Summary: Pääministeri Giuseppe Conte ilmoitti erostaan parlamentin ylähuoneelle senaatille.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Italian pääministeri  Giuseppe Conte  kertoo eroavansa. Conte kertoi erostaan parlamentin ylähuoneelle senaatille tiistaina iltapäivällä.
 Hän aikoo jättää eroilmoituksensa presidentti  Sergio Mattarellalle  vielä päivän aikana.
 Mattarella päättää sen jälkeen, yritetäänkö maahan muodostaa uutta hallitusta nykyisellä parlamenttikokoonpanolla vai pidetäänkö maassa ennenaikaiset parlamenttivaalit.
 Italian mediassa on spekuloitu sillä, voidaanko maahan muodostaa uusi hallitus Viiden tähden liikkeen ja keskustavasemmiston Demokraattipuolueen varaan.
 On myös esitetty mahdollisuutta, että Mattarella määrää maalle virkamieshallituksen, jonka tehtävänä on päättää tämän vuoden budjetista.
 Conte arvosteli kovasanaisesti Le Lega -puolueen johtajaa sisäministeri  Matteo Salvinia , joka ilmoitti aiemmin tässä kuussa vetävänsä tukensa maan hallitukselta.
 Salvini kertoi Conten eroilmoituksen jälkeen, että haluaa Italian pitävän pian uudet vaalit.
 Hän kertoi kuitenkin olevansa valmis äänestämään yhdessä Viiden tähden liikkeen kanssa kansanedustajien määrän vähentämisestä ja budjetistä päättämisestä.
 Mattarella myönsi Contelle eron
 Presidentti Matarella myönsi pääministeri Contelle odotetusti eron tiistai-iltana. Samalla Mattarella pyysi Contea jatkamaan toimitusministeriön johdossa toistaiseksi.
 Koska Conten ero johtaa hallituksen kaatumiseen, aikoo Mattarella tavata puoluiden johtajat keskiviikkona, jotta poliittiseen kriisiin löytyisi ratkaisu.
 Lue myös:
 Analyysi: Salvini haluaisi Italiaan vaalit syksyllä – populistin unelman tiellä monta estettä
 Italian koalitiohallituksen järkiavioliitto purkautui – hallituskumppanit eivät olleet unelmapari alunperinkään
 Salvini haluaa Italiaan uudet vaalit – "Hallituksella ei ole enää enemmistön tukea"
 Italiaan uudet vaalit ehkä jo lokakuussa – senaatti pitää kutsua koolle kesken kesäloman äänestämään hallituksen luottamuksesta

Italian pääministeri eroaa – Presidentti Mattarella pyysi Contea jatkamaan virkamieshallituksen johdossa


Summary: HKScan ja Atria kertoivat vastaavasta päätöksestä jo aiemmin tänä vuonna.

Mustan muovin käyttö elintarvikepakkauksissa vähenee merkittävästi tänä vuonna, kun kolme suurta elintarvikeyhtiötä on kertoneet korvaavansa sen muun värisellä muovilla tai uudistamalla pakkauksia.
 Musta pakkausmuovi päätyy usein muovikierrätyksestä poltettavaksi energiajätteenä, koska muovijalostamon optiset lukijat eivät tunnista kaikkien mustien pakkausten muovilaatua.
 Elintarvikeyhtiöistä Atria ja HKScan ovat kertoneet luopuvansa mustista muovipakkauksista jo aiemmin, ja tänään päätöksestä kertoi Saarioinen.
 Saarioinen aikoo luopua mustan muovin käytöstä valmisruoka-annostensa pakkauksissa syksyn aikana. Musta muovi vaihdetaan punaiseen.
 Muutoksen taustalla on muovin kierrätyksen lisääminen. Punaiset valmisruokapakkaukset voidaan yhtiön mukaan kierrättää muovijätteenä ja hyödyntää uusien muovituotteiden raaka-aineeksi.
 Muovi vähenee myös pakkauksia ohentamalla
 Yhtiön tiedotteen mukaan punainen väri oli testeissä kuluttajien suosikki. Rasioiden värimuutos koskee muun muassa annosaterioita, pastoja ja kiusauksia. Keitoissa ja puuroissa käytössä oleva valkoinen rasia säilyy ennallaan.
 Saarioisten laadusta ja vastuullisuudesta vastaava johtaja  Tero Tuominiemi  sanoo  tiedotteessa , että yhtiö kartoittaa jatkossakin mahdollisia uusia pakkausmateriaaleja ja jatkaa pakkauksien kehittämistä.
 Muovin käyttöä on tähän mennessä vähennetty esimerkiksi ohentamalla pakkausmuoveja. Lisäksi Saarioisilla otetaan käyttöön pakkauksia, joissa osa muovista on korvattu kartongilla.
 HKScan ja Atria kertoneet päätöksestään jo aiemmin
 Muista elintarvikeyhtiöistä Atria kertoi toukokuussa samanlaisesta ratkaisusta.
 – Pakkaustemme kierrätettävyyden lisäämiseksi luovumme mustasta muovista vuoden 2019 aikana kaikissa materiaalikierrätykseen tarkoitetuissa muovipakkauksissamme. Mustaa väriä voi edelleen esiintyä pakkauksissa, mutta se ei enää estä kierrätystä Atrian pakkauksissa, totesi Atria-konsernin yritysvastuusta vastaava johtaja  Merja Leino  yhtiön  tiedotteessa toukokuussa .
 Liha- ja ruokayhtiö HKScan kertoi mustasta muovista  luopumisestaan tammikuussa .
 – Päätös luopua mustasta muovista Suomessa ja Ruotsissa on suuri askel kohti ympäristövaikutusten pienentämistä ja materiaalien uusiokäytön mahdollistamista, kommentoi HKScanin kategorioista ja konsepteista vastaava johtaja  Heli Arantola  tuolloin.
 Ruokahävikillä pakkauksia suuremmat vaikutukset ympäristölle
 HKScan muistutti myös pakkausten ja ruokahävikin suhteesta.
 – Jos leikkelepakkauksesta menee esimerkiksi vain pari kinkkuviipaletta hukkaan, syntyy suurempi ympäristövaikutus kuin mitä on pakkauksen tuottamisesta aiheutunut, yhtiön tiedotteessa todettiin.
 Myös Luonnonvarakeskus  on muistuttanut , että ruokahävikin aiheuttamat ympäristövaikutukset ovat suuremmat kuin elintarvikepakkausten tuotannon ja jätehuollon aiheuttama kuormitus.
 Muovin kierrätys on ollut paljon esillä viimeisen vuoden aikana. Yle julkaisi marraskuussa jutun, jossa käydään läpi  12 kysymystä ja vastausta muovin keräyksestä .
 Keväällä olleen I love muovi -kampanjan yhteydessä käytiin myös läpi  useita kysymyksiä muovin kierrättämisestä .
 Helmikuussa uutisointiin, kuinka muovin  korvaaminen sataa suomalaisyhtiön laariin , sillä pahvimukeista tutun Huhtamäen arvo on moninkertaistunut.
 Lue myös
 Pillit ja muovikannet siirtyvät hampurilaisravintoloissa tiskin taakse: "Moni asiakas ottaa pillin puhtaasti vanhasta tottumuksesta"
 Suurin osa Suomen ilmastopäästöistä tulee kotitalouksien kulutuksesta – S-ryhmän uusi laskuri ei kaunistele asiakkaan hiilijalanjälkeä
 Maatiloilla on valtavat määrät muovijätettä – yli 100 000 kilon kasa syntyi reilun 20 tilan muoveista
 Suomessa kehitettiin ratkaisu, joka mahdollistaa myös mustan muovin kierrättämisen – kotimaassa se ei kiinnosta

Isot elintarvikeyritykset hylkäävät kierrätyksessä hankalan mustan muovin – Saarioinen vaihtaa mustan punaiseen


Summary: Korkeakoulut odottavat lisärahoitusta pitkän leikkauskuurin jälkeen.

Tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  (kesk.) vieraili tiistaina Iisalmessa Savonia-ammattikorkeakoulun kampuksella. Korkeakouluväki halusi keskustella valtionrahoituksesta, mutta myös sosionomien asemasta työmarkkinoilla.
 Pätevistä lastentarhanopettajista on ollut  jo vuosia pulaa , pääkaupunkiseudun lisäksi myös  maakunnissa . Tilanne on pahentunut, ja yliopisto-opintoihin hakeutuu  aiempaa vähemmän opiskelijoita .
 Vuosi sitten uudistettu varhaiskasvatuslaki todennäköisesti pahentaa lastentarhanopettajien pulaa myös jatkossa. Vuodesta 2030 lähtien kolmannes päiväkodin henkilökunnasta tulee olla varhaiskasvatuksen opettajia, kolmannes sosionomeja ja loput hoitajia.
 Savonian rehtorilla  Mervi Vidgrénillä  oli ministerille ratkaisu ongelmaan. Hänen kantansa on, että sosionomien tulisi ilman muuta saada lastentarhanopettajien pätevyys.
 – Meillä on aika hyvä osaajajoukko tuossa reservissä, eli sosionomit. Pyysimme ministeriä tarkastelemaan tätä vaihtoehtoa jatkossa, Vidgrén kertoo tapaamisesta.
 Savoniasta valmistuu vuodessa 40 sosionomia, joista noin 10–15 varhaiskasvatuksen puolelle. Rehtorin mukaan tällä on tärkeä alueellinen merkitys, sillä opiskelijat työllistyvät usein harjoittelupaikoilleen.
 Savonian rehtori Mervi Vidgrén vastaanotti ministeri Hanna Kososen Iisalmen kampukselle. Taustalla opiskelija Elina Vehviläinen-Liikka, lehtori Seppo Mönkkönen ja koulutusvastuujohtaja Salla Seppänen. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Vidgrénin mukaan sosionomien ammattitaitoa tarvitaan, kun puhutaan perheistä, perheiden tilanteista ja maahanmuutosta. Nämä teemat ovat myös päiväkodeissa ja varhaiskasvatuksessa pinnalla.
 – Työnantajan pitäisi saada päättää, mitä osaamista he haluavat sinne päiväkoteihin, Vidgrén sanoo.
 Ammattilaisista pulaa kaikilla koulutusasteilla
 Reilun kymmenen vuoden päästä päiväkodeissa on oltava melkein yhtä paljon opettajia, sosionomeja kuin hoitajiakin. Ministeri Kosonen muistuttaa, että tuore varhaiskasvatuslaki rajaa lastentarhanopettajan pätevyyden yliopistoille.
 – Nyt on todella tarkkailtava sitä, että miten näiden ammattilaisten saatavuus jatkossa toteutuu. Nyt näyttää tosi haastavalle, että saamme kaikille kolmelle pätevyydelle riittävästi ammattilaisia, Kosonen myöntää.
 Ministeri Hanna Kosonen ja erityisavustaja Markus Ylimaa kuuntelivat korkeakoulun viestiä Savonian Iisalmen kampuksella. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 Ministerin mukaan asiaa seurataan.
 – Pitää olla joustava ja valmis tarkastelemaan, että miten tämä toteutuu. Mutta tällä hetkellä noudatamme varhaiskasvatuslakia. Sitä ei olla lähdössä juuri nyt muuttamaan.
 Säästövuosien jälkeen pieni käänne
 Ammattikorkeakoulujen valtionrahoitusta on leikattu toistuvasti vuodesta 2012 alkaen. Samalla on pienentynyt rahoitus tutkinnonsuorittajaa kohden.
 Savonian rehtorin Mervi Vidgrénin mukaan rahaa tarvitaan, jotta jatkuvat säästöt eivät alkaisi näkyä opetuksen laadussa.
 Pientä käännettä on odotettavissa, sillä korkeakoulujen rahoituksesta vastaava Hanna Kosonen on ajanut lisärahoitusta  jo ensi vuodeksi .
 Savonian rehtori Mervi Vidgrén ehdotti ministeri Hanna Kososelle, että sosionomeille annettaisiin lastentarhanopettajan pätevyys. Anne-Pauliina Rytkönen/Yle
 – Tässä on tulossa vain pieni osa takaisin, mitä on aikaisempina vuosina jouduttu nipistämään ja säästämään. Tarvitsemme rahaa nimenomaan meidän perustehtäviin, opiskelijoiden ohjaamiseen ja tukemiseen, Vidgrén sanoo.
 Vidgrén muistuttaa, että vaikka esillä ollut 20 miljoonan euron summa kuulostaa suurelta, se jaetaan 24 ammattikorkeakoulun kesken.
 Lue myös:
 Kiista korkeakoulujen miljoonien aikataulusta kuumensi keskustaa – Lintilän esitys yllätti Kososen: "En usko että Suomella on aikaa tuhlattavana"
 "Ilman sijaisia päiväkoteja voitaisiin joutua sulkemaan" – Hoitoa tarvitsevia lapsia on pääkaupunkiseudulla koko ajan enemmän, mutta samaan aikaan työvoimasta on huutava pula
 Oulussa joudutaan rakentamaan päiväkoteja ja palkkaamaan lisää hoitajia, jos kaikille lapsille pitää taata kokopäiväinen hoitopaikka

Saadaanko sosionomeista ratkaisu lastentarhaopettajapulaan? Ministeri Kosonen ei muuttaisi pätevyysvaatimuksia ainakaan vielä


Summary: Saamelaiskäräjien vaalilautakunta teki kantelun korkeimman hallinto-oikeuden menettelyvirheestä sen kumotessa käräjien heinäkuussa tekemät itseoikaisut.

Saamelaiskäräjien vaalilautakunta on tehnyt kantelun korkeimmalle hallinto-oikeudelle KHO:n itse tekemistä päätöksistä. Vaalilautakunta katsoo, että korkein hallinto-oikeus on menetellyt virheellisesti kumotessaan Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan heinäkuussa tekemät itseoikaisut.
 Vaalilautakunta poisti tuolloin vaaliluettelosta ne henkilöt, jotka KHO liitti sinne vastoin käräjien tahtoa vuonna 2011 ja 2015. Itseoikaisu koski lähes sataa henkilöä.
 Korkein hallinto-oikeus totesi elokuun alussa, että saamelaiskäräjät ei voi ohittaa tuomioistuimen päätöstä ns. itseoikaisulla.
 Nyt tehty kantelu koskee 16:tta päätöstä, joissa KHO on kumonnut itseoikaisut. Vaalilautakunnan mukaan KHO oli ratkaissut itseoikaisuista tehdyt valitukset oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin perusperiaatteita loukaten, kuulematta lainkaan vaalilautakuntaa tai saamelaiskäräjiä.
 – Saamelaisten kannalta näin merkityksellisessä asiassa KHO:n olisi ehdottomasti tullut kuulla vaalilautakuntaa”, sanoo vaalilautakunnan puheenjohtaja Janne Näkkäläjärvi.
 Vaalilautakunnan tiedotteessa todetaan, että tämän menettelyvirheen johdosta KHO:n päätökset ovat muodostuneet sisällöltään virheellisiksi. Päätöksissä on oletettu, että KHO:n vanhat saamelaiskäräjien vaaliluetteloa koskevat ratkaisut sitoisivat vuoden 2019 vaaliluettelon suhteen, huolimatta YK:n ihmisoikeuskomitean helmikuussa 2019 antamista ratkaisuista.
 Ihmisoikeuskomitean antamissa ratkaisuissa on todettu KHO:n aiempien päätösten loukkaavan saamelaisten ihmisoikeuksia ja Suomen valtion olevan velvollinen huolehtimaan siitä, etteivät vastaavat loukkaukset toistu 2019 vaaleissa. Perustuslain 22 §:n mukaisesti tuo velvollisuus ei koske vain lainsäätäjää vaan myös KHO:ta ja saamelaiskäräjien vaalilautakuntaa.

Saamelaiskäräjien vaalilautakunta kanteli KHO:n päätöksistä


Summary: Khan Sheikhounin kaupunki Idlibin maakunnassa on tärkeä, koska sen kautta kulkee tärkeä valtatie Luoteis-Syyriasta pääkaupunkiin.

Luoteis-Syyriassa, Idlibin maakunnassa sijaitseva Khan Sheikhoun on ollut kapinallisten hallussa vuodesta 2014 lähtien. Viime kuukausina Syyrian hallituksen joukot ovat Venäjän tuella tulittaneet tykein ja ilmaiskuin kiivaasti kaupunkia.
 Kaikkiaan Idlibin alueella on hallituksen huhtikuussa alkaneessa hyökkäyksessä kuollut YK:n humanitaarisen avun toimiston mukaan yli 500 siviiliä.
 Nyt kaupungissa olleet, ääri-islamilaisen kattojärjestön Hayat Tahrir al-Shamin (HTS) taistelijat ovat hallituksen sekä Britanniassa toimivan, Syrian observatory for humanitarian rights -järjestön tietojen mukaan vetäytyneet kaupungista etelään. HTS itse väittää taisteluiden yhä jatkuvan osissa kaupunkia.
 Mikäli kaupunki on siirtynyt armeijan käsiin, se on merkittävä voitto Syyrian hallinnolle. Kaupunki itsessään on pieni – siellä asui ennen sotaa noin 34 000 asukasta – mutta sen kautta kulkee tärkeä maantie, M5, joka kytkee Aleppon, Haman, Homsin ja pääkaupungin Damaskoksen.
 Samalla kapinallisten huoltoreitti etelään katkesi. Hayat Tahrir al-Shamin joukoissa taistelee muun muassa aiemmin al-Qaida-terroristiverkostoon kuuluneita al-Nusran rintaman sissejä. Järjestöä pidetään länsimaissa terroristijärjestönä, ja osa Idlibin maakunnassa vaikuttavista kapinallisjärjestöistä vastustaa sitä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Khan Sheikhoun on surullisen kuuluisa  vuoden 2017 huhtikuussa tehdystä kaasuiskusta . Siinä kuoli 90 ihmistä, ja länsimaiden mukaan Syyrian armeija oli sariinikaasulla tehdyn iskun takana. Syyrian hallinto kiistää asian.

Syyrian armeija valtasi strategisen kaupungin, kapinalliset yhä ahtaammalla


Summary: Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtaja Timo Heinonen pitää automaattien poistamista kaupoista vaihtoehtona.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkauksen vastuullisuus nousi kesän aikana otsikoihin, kun yhtiön Toto- ja Keno-mainonta  sai äänekästä kritiikkiä  (Helsingin Sanomat). Kohun johdosta  Veikkaus pani osan mainonnastaan tauolle .
 Samaan aikaan jo maaliskuussa alulle pantu kansalaisaloite sai uutta pontta. Aloite kieltäisi rahapeliautomaatit kaupoista, kioskeista, ravintoloista ja huoltoasemilta. Se on kerännyt tiistaihin 20. elokuuta mennessä noin 28 000 allekirjoitusta.
 Veikkaus on sijoittanut arkisiin ympäristöihin, kuten kauppoihin ja huoltoasemiin, noin 18 500 peliautomaattia.
 Veikkaus: Automaattien poistaminen kaupoista on poliittinen päätös
 Kysyimme peliriippuvuudesta kärsiviltä, kaupan alalta sekä Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtajalta, miten yhtiön toiminnan tulisi jatkua.
 Peliriippuvainen: ”Tunsin kaupassa valtavaa häpeää ja ahdistusta”
 Jokainen kauppareissu oli peliongelmaiselle  Tuija Pekkalalle  koitos. Hän tiesi tahtomattaankin missä pelikonerivit odottivat, eikä niiden ohi voinut kävellä.
 – Tunsin kaupassa valtavaa häpeää ja ahdistusta pelaamisen pakonomaisuuden vuoksi.
 Kaupassa käymisestä tuli Pekkalalle mahdottomuus. Jos taskussa oli yksikin kolikko tai kortilla rahaa, hän löysi itsensä pelaamasta.
 – Halusin ostaa perheelleni ruokaa, mutta jo kauppaan mennessä pelotti, että noinkohan kerkeän kassalle asti ennen kuin ruokarahat on käytetty.
 Tuija Pekkala on toipuva peliriippuvainen. Työkseen hän auttaa muita peliongelmaisia. Ville Välimäki / Yle
  THL arvioi , että Suomessa on noin 130 000 peliongelmaista.
 Toipuva peliriippuvainen Tuija Pekkala työskentelee peliriippuvuus- ja päihdeohjaajana päihdeklinikka Avominnessa Riihimäellä. Hän kannattaa aloitetta peliautomaattien poistamiseksi kaupoista ja huoltoasemilta.
 Yksi aloitteen alullepanijoista on riihimäkeläinen  Leena Pihanurmi.  Hän on peliriippuvaisen äiti.
 – Haluamme tällä aloitteella sitä, että rahapelikoneita voi pelata ainoastaan pelisaleissa. Ei ole normaalia, että meillä on Suomessa 18 500 rahapeliautomaattia ripoteltuna ympäri ihmisten arkitiloja.
 Veikkaus on poistanut peliautomaatteja sairaaloiden kahvioista – lisää rahapeliautomaattien poistoja ei ole suunnitteilla
  ”Pelit on kuitenkin tarkoitettu meille normaaleille kansalaisille”
 Kaupan alalla suhtaudutaan peliautomaattien poistamiseen nuivasti. K-ryhmän päivittäistavarakaupan palvelujohtaja  Petri Toivonen  muistuttaa, että automaatit ovat etenkin lähiöiden ja haja-asutusalueiden pienille kaupoille tärkeä tulonlähde.
 – Tärkeys korostuu erityisesti pienemmissä lähikaupoissa ja erilaisilla liikenneasemilla. Haluamme varmistaa, että kaupat pysyvät asiakkaan lähellä, Toivonen sanoo.
 Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtaja  Kari Luoto   arvioi Kauppalehdessä viime viikolla , että peliautomaattien poisto nostaisi ruuan hintaa pienissä kaupoissa.
 Yksi peliautomaatti tuottaa noin  30 000 euroa vuodessa  (MTV Uutiset). Siitä jää kaupalle keskimäärin noin 4 500 euroa vuodessa, kun Veikkaus maksaa arpajaisveron jälkeisestä tuotosta 17 prosenttia.
 Forssan Autokeitaan liiketoimintajohtaja  Niko Järvi  ei halua, että peliautomaatit piilotetaan vain pelisaleihin. Pelaajien tuomat eurot eivät ole Autokeitaalle elinehto, mutta niillä on merkitystä.
 – Tämä on liiketoimintaa, joka muodostuu pienistä muruista. Jos sieltä otetaan yksi osanen pois, täytyy miettiä, miten se kompensoidaan, Järvi sanoo.
 Forssan Autokeitaan liiketoimintajohtaja Niko Järvi haluaa, että peliautomaatteja on huoltoasemilla jatkossakin. Ville Välimäki / Yle
 Liiketoimintajohtajan mielestä täytyy ottaa huomioon sekin, että kaikilla pelaajilla ei ole ongelmia.
 – Pelit on kuitenkin tarkoitettu meille normaaleille kansalaisille ajanvietteeksi. Meillä on suuri määrä ihmisiä, joilla ei ole mitään ongelmaa pelaamisen suhteen.
 – Nythän on tulossa tämä tunnistettavuus näihin rahapeleihin, ja mielestäni se jo korjaa ongelman, Niko Järvi sanoo.
  Timo Heinonen: Pohtisin automaattien poistamista kaupoista
 Myös Veikkauksen hallintoneuvoston puheenjohtaja  Timo Heinonen  (kok.) alleviivaa rahapeliautomaatteihin tulevan tunnistautumisen tärkeyttä. Tunnistautuminen tulee pakolliseksi näillä näkymin vuoden 2022 alusta. Heinonen haluaisi tunnistautumisen voimaan jo aiemmin.
 – Minä kiirehtisin sitä ja pohtisin sen jälkeen mahdollisesti vielä kovempia toimia.
 Kovemmilla toimilla Heinonen viittaa juuri automaattien poistamiseen kaupoista ja huoltoasemilta.
 Veikkausvoittovaroista jaetaan vuosittain yli miljardi euroa eri avustuskohteisiin Suomessa. Heinosen mukaan peliautomaatit kattavat potista ison siivun, ja automaattien poistaminen kaupoista pienentäisi siivua tuntuvasti.
 – Mutta itse olen sitä mieltä, että ihmisten peliongelmien lisääntyminen on sellainen asia, että meillä pitää olla valmius pelituottojen putoamiseen.
 Lue myös:
 Poliitikot haluavat kiirehtiä rahapeliasiakkaiden tunnistamista: Paniikkinappula voi vähentää pelaamiseen kuluvaa aikaa ja rahaa
 Analyysi: Veikkaus voidaan ottaa "tarkasteluun", mutta tuskin remontoitavaksi – peleistä riippuvaisia ovat myös rahan saajat

”Halusin ostaa perheelleni ruokaa, mutta jo kauppaan mennessä pelotti” – lue mitä peliriippuvainen ja 4 muuta tekisivät peliautomaateille


Summary: Vierailu ajoittuu keskiviikkona iltapäivään ja alkuiltaan, mutta vaikutukset näkyvät Helsingin keskustassa koko päivän.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ottaa vastaan Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  keskiviikkona iltapäivällä presidentinlinnassa, missä viralliset neuvottelut käydään.
 Tapaamisen ja lehdistötilaisuuden jälkeen Niinistö tarjoaa vieraalleen päivällisen Suomenlinnassa.
 Voit seurata vierailua Ylen verkkosivuilla ja  Yle Areenassa kello 14.30 alkaen  ja  TV 1 liittyy mukaan kello 16.15 , kun tiedotustilaisuuden aika lähestyy.
 Lähetyksen juontaa  Matti Rönkä . Vieraina hänellä ovat muun muassa Ylen Moskovan kirjeenvaihtaja  Erkka Mikkonen,  tutkimusjohtaja  Hanna Smith  hybridiosaamiskeskuksesta ja ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  Ulkopoliittisesta instituutista.
 Poliisi on varautunut vierailuun apuvoimin muualta Suomesta
 Poliisi on varautunut ainakin neljään mielenosoitukseen Putinin vierailun aikana.
 Ylikomisario  Heikki Porola  kertoo, että poliisin tietoon tulleiden mielenosoitusten teemat liittyvät ihmisoikeuksiin. Kuhunkin kokoontumiseen poliisi odottaa muutamia kymmeniä osallistujia.
 Poliisi ei erittele mielenosoituksia koolle kutsuneita järjestöjä, mutta ainakin Amnesty International, Vapaa Venäjä -verkosto ja Kokoomusnuoret kerääntyvät Helsingin keskustaan.
 – Näillä näkymin mielenosoituksia on Esplanadin puistossa ja Venäjän suurlähetystöllä, Porola sanoo.
 Suurlähetystö sijaitsee Etelä-Helsingissä Tehtaankadulla.
 Ykkösluokan järjestelyt
 Ylikomisarion mukaan poliisi on varautunut vierailuun apuvoimin muualta Suomesta. Porolan mukaan poliiseja tulee saman verran muualta maasta kuin Helsingistä. Kaikkiaan puhutaan useista sadoista poliiseista.
 – Suurvaltojen johtajien vierailuihin varaudumme aina ykkösluokan toimenpitein. Hankala sanoa kokonaislukumäärää, koska eri aikoina tarvitaan vaihteleva määrä henkilökuntaa. Isoin ja vaikuttavin on siirtymä lentokentältä kaupunkiin, Porola sanoo.
 Putinin vierailu vaikuttaa laajalti pääkaupunkiseudun elämään ja liikenteeseen.
 Esimerkiksi Kauppatori on suljettu koko päivän ja torin vesibussi- ja risteilylaiturit ovat poissa käytöstä. Suomenlinnan lauttaliikenne hoidetaan Katajanokalta lähtevän Suomenlinnan huoltolautalla.
 Poliisin toive on, että keskiviikkona kulkijat välttäisivät käyttämästä henkilöautoja Helsingin keskustassa. Poliisi on julkaissut liikennetiedotteet tapahtuman järjestelyistä ja  ajankohtaista tietoa on poliisin somekanavissa .
 – Presidentinlinnan liepeillä tilapäisjärjestelyjä on koko päiväksi, Porola sanoo.
 "Ei kahdenvälisiä ongelmia ratkottavana"
 Suomella ja Venäjällä ei ole erityisiä ongelmia ratkottavanaan kahdenvälisissä suhteissa, sanoo presidentti Niinistö. Niinistö  puhui toimittajille suurlähettiläspäivillä  Helsingissä.
 - Ei meillä tällä hetkellä ole mitään erityistä, ei ainakaan mitään erityisongelmaa, niin kuin joskus menneinä vuosina, Niinistö sanoi.
 - Mitään merkittävää ei ole tapahtunut tai tapahtumassa kahdenvälisessä tilanteessa.
 Esille nousevat myös Venäjän ajankohtaiset tapahtumat, kuten Moskovan mielenosoitukset ja Arkangelin räjähdys- ja säteilyonnettomuus, Niinistö uskoo. Hän sanoo seuranneensa mielenosoituksia itänaapurissa "vakavin ajatuksin" ja uskoo, että Suomi voi vaikuttaa esimerkin voimalla.

Putin tulee, oletko valmis? Kauppatori kiinni, mielenilmaisuja luvassa – Näin vierailu näkyy keskiviikkona


Summary: Mies oli ottanut kymmeniä panttivankeja.

Poliisi ampui tiistaina Brasiliassa asemiehen, joka oli ottanut panttivangeikseen kolmisenkymmentä linja-automatkustajaa, viranomaiset kertoivat. Bussi oli ampumahetkellä pysäytettynä sillalla Rio de Janeiron ja naapurikaupunki Niteroin välillä.
 Poliisin mukaan kukaan panttivangeista ei haavoittunut. Jo aiemmin ainakin kuusi ihmistä oli päässyt vapaaksi bussista.
 Kaappari astui Rio de Janeiroon matkalla olleeseen bussiin varhain aamulla ja alkoi uhkailla matkustajia. Poliisi ampui miehen noin neljä tuntia myöhemmin. Kaapparin motiivi ei ollut tiistaina selvillä eikä myöskään se, esittikö hän jotain vaatimuksia.
 Ennen ampumista poliisi oli saartanut bussin ja neuvotellut miehen kanssa. Kaapparilla oli mediatietojen mukaan tuliase, etälamautin ja bensiiniä. Myöhemmin tuliase paljastui leikkiaseeksi.

Asemies kaappasi bussin Brasiliassa, poliisi ampui kuoliaaksi


Summary: Budjettiriihessä ratkennee, kiristyykö liikennepolttoaineiden verotuksen ohessa myös alkylaattibensiinin verotus.

Moni polttomoottorikäyttöinen työkone puskee pakokaasunsa lähes käyttäjänsä nenän alle.
 Itsestään selvää siis on, että pienkoneissa käytettävillä poltto- ja voiteluaineilla on merkitystä sekä ympäristön että työsuojelun kannalta.
 Polttoaineeksi niin kaksi- kuin nelitahtisillekin pienmoottoreille on useamman kymmenen vuoden ajan ollut tarjolla kalliimpaa, mutta tavanomaista moottoribensiiniä vähemmän haitallisia aineita sisältävää alkylaattibensiiniä. Esimerkiksi K-Rauta myy tätä pienkonebensiiniä 3,39 euron litrahinnalla.
 Verohallinnon tilastojen mukaan sen myyntimäärät ovat kasvussa. Enimmillään kulutusmäärät ovat hypähtäneet jopa miljoonalla litralla vuodessa.
 Joonas Haverinen / Yle
 Myös kuluvana vuonna pienmoottoribensiinin myynti on jatkanut kasvuaan. Tammi-kesäkuun myynti oli 4,2 miljoonaa litraa, kun vuosi sitten vastaava luku oli 3,9 miljoonaa litraa.
 Muun muassa Neste Oyj:stä kerrotaan, että sesongit ja kelit vaikuttavat tuotteen menekkiin. Kesäkuukausina tuotetta myydään mittarista noin viisinkertaisesti enemmän verrattuna kylmimpiin talvikuukausiin.
 Mittarimyyntiä laajemmin eri valmistajien pienmoottoribensiiniä myydään kanistereissa.
 Syksyllä myyntiä nostaa pienmoottoribensiinin soveltuvuus moottoreiden säilytys- ja seisonta-ajan bensiiniksi, sillä se ei haihdu kuten tavallinen autobensiini.
 Pienmoottoribensiinin verotus on ollut vuodesta 2011 saakka tavanomaisen bensiinin verotusta kevyempää. Esimerkiksi viime vuonna 6,7 miljoonasta pienmoottoribensiinilitrasta valmisteveroja kertyi noin 3,4 miljoonaa euroa.
 Jos työkoneessa on aiemmin käytetty tavallista bensiiniä, saattaa pienmoottoribensiiniin siirtyminen edellyttää moottorin säätämistä uudelleen. Terri Niemi / Yle
 Pienmoottoribensiini on verottajan kannalta pieni tuoteryhmä. Tavanomaisten moottoribensiinien – eli käytännössä 95E10:n ja 98E5:en – noin 1,7 miljardin litran myyntimäärä kartutti valtion valmisteverotuloja noin 1,2 miljardilla eurolla.
 Kuten polttoaineverot yleensä, myös pienmoottoribensiinivero koostuu hiilidioksidiverosta, energiasisältöverosta ja huoltovarmuusmaksusta. Verohallinnossa ei vielä tiedetä, vaikuttaako hallituksen kaavailemat liikennepolttoaineveron kiristykset myös pienmoottoribensiinin verotukseen. Asia ratkennee syyskuussa budjettiriihessä.
 Muun muassa Neste on valmistanut pienkonebensiiniä Naantalin jalostamollaan vuodesta 1990. Simo Kymäläinen / Yle
 Käytännössä pienmoottoribensiinin valmisteveron tilittävät valtiolle valtuutetut varastonpitäjät, joita on noin viitisentoista.
 Suurin osa verokertymästä karttuu suurimpien öljy-yhtiöiden maksuista. Verohallinto on vastannut valmisteverotuksesta vuodesta 2017 alkaen – siihen saakka valmisteveroasioista huolehti Tulli.

Puhtaammat käryt nokkaan – pienkonebensan myynti kasvaa, vaikka se on tuplasti kalliimpaa


Summary: Pohjoismaisessa pääministeritapaamisessa kohistiin myös presidentti Donald Trumpin väläytyksestä ostaa Grönlanti.

REYKJAVIK  Pohjoismaiset pääministerit tapasivat tänään Reykjavikissa poikkeuksellisissa tunnelmissa. Venäjän kysymyksiä herättänyt ohjuskoe, piikikäs sananvaihto Tanskan, Ruotsin ja Norjan kesken sekä presidentti  Donald Trumpin  ostopuheet Grönlannista loivat tilaisuuteen kuhinaa.
 – Olen vastannut tähän kysymykseen jo aiemmin, siinä ei ole mitään huvittavaa, sanoi Grönlannin pääministeri  Kim Kielsen  hänen ympärillään parveilleille toimittajille kulttuurikeskus Harpassa aamupäivällä.
 Pohjoismaisten johtajien tapaamisessa nähtiin myös harvinaisen pitkä poliisiautojen saattue, kun paikalle saapui Saksan liittokansleri  Angela Merkel . Kokouksiin on ollut tapana kutsua kunniavieras Pohjoismaiden ulkopuolelta. Saksa on lisäksi ensi vuoden jälkipuoliskolla EU:n puheenjohtaja.
 Merkel vei toimittajien huomion Viðeyn saarella, lyhyen lauttamatkan päässä Reykjavikista. Lähes kaikki kysymykset osoitettiin hänelle, mille muut pääministerit hymähtelivät.
 – Olen ollut todella iloinen vierailustani. Olemme edistyneet muun muassa ilmastoa koskevan yhteistyön vahvistamisessa. Tulemme jatkossa tapaamaan sen tiimoilta säännöllisesti ja luomaan mahdollisuuksia myös pohjoismaisten ja saksalaisten yritysten väliselle yhteistyölle ilmastoratkaisuissa, Merkel vakuutti.
 Johtajien tapaamisessa Merkel oli kannustanut Pohjoismaita pitämään enemmän ääntä EU:ssa.
 Suomi pohjusti tapaamisessa keskustelua EU:n tilanteesta ja brexitistä. Pääministeri Antti Rinne sanoi, että hänen viestinsä liittokansleri Merkelille oli se, että EU tarvitsee nyt todella paljon yhteistä näkemystä, koska haasteita on paljon.
 Rinne kertoi saaneensa vahvistuksen sille, että muut Pohjoismaat tukevat Suomen linjaa kytkeä EU:n pitkän aikavälin rahoituskehitys muun muassa oikeusvaltioperiaatteeseen.
 Turvallisuuspoliittinen tilanne arveluttaa
 Johtajat keskustelivat myös suurvaltojen lisääntyneistä jännitteistä arktisella alueella. Sekä Norjan että Saksan johtajat nostivat esille alueen strategisen roolin. Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  sanoi pitävänsä hyvänä sitä, että presidentti  Sauli Niinistö  käy keskusteluita Venäjän kanssa säännöllisesti, kuten huomenna Helsingissä.
 Tanskan puolustusministeri  Trine Bramsen  sanoi tänään  Jyllands Postenin  haastattelussa, että Tanska aikoo lisätä sotilaallisia investointeja arktiselle alueelle.
 Nykyvauhdilla jäämeri tulee olemaan sula kesäisin noin 15–20 vuoden kuluttua. Silloin arktisen alueen halkoo uusi merireitti. Kaupallinen hyötyminen reitistä ja merenpohjasta löytyvä öljy kiinnostavat suurvaltoja suuresti.
 Grönlannin pääministeri: lämpöaallossa ei meille mitään uutta
 Tapaamisessa nostettiin ilmastonmuutos vahvasti esille. Pohjoismaat päättivät jo alkuvuodesta Helsingissä olla suunnannäyttäjiä ilmastonmuutoksen pysäyttämisessä, ja tätä henkeä vahvistettiin tänään.
 Pääministerit haluavat, että alue on maailman ykkönen kestävässä kehityksessä vuoteen 2030 mennessä.
 Reykjavikissa pääministerit allekirjoittivat sitoumuksen, jossa on mukana myös 14  yritysjohtajaa eri pohjoismaista , jotka sitoutuvat sisällyttämään YK:n kestävän kehityksen tavoitteet toimintaansa.
 Ilmaston lämpeneminen vaikuttaa voimakkaasti pohjoiseen pallonpuoliskoon: niin luontoon kuin ihmisiin. Grönlannissa koettiin vastikään voimakas lämpöaalto.
 – Siinä ei ollut sinänsä mitään uutta meille. Olemme hyvin pitkään kantaneet huolta elinympäristömme muuttumisesta, sanoi Grönlannin pääministeri Kim Kielsen
 Lisää poliisiyhteistyötä sisäisessä turvallisuudessa
 Jos tavallisella pohjoismaalaiselta kysyy, on sisäinen turvallisuus yksi keskeisimmistä asioista, jotka näkyvät konkreettisesti arjessa. Pääministerit päättivät lisätä yhteistyötä kysymyksessä, muun muassa poliisien välistä yhteistyötä vahvistamalla.
 – Meillä täytyy olla paremmat keinot taistella väkivaltaa lietsovia tahoja vastaan, sanoi Norjan pääministeri  Erna Solberg .
 Ruotsin, Norjan ja Tanskan välillä on nähty aivan viime päivinä asiassa  harvinaista sananvaihtoa .
 Niin Norjan kuin Tanskan pääministerit ovat osoittaneet syyttävällä sormella Ruotsia. Tänään Islannissa kasvokkain äänenpainot olivat kohteliaammat. Sisäinen turvallisuus ei myöskään päässyt asialistan kärkeen, ainakaan tällä kertaa.

Saksan liittokansleri Angela Merkel patisti Pohjoismaita pitämään kovempaa ääntä itsestään EU:ssa


Summary: Pelikoneiden siirtäminen erillisiin pelihalleihiin saa kannatusta vasemmistoliitolta, vihreiltä, kristillisdemokraateilta ja Liike Nytiltä.

Vantaalaisessa ruokakaupassa rahapeliautomaatit on sijoitettu lähelle kassoja, mutta koneille pääsee vain 18 vuotta täyttänyt.  Kiia Kaltiokumpu  kertoo pelaavansa Veikkaus-kortilla, mutta muutamalla eurolla kerrallaan.
 – Kortilla vain tunnistaudutaan etuasiakkaaksi. Pelaan yleensä Lootusta, Kenoa ja pikapokeria. Ylärajani on kymmenen euroa kuukaudessa, Kaltiokumpu sanoo.
 Asiakkaiden tunnistautuminen on yksi keino peliriippuvuuden rajoittamiseen. Peliautomaatteihin on tulossa pakollinen tunnistautuminen vuonna 2022.
 Kiia Kaltiokumpu pelaa pikapokeria ja Kenoa. Hän käyttää tunnistautumiseen Veikkauksen korttia.   Marja Väänänen / Yle
 Tunnistaminen ei poista peliriippuvuutta. Se voi kuitenkin helpottaa esimerkiksi ikärajojen tarkkailua.
 Nettipeleissä on jo paniikkinappula
 Tunnistautumisen yhteydessä  asiakas voisi asettaa itselleen pelirajan , esimerkiksi kuinka paljon peliaikaa ja -rahaa hän sallii itselleen päivässä tai kuukaudessa.
 Veikkauksen nettipeleissä on jo nyt punainen paniikkinappula, j ota voi painaa, jos huomaa, ettei pysty lopettamaan pelaamista. Silloin pelaamista ei voi enää jatkaa.
 Vantaalainen  Jemina Riihinen  pitää ajatusta tunnistautumisesta hyvänä. Hän pelaa kauppareissulla yleensä viisi euroa kerrallaan. Enintään kaksikympppiä kuukaudessa.
 Jemiina Riihisellä ei olisi mitään tunnistautumista vastaan. Riihinen pelaa kuukausittain parillakympillä.   Marja Väänänen / Yle
 – Voisihan se periaatteessa toimia, miksei. Ehkä voisin sellaista kannattaa, Riihinen sanoo.
 Yle kysyi kaikilta eduskuntapuolueilta kolme kysymystä rahapeliautomaateilla pelaamisesta.
 1. Pitäisikö peliautomaatit siirtää kaupoista ja kioskeista erillisiin valvottuihin tiloihin?
 Puolueista vihreät, vasemmistoliitto, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt olisivat valmiit vähentämään peliautomaattien määrää. He olisivat valmiit sallimaan peliautomaatit vain erillisissä pelihalleissa – ei kaupoissa.
 Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo  on tiukan linjan kannattajia. Sisäministeri Ohisalon mukaan pelisaleissa olevat koneet riittävät.
 – Tämä (koneiden siirto) vähentäisi todennäköisesti ongelmapelaamista. Valvotuissa tiloissa ongelmapelaamiseen puuttuminen, ikärajavalvonta ja pelihaittojen ehkäisy olisi tehokkaampaa, Ohisalo sanoo.
 Parhaillaan on vireillä myös kansalaisaloite , joka haluaa poistaa peliautomaatit kaupoista, kioskeista, ravintoloista ja huoltoasemilta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 2. Suomessa Veikkauksella voi olla korkeintaan 18 600 peliautomaattia, ja automaatteja on nyt 18 500. Mikä olisi mielestänne sopiva määrä?
 Yhdeksästä eduskuntapuolueista viisi ei halua ottaa kantaa rahapeliautomaattien tarkkoihin määriin. Tähän ryhmään kuuluvat SDP, keskusta, perussuomalaiset, kokoomus ja RKP.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  jättäisi pelikoneiden määrän Veikkauksen arvioitavaksi.
 Vasemmistoliitto vetää tiukkaa linjaa. Puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki  perustelee kantaansa sillä, että tutkimusten mukaan pienituloiset pelaavat eniten ja häviävät eniten rahaa.
 Marja Väänänen / Yle
 – On syytä harkita vakavasti peliautomaattien vähentämistä ja niiden sijoittelua uudelleen, Arhinmäki sanoo.
 Samoilla linjoilla on Liike Nytin  Harry Harkimo .
 Harkimon mielestä oikea määrä automaatteja on se, mikä voidaan hallita Veikkauksen omissa tiloissa.
 3. Peliautomaatteihin tulee vuonna 2022 pelaajan tunnistaminen, jonka arvioidaan vähentävän pelihaittoja. Pitäisikö tunnistamisen käyttöönottoa aikaistaa ?
 Käytännössä kaikki eduskuntapuolueeet kannattavat tunnistamisen kiirehtimistä. Poikkeuksena on perussuomalaiset.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kommentoi asiaa lyhyesti.
 – Ei ole merkityksellistä, tapahtuuko se vuonna 2022 vai vuotta tai kahta aiemmin, Halla-aho sanoo.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.)aikoo edistää tunnistautumista jo tänä syksynä. Hän aikaistaa tapaamista Veikkauksen johdon kanssa.
 – Pitää pohtia sitä, miten tunnistautuminen voitaisiin teknisesti toteuttaa, Paatero sanoo.
 Veikkaus arvioi, että tunnistamisen käyttöönotto vuonna 2022 vähentäisi Veikkauksen tuloja 17–170 miljoonaa euroa.
 Samalla vähenisivät myös pelaamisen haitoista kertyvät kulut.
 Lisää asiasta:
 ”Halusin ostaa perheelleni ruokaa, mutta jo kauppaan mennessä pelotti” – lue mitä peliriippuvainen ja 4 muuta tekisivät peliautomaateille
 Raha-automaattien pelaajien määrä vähenee, mutta Veikkaus tekee niillä enemmän rahaa kuin 2000-luvun alussa – tuotto tulee pieneltä joukolta
 Veikkaus perustaa eettisen neuvoston – palkitsemisjärjestelmään lisätään vastuullisuusmittari
 Veikkaus on poistanut peliautomaatteja sairaaloiden kahvioista – lisää rahapeliautomaattien poistoja ei ole suunnitteilla

Poliitikot haluavat kiirehtiä rahapeliasiakkaiden tunnistamista: Paniikkinappula voi vähentää pelaamiseen kuluvaa aikaa ja rahaa


Summary: On kokonaisia päiviä, jolloin Linda Sorrius vain makaa opiskelija-asunnossaan voimattomana.

Pahoinvointi ja uupumus valtaavat jälleen. Videohaastattelu televisiolähetystä varten on ollut selvästi liian rankka  Linda Sorriukselle .
 Puhe sammaltuu ja sanoja ei löydy. Huimaakin.
 Sorrius vaipuu olohuoneen sohvalle pitkäkseen.
 Tämä on Linda Sorriuksen, 25, arkea. Pienikin ponnistus, kuten vaatteiden pukeminen, voi olla liikaa ja viedä hänet sängynpohjalle.
 Osa potilaista makaa sängyn pohjalla
 Linda Sorrius sairastaa kroonista väsymysoireyhtymää. Taudista käytetään myös nimeä ME/CFS - tai jompaa kumpaa kirjainyhdistelmää.
 Sorriuksella on Suomessa arviolta yli 10 000 kohtalotoveria. Arvio on peräisin infektiolääkäri  Jukka Lumion   artikkelista .
 Linda Sorriuksen ja muiden potilaiden väsymys on jotain ihan muuta kuin tavanomainen kaikkien joskus kokema väsymys. Vaatimatonkin henkinen tai fyysinen rasitus voi uuvuttaa täysin.  Rankimmin oireilevat  eivät kykene jopa vuosiin muuhun kuin makaamaan pimeässä huoneessa.
 Hyvin yleisesti potilaat kokevat jäävänsä ilman hoitoa ja tukea.
 Videohaastattelu uuvutti Linda Sorriuksen. Äiti, Eila Aurelius, auttaa tyttärensä sänkyyn toipumaan. Antti Haanpää / Yle
 Tautia on pidetty psyykkisenä
 Viisi tunnettua erikoislääkäriä vahvistaa puhelimitse potilaiden kohtelun olevan huonolla tolalla. Heidän mukaansa kaikki lääkärit eivät edes tunnista tautia.
 Potilasjärjestöjen mukaan potilaiden diagnosointi, hoito ja yhteiskunnan taloudellinen tuki on jäänyt Suomessa retuperälle.
 Unilääkärinä tunnettu  Markku Partinen  on yksi kroonisesta väsymysoireyhtymää hoitavista lääkäreistä. Hän pitää potilaiden tilannetta Suomessa huonona.
 – Suomessa on paljon tietämättömyyttä tästä taudista, neurologi ja unilääketieteen asiantuntija Markku Partinen sanoo.
 Partisen kokemuksen mukaan lääkärikunta uskoo aivan liian usein, että oireilulle ei voi tehdä mitään. Partinen arvioi, että lääkäreillä on usein taipumusta pitää oireita ainoastaan psyykkisinä ja oikeana hoitona psykoterapiaa.
 Potilasjärjestöt ovat asiasta melkeinpä raivoissaan. He korostavat taudin fyysisyyttä.
 Infektiolääkäri Jukka Lumio on kirjoittanut äskettäin  artikkelin taudista  suurelle yleisölle tarkoitettuun Terveyskirjasto-nettipalveluun. Myös Lumio korostaa taudin olevan fyysinen sairaus, jota psyykkiset syyt eivät selitä.
 Kaikki asiaan perehtyneet lääkärit eivät tätä allekirjoita.
 Linda Sorrius oli ennen sairastumistaan hyvin toimelias. Kissat, koirat, hevoset ja tanssi pitivät häntä liikkeessä.  Antti Haanpää / Yle
 Yhdeksän vuoden piina
 Linda Sorrius sairastui tautiin 17-vuotiaana.
 Voimat katosivat lihaksista arvaamattomissa tilanteissa. Sorrius saattoi yhtäkkiä valahtaa tuolilta lattialle kuin räsynukke.
 Sängyltä nouseminen muuttui vaaralliseksi. Sorrius otti ehkä pari askelta ja kaatui.
 Äiti,  Eila Aurelius , havahtui tyttären huutoon. Ryntäsi avuksi, mutta ei ehtinyt aina estää kaatumista.
 Ennen sairastumista, yläkouluiässä Linda Sorriuksen varpaiden nivelet tulehtuivat usein. Jo ala-asteella kirjoittaminen aiheutti kipua ranteissa.
 Lastenlääkäri arveli, että Sorriusta vaivaa lastenreuma ja hän määräsi lääkkeet. Ne eivät sopineet Sorriukselle.
 Siitä alkoivat oireet. Lihasten voimattomuuden lisäksi alkoivat vapinat, kivut, pahoinvointi ja ajattelun vaikeudet.
 Jouluna, hieman ennen 17-vuotispäiväänsä, Linda Sorrius matkusti isänsä luokse Espanjaan. Kosteat ja koleat olosuhteet olivat liikaa heikentyneelle elimistölle. Sorrius sai elämänsä ensimmäisen korvatulehduksen.
 Antibioottihoito paransi tulehduksen, mutta ei vointia.
 Oireet pahenivat. Äidin oli haettava tytär tuon tuostakin kotiin kesken koulupäivän. Kukaan ei tiennyt, mikä teini-ikäistä Sorriusta vaivasi.
 Nyt, yhdeksän vuotta myöhemmin, kaikki oireet ovat yhä olemassa.
 Hoitona lisääntyvää rasitusta
 Väsymysoireyhtymään ei ole parantavaa hoitoa. Oireita lievittäviä ja potilaan vointia kohentavia hoitoja on tarjolla.
 Siihen loppuukin yksimielisyys potilaiden hoidosta.
 Julkinen terveydenhuolto tarjoaa potilaille tällä hetkellä pääasiassa kahta hoitoa. Potilaita koetetaan auttaa lisäämällä vähä vähältä liikuntaa ja psyykkistä rasitusta. Psyykkinen rasitus tarkoittaa muistin ja ajattelun treenaamista.
 Hoidon taustalla on se käsitys, että elimistö ja aivot ovat jostain vielä tuntemattomasta syystä ruvenneet toimimaan väärin.
 Potilasjärjestön edustajat,  Tuulia Tiihonen  ja  Samuli Tani , pitävät edellä kerrottua hoitoa tehottomana ja haitallisena.
 Potilaiden tyypillisin oire on juuri se, että rasitus aiheuttaa pahoinvointia ja uupumusta.
 – Jos potilas voi huonommin hoidon takia, miksi lääkärit eivät usko sitä, varapuheenjohtaja Tuulia Tiihonen Suomen lääketieteellisestä ME/CFS -yhdistyksestä ihmettelee.
 Lääkärit erimielisiä hoidoista
 Neuropsykiatri  Risto Vataja  puolustaa vähä vähältä lisättävää fyysistä ja psyykkistä rasitusta hoitomuotona. Vatajan oma kokemus on se, että hoito parantaa potilaiden vointia.
 – Se on oikeastaan kuntoutuksellista hoitoa, jonka tavoite on pitää toimintakykyä yllä, lääkäri Vataja selventää.
 Risto Vataja työskentelee Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä HUS:ssa.
 Lääkäri Vataja huomauttaa, että tauti ei ole aivan toivoton. Osa potilaista paranee takaisin työkuntoon.
 Lääkäreiden joukossa tunnetuin toisinajattelija on keuhko- ja unilääkäri  Olli Polo . Tampereella vaikuttava Polo on hoitanut satoja potilaita kokeellisilla menetelmillä ja ymmärtää taudin suomalaisesta valtavirrasta poikkeavalla tavalla.
 – Norjalaiset tutkijat pitävät tätä elimistön eräänlaisena energiapulana, Polo selittää puhelimitse.
 Polon mukaan potilaiden elimistö kykenee tuottamaan energiaa niin vähän, että sitä riittää elossa pysymisen kannalta vain välttämättömimpiin toimintoihin. Lääkärin mielestä potilaan energiatuotannon häiriötä on hoidettava ensin.
 – Jos potilaan energiantuotannon häiriöitä ei hoideta, hänen rasittaminen voi romahduttaa hänen toimintakykynsä pitkäksi aikaa, Polo kertoo näkemyksensä.
 Lääkäri Polo on hoitanut potilaita muun muassa tahdosta riippumattomaan sympaattiseen hermostoon vaikuttavilla lääkkeillä, ravintoliuoksilla ja happihoidoilla. Seurauksena tästä lääkäreiden toimintaa valvova Valvira on vienyt häneltä oikeuden pitää yksityisvastaanottoaan. Päätös on vuodelta 2017.
 Osa Polon entisistä potilaista hakee hoitoja nyt ulkomailta tai ainakin harkitsee asiaa.
 Linda Sorrius sinnittelee ilman hoitoja
 Linda Sorriuksen hoito on tällä hetkellä olematonta.
 Sorriusta on tutkittu runsain mitoin julkisessa ja yksityisessä terveydenhuollossa. Näin on useiden kroonista väsymysoireyhtymää sairastavien kohdalla.
 Eila Aurelius etsii kansioistaan diagnoosia, jonka lääkäri kirjoitti tyttärensä sairaudesta. Antti Haanpää / Yle
 Sorriuksen äiti, Eila Aurelius, ottaa esille kaksi mappia. Ne ovat täynnä tyttären sairaskertomuksia.
 Diagnoosi on vuodelta 2013. Sen on kirjoittanut lääkäri Olli Polo yksityisvastaanotollaan.
 Polo on suositellut potilaalle happihoitoa yliopistollisessa keskussairaalassa. Sairaalan ylilääkäri taas on allekirjoittanut kirjeen, jossa sairaala kieltäytyy antamasta kyseistä hoitoa. Perusteena on, että hoidon tehosta ei ole yksiselitteistä tieteellistä näyttöä.
 Linda Sorrius puolestaan on kieltäytynyt julkisen sairaalan tarjoamasta fyysistä ja psyykkistä rasitusta lisäävästä hoidosta. Sorrius kokee, että sairaalan lääkäri on ymmärtänyt hänen sairautensa väärin.
 – He näkevät, että minulla on jokin mielenterveydellinen ongelma, joka estää minua liikkumasta, Sorrius sanoo.
 Linda Sorrius suorastaan pelkää tarjotun hoidon seurauksia.
 – Minulla on ravinto- ja hivenainepuutoksia. Jos rupeaisin rasittamaan itseäni lisää, joutuisin hautaan.
 Erimieliset laativat yhteisen paperin
 Kroonista väsymysoireyhtymää sairastavien tilanne vaikuttaa sekasortoiselta.
 Suomessa ei ole olemassa kansallista ohjeistusta oireilevien hoidosta tai diagnoosin teosta. Ei, vaikka potilaita on arviolta enemmän kuin esimerkiksi keskushermostosairaus MS-tautia potevia.
 Potilaat ja lääkärit ovat nyt kuitenkin toiveikkaita. Tilanne on ehkä parantumassa.
 Eduskunta on herännyt potilaiden huonoon tilanteeseen. Se myönsi lisätalousarviossaan vuoden 2018 lopulla 200 000 euroa rahaa, jolla maahan on luotava suositukset potilaiden hoidosta.
 Lääkäriseura Duodecim on koonnut asiantuntijaryhmän, joka ryhtyy syyskuussa työhön. Valmista pitäisi tulla vuonna 2020.
 Ristiriitaiset käsitykset pitäisi sovittaa yhdeksi yhteiseksi suositukseksi. Suositteleeko lääkäriseura fyysisen ja psyykkisen rasituksen lisäämiseen perustuvaa terapiaa vai myös kokeellisia hoitoja?
 Tavallisesti lääkäriseura laatii sairauteen Käypä hoito -suosituksia. Ne pohjautuvat tieteelliseen tietoon ja näyttöön hoitojen tehosta.
 Tällä kertaa sellaisia suosituksia ei voi tehdä. Tutkittua tietoa ei ole tarpeeksi Duodecimin mukaan.
 Pompottelu saattaa loppua
 Tauti on mysteeri vielä monin tavoin. Sen synnystä esimerkiksi on erilaisia teorioita, mutta ei lopullisia tieteellisiä totuuksia.
 Usein potilaat ovat sairastaneet jonkin infektion ennen väsymysoireyhtymän puhkeamista. Osa lääkäreistä pitää mahdollisena myös, että psyykkiset syyt, kuten traumaattinen kokemus tai stressi, voivat laukaista oireyhtymän.
 Näkemyserot tässäkin asiassa on sovitettava yhteen Duodecimin Hyvä käytäntö -suosituksen tekijöiden kesken.
 Suositusten on tarkoitus lopettaa esimerkiksi potilaiden pompottelu erikoislääkäriltä toiselle. Se on tällä hetkellä hyvin yleistä.
 Äiti auttaa sohvalta ylös
 Linda Sorriuksen elämä on yhtä taistelua oireiden kanssa. Sen näkee hänen luonaan vietetyn kahden kuvauspäivän aikana.
 Sorrius lepää olohuoneen sohvalla videohaastattelun jälkeen. Vasen jalka vapisee hameen alla.
 Pian nuori nainen yrittää nousta ylös sohvalta. Mitään ei tapahdu. Jalat eivät suostu toimimaan.
 Äiti, Eila Aurenius, syöksähtää saman tien paikalle.
 Aikuinen tytär ei selviä päivääkään ilman äitinsä apua.
 - Äiti, minä en pääse ylös, Linda Sorrius huutaa sohvalta. Lihaksista on kadonnut voima niin pahoin, että jalat eivät kanna televisiohaastattelun jälkeen. Antti Haanpää / Yle
 Ajattelu puuroutuu helposti
 Seuraavalla viikolla Eila Aurelius kertoo tyttärensä voinnin olevan vielä heikompaa kuin kuvauspäivinä. Äiti pysyttelee lähellä, koska tytär on kaatumaisillaan kaiken aikaa.
 – En tiedä, johtuuko se kaatuilu lihasjännityksen katoamisesta vai mistä, Laurelius sanoo puhelimessa.
 Ensimmäisenä kuvauspäivänämme Linda Sorrius aloitti kesäloman jälkeiset opintonsa. Pahoinvointi, syömisen vaikeus, uupumus ja lihasten toimimattomuus viivyttivät lähtemistä tunnin toisensa perään.
 Vaivoin aamiaiseksi syöty omena oli tulla ulos jatkuvasti. Koulutarvikkeet oli etsittävä konttaamalla. Äidin oli autettava kaiken aikaa.
 Välillä Sorrius joutui antamaan periksi. Hänen oli mentävä takaisin sänkyyn.
 Sorrius on opiskellut puolitoista vuotta sisustussuunnittelua Salon ammattioppilaitoksessa.
 – Edistyn tosi hitaasti, Sorrius sanoi.
 Useat potilaat kuvaavat elävänsä kuin sumussa ajattelukyvyn huonontumisen takia. Toisinaan Sorrius ei pysty työstämään vastausta edes kysymykseen, otatko vettä vai mehua.
 Kuvauspäivänä kouluun lähtö onnistui vasta neljän tunnin yrittämisen jälkeen. Sitten kengät olivat jalassa, vaatteet päällä ja tukka kauniisti.
 Äiti vei Sorriuksen kilometrin päähän kouluun autollaan.
 Linda Sorriuksen ensimmäinen koulupäivä tänä syksynä. Hän pystyi keskittymään rästitehtäviinsä alle puoli tuntia tyhjässä luokassa. Sen jälkeen hän pyysi äitiään viemään hänet takaisin kotiin.
 Antti Haanpää / Yle
 Moni sairastaa ilman diagnoosia
 Todennäköisesti moni kroonista väsymysoireyhtymää sairastava elää ilman diagnoosia. Näin arvioi ainakin potilasjärjestö Suomen lääketieteellinen ME/CFS-yhdistys.
 Lääkäri Markku Partinen tuntee ongelman. Hänelle on ohjautunut kroonista väsymysoireyhtymää sairastavia potilaita, joita joku toinen lääkäri ei ole pitänyt lainkaan sairaina.
 Osa saa väärän diagnoosin
 Osa Partisen potilaista taas on saanut väsymysoireyhtymä -diagnoosin turhaan. Partinen kertoo puhelimitse, että vain joka viides kyseisellä diagnoosilla klinikalle tulevista potilaista sairastaa todellisuudessa kroonista väsymysoireyhtymää.
 Muilta löytyy jokin muu syy valtavaan pitkäkestoiseen väsymykseen. Heitä voi vaivata esimerkiksi jokin hoitamaton tulehdus, borrelioosi, diabetes tai jopa uniapnea.
 Äiti toimii omaishoitajana tuetta
 Linda Sorriuksen diagnoosin on tehnyt asiaa hyvin tunteva lääkäri.
 Silti Sorrius sanoo, että hän ei tee diagnoosilla mitään. Esimerkiksi Kansaneläkelaitos Kela ei maksa tällä hetkellä Sorriukselle sairauspäivärahaa kroonisen väsymysoireyhtymän perusteella.
 Vaikka Sorrius on täysin riippuvainen äitinsä antamasta avusta, äiti ei saa omaishoitajalle kuuluvaa avustusta.
 Eila Aurelius on joutunut muuttamaan tyttären opiskelukaupunkiin tämän avuksi. Hän pystyy tekemään töitään yrittäjänä enää satunnaisesti.
 Eila Aurelius hieroo tytärtään useita kertoja päivässä. Se lievittää vapinaa ja kipuja. Antti Haanpää / Yle
 Kelan tilastot kertovat, että siltä on haettu sairauspäivärahaa CFS-diagnoosilla 40 kertaa tämän vuoden neljän ensimmäisen kuukauden aikana. Vain puolet hakijoista on saanut korvauksen.
 Kelasta vakuutetaan, että kroonista väsymysoireyhtymää sairastavien hakemuksia käsitellään samoilla kriteereillä kuin muitakin hakemuksia.
 Potilaat tarvitsevat erikoisyksikön
 Suomessa ovat puuttunut nimenomaan tähän tautiin erikoistuneet julkisen puolen hoitopaikat. Sellainen voisi ainakin estää potilaiden pompottelun klinikalta toiselle.
 Nyt Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri on perustamassa omaa yksikköä.
 Helsinkiin on avattu elokuussa niin sanottu toiminnallisten häiriöiden hoitoon erikoistunut paikka. Samaan yksikköön ohjautuvat myös esimerkiksi sähköyliherkkyydestä ja fibromyalgiasta kärsivät potilaat.
 Suunnitelma huolestuttaa potilasjärjestöaktiiveja Tuulia Tiihosta ja Samuli Tania.
 He pelkäävät, että kroonista väsymysoireyhtymää sairastavat potilaat ikään kuin hukkuvat muiden potilaiden joukkoon.
 – Ensisijainen pelkomme on, että ME/CFS:ää ei diagnosoitaisi ja kategorisoitaisi omalle koodilleen, Tiihonen ja Tani kirjoittavat sähköpostissa.
 Tiihonen ja Tani ovat huolissaan siitä, että oireenmukaista ja kokeellista hoitoa ei ole tarjolla.
 Neuropsykiatri Risto Vataja on johtanut HUS:n uuden klinikan perustamista. Hän vakuuttaa, että jokaista potilasta hoidetaan yksilöllisesti oireiden mukaan. Myös kroonista väsymysoireyhtymää potevia potilaita.
 – Tiedämme, että potilailla on runsaasti somaattisia todellisia oireita, joista he kärsivät todella, Vataja sanoo.
 Molemmat järjestöaktiivit kärsivät itse kroonisesta väsymysoireyhtymästä. Heidän kuntonsa sallii tällä hetkellä kuitenkin järjestötyön.
 Tuulia Tiihonen kertoo olevansa hyvässä asemassa verrattuna moniin muihin potilaisiin. Hänen perheensä pystyy kustantamaan hoitoja yksityisessä terveydenhoidossa ja jopa ulkomailla. Samuli Tania sukulaiset tukevat muutoin.
 Äidin ja tyttären unettomat yöt
 Linda Sorrius ja Eila Aurelius ovat tällä hetkellä erityisen väsyneitä, molemmat.
 Sorrius nukkuu yönsä lämpimällä säällä tavallistakin huonommin. Säryt ja lihaskouristukset pitävät hereillä. Jossain vaiheessa hän ei enää siedä oireita ja pyytää seinän takana nukkuvaa äitiään apuun.
 Äiti herää nukuttuaan vain pari tuntia. Hän hieroo tytärtään tunnin, antaa särkylääkettä. Sen jälkeen uni ei tule heti silmään hänelläkään.
 Aamulla kaikki alkaa alusta. Linda Sorrius koettaa päästä taas kouluun.
 Katso Linda Sorriuksen  videohaastattelu  A-studiossa 20.8. TV1 kello 21:00.
 Studiossa keskustellaan kroonisesta väsysmysoiretyhtymästä kärsivien ihmisten tilanteesta. Vieraina ovat potilasjärjestön varapuheenjohtaja Tuulia Tiihonen ja infektiolääkäri Jukka Lumio.

Linda Sorrius elää uupumuksen ja pahoinvoinnin vallassa – Hän kärsii väsymysoireyhtymästä, jota lääkäreiden on vaikea tunnistaa


Summary: Italian poliittinen tulevaisuus pääministerin eroilmoituksen jälkeen on nyt kysymysmerkki, kirjoittaa Ylen Italian-avustaja Jenna Vehviläinen.

Italian senaatissa nähtiin  keskiviikkona alkuillalla dramaattinen esitys. Maan pääministeri  Giuseppe Conte  nuhteli hallituksensa äänekkäintä ministeriä, La Lega -puolueen johtajaa  Matteo Salvinia  kuin koulupoikaa jälki-istunnossa.
 – Hallituksen ajaminen kriisiin on vastuuton teko. On monta syytä siihen, miksi Italiassa tarvittaisiin nyt tavoitteellista politiikkaa. Sinä ajat vain omia etujasi, Conte tylytti.
 Hetkeä myöhemmin  Conte kertoi hallituksensa taipaleen  olevan lopussa. Hän kertoi jättävänsä eropyyntönsä presidentti  Sergio Mattarellalle  saman tien.
 Vaikka Salvini kiirehti puolustamaan  itseään vakuuttamalla senaatin edessä mahtailevaan tyyliinsä, ettei kadu mitään, hänen punttiensa pitäisi nyt tutista. Vajaat kaksi viikkoa sitten, kun Salvini avasi hallituskriisin ja ilmoitti vetävänsä puolueensa hallituksesta, uudet vaalit näyttivät todennäköiseltä skenaariolta.
 Uudet vaalit olisivat Legalle todennäköisesti voitokkaat – puolueen kannatus hipoo kannatuskyselyjen mukaan 35-36 prosenttia. Puolue kykenisi mahdollisesti muodostamaan hallituksen äärioikeistolaisen Italian veljet -puolueen kanssa.
 Kahdessa viikossa poliittiset asetelmat  ovat kuitenkin menneet uusiksi. Parlamenttilähteistä on kuulunut huhuja jopa Salvinin syrjäyttämisestä Legan johdosta, mitä ei kuitenkaan kannata pitää kovin todennäköisenä vaihtoehtona. Sisäministerin unelma pikaisista vaaleista kuitenkin näyttää koko ajan kaukaisemmalta.
 Politiikan estradille ovat varjoista astuneet entinen pääministeri, demokraattisen puolueen PD:n vaikutusvaltainen  Matteo Renzi  sekä Viiden tähden liikkeen taustapiru, koomikko ja toinen perustaja  Beppe Grillo .
 Ideologisesti erilaiset ja sisäisestikin jakautuneet puolueet ovat löytäneet yhteistä säveltä Salvinin vastustamisesta. On huhuttu, että ne voisivat muodostaa pienempien vasemmistopuolueiden kanssa Italiaan uuden hallituksen. Näin vältettäisiin vaalit, jotka olisivat erityisesti Viiden tähden liikkeelle katastrofi. Puolueen kannatus on laskenut kyselyjen mukaan reilussa vuodessa noin puolet.
 Tällainen koalitiohallitus olisi  uusia vaaleja ja poliittista epävarmuutta mieluisampi vaihtoehto myös sijoitusmarkkinoille ja EU:lle. Demokraattinen puolue on EU-myönteinen, ja sen vanavedessä myös Viiden tähden liike hillitsisi populistista kieltään. Oppositioon jäisi tällöin Lega, jonka johtaja Salvini tunnetaan EU-kritiikistään ja unionin jäsenmaita velvoittavien taloussääntöjen haastamisesta.
 Ei ole kuitenkaan sanottua, että Viiden tähden liike ja PD pääsevät sopuun. Toinen mahdollisuus on presidentin nimittämä virkamieshallitus, jollaisista Italiassa on kokemusta esimerkiksi pääministeri  Mario Montin  ajalta vuosilta 2011-2013.
 Uudet vaalit olisivat ongelmalliset  myös aikataulujensa puolesta. Italian lain mukaan ne pitäisi järjestää viimeistään 70 päivää parlamentin hajottamisen jälkeen. Vaalit osuisivat siis loppusyksylle, ikävästi keskelle ensi vuoden budjettilain työstämistä. Tässä on yksi syy siihen, miksi Italiassa ei ole äänestetty syksyllä sataan vuoteen. Lisäksi presidentti Mattarella on aiemmin kesällä sanonut haluavansa hallituksen paikalleen budjetin tekemistä varten.
 Mattarella onkin nyt avainasemassa päättämässä siitä, mitä tapahtuu nyt, kun Italian populistihallituksen tie on tullut päätökseensä. Tilanne on sekava, ja kaikki skenaariot ovat vain arvauksia. Eikä se ole Italian politiikassa mitään uutta.

Analyysi: Salvini haluaisi Italiaan vaalit syksyllä – populistin unelman tiellä monta estettä


Summary: Lontoon ja Pariisin kautta Espoon EMMAan tullut On the Wall -kiertonäyttely esittelee erilaisia tulkintoja Michael Jacksonista peräti 48 taiteilijan voimin.

Popin kuningas. Friikki. Hyväntekijä. Ikoni. Peter Pan. Alien. Huippulahjakkuus. Idoli. Pedofiili. Suuruudenhullu. Kaltoinkohdeltu. Perfektionisti. Lapsiaikuinen. Nero. Virtuoosi. Kymmenen vuotta sitten kuolleesta  Michael Jacksonista  löytyy yhtä monta tulkintaa ja mielipidettä kuin taivaalla on tähtiä. Näin on myös Jacksonista tehdyn taiteen kohdalla.
 – Jokainen taiteilija on tässä näyttelyssä käsitellyt Michael Jacksonia vähän eri tavalla. Minusta myös tuntuu, että tässä ei useinkaan enää käsitellä itse Jacksonia, vaan hänen kauttaan tarkastellaan rotuun, tasa-arvoon ja kuuluisuuteen liittyviä teemoja. Suurin osa tämän näyttelyn teoksista problematisoi Jacksonista annettua kuvaa ja ikään kuin löytää sille uusia merkityksiä ja konteksteja, intendentti  Arja Miller  EMMAsta kertoo.
 KAWSin teos on Michael Jacksonin muotokuva Interview Magazinelle.  Courtesy of KAWS
 Monelle taiteilijalle Michael Jacksonin laidasta laitaan läikehtivä ja hankalasti määriteltävä persoonallisuus on ollut intohimon salainen kohde. Esimerkiksi  Andy Warhol  valokuvasi pop-tähteä erilaisissa tilaisuuksissa ja keräsi tähän liittyvää esineistöä. Warholin silkkipainosarjan muotokuvassa vuodelta 1984 vielä afroamerikkalaiselta näyttävä Jackson hymyilee leveästi ja vailla huolen häivää.  Thriller -albumi on ilmestynyt pari vuotta aiemmin ja taiteellinen ura voi hyvin.
 David LaChapellen teos 'American Jesus, Hold me, carry me boldly' Courtesy of the artist, © David LaChapelle 2009
 David LaChapellen  suurikokoisissa ja kitsch-estetiikkaa viljelevissä valokuvissa Jackson taas esitetään milloin katolisen kirkon pyhimyksenä, milloin enkelinä, joka on juuri kukistanut jalkojensa juureen helvetinlieskojen värisen paholaisen.
 – Jacksonissa on kiinnostavaa se, että hän muovasi itsestään lukuisia eri hahmoja, ja jopa viime aikoina hänen imagoaan on pistetty uusiksi. Hän on myös aina heijastanut omaa aikaansa ja muuttunut sen vanavedessä. Jacksonin hahmosta on vaikeaa saada pitävää otetta, brittitaiteilija  Graham Dolphin  toteaa.
 Taiteilija Graham Dolphin. Jussi Mankkinen / Yle
 Graham Dolphinin teos 'Thriller (Black and White)' Courtesy of the artist
 Dolphinilta on EMMAssa esillä teoksia, joiden pohjana on Jacksonin  Off the Wall - ja  Thriller -albumien kansitaide. Niiden päälle taiteilija on kirjoittanut Jacksonin kappaleiden sanoja pienen pienillä kirjaimilla. Teosten valmistuminen on kestänyt kolmesta viiteen kuukautta.
 – Tutustuin Jacksonin tuotantoon  Thrillerin  aikoihin, joka tavallaan on hänen uransa huippukohta. Sen jälkeen hän on ollut esillä lähinnä muiden asioiden kuin musiikin ja tanssimisen takia, mikä on ollut uraa ajatellen ongelmallista. Tämän näyttelyn muut taiteilijat käsittelevät lähinnä Jacksonin monimuotoista imagoa, minä taas keskityn hänen musiikkipuoleensa, Dolphin sanoo.
 Lorraine O’Gradyn The First and Last of the Modernists -teoksessa  Michael Jackson rinnastetaan dekadenttiin runoilijaan Charles Baudelaireen. Jussi Mankkinen / Yle
 Kolme metriä korkea Kehinde Wileyn Equestrian Portrait of King Philip II.  Jussi Mankkinen / Yle
 Jacksonin hovikuvaaja ja silmien lumo
 Näyttelyn avajaisissa oli paikalla myös henkilö, joka on tuntenut Jacksonin henkilökohtaisesti.  Todd Graysta  tuli maailmanlaajuisen läpimurtonsa tehneen tähden virallinen valokuvaaja 1980-luvun taitteessa,  Off The Wall - ja  Thriller -albumien aikoihin. Neljä vuotta kestäneen pestin aikana Gray pääsi varsin lähelle kohdettaan, ja paikoin yhteistyö oli saumatonta.
 Kiertuebusseissa miehet katselivat usein yhdessä  George Hurrellin  ja  Cecil Beatonin  1930- ja 1940 -luvuilla filmitähdistä ottamia glamour-kuvia ja analysoivat niitä suhteessa Jacksonin omaan imagoon.
 – Näyttelijät  Katherine Hepburn  ja  Jane Fonda  olivat sanoneet Michaelille, että sinun pitää tutkia Hollywoodin kulta-ajan tähtien valokuvia ja ottaa niistä mallia. Michael sanoi minulle usein, että katso noita silmiä, katso kuinka upealla tavalla ne tulevat kuvissa esiin, kuinka pehmeiltä ne näyttävät. Sitten Michael sanoi haluavansa, että valokuvaisin häntä siten, että hänen silmänsa tulisivat esiin samalla tavalla, Gray muistelee.
 Todd Gray oli Michael Jacksonin henkilökohtainen valokuvaaja vuosina 1979-1983.  Jussi Mankkinen / Yle
 Grayn mukaan Jackson teki uransa eteen valtavasti töitä jo alusta alkaen.
 – Michaelilla oli suorastaan ilmiömäinen työmoraali. Aina kun vierailin kiertueiden aikana hänen hotellihuoneissaan, hän oli treenaamassa tanssimista ja koreografioita. Muistan, kun olimme kerran todella helteisessä eteläisessä Yhdysvalloissa valmistautumassa konserttiin. Michael sulki tuulettimen ja avasi hotellihuoneen ikkunan, jolloin kostea ja kuuma ilma tuli sisään. Hän kertoi sen tekevän hyvää äänelle. Hän teki paljon tuollaisia juttuja, koska halusi esityksistään virheettömiä, Todd Gray sanoo.
 EMMAssa Graylta on esillä hänen omia kuviaan Jacksonista, joihin on yhdistelty afrikkalaista tematiikkaa.
 –Olen peittänyt kuvissani Michaelin kasvot, koska en halua, että julkisuuden henkilö Michael Jackson olisi se kaikkein päällimmäisin asia. Olit sitten minkä ikänen tahansa, sinulla on aina jonkinlainen mielikuva siitä, millaiselta hän näyttää. Koska Michael muokkasi vuosien myötä kasvojaan, peittämällä ne annan katsojan kuvitella mielessään nuo kasvot uudestaan. Se herättää valokuvat henkiin, Todd Gray kertoo.
 Faith Ringgoldin teos 'Who’s Bad?' Courtesy of ACA Galleries, New York, © Faith Ringgold / VG-Bild-kunst, Bonn 2019
 Dokumentti vavahdutti
 Keväällä maailmaa kohahdutti ja järkytti  Leaving Neverland  -dokumentti, jossa amerikkalaiset  Wade Robson  ja  James Safechuck  syyttävät Michael Jacksonia pedofiliasta ja seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Arja Millerin mukaan dokumentin ja näyttelyn suhdetta pohdittiin tuolloin myös EMMAssa. Museo sai myös joitakin yksittäisiä viestejä, joissa vaadittiin koko näyttelyn peruuttamista.
 – EMMAssa tietysti tuomitsemme kaikenlaisen hyväksikäytön ja suhtaudumme tällaiseen vakavasti. Pohjimmiltaan tämä näyttely ei ylistä Michael Jacksonia. Myöskään taiteilijat eivät ole halunneet vetää teoksiaan pois näyttelystä, ja me olemme halunneet antaa taiteilijoille äänen kuuluviin.
 Paul McCarthy: Michael Jackson and Bubbles (Gold). Teos perustuu Jeff Koonsin kuuluisaan Jackson-veistokseen.  Jussi Mankkinen / Yle
 Miller keskusteli asiasta muun muassa eteläafrikkalaisen taiteilijan  Candice Breitzin  kanssa, jonka teoksessa Jacksonin fanit esittävät  Thriller -albumin lauluja, kukin omalla tavallaan.
 – Breitz sanoi miettineensä asiaa, mutta pohdiskeli samalla, että teos on niin suuri kunnianosoitus faneille, että olisi heidän pettämistään, jos teos vedettäisiin näyttelystä pois.
 Graham Dolphinkaan ei ole halunnut teoksiaan pois näyttelystä.
 – On the Wall -näyttely ei pohjaudu Michael Jacksonin persoonan juhlimiseen. Jotkut hänen uraansa liittyvistä, tässä näyttelyssä käsitellyistä teemoista, kuten identiteetin ja etnisyyden ongelmallisuus, ovat olleet tiedossa jo ennen dokumenttia.
 Dolphinilta löytyy  Leaving Neverland  -dokumenttiin ainakin yksi uusi näkökulma.
 – Itselleni Jackson on ollut aina hyvin kaukainen hahmo ja lahjakkuus suhteessa imagoon teki hänestä hyvin toisenlaisen kuin me muut. Dokumentti ja siinä esitetyt syytökset ja niiden graafinen esitystapa tekivät hänestä todellisen henkilön tavalla, jota en ole aiemmin kokenut. Tässäkin tapauksessa Jackson heijastaa aikaamme ja yhteiskunnassamme tapahtuvia asioita, Graham Dolphin pohtii.
 Mark Rydenin teokseen on otettu vaikutteita muun muassa Hieronymus Boschin taiteesta. Yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun Jackson ja Sinatra kohtaavaat
 Los Angelesissa asuva taiteilija  Michael Gittes  on yhdistänyt videoteoksessaan Michael Jacksonin tanssiliikkeet – yllättävää kyllä – Frank Sinatran  ikivihreäänmusiikkiin.
 – Videon tavoitteena on kontekstoida Jacksonin tanssiliikkeet uudelleen. Kun musiikin korvaa toisella laululla ja täysin erilaisella tyylillä, katsoja toivottavasti pystyy arvostamaan Jacksonin tanssitaidetta täysin uudella tavalla.
 Gittesin mukaan Jacksonilla ja Sinatralla on paljon yhteistä. Kummallakin on kaksi puolta: tutkimattomiin sfääreihin kohonnut ylimaallinen ja myyttinen imago sekä fyysinen, "oikea" ihmisminä.
 – Vähän samalla tavalla kuin Clark Kentillä ja Supermiehellä, Gittes tarkentaa.
 Michael Gittes on yhdistänyt videoteoksessaan kaksi ikonia, Frank Sinatran ja Michael Jacksonin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Gittesin mukaan kohuista huolimatta Jackson soi edelleen tiuhaan tahtiin hänen kotimaansa radiossa.
 – Jacksonia on mahdotonta välttää Yhdysvalloissa, koska hänen musiikki- ja tanssityylinsä ovat vaikuttaneet niin moneen ihmiseen, jotka ovat tällä hetkellä kuuluisia. Häntä voi olla vaikea ajatella henkilönä, mutta kun hänen laulunsa soivat, on pakko tanssia.
 Jos Gittes joskus sattuisi jossakin yhteydessä tapaamaan Jacksonin, hänellä olisi tätä varten ainakin yksi oleellinen kysymys:
 – Oletko iloinen kun tanssit? Olen aina miettinyt, oliko tanssiminen Jacksonille pelkkää työtä vai rakastiko hän sitä todella. Oliko hän kenties tanssiessaan jossakin ihan muualla vai oliko tanssiminen pelkkää tuskaa?
 Dawn Mellor: Michael Jackson (Thriller), yksityiskohta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Michael Jacksonin uraa on leimannut myös plastiikkakirurgian avulla saavutettu ulkoinen muutos, mutta onko se sitten inspiraation kannalta pelottava vai kiehtova asia?
 – Myös  David Bowien  ura perustui jatkuvalle muutokselle, Todd Gray muistuttaa.
 – Michael Jackson oli taiteilija, joka nimenomaan vastusti normatiivisuutta, eikä myötäillyt yleistä mielipidettä. Hän kulki omia polkujaan, pukeutui oudosti ja teki mitä halusi. Tämä kaikki edustaa taiteilijalta voimakasta kannanottoa, Todd Gray summaa.
 Video näyttelystä löytyy  täältä .

Michael Jacksonista kertova jättinäyttely ei ylistä pop-tähteä, vaan tutkii tämän alati muuttuvaa imagoa: "Jacksonista on vaikeaa saada pitävää otetta"


Summary: Ohjaaja-käsikirjoittaja Miia Tervon teos olisi voittaessaan vasta kolmas Pohjolan parhaimmaksi valittu suomalaiselokuva.

Aurora  (2019) vie katsojansa nuhjuiseen karaokeen, ankealle grillille ja rovaniemeläisen Prisman parkkipaikalle.
 Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinto myönnetään vuosittain taiteellisesti korkeatasoiselle ja omaleimaiselle filmille, joka kytkeytyy vahvasti pohjoismaiseen kulttuuriin. Tänä vuonna  Aurora  on Suomen ehdokas.  Lue lisää elokuvasta täältä.
 Ohjaaja-käsikirjoittaja  Miia Tervo  kertoo Ylelle olevansa  Auroran  ehdokkuudesta iloinen, koska elokuva on näin arvostettu osaksi laadukasta pohjoismaista katselmusta.
 – Kilpailu on toissijaista. Eihän kukaan tee elokuvia palkintojen vaan ilmaisemisen pakon vuoksi!
 Miia Tervo Jaani Lampinen / Yle
 Tervon ensimmäinen pitkä näytelmäelokuva Aurora  keräsi  kotimaan valkokankailla yli 58 000 katsojaa, ja filmi on kiertänyt kansainvälisiä elokuvafestivaaleja. Tarinassa  Mimosa Willamon  esittämä nimihenkilö auttaa iranilaista pakolaismiestä.
 Siirtolaisuus ei kuitenkaan ole  Aurorassa  tarinan teema vaan henkilöiden olosuhde, Tervo muistuttaa.
 – Ulkomailla onkin kiinnitetty huomiota  Auroran  freesiin naiskuvaan sekä elokuvan runollisuuden ja huumorin tasapainoon.
 Aurora auttaa iranilaista Dariania. Dionysos Films
 Ruotsista ehdolla Utøya-dokumentti, Tanskan filmissä tuttuja tähtiä
 Tässä ovat muiden Pohjoismaiden ehdokkaat.
 Ruotsi –  Rekonstruktion Utøya  (2018) on dokumenttielokuva neljästä nuoresta, jotka jäivät henkiin Norjan terrori-iskussa.  Elokuvan voi katsella Yle Areenassa .
 Tanska –  Dronningen  (2019) on draama perhesalaisuuden synnystä. Pääosassa nähdään mm. tv-sarjasta  Perilliset  tuttu  Trine Dyrholm.   Trailerin voi nähdä täältä . Norja –  Blindsone  (2018) on yhdellä otolla kuvattu reaaliaikainen draama äidistä, joka kamppailee tyttärensä mielenterveyshäiriön ymmärtämiseksi.  Trailerin näkee täältä .
 Islanti –  Hvítur, hvítur dagur  (2019) on tarina vaimonsa menettäneen miehen surusta ja kostosta. Cannesissa ensi-iltansa saaneen draaman  traileri löytyy täältä .
 Pohjoismaiden neuvoston 16. elokuvapalkinnon voittaja julkistetaan 29. lokakuuta. Palkinnon arvo noin 47 000 euroa.
 Suomalainen elokuva on voittanut kahdesti.  Selma Vilhusen  ohjaama ja käsikirjoittama  Tyttö nimeltä Varpu  sai tunnustuksen vuonna 2017 ja  Aki Kaurismäen   Mies vailla menneisyyttä  vuonna 2002.
 Katso lisää:
 Aurora-elokuvan Miia Tervo ja Mimosa Willamo Tähtihetken vieraina
 Juttua päivitetty 20.8. kello 21.13. Lisätty juttuun tieto Aki Kaurismäen elokuvan voitosta vuonna 2002.

Voittaako Mimosa Willamon tähdittämä Aurora Pohjoismaiden tärkeimmän elokuvapalkinnon? Kokosimme kaikkien maiden ehdokkaat


Summary: Kommunistinen Kiina on kieltänyt omassa maassaan Twitterin käytön, mutta nyt Kiinan hallituksen ja sen tukijoiden epäillään käyttävän some-kanavaa  poliittisiin tarkoituksiin.

Kiina on ottanut ensimmäistä kertaa laajasti käyttöönsä sosiaalisen median kanavat, kun se yrittää suitsia pian kolme kuukautta jatkuneita Hongkongin demokratiamielenosoituksia.
 Twitter käynnisti omat selvityksensä, kun pikaviestipalveluun alkoi ilmestyä runsaasti mielenosoittajia aliarvioivia kommentteja ja Pekingin ylistäviä viestejä.
 Tutkinnan perusteella  Twitter antoi maanantaina tiedotteen,  jossa se ilmoittaa sulkeneensa 936 aktiivista tiliä ja 200 000 nukkuvaa tiliä, joiden alkuperä johtaa manner-Kiinaan.
 Tyypillisesti nukkuvia tilejä on käytetty vain harvakseltaan, useimmiten vain kerran.
 Twitterin tiedotteen mukaan viestien tarkoitus on ollut levittää poliittista epäjärjestystä Hongkongissa ja kyseenalaistaa kansalaisten oikeutta omien mielipiteiden ilmaisuun. Yhtiö sanoo, että sillä on luotettavaa todistusaineistoa siitä, että viestikampanjat on koordinoitu valtiollisella tasolla.
 Myös Facebook on sulkenut samoilla perusteilla seitsemän sivustoa.
 Kiina kiistää valtion sekaantumisen
 Kiina on kieltänyt Twitterin, Facebookin ja Instagramin käytöt. Kansalaiset kiertävät kuitenkin kieltoja VPN-yhteyden avulla.
 Kiinan ulkoministeriön tiedottaja  Geng Shuang  sanoi tiistaina, että hänellä ei ole tietoa syytöksistä, joiden mukaan valtio olisi sekaantunut valetilien perustamiseen.
 – Kiinalaisilla on kuitenkin oikeus ilmaista mielipiteensä Hongkongin tapahtumista, Geng lisäsi.
 Professori  Lauri Paltemaa  Turun yliopiston Itä-Aasian tutkimus- ja koulutuskeskuksesta muistuttaa, että Kiinan internetsensuuri on maailman kehittyneintä.
 – Kiinan sosiaalinenkin media on täynnä propagandaa, jota tuottavat sekä viranomiset että heidän alaisuudessaan niin kutsuttu ”50 centin puolue”, joka koostuu trolleista. Heille maksetaan palkkaa puolueen linjaa myötäilevien postausten määrien mukaan.
 Paltemaan mukaan venäläistyyppistä trollausta, jossa tosiasiat sotketaan ja väärää tietoa levitetään urakalla ei ehkä tapahdu niin paljon Kiinassa, jossa kaikki media on propagandaviranomaisten valvonnassa ja uutisten sisältö jo siksi usein kyseenalaista.
 Englanniksi tapahtuvaa kiinalaista trollausta on raportoitu vähemmän eikä siitä ole paljon tutkimusta, Paltemaa selvittää.
 Paltemaa muistuttaa, että Kiinan ulkopuolella on myös paljon aitoja netinkäyttäjiä, kuten ulkomailla opiskelevat kiinalaiset, jotka osaavat kiertää kiellot ja ovat samalla ”isänmaallisesti” virallisen linjan tukena.
 Sitä kuka toimii käskystä ja kuka oma-aloitteisesti on vaikea selvittää.
 Hongkongissa mieltään osoittaneen kuvan julkaisu provosoi Yle Uutisten Instagram-tilillä. Ilkka Kemppinen / Yle
 Myös Yle Uutisten Instagram-tiliä pommitettiin
 Yle Uutisten Instagram-tili joutui viikko sitten yksipuolisten viestien kohteeksi, kun siellä julkaistiin kuvia mielenosoituksista ja kansanjoukoista Hongkongin kansainvälisellä lentokentällä.
 Uutisten somedeski päätti poistaa kommentteja, joissa mielenosoittajia halveerattiin alatyylisesti sekä englanniksi että kiinaksi.
 Valtaosa epäilyttävistä tileistä oli yksityisiä ja niillä oli vain muutamia julkaisuja ja seuraajia.
 Vastaavia viestiketjuja löytyi myös muiden mediatalojen sivuilta.

Kiina iskee sosiaalisessa mediassa Hongkongin mielenosoittajia vastaan – Twitter sulkenut 200 000 epäilyttävää tiliä manner-Kiinassa


Summary: Espanja määräsi aluksen ja siirtolaiset tuotaviksi Espanjaan ja lähetti laivaston aluksen noutamaan niitä.

Vyyhti espanjalaisen Open Arms -pelastusaluksen ja aluksella olevien 107 siirtolaisen ympärillä syvenee.
 Italia on määrännyt aluksen otettavaksi haltuun ja siirtolaiset evakuoitaviksi Sisiliaan. Evakuoinnin odotetaan tapahtuvan vielä tänään. Alus on ankkuroituna lähellä Sisiliaan kuuluvaa Lampedusan saarta.
 Samanaikaisesti Espanja vaatii kuitenkin alusta ja sen kuljettamia siirtolaisia tuotaviksi Espanjaan. Espanja on lähettänyt Audaz-nimisen ulkovartiolaivan saattamaan Open Arms -alusta.
 Open Arms -aluksella olevat 107 pääosin Afrikan maista kotoisin olevaa siirtolaista  pelastettiin Libyan rannikolta  elokuun alussa.
 Open Arms halusi tuoda huonovointiset siirtolaiset lähimpään italialaiseen satamaan Lampedusan saarella, mutta Italian sisäministeri  Matteo Salvini  esti heidän maahantulonsa.
 Roomalainen oikeusistuin linjasi kuitenkin, että Salvinin maihinnousukielto oli laiton.
 Lisäksi kuusi EU-maata lupautui  ottamaan siirtolaiset vastaan . Yhteensä noin 150 siirtolaista jaetaan Ranskan, Saksan, Romanian, Portugalin, Espanjan ja Luxemburgin kesken.
 Tässä on mukana alaikäisiä siirtolaisia, jotka Italia suostui päästämään maihin.

Italia määräsi Open Arms -pelastusaluksen otettavaksi haltuun ja sen kyydissä olevat siirtolaiset evakuoitaviksi Sisiliaan


Summary: Uusin Spider-Man on Sonyn kaikkien aikojen tuottoisin elokuva. Nyt Disney haluaisi suuremman osan tuotoista itselleen.

– Isäni olisi onnellinen tiedosta, että Sony jarruttelee Disneytä Spider-Manin omistamisesta.
 Disneyn ja Marvelin riita Spider-Manista on saanut  Joan Celia Leen , viime vuonna kuolleen  Stan Leen  tyttären, ottamaan kantaa kiistaan.
 Yhdysvaltalaismedia TMZ:n  haastattelema Lee ei näe hyvänä asiana sitä, että Marvel ja Disney pyrkivät hallinnoimaan täysin hänen isänsä luomuksia. Hänen mukaansa Marvel ja Disney eivät ole kunnioittaneet Stan Leen perintöä.
 – Loppuen lopuksi, kukaan ei olisi voinut kohdella isääni huonommin kuin Marvelin ja Disneyn johtajat.
 Stan Lee loi ja käsikirjoitti Spider-Manin eli hämähäkkimiehen yhdessä piirtäjä  Steve Ditkon  kanssa.
 Disney haluaa puolet rahoista, Sony ei suostu
 Aiemmin tällä viikolla uutisoitiin siitä, että tuotantoyhtiöt Disney ja Sony eivät päässeet uuteen sopimukseen Hämähäkkimies-elokuvista. Marvel Studios ja sen tuottajavelho  Kevin Feige  jäisivät näin ollen ulos seuraavien elokuvien tuotannosta.
 Sony on omistanut oikeudet Spider-Maniin jo vuosikymmeniä, mutta muutama vuosi sitten se teki sopimuksen Disneyn omistaman Marvelin kanssa, että yhtiöt jakavat hahmon käytön. Tämän takia Spider-Man on nähty Marvel-elokuvissa ja muut Marvel-hahmot Spider-Maneissä.
 Viihdealan julkaisut  The Hollywood Reporter  sekä  Deadline  kertoivat Disneyn toivoneen, että tulevien elokuvien rahoitus jakautuisi tasan molempien studioiden kesken ja että sopimus koskisi muitakin Hämähäkkimies-aiheisia elokuvia, mutta Sony hylkäsi tarjouksen.
 Sony sen sijaan toivoi jatkavansa vanhalla sopimuksella, jossa Marvel saisi 5 prosenttia elokuvien tuotoista. Disney kuitenkin kieltäytyi.
 Spider-Man ei välttämättä jatkossa enää esiinny muiden Avengersien kanssa. CTMG
 Uutissivusto Buzzfeedin mukaan  uusin Spider-Man: Far From Home -elokuva oli Sonyn kaikkien aikojen tuottoisin elokuva. Kyseessä on myös tämän vuoden tähän asti ainoa menestyselokuva, joka ei ole Disneyn rahoittama tai julkaisema.
 Jos ja kun riita äityy pahaksi, eikä sopimukseen päästä jatkossakaan, tarkoittaa se Spider-Manin poistumista kokonaan Marvelin supersankarikatraasta.
 Jos näin kävisi, ei Spider-Man siis seikkailisi jatkossa Disneyn Marvel-elokuvissa Iron Manin, Captain American, Hulkin ja kumppanien kanssa.
 Fanit raivoissaan sekä kauhuissaan: #SaveSpiderMan
 Spider-Man fanit ovat viimeisten kahden päivän aikana aktivoituneet yhteisöpalvelu Twitterissä, jossa monet syyttävät Sonya itsekkääksi, ahneeksi ja sitä kautta torpedoivan Spider-Manin pois muista Marvelin supersankarielokuvista.
 Fanien raivo johtuu siitä, että Stan Lee oli luomassa myös muita Marvel Comicsin supersankareita, kuten Ihmenelosia, Hulkia, Thoria ja Iron Mania. Fanit kokevat, että Sony erottaa tietoisesti Spider-Manin muusta Avenger-ryhmästä.
 Disney kasvanut hanakasti ja määrätietoisesti
 The Walt Disney Company on maailman suurimpia media- ja viihdeteollisuusyhtiöitä. Greg Balfour Evans / AOP
 The Walt Disney Company on vuosien saatossa ostanut useamman ison toimijan omaan talliinsa. Yhtiötä on kritisoitu siitä, että se on ominut liikaa elokuva-alan toimijoita ja hankkinut itselleen määräävän aseman alalla.
 10 vuotta sitten Disney-yhtiö ilmoitti ostaneensa Marvelin 2,8 miljardin euron hintaan.
 Marvelia ennen Disney osti Pixar-animaatiostudion vuonna 2006. Pixarin menestystarina alkoi jo aiemmin, kun yhtiö solmi Disneyn kanssa sopimuksen pitkien animaatioelokuvien tuottamisesta. Yhteistyön hedelmiä olivat muun muassa  Toy Story  -elokuvat sekä  Nemoa etsimässä .
 Vuonna 2012 Disney osti 4,1 miljardilla dollarilla Lucasfilmin ja ilmoitti alkavansa tuottaa uusia  Tähtien sota  -elokuvia. Niitä onkin tehty ahkerasti eli yhteensä neljä elokuvaa, joista kaksi ovat jatko-osia ( The Force Awakens  ja  The Last Jedi ) ja kaksi antologiaelokuvia ( Rogue One  sekä  Solo ). Uusin Star Wars -elokuva ( The Rise of Skywalker ) tulee joulukuussa.
 Disney on kertonut myös julkaisevansa loppuvuodesta 2019 suoratoistopalvelun nimeltä Disney+, josta tulee kilpailija Netflixille.

Disneyn ja Sonyn riita uhkaa jättää Spider-Manin ulos Marvel-leffoista, fanit toivovat sovintoa – nyt kohuun ottaa kantaa Stan Leen tytär


Summary: Itä-Suomen aluehallintovirasto haluaa, että koulujen numeroarviointi muuttuu tasapuolisemmaksi.

Nykyään peruskoulu pohjaa ajatukseen, että oppilas hankkii tietoa ja oivaltaa. Puhutaan itseohjautuvuudesta, jossa oppilas ottaa itse vastuuta omasta oppimisestaan.
 Samalla myös koulut uudistuvat rakenteellisesti. Luokkahuoneet muuttuvat oppimisympäristöiksi, joissa perinteisen  koululuokan raja hämärtyy .
 Viimeksi viime viikolla  Yle kertoi lappeenrantalaisesta  Pontuksen alakoulusta. Siellä on yksi iso oppimistori, jossa neljän opettajan johdolla opiskelee noin 80 lasta.
 Opetustoimen ylitarkastaja  Kari Lehtola  Itä-Suomen aluehallintovirastosta on huolissaan siitä, miten oppilaat pystyvät näin isoissa ryhmissä oppimaan kaiken tarvittavan. Hän pohtii oppilaan oikeusturvan toteutumista.
 Lehtola viittaa Suomen lakiin, jossa taataan kaikille yhdenvertaiset sivistykselliset oikeudet riippumatta siitä, missä tai millainen koulu on.
 –Koulun pitää taata terve kasvu ja hyvä oppiminen jokaiselle oppilaalle. Opettajan velvollisuus on varmistaa, että tämä toteutuu, sanoo Lehtola.
 Osa on ihan pihalla
 Kari Lehtola on itse ollut opettajana 16 vuotta ja 14 viime vuotta aluehallintoviraston ylitarkastajana. Hän muistuttaa, että kaikki oppilaat eivät ole samanlaisia ja että alakoulun ja yläkoulun taitteessa lapset voivat olla hyvinkin erilaisessa kehitysvaiheessa.
 Suurissa ryhmissä heikkotasoinen oppilas ei Lehtolan mukaan ole vahvoilla.
 – Todennäköisesti tulee käymään niin, että osa oppilaista on ihan pihalla koko touhusta.
 Hänen mielestään uusia tapoja pitää kokeilla silläkin uhalla, että lapset vaikuttaisivat olevan jonkinlaisia koekaniineja.
 – Siinä on upea, kunnianhimoinen lähtökohta. Mutta kokeilussa pitää olla tietoisia siitä, että nämä oppilaat ovat koekaniineja.
 Numero koostuu monista tekijöistä
 Lapselle ja vanhemmille merkityksellisin on usein numero, joka todistukseen on painettu.
 Vanhemmilla voi edelleen olla käsitys, että todistuksen numero määräytyy kokeen perusteella. Nykymaailmassa asia ei enää ole näin, vaan todistuksen numero koostuu useista tekijöistä.
 Nykyään koulussa ei välttämättä enää ole pulpetteja. Kari Kosonen / Yle
 Lappeenrantalaisen Lappeen koulun rehtorin  Ville Laivamaan  mukaan arviointitietoa pitää kerätä koko kouluvuoden ajalta, ja sen pitää ennen kaikkea olla monipuolista.
 – Sitä kautta opettajalle muodostuu käsitys oppilaan osaamisesta.
 Laivamaa kertoo, että koulussa tehdään nykyisin paljon erilaisia esityksiä, esitelmiä ja tutkielmia. Näissä onnistuminen on myös yksi arvioinnin perusteista.
 Perinteisiä kokeitakin on, mutta ei niin paljon kuin ennen. Laivamaan mukaan kokeilla muun muassa katsotaan, millä tasolla oppilas on ja missä asiassa hän vielä tarvitsisi lisäharjoitusta. Ne ovat ikään kuin työkaluja opettajalle.
 Todistusten numeroa määräävien kokeiden aika on Laivamaan mukaan ohi, mikä on hänen mielestään selkeä parannus entisaikoihin verrattuna.
 – Oppilas voi olla jännittäjätyyppi tai hänen voi olla vaikea ilmaista itseään kirjoittamalla. Perinteinen koe suosii sellaisia oppilaita, jotka pystyvät suoltamaan ulkoa opettelemansa asian koepaperille.
 Samalla osaamisella voi saada eri numeron
 Numeroarvioinnin ongelma on ylitarkastaja Kari Lehtolan mukaan se, että yhden numeron pitäisi kertoa monta asiaa.
 Numero ilmaisee, mikä on lapsen oppimisen ja osaamisen taso suhteessa aineen oppisisältöihin. Samaan aikaan numeron pitäisi kuitenkin ohjata oppimista ja olla kannustava.
 – Tämä on juuri se ongelma, jossa numero samalla osaamisella voi olla hyvinkin erilainen. Joku opettaja antaa seiskan ja toinen ysin, sanoo Lehtola.
 Oppiminen pitäisi olla lapselle iloinen asia, sanoo opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola Itä-Suomen aluehallintovirastosta. Pekka Havukainen / Yle
 Lehtola kertoo, että Opetushallitus yrittää vielä tarkentaa numeroarviointia, jotta samanlaisella osaamisella tulisi kaikille samat numerot todistukseen.
 – Tämä on tärkeä asia saada kuntoon. Jos numero riippuu siitä, kuka on sattunut opettamaan ja arvioimaan, on kyseessä laiton tilanne. Kaikkien lasten pitää olla oikeudellisesti yhdenvertaisessa asemassa.
 Yhdenvertaisuus on tärkeä siksikin, että peruskoulun päättöarvosanoilla haetaan jatko-opintoihin. Silloin arvosanat tulisivat olla yhdenmukaisesti annettu ja opetus on pitänyt olla sellaista, että kaikille taataan mahdollisuus yrittää päästä haluamaansa opiskelupaikkaan.
 Lehtola kertoo nähneensä myös tapauksia, joissa opettaja on antanut liian hyviä numeroita näyttääkseen muille, että hänen oppilaansa menestyvät hyvin.
 – Silloin ollaan juuri siinä tilanteessa, että numerot kertovat osaamisesta eri tavalla.
 Lehtola kannustaakin opettajia antamaan sekä numeron että sanallisen arvion. Silloin todistus olisi lähempänä totuutta.
 Kari Kosonen / Yle
 Vitonen ei voi olla yllätys
 Yleisesti todistuksen numeroiden ei pitäisi olla lapsille kovin suuria yllätyksiä, vaan lukukauden aikana pitäisi olla selvillä, millä tasolla lapsi on. Kari Lehtola ei esimerkiksi usko, että oppilaan numero voisi äkkiä tipahtaa esimerkiksi kolmella numerolla.
 – Kyllä se on äärimmäisen harvinaista. Silloin on tapahtunut jotain omituista.
 Lehtola uskoo, että lukuvuoden aikana oppilaan vanhemmille kerrotaan, jos oppiminen on jostain syystä mennyt alaspäin. Huono numero ei voi tulla yllätyksenä kotiin.
 Samaa mieltä on myös lappeenrantalaisen Lappeen koulun rehtori Ville Laivamaa.
 – Jos numero tulee täytenä yllätyksenä lapselle tai huoltajalle, niin jotain on mennyt pieleen. Lapsen pitää tietää, missä mennään.
 Laivamaa myös muistuttaa myös inhimillisyydestä. Numeron antaa opettaja, joka omasta näkökulmastaan joutuu arvosanan antamaan.
 Oppimisen ilon herättäjä
 Pelkästään opettajan vastuulle oppimista ei voi kaataa, mutta suuri merkitys sillä Lehtolan mielestä on. Opettajan tulee herättää oppilaassa mielenkiinto oppimista kohtaan ja saada oppilas innostumaan uuden oppimisesta.
 – Opettajan perustehtävä ei ole opettaminen, vaan hyvän oppimisen ja terveen kasvun edistäminen, sanoo opetustoimen ylitarkastaja Kari Lehtola Itä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Vaikka opetussuunnitelmat muuttuvat, kulkee reppu yhä mukana.  Kari Kosonen / Yle
 Parhaimmillaan oppiminen luo oppimisen ilon. Se puolestaan johtaa toivottavasti siihen, että lapsi haluaa oppia lisää ja enemmän. Oppimisen pitäisi Lehtolan mielestä olla iloinen tapahtuma.
 – Jokainen aikuinen tietää vaikkapa oman harrastuksensa kautta, että kun aikansa harjoittelee ja lopulta oppii, niin siitä tulee hyvä mieli.
 Yle pyysi tähän juttuun haastattelua myös Pontuksen koulusta Lappeenrannassa, mutta koulun rehtori ei halunnut kommentoida asiaa.

"Pitää tiedostaa, että oppilaat ovat koekaniineja" – valvova viranomainen suomii kovin sanoin koulujen uusia metodeja


Summary: Palvelunestohyökkäys kohdistui muun muassa poliisin ja hätäkeskuksen verkkopalveluihin.

Häiriöt viranomaissivustoissa näyttävät jatkuvan. Iltapäivällä viiden aikoihin ainakin poliisin, Rajahallinnon, hätäkeskuksen ja Verohallinnon nettisivut olivat jälleen nurin.
 Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori  tiedotti  puoli kahdentoista jälkeen, että palvelunestohyökkäyksen kohteeksi joutuneet palvelut olisivat palautuneet hyökkäyksestä.
 Palvelunestohyökkäys kohdistui poliisin, hätäkeskuksen, Verohallinnon ja Rajahallinnon verkkopalveluihin sekä Suomi.fi-tunnistautumiseen.
 Valtorilta ei kommentoitu tuoretta tilannetta STT:lle.
 Päivitämme uutista.
 Lue lisää:
 Julkiset verkkopalvelut palvelunestohyökkäyksen kohteena eilisestä lähtien – Poliisin, Veron ja Väestörekisterikeskuksen sivut toimivat jälleen

Viranomaissivustoja taas nurin, vaikka verkkopalvelujen kerrottiin jo palautuneen hyökkäyksestä


Vasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset kertoo aloittavansa yt-neuvottelut.
 Lehden mukaan tulokehitys tilaus- ja ilmoitusmarkkinoilla ei vastaa kulujen nousua.
 Kansan Uutisten päätoimittaja–toimitusjohtajan  Sirpa Puhakan  mukaan ensisijaisesti selvitetään kaikki muut kustannussäästöt ja vasta sen jälkeen tulevat henkilöstösäästöt.
 Yt-neuvottelujen piirissä on 12 työntekijää, joista kymmenen toimituksessa sekä kaksi hallinnossa ja myynnissä.

Vasemmistoliiton äänenkannattaja Kansan Uutiset aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Australian lentoyhtiö Qantas tekee syksyn aikana koelentoja, joilla se selvittää miehistön ja matkustajien kestävyyttä 19-tuntisilla lennoilla.

Australian lentoyhtiö Qantas kertoi torstaina, että se aloittaa ultrapitkien lentomatkojen testilennot tämän syksyn aikana. Välilaskuttomia lentoja tehdään Australian Sydneysta Yhdysvaltoihin New Yorkiin ja Britanniaan Lontooseen.
 Lennoilla testataan matkustajien ja miehistön jaksamista maratoonireiteillä. Tarkoitus on tehdä kolme lentoa Boeing 787-9 -matkustajakoneilla lokakuusta alkaen. 19-tuntisille lennoille otetaan mukaan 40 matkustajaa miehistön lisäksi.
 Lennoilla tarkkaillaan koneessa olevien terveydentilaa, lepoa ja nukkumista sekä ruokailua. Qantasin tavoitteena on aloittaa välilaskuttomat lennot Sydneysta New Yorkiin ja Lontooseen mahdollisesti vuonna 2022. Toteutuessaan ne olisivat maailman pisimmät matkustajalennot.
 – Suorat lennot ovat viimeinen virstanpylväs ilmailuhistoriassa, joten haluamme tehdä pohjatyön kunnolla, Qantasin toimitusjohtaja  Alan Joyce  sanoi tiedotteessa.
 Lentokonevalmistajat Airbus ja Boeing tehneet tarjouksen Qantasille uusista koneista ultrapitkiä lentoja varten. Joycen mukaan päätös tilattavista koneista tehdään luultavasti loppuvuoden aikana.
 Viime vuonna Qantas aloitti välilaskuttomat lennot  Länsi-Australian Perthista Lontooseen . 17-tuntinen lento on nyt yksi maailman pisimmistä matkustajalennoista.

Jaksaisitko istua 19-tuntisen lentomatkan? Australian lentoyhtiö alkaa testaamaan sellaista maailman pisin lento mielessään


Summary: Voimakkaat merivirrat, suolan aikaansaama eroosio sekä metallia syövät bakteerit tuhoavat hylkyä.

Titanicin hylystä on saatu ensimmäisiä kuvia 15 vuoteen.
 Kansainvälisen tutkijaryhmän kuvat paljastavat lähes 4 kilometrin syvyydessä makaavan hylyn odotettua heikomman kunnon.
 Osia hylystä on kadonnut kokonaan voimakkeiden merivirtojen, suolan aiheuttaman korroosion ja metallia syövien bakteerien johdosta.
 "Shokeeraavaa", kuvaili sukelluksiin osallistunut tutkija  Parks Stephenson  näkemäänsä  Britannian yleisradioyhtiö BBC:lle .
 Titanic lähdössä Southamptonista 10. huhtikuuta 1912. AOP
 Titanic oli aikansa suurin matkustajalaiva. Se upposi osuttuaan jäävuoreen neitsytmatkallaan Southamptonista New Yorkiin vuonna 1912.
 Onnettomuudessa menehtyi 1 500 laivan 2 200 matkustajasta.
 Reuters TV
 Reuters TV
 Reuters TV

Katso ensimmäiset kuvat Titanicista 15 vuoteen – Hylyn heikko kunto yllätti tutkijat


Summary: Pääministeri Boris Johnson matkusti EU-eroasioissa torstaina Pariisiin tavattuaan keskiviikkona Saksan liittokanslerin Angela Merkelin.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on Pariisissa taivuttelemassa Ranskan presidenttiä  Emmanuel Macronia  suostumaan avaamaan uudelleen Britannian kanssa neuvoteltu erosopimus EU:sta.
 – Omasta näkökulmastani olen aina kunnioittanut Britannian päätöstä jättää EU. Tehtäväni on kuitenkin suojella eurooppalaista projektia, Macron sanoi tervetuliaissanoissaan.
 Sopimusta hiertävästä Irlannin rajakysymyksestä Macron sanoi, että kyse ei ole ainoastaan teknisistä asioista vaan takuista Irlannin ja Pohjois-Irlannin vakaudelle.
 Johnson vakuutti, että missään tapauksessa Britannia ei pystytä rajatarkastuksia EU:hun jäävän Irlannin ja Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin väliin.
 – Haluan sopimuksen. Uskon, että voimme saada sopimuksen, sanoi pääministeri Boris Johnson.
 Johnson toisti kantansa, että Britannia lähtee EU:sta lokakuun 31. päivä joko sopimuksen kanssa tai ilman sitä.
 – Sopimukseton ero ei ole EU:n valinta, mutta velvollisuutemme on valmistautua sitä varten, Macron sanoi.
 Hänen mukaansa Britannian kohtalo on Johnsonin omissa käsissä.
 Johsonille rohkaisua Berliinistä
 Boris Johnson  tapasi keskiviikkona jo  Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin . Merkel vihjaisi, että umpisolmu olisi avattavissa, jos Britannia esittää 30 päivän kuluessa toimivan vaihtoehdon Irlannin rajakysymykseen.
 Johnson sanoi Pariisissa, että neuvottelut Berliinissä olivat olleet rohkaisevia.
 Lounaspöydässä suljettujen ovien takana Johnsonia odotti Pariisissa luultavasti Berliiniä kärjekkäämpi vastaanotto.
 Keskiviikkona Macron sanoi, että Johnsonin vaatimus neuvotella erosopimus uusiksi ei ole mahdollinen. Macron myös varoitti, että Britannian siirtomaa-ajan jälkeiset kuvitelmat sen asemasta maailmasta kokevat kolauksen, jos se lähtee ryminällä EU:sta ja päätyy Yhdysvaltain syleilyyn.
 – Voiko Yhdysvallat korvata Britannialle sopimuksettoimasta erosta koituvan hinnan? Ei. Ja vaikka se oli strateginen valinta, se tarkoittaisi Britannian alistumista Yhdysvaltain vasalliksi, Macron sanoi keskiviikkona.
 Johnsonin, Macronin ja Merkelin uskotaan työstävän Britannian EU-eroa viikonloppuna Biarritzin G7-huippukokouksessa.

Ranskan presidentti Emmanuel Macron pääministeri Boris Johnsonille brexitistä:  Britannian kohtalo on teidän käsissänne


Summary: Ilmainen sähköinen viisumi on jo käytössä Kaliningradissa. Suomen ulkoministeriö uskoo, että Venäjä hyödyntää siellä saatuja kokemuksia.

Suomalaiset ovat saamassa  ilmaisen sähköisen viisumin  Pietariin ja sen ympäristöön. Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kertoi asiasta, kun hän vieraili keskiviikkona Suomessa. Putinin mukaan sähköinen viisumi otetaan käyttöön Venäjällä lokakuun alussa.
 Venäjä alkaa myöntää viisumeja EU:n alueen turisteille, liikematkalaisille ja esimerkiksi urheilijoille, tutkijoille sekä taiteilijoille. Niillä voi oleskella viisumissa määritellyllä Venäjän alueella kahdeksan päivän ajan.
 Suomen puolella uuden viisumikäytännön yksityiskohdat ovat kuitenkin vielä hämärän peitossa.
 – Venäjän presidentin mukaan Venäjän hallitus määrittelee lokakuun alkuun mennessä asiaa koskevia tarkempia määräyksiä. Näitä tarkempia määräyksiä ei ole vielä saatu, eikä niistä ole ainakaan informoitu Suomea, kertoo Suomen ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen .
 Ilmainen viisumi saattaa kasvattaa myös matkailua Pietariin, jonne Suomesta on suorat juna- ja linja-autoyhteydet.  Kari Saastamoinen/Yle
 Kaliningradista mallia?
 Vielä tässä vaiheessa ei vielä tiedetä esimerkiksi sitä, mitä dokumentteja sähköisen Venäjän viisumin saaminen vaatii. Tuomisen mukaan sähköinen viisumi yleisellä tasolla kuitenkin helpottaa viisumipäätöksen tekemistä, kun hakuprosessi on yksinkertaisempi eikä passiasiakirjoja välttämättä tarvitse liikutella.
 Ilmainen sähköviisumi on kuitenkin jo voimassa Venäjän Kaliningradissa EU-kansalaisille.
 – Oletan, että Venäjä hyödyntää näitä kokemuksia myös Suomea koskevan sähköisen viisumin osalta.
 Ilmaisella viisumilla voi olla Kaliningradin alueella kahdeksan päivää ja viisumi on voimassa 30 päivää. Baltian maiden ja Puolan välissä sijaitsevalle alueelle saa sähköisen viisumin netissä täytettävällä lomakkeella neljässä päivässä.
 Vaikutukset näkyvät myöhemmin
 Ilmaisen viisumin vaikutukset tulevat näkymään merkittävästi erityisesti Kaakkois-Suomessa. Esimerkiksi Lappeenrannasta, Imatralta, Haminasta ja Kotkasta ihmiset käyvät paljon ostos- ja tankkausmatkoilla Viipurissa ja Svetogorskissa.
 Usein tankkaajilla on vuoden tai kaksi vuotta voimassa oleva viisumi Venäjälle. Vuosiviisumi maksaa nykyään matkatoimistosta riippuen reilut 100 euroa. Kahden vuoden viisumin hinta on reilut 200 euroa.
 Junalla Pietariin matkustaneet turistit hankkivat yleensä kertaviisumin, jonka hinta on noin 80 euroa.
 Jatkossa kahdeksan päivän viisumin voi hankkia itse ilmaiseksi internetistä. Tämä voi karkoittaa ainakin turistit matkatoimistoista, kun he siirtyvät hankkimaan viisuminsa itse.
 Viipuri on suomalaisten yksi suosikkikohteista Venäjällä. Mikko Savolainen / Yle
 Ilmaisesta viisumista on ollut vihiä  jo kuukauden päivät , mutta se ei ainakaan vielä ole vaikuttanut viisumikauppaan Lappeenrannan seudulla.
 Matkatoimisto Itämatkojen toimitusjohtaja  Jukka Jyrkinen  kertoo, että loppuvuotta kohti monikertaviisumien kysyntä kasvaa taas, kun niin sanottuja pitkiä viisumeita uusitaan.
 – Silloin e-viisumin pitäisi ennakkotietojen mukaan olla jo käytössä, ja konkreettisesti vasta tuolloin voi todeta, oliko sillä vaikutuksia, Jyrkinen pohtii.
 Tarvitaanko matkatoimistoja enää?
 Matkatoimistoissa uskotaan, että niiden apua tarvitaan jatkossakin: viisumihakemuksen tekeminen englanniksi tai venäjäksi kaikkine tietoineen, vakuutuksineen ja oikeanlaisine valokuvineen ei välttämättä ole kaikille helppoa. Saimaa Travelin toimitusjohtaja  Kirsti Laine  ei koe sähköistä viisumia uhkana.
 – Toteutuessaan se voi helpottaa ja ehkä lisätä matkustamista Venäjän lähialueille. Varmaan kertakävijät hankkivat e-viisumin. Monilla ainakin tällä seudulla on, ja tulee olemaan monikertaviisumi, Laine arvioi.
 Vuonna 2019 suomalaiset tekivät  Tilastokeskuksen mukaan  Venäjälle 400 000 vapaa-ajanmatkaa.

Putin lupasi ilmaisen sähköisen viisumin Venäjälle – reilun viikon viisumi netistä neljässä päivässä?


Summary: Asiantuntijan mukaan lämmin sää voi kuitenkin vielä nostaa levät pintaan.

Sinilevän määrä on vähentynyt viime viikosta niin järvillä kuin merialueillakin, kertoo Suomen ympäristökeskuksen (Syke)  leväkatsaus .
 – Yleensä sinilevän esiintyminen järvissä on runsainta elokuussa, mutta tänä kesänä elokuun sinilevämäärät ovat olleet keskimäärin pienempiä kuin koko 20-vuotisen valtakunnallisen seurannan aikana, toteaa Syken ryhmäpäällikkö  Marko Järvinen .
 Sinilevää on havaittu 30 valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla. Näistä vain kuudella havaintopaikalla levämäärä on arvioitu runsaaksi ja yhdessä erittäin runsaaksi.
 Järvisen mukaan runsaiden kukintojen puuttuminen selittyy epävakaisella säällä. Vähäisten sateiden vuoksi järvien valuma-alueilta ei ole tullut levien tarvitsemia ravinteita.
 Vaikka sinilevän määrä on vähentynyt, tutkijan mukaan on liian aikaista todeta, että leväkausi olisi päättynyt.
 – Sinilevä on nyt sekoittunut veteen. Jos sää lämpenee, sinilevä kerääntyy uudestaan pintaan.
 Kukintojen määrä merialueilla vähentynyt
 Merialueilla sinilevät ovat pääasiassa veteen sekoittuneena, mutta paikoittaisia pintaesiintymiä on havaittu Suomen eteläisillä ja lounaisilla merialueilla. Järvillä sinilevän esiintyminen on selkeästi vähentynyt viileän ja epävakaisen sään seurauksena.
 Sinileväkukintojen määrä Suomen merialueilla on kuluneella viikolla edelleen vähentynyt. Sinileviä on kuitenkin yhä melko runsaasti veteen sekoittuneena Suomen eteläisillä ja lounaisilla merialueilla.
 Rannikolla sinilevää on esiintynyt muutamilla valtakunnallisen sinileväseurannan havaintopaikoilla Suomenlahdella, Saaristomerellä, Selkämerellä ja Merenkurkussa.
 – Rannikolla sinilevätilanne voi vaihdella lyhyidenkin etäisyyksien välillä huomattavasti ja muuttua nopeasti, Syken tutkija  Sirpa Lehtinen  sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Meressä on nyt sinilevää – järvien tilanne ajankohtaan nähden hyvä

Suomen sisävesillä poikkeuksellisen hyvä kesä – Elokuussa havaittu vähemmän sinilevää kuin kertaakaan 20 vuoteen


Summary: Humanoidirobotti Fedor viettää kansainvälisellä avaruusasemalla 10 päivää opettelemassa astronauttien avustamista.

Venäjän torstaiaamuna laukaisema miehittämätön avaruusraketti vie Kansainväliselle avaruusasemalle poikkeuksellisen vieraan. Kyydissä on  Fedor , ihmisen kokoinen humanoidirobotti.
 Fedorin on määrä viettää avaruusasemalla 10 päivää, jonka aikana se oppii teknisiä avustustehtäviä astronauttien tueksi.
 – Tällaisia tehtäviä ovat muun muassa kaapeliden irroittaminen ja kytkeminen sekä jakoavaimen ja palosammuttimen kaltaisten esineiden käyttö, kertoi tutkimusjohtaja  Alexander Bloshenko .
 Fedorin toinen nimi on Skybot F850. Se painaa 160 kiloa. 1,80-metrinen robotti oli istuttu erityisvalmistettuun pilotin tuoliin. Kädessä Fedorilla oli Venäjän pienoislippu.
 – Mennään, mennään, Fedorin kuultiin sanovan mukaillen ensimmäisen kosmonautin  Juri Gagarinin  sanoja laukaisuhetkellä.
 Normaalisti lennot ovat miehitettyjä. Nyt kyydissä ei ollut ihmisiä, koska laukaisussa testattiin myös uutta pelastusjärjestelmää.
 Fedorilla on oma twitter- ja instagram-tilinsä, jolla se kertoo matkan sujumisesta.
 – Lennon ensivaiheet ovat sujuneet suunnitelmien mukaan, Fedor tviittasi avaruudesta.
 Aiemmin avaruudessa on käynyt vuonna 2011 yhdysvaltalainen humanoidirobotti ja vuonna 2013 japanilainen. Baikonurin  laukaisuasemalta Kazakstanista  avaruuteen lähtenyt Fedor saapuu Kansainväliselle avaruusasemalle lauantaina.

Venäjä laukaisi avaruusasemalle robonautin – Katso miltä näyttää Fedor, Venäjän ensimmäinen humanoidirobotti avaruudessa


Summary: Kosovoon povataan vaalien jälkeen vaikeita hallitusneuvotteluita.

Kosovossa järjestetään ennenaikaiset vaalit. Maan parlamentaarikot äänestivät tänään parlamentin hajottamisesta, ja sen puolesta äänesti 89 edustajaa. Kaikkiaan Kosovon parlamentissa on 120 edustajaa.
 Presidentti  Hashim Thaçin  on nyt järjestettävä ennenaikaiset vaalit 45 päivän kuluessa.
 Mielipidetiedustelujen perusteella yksikään puolue ei ole saamassa riittävää kannatusta voidakseen hallita yksin. Kosovoon odotetaankin vaalien jälkeen vaikeita hallitusneuvotteluita.
 Heinäkuussa pääministeri  Ramush Haradinaj  erosi sotarikostutkinnan vuoksi. Syyttäjät tutkivat Haradinajin roolia epäillyissä sotarikoksissa Kosovon sodassa vuosina 1998-99.
 Kosovon vapautusarmeijan komentajana tuolloin toiminut Haradinaj on kiistänyt syyllistyneensä rikoksiin. Hänet on jo kahdesti vapautettu syytteistä YK:n Jugoslavia-tuomioistuimessa.

Kosovoon ennenaikaiset vaalit – pääministeri erosi heinäkuussa sotarikostutkinnan vuoksi