Summary: Yle pyysi viideltä tutkijalta arvioita 2000-luvun hallitusten kauaskantoisimmista päätöksistä ja siitä, mikä poliitikoilta jäi tekemättä.

Juha Sipilän  (kesk.) hallitus voi jäädä historiaan siitä, että se pani suomalaisen terveydenhoidon uusiksi ja siirsi valtaa maakunnille, mutta tällä vuosituhannella Suomea ja kansalaisten arkea on myllerretty monilla muillakin päätöksillä.
 Vallassa ovat vuorotelleet keskustalaiset, kokoomuslaiset ja demaripääministerit, ja Yle pyysi joukolta tutkijoita arvioita siitä, mikä kunkin hallituksen päätöksistä muutti Suomea eniten. Asiantuntijoilta kysyttiin myös mitä hallituksilta jäi tekemättä.
 Suomi on noussut 2000-luvun kansainvälisissä vertailuissa maailman onnellisimmaksi maaksi ja suomalaisnuoret maailman parhaiden osaajien kärkeen, mutta tutkijat nostivat poliitikkojen eniten maata muuttaneiden päätösten joukkoon muun muassa kahden hallituksen päättämät koulutusleikkaukset.
 Ylen kyselyyn vastasivat ympäristöpolitiikan professori  Janne Hukkinen , Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen , sosiaali- ja terveyspolitiikan professori  Juho Saari , taloustieteen professori  Roope Uusitalo  ja politiikan tutkija  Johanna Vuorelma .
 Miten hallitukset sitten ovat tätä maata muuttaneet?
 Lipposen kakkoshallitus päätti ydinvoimasta ja kuntouttavasta työtoiminnasta
 2000-luvun ensimmäiset vuodet Suomessa piti valtaa  Paavo Lipposen  (sd.) toinen hallitus, jonka kauden aikana ehkä näkyvin poliittinen tapahtuma oli  Tarja Halosen  nousu ensimmäiseksi naispresidentiksi.
 Paavo Lipposen vallasta luopuva kakkoshallitus kävi jäähyväiskäynnillä presidentin luona huhtikuussa 2013. Kimmo Brandt / AOP
 Janne Hukkinen nimeää Lipposen hallituksen kauaskantoisimmiksi päätöksiksi luvat  Olkiluodon kolmosreaktorille  ja  ydinjätteen loppusijoitukselle  Posivan Onkaloon.
 Hukkinen arvostelee, että Olkiluoto-päätös tarkoitti sitoutumista kalliiksi tulevaan, pahasti viivästyneeseen ydinvoimalaan, eikä "jatkuvasti halpenevaan aurinko- ja tuulivoimaan".
 Sadantuhannen vuoden päähän kurottavaa ydinjätesäilöä hän pitää "lähinnä uskonnollisena projektina".
 – Ajatus, että näin pitkät aikavälit voitaisiin ottaa haltuun suunnittelulla, on absurdi.
 Juho Saari nostaa sosiaali- ja terveyspolitiikan saralta kärkeen  kuntouttavan työtoiminnan , jota kunnat velvoitettiin järjestämään varsinkin pitkään työttömänä olleille alle 25-vuotiaille. Tarkoituksena oli parantaa mahdollisuuksia päästä töihin.
 Saaren mukaan kuntouttava työtoiminta jää sosiaalipolitiikan historiaan. Siinä valtiovalta ohjaili kansalaisten käyttäytymistä aikaisempaa voimakkaammin ja pani uusiksi ajattelutapoja vastikkeellisuudesta.
 Kuntouttavaa työtoimintaa on myös arvosteltu jyrkästi, mutta Saaren mukaan se on perusteltua juuri kuntoutuksena, ei niinkään polun avaamisena työmarkkinoille.
 Elina Pylkkäsen ja Johanna Vuorelman mukaan Lipposen hallituksen merkittävimmät toimet liittyivät määrätietoiseen  EU-jäsenyyden vahvistamiseen . Roope Uusitalo mainitsee  veroasteen kääntymisen laskuun .
 Mitä jäi tekemättä? Pylkkänen sanoo, ettei hallituksen tavoite  kannustinloukkujen purkamisesta  edennyt.
 Vanhasen ykköshallitus saavutti työllisyystavoitteensa ja unohti tasa-arvon
 Sdp:n jälkeen suurimmaksi puolueeksi nousi keskusta, mutta  Anneli Jäätteenmäen  ja  Matti Vanhasen  johdossa kulkeneen hallituskauden aikaansaannoksista tutkijoilla näytti olevan vaikeuksia mainita konkreettisia päätöksiä.
 Keskustan puheenjohtaja Anneli Jäätteenmäki kehui puolueensa äänipottia vuoden 2003 vaaleissa historialliseksi. Vieressä puoluesihteeri Eero Lankia ja varapuheenjohtaja Matti Vanhanen. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Uusitalo nostaa pitkävaikutteisista muutoksista esiin vuoden 2005  eläkeuudistuksen  ja käyttöön otetun elinaikakertoimen, joka pienentää tulevienkin sukupolvien eläkkeitä.
 Pylkkänen nostaa kärkeen sen, että hallitus onnistui tilastojen perusteella tavoitteessaan  lisätä työllisyyttä  100 000 henkilöllä kautensa aikana. Samalla linjalla on Vuorelma, joka muistuttaa, että hallitus oli 1990- ja 2000-luvuilla siihen mennessä ensimmäinen, joka onnistui työllisyystavoitteessaan.
 Saaren mukaan Vanhasen ensimmäinen hallitus merkitsi "hengähdyskautta".
 Tekemättä jääneitä päätöksiä nousi esiin useampia.
 Saari sanoo, että jälkeenpäin arvioituna hallitus olisi voinut päättää selvityksissä jo esiin nostetuista uudistuksista, jolloin Suomi olisi ollut valmiimpi vuosien 2008–2009 finanssikriisiin.
 Uusitalo sanoo, että hallitus unohti  koulutuspolitiikan . Pylkkänen huomauttaa, että hallitus lupasi  edistää tasa-arvoa  poistamalla perusteettomat palkkaerot naisten ja miesten välillä, mutta näin ei käynyt.
 Vanhasen kakkoshallitus elvytti ja päätti ydinvoimaluvista
 Vanhasen toista ja sen jatkeena ollutta  Mari Kiviniemen  hallituskautta varjosti suistuminen syvään talouslamaan.
 Elina Pylkkänen ja Roope Uusitalo nostavat hallituksen merkittävimmäksi teoksi  elvytystoimet , kuten tuloverotuksen keventämisen. Ilman sitä työttömyys olisi voinut räjähtää samaan aikaan suureksi ja Suomi kärsiä lamasta enemmän, he perustelevat.
 Puoluesihteeri Jarmo Korhonen, kansanedustaja Mari Kiviniemi ja pääministeri Matti Vanhanen keskustan kuntapäivillä tammikuussa 2007. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Myös Juho Saari sanoo, että kansainväliseen kriisiin sopeutuminen onnistui varsin hyvin, mutta antaa siitä kiitokset valtiovarainministeriön silloiselle johdolle.
 Janne Hukkinen pitää kauaskantoisimpina päätöksiä Fennovoiman  ydinvoimaluvasta  ja Itämeren  Nord Stream  -kaasuputkesta. Yhtenä perusteluna on, että ne vahvistavat Venäjän vaikutusvaltaa Suomessa ja Euroopassa.
 Myös Johanna Vuorelma pitää merkittävimpänä päätöksenä ydinvoimalupia, jotka "kärjistivät poliittista ja yhteiskunnallista ilmapiiriä" ja "joilla on ollut kauaskantoisia ulkopoliittisia seurauksia". Hän arvostelee, että "lupien valmisteluun liittyvä esteellisyys oli omiaan vähentämään luottamusta sekä poliittiseen päätöksentekoon että viranomaisiin".
 Juho Saaren mukaan Vanhasen kakkoskauden suurin saavutus oli  asunnottomuuden vähentämisohjelma , jonka avulla Suomen asunnottomuus on saatu käännettyä laskuun.
 – Tältä osin Suomi menee vastavirtaan muuhun läntiseen maailmaan nähden, Saari sanoo.
 Saari kehuu, että ohjelma on kansainvälisesti kuuluisimpia suomalaisia uudistuksia, joka on myös arvioitu erittäin hyvin onnistuneeksi.
 Uusitalo mainitsee myös  takuueläkkeen  käyttöönoton, "jolla oli tuloeroihin ja köyhyyteen vaikutusta ehkä enemmän kuin millään muulla hallituksen päätöksellä".
 Pylkkänen mainitsee, että  kannustinloukkujen purkaminen  kuivui tälläkin vaalikaudella kokoon, samoin  sosiaaliturvan uudistaminen .
 Hukkinen arvostelee elvytystä etupäässä teiden rakentamiseksi ja perinteiseksi siltarumpupolitiikaksi, kun hallitus olisi voinut keskittyä esimerkiksi "vihreän infrastruktuurin rakentamiseen".
 Oliko eläkeuudistus Kataisen kauden ykkössaavutus vai muiden ansiota?
 Vuosina 2011–2015 vallassa olleita  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) hallituksia haukuttiin jopa Suomen historian huonoimmiksi, oli se ansaittua tai ei.
 Valtiovarainministeri Jyrki Katainen ja ulkoministeri Alexander Stubb iloitsivat kokoomuksen noususta suurimmaksi puolueeksi vaalivalvojaisissa huhtikuussa 2011. Markku Ulander / Lehtikuva
 Vaalikauden ykköspäätöksenä saa tutkijoilta eniten mainintoja  eläkeuudistus , josta sopivat käytännössä työmarkkinajärjestöt, eivät hallitus, ja jonka lopullinen hyväksyntä jäi seuraavalle eduskunnalle. Sen nostivat kärkeen Uusitalo ja Pylkkänen.
 Saari katsoo, ettei eläkeuudistusta voi laskea hallituksen ansioksi, mutta hallituksen tuki sen toimeenpanolle oli tärkeä.
 Uusitalo muistuttaa myös, että uudistuksia valmistellaan usein monen hallituksen aikana, minkä takia politiikan muutoksia ei usein ole tapana liittää tiettyyn hallitukseen.
 Pylkkänen kehuu, että Euroopan komissio arvioi eläkeuudistuksen malliesimerkiksi siitä miten harmaantuvassa maanosassa pidennetään työuria ja hillitään eläkemenoja.
 Johanna Vuorelman mukaan Kataisen ja Stubbin hallituksen merkittävin päätös olivat mittavat  koulutusleikkaukset , joilla on pitkäaikaisia vaikutuksia, kuten ryhmäkokojen kasvu peruskoulussa.
 – Pienenä ja korkeasti kehittyneenä maana Suomen tärkein voimavara on korkea osaaminen, mikä edellyttää laadukasta koulutusta kaikilla koulutusasteilla, Vuorelma sanoo.
 – Leikkausten jatkuminen myös Sipilän hallituksen kaudella on heikentänyt entisestään luottamusta poliittisiin päättäjiin, koska hallituspuolueen edustajat rikkoivat ennen vaaleja tekemänsä lupauksen olla leikkaamatta enempää koulutuksesta.
 Saaren mukaan hallituksen tekemisistä jää historiaan  rakennepoliittinen ohjelma , jonka oli tarkoitus vahvistaa talouskasvua ja kuroa umpeen kestävyysvajetta.
 Saari perustelee, että ohjelma palautti mieleen "suuret politiikkapaketit ja Korpilammen hengen" ja oli toistaiseksi viimeinen yritys rakentaa politiikan perustaksi laajapohjainen kansallinen konsensus. Menestys jäi kuitenkin saavuttamatta, osin koska vaalit olivat liian lähellä.
 Kuntien kovan vastustuksen takia jäi tekemättä perusteellisempi  kuntauudistus , jossa kuntia olisi yhdistetty.  Sosiaali- ja terveyspolitiikan uudistus  puolestaan karahti perustuslakiin, ja lykkääntyi seuraavalle vaalikaudelle.
 Sipilän kautta hallitsi riitaisa sote-uudistus
 Vielä meneillään oleva Juha Sipilän hallituskausi muistettaneen ainakin riitaista  sote- ja maakuntauudistuksesta , kädenväännöstä ay-liikkeen kanssa ja perussuomalaisten hajoamisesta.
 Juha Sipilän hallitus nimitettiin toukokuussa 2015. Pääministerin ympärillä Jussi Niinistö (vas.), Hanna Mäntylä, Anne Berner ja Olli Rehn. Petteri Paalasmaa / AOP
 Juho Saari sanoo, että kaudesta jäävät historiaan poliittisesta kompromissista kertova maakuntien määrä ja sote-uudistuksen rakenne, mutta myös työllisyysasteen nousu ja julkisen talouden alijäämän tasaantuminen.
 Myös Roope Uusitalo nostaa kärkeen maakuntien itsehallinnon ja terveyspalvelujen siirron maakuntien vastuulle.
 Saari kuitenkin huomauttaa, että hallituksen arviointi onnistuu vasta myöhemmin, jolloin nähdään mitkä uudistukset pannaan toimeen ja mitkä ovat niiden vaikutukset.
 Jos hallitukselta loppuu aika kesken ja alueuudistus jää toteutumatta, Uusitalo nostaisi kärkeen Sipilän läpi runnoman ja työmarkkinajärjestöjen solmiman  kilpailukykysopimuksen . Hän perustelee, että sillä näyttäisi olleen merkittävä vaikutus työllisyyteen ja kustannustasoon.
 Elina Pylkkänen nostaa eniten Suomea muuttaneeksi päätökseksi Sipilän hallituksen  koulutusleikkaukset . Pylkkänen perustelee, että ne heikentävät talouden pitkän ajan kasvumahdollisuuksia, mikä tulee muuttamaan Suomen asemaa kansainvälisessä vertailussa.
 Johanna Vuorelman mukaan Sipilän hallituksen kauaskantoisin päätös on ollut  aktiivimallin toteuttaminen , koska se kärjisti poliittista ilmapiiriä, vahvisti epäluottamusta poliittiseen päätöksentekoon ja heikensi luottamusta siihen, että hallitus edustaa myös heikossa työmarkkina-asemassa olevien kansalaisten etuja.
 Janne Hukkinen mainitsee  hakkuiden lisäämisen , jota hän arvostelee takapakiksi ilmastovelvoitteiden saavuttamiselle ja luonnon monimuotoisuudelle.
 Vasemmalta oikealle: Juho Saari, Johanna Vuorelma, Roope Uusitalo, Elina Pylkkänen ja Janne Hukkinen. Yle Uutisgrafiikka
 2000-luvun hallitusten päätökset kalpenevat 1900-lukulaisten rinnalla?
 Roope Uusitalon ja Juho Saaren vastausten perusteella 2000-luvun hallitusten päätökset eivät ole yhtä merkittäviä kuin edellisen vuosisadan poliitikkojen.
 Uusitalo sanoo, että 1990-luvun hallitusten päätökset olivat dramaattisia, erityisesti EU-jäsenyydestä ja euron käyttöönotosta päättäminen. Hän laskee mukaan myös pankkikriisin hoitamisen, YYA-sopimuksista irtautumisen ja esimerkiksi ammattikorkeakoulujen perustamisen.
 Kun 2000-luvun historiaa kirjoitetaan, hallitusten päätösten edelle nousevat Uusitalon mukaan esimerkiksi Nokian kasvu ja kriisi sekä sosiaalisen median nousu, joita poliitikot seurasivat lähinnä sivusta.
 Saari sanoo, että sosiaali- ja terveyspolitiikan saralla monet 1900-luvun päätökset esimerkiksi sosiaalivakuutusmaksujen jakamisesta sekä työ- ja perhe-elämän yhteensovittamisesta olivat "selkeästi tärkeämpiä vaikutusten kannalta kuin 2000-luvun tähänastiset uudistukset".
 Elina Pylkkänen ihmettelee 2000-luvun hallitusohjelmia, joista "herää kysymys, eikö tavoitteisiin ikinä päästä, vaikka toimia tehdäänkin". Yleisellä tasolla kaikki hallitusohjelmat ovat hänen mukaansa tavoitteiltaan samanlaisia, riippumatta siitä mitkä puolueet hallituksessa ovat.
 Pylkkänen listaa, että säännöllisesti toistuvia tavoitteita ovat työllisyyden nostaminen, julkisen talouden tasapaino sekä esimerkiksi koulutukseen ja tutkimukseen satsaaminen. Jatkuva tavoite on myös painopisteen siirtäminen työn verotuksesta kulutus- ja haittaveroihin sekä kohtuuhintaisten asuntojen lisääminen.
 Johanna Vuorelman mukaan merkittävimmät päätökset, jotka 2000-luvun hallituksilta ovat jääneet tekemättä, ovat sosiaaliturvan uudistaminen, kunnianhimoinen ilmastopolitiikka ja saamelaisten oikeuksia vahvistavan ILO-sopimuksen ratifiointi.
 Olivatko 1900-luvun päättäjät sitten nykyisiä parempia?
 Vuorelma ei pidä vertailua mielekkäänä. Kotimaisten poliitikkojen valtaa ja mahdollisuuksia tehdä pitkälle meneviä uudistuksia ovat kaventaneet 1990-luvun jälkeen EU, globalisaatio, talouden vapauttaminen sekä se, että hyvinvointivaltio on jo pitkälti rakennettu. Puolueiden valta määrittää politiikan asialista on ylipäätään vähentynyt.
 – Ei voi ajatella niin, että aikaisemmat hallitukset ovat olleet parempia tai huonompia, Vuorelma summaa.

Onnistuiko Sipilän hallitus verrattuna edeltäjiinsä? Tutkijat listasivat, miten 2000-luvun hallitukset ovat muuttaneet Suomea


Summary: Aftonbladetin tietojen mukaan kuolleet olivat ulkomaan kansalaisia.

Pohjois-Ruotsissa sijaitsevassa Kiirunan kunnassa tapahtui lauantaina aamuyöllä vakava liikenneonnettomuus, kun kuorma-auto ja minibussi kolaroivat, kertovat ruotsalaiset tiedotusvälineet.
 Aftonbladetin ja Expressenin mukaan kuusi minibussin kyydissä ollutta ihmistä kuoli onnettomuudessa. Lisäksi yksi loukkaantunut lennätettiin helikopterilla sairaalaan.
 Aftonbladet-lehden  tietojen mukaan minibussin matkustajat olivat ulkomaalaisia.
 Expressen-lehden  mukaan turmassa osallisena ollut kuorma-auto kuuluu kaivosyhtiö Kaunis Ironille. Lehden mukaan kuorma-auton kuljettaja ei loukkaantunut törmäyksessä.
 Turma tapahtui Vittangin ja Pajalan välisellä tiellä. Useita ambulansseja lähetettiin onnettomuuspaikalle.

Ruotsalaislehdet: Kuorma-auto ja minibussi törmäsivät Kiirunassa – kuusi kuoli


Summary: Räjähdys vahingoitti ainakin yhtä rakennusta.

Pariisin keskustassa on tapahtunut voimakas räjähdys, kertoo Ranskan poliisi.
 Uutistoimisto AP:n mukaan useita ihmisiä on loukkaantunut räjähdyksessä, jonka uskotaan johtuvan kaasuvuodosta.
 Euroopan yleisradiounioni EBU julkaisi Twitterissä kuvan tapahtumapaikalta. EBU:n mukaan räjähdys vahingoitti asuinrakennusta ja leipomoa.
 Lisää aiheesta hetken kuluttua.

Pariisin keskustassa tapahtui räjähdys, jonka uskotaan johtuvan kaasuvuodosta – useita loukkaantunut


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yritykset eivät pääsekään täysillä mukaan työllisyyspilotteihin
 Työttömiä palvelleet alueelliset työllisyyskokeilut ajettiin alas ja ne piti korvata vuoden alussa niin sanotuilla kasvupalvelupiloteilla. Uudistuksen toteutuksessa  on tullut mutkia matkaan  ja osa piloteista saadaan käyntiin vasta puolen vuoden sisällä. Hallitus on halunnut kasvattaa yksityisten yritysten käyttöä työllisyyspalveluissa.
 Te-toimistossa. Ismo Pekkarinen / AOP
 Voiko gradun kirjoittaa murteella ja vieläpä muulla kuin omallaan?
 Jani Koskisen pro gradu -tutkielma on ensimmäinen Keski-Karjalan murteella tehty tutkielma Suomessa. W. Nouro
 Kieliaktivisti  Jani Koskinen   kirjoitti gradun  Pohjois-Karjalassa puhutulla Keski-Karjalan murteella ensimmäisenä Suomessa. Helpolla työ ei mennyt läpi: Itä-Suomen yliopisto torjui ajatuksen, mutta Helsingin yliopisto hyväksyi murteen käytön toimintatutkimuksena. Siellä kysymyksiä herätti myös se, että murre ei ollut Koskisen kotimurre, vaan valikoitui käyttöön toista kautta.
 Saksa on onnistunut työllistämään siirtolaisia Suomea paremmin
 Stich by Stich -yrityksessä työskentelee naisia muun muassa Syyriasta, Afganistanista, Iranista ja Madagaskarista. Lukas Rapp
 Saksaan vuonna 2015 saapuneista turvapaikanhakijoista ja siirtolaisista on työllistynyt tässä vaiheessa noin neljännes. Suomessa vastaava luku on korkeintaan kymmenisen prosenttia. Saksassa vieläpä arvioidaan työllisyysasteen kasvavan nopeasti niin, että lähivuosina jo puolet vuonna 2015 maahan tulleesta miljoonasta siirtolaisesta on työllistynyt.  Syitä on useita  oppisopimuskoulutuksesta ja työllistämistuista aina Saksan hyvään työmarkkinatilanteeseen.
 Yhdysvaltojen hallinnon sulusta tuli pisin maan historiassa
 Presidentti Donald Trump puhui kokouksessa Valkoisessa talossa perjantaina. MediaPunch / Backgrid / AOP
 Yhdysvaltain liittovaltion hallinnon osittaisesta sulusta tuli lauantaina  maan historian pisin . Sulku on kestänyt jo 22 päivää. Edellinen sulkuennätys oli 21 päivää.
 Nykyinen sulku johtuu presidentti  Donald Trumpin  ja demokraattien välisestä kiistasta, joka liittyy Meksikon rajamuurin rahoitukseen.
 Poutainen, mutta tuulinen lauantai
 Yle Sää
 Lauantai on pääosin poutainen, aluksi idässä ja pohjoisessa liikkuu lumisateita. Pakkasta on koko maassa vain muutama aste, mutta luoteistuuli saa pikkupakkasen tuntumaan noin kymmeneltä pakkasasteelta. Sunnuntaina sää pysyy enimmäkseen poutaisena. Pakkanen kiristyy monin paikoin yli kymmenen asteen, mutta tuuli heikkenee. Katso tarkempi ennuste omille kotikonnuillesi  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Työllisyyspalvelujen uudistus takkuaa, Saksa työllisti siirtolaiset tehokkaammin kuin Suomi, tuuli terästää aurinkoista lauantaita


Summary: Koulukiusaamista tutkivan asiantuntijan mielestä ystäviksi ei ketään voi pakottaa. Ryhmään pitää luokassa kuitenkin hyväksyä kaikki kuten työpaikoillakin.

– Aamulla, kun herätyskello soi, ensimmäinen ajatus oli, että jään kotiin. En halunnut lähteä kouluun, kun tiesin, että taas mä oon yksin.
 Näin sysmäläinen  Neea Havukainen  kuvaa muutaman vuoden takaisia tuntemuksiaan. Peruskoulu jäi Neealla taakse viime keväänä. Valtaosaa kouluajasta hän ei muistele lämmöllä.
 Piina alkoi jo alakoulun toisella luokalla. Silloin Neea jätettiin ryhmän ulkopuolelle ensimmäisen kerran. Kolmannella luokalla oli lyhyt aika, jolloin Neealla oli pari samanikäistä kaveria, mutta sen jälkeen hän jäi koulussa yksin.
 – Olin kuin ilmaa, mua ei huomioitu mitenkään.
 Kokemuksistaan Neea kertoi äidilleen. Siitä, että hänelle huudettiin rumasti, jos hän katseli muiden tyttöjen leikkimistä. Siitä, että ruokajonossa jotkut vaihtoivat paikkaa, jos olivat Neean edessä tai takana. Siitä, että samaan ruokapöytään muut eivät halunneet tulla, ja jos Neea meni samaan pöytään, muut siirsivät tuoleja kauemmaksi.
 Neea kertoo, että välillä yksin oleminen koulussa myös pelotti, vaikka kukaan ei käynytkään päälle tai haukkunut.
 – Porukassa pystyy satuttamaan enemmän. Kun on yksin, ei ole ketään joka puolustaisi. Sitä mietti, että mitä jos se kiusaaminen muuttuukin pahemmaksi.
 Kahdeksannella luokalla yksin jääminen alkoi ahdistaa Neea Havukaista niin paljon, että hän ei olisi halunnut mennä kouluun enää ollenkaan. Nella Nuora / YLE
 Ulkopuolelle jättäminen on salakavala kiusaamisen muoto
 Kiusaaminen voi olla luonteeltaan salakavalaa ja hiljaista. Sellaista, että opettajan voi olla sitä vaikea havaita.
 Erikoistutkija  Sanna Herkama  Turun yliopistosta kertoo, että erityisen vaikeaa se on silloin, jos opettajalla on eri käsitys kiusaamisesta ilmiönä, kuin mitä kiusaaminen lasten ja nuorten keskuudessa todellisuudessa on.
 – On vaikea havaita syrjintää ja ryhmän ulkopuolelle jättämistä, jos ei lähtökohtaisesti ajattele sen olevan kiusaamista. Joskus opettajalla voi kyllä olla tunne, että kaikki ei ole kohdallaan, mutta vaikeuksia saada selville, mikä ryhmässä ei toimi, Herkama kuvailee.
 Tutkija muistuttaa, että epäsuora kiusaaminen ei ole kuitenkaan täysin näkymätöntä, jos opettajan silmä on harjaantunut seuraamaan ryhmän toimintaa. Se voi näkyä vuorovaikutuksessa eleinä, ilmeinä ja henkilökohtaisen tilan loukkaamisena tai kuulua äänensävyssä.
 Kiusaaminen on aina vallankäyttöä, ja ainakin sen seuraukset näkyvät: hälytyskellojen on syytä soida esimerkiksi tilanteessa, jossa yksi ja sama oppilas on aina yksin.
 Hauska sisäpiirin hokema voikin olla kiusaamista
 Kiusaaminen on voinut jatkua jo hyvinkin pitkään, ennen kuin opettaja sen havaitsee. Vielä silloinkin asian selvittäminen voi vaatia salapoliisityötä.
 Tutkijan mukaan ei ole tavatonta, että pitkäänkin jatkunut kiusaaminen paljastuu luokanvalvojalle vasta, kun oppilas ei enää halua yhtäkkiä tulla kouluun tai lukittautuu vessaan itkemään kesken koulupäivän.
 Asiaa selvitettäessä luokan harmittomalta vaikuttanut hauskanpito on joskus voinut paljastua kiusaamiseksi, jota opettaja ei ole ymmärtänyt.
 – Luokan oppilailla on vaikkapa jokin hokema, jolle kaikki naureskelevat. Tuo hokema onkin liittynyt esimerkiksi johonkin kiusattuun liittyvään asiaan tai esineeseen – vaikka kelloon tai laukkuun. Tuosta asiasta tai esineestä on tullut ikään kuin kiusaamisen symboli, josta hokemalla kaikki ryhmässä tietävät, että nyt me kiusaamme tuota yhtä.
 Herkaman mielestä esimerkki kuvaa hyvin sitä, miten vaikeaa opettajalle voi olla varsinkaan yläkoulun puolella havaita ja tulkita ryhmään rakentuneita merkityksiä tai sisäpiirivitsejä, joilla jollekin osoitetaan, että et kuulu porukkaan.
 Se ei riitä kiusaamisen ehkäisyksi, että “duudsonit” tulevat paikalle
 Neean äiti  Tarja Havukainen  oli vuosien varrella useasti yhteydessä tyttärensä kouluun. Neean tilanteesta puhuttiin palavereissa, joissa oli terveydenhoitaja, kuraattoreita, opettajia ja äiti. Muutaman kerran tukena oli myös vanhempainyhdistyksen puheenjohtaja.
 Äidin mielestä koulussa ei ollut taitoa hoitaa asiaa ajoissa, ja pitkittyessään tilanne sai jatkua vuosia, aina yläluokille saakka. Tyttärensä kokemusten myötä äiti on perehtynyt koulukiusaamiseen ilmiönä ja näkee nyt kirkkaammin, missä mentiin pieleen ja miten tällaisia tilanteita pitäisi ratkaista.
 – Kyllä ne jotakin kaveritapaamisia tytöille yritti, tunti silloin tällöin. Mutta se oli vain tytöille. Minä näen sen niin, että ryhmäyttämisen pitää lähteä sieltä ekasta luokasta ja kulloinenkin opettaja tekee sen. Kun lapset kasvavat ja opettajia tulee lisää, jokaisen opettajan vastuulla on se ryhmäyttäminen. Ja joka syksy alkaa uudestaan se me-hengen luominen, Tarja Havukainen sanoo.
 Neean äiti Tarja Havukainen perehtyi kiusaamiseen myös ilmiönä samalla, kun hän seurasi oman lapsensa kokemuksia. Nella Nuora / YLE
 Äidin näkemys saa tukea tutkijalta. Varsinkin juuri epäsuoran kiusaamisen ehkäisemisessä on tärkeää, että ryhmän vuorovaikutukseen kiinnitetään erityistä huomiota ja lasten tunnetaitojen ja empatian kehittymistä tuetaan.
 Ja sen työn pitäisi alkaa jo päiväkodeissa. Siinä vaiheessa, kun lapsi alkaa antaa ryhmässä muille rooleja. Se voi näkyä esimerkiksi siinä, kun ensimmäisiä syntymäpäiväkutsuja jaellaan – joskus raadollisillakin tavoilla.
 – Ennaltaehkäisevä työ kouluissa on sitkeää arkista puurtamista. Mutta se on myös heti suoraan kiusaamiseen puuttumista ja siitä puhumista. Yhteishenkeä on tärkeä luoda ja järjestää kiusaamisen vastaisia tempauksiakin, mutta se ei kuitenkaan riitä, että duudsonit tulevat paikalle. Kiusaamisen vastainen työ on pitkäjänteistä, järjestelmällistä ja jokapäiväistä työtä, erikoistutkija Sanna Herkama sanoo.
 Ulkopuolelle jättämiseen pitää puuttua aivan samalla tavalla kuin näkyvämpäänkin kiusaamiseen. Kiusattu siis tarvitsee tukea ja kiusaaville oppilaille pitää osoittaa, että heidän toimensa eivät ole sallittuja.
 Mutta voidaanko sanoa, että kaikkien kanssa pitää olla kaveri?
 Se on Herkaman mielestä kohtuuton vaatimus. Se ei kuitenkaan tarkoita, etteikö kaikkia pitäisi hyväksyä osaksi ryhmää.
 – Samalla tavalla kuin vaikkapa työpaikkojen kahvihuoneissa, myös välitunnilla pitää hyväksyä, että kaikilla on oikeus tulla ja osallistua keskusteluun. Se on eri asia kuin kaverina oleminen.
 Neea vaihtoi koulua ja sai kavereita
 Neean tilanne ratkesi vasta koulua vaihtamalla. Se tapahtui kahdeksannella luokalla. Voimakas ahdistus äityi samana päivänä, kun kiusaamisasioiden tuki- ja neuvontakeskus Valopilkun tukihenkilö oli koulussa pitämässä palaveria.
 – Minua ahdisti ja oli ensimmäistä kertaa niin paha olo, että en pystynyt olemaan siellä koulussa. Soitin äidille ja sanoin, että en tule enää tänne, en pysty enää olemaan täällä, Neea kuvailee pari vuoden takaisia tuntemuksiaan.
 Neea oli pari viikkoa sairauslomalla ja sen jälkeen ryhdyttiin järjestämään siirtoa naapuripaikkakunnan peruskouluun. Ratkaisu oli sekä Neean että hänen äitinsä mielestä tuossa vaiheessa ainoa mahdollinen.
 – Se ulkopuolelle jääminen oli ollut niin totaalista jo niin kauan, että ei se siinä peruskoulun viimeisinä vuosina olisi ehtinyt muuttua, Neean äiti Tarja Havukainen sanoo.
 Kahdeksannen ja yhdeksännen luokan aikana Neea pääsi vielä luomaan uusia ystävyyssuhteita uudessa koulussa.
 – Pari ekaa päivää oli pelkoa, että saanko täältäkään kavereita – mitä jos se jatkuu täälläkin. Mutta se taisi olla sitten kolmantena päivänä, kun yksi tukioppilastyttö tuli juttelemaan ja tutustutti minut eri ihmisiin siellä luokassa.
 Aluksi toisten seurassa oleminen jännitti, kun Neea ei ollut varma, osaako enää olla samanikäisten kanssa. Muutaman kuukauden päästä hän huomasi jo olevansa rennompi.
 Syrjmisen vaikutukset voivat näkyä vasta myöhemmin
 Erikoistutkija Sanna Herkaman mukaan porukasta pois jättäminen ja syrjiminen on kiusaamisen muoto, joka voi jättää syvät arvet. Se voi haavoittaa lapsen ja nuoren itsetuntoa sekä hyväksytyksi tulemisen ja ryhmään kuulumisen tarpeita.
 – Jos sellainen jatkuu pitkään, nuori voi kokea, että on arvoton ja oma jaksaminen on koetuksella. Vaikutukset voivat näkyä myös myöhemmin elämässä esimerkiksi siten, ettei oikein luota ihmisiin tai on vaikea päästää toisia lähelle.
 Neea kertoo, että hänellä on nyt kavereita ja myös kotipaikkakunnalta on löytynyt ystäviä isoveljen kaveriporukasta. Silti hän huomaa välillä piirteitä, joilla suojelee itseään.
 – Minä saatan jäädä vapaaehtoisesti taka-alalle ja yksin, jos vain kuvittelen tai ajattelen ihan turhaankin, ettei noita kiinnosta mun seura, Neea kertoo.
 Nuoren naisen tulevaisuus näyttää kuitenkin toiveikkaalta. Hän on menneen syksyn ajan suorittanut ammattioppilaitoksessa maatalousalan perustutkintoa, mutta urasuunnitelmat ovat menossa uusiksi. Uusi kiinnostuksen kohde on löytynyt autoista ja haaveissa on opiskelupaikka autoalalla.
 Lue myös:
 ”Outoa, että 12-vuotiaat ilmoittavat olevansa homoja” – MOT soitti rehtoreille, joiden kouluissa on erityisen paljon kiusaamista
 Koulukiusaaja pitää voida siirtää toiseen kouluun, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – rehtorien mielestä ongelma ei ratkea sillä
 Ylistettyä Kiva koulu -ohjelmaa käytetään jopa vahingollisella tavalla: ”Jättää aikamoisia traumoja kiusatulle”

Neea oli koulussa vuosikausia yksin, kunnes ei enää jaksanut ja vaihtoi koulua – Pitääkö koulussa olla kaikkien kaveri?


Summary: Kiista Meksikon rajamuurista jatkuu. Samalla liittovaltion hallinto pysyy toistaiseksi osittain suljettuna.

Yhdysvaltain liittovaltion hallinnon osittaisesta sulusta tuli lauantaina maan historian pisin. Joulukuun 22. päivä alkanut sulku on nyt kestänyt 22 päivää.
 Edellinen sulkuennätys oli 21 päivää. Se tapahtui vuonna 1996, jolloin demokraattipresidentti  Bill Clinton  istui Valkoisessa talossa.
 Nykyisen sulun pitkä kesto johtuu presidentti  Donald Trumpin  ja demokraattien välisestä kiistasta. Osapuolet eivät ole päässeet sopuun Meksikon rajalle suunnitellun muurin rahoituksesta.
 Trump vaatii 5,7 miljardin dollarin summaa rajamuuriaan varten, mutta demokraatit eivät ole suostuneet sitä myöntämään. Trump puolestaan on kieltäytynyt allekirjoittamasta eri hallinnon alojen budjetteja.
 Liittovaltion osittainen sulkeminen on aiheuttanut Yhdysvalloissa  ketjureaktion . Ministeriöiden ja virastojen kiinniolon takia muun muassa vientilupia, maataloustukia ja pienyrittäjien lainoja on jäänyt myöntämättä.
 Noin 800 000 liittovaltion työntekijää ei saanut perjantaina palkkojaan sulun takia. Jotkut heistä latasivat kuvia tyhjistä palkkakuiteistaan sosiaaliseen mediaan.
 Vaihtoehtona hätätilan julistaminen
 Trump on uhannut julistaa kansallisen hätätilan kiistan lopettamiseksi. Siten hän voisi saada rahoituksen muuriin ilman demokraattienemmistöisen kongressin suostumusta.
 Presidentti kuvaili perjantaina hätätilan julistamista helpoksi tieksi ulos. Trump totesi, että hän ei kuitenkaan aio julistaa hätätilaa nopealla aikataululla. Hän pyrkii edelleen tekemään sopimuksen kongressin kanssa.
 – Jos he eivät tee sitä, minä julistan kansallisen hätätilan. Minulla on siihen oikeus, Trump sanoi perjantaina uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Trump arvioi Valkoisen talon kokouksessa, että yritys ottaa hätävaltuudet käyttöön johtaisi luultavasti oikeustaisteluihin, joita ratkottaisiin korkeimmassa oikeudessa saakka.
 Kansallisen hätätilan julistaminen jakaa republikaaneja. Esimerkiksi Trumpin vävy ja neuvonantaja  Jared Kushner  vastustaa hätätilan julistamista ja Etelä-Carolinan republikaanisenaattori  Lindsey Graham  puolestaan kannattaa sitä.
 – Herra presidentti, julistakaa kansallinen hätätila NYT. Rakentakaa muuri NYT, Graham kirjoitti.
 Lue myös:
 USA:ssa liittovaltion sulku aiheutti ketjureaktion – yrityslainat ja lupapaperit ovat nyt jumissa
 Yhdysvaltain hallinnon työntekijät jäivät ilman palkkaa – hätä näkyy ruokapankissa ja nettikirpputoreilla

Trump teki ennätyksen: Liittovaltion hallinnon sulusta tuli pisin Yhdysvaltain historiassa


Summary: Metallikaiteiset betoniportaat nousevat sormipaneeleilla vuorattuun vilpolaan. Vain askel porstuaan ja ovia avautuu joka suuntaan.

Rintamamiestalo, asevelitalo, ruotsalaistalo, rintsikka ja noppa. Tervetuloa satojen tuhansien suomalaisten kotiin!
 Rakkaalla talolla on monta nimeä. Osin toki myös siitä syystä, ettei aina ole ihan selvää mistä puhutaan, kun puhutaan vaikkapa rintamamiestalosta.
 Selvennyksen vuoksi: puhutaan talosta, joka on rakennettu Suomeen toisen maailmansodan jälkeen.
 Tyypillisesti talo on puurakenteinen, puolitoistakerroksinen ja harjakattoinen.
 Hannu Rinne
 – Asevelitalo-nimeä taidettiin käyttää aivan aluksi. Jotkut sanovat, että niitä ainoita ja oikeita ovat talot, jotka rakennettiin rintamalla hirsistä. Ne tuotiin osina junalla, annettiin leskille tai haavoittuneille, jotka saivat sitten rakentaa sen kotipaikkakunnallaan, kertoo  Rintamamiestalo -kirjan kirjoittanut  Hannu Rinne .
 Nelijakoisessa alakerrassa oli eteinen eli porstua, kaksi huonetta ja keittiö. Keittiö oli erotettu muista asuintiloista, toisin kuin perinteisessä maalaistuvassa,  kertoo  Wikipedia  rintamamiestalosta.
 – Talossa on yksi piippu keskellä, jota kaikki huoneet kiertävät. Kaksi lämmintä kerrosta päällekkäin oli fiksu keksintö, Rinne täydentää.
 Aina on joku paikka vähän rempallaan ja kunnostusta vailla. Kai tämä on sellainen hauska elämäntapa.  Tuija Kirkkala
 Tyyppitalo oli uudenlainen ja moderni tapa asua. Ajat olivat kovat ja hyvin usein rakennustarpeeksi haalittiin kaikenlaista.
 Pakkauslautoja rintamamiestalon rakenteissa. Hannu Rinne
 Sen ovat havainneet monet rintamamiestaloja remontoineet: esimerkiksi väliseiniä on naputeltu pystyyn ainakin hedelmälaatikoiden ja laivakonttien palasista.
 Rintamamiestalo on klassikko. Paikalla rakennettu. Itse rakennettu. Kunnolla rakennettu. Toisen maailmansodan jälkeen Suomeen nousi lähes 300 000 samantapaista taloa, mutta jokaisesta tuli yksilö, jonkun koti.
 Näin kirjoittaa  Hannu Rinne  viitisen vuotta sitten julkaistussa  Rintamamiestalo -kirjassaan.
 Rintamamiestalosta kirjan kirjoittanut Hannu Rinne asuu itsekin vanhassa talossa ja tietää, että siellä tekeminen ei lopu. Kuvassa hän korjaa oven lukkoa  ja vaihtaa katkenneen jousen tilalle uutta. Jaana Rinne
 Hän tutustui rintamamiestaloon jo lapsena.
 – Tikkurilan mummo asui rintamamiestalossa. Silloin jo kiinnitin huomiota siihen taloon.
 Kirjaansa varten hän kolusi kymmeniä taloja.
 Näennäisestä yhdennäköisyydestään huolimatta taloissa on eroavaisuuksia.
 – Aika samantapaisia ne olivat aluksi, mutta nyt harvemmissa on alkuperäisiä asioita jäljellä. Toki nyt tehdään jo niin sanottuja retroremonttejakin eli palautetaan taloon sitä alkuperäisyyttä, Rinne sanoo.
 Kotina sadoilla tuhansilla suomalaisilla
 Suomeen vuonna 1942 perustettu Suomen Arkkitehtiliiton Standardisoimislaitos piti huolen, että sodanjälkeinen suuri asutustoiminta sujuisi tehokkaasti ja taloudellisesti. Se huolehti myös rintamamiestalojen yksityiskohdista.
 Standardonti ulottui listoihin ja ovenkahvoihin asti. Standardisoimislaitoksen ehdottamat Pukinsarvi-ovenpainikkeet tai legendaariset Leea-komeronsulkimet toimivat moitteetta monissa rintamamiestaloissa edelleenkin.
 Silti kuten rintamamiestalot, myös niiden asukkaat ovat yksilöllisiä. Jos onnentunteet, niin haasteetkin yhdistävät rintamamiestaloasujia. Yksi niistä on hyvin usein hyvin pieni wc. Kaikkein pienimpiin postimerkkivessoihin pitää peruuttaa sisälle, jos ulos haluaa päästä etuperin.
 Karkkilalainen  Tuija Kirkkala  on asunut vuonna 1948 rakennetussa rintamamiestalossa vuodesta 2010.
 – Ihaninta on oma rauha ja vanhoissa taloissa on jotakin paljon persoonallisempaa kuin uudisrakennuksissa. Vanhoilla taloilla on henki, hän sanoo.
 Kotona asuu lisäksi tytär ja kaksi koiraa.
 – Onhan tämä pientä hulluutta. Välillä tulee mietittyä, kun kovilla pakkasilla pitäisi kahdesti päivässä lämmittää takkaa ja töissäkin käydä. Aina on joku paikka vähän rempallaan ja kunnostusta vailla. Kai tämä on sellainen hauska elämäntapa, Kirkkala sanoo.
 Tuija Kirkkalan rintamamiestalon wc on pikkuruinen, mitoiltaan 98 x 107 cm.  Tuija Kirkkala
 Uusiin taloihin on jo pitkään rakennettu tiloja hemmotteluun. Kotikylpylöissä voi olla perinteinen tai poreileva amme, ylellinen sadesuihku tai useampi sekä ylelliset tekstiilit. Pesutilasta on tullut kodeissa elämyspaikka.
 Tilanne on hyvin toisenlainen, jos asuu rintamamiestalossa. Toki niihinkin on kotikylpylöitä tehty, useimmiten kellareihin. Silti monen kellarissa on edelleen puulämmitteinen saunahuone pesutilana.
 – Ne voivat olla suuria remontteja. Hurjimmillaan pitää jatkaa taloa alaspäin. Kaivetaan savi pois ja tuodaan uutta maata tilalle, että saadaan salaojaputket, lämmitykset ja viemäröinnit tehtyä, Hannu Rinne sanoo.
 Joihinkin taloihin on vuosien saatossa rakennettu elintasosiipiä pesu- ja wc-tiloille, mutta monen perheen käytössä on edelleenkin esimerkiksi portaiden alle rakennettu pikkuinen hotelli helpotus.
 Kaikkein pienimpiin postimerkkivessoihin pitää peruuttaa sisälle, jos ulos haluaa päästä etuperin.
 – Rintamamiestalon vessasta ei oikein elämyskeskusta saa tekemälläkään. Pieni se on aina. Usein vain ihmisen mentävä pyörähdystila, Hannu Rinne sanoo.
 Millainen on sinun rintamamiestalosi? Onko jokin nurkka siinä erityisen rakas tai kenties aiheuttanut erityisen paljon harmia? Mitä erikoista remonteissa on löytynyt seinien sisältä tai lattialankkujen alta?
 Mikä rintamamiestalossa asumisessa on hyvää ja mikä huonoa? Kerro meille suhteestasi rintamamiestaloon ja mielellään kuvan kera.
 Ylen kuvajoukkoistusten  pelisäännöt löydät täältä .

Onko teillä hedelmälaatikoista pykättyjä seiniä, vaneriovia pukinsarvipainikkeilla tai postimerkkivessa? – Lähetä kuva rintamamiestalostasi


Summary: Ennusteiden mukaan vuonna 2020 noin puolet Saksaan tulleista miljoonasta siirtolaisesta on töissä. Mitä Saksassa oikein tapahtuu?

FRANKFURT  Ompelimon ikkunoista tulvii valoa. Toisessa kerroksessa sijaitsevassa huoneessa on lämmin tunnelma. Ompelijattaret kääntelevät kankaita edessään, nousevat välillä näyttämään jotakin vierustovereilleen ja kertovat vitsejä saksaksi tuon tuosta.
 – Olemme kuin perhe. Paitsi että teemme töitä yhdessä, käymme samoilla saksankursseilla. Joskus käymme yhdessä kahvilla tai kaupungilla töiden jälkeen, iranilainen  Mansoureh Kazemi  sanoo.
 Kazemi on yksi Stich by Stich -yrityksessä töissä olevista kahdeksasta naisesta, joilla on kaikilla pakolaistausta. Stich by Stich kääntyy “ommel kerrallaan”.
 Naiset ovat tulleet Saksaan Syyriasta, Afganistanista, Iranista ja Madagaskarista. Ompelimossa he saavat koulutuksen muotisuunnittelijoiksi ja räätäleiksi - ja samalla mahdollisuuden pärjätä uudessa kotimaassaan omillaan.
 Suomessakin keskustellaan jatkuvasti siirtolaisten työllistymisestä ja siihen liittyvistä vaikeuksista. Esimerkiksi  Helsingin Sanomat kertoi maaliskuussa 2018 , että maahanmuuttajataustaiset työllistyvät Suomessa heikommin kuin muissa Pohjoismaissa.
 Nyt etsitään reseptejä, joilla siirtolaisten työllisyysastetta voitaisiin parantaa.
 Ehkä mallia voisi ottaa yli miljoona siirtolaista vastaanottaneesta Saksasta?
 Iranissa Mansoureh Kazemi koki syrjintää koko ikänsä, koska hänen perheensä kuuluu hazara-vähemmistöön. “Meillä ei ollut Iranissa mitään oikeuksia. En voinut edes ostaa puhelimen sim-korttia omalla nimelläni”, Kazemi sanoo. Lukas Rapp
 26-vuotias Mansoureh Kazemi saapui Frankfurtiin  vuonna 2015. Seuraavana vuonna hän osallistui saksankurssille, jonka opettaja kehotti ottamaan yhteyttä Stich by Stich -yritykseen. Saksanopettaja oli nähnyt kaupungilla uuden ompelimon mainoksen.
 – Hän ehdotti, että käydään katsomassa, millaisesta yrityksestä on kyse. Hän tiesi, että sekä isäni että mieheni ovat ompelijoita ja että minulla on ennestään kokemusta ammatista.
 Kazemin työtoveri, 23-vuotias  Esraa Ali  on viettänyt suurimman osan aikuisiästään siirtolaisena, ensin Libyassa ja nyt Saksassa. Ali oli kuitenkin opiskellut ennen vuotta 2013 taidekoulussa muotisuunnittelua ja ompelua Syyriassa.
 Frankfurtin vastaanottokeskuksen työntekijät järjestivät hänelle tapaamisen Stich by Stich -ompelimoon.
 – Yrityksen omistajat kertoivat, että voisivat ottaa minut työharjoitteluun ja katsoa, mitä osaan. Ompelin heille dinosauruspehmolelun, josta he pitivät kovasti. Siitä se lähti, Esraa Ali kuvailee.
 Työharjoittelu Stich by Stich -ompelimossa muuttui parissa kuukaudessa oppisopimukseksi, joka mahdollistaa Alille käytännönläheiset ammattiopinnot kolmen vuoden ajan.
 Syyrialainen Esraa Ali tuli Frankfurtiin vuonna 2015. Hän pakeni perheensä kanssa Syyriasta Libyaan, jossa he asuivat sukulaisten luona kahden vuoden ajan. “Naisten elämä Libyassa on todella vaarallista”, Ali kuvailee.  Lukas Rapp
 Mansoureh Kazemi ja Esraa Ali kuuluvat niihin  Saksaan vuonna 2015 saapuneisiin siirtolaisiin, jotka löysivät Saksasta työpaikan kahden vuoden sisällä saapumisestaan.Kaikkiaan tämä onnistui joka neljänneltä tulijalta. Työpaikan on siis löytänyt noin 250 000 siirtolaista miljoonasta.
 Suomeen vuonna 2015 saapuneiden työllistymislukuja ei ole tiedossa. Viime kesäkuussa  Ylen tavoittamat TE-toimistot   arvioivat , että työllistyneitä olisi "vain muutamista yksilöistä noin kymmeneen prosenttiin". Suurin osa osallistuu parhaillaan kieleen ja kotoutumiseen liittyviin koulutuksiin.
 Saksan työmarkkinatutkimusinstituutti IAB julkaisi toukokuun lopussa ennusteen, jonka mukaan nopea työllistyminen jatkuu myös lähivuosina.
 IAB:n mukaan seuraavan  viiden vuoden sisällä  töissä käy jo puolet niistä miljoonasta ihmisestä, jotka pakenivat köyhyyttä ja konflikteja Saksaan vuonna 2015 tai sen jälkeen.
 Syitä työpaikkojen löytymiseen on useita.
 Ensinnäkin Saksassa on tarjolla ennätysmäärä töitä. Viime huhtikuussa  täyttämättömiä työpaikkoja  oli 88 miljoonan asukkaan maassa 1,19 miljoonaa.
 Saksan työttömyysprosentti on samalla laskenut. Nyt se on noin neljä prosenttia.
 Yritysten näkökulmasta tilanne on jo vaikea. Esimerkiksi asiantuntija-aloille, palvelu- ja käsityöläisammatteihin kaivataan jatkuvasti lisää työntekijöitä.  Der Spiegel -lehden mukaan  saksalaisyritysten menestystä jarruttaa nyt talouskasvun aikana ennen kaikkea pula osaavista työntekijöistä.
 Pienet ja keskisuuret yritykset ovat ottaneet valtaosan 250 000 työllistyneestä siirtolaisesta palkkalistoilleen.
 Siirtolaiset ovat täyttäneet paikkoja leipomoissa, ravintola- ja hotellialalla, siivousyrityksissä sekä palveluammateissa – siis matalapalkkaisissa töissä ja tehtävissä, jotka eivät enää puhuttele saksalaisia työnhakijoita.
 Stich by Stich -yrityksessä työskentelee naisia muun muassa Syyriasta, Afganistanista, Iranista ja Madagaskarilta. Lukas Rapp
 Toinen syy hvyiin työllisyyslukuihin  ovat yritysten saamat tuet ja kiinnostus maahanmuuttajien työllistämiseen. Frankfurtilainen Stich by Stich -ompelimo on omanlaatuisensa siksi, että se perustettiin vain siirtolaistyövoimaa varten.
 Samalla kuin siirtolaistaustaiset naiset saavat koulutusta ja ompelevat tilaustöitä ompelimon puolella, yrityksen saksalaiset omistajat naputtavat hakemustekstejä viereisen huoneen tietokoneilla.
 Stich by Stichin omistajilla  Nicole von Alvenslebenilla  ja  Claudia Frickilla  oli ompelimon perustamisen aikaan vuonna 2015 jo 15 vuoden yrittäjätausta. Kumpikaan ei pelännyt uuden yrityksen tuomia riskejä.
 – Näimme, miten vapaaehtoiset ottivat ihmisiä Frankfurtin juna-asemalla vastaan, ja halusimme auttaa omalla tavallamme, Nicole von Alvensleben kertoo.
 Frick ja von Alvensleben osallistuivat vastuullisille yrityksille suunnattuun start up -ohjelmaan ja ottivat lainaa yrityksen perustamiselle.
 Kolmen vuoden jälkeen Stich by Stich lähestyy taloudellisesti kannattavan yrityksen rimaa.
 Se nojaa kuitenkin yhä laajaan tukiverkkoon. Niin Frankfurtin kaupunki kuin Saksan työvirasto tukevat ompelimoa taloudellisesti siksi, että se työllistää siirtolaisia ja turvapaikanhakijoita. Stich by Stich saa lisäksi koulutustukia, koska se toimii virallisena ammattikoulutuspaikkana.
 Saksalainen avustustyöntekijä ja syyrialainen pakolaismies lapsensa kanssa Frankfurtissa elokuussa 2015. Harald Tittel / EPA
 Frankfurtin kaupungin työllisyysneuvonnassa  siirtolaisten alueellista työllistymistä on seurattu tarkasti.
 Johtaja  Conrad Skerutsch  kertoo, että pelkästään Frankfurtissa ja lähikunnissa vapautuu joka vuosi 14 000 työpaikkaa. Niihin hänen toimistonsa yrittää sijoittaa tekijöitä, myös vastikään tulleita ihmisiä.
 Skerutsch on nähnyt työurallaan kolme suurta maahanmuuttoaaltoa. 1960-luvulla Saksaan tuli Turkista ja Italiasta siirtotyöläisiä, jotka käytännössä oppivat saksan kielensä jäätelöbaarin tiskin takana tai autovalmistajan hihnatyöntekijöinä.
 1990-luvulla maahan tulivat Jugoslavian hajoamissotia paenneet perheet. Uusin aalto vuosina 2015-2016 toi Frankfurtiin ennen kaikkea Lähi-idästä ja Afrikasta lähteneitä nuoria miehiä ja perheitä.
 – Uusimmat tulijat eroavat edellisistä siinä, että monilla on todella alhainen, ellei olematon koulutustaso, Skerutsch kuvailee.
 ”Osaamme nyt kartoittaa nopeammin, mitä tulijat jo osaavat ja ovat tehneet aiemmin. Meni pari vuotta, että pääsimme tähän pisteeseen”, kertoo Conrad Skerutsch Frankfurtin kaupungin työllistymisneuvonnassa.  Lukas Rapp
 Tulijoiden joukossa on hänen mukaansa paljon lukutaidottomia, joille saksan kielen opiskelu ja oppiminen ylipäätään on erittäin vaikeaa.
 – Kaikki siirtolaiset, jotka olen tavannut, ovat kuitenkin todella motivoituneita pärjäämään omillaan ja tekemään töitä, Skerutsch lisää.
 Työllisyysneuvonnan johtaja kertoo, että saksalainen byrokratia tekee jopa helpoimmissa työtehtävissä aloittamisen vaikeaksi.
 Hän antaa esimerkin: roskakuskiksi mielivien pitää selviytyä ensimmäisenä työpäivänään 175 PowerPoint -kalvoa kattavasta saksankielisestä turvallisuuskoulutuksesta, jonka päätteeksi he kirjoittavat kokeen. Erikoissanasto ja kirjoitustaito on siis oltava ainakin auttavasti hallussa.
 – Vaaditaan siis muutaman kuukaudet opiskelut alle, ennen kuin joku saa tässä maassa kuljettaa roskasäiliöitä pihoilta jäteautolle tyhjennettäväksi, Skerutsch sanoo.
 Elokuusta 2016 alkaen Saksassa rekisteröidyille turvapaikanhakijoille  hyväksyttiin  oppisopimusmalli , jossa koulutus yrityksessä kestää kolme vuotta. Sen jälkeen oleskelulupa pysyy voimassa vielä kaksi vuotta.
 Oleskeluluvan saa oppisopimuksen ajaksi automaattisesti, vaikka turvapaikkapäätöstä ei olisi vielä tehty. Myös kielteisen päätöksen  saaneet  voivat jatkaa oleskelua Saksassa oppisopimuksen turvin. Heillä ei kuitenkaan saa olla rikosrekisteriä.
 Kotimaassaan Iranissa syrjittyyn hazara-vähemmistöön kuuluva Mansoureh Kazemi opiskelee nyt keskittyneesti Frickin ohjauksessa.
 – Meillä on paljon saksantunteja. Ensi sijassa päiväni kuluvat silti täällä ompelukoneen ja suunnittelupöydän äärellä, hän kertoo.
 Ompelemisen ohessa naiset muistelevat joskus tapahtumia kotimaissaan tai matkaansa Saksaan. He ovat tyytyväisiä siihen, että saavat tehdä täällä töitä naisten kesken, turvallisessa ja tutussa ympäristössä.
 Stich by Stich -yrityksessä ommellaan ennen kaikkea pieniä sarjaeriä esimerkiksi paikallisille vaatekaupoille. Osa kankaista ja malleista postitetaan sinne muualta Saksasta.
 Ompelimon naiset suunnittelevat lisäksi alakerran tyhjän tilan hyödyntämistä kierrätetyistä materiaaleista tehtyjen vaatteiden tekemiseen.
 Lukas Rapp
 Mutta ei työpaikan löytäminen Saksassakaan ole kaikille helppoa.  Osa uusimmista poliittisista päätöksistä vaikeuttaa tietyistä lähtömaista tulevien siirtolaisten työllistymistä.
 Esimerkiksi Afganistanista kotoisin oleville turvapaikkapäätöksen saaminen voi viedä vuosia. Moni turvapaikanhakija ehtii työllistyä ennen kuin virallinen päätös jäämisestä syntyy.
 – Jos nämä ihmiset ovat löytäneet töitä ja kouluttautuneet ja heitä tarvitaan kipeästi työmarkkinoilla, miksi he eivät sitten voi jäädä Saksaan? Talouselämä ja jäsenyrityksemme ovat tässä asiassa yksimielisiä, kertoo  Marlene Thiele  Saksan kauppakamarista. Hän opastaa yrityksiä pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden työllistämisessä.
 Bertelsmann-säätiön  julkaiseman raporti n mukaan Saksan malli kiinnostaa Euroopan laajuuisesti siksi, että pieni- ja keskisuurilla yrityksillä on ollut niin tärkeä rooli siirtolaisten kouluttamisessa.
 – Saksassa yritykset ymmärtävät itsensä yhteiskunnan muovaajiksi. Integraatio onkin koettu voimakkaasti juuri yritysten vastuuksi, Marlene Thiele sanoo.
 Saksalaisyrityksistä  99,6 prosenttia  on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, Thiele jatkaa. Ne vastaavat melkein kaikista Saksassa solmittavista oppisopimuksista ja ylläpitävät yli puolta saksalaisten työpaikoista.
 Pienet ja keskisuuret yritykset ajattelevat siksi olevansa vastuussa tulevaisuuden työntekijöistä – ja maansa hyvinvoinnista.
 Näin ajattelevat myös Stich by Stichin saksalaiset omistajat.
 – Työntekijämme tarvitsevat mentoreita pärjätäkseen Saksassa. Menemme esimerkiksi naistemme kanssa naistenlääkäriin ja tappelemme heidän puolestaan oikeudesta kielikursseihin, Nicole von Alvensleben sanoo.
 Von Alvenslebenin mukaan integraatiota ei voi ajatella ainoastaan työpaikan tarjoamisena. Uudessa maassa ja kulttuurissa pärjääminen vaatii kielikursseja ja apua arjen pyörittämiseen puhelinliittymien avaamisesta vanhempainiltoihin.
 Syyrialaisen Esraa Alin perheessä on siirtolaisia jo useassa polvessa, sillä Alin isovanhemmat pakenivat miehitetyiltä palestiinalaisalueilta Syyriaan. Lukas Rapp
 Joulukuun 19. päivä Saksan hallitus   esitteli   uuden lain , joka helpottaa työtekijäpulasta kärsivien alojen ammattilaisten maahanmuuttoa etenkin EU:n ulkopuolelta. Sen nojalla tiettyjen alojen ammattilaiset voisivat hakea oleskelulupaa Saksan suurlähetystöistä jo lähtömaassa vuodesta 2020 alkaen.
 Ne, joilla on työsopimus saksalaisen yrityksen kanssa, voisivat lain astuttua voimaan muuttaa saman tien Saksaan. Myös tarpeeksi kieltä osaavat ammattilaiset saisivat jatkossa tulla maahan ja hakea töitä puolen vuoden ajan.
 – Tämä laki on yritysten vuosien lobbaustyön tulosta, Saksan kauppakamarin Marlene Thiele sanoo.
 Kauppakamari on tyytyväinen lakiluonnokseen, mutta muistuttaa, ettei kaikkia tulijoita voi nytkään nähdä pelkästään työvoimana.
 – Pakolaisuus ja turvapaikan saanti on pidettävä tästä laista erillään. Ihmisten on voitava edelleen tulla Saksaan heihin kohdistuvan uhan takia, ei ainoastaan työperäisistä syistä, Thiele teroittaa.
 Stich by Stich -ompelimon naiset  näkevät tulevaisuutensa työelämässä. Syyrialainen Esraa Ali haluaisi jatkaa työntekoa ompelimossa myös oppisopimuksen päättymisen jälkeen.
 – Haluaisin myös suorittaa ajokortin ja oppia lisää saksaa. Ehkä myöhemmin vähän englantia ja vaatesunnittelua, hän lisää.
 Alin kumpikin vanhempi on onnistunut työllistymään Frankfurtissa: hänen isänsä on töissä rakennustyömaalla ja äiti vanhustenhoitajana.
 – Vanhempani ovat ylpeitä siitä, että käyn töissä Tämä on unelmani. Se, että pärjään omillani, Ali sanoo.
 Lue myös:
 Fateme Khodadadi pääsi vihdoin oman alan töihin ja aikoo seuraavaksi perustaa yrityksen
 "Emme todellakaan puhu enää mistään aallosta" – turvapaikanhakijoiden tulo Suomeen tyrehtyi
 Reetta Rädyn kolumni: Suomi murehtii työvoimapulaa ja pakkopalauttaa samaan aikaan työikäisiä – mitä järkeä?

Saksassa on onnistuttu siinä, mistä Suomessa vasta haaveillaan – Vuonna 2015 tulleista siirtolaisista yhä useampi on töissä


Summary: Kasvupalvelupilotit piti ottaa käyttöön heti vuoden alussa alueellisen työllisyyskokeilun perään. Osa piloteista saadaan käyntiin ehkä puolen vuoden sisällä.

Hedelmällisiksi osoittautuneet, mutta viime vuonna lopetetut  kuntien työllisyyskokeilut  piti korvata tämän vuoden alussa saumattomasti uusilla työllisyyskeinoilla – hallituksen kasvupalvelupiloteilla.
 Toisin kävi: uusien keinojen edellytyksenä oleva pilottilaki on jumissa ruuhkaisessa eduskunnassa, eikä lain läpimenosta ole takeita.
 Nyt etsitään uusia keinoja, jotta pilottien eteen tehty työ ei menisi hukkaan.
 Työ- ja elinkeinoministeriössä (TEM) toivotaan, että pilottien ideoita voitaisiin hyödyntää nykyiselläkin lainsäädännöllä, mutta hieman sovellettuna.
 – On pilotteja, jotka menevät eteenpäin nykylaeillakin. Olisi tietysti harmi, jos lakeja ei ehdittäisi viedä eteenpäin, koska siellä on ideoita, joita uudessa maailmassa voitaisi kokeilla, työministeri  Jari Lindström  (sin.) kertoo.
 Niin sanottuja työllisyys- tai  kasvupalvelupilotteja on 21 , ja niistä iso osa keskittyy pitkäaikaistyöttömien palveluihin.
 Lindström pitää kuitenkin mahdollisena, että viivästyksestä huolimatta laki ehditään saamaan läpi ennen vaalitaukoa.
 Koko asiakasryhmän siirto yrityksille vaatii lain
 Pilottien saumattoman siirron sijaan työllisyyskokeilun jatkumoon on joka tapauksessa tulossa kuukausien keskeytys.
 Osastopäällikkö  Marja-Riitta Pihlman  TEM:n yritys- ja alueosastolta arvioi, että osa kasvupalvelupiloteista käynnistyy kesään mennessä, tuli lakimuutosta tai ei.
 Tämä vaatii kuitenkin pilottien "tuunaamista".
 – Uskon että osa piloteista pääsee käyntiin ensimmäisen vuosipuolikkaan aikana. Tavoitteena on, että mahdollisimman moni hankkeista saadaan tuunattua, Pihlman sanoo.
 Hallitus on halunnut kasvattaa yksityisten yritysten käyttöä työllisyyspalveluissa. Yritysten pääsy TE-toimistojen asiakastietoihin vaatii kuitenkin pilottilain hyväksymistä.
 Tästä syystä sellaiset hankkeet, joissa yksityiset yritykset hoitaisivat kokonaan tietyn asiakasryhmän työllisyyspalvelut ovat poissuljettuja, ainakin toistaiseksi.
 – Sellaista ei päästä toteuttamaan millään alueella, koska siihen olisi tarvittu pilottilain voimaantuloa, Pihlman sanoo.
 Tällaisia ryhmiä voisivat olla esimerkiksi alle 30-vuotiaat, pelkän peruskoulutuksen varassa olevat työttömät tai maahanmuuttajat.
 – Mutta niitä työllisyyspalvelun osia voidaan viedä eteenpäin, joita on nytkin voitu toteuttaa yhteistyössä yksityisten tai järjestöjen kanssa, Pihlman jatkaa.
 Kuntaliiton Lindberg: Pilotti ilman lakia on vain hanke
 Työllisyyskokeilujen keskeyttämistä arvostellut Kuntaliiton työllisyysasioiden kehittämispäällikkö  Erja Lindberg  suhtautuu epäillen siihen, onko työttömille iloa tai hyötyä räätälöidystä mallista.
 Lindbergin mukaan pilotti ilman pilottilakia ei ole pilotti.
 – Hienoa, että palveluja suunnitellaan ja kehitetään, mutta ei siinä enää pilotista ole kyse, vaan tavallisesta projektista, Lindberg hymähtää.
 Lindbergin mukaan työttömät ovat kärsineet siitä, että heidän hyvin alkaneet polut työelämään vaikeutuivat, kun alueellinen työllisyyskokeilu lopetettiin. Pitkäaikaistyöttömät saivat kokeilussa kokonaisvaltaista apua ongelmiinsa esimerkiksi omavalmentajalta.
 Kuntaliiton työllisyysasioiden kehittämispäällikkö Erja Lindberg. Markku Pitkänen / Yle
 Katko näissä palveluissa venyy, kun pilotit eivät alkaneet heti kokeilun perään vuodenvaihteessa. Ne kokeiluun osallistuneet työttömät, jotka saivat päätöksen palvelustaan ennen joulukuun loppua, jatkavat niissä sovitun ajan.
 Auki on vielä sekin, kuinka moni työtön lopulta pääsee tuunattuihin uusiin kokeiluihin. TEM:n Marja-Riitta Pihlmanin mukaan pilotteihin piti alun perin saada mukaan noin 50 000 työnhakijaa.
 Kunnat ja TE-toimistot pohtivat seuraavaksi tuunattujen pilottien käytännön toteutusta.
 – Jokaisen alueen on käytävä läpi oma pilottihankkeensa ja -suunnitelmansa ja mietittävä yhdessä alueen toimijoiden kanssa, miten pilottia voidaan tuunata, että se voidaan käynnistää nykylainsäädännön valossa, Pihlman sanoo.

Yritykset eivät pääsekään täysillä mukaan työllisyyspilotteihin: Pääsy asiakastietoihin vaatii lain, joka jumittaa eduskunnassa


Summary: Sisäministeri Mykkäseltä kysytään muun muassa Oulun viimeaikaisista tapahtumista.

Yle TV1:n Ykkösaamun lauantain vieras vaihtuu lentoliikenteen ongelmien takia. Ohjelman vieraaksi oli tulossa EU-komissaari  Jyrki Katainen , mutta hän kertoi myöhään illalla jääneensä jumiin Wieniin lennon peruunnuttua.
 Kataisen sijaan Ykkösaamussa haastateltavana on sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.). Kataiselta olisi kysytty Euroopan unionin myllerryksestä, Mykkäsen kanssa aiheena ovat muun muassa viime viikkoina järkyttäneet Oulun seksuaalirikosepäilyt.
 Ykkösaamu alkaa TV1:ssä lauantaina klo 10.05. Lähetystä voi seurata myös  Yle Areenassa .

Katainen jäi jumiin Itävaltaan, TV1:n Ykkösaamun vieras vaihtuu sisäministeri Kai Mykkäseen


Summary: Suomen kielen professori ei olisi hyväksynyt murteella kirjoitettua pro gradu -tutkielmaa: "Mielenkiintoinen, mutta tarpeeton."

Kun  Jani Koskinen  kiinnostui kymmenen vuotta sitten kielistä, oli kiinnostus enemmänkin teoreettista. Sittemmin hän tutustui opinnoissaan kielisosiologiaan, jossa tutkitaan muun muassa kielien välisiä valtasuhteita sekä vähemmistökielten yhteiskunnallista asemaa. Nyt hän on kieliaktivisti, jonka viime joulukuussa julkaistu pro gradu -tutkielma on ensimmäinen Keski-Karjalan murteella tehty tutkielma Suomessa.
 Mistä on kyse? Helsingin yliopistossa hyväksyttiin murteella kirjoitettu gradu viime joulukuussa. Tutkielmassa on käytetty savolaismurteisiin kuuluvaa Keski-Karjalan murretta. Yliopiston yleisen ohjeen mukaan gradu voidaan kirjoittaa suomeksi, ruotsiksi tai englanniksi. Humanistisessa tiedekunnassa opinnäyte voidaan lisäksi kirjoittaa jollakin niistä kielistä, joita siellä opetetaan, jos ohjaajan kanssa asiasta sovitaan. Pro gradu on maisterin tutkinnon lopputyö. Opiskelija osoittaa sillä omaa oppineisuuttaan. Gradu on pituudeltaan yleensä noin 50–100 sivua.
 Gradu on jatkumoa Koskisen  kandidaatintutkielmalle , joka on myös kirjoitettu samalla murteella.
 Mutta miksi hän päätyi kirjoittamaan juuri pienellä alueella Pohjois-Karjalassa puhutulla kielellä?
 – Olin ensin kiinnostunut yleisesti uhanalaisista vähemmistökielistä. Aloin miettiä, että pitäisikö murteitakin pitää uhanalaisina kielimuotoina ja miten niitä voisi elvyttää.
 Siksi Koskisesta tuntui itsestäänselvältä laajentaa murteen käyttöä myös kirjalliseen ilmaisuun gradussaan – vaikka hän ei puhukaan murretta luonnostaan.
 Pohjois-Karjalassa Kiteellä, Rääkkylässä ja Kesälahdella puhuttu murre puolestaan valikoitui Koskisen käyttöön ihmissuhteen kautta.
 – Vietin suhteen myötä paljon aikaa tuolla alueella, jolloin kiinnostuin alueiden murteesta, hän kertoo. Koskinen on elvyttänyt alueen murretta esimerkiksi perustamalla Facebook-ryhmän, jossa keskustellaan kyseisellä murteella. Koskisella on myös sukujuuria isovanhemman ja isoisovanhemman kautta Itä-Suomessa.
 Maisteriksi mutkien kautta
 Gradun saaminen hyväksytyksi ei ollut läpihuutojuttu. Se vaati ohjaajan sekä pääaineen vaihtoa. Itä-Suomen yliopiston suomen kielen professori  Marjatta Palander  kertoo, että gradua tarjottiin myös Itä-Suomen yliopiston suomen kielen laitoksen julkaistavaksi. Laitoksella kuitenkin linjattiin, että puhekielisiä opinnäytteitä ei hyväksytä.
 Koskinen sopi myös ohjaajansa kanssa, että gradun alku- ja loppuosa kirjoitettaisiin suomen kirjakielellä, mutta hän palautti gradunsa kuitenkin täysin murteella kirjoitettuna.
 Helsingin yliopiston humanistisen tiedekunnan tiedekuntaneuvoston piti kokoontua kahdesti, ennen kuin Koskisen opinnäyte päätettiin lopulta hyväksyä.
 Gradun tarkastajat perustelivat kannanotossaan  Helsingin Sanomissa  gradun hyväksymistä sillä, että kyseessä on toimintatutkimus, johon murteella kirjoittaminen sopii. Toisaalta itse gradussa ei sanallakaan mainita tällaista metodia.
 Koskinen kertoo, että tarkastajat nostivat ajatuksen toimintatutkimuksesta esiin vasta tarkastusprosessin aikana.
 Murresarjakuvat ovat yksi keino laajentaa murteiden käyttöä yhteiskunnassa. Marja Väänänen / Yle
 Koskisen gradusta tehty aiempi  juttu  Helsingin Sanomissa herätti kiivasta keskustelua, ja jutussa haastateltu Helsingin yliopiston dekaani syytti Koskista kulttuurisesta omimisesta.
 – Se on vähän sama kuin käyttäisi saamelaislakkia ajaakseen omaa asiaansa olematta itse saamelainen, dekaani kritisoi.
 Syytös on kova. Varsinkin, kun se tulee humanistisen tiedekuntaneuvoston johtajalta, joka oli itse gradua hyväksymässä. Koskinen kertoo, että tiesi etukäteen gradun olevan kiistanalainen.
 – Mutta en osannut odottaa, että sen hyväksymisen jälkeen dekaani lähtisi esittämään julkisuudessa näin kovaa kritiikkiä, Koskinen oudoksuu.
 Syytökset kulttuurisesta omimisesta menevät hänen mielestään metsään.
 – Syytökset kuulostavat hyvin kummallisilta. En ole valinnut käyttämääni murretta sattumanvaraisesti. Ja vaikka näin olisin tehnytkin, saamelaislakkivertaus ei ole millään tasolla toimiva.
 Tiedeyhteisössä on erimielisyyttä
 Gradun hyväksyminen ja siihen liittyvät hankaluudet kuvastavat tieteiden sisällä käytyjä kiistoja. Toinen puoli korostaa suomen kirjakielen merkitystä, toinen taas vähemmistökielten asemaa.
 Itä-Suomen yliopiston suomen kielen professori ja murretutkija Marjatta Palander edustaa ensimmäistä kantaa. Hänestä murregradu on ilmiönä mielenkiintoinen, mutta tarpeeton.
 – Meillä on virallista tiedonvälitystä varten kehitetty yhteinen kirjakieli, joka palvelee sekä itä- että länsimurteita. Siksi en näe tarvetta kirjoittaa virallisia opinnäytteitä puhekielisesti.
 Suomen kielen professori Marjatta Palander Itä-Suomen yliopistosta. Hän on tutkinut myös murteita.  Matti Myller / Yle
 Suomen kirjakieli on alun perin perustettu pohjautuen murteisiin. Palanderin mielestä yksi yhteinen kirjallinen kielimuoto riittää, eikä uusia tarvita.
 Ongelmia tulisi Palanderin mukaan myös, jos puhuttua kieltä lähdettäisiin normittamaan, eli sille tehtäisiin esimerkiksi kirjakieli.
 – Sittenhän meidän pitäisi normittaa hirveä määrä suomen kielen murteita. Suomessa on kahdeksan isoa murreryhmää ja vielä niiden alaryhmät, joissa on keskinäisiä eroja.
 Palander kysyykin, että mihin raja vedettäisiin.
 – Se on järjetön ajatus, että puhuttua kielimuotoa pakotettaisiin muottiin. Että sitä on pakko puhua nyt näin. Murteet elävät ajassa ja muuttuvat, hän jatkaa.
 Yksityiskohta Mikael Agricolan Abckiriasta (1543). Aapinen oli ensimmäinen suomeksi painettu kirja. Suomen kirjakieli syntyi uskonpuhdistuksen myötä 1500-luvulla.  Kansalliskirjasto
 Palander kertoo myös, että suurin osa suomen kielen laitoksista on samalla kannalla murteella julkaisun suhteen kuin Itä-Suomen yliopiston laitos.
 Koskinen sanoo puolestaan, että tähän mennessä asiaa ovat kommentoineet tiedeyhteisön puolelta vain ne, jotka vastustavat murteiden käyttöä. Muitakin näkökulmia on olemassa.
 – Jakolinja on suunnilleen sellainen, että laajalti eri vähemmistökieliä tuntevat kielentukijat suhtautuvat ymmärtäväisesti, kun taas suomen kieleen erikoistuneet tutkijat eivät tunne niin hyvin sitä kansainvälistä kontekstia, johon tutkimukseni ja kielivalinta juontavat juurensa.
 Murre kouluihin ja tienviittoihin
 Joka tapauksessa Koskinen toivoisi, että Suomessa alettaisiin pohtia sitä, miten murteet voitaisiin säilyttää. Murteet tarvitsisivat hänen mielestään jonkinlaisen virallisen aseman puhuma-alueillaan yleiskielen rinnalla. Koskinen jatkaa, että käytännössä tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi paikallismurteen opetusta kouluissa ja murteiden lisäämistä virallisiin tieviittoihin.
 – Monessa Euroopan maassa on alettu suhtautua ennen valtakielen murteina pidettyihin kielimuotoihin vähemmistökielinä, ja lisätä tietoisesti niiden käyttöä yhteiskunnassa.
 Murretta voip opetela perjaatteessa ihan niin kun mitä tahhaa vierasta kieltä, tosin sillä erola, jotta varsinaissii oppimaterijaaliloita on harvonj suatavila.  Jani Koskinen
 Professori Palander puolestaan painottaa, että murteilla ei ole mitään hätää, sillä puhuttu kieli elää ajassa. Esimerkiksi hän nostaa vanhoja maanviljelyyn liittyviä sanoja, jotka olivat käytössä 1800-luvulla ja 1900-luvun alkupuolella. Ne ovat karsiutuneet puheesta melkein kokonaan, koska niille ei ole enää käyttöä.
 – Näin murteet muuttuvat luonnostaan. Ei niitä voi pelastaa siten, että ne pakotettaisiin kirjalliseen muottiin.
 Koskinen haluaa vaalia murteen käyttöä myös arjessa, sillä hän vastasi haastattelukysymyksiin Keski-Karjalan murteella kirjoittaen. Tältä näyttää Koskisen vastaus kysymykseen, onko murteen oppiminen vaikeaa.
 – Murretta voip opetela perjaatteessa ihan niin kun mitä tahhaa vierasta kieltä, tosin sillä erola, jotta varsinaissii oppimaterijaaliloita on harvonj suatavila. Kieljtietteelistä tutkimusta murtteista on kuitennii olemassa ja oun hyövyntänä sitä opetelesanj murretta. Lisäks oun tietennii viettänä paljon aikkoo murttiin syntyperässiin huastajjiin seurassa ja varsinnii vanahemmalta sukupolovelta oppina sitä kautta paljon murretta.

Jani Koskinen ei arvannut, mikä kohu nousisi Pohjois-Karjalan murteella kirjoitetusta gradusta: "Syytökset kuulostavat hyvin kummallisilta"


Summary: Maailmanpankin johtaja valitaan huhtikuun puoliväliin mennessä.

Yhdysvaltain entinen YK-lähettiläs  Nikki Haley  ja Yhdysvaltain presidentin tytär ja neuvonantaja  Ivanka Trump  on nostettu esiin mahdollisina ehdokkaina Maailmanpankin uudeksi pääjohtajaksi. Asiasta kirjoittaa sanomalehti  Financial Times .
 Maailmanpankin pääjohtaja Jim Yong Kim ilmoitti alkuviikosta , että hän aikoo jättäytyä pois tehtävästään helmikuun alussa eli kolme vuotta ennen kautensa virallista päättymistä.
 Kimin ennenaikainen ero voi avata Yhdysvaltain presidentille  Donald Trumpille  merkittävän mahdollisuuden vaikuttaa kansainvälisen jälleenrakennus- ja kehityspankin johtajan valintaan. Kirjoittamattoman säännön mukaan suurin jäsenmaa Yhdysvallat on voinut nimetä pääjohtajan.
 Ivanka Trump oli viime vuonna vaikuttamassa siihen, että Maailmanpankki myönsi Saudi-Arabian tukemana miljardin dollarin rahaston naisten yrittäjyyden tukemiseen. Nikki Haley ilmoitti viime vuoden lokakuussa jättävänsä YK-lähettilään tehtävät. Hän ei ole kertonut syytä erolleen.
 Muita johtajaspekulaatioissa mukana olevia nimiä on Financial Timesin mukaan muun muassa korkea-arvoinen kansainvälisten asioiden virkamies  David Malpass  Yhdysvaltain valtiovarainministeriöstä ja johtaja  Mark Green  Yhdysvaltain kehitysyhteistyövirastosta USAIDista.
 Uusi pääjohtaja selvillä viimeistään huhtikuussa
 Yhdysvaltain valtiovarainministeriöstä sanottiin uutistoimisto AFP:lle perjantaina, että se ei kommentoi mahdollisia johtajakandidaatteja. Tiedottajan mukaan ministeriö on saanut "suuren määrän suosituksia".
 – Olemme aloittamassa sisäisen selvittelyprosessin Yhdysvaltojen ehdokkaan nimeämiseksi, ministeriöstä kerrottiin.
 Enää ei kuitenkaan ole välttämättä selviö, että Yhdysvaltojen nimeämä ehdokas on automaattisesti vahvoilla. Maailmanpankin johtokunta on luonnehtinut valintaprosessia "avoimeksi, läpinäkyväksi ja ehdokkaiden ansioihin perustuvaksi" ja antanut ymmärtää, että ei-amerikkalaisia kandidaatteja ei rajata ulkopuolelle.
 Pankin johtokunta ilmoitti torstaina, että se alkaa ottaa vastaan ehdokkuuksia varhain helmikuun alussa, ja Kimin seuraaja nimetään huhtikuun puoleenväliin mennessä.

Financial Times: Ivanka Trump mahdollinen nimi Maailmanpankin johtajaksi


Summary: Yhdysvaltain hallinnon 800 000 työntekijää jäi ilman palkkaa perjantaina maan budjettikiistan takia.

Yhdysvalloissa pankkiviranomaiset vaativat lainanantajilta joustavuutta hallinnon työntekijöille, jotka saattavat hallinnon sulun takia tarvita lisää aikaa lainojensa takaisinmaksuun.
 Noin 800 000 liittovaltion työntekijää on ollut ilman palkkaa jo kolme viikkoa Yhdysvaltain hallinnon osittaisen sulkemisen takia. Sulku alkoi 22. joulukuuta ja siitä on tulossa maan historian pisin.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC kertoo , että luokiteltuja pikkuilmoituksia julkaiseva verkkopalvelu Craigslist on täyttynyt myynti-ilmoituksista, kun ilman palkkaa jääneet työntekijät yrittävät myydä omaisuuttaan. Myyntiin on tullut viime päivinä laajalti muun muassa huonekaluja ja leluja.
 Lisäksi Washington DC:ssä toimiva ruokapankki on kertonut hallinnon sulun näkyvän jo asiakasmäärissä.
 Osa Yhdysvaltain hallinnosta on suljettuna, sillä osasta maan budjetista ei ole päästy sopuun. Budjettikiistan taustalla on presidentti  Donald Trumpin  vaatimus Meksikon muurin rakentamisesta. Trump haluaa muuriin yli viisi miljardia dollaria rahaa, mutta demokraatit eivät ole suostuneet tähän.
 Tähän mennessä pisin hallinnon sulku tapahtui  Bill Clintonin  presidenttikaudella. Sulku kesti tuolloin 21 päivää.
 Yhdysvaltain senaatti hyväksyi torstaina esityksen, jonka mukaan hallinnon työntekijöille voidaan maksaa takautuvasti palkkaa, heti kun osittainen sulku saadaan päätökseen.
 Lue lisää:
 USA:ssa liittovaltion sulku aiheutti ketjureaktion – yrityslainat ja lupapaperit ovat nyt jumissa

Yhdysvaltain hallinnon työntekijät jäivät ilman palkkaa – hätä näkyy ruokapankissa ja nettikirpputoreilla


Summary: Lanz on työskennellyt paljon Yhdysvalloissa.

Henri Lanz , 34, on kansainvälisesti arvostettu musiikkituottaja ja lauluntekijä, joka on työskennellyt lukuisten maailmantähtien kanssa. Meriittilistalta löytyvät muun muassa sellaiset nimet kuin  Kylie Minogue , Sia ja  Justin Bieber . Hän on yksi parhaita ulkomailla menestyneitä suomalaisia musiikinammattilaisia.
 Sony Music Entertainmentin Manner-Euroopan ja Afrikan johtaja  Daniel Lieberbergin  mukaan Lanz tulee keskittymään erityisesti Sony Music Finlandin luovaan sisältöön ja sen kehittämiseen.
 – Lanzilla on runsaasti kansainvälistä kokemusta. Lisäksi hänellä on kokonaisvaltainen ymmärrys modernista musiikkibisneksestä, kertoo Lieberberg tiedotteessa.
 Musiikkipiireissä Lanz tunnetaan myös nimellä MGI. Hän on työskennellyt paljon Yhdysvalloissa. Hän perusti oman M-Eazy Music -yhtiön reilut kymmenen vuotta sitten. Yhtiön tuottamat kappaleet ovat nousseet listasijoituksille Suomen ja Yhdysvaltojen lisäksi Ranskassa, Australiassa, Isossa-Britanniassa, Meksikossa, Koreassa, Unkarissa, Tanskassa ja Japanissa.
 Kotimaassa Lanz on työskennellyt muun muassa Cheekin, Redraman ja Evelinan kanssa. Lahdesta kotoisin oleva Lanz on palkittu Emma Gaalassa vuoden tuottajana vuosina 2014 sekä 2016.
 Lanz sanoo tiedotteessa ottavansa uuden pestin innolla vastaan.
 – Tuon mukanani niin uutta sisältöä kuin myös luovan visioni, sekä uuden, modernin johtamiskulttuurin.
 Lanzin edeltäjä  Wemppa Koivumäki  luopui toimitusjohtajan pestistä viime syksynä. Sony Music Finland on osa globaalia Sony Music Entertainment yhtiötä.
 Lue lisää:
 Suomalainen huipputuottaja kovassa seurassa: Justin Bieber, 50 Cent ja nyt Kylie

Kylie Minoguen ja Justin Bieberin kanssa yhteistyötä tehnyt Henri Lanz valittiin Sony Music Finlandin johtoon


Summary: Poliisi toivoo hiihtäjien ottavan yhteyttä.

Pohjois-Norjan Tromssan poliisi tavoittelee kahta suomalaista hiihtäjää, jotka olivat lumivyörypäivänä liikkeellä samalla alueella, jolla neljä hiihtäjää jäi vyöryn alle reilu viikko sitten.
 Poliisin tietojen  mukaan suomalaishiihtäjät ovat mies ja nainen, iältään noin 25–35 -vuotiaita. Heidän henkilöllisyyteensä ei ole poliisin tiedossa.
 Poliisi toivoo hiihtäjien ottavan yhteyttä, koska haluaa selvittää, onko heillä tietoja tai havaintoja lumivyöryn alle jääneistä hiihtäjistä.

Norjan poliisi tavoittelee kahta lumivyöryalueella liikkunutta suomalaista hiihtäjää


Summary: Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana. Uusia, ulkomaalaistaustaisia epäiltyjä on yhteensä neljä.

Oulun poliisilaitos on käynnistänyt esitutkinnan neljästä uudesta seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin.
 Poliisin mukaan epäiltyjen rikosten nimikkeet ovat tällä hetkellä raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana. Poliisi on ottanut kiinni kolme ulkomaalaistaustaista miestä todennäköisin syin epäiltyinä tekoihin.
 Epäityjä on yhteensä neljä ja kaikki ovat ulkomaalaistaustaisia, poliisi vahvistaa Ylelle. Poliisi kertoo myös, että epäillyt tekijät ovat uusia, eivätkä liity aiempiin seksuaalirikosepäilyihin.
 Epäillyistä kaksi henkilöä on noin 20-vuotiaita ja kaksi henkilöä alle 18-vuotiaita. Julkisuudessa ja sosiaalisessa mediassa on käyty viime aikoina runsasta keskustelua seksuaalirikosten uhreihin liittyen.
 Tähän liittyen poliisi vahvistaa yhden uhrin menehtyneen viime syksyn aikana. Hänen kuolemaansa ei epäillä liittyvän rikosta. Poliisi ei kerro asiasta enempää, koska kyse on kuolemansyyn selvittämisestä.
 Oulun poliisi jatkaa näiden uusien seksuaalirikosepäilyjen sekä aiemmin uutisoitujen viiden seksuaalirikoskokonaisuuden osalta esitutkintaa.
 "Ovatko lapsemme turvassa?"
 Jo aikaisemmat rikosepäilyt ovat saaneet Oulun varpailleen. Tieto uusista epäilyistä järkytti kaupunkilaisia perjantai-iltana.
 Oululainen  Katja Nikkinen  pohti, ovatko lapset enää turvassa sosiaalisessa mediassa.
 – Tosi järkyttävää. Kyllähän se mietityttää, millaista roolia sosiaalisella medialla on tässä ilmiössä. Mietityttää, että onko tämä enää ihan sattumaa? Pelko on suurin tunteista. Ovatko lapsemme turvassa?
 Kotkasta Ouluun muuttaneen  Jimi Heiskasen  mukaan Oulun maine turvallisena kaupunkina tuskin on suuresti muuttunut tapausten vuoksi. Hän kuitenkin peräänkuuluttaa varovaisuutta perheille.
 – Kyllä nämä pistävät suututtamaan. Ainoa, mitä ihmiset voivat mielestäni tehdä, on katsoa omien lapsiensa perään, että missä he liikkuvat.
 Lisää aiheesta
 Oulussa jälleen tutkinnassa seksuaalirikosepäily – Poliisi: Ei liity aikaisempiin tapauksiin
 Sisäministeri Mykkänen olisi valmis viemään kansalaisuuden törkeään seksuaalirikokseen syyllistyneeltä – myös Maahanmuuttovirastossa uskotaan, että kovemmat rangaistukset voisivat auttaa
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt
 Tämän tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä nyt: Kymmenen epäiltyä, joista yksi tavoittamatta, useita kansallisuuksia, kaikki uhrit alle 15

Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – Kaupunkilaiset järkyttyivät: "Ovatko lapsemme turvassa?"


Summary: Aito avioliitto ry haluaa säilyttää avioliiton miehen ja naisen välisenä. OAJ ja Suomen messut on perunut Aito avioliitto ry:n osallistumisen Educa-messuille.

Suomen Messut ja Opetusalan ammattijärjestö OAJ  on perunut Aito avioliitto ry:n osallistumisen Educa-messuille . Peruutuksen syy on OAJ:n jäseniltä ja muilta messuvierailta tullut kritiikki yhdistyksen osallistumisesta tapahtumaan.
 –Jäseniltä, järjestön aktiiveilta ja muilta osallistujilta saamamme laajan palautteen perusteella oli selvää, että OAJ:n oli arvioitava tilanne uudestaan. Kuuntelimme, kävimme kokonaisuuden läpi ja tulimme siihen lopputulokseen, että Aito avioliitto ry ei osallistu Educa-messuille, OAJ:n puheenjohtaja  Olli Luukkainen  sanoo tiedotteessa.
 Pari vuotta sitten Aito avioliitto -yhdistys  poistettiin Kirjamessuilta , koska Messukeskuksen näkemyksen mukaan yhdistyksen käytös ei tuolloin ollut asiallista.
 Tapahtuman järjestäjinä OAJ ja Suomen Messut haluavat varmistaa Educan onnistumisen ja sen, ettei yksittäinen näytteilleasettaja vie huomiota laajasta ja laadukkaasta ohjelmasta.
 Luukkainen korostaa, että OAJ:n työtä ohjaavat yhdenvertaisuus ja oikeudenmukaisuus.
 – Opettajan ammattiin ja tapahtuman arvoihin kuuluvat suvaitsevaisuus ja yksilön oikeuksien sekä valinnanvapauden kunnioittaminen. Nämä arvot huomioidaan erityisesti tapahtuman virallisissa ohjelmaosuuksissa ja tapahtuman tarjoamissa puheenvuoroissa, sanoo Luukkainen.
 Luukkaisen mukaan Aito avioliitto ry oli osallistumassa messuille näytteilleasettajana, mutta yhdistys ei ollut missään vaiheessa mukana virallisessa ohjelmasisällössä.
 Yhdistys haluaa, että pojat kasvavat miehiksi ja tytöt naisiksi
 Aito avioliitto ry haluaa säilyttää avioliiton miehen ja naisen välisenä. Yhdistyksen tarkoituksena on myös edistää lapsen sukupuoli-identiteetin kehittymistä siten, että pojat kasvavat miehiksi ja tytöt naisiksi.
 Uusi opetussuunnitelma puolestaan  velvoittaa koulut  antamaan opetusta ilman sukupuoleen sidottuja roolimalleja.
 OAJ:n saamien palautteiden mukaan moni näkee ongelmalliseksi sen, että opetusalan tapahtumaan osallistumassa olleen yhdistyksen ajamat aatteet näyttävät olevan ristiriidassa nykyisen opetussuunnitelman mukaisen maailman kanssa.
 – Asiasta on tullut meille sekä hyvää että huonoa palautetta, mutta valtaosa palautteesta on ollut kriittistä. Yhdistyksen osallistumisesta tapahtumaan käytiin jo ennen joulua keskusteluja, mutta emme tuolloin nähneet perusteita kieltää heidän läsnäoloaan, sanoo viestintäjohtaja  Hanna Ottman  OAJ:stä.
 Educa on vuosittain järjestettävä kaikille opetusalan ammattilaisille suunnattu tapahtuma, jonne voivat ilmoittautua näytteilleasettajaksi lain puitteissa toimivat yritykset ja järjestöt. Kaikkiaan heitä on tänä vuonna 300.
 Aito avioliitto ry porttikiellosta messuille: Emme pidä päätöstä tasa-arvoisena
 Aito avioliitto ry:n puheenjohtaja  Susanna Koivula  kertoo olevansa pettynyt OAJ:n ja Suomen Messujen päätökseen evätä yhdistyksen osallistuminen Educa-messuille.
 – Aito avioliitto ry oli jo hyväksytty näytteilleasettajaksi ja olimme maksaneet paikan, hän kirjoittaa Ylelle lähettämässään sähköpostissa.
 – Emme pidä tällaista ratkaisua tasa-arvoisena, yhdenvertaisena emmekä suvaitsevaisena.
 Koivula jatkaa: Aito moniarvoisuus ei tässä toteudu ja huoli herää, onko opettajlla, oppilailla ja näiden vanhemmilla koulussa tilaa ilmaista esimerkiksi kannattavansa avioliittoa naisen ja miehen välisenä?
 – On valitettavaa, että perhemyönteiset arvot katsotaan messuille sopimattomaksi.
 Educa-messut järjestetään Messukeskuksessa 25-26.1.2019.
 Lisätty 18.33 Aito avioliitto ry:n kommentit
 Kommentointi suljettu toistuvien  Ylen kommentointiohjetta  rikkovien kommenttien vuoksi.

Kritiikkivyöry ajoi Aito avioliitto ry:n pois opettajien messuilta – OAJ: "Tapahtuman arvoihin kuuluvat suvaitsevaisuus ja yksilön oikeuksien kunnioittaminen"


Summary: Ruotsin keskustapuolueen johto on valmis hyväksymään sosiaalidemokraattien puheenjohtajan Stefan Löfvenin pääministeriksi.

Keskustan puheenjohtaja  Annie Lööf  kertoi tänään perjantaina, että puolue tukee sosiaalidemokraattien  Stefan Löfvenin  pääministeriyttä. Puoluejohto suosittelee huomenna koolla olevalle puoluehallinnolle Löfvenin johtaman hallituksen hyväksymistä. Keskusta ei ole mukana hallituksessa, vaan ministeripaikat jakaisivat sosiaalidemokraatit ja ympäristöpuolue.
 Lööf pitää Löfvenin hallitusta parhaana tarjolla olevana ratkaisuna. Sitä tukemalla vältetään ruotsidemokraattien vaikutusvalta. Lööfin mukaan on myös sovittu, että vasemmistopuolueella ei tule olemaan vaikutusvaltaa poliittisiin linjauksiin tulevalla hallituskaudella.
 Maltillisen kokoomuksen puheenjohtaja  Ulf Kristersson  kertoi olevansa pettynyt Löfvenille annettuun tukeen. Hän luonnehti puoluiden välillä orastavaa sopimusta "historialliseksi virheeksi".
 Valtiopäivät äänestää keskiviikkona
 Sosiaalidemokraatit, ympäristöpuolue, keskusta ja liberaalit ovat sopineet useista alunperin hankalista kysymyksistä kuten työmarkkinoiden joustosta, verotuksen alentamisesta ja tietystä asuntomarkkinoiden vapauttamisesta.
 Lööfin mukaan keskusta joutui hyväksymään joitain asioita vastentahtoisesti. Esimerkiksi lentoveron säilyttäminen ja kielitaidon testaaminen kansalaisuutta haettaessa eivät olleet puolueen mieleen.
 Sopimus pitää vielä hyväksyttää keskustan puoluehallinnassa. Hallituspohjalle on saatava myös vasemmistopuoleen tuki.
 Keskiryhmien puoluehallinnot oli jo aikaisemmin kutsuttu koolle viikonlopuksi. Liberaalit ovat koolla sunnuntaina, keskusta lauantaina.
 Puhemies esittää maanantaina eduskuntapuolueiden johtoa kuultuaan pääministeriehdokasta. Pääministeristä äänestetään keskiviikkona.
 Sosiaalidemokraattien puheenjohtaja, edellisen kauden pääministeri Stefan Löfven johtaa nyt toimitusministeristöä.
 Lue lisää:
 Ruotsin uuden pääministerin nimi saattaa ratketa viikonloppuna – hallitus on saatava aikaan muutamassa viikossa
 Ruotsi ei saa jouluksi hallitusta – toiseksi viimeinen pääministeriäänestys tammikuulle
 Ruotsin valtiopäivät torjui Stefan Löfvenin pääministeriyden – edessä saattaa olla uudet vaalit

Ruotsin keskustan Annie Lööf: Löfvenin hallitus on paras olemassaoleva ratkaisu


Summary: Testaa neljällä kysymyksellä, kannattaisiko sinun harkita pankkien tarjoamaa korkosuojaa vai onko se sinulle turha.

Korkojen nousu näyttää siirtyvän entistä kauemmaksi tulevaisuuteen. Asuntovelalliselle se voi olla hyvä uutinen, sillä korkojen nousu kasvattaa asuntolainan kuluja.
 Vielä muutama kuukausi sitten arvioitiin, että pitkään ennätysmatalalla olleet euribor-korot olisivat tänä vuonna  kivunneet miinuslukemista nollan yläpuolelle .
 Talousnäkymät ovat kuitenkin muuttuneet synkemmiksi ja inflaatio eli yleinen kuluttajahintojen nousu on pysynyt hyvin maltillisena.
 Hypo-pankin mukaan  nousukausi on nyt nähty . Euroopan keskuspankin koronnostot siirtyvät 2020-luvulle, uskoo Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus .
 Samaa mieltä on Handelsbankenin pääekonomisti  Tiina Helenius .
 – Korot eivät nouse merkittävästi seuraavien reilun kahdentoista kuukauden aikana, hän sanoo.
 Asuntovelallisen ei siis juuri nyt tarvitse menettää yöuniaan korkojen takia. Pitkällä aikavälillä asiaa on kuitenkin hyvä miettiä.
 Ylen laskurilla voit vertailla, miten oman lainan kuukausikulut nousevat, kun korot alkavat kivuta ylöspäin.
 Finanssivalvonta suosittelee, että asuntolainaa ottaessa pankissa tehtäisiin niin sanottu kuuden prosentin stressitesti. Siinä katsotaan, miten paljon lainanhoito maksaa, jos korko on kuusi prosenttia.
 Vaikka korot ovat epätavallisen alhaalla, pankit tarjoavat asuntovelallisille erilaisia keinoja koronnousulta suojautumiseen.
 Lainakorkoa voi suitsia esimerkiksi korkokaton tai korkoputken avulla tai sitomalla joko koko lainan tai osan siitä kiinteään korkoon.
 Korkosuoja on kuin vakuutus. Se voi antaa mielenrauhaa, mutta ei välttämättä säästä rahaa.
 On mahdollista, että suojasta maksettava hinta on suurempi kuin lainan kustannukset olisivat ilman korkosuojaa.
 Yle listasi kysymykset, joita kannattaa miettiä korkosuojaa harkitessa.
 1. Kuinka suuri laina on ja miten pitkään sitä maksetaan?
 Jos lainaa on vain vähän jäljellä tai lainaa maksetaan enää korkeintaan muutaman vuoden ajan, korkosuoja ei välttämättä ole tarpeen.
 Jos taas laina on suuri ja maksueriä riittää parinkymmenen vuoden päähän, korkojen nousu ehtii näkyä lainan kuluissa.
 Pitkällä aikavälillä korot nousevat, sillä maailman väestö vanhenee ja säästämisaste laskee, sanoo Handelsbankenin Tiina Helenius.
 2. Riittävätkö tulot jos korko nousee?
 Onko taloutesi viritetty kovin tiukalle? Pystyisitkö hoitamaan lainaa, vaikka sen korko olisi huomattavasti nykyistä korkeampi? Tätä voi tarkastella yllä olevan laskurin avulla.
 Jos kuudenkaan prosentin koronnousu ei nosta kuukausittaisia lainanhoitokulujasi liian korkeiksi, korkosuojaa ei välttämättä kannata ottaa.
 Asumiskuluja ja tuloja vertailtaessa pankit pitävät suuntaa-antavana rajana 40 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että käytettävissä olevista tuloista korkeintaan 40 prosenttia saisi mennä asumiseen eli vuokraan tai vastikkeeseen ja asuntolainaan.
 S-Pankin lainoista vastaavan kehityspäällikön  Päivi Huttusen  mielestä prosenttirajaa tärkeämpää on kuitenkin pohtia sitä, millainen asunto ja asuntolaina on kullekin sopiva.
 Lainaa ei hänen mielestään välttämättä kannata ottaa niin paljon kuin pankki voisi sitä myöntää.
 – Kenenkään elämän tarkoitus tuskin on lainan lyhentäminen. Rahaa pitää kuukaudessa jäädä muuhunkin: säästämiseen, elämiseen, unelmamatkan toteuttamiseen, Huttunen sanoo.
 3. Entä jos jäät työttömäksi tai tulee ero?
 Työttömyys, sairastuminen, kuolema ja ero. Nämä muuttavat paitsi elämän, myös käytettävissä olevien tulojen määrän.
 Mitä tapahtuisi, jos jäisit työttömäksi tai sairastuisit niin, että joutuisit pidemmälle sairauslomalle? Entä jos sinä tai puolisosi kuolisitte tai eroaisitte?
 Selviäisitkö lainasta yksin, vai täytyisikö asunto myydä ja muuttaa siitä pois? Näitä kannattaa Päivi Huttusen mukaan pohtia jo hyvissä ajoin, muutenkin kuin korkojen nousua ajatellen.
 4. Nukutko hyvin vai haluatko maksaa mielenrauhasta?
 Murehditko ja menetätkö yöunesi, jos et tiedä, kuinka paljon rahaa lainanhoitoon tulevaisuudessa menee?
 Jos otat korkosuojan, saat varmuuden siitä, miten suureksi maksuerät enimmillään voivat nousta. On myös mahdollista, että korkosuojan kanssa laina on kalliimpi kuin ilman sitä, jos korot eivät lopulta nousekaan lainan maksuaikana kovin paljon.
 Jos taas kestät epävarmuutta etkä halua maksaa pankille yhtään ylimääräistä, korkosuoja ei välttämättä ole tarpeen.
 Oletko harkinnut korkosuojaa tai onko sinulle tarjottu sellaista? Miten korkosuojan tarpeellisuutta on sinulle perusteltu? Kirjoita asiasta meille tammikuun loppuun mennessä osoitteeseen heidi.sullstrom (at)yle.fi. Teemme aiheesta jutun.
 Lue lisää:
 Näin korkojen nousu vaikuttaa sinun talouteesi – 7 vinkkiä, miten voit varautua kasvaviin lainanhoitomenoihin
 Maksukyky, ammatti, luottotiedot, vakuudet – Katso, mitkä asiat vaikuttavat, saatko pankista asuntolainaa ja millä hinnalla

Korkojen nousu siirtymässä 2020-luvulle – Ota nämä neljä asiaa huomioon, jos harkitset pankin tarjoamaa korkosuojaa asuntolainallesi


Summary: Lampureille maksetaan raakavillasta usein niin vähän, ettei se riitä kattamaan edes keritsemisen kustannuksia.

Arviolta noin puolet suomalaisista lampaanvillasta päätyy hävitettäväksi. Samaan aikaan kutojakansalle rahdataan ulkomaista villaa, jotta villalankojen tarve saadaan täytetyksi.
 Suurin syy kotimaisen villan heikkoon hyödyntämiseen on hinta – tuottajille villasta maksettava korvaus on niin pieni, ettei sillä kateta aina edes keritsemisen kustannuksia.
 Sen lisäksi lampuri joutuu maksamaan kuljetuksen villaa ostavaan kehräämöön. Esimerkiksi lappilaiselle lampurille kuljetus voi tuoda materiaalin määrästä riippuen jopa satojen eurojen lisälaskun.
 Varsinkin jos villa on likaista, roskaista tai on ehtinyt huopua, siitä saa niin vähän rahaa, että lihantuotantoon keskittyvän lampurin on helpompi heittää raakavilla pois kuin lajitella ja puhdistaa se ja maksaa kuljetus kehräämöön.
 – Kun viljelijä pohtii päivittäisiä töitään, valitettavasti villan talteenotto ja sen ympärillä toimiminen ei ole ihan ensimmäisenä työlistassa, huokaa Suomen Lammasyhdistyksen puheenjohtaja, torniolainen luomulampuri Petri Leinonen.
 Petri Leinonen harmittelee sitä, että lampaanvillaa päätyy joskus roskiin. Laura Valta / Yle
 Koska kotimaisen lampaanvillan heittäminen hukkaan harmittaa kaikkia osapuolia, villantuotannossa mietitään nyt ratkaisuja.
 Suomenlampaan villasta paremmat tulot
 Villasta maksetaan 0,50–2,50 euroa kilolta, ja yhdestä lampaasta saadaan pari kiloa villaa kerralla. Keritseminen maksaa 3,50 euroa lampaalta, jos työn teettää ulkopuolisella.
 – Uskon, että siinä vaiheessa, kun hinta saadaan nykytasoltaan ehkä neljän, viiden euron kilohintaan raakavillassa, tarjontaa kyllä löytyy, Leinonen toteaa.
 Suomen suurin kotimaisen villan jatkojalostaja on Pirtin Kehräämö. Se maksaa villasta laadun mukaan – kun lampuri on lajitellut raakavillan valmiiksi, hän saa siitä paremman hinnan.
 Silti korkeinkin hinta on vielä alhainen. Siksi myös kehräämöllä on halu ja myös aikomus nostaa tuottajille maksettavaa hintaa.
 – Lähinnä pystyisimme maksamaan suomenlampaan villasta paremmin, sillä se on halutuinta, kertoo tuotantovastaava Päivi Häkkinen.
 Maamme yleisimmän lammasrodun eli suomenlampaan villan suosio johtuu sen pehmeydestä, jota voi lampureiden mukaan verrata jopa merinovillaan.
 Siksi kehräämön tavoitteena on, että lampurit opastetaan tuottamaan parempilaatuista villaa.
 Suomenlampaan raakavillaa pussissa. Laura Valta / Yle
 Jopa tuplasti enemmän tuloa raakavillasta?
 Tavoiteen taustalla on pieni kasvuyritys Myssyfarmi, joka tarvitsee aiempaa enemmän suomenlampaan luomuvillaa tuotteidensa valmistamiseen. Yritys hioo parhaillaan yhteistyötä Pirtin Kehräämön kanssa, jotta se saisi hyvälaatuista villaa, josta voitaisiin maksaa tuplasti nykytasoon verrattuna.
 – Meille siinä hintatasossa ei ole mitään uutta, sillä olemme koko ajan maksaneet villasta reilun korvauksen käyttämällemme tuottajalle. Uutta se on niille tiloille, joiden kanssa alamme yhteistyöhön, kertoo farmin emäntä Anna Rauhansuu.
 Pirtin Kehräämön ja Myssyfarmin yhteistyön tuloksia odottaa esimerkiksi torniolaislampuri Leinonen.
 – Onneksi on pari yritystä, joilla on selvästi halua panostaa suomenlampaan villaan ja siitä saataviin käsitöihin. Toivottavasti muutaman kuukauden päästä ehkä voisin innostua vähän enemmän, Leinonen toteaa varovasti hymyillen.
 Vaikka tuottajat saisivatkin villasta tuplahinnan, se ei tekisi esimerkiksi suomalaisesta villalangasta juuri lainkaan kalliimpaa.
 – Kun saamme hyvälaatuista raakavillaa, meillä menee vähemmän työvaiheita ja saamme tehtyä itsekin parempaa laatua, perustelee Häkkinen.
 Suomalaiset käyttävät eniten ulkomaista villalankaa
 Vaikka suomalaiset ovat kovia kuluttamaan villalankaa, merkittävä osa siitä on silti ulkomaista. Villalankojen markkinajohtaja Novita kertoo  Maaseudun Tulevaisuudessa  käyttävänsä lähinnä muualla EU:ssa tuotettua villaa ja perustelee sitä kotimaisen villan heikolla saatavuudella ja korkealla hinnalla.
 Kotimaisen villan tuottajia tilanne luonnollisesti harmittaa, sillä markkinoilla ei ole ainakaan pulaa kysynnästä.
 – Ymmärtääkseni Suomessa myydään villalankaa moninkertaisesti se määrä, mitä suomalaisista lampaista syntyy villaa, sanoo Leinonen.
 Leinonenkin silti myöntää, ettei ahdinko ratkea helpolla.
 – On siinä jumpattavaa, että keräily on oikeasti tehokasta ja me lampurit osaamme ja motivoidumme lajittelemaan villan kunnolla. Ja että siitä työstä maksetaan. Ei se ihan sormia napsauttamalla lähde tiloiltakaan.
 Laura Valta / Yle
 Käsityötaitoinen lampuri saa villasta parhaan tulon
 Kaikkein parhaiten lampureista pärjäävät moniosaajat, jotka hyödyntävät lihan, jalostavat itse villansa lopputuotteiksi ja myyvät ne suoraan kuluttajille. Silloin villa tuottaakin tilalle jopa enemmän tuloja kuin liha.
 Näin on todettu esimerkiksi tervolalaisella Vanhalan lammastilalla, jossa tuotetaan luomulaatuista karitsanlihaa sekä valmiita villa- ja taljatuotteita. Raakavillan pesua ja kehruuta lukuunottamatta kaikki tehdään tilalla itse - jopa keritseminen.
 – On haluttu alun perinkin hyödyntää kaikki, mitä lampaasta voi saada, ettei mitään mene hukkaan. Kun tehdään lopputuote, saamme raakavillalle paremman hinnan ja tietenkin työllistettyä itsemme. Saamme myös omalle työlle palkkaa.
 Johanna Alamikkotervo keritsee itse lampaat ja tekee niiden villasta käsityötuotteita. Laura Valta / Yle
 Kaikille villalaaduille löytyisi käyttökohde
 Tuottajahinnan nousutoiveet koskevat kuitenkin vain suomenlampaan kasvattajia. Esimerkiksi liharotujen kasvattajat jäävät toistaiseksi vaille lupausta paremmasta korvauksesta.
 Leinonen toivoo silti, että kaikenlaisen villan arvostus nousisi. Suomenlampaan villaa karkeammat, mutta kestävämmät villalaadut sopivat esimerkiksi villakankaisiin, mattoihin tai eristeeksi.
 – Joka rotu tuottaa vähän erilaista villaa, ja ne sopivat erilaisiin käyttötarkoituksiin. Uskon, että kun saamme tämän suomenlampaan villaputken hyvin alkuun, se saisi liikkeelle myös muun rotuisten lampaiden villaa, Leinonen toivoo.
 Suomalaisen villan hävittämisestä on kirjoittanut myös  Iltalehti.

Puolet suomalaisesta lampaanvillasta päätyy roskiin samalla, kun Suomeen tuodaan villaa ulkomailta


Summary: Urheiluvälinevalmistajan verojärjestelyt tulivat esiin niin sanotuissa Paratiisin papereissa.

Nike on hyödyntänyt Alankomaiden yrityksille suosiollisia verolakeja. Se on näin saanut miljardien eurojen verohyödyn Euroopassa ja konsernin kotimaassa Yhdysvalloissa.
 Niken verosuunnittelu kävi ilmi valtavasta veroparatiisia koskevasta tietovuodosta eli niin sanotuista  Paratiisin papereista .
 Nyt  Euroopan komissio selvittää , rikkovatko verojärjestelyt EU:n kilpailulainsäädäntöä.
 – Jäsenvaltioiden ei pitäisi antaa yritysten luoda monimutkaisia yritysrakennelmia, joiden avulla yhtiöt voivat pienentää verotettavia tulojaan ja antaa samalla yhtiöille epäreilun edun kilpailijoihin nähden, EU:n kilpailuasioista vastaava komissaari  Margrethe Vestager  sanoi talouslehti  Financial Timesin mukaan .
 Miljardimaksut uhkaavat Nikea
 Komission käynnistämä tutkinta voi johtaa siihen, että Nike joutuu maksamaan takautuvasti useiden miljardien eurojen verot.
 Monet kansainväliset suuryritykset kuten  autonvalmistaja Fiat ,  hakukoneyhtiö Google ,  kahvilaketju Starbucks ,  matkapuhelinjätti Apple  ja  verkkokauppa Amazon  ovat joutuneet komission tutkimuksen kohteeksi ja maksamaan jälkikäteen veroja.
 Komission mielestä yhtiöiden solmimat verosopimukset olivat muun muassa kilpailulainsäädännön vastaisia.
 Mikä ihmeen Paratiisin paperit? Paratiisin papereiksi nimetty aineisto on peräisin kahdesta suuresta veroparatiisipalveluita myyvästä yhtiöstä eli Applebystä sekä Asiaciti Trustista. Lisäksi vuoto sisältää aineistoa 19 maan kaupparekisteristä. Tiedot ovat vuodettu alun perin saksalaiselle lehdelle Süddeutsche Zeitungille. Ylen MOT ja A-studio ovat saaneet pääsyn aineistoon kansainvälisen toimittajajärjestön ICIJ:n kautta.
 Nike on tyypillinen esimerkki monikansallisesta suuryhtiöstä, joka hyödyntää verosuunnittelussaan veroparatiiseja ja verosäädöksissä olevia porsaanreikiä.
 Euroopassa Nike hyödyntää Hollannin lainsäädännön mahdollistamaa erikoista kumppanuusrakennetta eli niin kutsuttua CV-yhtiömuotoa. Euroopan unioni on jo kieltänyt verosuunnittelussa käytettävän yhtiömuodon, mutta vasta vuodesta 2022 alkaen.
 MOT / ICIJ
 Verokikkailua Hollannin kautta – myös suomalaisten rahoilla
 Miten Niken verosuunnittelu sitten on toiminut? Lyhyt vastaus on: rojaltimaksujen avulla.
 Kun suomalainen kuluttaja ostaa esimerkiksi Niken kengät, maksu kengistä menee Niken Euroopan emoyhtiölle Hollantiin.
 Niken liikevaihto Euroopassa ja Lähi-idässä on useita miljardeja euroja. Nike onnistuu siirtämään rahoista merkittävän osan matalan verotuksen maissa toimiviin yhtiöihinsä. Tämä on mahdollista, sillä Niken tytäryhtiöt maksavat konsernille yhtiön tuotemerkin käytöstä.
 Rojaltimaksut  eri maiden välillä ovat pääsääntöisesti  kokonaan verovapaita.
 Vuosien varrella Nike on kerryttänyt verottajien ulottumattomiin arviolta 10,3 miljardia euroa. Tästä summasta Nike on maksanut veroja alle kaksi prosenttia Yhdysvaltojen ulkopuolella ja nolla prosenttia Yhdysvalloissa.
 Tiedot ovat peräisin kansainvälisen toimittajajärjestön  ICIJ:n tekemästä tutkimuksesta .

EU tutkii Niken verojärjestelyt – taustalla massiivinen tietovuoto


Summary: Uudesta työehtosopimuksesta on neuvoteltu pitkään ja toistaiseksi tuloksetta.

Lennonjohtajien ja työnantajaliiton väliseen työriitaan ei löytynyt sopua perjantaina järjestetyssä sovittelussa, sanoi Suomen lennonjohtajien yhdistyksen (SLJY) pääluottamusmies Katariina Syväys STT:lle.
 Syväyksen mukaan neuvotteluissa ei otettu mitään edistysaskeleita. Myöskään uutta neuvottelupäivää ei sovittu.
 – Sovittelija tekee hyvää työtä -- mutta ehkä me olemme asemasotavaiheessa. Positiivinen vire on kaikesta huolimatta, Syväys kuvaili.
 Torstaina SLJY järjesti toista kertaa kahden tunnin työnseisauksen, joka paikattiin esimiesvoimin. SLJY on sanonut jatkavansa työnseisauksia joka torstai kello 13–15 siihen asti, että sopu työehdoista löytyy.
 Lennonjohtajien uudesta työehtosopimuksesta on neuvoteltu pitkään ja toistaiseksi tuloksetta. Palvelualojen työnantajat Paltan ja SLJY:n välinen työehtosopimus päättyi marraskuun lopussa vuonna 2017.

Lennonjohtajien ja työnantajien riitaan ei vieläkään sopua


Summary: Nainen ei ole enää rehtorina Hoplaxskolanin yläkoulussa.

Helsinkiläiskoulun rehtorina toimineelle naiselle vaaditaan sakkotuomiota perjantaina alkaneessa oikeudenkäynnissä. Syyttäjän mukaan rehtori jätti ilmoittamatta poliisille epäilyn, että koulun oppilas on joutunut seksuaalirikoksen uhriksi.
 Syyttäjän mukaan rehtorin tietoon oli saatettu, että Hoplaxskolanin yläkoulun miespuolinen opettaja oli viestitellyt seksuaalissävytteisesti alle 16-vuotiaalle pojalle. Nainen tiesi syyttäjän mukaan, että opettaja oli saanut pojan vaihtamaan kanssaan kuvia ja kommentoinut pojan kuvaa vihjaten seksistä.
 Miesopettaja tuomittiin joulukuussa puolentoista vuoden ehdolliseen vankeuteen kaikkiaan yhdeksän lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Syyttäjä katsoo, että jättämällä rikosilmoituksen tekemättä opettajasta rehtori rikkoi tahallaan virkavelvollisuutta vuosina 2014–2017.
 Syyttäjän mukaan rehtorin tietoisuudesta todistaa muun muassa se, että hän antoi opettajalle varoituksen vuonna 2014. Kirjallisena todisteena oikeudessa esitettiin myös rehtorin sähköpostiviesti, jossa on kuva opettajan viesteistä ja kuvista.
 Nainen kiistää syytteen
 Syytetty kiistää syytteen. Hän ei ole Hoplaxskolanin yläkoulun nettisivujen mukaan enää rehtorina kyseisessä koulussa.
 Syytetyn mukaan syyttäjän kuvaus teosta ei pidä paikkaansa.
 – Hänen tietoonsa ei ollut tullut, että opettaja olisi lähettänyt oppilaalle kuvia itsestään vähissä vaatteissa. Häntä oli informoitu ainoastaan siitä, että oppilas lähetti kuvan itsestään ja kaveristaan opettajalle ja että opettaja ja oppilas ovat jutelleet, rehtorin puolustusasianajaja sanoo kirjallisessa vastauksessa.
 Puolustuksen mukaan rehtori piti opettajan keskustelua oppilaalle sopimattomana, mutta ei silti katsonut jatkotoimia tarpeellisiksi.
 – Hän ei ole katsonut, että keskustelu olisi vaarantanut oppilaan kehityksen ja että lastensuojelun tarve pitäisi sen perusteella tutkia. Ei myöskään ollut syytä epäillä, että opettaja olisi tehnyt lapseen kohdistuvan seksuaalirikoksen, vastauksessa sanotaan.

Syyttäjä: Helsinkiläiskoulun rehtori tiesi opettajan lähettelevän oppilaalle seksuaalisia viestejä, mutta jätti ilmoittamatta poliisille – rehtorille vaaditaan sakkoja


Summary: Oppositiojohtaja Martin Fayulu aikoo jättää tuomioistuimeen valituksen vaalivilpistä.

Demokratian ja sosiaalisen kehityksen liitto

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Kongon demokraattisen tasavallan politiikka

Kongossa Lamuka-puolueen johtaja  Martin Fayulu  on ilmoittanut valittavansa maan perustuslakituomioistuimeen presidentinvaalien tuloksesta.
 Kongon vaalikomissio julisti torstaina UDPS-puolueen  Félix Tshisekedin  vuodenvaihteessa pidettyjen vaalien voittajaksi.
 Fayulun mukaan hän voitti vaalit saaden 62 prosenttia annetuista äänistä.
 – Teen kaiken mahdollisen totuuden saamiseksi esiin, koska kongolaiset haluavat muutoksen, Fayulu  sanoi BBC:n haastattelussa.
 Presidentinvaalien tuloksen luotettavuutta on kyseenalaistettu myös ulkomailla. Sekä Yhdysvallat että EU ovat toistaiseksi pidättäytyneet onnittelemasta Tshisekedia. Kongossa vaaleja tarkkaillut maan katolinen kirkko sanoo, että heidän keräämiensä tietojen mukaan Tshiseked ei voittanut äänestystä.
 Fayulu ei kuitenkaan usko, että valituksella on suurta vaikutusta. Hänen mukaansa vaalituloksen muuttuminen on epätodennäköistä, koska tuomioistuin on täynnä "Kabilan väkeä".
 Useat Kongo-asiantuntijat ovat arvioineet, että väistyvä presidentti  Joseph Kabila  on tehnyt kulissien takana sopimuksen joustavasta vallanvaihdosta Tshisekedin kanssa.
 Lue lisää:
  Kongon vaalitulos herättää vastalauseita sekä ulkomailla että omien parissa – yksi ehdokkaista ei tunnusta häviötään
 Opposition Tshisekedi voitti Kongon presidentinvaalit
 Kongossa pelätään väkivaltaisuuksia – presidentinvaalien tulos yhä epäselvä

Kongon presidentinvaalien tulos viedään oikeuteen  – Hävinnyt ehdokas väittää saaneensa 62 prosenttia äänistä


Summary: Thaimaan viranomaisten mukaan 18-vuotias Rahaf Mohammed al-Qunun nousee Kanadaan lähtevään koneeseen paikallista ennen puolta yötä.

Thaimaan siirtolaisviraston päällikön mukaan  Rahaf Mohammed al-Qunun  on saanut turvapaikan Kanadasta, jonne hän lähtee lennolla Bangkokista jo tänään perjantaina.
 Kanadan viranomaiset eivät toistaiseksi ole vahvistaneet tietoa.
 18-vuotias saudinainen saapui Bangkokiin viime sunnuntaina Kuwaitista, jossa hän oli onnistunut ostamaan lentolipun pakomatkalleen. Hänen tarkoituksensa oli paeta kotiolojaan Australiaan.
 Qunun muun muassa kertoi hylänneensä islaminuskon. Ratkaisu johtaa Saudi-Arabiassa kuolemantuomioon. Hän kertoi ahdistuvansa saudiarabialaisesta elämäntavasta, joka rajoittaa naisten vapauksia.
 Alun perin Thaimaa oli lähettämässä Qununin takaisin kotimaahansa, mutta tietojen levittyä ympäri maailman, Thaimaa luopui palautushankkeesta. Kuluvalla viikolla YK:n pakolaisjärjestö UNHCR otti al-Qununin huostaansa.
 Naisen isä ja veli matkustivat hekin Bangkokiin ja yrittivät taivutella hänet palaamaan kotiin.

Perheväkivaltaa Thaimaahan paennut saudinainen saa turvapaikan Kanadasta