Summary: Liiton mukaan tieto esimerkiksi mielenterveysongelmista tai lähisuhdeväkivallasta kulkee liian hitaasti tapaamisten järjestäjille.

Ensi- ja turvakotien liitto on huolestunut kaupunkien tavasta järjestää valvottuja perhetapaamisia. Liiton asiantuntijan mukaan palveluiden kilpailuttaminen tuo ongelmia ja myös oleellisten tietojen saamiseen olisi kiinnitettävä nykyistä enemmän huomiota.
 – Maksetaan seinistä, mutta ei kiinnitetä tarpeeksi huomiota tapaamisten laatuun. Turvallinen tapaaminen vaatii paljon järjestelyjä varsinaisen tapaamisajan ulkopuolella. Tätä ei ole huomioitu kilpailuttamisessa, sanoo asiantuntija  Johanna Vaitomaa  Ensi- ja turvakotien liitosta.
 Perhetapaamisten turvallisuus nousi esiin runsas viikko sitten,  kun mies hyökkäsi entistä vaimoaan, tämän ystävää ja omia lapsiaan vastaan valvotun tapaamisen jälkeen.  Mies puukotti heitä tapaamispaikan ulkopuolella, kadulla Helsingissä Pohjois-Haagassa.
 Ensi- ja turvakotien liiton Vaitomaan mukaan kaupungit maksavat vain tapaamisajasta, esimerkiksi 2–3 tunnista, mutta eivät muusta työaikaa vievästä osuudesta. Tällaista työtä ovat esimerkiksi tapaamisten lakisääteinen kirjaaminen sekä puhelut vanhempien ja yhteistyötahojen kanssa.
 Puheluissa sovitaan vanhempien kanssa aikatauluista, mahdollisista niihin tulevista muutoksista ja keskustellaan muutoinkin toiveista. Viranomaisten ja yhteistyötahojen kanssa puolestaan vaihdetaan puhelimessa tietoja ja sovitaan käytännönjärjestelyistä.
 Vaitomaa nostaa esimerkiksi tilanteet, joissa vanhempi saa tavata lapsiaan vain päihteettömänä. Päihteettömyyden varmistamiseen tarvitaan yhteistyötahoja, jotka testaavat vanhemman kunnon ennen tapaamista.
 Turvallinen tapaaminen vaatii paljon järjestelyjä varsinaisen tapaamisajan ulkopuolella, joita ei ole huomioitu kilpailuttamisessa, sanoo asiantuntija Johanna Vaitomaa Ensi- ja turvakotien liitosta. Kristiina Lehto / Yle
 Tapaamisjärjestelyihin tarvitaan riittävät taustatiedot
 Vaitomaa painottaa tilaajatahon eli kaupungin tai kunnan vastuuta välittää riittävät taustatiedot perhetapaamisia järjestäville tahoille.
 – Jos tiedossa on väkivaltaa, mielenterveysongelmia, lähisuhdeväkivaltaa tai muuta vastaavaa, tietoja ei tule riittävästi eikä tarpeeksi nopeasti, hän toteaa.
 Vaitomaa muistuttaa, että ennakointi on todella tärkeää. Tapaamisjärjestelyt vaativat kunnollisen turvasuunnitelman tekemistä. Tämä takaa erityisesti lasten, mutta myös vanhempien ja työntekijöiden turvallisuuden.
 Turvasuunnitelmaa varten tarvitaan tarkat tiedot siitä, miksi ja millaisia erityisjärjestelyitä on syytä tehdä ja millaista moniammatillista yhteistyötä tarvitaan. Tällaisia toimenpiteitä ovat esimerkiksi vanhempien tulon ja lähtemisen porrastaminen, turvanapin käyttö eli mahdollisuus hälyttää apua ja riittävä työntekijämäärä tapaamisen aikana. Tarvittaessa on varauduttava yhteistyöhön myös poliisin tai vartiointiliikeen kanssa.
 Liiton laskelmien mukaan perhetapaamisen järjestelyt vaativat keskimäärin 1,8-kertaisen ajan varsinaisen tapaamisen kestoon nähden. Mikäli kilpailuttamalla maksetaan vain kahdesta tunnista, kaikki muu työ jää korvaamatta.
 – Kun vanhemmat käyvät useamman kerran, he oppivat luottamaan työntekijöihin. He kertovat asioistaan työntekijöille ennen tapaamista ja niiden jälkeen. Myös lapsilla ja vanhemmilla on tarve keskustella tutun työntekijän kanssa, Vaitomaa kommentoi.
 Ensi- ja turvakotien liitolla on tapaamispaikkatoimintaa 16:lla paikkakunnalla. Valtaosa tapaamisista sujuu Vaitomaan mukaan hyvin. Vain ääritapaukset tulevat ilmi.
 – Kun ikäviä tapauksia tulee esille, ne antavat mahdollisuuden ja myös velvollisuuden kaikille toimijoille tarkastella omia työkäytäntöjään ja yhteistyön toimivuutta eri tahojen kanssa. Miten moniammatillista vuoropuhelua käydään, miten saadaan riittävät tiedot turvallisten tapaamisten varmistamiseksi?
 Lue lisää:
 Isä tapasi lapsensa ja puukotti sen jälkeen äitiä, epäilee poliisi – olisiko Haagan väkivallanteko voitu estää? Tapaamisen olosuhteet nyt syynissä
 Haagan puukotuksista epäillystä eurooppalainen pidätysmääräys – on saattanut paeta ulkomaille, kertoo poliisi
 Haagan puukotusjutussa rikosepäilynä jo kaksi murhan yritystä – epäiltyä etsitään Turusta
 Poliisi: Haagan puukotuksia tutkitaan murhan yrityksenä – tekijä edelleen karkuteillä
 Käräjäoikeus on vanginnut Haagan puukotuksista epäillyn poissaolevana
 Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa

Ensi- ja turvakotien liitto huolissaan valvotuista perhetapaamisista: "Kaupungit maksavat seinistä, eivät tapaamisten laadusta"


Summary: Ilomantsin katukuvassa polkukelkkoja näkyy tiuhaan. Potkurikausi on pitkä, mutta välillä kivinen.

Ilomantsin pääkadulla vastaan tulevat Pyry ja Tuisku. Tyypillisiä koirien nimiä, mutta kyseessä eivät ole lemmikit vaan potkukelkat. Moni kelkkailija on nimennyt potkurinsa ja koristellut se yksilölliseksi.
 – Näitä antiikkikelkkojakin on aika paljon samannäköisiä. Minäkin kerran erehdyin ottamaan vieraan potkurin, muistelee  Kirsti Räty  hymyillen.
 Rädyn potkuriin on ruuvattu rekisterikilpi, jossa lukee "Mun oma". Seuraavan potkuttelijan kelkkaa koristavat raidat, seuraavan potkuriin on liimattu tarroja. Kulkupelin on oltava uniikki, sillä potkuritiheys Pogostalla on melkoinen tavallisen arkipäivänäkin.
 – Kyllä niitä kymmeniä on. Ja kun kylällä on pienempikin tapahtuma, vaikka joku kerho, niin kyllä helposti on 20 potkuria rivissä, Räty nauraa.
 Ruokakaupan eteen on parkkeerattu puolen tusinaa potkuria. Ostoksille kurvaa punaisella kelkallaan myös  Maire Lehikoinen . Hän tulee vauhdilla, vaikka välillä kelkat töksähtävät kävelyteillä hiekoitushiekkaan. Tämä on puheenaihe paitsi kadulla, myös paikallislehden sivuilla.
 – Joskus näkee Pogostan Sanomien tekstiviestipalstalla viestejä, että hiekoitetaan liikaa. Että mummot eivät pääse potkurilla, Lehikoinen kertoo.
 Olisiko sitten parempi, että ei hiekoitettaisi? Tottakai, Lehikoinen vastaa epäröimättä.
 – Ainakin toiselta puolelta jätettäisiin hiekoittamatta, hän ehdottaa.
 Potkukelkkailijoita ei armahdeta.  Henri Mustonen
 Ilomantsin kunnanvirastolla käy myös ihmisiä valittamassa hiekoittamisesta. Kunnan ylin hiekoitusvastaava, kuntatekniikan esimies  Henri Mustonen  ymmärtää vaatimukset. Hän kuitenkin sanoo, että kunta ei voi ottaa vastuuta siitä, että kadun hiekoittamattomalla kohdalla joku kaatuu ja loukkaa itsensä.
 – Kun se pääkallokeli tulee ja tie on peilijäällä, potkukelkkailijoita ei armahdeta. Tielle tulee kylmästi hiekka koko matkalle. Turvallisuus edellä mennään tässä asiassa, Mustonen perustelee.
 Olivatpa potkuriolosuhteet luistavat tai hiekkaan töksähtävät, kelkkoja liikkuu Pogostalla liki jonossa. Mummot ja muut potkuttelijat puskevat kelkoillaan läpi talven siihen asti, kun kevät pakottaa laittamaan puiset lemmikit kesäksi lepäämään.
 Oletko itse tuunannut potkuriasi? Tai minkälaisia matkoja ylipäänsä kuljet potkukelkalla? Keskustelu potkureista on avoinna klo 22:een saakka.

Suomen lumisimpiin kuuluvassa kunnassa potkukelkka on ylpeyden aihe: niitä nimetään ja tuunataan – esittelemme Ilomantsin potkurityyliä


Summary: Päivän kokeessa käsiteltiin muun muassa uutisvideoita ja J. L. Runebergin runoa Saarijärven Paavosta. Joissakin lukiossa koettiin ylimääräistä jännitystä verkko-ongelmien vuoksi.

Tästä on kyse Kevään ylioppilaskirjoitukset ovat alkaneet äidinkielen lukutaidon kokeella. Kevään kirjoituksiin on ilmoittautunut 40 271 kokelasta, mikä on noin 600 vähemmän kuin keväällä 2018. Kaikki kokeet tehdään ensimmäistä kertaa sähköisinä.
 Kevään kirjoitukset käynnistyivät tiistaina äidinkielen lukutaidon kokeella. Tänä keväänä ensimmäistä kertaa kaikki kirjoitettavat aineet ovat sähköisiä. Viimeisimpänä sähköiseen muotoon siirtyy matematiikan koe, joka järjestetään 26.3.
 Kevään kirjoituksiin on ilmoittautunut 40 271 kokelasta, mikä on noin 600 vähemmän kuin keväällä 2018. Kaikkiaan tehdään noin 125 000 koesuoritusta eri aineissa.
 Äidinkielen koe kirjoitettiin nyt toista kertaa sähköisenä. Kuopion Klassillisen lukion abiturientit  Ella Juntunen  ja  Sara Lahti  poistuivat koesalista huojentuneina siitä, että odotettu rutistus oli vihdoin ohi:
 – Toivotaan parasta, että koe meni ihan hyvin. Ei se ainakaan hirveää vaikealta vaikuttanut, abiturientit tuumailivat.
 Sähköisyyden ansiosta koemateriaali voi olla muutakin kuin kuvia tai tekstiä, kuten videoita. Päivän kokeessa kokelaat pääsivät analysoimaan parin vuoden takaista Kiira-myrskyä käsittelevää tv-uutista ja analysoimaan  J. L. Runebergin  runoa Saarijärven Paavosta. Lisäksi kokeilaiden valittavana oli tehtävä, jossa käsiteltiin pelon ilmapiiriä  Tove Janssonin  romaanikatkelman pohjalta.
 Kuopion Klassillisessa lukiossa kokeeseen osallistui myös  Tuomas Alanen . Kokelas oli ehtinyt syödä eväät, mutta kahvia oli vielä jäänyt termospullon pohjalle kokeen jälkeen.
 – Löysin hyvät tehtävät joihin vastata ja jopa ajatuksia vastauksiin. Toivotaan, että YTL tykkää, Alanen naurahti.
 Kiusana takkuileva tekniikka
 Kaikkialla Suomessa ei ollut yhtä leppoisat tunnelmat kuin Kuopiossa. Osassa  koesaleissa koettiin tiistaina ylimääräistä jännitystä  verkon kaaduttua. Lisäksi lukioissa ilmeni ongelmia palvelimien kuormituksen kanssa.
 Ongelmat koskivat yhteensä noin 270 kokelasta. Yhteensä päivän kokeeseen oli ilmoittautunut noin 30 000 kokelasta. Ylioppilastutkintolauta ei kerro lukioiden nimiä, mutta Ylen tietojen mukaan kokeen alku viivästyi ainakin Kouvolan yhteislyseossa. Ongelmia tiedetään olleen myös Helsingin, Hämeenlinnan ja Turun lukioissa.
 Kouvolassa kokelaat joutuivat odottamaan yli kaksi tuntia, koska koe oli jo ehtinyt alkaa.
 Ylioppilastutkintolautakunnasta (YTL) kerrotaan, että palvelinten ja verkon asetuksiin liittyneitä ongelmia on selvitetty yhdessä lukioiden ja kuntien it-tukipalvelujen kanssa. Häiriö otetaan tarpeen mukaan huomioon myös arvostelussa.
 Painoarvo kasvaa, muttei vielä
 Ylioppilastutkinnon tuloksilla  on keväästä 2020 alkaen entistä suurempi painoarvo  korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa.
 Ylioppilastutkintolautakunnasta sanotaan, että muutokset eivät vielä tänä keväänä näy kirjoitusten osallistujamäärissä.
 – Nähtävissä on kuitenkin viitteitä siitä, että pitkää matematiikkaa lukiossa opiskelleet opiskelijat ovat rohkaistuneet suorittamaan pitkän matematiikan myös ylioppilastutkinnossa, totesi pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Kokelaat voivat ennakoida valinnoillaan pitkän matematiikan kirjoittamisesta saatavaa piste-etua. Ylioppilastutkintolautakunnasta kuitenkin muistutetaan, että ilmoittautumisten lukumäärät vaihtelevat tutkintokerrasta toiseen monesta eri syystä.
 Kokelaiden jaksaminen huomioitu
 Kevään 2019 ylioppilastutkinnon koepäivien aikataulu poikkeaa hieman aikaisempien keväiden aikatauluista. Aikatauluissa on haluttu huomioida muun muassa opiskelijoiden jaksaminen, koejärjestelyt ja kokeiden arvostelun vaatima aika.
 – Aikaisempina vuosina tutkintopäivinä on ollut keväisin maanantai, keskiviikko ja perjantai kaikilla tutkintoviikoilla. Nyt tutkinto alkaa tiistaina ja muissakin viikoissa on jonkin verran muutoksia, pääsihteeri Tiina Tähkä kertoi.
 Äidinkielen lukutaidon koetta käsitellään  Yle Abitreenien lähetyksessä, joka on katsottavissa Yle Areenassa.  Päivän äidinkielen kokeeseen voi tutustua  täällä.
 Tiistaina kirjoitettiin myös  suomi toisena kielenä.  Ylioppilastutkinto jatkuu tämän viikon torstaina vieraiden kielten lyhyen oppimäärän kokeilla ja perjantaina reaaliaineiden kokeilla.
 Lue myös:
 Verkko kaatui ylioppilaskirjoituksissa, osa kokelaista joutui istumaan yli kaksi tuntia hiljaa paikoillaan – sähköisessä kokeessa ongelmia monissa lukioissa
 Katso myös:
 Yo-kokeet ensi kertaa kokonaan sähköisesti

Kirjoitukset alkoivat äidinkielen lukutaidolla –
tehtävissä esillä pelon ilmapiiri ja rajuilma, koesaleissa kiusasi takkuileva tekniikka


Summary: Euroopan lentoturvallisuusvirasto on kieltänyt toistaiseksi Boeing 737 MAX 8 -konetyypin liikennöinnin Euroopan ilmatilassa.

Boeing 737 MAX 8 -lentokoneeseen kohdistuva lentokielto vaikuttaa kymmeniin Helsinki-Vantaan lähteviin ja saapuviin lentoihin seuraavan vuorokauden aikana. Kyseisellä konetyypillä lentää Helsinkiin lähipäivinä ainakin lentoyhtiöt Norwegian, Turkish Airlines ja Flydubai sekä matkanjärjestäjä TUI.
 TUI ja Norwegian ilmoittivat tiistai-iltana, että ne  pyrkivät järjestämään korvaavaa kalustoa lentokiellossa olevien lentokoneiden tilalle.  Lista peruutusuhan alla olevista lennoista löytyy alempana.
 Euroopan lentoturvallisuusvirasto on  kieltänyt toistaiseksi konetyypin liikennöinnin Euroopan ilmatilassa.  Syynä lentokieltoon ovat tuhoisat onnettomuudet  Etiopiassa  ja  Indonesiassa , joiden syyksi epäillään Boeing 737 MAX 8 -mallin tyyppivikaa.
 Muun muassa lentoyhtiö Norwegian ilmoitti aikaisemmin tänään  keskeyttävänsä toistaiseksi liikennöinnin Boeing 737 MAX -tyypin koneilla  varotoimenpiteenä. Myös Suomeen lentävät Turkish Airlines ja saksalainen matkailualan yritys TUI ovat keskeyttäneet lennot konetyypillä.
 Norwegian kertoo hoitavansa tilanteen korvaavilla lennoilla, yhdistämällä lentoja ja varaamalla matkustajille lentoja muille lähdöille. Yhtiöllä on 18 Boeing 737 MAX -konetta, jotka lentävät muun muassa Helsingistä Osloon, Tukholmaan ja Gran Canarialle.
 Norwegian ilmoitti tiistai-iltana, että ilmassa olevat 737 MAX 8 -koneet jatkavat joko määränpäähänsä tai palaavat kotikentälle.
 Peruutusuhan alla olevat lennot Helsinki-Vantaan lentokentältä
 Tiedot keskiviikkona 13.3.2019 kello 12 asti. Myös sen jälkeen on Helsinki-Vantaan lentokentälle saapuvia ja sieltä lähteviä lentoja, jotka on alun perin suunniteltu lennettäväksi Boeing 737 MAX 8 -tyypin koneella.
 Ajantasaisen tiedon lähtevistä ja saapuvista lennoista saa  Finavian sivuilta .
 Saapuvat:
 tiistaina 12.3.2019
 klo 21.55 Dubai FZ1783 (Flydubai)
 klo 22.20 Kööpenhamina D8269 (Norwegian)
 klo 22.35 Tukholma D8215 (Norwegian)
 klo 22.55 Oslo D8317 (Norwegian)
 keskiviikkona 13.3. 2019
 klo 00.20 Teneriffa D8511 (Norwegian)
 klo 8.35 Tukholma DY4281 (Norwegian)
 klo 9.45 Rovaniemi D8121 (Norwegian)
 klo 11.40 Ivalo D8151 (Norwegian)
 klo 11.40 Istanbul TK1761 (Turkish Airlines)
 Lähtevät:
 tiistaina 12.3.2019
 klo 18.25 Kööpenhamina D8262 (Norwegian)
 klo 19.30 Oslo D8311 (Norwegian)
 klo 22:55 Dubai FZ1784 (Flydubai)
 keskiviikkona 13.3. 2019
 klo 6.25 Rovaniemi D8120 (Norwegian)
 klo 6.55 Tukholma D8202 (Norwegian)
 klo 7.35 Oslo D8301 (Norwegian)
 klo 7.50 Ivalo D8150 (Norwegian)
 klo 9.05 Tukholma DY4282 (Norwegian)
 klo 9.45 Gran Canaria 6B665 (TUI fly Nordic)
 klo 10.30 Teneriffa D8510 (Norwegian)
 klo 10.40 Gran Canaria D8502 (Norwegian)
 Lähde:  FlightRadar24
 Lue lisää:
 TUI ja Norwegian pyrkivät järjestämään korvaavaa kalustoa Boeing 737 MAX 8 -lentokoneiden tilalle
 Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön
 Etiopian turmakonetyyppi hyllytetty jo useissa maissa – USA vaatii päivitystä koneen ohjelmistoihin
 Indonesian Lion Airin lentoturman syihin pian lisävalaistusta: ohjaamon äänitallennin löytyi

Nämä Helsinki-Vantaan lennot ovat nyt vaakalaudalla – mukana Norwegianin, Flydubain, TUI:n ja Turkish Airlinesin lentoja


Summary: Lapissa tutkitaan, voiko sähkösavuke auttaa pääsemään kokonaan eroon tupakoinnista.

Lapin keskussairaalan sähkösavuketutkimus sai heti alkajaisiksi kansainvälistä huomiota. Yhdysvaltalainen rahasto antoi hankkeeseen vuonna 2016 lähes 180 000 euron apurahan.
 Aikaisemmin vastaava GRAND-apuraha (Global Research Awards for Nicotine Dependence) on myönnetty Pohjoismaihin vain kerran. Rahoitusta annetaan erityisesti nikotiiniriippuvuutta tutkiviin hankkeisiin.
 Taustalla vaikuttivat Lapin keskussairaalassa tehdyt kaksi aikaisempaa tupakkatutkimusta.
 – Apuraha on suosionosoitus ja arvostus siitä, että kaukana kasvukeskuksista, keskisuuressa sairaalassa, voidaan toteuttaa hyvää ja tuloksellista tutkimustyötä, Lapin keskussairaalan keuhkosairauksien ylilääkäri, Oulun yliopiston keuhkosairausopin dosentti  Tuula Toljamo  sanoo.
 Tutkimushanke lähti käyntiin reilu vuosi sitten. Mukaan on tullut matkan varrella 500 vapaaehtoista tutkittavaa.
 Tutkimukseen haettiin erityisesti ihmisiä, joilla on vahva nikotiini- ja tupakkariippuvuus. Tutkittavat ovat pääasiassa Lapista, mutta myös Oulusta on mukana joitakin osallistujia ja kauimmaisin on peräti Viitasaarelta asti.
 – Haettiin pitkään tupakoineita keski-ikäisiä ihmisiä, joilla on halu lopettaa tupakointi. Osa saa käypä hoito -suosituksen mukaista tehokkainta tablettilääkitystä ja osa käyttää sähkötupakkaa. Lopussa katsotaan, mikä on sähkötupakan merkitys, kuinka moni hyötyy siitä yrittäessään lopettaa tupakoinnin, ylilääkäri Tuula Toljamo sanoo.
 Salaperäinen sähkösavuke?
 Sähkösavukkeiden vaikutusten tutkimus on lähtenyt kunnolla vauhtiin vasta 2010-luvun alkupuolella. Maailmalla julkaistujen tutkimusartikkelien määrä on kasvanut vuodesta 2012 huomattavasti. Silti tutkimusta on edelleen turhan vähän.
 – Sähkötupakasta ei vielä tiedetä lääketieteessä riittävästi. Tiedetään, että siinä on haittansa, mutta mikä on haittojen merkitys, siitä on ristiriitaisia käsityksiä, keuhkosairauksien ylilääkäri Tuula Toljamo sanoo.
 – Sähkötupakasta tiedetään joitakin harmeja, mutta täytyy aina muistaa, että monet asiat vaativat pitkän ajan ennen kuin terveysriskit toteutuvat sairauksina. Voi olla, että sähkötupakasta tulee myöhemmin esille murheita, joita ei vielä tiedetä.
 Sähkötupakasta on hyvinkin erilaisia näkemyksiä eri maissa.
 Manner-Euroopassa se nähdään hyvinkin negatiivisena ilmiönä, kun taas Britanniassa suhtautuminen on positiivisempaa. Siellä katsotaan, että sähkötupakka on joka tapauksessa vähemmän haitallinen kuin savukkeet savun lukuisten haitta-aineiden vuoksi.
 Ainakin yksi on saanut jo hyötyä
 Suurin osa niistä, jotka ovat joskus tupakoineet tai tupakoivat edelleen, tietävät, ettei lopettaminen ole laisinkaan helppoa.
 Tutkimuksen osallistuva  Ari-Pekka Teppo  on kuitenkin jo onnistunut – ainakin suurimmaksi osaksi. Hän oli mukana jo Lapin keskussairaalan ensimmäisessä tutkimuksessa, mutta se ei auttanut tupakoinnin lopettamisessa.
 Hänellä on takanaan 40 vuotta tupakoijana.
 – Nyt on neljä kuukautta tupakoimatta eikä ole oikeastaan missään välissä ollut tarvetta lähteä tupakkia ostamaan eikä polttamaan, Ari-Pekka Teppo sanoo hymyillen.
 – Sähkötupakka auttoi minua heti alkuun. Minulle tupakointi on enemmän tapa kuin tarve nikotiiniin. Tavan mukaan sitä meni aamulla tupakalle, kahvin jälkeen tupakalle, autoon kun istui, niin tupakkaa. Niistä pääsi pois sähkösavukkeen avulla, Teppo sanoo.
 Tarkoitus on lopettaa myös sähkösavukkeen käyttö. Nikotiini on jo jäänyt taakse.
 – Kokonaan. En käytä nikotiinivalmisteita, en tässä sähkösavukkeessakaan. Siinä on vain pelkkää makuainetta ja sitä perusainetta, mistä höyry tulee. Tässäkin on vain se tapa saada vetaista jotakin tupakan kaltaista.

Sähkötupakasta apu lopettamiseen? Kansainvälistä huomiota saanut tutkimus selvittää asiaa


Summary: Tutkija hämmästelee, mihin nuorten haaveet katoavat yhteishaussa. Villit unelmat vaihtuvat usein perinteisiin valintoihin.

Ei enää ole erikseen mitään tyttöjen ja poikien ammatteja! Näin vakuuttavat porilaisnuoret  Sofia Eklund ,  Olivia Niinikoski,   Kaisa-Liisa Salomaa  ja  Jere Välimäki . Kaisa-Liisa esimerkiksi kertoo tuntevansa vaikka kuinka monta tyttöä, jotka haaveilevat auto-alasta tai poliisin ammatista.
 Näinhän sen kuuluisikin olla. Jokainen nuori löytäisi unelma-ammattinsa riippumatta sukupuolesta. Valitettavasti tämä on vielä toiveajattelua, toteaa työelämää pitkään tutkinut  Sirpa Syvänen  Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksesta. Suuri osa tytöistä hakee tänään päättyvässä yhteishaussa kouluttautumaan naisvaltaisille ja pojat miesvaltaisille aloille.
 Miksi nuoret sanovat toista ja tekevät toista? Tutkija Syvänen ei tiedä vastausta, mutta kannustaa aikuisia katsomaan peiliin.
 – Jotain tapahtuu silloin, kun täytetään yhteishakulomakkeita. Sitä ennen nuori on ajatellut voivansa hakea mille alalle vain, riippumatta siitä onko poika vai tyttö. Mutta sitten jostain tulee painetta tehdä perinteisiä valintoja.
 Oppilaanohjaaja Antti Jokinen-Aimee on välillä ymmällään nykynuorten yhteishakuvalinnoista.  Mari Kahila / Yle
 Länsi-Porin yläkoululla toimiva oppilaanohjaaja  Antti Jokinen-Aimee  on yhtä ymmällään. Ysiluokkalaisille on toitotettu koko heidän lapsuutensa ajan, että heistä voi tulla ihan mitä vain.
 – Nykynuorilla on todella vähän ennakkoluuloja eri aloja kohtaan, mutta silti heidän koulutusvalintansa kulkevat varsin perinteisiä latuja. Miksi näin käy, on erittäin hyvä ja vakavan pohdinnan arvoinen kysymys, Jokinen-Aimee toteaa.
 Sähäkäksi ensihoitajaksi?
 Sydänkirurgi tai hammaslääkäri. Kaisa-Liisa Salomaa, 14, haluaa hyväpalkkaisen työn. Myös ensihoitajan ammatti kiinnostaa kovasti.
 – Olisi hienoa päästä pelastamaan ihmisiä ja ambulanssilla on varmasti hienoa ajella öisin.
 14-vuotias Kaisa-Liisa Salomaa ei peittele sitä, että haaveilee hyväpalkkaisesta työstä. Mari Kahila / Yle Pori
 Kaisa-Liisa Salomaa uskoo, että hän sopisi ensihoitajaksi sosiaalisen luonteensa vuoksi. Tyttö nauraa ja puhuu paljon.
 Lähes parikymmentä vuotta ensihoitajana työskennellyt  Sanna Kauppinen  tunnistaa teinin ammattihaaveista alaan liitettyjä stereotypioita.
 – Ambulansseilla ei mennä koko ajan kahdella pyörällä ajaen ja pillit huutaen. Suurin osa työstä on kiireetöntä hoitotyötä. Työ on sosiaalista, mutta myös hyvää fyysistä kuntoa vaativaa. Asiakkaita nostetaan ja kannetaan paljon.
 Ensihoitoalan liiton hallituksen jäsen Kauppinen muistuttaa, että nykyisin alalla vaaditaan pitkää pinnaa. Suuri osa asiakkaista on päihtyneitä, ja moni heistä ei ilahdu auttamisesta. Haasteet ovat kuitenkin vain osa työtä. Kauppinen kokee työnsä erittäin antoisana ja palkitsevana.
 Rämäpäiseksi motocross-kuskiksi?
 Motocross-ajaja ei ole se kaikkein perinteisin toiveammatti, mutta Jere Välimäki, 15, saa perheeltään haaveelleen täyden tuen. Mitään muuta ammattia poika ei pysty edes keksimään.
 – Ammatikseen motocrossia ajavan pitää olla valmis treenaamaan todella paljon. Taitoakin pitää toki löytyä.
 Kaksipyöräisistä intoilevaa Jere Välimäkeä harmittaa, että moni mieltää motocrossin ajamisen vaaralliseksi ammatiksi. Ei joka viikko ole joku luu poikki, tai taju kankaalla kolareista.
 Moni pitää motocross-ajajan ammattia vaarallisena, mikä ärsyttää Jere Välimäkeä.  Mari Kahila / Yle
 Kurt Ljungqvist  on yksi harvoista suomalaisista, joka on saanut ajaa ammatikseen motocrossia. Suomen Moottoriliiton toimitusjohtaja ihailee porilaispojan intoa.
 – Asenne on oikea! Maailman huipulle pääseminen vaatii todella paljon harjoittelua. Sekä kroppa että pää pitää olla kunnossa. Rämäpäisyydellä ei tässä lajissa päästä pitkälle, vaan harkitsevalla älykkyydellä.
 Kovapalkkaiseksi lääkäriksi?
 Sofia Eklundin, 13, suvussa on paljon lääkäreitä ja samasta urasta seitsemättä luokkaa käyvä tyttökin haaveilee. Hän on valmis tekemään koulussa paljon töitä päästäkseen aikanaan lääkäriksi. Yhdeksän keskiarvo ei riitä. Kemiaa, matematiikkaa ja kieliä pitää vielä petrata.
 – Arvostan suuresti lääkäreiden ammattitaitoa. Rikoin eilen sormeni ja kävin sen hoidattamassa kuntoon ensiavussa. Ilman lääkäreitä minulla olisi loppunut kuin seinään moni harrastus. Minäkin haluan joskus auttaa samalla tavalla.
 13-vuotias Sofia Eklund ihailee lääkäreitä, joita on hänen suvussaan useita.  Mari Kahila / Yle
 Lääkäriksi hakee nykyisin enemmän naisia kuin miehiä. Lääkäriliiton varapuheenjohtaja  Noora Ritamäki  aloitti lääkärin ammatista haaveilun lukiossa. Televisiossa tuolloin pyörinyt suosittu tv-sarja Teho-osasto loi kuvaa ammatista, jossa jatkuvasti pelastettiin ihmisiä hädän keskeltä. Arki on paljastanut television luomat stereotypiat ja ammatin monipuolisuuden.
 Porilaistytön mietteet kuulostavat Ritamäelle tutuilta. Moni koulussa hyvin pärjäävä nuori haaveilee lääkärin ammatista ja erehtyy luulemaan, että keskiarvon pitää huidella lähellä täydellisyyttä läpi peruskoulun ja lukion.
 – Tärkeintä on kuitenkin olla aidosti kiinnostunut ihmisestä. Pitää myös olla valmis päivittämään osaamistaan koko ajan. Lääkiksessä saatu oppi vanhenee nopeasti.
 Talkoohenkiseksi hevostenhoitajaksi?
 Koko viime kesä kului hevostallilla. Olivia Niinikoski, 14, siivosi karsinoita, kantoi vettä, hoiti varsoja ja varmistui hevostenhoitajan ammatin sopivuudesta juuri hänelle.
 Mari Kahila / Yle
 – Tallilla koen suuria onnistumisen tunteita. Parhaita hetkiä ovat ne, kun itsellä on ollut huono päivä ja sitten löytää hevosen kanssa yhteisen sävelen. Se innostaa ja motivoi oppimaan koko ajan lisää.
 Hevostenhoitajana ei pääse rikastumaan, tietää Olivia Niinikoski. Mutta se ei haittaa. Riittäisi, jos palkalla elättäisi itsensä ja hevosensa.
 Pyyteetön rakkaus hevosiin on naisvaltaisen alan siunaus ja kirous, toteaa hevosalan ammattiosaston puheenjohtaja  Laura Reponen . Rakkaudesta lajiin tehdään ihan mitä vaan, jotta saadaan olla hevosten kanssa.
 – Työtä tehdään jopa ilman korvauksia, tai minimipalkoilla. Ratsastustunteja vastaan ollaan valmiita tekemään lukemattomia tunteja tallihommia. On suuri työ saada ihmiset ymmärtämään, että tälläkin alalla pitäisi noudattaa työehtosopimusta.
 Reponen ei kuitenkaan yhtään vähättele porilaistytön paloa alalle. Sitä tarvitaan ja erityisen hyvältä kuulostaa kyky lukea hevosia. Se kantaa alalla pitkälle. Pelkkä eläinrakkaus kun ei riitä.
 Koulutukset voivat pönkittää stereotypioita
 Miksi tytöt eivät saisi hakea naisvaltaisille aloille? Pojat haaveilla rakennusalasta?
 Saavat toki, tutkija Sirpa Syvänen toteaa. Tärkeää on pohtia tekeekö nuori koulutusvalinnat ilman stereotypioiden ja yhteiskunnan langettamia paineita.
 – Soveltuvuus alalle tulee perustua nuoren omiin vahvuuksiin, mielenkiinnon kohteisiin, osaamiseen ja lahjakkuuksiin - ei sukupuoleen.
 Tutkimusten mukaan naiset ja miehet arvostavat työssään erilaisia asioita. Naisvaltaisilla aloilla työn motivaattoriksi nimetään usein kutsumus, auttamisen halu ja ihmisrakkaus. Miehiä puolestaan motivoi eteneminen uralla, hyvä palkka ja arvostus.
 Oppilaanohjaaja Antti Jokinen-Ameen mukaan tämä voi selittää osaltaan nuortenkin koulutusvalintoja.
 – Naisvaltaisten alojen huonosta palkkauksesta puhutaan paljon. Siinä voi olla yksi syy, että edelleen niin harva poika hakeutuu vaikkapa sosiaali- ja terveydenhuollon koulutuksiin.
 Myös osa koulutuksista pönkittää ammatteihin liitettyjä stereotypioita, muistuttaa työelämän tutkija Sirpa Syvänen. Esimerkiksi hoiva-alalle haetaan nuoria, joita yhdistää liiallinen samankaltaisuuden odotus ja joilla on feminiinisiksi miellettyjä persoonallisuuden piirteitä. Tämä johtaa siihen, että alalle valikoituu liian samankaltaisia ihmisiä.
 Syvänen käyttää esimerkkinä tutkimustaan, jossa selvitettiin vanhusten palvelukodin ammattilaisten työkäyttäytymisen profiilit. Lähes koko henkilöstö, johtajasta lähtien, olivat tunnollisia, turvallisuushakuisia, rutiineita rakastavia ja virheitä pelkääviä. Samankaltaisuudella on monenlaisia vaikutuksia työn tekemiseen, ilmapiiriin ja johtamiseen.
 – Työelämä tarvitsee parhaat osaajat, ei parhaita tyyppejä. Työyhteisöt olisivat rikkaampia, jos alalle valikoituisi hyvin erilaisia ihmisiä kaikista sukupuolista.

Neljä nuorta paljastaa haaveammattinsa – ammattilaiset kertovat, vastaavatko toiveet todellisuutta: "Ambulansseilla ei mennä koko ajan kahdella pyörällä ajaen ja pillit huutaen"


Summary: Sote-uudistusta tulee kuuden suurimman kaupungin johtajien mukaan jatkaa kuntapohjaisesti, hallitusti ja vaiheittain sekä alueelliset lähtökohdat huomioiden.

Suomen kuuden suurimman kaupungin johtajat ovat päässeet yksimielisyyteen yhteisistä sosiaali- ja terveydenhuollon uudistamistatavotteista ja päälinjoista. Kaupunkien mielestä sote-uudistusta tulee jatkaa asukkaiden tarpeista lähtien kuntapohjaisesti, hallitusti ja vaiheittain. Myös alueelliset lähtökohdat on otettava huomioon.
 Nykyisen järjestelmän keskeisiä ongelmia ovat palveluihin pääseminen sekä erityisesti pienimpien kuntien taloudellinen kantokyky ja liian pieni väestöpohja. Lisäksi uudistamista on pyritty tekemään liian hallintolähtöisesti.
 Helsingin pormestarin  Jan Vapaavuoren  mukaan kaupungit ovat yksimielisiä siitä, että sote-palveluita tulee kehittää. Vapaavuori toteaa, että monet pienet kunnat eivät selviä sote-velvotteistaan ja terveyspalveluissa on sietämättömän pitkiä jonoja.
 – Nyt olisi tärkeä selvittää ennen uuden hallitusohjelman tekemistä, miksi hallituksen yritys epäonnistui ja miksi sote kaatui, Vapaavuori sanoo.
 Kuuden kaupungin mukaan koko julkista palvelujärjestelmää ja sen hyvin toimivia osia ei ole syytä remontoida, vaan keskittää tulevalla hallituskaudella kaikki voimavarat todellisten ongelmien ratkaisemiseen. Kaupungit kannattavat kuntapohjaista mallia palveluiden järjestämisessä, ei maakuntapohjaista hallintomallia.
 Vapaavuoren mielestä on tärkeää, että tällä hetkellä viroissaan olevat kaupunginjohtajat omalta osaltaan vaikuttavat asioihin.
 – Haluamme ottaa osaa päätöksentekoon. Se on kansalaisoikeutemme ja -velvollisuutemme, hän toteaa.
 Helsingin kaupungintalolla järjestetyssä kokoontumiseen osallistuivat Vapaavuoren isännöimaan tilaisuuteen Espoon kaupunginjohtaja  Jukka Mäkelä , Tampereen pormestari  Lauri Lyly , Vantaan kaupunginjohtaja  Ritva Viljanen , Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  sekä Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve .

Suomen kuusi suurinta kaupunkia sopivat sote-linjauksistaan


Summary: Finavia kehoittaa matkustajia seuraamaan lentoyhtiöiden nettisivuja.

Finavian mukaan Suomen lentokentille Boeing 737 MAX 8-konetyypillä on operoinut kourallinen lentoyhtiöitä: Norwegianin, saksalaisen TUI:n, Flydubain ja Turkish Airlinesin lisäksi myös Icelandairilla on kyseistä konemallia laivastossaan. Vuoroja on ollut muuallekin kuin Helsinki-Vantaalle.
 – On lennetty myös muun muassa Kittilään, sanoo Finavian markkinoinnista ja viestinnästä vastaava johtaja  Katja Siberg.
 Matkanjärjestäjistä muun muassa TUI selvittää parhaillaan, saadaako maassa pysyvien koneiden tilalle korvaavaa kalustoa.
 Käytössä muun muassa Kanarian lennoilla
 TUI:n Suomen viestintäpäällikkö  Laura Aaltosen  mukaan koko TUI-yhtiössä on 15 Boeing 737 MAX 8-lentokonetta, joista kaksi operoi Pohjoismaista.
 – Suomesta maaliskuussa ainoastaan reiteillä Lanzarotelle, Gran Canarialle ja Teneriffalle käytetään tuota konetyyppiä, Aaltonen sanoo.
 Norwegianilla tämäntyyppisiä koneita on hieman enemmän eli 18 kappaletta.
 – Pyrimme rajoittamaan matkustajiin kohdistuvia vaikutuksia korvaavilla lennoilla, yhdistämällä lentoja ja varaamalla matkustajille lentoja muille lähdöille, Norwegian kertoo yhtiön lehdistöasioista Suomessa hoitavan  Tarja Valde-Brown  välittämässä tiedotteessa.
 Yhtiö korostaa turvallisuuden olevan aina etusijalla.
 – Ilmassa olevat 737 MAX 8 -koneet jatkavat joko määränpäähänsä tai palaavat kotikentälle, Norwegian vakuuttaa tiedotteessaan.
 Lue myös:
 Lennot Boeing 737 MAX 8 -lentokoneilla kielletty koko Euroopassa – monet lentoyhtiöt keskeyttäneet turmakoneen käytön
 Nämä Helsinki-Vantaan lennot ovat nyt vaakalaudalla – mukana Norwegianin, Flydubain, TUI:n ja Turkish Airlinesin lentoja

TUI ja Norwegian pyrkivät järjestämään korvaavaa kalustoa Boeing 737 MAX 8 -lentokoneiden tilalle


Summary: Hämeen-Anttila on tekijä, jolta tuntuu onnistuvan hyvin monenlaiset ja ennalta arvaamattomatkin asiat.

Kirjailija ja tutkija  Virpi Hämeen-Anttila  on todellinen renesanssi-ihminen.
 Lähiaikojen saavutuksia ovat muun muassa tuore tohtoriväitöskirja otsikolla:  Kehyskertomuksen synty ja kehitys Intian sanskriitinkielisessä kirjallisuudessa veda-ajasta ajanlaskun alkuun,  sekä kaksi romaania ja yksi musikaalin käsikirjoitus.
 Iloisten sielujen hotelli -musikaalin tekoprosessi innosti tubettajaksi
 – Olen aina halunnut tehdä videoita, kertoi Hämeen-Anttila Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa. Hän on iloinen siitä, kuinka tekniikka on nykyisin kaikkien helposti saavutettavissa.
 Virpi Hämeen-Anttila seurasi käsikirjoittamansa musikaalin harjoitusprosessia ja alkoi tallentaa sitä.
 – Minulle välähti, että mitä jos tekisin semmoisen making of -sarjan. Hämeen-Anttila halusi tallentaa kaiken sen, mitä musikaalin harjoitteluprosessissa milloinkin tapahtuu.
 – Rupesin vain tekemään niitä ja samalla innostuin videoiden tekemisestä. Samalla kun pistin ne Facebookiin, niin pistin ne myös YouTubeen.
 Hämeen-Anttila kertoo opiskelleensa videoiden tekemistä, mistäpä muualta kuin YouTubesta.
 – Sieltä voi opiskella kaiken. Hämeen-Anttila kertoo opiskelleensa internetistä vaikka mitä, kuten esimerkiksi meikkaamista ja drag-asustamista.
 Muutos naisesta mukavan näköiseksi parrakkaaksi mieheksi
 Taustaksi muutokselle kerrottakoon, että Virpi Hämeen-Anttila ja hänen miehensä  Jaakko Hämeen-Anttila  kirjoittavat yhteisellä  Markus Falk  -nimimerkillä ja Virpi Hämeen-Anttila halusi muuntua juuri tuoksi kirjalliseksi hahmoksi. Ohjeet löytyivät tietenkin YouTubesta.
 – Jotta tekisin itsestäni mukavan näköisen parrakkaan miehen, niin tietysti YouTubessa oli mukavia videoita siitä, miten tämä tehdään, hän toteaa. - Nyt osaan esiintyä Markus Falkinakin.
 Hämeen-Anttila haluaa oppia jatkuvasti kaikkea uutta:
 – Minä tykkään kaikesta hulluttelusta, myös tämmöisistä drag-esityksistä.
 Katso koko haastattelu  Areenasta .

Kirjailija Virpi Hämeen-Anttila on myös tubettaja – "Olen aina halunnut tehdä videoita"


Summary: Britannian parlamentti hylkäsi odotetusti brexit-sopimuksen. Huomenna on vuorossa äänestys EU-erosta ilman sopimusta.

Britannian parlamentti äänesti pääministeri  Theresa Mayn  esittämästä Britannian EU-erosopimuksesta juuri niin kuin ennalta aavisteltiin. Brexit-sopimusta vastusti 391 ja sitä puolsi 242 alahuoneen edustajaa.
 Sopimus ei mennyt läpi, vaikka konservatiivien johtaja ja pääministeri May yritti loppuun saakka taivutella alahuonetta erosopimuksen taakse.
 Parlamentti keskusteli erosopimuksesta pitkin päivää, mutta alahuoneen edustajien kannat muuttuivat aiempiin äänestyksiin verrattuna vähän.
 – Olen edelleen sitä mieltä, että paras lopputulos olisi ero EU:sta sopimuksen kanssa, pääministeri May arvioi heti tuloksen ratkettua.
 May kävi vielä maanantai-iltana Euroopan komission puheenjohtajan  Jean-Claude Junckerin  kanssa  viime hetken neuvotteluja sopimuksesta . Mayn tulkinnan mukaan neuvotteluissa saavutettiin laillisesti sitovia muutoksia, jotka olisivat vahvistaneet ja parantaneet sopimusta.
 Parlamentin alahuoneen enemmistö oli myönnytyksistä eri mieltä.
 Corbyn sanoo sopimuksen kuolleen lopullisesti
 Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  sanoi, että äänestystulos merkitsee sitä, että hallituksen neuvottelema erosopimus on lopullisesti kuollut.
 Koska parlamentti ei hyväksynyt brexit-sopimusta, niin parlamentti äänestää huomenna Britannian erosta ilman sopimusta.
 Jeremy Corbyn arvioi, että myös hallituksen sopimukseton vaihtoehto on vedettävä pois ja parlamentin on tehtävä aivan uusi suunnitelma. Työväenpuolue aikoo tuoda julki oman esityksensä.
 – Aika on kypsä järjestää ennenaikaiset parlamenttivaalit, Corbyn sanoi.
 Tusk ja Sipilä: Ei voi olla kuin pahoillaan
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  pahoitteli brittiparlamentin äänestystulosta. Tiedottajansa välityksellä hän arvioi, että sopimukseton ero on nyt hyvin lähellä.
 Myös Suomen pääministeri  Juha Sipilä  tviittasi, että Britannian äänestystuloksesta ei voi olla kuin pahoillaan.
 –EU:n puolella on kaikki voitava tehty, Sipilä arvioi Tuskin tavoin.
 May: EU tahtoo tietää mihin jatkoaikaa tarvitaan
 – Jos parlamentti ei hyväksy sopimuksetontakaan eroa, niin torstaina äänestetään sitten jatkoajan myöntämisestä brexitille, May sanoi.
 May tosin muistutti, että EU tahtoo tietää, mihin jatkoaikaa lopulta tarvitaan.
 - Alahuoneen on pohdittava myös sitä, pitääkö brexitistä järjestää nyt toinen kansanäänestys.
 Britannian EU-eron on määrä astua voimaan tämän kuukauden 29. päivänä.
 Nyt alkaa myös arvuuttelu siitä, onko Theresa Mayn valtakausi Britannian pääministerinä loppumassa.
 Ilkka Kemppinen / Yle

Taas rökäletappio pääministeri Maylle – brittiparlamentti äänesti brexit-sopimuksen suurinumeroisesti kumoon


Summary: Mustalla listalla on EU:n ulkopuolisia maita, jotka eivät noudata unionin verotuksen läpinäkyvyyteen liittyviä periaatteita.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan unioni laittaa kymmenen uutta maata ja aluetta mustalle listalle yhteistyökyvyttömyydestä veroasioissa. EU:n talous- ja rahoitusasioiden neuvosto päätti asiasta tiistaina ja Suomea kokouksessa edusti valtiovarainministeri  Petteri Orpo .
 EU haluaa mustalla listalla nostaa esille unionin ulkopuoliset maat, jotka eivät noudata verotuksen läpinäkyvyyteen ja tasapuolisuuteen liittyviä periaatteita.
 EU:n mustalla listalla ovat nyt seuraavat 15 maata ja aluetta: Amerikan Samoa, Guam, Samoa, Trinidad ja Tobago, Yhdysvaltojen Neitsytsaaret, Aruba, Barbados, Belize, Bermuda, Dominica, Fiji, Marshallinsaaret, Oman, Yhdistyneet Arabiemiirikunnat sekä Vanuatu.
 Valtiovarainministeriön mukaan Suomi pitää mustaa listaa tehokkaana keinona kolmansien valtioiden harjoittaman haitallisen verokilpailun torjunnassa.
 EU:n musta lista julkistettiin ensimmäisen kerran vuonna 2017,  jolloin siinä oli 17 yhteistyöhalutonta maata tai aluetta.

EU asettaa uusia maita mustalle listalle – syynä yhteistyökyvyttömyys veroasioissa


Summary: Joe Biden muistetaan parhaiten Barrack Obaman varapresidenttinä.

Barack Obaman  varapresidentti  Joe Biden  on Yhdysvalloissa antanut ymmärtää, että lähtee kisaamaan demokraattien ehdokkuudesta vuoden 2020 presidentinvaaleihin, joissa demokraattien esivaaleissa valittavan ehdokkaan vastustajana on tiettävästi istuva presidentti  Donald Trump .
 Biden vihjaili asiasta kansainvälisen palomiesjärjestön tilaisuudessa Washingtonissa tiistaina pitämässään puheessa.
 – Arvostan tuota energiaanne, jota näytitte noustessani tänne lavalle. Säästäkää sitä vähän myöhemmäksi. Saatan tarvita sitä muutaman viikon sisään, Biden kommentoi.
 Obaman rinnalla suosiotaan kartuttanut veteraanipoliitikko Biden, 76, on jo pitkään ollut yksi demokraattileirin ennakkosuosikeista alkavassa presidenttikisassa. New York Timesin lähteiden mukaan Biden aikoo käynnistää vaalikampanjansa huhtikuun puoleenväliin mennessä.

Yhdysvaltain entinen varapresidentti Joe Biden vihjailee lähtevänsä vuoden 2020 presidenttikisaan


Summary: Oppositiojohtaja Guaidoa syytetään sähköverkon sabotoinnista.

Venezuela varautui tiistaina uusiin mielenosoituksiin jo viidettä päivää jatkuneen sähkökatkon keskellä. Mielenosoituksiin venezuelalaisia on kannustanut oppositiojohtaja, presidentiksi julistautunut  Juan Guaido.
 Venezuelan valtakunnansyyttäjä  Tarek William Saab  kertoi tiistaina toimittajille tutkivansa Juan Guaidoa mahdollisesta osallisuudesta maan sähköverkon sabotaasiin.
 Yhdysvaltojen ja kymmenien muiden ulkovaltojen tukema Guaido palasi Venezuelaan viime viikolla rikottuaan presidentti  Nicolas Maduron  hallinnon tälle asettamaa matkustuskieltoa vieraillakseen useissa lähimaissa Etelä-Amerikassa.
 Maduro on syyttänyt sähkökatkosta Yhdysvaltojen masinoimaa sabotaasia, johon olisi liittynyt "sähkömagneettinen hyökkäys" vesivoimalla sähköä tuottavaa Gurin patoa vastaan. Vesivoimala tuottaa valtaosan Venezuelan sähköstä.
 Guaido: Syytökset silkkaa Hollywoodia
 Guaido torjuu syytökset, joita hän kutsuu "hollywoodmaisiksi". Oppositiojohtajan mukaan sähköt ovat katkenneet maasta sen vuoksi, että hallinto ei ole pitänyt riittävän hyvää huolta sähköverkosta.
 Guaidon on katsottu käyttäneen hyväksi sähkökatkon kiristämiä tunteita venezuelalaisten keskuudessa. Mielialoja ovat synkentäneet maassa jo vuosia jatkuneet talouskriisi ja pula.
 Tiistaina Yhdysvallat uhkasi ottaa käyttöön uusia Maduron hallinnon vastaisia pakotteita. Yhdysvaltain erikoislähettilään  Elliot Abramsin  mukaan uudet pakotteet voidaan ottaa käyttöön hyvin pian.
 Yhdysvallat kertoi aiemmin vetävänsä loputkin diplomaattihenkilöstöstään pois Caracasin lähetystöstä Venezuelan pahentuneen tilanteen takia.
 Osa lähetystön työntekijöistä poistui maasta jo 24. tammikuuta. Yhdysvaltain ulkoministeriö halusi tuolloin kuitenkin turvata hätätilanteissa tarvittavat palvelut Yhdysvaltojen kansalaisille Venezuelassa.
 Ulkoministeriö on kehottanut Yhdysvaltojen kansalaisia harkitsemaan Venezuelasta poistumista.

Yhdysvallat uhkailee uusilla Venezuelan-vastaisilla pakotteilla


Summary: Sallassa sotepalvelut olisi mielihyvin laskettu leveämmille hartioille. Jättiuudistuksen kaatuminen oli karvas takaisku.

Sallan terveyskeskuksessa on aurinkoisena kevättalven päivänä hiljaista. Vuoroaan odottaa vain kahdeksankymppinen Mularin pariskunta. Mularit pärjäävät kotonaan Kursun kylässä vielä omin voimin, joten muista kunnan sotepalveluista ei ole arviota esittää. Lääkärin pakeille voisi kuitenkin mieluusti päästä nykyistä nopeammin.
 – Jos tilaa tavallista aikaa eikä kiireellistä, niin kyllä siinä monta viikkoa menee. Jos ei sitten satu se sairaus unohtumaan,  Salli Mulari  kertoo ja nauraa päälle.
 Kunta palkkaisi kyllä neljännenkin lääkärin avoinna olevaan virkaan, jos sellainen vain löytyisi. Myös hoitajista on pula kunnassa, joka mainostaa olevansa "in the middle of nowhere", keskellä ei mitään.
 – Sosiaalityö, mielenterveyspuoli ja päihdepuoli ovat myös aika haavoittuvaisia. Niitä pyörittää yksi ihminen, ja jos hän on äkillisesti pois niin häntä on aika vaikea paikata, sanoo kunnan sosiaali- ja terveysjohtaja  Annukka Marjala .
 Töitä riittäisi, sillä Sallan asukkaista kolmasosa on yli 65-vuotiaita ja heitä asuu aina sadan kilometrin päässä Naruskassa asti. THL:n uusimmissa tilastoissa (2017) Sallan sote-menot ovatkin Suomen korkeimmat asukasta kohden.
 Salli ja Pertti Mulari toivoisivat, että terveyskeskuslääkärin vastaanotolle pääsisi viikossa. Nyt pitää odottaa kauemmin. Annu Passoja / Yle
 Kunta auraa vanhusten pihat
 Sotepalvelut olisi mielihyvin laskettu leveämmille hartioille. Jättiuudistuksen kaatuminen oli karvas takaisku, mutta Marjala toipui siitä viikonlopun aikana.
 – Kun tieto tuli niin olihan se kova pettymys, mutta siitä pettymyksestä selvittiin. Me ollaan koko ajan kehitetty aktiivisesti omia toimintoja ja jatketaan niiden kehittämistä, Marjala vakuuttaa.
 Aivan erityisesti kunnassa on sijoitettu euroja siihen, että vanhukset pärjäisivät kotonaan. Kunta huolehtii esimerkiksi ikäihmisten pihojen aurauksesta. Sosiaalimenot ovat kyllä kasvaneet, mutta erikoissairaanhoidon menot kutistuneet ja jonot hoivakotiin lyhentyneet.
 Salla ostaa asukkailleen muiden muassa psykiatrin ja puheterapeutin palveluja, koska jonot Lapin keskussairaalaan ovat niin pitkät, kertoo sosiaali- ja terveysjohtaja Annukka Marjala. Annu Passoja / Yle
 – Siivouspalveluissa otimme käyttöön palvelusetelin, joilla ikäihmiset voivat ostaa siivousta paikallisilta yrityksiltä. Ateriapalveluissa taas kunta maksaa aterioiden kuljetuksen ikäihmisille kotiin, Marjala kertoo. Kotihoidon palveluiden piirissä on 13 % yli 75-vuotiaista, mikä on enemmän kuin valtakunnassa keskimäärin.
 Kotihoito on se, johon kunnassa aiotaan jatkossakin pistää paukkuja.
 – Haluamme että siellä on koulutetut hoitajat. Silloin vanhusten toimintakyky säilyy hyvänä, eikä hoivakotiin siirryttäessä olla aliravittuja ja heikossa lihaskunnossa.
 Soteyritykset löysivät Sallaankin
 Vanhusten hoivapalveluja tarjoavat sekä kunta että Attendo, jonka palkkalistoille on siirtynyt tai siirtymässä 63 kunnan työntekijää. Kuntoutuspalveluja myyvät Coronaria ja työterveyshuoltoa Terveystalo. Marjala muistaa muutama vuosi sitten epäilleensä, että tokkopa soteyrityksiä syrjäinen Salla kiinnostaa.
 Kunnanjohtaja kuitenkin vakuutti, että yritykset kyllä tulevat sinne missä markkinat ovat, ja oli oikeassa.
 – Meillä on ollut tosi hyvä yhteistyö yritysten kanssa. Varmasti sitä hyvin alkanutta yhteistyötä jatketaan ja tutkitaan myös, mitä muita yhteistyömahdollisuuksia on, Marjala sanoo nyt. Hän on käynyt viime aikoina valvontakäynneillä sekä yritysten että kunnan omissa hoivakodeissa. Kunnan vanhustenhoidosta huomautettavaa löytyi, mutta Attendon alaisuudesta ei.
 Salla on ulkoistanut lähes 30 prosenttia sotepalveluistaan, kun euroissa mitataan. Rajoituslaki edellyttää että isompiin ulkoistuksiin pitää sisällyttää maksuton irtisanomisoikeus vuoden irtisanomisajalla. Suuret soteyritykset ja jotkut kunnatkin ovat vaatineet laista luopumista. Lapissa Posio ehti ulkoistaa Coronarialle kaiken ennen lain voimaan tuloa.
 Salla ikääntyy vauhdilla. Asukkaista kolmasosa on yli 65-vuotiaita. Annu Passoja / Yle
 Lisäulkoistukset kiinnostavat myös Sallaa, vaikka Marjala puhuu ulkoistusten sijaan mieluummin yhteistyöstä yritysten kanssa. Toinen vaihtoehto voisi olla sotekuntayhtymä, joka kiinnostaa ainakin maakunnan suurinta kaupunkia Rovaniemeä.
 – Meillä on avoin kanta, emmekä ole lyöneet lukkoon mitään. Ajattelimme, että odotetaan ihan rauhassa vaalit eikä lähdetä hötkyilemään ennen kuin tiedetään mitkä ovat ylemmän tahon askelmerkit tähän hommaan, sanoo sosiaali- ja terveysjohtaja Annukka Marjala.
 Kunta avasi kuntalaisen olohuoneeksi tarkoittamansa Pirtin, kun vastaavaa toimintaa järjestänyt yhdistys lopetti. Pirtillä tehdään ruoat ja ruokaillaan yhdessä. Annu Passoja / Yle
 Jos ei pilkillä, niin Pirtillä
 Isompia päätöksiä odotellessaan Salla ottaa pienempiä askeleita. Muutama viikko sitten ovensa aloitti kuntalaisten olohuoneeksi tarkoitettu Pirtti, jossa tehdään ruokaa, pelataan ja seurustellaan. Paikallinen ruokakauppa lahjoittaa Pirtille hävikkiruoan.
 – Tämä mahdollistaa sen, että ihmisillä on edes kahtena päivänä viikossa paikka johon tulla päivällä, kertoo kunnan päihdetyöntekijä  Meiju Kunnari . Hän arvelee, että kysyntää olisi vaikka joka päivälle, mutta sosiaalitoimen työntekijät eivät ainakaan vielä ehdi muilta töiltään Pirttiin kuin kahtena päivittäin.
 Aurinkoisena tiistaipäivänä Pirtillä vaihdetaan kokemuksia kelkkailureiteistä ja suunnitellaan jalkautumista porukalla ulkoilmaan.
 – Näin keväällä kun on hyvät kelit, niin pilkille ja makkaranpaistoon, suunnittelee  Martti Virkkula . Hän kertookin olevansa pilkillä silloin kun ei ole Pirtillä.

Syrjäinen Salla toipuu sotepettymyksestä – ikääntyvä pikkukunta on  sotejohtajan mukaan malliesimerkki siitä, mikä muita odottaa


Summary: Sotilaat saavat simulaattoriliivien ja lasersäteiden avulla tietoa miten taistelussa pärjää

Ensi viikon alusta alkaen Suomen länsirajan takana ryskyy ja paukkuu, kun Ruotsin maavoimien kansainvälinen pääharjoitus pyörähtää toden teolla käyntiin. Northern Wind (Pohjoistuuli) 2019 -harjoituksessa puolustaudutaan kuvitteellista vihollista vastaan, joka hyökkää Pohjois-Ruotsiin idän ja pohjoisen suunnalta.
 Puolustuksesta vastaa ruotsalainen prikaati, jonka vahvistuksena on suomalainen pataljoona kalustoineen. Hyökkäävä prikaati koostuu pääosin Norjan maavoimien sotilaista. Heidän tukenaan on merijalkaväkeä Yhdysvalloista ja Britanniasta.
 Suomalais-ruotsalaisen prikaatin on tarkoitus pysäyttää Haaparannan suunnasta hyökkäävä vihollinen Luulajan–Bodenin tasolle. Miten se käytännössä tehdään, on vielä tarkkaan määrittelemättä.
 – Harjoitusta ei ole käsikirjoitettu, minkä ansiosta saamme enemmän realismia ja dynamiikkaa, selvittää harjoittelun suunnittelusta vastaava everstiluutnantti Johan Skiöld Ruotsin asevoimien Forum-lehdelle.
 Tämä tarkoittaa hänen mukaansa käytännössä sitä, että sekä hyökkäävän että puolustavan prikaatin komentajat tekevät sellaisia taktisia päätöksiä kuin pystyvät ja katsovat tarpeelliseksi.
 Ilmasotaharjoitus samaan aikaa, hyökkääjän tukikohta Rovaniemellä
 Suomi lähettää Northern Windiin yli 1 500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa. Sadan panssarivaunun joukossa on muun muassa Leopard-taistelupanssareita ja BMP 2M -rynnäkköpanssareita.
 Maavoimien koulutuspäällikön, everstiluutnantti Vesa Helmisen mukaan yhtä mittavalla joukolla ei ole Suomesta Ruotsin maavoimien harjoituksiin aiemmin osallistuttu. Muuten harjoittelu yhdessä ruotsalaisten kanssa on jo vakiintunutta eikä ensi viikon suurharjoitus tuo siihen mullistavaa uutta.
 – Yhteistoiminta ja talviolosuhteet, Helminen tiivistää harjoittelun painopistealueet.
 Norjalaisprikaatin suunnitteluvastaavan Torbjörn Johnsenin mukaan Norjalle kyseessä on virstanpylväs yhteistyössä Ruotsin ja Suomen kanssa.
 – Suomalaiset ja ruotsalaiset ovat osallistuneet useisiin harjoituksiin Norjassa, mutta me emme ole koskaan osallistuneet Ruotsin harjoituksiin näin suurella joukolla, Johnsen sanoo Norjan puolustusvoimien lehdelle.
 Lisämaustetta Northern Windiin tuo Ruotsin ilmavoimien FVÖ19-harjoitus, joka lennetään osin samaan aikaan. Harjoitusalue ulottuu Ruotsin lisäksi myös Suomen Lappiin, Hornetit ja Gripenit hyökkäävät Ruotsiin Rovaniemeltä.
 Taistelijan simulaattori kertoo osumista reaaliajassa
 Northern Windissä 6 000 sotilasta varustetaan simulaattoriliiveillä ja aseiden laserlähettimillä, jotka muun muassa rekisteröivät osumat ja taistelijoiden liikkeet.
 – Tästä tulee maailman suurin instrumentoitu sotaharjoitus näillä laitteilla, joita käytämme, Skiöld kehuu.
 Helmisen mukaan myös suomalaisilla käytössä olevasta yhteensopivasta simulaattorivarustuksesta on paljon hyötyä harjoituksen analysoinnissa.
 – Se antaa realistisemman kuvan taisteluharjoituksessa menestymisestä ja palautteen niin yksittäiselle taistelijalle kuin johtajille, Helminen kertoo.
 Norjalaiset, amerikkalaiset ja britit ovat jo harjoitelleet yhdessä Norjassa ennen siirtymistä hyökkäysasemiin lähelle Suomen rajaa.
 Suomen harjoitusjoukot ovat pääosin Panssariprikaatista, Jääkäriprikaatista, Kainuun prikaatista ja Porin prikaatista. Ne siirtyvät Suomesta Ruotsiin teitä ja rautateitä pitkin viikonlopun aikana.

Suomi mukana Ruotsin kansainvälisessä sotaharjoituksessa – sata maavoimien panssarivaunua mukana


Summary: Facebook on palaamassa toimintaa, nyt odotetaan palaavatko käyttäjät.

Poikkeuksellisen pitkäkestoisesta palvelukatkoksesta kärsineen Facebookin toiminta on  alkanut normalisoitua . Vajaan vuorokauden kestänyt tekninen ongelma on saatu selätettyä, mutta täysin ilman naarmuja somejätti ei selvinnyt katkoksesta.
 Sillä aikaa, kun Facebookin kehittäjät yrittivät saada Messengeriä ja Instagramia toimimaan, käyttäjät suuntasivat sovelluskauppaan etsimään toimivaa viestintäsovellusta. Moni päätyi viestintäsalaisuuden nimeen vannovaan Telegramiin.
 Viestintäsovellus Telegram kasvatti vuorokauden aikana käyttäjämääräänsä kolmella miljoonalla ihmisellä. Telegramin perustaja ja toimitusjohtaja  Pavel Durov  kertoi käyttäjämäärän kasvusta omalla  Telegram-kanavallaan .
 Telegramilla on noin 200 miljoonaa aktiivista käyttäjää, joten kolme miljoonaa uutta latausta on merkittävä lisäys, mikäli käyttäjät jäävät palveluun Facebookin palattua eetteriin.
 Lue myös:
 Analyysi: "Venäjän WhatsAppissa" pilkataan Putinia ja juorutaan hallinnosta – mutta mitä yritys sulkea Telegram merkitsee venäläisille?
 Venäjä kielsi suositun viestipalvelu Telegramin – yhtiö ei suostunut päästämään FSB:tä viestien kimppuun

Facebookin katkos sai ihmiset vaihtamaan viestintäsovellusta – Telegramille yli 3 miljoonaa uutta käyttäjää vuorokaudessa


Summary: Väliaikaishallituksen on määrä olla vallassa vain vähän aikaa.  Uusi pääministeri kaipaa vuoropuhelua.

Algerian tuore pääministeri  Noureddine Bedoui  aikoo kasata uuden hallituksen heti ensi viikolla. Bedouin mukaan hallituksesta tulee teknokraattinen ja sen on määrä olla vallassa vain vähän aikaa.
 Bedoui nimitettiin väliaikaishallituksen vetäjäksi maanantaina.
 Pääministeri Bedoui lupaa, että uudessa hallituksessa ovat edustettuina myös naiset ja nuoret. Juuri  naiset ja nuoret ovat osallistuneet vilkkaasti  viikkoja Algeriassa jatkuneisiin mielenosoituksiin.
 Mielenosoittajat ovat vaatineet Algeriaan nopeita poliittisia muutoksia. Bedouin mukaan poliittisia muutoksia suunnittelemaan perustetaan erillinen "kansalliskokous". Siihen pääsevät Bedouin mukaan osallistumaan muun muassa toimittajat.
 – Toivon, että oppositio on valmis vuoropuheluun. Hallitus on avoin dialogiin kaikissa asioissa, Noureddine Bedoui sanoi aamupäivällä Alger'ssa järjestämässään tiedotustilaisuudessa.
 Algerian tuore pääministeri Noureddine Bedoui kuvassa oikealla ja pääministeri Ramtane Lamamra vasemmalla. Mohamed Messara / EPA
 Mielenosoittajat taipumattomina
 Monet mielenosoittajat, aktivistit ja lakimiehet ovat ilmoittaneet, etteivät he ainakaan toistaiseksi ole halukkaita neuvottelemaan Algerian vallanpitäjien kanssa.
 Mielenosoitusten odotetaan jatkuvan eri puollilla Algeriaa.
 Mielenosoitukset ryöpsähtivät maanlajuisiksi kolme viikkoa sitten. Kaduilla noustiin vastustamaan 20 vuotta maata hallinneen presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  halua viidennelle presidenttikaudelle.
 Huonokuntoinen Bouteflika palasi viime viikonloppuna Sveitsistä sairaalahoidosta kotimaahansa ja ilmoitti myöhemmin vetäytyvänsä presidenttiehdokkuudesta. Huhtikuulle kaavaillut presidentinvaalit on nyt siirretty tuonnemmaksi
 Pääministeri Noureddine Bedoui sanoi tiedotustilaisuudessa myös, että Algeriaan perustetaan itsenäinen lautakunta pohtimaan presidentinvaalien ajankohtaa

Algerian uuteen hallituksen mukaan naisia ja nuoria – mielenosoitukset jatkuvat


Summary: Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa julkisti alkuviikosta vuoden  2020 budjettinsa, joka on yksi Nasan historian suurimmista.

Avaruushallinto Nasan pääjohtaja  Jim Bridenstinen  esittelemä ensi vuoden rahoitus on kokonaisuudessaan noin 21 miljardia dollaria eli 18,6 miljardia euroa. Bridenstinen mukaan kyseessä on yksi suurimmista budjeteista Nasan historiassa.
 – Rahoituksessa on lähes kuusi prosenttia lisäystä viime vuoteen, sanoo pääjohtaja Bridenstine.
 – Tämä on myös valtava luottamuslause kovalle työllemme ja omistautumisellemme.
 Budjetissa on karsittu tieteen ja koulutuksen osuutta ja keskitytty miehitettyihin lentoihin sekä Kuuhun että Marsiin.
 Suunnitelmiin kuuluvat eritoten lento SLS-kantoraketilla ja Orion-aluksella vuonna 2022 sekä samana vuonna aloitettava Gateway-avaruusaseman rakentaminen Kuun kiertoradalle. Lisäksi suunnitelmissa on miehitetty kuulento vuonna 2028 sekä miehitetty Mars-lento muutamaa vuotta myöhemmin.
 Tähtitieteilijä, Ursan tiedottaja Anne Liljeström  Petri Rinne/ Yle
 Suomalaisasiantuntija pitää Mars-lentoa realistisena, mutta toisaalta hyvin poliittisena kysymyksenä.
 – Nasan budjetti on muuttunut eri presidenttikausina, sanoo tähtitieteilijä, Ursan tiedottaja  Anne Liljeström   Radio Suomen Päivä –ohjelman haastattelussa .
 – Saapa nähdä olemmeko Marsissa vielä 2030-luvulla, koska siihen liittyy niin paljon ei-teknisiä seikkoja.
 Liljeström on epävarma siitä, mitä Nasa haluaa miehitetyillä kuulennoillaan saavuttaa.
 – Mielestäni isoin kysymys on se, että onko kyse ”pullistelusta” nyt, kun Kuuhun laskeutumisesta tulee tänä vuonna kuluneeksi 50 vuotta vai aiotaanko oikeasti tehdä tiedettä ja tutkia.
 Kolme avaruuslentäjää tänään ISS-asemalle
 Amerikkalaiset astronautit  Nick Hague  ja  Christina Koch  sekä venäläinen kosmonautti  Aleksei Ovchinin  lähtevät tänään Sojuz-aluksella matkaan kohti kansainvälistä avaruusasemaa.
 Yhdellä Sojuzin lennolla vaihdetaan kerralla puolet avaruusaseman kuuden hengen miehistöstä.
 Matka alkaa Kazakstanista, Baikonurin avaruuskeskuksesta tänään torstai-iltana Suomen aikaa.
 Avaruusaseman liikkumisen voi havaita maasta käsin, kun välimatkaa on 300-400 kilometriä.
 – Suomesta avaruusaseman voi nähdä paljain silmin 24. maaliskuuta sekä muutamana iltana sen jälkeen. Avaruusaseman voi nähdä kaksikin kertaa illassa, koska se kiertää maapallon noin puolessatoista tunnissa, Liljeström sanoo.
 – Se näyttää tähtimäiseltä kirkkaalta kohteelta.

Nasalle rahaa miehitettyihin lentoihin: "Saapa nähdä, olemmeko Marsissa 2030-luvulla"


Syyttäjä ei nosta syytettä Pyhärannan heinäkuisesta maastopalosta. Kihlakunnansyyttäjä  Kimmo Virtanen  kertoo, että tulipalon syttymissyystä ja sen aiheuttajasta ei saatu varmuutta.
 Tarkastelussa oli kahden alueella työskennelleen metsäkoneenkuljettajan toiminta. Tutkinnassa ei kyetty osoittamaan, että palo olisi saanut alkunsa huolimattomuudesta. Alueella oli poikkeuksellisen kuivaa ja tuuli aiheutti tulen nopean leviämisen.
 Tulipalo tuhosi metsää noin 50 hehtaarin laajuudelta. Omaisuusvahinkojen suuruudeksi arvioitiin yli 400 000 euroa.

Pyhärannan 50 hehtaarin maastopalosta ei nosteta syytteitä


Yle tarjoaa vaaliohjelmia viittomakielelle tulkattuna enemmän kuin kertaakaan aiemmin. Eduskuntavaalien kaikki suuret vaalitentit ja teemalähetykset tulkataan, samoin vaalien tulosilta. Europarlamenttivaalien lähetyksistä viittomakielelle tulkataan suuri vaalikeskustelu ja tulosilta.
 Viittomakielelle tulkatut vaaliohjelmat lähetetään suorina lähetyksinä Yle Areenassa samaan aikaan television vaalilähetysten kanssa. Tulkattu ohjelma lähetetään myöhemmin uusintana TV1:ssä.
 Viittomakielelle tulkattavat vaalilähetykset Ylen ohjelmistossa keväällä 2019
 Eduskuntavaalit
 14.3.  Yle Areena klo 21.00 - 23.00  Suuri vaalikeskustelu 4.4.  Yle Areena klo 21.00 - 22.30 Teemalähetys: Ilmasto 9.4.  Yle Fem Tulkattu uusinta Valdebatt (suomenruotsalaisella viittomakielellä) 9.4.  Yle Areena klo 21.00 - 22.30 Teemalähetys: Työ 11.4.  Yle Areena klo 21.00 - 23.00 Suuri vaalikeskustelu 14.4.  Yle Areena klo 19.30 alkaen Tulosilta
 Europarlamenttivaalit
 23.5.  Yle Areena klo 21.00 - 23.00 Suuri vaalikeskustelu 26.5.  Yle Areena klo 19.30 alkaen Tulosilta
 Kaikkiin vaalilähetyksiin on tarjolla lisäksi ohjelmatekstitys joko suorassa lähetykessä tai uusinnassa.
 Yle Areenan suoria lähetyksiä voi katsoa internetissä osoitteessa areena.yle.fi tai lataamalla Areena-sovelluksen kännykälle tai tabletille. Suorat viittomakieliset lähetykset löytyvät  Areenan Suorat-osiosta .

Ylen vaalilähetyksiä tulkataan viittomakielelle ennätyksellisen paljon


Summary: Uuden ennusteen mukaan seutu ja suurelta osin koko maa kasvaa lähes vieraskielisten voimin.

Äidinkieleltään vieraskielisen väestön määrä kasvaa Helsingin seudulla nopeasti. Heidän osuus alueen asukkaista lähes kaksinkertaistuu vuoteen 2035 mennessä.
 Helsingin kaupungin tutkimusyksikön päivitetyssä  ennusteessa  vieraskielisten ja ulkomaalaisten osuus väestöstä kasvaa nykyisestä noin 14 prosentista 25 prosenttiin. Jatkossa joka neljäs helsinkiläinen puhuu muita kuin kotimaisia kieliä.
 Muutama vuosi sitten julkaistuun aikaisempaan ennusteeseen verrattuna vieraskielisten osuuden kasvu on aikaisempaa nopeampaa. Kaiken kaikkiaan seudulla asuu ennusteen mukaan noin 440 000 vieraskielistä tai taustaltaan ulkomaalaista henkilöä vuonna 2035.
 Vantaalla jatkossa kolme kertaa enemmän vieraskielisiä
 Vantaasta tulee ennusteen mukaan pääkaupunkiseudun vieraskielisin kunta, jossa joka kolmas on vieraskielinen:
 Vantaalla vieraskielisten osuus kolminkertaistuu nykyisestä vajaasta 40 000:sta vuoteen 2035 mennessä. Espoossa ja Helsingissä määrät kaksinkertaistuvat. Espoossa on nyt noin 50 000 ja Helsingissä noin 100 000 ryhmään kuuluvaa.
 Myös kolmen isoimman kunnan ulkopuolella, niin sanotulla kehysalueella viime vuosien vieraskielisten osuuden kasvu jatkuu, mutta se ei ennusteen mukaan ole niin vauhdikasta kuin kolmessa kaupungissa. Kehysalueen kymmeneen kuntaan muuttaa vuoteen 2035 mennessä lisää suurin piirtein 30 000 ulkomaalaista. Kuntakohtaisiin ennusteisiin liittyy eniten epävarmuuksia.
 Seudun koko väestönkasvusta lähes kaikki syntyy vierasperäisistä ja ulkomaalaisista vuoteen 2035 mennessä. Lähes koko ennustettu väestönlisäys (270 000) on vierasperäistä (240 000). Heidän osuutensa kasvun ennustetaan voimistuvan samaan aikaan, kun esimerkiksi koko muun väestön määrä vähenee esimerkiksi kuolleisuuden yleistyessä ensi vuosikymmenen loppupuolta kohden.
 Jouni Immonen / Yle
 Muiden kuin balttien osuus kasvaa aikaisempaa enemmän
 Eri kansallisuusryhmistä isoimmat muutokset ennusteessa tapahtuvat Baltian alueen kansalaisissa. Virolaisten nettomuutto on tutkimusyksikön mukaan ollut lähes tappiollista. Kuitenkin balttienkin osuus kasvaa ennustejaksolla 20 prosenttia nykyisestä.
 Muiden kuin balttien osalta väestölisäys on jonkin verran enemmän kuin aikaisemmin on arvioitu. Eniten on muuttunut Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan kieliryhmään kuuluvien ennuste. Ryhmään kuuluvien määrän ennustetaan kasvavan seudulla lähes 70 000:lla vuonna 2030. Lisäystä edelliseen ennusteeseen on kymmenkunta prosenttia.
 Lue myös:
 Raja menee kohta rikki: Helsingissä asuu pian jopa 100 000 vieraskielistä – Videolla italialainen Lorenzo kertoo, miten suomi otetaan haltuun
 Myös aasialaisten määrä kasvaa lähes saman verran kuin Lähi-Idän ja Pohjois-Afrikan ryhmän. Myös muun Afrikan kieliryhmän eli käytännössä Saharan eteläpuolisen Afrikan ennuste on kasvanut noin viidellä prosentilla ja on nyt 42 000 vuonna 2030.
 Koko Suomen väestölisäys etelän vieraskielisten varassa
 Vieraskielisten muuttovoitto on vuosittain arvioitu noin 10 000 henkilöön ja kasvavan jatkossa jonkin verran. Ulkomaalaisista tuleva niin sanottu nettomuuttovoitto  on ollut  viime vuosina lähes yhtä suuri tai suurempi kuin suomalaisten muutto Helsinkiin ja seudulle. Myös muualta Suomesta muuttaneiden joukossa on ollut muita kuin suomea, ruotsia ja saamea puhuvia.
 Ennusteen mukaan seudulle Suomen rajojen ulkopuolelta muuttavien osuus vastaa suurinta osaa koko maahan muuttavien ulkomaalaisten osuudesta. Suomen väestön määrän on ennustettu pysyvän nykyisellään tai kasvavan jonkin verran maahanmuuton ansiosta.
 Vuonna 2035 kaikista pääkaupunkiseudun alle 20-vuotiasta joka kolmas olisi vieraskielinen. Osuus kertoo siitä, että alueelle muuttavat ovat suhteellisen nuoria ja synnyttävät Suomessa. Ennusteen mukaan alle 20-vuotiaista vuonna 2035 syntyy enää noin 10 prosenttia ulkomailla. Selvästi suurin syntyvyys vieraskielisistä on Lähi-Idästä ja Afrikasta tulleilla.
 Lue myös:
 Suomen syntyvyys laski, mutta väkiluku kasvoi maahanmuuton avulla – Meitä on yli 5,5 miljoonaa
 Tilastokeskus: Suomessa on nyt vähiten nuoria yli sataan vuoteen – väkiluku kääntymässä laskuun 2035

Suomen kieli sekoittumassa yhä nopeammin muihin pääkaupunkiseudulla – Vantaalla joka kolmas on jatkossa vieraskielinen


Summary: O'Rourken edellinen poliittinen kampanja päättyi tappioon, mutta toi hänelle nimeä ja nostetta.

Hän hävisi vaalit, mutta keräsi niin paljon huomiota, että haluaa nyt voittaa paljon suuremmat vaalit.
 Texasilainen entinen edustajainhuoneen jäsen  Beto O'Rourke  ilmoitti torstaina lähtevänsä demokraattipuolueen ehdokaskisaan.
 – Tämä on määrittelevä totuuden hetki tälle maalle ja meille kaikille, Beto sanoi  videolla julistaessaan ehdokkuutensa .
 O'Rourken ehdokkuudella on spekuloitu jo pitkään.
 Hän haastoi onnistuneesti texasilaissenaattori  Ted Cruzin  viime vuoden välivaaleissa, mutta hävisi senaattorin pestin.
 Kisa toi kuitenkin O'Rourkelle nimeä, sillä hän onnistui pääsemään vain kolmen prosenttiyksikön päähän Cruzin tuloksesta – demokraattina Yhdysvaltain suurimmassa republikaaniosavaltiossa.
 O'Rourke hyödynsi kampanjassaan onnistuneesti sosiaalista mediaa, innosti nuoria ja vähemmistöjä ja keräsi huimat 80 miljoonaa dollaria kampanjarahaa.
 Tällaisia taitoja kaivataan modernissa presidenttikisassa. Ne myös kertovat, että ehdokkaalla on kyky innostaa.
 Julkkisten ja hipstereiden suosiossa
 O'Rourkessa on kiinnostavia myyntivaltteja.
 Hän on 46-vuotiaana varsin nuori presidenttiehdokkaaksi ( Donald Trump  on 72-vuotias.) Hän on taustaltaan punkrokkari. Hän puhuu espanjaa, ja latinoäänestäjien merkitys vaaleissa kasvaa koko ajan.
 Koristähti  LeBron James  kannattaa häntä, kuten myös Houstonista kotoisin oleva laulaja  Beyoncé . Senaatin vaalikampanjan aikaan O'Rourken kampanjatilpehööri oli uutistoimisto AP:n mukaan hipstereiden suosiossa.
 Into ja hetken henki ovat ainakin nyt hänen puolellaan ja kampanjasivuilla Beto 2020 -tuotteet valmiina.
 Noste ei tietenkään takaa, että O'Rourke menestyy demokraattien sisäisessä kisassa, saati että hän voittaisi varsinaisen presidentinvaalin.
 O'Rourken poliittinen kokemus on ohutta, sillä hänellä on takanaan vain kolme kautta kongressin edustajainhuoneessa. Usein presidenttikisaan ponnistetaan senaattorin tai kuvernöörin paikalta.
 Donald Trump toki päätyi virkaansa vailla minkäänlaista poliittista kokemusta. Joskus todistettujen taitojen sijaan riittää odotus taidoista.
 Hillary Clintonin  vaalitappion ja Metoo-liikkeen jälkimainingeissa demokraateissa saattaa myös elää haave naispuolisesta ehdokkaasta.
 Kisassa on lisäksi mukana hyvin Clintonille kampoihin laittanut, demokraattien vasemman laidan ja nuorison suosikki  Bernie Sanders .
 Suoraan Iowaan
 Senaattorikampanjassaan O'Rourke tuki Trumpin virkarikossyytettä, yleistä terveydenhuoltoa, aselakien kiristämistä, marijuanan laillistamista ja sallivaa maahanmuuttopolitiikkaa.
 Ilmeisesti O'Rourke ryhtyy kampanjassa suoraan toimeen, sillä uutistoimisto AP:n mukaan hänen on määrä viettää seuraavat kolme päivää Iowassa. Esivaalikierros starttaa Iowasta ensi vuoden alkupuolella.
 Texasin El Pasossa O'Rourke aloittaa kampanjansa maaliskuun 30. päivä, kertoo CNN.
 Lue lisää vaaliasetelmista:
 Kamala, Beto – vai kenties Pormestari Pete? Taistelu Trumpin haastajasta on alkanut
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020

Ex-punkarokkari Beto O'Rourke mukaan Trumpin haastajakisaan


Summary: Ylen ensimmäinen vaalikeskustelu sähköistää kevään eduskuntavaalit. Keskustelu analysoidaan verkossa tuoreeltaan. Mukana ovat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio.

Television vaalikevät alkaa toden teolla tänään 14. maaliskuuta kello 21, kun yhdeksän eduskuntapuolueen puheenjohtajat kohtaavat  ensimmäisessä suuressa vaalikeskustelussa . Keskustelun vetävät A-studion juontajat  Seija Vaaherkumpu  ja  Sakari Sirkkanen.
 Vaalikeskustelua analysoidaan verkossa tuoreeltaan. Politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  seuraavat tässä artikkelissa Ylen  Hannu Tikkalan  ja  Heikki Valkaman  kanssa vaalitentin kulkua ja analysoivat puheenjohtajien keskustelua. Vastaavaa seurantaa on luvassa myös ensi viikosta alkaen, kun suurten puolueiden puheenjohtajat pääsevät A-talkin  Olli Seurin  ja television Ykkösaamusta tutun  Kirsi Heikelin  tenttiin 18. maaliskuuta lähtien. Lähetyksissä puheenjohtajat pääsevät myös pitämään puheen.
 Tämä artikkeli päivittyy vaalikeskustelun aikaan hetki hetkeltä.

Eduskuntapuolueen puheenjohtajat kohtaavat ensimmäisessä suuressa vaalikeskustelussa kello 21 – katso tästä ja lue live-analyysia!


Summary: Hoitamattomia viruksen kantajia on tällä hetkellä Suomessa noin 20 000. Suurin syy taudin leviämiseen ovat likaiset huumeneulat.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Maksatulehdusta aiheuttava hepatiitti c jyllää Suomessa. Virusta esiintyy epidemiaksi asti.
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen THL:n arvion mukaan Suomessa on tällä hetkellä hoitamattomia viruksen kantajia noin 20 000. Viruksen kantajalla tarkoitetaan ihmistä, jolla on virus aktiivisena ja hän voi tartuttaa muita.
 – Se on suuri määrä. Nämä ihmiset pitäisi hoitaa terveeksi, etteivät he sairastu maksatauteihin ja tartuta virusta eteenpäin, sanoo tutkimuspäällikkö  Henrikki Brummer-Korvenkontio  THL:ltä.
 Leviää yleisimmin likaisista neuloista
 Suurin viruksen kantajaryhmä on huumeidenkäyttäjät, jotka käyttävät suonensisäisiä huumeita.
 Suonensisäisiä huumeidenkäyttäjiä on arvioitu olevan Suomessa noin 16 000. Heistä THL:n arvion mukaan 75 prosentilla on C-hepatiitti vasta-aineita veressään.
 Vuosittain C-hepatiittitartunta todetaan 1100–1200 henkilöltä. Taso on pysynyt samana vuosikymmenen ajan.
 Väestömäärään suhteutettuna eniten uusia viruslöydöksiä tehtiin viime vuonna Pohjois-Savossa ja Etelä-Karjalassa. Pohjois-Savossa tapauksia oli 72 ja Etelä-Karjalassa 38. Molemmissa maakunnissa viruksen kantajia on kuitenkin satoja, koska huumeidenkäyttäjät eivät käy aktiivisesti testeissä.
 Tällä hetkellä Lappeenrannassa neulanvaihtopiste on auki tiistaisin ja perjantaisin kolmen tunnin ajan. Kare Lehtonen/Yle
 Hyvä testaus selittää isoja lukuja
 Yhtenä syynä C-hepatiittitartuntojen kasvuun infektioylilääkäri Pekka Suomalainen pitää lisääntynyttä testaamista. THL:n tutkimuspäällikkö Henrikki Brummer-Korvenkontio on samaa mieltä.
 – Lukuja voi selittää se, että testaus on hyvää ja tehostettua. Se on todennäköinen syy löydösmäärän kasvuun. Voi tietenkin olla niinkin, että tapauksia on oikeastikin enemmän, sanoo Brummer-Korvenkontio.
 Neulojen vaihtopisteen aukioloaikoja supistettiin
 Yleisin tartuntatapa C-hepatiitille on käytettyjen pistovälineiden käyttö. Tartunnan voi saada myös sukupuoliyhteydestä, ulkomailla sairaalahoidossa tai esimerkiksi tatuoinninoton yhteydessä.
 THL:n tutkimuspäällikkö Brummer-Korvenkontion mukaan tärkeintä epidemian selättämiseksi on puhtaiden välineiden vaihtaminen huumeidenkäyttäjille.
 Esimerkiksi Etelä-Karjalassa on neulanvaihtopisteiden aukioloaikoja supistettiin viime vuonna. Lappeenrannassa puhtaita neuloja saa päihdeklinikalla kahtena päivänä viikossa kolmen tunnin ajan. Aiemmin neulanvaihtopiste oli auki kolmena päivänä viikossa, neljä tuntia kerrallaan.
 – On hyvin kustannustehokasta jakaa huumeidenkäyttäjille puhtaita neuloja ja ruiskuja, sanoo Eksoten infektiolääkäri  Pekka Suomalainen.
 Tällä hetkellä Eksotessa huumeidenkäyttäjä saa sata uutta ruiskua ja neulaa, mikäli tuo vaihdossa vanhat välineet. Jos käyttäjä hakee vain uusia neuloja, niitä saa silloin 20 kappaletta.
 Hepatiitti c:n testaus on helppoa. Myös taudin lääkehoito on mennyt aimoharppauksen eteenpäin. Petri Aaltonen, Yle
 Epidemia kuriin
 THL:n tutkimuspäällikön mielestä epidemian kitkemiseksi täytyy viruksen testauksen olla helposti saatavilla. Pelkkä tehokas testaus ja puhtaat piikit eivät kuitenkaan riitä.
 – Pitää myös hoitaa tartunnan saaneita. Nimenomaan niitä, jotka vielä ovat aktiivisia huumeidenkäyttäjiä, etteivät he enää tartuta toisia henkilöitä. Heillä on kuitenkin jonkun verran huumeiden yhteiskäyttöä, ynnää Brummer-Korvenkontio.
 – Tartunnan saaneet pitää hoitaa. Muuten C-hepatiitin selättäminen ei onnistu, jatkaa Brummer-Korvenkontio.
 Jos uuden lääkkeen avulla hoidettaisiin vuosittain tuhat taudin kantajaa, kymmenen vuoden päästä heitä voisi olla puolet vähemmän kuin nykyisin.
 C-hepatiitin hoito on nykyään helppoa
 C-hepatiitin hoito on kehittynyt valtavin harppauksin viiden vuoden aikana. Hepatiitti voidaan nykyään parantaa 8–12 viikkoa kestävällä lääkekuurilla.
 – Sivuvaikutuksia lääkkeellä ei juuri ole. Hoidon teho on todella hyvä, sanoo Eksoten infektioylilääkäri Pekka Suomalainen.
 Nyt koko Suomessa panostetaan viruksen hoitoon, jotta epidemia saataisiin kuriin. Esimerkiksi hepatiitti c:n lääkehoito yritetään siirtää erikoisterveydenhuollosta lähemmäs potilasta terveyskeskuksiin ja päihdehuoltoon.
 – Aikaisemmin taudin hoidot olivat niin monimutkaisia, että ne piti toteuttaa erikoisterveydenhuollossa. Nyt ne ovat yksinkertaisia.
 Hepatiitti c voi tarttua myös esimerkiksi ulkomailla tehdyn verensiirron mukana. Toni Pitkänen / Yle
 THL tutkii nyt maaseutukaupungeissa
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitos aloittaa keväällä tutkimusseurannan huumeidenkäyttäjien parissa. Siinä tutkitaan hivin ja hepatiitti C:n levinneisyyttä maaseutukaupungeissa. Tutkimus leviää keväällä muun muassa Lappeenrantaan, Ouluun, Rovaniemelle ja Vaasaan.
 Aiemmin seurannassa on tutkittu Suomen suurimpia keskuksia kuten pääkaupunkiseutua, Tamperetta, Turkua ja Kuopiota. Seurantatutkimusta on laajennettu, jotta tautitilanteesta saataisiin kattavampi kuva.
 – Aiemmin me olemme yleistäneet koko Suomen tilanteen isojen paikkakuntien tietojen pohjalta, mutta tilannehan saattaa olla erilainen toisaalla Suomessa, kertoo Brummer-Korvekontio.
 Seurantaa tehdään terveysneuvontapisteessä, jossa vapaaehtoiselta osallistujalta otetaan verinäyte anonyymisti.

Suomessa on C-hepatiittia epidemiaksi asti – THL: "Huumeidenkäyttäjiä pitää hoitaa, muuten tautia ei selätetä"


Summary: Huumeiden käyttömääriä lasketaan käsittelemättömästä jätevedestä.

THL on mitannut kansallisesti suurimmat amfetamiinijäämät jätevesissä viime vuonna. Kymmenen kaupungin yhteenlasketut amfetamiinin käyttömäärät olivat jo pitkälle yli 300 kiloa vuonna 2018, kun kahta vuotta aiemmin ne olivat 200 kilon luokkaa.
 THL:n jätevesitutkimuksen väestöpohja käsittää 40 prosenttia koko Suomen väestöstä. Mittauksia tehdään suurissa kaupungeissa.
 – Amfetamiini on keskeinen huumausaine koko Suomessa, sanoo oikeustoksikologiayksikön päällikkö  Teemu Gunnar  tiedotteessa.
 Amfetamiini luokitellaan erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi.
 Myös kokaiinin käyttö on lisääntynyt edelleen, mutta on harvinaisempaa Etelä-Suomen suurten kaupunkien ulkopuolella. Etelä-Suomelle luonteenomaisempia ovat myös stimulanttihuumeet. Metamfetamiinijäämiä löydettiin jätevesistä huomattavasti kahden vuoden takaista vähemmän.
 THL julkaisi pari viikkoa sitten myös kyselytutkimuksen, jossa  amfetamiinin kokeilu oli kaksinkertaistunut  vuosikymmenen alusta. Kyselyssä nelisen prosenttia 15–24-vuotiaista oli kokeillut amfetamiinia. Eniten käytettyä huumausainetta kannabista oli kokeillut ikäryhmästä lähes puolet.
 Lue myös:   “Jo 10–12-vuotiaat tytöt kokeilevat lääkkeitä alkoholin kanssa” – joka viides suomalainen luopuisi kaikkien huumeiden rangaistavuudesta

THL: Amfetamiinin käyttö hyppäsi ennätyslukemiin


Summary: Kemikaalien kieltämistä ehdottaa Helsingissä toimiva Euroopan kemikaalivirasto. Suomen tatuointialan nokkamies pitää asiaa hyvänä.

Jopa 4 000 tatuointiväreissä käytettävää ainesosaa on menossa pannaan koko EU:n alueella. Helsingissä toimiva Euroopan kemikaalivirasto ECHA esittää EU-komissiolle niiden kieltämistä lailla.
 Kemikaalivirasto  kertoi asiasta tänään . Tatuoinneissa käytettävien väri- ja lisäaineiden epäillään aiheuttavan syöpää ja muutoksia DNA:ssa, laskevan hedelmällisyyttä ja aiheuttavan ihoärsytystä.
 Pohjalla on pitkä arviointityö, jonka kemikaalivirasto sai valmiiksi keskiviikkona. Asia etenee nyt EU-komissioon, ja koko EU:n kattavaa lakia odotetaan jo ensi vuonna.
 – Pidän tätä merkittävänä askeleena tatuointivärien turvallisuudessa. Uskon, että komissio toimii näkemyksemme mukaisesti, sanoo kemikaaliviraston vanhempi neuvonantaja  Mark Blainey .
 "Jos meidän väreissämme on kiellettäviä aineita, ne lähtee saman tien roskikseen"
 Neljätuhatta väriainetta on hurja määrä.
 Silti tatuointeja harkitsevilla tai jo ottaneilla ei pitäisi viranomaisten mukaan olla suurempaa syytä huoleen kuin aiemminkaan. Blaineyn mukaan kannattaa harkita esimerkiksi sitä, ovatko kemikaalit aiheuttaneet itselle aiemmin reaktioita.
 Väriaineiden haittavaikutuksista on näyttöä, mutta toisaalta aineita päätyy kehoon verraten pieni määrä.
 – Jos meidän väreissämme on kiellettäviä aineita, niin totta kai ne lähtee saman tien roskikseen. Mutta meillä on jo nyt sellaiset värit käytössä, ettei tässä tarvitse olla huolissaan. Tatuointibisnes on kasvanut räjähdysmäisesti, ja valmistajilla on ollut varaa panostaa laadun parantamiseen, Suomen tatuointiartistiyhdistyksen puheenjohtaja  Tony Raita  sanoo.
 Tämä on Raidan mukaan tilanne Suomessa ja suuressa osassa EU:ta. Kaikista muista maista hän ei mene takuuseen.
 Otherside Tattoo -liikkeessä käytettäviä tatuointivärejä. Henri Vainio-Hynnilä / Yle
 Raita on Suomen tunnetuimpia tatuoijia, ja pitää Lahdessa Otherside Tattoo -liikettä. Tila on valoisa ja avoin, osoitus tatuointiliikkeiden muuttumisesta yhteiskuntakelpoisiksi.
 Raita osallistui kemikaaliviraston arviointityöhön asiantuntijana. Hän kannattaa rajoituksia ja keskustelua turvallisuudesta.
 – Aina kun laitetaan neulalla reikiä kehoon, niin on olemassa infektio- tai väriaineriski. Ei me olla kemistejä eikä lääkäreitä, mutta luotettavia tutkimustuloksia värien aiheuttamista riskeistä ei ole tähän päivään mennessä saatu. Siinä mielessä näitä on tehty aika luottavaisin mielin, hän sanoo.
 Neljätuhatta ainesosaa kertoo myös siitä, miten kemikalisoitunut maailma on. Kemikaalivirasto haluaa varmistaa, ettei kieltolistalla olevia aineita vain korvata rinnakkaisaineilla, jotka voivat olla yhtä haitallisia.
 – Rajoitukset tarkoittavat, että EU:ssa myytäviin väreihin tulee ikään kuin turvaleima, joka takaa että ne ovat turvallisia käyttää, Blainey tiivistää.
 Isoin riski: Lomatatuoinnit ja kiinalaiset halpavärit
 Sekä Kemikaalivirasto että Tony Raita varoittavat kiinalaisista halpaväreistä. Nettikaupoista löytyy hakusanoilla  tatuointiväri  tai  tattoo ink  tuhansia tuloksia.
 – Siellä saattaa olla vaikka mitä myrkkyjä. Vuosien varrella on kuultu, että joukossa on ollut esimerkiksi automaaleja, joita on laitettu pulloihin ja myyty merkkiväreinä, Raita sanoo.
 Suurimmat riskit piilevät juuri tatuoinneissa, jotka tehdään itse halpaväreillä tai otetaan alehintaan etelän lomakohteiden rantakojuissa.
 – Viranomaisten tulee lähivuosina pohtia, miten nettikauppaa voitaisiin valvoa nykyistä kattavammin, Mark Blainey sanoo.
 Blainey ja Raita kehottavat asiakkaita kysymään väriaineista tatuointiliikkeeltä, jos on vähänkin epäilyksiä. Tuleva EU-laki velvoittaa yrittäjät kertomaan asiakkaille tarkat tuotetiedot.
 Suomessa pääosan väreistä toimittaa yksi tukkuri, Nordic Tattoo Supplies, joka toimii yhteistyössä useimpien tatuointiliikkeiden kanssa. Raita arvioi, että halpavärejä käyttämällä yrittäjä säästäisi "ehkä parisataa euroa vuodessa". Hän ei näe siinä mitään järkeä.
 – Niillä, jotka tekevät tatuointeja ammatikseen, ei ole mitään intressiä käyttää huonoja värejä. Kaikki haluavat tehdä hyvää jälkeä ja turvallisesti, Raita sanoo.
 Asiakas: "Ei pelota"
 Mystiikka tatuointien ympäriltä on hälventynyt 2000-luvulla nopeasti, kun niiden suosio on kasvanut.
 Arviolta jo  kymmenellä prosentilla suomalaisista  on vähintään yksi tatuointi. Koko Euroopassa tatuointi on noin 15 prosentilla väestöstä, mutta vuoteen 2040 mennessä  arviolta jo joka neljännellä . Toisaalta tatuoinnit ovat muoti-ilmiö, ja innostus voi myös lopahtaa.
 Siitä ei ole vielä merkkejä. Raidan Otherside Tattoo -liikkeessä käy lounasaikaan kuhina. Kaikilla neljällä pöydällä on asiakas, ja huoneen täyttää tatuointikoneiden äänekäs surina. Musteet siirtyvät kilvan ihon alle verinahkaan.
 Raita tatuoi  Petri Säisäsen  käsivarteen mustavalkoista kuvaa, joka esittää naista ja ruusua.
 – Kuva löytyi netistä ja totesin, että haluan tuon. Tatuoinnit ovat mielestäni siistejä, taidetta tavallaan, Säisänen sanoo.
 Säisäsellä on useita tatuointeja, mutta hän ei ole erityisemmin pohtinut kemikaalien vaikutuksia kehoonsa.
 – Olen teettänyt tatuointini ihmisillä, jotka tekevät tätä ammatikseen. Eivät ne silloin pelota. Eri asia olisi, jos kävisin jollain amatöörillä, joka on tilannut värit netistä.
 Miehen t-paitaa koristaa lontoolaisen jalkapalloseura Arsenalin logo.
 – Sama löytyy tatuointina selästä. Se ei ehkä ollut paras idea, mutta tulipa otettua.

Peräti 4 000 tatuointiväreissä käytettävää kemikaalia on menossa ensi vuonna pannaan, koska niissä piilee terveysriskejä


Summary: Yli tuhat suomalaista vastasi Yle Akuutin kyselyyn pituuteen liittyvistä kokemuksista.

Vaahtosammuttimeksi tai hobitiksi nimittelyä. Tietojen ja taitojen vähättelyä. Fyysistä kajoamista.
 Amatsoniksi tai goljatiksi haukkumista. Pituuden päivittelyä ja sukupuolen arvailua.  "Sä varmaan pelaat koripalloa."
 Yle Akuutti kysyi suomalaisista, minkälaisia kokemuksia heillä on pituuteensa liittyen. Vastauksia tuli yli tuhat, joista suurin osa oli naisilta. Kokosimme vastauksista kokonaisuuden, joka piirtää kuvan siitä, minkälaista on elämä keskipituuden molemmilla puolin.
 Suomessa aikuisen naisen keskipituus on tällä hetkellä 167 senttiä ja miehen 180 senttiä.
 "Minun on aivan turha yrittää saada minkäänlaista auktoriteettiasemaa"
 Minua on etenkin alle 30-vuotiaana luultu melko usein lapseksi. Esimerkiksi huoltomies on kysynyt ovella, ovatko vanhempani kotona. VR:n konduktööri on ohjannut minua olkapäästä taluttaen kohti oikeaa kaukojunan vaunua. Tässä vain kaksi esimerkkiä. Kaupankassalla työskennellessäni sain asiakkailta lähes päivittäin loukkaavia, asiattomia tai ajattelemattomia kommentteja pituudestani. Minuun on kerran kohdistunut lievä pahoinpitely: harrastusyhteisön vuosijuhlien jatkoilla tuttu, humaltunut mies nosti minut voimakkaasta estelystä huolimatta ilmaan ja retuutti mielivaltaisesti. Kävin vammojen vuoksi lääkärissä. Lääkäri, noin 170-senttinen nainen, totesi, että uhrin ja tekijän kokoero ei voi olla vaikuttamatta tällaiseen tekoon - hänen kokoistaan naista kukaan ei riepottele hetken mielijohteesta. Nykyisestä koulutuksesta huolimatta koen, että minun on tehtävä tavallista enemmän työtä ollakseni uskottava nimenomaan live-kohtaamisissa, esim. työhaastatteluissa tai uusien asiakkaiden kanssa. –  32-vuotias nainen, 145 cm .
 Valmistuin alakoulun opettajaksi ja usein minut sekoitetaan oppilaisiin. "No enpä ollut erottaa sinua oppilaidesi joukosta", "mahdatko saada pidettyä kuria, kun olet noin pieni?" "Ai sinä olet opettaja? Sinähän olet pienempi kuin oppilaasi". Oppilaat eivät välitä pituudestani, eikä minulla ole vaikeuksia hallita oppilaita koska olen pienikokoinen. Toiset aikuiset kuitenkin vaikuttavat olemassa olevaan auktoriteettini kyseenalaistamalla sen pituuteeni viitaten. –  28-vuotias nainen, 156 cm .
 Lisäksi kaikki mitä teet, on pituuden kompensointia. Näin on ainakin saanut kuulla ja lukea.  27-vuotias mies
 Olen huomannut pituuteni aiheuttavan paljon keskustelua, asenteita, vitsailua ja uteliaisuutta. Työelämässä minua pidetään usein ikääni nuorempana ja jotenkin lapsekkaampana kuin olen, ja minun on aivan turha yrittää saada minkäänlaista auktoriteettiasemaa. Myös äitini on lyhyt, ja hän joskus kertoi että on saanut auktoriteettiä olemukseensa vasta iän myötä. Minua on myös käytetty humoristisessa mielessä kainalosauvana ja päälakeani pöytänä. Nuo eleet eivät loukkaa minua, mutta en tiedä että olisiko syytä vähän loukkaantua. –  28-vuotias nainen, 155 cm .
 Jo nuoresta pitäen minua on väheksytty, ja nuoruudessa kiusattu melko rankasti. Monesti tuntuu, että lyhyitä miehiä karsastetaan niin työelämässä, kuin vapaa-ajan harrastuksissa. Lisäksi kaikki mitä teet, on pituuden kompensointia. Näin on ainakin saanut kuulla ja lukea. En todennäköisesti aio lisääntyä, etten saa vahingossakaan poikalasta, joka joutuisi kokemaan tämän saman helvetin jota lyhytkasvuisuudeksi kutsutaan. –  27-vuotias mies, 169 cm .
 160-senttisenä naisena saa osakseen tytöttelyä ja alentavaa kohtelua. Baarissa saatetaan nostaa oikeasti kysymättä ilmaan "kun olet niin pieni". Päälaelle taputteluun saa myös tottua. Koen olevani aika perusmittainen, mutta kaikki kaverini ovat vähintään lähempänä 170 senttiä. Postin pakettiautomaatit ovat pahin ongelma! Pelkoni on, että joskus pakettini on ylimmissä laatikoissa ja joudun pyytämään apua saadakseni sen. –  28-vuotias nainen, 160 cm .
 Työurallani opettajana minut monesti sekoitettiin oppilaisiin ja esimerkiksi siirrettiin olkapäistä ohjaten pois kun odotin ovella tungoksessa vuoroani. Kaupan lihatiskillä jonottaessa myös takana oleva isompi ihminen on suorittanut ostoksia ylitseni vaikka vuoro olisi ollut minun. Joskus tuntuu että pitkät pitävät pieniä ihmisiä vähempi älyisinä! –  65-vuotias nainen, 150 cm .
 Omalla kohdalla pituus ei vaikuta mitenkään arkeeni tai haittaa elämääni muuten kuin muiden ihmisten käytöksen kohdalla.  24-vuotias nainen
 Aamupalaverissa kollega kyseenalaisti, että ottavatko asiakkaat minut tosissani kokoni takia. Ihanaa, että tämä aihe on otettu esille! Nyky-yhteiskunnassa ei todellakaan saa mennä sanomaan, jos joku on ylipainoinen tai huomauttaa ihon väristä ynnä muusta sellaisesta, mutta pitkien ja lyhyiden sorsiminen on aikuisillekin ihan arkipäivää. Omalla kohdalla pituus ei vaikuta mitenkään arkeeni tai haittaa elämääni muuten kuin muiden ihmisten käytöksen kohdalla. –  24-vuotias nainen, 150 cm .
 "Mieheltä toivotaan reippaampaa pituutta"
 Kroonisesta sairaudesta johtuen olen vain 164 cm pitkä. Aivan kuin sairaudessa itsessään ei olisi tarpeeksi, aiheuttaa pituuden vähyys vielä omalta osaltaan ongelmia itsetunnon kanssa. Kun moni nainenkin on pidempi, tuntuu siltä, että menestys parisuhdemarkkinoilla on tuhoon tuomittu. Perinteisesti naiset haluavat reilusti itseään pidemmän ja lihaksikkaan miehen, enkä minä mahdu tuohon muottiin, vaikka kuinka päin yritettäisiin tunkea. Pituuden vähyyden aiheuttamat ongelmat ovat lähinnä henkisiä, mutta sitäkin suurempia. Lyhyenä miehenä eläminen aiheuttaa pääasiassa suunnattoman riittämättömyyden tunteen. –  19-vuotias mies, 164 cm .
 Naiset karttavat ja syrjivät minua pituuden takia. Töissä on aina ollut epäilyä taidoistani ja tiedoistani sen takia kuin olen lyhyt! Taidan poistaa itseni geenipoolista. –  27-vuotias mies, 172 cm .
 Kokemukseni tismalleen keskipituisena miehenä ei epäilemättä ole pahimmasta päästä, mutta silti on tullut selväksi ettei geneettisessä lotossa voittoa ole tullut. Ihastelu, jota monet naiset avoimesti ja äänekkäästi osoittavat pitkiä miehiä kohtaan on mieltäalentavaa. Taustalla ei vaikuta olevan edes tahallinen ilkeys, vaan ilmeisesti tämä käytös on sosiaalisesti hyväksyttävää naisille. Pahimmillaan tuttu sinkkunainen on suoraan kysynyt sinkkuminulta onko minulla yli 185 senttiä pitkiä sinkkukavereita. Ei tarvitse kahdesti miettiä mikä reaktio olisi seurannut jos olisin kysynyt häneltä onko hänellä alle 70 kiloa painavia sinkkukavereita. Hän kuitenkin selvästi koki kysymyksensä täysin sosiaalisesti hyväksyttäväksi. –  26-vuotias mies, 180 cm .
 Treffejä ei uskalla naisten kanssa sopia, sillä vaikka he olisivat itse minuakin lyhyempiä, niin mieheltä toivotaan reippaampaa pituutta. On jokseenkin noloa, kun sitten tavatessa olenkin toista 10 senttiä lyhyempi. Ei enää ehkä niinkään itseni puolelta, mutta toisesta näkee ettei nyt ihan riitä. En jaksa enää murehtia, elämä on liian lyhyt (heh) sellaisen vatvomiseen, johon ei voi vaikuttaa.  33-vuotias mies, 168 cm .
 "Pitääkö ne sentit tatuoida otsaan, kun jokaista vastaantulijaa niin kamalasti kiinnostaa"
 Olen onnellinen 157cm pitkä naisen alku, mutta minua on kutsuttu kävelykepiksi, teletapiksi ja puutarhatontuksi lyhyyteni takia. Yleensä kuitenkin nauretaan yhdessä asiasta.  17-vuotias nainen, 157 cm .
 Minua on niin kehuttu kuin haukuttu pituudestani. Mummi totesi joskus että "ei haittaa jos on pitkä, kunhan ei ole lihava" ja koulussa joskus muut tytöt kysyivät, että miten löydän koskaan poikaystävän kun olen niin pitkä. Myös ihan pelkästään kommenttia "oletpa pitkä!" kuulee paljon. Myös taksijonossa on tultu kysymään olenko mies vai nainen ja että miten vieressäni oleva mies selviää, kun olen pitkä. "Eikö se haittaa hänen miehuuttaan?" Edelleen, kun kuljen kaupungilla 20 senttiä itseäni lyhyemmän mieheni kanssa (joka on keskivertoa lyhyempi!) ihmiset tuijottavat. –  25-vuotias nainen, 185 cm .
 Armeijassa kuulin koko ajan olevani kaappi, köntti, goljat, tankki... Häirintä oli jatkuvaa. Samoin töissä kuulee siitä lähes jatkuvasti kuinka olen hitaampi kuin muut tai "jätillä on vähemmän älyä". –  21-vuotias mies, 191 cm .
 Harteikkaan ja meikittömän olemukseni sekä lyhyiden hiusteni takia minua puhutellaan usein suoraan poikana. Myös transsukupuoliseksi on oletettu, molempiin suuntiin. Aina on saanut kuulla siitä, kuinka näin pitkä tyttö ei tule ikinä löytämään poikaystävää tai näyttämään hyvältä mekoissa tai korkokengissä. Vaikka eihän se niin mene. Alan vasta pikkuhiljaa tulla sinuiksi pituuteni kanssa – on kuluttavaa ja turhaa murehtia jostakin, mihin ei voi vaikuttaa. –  17-vuotias nainen, 184 cm .
 Haaveilen usein siitä että olisin aivan pieni kerä, mahtuisin jonkun kainaloon tai hyvin pieneen tilaan ja olisin jonkun mielestä söpö.  30-vuotias mies
 Pahimpina kommenteina muistan erään ystäväni kommentin teini-ikäisenä bileissä, kun hän yhtäkkiä tokaisee "sä oot kyllä aivan liian pitkä naiseksi, onneksi en ole noin pitkä". Jokaisella työpaikalla kollegat ihmettelee miten olen niin pitkä, että löytyyköhän mulle työvaatteita edes. Ikuiset kommentit kori- sekä lentopallosta. Onko mun vaikea löytää miestä. Tuuleeko siellä ylhäällä. Nämä kommentit on saanut mut vihaamaan pituuttani. –  25-vuotias nainen, 182 cm .
 Harrastuksessani minua on nimitelty goljatiksi, koska olen pitkä ja harteikas. Enimmäkseen pituus saa ihailua, mutta toisinaan sinkkuna toivoisin olevani keskipituinen tai lyhyt, sillä monikaan mies ei uskalla lähestyä pitkää naista, vaikka pitkänä saakin paljon katseita. Enkä ole edes mikään erityisen pitkä. Voin kuvitella, millainen tilanne on naisilla, jotka ovat pituudeltaan yli 180 senttimetriä. –  27-vuotias nainen, 176 cm .
 Pituuteni perusteella on monesti tehty oletuksia aina luonteenpiirteistä harrastuksiin. Pitkänä on kiva yltää paikkoihin helposti ja isojen esineiden kanniskelu luonnistuu, mutta siihenpä ne edut sitten jäävät. Olen äärimmäisen kömpelö ja pituuteni ansiosta kolahtelen alituiseen sinne sun tänne – aina pitää yrittää niellä kivun lisäksi myös sitä noloutta, kun pitkänä ihmisenä kolahtaa julkisella paikalla johonkin. Kaikki pituuteen liittyvät vitsit on kuultu satamiljoonaa kertaa ja joskus mietin, pitääkö ne sentit tatuoida otsaan, kun jokaista vastaantulijaa niin kamalasti kiinnostaa. En koe olevani sitä mitä ihmiset olettavat, kun he näkevät minut. Olen aina ollut erityisherkkä haaveilija, enkä mikään köriläs. Haaveilen usein siitä että olisin aivan pieni kerä, mahtuisin jonkun kainaloon tai hyvin pieneen tilaan ja olisin jonkun mielestä söpö. –  30-vuotias mies, 195 cm .
 Olin 15-vuotiaana ostanut säästämilläni rahoilla kauniit kultaiset korkokengät, ehkä noin 8 sentin korolla. Kotona niitä äidille näyttäessäni äiti parahti nauruun, "et sä noita voi pitää, näytät ihan kirahvilta" ja pakotti sitten palauttamaan kengät. Tästä on luultavasti alkanut oman pituuteni häpeämisen kierre. En ole käyttänyt korkokenkiä ja matalakantaisissakin kengissä olen yrittänyt valita sen matalakantaisimman. Olen seissyt oudoissa asennoissa, että näyttäisin kuvissa lyhyemmältä. Olen hävennyt itseäni liikkuessani lyhyemmässä seurassa ja useasti valehdellut pituuteni pari senttiä lyhyemmäksi. Nyt vasta 15 vuotta myöhemmin olen suht sinut pituuteni kanssa ja voin juhlissa käyttää korkokenkiä. Silti yhä välillä mietin, että olisinpa 10 senttiä lyhyempi. –  29-vuotias nainen, 171 cm .
 Pituuden vuoksi vihasin koululiikuntaa; ei suoranaisesti ole reilua, että minun pitäisi hypätä korkeutta tai pituutta saman verran kuin noin 20 senttiä pidemmät saadakseni saman arvosanan. –  21-vuotias nainen, 150 cm .
 En kuitenkaan suostu jäämään ikuiseen Pikku Myyn rooliin, koska tiedän olevani todellisuudessa juuri sopiva ja pienestä koostani huolimatta vaikuttava, vakavastiotettava persoona.  24-vuotias nainen
 Miehiltä olen kuullut olevani pelottavan pitkä tai liian pitkä, että minun kanssani voisi seurustella. Ala-asteella koulussa opettajan sijainen kommentoi, etten varmaan saa ikinä poikaystävää, kun olen niin pitkä. Yläasteella haukuttiin ”Goljatiksi” niin, etten uskaltanut joskus edes mennä kouluun. Pitkä tyttö/nainen on todella monelle ongelma. –  22-vuotias nainen, 187 cm .
 Olen 155 senttiä pitkä, mieheni on 182 senttiä. Häissämme miehen pitkät sukulaistädit yrittivät vaatia, että nousen kuvia varten portailla askeleen ylemmäs kuin mieheni, etten näytä niin lyhyeltä. Jostain syystä en suostunut. Eivätkä hekään menneet polvilleen etteivät näytä niin pitkiltä, kun vastaavasti pyysin sitä heiltä tasapuolisuuden nimissä. –  27-vuotias nainen, 155 cm .
 Kääpiö, vaahtosammutin, hukkapätkä, kainalosauva, keijukainen. Kaikki nimitykset ovat tulleet tutuksi. Olen hieman yli 160-senttinen nuori nainen, joten en edes huomattavasti keskimääräistä pituutta lyhyempi. Silti olen koko ikäni saanut kuulla siitä, miten pienikokoinen olen. Pituuteni on vaikuttanut identiteettiini, saanut minut kärsimään syömishäiriöstä ja ollut ainainen epävarmuustekijä vaateostoksilla. En kuitenkaan suostu jäämään ikuiseen Pikku Myyn rooliin, koska tiedän olevani todellisuudessa juuri sopiva ja pienestä koostani huolimatta vaikuttava, vakavastiotettava persoona. –  24-vuotias nainen, 160 cm .
 Lue myös:
 Lyhytkasvuisen Elina Kurvin, 22, karu kokemus työelämästä – joutui hakemaan 70 kertaa työkokeiluun
 Sami Sykkö ei halunnut kasvaa yli 152-senttiseksi, Marja Kihlströmiä on vaadittu riisumaan korkokengät baaritiskillä
 "Nainen ei saa olla pitkä, eikä mies lyhyt" – Miksi meitä yhä mitataan ikiaikaisilla asenteilla?
 "Pitkä nainen on aina silmätikku" – pituus ja kokemukset periytyvät äidiltä tyttärelle, sanovat Pirjo ja Saija Viherlaakso

"En todennäköisesti aio lisääntyä, etten saa poikalasta, joka joutuisi kokemaan helvetin, jota lyhytkasvuisuudeksi kutsutaan" – näin pituus vaikuttaa elämään


Summary: Brittiparlamentti on hakemassa brexit-lykkäystä, ja pääministeri on lykkäämässä erosopimuksen taas kerran alahuoneen äänestykseen.

Tänään aukeaa brittiparlamentissa tämän viikon  kolmas brexit-äänestyspäivä . Ratkaistavaksi tulee se, haluaako Britannia lykätä EU-eroa tuonnemmaksi. Aiemman suunnitelman mukaan brexitin pitäisi astua voimaan maaliskuun 29. päivänä.
 Todennäköisesti brexit-lykkäys olisi hyvin lyhyt. Pääministeri  Theresa May  on jo varoitellut parlamentin alahuonetta, ettei eropäivän siirto voi olla kovin pitkä.
 Euroopan parlamentin brexit-asiantuntija  Danuta Hubner  arvioi uutistoimisto Reutersilla, että EU voi hyvinkin myöntyä lyhyeen lykkäykseen.
 Hubner muistuttaa, ettei jo neuvoteltua brexit-sopimusta kuitenkaan lykkäyksen aikana voi millään tavalla muuttaa.
 – Lykkäyksen tarkoitus voi olla vain se, että Britannia saa hyväksyttyä eron vaatimat lait, Hubner toteaa.
 EU:n kanta on, että Britannia eroaa EU:sta joko sopimuksella tai ilman sopimusta.
 Brexit-sopimus tulossa vielä kerran parlamenttiin?
 Parlamentin käytäväpuheissa on tosin taas noussut esiin se vaihtoehto, että pääministeri May yrittää sittenkin vielä kerran tuoda kahdesti tyrmätyn brexit-sopimuksen parlamentin äänestykseen.
 Mayn aikeista ovat kertoneet muun muassa ylesradioyhtiö BBC ja sanomalehti Guardian. BBC:n mukaan äänestys voisi olla ensi viikolla. Tarkkaa päivää ei ole tiedossa.
 Parlamentin  brexit-äänestysten käänteet  ovat olleet moninaiset.
 Tiistaina brittiparlamentti tyrmäsi selvin äänin konservatiivijohtaja Mayn esittämän brexit-sopimuksen. Keskiviikkona parlamentti äänesti taas nurin sen, että Britannia eroaisi EU:sta ilman sopimusta.

Tänään brittiparlamentti äänestää EU-eron lykkäyksestä – herättääkö May brexit-sopimuksen vielä kerran henkiin?