Summary: Kun eläin räpiköi tuskissaan, Pohjanmaalla kutsutaan paikalle Mattias Kanckos. Luoti tai isku – ja kärsimykset ovat ohi.

Eläinten hoitoon liittyvät palvelut pl. eläinlääkintä

Tapoin eläimen.
 Pihalla oli pahoin purtu hiiri. Lähes tunnistamattomaksi muuttunut nyytti värähteli vielä ja vikisi tuskin kuuluvasti.
 Huusin ja juoksin hakemaan lapion. Ettei kärsisi enää, ettei kamppailisi kivussa.
 Tuntui, että oksennan, kun lapio kohosi iskuun.
 Eläinsuojelulaki velvoittaa toimimaan. Jos eläimelle on käynyt pahoin, sen hengissä pitäminen on rääkkäystä ja julmuutta. Se on lain mukaan lopetettava.
 Pelkkä ajatus tekee pahaa, mutta vähintään yhtä pahaa tekee seurata vieressä elävän olennon kipua ja tuskaa.
 Jos ei itse pysty, on jonkun kyettävä. Pohjanmaalla, Pietarsaaren seudulla, apuun kutsutaan  Mattias Kanckos .
 Joskus mietityttää, teinkö oikein, kun lopetin eläimen. Mutta kun ajattelee loukkaantuneen eläimen pahoja vammoja, järki sanoo, että päätös oli oikea, Kanckos pohtii. Kati Latva-Teikari / Yle
 Tapaamme Mattias Kanckosin kanssa huoltoaseman pihassa, kaukana miehen kodista. Luontoselvityksiä päätyönään tekevä biologi ja luontoyrittäjä haluaa suojella yksityiselämäänsä, koska eläinten lopettaminen herättää vihaa.
 – Moni ei hyväksy, vaikka eläin olisi kuinka sairas tai pahasti loukkaantunut, Kanckos kertoo.
 Tietyn somejulkkiseläimen tarina kuohuttaa tunteita ja aiheuttaa rajujakin reaktioita, toisaalta saman lajin koko kannan taantuminen esimerkiksi ilmastonmuutoksen myötä ei herätä samanlaista kiinnostusta.  Eläinhoitaja Laura Pulli, Korkeasaaren Villieläinsairaala
 Joku on Pohjanmaalla tarvinnut jo aamulla apua.
 Mattias Kanckos vetää käsiinsä kertakäyttöhansikkaat ja nostaa pakettiauton perältä muovipusseihin käärityn mytyn.
 Saukko.
 Ruskea karva kiiltää pakkasaamun auringossa. Pienet nappisilmät katsovat tyhjyyteen, ja kuononseudulla näkyy tummunutta verta.
 On pakko nieleskellä. Tekisi vain mieli ottaa syliin, silitellä tiheää karvaa ja toivoa elämän merkkejä.
 – Se oli kuollut heti auton alle. Silmänräpäyksessä. Ei tarvinnut kitua, Kanckos sanoo.
 Pietarsaaren seudulla jää joka talvi saukkoja auton alle. Kati Latva-Teikari / Yle
 Se oli jo kolmas saukko tälle talvelle. Ne välttelevät jäätyneitä siltarumpuja ja juoksevat teiden yli rannoilta toisille. Kanckos kutsuttiin paikalle, koska kuolleet saukot on lähetettävä Helsinkiin.
 Elintarviketurvallisuusvirasto Evira on jo vuosia tutkinut raatoja rabieksen ja muiden vaarallisten sairauksien varalta. Eviran pohjalta tammikuussa 2019 syntynyt Ruokavirasto jatkaa luonnoneläinten terveyden seuraamista. Epidemiat ja uudet tartuntataudit halutaan havaita ajoissa.
 Saukot, sudet, ahmat, karhut ja ilvekset ovat valtion omaisuutta. Muut kuolleena löytyneet tai lopetetut riistaeläimet kuuluvat alueen metsästysoikeuden haltijalle eli yleensä paikalliselle metsästysseuralle.
 Pelastettavat purevat ja kynsivät
 Mies, joka päättää elämästä ja kuolemasta, joutuu tekemään ratkaisunsa nopeasti. Jos hän uskoo eläimellä olevan paranemisen mahdollisuuksia, hän hoitaa tai hoidattaa sen kuntoon.
 – Minulla on poliisilta lupa eläinten lopettamiseen ja auttamiseen. Hoitamisessa omat taitoni riittävät oikeastaan vain nälkiintyneiden eläinten voimistamiseen. Loukkaantuneet ja sairaat vien esimerkiksi Vaasaan Nordic Wild Care -eläinhoitolaan, Mattias Kanckos kertoo.
 Autossa on aina haavi ja paksut hansikkaat, koska pelastettavat purevat ja kynsivät. Ne iskevät siivillään ja tassuillaan, kun taistelevat viimeisillä voimillaan auttajaa vastaan.
 Kanckos sai muutama vuosi sitten vinkin pahasti nälkiintyneestä huuhkajasta.
 Hän pyydysti sen ja ruokki sitä kuukauden hirvenlihalla kotonaan.
 – Oli todella hieno hetki, kun iso lintu oli taas voimissaan ja valmis palaamaan luontoon. Tuntui hyvältä, kun se lähti lentoon.
 Joskus avuksi riittää pieni tuuppaus. Mieleen on jäänyt kaakkuri, joka ei ollut ymmärtänyt lähteä syksyllä ajoissa pois.
 Lintu oli laskeutunut peilikirkkaalle järven jäälle, eikä päässyt liukkauden takia lentoon.
 – Otin sen kiinni ja lähdin viemään järveltä avomerelle, Kanckos naurahtaa.
 Mattias Kanckosin mukaan jokaisen eläimen elämällä on arvo, mutta jokaista ei aina pysty pelastamaan.  Tällä saukolla näytti kaikki olevan hyvin talvisena päivänä. Mattias Kanckosin valokuva-arkisto
 Suomessa ei ole kattavaa luonnoneläinten hoitoverkostoa. Vaasan lisäksi eläimiä hoidetaan Korkeasaaren, Ähtärin ja Ranuan eläintarhoissa sekä esimerkiksi hoitoloissa Pyhtäällä, Heinolassa, Turussa ja Orimattilassa.
 Eri puolella maata on myös jonkin verran Suomen Eläinsuojeluyhdistysten Liiton vapaaehtoisia, jotka hoitavat luonnoneläimiä kodeissaan.
 Suurin eläinhoitola, Korkeasaaren Villieläinsairaala, saa vuosittain hoidettavakseen noin tuhat loukkaantunutta ja orvoksi jäänyttä eläintä.
 Ihmisen kanssa samalla reviirillä eläminen näkyy erikoisina onnettomuuksina. Korkeasaaressa on hoidettu esimerkiksi oravaa, joka juoksi pihalla tulikuuman grillin yli.
 Eläimillä on murtumia ja haavoja. Linnuissa voi olla kiinni uistimia, osa eläimistä on nälkiintyneitä, ja emotta jääneet tarvitsevat hoivaa.
 Eläinhoitaja  Laura Pulli  laskeskelee, että vuonna 2018 Korkeasaareen tuotiin noin 80 eri lajia luonnoneläimiä. Tyypillisimpiä hoidettavia olivat linnut, siilit ja oravat.
 – Saamme vapautettua takaisin luontoon 40 prosenttia hoitamistamme eläimistä.
 Hänen mielestään luku on hyvä.
 – Autamme jokaista eläintä tavalla tai toisella, myös kivuton lopetus on auttamista, Pulli toteaa.
 Onko villieläimen pelastaminen sittenkin heitteillejättöä?
 Pohjamaalla Mattias Kanckosin luontorakkaus roihahti jo lapsena, kun isoäiti vei poikaa kalastamaan, marjastamaan ja sienestämään.
 – Hän osasi tehdä tarinoillaan reissuista jännittäviä ja tarunhohtoisia. Sain hienoja kokemuksia luonnossa olemisesta.
 Metsästyksen mies aloitti parikymppisenä. Nykyään poliisi kutsuu hätiin, kun tarvitsee virka-apua suurristan jäljittämiseen tai ampumiseen.
 – Joudun lopettamaan vuosittain keskimäärin viisi kolarihirveä tai –peuraa, kertoo Kanckos, joka on myös paikallisen riistanhoitoyhdistyksen toiminnanohjaaja.
 Toimi näin, jos kolaroit eläimen kanssa Jos kolaroit pienen eläimen tai lemmikin kanssa: Pysähdy aina katsomaan kuinka eläimen kävi. Yliajajan vastuulla on siirtää kuollut eläin tieltä pientareelle. Lopeta vaikeasti loukkaantunut pieneläin.  Jos et pysty lopettamaan eläintä itse, soita apua esimerkiksi paikalliselta metsästysseuralta. Jos eläintä voi vielä auttaa, kysy neuvoa esimerkiksi eläintarhoilta tai -hoitoloilta. Myös pelastuslaitosten omista numeroista voi kysyä tarvittaessa apua.  Älä soita hätänumeroon. Yliajaja ei saa lopettaa loukkaantunutta lemmikkieläintä. Jos eläimen pannassa on yhteystiedot, soita omistajalle. Lemmikki on toimitettava eläinlääkäriin, joka päättää eläimen kohtalosta. Jos kolaroit suurpedon (karhu, susi, ilves, ahma), hirvieläinten (hirvi, peurat, kauriit) tai villisian kanssa: Soita hätänumeroon 112 ja ilmoita tarkka onnettomuuspaikka. Jos eläin makaa tiellä, varoita muuta liikennettä hätävilkuilla ja varoituskolmiolla. Huolehdi kolarissa loukkaantuneista ihmisistä. Jos suuri eläin loukkaantuu ja jää paikoilleen, pidä eläimeen etäisyyttä. Loukkaantunut villieläin voi käyttäytyä aggressiivisesti. Älä nouse autosta, jos kolaroit karhun tai villisian kanssa. Merkitse paikka.  Riistaonnettomuusmerkin  voi tulostaa varalle autoon riistakeskuksen verkkosivuilta. Merkki asetetaan kohtaan, missä eläin on kadonnut metsään. Merkitseminen auttaa jäljittäjiä loukkaantuneen eläimen etsinnässä. Nopea löytäminen vähentää eläimen kärsimyksiä. (Lähde: Suomen Riistakeskuksen verkkosivut / Hätäkeskuslaitoksen verkkosivut)
 Mies innostui muutama vuosi sitten kertomaan omasta luontoarjestaan sosiaalisessa mediassa. Kokeilu jäi lyhyeksi. Harva ymmärsi, miksi luonnonystävä tappaa vahingoittuneita ja sairaita eläimiä.
 – Paskamyrsky on ehkä liian voimakas sana, mutta pelkkä ajatus eläinten lopettamisesta ahdisti ja herätti suuria tunteita, Kanckos miettii.
 Moni tuntui olevan sitä mieltä, että ihmisellä ei ole koskaan oikeutta lopettaa eläintä. Ei edes lemmikkiään. Ihminen vain helpottaa päätöksellään omaa tuskaansa, kun ei kestä katsoa lemmikkinsä kuihtumista.
 Kanckos on ehdottomasti eri mieltä.
 – Jos ihmisellä on lemmikki, se pitää hoitaa hyvin. Kun tulee se päivä, että se kärsii, pitää osata myös tehdä lopettamispäätös. Se on armeliasta, mies sanoo.
 Pystyisikö hän itse tappamaan lemmikkinsä?
 – Ehkä pystyisin, jos olisi pakko. Olen vienyt kuitenkin eläinlääkärille, hän kertoo.
 Korkeasaaren eläintenhoitaja Laura Pulli pitelee käsissään toista variksenpoikasista, joka tuotiin villieläinsairaalaan lasten leikkien seurauksena. Thomas Hagström / Yle
 Sosiaalisen median kiihkeät keskustelut eläinten elämän puolesta ovat tuttuja myös Korkeasaaren Villieläinsairaalan eläintenhoitaja Laura Pullille.
 – Jos on mahdollisuus pelastaa eläin, teemme kaikkemme. Jos eläin on liian pahasti vahingoittunut, eläinlääkäri lopettaa sen. Kerromme aina, miksi päädyimme tällaiseen ratkaisuun, jos eläimen tuonut haluaa tietää, Pulli sanoo.
 Auttaminen ei aina pelasta. Pullin mukaan osa luonnoneläimistä ahdistuu niin, että kuolee hoidon aiheuttamaan stressiin.
 Paraskaan hoito ei välttämättä takaa, että eläin pärjäisi luonnossa. Esimerkiksi petolintujen siipien on oltava alkuperäistä vastaavassa kunnossa, että ne pystyvät saalistamaan ruokansa.
 – Vaikka siipien murtuma näyttäisi parantuneen täysin, luu ei välttämättä ole enää yhtä kestävää kuin ennen. Tutkimusten mukaan murtumakohta jää hauraammaksi, ja murtuu helposti uudelleen, Pulli kertoo.
 Eläinlääkärin on punnittava, onko pelastaminen sittenkin heitteillejättöä.
 Jos eläin ei enää pysty elämään täysipainoisesti lajinsa edellyttämää elämää, esimerkiksi saalistamaan, on edessä pitkä ja hidas nälkäkuolema.
 Eläinhoitaja Laura Pullin mukaan ihmiset ihastuvat usein yksilöiden tarinoihin.
 – Tietyn somejulkkiseläimen tarina kuohuttaa tunteita ja aiheuttaa rajujakin reaktioita, toisaalta saman lajin koko kannan taantuminen esimerkiksi ilmastonmuutoksen myötä ei herätä samanlaista kiinnostusta, Pulli sanoo.
 Rotta ei herätä somemyrskyä, peura kyllä
 Mattias Kanckosille on usein sanottu, ettei ihmisen pidä mennä sekaantumaan villieläinten elämään. Luonto hoitaa itse itsensä. Miehen mielestä luonnosta vieraantuneella ihmisellä on mielessään ihannekuva, ei realistista käsitystä luonnon julmuudesta.
 Syö tai tule syödyksi. Heikkona jää yksin, kun lauma syrjii. Kuole nälkään hitaasti kituen.
 Kanckos kertoo esimerkin joutsenista, jotka valitettavan usein lentävät sähkölinjoihin. Osa kuolee heti, osa tipahtaa maahan palovammaisina, siipi tai molemmat katkenneina.
 – Voi vain kuvitella ison linnun kipujen määrää.
 Kanckos toivoo, ettei laulujoutsenten perheidylli päättyisi sähkölinjoihin.  Mattias Kanckosin valokuva-arkisto
 Pahinta on, jos onnettomuus tapahtuu syksyllä. Loukkaantuneet joutsenet ovat lentokyvyttömiä, mutta sinnittelevät hengissä kivuissaan paksun rasvakerroksensa ansiosta.
 Miehen mukaan ne voivat kävellä jopa kymmenen kilometriä hangella syömistä etsimässä, kun eivät pysty enää lentämään.
 – Joutsen painaa normaalisti 10–12 kiloa. Tällainen vammautunut muutaman kuukauden jälkeen enää 3–5 kiloa.
 Kun Kanckos jäljittää palovammaisen, siipirikon joutsenen, metsässä kajahtaa pienoiskiväärin pamaus.
 Armonlaukaus.
 Välillä luonto karsii liian suureksi päässeitä populaatioita sairauksilla. Pietarsaaren seudulla on kettukapia, joka saa ketuista ja supikoirista karvat lähtemään.
 – Se on pitkään kestävä, hitaasti etenevä tuskallinen sairaus. Eläin voi kärsiä kuukausia ennen kuin esimerkiksi talvella kuolee kylmyyteen.
 Kettukapi saa kettujen ja supikoirien karvat irtoamaan. Eläimet menehtyvät ilman turkin suojaa kylmyyteen. Mattias Kanckosin valokuva-arkisto
 Myös ihminen karsii eläinten määrää. Hirvikolareita ja –tuhoja yritetään minimoida pitämällä kanta aisoissa. Asutusalueilla rotat saavat helposti tappotuomion. Kanckosin toiminta-alueella, Pietarsaaressa, on kevättalvella 2019  tapettu kuukaudessa jo 70 rottaa . Kaupungin rottasota kestää maaliskuun loppuun saakka.
 Miksi terveen rotan tappaminen on hyväksyttävämpää kuin vakavasti loukkaantuneen, suurisilmäisen, tienposkessa kärsivän peuran?
 – Niinpä. Rotta tuntee kipua aivan samoin kuin muutkin eläimet. Mutta on yleisesti hyväksyttyä ja välttämättömäksi katsottua, että rotat on tautivaaran takia hävitettävä. Rotta ei saa aikaan somemyrskyä, peura kyllä, Kanckos miettii.
 Onko villieläimen elämällä arvo?
 Kanckos asettelee kolarissa kuolleen saukon varovasti takaisin muovipussiin. Hän vetää päälle toisen pussin ja laskee mytyn pahvilaatikkoon. Saukko lähtee pääkaupunkiin linja-autokyydillä.
 Surettaako karvaturrin kohtalo?
 – Kanta on kasvanut täälläpäin jo niin isoksi, että siinä mielessä ei. Eikä se onneksi kitunut.
 Kanckos miettii rooliaan metsän pyövelinä. Homma ei ole nautinto, mutta jonkun on päästettävä kituva kärsimyksistään. Metsästäjänä hän sanoo osaavansa tehdä sen mahdollisimman nopeasti ja tuottamatta lisäkärsimyksiä.
 Liian herkkä ei saa olla, mutta välillä tilanteet menevät ihon alle. Mies myöntää, että tuntuu pahalta, kun hirvinaaras kuolee kolarissa ja yksinäinen vasa jää ilman emon turvaa.
 – Joskus myös mietityttää, teinkö oikein, kun lopetin eläimen. Mutta kun ajattelee loukkaantuneen eläimen pahoja vammoja, järki sanoo, että päätös oli oikea, Kanckos miettii.
 Onko eläimen elämällä arvo?
 – Kyllä on. Villieläimen elämä on arvokkainta, kun se saa olla villinä ja vapaana, ja lopulta kuolla nopean kuoleman, ettei tarvitse kitua.
 Raskas rautalapio mäjähti maata vasten.
 Vikinä loppui kuin seinään, itkuni ei.
 Elämästä ei näkynyt enää pienintäkään merkkiä.

Vahingoittuneen villieläimen lopettaminen saa somen kiehumaan raivosta – Mattias Kanckos harkitsee nykyään tarkoin, mitä kertoo luontoarjestaan


Summary: Vaikka tiede yleensä mitätöi räyhähenki-ilmiöt, kansanperinteen tutkijalle ne ovat ihmisten todellisia kokemuksia.

Efraim  ja  Eva Martin  katsoivat kauhuissaan, kun heidän talonsa esineet alkoivat lentää ilmassa huoneiden poikki. Tammikuun 12. päivänä vuonna 1885  poltergeist tai suomalaisittain räyhähenki  oli saapunut Martinien torppaan Ylöjärvellä.
 Martinien räyhähenki on Suomen kuuluisin räyhääjä, koska asiasta käytiin oikeutta. Toinen kuuluisuus on Lopen Kylmänojan paara. Paara pääsi kaunokirjallisuteen:  Aleksis Kiven   Seitsemään veljekseen .
 Suomessa on kerrottu räyhähengistä eri nimillä vähintään parin sadan vuoden ajan. Kertomuksia on kirjattukin satoja. Yleensä räyhääjää kutsuttiin piruksi, mutta muitakin nimiä oli.
 Suomen Kirjallisuuden Seuran tutkija, filosofian tohtori  Pasi Klemettinen  suhtautuu räyhähenkikertomuksiin kunnioittavasti ja avoimin mielin.
 – Niissä tarinoissa on tapahtunut sen verran erikoisia asioita, että ne kyllä huutavat vastauksia ja kysymyksiä. Ainakin niitä on syytä tutkia.
 Totta vai tarua
 Räyhähenkiiin, kuten kummitustarinoihin, suhtaudutaan tieteen piirissä ymmärrettävän skeptisesti. Laboratorio-olosuhteissa kummitukset mystisesti katoavat.
 – Mikään yksi selitys ei selitä näitä kaikkia. Osan kertomuksista voi selittää silmänkääntöjutuilla, erityisesti yksittäisissä tapauksissa, mutta kun erikoiset tapahtumat jatkuvat monta viikkoa tai kuukausia, erilaisten ihmisten niitä todistaessa, on vaikea selittää mikä ilmiön aiheuttaa, pohtii Klemettinen.
 – Varmasti joukkohysterialla voi olla osuutta, mutta kovin erikoisia kertomuksia on olemassa, enkä osaa sanoa, mikä tapahtumat on oikeasti aiheuttanut.
 SKS:n arkistotutkija, filosofian tohtori Pasi Klemettinen on käynyt läpi satoja kansanperinteen kertomuksia kummituksista ja räyhähengistä.  Antti Ruonaniemi / Yle
 Kansanperinteen keräyksen suurmies  Lauri Simonsuuri  piti kertomuksia piruista ja kummituksista tarinoina, ei totena. Hieno esimerkki Simonsuuren haastattelusta ja sinällään kohteliaasta suhtautumisesta löytyy  Ylen elävästä arkistosta , Parikkalan pirusta tehdystä haastattelusta.
 Filosofian maisteri ja nykyään eläkkeellä oleva kirjastonhoitaja  Heikki Tikkala  kirjoitti jo 1993 teoksen  Olevaisen yöpuoli . Tuossa teoksessa hän katsoo, että petoksilla tai joukkohysterialla on mahdotonta selittää kaikkia tapauksia, vaikka joissain tapauksissa petoksiakin on havaittu.
 Tikkala viittaa myös kansainvälisen aineistoon ja kertoo, että sieltä löytyy hyvin tutkittuja poltergeist-tapauksia, joihin ei löydy selitystä.
 Tutkija Pasi Klemettinen on varovasti samaa mieltä Tikkalan kanssa.
 – Usein niissä tarinossa, joissa räyhähenki on ratkaistu, on syyllinen ollut nuori nainen tai tyttö. Kaava toistuu monessa tapauksessa. Onko todella niin, että nuoret tytöt ovat olleet syyllisiä vai ovatko selityksiä hakevat miehet syyllistäneet näitä tyttöjä. Mysteeri jää usein ilmaan, miettii Klemettinen.
 Kansainvälinen ilmiö
 Poltergeistit eivät ole ainoastaan suomalaista tarinaperinnettä. Niitä on kerrottu ja kerrotaan joka puolella maailmaa.
 – Keskiajalla Euroopassa, kun noitavainot ja paholaisuus riehuivat valtoimenaan, näitä oli helppo liittää paholaisen toimiin. Myös noidat käyttivät apuolentoja, jotka tekivät tihutöitä taloissa, kertoo Klemettinen.
 Suomessa, etenkin maan itäosissa, on kuitenkin omia erityisiä piirteitä räyhähenki- ja kummitustarinoissa.
 Siellä oli myös mielenkiintoinen ilmiö, kalmaperinne.  Pasi Klemettinen
 – Tietäjän rooli on ollut aika vahva, sekä karkottajana että pirun manaajana, kertoo Karjalan räyhähengistä kirjan kirjoittanut Klemettinen.
 – Siellä oli myös mielenkiintoinen ilmiö, kalmaperinne. Siinä tietäjät hakivat hautausmaalta vainajien yhteydessä olleita esineitä taikapussiin. Kun tietäjä kätki tämän taikapussin johonkin taloon, se aiheutti pirun mellastuksen siinä talossa.
 – En tiedä onko muualla maailmassa vastaavaa, mutta Suomessa on ollut vahva vainajiin liittyvä kalmaperinne, joka erikoisesti liittyy talossa mellastavaan piruun, naurahtaa Pasi Klemettinen.
 Lue myös:
 Räyhänhenki on mellastanut suomalaisissa kodeissa – selityksiä yliluonnolliselle keksitään nykyäänkin

Räyhääjä, paara ja piru mellastavat – kertomukset huutavat vastauksia, sanoo kansanperinteen tutkija


Summary: Iskun aikaan YK:n turvallisuusneuvoston edustajat olivat vierailulla Malissa etsimässä ratkaisuja väkivaltaan.

Yli sata ihmistä on kuollut asemiesten iskussa fulani-paimentolaisten kylään Keski-Malissa.
 Isku tapahtui lauantaina Ogossagoun kylässä Moptin alueella. Perinteisiksi metsästäjiksi pukeutuneet asemiehet hyökkäsivät kylään ennen aamunkoittoa ja tappoivat joukottain siviilejä, mukaan lukien naisia ja lapsia.
 – Uhrien määrä on todella suuri. Kylä on täysin tuhottu, kertoi läheisen Bankassin kaupunginjohtaja  Moulaye Guindo  uutistoimisto Reutersille.
 Fulani-paimentolaisia vastaan on tehty aiemminkin verisiä iskuja. Niitä ovat usein tehneet dozo-nimiset metsästäjäryhmät. Kyse on etnisestä vastakkainasettelusta, jota ruokkii terroristiryhmien läsnäolo ja toiminta Keski-Malissa.
 Isku tapahtui samaan aikaan, kun YK:n turvallisuusneuvoston edustajat ovat vierailulla Malissa etsimässä ratkaisuja Sahelin aluetta riivaavaan väkivaltaan.
 Keski-Mali kärsii pahenevasta etnisten ryhmien välisestä sekä jihadistisesta väkivallasta.
 Lisää aiheesta:
 Terrorismi aiheuttaa sekasortoa Malissa – Sekä Isis että al-Qaida aktiivisia Euroopan porteilla
 Aiheesta muualla:
 The Ulkopolitist:  Sahelin väkivaltaisuuksiin on vastattu lähinnä sotilaallisesti, mutta voitot voivat jäädä lyhytikäisiksi.

Asemiehet tappoivat yli sata kyläläistä Keski-Malissa – yksi pahimmista verilöylyistä etnisessä konfliktissa


Summary: Ilmaston muuttajat, osa 3/4: Antero Vartia jättää eduskunnan ja omistautuu hiljaisuudessa valmistellulle säätiölleen.

Kuka? Antero Vartia, vihreiden kansanedustaja ja Kompensäätiö-säätiön perustaja. Syntynyt Helsingissä vuonna 1980. Koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Ilmoitti lokakuussa 2018, ettei asetu ehdolle kevään eduskuntavaaleissa, vaan keskittyy ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Vaikka me puolittaisimme päästömme tänään, lisäisimme silti hiilidioksidin määrää ilmakehässä.  Antero Vartia
 "Jos olisin heittänyt puistoon joka päivä roskan  ja jonain päivänä havahtunut siihen, että puistossa on liikaa roskia, ei ongelmaa voi ratkaista niin, että jatkossa heitän puistoon roskia vain joka toinen päivä.
 Hiilidioksidin kanssa on sama homma.
 Ensisijainen keino torjua ilmastonmuutosta on vähentää päästöjä radikaalisti, mutta se ei riitä. Ilmakehä muuttuu sen takia, että siinä on liikaa hiilidioksidia. Vaikka me puolittaisimme päästömme tänään, lisäisimme silti hiilidioksidin määrää ilmakehässä.
 Meidän on ruvettava ottamaan sitä pois.
 Kustannustehokkain tapa poistaa hiilidioksidia on fotosynteesi, yhteyttäminen. Kun metsät kasvavat, ne sitovat hiilidioksidia itseensä.
 Heräsin tähän vuosi sitten, kun minulta kysyttiin, kuinka paljon metsää tarvitaan vastaamaan hiilidioksidimäärältään yhtä barrelia öljyä. Mulla ei ollut harmainta aavistustakaan, vaikka olin lähtenyt politiikkaan ilmastonmuutoksen takia.
 Kun mulle sanottiin, että yksi barreli eli 159 litraa öljyä on noin puolitoista isoa puuta, ymmärsin ensimmäistä kertaa, että herranen aika, metsähän on hiiltä. Samaa tavaraa on öljybarrelissa ja ilmakehässä.
 Antero Vartia sai idean Kompensäätiöstä noin kolme vuotta sitten. Kuva: Antti Haanpää / Yle
 Kaksi vuotta sitten kerroin ensimmäisen kerran Jasperille, että haluaisin myydä Löylyn.  Antero Vartia
 Idea Kompensäätiöstä on muhinut takaraivossani noin kolme vuotta.  Kaksi vuotta sitten kerroin ensimmäisen kerran Jasperille, että haluaisin myydä Löylyn.
 Kompensäätiö yrittää luoda järjestelmän, joka meidän olisi pitänyt jo tehdä politiikassa. Mutta koska politiikan polku on liian hidas, me teemme sen nyt vapaaehtoisesti.
 Jos olen jotain politiikassa oppinut – mitenkään politiikkaa väheksymättä – niin sen, että muutos ei synny politiikassa. Muutos syntyy aina politiikan ulkopuolella ja tulee sitten osaksi politiikkaa. Sen takia esimerkiksi nuorten ilmastomarssit ovat niin uskomattoman vahvoja viestejä. Se on varmaan voimaannuttavinta, mitä olen nähnyt koko sinä aikana, kun olen ollut kansanedustaja.
 Ellen olisi saanut ideaa säätiöstä, olisin jatkanut politiikassa.
 Säätiö vaatii hirveästi aikaa ja sitä, etten välttämättä ole jatkossa Suomessa. Tämä on kuitenkin idea, joka pitää toteuttaa, ja koska mulla on siihen mahdollisuus, mulla on käytännössä myös vastuu lähteä sitä toteuttamaan.
 Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, että ihmiskuntaa ei enää ole.   Antero Vartia
 En ole ikinä nähnyt ahdistumisessa mitään hyötyä.  Ongelmat on tunnistettava ja niihin on suhtauduttava vakavasti ja tartuttava toimeen. Esimerkiksi Löylyn rakentaminen oli rankka projekti. Silloin väsytti, ja väsyneenä helposti ahdistaa. Mutta kun tarttuu toimeen ja alkaa tehdä, ahdistus vähenee.
 Jos haluamme ratkaista ilmastonmuutoksen, tarvitaan visio paremmasta maailmasta. Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, että ihmiskuntaa ei enää ole. Emme pysty enää elämään tällä planeetalla, eikä meillä ole paikkaa, mihin mennä.
 Jos ihminen ei ratkaise tätä ongelmaa, niin kuka sen ratkaisee? Sitä eivät tule tekemään alienit tai maahiset, vaan meidän ihmisten on tehtävä se.
 Antero Vartia ei usko, että ilmastonmuutoksen torjunta onnistuu vapaaehtoisesti. Antti Haanpää / Yle
 Meillä on entistä enemmän tilanteita, joissa ei kunnioiteta yhteisiä pelisääntöjä.   Antero Vartia
 Uhkana on, että ihmisten luoma vuorovaikutukseen ja luottamukseen perustuva järjestelmä hajoaa.  Meillä on entistä enemmän tilanteita, joissa ei kunnioiteta yhteisiä pelisääntöjä.
 Italiassa oikeisto- ja vasemmistopopulistit ovat löytäneet toisensa. Vallassa ovat ihmiset, jotka eivät puhu totta ja jotka saattavat kriisiyttää koko EU:n. Silloin EU ei enää voi keskittyä käyttämään voimavarojaan ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Ilmastonmuutoksen torjunta ei ikinä onnistu, jos se perustuu vain vapaaehtoisuuteen.
 Tarvitaan kaikkia koskevat pelisäännöt. Kiinassa on keskusjohto, joka voi päättää, että nyt istutetaan puita ja kielletään fossiiliset polttoaineet. Vapaassa maailmassa sellaista keinoa ei ole.
 Hyvä esimerkki ovat Ranskan keltaliivit. Ilmaston kannalta oli ihan oikein nostaa polttoaineen hintaa kymmenen senttiä, mutta sen seurauksena riittävä määrä ihmisiä raivostui ja meni kadulle, joten hinnannosto peruttiin.
 Pelkäämme vapaamatkustajia niin paljon, että ryhdymme ennemmin itse vapaamatkustajiksi kuin rupeamme kantamaan vastuuta.  Antero Vartia
 Ilmastonmuutos on täysin hoidettavissa oleva ongelma myös demokratioissa.  Jos meillä olisi rakennettu järjestelmä, jossa jokainen on itse vastuussa aiheuttamistaan vahingoista, ei meillä olisi ilmastonmuutosta.
 Kaikki sanovat, että ilmastonmuutos on pakko torjua, mutta kun aletaan puhua työkaluista, sanotaan, että ei me tehdä mitään, kun noikaan ei tee. Pelkäämme vapaamatkustajia niin paljon, että ryhdymme ennemmin itse vapaamatkustajiksi kuin rupeamme kantamaan vastuuta.
 Jos ilmastonmuutos tapahtuisi vain Suomessa, me oltaisiin hoidettu tämä jo.
 Ilmastonmuutoksen eteen on jo tehty paljon, mutta kun kyse on näin isosta asiasta, on eri asia, onko tehty paljon vai riittävästi. Me emme todellakaan ole tehneet riittävästi, vaan aivan liian vähän. Kompensäätiö on onnistunut vasta sitten, kun ilmastonmuutos on pysäytetty.
 Maailmassa ei ole sellaista hopealuotia, jolla tämä ongelma saataisiin korjattua. Mukaan tarvitaan kaikki yhteiskunnan osa-alueet.
 Töitä on paljon, ja edessä on kallis projekti, jonka seurauksista ei ole varmuutta.
 Mutta samaan aikaan en ole koskaan iloinnut elämästä yhtä paljon kuin nyt. Olen sitä mieltä, että sosiaalisena eläimenä meihin on leivottu sisään se, että haluamme hyvää muille.
 Elän nyt ylivoimaisesti elämäni parasta aikaa."
 Jos ilmastonmuutos tapahtuisi vain Suomessa, se olisi jo ratkaistu, Vartia sanoo. Antti Haanpää / Yle

Antero Vartia tajusi, ettei ilmastonmuutosta ratkaista politiikalla – "Asiat voivat mennä niin pahasti pieleen, ettei ihmiskuntaa enää ole"


Summary: Kalifaatin kukistaminen vahvistaa kurdien asemaa Syyriassa, mutta al-Assad tuskin hyväksyy kurdien itsehallintoa.

Kurditaistelijoiden SDF-joukot ilmoittivat lauantaina  vallanneensa Isisiltä  Baghuzin kaupungin. Se oli viimeinen terroristijärjestön hallitsema kaupunkialue.
 Samalla päättyi Isisin vuonna 2014 julistaman kalifaatin taru.
 – Suvereenin Islamilaisen valtion aika on nyt tullut päätökseen, Syyrian sodasta tietokirjan yhdessä  Airin Bahmanin  kanssa kirjoittanut yhteiskuntatieteilijä  Bruno Jäntti  toteaa Ylelle.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti jo joulukuussa, että Isis on nujerrettu. Sen jälkeen taisteluja on kuitenkin käyty Isisin linnoittamasta Baghuzin kaupungista Syyrian itäosassa Eufrat-joen rannalla, lähellä Irakin rajaa.
 Isisin hallitsemat aavikkoalueet maaliskuun loppupuolella.
 Isis hallitsee edelleen pieniä maatilkkuja Eufrat-joen länsipuolella autiomaassa, Syyrian hallituksen ja iranilaisten joukkojen hallinnoimalla alueella.
 Laajimmillaan Isis hallitsi aluetta, joka vastasi pinta-alaltaan lähes Suomen Lappia.
 Isisin hallitsemat Irakissa ja Syyriassa maa-alueet tammikuussa 2015.
 Tuhansia vierastaistelijoita
 Isis sai alkunsa terroristijärjestö Al-Qaidasta Yhdysvaltain Irakin-sodan jälkimainingeissa. Terroristijärjestö liittyi Syyrian  Bashar al-Assadin  vastaiseen rintamaan vuonna 2011 ja julisti kalifaattinsa vuonna 2014. Se hallitsi alueitaan pelolla: raa'alla kidutuksella, sieppauksilla ja surmaamalla panttivankeja.
 Isisin propagandakoneiston houkuttamana Syyriaan matkusti tuhansittain vierastaistelijoita länsimaista, Lähi-idän ja Pohjois-Afrikan maista. Heitä ja heidän perheenjäseniään on viime viikkoina  antautunut ja paennut Baghuzista .
 Jäntin mielestä Isisistä palaavia ihmisiä koskeva keskustelu on keskittynyt yksinomaan heidän muodostamaansa turvallisuusuhkaan. He ovat kuitenkin osallistuneet vakavia ihmisoikeusrikoksia tehneen terroristiryhmän toimintaan.
 Isis on ainoa Syyrian sodan osapuoli, joka on syyllistynyt kansanmurhaan ja laajamittaiseen orjuuttamiseen.  Kansanmurha ja seksiorjuus  kohdistuivat Irakin ja kurdialueiden jesidivähemmistöön.
 – Kaikki Eurooppaan palanneet ja palaavat Isis-taistelijat tulisi tuoda oikeuden eteen riippumatta siitä, millaisen turvallisuusuhan heidän arvioidaan muodostavan, Jäntti sanoo.
 Irakissa on nähty Jäntin mukaan Isis-taistelijoiden joukkoteloituksia ja kenttäoikeutta, jotka eivät täytä oikeudenmukaisten oikeudenkäyntien määritelmiä.
 Kurdit saivat itseluottamusta
 Syyrian itäosissa Isisin viimeisen linnakkeen kukistumista on juhlittu muun muassa vetämällä salkoon kurdilippuja.
 Yhdysvaltain johtaman koalition tukemat kurdijoukot juhlivat Isisin kukistumista lauantaina seremoniassa, jossa paikalla oli myös Yhdysvaltain erityislähettiläs  William Roebuck.
 – Onnittelemme Syyrian kansaa ja SDF-joukkoja Isisin kalifaatin tuhoamisesta ja viimeisten sen hallitsemien alueiden vapauttamisesta. Tämä on merkittävä virstanpylväs taistelussa Isisiä vastaan, Roebuck sanoi puheessaan, joka tulkattiin arabiaksi.
 Samalla Roebuck muistutti, että Isisin vastainen taistelu ei ole ohi. Uhkana ovat nukkuvat jihadistisolut, jotka ovat toteuttaneet iskuja viime aikoina myös Irakissa.
 Myös presidentti Donald Trump ilmoitti illalla, että taistelu Isisiä vastaan jatkuu, kunnes se on voitettu kaikkialla.
 – Isis on tehnyt joulukuun jälkeen kymmeniä iskuja Syyriassa. Se tulee luultavasti tekemään edelleen useita iskuja Syyriassa, Irakissa, Lähi-idässä ja myös länsimaissa, Bruno Jäntti sanoo.
 Jäntti muistuttaa, että Isisin jihadistiset verkostot ovat edelleen olemassa eri puolilla maailmaa. Syyrian ja Irakin ulkopuolelta niin sanottuun Islamilaiseen valtioon liittyi yhteensä 40 000 taistelijaa, ja heistä osa tukee yhä Isisin ideologiaa.
 – Myös Syyriassa on yhä tuhansia tai kymmeniä tuhansia ihmisiä, jotka toimivat teokraattisen yhteiskuntamallin ja sunnalaisen ylivallan edistämiseksi, Jäntti sanoo.
 Siviilit eivät saa haluamaansa
 Islamistisista ryhmistä vahvin on tällä hetkellä Tahrir al-Sham, joka toimii Idlibin maakunnassa Pohjois-Syyriassa.
 Jäntti toteaa, että Syyrian siviileille islamistiryhmät saati presidentti al-Assadin hallinto eivät ole tarjoamassa näiden toivomaa demokraattista hallintomallia.
 Mitä Isisin kukistuminen sitten tarkoittaa Pohjois-Syyrialle, johon Syyrian kurdit toivoisivat itsehallintoa?
 – Bashar al-Assad on ilmoittanut, että koko Syyria palautetaan keskushallinnon hallintaan. Kurdien itsehallintoa al-Assad ei tule tunnustamaan, Jäntti arvioi.
 Jäntti ei myöskään usko, että Syyriaan joukkojaan lähettänyt tehnyt Turkki vetäytyisi alueelta lähiaikoina.
 Lisää aiheesta:
 Tania Joya halusi tehdä lapsistaan marttyyreja – entinen Isis-vaimo kampanjoi nyt radikalisoitumista vastaan
 Orjuus nyt: Jesidinaisten kohtalo – Miten kansanmurhasta ja seksiorjuudesta voi selvitä?

Isisin kalifaatti on kukistettu, mutta nukkuvat solut ovat yhä uhka – tietokirjailija Ylelle: "Kaikki Isis-taistelijat tuotava oikeuden eteen"


Summary: Kiinan presidentti Xi Jinping on vahvistanut kaupat Ranskan-vierailullaan.

Kiinan valtiolliset yritykset ovat tehneet suurkauppoja Euroopassa. Kaupat vahvisti Kiinan presidentti  Xi Jinping  vierailullaan Ranskassa.
 Suurin yksittäinen kauppa koskee Airbus-matkustajakoneita. Kiinan valtiollinen, lentokoneita vuokraava yritys China Aviation Supplies Holding Company tilaa 290 Airbus A320 -konetta ja 10 Airbus A350 -konetta.
 Kaupan arvon arvioidaan nousevan jopa 30 miljardiin euroon. Kyseessä on siis yksi historian suurimmista matkastajakoneiden kaupoista.
 Kiinan valtiollinen varustamoyhtiö tilaa kymmenen konttialusta, joiden hinta on yhteensä 1,2 miljardia euroa.
 Ranskalainen teollisuusyritys Fives on solminut Kiinan valtiollisen rakennusmateriaaliyrityksen kanssa miljardin euron arvoisen sopimuksen energiansäästöyhteistyöstä kehitysmaissa.
 Kiinaan toimitetaan myös tuulivoimapuisto.
 Kaikkiaan Kiinan presidentti Xi allekirjoitti ranskalaisen kollegansa  Emmanuel Macronin  kanssa yhteensä 15 kauppasopimusta.
 Kiina lupasi lopettaa ranskalaisen siipikarjanlihan tuontikiellon Kiinaan.

Kiine tekee Euroopassa jättiostoksia – satoja lentokoneita, laivoja, tuulipuisto


Summary: Yhteiskunta luo paineita tehdä uraa, mutta samalla pitäisi rakentaa perhettä. Yhtälö on mahdoton, sanovat ruuhkavuosiaan odottavat nuoret.

Riittävätkö tuloni? Saanko vakituista työpaikkaa? Onko minulla aikaa lapselleni? Entä ilmastonmuutos? Tässä muutamia syitä, miksi ruuhkavuosiensa kynnyksellä olevat epäröivät jälkikasvun hankkimista.
 Suomessa  syntyvyys on laskenut  koko tämän vuosikymmenen ajan. Suomalainen nainen saa tällä hetkellä keskimäärin 1,4 lasta. Luku on mittaushistorian alhaisin.
 Laskun aiheuttajia yritetään löytää. Tässä muutamia esille nousseita syitä:  nuoruutta halutaan venyttää ,  lapsiperhe-elämä koetaan kurjana  ja  ilmastonmuutos huolettaa .
 Jotta maassamme olisi tulevaisuudessa  tarpeeksi veronmaksajia , syntyvyyden laskun tulisi taittua tai työperäisen maahanmuuton lisääntyä.
 Kysyimme opiskelijoilta, millaisella politiikalla nuoria opiskelijoita voitaisiin kannustaa perheen perustamiseen. Ja nyt kysymme myös sinulta: kerro meille, miksi et hanki lapsia juuri nyt? Voit keskustella aiheesta kommenttiosiossa jutun lopussa.
 Jaana-Kaisa Parkkinen haluaa opiskella ja saada työkokemusta ennen mahdollista perheenlisäystä.  Lauri Rautavuori / Yle
 Jaana-Kaisa Parkkinen, 25. Opiskelee sairaanhoitajaksi. Ei lapsia.
 Ensinnäkin: emme ole kohtuinemme mitään talkooharavoita. Meillä on oikeus valita, halutaanko me lapsia.
 Mulla tässä ei ole kyse nuoruuden venyttämisestä, vaan ihan järjen käytöstä. Mulla on koulu kesken, enkä ole seurustellut niin kauaa, että olisi järkevää tehdä lapsi. Haluan työelämään ja saada työkokemusta, enkä mennä tukiputkesta tukiputkeen.
 Jos työelämässä olisi mahdollista saada vakituisia sopimuksia, luulen, että naiset uskaltaisivat tehdä lapsia. Harva meidän alalla saa vakituisen työpaikan. Olen kuullut, että nuorelta naiselta on työhaastattelussa kysytty, tuleeko lapsia lähivuosina.
 Ensinnäkin: emme ole kohtuinemme mitään talkooharavoita.   Jaana-Kaisa Parkkinen
 Nykyään naisella on enemmän vaihtoehtoja. Voi tehdä uraa, eikä tarvitse olla kotona ja tehdä lapsia. Mulle tärkeää on oma elämä ja siinä kehittyminen.
 Sitäkin olen miettinyt, että yhden ihmisen hiilijalanjälki on aika suuri. Suomeen halutaan lapsia, mutta ei se maailman kannalta ole niin järkevää. Onko täällä niin hyvät oltavat meidän tuleville lapsille?
 Jos tässä yhtäkkiä tulisi raskaaksi, kyllä varmaan pärjäisin. Haluan kuitenkin tarjota enemmän kuin sen, mikä on välttämätöntä lapsen selviytymiselle. Uskon, että yhtenä tekijänä vanhemman henkiseen jaksamiseen vaikuttaa se, jos ei tarvitsisi laskea jokaista penniä.
 Marko Kaira saa ensimmäisen lapsensa aivan näinä päivinä.  Lauri Rautavuori / Yle
 Marko Kaira, 26. Opiskelee sairaanhoitajaksi. Esikoinen syntyy pian.
 Puhuimme puolison kanssa, että odotetaan oikeaa hetkeä. Teimme matemaattisia laskutoimituksia ja tulimme siihen tulokseen opiskelun ja vanhemmuuden yhdistämisessä, että kyllä hyvinvointiyhteiskunnassa selviää.
 Olemme maksaneet tähän mennessä vain rattaat lapselle. Muun olemme saaneet vanhemmilta sisaruksiltamme. Kaiken ei tarvitse olla uusinta ja kalleinta.
 Itse haluan tarjota lapselleni aikaa.   Marko Kaira
 Itse haluan tarjota lapselleni aikaa. Haluaisin ehkä tehdä maisterinkoulutuksen tähän perään. Se hieman pelottaa, että riittääkkö aikaa tarpeeksi myös lapselle.
 Yhteiskunnalta ja politiikalta kaipaisin tukevia linjoja: että luotaisiin rakenteita, jotka luovat turvaa. Jos on vuosia sellaisessa pätkätyöputkessa ja koko ajan on epävarmaa, kyllähän se kuormittaa vanhemman jaksamista. Se taas välittyy helposti lapselle.
 Todennäköisesti päädyn sellaiseksi tsemppariksi. Omalla puolisolla on kokemusta lastenhoidosta. Haluan antaa hänelle sitä vastuuta, mutta olla itsekin ehdottomasti mukana. Kun on itse opiskelemassa, on paha ottaa pitkää isyysvapaata.
 Vaikka emme vielä olekaan sellaisissa aikuisten ihmisten "täydellisissä" tuloissa kiinni, silti tulemme pärjäämään lapsen kanssa.
 Kotiäitiyttä pitäisi arvostaa enemmän, sanoo Emmi Ojantausta.  Lauri Rautavuori / Yle
 Emmi Ojantausta, 27. Opiskelee tietojenkäsittelyä. Ei lapsia.
 Nuoret työllistyvät aika heikosti nyky-yhteiskunnassa. Vaaditaan tutkintoja ja halutaan, että on työkokemusta. Kun sitä työkokemusta ei ole, ei saa töitä. Sen takia opiskellaan yhä enemmän ja enemmän.
 Painotetaan liikaa uran hankkimista ja että "naisetkin voivat tehdä uraa". Sitten kotiäideille sanotaan "ai sä oot vaan kotona sen lapsen kanssa". Sitä ei osata arvostaa samalla tavalla kuin uraa ja että käy töissä.
 Nykypolitiikka kannustaa jaksotyöhön, ja tehdään vain pätkäsopimuksia. Sillä ei luoda vakaata pohjaa ihmisten tulevaisuudelle.  Emmi Ojantausta
 Mä en pidä kotiäitiyttä huonona ajatuksena. Kun lapsi on pieni, olisi hienoa, että saisi nauttia siitä. Se on niin lyhyt aika. Mutta olisi tärkeää saada keskittyä siihen hetkeen eikä laskea joka ikistä senttiä. Se ei myöskään kannusta, kun koko ajan leikataan lapsiperheiden tuista.
 Nykypolitiikka kannustaa jaksotyöhön, ja tehdään vain pätkäsopimuksia. Sillä ei luoda vakaata pohjaa ihmisten tulevaisuudelle.
 On mahdotonta suunnitella lapsentekoa, jos työnantajat tarjoavat pelkästään pätkäduuneja, sanoo Jaakko Salén.  Lauri Rautavuori / Yle
 Jaakko Salén, 29. Opiskelee konetekniikkaa. Ei lapsia.
 Tämä on paradoksi: halutaan, että tehdään lapsia ja samalla halutaan, että meistä tulee korkeakoulutettuja uratykkejä. Nämä kaksi asiaa ei mahdu ainakaan mun kalenterimalliin. Se on mahdoton yhtälö.
 Et sä voi suunnitella lapsentekoa, jos pätkäduunien ja vuokratyöläisyyden takia sopimukset on kolmen kuukauden mittaisia. Et sä voi suunnitella silloin mitään muutakaan. Se vaatii pidempää työsuhdetta ja sellaista tasaisuutta. Jos koko ajan joutuu miettimään seuraava työpaikkaa ja suunnittelemaan, se vie aikaa vanhemmuudelta.
 Et sä voi suunnitella lapsentekoa, jos pätkäduunien ja vuokratyöläisyyden takia sopimukset on kolmen kuukauden mittaisia.   Jaakko Salén
 Mä olen itse ruvennut 15-vuotiaana tekemään töitä ravintolassa. En halua, että oma muksu joutuisi tekemään duuneja sen ikäisenä.
 Jos Suomessa halutaan, että opiskellaan ja korkeakouluttaudutaan, sitä pitää tukea ja kannustaa. Perheen perustamiseen kannustaisi taloudellinen tuki, sillä meillä monella lykkäämisen syyt ovat taloudellisia.
 Haluan taata sen mahdollisimman hyvän lapsuuden. Että saa harrastaa, mitä haluaa ja kaikkea innostavaa voi lähteä kokeilemaan.
 Haluatko sinä lapsia? Mikä perheenperustamisessa mietityttää? Millaisia päätöksiä tulevan eduskunnan pitäisi tehdä, jotta syntyvyyden lasku saataisiin kuriin? Kerro meille!   Aiheesta voi käydä keskustelua klo 22 saakka.

4 turhautunutta opiskelijaa kertoo, miksi he epäröivät lapsen hankkimista – kerro meille, miksi sinä et hanki lapsia juuri nyt?


Summary: Uusnatsit ovat levittäneet valevaalimainoksia Porissa.

Porin valtuustoryhmät ovat tuominneet yhteisessä kannanotossaan kaupungin alueella levitetyt valemainokset.
 Mainoksia on levitetty puolueiden vaalitilaisuuksien lähellä muun muassa viime viikonloppuna. Ylen tietojen mukaan mainoksia ovat jakaneet uusnatsiryhmään kuuluvat henkilöt.
 "Kansanvallan häirintä tuomittavaa"
 Porin valtuustoryhmien yhteiskannanotossa todetaan, että myös kaikki muut vaalikampanjoiden häirintätoimet ovat tuomittavia.
 – Vaalit ovat kansanvallan ydin, ja hyökkääminen vaalitoimintaa vastaan on hyökkäys kansanvaltaista yhteiskuntaamme vastaan.
 Viime päivinä vaalityötä on häiritty eri puolilla Suomea. Ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) kimppuun  yritettiin käydä  viikonloppuna Vantaalla.
 Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed  puolestaan  kertoo  joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi maanantaina iltapäivällä Helsingin Itäkeskuksessa.

Porin valtuustoryhmät tuomitsevat kaupungissa levitetyt valemainokset


Summary: Yhdysvaltain presidentti antoi asetuksen, jonka pelätään kiihdyttävän Lähi-idän konfliktia.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on allekirjoittanut presidentin asetuksen, jolla tunnustetaan Golanin kukkulat Israelille kuuluvaksi alueeksi.
 Trump allekirjoitti asiaa koskevan julistuksen Israelin pääministerin  Benjamin Netanyahun  vieraillessa Valkoisessa talossa.
 Trump sanoi Yhdysvaltain kannattavan Israelin oikeutta puolustaa itseään.
 Asetus muuttaa Yhdysvaltain pitkäaikaisen kannan, jonka mukaan Golania ei hyväksytä osaksi Israelia.
 Israel valtasi alueen vuonna 1967 käydyssä Kuuden päivän sodassa Syyrialta.

Trump: Golan kuuluu Israelille


Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Elokuvateatteriketju Finnkino keskeyttää perussuomalaisten kohua aiheuttaneen, väkivaltaisen vaalivideon esittämisen elokuvateattereissaan. Finnkino kertoo syyksi sen, että yhtiö ei hyväksy rasismia tai syrjintää.
 Finnkinon teattereissa on esitetty 30 sekunnin traileria eli lyhyempää versiota "ketutushirviö"-kampanjan videosta. Videolla päättäjiin kyllästyneet kansalaiset hyökkäävät maan johtajia vastaan.
 Finnkino lopettaa perussuomalaisten vaalimainoksen esittämisen tiistaina 26.3.
 Ilta-Sanomien haastattelussa  perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-Aho ei katsonut videon yllyttävän väkivaltaan.

Finnkino vetää perussuomalaisten väkivaltaisen vaalivideon pois


Summary: Puheenjohtaja Antti Rinne tulee tänään Ylen vaalitenttiin tilanteessa, jossa muut puolueet haastavat gallup-kärki SDP:tä.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  tulee tänään maanantaina Ylen vaalitenttiin mielenkiintoisessa asetelmassa.
 Puolue johtaa tuoreimpia  puoluekannatusmittauksia , mutta kilpailevat puolueet pyrkivät haastamaan gallup-kärkeä jokaisessa käänteessä.
 Viime viikkoina otsikoissa ovat pyörineet Rinteen kannanotot niin  liha- kuin maitoverostakin . Tätä aiemmin varsinkin hallituspuolue  keskusta on pyrkinyt haastamaan  demareita metsähakkuista.
 Kaikki eduskuntapuolueet ovat kiistelleet siitä, kuinka paljon metsiä voidaan hakata kestävästi. Taustalla on kysymys ilmastonmuutoksesta, jonka hillitsemisessä metsillä on hiilinieluna keskeinen tehtävä.
 Oman lisänsä tenttiin tuo Rinteen pitkä sairausloma. Politiikan tarkkailijat ovat seuranneet Rinteen esiintymisiä myös tästä näkökulmasta.
 Rinteen esiintymistä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilan  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Antti Rinteen viimeinen taisto pääministeriksi – tällainen puolue on vasemmalle kallistuva SDP
 Erilainen pääministeritentti: Antti Rinne haluaisi tavata Putinin, koska tämä on arvoituksellinen johtaja
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

SDP:n Antti Rinne Ylen vaalitentissä tänään kello 21  – katso ja lue liveanalyysi täältä


Summary: Helsingin poliisin mukaan ketään ei ole vielä otettu kiinni tapaukseen liittyen.

Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed  kertoo joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi maanantaina iltapäivällä Helsingin Itäkeskuksessa. Ahmedin kimppuun käytiin metroasemalla noin kello 13.30 aikaan.
 Helsingin poliisi vahvistaa, että kansanedustajaehdokas on tehnyt rikosilmoituksen päällekäymisestä.
 – Tämänhetkisillä tiedoilla nimikkeinä ovat lievä pahoinpitely ja kunnianloukkaus, sanoo komissario  Riku Korpela  Helsingin poliisista.
 Ahmed kertoo  Ilta-Sanomien haastatteluss a, että Itäkeskuksen metrolaiturilla häntä lähestyi kaksi noin nelikymppistä kantasuomalaista miestä. Toinen miehistä repi Ahmedin mukana olleita vaalimainoksia ja löi Ahmedia rintakehään. Ahmedin mukaan muut paikalla olleet ihmiset yrittivät puuttua tilanteeseen, mutta miehet olivat uhkailleet heitäkin.
 Poliisi ei ole vielä ottanut ketään kiinni tapaukseen liittyen.
 Eduskuntavaaliehdokkuuden lisäksi Ahmed on Helsingin kaupunginvaltuutettu.
 Kyseessä on jo toinen väkivaltainen hyökkäys poliitikkoa vastaan lyhyen ajan sisään. Väistyvää ulkoministeriä  Timo Soinia   yritettiin eilen lyödä  Korson maalaismarkkinoilla Vantaalla.

Kansanedustajaehdokkaan kimppuun käytiin metrosemalla Helsingissä


Summary: Tutkimuksissa keskitytään siihen, miksi alus lähti matkaan myrskyvaroituksista huolimatta.

Norjalaisviranomaiset aloittavat selvityksen Viking Sky-risteilyaluksen pakkoevakuointiin päätyneestä matkasta.
 Tutkimuksissa selvitetään, miksi 1300 matkustajan alus lähti satamasta myrskysäällä. Tutkmuksiin osallistuu  Aftenposten-lehden mukaan  myös yhdysvaltalaisviranomaisia, sillä laivalla oli paljon amerikkalaismatkustajia. Risteilyväki on tarkoitus lennättää kotimaihinsa 12 vuorokauden risteilyn jäätyä kesken.
 Norjan merionnettomuustutkintakeskuksen osastojohtaja   Dag Liseth  sanoi tiedotustilaisuudessa, että tutkimuspäätös tehtiin, koska alukselle, matkustajille ja miehistölle aiheutui suuri vaara.
 Viking Sky joutui antamaan hätäkutsun ja lähes 500 matkustajaa kuljetettiin maihin ilmateitse. Alus pääsi omin konein Molden satamaan.
 Ensi vaiheessa Moldeen matkustaa kolmen hengen tutkijaryhmä. Asiantuntija perehtyvät aluksen reittitietoihin ja muuhun matkadataan.
 Myös hälytysjärjestelmistä saadut tallenteet tutkitaan. Esimerkiksi konehuoneessa käynnistyi useita eri hätätoimintoja.
 Lue myös:
 Merihädässä Norjan rannikolla ollut risteilyalus saatu hinattua maihin – lähes 500 ihmistä evakuoitu
 "Se oli kuin Titanic", "aalto vei vaimoni", "pöytiä ja tuoleja lensi päin ihmisiä" – Matkustajat kertovat kauhunhetkistä Viking Sky -aluksella

Norjassa aloitetaan tutkimukset viikonlopun myrskyristeilystä


Summary: Lauseen valitsi kirjailija ja toimittaja Jussi Lähde.

Vuoden 2018 Lause-Finlandia palkinto on myönnetty tänään Vihtorin kirjamessuilla Tampereella kirjailija  Tuija Välipakalle.
 Lause on  Kotimaan uutisia, kotimaan tisusia.
 Välipakan lause on otsikko hänen runoteoksestaan Uutisia! (Siltala 2018). Lauseen valitsi kirjailija ja toimittaja  Jussi Lähde .
 Muina ehdokkaina vuoden 2018 Lause-Finlandian saajiksi olivat kirjailijat  Rafael  ja  Jörn Donner  yhdessä suomentaja  Laura Jänisniemen  kanssa,  Kari Hotakainen  ja  Minna Rytisalo .
 Aiemmat Lause-Finlandia -voittajat ovat:
 2011 Petri Tamminen  ”Danny tuli Vääksyyn.” 2012 Jari Tervo _”Minut kihlattiin kehdossa.” 2013 Pertti Jarla  ”Tahdon hehtaarin suota ja kymmenen kuutiota tilaa.” 2014 Hanna Jensen  ”Isä eli hyvän kuoleman.” 2015 Juha Hurme  ”Aimo oli laittanut aamiaiseksi kasvisruokaa ja pekonia.” 2016 Kari Hotakainen  ”Varokaa heikkoja.” 2017 Sture Lindholm  ”Ainakin yksi kansanedustajista päätyi Dragsvikin harjun joukkohautaan.”_

Vuoden paras lause on palkittu Lause-Finlandialla


Summary: Asiantuntijat vaativat välittömiä rajoituksia pyyntiin, joka uhkaa tehdä yhä useammasta hai- ja rauskulajista historiaa.

Hyvin huolestuttavaa mutta ei yllättävää, summasi meribiologi  Nicholas Dulvy  kansainvälisen haitutkijaryhmän  SSG:n  todettua, että 58 kartoitetusta hai- ja rauskulajista 17 on matkalla kohti sukupuuttoa. Hait ja rauskut ovat toisilleen läheistä sukua.
 – Olemme erityisen huolissamme makrillihaista, jonka kanta on vähentynyt Atlantilla 75 vuoden aikana 60 prosenttia, sanoo Dulvy. SSG:tä johtava Dulvy on kanadalaisen Simon Fraser -yliopiston professori. Ryhmässä on 174 haiasiantuntijaa 55 valtiosta.
 Lyhyteväinen makrillihai on aavojen ulapoiden kala, joka päihittää nopeudellaan kaikki muut hait. Se kykenee uimaan jopa 75 kilometrin tuntivauhtia ja on saalistaessaan myös loistava loikkaaja.
 Makrillihaita kutsutaan englanniksi myös makohaiksi, mutta suomeksi tuo nimi on makrillihain pitkäevällisellä lähisukulaisella. Myös se on uusimmassa vaarantuneiden lajien luettelossa.
 Molemmat makot muuttavat pitkiä matkoja, varttuvat hitaasti ja alkavat lisääntyä vasta lähes parinkymmenvuotiaina. Niitä pyydetään monissa maissa lihan ja myös pelkkien evien vuoksi. Niille ei ole kuitenkaan ole säädetty kansainvälisiä pyyntikiintiöitä.
 Suojelulupauksista ei pidetä kiinni
 Hidas lisääntyminen ja ylikalastus ovat yhdistelmä, jonka takia uhanalainen on myös muun muassa  piikkihailaji  Squalus chloroculus . Suomalaista nimeä tuolla "vihersilmäpiikkihailla" ei ole. Australian ja Uuden-Seelannin syvissä vesissä elävän hain tiineys kestää lähes kolme vuotta.
 – Hai- ja rauskulajit ovat yhä suuremmassa vaarassa, ja silti maailman maat eivät edelleenkään pidä kiinni suojelulupauksista, etenkään pyyntikiintiöiden noudattamisesta, sanoo SSG:n apulaisjohtaja  Sonja Fordham .
 Jokseenkin elinvoimaisia ovat vain lajit, jotka elävät erittäin syvissä vesissä tai eivät kiinnosta ihmisiä ruokana, SGG toteaa.
 Jotta muillakin olisi tulevaisuus, SSG vaatii välittömiä ja sitovia kansainvälisiä kalastusrajoituksia. Vaarantuneiksi tai kriittisesti vaarantuneiksi arvioitujen lajien pyynti on lopetettava kokonaan, ryhmä edellyttää.
 Kansainväliseen luonnonsuojeluliittoon IUCN:ään kuuluvan SSG:n tarkoituksena on arvioida maailman kaikkien haiden ja rauskujen kannat ensi vuoden loppuun mennessä. Lajeja on yli 400. Viime keväänä alkaneen projektin aikataulukartta maailman meristä avautuu  tästä .
 IUCN ylläpitää luetteloa maailman eläin- ja kasvilajien uhanalaisuudesta. Suomessa tuo asiantuntija-arvioihin perustuva niin sanottu punainen lista tai kirja päivitettiin tässä kuussa.
 Päivitys osoittaa, että joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on jo uhanalainen ja monien tilanne on huononemassa. Voit ladata punaisen listan  pdf-tiedostona tästä .

Maailman nopein hai on matkalla sukupuuttoon ylikalastuksen takia


Summary: Lääkäreiden tekemissä sivutoimi-ilmoitusten määrissä on rajuja eroja eri sairaanhoitopiirien välillä.

Korva-, nenä- ja kurkkutautien erikoislääkäri  Erna Kentala  on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) pää- ja kaulakeskuksen toimialajohtaja. Hänen arkipäivänsä täyttyvät hallinnollista tehtävistä ja kokouksissa istumisista. Silloin tällöin iltaisin hän vetää valkoisen lääkärintakin yllensä yksityisellä lääkäriasemalla.
 – Nautin niistä potilaiden kohtaamisista, mitä sivutyöt minulle tarjoavat. Vuosien saatossa olen ajautunut sairaalatyössä enemmän hallinnollisiin tehtäviin ja siksi sivutyöt antavat minulle mahdollisuuden pitää yllä ammattitaitoa ja tehdä lääkärin kutsumustyötä, hän kertoo.
 Kentala kuvailee korva-, nenä- ja kurkkutautien lääkärin työtä käsityöläisammatiksi, ja jos ammattitaidon haluaa säilyttää, täytyy hoitaa potilaita.
 Kentalan johtamalla klinikalla on yli 30 lääkäriä ja kullakin heistä on oma kapea erikoisosaamisensa.
 – Privaatti antaa erikoistuneelle lääkärille mahdollisuuden ylläpitää osaamistaan, kun potilaita tulee laajemmin erikoisalalta.
 Kentalan mukaan korva-, nenä- ja kurkkutaudit eroavat monella tapaa muista erikoisaloista siinä, että alalla on kevyt päivystysvastuu. Päivystyksen hoitavat yleensä erikoistumassa olevat lääkärit, ja kun erikoistuminen päättyy, tulot tippuvat, jopa puolittuvat. Tässä vaiheessa moni lääkäri aloittaa yksityisellä työskentelyn.
 Perheet arpovat terveyskeskuksen ja yksityisen hoidon välillä, ja silloin voi olla, että se yksityinen vie voiton.  Erna Kentala
 – Osa kysynnästä johtuu siitä, että aika monen työterveyshuoltoon kuuluu erikoislääkäripalveluja, jolloin työterveyshuollosta ohjataan suoraan yksityiselle puolelle, eivätkä potilaat tule tänne meille sairaalahoitoon, Kentala arvioi.
 Myös lapsiperheillä on Kentalan mukaan pääkaupunkiseudulla useimmilla vakuutukset, jotka mahdollistavat perheen valitsemaan terveyskeskuksen ja yksityisen hoidon välillä, kun lapsella on esimerkiksi korvatulehdus.
 – Perheet arpovat terveyskeskuksen ja yksityisen hoidon välillä, ja silloin voi olla, että se yksityinen vie voiton.
 Sivutoimi-ilmoitusten määrä vaihtelee sairaanhoitopiireittäin
 Sairaanhoitopiirien lääkäreiden tekemissä sivutoimissa on eroja. Tässä jutussa puhutaan lääkäreiden sivutöistä, joista he ovat ilmoittaneet työnantajallensa sivutoimi-ilmoituksella. Yle keräsi sivutoimirekisteritiedot sairaanhoitopiireiltä.
 Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin lääkäreistä reilusti yli joka toinen on ilmoittanut työnantajalleen sivutyöstä. Se on huomattavan paljon, jos vertaa esimerkiksi Pirkanmaan sairaanhoitopiiriin, jossa keskimäärin joka kolmas lääkäri on ilmoittanut tekevänsä sivutöitä.
 Vähiten sivutöitä rekisteritietojen mukaan tekevät Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirin lääkärit, joista noin joka 13. lääkäri on tehnyt sivutoimi-ilmoituksen. Sairaanhoitopiirin henkilöstöjohtaja  Kari Jokinen  arvioi, että vähäisen määrän taustalla saattaa olla se, että kaikki sivutoimia tekevät lääkärit eivät ole tehneet ilmoitusta. Jokisen mukaan lääkäreiden jääviysongelmia ei ole ollut.
 Tilastossa erottuu myös Länsi-Pohjan sairaanhoitopiiri, jossa lääkäreitä on vähäinen määrä. Sairaanhoitopiirissä työskentelee vain 14 lääkäriä, joista kolme on tehnyt sivutoimi-ilmoituksen. Taustalla on yhteisyrityksen Mehiläinen Länsi-Pohja Oy:n perustaminen kesäkuussa 2018, josta lähtien yhtiö on ottanut vastuulleen sosiaali- ja perusterveydenhuollon sekä erikoissairaanhoidon palveluita. Suurin osa lääkäreistä siirtyi Mehiläinen Länsi-Pohjaan, kun  Kemissä sijaitseva keskussairaala ulkoistettiin 15 vuodeksi .
 Tilastosta puuttuvat Kainuun sairaanhoitopiirin tiedot, sillä se ei toimittanut tietoja Ylelle useista yhteydenotoista huolimatta.
 Asmo Raimoaho / Yle Uutisgrafiikka
 Tietyt erikoisalat nousevat sivutoimien kärkeen
 Eroavaisuuksia lääkäreiden sivutoimien määrissä selittää monta tekijää.
 Lääkäreiden sivutöiden eroavaisuuksia selittäviä tekijöitä: Palkkaerot. Lääkäreiden palkoissa on alueellisia eroja. Palkka voi olla vetovoimatekijä, kun lääkäriä palkataan pienille paikkakunnille. Kysyntä. Erikoislääkäreiden kysyntä vaihtelee erikoisaloittain. Esimerkiksi silmäsairauksiin erikoistuneet lääkärit ovat onnistuneet vakiinnuttamaan asemansa yksityisellä sektorilla. Mahdollisuudet lisäansioiden tekoon. Lääkärin halu säilyttää kosketus sekä julkiseen että yksityiseen sairaanhoitoon.
 Tietyillä erityisaloilla lääkäreiden sivutoimiset yksityisvastaanotot ovat yleisempiä kuin toisilla. Lääkäriliiton vuoden 2017 tekemän kyselytutkimuksen mukaan eniten yksityisvastaanottoa pidettiin korva-, nenä- ja kurkkutautien alalla (53% alan erikoislääkäreistä), silmätaudeilla (51%), naistentautien ja synnytysten alalla (42%) sekä kirurgisilla erikoisaloilla (39%).
 Lääkäriliiton kyselyssä selvitettiin lääkäreiden yksityisvastaanoton pitämistä, mutta sivutoimiin voi kuulua myös monenlaista muuta työtä, kuten konsultointi tai opetusta.
 Lääkäriliiton mukaan työjärjestelyt vaihtelevat paljon yksilöittäin, ja esimerkiksi päävirkaan kuuluva raskas päivystysvelvollisuus saattaa vähentää lääkärin halukkuutta tai mahdollisuutta pitää yksityisvastaanottoa.
 Lääkäriliitosta arvioidaan, että suurin osa virkalääkäreistä pitää yksityisvastaanottoa kokoaikatyönsä lisäksi, esimerkiksi tekemällä muutaman tunnin yhtenä tai kahtena iltana viikossa. Pienempi osa tekee osa-aikaisesti virkatyötään.
 Tosin erikoisalakohtaisia poikkeuksiakin löytyy, kuten silmätauteihin erikoistuneet lääkärit. Heidän työviikkonsa jakaantuu yleensä tasaisemmin julkisen ja yksityisen välillä.
 – Tällöin lääkäri tekee 2–3 työpäivää viikossa yksityiselle puolelle, arvioi Lääkäriliiton tutkimuspäällikkö  Jukka Vänskä .
 Pienelle paikkakunnalle lääkäriä saatetaan houkutella hyvällä palkalla
 Lääkäreiden palkoissa on alueellisia eroja. Esimerkiksi HUSin alueella lääkäreiden palkat ovat matalammat kuin pienemmillä paikkakunnilla. Myös sillä millaisessa sairaalassa lääkäri työskentelee, on merkitystä palkan kannalta.
 – Kaikki yliopistosairaalat ovat huonompia palkanmaksajia kuin keskussairaalat keskimäärin, sanoo Lääkäriliiton neuvottelujohtaja  Laura Lindholm .
 Asmo Raimoaho / Yle Uutisgrafiikka
 Keskimäärin yliopistollisten sairaanhoitopiirien alueilla lääkärit tekevätkin enemmän sivutoimia.
 Toisin kuin muilla akateemisilla aloilla, lääkärit eivät saa parempaa palkkaa pääkaupunkiseudulla. Lääkäriliiton mukaan syynä on se, että pääkaupunkiseudulla asuu ja työskentelee paljon lääkäreitä. Sen sijaan pienillä paikkakunnilla on lääkäripulaa ja palkka voi olla vetovoimatekijä tai ainakin kannustin jäädä.
 Erityisesti aloilla, joiden lääkärellä on vain vähän päivystystyötä, sivuansiot kiinnostavat. Sivutyöhön on tällöin myös enemmän mahdollisuuksia ajankäytöllisesti. Toisaalta myös päivystys nostaa lääkärin palkkiota.  Lääkäreiden palkkioista voi lukea lisää Lääkäriliiton keräämistä tiedoista .
 – Uskon, että sivutyöt ovat osalle lääkäreistä ihan ansiokysymys, Lääkäriliiton neuvottelujohtaja Laura Lindholm sanoo.
 Hänen mukaansa moni lääkäri haluaa myös säilyttää kosketuksen sekä julkiseen että yksityiseen terveydenhoitoon.
 Laki määrittelee sivutyön perusperiaatteet
 Lääkäreiden sivutöistä säädetään jo laissa, mutta sen lisäksi esimerkiksi HUS on laatinut tarkentavia käytäntöjä millaisia sivutöitä lääkäri voi tehdä. Keskeistä säännöissä on, että lääkäri ei saa kilpailla samoista potilaista sairaalassa ja yksityisellä puolella, eikä sivutoimet saa haitata virkatyötä.
 HUSin Pää- ja kaulakeskuksen toimialajohtajan Erna Kentalan mukaan hänen toimialallaan ei ole törmätty tämän kaltaisiin ongelmiin lääkäreiden sivutoimissa.
 Lääkäriliitosta kerrotaan, että jonkin verran hankaluuksia sivutöiden suhteen ovat tuoneet tapaukset, joissa kilpaillaan samoista potilaista.
 HUSin palvelusuhdejohtaja  Anne-Maria Mäkinen  sanoo, että sairaanhoitopiirille lääkäreiden sivutoimet eivät tuota ongelmaa, jos niissä toimitaan ohjeiden mukaan. Lääkärin täytyy huolehtia muun muassa sivutyöilmoituksesta, sivutyön tekemisestä virkatyöajan ulkopuolella ja lain edellyttämistä esteellisyyksistä.
 Sairaanhoitopiirin lääkäri ei voi esimerkiksi hoitaa samoja potilaita sekä HUSilla että yksityisellä vastaanotolla. HUS tarkensi vuonna 2014 sivutoimiohjeistustaan tältä osin.  Tuolloin HUS linjasi, että HUSin lääkäri ei voi toimia HUSissa ja samalla myydä kunnille palveluita kilpailevan yksityisen yrityksen omistajana tai palveluksessa .
 HUS on vaatinut viime vuodesta lähtien lääkäriltä myös ilmoituksen, jos hän ei tee sivutöitä.
 Lue lisää:
 Pikkukuntien lääkäripulaa helpotetaan teknologian avulla – potilas voi olla 100 kilometrin päässä lääkäristä
 Väkivaltaa, uhkailua ja järjetön työtaakka – selvitimme, miksi lääkärit eivät halua työskennellä päivystyksissä
 Valmistuvat lääkäriopiskelijat: henkilökunnan tuki on palkkaa parempi houkutin – terveyskeskuksissa täyttämättä lähes 230 lääkärin paikkaa

Erikoislääkäri Erna Kentala pitää yksityisvastaanottoa virkatyönsä ohella, eikä hän ole ainoa – Tuhannet lääkärit tekevät Suomessa sivutyötä


Summary: Huijareiden uhreina on olllut kaikenikäisiä suomalaisia.

Yli sata suomalaista on tehnyt rikosilmoituksen kansainvälisistä puhelinhuijareista, jotka lupaavat vastineeksi rahoille isot tulevat tuotot.
 Poliisin arvion mukaan ulkomaisista numeroista soitetuilla puheluilla on huijattu reilun vuoden aikana lähes viisi miljoonaa euroa.
 Huijauspuheluista on ilmoitettu poliisille eri puolilta maata. Soittojen kohteena ovat olleet lähinnä keski-ikäiset suomalaiset, mutta uhrit ovat olleet kaikenikäisiä.
 – Toiminta vaikuttaa kansainväliseltä. Useimmiten uhriin on oltu ensimmäisen kerran yhteydessä puhelimitse +44-alkuisesta numerosta, mikä on saanut näyttämään siltä, että puhelu tulee Isosta-Britanniasta, rikoskomisario  Marko Leponen  Keskusrikospoliisista kertoo.
 Viime aikoina puheluita on tullut myös muista kansainvälisistä sekä suomalaisista numeroista.
 Soittaja on kysellyt uhrin varallisuutta ja luvannut sijoitusmahdollisuuksia ulkomaille isolla tulevalla tuotolla.
 Uudet yhteydenotot ja pyynnöt uusista sijoituksista ovat tapahtuneet muutaman päivän sisällä sähköpostitse. Pyydetyt summat ovat aluksi liikkuneet muutamassa sadassa eurossa.
 – Uhria on pyydetty maksamaan sijoitettava pääoma ulkomaiselle pankkitilille tai virtuaalivaluutan vaihtopalveluun. Joissain tapauksissa uhrille on maksettu pian takaisin kaksinkertainen summa ja väitetty sen olleen tuottoa aiemmasta sijoituksesta, Leponen kuvaa toimintaa.
 Poliisin mukaan rahoja ei ole sijoitettu mihinkään.
 Osa uhreista on ottanut lainaa sijoituksiin ja osalle uhreista on poliisin mukaan asennettu tietokoneelle maksuliikennettä varten etäkäyttösovellus.

Kansainväliset puhelinhuijarit saaneet suomalaisilta jo miljoonia


Summary: Lennon myöhästymisestä voi saada korvausta enintään 600 euroa matkustajaa kohden.

Kaksi humalaista poistettiin Suomessa lentokoneesta. Samalla hajosi myös ikkuna, ja korjaaminen kesti.
 Episodi tuli kalliiksi lentoyhtiölle, koska matkustajat saivat oikeudessa korvausta lennon myöhästymisestä.
 Asiasta kertoo lentokorvauksia asiakkaiden puolesta hakeva AirHelp, joka kertoo todistaneensa tästä tapauksesta viime vuonna oikeudessa.
 Peruuntuneiden ja myöhästyneiden lentojen määrä  tuplaantui viime vuonna  Suomessa.
 Suomesta lähdössä olleita myöhästyneitä tai peruuntuneita lentoja oli viime vuonna lähes kaksi kertaa enemmän kuin edellisvuosina, selvisi AirHelpin pitämästä tietokannasta.
 Enimmillään korvaus on 600 euroa
 Matkustaja voi saada korvauksia, jos viivästyksen kesto ylittää kolmen tunnin rajan. Yhä useampi on tietoinen näistä korvauksista ja hakee niitä. Esimerkiksi  Finnair kertoi viime kesänä , että hakemuksien määrä on kasvanut.
 EU-tuomioistuin teki ennakkoratkaisun jo yli kymmenen vuotta sitten. Sen mukaan  matkustajalla on oikeus  samanlaiseen vakiokorvaukseen kuin lennon peruuntuessa, jos hän saapuu määräpaikkaansa vähintään kolme tuntia aikataulusta jäljessä.
 John G. Mabanglo / EPA
 Korvaussumma määräytyy lennon pituuden ja uudelleenreitityksestä johtuvan viivästyksen mukaan. Vakiokorvaukset ovat 250–600 euroa. Jos Euroopan unionin ulkopuolelta tulevan lennon pituus on yli 3 500 kilometriä ja viivästys on yli neljä tuntia, korvaukset henkeä kohti voivat olla 600 euroa.
 Esimerkiksi  viime kesänä perhe  sai 2400 euroa korvauksia suoraan Air Francelta Amerikan-paluulennon myöhästyttyä, kun lentokoneen uunista tuli palaneen käryä.
 Korvausta ei saa, jos viivästys johtuu poikkeuksellisista olosuhteista, joita ei olisi voitu välttää. Joskus rajankäynti on vaikeaa. Lentokorvauksia on AirHelpin mukaan kuitenkin saatu mitä kummallisimmista syistä.
 Vessapaperi loppui
 Esimerkiksi British Airwaysille saattoi tulla jopa satojen tuhansien eurojen lasku, kun lentokoneesta loppui toissa vuonna vessapaperi. Aiheesta kertoi  Telegraph .
 Willi Oliver / EPA
 Lento Lontoosta Barbadokselle myöhästyi, kun koneessa ei ollut vessapaperia ja kuulokkeita. Matkaan päästiin viisi tuntia myöhässä. 280 matkustajaa saivat AirHelpin tietojen mukaan 600 euron korvaukset.
 Myös paluulento lähti myöhässä, joten korvauksiin oikeutettuja oli paljon. British Airways pahoitteli tapausta.
 Telegraph kertoi samassa jutussa,  että edellisellä viikolla tästä tapauksesta brittilento San Franciscoon myöhästyi, koska lentokoneessa nähtiin hiiri. Tästä ei ole tietoa, hakiko joku asiakas korvauksia ja saiko hän niitä.
 Kahvivesi puuttui ja hiiri koneessa
 Tuoreemmasta tapauksesta kertoo  brittilehti Independent . Halpalentoyhtiö Jet2:n matka Teneriffalle ei sujunut kuin Strömsössä.
 Lento Glasgow'sta Teneriffalle joutui tekemään hätälaskun Manchesterissa, koska lehden mukaan lennolta puuttui vesi teetä ja kahvia varten.
 Vessojakaan ei voinut käyttää samasta syystä. Matkustajat siirrettiin AirHelpin mukaan uuteen koneeseen, mutta he saivat korvausta.
 Perämies humalassa
 Hollantilainen lehti kertoo toisesta tuoreesta tapauksesta. Tämän vuoden tammikuussa lento Amsterdamista New Yorkiin ei päässyt lähtemään, koska perämies oli humalassa.
 Lex Van Lieshout / EPA
 NL Times kertoo , että lento keskeytettiin. Lehden mukaan lentohenkilökunnan promilleraja ylittyi kolminkertaisesti. Hollannin poliisin mukaan lentohenkilökunta ei saa juoda alkoholia kymmentä tuntia ennen lentoa.
 Lentoyhtiö ei kommentoinut lehdelle syytä tarkemmin kuin kyse oli lentohenkilökunnasta. Matkustajille etsittiin korvaava lento. AirHelpin mukaan myös tästä matkustajat saivat korvauksia.
 Tekninen vika tavallinen syy korvauksille
 Kuluttajariitalautakunnan puheenjohtaja  Pauli Ståhlberg  sanoi  Ylelle viime vuonna , että lentoyhtiöt ovat varsin tiukkoja korvausten antamisessa.
 Korvausta ei saa, jos viivästys johtuu poikkeuksellisista oloista, joita ei olisi voitu välttää. Poikkeuksellinen syy on esimerkiksi sää.
 – Tekninen vika on hyvin harvoin poikkeuksellinen syy. Lintuun törmääminen tai salama voi sen sijaan olla, Ståhlberg kuvasi.
 Poikkeuksellisiksi oloiksi katsotaan myös esimerkiksi työtaistelu, sää, turvallisuusriskit ja lentoturvallisuuteen vaikuttavat odottamattomat puutteet, poliittisesti epävakaat olot ja ilmaliikenteen hallintaa koskeva päätös.
 EU-tuomioistuimen mukaan tekninen vika on harvoin syy olla maksamatta vakiokorvausta. Sen sijaan sabotaasin, terroriteon, valmistusvirheen tai lintutörmäyksen aiheuttama tekninen vika katsotaan poikkeukselliseksi olosuhteeksi, Kilpailu- ja kuluttajavirastosta kerrotaan.
 Lue lisää:
 Peruuntuneiden tai myöhästyneiden lentojen määrä tuplaantui viime vuonna – yli 100 000 matkustajaa oikeutettuja korvauksiin
 "Kyse on periaatteesta" – Ollilan perhe ja sadat muut taistelevat lentoyhtiö Finnairin kanssa myöhästymiskorvauksista
 Perhe sai 2 400 euroa nukkumisesta lentokentällä – Uusi ilmiö rantautunut Suomeen lentokorvausten hakemisessa

Vessapaperi puuttui, humalaiset matkustajat rikkoivat lentokoneen ikkunan Suomessa – matkustajat saivat satojen eurojen korvaukset


Summary: Poliisi jatkaa tutkintaa tänään muun muassa epäillyn tarkemmilla kuulusteluilla.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Poliisi on jatkanut sunnuntaina ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) päälle hyökkäämistä yrittäneen miehen tutkintaa.
 Poliisi tutkii tapausta nyt myös pahoinpitelyn yrityksenä sen lisäksi, että mies on  epäiltynä  virkamiehen väkivaltaisesesta vastustamisesta.
 Vuonna 1967 syntynyt mies on ollut kiinniotettuna Vantaan poliisivankilassa välikohtauksen jälkeen.
 Poliittisessa toritapahtumassa paikan päällä olleet poliisit estivät hyökkäyksen ja ottivat kiinni sekä taltuttivat voimakasta vastarintaa tehneen miehen. Silminnäkijöiden mukaan mies oli pukeutunut Soldiers of Odin -tunnuksin.
 – Tällä hetkellä poliisin tiedossa ei ole, että tapaukseen liittyisi erityistä suunnitelmallisuutta tai tekoon liittyisi muita henkilöitä, arvioi tutkintajohtaja  Juha Springare  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Välikohtauksen tutkinta jatkuu Itä-Uudenmaan poliisissa.

Poliisi: Ministeri Soinia vastaan hyökännyt ei ollut suunnitellut tekoa


Tamperelainen pörssiyhtiö Vincit on pyytänyt anteeksi rekrytointimainostaan.
 Yhtiö haki operaatista johtajaa Parempi Mikko -ilmoituksella.
 – Siinä kerroimme muiden muassa, että toimitusjohtajamme  Mikko Kuitunen  on hoitanut nyt rekrytoitavan henkilön tehtäviä oman toimensa ohessa. Esitimme niin ikään toiveen, että valittavan henkilön tulisi onnistua tehtävässä Mikkoa paremmin. Siksi päätimme hakea pestiin "parempaa Mikkoa", yritys selvittää.
 Kauppalehti kertoi sunnuntaina, että ilmoitus suututti Slush-sukupolven naiset.
 – Vincitin viestintä on vahvasti sukupuolittunutta ja maskuliinista. Koen ilmoituksen niin luotaantyöntävänä, että heräsi kysymys, onko yrityksen työkulttuuri sopiva muille kuin miehille, Slushin pääkuraattorina toiminut  Katja Toropainen  sanoi  Kauppalehdessä .
 – Yrityksen mielestä oli kyseessä varmaankin hauska läppä, mutta se osuu vähän liian lähelle totuutta ollakseen hauska. Naisena minua ei naurata yhtään, Slushin operatiivisena johtajana toiminut  Venla Väkeväinen  kertoi lehdessä.
 Vincitin mukaan yhtiössä on töissä 26 Mikkoa, mikä kerrottiin ilmoituksessa.
 – Tämä lähestymistapa ei tehnyt tarpeeksi selväksi sitä, että haemme tehtävään parhaiten soveltuvaa henkilöä, sukupuolesta riippumatta, toimitusjohtaja Mikko Kuitunen sanoo.
 – Idea Paremmasta Mikosta vaikutti mielestäni oikein hyvältä, mutta toteutuksen osalta ei kuitenkaan osuttu tällä kertaa lankulle. Olemme vuosien varrella ottaneet kantaa alallamme vallitsevaan sukupuolten epätasapainoon ja peräänkuuluttaneet lisää diversiteettiä alalle. Tilanne on todellinen, se herättää tunteita ja hyvä niin. Aiomme vastaisuudessakin aktiivisesti ottaa kantaa tähän ongelmaan - nyt kävi näin ja se harmittaa ihan vietävästi, Kuitunen sanoo.
 Yhtiö on nyt tehnyt uuden Mikkoa parempi -kampanjasivuston.
 Vincit Oyj:n osakkeet on listattu Nasdaq Helsinki Oy:n ylläpitämällä First North -markkinapaikalla.

Pörssiyhtiö pyytää anteeksi rekrytointimainostaan: Nuoret naiset pitivät syrjivänä – "Naisena minua ei naurata yhtään"


Summary: Huhumylly brexitin ympärillä kiihtyy.

Britanniassa leviää vahvistamaton tieto, jonka mukaan pääministeri  Theresa May  olisi valmis eroamaan tehtävästään, jos hänen neuvottelemansa EU-erosopimus hyväksytään.
 ITV Newsin  mukaan May kertoi Britannian EU-eroa tukeville kansanedustajille, että jättää hän tehtävänsä, jos edustajat äänestävät hänen jo kahdesti torjutun erosopimuksensa puolesta.
 ITV:n politiikan toimittaja  Robert Peston  kertoo saaneensa tiedon luotettavasta lähteestä.
 Pestonin mukaan May ei kuitenkaan antanut tarkkaa lupausta, joten siihen ei ole suurta luottoa, että hän varmasti eroaisi.
 Viikonloppuna The Sunday Times -lehti kirjoitti, että 11 hallituksen ministeriä  savustaa Mayta ulos .

ITV: Pääministeri May lupasi erota vastineeksi tuesta EU-erosopimukselle


Summary: Salon Perniössä paloi sunnuntaina neljän asunnon rivitalosta yksi asunto pahoin.  Palossa ei tapahtunut henkilövahinkoja.

Salon Perniössä varhain sunnuntaina aamulla syttynyttä rivitalopalo epäillään tahallaan sytytetyksi, kertoo Lounais-Suomen poliisi.
 Neljän asunnon rivitalosta yksi huoneisto tuhoutui tulipalossa täysin. Palaneen asunnon viereisille huoneistolle aiheutui palosta ja sammutustoimista savu- ja vesivahinkoja.
 Poliisi tutkii tulipaloa nyt törkeänä tuhotyönä. Poliisi on ottanut kiinni asunnossa asuneen miehen. Mies on syntynyt vuonna 1984.
 Poliisin mukaan palosta ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta siitä aiheutui vaaraa talon asukkaille.
 Palaneen huoneiston muut asukkaat olivat poistuneet asunnosta ennen palon syttymistä.
 Lue lisää:
 Rivitalossa tulipalo Salossa – talon kaikki asukkaat evakuoitiin

Rivitalopaloa epäillään tahallaan sytytetyksi Salon Perniössä – poliisi ottanut asukkaan kiinni


Summary: Syyttäjä vaatii toiselle veljistä rangaistusta taposta ja toiselle avunannosta tappoon. Syytetyt kiistävät syytteet.

Pohjanmaan käräjäoikeudessa Kokkolassa on alkanut istunto, jossa käsitellään joulukuussa Kannuksessa tapahtunutta henkirikosta. Syyttäjä vaatii vähintään kahden vuoden vankeusrangaistusta taposta kannuslaiselle, vuonna 1983 syntyneelle miehelle. Hänen veljelleen vaaditaan rangaistusta avunannosta tappoon.
 Vaihtoehtoiset syytteet ovat törkeä pahoinpitely ja törkeä kuolemantuottamus ja toiselle veljeksistä avunanto törkeään pahoinpitelyyn sekä heitteillepano ja pelastustoimen laiminlyönti.
 Uhri ja syytetyt olivat osallistuneet yhteisen työnantajansa pikkujouluun. Pahoinpitely tapahtui sen jälkeen. Syyttäjän mukaan uhri oli väärässä paikassa väärään aikaan eikä antanut mitään syytä syytä pahoinpitelyyn. Alkoholilla on ollut vaikutusta uhrin toimintakykyyn.
 Syyttäjän työpaikalta saamien tietojen mukaan syytetyillä ja uhrilla ei ole ollut riitaa tai sanaharkkaa ennen tätä.
 Puolustuksen mukaan työnantajan tilaisuuksia on ollut kaksi, ja syytetyt ja uhri ovat olleet eri tilaisuuksissa. Syytetty ei myöskään tuntenut uhria entuudestaan eivätkä he olleet aiemmin illalla missään tekemisissä.
 Syyttäjä: väkivalta oli voimakasta ja pitkäkestoista
 Syytteen mukaan päätekijä oli tappanut uhrin kohdistamalla tähän voimakasta ja pitkäkestoista väkivaltaa ja jättämällä hänet avuttomassa tilassa ojaan Kannuksen ratapihalle.
 Uhri kuoli paleltumalla, mutta kuolemaan vaikuttivat myös ruhjevammat ja uhrin humalatila. Tapahtuma-aikaan ulkona oli muutama aste pakkasta.
 Syyttäjän mukaan uhri oli hengissä vielä syytetyn jättäessä hänet tapahtumapaikalle. Syytetty on syytteen mukaan tiennyt uhrin olevan hengenvaarassa tai joutuvan hengenvaaraan, jos ei saa apua.
 Molempien veljesten kengistä ja vaatteista on löytynyt uhrin verta.
 Toinen veljistä on syyttäjän mukaan auttanut päätekijää olemalla paikalla koko pahoinpitelyn ajan puuttumatta tilanteeseen, vaikka hänellä olisi ollut siihen mahdollisuus. Tämä on syyttäjän mukaan rohkaissut jatkamaan pahoinpitelyä ja jättämään uhrin kuolemaan.
 Syytetty kiistää: ei pitänyt vammoja kuolemaan johtavina
 Syytetty kiistää syytteet. Hän tunnustaa väkivallan ja sanoo uhrin hyökänneen yllättäen kimppuunsa. Koko tilanne on kestänyt puolesta tunnista tuntiin veljesten lähdettyä baarista.
 Päätekijällä ei puolustuksen mukaan ole ollut tietoa tai syytä epäillä, että uhri olisi hengenvaarassa. Pahoinpitelijällä ei ole ollut tietoa uhrin humalatilasta, eikä hän pitänyt vammoja niin vakavina, että ne olisivat estäneet avun pyytämisen tai saamisen.
 Kaikkiaan puolustuksen mukaan uhrin kuolema on ollut menettelyyn nähden ennalta-arvaamaton.
 Syytetty on puolustuksen mukaan palannut paikalle myöhemmin eikä uhri enää ole ollut siellä. Niinpä hän on todennut tämän päässeen pois paikalta.
 Myös veli kiistää syytteen avunannosta. Hän on puolustuksen mukaan puuttunut tilanteeseen sanallisesti kehottamalla veljeään lopettamaan eikä hänen voida katsoa auttaneen veljeään tekemään rikosta tai vaikuttaneen uhrin kuolemaan.
 Myös kaikki korvausvaatimukset kiistetään sillä perusteella, ettei syytetty ole tuottamuksellisesti aiheuttanut uhrin kuolemaa. Uhrin omaiset vaativat kaikkiaan yli 30 000 euron korvauksia.
 Uutista täydennetään.

Veljekset syytteessä miehen kuolemasta Kannuksessa – firman pikkujoulun jälkeen pahoinpidelty uhri paleltui kuoliaaksi


Summary: Palaneesta talosta Sastamalassa löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja.

Pirkanmaan käräjäoikeudessa aletaan käsitellä maanantaina aamulla murhatapausta.
 Viime elokuussa Sastamalassa löytyi palavasta talosta vainaja. Talosta löytyi surmansa saanut vuonna 1937 syntynyt nainen. Vuonna 1967 syntynyttä epäityä epäillään lähisukulaisen murhasta.
 Sastamalan Heinijärvellä paloi noin 80-neliöinen lautarakenteinen talo. Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle hieman iltaseitsemän jälkeen elokuussa. Savusukeltajat löysivät nopeasti talosta vainajan.
 Poliisi tavoitti murhasta epäillyn paikan päältä asunnon pihalta jo tapahtumailtana. Vuonna 1967 syntynyt epäilty on lähisukulainen, ja hän asui talossa.
 Poliisin paikalla tekemissä tutkimuksissa kävi ilmeiseksi, että henkilö oli kuollut ennen paloa saamiinsa vammoihin. Myöhemmin yön aikana oikeuslääkäri tuli samaan päätelmään.
 Syyttäjän mukaan tekoväline on vesuri.
 Pirkanmaan käräjäoikeus vangitsi epäillyn elokuussa. Mielentilatutkimus tehtiin jo esitutkinnan aikana.
 Talo tuhoutui tulipalossa. Oikeudenkäynti alkaa kymmeneltä maanantaina.
 Lue lisää:
 Palaneesta talosta löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja: Sastamalan henkirikos syyteharkintaan
 Sastamalassa paloi lautarakenteinen talo – poliisi epäilee henkirikosta
 Palaneesta talosta löytyi vainaja ja palopaikalta epäilty murhaaja: Sastamalan henkirikos syyteharkintaan

Oikeudenkäynti alkaa: Miehen epäillään tappaneen vesurilla lähisukulaisensa


Summary: Artisti voi jatkossa pyytää kappaleidensa oikeudet Teostolta takaisin itselleen, jopa vain yhden konsertin ajaksi.

Yö-yhtye kertoi viime viikolla järjestävänsä edesmenneen laulaja  Olli Lindholmin  muistolle  konsertteja Porissa ja Tampereella . Kaikki kolme konserttia myytiin nopeasti loppuun.
 Solistivieraiksi ilmoitettiin sellaisia suomalaistähtiä kuin  Suvi Teräsniska, Juha Tapio, Pate Mustajärvi, Pauli Hanhiniemi, Antti Kleemola, Timo Kiiskinen  ja  Herra Ylppö .
 Yksi nimi joukosta kuitenkin puuttui. Yö-yhtyeen alkuperäiseen kokoonpanoon kuulunut  Jussi Hakulinen  ei kuulunut konsertin vieraisiin, ja hän kommentoikin asiaa pian Twitterissä.
 Voiko kappaleen esittämisen kieltää?
 Jussi Hakulinen on säveltänyt ja sanoittanut muun muassa kappaleet  Joutsenlaulu  ja  Rakkaus on lumivalkoinen , jotka ovat nousseet Yön tunnetuimmiksi kappaleiksi.
 Artistien oikeuksia valvoo Säveltäjäin tekijänoikeustoimisto Teosto ry. Lähtökohtaisesti artisti tekee sopimuksen Teoston kanssa ja luovuttaa näin oikeutensa ja määräysvaltansa tekemiinsä teoksiin. Teosto on kuitenkin hiljattain muuttanut artistien kanssa tekemäänsä asiakassopimusta, mikä muuttaa tilannetta.
 – Tekijä voi ottaa yksittäisen teoksen oikeudet takaisin itselleen, jopa vain lyhyeksi ajaksi, kertoo Teoston liiketoimintapäällikkö  Lasse Fast .
 Fast huomauttaa, että teoksen – eli esimerkiksi yhden kappaleen – kaikkien tekijöiden pitää olla yksimielisiä siitä, että oikeudet otetaan takaisin itselle. Sekä  Joutsenlaulu  että  Rakkaus on lumivalkoinen  ovat Jussi Hakulisen säveltämiä ja sanoittamia, joten hän on kappaleiden ainoa tekijä.
 Jussi Hakulinen loukkaantui siitä, ettei häntä pyydetty mukaan Olli Lindholmin muistokonsertteihin. Karri Laihonen / Yle
 Valvonta hankalaa
 Käytännössä olisi mahdollista, että Jussi Hakulinen voisi hankkia kappaleidensa oikeudet takaisin itselleen Teostolta Olli Lindholmin muistokonserttien ajaksi ja kieltää niiden esittämisen. Miten tällaista kieltoa sitten valvottaisiin? Astelisiko poliisi kesken konsertin lavalle, jos  Joutsenlaulu  lähtee soimaan?
 – Se on hyvä kysymys, että miten tällaisia tilanteita valvotaan. Ennakkotapauksia ei ole, pohtii Lasse Fast.
 Teoston uudet asiakassopimukset tulivat voimaan maaliskuun 18. päivä. Muutoksiin ryhdyttiin Kilpailu- ja kuluttajaviraston kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen. Viranomainen oli sitä mieltä, että aiempi sopimus teoksen oikeuksista oli liian lopullinen ja siihen kaivattiin joustoa.
 Jää nähtäväksi, miten muutos vaikuttaa käytännössä.  Lasse Fast
 Teoston toimitusjohtaja  Risto Salminen  kutsui muutosta  Teoston historian suurimmaksi.
 – Jää nähtäväksi, miten muutos vaikuttaa käytännössä, Fast sanoo.
 Mikäli artisti aikoo kieltää kappaleidensa esittämisen yksittäisessä konsertissa, pitää ilmoitus asiasta tehdä konsertin järjestäjille 30 päivää ennen tapahtumaa. Hetken mielijohteesta ei siis voi toimia.
 – Sormia napsauttamalla se ei onnistu.
 Aiheesta voi keskustella jutun alla kello 17:ään saakka.
 Lue lisää:
 Jussi Hakulinen: "Olli Lindholm tunnisti hyvän biisin ja laittoi kappaleeseen kaikkensa"

Voiko Jussi Hakulinen kieltää Joutsenlaulun esittämisen Olli Lindholmin muistokonsertissa? Kyllä voi, koska Teosto on juuri uusinut käytäntönsä


Summary: Jätevesistä voidaan ottaa 3D-tulostetulla siepparilla talteen muun muassa kulta, palladium ja uraani.

Tästä on kyse Jätevesissä on paljon arvokkaita raaka-aineita. Nylonista tehty suodatin kaappaa kultaa. Metallien talteenotto jätteestä lisäisi teollisuuden raaka-aineomavaraisuutta.
 Mitä saadaan, kun pannaan yhteen epäorgaanisen ja analyyttisen kemian osaajat?
 Vastaus: uusi keksintö, jolla voidaan ottaa metalleja talteen jätevesistä.
 Jyväskylän yliopiston kemian laitoksella aistii tekemisen meiningin. Professori  Matti Haukka  kutsuu itseään läänintaiteilijaksi, joka voi touhuta ja hullutella.
 Vastapainona toimii dosentti  Ari Väisänen  ja hänen tutkimusryhmänsä, jonka lähestymistapa kemiaan on analyyttisempi.
 Dosentti Ari Väisänen ja professori Matti Haukka katsovat kemiaa eri suunnista ja se on tuonut uusia oivalluksia tutkimustyössä.  Jaana Polamo / Yle
 Vaikka näkökulmat kemiaan ovat erilaiset, niin tavoite on kuitenkin sama: maailman pelastaminen. Tai ainakin kiertotalouden edistäminen.
 Mitä jos kahvikuppi tekisi jotakin?
 3D-tulostusta käytetään erilaisten kappaleiden valmistukseen, mutta kappaleet eivät varsinaisesti tee mitään. Esimerkiksi kahvikuppi on kahvikuppi. Mutta mitäpä, jos kahvikuppi nappaisi itseensä kofeiinin?
 Tästä kysymyksestä lähti liikkeelle 3D-printatun metallisiepparin idea.
 Kemisteillä on ollut jo pitkään tiedossa se, että tietynlainen nylon sitoo itseensä kultaioneja, kertoo Haukka.
 – Ensimmäiset artikkelit ilmiöstä on julkaistu joskus 70 –luvulla, mutta ei sitä kukaan ole koskaan käyttänyt kullan talteen ottoon.
 Tutkimusryhmä aloitti oikeanlaisen nylonseoksen etsimisen testaamalla, miten erilaiset nylonsukat kaappaavat metalleja.
 Siepparin optimaalisen rakenteen saa tehtyä vain 3D-tulostamalla. Jaana Polamo / Yle
 Kauppojen alennuslaareista kerättiin halvimpia sukkahousuja sekä urheilusukkia ja kiikutettiin ne laboratorioon.
 – Maakuntayliopiston rahat ovat sen verran tiukassa, että pitää käyttää mielikuvitusta, kun tarvitaan testimateriaalia, nauraa Väisänen.
 Urheilusukat eivät päässeet jatkoon, sillä ne keräsivät itseensä liian monen metallin seoksen.
 Kun kemiallisesti oikea seos pelkän kullan kaappaamiseksi löytyi, siitä tehtiin 3D-printterillä ensimmäiset pienet testisuodattimet.
 Suodatin tarkkaan näytteenottoon tai isoon jätevesiputkeen
 3D-tulostimella suodattimista saa juuri oikean muotoisia ja sopivan kokoisia erilaisiin tarpeisiin. Jyväskylän yliopiston kemianlaitoksella itse tulostetut metallisuodattimet ovat jo omassa käytössä.
 Aspiriinin näköinen suodatintabletti laitetaan näyteruiskuun, jonka läpi imetään analysoitava neste. Metalli irtoaa suodattimesta imemällä sen läpi huuhteluneste. Huuhtelunesteestä voidaan mitata, paljonko tutkittavaa metallia vedessä on. Puhdistetun suodattimen voi käyttää uudelleen.
 Metallisiepparin kokoa voi skaalata tarpeen mukaan. Riikka Pennanen / Yle
 Oikeanlainen siepparimateriaali on jo löytynyt kullan lisäksi esimerkiksi palladiumille, platinalle, uraanille, harvinaisiin maametalleihin kuuluvalle skandiumille ja elohopealle. Lista täydentyy koko ajan, kertoo Haukka.
 – Kun niitä ei oteta talteen, ne päätyvät ympäristöön. Ja vaikka esimerkiksi raskasmetalleja lähtisi jäteveden mukana pieniä määriä, niin ajan kuluessa niitä kasaantuu ympäristöön suuri määrä.
 Teollisuuden jätevesistä voi poistaa esimerkiksi elohopean asentamalla jätevesiputkeen sitä varten tehty sieppari. Jos tietää, että veteen on liuennut myös palladiumia, ruuvataan ensimmäisen suodattimen perään palladiumsieppari. Vesi virtaa suodattimien läpi ja ne kaappaavat itseensä liukoiset metallit.
 Yksinkertaisella menetelmällä kaapataan arvokkaat raaka-aineet talteen ja jätevesi lähtee eteenpäin puhtaampana.
 Pienistä jätevesipuroista voi syntyä kokonainen kaivos
 Metallikaappari toimii ionitasolla, eli talteen saatavat määrät voivat tuntua todella vähäisiltä. Jäteveteen metallit liukenevat useista eri lähteistä, suurin osa teollisuudesta.
 Esimerkiksi kultaioneja valuu viemäriin joka kerta, kun peset kätesi vihkisormus sormessa.
 Väisänen kertoo, että Jyväskylän kaupungin jätevedenpuhdistuslaitoksen lietteessä on tutkittu olevan kultaakin kalliimpaa  palladiumia  (Great Mining) noin 1,3 grammaa tonnissa.
 – Se voi kuulostaa todella pieneltä määrältä, mutta esimerkiksi  Australiassa  (Podium Minerals) on kaivos, jossa malmissa on täsmälleen sama pitoisuus ja sieltä sitä otetaan talteen.
 Jätevesiputkeen voi asentaa siepparit useammalle eri metallille. Jaana Polamo / Yle
 Palladiumia käytetään muun muassa elektroniikkateollisuudessa ja ennen kaikkea autojen katalysaattoreissa vähentämään päästöjen myrkyllisyyttä. Yhdessä rekkakuormassa jyväskyläläisten puhdistamolietettä on harvinaisia maametalleja noin 600 matkapuhelimen tarpeisiin.
 – Kun ne metallit on tuolta mineraaliaineksesta jo kerran louhittu ja jalostettu siitä eteenpäin, niin miksi emme kierrättäisi niitä mahdollisuuksien mukaan? kysyy Väisänen.
 Mitkä ihmeen kriittiset metallit?
 Tietyt metallit ovat  kriittisiä  (Huoltovarmuuskeskus) niin teollisuuden kuin yhteiskunnan eteenpäin menemisen kannalta. Sähköinen liikenne, uudet energiamuodot, ja ylipäänsä digitaalisuus eivät etene ilman erilaisia metalleja.
 Metallien tuotanto on keskittynyt harvoihin valtioihin. Kiina hallinnoi harvinaisten maametallien tuotannosta ja kaupankäynnistä 90 prosenttia. Harvinaiset maametallit ovat tärkeä raaka-aine monille korkean teknologian aloille.
 Euroopassa käytettävästä fosforista 85–90 prosenttia on tuontitavaraa ja iso osa maailman platina- ja palladiumvaroista on Etelä-Afrikan ja Venäjän hallussa.
 Huoltovarmuusorganisaation Teknologiapoolin arvion mukaan kriittisiä metalleja ja mineraaleja tullaan tarvitsemaan enenevässä määrin ja EU:n riippuvuus tuonnista tuskin tulee vähentymään.
 Kiertotalous etenee oikeanlaisella kemialla.  Jaana Polamo / Yle
 Metallien nykyistä tehokkaampi talteen ottaminen ja tehokas kierrätys tulevat väistämättä eteen jollain aikavälillä. Raaka-aineita on pakko alkaa ottaa irti jätteestä.
 3D-tulostetuilla metallisieppareilla voitaisiin myös tehostaa olemassa olevan kaivosteollisuuden tuotantoa ja vesien puhdistusta.
 Dosentti Ari Väisänen peräänkuuluttaakin ajattelumallin muutosta metallien tuottamiseen.
 – Se on perinne, että vain kaivostoiminnalla tuotetaan metalleja. Samaan aikaan hukkaamme niitä valtavia määriä, vaikka ne ovat tässä ihan käden ulottuvilla.
 Siihen tarvitaan vain oikeanlaista kemiaa.
 Voit keskustella aiheesta 25.3. klo 16 saakka.

Sukkahousuilla nappaa kullan paremmin kuin urheilusukilla – kemistit kehittivät yksinkertaisen tavan ottaa talteen arvometalleja


Summary: Ruotsin puolustusvoimien mukaan onnettomuuteen liittyi rynnäkköpanssarivaunu.

Yksi ruotsalainen sotilas kuoli Northern Wind -sotaharjoituksessa sunnuntain ja maanantain välisenä yönä Ylikainuun eli Överkalixin ulkopuolella. Asian vahvisti  SVT:lle  Ruotsin puolustusvoimien tiedottaja.
 Onnettomuuteen liittyi CV90-rynnäkköpanssarivaunu, kertoo Ruotsin puolustusvoimat  tiedotteessaan . Onnettomuudessa oli osallisena vain ruotsalaisia.
 Pohjois-Ruotsissa järjestettävään suuri kansainvälinen sotaharjoitus alkoi 18. maaliskuuta. Yhteensä  harjoitukseen osallistuu  kymmenentuhatta sotilasta.
 Suomesta mukana on noin 1 500 sotilasta ja 500 ajoneuvoa. Osallistujia on myös Norjasta, Yhdysvalloista ja Britanniasta.

Ruotsalainen sotilas kuoli Northern Wind -sotaharjoituksessa, jossa on mukana myös 1 500 suomalaista sotilasta


Summary: Uusjaossa on pitkälti yli 20 000 ääntä.

Vaasan vaalipiirissä kulunut vaalikausi oli mullistusten kausi. Isoimpia yllätyksiä oli kun RKP ei päässyt hallitukseen ja perussuomalaisten kolmen kansanedustajan ryhmä hävisi kokonaan.
 Iso osoitteeton äänipotti on luopujien takana. Nykyisistä kansanedustajista neljä ei lähde enää ehdolle.  Maria Tolppanen  (sd.),  Harry   Wallin  (sd.),  Vesa-Matti Saarakkala  (sin.) ja  Mats Nylund  (r.) keräsivät yhteensä ääniä peräti 23 802.
 Tällä hetkellä kansanedustajista viisi on keskustasta. RKP:stä ja SDP:stä molemmista on kolme, kokoomuksella ja sinisillä on kaksi kansanedustajaa ja kristillisdemokraateilla yksi.
 Viimeisin puoluekannatusmittaus lupaa hyvää SDP:lle. Asmo Raimoaho/Yle
 Keskustassa kansanedustajia ja haastajia
 Viime eduskuntavaalien ykköspuolue keskusta kyntää syvällä valtakunnallisissa puoluekannatusmittauksissa, mutta Vaasan vaalipiirin kohdalla keskustaväki ei näistä luvuista ole huolissaan. Etelä-ja Keski-Pohjanmaa ovat puolueen kärkialueita. Viime vaaleissa keskusta sai äänistä yli 27 prosenttia.
 Valtakunnallisissa kannatusluvuissa näkyy puolueen hallitusvastuu, mutta Åbo Akademin politiikan tutkija  Claus Stolpe  arvelee, että keskusta on saamassa negatiivisen trendin käännettyä tai ainakin kannatuslukujen lasku olisi hidastumassa.
 Kiinnostavaa keskustan kohdalla on se, että kaikki nykyiset kansanedustajat:  Lasse Hautala ,  Mikko Savola ,  Antti Kurvinen ,  Tuomo   Puumala  ja  Mika Lintilä  ovat ehdolla.
 Kovaa kampanjaa tekee kuitenkin aivan tämän viisikon takana lapualaislähtöinen rehtori  Pasi Kivisaari . Kivisaari jäi viime vaaleissa paikkaa vaille. Hän keräsi silloin kuitenkin jo yli 5000 ääntä.
 Kuka sitten tipahtaisi? Jos keskustan Etelä-Pohjanmaan piiristä kysytään niin ei kukaan, vaan puolue haluaa lisätä paikkamääränsä kuuteen. Stolpe uskoo, ettei lisäpaikkaa tule.
 Sus productions
 Viljelijöiden ääniä kalastelemassa
 RKP on pohjalaisrannikon mahtipuolue. Sille vaalikausi oli viheliäinen heti alusta lähtien. RKP ei kelvannut Juha Sipilän hallitukseen ja se oli kova paukku hallituksessa siihen mennessä lähes 40 vuotta istuneelle puolueelle.
 Oppositioasemassa RKP on ollut maltillinen. Vaasan keskussairaalan laajan päivystyksen kohdalla terästäydyttiin.
 Nyt puolue haluaa tehdä paluun hallitukseen ja samalla myös nostaa Vaasan vaalipiirin kansanedustajiensä määrää ainakin yhdellä. Nyt kansanedustajia on kolme. Heistä  Anna-Maja Henriksson  ja  Joakim Strand  ovat ehdolla myös tänä keväänä. Tämä kaksikko keräsi vaalipiirissämme viime kerralla lähes puolet RKP:n äänistä, ja vahvalta tuntuu molempien asema tälläkin kertaa
 RKP
 Paikastaan luopuva Mats Nylund on ollut maanviljelijäväen edustaja ja hänen tilalleen on nyt tunkua. Tutkija Stolpe luettelee ehdokkaista pedersöreläisen maanviljelijän  Niclas Sjöskogin , mustasaarelaisen RKP-nuorten puheenjohtajan  Christoffer Ingon  ja poliitikkosukua olevan närpiöläisyrittäjän  Anders Norrbackin .
 Samoilla apajilla ääniä kalastelee Vöyrin kunnanjohtaja  Mikko Ollikainen . Ollikainen oli viime vaaleissa 17., joten jäi juuri vaille kansanedustajapaikkaa.
 Perussuomalaiset uskoo itseensä
 Isoin muutos sitten viime kauden on tapahtunut perussuomalaisten joukossa. He saivat läpi viime vaaleissa kolme kansanedustajaa, mutta kauden aikana Vesa-Matti Saarakkala ja  Reijo Hongisto  vaihtoivat leiriä sinisiin ja Maria Tolppanen löysi kesken kauden itsessään olleen demarin.
 Perussuomalaiset keräsi vaalipiirissä kolmanneksi eniten ääniä eli 38 964 ja nyt heidän ehdokaslistallaan ei siis ole yhtään nykyistä kansanedustajaa.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Perussuomalaisilla on kuitenkin selvästi ollut nostetta, mutta vaikeaa voi kuitenkin olla kansanedustajan läpisaaminen. Vaikka esimerkiksi kaustislainen  Mauri Peltokangas  nauttii aikamoista some-suosiota videoillaan. Ykkösehdokkaan leimaa on lyöty vaasalaisen  Jukka Mäkysen  otsaan.
 Risikkoon luotetaan
 Kokoomuksessa luotto  Paula Risikkoon  on kova. Hän on eduskunnan puhemiehen roolissa ollut esillä myönteisessä valossa. Samaa ei voi sanoa vaalipiirin toisesta kokoomuskansanedustaja  Susanna Koskesta . Hänkin tavoittelee jatkokautta, mutta moni on valmis lyömään vetoa sen puolesta, että Kosken visiitti eduskuntaan jäi yhteen kauteen.
 Koskelle on sovitettu syntipukin viittaa, koska laajan päivystyksen status jäi Vaasan keskussairaalalta saamatta. Vaasalaisten pettymys Koskeen näkyi viime kuntavaaleissa. Ehkä tästä suivaantuneena Koski näyttäisi kosiskelevan nyt konservatiiveja maaseudulta.
 Kokoomuksen tilannetta sekoittaa vaasalaisten ehdokkaiden suuri määrä. Stolpe kuvaa sitä jopa poikkeukselliseksi.
 – Tänä vuonna on oikeastaan jonkinlainen ääritapaus, kun on kuitenkin neljä, viisi vahvaa. Jo kaksi voi aiheuttaa sen, että ne syövät toistensa äänet.
 Ilmajokelais-vaasalainen  Tommi Mäki  saanee taakseen synnyinseudultaan ainakin jonkin verran äänestäjiä ja Vaasassa hän vetoaa nuorempiin äänestäjiin. Aika myöhäisessä vaiheessa pakkaa tuli sekoittamaan sanomalehti Pohjalaisen päätoimittaja  Toni Viljanmaa , joka jättäytyi kampanjan ajaksi palkattomalle vapaalle tehtävästään.
 Urpilaisen asema vahva
 SDP paistattelee kannatusmittauksissa selkeässä johdossa. Viime vaalien äänikuningatar  Jutta Urpilainen  (11 627) halutaan kuningattarena pitää. Hänen vahva peruskannatuksensa riittänee jatkokaudelle.
 Seinäjokelainen Harry Wallin ei enää jatka, joten hänen manttelinperijänsä on haussa. Stolpen mukaan Wallinia äänestivät nimenomaan ne, jotka halusivat äänestää häntä henkilönä. Puolue tuli vasta toisena. Seinäjoelta Wallinin ääniapajille on koittamassa sosiaali- ja terveysjohtaja  Harri Jokiranta .
 Vaasan vaalipiirissä on kymmenkunta ehdokasta enemmän kuin viime eduskuntavaaleissa. Asmo Raimoaho/Yle
 Viime kuntavaaleissa ison nousun tehnyt vaasalainen  Kim Berg  on ollut esillä niin sairaala- kuin Vaasa-Mustasaari -liitoksen kohdallakin. Kampanja Vaasan keskussairaalan laajasta päivystyksestä hyödytti Bergiä kuntavaaleissa, mutta kantaako se vielä eduskuntaankin?
 Matias Mäkynen , nuoren polven demaripoliitikko pisti kampoihin viime vaaleissa muille ehdokkaille, mutta silloin ei natsannut.
 Kristillisdemokraateilla on tällä hetkellä kansanedustajanaan  Peter Östman  ja hän hakee jatkokautta. Selkeää haastajaa ei Östman tälläkään kertaa saa.
 Vihreillä on vire päällä
 Vasemmistoliitto ja vihreät koittavat haastaa isompia puolueita sen minkä pystyvät. Valtakunnallisesti molemmat ovat olleet nosteessa viime vuodet. Ihan yhtä kova nousu ei ole ollut paikallisella kannatuksella.
 Vihreillä on kuitenkin into päällä, koska kuntavaalit menivät hyvin. Eduskuntavaaleissa vihreitä äänesti 6136 henkilöä. Nousua edellisiin vaaleihin oli reilun prosenttiyksikön verran. Ehdokkaina on kuntavaaleissa hyvin pärjänneitä, muun muassa seinäjokelainen  Henna   Rantasaari  ja vaasalainen  Laura Ala-Kokko .
 Vasemmistoliitolla on myös kirittävää, sillä viime vaalien äänipotti oli 7238. Ehdolla on esimerkiksi niin ikään kuntavaaleissa hyvin pärjännyt  Anneli Lehto .
 On muistettava, että kansanedustajan läpipääsemiseksi vaadittiin viime vaaleissa hieman alle 13 000 ääntä. Sekä vasemmistoliiton että vihreiden pitäisi lähes kaksinkertaistaa äänimääränsä, jotta joku menisi läpi. On kiinnostavaa nähdä, meneekö vihreät tällä kertaa kannatuksessaan ohi vasemmistoliiton.
 Siniset mukaan ensimmäistä kertaa
 Sinisen tulevaisuuden kohdalla nämä vaalit ovat ensimmäiset. Puolue on vaalipiirissä vaaliliitossa kansalaispuolueen kanssa, joten ehdokkaita saatiin yhdessä kerättyä 16.
 Pakkaa sekoittamaan astuu konkaripoliitikko  Raimo Vistbacka . Hän taipui kyselyihin, ja lähti ehdokkaaksi. Vistbackan toivotaan keräävän muun muassa Saarakkalan ja perussuomalaisten ääniä, ja näin pitävän pientä puoluetta hengissä.
 Kannattajakortteja Sininen tulevaisuus -puolueen rekisteröimistä varten Tapiolassa Espoossa tiistaina 15. elokuuta. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 – Hän asettuu ehdolle, että puolue saisi kerättyä ne 12 000 -13 000 ääntä, jotka vaaditaan, että yksi ehdokas pääsee läpi. Vistbacka oli eduskunnassa viimeksi kahdeksan vuotta sitten, joten osa on ehkä hänet unohtanut, miettii Stolpe.
 Aiheesta voi keskustella kello 17.00 saakka.
 Lue lisää:
 Analyysi: Savo-Karjalasta valitaan yksi edustaja vähemmän – miten asettuvat voimasuhteet useiden luopujien ja puolueen vaihtajien vaalipiirissä?
 Analyysi: Demareilla valttikortit käsissään myös Hämeessä
 Analyysi: Ennätysmäärä ehdokkaita tavoittelee kansanedustajanpaikkaa Keski-Suomesta
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö
 Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana

Analyysi: Vaasan vaalipiirissä ollaan jännän äärellä vaali-iltana – Minne menevät luopujien äänet?


Summary: Nyt alkaa vääntö Muellerin raportin julkistamisesta, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  antoi sunnuntaina  kongressille tekemänsä tiivistelmän  erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkintaraportista.
 Nelisivuisen tiivistelmän pääviesti on, että presidentti  Donald Trump  tai hänen kampanjansa ei vehkeillyt Venäjän kanssa sen vaalivaikuttamisoperaatiossa.
 Se on loistava uutinen presidentille, jonka kaudesta valtaosa on tähän asti mennyt Venäjä-tutkinnan varjossa. Mutta päivä on iloinen myös Yhdysvalloille.
 Jos Mueller olisi löytänyt todisteita Venäjän kanssa suhmuroimisesta, Yhdysvalloissa jouduttaisiin nyt miettimään, onko Valkoisessa talossa Venäjän sätkynukke.
 Oikeusministerin tekemästä tiivistelmästä jää silti avoimia kysymyksiä, joihin demokraatit ovat ilmoittaneet haluavansa vastauksia. Vääntö Muellerin raportin julkaisemisesta kokonaisuudessaan alkoikin jo.
 Edustajainhuoneen oikeuskomitean demokraattipuheenjohtaja  Jerrold Nadler  sanoi heti sunnuntaina, että oikeusministeri kutsutaan komitean kuultavaksi.
 Demokraattien ohella myös edustajainhuoneen republikaanit haluavat koko raportin julki. Edustajainhuone äänesti julkistamisen puolesta pari viikkoa sitten lähes yksimielisesti. Muellerin raportin julkistaminen on kuitenkin oikeusministerin käsissä.
 Oikeusministeri vapautti Trumpin kaikista epäilyistä, Mueller ei
 Avoimista kysymyksistä isoin on, miksi Mueller jätti raportissaan auki, syyllistyikö presidentti oikeuden toteutumisen estämiseen.
 Oikeusministerin tiivistelmän mukaan Mueller löysi todisteita sekä puolesta että vastaan.
 Barr siteeraa tiivistelmässään Muelleria, jonka mukaan ”tämä raportti ei tee johtopäätöstä, että presidentti syyllistyi rikokseen, mutta ei myöskään vapauta häntä”.
 Mueller jätti johtopäätöksen teon oikeusministerille. Hänen mukaansa presidentti ei estänyt oikeuden toteutumista. Toisin sanoen Mueller ei vapauttanut Trumpia kaikista epäilyistä, oikeusministeri Barr teki sen.
 Demokraattien riveissä on jo arvosteltu, että oikeusministeri Barr ei ole puolueeton. Ennen oikeusministeriksi nousemistaan Barr kirjoitti Valkoiselle talolle Muellerin Venäjä-tutkintaa arvostelevan muistion.
 Venäjän vaalisekaantuminen varmistui
 Muellerin raportin yksiselitteinen johtopäätös on, että Venäjä sekaantui Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Venäjä työskenteli aktiivisesti saadakseen Trumpin valituksi.
 Venäjän vaalisekaantuminen oli päivänselvä jo Muellerin viime vuonna useille venäläisille antamien  syytteiden jälkeen .
 Siitä huolimatta Trumpin on ollut vaikea myöntää Venäjän sekaantumista. Hän on luonnehtinut Venäjä-tutkintaa huijaukseksi.
 Tavatessaan Venäjän presidentin Helsingissä, Trump sanoi uskovansa  Vladimir Putinia , ettei Venäjä sekaantunut vaaleihin.
 Muellerin tutkinta kuitenkin todistaa muuta ja Yhdysvaltain demokratian kannalta ratkaisevan tärkeää olisi varmistaa, ettei sama tapahdu vuoden 2020 vaaleissa.
 Lue myös:
 Oikeusministeri: Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä Venäjän kanssa
 Trump: Muellerin tutkinta oli laiton yritys presidentin kaatamiseksi

Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille