Summary: Omistajaohjausministeri Sirpa Paatero (sd) sanoo toimineensa Postin tapauksessa niillä tiedoilla, jotka hänellä on ollut.

Ylen A-studiossa tiistai-iltana vieraillut omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei suostunut myöntämään epäonnistuneensa Postin tapauksen hoitamisessa. A-studiossa esiintyi poliitikkomaisen ympäripyöreästi puhuva ministeri.
 – Olen toiminut tässä asiassa kaikilla niillä tiedoilla, jotka minulla on ollut. Se, voiko jotain jossain kohtaa parantaa, niin siihen voin sanoa samaa tässä kuin muissakin tapauksissa, että aina voi parantaa, Paatero lausui.
 Julkisuudessa  oli pohdittu , milloin demariministerit, pääministeri  Antti Rinne  ja omistajaohjausministeri Paatero, olivat saaneet tiedon Postin 700 pakettilajittelijan siirtämisestä toisen työehtosopimuksen alle. Lisäksi kokoomuksen  Petteri Orpo  oli  kyseenalaistanut demareiden puheet  ja kysynyt, olivatko Rinne ja Paatero puhuneet totta eduskunnan edessä.
 Yle
 Pakettilajittelijoiden tilanne on juuri se seikka, jonka takia postikiista PAU:n ja Paltan välillä on pitkittynyt. Juuri ennen iltauutisia oli kerrottu, että valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  oli antanut postilakkoon uuden sovitteluehdotuksen, johon liittojen hallitusten on määrä antaa vastauksensa keskiviikkoaamuna kello 10.
 Sen omistajaohjauksesta vastaava ministeri Paatero sanoi tiistai-iltana, että Postin kanssa on käytävä neuvottelut uudelleen viestinnästä, kunhan lakkoasia on saatu pois työpöydältä.
 – Pelisääntökeskustelu tullaan käymään Postin johdon kanssa. Nyt akuutti tilanne on ollut työehtosopimusneuvottelut, jonka takia emme ole olleet yhteydessä. Kun työehtosopimusneuvottelut on saatu sovittua, sitten keskustellaan tästä viestinnästä, Paatero sanoi.
 Postin johto nauttii edelleen omistajaohjausministerin luottamusta
 Omistajaohjausministeri Paateron mukaan Postin johto nauttii edelleen hänen luottamustaan.
 Pääosin Paatero toisti tiistai-iltana samat asiat, joita oli kertonut jo aiemmin. Että hän sai tietää Postin aikeista tehdä liikkeenluovutus ja siten siirtää 700 pakettilajittelijaa edullisemman työehtosopimuksen piiriin vasta, kun päätös oli jo tehty.
 Paatero kertoi, että Postin hallitus oli tehnyt päätöksensä pakettilajittelijoista San Fransiscon matkalla 21.8. ja ministeriä oli informoitu asiasta tiedotteella elokuussa, ei muuten.
 Paatero sanoi olleensa koko ajan siinä uskossa, että Postin konsernin sisäinen liikkeenluovutus ja työntekijöiden siirtäminen toisen työehtosopimuksen alle tapahtuvat vasta 1. marraskuuta., eikä 1. syyskuuta. Siksi hän ei puuttunut peliin elokuussa.
 – Kaikissa papereissa, jotka olen löytänyt, mainitaan päivämääränä 1.11. eli se, jolloin työsopimukset loppuvat. Ainut paikka, mistä löysimme tämän 1.9., oli yhdestä kuvasta, jossa puhutaaan PAU:n ja Paltan tes-sopimuksen kohdasta, Paatero sanoo.
 Ministerin mukaan edes käytäväpuheissa ei tullut esille muita päivämääriä kuin 1.11. Paatero sanoo saaneensa oikeaa tietoa liikkeenluovutuksen ajankohdasta vasta 3.9., kun hän oli menossa pitämään tiedotustilaisuutta, jossa oli tarkoitus kehoittaa Postia kohtuullistamaan palkkoja.
 Paatero ei halua uskoa, että häntä omistajaohjausministerinä olisi sumutettu tietoisesti.
 Postin hallitukseen kuuluu valtioneuvoston kanslian omistajaohjausosaston jäsen  Minna Pajumaa . Paateron mukaan Pajumaa oli mukana Postin hallituksen San Franciscon matkalla, mutta myöskään hänen kauttaan ei tullut oikeaa tietoa.
 Mitä seuraavaksi? Paatero sanoo, että valtiosihteereistä koostuva työryhmä koostaa tammikuun puoliväliin mennessä aihiota siitä, miten valtio aikoo edetä omistajana Postin suhteen.
 Lue lisää:
 Paatero myöntää, että hälytyskellojen olisi pitänyt soida Postin sopimussiirrossa: "Tässä on parannettavaa, inhimillisesti voin sen myöntää"
 Postilakkoon uusi sovintoehdotus, vastaukset keskiviikkoaamuna – Paatero: Postin kanssa pelisääntökeskustelu

Ministeri Paatero postikiistasta: pelisääntökeskustelu Postin kanssa käydään, luottamus ei ole mennyt


Tanska on vienyt kansalaisuuden kahdelta tanskalaisjihadistilta, jotka liittyivät äärijärjestö Isisiin Syyriassa, Tanskan hallitus kertoi tiistaina.
 Tämä tuli mahdolliseksi tuoreella lailla, joka koskee vierastaistelijoita, joilla on kaksoiskansalaisuus. Lain myötä Tanskan hallitus voi viedä vierastaistelijan kansalaisuuden tämän ollessa ulkomailla jopa ilman oikeuden päätöstä, mikä vaadittiin aiemmin.
 Lakia sovellettiin nyt ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun se tuli voimaan lokakuun lopulla.
 Maahanmuuttoministeriö ei kertonut tarkempia tietoja kansalaisuutensa menettäneistä. Tanskalaismedian mukaan toinen heistä on 25-vuotias mies, jolla on ollut sekä Tanskan että Turkin kansalaisuus. Toinen on nuori nainen, josta ei ole lisätietoja.
 Päätöksestä on kuukauden valitusaika.
 Lisää aiheesta:
 Tanska aikoo keskeyttää konsuliavun antamisen tanskalaisille terroristitaistelijoille

Tanska vei kansalaisuuden kahdelta Isisiin liittyneeltä


Summary: Trump uskoo talibanien olevan valmiita tulitaukoon.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on matkustanut vierailulle Afganistaniin, kertoo uutistoimisto Reuters. Matkasta ei ole ilmoitettu etukäteen.
 Trumpin on tarkoitus tavata yhdysvaltalaisia joukkoja kiitospäivän kunniaksi.
 Trump totesi Reutersille, että talibanit haluavat tehdä sopimuksen ja uskoi näiden olevan valmiita tulitaukoon.

Trump yllätysvierailulle Afganistaniin – tapaa Yhdysvaltain joukkoja kiitospäivän kunniaksi


Summary: Instagram tökkii myös Suomessa. Facebook-ongelmistakin on raportoitu.

Kuvanjakopalvelu Instagramissa näyttää olevan ongelmia eri puolilla maailmaa, kertoo  The Independent . Lehden mukaan asiasta kärsivät erityisesti amerikkalaiset, koska tänään on suuri perhejuhla eli kiitospäivä. Iloiset ryhmäkuvat jäävät siis jakamatta.
 Independent kertoo, että ongelmista on raportoitu eri puolilla maailmaa. Pulmat kuitenkin vaihtelevat: joillakin Insta saattaa toimia normaalisti ja joillakin osittain. Suomessa on kohdattu ainakin sellainen ongelma, että palvelu ei päivity.
 Jotkut ovat raportoineet myös Instagramin omistajan eli Facebookin ongelmista. Independent ei yksilöi, missä päin maailmaa palvelu tökkii.

Instragram nurin – rapakon takana jäävät kiitospäiväkuvat postaamatta


Summary: Onnettomuuden syytä ei vielä tiedetä. Liikenne ruuhkautuu.

Tampereen Rantatunnelissa on sattunut onnettomuus torstaina illansuussa. Kolari haittaa liikennettä Ylöjärven suuntaan. Liikenne ruuhkautuu pahoin.
 Tunnelissa on sattunut kuuden auton peräänajo. Liikenne ohjataan varareitille.
 Tunnelin toinen kaista on suljettu liikenteeltä. Tunneli on suljettu liikenteeltä.
 Hälytys tuli kello 15.59 eli iltapäiväruuhkan aikaan. Paikalle on lähtenyt hälytyksen mukaan 11 hälytysyksikköä.
 Myös Tampereen läntisellä kehätiellä on sattunut torstaina iltapäivällä kolari.
 Tätä juttua päivitetään.

Tampereen Rantatunnelissa kuuden auton peräänajo, tunneli suljettiin


Summary: Kantelut koskevat ministeri Paateron toimintaa Postin työriitaan ja omistajaohjaukseen liittyen. Oikeuskanslerinvirasto päättää pian, ryhtyykö se toimiin asiassa.

Oikeuskanslerinvirasto on saanut neljä kantelua omistajaohjausministeri  Sirpa Paaterosta  (sd.).
 Kantelijat pyytävät oikeuskanslerinvirastoa esimerkiksi selvittämään, ylittikö ministeri toimivaltuutensa  Postin lakkoon liittyvässä toiminnassa .
 – Lisäksi pyydetään selvitystä joistakin ministerin julkisuudessa olleista lausunnoista ja siitä, onko ministeri puuttunut epäasiallisesti työtaisteluun, kertoo vanhempi oikeuskanslerinsihteeri  Minna Ruuskanen .
 Ministeri Paateron kantelut ovat parhaillaan Ruuskasen työpöydällä. Ruuskanen on alustavasti katsonut kantelut.
 – Huomenna tai ensi viikon alussa on tarkoitus tehdä arvio siitä, ryhdytäänkö toimiin kanteluiden perusteella eli pyydämmekö näistä kanteluista selvitystä ministeri Paaterolta, Ruuskanen sanoo.
 Ministeri Paatero on ollut Postin lakon vuoksi runsaasti julkisuudessa viime päivinä ja viikkoina.  Ministerin lausuntoja ja niiden ristiriitaisuuksia on ihmetelty tiedotusvälineissä.
 Kantelut ministeristä ovat tulleet oikeuskanslerinvirastoon viime- ja toissaviikolla.
 Postin lakolla saattaa olla vaikutusta myös siihen, onko virastoon tulossa lisää kanteluita.
 – Voi hyvin olla, että osa kanteluista on ehkä juuttunut postiin, Ruuskanen pohtii.
 Oikeuskanslerille voi kuka tahansa jättää kantelun.
 Kantelun syynä voi olla epäily, että virkamies tai esimerkiksi ministeri olisi menetellyt virheellisesti tai jättänyt velvollisuutensa täyttämättä.
 Pääministeri Antti Rinteestä ei ole tullut kanteluita Postin lakkoon liittyen.
 Ratkaisu Postin kiistassa syntyi eilen keskiviikkona, jonka seurauksena Postin lakko ja tukilakot päättyivät.
 Lue myös:
 Analyysi: Postin riita ratkesi, mutta edessä on jälkipyykki – Rinteen ja Paateron tarinat kohun eri vaiheista eivät kaikilta osin täsmää
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"
 Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan

Sirpa Paaterosta neljä kantelua oikeuskanslerille, ylittikö toimivaltuutensa Postin kiistassa? – "Osa kanteluista ehkä juuttunut postiin"


Summary: Miehet ampuivat auton ikkunasta rusakoita, metsäkauriita ja valkohäntäpeuroja sokaistuaan ne ensin valonheittimillä.

Pohjanmaan käräjäoikeus on tuominnut kolme miestä 4–9 kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin Pietarsaaren seudulla tapahtuneesta laajasta salametsästyksestä. Lisäksi he joutuvat maksamaan yhteensä useiden tuhansien eurojen korvaukset.
 Kaksi miestä tuomittiin törkeistä metsästysrikoksista ja luonnonsuojelurikoksesta sekä ampuma-aserikoksesta, toinen heistä oli tekohetkellä alaikäinen. Alaikäisenä tuomittu sai 6 kuukautta ehdollista, toinen 9 kuukautta ehdollista.
 Kolmas miehistä sai metsästysrikoksesta 4 kuukautta ehdollista. Kaksi miehistä tuomittiin myös menettämään teoissa käytetyt pienoiskiväärit.
 Kaikille miehille langetettiin myös useiden vuosien mittaiset metsästyskiellot. Yhden metsästyskielto kestää kolme vuotta, kahden muun viisi vuotta.
 Pelkästään rauhoitettujen kalalokkien ampumisesta kahdelle miehistä lankeaa yli 2 000 euron korvaukset. Rusakosta korvaussumma on 100 euroa, metsäkauriista 300 ja valkohäntäpeurasta 600 euroa.
 Kissojen ampumisen syytteet vanhenivat
 Syyttäjä vaati miehille 6–10 kuukauden ehdollisia vankeusrangaistuksia ja sakkoja. Kaikkiaan syytekohtia oli kahdeksan, mutta osa niistä oli vanhentunut.
 Miehet myönsivät teot pääosin. Törkeästä metsästysrikoksesta syytetyt miehet he kiistivät teon törkeyden. Myös ammuttujen eläinten määrästä ja korvauksista syyttäjä ja puolustus olivat eri mieltä.
 Pietarsaaren seudulta olevat miehet ampuivat autosta pienoiskiväärillä metsäkauriita, rusakkoja ja valkohäntäpeuroja. Osa ampumisista tapahtui lajien rauhoitusaikana.
 Miehet ovat myöntäneet myös ampuneensa turkistarhoilla sadoittain kissoja samalla lailla valoja hyväksi käyttäen, mutta näiltä osin syyteoikeus oli vanhentunut.
 Ainakin osaan ampumisista oli tarhanomistajan lupa.
 Miehet ampuivat satoja kissoja ja auton ikkunasta metsäneläimiä – "Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta"
 Pohjanmaan käräjäoikeudessa on syytettynä kolme miestä. Sari Vähäsarja / Yle
 Ampumiset tapahtuivat autosta yleensä öisillä ajeluilla. Kun näkyviin tuli eläin, se sokaistiin valonheittimillä tai muilla kirkkailla valoilla ja ammuttiin.
 – Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta, luonnehti aluesyyttäjä Marina Ek-Bäck asian käsittelyssä Pietarsaaressa pari viikkoa sitten.
 Miehet ottivat osan eläimistä mukaan, mutta jättivät osan luontoon tarkistamatta, miten niille kävi. He myönsivät tutkinnassa myös haavoittaneensa eläimiä ja ampuneensa välillä ohi.
 Puolustuksen mukaan kyse ei ollut suunnitellusta metsästyksestä.
 – Suunnitelmallista metsästystä on se, että eläintä jahdataan ja ammutaan. Tämä on ollut nuorten miesten ajattelematonta toimintaa, luvalla sanoen äärimmäisen tyhmiä päähänpistoja, sanoi asianajaja Anne Mäkelä käräjäoikeuden käsittelyssä.
 Salametsästys tapahtui vuosina 2016–2017. Kuukausia jatkuneen salametsästyksen arvioidaan vaikuttaneen seudun eläinkantoihin. Alunperin epäiltyjä oli enemmänkin, mutta syytteet luettiin lopulta kolmelle Pietarsaaren seudulta kotoisin olevalle miehelle.
 Lue myös:
 Poikkeuksellisesta metsästysrikoksesta luetaan tuomiot tänään: lähes tuhat kissaa ja kymmeniä metsäneläimiä kuoli miesten luoteihin
 Turkistiloilla ammutut lähes tuhat kissaa hämmästyttävät: "Kuulostaa silmittömältä räiskimiseltä"
 Kymmeniä eläimiä salametsästettiin auton ikkunasta – metsästysseurat voivat hakea korvauksia
 "Poikkeuksellista ja järjetöntä" – eläinten huviammuskelu auton ikkunasta saa täystyrmäyksen
 Viiden nuoren epäillään ampuneen kymmeniä eläimiä auton ikkunasta Pietarsaaressa

Kymmeniä metsäneläimiä ampuneille miehille ehdollista vankeutta ja pitkät metsästyskiellot – kauriista, rusakoista ja kalalokeista myös iso lasku


Summary: Tutkimusten perusteella työhön liittyvä innostus näyttää vaikuttavan mm. työpaikan säilymiseen ja työuran pituuteen.

Työpaikoilla on keinoja, joilla työntekijöiden hyvinvointia voi parantaa. Jaksamista tukee ilmapiiri, jossa sekä työn vaatimukset että voimavarat huomioidaan ja yksilön työkyvyn vaihtelu hyväksytään, kertoo Työterveyslaitos (TTL) tiedotteessaan.
 Työterveyslaitoksen mukaan mielenterveysongelmien kustannukset ovat Suomessa jo 5,3 prosenttia bruttokansantuotteesta. Osuus on kasvanut viime vuosina ja on EU-alueen korkeimpia.
 Mielenterveysongelma onkin merkittävin lyhyttä työuraa ennustava tekijä.
 – Mielenterveyssyistä menetämme jopa 17 miljoonaa työpäivää vuositasolla. Luvussa ei vielä edes ole mukana työpaikoille piiloon jäävä menetys, joka ilmenee esimerkiksi lyhyinä, alle yhdeksän päivän mittaisina poissaoloina, heikentyneenä työkykynä, matalana työtehona, huonona työilmapiirinä ja osaamisen rapistumisena, sanoo TTL:n pääjohtaja Antti Koivula tiedotteessa.
 Tukemalla työhyvinvointia on mahdollista ehkäistä mielenterveysongelmia ja tukea työllisyysastetta, TTL muistuttaa.
 – Hyvinvoinnin edistäminen työssä on sekä epäkohtiin puuttumista että potentiaalien ja vahvuuksien tunnistamista, TTL:n tutkimusprofessori Jari Hakanen kuvaa.
 Esimiehen toiminta vaikuttaa työntekijän mielenterveyteen
 Esimiehen tapa toimia, asenne ja puhetapa vaikuttavat työntekijöiden hyvinvointiin. Tuekseen esimies tarvitsee organisaation johtamiskäytäntöjä, ohjeistuksia ja ylemmän johdon tuen mielenterveyttä edistävälle toimintatavalle.
 – Mielenterveyttä tukee johtaminen, jossa palkitaan suhteessa ponnisteluun, tuetaan työn hallinnan tunnetta ja kohdellaan työntekijöitä oikeudenmukaisesti ja tasapuolisesti, erityisasiantuntija Pauliina Mattila-Holappa TTL:stä kertoo.
 Tärkeää on myös tunnistaa riskitekijöitä, koska niiden vähentäminen edistää terveyttä ja työkykyä.
 Työn imua tuntevat tuottavat enemmän ja sitoutuvat syvemmin
 Tutkimusten perusteella työn imu, eli työhön liittyvä innostus ja ilo, näyttää vaikuttavan työpaikan säilymiseen, työllistettävyyteen, toimeentuloon, uralla etenemiseen sekä työurien pituuteen. Verrattuna uupuneeseen tai stressaantuneeseen työntekijään, toistuvasti työn imua tunteva työntekijä voi paremmin sekä mieleltään että fyysisesti.
 – Työpaikalle työn imua tuntevat työntekijät tarkoittavat lisää tuottavuutta, vähemmän työtapaturmia, innovatiivisuutta, sitoutumista ja lojaalisuutta sekä aktiivista sopeutumista muutoksiin. Näin ollen samat voimavaralähtöiset keinot edistävät sekä työhyvinvointia ja mielenterveyttä että hyvää liiketoimintaa, Jari Hakanen kertoo.
 TTL julkaisee alkuvuodesta Hyvän mielen työpaikka: työkalupakki esimiehille -verkkosivuston, jota on kehitetty yhdessä esimiesten ja mielenterveyden kokemusasiantuntijoiden kanssa. Sivusto vastaa esimiesten yleisimpiin kysymyksiin mielenterveyden tukemisesta työssä.

Työhyvinvointi ennustaa yleistä mielenterveyttä – Nyt mielenterveysongelmien vuoksi menetetään 17 miljoonaa työpäivää vuodessa


Summary: Viime viikon kyselytunnilla pääministeri Antti Rinne ilmoitti, että hallitus esti viime kesänä 9 000 postilaisen siirtämisen halvempaan työehtosopimukseen.

Postin työehtokiistaan saatiin sopu keskiviikkona, mutta se ei tarkoita puheen loppumista aiheesta eduskunnassa.
 Kiistan jälkeen katseet ovat kohdistuneet demariministereihin. Julkisuudessa on arvuuteltu sitä, mitä kukin on tiennyt missäkin vaiheessa.
 Oppositio hiillostanee etenkin pääministeri  Antti Rinnettä  (sd.) ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateroa  (sd.), tiesivätkö he jo kesällä 700 pakettilajittelijan siirtämisestä Postin tytäryhtiöön.
 Postin tytäryhtiö Posti Palvelut Oy on käyttänyt Medialiiton työehtosopimusta, jota varsinkin työntekijöitä edustava Posti ja logistiikka-alan unioni PAU pitää halvempana verrattuna sen omaan sopimukseen.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kysyikin blogissaan maanantaina, mitä Postin hallituksen puheenjohtaja  Markku Pohjola  on ennen toteutunutta liikkeenluovutusta kertonut ministereille.
 Orpo kummasteli blogissaan myös, antoivatko ministerit Postin johdon suunnitelmille tuen ja miksi se mahdollisesti vedettiin myöhemmin pois?
 Toinen suuri oppositiopuolue perussuomalaiset on myös arvostellut hallituksen toimintaa Postin työehtokiistassa. Puolue haluaisi, että Rinne tekisi asiasta pääministerin ilmoituksen.
 Lue lisää:
 Oppositio tylyttää hallitusta lakkopuheista – "Viimeisen parin kuukauden aikana tarinat ovat muuttuneet pahimmillaan muutaman tunnin välein"
 Postilakko päättyy, oppositio vaatii demariministereitä tilille Posti-jupakasta: "Vaikuttaa vähintäänkin sekavalta"
 Rinne eduskunnassa: Posti halusi siirtää 9 000 työntekijäänsä uuteen työehtosopimukseen, hallitus torppasi aikeet

Yle seuraa: Nouseeko Posti jälleen kyselytunnin keskeisimmäksi aiheeksi? Katso suorana kello 16


Summary: 360-kameroilla voit seurata 70 lehmän ja vasikoiden arkea yötä päivää tiistaihin saakka.

Maidosta, maitotuotteista ja toisaalta maidontuottajien talousvaikeuksista on keskusteltu viime aikoina paljon. Yle näyttää nyt, millaista on arki tavallisessa suomalaisessa navetassa.
 Yle lähettää tässä jutussa suoraa kuvaa navetasta torstaista 28. marraskuuta seuraavan viikon tiistaihin saakka. Käytössä on kaksi 360 astetta kuvaavaa kameraa, joiden kuvakulmaa voi itse säädellä. Lisäksi kolmas striimi näyttää lypsyrobotin toimintaa. Suoraa kuvaa näet alempana tässä jutussa.
 Kamerat ovat  Markus Heikkisen  Mustola-nimisen tilan navetassa. Navetta on Kainuun Puolangalla, samalla vaaralla Paljakan laskettelukeskuksen kanssa. Vuonna 2012 valmistuneessa navetassa on yli 70 lehmää, eli tila on noin kaksi kertaa nykyistä keskiarvoa suurempi.
 Yle on vienyt paikalle kuvaustekniikkaa, mutta muuten navetassa näyttää samalta kuin silloin kun Yle kävi tutustumassa siihen ensi kerran kuvauspaikkaa etsiessään. Myös navetan toiminta on kuvausaikana samaa kuin muutenkin arkisin.
 Näet siis lähetyksessä, mitä lehmät tekevät pitkin päivää ja yötä, kuinka lypsyrobotti toimii, miten lehmiä ruokitaan. Näet, kuinka automaattinen rapsutuskone aiheuttaa päivittäin jonoutumista, kun lehmät käyttävät sitä arvojärjestyksessä. Lisäksi odotamme Lana ja Lupaus-nimisten lehmien poikivan striimauksen aikana. Poikivat lehmät ovat holstein-rotua ja hyvin samannäköisiä. Lana on hieman vaaleampiselkäinen, Lupauksella selässä on mustaa enemmän.
 Jos sinulla herää kysymyksiä lehmistä tai maidosta, voit kysyä niitä artikkelin lopusta löytyvällä lomakkeella.
 Huomautus: navetan tapahtumat näytetään suorana, joten esimerkiksi synnytys saattaa olla liian voimakasta materiaalia kaikkein herkimmille.
 360-lähetys vasikkalasta
 360-lähetys navetasta
 Lypsyrobotti
 Lypsyrobottia kuvaava kamera on hetken poissa käytöstä. Lähetys alkaa teknisten ongelmien selvittyä.
 Markus Heikkinen on nyt 30-vuotias. Hän siirtyi isännäksi 21-vuotiaana, kun kotitilan vanha navetta paloi 2011. Palon jälkeen tilalle rakennettiin nykyinen navetta. Heikkinen on jo viides saman suvun isäntä Mustolassa.
 Mustolan maitotilalla työskentelee 1–2 ulkopuolista työntekijää sekä robotteja, jotka hoitavat lypsyn, ruokinnan ja lannanpoiston. Työn luonne on muuttunut sukupolvessa raskaasta fyysisestä työstä tietotyöpainotteiseksi. Ulkopuolisten työntekijöiden ansiosta Heikkinen ehtii harrastamaan maastopyöräilyä, moottorikelkkailua, laskettelua ja matkustamista.
 Tilalla on valmiina suunnitelmat investoida toiseen lypsyrobottiin ja lehmiin, eli käytännössä kaksinkertaistaa lehmämäärä. Kannattavuus on kuitenkin nyt niin heikko, ettei suunnitelmia laiteta käytäntöön ennen tilanteen selviämistä.
 Onko Heikkisen tila iso vai pieni?
 Vaikka Heikkisen navetta on iso, puolankalaiseksi navetaksi se on keskikokoinen, sanoo asiantuntija Minna Tanner Pro Agria Itä-Suomesta.
 – Tämä on Kainuun maitopitäjä ja valtakunnallisestikin maidontuotanto on merkittävää.
 Tilan kokoluokka on kuitenkin nopeasti painumassa keskiarvoon – uudet suomalaiset navetat ovat samankokoisia tai suurempia. Keskimääräisen maitotilan eläinmäärät ja viljelyala ovat reilusti kaksinkertaistuneet 2000-luvulla.
 Tanner arvioi, että jos nykyaikaisen navetan perustaisi alusta alkaen, investointi voisi olla noin 3 miljoonaa euroa. Noin miljoona euroa maksavan navetan lisäksi rahaa tarvittaisiin eläimiin, peltoon, koneistukseen ja infrastruktuuriin – mutta niiden hinta riippuu niin monesta tekijästä, ettei tarkkaa hintaa voi yleisellä tasolla laskea.
 Kainuussa on nyt jo neljä navettaa, joissa on yli 250 lehmää. Koko Suomessa näin suuria navetoita on Maataloustuottajien keskusliiton arvion mukaan noin 30. Suomen suurimmissa navetoissa on yli  600 lehmää .
 Maitotilojen talous kuralla jo pitkään
 Maitotilojen kannattavuus on ollut  heikkoa  koko 2000-luvun. Tilojen määrä on pienentynyt rajusti – kun vuonna 2000 maitotiloja oli lähes 20 000, tämän vuoden elokuussa niitä oli enää alle 6000.
 Kuitenkin jäljelle jääneiden tilojen  keskikoko  on noussut niin, että maidontuotannon  kokonaismäärä  (Luonnonvarakeskus) ei ole juuri laskenut. Maitoa tuotetaan Suomessa lähes 2,3 miljardia litraa vuosittain. Se on noin 2 prosenttia koko EU:n maidontuotannosta.
 2014 talous heikkeni erityisen nopeasti. Syynä oli tilojen ulkopuoliset muutokset maitomarkkinoilla: Venäjän valtasi Krimin vuonna 2014, ja sitä seuranneista pakotteista ja  vastapakotteista  aiheutui raju idänkaupan lasku, joka iski voimakkaasti juuri  maitotuotteiden vientiin . Neljännes maitotuoteviennistä hävisi. Lisäksi vuonna 2015  maitokiintiöt poistuivat  koko EU-alueelta, mistä seurasi tuotannon nousu ja hintojen lasku.
 Yllä olevassa grafiikassa näkyy, miten maitotilojen keskimääräinen eläinmäärä ja peltoala kääntyisi laskuun vuoden 2019 ennusteessa. Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Arto Latukka  kuitenkin sanoo, että lopullinen vuoden 2019 tilakoko selviää vasta vuoden 2020 marraskuussa. Hän ei usko, että tilakokoon kasvu pysähtyy.
 Maataloustuottajien keskusliiton maitoasiamies  Marjukka Manninen  kertoo, että mikäli notkahdus on todellinen, siihen on useita syitä. Heikon tuottajahinnan lisäksi muun muassa rahoituksen tiukentuminen heikentää investointihaluja. Lisäksi vanhojen viljelijöiden luopumistuen päättyminen lisäsi sukupolvenvaihdoksia vielä voimassa ollessaan.
 Suurin syy hänestä on näkymien sumuisuus, koska investoinnit tehdään kymmeniksi vuosiksi.
 – EU:n yhteinen maatalouspolitiikka on uudistuksen alla, joten ei tiedetä tarkkaan maatalouspolitiikan sisältöä seuraaviksi vuosiksi. Se vähentää nyt investointihalukkuutta.
 Huolimatta koon kasvusta keskimääräisen maitotilan talous ei ole juuri kohentunut, pikemminkin päinvastoin. Yrittäjävoitto on sukeltanut yhä syvemmälle pakkasen puolelle.
 Jotta yrittäjävoittoa jäisi, tulisi tilan saada kolme talousasiaa kuntoon. Ensinnäkin kustannukset pitää saada peitettyä, toiseksi viljelijän tulisi saada tehdylle työtunnille palkka ja kolmanneksi tilaan sitoutuneelle pääomalle korkoa.
 **Lue lisää:  ** Näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita: Maitolasit häviävät ruokapöydistä, juustoa popsitaan enemmän kuin koskaan

Tiedätkö, mitä navetassa oikeasti tapahtuu? Seuraa tästä 360-lähetystä suoraan suomalaiselta lypsytilalta


Summary: Rajavartijana työskennellyt Veikko Salkio ja hänen työkaverinsa siepattiin kaksi päivää ennen sodan alkamista Neuvostoliittoon.

Talvisodan ensimmäisen suomalaisen sotavangin tarina julkaistaan kirjana 50 vuotta muistelmien syntymisen jälkeen.
 Ruokolahdella syntynyt  Veikko Salkio  kirjoitti muistelmansa sotavankeudesta jo 1970-luvulla, mutta vasta nyt ne julkaistaan kirjana. Teoksen  Pummangista Grjazovetsiin – Muistelmat talvisodan vankeudesta  on toimittanut  Pertti Hyttinen  ja sen julkaisee Kustannusosuuskunta Länsirannikko.
 Veikko Salkio joutui kahden rajavartijatoverinsa kanssa neuvostoliittolaisten sieppaamaksi Kalastajasaarennon Pummangissa marraskuussa 1939, kaksi päivää ennen sodan alkamista.
 Kolmikko päätyi Murmanskin kautta Grjazovetsin vankileirille, noin 400 kilometriä Moskovasta koilliseen. Kaappauksen sanotaan olleen  Mainilan laukausten kaltainen provokaatio , jolla Neuvostoliitto yritti oikeuttaa hyökkäyksen Suomeen.
 Vapauteen miehet pääsivät huhtikuussa 1940.
 Sopiva julkaisuajankohta
 Kustannusyhtiö katsoi, että ajankohta kirjan julkaisuun on sopiva juuri nyt, kun lauantaina talvisodan syttymisestä tulee kuluneeksi 80 vuotta. Teoksesta on otettu 500 kappaleen painos.
 – Toimittaja Pertti Hyttinen on työstänyt kirjaa useita vuosia. Aineiston kokoamisessa on ollut melkoinen urakka, kertoo Kustannusosuuskunta Länsirannikon hallituksen jäsen  Elvi Löhönen .
 Teos sisältää myös useita kirjeitä, joita Salkio sai pian vapautumisensa jälkeen ystäviltään ja työtovereiltaan.
 Veikko Salkio teki myöhemmin elämäntyönsä luonnonsuojelun parissa ja Kokkolaan perustamassaan luonnontieteellisessä museo Kiepissä. Hän kuoli 94-vuotiaana vuonna 2016.

Talvisodan ensimmäisen sotavangin traaginen tarina kirjaksi – Veikko Salkion muistelmat syntyivät jo 70-luvulla, matka kansiin kesti 50 vuotta


Summary: Väitöskirjatutkija ounastelee, että hoitoon hakeutuu jatkossa yhä enemmän ihmisiä tihentyneen yövirtsaamisen eli nokturian vuoksi.

Tihentynyt yövirtsaaminen eli nokturia voi johtaa ennenaikaiseen kuolemaan, selviää tuoreesta väitöstutkimuksesta. Yövirtsaaminen yleistyy voimakkaasti 60 ikävuoden jälkeen.
 Valtaosa tulee hyvin toimeen oireen kanssa, mutta osalle yöllinen pissahätä kuitenkin aiheuttaa merkittävää haittaa. Useampaan yölliseen wc-käyntiin liittyy lievästi kohonnut riski kaatumisille, murtumille ja ennenaikaiselle kuolemalle.
 Väitöskirjan havainnot antavat olettaa, että nokturian vuoksi hoitoon hakeutuvien potilaiden tulee jatkossa kasvamaan. Päijät-Hämeen keskussairaalassa erikoislääkärinä työskentelevän  Jori Pesosen  väitöskirja tarkistetaan viikon kuluttua Tampereen yliopistossa.
 Väitöskirja on luettavissa Tampereen yliopisto  tietokannasta .

Väitös: Tihentynyt yövirtsaaminen on yhteydessä kaatumisiin, murtumiin ja jopa ennenaikaisiin kuolemiin


Summary: Ensi vuoden alussa alkavat uudistustyöt jatkuvat vuoteen 2021 saakka.

Yksi Helsingin tunnetuimmista rakennuksista, hotelli Torni, suljetaan ennen joulua mittavan peruskorjauksen vuoksi.
 Lähes 70 metriä korkean, 13-kerroksisen hotellin huoneiden sekä aula- ja ravintolatilojen uudistamistyöt alkavat ensi vuoden alussa.
 Maaliskuussa 1931 käyttöön otetun rakennuksen ikkunat, ovet, valaistus, putkistot ja ilmastointi peruskorjataan. Tornin julkisivu jätetään valaistusta lukuun ottamatta ennalleen.
 1920-luvun amerikkalaisista pilvenpiirtäjistä inspiraatiota saaneet arkkitehtiveljekset Jung & Jung suunnittelivat aikoinaan Tornin, jonka vastaanotto kaupunkilaisten keskuudessa oli ristiriitainen. Helsingin keskustaan kohonnut jyhkeän korkea rakennus ei miellyttänyt kaikkia.
 Tornin monipuolisen historian aikana rakennuksessa piti päämajaansa esimerkiksi Neuvostoliiton valvontakomissio viime sotien jälkeen aina vuoteen 1947 saakka.
 Tornin hotelli sulkee ovensa 16. joulukuuta ja rakennuksessa toimivat ravintolat puolestaan 20. joulukuuta.
 Peruskorjattu Torni avaa ovensa jälleen vuonna 2021. Tornin kiinteistön omistaa keskinäinen työeläkevakuutusyhtiö Varma.

Historiallinen hotelli Torni sulkee ovensa peruskorjauksen ajaksi – vain julkisivu jää ennalleen


Summary: Lokakuussa yöpymisten määrä Lapin majoitusliikkeissä jälleen lisääntyi, kun vielä syyskuussa kasvu tyrehtyi nollaan.

Lapin matkailu palasi lokakuussa kasvu-uralle. Yöpymiset lappilaisissa majoitusliikkeissä kasvoivat lokakuussa kymmenen prosenttia vuoden takaiseen verrattuna, kertoo Tilastokeskus.  Syyskuussa rekisteröityjen yöpymisten kasvu jäi nollaan  eli oli samoissa lukemissa kuin vuotta aiemmin.
 Lokakuussa Lapissa vieraili etenkin kotimaisia matkailijoita. Heidän yöpymisiään oli vajaat 14 prosenttia vuodentakaista enemmän. Yöpymisistä 70 prosenttia oli kotimaisten matkailijoiden. Ulkomaalaisten yöpymisissä oli vajaan kolmen prosentin nousu.
 Inarissa ja Sallassa yöpymiset harppasivat eniten, peräti viidenneksen. Rovaniemellä kasvu jäi viiteen prosenttiin, mutta siellä rekisteröityjä yöpymisiä oli eniten. Lokakuussa Lapin majoitusliikkeissä kirjattiin kaikkiaan runsaat 113 000 yöpymistä.
 Yli 2,4 miljoonaa yöpymistä Lapissa
 Kun lasketaan yhteen tammi–lokakuun yöpymiset, luvuksi saadaan runsaat 2,4 miljoonaa. Se on neljä prosenttia enemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna.
 Lukujen perusteella suomalaiset ovat vierailleet Lapissa tähän mennessä hieman enemmän kuin ulkomaalaiset, sillä kotimaisten yöpymisiä on 1,3 miljoonaa ja ulkomaisten 1,1 miljoonaa.
 Ulkomailta eniten Lapissa on käyty Saksasta, Ranskasta ja Isosta-Britanniasta.
 Lapin isoimmat matkailukeskukset yöpymisten määrällä mitattuna ovat Rovaniemi (538 000 yöpymistä), Kittilä (402 000), Inari (362 000) ja Kolari (262 000).
 Lapissa kirjattiin runsaat 12 prosenttia kaikista Suomen yöpymisistä. Koko maassa rekisteröityjä yöpymisiä oli tammi–lokakuussa 19,7 miljoonaa. Nousua vuodentakaisesta on neljä prosenttia.
 Uusi ennätys taas?
 Jos marras- ja joulukuun matkailijamäärissä ei tapahdu notkahdusta, on hyvin mahdollista, että aiempi ennätys eli kolme miljoonaa rekisteröityä yöpymistä menee jälleen rikki tänä vuonna.
 Kolmen miljoonan yöpymisen raja ylittyy, vaikka loppuvuoden majoitusmäärät eivät kasvaisi lainkaan, vaan pysyisivät viime vuoden tasolla. Viime marras–joulukuussa rekisteröityjä yöpymisiä oli Lapissa yhteensä 661 000.
 Edellinen ennätys yöpymisissä tehtiin viime vuonna Lapissa.
 Luvut ovat Tilastokeskuksen ennakkotietoja. Ne eivät kuvaa täysin kattavasti kaikkia matkailijoita, sillä mukana ei ole esimerkiksi moni mökkejä tai Airbnb-verkkopalvelujen majoituskohteita.

Matkailu pomppasi takaisin kasvu-uralle Lapissa: Uusi ennätys tulossa taas?


Summary: Kymmeniä ihmisiä kuoli toukokuussa kun Merenneito-turistialus upposi Tonavaan kolaroituaan isomman aluksen kanssa.

Unkarissa on nostettu syytteitä toukokuun laivaturmaan osallisen jokiristeilyaluksen kapteenille.
 Hableány- eli Merenneito-alus upposi Tonavaan 29. toukokuuta Budapestissa kolaroituaan suuremman jokiristeilyaluksen kanssa ja 27 ihmistä kuoli.
 Alus upposi noin puolessa minuutissa. Turmalaivan kyydissä oli pääosin eteläkorealaisia turisteja.
 Syyttäjien mukaan 64-vuotias ukrainalainen Viking Sigyn -aluksen kapteeni toimi vesiliikenteessä huolimattomasti ja syyllistyi täten useiden hengen vaatineeseen virkavirheeseen. Lisäksi kaikkiaan 35 syytekohdassa hänen katsotaan epäonnistuneen avunannossa.
 Budapestissä pidettiin lokakuussa muistoperformanssi Tonava-joella veneonnettomuudessa kuolleiden muistolle. Zoltan Balogh / EPA
 Syyttäjien mukaan kapteeni ei keskittynyt käsillä olevaan tehtävään ja antoi huomionsa laivan ohjaamisesta herpaantua useiden minuuttien ajaksi. Tämän lisäksi kapteenin sanotaan epäonnistuneen turvallisen välimatkan pitämisessä. Hän ei myöskään syyttäjien mukaan lähettänyt asiaan kuuluvia ääni- ja radiomerkkejä törmäystilanteessa.
 Jokilaivan kapteeni on kiistänyt aiheuttaneensa onnettomuuden ja sanonut olevansa pahoillaan siitä, ettei pystynyt estämään turmaa.
 Kapteenille esitetään yhdeksän vuoden vankilatuomiota ja samanmittaista vesikulkuneuvon ajokieltoa, mikäli hän myöntää syyllisyytensä esikuulustelussa ennen oikeudenkäyntiä.
 Lue myös :
 Unkarin laivaturman 27. uhri löytyi yli 50 kilometrin päästä onnettomuuspaikasta
 Tonavaan uponnut turistilaivaa nostettiin pintaan Budapestissa

Ukrainalaiskapteenille syytteet Budapestin tuhoisasta laivaturmasta


Helsingin poliisilaitos ei aloita esitutkintaa 1980–1990-luvulla esitetyistä tv-sarjoista, joista poliisi sai useita tutkintapyyntöjä.
 Poliisi on arvioinut tutkintapyynnöt kiihottamisena kansanryhmää vastaan, mutta katsoo, ettei ole syytä epäillä rikosta.
 Uutinen päivittyy.

Poliisi ei aloita esitutkintaa 1980–1990-lukujen tv-sarjoista – tutkintapyyntöjä tuli marraskuun aikana useita


Summary: Eläköitynyt tuomari ruotii harvinaisen suoraan eliitin rahavaltaa ja kärjistyvää vastakkainasettelua.

Laamanni  Teuri Brunila  ei malta levätä eläkkeelläkään. Brunila kurkottaa myös oikeussalien ulkopuoliseen maailmaan kirjassaan  Tuomari, joka halusi sovitella .
 Sovittelufoorumin entinen puheenjohtaja käy käsiksi tulikuumaan teemaan: kärjistyvään vastakkainasetteluun ja äärioikeiston kannatuksen nousuun.
 Brunilaa naurattaa, kun häntä kutsuu "Paraisten partaradikaaliksi", mutta poikkeuksellisen suoraa tuomarin tykitys on.
 Brunila löylyttää EU:ta ja osoittaa sormella unionin perussopimusta markkinauskosta. Perussopimusta olisi rukattava tai pantava sen tulkinta uuteen uskoon.
 – Lisääntyvä vastakkainasettelu kumpuaa osin EU:n markkinafundamentalismista ja unionin perussopimuksesta, Brunila lataa.
 Eturistiriitoja lietsovat heikommin pärjäävissä kunnissa niukat eläkkeet, työpaikkojen ja nuorten pako kaupunkikeskuksiin, huononevat palvelut ja palvelujen lisääntyvä digitalisointi.
 – Rahat menevät lähinnä kasvukeskuksiin: Suomessa ainakin Helsinkiin, Tampereelle ja Turkuun. Ero kaupunkikeskusten ja niiden ulkopuolisten alueiden välillä kasvaa. Ja äänet menevät nationalisteille.
 Brunilan mukaan EU rakentuu taloususkonnon varaan.
 – Kilpailu on vapaa. Kun saadaan vielä työvoima vapaaksi, markkinafundamentalisteilla on täydellinen vapaus. Mutta ei meillä muilla!
 Teuri Brunila  Dani Branthin / Yle eläkkeelle jäänyt kriminaalipolitiikan vaikuttaja sekä sovittelun ja korjaavan oikeuden 82-vuotias asiantuntija aloitti työskentelyn Turun hovioikeudessa vuonna 1966 hovioikeudenneuvos vuonna 1976 1980-luvulla viisi vuotta Lounais-Suomen ja Ahvenanmaan maaoikeustuomarina Turun käräjäoikeuden laamanni eli päällikkötuomari vuodesta 1995 Ylen Laki & Oikeus -ohjelman asiantuntija 2000-luvun alussa Suomen Sadankomitean rauhanpalkinto vuonna 2010 vuonna 2003 perustetun Suomen Sovittelufoorumin aiempi puheenjohtaja
 Wahlroosin maailma
 Teuri Brunila jatkaa analyysiaan  Björn Wahlroosin  "maailman" perkaamisella. Brunila hämmästelee, voiko Wahlroos olla kaikissa kirjojensa teeseissä tosissaan.
 – Wahlroosin maailmassa rikkaat ja köyhät ovat vaihtaneet rooleja. Sosiaaliturvan varassa ja palkkatuloillaan elävät kansalaiset ovat ryhtyneet muka sortamaan vauraita sijoittajia ja pääomatuloillaan rikastuvaa eliittiä.
 Wahlroosin  uusin kirja ilmestyi tänä syksynä .
 Brunila noituu vielä osakeyhtiölakia.
 – Ajatelkaa nyt: Meidän osakeyhtiöidemme tarkoitus on hankkia rahaa osakkeenomistajille. Ei mitään muuta tarkoitusta!
 Tuomari löylyttää saman tien myös viime hallituskauden sote-ratkaisuehdotuksen, jossa terveyspalvelut haluttiin yhtiöittää.
 – Kapitalismi haluaa kilpailuttaa kaiken, jotta päästäisiin käsiksi myös verorahoihin. Verorahojen paljous houkuttaa.
 Tähtäimessä myös uskonnot ja kapitalismi
 Voimistuvan äärioikeiston nousu olisi Teuri Brunilan mukaan torpattava ajoissa. Mutta uhkana ovat myös jyrkät uskonnot.
 – Meillä on kaksi kulttuuria, jotka eivät sovittele: uskonto ja kapitalismi, täräyttää Brunila.
 Esimerkkinä uskontojen käytöstä keppihevosena Brunila pohtii tapausta, joka puhuttaa kiivaasti paraikaa: kansanedustaja  Päivi Räsäsen  (kd.) vanha kirjoitus homoseksuaalisuudesta.
 Valtakunnansyyttäjä on määrännyt esitutkinnan  siitä, loukkaako kirjoitus vähemmistöjen oikeuksia ja onko tekstissä syyllistytty kiihoittamiseen kansanryhmää vastaan.
 Räsänen ei ole itse suostunut poistamaan tekstiään sosiaalisesta mediasta.
 Teuri Brunila sanoo, ettei vanhoja uskonnollisia tekstejä voi käyttää totuutena nykyajassa.
 – Ei Raamattu ole lakikirja, jota voidaan sellaisenaan käyttää. Vaikka joskus näin olisi ollutkin. Tässä tapauksessa nimenomaan Räsänen on se, joka ei sovittele.
 Naisille rauhanpalvelus
 Mutta ei laamanni pelkästään moiti. Brunilalla on ehdotuksia sovittelusta jo päiväkodista alkaen.
 Lisäksi Brunila osallistuu ajankohtaiseen keskusteluun naisten palveluksesta maanpuolustuksessa. Hän ehdottaa naisille rauhanpalvelusta armeijan malliin.
 – Aluksi palvelu voisi olla vapaaehtoinen. Myöhemmin siitä tulisi noin viiden kuukauden mittainen kurssipalvelus koulun päätyttyä. Oppiaineina olisi rauhanaate ja rauhan rakentaminen sekä oikeus ja sovittelu kaikilla elämänaloilla.
 Brunila visioi osaavien sovittelijoiden voivan toimia maailman kriisialueilla: ennemmin tai myöhemmin vaikkapa esimerkiksi Ukrainassa.
 Teuri Brunila on ideoinut naisille rauhanpalveluksen, jossa kouluttaisiin osaavia sovittelijoita kriisistä eroon pyrkiviin maihin.  Ari Mölsä / Yle
 Vaan kuunnellaanko sovittelukonkaria? Kirja ainakin on nyt monen päättäjän postilaatikossa, jos lakko ei ole paketin matkaa kokonaan torpannut.
 Vanhan tuomarin kuuntelijoissa saattaa olla vaikkapa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö , joka on Brunilan entinen alainen hovioikeudesta.
 Brunila hymähtää varsinaissuomalaisittain.
 – Mää lähetin kirjan kaikil puolueitten puheenjohtajil –  Halla-ahollekin .
 Lue lisää:
 “Olin harhapolulla koko virkaurani", eläköitynyt tuomari tunnustaa – Ankarat tuomiot synnyttävät vain katkeruutta
 Keskustele aiheesta torstaina 28.11. kello 18:aan saakka.

Sovittelutuomari Teuri Brunila: Kun markkinavalta ja vastakkainasettelu kasvavat, nationalistit kerryttävät äänipottiaan


Summary: Feldt-Ranta sairasti syöpää.

SDP:n entinen kansanedustaja  Maarit Feldt-Ranta  on kuollut 51-vuotiaana. Hän sairasti syöpää, josta kertoi avoimesti julkisuudessa.
 Feldt-Ranta oli myös puolueensa toinen varapuheenjohtaja. Hänet valittiin eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä vuonna 2007.
 Feldt-Rannan sairaus uusiutui talvella. Hän kertoi blogissaan ja sosiaalisessa mediassa tammikuussa, että on jälleen sairastunut ja että jää sairauslomalle kansanedustajan tehtävästä. Samalla hän kirjoitti, ettei enää pystynyt olemaan ehdolla kevään eduskuntavaaleissa.
 Feldt-Ranta sairastui ensimmäisen kerran syöpään kymmenisen vuotta sitten.

Ex-kansanedustaja Maarit Feldt-Ranta on kuollut


Summary: Saamelaiskäräjävaaleista tehtyjä oikaisuvaatimuksia perusteltiin muun muassa vaaliluettelo- ja postiäänestysongelmilla.

Saamelaiskäräjien hallitus on hylännyt saamelaiskäräjävaalien tuloksesta tehdyt oikaisuvaatimukset.  Saamelaiskäräjät tiedotti asiasta torstaina .
 Syksyn saamelaiskäräjävaaleista  tehtiin neljä oikaisuvaatimusta . Oikaisuvaatimuksissa vaadittiin vaalien tuloksen kumoamista ja uusien vaalien järjestämistä.
 Saamelaiskäräjävaalit toimitettiin pääasiassa postiäänestyksenä 2.–30.9. ja  vaalien tulos  vahvistettiin 2.10. Vaalit toimitetaan joka neljäs vuosi.  Nyt valittu jäsenistö  vuosille 2020–2023 aloittaa toimintansa järjestäytymiskokouksella alkuvuonna 2020.
 Oikaisuvaatimuksissa vedottiin vaaliluettelon ja postiäänestyksen sekavuuteen
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Suomen  saamelaiskäräjälain  mukaan äänioikeutettu henkilö voi tehdä vaaleista Saamelaiskäräjien hallitukselle oikaisuvaatimuksen, jos katsoo, että joko vaalilautakunnan päätös vaalien tuloksen vahvistamisesta tai vaalien toimittamiseen liittyvä muu toimenpide on ollut lainvastainen.
 Jos vaalien tulosta koskeva päätös tai muu toimenpide on ollut lainvastainen ja tämä on vaikuttanut vaalien tulokseen, vaalien tulosta on oikaistava. Jos vaalien tulos ei ole oikaistavissa, vaalit on määrättävä uusittavaksi.
 Tehdyissä oikaisuvaatimuksissa tuotiin esille muun muassa postiäänestyksen tuottamat hankaluudet ja äänestyksen epätasapuolisuus eri puolin Suomea. Oikaisuvaatimuksissa vedottiin myös korkeimman hallinto-oikeuden vaalien alla tekemiin päätöksiin vaaliluettelon suhteen.
 Saamelaiskäräjien hallituksen mukaan kolmessa oikaisuvaatimuksessa ei kuitenkaan esitetty vaalituloksen oikaisemiseksi tai uusien vaalien järjestämiseksi saamelaiskäräjälaissa edellytettyjä perusteita.
 Yhden oikaisuvaatimuksen osalta Saamelaiskäräjien hallitus päätti olla oikaisematta vaalitulosta, sillä vaalien toimittamisessa ei havaittu vaalilautakunnan toimista johtuvaa lainvastaisuutta.
 Hallitus kuitenkin toteaa, että kokonaisuutena arvioiden saamelaisten itsemääräämisoikeus ei toteutunut vaalien yhteydessä.
 – Vaikka oikaisuvaatimusten tekijät ovat osoittaneet vaalien tuloksen vahvistamisen yleisen lainvastaisuuden ja virheellisen vaaliluettelon vaikutuksen vaalitulokseen, he eivät ole pystyneet esittämään suoraa näyttöä siitä, miten lainvastainen vaaliluettelo on vaikuttanut juuri heidän kohdallaan, Saamelaiskäräjien hallitus perustelee.
 Saamelaiskäräjien hallituksen päätökseen voi vielä hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Saamelaiskäräjien ja KHO:n vääntö vaaliluettelon jäsenistä varjosti myös näitä vaaleja
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon hyväksyminen aiheutti sekavuutta myös tämänkertaisissa vaaleissa.
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon kuuluvat henkilöt voivat sekä äänestää, että asettua ehdolle saamelaiskäräjävaaleissa. Vaaliluetteloon hakeutuminen tapahtuu Suomen saamelaiskäräjälakiin sisällytetyn saamelaismääritelmän pohjalta.
 Suomen saamelaismääritelmä Saamelaisella tarkoitetaan henkilöä, joka pitää itseään saamelaisena, edellyttäen: 1) että hän itse tai ainakin yksi hänen vanhemmistaan tai isovanhemmistaan on oppinut saamen kielen ensimmäisenä kielenään; tai 2) että hän on sellaisen henkilön jälkeläinen, joka on merkitty tunturi-, metsä- tai kalastajalappalaiseksi maa-, veronkanto- tai henkikirjassa; taikka 3) että ainakin yksi hänen vanhemmistaan on merkitty tai olisi voitu merkitä äänioikeutetuksi saamelaisvaltuuskunnan tai saamelaiskäräjien vaaleissa. (Laki saamelaiskäräjistä 3§) Äänioikeutetun on myös oltava täyttänyt 18 vuotta viimeistään vaalitoimituksen viimeisenä päivänä sekä Suomen kansalainen tai hänellä on ulkomaan kansalaisena oltava kotikunta Suomessa silloin, kun pyyntö vaaliluetteloon ottamisesta on viimeistään tehtävä (Laki saamelaiskäräjistä 21§). Lähde: Laki saamelaiskäräjistä, Finlex
 Henkilöiden ottamisesta vaaliluetteloon päättää Saamelaiskäräjien vaalilautakunta. Vaaliluetteloon hakeva henkilö voi kuitenkin valittaa vaalilautakunnan päätöksestä Saamelaiskäräjien hallitukselle, ja sen päätöksestä vielä edelleen korkeimmalle hallinto-oikeudelle.  Noin 200 henkilöä valittikin korkeimpaan hallinto-oikeuteen  Saamelaiskäräjien hallituksen päätöksistä olla hyväksymättä heitä syksyn saamelaiskäräjävaalien vaaliluetteloon.
 Korkein hallinto-oikeus ei ole kertonut kaikkien syksyisten ratkaisujensa sisältöä, mutta on julkaissut osan päätöksistään julkisina vuosikirjapäätöksinä. Syyskuussa julkaistulla  vuosikirjapäätöksellään  KHO kumosi Saamelaiskäräjien hallituksen päätöksen ja määräsi valittajan lisättäväksi syksyn vaalien vaaliluetteloon äänioikeutettuna.
 Lokakuussa julkaistulla  vuosikirjapäätöksellään  KHO kumosi Saamelaiskäräjien hallituksen tekemän päätöksen olla ottamatta henkilöä vaaliluetteloon ja palautti asian Saamelaiskäräjien hallitukselle uudelleen käsiteltäväksi.
 Vesa Toppari / Yle
 KHO:n tämänkaltaiset päätökset ovat saanet kritiikkiä sekä  saamelaisten itsehallintoelimeltä, Saamelaiskäräjiltä  että  lainoppineilta .
 Myös  YK:n ihmisoikeuskomitea on moittinut  Suomea saamelaisten oikeuksien loukkaamisesta tällaisissa tapauksissa. Sen mukaan Suomen korkein hallinto-oikeus on aiemmissa tapauksissa toiminut väärin hyväksyessään Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon sellaisia henkilöitä, joita Saamelaiskäräjät itse ei ole pitänyt saamelaisina. Ihmisoikeuskomitea lausui helmikuussa Suomen valtion olevan velvollinen huolehtimaan siitä, etteivät vastaavat loukkaukset toistu vuoden 2019 vaaleissa.
 Vaikka vaalitulos pysyy tällä hetkellä ennallaan, kertoo Saamelaiskäräjien väistyvä puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  olevansa edelleen hyvin huolissaan saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumisesta Suomessa.
 – Saamelaiskäräjävaaleihin lähdettäessä tiedettiin jo etukäteen, että tilanne on hyvin sekava. Saamelaiskäräjien hallitus on edelleen hyvin huolissaan saamelaisten perustavaa laatua olevan itsemääräämisoikeuden toteutumisesta saamelaisia koskevissa sisäisissä asioissa, toteaa Sanila-Aikio torstaina annetussa tiedotteessa.
 Viimeksi Saamelaiskäräjät halusi järjestää uudet vaalit, mutta KHO päätti toisin
 Myös edellisistä saamelaiskäräjävaaleista syksyllä 2015  tehtiin viisi oikaisuvaatimusta .
 Kaikki valitukset koskivat 93 henkilöä, jotka korkein hallinto-oikeus hyväksyi Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon, eli kelpoisiksi asettua ehdolle ja äänestää vaaleissa, Saamelaiskäräjien tahtoa vastaan.
 Tuolloin  Saamelaiskäräjien hallitus hyväksyi valitukset  ja päätti järjestää uudet vaalit.  Korkein hallinto-oikeus kuitenkin päätti, että uusia vaaleja ei järjestetä .

Ei uusia saamelaiskäräjävaaleja – Saamelaiskäräjien hallitus hylkäsi syksyn vaalituloksesta tehdyt oikaisuvaatimukset


Summary: Seppo Koskisen mielestä omistajaohjauksen tulisi ratkaista Postin tytäryhtiössä oleva palkkaepätasa-arvo.

Työoikeuden emeritusprofessori  Seppo Koskisen  mielestä Posti Palvelut Oy:ssä työskentelevien ihmisten jakautuminen kahden eri työehtosopimuksen välille ja näin ollen kahteen eri palkkaluokkaan muodostuu omistajaohjauksen ongelmaksi.
 – Posti Palvelut Oy:ssä osa työskentelee kurjalla palkalla, ja osa palautuu takaisin Paltan työehtosopimuksen piiriin ja tulee paremmin toimeen. Omistajan näkökulmasta on iso ongelma, että samassa yrityksessä on kahden kerroksen työntekijöitä.
 Kahden kerroksen työntekijöillä Koskinen viittaa siihen, että Posti siirsi marraskuussa 2017 varhaisjakajat Posti Palvelut Oy:öön, jossa käytetään pakettijakelijoita halvempaa, Teollisuusalojen ammattiliitto TEAMin työehtosopimusta.
 Koskinen ja Tampereen julkisyhteisöjen laskentatoimen professori  Lasse Oulasvirta  keskustelivat tänään torstaina Ylen aamussa omistajaohjauksen vaikeudesta.
 Koskinen pitää omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  huonoja tietoja liikkeenluovutuksen yksityiskohtaisista päivämääristä pienenä ongelmana sen rinnalla, että osa Postin työntekijöistä ei tule toimeen omalla työllään.
 – Meidän omistamassa Postissa on huonosti toimeen tulevaa porukkaa. Siitä pitäisi keskustella, eikä vain moittia, että miten tämä lillukanvarsi (Postin liikkeenluovutuksesta) meni. Se meni huonosti, mutta nyt pitäisi parantaa se varsinainen ongelma, Koskinen sanoo.
 Oulasvirran mukaan epäonnistunut omistajaohjaus voi vaikuttaa Postin maineeseen.
 – Jos omistajaohjaus tässä epäonnistuu, niin sillä on haitallisia vaikutuksia yrityskuvaan. Miten se houkuttelee työntekijöitä jatkossa, ne ovat varsin tärkeitä asioita ja niiden pitäisi olla mukana riskiarviossa.
 Oulasvirran mielestä Postin tapauksessa omistajaohjauksen pitäisi olla verrattain yksinkertaista, kun valtio on Postin ainoa omistaja. Tällöin ei ole muita omistajia, joiden ajatukset ja pyrkimykset pitäisi ottaa huomioon.
 – Postin tapauksessa riskien hallinta ja arviointi ei ole onnistunut. Riskien hallinnassa pitäisi varautua isojen strategisten päätösten tuomiin seurauksiin. Jos niihin olisi varauduttu, tämä ei olisi tullut yllätyksenä, Oulasvirta sanoo.
 Koskinen epäilee, että Postissa ei osattu ennakoida, millainen soppa liikkeenluovutuksesta syntyy.
 Vuonna 2017 Posti siirsi varhaisjakelijat Posti Palvelut Oy:hyn, eikä se aiheuttanut juurikaan kohua tai julkista keskustelua.
 – Siitä saattoi tulla käsitys, että nyt voidaan tehdä samoin eikä osattu ennakoida, millainen härdelli tästä tulee.
 Katso koko keskustelu klikkaamalla kuvaa.
 Lue lisää
 Postilakon käänteet: Näistä hetkistä vääntö 700 pakettilajittelijan työehdoista muistetaan
 Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa

Emeritusprofessori: Postin työntekijöiden jakautuminen
kahden kerroksen väeksi muodostuu omistajaohjauksen ongelmaksi


Summary: Musta perjantai on laajempi kuin koskaan, mutta myös kulutuskriittisyys on laajempaa kuin koskaan.

Kop kop, tai pikemminkin KOP KOP.
 Joulu on jo ovella, mutta sitä ennen sisään astuu "musta perjantai" eli  Black Friday , joulukaupan uusi starttilaukaus. Isot kirjaimet siksi, että päivä näkyy kaikkialla.
 Mielihyväostajat odottavat käsi hiirellä. Järkiostajat ovat pantanneet hankintojaan ja kyttäävät hintoja. Kauppiaille koittaa viikkojen työn hikinen ja rahakas kliimaksi. Osaa kansasta ei kiinnosta pätkääkään, osa vastustaa kulutusjuhlaa avoimesti.
 Gigantti-kodintekniikkaketjun Espoon Suomenojan-myymälässä tehdään viimeisiä valmisteluja eli puretaan satoja pahvilaatikoita kuormista varastoon.
 Myymälän puolelle on jo nostettu kasoittain kampanjatuotteita, jotka on vielä kääritty mustaan muoviin. Torstaina muovit revitään ja kasat paljastetaan tavaroiden kimppuun ensin pääseville kanta-asiakkaille.
 – Varasto on valmistautunut tähän jo viikkoja, ja ostopuoli oikeastaan viime joulukuusta asti. Yksittäisenä kauppapäivänä Black Friday on todella merkittävä, sanoo purkamista seuraava Gigantti-ketjun markkinointijohtaja  Sami Särkelä .
 Halpa vai ei, kas siinä pulma
 Isoin kysymys on, onko musta perjantai oikeasti halpa.
 Ruotsalaisen  Prisjakt -hintavertailusivuston suomalaisversio Hintaopas  varoittaa tiedotteessaan , ettei kyse ole kaikkien tuotteiden kohdalla isosta alennusjuhlasta, vaan jopa päinvastaisesta.
 Hintaoppaassa on mukana yli 800 verkkokauppaa ja 227 000 tuotetta. Se vertaili viime vuoden hintoja niin, että mukana oli tuotteen hinta viikkoa ennen mustaa perjantaita ja hinta kampanjan aikana.
 Tulos Hintaoppaan mukaan: kaikista tuotteista alennuksessa oli kahdeksan prosenttia, ja niissä keskimääräinen alennus oli 16 prosenttia. Tämä tarkoittaa jopa tuhansia alennustuotteita ja alennusprosentin isoakin vaihtelua.
 Toisaalta verkkokauppojen suosituimmasta sadasta tuotteesta peräti 15:n hinta nousi mustan perjantain aikana. Niissä kaupoissa kuluttaja otti takkiin tavalliseen päivään verrattuna.
 Prisjakt toimii erillään kaupan alasta. Sen omistaa norjalainen Schibsted-mediayhtiö.
 Gigantin Suomenojan-myymälän varasto on mustan perjantain alla täpötäynnä. Marja Väänänen / Yle
 Viime vuonna 70 ilmoitusta kuluttajaviranomaiselle
 Jos samaa kysyy kauppiailta, vastaus on päinvastainen: asiakas voittaa.
 Harkittujen täsmätuotteiden ostaja ja hintavertailija voikin voittaa, mutta satunnaisen kuluttajan hyöty voi jäädä pieneksi tai olemattomaksi. Tästä varoittelee myös Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV).
 Se sai viime vuonna kuluttajilta 70 ilmoitusta Black Friday -epäselvyyksistä. Ilmoitukset koskivat alennusprosenttien keinotekoiseksi koettua pumppaamista, verkkokauppojen virheellisiä hintoja, tarjoustuotteiden loppumista ja toimitusvaikeuksia.
 Määrä ei ole kaupanteon vilkkauteen suhteutettuna pöyristyttävä, mutta KKV:n erityisasiantuntija  Saija Kivimäki  huomauttaa, että moni myös jättänee havaintonsa ilmoittamatta. Hän suosittelee kiinnittämään huomioita muutamaan seikkaan, kun lähtee kaupoille:
 – Kannattaa tietenkin vertailla eri myyjiä. Edullisia hintoja saattaa olla muulloinkin kuin kampanjoiden aikana. Alennusprosentti ei välttämättä kerro alennuksen todellista edullisuutta, vaan lopullinen hinta on merkittävin asia.
 Lakot ovat vaikuttaneet tavarantoimituksiin. Gigantti on ajanut osan tuotteista Ruotsin Jönköpingin keskusvarastolta Suomeen maanteitse Tornion kautta laivayhteyden sijaan. Marja Väänänen / Yle
 "Normaalihinta" hämärtyy, kun hinta muuttuu jopa päivittäin
 Hintavertailun ongelmana on se, mihin alennushintaa pitäisi verrata.
 Kaupan kenties suurin hintatrendi tällä hetkellä on  dynaaminen hinnoittelu . Se tarkoittaa, että hinnat vaihtelevat jopa useita kertoja päivässä. Lentoliput ja hotellihuoneet ovat kalleimmillaan silloin, kun kysyntäkin on suurinta.
 Dynaaminen hinnoittelu on luikerrellut moniin kuluttajatuotteisiinkin. Normaalihinta hämärtyy, koska normaalihintaa ei välttämättä näe juuri koskaan. Tämä tuo päänvaivaa myös kuluttajaviranomaisille.
 Kuluttaja-asiamies pohtii nyt, mihin linjan alennusprosenttien määrittämisessä voisi vetää. Onko ok, että kauppa nostaa hintaa ennen kampanjaa vain siksi, että kampanja-alennus näyttäisi muhkeammalta?
 – Hinnan nostaminen vaikkapa juuri päivää ennen kampanjan alkua kuulostaisi kielletyltä keinotekoiselta korottamiselta. Mutta mitään linjaa tähän ei ole määritelty, ja arvio on tehtävä tapauskohtaisesti, KKV:n Kivimäki sanoo.
 Suomen Kuvalehti löysi  viime vuonna jutussaan  muutamia viitteitä alennusten manipuloinnista. Kaupat vetosivat asiassa virheisiin, eli siihen, että kun tuotteita on myynnissä suuri määrä, inhimillisiä erehdyksiäkin sattuu.
 Jopa vuoden suosituin kauppapäivä
 Mustasta perjantaista on tullut lyhyessä ajassa erittäin suosittu ostospäivä. Se alkoi kodintekniikkaan keskittyneenä kampanjana, mutta on laajentunut jo kaikkeen kauppaan.
 – Pitää kysyä, onko millään toimijalla enää varaa jättäytyä siitä pois. Ympärillä on paljon ilmaista markkinointiviestintää: kaikki puhuvat siitä, media kirjoittaa ja kaupat viestivät, markkinoinnin professori  Hannu Saarijärvi  Tampereen yliopistosta sanoo.
 Kampanja on muuttanut koko loppuvuoden markkinalogiikkaa.
 Yle pyysi ja sai Elektroniikan tukkukauppiailta kodintekniikan myynnin kuukausitilastot kolmelta viime vuodelta. Niiden mukaan marraskuun myynti nousi viime vuonna lähes joulukuun tasolle, ja tänä vuonna marraskuu voi mennä jo edelle.
 Grafiikassa luvut lokakuusta 2018 lähtien ovat vielä tarkentumattomia arvioita. Mikko Airikka / Yle
 Kodintekniikkaketjuille musta perjantai on "pelipäivä", kuten Veikon Koneen toimitusjohtaja  Panu Vainio  ilmaisee. Ketjut ovat terottaneet taistelukirveensä ja kyttäävät toistensa tekemisiä, tuotteita ja hintoja herkeämättä.
 Veikon Kone on varautunut viikkoon perustamalla tilannehuoneen, jossa viikkoa seurataan minuutti minuutilta. Edes verkkomyynnin tarkkaa aloitushetkeä ei vielä tiedetä. Tavallisesti kauppa on alkanut jo torstai-iltana.
 – Katsotaan, koska peli käynnistyy isosti, ja ollaan sitten siinä mukana. Lähdetään isosta määrästä tuotteita, ja katsotaan mitkä pysyvät loppuun asti mukana. Poistamme ja lisäämme tuotteita kampanjan aikana kilpailutilanteen ja kysynnän mukaisesti, Vainio sanoo.
 Viime vuonna mustan perjantain suosio pääsi yllättämään Veikon Koneen.  Toimitukset ja asiakaspalvelu takkusivat . Vainion mukaan verkkokaupan myynti oli noin satakertainen normipäivään verrattuna. Hän vakuuttaa, että viime vuodesta on nyt otettu opiksi.
 "Kilpailu on niin kovaa, että hinnat elävät halutuimmissa tuotteissa jopa useita kertoja päivän aikana", sanoo Gigantin markkinointijohtaja Sami Särkelä. Marja Väänänen / Yle
 Ennen ja jälkeen on hiljaisempaa
 Onko musta perjantai jo niin iso, että se kasvattaa merkittävästi koko vuoden myyntilukuja? Tästä ei ole näyttöä.
 Vähintään viikko–pari ennen mustaa perjantaita ja viikot sen jälkeen ovat kauppiaiden mukaan hiljaisempia, eli kyse on sekä myynnin jakautumisesta uudella tavalla että joulumyynnin aikaistumisesta.
 – Marraskuun Singles Day ja Black Friday sekä maanantain Cyber Monday tulevat peräkkäin tähän joulun alle. Siinä otetaan kuluttajien kysyntää etuvoittoisesti pois, markkinoinnin professori Saarijärvi sanoo.
 Kauppaketjujen mukaan mustan perjantain voitto taotaan ennen kaikkea pienillä katteilla ja isoilla volyymeillä. Pienelläkin katteella saa ison voiton, kun myy tarpeeksi.
 Mutta alennuksia on ympäri vuoden tarjolla useammin kuin takavuosina. Karnevalistiset kampanjat tarjoavat erityisesti hedonistisimmille kuluttajille elämyksiä, joista ei haluta jäädä syrjään.
 – Elämyksellisyys, seikkailunhalu, jännitys. Aikapaineella pystytään ohjaamaan kuluttaja ostamaan juuri nyt, koska huomenna tarjousta ei ole enää voimassa. Siinä osoitetaan hyvin, kuinka me kuluttajat olemme alttiita herätteille, Saarijärvi sanoo.
 Jouto-ostelu on menossa pois muodista
 Älä osta mitään -päivä  pidetään jälleen tänä vuonna samana päivänä kuin musta perjantai.
 Sillä on vankka kannattajakuntansa.
 Heinolassa toimivan itsenäisen Kodinkone Puolakan yrittäjä  Ari Puolakka  pitää mustaa perjantaita humpuukina.
 – Se on yhtä tyhjän kanssa, hölynpölyä, Puolakka sanoo.
 Jos keihäänkärki eli kodintekniikka jätetään pois luvuista, yhä useampi liike ilmoittaa tänä vuonna aktiivisesti kieltäytyvänsä mustasta perjantaista tai jopa sulkevansa verkkokauppansa päivän ajaksi. Lisäksi yhä useampi kauppa on keksinyt välimuodon eli mainostaa  vihreää   tai sinistä   perjantaita : niissä lahjoitetaan siivu päivän myyntituotosta ilmasto- tai mertensuojelutyöhön.
 Kulutuskriittisyys on nousemassa marginaalista osaksi arkipäiväistä ajattelua, professori Saarijärvi sanoo. Tarpeettoman uuden tavaran ostaminen voi alkaa näyttää vanhanaikaiselta.
 – Jos kuluttaminen muuttuu siihen suuntaan, että on modernin kuluttajan merkki täyttää tarpeitaan lähtökohtaisesti käytetyillä tuotteilla uusien sijaan, niin kaupan alan logiikka muuttuu aika perustavanlaatuisella tavalla.
 Ketjut ovat ristiriitaisen tehtävän edessä: tavaraa pitäisi myydä, mutta niin ettei tavararalli kuormita liikaa ilmastoa.
 – On mielenkiintoista nähdä, mihin suuntaan nämä tapahtumat kehittyvät seuraavien kymmenen vuoden aikana, Saarijärvi sanoo.

Musta perjantai on hullaannuttanut suomalaiset lopullisesti – kaupat myyvät jopa satakertaisesti tavaraa, vaikka vain harvat hinnat ovat oikeasti halpoja


Summary: Vaasalaismies on matkustuskiellossa.

Nordean työntekijää epäillään satojentuhansien eurojen maksuvälinepetoksesta, kertoo  MTV . Työntekijän epäillään saaneen rahaa pankista tietomurron avulla.
 MTV:n tietojen mukaan epäilty on 1992 syntynyt vaasalaismies. Hän on tehostetussa matkustuskiellossa.
 Rikoksen epäillään tapahtuneen viime kesänä Vaasassa ja Espoossa. Tapausta tutkitaan törkeänä tietomurtona ja törkeänä maksuvälinepetoksena.
 MTV:n mukaan rikoksesta epäiltynä on Nordean työntekijän lisäksi myös muita henkilöitä. Tapaukseen on liittynyt myös törkeän rahanpesun tutkinta, joka on jo siirtynyt syyteharkintaan.

MTV: Nordean työntekijää epäillään satojentuhansien eurojen maksuvälinepetoksesta


Summary: Ortodoksikirkkoa on Suomessa totuttu pitämään vakaan arvokkaana yhteisönä. Viime vuosina julkikuva on saanut säröjä.

Suomen ortodoksikirkon vuotuinen kirkolliskokous Valamon luostarissa Heinävedellä on tällä viikolla käsitellyt kirkon tulevaisuutta. Kirkollishallitus on esimerkiksi esittänyt, että viiden vuoden kuluttua nykyisistä 21 seurakunnasta on yhdistetty seitsemän seurakuntaa. Kirkolla on entistä vähemmän rahaa toimintaansa.
 Yhtä asiaa nelipäiväisen kokouksen asialistalla ei kuitenkaan ole, vaikka siitä pitäisi monen ortodoksin mielestä puhua: piispojen sisäinen kiistely, joka vaikeuttaa suurten uudistusten läpivientiä ja huonontaa ulkoista kuvaa vajaan 60 000 jäsenen uskonnollisesta yhteisöstä.
 Ne ongelmat, joista nyt täällä ei puhuta, ovat kaikessa takana.   Arkkipiispa Leo
 Ortodoksilähteiden mukaan huonot välit ovat erityisesti  arkkipiispa Leon  ja Kuopion ja Karjalan  metropoliitan Arsenin  välillä. Ortodoksikirkon kolmannen piispan, Oulun  metropoliitta Elian , katsotaan olevan sivussa kiistelystä.
 Harvat kirkon sisällä rohkenevat lausua näkemyksensä piispojen kehnoista väleistä omalla nimellään. Koska kommentit ovat asian kannalta paljastavia, tässä jutussa käytetään myös nimettömiä lähteitä.
 Arkkipiispakin myöntää kehnon tilanteen
 Helsingin ja koko Suomen arkkipiispa Leo on tunnetusti pidättyväinen kommentoimaan kirkon asioita julkisuudessa. Kirkolliskokouksessa hän kuitenkin vastasi Ylen kysymyksiin tilanteesta.
 – En minä käytä sanaa riita, on erilaista keskustelua. Mutta tietysti ne ongelmat, joista nyt täällä ei puhuta, ovat kaikessa takana. En minäkään voi niihin tässä yhteydessä mennä. Se on tietysti valitettavaa ja säteilee sitten moneen asiaan, Leo sanoo.
  Totta kai se vaikuttaa myös sisäiseen tilaan eli toimivuuteen.   Metropoliitta Arseni
 Kuopion ja Karjalan hiippakuntaa johtava metropoliitta Arsenivastaa raamatullisesti.
 – Se näyttää tietenkin surulliselta, koska Kristus on opettanut, että sovi riitapuolesi kanssa niin kauan kuin olet matkalla.
 Metropoliitta Arsenin mukaan huonot välit vaikuttavat  piispainkokouksen toimivuuteen. Arkistokuva. Sakari Partanen / Yle
 Piispainkokouksen toiminta halvaantunut
 Kiistelyllä on vaikutusta asioiden hoitoon. Yhteisen näkemyksen puuttuminen vaikuttaa erityisesti tärkeän piispainkokouksen toimintaan.
 – Totta kai se vaikuttaa myös sisäiseen tilaan eli toimivuuteen. Piispainkokous on kirkolliskokouksen jälkeen seuraavaksi merkittävin, oikeastaan sen yläpuolella, Arseni perustelee.
 Ulospäin huonot välit ilmenivät esimerkiksi Valamoon  esille päässeiden taideväärennösten  jälkiselvittelyssä, kun kirkonisät syyttelivät tapahtuneesta toisiaan.
 Moni havahtui viimeistään, kun  arkkipiispa lähti käräjöimään yksittäisen kirkkoherran kanssa . Tämä tapahtui tiettävästi vastoin Konstantinopolin patriarkan toivetta, mitä pidetään ortodoksipiireissä erikoisena toimintana.
 Vaikka eri suuntiin vetämisen alkusyy on arvoitus, lopputulos näyttää ilmeiseltä.
 – Piispat eivät arvosta toisiaan ja se näkyy työskentelyssä, tiivistää kirkon työntekijä.
 Valamon luostari munkkeineen on ortodoksisen uskonnon ja kulttuurin elävä keskus Suomessa. Siellä kokoontuu joka vuosi myös kirkolliskokous.
 Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Miksi mitään ei tehdä, kysytään kirkon sisällä
 – Piispojen kränä on ollut tiedossa jo pitkään ja laajalti. Asia kuplii koko ajan. Miksi mitään ei tehdä, kysyy yksi kirkon jäsen.
 – Kirkko on julkisoikeudellinen yhteisö, jossa asiat pitäisi hoitaa ammattimaisesti, toinen vaatii.
 – Työntekijät ovat huolissaan, pitäisi päästä yhteistyössä eteenpäin kirkon eduksi, kolmas toivoo.
 Arkkipiispa Leo kiistää, että kirkossa ei tehtäisi mitään tulehtuneen tilanteen korjaamiseksi.
 – Koko aikahan tehdään: ne, joille asiat kuuluvat, tekevät koko ajan työtä. Ja asiat ratkeavat silloin, kun niiden aika on, arkkipiispa vastaa.
 Metropoliitta Arsenilla on oma näkemys keinoista, joilla tilanne paranisi.
 – Avoimuus, kokoukset, toisten kohtaaminen. Ja keskustelut asiasta ennen muuta, koska kun keskustellaan, silloin aina yhteinen ymmärrys löydetään, Arseni uskoo.
 Kirkolle oma sovitteluelin?
 Pitkäaikainen aktiiviseurakuntalainen, kirkolliskokousedustaja ja kirkollishallituksen jäsen  Matti Tolvanen  Joensuusta on huolissaan torailun seurauksista.
 – Jos on ristiriitoja eikä niitä ratkaista, pitkällä aikavälillä se saattaa vaikuttaa siihen, miten kirkon jäsenet suhtautuvat kirkkoon. Jäsenistö saattaa äänestää jaloillaan, Tolvanen sanoo.
 Tolvanen nostaa esiin myös kirkon julkisuuskuvan. Lainkäytön ammattilainen tietää, että käräjöinti harvoin parantaa imagoa.
 – Julkikuvallehan se on äärimmäisen huono asia. Etenkin kirkossa asiat pitäisi tietysti pystyä ratkaisemaan sovinnollisesti ilman, että turvaudutaan toistuvasti maallisiin tuomioistuimiin, Tolvanen toteaa.
 Ei oikein ole mekanismia, millä saataisiin käsiteltyä sisäisiä ristiriitoja.   Matti Tolvanen
 Hän esittää, että kirkolle perustettaisiin oma sovitteluelin.
 – Meillä on se pulma, että ei oikein ole mekanismia, jolla saataisiin käsiteltyä sisäisiä ristiriitoja. Eräänlainen sovitteluelin olisi varmaan ihan paikallaan. Siinä olisi kirkon edustajia, ja voisi olla hyvä ottaa joku aivan ulkopuolinen asiantuntijakin mukaan, Matti Tolvanen ehdottaa.
 Kirkon sovitteluelin saa kannatusta metropoliitta Arsenilta.
 – Se on varmaan erittäin hyvä ajatus. Ehkä se voisi purkaa jännitteitä, joita on olemassa, Arseni arvelee.
 Arkkipiispa ei ota tuoreeltaan kantaa sovitteluelimeen. Kirkon johtajalla on oma arvio siitä, milloin keskustelu kirkonmiesten kiistelystä on ohi.
 – Silloin, kun asiat, jotka tässä ovat takana, ratkeavat yksitellen. Ne tulevat varmasti vaikuttamaan kokonaisuuteen. Toivon, että pian, arkkipiispa Leo vastaa.
 Lue myös:
 Suomen ortodoksisen kirkon johtaja käräjöi alaistaan vastaan – syytteen mukaan arkkipiispa pakotettiin julkistamaan patriarkan kirje

Piispojen erimielisyydet piinaavat Suomen ortodoksikirkkoa – kirkon työntekijä: "Piispat eivät arvosta toisiaan ja se näkyy työskentelyssä"


Summary: Jopa 50 nautaa kärsi tarpeettomasti noin vuoden aikana.

Vesilahtelainen mies tuomittiin törkeästä eläinsuojelurikoksesta neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen ja elinikäiseen eläintenpitokieltoon.
 Noin viisikymppisen miehen omistamalla maatilalla noin 50 nautaa kärsi tarpeettomasti rikoksen tekoajan, noin vuoden, aikana. Myös vasikat olivat yhtä lukuun ottamatta laihoja.
 Suurin osa naudoista oli aliravittuja. Niille ei ollut varattu riittävästi rehua talvikauden ajaksi ja myös vilja oli loppunut. Kaikki eläimet olivat lantaisia, eikä niille ollut tarpeeksi kuivikkeita. Tilalla oli normaalia suurempi eläinkuolleisuus, eikä ruhojen hävittämisestä ollut huolehdittu asianmukaisesti.
 Mies tunnusti menetelleensä syytteessä kuvatulla tavalla. Hän vetosi vaikeuksiin yksityiselämässä.
 Mies oli tuomittu aiemmin eläinsuojelurikoksesta sakkoihin.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Asiantuntija eläinsuojelurikoksista: "Ulostetta voi olla puoli metriä ja ruoka homeessa" – katso, milloin rikoksista rangaistaan ja milloin ei

50 nautaa oli ilman ruokaa likaisessa navetassa: Mies tuomittiin ehdolliseen vankeuteen törkeästä eläinsuojelurikoksesta


Summary: Najafin pyhässä kaupungissa mielenosoittajat polttivat Iranin konsulaatin.

Irakissa ainakin 13 on kuollut ja noin 50 haavoittunut poliisin avattua tulen mielensoittajien joukkoon. Välikohtaus sattui varhain aamuyöllä, kun poliisi alkoi vallata mielenosoittajien hallussa olleita siltoja Irakin eteläosan Nasirijan kaupungissa.
 Kaupunkiin on nyt määrätty ulkonaliikkumiskielto.
 Irakin eri osissa on vaadittu mielenosoituksissa maan johdon eroa. Protestoijat vastustavat korruptiota ja työttömyyttä.
 Myös Najafin pyhään kaupunkiin määrättiin ulkonaliikkumiskielto sen jälkeen kun mielenosoittajat valtasivat Iranin konsulaatin ja sytyttivät sen tuleen. Useita kauppoja ja valtion virastoja on suljettu kaupungissa.
 Irakissa mielenosoittajat kerääntyivät kuvaamaan liekkien nielemää Iranin konsulaattia Najafin kaupungissa. Haidar Hamdani / AFP
 Lokakuussa alkaneissa mielenosoituksissa on kuollut arviolta 350 ihmistä ja tuhansia on loukkaantunut.
 Irakin hallitus on päättänyt perustaa levottomuuksien vuoksi sotilaista "kriisijoukot", joita johtaa siviilikuvernööri.
 Lue myös :
 Levottomuudet Irakissa jatkuvat  – ainakin viisi ihmistä saanut surmansa
 Irakin kovia kokeneilla sunnialueilla hallituksen vastaisia mielenosoituksia seurataan sivusta – Pelko pitää väestön kurissa toistaiseksi

Irakissa väkivaltainen yö – Useita kuoli ja kymmeniä haavoittui poliisin avattua tulen mielenosoittajien joukkoon


Summary: Ohjuksen tyypistä tai kohteesta ei toistaiseksi ole tietoa.

Japanin ja Etelä-Korean viranomaiset kertovat Pohjois-Korean laukaisseen ohjuksen. Ne eivät antaneet lisätietoa siitä, minkä tyyppinen ohjus oli kyseessä tai minne se laukaistiin.
 Aiemmin tällä viikolla Pohjois-Korea kertoi harjoitelleensa tykistön toimintaa lähellä Etelä-Korean rajaa.
 Lokakuun lopussa Pohjois-Korea ampui kaksi lyhyen kantaman ohjusta Japanin ja Pohjois-Korean väliselle merialueelle.
 Lue myös:
 Pohjois-Korea teki jälleen ohjuskokeen – ohjus laukaistiin ilmeisesti sukellusveneestä
 Pohjois-Korea julkaisi kuvia ratsastavasta johtajasta – Kuvien on arveltu pohjustavan tärkeää poliittista päätöstä

Japani ja Etelä-Korea: Pohjois-Korea laukaisi ohjuksen


Summary: Lämpö- ja voimalaitokset käyttivät ennätysmäärän puupolttoaineita viime vuonna.

Lahden uuden biovoimalaitoksen Kymijärvi III:n viime kuukausien käyttöönottotestit ovat sujuneet hyvin.
 – Muutaman kerran tuotanto on keskeytetty, kun esimerkiksi jostain laitteesta on tullut virhesignaali, mutta ongelmia on ollut odotettua vähemmän, sanoo tuotantojohtaja  Arto Nikkanen  Lahti Energialta.
 Voimalaitos  käy tällä hetkellä täydellä teholla ja tuottaa kaukolämpöä sekä sähköä. Lahti lämpiää nyt ilman kivihiiltä, sillä uusi voimalaitos korvasi tiensä päähän tulleen kivihiililaitoksen Kymijärvi I:n, joka suljettiin.
 Kymijärvi III:n höyrykattila käyttää polttoaineena metsähakkuiden tähteitä sekä sahateollisuuden ylijäämää eli puun kuorta sekä sahanpurua.
 – Risut ja oksat haketetaan metsäteiden varsilla. Tänne tulee myös sen kokoista puuta, joka ei mene metsäteollisuuden käyttöön. Käytämme myös pienen määrän kierrätyspuuta eli purkupuuta.
 Tällä hetkellä voimalaitoksen pihaan ajaa yli 40 rekkaa päivässä ja tyhjentää polttoainelastinsa kahdessa keräysterminaalissa, josta kuljetin siirtää biomassan voimalaitokseen. Osa autoista jättää hakekuormansa pihan välivarastoalueelle.
 Kivihiili säilyy laitoksen huoltovarmuuspolttoaineena eli sitä käytetään vain hätätilanteissa, jos esimerkiksi biomassan kuljetinjärjestelmään tulee häiriö.
 Metsähakkeen tarve voimalaitoksissa kiihtyy
 Lahden kaltaisia biovoimalaitoksia rakennetaan lähivuosina lisää, sillä Suomi on kieltänyt kivihiilen käytön sähkö- tai lämmöntuotannon polttoaineena. Laki tulee voimaan keväällä 2029.
 Esimerkiksi energiayhtö  Helen  suunnittelee korvaavansa kivihiilen käyttöä muun muassa rakentamalla biolämpölaitoksen Helsingin Vuosaareen.
 Luonnovarakeskuksen (Luke) tilastot kertovat , että lämpö- ja voimalaitokset käyttivät ennätysmäärän puupolttoaineita viime vuonna. Kolme neljäsosaa polttoaineista oli puun kuorta ja haketta.
 Lahti Energian tuotantojohtaja Arto Nikkanen hypistelee hakepolttoainetta.  Petri Niemi/Yle
 Hakkeen kysynnän piristyminen on huomattu Koskitukki Oy:ssä, joka hankkii noin kaksi miljoonaa kuutiota puuta muun muassa Koskisen saha- ja vaneriteollisuuteen.
 Puunhankintayhtiö ostaa tukkikauppojen yhteydessä sopivilta paikoilta runkopuun lisäksi myös oksat ja latvat.
 Yhtiö on yksi Lahden biovoimalaitoksen polttoainetoimittajista, mutta vie sitä myös esimerkiksi Vantaan Energialle.
 – Kaikkien metsähakkeiden kysyntä on hyvää, kun uusia laitoksia on tehty ja tehdään Etelä-Suomessa, energiapuun hankintapäällikkö  Antti Leikas  Koskitukki Oy:stä sanoo.
 MTK:n Keski-Suomen kenttäpäällikkö  Pauli Rintala  myöntää, että Etelä-Suomessa energiapuun ja metsähakkeen kysyntä on myötätuulessa.
 – Tampereelta pohjoiseen ja itään on sitten hiljaisempaa. Toki jos hakekohde sijaitsee hyvien metsäteiden varrella, niin energiayhtiöt saattavat tuoda sitä pitkänkin matkan takaa.
 Itä-Suomessa puun ja hakkeen tuonti Venäjältä on monelle korjuu- ja logistiikkakustannuksia laskevalle yhtiölle kannattavaa.
 Lahden Energia ei usko hakkeen saatavuusongelmiin
 Päästöoikeuksien hinta  on runsaassa kahdessa vuodessa kohonnut moninkertaiseksi. Fossiillisten polttoaineiden käyttökustannukset nousevat ja saastuttaminen on entistä kalliimpaa. Tämä hinnannousu parantaa metsäenergian kilpailukykyä.
 Kymijärvi III:n häiriötön koekäyttö alkaa ennen joulukuun puoliväliä.  Petri Niemi/Yle
 Lahti Energia on turvannut hakkeen ja muiden biopolttoaineiden saannin viideksi vuodeksi. Puolet polttoaineesta tulee enintään 60 kilometrin ja loput enintään noin sadan kilometrin päästä laitoksesta.
 Tuotantojohtaja Arto Nikkanen arvioi, että haketta Lahden laitokseen riittää, vaikka samaa polttoainetta käyttäviä laitoksia tuleekin lisää.
 – Sijaintimme metsien keskellä on hyvä. Esimerkiksi rannikolle rakennettavan uudet laitokset voivat tuoda polttoainetta laivoilla eli niiden hankinta-alue on laajempi kuin meidän. Meidän biokattilaan voi syöttää myös esimerkiksi teollisuuden sivujakeita, joten polttoaineen kirjon laajuudella turvaamme saatavuutta.
 Nikkasen mielestä hakkeen hintakehitystä on mahdotonta ennakoida.
 – Yleensä kun kysyntä lisääntyy, niin myös tarjonta lisääntyy. Eli tämä pitänee polttoaineen hinnannousua kurissa.
 Runsaat 180 miljoonaa euroa maksava Kymijärvi III käy lähiviikkojen aikana läpi vielä lopulliset testit. Näillä näkymin laitos luovutetaan Lahti Energialle helmikuussa vuonna 2020.

Lahden uusi biovoimalaitos pyörittää suurta rekkarallia päivittäin – kivihiilestä luopuminen ajaa energiayhtiöitä metsähakkeen käyttäjiksi


Summary: Kalan perkuujätteestä voidaan valmistaa raaka-ainetta esimerkiksi haavanhoitoon sekä makeis- ja kosmetikkateollisuuteen. Nykyään Suomessa perkuujätettä menee hukkaan 20 miljoonaa kiloa.

Kalaa voi tulevaisuudessa olla lautasen lisäksi myös laastarina sormessa tai jopa voiteena kasvoilla.
 Kalannahasta eristetystä gelatiinista voidaan nimittäin liottamalla, valamalla ja kuivaamalla valmistaa kalvoja, joista on mahdollista tehdä esimerkiksi pakkausmateriaaleja ja kosmetiikkatuotteita.
 Raaka-ainetta on riittämiiin, sillä kaikesta Suomessa kasvatetusta ja pyydetystä kalasta vain noin puolet päätyy ihmisravinnoksi. Kalastuksesta ja kalankasvatuksesta kertyy runsaasti fileointijäännöksiä, kuten sisäelimiä, ruotoja, nahkaa ja suomuja. Vuosittain niitä kertyy yhteensä noin 20 miljoonaa kiloa.
 Miljoonia kiloja silakkaa päätyy pilkkahinnalla rehuksi. Jatkojalostamalla silakan arvo nousisi huomattavasti nykyisestään.  Yle/Monica Forssell
 Osa kalansaaliista ja fileointijäännöksistä käytetään sellaisenaan tai jauhettuna turkiseläinten, kalojen tai lemmikkien rehuksi, mutta osa perkuujäännöksistä päätyy yhä biojätteeksi kaatopaikoille.
 – Esimerkiksi 60 miljoonaa kiloa silakkaa päätyy 16–18 sentin kilohinnalla vuosittain rehuksi. Jos silakasta jalostetaan bioaktiivisia peptidejä lisäaine- ja kosmetiikkateollisuuden käyttöön, kilohinta nousee satoihin euroihin, kertoo erikoistutkija  Jaakko Hiidenhovi  Luonnonvarakeskuksesta.
 Koko kala hyötykäyttöön
 Kalanruodoista saadaan kalsiumia ja rasvaisten kalojen lihasta sydämelle terveellistä kalaöljyä. Lisäksi kuhan, lahnan ja ahvenen mädit sisältävät runsaasti D-vitamiinia.
 – Teoriassa kala on mahdollista jalostaa viimeistä suomua myöten. Käytännössä vähäisempikin jalostusasteen nosto parantaisi alan kannattavuutta ja lisäisi alan kiinnostavuutta, kertoo erikoistutkija Jaakko Hiidenhovi.
 Nahasta erotetusta gelatiinista eli liivatteesta voidaan valmistaa vesiliukoisia geelejä ja kalvoja esimerkiksi lääketeollisuuden kapselointia vaativille tuotteille.
 – Kalagelatiini soveltuisi erinomaisesti myös käytössä liukeneviin astianpesukoneen pesuainetabletteihin, sanoo Hiidenhovi.
 Kalatalouden sivuvirroista kehitettävillä tuotteilla on Jaakko Hiidenhovin mukaan tulevaisuudessa mahdollista korvata osittain muovi pakkausmateriaalina.
 – Kalaperäiset, biohajoavat pakkausmateriaalit voisivat säädellä hapen poistumista pakkauksesta ja suojata pakattua tuotetta ultraviolettisäteilyltä, mikä parantaisi tuotteen säilyvyyttä.
 Kalaperäisiä pakkausmateriaaleja voisi käyttää esimerkiksi kalatuotteiden pakkaamiseen.
 – Kalagelatiinistä kehitettyjen pakkausmateriaalien prototyypit saadaan parin vuoden sisällä. Nyt on vielä liian aikaista arvioida sitä, milloin tuotteita saadaan markkinoille.
 Kalaperäistä gelatiinia voi erikoistutkija Jaakko Hiidenhovin mukaan laittaa jopa suojaksi haavan päälle.
 – Haavasuoja ei tosin sovi kala-allergikoille, mutta kalagelatiinilla ei ole siasta tai naudasta saatavan gelatiinin eli liivatteen tavoin uskonnollisia rajoitteita.
 Lompakoita ja liivejä
 Suomen kalateollisuudessa määrällisesti eniten jätettä syntyy lohikaloista.
 – Tulevissa tutkimuksissa tarkennetaan eri kalalajien gelatiinien soveltumista jatkojalustukseen ja jatketaan myös muiden kalastuselinkeinon sivuvirtojen jatkojalostuspotentiaalin kartoitusta, Hiidenhovi toteaa.
 Suomessa kalannahasta valmistetaan vielä ainoastaan vaatteita, käsitöitä ja päällysteitä koriste-esineisiin.
 Mikkeliläinen Kalaparkki Oy valmistaa kalannahakatuotteita ja parkitsee nahkoja jälleenmyyntiin.
 – Päämateriaali on nykyään made, koska siinä on hieno kuvio ja sileä pinta. Valikoimissa on myös merilohen, kuhan ja hauen nahkoja ja niistä valmistettuja tuotteita, kertoo toimitusjohtaja  Ossi Kumpulainen .
 Mateennahasta valmistetaan vaatteita, lompakoita ja päällysteitä koriste-esineisiin.  Yle/Juha Laaksonen
 Valmiista tuotteista suurin menekki on Kumpulaisen mukaan lompakoilla ja erilaisilla liiveillä.
 – Tähän saakka raaka-aineena on ollut värjäämätön kalananahaka, mutta jatkossa aloitamme myös värjättyjen nahkojen tuotannon.
 Jäännöksistä tuotteiksi
 Kalastusjärjestö Österbottens Fiskarsförbundetin erikoisasiantuntija  Guy Svanbäckin  mukaan on sitä parempi, mitä enemmän kalasta saadaan hyödynnettyä.
 – Kalastajan ja kalankasvattajan kalasta saama hinta nousee, jos sivuvirtoja saadaan jatkojalostukseen ja markkinoille.
 Erikoistutkija Jaakko Hiidenhovi kertoo, että kalananahkojen, ruotojen ja perkuujäännösten jatkojalostuksen menetelmät ovat varsin yksinkertaisia, eikä jatkojalostus välttämättä vaadi edes suuria investointeja.
 – Mitä enemmän erilaisia käyttökohteita kalatalouden sivuvirroille saadaan kehitettyä, sitä enemmän on vaihtoehtoja hyödyntää niitä taloudellisesti.
 Kalatalouden keskusliitto ry:n toiminnanjohtaja   Vesa Karttusen  mukaan varsin kattavia tutkimustuloksia kalojen nykyistä monipuolisemmasta käytöstä on jo olemassa.
 – Seuraavaksi olisi selvitettävä, miten tutkimustulokset saadaan käytäntöön. Samoin pitää selvittä, ovatko uudet innovaatiot taloudellisesti kannattavia ja löytyykö meiltä rohkeita yrittäjiä, jotka tuovat lopputuotteet markkinoille, pohtii Karttunen.
 Kalajätteen hyödyntämistä pohtivat yhdessä Luonnonvarakeskus, Turun yliopisto, VTT, Österbottens Fiskarförbund, ja Aktion Österbotten, jotka ovat keskenään perustaneet Blue Products-kalastuksen innovaatio-ohjelman. Sen tarkoitus on parantaa kalastuselinkeinon kannattavuutta kehittämällä kalastuksen ja kalankasvatuksen sivuvirtojen jalostusta.

Kalan perkuujätteessä piilee miljoonabisnes: "Silakan kilohinta nousee satoihin euroihin"


Summary: Joka neljännen lukiolaisen mukaan oppimateriaalien hankkiminen on ollut perheelle taloudellisesti vaikeaa.

Suuri osa lukiolaisista pitää opiskeluaan merkityksellisenä. Oman lukion opetukseen ollaan enimmäkseen tyytyväisiä.
 Sen sijaan innostusta opiskelua kohtaan kokee Lukiolaisbarometrin mukaan selvästi harvempi.
 – On huolestuttavaa, mikäli lukioissa vallitsee pärjäämisen kulttuuri, missä lukiolaiset kokevat että heidän pitää vain jatkaa tekemistä, vaikka he tarvitsisivat tukea ja apua opintoihin ja työmäärästä selviämiseen, pohtii tutkija  Kiira Sarasjärvi  Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otuksesta.
 Lukiolaisille esitettiin esimerkiksi väittämä "kun herään aamulla, minusta tuntuu hyvältä lähteä opiskelemaan". Vain viidesosa vastaajista oli samaa mieltä ja lähes puolet eri mieltä. Opiskelu tuntuu myös vievän paljon energiaa.
 40 prosenttia kokee opiskelun henkisesti raskaaksi
 Lukiolaisbarometrin vastaajista 40 prosenttia kokee, että opiskelu on henkisesti raskasta. Tytöt kokevat näin poikia useammin. Joka viides lukiolaisista on sitä mieltä, että tarvitsisi lisää tukea opiskeluun.
 Lukiolaisten kuormittuneisuus on puhuttanut aiemminkin:
 "Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi
 Omaa opiskelua hidastavat lukiolaisten mielestä kaikkein eniten oma opiskeluasenne, uupumus sekä opintoihin liittyvä työmäärä. Valtaosa kyselyn vastaajista on kuitenkin tyytyväisiä omien opintojensa etenemiseen.
 Itsenäiseen opiskeluun käytetty aika vaihtelee lukiolaisten välillä erittäin paljon. Tavallisimmin lukiolaiset kertovat käyttävänsä siihen tyypillisellä viikolla 2–5 tuntia viikossa.
 Pieni joukko lukiolaisista ilmoittaa, että itsenäiseen opiskeluun kuluu heiltä alle tunti viikossa. Noin viidennes sen sijaan opiskelee itsenäisesti 8–20 tuntia viikossa, ja muutama prosentti ilmoittaa käyttävänsä opiskeluun vielä huomattavasti tätä enemmän aikaa.
 Opiskeluvälineiden kulut ongelma joka neljännelle
 Lukiolaisbarometrin mukaan opiskeluvälineiden hankkiminen on taloudellisesti hankalaa joka neljännen lukiolaisen perheelle. Marko Väänänen / Yle
 Lukion opiskeluvälineiden hankkiminen on joka neljännen vastaajan mukaan aiheuttanut taloudellisia ongelmia heille tai heidän perheelleen. Melko harvat ovat silti joutuneet jättämään oppimateriaaleja ostamatta.
 Vastausten keräämisen jälkeen on tehty oppimateriaalien hankintaa helpottava uudistus. Pienituloisten perheiden opiskelijat voivat saada oppimateriaalilisää, jonka suuruus on vajaat 50 euroa kuukaudessa.
 – Toivon, että tietoisuus tästä lisääntyy ja opiskelijat pääsevät saamaan rahallista tukea, tutkija Kiira Sarasjärvi sanoo.
 Terveys- ja hyvinvointialat kiinnostavat lukiolaisia
 Lukiolaisbarometrissa kysyttiin myös nuorten tulevaisuudensuunnitelmia.
 Koulutusaloista lukiolaisia kiinnostavat kaikkein eniten terveys- ja hyvinvointialat. Kyselyssä esimerkkiammatteina mainittiin lääkäri, sairaanhoitaja ja bioanalyytikko. Lukiolaisten suunnitelmissa näkyy edelleen sukupuolten jakautuminen eri aloille.
 – Suuri osa naisista halusi terveys- ja hyvinvointialoille. Miehillä tekniikan alat olivat ykkönen, Kiira Sarasjärvi sanoo.
 Työelämässä menestymisessä auttavat nuorten mielestä kaikkein eniten oma asenne, vuorovaikutustaidot ja osaaminen. Myös koulutuksen ja tutkinnon merkitys nousi tärkeäksi.
 Ensimmäistä kertaa tehdyn Lukiolaisbarometrin aineisto kerättiin keväällä 2019. Kyselyyn vastasi vajaat 3 000 lukiolaista. Vastaajat ovat pääosin lukion ensimmäisen ja toisen vuosikurssin opiskelijoita. Lukiolaisbarometrin toteutti Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otus yhteistyössä Suomen lukiolaisten liiton, Akavan ja Opetus- ja kulttuuriministeriön kanssa. Hankkeessa ovat lisäksi olleet mukana Opetushallitus ja Helsingin yliopisto.
 Lue myös:
 Jopa 8000 tukeen oikeutettua ei hakenut oppimateriaalilisää – Pienituloisten perheiden opiskelijoille tarjolla 46,80 euroa kuukaudessa
 Lukion uudet opetussuunnitelman perusteet julki: kurssit muuttuvat opintopisteiksi ja opinto-ohjausta saa myös valmistumisen jälkeen

Lukiolaiset pitävät opiskeluaan merkityksellisenä, mutta iso osa kokee lukio-opinnot henkisesti raskaiksi


Summary: Liikkuva poliisi lopetettiin kuutisen vuotta sitten, mutta se ei ole heikentänyt teiden turvallisuutta – ainakaan tilastojen mukaan.

Poliisin määrä on laskenut koko kuluvan vuosikymmenen ajan ja se on näkynyt myös liikennevalvonnassa. Valtiontalouden tarkastusviraston  selvityksen  (siirryt toiseen palveluun) mukaan liikennevalvontaan käytetyt henkilötyövuodet ovat vähentyneet noin 17 prosenttia vuosina 2012–2018.
 Liikennepartiot hoitavat entistä enemmän esimerkiksi kiireisiä hälytystehtäviä, kertoo poliisiylitarkastaja  Maria Hoikkala  poliisihallituksesta.
 – Lisäksi liikennevalvonnan vähentymiseen ovat vaikuttaneet ulkopuoliset ilmiöt tai tapahtumat, kuten vuoden 2015 turvapaikkatilanne ja 2019 EU-puheenjohtajuus.
 Poliisit siis hoitavat yhä vähemmän tehtäviä tien päällä, mutta tilastojen mukaan liikenneturvallisuus parantuu vuosi vuodelta. Herää kysymys, kuinka merkittävää perinteinen liikennevalvonta oikeastaan on.
 Teillä on turvallisempaa – jos ei vertailla
 Vaikka liikennevalvonnasta on tingitty, Suomen teillä on ollut viime vuosina turvallisempaa kuin koskaan. Liikenteessä kuolee vähemmän ihmisiä väestöön suhteutettuna kuin EU-maissa keskimäärin.
 Maria Hoikkalan mukaan syitä hyvään kehitykseen on useita, eivätkä kaikki liity liikennevalvontaan.
 – Esimerkiksi autot ovat turvallisempia kuin ennen ja liikenneympäristö ylipäänsä on turvallisempi.
 Viime vuonna liikenteessä sai surmansa 237 ihmistä, kun vuonna 2004 liikenteessä kuolleita oli 375. Tieturvallisuuden paraneminen oli nopeaa vielä 2000-luvulla, mutta 2010-luvulle tultaessa tahti on hidastunut. Liikenteessä kuolleiden määrä on pysynyt melko samana viimeiset kymmenen vuotta.
 VTV:n selvityksestä käy ilmi, että liikennekuolemien määrä on laskenut Suomea enemmän esimerkiksi Ruotsissa ja Alankomaissa, joissa on ollut perinteisesti vähän liikennekuolemia.
 Suomi ei Hoikkalan mukaan todennäköisesti saavuta yhteiseurooppalaista tavoitetta liikekuolemien määrän puolittumisesta vuoteen 2020 mennessä. Suomessa se tarkoittaisi 135 kuolemaa.
 – Myönteisen kehityksen hidastumista on nähtävissä joka puolella Eurooppaa.
 Liikkuva poliisi lopetettiin, mitä tapahtui?
 Liikennevalvonnan iso murros ajoittuu noin kuuden vuoden taakse. Tuolloin poliisissa tehtiin isoja hallinnollisia myllerryksiä, joiden seurauksena 70 vuotta Suomen teitä partioinut liikkuva poliisi lopetettiin.
 Liikennevalvontaa tehdään nykyään niillä resursseilla, mitä kukin poliisilaitos katsoi tarpeelliseksi. Vähistä poliiseista on usein vaikeaa tai mahdotonta irrottaa väkeä perinteiseen liikennevalvontaan.
 – Näkisin, että tilanne on olosuhteisiin nähden kohtalaisen hyvä ja poliisilaitoksilla tehdään hyvää työtä, mutta valitettavasti poliisin henkilöstömäärän lasku on vaikuttanut myös liikennevalvonnan suorituskykyyn, Maria Hoikkala sanoo.
 Tien varressa liikennettä valvova poliisi alkaa olla muisto vain.  Liikkuva poliisi
 Liikkuvan poliisin lakkauttaminen oli virhe, sanoo LP:n Poliisiyhdistys ry:n puheenjohtaja, ylikonstaapeli  Timo Harjaluoma  Itä-Uudenmaan poliisilaitokselta.
 Harjaluoman mukaan valtakunnallisessa liikkuvan poliisin organisaatiossa tieto kulki paremmin eri puolille Suomea.
 – Liikennettä valvovat poliisit saivat nopeammin vastaukset ja toimintaohjeet ongelmakysymyksiin. Vastaukset myös jaettiin koko Suomeen, ja näin tieto ja toimintatavat pysyivät samanlaisina joka paikassa.
 Harjaluoma on huolissaan osaamisen heikkenemisestä. Liikkuvan poliisin aikana alakohtainen koulutus oli Harjaluoman mukaan toimivampaa ja muilta liikennepoliiseilta saadun vertaistuen kautta tietotaito lisääntyi.
 Harjaluoman mielestä Suomeen pitäisi palauttaa liikkuvan poliisin kaltainen valtakunnallinen liikennevalvontaorganisaatio.
 – Vieläkin, kuusi vuotta lakkauttamisen jälkeen, autoilijat valvontatilanteissa kyselevät "oletteko te liikkuvan poliisin miehiä?".
 Timo Harjaluoma uskoo, että perinteinen liikennevalvonta lisää tienkäyttäjän kiinnijäämisen tunnetta, mikä vähentää riskinottoa ja onnettomuuksia.
 Myös Harjaluoma arvelee, että autojen turvallisuuden ja liikenneväylien koheneminen ovat olleet avaintekijöitä kaunistuneiden liikenneturvallisuustilastojen takana. Hän kuitenkin uskoo, että liikennevalvontaan panostamalla saataisiin vieläkin parempia tuloksia.
 – Jos kaikki osaset, valvonta mukaan lukien, toimisivat, olisi tilastojen pitänyt kohentua merkittävästi.
 Liikennevalvonta jäänyt muiden asioiden jalkoihin
 Valtiontalouden tarkastusviraston toukokuisen selvityksen mukaan vuoden 2014 uudistuksessa ei mennyt kaikki ihan nappiin. VTV:n mukaan etenkin raskaan liikenteen valvonnan resurssit ovat vähentyneet, ja näkyvää liikennevalvontaa tehdään entistä vähemmän.
 VTV arvioi, että liikenneturvallisuustyö on jäänyt akuutimpien ja näkyvämpien turvallisuusuhkien varjoon, ja painotukset ovat kohdistuneet muualle. Pitkällä tähtäimellä tämä suunta ei edistä liikenneturvallisuudelle ja -valvonnalle asetettujen tavoitteiden saavuttamista.
 Maria Hoikkalan mukaan vaikuttavuuden seuranta on nykyisellään riittävää. Poliisihallitus arvioi liikennevalvonnan tehoa muun muassa tilastoja ja poliisilaitoksilta saatuja valvontatietoja seuraamalla.
 Hoikkalan mukaan myös liikennevalvonnan pidemmän tähtäimen kehittämiseen on tulossa parannusta.
 – Sekä liikenne- ja viestintäministeriössä että sisäministeriössä ollaan valmistelemassa liikenneturvallisuuteen liittyviä strategisia asiakirjoja.
 Vähemmän poliiseja, enemmän teknologiaa
 Liikennevalvonta ei ole nappikauppaa, sillä esimerkiksi tälle vuodelle siihen on varattu noin 52 miljoonaa euroa.
 Panostuksella saadaan myös tulosta. Esimerkiksi automaattinen kameravalvonta tuo valtion kassaan kymmeniä miljoonia euroja, ja valvonnan tuottavuus on kasvanut automaattisen kameravalvonnan lisääntyessä.
 Yksi liikennevalvonnan tärkeimmistä tehtävistä on liikenteessä ilmenevän harmaan talouden ehkäisy. Sen mittakaava on VTV:n mukaan noin 500 miljoonaa euroa.
 Poliisi valvoo liikennettä sen verran, mitä hälytystehtäviltään ennättää. Valvonta on siirtynyt, ja siityy jatkossa entistä voimakkaammin, teknologian hoidettavaksi.   Tiina Jutila / Yle
 Liikennevalvontaa siis tarvitaan, mutta kuka sitä tekee tulevaisuudessa? Poliisihallituksessa luotetaan siihen, että teknologia auttaa ratkaisemaan ainakin osan liikennevalvonnan ongelmista.
 Maria Hoikkalan mukaan poliisihallitus seuraa tarkasti muualla maailmassa käytettäviä teknologisia ratkaisuja. Poliisihallituksen pyrkimyksenä on hyödyntää niitä myös Suomessa, mikäli Suomen laki sen sallii.
 – Ensi vuoden kesäkuussa voimaan astuva tieliikennelaki antaa mahdollisuuden laajentaa automaattivalvontaa muun muassa matkapuhelimien ja turvavöiden käytön valvomiseen.
 Hoikkalan mukaan se valvonta voidaan toteuttaa joko valokuvaamalla tai muutoin tallentamalla siten, että ajoneuvo on liikkeessä ja tekijä tunnistettavissa.
 – Vaihtoehtoja on kiinteistä tolppakameroista drooneihin.
 Hoikkala arvioi, että teknologian käyttö tulee lisääntymään liikennevalvonnassa.
 – Se ei kuitenkaan koskaan tule poistamaan perinteisen valvonnan tarvetta, jossa poliisipartio esimerkiksi tarkastaa kuljettajan tai auton fyysistä kuntoa.
 Ylikonstaapeli Timo Harjaluoma on samaa mieltä. Hänen mielestään automaattivalvonta on hyvä lisä liikennevalvontaan, mutta ei korvaa perinteistä liikennevalvontaa.
 – Automaattivalvontaa kierretään muun muassa ajamalla ilman eturekisterikilpeä.
 Harjaluoma muistuttaa, että esimerkiksi ylinopeutta ajavat moottoripyöräilijät jäävät kiinni vain perinteisessä valvonnassa. Samoin esimerkiksi rattijuopumukset ja etsintäkuulutetut jäävät tavoittamatta automaattivalvonnan keinoin.
 – Moni tienkäyttäjä myös kokee perinteisen liikennevalvonnan inhimmillisempänä vaihtoehtona.

 Näkyykö poliisi riittävästi liikenteessä? Toimiiko liikenteenvalvonta mielestäsi hyvin? Keskustele aiheesta kello 20.00 asti.

Poliiseja näkyy Suomen teillä vuosi vuodelta vähemmän – silti liikenteessä on turvallisempaa kuin koskaan


Summary: Ranskan presidentin mukaan Euroopan Nato-maat eivät voi enää luottaa siihen, että USA puolustaa liittolaisiaan.

Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  tapaa tänään Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  Pariisissa. Tapaamisen tarkoituksena on keskustella Macronin aiemmin marraskuussa  esittämästä kritiikistä Natoa kohtaan .
 Macron sivalsi sanomalehti  Economistin haastattelussa , että Nato kärsii "aivokuolemasta".
 Macron sanoi, että Euroopan Nato-maat voi eivät voi enää laskea sen varaan, että Yhdysvallat puolustaa tarvittaessa Nato-liittolaisiaan
 Hän nosti esiin myös Yhdysvaltojen päätöksen vetää joukkonsa Pohjois-Syyriasta, minkä jälkeen Turkki aloitti hyökkäyksen alueelle.
 – Nato ei järjestelmänä säätele jäseniään. Joten jos jäsenmaa kokee, että sillä on oikeus käydä toimeen yksinään – Yhdysvaltojen myöntämänä – se tekee niin, Macron sanoi.
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron kritisoi sotilasliitto Natoa voimakkaasti marraskuussa. Ludovic Marin / EPA
 Stoltenberg nousi haastattelun jälkeen puolustamaan sotilasliittoa ja ilmoitti haluavansa keskustella Macronin kanssa kritiikistä.
 – Mielestäni tämä on paras tapa käsitellä mahdollisia eroavaisuuksia: istumme alas, keskustelemme niistä ja yritämme ymmärtää kokonaisuudessaan viestit ja syyt, joista ne kumpuavat, Stoltenberg sanoi.
 Nato-johtajien on määrä tavata Lontoossa 3.–4. joulukuuta. Tapaamisesta ennakoidaan vaikeaa.
 Macronin avustajan mukaan presidentti keskustelee Stoltenbergin kanssa nyt siitä, mikä olisi paras tapa nostaa esiin tärkeimmät huolet nykyisessä Nato-keskustelussa. Keskustelunaiheisiin kuuluu avustajan mukaan liittouman yhtenäisyyden vahvistaminen, jäsenmaiden toimien koordinointi ja Euroopan suurempi vastuunotto.
 Lue myös :
 Merkel: Nato on tärkeämpi nyt kuin kylmän sodan aikaan
 Naton pohjoismaiset jäsenet: Macron on väärässä kritiikissään
 Ranskan presidentti Economist-lehdelle: Euroopan maat eivät voi enää luottaa, että USA puolustaa Nato-liittolaisiaan

Macron kutsui Natoa "aivokuolleeksi" – sotilasliiton pääsihteeri matkustaa Ranskaan penäämään vastauksia


Summary: Syyttäjä vaatii miehille ehdollista vankeutta metsästysrikoksista.

Käräjäoikeus antaa keskiviikkona tuomionsa  poikkeuksellisesta salametsästysrikoksesta Pohjanmaalla.
 Kolmea nuorta miestä syytetään  lähes tuhannen kissan  ja kymmenien rusakoiden sekä metsäkauriiden ja valkohäntäpeurojen ampumisesta Pietarsaaren seudulla. Osa eläimistä jätettiin haavoittuneena luontoon.
 Kuukausia jatkuneen salametsästyksen arvioidaan vaikuttaneen eläinkantoihin.
 Syyttäjä vaatii miehille metsästysrikoksista muun muassa ehdollista vankeutta ja sakkoja. Kahta miestä syytetään törkeästä metsästysrikoksesta.
 Syyttäjän mukaan miehet ampuivat villiintyneitä kissoja sekä muita eläimiä autosta ja käyttivät tehokkaita lamppuja apuna, vaikka autojen ja valojen käyttö metsästyksessä on kielletty.
 Salametsästys jatkui kuukausia. Teot tapahtuivat vuosina 2016 ja 2017.
 Miehet myöntävät teot, mutta kiistävät syyllistyneensä törkeään metsästysrikokseen.
 Lue myös:
 Turkistiloilla ammutut lähes tuhat kissaa hämmästyttävät: "Kuulostaa silmittömältä räiskimiseltä"
 Miehet ampuivat satoja kissoja ja auton ikkunasta metsäneläimiä – "Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta"
 Nuoret miehet ampuivat eläimiä auton ikkunasta – syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta poikkeuksellisessa salametsästysjutussa

Poikkeuksellisesta metsästysrikoksesta luetaan tuomiot tänään: lähes tuhat kissaa ja kymmeniä metsäneläimiä kuoli miesten luoteihin


Summary: Kahdeksan loppukilpailuun päässyttä lukiolaista kilpailee joulukuussa kahdesta oikeustieteen opiskelupaikasta.

Suomessa ensimmäistä kertaa järjestettävän Oikeusguru-kilpailun kahdeksan finalistia on valittu noin tuhannen lukiolaisen joukosta.
 Marraskuun alussa järjestetyn alkukilpailun perusteella finaaliin ylsi viisi lukiolaista Helsingistä. Muut finalistit tulevat Jyväskylästä, Tampereelta ja Forssasta.
 Loppukilpailuun osallistuvat  Eeli Aakko  Munkkiniemen yhteiskoulun lukiosta Helsingistä,  Ella Heikkilä  Forssan yhteislyseosta,  Lauri Kivelä  Oulunkylän yhteiskoulun lukiosta Helsingistä,  Siiri Klubb  Kallion lukiosta Helsingistä,  Ruusu   Leppänen  Jyväskylän normaalikoulun lukiosta,  Elmeri Taavitsainen  Helsingin yliopiston normaalikoulun lukiosta,  Aino   Vehkavaara  Ressun lukiosta Helsingistä ja  Ville Viikki  Tampereen klassillisesta lukiosta.
 Loppukilpailu järjestetään korkeimmassa oikeudessa Helsingissä 9. joulukuuta.
 Kilpailussa testataan lukiolaisten lakitietoa ja kykyä oikeudelliseen ajatteluun. Kirjallisten tehtävien lisäksi taitoja mitataan väittelyssä.
 Oikeustiede on antoisaa, mutta vaativaa.  Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander
 Loppukilpailun voittaja on Suomen ensimmäinen Oikeusguru.
 Finaalin kaksi parhaiten menestynyttä saa halutessaan opiskelupaikan oikeustieteellisestä. Toinen paikoista on Lapin ja toinen Itä-Suomen yliopistossa.
 Jos kaksi parasta eivät hae eivätkä ota paikkaa vastaan kilpailumenestyksen perusteella, paikat menevät muille finaaliin osallistuneille hakijoille paremmuusjärjestyksessä.
 Ensimmäiseen Oikeusguru-kilpailun finaaliin yltäneet pääsevät tutustumaan korkeimman oikeuden tiloihin Helsingissä.  Pekka Tynell / Yle
 Kilpailun järjestäjät Suomen Lakimiesliitto ja Historian ja yhteiskuntaopin liitto HYOL ry haluavat kilpailulla korostaa oikeudellisiin kysymyksiin liittyvän tiedon merkitystä.
 – Haluamme kilpailulla kiinnittää huomiota ennen kaikkea lakitiedon opetuksen tärkeyteen viimeistään lukiovaiheessa, sanoo Lakimiesliiton toiminnanjohtaja  Jore Tilander .
 – On myös tärkeää, että oikeustieteellisen alan valitsevat nuoret todella tietävät, mitä he ovat tulossa opiskelemaan. Oikeustiede on antoisaa, mutta vaativaa.
 On tärkeää, että oikeustieteellisen alan valitsevat nuoret tietävät, mitä ovat tulossa opiskelemaan.  Lakimiesliiton toiminnanjohtaja Jore Tilander
 Tilanderin mukaan kilpailulla halutaan nostaa esiin myös oikeustieteen opetuksen puutteellisia resursseja. Hän korostaa, että tulevaisuuden lakimieheltä edellytetään taitoja, joita ei opita vain massaluennoilla ja kirjatenteissä.
 – Alalle tarvitaan nykyistä enemmän pienryhmäopetusta, yksilöllistä ohjausta ja esimerkiksi suullista esiintymistä. Juuri tämän vuoksi kilpailun finaalissakin on suullinen osuus.
 Lue myös:
 Oletko sinä Oikeusguru? Voit voittaa paikan oikikseen lukiolaisten kilpailussa – finalistit kisaavat kahdesta opiskelupaikasta

Tuhat lukiolaista tähtäsi oikikseen Oikeusguru-kisassa – finaalissa kamppailevista pääosa on Helsingistä