi kytkee tämän Venäjän sotilastiedustelupalveluun  31.8.2019
 Saksassa pohditaan, tapahtuiko keskellä Berliiniä Venäjän tilaama palkkamurha – Epäilty on naamioitunut venäläismies, uhri tšetšeeni 29.8.2019

Venäjä karkottaa kaksi saksalaista diplomaattia Moskovan-suurlähetystöstä


Summary: Siida on saanut uudistusprojektilleen tukia nyt 750 000 euroa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siidan päänäyttelyt uudistetaan. Siida on saanut 400 000 euroa Suomen Kulttuurirahastolta päänäyttelyiden kulttuuriosien uudistamiseen.
 Siidan suunnitellun laajennuksen ja muiden uusien näyttelyiden on määrä valmistua vuoteen 2022 mennessä.
 Uusi näyttely tulee maksamaan yhteensä 2,5 miljoonaa euroa. Yle Sápmi kertoi lokakuussa, että rahoituksesta puuttui yhä yli miljoona euroa, tarkalleen 1 200 000 euroa.
 Saamelaismuseo ja Metsähallitus jakavat näyttelykulut. Metsähallituksen osa oli jo hyvissä ajoin koossa ympäristöministeriön ansiosta. Saamelaismuseo ei kuitenkaan saanut rahoitusta omalta osaltaan opetus- ja kulttuuriministeriöltä, sillä se ei tue minkään museon päänäyttelyiden uusimista.
 Saamelaismuseo on saanut näyttelyiden kulttuuriosioon apurahoja nyt Suomen Kulttuurirahastolta, Koneen säätiöltä sekä Wihurin säätiöltä yhteensä 750 000 euroa.
 Harri Koskinen suunnittelee arkkitehtuurin, saamelaistaiteilijat tunnelman
 Saamelaismuseon uudistamisen yhteydessä saamelaistaiteilijat tekevät sekä päänäyttelyyn että Siidan ulkomuseoon tunnelmanäyttelykäsikirjoituksen. Sen kautta kävijä voi ymmärtää ja tutustua museon saamelaiskulttuurin tietoihin paremmin.
 Saamelaismuseo ja Ylä-Lapin luontokeskus Siidan uuden perusnäyttelyn arkkitehtisuunnittelijaksi on valittu muotoilija Harri Koskinen.  Hänen tehtävänään on suunnitella uuden näyttelyn arkkitehtuuri ja graafinen ilme sekä valvoa näyttelyn rakennuttamista ja toteutusta.
 Siidassa vierailee vuosittain noin 120 000 kävijää, joista noin puolet käy näyttelyissä.

Saamelaismuseo Siida saa täysin uudistetun päänäyttelyn – 400 000 euron tuki Suomen Kulttuurirahastolta


Summary: Ápteekit eivät pysty tarjoamaan edullisinta vaihtoehtoa muun muassa saatavuusongelmien ja varaston vanhenemisen riskin takia.

Vain pieni osa apteekeista pystyy tarjoamaan asiakkaalle edullisimman vaihtokelpoisen lääkkeen, selviää tuoreesta Itä-Suomen yliopiston tutkimuksesta.
 Lain mukaan apteekit ovat velvoitettuja vaihtamaan asiakkaan reseptilääkkeen edullisimpaan tai lähes edullisimpaan vaihtokelpoiseen valmisteeseen, jos asiakas tai lääkäri ei kiellä vaihtoa.
 Tutkimus toteutettiin kyselytutkimuksella. Siihen vastasi lähes 500 farmaseuttia eri puolelta Suomea.
 Selvisi, että apteekit eivät pysty tarjoamaan edullisinta vaihtoehtoa saatavuusongelmien, vaihtuvuuden ja varaston vanhenemisen riskin takia. Edullisin valmiste loppuu usein nopeasti tukkuliikkeestä hintojen päivittymisen jälkeen.
 – Apteekit eivät pysty pitämään edullisia lääkkeitä varastossa, koska niitä ei välttämättä ole saatavilla tai ne loppuvat heti, sanoo dosentti, yliopistotutkija  Johanna Timonen .
 Mistä ratkaisu tilanteeseen?
 Kalliimman valmisteen tarjoamista asiakkaalle perusteltiin myös asiakkaan aiemman käytön perusteella eli sillä, oliko lääke asiakkaalle tuttu.
 Mutta miten asia pitäisi ratkaista? Timosen mukaan ratkaisu asiaan ei ole yksiselitteinen.
 – Nyt pitäisi ylipäätään miettiä niitä keinoja, joilla saatavuutta voitaisiin parantaa niissä edullisimmissa valmisteissa. Pitäisi myös tutkia syitä taustalla, Timonen sanoo.

Asiakkaan tulisi pystyä vaihtamaan lääkkeensä apteekissa edullisempaan vaihtoehtoon, mutta todellisuudessa se ei onnistu


Summary: SDP:n puoluehallituksen tekemät avustajavalinnat on määrä vahvistaa vielä valtioneuvostossa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Tänään koolla ollut SDP:n puoluehallitus on päättänyt uusista,  Sanna Marinin  (sd.) hallitukseen nimitettävistä erityisavustajista ja valtiosihteereistä. Nimitykset on vielä määrä vahvistaa valtioneuvostossa.
 Pääministerin valtiosihteeriksi nousee  Mikko Koskinen . Koskinen työskenteli Marinin valtiosihteerinä myös liikenne- ja viestintäministeriössä. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa SDP:n poliittisen valmistelun päällikkönä sekä Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:n koulutuspäällikkönä.
 Pääministerin valtiosihteeri johtaa pääministerin lähimpänä apuna asioiden valmistelua valtioneuvostossa, edistää ja seuraa hallitusohjelman toteutumista sekä huolehtii yhteistyöstä ministeriöiden kanssa. Valtiosihteeri johtaa valtioneuvoston kanslian toimintaa ja toimii myös ministeriöiden kansliapäälliköiden kokousten puheenjohtajana.
 Rinteen aikana tehtävässä työskenteli  Raimo Luoma .
 Henrik Haapajärvi hallitusryhmän sihteeriksi
 SDP:n mukaan suurin osa puolueen ministereitä avustaneista erityisavustajista ja valtiosihteereistä jatkaa aiemmissa tehtävissään.
 Osa avustajista seuraa ministereitä uusiin tehtäviin – esimerkiksi  Timo Harakan  valtiosihteeri  Pilvi Torsti  jatkaa työtään nyt liikenne- ja viestintäministeriössä. Vallan vaihtuminen Antti Rinteeltä Sanna Marinille tarkoittaakin lähinnä muutoksia pääministerin kabinetissa.
 Hallitusryhmän sihteeriksi eli niin kutsutuksi ykköserityisavustajaksi nousee  Henrik Haapajärvi , joka myös seuraa Marinia liikenne- ja viestintäministeriöstä. Rinteen kabinetissa tehtävää hoitanut  Matti Hirvola  ei jatka SDP:n ministereiden avustajana.
 Marinia avustavat jatkossa myös erityisavustajat  Matti Niemi ,  Tuulia Pitkänen, Dimitri Qvintus, Pirita Ruokonen  ja  Lauri Voionmaa.  Niemi siirtyy Marinin kabinettiin eurooppaministeri  Tytti Tuppuraisen  avustajan paikalta, Ruokonen puolestaan seuraa Marinia liikenne- ja viestintäministeriöstä. Muut avustajat jatkavat Rinteen kabinetista.
 Talouspolitiikasta vastaavana erityisavustajana jatkaa  Joonas Rahkola .

Mikko Koskinen nousee pääministerin valtiosihteeriksi


Summary: Suomessa SLF-jätteen polttolaitokselle on ruuhkaa. Moni yritys saa luvan muuttaa jätteen sekajätteeksi.

Kierrätysalan yrityksen Kajaanin Romun pihalla on  suuren julkisuuden saanut jätekasa . Yrityksen mielestä kasasta ei ole päästy eroon, koska jätteen polttaja Fortum ei ole voinut vastaanottaa tarpeeksi tavaraa polttoon.
 Totta on se, että vain yksi yritys ja yksi polttolaitos Suomessa voi käsitellä tätä vaaralliseksi luokiteltua jätettä. Siksi monet yritykset yrittävät päästä eroon vastaavasta jätteestä monin eri tavoin.
 Pihalla lojuvien kasojen takia Kajaanin Romua epäillään ympäristörikoksesta. Epäilyn mukaan yritys on  rikkonut ympäristölupaa  varastoimalla alueelle liikaa vaarallista jätettä. Ylen  MOT-ohjelma  kertoi aiheesta pari viikkoa sitten.
 Romukasoissa säilytetään SLF-jätettä, toiselta nimeltään fluffia. Sitä syntyy Kajaanin Romun laitoksella, johon kerätään ja käsitellään romutettavia autoja ja kotitalouksien metallijätettä, kuten pesukoneita, polkupyöriä ja jauhesammuttimia.
 Prosessissa metalliromusta eristetään arvokkaat aineet eli metallit, ja jäljelle jää SLF-jätettä. Jäte sisältää esimerkiksi autojen kojelautoja ja tekstiilejä, joissa käytetään palonsuoja-aineita, kuten bromiyhdisteitä. Muun muassa tästä syystä SLF-jäte luokitellaan vaaralliseksi jätteeksi.
 SLF-jäte on pientä ja kevyttä raetta, jota jää yli kun murskataan ja erotellaan erilaisia metallijätteitä. Elisa Kinnunen / Yle
 Tällä hetkellä Suomessa on kuitenkin vain yksi vaarallisen aineen polttolaitos Riihimäellä, jonka omistaa energiayhtiö Fortum.
 Kajaanin Romun mukaan ongelma on siinä, että kaikki sen SLF-jätteet eivät mahdu poltettaviksi Fortumille.
 Riihimäen voimalaitoksen pitäisi riittää fluffin polttamiseen
 Fortumin Riihimäen voimalaitoksella on siis monopoli vaarallisen jätteen polttamiseen. Lisäksi vaarallista jätettä ei voida polttaa siinäkään voimalassa täysipäiväisesti, vaan vähän kerrallaan. Laitoksella on yksityisenä yrityksenä vapaus valita, kenen jätteitä se polttaa.
 Lappeenrannan teknillisen yliopiston ympäristötekniikan professori  Mika Horttanaisen  mukaan tilanne ei ole hyvä, jos tällaisen jätteen loppukäsittely on yhden yrityksen varassa. Hän myös epäilee sitä, onko Suomessa tarpeeksi polttokapasiteettia kyseiselle jätteelle.
 Kajaanin Romun toimitusjohtaja  Matti Nyyssösen  mukaan vaarallisen jätteen polttoa Suomessa ei ole hoidettu hyvin tällä hetkellä, koska he eivät pääse jätteestä eroon tarpeeksi nopeasti.
 Nyyssönen ei vaikuta tyytyväiseltä Fortumin toimintaan myöskään tulevaisuutta ajatellen.
 – Meillä on tälle vuodelle sopimus, jossa kerrotaan, paljonko jätettä saadaan viedä. Ensi vuodelle sopimus on vetämässä, mutta Fortum ei ole kertonut, minkälaisen määrän he ottavat vastaan, Nyyssönen kertoo.
 Fortumin kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtajan  Kalle Saarimaan  mukaan yhtiö sopii yrityskohtaisesti, kuinka paljon vaarallista jätettä se vastaanottaa. Yleensä määrä on se, mitä kyseinen yritys tuottaa vuoden aikana.
 Saarimaan mukaan Riihimäen laitoksen kapasiteetti riittää juuri ja juuri siihen, kuinka paljon SLF-jätettä syntyy Suomessa. Saloon valmistuu uusi polttolaitos vuonna 2021, mikä vapauttaa kapasiteettia myös SLF:n polttamiseen Riihimäellä.
 Lisäksi Suomessa syntyvän SLF-jätteen määrä on itse asiassa vähenemässä. Metalleja pystytään keräämään jätteen seasta aina vain paremmin prosessien kehittyessä.
 Vaarallisen jätteen voi loppusijoittaa kaatopaikalle
 SLF-jäte on lain mukaan mahdollista luokitella myös tavanomaiseksi jätteeksi, jolloin sen jatkokäsittely helpottuu ja halpenee. Siihen voi saada luvan, jos onnistuu käsittelemään jätteen siten, että siinä ei ole enää liikaa ympäristölle myrkyllisiä aineita.
 Kajaanin Romu haki Pohjois-Suomen aluehallintovirastolta keväällä 2018 tällaista uudelleenluokittelua nykyisin vaaralliseksi luokitellulle SLF-jätteelle. Tarkoituksena oli saada jätteelle tavanomaisen jätteen luokittelu, jolloin se voitaisiin polttaa tavallisessa jätteenpolttolaitoksessa.
 Vastaavia uudelleenluokitteluja on aiemmin myönnetty ainakin Kuusakoski Oy:lle ja Stena recycling Oy:lle.
 Kuusakosken hakemus vuodelta 2014 kertoo kestämättömäksi kuvaillusta tilanteesta. Sen mukaan fluffin käsittelymahdollisuudet ovat Suomessa hyvin rajalliset ja vaarallista jätettä syntyy vuosittain enemmän kuin mitä käsittelykapasiteetti pystyy hallinnoimaan.
 Pohjois-Suomen AVI antoi Kajaanin Romun SLF-jätteestä kielteisen päätöksen syyskuussa 2019. SLF-jätteen vaaraominaisuuksia tutkittiin VTT:llä ja tutkittava jäte osoittautui leväkasvustoille haitalliseksi vesiympäristötesteissä.
 Ympäristötekniikan professori Mika Horttanaisen mukaan SLF-jätteellä on ihan syystäkin vaarallisen jätteen luokitus, sillä se sisältää monia ympäristölle vaarallisia aineita.
 Normaalitilanteessakin fluffille tehdään ympäristölupaa varten pidempiaikaiset seurannat ja tutkimukset, jotta jätteen koostumus ja vaarallisuus voidaan määritellä.
 Miksi sitten vastaavat yritykset ovat muualla saaneet luokiteltua jätteitä uudelleen? Suomen ympäristökeskuksen ylitarkastaja  Eevaleena Häkkinen  kertoo, että Kuusakoski ja Stena recycling ovat tehneet pitkään työtä prosessien kehittämiseksi.
 Näin SLF-jäte tai fluffi on saatu vaaraominaisuustesteissä rajojen sisään, toisin kuin Kajaanin romun jäte.
 Aluehallintovirastoilta haettuja jätteiden uudelleenluokitteluja Saarimaa ei sinällään pidä hyvänä. Varsinkin jos vaarallista jätettä päätyy kaatopaikalle. Yrityksille halvempi ja helpompi tapa voi olla ympäristölle haitallisempaa kuin polttaminen.
 Hänen mukaansa polttamisessa saadaan kerättyä vielä lisää metalleja, sekä varmasti tuhottua kaikki vaaralliset aineet. Lisäksi SLF-jäte on vaikeaa poltettavaa ja se on myös korrosoivaa.
 Jätteen vienti kaatopaikalle voi houkutella yrityksiä taloudellisista syistä. Saarimaan mukaan vaarallisen jätteen kaatopaikalle vienti on verovapaata silloin, kun se on kaatopaikkakelpoista. Esimerkiksi rakennusjätteistä joutuu maksamaan veroa.
 SLF-jätettä ei voi kuitenkaan viedä sellaisenaan kaatopaikalle, sillä siinä on liikaa orgaanista jätettä, kuten muoveja.
 Uuden laitoksen perustaminen on monimutkainen juttu
 Muut autonromuja käsittelevät yritykset eivät siis ole vastaavissa ongelmissa kuin Kajaanin Romu, koska ne ovat saaneet jätteensä luokiteltua sellaiseksi, että sen voi polttaa tavanomaisessa jätteenpolttolaitoksessa ja osan viedä kaatopaikalle. Niitä jätteenpolton keskittyminen ei siis ole haitannut.
 Suomen ympäristökeskuksen Eevaleena Häkkisen mukaan Suomen jätteenpolttolaitokset ovat tarkoituksella ja poliittisista ratkaisuista johtuen yksityisten yritysten hallussa.
 Kainuuseen halutaan kuitenkin perustaa nyt oma pienikokoinen  vaarallisen jätteen polttolaitos tai loppusijoituspaikka . (Kainuun Sanomat) Maakunnan omista vaarallisista jätteistä, kuten terveydenhuoltojätteistä, rakennusjätteistä ja SLF:stä, halutaan päästä helpommin eroon.
 Hanketta johtaa Kainuun jätehuollon kuntayhtymä Ekokymppi, mutta yksityinen Kaiku Ympäristö Oy on hankkeessa Ekokympin yhteistyökumppanina ja rahoittajana.
 Tällä hetkellä ensimmäinen hanke on ELY-keskuksessa odottamassa lausuntoa. Hankkeiden eteneminen on myös AVI:sta kiinni, joten aikaa saattaa mennä vielä vuosia.
 Olipa lopputuloksena loppusijoitus tai polttolaitos, molemmat helpottaisivat Kajaanin Romua pääsemään eroon SLF-jätteestä. Lisäksi polttolaitoksen energia käytettäisiin Romun prosesseihin, joihin nykyisellään käytetään polttoöljyä.
 Vaarallisen jätteen polttolaitokset ovat kalliita rakentaa, ja Eevaleena Häkkisen mukaan vaarallisen jätteen polttolaitokset kohtaavat myös tavallista jätteenpolttolaitosta enemmän vastustusta sijoituspaikan asukkaissa. Lisäksi ne vaativat suuren määrän lupia.
 Fortumin kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtaja Kalle Saarimaa muistuttaa, että jätteenpolttolaitokset tarvitsevat suuria määriä poltettavaksi, jotta toiminta kannattaisi. Tämänhetkisessä tilanteessa uutta vaarallisen jätteen polttolaitosta ei välttämättä kannata tehdä.
 Vaarallista jätettä voi viedä myös ulkomaille. Häkkisen mukaan olisi kuitenkin parempi, että jätteet poltettaisiin lähellä vastaanottopaikkaa.
 Miten lopulta käy Kajaanin Romun kasoille?
 Kajaanin Romun kasojen ei Fortumin kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtajan Kalle Saarimaan mukaan pitäisi aiheuttaa suurempia ongelmia, vaan ne saadaan poltettua muutaman vuoden aikana.
 Kajaanin romun toimitusjohtaja Matti Nyyssönen vakuuttaa, että yrityksessä tehdään jatkuvasti töitä tilanteen korjaamiseksi. Hänen mukaansa prosessia ollaan muuttamassa ja yritys aikoo hakea uudelleen jätteen tavanomaiseksi luokittelua.
 ELY-keskuksen mukaan jätteet saavat olla yrityksen alueella sellaisenaan vuoden ja käsiteltynä kolme vuotta.
 Marraskuun lopulla SLF-jätettä oli Kajaanin Romun alueella noin 56 000 tonnia. Yrityksen ympäristöluvan sallima määrä on 200 tonnia. Elisa Kinnunen / Yle
 Kasojen kasvaessa kustannuksia siirretään tulevaisuuteen, ja aina on myös vaarana se, että yritystoiminta loppuu ja jätteet jäävät muiden vastuulle.
 – Lainsäädännön puitteissa pitää toimia, vaikka bisnes kärsisi, ympäristötekniikan professori Mika Horttanainen sanoo.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Vanhat kodinkoneet ja autonromut muuttuvat jätteeksi, josta yritykset yrittävät päästä eroon kaikin keinoin – yksi ei ole edes onnistunut


Summary: Australialaisen yliopiston tutkijoiden mukaan maalaus on tehty noin 44 000 vuotta sitten.

Indonesiasta löytynyt metsästysaiheinen luolamaalaus on osoittautunut maailman vanhimmaksi tunnetuksi luolamaalaukseksi, kertovat tutkijat.
 Australialaisen  Griffithin yliopiston tutkijoiden mukaan  maalaus on noin 43 900 vuotta vanha. Tutkimus on julkaistu  tiedelehti Naturessa  keskiviikkona.
 Noin 4,5 metriä leveässä luolamaalauksessa ihmishahmot, joilla on myös eläimellisiä piirteitä, metsästävät kääpiöpuhveleita ja villisikoja.
 Tutkijat pitävät ihmisen ja eläimen piirteitä yhdistäviä hahmoja eli niin kutsuttuja teriantrooppeja erityisen kiinnostavina.
 Apulaisprofessori  Adam Brummin  mukaan luolamaalauksen teriantrooppihahmot voivat olla varhaisin todiste ihmisen kyvystä kuvitella asioita, joita ei ole olemassa todellisessa maailmassa.
 Griffithin yliopiston professori Max Aubert ja apulaisprofessori Adam Brumm osallistuivat tutkimukseen. Endra / Griffithin yliopisto
 – Teriantrooppeja esiintyy lähes jokaisen modernin yhteiskunnan kansanperinteessä tai kertovassa fiktiossa. Monissa maailman uskonnoissa niitä pidetään jumalina, henkinä tai muinaisina olentoina, Brumm sanoo Griffithin yliopiston tiedotteessa.
 The New York Timesille  Brumm kuvaa, että koko tutkimusryhmä ällistyi luolamaalauksesta.
 – Emme olleet koskaan nähneet mitään vastaavaa aiemmin luolamaalauspaikoilla, joita olemme dokumentoineet sadoittain, hän sanoo.
 Löydettiin kaksi vuotta sitten
 Maalaus löytyi kaksi vuotta sitten Sulawesin saarella sijaitsevasta luolasta. Saarelta on löydetty runsaasti luolia tai suojia, joissa on muinaisia maalauksia. Tutkijoiden mukaan uusia paljastuu joka vuosi.
 Southamptonin yliopistossa työskentelevä arkeologi  Alistair Pike  arvioi The New York Timesille, että löytö on hyvin merkittävä.
 – Aiemmin on ajateltu, että esittävä maalaustaide syntyi pian sen jälkeen, kun nykyihmiset saapuivat Eurooppaan, ehkä noin 40 000 vuotta sitten. Tämä tulos kuitenkin osoittaa, että se sai alkunsa Euroopan ulkopuolella, Pike sanoo.
 Piken mukaan vielä ei kuitenkaan pidä tehdä liian pitkälle meneviä päätelmiä, sillä tutkimuksessa ajoitettiin vain eläinhahmojen ikä. Siksi on periaatteessa mahdollista, että teriantroopit olisi lisätty myöhemmin.
 Tutkimuksen tekijöiden mukaan kaikki hahmot on kuitenkin maalattu samalla punaisen sävyllä ja ne ovat samanlaisessa kunnossa.
 Luolamaalaus on 4,5 metriä leveä ja tutkijoiden mukaan valitettavan huonossa kunnossa. Endra / Griffithin yliopisto

Tässä on maailman vanhin tunnettu luolamaalaus: Myyttiset olennot metsästävät indonesialaisessa maalauksessa


Summary: Joka viides lukiolainen ja joka kolmas ammattiin opiskeleva liikkuu aivan liian vähän.

Amiskoutsi, hyvinvointivalmentaja, koulu-PT. Jo yli 50 lukiolla tai ammatillisella oppilaitoksella on oma personal trainer tai vastaava opiskelijoille yksilöllistä liikuntaneuvontaa antava henkilö. Syytä onkin, sillä tutkimusten mukaan joka viides lukiolainen ja joka kolmas ammattiin opiskeleva liikkuu aivan liian vähän eli alle kaksi tuntia viikossa.
 Erityinen huoli on keskiraskaisiin ja raskaisiin töihin suuntaavista nuorista naisista. Esimerkiksi lähihoitajan, siistijän tai ajoneuvoasentajan työssä tarvitaan riittävää kuntoa. Tänään julkaistun  liikkuva opiskelu -tutkimuksen mukaan  vähän kestävyysliikuntaa harrastavista naisopiskelijoista vain yksi prosentti jaksaa kuntoa vaativassa ammatissa enää 50-vuotiaana, mikäli liikunnan määrä pysyy samana.
 Toisaalta jo kahden tunnin lisä viikoittaiseen liikuntamäärään parantaisi työkyvyn ennustetta huomattavasti.
 Personal trainereita jo monissa oppilaitoksissa
 Lukioiden ja ammatillisten oppilaitosten hyvinvointivalmentajat ovat osa valtakunnallista liikkuva opiskelu -ohjelmaa. Vuonna 2017 toisella asteella kokeiluna alkanut ohjelma laajeni tämän vuoden alusta. Nyt mukana on 320 oppilaitosta. Se on yli 40 prosenttia Suomen lukioista ja ammattioppilaitoksista.
 – Koulu-PT juttelee oppilaiden kanssa ja käy läpi hyvinvointiin liittyviä asioita: Kuinka paljon oppilas nukkuu, miten hän jaksaa koulussa ja harrastaako hän mitään. Jos näyttää siltä, että joku asia on huonosti, yritän ohjata oppilasta oikeille raiteille, tiivistää opettaja ja personal trainer  Atte Lindberg  Kokkolan suomalaisesta lukiosta.
 Lindberg on kolmen kokkolalaislukion yhteinen personal trainer ja projektikoordinaattori. Hänen lisäkseen hyvinvointineuvontaa antaa kaksi muutakin opettajaa. Neuvonta on opiskelijoille vapaaehtoista ja maksutonta.
 – Aika yleisesti oppilailla on käsitys, että pitäisi urheilla mahdollisimman paljon ja syödä mahdollisimman vähän. Se on asia, johon haluan puuttua ja kannustaa siihen, että saa syödä ruokaa ja se edesauttaa urheilua ja koulumenestystä.
 Atte Lindberg on opettaja ja sivutoiminen personal trainer. Vaikeinta on saada liikuntaa vihaavat kiinnostumaan hyvinvoinnista ja tekemään jotain. Petra Haavisto / Yle
 Vie kamera lenkille
 Opiskelijakyselyn mukaan 75 prosenttia opiskelijoista haluaisi liikkua nykyistä enemmän. Liikunnan esteiksi opiskelijat kertoivat useimmin ajan puutteen ja sen, että liikkumiseen sopivat paikat sijaitsevat liian kaukana. Vain yhdeksän prosenttia opiskelijoista kertoi, ettei pidä liikunnasta tai liikkumisesta.
 Yksi osa koulu-PT:n työtä on löytää jokaiselle sopiva liikuntamuoto. Kokkolassa on kokeiltu joogaa ja itsepuolustusta. Jatkossa ohjelmassa on ainakin tanssi, jousiammunta ja kuntosali. Oma tapa liikkua voi löytyä myös muuten.
 – Jos valokuvaus kiinnostaa, voin ehdottaa, että ota kamera, mene kävelylle ja ota kuvia. Tai sitten lähteä koiran kanssa ulos. Tärkeintä on, että liikuntamuoto sopii itselle, Atte Lindberg muistuttaa.
 Lukion toista luokkaa käyvä  Ansa Puutio  pitää lajikokeiluja hyvänä.
 – Yläkouluiässä moni lopettaa vanhan harrastuksen eikä uutta välttämättä tule tilalle. Näin saa uuden mahdollisuuden.
 Hiihtoa harrastava Ansa kokeili hapkidoa. Se ei kuitenkaan tällä kertaa sytyttänyt.
 – Toisaalta ilman kokeilua en olisi edes tiennyt, että Kokkolassa on hapkidosali.
 Suunnitelmissa on, että oppilaista tulisi liikuntatutoreita. Ansa Puutio on kiinnostunut.  Kalle Niskala / Yle
 Taukovoimistelua ja tasapainolautoja
 Atte Lindbergin mukaan oppilaat ovat suhtautuneet myönteisesti mahdollisuuteen puhua personal trainerin kanssa. Vastaanotolle pääsee silloin, kun opettajan kalenterissa on aukkoja.
 – Idea on, että alkuun tavataan kerran ja ensi vuoden puolella toisen kerran. Tai ainakin lähetetään viestiä ja kysytään miten menee.
 Liikkuvaan opiskeluun kuuluu myös liikunnan lisääminen koulupäivän aikana. Kokkolassa oppitunneilla pidetään pieniä jumppatuokioita. Kouluille on lisäksi ostettu urheiluvälineitä kuten tasapainolautoja.
 – Läksyjä voi tehdä vaikka tasapainolaudalla seisten. Pöytäfutis tai pingis aiheuttavat sen, ettei välitunnilla vain istuta. Suunnitelmissa on myös hankkia kouluille polkupyöriä, mies luettelee.
 Yhteiskunnalta Lindberg toivoisi vielä enemmän valistusta hyvinvoinnista.
 – Haluaisin, että oppilaat oppisivat suodattamaan terveyteen, ruokavalioon ja kaikkeen muuhun liittyvän tiedon ja keskittymään niissä tärkeimpiin asioihin. Tietoa tulee, mutta sitä on aivan liikaa tällä hetkellä. Oppilaiden on vaikea kohdentaa oikea ja väärä ja miten tehdä asioita. Meidän tehtävämme on auttaa siinä.
 Aiheesta voi keskustella 12.12. klo 22 saakka.
 Lue seuraavaksi:   Istuva elämäntapa ja älylaitteilla olo näkyvät erityisesti poikien liikkuvuudessa

Opiskelijoiden rapakunto ei kestä työelämää – personal trainerit avuksi lukioihin ja ammatillisiin oppilaitoksiin


Summary: Suomen Yrittäjät valitsi Eggen vuoden maahanmuuttajayrittäjäksi.

Suomen Yrittäjät on valinnut kokkolalaisen  Faisa Eggen  vuoden 2019 maahanmuuttajayrittäjäksi. Keniasta vuonna 2008 Suomeen saapuneen Eggen perustama kotihoitoyritys Amanihoiva Kotihoito Oy työllistää jo miltei kymmenen työntekijää.
 Vuoden maahanmuuttajayrittäjä -kilpailussa korostettiin kannattavaa liiketoimintaa, kasvumahdollisuuksia, esimerkillisyyttä ja asennetta. Egge vakuutti tuomarit tarinallaan ja asenteellaan.
 Palkinnonjakotilaisuudessa tuotiin esille myös Eggen menestyminen pienessä kaupungissa, jossa ei ole paljoa maahanmuuttajayrittäjiä.
 – Faisa Egge on tuonut ihailtavalla tavalla vanhan kotimaansa kulttuurin valoisuutta ja positiivisuutta toimialalle, jossa tarvitaan yhä enemmän osaavaa ja motivoitunutta työvoimaa. Eggen jo lapsena oppima ahkeruus sekä ihmisistä välittäminen ja iloinen asenne edustavat juuri sellaista asennetta, jota haluamme tuoda esille tällä kilpailulla, kertoi palkinnon myöntäneen työeläkeyhtiö Elon toimitusjohtaja  Satu Huber .
 Kilpailuun tuli liki sata ehdotusta. Tunnustukseen kuului 3 000 euron rahapalkinto
 Faisa Egge on Kokkolassa myös vihreiden varavaltuutettu.
 Lue lisää:
 Maahanmuuttajan starttivuosi ei ollut ruusuilla tanssimista
 Yrittäjät: Vuoden Maahanmuuttajayrittäjä Faisa Egge on taistellut tiensä Suomessa asenteella ja kovalla työllä

Valtakunnallinen palkinto kokkolalaisyrittäjälle – "Faisa Egge on tuonut vanhan kotimaansa valoisuutta hoiva-alalle"


Summary: Tulipalo syttyi Amiraali Kuznetsov aluksen korjaustöiden aikana pohjoisessa Murmanskin satamassa.

Venäjän ainoalla lentotukialuksella Amiraali Kuznetsovilla on syttynyt tulipalo korjaustöiden aikana Murmanskissa.
 Venäjän valtiollinen uutistoimisto  Tass  kertoo, että loukkaantuneita on viisi.
 Uutistoimisto  Interfax  puolestaan kirjoitti aluksi, että kolme henkilöä on kateissa. Nämä olivat ruumassa palon syttymishetkellä eikä heihin saatu yhteyttä. Sittemmin  kaksi on löydetty  elossa ja kateissa on enää yksi.
 Palo syttyi alustavien tietojen mukaan aluksen ensimmäisessä voimayksikössä. Uutistoimistojen mukaan tulessa on diesel-polttoaine.
 Aluksi palo raivosi 20 neliömetrin alueella ja laajeni sitten 120 neliömetrin alueelle. Interfaxin mukaan palo on levinnyt jo 600 neliömetrin alueelle. Liekkejä yritetään tukahduttaa vaahdolla.
 Tassin mukaan palon syynä voi olla turvamääräysten laiminlyönti korjaustöissä.
 Venäjän laivaston lippulaiva Amiraali Kuznetsov on ollut korjattavana Murmanskissa yli kaksi vuotta. Edellisen kerran vaurioita aiheutui, kun nostokurki kaatui aluksen kannelle lokakuussa 2018.
 Alus on nimetty Neuvostoliiton laivastoamiraali  Nikolai Gerasimovitš Kuznetsovin  (1904-1974) mukaan.

Venäjän ainoalla lentotukialuksella syttyi tulipalo – Ainakin viisi ihmistä loukkaantui


Summary: Usein ajatellaan, ettei poliisilla ole aikaa tutkia vanhoja pieniä rikoksia. Rikoskomisario Kari Aaltio osoittaa, että aina näin ei ole.

Suomessa on ollut keskustelua, miten poliisin resurssit riittävät pienten omaisuusrikosten selvittelyyn.
 Esimerkiksi Pirkanmaalla asuntomurroissa on nousua vuodessa 15 prosenttia. Poliisi on ollut itsekin huolissaan poliisien määrästä, joka on vähäisempi kuin naapurimaissa.
 Yle kertoi, että  poliisi lopetti viime vuonna yhteensä  137 000 esitutkintaa eli keskimäärin vuoden jokaisenä päivänä 375 juttua. Poliisihallituksen mukaan suuri osa 106 000 keskeytetystä tutkinnasta oli omaisuus- ja väkivaltarikostutkintoja.
 Esitutkinta voidaan keskeyttää  esimerkiksi, jos epäilty tekijä ei ole tiedossa, eikä ole tiedossa seikkoja, joilla esitutkintaa voidaan viedä eteenpäin.
 Yhdeksän vuotta vanhan mökkimurron selviäminen antaa uuden kuvan tilanteesta.
 Virtain poliisi kertoi torstaina aamupäivällä selvittäneensä vuonna 2010 tapahtuneen mökkimurron Ruovedellä. Mökiltä vietiin jonkin verran omaisuutta.
 Poliisit kävivät murron jälkeen paikalla ja taltioivat paikalta erilaisia tekijän jättämiä jälkiä. Tekijää ei vuonna 2010 löytynyt.
 Partion pitäisi ehtiä tutkia paikan päällä
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Kari Aaltio  kertoo, että poliisi toimii nykyään yhden kosketuksen periaatteella. Paikalle mennyt partio ottaa sormenjäljet, valokuvat ja tekee muun teknisen tutkinnan.
 Mökkimurto selvisi yhdeksän vuotta myöhemmin juuri tämän perusteellisen poliisipartion suorittaman rikospaikkatutkinnan avulla.
 – Näytteet menevät arkistoon ja aina kun tulee uusia näytteitä, tuntemattomia jälkiä verrataan uusiin näytteisiin. Sitä kautta päästiin jutun perään.
 Epäilty rikoksentekijä rekisteröitiin toisen rikoksen yhteydessä ja samalla paljastui myös tämä vanha mökkimurto.
 Kiireelliset jutut ajavat murtojen ohitse, ja partiolla on Aaltion mukaan usein kiire keikalle. Nyt Ruoveden mökkitutkinnan aikana hälytystä ei tullut ja tutkinta ehdittiin tehdä kunnolla.
 – Jopa henkirikoksia on selvinnyt myöhemmin tämän rekisterin avulla, Aaltio sanoo.
 Mökin omistaja yllättyi
 Mökkimurron tekijä ei joudu rikosoikeudelliseen vastuuseen, koska varkauden vanhenemisaika on viisi vuotta. Epäilty ei vielä tiedä, että hänet on saatu kiinni.
 – Tämä on niin tuore juttu. Lähetämme hänelle kirjeen, että asia on selvitetty, Aaltio sanoo.
 Murron kohteeseen poliisi on ollut yhteydessä. Mökin omistaja oli yllättynyt, että näin vanha tapaus selvisi.
 Rikoskomisarion mukaan on tärkeää, että poliisi ehtii selvittää myös omaisuusrikoksia. Ne ovat Aaltion mukaan niitä tapauksia, joihin tavallinen kansalainen yleensä törmää.
 – Näen itse, että myös pienten rikosten selvittäminen on erittäin tärkeää. Se antaa signaalin rikollisille, ettei pienetkään jutut kannata, vaan niistä joutuu edesvastuuseen.
 Rikolliselle voi olla myös seurauksia tässäkin tapauksessa.
 Vakuutusyhtiö on korvannut rikoksesta aiheutuneet vahingot asianomistajalle. Vakuutusyhtiö voi periä oikeudessa näitä summia rikokseen syyllistyneeltä.
 – Voi olla, että lasku kolahtaa postista, Aaltio sanoo.
 Voit keskustella aiheesta 12.12. kello 18.00 asti.
 Lue lisää:
 Hartola kyllästyi odottamaan poliisia ja otti ohjat omiin käsiinsä – "Me ei olla enää missään lintukodossa täällä"
 Yle sai hurjat tilastot: Poliisi keskeytti ja lopetti viime vuonna 140 000 tutkintaa – katso tästä, millaiset jutut jätettiin tutkimatta
 Saanko napata varastetun pyörän takaisin itselleni tai ottaa kuvan varkaasta? Poliisipomon mukaan asiassa on useampi "mutta"
 Kolmekymppinen Sami ei kadu tekemiään omaisuusrikoksia: “Monesti on naurattanut, miten helppoa murtojen tekeminen on”

Yhdeksän vuotta vanha mökkimurto selvisi, mutta tekijä ei vielä tiedä sitä – poliisi: "Myös pienten rikosten selvittäminen on erittäin tärkeää"


Summary: Poliisin posttraumatyöpajojen johtaja sanoo, että PTSD-oireita ei tunnisteta työterveydenhuollossa.

Ylen keskiviikkona julkaistu uutinen  hätäkeskuspäivystäjien kovasta henkisestä kuormittumisesta  on tullut monelle yllätyksenä.
 Kova henkinen kuormitus paljastui  Susanna Sankalan  tekemästä Pro gradu -tutkielmasta, joka on ensimmäinen hätäkeskuspäivystäjistä tehty sosiologinen tutkimus Suomessa.
 Itsekin hätäkeskuspäivystäjänä toiminut Sankala yllättyi, kuinka kaikki tutkimusta varten haastatellut hätäkeskuspäivystäjät alkoivat oma-aloitteisesti kertoa pahoja työtilanteita. Osa alkoi kertomisen aikana itkeä.
 Poliisin valtakunnallisen posttraumatyöpajojen johtaja  Juha Järvelin  on tyytyväinen, että hätäkeskuspäivystäjien työn kuormittavuus tulee nyt oikeasti ilmi.
 – Olen tyytyväinen, että opinnäytetyötasoisella työllä on pystytty nostamaan esiin ilmiö, joka on siellä olemassa. Se on valtavan hieno juttu. On vaikuttavaa, että tällainen työ on tehty.
 Poliisin työturvallisuudenjohtamisen toimivuudesta kriisitilanteiden yhteydessä 2011 väitöskirjansa tehnyt rikoskomisario Juha Järvelin muistuttaa, että nyt kun asia on nostettu esiin, voidaan vihdoin tehdä asioita, joilla päivystäjien kuormitusta voidaan purkaa.
 – Olen kohdannut ulkomailla hätäkeskuspäivystäjiä, joilla on PTSD:tä (traumaperäinen stressihäiriö). Olen odottanut, että joku toisi ilmiön Suomessakin oikeasti esille.
 Vastenmielistä väkivaltaa ja kuoleman uhkaa
 Traumaperäinen stressihäiriö eli PTSD (Posttraumatic Stress Disorder) liittyy poikkeuksellisen uhkaaviin tai katastrofaalisiin tapahtumiin, jotka aiheuttavat todennäköisesti voimakasta ahdistuneisuutta.
 Hätäkeskuspäivystäjät eivät työssään suoraan näe kuolleita, loukkaantuneita tai väkivallan seurauksia, mutta he kuulevat hätäpuhelun kautta jatkuvasti niin perheväkivaltaa, epätoivoa kuin paniikkiakin.
 PTSD:hen liittyy esimerkiksi, että siitä kärsivällä on tapahtuneesta jatkuvia muistikuvia, painajaisunia ja hetkellisiä takaumia, jotka voivat olla rajuja.
 Hätäkeskupäivystäjät eivät välttämättä itse tunnista, mistä selittämätön paha olo tai kiukkuisuus voivat johtua.  Yle
 Poliisin posttraumatyöpajatoiminnan Suomeen yhdessä Pasi Härkösen kanssa 2010 tuonut Juha Järvelin uskoo ulkomaisten hätäkeskuspäivystäjien kokemuksiin vedoten, että PTSD:tä on myös Suomessa.
 – Minulla on se käsitys, että meillä sitä ei tunnusteta. Tai jos joku tunnustaa sen itselleen, niin sitten seuraava ongelma on, että meillä ei riittävällä tavalla tunnisteta sitä terveydenhuollon piirissä.
 Poliisin ensimmäiset posttraumatyöpajat järjestettiin 2012. Toiseen työpajoista saatiin seitsemän lapsiin kohdistuneiden rikosten tutkijaa. Järvelin muistaa, kuinka järisyttävä kokemus näiden tutkijoiden kokema kumuloitunut stressi oli.
 – Hätäkeskuksessa on niin paljon samanlaisia tekijöitä, että olisi omituista, jos hätäkeskuspäivystäjien keskuudessa ei kärsittäisi pitkäkestoisesta työperäisestä kumulatiivisesta stressistä ja jopa posttraumaattisesta stressistä.
 Tuska katoaa kun ei tarvitse olla kuin mitään ei olisi
 Juha Järvelin käyttää sanontaa ensilinjan auttajat. 32 vuotta poliisina ollut Järvelin tietää kokemuksesta, että näiden poliisien, palomiesten, ensihoitajien tai hätäkeskuspäivystäjien elämänlaatu paranee merkittävästi, jos työn kuormitustekijöistä puhutaan, ne tunnustetaan ja tunnistetaan.
 – Silloin ei tarvita mitään väärää ammattilaisuutta eli sitä, että mikään ei tunnu minulla missään.
 Poliisin posttraumatyöpajoihin osallistuu ihmisiä, joista osalla on PTSD. Heillä on usein selittämätön paha olo tai he ovat vihaisia niin töissä kuin kotonakin. Kolmen työpajapäivän jälkeen he voivat Järvelinin mukaan kuitenkin jo selvästi paremmin.
 – Kun se tuska katoaa, he kokevat saavansa valtavaa helpotusta. Elämänilo palaa ja kyky nauttia elämästä palaa.
 Juha Järvelin toivoo nyt käynnistyneestä keskustelusta, että työterveyshuollossa opittaisiin tunnistamaan ensilinjan auttajien työn erikoispiirteitä.
 – Vielä kun saataisiin Suomeen posttraumaretriitti ensilinjan auttajille, niin me olisimme maailman ykkösenä. Mutta se edellyttää sitä, että saataisiin kaikki ensilinjan auttajat tähän samaan junaan.
 Poliisin posttraumatyöpajojen johtaja sanoo, että niin hätäkeskuspäivystäjiä kuin kaikkia ensilinjan auttajina toimivia yhdistää, että he kokevat stressiä, jota missään tavallisessa ammatissa ei ole. He kokevat stressiä elämästä ja kuolemasta.
 – Ja tämähän on se, mistä ei ole puhuttu. Perinteisesti on ajateltu, että tämä on vain työtä, työssä pitää kestää ja jos et kestä, olet jollakin tavalla epäonnistunut. Ovatko he muka niin epäonnistuneita ihmisiä vai onko se niin, että työn luonne ja tarjottavat tukimahdollisuudet eivät ole hyviä, Järvelin kysyy.
 Lue myös:
 Hätäkeskuspäivystäjistä tehty tutkimus kertoo työstä, jota ei arvosteta eikä ymmärretä – Kova henkinen kuormitus yllätti
 Marko Kilven kolumni: Rikotut poliisit

Asiantuntija: hätäkeskuspäivystäjätkin kärsivät traumaperäisestä stressihäiriöstä – ”Olen odottanut, että joku toisi ilmiön Suomessakin oikeasti esille”


Summary: Jatko-opintopaikkaa vaille jääneiden uusien yliopppilaiden määrä on kasvanut nyt kymmenen vuoden ajan.

Kevään 2018 uusista ylioppilaista jopa 70 prosenttia ei päässyt jatkamaan samana vuonna tutkintoon johtavassa koulutuksessa.
 Tilastokeskuksen lukujen  mukaan vain kymmenen prosenttia heistä jatkoi ammattikorkeakoulutuksessa ja 18 prosenttia yliopistoissa, vaikka jatko-opintoihin uusista ylioppilaista haki 82 prosenttia.
 Varsinkin koulutuksen ulkopuolelle jääneiden uusien naisylioppilaiden määrä on kasvanut viime vuosina. Vuoden 2018 kevään uusista naisylioppilaista 27 prosenttia jatkoi heti opiskelujaan, kun miehistä näin teki 35 prosenttia. Vielä kymmenen vuotta sitten mies- ja naisylioppilaista jatkoi opintojaan heti noin 46 prosenttia.
 Suurimmalla osalla opiskelupaikka viimeistään kolmen vuoden kuluttua
 Käytännössä moni uusi ylioppilas joutuu pitämään ainakin yhden tai useampia välivuosia ennen kuin saa jatkokoulutuspaikan. Esimerkiksi vuoden 2015 ylioppilaista jatkopaikan sai 56 prosenttia yhden välivuoden jälkeen ja suurin osa oli saanut jonkin jatko-opiskelupaikan kahden tai viimeistään kolmen vuoden kuluttua.
 Luvuista selviää myös, että yliopistopaikan saaneiden määrä kasvoi vuodesta 2017 vuoteen 2018, mutta ammatilliseen koulutukseen tai ammattikorkeakouluihin päässeiden uusien ylioppilaiden määrä väheni.
 Peruskoulun päättäneistä peräti 53 prosenttia jatkoi lukioissa ja 41 prosenttia ammatillisessa koulutuksessa. Vain yksi prosentti heistä ei hakenut jatko-opintoihin.

Yhä useampi uusi ylioppilas ei heti pääse jatkamaan opiskelujaan


Summary: Yhdestätoista tarkastetusta kuntosaliketjusta yksikään ei saanut Tukesilta täysin puhtaita papereita.

Isot kuntosaliketjut eivät huolehdi asiakasturvallisuudesta riittävästi, selviää Turvallisuus- ja kemikaaliviraston (Tukes) tarkastuksesta.
 Tukes teki viime kevään ja kesän aikana tarkastuksen Suomen yhteentoista suurimpaan kaupalliseen kuntosaliketjuun, joilla on yhteensä 262 kuntosalia.
 Tarkastuksessa selvitettiin asiakasturvallisuuden johtamista eli sitä, millaisia ohjeita kuntosaliketjuilla on turvallisuuden järjestämisestä. Yksittäisten salien kuntoiluvälineitä tai muita yksityiskohtia ei tarkastettu.
 Yksikään ketju ei saanut puhtaita papereita
 Yksikään tarkastetuista yhdestätoista kuntosaliketjusta ei selvinnyt Tukesin seulasta puhtain paperein. Useimmilla Tukesin tarkastamilla ketjuilla lakisääteisessä turvallisuusasiakirjassa oli puutteita tai sitä ei ollut lainkaan. Kaikissa tarkastetuissa kuntosaliketjuissa turvallisuusriskien arviointi oli liian suppeaa tai sitä ei ollut tehty.
 Turvallisuusasiakirja on kuvaus siitä, miten turvallisuus kuntosalilla järjestetään. Sen avulla voidaan esimerkiksi perehdyttää uusia työntekijöitä.
 Kuusi kuntosaliketjua sai Tukesilta kehotuksen laatia turvallisuusasiakirja, ja viisi ketjua sai suosituksen täydentää omaansa. Niistä kolmella turvallisuusohjeet oli kuvattu suunnilleen lain vaatimalla tasolla.
 Onnettomuuskirjanpito olematonta
 Kuntosalien onnettomuuskirjanpidon Tukes totesi olemattomaksi. Useimmilla tarkastetuista ketjuista ei ollut järjestelmällistä käytäntöä tapaturmien kirjaamiseen, eikä niiden todellista määrää siksi tiedä kukaan. Tapahtuneita onnettomuuksia ei myöskään aina käyty läpi kuntosaleilla, jotta niistä voitaisiin oppia.
 Tukes näki ongelmalliseksi myös sen, että joidenkin kuntosaliketjujen käyttöehdoissa oli maininta kuntosaliharjoittelusta omalla vastuulla. Tukesin mukaan vastuuta ei voi kuitenkaan kokonaan siirtää asiakkaalle, vaan kuntosalin ylläpitäjä vastaa palvelun turvallisuudesta.
 Erityisesti omatoimisaleilla ketjujen olisi Tukesin mukaan tarjottava asiakkaalle selkeät ohjeet hätätilanteissa toimimisesta.
 Tukesin tarkastuksen perusteella kuntosalivälineiden turvallisuuteen ja laatuun puolestaan kiinnitetään ketjuissa paljon huomiota. Välineiden kuntoa seurataan ja niille on myös määritelty huolto-ohjelmat.

Tukes selvitti: Kuntosaliketjujen asiakasturvallisuudessa puutteita – ohjeet riittämättömiä ja tapaturmia jää kirjaamatta


Summary: Älypuhelimia ei ole tehty kestäviksi ja niiden korjaaminen on hankalaa ja kallista, Suomen Luonto kritisoi.

Suomen luonnonsuojeluliiton lehti on valinnut vuoden turhakkeeksi korjauskelvottoman elektroniikan.
 Erityishaukkuja saavat älypuhelimet. Kritiikki koskee puhelinten huonoa kestävyyttä, joka johtaa siihen, että puhelimia on vaihdettava tiheään tahtiin.
 Lisäksi lehden mukaan laitteiden korjaaminen on tehty hankalaksi ja niiden hintaan nähden kalliiksi.
 – Korjauskelvottomuuden taustalla ovat sekä kuluttajien osto- ja kierrätystottumukset että valmistajien ratkaisut, sanoo Suomen Luonnon päätoimittaja  Heikki Vasamies  tiedotteessa.
 Liiton julkaisema  Suomen Luonto -lehti  valitsee vuoden turhakkeen lukijoidensa ehdotusten joukosta.
 Viime vuonna vuoden turhakkeeksi valittiin pikamuoti ja sitä edeltävänä vuonna fleecekangas.

Vuoden turhake on korjauskelvoton elektroniikka – erityishaukkuja saavat älypuhelimet


Summary: Opintolainaa nostaneiden määrä on kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa.

Kemistä kotoisin oleva 27-vuotias  Titta Hiltunen  opiskelee Helsingin yliopistossa poliittista historiaa.
 – Opintolainoja olen nostanut ja ne ovat menneet tasan tarkkaan siihen, että olen saanut vuokran maksettua ja ruokaa kaupasta eli tällaisiin elämän perustarpeisiin. Varsinkin pääkaupunkiseudulla asuminen on tosi kallista ja eläminen ylipäätänsä.
 Titta Hiltunen on myös Suomen ylioppilaskuntien liiton SYL:n hallituksen jäsen. Hän vastaa täysipäiväisessä luottamustoimessaan opiskelijoiden toimeentuloedunvalvonnasta.
 Hiltunen on huolissaan, että opiskelijat rahoittavat opintojaan entistä enemmän opintolainalla.
 – Opintolainaa nostetaan, koska opintoraha ei itsessään riitä mihinkään. Sen seurauksena meillä on nuoria ihmisiä, jotka valmistuvat pahimmillaan monien kymppitonnien lainan kanssa.
 Lainaa lukuvuoden aikana nostaneiden määrä on kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Tosi monelle kysymys ei ole siitä, kannattaako opintolainaa nostaa, vaan se on välttämätöntä, jotta tulee toimeen.
  Titta Hiltunen
 Viime lukuvuoden aikana reilut 156 000 opiskelijaa nosti valtion takaamaa opintolainaa.
 Tilastografiikka
 Osuuspankeissa isoin muutos opintolainojen määrässä on nähty viimeisen kahden vuoden aikana.
 – Sinä aikana opintolainojen kasvu on meillä ollut 20 prosenttia, OP Ryhmän asumisen rahoituksesta vastaava johtaja  Kaisu Christie  sanoo.
 – Tässä näkyy vuoden 2017 lakimuutos, jossa opintorahaa laskettiin mutta vastaavasti opintolainan valtiontakaus nousi 400 eurosta 650 euroon. Tämä oli iso muutos, joka siirsi tukea opintorahasta opintolainan puolelle.
 OP Ryhmän Kaisu Christien mukaan opiskelijat ovat kertoneet, että jos lainarahaa jää säästöön, he saattavat sijoittaa rahastoihin tai osakkeisiin, ja toiset säästävät omaan asuntoon.  Marja Väänänen / Yle
 Opintolainarahoja säästöön asp-tilille
 OP Ryhmä haastatteli vastikään yliopisto- ja ammattikorkeakouluopiskelijoita rahankäytöstä ja säästämisestä. Suuri osa, yli puolet haastatelluista kertoi käyttävänsä opintolainarahat tavalliseen elämiseen, arjen pyörittämiseen, esimerkiksi vuokraan ja ruokaan.
 – Osa taas pystyy laittamaan lainarahaa säästöön, koska käy töissä, tai perhe auttaa taloudellisesti, Kaisu Christie toteaa.
 Hän muistuttaa, että asumisen kulut ovat eri paikkakunnilla hyvin erilaisia, ja myös se vaikuttaa siihen, mitä jää säästöön.
 OP Ryhmän jututtamat opintolainaa ottaneet opiskelijat kertoivat, että jos jää rahaa säästöön, niin he saattavat sijoittaa rahastoihin tai osakkeisiin. Toiset säästävät omaan asuntoon.
 – Moni kokee omaan kotiin säästämisen taloudellisesti järkeväksi ja panee rahaa asp-tilille, Kaisu Christie kertoo.
 Titta Hiltunen SYL:stä sanoo, että tilastotietoa lainarahojen säästämisestä asp-tilille ei ole.
 – Mutta en ihmettelisi, jos moni opiskelija näin tekee, ja tiedän tuttavia, jotka ovat näin tehneetkin.
 Lainaa otetaan, jotta tullaan toimeen
 Alkuvuonna julkistettiin Aalto-yliopiston ja Helsingin yliopiston ylioppilaskuntien yhteisesti toteuttama kysely, johon vastasi 2 300 opiskelijaa. Siinäkin tärkeimmäksi syyksi nostaa opintolainaa nousi oman toimeentulon turvaaminen.
 – Tosi monelle kysymys ei ole siitä kannattaako opintolainaa nostaa, vaan se on välttämätöntä, jotta tulee toimeen, SYL:n Titta Hiltunen muistuttaa.
 Mikko Airikka / Yle
 Jotkut opiskelijat kokevat, että opintolaina on tällä hetkellä niin edullista lainarahaa euribor-korkojen tason takia, että se kannattaa ehdottomasti nostaa. Näitä opiskelijoita löytyi etenkin Aalto-yliopiston opiskelijoista.
 Aalto-yliopistossa 11 prosentilla sijoittaminen oli myös tärkein syy lainan nostamiselle. Helsingin yliopiston opiskelijoista vain viisi prosenttia ajatteli näin.
 – Kyselystä näkee, että opiskelijoiden toimeentulossa on alakohtaisia eroja siinä, millainen on luotto omalle alalleen työllistymiseen, ja pääseekö niitä oman alan parempipalkkaisia töitä tekemään jo opiskeluaikana, Titta Hiltunen SYL:stä sanoo.
 Osa pystyy laittamaan lainarahaa säästöön, koska käy töissä, tai perhe auttaa taloudellisesti.  Kaisu Christie
 Sekä OP Ryhmän jututtamat opiskelijat että pääkaupunkiseudun yliopisto-opiskelijat kertoivat ottavansa opintolainaa myös parantaakseen elintasoaan sekä isoihin hankintoihin, kuten tietokoneeseen, asunnon takuuvuokraan tai lomamatkaan. Myös opiskelijavaihtoon ulkomailla otettiin opintolainaa.
 Opintolainahyvitys ei ollut tärkein syy opintolainan nostoon kuin noin kymmenelle prosentille haastatelluista opiskelijoista.
 – Ei se kyllä sellainen laajojen massojen tärkein syy ole, Hiltunen toteaa.
  Keskimääräinen opintolaina noussut 8 500 euroon
 Myös opintolainojen euromäärä on kasvanut kymmenessä vuodessa.
 Kela, Harri Vähäkangas / Yle
 Viime lukuvuoden loppuessa heinäkuun lopussa opintovelallisia oli kaikkiaan 434 900. Heillä oli opintolainaa keskimäärin 8 500 euroa.
 Opintotuki Opintotukijärjestelmä on vuoden 2017 lakimuutoksen jälkeen lainapainotteinen. Joulukuussa 2018 keskimääräinen opintotuki, johon kuului opintoraha, asumislisä ja lainatakaus oli 753 euroa. Kotimaisissa oppilaitoksissa tutkintoa suorittavilla yliopisto-opiskelijoilla se oli 885 euroa, ammattikorkeakouluopiskelijoilla 882 euroa, ammatillisessa oppilaitoksessa opiskelevilla 532 euroa ja lukiolaisilla 245 euroa. Valtio kannustaa yliopistossa tai ammattikorkeakoulussa opiskelevia nopeaan valmistumiseen opintolainahyvityksellä. Se on 40 prosenttia siitä opintolainan määrästä, joka ylittää 2 500 euroa, jos opinnot saa valmiiksi määräajassa. Lähde: Kela

Osa opiskelijoista haluaa hyötyä matalista koroista, säästää tai sijoittaa lainarahat – arjen menot silti tärkein syy opintolainan nostoon


Summary: Boris Johnsonin konservatiivit johtavat mielipidemittauksissa, mutta etumatka näyttää kaventuneen.

Britanniassa äänestetään tänään torstaina ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa. Äänestys alkaa aamuyhdeksältä Suomen aikaa.
 Mielipidemittaukset ennustavat voittoa konservatiiveille, mutta viime päivinä etumatka työväenpuolueeseen näyttää kutistuneen.
 Ylen toimittaja  Pasi Myöhänen  tiivistää vaaliasetelmat videolla:

 Pääpuolueiden johtajat esittivät viimeiset vakuuttelunsa äänestäjille keskiviikkoiltana.
 Konservatiivien puheenjohtaja, pääministeri  Boris Johnson  vetosi tutusti siihen, että hän pystyy toteuttamaan Britannian EU-eron nopeasti ja maalaili uhkakuvia, jotka hänen mukaansa toteutuisivat, jos työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  pääsee valtaan.
 – Kuvittele, miten ihanaa on istua tänä jouluna kalkkunaillalliselle, kun brexitistä on päätetty – ja miten kamalaa olisi, jos Corbyn ja  Sturgeon  olisivat Downing Streetillä edistämässä suunnitelmiaan kahdesta uudesta kansanäänestyksestä, Johnson sanoi  The Guardianin mukaan .
 Johnsonin mukaan työväenpuolueen ja Nicola Sturgeonin johtaman Skotlannin kansallispuolueen SNP:n hallitus olisi "taloudellinen katastrofi" ja johtaisi uusiin kansanäänestyksiin niin brexitistä kuin Skotlannin itsenäistymisestäkin.
 Työväenpuolueen Corbyn on sanonut, että jos hänestä tulee pääministeri, hän neuvottelee uuden sopimuksen EU-erosta, minkä jälkeen kansa saa äänestää sopimuksen ja EU:hun jäämisen välillä.
 Keskiviikkona Corbyn piikitteli Johnsonia viittaamalla siihen, miten  pääministeri väisti haastattelua maitokylmiöön  keskiviikon meijerivierailulla.
 – Boris Johnson aloitti tämän päivän teeskentelemällä maitokuskia ja päätyi kylmiöön. Meidän puolueemme ei tarvitse teeskennellä, eikä meidän todellakaan tarvitse piilotella kylmiössä, sillä emme pelkää, Corbyn sanoi Reutersin mukaan.
 Corbyn on toistuvasti syyttänyt Johnsonia siitä, että tämä yksityistäisi Britannian julkista terveydenhuoltoa ja avaisi sitä amerikkalaisille suuryhtiöille. Tämän väitteen hän toisti myös keskiviikkona ja sanoi, että työväenpuolue neuvottelisi EU:n kanssa "aikuisella ja vastuullisella tavalla".
 Corbyn lupasi myös investointeja, säästötoimien lopettamista ja rikkauden ja vallan uudelleen jakamista "tavalla, jollaista ei ole koskaan ennen nähty".
 Vaalihuoneistot sulkeutuvat torstaina puoliltaöin Suomen aikaa, ja silloin julkaistaan ovensuukyselyt, joista saadaan ensimmäinen käsitys puolueiden menestyksestä. Vaalitulokset selviävät perjantaiaamuksi.
 Lue myös:
 Brittivaaleissa vastakkain ovat brexit-jyrä Johnson ja vasemmistolainen Corbyn – katso, miten puoluejohtajat eroavat toisistaan

Britannia äänestää tänään brexitin ratkaisevissa parlamenttivaaleissa – Katso tiivistys vaaliasetelmista, lue kampanjan viimeiset lupaukset


Summary: Silmien värillä on merkitystä, kun aivoihin pitäisi saada virkistävää päivänvaloa myös hämärinä talvikuukausina.

Talvikuukausien pimeys on monelle raskasta, mutta joihinkuihin SAD, vuodenaikaan liittyvä masennus tai suomalaisittain kaamosmasennus, iskee kuin moukari.
 SAD:n laukaisijaksi on epäilty päivänvalon vähäisyyttä. Siinä tapauksessa ankaraa SAD:ta pitäisi esiintyä eniten maissa, jotka ovat kauimpana päiväntasaajasta.
 Vai onko syynä vuorokausirytmin häiriytyminen, kun päivät lyhenevät?
 Yhdeksi selitykseksi on soviteltu myös serotoniinin ja melatoniinin epätasapainoa elimistössä. Serotoniini on hermoston välittäjäaine, joka lisää energisyyttä, ”pimeähormoni” melatoniini tekee uniseksi. Ehkä talvesta pahimmin kärsivien elimistö tuottaa talvella liikaa melatoniinia?
 Millekään näistä hypoteeseista ei ole löytynyt tutkimuksissa selvää tukea, ja jotkin tulokset ovat suorastaan ristiriidassa keskenään, kertoo Etelä-Walesin yliopiston vierailijaprofessori  Lance Workman  artikkelissaan  The Conversation-lehdessä .
 Brittitutkijoiden esittämä osasyy kaamosmasennustaipumukselle onkin yllättävä: silmien väri.
 Talvi koettelee yhtä lailla Walesissa kuin Kyproksessa
 Workman arvelee, että vastaus on useiden biologisten ja fysiologisten tekijöiden summa. Silmien väri saattaa olla yksi tällainen tekijä, hän kertoo johtamansa tutkimuksen tuloksista.
 Koehenkilöinä oli 175 opiskelijaa walesilaisesta ja kyproslaisesta yliopistosta.
 Kun heille tehtiin SAD-kyselytesti, osoittautui, että asuinpaikalla ei ollut merkitystä heidän kertomiinsa talvisiin masennusoireisiin. Silmien värillä sen sijaan oli.
 Sini- tai muutoin vaaleasilmäisillä oli selvästi vähemmän tai lievempiä oireita kuin ruskea- ja muilla tummasilmäisillä. Jo tämän vuosituhannen alussa  yhdysvaltalainen tutkimus  oli viitannut vastaavaan.
 Workmanin päätelmä on, että silmien väri vaikuttaa niiden kykyyn hyödyntää valoa.
 Hypotalamus tarvitsee valoa
 Verkkokalvon solut laukaisevat valon vaikutuksesta hermoimpulsseja, joista aivot muodostavat kuvan – sen, mitä ihminen näkee – mutta osa soluista lähettää aivojen hypotalamukselle informaatiota ainoastaan kirkkauden määrästä.
 Hypotalamus säätelee hormoneilla muun muassa nälän ja väsymyksen tuntemuksia.
 Siniset, vihreät ja harmaat silmät ovat valolle herkempiä kuin ruskeat. Niinpä vaaleiden silmien verkkokalvojen solut lähettävät hypotalamukselle signaaleja pienemmästä valon määrästä kuin ruskeiden.
 Valon ansiosta melatoniinin tuotanto pysyy kurissa, Workman selittää.
 Tämä päätelmä on samaa paria sen teorian kanssa, jolla on selitetty sitä, että pohjoisilla väestöillä on yleisemmin siniset silmät kuin eteläisillä. Teorian mukaan siniset silmät ovat sivutuotetta mutaatiosta, joka aiheutti vaalean ihon esivanhempiemme vaeltaessa yhä pohjoisempaan.
 Vaalean ihon ansiosta asukkaiden elimistö ottaa talteen sen vähäisen D-vitamiinimäärän, jota pohjoisen päivänvalo riittää tarjoilemaan talvella.
 Workmanin tutkimus on vapaasti luettavissa  Behavioural Science & Psychology -lehdestä .
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen


Summary: Jos elää pelkän sykemittarin tai älysormuksen ohjeiden varassa, on vaarassa menettää taidon tunnistaa kehon todellisia viestejä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Sykemittaristani loppui akku kesken lenkin. Juoksu oli rullannut loistavasti, mutta mittarin simahtaminen harmitti vietävästi. Hetken jopa ajattelin treenin menevän hukkaan, koska en saa lukemia talteen.
 Äkkiä olo alkoikin tuntua vapautuneelta. Oli helpompaa keskittyä keskisuomalaiseen järvimaisemaan, kun ei vilkuillut vähän väliä sykemittarin lukemia.
 Olin rentoutuneempi kuin pitkään aikaan.
 Hankin sykemittarin, koska halusin seurata paremmin kehittymistäni ja palautumistani. Siis lisätä hyvinvointiani. Mittaamisesta tulikin pikkuhiljaa stressin aihe, joka häiritsi rakkaasta harrastuksesta nauttimista.
 Kehon toiminnoista  voi mitata nykyteknologian avulla uskomattoman monia asioita. Erilaisilla laitteilla on helppoa tarkkailla esimerkiksi sykettä ja sen vaihteluvälejä, kalorikulutusta, askelia, kilometrejä ja unen laatua.
 Ja mehän tarkkailemme.
 Mittaamisvillitystä  kutsutaan englanniksi termillä self tracking. Vuonna 2016 tehdyn  kansainvälisen selvityksen mukaan  jopa joka kolmas ihminen mittaa itseään teknologian avulla.
 Mittaaminen onmaailmanlaajuinen trendi, joka näyttää kasvavan sitä mukaa, kun Piilaaksossa kehitetään tarkempia ja monipuolisempia vekottimia kertomaan, kuinka meidän kannattaisi elää.
 Helsingin Sanomien toimittaja  Antti Tiainen   summaa mittarien kehityksen  osuvasti:
 “Aluksi ne tarjosivat vain lukuja, sitten ne alkoivat myös kertoa, miten käyttäjillä menee, ja nykyään ne jo ohjaavat meidän käytöstämme."
 Jotkut laitteet esimerkiksi tärisevät, kun on istunut liian kauan. Jotkut taas kertovat, milloin kannattaa mennä nukkumaan.
 Mitä useampia toimintoja laite mittaa, sitä laajemmalle suorittaminen ujuttaa lonkeronsa.
 Mittarit antavat   meille siis ohjeita  asioista, jotka jo tiedämme: ole aktiivinen, liiku ja syö monipuolisesti mutta kohtuudella, nuku tarpeeksi.
 Käytännössä laitteet ohjaavat suorittamaan elämän perustoimintoja ja hyvinvointia. Mitä useampia toimintoja laite mittaa, sitä laajemmalle suorittaminen ujuttaa lonkeronsa.
 Tiedämme, että keho saa saman rasituksen riippumatta siitä, tallentuuko lenkin data digitaaliseen laitteeseen.
 Silti treeni tuntuu erityisen tehokkaalta jos näemme, kuinka monta kaloria se poltti. Pidämme sykemittarin kilahdusta uskottavampana merkkinä aktiivisuustavoitteen täyttymisestä kuin raukeita lihaksia. Se on aika nurinkurista.
 Hyvinvoinnin suorittajaksi on helppoa luiskahtaa myös siksi, että ajan ihanteet suorastaan työntävät suorituskeskeistä elämää kohti.
 Hyvinvoinnin mittaaminen  on valtava bisnes, joten laitteet on tehty houkutteleviksi ja koukuttaviksi. Niiden mainoksissa luvataan motivaatiota ja apua energisempään elämään. Sellaiseen lupaukseen on helppo tarttua.
 Hyvinvoinnin suorittajaksi on helppoa luiskahtaa myös siksi, että ajan ihanteet suorastaan työntävät suorituskeskeistä elämää kohti.
 Jyväskylän yliopiston professori  Miikka Pyykkönen  käsittelee  Ylistetty yrittäjyys  -kirjassaan sitä, kuinka yrittäjyyshenkisyys tunkee yhä useammalle elämän osa-alueelle.
 Yrittäjämäistä ajattelu- ja toimintatapaa, jossa korostuu kilpailu, tehokkuus ja tavoitteellisuus, ihannoidaan ja tavoitellaan kaikkialla yhteiskunnassa. Myös hyvinvoinnissa.
 Viime vuosina erityisen trendikästä on ollut levätä tehokkaasti. Ei siis ihme, että prinssi Harrynkin sormessa kimaltelee suomalaisyrityksen älysormus, joka on erikoistunut unen ja palautumisen optimointiin.
 Mutta voiko kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin kokemuksen  saavuttaa numeroita kyttäämällä? Jos tavoittelemme jopa vapaa-ajasta ja rentoutumisesta kiitettävää suoritusta, missä vaiheessa annamme aivoillemme luvan oikeasti levätä?
 Monen mielelle jatkuva suorittaminen on petollista. Erityisesti kaltaiseni perfektionismiin taipuvainen ihminen janoaa helposti aina vain vähän parempia tuloksia.
 Silloin kosketusnäytöllä vilahtavista lukemista tulee onnistuneen elämän mittari.
 En ole kuitenkaan  myynyt sykemittariani, vaan käytän sitä edelleen toisinaan. Jos treeni ei kulje, otan sykemittarin avuksi palautumisen tarkkailuun. Ja totta kai on ihanaa välillä huomata, että jaksaa juosta tutun lenkin aiempaa nopeammin.
 Suhtautumiseni mittaamiseen sen sijaan on muuttunut. Olen todennut, että mittaaminen on hyvä renki, mutta aivan luokaton isäntä.
 Rakastan liikuntaa. Pystyn nauttimaan kehooni virtaavista mielihyvähormoneista huomattavasti enemmän, kun en vilkuile jatkuvasti numeroita.
 On myös helpompaa ymmärtää mitä keho kaipaa, kun pysähtyy aidosti kuuntelemaan sen viestejä. Kun ei koko ajan suorita.
 Johanna Malinen
 Kirjoittaja on Jyväskylässä asuva, sydämeltään pohjoiskarjalainen journalistiopiskelija, joka nauttii kirjoittamisen lisäksi metsälenkeistä ja glittermekkoihin sonnustautumisesta.
 Aiheesta voi keskustella torstaina 12.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Johanna Malisen kolumni: Naisten välisestä ystävyydestä toistetaan edelleen katkeransuloista tarinaa, jossa nainen on naiselle uhka
 Johanna Malisen kolumni: Julkisesti itkeminen ei ole merkki heikkohermoisuudesta

Johanna Malisen kolumni: Mittaamme hyvinvointiamme, vaikka jatkuva suorittaminen on monelle petollista