Summary: Suomen suihkuharjoitushävittäjät ovat pian kymmeniä vuosia vanhoja.

Suomen seuraavan hallituksen on määrä päättää uudesta Ilmavoimien taisteluhävittäjästä parin vuoden päästä.
 Niin sanottu HX-hanke eli Hornet-hävittäjien  korvaajien hankkiminen  maksaa arviolta 7 – 10 miljardia euroa eli kyseessä on Puolustusvoimien kaikkien aikojen suurin kauppa.
 Hawk-suihkuharjoitushävittäjä - Suomen Ilmavoimilla on tällä hetkellä käytössä kolmisenkymmentä Hawkia. - Hawkeja tilattiin Suomeen 1977 ja 1993. - Sveitsistä ostettiin käytettyjä koneita 2007. - Brittiläinen Hawk on maailman suosituimpia suihkuharjoitushävittäjiä.
 Lue lisää Ylen juttuja HX-hävittäjähankkeestä tästä.
 Ensi vuosikymmenen eli 2020-luvun lopulla odottaa mahdollisesti vielä uusi hävittäjäkauppa, sillä nykyisillä Hawk-harjoitushävittäjillä pystytään lentämään suunnilleen kolmekymmentäluvun puoliväliin saakka.
 Kymmenen vuoden päästä on siis päätettävä, tehdäänkö niihin täydellinen peruskorjaus vai ostetaanko kokonaan uudet.
 Harjoitushävittäjiä tarvitaan lentäjien kouluttamiseen. Lentäjiä koulutetaan taisteluhävittäjän ohjaamiseen simulaattoreissa, alkeiskoulutuskoneilla ja suihkuharjoitushävittäjillä.
 Harjoitushävittäjiä käytetään osin siksi, että niillä lentäminen on halvempaa kuin varsinaisilla hävittäjillä. Kenenkään lompakko ei kestä lentäjien koulutusta pelkästään taisteluhävittäjillä.
 Peruskorjauksella harjoitushävittäjien käyttöikää voidaan pidentää kuitenkin vain viisi – kymmenen vuotta. Jos taas päädytään uuteen koneeseen, se pitää saada käyttöön 2030-luvun puolivälistä lähtien.
 Nykyisten Hawkien korvaamista uusilla koneilla harkittiin jo 2000-luvun alkuvuosina, mutta lopulta päädyttiin vanhojen koneiden korjaamiseen.
 – Kymmenen vuotta sitten tehtiin laajempi ohjaamon uudenaikaistaminen. Siinä otettiin käyttöön tuulilasinäyttö ja monitoiminäyttö. Koneeseen lisättiin simulointia ja lentotehtävien läpikäyntiä kehittävä järjestelmä, sanoo Ilmavoimien operaatiopäällikkö, eversti  Juha-Pekka Keränen .
 Muutamia vanhempia Hawkeja oli korjattu jo aiemminkin, koska niiden pyrstöstä ja perärungosta oli löytynyt laajoja rakennevaurioita.
 .
 Satakunnan lennosto koelentää Kuoreveden Hallissa korjattavia ja päivitettäviä koneita, kertoo Ilmavoimien operaatiopäällikkö, eversti Juha-Pekka Keränen. Anna Sirén / Yle
 Australia peruskorjasi paljon uudemmat koneet
 Ensimmäiset Hawkit Suomi osti Britanniasta vuonna 1977. Silloin hankittiin viisikymmentä tyypiltään Hawk MK51 suihkuharjoituskonetta. Lisäksi vuonna 1993 ilmavoimat hankki seitsemän uutta Mk 51 A -mallin konetta ja vuonna 2008 kahdeksantoista käytettyä Mk 66 -konetta Sveitsistä.
 Tällä hetkellä käytössä on kolmisenkymmentä Hawk -harjoitushävittäjää. Jos koneilla lennetään kolmekymmentäluvun puoliväliin, vanhimmat ovat silloin olleet käytössä yli viisikymmentä vuotta ja nuorimmatkin nelisenkymmentä vuotta.
 Mitä sitten uusien koneiden hankkiminen maksaisi? Esimerkiksi  Intian suunnittelemista Hawk-kaupoista  voi päätellä, että yksi nykyaikainen harjoitushävittäjä maksaa noin 16 miljoonaa euroa. Näin laskien 30 uutta harjoitushävittäjää Suomeen maksaisi puoli miljardia.
 Nykyisten koneiden korjaaminen tulisi huomattavasti halvemmaksi, mutta niiden elinikä saattaisi silti pidentyä vain viisi vuotta, vaikka koneisiin tehtäisiin sekä koulutusta parantavia että rakenteellisia muutoksia.
 – Tämän hetkinen arvio on, että korjaamisen kustannukset ovat noin 2 – 4 miljoonaa euroa konetta kohden, sanoo eversti Juha-Pekka Keränen.
 Jos peruskorjaukseen päädytään, se tehdään Kuorevedellä.
 Hawk-harjoituskoneita on  peruskorjattu muun muassa Australiassa , minne tilattiin yli kolmekymmentä Hawk 127 -harjoitushävittäjää yhdeksänkymmentäluvun lopulla. Koneiden täydellinen kunnostus ja ajanmukaistaminen saatiin valmiiksi tämän vuoden alussa. Hinnaksi tuli noin 230 miljoonaa euroa, jolloin yhden koneen remontti maksoi seitsemän miljoonaa euroa.
 Uudistetulla koneella pystytään kouluttamaan lentäjiä ohjaamaan muun muassa F-35 Joint Strike Fighteria, Super Hornetia ja Growleria eli samoja koneita, jotka ovat tarjolla Suomenkin seuraavaksi taisteluhävittäjäksi.
 Suomessa uusien taisteluhävittäjän lentokoulutus aloitetaan joka tapauksessa nykyisellä Hawk-harjoituskalustolla riippumatta siitä, mikä viidestä ehdokkaasta valitaan.
 – Ei ole väliä, mikä taisteluhävittäjäehdokkaista valitaan, sillä harjoitushävittäjiin on mahdollista päivittää näyttöjä ja muuta lentotekniikka, Keränen sanoo.
 Miten kauan hävittäjällä voi lentää?
 Periaatteessa lentokoneella voi lentää miten kauan tahansa. Toisen maailmansodan aikaisilla hävittäjillä lennetään edelleen, ja mahdollisesti vielä pitkäänkin. Lentäminen onnistuu, kun koneita huolletaan ja niihin vaihdetaan osia, ennen kuin lentäminen käy vaaralliseksi.
 – Koneilla on ennakoiva huolto ja kunnossapito, joka perustuu tarkkaan mittaamiseen. Kaikki tarvittavat osat vaihdetaan, koneet lentävät vaikka ikuisesti, sanoo Aalto-yliopiston ajoneuvotekniikan yli-insinööri  Panu Sainio.
 Sama koskee vanhoja autoja, joita näkee liikenteessä tuon tuosta. Nykyaikaisia vaatimuksia ne eivät kuitenkaan enää täytä.
 – Kone tai auto voidaan pitää toki ikuisesti lentävänä. Mutta joku päivä raja tulee silti vastaan. Vaatimukset muuttuvat niin paljon, ettei koneesta saa enää seuraavan sukupolven konetta vaikka kuinka osia vaihtaisi.
 Lue myös:
 Analyysi: Onko maan turvallisuus vaarassa jos poliitikot haluavatkin tilata vähemmän kuin 64 hävittäjää Suomeen?
 Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku
 Tekoäly voittaisi jo nyt ihmisen oikeassa sodassa – ja sen ymmärtäminen on olennaista, kun Suomi tekee päätöksen historiallisesta hävittäjähankinnasta

Parin vuoden päästä Suomi tekee miljardien hävittäjäkaupan, mutta kulman takana odottaa päätös jo toisesta satojen miljoonien satsauksesta


Summary: Venäjä syyttää Natoa Libya ajautumisesta kaaokseen.

Libyan pääkaupungin Tripolin lentokenttä on taistelujen kohteena.
 Kapinalliskenraali  Khalifa Haftarin  joukot yrittivät valloittaa kentän eilen perjantaina. Libyan hallituksen joukot valtasivat kentän yön aikana takaisin, mutta nyt Haftarin johtama Libyan kansallinen armeija on paikalta tulleiden vahvistamattomien tietojen mukaan saanut kentän hallintaansa.
 Lentokenttä sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Tripolin keskustasta.
 Libyan kansallinen armeija kertoo, että hallituksen puolella olevat Libyan ilmavoimat ovat tehneet ilmaiskun niitä vastaan. Ilmavoimien koneen kerrotaan nousseen Välimeren rannalta Misratan kaupungista, joka on hallituksen tukialuetta.
 Eilen Libyan kansallinen armeija yritti katkaista Tripolista länteen, kohti Tunisiaa suuntautuvan valtatien. Tilanne Tripolin länsipuolella on epäselvä.
 Khalifa Haftarin armeija on pitänyt hallussaan Libyan itäosaa jo vuosien ajan. Talven aikana armeija on laajentanut aluettaan myös Libyan eteläosaan ja saanut haltuunsa valtaosan maasta.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Kuluvalla viikolla Haftari antoi joukoilleen käskyn vallata Tripoli.
 Poliittista peliä vai vallankaappaus?
 Kansainvälinen yhteisö pohtii, mikä Haftarin varsinaisena tarkoituksena on. Onko hän todella aikeissa vallata koko Libyan vai haluaako hän vain osoittaa voimaansa.
 Libyassa on YK:n johdolla jo vuoden ajan haettu poliittista ratkaisua maan kaoottisiin oloihin. Ensi viikolla maassa on tarkoitus järjestää suuri konferenssi, jossa laadittaisiin tiekartta uusien vaalien pitämiseen.
 On mahdollista, että Haftari yrittää saada mahdollisimman paljon vaikutusvaltaa jo ennen kokousta.
 Käynnissä olevassa rikkaiden teollisuusmaiden G-7-ryhmän kokouksessa on vaadittu, että kokous on voitava pitää. G-7-maat vaativat myös Haftaria lopettamaan hyökkäyksensä Tripoliin ja annettava kansainvälisesti tunnustetulle hallitukselle työrauha.
 YK:n turvallisuusneuvosto kehottaa kapinalliskenraalia perääntymään Libyassa
 Venäjä, jolla on hyvät välit Haftariin, ei halua ottaa kantaa siihen, onko jompikumpi osapuoli syypää kiihtyneeseen konfliktiin.
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  kuitenkin syytti sotilasliitto Natoa Libyan kriisistä. Nato antoi vuonna 2011 tukensa Libyan kapinallisille, jotka olivat nousseet diktaattori  Muammar Gaddafin  hallintoa vastaan. Venäjän mielestä Gaddafin kaatumisen jälkeen Libya on ollut romahtanut valtio ja terrorismin "musta aukko".

Taistelut lähestyvät Libyan pääkaupunkia – päälentokenttä on välillä hallituksen, välillä kapinallisten hallussa


Summary: Finnairin lennolla Vaasasta oli mukana yhteensä 86 ihmistä.

Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) on aloittanut alustavan tutkinnan Helsinki-Vantaalle tänä aamuna laskeutuneesta lentokoneesta.
 Airbus A319 -matkustajakone laskeutui kiitotielle rikkoutuneella renkaalla, kertoo viestintäpäällikkö  Sakari Lauriala  STT:lle.
 Kyseessä oli Finnairin lento Vaasasta Helsinkiin, ja koneessa oli miehistö mukaan lukien 86 ihmistä. Henkilövahinkoja ei syntynyt.
 – Tämä matkustajalentokone oli laskeutunut Helsinki-Vantaan lentoasemalle rullannut rullaustielle, josta se oli hinattu asematasolle, minkä jälkeen matkustajat olivat päässeet koneesta pois.
 Laurialan mukaan rikkoutunut rengas on vasemman päälaskutelineen uloin rengas. Hän ei osaa sanoa, millä tavalla tarkalleen rengas oli rikki.
 – Se on ollut ihan kunnolla rikki, mutta tarkempia vaurioita en pysty vielä kuvailemaan.
 Laurialan mukaan rengas on ilmeisesti hajonnut jo Vaasassa.
 – Se vaihe, jossa rengas on rikkoutunut Vaasan päädyssä, on vielä tutkinnan alla. Tämän hetken tiedon valossa se on rikkoutunut lähdön yhteydessä.

Otkes: Airbusin kone laskeutui Helsinki-Vantaalle rikkoutuneella renkaalla


Summary: Toisessa tutkimuksessa päästiin ensi kertaa näkemään, miten sujuvasti monimetrinen petokala luovii tiheässä vesikasvistossa vaaniessaan saalista.

Valkohait eivät ainoastaan siedä elimistöönsä kertyneitä raskasmetalleja, vaan niistä ei tunnu olevan mitään haittaa, kertovat tuoreen tutkimuksen odottamattomat tulokset.
 Etelä-Afrikan rannikolla pyydystettyjen 43 valkohain verestä tutkittiin arsenikin, elohopean, lyijyn ja 11 muun raskasmetallin sekä 12 hivenaineen pitoisuudet.
 Raskasmetallien määrä ravintoketjun huipulla saalistavien haiden veressä osoittautui sellaiseksi, että se olisi erittäin haitallista tai suorastaan kuolemaksi muille selkärankaisille, myös ihmiselle.
 Hait päästettiin näytteiden oton jälkeen takaisin mereen. Sinne ne polskahtivat silmin nähden ja myös kokeiden perusteella aivan terveinä. Yksilöiden koko tai sukupuoli ei vaikuttanut tuloksiin.
 Näyttää siltä, että valkohailla on synnynnäinen suojamekanismi raskasmetalleja vastaan, sanoo tutkimusartikkelin pääkirjoittaja  Liza Merly  yhdysvaltalaisesta  Miamin yliopistosta.
 Immuunijärjestelmän kuntoa selvitettiin valkosolumäärästä sekä jyväsolujen ja imusolujen suhteellisesta määrästä.
 Jyväsolut ovat immuunipuolustuksen ensirintama. Ne rientävät tulehdusalueille mahdollisimman nopeasti tappamaan tunkeilijat. Imusolut ovat kukin erikoistuneet nujertamaan vain yhden tulehdusten aiheuttajan.
 Tutkimus on julkaistu  Marine Pollution Bulletin  -lehdessä.
 Ilmiömäinen toipuja
 Ennestään tiedetään, että hailla on poikkeuksellinen kyky toipua vakavistakin puremista ja muista vammoista. Siitä kertoi muun muassa australialaisen James Cook -yliopiston muutaman vuoden takainen  tutkimus .
 Yhdessä sen raportoimista tapauksista hai oli saanut erittäin syvän ja pahan haavan ilmeisesti veneen potkurista. Haavan täydelliseen umpeutumiseen ei mennyt kuukauttakaan.
 Aiemmin tänä vuonna julkaistussa  kanadalais-yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa  avattiin ensi kertaa valkohain koko perimä. Se osoittautui hyvin suureksi. Lisäksi siinä on tehokkaita DNA-virheiden korjausmekanismeja.
 Genomi on puolitoistakertainen ihmiseen verrattuna, mikä antaa valkohaille pelivaraa. Ihmisellä genomin epävakaus altistaa syöville ja ikääntymiseen liittyville sairauksille.
 Kalastus on vaarantanut valkohain
 Kaikki hyvät uutiset ovat enemmän kuin tervetulleita haille, joiden määrä on vähentynyt voimakkaasti ennen muuta ylikalastuksen vuoksi.
 Myös valkohai on arvioitu vaarantuneeksi lajiksi. Etenkin evät ovat tavoiteltuja, ja monelle urheilukalastajalle valkohain nappaaminen on ylpeyden aihe. Valkohaita kuolee myös ammattikalastajien verkkoihin, jotka on tarkoitettu muille lajeille.
 Etelä-Afrikassa valkohaihavainnot kääntyivät laskuun neljä vuotta sitten, ja viime ja toissa vuonna havaintoja oli vähemmän kuin koskaan
 Sillä on pitkässä seurannassa todettu odottamattomia seurauksia. Kun huippupeto on kadonnut, tilan on ottanut paljon pienempi peto, enimmillään parimetrinen täpläkidushai.
 Miamin yliopiston meriekologi  Neil Hammerschlag  kertoo, ettei ennen viime vuosia ollut nähnyt alueella yhtään saalistavaa täpläkidushaita. Hän on tarkkaillut Etelä-Afrikan haikantaa 18 vuotta.
 Tämä Hammerschlagin sosiaalisessa mediassa julkaisema video on harvinaisuus Havaijin rannikolta. Suurimmalle tunnetulle valkohaille oli annettu aiemmassa, vuosien takaisessa kohtaamisessa nimeksi Deep Blue.
 Kamerat seurasivat meriruohikkoon
 Toisessa tuoreessa valkohaitutkimuksessa päästiin ensi kertaa katsomaan, miten sujuvasti valkohai sukkuloi saaliinsa perässä meriruohoviidakossa.
 Australialaisen  Murdochin yliopiston  ja yhdysvaltalaisten Stanfordin yliopiston ja Monterey Bayn akvaarion tutkijat kiinnittivät Etelä-Afrikan rannikolla liiketunnistimen ja kameran kahdeksan valkohain pyrstöevään.
 Valkohainaaras kasvaa jopa yli kuuden metrin mittaiseksi ja uroskin nelimetriseksi. Aiemmin luultiin, ettei niin iso kala kykene liikkumaan tiheässä kasvustossa vaan joutuu vaanimaan vain sen laidalla.
 Tutkijat näkivät hämmästyksekseen jopa täyskäännöksiä meriruohikossa, kun jokaisen hain liikkeistä saatiin 28 tuntia kuvatallennetta.
 Turkishylkeitä kyttäilleet hait eivät silti saaneet kuvausjakson aikana saalista, eli meriruohikko saattaa joka tapauksessa olla hylkeille pätevä suojapaikka,  Biology Letters  -lehdessä julkaistussa tutkimuksessa arvellaan.
 Tutkijoiden toiveena on selvittää kameroillaan valkohaiden liikkeitä myös syvissä vesissä. Vaikka valkohai on lämpimien rannikkovesien kala, se voi sukeltaa jopa 1,2 kilometrin syvyyteen.
 Korjattu klo 22.00: Valkohaista tyhjentyneille vesille Etelä-Afrikassa uinut laji on täpläkidushai.
 Lue myös: Maailman nopein hai on matkalla sukupuuttoon ylikalastuksen vuoksi

Tutkimus: Arsenikki ja elohopea voivat tappaa ihmisen, mutta valkohai ei edes sairastu


Summary: Nuori taiteilija tekee maisemamaalauksia perinteisesti luonnossa. Vaikutteita hän saa esimerkiksi graffiteista.

Hanki hohtaa kylmyyttä, talven viisto valo toistaa mäntyjen kuvat varjoina lumelle, hyhmäinen vesi virtaa kinosten reunustamassa purossa ja taivaalla risteilevät kumpupilvet. Käkkyrämänty tavoittelee taivasta. Takana loputtomiin havumetsää. Tällaisia aiheita löytyy kuvataiteilija  Antti Hakkaraisen  maalauksista.
 Antti Hakkarainen on 34-vuotias taiteilija, joka maalaa pääasiassa maisemia. Parhaillaan hän tekee tilaustöitä Repoveden kansallispuisto -aiheiseen näyttelyyn. Moderni maisemamaalari toimii samoin kuten kollegat sata vuotta sitten: menee ulos, pystyttää telineen ja maalaa.
 Joskus paikalla syntyy vain luonnos tai valokuva ja varsinainen maalaus vasta työhuoneella.  Instagramiinsa  hän on kuvannut hetkiä, joissa todellisuus on siirtynyt siveltimellä paperille valmiiksi työksi saakka.
 Kun  Pekka Halonen  ja  Eero Järnefelt  kiipesivät Kolille 1800–1900-lukujen taitteessa, maisemat maalattiin kuviksi suomalaisuudesta. Suuria nimiä oli muitakin, esimerkiksi maisemamaalari Werner Holmberg,  joka kuoli nuorena keuhkotautiin . Sittemmin maisemamaalauksen arvostus kärsi tusinatavarana tuotetun toritaiteen vuoksi. Antti Hakkarainen kuitenkin arvioi, että yleinen luonnon arvostamisen kasvu näkyy nyt myös maisemamaalauksen arvonnousuna. Todellisia ja kuvitteellisia maisemia yhdistelevät muutkin nuoret taiteilijat,  esimerkiksi Tamara Piilola .
 – En ole kokenut arvostuksen puutetta, päinvastoin. Olen saanut mukavasti töitäni myytyä.
 Pienet öljyvärimaalaukset ovat syntyneet kokonaan luonnossa.  Tanja Perkkiö / Yle
 Hakkarainen ei maalaa nähtävyyksiä. Hän suosii paikkoja, jotka ovat syrjässä ja tuntemattomia. Repovedeltäkin on tallentunut satunnainen kuusi keskeltä talvista metsää.
 Rinkkaan mahtuvat vain pienet maalaukset
 Ulkona luonnossa, vaikkapa 20 asteen pakkasessa, maalaaminen onnistuu mainiosti. Se on myös mukavampaa kuin kesällä, sillä hyttyset eivät vaivaa. Toukokuu on parasta aikaa maisemamaalarille. Pitkät päivät, ei hyttysiä, paljon valoa ja lämmintäkin jo.
 Maalaamaan Hakkarainen lähtee kuin vaellukselle, rinkkaan mahtuu melkein kaikki tarpeellinen. Hän myöntää, että reppu tulee täyteen varusteista, ja siksi varsinkin talviluonnossa valmiiksi asti maalatut työt ovat pienikokoisia. Muuten ulkona maalaaminen on ihan samanlaista kuin sisätiloissa, öljyvärien tuoksut vain tuulettuvat paremmin.
 – Kun ensin hiihtää itsensä lämpimäksi matkalla jonnekin syrjäiseen paikaan täyteen pakattu rinkka selässä ja siellä aloittaa maalaamisen, tulee kyllä herkästi vilu. Se on hankalinta, Hakkarainen kertoo.
 Kaukana kaupunkien taidepiireistä
 Hakkaraisen ateljee sijaitsee Nurmeksessa entisen keskustan koulun luokkahuoneessa. Ikkunoista sisään paistava aurinko ei ilahduta taiteilijaa. Ateljee kuumenee herkästi, ja luonnonvalon kirkkaudessa öljyväreillä maalaaminen on hankalaa, sillä märkä maali kiiltelee valossa. Niinpä osa luokkahuoneen ikkunoista on peitetty alumiinipaperilla ja maalaustelineeseen suunnattu studiovalot.
 – Kun saan Repoveden työt näyttelyyn, teen omia maalauksiani. Pari viime vuotta työskentelytahti on ollut aika rankka, kun ollut monta näyttelyä putkeen.
 Entisessä luokkahuoneessa mahtuu katselemaan kättensä töitä myös kauempaa. "Ramppaan maalatessani kauemmaksi työstä katsomaan melkein jokaisen siveltimenvedon jälkeen. Askelia tulee paljon." Tanja Perkkiö / Yle
 Hakkarainen oli viime vuonna Taidekeskus Salmelan vuoden nuori taiteilija ja melkein kaikki siihen liittyvän näyttelyn taulut myytiin. Hakkarainen uskoo moderniin maisemamaalaukseen.
 – Näihin hetkiin, joissa on pohjoista luontoa, sekoittuvat kokemukseni maailmalta. Metsä kohtaa Buenos Airesin graffitit, joita näin viimesyksyisellä matkallani Argentiinassa, selittää Hakkarainen edessään olevaa maalausta.
 Antti Hakkarainen palasi kotipaikkakunnalleen Nurmekseen taideopintojen jälkeen seitsemän vuotta sitten. Hänet pitävät toistaiseksi Pohjois-Karjalassa suurempia kaupunkeja matalammat elinkustannukset, luminen talvi ja tietysti maisemamaalarin pääaihe, luonto. Häntä ei haittaa, että taidepiirit ovat kaukana Nurmeksesta. Taide liikkuu kyllä sinne, missä sitä katsotaan.
 – Vuodeksi tulin, mutta täällä olen edelleen. Matkustelen, on tärkeää olla utelias ja ymmärtää maailmaa, Hakkarainen sanoo
 Repovesi-maalaukset ovat menossa kesäksi Vuohijärven luonto- ja kulttuuritaloon  Kansallispuistomme Repovesi -näyttelyyn . Hakkarainen kutsuttiin näyttelyyn muutaman muun taiteilijan ohella. Vaeltamista ja retkeilyä harrastava taiteilija on käynyt kansallispuistossa niin kesällä kuin talvella.
 Repoveden kansallispuisto -aiheiseen näyttelyyn meneviä tilaustöitä.  Tanja Perkkiö / Yle
 Luonnossa voi löytää tallennettavan hetken mistä vain. Yleensä Hakkarainen löytää sen paikasta, jossa muita ihmisiä ei ole. Maisemamaalari herättää kyllä kulkijoiden huomion, jos heitä sattuu samaan aikaan paikalle.
 – Kerran Kuusamossa olin maalaamassa joen rannalla, kun seurue laski kosken kumilautalla ohitseni. Jotenkin se oli huvittava tilanne puolin ja toisin.
 Taiteilijaa saa häiritä työssään ja monet tulevat kertomaan suosikkipaikkojaan, joissa kannattaisi käydä maalaamassa.
 Elääkö taiteella?
 Suomen Taiteilijaseura on laatinut omat hallitusohjelmatavoitteensa tulevalle hallituskaudelle. Ytimessä on kuvataiteilijoiden toimeentulon turvaaminen.
 Antti Hakkarainen on tyytyväinen omaan tilanteeseensa. Tyypilliseen suomalaisen taiteilijan tapaan hän myös opettaa harrastajia osana toimeentuloaan. Nyt hänellä on lisäksi työskentelyapuraha, joka mahdollistaa täyspäiväisen maalaamisen, mutta opetustyö pysyy silti rinnalla.
 Tanja Perkkiö / Yle
 – Tykkään siitä, koska tämä on muuten niin yksinäistä työtä. On hienoa nähdä, miten harrastajatkin syttyvät maalaamiseen.
 Antti Hakkarainen ei ole kokenut, ettei hänen ammattiaan arvostettaisi. Kukaan ei ole sanonut, että pitäisi tehdä jotakin muuta. Taiteilijan työ on vapaata, se mahdollistaisi taiteilijamyytin toteuttamisen. Siemaileeko nykytaiteilija punaviiniä iltaisin ja käy työhuoneella vain pakon edessä?
 – Työskentelen kurinalaisesti. Haluan tehdä vähän enemmän kuin vaaditaan. Työhuone on lähellä kotia, ja käyn täällä melkein joka päivä, ellen maalaa ulkona. Punaviiniä sitten viikonloppuisin, Hakkarainen nauraa.

Maisemamaalaus vapautui toritaiteen leimasta – Antti Hakkarainen, 34, hiihtää korvessa kansallistaiteilijoiden jäljissä


Summary: Etnisten hiusten käsittelyyn erikoistunut kampaamoyrittäjä toivoo etnisten hiusten käsittelyoppia alan koulutusohjelmaan Suomessakin.

Sosiaalinen media kuhisi vuonna 2018 japanilaisesta  Chanco -vauvasta, jonka pitkä ja tuuhea tukka ihastutti tytön Instagram-tilillä. Tukka poiki mallisopimuksen.
 Chanco sai myös Suomessa mediahuomiota ja ihmettelyä, miten vauvalla voi olla niin paljon tukkaa.  MTV Uutisten  siteeraaman brittilääkärin mukaan geeniperimä ratkaisee, paljonko lapsella on tukkaa syntyessään.
 Hiuksia riittää myös kokkolalaisvauvalla.  Carmen Villaneuva-Paz  silittelee viiden kuukauden ikäisen tyttärensä  Dua Olivia Pazin  sysimustaa tukkaa. Pikkuneidin hiuksista saisi helposti nutturan tai poninhännän.
 Vauvatukka saa rauhassa kasvaa vähintään Dua Olivian yksivuotispäivään saakka. Sitten vanhemmat ehkä jo järjestävät bolivialaisen perinnejuhlan, johon lapsen tukka letitetään täyteen pikkulettejä.
 – Jokainen vieras leikkaa itselleen yhden letin ja antaa sitä vastaan lahjan tai rahaa, Carmen Villaneuva-Paz kertoo.
 Lopuksi lapsen pää ajellaan kaljuksi, että vauvatukan tilalle pääsee kasvamaan uudet, vahvat hiukset. 1–3 vuoden ikäisille tytöille ja pojille järjestettävä juhla on edelleen suosittu Boliviassa.
 Dua Olivian hiukset teettävät äidille paljon töitä.
 – Ne menevät helposti takkuun eli vaativat paljon harjaamista. Tukan peseminen ja kuivuminen kestää kauan.
 Briana tykkää pitää hiuksiaan twisteillä. Äidillä kuluu lettien pyörittelyyn tuntikausia aikaa. Susanna Kentala
 Wash and go -meininki ei riitä myöskään 10-vuotiaan  Briana Kentalan  hiuksille. Kaustiselle Keniasta adoptoidun tytön afrohiukset tarvitsevat kosteutta ja vaativat melkoista kärsivällisyyttä äidiltä ja tyttäreltä.
 Susanna Kentala  pyöräyttää tyttärelleen usein twistit eli spiraalille pyöritetyt letit. Hiusten laittoon menee 3–4 tuntia.
 – Afrikkalaisen perinteen mukaan homman pitäisi olla samalla leppoisaa äidin ja tyttären jutusteluaikaa, salaisuuksien kuiskuttelua. Meillä kyllä menee välillä tiuskailuksi. Molemmilla loppuu kärsivällisyys, Kentala naurahtaa.
 Jos pesun jälkeen pienet korkkiruuvikiharat jättää auki, seuraavana aamuna odottaa tukkakatastrofi.
 Hiukset menevät helposti niin takkuun, ettei niitä saa enää mitenkään auki.
 – Viimeksi jouduttiin leikkaamaan takkujen takia. Tykkään hiuksistani, ne ovat kauniit. Saan niistä myös kehuja koulukavereilta, Briana Kentala kertoo.
 Afrohiusten suuri kirjo
 Etnisten hiusten käsittelyyn erikoistunut kampaamoyrittäjä  Meron Laine  HiusTrendistä Helsingistä muistaa, miltä tuntikausien hiustenselvittelysessiot äidin kanssa tuntuivat.
 – Päänahkaan sattui kuin nuppineulat olisivat iskeneet koko ajan samaan paikkaan, Laine toteaa.
 Etiopialaissyntyinen Laine ei saanut kasvattaa hiuksiaan ennen kuin oppi itse hoitamaan ne.
 Herkkiä afrohiuksia yhdistää kiharan kuivuus. Pelkkä shampoopesu saa hiukset nitisemään ja natisemaan.
 – Hoitoaineesta ei kannata koskaan tinkiä. Afrotukalle riittää pesu kerran viikossa ja kosteusnaamio. Moni käyttää öljyjä kostutukseen. Hiusten harjaus kosteana, ei kuivana tai saa pörrötukan, Laine luettelee.
 Hän iloitsee, että nykyään on jo saatavissa kotimaisia afrohiusten hoitoaineita. Suomesta löytyy myös jonkin verran etnisten hiusten käsittelyyn erikoistuneita kampaamoita.
 Laineen mukaan niitä ja oppia tarvittaisiin enemmän. Hän itse perusti ystävänsä kanssa AfroAkatemian, jonka nimissä käy luennoimassa.
 – Toivoisimme, että etnisten hiusten käsittely saataisiin vihdoin alan opetussuunitelmaan, Laine sanoo.
 Ei riitä, että erilaisia hiuslaatuja käydään koulutuksessa läpi, niitä pitää myös päästä konkreettisesti työstämään.
 Laineen mukaan moni etsii hiustenhoito-ohjeita esimerkiksi YouTubesta.
 – Siellä on paljon hyviä videoita, mutta ensin pitää tietää, minkälainen hius itsellä on ja sopivatko videon ohjeet omalle hiustyypille. Moni luulee, että esimerkiksi afrotukka tarkoittaa vain yhdenlaista hiusta. Oman hiuslaadun selvittämiseen kannattaa käyttää ammattilaisen apua.
 Carmen (vasemmalla) ja Iris Villaneuva-Paz kyllästyvät välillä mustaan tukkaan, ja värjäävät hiuksiaan ulkomailla tai itse. Kotivärjäyksessä kuluu helposti viisi väripaketillista. Petra Haavisto / Yle
 Hiukset ovat naisen kruunu, sanoo vanha suomalainen sananlasku. Vastaava ajatus löytyy bolivialaisesta perinteestä. Äiti on vieläkin vihainen, jos aikuiset sisarukset Carmen ja  Iris Villaneuva-Paz  leikkaavat hiuksiaan.
 – Pakko on välillä leikata, varsinkin kesällä ne ovat niin kuumat, kertovat sisarukset, jotka muuttivat pikkutyttöinä Suomeen äitinsä kanssa Bolivian pääkaupungista Sucresta.
 Suomalaisia uskomuksia hiuksista Arkistotutkija  Juha Nirkko  ja harjoittelija  Elina Ojanotko  keräsivät hiuksiin liittyviä uskomuksia Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkiston perinnekokoelmasta: Jos Matinpäivänä (24.2) kampaa tukkaansa, lähtee tukka pois. Joka pyhänä antaa leikata hiuksensa, saa täitä päähänsä. Jos tukan leikkaa laskevan kuun aikana, tulee kaljupää. Hiusten leikkaus tulee tehdä aina kuun kahdeksantena päivänä. Tukka kasvaa sitten hyvin. Naimisissa oleva nainen ei saa mennä ulos avopäin, koska lapset tulevat silloin heikkopäisiä (tylsiä), jotka eivät opi kunnolla mitään. Lapsi, jolla on yksi pyöryväinen, menee aikuisena kerran naimisiin. Sellainen, jolla on kaksi pyöryväistä, menee kahdesti naimisiin. Jos lapsella on monta pyöryläistä hiuksissa, tulee hänestä voimakas ja hyvä työmies. Lempi sorretaan tytöltä siten, että tytön hius sidotaan koiran ”kakkareen” ympärille. Tyttölapsen tukkaa ei saa toinen palmikoida. Jos toinen tyttö pääsee toisen tukan palmikoimaan, se ottaa toisen onnen ja viepi lemmen ja saapi kaikki pahat kielet panettelemaan. Hius pitkä, miel lyhyt. Hiukset katto ku järki kasva.
 Sisarusten mukaan Boliviassa ihaillaan myös miesten pitkiä hiuksia.
 – Vanhoissa perinteissä uskotaan, että miehet saavat pitkien hiuksiensa kautta itselleen auringon voimaa ja energiaa, kertoo Carmen Villaneuva-Paz.
 Yllättävän samanlainen uskomus löytyy myös suomalaisesta perinteestä. Auringon asemesta voima saadaan tuulelta.
 Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkiston perinnekokoelmista selviää, että miesten piti heittää irtohiuksensa tuulen vietäväksi, koska tuuleen heitetty hius teki miehestä taistelijan.
 Kansanperinteen mukaan hiuksissa on taikavoimaa.
 – Bolivialaisen uskomuksen mukaan miesten pitkät hiukset ovat kuin kuudes aisti eli hiusten kautta pystyy ennakoimaan asioita, Iris Villaneuva-Paz kertoo.
 Myös Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistojen kätköistä löytyy tietoja, joiden mukaan tietäjät ja noidat käyttivät taikojensa tekoon hiuksia.
 Köpelösti kävi, jos äiti noitui pojaltaan hiukset päästä: tämä menetti hiusten myötä myös tietäjänkykynsä.

Dua Olivia Pazin vauvatukka on ihastelun aihe – monessa maassa hiukset ovat voiman symboli, mutta äidiltä hiuslaatu voi vaatia työtä ja kärsivällisyyttä


Summary: Metästäjiä on runsaat 300 000, mutta vain harvat elävät sillä. Yksi heistä on pienpetoja pyytävä Juha Mäkimartti.

Kolmimetriset metsäsukset on kiinnitetty moottorikelkan toiselle sivulle. Ne ovat mukana aina, kun ammattimetsästäjä  Juha Mäkimartti  aloittaa työpäivänsä.
 – Arktisessa luonnossa kelkka on hyvä vehje. Sillä pääsee kauas, mutta sillä pääsee myös kauas kiinni. Sivakat on mukana sitä varten, että metsästä tullaan pois ehjin nahoin, sanoo Juha Mäkimartti.
 Mäkimartti on lähtenyt varhain aamulla kotipihasta Keminmaan Liedakkalan kylästä ja oikaissut jokitörmältä Kemijoen jäälle. Mäkimartin ammatissa työpäivän pituudesta ei ole aina tietoa, sillä erämiehen avokonttorissa saattaa venähtää pimeän tuloon asti, jos vastaan tulee tarpeeksi houkuttelevat lumijäljet.
 Tänään työpäivä on alkanut jo aamuyöstä, sillä Mäkimartin omistamaan kenneliin on syntynyt hiljattain kymmenen koiranpentua.
 – Kellokortin olen leimannut tänään vartin yli neljä, kun aloin hoitaa koiranpentuja ja lämmitin samalla leivinuunia.
 Ammattipyytäjän vieressä omaa kelkkaa ajaa aviopuoliso  Susanna Mäkimartti , jonka kanssa hän on pitänyt yhtä 40 vuotta. Viimeiset kymmenkunta vuotta pariskunta on myös metsästänyt yhdessä. Kiinteä osa jahtiporukkaa on myös kettuterrieri Una, mutta yhtä hyvin sen tilalla voisi olla suomenpystykorva tai joku koiratarhassa olevista amerikan kettukoirista.
 Juha ja Susanna Mäkimartti sekä kettuterrieri Una ovat tiivis kolmikko. Jutta Huovinen / Yle
 Se mitä pyydetään, ratkaisee mukaan pääsevän koirarodun. Onko tarkoitus pyytää pienpetoja, riistaeläimiä vai metsäkanalintuja.. Kolmevuotiaan Unan kaulassa on GPS-panta, josta koira tietää olevansa töissä. Se on nostanut kuonon pystyyn ja istuu kelkassa komeasti isännän edessä. Vaikeakulkuisessa maastossa koiran paikka on omassa kuljetuslaatikossa, mutta nyt se on nostanut tassunsa isännän hylkeennahkakintaiden päälle.
 – Olemme opettaneet kaikki koirat pienestä pitäen niin, että matkaa voidaan tehdä yhtä hyvin moottorikelkalla, mönkijällä tai autolla ja maastossa voidaan olla koko päivä, sanoo Mäkimartti.
 Mäkimartti on matkalla tarkastamaan supikoiralle viritetyn pyydyksen, joka laukesi viime yönä. Tieto loukun laukeamisesta kilahti sähköpostiin edellisenä yönä. Tarkoituksena on ujuttaa supikoiran kaulaan seurantapanta, joka on varustettu kahta eri tekniikkaa hyödyntävällä lähettimellä.
 – Lapissa on tällä hetkellä viidestä kymmeneen supikoiraa, jotka olen pannoittanut. Sen sijaan Ruotsin puolella pantasupia on enemmän, koska siellä seurantaan käytetään enemmän rahaa.
 Pienpedot, suurpedot ja metsäkanalinnut – kaikki kelpaa pyydettäväksi
 Valtaosa 56-vuotiaan Juha Mäkimartin tuloista tulee supikoirapyynnistä ja siihen liittyvästä koulutuksesta sekä opastuksesta. Pelkästään turkiseläimet eivät riitä turvaamaan elantoa nykypäivänä, vaikka lajikirjo olisi kuinka monipuolinen.
 Mäkimartti pyytää pienpetoja, riistaeläimiä ja metsäkanalintuja, mutta kaikkeen aika ei riitä. Hirvimetsällä hän ei ole käynyt enää vuosiin ja vähemmälle on jäänyt myös karhu- ja susijahti Itä-Suomessa.
 – Jos olisin lähtenyt myös hirvenpyyntiin, se olisi tarkoittanut taas paria uutta koiraa eikä vaimo olisi välttämättä tykännyt lauman kasvattamisesta, naurahtaa Mäkimartti.
 Sudenpyynnistä hän kertoo luopuneensa osittain sen vuoksi, että jahti herättää niin paljon tunteita. Kokenutta pyytäjää harmittaa sekin, että koiria käytetään susijahdissa aiempaa vähemmän.
 Metsästystilanteessa omistajakaan ei erota näitä veljeksiä toisistaan. Mäkimartin amerikankettukoirat ovat saaneet muulta seurueelta leikkimielisen nimen hulttioveljekset. Jutta Huovinen / Yle
 Metsästämään Mäkimartti lähtee aina koiran kanssa. Hän uskoo, että innostuminen amerikankettukoirista ja niiden kasvatuksesta viitoitti tietä ammattipyytäjäksi. Aluksi hän koulutti metsästäjiä ilman korvausta pienpetopyyntiin, mutta 2000-luvun alussa Ruotsin Metsästäjäliitto palkkasi hänet vuodeksi supikoirajahtiin ja opettamaan vieraslajin pyyntiä muillekin metsästäjille.
 Tämän jälkeen ei mennyt enää kauan, kun Suomen riistakeskus palkkasi Mäkimartin yhteispohjoismaisen supikoirahankkeen kenttätyöntekijäksi Suomen, Ruotsin ja Norjan yhteisrahoituksella. Mäkimartin ja satojen vapaaehtoisten metsästäjien tavoitteena on estää supikoiran leviäminen Lapin kautta naapurimaihin Ruotsiin ja Norjaan. Vuosien urakointi on tuottanut tulosta, sillä supikoiraa tavataan Ruotsissa lähinnä vain Perämeren rannikkoseudulla.
 Suomen riistakeskuksen mukaan vapaaehtoisia tarvitaan yhä eikä pyyntiä ole vara löysätä, sillä supikoira on nopea leviämään ja synnyttää kerralla useita poikasia. Suomen Metsästäjäliitossa uskotaan, että supikoiraa saadaan tuskin hävitettyä Etelä-Suomesta, mutta toiveissa on hillitä kannan kasvua.
 – Erityisesti Etelä-Suomessa supikoiran pyyntiä pitäisi keskittää aroille alueille kuten saaristoluontoon ja kosteikkoihin, sanoo Mäkimartti.
 EU on määritellyt supikoiran nykyään haitalliseksi vieraslajiksi ja Suomessa on vireillä lakimuutos, joka tekisi supikoiran pyynnistä aiempaa vapaampaa. Se ei olisi enää riistaeläin vaan sitä voisi pyytää ilman metsästyskorttia. Lisäksi pyynnissä olisi sallittua käyttää uusia välineitä kuten pimeänäkölaitteita tai peilejä.
 Voiko ammattimetsästäjä olla myös luonnonsuojelija?
 Ammattimetsästäjä Juha Mäkimartti kutsuu itseään luonnonsuojelijaksi, koska hänen työnään on poistaa Suomen luontoon kuulumaton supikoira ja estää sen leviäminen naapurimaihin. Suomessa Mäkimartin kaltaisia ammattipyytäjiä on harvassa, sillä useimmiten alan ammattilaiset ovat riistanhoitajia tai monessa mukana olevia eräpalveluyrittäjiä.
 Pyytämänsä turkiseläimet Mäkimartti hyödyntää itse tai käy niistä vaihtokauppaa muiden metsästäjien kanssa. Kotona pyyntiretkien tulos näkyy esimerkiksi lattiaa peittävinä taljoina ja keskellä olohuonetta on keinutuoli, joka on verhottu ilveksen taljalla tassuja myöten. Aikaisemmin Susanna on ommellut turkiksia myyntiin ja omaan käyttöön, mutta nyt se on perheen vävypojanvastuulla.
 – Kaikki mitä tapetaan, se myös hyödynnetään ja näin pitäisi tehdä kaikkien metsästäjien, sanoo Mäkimartti.
 Iso osa hänen työtään on erä- ja riistatietouden levittäminen lapsille ja nuorille joko koulujen tai erilaisten tapahtumien kautta. Kettulakkiin ja hylkeennahkasta tehtyyn anorakkiin pukeutunut mies, on vaikuttava näky tullessaan koululuokkaan. Ihmetystä keräävät yleensä myös mukana olevat eläinten taljat ja saaliseläimet.
 Seurantapannalla varustetut supikoira ohjaavat metsästäjät luokseen. Jutta Huovinen / Yle
 Seurantapanta välittää tietoa eläimen liikkeistä ja lämpötilasta
 Maastossa loukkuun jääneen supikoiran pannoittaminen käy Mäkimartilta ja hänen vaimoltaan nopeasti. Ammattipyytäjä ujuttaa supikoiran kaulan ympärille muovisilmukan, joka on pitkän teräsvarren päässä. Näin hän saa loukun perimmäisessä nurkassa olevan eläimen käsiinsä ja ottaa siitä napakan niskaotteen.
 – Nyt otan supikoiran ulos loukusta mahdollisimman varovasti ja laitan kaulaan GPS-pannan. Laitan sen kiinni ruuveilla ja huolehdin, että panta ei tule liian tiukasti eläimen kaulan ympärille, sanoo Mäkimartti.
 Seurantapanta hyödyntää gps- ja vtf-tekniikkaa. Se laitetaan kiinni muutamalla ruuvilla eläimen kaulaan.  Riikka Rautiainen / Yle
 Seurantapanta on varustettu GPS- ja VHF-tekniikalla, joten supikoiran liikkumista seurataan tietokoneen ja peilauslaitteen avulla.
 – Seurantapannan kautta saan tietoja myös lämpötilasta, joka yhdistettynä supikoiran liikkumiseen kertoo minulle, milloin se on löytänyt kumppanin ja rauhoittunut paikoilleen, sanoo Mäkimartti.
 Ennen kuin supikoira lasketaan takaisin luontoon, testataan pannan toimivuus.
 – Tämä on nyt sitten juudassupikoira, sillä sen tarkoituksena on opastaa meidät kumppaninsa luokse, jolla on metsästäjän kohdatessaan huonompi tuuri.
 Hiihtäminen näädän perässä on suosikkipyyntiä
 Ammattimetsästäjän työpäivät ovat vaihtelevia ja niiden kulku voi muuttua yhdessä silmänräpäyksessä. Tällä kertaa Mäkimartin pariskunta pannoittaa vain yhden supikoiran ja palaa sen jälkeen kotiin.
 Aivan kodin lähimaastossa on useampia kokemista odottavia pyydyksiä. Lisäksi kodinhoitohuoneessa päivittäistä huolenpitoa on vailla kymmenen koiranpentua. Osa niistä on jo myyty eteenpäin ja Susannan mielestä lopuillekin täytyy löytyä ostaja. Varsinaiset koiratarhat sijaitsevat vanhassa navetassa, joka sijaitsee Mäkimartin lapsuudenkodin pihalla kivenheiton päässä nykyisestä kodista.
 Kymmenen amerikankettukoiran parissa riittää työtä ennen kuin kasvattaja luovuttaa ne eteenpäin. Jutta Huovinen / Yle
 Kotipihalle kelkalla kaartava Mäkimartti ihmettelee välillä itsekin, miten pientilallisen pojasta, jonka perheessä ei metsästetty, tuli ammattipyytäjä.
 – Pääsin metsälle kylän miesten mukana ja he opettivat minulle erätaitoja, sillä isällä ei ollut koskaan aikaa metsästämiselle. Kyllä on niin, että vain kirkkomaa erottaa minut metsästä.
 Kokenut erämies nauttii kaikkein eniten näädän pyynnistä hiihtäen. Tällöin koiralaumasta mukaan valikoituu Suomen pystykorva.
 – Rinnastan näädän pyynnin lohensoutuun, sillä molemmissa kamppailu voi kestää tuntikausia. Näädän perässä saattaa joutua hiihtämään päivän ajan. Sen pyynti opettaa ennen kaikkea nöyryyttä, koska metsästä pitää jaksaa tulla myös pois, kuvailee Mäkimartti.
 Metsästäjäliiton mukaan näädän pyynnin hallitsevat yleensä vain taitavimmat eränkävijät. Näätä on Suomen arvokkain pienpeto, mutta rahan toivossa sen perässä ei kannata hiihtää. Tänä talvena näädästä on maksettu parikymmentä euroa kappaleelta, kun vielä muutama vuosi sitten siitä maksettiin 50 euroa.
 Tällä reissulla Mäkimartin ei tarvinnut turvautua perinteisiin metsäsuksiin, mutta lunta on ollut tänäkin talvena Lapissa niin paljon, että hän ei lähde pihalta ilman kelkkaan köytettyjä suksia.
 Perinteisiin Mäkimartti luottaa pitkälti myös pukeutumisessaan. Kelkkahaalarin hän kelpuuttaa ylleen, mutta kuoriasut, goretexit ja untuvatakit jäävät hänen osaltaan kauppaan.
 – Pakkasilla pidän sarkapukua, jonka alla on villakerroksia tarpeen mukaan ja käteen laitan turkiskinttaat, sanoo Mäkimartti.
 Jos ammattimetsästäjä haluaa puolisonsa kanssa jäädä yleisön mieleen esimerkiksi erilaisissa tapahtumissa, he pukeutuvat ketusta ja hylkeistä tehtyihin turkiksiin.
 – Poliisilla ja palomiehillä on virka-asu ja olen ajatellut, että sarkapuku ja turkikset ovat minun univormuni.
 Tunnustusta on tullut myös omilta, sillä lappilset metsästäjät ovat valinneet Juha Mäkimartin vuoden erämieheksi. Jutta Huovinen / Yle

Yksi Suomen harvoista ammattimetsästäjistä karttaa goretexia ja kutsuu itseään luonnonsuojelijaksi: “Vain kirkkomaa erottaa minut metsästä”


Summary: Kansa on ollut kaduilla Montenegrossa, Albaniassa ja Serbiassa.

Kolmessa Balkanin maassa on alkuvuoden aikana ollut laajoja poliittisia mielenosoituksia, joiden tavoitteet ovat olleet melko yhteneväisiä.
 Sekä Montenegrossa, Albaniassa että Serbiassa ihmiset vaativat pitkään vallassa olleen johtajan siirtymistä syrjään, korruption kitkemistä ja vapaampaa tiedonvälitystä.
 Montenegrossa mielenosoitukset alkoivat helmikuussa, kun julkisuuteen tuli video, jossa presidentti  Milo Djukanovicin  läheinen tuttava, tunnettu liikemies  Dusko Knezevic , näyttää antavan rahaa sisältävän kirjekuoren presidentin avustajalle.
 Videon julkaisu oli Knezevicin kosto siitä, että häntä vastaan on nostettu syytteitä rahanpesusta ja petoksesta.
 Tämän jälkeen Knezevic on julkaissut lisää tallenteita, joiden sanotaan todistavan presidentin ja hänen Demokraattisen sosialistipuolueensa syyllistyneen jatkuvaan korruptioon, tuttavien suosimiseen ja vallan väärinkäyttöön.
 Knezevic sanoo maksaneensa presidentille ja DPS-puolueelle miljoonia euroja, jotta he eivät kiinnittäisi huomiota hänen hämäräbisneksiinsä.
 Tämä "kirjekuoritapaus" on saanut Montenegrossa aikaan kansanliikkeen, joka vaatii jo 30 vuotta maata hallinneen Djukanovicin eroa.
 Montenegron 81-paikkaisen parlamentin kaikki 39 opposition edustaja ovat allekirjoittaneet "tulevaisuussopimuksen", jossa he lupaavat toimia yhtenäisesti Djukanovicin ja DPS:n kaatamiseksi, kertoo  BalkanInsight-sivusto .
 Oppositio tavoittelee paitsi presidentin, myös korkeimpien virkamiesten, parlamentin puhemiehen ja korruptiota vastustavan toimiston johtajan eroa. Oppositio haluaa, että maahan perustetaan laajapohjainen yhtenäishallitus, joka alkaa valmistelemaan vapaita vaaleja.
 Djukanovic on torjunut syytökset. Hänen mukaansa niiden taustalla on Venäjä, joka yrittää estää Montenegron lähestymisen EU:ta ja kääntää maan suunnan kohti itää.
 – Tässä on kysymys yrityksestä estää Balkanin maiden liittyminen Euroopan unioniin, sanoi Djukanovic.
 Serbiassa rynnäkäitiin TV-keskukseen
 Entisen Jugoslavian alueen suurimmassa maassa Serbiassa oppositio on noussut presidentti  Aleksandar Vucicia  vastaan. Häntä syytetään demokratian kaventamisesta ja tiedotusvälineiden toimintavapauden rajaamisesta.
 Oppositio vaatii Vucicin eroa, vapaita vaaleja ja riippumattomia tiedotusvälineitä.
 Maaliskuussa väkijoukot tunkeutuivat Belgradissa presidentinpalatsiin ja TV-keskukseen. Ensi viikolla on suunnitteilla uusia protesteja.
 Albania pyrkimässä Euroopan unioniin
 Myös Albaniassa on ollut väkijoukkoja kaduilla helmikuusta lähtien.
 Keskusta-oikeistolainen oppositio syyttää pääministeri  Edi Ramaa  ja hänen sosialistipuoluettaan korruptiosta ja yhteyksistä järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
 Mielenosoitukset ovat muuttuneet väkivaltaisiksi, kun ihmiset ovat yrittäneet päästä sisään parlamenttitaloon ja muihin hallintorakennuksiin. Poliisi on käyttänyt kyynelkaasua ja vesitykkejä.
 Albaniassa on määrä pitää kesäkuussa parlamenttivaalit. samoihin aikoihin EU:n on määrä päättää, tiivistetäänkö Albanian jäsenyysneuvotteluja.
 Kolmen maan lähes samanaikaiset polittiset mielenosoitukset ovat saaneet eräät politiikan tarkkailijat miettimään, olisiko Balkanilla alkamassa jonkinlainen poliittinen murros, "Balkanin kevät".

Kolmessa Balkanin maassa laajoja levottomuuksia – Onko alkamassa Balkanin kevät?


Yhteensä 20 autoa vahingoittui autotallin tulipalossa Vantaan Simonkylässä tänään illalla. Osa autoista tuhoutui täysin ja loput kärsivät palo- ja savuvahinkoja.
 Vanamontiellä sijaitsevassa yksikerroksisessa rakennuksessa on omat erilliset tallinsa noin 40 autolle, mutta pelastuslaitoksen mukaan osa oli tyhjillään.
 Jälkiraivauksen ja sammutuksen arvioidaan jatkuvan noin kello 23 asti, sanoo päivystävä palomestari  Arto Latvala .
 Max Martesuo / Keski-Uudenmaan pelastuslaitos
 Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta iltaseitsemän maissa. Ensimmäisten pelastusyksiköiden saapuessa paikalle Vanamontielle palo oli jo levinnyt useisiin talliosastoihin. Paikalla on illan aikana ollut yli kymmenen pelastuslaitoksen yksikköä.
 – Kun saavuimme paikalle, savua tuli kaikkialta, kuvailee Latvala.
 Päivystävän palomestarin Latvalan mukaan palo pääsi leviämään nopeasti, koska seinät talliosastojen välissä eivät ole tiiviit.
 – Kun savua tulee riittävästi, myös se syttyy palamaan. Jos savu leviää ympäri rakennusta ja leimahtaa tuleen, sen jälkeen se on joka puolella, Latvala kertoo
 Palon syttymissyystä on alustava arvio
 Latvala epäilee, että talleissa on lähellä sijaitsevien kerrostalojen asukkaiden autoja, mutta hän ei vielä lauantai-iltana pystynyt vahvistamaan asiaa.
 Palon syttymissyy ei ole vielä selvillä, mutta palon alkamispaikka on saatu paikallistettua. Poliisi tutkii asiaa.
 – Tähän aikaan vuodesta voi olla, että auto on ollut lämmityksessä, sanoo Latvala.
 Tulipalosta ei aiheutunut henkilövahinkoja.
 Kimmo Kaisto, Pelastustieto

Tulipalo isossa autotallissa Vantaalla – 20 autoa kärsi vahinkoja, osa tuhoutui täysin


Summary: Reformipuolue on jäämässä yllättäen oppsitoon.

Virossa on sovittu uudesta hallituspohjasta. Yllättävää on, että Reformipuolue on jäämässä oppositioon, vaikka sen johtaja  Kaja Kallas  valittiin eilen hallituksen tunnustelijaksi ja pääministeriehdokkaaksi.
 Tänään lauantaina keskipäivällä kokoontuivat Keskusta, EKRE ja Isänmaa puolueiden edustajat tehdäkseen kolmen puolueen koalitiohallituksen,  kertoo virolainen Postimees -lehti.
 Samalla kerrottiin puolueiden ministeriehdokkaat.
 Keskustapuolue ilmoitti, että pääministerinä jatkaa  Jüri Ratas . Talousministeriksi esitetään  Taavi Aasia .
 EKREn ministeriehdokkaina ovat muun muassa  Mart Helme  sisäministeriksi ja  Martin Helme  valtiovarainministeriksi.
 Isänmaapuolueesta puolestaan ovat ehdolla puolustusministeriksi  Jüri Luik  ja oikeusministeriksi  Raivo Aeg .
 Aiheesta lisää:
 Reformipuolueen Kaja Kallas johtamaan Viron hallitusneuvotteluja

Virossa yllätyssopu hallituksesta – Jüri Ratas jatkaa pääministerinä


Summary: EU vetää aiempaa tiukempaa linjaa suhteessa Kiinaan tiistaina huippukokouksessa. Listasimme, miksi EU haluaa muuttaa kurssia Kiinan suhteen juuri nyt.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU on herännyt Kiinan vaikutusvallan kasvuun hitaasti, mutta tiistaina pidettävässä huippukokouksessa unioni vetää jo selvästi aiempaa tiukempaa linjaa suhteessa supervaltaan.
 Eurooppa on keskittynyt viime vuodet lähinnä omiin kriiseihinsä. Samalla Kiinan lonkerot ovat kuin vaivihkaa levittäytyneet monta eri reittiä pitkin Eurooppaa.
 EU–Kiina-huippukokouksia järjestetään noin kerran vuodessa. Tämänkertaisen kokouksen tunnelmasta tulee aiempia hermostuneempi.
 EU haluaa Kiinalta selvästi nykyistä vahvempaa vastaantuloa esimerkiksi kauppasuhteissa ja ihmisoikeuskysymyksissä. Viime vuoden kokouksessa sovitut asiat eivät ole edistyneet eikä esimerkiksi Kiinan ihmisoikeustilanne ole parantunut –  päinvastoin .
 EU  uhkaakin jopa jättää  yhteisen julkilausuman allekirjoittamatta tiistaina, jos Kiina ei tule vastaan.
 – Voimme kyllä sopia yhteisestä loppulausumasta, mutta kysymys on siitä, kuinka painava tuo loppulausuma on, eräs tiistain huippukokousta valmistelemassa ollut EU-virkamies muotoilee.
 Mitä ongelmia EU:lla sitten Kiinan suhteen on? Alla on listattuna kuusi huolenaihetta.
 1. Kiina syytää rahaa Eurooppaan
 Euroopan maat ovat huolissaan siitä, että Kiina käyttää kasvavaa vaikutusvaltaansa sanellakseen kansainvälisen kaupankäynnin ja diplomatian säännöt.
 Kiina on paitsi hankkinut viime vuosina omistukseensa eurooppalaisia satamia ja muuta infrastruktuuria, käyttänyt myös suuria summia ostaakseen ranskalaisen margariinitehtaan, brittiläisen lääkeyhtiön, saksalaisen veriplasmayhtiön, luxemburgilaisen pankin, ruotsalaisen kuorma-autovalmistajan. . . Suomessa Kiina on sijoittanut esimerkiksi  biotuotetehtaisiin .
 Anna Karismo
 Samalla Kiinan omille markkinoille on ollut erittäin vaikea päästä.
 Kiinalaiset investoinnit Eurooppaan ovat kohdistuneet esimerkiksi rahoituspalveluihin ja liikenteeseen, kun juuri näillä aloilla maa itse estää monin keinoin länsimaisia yrityksiä pääsemästä omille markkinoilleen.
 Ylläolevasta grafiikasta näkee, että Kiinan investoinnit EU-alueelle ovat kääntyneet laskuun kahtena viime vuonna: se johtuu pääosin siitä, että Euroopan maat ovat pikku hiljaa havahtuneet  suitsimaan niitä .
 Kilpailukyvystä ja investoinneista vastaava EU-komissaari  Jyrki Katainen  istuu neuvottelupöydässä Kiinan pääminsterin  Li Keqiangin  kanssa tiistaina.
 Hänen mukaansa Eurooppa haluaa Kiinalta ennen kaikkea vastavuoroisuutta markkinoille pääsyssä ja sitoutumista kansainvälisiin sääntöihin.
 – Eurooppa on avoin markkina. Kiinalaiset saavat tulla Eurooppaan harjoittamaan liiketoimintaa melkein kaikille aloille, mutta eurooppalaiset eivät pääse samalla tavalla Kiinaan, Katainen summaa Ylelle.
 2. Kommunistinen Kiina toimii eri periaatteilla
 Brysselissä on jo valmisteltu tiukempaa linjaa suhtautumisessa Kiinaan kilpailijana.
 Viime kuussa komissio julkaisi kymmenkohtaisen toimintalistan Kiina-suhteen uudistamiseksi ja kutsui maata ensimmäistä kertaa  "järjestelmäkilpailijaksi" : kommunistista maata hallitaan eri periaatteilla kuin länsimaita.
 Komission idea on, että EU puuttuisi kiinalaisten yritysten toimiin silloin, kun ne eivät pelaa yhteisillä säännöillä.
 Kataisen mukaan EU voisi laajentaa valtiontukisääntöjään koskemaan myös EU:n ulkopuolelta tulevia yritysostoja. EU:n sisällä valtiot eivät nimittäin saa tukea kauppoja, joissa yritys ostaa toisen EU-alueella toimivan yrityksen.
 – Tämä käytäntö on pitänyt markkinat toimivina ja taannut, että EU:n sisällä ei ole valtiontukikilpailua, Katainen sanoo.
 Kiinalaiset yritykset taas ostavat eurooppalaisia yrityksiä juuri valtiontuilla.
 – Se herättää kysymyksiä turvallisuudesta ja muun muassa siitä, tuleeko Euroopasta pakotettu alihankkija kiinalaisille yrityksille (=keskeiset yritykset ostetaan Kiinaan).
 Anna Karismo
 3. Kiinan ihmisoikeustilanne heikkenee
 Kiinalaisten investointien ja teollisuuspolitiikan lisäksi EU:ta huolettaa Kiinan ihmisoikeustilanne, joka on viime aikoina vain  heikentynyt .
 EU on nyt yksi harvoista maailman kauppablokeista, joka pitää ihmisoikeuksia neuvottelupöydällä, Bruegel-ajatushautomon johtaja  Guntram Wolff  sanoo.
 – Kyse on tasapainosta; kuinka pitkälle EU voi painottaa ihmisoikeuskysymyksiä kauppasuhteessa Kiinaan. Kiinalaisille tässä ei ole kysymys ihmisoikeuksista vaan eurooppalaisten puuttumisesta heidän sisäpolitiikaansa, Wolff sanoo.
 Siinä missä ihmisoikeudet ovat EU:n mielestä jakamattomat ja kuuluvat yksilöille, Kiina pitää niitä  kollektiivisina ja suhteellisina . Tiistain kokouksessa yritetään löytää kompromissia jostain näiden väliltä.
 Ihmisoikeuskysymysten ratkominen jää kuitenkin helposti taka-alalle, koska EU:n ja Kiinan välisellä kaupalla on niin valtava merkitys osapuolille: kauppaa käydään noin 1,5 miljardilla eurolla päivässä.
 Lue juttu:   Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle
 4. Kiina ostaa strategisia kohteita
 Brysselissä myönnetään, että suhtautuminen Kiinaan on ollut naiivia tähän asti. Kiina on sijoittanut satamiin  Kreikassa  ja  Belgiassa  ja suunnittelee ostavansa  italialaisen Triesten sataman .
 Jyrki Kataisen mielestä ei voi kuitenkaan puhua suoranaisesta uhasta.
 – Mutta olisi naiivia ajatella, että kaikki Kiinan ostokset ovat vain markkinaehtoisia yrityskauppoja.
 Kiina ei ole enää kehittyvä maa vaan se on markkinajohtaja, teknologiajohtaja, sotilaallinen suurvalta ja ulkopoliittinen suurvalta, EU-komission varapuheenjohtaja Jyrki Katainen luettelee. Siksi maan velvoitteetkin ovat aiempaa suuremmat.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Kataisen mukaan Euroopassa pitää olla paremmin hereillä ja seurata, kuka ostaa strategisia kohteita ja parhaita yrityksiä.
 – Esimerkiksi startup-yrityksestä voi tulla muutamassa vuodessa miljoonaluokan bisnes, joka voi heilauttaa markkinatasapainoa.
 Pahimmillaan EU:n ulkopuolisen maan yritys ostaisi sähköverkkoja tai satamia, ja kun poliittinen tilanne kiristyy, yritys sulkisi ne.
 – En väitä, että kiinalaiset ajattelisivat näin, mutta kyllä tämäkin mahdollisuus pitää ottaa huomioon, Katainen sanoo.
 Kiina hakee markkinavaltauksillaan ennen kaikkea parasta teknologiaa. Se haluaa kasvattaa menestyksekkäitä kiinalaisia yrityksiä, jotka pärjäävät maailmanlaajuisessa kilpailussa.
 Yritysostot ulkomailta ovat näppärä keino modernisoida Kiinan taloutta.
 – Kiinalaiset haluavat paitsi kehittää itseään myös valloittaa maailmanmarkkinoita, Katainen sanoo.
 Kiina tuli Eurooppaan Neliosainen sarja käsittelee tapoja, joilla Kiina toimii Euroopassa. Osa 1:  Kiinalainen pohatta rohmuaa Ranskasta peltoja, jotta Kiinan nuoret pääsevät patongin makuun – Kiinan ostovimma Euroopassa on niin suurta, että monia jo hirvittää Osa 2:  Kiinalainen raha löytää Euroopan menestyjät – Berliinissä kehitettiin pankki sukupolvelle, joka ei jaksa konttoreita eikä kirjekuoria vaan haluaa kaiken kännykkäänsä Osa 3:  "Poikani ei enää palaa Kiinaan", sanoo Ateenaan kotinsa siirtänyt miljonääri – Kiinalainen raha hurmasi Kreikan ja kääntää Euroopassa muidenkin maiden suuntaa Osa 4:  Satoja miljoonia hiihtäviä kiinalaisia ja tappouhkauksia – Sveitsissä neuvokas liikemies avasi kellokaupan kiinalaisille keskelle jäätikköä ja aikoo laajentaa uhkailusta huolimatta
 4. Kiina tekee bisneksestä politiikkaa
 Viime aikoina tapetille on noussut tietoverkkojen turvallisuus. Eurooppalaisia huolestuttaa, että Kiinan valtio voisi käyttää  teknologiayhtiöiden verkkolaitteita vakoiluun . Sitä ei kuitenkaan ole voitu  todentaa .
 CEPS-ajatushautomon EU–Kiina-kauppasuhdetta seuraavan tutkijan  Weinian Hun  mielestä pelko on aiheellinen. Kiinalainen Huawei on kasvanut nopeasti yhdeksi maailman suurimmista teknologiayhtiöistä.
 – Samalla pitää muistaa, että Huawein tekniikka on maailman huippua etenkin seuraavan sukupolven 5G-teknologiassa, -tuotteissa ja -palveluissa, Weinian Hu sanoo.
 Euroopassa tarvitaan useampia teknologian toimittajia: niin kiinalaisia, eurooppalaisia kuin amerikkalaisiakin. Weinian Hun mielestä on selvää, että teknologinen kilpailu vain kovenee jatkossa. Siksi bisneksestä ei saa tehdä politiikkaa.
 Kiina on kuitenkin viime aikoina  katkonut kaupallisia suhteitaan  yksittäisiin maihin juuri poliittisista syistä. Kiukkuisen suurvallan boikotin kohteeksi ovat joutuneet muun muassa Norja, Ruotsi, Australia ja Kanada eri syistä.
 Huawein teknologiaa on Suomessakin kännyköiden lisäksi  tukiasemissa ja 5G-pilottiverkossa . Yleensä tietotekniikkaverkostoissa on useiden yritysten valmistamaa teknologiaa.
 Ongelmissa ollaan, jos Kiina onnistuu ohjailemaan markkinoita.
 – Jos Kiina käyttää markkinaylivaltaansa pakottaakseen eurooppalaiseet yritykset päästämään kiinalaisia kilpailijoita teknologiaansa, se on kansainvälisen kaupan sääntöjen vastaista, tutkija Guntram Wolff sanoo.
 Ajatushautomo Bruegelin johtajan Guntram Wolffin mielestä EU:n pitää nyt löytää kokonaan oma tie, koska sen paremmin Kiina kuin Donald Trumpin Yhdysvallatkaan ei ole enää luotettava kumppani. Anna Karismo, Yle
 5. EU-maat ovat keskenään erimielisiä
 EU:n asemaa neuvotteluissa Kiinan kanssa heikentää se, että unionin omat rivit ovat kaikkea muuta kuin suorat.
 Etenkin Saksa ja Ranska ovat skeptisiä Kiinan teollisuuspolitiikkaa kohtaan, kun taas esimerkiksi  Italia allekirjoitti juuri  Silkkitie-sopimuksen Kiinan kanssa.
 Silkkitien tarkoitus on vahvistaa jättimaan yhteyksiä Eurooppaan. Sen puitteissa Kiina investoi muun muassa eurooppalaiseen infrastruktuuriin. Euroopassa hankkeeseen ovat sitoutuneet toistaiseksi pääosin Itä-Euroopan maat.
 Kiina saattaa pyrkiä hyötymään EU:n hajaannuksesta.
 – EU:lla on eri narratiiveja ja lähestymistapoja Kiinaa kohtaan, Bruegel-ajatushautomon Wolff sanoo.
 Katainen pelkää, että Kiina sitoo joitakin EU-maita riippuvuussuhteeseen talouden keinoin.
 – Tällainen riippuvuussuhde voi vaikuttaa poliittiseen kannanmuodostukseen. Tästä pitää olla EU:ssa tietoisia ja maiden pitää keskustella keskenään.
 Muille EU-maille riippuvuussuhteesta voi koitua haittaa tilanteessa, jossa yksittäinen maa estää yhteisen kannanmuodostuksen esimerkiksi ulkopolitiikassa miellyttääkseen Kiinaa.
 6. Kiina saavuttaa EU:ta laadussa
 Iso osa EU:n hermostuneisuudesta Kiinaa kohtaan johtuu siitä, että Kiina on saavuttanut Eurooppaa tuotteidensa laadussa.
 – Kiinalaisten patenttien määrä lisääntyy ja maan yliopistot ovat jopa parempia kuin meillä. Esimerkiksi koneenrakennuksessa kiinalaiset yliopistot ovat ylivoimaisia eurooppalaisiin verrattuna, Wolff huomauttaa.
 Wolffin mielestä EU:n pitää nyt pyrkiä kaikin keinoin varmistamaan, että se on voittaja teknisessä kehityksessä.
 – Se tarkoittaa, että teemme itse kotiläksymme ja sijoitamme lisää tuotekehitykseen, yliopistoihin ja koulutukseen.
 Guntram Wolffin mielestä Euroopalla on myös yksi erittäin iso ongelma: se ei ymmärrä Kiinaa riittävästi. Kiinan kieltä puhuu vain harva, Kiinan tapahtumien tulkitsijoita on vähän.
 – Jos olisin päättämässä EU-komissiossa, käynnistäisin laajan tutkimusohjelman ja verkoston, jolla pyritään ymmärtämään Kiinaa ja sen politiikkaa, Wolff sanoo.

Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Kuusi syytä, miksi Kiinasta tuli uhka


Summary: Argentiinalaisten sosiaalisuus näkyy paikallisten koirienkin käytöksessä, Ylen Etelä-Amerikan toimittaja Erkka Mikkonen kirjoittaa.

Tarkkailen usein iltaisin, kuinka lähipuistoni täyttyy nelitassuisista.
 Argentiinalaiset  tunnetaan maailman lemmikkirakkaimpana kansana , eivätkä omistajat välitä kaupungin järjestyssäännöistä päästäessään koiransa temmeltämään vapaana julkisilla paikoilla.
 Tästä ei kuitenkaan seuraa automaattisesti räksytystä, uhittelua tai kenenkään kimppuun käymistä. Päinvastoin koirat näyttävät hakevan hyväntuulisina seuraa toisistaan. Käyvätpä ne usein myös tervehtimässä minua, kun seuraan puistonpenkillä niiden touhuja.
 Joskus koirien keskinäinen kilpajuoksu äityy rajuksi. Vaikka tappeluitakin varmasti on, silti en ole itse joutunut koskaan todistamaan sellaista aggressiivista käytöstä, joka olisi aiheuttanut huolta tai pelkoa
 Koirien sosiaalisuus vie ajatukseni kerta toisensa jälkeen niiden isäntien ja emäntien rentoon ja välittömään tapaan kommunikoida keskenään. Argentiinalaiset tuntuvat iskostavan myös koiriinsa kulttuurilleen ominaisen seurallisuuden.
 Argentiinalaiset rakastavat koiriaan ja kasvattavat ne seurallisiksi. Alberto Cáceres rakastaa koiria ja ulkoiluttaa niitä työkseen.  Erkka Mikkonen / Yle
 Puhutaan sitten koirista tai ihmisistä  argentiinalaisten kanssakäyminen eroaa paljon omastamme.
 Sosiaalisuus ja kanssaihmisen kohtaaminen ovat luontainen osa paikallista elämäntapaa. Kaduilla jutustellaan tuntemattomienkin kanssa, eivätkä ihmiset kavahda avun pyytämistä, saati sitten sen tarjoamista.
 Argentiinalaisille toisten asioihin puuttuminen on välittämistä. Tämä näkyy myös heidän kielessään.
 Kun espanjan opettajani yrittää takoa päähäni, miten eri tilanteissa tulee sanoa sen mukaan, haluanko neuvoa, ehdottaa vai suositella, en oikein pysty hahmottamaan asiaa. Lisäksi pitäisi vielä tietää, olenko neuvomassa tosissaan vai pelkästä kohteliaisuudesta vai haluanko kenties samalla viestittää, etten oikeasti haluaisi puuttua asiaan sen henkilökohtaisuuden vuoksi, mutta sanon nyt kuitenkin jotain.
 Suomalaisena helpointa onkin pysyä hiljaa.
 Meillä on totuttu, että tunkeilu on epäkohteliasta. Toisten asioihin ei puututa, ellei tämä itse varta vasten pyydä apua. Hyveemme antaa toisen ihmisen olla rauhassa näyttäytyy kuitenkin valtameren takana sangen töykeältä käytökseltä.
 Taustalla on Latinalaisessa Amerikassa vaikuttava ajatus siitä, että jos jollain on ongelma, niin silloin kyseessä on kaikkien ongelma, joka tulee myös ratkaista yhdessä.
 Taksikuskin udellessa vaivaa , jonka vuoksi olen matkalla sairaalaan, tuntuu argentiinalaisten toisista välittäminen lähinnä ahdistavalta.
 Tottuminen paikalliseen tapaan tervehtiä poskisuudelmalla – sukupuolesta tai iästä riippumatta – otti aikansa. Henkilökohtainen tilantarpeeni on sitä vastoin ruuhkametrossa edelleen muita suurempi.
 Tuntemattoman ihmisen lähestyminen julkisilla paikoilla saattaa vieläkin hämmentää, etenkin jos tämä puhuttelee minua 'hintelänä'. Samalla tavalla korvaan särähtää, kun argentiinalainen kutsuu toista muitta mutkitta läskiksi tai jopa rumaksi ilman että edes haluaa loukata tätä.
 Paikalliset eivät tällaisesta suoruudesta hätkähdä. Heille kaikki ulkonäköön liittyvät määritelmät tuntuvat kelpaavan keksittäessä lempinimeä tai tapaa puhutella toista.
 Toisten asioihin puuttumisella ja rennolla puhetavalla on siis rajansa – ainakin itseni kaltaiselle havumetsävyöhykkeen kasvatille.
 Toisaalta muuttaessani pian pois Buenos Airesista uskon, että tulen vielä kaipaamaan kilttien koirien lisäksi argentiinalaisten konstailematonta seurallisuutta ja heidän tapaansa välittää kanssaihmisistä.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät jotenkin vain tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän Afrikka:  Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän Saksa:  Kiellettyä tai ei, Berliinissä tupakansavua on vaikea välttää Venäjä:  Moskovassa meikinpoistoaine ja juusto voivat aiheuttaa raskaan pettymyksen, mutta yhteen voi luottaa – nimittäin mustikkakeittoon Yhdysvallat:  Terveisiä täisalongista! Yhdysvalloissa munankuumennin on täitaiston tappava mutta kallis ase

Argentiinalainen kutsuu toista muitta mutkitta lihavaksi ja taksikuski utelee syytä sairaalareissulle – asioihin puuttuminen on kuitenkin välittämistä


Summary: Kokosimme yhteen virheet, joita suomalaiset tekevät äänestyskopeissa. Humalatila voi jopa estää äänestämisen.

Kotkassa koettiin sunnuntaina poikkeuksellinen tilanne, kun äänestäjä jouduttiin käännyttämään pois Karhuvuoren ennakkoäänestyspaikalta humalatilan vuoksi.
 – Vartijan näkemys tilanteesta oli, että äänestäjä oli liian kovassa humalassa, kertoo Kotkan kaupungin keskusvaalilautakunnan sihteeri  Birgit Lempinen .
 Karhuvuoren ennakkoäänestys järjestetään nyt toista kertaa paikassa, jonka lähistöllä liikkuu paljon päihdeongelmaisia. Siksi paikalle haluttiin myös pysyvä vartiointi. Vartijat eivät ole kovin yleinen näky äänestyspaikoilla.
 – En ole kuullutkaan, että olisi jo ennakkoon tiedossa joku rähinäpaikka ja valmistauduttu siihen. Apua saadaan aina paikalle, jos sitä tarvitaan, toteaa sihteeri  Juha Ruuth  Kaakkois-Suomen vaalipiirilautakunnasta.
 Kokosimme alle ohjeita, joiden avulla varmistat että eduskuntavaaleissa antamasi ääni lasketaan – ja että se menee varmasti haluamallesi ehdokkaalle.
 1. Äänestä selvinpäin, älä riehu
 Neuvotteleva virkamies  Heini Huotarinen  oikeusministeriöstä sanoo, että humalatila ei kategorisesti estä äänestämistä. Vaalivirkailija voi kuitenkin kieltää äänestämisen humalatilan takia.
 – Äänestäminen on oikeudellisesti ihan merkityksellinen toimi. Siksi vaalivirkailijan täytyy varmistua, että äänestäjä ymmärtää mistä on kyse, Huotarinen toteaa.
 Harkinta on tapauskohtaista. Suurimmat kysymykset ovat, kykeneekö henkilö äänestämään ja ymmärtääkö hän, mitä on tekemässä.
 – Pidän mahdollisena, että joissakin tapauksissa humalatila on niin vahva ettei äänestäminen onnistu. Myös häiriköinti voi johtaa siihen, ettei äänestäjää päästetä koppiin, oli humalassa tai ei.
 Äänestyspaikoilla on virkailija, joka auttaa äänestämisessä esimerkiksi vanhuksia, vammaisia ja niitä, jotka eivät pysty kirjoittamaan sairautensa vuoksi.
 2. Muista äänestää oman vaalipiirisi ehdokasta
 Yleinen virhe etenkin eduskuntavaalien ennakkoäänestyksessä on Huotarisen mukaan se, ettei äänestäjä hoksaa mihin vaalipiiriin kuuluu. Tätä tapahtuu varsinkin pääkaupunkiseudulla, koska Helsinki on eri vaalipiirissä kuin Espoo ja Vantaa.
 – Aika paljon äänestetään ennakkoon yli vaalipiirirajojen. Kopissa ovat esillä kyseisen vaalipiirin ehdokaslistat, joten pitää hoksata katsoa muualta se oman vaalipiirin ehdokkaan numero. Vaarana, että ääni menee väärälle ehdokkaalle.
 Äänet lasketaan sen mukaan, mikä äänestäjän kotikunta on.
 Vaalipäivänä äänestäminen ei onnistu muualla kuin oman vaalipiirin äänestyspaikoissa. Jos siis olet vaalipäivänä reissussa, sinulla on jo kiire äänestämään. Ennakkoäänestys päättyy tiistaina 9.4.
 Satu Krautsuk / Yle
 3. Piirrä numerot oikein
 Yleisin virhe äänestyskopissa on perinteisesti ollut niin suttuinen numero, ettei siitä saa selvää. Ääntenlaskijoille tuottavat vaikeuksia etenkin huolimattomasti piirretyt ykkönen ja seiska.
 – Ykkönen pitäisi piirtää ilman väkästä, ja seiskaan taas pitäisi laittaa väliviiva. Myös muiden numeroiden kanssa kannattaa olla huolellinen. Kutonen, ysi, kolmonen ja nolla voivat huolimattomasti piirrettyinä olla vaikeita tulkita, Huotarinen muistuttaa.
 Numeron kanssa kannattaa olla tarkkana, sillä liian vaikeasti tulkittava numero hylätään. Tulkinnanvaraisen numeron tutkii ainakin kolme silmäparia.
 4. Älä piirrä lipukkeeseen sydämiä tai muuta ylimääräistä
 Aku Ankka on yleisin äänestyslipukkeeseen ilmestyvä hahmo, joka ei ole vaaleissa ehdolla. Lipukkeista löytyy myös muunlaisia taideteoksia kuten sydämiä, kukkia ja aurinkoja. Siihen ei kuitenkaan kannata piirtää mitään ylimääräistä.
 Ei edes pientä sydäntä lipukkeen kulmaan.
 – Riski äänen hylkäämisestä on silloin vahva. Vaalipiirilautakunta joutuu ratkaisemaan, että onko merkintä asiaton, Huotarinen sanoo.
 5. Varaudu todistamaan henkilöllisyytesi
 Postissa kotiin tullutta äänestyskorttia et välttämättä tarvitse, mutta henkilöllisyys on pystyttävä todistamaan. Siihen kelpaa esimerkiksi henkilökortti, ajokortti tai passi.
 Poliisilta voi saada myös maksuttoman henkilökortin äänestämistä varten. Tapoja on muitakin.
 – Se riittää, jos vaalivirkailija tuntee äänestäjän.
 Myös kaverin siivellä saattaa päästä äänestämään. Silloin riittää, että kaveri pystyy todistamaan oman henkilöllisyytensä ja vahvistamaan, kuka olet.
 – Tämä on vaalivirkailijan harkinnassa. Jos selvitys luotettava, niin näitä on voitu hyväksyä. Tavoite on, että mahdollisimman moni pääsee käyttämään äänioikeuttaan.

Moni äänestänyt vahingossa väärää ehdokasta pk-seudulla – näin vältät 5 mokaa eduskuntavaalien äänestyskopissa


Summary: Poliisi on saanut kiinni yhden törkeästä ryöstöstä ja vapaudenriistosta epäillyistä miehistä.

Itä-Suomen poliisi etsii kuumeisesti miehiä, jotka pakottivat  joensuulaisen miehen henkilöautoonsa ja ryöstivät tämän .
 Kateissa on kolme aikuista miestä. Viimeiset havainnot heistä ovat lauantaiaamulta Leppävirran Teboil-huoltamolta. Poliisi on julkaissut etsintäkuulutettujen nimet ja kuvat.
 Kaikkiaan törkeästä ryöstöstä ja vapaudenriistosta epäillään neljää miestä. Heistä yksi on tällä hetkellä pidätettynä. Myös seurueella aiemmin käytössä ollut Volvo-merkkinen henkilöauto on poliisin hallussa.
 Tapahtumaketju sai alkunsa perjantaina iltapäivällä, kun neljä miestä pakotti joensuulaisen miehen puukolla uhaten autonsa kyytiin. Miehet veivät uhrinsa Kuopioon. Matkalla he nostivat miehen pankkitunnuksilla rahaa automaatilta sekä ottivat useita pikavippejä.
 Kuopiossa miehet pakottivat uhrin mukaansa majoitusliikkeeseen. Uhri onnistui pakenemaan lauantaiaamuna.
 Poliisi pyytää ilmoittamaan havainnot ja vihjeet hätäkeskukseen tai Itä-Suomen poliisilaitokselle.

Kolme ryöstäjää yhä karkuteillä – Joensuussa auton kyytiin pakotettu uhri pääsi pakenemaan seuraavana päivänä Kuopiossa


Summary: Keskisen Suomen sademäärä saattaa nousta jopa 40 millimetriin.

Keskiseen Suomeen ennustetaan lumista yötä. Runsaat räntä- ja lumisateita alkanevat jo iltapäivällä.
 Lähipäivien lumisateen määrää on hankala ennustaa, sillä sateen olomuoto vaihtelee ja maahan tullut lumi sulaa samalla kun uutta sataa.
 Vedeksi muutettuna Keski-Suomen sadekertymä on parin lähivuorokauden aikana ylimillään 40 millimetriä.
 – Talven nyrkkisääntö on, että millimetri vettä on sentti lunta, mutta se sääntö ei nyt päde, sanoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Petri Hoppula .
 Ilmavirtaukset kulkevat nyt niin, että Jyväskylän länsipuolelle ennakoidaan sateen lumisempaa muotoa, ja itäpuolelle enemmän vettä. Sademäärä taas saattaa olla idässä suurempi.
 Sähköyhtiöissä on joka tapauksessa jo varauduttu raskaaseen lumikuormaan, mutta laajoihin katkoihin ei uskota.
 – Viimeksi tähän aikaan vuodesta on isompi lumimyräkkä sattunut yli kymmenen vuotta sitten, mutta nyt päästään vähemmällä kuin silloin. Verkot ovat tässä välissä kehittyneet paljon toimitusvarmemmiksi, sanoo Elenian käyttöpäällikkö  Heikki Paananen .

Ennuste takatalvesta on saanut sähköyhtiöt valmistautumaan jopa tykkylumeen


Summary: Noin 13 prosentilla 30–34-vuotiaista japanilaismiehistä ei ole lainkaan kokemusta heteroseksistä.

Joka kymmenes yli kolmekymppinen japanilainen ei ole ikinä harrastanut heteroseksiä, selviää Japanin terveysministeriön tekemästä laajasta kyselytutkimuksesta.
 Sen mukaan 30–34-vuotiaista miehistä 12,7 prosenttia ei ollut harrastanut heteroseksiä kertaakaan elämänsä aikana. Naisilla vastaava luku oli 11,9.
 35–39-vuotiailla luvut pienenivät vain hiukan; yhdeksän prosentin tuntumaan.
 Japanilaistutkimus on tehty vuosina 1987–2015. Sen mukaan seksuaalinen kokemattomuus on nykyään paljon yleisempää kuin vuosina 1987 ja 1992.  Samankaltaiseen tulokseen päätyi myös yleisradioyhtiö BBC:n tutkimus vuosi sitten.
 Tutkimuksessa ei tosin kysytty kokemuksia seksistä saman sukupuolen kanssa.
 Vaikka viidellä prosentilla haastatelluista olisi kokemuksia vain seksistä saman sukupuolen kanssa, silti joka kahdeskymmenes 30–39-vuotias japanilainen olisi neitsyt, tutkijat huomauttavat.
 Japani on poikkeus
 Datan perusteella Japani on kehittyneiden maiden joukossa poikkeus. Vastaavan tutkimuksen mukaan yhdysvaltalaisista 30–34-vuotiaista miehistä neitsyitä oli 3,1 prosenttia ja naisista 1,9 prosenttia.
 Suomessa  Väestöliiton mukaan miehistä noin viidesosa ja naisista kymmenesosa oli ollut yhdynnässä ensimmäistä kertaa vasta 21-vuotiaana tai sitä vanhempana.
 – Seksuaalista kokemattomuutta tai passiivisuutta ei pitäisi eksotisoida, sille ei pidä nauraa eikä sen pitäisi olla kenenkään huolenaihe, sanoo tutkimusjohtaja  Peter Ueda  Tokion yliopistosta uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Hänen mukaansa seksuaalisesta aktiivisuudesta ja sen puutteesta kaivataan lisätutkimusta.
 Todennäköisesti Japanissa joku kuitenkin huolestuu.
 Maa käy jatkuvaa taistelua väestön ikääntymisen ja syntyvyyden vähenemisen kanssa.
 Lue juttu japanilaisnuorten parisuhteita ja perhe-elämää koskevista ajatuksista täältä
 Japanilaisnuoret lakkasivat harrastamasta seksiä – Nyt kunnat järjestävät sokkotreffejä, koska maa tarvitsee kipeästi lisää vauvoja

Yhä useampi japanilainen kolmekymppinen ei ole koskaan harrastanut seksiä


Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) on saanut lisätietoa konevauriosta, jonka seurauksena Finnairin kone laskeutui lauantaina Helsinki-Vantaalle rikkoutuneella renkaalla.
 Otkesin viestintäpäällikkö  Sakari Lauriala  kertoo STT:lle, että yksi koneen kuudesta renkaasta lukittui ja rikkoontui Vaasan lentoaseman kiitotiellä. Vaurioita on tullut renkaan ohella laskutelineeseen ja laskutelineluukkuun.
 Tiedonkeruu ja kuulemiset tapauksen tiimoilta jatkuvat, Lauriala kertoo. Otkes selvittää muun muassa mahdolliset haasteet, jotka vaurio aiheutti laskeutumisen aikana.
 Lue myös:
 Otkes: Airbus-kone laskeutui Helsinki-Vantaalle rikkoutuneella renkaalla

Otkesilta lisätietoa Finnairin lauantaisesta rengasvauriosta – rengas lukittui nousun yhteydessä, vaurioita myös laskutelineeseen


Summary: Epäilty pahoinpitely tapahtui tytön äidin mukaan Tikkurilan kirjaston läheisellä leikkipaikalla.

Vantaan Tikkurilassa usean nuoren epäillään pahoinpidelleen 10-vuotiaan tytön sunnuntaina alkuillasta. Poliisin mukaan pahoinpitely tapahtui noin kello 17 Tikkurilan kirjaston lähellä.
 Poliisin mukaan lapsi joutui neljän tai viiden nuoren tytön pahoinpitelemäksi. Tilanteen päätyttyä uhri oli pyytänyt tapauksen nähnyttä aikuista soittamaan poliisille.
 Poliisin mukan paikalla kävi ambulanssi, jonka henkilöstö tarkasti uhrin voinnin, jatkotoimenpiteitä ei kuitenkaan tarvittu.
 Tapauksen tutkinta on vielä alkuvaiheessa ja tekijät ovat tässä vaiheessa vielä tuntemattomia. Poliisi tekee kuulusteluja ja selvittää, ovatko mahdolliset tekijät tallentuneet alueen valvontakameroihin.
 – Pahoinpitelyn motiiveista ei tässä vaiheessa pystytä sanomaan mitään. Pyydämme kuitenkin, että asiasta jotain tietävät kertoisivat kaikki havaintonsa ja tietonsa Itä-Uudenmaan poliisille. Tietoja voi ilmoittaa meille sähköpostitse osoitteella vihjeet.ita-uusimaa@poliisi.fi, tutkinnanjohtaja rikoskomisario Timo Luoto toteaa tiedotteessa.
 Sosiaalisessa mediassa lapsen äiti on kertonut, että tyttöä lyötiin muun muassa nyrkillä kasvoihin, revittiin tukasta ja tytön kaaduttua häntä potkittiin päähän, kasvoihin ja keskivartaloon. Lisäksi äidin mukaan hänelle oli huudettu rumasti ja uhkailtu uskonnon takia. Äidin mukaan tyttö olisi joutunut yöksi sairaalaan.

Teini-ikäisiä tyttöjä epäillään 10-vuotiaan tytön pahoinpitelystä Vantaan Tikkurilassa


Summary: Hämeenmaa suunittelee uuden Prisman rakentamisesta Heinolan Tähtiniemeen alueelle, jossa on tavattu suojeltua kalliosinisiipeä. Rakentaminen uhkaa myös lepakoiden talvehtimispaikkoja.

Tästä on kyse Osuuskauppa Hämeenmaa haluaa rakentaa Prisman Heinolaan. Kaavailtu alue sijaitsee Sinilähteen ja Tähtiniemen kaupunginosissa, moottoritien varressa. Rakentaminen vaatii kaavamuutoksen. Luontoväen mielestä alueelle ei saa rakentaa, koska louhinnat tuhoavat uhanalaisia lajeja ja luonnon monimuotoisuutta.
 Heinolalaisen metsätien päässä kulkijan silmien eteen avautuu vaikuttava kalliorinne. Kallio kätkee sisälleen luolaston.
 Luolastoa suojelee jykevä teräsovi, jonka ympärille on muurattu tiiliseinä. Paikan nahkasiipisille asukkaille on jätetty seinämään kulkuaukko vapaata liikkumista varten.
 Heinolan Apajalahden louhos rakennettiin sotien aikaan valtion viinavarastoksi. Louhoksen kolmea luolaa ei ole alkuperäiseen tarkoitukseen käytetty koskaan. Ajan myötä louhos siirtyi Heinolan kaupungin omistukseen.
 Apajalahden louhoksen luolat on todettu useampien havaintojen perusteella luonnonsuojelulain tarkoittamaksi lepakoiden lisääntymis- ja levähdyspaikoiksi.
 Apajalahden luolissa on tehty havaintoja pohjanlepakosta, vesisiipasta, korvayököstä ja viiksi- tai isoviiksisiipasta. Kuvassa korvayökkö. Timo Metsänen / Luontoselvitys Metsänen
 Luolien pimeys, kosteus ja lämpötila ovat lepakoiden elintavoille oivalliset.
 – Vastaavia on Suomessa vähän. Päijät-Hämeessä luolasto on mittakaavassaan ainoa, toteaa inventointia luolissa joitakin vuosia sitten tehnyt  Timo Metsänen  Luontoselvitys Metsäsestä.
 Tutkimuksen tekeminen lepakoiden määrästä on haastavaa. Niiden todellista määrää on Metsäsen mukaan vaikea arvioida.
 – Lepakot piiloutuvat pimeässä tehokkaasti, etsiytyvät pieniin koloihin ja parinkymmenen metrin korkeuteen kohoavista holveista niitä on vaikea havaita.
 Sisäkuvaa Apajalahden louhoksen käytävästä. Käytävien pässä sijaitsevat luolat kohoavat parinkymmenen metrin korkeuteen. Tuija Veirto / Yle
 Moottoritien asiakasvirrat houkuttavat
 Nyt luolaston läheisyyteen suunnitellaan rakentamista. Osuuskauppa Hämeenmaan tavoitteena on sijoittaa uusi Prisma Heinolaan. Paikka moottoritien eteläisen liittymän länsipuolella houkuttelee.
 – Haluamme tavoittaa niin Heinolan seudun kuin moottoriteitä liikkuvien asiakasvirrat. Tavoitteena on noin miljoona asiakasta vuositasolla, kertoo Hämeenmaan kiinteistöjohtaja  Ari Järvinen .
 Hämeenmaan kiinteistöjohtaja Ari Järvinen Tuija Veirto / Yle
 Kaupunki on kaavoittanut Tähtiniemeen marketrakentamista, mutta Hämeenmaan havittelema paikka vaatii kaavamuutoksen. Samalla tontilla Citymarketin kanssa olisi rakennusoikeutta jäljellä, mutta siihen ei Prismaa haluta.
 – Tontti on aika pieni, vaikka sitä olisi kaiketi mahdollisuus laajentaa vähän. Parkkipaikkaalue pitäisi rakentaa kahteen kerrokseen. Myös korkeuserot ovat isot, perustelee kiinteistöjohtaja Järvinen.
 Kaavaluonnos uuden Prisman sijoituspaikasta Heinolan Tähtiniemeen. Rakentaminen maastoon vaatii mittavia louhintoja.  Tuija Veirto / Yle
 "Luontoselvitykset riittämättömät"
 8 000 neliön suuruinen Prisma sijoittuisi 30 000 neliön alalle Citymarketia vastapäätä. Se tietäisi mittavia louhintoja maastossa ja edellyttäisi uusien liikenneväylien rakentamista kaupungilta.
 Louhintojen raja kulkisi muutaman metrin päässä Apajalahden kallioluolien katosta ja seinämistä.
 – Marketia emme vastusta, mutta paikka on aivan väärä, luotaa luontoaktiivi ja Päijät-Hämeen lintutieteellisen yhdistyksen hallituksen jäsen  Paavo Posti  tunnelmia.
 Alueella tehtyjä luontoselvityksiä pidetään riittämättöminä. Kaavailtu paikka on uhanalaisen ja harvinaisuutensa vuoksi Suomessa rauhoitetun kalliosinisiiven esiintymisaluetta.
 – Viime kesä oli poikkeuksellisen lämmin,  se vaikutti perhosten munintaan  ja kehittymiseen. Tutkimus pitäisi uusia ja tehdä lajin esiintymisen kannalta oikeaan aikaan, toteaa perhosia paljon valokuvannut  Matti Uimonen .
 Kalliosinisiipi kaavaillulla marketalueella Tähtiniemessä toukokuussa 2018. Matti Uimonen
 Muistutuksia kaavaluonnoksesta ovat tehneet niin yksityishenkilöt kuin yhdistyksetkin. Viranomaislausuntoja odotetaan vielä.
 Suomen lepakkotieteellinen yhdistys huomauttaa, että lepakoita ei ole selvityksissä huomioitu lainkaan. Alueella pitää yhdistyksen mukaan tehdä vaikutusselvitys ja hankkia sen mukainen poikkeuslupa ELY-keskukselta.
 Lepakot kuuluvat EU-luontodirektiivin suojelemiin lajeihin, joiden lisääntymis- ja levähdyspaikkoja ei saa hävittää tai heikentää.

Häviävätkö lepakot luolista? Miten käy perhosten? Luontoväki huolissaan nelostien varren marketsuunnitelmasta


Summary: Tapaukseen liittyy kahdeksan epäiltyä, joista kahden epäillyt teot siirtyvät syyteharkintaan.

Rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  Oulun poliisilaitokselta kertoo poliisin tiedotteessa, että tutkinnat ovat edenneet laajemmasta ja poikkeuksellisesta kokonaisuudesta, jossa uhrina on ollut alakouluikäinen tyttö ja rikoksesta epäiltyinä kahdeksan ulkomaalaistaustaista henkilöä.
 Tapaukseen liittyen kahdeksasta epäillystä kahden osalta esitutkinnat ovat valmistuneet ja ne on siirretty syyteharkintaan Oulun syyttäjänvirastoon. Lopun kuuden epäillyn esitutkinnat jatkuvat vielä.
 Tapaukseen liittyvät muut esitutkinnat valmistuvat kevään aikana, kukin toisistaan erillisinä asioina.
 Oulun poliisilaitos on saanut valmiiksi useiden lapsiin kohdistuneiden seksuaalirikosten esitutkintoja talven aikana ja osa näistä on käsitelty jo käräjäoikeudessa.
 Lue myös:
 Mies tuomittiin 14-vuotiaan törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä Oulussa – 22-vuotias tapasi uhrinsa Snapchatissa ja raiskasi hänet
 Ensimmäinen tuomio Oulun seksuaalirikoksista – uhri alle 10-vuotias tyttö, joka tunsi erityistä luottamusta tekijään
 Toinen Oulun törkeä seksuaalirikosepäily oikeudessa – Tämän tiedämme nyt uhrien ja epäiltyjen määristä ja poliisitutkinnasta
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse
 Uhkauksia joukkoraiskaamisesta ja lasten yhteystietojen tiedustelua – kaupunginvaltuutetut kertovat Oulun koventuneesta ilmapiiristä

Oulun laajin seksuaalirikosvyyhti etenee syyttäjälle


Summary: Itä-Suomen hovioikeus kumosi käräjäoikeuden päätöksen Luumäen ja Joutsenon sivutoimisia palomiehiä koskevassa kiistassa.

Luumäen ja Lappeenrannan Joutsenon sivutoimiset palomiehet ovat voittaneet palkkakiistan Lappeenrannan kaupunkia vastaan Itä-Suomen hovioikeudessa. Hovioikeus kumosi Etelä-Karjalan käräjäoikeuden aikaisemmin antaman päätöksen.
 26 sivutoimista palomiestä vaatii kaupungilta maksamattomia palkkoja varallaolosta. Vaadittu summa on korkoineen runsaat kaksi miljoonaa euroa.
 Hovioikeus vahvistaa, että valittajien varallaoloaika on normaaliin palkkaan oikeuttavaa työaikaa. Se palauttaa asian käräjäoikeuden käsittelyyn, jonka on otettava asia käsittelyyn sen jälkeen, kun tuomio on saanut lainvoiman.
 Tehtävän sitovuus keskiössä
 Sivutoimisille palomiehille oli maksettu varallaolosta korvausta, jonka suuruus on 30 prosenttia tuntipalkasta. Palomiesten mielestä heille olisi kuulunut täysi palkka, sillä he katsoivat varallaolon olevan työaikaa.
 Palomiehet saivat olla varallaoloaikana kotona. Palomiesten mukaan he olivat kuitenkin jatkuvasti työnantajan käytettävissä, sillä he olivat noudattaneet viiden minuutin valmiusaikaa eli käytännössä välitöntä lähtövalmiutta.
 Käräjäoikeus perusteli kanteiden hylkäämistä sillä, että työnantaja ei viiden minuutin lähtövalmiutta edellyttänyt.
 Käräjäoikeuden päätökseen vaikutti myös se, että kantajat olivat osallistuneet varallaolorinkiin vapaaehtoisesti. Varallaoloajankohdat oli määritelty palomiesten haluamalla tavalla.
 Taustalla vuosien kiista
 Palomiehet ja kaupunki ovat kiistelleet palkkasaatavista vuosia. Kaupunki linjasi vuonna 2015, että  se ei maksa varallaolosta täyttä palkkaa  sivutoimisille palomiehille. Tämän jälkeen palomiehet veivät asian käräjäoikeuteen.
 Hovioikeuden tuomiosta voi vielä hakea valituslupaa Korkeimpaan oikeuteen. –

Palomiehet voittivat palkkakiistan hovioikeudessa – sivutoimisille palomiehille pitää maksaa täysi palkka varallaolosta


Summary: Ajokeli muuttuu sateiden vuoksi erittäin huonoksi.

Vaikka lähes koko maan on vallannut kylmyys, räntä- ja lumisateet, ei takatalvesta voida kuitenkaan puhua koko maan osalta.
 Etelä-Suomessa lämpötilat ovat sen verran lämpimiä, ettei takatalven kutsumiselle ole perusteita. Vesisade ja räntä muuttuu yöllä lumisateeksi, mutta se on jokseenkin vähäistä.
 Sen sijaan maan keskiosassa lunta kertyy ensi yönä aamuun mennessä jopa 10 senttiä, kertoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen .
 Tiistain ja keskiviikon välisenä yönä lunta tulee vielä viisi senttiä lisää maan keskiosassa.
 Valtonen varoittaa erittäin huonosta ajokelistä idässä. Samaan aikaan läntisillä merialueilla myrskyää.
 Viikonloppuna mitattiin vielä laajalti yli 10 astetta ja nyt lämpötilat jäävät vain muutamaan asteeseen. Vaikka lämpötilavaihtelut ovatkin olleet suuria, on se kuitenkin normaalia tähän vuoden aikaan, kertaa Valtonen.
 – Tämä kuuluu kevään tuloon normaalisti.
 Lumikertymät maanataista keskiviikkoon ajalla 8.-10. huhtikuuta.  Yle

Takatalvi iskee kunnolla vain maan keskiosaan – lunta luvassa yli 10 senttiä


Summary: Nuorten Ääni -toimitus selvitti, miksi äänestäjien keski-ikä on niin korkea ja miten se vaikuttaa nuorten tulevaisuuteen.

– Ei jännitä. Tai no, ehkä vähän, kertoo 18-vuotias lukiolainen  Aleksei Nikolajev , joka äänestää nyt eduskuntavaaleissa ensimmäistä kertaa. Hän kertoo yrittäneensä vaikuttaa äänekkäästi asioihin jo yläkoulussa.
 Nikolajev suhtautuu hyvillä mielin äänestämiseen, sillä hän haluaa varmistaa, etteivät ihmiset tekisi enempää virheitä, joita aikaisemmin historiassa on tehty.
 – Nyt en ole poliittisesti näkymätön, vaan voin tuoda ääneni esiin, Aleksei Nikolajev jatkaa.
 Vaikka hänellä onkin jo tiedossa, ketä äänestää, monella muulla nuorella ei vielä ole.
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa alle puolet, vain 47 prosenttia 18–24-vuotiaista äänesti.
 Suurin äänestävä ikäluokka oli 55–69-vuotiaat, joista 80 prosenttia äänesti. Kyseisestä ikäryhmästä korkeakoulututkinnon opiskelleilla äänestysprosentti oli peräti 92.
 “Osa nuorista luulee, ettei äänellä ole merkitystä”
 Nuorten äänen kuulumisen kannalta ongelmallista on myös se, että Suomen ikärakenteen takia nuoria on yksinkertaisesti vähemmän.
 Kun huomioidaan sekä syntyvyyden alhaisuus että äänestysaktiivisuus, huomataan, että äänestäviä 69-vuotiaita on yli kaksinkertainen määrä äänestäviin 18-vuotiaisiin verrattuna.
 18-vuotiaista alle 30 000 äänestää, kun taas 69-vuotiaita äänestäviä on yli 60 000. Arvio perustuu ikäluokkien kokoon ja vuoden 2015 eduskuntavaalien äänestysaktiivisuuteen.  Yle Uutisgrafiikka
 Aleksei Nikolajevia mietityttää äänestäjien ikärakenteen ongelmallisuus nuorten kannalta.
 – Vanhukset eivät piittaa nuorista, koska heidän elämänsä on jo tavallaan loppumassa, Nikolajev arvelee.
 – Onhan se huono, etteivät nuoret jaksa äänestää. Se on mun mielestä jaksamisesta kiinni, ja myös siitä, etteivät nuoret tiedä politiikasta tarpeeksi paljon, kommentoi Nikolajev.
 Hänen mukaansa koulutuksessa pitäisi panostaa enemmän yhteiskunnan ja historian opetukseen, jos nuoria halutaan enemmän politiikkaan mukaan.
 Hän ajattelee, että mediassa voitaisiin näyttää vähän enemmän sitä, kuinka tärkeää oman äänen antaminen jollekin puolueelle on.
 – Ehkä moni nuori luulee, ettei heidän äänellä ole loppupeleissä mitään merkitystä, Nikolajev pohtii.
 Hänen ystäväpiiristään moni kuitenkin äänestää. Yksi hänen ystävistään haaveilee jopa presidentiksi tulemisesta.
 Todennäköistä on, että nuoret ehdokkaat valitaan eduskuntaan nuorten äänillä. Tätä ei tapahdu, jos nuoret eivät äänestä.
 Lopputuloksena voi olla, että yhteiskunnan päätöksiä tehdään seuraavalla vaalikaudella samoilla vanhempien ihmisten arvoilla kuin edellisellä vaalikaudella.
 Nuoret uskovat demokratiaan, yhdenvertaisuuteen ja ympäristöongelmien ratkaisemiseen
 Tutkimusyhtiö T-Median tutkimuspäällikkö  Reeta Sutinen  on tutkinut sukupolvien välisiä arvoja. Hänen mukaansa nuorten ja vanhojen arvot eroavat toisistaan kuitenkin yleistä käsitystä vähemmän.
 – Suurimmaksi osaksi isoissa linjoissa ei ole eroa. On kuitenkin tiettyjä kysymyksiä, joissa näkyy arvojen ero.
 Näitä asioita Sutisen mukaan ovat usko demokratiaan, taloudellinen toimeliaisuus ja menestyksen tavoittelu, joka on ollut nuorissa erityisen korkeaa aina.
 – On merkille pantavaa, että tämä sukupolvien välinen kuilu on levenemässä. Tietyllä tavalla Suomen kunnianhimo nojaa entistä vahvemmin nuorten harteilla, jatkaa Sutinen.
 Nykynuorille erityisen tärkeistä arvoista Sutinen nostaa tasa-arvon ja esimerkiksi seksuaalivähemmistöjen oikeudet.
 Yhtenä suomalaisena arvona Sutinen mainitsee myös puhtaan ympäristön.
 Tällä hetkellä kansalaisia huolettavat ympäristöasiat ennätyksellisen paljon, mutta erityisesti juuri nykynuoret ovat olleet huolissaan ympäristön tilasta viimeisen vuoden aikana.
 17-vuotias lukiolainen  Anni Kuutti  allekirjoittaa puhtaan ympäristön juuri nuorten arvona. Hän itse oli mukana ilmastolakossa.
 Anni Kuutin mukaan ikä ei kerro siitä, kuinka yhteiskunnallisesti valveutunut ihminen on. Viivi Oksa, Nuorten ääni -toimitus
 – Me joudutaan elämään niiden päätösten kanssa, mitä nyt päätetään ilmastopolitiikassa. Musta tuntuu, ettei kukaan halua elää maailmassa, jossa joutuu kärsimään myrkyistä ja globaaleista ilmasto-ongelmista, Kuutti miettii.
 Kuutista huolestuttavan vähän nuoria äänesti viime eduskuntavaaleissa.
 – Ehkä siksi, että politiikka nähdään kuivana.
 Anni Kuutti on huomannut, että nuorista saattaa tuntua etäiseltä ajatukselta se, että alkaa ottaa selvää ja aktivoituu poliittisesti.
 Koska Kuutti ei vielä itse saa äänestää, hän on herätellyt 18-vuotiaita ystäviään äänestämään. Hän haluaisi tuoda eduskuntaan tuoreempaa näkökulmaa.
 – Me ollaan nuoria, mutta meillä on silti tietoa ja taitoa.
 Iän ja arvojen lisäksi äänestämiskäyttäytymiseen vaikuttaa elämäntilanne: esimerkiksi se, onko lapsia tai missä asuu.
 Aloitettuaan opintonsa Helsingissä järvenpääläinen Kuutti on alkanut ottaa enemmän selvää yhteiskunnallisista asioista esimerkiksi uutisia lukemalla.
 – Nuorilla on eri elämäntilanne meneillään kuin vanhemmilla. Kyllä mä sanoisin, että elämäntilanne vaikuttaa arvoihin ja mielipiteisiin, Anni Kuutti sanoo.
 Nuoret toivovat nopeampia muutoksia yhteiskuntaan
 Nuorten alhaisella äänestysaktiivisuudella on seurauksensa. Reeta Sutisen mukaan suurin lopputulos on nuorten toivoman muutostahdin hitaus.
 – Nuoret ehkä odottaisivat tietynlaisia työelämärakenteiden muutoksia, joita sitten vanhemmat ikäluokat ehkä vastustavat. Se näkyy sitten nuoriin päin muutosvastarintana.
 Hänen mukaansa nuorten tulevaisuuteen vaikuttaa esimerkiksi se, että politiikassa puhutaan paljon ikääntyvien asioista, jotka tulevat näkymään poliittisen päätöksenteon listalla vielä pitkään.
 Puolueet ottavat tämän huomioon ennemmin kuin nuorten asiat, jos näkevät, etteivät saa nuorilta ääniä.
 – Koulutuksen lisäksi on monia muitakin teemoja, jotka ovat nuorille tärkeitä, ja joissa vanhempien ikäluokkien voima näkyy vielä pitkään, Sutinen sanoo.
 Aleksei Nikolajevia ja Anni Kuuttia huolettaa se, että ikääntyvät aikuiset päättävät nyt, millaista nuorten tulevaisuus tulee olemaan.
 – Aikuiset ovat saaneet hyvän koulutuksen, joten heitä ei välttämättä enää kiinnosta, mitä nuoret saavat tulevaisuudessa ja mitä mahdollisuuksia nuorilla silloin on, arvelee Nikolajev.
 – On aika kauhea ajatus, jos me mennään aina niillä samoilla vanhoilla arvoilla. Me tarvitaan uutta ajattelua, jotta asiat muuttuisivat, Kuutti toivoo.
 Teksti:  Ansa Kurola ja Emma Jännes.
 Jutun tekijät kuuluvat pääkaupunkiseudun Nuorten Ääni -toimitukseen, joka tuo nuorten näkökulmia esille mediassa.
 A-studion tv-lähetys käsittelee aihetta tänään maanantaina klo 21 TV1:llä.

"Me joudutaan elämään niiden päätösten kanssa" – äänestäviä 18-vuotiaita on alle puolet 69-vuotiaisiin verrattuna


Summary: Presidentti Omar al-Bashirin eroa vaativat mielenosoitukset saivat alkunsa, kun Sudanin hallinto päätti nostaa leivän ja polttoaineen hintaa.

Sudanin armeija näyttää asettuneen ainakin hetkellisesti presidenttiä vastustavien mielenosoittajien tueksi maan pääkaupungissa Khartumissa. Mielenosoittajat kokoontuivat lauantaina armeijan päämajan edustalle.
 Sudanilaiset turvallisuusjoukot yrittivät maanantain vastaisena yönä hajottaa mielenosoittajien joukkoa ampumalla autojen lavalta kyynelkaasua mielenosoittajia kohti. Reutersin mukaan mielenosoittajat ja todistajat kertoivat, että sudanilaiset sotilaat kuitenkin puuttuivat lopulta tilanteeseen.
 Myös BBC  raportoi vastaavasta silminnäkijäkommentista . BBC:n mukaan turvallisuusjoukot olisivat ampuneet mielenosoittajia kohti paitsi kyynelkaasua, myös luoteja.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan Sudanin armeija sulki maanantaina katuja päämajansa ympäristössä. AFP:n silminnäkijöiden mukaan sotilaat kasasivat tiesulkuja lähistölle.
 Samaisessa rakennuskompleksissa on myös puolustusministeriö ja presidentti  Omar al-Bashirin  virka-asunto.
 Protestoijat ovat osoittaneet mieltään armeijan päämajan luona lauantaista asti. He ovat yllyttäneet armeijaa ryhtymään tuekseen.
 Sudanin turvallisuusjoukot ja mellakkapoliisit ovat panneet voimalla mielenosoittajia kuriin, mutta armeija ei ole aiemmin puuttunut mielensoituksiin mitenkään. Tämä herättää luonnollisesti kysymyksen, aikooko armeija tukea mielenosoittajia enemmänkin.
 Alkoi leivän hinnasta
 Sudanin mielenosoitukset saivat alkunsa viime joulukuussa, kun maan hallinto päätti nostaa leivän ja polttoaineen hintaa. Tyytymättömyys muuttui nopeasti vaatimuksiksi presidentti al-Bashirin erosta.
 Al-Bashir kaappasi vuonna 1989 vallan vaaleilla valitulta  Sadiq al-Mahdilta .
 Helmikuun lopulla al-Bashir  määräsi koko maan vuodeksi poikkeustilaan . Samalla hän uusi hallitustaan ja nimitti maakuntien kuvernöörien tilalle sotilasjohtoa.
 Sudanin viranomaisten mukaan mielenosoituksissa on kuollut 32 ihmistä. Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin luku on 51.
 Mielenosoitukset laantuivat välillä, mutta ovat viime päivinä jälleen kiihtyneet. Viimeisimmäksi suuren mielenosoituksen päiväksi valikoitui huhtikuun 6. päivä, koska samana päivänä vuonna 1985 kaapattiin valta Sudanin presidentiltä  Jaafar Nimeiriltä .

Silminnäkijät: Armeija asettui mielenosoittajien suojaksi Sudanissa


Summary: Kansanedustajan tärkein taito on ymmärtää toisin ajattelevia, sanovat eduskunnan konkarit.

Hakisitko sinä työpaikkaa, jossa teet töitä erimielisten ihmisten kanssa, tekemisiäsi ja olemustasi ruoditaan julkisuudessa ja nopeita tuloksia ei ole luvassa? Pian eduskuntaan valitaan 200 uutta työntekijää tällaiseen tehtävään. Voit tutustua työnhakijoihin  Ylen vaalikoneessa .
 Kansanedustajan työ on vaativaa. Kun konkarikansanedustajilta kysyy, millainen ihminen siinä pärjää, toistuu vastauksissa kaksi asiaa: pitkä pinna ja kyky kompromisseihin.
 – Arvot ovat politiikan kompassi, mutta tuloksia ei synny ilman yhteistyötaitoja. Täytyy ymmärtää, miksi joku toinen ajattelee toisin kuin itse, sanoo luopuva kansanedustaja  Seppo Kääriäinen  (kesk.). Hänellä on yli 30 vuoden kokemus eduskuntatyöstä.
 Samaa mieltä on kansanedustaja  Riitta Myller  (sd.). Myös hän jättää eduskunnan näissä vaaleissa.
 – Kansanedustajaksi haluavalla on paljon ideoita, miten maailma pistetään järjestykseen. Täytyy kuitenkin olla avara mieli oppia uutta ja tarkistaa näkemyksiä. Suomessa ei voi tehdä politiikkaa ilman kompromisseja.
 Yle halusi haastaa kansanedustajaehdokkaat asettumaan toisen ihmisen asemaan. Puolueet valitsivat kukin yhden ehdokkaan tekemään yllätystehtävän, joka selvisi ehdokkaalle vasta paikan päällä. Tämän jutun videoilta näet, kuinka demari pärjää yksityisen hoivakodin johtajan apurina, miten keskustan ehdokas solahtaa ilmastomielenosoitukseen tai mitä miettii kristillisdemokraattien ehdokas täyttäessään ruokakaupan lonkerohyllyä.
 Mukaan kutsuttiin ne rekisteröityneet eduskuntapuolueet, joilla on vähintään kaksi kansanedustajaa päättyvällä vaalikaudella. Tehtävät jaettiin Savo-Karjalan vaalipiirin ehdokkaille. RKP:llä ei ole ehdokkaita Savo-Karjalan vaalipiirissä.
 Arvot ovat politiikan kompassi, sanoo luopuva kansanedustaja Seppo Kääriäinen, mutta eduskunnassa on mahdotonta mennä vain oman nuolen suuntaan. Miro Johansson / Yle
 Näin ehdokkaat selvisivät yllätystehtävästä
 Keskustan eduskuntavaaliehdokas  Hanna Huttunen  ei ole laskenut omaa hiilijalanjälkeään. Keskustan ilmastolupaukset ovat  moniin muihin puolueisiin verrattuna vaatimattomat  (Helsingin Sanomat), eikä Huttunenkaan olisi valmis tinkimään lihansyönnistä tai maksamaan lihaveroa.
 Kun Huttunen tekee hiilijalanjälkitestin nuorten ilmastoaktiivien  Vivi Kotilaisen  ja  Oskari Mehtätalon  kanssa, tulos yllättää. Lopuksi Huttunen päätyy elämänsä ensimmäiseen mielenosoitukseen oman ilmastolupauksensa kanssa.
 – Olimme eri mieltä monista asioista, mutta yhtä mieltä siitä, että jotain on tehtävä, Hanna Huttunen sanoo.

 Kokoomukseen on tarttunut maine hyväosaisten puolueena, ja  näissäkin vaaleissa sen ehdokkaiksi ovat valikoituneet kaikkein kovatuloisimmat . Puolueen joensuulaisen ehdokkaan  Timo Elon  mielestä paras tapa auttaa köyhiä olisi lisätä työtä esimerkiksi tuloverotusta keventämällä.
 Kun häntä pyydettiin valitsemaan kaupasta 15 eurolla kolmen päivän ruokakassi pariskunnalle, yrittäjätaustaisen Elon laskupää joutui koville. Valmentajana hänellä oli Kuopion Ruoka-avun  Harri Miettinen , jonka asiakkaat joutuvat tämänkaltaisiin tehtäviin päivittäin.

 Kristillisdemokraattien ehdokas  Satu Melkko  ei tunne alkoholijuomia. Kaupan lonkerohyllyissä riittää kuitenkin täyttämistä, sillä yli kolmannes pienen K-kaupan myynnistä tulee juomista. Kauppias  Harri Leinone n myisi mielellään ohikulkeville kesämökkiläisille oluen lisäksi myös viinejä, mutta kristilliset ovat toista mieltä. Puolue  vastusti jyrkästi uutta alkoholilakia . (Kristillisdemokraattien sivut)
 – Viina on vaikea asia meille suomalaisille, Melkko pohtii.

 Osa perussuomalaisista  ei haluaisi ollenkaan rahoittaa verovaroilla  kuopiolaisen monikulttuurisuuskeskus Kompassin kaltaisia laitoksia. Puolueen paikallinen ehdokas  Pia Punkki  sai pikakurssin keskuksen toimintaan, kun hän toimi vapaaehtoisena suomen kielen opettajana maahanmuuttajille.
 – Meillä ei hyysätä, meillä pikemminkin potkitaan, tiivisti Kompassin asiantuntija  Tsega Kiflie  Punkille työnkuvansa.

 Siniset on ollut maalitauluna  kiistellyn aktiivimallin puolustajana . Siksi oli sopivaa, että puolueen kuopiolainen ehdokas  Teija Savolainen-Lipponen  lähetettiin täyttämään aktiivimallin ehtoja katsomalla varsin puuduttavaa työnhakuwebinaaria.
 Sosiaalitieteitä opiskelevan  Julia Koskisen  mielestä työttömyysturvan aktiivimalli on ollut työttömille lähinnä leikkuri. Millaisia eväitä Savolainen-Lipponen sai työttömien aktivoimiseen yhteisestä webinaarituokiosta opiskelijan kanssa?

 SDP:n ehdokas  Seppo Eskelinen  ajaa hoitajamitoituksen nostamista vanhustenhuollossa, ja hänen puolueensa  otti voimakkaasti kantaa hoivakotikeskusteluun  alkuvuodesta. Hoivakoti Vilinan yrittäjä  Eija Weeman  kertoo, että nykyisillä kilpailutussopimuksilla pienen hoivakodin yrittäjällä ei olisi siihen varaa. Mutta miten Eskelinen selviää hoivakodin aamuvuorossa yrittäjän apuna, kun yhden asukkaan jalat kaipaavat rasvausta ja toinen täytyy auttaa vuoteesta pyörätuoliin?
 – Yrittäjiä tarvitaan julkisen puolen kumppaneiksi, se on selvä, mutta kilpailutuksen kriteereitä on pakko miettiä uusiksi, sanoo Seppo Eskelinen, joka on ollut myös itse päättämässä kilpailutuksista Joensuun kaupunginhallituksen puheenjohtajana.

 Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Anni Järvinen  muistaa joskus kokeilleensa lypsämistä, vaikka kaupunkilainen onkin. Nykyaikaisessa robottinavetassa lypsyllä ei enää tarvitse kyykkiä itse, mutta lietettä syntyy samalla tavalla kuin ennenkin. Sen loppusijoituksesta Järvinen ja maatalousyrittäjä  Jari Puhakka  ovat eri mieltä.  Ilmasto-ohjelmassaan  Vasemmistoliitto muistuttaa, että maatalouden osuus on jopa viidennes Suomen päästöistä.
 – Kotimaista ruoantuotantoa tarvitaan kyllä, mutta ympäristölakien noudattamisesta ei voi tinkiä, Järvinen sanoo.

 Vihreillä ja metsäalalla on ristiriitainen suhde. Puolue haluaisi luonnon vuoksi  vähentää metsien hakkuita , mikä veisi töitä metsäalan ammattilaisilta.
 Vihreiden iisalmelainen ehdokas  Anne Roponen  pääsi puunkaato-oppiin  Jussi Mensosen  harvesterin penkille. Tehtävä oli sosiaalialalla työskentelevälle Roposelle suorastaan jännittävä.
 – Sydän takoi kahtasataa. Mutta vieruskaveri oli rauhallinen, ja kun sitä puuta rupesi oikeasti kaatamaan, siinä tuli oikeasti ihan hyvä olo!

 Kuplautumista vastaan täytyy taistella
 Kansanedustajuus vaatii rautaista stressinsietokykyä. Kritiikkiä sataa eri suunnilta, ja silti pitäisi pystyä rakentavaan keskusteluun. Työpsykologi  Ari-Pekka Skarp  muistuttaa, että työminän ja siviiliminän erottaminen toisistaan auttaa käsittelemään paineita.
 – Paineen alla kyky ymmärtää muita ihmisiä ja heidän ajatteluaan kapeutuu. Kansanedustajalta vaaditaan kykyä oman työn suunnitteluun, muuten vaarana on uupuminen ja poteroituminen omaan näkemykseen.
 Kansanedustajat kuuluvat eittämättä eliittiin. Uhkaako yhteys tavallisten ihmisten elämään katketa eduskunnan käytävillä?
 – Kun muistaa käydä toreilla ja huoltoasemilla, tuntuma säilyy. Ja kuunteleminen on julistamista tärkeämpää, Seppo Kääriäinen sanoo.
 Hänen mielestään hyvä kansanedustaja esittää itselleen kysymyksen aina ennen napin painamista: mitä vaikutuksia tällä päätöksellä on ja kenelle?
 Paineen alla kyky ymmärtää muita ihmisiä ja heidän ajatteluaan kapeutuu.  Ari-Pekka Skarp, työpsykologi
 Riitta Myllerin mielestä suomalaisilla kansanedustajilla on hyvä kosketus arkeen, sillä edustajaksi päädytään monenlaisista taustoista. Hän kuitenkin myöntää, että usein kansanedustaja elää siviilissä itsensä kaltaisten ihmisten keskuudessa. Kuplautumista vastaan pitää taistella tietoisesti.
 – Esimerkiksi rahasta puhuttaessa oma hyväosaisuus saattaa unohtua. Parinkympin leikkaus ei merkitse hyvätuloiselle mitään, mutta voi keikauttaa pienituloisen koko talouden, Myller sanoo.
 Lue ja katsele täältä  Ylen tärkeimmät vaalijutut
 Voit keskustella aiheesta alla kello 20 asti maanantaina. Tarvitset  Yle Tunnuksen .

Katso videot: Vihreä metsäkoneen puikoissa, kokoomuslainen minibudjetilla kaupassa – haastoimme ehdokkaat astumaan oman kuplan ulkopuolelle