Summary: Espoon Isoon Omenaan kohdistunut uhkaus tuntuu kauppakeskuksen arjessa. Muun muassa Intersport otti varman päälle ja sulki liikkeen täksi päiväksi.

Isoon Omenaan kohdistunut ammuskelu-uhkaus on liiketoimintajohtaja Mari Laaksosen mukaan näkynyt jossain määrin kauppakeskuksen asiakasmäärissä eilen ja tänään.
 – Vapun jälkeen on yleensäkin hiljaisempaa kuin tavallisesti, mutta henkilökohtaisesti uskon, että tällä uhkauksella on ollut vaikutusta.
 Uhkausviestissä mainittiin 3. toukokuuta. Tor-verkossa julkaistu ja sosiaalisessa mediassa levinnyt uhkaus ei saanut poliisia ohjeistamaan kauppakeskuksen työntekijöitä tai asiakkaita siten, että heidän tulisi poiketa mitenkään normaaleista arkirutiineistaan.
 Muutama liike päätti kuitenkin sulkea ovensa eilen ja tänään. Kauppakeskus antoi vuokralaisille luvan pitää liikkeet suljettuina poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi.
 – He saivat itse päättää tällaisessa erikoistilanteessa, miten kokevat parhaaksi. Me kauppakeskusomistajana luotimme siihen, että saimme poliisilta riittävän ohjeistuksen.
 Ei ruveta riskeeraamaan henkilökunnan henkeä eikä terveyttä.  Intersport-kauppias Kimmo Tiira
 Laaksosen mukaan osa liikkeistä perui sulkemispäätöksensä, kun poliisi kertoi eilen ottaneensa uhkauksesta epäillyn nuoren miehen kiinni.
 Silti jotkut liikkeet ovat pitäneet ovensa kiinni vielä tänään, kuten Intersport.
 – Me katsoimme parhaaksi toimia näin henkilökunnan turvallisuuden takia. Kyllä tuollaiset uhkaukset pitää ottaa tosissan. Ei ruveta riskeeraamaan henkilökunnan henkeä eikä terveyttä, sanoo kauppias Kimmo Tiira.
 Liike avannee kuitenkin huomenna ovensa tavalliseen tapaan.
 Kauppakeskuksen turvallisuustasoa on nostettu uhkauksen vuoksi. Esimerkiksi vartioinnin määrää on lisätty.
 – Tässä oli kyse julkisesta uhkauksesta, mikä vaikuttaa isojen väkijoukkojen kokemuksiin ja tuntemuksiin. Totta kai sitä alkaa miettiä aika syvällisesti, mitä pahimmillaan voi tapahtua ja miten asioita voi ehkäistä, liiketoimintajohtaja Laaksonen sanoo.
 Lue myös:
 Poliisi ottanut kiinni miehen, jota epäillään kauppakeskus Isoon Omenaan kohdistetusta uhkauksesta – motiivi ei ole vielä selvillä
 Poliisi tutkii espoolaiseen kauppakeskukseen kohdistettua uhkausta laittomana uhkauksena – tekijää selvitetään yhä

Kauppakeskus Iso Omena toipuu uhkauksen aiheuttamasta säikähdyksestä – asiakkaita tavallista vähemmän ja osa liikkeistä kiinni


Summary: Terhon mukaan hänellä ei ole valmiita suunnitelmia tulevaisuudesta.

Sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho  ei aio pyrkiä jatkokaudelle puolueen puheenjohtajaksi. Terho kertoi asiasta  blogissaan  perjantaina.
 Terho ei ole ehdolla eurovaaleissa, ja hänen eduskuntauransa katkesi vaaleissa.
 – Eduskuntavaalien tulos oli sinisille huono, ja puheenjohtaja kantaa siitä aina suurimman vastuun. Siniset taistelivat leijonan lailla ja lämmin yhteishenkemme on säilynyt vaalien jälkeenkin, Terho kirjoittaa.
 Hän kertoo, että puolueen eurovaalikampanjaa vetää sen varapuheenjohtaja  Tiina Ahva . Ahva on ehdolla vaaleissa.
 Blogissaan Terho kirjoittaa, että tämä käytännössä tarkoittaa, että hän vetäytyy päivänpolitiikasta, kun toimitusministeristön ministerin tehtävät on hoidettu loppuun. Helsingin kaupunginvaltuustosta hän kuitenkin jatkaa.
 Terho sanoo, ettei hänellä ei vielä ole valmiita tulevaisuudensuunnitelmia.
 Viiden ministerin puolueesta puilla paljailla olevaksi kuntavaikuttajaksi
 Sinisinten johtohahmoista ainakin  Jussi Niinistö ,  Timo Soini  ja  Simon Elo  ovat jo aiemmin ilmoittaneet, etteivät asetu ehdolle eurovaaleissa.
 Perussuomalaisista irtaantunut puolue koki rökäletappion eduskuntavaaleissa eikä saanut yhtäkään ehdokasta läpi. Ilman eduskuntaan valittuja edustajia puoluetukeakaan ei heru – siniset eivät sitä tosin ole tähänkään mennessä saaneet.
 Huhtikuun puolivälissä Terho sanoi, että puolueen toimintaa ei olla lopettamassa.
 – Meillähän on kaupungin- ja kunnanvaltuutettuja pitkin maan, eikä mitään tällaista esitystä ole edes käsitelty tänään, Terho sanoi silloin.
 – Tietysti on taloudellinen realiteetti, kun emme ole eduskuntapuolue, että toiminta on taloudellisesti pienimuotoista, mutta se tulee jatkumaan.
 Sinisten ministereille voivat juosta vielä pitkään kymppitonnin ministeripalkkiot, jos syheröisiksi povattujen hallitusneuvottelujen myötä toimitusministeristö jatkaa pitkäänkin.
 Eronnut  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus jatkaa toimitusministeristönä niin kauan, kunnes uusi hallitus on saatu aikaan. Sinisillä on toimitusministeristössä viisi ministerisalkkua.

Sampo Terho jättämässä valtakunnanpolitiikan – ei pyri jatkokaudelle sinisten puheenjohtajaksi


Summary: Tuomarin asianajaja vahvisti STT:lle, että valitus on jätetty.

Juontaja  Axl Smithin  salakatselujutun tuomari on valittanut korkeimpaan oikeuteen saamastaan sakkotuomiosta. Helsingin hovioikeus langetti huhtikuussa tuomarille sakot, koska medialle toimitettuun Smithin tuomioon oli jäänyt näkyviin uhrien nimiä.
 Hovioikeuden mukaan tuomari toimi huolimattomasti ja syyllistyi tuottamukselliseen virkavelvollisuuden rikkomiseen. Hänet tuomittiin 25 päiväsakkoon, mikä hänen tuloillaan on 1 450 euroa.
 Valitusaika sakkojutussa päättyi perjantaina. Tuomarin asianajaja vahvisti STT:lle, että hänen päämiehensä on tehnyt valituksen.
 Lue myös:   Hovioikeus tuomitsi Axl Smithin salakatseluvyyhdin tuomarin sakkoihin – uhrien nimiä päätyi toimituksiin

Axl Smithin salakatselujutun tuomari valitti omista sakoistaan


Summary: Itävalta on pudonnut lehdistönvapausvertailussa viisi sijaa sen jälkeen, kun oikeistopopulistit nousivat hallitukseen.

Itävallassa oikeistopopulistisen hallituspuolueen FPÖ:n edustajien tv-juontajalle esittämästä uhkauksesta on roihahtanut keskustelu lehdistönvapauden tilasta.
 Kiista sai alkunsa, kun Vapauspuolue FPÖ:n EU-vaalien kärkiehdokas  Harald Vilimsky  suuttui maan yleisradioyhtiön Orfin juontajalle  Armin Wolfille  tämän vaalihaastattelussa esittämistä kysymyksistä.
 Ensin Wolf oli kysynyt Vilimskyltä  rottarunosta , jonka Vapauspuolueeseen kuuluva Braunaun apulaispormestari julkaisi viime kuussa. Runo tuomittiin laajasti rasistisena ja apulaispormestari  Christian Schilcher  joutui eroamaan tehtävästään.
 Vilimskyn mitta tuli täyteen, kun Wolf kysyi häneltä FPÖ:n  Steiermarkin nuorisojärjestön lehtisestä,  jossa vaaleaihoista pariskuntaa ympäröi joukko ilkeännäköisiä harmaita hahmoja. Lehtisessä lukee "Perinne voittaa muuttoliikkeen."
 Wolf kysyi FPÖ:n pääsihteerinä toimivalta Vilimskyltä, millä tavoin lehtinen poikkeaa tavasta, jolla juutalaisia kuvattiin natsi-Saksassa aikoinaan ilmestyneessä Der Stürmer -lehdessä.
 Vilimsky raivostui ja sanoi, että vertaus oli viimeinen pisara. Hän uhkasi Wolfia seurauksilla. Tämän jälkeen useat FPÖ:n poliitikot ovat vaatineet Wolfin erottamista.
 "Kysyisin saman uudestaan"
 Orfin johto on asettunut tunnetun juontajansa tueksi. Pääjohtaja  Alexander Wrabetz  korostaa, ettei hän anna sanella, kuka kyseistä ohjelmaa juontaa,  kertoo muun muassa saksalaislehti Süddeutsche Zeitung.
 Wolf itse  kirjoittaa blogissaan , että hän kysyisi saman kysymyksen Vilimskyltä uudestaan. Hän myös toteaa, ettei ole saanut kysymykseen vielä vastausta.
 Armin Wolf Sascha Steinbach / EPA-EFE
 Wolf epäilee, oliko Vilimskyn purkaus aito. Hän uskoo hyökkäyksen yleisradioyhtiötä vastaan kuuluvan Vapauspuolueen vaaliohjelmaan.
 Orf FPÖ:n hampaissa
 Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun FPÖ on hyökännyt Orfia vastaan. FPÖ on syyttänyt yleisradioyhtiötä liian vasemmistolaiseksi,  kertoo saksalainen uutiskanava Deutsche Welle.
 Puolue haluaisi poistaa tv-maksun, jolla Orfin toiminta rahoitetaan. Viime vuonna Orfin hallintoneuvostossa istuva FPÖ:n edustaja  Norbert Steger  uhkasi erottaa kolmasosan yhtiön ulkomaankirjeenvaihtajista, koska oli tyytymätön tapaan, jolla Orf uutisoi Unkarin vaaleista. Vaalit voitti pääministeri  Viktor Orbánin  kansallismielinen oikeistopuolue Fidesz.
 Itävalta on pudonnut viisi sijaa tuoreessa lehdistönvapausindeksissä, jonka Toimittajat ilman rajoja -järjestö julkaisee vuosittain.
 Itävalta on nyt sijalla 16, kun esimerkiksi Suomi on kakkosena.  Järjestön mukaan  uhkat lehdistönvapautta kohtaan ovat lisääntyneet sen jälkeen, kun FPÖ nousi Itävallan hallitukseen vuonna 2017.
 "Harppauksia kohti Puolan ja Unkarin tietä"
 Tuore Orf-kiista on kiihdyttänyt Itävallassa keskustelua lehdistönvapaudesta.  Falter-lehden  toimittaja  Nina Horaczek  kirjoittaa vihreän  Heinrich Böll -ajatushautomon sivuilla , että Puolassa ja Unkarissa pyrkimykset tuhota kriittinen, itsenäinen media sekä julkinen yleisradiotoiminta ovat jo edenneet.
 Itävallassa on vielä riippumaton media ja toimiva yleisradio, mutta maa ottaa harppauksia Puolan ja Unkarin suuntaan, Horaczek arvioi.
 Saksalainen uutissivusto Tagesschau  kysyy artikkelissaan , miksi lehdistönvapaus on uhattuna siellä, missä populistit ovat vallassa ja miksi populistit haluavat rajoittaa erityisesti julkisten mediayhtiöiden toimintaa.
 Orf-kiistan keskiössä oleva Armin Wolf näkee ratkaisemattoman peruskonfliktin. Hänen mukaansa vakava journalismi erittelee ja vetoaa lukijoiden järkeen, kun taas populismi yleistää ja vetoaa tunteisiin, myös kaunaan.
 Itävallan journalistiyhdistyksen ÖJC:n puheenjohtaja  Fred Turnheim  vaatii kaikkia demokratiaa kannattavia voimia suojelemaan lehdistönvapautta entistä ponnekkaammin. Hän huomauttaa, että toimet toimittajia vastaan ovat viime kädessä hyökkäyksiä demokratiaa vastaan, kertoo  Medianet-sivusto.
 Konservatiivista ÖVP-puoluetta edustava liittokansleria  Sebastian Kurzia  hän vaatii panemaan hallituksensa ja etenkin hallituskumppani FPÖ kuriin.
 Kurz kommentoi asiaa torstaina sanomalla, ettei lehdistönvapauden rajoittamista voi hyväksyä ja kaikkien poliittisten voimien pitää kunnioittaa sitä,  kertoo itävaltalaislehti Der Standard.

Itävallan Vapauspuolue vaatii kiusallisia kysymyksiä tehneen tv-juontajan eroa – Kiista nosti esiin populismin ja lehdistönvapauden jännitteet


Summary: Huippujuoksija Kerron Stewart haluaa olla nuoria motivoiva valmentaja.

Jalkapallon alempien sarjatasojen joukkueita

Kerron Stewart  pyyhkii oikealla kädellään sokeria suupielistään. Vasemmassa kädessä hänellä on kotkalainen perinteinen toriherkku Posso. Kahden suupalan jälkeen Stewart kertoo kommenttinsa sokerisesta eväästä.
 – Tämä on hyvää, vähän kuin donitsi. Moni urheilija varmasti pitää näistä, koska nämä ovat niin makeita. Usain söisi näitä varmasti, Stewart sanoo ja viittaa entiseen maajoukkuekaveriinsa  Usain Boltiin .
 Vappuviikolla Alabamasta New Yorkin kautta Suomeen saapunut Stewart tallentaa älypuhelimen muistiinpanoihinsa: P-O-S-S-O.
 – Seuraavalla kerralla osaan jo tilata itse, Stewart nauraa.
 Jamaikalaisen Stewartin palkintokaapista löytyy kolme olympiamitalia ja kuusi MM-mitalia, joista kolme on kultaista.
 Nyt mitallirohmun koti on Kymenlaaksossa seuraavat neljä kuukautta. Kotkan torilla tuuli puhaltaa ja lämpöä noin viisi astetta.
 – Säätä ei voi koskaan valita. Tämä on osa kokemusta.
 Kerron Stewart vertasi posson makua donitsiin. Antti-Jussi Korhonen
 Miksi Suomi ja Kotka?
 Stewartin kilpailu-uran aikaisella managerilla  Jukka Härkösellä  oli iso rooli Stewartin Suomeen ja Kotkaan saapumisessa. Stewartin ja Härkösen välinen yhteistyö alkoi vuonna 2007 ja loppui Stewartin juoksu-uran päätyttyä viime vuonna.
 – Häneltä kuulin paljon hyvää Suomesta. Pidän Suomea hienona maana, jossa halutaan tehdä intohimoisesti töitä urheilun parissa. Kun sain Kotkasta valmennustarjouksen, päätös oli minulle aika helppo, Stewart kertoo.
 Aikaisemmin Stewart on käynyt Suomessa Helsingissä ja Turussa, jossa hän on kilpaillut Paavo Nurmi kisoissa.
 – Lähtöviivalla palelsi todella paljon ja piikkareissa varpaat olivat täysin jäässä, mutta yleisö motivoi minua. Katsomo oli täynnä. Ajattelin, että jos he ovat maksaneet päästäkseen kylmille penkeille istumaan nähdäkseen juoksuni, minun täytyy yrittää parhaani.
 Kylmistä kisamuistoista huolimatta Stewart kertoo pitävänsä Suomesta.
 – Täällä asiat hoituvat.
 Stewart ohjasi KTP:n naisjoukkueen harjoituksia. Hän tulee valmentamaan KTP:ssä useaa joukkuetta. Pyry Sarkiola
 Jalkapallon Ykkösessä pelaava FC KTP ilmoitti maaliskuussa palkanneensa Stewartin juoksuvalmentajakseen. Moninkertaisen arvokisamitalistin osaamista KTP aikoo myydä myös  muille seuroille .
 – Sain kuulla, että jalkapalloseura on kiinnostunut kehittämään omaa harjoitteluaan. Tälläinen kokonaisvaltainen panostus valmentamiseen teki minuun vaikutuksen, Stewart kuvailee sopimustaan KTP:n kanssa.
 KTP:n myynti- ja markkinointipäällikkö  Jari-Pekka Gummerus  on odottavin mielin alkavan kesän kynnyksellä.
 – Kerron osaa varmasti kertoa nuorille urheilijoille siitä, millaista on olla urheilija ja mitä vaatii päästä omalle huipputasolle.
 Mukana kovassa maajoukkueessa
 Usain Bolt johti Pekingin olympialaisissa jamaikalaisjuoksijoiden esiinmarssia kahdella henkilökohtaisella maailmanennätyksellä. YLE
 Jamaikasta on tullut tällä vuosituhannella pikajuoksumahti.
 Stewartilla on pikaviestin maailmanmestaruudet Berliinistä vuodelta 2009, Moskovasta vuodelta 2013 ja Pekingistä vuodelta 2015.
 Henkilökohtaisilta matkoilta Stewartilta löytyy hopeaa 100 metriltä Pekingin olympialaisista vuodelta 2008 ja pronssia samoista kisoista 200 metriltä. Hän voitti hopeaa myös Berliinin MM-kisojen 100 metrillä vuonna 2009.
 Uransa kohokohdaksi Kerron Stewart mainitsee Pekingin olympialaiset vuonna 2008. Tuolloin hän saavutti uransa ensimmäiset olympiamitalit.
 – Niissä kisoissa meidän joukkueemme asetti pikajuoksulle uuden tason. Oli upeaa olla osa sitä joukkuetta. Usainin suoritukset kisoissa olivat uskomattomia, mutta teimme naisten satasella historiaa ottamalla kolmoisvoiton Jamaikalle. Siitä olen erityisen ylpeä.
 Pekingin olympialaisista Jamaika otti pikamatkoilta yhteensä seitsemän mitalia.
 Kerron Stewart nostaa uransa kohokohdaksi Pekingin olympiahopean sadalta metriltä, jonka hän jakoi maannaisensa Sherone Simpsonin kanssa. AOP
 Pekingin olympialaisten jälkeen vuonna 2009 Kerron Stewart juoksi uransa kovimpia aikoja. Hän saapui Berliinin MM-kisoihin 100 metrin maailmantilaston ykkösenä ajalla 10,75.
 Stewart muistaa, että arvokisamatkoilla tunnelma oli rento, vaikka pahimmat kilpailijat olivat joukkuekavereita.
 – Teimme hyvin tavallisia asioita kisamatkoilla. Katsoimme yhdessä televisiota ja teimme joskus ruokaa. Usain ja  Shelly-Ann Frazer  olivat kovimpia tarinankertojia. He saivat kaikki aina nauramaan.
 Lopulta Stewartin kohtalona oli hävitä Frazerille Berliinissä 100 metrin finaalissa.
 – Tunsimme toisemme jo juniorivuosilta. Kunnioitan häntä juoksijana paljon. Oli hienoa juosta hänen kanssaan.
 Shelly-Ann Frazer ja Kerron Stewart. YLE
 Stewart oli maailman pikajuoksuhuipulla vuosina 2008–2015. Hänen ei tarvitsisi alkaa valmentaa rahan takia.
 – Tein ammattiurani pikajuoksijana, mutta en silti ole sellaisessa tilanteessa, että voisin jäädä kokonaan loppuelämäkseni vain lomailemaan ja ottamaan rennosti. Hyvin harva juoksija saavuttaa sellaisen aseman.
 Stewart kertoo myös, että juoksuansiot ja arvostus vaihtelevat hyvin paljon mies- ja naisjuoksijoiden välillä.
 – Mielestäni olisi tärkeää tehdä töitä yhdenvertaisuuden saavuttamiseksi huippupikajuoksussa.
 Mikä on vauhdin salaisuus?
 On joitakin seikkoja, joissa pikajuoksusta menestystä halajavat maat voisivat ottaa mallia Jamaikasta.
 Stewartin mukaan Jamaikan pikajuoksuvauhdin selittävät hyvä valmennus ja olosuhteet. Stewart kertoo, että Jamaikalla pikajuoksun harjoitteleminen on hyvin kilpailuhenkistä jo hyvin nuorena.
 – Jamaikalla koulusysteemi tukee hyvin lahjakkaita juoksijoita. Kouluissa pääsee harjoittelemaan paljon jo nuorena. Lukiokisoja katsovat kymmenet tuhannet ihmiset. Se on hienoa ja motivoi sekä valmistaa nuoria urheilijoita kohti aikuisten arvokisoja.
 Suomen tämän hetkistä pikajuoksutilannetta Stewart kommentoi kohteliaasti.
 – Ajattelen, että kyse on loppupeleissä olosuhteista. Menestyminen pikajuoksussa on pitkä prosessi, joka vaatii investointeja.
 Investoinneilla Stewart tarkoittaa urheilijoiden ammattimaisen harjoittelun tukemista.
 – Lahjakkuus on nuorissa urheilijoissa. Mielestäni olisi tärkeää palkata osaavia juniorivalmentajia, jotka alkavat käsitellä ja kehittää nuorta talenttia oikeaan suuntaan.
 Kerron Stewart. Pyry Sarkiola
 Haluaa motivoida nuoria
 Kerron Stewart tietää, että hänen neljän kuukauden Suomen visiitillään kotimaisessa pikajuoksussa ei ihmeitä tehdä. Hän toivoo, että pystyisi motivoimaan suomalaisia urheilijoita parhaansa mukaan.
 – Haluaisin, että erityisesti nuoret urheilijat jaksaisivat säilyttää intohimonsa lajin parissa. Haluan sanoa, että omaa parasta suoritusta kannattaa tavoitella jokaisessa harjoituksessa, Stewart sanoo.
 KTP:n myynti- ja markkinointipäällikkö Jari-Pekka Gummerus kertoo, että Stewartille ei vielä toukokuussa ole sovittu kovin paljon valmennuskeikkoja. Hän kuitenkin uskoo, että tilanne paranee kesää kohti ja suurin osa valmennusvierailuista varmistuu.
 – Jos saisimme hänelle yhden kolmen päivän valmennuskeikan viikkoon, niin se olisi erinomainen tulos. Kaikki siitä alle on tyydyttävää.

Jamaikalainen huippujuoksija ihastui makeaan suomalaisherkkuun: "Usain Bolt söisi näitä varmasti"


Summary: Porin kaupungin poliittisten päätöksentekoelinten esityslistoilta on peitetty muun muassa perusturvajohtaja Terttu Nordmanin ja opettajan virkaan valitun poliitikko Sonja Myllykosken (sd.) nimi. Julkisuuslaki velvoittaa kuntia avoimuuteen.

Tästä on kyse Porin kaupunki peittää nimiä julkisilta esityslistoilta. Muun muassa merkittävien virkojen haltijoiden ja virkoihin hakeneiden nimiä on sensuroitu. Hallintotieteen professori Olli Mäenpään mukaan nimien peittämiseen tässä laajuudessa ei ole syytä.
 Uusi tietosuojalainsäädäntö on saanut osan kuntavirkamiehistä peittämään kaikki henkilönimet julkisista esityslistoista.
 Esimerkiksi Porin kaupunki on viime kuukausina peittänyt  nettisivuillaan olevista esityslistoista  niin kaupungin perusturvajohtajan, virkoihin esitettävien henkilöiden kuin viimeisimmästä, perjantaina julkistetusta listasta Läntisen tanssin aluekeskuksen toiminnanjohtajan nimet.
 Yle joutui erikseen pyytämään Porin  kirjastopalvelujohtajan  tehtävää hakeneiden henkilöiden nimiä tietoonsa, koska nimiä ei julkaistu julkisilla listoilla. Lautakunnissa istuville poliitikoille esityslistat on toimitettu sensuroimattomina.
 Professori: Ei syytä peittää
 Kuka tahansa pystyy selvittämään lyhyellä nettihaulla, kuka on Porin perusturvajohtaja ( Terttu Nordman ) tai kuka johtaa Läntisen tanssin aluekeskusta ( Sanna Meska ).
 Porin kaupunki peittää nimiä julkisilta esityslistoilta. Kuvakaappaus Porin kaupungin nettisivuilta
 Vaikeampaa on selvittää, kuka on hakenut kaupungin avoinna olevia virkoja. Siksi media ja asioista kiinnostuneet kansalaiset eivät saaneet tietää, että perusturvalautakunnan puheenjohtaja, kaupunginvaltuutettu  Sonja Myllykoski  (sd.) oli ehdolla perusopetuksen erityisopettajan virkaan, ennen kuin valinta oli jo tehty.
 Julkisuuslainsäädännön kannalta on ongelmallista, jos julkisiin virkoihin hakeneet henkilöt eivät ole yleisön ja median tiedossa. Helsingin yliopiston hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  toteaa yksiselitteisesti, että kunnalla ei ole mitään perusteita peittää henkilöiden nimiä.
 Tiedot julkisen viran hakijoista ovat julkisia, joten hakijoiden nimilista voidaan julkistaa.  Olli Mäenpää
 – Tiedot julkisen viran hakijoista ovat julkisia, joten hakijoiden nimilista voidaan julkistaa. Sama koskee luvan hakijoiden tai päätöksentekijöiden nimiä. Kyllä ne pitäisi julkistaa myös esityslistassa ja päätöksessä, eikä sille löydy estettä laista, Mäenpää sanoo.
 Tietosuojalainsäädännöstä outoja käsityksiä
 Porin kaupungin virkamiehet perustelevat nimien peittämistä tietosuojalainsäädännöllä. Tämän tulkinnan mukaan uusi tietosuojalainsäädäntö vaatisi, ettei henkilöiden nimiä ole esillä kaupungin nettisivuilla. Sivistyspuolen toimialajohtaja  Esa Kohtamäki  valitteli nimien peittämistä Ylelle maanantaina ja sanoi, että kyse on virkamiesten saamasta ohjeistuksesta.
 Kaupungin toimielinten esityslistoista vastaava hallintoyksikön päällikkö  Maija Arola  kertoi kuitenkin samana päivänä Ylelle, että ainakaan Kuntaliiton tai hänen ohjeistuksensa perusteella virkoihin esitettävien henkilöiden nimiä saati perusturvajohtajan nimeä ei tarvitsisi peittää.
 Professori Olli Mäenpään mukaan julkisuuslain mukaan salassa pidettävää tietoa ovat esimerkiksi sosiaalituen saajien tai terveyspalvelujen käyttäjien nimet.
 Eräs tiedotusvälineiden tärkeimmistä tehtävistä on valvoa vallanpitäjiä ja uutisoida journalistisen harkinnan mukaan esimerkiksi virkanimitysehdotuksista jo ennen poliittista päätöksentekoa. Kuntia ja muita julkisen vallan edustajia velvoittaa avoimuuteen myös  julkisuuslainsäädännön  julkisuusperiaate. Perjantaina 3.5. vietetään  kansainvälistä sananvapauden päivää .
 Uutisesta voi keskustella 3.5. klo 22 saakka.

Pori sensuroi nimiä julkisilta esityslistoilta – taustalla väärinkäsitys uudesta tietosuojalaista


Summary: Kurja sää jatkuu vielä viikonlopun ajan. Yli kymmenen lämpöasteen päästään taas vasta ensi viikolla.

Tänään perjantaina lämpömittarin lukemat ovat laskeneet ennätyksellisen alas isossa osassa maata. Päivän ylin lämpötila näyttää jäävän koko mittaushistorian matalimmaksi lähes parillakymmenellä Ilmatieteen laitoksen mittausasemalla maan keskivaiheilla.
 Ilmatieteen laitoksen meteorologin  Heikki Sinisalon  mukaan on poikkeuksellista, että toukokuun alku on Suomessa näin kylmä. Tänään on ollut 5–10 astetta viileämpää kuin normaalisti tähän aikaan vuodesta. Ilmatieteen laitos on tilastoinut lämpötiloja yli sadan vuoden ajan.
 – Toukokuussa on normaalisti vajaat kymmenen astetta lämmintä, sanoo Sinisalo.
 Lämpötila on jäänyt pakkasen puolelle laajalla alueella Etelä-Pohjanmaalta Etelä-Savoon ja sieltä Pohjois-Pohjanmaalle ja Kainuuseen. Ilmatieteen laitoksen twiittaama kartta näyttää alueet, jossa on tänään ollut pakkasta.
 Iltapäivällä kello viiden maissa päivän matalin lämpötila oli mitattu Vieremällä Pohjois-Savossa, jossa mittari näytti -2,1 astetta.
 Pakkasalueilla on myös pyryttänyt tänään lunta, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Eniten on satanut Kainuussa, jossa lunta on tullut 15 senttimetriä vuorokauden aikana. Pohjois-Karjalan Valtimolla on satanut 13 senttimetriä lunta, Pohjois-Pohjanmaalla 10 senttimetriä ja Pohjanmaalla muutama sentti.
 Kevät on ollut arvaamaton tänä vuonna, sillä huhtikuu oli puolestaan  ennätyksellisen lämmin ja vähäsateinen.
 Kurja kevätkeli jatkuu viikonloppuna
 Meteorologi Koskelan mukaan lumisade jatkuu illan ja yön aikana maan keskivaiheilla. Yön aikana sateet väistyvät Pohjanmaalta. Yöllä pakkasta on lähes koko maassa.
 Lauantaiaamuna lunta voi vielä hieman tulla Keski- ja Itä-Suomessa. Päivällä sadekuuroja voi olla siellä täällä Suomessa. Tuuli heikkenee huomiseksi.
 Huomisesta lähtien sää lämpenee hitaasti, vaikka yöt ovat edelleen kylmiä. Lämpötila voi lauantaina etelässä nousta yli viiden asteen. Viikonloppuna on edelleen luvassa räntä- ja vesikuuroja eri puolilla Suomea.
 Takaisin normaaleihin toukokuun alun lämpötiloihin päästään maanantaina, kun mittari näyttää taas yli 10 astetta ainakin Etelä- ja Keski-Suomessa.
 Lue lisää:
 Harvinaisen kylmä yö toi hiukan lunta jopa etelään – Tältä näyttää luminen Suomi 3. toukokuuta
 Pelti rytissyt ympäri Itä-Suomea, vakavilta vammoilta vältytty: "Ihmiset näyttävät ottaneen erittäin huonon ajokelin huomioon"

Ei ihme, että paleltaa! Toukokuun kylmyysennätys meni rikki monessa paikassa – kesän kynnyksellä pakkanen puri ja lunta tuprusi


Summary: Tuhannet siviilit ovat joutuneet pakenemaan Idlibin raja-alueelta.

Syyrian ja Venäjän ilmavoimat ovat viime päivien aikana kiihdyttäneet voimakkaasti iskujaan kapinallisten hallussa olevalle Idlibin alueelle.
 Syyriassa toimiva ihmisoikeusjärjestö kertoo, että hallitusta tukevat ilmavoimat ovat pelkästään tänään perjantaina pudottaneet ainakin 68 tynnyripommia Syyrian luoteisosassa sijaitsevaan Idlibiin.
 Pommitusten kohteena ovat olleet Idlibin lounaisosan kylät. Pommit ovat tuhonneet muun muassa kouluja ja terveysasemia. Neljän viime päivän aikana pommituksissa on kuollut ainakin 38 ihmistä, kertoo järjestö.
 Syyrian sisällissodan keskelle joutuneet ihmiset pelkäävät tynnyripommeja, koska niitä ei voi kohdistaa, vaan ne tappavat ihmisiä summittaisesti.
 Rajaseudun kylistä on paennut tuhansia ihmisiä. He ovat suunnanneet Idlibin pohjoisosaan, kohti Turkkia.
 Syyrian valtiolliset tiedotusvälineet sanovat, että pommitukset on kohdistettu "terroristiryhmiin". Syyrian mukaan Idlibistä on myös ammuttu hallituksen valvomalle alueelle.
 Idlibin alue on ollut Syyrian kapinallisten hallussa jo vuodesta 2015 lähtien. Nyt alueen suurin kapinallisryhmä on monesta ääri-islamilaisesta ryhmittymästä koottu Tahrir al-Sham. Siinä voimakkain järjestö on terroristijärjestö Nusran rintama, joka tunnettiin aiemmin Syyrian al-Qaidana.
 Syyrian ja sitä tukevan Venäjän armeijan hyökkäystä Idlibiin odotettiin jo viime vuoden lopulla. Syyrian presidentti  Bashal al-Assad  on sanonut, että "terroristien pesä" tyhjennetään.
 Hyökkäystä ei ole kuulunut, vaikka Idlibiä on pommitettu jatkuvasti. Nyt pommitus on ihmisoikeusjärjestön mukaan kiihtynyt ennennäkemättömällä tavalla. Syyrian hallitus ei ole kertonut, onko sillä tavoitteenaan ottaa Idlib haltuunsa lähiaikoina. Jos varsinainen sota alkaa, siitä uhkaa tulla hyvin julma, koska kapinallistaistelijoilla ei ole käytännössä enää paikkaa minne paeta.

Syyrian Idlibin kapinallisaluetta pommitetaan rajusti


Summary: 12 ikämiestä trikoissa ja hörhelöhameissa tuo hymyn huulille sekä tekijöille että yleisölle.

Tästä on kyse Oulun seudulta koottu äijäbalettiryhmä jatkaa toimintaansa uusien jäsenien myötä. Ryhmä perustettiin vuonna 2008 Venäjän Kostamuksessa, Suomi-Venäjä-Seuran Oulun osaston matkalla. Miesten ystävyys ja huumori pitävät intoa yllä vuodesta toiseen. Ryhmästä on tehty tv-dokumentti Joutsenveljet.
 Oulun kulttuuritalo Valveen harjoitussalissa eläkeikäiset miehet tervehtivät toisiaan, pukevat päälle balettiasut ja aloittavat harjoitukset. Usemman miehen kasvoille nousee hymy. Juuri tästä on kyse: huvista ja huumorista.
 11 vuotta sitten Venäjän Kostamuksessa keksitty idea äijäbaletista kantaa edelleen. Suomi-Venäjä-Seuran Oulun osaston vetäytymisessä joukko aktiiveja näki oikean balettiesityksen ryhmältä, joka oli nimeltään Alan. Tästä vasta-ajatuksena syntyi idea äijäbalettiryhmästä nimeltään En Ala, jossa tanssitaan balettia venäläisen säveltäjä  Pjotr Tšaikovskin  Joutsenlammen tahtiin.
 Vitsinä liikkeelle lähtenyt ajatus äijäbaletista toi miehet kokoon. Asusteiksi päätettiin mustat trikoot ja röyhelömekot.
 En Ala -ryhmän alkuperäisjäsen ja idean isä  Heikki Juurikainen  muistelee ensimmäistä harjoitusta ja varsinkin jännittävää ensiesitystä.
 – Tämän keksiminen oli hetken huumaa. Ensimmäisellä kerralla hiukan pelotti nousta lavalle. Mietin, että mitenhän tässä käy, ja miten porukat ottaa meidät vastaan. Hyvinhän se kuitenkin meni, mies naurahtaa.
 Ukkoporukoita yhdistää huumori, ei välttämättä samanmielisyys
 Hurtti huumori ja ryppyotsattomuus yhdessä pitkäkestoisen ystävyyden kanssa yhdistää äijäbalettiryhmää. Samat syyt koskevat ihmisiä, jotka tapaavat toisiaan vaikkapa viikoittain aamukahviporukoissa.
 Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Ira Virtanen  on tutkinut miesporukoiden kommunikointia ja sisäisiä suhteita. Virtasen mukaan ryhmään kuulumisessa, olipa syy kokoontua mikä tahansa, on tärkeää dynamiikan kannalta positiivinen vuorovaikutus.
 – Varsinkin ikämiesten porukoissa tämä korostuu. Ollaan oikeasti kiinnostuneita toisesta, mutta ollaan myös tyytyväisiä siitä, että toinen on kiinnostunut ja haluaa kuunnella minua, Virtanen kertoo.
 Frederikin tahtiin tanssitaan edelleen.  Silvo Nybacka
 Ikäihmisten porukassa ollaan myös helpommin valmiita hyväksymään toisen erilaisuus ja erilaiset mielipiteet. Siinä missä nuoret naiset tai miehet hakevat samanmielisiä keskustelukumppaneita, on iäkkäämmillä ihmisillä Virtasen mukaan kriittisyys toista kohtaan jo laantunut. Terävimmät särmät ovat hioutuneet ajan myötä.
 – Iäkkäämmät ihmiset hyväksyvät helpommin sen, että joku ryhmässä voi olla eri mieltä joistakin asioista. Yhdessä vietetty aika ja hauskanpito on tärkeä ja yhdistävä asia.
 "Jaksamme ainakin 10 vuotta lisää"
 En Ala -ryhmä on vuosien varrella esiintynyt paikallisissa juhlissa, aluksi Suomi-Venäjä-Seuran Oulun osaston tilaisuuksissa.
 Viime vuosien aikana  repertuaarin laajetessa myös yleisö  on monipuolistunut. Viime vuonna ryhmä vieraili Venäjän Karjalassa ja Mordvan tasavallassa. Näiltä matkoilta syntyi myös tv-dokumentti Joutsenveljet.
 Äijäbalettiryhmä jatkaa toimintaansa edelleen. Esiintymisiä ja harjoituksia on tarpeen mukaan.
 Ryhmän manageri  Silvo Nybacka  kertoo, että välillä toiminta on hiipunut.
 – Puolikymmentä vuotta sitten oli mietinnän paikka. Me esitimme vain Joutsenlampea ja pohdimme, jaksammeko me tätä enää, mutta onneksi olemme keksineet jotain uutta. Nyt ohjelmistossa on myös Ruusuvalssi, ja Frederikin tahtiin tanssitaan edelleen.
 Vitsinä liikkeelle lähtenyt ajatus äijäbaletista toi miehet kokoon. Paulus Markkula / Yle
 Ryhmän koko on elänyt esitysten mukaan. Nyt ryhmässä on 12 miestä, kun vastikään joukkoon liittyi kaksi uutta jäsentä.
 – Nyt kun meillä on taas uusia jäseniä, niin jaksamme ainakin 10 vuotta lisää, manageri Nybacka sanoo.
 Syy siihen, miksi porukka on perustettu ja jatkaa edelleen, on perustajajäsen  Antti Kivimäen  mukaan edelleen sama kuin ryhmää perustettaessa.
 – Kyseessä on vastaisku ryppyotsaiselle tanhukulttuurille. Huumorimielellä tässä ollaan.
 Lue myös:
 Mummodiskossa jorataan ja lievitetään yksinäisyyttä – “Joskus täältä on lähdetty ilman rollaattoria tai pyörätuolia”
 Ikäihmiset avautuvat seksimuistoistaan näytelmässä: "Vanhuksia ei paneta? Pelkkää palturia!"

Äijäbaletti taipuu Joutsenlammen ja Frederikin tahtiin – "Ensimmäisellä kerralla hiukan pelotti nousta lavalle"


Summary: Nuorisoaktiivi Petja Kopperoinen kritisoi Puolustusvoimia syrjintään puuttumatta jättämisestä.

Oikeuskäsittelyyn päätyneet  Lemmenjoen kertausharjoitukset  ovat nostaneet esille homojen aseman armeijassa. Esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelurikoksesta ja kunnianloukkauksesta syytetty Karjalan lennoston entinen komentaja, eversti  Markus Päiviö  kutsui harjoituksissa alaisiaan muun muassa homorunkkareiksi.
 Päiviön kerrotaan olleen humalassa lähes koko kolmepäiväisen harjoituksen ajan.
 Päiviön toiminta ja käytös eivät olleet Puolustusvoimien yleisen palveluohjesäännön mukaisia. Yleinen palveluohjesääntö kieltää niin syrjinnän, häirinnän, kiusaamisen kuin epäasiallisen ja halventavan kielenkäytön. Syrjintä kielletään myös sekä asevelvollisuuslaissa että yhdenvertaisuuslaissa.
 Kaikki eivät kuitenkaan näe, että Lemmenjoen kertausharjoituksien tapahtumat olisivat yksittäistapaus. Nuorisoaktiivi  Petja Kopperoinen  kritisoi  Facebook-kirjoituksessaan  Puolustusvoimia siitä, ettei se tasa-arvolupauksista huolimatta ole puuttunut leireillä ja kasarmeilla tapahtuvaan syrjintään.
 – Yleinen palvelusohjesääntö kieltää henkilön tai henkilöryhmän tarkoituksellisen loukkaamisen tai vihamielisen ilmapiirin luomisen. Tätä ei kukaan valvonut silloin, kun itse suoritin asepalvelusta – eikä ilmeisesti valvo nytkään, Kopperoinen kirjoittaa.
 Kaksi vuotta sitten kotiutunut Kopperoinen toimi palvelusaikanaan Ruotuväki-lehden varusmiestoimittajana. Tehtävässä hän kertoo nähneensä "intin koko kirjon laidasta laitaan".
 Kirjoituksensa yhteydessä Kopperoinen julkasi kantaaottavan kuvan, joka on saanut paljon kiitoksia sosiaalisessa mediassa. Kuvassa Kopperoinen suutelee poikaystäväänsä. Molemmilla yllään armeijan maastopuku.
 Alun perin Kopperoisella ei ollut aikomusta julkaista kuvaa. Kyseessä on Kopperoisen ystävän  Kristian Wallin  näyttötyötä varten ottama valokuva muutaman viikon takaa. Wallin haki portfolioonsa kuvaa, joka provosoi ja herättää tunteita. Suutelevat varusmiehet ovat yhä sellainen aihe.
 Kopperoinen kertoo yllättyneensä siitä, miten laajalle hänen some-päivityksensä on levinnyt. Tähän mennessä se on jaettu Facebookissa lähes 400 kertaa. Palaute on ollut pääosin positiivista.
 – Moni on sanonut, että hyvä, kun asia nostetaan esille, Kopperoinen kertoo.
 Toki joukossa on ollut myös kommentteja, joissa kyseenalaistetaan koko keskustelun tarve. Nämä kommentit kuvastava osaltaan sitä maailmaa, jota Kopperoinen haluaa kirjoituksellaan ravistella. Tekstissään hän kertoo kuulleensa tarinoita, joissa asepalveluksen suorittaneet tai kantahenkilökuntaan kuuluneet henkilöt ovat joutuneet salaamaan seksuaalisen suuntautumisen armeijassa vallitsevan ilmapiirin vuoksi.
 – Homo on edelleen kirosana, homoja voidaan edelleen sorsia ja homottelu on edelleen sallittua, jopa suotavaa, Kopperoinen kirjoittaa.
 Kopperoinen toivoo, että Päiviön sanomisista nousee keskustelu, jonka myötä syrjivään kielenkäyttöön ja toimintaan puututaan jatkossa Puolustusvoimissa.
 Lue myös:
 Syyttäjä: Esitutkinta toimitettava Puolustusvoimien komentajaa koskevassa ns. Lemmenjoki-jutussa
 Rivosta nimittelystä Lemmenjoen harjoituksissa syytetty ex-komentaja katuu puheitaan: "Myönnän, että näin on päässyt käymään"
 Lemmenjoen kertausharjoituksia käsitellään nyt hovioikeudessa – Ex-komentajan ryöpytyksen kohteeksi joutuneet: Haukkui munattomaksi mieheksi ja tyhmäksi nahkapääksi

Lemmenjoki-harjoituksen komentaja solvasi homoja – Nuorisoaktiivin vastavetona tekemä päivitys kerää kiitoksia somessa


Summary: Yli tuhat korua urallaan suunnitellut Björn Weckström on Suomen tunnetuin korutaiteilija.

Björn Weckström  oli suunnitellut 1970-luvulla sormuksen, jossa hän yhdisti jalometallia ja akryyliä. Täysin ennenkuulumatonta! Sormuksen myynti takkusi pahasti.
 Mutta sitten muuan  John Lennon  sattui näkemään sormuksen Göteborgissa ja vei sen tuliaisiksi puolisolleen  Yoko Onolle . Tämä laittoi sen sormeensa mennessään tv-ohjelmaan, jolla oli 60 miljoonaa katsojaa.
 Koruyhtiö Lapponian puhelimet alkoivat soida.
 George Lucas löysi persoonalliset korut
 Björn Weckström oli mennyt töihin  Pekka Anttilan  perustamaan Lapponiaan 1960-luvun alussa. Ura lähti kansainvälisen korukilpailun voiton myötä melkein heti nopeaan nousuun.
 Weckström kokee myös tulleensa alalle hyvään saumaan.
 – Aika oli sopiva. Suomi oli jo saanut nimeä taideteollisuudessa,  Tapio Wirkkalat  ja muut olivat avanneet ovia.
 Mutta kukaan muu ei vielä suunnitellut koruja ja Weckströmin veistosmaiset korut erottuivat joukosta.
 Ne huomasi 1970-luvulla myös eräs aloitteleva elokuvaohjaaja.
 – Minulle soitettiin Lontoosta ja sanottiin, että tällainen  George Lucas  tekee science fiction -elokuvan ja hän haluaa ehdottomasti, että minä teen korut tähän. En tiennyt, kuka Lucas on, ei kukaan muukaan siihen aikaan tiennyt.
 Weckström sai kuusi viikkoa aikaa tehdä korun, mutta jo viikon kuluttua tuli uusi puhelu: Lucas filmaisikin loppukohtauksen jo seuraavalla viikolla.
 Weckström totesi, että uuden korun valmistaminen viikossa oli mahdotonta.
 – Kerroin heille, että korujani myydään Lontoossa Bond Streetillä. Siellä voitte käydä katsomassa, jos löytyy jotain sopivaa.
 Lucas oli tehnyt työtä käskettyä, ja myöhemmin Weckström sai teleksin, jossa luki, että ohjaaja löysi kaupan hyllyltä sopivat korut ja kiitti kovasti.
 Niin ensimmäisen Star Wars -elokuvan loppukohtauksessa prinsessa Leian kaulalla on  Planetaariset laaksot  -niminen kaulakoru ja kädessä saman sarjan rannekoru.
 Korutaiteilija ei voi olla kuvanveistäjä
 Korusuunnittelun rinnalla Björn Weckström on tehnyt mittavan uran kuvanveistäjänä. Veistoksissaan hän on käsitellyt muun muassa teknologian kehitystä ja disinformaatiota – jo kauan ennen kuin valeuutisista oli kuultu mitään.
 Kuvanveistäjän uraa ei ole Suomessa kuitenkaan juhlittu yhtä näyttävästi kuin korutaiteilijan uraa: taiteilijan 53 näyttelystä vain 17 on pidetty Suomessa.
 Weckström kokee, että Suomessa ei aivan hyväksytty sitä, että korusuunnittelija yrittää olla kuvanveistäjä.
 – On ollut vähän anteeksiantamatonta, että olen suunnitellut koruja. Ei sellainen oikein sovi, että tekee kahta tällä lailla erilaista työtä. Mutta se ei ole häirinnyt italialaisia, koska heillä on renessanssitraditio, eli mitä enemmän tekee, sitä parempi.
 Weckström muuttikin vuosikymmeniksi Italiaan. Muutto oli uralle ratkaiseva monella tapaa. Sieltä löytyivät hyvät valimot ja kansainväliset kontaktit. Sekä tietysti oikea valo taiteen tekemiseen.
 Suomi oli ahtojään takana
 Joitakin vuosia sitten taiteilija palasi Suomeen ja ilahtui. Kotimaa oli muuttunut valtavasti 1970-luvusta.
 – Kyllä me olimme silloin niin ahtojään takana. Suomi on nyt ihan toisenlainen, ja pidän tästä Suomesta tavattoman paljon. On terasseja ja elämää, ei sitä sulkeutunutta vanhaa Suomea enää.
 Weckström on nyt 83-vuotias, mutta ura jatkuu edelleen. Työn alla on niin julkiseen tilaan tuleva veistos kuin lasitaidettakin.
 Taiteilijalle itselleen uran huippuja eivät ole palkinnot tai julkkisten huomio.
 – Kohokohta on se, jos tuntee onnistuneensa työssään, on se sitten koru tai veistos. Kun jossain työssä kaikki stemmaa, niin se on hienoa.
 Katso Björn Weckströmin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa. Pääset myös kurkistamaan Weckströmin taiteilijakotiin, jossa hänen veistoksiaan on esillä:

Star Wars -leffaan korun suunnitellut suomalainen: "Kukaan ei siihen aikaan tiennyt, kuka George Lucas on"


Summary: Porilainen Jalonen kertoo tehneensä päätöksen sen jälkeen, kun Sampo Terho ilmoitti jättävänsä puheenjohtajuuden.

Tästä on kyse Ari Jalonen asettuu ehdolle sinisen tulevaisuuden johtoon. Sinisten nykyinen puheenjohtaja Sampo Terho ei hae jatkokautta. Huhtikuun eduskuntavaaleissa siniset eivät saaneet yhtään edustajaa Arkadianmäelle.
 Entinen kansanedustaja  Ari Jalonen  asettuu ehdolle sinisen tulevaisuuden puheenjohtajaksi.
 Perussuomalaiset jättäneiden kansanedustajien ja heidän tukijoidensa perustamaa sinistä tulevaisuutta on sen perustamisesta eli vuodesta 2017 johtanut  Sampo Terho . Terho  kertoi perjantaina  jättävänsä valtakunnanpolitiikan ja puolueensa johdon kesäkuun puolukokouksessa.
 Porilainen Jalonen toimi kansanedustajana vuosina 2011–2019 ensin perussuomalaisissa ja vuodesta 2017 lähtien sinisissä. Hän toimi sinisen eduskuntaryhmän varapuheenjohtajana ja eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunnan puheenjohtajana viime vaalikaudella.
 Jalonen ei päässyt kevään vaaleissa jatkokaudelle, vaikka  oli mukana  sitoutumattomana ehdokkaana kokoomuksen listalla. Kaikki muutkin siniset  menettivät paikkansa  eduskunnassa huhtikuussa eikä puolueella ole yhtään kansanedustajaa. Kunnanvaltuutettuja sinisillä on eri puolilla Suomea.
 "Puolue ei häviä"
 Ari Jalosen mukaan sinisillä on mahdollisuus nousta, kunhan puolueen johdossa on heittäytymiskykyinen johtaja. Hän myöntää, että sinisten toiminta vaikeutuu myös taloudellisesti, koska puolueella ei ole yhtään kansanedustajaa.
 Nyt on lähdettävä kuumiin paikkoihin.  Ari Jalonen (sin.)
 – Nyt on lähdettävä kuumiin paikkoihin, ja minulla on niistä paloesimiehenä kokemusta. Olen yhteistyökykyinen ja minulla on myös mielikuvitusta, mitä osoittaa vaaliliitto kokoomuksen kanssa. Kaikkia näitä ominaisuuksia tarvitaan, Jalonen sanoo.
 Politiikan tarkkailijat ovat pohtineet, onko sininen tulevaisuus olemassa enää vuonna 2023 seuraavien eduskuntavaalien aikaan. Ari Jalosen mukaan tästä ei ole epäilystä. Hän  itse on ehdolla  myös toukokuun europarlamenttivaaleissa.
 Uutisesta voi keskustella 3.5. klo 22 saakka.

Ari Jalonen ehdolle sinisten puheenjohtajaksi


Summary: Pääministeri May tulkitsee vaalitulosta siten, että kansa vaatii EU-eroa.

Britanniassa eilen torstaina käytyjen paikallisvaalien lopulliset tulokset eivät vielä ole tulleet, mutta vaalituloksen suunta on selvä.
 Hallitseva konservatiivipuolue on kärsinyt murskatappion. Vaaleissa oli jaossa 8 400 paikallishallinnon edustajanpaikkaa. Edellisiin vaaleihin verrattuna konservatiivit menettävät niistä BBC:n arvion mukaan yli 1 200.
 Konservatiivit ja opposition tärkein puolue työväenpuolue saavat  BBC:n mukaan  molemmat noin 28 prosentin kannatuksen.
 Yleensä paikallisvaaleissa oppositio menestyy hallituksessa olevan puolueen kustannuksella, mutta tällä kertaa työväenpuolue ei hyödy konservatiivien tappiosta. Työväenpuoluekin kärsii noin 80 paikan menetyksen.
 Poliittiset analyytikot arvioivat, että äänestäjät eivät ole arvostaneet pääministeri  Theresa Mayn  epäonnisia brexit-neuvotteluja. Myöskään työväenpuolueen epämääräinen kanta EU-eroon ei ole vakuuttanut äänestäjiä.
 Suurimmat voittajat ovat brexitiä vastustavat liberaalidemokraatit, jotka voittavat yli 600 paikkaa ja siten kaksinkertaistavat edustajamääränsä. Puolueen kannatusprosentti on noin 19.
 Brexitiä vastustavat vihreät moninkertaistavat aiemman edustajalukunsa ja voittavat noin 180 paikkaa. Lisäksi yli 500 puolueisiin sitoutumatonta edustaa nousee valtuustoihin.
 Viime vaaleissa hyvin menestynyt EU-vastainen Ukip-puolue ei osallistunut vaaleihin ja menettää lähes kaikki paikkansa.
 Vaaleja ei käyty Lontoossa, Skotlannissa eikä Walesissa.
 Pääministeri May tulkitsi vaalitulosta siten, että kansa vaatii brexitin toteuttamista heti.
 Liberaalidemokraattien puheenjohtaja  Sir Vince Cable  oli täysin toista mieltä. Hänen mukaansa "jokainen ääni liberaalidemokraateille oli ääni brexitin pysäyttämisen puolesta".

Britannian paikallisvaaleissa suurpuolueille rökäletappio – brexitin vastustajat etenivät


Summary: Turmassa kerrotaan loukkaantuneen useita ihmisiä.

Venäläisen Aeroflot-yhtiön lentokone on syttynyt tuleen laskeutuessaan Sheremetjevon lentokentälle Moskovassa.
 Kone oli noussut lennolle kohti Murmanskia, kun se joutui palaamaan takaisin ja tekemään hätälaskun.
 Twitterissä on nähtävissä video, jonka mukaan kone oli laskeutuessaan tulessa.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan viisi ihmistä on loukkaantunut.
 Turma johtui ensi tietojen mukaan salamaniskusta. Kone oli tyypiltään Suhoi Superjet.

Aeroflotin kone syttyi tuleen Moskovassa


Summary: Yle seuraa HPK:n mestaruusjuhlaa paikan päällä Hämeenlinnassa.

HPK:n viralliset kultajuhlat alkavat Hämeenlinnan torilla kello 18. Seuraamme juhlaa suorana paikan päällä, seuraa kanssamme!
 Tästä jutusta näet, kuinka Hämeenlinna sekoaa vielä kerran, kun Kanada-malja nousee ilmaan tuoreiden mestareiden käsivarsille.
 Otto Paajanen huudatti hämeenlinnalaisia jo myöhään viime yönä. Viralliset torijuhlat alkavat kello 18. Tiina Kokko / Yle

Suora lähetys HPK:n kultajuhlista kello 18: Katso, kuinka tuoreet Suomen mestarit villitsevät Hämeenlinnan torin


Summary: Ylen tietojen mukaan keskustan eduskuntaryhmässä on kannatusta myös hallitukseen menolle.

Kristillisdemokraatit saapuivat tänään sunnuntaina ensimmäisinä tapaamaan hallitustunnustelija  Antti Rinnettä  (sd.) ja muita SDP:n edustajia.
 Eduskunnassa paikalla olivat puolueen puheenjohtaja  Sari Essayah  ja puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Päivi Räsänen . He poistuivat noin klo 15 aikaan, kun tapaamisvuoron sai perussuomalaiset. Puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  saapui yksin eduskuntaan hieman puoli kolmen jälkeen.
 Tänään viimeisenä tapaamisvuorossa on keskusta, jonka kanssa keskustelut aloitetaan klo 16. Kaikkiin tapaamisiin on varattu noin tunti.
 Huomenna kahdenvälisissä keskusteluissa vuoron saavat loput eduskuntapuolueet eli vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja kokoomus.
 Rinne uskoo, että tiistai-iltaan mennessä selviää, millä pohjalla hallitusneuvotteluja voidaan alkaa käydä.
 – Uskon että selviää millä kokoonpanolla lähdetään, jos on lähdettävissä, tiistai-iltaan mennessä, Rinne sanoi.
 Yle seuraa tapaamisten etenemistä tässä jutussa.
 Taipuisiko keskusta sittenkin hallitusvastuuseen?
 Ylen tänään saamien tietojen mukaan vaalit hävinnyt keskusta on entistä taipuvaisempi hallitukseen menolle.
 Eduskuntaryhmä on jakautunut kysymyksessä kahtia niihin, jotka mielivät hallitukseen ja niihin, jotka olisivat mieluummin menossa oppositioon.
 Lue lisää:
 Analyysi: "Punamultaa pukkaa", twiittasi kansanedustaja – miten käy tänään Rinteen keskusteluissa keskustan kanssa?
 Rinne jatkaa hallitustunnusteluja – tänään kahdenkeskiset tapaamiset perussuomalaisten, kristillisten ja keskustan kanssa

Kristillisdemokraatit aloittivat keskustelut SDP:n kanssa – Yle seuraa hallitustunnusteluja


Summary: Viikonlopun väkivaltaisuuksia on pidetty vakavimpina viikkoihin.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoo määränneensä Israelin joukot jatkamaan iskuja Gazan kaistan palestiinalaistaistelijoita vastaan.
 – Määräsin tänä aamuna Israelin puolustusvoimat jatkamaan massiivisia iskuja Gazan kaistan terroristeja vastaan. Lisäksi ohjeistin vahvistamaan joukkoja Gazan kaistan ympärillä panssarivaunuilla, tykistöllä ja jalkaväellä, Netanjahu sanoi lausunnossaan uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Israelin armeija  sanoi lauantaina , että Gazan kaistalta on kahden päivän aikana ammuttu noin 250 rakettia Israelin puolelle. Maan ilmatorjunta on pysäyttänyt raketeista suuren osan.
 Perjantaina Israelin joukot ampuivat kaksi palestiinalaista yhteenottojen aikana. Lisäksi kaksi Hamasin taistelijoiksi epäiltyä palestiinalaista kuoli armeijan ilmaiskussa.
 Viikonlopun väkivaltaisuuksia on kuvattu väkivaltaisimmiksi viikkoihin.
 Netanjahu valittiin uudelle kaudelle  huhtikuun vaaleissa .

Netanjahu lupaa "massiivisia iskuja" Gazan palestiinalaistaistelijoita vastaan


Summary: Kulttuurivieras on Tehosekoitin ja Saimaa-yhtyeistä tunnettu muusikko, joka tuottaa musiikkia monelle maan ykkösartistille.

Levytysstudion pöydällä on kaksi pulloa kuohuvaa. Nyt ei juhlita  Matti Mikkolan  musiikkisaavutuksia, vaan hän on tehnyt mieluisat asuntokaupat.
 Mikkola kuvailee oloaan pirskahtelevaksi. Elämässä tuntuu olevan kaikki kohdallaan juuri nyt. Pari viime vuotta ovat olleet melkoista haipakkaa.
 Suurin mullistus tapahtui reilu vuosi sitten, kun hänestä tuli isä. Samalla hän on tuottanut musiikkia lähes liukuhihnalta.
 – En voi ymmärtää, miten olen saanut kuluvan vuoden aikana tehtyä muutaman hittibiisin ja kaksi älppäriä kaiken tohinan keskellä.
 Matti Mikkola on tehnyt musiikkia jo lähes 30 vuoden ajan. Hän on kasvanut punkkia soittavasta ärhäkästä nuoresta arvostetuksi ammattimuusikoksi, joka kulkee suomalaisessa musiikkikentässä omia polkujaan. Mikkola tekee musiikkia intohimolla ja toisinaan vaikeimman kautta.
 – On tuossa ihan jumalaton säätäminen, mutta sitten sitä jotenkin elää ja kokee olevansa tarpeellinen ja onnellinen sen kautta.
 Nuoren miehen uho
 – Tuli oltua helvetin vihainen.
 Matti Mikkola muistelee haastatteluja, joita hänestä ja Tehosekoitin-yhtyeestä tehtiin 1990-luvun lopulla. Punk-vaikutteista ammentanut lahtelaisbändi teki läpimurtonsa vuonna 1997 hitillä  C’mon baby yeah!
 Noihin aikoihin musiikkilehdet olivat alkaneet tehdä haastetteluja baarissa. Tuopin ääressä kielenkannat aukesivat ja niin kävi myös parikymppiselle Matti Mikkolalle.
 Toimittaja saattoi kuulla kunniansa, jos tämä oli antanut huonot arviot albumista.
 – Kun sai kaljaa päähänsä, alkoi ärsyttää, että tuossa on nyt se tyyppi joka haukkui meidän levyn. Siinä tuli sitten sanottua, että pistä sinne lehteen, että Juice ja Eppu Normaali on ihan paskaa.
 Vaikka osa oli kieli poskessa heitettyä, Mikkola sai pitkäksi aikaa aggressiivisen miehen maineen.
 – En pidä itseäni minään suomalaisen popmusiikin merkkihenkilönä tai sinne pyrkivänä. Ei ole eksistentiaalista tuskaa, että voi kun keksisin jonkun oman jutun. Se on tullut aikaa sitten lihaksi. Mårten Lampén / Yle
 Matti Mikkola ei katso vuonna 2004 hajonneen Tehosekoittimen aikaa kaihoisasti, vaikka paljon hyviä muistoja on jäänyt mieleen. Hänen uransa kannalta se oli alkuaikaa, jolloin luotiin pohjaa tulevalle.
 – Tämä tilanne on aivan mahtava. Kaikki kokemus ja tietotaito ovat aivan eri levelillä kuin silloin.
 Mikkola haikailee sen sijaan entisajan haastattelujen perään. Hän ei tykkää siitä, kuinka nykypäivänä muusikon täytyy olla aktiivinen sosiaalisessa mediassa. Instagramissa pitäisi puffata keikkoja ja haastatteluja.
 – Se on niin kosiskelevaa. Jos siellä käyttää virallista yleiskieltä, niin kommentti on, että mikä sun ongelma on. Jos heittää jotain lupsakkaa pseudosavoa, se tuntuu niin tekemällä tehdyltä.
 Muusikkona Mikkola palaisi mielellään vielä vanhempaan aikaan. Hänestä oli hienoa, kun esimerkiksi Led Zeppelin julkaisi musiikkia salaperäisesti ilman suurta hässäkkää.
 – He eivät julkaisseet sinkkuja, eivätkä laittaneet naamariaan levynkansiin. Kaikki oli mystisen harson peitossa. Jostain vuorelta tuli levyjä kauppaan. Sitten jengi aprikoi, että mitähän tämä on ja onko tämä jotain yliluonnollista.
 Progea uudella twistillä
 Studiossa on vanhoja venäläisiä julisteita. Sinapin värisellä seinällä on 70-luvun kello ja vieressä roikkuu tekohedelmiä. Telineissä on 12 kitaraa ja erilaisia kosketinsoittimia on lukuisia.
 Matti Mikkolan studio on retrohenkisyydessään hyvin erilainen kuin monen muun tämän päivän muusikon, jolle riittää pelkkä läppäri.
 Tila kuvastaa hyvin Mikkolan Saimaa-yhtyettä, jonka hän perusti Tehosekoittimen jälkeen. Bändiltä on tullut kolme levyä  Pepe & Saimaa  (2014),  Matka mielen ytimeen  (2015) ja  Urheilu-Suomi  (2017).
 Ensi viikolla julkaistaan uusi albumi, joka on yhteistyö räppäri  Pyhimyksen  kanssa. Rap-muusikon ja progressiivista rockia soittavan bändin yhteinen levy tuli monelle yllätyksenä.
 Muusikoille itselleen yhteisproduktio oli luonnollinen jatkumo. Pyhimys oli tehnyt sanoituksia Saimaalle ja Mikkola kappaleita räppärin Teflon Brothers -yhtyeelle.
 Punkin parissa kasvanut Mikkola kokee ymmärtävänsä rap-musiikkia.
 – Hip hopin eetoksessa on tosi paljon samaa kuin punkissa. Se muoto antaa mahdollisuuden itseilmaisuun ilman, että sun täytyy jotenkin tukahduttaa, sensuroida ja filtteröidä ilmaisua kuten esimerkiksi klassisen pianistin. Ei voi olla että rääh!, muusikko karjuu.
 – Olen vähän pitkin hampain hyväksynyt sen, että musiikkiini liitetään proge-termi. Jos kuuntelee King Crimsonia ja Tasavallan presidenttiä, niin eihän se ole yhtään sitä, mistä ammennan tai miltä kuulostan. Mårten Lampén / Yle
 Proge-sanan yhdistäminen Saimaan musiikkiin saa Matti Mikkolan vaivaantumaan. Hän ei oikein pidä määritelmästä, jos sillä tarkoitetaan sen varsinaista merkitystä eli edistyksellistä musiikkia. Mikkolan mielestä hän käyttää musiikissaan liikaa kierrätystä ja retrovaikutteita.
 – Jos progella tarkoitetaan sitä, että se vaatii kuulijaltaan enemmän huomiota ja panostamista kuin sanotaan vaikka  Roope Salmisen  musiikki, niin siinä merkityksessä se on progea.
 Saimaalla on paljon yleisönä progressiivisen musiikin faneja. Mikkola tietää, että he ovat olleet ihmeissään yhteistyöstä Vain elämää -ohjelmassa olleen räppärin kanssa. Moni on arvellut bändin lähteneen mielistelemään levy-yhtiötä. Mikkola ei näin puritanistista ajattelua ymmärrä.
 – On paljon varmistelevampaa ja nössömpää tehdä joku Kingston Wall -tribuutti. Se että lähdetään yhdistelemään eri genrejä, niin silloin otetaan riski, että menetetään vanha kuulijakunta.
 Mikkola arvelee, ettei Saimaan ja Pyhimyksen yhteistyö välttämättä uppoa myöskään rap-nuorisoon.
 – Musta tuntuu, että jonnet ei kyllä striimaa. Mutta onhan se haikea ajatus, että aikuisten miesten pitäisi joidenkin 13-vuotiaiden ehdoilla tehdä musiikkia, ettei joku Veeti kyllästy tähän kertosäkeeseen. Mieluummin mä olen ilman niitä rahoja.
 Suuri, suurempi, Mikkolan orkestraatio
 Kaija Koo ,  Lauri Tähkä ,  Jari Sillanpää ,  Vesala ,  Waltteri Torikka  ja  Paula Koivuniemi . Matti Mikkola luettelee artisteja, joille hän on viime aikoina säveltänyt musiikkia.
 Viimeisin on Haloo Helsinki -yhtyeen  Elli , jonka hiljattain julkaistun Ellips-sooloprojektin levyn Mikkola on tuottanut.
 Kun Mikkola alkoi työstää Saimaa-projektiaan, häneltä kysyttiin haluaisiko hän tehdä biisejä myös muille. Se tuntui hyvältä vastapainolta omalle musiikille.
 – Menin tekemään  Stigille  jonkun pyllyräpin. Se oli hauskinta ja parasta, mitä siihen saumaan tuli. Mentiin vain nopeasti studiolle ja laitettiin discobiitit pauhaamaan.
 – Parasta on se, että kyllästyn muusikkona äkkiä. Kun joku homma alkaa olla hallussa, tulee kutina päästä johonkin uuteen ryteikköön tutkimaan. Mårten Lampén / Yle
 Matti Mikkola pitää haasteista ja se kuuluu hänen musiikissaan. Saimaan kappaleissa on mukana pompöösejä orkesteriosuuksia jousine ja puhaltimineen.
 Lavaesityksiin hän on kerännyt valtavan esiintyjäjoukon. Kun Pyhimys-levystä järjestetään Musiikkitalossa konsertti Vantaan viihdeorkesterin kanssa, esiintyjiä on 101.
 Mikkolan suureellista tyyliä on usein verrattu  Kerkko Koskiseen .
 – Jo Tehosekoittimen aikaan kun laittoi biisiin jouset, niin kysyttiin, että matkitteko Ultra Brata. Aina oltiin tatti otsassa, että just niin. Kaikessa musiikissa 1600-luvulta asti jossa on jouset, niin aina niissä matkitaan Kerkko Koskista.
 Mikkola vitsailee, sillä hän on ollut jossain vaiheessa Koskisen kanssa puheissa myös yhteistyöstä.
 Muusikko sanoo olevansa viehättynyt suureelliseen soundiin, koska se on myös fyysinen kokemus. Se on kuin kaukaisten sotajoukkojen pauhu.
 Tekijänä hän on kuin lapsi kesäleirillä.
 – Miksi lapset puhaltavat purkkapalloja? Sen takia että he osaavat ja kun sen tekee toisista poikkealla tavalla, niin sen parissa on hauska touhuta.
 Mikkola on tyytyväinen, että hän on päässyt tilanteeseen, jossa voi säveltää musiikkia hyvinkin vapaasti.
 – Mulla on kokemusta ja taitoa toteuttaa haastavampia ja monimutkaisempia rakenteita kuin jotain Aku Ankka -poppia. Olen onneksi saanut itsenäisen aseman, että mun ei tarvitse nuolla kenenkään persettä. Mun ei tarvitse hädissään toteuttaa semmosia projekteja, mistä en tykkää ja vain sen takia, että voisin tulla toimeen.
 Muusikko suomii kertakäyttöpoppia suosivaa aikaamme. Hänen mukaansa musiikkiteollisuus, levy-yhtiöt, kaupalliset radiot ja kuulijakunta haluavat päästä yhä helpommalla.
 – Emme lue enää kirjoja tai edes artikkeleja. Kaikki on pelkkää silmäilyä ja skrollailua. Kaiken kulttuurin ja taiteen pitäisi olla samanlaista paskaa.
 Epävarmuuden peikko
 "Ei tässä ole mitään järkeä. Kaikki pitää tuhota ja tehdä uusiksi."
 Matti Mikkolaan iskee epävarmuuden aalto aina kun levy on viittä vaille valmis. Pohja putoaa viimeistään pois, kun kaikki on valmista.
 "Mitä iloa tästä on kenellekään? Tämä on ihan turhaa."
 Mikkola on tehnyt musiikkia jo niin pitkään, että hän tunnistaa piirteen itsessään. Epävarmuuden tunnetta on oppinut kestämään, sillä se on osa taiteen teon prosessia. Liika positiivisuuden laineilla keikkuminenkaan ei ole tervettä.
 – Menestyksestä nauttiminen ei voi olla tekemisen motiivi. Sen täytyy olla se tekeminen itsessään ja sen tuloksen näkemisen mielihyvä, Matti Mikkola pohtii. Mårten Lampén / Yle
 Mikkola pohtii, miksi hänen täytyy tehdä musiikkia, jonka tekeminen on vaikeaa ja taustalla pauhaa aina iso orkesteri. Vastaavasti helposti ja vaivattomasti syntyvistä jutuista ei saa kicksejä.
 Muusikko vertaa tunnetta nuoruudessa kokemaan traumaan.
 – Sieltä varmaan löytyy joku kokemus, että ei ole ollut riittävän hyvä ja ei ole saanut miellytettyä jotain tahoa. Siksi on aina uudestaan sellaisessa oravanpyörässä ja venaa, että saa sellaisen synninpäästön, että enää ei tarvitse yrittää.
 Matti Mikkola on arvostettu muusikko, joka on palkittu muun muassa tuottaja-Emmalla  Pepe & Saimaa  -albumista. Muusikko sanoo, etta tunnustukset tuntuvat hyvältä ja ne antavat varmuutta siitä, että tehdyllä työllä on tarkoitus.
 – Mutta jos puhutaan diipimmin ja vähän filosofisemmin, niin se neste menee semmoiseen kannuun, mikä ei ikinä täyty. Sen takia on tärkeää laittaa asiat tärkeysjärjestykseen ja olla välittämättä siitä kannusta. Ne motiivit ja palkinnot ovat ihan muualla.
 "Onni tulee onnen luokse"
 Onpas hienon näköiset lampunjalat. Matti Mikkola meni tutkimaan niitä tarkemmin Hietaniemen torin kirpputorilla. Lähempi tarkastelu tuotti pettymyksen, mutta vieressä oli kasa vinyylilevyjä.
 Sieltä löytyi aarre: koko Beach Boys -yhtyeen tuotanto 70-luvulta, kun bändi oli lähtenyt epäkaupalliseen suuntaan. Mikkola sai koko läjän 20 eurolla. Vasta nurkan takana hän uskalsi tuulettaa hyvää tuuriaan.
 Matti Mikkola on iloinen retrosta käyräsarvipyörästään, jonka löysi roskalavalta. Mårten Lampén / Yle
 Levylöytö on vain yksi asia, miksi Mikkola sanoo, että hän ei ole ollut koskaan näin onnellinen. Varsinkin lapsen saaminen on muuttanut kaiken. Aikaisemmin hän saattoi työskennellä studiollaan aamuyöhön, mutta nyt hän herää aikaisin aamulla ja kotona pitää olla viimeistään kuudelta. Mikään ei tunnu paremmalta kuin opettaa lasta kävelemään.
 – Kyllä tässä on onnellisuuspisarat aika tapissa. Sanotaan, että raha tulee rahan luokse, niin nyt tuntuu, että onni tulee onnen luokse.
 Muusikko toivoo pystyvänsä kehittymään vielä sen verran, että ihmisenä ja muusikkona oppii nauttimaan hetkestä.
 – On sellainen matka ihmisenä kasvamatta, että osaisi vaan täysiä nauttia vain hetkestä ja olemisesta. Onni liittyy aina siihen, että on sellainen olo, että jotain kihelmöivää on tapahtumassa jossain tulevaisuudessa.

Muusikko Matti Mikkola menestyy tekemällä aivan jotain muuta kuin Aku Ankka -poppia: "Onnellisuuspisarat ovat aika tapissa"


Summary: Selvitys paljasti, ettei koulu-uupumus ole vain huippulukioiden ongelma.

16-vuotias Anni lamaantui täysin, kun hän istui lukion ensimmäisessä pitkän matematiikan kokeessa. Peruskoulussa matematiikka oli ollut lempiaine. Ysejä ja kymppejä tuli vaivatta muistakin aineista.
 Nyt hän oli piipussa. Aivot eivät toimineet. Väsymys purkautui paniikkina ja lopulta pääsi itku.
 – Olen aina ollut matikassa hyvä, mutta se ensimmäinen pitkän matikan kurssi meni minulta ihan ohi. Koe oli supervaikea. Mä itkin siinä kokeessa, kun ajattelin, etten osaa.
 Anni haluaa lääkäriksi. Kun hän parin vuoden kuluttua hakee yliopistoon, jatko-opintoihin pääsy on nykyistä enemmän kiinni ylioppilastutkinnon arvosanoista.
 Siksi hän on valinnut opintoihinsa paljon vaativia lukuaineita, joista saa yliopistoon hakiessa paljon pisteitä.
 Ensimmäiseen itse laatimaansa lukujärjestykseen viime syksynä Anni ahmi opiskeltavaa jopa liian tiukkaan. Lukiossa vaadittava itsenäinen ajan hallinta on tuottanut vaikeuksia.
 Anni kertoo oppineensa kalenterin käyttöä jo paremmin, mutta väsymys on silti kova. Koulussa menee joka päivä kahdeksasta neljään ja siihen vielä muut koulutyöt päälle.
 Liikunnan harrastaminen on jäänyt vähiin. Viulutunneilla Anni käy vielä kerran viikossa, mutta lähinnä viuluopettajan ja äidin takia. Itse hän ei ole nauttinut viulutunneista enää pitkään aikaan.
 Lukiossa vaaditaan paljon itseopiskelua, joka on Annin mukaan monelle – myös hänelle – vaativaa ja vaikeaa. Aika ei tunnu riittävän millään kaikkeen ja monesti koulupäiväkin sujuu kuin automaattiohjauksella. Tunneista ei jää välttämättä mitään muistikuvaa.
 Koulun jälkeen hän vain usein romahtaa eteisen lattialle lepäämään hetkeksi.
 Mostphoto. Kuvituskuva.
 Tässä jutussa Anni esiintyy toisella nimellään, koska ei halua tulla tunnistetuksi. Omasta väsymyksestä ei ole helppo avautua. Vaikka lukiokavereiden kesken paineista puhutaankin, pärjäämisen tarve on voimakas.
 Yksin Anni ei väsymyksensä kanssa kuitenkaan ole. Lukiolaisten stressin ja uupumuksen määrä on viime vuosina kasvanut, se näkyy tutkimuksissa.
 Viimeisimpään kouluterveyskyselyyn vastanneista lukiolaisista 13 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, tytöistä lähes joka viides.
 Tässä jutussa kerrotaan, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, miksi tytöt uupuvat enemmän kuin pojat ja miksi lukiolaisten kokemasta koulu-uupumuksesta pitää olla huolissaan.
 Stressi ja sen sietäminen toki myös kuuluvat opiskeluun, ilman haasteita ei opi uusia asioita. Lukioiässä paineen sietäminen myös vielä kehittyy.
 Liiallinen stressi voi kuitenkin lamauttaa ja uuvuttaa.  Jutun lopussa olevalla testillä voit kokeilla, onko oma tilanteesi hallinnassa vai oletko vaarassa uupua koulutöiden vuoksi.
 Millaisissa lukioissa uuvutaan?
 Anni on muuttanut Helsinkiin pikkukaupungista, jossa kävi peruskoulun. Hän opiskelee lukiossa, jonne on vaikea päästä. Peruskoulun keskiarvon piti olla reilusti yli yhdeksän.
 Lukioon Anni halusi kaltaistensa joukkoon. Kotikaupungin peruskoulussa muiden oppilaiden taso oli aina harmittanut.
 – Haluan olla vaan parempi. Siksi halusin paikkaan, jossa kaikki panostavat kouluun, jotta itsekin kehityn, Anni sanoo.
 Erityisesti erikoislukioissa paineet voivat olla kovat ja esimerkiksi  moni urheilulukiolainen uupuu jo opintojen alkuvaiheessa .
 Usein arvellaankin, että uupumuksesta ja väsymyksestä kärsitään eniten juuri niissä lukioissa, joissa taso on kova ja kilpailua ehkä tavallista enemmän.
 Näin ei kuitenkaan aina ole.
 Yle pyysi Kouluterveyskyselyn lukiokohtaiset tulokset koulu-uupumuksesta. Tuoreimmat ovat kahden vuoden takaa. Vastanneita lukioita oli 363 ja vastaukset saatiin 35 000 lukiolaiselta.
 Sähköisten vastausten tallentumisessa oli tuolloin paikoin ongelmia. Kattavuus jäikin aiempia kyselyjä pienemmäksi, mutta oli kuitenkin reilusti yli 50 prosenttia.
 Tulokset eivät siis kerro koko totuutta tai tarkkaa tämän hetkistä tilannetta. Suuntaa antavina niitä voi kuitenkin pitää, kun halutaan selvittää, millaisia eroja lukioiden välillä on tai millaisissa lukioissa koulu-uupumusta on esiintynyt eniten.
 Lukioiden välillä on suuria eroja.  Joissakin lukioissa kyselyyn vastanneista jopa lähes 40 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, kun pienimmillään uupumusta joissain lukiossa koki vain muutama prosentti oppilaista.
 Koulu-uupumus ei ole ongelma vain niin sanotuissa huippulukioissa.  Uupumusta näyttää esiintyvän yhtä lailla – jopa hieman enemmän – lukioissa, jonne pääsee tyydyttävällä tai jopa kohtalaisella keskiarvolla.
 Seuraavissa lukioissa Kouluterveyskyselyyn (2017) vastanneista ensimmäisen ja toisen luokan opiskelijoista vähintään 20 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta. Lukiot ovat aakkosjärjestyksessä:
 Apollon yhteiskoulu, lukio Hangö gymnasium Hatanpään lukio Helsingin eurooppalainen koulu, lukio Helsingin luonnontiedelukio Helsingin saksalainen koulu, lukio Helsingin Uusi yhteiskoulu, lukio Kalajoen lukio Kallion lukio Kannaksen lukio Kannuksen lukio Kittilän lukio Kärsämäen lukio Laitilan lukio Lauttasaaren yhteiskoulu, lukio Linnankosken lukio Merikarvian lukio Myllyharjun lukio Oulun steinerkoulu, lukio Oulun Suomalaisen Yhteiskoulun lukio Pudasjärven lukio Punkalaitumen lukio Pyhäselän lukio Ressun lukio Ristiinan lukio Ruoveden lukio Suomussalmen lukio Tammerkosken lukio Tampereen steinerkoulun lukio Tohmajärven lukio Turun normaalikoulu, lukio Vaasan lyseon lukio
 Listasta näkee, että keskimääräistä enemmän koulu-uupuneita saattoi siis olla niin isoissa kaupunkilukioissa kuin pienissä maaseutulukioissakin.
 Joihinkin lukioihin pääsyyn vaaditaan kiitettävä keskiarvo peruskoulusta. Isompaan osaan on päässyt kuitenkin päästötodistuksella, jonka keskiarvo on kuusi tai seitsemän.
 Tästä aineistosta ei siis löydy yhtä ja yksittäistä koulun sijaintiin tai tasoon liittyvää selittäjää siihen, miksi joissakin kouluissa uuvutaan enemmän kuin toisissa.
 Mikä rehtoreiden mielestä selittää tulosta?
 Kysyimme listassa olevien lukioiden rehtoreilta, mikä heidän mielestään on ollut syy koulu-uupumuksen suureen määrään. Yli puolet vastasi.
 Moni mainitsi nykyisen opetussuunnitelman vaativuuden.  Ero peruskoulun tahtiin on lukiossa selvä, ja vaativuus yllättää monet. Kestää aikansa ennen kuin tahtiin tottuu.
 Monille myös peruskoulusta saadun lähtötason ja lukion vaatimustason välinen ero voi aiheuttaa stressiä , varsinkin jos lukioon on päässyt kehnolla peruskoulun keskiarvolla.
 Vuosiluokkien välillä voi olla suuriakin eroja.  Moni pienemmän lukion rehtori kertoo, että koulu-uupuneiden määrä vaihtelee vuosittain. Kun oppilasmäärä on pieni, yksittäisen oppilaan vaikutus tuloksen jakaumaan voi olla suuri.
 Jotkut epäilivät myös tulosten edustavuutta ja vetosivat pieneen vastaajamäärään kyselyssä.
 Yksi selittävä tekijä voisi olla myös se, miten helposti lukiolainen löytää stressaavissa tilanteissa tukea ja apua.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitos on kerännyt koulukohtaista tietoa siitä, miten hyvin lukioissa pääsee esimerkiksi lääkärin, kuraattorin tai psykologin pakeille.
 Parantamisen varaa on ollut monin paikoin, myös tässä listassa olevissa lukioissa.
 Lähes kaikki kyselyymme vastanneet rehtorit kertovat, että heidän koulussaan ongelmaan on Kouluterveyskyselyn jälkeen tartuttu ja palveluja pyritty tarjoamaan enemmän.
 iStock. Kuvituskuva.
 Miksi lukiolaisten uupumuksesta pitää olla huolissaan?
 Kasvatustieteen professori  Katariina Salmela-Aro  on tutkinut koululaisten ja lukiolaisten jaksamista ja koulu-uupumusta. Hän arvioi, että lukiolaisten kokema paine on viime vuosina vain lisääntynyt.
 Lukioissa on oltu jatkuvien muutosten keskellä. Uutta opetussuunnitelmaa on ajettu sisään. Ja juuri kun tilanne on nyt tasaantunut, on pitänyt alkaa valmistella uutta opetussuunnitelmaa.
 Salmela-Aron mukaan opettajien kokema stressi heijastuu myös opiskelijoihin.
 Myös korkeakouluhakua on uudistettu monen mielestä liiankin nopealla tahdilla. Vuosi sitten osa lukiolaisista teki syventävien oppiaineiden valintoja tietämättä, millaisilla hakukriteereillä he lukion jälkeen hakevat jatko-opintoihin. Sekin on voinut luoda paineita.
 Salmela-Aron tutkimusryhmä selvittää parhaillaan, miten koulutuspoliittiset uudistukset vaikuttavat nykylukiolaisten jaksamiseen. Uudet tämänvuotisen kouluterveyskyselyn tulokset puolestaan saadaan syksyllä.
 – Voi sanoa, että nämä nuoret ovat kyllä olleet näiden uudistusten eräänlaisia koekaniineja. Voi toki olla, että kun muutos myöhemmin on arkipäivää, tilanne tasapainottuu. Mutta nyt se oletettavasti lisää stressiä.
 Salmela-Aron mielestä keskustelu lukiolaisten paineista ei saisi johtaa siihen, että stressiä aletaan pelätä. Stressi ja paine myös kuuluvat opiskeluun, eikä se automaattisesti johda koulu-uupumiseen.
 Varsinaisesta koulu-uupumuksesta puhutaan silloin, kun nuoren arjessa on nähtävissä useita koulutyöhön liittyviä arjen ja jaksamisen ongelmia. Näitä tekijöitä voit tarkastella tämän  jutun lopussa löytyvästä koulu-uupumustestistä.
 Jos koulu-uupuneiden määrä uusissa tutkimuksissa edelleen kasvaa, hälytyskellojen on syytä soida. Koulu-uupumus voi esimerkiksi johtaa vakavampaan masennukseen.
 Koulu-uupumuksen lisääntymisellä voi olla vaikutusta yhteiskuntaan myös laajemmin. Se voi esimerkiksi vesittää monia niitä tavoitteita, joihin viimeaikaisilla koulutuksen uudistuksilla on pyritty.
 Tutkimusten perusteella esimerkiksi tiedetään, että uupumus lukiossa venyttää siirtymistä jatko-opintoihin ja lisää välivuosia.
 Lisäksi erityisesti tyttöjen kokema uupumus voi vaikuttaa heidän uravalintoihinsa.
 On havaittu, että tytöt eivät halua suunnata ponnistelua vaativille matemaattis-luonnontieteellisille aloille, vaikka pärjäisivät niissä hyvin. Fysiikka ja matematiikka ovat eniten uupumusta ja stressiä aiheuttavia kouluaineita lukiossa.
 Uupuvatko tytöt helpommin kuin pojat?
 Lähes kaikissa lukioissa tytöt näyttävätkin uupuvan enemmän kuin pojat.
 Viimeisimmän Kouluterveyskyselyn lukiokohtaisissa tuloksissa on vain kaksitoista lukiota, joissa kyselyyn vastanneita uupuneita poikia oli suhteessa enemmän kuin tyttöjä.
 Seuraavissa lukioissa Kouluterveyskyselyyn (2017) vastanneista tytöistä vähintään 25 prosenttia – siis vähintään joka neljäs – kärsi koulu-uupumuksesta. Lukiot ovat aakkosjärjestyksessä:
 Apollon yhteiskoulu, lukio Helsingin luonnontiedelukio Helsingin medialukio Helsingin ranskalais-suomalainen koulu, lukio Helsingin saksalainen koulu, lukio Helsingin yhteislyseo, lukio Jakobstads gymnasium Kallion lukio Kannaksen lukio Karkkilan lukio Kaustisen musiikkilukio Keminmaan lukio Kiimingin lukio Kittilän lukio Kyrkslätts gymnasium Laitilan lukio Lauttasaaren yhteiskoulu, lukio Merikarvian lukio Oriveden lukio Oulaisten lukio Pyhäselän lukio Ressun lukio Ristiinan lukio Sipoon lukio Suomussalmen lukio Tammerkosken lukio Vihdin lukio
 Tyttöjen ja poikien välinen ero uupumuksessa on paikoin todella iso. Listassa on lukioita, joissa tyttövastaajista jopa yli 30 prosenttia kärsi koulu-uupumuksesta, kun samassa lukiossa pojilla uupumusta oli vain muutamalla prosentilla.
 Näyttää myös siltä, että niissä lukioissa, jonne pääsyyn tarvitaan korkea keskiarvo, tytöt uupuvat poikia enemmän. Tämän tunnistaa myös Anni omassa lukiossaan.
 – Olen huomannut, että usein pojat osaavat ottaa aika paljon rennommin. Samaan aikaan tytöt ovat ihan paniikissa.
 Miksi tytöt uupuvat?
 Tutkimusten mukaan tyttöjen kuormittumiseen niin sanotuissa huippulukioissa voi vaikuttaa se, että heillä on taipumusta aliarvioida omia kykyjään, kun kilpailu on kovaa.
 On myös huomattu, että jotkut oppilaat loistavat peruskoulussa, kun muut ovat selvästi heitä huonompia. Kun muidenkin taso lukiossa on hyvä, usko omiin kykyihin heikkenee.
 Salmela-Aro muistuttaa, että koulu-uupumusta esiintyy kyllä pojillakin, mutta se on usein erilaista kuin tytöillä. Hän jakaa koulu-uupumuksen kolmeen ryhmään: stressiin, kyynisyyteen ja riittämättömyyden tunteeseen.
 Tytöt yleensä stressaantuvat ja kokevat riittämättömyyttä. Pojille tyypillisempää on kyynistyminen, jolloin koululla ja opinnoilla ei koeta olevan merkitystä. Sen seuraus pahimmillaan on, että koulu jää kesken – kyynistyneen riski tähän on nelinkertainen.
 – Tytöt tavallaan kääntyvät sisäänpäin ja etsivät syytä itsestään. Pojat eivät niinkään syytä itseään vaan näkevät ongelman enemmänkin itse koulussa. Ja kielteinen suhtautuminen kouluun näyttää heijastuvan myöhemmin myös muuhun yhteiskuntaan, Salmela-Aro sanoo.
 Tutkimuksissa on myös huomattu, että hyvin koulussa menestyneillä, uupuneilla tytöillä on taipumusta löytää ystävikseen kaltaisiaan ja ikään kuin lietsoa toisiaan suorituspaineisiin.
 He keskittyvät enemmän suorittamiseen ja arvosanoihin kuin oman osaamisen kehittämiseen. Arvosanoja vertaillaan ja kilpaillaan keskenään.
 – Olemme tunnistaneet lukiolaistytöissä ryhmän, jolla on samaan aikaan sekä kova stressi, mutta myös into. Uupumus ja innostus eivät siis välttämättä ole toistensa vastakohtia. Jonkin aikaa tämä voi toimiakin, mutta pidemmällä ajalla tuottaa varmasti vaikeuksia, Salmela-Aro muistuttaa.
 Yhteiskunnan paineet ahdistavat nuoria
 Lukion ensimmäistä luokkaa käyvä Anni ei niele purematta ajatusta, että tytöt lietsoisivat toisiaan kilpailuun ja uupumukseen. Hänen kokemuksensa mukaan hyvin menestyvät tytöt myös tukevat toisiaan.
 Sen hän kuitenkin myöntää, että itsekin tuijottaa liikaa arvosanoja ja vertailee niitä muiden arvosanoihin. Siitä hän yrittää kovasti päästä eroon.
 – Jos ennen sain kokeesta kasin, olin tosi pettynyt. Se on kyllä helpottanut. Olen paremmin ymmärtänyt, ettei sillä numerolla ole niin väliä. Sillä on enemmän väliä, että oikeasti ymmärrän ja opin ne asiat, Anni pohtii.
 Omaan uupumukseensa Anni on hakenut apua myös koulupsykologilta. Näin hän teki jo yläkoulussa, joten avun hakeminen on tuntunut luontevalta myös lukiossa.
 Kaikille avun hakeminen ei kuitenkaan ole yhtä helppoa. Annin mielestä olisi tärkeää, että kynnys päästä koulupsykologin ja kuraattoreiden puheille olisi hyvin matala.
 Hän toivoo, että myös opettajat muistaisivat välillä kysyä, mitä oppilaalle kuuluu. Lisäksi opinto-ohjausta ja opiskelutapojen opettamisesta pitäisi olla koulussa aiemmin ja enemmän.
 Annin syyttävä sormi kohdistuu kuitenkin koulua enemmän yhteiskunnalliseen keskusteluun. Se aiheuttaa hänen mukaansa nuorille paineita.
 Häntä itseään ahdistavat päättäjien puheet huoltosuhteesta, syntyvyyden laskusta, nopeasta ammattiin valmistumisesta ja siitä, että pitäisi kiireellä mennä töihin ja tienaamaan.
 – Lopettakaa se hoilottaminen, että äkkiä opiskelemaan sieltä ja sitten töihin ja lapsia saamaan. Varmaan pitäisi opiskella kaksi ammattiakin. En mä ehdi kaikkea!
 Kärsitkö koulu-uupumuksesta? Testaa riskisi vastaamalla alla oleviin kysymyksiin.
 Testistä näet, millaiset asiat vaikuttavat koulussa uupumiseen ja millaisiin asioihin kannattaa kiinnittää huomiota.
 Muista, että tulos on suuntaa antava ja yleisluonteinen. Juuri sinun tilannettasi koskevan ymmärryksen saat keskustelemalla kasvotusten ammattiauttajan – esimerkiksi koulupsykologin – kanssa.
 Testi on tehty yhteistyössä professori Katariina Salmela-Aron kanssa ja perustuu hänen julkaisemaansa menetelmään, jota hyödynnetään lyhennettynä myös Kouluterveyskyselyssä. (Copyright: Helsingin yliopisto/Katariina Salmela-Aro)
 Testituloksessa olevien ohjeiden laatimiseen on osallistunut Salmela-Aron lisäksi YTHS:n yhteisöterveyden psykologi ja neuvontapsykologi  Marja Valtari.
 Tuntuuko siltä, ettet saa tai osaa hakea apua?  Voit myös soittaa MLL:n Lasten ja nuorten puhelimeen (116 111) tai kirjoittaa Lasten ja nuorten puhelimen kirjepalveluun tai chattiin.
 Tietoa ja tukea löytyy myös näiltä nettisivuilta:
 Nuortennetti (MLL)
 Työkaluja mielen hyvinvointiin (Mielenterveystalo)
 Onko lukio liiankin vaativa? Miten lukiolaisten jaksamista voitaisiin parantaa? Voit keskustella aiheesta sunnuntaina kello 22 asti.

”Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa.” – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi


Summary: Jalkapallolupaus on häikäissyt Bayern Münchenin maalilla jo neljä vuotta. Nyt ovet ovat auki Euroopassa moneen suuntaan.

MÜNCHEN/HAIMHAUSEN  Nürnberg oli ensimmäinen, joka teki ehdotuksen.
 Kesäkuussa 2014 espoolainen FC Hongan joukkue oli saapunut Güterslohiin Pohjois-Saksaan varhaisteinien turnaukseen. 13-vuotiaan  Katriina "Katti" Talaslahden  vanhemmat seisoivat kentän laidalla satojen muiden vanhempien kanssa seuraamassa lastensa pelejä.
 FC Nürnbergin edustajat tulivat juttelemaan. He olivat kiinnittäneet huomiota poikkeuksellisen lahjakkaaseen ja ikäisekseen pitkään maalivahtiin.
 Saisiko pelaajaa ja myös tämän puolustajana tehokkaasti pelannutta siskoa Nürnbergiin?
 – Heti kun ehdotus tuli, halusin lähteä. En epäröinyt yhtään, Katriina Talaslahti muistelee.
 Jo elokuussa 2014 Talaslahtien perhe muutti osittain Saksaan.
 Viisi vuotta myöhemmin Talaslahti, 18, pelaa yhä Bundesliigaa. Seura vaihtui ensimmäisen Saksan-vuoden jälkeen yhteen Euroopan parhaista joukkueista, FC Bayern Müncheniin, ja sen alle 17-vuotiaiden tyttöjen mestarijoukkueeseen.
 Nuoresta iästään huolimatta 181-senttinen Talaslahti on pelannut Bayern Münchenin maalilla myös Euroopan jalkapalloliiton Uefan naisten Mestarien liigassa. Anna Karismo / Yle
 Tyttöjen sarjassa on hyvin vähän muita ulkomaalaisia, jotka olisivat pelanneet varhaisteini-iästä asti Saksassa. Suomalaiset nuoret taas saattavat lähteä lyhyiksi jaksoiksi harjoittelemaan eurooppalaisten suurseurojen kanssa, mutta harva vaihtaa maata kokonaan peliuransa takia.
 Talaslahti on jo edustanut Bayernia kansainvälisesti naisten huippujoukkueita kuten Paris Saint-Germainiä ja Liverpoolia vastaan ja voittanut niin alle 17-vuotiaiden Saksan mestaruuden kuin futsal-mestaruudenkin.
 Hän on myös saanut pelaamisestaan palkkaa 15-vuotiaasta asti.
 Jalkapallopuiston italialaisravintolan terassilla  raikuvat vapunpäivänä naurunremakat.
 Münchenin ympäristössä käytännössä joka kylästä löytyy jalkapallokenttä ja oma joukkue. Talaslahti käy valmentamassa paikallisjoukkue FC Ampertal Unterbruckin nuorempia pelaajia kutsusta ja vapaaehtoisesti.
 Pastan syönti on vielä kesken, kun hän nousee auliisti antamaan faneilleen nimikirjoituksia. Talaslahti on jo tottunut nimikirjoitusten antaja.
 – Kerran ryhmä pikkupoikia tuli pyytämään nimikirjoitusta bussissa, hän kertoo.
 Nimikirjoitusten antaminen tilanteessa kuin tilanteessa kuuluu huippujalkapalloilijan uraan. Anna Karismo / Yle
 Isä  Antti Talaslahti  muistelee, kuinka Katriina vuosia sitten pelasi Bayern Münchenin naisten joukkueen maalilla alle 19-vuotiaita poikia vastaan.
 Kokeneemmat maalivahdit saivat seisoskella kaikessa rauhassa kentän laidalla, kun sekä aikuiset että lapset jonottivat uuden nuoren pelaajan nimmaria pelin jälkeen. Hänen torjuntansa olivat niin huikeita.
 – Pojat kyselivät ihmeissään, minkä ikäinen sinä oikein olet ja miten 15-vuotias tyttö voi olla tässä pelissä, Antti Talaslahti nauraa.
 Unterbruckin seudulla Katriina Talaslahti on todellinen esikuva. Kaksi nuorta fanityttöä seisoo vakavina ja hiljaisina, kun Talaslahti taiteilee nimensä heidän paitoihinsa.
 Talaslahden työtä arvostetaan myös hänen käymässään Baijerin kansainvälisessä koulussa.
 Valmennus on Talaslahden mielestä Saksassa parempaa kuin Suomessa. "Valmentajat katsovat yksilöä tarkemmin ja ohjeistavat yksilöitä. Kun kaikki meidän jengissä ovat maailman parhaita pelaajia, se tuo kilpailuhenkeä ja motivaatiota." Nyt hän valmentaa itse nuorempiaan.
 Anna Karismo / Yle
 – Katriina on erittäin hyvä malli muille myös siksi, että hän jaksaa kovien harjoitusten ohessa opiskella ja valmentaa, koulun hallituksen puheenjohtaja  Marc Aghili  sanoo.
 Aghili on itsekin entinen tyttöjen valmentaja. Hän tietää, että moni saksalaisnuori lopettaa lukion kesken saadessaan pitkän ammattilaissopimuksen. Se on Aghilin mielestä sääli, sillä hänestä tutkinto pitäisi suorittaa sopimuksesta huolimatta.
 Koulu on aiheuttanut   myös Katriina Talaslahdelle  Saksan-vuosina huolta ja vaatinut ekstra-annoksen kärsivällisyyttä.
 Alkuun hän opiskeli kaksi vuotta peruskoulua etänä Suomeen ja kävi saksalaista koulua puolipäiväisesti. Kun hän oli oppinut kielen, hän läpäisi pääsykokeet kansainväliseen kouluun.
 Suomessa jalkapalloilun ja koulun yhdistäminen on huomattavasti Saksaa helpompaa. Saksan koulujärjestelmä on jäykempi eikä jousta edes huippu-urheilijan tiukan aikataulun mukaan. Urheiluluokkia Suomen tyyliin ei juurikaan ole.
 – En pystyisi suoriutumaan koulutöistä ja läksyistä, jos en olisi saanut lupaa tehdä niitä kouluaikana, Talaslahti kertoo.
 Talaslahti kehottaa muitakin suomalaisnuoria kansainväliselle uralle. "Aina voi palata takaisin Suomeen, mutta ei kannata hylätä mahdollisuutta käydä hakemassa oppia muualla vaan tarttua tilaisuuteen, jos sellainen on tarjolla." Anna Karismo / Yle
 Vapaat tunnit ovat Talaslahden arkipäivissä harvinaisia. Hän herää aamuseitsemältä lähteäkseen kouluun 30 kilometrin päähän. Koulu päättyy neljältä. Sen jälkeen hän opiskelee tunnin.
 Tuon tunnin Talaslahti on käyttänyt tänä keväänä lukemalla ylioppilaskirjoituksiin. Hän aikoo myös jatkaa opintojaan yliopistoon – jos ei heti lukiosta, niin yhden välivuoden jälkeen.
 Iltakuuden harjoituksiin hän matkustaa taas 20 kilometriä. Kotona hän on yleensä vasta iltakymmeneltä.
 – Sitten syön ja alan nukkua.
 Antti Talaslahti toimii nyt pitkälti tyttärensä autonkuljettajana.
 Anna Karismo / Yle
 Viikonloppuisin on aina peli. Joka toinen viikonloppu ajetaan bussilla vierasotteluun, yleensä Keski- tai Pohjois-Saksaan. Pituutta pelimatkoille tulee satoja kilometrejä.
 Ilman vanhempien vahvaa tukea  Talaslahti ei olisi Saksassa pärjännyt. He ovat kulkeneet töidensä takia vuosia kahden maan väliä.
 Äiti  Anne Talaslahti  otti virkavapaata ammattikorkeakoulun lehtorin töistä auttaakseen tytärtensä uria alkuun ja perusti perheelle toisen kodin Saksaan. Isä-Antti taas tekee IT-alan työtä, jonka hän hoitaisi Suomessakin pääosin etänä.
 Nyt isä kantaa päävastuun tyttärensä kuljetuksista ja huollosta, kun äiti on arkisin töissä Suomessa.
 Anne ja Antti Talaslahti joutuivat organisoimaan perheensä elämisen kahdessa maassa uudelleen viisi vuotta sitten. Kaikki heidän kolme tytärtään ovat pelanneet tai valmentaneet Saksassa.
 Anna Karismo / Yle
 Katriina Talaslahden isosisko  Pauliina  siirtyi viime vuonna jalkapallon ja yliopisto-opintojen perässä Saksasta Yhdysvaltoihin New Yorkin liepeille. Toinen isosisko  Johanna  taas on valmentanut jalkapalloa pitkään ja toimii nyt tyttöjen valmennusvastaavana Kauniaisissa.
 Vaikka Talaslahdet ovat oikea jalkapallon tehoperhe, vanhemmilla itsellään ei ole jalkapallotaustaa. Nuoremmat siskokset ovat seuranneet urallaan nyt jo yli kolmekymppistä Johannaa, joka pelasi 19-vuotiaaksi asti.
 Vanhempien paneutumisesta huolimatta muuttaminen Saksaan ei ollut ongelmatonta. Kun vanhemmat neuvottelivat kentän laidalla Saksaan siirtymisestä viisi vuotta sitten, suurin huoli liittyi kahdessa maassa asumiseen.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Voiko EU romahtaa? Onko Saksan ja Ranskan valta-asema uhattuna? Petri Raivio vastasi yleisön kysymyksiin EU-vaalien lähestyessä Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan Näin ääriryhmien vaalivoitto voi vaikuttaa EU-parlamentin työhön
 – Tiesimmehän me, mitä tarkoittaa maahanmuutto. Meidän piti organisoida elämämme kokonaan uudelleen. Onneksi kummallakin vanhemmalla on kokemusta projektin johtamisesta työelämässä, myös Katriinan managerina toimiva Anne Talaslahti kertoo.
 Sekä pelaaja itse että vanhemmat toivoisivat jälkikäteen, että nuorten siirtyminen EU-maasta toiseen olisi tehty helpommaksi. Anne Talaslahdella onkin ehdotus EU:lle:
 – Koulutus, sosiaaliturva, tuleva eläke… kaikki piti selvittää itse. Kuinka vaikeaa olisi laatia vaikka valmis tietopaketti muuttajille siitä, mitä vaihtoehtoja eläkkeen järjestämiseen on tai miten kannattaa eri maissa toimia?
 Juuri nyt Katriina Talaslahti  elää uransa taitekohtaa. Hänen neljän vuoden sopimuksensa Bayern Münchenin kanssa päättyy kesäkuussa.
 Talaslahti tietää olevansa Euroopan lupaavimpia nuoria maalivahteja. Hänellä on kirkas ammatti-identiteetti jo 18-vuotiaana: hän tuntee oman arvonsa ja tietää, miten sijoittuu Euroopan tasolla suhteessa muihin.
 – Haluan pelata maailman parhaissa joukkueissa vielä pitkään, ja sitten vanhempana perustan yrityksen, joka liittyy jotenkin jalkapalloon, Talaslahti sanoo. Hän suunnitteleekin opiskelevansa kaupallisia aineita.
 Myös vapaa-aikanaan Talaslahti seuraa jalkapalloa. Hän käy kavereidensa kanssa esimerkiksi ravintoloissa katsomassa miesten Mestarien liigan pelejä.
 Anna Karismo / Yle
 Touko-kesäkuussa hän paljastaa, mihin joukkueeseen jatkaa seuraavaksi. Tarjouksia on tullut useita.
 Talaslahti pystyisi elättämään itsensä jo nykyisenkin sopimuksensa turvin. Lähivuosina hänellä on kuitenkin hyvät mahdollisuudet vielä parempiin ansioihin.
 Naisten Bundesliigan tähtipelaajat tienaavat paremmin kuin Suomen miesten Veikkausliigan pelaajat keskimäärin. Miesten Bundesliigan ansioihin on sen sijaan vielä paljon matkaa.
 Riippumatta siitä, minkä joukkueen Talaslahti valitsee, hän pelaa ensi kaudella naisten ykköstasolla pelattuaan tähän asti pääasiassa toiseksi ylimmällä sarjatasolla.
 Talaslahden yksi tavoite on päästä Suomen maajoukkueeseen.
 – Katti on hyvin itsetietoinen. Hän tietää mahdollisuutensa, mihin joukkueisiin tahtoisi ja haluaa katsoa, mihin se voi johtaa, Anne Talaslahti kertoo.
 "EF-TSEE-AA!" eli FCA, huutavat FC Ampertal Unterbruckin tytöt kannustushuudon itselleen Katriina Talaslahden valmennuksessa. Anna Karismo / Yle
 Naisten jalkapallon suosio   kasvaa maailmassa koko ajan . Espanjan naisten liigapelissä oli maaliskuussa jo  yli 60 000 katsojaa .
 Katsojamäärissä on suuria eroja maittain. Esimerkiksi huhtikuun naisten Mestarien liigan Lyon–Chelsea-semifinaalissa oli yli 22 000 katsojaa, kun samaan aikaan Münchenissä peliä Barcelonaa vastaan seurasi 2 500 ihmistä.
 Katsomo oli kuitenkin loppuunmyyty, sillä Bayern Münchenin naiset pelaavat joukkueen upouudella Campus-stadionilla, jonne mahtuu 2 500 katsojaa.
 Vaikka Saksan naisten liiga on Euroopan korkeatasoisimpia, yleisömäärät ovat Etelä-Eurooppaa pienemmät osin siksi, että naiset pelaavat pienillä stadioneilla. Saksalaiset seurat ovat yhä melko vanhoillisia, ja isot stadionit varataan miehille.
 Espanjassa naiset pelasivat ennätysyleisön saaneen liigapelinsä Atlético Madridin miesten stadionilla.
 Katriina Talaslahti kertoo touko-kesäkuussa, missä seurassa hän pelaa jatkossa. Tarjouksia on tullut useita. Anna Karismo / Yle
 Katriina Talaslahti haluaa pysyä merkittävimmillä eurooppalaisilla kentillä niin pitkään kuin voi. Niille pääsemiseen hän on arvioi saaneensa juuri Saksassa parhaat eväät.
 – Saksassa naisten pelirytmi on paljon kovempi jo siksi, että nuorena pelataan enemmän poikien kanssa ja paljon vanhemmaksi kuin Suomessa, hän sanoo.
 Sillä, mihin maahan  Talaslahti seuraavaksi muuttaa, ei ole hänelle itselleen suurta väliä.
 – Ei sitä tiedä, jos jäänkin Baijeriin pelaamaan. Tykkään asua Etelä-Saksassa, hän sanoo.
 – Mutta olisihan se kiva nähdä muitakin Euroopan kaupunkeja, muuttaa johonkin toiseen kaupunkiin asumaan.
 Eurooppalaisuus merkitsee Talaslahdelle ennen kaikkea vapautta liikkua mihin vain. Hän ei vertaile niinkään maiden kuin kaupunkien eroja. Kun on oppinut jo nuorena kieliä, tietää, että kieli ei ole suurin ongelma: tarvittaessa voi opetella uuden.
 – Pystyn tuomaan itseäni ja taitojani esille monipuolisemmin, kun pelaan Euroopassa enkä Suomessa. Tästä on helpompi päästä eteenpäin, Talaslahti sanoo.
 FC Ampertal Unterbruckin pelaajat ja valmentajat halusivat harjoitusten jälkeen esikuvansa kanssa samaan kuvaan. Anna Karismo / Yle
 Jos EU:n vapaata liikkuvuutta ei olisi, Talaslahti uskoo, että hän ei olisi kehittynyt pelaajana samalla tavalla kuin nyt.
 – Kun oppii tuntemaan eri tyylisiä ihmisiä eri puolilta maailmaa, se tuo uusia mahdollisuuksia, hän arvioi.
 – Olen saanut paremman lähdön ammattiuralle, koska kaikki meidän jengissä ovat loistavia pelaajia. Sieltä olen saanut uusia taitoja, joita olen voinut näyttää peleissä.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 18 saakka. Tervetuloa keskustelemaan!
 Eurovaalien oleellisimmat Yle-sisällöt löydät  täältä .
 Tilaa Ylen  Eurooppa-kirje  – Ylen Eurooppa-toimittajien henkilökohtaiset vinkit ja tunnelmat unionin ytimestä. Perjantaina 3.5. ilmestyneen ensimmäisen uutiskirjeen  näet täällä .
 Lue myös:
 Espanjassa tehtiin naisten jalkapallon maailmanennätys – liigaottelua seurasi Madridissa yli 60 000 katsojaa
 Suomalaislupaus häikäisee Bayern Münchenin maalilla – ammattilaissopimus taskussa jo 16-vuotiaana

Maalivahti Katriina Talaslahti teki jo 13-vuotiaana urasiirron, joka voi viedä hänet nyt Euroopan huipulle – "Kannattaa tarttua tilaisuuteen"


Summary: Kim muistutti joukoilleen, että rauha ja turvallisuus voidaan taata vain mahtavalla voimalla.

Pohjois-Korea on testannut pitkän matkan raketinheittimiä ja taktisia aseita, kertoo maan kansallinen uutistoimisto.
 Uutistoimiston mukaan harjoitus tehtiin lauantaina paikallista aikaa ja maan johtaja  Kim Jong-un  valvoi harjoitusta.
 Pohjois-Korean uutistoimiston mukaan Japaninmerellä tehtyjen harjoitusten tarkoituksena oli arvioida ja tutkia aseiden toimintakykyä ja tarkkuutta. Uutistoimiston mukaan Kim muistutti joukoilleen, että todellinen rauha ja turvallisuus voidaan taata vain mahtavalla voimalla.
 Ilmoitus asetestistä tulee vain päivä sen jälkeen, kun Pohjois-Korean kerrottiin ampuneen  useita ammuksia Japaninmereen .
 Etelä-Korean puolustusvoimien mukaan ammukset matkasivat 70–200 kilometriä ja putosivat mereen. Ammukset laukaistiin tämän hetkisten tietojen mukaan Pohjois-Korean itärannikolta, läheltä Wonsanin kaupunkia.
 Etelä-Korea analysoi Yhdysvaltojen kanssa ohjusten laukaisuun liittyviä yksityiskohtia. Yhdysvallat kommentoi olevansa tietoinen Pohjois-Korean toimista.
 Pohjois-Korea pidättäytynyt ohjuskokeista
 Pohjois-Korea on tiettävästi hillinnyt asekokeitaan viimeisen vuoden ajan, mutta näyttää nyt aktivoituneen. Vasta viime kuussa Pohjois-Korea ilmoitti testanneensa uudenlaista, taktista taistelukärkeä.
 Edellisestä ohjuskokeesta on aikaa jo reilusti yli vuosi. Pohjois-Korea onkin pidättäytynyt ohjuskokeista samalla, kun se on hakenut sopua maansa ydinaseriisuntaan Yhdysvaltojen kanssa.
 Diktaattori Kim Jong-unin ja Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin   viimeisin tapaaminen Vietnamissa  helmikuussa kuitenkin epäonnistui pahoin.
 Presidentti Trump sanoi silti uskovansa, että Kim ei rikkoisi lupaustaan olla tekemättä ydinkokeita tai testaamatta pitkän matkan ohjuksia.
 – Mikä tahansa tässä hyvin kiinnostavassa maailmassa on mahdollista, Trump tviittasi Etelä-Korean kerrottua ammustesteistä.
 Trump on vakuuttanut, että Kim on yhä sitoutunut Pohjois-Korean ydinaseriisuntaan ja että maiden johtajien välit ovat edelleen hyvät.

Pohjois-Korean asetestit kiihtyvät – nyt maa kertoo testanneensa raketinlaukaisimia


Summary: Presidentti Maduro kehottaa armeijaa varautumaan Yhdysvaltain sotilastoimiin.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  myöntää  Washington Postille , että oppositio yliarvioi maansa armeijan tuen tämän viikon kapinan aikana. Guaidón mukaan oppositio teki virheitä yrittäessään vallanvaihdosta Venezuelassa ja hylätessään USA:n armeijan mahdollisen tuen.
 Yhteenotot Venezuelassa ovat tällä viikolla kiihtyneet. Maan presidentti  Nicolás Maduro  on kutsunut Guaidón toimia vallankaappausyritykseksi. Guaidó on sanonut, että kyseessä on rauhanomainen kapina.
 Guaido totesi haastattelussa, että uskoi Maduron astuvan syrjään. Niin ei kuitenkaan käynyt. Aiemmin täällä viikolla Maduro totesi puheessaan, että Guaidon kapina on kukistettu. Eilen Maduro kehotti maansa armeijaa varautumaan Yhdysvaltain mahdollisiin sotilastoimiin Venezuelaa vastaan.
 – Olkaa valmiit puolustamaan kotimaatamme aseet käsissänne, jos jonakin päivänä Yhdysvaltain imperiumi rohkenee kajota tähän pyhään maaperään, Maduro sanaili televisioidussa puheessaan.
 Samaan aikaan Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  vetosi Venezuelan kansaan ja kehotti heitä ajamaan Maduron hallinnon vallasta. Pompeon mukaan "vallanvaihdon aika on koittanut".
 – Voitte odottaa instituutioiltanne, armeijaltanne ja johtajiltanne parempaa sekä vaatia paluuta demokratiaan. Yhdysvallat seisoo visusti rinnallanne tässä tehtävässä, Pompeo kertoo videoviestissään.
 Monet länsimaat tukevatkin Yhdysvaltojen johdolla Guaidoa tämän pyrkimyksissä. Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi julistautunut Guaidó suhtautuu kuitenkin varauksella Yhdysvaltojen sotilaalliseen apuun. Washington Postin haastattelussa Guaidó ei tukenut Yhdysvaltojen yksipuolista sotilaallista väliintuloa, vaan korosti, että USA:n mahdollisten joukkojen olisi seisottava Venezuelan armeijan rinnalla.
 Aiemmin tällä viikolla Venezuelan asevoimien komentaja ja puolustusministeri  Vladimir Padrino  kuitenkin vakuutti armeijan tukevan Maduroa.
 Guaidó on jatkanut ihmisten kannustamista uusiin mielenosoituksiin. Lauantaina mielenilmauksia järjestettiin armeijan tukikohtien ulkopuolella tarkoituksena houkutella sotilaita siirtymään Guaidon taakse.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan mielenilmauksiin osallistui vain joitakin satoja ihmisiä.
 Aiheesta lisää:
 Guaidó says opposition overestimated military support for uprising

Venezuelan oppositiojohtaja Washington Postille: Yliarvioimme armeijan tuen


Summary: Yöllä avunhuutoihin herännyt pariskunta onnistui löytämään veneestään pudonneen miehen, kuljettamaan tämän laiturille ja soittamaan lisäapua.

Pariskunnan erinomaisen mallikas toiminta pelasti todennäköisesti veden varaan joutuneen miehen hengen yöllä Salossa.
 Turun meripelastuskeskus kertoo  tiedotteessaan , että pariskunta oli ollut nukkumassa veneessään Matildedalin venesatamassa, kun he heräsivät pimeältä mereltä kuuluviin avunhuutoihin.
 Mies oli pukeutunut välittömästi pelastautumispukuun ja nainen oli soittanut hätäpuhelun. Tämän jälkeen pariskunta lähti merelle selvittämään avunhuutojen lähdettä.
 He onnistuivat paikantamaan pimeällä merellä veden varassa olleen miehen. Hän roikkui kiinni veneensä perässä. Pariskunta haki laiturilta pelastusrenkaan ja sitoi siihen köyden. Pelastusrenkaalla he vetivät miehen paikkaan, josta hänet voisi nostaa ylös.
 Avukseen he huusivat rannalta kaksi henkilöä, jotka auttoivat pelastamaan miehen laiturille. Pelastajat riisuivat mieheltä märät vaatteet ja antoivat takit tälle päältään. Tämän jälkeen mies käärittiin veneestä noudettuun avaruuslakanaan.
 Veden varasta pelastettu oli alilämpöinen, mutta tajuissaan. Hän ehti olla veden varassa arviolta noin puolen tunnin ajan. Lääkäri tarkasti potilaan tilan ja ensihoitoyksikkö kuljetti hänet jatkohoitoon. Syy miehen mereen joutumiselle ei ole selvinnyt.
 Meripelastuskeskus kiittelee esimerkillisesti toiminutta pariskuntaa, jota ilman mies olisi hyvin todennäköisesti menehtynyt hyiseen mereen.

Meripelastuskeskus kiittelee neuvokasta pariskuntaa, joka pelasti veneestä pudonneen miehen öisellä merellä


Summary: Gazan kaistalta Israeliin on ammuttu noin 250 rakettia. Israelin asevoimat on vastannut rakettisateeseen omilla ilmaiskuillaan.

Yhdysvallat on tuominnut Gazan kaistalta tehdyt raketti-iskut Israelin puolelle.
 Yhdysvaltain ulkoministeriön edustaja ilmoitti, että Israelilla on oikeus puolustaa itseään iskuja vastaan ja että Yhdysvallat seisoo Israelin rinnalla.
 Gazan kaistalta on kaksi päivää kestäneen  väkivalta-aallon aikana  ammuttu noin 250 rakettia Israelin puolelle, kertoo Israelin armeija. Iskuissa haavoittui kaksi israelilaista. Toinen haavoittuneista – 80-vuotias nainen – kärsi vakavia vammoja. Israelin ilmatorjunta kertoi pysäyttäneensä Gazasta ammutuista raketeista suuren osan.
 Israelin asevoimat vastasi rakettisateeseen omilla iskuillaan. Vastaiskussa on kuollut neljä palestiinalaista, heidän joukossaan raskaana oleva nainen ja hänen yksivuotias lapsensa.
 Turkki on vedonnut kansainväliseen yhteisöön, jotta se tuomitsisi Israelin ”suhteettoman kovat” vastaiskut Gazaan.
 Turkin ulkoministeriö kertoo, että Israelin ilmaiskut kohdistuivat Gazassa rakennukseen, jossa sijaitsee Turkin valtiollinen uutistoimisto Anadolu. Israelin mukaan tuhoutuneessa rakennuksessa sijaitsi Hamasin sotilastiedustelu.
 Viikonlopun yhteenottojen sanotaan olevan väkivaltaisimmat viikkoihin.
 Aiheesta lisää:
 250 rockets fired from Gaza at Israel; 1-year-old child among those killed in retaliatory airstrikes

USA kertoo seisovansa Israelin rinnalla – Turkki syyttää Israelia "suhteettoman kovista" iskuista Gazaan


Summary: Kaurapohjaisten juomien myyntii kasvaa ja lehmänmaidon kulutus on puolestaan laskussa.

Useita vuosia jatkunut kaurabuumi ei osoita laantumisen merkkejä.
 S- ja K-ryhmistä kerrotaan, että sen myymälöissä kauratuotteiden myynti kasvoi viime vuonna selvästi.
 S-ryhmästä kerrotaan, että kaurapohjaisten juomien myynti kasvoi viime vuonna yli 50 prosenttia ja kaurapohjaisten jugurttien jopa 70 prosenttia edellisvuoteen verrattuna. Lehmänmaidon kulutus on puolestaan laskussa.
 Luonnonvarakeskuksen mukaan myös maatiloilta on myyty aiempaa enemmän kauraa.
 Teknologian tutkimuskeskus VTT:n mukaan kauran kulutus olisi Suomessa mahdollista tuplata ja vienti moninkertaistaa.

Kaurabuumi ei näytä laantumisen merkkejä – "Vienti voitaisiin moninkertaistaa"


Summary: Tiistaina odotetaan tietoa jatkoon pääsevistä puolueista.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  aloittaa tänään tunnustelut hallituksen muodostamiseksi. Rinne on kutsunut iltapäivällä käytäviin kahdenvälisiin keskusteluihin kristillisdemokraattien, perussuomalaisten ja keskustan edustajat.
 Mukana tapaamisissa ovat Rinteen lisäksi SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin , ryhmänjohtaja  Antti Lindtman , ryhmän varapuheenjohtaja  Suna Kymäläinen  ja puoluesihteeri  Antton Rönnholm .
 Muilta puolueilta odotetaan paikalle puoluejohtajia ja eduskuntaryhmien johtoa. Jokaiseen tapaamiseen on varattu tunti. Tapaamisia jatketaan huomenna maanantaina, jolloin vuorossa ovat vihreät, vasemmistoliitto, RKP ja viimeisenä kokoomus.
 Rinteen odotetaan kertovan tiistaina, minkä puolueiden kanssa hän alkaa käydä varsinaisia neuvotteluja hallituksen muodostamisesta.
 Hän sanoi lauantaina  Helsingin Sanomien  haastattelussa tavoittelevansa selkeää enemmistöhallitusta, jossa ei synny tilannetta, jossa yksi pieni puolue pääsisi vaa'ankieliasemassa dominoimaan.
 Hän sanoi myös uskovansa, että sekä kokoomus että keskusta ovat aidosti valmiita lähtemään hallitusneuvotteluihin.

Rinne aloittaa hallitustunnustelut – tänään vuorossa perussuomalaiset, kristilliset ja keskusta


Summary: Sosiaalisen median jättiläiset ovat poistaneet sivuiltaan vihapuhetta levittävien provokaattoreiden profiileja. Presidentti Trumpia tämä ei miellytä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on viikonlopun aikana hyökännyt lukuisia kertoja Facebookia ja Twitteriä vastaan, ja väittänyt somejättien työskentelevän yhteistyössä niin demokraattien kuin ”valemediankin” kanssa.
 Trumpin on vaikeaa sulattaa  Facebookin päätöstä  poistaa muun muassa äärioikeistolaisten provokaattoreiden profiileja, joiden yhteisöpalvelu on katsonut sisältävän ja levittävän vihapuhetta.
 Lähtöpassit palvelusta saivat muun muassa salaliittoteoreetikko  Alex Jones  sekä konservatiivien kannattaja, näyttelijä  James Woods , joka tunnetaan Trumpin vankkana tukijana. Niin ikään juutalais- ja homovastaisen islamistin  Louis Farrakhani n profiili poistettiin yhteisöpalvelusta.
 – Meillä on aina ollut tapana antaa porttikielto niille ihmisille tai organisaatioille, jotka mainostavat tai käyttävät väkivaltaa, riippumatta heidän ideologiastaan, perusteli Facebookin edustaja.
 Trump näkee asian kuitenkin toisin. Presidentin mukaan somejätit levittävät palveluissaan ennakkoluuloja konservatiiveja vastaan – asia, jonka sekä Facebook että Twitter ovat toistuvasti kiistäneet.
 Presidentti ilmoitti lauantaina ”seuraavansa tarkkaan Amerikan kansalaisten joutumista sensuurin kohteiksi someyhtiöiden alustoilla”.
 Trump jatkoi lauantaina Twitter-hyökkäyksiään väittämällä, että somejätit työskentelevät yhteistyössä ”valeuutismedian ja demokraattien kanssa ymmärtämättä, millaisia ongelmia ne aiheuttavat itselleen.”
 Presidentti hyökkäsi hiljattain Twitteriä vastaan väittämällä, että palvelu ”ei kohtele häntä hyvin, koska hän on republikaani.” Pian tämän jälkeen Trump tapasi Valkoisessa talossa Twitterin toimitusjohtajan  Jack Dorseyn . Presidentti kuvaili tapaamista mahtavaksi.
 Aiheesta lisää:
 Trump ramps up attacks on Facebook, Twitter
 Facebook poisti vihapuhetta sisältäneitä profiileja

Trump hyökkäsi Facebookia ja Twitteriä vastaan – väittää somejättien työskentelevän yhteistyössä demokraattien kanssa