Summary: Yksi tukehtui luumuihin, toinen kaatui parvekkeella ja löi päänsä. Useat omaiset syyttävät hoivakoteja vanhempansa kuolemasta.

Epäilty hoitovirhe ja siitä johtunut kuolema Esperi Caren hoivakodissa  Kristiinankaupungissa  on vain jäävuoren huippu.
 Sosiaali- ja terveysalan lupavirasto Valvira selvittää parhaillaan jopa 15 tapausta, joissa on epäilys siitä, että hoivakodin asukas on kuollut hoitovirheen tai laiminlyönnin seurauksena.
 Epäilyjä on noussut esiin eri puolilla Suomea, ja ne koskevat niin yksityisiä kuin julkisia hoivakoteja. Ainakin pääosa parhaillaan tutkittavista tapauksista on vuosilta 2017–2018.
 Yle pyysi tiedot Valviralta kaikista selvitettävänä olevista hoivakotien kuolemista, joihin epäillään liittyvän hoitovirheitä tai laiminlyöntejä. Ylitarkastaja  Elina Uusitalon  mukaan tapauksia on vireillä 13–15. Hän ei vahvistanut tarkkaa lukua, koska ei tiistaina tavoittanut kaikkia tapauksista tietäviä kollegoitaan.
 Myös Ylen tiedossa on useita tapauksia, joissa omainen syyttää hoivakotia vanhempansa kuolemasta. Osa heistä on kannellut Valviraan ja ainakin yksi omainen aluehallintovirastoon. Yle on tutustunut tarkemmin kahteen Valviraan lähetettyyn kanteluun.
 Tässä jutussa kerrotaan Esperin hoivakodissa kesällä 2018 kuolleen vanhuksen tarina.
 Esperi Hoivakoti Paatela sijaitsee Muuramessa vanhassa sairaalarakennuksessa. Simo Pitkänen / Yle
 Omaiset yrittivät pitkään puuttua ongelmiin
 Minna Hietakangas  mietti pitkään, ennen kuin päätti kertoa Ylelle äitinsä kuolemaan johtaneista tapahtumista. Lopulta hän teki niin, koska sitä hänen äitinsä olisi toivonut.
 Hietakangas kertoo, että hänen äitinsä oli ammatiltaan sairaanhoitaja.
 – Hänelle oli aina tärkeää potilaan etu ja hyvinvointi. Ihminen, jota hän oli hoitamassa. Kun olen miettinyt tapahtunutta, tuntuu niin pahalta, että tämä osui hänen kohdalleen.
 Hietakankaan äiti asui Muuramessa sijaitsevassa hoivakoti Paatelassa, jonka toimintaa Esperi Care pyörittää. Yle on jo aiemmin uutisoinut sen lukuisista, pitkään jatkuneista epäkohdista. Voit lukea tarkemmin hoivakodin ongelmista  tästä jutusta .
 Länsi- ja Sisä-Suomen avi ilmoitti viimeksi marraskuussa 2018, että henkilökunnan riittämättömyys Paatelassa on vaarantanut hoivan laadun ja asukkaiden turvallisuuden.
 Hoitajien aikaa on kulunut niin sanottuihin tukitehtäviin, joita varten pitäisi palkata erikseen työntekijöitä. Tällaisia tehtäviä ovat esimerkiksi pyykin peseminen, ruuan valmistaminen ja siivoaminen.
 Paatelassa on välillä ollut töissä keskimäärin kaksi hoitajaa vähemmän kuin Muuramen kunnan ja Esperin sopimuksessa edellytetään.
 Minna Hietakankaan mielestä hänen äitinsä kuoli juuri tästä syystä.
 Hänen mielestään oli vain ajan kysymys, koska Paatelassa tapahtuu jokin vakava onnettomuus. Piittaamattomuus ongelmia kohtaan jatkui hänen mukaansa vuosia.
 – Me olimme jo pitkään yrittäneet puuttua näihin asioihin. Tosi monet omaiset ovat olleet huolissaan hoitajamitoituksesta, riittämättömistä käsistä tehdä sitä työtä, Hietakangas sanoo.
 Väärien lääkkeiden antaminen oli koitua kohtaloksi
 Paatelan asukkaiden omaiset ovat ilmaisseet huolensa hoidon laadusta useaan kertaan.
 Esperi ja Muuramen kunta ovat muun muassa järjestäneet tilaisuuksia, joissa hoidon puutteista on keskusteltu omaisten kanssa. Yle on tutustunut keskustelutilaisuuksista laadittuihin muistioihin.
 Hietakankaan mukaan äiti kävi lähellä kuolemaa jo keväällä 2017, kun hänelle annettiin vahingossa toisen asukkaan lääkkeitä.
 Nainen menetti yöllä tajuntansa, ja hänet kiidätettiin ambulanssilla Keski-Suomen keskussairaalaan, jossa hänelle laitettiin hengitysputki.
 Potilasvakuutuskeskus maksoi myöhemmin Hietakankaan äidille korvausta hoitovirheen vuoksi. Tuosta virheestä äiti vielä selvisi säikähdyksellä.
 Esperin toiminta hoitovirhetilanteessa antoi esimakua tulevasta. Hietakankaan mukaan yhtiön viestintä oli ala-arvoista.
 – Tuli vaikutelma, että siellä ollaan pihalla kuin lumiukot. Kukaan ei tiennyt, kenelle asia kuuluu, minne puhelun pitäisi mennä, minkälaisia menettelytapojen pitäisi olla ja miten omaisia pitäisi auttaa.
 Hoivakoti Paatelassa on 22 asukaspaikkaa. Simo Pitkänen / Yle
 Kaatumisesta kuhmu takaraivoon, kuoli neljän päivän päästä
 Kesäkuussa 2018 Paatelassa järjestettiin ulkoiluhetki. Joukko vanhuksia vietti aikaa hoivakodin parvekkeella. Paikalla oli yksi hoitaja.
 Paatelan hoivakoti on remontoitu entiseen keuhkotautiparantolaan. Rakennuksessa on useita kerroksia ja tilavat parvekkeet.
 Tällaisella parvekkeella oli myös rollaattorilla liikkunut Hietakankaan äiti. Hänen hoito-, palvelu- ja kuntoutussuunnitelmansa mukaan hän sai liikkua vain hoitajan tukemana.
 Äidin omahoitaja oli lähtenyt kerroksesta hoitamaan toista työtehtävää. Omahoitaja tarkoittaa tietyn asukkaan päävastuullista hoitajaa.
 Parvekkeella äiti oli menettänyt tasapainonsa, kaatunut maahan ja lyönyt päänsä. Hietakangas kertoo, että äidin aivojen kovakalvon alle syntyi kaatumisen vuoksi iso verenpurkauma.
 Uhrin omahoitaja kertoi asiasta laatimassaan kirjallisessa selvityksessä, että vanhuksella oli kuhmu takaraivossa. Ensihoitajien saavuttua paikalle hänen puheensa oli puuroutunut ja muuttunut sekavaksi.
 Hietakankaan mukaan Keski-Suomen keskussairaala ei suostunut leikkaamaan äitiä, koska sairaalan mukaan riskit olivat suuremmat kuin mahdolliset leikkauksesta saatavat hyödyt.
 Hietakangas kertoo, että vaihtoehdoksi jäi oireita lievittävä palliatiivinen hoito, jossa parantumattomasti sairaan kärsimystä ja kipuja lievitetään lääkkeillä ja omaisten tukemana.
 Neljän päivän päästä kaatumisesta Hietakankaan äiti kuoli Muuramen terveyskeskuksessa.
 – Tätä on tosi ikävä sanoa ääneen, mutta monesti tuli tunne, että ennemmin tai myöhemmin tapahtuu jotain tällaista. Se, että se tapahtui meille, oli tietenkin hurja shokki, Hietakangas sanoo.
 Mitä tapahtui Paatelan parvekkeella?
 Hietakangas halusi Esperi Carelta selvyyttä Paatelan hoitajamitoitukseen ja etenkin siihen, miten onnettomuus pääsi tapahtumaan.
 Hän lähetti sähköpostia Paatelan yksikönjohtajalle ja Esperin Keski-Suomen aluepäällikölle sekä silloiselle toimitusjohtajalle  Marja Aarnio-Isohannille .
 Aarnio-Isohanni vastasi saman päivän iltana:
 Ensimmäiseksi haluamme esittää syvän osanottomme äitinne poismenoon. Kiitos myös palautteestanne. Aluejohtaja xxx selvittää asian perinpohjin ja lähettää teille toivomanne tiedot ja varmasti on muutenkin yhteydessä.
 Parin päivän päästä vastasi Esperin aluepäällikkö. Hän kirjoitti, että Hietakankaan äitiä kävelytettiin rollaattorin avulla hoitajan saattamana.
 Äitinne oli 17.6. horjahtanut terassilla, kun häntä oltiin avustamassa kyseisellä tavalla. - - Hoivakoti Paatelan henkilöstömitoitus 17.6. on ollut toimilupamme sekä sopimuksemme mukainen.
 Tähän asiaan kenties kulminoituu Hietakankaan Valviralle tekemä kantelu. Esperin mukaan hänen äitinsä oli siis tuettuna onnettomuushetkellä. Oliko näin?
 Joka tapauksessa äidin omahoitaja kertoo selvityksessään, että hänet hälytettiin paikalle puhelimitse, kun kaatuminen oli jo tapahtunut. Hän ei siis ollut paikalla.
 Hietakankaan mukaan parvekkeella oli tapahtumahetkellä yksi toinen hoitaja, joka valvoi samaan aikaan lukuisia vanhuksia.
 Minna Hietakankaan suru on muuttunut kiukuksi. Hänen mielestään hoivayhtiöiden markkinapuheet ovat pahasti ristiriidassa todellisuuden kanssa. Jari Kovalainen / Yle
 “Olisimme toivoneet inhimillistä otetta”
 Hietakankaan vaatimusten vuoksi Esperin yksikönjohtaja ja aluepäällikkö suostuivat tapaamaan hänet. Yle on kuullut nauhoitteen tilanteesta.
 Tunnelma tapaamisessa oli jäinen. Muodollisen osanoton jälkeen Esperin edustajat keskittyivät selittelemään tapahtunutta.
 Kun Hietakangas esimerkiksi kysyi, miksi vain puolisolle oli ilmoitettu äidin kuolemasta, vaikka hän oli pyytänyt lisäämään yhteystietonsa äitinsä omaiseksi, paikalla ollut yksikönpäällikkö vastasi: “Ei me voida soittaa koko sukua läpi”.
 Hietakangas koki, että selittely toistui Esperin tekemisessä alusta lähtien. Ja piittaamattomuus. Tietoa hoivakodin asioista sai vain erikseen kysyttäessä – jos silloinkaan.
 – Olisimme toivoneet inhimillistä otetta. Sitä, että joku olisi ollut kiinnostunut siitä, mitä äidille on tapahtunut tapaturman jälkeen. Mutta sieltä ei kukaan ollut yhteydessä. Itse asiassa isäni oli se, joka soitti sinne ja kertoi tapahtuneen. Se meni ihan väärin päin.
 Kun Hietakangas tiedusteli tapahtumapäivän toteutunutta työvuorolistaa ja hoitajamäärää, aluepäällikkö kirjoitti 27. elokuuta 2018 viestissään näin:
 Valitettavasti emme voi toimittaa työvuorolistoja kuin lain edellyttämissä tilanteissa viranomaisille - -Voin kuitenkin todeta, että mitoitus kyseisessä Esperin kodissa on: 0,6 hoitajaa asukasta kohti. Mitoitus on työvuoroissa edellä oleva, ellei ole kyseessä satunnainen tai yhtäkkinen tilanne jonka vuoksi mitoitusta ei ole voitu täysin noudattaa - - Tapahtumasta on tehty poikkeamailmoitus Esperin laatujärjestelmään.
 Hietakangas pitää Esperin toimintaa kylmäävänä.
 – Esperi Caren verkkosivuilla mainostetaan auvoisia ja turvallisia vanhuuden päiviä kauniiden kuvien kera: ”osaava hoiva ympäri vuorokauden”, ”monipuolisesti virikkeitä ja harrastustoimintaa” ja ”turvallinen ja viihtyisä koti”. Mikään näistä ei omaisten näkökulmasta pidä paikkaansa.
 Yle pyysi haastattelua juttuun Esperin Keski-Suomen aluepäälliköltä. Hän ei halunnut kommentoida tapausta.
 Minna Hietakangas on tyytymätön hoivayhtiön ja kunnan tiedottamiseen: "On vähän sellainen olo kuin olisi säkki päässä", hän sanoo. Jari Kovalainen / Yle
 Kunnalta kesti lähes vuosi vastata omaisen viestiin
 Hietakangas arvostelee myös Muuramen kunnan toimintaa hänen äitinsä kohtalon ja Paatelan hoivakodin valvonnan suhteen.
 Hietakankaan mielestä kunta ei valvonut Esperiä riittävästi.
 – Myös siellä oli jatkuva välinpitämättömyys ja haluttomuus puuttua asioihin, Hietakangas sanoo.
 Kun Hietakangas teki muistutuksen Muuramelle äidin saamista vääristä lääkkeistä, kunnalta kesti lähes vuosi vastata viestiin.
 Kunnan mukaan tämä johtui “väärinkäsityksestä asian käsittelyssä”. Kunta kertoi selkeyttäneensä “vastuunjakoa tapahtuman johdosta”.
 Muuramen palvelujohtaja  Simo Oksanen  ei halunnut kommentoida Ylelle Paatelan parvekkeella sattunutta onnettomuutta. Hän vetosi siihen, että tapaus on Valviran käsiteltävänä.
 Yle haastatteli Oksasta jo toissa viikolla  juttuun , joka kertoo kunnista, jotka ovat keskeyttäneet väliaikaisesti uusien asukkaiden lähettämisen Esperin ongelmallisiin hoivakoteihin. Muurame on yksi näistä kunnista.
 Tuolloin Oksanen sanoi, että kunta vaatii Paatelaan lisää työntekijöitä. Oksasen mukaan Esperi suostuu tähän, mutta koska tämä nostaa yhtiön kuluja, se haluaa neuvotella kunnan kanssa nykyistä halvemman sopimuksen.
 Julkisessa hoivakodissa asukas tukehtui luumuihin
 Yle tutustui myös erääseen julkisen puolen hoivakodissa tapahtuneesta kuolemasta tehtyyn kanteluun.
 Omaisen mukaan hänen isänsä kuoli Salossa hoivakoti Kukonkalliossa hoitovirheen vuoksi. Omainen kirjoittaa kantelussaan, että myös isän kuoleman todenneen lääkärin mielestä kuolema johtui hoitovirheestä.
 Vanhus kuoli syksyllä 2018 vain kolme kuukautta sen jälkeen, kun hän muutti hoivakotiin muistisairauden vuoksi.
 Oikeustieteellisen ruumiinavauksen mukaan kuolinsyy oli luumuihin tukehtuminen. Hoivakoti oli todennut, että miestä piti syöttää syömis- ja nielemisvaikeuksien vuoksi.
 Omaisen mukaan muistisairaiden osastolla oli esillä luumuja, jotka aiheuttavat hänen isänsä kaltaisille henkilöille tukehtumisvaaran.
 Mies oli päässyt käsiksi luumuihin kenenkään valvomatta. Yksikään hoitaja ei ollut huomannut tukehtumista, vaikka se oli tapahtunut osaston päiväsalissa keskellä päivää.
 Ruumiinavauksen jälkeen omainen otti yhteyttä osaston hoitajiin. Hän toivoi, että hoitajat olisivat olleet pahoillaan ja muuttaneet toimintatapojaan. Vastaus oli tyly.
 – Tapahtunutta vähäteltiin ja yritettiin perustella sillä, etteivät he olleet itse tuoneet luumuja muistisairaiden ulottuville. Heidän vastuullaan kuitenkin on huolehtia siitä, että ympäristö on muistisairaille turvallinen ja poistaa vaaraa aiheuttavat seikat, omainen kirjoitti Valviralle lähettämässään kantelussa.
 Omaisen mukaan on selvää, että kuolema olisi voitu estää.
 Hietakangas ei halua syytellä Paatelan hoitajia. Hän uskoo heidän tehneen parhaansa vaikeassa tilanteessa. Jari Kovalainen / Yle
 Vanhusten hoivaa koskeva julkinen keskustelu on vellonut nyt puolentoista viikon ajan.  Esperi Caren toimintatavat  ovat olleet kohun keskiössä.
 – Emme ole kuulleet niitä hiljaisia viestejä, joita henkilöstöltä on tullut, yhtiön tehtävänsä jättänyt toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni kertoi  Helsingin Sanomille  muutama päivä sen jälkeen, kun Valvira oli keskeyttänyt toiminnan yhtiön hoivakodissa Kristiinankaupungissa.
 Aarnio-Isohanni tiesi jo tuolloin Paatelan kuolemantapauksesta.
 Ylen A-studio käsittelee aihetta keskiviikkona TV1:ssä kello 21:05 lähtien. Studiossa vieraana Esperi Caren vt. toimitusjohtaja Heini Pirttijärvi.

Jopa 15 hoivakotiasukkaan epäillään kuolleen laiminlyöntien vuoksi – Esperiä äitinsä kuolemasta syyttävä omainen: “Oli pitkään tunne, että jotain vakavaa tapahtuu”


Summary: Oppositiopuolueet hehkuttavat, että keskiviikkoinen välikysymys vanhustenhoidosta on näyttänyt tehonsa jo etukäteen.

Hallitus on kaatunut Suomessa välikysymykseen viimeksi yli 60 vuotta sitten, mutta miksikään hällä
 väliä -kysymykseksi opposition järeintä asetta ei kannata julistaa.
 Oppositiosta hehkutetaan tämänpäiväistä välikysymystä, joka on "osoittanut tehonsa jo etukäteen", kun hallituspuolueet ovat muuttaneet kantaansa sitovasta hoitajamitoituksesta.
 – Voi olla, että kyseessä on tämän vaalikauden tehokkain, parhaiten toiminut välikysymys, sanoo pääoppositiopuolue SDP:n ryhmäjohtaja  Antti Lindtman .
 – Heti seuraavana päivänä kun välikysymyksestä ilmoitettiin, keskusta ja siniset muuttivat kantaansa ja tiistaina kokoomus ilmoitti, että heillä on valmius tarkistaa kantaansa.
 Myös vihreän eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Krista Mikkonen  sanoo, että välikysymys on selvästi tehnyt tehtävänsä, koska "hallituksessakin on ymmärretty hoitajamitoituksen tärkeys".
 – Nyt näyttää siltä, että hallituspuolueetkin ovat valmiita korottamaan hoitajamitoitusta, vaikka hallitus yritti päinvastoin laskea hoitajamitoitussuositusta 0,5:stä 0,4:ään, Mikkonen muistuttaa.
 Lindtman korostaa sitä, että jää epäselväksi, ovatko "puheet voimassa vaaleihin asti vai onko kokoomus valmis aidosti sitoutumaan hoitajamitoituksen kirjaamiseen lakiin".
 Hänen mukaansa keskiviikon välikysymyskeskustelun keskeisin kysymys on nyt se, ovatko hallituspuoleet valmiita sitoutumaan hoitajamitoituksen kirjaamiseen lakiin jo tällä vaalikaudella.
 Välikysymystä voi seurata  Yle Areenassa  ja Yle TV1:ssä kello 14 alkaen. Välikysymysäänestys on perjantaina.
 Tällä vaalikaudella vähemmän välikysymyksiä
 Antti Lindtman pitää esimerkkinä välikysymysten tehosta myös nuorten työehdoista tehtyä välikysymystä. Lindtmanin mukaan oli välikysymyksen ansiota, että hallitus veti takaisin esityksensä, jonka mukaan alle 30-vuotiaiden työttömien palkkaamista töihin määräaikaiseksi ei olisi tarvinnut enää perustella.
 Lindtman ja Krista Mikkonen nostavat esiin myös hallituskauden alussa tehdyn välikysymyksen eläkeläisten asumistuesta.
 Mikkosen mukaan hallitus joutui sen takia peruuttamaan ja vetämään pois esityksensä, jonka seurauksena "suurempi joukko eläkeläisiä olisi joutunut toimeentulotuen piiriin ja eläkeläisten tulot olisivat merkittävästi laskeneet".
 – On totta, että hallituksen kaatuminen välikysymykseen on epätodennäköistä, mutta muutosta on saatu aikaan, Mikkonen sanoo.
 Opposition tekemien välikysymysten määrä on jäämässä pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) kaudella pienemmäksi kuin  Jyrki Kataisen  (kok.) ja  Alexander Stubbin  (kok.) kausilla, jolloin hallitus vastasi kaikkiaan 22 välikysymykseen. Vanhustenhoidosta tehty välikysymys on tällä vaalikaudella 15:s.
 Lindtman tölväisee, että viime vaalikausi ei ole oikea vertailukohta, koska "keskusta ja perussuomalaiset tehtailivat välikysymyksiä liukuhihnalta".
 – Tällä vaalikaudella eduskunnan käsittelyssä on ollut lukuisia asiota, joissa hallitus on päätynyt tarkentamaan kantaansa jo ennen kuin välikysymystä on pitänyt jättää, Lindtman tulkitsee.
 Oppositio haastoi pääministeri Juha Sipilän hallitusta ennätystahtiin  ensimmäisen syksyn aikana  vuonna 2015, mutta sen jälkeen tahti rauhoittui selvästi.
 Lindtman selittää tiuhaa tahtia sillä, että hallitus teki "hyvin toisenlaista politiikkaa kuin mihin hallituspuolueet olivat sitoutuneet". Esimerkiksi hän nostaa koulutusleikkaukset ja työmarkkinoiden niin sanotut pakkolait.
 Välikysymyksen tarkoituksena on mitata hallituksen tai sen ministerin nauttima luottamus. Luottamusäänestyksissä hallituksen rivien rakoilu on kuitenkin harvinaista. Tällä vaalikaudella ei ole käynyt kertaakaan niin, että hallituspuolueen edustaja olisi lipsunut ryhmäkurin takaa ja äänestänyt tyhjää, saati epäluottamuksen puolesta.
 Vuonna 1958 hallitus kaatui välikysymykseen viljan hinnasta.

Oppositio: Tänään käsittelyssä vaalikauden tehokkain välikysymys – "Keskeisintä epäselvyys hoitajamitoituksesta" – seuraa suorana kello 14


Summary: Työasuntovähennystä hyödyntää edelleen vain noin 10 000 suomalaista.

Tästä on kyse Työasuntovähennys nousi vuoden alussa aiemmasta 250 eurosta 450 euroon kuukaudessa Työasuntovähennystä voi hakea, jos joutuu työn vuoksi pitämään asuntoa kahdella paikkakunnalla Työasuntovähennyksen korotuksella kannustetaan ihmisiä ottamaan vastaan töitä entistä kauempaa vakituisesta asunnosta
 Turkulainen  Joona Timperi  avaa työasuntonsa oven uudessa vantaalaisessa kerrostalossa. 28-neliöisessä yksiössä on hyvin tilaa ja se on sisustettu Timperin vanhoilla tutuilla huonekaluilla.
 Koti on siis mukana, vaikka työasunnossa ollaankin.
 Se oikea koti löytyy Turusta, ja siellä asuu myös vaimo.
 Rajavartiolaitoksen Vartiolentolaivueessa työskentelevä Timperi sai työkomennuksen Vantaalle puolisen vuotta sitten. Alkuun hän reissasi Turun ja Vantaan väliä, ja vietti välillä öitään hotellissa. Työasuntoonsa mies pääsi muuttamaan loppuvuodesta.
 – Oli aika raskasta kulkea Turun ja Vantaan väliä tai asua hotelleissa, enkä halua viettää vapaa-aikaani autossa. Itselleni työasunto toimii paremmin: voi olla molemmissa päissä omat tavarat ja riittää, kun muistaa vaan itsensä tuoda oikeaan paikkaan, Timperi sanoo.
 Työasunnon hankkimista edesauttoi myös verottajan tarjoama työasuntovähennys, jota korotettiin vuoden alussa aiemmasta 250 eurosta 450 euroon kuukaudessa.
 – Se oli yksi isoimmista tekijöistä, jotka vaikuttivat päätökseen hankkia työasunto. Kulut kasvavat, kun on kaksi asuntoa, ja kulkeminen niiden välillä aiheuttaa bensakuluja. Työasuntovähennys auttaa paljon, Timperi sanoo.
 Käyttäjiä vähän
 Työasuntovähennyksen tarkoituksena on kannustaa ihmisiä hakemaan ja vastaanottamaan työtä pitkänkin matkan etäisyydeltä vakituisesta asunnostaan. Vähennykseen on oikeutettu, jos sekä työpaikan että työasunnon etäisyys kodista on yli 100 kilometriä.
 Vähennystä saa maksimissaan 450 euroa kuukaudessa, mutta kuitenkin enintään maksetun vuokran verran. Vähennystä voi saada vuokra-asunnosta, asumisoikeusasunnosta, työsuhdeasunnosta tai osaomistusasunnosta. Tarkemmat tiedot työasuntovähennyksen edellytyksistä löytyvät  Verohallinnon verkkosivuilta .
 Monelle työn sijainti voi olla kynnyskysymys ottaa mielenkiintoinen tehtävä vastaan.  Joona Timperi
 Työasuntovähennystä hyödynnetään vielä verrattain vähän. Vuoden 2017 verotietojen mukaan työasuntovähennystä haki tuolloin hieman yli 10 000 suomalaista. Tilastokeskuksen tietojen mukaan kuitenkin  yli 40 000 suomalaista  käy töissä yli sadan kilometrin päässä kodistaan.
 Keskimäärin työasuntovähennystä on myönnetty noin 2 000 euroa henkeä kohden. Suurin osa työasuntovähennystä hakeneista on ollut miehiä.
 Paula Collin / Yle
 Turkulainen Joona Timperi pitää työasuntovähennystä merkittävänä kannustimena. Hänen kohdallaan se mahdollisti helpon siirtymisen työmaalta toiselle, mutta joillekin merkitys voi olla vielä suurempi.
 – Monelle työn sijainti voi olla kynnyskysymys ottaa mielenkiintoinen tehtävä vastaan. Varsinkin, jos välimatka on pitkä, on työasunto melkein ainoa vaihtoehto, Timperi sanoo.
 Vähennys pitäisi ainakin jossain määrin mahdollistaa myös yksin eläville.  Joona Timperi
 Tällä hetkellä työasuntovähennystä myönnetään vain perheellisille. Kotona vakituisessa asunnossa täytyy siis asua puoliso, alaikäinen lapsi tai molemmat. Perheetön henkilö ei suurimmassa osassa tapauksista ole oikeutettu työasuntovähennyksiin.
 Timperin mielestä siihen tarvittaisiin muutos.
 – Itse näkisin niin, että vähennys pitäisi ainakin jossain määrin mahdollistaa myös yksin eläville, koska usein työkomennukset voivat olla määräaikaisia. Lisäksi tätä voisi laajentaa myös omistusasuntoihin, jolloin vähentää voisi esimerkiksi asunnon hoitokuluja, Timperi pohtii.
 Muutos voi näkyä vuokra-asuntomarkkinoilla
 Miten työasuntovähennys vaikuttaa tulevaisuudessa vähennyksen hyödyntämisen suosioon tai työasuntojen hankintaan, sitä on vielä vaikea sanoa.  Maaseudun Tulevaisuus  uutisoi syksyllä, että Kuntaliitto pelkää korotuksen aiheuttavan kikkailua vuokra-asunnoilla.
 Asuntoja pääosin Turun ja Tampereen alueella vuokraavan ja asumisoikeusasuntoja omistavan YH-Kotien toimitusjohtaja  Janne Tuominen  uskoo, että työasuntovähennyksen korotus saattaa lisätä vuokra-asuntojen kysyntää.
 – Vielä on mahdotonta arvioida, paljonko se vaikuttaa, mutta luulen, että vaikutus on pieni, hän sanoo.
 Työasuntovähennyksen korotusta Tuominen pitää kuitenkin oikeana suuntauksena.
 YH-Kotien toimitusjohtaja Janne Tuominen uskoo, että työasuntovähennyksen korotus voi näkyä jossain vaiheessa myös vuokra-asuntomarkkinoilla. Paula Collin / Yle
 Jo  kolmasosa suomalaisista asuu vuokralla , ja erityisesti pienistä asunnoista on kova kysyntä. Janne Tuomisen mukaan kaikki YH-Kodeissa tarjolle tulevat vuokra-asunnot viedään saman tien käsistä.
 – Asuntorakenne on ollut vuosien saatossa vähän virheellinen, ja nyt kun uusia rakennetaan, kaikki täyttyvät. Vuokra-asuntojen kysyntään vastataan sillä, että jatkossakin rakennetaan kohtuullisen paljon kasvukeskuksiin.
 Jos työasuntovähennyksen korotus lisää työasuntojen vuokraamista, voi pienten vuokra-asuntojen kysyntä entisestään lisääntyä. Tuominen ei kuitenkaan usko, että se vaikuttaisi merkittävästi pienten asuntojen saatavuuteen.
 – Uskon, että pieniä vuokra-asuntoja riittää, kun niitä rakennetaan järkevästi tasaiseen tahtiin.

Joona Timperi asuu viikot Vantaalla, mutta koti hänellä on Turussa – työn takia hankitusta kakkosasunnosta saa nyt verovähennystä 450 e/kk


Summary: New York Times arvioi, ettei presidentti julista puheessaan kansallista hätätilaa muurin vuoksi, vaikka onkin tällä uhkaillut jo jonkin aikaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  pitää aamuneljältä Suomen aikaa odotetun State of the Union -linjapuheensa kansakunnan tilasta. Voit katsoa puheen suorana Ylen verkkosivuilla.
 Valkoisen talon mukaan presidentti Trump aikoo vedota puheessaan kansalliseen yhtenäisyyteen ja optimismiin.
 Trumpin arvioidaan ottavan puheessaan esiin havittelemansa rajamuurin Meksikon ja Yhdysvaltojen rajalle. Trump on väläytellyt julistavansa kansallisen hätätilan saadakseen muurirahansa.  New York Times  kuitenkin arvioi, ettei presidentti ilmoita puheessaan julistavansa kansallista hätätilaa. Sen sijaan Trump saattaa ilmoittaa ottavansa rahat muuriin esimerkiksi armeijan budjetista, arvelee lehti.
 Presidentti käsittelee puheessaan perinteisesti myös ulkopolitiikkaa. Todennäköisesti Trump ottaa esiin ainakin Venezuelan tilanteen, Kiinan ja Yhdysvaltain kauppaneuvottelut sekä mahdollisesti kertoo tarkemmin tulevasta tapaamisestaan Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  kanssa.
 Politico-lehden tietojen mukaan Trump suunnittelee tapaavansa Kimin Vietnamissa 27. 28. helmikuuta.

Yle seuraa: Trump antaa arvionsa kansakunnan tilasta – katso suorana


Summary: Kaikilla oli häkämyrkytyksen oireita, mutta he olivat tajuissaan, kun heitä lähdettiin viemään sairaalaan.

Kolme ihmistä joutui sairaalaan häkämyrkytysoireiden vuoksi Lieksassa tiistain ja keskiviikon välisenä yönä, kertoo  Pohjois-Karjalan pelastuslaitos .
 Asunnossa oli lämmitetty iltapäivällä uunia ja pellit oli suljettu, minkä jälkeen häkäpitoisuus oli noussut vaaralliselle tasolle.
 Pelastuslaitokselta kerrotaan, että asunnossa oli ollut aluksi neljä ihmistä, joista yksi oli lähtenyt myöhemmin kotiinsa. Apua hälytti yksi kolmesta asuntoon jääneestä.
 Kaikilla oli häkämyrkytyksen oireita, mutta kaikki olivat tajuissaan, kun heitä lähdettiin viemään sairaalaan. Myös neljännen asunnossa olleen kunto käytiin tarkistamassa, mutta hän jäi kotiinsa.
  Häkävaroitin on halpa henkivakuutus
 Häkä on ilmaa kevyempi kaasu, jota syntyy epätäydellisen palamisen yhteydessä. Huoneessa olevaa häkää ei voi havaita aistein, sillä häkä on väritön, hajuton ja mauton kaasu.
 Myrkytyksen oireita ovat muun muassa tajuttomuus, kouristelut ja hengitysvaikeudet sekä pahimmassa tapauksessa kuolema.
 Pelastuslaitos muistuttaa häkävaroittimen tärkeydestä .Häkävaroitin on halpa henkivakuutus, sillä se maksaa vain noin 20 euroa.
 Pelastuslaitos suosittelee häkävaroitinta kaikkiin rakennuksiin, joissa on tulisija tai kaasulla toimivia laitteita.

Kolme sairaalaan häkämyrkytyksen vuoksi Lieksassa – pelastuslaitos muistuttaa hävaroittimen tarpeellisuudesta


Summary: Peruttuja junavuoroja korvataan busseilla ja joissakin tapauksissa matkustajia ohjataan toisiin juniin.

VR  on perunut useita kaukoliikenteen junavuoroja jo etukäteen keskiviikolta sään vuoksi.
 Peruutukset koskevat Helsingin ja Turun, Helsingin ja Tampereen, Vaasan ja Tampereen sekä Helsingin ja Lappeenrannan välisiä vuoroja. Lisäksi yksi aamujuna on peruttu perjantailta Vaasan ja Seinäjoen välillä.
 Peruttuja junavuoroja korvataan busseilla, minkä lisäksi osassa tapauksista matkustajia ohjataan toisiin juniin.
 VR kertoo pyrkivänsä liikennöimään kuitenkin 95 prosenttia junista normaalisti. Matkustajia kehotetaan silti varautumaan myöhästymisiin.
 Peruutuksilla saadaan VR:n mukaan lisäaikaa kaluston sulattamiselle ja huolloille.
 Erityisesti kaukojunat ovat myöhästelleet paljon viime päivinä muun muassa runsaan lumisateen vuoksi. Maanantaina illalla paikoin vain joka viides kaukojuna oli aikataulussa ja tiistaina esimerkiksi iltakymmenen maissa vain joka neljäs.

Useita kaukojunia on peruttu tältä päivältä


Summary: Laurent Gbagboa syytettiin rikoksista ihmisyyttä vastaan, mutta Haagin kansainvälinen rikostuomioistuin vapautti hänet syytteistä tammikuun puolivälissä.

Norsunluurannikon entinen presidentti  Laurent Gbagbo  on päästetty ehdonalaiseen vapauteen Belgiaan. Haagin kansainvälinen rikostuomioistuin kertoo, että Gbagbo voi odottaa maassa rikosjuttunsa mahdollista seuraavaa vaihetta.
 Hänen on palattava vaadittaessa oikeuden eteen, ilmoittauduttava viranomaisille viikoittain sekä luovutettava passinsa.
 Gbagbo oli Haagissa pidätettynä seitsemän vuoden ajan. Gbagboa syytettiin rikoksista ihmisyyttä vastaan, mutta tuomioistuin vapautti hänet syytteistä tammikuun puolivälissä.
 Gbagboa syytettiin Norsunluurannikolla vuonna 2010 presidentinvaalien jälkeen puhjenneista väkivaltaisuuksista, joissa surmattiin tuhansia ihmisiä. Tuomarin mukaan syyttäjien näyttö ei riittänyt tuomioon.
 Väkivaltaisuudet alkoivat, koska Gbagbo ei suostunut myöntämään tappiota presidentinvaaleissa voittaneelle  Alassane Ouattaralle.
 Vuosina 2000–2011 Norsunluurannikon presidenttinä ollut Gbagbo oli ensimmäinen Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa syytetty valtionpäämies.

Norsunluurannikkon ex-presidentti ehdonalaiseen vapauteen Belgiaan


Summary: Uniperin toimitusjohtaja Klaus Schäfer on vastustanut kiivaasti Fortumin Uniper-kaupan toteutumista.

Saksalaisen energiayhtiö Uniperin toimitusjohtaja  Klaus Schäfer  ja talousjohtaja  Christopher Delbrück  jättävät tehtävänsä yhtiön johdossa elokuun loppuun mennessä, yhtiö kertoo.
 Schäfer on näkyvästi vastustanut suomalaisen Fortumin Uniper-kaupan toteutumista.
 Fortum sai kesäkuun lopulla päätökseen järjestelyt, joiden seurauksena siitä tuli Uniperin suurin osakkeenomistaja reilun 47 prosentin osuudella. Sen jälkeen omistusosuus on kasvanut 49,99 prosenttiin.

Fortum-kauppaa vastustanut Uniperin toimitusjohtaja jättää tehtävänsä


Summary: Japanin varapääministeri ja valtiovarainministeri Tarō Asō (78) on vetänyt sittemmin kommenttinsa takaisin.

Väestön ikääntyminen huolestuttaa poliitikkoja kaikissa teollisuusmaissa, niin myös Japanissa.
 Mutta poliittista suosiota ei niitetä sillä, että iäkäs miespoliitikko syyttää asiasta lapsettomia naisia.
 Japanin Liberaalidemokraattista puoluetta edustava varapääministeri ja valtiovarainministeri  Tarō Asō  (78 vuotta) tuli sanoneeksi viikonloppuna omassa vaalipiirissään Fukuokassa, että iäkkäitä ihmisiä syytetään epäreilusti väestön ikääntymisen aiheuttamista ongelmista.
 – On paljon outoja ihmisiä, jotka sanovat, että iäkkäät ihmiset ovat syyllisiä, mutta se on väärin. Ne, jotka eivät synnytä, ovat ongelma. Ikääntyvä väestö yhdistettynä lasten pienenevään määrään on vakava asia keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä.
 Vaikka syntyvyyden lasku tietysti vaikuttaa väestörakenteeseen, Asōn syyttäväksi tulkitusta kommentista syntyi vastalausemyrsky. Hän joutui vastaamaan asiaa koskeviin kysymyksiin Japanin parlamentin istunnossa.
 – Häneltä ei pelkästään puuttunut hienotunteisuutta niitä kohtaan, jotka eivät halua lapsia tai eivät kykene lapsia saamaan. Hän ei myöskään ymmärrä, mistä ongelmassa on kyse. Hänellä ei ole tajua ihmisoikeuksista, sanoi oppositiossa olevan Perustuslaillisen demokraattisen puolueen kansanedustaja  Kiyomi Tsujimoto .
 Asō järjesti tiedotustilaisuuden, jossa hän esitti varauksellisen anteeksipyynnön ja sanoi, että hänen kommenttinsa oli irroitettu asiayhteydestä ja ymmärretty väärin:
 – Jos se sai jotkut tuntemaan olonsa epämukavaksi, minä pyydän anteeksi, sanoi Asō.
 Syntyvyys oli viime vuonna historian alhaisin
 Japanissa syntyi viime vuonna 921 000 lasta. Määrä on pienin sen jälkeen, kun tilastoja alettiin kerätä vuonna 1899.
 Koska maahanmuuttokin on niukkaa, Japanin väestön koko kutistui ennätysmäärän, 448 000. Japanilaisnaiset synnyttivät vuonna 2017 keskimäärin 1,43 lasta, Suomessa vastaava luku oli melkein yhtä alhainen, 1,49.
 Japanin väestö ikääntyy nopeimmin maailmassa.  Yli 65-vuotiaita on vuonna 2050   Japanin hallituksen teettämän arvion mukaan jo 75 sataa työssäkäyvää kohden.
 Vertailun vuoksi:  Suomessa oli vuonna 2017  alle 15-vuotiaita ja yli 65-vuotiaita sataa työikäistä kohden 60,1.
 Tarō Asō ei ole ainoa japanilaispoliitikko, joka on esittänyt loukkaaviksi tulkittuja kommentteja naisten synnytyshaluista. Eikä Asōkaan ole asialla ensimmäistä kertaa:  vuonna 2014 hän esitti samanlaisen kommentin  ja sai silloinkin kiukkuista kritiikkiä.
 Asō on joutunut selittelemään kommenttejaan myös muissa aiheissa,  hänen on muun muassa tulkittu puolustelleen  Adolf Hitleriä .
 Syyttelyn sijasta tarvittaisiin tekoja
 Japanissa on käyty keskustelua lasten vähyyden syistä sekä keinoista lisätä syntyvyyttä. Kohtuuhintaisen päivähoidon vähyys, pitkäksi venyvät työpäivät, vanhusten omaishoidon lankeaminen naisille kaikki tunnustetaan osatekijöiksi.
 Iso osa naisista joutuu yhä valitsemaan, hankkiiko lapsia vai pysyykö työelämässä.
 Tokiolaislapsia päiväkodissa. Päivähoidon heikko saatavuus yhdistettynä pitkiin työpäiviin on yksi naisten lastenhankkimishaluja hillitsevä seikka. Franck Robichon / Epa
 Esimerkiksi  päivähoitoon jonottaa kymmeniä tuhansia  lapsia. Ja jos hoitopaikan onnistuu saamaan, niissä hoidetaan lapsia yleensä klo 9–17, mikä sopii huonosti japanilaisten pitkiin työpäiviin.
 Japanin pääministeri  Shinzō Abe  nosti vuonna 2013 iskulauseeksi "naistalouden"  (womenomics englanniksi), jossa naiset voivat kukoistaa työuralla ja politiikassa, mutta samalla perustaa myös perheen. Naiset on saatava työelämään, jos huoltosuhdetta halutaan kohentaa. Ja jos äitiys on helpommin yhdistettävissä töissä käymiseen, lapsiakin ehkä hankitaan enemmän.
 Abea on kuitenkin arvosteltu siitä, että uudistuksia naisten aseman parantamiseksi ei juurikaan ole tehty.
 Kehitystä on tapahtunut, vaikkakin hitaasti: japanilaisnaisten työllisyysaste on noussut 2012–2017 46,2 prosentista liki 50:een. Suomessa naisten  työllisyysaste oli 2018 selvästi isompi, 70,3 prosenttia.
 Japanissa naisten osuus esimiehistä ja johtajista on yhä todella pieni, vain neljä prosenttia. Miesten ja naisten  palkkaero on OECD-maista  kolmanneksi suurin, japanilaisnaisten mediaanipalkka on 24,5 prosenttia pienempi kuin miesten (Suomessa on 10. suurin, 16,47 prosenttia).
 Asenteet muuttuvat myös hitaasti. Vielä  2016 japanilaismiehistä 45 prosenttia  katsoi, että naisten paikka on kotona.
 Voit keskustella tästä aiheesta klo 22 asti. Keskustelu edellyttää Yle-tunnuksen luomista, sen voit tehdä täällä:   https://yle.fi/aihe/yle-tunnus
 Lue myös:
 Japanilaisnuoret lakkasivat harrastamasta seksiä – Nyt kunnat järjestävät sokkotreffejä, koska maa tarvitsee kipeästi lisää vauvoja

"Ne, jotka eivät synnytä, ovat ongelma" – japanilaisministeri sohaisi mehiläispesään syyttäessään lapsettomia naisia väestön ikääntymisestä


Summary: Kummitustarinoista voi löytää viisi eri kummitustyyppiä, joista kullakin on omat erityispiirteensä.

Tästä on kyse Helsingin henget -kirjaan on koottu kummitustarinoita Helsingistä. Kummitustarinoissa toistuvat tietyt hahmot. Kummitteleva sotaväki, räyhähenget, julkkikset, eri väriset aaveet ja huolenpitäjät. Monessa tunnetussa rakennuksessa kerrotaan olevan henkiä. Ravintola Kappeli, Aleksanterin teatteri ja Kaupungintalo tunnetaan myös kummitustarinoistaan.
 Kummitustarinoita on kerrottu kautta aikain ja ne kiehtovat meitä yhä. Ammoisina aikoina ihmiset kertoivat tarinoita pimeinä syysöinä nuotiotulen ääressä ja niihin liittyi usein moraalinen opetus.
 Nykyään kummitustarinat tavoittavat meidät television ja elokuvien välityksellä, ja ne toimivat turvallisena tapana kokea pelkoa ja kauhua.
 Jotkut meistä uskovat myös kohdanneensa kummituksia ihan oikeasti. Näistä kohtaamisista ammentaa  Vanessa Kairulahden  ja  Karolina Kouvolan  kirja  Helsingin henget - opas aaveiden pääkaupunkiin  (SKS). Teos esittelee kummitustarinoita, jotka linkittyvät pääkaupunkimme historiaan.
 Karolina Kouvola ja Vanessa Kairulahti ovat koonneet helsinkiläiset kummitustarinat yksiin kansiin. Jari Pussinen / YLE
 Kairulahti ja Kouvola havaitsivat myös, että tarinoiden kummitukset voi yleistää muutamaan päähahmoon. Hahmoja ovat huolenpitäjät, kuuluisuudet, sotaväki, värilliset kummitukset ja poltergeist.
 1. Huolenpitäjät
 Näillä aaveilla on selkeä missio. Ne haluavat varmistaa, että heidän aikojensa menestys – taloudellinen tai henkinen kukoistus – säilyy. Huolenpitäjät haluavat ehkä jatkaa elämäänsä lähellä rakkaitaan tai he haluavat varmistaa, että asiat tehdään kuten on aina tehty.
 Huolenpitäjät saattavat jäädä myös työpaikalleen, kuten on tarinan mukaan käynyt ravintola Kappelissa.
 Kertomuksen mukaan ravintoloitsija  Josef Wolontis  on jäänyt ravintolan kellariin huolehtimaan, että hommat hoidetaan asianmukaisesti työpäivän jälkeen. Wolontis siirtelee ja nostelee tuoleja, kaatelee laseja, antaa valomerkkejä ja aukoo ovia.
 Moni on kertonut, että Kappelin kellarissa tapahtuu kummia. Jari Pussinen / YLE
 Kun Wolontis vielä eli keskuudessamme, hän nosti Kappelin kaupungin kuumimmaksi kohtauspaikaksi erityisesti kulttuurieliitille: kanta-asiakkaisiin lukeutuivat  Eino Leino ,  Jean Sibelius ,  Oskar Merikanto  ja  Akseli Gallen-Kallela .
 Ehkä tuo aika oli niin ikimuistoinen, ettei Kappelin kummitus malta poistua paikalta.
 2. Kuuluisuudet
 Sanotaan, että julkisuuteen jää helposti koukkuun. Näin on ehkä käynyt joillekin oman aikansa julkkiksille, jotka haluavat vielä kuolemansa jälkeenkin vetää huomion itseensä.
 Tarinoissa lattiat narisevat, tuolit pyörivät tai jopa ihmiset ja esineet lentelevät kuuluisuus-kummitusten toimesta.
 Töölönlahdella sijaitsevassa Hakasalmen huvilassa kummittelee kuuleman mukaan oman aikansa kosmopoliitti ja hyväntekijä  Aurora Karamzin . Eläessään Aurora omistautui hyväntekeväisyydelle ja hänen mukaansa on nimetty esimerkiksi Auroran sairaala.
 Aurora Karamzin kummittelee tarinan mukaan Hakasalmen huvilassa. Jari Pussinen / YLE
 Nykyään Karamzin on nähty vaeltelemassa huvilan yläkerran juhlasalissa. Silminnäköijöiden mukaan Aurora ei pelottele nykyihmisiä kolistelemalla tai viskomalla tavaroita, vaan osoittaa ilmestymisellään edelleen olevansa huolissaan avuntarvitsijoista.
 Myös Helsingin vanhimmassa kivitalossa, Sederholmin talossa, kerrotaan kummittelevan. Talossa toimii nykyään Helsingin Kaupunginmuseon Lasten kaupunki, mutta aikoinaan se oli kauppias  Johan Sederholmin  koti.
 Hän oli Helsingin suurin maanomistaja, laivanvarustaja ja tehtailija.
 Kummitteluun talossa törmänneet uskovat, että herra Sederholm on outojen ilmiöiden aiheuttaja.
 Sederholmin talo, jossa väitetään kummittelevan. Jari Pussinen / YLE
 1980-luvulla Sederholmin talossa sijaitsi raastuvanoikeus. Tuolloin työtekijät kuulivat yläkerroksista laahavia askeleita ja ovenkahvat avautuivat itsekseen. Huokauksia ja kolinaa on kuultu kuulemma myöhemminkin ja toimistotuolit ovat pyörineet itsekseen.
 Jännittävältä kuulostaa kertomus, jossa Sederholmin sukulaiset olivat viettämässä talossa sukukokousta 2000-luvulla. Katsoessaan lasivitriinissä olevia esineitä oli yhtäkkiä jokin tuntematon voima lennättänyt kaikki ryhmän jäsenet muutaman askeleen taaksepäin.
 3. Sotaväki
 Helsingillä on sotaisa historia ja osa sotasankareista on kummitustarinoiden mukaan jäänyt kaupunkiin pidemmäksi aikaa. Sotilaskummituksia kerrotaan olevan esimerkiksi Suomenlinnassa ja Vallisaaressa.
 Aleksanterin teatterissa kummittelee legendan mukaan onneton sotamiehen sielu, joka päätyi paikalle rakennusmateriaalin mukana. Teatteri on rakennettu Bomarsundin tuhoutuneen linnoituksen kivistä ja niiden mukana tuli venäläisen upseerin aave, jonka kerrotaan olevan teatterilla edelleen.
 Osalla tarinoiden sotilaskummituksista on omalaatuinen mieliteko – näyttäytyä päättöminä.
 Legendan mukaan päätön Aleksi kummittelee Helsingin Kruununhaassa, osoitteessa Vironkatu 1. Rakennuksessa on aikoinaan ollut muun muassa Diakonissalaitos ja 1980-luvulla tilat olivat Helsingin yliopiston käytössä.
 Osoitteessa Vironkatu 1 kummittelee legendan mukaan Helsingin vilkkaimmaksi kummitukseksi tituleerattu päätön Aleksi. Jari Pussinen / YLE
 Kummitustarinoissa päätön Aleksi on nähty hississä, pää kainalossaan. Lisäksi hän on jutellut itsekseen talon tyhjissä huoneissa ja sotkenut tutkijoiden papereita.
 Vilkkaana kummituksena tunnettu Aleksi on veikkausten mukaan joko venäläinen upseeri tai merimies, jonka kerrotaan hirttäytyneen talon vintille löydettyään vaimonsa sängystä vieraan miehen kanssa.
 4. Värilliset kummitukset
 Monissa kummitustarinoissa pääosaan nousee aaveen väri.
 Valkoista väriä on pidetty puhtaana ja valkeisiin henkiin liitetäänkin tarinoissa hyviä ominaisuuksia sekä traagisia elämänkohtaloita, joille aaveet eivät itse ole voineet mitään.
 Vastaavasti musta on mielletty pahaksi ja tarinat mustista kummituksista edustavat jollain tavoin ikäviä asioita.
 Harmaat aaveet sijoittuvat edellämainittujen välimaastoon. Tarinoiden harmaat kummitukset ovat tehneet eläessään jonkin yhteiskunnan normia rikkovan erheen, mutta eivät kuitenkaan mustien kummitusten tapaan mitään todella pahaa.
 Harmaa kummitus on saattanut pettää puolisoaan, rakastua väärän yhteiskuntaluokan edustajaan tai tehdä esimerkiksi virkavirheen.
 Teatterielämä on ainakin tarinoiden mukaan ollut värikästä ja ehkä juuri siitä syystä Svenska Teaternista kerrotaan löytyvän monenkirjavaa kummitusporukaa: musta, valkoinen, turkoosi ja harmaa rouva, sekä herroja valkoisissa, mustissa ja harmaissa asuissaan.
 Kolmen eri tarinan harmaa rouva:
 Helsingin kuuluisin harmaa rouva kummittelee Leijona-korttelissa Senaatintorin ympäristössä. Rouvan kohtalosta kulkee kolme eri tarinaa.
 Kaupungintalolla rouvan kerrotaan olleen sairaanhoitaja, joka työskenteli talolla vuosina 1914-18. Tuohon aikaan entinen Seurahuone toimi venäläisen meriväen sairaalana.
 Tarinan mukaan sairaanhoitajan tehtävänä oli pudottaa ruumiit parven alapuolella odottavaan ruumiskärryyn. Kerran hän tuli heittäneeksi alas vielä elossa olevan potilaan ja kärsi tästä omantunnontuskia niin, ettei vieläkään ole päässyt pois entisen sairaalan tiloista.
 Bockin talon puolella rouvan taas kerrotaan olleen talossa työskennellyt piika, joka rakastui isäntäänsä saamatta vastakaikua tunteilleen. Murheen murtama piika hirttäytyi ja jäi kummittelemaan asuintiloihin.
 Bockin talossa kummittelee kertoman mukaan harmaan rouvan haamu. Jari Pussinen / YLE
 Kolmannen tarinan mukaan harmaa rouva kummitteli Huokausten sillalla, joka purettiin 1960-luvulla. Silta yhdisti kaupungintalon Sofiankadun puoleiseen Brofeldtin taloon. Rouva viiletti sillalla niin kovaa vauhtia, että kaatoi viattomia jalankulkijoita mennessän. Tarinan mukaan hänen kerrottiin etsivän menetettyä rakkauttaan.
 5. Poltergeist
 Poltergeist-ilmiöillä tarkoitetaan merkillisiä tapahtumia, joiden koetaan alkavan ja päättyvän ilman yhteyttä kehenkään paikalla aiemmin eläneeseen.
 Sana poltergeist tulee saksasta ja tarkoittaa räyhähenkeä. Usein räyhähenkien uskotaan olevan sukupuolettomia ja aineellista vahinkoa aiheuttavia pahoja henkiä.
 Joskus poletrgeist-ilmiöön saatetaan liittää jokin kehyskertomus. Esimerkiksi Ruiskumestarin talossa ajatellaan, että ilmiön aiheuttaa entinen asukas  Alexander Wickholm.
 Wickholmilla oli talonsa pihalla lempikivi, päällä hän tapasi istua ja poltella piippuaan. Uskomuksen mukaan Wickholmin henki suivaantui, kun hänen lempikivensä siirrettiin hänen hautansa viereen.
 Vaikka kivi sittemmin palautettiin museotalon pihaan, ei Wickholm kertomusten mukaan kuitenkaan lopettanut häiriköintiä vanhoilla asuinsijoillaan.
 Katso Puoli seitsemän juttu Helsingin kummituksista:

 Lue myös:
 Helsinki on täynnä levottomia sieluja
 Uusi kirja kokoaa Helsingin hirveät kummitustarinat
 Suomalaiskohteet, joihin liittyy hurjia aavetarinoita

Kummitteleeko talossasi päätön sotamies vai harmaa rouva? Nämä ovat Helsingin yleisimmät kummitustyypit


Summary: Pikkulasten tuhkarokkotapaukset ovat lisänneet rokotteiden ottamista myös rokotekriittisillä alueilla. Ihmiset alkavat muistaa, minkälaisista taudeista on kyse, arvioi THL:n asiantuntija.

Rokoterintamalta kuuluu hyviä uutisia: kouluikään ehtineistä lapsista vain 0,5 prosenttia on ilman perusrokotuksia. Niihin kuuluvat tuhkarokolta, vihurirokolta ja sikotaudilta suojaava MPR-rokote, muun muassa jäykkäkouristysta ja hinkuyskää ehkäisevä viitosrokote, rotavirusrokote ja pneumokokkirokote.
 THL:n asiantuntijalääkäri  Ulpu Elonsalo  iloitsee varsinkin pikkulasten MPR-rokotteen kattavuuden parantumisesta 96 prosenttiin aiemman vuoden 94 prosentista.
 – Tuhkarokkouutisointi on varmasti tehnyt oman osansa. Ihmiset ovat taas alkaneet muistaa, mitä nämä taudit ovat ja miten niitä rokotuksilla ehkäistään.
 Hyvin herkästi tarttuva tuhkarokko voi olla vaarallinen varsinkin pikkulapsille. Rokotuksissa on yhä alueellisia eroja.
 – Alueellisia eroja on yhä jonkin verran. Mutta esimerkiksi länsirannikolla, jossa MPR-rokotteen kattavuus oli hieman alempana, niin sielläkin on tultu vähän ylöspäin.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Rokotekriittisyys muodostaa itä-länsi-jaon
 Viime vuonna esiin tulleet rokottamattomien lasten tuhkarokkotapaukset muun muassa Pohjanmaalla  Luodossa  ovat ilmeisesti lisänneet MPR-rokotteen suosiota myös rokotekriittisten vanhempien keskuudessa.
 – Länsirannikolla on ollut vahvoja alueellisia vaikuttajia, jotka ovat pitkään esiintyneet mediassa ja luennoilla. Tämä on voinut vaikuttaa siihen, että väestö on ollut epävarmaa MPR-rokotteen suhteen.
 Vaikka erot eri alueiden välillä ovat kaventuneet, jakaa rokotekriittisyys Suomen kahtia itä-länsi-suunnassa.
 – Meillä selkeästi rannikko-Pohjanmaalla, Pietarsaaren alueella on matalimpia kattavuuksia. Sitten puolestaan Keski- ja Itä-Suomessa löytyy paremman kattavuuden alueita, THL:n asiantuntijalääkäri Ulpu Elonsalo kuvailee alue-eroja rokotuksissa.
 Tänä vuonna tuhkarokkoa on esiintynyt ainakin  Kotkassa  ja  Espoossa . Mahdollisten tartuntojen leviämisen estää niin sanottu laumasuoja, joka on hyvä jos MPR-rokotekattavuus on yli 95 prosenttia.
 Lähes kaikki pikkulapset rokotettu poliota vastaan
 Muiden kuin MPR-rokotteen kattavuus vaihtelee. Niin sanottu viitosrokote on pikkulapsista peräti 99 prosentilla. Se suojaa kurkkumädältä, jäykkäkouristukselta, hinkuyskältä, poliolta ja  Hib-taudeilta.
 Myös  pneumokokkirokotteen  suosio on kasvanut viime vuosina. Vuonna 2016 syntyneistä sen on saanut 96 prosenttia.  Rotavirukselta  on rokotuksen avulla suojautunut 92 prosenttia pikkulapsista.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Kartoissa esitetyissä luvuissa voi olla joitakin epätarkkuuksia johtuen rokotusten kirjaamiseen ja tiedonsiirtoon liittyvistä puutteista. Lisäksi rokotekattavuus voi olla alhainen paikkakunnilla, jossa syntyy vähän lapsia. Tällöin yhdenkin lapsen rokottamatta jättäminen vaikuttaa paljon kokonaiskattavuuteen.
 Rokoterekisteriin ja aluekohtaisiin eroihin voi tutustua tarkemmin  THL:n nettisivuilla .
 Lue lisää:
 Oletko syntynyt 70-luvun alussa? Sinultakin voi puuttua suoja tuhkarokkoa vastaan
 Onko rokotuskorttisi hukassa? Rokotustietojen etsiminen on salapoliisihommaa
 Osallistu keskusteluun aiheesta alla, tarvitset siihen vain  Yle Tunnuksen .  Muistathan hyvät käytöstavat. Keskustelu sulkeutuu yötä vasten klo 22.

"Rokotekriittisyys jakaa Suomen itä- ja länsiosiin" – Katso oman alueesi rokotuskattavuus tuhkarokon ja muiden vakavien tautien osalta


Summary: Syytettyjen loppulausunnot kuullaan tällä ja ensi viikolla.

Kittilän virkarikoskäräjillä alkoivat tiistaina vastaajien loppulausunnot. Ensimmäisenä ääneen pääsi asianajaja  Olli Siponen , joka edustaa syytetyistä Timo Kurulaa, Aki Maunulaa ja Tapani Rantajääsköä.
 Syyttäjä vaatii kuntapäättäjille ehdollista vankeusrangaistusta törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä. Pisintä, kahdeksan kuukauden vankeusrangaistusta vaaditaan kunnanhallituksen puheenjohtajana toimineelle Kurulalle.
 Siposen mukaan syytteet pitää kaikkien osalta hylätä.
 – Valtuutetut ovat käyttäneet heille kuuluvaa toimivaltaa aidon luottamuspulan perusteella, eivätkä ole syyllistyneet mihinkään rikokseen.
 Siposen mukaan luottamuspula kunnanjohtaja Anna Mäkelää kohtaan syntyi, koska Mäkelä "käytti valtaa ohi ja yli luottamusmiesten". Puolustusasianajaja Siponen kuvasi tapahtumia valtataisteluksi, joka kulminoitui Mäkelän tekemään tutkintapyyntöön Levin hissiyhtiön toimitusjohtajasta Jouni Palosaaresta.
 – Mitä jos Levin maailmancup olisi lähtenyt muualle tai Palosaari olisi tympääntynyt ja vaihtanut toiseen hissiyhtiöön, Siponen kysyi.
 Hänen mukaansa keskeinen käsite Kittilä-vyyhdissä on "kunnan etu". Sen arviointi kuuluu Siposen mukaan nimenomaan luottamusmiehille, joilla oli siis hänen mukaansa täysi oikeus perua kunnan enemmistöomistaman hissiyhtiön toimintaa haittaava tutkintapyyntö.
 – Luottamusmiesten toiminta on ollut kunnan edun mukaista.
 Anna Mäkelä saapui Lapin käräjäoikeuden kuultavaksi lokakuussa 2018. Maija-Liisa Juntti / Yle
 "Epäasiallisesta käytöksestä ei mitään näyttöä"
 Tutkintapyynnöstä käynnistyi Mäkelän irtisanomisprosessi, jossa tilapäinen valiokunta listasi useita syitä Mäkelän irtisanomisen perusteeksi. Syyttäjien mukaan syyt eivät olleet todellisia eivätkä riittäviä.
 Hämeenlinnan hallinto-oikeuden päätökseen aiemmassa oikeustapauksessa vedonneen Siposen mukaan luottamuksen menetys riittää perusteeksi, eikä syitä tarvitse sen tarkemmin yksilöidä.
 Se, ettei Mäkelää kuultu asianmukaisesti, oli Siposen mukaan vähäinen hallinnollinen virhe, eikä osoitus tahallisuudesta tai tarkoituksellisuudesta.
 Kurulaa, Maunulaa ja Rantajääsköä syytetään myös työturvallisuusrikoksesta ja työsyrjinnästä liittyen Mäkelän kohteluun.
 – Epäasiallisesta käytöksestä ei ole mitään asiallista näyttöä, lähinnä tunnelmatodisteluja siitä että ilmapiiri kylmeni, Siponen totesi ja lisäsi sen kylmenneen myös Mäkelän puolelta.
 – Kyse on ollut erimielisyydestä asioiden hoitamisessa, ei epäasiallisesta kohtelusta.
 Siponen kiisti päämiestensä syyllistyneen epäasialliseen kohteluun, tai ainakaan kohtelu ei Siposen mukaan ollut niin epäasiallista kuin Mäkelän käytös. Siponen mainitsi useampaan kertaan, että kunnanjohtaja Mäkelä oli nimittänyt kunnanhallituksen puheenjohtaja Kurulaa "idiootiksi".

Kittilä-käräjillä siirryttiin puolustuksen loppulausuntoihin – "Luottamusmiesten toiminta on ollut kunnan edun mukaista"


Summary: Haminan keskustaa ympäröivän linnoituksen vallimuuriin puhkaistaan huoltotunneli, jotta alueella olisi mahdollista järjestää aikaisempaa suurempia tapahtumia.

Yli 200 vuotta vanha muuri murtuu kivi kerrallaan.
 Aluksi kaivinkoneella saadaan aikaan isohkon kivenmurikan kokoinen aukko, josta valo paistaa sisään holvattuun varastokasemattiin. Muuri puhkaistaan, jotta se molemmin puolin olevat tapahtuma-areena ja pesäpallokenttä voidaan yhdistää uuden huoltotunnelin kautta.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Kulttuurihistoriallisesti merkittävässä kaupunkilinnoituksessa Haminassa tehtävää työtä valvoo tutkija  Vesa Laulumaa  Museoviraston arkeologisista kenttäpalveluista.
 – Muuri on tehty sitä varten, ettei siitä läpi tulla. Onhan tämä työ ottanut aikansa, mikä osoittaa sen, että hyvin olisi muuri pitänyt vihollisetkin loitolla, Laulumaa sanoo.
 Työt huoltotunnelin puhkaisemiseksi Haminan kaupunkilinnoituksen muuriin aloitettiin noin kuukausi sitten. Varsinaisesti muuria ryhdyttiin puhkaisemaan alkuviikosta.
 Kivimuuri puretaan kivenmurikka kerrallaan kaivinkoneen avulla. Juulia Tillaeus / Yle
 Isoja konsertteja ja pesäpalloa
 Uusi huoltotunneli ja hätäpoistumistie puhkaistaan suuren keskusbastionin vallimuuriin. Ympyräkaupungin ytimessä Haminassa sijaitseva bastioni on jo vuosien ajan ollut suurien ulkoilmatapahtumien areenana.
 Aivan viime aikoina kansainväliset rock-veteraanit, kuten Toto, ZZ Top ja Scorpions ovat rokanneet venäläisten 1800-luvun alussa rakentaman muurin suojissa.
 Kesäisin bastionin päälle pystytetään valtava telttakatos. Sen alla tuhannet kävijät ovat osallistuneet esimerkiksi joka toinen vuosi järjestettävän sotilasmusiikkifestivaalin Hamina Tattoon konsertteihin. Ensi kesänä kaupunki aikoo järjestää bastionissa uuden keskiaikatapahtuman.
 Nyt puhkaistavan muurin toisella puolella on puolestaan pelattu pesäpalloa. Vallikenttä on viime vuonna Superpesiksessä pelanneen Haminan Palloilijoiden kotikenttä. Ensi kesänä joukkueen sarjataso vaihtuu Ykköspesikseen.
 Jotta Haminassa voitaisiin järjestää vielä aiempaa suurempia tapahtumia, rakennetaan pesäpallokentän ja keskusbastionin välille uusi huoltotunneli.
 Hamina bastioniin kesäisin pystytettävän telttakankaan valkoiset huiput näkyvät Haminan pesäpalloareenalle, Vallikentälle. Ville Pisto / Yle
 – Tässä voisi puhua niin sanotusta Linnoitus-areenasta. Jos välissä olevaan valliin saadaan aukko, voidaan käyttää koko areenan molempia puolia yhtä aikaa isoissa tapahtumissa, Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  visioi viime kesänä.
 Siksi kaupunki halusi puhkaista satoja vuosia vanhan puolustusmuurin. Asiasta oli kuitenkin päästävä sopimukseen Museoviraston kanssa.
 Lupa heltisi
 Haminan keskustaa reunustava linnoitus on harvinainen ympyrälinnoitus.
 Museoviraston mukaan se on suhteellisen hyvin säilynyt, valtakunnallisesti arvokas esimerkki 1700-luvun kaupunkilinnoituksesta.
 Tästä huolimatta  Museovirasto antoi luvan  huoltotunnelin mahdollistaville muutostöille viime vuonna. Lupa heltisi, koska tunnelin puhkaiseminen ei Museoviraston arvion mukaan vaikuta merkittävästi linnoituksen arkeologiseen kokonaisuuteen, eikä se hankaloita linnoituksen hahmottamista.
 Museovirasto kuitenkin edellytti, että seiniin ja lattiaan tehtävät purku- ja kaivuutyöt tehdään arkeologin valvonnassa. Samalla linnoituksen nykykäytön on sovittava historialliseen miljööseen.
 Ruotsi aloitti linnoituksen rakentamisen vasta perustetun Haminan kaupungin suojaksi vuonna 1721. Linnoitustyöt olivat kesken, kun kaupunki liitettiin Venäjään vuonna 1743. Linnoitus rakennettiin valmiiksi Venäjän vallan alla.
 Harvinainen työmaa
 Haminan keskusbastionissa on 58 tiilirakenteista holvattua varastokasemattia. Huoltotunnelia puhkaistaan yhteen niistä.
 Rakennustöiden aluksi osin maan alla olevan holvirakenteen päältä poistettiin maata ja purettiin kivimuuria noin kahden metrin matkalta. Poistettu, hiekkainen maa on enimmäkseen täyttömaita, joita muuriin on laitettu restaurointitöiden yhteydessä. Parikymmentä vuotta kestäneet kunnostustyöt saatiin päätökseen vuonna 1998.
 Linnoituksen muurin läpi on tarkoitus puhkaista huoltotunneli, jolloin Hamina Bastionin ja Haminan pesäpallokentän välille muodostuu kulkuyhteys. Sakari Saksa / Yle
 – Tämä oli suurimmaksi osaksi maan alla. Oli helpompaa, että kaivettiin se esiin ja suunniteltiin sitten, mitä teemme. Sen mukaan on menty, mitä esille on saatu, MPV-Infrarakenteen työmaapäällikkö  Ville Piirainen  sanoo.
 Alkuviikosta työmaalla oli päästy siihen vaiheeseen, että holvatun kasematin noin metrin levyinen takaseinä voidaan purkaa ja muuriin saadaan aukko.
 – On tämä vähän erilainen työmaa jo ikänsä puolesta ja myös siksi, että arkeologi seuraa, mitä maan alta löytyy. Mutta tämä menee siinä missä muutkin, Piirainen kertoo.
 Vallimuurin purkutyöt aloitettiin poistamalla maata muurirakenteen päältä. Juulia Tillaeus / Yle
 Järkevää käyttöä
 Historiallisen vallimuurin puhkaiseminen on harvinainen projekti.
 Samalla se tarjoaa Museovirastolle mahdollisuuden paitsi valvoa, myös dokumentoida linnoituksen rakenteita esimerkiksi valokuvin. Myös mahdolliset löydöt otetaan talteen, mutta toistaiseksi sellaisia ei ole tehty.
 Museoviraston tutkija Vesa Laulumaa uskoo, että uhraamalla hieman kohteen alkuperäisestä historiallisesta arvosta vuosisatojen takainen linnoitus säilyy varmemmin pidemmälle tulevaisuuteen.
 – Kohteen arvo tulee myös siitä, miten se nykypäivänä nähdään ja miten sitä käytetään. Pienillä muutoksilla saadaan historiallisille kohteille enemmän arvoa, koska niillä on jotain järkevää käyttöä. Jos tällainen paikka hylätään oman onnensa nojaan, se kärsii suunnattomasti, rappeutuu ja tulee kasvillisuuden peittämäksi.
 Huoltotunnelin on määrä valmistua huhtikuun lopussa ennen kuin valtava telttakatos pystytetään bastionin päälle.
 Marssishow Hamina Tattoossa 2016. Yle / Antti Ojala

Vanhan linnakkeen muuri rakennettiin 200 vuotta sitten, jottei vihollinen tulisi läpi – nyt siihen on puskettu reikää yli kuukauden päivät


Summary: Äskettäin kuolleen mäkikotkan vaikuttava mitalikokoelma olisi normaalioloissa ollut suljettujen ovien takana.

Matti Nykäsen  mitaleita pääsee katsomaan Lahden hiihtomuseossa Salpausselän kisojen aikana. Hiihtomuseon yläkerran näyttelytila on Salpausselän kisojen aikana kiinni, koska sitä käytetään vip-tilaisuuksiin.
 Lahdessa lainassa olevat edesmenneen mäkihyppääjälegendan mitalit on tuotu alas perusnäyttelyyn yleisön pyynnöstä.
 – Uskomme ja toivomme, että täällä on kovasti asiakkaita myös Matin muistelun merkeissä, toteaa Hiihtomuseon tutkija  Suvi Kuisma .
 Mitalit ovat lainassa Urheilumuseolta, koska Olympiastadionia remontoidaan, ja museo on kiinni.
 Nykäsen mitalikokoelma on vaikuttava. Hän voitti urallaan muun muassa neljä olympiakultaa.
 Lahden Hiihtomuseon mäkihyppyyn liittyvä valokuvanäyttely on purettu väliaikaisesti pois Salpausselän kisojen vuoksi. Tunteiden ilmalentoa -näyttely avautuu jälleen yleisölle helmikuun puolivälissä. Museon perusnäyttelyn mäkihyppyaiheista vitriiniä ollaan uudistamassa tämän vuoden lopussa.
 Salpausselän kisat järjestetään Lahdessa viikonloppuna.

Matti Nykäsen mitalit ovat Lahdessa – yleisö pääsee ihailemaan niitä Salpausselän kisojen aikana


Summary: Halli suljettiin varotoimena. Lumen poistamiseen hallin katolta voi mennä päiviä.

Vaasan jäähallin kilpahalli on suljettu lumitilanteen vuoksi. Kilpahallin katolla on arviolta 60–70 senttiä lunta. Vaarallinen lumikuorma havaittiin tänään päivällä, kun katolla aloiteltiin lumenpoistoa.
 – Huomasimme, että lumen määrä hallin kaupungin puoleisella lappeella on sen verran suuri, että päädyimme kilpahallin sulkemiseen siihen asti kunnes lumet on saatu poistettua, sanoo Vaasanseudun Areenat kuntayhtymän hallipäällikkö  Tommi Pullola .
 Kilpahalli on varattu harjoitusvuoroille, eikä otteluja ole vielä jouduttu peruuttamaan. Perjantaina 8. helmikuuta ohjelmassa oleva SM-Liigan ottelu Vaasan Sport–JYP pyritään pelaamaan normaalisti.
 – Nyt on vielä liian aikaista sanoa tarkasti, pystytäänkö perjantaina pelaamaan. Viimeistään torstaina tiedetään, millaiseen ratkaisuun päädytään, Pullola sanoo.
 Lumikuorma ei ole aiheuttanut vaurioita
 Pullolan mukaan lumikuorma ei ole vaikuttanut hallin rakenteisiin, vaan sulkeminen on tehty varotoimena.
 Hallin katolla oleva lumi on pakkaslunta. Ennustettu lämpötilan nousu voi tiivistää kosteutta lumikuormaan ja lisätä sen painoa, mutta Pullolan mukaan sen ei pitäisi haitata lumenpoistotyötä.
 – Ehkä jopa mukavampi on tehdä poistotyötä, kun lämpötila hieman nousee.

Vaasan jäähallin kilpahalli suljettiin – katolla vaarallinen lumikuorma


Summary: Sähköverkkoyhtiöt Elenia ja Järvi-Suomen Energia ovat joutuneet poistamaan jo kymmeniä tuhansia linjoille kallistuneita puita.

Kuluvan talven lumisateesta on muodostumassa poikkeuksellinen riesa Pohjois-Pirkanmaalta Keski-Suomen kautta Etelä-Savoon ulottuvalla alueella.
 Vuodenvaihteen Aapeli-myrsky toi Päijänteen kahden puolen sijaitsevalle alueelle paljon lunta, joka rakenteensa takia tarttui tiukasti puiden latvoihin ja oksiin. Sen jälkeen satanut lumi on tarttunut entisen päälle.
 – Puiden lumitaakka on kasvanut koko ajan, sillä pinta-ala, johon uusi lumi tarttuu, on kasvanut jatkuvasti, Järvi-Suomen Energia toimitusjohtaja Arto Pajunen kuvaa.
 Järvi-Suomen Energia on Suur-Savon Sähkö-konsernin verkkoyhtiö, jonka verkko käsittää suuren osan Etelä-Savon maakuntaa sekä osia naapurimaakunnista Päijänteen itäpuolella.
 Aapeli-myrskyn jälkeen sähkökatkot ovat koskeneet vain pieniä alueita kerrallaan, mutta niitä on ollut jatkuvasti. Syynä on ollut juuri linjoilla uuden lumen takia kallistuvat puut.
 – Partioimme jatkuvasti useammalla helikopterilla ja välitämme tiedot kentällä oleville sähköverkkoasentajille. Päivittäin kaadamme kymmeniä tai satoja puita ja koko ajan niitä kallistuu uusia, Arto Pajunen.
 Aivan vastaava tilanne on Elenian alueella Pohjois-Pirkanmaalla ja Keski-Suomen alueella. Viisi helikopteria on jatkuvasti partioimassa ongelmapuita ja myös sahaamassa niitä. Elenialla on töissä jatkuvasti 100-200 sähköverkkoasentajaa, Järvi-Suomen Energialla satakunta.
 – Meillä on poistettu yli 20 000 tuhatta puuta linjojen päältä. Lumikuorma vaivaa erityisesti ysitien pohjoispuolisella ja nelostien länsipuolisella alueella, Elenian verkon käyttöpäällikkö Heikki Paananen kertoo.
 Järvi-Suomen Energian Arto Pajunen arvioi, että tähän mennessä lumikuorman aiheuttamien häiriöiden korjaaminen on maksanut viitisen miljoonaa euroa. Siitä miljoona euroa menee asiakkaiden keskeytyskorvauksiin, loppu vikojen korjaukseen.
 Esa Huuhko / Yle
 Suojasää pudottaisi lumitaakkaa
 Puiden lumikuormat ovat kasvaneet jatkuvasti. Sunnuntaista lähtien satanut märkä lumi on vain pahentanut tilannetta.
 – Tämä on pahin mahdollinen vaihtoehto. Märkää lunta entisen päälle, Arto Pajunen arvioi tiistaina.
 Metsien lumikuormaa helpottaisi nopeimmin useamman asteen suojasää. Sellaista ei kuitenkaan ole luvassa.
 – Tämä voi kestää vielä useita viikkoja. Voi olla, että vasta kevätaurinko pelastaa tilanteen ja karistaa lumet puista.
 Sähköyhtiöiden asiakkailla lumikuorman painamat puut näkyvät lyhyinä sähkökatkoksina. Katkokset koskevat useimmiten pieniä asiakasmääriä kerrallaan. Esimerkiksi tiistaina iltapäivällä Suomessa oli parisen tuhatta kotitaloutta ilman sähköä.
 Tämän talven ilmiö on poikkeuksellinen pitkän kestonsa ja linjoille kallistuvien puiden määrän vuoksi.
 – Kaikkien aikojen suurimmasta poistettavien muiden määrästä tässä puhutaan, Arto Pajunen arvioi.
 Esa Huuhko
 Mänty katkeaa helpoimmin
 Puiden päälle kertyneen lumen painoa on vaikea arvioida. Paino kuitenkin vaihtelee erittäin paljon lumen koostumuksesta riippuen.
 – Jäälitra painaa kilon ja lumilitra 100 grammaa. Painavinta on tykkylumi, mutta sitä esiintyy vain korkeammilla paikoilla Kainuusta ja Pohjois-Suomessa, Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija Risto Jalkanen muistuttaa.
 Jalkanen arvioi, että yksittäisen puun lumitaakka saattaa olla muutamia satoja kiloja. Eri puulajit kestävät lumen painoa hyvin eri tavalla.
 – Mänty on rungoltaan usein hauraampi ja oksat ovat puolen välin yläpuolella. Siksi on se on herkempi napsahtamaan poikki painon alla. Kuusella on usein oksat alas asti ja lumi voi muodostaa eräänlaisen suojakuoren kuusen ympärille. Mänty napsahtaa poikki pakkasella, mutta kuusi katkeaa sulaessaan, jos on katketakseen, Risto Jalkanen sanoo.
 Luonnonvarakeskus on tutkinut puihin kertyvää lumitaakkaa talvella 1994, jolloin Pohjois-Suomessa esiintyi erityisen paljon tykkylunta. Tuolloin tavattiin yksittäisen, yli 20-metrisen puun päältä lähes 3 400 kilon kuorma tykkylunta.
 – Nyt olisi mielenkiintoista tutkia, miten hyvä neulasvuosi vaikuttaa lumen kertymiseen puuhun. Sitä ei ole tutkittu, Jalkanen sanoo.
 Esa Huuhko / Yle

Puiden lumitaakka kasvaa kuudetta viikkoa – Useat helikopterit partioivat sähkölinjoille kallistuvia puita: Yli 30 000 jo kaadettu


Summary: Jos säät lämpenevät ja lumet alkavat sulaa, sitten ollaan liemessä, pohtii tulevaa Hämeenlinnan vastaava tiemestari Markus Lahtinen. Meteorologi ennustaa vain hetken hengähdystaukoa.

Lumivallit ja -kasat kasvavat katujen ja jalkakäytävien varsilla. Lumenajo kaupungeissa viivästyy aurausten takia.
 Jalkakäytävät ovat usein tukossa, kun pientalojen asukkaat eivät jaksa niitä kolata eivätkä tyhjentää lumia. Liikenneturvallisuus alkaa vaarantua, kun kaduilla autoilijat eivät näe vallien ja korkeiden lumikasojen takaa tulevia lapsia eivätkä suurempiakaan kulkijoita.
 Raskas lumentulo alkaa uuvuttaa kaupungin katujen kunnossapitohenkilökuntaa Hämeenlinnassa. Vastaavan tiemestarin  Markus Lahtisen  mukaan tilanne jatkuu erittäin raskaana ja haastavana vielä viikkoja, vaikka Hämeenlinnan kaupunki käyttää myös ulkopuolisia urakoitsijoita katujen ja teiden aukipitämisessä.
 – Lunta tupruttaa kaiken aikaa lisää, lumi ei mahdu mihinkään, kadut kapenevat ja työmiehet ja kalusto alkavat uupua. Kylmä hiki tässä kohoaa otsalle, Lahtinen kuvailee tuntemuksiaan.
 Hämeenlinnassa on värvätty lumitöihin kaikki liikenevät työkoneurakoitsijat. Kati Turtola / Yle
 Kaikki kalustot liikkeellä ja rahaa kuluu
 Töitä tehdään ja on jo tehty pitkään kahdessa vuorossa. Hämeenlinna on tänä talvena joutunut myös ostamaan kaikki käytettävissä olevat työkoneurakoitsijat lumitöihin. Ylimääräisiäkin on ajossa nyt kymmenen. Rahaa kuluu. Kuinka budjetti 2019 kestää, se tarkentuu viimeistään kesään mennessä.
 – Töitä on painettu ja se näkyy varmasti kaupungin tilikartoissa. Lumenajo se vastaa maksaakin, hintalappu ajolle on kolminkertainen auraukseen verrattuna.
 Ykkösluokan kadut Hämeenlinnassa pidetään kohtuullisessa kunnossa kaiken aikaa. Asuntokatujen kunnossapito saa joustaa. Hyvissäkin oloissa eli pakkasjaksolla ilman suuria lisäsateita katujen kuntoon saanti Hämeenlinnassa ottaa nyt aikaa kaksi–kolme viikkoa.
 Pääväylät pyritään pitämään kunnossa. Kati Turtola / Yle
 Lauhtuminen muokkaisi kadut sohjoksi
 Jos säät alkaisivat yllättäen ja voimakkaasti lämmetä ja lämmintä jatkuisi pitkään, lumet alkaisivat sulaa. Silloin kunnossapito olisi liemessä, pohtii tulevaa vastaava tiemestari Markus Lahtinen.
 – Tässä työssä on viha–rakkaus–suhde lumeen. Kyllä se heinäkuuhun mennessä häviää, sitten sitä alkaa taas odotella, pohtii työnsä luonnetta Hämeenlinnan kaduista ja väylistä vastaava tiemestari.
 Hämeenlinnan kaupunki on saanut lumisista kaduista runsaasti asiakaspalautetta. Kirjallista palautetta, kuten sähköposteja, on tullut jo yli 250 kappaletta kuukaudessa. Tämän lisäksi palautetta on annettu kaupungille puhelimitse.
 – Ikuisuusaihe on lumivallit portin pielessä. Se kuuluu kyllä kiinteistölle itselleen ja kiinteistön on pidettävä se auki, muistuttaa tiemestari.
 Hämeenlinnan katujen kunnossapitobudjetti vuodelle 2019 on sama kuin vuonna 2018. Myös katujen ja teiden kuntoluokitus on ennallaan. Kunnossa pidettäviä katuja on Hämeenlinnassa yhteensä 432 kilometriä ja kevyen liikenteen väyliä 308 kilometriä.
 Meteorologi: ei helpotusta lumitöitä tekeville
 Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo, että lunta tulee tällä viikolla vielä lisää. Sateita menee ja tulee loppuviikon aikana melkein päivittäin.
 – Tänään tiistaina on menossa yksi matalapaine sateineen ja se väistyy illan ja yön aikana eli saadaan kuitenkin pieni hengähdystauko.
 Keskiviikkona on luvassa osin aurinkoista ja poutaa, ja pakkanen kiristyy hienoksi ulkoilusääksi.
 Seuraava sadealue väijyy jo lännessä. Se leviää torstain vastaisen yön aikana ja liikkuu maan yli itään torstaina aamupäivällä. Seuraava sade on tulossa lounaasta perjantaiksi ja useita sadealueita on luvassa myös viikonloppuna.
 – En olisi yllättynyt, vaikka lunta tulisi parikymmentä senttiä lisää nykyisten päälle seuraavan viiden vuorokauden aikana. On tosin myös lauhempia hetkiä, esimerkiksi perjantaina, jolloin ollaan ehkä hieman plussan puolella.
 Suurin osa sateesta tulee siis lumena, mutta hetken voi olla räntääkin. Sunnuntaina noustaan reilummasti suojan puolelle. Se voi tehdä sohjoa kaduille, Huutonen kertoo.
 Lunta riittää etelässäkin Lapin malliin
 Eteläisessä Suomessa lumensyvyydet ovat nyt huikeita. Havaintoasemilla on mitattu isoja lukemia (Hyvinkää 60, Hämeenlinnan Pirttikoski 55 ja Hämeenlinnan Lammi 55 senttimetriä), noin 20-30 senttimetriä enemmän kuin tyypillisesti tähän aikaan vuodesta.
 – Suhteutettuna esimerkiksi Lapissa on nyt suurin piirtein samat lumensyvyydet kuin etelässä, kuten Uudellamaalla ja Hämeessä. Joka vuosi ei tällaisia määriä ole edes maaliskuussa, meteorologi Matti Huutonen kertoo.
 Lumen paino lapioijalle kasvaa taivaalta lisääntyvän sateen ja suojasään myötä eli lumikolan lykkijöillä riittää viikonloppunakin vielä hikoilemista. Hangen korkeus voi kuitenkin suojasään takia vajentua, kun lumi tiivistyy.
 – Tammikuu on ollut työläs ja työläänä näyttää jatkuvan myös helmikuun alkupuoliskokin, Huutonen arvioi.

Lumikuormat kaduilla alkavat jo uuvuttaa työntekijöitäkin: "Kylmä hiki tässä kohoaa otsalle"


Summary: Nuuskan salakuljetustapausten tutkinta on haastavaa, koska Suomen ja Ruotsin lait ja käytännöt poikkeavat täysin toisistaan.

Nuuskan salakuljetus Ruotsista Suomeen työllistää yhä enemmän tullia ja poliisia länsirajalla pohjoisessa. Viiden viime vuoden aikana nuuskan salakuljetus on kasvanut räjähdysmäisesti.
 Nuuskan myynti on Ruotsissa laillista, mutta Suomessa laitonta. Nuuskaa saa tuoda Suomeen vain rajoitetusti omaa käyttöä varten. Sitä kuitenkin salakuljetetaan myyntiin satoja, jopa tuhansia kiloja kerrallaan. Salakuljetustapausten tutkinta on haastavaa, koska maiden lait ja käytännöt poikkeavat täysin toisistaan.
 – Kyllähän se äkkiseltään ajateltuna hieman hullunkuriselta tuntuu, että naapurimaissa on näin erilaiset lainsäädännöt ja jopa EU:n sisällä. Ruotsin erityisoikeudella nuuskan valmistukseen ja myyntiin on ihan konkreettisia vaikutuksia varsinkin sitten kun puhutaan esitutkintatyöstä, sanoo tullin ylitarkastaja, tutkinnanjohtajana toimiva  Pekka Jauhola .
 Jauholan mukaan maiden erilainen lakikäytäntö vaikuttaa tullin työhön lähes päivittäin.
 – Päivittäin törmää jonkinlaiseen asiaan näiden lainsäädäntöjen erilaisuuksien kanssa. Kun joudutaan tekemään oikeusapupyyntöjä ja muita selvityksiä Ruotsiin, niin se selkeästi vaikeuttaa asioiden hoitamista sitten Suomessa.
 Tullin takavarikoimia avattuja nuuskalaatikoita. Tulli
 Viime vuosina nuuskan salakuljetus on muuttunut myös yhä  ammattimaisemmaksi .
 – Homma on aika lailla ammattilaistunut ainakin suurempien salakuljetuserien suhteen. Siellä myös vastapuoli tekee niin sanotusti kovasti töitä, että valvontaa vältetään ja salakuljetus onnistuu. Kyllä se tekee maantieteellisen ja resurssillisen haasteen tullille varsin suureksi, sanoo Jauhola.
 Tiistaina Torniossa järjestettiin Nuuska puhuttaa -työpajaseminaari, jossa viranomaiset ja  nuorison  parissa työskentelevät pohtivat, miten nuuskan haittoja voitaisiin vähentää.

Nuuskan salakuljetus Ruotsista työllistää tullia yhä enemmän länsirajalla – "Hullunkuriselta tuntuu, että naapurimaissa on näin erilaiset lainsäädännöt"


Summary: Suomen kyberturvallisuuskeskuksen johtaja Jarkko Saarimäki vakoilusta epäillystä Huaweista: En keksi minkä lain perusteella jonkun yrityksen tuotteet voitaisiin kieltää.

Maailman suurinta verkkoyhtiötä, kiinalaista Huaweita on  epäilty vakoilusta . Yhdysvalloissa ja Australiassa yhtiön pääsyä markkinoille on jo rajoitettu. Lisäksi  useissa maissa harkitaan  että Huaweita ei päästettäisi 5G-verkon rakentajaksi.
 Myös  Euroopan unioni harkitsee keinoja  joilla voitaisiin käytännössä kieltää Huawein ja muidenkin kiinalaisten teknologiayhtiöiden laitteiden käyttö seuraavan sukupolven mobiiliverkoissa.
 Suomessa kiinalaisyhtiöön kohdistuvia epäilyjä seurataan tarkasti Kyberturvallisuuskeskuksessa. Asia on nyt erityisen herkkä, sillä operaattorit ovat juuri tekemässä suuria ja kalliita ratkaisuja siitä, miten ne rakentavat tulevaisuuden mobiilit 5G-verkot.
 Uudet verkot nopeuttavat dataliikennettä, mutta sen lisäksi mobiiliverkkoon viedään aivan uudenlaisia palveluita.
 Verkkoturvallisuutta seurataan "terveen epäluuloisesti", sanoo Kyberturvallisuuskeskuksen johtaja Jarkko Saarimäki. Jouni Immonen / Yle
 – Yhteiskunnan riippuvuus viestintäverkoista kasvaa varmasti,  Jarkko Saarimäki  sanoo.
 Nyt tehtävät ratkaisut sitovat teleyhtiöitä pitkään. Suomessa päävastuu verkkojen turvallisuudesta on teleyhtiöillä. Jos niiden verkoista löytyy turvallisuusriskejä, niiden korjaaminen jää yhtiön kuluksi.
 "Tervettä epäluuloa kaikkiin ilmansuuntin"
 Operaattoreilla on jo käytössään Huawein verkkolaitteita, mutta ainakaan vielä Traficomille ei ole ilmoitettu turvallisuuden kannalta poikkeavaa. Jos jotain epäilyttävää löytyisi, teleyhtiön pitää tehdä siitä ilmoitus Traficomin Kyberturvallisuuskeskukseen, joka puolestaan varoittaa ongelmista muita yhtiöitä ja verkonkäyttäjiä.
 Huawein, eikä muidenkaan valmistajien verkkolaitteista ei ole toistaiseksi löydetty mitään arveluttavaa.
 – Savuavaa asetta ei ole löytynyt. Jos löytyisi se herättäisi suurta kansainvälistä huomiota. Merkittävät havainnot leviävät nopeasti tietoturvayhteisössä, Saarimäki sanoo.
 Saarimäki sanoo, että Suomessakin seurataan Huaweita vastaan kohdistuneita syytöksiä. Mutta kiinalaiset eivät ole erityisesti suurennuslasin alla.
 – Suhtaudumme terveen epäluuloisesti kaikkiin ilmansuuntiin, Saarimäki muotoilee.
 Laki ei veny täyskieltoon
 Jos minkä tahansa valmistajan laitteista havaitaan tietoturvaongelmia se voidaan jopa kieltää. Mutta ei juuri enempää.
 – Mutta ainakaan Traficomilla siihen ei natsat riitä, että kokonainen valmistaja voitaisiin kieltää, Saarimäki sanoo.
 Hänen mukaansa EU:ssa voitaisiin antaa mahdollisesti suosituksia jonkun valmistajan tuotteista, mutta siihenkään ei ole ainakaan aiemmin menty.

Voiko kiinalaisen Huawein sulkea pois Euroopan markkinoilta? Kyberturvallisuusjohtaja: Savuavaa asetta ei ole löytynyt


Summary: Hallituskin joutuu harkitsemaan lakimuutosta vielä tällä hallituskaudella. Juttusarja käsittelee vaali-ilmiöitä.

Suomalaiset ovat olleet viime päivinä poikkeuksellisen tuohtuneita, jopa raivoissaan. Syynä ovat olleet paljastukset puolustuskyvyttömien vanhusten ala-arvoisesta kohtelusta osassa hoitokoteja.
 Tiedot vanhuksiin kohdistuneista laiminlyyönneistä ovat loukanneet suomalaisten oikeudentanjua pahan kerran. Tunnekuohu on lyönyt läpi puoluekentän ja yhdistänyt kansan.
 Millään puolueella ei ole varaa suhtautua välinpitämättömästi tuohon reaktioon. Jos puolue nyt leimautuu vanhusten hoivan surkean tilan puolustajaksi, se voi olla varma saavansa vaaleissa kansan tuomion.
 Satunnainen vaalitarkkailija Juttusarja kommentoi ja analysoi kevään vaalikampanjoiden käänteitä. Sarja jatkuu eduskuntavaalien ja eurovaalien ajan.
 Kokoomus tajusi realiteetit viisi päivää myöhemmin kuin muut
 Tämän asian kokoomus oivalsi yllättävän myöhään, viisi päivää myöhemmin kuin muut eduskuntapuolueet.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  mokasi viime torstain kyselytunnilla eduskunnassa pahasti. Hän asettui vastustamaan opposition esittämää vaatimusta siitä, että vanhuspalvelulaitosten hoitajamitoitukset määriteltäisiin lailla.
 Kaikki muut eduskuntapuolueet olivat kääntyneet kannattamaan tuota ajatusta. Hallituksen johtava puolue, keskusta, hoksasi ilmoittautua lakimuutoksen kannattajaksi torstaina aamupäivällä hyvissä ajoin ennen kyselytuntia.
 Kokoomus ilmoitti kuitenkin eduskunnan suuressa salissa Petteri Orpon suulla, ettei lakia ehditä muuttamaan tällä vaalikaudella. Hoitajamäärän lisäämistarvetta koskeneessa keskustelussa Orpo heitti harkitsemattoman letkautuksen:
 – Riittäisikö yksi desimaali ratkaisuksi?
 Kommentti vaikutti ylimieliseltä. Se näytti myös yritykseltä välttää tunnustamasta sitä, että osaa ympärivuorokautista palvelua tarjoavista hoitokodeista pyöritetään liian suppealla henkilökunnalla.
 Kokoomus haluaa esiintyä vanhusten oikeuksien tiukimpana puolustajana
 On ilmeistä, että kokoomuksen kenttäväki on antanut puolueen johdolle tiukkaa palautetta, koska Petteri Orpo on tehnyt asiassa lehmänkäännöksen.
 Orpo on kertonut sekä Ylen haastattelussa,että MTV:n nettipalveluun kirjoittamassaan kolumnissa, että kokoomuksen kanta hoitajamitoitukseen on muuttunut.
 Kokoomus hyväksyy lakiin kirjattavaksi, että yhtä hoidettavaa vanhusta kohti hoitokodissa pitää olla 0,7 hoitajaa, ilmoittaa Orpo. Tämän lisäksi hän luettelee monta muuta asiaa, joita kokoomus edellyttää korjattavaksi vanhustenhoidossa.
 Pitkän vaatimuslistansa avulla kokoomus yrittää kiireesti muuttaa julkista kuvaansa. Puolue haluaa tästedes näyttää tiukimmalta vanhusten oikeuksien puolustajalta, koska vaalit ovat lähellä ja kansa kuumana.
 Virhe vanhustenhoitoasiassa voi olla kuin poliittinen aikapommi
 Kokoomusjohtaja Orpon oli pakko purkaa tikittävä aikapommi jalkojensa juuresta. Temppu oli järkevintä ajoittaa tälle päivälle, koska huomenna hallitus vastaa vanhusten hoitoa koskevaan opposition välikysymykseen.
 Huomenna kokoomus haluaa esiintyä eduskunnassa sillanrakentajana, joka yrittää koota kaikki puolueet yhteiseen pöytään vanhuspalveluiden epäkohtia remontoimaan. Näin kokoomus koettaa paikata kolhiintunutta julkisivuaan.
 On kuitenkin todennäköistä, ettei kokoomus onnistu purkamaan edessään olevaa poliittista miinaa täysin. Osa tuohtuneista kansalaisista muistaa pitkään puolueen haparoinnin vanhuspalveluasiassa. Oppositiokin muistuttaa siitä äänestäjiä vielä moneen kertaan.
 Eduskunnassa on jo viriämässä uusi vääntö asiassa. Oppositio ilmoitti tänään jättävänsä hoitajamitoituksista lakialoitteen eduskunnalle. Se johtaa välittömästi keskusteluun siitä, onko laki mahdollista säätää vielä tämän vaalikauden aikana.
 Hallituspuolueet ilmoittivat viime viikolla, ettei se onnistu. On kiinnostavaa nähdä, joutuvatko hallituspuolueet pyörtämään kantansa tässäkin asiassa kansan tuomion pelossa.
 Vanhustenhoitokysymyksestä tuli nopeasti iso ongelma erityisesti kokoomukselle. Puolue tavoittelee nousua maan suurimmaksi. Taistelu suurimman puolueen asemasta voi ratketa hiuksen hienolla erolla.
 Kysymys vanhustenhoidosta saattaa ratkaista kisan.
 Lue myös:
 Satunnaisen vaalitarkkailijan analyysi: Antti Rinne ei kerro kaikkea sairaudestaan – Tiedot pitäisi julkistaa, jos Rinne pyrkii pääministeriksi
 Satunnainen vaalitarkkailija: Kansalaisten tuohtumus vanhustenhoidon ongelmista on oppositiolle oiva ase, sillä moni äänestää tunteella

Satunnaisen vaalitarkkailjan analyysi:
Kansan tuomio pelottaa – kokoomus teki lehmänkäännöksen vanhusten hoitajamitoitusta koskevassa kiistassa


Summary: Tuulivoiman osuutta sähköntuotannosta pitäisi lisätä nykyisestä, sanoo suurin osa puolueista Ylen kyselyssä.

Raanujärvellä asuva Palojärven paliskunnan poroisäntä  Tapio Vuolo  pelkää elinkeinonsa puolesta.
 – Pelottaa, pelottaa. Koska tässä on vuosisatoja tehty näitä hommia näissä kairoissa. On kulkenut oppi isältä pojalle, papalta isälle ja nyt on osa opettanut jo nuorempaa polvea. Tämä kaikki tuhotaan, Vuolo pelkää.
 Lappiin  kolmen kunnan alueelle  on parasta aikaa suunnitteilla valtava tuulivoimapuisto. Tuulivoimayhtiö Smart Windpower suunnittelee noin sadan tuulivoimalan rakentamista Ylitorniolle, Rovaniemelle ja Pelloon.
 Tuulipuisto olisi toteutuessaan yksi Suomen suurimmista tuulivoiman tuottajista. Voimaloiden on tarkoitus toimia markkinaehtoisesti ilman valtion tukea.
 Tuulivoiman tuotanto lisääntyy Suomessa kovaa vauhtia. Viimeisten kymmenen vuoden aikana tuotanto on kasvanut niin paljon, että on puhuttu suoranaisesta tuulivoimabuumista.
 Viime vuonna Suomen lähes 700 tuulivoimalalla tuotettiin jo noin seitsemän prosenttia maamme sähköstä. Tuulivoimateollisuuden edunvalvontajärjestön Tuulivoimayhdistyksen mukaan alan tavoitteena on rakentaa 1 400 uutta voimalaa vuoteen 2030 mennessä.
 Ylen A-studiossa keskustellaan tänään tiistaina tuulivoiman tulevaisuudesta Suomessa. Studiossa pohditaan muun muassa sitä, kuinka suureksi tuulivoiman osuus sähköntuotannosta voi kasvaa ja mihin voimaloita voisi sijoittaa?
 Kaikkia voimalat eivät miellytä
 Ylitorniolla sijaitsevan Raanujärven kylän asukkaat eivät olleet tammikuun lopussa järjestetyssä yleisötilaisuudessa tuulivoimahankkeesta innostuneita. Voimaloiden pelätään muun muassa haittaavan porojen liikkumista, pilaavan maiseman ja karkottavan turistit.
 – Minun mielestäni näin massiivista, valtavaa hanketta ei meidän kuntaan tarvita, sanoi kyläiltaan osallistunut  Tanja Joona .
 Joona kertoo, että voimalat nousisivat noin neljän kilometrin päähän hänen olohuoneensa ikkunasta.
 – Nämähän on valtavia myllyjä, joten ne näkyvät siihen todella hyvin, Joona huomauttaa.
 Tuulivoimalat nousisivat noin neljän kilometrin päähän Tanja Joonan olohuoneen ikkunasta. Pasi Peiponen / Yle
 Poroisäntä Tapio Vuolo pelkää porojen alkavan karttaa tuulivoimala-aluetta.
 – Kyllähän se itselle ja koko paliskunnalle on katastrofi. Johtuen siitä että se käytännössä katkaisee tämän paliskunnan itä–länsi-suunnassa, Vuolo pohtii.
 – Ja juuri tämä alue, mihin nämä myllyt ovat tulossa, on keskeinen vasonta-alue. Ei meillä ole korvaavaa paikkaa sille. Se on suurin haitta, hän jatkaa.
 Poroisäntä Tapio Vuolo pelkää tuulivoimaloiden karkottavan porot. Pasi Peiponen / Yle
 Puolueet näkevät potentiaalia
 Yle kysyi eduskuntapuolueiden näkemyksiä tuulivoiman tulevaisuudesta Suomessa. Eduskuntaryhmien puheenjohtajille lähetetyssä kyselyssä kysyttiin muun muassa, kuinka monta prosenttia Suomen sähköntuotannosta pitäisi olla tuulivoimalla tuotettua vuoteen 2030 mennessä.
 Tarkan prosenttiluvun suostuivat antamaan vain keskusta, vihreät ja kristillisdemokraatit. Useimpien puolueiden mielestä tuulivoiman osuutta pitäisi kuitenkin lisätä nykyisestä.
 Eniten potentiaalia tuulivoimassa näkee  vihreät , joiden mielestä tuulivoimalla voitaisiin runsaan kymmenen vuoden päästä tuottaa jopa 30 prosenttia sähköstä.
 Keskustan  mielestä tuulivoiman osuuden tulisi olla vuonna 2030 noin 20–25 prosenttia ja  kristillisten  mukaan tavoitteeksi voitaisiin asettaa 15–20 prosenttia.
 SDP  vastasi tukevansa arvioita, joiden mukaan tuulivoiman osuus sähköntuotannosta tulee "moninkertaistumaan".
 Vasemmistoliiton  mielestä tuulivoimaa pitäisi olla "huomattavasti enemmän kuin nyt", mutta puolueen mielestä tarkkaa prosenttia on mahdoton määrittää.  RKP  kertoo niinikään kannattavansa tuulivoiman tuntuvaa lisäystä.
 Kokoomuksen  ja  sinisten  vastaukset olivat ympäripyöreämpiä. Kokoomuksen mielestä "tarkkoja prosentteja on turha heittää ilmaan, sillä energiantuotantoa on katsottava kokonaisuutena". Siniset puolestaan vastasi, ettei puolue ole asettanut tavoitteita yksittäisten energiantuotantomuotojen osuuksille, vaan markkinoiden tulee antaa päättää, mihin päästöttömiin energiantuotantomuotoihin investoinnit suuntautuvat.
 Penseimmin tuulivoimaan suhtautuu  perussuomalaiset.  Puolueen mukaan tuulivoiman prosenttiosuutta ei tule sanella valtiovallan taholta. Perussuomalaiset huomautti myös vaativansa, että uusia tuulivoimatukiratkaisuja ei tehdä ennen kuin tuulivoiman terveys- ja ympäristövaikutuksista on tehty riippumaton selvitys.
 Yle Uutisgrafiikka
 "Kun tullaan siihen takapihalle, se ei aina miellytä"
 Ylitorniolle, Rovaniemelle ja Pelloon tuulivoimalapuistoa suunnittelevan Smart Windpowerin toimitusjohtaja  Kalle Riihikoski  myöntää, että porotalouden yhdistäminen tuulivoimapuistoon on haaste.
 – Mutta me uskomme, että tässä on haettavissa se yhteisyys, ja ympäristövaikutusten arviointi tulee selvittämään tämän asian, hän sanoo.
 Riihikosken mukaan alueella olisi potentiaalia jopa 140 tuulivoimalalle, mutta ympäristövaikutusten arviointi vähentänee voimaloiden määrän noin 60–100:aan.
 Riihikoski sanoo, ettei hän ole missään muualla nähnyt yhtä laajaa yhtenäistä aluetta, missä olisi yhtä hyvät puitteet tuulivoimatuotannolle. Hän myös huomauttaa, että moni suomalainen kuitenkin haluaa uusiutuvaa energiaa.
 – Mutta sitten kun tullaan siihen takapihalle, niin ei se aina tietysti miellytä. Mutta me näemme tässä merkittävää potentiaalia ja tämä on Lapin sähköverkon kehittymisenkin kannalta merkittävä hanke.
 Riihikoski myös korostaa, että aloite tuulivoimapuiston rakentamiseen tuli alueen yhteismetsän omistajilta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Pitäisikö tuulivoimaa edelleen tukea?
 Yle kysyi puolueilta myös, pitäisikö niiden mielestä tuulivoimaa edelleen tukea, vaikka tuulivoimaloiden rakentaminen alkaa olla kannattavaa ilmankin tukia.
 Ylen tuulivoimakysely Lue täältä puolueiden vastaukset kokonaisuudessaan
 Keskusta  arvelee, että viime keväänä hyväksytty uusiutuvan energian uusi tuotantotuki lienee viimeinen laatuaan, koska tuulivoima tulee olemaan kannattavaa ilman tukiakin.
 Kokoomus  ei täsmennä vastauksessaan, pitäisikö nimenomaan tuulivoima tukea, mutta puolueen mukaan kaikki uudet energiatukipäätökset on kohdennettava muihin kuin polttoon perustuviin teknologioihin.
 SDP  ilmoittaa suhtautuvansa kriittisesti tuotantotukiin. Investointitukia uusiutuville energialähteille on puolueen mukaan kuitenkin tarpeen harkita jatkossakin, jotta päästöttömän sähköntuotannon osuus edelleen kasvaisi.
 Vihreidenkään  mielestä tuulivoimaa ei tarvitse tulevaisuudessa tukea enää lainkaan. Vihreät kuitenkin huomauttaa, että esimerkiksi pienempiä yrityksiä voidaan auttaa käynnistämään investointeja esimerkiksi takauksilla. Puolue myös huomauttaa, että merituulivoima tarvitsee todennäköisesti ainakin alkuvaiheessa tukea.
 Perussuomalaiset  korostaa, että missään tukijärjestelmissä ei pidä olla tuulivoiman tuotantotukia mukana. Perussuomalaisten mielestä tärkeämpää olisi panostaa uusiutuvien energialähteiden tuotekehitys- ja tutkimusrahoitukseen sekä investointitukiin.
 Vasemmistoliiton  mielestä uusiutuvalle energialle tarvitaan jonkinlaista tukea niin kauan, että on selvä näkymä siitä, että uusiutuva energia lisääntyy ja ilmastopäästöt vähenevät riittävän nopeasti ilman tukeakin.
 RKP:n  mielestä nykyinen tukimuoto on hyvä, mutta puolue huomauttaa, että voi hyvin olla, että teknologinen kehitys tekee sen tarpeettomaksi, koska jo nyt tuulivoima on halvin tapa rakentaa uutta sähköntuotantokapasiteettia Suomessa.
 Kristillisten  mielestä tuista tulisi vähitellen luopua, mutta puolue kuitenkin huomauttaa, että tukia kuitenkin tarvitaan, mikäli ilman niitä ei päästä tavoitteisiin uusiutuvan energian osalta.
 Sinisten  mielestä seuraavalla hallituskaudella ei ole tarvetta tukea tuulivoimaa uusilla tukijärjestelmillä. Puolueen mielestä tuet tulisi sen sijaan suunnata uusien teknologioiden kehittämiseen ja pilottiprojekteihin.
 Kuinka suureksi tuulivoiman osuus sähköntuotannosta voi kasvaa ja mihin voimaloita voisi sijoittaa?
 Tuulivoiman tulevaisuutta Suomessa käsitellään tänään tiistaina Ylen A-studiossa klo 21. Vieraina uusiutuvien energiajärjestelmien professori  Esa Vakkilainen  Lappeenrannan Teknillisestä yliopistosta ja johtaja  Pekka Ripatti  Energiavirastosta. Juontajana  Heikki Ali-Hokka . #yleastudio
 Juttua muokattu klo 22.19: Muutettu ennen viimeistä väliotsikkoa oleva lause muotoon: aloite tuulivoimapuiston rakentamiseen tuli alueen yhteismetsän omistajilta.
 Lue lisää:
 Suomeen on suunnitteilla ennätysmäärä tuulivoimaloita – Katso kartasta, onko sinunkin mökkisi lähelle nousemassa iso tuulivoimapuisto
 Tuuli-, aurinko- ja biovoima pannaan kilpasille keskenään – Uusiutuvalle sähkölle tulee uusi tukimalli
 Nyt se tapahtui: Ensimmäiset tuulivoimalat ilman yhteiskunnan tukea rakennetaan Suomeen

Tuulivoimayhtiö aikoo pystyttää Etelä-Lappiin sata voimalaa – Raanujärven kyläläiset vastustavat kiihkeästi: "Kyllähän se on katastrofi"


Summary: Presidentti Donald Trump on halunnut vetäytyä Syyriasta nopealla aikataululla.

Yhdysvaltojen sotilasjohtoon kuuluvan kenraalin mukaan äärijärjestö Isis ei ole vielä täysin lyöty Syyriassa. Kenraali  Joseph Votel  sanoi tiistaina Yhdysvaltain senaatin komitealle, että järjestöllä on yhä johtajia, taistelijoita, avustajia ja resursseja.
 – On tärkeää ymmärtää, että vaikka maa-alueet on vallattu takaisin, taistelu Isisiä ja väkivaltaisia ääriliikkeitä vastaan ei ole ohi. Meidän on jatkettava tämän verkoston painostamista. Muutoin heillä on mahdollisuus palata, Votel sanoi.
 Votel johtaa Yhdysvaltojen armeijan Lähi-idän operaatioiden päämajaa Centcomia.
 Presidentti  Donald Trump  ilmoitti joulukuussa Yhdysvaltojen vetävän parituhatta sotilastaan pois Syyriasta. Silloin hän sanoi, että joukot lähtevät 30 päivän kuluessa, mutta myöhemmin on puhuttu neljästä kuukaudesta.
 Ilmoituksen jälkeen armeijan johdosta on toistuvasti varoiteltu liian nopeasta vetäytymisestä. Kenraali Votel kertoi tiistaina senaatissa, ettei hänestä pyydetty neuvoa ennen Trumpin joulukuista ilmoitusta.
 Isisin uudesta uhasta varoitti myös Yhdysvaltojen puolustusministeriön maanantaina julkaisema raportti, jonka mukaan Isisin taistelijat voisivat järjestäytyä uudelleen jo puolen vuoden päästä amerikkalaisjoukkojen lähdöstä.
 Kenraali Votelin mukaan Isisin hallussa on Syyriassa enää lähellä Irakin rajaa sijaitseva runsaan 5000 hehtaarin alue, jolla arvioidaan olevan 1 000–1 500 Isisin taistelijaa.
 Presidentti Trumpin odotetaan kommentoivan myös Syyrian tilannetta Kansakunnan tila -puheessaan keskiviikkona aamuyöllä Suomen aikaa.
 Lisää aiheesta:
 Yhdysvaltain joukkojen lähtö Syyriasta on salamyhkäinen operaatio, jonka aikataulusta ei ole tietoa
 Isis teki tuhoisan pommi-iskun Syyriassa – kuolleiden joukossa neljä amerikkalaista
 Yhdysvaltain Isisin-vastaista taistelua johtanut diplomaatti erosi vastalauseena Trumpin päätökselle vetää joukot Syyriasta
 Yhdysvaltalaisten usko politiikan päättäjiin on pohjamudissa – Trump valmistautuu vuoden tärkeimpään linjapuheeseensa vaikeassa tilanteessa

Yhdysvaltalaiskenraali varoittaa liian nopeasta vetäytymisestä: Isis saattaa vielä nousta Syyriassa


Summary: Ihmiset ovat muistelleet äkillisesti menehtynyttä Matti Nykästä: yksi tapasi hänet kahvilassa, toinen lenkkipolun varrella.

– 1980-luvun puolella kun tuossa Savelassa oli vielä kaupungin autokorjaamo, niin Matti kävi monesti ruuvihyllyllä valkkaamassa passeleita ruuveja siteitä varten. Siellä aina muutaman sanan vaihdoin hänen kanssaan, jyväskyläläinen  Eino Putkonen  kertoo.
 Matti Nykäsen  (1963–2019)  äkillinen kuolema  sai suomalaiset muistelemaan mäkikotkan elämää ja tapaamisia hänen kanssaan. Keräsimme tähän juttuun suomalaisten muistoja tapaamisista mäkihyppylegendan kanssa.
 Toini ja Eino Putkonen veivät kynttilän Matti Nykäsen muistoksi. Simo Pitkänen / Yle
 Turun yliopiston tutkijatohtori  Rami Mähkä  toteaa, että Nykäsen kuolema herättää meissä ylipäätään tunteita ja muistoja siksi, että hän oli "Meidän Matti".
 – Matti oli esillä vuosikymmeniä, hän oli paras siinä mitä teki 1980-luvulla urheilijana. Hän oli voittamaton, mutta hänessä oli inhimillisiä piirteitä, joista osa oli ikäviä. Matti oli olympiavoittaja, joka teki virheitä, mutta pääsi aina yli ja eteenpäin. Häneen pystyi peilaamaan oman elämän eri käänteitä.
 – Matti ei esittänyt, vaan oli aito. Hän oli tavallinen poikkeuksellinen ihminen.
 Nykänen oli yksi ensimmäisistä henkilöistä, josta tehtiin juttuja mediaan vain siksi, että kyseessä oli hän.
 – Ei tarvinnut olla uutista. Juttu myi siksi, että se kertoi Matista, Mähkä sanoo.
 Tapaamiset Nykäsen kanssa
 Kokosimme ihmisten muistoja tapaamisista Matti Nykäsen kanssa somesta, keskustelupalstoilta ja haastatteluista.
 "Silloin minä Matin tapasin, kun hän meni sen Pian kanssa naimisiin. Ja tässä kaupalla olemme haastelleet kaikenlaisia. Matti oli mukava keskustelukaveri." joutsenolainen Jorma Luukka
 "Ujo nuori,hyvä hyppääjä. Katsoin kaikki hänen kisat. Mitalli kuin mitalli arvostin häntä. Olen nähnyt hänet työni puolesta,veti paljon ihmisiä ympärilleen ja kohtelias." Sirpa Reentie
 "Se kun tapasin hänet Salon kahvilassa vuonna 1994. Istuttiin isossa porukassa. Vaikutti ujolta ja hiljaiselta." Tea Kivimäki
 "Olin nuori opiskelija 80-luvun puolessa välissä, ja lenkkeilin Laajavuoressa. Eräällä lenkillä vastaan tuli Matti Nykänen ja seurasin hänen päättymätöntä loikkaharjoitustaan. Mietin, että montako loikkaa minun olisi pitänyt ottaa hänen yhteen?" jyväskyläläinen Eila Pelli
 Kynttilöitä Matti Nykäsen nimikkomäen luona. Simo Pitkänen / Yle
 "Lepää rauhassa, Matti. Tapasimme Berliinin elokuvajuhlilta vuodelta 2006, jolloin tulkkasin Mattia lehdistötilaisuudessa. Seiskan toimittaja sanoi, että jos minä ja Matti menemme naimisiin, Seiska maksaa häämatkan Havaijille. Minä vaadin häämatkakohteeksi Oberstdorfin. Mutta Matti ja minä lähdimme omille teillemme. Matti kävi tummissakin tunnelmissa lehdistötilaisuudessa, mutta sen jälkeen nauru raikasi. Matti nauratti minuakin." Aretta Vähälä
 "Nyt kun Mattia on muisteltu niin on minullakin kohtaaminen Matin kanssa. Vuonna 1994 oli Savon Sanomilla Pieksämäellä aluetoimittajana. Eräs perjantai-ilta eksyin ovesta sisään paikallisen hieman pahamaineisen olutjuottolan ovesta sisään. "Tervetuloa, meillä onkin juuri tuolla perähuoneessa Matti Nykänen aloittamassa keikkaansa", toivotteli portsari. Ja niin olikin. Seurasin laulukamojen vieressä kovaa keikkaa. Puolivälissä Matti kääntyi puoleeni. "Karmea jano, saanko huikan", Matti sanoi ja otti pitkän huikan tuopistani. Pöllin tuopin mukaani ja se oli monen monta vuotta astiakaapissani Pyhähä Tuoppina. Kunnes yksissä kotikekkereissä hajosi." Mika Remes
 Nurjemmasta puolen esiintuomisesta vihastuneet
 Tapaamisten lisäksi ihmiset ovat muistelleet somessa ja keskustelupalstoilla Matti Nykäsen urheilu-uraa, keikkoja ja elämän karikkoja. Kaikki eivät ole kuitenkaan pitäneet siitä, että muun muassa Nykäsen vankilatuomiot ja pahoinpitelyt on nostettu esiin.
 Esimerkiksi näyttelijä  Pihla Viitalan jo poistetussa Instagram-päivityksessä  (Iltalehti) mainittiin Nykäsestä negatiivisempia asioita, mikä sai osan kommentoijista kritisoimaan Viitalaa.
 Tutkijatohtori Rami Mähkä kertoo, että someaikakaudella on aina ollut ihmisiä, jotka ovat suhtautuneet Mattiin ensi sijassa kriittisesti, alkoholisoituneena puolison pahoinpitelijänä.
 – Niin on ollut myös eilen ja tänään. Suuttumus näitä ihmisiä kohtaan johtuu Matin kuoleman ajallisesta läheisyydestä – kritiikille on aikansa mutta se ei ole nyt. Se johtuu myös siitä, että monet ovat kyllästyneet somen generoimaan "uhriutumiseen". Oletan, että suurin osa Matin kritisoijista ei ole joutunut hänen kaltoin kohtelemakseen.
 Kolmanneksi syyksi Mähkä listaa sen, että kaiken muistelun keskellä Nykäsen kritisoijien nähdään haluavan vetävän huomion itseensä, pois Nykäsestä.

Näin suomalaiset muistelevat tapaamisiaan Matti Nykäsen kanssa: "Kävi monesti ruuvihyllyllä valkkaamassa passeleita ruuveja siteitä varten"


Summary: Bridgessä ei ole kyse tuurista, vaan strategiasta ja psykologiasta. Korttihaiksi ei opi edes 30 vuodessa.

Mikä on bridge? Bridge on nelinpeli, jossa kaksi peliparia pelaa vastakkain. Pelissä pelataan useita jakoja. Jaossa jaetaan koko korttipakka neljän pelaajan kesken. Bridge koostuu kahdesta osasta: tarjousvaiheesta ja pelivaiheesta. Peli itsessään muistuttaa hyvin paljon korttipeli tikkiä. Suomessa on 1 500 rekisteröitynyttä bridgen pelaajaa. Suomalainen Erik Hanssen on bridgen maailmanmestari vuodelta 2018.
 Neljän hengen pöydässä kortit liikkuvat nopeaan tahtiin eikä maallikko hoksaa, kuka on voitolla. Bridgepeli etenee rytmikkäästi, mutta kukaan ei sano sanaakaan.
 Ilmekään ei värähdä, vaikka vastustaja olisi huikeassa johdossa, sillä bridgepöydässä naaman on pysyttävä peruslukemilla.
 Omalle parille eli partnerille ei saa viestittää mitään pelin ollessa käynnissä. Ainoastaan tarjousvaiheessa tarjouskorttien avulla ja pelissä korttien taitavalla pelaamisella. Jos kärähtää viestimisestä, napsahtaa kilpailukieltoa.
 – Mitään epäeettisiä rykimisiä tai korvan rapsutteluja ei missään tapauksessa hyväksytä. Maailman paras parikin on saanut kilpailukiellon ja sitä asiaa on puitu siviilioikeusistuimessa asti, kertoo Kainuun bridgekerhon puheenjohtaja  Juha Luostarinen.
 Luostarinen ei itse edes vilkuile partneriaan tai vastapelureitaan pelin aikana, ettei ajatus herpaantuisi. Kun peli on käynnissä, hän näkee vain kortit – vaikka taivas putoaisi.
 – Katson vain, miten kaikki pelaavat, ettei tule edes luultua informaatiota, jota voi tulkita väärin.
 Kymmenen tuntia taktikointia
 Sen lisäksi, ettei pöydässä ilveillä, edes jakojen välissä ei juuri nähdä suuria tunteita. Taitava pelaaja ei jää vellomaan huonoon tulokseen.
 – Voitto on tärkein, eikä huono tulos merkitse mitään. Joskus tietenkin tunteet purkautuvat parin kanssa lounastauolla, mutta sehän on vain inhimillistä, Juha Luostarinen sanoo.
 Bridge on myös kestävyyslaji: kilpailu voi kestää kymmenenkin tuntia. Yksi jako kestää korkeintaan kahdeksan minuuttia, mutta jakoja voi olla useita kymmeniä. Pitkän kisarupeaman jälkeen moni jaksaa vielä pelata huvikseen.
 – Jos on innokas bridgeporukka kasassa, miksei sitä käyttäisi hyväkseen, Luostarinen sanoo.
 Bridge pitää iäntuomat aivo-ongelmat loitolla.  Juha Luostarinen
 Kajaanilainen Luostarinen pelaa viikoittain bridgekerhon kanssa ja matkustaa myös kilpailemaan lähikaupungeissa pelattaviin turnauksiin. Miehen ura bridgepöydässä lähenee suurmestarin arvoa, joka on kokeneen ja taitavan kilpailijan merkki. 35 vuotta pelannut mies ei silti pidä itseään mestarina. Siinä juuri piilee bridgen kiinnostavuus: aina tulee uusia tilanteita.
 – Ei voi olla sellaista joka tietää kaiken bridgestä. Sitä ei osaa koskaan täydellisesti.
 Ikimuistoisin hetki Luostarisen peliuralla liittyy ensimmäisiin kilpailuihin, noin 30 vuoden takaa.
 – Sain ensimmäiset mestaripisteet, joita ei siinä vaiheessa ollut vielä kenelläkään Kainuussa. Se oli niin kunkkua. Siinä oli oikein pentumainen ylpeys.
 Mainetta, mutta ei mammonaa
 Bridgen pelaaminen on aivojumppaa.  Aikaisemmassa Ylen haastattelussa  aivotutkija  Minna Huotilainen  kertoo, että korttipelissä aivot käyvät kuumina, mikä auttaa yleiseen aivoterveyteen.
 – Kortti- ja lautapelit laittavat tiukat vaatimukset aivoille. Pelissä on tietyt säännöt ja koko ajan täytyy tietää, mitä on tekemässä. Se ei ole ollenkaan yksinkertainen tehtävä aivojen näkökulmasta, Huotilainen kertoo.
 Tämän huomaa myös siitä, että bridgen pelaajista osa on virkeitä senioreita. Kainuun bridgekerhossa vanhimmat pelaajat ovat 75–80 -vuotiaita. Yli 60-vuotiaalla Juha Luostarisella ei ole vielä ikä alkanut painaa, mutta hän uskoo harrastuksen olevan ennaltaehkäisevä lääke.
 – Kyllä sen omallakin kohdalla huomaa, että bridge pitää iäntuomat aivo-ongelmat loitolla. Eivät ne ehkä poistu kokonaan, mutta ainakin siirtyvät, Luostarinen sanoo.
 Bridgessä jokaisessa jaossa pelaajalla on aluksi kolmetoista korttia. Mimmi Nietula / Yle
 Bridgepöydässä onnistuminen on suuressa roolissa. Kyseessä on ehdottomasti älypeli, jossa tarkoituksena on taktikoida ja voittaa tikkejä. Raha ei vaihda kilpailuissa omistajaa, vaan peliä pelataan kunniasta ja onnistumisen tuomasta mielihyvästä.
 – Se antaa onnistumiseen tunteen, että olinpas hyvä tässä tilanteessa, Luostarinen kertoo.
 Sosiaalisuus ja hyvä porukka ovat iso osa suomalaista bridgekulttuuria. Kaikki Suomen 1 500 rekisteröitynyttä pelaajaa tuntevat toisensa eikä pelipöydissä turhia kyräillä.
 – Se on se kaunis sosiaalinen suola. Kaikki ihmiset tulevat toimeen keskenään.
 Lue lisää:
 Isä tarvitsi bridgeharrastukseensa pelikaverin – nyt 18-vuotias poika on lajin maailmanmestari

Kun kortit on jaettu, Juha Luostarinen sulkee ulkomaailman ympäriltään – pelkkä taito ei riitä, jos mielii bridgen mestariksi


Summary: Helmikuun alussa voimaan tullut sopimus tukee etenkin puutuoteteollisuuden vientiponnisteluja.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen metsäteollisuuden tärkeimmät vientimaat  1. Saksa 2. Kiina 3. Iso-Britannia 4. Yhdysvallat 5. Belgia 6. Ruotsi 7. Japani 8. Espanja Lähde: Metsäteollisuus ry, vuosi 2017
 Suomen metsäteollisuuden kannalta EU:n ja Japanin välisen vapaakauppasopimuksen voimaantulo on merkittävä ja myönteinen asia.
 – Kyllä tämä on tärkeä sopimus ihan senkin perusteella, että Japani on maailman suurimpia puun tuojia, sanoo Metsäteollisuus ry:n kauppapolitiikasta vastaava päällikkö  Eeva Korolainen.
 Hänen mukaansa viiden vuoden ajan neuvoteltu ja nyt voimaan tullut sopimus tukee etenkin puutuoteteollisuuden vientipyrkimyksiä.
 Suomen tärkeimpiä Japaniin laivattavia tuotteita ovat saha- ja höylätavara, viilut ja vaneri. Erityisesti havupuutuotteet ovat japanilaisten suosiossa.
 Tosin viejät eivät välittömästi pääse nauttimaan sopimuksen kaikista eduista.
 Vaikutukset tulevat vähitellen
 Suomelle tärkeissä tuotteissa tullit poistuvat seitsemässä vuodessa. Yksittäisillä tuotteilla siirtymäaika voi kuitenkin olla kymmenenkin vuotta.
 – Kuulostaa pitkältä ajalta, mutta neuvotteluihin lähdettäessä Japani olisi halunnut jopa 15 vuoden siirtymäaikoja tullien poistamiselle, Korolainen kertoo.
 Tämänhetkinen tullitariffi esimerkiksi vanerilla on vähän yli 5 prosenttia.
 Korolainen odottaa, että Japanin markkinoille pääsy helpottuu myös muutoin kuin tullitariffien osalta. Tämä saattaa auttaa erityisesti puurakennustuotteiden vientiä
 Vuonna 2017 koko metsäteollisuuden viennistä neljä prosenttia eli 540 miljoonaa euroa tuli viennistä Japaniin.
 – Japani on itsenäinen markkina, ja tämä on ihan merkittävä sopimus, alleviivaa Korolainen.

EU:n ja Japanin välinen vapaakauppasopimus voimaan – piristyspilleri saha- ja vaneriteollisuudelle


Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) on sairastunut flunssaan ja jää sairauslomalle. Asiasta kertoo valtioneuvoston kanslia tiedotteessaan.
 Tiedotteen mukaan Sipilä on sairauslomalla keskiviikon ja mahdollisesti myös torstain. Osa Sipilän ohjelmasta on peruttu ja jos sijaista tarvitaan, ne hoidetaan tapauskohtaisesti.
 Valtioneuvoston viestintäjohtaja Päivi Anttikoski vahvistaa Ylelle, että Sipilän sairausloma tarkoittaa sitä, ettei hän osallistu keskiviikon välikysymyskeskusteluun vanhustenhoidon tilasta.

Pääministeri Sipilä sairauslomalle pariksi päiväksi – on poissa välikysymyskeskustelusta