Summary: Kaskisissa kuntaliitoksen vastustajat voittivat värikkään kokouksen jälkeen niukasti yhdellä äänellä. Närpiössä oltiin selkeästi kuntaliitoksen kannalla.

Kaskisten ja Närpiön kuntaliitos oli asialistalla kummankin kaupungin kaupunginvaltuustoissa maanantai-iltana.
 Kaskisissa pitkän kokouksen jälkeen 8 valtuutettua kannatti ja 9 valtuutettua vastusti kuntaliitosta. Asia ratkesi lopulta yhden äänen enemmistöllä.
 Närpiössä kyllä-äänet voittivat odotetusti selvästi. Äänet jakautuivat 26-8 kuntaliitoksen puolesta.
 Jääviydestä kiisteltiin pitkään, ja se myös ratkaisi lopputuloksen
 Kaskisissa kuntaliitoksesta ei päästy puhumaan ensimmäisen tunnin aikana lainkaan, koska valtuusto kiisteli siitä, onko valtuutettu Lars Piira (kok.) jäävi vai ei. Piiran vaimo työskentelee Kaskisten kaupungilla hallintojohtajana.
 Asiasta oli oltu yhteydessä kuntaliittoon jo ennen kokousta, ja kuntaliittoon oltiin yhteydessä myös kokoustauon aikana. Näkemykset jääviydestä olivat voimakkaasti eriäviä. Piiran lisäksi myös Jukka Salon (ps.) jääviys nousi esiin.
 Lopulta pitkän keskustelun ja tauon jälkeen äänestettiin näiden kahden valtuutetun jääviydestä, ja Piira äänestettiin jääviksi äänin 7-9 ja Salo äänin 6-9. Varavaltuutetuiksi paikalle tulivat lopulta Piiran tilalle Jarkko Österman ja Salon tilalle Jyrki Chryssanthou.
 Piira oli äänestämässä kyllä kuntaliitokselle, mutta hänen varamiehensä Österman oli sitä mieltä, että valtuusto ei voi nykyisillä tiedoilla päättää kuntaliitoksen puolesta.
 Yleisölle piti Kaskisten valtuustossa hakea lisää penkkejä. Elina Kaakinen / Yle
 Kiivas keskustelu jatkui
 Kaskisissa sali oli täynnä yleisöä ja paikalla oli myös kaksi turvamiestä varmistamassa, että kokous sujuu rauhallisesti.
 Kannattajien mielestä Kaskisilla ei ole edellytyksiä selvitä ilman kuntaliitosta. Puheenvuoroissa pelättiin veroprosentin nousevan, terveyspalvelujen heikkenevän ja henkilöstövähennysten olevan edessä.
 Vastustajat puolestaan katsoivat, että liitossopimus on tehty Närpiön ehdoilla, eikä se takaa esimerkiksi investointeja. He korostivat sitä, että kuntaliitospäätöksellä ei ole kiirettä.
 Monessa puheenvuorossa myönnettiin, että poliittinen päätöksenteko ei ole Kaskisissa hyvällä tasolla. Myös virkamiehet saivat noottia siitä, että esimerkiksi talouden tilasta ei ole tullut riittävästi tietoa päätöksenteon pohjaksi.
 Lopputuloksen selvittyä kuntaliitoksen kannattajat esittivät eriäviä mielipiteitä.
 Närpiössä leppoisampi tunnelma
 Närpiössä oltiin jonkin verran huolestuneita siitä, mihin talous kehittyy, jos Kaskisten kanssa liitytään. Pitkällä aikavälillä valtaosa näki kuitenkin liitoksen parempana vaihtoehtona.
 Liitoksen myötä Närpiöstä tulisi yli 10000 asukkaan kaupunki, mikä takaisi palvelujen säilymistä. Suupohjan alue vahvistuisi. "Kaskinen tarvitsisi vitamiinipiikin", totesi valtuutettu Gun Granlund (r.). Emina Arnautovic (r.) painotti myös alueellista ajattelua, ja toivottaisi tervetulleeksi myös entistä suomenkielisimmän kulttuurin.
 Vastustajiakin löytyi: Marjo Österdahl (r.) muistutti, että kuntalaiskyselyssä nuoremmat ikäryhmät olivat liitosta vastaan. Marja Forsén (r.) oli seurannut huolissaan keskustelua Kaskisissa, ja kallistunut ei-puolelle. Hän ei pitänyt keskustelutavasta Kaskisissa kuntaliitos-asiassa. Hänelle suuri kysymys oli, miten kaksikielinen päätöksenteko toimisi.
 Puheenvuoroissa korostettiin sitä, että kukin valtuutettu saa itse päättää oman kantansa. Ennakkoon tiedettiin, että valtaosa oli liitoksen kannalla.
 Närpiössä käytettiin vilkkaasti puheenvuoroja kuntaliitosasiassa. Niklas Joki / Yle
 Kansanäänestys ja kysely ennakoivat
 Jo etukäteen oli tiedossa, että Kaskisissa päättäjät ovat tiukan paikan edessä. Kaupungissa järjestettiin  neuvoa-antava kansanäänestys  kuntaliitoksesta syyskuun lopulla. Äänestysksessä äänestysprosentti oli korkea (75,6 %) ja äänestäneistä reilusti yli puolet (55,4 %) vastusti kuntaliitosta.
 Kuntaliitoksen kannattajat syyttivät ei-puolta väärien tietojen levittämisestä muun muassa kaupungin taloudesta ja kuntaliitossopimuksen sisällöstä. Kokouksessa tuotiin esiin, että jos oikeaa tietoa olisi jaettu, olisi kansanäänestyksen tuloskin voinut olla toisenlainen.
 Myös Närpiössä toteutettiin  kysely kuntalaisille . Siihen vastasi 45 prosenttia kyselyn saaneista kuntalaisista ja heistä reilu kolmasosa kannatti kuntaliitosta, kolmasosa vastusti ja hieman alle kolmasosa suhtautui liitokseen neutraalisti.
 Kaskisten ja Närpiön kuntaliitoksen oli tarkoitus toteutua vuonna 2021. Uuden kunnan nimeksi olisi tullut Närpiö ja vaakunaksi Närpiön nykyinen vaakuna.
 Kaksi rannikon pikkukaupunkia
 Kaskinen on väkiluvultaan Suomen pienin kaupunki. Asukkaita on alle 1300 ja heistä 65 prosenttia on suomenkielisiä ja 30 prosenttia ruortsinkielisiä.
 Närpiössä asukkaita on 9400 ja heistä yli 80 prosenttia on ruotsinkielisiä.
 Kummassakin kaupungissa RKP on vahva vaikuttaja. Närpiössä kaupungivaltuustossa on kaksi SDP:n edustajaa ja 33 RKP:n edustajaa.
 Kaskisissa puolueiden kirjo on suurempi. Valtuustossa istuu viisi RKP:n ja viisi SDP:n edustajaa, kaksi edustajaa kokoomuksesta, vasemmistoliitosta ja perussuomalaisista sekä yksi vihreiden edustaja.

Suomen pienin kaupunki ei taivu kuntaliitokseen – Kaskisten ja Närpiön liitto kaatui tiukan äänestyksen jälkeen


Summary: Venäjä on ollut palautuksissa länsimaita aktiivisempi.

Venäjä kertoo kotiuttaneensa vuoden 2018 joulukuusta alkaen 122 Irakissa vangittuina ollutta venäläislasta.
 Lapset olivat vangittuina, koska heidän vanhempiaan syytetään Isis-terroristijärjestöön kuulumisesta.
 Viimeinen kotiutuslento toi 32 lasta Bagdadista Moskovaan maanantaina. Lapset olivat 1–9 -vuotiaita.
 Venäjän Irakin-suurlähettilään  Maxim Maximovin  mukaan lapset oli tuotu Bagdadiin eri puolilla Irakia sijaitsevista vankiloista yhdessä äitiensä kanssa.
 – Bagdadissa ei ole enää venäläisiä lapsia, hän sanoi TASS-uutistoimiston haastattelussa.
 Arvioiden mukaan lähes 4 500 venäläistä lähti sotimaan terroristijärjestö Isisin riveihin. Venäjä oli ensimmäinen maa, joka alkoi järjestää vangittuina olevien kansalaistensa kuljetuksia kotiin Irakista ja Syyriasta.
 – Venäjän ihmisoikeustilanne on ongelmallinen, mutta se on tehnyt paljon, enemmän kuin länsimaat, palautusten suhteen, Human Rights Watch -ihmisoikeusjärjestön  Tanya Lakshina  sanoi  Moscow Times -sanomalehden haastattelussa  helmikuussa.
 Kesäkuussa Venäjä arvioi , että Irakissa ja Syyriassa oli 1 400 Isis-taistelijoiden lasta.
 Lue myös:
 Video: Isisin riveistä palannut Zalina kiertää Venäjän kouluissa varoittamassa jihadismin vaaroista – "Se on tapa osoittaa katumusta"
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua

Venäjä kotiuttanut 122 Isis-perheiden lasta Irakista – Maanantain palautuslennon lapsista nuorimmat olivat vain yksivuotiaita


Summary: Näyttelijä yllätettiin Puoli seitsemän -ohjelmassa pukuhuonekaveri Seela Sellan terveisillä.

Kun Suomen Kansallisteatterin näyttelijä  Maria Kuusiluomalle  tuli vastaan 25-vuotistaiteilijajuhla, oli hänen suurin toiveensa saada tehdä ikääntyvän näyttelijättären, Irina Arkadinan rooli Anton Tšehovin teatteriklassikossa  Lokki.  Se toive toteutui.
 – Irina Arkadina on ikääntynyt näyttelijätär ja painii niiden ongelmien kanssa. Minulle tämä oli myös testi siitä, kuinka voi kääntää peilin, ja kuinka syvälle pystyy katsomaan itseään. Siinä joutuu tarkastelemaan ikääntymistä. Se on ihanaa, koska siinä kertyy parhaimmillaan henkistä pääomaa. Mutta siinä on myös toinen puoli – on hyväksyttävä, että jos on viisikymmentävuotias, ei enää vaan voi olla kaksikymppinen.
 Kuusiluoma pohti roolia tehdessään, mitä vanheneminen merkitsee. Tuoko se raadollisuutta ihmiseen? Mistä pitää luopua, mitä pitää hyväksyä? Varsinkin yksi  Lokki -näytelmän repliikki on merkinnyt Kuusiluomalle myös taiteen näkökulmassa paljon. Ne ovat näytelmän pojan vuorosanat:
 – Elämää ei pidä esittää sellaisena kuin se on, eikä sellaisena mitä sen tulisi olla – vaan sellaisena, kuin sen näkee haaveissaan.
 Yhtäkään minuuttia ei mene hukkaan sen ihmisen elämässä   Pukuhuonekaveri Seela Sella
 Kuusiluoma on tehnyt lähes koko teatteriuransa Suomen Kansallisteatterissa. Pukuhuonepaikan hän peri  Kyllikki Forssellilta  ja pukuhuonekaverina on  Seela Sella . Tampereella teatteriesitykseen valmistautuva Sella yllätti Kuusiluoman puhelulla suoraan Puoli seitsemän -lähetykseen.
 – Teillä on nyt siellä ihminen, joka on paitsi karismaattisen jumalainen, kaunis, lahjakas, energinen, niin myös organisoi vaikka mitä. Johtaa kesäteatteria Porissa, ja on vielä ammattiyhdistysihminenkin, aloittaa Seela Sella.
 – Me olimme viime talvena samassa näytelmässä, ja lähdimme näyttämöltä samaan aikaan väliajalla pukuhuoneeseen. Samaan aikaan, samalta näyttämöltä. Ennen kuin minä olin pukuhuoneessa, niin Maria on jo siellä läppäri auki tekemässä näyttelijäyhdistyshommia, Sella jatkaa. Sen ihmisen elämässä ei mene hukkaan yhtäkään minuuttia.
 Maria Kuusiluoman koko haastattelu Yle Areenassa:

Näyttelijä Maria Kuusiluoma vietti 25-vuotistaiteilijajuhlaa Tšehovin Lokissa: "Elämä pitää esittää sellaisena kuin sen näkee haaveissaan"


Summary: Muut länsimaat sekä YK pitävät Israelin siirtokuntia laittomina.

Yhdysvallat ilmoitti tänään muuttavansa kantaansa Länsirannalla sijaitseviin Israelin siirtokuntiin. Ulkoministeri  Mike Pompeon  mukaan siirtokuntia ei enää pidetä kansainvälisen lain vastaisina.
 Yhdysvallat on muun kansainvälisen yhteisön tavoin pitänyt Israelin palestiinalaisalueille rakentamia siirtokuntia lain vastaisina.
 Israelin pääministerin  Benjamin Netanjahun  mukaan päätös "oikaisee historiallisen vääryyden". Jordanian ulkoministeri  Ayman Safadi  puolestaan varoitti päätöksellä olevan "vaarallisia seurauksia". Palestiinalaisviranomaiset puolestaan kuvailivat päätöstä vastuuttomaksi.
 EU:n linja asiassa ei ole muuttunut.  Vain viikko sitten EU:n tuomioistuin päätti , että EU:n alueella myytävissä tuotteissa pitää olla merkattu, mikäli ne on valmistetttu Israelin siirtokunnissa. Tämä siksi, että kuluttajat voisivat tehdä eettisiä päätöksiä.
 Yli 420 000 Israelin juutalaisen arvoidaan asuvan Länsirannan siirtokunnissa.

Yhdysvallat muutti linjaansa – Pompeo: "Israelin siirtokunnat eivät ole kansainvälisen lain vastaisia"


Summary: Helsingin yliopisto teki ison koulutusohjelmauudistuksen, minkä takia vanhat suoritukset vanhenevat kesällä yhdessä yössä.

Korkeakoulujen rahoitus on muuttumassa lähivuosina. Monessa yliopistossa se on tarkoittanut toimintojen sopeuttamista – mutta Helsingin yliopistossa on tehty myös iso koulutusohjelmauudistus, jollaista ei muualla ole nähty.
 Siksi moni  gradua vaille valmis  työstää nyt opinnäytetyötään, ennen ensi kesää – jolloin vanhan koulutusohjelman mukaiset opintosuoritukset vanhenevat yhdessä yössä.
 Tässä jutussa tarinansa kertovat kaksi gradun kimpussa ahkeroivaa ikuisuusopiskelijaa sekä yksi tuoreempi gradunvääntäjä.
 Meteorologi Pekka Pouta: "Pääsen leikkimään hetkeksi tutkijaa"
 – En edes muista, minä vuonna aloitin meteorologian opinnot, mutta kyllä siitä on jo yli 30 vuotta, varmaankin.
 Näin pohdiskelee meteorologi  Pekka Pouta .
 Hän kiinnostui alasta, koska sieltä luvattiin kesätöitä. Alun perin hän opiskeli teoreettista fysiikkaa.
 Tästä on kyse Hallitus leikkasi vuonna 2016 korkeakoulujen rahoituksesta yli 110 miljoonaa euroa. Yliopistot sopeuttivat sen jälkeen toimintojaan. Helsingin yliopisto teki syksyllä 2017 suuren koulutusohjelmauudistuksen, jossa tutkintovaatimuksetkin muuttuivat – opintojen alasta riippuen enemmän tai vähemmän. Ennen syksyä 2017 aloittaneet opiskelevat vanhojen tutkintovaatimusten mukaisissa koulutusohjelmissa, ja syksystä 2017 mukaan tulleet ovat hypänneet uusiin tutkintovaatimuksiin. Helsingin yliopisto antoi siirtymäaikaa heinäkuun loppuun 2020, mihin asti voi valmistua maisteriksi vanhojen tutkintovaatimusten mukaisesti. Esimerkiksi monelle ikuisuusopiskelijalle tämä on tarkoittanut mahdollisuutta saattaa opintonsa valmiiksi, gradua myöten, viimeistään ensi kesään mennessä. Monelle viime vuosinakin yliopistossa aloittaneelle uudistuksesta on ollut päänvaivaa. Suomen ylioppilaskuntien liiton mukaan Helsingin yliopistossa tehty uudistus on iso eikä vastaavaa ole valtakunnallisesti nähty.
 – Ilmastonmuutoksen myötä meteorologia on muuttunut aina vain kiinnostavammaksi. Tutkimusaiheita ja -alueita tulee kaiken aikaa lisää.
 Kandidaatin tutkinnon suorittanut Pouta sai kuitenkin eräänä kesänä sellaisen työtarjouksen, että se vei mukanaan. MTV3-kanavalta kysyttiin meteorologiksi Huomenta Suomi -ohjelmaan. Luvattiin, että opiskella voi työn ohessa. Siitä lähti rulla, jossa Pouta heräsi aamukolmelta viitenä aamuna viikossa ja kävi myös luennoilla.
 – Siellä minä puolihorteessa hyvin hypnoottisessa olotilassa imin tietoa. Kaikki meni suoraan takaraivoon, hän muistelee.
 Sitten alkoivat opinnäytetyöt olla vaikeita. Pouta sai tehtyä aineen ja tutkielman.
 – Jo se tutkielma oli äärimmäisen raskas. Ei sellainen aloitteellinen työskentely univelkaisena ja pätkissä tahtonut onnistua millään.
 Niinpä opinnot jäivät lepäilemään ja Pouta jatkoi työntekoa. Hän palasi omaksi virkistyksekseen pariin otteeseen lukemaan matematiikan approbaturin ja joitakin meteorologian kursseja. Enää hän ei edes ajatellut alkavansa tehdä pro gradu -tutkielmaa, vaikka kaikki tarvittavat kurssit maisteriksi valmistumiseksi olivat kasassa.
 Kunnes Pouta sai yllättävää sähköpostia.
 – Professorimme lähetti kirjeen, että tässä on vaarana opintojen vanheneminen ensi kesänä ja kun olen oikeastaan gradua vaille valmis, niin mitäpä jos tehtäisiin asialle jotakin.
 Pekka Pouta suhtautuu gradunsa aiheeseen kunnianhimoisesti. Gradussaan Pouta käsittelee Euroopan sään lähitulevaisuutta. – Haluan saada ajatusrakennelmani sellaiseksi, etten heti parin vuoden kuluttua jää kiinni siitä, että olen ollut täysin hakoteillä.  Antti Kolppo / Yle
 Ja tässä hän nyt on: tekemässä graduaan ilmastonmuutosraportista, IPCC-raporttien viimeisimmästä versiosta. Se liittyy Pohjois-Atlantin kiertoliikkeen riskitekijöihin ja mahdollisiin muutoksiin sekä muutosten vaikutuksesta Euroopan säähän.
 – Joudun ehkä keksimään pari suomenkielistä sanaakin,  tipping pointille  ja subpolaaripyörteelle.
 Maisteriksi valmistuminen ei Poudan mukaan muuta juuri mitään. Palkka ei nouse, eivätkä työtehtävät muutu.
 Henkiseen olemukseen se kuitenkin vaikuttaa. Pouta kertoo olevansa virkeämpi ja innokkaampi ihminen kaikin puolin, ja gradun aihe on hänen mielestään kaikkein kiinnostavin tämän hetken tutkimuskohteista.
 – Minustahan piti alun alkaen tulla tutkija. Nyt wannabe-tutkija pääsee hetkeksi leikkimään tutkijana olemista, Pouta sanoo ja nauraa.
 Opiskelija Sasu Karttunen: "Olisin halunnut enemmän rauhaa opiskella"
 Koulutusohjelmauudistuksesta on ollut päänvaivaa monelle sellaisellekin, joka on aloittanut opintonsa Helsingin yliopistossa vasta aivan viime vuosina. Näin on asianlaita esimerkiksi viidennen vuoden meteorologian opiskelijalla  Sasu Karttusella .
 Hän tähtää tavoiteaikataulussa valmistumiseen, ja se tarkoittaa, että tutkinnon on oltava kokonaisuudessaan valmis ennen heinäkuun 2020 loppua. Silloin päättyy myös uuden tutkintouudistuksen siirtymäaika, eikä Karttunen halua tehdä uusien tutkintovaatimusten mukaisia lisäopintoja.
 Tämä tarkoittaisi jopa puolen vuoden opintojaksoa viiden vuoden päälle. Uusissa vaatimuksissa on uusia pakollisia kursseja, joita vanhoissa tutkintovaatimuksissa ei ollut.
 Karttunen aloitti opintonsa vuonna 2015, siis ennen syksyä 2017, jolloin koulutusohjelmauudistus Helsingin yliopistossa tehtiin. Hän joutuu runttaamaan gradunsa ja loputkin opintonsa kasaan työn ohessa, aivan samoin kuin vaikkapa kymmenen tai 20 vuotta sitten opintonsa aloittaneet.
 Mitä 24-vuotias Karttunen, neljä vuotta sitten yliopistossa aloittanut, työn ohessa vauhdilla opiskellut nuori mies ajattelee siitä, että on saman siirtymäajan puristuksessa kuin kymmenen tai vaikkapa 20 vuotta sitten ensikirjautumisensa yliopistolle tehnyt?
 – Kiva, että tulevat takaisin tekemään tutkintonsa loppuun. Koulutus on hieno asia. Mutta olisin kyllä halunnut vähän enemmän rauhaa opiskella myös tässä loppuvaiheessa, sen sijaan, että joudun miettimään uusia tutkintovaatimuksia, joita ei ollut edes olemassa vielä silloin kun aloitin opinnot, Karttunen pohtii.
 Opiskelutahtia omalla alallaan Sasu Karttunen kuvailee tiiviiksi. Kursseihin liittyy paljon harjoitustehtäviä, joita hän väsää iltaisin ja viikonloppuisin, joskus yötä myöten. Antti Kolppo / Yle
 Pekka Pouta sai professoriltaan kirjeen, jossa toivottiin opintojen loppuun saattamista, mutta muutoin Helsingin yliopisto ei ole liiemmin huudellut siirtymäajoista ja koulutusohjelmauudistuksista.
 Sasu Karttunen kuuli opintoja aloitellessaan, että jonkinnäköinen uudistus on tulossa. Silloin ei kuitenkaan ollut tietoa siitä, millainen uudistus olisi. Samaan aikaan osuivat isot yliopistosäästöt.
 – Tiedotus on sen takia jäänyt vähemmälle ja opinto-ohjauksen taso on ehkä vähän laskenut, arvioi Karttunen.
 Hän arvostelee lyhyttä siirtymäaikaa, joka aiheuttaa päänvaivaa opiskelijoille, he kun joutuvat omin päin sumplimaan opintojaan uusiksi. Samalla takaraivossa jyskyttää gradu: ehtiikö sen saada valmiiksi ennen kuin siirtymäaika loppuu.
 – Tietysti opintojen uudistaminen on tärkeää ja niiden täytyy elää ajassa ja vastata esimerkiksi työelämän haasteisiin, mutta... Ei sitä saisi tehdä opiskelijoiden kustannuksella. Kyllä opiskelunsa aloittavalla täytyisi olla alusta loppuun selkeä polku valmistumiseen, opintojen ensimmäisestä päivästä lähtien, eikä suuria muutoksia opintojen aikana.
 Hän on kuitenkin aika pian maisteri Karttunen. Se tuntuu hyvältä.
 – Uskon, että valmistumisen jälkeen on enemmän vapaa-aikaa. Tällä hetkellä, kun sekä opiskelen että teen töitä, jää vapaa-aika vähemmälle.
 Toimittaja Marja Sannikka: "Oli hetki katsoa totuutta silmiin"
 Yleisradion palkkalistoilla oleva toimittaja ja juontaja  Marja Sannikka  on uransa varrella ehtinyt olla muillakin kuin Ylen kanavilla.
 Hän aloitti opintonsa ulkomailla, Sussexin yliopistossa Britanniassa. Sieltä hän valmistui vuonna 1999. Helsingin yliopistossa hän aloitti viestinnän opinnot 2000-luvun alussa, aikomuksenaan tehdä gradu mahdollisimman nopeasti. Toisin kävi. Esteeksi tulivat niin sanotut normaalit syyt: kaksi pientä lasta, kiireinen arki ja työt.
 – Menin kyllä graduseminaariin, mutten innostunut aiheestani ehkä ihan niin paljon kuin olisin halunnut.
 Sannikka ei ollut kuullutkaan mistään siirtymäajasta, vaan näki ystävänsä Instagram-tililtä tämän palanneen yliopistoon. Siitä se ajatus sitten lähti.
 – Tähän asti olen ajatellut, että on liian kiire, aina jokin säätö menossa, eikä ole ollut sellaista hetkeä, että olisin voinut jatkaa opintojani. Sitten mietin, että nyt on hetki katsoa totuutta silmiin ja työntää tekosyyt nurkkaan.
 Myös tämä aika kaipaa Sannikan mielestä kovaa ja kunnollista journalismia, joten hän päätti kantaa vastuunsa ja oppia lisää, tehdäkseen niin hyvää työtä kuin voi.
 Arki ei ole helpottunut: Sannikalla on edelleen kaksi lasta ja työ, omaa nimeä kantava tv-ohjelma Sannikka & Ukkola. Tilaa hän on raivannut illoista ja öistä – ja siitä, että on jättänyt sosiaalisen median selaamisen vähemmälle. Kun ei roiku Facebookissa tai Twitterissä, on yllättävän paljon aikaa kaikelle muulle.
 Marja Sannikka on perustanut kotinsa alakertaan opiskelunurkkauksen, jossa on erityinen opiskelutuoli. Sen ympärille hän levittelee monisteensa ja gradunsa lähdeteokset. Valmiina on jo 16 sivua gradun runkoa. Helsingin keskustakirjasto Oodista Sannikka löysi lisää lähdekirjallisuutta. Antti Kolppo / Yle
 Tutkintovaatimukset ovat muuttuneet myös Marja Sannikan opintopolun varrella, ja hän on lisäopiskellut muun muassa tilastotieteitä. Nykyiset viestinnän opiskelijat ovat hänen mielestään paljon pätevämmän oloisia kuin hän itse oli aikanaan.
 – Aavistuksen masentavaa, että olen heihin verrattuna vanha, mutten koe itseäni mitenkään erityisen fiksuksi, Sannikka sanoo nauraen.
 Graduaiheestaan hän on tällä kierroksella todella innostunut.
 – Teen graduni politiikan toimittajista Twitterissä. Miten he kokevat toimimisen siellä suhteessa odotuksiin objektiivisuudesta, puolueettomuudesta ja riippumattomuudesta. Minusta se on merkittävää, ja haluan tietää, mitä he sanovat, koska elämme keskellä median murrosta. Toimittajuuden muutos tässä ajassa, se on kiinnostavaa!
 Ajatus gradun valmistumisesta ennen siirtymäajan loppua, kesällä 2020, saa Sannikan onnelliseen hymyyn ja veivaamaan parit tanssiliikkeet.
 – Bileet!
 Sitten häntäkin voi tituleerata maisteri Sannikaksi.
 Kuinka moni ahertaa nyt gradun parissa?
 Helsingin yliopisto toimitti Ylen pyynnöstä karkean arvion siitä, moniko potentiaalisesti voisi suorittaa tutkintonsa kokonaisuudessaan loppuun heinäkuun 2020 loppuun mennessä.
 Heitä on 1 457. Luku on määritelty seuraavasti:
 Ensisijaisesti ylempää korkeakoulututkintoa tällä hetkellä suorittava opiskelija. Opiskelija opiskelee vanhan tutkintorakenteen mukaisesti. Opiskelija on läsnäoleva kuluvana lukuvuonna vähintään yhden lukukauden. Opiskelijalta puuttuu korkeintaan 60 opintopistettä tutkintovaatimuksesta. Opinto-oikeus on alkanut ennen 1. elokuuta 2012.
 Yliopisto tarkentaa, että ensisijaisuus tarkoittaa käytännössä, ettei ole saanut kyseisen opiskeluoikeuden jälkeen uutta samantasoista opiskeluoikeutta eikä ole jatkotutkintoon tähtäävää oikeutta. Myös heillä on oikeus siirtyä uusiin koulutusohjelmiin heinäkuun 2020 jälkeen.
 Helsingin yliopisto saa tietyn summan rahaa per tutkinnon suorittanut opiskelija. Ylen saaman hintalapun suuruus perustuu kolmen vuoden keskiarvoon: ylemmästä tutkinnosta Helsingin yliopisto saa tällä hetkellä noin 15 000 euroa ja alemmasta noin 8 000 euroa.
 Tutkinnon hintalappu kuitenkin muuttuu, kun korkeakoulujen uusi rahoitusmalli tulee käyttöön vuonna 2021. Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan HYY:n arvion mukaan tavoiteajassa valmistumisesta yliopisto saa selvästi enemmän rahaa, jopa noin puolitoistakertaisesti nykyiseen verrattuna.
 Lue seuraavaksi:
 Kolmannes ei valmistu korkeakoulusta 10 vuodessa, ja se on opinahjoille ongelma – ”En muista, että kukaan olisi kysellyt tutkinnon perään"
 Joonas Pitkänen, 28, valmistui huimassa kolmessa vuodessa maisteriksi, mutta kammoaa silti hallituksen patistelua – opiskeluajat ovat lyhentyneet vain hieman
 Helsingin yliopisto yt-neuvotteluiden jälkimainingissa – "Työn määrä on kasvanut räjähdysmäisesti"

Pekka Pouta on nyt "wannabe-tutkija" – ja niin on moni muukin, sillä opintosuoritukset uhkaavat vanheta yhdessä yössä


Summary: Työehtosopimuslain mukaan työnantaja valitsee liiton, jonka työehtosopimuksen mukaan työehdot määräytyvät.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postilaisten toista viikkoa kestäneessä lakossa  on pitkälti kysymys protestista "työehtoshoppailua" vastaan.
 Työntekijöitä edustava Posti- ja logistiikka-alan unioni (PAU) ei hyväksy sitä, että heidän jäseniään on siirretty toisen työehtosopimuksen piiriin. Sitä vastaan PAU nyt lakkoilee ja osin myös siksi, ettei lakikirjasta ole todelliseksi pelastusrenkaaksi tässä tilanteessa.
 Työntekijöillä ei lain mukaan ole päätösvaltaa siihen, minkä työehtosopimuksen mukaan työpaikalla tehdään töitä.
 – Työehtosopimuslain mukaan työpaikalla sovellettava työehtosopimus määräytyy sen mukaan, mihin työnantajaliittoon työnantaja kuuluu. Työntekijöiden liitolla ei ole siihen merkitystä, sanoo työtuomioistuimen presidentin virasta eläköitynyt  Jorma Saloheimo .
 Jorma Saloheimo ei pidä realistisena, että työehtoshoppailua lähdettäisiin suitsimaan lakimuutoksen kautta.  Derrick Frilund / yle
 Niinpä esimerkiksi Postin kiistan ytimessä olevat 700 pakettilajittelijaa ovat edelleen valtaosin PAUn jäseniä, mutta heidän työehtonsa määräytyvät Teollisuusliiton ja Medialiiton työehtosopimuksesta.
 – Työehtosopimuslain perussäännön mukaan myös niihin työntekijöihin, jotka ovat järjestäytymättömiä tai kuuluvat toiseen ammattiliittoon, sovelletaan työnantajaliiton sopimaa työehtosopimusta, sikäli kuin työntekijät tekevät kyseisessä työehtosopimuksessa määriteltyä työtä, Saloheimo sanoo.
 Lakimuutos ei onnistu
 Nykyinen työehtosopimuslaki on vuodelta 1946, eikä sitä ole Saloheimon mukaan muutettu vuosikymmeniin.
 Periaatteessa "työehtoshoppailu" on mahdollista saada kuriin lakimuutoksella, mutta käytännössä se vaihtoehto on Saloheimon mukaan syytä unohtaa.
 Hän arvioi, että työehtosopimusten vaihdoksia on aina tehty ja tullaan tekemään, sillä järjestö- ja yritysrakenteet muuttuvat ja yritysten toimialat kehittyvät.
 – En pidä realistisena, että lakia lähdettäisiin muuttamaan, koska siinä puututtaisiin niin syvälle meneviin periaatteisiin. Se saattaisi törmätä jopa perustuslakiin. Järjestäytymisvapaushan on perustuslaissa taattu oikeus.
 Saloheimon mukaan muutos edellyttäisi työmarkkkinaosapuolten suostumusta ja selvää on, ettei työnantajapuoli siihen koskaan suostuisi.
 – Käytännössä työntekijöillä ei ole muuta tapaa painostaa kuin työtaistelutoimet, hän sanoo.
 Saloheimon mukaan hänen  onkin vaikea keksiä keinoa, jolla valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkala  saa riidan ratkaistua "ainakaan työntekijäpuolen toivomalla, laillisesti pitävällä ratkaisulla."
 Shoppailtu on ennenkin
 Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestön (SAK) puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  sanoo, että "työehtoshoppailu" eli työntekijöiden siirto eduiltaan huonompaan sopimukseen on ollut työntekijöiden riesana jo pitkään.
 Elorantakin muistaa useita kiistoja omilta johtajavuosiltaan Julkisten ja hyvinvointialojen liitossa (JHL).
 – Leijona Catering, Palmia, on näitä nähty, ja vaihtelevasti on pärjätty näitä vastaan taistellessa, Eloranta sanoo.
 SAK:n Jarkko Eloranta sanoo, että tukilakoilla muut liitot ajavat samalla omaakin etua.  Jarno Kuusinen / AOP
 Leijona Catering Oy päätti 2016 alusta siirtyä noudattamaan majoitus- ja ravitsemisalan työehtosopimusta. Sen pelättiin merkitsevän palkanalennusta ravintolahenkilökunnalle.
 Helsinki päätti 2014 yhtiöittää osan liikelaitos Palmiasta. Työntekijöitä huolestutti, että yhtiöittämisen myötä työntekijöiden työehtosopimus vaihtuisi ja siten palkat ja muut edut heikkenisivät.
 Eloranta hoitaisi Saloheimon tapaan työehtoshoppailua muuten kuin lakimuutoksilla. Siinä kun väistämättä puututtaisiin samalla myös työntekijöiden järjestäytymisoikeuteen, mikä on ammattiliittojen toiminnan peruspilareita.
 – Ymmärrämme, että järjestäytymisvapaus kuuluu työnantajallekin. Mutta kyllä silläkin täytyy olla merkitystä, mihin ihmiset ovat järjestäytyneet, Eloranta sanoo.
 Itsellekin hyötyä
 Nykyisen lain mukaan työntekijöiden valitsemalla liitolla ei ole merkitystä. Niinpä Elorantakin sanoo, että työtaistelut ja neuvottelut ovat käytännössä ainut keino vaikuttaa "työehtoshoppailuun".
 Postin paketinkuljettajien  sopimuksen vaihtoa vastaan taistellaan jo tukilakoilla monen ammattiliiton voimin . Sen taustalla on kuljetusliittojen Kaveria ei jätetä -solidaarisuussopimus.
 – Samalla siinä ollaan ajamassa omaakin etua. Jokainen ymmärtää, että sama "sopimusshoppailu" voi osua omallekin kohdalle, Eloranta sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Postilakon sovittelu jatkuu – PAUn Nieminen pitää Postin johdon väitteitä väärinä, ministeri Paatero ei kommentoi tilannetta
 Postilakko jatkuu – PAU ei hyväksynyt sovintoehdotusta, video osapuolten kommenteista
 Posti ei aio perua pakettilajittelijoiden sopimusvaihdosta – toimitusjohtajan mukaan vaihdoksella valtion omistajaohjauksen tuki
 STT: Valtion omistajaohjausosasto antoi aiemmin syksyllä tukensa Postin pakettilajittelijoiden siirrolle
 Paine kasvaa päivä päivältä Postin työriidan tukilakoissa – katso tästä kaikki lakkoon liittyvät alat

Työehtoshoppailua vaikea saada kuriin – SAK: "työtaistelut ja neuvottelut ainoa keino"


Summary: Opiskelijoita houkutellaan käyttämään kimppa-autoa, jotta yliopistokampukselta vapautuisi parkkitilaa.

Auton ovien sähköinen lukitus aukeaa naksahtaen.
 Otto Salminen  vetää oven auki ja istuu kuskin paikalle ja alkaa hamuilla hanskalokerosta avaimia.
 Hetkinen, mikä järjestys tämä nyt on? Eikö avaimien normaalisti kuuluisi olla kuskin kädessä autoon mennessä?
 Kyse on Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiön Loasin palvelusta, jossa opiskelijoilla on mahdollisuus vuokrata yhteiskäyttöauto itselleen tunti kerrallaan tai koko päiväksi. Vuokraus toimii kännykkäsovelluksella, joka myös avaa auton ovet sen jälkeen, kun vuokraus on maksettu. Sovellus mahdollistaa sen, että vuokraus tapahtuu itsepalveluperiaatteella, eikä vaadi ketään väliin. Käytännössä auton voi siis vuokrata vaikka keskellä yötä.
 — Tämä on kätevää, koska auton saa puhelimella auki, eikä tarvitse hakea avaimia mistään. Olen aiemmin kadehtien katsonut, kun vastaavia palveluita on ollut muissa kaupungeissa, sähkötekniikan opiskelija Otto Salminen sanoo.
 Otto Salminen ei omista omaa autoa. Isommilla kauppareissuilla ja viikonloppumatkoilla auto olisi kuitenkin kätevä. Kare Lehtonen/Yle
 Teekkarivitsit mukana
 Aiemmin yhteiskäyttöautoja on ollut opiskelijoiden käytössä muun muassa Helsingissä, Tampereella, Oulussa ja Jyväskylässä. Suurin osa kokeiluista on alkanut viimeisen vuoden kuluessa.
 Lappeenrannan seudun opiskelija-asuntosäätiö Loas on tilannut palvelun paikalliselta Vuokraus Hyypiältä.
 — Kyllä tästä on tarkoitus tehdä ihan pysyvää. Me haluamme tarjota opiskelijoille palveluita. Se, että ei tarvitse olla omaa autoa, on ympäristöystävällistä ja opiskelijoiden rahat riittävät paremmin, toiminnanjohtaja  Joonas Grönlund  Loasilta.
 Iso osa Loasin asukkaista on Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston opiskelijoita, minkä vuoksi myös vuokrattavat autot on nimetty teekkarivitsien mukaan.
 Autot ovat saaneet nimensä teekkarivitsien perusteella. Kare Lehtonen/Yle
 Teekkarien ja kylterien vappulehti Hässin päätoimittajana häärii vuodesta toiseen kuvitteellinen  Giorgio Hässi . Hänen kunniakseen myös yksi autoista on nimetty Giorgioksi. Brita ja Brian -autot ovat kaimoja koevastauksissa seikkaileville hahmoille, joita käytetään tarvittaessa esimerkkihenkilöinä. Yhteensä autoja on viisi.
 Opiskelijat voivat vuokrata auton omien menojensa ja tarpeittensa mukaan. Sen lisäksi hyötyä toivotaan myös Skinnarilan alueen pysäköintialueille.
 — Ympäristöhyötyjen lisäksi, voisimme varata vähemmän tilaa autojen säilytykseen. Nyt alueella on yli 1000 parkkipaikkaa ja kaikille ei välttämättä olisi tarvetta, Grönlund pohtii.
 Kavereiden kesken Prisma-rinki
 Otto Salminen on ehtinyt kokeilla auton lyhytaikaista vuokraamista muutaman kerran. Autoa on tarvittu arkisiin asioihin, esimerkiksi Prismassa käyntiin.
 — Nyt olemme ajaneet kaksin tyttöystävän kanssa, mutta olemme miettineet, että voisi perustaa Skinnarilan Prisma-ringin. Jos neljäkin olisi kyydissä, se olisi saman hintaista kuin bussiliput edestakaisin keskustaan, Salminen pohtii.
 Auton varaustilanteen näkee kännykkäsovelluksella, joka myös toimii auton avaimena. Kare Lehtonen/Yle
 Yhteiskäyttöautossa maksetaan tunti- tai vuorokausitaksa, joka on opiskelijalle huokea. Lisäksi vuokraaja maksaa bensat.
 Pääkaupunkiseudulta kotoisin oleva Salminen ei tarvitse autoa päivittäisessä käytössä. Yliopiston läheisyydestä löytyy useimmiten kaikki tarpeellinen. Auton vuokraaminen onkin Salmiselle ensi sijassa taloudellinen ratkaisu.
 — En näe sitä kannattavana, että hankkisin auton ja seisottaisin sitä parkkipaikalla muutamaa ja ajaisin muutaman kerran kuukaudessa.
 Ei ensimmäinen kokeilu
 Loasin asukkaiden lisäksi myös tavalliset kaupunkilaiset voivat käyttää yhteiskäyttöautoja, mutta hinta on silloin korkeampi. Reilussa viikossa palvelulla oli heti parikymmentä käyttökokemusta ja vielä enemmän rekisteröityneitä käyttäjiä. Kysyntä alkoi ennen kuin toimintaa oli ehditty markkinoida mitenkään.
 — Yllättävän positiivisesti on lähtenyt liikkeelle, kiinnostusta on ollut selvästi, myyntivastaava  Timo Nikula  Vuokraus Hyypiältä kertoo.
 Lappeenrannassa yhteiskäyttöautoilusta on innostuttu ennenkin. LUT-yliopisto kokeili henkilökunnan yhteiskäyttöautoja vuonna 2017. Hybridiauto oli yliopiston henkilökunnan käytettävissä virka-aikana ja vuokrattavissa vapaa-ajalle.
 Enää näin ei kuitenkaan ole.
 Timo Nikula uskoo autojen yhteiskäytön lisääntyvän.  Kare Lehtonen/Yle
 — Se ei silloin lähtenyt lentoon, eikä ollut valmis markkinoitavaksi. Sitä pitäisi kyllä kehittää, sillä yhteiskäyttö olisi suositeltava malli, kiinteistöjohtaja  Tuomo Tamper  LUT-yliopistolta kertoo.
 Loasin tekemä sopimus on kaksivuotinen. Tarkoitus kuitenkin on, että palvelusta tulee pysyvä ja se jatkuu tulevaisuudessakin. Aika näyttää, onnistuuko kokeilu pitkässä juoksussa edeltäjiään paremmin.
 — Yhteiskäyttöauton hyvä puoli on siinä, että saat aina toimivan ja huolletun auton. On ihan selvää, että ihmiset eivät ole olleet yhteiskäyttöautoihin ihan valmiita. Miehen mitta on usein ollut auto, Timo Nikula nauraa.
 Myös Lappeenrannan kaupunki tarjoaa yhteiskäyttöautoja. Kaupungin autot ovat sähköautoja ja sellaisen voi vuokrata virka-aikojen ulkopuolella. Aiemmin kaupungilla oli vuokrattavana myös polttoaineella kulkevia autoja, mutta niiden kysyntä ei ollut kummoista. Sen vuoksi toiminta keskittyy nykyisin sähköautoihin, joilla on ollut kohtalaisesti kysyntää.
 — Yhteiskäyttöautojen vuokraus kaupunkilaisille oli heti palvelun aloittamisen jälkeen vähäistä, mutta nyt viimeisen puolen vuoden aikana kysyntä on kasvanut jonkin verran, ilmastokoordinaattori  Petri Kero  Lappeenrannan kaupungilta kertoo.
 Pyöriä ja potkulautoja
 Eri kulkuneuvojen yhteiskäyttö on lisääntynyt viime vuosina myös muilla osa-alueilla.
 Isommissa kaupungeissa kaupunkipyörät ovat olleet jo pidempään osa arkea, mutta esimerkiksi Lappeenrannassa viime kesä oli ensimmäinen kunnollinen kokeilu. Pyörillä tehtiin kesän aikana yli 5000 matkaa. Lappeenrannan kaupungilta voi vuokrata pyörien ja autojen lisäksi myös aurinkosähköllä toimivan veneen.
 Yhteiskäyttöautojen toivotaan vapauttavan tilaa myös kampusalueen parkkipaikoilla.   Kare Lehtonen/Yle
 Loasin toiminnanjohtaja  Joonas Grönlund  sanoo, että yliopistokampukselle Skinnarilaan voisi tulla esimerkiksi sähköpyöriä. Myös kaupunkipyörät olivat yliopistolla tuttu näky, sillä niillä oli kesällä mystinen voima siirtyä keskustasta yliopiston maisemiin.
 Yksi on kuitenkin varmaa.
 — Sähköpotkulautoja tänne ei tule. Niissä on liian suuri loukkaantumisriski, Grönlund toteaa tiukasti.

Opiskelijat saivat käyttöönsä kimppa-autot, joihin pääsee ilman avainta: “Voisi perustaa Prisma-ringin”


Summary: Fimean mukaan lasku selittyy nimenomaan lemmikkieläimille annettujen antibioottien vähenemisellä.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Eläimille annettujen antibioottien määrät ovat  romahtaneet , kertoo lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea.
 Vuoden 2013 jälkeen määrä on laskenut 24 prosentilla, mikä on yli kolmetuhatta kiloa annettavaa vaikuttavaa ainetta. Vuonna 2018 määrä laski edelliseen vuoteen verrattuna kahdeksan prosenttia. Kokonaismyynnin määrä oli noin 10 200 kiloa.
 Luvuissa on mukana lemmikkieläinten lisäksi tuotantoeläimille annetut antibiootit, mutta Fimean mukaan lasku selittyy nimenomaan seuraeläimille annettujen antibioottien vähenemisellä. Eläinten antibioottitabletteja annetaan lähes yksinomaan lemmikkieläimille.
 Suomalaiset eläinlääkärit ovat aikaisemmin myöntäneet antibiootteja huomattavasti enemmän kuin muut pohjoismaat, mikä laskee eläinten taudinvastustuskykyä ja tekee niistä sairaampia.
 Kiitosta eläinlääkäreille
 Muutos on siis mennyt positiiviseen suuntaan: Fimea on kampanjoinut asian takia, ja se vaikuttaisi tuottavan tulosta. Eläinlääkäri  Martti Nevalainen  Fimeasta kertoo, että tavoitteeseen on päästy muun muassa antibioottisuositusten täsmentämisellä.
 – On myös korostettu esimerkiksi iho- ja korvatulehdusten taustasyiden selvityksen ja hoidon tärkeyttä. Antibioottitablettien käyttö on nostettu myös esille eläinlääkäripäivillä ja useissa koulutustilaisuuksissa. Eläinlääkärit ovat kiitettävästi omaksuneet uudet hoitokäytännöt, mikä näkyy tuloksissa, sanoo Nevalainen.
 Fimea huomauttaa, että kulutuksen ilmoittaminen painoyksikköinä ei yksinään kerro, kuinka paljon mikrobilääkkeiden käyttö eläimille on lisääntynyt tai vähentynyt, sillä se ei ota huomioon muutoksia eläinten lukumäärissä. Lisäksi eri lääkeryhmien teho vaihtelee, eli eri lääkkeitä tarvitaan eri määriä.
 Fimean mukaan joka tapauksessa lemmikkieläinten antibioottitablettien myynti kilogrammoissa on lähes puolittunut vuosina 2011–2018 ja Tilastokeskuksen arvion mukaan koirien määrä on hieman lisääntynyt ja kissojen määrä pysynyt vakaana.
 Suomi on ajanut EU:ssa eläinantibioottien myöntämisen tiukennusta. Unionin jäsenmaissa aletaan soveltaa tammikuussa 2022 eläinlääkeasetusta, jossa ennaltaehkäisevä antibioottien käyttö on sallittua vain yksittäisille eläimille.
 Tämä on merkittävin eläinten antibioottien käyttöä rajoittava Suomen ajama säädös kyseisessä asetuksessa.
 – Asetuksen myötä ennaltaehkäisevä tuotantoeläinten ryhmälääkkeiden käyttö pitäisi loppua koko unionissa, Nevalainen kertoo.

Eläimille annettujen antibioottien määrät ovat romahtaneet viime vuosina – ja se on hyvä asia


Summary: Virkarikostutkinnassa kuultavalla Gordon Sondlandilla on ensikäden tietoa Trumpin Ukrainaa koskevasta toiminnasta.

Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondland  kertoo toimineensa presidentti Trumpin suorien käskyjen mukaisesti Ukraina-asiassa.
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  virkarikostutkimukset jatkuvat tänään Sondlandin julkisella kuulemisella. Voit seurata kongressin tiedusteluvaliokunnan kuulemista suorana tältä sivulta klo 16.00 alkaen.
 Sondland kertoo myös, että Trump pakotti diplomaatit työskentelmään asianajajansa  Rudy Giulanin  kanssa vasten tahtoaan.
 Lue lisää :  Miljonääri lahjoitti muhkean summan Trumpille, pääsi suurlähettilääksi ja voi nyt koitua presidentin tuhoksi
 Sondlandin tämänpäiväisellä kuulemisella on suuri merkitys virkarikostutkinnassa, sillä aiemmin kongressille on kerrottu  toisen käden tietoa Sondlandin ja Trumpin kesällä käymästä puhelinkeskustelusta .
 Julkisessa kuulemisessa Sondlandin odotetaan joutuvan kovan paineen alla joko kieltäytymään vastaamasta ja vaarantamaan oman asemansa tai todistamaan presidentti Trumpia vastaan.
 Sondland pääsi suurlähettilääksi palkinnoksi Trumpille  antamastaan miljoonalahjoituksesta . Hänellä ei ollut aiempaa kokemusta ulkopolitiikasta ja diplomatiasta.
 Lue myös :
 Ex-lähettiläs ei ymmärtänyt lokakampanjaa häntä vastaan – "Trump olisi voinut vain nimittää toisen lähettilään tilalleni"

Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondland: Toimimme presidentin suorien käskyjen mukaan – Seuraa suoraa lähetystä


Summary: Islamiin liittyviä asioita uskalletaan ottaa huonosti puheeksi monissa kouluissa.

Tampereen yliopistossa tehdyn tutkimuksen perusteella sekä Suomessa että Ruotsissa islamiin liittyvät ennakkoluulot ja stereotypiat näkyvät kouluissa selvästi. Molemmissa maissa koulujen välillä on suuria eroja siinä, miten muslimeihin suhtaudutaan.
 Tutkimuksessa joidenkin rehtoreiden kuva islamista osoittautui kapeaksi ja yksipuoliseksi. Tutkijatohtori  Inkeri Rissasen  mukaan tämä voi johtaa siihen, että muslimi-identiteetin esiintuloa pyritään välttämään koulussa.
 Rehtoreilla saattaa olla islamista stereotyyppisiä käsityksiä, jotka eivät monenkaan muslimiperheen kohdalla pidä paikkansa. Käsitykset muslimeista voivat perustua kokemuksiin vain yhteen etniseen ryhmään kuuluvista muslimeista.
 – Jos ei ole kokemusta ja ymmärrystä islamin moninaisuudesta, käy helposti niin, että koulussa keskitytään samanlaisuuteen ja unohdetaan erilaisuus, Rissanen sanoo.
 Rissasen mukaan tällaisessa tilanteessa väärät käsitykset ja negatiiviset mielikuvat islamista pysyvät voimissaan eikä niitä haasteta.
 Perheiden kanssa pitäisi puhua uskonnosta
 Tutkimusta varten tehdyt haastattelut paljastivat, että uskontoon liittyviä asioita uskalletaan ottaa huonosti puheeksi. Rissasen mielestä niistä pitäisi voida keskustella, kuten muistakin perheiden elämää määrittävistä asioista.
 – Koulu saattaa kysyä neuvoa toimintaperiaatteisiin esimerkiksi yksittäiseltä imaamilta. Silloin perheiden ja vanhempien itsemääräämisoikeus asioissa voi olla uhattuna, Rissanen sanoo.
 Koulussa voidaan ajatella, että uskonnollisen johtajan neuvojen pitäisi päteä yhteisön kaikille muslimeille. Samoin voi käydä, jos koulussa on vain yksi muslimiopettaja.
 Osassa kouluista yleistykset vältetään
 Tutkimuksen mukaan toisissa kouluissa islam tunnetaan paremmin. Silloin koulussa osataan nähdä kulttuurien ja uskontojen myönteinen arvo oppilaiden elämässä.
 Tällaisissa kouluissa uskonnosta on opittu puhumaan ja uskontoihin liittyviä tarpeita huomioimaan ilman yleistyksiä. Tämä näkyy esimerkiksi koulujen juhlakulttuurissa siten, että juhlissa tehdään tilaa eri katsomuksille.
 Suomessa on viime päivinä keskusteltu runsaasti koulun joulujuhlista, koska  apulaisoikeusasiamies linjasi asiasta . Apulaisoikeusasiamiehen mukaan koulun yhteisiä joulujuhlia ei pitäisi järjestää kirkossa.
 Myös Rissanen on pannut merkille koulujen juhlista käytävän keskustelun. Hän on kiinnittänyt huomiota siihen, että keskustelun jakolinjat eivät kulje uskontojen välillä: kaikki kristityt eivät ajattele asiasta samalla tavalla keskenään, kuten eivät myöskään kaikki muslimit tai kaikki uskonnottomat.
 Esimerkiksi Rissasen haastattelemilla muslimivanhemmilla ja -opettajilla oli paljon erilaisia käsityksiä siitä, millainen koulun juhlakulttuuri voisi olla. Toiset korostavat kaikille yhteisiä elementtejä, toiset moninaisuutta.
 Juhlista kannattaisi keskustella avoimesti
 Rissasen mielestä koulun juhlien kohdallakin kannattaisi miettiä vähemmän sitä, mikä on sallittua ja mikä ei, ja enemmän sitä, mikä on hyvää pedagogiikkaa. Rissanen välttäisi vahvoja yleistäviä ohjeita.
 – Suomessa on suuret maantieteelliset erot siinä, mitä katsomuksia ja kulttuureita kouluissa on edustettuna. Koulun juhlakulttuurin pitäisi pohjautua aina siihen, keitä siellä koulussa on ja miten parhaiten tuetaan sen porukan osallisuutta.
 Rissanen korostaa, että koulun juhlien tehtävänä on rakentaa yhteisön yhteenkuuluvuutta.
 – Kaikkien perinteiden sivuun laittaminen ei varmasti ole hyvää pedagogiikkaa. Tilasta ei tule neutraalia sillä, että tilanteesta poistetaan jotkut uskonnolliset elementit. Jotkut arvot siellä joka tapauksessa vaikuttavat.
 Rissanen kannustaa pohtimaan sitä, miten juhlista tulee yhteisön näköinen ja voisivatko eri kulttuurien ja eri uskontojen juhlaperinteet saada jonkinlaista roolia koulun juhlakulttuurissa.
 Ruotsissa kielteisempi suhtautuminen uskontojen näkymiseen
 Rissasen tutkimus on laadullinen tapaustutkimus. Siihen haastateltiin rehtoreita sekä muslimiopettajia ja -vanhempia, jotka toimivat kouluissa epävirallisissa ”kulttuuritulkin” rooleissa. Suurin osa kulttuuritulkeista oli kouluissa töissä opettajina tai koulunkäynnin ohjaajina.
 Laadullisen tutkimuksen perusteella ei voi tehdä laajoja yleistyksiä tai maiden välisiä vertailuja. Tulokset antavat kuitenkin viitteitä koulujärjestelmien eroista.
 Kulttuuritulkkien haastattelujen perusteella Ruotsissa uskontojen näkymiseen julkisessa tilassa suhtaudutaan selvästi kielteisemmin kuin Suomessa.
 Myös Suomen ja Ruotsin opetussuunnitelmat eroavat toisistaan siinä, miten ne suhtautuvat kulttuurien moninaisuuteen. Ruotsissa monikulttuurisuuden tukeminen ei ole enää niin vahvasti esillä kuin ennen. Opetussuunnitelmassa on aiempaa enemmän puhetta perinteisistä ruotsalaisista arvoista ja niiden vaalimisesta.
 Suomessa opetussuunnitelmien perusteet edellyttävät moninaisten kulttuuri-identiteettien tukemista. Suomalaisissa kouluissa esimerkiksi uskonnonvapauteen liittyvistä asioista neuvotellaan enemmän kuin Ruotsissa. Koska Ruotsissa on myös islamilaisia kouluja, rehtorit saattavat joskus vedota perheiden mahdollisuuteen vaihtaa koulua.

Tutkimus: Koulujen välillä on suuria eroja suhtautumisessa muslimiperheisiin – joidenkin rehtoreiden kuva islamista on kapea


Summary: EU-maat ovat rikkoneet kasvu- ja vakaussopimuksen sääntöjä koko rahaliiton ajan, kirjoittaa taloustoimittaja Anna Karismo.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euromaat rikkovat vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjä kukin vuorollaan. Keskiviikkona Suomi sai EU:lta huomautuksen julkisten menojen kasvusta. Suomen julkiset menot uhkaavat  kasvaa nopeammin  kuin ne vakaus- ja kasvusopimuksen suositusten mukaan saisivat.
 Säännöistä lipsuminen on EU:ssa pikemminkin sääntö kuin poikkeus – osin ehkä siksi, että suurimmat jäsenmaat näyttivät mallia piittamattomuudessa heti yhteisvaluutan alkutaipaleella. Saksa ja Ranska rikkoivat viime vuosikymmenellä toistuvasti EU:n kasvu- ja vakaussopimuksen sääntöjä.
 Toisaalta jäsenmaat ovat ajautuneet hyvin erilaisiin taloudellisiin tilanteisiin euron olemassaolon aikana. Esimerkiksi vientivoittoisen Saksan ylijäämät ovat tehneet ennätyksiä, kun Ranskassa ja Italiassa on tehty alijäämäisiä budjetteja.
 Suomi puolestaan pääsi juuri  toissavuoden alussa komission pannasta.  Suomi oli puoli vuotta tarkkailulistalla makrotalouden epätasapainon vuoksi.
 Seuraamuksia vasta "vakavasta" rikkomuksesta
 Vakaus- ja kasvusopimuksen ydinkohdat ovat, että valtioiden budjettivajeen pitäisi pysyä alle kolmessa prosentissa ja valtionvelan alle 60 prosentissa suhteessa kansantuotteeseen.
 Vain aniharva maa on pystynyt pitäytymään näissä rajoissa. Useimpien euromaiden velkasuhde huitelee korkealla 60 prosentin yläpuolella, ja on tehnyt niin jo vuosikausia.
 Välillä komissio on uhannut sääntöjä rikkovia jäsenmaita EU:n ohjaukseen joutumisella. Tällaisella liiallisen alijäämän menettelyllä on uhkailtu viime aikoina ennen kaikkea Italiaa. Juuri nyt menettelyssä ei ole poikkeuksellisesti yhtään maata.
 Komission keskiviikon raportissa olennaista oli se, että yhdenkään 19 euromaan kohdalla riski taloussääntöjen rikkomisesta ei ollut "vakava". Jos se olisi ollut vakava, komissio olisi pyytänyt asianomaista maata muuttamaan budjettisuunnitelmiaan.
 Näin se toimi Italian kohdalla viime vuonna.
 Lue lisää:   EU tiukentaa otettaan Italiasta, avaa tien sanktioille alijäämäisen budjetin vuoksi.
 Mitään jäsenmaata ei ole koskaan vielä rangaistu sääntöjen rikkomisesta, koska komissio on halunnut tulkita niitä joustavasti. Talous- ja raha-asioista vastaava komissaari  Pierre Moscovici  toisti keskiviikkona, että jäsenmaita on kuultu tarkkaan myös uutta raporttia tehtäessä.
 Suomi sanoi vastauksessaan komissiolle, että menot kasvavat vain kertaluontoisesti 2020. Tarkoitus on tasapainottaa budjetti tulevina vuosina.
 Ensi vuoden menojen kasvusta huolimatta Suomi pysyy vielä selvästi EU:n vaje- ja velkarajojen alapuolella. Siksi hallitus voi laittaa komission jyrähdyksen sarjaan "hyvä noteerata", mutta "ei aiheuta suuria toimenpiteitä tällä erää".

Analyysi: Onko komission jyrähdys syy painaa paniikkinappulaa, vai voiko Suomi sivuuttaa sen pelkällä olankohautuksella?


Summary: Intiassa kehitellyn ehkäisypistoksen teho kestää 13 vuotta.

Intia saattaa tuoda markkinoille miesten ehkäisypistoksen ensimmäisenä maailmassa, kertoo intialaislehti  Hindustan Times.
 Ehkäisyruiske pistetään paikallispuudutuksessa kivesten lähellä sijaitsevaan, spermaa sisältävään putkeen. Pistoksen teho kestää 13 vuotta.
 Hindustan Timesin mukaan Intian lääketieteellisen tutkimuksen neuvosto on menestyksekkäästi testannut ruiskeen kliinisissä kokeissaan. Nyt ehkäisyruiske on tutkijoiden mukaan lähetetty hyväksyttäväksi Intian valvovalle lääkeviranomaiselle.
 Kokeita johtanut tutkija  RS Sharma  kertoo Hindustan Timesille, että kliinisiin kokeisiin osallistui 303 henkilöä ja kokeen onnistumisprosentti oli 97,3. Kukaan osallistujista ei raportoinut sivuvaikutuksista.
 – Tuotetta voi huoletta kutsua maailman ensimmäiseksi miesten ehkäisyksi, Sharma vakuuttaa
 Ehkäisyruiskeen hyväksyminen markkinoille ei kuitenkaan ole läpihuutojuttu.
 Tuote on ensimmäinen Intian kehittämä ehkäisyruiske, joten valvova lääkeviranomainen aikoo panna sen erityisen tarkkaan seulaan. Ruiskeen tarkastaminen voi kestää jopa kuudesta seitsemään kuukautta.
 Vaihtoehtoina vain kondomi tai sterilisaatio
 Intiassa kehitellyn ehkäisyruiskeen on tarkoitus toimia korvaajana miesten sterilisaatioleikkaukselle, joka on toistaiseksi kondomin ohella ainoa miesten oma ehkäisykeino.
 Naisille on jo pitkään ollut tarjolla monia eri ehkäisyvaihtoehtoja, ja esimerkiksi naisten e-pillerit alkoivat yleistyä jo 1960-luvulla.
 Intian hanke ei toki ole ensimmäinen laatuaan. Esimerkiksi Edinburghin yliopistossa testattiin muutama vuosi sitten ehkäisyruisketta, mutta kokeeseen osallistuneet miehet  saivat runsaasti sivuvaikutuksia.  Lopulta koko koe keskeytettiin.
 Ruiskeen ohella myös muita lääketeollisuudessa on meneillään muitakin hankkeita miesten ehkäisyksi. Pisimmällä  on kenties  miesten ehkäisygeelin ja e-pillerin kehittäminen.
 Lisää aiheesta:
 Miesten ehkäisypilleriä pitää odottaa vielä vuosia – miksi lääketeollisuutta ei kiinnosta miesten ehkäisy?

Intia on luonut miesten ehkäisyruiskeen, joka saattaa päästä markkinoille jo ensi vuonna – Ensin edessä on kuitenkin tiukka syyni


Summary: Ongelmien aiheuttaja ei ole edelleenkään selvillä, vaikka tutkimusta on tehty ja parisen viikkoa.

Åbo Svenska Teaterin rakennuksesta on löytynyt uusia vauriokohtia. Uudet halkeamat paljastuivat lisätutkimuksissa.
 Rakennuksen päänäyttämön katosta  löytyi kaksi halkeamaa  kaksi viikkoa sitten. Lisätutkimusten perusteella syytä vaurioihin ei ole pystytty selvittämään.
 Tutkimukset jatkuvat. Teatteritoiminta jatkuu normaalisti.
 Teatteritalo sijaitsee Kauppatorin laidalla. Alueella tehdään runsaasti rakennustöitä.
 Uusista halkeamista kertoi  Åbo Underrättelser  verkkosivuillaan.
 Lue lisää:
 Åbo Svenska Teaterin rakennuksessa havaittu halkeamia

Åbo Svenska Teaterin rakennuksesta löytyi lisää halkeamia


Summary: JHL:n tutkintapyynnössä halutaan selvittää onko Arkea rikkonut yhteistoimintalakia päättäessään työnantajaliiton vaihtamisesta.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL on jättänyt keskiviikkona poliisille tutkintapyynnön siitä, onko Arkea rikkonut yhteistoimintalakia päättäessään  työnantajaliiton vaihtamisesta , kertoo JHL tiedotteessaan.
 Arkea teki päätöksen työnantajaliiton vaihtamisesta 27. syyskuuta, mutta asiaa koskeneet yhteistoimintaneuvottelut käynnistettiin vasta päätöksen jälkeen 30. syyskuuta.
 Työnantajaliiton vaihtamista Arkea on perustellut halulla pienentää yhtiön menoja. JHL:n mukaan tällaisella toiminnalla on sellaisia henkilöstövaikutuksia, että ne lain mukaan olisi pitänyt käsitellä yhteistoimintaneuvottelussa. Työehtosopimuksen vaihdos aiheuttaa työntekijöille muun muassa pysyviä muutoksia työaikajärjestelyihin.
 JHL:n tutkintapyynnön mukaan Arkean olisi pitänyt käydä yhteistoimintaneuvottelut henkilöstön kanssa ennen kuin se teki päätöksen työehtosopimuksen vaihtamisesta.
 Liitto pyytää poliisia tutkimaan, rikkoiko yhtiö yhteistoimintavelvoitettaan. Mikäli näin on tapahtunut, Arkea pitäisi tuomita lain mukaiseen sakkorangaistukseen, toteaa JHL tiedotteessaan.
 Lue lisää:
 Turun Arkean ja ammattiliittojen uudet neuvottelut kariutuivat alkuunsa – Jyty ja JHL valmistelevat uusia työtaistelutoimia Turkuun
 Turun Arkeaan kohdistunut lakko jätti koululaiset ilman aterioita – Aluehallintovirasto saanut jo kanteluita
 JHL ja Jyty aloittavat kolmen päivän lakon keskiviikkona – seisauttaa Turun kaupungin omistaman Arkean kaikki työt

JHL jätti tutkintapyynnön Arkeasta yhteistoimintalain rikkomisesta


Summary: Sotkamossa ennallistettavaksi valittu alue sitoo vuodessa hiiltä 18 000 kiloa, joka vastaa keskimäärin 80 henkilöauton vuosittaista hiilidioksidipäästöä.

Vuokatin matkailualue ja metsäyhtiö Tornator ennallistavat yhteistyössä 55 hehtaarin metsäalueen suoksi noin 30 kilometrin päästä Vuokatista Laakajärven suunnalla.
 Tornator on Kainuussa merkittävä metsänomistaja, jolla on käynnissä useita soiden ennallistamisprojekteja. Nyt yritys tekee ensimmäistä kertaa yhteistyötä matkailualueen kanssa. Työ alkaa tulevana talvena.
 Tornatorin toimitusjohtaja  Henrik Niemisen  mielestä metsätalous voi tehdä yhteistyötä matkailun kanssa aivan kuten muidenkin yhteiskunnan toimijoiden kanssa. Kestävään metsätalouteen kuuluu hänen mukaansa laaja kirjo metsänkäsittelytapoja, joista ennallistaminen on yksi esimerkki.
 – Julkisuudessa maalataan helposti aivan liian yksipuolinen kuva, jossa ääripäät korostuvat. Ollaan joko–tai eli kaikki avohakkuut ovat pahasta tai kaikki pitää suojella, kertoo Nieminen.
 Suolajistot, riistalinnut ja vesistöt hyötyvät
 Sotkamossa ennallistaminen tapahtuu ojien tukkimisella ja vedenpinnan nostamisella, jolloin olosuhteet muuttuvat suoeliöstölle sopivammaksi.
 Niemisen mukaan ojitetun suon ennallistaminen lopettaa hiilen karkaamisen ilmaan ja palauttaa hiilensidonnan turpeeseen. Ennallistettaessa veden pinta nousee, jolloin turvekerroksen kuivuminen ja hajoaminen loppuvat.
 – Ennallistamisen kustannukset ovat hyvin maltilliset hyötyihin verrattuna, sanoo Nieminen.
 Ensisijaisena hyötyjänä ennallistamisissa ovat suolajisto ja vesistöt. Nopein merkki kehityksestä ovat kuitenkin riistalintujen kuten riekkojen ja teerien palautuminen alueelle.
 – Suon ennallistaminen on pitkä prosessi, tähän menee vähintään 10 vuotta, laskee Henrik Nieminen.
 "Tämä on vihreiden arvojen esille nostamista"
 Sotkamon kunnanjohtaja  Mika Kilpeläinen  pitää kotimaan matkailua ympäristötekona. Samalla hän myöntää, että kaikki matkailu jättää hiilijalanjäljen.
 – Kannamme näin oman vastuun matkailun muodostamasta hiilijalanjäljestä.
 Kilpeläinen laskee, että ennallistettavaksi valittu alue sitoo vuodessa hiiltä 18 000 kiloa, joka vastaa keskimäärin 80 henkilöauton vuosittaista hiilidioksidipäästöä.
 – Tämä on vihreiden arvojen esille nostamista.
 Sotkamon kunnanjohtaja ja Vuokatin Matkailukeskuksen hallituksen puheenjohtaja Mika Kilpeläinen sanoo, että luonto on yksi suomalaisen matkailun suurimmista valttikorteista, joten sen monimuotoisuutta täytyy vaalia hillitsemällä ilmastonmuutosta.
 – Haluamme toimia kestävästi ja synnyttää alueellemme merkittävän hiilinielun.
 Helsingin yliopiston tutkija  Paavo Ojasen  mukaan suo on metsää tehokkaampi hiilivarasto, mutta ei hiilinielu. Hiilinieluna kasvava puusto on Ojasen mukaan tehokkaampi kuin hitaasti kertyvä turve. Senkin takia metsää kasvavan suon muuttamisella takaisin luonnontilaisen kaltaiseksi suoksi on vaikea saada nopeasti kasvatettua hiilinielua.
 Suoluontoa on aiemmin  ennallistettu  muun muassa Pohjois-Karjalassa.
 Ensin lämmittää, sitten viilentää
 Sotkamossa sijaitseva 55 hehtaarin metsäalue on karu suo, joka ei Tornatorin toimitusjohtaja Henrik Niemisen mukaan sovellu metsätalouteen vaan ennallistettavaksi. Tutkija Paavo Ojanenkokee, että karunkin suon ennallistaminen turvaa parhaiten turpeen hiilivaraston säilymisen.
 Se on Ojasen mukaan hyvä pitkän aikavälin ilmastonsuojelukeino.
 – On mahdollista, että tuon suurusluokan hiilinieluun karulla luonnontilaisella suolla kertyy turpeeseen 18 000 kiloa hiiltä vuodessa, sanoo Ojanen.
 Karun metsäojitetun suon ennallistamista puoltaa myös luonnonsuojelu. Soiden kasvit ja eläimet pärjäävät parhaiten märällä suolla. Myös kanalinnut viihtyvät avoimella suolla.
 Ojanen summaa, että karun metsäojitetun suon ennallistamisella on alkuvuosina ilmastoa lämmittävä vaikutus, mutta vuosikymmenien tai -satojen mittaan vähitellen viilentävä vaikutus.
 Lähivuosien lämmittävä vaikutus kuitenkin tarkoittaa sitä, ettei ennallistamalla voi nopeasti kompensoida muualla tapahtuvia päästöjä.

Ilmastoteko vai imagotemppu? Matkailukeskus Vuokatti on mukana, kun metsästä tulee taas suo


Summary: Syyttäjän rangaistusvaatimukset eivät menneet läpi Kymenlaakson käräjäoikeudessa.

Lampaidensa hoidon laiminlyönyt mies on tuomittu puolen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja määräaikaiseen lampaidenpitokieltoon.
 Lammastilaa pitänyt mies  oli syytettynä törkeästä eläinsuojelurikoksesta . Syytteen mukaan mies oli muun muassa kuljettanut lampaita kovassa pakkasessa itse rakentamallaan kuljetusperävaunulla teurastettaviksi. Lampailla ei ollut ajomatkalla suojaa kylmyydeltä ja viimalta, ja ne olivat ajomatkan jälkeen kylmettyneitä.
 Mies oli syytteen mukaan myös lyönyt lampaitaan puisella hangonvarrella, ja ne olivat olleet aliravittuja ja nähneet nälkää.
 Syyttäjän vaatimukset eivät menneet läpi Kymenlaakson käräjäoikeudessa. Mies tuomittiin törkeän eläinsuojelurikoksen sijaan perusmuotoisesta eläinsuojelurikoksesta.
 Teko ei kohdistunut kaikkiin lampaisiin
 Miehen tilalla oli syytteen mukaan ollut noin 250-397 eri ikäistä lammasta. Rikos ei ole tuomion mukaan kohdistunut koko lammaslaumaan, eli teon kohdistuminen suureen määrään lampaita on tulkinnanvaraista. Käräjäoikeus tuomitsi tämän syytetyn eduksi.
 Lisäksi kokonaisarvostelussa tulee oikeuden mukaan ottaa huomioon miehen lampolan poikkeuksellisen sinnikäs loisongelma, jonka voittaminen on tuottanut haasteita.
 Oikeuden ratkaisun mukaan miehellä on mitä ilmeisimmin ollut vakaa aikomus pärjätä lampurina ja tehdä siitä kannattavaa liiketoimintaa. Oikeuden mukaan tämä tukee kokonaisarvostelussa vähemmän moitittavaa syyksilukemista. Oikeuden mukaan mies on ollut aktiivinen loislääkityksen järjestämisessä.
 Toisaalta miehen lampuritoiminta on oikeuden mukaan ollut alunperinkin hänen tietoihinsa, taitoihinsa ja resursseihinsa nähden liian laajamittaista, joka osoittaa hänen piittaamatonta suhtautumistaan eläinten hyvinvointiin, kuten myös monet muut toiminnan aikana esiintulleet seikat.
 Ei koulutusta alalle
 Mies oli ryhtynyt rakentamaan lampolaa vuonna 2016. Hänellä ei ollut aikaisempaa kokemusta eläimistä. Hän oli saanut koulutusta kahdella kahden päivän pituisella kurssilla sekä muilla kursseilla vuosina 2015-2016.
 Mies oli oikeuden ratkaisun mukaan aloittanut lampolatoiminnan riittämättömin tieto- ja työvoimaresurssein, joista etenkin jälkimmäinen on vaikuttanut laiminlyönteihin eläkinten hoidossa. Oikeus piti jollain tapaa ristiriitaisena, että mies oli halunnut saada elantonsa lampolatoiminnasta, mutta ei ollut kuitenkaan satsannut työvoiman palkkaamiseen ja sitä kautta eläinten hyvinvoinnin takaamiseen.
 Oikeuden mukaan vaikuttaa siltä, että miehen aika ei ole riittänyt kaikkeen tarvittavaan, ja ongelmat ovat kasautuneet.
 Todistajina kuultujen eläinlääkärien ja muiden lampolatoimintaan perehtyneiden asiantuntijoiden mukaan loiset ovat yleinen vitsaus lampaissa. Muun muassa hyvällä lääkehoidolla, sairaiden ja terveiden eläinten erottamisella, riittävällä ja hyvälaatuisella ravinnolla sekä laidunkierrolla ongelmat on kuitenkin pystytty yleensä pitämään hallinnassa ja menetykset siedettävinä.
 Mies on pyrkinyt laittamaan kaiken toistuvan loisongelman syyksi. Näyttö ei oikeuden mukaan kuitenkaan tukenut vastaajan väitettä. Loiset ovat ratkaisun mukaan aiheuttaneet paljon ongelmaa, mutta eivät kaikille eläimille. Mies ei ole tehnyt kaikkea voitavaansa ongelman poistamiseksi.
 Mies on kertonut omistaneensa 100 hehtaaria laidunmaata. Laidunkierrosta on oikeudessa puhuttu paljon, mutta käräjäoikeudelle on jäänyt epäselväksi onko mies toteuttanut sitä vai ei. Ainakaan laitumien kyntämistä ei ole oikeuden ratkaisun mukaan tapahtunut.
 Oikeuden mukaan mies ei ole halunnut ymmärtää, että 350 uuhen lammastilan pyörittäminen pässeineen ja ympäri vuoden tapahtuvine karitsoimisineen vaatii enemmän kuin yhden kokopäiväisen työntekijän.
 Ratkaisun perustelujen mukaan tilalla ei ollut yhtaan pätevää eläintenhoitajaa. Miehellä saati hänen puolisollaan ei ole ollut minkäänlaista koulutusta alalle.
 Karua luettavaa
 Oikeus piti tarkastuspöytäkirjoja karuna luettavana. Kahden lammastilalla käyneen eläinlääkärin havainnot tilalta olivat oikeuden mukaan pitkälti yhteneväisiä, vaikka mies oli yrittänyt tehdä toisesta eläinlääkäristä henkilökohtaista vihamiestään, joka ei ole suhtautunut tehtäväänsä objektiivisesti.
 Syyttäjä on määritellyt rikoksen tekoajaksi reilut kaksi vuotta. Tila oli ollut tarkastusten kohteena lähes kaksi vuotta. Tänä aikana mies on oikeuden mukaan vain vähäisiltä osin noudattanut tai edes pyrkinyt noudattamaan annettuja määräyksiä.
 Toteen näytetyiksi tulivat oikeuden mukaan myös syytteen kohdat aliravituista eläimistä, vesihuollon ongelmista laitumilla, laitumien turvallisuuspuutteista, ruokintakaukaloiden sijoitus- ja tukevuusongelmista, hoidon laiminlyönneistä, sorkkien hoidon ja keritsemisen ongelmista sekä puutteista ja eläinten siisteydestä.
 Syytteen mukaan lampaiden ruokintakaukalot oli sijoitettu seinälle niin, että eläimet ovat voineet ulostaa ja virtsata niihin, jolloin niissä oleva rehu on likaantunut. Lampaat ovat myös pystyneet kiipeilemään kaukaloihin, jolloin ne ovat tippuneet maahan. Karitsoja on jäänyt kiinni ruokintakaukaloiden alle, jolloin osa niistä on vahingoittunut ja osa kuollut.
 Mies on luopunut eläimistään syksyllä 2019.
 Syyttäjän vaatimukset eivät menneet läpi
 Syyttäjän rangaistusvaatimukset eivät menneet läpi oikeudessa. Mies tuomittiin törkeän eläinsuojelurikoksen sijaan perusmuotoisesta eläinsuojelurikoksesta.
 Syyttäjä vaati miehelle 9-11 kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta ja pysyvää tuotantoeläinten pitokieltoa sekä menettämään eläimensä valtiolle.
 Käräjäoikeus tuomitsi miehen puolen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja määräaikaiseen eläintenpitokieltoon 31.12.2021 saakka. Kielto koskee lampaita.
 Lisäksi mies määrättiin maksamaan 80 euron rikosuhrimaksun sekä korvaamaan todistelukustannukset valtiolle.

Lampaitaan hakanneen miehen teko ei ollut törkeä – ei lyönyt kaikkia ja oli hankkinut lampaille lääkkeet loisia vastaan


Summary: Uutta moottoritietä pitkin ajetaan Jyväskylässä loppukesällä 2022.

Nelostien rakennustyömaalla Jyväskylän Kirrissä näkymät ovat jylhät. Seitsemän metrin syvyyteen rakennetaan uutta moottoritielinjausta.
 Kallioita louhitaan seuraavien parin, jopa kolmen vuoden ajan. Isoja räjäytyksiä tehdään pari viikossa.
 – Kirrinmäessä on 30 metriä korkea kallioleikkaus, jota louhitaan seuraavan parin vuoden aikana. Vuoteen 2022 asti tehdään isompia räjäytyksiä muutama viikossa, pieniä räjäytyksiä voi olla päivittäin, kertoo työpäällikkö  Jaakko Taipale  Destia Oy:ltä.
 Räjäytykset kuuluvat Kirrinmäestä pitkälle Palokkaan asti. Räjäytysten tärinä puolestaan tuntuu Kirrissä sijaitsevissa taloissa.
 – Tiettyä paineaaltoa saattaa tuntua, mutta sallittujen tärinöiden rajoissa mennään, sanoo Taipale.
 Räjäytyksistä johtuvat melu- ja tärinähaitat pyritään pitämään rakentamisen aikana mahdollisimman vähäisinä.
 – Väistämättä tämän kokoisesta työmaasta syntyy haittaa. Pyrimme siihen, että haitat minimoidaan ja saadaan ne mahdollisimman lyhytaikaisiksi, kertoo projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  Väylästä.
 Nelostiellä Jyväskylän kohdalla kulkee Väylän mukaan vuorokaudessa noin 20 000 ajoneuvoa. Niistä 15 prosenttia on raskasta liikennettä.
 Liikenne siirtyy rinnakkaistielle Puuppolan ja Vehniän välillä elokuussa 2020 Jyväskylässä ajettavan MM-rallin jälkeen. Näin nykyinen Nelostie vapautuu tuolla välillä kokonaan rakennuskäyttöön, sillä sen päälle rakennetaan uusi moottoritie.
 Destian työpäällikkö Jaakko Taipale (vas.) ja projektipäällikkö Jarmo Niskanen Väylästä vastaavat moottoritien rakentamisesta. Petri Aaltonen / Yle
 Maamassojen kaivuut aiheuttivat järvivesien samentumista
 Makkara- ja Laahajoen ylittävien siltojen rakentamisessa on tarvittu kaivuutöitä ja maamassojen vaihtoa. Niistä on kulkeutunut kiintoainesta suodatinkankaiden läpi vesistöön.
 – Tämä oli yllätys, että samentuminen näkyy näin laajasti. Samentuminen on liikkunut virtauksen mukana Laahajoelta Alvajärveen, sieltä Palokkajärveen sekä myös Tourujokeen, sanoo ympäristösuojelupäällikkö  Pasi Huotari  Jyväskylän kaupungilta.
 Virtaamat ovat olleet poikkeuksellisen runsaat tänä syksynä. Tourujoki on marraskuun puolivälissä äärikorkeudessaan.
 – Osittain virtaamista johtuen kiintoaines on päässyt kulkeutumaan näin pitkälle, kertoo Huotari.
 Veden samentumisesta ei ole haittaa vesien eliöstölle.
 – Talven aikana hieno aines yleensä vaipuu pohjaan ja jää osaksi sedimenttia, sanoo Huotari.
 Vesistön samentuminen näkyy Tourujoessa asti. Maamassojen siirron takia myös Alva- ja Palokkajärven vesi samentui.  Petri Aaltonen / Yle
 Moottoritietä rakennetaan pidemmälle kuin suunniteltiin
 Moottoritien rakentamisessa on käytetty uudenlaista urakkamallia. Sen avulla pyritään saamaan urakoitsijan ja rakentajan innovaatiot parhaiten hyödynnettyä. Urakoitsija voi näin vapaammin toteuttaa rakentamisen.
 Uuden moottoritien tilaaja Väylä ei siis sanele Destialle rakentamisen toteutustapoja, vaan pelkästään sen, että päästään hyvään lopputulokseen.
 – Innovoinneilla saatiin säästöjä, joten pystymme rakentamaan moottoritie Vehniälle saakka, kun alunperin suunniteltiin moottoritietä vain Tikkakoskelle, sanoo projektipäällikkö Niskanen.
 Moottoritietä rakennetaan neljä kilometriä pidemmälle kuin alunperin suunniteltiin.
 Moottoritien kustannukset ovat arviolta 139 miljoonaa euroa. Lisäksi Jyväskylän kaupunki laittaa 2,9 miljoonaa euroa uuden tien rakentamiseen.
 Uutta moottoritietä pääsee ajamaan Jyväskylän Kirristä Laukaan Vehniälle elokuussa 2022.

Nelostien rakennustyömaalla Keski-Suomessa räjäytellään viikoittain aina vuoteen 2022 saakka – moottoritietä valmistuu suunniteltua enemmän


Summary: Yritykset ja oppilaitokset ovat tyytyväisiä uusista toimintamalleista ja käytänteistä, joilla yhteistyötä tiivistetään.

Kaksi vuotta sitten käynnistetty  Hyvä Pore -projekti  on loppusilausta vaille valmis. Opetusministeriön rahoittama 2 miljoonan euron hanke loppuu vuoden vaihteessa.
 Projektia koordinoivan Turun kaupungin projektitoimiston päällikkö  Matti Mäkelä  on tyytyväinen lopputulokseen. Moni opiskelija pääsi suoraan opiskelu- ja harjoittelupaikan jälkeen töihin.
 – Puhutaan tämän hankkeen tuloksena useista sadoista, ainakin 500–600 nuorta.
 Yhteistyö syventynyt
 Hyvä Pore -projektin ideana oli kehittää uusia toimintamalleja ja käytänteitä, joilla yritysten ja oppilaitosten yhteistyötä voitaisiin tiivistää. Tämän uskotaan auttavan lounaissuomalaisia yrityksiä löytämään osaavaa henkilökuntaa.
 Hankkeessa mukana olevat yritykset ovat tyytyväisiä. Turkulaisessa konepajayritys Mesekonissa on töissä 60 ihmistä. Eläköityvien tilalle haetaan jatkuvasti uusia työntekijöitä. Tarve on viisi, kuusi henkilöä vuodessa.
 – Oppilaitosten ja meidän välinen yhteistyö on syventynyt ja ollaan sitä kautta saatu harjoitteluun erilaisia ihmisiä. Oppisopimuksen kautta pari on palkattu ihan työsopimukseen saakka, sanoo Mesekonin myyntipäällikkö  Tero Nättiaho .
 Myös Meyerin telakalla ollaan tyytyväisiä projektin lopputulemaan.
 – Hankkeen kautta meille on tullut useita työntekijöitä. Tämä on mahdollistanut yhteistyön ja polun tulla meille töihin, sanoo Meyer Turun HR-johtaja  Nina Marttila .
 Vierailuja puolin ja toisin
 Lounais-Suomen positiivinen rakennemuutos  eli työvoimapula oli keskeinen syy käynnistää Hyvä Pore -projekti. Hankkeen keskeinen idea on ollut työelämälähtöinen opiskelu.
 Monessa tapauksessa opinnot on suunniteltu yritysten tarpeita ajatellen.
 – Esimerkiksi meriteollisuuden lippulaivan Meyerin kanssa olemme vieneet levy- ja hitsaustyön opetuksen telakan ympäristöön. Opettajat ja opiskelijat työskentelevät siellä lähes puolet tutkinnon suorittamisesta, kertoo Turun ammatti-instituutin palvelualuejohtaja  Hannu Immonen .
 Uutta on ollut myös, että yritykset ja oppilaitokset vierailevat toistensa luona kertomassa omista tarpeistaan.
 – Meidän opettajamme ovat menneet yrityksiin ja selvittäneet konkreettisesti yritysten osaamistarpeita. Sen mukaan on kehitetty oppimisympäristöjä ja rakennettu erilaisia koulutuksia, sanoo Rasekon pedagoginen rehtori  Olli Vuorinen .
 – Olemme käyneet kertomassa opiskelijoille minkälaista työskentely Bauhausissa on ja mitä me odotamme meille tulevilta nuorilta, sanoo Bauhaus Turun tavaratalojohtaja  Tapio Laaksonen .
 Yritykset toivovat jatkoa
 Projektiin osallistuneet ovat tyytyväisiä lopputulemaan.
 – Työntekijöiden saanti ei ole ollut mikään itsestäänselvyys. Oikeasti tarvitaan muitakin keinoja kuin se, että pelkästään laittaa työpaikat hakuun, Tapio Laaksonen sanoo.
 – Oppilaitokset ovat tosi innokkaasti nykyään valmiina investoimaan esimerkiksi hitsauslaitteisiin ja valmiina joustamaan siinä, miten meidän alalla harjoitellaan, sanoo Tero Nättiaho.
 Yrityksissä toivotaan, että vuoden lopussa päättyvä Hyvä Pore -projekti ei loppuisi kuin seinään.
 – Toivotaan, että saadaan jatkoa ja yhteistyö kehittyisi, jotta saataisiin uusia työntekijöitä, Mesekonin myyntipäällikkö Tero Nättiaho sanoo.
 – Tästä on jäänyt hyvä pöhinä. Toivon mukaan saataisiin Pore 2 aikaiseksi, että tästä tulisi tapa työskennellä oppilaitosten kanssa, Bauhausin tavaratalojohtaja Tapio Laaksonen sanoo.
 Lue lisää:
 Hitsareista ja koneistajista on pulaa – Ronja Mäkilä, 19, ja Juuso Tanninen, 16, valitsivat alan, jossa työtä on nyt ja tulevaisuudessa
 Osa yrityksistä kärvistelee niin pahassa työvoimapulassa, että hakee helpotusta ulkomailta – Oulaisissa etsitään kädentaitajia Kiinasta saakka
 Näin torjutaan teknologiateollisuuden työvoimapulaa – Ville Taavila, 20, sai työpaikan heti koulun jälkeen

Lounais-Suomen työvoimapulaa ratkaisemaan perustettu projekti päättyy – noin 600 nuorta sai työpaikan


Summary: Pakoyritys tapahtui sen jälkeen, kun julkisuuteen tuli tieto mahdollisesta todistajasta.

Maltan poliisi on ottanut kiinni tunnetun liikemiehen epäiltynä yhteyksistä toimittaja  Daphne Caruana Galizian  murhaan.
 Times of Malta -lehden mukaan liikemies  Yorgen Fenech   oli pyrkimässä pakoon Maltalta , kun hänet otettiin kiinni huvijahdiltaan.
 Korruptiota tutkinut Galizia kuoli autopommi-iskussa vuonna 2017. Hän oli tutkinut Fenechin omistaman Dubaihin rekisteröidyn 17 Black -yhtiön toimintaa, rahanpesua ja polttoaineen salakuljetusta.
 Fenechin pakenemisyritys tapahtui sen jälkeen, kun Maltan pääministeri  Joseph Muscat  tiistaina ilmoitti harkitsevansa armahdusta rahanpesusta epäillylle miehelle.
 Mies väitti tietävänsä, kuka Galizian murhan takana on. Hänen epäillään toimineen välittäjänä, kun Galizian murhaa valmisteltiin. Armahdus voisi toteutua, jos mies suostuu todistamaan oikeudessa.
 Murhan taustalla korruptioepäilyjä
 "Yhden naisen Wikileaksiksi" nimetty Galizia syytti Muscatia ja muita Maltan poliitikkoja sekaantumisesta korruptioon. Galizia syytti Muscatia rikollisten suosimisesta ja sanoi pääministerin tehneen Maltasta mafiasaaren.
 Pääministeri Muscatin  eroa on vaadittu  myös Fenechin pidätyksen jälkeen.
 – Joseph Muscat takasi rankaisemattomuuden korruptiosta miehille, jotka sopivat äitini murhasta. Nyt hänellä on oikeuden avaimet. Hänen pitäisi antaa ne jollekin muulle, murhatun toimittajan poika  Andrew Garuana Galizia  kirjoitti Twitterissä.
 Keskiviikkona kiinniotettu Fenech on myös Electrogas-yhtiön toimitusjohtaja ja toinen omistaja. Electrogas sai vuonna 2013 miljoonien eurojen sopimuksen rakentaa Maltalle uusi kaasuvoimala.
 Panaman paperien vuodossa paljastui, että pari johtavaa maltalaista poliitikkoa oli saamassa 17 Black -yhtiöltä mittavat palkkiot tarkemmin määrittelemättömistä palveluista.
 Lisää aiheesta:
 Tunnettu tutkiva toimittaja murhattiin pommi-iskussa Maltalla – tutki poliitikkojen korruptioepäilyjä
 Autopommi-iskussa kuolleen maltalaistoimittajan poika: Hallitus on osasyyllinen
 Tuhannet marssivat murhatun toimittajan muistolle Maltalla: "He eivät voi hiljentää meitä"

Maltan toimittajamurhan tutkinnassa kiinniotto – Paikallinen suurliikemies yritti pakoa huvijahdillaan


Summary: Sähkökäyttöiset kaivoskuormurit eivät tarvitse akkuja, vaan ne käyttävät raitiovaunujen tapaan ajolankoja.

Suomen toiseksi suurin kaivos Sodankylän Kevitsassa kasvattaa tuotantoaan yhteensä 150 miljoonan euron investoinneilla kolmen vuoden aikana. Lapin huomattavista,  puolen miljardin euron  rakennusinvestoinneista Kevitsa on tällä hetkellä suurin.
 Kevitsan omistaja, ruotsalainen Boliden AB investoi kaivokseen noin 150 miljoonaa euroa vuosien 2018–2022 aikana. Merkittävin osa investoinnista on malmirikasteen hienontamiseen käytettävä jättimäinen mylly laitteineen.
 Se maksaa 80 miljoonaa euroa.
 – Mielestäni se on nyt suurin mylly Suomessa. Rummun halkaisija on 10 metriä ja myös pituus on melkein 10 metriä. Sen teho on yhteensä 14 megawattia, esittelee Kevitsan rikastamohankkeen projektipäällikkö  Peter Nysted .
 Valtavassa vaihteettomassa malmimyllyssä murskaamosta tulevat isot ja pienet malmilohkareet jauhavat toisiaan hienommaksi kivi- ja malmirakeeksi. Hienonnettu aines johdetaan murskauksen jälkeen kemialliseen prosessiin malminerotteluun.
 Uuden myllyn koeajo aloitetaan ennen vuoden 2019 loppua ja täyteen tuotantoon päästään maaliskuun loppuun mennessä.  Jarmo Honkanen / Yle
 Uuden myllyn kapasiteetista puolet vuosituotannon lisäämiseen
 Uusi mylly lisää Kevitsan tuotantokapasiteettia reippaasti. Sen murskauskapasiteetti on yksin noin puolet aiempien kolmen myllyn yhteisestä tuotantokapasiteetista.
 Kevitsan kaivos Kevitsan kaivos avattiin vuonna 2012. Kesällä vuonna 2016 kanadalainen First Quantum minerals ltd. myi kaivoksen ruotsalaiselle kaivosyhtiö Bolidenille. Vuonna 2018 Kevitsan kaivoksella rikastettiin lähes 7,6 miljoonaa tonnia malmia. Kaivos tuottaa nikkeliä ja kuparia, mutta kaivos tuottaa huomattavia määriä myös platinaa, palladiumia, kultaa sekä pienissä määrin kobolttia.
 – Uusi mylly pystyy lisäämään tuotantoa enimmillään noin neljä miljoonaa tonnia ja vanhan myllypiirin kanssa voimme päästä yhteensä jopa 10 miljoonaan tonniin malmirikastetta. Siihen meillä on voimassaoleva lupa, kertoo projektipäällikkö Peter Nysted.
 Vuoden 2019 malmirikasteen tuotanto pysyy vielä edellisvuosien tasolla, mutta jo 2020 kaivoksen malmintuotanto kasvaa asetettuun tavoitteeseen eli 9,5 miljoonaan tonniin.
 – Tavoitteena on, että aloitamme testit nyt ennen joulukuuta 2019. Sen jälkeen lisäämme tuotantoa normaaliin tai maksimikapasiteettiin ennen vuoden 2020 ensimmäisen vuosineljänneksen päättymistä, sanoo Nysted.
 Työntekijöitä jo yli 500
 Kevitsan kaivos on Terrafamen Sotkamon kaivoksen jälkeen Suomen toiseksi suurin kaivos louhintamäärän perusteella. Sotkamossa kokonaislouhintamäärä oli vuonna 2018 noin 42,1 miljoonaa tonnia.
 Vuonna 2018 Kevitsan kaivoksesta  louhittiin sivukiveä  (Kaiva.fi) yhteensä 33,4 Mt. Lisäksi  malmirikasteen tuotanto  (Boliden, PDF-tiedosto) oli vuonna 2018 noin 7,6 Mt.
 Kevitsan kaivoksen uusi kivimylly on rikastamon uudessa osassa. Raimo Torikka / Yle
 Kevitsan kaivoksen työntekijämäärä on ollut kasvussa viime vuosina, vuonna 2018 luku oli 450. Kaivoksen johtajan  Peter Bergmanin  mukaan tuotannon nosto vaatii kuitenkin vieläkin lisää tekijöitä.
 – Meitä on nyt noin 500 ja määrä nousee noin 550 työntekijään vuoden 2020 aikana. Se tulee olemaan työntekijöiden suurin määrä nykyisellä mineraalivarannolla, kertoo Peter Bergman.
 Malmia riittää vielä 15 vuotta
 Bergmanin mukaan tuotannon noston jälkeen Kevitsan tiedossa olevat malmivarat riittävät vuoteen 2034.
 – Suunnitelmat yltävät nyt vuoteen 2034 saakka, joten sen perusteella jatkamme 14–15 vuotta nykyisillä malmiresursseilla. Mutta teemme töitä sen lisäämiseksi.
 Bergman kuitenkin korostaa, että Kevitsassa ei enää etsitä malmia lähimetsissä vaan pysytään nykyisen kaivoksen alueella.
 – Toimimme samassa avolouhoksessa, mutta etsimme tapoja lisätä tuotantoa pienemmillä kustannuksilla. Se on meidän tapamme saada lisää malmia.
 Sähködumpperit pienentävät hiilijalanjälkeä
 Boliden on hankkinut Kevitsaan yhteensä 17 uutta kaivoskuorma-autoa. Niillä korvataan aiemmin käytössä olleita pienempiä malmin ja sivukiviaineksen kuljettamisessa käytettyjä dumppereita.
 Uudet kiviautot on toimitettu Kevitsan kaivokselle osissa, joten autot kootaan legoautojen tapaan paikan päällä. Samalla suurimpaan osaan niistä asennetaan sähkömoottorit, joilla ne saadaan entistä tehokkaammiksi.
 – Korvaamme dieselin käytön sähköllä, joten näin saamme alennettua kaivoksen hiilidioksidipäästöjä. Lisäksi kuorma-autot pystyvät ajamaan nopeammin ylös kaivoksen pohjalta, joten sekin lisää niiden tuottavuutta, kertoo Kevitsan kaivoksen johtaja Peter Bergman.
 Kevitsaan hankitut kiviautot kootaan kaivoksella ja samalla suurin osa niistä muutetaan myös sähkökäyttöiseksi. Raimo Torikka / Yle
 Bergmanin mukaan kokonaisinvestointi huomioiden tuotannon hiilidioksidipäästöt alenevat 18 prosentilla.
 Sähköistettyihin autoihin ei asenneta akustoja vaan kaivokselle rakennetaan lähes kaksi kilometriä pitkä sähköajoneuvorata. Kiviautot saavat virran sähkölinjasta, samalla tavoin kuin sähköjunat yläpuolella kulkevista avokaapeleista.
 Boliden on jo viime vuonna aloittanut  Aitikin kaivoksellaan  Pohjois-Ruotsin Jällivaarassa kokeilun kuljetusten sähköistämiseksi. Molempien kaivosten dieselpolttoaineen kulutus alenee noin 5,5 miljoonalla litralla.
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.
 Lue myös:
 Kevitsan kaivosta vaivaa kaksisuuntainen vesihäiriö –  metalleja menee luontoon ja pohjavettä punkee jätealtaaseen
 Vanhaa kaivoslakia halutaan uudistaa – eduskunnalle tänään luovutetun kansalaisaloitteen allekirjoitti 60 000 ihmistä
 Kobolttikuume nousee Lapissa – Suomesta löytyy harvinaista akkumetallia, jota ilman sähköautojen valmistus ei onnistu

Suomen toiseksi suurin kaivos nostaa tuotantoaan 150 miljoonan investoinneilla – päästötkin pienenevät, kiitos sähköisten kaivosautojen


Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  epäiltyä virkarikosta koskevassa tutkinnassa kuullaan tänään keskiviikkona tähän mennessä kenties merkittävintä todistajaa, kun Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs  Gordon Sondland  antaa lausuntonsa.
 Sondlandilla on ensikäden tietoa Trumpin toiminnasta kohua herättäneessä Ukraina-skandaalissa. Yle näyttää kongressin tiedusteluvaliokunnan kuulemisen suorana klo 16.00 alkaen.
 Sondland pääsi suurlähettilääksi palkinnoksi Trumpille antamastaan miljoonalahjoituksesta. Hänellä ei ollut aiempaa kokemusta ulkopolitiikasta ja diplomatiasta.
 Gordon Sondlandilta odotetaan keskiviikon kuulemisessa painavaa todistajanlausuntoa Trumpiin ja Ukrainaan liittyen. Kuva on otettu 17. lokakuuta. Jim Lo  Scalzo / EPA
 Miksi Gordon Sondlandia pidetään avaintodistajana?
 Sondlandin tämänpäiväisellä kuulemisella on suuri merkitys virkarikostutkinnassa, sillä aiemmin kongressille on kerrottu toisen käden tietoa Sondlandin ja Trumpin kesällä käymästä puhelinkeskustelussa.
 Puhelun aikana Trumpin on väitetty tehneen selväksi, ettei hän ole niinkään kiinnostunut Ukrainasta kuin siitä, että demokraattien mahdollisen presidenttiehdokkaan  Joe Bidenin  toimista aloitettaisiin maassa tutkinta.
 Aiemmat todistajanlausunnot ovat nostaneet Sondlandin keskeiseksi tekijäksi siinä epäillyssä operaatiossa, jonka tarkoituksen uskotaan olleen Bidenin aseman vaikeuttaminen.
 Sondland kävi kongressin suljetussa kuulemisessa jo lokakuussa, jolloin hän kertoi presidentin yksityisen asianajajan  Rudy Giulianin  erikoisesta roolista Ukrainaan liittyen. Tuolloin Sondland vielä vakuutti, ettei hänen tiedossaan ollut, että Ukrainan Yhdysvalloilta saama 400 miljoonan dollarin sotilasapu olisi sidoksissa Ukrainan toimintaan Bideniin liittyen.
 Myöhemmin Sondland kuitenkin perui aiemmat puheensa ja ilmoitti sanoneensa ukrainalaisille, että näiden olisi todennäköisesti annettava periksi Trumpin toiveille saadakseen avun. Trump jäädytti avun kesällä.
 Sondlandin muutettua lausuntoaan, otti presidentti Trump häneen etäisyyttä.
 – Tuskin tunnen koko herraa,  Trump sanoi NBC:n uutisten mukaan toimittajille .
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo, Euroopan parlamentin puhemies David-Maria Sassoli ja Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondland poseerasivat valokuvaajille syyskuun alussa Brysselissä. Olivier Hoslet / EPA
 Kuka on Gordon Sondland?
 Oregonin osavaltiosta kotoisin oleva varakas hotelliketjun omistaja Gordon Sondland on jo vuosikymmeniä luonut suhteita talouden, politiikan ja viihdemaailman eliittiin.
 Hän on kerännyt ja lahjoittanut rahaa varsinkin republikaanipuolueen poliitikoille, mutta myös joillekin demokraattipoliitikoille.
 Sondlandin taustoista ovat kertoneet muun muassa  The Wall Street Journal -taloussanomalehti ,  talousaikakauslehti Fortune ,  The New York Times -sanomalehti ,  uutiskanava CNN  ja  NBC-televisiokanavan uutiset .
 Sondland on Saksasta toisen maailmansodan alla natseja Yhdysvaltoihin paenneiden siirtolaisten jälkeläinen.
 Vuonna 1985 Sondland perusti Provenance Hotels -hotelliketjun Oregonin Portlandissa. Yritystensä kautta hän on tukenut poliitikkoja jo vuosien ajan.
 Vastikään yksi aiemmin tukea saaneista poliitikoista, demokraatteja edustava Portlandin kaupunginjohtaja  Ted Wheeler  ilmoitti luovuttavansa Sondlandilta vuosien mittaan saamansa 16 000 dollarin tukirahat hyväntekeväisyyteen.
 Presidentinvaaleissa hän on aiemmin tukenut republikaanipoliitikoista  Mitt Romneya  ja  Jeb Bushia , mutta ei antanut tukea Donald Trumpille vielä tämän vaalikampanjan alussa. Sondlandin kerrotaan suhtautuneen Trumpiin aluksi skeptisesti.
 Gordon Sondland on luonut omaisuutensa hotellibisneksessä. Jim Lo  Scalzo / EPA
 Mitä Sondlandin toiminnasta tiedetään?
 Kun Trumpista tuli presidentti, Sondland lahjoitti miljoona dollaria tämän virkaanastujaisia varten. Palkinnoksi tuesta Trump nimitti todella hyväksi mieheksi ja suureksi amerikkalaiseksi kutsumansa Sondlandin Yhdysvaltain uudeksi EU-suurlähettilääksi.
 Sondland, jolla ei ole mitään aiempaa kokemusta diplomatiasta, aloitti työnsä 2018 ja ulotti nopeasti mielenkiintonsa Ukrainaan, vaikkei maa hänen tehtäväalueeseensa edes kuulu.
 Sondland, joka on kertonut isovanhempiensa olevan kotoisin Ukrainan alueelta, keskusteli maasta useita kertoja Trumpin kanssa. Hän myös vieraili Ukrainassa.
 Hän oli Kiovassa heinäkuun 25. päivänä, jolloin Trump kävi virkarikostutkinnan keskiöön nousseen puhelinkeskustelun Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa.
 Sondland on sanonut keskustelleensa Trumpin kanssa vain minuutteja ennen tuota puhelua ja tavanneensa Zelenskyin puhelua seuranneena päivänä. Tuolloin hän todistajien mukaan myös keskusteli puhelimessa Trumpin kanssa.
 Kurt Volkerin kuulemisessa kongressin tiedustelukomiteassa käytiin tiistaina läpi muun muassa Sondlandin ja Volkerin toisilleen lähettämiä viestejä. Jacquelyn Martin / EPA
 Sondland toimi yhdessä Yhdysvaltain Ukrainan-erityislähettilään  Kurt Volkerin,  energiaministeri  Rick Perryn  ja Trumpin yksityisen asianajajan Rudy Giulianin kanssa saadakseen Ukrainan ilmoittamaan julkisesti, että se aloittaa tutkinnan demokraattien entisen varapresidentin Joe Bidenin toimista.
 Sondlandin on sanottu kutsuneen itseään, Volkeria ja Perryä kolmeksi amigoksi.
 Ukrainassa työskennellyt yhdysvaltalaisdiplomaatti  David Holmes  kertoi aiemmin kongressin tiedusteluvaliokunnalle kuulleensa Trumpin ja Sondlandin heinäkuussa käymän puhelinkeskustelun. Puhelinkeskustelu käytiin Sondlandin tavattua Zelenskyin.
 Holmesin mukaan Sondland totesi tuolloin Trumpille Ukrainan presidentin olevan valmis aloittamaan Bideniin kohdistuvan tutkinnan.
 Holmes on todistanut Sondlandin todenneen presidentin olevan Ukrainan suhteen kiinnostunut vain isoista asioista, kuten Biden-tutkinnasta.
 Lisää aiheesta:
 Mielipidemittaus: Enemmistö amerikkalaisista katsoo Trumpin toimineen väärin Ukraina-asiassa
 Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs myönsi Ukrainan sotilasavun ja Biden-tutkinnan yhteyden
 Yhdysvaltain EU-suurlähettiläs Gordon Sondland Ylelle:
Presidentti Trump odottaa kärsivällisesti EU:n uuden komission valintaa

Miljonääri lahjoitti muhkean summan Trumpille, pääsi suurlähettilääksi ja voi nyt koitua presidentin tuhoksi – Yle näyttää kuulemisen suorana klo 16


Summary: 18 ehdokkaan joukosta valitaan joulukuussa finalistit.

Runeberg-kirjallisuuspalkinnon valitsijaraati päätti julkaista ensimmäistä kertaa niin sanotun pitkän listan ehdokkaista. Mukaan pääsi 18 teosta, joiden joukosta valitaan viidestä kahdeksaan lopullista ehdokasta.
 – Tällainen longlist antaa mahdollisuuden nostaa esiin useampia kiinnostavia kirjoja. Olisi suorastaan väkivaltaista irrottaa vain muutama teos, koska hienoja teoksia on niin paljon, perustelee raadin puheenjohtaja, kirjailija  Sinikka Vuola .
 Samalla myös valitsijaraadin työ tulee läpinäkyvämmäksi. Pitkien ehdokaslistojen julkistaminen on kansainvälinen tapa kirjallisuus- ja elokuvapalkinnoissa.
 Kolmen hengen raati on tehnyt jättiurakan, sillä sen luettavaksi lähetettiin 242 kirjaa. Vertailun vuoksi, kaunokirjallisuuden Finlandia-esiraati luki vain reilut sata teosta. Runeberg-raadin urakkaa kasvattaa se, että palkinnosta kisaavat myös runot, novellit ja esseet.
 Raati sai luettavaksi eniten romaaneja, mutta myös runot olivat vahvasti esillä. Sen sijaan novellien vähäisyys ihmetytti raatia.
 Raadilta on kulunut tämä vuosi ehdokaskirjoja lukiessa. Vuola luonnehtii teoksia hyvin monimuotoisiksi aiheiltaan ja tyyliltään.
 – Silmiinpistävää oli, että ilmastonmuutosta käsiteltiin monessa teoksessa. Lisäksi oli havaittavissa, miten kokeellisuus on vuotanut runouden puolelta myös proosateoksiin.
 Raati poimi pitkälle listalleen useita esikoisteoksia, koska heidän mielestään tänä vuonna oli poikkeuksellisen hyviä esikoiskirjailijoita.
 – Esikoiskirjat olivat huomattavan tasokkaita. Nykyään ei voi enää puhua tyypillisestä esikoisteoksesta, sillä kirjoittajat ovat niin valmiita.
 Esiraatiin kuuluvat tänä vuonna kirjailija Sinikka Vuolan lisäksi kirjailija, kriitikko  Marissa Mehr  ja tutkija, kriitikko  Julia Tidigs . He kolme valitsevat myös lopulliset Runeberg-palkintoehdokkaat, jotka julkistetaan 12. joulukuuta.
 – Nyt meidän työmme jatkuu siten, että luemme uudestaan näitä pitkän listan teoksia. Keskustelemme niistä ja valitsemme lopulliset ehdokkaat, toteaa Vuola.
 Voittaja julkistetaan perinteisesti Runebergin päivänä 5. helmikuuta. 10 000 euron arvoisen palkinnon voittajan valitsee eri raati kuin ehdokkaat.
 Runeberg-palkinnon pitkä lista:
 Ahlgren Emma:  När jag var elva visste jag allt (S&S)
 Andtbacka Ralf : Potsdamer Platz. En dikt (Förlaget)
 Hakkarainen Anna-Kaari : Dioraama (Tammi)
 Kivelä Malin : Hjärtat/Sydän (Förlaget/Teos, suom. Laura Jänisniemi)
 Laakso Laura : Mrs. Milkyway (Aviador)
 Lindstedt Laura : Ystäväni Natalia (Teos)
 Matinmikko Maria : Kolkka (Siltala)
 Muinonen Maija : sexdeathbabies (Teos)
 Niskala Meiju : Sata kirjettä kuolleelle äidille (WSOY)
 Paasonen Markku : Suurenmoinen huviretki (Teos)
 Purokuru Pontus : Römaani (Kosmos)
 Rönkä Antti : Jalat ilmassa (Gummerus)
 Saisio Pirkko : Epäröintejä – tunnustuksia rakkaudesta, kirjoittamisesta ja esiintymisestä (Siltala)
 Salmela Aki : Eläimen varjo (Tammi)
 Salminen Antti : Mir (Poesia)
 Slotte Malin : Fia och andra noveller (S&S)
 Vartiainen Jyri : Kirous (Teos)
 Yli-Juonikas Jaakko : Tahdon murskatappio (Siltala)

Tässä ovat 18 teosta, joista jokin saa Runeberg-palkinnon – Ensimmäistä kertaa julkistettavalla "pitkällä listalla" ei ole yhtään Finlandia-ehdokasta


Summary: EU-komissio julkisti keskiviikkona arvionsa euromaiden alustavista talousarviosuunnitelmista ensi vuodelle.

Suomi sai keskiviikkona sapiskaa EU-komissiolta siitä, että sen julkiset menot kasvavat ensi vuonna liikaa. Vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamatta jättämisestä komissio näpäyttää myös Belgiaa, Espanjaa, Ranskaa, Italiaa, Portugalia, Sloveniaa ja Slovakiaa.
 – Näiden maiden talousarvioiden toteuttaminen voi johtaa huomattavaan poikkeamaan polulla kohti keskipitkän aikavälin budjettitavoitetta, komissio toteaa tiedotteessaan.
 Esimerkiksi EU:n tukipaketteja saaneet entiset kriisimaat Kreikka ja Irlanti sen sijaan täyttävät tavoitteensa.
 Komissio ei pidä Suomen talouden tilannetta kuitenkaan erityisen huolestuttavana, koska velkaantuminen ei ylitä yli 60 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen.
 Selvityspyyntö tuli jo lokakuussa
 Komissio pyysi  lokakuun lopussa  Suomelta selvennystä siihen, miksi julkiset menot näyttävät kasvavan nopeammin kuin vakaus- ja kasvusopimus sallii. Vastaavanlaiset selvennyspyynnöt se lähetti myös Italialle, Espanjalle, Ranskalle, Portugalille ja Belgialle.
 Valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri  Tuomas Saarenheimo  vastasi tuolloin komission tarkennuspyyntöön, että ensi vuoden menojen kasvu on poikkeus ja keskipitkän aikavälin tavoite on ennallaan. Hallitus aikoo tasapainottaa budjettia tulevina vuosina.
 Osasyy menojen kasvuun on hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite. Hallitus aikoo tasapainottaa julkisen talouden valtakautensa loppuun eli vuoteen 2023 mennessä esimerkiksi työllisyystoimien ja veronkorotusten avulla.
 Osan ensi vuoden menolisäyksistä hallitus rahoittaa valtion omaisuuden myynneillä, joten ne eivät kasvata julkista velkaantumista.
 Komissio korosti keskiviikkona, että se on ottanut huomioon jäsenmaiden vastaukset ja toisistaan poikkeavat taloustilanteet arvioissaan.
 Euroalueelta hyviä tietoja
 Ensimmäistä kertaa 17 vuoteen yksikään euromaa ei ole niin kutsutussa liiallisia alijäämiä koskevassa menettelyssä.
 EU:hun kuuluva maa voi joutua liiallisen alijäämän menettelyyn, jos julkisen talouden alijäämä on enemmän kuin kolme prosenttia tai valtionvelka ylittää 60 prosenttia suhteessa bruttokansantuotteeseen. Vielä muutama vuosi sitten yli puolet EU-maista oli liiallisen alijäämän menettelyssä.
 Hyvä uutinen on sekin, että euroalueen keskimääräinen velka näyttää pienenevän ensi vuonnakin hieman eli 85 prosenttiin suhteessa bkt:hen. Esimerkiksi Yhdysvalloilla on velkaa 114 prosenttia.
 Suomi kuuluu Belgian, Ranskan ja Italian kanssa joukkoon, jonka suhteellinen velka ei pienene. Suomi kuuluu kuitenkin euroalueen vähiten velkaisiin maihin jo lähtökohtaisesti.
 Saksa ja Hollanti voisivat elvyttää lisää
 Komissio kiittää keskiviikon raportissaan vahvan talouden ja ylijäämien maita Saksaa ja Hollantia, että nämä ovat luoneet liikkumavaraa investointien käynnistämiseen. Niiden elvytys auttaa tilanteessa, jossa euroalueen talouskasvunäkymät ovat heikentyneet.
 Saksalla ja Hollannilla olisi kuitenkin varaa myös laajempaan talouden elvyttämiseen, komissio huomauttaa.

Suomi saa EU-komissiolta huomautuksen julkisten menojen kasvusta – "Riski huomattavasta poikkeamasta vuonna 2020"


Summary: Yle tarjoaa ensi vuonna myös jalkapallon EM-kisat.

Yle aloittaa uutiset lapsille suomeksi ja ruotsiksi syksyllä 2020. Myös nuorille suunnattua uutis- ja ajankohtaistarjontaa lisätään.
 Uutis- ja ajankohtaistoimituksen päätoimittajan  Riikka Räisäsen  mukaan lapset ovat Ylelle tärkeä yleisöryhmä ja myös lapset ovat kiinnostuneita maailman tapahtumista.
 – Meillä ei uutisissa ole ollut tuotetta, josta lapset saisivat omalle ikätasolleen sopivalla ja oman mediankäyttötapansa kannalta luontevimmalla tavalla tietoa Suomen ja muun maailman merkityksellisistä tapahtumista. Lasten uutisia lapsi voi käyttää joko itsenäisesti tai niitä voitaisiin katsoa tai lukea vanhempien kanssa tai vaikka koulussa opettajan kanssa, Räisänen kertoo.
 Lasten uutisia voi seurata mobiililaitteella ja televisiosta. Lisäksi sisältöä tarjotaan medioissa, joita lapset muutenkin käyttävät.
 Uutisissa uutena tuotteena alkaa myös uutispodcast.
 Urheilun ja tapahtumien kesä
 Vuoden isoja urheilutapahtumia ovat muun muassa jalkapallon miesten EM-kisat, yleisurheilun EM-kisat ja Tokion olympialaiset, jotka Yle välittää kanavillaan.
 Lisäksi Yle järjestää yhteisöllisiä tapahtumia ympäri maata. Tulevana vuonna muun muassa Pointti-kaupunkitapahtumia koetaan Helsingin lisäksi muualla Suomessa, Pikku Kakkonen jatkaa omaa kiertuettaan ja 20. kertaa järjestettävä nuorten ilmaiskonsertti YleXPop nähdään Jyväskylässä.
 YleX Nosteessa laajenee uudeksi ohjelmaksi Youtubeen. Musiikkirealityssä haetaan uutta musiikkimaailman nousevaa tähteä.
 Muumilaakso ja Babylon Berlin jatkuvat uusilla kausilla
 Tulevana vuonna nähdään merkittävä määrä kotimaisia ja ulkomaisia draamasisältöjä.
 Kotimaisista sarjoista jatkoa saa Areenan katsotuimmaksi ohjelmaksi noussut koko perheen Muumilaakso. Moomin Characters & Gutsy Animations
 Kotimaisista sarjoista jatkoa saavat Areenan katsotuimmaksi ohjelmaksi noussut koko perheen  Muumilaakso , kansainvälisesti menestynyt  Karppi  sekä suomalais-espanjalaisena yhteistyönä tehty  Paratiisi.
 BBC:n kansainvälinen suurtuotanto  World on Fire  (BBC One) sijoittuu toiseen maailmansotaan. Suosittu  Babylon Berlin  jatkuu uudella tuotantokaudella. Sarjan ensimmäisen trailerin voi katsoa  täältä .
 Kehuttu laatusarja Babylon Berlin saa Ylellä jatkoa. Beta Film GmbH
 Yle Teema & Femillä vietetään naisten maaliskuuta, jolloin kaikki fiktio,- dokumentti- ja lyhytelokuvat ovat naisten ohjaamia.
 Yle on mukana  Yksittäistapaus -kampanjassa, jonka tavoitteena on elokuvien avulla tuoda esille sukupuolittunutta vallankäyttöä sekä tarjota välineitä sen käsittelyyn ja sanallistamiseen. 15 ohjaajan ja käsikirjoittajan yhteisteoksen lyhytelokuvat julkaistaan Yle Areenassa ensi vuoden alussa. Aiheen käsittelyn tueksi on tarjolla ilmainen keskustelumateriaali.
 Lue lisää :
 Pyllyn puristelu on monelle arkipäivää – Yksittäistapaus-elokuvien tekijät lähtevät koululuokkiin kitkemään arkista häirintää
 Uusi Muumilaakso on kaikkien aikojen kallein suomalainen tv-sarja – tuottaja: Ehkä on hyvä, että tekijät ymmärtävät sen vasta nyt

Yle aloittaa lasten uutiset – Babylon Berlin ja Muumilaakso saavat jatkoa


Summary: Videosta on tykätty TikTokissa 1,4 miljoonaa kertaa ja se on kirvoittanut hilpeitä kommentteja somekansalta.

Suomen merivoimien varusmiehet ovat julkaisseet TikTok-somepalvelussa videon, joka herättää hilpeyttä ympäri maailman.
 Miinamuurahaiset / laivanakki -käyttäjänimen alla viisi päivää sitten julkaistussa  videossa  neljä miestä tanssii  Mikki Hiiren kerhotalo  -lastenohjelmasta tutun kappaleen tahtiin, esittäen Mikki Hiirelle, Minni Hiirelle, Hessu Hopolle ja Pluto-koiralle ohjelmassa ominaiset tanssit. Mikki Hiiren kerhotaloa esitettiin Suomessa Ylen  Pikku Kakkosessa .
 Video ei ole merivoimien virallisesti tuottama video, vaan ilmeisesti miesten omasta halustaan tekemä tuote.
 Voit katsoa videon alla olevasta tviitistä :
 Videosta on tullut todellinen nettihitti. Siitä on pelkästään alkuperäisessä TikTok-lähteessä tykätty yhteensä peräti 1,4 miljoonaa kertaa, ja videota on jaettu aktiivisesti myös muualla somessa.
 Teos on kirvoittanut runsaasti hupaisia reaktioita.
 Suomessa työskentelevä toimittaja  David Mac Dougall  totesi, että merivoimissa oli varmaan hiljainen päivä.
 Talousmedia Bloombergin toimittaja  Ryan Beckwith  sanoi humoristisesti Suomen merivoimien olevan nyt tasoissa yhdysvaltain demokraattisen puolueen presidenttiehdokkaan  Pete Buttigiegin  kanssa Iowan osavaltion mielipidemittauksissa.
 Haastajana presidenttikilpaan lähtenyt Buttigieg on kerännyt viime aikoina runsaasti kannatusta vaa-ankieliosavaltiona pidetyssä osavaltiossa, kertoi  Helsingin Sanomat  muutamia päiviä sitten.
 Tviittaaja  adorechuu  pohti, mitä ihmettä Suomen merivoimissa oikein tapahtuu.
 Nimimerkki bleachedmint totesi tviittinsä olevan nyt virallinen hakemus Suomen merivoimien jäseneksi.
 TikTok on alun perin Douyin-nimellä Kiinassa vuonna 2016 julkaistu sosiaalisen median videopalvelu. Sinne julkaistaan lyhyitä musiikki- ja huulisynkkaus-videoita.
 Videosta kertoi aiemmin  Iltalehti , jonka mukaan merivoimat tutkivat, onko videon teossa ja julkaisussa rikottu puolustusvoimien sääntöjä.
 Lue lisää :
 Sisko houkutteli 17-vuotiaan Jennifer Käldin TikTokiin – nyt tällä on lähes 4 miljoonaa fania ja manageri-isä
 Tiktok on hiipinyt myös tubemaailmaan: "Nopea ja lyhyt video voi levitä mihin maailmankolkkaan tahansa"
 Kommentti: Lil Nas X on herkullinen ajankuva siitä, miten musiikki ei enää mahdu yhden genren muottiin
 Yhdysvallat tutkii TikTok-videosovellusta – "Se on vastavakoilu-uhka"

Suomalaisten varusmiesten hulvaton Disney-teemainen TikTok-video naurattaa ympäri maailmaa – miehet tanssivat tutun lastenohjelman tunnarin tahtiin


Summary: Hyönteisten sterilisoimista säteilyllä on aiemmin käytetty kasvituholaisiin.  Nyt tutkitaan, voidaanko ihmisille haitallisia hyönteiskantoja rajoittaa samanlaisen tekniikan avulla.

Aasian tiikerihyttynen, Aedes albopictus, on pieni hyönteinen, mutta se kylvää monia vitsauksia erityisesti trooppisissa maissa.
 Tiikerihyttyset levittävät muun muassa zika-virusta sekä dengue-kuumetta tai chikungunyaa aiheuttavia viruksia.
 Nyt tutkitaan, voidaanko hyönteiskantoja pienentää säteilyteknologian avulla.
 Sterile Insect Techique (SIT) on menetelmä, jossa urosmoskiitot sterilisoidaan niiden määrän pienentämiseksi. Itse menetelmä on vanha.
 – Sitä on käytetty jo 60 vuotta maatalouden kasvituholaisten torjuntaan. Nyt tekniiikkaa kokeillaan hyttysiin, sanoo kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n asiantuntija, entomologi  Jeremy Bouyer  Ylelle puhelinhaastattelussa Wienistä.
 – Kohteena ovat urosmoskiitot, jotka sterilisoidaan. Kun ne parittelevat naaraiden kanssa, syntyy mutaatioita. Hyönteiset munivat, mutta niistä ei kuoriudu uusia toukkia. Sukupolvi sukupolvelta kanta vähenee.
 Jeremy Bouyer pitää kokeiden tuloksia lupaavina. Urokset eivät pistä, mutta niiden sterilisaation avulla hyönteisten määrä vähenee.
 Hyönteismaailman syntyvyydensäännöstelyä
 Syntyvyydensäännöstelyä on tehty muun muassa hedelmäkärpäsille ja koille, jotka vahingoittavat hedelmäsatoja.
 Maailman terveysjärjestö WHO ja Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA ovat tehneet yhteistyötä ja laajoja kokeita eri puolilla maailmaa Meksikosta ja Kuubasta Saksaan ja Mauritiukselle.
 Tiikerimoskiitto saattaa purra ihmistä myös päiväsaikaan. Se saattaa matkata maasta toiseen myös kantajansa mukana. Kansainvälinen kauppa lisää myös tuholaisten liikennettä.
 Tiikerimoskiitto siirtyi Afrikasta Eurooppaan
 Tiikerimoskiitto rantautui Eurooppaan käytettyjen autonrenkaiden mukana. Sitä tavattiin ensin Italiassa 2000-luvun alussa, sittemmin Saksan eteläosissa.
 Laajat denguekuume- tai zikavirusepidemiat ovat yleisempiä kehitysmaissa.
 – Hyönteiskantoja pyritään rajoittamaan, ennen kuin ne laajemmalle suurkaupunkeihin ja tiheästi asutuille alueille, selvittää Jeremy Bouyer.
 – On tärkeää, että testejä tehdään eri puolilla maailmaa. Ensi vuonna mukaan tulee 20 valtiota.
 Euroopasta mukana ovat Saksan lisäksi Italia, Ranska ja Kreikka. Kokeisiin osallistuvat muun muassa Floridan alue Yhdysvalloista, Malesia ja Etelä-Afrikka.
 Toistaiseksi tiikerihyttysiä tai keltakuumehyttysiä ei ole tavattu pohjoisessa Euroopassa liian kylmien talvien takia.
 Esimerkiksi dengue-tapausten määrä on kääntynyt maailmanlaajuisesti nousuun. Kun vuonna 2016 tartuntoja oli 3,34 miljoonaa, tänä vuonna tapausten määrä noussee neljään miljoonaan.
 Suomalaisitikkaa ei säteilytetä ainakaan vielä
 Hyttynen voi joinakin kesinä olla Suomessakin varsinainen riesa. Voitaisiinko täkäläistä lajia vähentää SIT-tekniikan keinoin? Ranskalaisasiantuntija Jeremy Bouyer toppuuttelee vielä:
 – IAEA on kehittänyt tätä tekniikkaa kymmenen vuotta. Pohjoismaisten lajien kitkemiseen pitäisi soveltaa niille kohdennettuja menetelmiä. Sopivan löytäminen on vuosien kehitystyön tulos.
 Ensi vuonna alkavista laajoista kansainvälisistä kokeista tiikerihyttysen kantojen säätelemiseen odotetaan tuloksia 2–4 vuoden kuluessa.

Ihmiselle vaarallisia tiikerihyttysiä sterilisoidaan säteilyllä virusten torjumiseksi – suomalaishyttynen on tapettava kotikonstein