Summary: Suurvaltojen kylmän sodan kuukisassa politiikka oli painavampi syy kuin tiede ja kunnianhimoa oli enemmän kuin tietotaitoa.  Monet epäilevätkin kuumatkoja Hollywoodissa tehtailluksi huijaukseksi.

Mikä on pyöreä, keltainen ja täynnä kuoppia? Tietenkin juustotahko. Kuu on siis juustoa.
 Vertaus tunnetaan yli tuhannen vuoden takaa, ja jo silloin siihen viitattiin vanhana. Myös Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa liittyi leikkiin yhtenä aprillipäivänä ja ilmoitti, että tiede on todistanut juustoteorian. Kuusta julkaistiin  kuva , jossa näkyy tuotteen parasta ennen -päiväys.
 Vuoden muina päivinä Kuun pinta ei ole astronomeille reikäistä emmentalia vaan regoliittipölyn paksulti peittämää kiveä, jossa on vuoria, laaksoja ja kraattereita.
 Ensimmäisinä ihmisinä niitä näkivät paljain silmin Apollo 8 -avaruusaluksen astronautit joulukuussa 1968. Kun Nasan lennonjohto kysyi, miltä Kuun salaperäisellä kääntöpuolella näytti, he vertasivat pintaa harmaaseen hiekkarantaan.
 Puoli vuotta myöhemmin, heinäkuun 16. päivänä vuonna 1969, ensimmäiset ihmiset lähtivät matkalle, jolla oli huima ja uhkarohkea tavoite, tuo harmaa kamara ihmisen saappaan alla.
 Maan painovoima saa Kuun pyörimään akselinsa ympäri samaa tahtia kuin Maa, joten Kuu pitää takapuolensa meiltä aina piilossa. Sekään ei silti ole pimeä, kuten usein huolimattomasti tokaistaan.
 Apollo-ohjelma oli lennättänyt ensimmäiset astronautit avaruuteen lokakuussa 1968. Lento Kuun ympäri tehtiin vain kaksi kuukautta myöhemmin, ja jo seuraavan vuoden kesällä ensimmäiset ihmiset laskeutuivat Kuuhun.
 Heinäkuun 20. päivänä, 50 vuotta sitten, astronautti  Neil Armstrong  kapusi Apollo 11:n kuumoduulista Kuun pinnalle ja lausui historialliset sanansa: "Tämä on pieni askel ihmiselle, mutta jättiläisharppaus ihmiskunnalle."
 Tästä videolinkistä  avautuu Nasan kooste Saturnus 5 -kantoraketin lähdöstä astronauttien laskeutumiseen Kuuhun ja paluuseen Maahan.
 Ainutlaatuinen matkakuva Apollo 8:n ikkunasta jouluaattona 1968. Maapallo nousee Kuun takaa.  Nasa
 Apollo 11:n lennon lisäksi tänä vuonna viettää pyöreitä vuosia myös kaksi muuta merkkitapausta ihmiskunnan ja Kuun suhteessa.
 Syyskuussa 1959 Neuvostoliiton luotain Luna 2 ohitti Kuun ensimmäisenä ihmisen rakentamana laitteena.
 Vain viikkoja myöhemmin Luna 3 lähetti Kuun takapuolelta kaikkien aikojen ensimmäiset kuvat, suttuiset mutta kuvat kuitenkin.
 Meidän kuumme on nimeltään Kuu. Ikiomaa erisnimeä ei ole, koska ihmisillä ei ollut tietoa muista kuista ennen vuotta 1610. Silloin Galileo Galilei havaitsi neljä Jupiterin kuuta.
 Valtionpäämiehille kilpajuoksu Kuuhun oli enemmän valtapolitiikkaa kuin tiedettä. Yhdysvaltain presidentti  John F. Kennedy  asetti vuonna 1961 maansa tavoitteeksi miehitetyn kuulennon 1960-luvun loppuun mennessä.
 Se oli mielettömän kunnianhimoinen julistus senaikaisella tietotaidolla, mutta suurvaltojen kylmän sodan kuumina vuosina vastapuoli piti päihittää alalla kuin alalla – ei vähiten niin edistyneisyyttä osoittavalla ja sotateollisuutta hyödyttävällä kuin avaruusteknologia.
 Luna 3:n laukaisupäivä ei ollut sattumaa. Sillä hierottiin suolaa Yhdysvaltain haavoihin. Neuvostoliiton ja koko maailman ensimmäisen satelliitin Sputnik 1:n laukaisusta oli kulunut päivälleen kaksi vuotta.
 Vielä Sputnikia karvaammin Yhdysvaltoja ehkä kirvelsi se, että ensimmäinen avaruuteen lentänyt ihminen oli venäläinen,  Juri Gagarin  vuonna 1961.
 "Älkää jättäkö Kuuta amerikkalaisille. Saatte kaiken mitä tarvitsette."  Neuvostojohtaja Nikita Hruštšov tiettävästi maansa rakettiteollisuudelle vuonna 1961
 Myös ensimmäisen pehmeän laskun Kuun pinnalle Neuvostoliitto ehti tehdä ennen Yhdysvaltoja, helmikuussa 1966. Luna 9:ää seurasi Yhdysvaltain Surveyor 1 saman vuoden kesällä.
 Kumpikaan ei humpsahtanut syvälle kuupölyyn ja jumiutunut sinne, mikä oli ollut yksi ennakkopeloista. Kisa ensimmäisestä miehitetystä kuulennosta saattoi jatkua.
 Surveyor 1 ja sen Kuun pinnalle heittämä varjo LRO-luotaimen ottamassa kuvassa vuonna 2009.  NASA / GSFC / Arizona State University
 50 vuotta sitten Yhdysvallat sai kuukisan pääpalkinnon, kun Neil Armstrong ja  Buzz Aldrin  kapusivat ulos Kotkasta, Apollo 11:n kuumoduulista Eaglesta.
 Lennon kolmas astronautti  Michael Collins  jäi Kuun kiertoradalle pilotoimaan komentomoduuli Columbiaa ja jännittämään, olisiko hänen tehtävä paluumatka Maahan yksin. Olisiko Eaglesta tuomaan Armstrong ja Aldrin takaisin Columbiaan vai jäisivätkö he varmaan kuolemaan?
 Astronauttien kerrotaan arvioineen etukäteen keskenään, että mahdollisuudet olivat tasan. Presidentti  Richard Nixon  oli valmistellut puheen suru-uutisen varalle. Se alkoi näin: "Kohtalo on säätänyt, että miehet, jotka menivät Kuuhun tutkimaan sitä rauhan nimissä, jäävät Kuuhun lepäämään rauhassa."
 Tuota puhetta ei tarvittu, vaan Nixon pääsi astronauttien paluun jälkeen intoilemaan, että "viikko oli ollut historian mahtavin sitten maailman luomisen".
 "Historiallinen hetki, herättäkää naapuritkin!"
 Arviolta 600 miljoonaa ihmistä kokoontui televisioiden ääreen seuraamaan suoraa lähetystä laskeutumisesta. Poliisien aikalaisraportit kertovat, että Yhdysvaltain kadut olivat todella hiljaisia.
 Vasta prinssi  Charlesin  ja lady  Dianan  häät runsas vuosikymmen myöhemmin löivät tuon kansainvälisen katsojaennätyksen.
 Yleisradiollakin oli oma kuustudionsa, koska myös Suomessa "lähetysverkkoon oli onnistuttu kytkemään koko maa", sanoi lähetyksen juontaja.
 Hän suositteli herättämään myös naapurit seuraamaan historiallista tapahtumaa. Kello oli Eaglen laskeutumishetkellä Suomessa runsaan vartin yli kymmenen illalla. Kun Armstrong otti ensiaskeleet Kuussa, Suomessa oli ehditty jo seuraavan päivän aamuyöhön.

 Yhdysvallat teki Apollo 11:n jälkeen vielä viisi miehitettyä kuulentoa. Kuussa käveli kaikkiaan 12 astronauttia.
 Visionäärisen pääsuunnittelijansa  Sergei Korolevin  vuonna 1966 menettänyt Neuvostoliitto hautasi oman kuumatkaohjelmansa 1970-luvun puolivälissä ja sanoi, ettei miehitetty matka ollut koskaan tavoitteena ollutkaan.
 Neuvostoliitto kävi kuitenkin noutamassa kuuperänäytteitä useilla miehittämättömillä lennoilla, ja Kuussa rullasi myös neuvostoliittolaisia mönkijöitä yhdysvaltalaisten lisäksi.
 "Kuvat Kuusta ovat Hollywoodista!"
 Yhdysvaltain lipun iskeminen Kuun kamaraan oli Yhdysvalloille valtava propagandavoitto.
 Siksi oli niitäkin, jotka pitivät sitä liian hyvänä ollakseen totta. Kun muu maa riemuitsi, viitisen prosenttia yhdysvaltalaisista uskoi, että kyseessä oli hallituksen huijaus ja Hollywoodissa tehty lavastus.
 Nykyään epäileväisiä on etenkin siinä joukossa, joka ei itse ollut vielä jännittämässä Apollo 11:n matkaa. Epäilijöitä – joskaan ei suorastaan kiistäjiä – oli peräti 27 prosenttia Yhdysvaltain 18–24-vuotiaista, kertoi vuonna 2004 tehty  kyselytutkimus .
 Epäilyksien takaa löytyy sinänsä looginen kysymys: jos Kuuhun pystyttiin menemään, miksi matkat lopetettiin? Siihen vastataan tämän jutun rinnakkaisjutussa, joka julkaistaan myöhemmin tänään.
 Yhden salaliittoteorian mukaan huijausfilmien ohjaajakin on ilmeinen. Hän on Stanley Kubrick, joka vuonna 1968 ohjasi tieteiselokuvan "2001: Avaruuseikkailu".
 Kuukisan hävinneessä Neuvostoliitossa kansalaisilla oli yhdysvaltalaisia enemmän syytä epäillä, että vihollisvaltio oli huijannut. Tuo epäluulo elää yhä lujassa Venäjällä.
 Viime kesänä tehdyssä  venäläisessä kyselytutkimuksessa  selvitettiin kansalaisten luottamusta moniin viranomaisväitteisiin. Ällistyttävästi 57 prosenttia vastasi, ettei usko ihmisen käyneen Kuussa.
 Niin ajattelevien joukossa ei taatusti ole yhtään kosmonauttia, sanoo Venäjän analyyttisen kemian instituutin johtaja  Juri Kostitsin , jolla on pitkä kokemus kuunäytteiden tutkimisesta. Niitä on mahdoton väärentää, hän perusteli  RIA Novosti  -uutistoimiston haastattelussa viime vuonna.
 Venäjän avaruushallinnon Roskosmosin johtaja  Dmitri Rogozin  sen sijaan heitti viime talvena bensaa salaliittoihin uskovien liekkeihin. Hän tokaisi, että Venäjän nyt kaavailemien kuulentojen yksi syy on tarkistaa, löytyykö Kuun pinnalta todella Armstrongin jalanjälkiä.
 Salaliittoteoreetikkojen perusteita:
 Kuuhun pystytetty Yhdysvaltain lippu näyttää liehuvan tuulessa. Kuussa ei tuule. Jalanjälkiä jää vain kosteaan pintaan. Kuussa on kuivaa. Säteilyvyöhykkeiden läpi lentäminen olisi tappanut astronautit matkalla Kuuhun. Mikrometeoroidit olisivat iskeneet aluksen täyteen pieniä reikiä. Miehistö olisi kuollut. Valokuvissa on ristikkäisiä varjoja. Niiden täytyy johtua studiolampuista. Aurinko paistaa Kuuhun niin kuumasti, että kuvatessa filmi olisi sulanut. Kuvissa pitäisi näkyä laskeutujan pölyyn tekemä kuoppa. Kuvien suuri mönkijä ei millään voinut mahtua pieneen kuumoduliin. Avaruuden kuvista puuttuvat tähdet.
 Kaikkiin väitteisiin on perusteltu vastaus, mutta Nasan virallinen linja on pysytellä poissa kädenväännöistä, joita ei voi voittaa asia-argumenteilla.
 Tämän vuosituhannen alussa Nasa teki kuitenkin poikkeuksen saatuaan tarpeekseen ryöpytyksestä.
 Fox-kanava oli lähettänyt  kuulennot kyseenalaistavan tv-ohjelman , ja nupuillaan ollut sosiaalinen media täyttyi epäilyksistä, ettei Apollo-ohjelma ollut totta eikä Kuuhun ollut koskaan lähetetty ihmisiä.
 Nasa vastasi yhden tekstikappaleen lehdistötiedotteella, joka tiivistyi neljään sanaan: "Apollo: Kyllä, lähetimme me."
 Apollo 15:n astronautin James Irwinin tervehdys Kuusta vuonna 1971. Salaliittoteoreetikkoja kuumentanut lipun "liehuminen" johtuu reunoihin viritetyistä rautalangoista. Mönkijä puolestaan mahtui laskeutujaan, koska meni kasaan kuin taittopyörä. Nasa
 Kuu lienee törmäyksen lapsi
 Kuulla on ollut kautta aikain suuri merkitys Maalle ja sen asukkaille. Se on tarjonnut valoa yön kulkijoille ja hämyä romantikoille. Uskonnoille taivaan toiseksi kirkkain kohde on ollut luontainen jumala tai jumalatar.
 Kuun takia merissä ovat vuorovedet, Auringolla pimennykset ja ihmisillä kuukaudet. Vanhin tunnettu kuukalenteri piirrettiin skotlantilaisen luolan seinään jo kymmenen tuhatta vuotta sitten, kertoi  Birminghamin yliopiston johtama tutkimus  joitakin vuosia sitten.
 Yhdysvaltain uuden kuuohjelman nimi on Artemis. Hän on Kreikan muinaistarustossa Kuun jumalatar ja Apollon kaksossisar.
 Kuun vaiheita ja kuun- ja auringonpimennyksiä tarkkaillut kreikkalainen tiedemies  Anaxagoras  tuli miltei kaksi ja puoli vuosituhatta sitten sangen moderniin johtopäätökseen: Kuu on pyöreä kivenmurikka, joka heijastaa Auringon valoa.
 Aikalaiset eivät ajatusta arvostaneet, vaan Anaxagoras joutui maanpakoon. Nykyisin hänen muistonsa elää Kuussa kraatterin nimessä.
 Anaxagoras pohti myös Kuun alkuperää ja arveli kiertolaisen Maasta irronneeksi möhkäleeksi. Vakiintunut nykyteoria on monimutkaisempi.
 Sen mukaan Kuu on muodostunut aineesta, jota roiskahti avaruuteen, kun jokin toinen suuri taivaankappale törmäsi protomaapalloon aurinkokuntamme varhaislapsuudessa, hieman alle 4,5 miljardia vuotta sitten.
 Taiteilijan näkemys oletetusta törmäyksestä, jossa irronneesta aineesta syntyi Kuu. Kolarissa tuhoutuneelle taivaankappaleelle on annettu nimeksi Theia.  T. Pyle / Nasa/JPL-Caltech
 Himppu basalttia 750 000 eurolla
 Kuuhun pääseminen oli epäilemättä astronauteille huikeaa, Yhdysvalloille ylvästä ja ihmiskunnalle jännittävää, mutta Kuun, Maan ja aurinkokuntamme alkua tutkivalle tieteelle tärkeintä olivat tuliaiset, konkreettiset geologiset näytteet.
 Niiden ansiosta törmäysteoriasta on tullut varsin yleisesti hyväksytty Kuun syntytarina. Näytteistä on saatu tietoa myös aurinkokunnan varhaisvaiheista yleensä.
 Jo Apollo 11:n miehistö keräsi 22 kiloa näytteitä. Kaikkiaan Apollot toivat niitä Maahan 382 kiloa ja Neuvostoliiton miehittämättömät luotaimet muutamia satoja grammoja.
 Kun muutama pienenpieni palanen vaihtoi omistajaa Sothebyn huutokaupassa viime talvena, tuntematon ostaja oli valmis maksamaan niistä 750 000 euroa.
 Tuo Luna 16:n syksyllä 1970 kaapaisema näyte on pääosin basalttia, Kuun tummien tasankojen rautapitoista normaalikiveä. Ylänköjen vaaleus puolestaan johtuu alumiinipitoisesta anortosiitista.
 Kuusta tuotiin myös sellaisia mineraaleja, joita on löytynyt Maasta vasta myöhemmin. Armalkoliitti on nimetty Apollo 11:n astronauttien  Armstrongin, Aldrinin ja Collinsin mukaan.
 Kuusta tuotuja näytteitä ei edelleenkään ole tutkittu perin pohjin, vaan kolmen viimeisen Apollo-lennon tuomiset ovat olleet avaamattomina Johnsonin avaruuskeskuksessa Houstonissa miltei viisi vuosikymmentä.
 Tänä keväänä Nasa ilmoitti, että näitä neitseellisiä näytteitä aletaan tutkia nykymenetelmillä nyt, kun Yhdysvallat valmistautuu palaamaan Kuuhun aivan lähivuosina.
 Ehkä aikoinaan Kuussa sinetöityjen säiliöiden avaaminen antaa selityksen myös yhteen konkreettiseen mysteeriin: Mikä Kuussa haisee – vaikka siellä ei ole ilmaa? Jokainen Apollo-miehistö on kertonut tunteneensa kuupölyn hajun, mutta kukaan muu ei ole sitä koskaan haistanut.
 Hienojakoinen pöly takertui astronauttien asuihin ja palasi heidän mukanaan moduuliin aivan vaivaksi asti. Armstrong vertasi pölyn hajua märkään tuhkaan, Aldrin sammuneeseen ilotulitteeseen. Maassa haju oli kadonnut, vaikka pölyä oli jäljellä.
 Apollo 11:n miehistö: Neil Armstrong, Michael Collins ja Buzz Aldrin. Nasa
 Armstrongin saappaat jäivät Kuuhun
 Ensimmäinen ihminen Kuussa olisi tietokilpailukysymykseksi aivan liian helppo. Mutta kuka oli viimeinen? Sillä taitaisi irrota pisteitä.
 Viimeisenä regoliittia kopisteli kengistään  Gene Cernan  kiivetessään Apollo 17:n kuumoduulin tikkaita joulukuun puolivälissä vuonna 1972. Apollo-ohjelmaan vielä kaavailluista kolmesta lennosta oli luovuttu. Nasan ajatukset olivat jo muualla, ihmisten kiinnostus hiipunut.
 Apollo 11:ltä taakse jäivät muistolaatta, joka juhlisti ensimmäistä laskeutumispaikkaa, rauhaa symboloinut kultainen oliivinlehvä ja lipputanko, joka tosin keikahti nurin Eaglen moottorin lähtöpöllytyksessä.
 New Mexicon osavaltioyliopiston  sivulla on lista siitä, mitä kuuarkeologi voisi löytää Rauhallisuuden merestä, Apollo 11:n laskeutumispaikalta. Kasaan päätyivät muun muassa Armstrongin saappaat.
 Kaikkiaan Apollojen miehistöt hylkäsivät Kuuhun paljon tavaraa keventääkseen moduuliensa lähtöpainoa ja saadakseen tilaa keräämilleen näytteille.
 Kuuhun jätetyssä muistolaatassa lukee: "Täällä Maan ihmiset astuivat ensi kertaa Kuuhun heinäkuussa 1969 AD. Tulimme rauhassa koko ihmiskunnan puolesta." Tekstin on Apollo 11:n astronauttien lisäksi allekirjoittanut presidentti Nixon.  Nasa
 Jäi sinne Kuuhun muutakin kuin kenkiä, kameroita ja työkaluja – jotakin sellaista, joka saattaa surettaa kuutamoromantikkoja.
 Apollojen astronautit hylkäsivät Kuuhun miltei sata pussillista ruoansulatuksensa tuotteita. Samalla he tulivat ehkä mahdollistaneeksi ainutlaatuisen kokeen oloissa, joissa ei nykytiedon perusteella ole minkäänlaista omaa elämää.
 Ihmisten ulosteen, virtsan, oksennuksen ja ruoanjätteiden mukana Kuuhun jäi paljon mikrobeja. Voisiko niitä olla yhä hengissä, vaikka Kuun olosuhteet ovat äärimmäisen rajut? Kosmiselta säteilyltä suojeleva magneettikenttä ja Auringon ultraviolettisäteilyltä turvaava otsonikerros puuttuvat, ja ilman kaasukehää lämpötilat Kuun pinnalle heittelevät satoja asteita.
 Viime kuussa julkaistussa  kansainvälisessä tutkimuksessa  selvitettiin, millaiset mahdollisuudet Maan mikrobeilla on ollut selvitä Kuuhun päätyneiden luotainten ja muun romun pinnalla. Kuuhun arvioidaan kertyneen yli 180 000 kiloa romua sitten Luna 2:n putoamisen vuonna 1959.
 Äärioloille suoraan altistuneilla mikrobeilla toivoa ei ole, tutkimuksessa todettiin. Sen sijaan pienenpieni mahdollisuus on, että ehjänä säilyneissä jätöspusseissa mikrobeja yhä horrostaisi hengissä, tutkijat uskovat.
 Tehtävänsä suoritettuaan kuumoduuli Eaglen nousijaosa rojahti takaisin Kuun pinnalle. Paikkaa ei tiedetä. Eaglen laskeutujaosa on siellä, minne Armstrong sen ohjasi 50 vuotta sitten.  Nasa
 Astrobiologin toive: kakkaa Kuusta
 Mikrobit ovat kaikkea muuta kuin nirsoja. Maapallolla niitä elää haastavimmissakin paikoissa, syvien merien kuumien lähteiden ympärillä ja kilometrien syvyydessä jäätiköiden alla.
 Apollo 16:n lennolla kokeiltiin, miten mikrobien kävisi avaruudessa aluksen pinnassa. Moni selvitti tuon muutaman päivän kokeen hengissä.
 Miehitettyjä lentoja kaavaillaan jälleen. Yhdysvallat on ilmoittanut astronauttien palaavan Kuuhun jopa jo viiden vuoden sisällä. Astrobiologeille tuskin voisi olla mieluisampaa tuliaista kuin näytteet edellisten matkojen jätöspusseista.
 Heräteltävissä olevat mikrobit olisivat Apollo-ohjelmalta aikamoinen perintö tutkijoille, jotka pyrkivät selvittämään, miten elämä Maassa kykeni saamaan alkunsa.
 Artikkelisarja kuututkimuksen menneisyydestä, tästä päivästä ja tulevaisuudesta jatkuu myöhemmin tänään sekä lauantaina.
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia Kuun valloittajat

Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina


Summary: Von der Leyen muun muassa vastaa Eu-parlamentin poliittisten ryhmien johtajien esittämiin kysymyksiin.

EU-komission puheenjohtajaehdokkaan, Saksan puolustusministerin  Ursula von der Leyenin  kohtalo päätetään tänään EU-parlamentissa.
 Von der Leyen on jäsenmaiden johtajien esittämä  kompromissiehdokas . Hänestä tulee komission puheenjohtaja, jos Euroopan parlamentti hyväksyy nimityksen.
 Merkittävä osa mepeistä uhkaa äänestää hänen valintaansa vastaan.
 Von der Leyen pitää puheen EU-parlamentissa Strasbourgissa kello 10. Äänestys pidetään kello 19. Yle lähettää molemmat tilaisuudet suorana netissä.

EU-komission puheenjohtajaehdokas Ursula von der Leyen puhuu Strasbourgissa – katso suorana kello 10


Summary: Vuonna 2015 konkurssiin menneen Hituran kaivosalueen sulkeminen kestää vielä kaksi vuotta.

Pohjois-Pohjanmaalla Nivalassa Hituran nikkelikaivoksen sulkeminen tulee maksamaan yli 16 miljoonaa euroa.
 Sen verran valtio on varannut sulkemistöihin. Tällä hetkellä työt ovat edenneet toiseen vaiheeseen. Edessä on laajan rikastehiekka-altaan peittäminen. Lisäksi palautusvesiallas tyhjennetään ja muotoillaan maastoon sopivaksi. Lietteet siirretään toiseen altaaseen.
 Kaikkiaan suljettavia alueita on Hiturassa reilut 60 hehtaaria.
 Hiturassa louhittiin ja rikastettiin nikkeliä sekä kuparia 1970-luvulta saakka, kunnes viimeisin toiminnanharjoittaja, kanadalainen Belvedere Mining teki konkurssin vuonna 2015.  Tämän jälkeen kaivosta yritettiin myydä , mutta heikoin tuloksin.
 Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskus päätti kaivoksen jätealueiden sulkemisesta neljä vuotta sitten. Alueen sulkemistyöt on oltava valmiina vuoden 2021 syyskuussa.
 Hituran kaivos ehti toimia Nivalassa 45 vuotta.

Hituran nikkelikaivoksen sulkemisesta yli 16 miljoonan lasku – kaivos ehti toimia 45 vuotta Nivalassa


Summary: EU haluaa yhä pitää kiinni sopimuksesta.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  syyttää Euroopan maita Iranin ydinsopimuksen puolustamisesta.
 Netanjahu totesi Twitter-tililleen ladatulla videolla, että Euroopassa on niitä, jotka heräävät vasta, kun Iranin ydinohjukset iskeytyvät Euroopan maaperään.
 Netanjahu kommentoi asiaa samana päivänä, kun Euroopan maiden ulkoministerit puivat Iranin ydinsopimuksen kohtaloa kriisikokouksessa.
 Jännitteet Iranin ympärillä ovat kasvaneet. Yhdysvallat vetäytyi Iranin ydinsopimuksesta jo viime vuonna. Se on asettanut Iranille pakotteita ja lisännyt joukkojaan Lähi-idässä.
 Sittemmin Iran on ilmoittanut, ettei se aio enää noudattaa kaikkia vuonna 2015 solmitun ydinsopimuksen ehtoja. Heinäkuun alussa Iran esimerkiksi ylitti ydinsopimuksessa asetetun uraanin väkevöinnin 3,67 prosentin rajan.
 Euroopan maat ovat silti pyrkineet pitämään kiinni sopimuksesta. EU:n ulkoministeri  Federica Mogherini  on todennut, että Iranin nyt ottamat askeleet on vielä mahdollista perua.
 Iran: Yhdysvallat leikkii tulella
 Israelin Netanjahu on vastustanut arkkivihollisensa Iranin ydinsopimusta alusta asti. Hän myös kehotti liittolaistaan Yhdysvaltain  Donald Trumpia  vetäytymään sopimuksesta. Viime viikolla Netanjahu uhosi, että Israelin hävittäjät yltävät kaikkialle Lähi-itään, myös Iraniin.
 Iran ilmoitti kesäkuun puolivälissä ampuneensa alas yhdysvaltalaisen lennokin, joka loukkasi maan ilmatilaa. Yhdysvaltojen mukaan lennokki lensi kansainvälisessä ilmatilassa.
 Trump kertoi tämän jälkeen, että Yhdysvallat oli valmiina tekemään sotilaallisen iskun Iraniin lennokin alas ampumisen vuoksi, mutta hän päätti viime minuuteilla perua hyökkäyksen. Trump on sanonut edelleen kiristävänsä Iranin vastaisia pakotteita. USA myös syyttää Iranin tehneen iskuja tankkereihin.
 Parhaillaan New Yorkissa YK:n päämajassa vieraileva Iranin ulkoministeri Mohammad  Javad Zarif  varoitti Yhdysvaltojen leikkivän tulella. Hänen mukaansa Iranin viimeaikaiset ydinsopimuksen rikkomukset voidaan "kumota tunneissa".
 – Emme ole aikeissa kehittää ydinasetta. Jos olisimme halunneet ydinaseen, olisimme tehneet niin jo kauan sitten, Zarif uhosi.
 Zarif kommentoi asiaa sen jälkeen, kun Yhdysvallat oli asettanut hänen liikkumiselleen Yhdysvaltojen maaperällä poikkeuksellisen tiukkoja ehtoja.

Israelin pääministeri syyttää Euroopan maita Iranin ydinsopimuksen hyysäämisestä


Summary: Hoivakohun jälkeen lisääntyneet viestit vanhusten hoitoisuustarpeen laiminlyönneistä yllättivät SuPerin asiantuntijan.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Vanhusten hoitoisuustarpeen huomiointi hoivakotien henkilöstömitoituksissa herättää kasvavaa huolta hoitajien keskuudessa. Hoitoisuudella tarkoitetaan vanhuksen yksilöllistä toimintakykyä ja päivittäisen hoidon tarvetta.
 Pelkästään toukokuusta heinäkuun puoliväliin Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin jäsenistöltä on tullut useita kymmeniä yhteydenottoja liiton toimistoon.
 Kehittämisyksikön asiantuntijan  Elina Kiurun  mukaan asia on ollut huolenaihe jo vuosia, mutta yllättäen yhteydenotot ovat lisääntyneet alkuvuoden vilkkaan hoivakeskustelun jälkeen.
 – Nyt on ollut jokin uusi trendi, ettei asiakkaiden hoitoisuutta ja toimintakykyisyyttä tarvitse huomioida henkilöstömitoituksessa. Hoitoisuussuositus ja vanhuspalvelulaki nimenomaisesti perustuvat siihen, että hoitoisuus ja toimintakyky vaikuttavat vaadittuun henkilöstömäärään, toteaa Kiuru.
 Kehitys on Kiurusta huolestuttava, sillä hoivakeskustelun ollessa kuumimmillaan hän ja liiton hoitajajäsenet odottivat täysin päinvastaisia vaikutuksia.
 – Olen ihmetellyt miten tämä on voinut mennä näin päälaelleen. Jotenkin tuntuu niin kummalliselta, että tämän kriisin jälkeen ollaan edelleenkin näin lapsen kengissä, pohtii Elina Kiuru.
 Asiakkaille tehtävien toimintakykyarviointien pohjalta määritellään koko yksikön laskennallinen mitoitustarve sekä asiakaskohtainen hoitotarve. Asmo Raimoaho / Yle
 Resurssien tarve myös elää jatkuvasti asiakkaiden kunnon mukaan. Vanhusten toimintakyky yleensä laskee iän karttuessa ja sairauksien edetessä, ja Kiuru perää yrityksiltä reagointikykyä muuttuviin tilanteisiin.
 ”Olen niin pettynyt kuin olla ja voi” – vanhustenhoitajat pelkäävät parannusten jäävän vähäisiksi hoivakohun laannuttua
 Kiuru kertoo esimerkin, jossa työnantajan edustaja oli kertonut henkilöstölle, ettei palvelun ostanut kaupunki niin odotakaan hoitoisuustarpeen huomioimista. Vain asiakkaiden pääluku ratkaisee.
 Yhteydenotto kaupunkiin paljasti, että sopimukseen oli kirjattu vaatimukset riittävästä resurssoinnista – Elina Kiurun mukaan hieman löyhin sanankääntein, mutta kuitenkin.
 Esperi: hoitotarve ja sen hinta eivät kulje käsikkäin
 Esperi Caren henkilöstöjohtaja  Maria Pajamon  mukaan tilaajakuntien palvelusopimusten nykyiset mallit ja käytännöt vaihtelevat eivätkä aina välttämättä tue laadukkaan hoivan toteutumisedellytyksiä.
 – Asukkaiden hoitoisuuden kehittyminen ja palvelusta maksettava hinta eivät kulje käsi kädessä. Vastuullisen sopimisen periaatteiden mukaisesti olemme aloittaneet kuntien ja kaupunkien kanssa neuvottelut siitä, mitä asukkaidemme hyvään hoivaan todellisuudessa ja arjessa tarvitaan, kertoo Pajamo.
 Todellinen hoivan tarve tulisi Pajamon mukaan arvioida yhteismitallisin välinein, kuten Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen ylläpitämän RAI-arviointijärjestelmän perusteella. Palvelusopimuksissa pitäisi määritellä selkeästi eri palveluluokat ja niiden hinnat sekä se, kuinka usein arvioinnit tarkistetaan. Tämän tulisi Esperin mukaan koskea myös palveluseteleitä.
 Hoitoisuuden tarpeen huomioimiseksi Esperin yksiköissä on tehty toimenpiteitä, joiden avulla hoitajien tulisi pystyä keskittymään entistä paremmin varsinaiseen hoitotyöhön.
 – Olemme lisänneet avustavan henkilöstön määrää ja käynnistäneet esimerkiksi hoiva-avustajakoulutuksen, kertoo henkilöstöjohtaja Maria Pajamo.
 Esimerkki hoitohenkilöstön suunnitellusta mitoituksesta tehostetussa palveluasumisessa. Toteutunut henkilöstömitoitus puolestaan tarkoittaa mitoitusta, jossa poissaolevien työntekijöiden osuus on korvattu sijaisilla.  Asmo Raimoaho / Yle
 Attendo: asiat paremmalla tolalla kuin ennen kohua
 Attendon Lounais-Suomen vanhuspalveluista vastaava aluejohtaja  Sari Laakso  on ymmällään kuulleessaan hoitajilta kantautuneesta palautteesta.
 – Meillä on nostettu hoitajamitoitusta ja palkattu avustavaa henkilökuntaa, joka on mitoituksen ulkopuolella. Hoitoisuustarve ja henkilömitoitus korreloivat tällä hetkellä paremmin kuin ennen kohua, sanoo Laakso.
 Hän pitää mahdollisena, että jossain päin Suomea ei ole saatu rekrytoitua riittävästi henkilökuntaa.
 Toisena selittävänä tekijänä voi olla yllättävä sairausloma-aalto, joka sotkee työpäivän kulun. Henkilöstömitoitukset lasketaan yksittäisten päivien sijaan vuorolistatasolla, joka Attendolla on kuusi viikkoa.
 – Nyt on ollut esimerkiksi tosi pahat flunssa-aallot tosi myöhään. Jos kolme ilmoittaa aamulla, etten tule tänään töihin, siihen on haasteellista aamukuudelta saada enää kello seitsemäksi työntekijöitä.
 Selkeää selitystä hoitajien kokemalle hoitoisuustarpeen sivuuttamiselle aluejohtaja Sari Laakso ei osaa antaa.
 – Kun katsoo meidän hoitajamitoituksia listoista, ne ovat pääosin oikein hyvällä tolalla.
 Avustavan henkilökunnan puute suuri haaste
 Ylitarkastaja  Jaana Aarnio  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastosta ei ole havainnut hoitoisuusvaatimuksiin liittyviä ongelmia.
 – Esimerkiksi täällä Keski-Suomen alueella suuressa osassa yksiköitä on käytössä erilaisia toimintakykyarviointeja, joita asiakkaille tehdään. Niistä saatujen indeksien perusteella lasken yksikön laskennallisen mitoitustarpeen ja määrittelen asiakaskohtaisesti tarpeen kutakin asukasta kohden.
 Suurena haasteena Aarnio mainitsee avustavan henkilökunnan puutteen, minkä seurauksena hoitajille jää vähemmän aikaa tehdä varsinaista työtään. Etenkin viikonloppuisin ja pyhinä henkilökunnan riittäminen vaikkapa keittiötöihin voi olla ongelma.
 – Vaikka esimerkiksi yksikön luvassa olisi määritelty 0,5, se erittäin harvoin riittää tehostetun palvelun yksiköissä. Itse en ole vielä löytänyt yhtään ikäihmisten tehostetun palveluasumisen yksikköä jossa 0,5 hoitotyön mitoituksessa olisi riittävä, sanoo Aarnio.
 Lue lisää:
 Yle Uutisten artikkelit vanhustenhoidosta
 Pirkko Martikainen piti meteliä kurjista oloistaan, uudessa hoivakodissa pääsee uloskin – laitoksissa vanhusten omaa tahtoa ei aina kuulla
 ”Olen niin pettynyt kuin olla ja voi” – vanhustenhoitajat pelkäävät parannusten jäävän vähäisiksi hoivakohun laannuttua
 Perhe- ja peruspalveluministeri Kiuru: Hoitajamitoitus syksyn aikana, mutta helppoa siitä ei tule

Hoitajilla huoli vanhusten hoitotarpeiden huomioimisesta – "Miten tämä on voinut mennä näin päälaelleen?"


Summary: Viime vuonna noin viidennes amerikkalaisista high school -opiskelijoista käytti sähkötupakkaa.

Sähkötupakkayhtiö Juul Labsin toimitusjohtaja  Kevin Burns  on esittänyt anteeksipyynnöksi tulkitun kommentin sähkötupakasta riippuvaisten lasten vanhemmille.
 Burnsin anteeksipyyntö nähtiin maanantaina Yhdysvalloissa esitetyssä sähkötupakkaa käsittelevässä  CNBC-televisiokanavan dokumentissa  "Vaporized: America's E-cigarette Addiction".
 Dokumentissa toimittaja kysyy Burnsilta, kuinka tämä puolustaisi yhtiönsä kasvua sähkötupakasta riippuvaiseksi tulleen teinin vanhemmalle.
 – Ensinnäkin sanoisin olevani pahoillani, että heidän lapsensa käyttää tuotetta. Sitä ei ole tarkoitettu heille [lapsille], Burns sanoi.
 Hän sanoi toivovansa, etteivät mitkään Juulin toimet ole tehneet sähkösavukkeista houkuttelevia nuorille. Lisäksi Burns myönsi, että sähkötupakan pitkäaikaisen käytön vaikutuksista pitää tehdä tutkimusta.
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan Juulin osuus Yhdysvaltain sähkötupakkamarkkinasta on noin 40 prosenttia.  The New York Timesin  mukaan yhtiön markkinaosuus on yli 70 prosenttia. Viime vuonna Marlboro-savukkeita valmistava Altria osti 35 prosentin osuuden Juulista.
 Sähkötupakka houkuttaa nuorisoa
 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA on kuvaillut sähkösavukkeiden käytön yleisyyttä teini-ikäisten keskuudessa epidemiaksi. Vuonna 2018  lähes 21 prosenttia  amerikkalaisista high school -opiskelijoista käytti sähkötupakkaa.
 Sähkötupakkaa on markkinoitu aikuisille keinona lopettaa perinteisen tupakan polttaminen. Sähkösavuketta pidetään tupakointia vaarattomampana, mutta sen vaikutuksia ei vielä tunneta tarkasti.
 Tupakointi onkin vähentynyt Yhdysvalloissa jo vuosien ajan. Nyt amerikkalaiset viranomaiset pelkäävät, että sähkösavukkeet koukuttavat uuden sukupolven nikotiiniin.
 Esimerkiksi Juulin kotikaupunki San Francisco ilmoitti kesäkuussa, että se  kieltää sähkötupakan myynnin .
 Juul on yrittänyt torjua teinien sähkötupakointia poistamalla hedelmänmakuisia sähkösavukenesteitä myynnistä sekä sulkemalla yhtiön sosiaalisen median tilejä.
 "Valeanteeksipyyntö"
 Tupakointia vastustavan kansalaisjärjestön Campaign for Tobacco-Free Kidsin hallituksen puheenjohtaja  Matthew L. Myers  kutsuu Burnsin kommenttia valeanteeksipyynnöksi.
 Myersin mukaan Juulilla on ollut merkittävä rooli sähkötupakan käytön yleistymisessä nuorison keskuudessa Yhdysvalloissa. Yhtiö muun muassa käytti sosiaalisen median mainoksissaan kauniita nuoria malleja trendikkäissä ympäristöissä.
 – Juul toimii tupakkateollisuuden pelikirjan mukaisesti julistaen kovaa, että he eivät halua lasten käyttävän tuotteitaan. He eivät koskaan myönnä, että heidän markkinointinsa houkutteli lapsia, Myers sanoi  järjestön tiedotteessa .
 Suomessa viranomaiset ovat  yrittäneet rajoittaa  hyvänmakuisten sähkötupakkanesteiden myyntiä. Toistaiseksi kiellot eivät ole purreet.
 Lue myös:
 San Francisco kieltää sähkötupakat
 Suomi yritti lopettaa hyvänmakuisen sähkötupakan myynnin, mutta siitä tulikin kissa ja hiiri -leikki: "Älyttömän kauan kestää"
 Sähkötupakasta apu lopettamiseen? Kansainvälistä huomiota saanut tutkimus selvittää asiaa
 Sähkötupakasta tutkittua tietoa: lisää sydäntautien riskiä

Sähkötupakkayhtiön pomo pyysi anteeksi riippuvaisten lasten vanhemmilta – Järjestö: "Suoraan tupakkateollisuuden pelikirjasta"


Summary: Jos läheisen sairaus hämmentää, voi tuntua helpommalta pysyä poissa. Tässä jutussa psykologit neuvovat, miten kohdata ja tukea sairastunutta.

Kivut ovat jollain tapaa läsnä päivittäin 22-vuotiaan oululaisen  Sofia Okkosen  elämässä.
 – Kipu tuntuu alamahassa, peräsuolessa, paksusuolessa ja lantiossa. Se tuntuu siltä kuin joku repisi kohtua irti sisuksistani. Peräsuolen kipu on polttavaa ja tuntuu kuin suolen seinämää poltettaisiin rautakangella. Ja turvotus vatsassa aiheuttaa venytyskipua –aivan kuin ilmapallo olisi puhallettu liian täyteen ilmaa ja se meinaisi poksahtaa.
 Kivut johtuvat endometrioosista ja harvinaisesta suolistosairaudesta, jonka seurauksena suoliston seinämien lihakset ovat surkastuneet. Sairaus aiheuttaa muun muassa suoliston tukkeutumista.
 Sairaudet rajoittavat Okkosen elämää ja hän on joutunut luopumaan monesta asiasta. Myös sellaisista asioista, mitä hän ei osannut odottaa – kuten ystävistä.
 Sairaus ei näy ulospäin
 Ulkopuolisen silmiin Okkonen ei näytä sairaalta – päinvastoin. Nainen hymyilee paljon ja hymy nousee silmiin asti. Huulia koristaa kauniin vaaleanpunainen huulipuna ja silmissä on luomiväriä.
 Okkonen kertoo, ettei ole nukkunut silmäystäkään edellisenä yönä. Sitäkään hänestä ei huomaa.
 – Olen tottunut siihen. Usein yöt menevät valvoessa, nainen toteaa ja hymyilee.
 Kahdeksan vuotias Eetu-koira tuo Okkosen elämään paljon iloa. Eetu on asunut Okkosilla nyt vuoden verran.  Paulus Markkula / Yle
 Yksi syy ystävien menettämiseen on se, etteivät Okkosen sairaudet näy ulkopuolelle. Ystävät eivät ymmärtäneet, miksi iloinen ja pirteä ihminen alkoi yhtäkkiä perumaan tapaamisia yhtenään, eikä enää osallistunut kaveriporukan rientoihin.
 Virkeä ulkokuori peitti sisälleen kovat kivut ja loputtoman väsymyksen.
 – Jos ihminen murtaa jalan, kaikki ymmärtävät, että se on todella kipeä. Minulla vaatteet peittävät arvet ja mustelmat, joten ihmiset eivät näe, mitä sairaudet tekevät.
 Ystävien menettäminen sairauden vuoksi on aiheuttanut vihaa, surua, katkeruutta.
 – Tunnen avuttomuutta, kun en tiedä, miten voisin pelastaa ystävyyssuhteen. Kun toinen ei yhtään ajattele samalla tavalla, eikä näe sitä, mitä itse koen.
 Rakkaus kestää
 Miten minä voin auttaa? Voinko kysyä sairaudesta? Muun muassa tällaisia kysymyksiä sairastuneen läheiset pyörittelevät Mehiläisen psykologi  Päivi Kivelän  mukaan usein mielessään.
 Ihmisen sairastuminen vaikuttaa luonnollisesti sairastuneen itsensä myös lähipiiriin. Läheisen sairaus saattaa aiheuttaa hämmennystä, pelkoa ja avuttomuuden tunnetta.
 – Jos ei tiedä, miten auttaa sairastunutta, saattaa tuntua helpommalta pysyä poissa hänen elämästään.
 Joskus läheisen sairastuminen voi kuitenkin lähentää ihmissuhdetta. Tehdä siitä vahvemman. Näin kävi esimerkiksi Sofia Okkoselle ja hänen miehelleen  Tuomas Okkoselle .
 – Olemme tulleet lähemmäs toisiamme, kun meillä on ollut niin paljon koettelemuksia viime vuosien aikana, Tuomas Okkonen kertoo.
 Pariskunta alkoi seurustelemaan vuonna 2011. Vuonna 2014 Sofia sai diagnoosin suolistosairauteen ja vuonna 2016 endometrioosiin.
 Sofia Okkosen viimeisin iso leikkaus tehtiin tämän vuoden toukokuussa. Silloin hänen suolistoonsa ommeltiin tukiverkkoja. Kuva on otettu, kun Okkonen on päässyt ensimmäistä kertaa istumaan leikkauksen jälkeen. Sofia Okkonen
 Sairaudet rajoittavat huomattavasti etenkin Sofian elämää. Hän ei voi urheilla, nostella painavia tavaroita tai tehdä äkkinäisiä liikkeitä.
 Nainen kärsii myös kiusallisemmista vaivoista. Hänen kykynsä pidätellä ulostetta on olematon. Sen vuoksi hänelle on sattunut muutaman kerran vahinko esimerkiksi lenkkipolulla kävellessä koiran kanssa. Nykyään Okkonen käyttää välillä vaippoja, erityisesti silloin, jos täytyy taittaa pidempi matka vaikkapa bussilla.
 – Aluksi oli tosi vaikeaa hyväksyä, että olen 22-vuotias nainen ja joudun käyttämään vaippaa. Mutta se on helpottanut elämää, kun ei tarvitse kuljettaa vaihtovaatteita aina mukana.
 Vaikka Tuomas joutuu tekemään suurimman osan kotitöistä, huolehtimaan useimmiten Eetu-koiran ulkoilutuksesta ja pariskunnan yhteinen tekeminen rajoittuu neljän seinän sisään, mies ajattelee, että heidän arkensa on normaalia.
 – Sairauksien tuoma suurin muutos on mielestäni se, että nykyään me elämme paljon enemmän hetkessä ja nautimme siitä.
 Aina ei kannata yrittää piristää
 Ymmärtäminen ja sairauden huomioiminen olisivat Terveystalon psykologi  Outi Reinola-Kuusiston  mukaan parhaita tapoja tukea sairastunutta.
 – Ei kukaan huvikseen tekeydy sairaaksi tai valittele vaivojaan. Kyllä ne ovat todellisia ja aiheuttavat hirveitä kärsimyksiä ihmiselle, joilla niitä on.
 Hän kuitenkin tiedostaa, että terveen ihmisen voi olla vaikea ymmärtää sitä, ettei sairas aina jaksa tulla paikalle tai vastata puhelimeen. Ei kerta kaikkiaan kykene sellaisiin asioihin, mihin terve kykenee.
 – Sen takia ihmiset saattavat turhankin herkästi närkästyä siitä, ettei ystävä lähtenytkään mukaan, vaikka häntä yritettiin piristää.
 Reinola-Kuusisto ajattelee, että terveet läheiset ylipäätään ajattelevat liikaa sitä, että menevät sairaan ihmisen luo ja piristävät häntä tai järjestävät jotain piristävää aktiviteettia. Silloin, kun ihminen on hyvin sairas ja huonovointinen voivat tällaiset piristävät tapahtumat olla liian vaativia. Jopa kotoa lähteminen voi tuntua vaikealta.
 – Sairas ihminen on itsensä asiantuntija ja häneltä kannattaa kysyä, mitä hän jaksaa. Tärkeintä olisi kuitenkin muistaa ystävää. Olla yhteydessä, laittaa viestiä, soittaa. Eikä unohtaa.
 Kotitöiden tekeminen ei ole Okkoselle itsestäänselvyys. Useimmiten hän ei kykene niihin kipujensa vuoksi, vaan hänen miehensä hoitaa ne.  Paulus Markkula / Yle
 Sofia Okkonen olisi toivonut ystäviltään tukea sairastuttuaan. Ja että he tsemppaisivat ja tulisivat sairaalaan moikkaamaan, koska siellä on niin yksinäistä.
 Välillä kipujen takia olo on huono niin fyysisesti kuin henkisestikin, eikä Okkonen silloin jaksa välttämättä tavata ihmisiä. Silloinkin hän toivoisi, että yhteydenpito ei loppuisi ainakaan kokonaan.
 – Voisi vaikka soitella pari kertaa viikossa. Yleensä, kun olo on huonompana, on mielikin maassa. Silloin yhteydenotot piristäisivät.
 Sairastunut pystyy myös itse auttamaan läheisiään ymmärtämään paremmin omaa tilaansa kertomalla konkreettisesti esimerkiksi siitä, missä ja minkälaisena kipu tuntuu tai mitä operaatioita tai hoitoa on saanut.
 Näin Okkonenkin on alkanut tekemään, vaikkakin blogin muodossa. Siellä hän jakaa tietoa sairauksistaan, niiden oireista ja sairaalajaksoistaan. Nainen on leikattu sekä endometrioosin että suolistosairauden vuoksi useamman kerran. Viimeksi tämän vuoden toukokuussa.
 – Osa on alkanut vasta sitten ymmärtämään minua ja sairauttani, kun olen alkanut kirjoittamaan asioista. He ovat tajunneet, etten olekaan laiska tai jää tarkoituksella pois asioista.
 Fyysinen sairaus vaikuttaa myös mieleen
 Vakava sairaus ei vaikuta pelkästään ihmisen kehoon, vaan hyvin usein myös mieleen, seksuaalisuuteen ja jopa persoonallisuuteen. Sairastuminen on psykologi Päivi Kivelän mukaan kriisi, jonka seurauksena ihmisen käyttäytyminen saattaa muuttua hetkellisesti paljonkin.
 – Ensin voi olla ihan shokkitilassa siitä, mitä on tapahtunut. Sen jälkeen tulee reagointivaihe, jolloin ihmisellä voi olla aikamoisia eriskummallisia käyttäytymismalleja ja tapoja. Sen jälkeen tulee käsittelyvaihe ja uudelleen suuntautumisen vaihe, jolloin elämä alkaa muotoutua uudelleen.
 Sairauden aiheuttamat persoonallisuuden muutokset ja alakuloinen mieliala voivat tuntua raskaalta myös läheiselle. Kivelän mukaan olisi tärkeää kuitenkin kiinnittää huomiota niihin puoliin ihmisessä, jotka ovat tehneet heistä alunperin ystäviä. Ja puhua niistä myös ääneen.
 – Voi sanoa vaikka, että sinulla on ihan huikea huumorintaju. Ja muistuttaa, ettei hän ole yhtä kuin hänellä oleva sairaus.
 "Terveitä ihmisiä minulla ei ole elämässä"
 Kun Sofia Okkonen sai endometrioosidiagnoosin, hän kuuli samalla, että saattaa jäädä lapsettomaksi ja että tulee kärsimään kivuista luultavasti koko loppuelämänsä. Se laukaisi masennuksen ja sopeutumishäiriön.
 – Sopeutumishäiriö on sellainen tila, etten myöntänyt itselleni tai muille, että olen sairas. Halusin vain ajatella, että kyllä minä paranen, enkä pystynyt puhumaan ollenkaan sairaudestani.
 Pari vuotta Okkonen oli täynnä vihaa. Hän ajatteli, että elämä on ohi. Enää ei kannata yrittää mitään.
 – Nykyään ajattelen, että ehtisinpä tehdä kaikkea ihanaa vielä. Että tulisi parempia vaiheita elämässä.
 Okkonen käy kuitenkin edelleen psykoterapiassa masennuksen ja ahdistuneisuushäiriön vuoksi.
 Sofia Okkonen ei voi käydä pitkillä lenkillä koiransa kanssa, koska vessan pitää olla aina lähellä ulosteenpidättämiskyvyttömyyden vuoksi. Onneksi heidän kotinsa lähellä on metsä, jonne pääsee nopeasti ulkoilemaan.  Paulus Markkula / Yle
 Suomen terveydenhoidossa tulisi Kivelän mielestä kiinnittää entistä enemmän huomiota siihen, miten ihmistä tuetaan silloin, kun hänelle kerrotaan vakavasta sairaudesta.
 – Lääketieteellinen informaatio on toki tärkeää, mutta myös psykologin tai muun ammattilaisen tarjoamat tukikeskustelut. Psykologi voi kertoa siitä, miten ihmisen mieli toimii tällaisissa tilanteissa, koska ihmisten reaktiot voivat olla niin erilaisia.
 Tukea voi saada myös vertaistukiryhmistä. Sellaisissa Okkonenkin on käynyt ja löytänyt sieltä uusia ystäviä. Hän kertoo, että esimerkiksi endometrioosia sairastaville on todella virkeä tukiryhmä Oulussa.
 – Minulla on nykyään kaksi sydänystävää, joiden kanssa voi puhua mistä vain. He ovat molemmat sairaita. Terveitä ihmisiä minulla ei oikeastaan ole elämässä.
 Ihmisen sairastuminen testaa usein ystävyyden laatua. psykologi Outi Reinola-Kuusisto näkee asian niin, että aito ystävä on vierellä, mutta sellainen kaveri, jonka kanssa on käyty vain juhlimassa jää.
 – Meillä on ystäviä eri tarkoituksiin ja eri elämänvaiheissa. Joidenkin kanssa jaetaan harrastuksia ja osan kanssa sielujen syvimpiä tuntoja ja ollaan aidosti rinnalla kulkijoita.
 Kysy suoraan
 Vaikka ymmärtäisikin sairaan ystävän tai perheenjäsenen tilanteen, voi yhteydenpito ja tapaaminen silti tuntua vaikealta. Läheinen ei välttämättä tiedä, miten puhua sairaudesta ja siihen liittyvistä asioista.
 Paras tapa toimia tällaisessa tilanteessa on psykologi Päivi Kivelän mielestä kysyä suoraan, että minkälaista tukea ja apua tarvitset.
 – Kysyjä ei voi satuttaa sairastunutta, jos hän kysyy ihan suoraan, että haluatko puhua asiasta.
 Sairaalan pedit ovat tulleet vuosien saatossa Okkoselle tutuiksi. Tässä kuvassa hän on kivun hoidossa osastolla endometrioosin vuoksi, kun kuukautiset tulivat vaihdevuosia aiheuttavasta lääkkeestä huolimatta. Kuukautiset aiheuttavat naiselle aina äärettömän kovia kipuja.  Sofia Okkonen
 On kuitenkin asioita, joita kroonisesti sairas ei halua kuulla. Pahinta Okkosen mielestä on se, jos joku sanoo, että kyllä se siitä helpottaa.
 – Krooninen sairaus ei helpota, eikä parane. Yleensä se pysyy samanlaisena tai pahenee. Minä en voi koskaan parantua tästä.
 Onko sinulla kokemusta läheisen sairastumisesta? Miten se on vaikuttanut ystävyyteen? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Krooninen kipu vaivaa miljoonaa suomalaista –"Kun lakkaa tavoittelemasta parantumista, kivun kanssa voi elää onnellisena", sanoo kipuasiantuntija
 Tuntematon pyöräilijä ajoi Anne Karvosen päälle – alkoi vuosien kipuhelvetti, jossa jopa lastenlapsien ottaminen syliin sattuu liikaa

Kun Sofia Okkonen, 22, sairastui, hän menetti kaikki ystävänsä – sairastunutta ei tarvitse yrittää piristää väkisin


Summary: "Poppersit" ovat alkyylinitriittejä, joista useat on luokiteltu vuodesta 2013 alkaen lääkeaineiksi. Alkyylinitriittien maahantuontiin tarvitaan lupa.

Tulli on tutkinut tapausta, jossa Suomeen on useiden vuosien ajan tuotu laittomia poppers-tuotteita. Niitä on myyty aikuisviihdeliikkeissä ja verkkokaupoissa.
 Poppers-tuotteet ovat joukko alkyylinitriittejä, joita käytetään lähinnä päihtymistarkoitukseen ja tehostamaan seksuaalista kokemusta.
 Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimean mukaan poppersien tilaaminen ulkomailta on kiellettyä ilman asianmukaista lupaa.
 Takavarikoitujen ja myyntiin päätyneiden poppers-tuotteiden arvo on yhteensä noin 600 000 euroa, ja epäiltyjen on arvioitu hyötyneen taloudellisesti noin samalla summalla.
 Tulli arvioi, että vuosina 2013–2019 poppers-tuotteita on päässyt myyntiin noin 40 000. Alkuvuonna popperseja takavarikoitiin Etelä- ja Länsi-Suomessa noin 2 500.
 Epäiltyjen omaisuutta on saatu turvaamistoimena takavarikkoon lähes vastaava määrä kuin mitä rikollisella toiminnalla on ansaittu.
 Tulli on esitutkinnan aikana kuulustellut useita henkilöitä epäiltynä rikoksesta. Heidän epäillään johtaneen aikuisviihdeliikkeitä.
 Tulli on tutkinut tapausta lääkeainerikoksena ja salakuljetuksena. Esitutkinta on valmistumassa, ja tapaus siirtyy syyteharkintaan Helsingin ja Länsi-Suomen syyttäjänvirastoihin vielä tämän vuoden aikana.
 Mikä poppers?
 Proviisori  Veli-Matti Surakka  kertoo A-klinikkasäätiön ylläpitämän  Päihdelinkin sivuilla , että poppersit ovat nestemäisiä alkyylinitriittejä, joita käytetään hengittämällä avatusta pienestä pullosta haihtuvaa valmistetta nenän kautta.
 Nimi poppers tulee siitä, että yksi käytetyistä alkyylinitriiteistä, amyylinitriitti, oli pakattu ampulleihin, joiden avaaminen sai aikaan poksahtavan äänen.
 Alkyylinitriittejä on käytetty aiemmin esimerkiksi rasitusrintakivun hoitoon.
 Nykyään lääketieteellinen käyttö ei ole merkittävää, vaan aineita hyödynnetään lähes yksinomaan päihteenä ja tehostamaan seksuaalista kokemusta.
 Poppersien oletetaan lisäävän typpioksidin määrää elimistössä, ja tämä aiheuttaa keskeisimmät vaikutukset. Verisuonet laajenevat, mikä alentaa verenpainetta ja saa aikaan tokkuraisuutta, lämmön tunnetta ja euforiaa.
 Vaikutus alkaa lähes välittömästi, mutta loppuu muutamassa minuutissa. Myös peräaukon sulkijalihas rentoutuu, minkä takia popperseja on käytetty anaaliseksin helpottamiseksi.
 Haittavaikutuksia ovat ihon punastuminen, päänsärky, sydämen tykytykset ja miedot allergiset oireet. Muutamissa tapauksissa lyhytaikainen käyttö on aiheuttanut pitkäkestoisia näkövaurioita. Fyysistä riippuvuutta ei kehity.
 Popperseja ei saa missään nimessä juoda. Suun kautta otettuna ne ovat erityisen vaarallisia ja voivat tappaa, eikä niistä saa silloin haluttua päihdyttävää vaikutusta.
 Suurinta käyttö on Euroopassa ja Yhdysvalloissa. Tilastoja käytön yleisyydestä Suomessa ei ole saatavilla.
 Kun lainsäädäntö tiukentui, kehitettiin erilaisia poppers-johdoksia, joiden myyntiä ei rajoitettu. Lainsäädäntöä pyritään edelleenkin kiertämään siten, että popperseja myydään "huoneenraikastimina".

Tulli: Laittomia seksitehosteiksi tarkoitettuja ja päihtymiseen käytettyjä poppers-tuotteita myyty Suomessa kymmeniä tuhansia


Summary: Juuret eivät ole aihe ylpeilyyn, sillä kukaan ei valitse historiaansa itse. Ne eivät kuitenkaan missään nimessä ole myöskään häpeän aihe, kirjoittaa Maryan Abdulkarim.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muistan ensimmäisen kerran kun kuulin itseäni kutsuttavan somaliksi suomen kielellä.
 Tavassa sanoa "somali" oli jotain, mikä teki oloni epämukavaksi. Olisin halunnut sanoa siihen jotain, mutta en osannut. Minähän olen somali. En vain ollut vielä ymmärtänyt hävetä sitä. Ja siksi tuntui epämukavalta, kun se sanottiin, kuin asia, mitä minun olisi pitänyt pyytää anteeksi. Olin tuolloin lapsi.
 Joillekin se on suoranainen kirosana. Siis se, mitä olen. Senkin somali.
 Isovanhempani tekivät osansa  historiallisesti suvuilleen kuuluneiden maiden vapauttamisessa. Osa saatiin takaisin, kaikkea ei. Isoisäni joutui maanpakoon Mogadishuun, sillä hänen kotiseutunsa liitettiin Etiopiaan. Elämä jatkui ja he elivät elämänsä loppuun itsenäisessä sittemmin Somaliana tunnetussa maassa.
 Vanhempani, jotka kumpikin syntyivät keskelle kolonialismia ehtivät perustaa perheensä itsenäisessä valtiossa, sisällissota kuitenkin ajoi heidät sieltä pois.
 Keskustelut suomalaisuudesta  ominaisuutena tai siitä kuka on riittävän suomalainen, tuntuvat taustaani vasten älyttömiltä. Vihjailut siitä, että minun tulisi tuntea häpeää juuristani, jotka ovat näiden rajojen ulkopuolelta, tuntuvat vastenmielisiltä. Ymmärrän ettei häpeä kohdistu kaikkiin juuriin, on niitäkin joista saa olla ylpeä. Valitettavasti somalijuuret eivät niihin lukeudu.
 Somaliksi olen liian suomalainen, olen kasvanut täällä. Suomalaiseksi olen liian somali, sillä Elovena-kuvastoa vasten minä vasta erotun.
 En ole ulkomaalainen  tässä maassa. Olen paikallinen, jolla on historia ja juuret, jotka ulottuvat kauas. Juuret eivät ole aihe ylpeilyyn, sillä kukaan ei valitse historiaansa itse. Ne eivät kuitenkaan missään nimessä myöskään ole häpeän aihe.
 Historiani ja juureni ei ole ainoa asia elämässäni, joka tuottaa ristiriitoja. Olen liian vanha milleniaaliksi ja liian nuori 70-luvun hipiksi. Mikä on se sukupolvi, joka jää tähän välimaastoon?
 Tavoitteeni ei ole toteuttaa kuvitteellista suomalaisuutta tai sukupolvikokemusta vaan elää elämääni.
 Somaliksi olen liian suomalainen , olen kasvanut täällä. Suomalaiseksi olen liian somali, sillä Elovena-kuvastoa vasten minä vasta erotun.
 Suhteessa muihin koen olevani liikaa sitä ja liian vähän tätä, mutta en tarpeeksi mihinkään lokeroon. Tiedän itse, kuka olen ja olen sujut itseni kanssa. Minä en kaipaa termejä, sille mitä olen tai kuka olen, se tarve tulee ulkopuolelta.
 Hämmennän, joten minun tulisi olla itse myös hämmentynyt tai edes esittää hämmentyneen roolia.
 Somali-sanaa olen kuullut  vuosien varrella niin koulujen pihoilla, julkisissa tiloissa, poliitikkojen puheenvuoroissa kuin median otsikoissa. Harvoin siihen liittyy neutraali tai positiivinen sävy. Joillekin se on suoranainen kirosana. Siis se, mitä olen. Senkin somali. Se teki nuorena kipeää ja oli vaikea samaistua sanaan suomenkielisessä ympäristössä.
 Olemassaoloni, somaliuteni ei ole seikka, jota voi käyttää keskusteluissa minun ohitseni. Erityisen vastenmielisenä koen sen, kun sillä yritetään purkaa etnonationalistien suomalaisuuskuvastoa, joka on hauraampi kuin virtaavan joen päällä kelluva jää.
 ”Somali. Osaatko edes hävetä?” Eräs valkoinen suomalainen kysyi bussipysäkillä – en osannut – hänen puolestaan kuitenkin hävetti.
 Maryan Abdulkarim
 Kirjoittaja on tamperelaistaustainen kulttuurin ja median sekatyöläinen, joka asuu Helsingissä.
 Lue myös:
 "Ahdistusta, masennusta ja itsesyytöstä" – rasismin kokeminen voi aiheuttaa vakavia mielenterveysongelmia, sanoo terapeutti Michaela Moua
 Mona Mannevuon kolumni: Nähdäkseen uudella tavalla lähelle, on katsottava kauemmaksi, vaikka se ei aina olisi mukavaa
 Rasismiin kyllästynyt romani alkoi kitkeä ennakkoluuloja, mutta törmää jatkuvasti samoihin kysymyksiin – tässä 9 vastausta

Maryan Abdulkarimin kolumni: Somali


Summary: Koko Suomen pelloista noin 18 prosenttia on hukkakauran saastuttamaa. Alueellisia eroja kuitenkin on.

Antti Hyppösen  pellolla Isossakyrössä on meneillään jokakesäinen urakka, kun viljan seasta etsitään ei-toivottua hukkakauraa.
 Etsintä tapahtuu peltoja pitkin poikin kävellen ja kasvustoja tarkkaillen. Isännän tottuneet silmät erottavat toivotun kasvun seasta hukkakaurat.
 Jokainen röyhy, joka löytyy, kitketään pois juurineen ja poltetaan.
 Hyppöselle kertyy päivässä 10000 – 20000 askelta. Ja kun tämä ensimmäinen tarkkailukierros pelloilla on tehty, on reilun viikon päästä samalle kierrokselle lähdettävä uudelleen.
 – Yksi kierros ei riitä, sillä aina on jälkiversoja, joissa on itävät jyvät. Ne on myös saatava pois, sanoo Hyppösen mukaan peltokierrokselle lähtenyt kasvintuotannon erityisasiantuntija  Pekka Tuomisto  ProAgria Etelä-Pohjanmaasta.
 Alueellisia eroja
 Ruokaviraston  tilastojen  mukaan Suomen pelloista 17,7 prosenttia oli hukkakauran saastuttamaa viime vuonna.
 Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella osuus oli 29,3 prosenttia ja Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksen alueella 15,1 prosenttia.
 Alueellisten erojen syytä voidaan hakea esimerkiksi historiasta, kun 1960-luvun alun huonoina siemenvuosina sallittiin poikkeuslailla ulkomaisen siemenviljan tuominen Suomeen. Ulkomailta tuodussa siemenviljassa sallittiin 4 kappaletta hukkakauroja siemenkiloa kohden, mikä johti hukkakauran leviämiseen.
 – Olisivatko ulkomaiset siemenet jääneet rannikkoseuduille, missä viljanviljely on perinteisesti ollut yleisintä, miettii tarkastaja  Juha Rantamäki  Ruokaviraston siemenyksiköstä.
 Rantamäen mukaan juuri Suomen viljavat rannikkoseudut ovat saastuneimpia. Niillä hukkakauran tarkkailu on erityisen tärkeää kaikilla pelloilla.
 Koska tilastot perustuvat viljelijöiden ilmoituksiin, saattaa osasyy eroihin löytyä myös niistä.
 Viranomaisten suorittaman valvonnan perusteella tilastoja korjataan, mutta silti niissä arvioidaan olevan mukana esimerkiksi sellaisia peltolohkoja, jotka ovat olleet jo pitkään nurmella ja puhdistuneet hukkakaurasta. Viljelijät eivät kuitenkaan aina hae lohkoille puhtaustarkastusta, minkä vuoksi ne säilyvät tilastoissa.
 Tarkastuksen aikana löytyi yksi hukkakaura, joka kitkettiin juurineen, pussitettiin ja vietiin poltettavaksi. Anne Elhaimer / Yle
 Hallittavissa oleva ongelma
 Juha Rantamäki on tyytyväinen siihen, että hukkakauran saastuttama kokonaisala on kääntynyt viime vuosina laskuun.
 Myös Pekka Tuomisto suhtautuu rauhallisesti tilanteeseen. Kasvista on tehtävä ilmoitus viranomaisille, jos sitä pelloilta löytyy – omalta tai naapurin.
 – On tiloja, joilla ei ole hukkakauraa, mutta en usko, että on kuntia, joissa ei sitä olisi. Onneksi se on hallittavissa oleva ongelma, Tuomisto sanoo.
 Hukkakauran kemiallista torjuntaa ei enää voi tehdä, mutta kitkemiseen on vielä hyvin aikaa, sillä hukkakaurakasvustot ovat nousseet muun kasvuston yläpuolelle ja ne on helppo havaita.
 Kitkemisen lisäksi hukkakauran torjuntakeinoja ovat toistuvat niitot ja saastuneiden lohkojen laittaminen nurmikierrolle.
 "Hyvä, että löytyi"
 Antti Hyppösen pellosta löytyy yksi hukkakaura. Se kerätään oikeaoppisesti juurineen pussiin ja löytöpaikka merkitään karttaan. Ensi vuonna tarkastetaan erityisen tarkasti ne lohkot, joilta hukkakauraa on aiemmin löytynyt.
 Isäntä on tyytyväinen. Hän tietää, että vaikka torjunnan hoitaisi mahdollisimman hyvin, hukkakauran leviämiseltä ei voi välttämättä kokonaan suojautua. Torjuntaa on tehtävä aina uudelleen.
 – Eikö ole hyvä, että löytyi? Nyt se on kerätty pois ja toivotaan, että ensi vuonna sitä ei ole enää.

Hukkakaura on viheliäinen, mutta hallittavissa oleva ongelma – viljelijälle kertyy päivässä 10000–20000 askelta: "Eikö ole hyvä, että löytyi"


Summary: Von der Leyen on tehnyt kovasti työtä luodakseen hyvät suhteet parlamenttiin. Tiistain äänestyksen alla hänen asemansa on epävarma.

EU-komission puheenjohtajaehdokas, Saksan puolustusministeri  Ursula von der Leyen  on nimitysäänestyksensä alla poikkeuksellisen vaikeassa saumassa. Merkittävä osa mepeistä uhkaa äänestää hänen valintaansa vastaan.
 Von der Leyen on jäsenmaiden johtajien esittämä kompromissiehdokas. Hänestä tulee komission puheenjohtaja, jos Euroopan parlamentti hyväksyy nimityksen.
 Tiistaina edessä on viime hetken suostuttelurutistus. Aamulla von der Leyen esittelee suunnitelmansa parlamentille Strasbourgissa ja keskustelee meppien kanssa aamupäivän.
 Poliittiset ryhmät vetäytyvät pohtimaan kantojaan aamuistunnon jälkeen. Iltapäivän kuluessa kehitellään vielä myönnytyksiä von der Leyenin vastustajille ja koetetaan kuumeisesti löytää yhteistä nimittäjää.
 Täysistunnon on määrä äänestää von der Leyenin kohtalosta Suomen aikaa kello 19.
 Ursula von der Leyenin on sanottu olleen ainakin jossakin vaiheessa liittokansleri Angela Merkelin suosikki seuraajakseen. Kuva on vuodelta 2012, jolloin von der Leyen oli työ- ja sosiaaliministeri. Rainer Jensen / EPA
 Von der Leyen oli ennen EU-johtajien huippukokousta heinäkuun alussa jokseenkin tuntematon hahmo Brysselissä. Hänellä ei ole aiempaa työkokemusta EU-instituutioista, toisin kuin edeltäjillään.
 Hänen valintansa on myös siksi poikkeuksellinen, että hän on joutunut kampanjoimaan valintansa jälkeen edeltäjiään enemmän tullakseen meppien hyväksymäksi.
 Siksi hän onkin käyttänyt käytännössä kaiken aikansa kuluneina parina viikkona parlamentin eri poliittisiin ryhmiin tutustumiseen ja niiden tuen saamiseen.
 Viikonlopun hän vietti komission Charlemagne-rakennuksessa Brysselissä valmistelemassa tiistaiaamun puhettaan kuumeisesti avustajakaartinsa kanssa. Puheen sisällöstä saatiin esimakua maanantaina, kun hänen demariryhmälle lähettämänsä kirje tulevista työnsä suuntaviivoista  päätyi julkisuuteen .
 Maanantai-iltana hän tapasi vielä omaa puoluettaan, keskustaoikeiston EPP:tä.
 Vihreät vastustaa häntä eniten
 Von der Leyen on saanut edeltäjiään selvästi kovempaa vastustusta kaikissa poliittisissa ryhmissä.
 Vihreä ryhmä on ilmoittanut äänestävänsä von der Leyenin nimitystä vastaan. Vasemmisto ja iso osa sosiaalidemokraattien S&D-ryhmää, EU-yhteistyötä vastustavaa ID:tä sekä oikean laidan konservatiiveja suhtautuu häneen kriittisesti. Myös moni von der Leyenin kotimaan Saksan meppi on tyytymätön häneen.
 Tiistai-illan äänestys on salainen, joten kuka lopulta äänestää miten, on vaikea jälkikäteen päätellä.
 Parlamentissa on kritiikkiä sekä von der Leynin linjausten sisältöä että yleisluonteisuutta kohtaan. Lisäksi mepit ovat tyytymättömiä koko käynnissä olevaan nimitysprosessiin. EU-valtionjohtajat hylkäsivät parlamentin vaatiman kärkiehdokasmenettelyn ja palasivat tekemään nimityspäätökset vanhalla kaavalla, suljettujen ovien takana.
 Lue lisää :  Maratonkokous tuotti kompromissin, saksalainen Ursula von der Leyen komission puheenjohtajaksi – Suomi ei saanut EKP:n puheenjohtajuutta
 Toisaalta parlamentti itsekin osallistuu poliittiseen peliin. Kun von der Leyen esimerkiksi tarjoaa demareiden komissaariehdokkaalle  Frans Timmermansille  ykkösvarapuheenjohtajan paikkaa komissiossa, S&D saadaan helpommin kääntymään von der Leyenin tueksi.
 Liberaaliryhmä Uudistuva Eurooppa (Renew Europe) taas on vaatinut kärkiehdokkaalleen,  nykyiselle kilpailukomissaarille   Margrethe Vestagerille  vähintään yhtä hyvää asemaa kuin Timmermans saa.
 Von der Leyenillä on takana myös kupruja aiemman uransa varrella. Moni meppi paheksuu, että häntä on epäilty väitöskirjansa plagioinnista.
 Hänen  mainettaan mustaa  myös Saksan puolustusvoimien korruptioepäilyt. Lisäksi  eroavan  puolustusministerin piikkiin pannaan Saksan puolustusvoimien ja sen kaluston huono kunto.
 Ääniä saatava tasaisesti eri ryhmistä
 Von der Leyen tarvitsee tuekseen 374 meppiä 747:stä. Parlamentissa on virallisesti 751 jäsentä, mutta  kolme Kataloniasta valittua  espanjalaismeppiä ei ole vielä voinut lunastaa paikkaansa eikä Tanskassa ministeriksi noussutta edustajaa ole vielä korvattu.
 Ei kuitenkaan riitä, että von der Leyen saa niukan enemmistön – jotta hänellä olisi riittävästi poliittista selkänojaa, hän tarvitsisi vähintään 400 meppiä tuekseen.
 Hänen täytyy myös saada ääniä ikään kuin "oikeilta tahoilta".
 Hän tarvitsee taakseen paitsi oman EPP-puolueensa, myös demareita ja liberaalien RE-meppejä. Jos käy ilmi, että hän on tullut valituksi ennen kaikkea ääri- ja populistiryhmien, vaikkapa Puolan Laki ja Oikeus -puolueen äänillä, se voi tietää hänelle vaikeita aikoja.
 Tuolloin voitaisiin helposti vetää johtopäätökset, että von der Leyen valittiin Puolan tuella.  Puola on rikkonut  EU:n oikeusvaltioperiaatteita vastaan viime vuosina.
 Tuota vaikutelmaa lisäisi se, että EU-johtajat joutuivat hylkäämään Frans Timmermansin valinnan komission puheenjohtajaksi niin kutsutun Visegrad-ryhmän eli Puolan, Unkarin, Tsekin ja Slovakian vastustuksesta.
 Visegrad-maat tyrmäsivät Timmermansin valinnan, koska tämä on puolustanut komissiossa oikeusvaltioperiaatetta ja arvostellut maiden tilannetta. Timmermansin kaatuminen oli siis Itä-Euroopan maiden suuri voitto – ja niin olisi myös von der Leyenin valinta, jos se tapahtuu EU:n oikeusvaltioperiaatteita vastustavien äänillä.
 Jos parlamentti hylkää  von der Leyenin nimityksen, Eurooppa-neuvostolla eli jäsenmaiden valtionjohtajilla on EU-lain mukaan kuukausi aikaa etsiä tehtävään uusi ehdokas.
 Aiheesta lisää:   Brysselin suosikkikomissaari iloitsee naisten noususta EU:n johtotehtäviin – Keskustelu ja demokratia paranevat, kun yhdenmukaisuus murtuu

EU-komission puheenjohtajaksi esitetyn Ursula von der Leyenin kohtalonhetki koittaa – Kova nimityspeli huipentuu parlamentin äänestyksessä illalla


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Helsingin Arabianrannan henkirikosta käsitellään tänään käräjäoikeudessa
 Helsingin käräjäoikeudessa  alkaa tänään Arabianrannan murhajutun käsittely . Viime jouluna sattuneen henkirikoksen uhri oli seitsemänvuotias poika, ja rikoksesta syytetty on hänen vuonna 1982 syntynyt enonsa. Poliisi kertoi tutkinnan valmistuessa, että teräaseella tehty henkirikos oli impulsiivinen teko. Jutun käsittelyä varten on varattu oikeudessa ainoastaan yksi päivä. Tuomio annetaan myöhemmin.
 Käytettyjen autojen maahantuonti ennätyksellistä
 Autorekka rullasi laivasta maihin Vuosaaressa Helsingissä perjantaiaamuna. Kyydissä oli Saksasta tuotuja käytettyjä autoja. Pekka Pantsu / Yle
 Käytettyjen henkilöautojen tuonti ulkomailta Suomeen nousee tänä vuonna  uuteen ennätykseen . Kasvua oli tammi-kesäkuussa 21 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Eniten henkilöautoja tuodaan Ruotsista ja Saksasta. Samaan aikaan uusien henkilöautojen myynti on laskussa ja autoala vaatii veroremonttia.
 Ihmiskunnan historiallinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten
 NASA
 Yle julkaisee tästä päivästä alkaen artikkelisarjan kuututkimuksen menneisyydestä, nykyisyydestä ja tulevaisuudesta. Apollo 11:n laskeutumispäivänä lauantaina huipentuvassa kuupaketissa on viikon aikana myös muun muassa kuunneltavia podcasteja sekä kuuvisa.
 EU:n nimityspeli huipentuu parlamentin äänestyksessä illalla
 Saksalainen Ursula von der Leyen on saanut edeltäjiään selvästi kovempaa kritiikkiä parlamentissa. Hän olisi ensimmäinen nainen puheenjohtajana komission yli 60-vuotisen olemassaolon aikana. Olivier Hoslet / EPA
 Euroopan parlamentti äänestää tänään , hyväksyykö se komission uudeksi puheenjohtajaksi esitetyn  Ursula von der Leyenin  nimityksen. Hyväksyntä on kaikkea muuta kuin varma. Ennen äänestystä onkin luvassa viime hetken suostuttelurutistus, kun von der Leyen esittelee suunnitelmansa parlamentille ja keskustelee meppien kanssa.
 Sää jatkaa lämpenemistään
 Joonas Koskela / Yle Sää
 Lämpeneminen ei pysähdy, mutta sadekuuroja esiintyy edelleen. Sateet liikkuvat lännestä, ja tiistaina on epävakaista Kotka–Jyväskylä–Kokkola-linjan länsipuolella. Ukkonenkin näyttäytyy. Idässä ja pohjoisessa on pääosin poutaista ja maan keskiosasta itään yltävällä alueella osin aurinkoistakin. Lue lisää säästä  Ylen verkkosivuilta .

Herätys: Arabianrannan murhajutun käsittely alkaa, käytettyjä autoja tuodaan enemmän kuin koskaan, EU:n nimityspeli huipentuu


Summary: Tapaus käsitellään käräjäoikeudessa suljetuin ovin, ja käsittelylle on varattu ainoastaan yksi päivä. Epäilty on tunnustanut surmanneensa lapsen.

Helsingin Arabianrannassa  viime jouluaattona  tapahtunutta henkirikosta käsitellään tänään tiistaina Helsingin käräjäoikeudessa. Seitsemänvuotias poika surmattiin kotonaan teräaseella, ja pojan enoa epäillään murhasta.
 Jutun käsittelyä varten on varattu oikeudessa ainoastaan yksi päivä. Tuomio annetaan myöhemmin. Juttu on määrätty kaikilta osin salaiseksi.
 Epäilty on ollut mielentilatutkimuksessa, jonka tuloksia käsitellään myös istunnossa. Hän on esitutkinnassa tunnustanut surmanneensa lapsen ja kertonut harhoistaan, jotka hänen mukaansa myötävaikuttivat tekoon.
 Poliisin mukaan esitutkinnan aikana ei tullut esiin mitään viitteitä esimerkiksi kunniaväkivallasta tai muusta ulkopuolisesta vaikuttamisesta. Kyseessä oli poliisin mukaan impulsiivinen teko.
 Surma tapahtui lapsen kotona
 Henkirikos tapahtui viime vuoden jouluaattona uhrin kotona, jossa epäilty oli vieraana.
 Poliisin mukaan ilta oli sujunut rauhallisesti, paikalla olleet kaksi lasta olivat jo ennen tekohetkeä nukkumassa, ja aikuiset katsoivat televisiota. Väkivalta oli alkanut yllättäen.
 Hätäkeskukseen oli otettu yhteyttä pahoinpitelyn alkaessa, mutta ambulanssin saavuttua paikalle poika oli jo menehtynyt.
 Aiheesta aiemmin:
 Helsingin Arabianrannan henkirikoksesta on nostettu murhasyyte – eno puukotti seitsemänvuotiasta jouluaattona
 Arabianrannan murhatutkinta valmistui: Ei  viitteitä kunniaväkivallasta, yksittäisen henkilön impulsiivinen teko
 Arabianrannan murhaepäilyn syytteen nostaminen siirtyy
 Arabianrannan murhasta epäilty määrättiin mielentilatutkimukseen kesken esitutkinnan – kertonut kuulusteluissa harhoista
 Pikkupojan murhasta epäilty mies pyytänyt mielentilatutkimusta – Poliisi: Epäilty on Suomessa asuva ulkomaan kansalainen

Helsingin Arabianrannan henkirikosta käsitellään tänään käräjäoikeudessa – enoa epäillään seitsemänvuotiaan pojan murhasta


Summary: Eniten henkilöautoja tuodaan Ruotsista ja Saksasta. Samaan aikaan uusien henkilöautojen myynti on laskussa. Autoala vaatii veroremonttia.

Käytettyjen henkilöautojen tuonti ulkomailta Suomeen nousee tänä vuonna uuteen ennätykseen. Kasvua oli tammi-kesäkuussa 21 prosenttia edellisvuoteen verrattuna.
 – Olemme arvioineet käytettyjen autojen maahantuonnin määräksi tälle vuodelle 45–46 000 kappaletta. Jo viime vuonna tehtiin ylivoimainen kaikkien aikojen ennätys, ja nyt mennään taas uuteen ennätyslukemaan, sanoo toimitusjohtaja  Tero Kallio  Autotuojat ja -teollisuus ry:stä.
 – Uskoisin, että huippu saavutetaan tänä tai ensi vuonna, Kallio sanoo.
 Joonas Haverinen / Yle
 Tammi-kesäkuussa eniten on tuotu Mersuja, Volvoja ja Bemareita. Kärkikolmikon osuus kaikesta käytettyjen henkilöautojen tuonnista on puolet ja ne muodostivat kolmen kärjen myös viime vuonna. Muutenkin top 10 koostuu lähes poikkeuksetta samoista merkeistä kuin viime vuonna. Ainoastaan Lexus on noussut uutena kymmenen haetuimman joukkoon.
 Käytettyjen tuontilistan häntäpäästä löytyy harvinaisempia merkkejä. Maahan tuotiin muun muassa yksi Sunbeam, yksi Rolls-Royce ja kaksi Wartburgia. Kaikkiaan tuontimerkkejä oli kymmeniä.
 Hybridit ponkaisivat
 Käyttövoimittain tarkasteltuna eniten on tammi-kesäkuussa tuotu dieseleitä. Niitä oli edelleen lähes puolet kaikista, vaikka niiden osuus on laskussa.
 Bensiiniautojen tuonti kasvoi 39 prosenttia ja osuus nousi 36 prosenttiin.
 Jyrkin suhteellinen kasvu on kuitenkin nähty ladattavissa hybrideissä. Niiden tuonti lähes kolminkertaistui viime vuodesta ja osuus tuoduista käytetyistä nousi 13 prosenttiin.
 Sähköautojenkin tuonti kaksinkertaistui ja niitä tuotiin 171 kappaletta.
 Autoliikkeetkin tuovat
 Käytettynä maahantuodut autot ovat keskimäärin 6–7 vuotta vanhoja. Autoja tuovat paitsi yksityiset ostajat, mutta suuresti myös autoliikkeet ja yritykset itse.
 – Kamuxin kokonaismyynnistä tuontiautojen osuus oli noin 15 prosenttia ja jos sitä vertaa aikaisempiin vuosiin, kyllä se on kasvussa ollut, toteaa käytettyjen autojen kauppaan erikoistuneen Kamuxin maajohtaja  Tommi Iiskonmäki .
 Joonas Haverinen / Yle
 Autotuonnin kakku jakaantuu siten, että yksityishenkilöiden osuus käytettyjen henkilöautojen tuonnista on noin 40 prosenttia. Yritysten osuus on 60 prosenttia, josta puolet on autotuontia yritykselle itselleen, toiselle yritykselle tai myyntiin. Toinen puolikas on yritysten tuontia yksityishenkilöille. Näissä tuoja on virallisesti yksityishenkilö, mutta autoliike tai muu yritys hoitaa käytännön asiat, eli esimerkiksi noutamisen ja paperityöt.
 Iiskonmäen mukaan ostettavan käytetyn auton ulkomaalaisuus ei ole etu eikä haitta kaupanteossa.
 – Kokemuksemme mukaan auton alkuperämaalla ei ole merkitystä, vaan auto itsessään ratkaisee, eli minkälainen se auto on, ja ennen kaikkea minkälaiset varusteet autossa on, Iiskonmäki korostaa.
 Tommi Iiskonmäen mukaan käytetyn tuontiauton ulkomaalaisuus ei ole lähtökohtaisesti etu eikä haitta kaupanteossa.  Markku Pitkänen / Yle
 Entä säästääkö autonostaja rahaa hankkimalla käytetyn ulkomaisen?
 – Absoluuttista säästöä euroissa mitattuna on vaikea määrittää, mutta lähtökohtaisesti saa varmaan samaan hintaan hieman paremmin varustellun auton, kuin mitä vastaava olisi Suomi-autona, Iiskonmäki vertaa.
 Kruunun kurssi siivittää
 Saksasta tuotiin pitkään selkeästi eniten käytettyjä autoja Suomeen, mutta viime vuonna hakusuosikki vaihtui Ruotsiksi ja tänä vuonna sen osuus on vain vahvistunut.
 Tammi-kesäkuussa selvästi yli puolet käytetyistä autoista haettiin Ruotsista. Syynä on muun muassa maan valuutan kruunun alhainen kurssi verrattuna euroon. Se on halventanut osaltaan Ruotsi-autojen hintoja suomalaiskukkaron näkökulmasta.
 Joonas Haverinen / Yle
 Oma roolinsa on ollut myös Ruotsin vuosia kestäneellä ennätysvilkkaalla uusien autojen kaupalla. Sen myötä myyntiin on tullut paljon vaihtoautoja, joista on hyvin riittänyt Suomeenkin tuotavaksi.
 Ruotsin ja Saksan osuus tuoduista on yhteensä 80 prosenttia. Seuraavina tulevat Alankomaat, Viro, Italia ja Yhdysvallat.
 Autoala: Tarvitaan veroremontti
 Kaikkea käytetyn auton tuontia on kuitenkin selkeästi piristänyt Suomen autoverotus, joka suosii käytettyjen autojen tuontia uusien autojen hankintaan verrattuna.
 Uusien autojen kauppa onkin ollut  laskussa tänä vuonna  ja autoala vaatii nyt veroremonttia autoiluun muun muassa valtion verotulojen ja päästötavoitteiden takia.
 – Voimme ainoastaan vaikuttaa tästä hetkestä eteenpäin rekisteröitävien uusien autojen veroon ja siksi nimenomaan niiden autoveroa tulee laskea niin, että se on joko alempi tai minimissään samalla tasolla kuin käytettynä maahantuotujen autojen autovero, Kallio sanoo.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmassa puhutaan liikenteen päästöjen vähentämisestä, mutta autoveron muuttamisesta ohjelmassa ei ole mainintaa.
 Autorekka rullasi laivasta maihin Vuosaaressa Helsingissä perjantaiaamuna. Kyydissä oli Saksasta tuotuja käytettyjä autoja.  Pekka Pantsu / Yle
 18 000 euroa ulkomaille/auto
 Käytettyjen autojen tuonti on paisunut niin suureksi, että sillä alkaa olla jo merkitystä niin valtiontalouteen kuin autokauppaankin.
 Kallion mukaan käytettyjä henkilöautoja ostetaan tänä vuonna ulkomailta yhteensä noin 800 miljoonalla eurolla.
 – Suomalainen vie keskimäärin noin 18 000 euroa ulkomaille hankkiessaan käytetyn auton sieltä. Sen lisäksi hän maksaa siitä autoveroa keskimäärin 5 000 euroa. Eli suomalainen käyttää autonostoon keskimäärin yhteensä 23 000 euroa, kun hän hakee käytetyn ulkomailta, Kallio laskee.
 Kalliosta se on sikäli jännää, että Suomessa käytetyn auton keskihinta on selvästi alempi, noin 4 000 euroa. Tuontiautoissa ollaankin paljon lähempänä kotimaasta hankitun uuden auton hintaa.
 – Ulkomailta hankittu käytetty auto on yhä enemmän vaihtoehto kotimaasta hankitulle uudelle ja pienemmälle, lue myös pienempipäästöiselle autolle, Kallio huomauttaa.
 Lue myös:
 Käytettyjen autojen yksittäistuonti ponkaisi rakettina uuteen ennätykseen – Ruotsi uusi suosikkisuunta
 Miten hallitusohjelma vaikuttaa auton ostajan aikeisiin? Kokosimme autokauppiaiden neuvot ostamista harkitsevalle

Ennätykset rikkoutuvat taas: Käytettyjen autojen maahantuonti on noussut hurjiin lukuihin – katso suosikkimerkkien top 10 ja mitä tuotiin vähiten


Summary: Maanjäristyksen keskus oli 102 kilometriä lounaaseen Balin pääkaupungista Denpasarista.

Balin edustalla Indonesiassa on mitattu 6,1 magnitudin maanjäristys, kertoo eurooppalainen seismologian laitos EMSC.
 Järistyksen keskus oli 102 kilometria lounaaseen Balin pääkaupungista Denpasarista, ja järistys tapahtui 100 kilometrin syvyydessä.
 Henkilövahinkoja ei tiedettävästi ole syntynyt. Tyynenmeren tsunamivaroituskeskus ei toistaiseksi ole antanut tsunamivaroitusta järistykseen liittyen.

Balin edustalla merenalainen maanjäristys – tsunimavaroitusta ei ole annettu


Summary: Yhdysvaltalainen tutkija Suzanne Eaton oli Kreetalla osallistumassa tiedekonferenssiin.

Kreikan poliisi on kuulustellut 27-vuotiasta miestä yhdysvaltalaisen tutkijan kuolemaan liittyen. Poliisin kuulustelema epäilty on tunnustanut surmatyön, kertoo CNN  verkkosivuillaan .
 Kreetan poliisi kertoo julkistavansa lisätietoja tapauksesta tiistain aikana.
 Molekyylibiologi  Suzanne Eaton , 59, löytyi kuolleena vanhasta, käytöstä poistuneesta bunkkerista lähellä Chanián kaupunkia Kreetan saarella. Eaton ehti olla kateissa viikon ennen kuin hänen ruumiinsa löytyi heinäkuun 8. päivä.
 Kreetan poliisin tietojen mukaan kaksi paikallista löysi Eatonin ruumiin syvältä bunkkerista, jonne ruumis oli oletettavasti siirretty.
 Eaton oli Kreetalla osallistumassa Kreetan Ortodoksisen Akatemian tiedekonferenssiin. Hän työskenteli tutkijana Max Planck -intituutissa Dresdenissä, Saksassa.

Mies tunnustaa surmanneensa yhdysvaltalaisen tutkijan – kateissa olleen molekyylibiologin ruumis löytyi bunkkerista Kreetalla


Summary: Turkilta leikataan yli 100 miljoona euroa eurooppalaisesta rahoituksesta.

Euroopan unionin virkamiehet ovat hyväksyneet suunnitellut poliittiset ja taloudelliset pakotteet Turkkia vastaan, eurooppalaiset diplomaatit kertoivat maanantaina.
 Pakotteet asetettiin sen jälkeen, kun Turkki aloitti maakaasun poraukset EU-maa Kyproksen lähistöllä Välimerellä. EU oli varoittanut Turkkia toistuvasti poraamisesta Kyproksen talousalueella, mutta Turkki lähetti Kyproksen vesille kaksi laivaa.
 Pakotteiden tarkasta sisällöstä ei ollut vielä illalla tietoa. Vakavimman Turkkiin kohdistuvista toimista uskotaan olevan 145,8 miljoonan euron leikkaaminen Turkille vuodelle 2020 suunnatusta eurooppalaisesta rahoituksesta.
 Euroopan investointipankkia on pyydetty tarkistamaan uudelleen Turkille annettavan taloudellisen avun ehdot. EU myös jäädytti keskustelut ilmaliikennesopimuksesta Turkin kanssa.
 Lisäksi EU-maiden ulkoministerit kehottivat EU-komissiota työstämään talouspakotteita poraamiseen osallistuneita henkilöitä kohtaan.
 Valtavien maakaasuvarantojen löytyminen itäiseltä Välimereltä on kiristänyt entisestään Turkin ja Kyproksen mutkikkaita välejä. Kyproksen pohjoisosa on ollut vuodesta 1974 saakka Turkin armeijan miehityksessä, eikä Kyproksen kysymykseen ole toistuvista yrityksistä huolimatta löydetty poliittista ratkaisua.

EU päätyi pakotteisiin Turkkia vastaan – Turkki porasi kaasua Kyproksen edustalla toistuvista varoituksista huolimatta


Summary: Yhdysvaltain republikaanipoliitikot ovat pysyneet pääosin vaitonaisina presidentin Twitter-avautumisesta.

Britannian pääministerin tehtävät pian jättävä  Theresa May  arvostelee Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin   Twitter-viestejä .
 Viesteissään Trump kehotti neljää etnisiin vähemmistöihin kuuluvaa demokraattien naiskongressiedustajaa jättämään Yhdysvallat ja palaamaan kotimaihinsa. Näistä neljästä kolme on syntynyt Yhdysvalloissa.
 Mayn tiedottaja kertoi, että pääministerin mukaan Trumpin kielenkäyttöä Twitter-viesteissä on ”täysin mahdotonta hyväksyä”.
 Trump ei maininnut tviiteissään edustajia nimeltä, mutta hänen uskotaan tarkoittavan ”ryhmäksi” nimitettyä neljän naisen ryhmittymää. He ovat arvostelleet kovasti Trumpia, mutta he ovat olleet hyvin kriittisiä myös demokraattien nykyjohtoa kohtaan.
 Nelikkoon kuuluvat  Alexandria   Ocasio-Cortez ,  Ayanna Pressley ,  Rashida Tlaib  ja  Ilhan Omar.
 Lukuisat demokraatit ovat olleet pöyristyneitä Trumpin kirjoittelusta, jota he pitävät selvän rasistisena. Sen sijaan republikaanipoliitikot ovat pysyneet pääosin vaitonaisina presidentin Twitter-kirjoittelusta. Trumpin läheinen liittolainen, republikaanisenaattori  Lindsey Graham  kehotti kuitenkin Fox & Friends -ohjelmassa presidenttiä arvostelemaan kongressiedustajien politiikkaa ja lopettamaan henkilökohtaisuuksiin menevät hyökkäykset.
 Lisää aiheesta:
 Trumpia syytetään rasistisesta kielenkäytöstä – demokraatit pöyristyivät presidentin tviiteistä

May kommentoi Trumpin Twitter-kirjoittelua: ”Täysin mahdoton hyväksyä”


Summary: 16-vuotias kauppasi netissä muun muassa MDMA-huumausainetta, jota nautitaan useimmiten ekstaasitabletteina.

Pirkanmaan käräjäoikeus on tuominnut nuoren miehen ehdolliseen vankeuteen  huumeiden maahantuonnista ja kauppaamisesta .
 Tuomittu oli tekohetkellä 16-vuotias. Hän tilasi MDMA-huumausainetta ja myi sitä pahamaineisella Sipulikanava-nettisivustolla. Poliisi sulki nettisivuston viime syksynä.
 MDMA nautitaan useimmiten suun kautta otettavien ekstaasitablettien muodossa. 16-vuotias kauppasi samalla sivustolla myös revolverin.
 Sipulikanava oli suomalainen verkkosivusto, jonka kautta myytiin, ostettiin ja välitettiin vuosina 2014–2017 erittäin suuria määriä huumausaineita.
 Lisäksi tuomittu oli osallistunut amfetamiinin maahantuontiin. Sekä MDMA- että amfetamiini-lähetys pysäytettiin tullissa.
 16-vuotias oli myös pitänyt hallussaan ja myynyt kannabista.
 Puolitoista vuotta ehdollista vankeutta
 Oikeus katsoi nuoren miehen rikoksiksi kaksi törkeää, nuorena henkilönä tehtyä huumeusainerikosta ja kolme huumausainerikosta. Rikokseksi luettiin myös ampuma-aserikos.
 Puolentoista vuoden ehdollisen vankeustuomion koeaika päättyy kesällä 2021.
 Samalla kolme muuta miestä tuomittiin sakkoihin tai enimmillään kahden ja puolen vuoden vankeuteen muun muassa huumerikoksista.
 Vuonna 1991 syntyneelle miehelle oikeus langetti kahden ja puolen vuoden ehdottoman vankeustuomion. Hänen tuomionsa tuli muun muassa törkeästä ryöstöstä sekä useista huumeiden käyttörikoksista.
 Vuonna 1985 syntynyt mies sai puolestaan 11 kuukautta vankeutta muun muassa huumausainerikoksista. Vuonna 1998 syntynyt mies sai sakkotuomion nuorena henkilönä tehdyistä huumausainerikoksesta ja näpistyksestä.
 Rikokset tapahtuivat Pirkanmaalla ja pääkaupunkiseudulla vuosina 2014–2107. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Korjattu väliotsikkoa 15.7.2019 klo 16.57.
 Lue lisää:
 16-vuotiaan syytetään tuoneen huippuvaarallisia huumeita maahan ja myyneen tutuilleen – kauppasi myös revolverin pahamaineisen sivuston kautta

16-vuotias kauppasi huumeita ja revolverin pahamaineisella nettisivustolla – myös kolme muuta tuomittiin huumerikoksista


Summary: Keräysmäärät ovat usein suuret toukokuussa, pienenevät hieman kesä-heinäkuussa ja kasvavat jälleen elokuussa.

Ahkerimmat mökkilajittelijat löytyvät saaristosta. Kaksi ensimmäistä paikkakuntaa löytyvät Varsinais-Suomesta.
 Kemiönsaarella kierrätettiin viime vuonna touko–elokuun aikana kartonki-, lasi- ja muovipakkauksia 9,5 kiloa per asukas. Paraisilla vastaava luku oli lähes 8 kiloa ja Savonlinnassa 7. Hieman yli 6 kiloon ylsivät Mäntyharju ja Raasepori.
 Suomen Pakkauskierrätys Rinki Oy:n tiedotteen mukaan monien mökkipaikkakuntien pakkauskeräyksessä näkyy erityisesti mökkiläisten saapuminen mökeille ja paluu takaisin kotiin. Keräysmäärät ovat usein suuret toukokuussa ja elokuussa.
 Esimerkiksi Savonlinnassa kierrätysmäärä on heinäkuussa lähes kaksi kiloa kuussa. Saman vuoden helmikuussa vastaava luku oli noin 0,7 kiloa. Paraisilla vastaavat luvut olivat elokuussa yli 2 kiloa ja helmikuussa 0,9 kiloa.
 Rinki Oy on Suomen teollisuuden ja kaupan omistama palveluyhtiö, joka tarjoaa kuluttajille valtakunnallisen kierrätysverkoston.

Mökkipaikkakunnilla kierrätysmäärät jopa kaksinkertaistuvat kesällä – saaristossa lomailevat lajittelevat roskansa ahkerimmin


Summary: Mehiläinen ostaa Savitaipaleelta 2,7 miljoonalla eurolla vanhan sisäilmaongelmaisen terveysaseman ja purkaa sen omalla kustannuksellaan.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Savitaipaleen kunnassa tehty sopimus vanhan terveyskeskuksen ja hoivakiinteistöjen myynnistä hämmästyttää asukkaita. Suurinta hämmennystä aiheuttaa tunne, että sopimus on liian hyvä ollakseen totta.
 Hoivapalveluita tarjoava Mehiläinen Oy on päättänyt ostaa Savitaipaleella vanhan hyvinvointiaseman ja kaksi muuta purkukuntoista hoivakiinteistöä. Mehiläisen ostoslistalla on myös kolme parempikuntoista kiinteistöä, jotka ovat olleet tuettua asumista tarvitsevien koteina.
 – Ottakaapas selvää, mitä se sellainen liiketoiminta on, jossa yrityksen kannattaa ostaa huonokuntoisia rakennuksia monella miljoonalla. Ja maksaa vielä purkamisen kustannukset itse, huikkaa ohikulkija pikkupitäjän keskustassa.
 Sama kysymys on pyörinyt Savitaipaleella monen mielessä sen jälkeen, kun kunta kesän alussa ilmoitti saaneensa valmiiksi sopimusluonnoksen tulevaisuuden hoiva- ja terveyspalveluiden järjestämisestä.
 Savitaipaleen kunnanjohtaja  Kimmo Kainulaisen  mukaan useista osasopimuksista koostuva kokonaisratkaisu on valmis allekirjoitettavaksi lomien jälkeen elokuussa. Yli vuoden valmisteltu sopimuskokonaisuus on siis lähellä toteutumista.
 Yli kaksi ja puoli miljoonaa purkutalosta
 Eniten hämmästelyä aiheuttaa hoivapalveluyritys Mehiläisen valmius ostaa huonokuntoinen hyvinvointikeskus 2,7 miljoonalla eurolla. Rakennus on yli neljäkymmentä vuotta vanha ja sisäilmaongelmien takiajoitakin hyvinvointiaseman palveluita on siirretty rakennuksen takapihalle tilaelementteihin.
 Tämän ongelmakohteen Mehiläinen nyt ostaa ja purkaa omalla kustannuksellaan.
 Kokonaissopimukseen kuuluu muitakin purettavaksi päätyvien rakennusten kauppoja sekä toisaalta lupaus siitä, että Mehiläinen rakentaa keskeiselle paikalle torin laidalle uuden, vanhuksille suunnatun 60-paikkaisen palveluasumisen yksikön. Kuulostaa lähes lottovoitolta kiinteistöhuolien kanssa vuosikausia painiskelleelle kunnalle.
 – Tokihan sitä yön hiljaisina tunteina miettii, että onko tässä sittenkin vielä joku koira haudattuna, sanoo Savitaipaleen kunnanhallituksen puheenjohtaja  Janne Hölsä .
 Sisäilmaongelmista kärsivä hyvinvointiasema puretaan Mehiläisen laskuun ja kunta rakentaa tontille uudet tilat. Kare Lehtonen/Yle
 Kyse on kokonaisuudesta
 Janne Hölsä on ollut tiiviisti mukana kauppojen valmistelussa. Kunnan virkamiesten ja luottamushenkilöiden lisäksi neuvotteluihin osallistuivat Mehiläinen Oy, Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote sekä palveluasumista tarjoava paikallinen yhdistys Savitaipaleen vanhaintuki. Lisäksi osapuolilla oli neuvotteluissa omia lainopillisia asiantuntijoita.
 Savitaipaleen hoiva- ja terveyspalveluiden malli on sellainen, joka varmasti kiinnostaa monia muita huonokuntoisten sote-kiinteistöjen kanssa kamppailevia pikkukuntia.
 Mehiläinen Oy ei avaa perusteitaan purettavaksi päätyvien rakennusten ostamiselle kovin syvällisesti. Hoivapalveluiden liiketoimintajohtaja  Niklas Härus  painottaa, että Mehiläinen on kiinnostunut laadukkaiden hoiva-asumisen palveluiden järjestämisestä.
 – Kyse on kokonaisuudesta, jossa Mehiläinen jatkaa hoivapalveluiden tuottamista moderneissa tiloissa Savitaipaleella, Härus kiteyttää.
 Mehiläinen neuvotteli jalansijasta Savitaipaleella lähes vuoden. Pienet kunnat alkoivat saada yksityisiltä terveyspalveluyrityksiltä  ostotarjouksia  terveyspalveluiden käyttämistä kiinteistöistä jo pari vuotta sitten.
 Huonokuntoiset rakennukset riippakivenä
 Alun perin kiinteistökauppoja ryhdyttiin kunnissa hieromaan valtakunnallisen sote-uudistuksen ja hoidon valinnanvapauden havahduttamana.
 Sote-uudistuksen kaatumisen jälkeen kunnat ja terveyspalveluyhtiöt ovat kevään ja kesän aikana jatkaneet sopimusluonnosten hahmottelua. Edes vanhustenhoidon  karmeimpia esimerkkejä paljastaneet artikkelit  eivät ole hillinneet  kiinteistökauppojen valmistelua yksityisten hoivajättien kanssa.
 Kunnanhallituksen puheenjohtaja Janne Hölsä on helpottunut vaativan neuvotteluprosessin päätyttyä onnistuneesti. Kare Lehtonen/Yle
 Savitaipaleella tavoitteeksi otettiin kunnanhallituksen puheenjohtaja Janne Hölsän mukaan toive, joka on tuttuakin tutumpi monessa pikkukunnassa. Terveydenhuollon peruspalvelut halutaan saada läheltä, ja vanhustenhoidon on järjestyttävä kotipaikkakunnalla.
 Noin 3 400 asukkaan Savitaipaleelta on matkaa lähimpään kaupunkiin Lappeenrantaan noin 30 kilometriä.
 – Meillä alkoi olla pelkoa olemassa, että on kun on niin huonokuntoiset rakennukset, niin tarjotaanko meille niihin rakennuksiin enää mitään palveluita, Hölsä kuvaa lähtötilannetta.
 Kauppa mahdollistaa vieläpä upouuden terveyskeskuksen
 Nyt terveyspalveluiden tulevaisuudenkuva on valoisa. Parin vuoden kuluttua torin laidalla pitäisi olla toiminnassa moderni palveluasumisen yksikkö, jossa asukkaiden hoivasta vastaa Mehiläinen. Sen lisäksi kuntalaisille on luvattu upouusi hyvinvointiasemakin.
 Savitaipaleen mallissa poikkeuksellista ja hieman yllättävääkin on hyvinvointiasemaan liittyvä kuvio. Mehiläisen saatua hoidettua ostamansa kiinteistön purkuhommat alta pois, kunta pääsee suunnittelemaan samalle paikalle kokonaan uutta hyvinvointiasemaa.
 Uuden hyvinvointiaseman rakentamisesta kunta aikoo kantaa vastuun itse. Mehiläisen kanssa on sovittu, että hoivajätti osallistuu hommaan ainoastaan purkutyön järjestäjän roolissa.
 – Emme ole vielä päättäneet tuleeko uusi hyvinvointiaseman kiinteistö kunnan omistukseen vai vuokraako kunta sen, mutta joka tapauksessa aikomus on, että tontille pystytetään liikuteltavista tilaelementeistä koostuva nykyaikainen hyvinvointiasema, Hölsä kertoo.
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote tulee hyvinvointiaseman tiloihin vuokralaiseksi.
 – Eksoten alueella on harvinaista ja hyvinkin hieno asia, että pienessä kunnassa hoitajat ja asiakkaat pääsevät uusiin, hyviin tiloihin, Hölsä toteaa.
 Liian hyvä ollakseen totta
 Jos Savitaipaleen paikallinen sote-malli kuulostaa liian hyvältä ollakseen totta, herää tietenkin epäily, että jossain on kärsivä osapuoli.
 Savitaipaleen Vanhaintuki ry:n omistama toimintakeskus Suvanto on tarjonnut tehostettua palveluasumista kuntakeskuksen ytimessä lähes kolmenkymmenen vuoden ajan. Nyt tehdyn sopimuksen mukaisesti Suvannon vaikeahoitoisimmat asiakkaat siirtyvät Mehiläisen yksikköön sen valmistuttua.
 Toimintakeskus Suvanto luopuu vaikeahoitoisimmista asukkaistaan. Kare Lehtonen/Yle
 Yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtaja  Kari Kotirinta  kieltää painokkaasti, että sotepalveluiden järjestämismallista olisi Suvannon toiminnalle negatiivisia seurauksia.
 – Päinvastoin! Tämä on koko kunnan kannalta loistava ratkaisu. Saamme uuden hyvinvointiaseman ja vaikeahoitoisimmat vanhuksemme pääsevät sellaisen hoidon piiriin, jota he tarvitsevat, Kotirinta sanoo.
 Hänen mukaansa muutos tulee vaikuttamaan Suvannon asiakasprofiiliin niin, että siellä keskitytään nykyistä enemmän palvelujen tarjoamiseen hyväkuntoisille vanhuksille. Kotirinnan mukaan ympärivuorokautisen palveluasumisen liiketoiminta on ollut Suvannossa tappiollista jo vuosien ajan.
 – On helpotus, että Mehiläinen tulee tänne Savitaipaleelle hoitamaan heitä. Kunnan tehtäväksi jää valvoa Mehiläistä, että hoito on sopimuksen mukaista, Kotirinta sanoo.
 Oma huolenaiheensa on, miten Mehiläisen aiempaa suurempi rooli Savitaipaleen hoivabisneksessä vaikuttaa alalle pyrkiviin tai siellä toimiviin pieniin yrityksiin. Asia mietityttää Janne Hölsää.
 – Riski on olemassa, että tuleeko Mehiläiselle tässä joku monopoliasema. Pidän turvallisena kuitenkin sitä, että meillä on Eksote mukana palveluntarjoajana.
 Tätä artikkelia varten ei ole haastateltu Mehiläinen Hoivapalvelut Oy:n palvelukseen Savitaitaipaleella siirtyviä Eksoten tai Suvannon työntekijöitä eikä palveluasumisen asiakkaita, joiden hoitoon muutos vaikuttaa.

Pieni maaseutukunta ihmeissään omituisesta lottovoitosta – hyvinvointijätti ostaa purkukuntoisen terveysaseman miljoonilla eurolla ja purkaa sen saman tien


Summary: Hallitus haluaa pitää terveydenhuollon järjestämisen ja tuottamisen julkisissa käsissä.

Hallitus aikoo muuttaa kuntien terveydenhuollon ulkoistusten ehtoja. Muutoksen ydin on siinä, minkä suuruisen ulkoistuksen hoidon järjestäjä voisi irtisanoa ilman sakkomaksuja.
 Tällä hetkellä raja kulkee siinä, että jos ulkoistettuna on rahassa mitattuna yli 30 prosenttia palveluista, sakkoja ei tule.  Hallitus aikoo puolittaa rajan 15 prosenttiin .
 Käytännössä uusi raja tarkoittaisi sitä, että harva sairaalatasoinen yksikkö mahtuisi sen alle. Se on myös hallituksen tavoite, sillä perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiurun  (sd.) mukaan tavoite on pitää sekä terveyspalveluiden järjestäminen että tuottaminen julkisissa käsissä.
 Suomen pienin keskussairaala on Itä-Savon sairaanhoitopiirin Savonlinnan keskussairaala. Sairaanhoitopiirin kunnat ovat jo päättäneet, että ulkoistuksen kilpailutuksen voi aloittaa.
 – Kuulimme tiukennuksesta ensi kertaa eilisiltana. Nyt eletään vielä kesäloma-aikaa, ja odotellaan syksyn askelmerkkejä, sanoo Itä-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymän Sosterin johtaja  Panu Peitsaro .
 Yksityistämisen sakkorajan laskeminen tekisi isompiin ulkoistukseen osallistumisesta yrityksille vähemmän houkuttelevaa. Sote-uudistuksen toteutuessa uudella järjestäjällä olisi mahdollisuus purkaa sopimus ilman seuraamuksia.
 Peitsaro ei ota vielä kantaa siihen, miten hallituksen kaavailut vaikuttavat ulkoistusneuvotteluihin.
 – En nyt lähtisi sitä murehtimaan, koska asiaa ei ole vielä tarkemmin avattu. Meidän tahtomme on säilyttää palvelut sekä vakituisille asukkaille että kesäajan merkittävälle matkailija- ja mökkiläismäärälle. Seuraavaksi lähin sairaala on sadan kilometrin päässä, hän sanoo.
 Savonlinna selvitteleekin parhaillaan myös mahdollisuuksia liittyä Pohjois-Savon sairaanhoitopiiriin. Sen keskussairaala on Kuopiossa 150 kilometrin päässä, mutta sairaanhoitopiirin vaihdolla Savonlinna voisi ehkä säilyttää myös oman sairaalansa.
 Mahdolliseen sairaanhoitopiirin vaihtoon hallituksen kaavailut eivät vaikuta.
 Laajaa terveydenhuollon ulkoistusta pohditaan myös ainakin Pellossa.  Tiukempi sakkoraja vaikuttaisi todennäköisesti myös pellolaisten ulkoistusneuvotteluihin, minkä kunnanjohtaja  Eero Ylitalo  myös myöntää.
 Aikaisemmin tehtyjen ulkoistusten ehtoihin mahdollinen lakimuutos ei vaikuta.

Savonlinnan keskussairaalan ulkoistus saattaa tyssätä hallituksen kaavailemaan lakimuutokseen


Summary: Kirjeellä Von der Leyen pyrkii saamaan liberaalit ja sosialistit valintansa taakse.

Euroopan komission puheenjohtajaehdokas  Ursula Von der Leyen  esittää minimipalkkaa kaikille EU-maiden työntekijöille.
 EU-parlamentin edustajille lähettämässään kirjeessä Von der Leyen esittää lisäksi parannuksia jäsenmaiden työttömyysturvaan.
 Kirjeellä keskustaoikeistolaista EPP-ryhmää edustava Von der Leyen pyrkii saamaan liberaalit ja sosialistit valintansa taakse. EU-parlamentti äänestää huomenna, nouseeko Von der Leyen komission johtoon.
 Kirjeessä Von der Leyen kertoo tukevansa tiukkoja päästövähennyksiä EU:lle. Hän katsoo, että vuoteen 2030 mennessä päästöjen tulisi pudota EU:ssa vähintään 55 prosenttia vuoteen 1990 verrattuna.
 Von der Leyen lupaa lisäksi uudistuksia tapaan, jolla EU seuraa, noudatetaanko sen jäsenmaissa laillisuusperiaatetta. Lisäksi hän lupaili uudistuksia unionin siirtolaisuus- sekä ulkomaanpolitiikkaan.

Komission pj-ehdokas Von der Leyeniltä kirje EU-parlamentille: Esittää minimipalkkaa ja tiukkoja päästövähennyksiä


Summary: Heti pääsiäisenä tehtyjen veristen iskujen jälkeen Sri Lankan viranomaiset sanoivat tekijöiden olleen islamisteja.

Ainakin 250 ihmistä pääsiäisenä Sri Lankassa tappaneiden terrori-iskujen tekijöistä on esitetty yllättäen uusi väite. Sri Lankan presidentti  Maithripala Sirisena  julkaisi maanantaina lausunnon, jossa hän väittää tekijöiden olleen kansainvälisiä huumekauppiaita, kertoo uutistoimisto AFP.
 Välittömästi kirkkoihin ja hotelleihin kohdistuneiden iskujen jälkeen presidentti ja Sri Lankan viranomaiset totesivat iskujen tekijöiden olleen islamisteja. Terroristijärjestö Isis ilmoitti tehneensä iskun.
 Maithripala Sirisenan ilmoitus ajoittuu Sri Lankassa alkaneeseen laajaan huumerikollisuuden vastaiseen operaatioon.
 Sen osana presidentti on vaatinut kuolemanrangaistuksen käyttöönottoa huumerikollisten rankaisemisessa. Sri Lankassa ei ole pantu kuolemantuomioita täytäntöön vuoden 1976 jälkeen.
 – Huumeparonit tekivät iskun saattaakseen minut huonoon valoon ja nujertaakseen huumeiden vastaisen kampanjani, presidentti väittää.
 Lisää aiheesta:
 Sri Lankan presidentti: pääepäilty kuoli terrori-iskussa, tavoitteena pidättää 140 Isis-taistelijaa
 Sri Lankan hallitus: Iskut teki paikallinen islamistinen aseryhmä, jonka taustalla on kansainvälinen verkosto

Kirkkoihin tehtyihin terrori-iskuihin löytyi yllättäen uusi "syyllinen" Sri Lankassa – Presidentti: Tekijöinä kansainväliset huumekauppiaat