Summary: Vangittujen määrät ovat kasvaneet Baghuzin valloittamisen myötä.

Syyrian kurdit vaativat ulkomaita ottamaan vastaan kurdijoukkojen vangitsemat ulkomaiset jihadistit.
 Syyrian autonomisen kurdialueen ulkosuhteista vastaava  Abdel Karim Omar  luonnehtii terroristijärjestö Isisin vangittuja taistelijoita aikapommiksi, joka kansainvälisen yhteisön tulisi pikaisesti purkaa.
 – On olemassa tuhansia taistelijoita, lapsia ja naisia, jotka tulevat 54 eri maasta. Mukaan ei ole laskettu irakilaisia ja syyrialaisia. He ovat raskas taakka ja vaara sekä meille että kansainväliselle yhteisölle, Omar kertoi uutistoimisto AFP:lle.
 Omar kommentoi ulkomaalaisten Isis-taistelijoiden tilannetta vain päivä sen jälkeen, kun  Syyrian demokraattiset joukot (SDF) valloittivat Baghuzin  kylän ja ilmoittivat lyöneensä Isisin.
 Omarin mukaan vangittujen määrä on kasvanut merkittävästi viimeisen 20 päivän aikana, kun Isisin viimeinen linnake kukistettiin.
 Oman ongelmansa muodostavat vierastaistelijoiden lapset, jotka ovat altistuneet ääri-ideologialle.
 – Tuhansia lapsia on kasvatettu Isisin ideologian mukaan, Omar sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 – Jos näitä lapsia ei uudelleenkouluteta ja integroida takaisin heidän lähtömaidensa yhteiskuntiin, heistä tulee potentiaalisia tulevaisuuden terroristeja, Omar jatkoi.
 Suomen hallitus on suhtautunut penseästi Syyriassa vangittujen Isis-taistelijoiden ja heidän perheenjäsentensä vastaanottamiseen.
 Lue lisää:
 Tania Joya halusi tehdä lapsistaan marttyyreja – entinen Isis-vaimo kampanjoi nyt radikalisoitumista vastaan
 Isisin kalifaatti on kukistettu, mutta nukkuvat solut ovat yhä uhka – tietokirjailija Ylelle: "Kaikki Isis-taistelijat tuotava oikeuden eteen"
 Soini Isis-vierastaistelijoiden mahdollisesta paluusta: Ei sympatiaa

Syyrian kurdit vetoavat ulkomaihin: Ottakaa takaisin vangitut vierastaistelijat


Summary: Uutistoimisto Reutersin tiedot opposition voittoa ennustavasta ovensuukyselystä olivat virheellisiä.

Thaimaassa on tänään sunnuntaina äänestetty ensimmäisissä parlamenttivaaleissa sitten vuoden 2014 sotilasvallankaappauksen. Vaalihuoneistot sulkeutuivat kello 12 Suomen aikaa.–
 Uutistoimisto Reuters kertoi pian äänestyksen päättymisen jälkeen, että parlamentin alahuoneen suurimmaksi puolueeksi on nousemassa nousemassa opposition Pheu Thai -puolue.
 Reuters kertoi tietojensa perustuvan ovensuukyselyyn, jonka mukaan puolue saisi 163 paikkaa, kun taas sotilasjunttaa kannattava puolue saisi 96 paikkaa.
 Myöhemmin uutistoimisto kuitenkin korjasi tietojaan. Kyseessä ei ollut varsinainen ovensuukysely vaan kysely, joka oli tehty jo ennen äänestyksen alkamista.
 Kyselyn oli tehnyt tutkimuskeskus Super Poll ja paikallinen Thai PBS -kanava julkisti tulokset heti äänestyksen päätyttyä.
 Vaikka kyselyn tulos pitäisi paikkaansa, Pheu Thai ei olisi voittamassa riittävästi paikkoja, että se kykenisi muodostamaan hallitusta liittolaistensa kanssa.
 Sotilasjunttaa kannattava Palang Pracharat -puolue haluaa pitää juntan johtajan, pääministeri  Prayuth Chan-ochan  vallassa.
 Puolue tarvitsee myös liittolaisia hallituksensa taakse, mutta juntan kirjoittama perustuslaki antaa sille paremmat mahdollisuudet muodostaa hallitus.
 Pheu Thain taustalla vaikuttaa maanpaossa asuva entinen pääministeri  Thaksin Shinawatra , jonka paluun Thaimaan politiikkaan armeija on pyrkinyt estämään. Thaksin itse syrjäytettiin jo vuonna 2006. Häntä kannattavat puolueet ovat voittaneet kaikki Thaimaan vaalit vuodesta 2001.
 Thaimaan vaikutusvaltainen armeija on pyrkinyt sementoimaan valtansa uudella perustuslailla.
 Äänestäjät valitsivat sunnuntaina edustajat 500-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen. Armeija on kuitenkin nimennyt 250-paikkaisen ylähuoneen eli senaatin, ja parlamentin molemmat huoneet valitsevat pääministerin.
 Lisää aiheesta:
 Yle Thaimaassa: Bangkokin nuoret yrittävät kaataa sotilasjuntan vaaleissa  24.3.2019
 Thaimaan sotilashallinto kiristää otettaan internetistä   28.2.2019

Äänestys päättyi Thaimaan vaaleissa – aiemmat tiedot ovensuukyselystä virheellisiä


Summary: Soldiers of Odin -tunnuksiin pukeutunut mies on otettu kiinni ja häntä epäillään virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta.

Ulkoministeri  Timo Soinia  (sin.) yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla sunnuntaina päivällä.
 Paikalla ollut Lehtikuvan kuvaaja kertoo, että turvamiehet painoivat maahan Soldiers of Odin -tunnuksiin pukeutunutta miestä ja pitivät tätä paikallaan.
 Soini kertoi ympärillä oleville ihmisille, että kyseinen mies oli yrittänyt lyödä häntä ja että turvamiehet ottivat lyöjän haltuun. Soini jatkoi välikohtauksen jälkeen normaalisti kansalaisten tapaamista.
 Maalaismarkkinoilla monitoimikeskus Lumon lähistöllä oli useamman puolueen edustajia tapaamassa äänestäjiä. Eduskuntavaaleihin on enää kolme viikkoa.  Timo Soini on ilmoittanut ettei ole ehdolla eduskuntavaaleissa.
 Ulkoministeri Timo Soini sinisten vaalikampanjateltalla Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla sunnuntaina 24. maaliskuuta. Timo Jaakonaho / Lehtikuva
 Yle ei tavoittanut Timo Soinia kommentoimaan tapahtunutta.  Plokiinsa julkaisemassa tekstissä Korson markkinat  Soini kirjoittaa: "Tänään kohdalleni tuli ikävä välikohtaus, jota kukaan ei kohdalleen halua tai toivo. Uhkaava tilanne saatiin nopeasti rauhoittumaan. Olen kertonut näkemäni ja kokemani poliisille. Asia on nyt viranomaisten hoidossa ja tutkinnassa. He osaavat asiansa. Kiitän turvamiehiä hyvästä työstä."
 Miestä epäillään virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta
 Itä-Uudenmaan poliisi vahvistaa, että kyseisen kaltainen tapahtuma on poliisilla selvityksen alla.
 – Nykyisten tietojen perusteella siinä on uhkaavasti, aggressiivisesti käyttäytynyt henkilö pyrkinyt lähestymään ministeriä, ja paikalla olleet poliisit ovat puuttuneet siihen tilanteeseen, mikä on sitten johtanut fyysiseen kamppailuun, kertoo rikoskomisario  Juha Springare  STT:lle.
 – Tämä henkilö on siinä otettu kiinni, ja häntä epäillään tällä hetkellä virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta.
 Rikoskomisariolla on mediassa olleiden valokuvien perusteella käsitys, että kiinni otettu mies oli pukeutunut Soldiers of Odin -tunnuksiin.
 – Mutta esitutkinnan näkökulmasta en voi yksityiskohtiin mennä tässä vaiheessa.
 Soldiers of Odin on profiloitunut muun muassa katupartiotoiminnallaan ja maahanmuuttovastaisuudellaan. Järjestö itse ilmoittaa olevansa isänmaallinen katupartioyhdistys, joka vastustaa muun muassa islamisaatiota, EU:ta ja globalisaatiota.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) ja valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) sekä Eurooppa-, ja kulttuuri- ja urheiluministeri  Sampo Terho  (sin.) ovat tuominneet hyökkäyksen. Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  taas muistutti, että asioihin vaikutetaan äänestämällä eikä rähjäämällä.
 Myös SDP:n  Antti Rinne , vihreiden  Pekka Haavisto , kristillisdemokraattien  Sari Essayah  ja vasemmistoliiton  Li Andersson  tuomitsivat hyökkäyksen.
 Veitsimies lähestyi Kataista, kolan heittäjä Stubbia
 Valtiojohdon henkivartioinnista vastaa kokonaisuudessaan  nykyään Helsingin poliisin henkilösuojeluyksikkö , ei suojelupoliisi. Ministerien henkilösuojausta lisättiin jo vuonna 2015, ja tuolloin  Yle kertoi että ulkoministeri Soinilla on säännöllisesti turvamiehiä mukanaan .
 Hyökkäykset kärkipoliitikkoja vastaan ovat Suomessa varsin harvinaisia. Kuntavaalien alla  vuonna 2012 veitsellä varustautunut mies lähestyi  silloista pääministeri  Jyrki Kataista  (kok.) vaalikadulla Turussa. Tuolloin valtiovarainministerinä toiminut  Alexander Stubb  (kok.) sai  puolestaan Tampereella kolajuoman päälleen marraskuussa 2015.
 Stubbin koti on myös joutunut  ilkivallan kohteeksi elokuussa 2015 , kun asunnon pihalle tunkeuduttiin ja ikkunoita rikottiin. Silloinen sisäministeri  Päivi Räsänen  (kd.) kertoi  puolestaan kesällä 2013 , että hänen kotiaan oli töhritty kananmunilla. Kansanedustaja  Laura Huhtasaaren  (ps.)  kodin ikkunoita oli rikottu perheen joululoman  aikana vuonna 2017.
 Lue lisää:
 Poliisi etsii valtiojohdolle lisää henkivartijoita – hakee kymmentä vanhempaa konstaapelia  (16.6.2017)
 Turvallisuuslähde: Ministereiden henkivartiointia lisätty  (20.8.2015)

Ulkoministeri Timo Soinia yritettiin lyödä Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla – Soini: Kiitän turvamiehiä hyvästä työstä


Summary: Iltatoimet pitkittyvät monessa lapsiperheessä, ja siitä kannattaa ottaa ilo irti.

Päivä vaihtuu illaksi. Lasten mentyä nukkumaan vanhemmat voivat rojahtaa sohvalle ja nauttia hetken omasta ajasta. Sitä ennen on edessä kuitenkin vielä yksi taistelu.
 Vanhempi pitää itselleen vielä viimeisen motivaatiopuheen:
 – Sinä pystyt tähän. Olet tehnyt sen ennenkin. Ei muuta kuin menoksi.
 Perheissä, joissa lapselle nukkumaanmeno on hankalaa, jokainen ilta voi tuntua taistelulta. Suunnittelija  Eeva Oksanen  Mannerheimin Lastensuojeluliitosta antaa viisi vinkkiä lapsen nukuttamiseen ja siihen, miten pahimmilta iltapelleilyiltä vältyttäisiin.
 1. Rakasta iltarutiineja
 Pisulle ja pesulle! Yksi tärkeä asia mutkattomassa nukkumaanmenossa on Iltarutiinit. Lapselle ne tuovat turvallisen olon. Kun iltatouhut tehdään suurin piirtein samaan aikaan ja samassa järjestyksessä, tämä auttaa lasta rauhoittumaan ja asennoitumaan lähestyvään nukkumaanmenoon.
 2. Sylittele pitkin päivää
 Nukahtaminen on lapselle erokokemus, ja lapsi voi kaivata silloin paljon vanhemman läsnäoloa ja hellyyttä. Jotta pahimmalta sylin tarpeelta vältyttäisiin nukkumaan käydessä, on vanhempien hyvä muistaa antaa lapselle hellyyttä jo pitkin päivää ja illalla ennen varsinaista nukutusta.
 3. Ole läsnä!
 Vaikka kuinka kaipaisit jo mielisarjasi pariin, yritä olla näyttämättä tätä jälkikasvullesi. Usein lapset huomaavat vanhempien poissaolevan ja kiireisen olemuksen eivätkä pysty itsekään rauhoittumaan. Yritä siis pitää itsesi tyynenä - suoratoistopalvelut on onneksi keksitty.
 4. Tunnista lapsesi luonne
 Toisten vanhempien kanssa on hyvä jakaa kokemuksia. Liika jälkikasvun vertailu ei ole kuitenkaan hyväksi, sillä kaikki lapset ovat erilaisia. Toiset ovat herkkiä valolle tai äänille. Toiset taas saavat kierroksia mukavistakin muutoksista, kuten kyläilyistä tai lomamatkoista.
 Vanhempien kannattaa siis miettiä, minkälainen oma lapsi on, ja tehdä nukkumaanmenosta juuri hänelle mahdollisimman helppo.
 5. Nauti tylsyydestä
 Joskus lapsen nukahtaminen vain kestää. Oman mielenrauhasi takia hyväksy tilanne.
 Nappaa nukutushetkeen mukaan vaikka kupillinen teetä ja kirja ja ota kaikki ilo irti tylsästä tilanteesta. Kun oma mieli pysyy rauhallisena, lapsikin rauhoittuu ja nukahtaa – ainakin jossain vaiheessa.
 Katso tästä Puoli seitsemän -ohjelman juttu aiheesta:

Äiti ja isä, näin vältät iltaraivarit – Asiantuntijan viisi vinkkiä mutkattomaan nukkumaanmenoon


Summary: Sarjan ensimmäinen jakso on kerännyt TV1:llä ja Areenassa yhteensä reilusti yli miljoona katselukertaa.

M/S Romantic -sarja osuu suomalaisuuden kipeään hermoon  (HS 24.2.)
 Ylen risteilysarja osuu suomalaisten nauruhermoon: "Tähän on liian helppo samaistua!”  (IL 6.3.)
 Ylen uudesta sarjasta tuli yllättäen valtava tv-sensaatio – ohjelmaa kutsutaan parhaaksi viihteeksi aikoihin: Jokainen ruotsinlaivalla käynyt voi samaistua  (IS 6.3.)
 Siinä vain muutamia esimerkkejä otsikoista, joita TV1:llä ja Areenassa nähtävä,  Jani Volasen  ja  Tommi Korpelan  käsikirjoittama tv-sarja on kerännyt suomalaisissa verkkolehdissä.
 Ensimmäisen jakson ensiesitys TV1:llä keräsi yli puoli miljoonaa katsojaa, tähän sunnuntaihin mennessä ensimmäistä jaksoa on katsottu Areenassa yli 750 000 kertaa. Sarjasta on kirjoitettu kymmenittäin lehtijuttuja ja keskustelupalstoilta löytyy sadoittain kommentteja, joissa pohditaan sarjaan liittyviä salaliittoteorioita ( esim. IL 23.3. ).
 Yksi sarjan näyttelijöistä  Hannu-Pekka Björkman  kuvaili  Puoli Seitsemän -ohjelmalle , ettei tällaista suosiota osattu ennalta odottaa. Samoin sarjassa nähtävä  Vilma Ilmatar Sippola  on – ainakin jossain määrin –  yllättynyt sarjan suosiosta suuren yleisön keskuudessa .
 – On ollut hämmentävää, että ihmiset ovat tunnistaneet minut kadulla. On tultu sanomaan, että hei, olen nähnyt sut laivalla. Ensin olen ollut että mitä ihmettä ja vasta sitten tajunnut, mistä on kyse, Sippola sanoi Ylen sunnuntaina  julkaistussa haastattelussa .
 Hardwick: Jokainen näyttelijä pitää siitä ihmisestä, jota hän näyttelee
 Muun muassa tv-sarjojensa  Sisko ja sen veli ,  Tankki täyteen  ja  Pakanamaan kartta  kautta suomalaisen televisioviihteen legendaksi noussut  Neil Hardwick  valotti omaa näkemystään M/S Romanticin suosion salaisuudesta lauantaina julkaisemassaan  Facebook-kirjoituksessa :
 Yksi syy, miksi M/S Romantic on niin tärkeä suomalainen komedia (kyllä, se on komedia) on se, että jokainen näyttelijä pitää siitä ihmisestä, jota hän näyttelee. Tämä on minusta harvinaista kotimaisessa komediassa, jossa perinteellisesti pilkataan ja ivataan. Romanticissa pilkka ja iva loistavat poissaolollaan. Jopa Santeri Kinnusen hahmo - joka on periaatteessa aivan hirviö - näytellään lämpimästi ja jopa rakkaudella. (Se ei ole muuten helppoa. Tehkää perässä jos niin luulette.) Kuitenkin moni kritisoi sarjaa juuri sen perusteella, että se pilkkaa ja nöyryttää tuttuja suomalaisia hahmoja. Olisiko se niin, että katsoja olettaa, että totta kai jos on tarkoitus nauraa niin pakko on nauraa jollekulle, eli pilkata, nauraa jonkun kustannuksella? Niin jopa Jukka Kajava kirjoitti Tankki täyteen-sarjasta, että tässä nauretaan höhlille. (Neljänteen uusintakierrokseen mennessä Jukka oli muuttanut mieltään.) Ja minä nimenomaan pyrin rakastamaan henkilöitäni. M/S Romantic pääsee pois siitä Putous-umpikujasta, jossa komiikka on hahmossa tai karikatyyrissä, ja tarjoaa meille komiikkaa, joka sijaitsee hahmojen välillä, niiden vuorovaikutuksessa. Se on komiikkaa aikuisille.
 Mikä on mielestäsi M/S Romanticin suosion salaisuus? Vai eikö koko sarja kiinnosta? Jutun keskusteluosio on avoinna kello 22:een saakka.
 Lue lisää:
 M/S Romantic Yle Areenassa
 19-vuotias M/S Romantic-tähti Vilma Ilmatar Sippola vastustaa teatterimaailman elitismiä: "Siellä ei saisi olla kaupan seitsemän euron graavilohileipiä"
 Vuorokausi merellä M/S Romanticin hengessä – tapasimme 800 risteilyn miehen ja pariskunnan, joka on nähnyt Leif Lindemanin 277 kertaa
 M/S Romantic -sarjan suursuosio yllätti näyttelijä Hannu-Pekka Björkmanin täysin: "Pitää olla spesiaalia, ja siitähän tuli spesiaalia"

Mikä M/S Romanticissa oikein viehättää? Televisiolegenda Neil Hardwick: Pilkka ja iva loistavat poissaolollaan


Summary: – Ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta puun jalostusarvon nostaminen olisi parempi vaihtoehto, sanoo taloustieteen professori.

Tästä on kyse Stora Enson Oulun yksikön jalostusarvo laskee tuotannon muutoksen myötä, mutta tehtaan kannattavuus nousee. Suomen suurimmalla paperitehtaalla suunnitellaan 400 työntekijän vähentämistä muutoksen takia. Muutos tarkoittaisi myös sitä, että puuta ostetaan Pohjois-Suomesta 500 000 kuutioa aiempaa enemmän. Ilmastonmuutoksen hillinnän kannalta puun jalostusarvon nostaminen olisi parempi vaihtoehto, sanoo taloustieteen professori Rauli Svento Oulun yliopistosta.
 Stora Enson Oulun tehtaan muutoksen selkein vaikutus on tulonsiirto paperityöläisiltä metsänomistajille.
 Siirtyminen hienopaperin tekemisestä kartonkitehtaaksi tarkoittaa yhtä aikaa tehtaan jalostusarvon laskemista ja kotimaisen puuraaka-aineen käytön lisäämistä.
 Kraftlainerin tuotanto tuo kansantuotteeseen vähemmän lisäarvoa kuin hienopaperin tuotanto on tehnyt
 Tuotteen jalostusarvo siis laskee Oulussa, mutta puuta ostetaan Pohjois-Suomen puunhankinta-alueelta aiempaa enemmän.
 Stora Enson suunnitelma lopettaa päällystetyn hienopaperin tuotanto Oulussa ja ryhtyä sen sijaan tekemään pakkausten raaka-ainetta, kraftlaineria vanhalla paperilinjalla tuo mukanaan monia muutoksia.
 Osa niistä on aluetalouden ja kansantalouden kannalta selkeästi ikäviä ja osa taas hyvinkin myönteisiä. Kaikki riippuu siitä, mistä näkökulmasta asiaa tarkastelee.
 Tässä yhteydessä myös ilmastopolitiikka, hiilinielut ja se kuinka pitkäikäisiä ja jalostusarvoltaan korkeita tuotteita puusta tehdään ovat merkittäviä seikkoja.
 Konkreettisin asetelma on teollisuustyöväestön ja metsänomistajien välillä. Edelliset häviävät ja jälkimmäiset voittavat.
 Oulu menettää - maakunta hyötyy
 Tuotantopanokset, työntekijöiden määrä ja tuotteen volyymi laskevat Oulussa Stora Enson suunnitelmien mukaan.
 Samaan aikaan Pohjois-Suomesta hankitaan puuta uudessa toimintamallissa noin 500 000 kuutiota enemmän kuin nyt.
 Se tarkoittaa karkean laskelman mukaan noin 20 miljoonan euron vuotuista lisäystä aluetalouteen puun myynti-, korjuu- ja kuljetuskustannuksina. Tämä raha hyödyttää metsänomistajia, metsäkone- ja kuljetusyrityksiä.
 Pitäisi pystyä nostamaan puun jalostusarvoa. Kansantalouden ja hiilitaseen kannalta se olisi ehdottomasti parempi vaihtoehto
  Rauli Svento, taloustieteen professori, Oulun yliopisto
 Liikutaan samassa kokoluokassa kuin Oulussa työttömäksi jäävien, arviolta 400 paperityöläisen, vuotuinen palkkasumma.
 Oulussa työttömäksi näyttää jäävän paljon enemmän työntekijöitä kuin Stora Enson Varkauden yksikössä, missä  samantyyppinen toimenpide on toteutettu joitakin vuosia sitten . Tämä taas näyttäisi johtuvan automaation kehityksestä.
 – Oulun kraftlainer-tuotannossa hyödynnetään uusinta teknologiaa ja digitalisaatiota. Se työllistää vähemmän, sanoo Stora Enson viestintäjohtaja  Liisa Nyyssönen .
 Miinusmerkkiseksi kääntynee myös Stora Enson Oulun tehdaskokonaisuuden eli integraatin ympärille rakentuneen kemian teollisuuden saldo.
 Sellu- ja paperi-integraatin muuttuminen sellu- ja kartonki-laitokseksi vaikuttaa esimerkiksi sellaisiin yrityksiin kuten Kraton Chemical, Nouryon, Chemec ja Synthomer.
 Toiminnan kannattavuus nousee
 Stora Enson Oulun tehtaiden tuotannon volyymin ja liikevaihdon pienentäminen ja siirtyminen jalostusarvoltaan aikaisempaa alhaisempaan tuotteeseen on järkevää yhtiön kannalta. Yhtälö on yhtiölle hyvin yksinkertainen.
 – Kraftlainerin valmistamisen kustannukset tuotettua tonnia kohti ovat olennaisesti halvemmat kuin hienopaperin valmistuksessa, sanoo metsäteollisuutta seuraava analyytikko  Antti Viljakainen  analyysiyhtiö Inderesistä.
 Tämän vahvistaa myös Stora Enson viestintäjohtaja Liisa Nyyssönen. Hänen mukaansa pakkauskartongin valmistamisen kate on olennaisesti parempi kuin hienopaperin tekemisessä. Stora Enson pakkausdivisioonan kate oli viime vuonna yli kaksinkertainen verrattuna paperidivisioonaan.
 Kannattavuus siis nousee, vaikka liikevaihto pienenee. Kuinka paljon liikevaihto sitten pienee, sitä on Nyyssösen mukaan liian varhaista arvioida.
 – Muutoksen eli ammattikielellä konversion vaikutus liikevaihtoon arvioidaan myöhemmin. Kokonaistuotannon arvoon ei oteta kantaa ennen kuin varsinainen investointipäätös on tehty, sanoo Nyyssönen.
 Stora Enson Oulun tehtaan muutos numeroina Nyt: Oulussa tehdään vuodessa noin kahdesta miljoonasta pohjoissuomalaisesta mäntykuutiosta 360 000 tonnia valkaistua sellua. Valtaosasta siitä ja x-määrästä eteläamerikkalaista eukalyptussellua tehdään vajaa miljoona tonnia päällystettyä hienopaperia. Käytännössä x-määrässä on kyse sadoista tuhansista tonneista (arviolta 200 000 - 300 000 tonnia). Muutoksen jälkeen: Oulussa tehdään kahdesta ja puolesta miljoonasta mäntykuutiosta 530 000 tonnia valkaisematonta sellua. Siitä tehdään 450 000 tonnia kraftlineria ja osa sellusta menee myyntiin.
 Karkeasti arvioiden se voi pienetä jopa puoleen nykyisestä. Liikevaihdon muutosta voi yrittää arvioida esimerkiksi tuotantopanosten ja maksettavan hinnan kautta. Sen perusteella voi Oulun yksikön liikevaihto karkeasti arvioiden pienentyä jopa puoleen nykyisestä.
 Eteläamerikkalainen sellu vaihtuu pohjoissuomalaiseksi
 Oulu saattaa menettää satoja työpaikkoja, ja sen myötä verotuloja. Muu Pohjois-Suomi hyötyy, kun puuta ostetaan aikaisempaa enemmän.
 Niin tapahtuu, koska mittava eukalyptussellun rahtaaminen Etelä-Amerikasta lakkaa lähes kokonaan. Se on analyytikko Viljakaisen mukaan ollut Stora Ensolle merkittävä kustannuserä.
 – Stora Enso voi jatkossa myydä Etelä-Amerikassa tekemänsä sellun vaikka Kiinaan, sanoo Viljakainen.
 Ouluun on tuotu jo pitkään lyhytkuituista eukasellua arviolta suurin piirtein sama määrä kuin mitä Pohjois-Suomesta ostetusta puusta tehtyä havusellua on käytetty hienopaperin tekemiseen. Eli puhutaan jopa sadoista tuhansista tonneista vuositasolla.
 Ulkopuolelta tulevan sellun määrä vähenee tuotantosuunnan muutoksen myötä olennaisesti. Samoin vähenee vientilaivauksen tarve tuotannon supistuessa.
 Stora Enso ei halua liikesalaisuuksiin vedoten avata sen enempää tällä hetkellä kuin tulevaisuudessakaan Ouluun tuotavan eukasellun määrää.
 – Tietyt asiat ovat kilpailijasalaisia tietoja, sanoo Nyyssönen.
 Oulu saattaa menettää satoja työpaikkoja, ja sen myötä verotuloja. Muu Pohjois-Suomi hyötyy, kun puuta ostetaan aikaisempaa enemmän. Pasi Peiponen / Yle
 Nyt tämä liikenne joka tapauksessa loppuu lähes kokonaan. Nyyssösen mukaan pieniä määriä sellua tuodaan Ouluun muualta tulevaisuudessakin.
 Samoin todennäköisesti loppuu tai merkittävästi vähenee myös paperiksi jalostetun sellun valkaisuun käytettävien raaka-aineiden ja hienopaperin päällysteen täyteaineen kaoliinin tuonti.
 Hienopaperin tuotantoon vaatii enemmän työtä ja raaka-aineita kuin kartongin. Tämä näkyy lopputuotteen arvossa.
 Stora Enson suunnitelmien mukaan sen Oulun tehtaan tuotanto pienenee olennaisesti kun siirrytään päällystetyn hienopaperin valmistuksesta kraftlainerin eli aaltopahvin raaka-aineen tuotantoon.
 – Päällystetty hienopaperi on jalostusarvoltaan korkeampaa ja kalliimpaa kuin kraftlainer, sanoo metsäteollisuutta seuraava analyytikko Antti Viljakainen analyysiyhtiö Inderesistä.
 Kraftlainerin tuotannossa raaka-aineiden arvo ei lisäänny yhtä paljon kuin nykyisessä hienopaperin tuotannossa eli jatkossa kansantuotteeseen kertyy vähemmän lisäarvoa.
 Viljakainen kiinnittää kuitenkin huomiota myös siihen, että Oulussa tehdyn hienopaperin jalostusarvosta tuntuva osa tuotetaan nyt Suomen ulkopuolella, kuten esimerkiksi Etelä-Amerikan sellu ja Yhdysvalloista tuotu kaoliini.
 Kraftlainerin Suomessa tuotetun arvonlisän osuus on muutoksen jälkeen suhteessa selvästi suurempi.
 Kansantalous, aluetalous ja yritystalous eri asioita
 Mikä on hyväksi yhtiölle ei välttämättä ole hyväksi yhteiskunnalle. Sen kannalta puusta kannattaisi tehdä jalostusarvoltaan mahdollisimman korkealaatuisia tuotteita, joissa arvonlisäys on mahdollisimman suuri.
 – Pitäisi pystyä nostamaan puun jalostusarvoa. Kansantalouden ja ilmastonmuutoksen hillintään liittyvän hiilitaseen kannalta se olisi ehdottomasti parempi vaihtoehto, sanoo taloustieteen professori  Rauli Svento  Oulun yliopistosta.
 Kansantalouden kannalta metsien rooli hiilinieluna ja hiilen varastona näyttäytyy vähän eri tavoin kuin yritystalouden näkökulmasta, vaikka nämä asiat toisiinsa liittyvätkin.
 Minulla on sellainen käsitys, että ilman tuotannon muutosta Stora Enson toiminta Oulussa olisi lakannut kokonaan ensi vuosikymmenen puolenvälin tienoilla
  Juha Ala-Mursula, johtaja, Business Oulu
 Globaalisti toimiva yritys ei tarkastele asioita kansantalouden tai aluetalouden kannalta. Markkinatalouden ytimessä tarkastellaan asioita tietysti oman toiminnan kannattavuuden kannalta.
 Stora Enso kertoi viime kesänä selvittävänsä Oulun tehtaan molempien paperikoneiden muuttamista kartongin tuotantoon. Toisesta koneesta oli määrä tulla kuluttajapakkauskartonkilinja ja toisesta kraftlainerilinja.
 Puhuttiin isosta 700 miljoonan euron investoinnista, mikä olisi myös vähentänyt paljon automatisointia sisältävässä muutoksessa työttömäksi jäävien paperityöläisten määrää.
 Kannattavuusselvityksen jälkeen päädyttiin siihen, että on järkevintä esittää konsernin johdolle vain yhden paperikonelinjan muuttamista eli ammattikielellä konvertointia.
 – Se on teknisesti ja taloudellisesti helpommin hallittavissa, sanoo Stora Enson viestintäpäällikkö Liisa Nyyssönen.
 Pettymys  Oulussa oli suuri kun investointisuunnitelma kutistui "vain" 350 miljoonaan euroon ja toisen paperikoneen muuttamiseen kartongintuotantoon.
 Toinen asia, joka on saattanut vaikuttaa asiaan on varsinkin eduskuntavaalien alla herkkä kysymys ylipäätään Suomen metsien hakkuuvarasta.
 Nyyssönen korostaa myös sitä, että lopullista päätöstä ei vielä ole tehty Oulun muutosinvestoinnista. Kyseessä on suunnitelma josta konsernin hallitus tekee myöhemmin päätöksen.
 – Mikäli konversiosuunnitelma toteutuu, se suuntaisi Oulun tehtaan kasvaville markkinoille, sanoo Nyyssönen.
 Tämä on tietysti olennainen asia kannattavuuden ohella. Hienopaperimarkkinoilla kysyntä sen sijaan laskee koko ajan.
 Kraftlinerin jalostusaste ja käyttö
 Nyyssönen korostaa Oulussa pohjoissuomalaisesta männystä tuotettavan kraftlainerin soveltuvan vaativiin käyttökohteisiin, joissa sekä keveydellä että kestävyydellä on merkitystä.
 Sellaisia ovat hänen mukaansa esimerkiksi omenalaatikot ja vastaavat hedelmälaatikot.
 Pakkausten pitää kestää myös kosteutta ja joiltakin osin korvaamaan myös muovia pakkausmateriaalina.
 – Stora Enson visio on että pystyttäisiin puupohjaisilla uusiutuvilla materiaaleilla korvaamaan mahdollisimman paljon fossiilisia raaka-aineita, sanoo Nyyssönen.
 Analyytikko Viljakainen näkee Stora Enson päätöksen tärkeimmäksi ajuriksi verkkokaupan kasvun, mutta jossain määrin myös muovin korvaamisen.
 – Kartonkimaailmassa korkeimman jalostusarvon tuotteita ovat nestepakkauskartongit, sellukartongit sekä erilaisten koteloiden valmistukseen käytetyt monikerroksiset ja päällystetyt taivekartongit, sanoo Viljakainen.
 Oulu näkee ratkaisussa myös myönteisiä piirteitä
 Taloustieteen professori Svento kiinnittää huomiota siihen, että vaikka Oulua koetellut Nokian puhelinpuolen romahduksen aiheuttama ict-kriisi kyettiin selättämään, samaan tuskin pystytään metsäteollisuudessa.
 – Nokian ict-osaamista pystyttiin siirtämään toisiin tehtäviin, mutta Stora Enson osaamista ei niinkään, sanoo Svento.
 Oulun elinkeinoliikelaitos Business Oulun johtaja  Juha Ala-Mursula  tuli tehtäväänsä juuri Nokialta ja tilanteessa missä töitä on teettänyt nimenomaan ict-murroksen hallinta insinöörikaupungissa. Hän allekirjoittaa professori Sventon havainnon.
 Ala-Mursula näkee Stora Enson ratkaisussa sekä hyviä että huonoja puolia.
 Huonoa on hänen mukaansa teollisten suhteellisen hyvin palkattujen työpaikkojen väheneminen. Hyvää on lisääntyvän puun oston vaikutus maakunnissa kasvavina puunkorjuu- ja kuljetustuloina.
 Stora Enson ympärille Oulussa rakentuneen kemianteollisuuden volyymeihin metsäjätin ratkaisun vaikutukset ovat ristiriitaisia. Toisille se tarkoittaa pienenemistä ja toisille kasvua. Tämän takia tuotteen pitää olla elintarviketurvallinen, eikä siihen voida Nyyssösen mukaan ottaa kierrätyskuitua mukaan.
 Päällystetty hienopaperi on jalostusarvoltaan korkeampaa ja kalliimpaa kuin kraftlaineri  Analyytikko Antti Viljakainen, analyysiyhtiö Inderes
 Meriliikenteen hiljenemisen Oulun satamaan voi Ala-Mursulan mukaan nähdä myös myönteisenä asiana, jos sitä tarkastelee luonnon kannalta.
 Ympäristön kannalta Ala-Mursulan mukaan hyvä asia myös se, että kartongin tuotannossa käytetään vähemmän kemikaaleja kuin paperintuotannossa.
 Vaihtoehto olisi voinut olla toiminnan loppuminen
 Kokonaisuutena Ala-Mursula pitää Stora Enson ratkaisua kuitenkin hyvänä, koska se tarkoittaa metsäteollisuuden jatkumista paikkakunnalla. Paperin tuotannossa tulevaisuutta oli vaikea hänen mukaansa nähdä.
 – Minulla on sellainen käsitys, että ilman tuotannon muutosta Stora Enson toiminta Oulussa olisi lakannut kokonaan ensi vuosikymmenen puolenvälin tienoilla, sanoo Ala-Mursula.
 Oulussa halutaan Ala-Mursulan mukaan työskennellä laajalla rintamalla sen hyväksi, että myös toinen paperikone muutettaisiin tulevaisuudessa kartonkikoneeksi.
 – Silloin tämä muutos kääntyisi kokonaan plusmerkkiseksi, sanoo Ala-Mursula.
 Oulussa halutaan Ala-Mursulan mukaan työskennellä laajalla rintamalla sen hyväksi, että myös toinen paperikone muutettaisiin tulevaisuudessa kartonkikoneeksi. Kuvassa Stora Enson kartonkikone Imatralla. Yle
 Ilman henkilöstövähennyksiä ei selvittäisi silloinkaan, mutta töitä olisi alkuperäisessä ollut huomattavasti suuremmalle määrälle paperityöläisiä. Myös puunhankinta Pohjois-Suomesta kasvaisi toisen kartonkilinjan myötä 500 0000 kuutiolla.
 Toisenkin koneen kääntäminen kartonkilinjaksi on täysin mahdollista tulevaisuudessa.
 Se on mukana Stora Enson tässä kuussa ely-keskukselle jättämässä Oulun yksikön muutosinvestoinnin ympäristölupahakemuksessa. Yhtiön mukaan näin tehdään siltä varalta, että myöhemmin tulisi ajankohtaiseksi konvertoida myös tonen kone.
 Vaalit ja ilmastokeskustelu
 Stora Enson mukaan lähestyvillä vaaleilla ei ole mitään tekemistä lisähakkuita edellyttävän toisen kartonkilinjan putoamiselle muutosinvestoinnista.
 Muutoksen ilmastopoliittinen vaikutus on kuitenkin ilmeinen.
 Tällä hetkellä Suomessa kiistellään metsien käytön ja ilmastonmuutoksen välisestä suhteesta. Ilmastopoliittinen keskustelu on viime aikoina keskittynyt nimenomaan metsien rooliin hiilinieluna ja hiilen varastona.
 Jos Suomi supistaa hiilinielujaan tuottamalla lyhytikäisiä puunjalostustuotteita, kuten sellua on kansantalouden muilla sektoreilla vastaavasti leikattava hiilipäästöjä sitäkin rajummin.
 Pitkäkestoiset puutuotteet, kuten puurakennukset, varastoivat hiiltä huomattavasti pitempään kuin sellu.
 Kotimaassa hakkuita lisäävä toinen kartonkilinja voi olla helpompi toteuttaa siinä vaiheessa, kun on löydetty vastauksia kysymyksiin mitkä ovat kansantaloudellisesti parhaita, kustannustehokkaita ja yhteiskunnallisesti hyväksyttäviä toimenpiteitä ratkaista metsien rooli hiilinieluna ja hiilen varastona.
 Käynnissä on myös paljon metsien käytön kestävyyttä, ilmastovelvoitteita ja kansantaloutta koskevaa myös tutkimusta.  (Luonnonvarakeskus)
 Lue lisää:   Analyysi: Suomen suurimman paperitehtaan jättimuutos ja yt-neuvottelut kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta

Mikä muuttuu, kun Suomen suurin paperitehdas siirtyy hienopaperista pahviin? - Selkein muutos on tulonsiirto paperityöläisiltä metsänomistajille


Summary: Suomalaisen Naisliiton ja Tornion paikallisosaston tehtäväkenttä on ehtinyt muuttua tuntuvasti lähes 112-vuotisen historian aikana.

Torniossa laitettiin alulle Suomalaisen Naisliiton paikallisosasto vuonna 1907 hyvin pian valtakunnallisen liiton perustamisen jälkeen. Se on edelleen Naisliiton pohjoisin paikallisosasto – ja varsin aktiivinen sellainen.
 Tuorein Tornion yhdistyksen konkreettinen saavutus on kaupungin ensimmäinen naisen mukaan nimetty katu.
 Yhdistyksen ehdotuksesta kaupunki on luvannut nimetä yhden kadun teollisuusneuvoksena ja Lapin Kullan "äitinä" tunnetun  Irma Stormbomin  mukaan.
 – Hallituksen kokouksessa esitin, että mitä jos saisimme naisen mukaan nimetyn kadun Tornioon. Se meni lautakuntaan, hyväksyttiin heti ja kaupunginarkkitehti lupasi, että Irma Stormbomin katu tulee Tornioon aika nopeasti, Naisliiton Tornion yhdistyksen varapuheenjohtaja  Raili Ilola  kertoo tyytyväisenä.
 Naisten mukaan nimetyt kadut ovat Suomessa harvinaisempia kuin miesten mukaan nimetyt. Se on  havaittu esimerkiksi Helsingissä  ( HS, juttu maksumuurin takana ), jossa on  tietoisesti lisätty  tunnettujen naisten mukaan nimettyjä katuja ja alueita.
 Aiheesta on kirjoittanut myös  Lännen Media .
 Suomen Naisliitto kampanjoi nykyisin esimerkiksi ikääntyneiden naisten köyhyyden poistamiseksi sekä naiskansanedustajien määrän lisäämiseksi.
 Arpajaispalkintona lehmä
 Torniolaiset naiset ovat olleet aikaansaavia yhdistyksen alkutaipaleelta asti. Yksi hämmästyttävimmistä pienen yhdistyksen tempauksista oli iso rahankeräys, joka järjestettiin keuhkoparantolan saamiseksi.
 Lappiin haluttiin keuhkoparantola, mutta valtio ei rahoittanut hanketta ilman peruspääomaa. Niinpä torniolaiset naiset masinoivat 1920-luvulla jättiarpajaiset ja saivat myydyksi peräti 88 000 arpaa ympäri Suomen.
 Varsin onnistuneiden arpajaisten pääpalkinto kuulostaa nyky-Suomessa jopa huvittavalta. Silloin se ei sitä kuitenkaan ollut.
 – Palkintona oli lehmä. Siinä ajateltiin naista: nainenhan niitä lehmiä hoiti ja siitä sai elannon. Se oli hyvä palkinto, toteaa Ilola.
 Keuhkoparantola saatiinkin lopulta – valtio tosin päätti rakentaa sen Rovaniemen Muurolaan.
 1920-luvulla Tornion paikallisosasto sai aikaan paljon muutakin. Se muun muassa osti itselleen toimitalon ja tontin, ja perusti sinne kanalan sekä sikalan.
 Myöhemmin Tornioon perustettiin myös kotitalouskoulu, sillä tytöille piti saada ammatti, jotta heistä kasvaisi itsenäisiä naisia.
 Lue lisää:
 Ärsyttääkö vihapuhe tai voivottelu perheen ja työn yhdistämisestä? Minna Canthia ärsytti – näihin 5 seikkaan hän puuttuisi nykyään

Torniolaisnaiset myivät aikoinaan 88 000 lehmäarpaa keuhkoparantolan saamiseksi – nyt kaupunkiin nimetään ensimmäinen katu naisen mukaan


Thaimaan parlamenttivaaleissa on äänistä laskettu 93 prosenttia. Ääntenlaskentaa johtaa sotilasjunttaa kannattava Palang Pracharat -puolue 7,6 miljoonalla äänellä.
 Vaalien ennakkosuosikki, Pheu Thai -puolue, on saanut 7,1 miljoonaa ääntä.
 Kyseessä olivat ensimmäiset parlamenttivaalit sitten vuoden 2014 sotilasvallankaappauksen.
 Sotilasjunttaa kannattava Palang Pracharat -puolue haluaa pitää juntan johtajan, pääministeri  Prayuth Chan-ochan  vallassa.
 Puolue tarvitsee myös liittolaisia hallituksensa taakse, mutta juntan kirjoittama perustuslaki antaa sille paremmat mahdollisuudet muodostaa hallitus.
 Pheu Thain taustalla vaikuttaa maanpaossa asuva entinen pääministeri  Thaksin Shinawatra , jonka paluun Thaimaan politiikkaan armeija on pyrkinyt estämään. Thaksin itse syrjäytettiin jo vuonna 2006. Häntä kannattavat puolueet ovat voittaneet kaikki Thaimaan vaalit vuodesta 2001.
 Thaimaan vaikutusvaltainen armeija on pyrkinyt sementoimaan valtansa uudella perustuslailla.
 Äänestäjät valitsevat sunnuntaina edustajat 500-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen. Armeija on kuitenkin nimennyt 250-paikkaisen ylähuoneen eli senaatin, ja parlamentin molemmat huoneet valitsevat pääministerin.
 Vaaliviranomaisten mukaan epäviralliset tulokset saadaan maanantaina aamulla.
 Lue myös:
 Yle Thaimaassa: Bangkokin nuoret yrittävät kaataa sotilasjuntan vaaleissa

Alustavia vaalituloksia Thaimaasta – Sotilasjunttaa kannattava puolue vahvoilla


Summary: Elokuvassa nähdään myös Hanoi Rocksin rumpalin Razzlen kuolema, joka johti suomalaisbändin hajoamiseen.

Sex and drugs and rock 'n' roll . Kliseinen lausahdus kiteytyy kasarihevibändi Mötley Crüessa. Los Angelesista lähtöisin oleva yhtye on tunnettu viinan, huumeiden ja seksin huuruisesta rokkarimeiningistä ehkä paremmin kuin mikään muu bändi.
 Suoratoistopalvelu Netflixissä julkaistiin perjantaina elokuva  The Dirt - Törkytehdas , joka kertoo  Nikki Sixxin ,  Tommy Leen ,  Vince Neilin  ja  Mick Marsin  muodostaman bändin tarinan. Elokuva pohjautuu 18 vuotta sitten julkaistuun samannimiseen kirjaan, jonka on kirjoittanut  Neil Strauss  bändin jäsenten avustuksella.
 Elokuva jakautuu kahteen osaan. Alussa käydään läpi bändin nopea nousu maailmanmaineeseen ja se, kuinka bändiläisten elämä muuttuu rahan ja suosion myötä törkeäksi sikailuksi. Viina virtaa, huumeita vedetään, hotellihuoneita tuhotaan ja seksiä harrastetaan naisten kanssa aina kun mahdollista.
 Käänteentekevä kohta on se, kun viinanhakureissulla Hanoi Rocks -yhtyeen rumpali  Razzle  kuolee auto-onnettomuudessa. Elokuvassa ei nähdä muita suomalaisyhtyeen jäseniä.
 Loppuosassa elokuvaa Mötley Crüen pakka alkaa hajota. Laulaja Vince Neil järkyttyy tyttärensä kuolemasta ja päätyy jättämään bändin. Nikki Sixx puolestaan kamppailee heroiiniriippuvuuden kanssa ja käy lähellä kuolemaa. Lopulta bändi palaa yhteen.
 Mötley Crüen tyyliä 1980-luvun lopulta.  AOP
 Naiset vain seksiobjekteina
 Jackass -ohjelman luoneen  Jeff Tremainen  ohjaama  The Dirt  on saanut ristiriitaisen vastaanoton. Arvioissa elokuvaa on kehuttu viihdyttäväksi, mutta lähinnä se on lytätty latteaksi.
 The New York Timesin arviossa  elokuvaa mollataan huonoista peruukeista ja siitä, kuinka lavastus on yhtä vakuuttavaa kuin 80-luvun bileet vakuutusyhtiön konttorissa.
 Variety puolestaan kritisoi  ohutta käsikirjoitusta, jonka vuoksi elokuvassa ei päästä juuri pintaa syvemmälle.
 Kritiikkiä on tullut myös siitä, kuinka naiset kuvataan elokuvassa.  Digital Spy nostaa esiin  sen, että naiset ovat leffassa vain mielisteleviä bändäreitä, hulluja tyttöystäviä, nalkuttavia vaimoja tai lastaan hyljeksiviä äitejä. Julkaisu muistuttaa, että naiset näytetään lähinnä seksiobjekteina, mikä ei #metoo-kampanjan jälkeisessä ajassa tunnu oikealta.
 Mötley Crüe eli Nikki Sixx, Vince Neil, Mick Mars ja Tommy Lee The Dirt-elokuvan julkistamistilaisuudessa. Bändin jäsenet ovat olleet myös tuottamassa heistä kertovaa elokuvaa. AOP
 "Elokuva nauratti ja itketti"
 Kasarihevistä innoituksensa saanut laulaja  Olli Herman  piti Mötley Crüe -elokuvaa viihdyttävänä, jonka parissa sai nauraa ja itkeä. Hän oli jopa yllättynyt siitä, että sekoilemista oli kirjaan verrattuna yllättävän vähän.
 – Tarina oli hienosti kirjoitettu, koska se keskittyi nelikon veljeyteen eikä rahalla, viinalla, huumeilla tai naisilla mässäilyyn.
 Viihdyttävimpinä kohtauksina muusikko piti sitä, kun  Ozzy Osbourne  sekoilee, tai sitä, kun Nikki Sixx pyytää käytöstään anteeksi Tommy Leeltä.
 – Tulee hykerryttävästi mieleen bändissä olemisen kemiat. Se on sellaista puolin ja toisin rakkaudella vittuilua, laulaja nauraa.
 Reckless Love -yhtyeen Olli Herman Jussi Mankkinen / Yle
 Olli Herman kertoo itkeneensä kohdassa, jossa näytetään, kun Vince Neilin tytär  Skylar  kuolee syöpään. Laulajan pysäytti myös kohtaus, jossa Hanoi Rocksin rumpali Razzle kuolee auto-onnettomuudessa Vincen syliin.
 – Kyllä se suomalaisena ja Hanoi Rocksin uraa seuranneena kosketti, kun vielä tietää, minkälainen vaikutus tapahtumalla oikeasti oli kaikkeen muuhun.
 Elokuvan käsikirjoittajat ovat sanoneet, että he eivät ole halunneet glorifioida sex and drugs and rock 'n' roll -klisettä. Olli Hermanin mielestä siinä ei elokuvassa onnistuttu, sillä Mötley Crüen kohdalla ihannoinnilta ei voi välttyä.
 – Bändin olemassaolo ja musa on juuri sitä. Miksi sitä kääntäisi jotenkin muuten?
 "Sekoilua on edelleen"
 Olli Herman ei pidä törkyistä bändimeininkiä mitenkään ihailtavana. Siinä ei hänen mielestään ole mitään hienoa.
 – Siivoton käytös ei tee kenestäkään sen siistimpää tyyppiä. Elokuvassakin sanotaan, että se olisi voinut käydä kenelle tahansa, mutta se kävi meille. Se on huono yhdistelmä, kun on addiktiiviset persoonat ja herkät ihmiset ja jumalaton määrä rahaa. Kyllähän siinä lähtee lavasta kenellä tahansa.
 The Dirt -elokuvassa Mötley Crüen jäsenet elävät makeaa elämää. Netflix
 Nykyään päihteiden käytön ja naisten kaatamisen ihaileminen ei ole enää hyväksyttävää, kuten se oli 1980-luvulla. Olli Herman kuitenkin kertoo, että samanlaista meininkiä on edelleen olemassa.
 – Olen kuullut ja nähnytkin. On sitä ihan yhtä paljon joka paikassa. Sitä ei vaan enää nykyään glorifioida samalla tavalla.
 Laulajan mielestä sekoilu on kääntynyt itseään vastaan.
 – Se tehtiin niin yli tuohon maailman aikaan 80-luvulla. Siitä tuli klisee. Siinä vaiheessa, kun rokkitähdet alkoivat sammuilemaan lavalle ja tekemään huonoja keikkoja, se alkoi olla yleisön epäkunnioitusta. Itse menen aina palvelemaan yleisöä. Nykypäivänä huono keikka päätyy heti videona YouTubeen. Kuka sellaista haluaa? Ei kukaan.
 Olli Herman myöntää, että on itsekin elänyt rokkitähden elämää. Nykyisin hän yrittää pitää elämänsä tasapainossa.
 – Jokainen varmaan kokee elämänsä aikana omat ylilyöntinsä. Kyllä sekavia aikoja on kaikilla ollut, mutta ei Mötley Crüen mittakaavassa lähellekään. Mulle tärkeintä on ollut musan tekeminen ja lavalla esiintyminen. Oheissekoilu on jäänyt hyvin paljon vähemmälle.

Mötley Crüe -elokuva näyttää rocktähtien sikailun kaikessa törkeydessään – Olli Herman: Sekoilu ei ole kadonnut mihinkään


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Samea väri ja maku kuin hamsterihäkin oljissa – Miksi alkuviinit vetoavat herkkusuihin?
 Jos et ole vielä törmännyt alkuviineihin, pian niistä voi tulla suosiikisi tai inhokkisi. Lue itsesi kartalle viinitrendeistä.
 Laura Railamaa / Yle
 Pekka Seppäsen kolumni: Maailman onnellisin vai maailman lohduttomin maa?
 YK:n onnellisuusraportista huolimatta suomalaiset eivät ole välttämättä onnellisia, vaan ihan mihin tahansa tyytyviä, kirjoittaa Pekka Seppänen.
 Tämä on havainnekuva. Kukaan ei tiettävästi nähnyt omin silmin huimaa mutta syrjäistä valoilmiötä Beringinmeren yllä.  Alex Antropov
 Tämä oli jäädä huomaamatta: Maan ilmakehässä joulukuussa räjähtäneellä meteorilla oli kymmenen atomipommin voima
 Joulun alla Maan ilmakehään iskeytyi kappale, jonka voima vastasi kymmentä Hiroshiman atomipommia.
 Silminnäkijöitä ei ollut ja asian merkitys avautui tiedimiehille vasta kuukausien kuluttua. Miten tämä oli mahdollista?
 Andrei Gluhanitš, Ksenija Gluhanitš, Valentina Blanova ja Vladimir Kozlovetš ovat Bord. Grigory Vorobjov
 Venäjän syrjäkylällä rokki raikaa komiksi – "Haluan, että kielemme ei unohdu"
 Koillis-Euroopan kaukaisimmassa kolkassa kasvatetaan lapsia komin kielellä. Nuoret vanhemmat pitävät kieltä pienen kansansa kohtalonkysymyksenä.
 Jari Aalto
 Pyörän poljin murskasi nuoren naisen polven – vakuutusyhtiö ei löytänyt 7 vuoteen syy-yhteyttä, vaikka polveen oli painunut polkimen kuva
 Kansalaisaloite vakuutuslääkäreiden oikeuksien rajoittamisesta hylättiin eduskunnassa. Elli Valkila voitti vakuutusyhtiön vasta korkeimmassa oikeudessa.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Alkuviinit vetoavat herkkusuihin, Venäjällä rokataan komiksi ja nuoren naisen taistelu vakuutusyhtiötä vastaan


Summary: Puolueet lupaavat koulutuslupaus-farssin jälkeen hyvää ja kaunista. Vaalien ja hallitusneuvotteluiden jälkeen nähdään todellisuus.

Monen opiskelijan verkkokalvolle on piirtynyt kuva kylttejä pitelevistä poliitikoista, jotka viime eduskuntavaaleissa lupasivat, että koulutuksesta ei leikata.
 Toisin kuitenkin kävi. Keskustan, kokoomuksen ja sinisten / perussuomalaisten muodostaman hallituksen aikana esimerkiksi yliopistoilta ja ammattikouluilta leikattiin runsaasti ja opiskelijoiden toimeentuloa siirrettiin lainapainotteisemmaksi.
 Syyttömiä eivät ole pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen edeltäjätkään, Kataisen ja Stubbin hallitukset, jotka niin ikään leikkasivat mittavasti koulutuksesta.
 Näissä hallituksissa olivat mukana myös nyt koulutuspuolueiksi itsensä mielellään näkevät SDP ja vihreät.
 Helsingin yliopistossa opiskelevalla  Iris Scheininilla  on toivelista seuraavalle hallitukselle: ei leikkauksia koulutukseen, opintotukeen tai asumiseen.
 – Koulutusleikkausten jälkeen opetus on muuttunut paljon enemmän massaluennoiksi, professoreilla ja lehtoreilla on paljon vähemmän aikaa esimerkiksi palautteen antamiseen ja väki on aika ylikuormittunutta.
 Opiskelija Iris Scheinin on huomannut koulutusleikkausten vaikuttaneen yliopistoon. Derrick Frilund / Yle
 Sipilän mukaan koulutuksesta ei olisi jouduttu kuluvalla vaalikaudella leikkaamaan, ellei "edellisen hallituksen jäljiltä talous ei olisi ollut kuralla".
 – Nyt kivijalka on kunnossa ja pystytään koulutuksen rahoitusta lisäämään peruskouluun, toiselle asteelle, yliopistoihin, toimitusministeristön pääministeri ja keskustan puheenjohtaja katsoo nyt.
 Nyt eduskuntapuolueet hehkuttavatkin kuin yhdestä suusta koulutuksen tärkeyttä vaaliteemoissaan. Jos puolueiden vaaliohjelmiin ja koulutuspoliittisiin linjauksiin on uskominen, koulutusleikkausten aika näyttää olevan ohi.
 Lupaukset ovat silti lähinnä kauniita sanoja: konkretia ja rahasummat jäävät usein uupumaan.
 Monen puolueen kohdalla on jäänyt myös pitkin vaalikevättä epäselväksi, millä kauniit lupaukset rahoitetaan.
 Opiskelijat osoittivat mieltään koulutusleikkauksia vastaan Helsingissä maaliskuussa 2016. Petteri Paalasmaa / AOP
 SDP: Veropohjan laajennus ja tiivistys tuo rahaa
 Korkeakoulut ovat kärsineet leikkauksista ja leikkaukset ovat suututtaneet yliopistoväkeä. Puolueet vannovat nyt laadukkaan korkeakouluopetuksen ja -tutkimuksen nimeen.
 Opiskelija  Marius Eklund  Helsingin yliopistosta toivoo, että opiskelijoiden tuet ja yliopiston määrärahat pysyisivät vähintään samalla tasolla.
 – Voisi katsoa rajoja, kuinka paljon tuen kanssa saa tienata. Tuntuu vähän turhalta rajoittaa mahdollisuuksia tehdä töitä.
 Opiskelija Marius Eklund toivoo yliopistojen rahoituksen ja opiskelijoiden toimeentulon pysyvän vähintään nykyisellä tasolla. Derrick Frilund / Yle
 Puolueista ainakin kokoomus, keskusta, RKP, siniset ja vihreät haluavat laittaa liikkeelle tutkimus-, kehitys- ja innovaatiorahoituksen nostamisen neljään prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Vasemmistoliitto havittelee viittä prosenttia.
 Tällä vaalikaudella hallitusvastuussa olleet puolueet ovat varoitelleet oppositiota antamasta poskettomia lupauksia, jotta talous ei vaarannu uudelleen.
 Vihreät ovat puhuneet jopa koulutusmiljardista.
 Kannatuskyselyjä johtavan SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinteen  mukaan koulutukseen, mukaan lukien korkeakouluihin, voidaan ryhtyä tekemään pikkuhiljaa satsauksia.
 – Veropohjaa laajentamalla ja tiivistämällä voidaan päätyä miljardin tai puolentoista lisärahaan per vuosi, Rinne perustelee sitä, mistä rahat tulisivat.
 Lisäksi mahdollinen työllisyysasteen nousu auttaa asiaa, Rinne uskoo.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  on varovainen antamaan lupauksia.
 – Me olemme nyt kovalla työllä saaneet Suomen talouden lähes tasapainoon. Nyt meillä on kovaa maata jalkojen alla. Lähden siitä, että jos tällä talouden kehityksellä pystytään jatkamaan, niin meidän ei tarvitse tehdä uusia leikkauksia.
 Jos jakovaraa riittää, se pitäisi Orpon mukaan suunnata koulutukseen, sivistykseen ja osaamiseen.
 Korkeakouluopiskelijoiden toimeentulosta ei puhuta vaaliohjelmissa erityisemmin. Vihreät, vasemmistoliitto ja RKP kuitenkin olisivat valmiita korottamaan opintorahaa.
 Helsingin yliopistossa psykologiaa opiskeleva Riikka Mononen toivoo, ettei yliopistoilta enää leikattaisi. Derrick Frilund / Yle
 Helsingin yliopistossa opiskeleva  Riikka Mononen  sanoo olevansa sikäli hyvässä asemassa, että hänen alansa eli psykologian työllistymisnäkymät ovat hyvät.
 – Toki se olisi positiivista, että opintoraha olisi sellainen, että sillä voi elää, mutta itse en pidä pahana, että joutuu ottamaan lainaa, koska koulutus on kuitenkin ilmainen.
 Toinen aste korostuu vaalilupauksissa
 Erityisesti toisen asteen koulutus korostuu eduskuntapuolueiden lupauksissa.
 Yle on aiemmin kertonut, että  oppivelvollisuuden pidentäminen lukioihin ja ammattioppilaitoksiin  saa vahvaa tukea Ylen vaalikoneessa.
 Vaaliohjelmien perusteella myös maksuton toiseen asteen koulutus eli siis se, että myöskään oppimateriaaleista ei tarvitsi maksaa, saa usealta puolueelta tukea.
 Toisen asteen maksuttomuuden kannalla ovat SDP, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. Keskusta kannattaa toisen asteen maksuttomuutta 18-vuotiaaksi asti.
 SDP:n Rinteen mukaan toisen asteen maksuttomuus ja oppivelvollisuuden pidentäminen 18 ikävuoteen maksaa reilut 100 miljoonaa euroa.
 – Se kannattaa toteuttaa nopeasti, sillä sillä on merkitystä ja se maksaa itsensä takaisin nopeasti.
 Toiseen asteen koulutuksen maksuttomuus saa kannatusta noin puolelta eduskuntapuolueista. Petri Aaltonen / Yle
 Lähes jokaisen eduskuntapuolueen vaaliohjelmassa mainitaan myös ammattikoulut.
 Ammattioppilaitosten rahoja on leikattu jo kymmenkunta vuotta ja hämminkiä on aiheuttanut myös viime vuoden alussa  voimaan tullut reformi .
 Opettajien antama opetus on vähentynyt ja opiskelijoilta vaaditaan entistä suurempaa itsenäisyyttä opintojensa suunnittelussa.
 Yle on kirjoittanut aiheesta muun muassa näissä jutuissa:
 Lähihoitajaopiskelijoiden karu yllätys: yhden ja saman suihkulähteen tuijottelua viisi kertaa kuukauden aikana – kehnosta ammattiopetuksesta tehtyjä kanteluja ei välttämättä edes tutkita
 Veli-Matti Nyyssösellä, 17, on koulutus ja pian myös työpaikka – tällaista on uuden mallin mukainen ammattiopiskelu siellä, missä se toimii
 Ammattioppilaitosten ahdinko huomattu
 Kelkka on nyt kääntynyt ja puolueiden mielestä ammattikouluihin tarvitaan nyt riittävästi rahaa ja lisää opettajia ja lähiopetusta.
 – Keskustan ohjelmassa on ammatilliseen koulutukseen tuhat uutta opettajaa ja ohjaajaa lähinnä työpaikalla tapahtuvan oppisopimuskoulutuksen tueksi. Tämä on myös vastaus suureen työpaikkojen kohtaanto-ongelmaan ja työvoimapulaan, joka meillä tällä hetkellä yrityksissä on, sanoo Sipilä.
 Vihreiden puheenjohtajan  Pekka Haaviston  mukaan koulutus ylipäätään tarvitsee kunnianpalautusta. Lähiopetus ammattikouluissa on suorastaan kaoottisessa tilassa ja siihen pitäisi puuttua aivan ensimmäisenä, hän sanoo.
 – Meillä on jäänyt nuoria heitteille vaille lähiopetusta, nuoria, joilla kouluviikko on muuttunut kolmi- tai nelipäiväiseksi opetuksen puuttumisen takia.
 Orpon mukaan opetuksen riittävyyteen täytyy puuttua, sillä ammattikouluikäisiä nuoria ei pidä jättää oman onnensa nojaan.
 Hänen mielestään myös koulutuksen järjestäjillä on vastuu.
 – Toiselle asteelle annetaan rahoitusta muistaakseni noin 1,5 miljardia ja siitä vain reilu puolet menee itse opetukseen.
 Lisää aiheesta:
 21-vuotias Denis Purhonen ei käy töissä eikä opiskele: "Haluaisin normaaliin rytmiin" – Oppivelvollisuuden pidentäminen saa vahvaa tukea   Suurperheen poika rahoittaa lukio-opintojaan laulamalla – hintavertailumme kertoo, että yksi kirja voi maksaa jopa 80 euroa
 Joonas Pitkänen, 28, valmistui huimassa kolmessa vuodessa maisteriksi, mutta kammoaa silti hallituksen patistelua – opiskeluajat ovat lyhentyneet vain hieman
 Ahosen lapsiperhettä Sipilän hallitus on pitänyt varpaillaan, kainuulainen Tarja Rönkkö kiittelee vakityöstä tuuria eikä päättäjiä – Näin hallituskausi on näkynyt suomalaisten arjessa

Puolueet uskovat, että koulutusleikkausten aika on ohi – Opiskelija: "Opetus on muuttunut enemmän massaluennoiksi, professoreilla on vähemmän aikaa"


Summary: Tutkija ehdokkaiden idolivalinnoista: Kyllähän tässä aika perinteistä poliittista johtajaa ihannoidaan, autoritaarista maan isää.

Kysyimme eduskuntavaaliehdokkailta heidän poliittisista esikuvistaan osana Ylen vaalikonetta. Eniten mainintoja sai – yllätys, yllätys –  Urho Kaleva Kekkonen .
 “Suoraselkäinen periaatteen mies. Isänmaan ystävä ja hyvän arvopohjan elämässä omaava. Ajatteli kansaa ja ymmärsi, että työtä on tehtävä Suomen kansan eteen.”  nainen, 51, Kansalaispuolue
 “Kekkonen oli älykäs ja sisukas, koko Suomen edun ajaja. Hän oli nykyisen hyvinvointivaltion keskeisiä rakentajia. Vakautti Suomen ulkopoliittisen aseman. Kekkonen ei hätkähtänyt poliittisten vastustajien hyökkäyksistä.”  mies, 58, Seitsemän tähden liike
 "Kekkonen oli hieno mies."  mies, 31, Liike Nyt
 Henry Lämsä / Yle
 Perinteitä kunnioittaen
 Muistakin esikuvavalinnoista paistaa konservatiivisuus. Suurten puolueiden ehdokkaat nimesivät esikuvikseen eniten oman puolueensa vanhempaa väkeä.
 Poliittisen viestinnän tutkija, professori  Pekka Isotalus  Tampereen yliopistosta arvelee, että vanhojen konkareiden runsaslukuinen edustus ehdokkaiden idolilistoilla johtuu siitä, että Kekkonen ja muut ehkä jo edesmenneet politiikan kärkinimet ovat olleet isoja nimiä ehdokkaiden lapsuudessa.
 Lisäksi hän näkee esikuvien jakaantuvan kahteen ryhmään: niihin, jotka edustavat omaa puoluetta tai ideologiaa ja yleisempiin ajatusjohtajiin ja ihannoinnin kohteisiin, kuten  Nelson Mandela ,  Dalai Lama  tai vaikkapa  Minna Canth .
 Henry Lämsä / Yle
 Vasemmistoliittolaisten ykkösidoli on oman puolueen puheenjohtaja  Li Andersson . Myös vihreät, perussuomalaiset ja kristillisdemokraatit luottavat omiin johtajiinsa siinä määrin, että omat puheenjohtajat ovat ykkösinä.
 “Li Andersson tekee aidosti työtä oikeudenmukaisemman ja tasa-arvoisemman Suomen puolesta, jossa on oikeus luottaa hyvinvointiin, turvaan ja tulevaisuuteen.”  nainen, 54, vasemmistoliitto
 “Nykypolitiikoista Sari Essayah herättää minussa eniten luottamusta.”  mies, 29, kristilliset
 Sen sijaan kokoomuksen, keskustan tai demareiden nykyjohtajat eivät saaneet yhtään mainintaa omiltaan eivätkä muilta.
 – Tämä johtunee siitä, että vanhoissa puolueissa on paljon vaikuttajia, jotka ovat saavuttaneet urallaan enemmän kuin nykyjohtajat, Isotalus pohtii.
 “Mauno Koivisto oli karismaattinen henkilö, joka sanoi vähän mutta mitä sanoi ja teki, oli se Suomen ja kansalaisten edun mukaista!”  mies, 44, SDP
 Trump ja Putin mainittu!
 Entäs sitten muut esikuvat. Mitähän puolueen elinvoimasta kertoo, jos yksikään ehdokkaiden tärkeimmistä idoleista ei ole enää hengissä? Tämä on tilanne Kommunistisen työväenpuolueen listalla.
 Entä mistä kielii se, että Suomen kansa ensin -puolueen ihailluimpien listalla on kolme vieraan valtion päämiestä: Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ja Unkarin pääministeri  Victor Orbán ? Voiko jotakin päätellä siitä, että  Paavo Väyrynen  ja  Barack Obama  saivat kaikilta ehdokkailta liki saman verran mainintoja?
 – Yleisesti ottaen olisin aika varovainen johtopäätösten suhteen, koska tilanne voi olla sellainen, että kuka nyt sattuu tulemaan ensimmäisenä mieleen, Isotalus sanoo.
 – Mutta kokonaisuudesta ja siitä Kekkosesta tulee mieleen, että kyllähän tässä aika tällaista perinteistä poliittista johtajaa ihannoidaan. Ja autoritaarista myös. Kyllä se kertoo siitä, että minkälainen on hyvin keskeinen poliittinen ihanne näillä ehdokkailla, hän jatkaa
 Henry Lämsä / Yle
 Miehet, jotka ihailevat miehiä
 Perinteinen on myös poliittisten esikuvien sukupuolijakauma. Miehiä nimettiin esikuviksi selvästi useammin kuin naisia. Tätä selittää Isotaluksen mukaan osaltaan esikuvien ikähaarukka. Ehdokkaiden idolilistalla on paljon henkilöitä, joista aika on jättänyt jo vuosikymmeniä sitten. Esimerkkeinä mainittakoon vaikkapa Yhdysvaltain presidentti  Abraham Lincoln  (1809–1865), filosofi  Karl Marx  (1818–1883) ja sodan jälkeen Suomen puolustusministerinä toiminut  Yrjö Kallinen  (1886–1976).
 – Politiikka on perinteisesti ollut aika miesvaltainen pelikenttä, professori toteaa.
 Vain feministisen puolueen, kokoomuksen ja vihreiden ehdokkaiden 10 suositumman esikuvan joukosta vähintään puolet on naisia. Tähtiliikkeen ehdokkaista seitsemän mainitsi esikuvakseen naisen. Itsenäisyyspuolueen ja kansalaispuolueen ehdokkaista näin teki kolme ja Suomen kansa ensin -puolueen ehdokkaista kaksi.
 Henry Lämsä / Yle
 Ehdokkaan iällä näyttää olevan puoluetta enemmän merkitystä sen suhteen, kumpaa sukupuolta hänen esikuvansa edustaa. Alle 30-vuotiaiden ehdokkaiden idoleista juuri ja juuri yli puolet on naisia. Yli 60-vuotiaista alle viidennes nimesi esikuvakseen naisen.
 – Ehkä nuoremmat ylipäätänsä asettaa ihanteita tasa-arvoisemmin.
 Nuoret ehdokkaat nostivat jalustalle myös nuoria esikuvia, kuten ilmastoaktivisti  Greta Thunbergin  (s. 2003) ja amerikkalaispoliitikko  Alexandria Ocasio-Cortezin  (s. 1989).
 “Alexandria Ocasio-Cortez on rohkea, sanavalmis ja sisukas. Hän ei pelkää haastaa vanhaa valtaa, eikä suostu nöyristelemään ketään vain koska hän on nuori ruskea nainen. Hän myös laittaa napakasti jauhot suuhun niin nettitrolleille kuin vanhoille republikaaneille."  nainen, 28, vasemmistoliitto
 Äiti, Jeesus ja minä itse
 Liki kolmannes vastaajista ei halunnut tai osannut nimetä poliittista esikuvaansa. Heidän joukossaan muun muassa keskustan  Juha Sipilä , kokoomuksen  Petteri Orpo  ja perussuomalaisten  Jussi-Halla-Aho .
 Moni nimesi paremman esikuvan puutteessa itsensä.
 “Lähdin politiikkaan kun halusin vaikuttaa Suomen menoon. Suvussa ei ole ennestään. Olen oppinut ja selvittänyt kaiken itse.”  nainen, 50, perussuomalaiset
 "Suomesta ei löydy poliittista esikuvaa, koska suomen poliittinen järjestelmä on kauttaaltaan mätä, ja hyvävelijärjestelmässä rakenteellinen korruptio on vahvoilla.”  mies, 52, kansalaispuolue
 Vanhempiensa tai isovanhempiensa malliin luottaa sen sijaan yhteensä 60 ehdokasta. Myös muut sukulaiset saivat joitakin mainintoja.
 “Isäni opetti minulle, kuinka yhteisiä asioita hoidetaan rakentavasti. Hän oli hyvä havaitsemaan ihmisten itselleen asettamat tavoitteet. Hän osasi taitavasti ottaa erilaiset näkökohdat ja päämäärät huomioon ratkaisuja tehtäessä. Hän oli herrasmies.”  nainen, 56, keskusta
 Henry Lämsä / Yle

Suomi on edelleen kekkoslandia! Kansanedustajaehdokkaat ihailevat myös äitiä, Jeesusta ja itseään


Summary: Aluksen kapteeni teki päätöksen jatkaa matkaa laivan kahdelta luotsilta saamiensa tietojen perusteella.

Norjan viranomaisten mukaan eilinen myrskysää ei ollut este risteilyalus Viking Skylle jatkaa matkaansa.
 Alukseen tuli moottorivika ja se joutui merihätään kovassa aallokossa eilen iltapäivällä. Norjassa on virinnyt keskustelua siitä, olisiko kapteenin pitänyt keskeyttää matka aiemmin huonon sään takia.
 Norjan merivartiosto kertoi sanomalehti Bergens Tidendelle, että kapteeni teki päätöksen jatkaa matkaa aluksen kahdelta luotsilta saamiensa tietojen perusteella.
 – Mikään ei viitannut siihen, että Viking Skyn kaltaisen aluksen ei olisi pitänyt lähteä kyseiselle reitille siinä säässä, merivartioston viestintäjohtaja  Solveig Moe Froland  sanoi lehdelle.
 Satamaan jääneet Hurtigruten-alukset ovat pienempiä
 Eilisen myrskyn takia moni muu laiva jäi kuitenkin satamaan. Esimerkiksi maailmankuulua Hurtigruten-reittiä Norjan rannikolla liikennöivät alukset eivät kulkeneet. Sen sijaan matkustajia lennätettiin perille määränpäihinsä.
 Hurtigruten-liikenneyhtiöstä kerrottiin Bergens Tidendelle, että laivayhteyksiä joudutaan perumaan sään takia vain pari kertaa vuodessa.
 – Laivan kapteeni päättää, lähdetäänkö merelle. Päädyimme ratkaisuun riskiarvion perusteella, yhtiön viestintäpäällikkö  Rune Thomas Ege  sanoi.
 Viking Sky on 230 metriä pitkä, ja sille mahtuu noin 930 matkustajaa. Suurimmat Hurtigrutenia liikennöivät alukset puolestaan ovat 140-metrisiä, ja niille mahtuu 500 matkustajaa.
 Lue myös:
 Merihädässä Norjan rannikolla ollut risteilyalus saatu hinattua maihin – lähes 500 ihmistä evakuoitu

Norjan viranomaiset: Ennakkotietojen mukaan Viking Skyn olisi pitänyt selvitä myrskysäästä


Summary: Räppäri Adil Omar löytää laulujen aiheet omasta elämästään. Kotimaansa kuohuvaan politiikkaan hän ei puutu.

ISLAMABAD
 – Äänesi on kirkkaan oranssi, ehkä siinä on häivähdys keltaista. Oma ääneni vaihtelee beigestä mustaan, tilanteesta riippuen mukana voi olla vähän punaruskeaa.
 Adil Omar  on juuri herännyt, kello lähestyy iltaseitsemää. Tietokone käynnistyy jälleen kotistudiossa Pakistanin pääkaupungin Islamabadin liepeillä, Bani Galan kaupunginosassa. Yö on parasta aikaa musiikille. Pimeydessä on tilaa ajatella, vaikkapa äänen värejä.
 Adil Omar nimittäin hahmottaa soundit sävyinä. Hän luonnehtii säveltämistä audioiden maalaamiseksi, hän tekee musiikkia silmillä korville. Helmikuun alkupuolella meneillään on tulevalta albumilta irrotetun Mastery-videon viimeistely. Koko albumi julkaistaan ensi vuonna.
 – Luulen, että synnyin musiikkia varten. Räp valitsi minut, olen halunnut tehdä tätä 8-vuotiaasta.
 Ideoita tulvii enimmäkseen Adil Omarin omista tunteista ja kokemuksista. Mielikuvitus laukkaa ratsun selässä. Studion seinällä on suurikokoinen maalaus, jossa nahkatakkiin ja -lakkiin pukeutunut räppäri ratsastaa valkealla hevosella Napoleonin malliin.
 Rapin raivo parantaa
 Erityistä sanomaa ei Omarin musiikissa ole.
 – Pitää tehdä ja olla mitä haluaa, mutta enemmän musiikkini on tarkoitettu voimaannuttamaan itseäni. Minulla ei ole mitään viestiä viestin vuoksi muille. Omien kokemusteni kautta haluan auttaa ihmisiä. Jos muilla on samoja juttuja, musiikki voi ehkä auttaa heitä, kertoo Adil Omar.
 Kokemuksillaan hän viittaa rankkaan lapsuuteensa, jota hän ei kuitenkaan halua enemmälti avata. Isän äkillinen kuolema kuitenkin näkyy ja kuuluu musiikissa. Aiemmilla videoilla Adil raivoaa ja huutaa isänsä muotokuvalle. Menetys oli suuri.
 – Isäni oli ikuinen sankarini. Hänen kuolemansa teki minusta sellaisen miehen kuin olen nyt. Minun täytyi ottaa vastuu perheestäni ja itsestäni.
 Adil ei myöskään halua ottaa kantaa yhteiskunnallisiin epäkohtiin, koska hän ei niihin omien sanojensa mukaan voi vaikuttaa.
 Pakistanin kansainvälinen maine ei ole kaksinen, ongelmia riittää velkakriisistä ja tuhoisista luonnonmullistuksista korruptioon ja kunniamurhiin. Helmikuussa Pakistanin ja Intian vuosikymmeniä kestänyt vihanpito  Kashmirin hallinnasta leimahti ilmataisteluksi . Ne eivät ole Adil Omarin murhe. Taiteilija on omalla asiallaan.
 – Saatan näyttää vihaiselta, mutta en ole sitä. Jos musiikkia ei olisi, voisin olla hyvinkin vihainen.
 Aiemmalla albumilla tuottaja Loimaalta
 Adil Omar on Pakistanin toistaiseksi  suhteellisen pienen, mutta kasvamassa olevan rap-skenen  valovoimaisimpia artisteja. Hän ei viihdy julkisuudessa ja tapaa fanejaan harvoin. Kiihkoilijoiden uhkauksilta hän kertoo säästyneensä.
 Kotistudioonsa hän ei kuitenkaan kokonaan hautaudu. Bitteinä äänet siirtyvät maapallon toiselle puolelle. Rap on kansainvälistä, jopa niin, että tämän vuosikymmenen alussa julkaistun Adilin albumin tuottaja ja säveltäjä  VIRSU  löytyy Suomesta. Yhdysvalloissa musiikkikuvioissa työmatkalla ollut VIRSU luonnehtii pakistanilaista muusikkoystäväänsä ainutlaatuiseksi artistiksi.
 – Adil on hyvin määrätietoinen. Hänen kappaleissaan ja albumeissaan on tietty teema. Hänen kanssaan on myös helppo työskennellä. Monella indie-artistilla on putkinäkö. Ulkopuolisia ideoita ei välttämättä kuunnella. Se ei ole useimmiten oikea tapa toimia. Adil on myös hyvin rehellinen ja työmoraali on vähintäänkin loistava! Sama pätee kommunikointiin.
 Kaksikko teki yhteistyötä vuonna 2011 pari viikkoa myös Loimaalla, VIRSUn silloisessa asuinpaikassa.
 –Teimme aihioita kuntoon. Lopuksi sain lähinnä vokaaliraitoja liitteinä, joihin sitten kasasin kappaleita. Nykyään kaikki menee kätevästi netissä yli, joten ei tarvitse välttämättä olla samassa paikassa. Siinä tosin jäävät muun muassa musiikkivideocameot aika vähälle, kertoo VIRSU.
 Cameolla tarkoitetaan toisen artistin tai muun julkkiksen vierailua omana itsenään toisen artistin musiikkivideolla. The Mushroom Cloud Effect- -albumin vierailijoita olivat muun muassa Everlast ja Xzibit, kertoo suomalaistuottaja.
 Metsien maan soundit uppoavat
 VIRSUn mukaan miehet kypsyttelevät nykyisin lähinnä yksittäisiä kappaleita ja antavat tuotantoapua. Suomalais-pakistanilainen yhteistyö on toiminut niin saumattomasti, että Adil Omar mielisi pohjoiseen uudestaan.
 – Rakastan Suomea. Siellä metsien keskellä Loimaalla en ehtinyt nähdä paljoa muuta maata, mutta haluaisin tulla takaisin. Minun piti tulla esiintymään Redraman kanssa muutama vuosi sitten, mutta ehkä se joskus onnistuu. Minulla on siellä ystäviä, jotka tekevät hämmästyttävää musiikkia.
 Lue myös:
 "Mun mökki täynnä horoja, ne heiluttaa pebaa" – Nämä sanat olivat liikaa Kiinan johdolle, ja yhtäkkiä rap katosi televisiosta
 Yle Islamabadissa: Suomen koulutusopit kiinnostavat Pakistanissa – osaajia tarvitaan raksoilta ravintoloihin
 Afrikan rytmit ovat nyt hip hopissa muotia, ja siksi musiikkijätit ovat rantautuneet etsimään kykyjä – "Saan inspiraatiota vaikka vuotavan vesihanan tippumisesta"

Videoterveiset Islamabadista:
Pakistanilaisräppäri fanittaa Suomea  ja näkee soundit väreinä


Summary: Konkurssi ei lannistanut joensuulaista Jiri Jormakkaa. Nyt yrittäjä tavoittelee uutta nousua ilma-alusidealla.

Konkurssi on useimmiten hyvin raskas tapahtuma. Suuri tragedia, joka hajottaa perheet ja vie masennukseen. Näin ei kuitenkaan välttämättä ole. Siitä on todisteena joensuulainen sarjayrittäjä  Jiri Jormakka , 29. Hän oli kehittämässä aivan uudenlaista urheilusovellusta, mutta yritys päätyi konkurssiin. Jormakka ei lannistunut, vaan hyvin pian seuraava yritys oli jo pystyssä. Nyt kehitteillä on moderni zeppeliini, jolla kuvattaisiin esimerkiksi sähkölinjoja.
 – Minusta yritys on lähtökohtaisesti vain kasa juridisia papereita ja sopimuksia. Se on alusta, jonka päällä on mahdollista toteuttaa omaa ideaansa, toteaa Jormakka.
 Jormakan mielestä useimmiten konkursseissa ajatellaan liikaa yritykseen käytettyä aikaa ja rahaa. Kenties omaa firmaa tekohengitetään kaikin keinoin liian kauan. Jormakalle konkurssi ei ole kauhistus, vaan uuden alku.
 Bittien maailmasta yläilmoihin
 Kun ensimmäisen yrityksen konkurssipäätöksestä oli kulunut noin vuosi, Jormakka hyppäsi mukaan projektiin, joka saattaa pessimististä kuulostaa lähinnä propellipäiden suuruudenhullulta haihattelulta.
 Kelluu Oy kehittää Joensuussa uudenlaista miehittämätöntä ilma-alusta. Kun droonit pystyvät lentämään useimmiten vain noin 20 minuuttia, niin uudentyyppisellä ilma-aluksella voi lentää jopa 150 tuntia kerralla ja lähettää samalla kuvaa koko ajan. Moderni zeppeliini käyttää navigointia ja voi lentää ohjelmoidusti vaikka satoja kilometrejä.

 Ei tunteella, vaan järjellä
 Vuonna 2018  Suomessa pantiin vireille 2 534 konkurssia . Määrä kasvoi edellisvuodesta 16,9 prosenttia. Konkurssien määrä kasvoi lähes kaikilla toimialoilla, teollisuutta ja kaivostoimintaa lukuun ottamatta.
 Jormakan ensimmäistä yritystä Havusportia pystytettiin toiveikkaissa tunnelmissa. Yritys rakensi urheiluseurojen käyttöön sovelluskokonaisuuden, jonka avulla valmentaja sai paljon tietoa treenattavistaan, kun urheilija tallensi tekemisiään alustalle. Kertyneestä urheiludatasta olisi saatu paljon irti myös vertailevaa tietoa vaikkapa muista joukkueista.
 Sovellus olisi ollut hyvä renki huippu-urheilussa, mutta urheiluseurat asiakkaina olivat liian työläitä. Kun käyttäjämäärät tippuivat, Jormakan yritykseltä loppuivat rahat eikä uusia isoja kauppoja ollut kiikarissa. Oli tehtävä päätös konkurssista. Pahin hetki Havusportin hautaamisessa oli se, kun Jormakka ja silloinen yhtiökumppani joutuivat irtisanomaan työntekijänsä, kaksi koodaria.
 – Kyllä meillekin jäi maksettavaa, mutta on turha katkeroitua. Samoin on turha syytellä muita, pitää katsoa peiliin jos syyllisiä haetaan.
 Jiri Jormakka suhtautui konkurssiin enemmän järjellä kuin tunteella. Pian hän huomasi, että entiset ystävät ja yrittäjäkontaktit olivat jäljellä, muun muassa Joensuun Tiedepuiston yrityshautomon väki. Tiedepuistolta löytyi myös uusi yrityskumppani,  Jouni Lintu .
 Jouni Lintu oli pohtinut droonien käytön rajallisuutta ja ideoi ilma-aluksen, joka lentää samalla periaatteella kuin muinaiset zeppeliinit. Idea on nyt prototyyppiasteella ja herättänyt jo kiinnostusta sijoittajissa. Prototyyppi on noin viisi metriä pitkä ja se on kantanut kolmen kilon kuorman. Laite on valmistettu äärimmäisen kevyestä komposiittimuovista, jonka alkuperää yrittäjät eivät paljasta.
 – Sen verran voin sanoa, että Euroopassa tämä materiaali on tehty, nauraa Lintu.
 Lentolaite nousee ilmaan vedyn avulla. Myös potkurin käyttövoimaksi on suunniteltu vetypolttokennoja, jolloin päästöt ovat pelkkää vesihöyryä. Vety on mainettaan parempi, viime vuosina vetyteknologia on ottanut harppauksia eteenpäin, summailevat Lintu ja Jormakka.
 Uskoa omiin kykyihin riittää
 Jiri Jormakka on ihminen, joka ei pidä säännöllisistä työajoista ja tasapaksusta työstä. Hän tykkää myös ottaa omien kykyjen mukaisia riskejä.
 Konkurssi ei vienyt Jiri Jormakalta ystäviä eikä yrityskontakteja. Tapio Laakkonen / Yle
 – Erilaiset mielenkiintoiset projektit vievät mennessään. Nautin ratkaisujen etsimisestä. On mahtava tunne kun saa oman idean käytäntöön. Uskon vahvasti, että läpilyönti tapahtuu vielä. Jos se ei ole tämä lentolaite, niin sitten joku muu, sanoo Jormakka.
 Jormakan ja Linnun uudessa yrityksessä on kiinni melkoiset summat rahaa, eikä menestyksestä ole takeita.
 Ensimmäiset testilennot zeppeliinin prototyypillä tehtiin kesällä 2018. Testeillä selvitettiin muun muassa lentolaitteen energiantarvetta, lentoaikaa ja tuuliominaisuuksia.
 Ensimmäinen uuden lentolaitteen käyttäjä on todennäköisesti energiayhtiö, jonka sähkölinjojen kuvaamiseen laitetta käytettäisiin. Laite vaatii vielä melkoisesti kehittämistä niin kuvauskaluston kuin lento-ominaisuuksien osalta. Kehitystyö vaatii myös melkoisesti rahaa.
 – Hankkeeseen on käytetty jo lähes 100 000 euroa. Nyt käynnissä oleva vaihe vie jo seitsemännumeroisen luvun. Ennen kuin laitteella voidaan tehdä vakioitua palvelua laajemmalle alueelle vietynä, tarvitaan jo kahdeksannumeroinen summa euroja, laskee Jouni Lintu.
 Ideaa on esitelty jo muun muassa Yhdysvaltojen viranomaisille ja saksalaisen energiayhtiön edustajille. Yrittäjien usko on kova. He toivovat, että noin puolentoista vuoden kuluttua kehitystyö olisi valmis ja lentolaite kaupallinen tuote globaaleille markkinoille.
 Havusport oli opettavainen tarina
 Havusport opetti Jormakalle yrittämisestä sen, että hyväkään idea ei kanna välttämättä maaliin asti. Vaikka tuote olisi hyvä sellaisenaan jollekin käyttäjäryhmälle, niin se ei ole täydellinen kaikille. Eikä tuotetta voi räätälöidä loputtomiin kaikkien asiakkaiden tarpeisiin.
 Havusportin alku näytti lupaavalta. Tuotteessa oli nettipohjainen alusta, minkä avulla seura- ja joukkuetoimintaa pyöritettiin. Tablettisovelluksella kerättiin otteludataa ja kännykkäsovelluksella yksittäinen urheilija pystyi seuraamaan hyvin monia asioita, kuten omia treenejä, ruoka- ja unipäiväkirjoja.
 Sovelluksen prototyypin kehittivät Itä-Suomen yliopiston opiskelijat. Prototyypin jälkeen alkoi tuotteen markkinointi. Se sai melko hyvän vastaanoton.
 – Kaksikymmentä seuraa sanoi ostavansa tuotteen, mikäli se saataisiin valmiiksi. Se oli hyvä uutinen rahoitusneuvotteluissa, rahoitus uudelle innovaatiolle järjestyikin.
 Pian Havusport palkkasi myös kaksi koodaria, jotka tekivät tuotteen kehitystyötä. Asiakkaiksi tuli monia isoja seuroja, kuten HIFK, Ilves, TPS, KalPa. Enimmillään Havusportilla oli noin 6000 rekisteröitynyttä käyttäjää, heistä suurin osa jääkiekkojunioreita.
 Markkinointi ja kehitystyö ylivoimaista
 Havusport kaatui kuitenkin siihen, että asiakkaina urheiluseurat olivat liian moninaisia. Tuotteen markkinointi oli äärimmäisen työlästä puuhaa, muistelee Jormakka.
 – Tuotetta markkinoitiin aluksi valmennuspäälliköille ja toiminnanjohtajille. Vaikka heidän mielestään tuote oli hyvä ja tarpeellinen, he eivät voineet tehdä päätöstä sovelluksen hankkimisesta, vaan jokainen joukkue seuran sisällä päättää omista hankinnoistaan, Jormakka kertoo.
 Niinpä tuote piti myydä erikseen jokaiselle valmentajalle, joukkueenjohtajalle ja hyväksyttää vielä junioriurheilijan vanhemmilla. Urakka kävi liian työlääksi.
 Yksi haaste oli myös henkilöiden vaihtuvuus urheiluseuroissa. Sama myyntiprosessi piti tehdä monta kertaa. Myös sovelluksen kehittämistyö oli hankalaa, kun valmentajat, joukkueenjohtajat ja junioreiden vanhemmat halusivat sovellukselta eri asioita.
 Havusport hakeutui konkurssiin vuoden 2018 loppupuolella, mutta päätös konkurssista tehtiin jo vuoden 2017 lopussa.
 Konkurssi ei tehnyt Jiri Jormakkaa katkeraksi.
 – Summailin asioita ja huomasin, että Havusportin aikana tehdyt asiat jäivät kuitenkin kokonaisuudessaan positiivisen puolelle. Enemmän harmittaisi jos ei olisi edes yritetty.
 Keskustele aiheesta jutun alla. Keskustelu on avoinna sunnuntai-iltana 24.3. klo 22:een saakka.

Konkurssi kaatoi 29-vuotiaan yrittäjän jääkiekkobisneksen, mutta se ei ollut kauhistus – uudessa liikeideassa kiinni jo iso summa rahaa


Summary: Suomalaiset aikatauluttavat päivänsä minuutilleen, eikä se ole hyvä asia nukkumisen kannalta, sanoo professori.

Kynsien naputtelu pöytään, käsirasvan levittäminen käsiin ja pussin rapistelu ovat ääniä, jotka saavat  Noora-Sofia Hermanssonin , 28, rentoutumaan ja ennen kaikkea nukahtamaan.
 Äänet eivät lähde mistä tahansa vaan niiden taustalla ovat ASMR-artistit, joilla on YouTubessa parhaimmillaan yli miljoona tilaajaa.
 ASMR tulee sanoista autonomous sensory meridian response. Sen voi suomentaa riippumattomaksi aistielämykseksi. Suomalaisesta ASMR-tubettajasta Sita Salmisesta voi lukea lisää  täältä .
 Hermanssonin on ollut lapsesta saakka vaikea saada iltaisin nukahdettua. Unettomuus kehittyi vuosien varrella niin pahaksi, että hän joutui turvautumaan lääkitykseen. Lopulta hän löysi ASMR-videoista apukeinon unettomuuteensa. Hän kuuntelee ja katselee ASMR:ää nukkumaan mennessä sängyssä. Jossakin kohtaa silmät painuvat kiinni ja hän nukahtaa.
 – Joku niissä äänissä on, että ne rentouttavat. Parhaimmillaan tunnen väreilyä, kihelmöintiä päätä pitkin. Olen tarkka siitä mitä kuuntelen. Pidän etenkin naisäänistä ja esimerkiksi onttojen esineiden naputtelu kynsillä rentouttaa. Tykkään myös katsoa videoita, joissa tehdään "kasvohoito", sanoo Hermansson.
 Hermansson kertoo pitävänsä kasvohoitoa käsittelevistä videoista, koska ne tuntuvat aidoilta, ikään kuin olisi itse hoidettavana. Kalevi Rytkölä / Yle
 ASMR toimii yhdelle, toiselle ei
 ASMR-videoita voidaan mainostaa apuna rentoutumiseen ja nukahtamiseen, mutta tutkimusta aiheesta on hyvin vähän.
 Britanniassa psykologi  Giulia Poerio  ryhmineen on tutkinut ASMR:ää ja todennut, että sillä voi olla terveyttä edistäviä vaikutuksia. Poerion mielestä nyt on osoitettu ensimmäistä kertaa, että ASMR on aito kokemus niillä, jotka aistielämyksiä ylipäätään kokevat.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori  Timo Partosen  mukaan kiinnostus ASMR:ää kohtaan on selvästi kasvanut tutkimuksen parissa.
 – ASMR-videot nähdään rentoutumismenetelmänä tai -keinona. Tutkimuksen kannalta ongelmallista siinä on se, että videoiden hyödyt voidaan todentaa vain sellaisilla ihmisillä, jotka ovat näitä videoita harjaantuneet katsomaan ja oivaltaneet, että he saavat näistä mielihyvää. Eli ne, jotka eivät ole tässä harjaantuneet, eivät välttämättä saa mitään hyötyä, hän sanoo.
 Helsingin yliopiston psykiatrian professorin  Tiina Paunion  mukaan myös Poerion tutkimuksessa videoita katselleiden syke laski, sillä ASMR toimi rauhoittavana ärsykkeenä.
 – Ne saattavat viedä huomiota pois ahdistavista ajatuksista. Puheen rytmi videoissa voi jäljitellä sydämen lyöntisykettä, mikä yleensä rauhoittaa ja luo turvallisuuden tunnetta. Siinä mielessä on ihan mahdollista, että nämä auttavat unensaantia. Tätähän unettomuuden hoidossa suositellaan, että rauhoitutaan ja tehdään tiettyjä turvallisia rutiineja ennen nukkumaanmenoa, sanoo Poerion tutkimukseen tutustunut Paunio.
 Hän ei kuitenkaan johdonmukaisesti suosittelisi kaikille unettomuudesta kärsiville ASMR:ää. Heidän, jotka tuntevat sen auttavan, kannattaa jatkaa, hän sanoo.
 Pidän etenkin naisäänistä ja esimerkiksi onttojen esineiden naputtelu kynsillä rentouttaa.   Noora-Sofia Hermansson
 "Lempeä, turvallinen kosketus rauhoittaa"
 Noora-Sofia Hermanssonin yksi lempivideoista on Gentle Whispering - artistin tekemät kasvohoidot ASMR-videolla. Tasaisella äänellä kuiskiva artisti kertoo vaihe vaiheelta, mitä kasvohoidossa tapahtuu.
 – Pidän niistä, koska ne tuntuvat aidoilta, ikään kuin olisi itse hoidettavana. Etenkin jos videoon on lisätty mukaan erilaisia toimenpideääniä, kuten voideääniä. Myös ääni, joka lähtee kumihanskoista on tosi miellyttävä.
 Erilaisten äänimaisemien hyödyntäminen ja sitä kautta rentoutuminen on pitkään kuulunut unettomuuden hoitokeinoihin. Paunion mukaan on mielenkiintoista, että itse katselukokemus voisi myös olla rentouttava ja helpottaa nukahtamista.
 Tutkimusten perusteella tietokoneen äärellä istuminen tai puhelimen selaaminen voivat aiheuttaa ennen nukahtamista ylivirkeyttä, ja siksi niitä suositellaan vältettävän ennen nukkumaanmenoa.
 – Lempeä, turvallinen kosketus on rauhoittavaa ja esimerkiksi silittelyä voidaan käyttää unettomuuden hoidossa. Ehkä ASMR:ää katsova saa videoita katsomalla samanlaisen reaktion ja rauhoittuu, hän pohtii.
 Nykyään vakuutan itselleni, että selviän kyllä päivästä, vaikka en nukkuisikaan, sanoo Noora-Sofia Hermansson. Kalevi Rytkölä / Yle
 "Selviän kyllä päivästä, vaikka en nukkuisikaan"
 Nukahtaminen oli Noora-Sofia Hermanssonille aiemmin vaikeaa varsinkin silloin, kun hän oli stressaantunut. Nukkumaan mennessä ajatukset siitä, että huomenna pitää olla pirteä, vaikeuttivat nukahtamista. Joskus uni ei tule, vaikka siihen ei olisi mitään erityistä syytä. Yliopistossa opiskeleva Hermansson pyrkii nykyään tekemään asiat päivisin niin, ettei niitä tarvitsisi enää illalla miettiä.
 – Nykyään vakuutan itselleni, että selviän kyllä päivästä, vaikka en nukkuisikaan.
 Hermanssonin mukaan ASMR auttaa kausittain. Jos videoita kuluttaa koko ajan, ne menettävät vaikutuksensa. Se saattaa myös ahdistaa. Silloin Hermansson on käyttänyt apuna melatoniinia, mutta perinteiset hengitysharjoitukset tai rauhoittavien äänien, kuten sateen ropinan kuuntelu ei nukahtamiseen auta.
 Perinteisempiä ohjattuja rentoutumiskeinoja ja mielikuvaharjoitteita on tutkittu menneinä vuosina. Tuloksena on ollut, että ne auttavat lyhytaikaisesti.
 – Samalla tavoin, jos ASMR ei enää tehoa, niin sitten pitää keksiä jokin muu keino, sanoo THL:n Timo Partonen.
 Elämä on aikataulutettu minuutilleen
 Finterveys 2017 -tutkimuksen  mukaan uniongelmat koskevat jopa 3 miljoonaa suomalaista. Partosen mukaan varsinkin työikäisillä on aiempaa enemmän univaikeuksia.
 Uni saattaa katkeilla ja iltaisin on vaikea nukahtaa, listaa Partonen tyypillisimpiä ongelmia. Nukahtamisvaikeuksien taustalla on aivojen ylivireystila, eli autonominen hermosto on liikaa virittynyt sympaattisen hermoston puolelle.
 – Eli syke ja verenpaine ovat korkealla.
 Unettomuuden hoidossa on olennaista, että ihminen rentoutuu hyvissä ajoin ennen nukkumaanmenoa ja ikäänkuin houkuttelee unta luokseen. Partosen mukaan ongelmana on juuri se, että ihmiset aikatauluttavat päivänsä minuutilleen ja sama tahti jatkuu iltaan saakka.
 – Niiden, joilla on herkästi univaikeuksia, kannattaa miettiä, onko kyse puhtaasti univelasta. Eli ei yksinkertaisesti saa määrällisesti tarpeeksi unta. Sitten on se osa ihmisiä, joiden elämän aikatauluttaminen on sellaista, että he eivät nuku riittävästi. Se on paljon ongelmallisempaa.
 Artikkelin kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.
 Lue myös:
 Some-julkkis Sita Salmisen, 26, naputtelu ja kuiskailu auttavat tuhannet ihmiset uneen – ilmiöstä puhutaan seuraavana suurena hyvinvointitrendinä, tästä siinä on kyse
 Kun Miina Kajos saa käydä nukkumaan aamukolmelta, hänen elämänlaatunsa paranee – Arki pakottaa monet elämään itselleen luonnottomassa unirytmissä
 "Yhteiskunta pyörii aamuvirkkujen tyrannialla" – 20 000 suomalaista vastasi Akuutin ja Työterveyslaitoksen unikyselyyn

Noora-Sofia Hermanssonin lääke unettomuuteen on ASMR – asiantuntija ei lyttää kuiskailua nukahtamisapuna, vaikka tutkittua tietoa on vähän


Summary: Matkustajien kertomuksista käy ilmi se, miten vaarallista merihätään joutuneen Viking Sky -aluksen sisällä oli.

Norjassa merihätään eilen joutuneen matkustaja-alus Viking Skyn matkustajat kertovat kauhun hetkistä laivan sisällä.
 Viking Sky joutui merihätään, kun sen moottorit lakkasivat toimimasta ja voimakkaat, aika ajoin jopa 15-metriset aallot heittelivät alusta.
 Viking Skylla oli yhteensä melkein 1 400 ihmistä, joista vajaat 500 evakuoitiin helikoptereilla.
 – Laiva alkoi keinua edestakaisin 90-asteen kulmassa. Meillä ei ollut aikaa edes kerätä tavaroitamme, vaan meidän piti siirtyä pikaisesti evakuointialueelle,  Allan Dullberg  kertoi Norjan yleisradioyhtiö NRK:lle.
 74-vuotias Dullberg evakuoitiin helikopterilla yhdessä hänen 71-vuotiaan vaimonsa Susanin kanssa.
 – Meidän sidottiin yhteen ja hinattiin ylös. En pelännyt, koska ehdin jo tänä vuonna hyppäämään laskuvarjohypyn,  Susan Dullberg  naureskeli.
 Matkustajista 13 on edelleen sairaalahoidossa. Heistä yhden tila on yhä vakava.
 Matkustajista kaikkiaan 25 on tarvinnut sairaalahoitoa. Useat loukkaantuneista ovat iäkkäitä.
 – Yksi luukuista irtosi ja kahden ja puolen metrin aalto syöksyi sisään laivaan. Se heitti meidät kaikki kumoon...ihmisiin osui tuoleja ja pöytiä, ja he saivat niistä leikkaushaavoja,  William Barrie Anderson  kertoi.
 Hänen mukaansa tunnelma oli kuin Titanicilla.
 Robyn Pierpoint  ja hänen vaimonsa kertoivat istuneensa matkustamon tuoleilla, kun myrskyaallokko iski.
 – Kaksi tuolia edestämme irtosivat ja lensivät baaria kohti. Hälytyssireeni alkoi soida ja poistuimme paikalta. Sen jälkeen uskon, että salin katto sortui, hän kertoo.
 Frank Einar Vatne / EPA
 Rodney Horgan  oli syömässä, kun laiva alkoi kallistua.
 – Aluksi luulimme, että kyseessä oli vain tavallista kovempi aallokko. Laiva alkoi kallistua pahasti ja ihmiset kaatuilivat ruokiensa päälle, hän kertoo.
 – Vaimoni seisoi edessäni ja yht'äkkiä aalto pyyhkäisi hänet tiehensä. Sillä hetkellä ajattelin, että tämä on tässä. Ajattelin, että laiva täyttyy vedellä ja kuolemme, Horgan muistelee kauhunhetkiään.
 Lue myös:
 Norjan viranomaiset: Ennakkotietojen mukaan Viking Skyn olisi pitänyt selvitä myrskysäästä
 Merihädässä Norjan rannikolla ollut risteilyalus saatu hinattua maihin – lähes 500 ihmistä evakuoitu

"Se oli kuin Titanic", "aalto vei vaimoni", "pöytiä ja tuoleja lensi päin ihmisiä" – Matkustajat kertovat kauhunhetkistä Viking Sky -aluksella


Summary: Kevät ei suuria loikkia ota ainakaan alkuviikolla.

Alkava viikko on keskiviikkoon asti kylmä, sitten jopa yöt lämpenevät.
 – Viikon sää näyttää siis hyvin kaksijakoiselta, kertoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen .
 Keskiviikkoon asti on siis aurinkoista ja viileää, öisin jopa kylmää ja pakkasta on etelää myöten useita asteita. Kylmin yö on keskiviikon vastainen yö.
 – Silloin on kireitä lukemia ihan etelässäkin, pakkasta on jopa kymmenen astetta, Hellinen jatkaa.
 Päivälämpötilat kulkevat samaa rataa öiden kanssa: maanantaina etelässä ja keskiosissa maata on ylimmillään viisi plusastetta ja Lapissa noin viisi astetta pakkasta. Tiistaina on yksi tai kaksi astetta kylmempää.
 Keskiviikko on sitten koko viikon viilein päivä, kun etelässäkin jäädään korkeintaan viiteen lämpöasteeseen ja keskiosissa maata enintään kahteen asteeseen. Toisaalta ihan pohjoisessa alkaa lämmetä, kun uusi rintama tulee lännestä ja lämpötila nousee nollaan.
 – Torstain vastaisena yönä sitten muuttuu. Lämpötila voi vielä yöllä käydä juuri ja juuri pakkasen puolella päivälämpötilat kääntyvät nousuun.
 Hellisen mukaan perjantain on sitten tämän hetken ennusteen mukaan oikein keväinen päivä.
 – Epävarmaahan se on, mutta etelässä lämpötila voi perjantaina nousta jopa kymmeneen plusasteeseen. Pohjoisessakin ollaan nollassa tai viisi astetta plussalla.

Alkuviikon yöt ovat kylmiä, mutta torstaina kaikki muuttuu – perjantaina jopa 10 plusastetta


Summary: Uusiutuvalla sähköllä voi valmistaa uusia polttoaineita. Sekä öljyala että energiayhtiöt miettivät nyt, lähtevätkö ne synteettisiin mukaan.

Synteettisillä polttoaineilla pitäisi olla suuri merkitys 2030, sanoo Aalto-yliopiston energiatekniikan professori  Martti Larmi .
 – Näitä prosesseja tällä hetkellä tutkitaan ja kehitetään, se vie viitisen vuotta. Sitten pitää rakentaa pilottilaitoksia, niin se on toiset viisi vuotta. Kymmenen vuoden päästä voisi olla ihan realistista tuotantoa.
 Synteettisiin liikennepolttoaineisiin tarvitaan tuulesta, vedestä tai auringosta tuotettua uusiutuvaa sähköä. Sähköllä voidaan valmistaa erilaisia kemiallisia komponentteja, joista varsinaiset synteettiset polttoaineet tehdään.
 Yksi mahdollisuus tehdä synteettistä polttoainetta on esimerkiksi vedyn kautta. Professori Larmin mukaan muitakin vaihtoehtoja on.
 – Tyypillisesti näissä tarvitaan myös hiilidioksidia. Hiilidioksidia voidaan ottaa teollisuuden sivuvirroista tai suoraan ilmasta. Jos tehdään hiilivetyjä tai kevyitä alkoholeja, niin hiiltä tarvitaan hiukan, mutta jos se on sellaista hiiltä mikä kiertää, niin se ei rasita ilmastoa.
 Periaatteessahan vetyäkin voisi käyttää autojen polttoaineena, mutta vedyn varastointi on hankalaa ja vie valtavasti tilaa. Jos vetyä halutaan tankata, niin esimerkiksi polttokennoautojen vetysäiliössä tarvitaan 700 baarin painetta. Se tekee vedyn käytöstä hankalaa.
 Niinpä professori Martti Larmi uskoo synteettisiin polttoaineisiin. Niitä tarvittaisiin niin valtavia määriä, että joko nykyisiä öljynjalostamoita pitää rakentaa valmistamaan synteettisiä polttoaineita tai sitten pitää rakentaa kokonaan uusia tuotantolaitoksia.
 Tuulivoimalla mahdollista Suomessakin
 Suomessa paistaa vähän, mutta tuulta olisi täälläkin. Synteettisen polttoaineen valmistaminen tuulivoimalla voisi hyvinkin onnistua myös Suomessa.
 Professori Larmin mukaan kysymys on siitä, että silloin kun tuulee tai paistaa niin paljon, että sähköä saadaan yli tarpeen, sähköä pitäisi saada jotenkin varastoitua. Ylijäämäsähkön voisi muuttaa polttoaineeksi.
 – Jos isoja määriä sähköä halutaan varastoida, sähköakut eivät ole mikään ratkaisu. Niitä tarvittaisiin niin mahdottomasti, ettei se ole mahdollista, jolloin erilaiset polttoaineet ja kemikaalit olisivat sellainen luonteva varasto.
 Maailmalla muutama energiayhtiö on jo tällä hetkellä kehittämässä ratkaisuja, miten energiaa varastoidaan kemiallisessa muodossa kuten esimerkiksi metanolissa. Varastointia tarvitaan, koska aina ei tuule tai paista.
 – Mutta nämä eivät ole suomalaisia firmoja, Larmi tietää.
 Autonvalmistaja Audi yhteistyökumppaneineen kehittää ja valmistaa synteettistä e-bensiiniä sekä e-dieseliä omassa pilottilaitoksessaan. Audin testimoottorissa synteettinen polttoaine on tuonut perinteistä polttoainetta paremman hyötysuhteen.     Audi
 Ydinvoimaloiden sähkö ei riittäisi polttoaineen valmistamiseen
 Nesteen tutkimuksesta ja tuotekehityksestä vastaava johtaja  Petri Lehmus  sanoo, että Neste seuraa synteettisten polttoaineiden kehitystä tarkasti ja mielenkiinnolla.
 – Varmasti tämä on polttomoottoreille yksi ratkaisu.
 Toistaiseksi kuitenkin synteettisten valmistamisen hyötysuhde on huono. Energiaa polttoaineen valmistamiseen tarvitaan liikaa.
 – Jos haluaisi saada tehtyä miljoona tonnia hiilivetyä, vaatisi se noin viiden ydinvoimalan verran sähköä. Miljoona tonnia hiilivetyä ei riittäisi Suomessa läheskään kattamaan liikenteen polttoainetarvetta, jos siitä tehtäisiin nestemäisiä polttoaineita.
 Nesteen Lehmus muistuttaa, että Neste on profiloitunut biopolttoaineyhtiönä. Neste on kuitenkin kiinnostunut, miten uusiutuvalla energialla voisi tuottaa vetyä.
 – Jos vetyä käytetään yhdessä esimerkiksi hiilidioksidin kanssa näiden synteettisten polttoaineiden tekoon, niin siinä tulee lisää kulurakennetta ja hyötysuhde laskee. Mutta sellaisessa maailmassa, missä on hyvin paljon uusiutuvaa sähköä tarjolla edullisen hintaan, niin tämä on ihan mielenkiintoinen ratkaisu.
 Jotta ilmastonmuutosta saadaan hillittyä riittävän ajoissa, tarvitaan Nesteen Lehmuksen mukaan biopolttoaineita, moottoritekniikan kehitystä, sähköautoja ja kaikkia vaihtoehtoja rinnakkain.
 – Tässä on rajallinen aika käytössä. Ratkaisut täytyy rakentaa toteutettavissa olevien varaan. Kaikkihan toivoisivat, että löytyy se "silver bullet", joka ratkaisee kaiken, mutta sellaista ei välttämättä löydy.
 Nesteen tutkimuksesta ja tuotekehityksestä vastaava johtaja Petri Lehmus muistuttaa, että synteettiset polttoaineet vaativat jättimäisen panostuksen infrastruktuuriin.
 – Jonkun ratkaisun vaikuttavuus koostuu siitä, kuinka hyvä se on ja, kuinka nopeasti se on käyttöön otettavissa isossa mittakaavassa.
 Mutta uusiutuva vety Nestettä kiinnostaa ja pian myös metsätähteistä tehty biopolttoaine, jota tähän saakka ei ole kannattanut valmistaa.

Professori: Bensiini- ja dieselautoihin voisi tankata synteettistä polttoainetta 2030 – Neste: Varmasti tämä on polttomoottoreille yksi ratkaisu


Summary: William Barrin tiivistelmän mukaan raportti ei ota kantaa siihen, syyllistyikö presidentti oikeuden estämiseen.

Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tutkinta ei löytänyt todisteita siitä, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  olisi vehkeillyt venäläisten kanssa, kertoo oikeusministeri  William Barr  tiivistelmäkirjeessään.
 Muellerin toissa päivänä valmistuneessa tutkinnassa selvitettiin Trumpin presidentinvaalikampanjan ja Venäjän mahdollisia yhteyksiä sekä sitä, onko presidentti syyllistynyt oikeuden estämiseen. Barrin tiivistelmän mukaan Mueller ei ota asiaan kantaa suuntaan tai toiseen. Raportti sen sijaan esittelee kunkin toimen osalta todisteita ”kysymyksen molemmin puolin”, ja Muellerin itsensäkin mukaan asia on vaikea.
 – Vaikka tämä raportti ei päättele, että presidentti syyllistyi rikokseen, se ei myöskään vapauta häntä epäilyistä, Barr siteeraa Muelleria.
 Barrin mukaan näin ollen asia jää oikeusministerin päätettäväksi, ja hän itse sekä apulaisoikeusministeri  Rod Rosenstein  eivät pidä näyttöä riittävänä presidentin syyttämiseksi.
 Demokraattien kongressiedustajan Jerry Nadlerin mukaan puolue aikoo myös pyytää Barria todistamaan oikeusasiain komitean eteen.
 Valkoinen talo julisti synninpäästöä
 Tuoreissa reaktioissa tietoja pidettiin suurena voittona Trumpille, joka on useaan otteeseen syyttänyt tutkintaa noitavainoksi.
 Valkoinen talo julistikin heti tiivistelmän julkaisun jälkeen Muellerin raportin olevan täydellinen synninpäästö Trumpille, mitä se ei oikeasti ole. Myöhemmin Trump toisti saman tviitissään.
 – Ei vehkeilyä, ei estämistä, täysi vapautus, Trump julisti.
 CNN:n mukaan julkaistu nelisivuinen tiivistelmäkirje on täysin Barrin käsialaa eikä Muelleria konsultoitu sen laatimisessa.
 Barr kirjoittaa kirjeessään, että tavoitteena on julkaista raportista niin suuri osa kuin lain mukaan on mahdollista, sillä hän on tietoinen asian herättämästä julkisesta kiinnostuksesta. Barrin mukaan julkistamisen aikataulu riippuu siitä, kuinka nopeasti ministeriö saa selvitettyä, mitkä osat sisällöstä on lain mukaan pidettävä salassa.
 Demokraatit ovat uhanneet vaatia raportin julkistusta oikeusteitse, jos muu ei auta.
 Venäjä hakkeroi tietoja ja vuoti niitä Wikileaksin kautta
 Selvityksen mukaan Venäjä pyrki vaikuttamaan presidentinvaaleihin pääasiassa kahdella keinolla. Niistä ensimmäinen oli niin sanotun Pietarin trollitehtaan pyrkimys tuottaa ja jakaa valheellista tietoa Yhdysvalloissa saadakseen aikaan yhteiskunnallista eripuraa, ja lopullisena tavoitteena oli vaikuttaa vaalitulokseen.
 Barr kertoo raportissa todettavan, ettei kukaan yhdysvaltalainen tai Trumpin kampanjan työntekijä juoninut tai tietoisesti ollut tekemisissä trollitehtaan kanssa, vaikka useat Venäjän kanssa tekemissä olevat tarjoutuivat kampanjan avuksi.
 Toinen keino oli Venäjän hallinnon pyrkimys tietokoneita hakkeroimalla kerätä ja levittää tietoa vaaleihin vaikuttamiseksi. Erikoissyyttäjän mukaan Venäjän hallinnon toimijat onnistuivat hakkeroimalla saamaan käsiinsä sähköposteja demokraattien ehdokkaan  Hillary Clintonin  kampanjasta ja demokraattien organisaatioista. Näin saadut tiedot jaettiin julkisuuteen käyttäen useita eri kanavia, kuten WikiLeaksia.
 Venäjän toimien perusteella Mueller syyttää useita Venäjän sotilasviranomaisia pyrkimyksistä hakkeroitua tietokoneisiin Yhdysvalloissa tarkoituksenaan vaikuttaa presidentinvaaleihin.

Oikeusministeri: Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä Venäjän kanssa


Summary: British Airwaysin lennolla olleilta matkustajilta kysyttiin vielä perille päästyä: "Eikö kukaan halua jäädä Edinburghiin?"

British Airwaysin lennon BA3271 matkustajia odotti yllätys, kun koneen kapteeni kuulutti: "Tervetuloa Edinburghiin".
 Lontoosta lähteneen lennon määränpää oli nimittäin saksalainen Düsseldorf.
 Saksalainen WDL Aviation, jolle lento lennettiin charter-sopimuksella, oli nimittäin vahingossa toimittanut lennonjohdolle Lontoossa väärän lentosuunnitelman.
 Koneen henkilökunta uskoi näin määränpään olen Edinburgh. Tämä oli jokseenkin ristiriidassa koneen matkustajien tietojen kanssa, sillä he olivat ostaneet lipun Düsseldorfiin ja uskoivat viimeiseen saakka saapuvansa sinne.
 Lontoon Cityn lentokenttä, josta lento lähti, pahoitteli asiaa Twitterissä.
 – Niin miellyttävä kuin Edinburgh onkin tähän aikaan vuodesta, olemme pahoillamme, että matkustajat WDL Aviationin lennolla BA3172 Düsseldorfiin, laskeutui ensin Skotlannin pääkaupunkiin, se kirjoitti.
 Lento saapui lopulta Düsseldorfiin kolme tuntia myöhässä, kun siihen oli tankattu lisää polttonainetta Edinburghissa.

Lentokone vei matkustajat väärään maahan – katso video matkustajien reaktiosta, kun kone laskeutui Saksan sijasta Skotlantiin


Summary: Kokoomuksen kannatus on laskenut huonoimmalla mahdollisella hetkellä, eduskuntavaalien alla.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  saapuu Ylen tenttiin tiistaina puheenjohtajauransa haastavimmasta asemasta.
 Kokoomuksen kannatus on ollut laskussa sen jälkeen, kun ongelmat vanhustenpalveluissa tulivat julkisuuteen. Orpon sanat olivat varomattomasti valittuja keskustelun lähdettyä liikkeelle.
 – Ihminen ei ole desimaali, Orpo sanoi eduskunnan kyselytunnilla, kun keskustelua käytiin hoitajamitoituksesta.
 Desimaalit keskusteluun tulivat hoitajamitoituksesta, jonka nostamista 0,7:ään muut eduskuntapuolueet vanhustenhuollossa kannattavat. Kokoomus ei ole lukuun sitoutunut, vaan penää kokonaisuudistusta vanhustenhoivassa.
 Haastavan tilanteesta puheenjohtajalle tekee se, että kokoomuksen kannatus on nyt alimmalla tasolla koko Orpon puheenjohtajakaudella. Tuoreimmassa  Ylen mittauksessa  kokoomusta kannatti 16,2 prosenttia suomalaisista.
 Kannatuksen laskun ajoitus on huonoin mahdollinen, sillä eduskuntavaalit ovat alle kolmen viikon päästä. Heikolla vaalituloksella on puolueissa aina vaikutusta myös puheenjohtajan asemaan.
 Mielenkiintoisin kysymys Orpon osalta on se, pystyykö hän muuttamaan puolueen kannatustrendiä.
 Ylen vaalitentti alkaa kello 21.00 ja sitä voit seurata täältä. Orpon suoriutumista analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Petteri Orpo sai desimaalista kolhun vanhustenhoidon kriisissä – Tällainen puolue on kokoomus, jolle kelpaa vain vaalien ykköspaikka
 Erillainen pääministeritentti: Petteri Orpo nauraa Mr. Beanille, haluaisi kysyä Barack Obamalta, mitä Yhdysvalloissa tapahtuu – video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Pystyykö Petteri Orpo kääntämään kokoomuksen suunnan? Ylen vaalitentti ja Ylen liveanalyysi suorana täältä kello 21


Summary: Algeriassa hallitus näyttää taipuvan mielenosoittajien vaatimuksiin presidentin välittömästä erosta.

Algeriassa parlamentin ylähuoneen puhemies  Abdelkader Bensalah  on asettunut paikallisen Ennahar-televisioaseman mukaan valtionhoitajaksi vähintään 45 päivän ajaksi. Nimitys perustuu Algerian perustuslakiin.
 Mikäli median tiedot pitävät paikkansa, presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  valtakausi näyttää tulleen päätökseen.
 Viikkoja kaduilla velloneet mielenosoittajat saivat tiistaina tukea vaatimuksilleen presidentin välittömästä erosta, kun armeijan ylipäällikkö  Ahmed Gaed Salah  ilmoitti, että Bouteflika ei ole riittävän terve hoitamaan virkaansa. Kenraali Salahin mukaan kansalaisten vaatimukset ovat oikeutettuja.
 82-vuotias presidentti on sairaalahoidossa Sveitsissä. Bouteflika ilmoitti helmikuussa, ettei tavoittele viidettä kautta huhtikuun vaaleissa. Mielenosoittajat ovat kuitenkin vaatineet, että presidentti jättää tehtävänsä heti.
 Lue myös:
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa
 Ranskan algerialaiset vaativat vanhan kotimaansa politiikkaan täysremonttia – Nuoret haikailevat Macronin kaltaista uudistajaa
 Bouteflika perui aikeensa viidennestä kaudesta, Algerian presidentinvaaleja siirretään

Algeriassa armeijalta tukea – parlamentin puhemies väliaikaiseen johtoon


Summary: Suurimman tukisumman EU:lta sai Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalihanke.

Euroopan unioni on myöntänyt Naantalin ja Tukholman satamia koskevaan Älykäs meri -hankkeelle 1,5 miljoonaa euroa.
 CEF-rahoitus myönnettiin hanketta koordinoivalle Meritaito Oy:lle, joka on Suomen valtion omistama yhtiö. Yhtiö on erikoistunut sen omien sivujen mukaan vesiväylien hoitoon, kanavien käyttöön ja kunnossapitoon, merenmittaukseen, öljyntorjuntaan, vesirakentamiseen ja rakennuttamiseen, vesiväylien suunnitteluun sekä viittojen ja poijujen valmistukseen.
 Suurin avustus kohdistuu Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalihankeelle. Sille myönnetään 7,8 miljoonaa euroa, kertoo liikenne- ja viestinäministeriö.
 Lisäksi Turun satama sai tietoliikenteen ja turvallisuuden kehittämiseen SecurePax-nimiselle hankkeelle vajaa 800 000 euroa.
 CEF-rahoitusta myönnettiin yhteensä noin 420 miljoonaa euroa, joista kymmenen miljoonaa kohdistui Suomeen.
 Lue lisää:
 Turun satama odottaa rahoitusta EU:lta – Käytettäisiin muun muassa 5G-verkon kehittämiseen tietoliikenteessä

Turun ja Naantalin satamille isot tukisummat EU:n rahoitustukea – suurin rahoitus lähti Kouvolan rautatiehankkeelle


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomelle on myönnetty noin 10 miljoonaa euroa EU:n väylä- ja liikennehankkeisiin, kertoo liikenne- ja viestintäministeriö.
 Suurin tuen saaja on Kouvolan rautatie- ja maantieterminaalihanke, jolle myönnettiin 7,8 miljoonaa euroa.
 Terminaali yhdistää rautatie- ja maantiekuljetukset. Rakennustyöt ovat alkaneet Kouvolassa hiljattain.
 Aasian ja Euroopan väliseen tavaraliikenteeseen valmistuva terminaali mahdollistaa satojen tuhansien tavarakonttien käsittelyn ja yli kilometrin mittaisen tavarajunan lastaamisen. Terminaalissa tavaran kuljetusmuoto vaihtuu.
 – Kontti voidaan siirtää rekasta suoraan junaan, jolla tavara jatkaa matkaansa itään. Tai tavara voi siirtyä junasta rekkaan, joka vie sen suoraan määränpäähänsä tai jatkokuljetukseen satamiin tai lentoliikenteeseen, kuvailee kehittämispäällikkö  Simo Päivinen  elinkeinoyhtiö Kouvolan Innovation Oy:stä.
 Terminaalin merkitys  rautateiden tavaraliikenteessä on verrattavissa muun muassa Helsinki-Vantaan lentokentän asemaan Suomen lentorahtiliikenteessä tai Suomen suurimpien satamien rooliin kansainvälisissä merikuljetuksissa.

Kouvolan jättimäiselle tavaraterminaalille lähes 8 miljoonaa euroa EU-rahaa