Summary: Asiantuntijat muistuttavat, että koirien punkkihäätö kannattaa aloittaa jo huhtikuussa.

Ensimmäiset punkit ovat aktivoituneet jo lumien sulettua. Ne lähtevät liikkelle heti, kun on riittävän lämmintä. Jo kuuden, seitsemän asteen lämpötila riittää.
 – Usein toukokuussa on runsaasti punkkeja eli ei tämä mitenkään aikaista ole. Tämä riippuu tietenkin siitä, että millä korkeudella ollaan, toteaa yliopistonlehtori  Tero Klemola  Turun yliopiston biologian laitokselta.
 Klemola myöntää, että tulevan kesän punkkikantaa on vaikea ennustaa. Hän kuitenkin uskoo, että punkkikanta tulee olemaan runsas.
 – Ei ole mitään syytä olettaa, että määrä olisi oleellisesti erilainen kuin viime tai toissa kesänä.
 Klemola muistuttaa, että punkkimäärä voi vaihdella alueellisesti paljon. Vain muutaman kilometrin säteellä voi olla vähän ja runsaasti punkkeja. Tähän vaikuttaa esimerkiksi sääolosuhteet.
 – Saman alueen eteläisellä rinteellä punkeilla on suotuisammat olosuhteet kuin pohjoisella rinteellä, missä esimerkiksi lumi ei ole sulanut samaan aikaan, vertaa Klemola.
 Koirien punkkilääkkeissä vain paikallisia saatavuusongelmia
 Punkkikauden käynnistyminen on näkynyt vilkkautena sekä eläinlääkäriasemilla että apteekeissa.
 Koiranomistajat ovat viime aikoina pyytäneet ahkerasti reseptilääkkeitä punkkien torjuntaan. Koirien lääkkeistä on ollut paikoin pulaa, mutta tukussa tuotteissa ei apteekkien mukaan ole ollut suuria saatavuusongelmia.
 – Useimpia valmisteita on saanut tukusta normaalisti. Ongelmaa on ollut vain yksittäisten tuotteiden kohdalla, kertoo proviisori  Susanna Ketonen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Samaan aikaan kun reseptivalmisteiden suosio on kasvanut, on esimerkiksi punkkipantojen kysyntä laskenut.
 – Paikallisvaleluliuokset ovat kuitenkin edelleen kaikkein suosituimpia, kertoo proviisori  Ilkka Karvonen  Niiralan apteekista Kuopiosta.
 Kuopiolaisella eläinlääkäri  Sinikka Sarpasella  ja Ylen haastattelemilla proviisoreilla on koiranomistajille sama vinkki: punkkitorjunta kannattaa aloittaa jo hyvissä ajoin eli huomattavasti nykyistä aikaisemmin.
 Sarpanen kertoo laittavansa omalle koiralleen punkkihäädön jo huhtikuun puolivälissä. Häädön hän on uusinut kesällä. Tätä Sarpanen suosittelee muillekin.
 – Eläinten omistajat aktivoituvat huhti-toukokuussa. Punkit liikkuvat kuitenkin plus viidessä asteessa eli ne ovat liikkeellä jo aiemmin, muistuttaa proviisori Susanna Ketonen.
 Eläinlääkäri ei usko luontaistuotteisiin
 Eläinlääkäri Sinikka Sarpasen mielestä "punkkihörhövalmisteista" ei ole koirien punkkitorjunnassa mitään hyötyä.
 Hän viittaa kommentissaan erityisesti luontaistuotevalmisteisiin ja erilaisiin kotijippoihin. Sarpanen perustelee näkemystään sillä, että ainoa varma keino torjua punkin kiinnittyminen koiraan ovat tutkitut tuotteet.
 – Esimerkiksi luontaistuotteista on tullut koirille paljon ihottumaa ja muita iho-oireita ja tämä on näkynyt vastaanotolla, kertoo Sarpanen.
 Myös käsikauppatuotteista ei Sarpasen mielestä ole paljon hyötyä punkkihäädössä. Hän itse ei suosittele esimerkiksi punkkipantaa siksi, että se tuhoaa samalla myös muita hyönteisiä ja voi olla inhottava perheen lapsille.
 – Paras torjuntakeino on punkkitabletti, missä on mahdollisimman vähän sivuvaikutuksia. Kun siirryin omalle koiralleni antamaan tablettilääkkeitä, en ole havainnut siinä sen jälkeen punkkeja.
 Lue lisää:
 Tutkijat rauhoittelevat jättipunkkikohua: "Pitää olla todella hyvä tuuri, jos sellaisen jostain löytää"
 Nämä oireet paljastavat koiran borrelioosin – "pahimmillaan joudutaan lopettamaan"
 Työpaikat havahtuivat kasvaneeseen punkkiriskiin: lahkeet sukkiin ja pitkää päälle, aikuisille TBE-rokotteet – keskustele

Kesän punkkikannasta odotetaan taas runsasta – Eläinlääkäri: "hörhövalmisteista" ei ole koirien punkkitorjunnassa mitään hyötyä


Summary: Exxon Mobil evakuoi työntekijöitään öljykentältä Irakissa.

Yhdysvaltojen ilmailuhallinto FAA kehottaa Persianlahden alueella lentäviä amerikkalaiskoneita varovaisuuteen.
 FAA:n mukaan alueella poliittiset jännitteet ovat kiristyneet ja sotilaallinen toiminta on lisääntynyt, minkä vuoksi siviilikoneet voivat joutua tahattomasti vaaraan.
 On myös mahdollista, että koneiden GPS-signaaleja ja viestintäjärjestelmiä häiritään, FAA varoittaa.
 Yhdysvaltojen ja Iranin väliset jännitteet ovat kiristyneet viime viikkoina, ja Yhdysvallat on lähettänyt lisää sotilaskalustoa Persianlahdelle. Yhdysvallat on myös vetänyt  diplomaattejaan pois Irakista  Iranin uhan takia.
 Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan öljy-yhtiö Exxon Mobil on evakuoinut kaiken ulkomaisen henkilökuntansa irakilaiselta öljykentältä. Reutersin mukaan ulkomaiset työntekijät evakuoitiin vaiheittain myöhään perjantaina ja varhain lauantaina.
 Evakuoidut on viety tai viedään Dubaihin. Öljykenttä toimii paikallisten työntekijöiden voimin.
 Suomi on päättänyt keskeyttää toistaiseksi sotilaskoulutustoimintansa Pohjois-Irakissa. Maavoimien valmiuspäällikkö, eversti  Pasi Hirvonen  kertoi  aiemmin tällä viikolla Yleisradiolle , että päätöksen syynä on turvallisuustilanne.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat haastaa Irania voimalla – onko sota ovella vai hakeeko Trump vain parempia neuvotteluasemia?

Yhdysvallat varoittaa Persianlahdella lentäviä amerikkalaiskoneita kiristyneistä jännitteistä


Summary: Keskustelu on osa Jyväskylässä parhaillaan meneillä olevia Kirkkopäiviä.

Yle Jyväskylä välittää suorana Jyväskylässä  Kirkkopäivillä  käytävän keskustelun, jossa piispa  Teemu Laajasalo  haastattelee koomikko  Joonas Nordmania  ja perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-ahoa .
 Keskustelussa puidaan kysymyksiä muun muassa sananvapaudesta ja poliittisesta korrektiudesta, ja kolmikko pohtii yhdessä ilon ja ivan rajoja.
 Areena-suora alkaa kello 19.30 ja kestää tunnin. Maksuttoman tapahtuman paikkana toimii Jyväskylän yliopiston päärakennuksen juhlasali.
 Meneillään olevat Kirkkopäivät alkoivat eilen perjantaina 17. päivä ja kestävät sunnuntaihin 19. päivä. Kirkkopäivät ovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon suurtapahtuma.

Mistä saa puhua, mille saa nauraa? Jussi Halla-aho, Joonas Nordman ja Teemu Laajasalo keskustelevat rajoista kello 19.30 alkavassa suorassa


Summary: Palkansaajien tutkimuslaitos uudistaisi perhevapaat ja pidentäisi työuria.

Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen Etlan toimitusjohtajan  Aki Kangasharjun  mukaan tuleva hallitus saattaa joutua tekemään rajujakin päätöksiä, jotta se saa nostettua työllisyysasteen pyrkimyksenä olevaan  75 prosenttiin .
 Kangasharju sanoo, että työllisyysasteen nostaminen nykyisestä 72,6 prosentista ei toteudu ilman merkittäviä työmarkkinoihin kohdistuvia rakenneuudistuksia.
 Hän listaa työllisyysasteen nostamiseksi useita keinoja, joista kaikki eivät kuulosta pehmeiltä.
 Jos tuleva hallitus aikoo synnyttää kaudellaan 75 prosentin työllisyysasteen vaatimat vähintään 40 000 uutta työpaikkaa, ensimmäinen selkein ja tehokkain keino olisi hänen mukaansa hintakilpailukyvyn parantaminen suhteessa kilpailijamaihin.
 – Puhutaan vähän tämmöisestä kiky kakkosesta. Se on varmasti vaikea toteuttaa poliittisesti, mutta sitä kautta tulisi pienimmällä tuskalla eniten työpaikkoja, Kangasharju sanoo.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju sanoo, että "kiky kakkonen" olisi vaikea toteuttaa poliittisesti, mutta sitä kautta tulisi pienimmällä tuskalla eniten työpaikkoja. Mikko Koski / Yle
 Uuden kilpailukykysopimuksen pitäisi olla Kangasharjun mukaan suuruusluokaltaan samanlainen kuin ensimmäinen, kesällä 2016 solmittu sopimus.
 Sopimus sisälsi muun muassa palkkojen jäädyttämistä, työajan pidentämistä ja lomarahojen leikkauksia julkisen sektorin työntekijöiltä. Etlan arvion mukaan sopimus lisäsi työllisyyttä 20 000 – 36 000 hengellä.
 Sopimus päättyy SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen   mukaan  tänä kesänä.
 Kangasharjun mukaan työmarkkinajärjestöiltä tarvitaan jatkossa ylipäänsä sellaisia palkkaratkaisuja, joiden avulla hintakilpailukyky paranisi nykytilanteeseen verrattuna.
 Kangasharju sanoo, että hallituksen tulee tehdä kaudellaan uuden kiky-sopimuksen lisäksi paljon muitakin työmarkkinauudistuksia.
 Niihin kuuluvat muun muassa eläkeputkien ehtojen kiristäminen, kotihoidon tuen enimmäiskeston lyhentäminen ja työttömyysturvan suojaosan kaksinkertaistaminen.
 PT: Työllisyyden nostaminen poliittisilla toimenpiteillä hankalaa
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen PT:n johtaja  Elina Pylkkänen  ei halua alkaa spekuloida uudella kiky-sopimuksella. Hän kuitenkin myöntää, että vuoden 2016 kiky-sopimus on toiminut hyvin siinä mielessä, että se on rauhoittanut työmarkkinoita.
 Pylkkänen sanoo, että työllisyysasteen nostamisen keinoina ovat erityisesti perhevapaiden uudistaminen ja työurien pidentäminen niiden loppupäästä.
 – Jopa puolet eläkkeelle jäävistä jää nykyään pois työelämästä vastentahtoisesti. Tämä on yksi asia, johon pitää kiinnittää huomiota. Työuria pitäisi pidentää iäkkäämmästä päästä esimerkiksi kannustimilla. Myös heitä pitäisi houkutella takaisin työelämään, jotka ovat jo jääneet eläkkeelle, Pylkkänen sanoo.
 PT:n johtaja Elina Pylkkänen suhtautuu luottavaisesti hallituksen pyrkimykseen parantaa työllisyyttä. Juuso Kuusisto / Yle
 Pylkkäsen mukaan myös työikäisten aktivoimista pitäisi lisätä jollain tavalla.
 – Työikäiset pitäisi saada aktiivisemmin työmarkkinoille mukaan myös yrittäjiksi, ei pelkästään palkansaajiksi.
 Pylkkänen suhtautuu luottavaisesti hallituksen pyrkimykseen parantaa työllisyyttä.
 – Näen, että nyt huokuu yhteisymmärrys poliittisista tavoitteista, kuten työllisyydestä. Enää on kyse siitä, että millä keinoilla ja rahoituksella politiikkaa toteutetaan.
 "Maailmantalouden tilanne vaikuttaa aivan keskeisesti"
 Etlan Aki Kangasharjun mukaan tämänhetkinen maailmantalouden hyvä vire antaa hallitukselle vielä vetoapua, mutta ei tarpeeksi eikä tarpeeksi kauan.
 – Nyt kun vielä on näköpiirissä kauppasodan paheneminen ja maailmantalouden hiipuminen, esimerkiksi Yhdysvalloissa voi tulla taantuma ensi vuonna. Jos tämä tapahtuu, se tarkoittaa sitä, että maailmantalouden kysyntä hiipuu ja meidän työllisyysasteemme ilman lisätoimia jää selvästi alle 74 prosentin.
 Maailmantalouden tilanne vaikuttaa työllisyyspyrkimyksen toteutumiseen aivan keskeisesti, huomauttaa myös Palkansaajien tutkimuslaitoksen Elina Pylkkänen.
 – Työllisyyden nostaminen poliittisilla toimenpiteillä on ylipäänsä hyvin hankalaa. Talous on se, joka veturina vaikuttaa kaikista eniten työllisyyden kehittymiseen.
 Hallitusneuvotteluiden vetäjä Antti Rinne median haastattelussa Säätytalolla Helsingissä torstaina. Markku Ulander / Lehtikuva
 Toisin kuin PT:n Pylkkänen, Etlan Kangasharju pelkää, että tulevalla hallituksella ei välttämättä ole rohkeutta tehdä tarpeeksi työllisyyttä parantavia toimenpiteitä.
 – Eihän tietenkään lyhyellä aikavälillä mitään tapahdu, mutta mitä pidemmälle uudistuksia lykätään ja mitä kauemmin kestävyysvaje pahenee, sen isompi urakka on tulevaisuudessa edessä, hän varoittaa.
 Kangasharju muistuttaa, että uusien työpaikkojen synnyttäminen on vaikeampaa nykyisessä tilanteessa kuin mitä  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen aikana, koska työttömyys on jo saavuttanut niin sanotun rakenteellisen tason.
 – Nyt ei ole enää lyhytaikaisia hyvän koulutustason omaavia työnhakijoita jäljellä, vaan enemminkin pitkäaikaistyöttömiä ja heitä, joilla osaaminen ei kohtaa työmarkkinoiden tarpeiden kanssa.
 Hallitusneuvotteluissa tuskanhikeä lisää tällä viikolla julkaistu  työ- ja elinkeinoministeriön ennuste . Sen mukaan työllisyys kohenee vielä tänä vuonna, mutta sitten sen kasvu hidastuu oleellisesti.
 Hallitusneuvottelujen vetäjä, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  (sd.)  on sanonut , että neuvotteluissa on varsin paljon työllisyyteen vaikuttavia elementtejä, mutta konkreettisia ehdotuksia hän ei ole listannut neuvottelujen ollessa kesken.
 Perutaanko aktiivimallin leikkuri?
 Rinne  on useaan otteeseen vakuuttanut , että paljon parjatun työttömyysturvan aktiivimallin leikkuri puretaan.
 Hallitusneuvottelijoista vasemmistoliitto ja vihreät haluavat aktiivimallista kokonaan eroon. Vasemmistoliitolle tämä on kynnyskysymys.
 Työttömän tuet leikkaantuvat, jos hän ei täytä aktiivisuuskriteerejä. Aktiivisuudeksi luetaan esimerkiksi työn tekeminen, yritystoiminta tai osallistuminen koulutukseen.
 Aktiivimalli tuli voimaan vuoden 2018 alussa. Sitä on kritisoitu epäoikeudenmukaiseksi.
 Keskusta on ollut luomassa aktiivimallia edellisellä vaalikaudella, joten koko hankkeen peruminen tuskin on sille läpihuutojuttu.
 Helsingin Senaatintorille kerääntyi mielenosoitukseen tuhansia aktiivimallin vastustajia helmikuussa 2018. Kimmo Hiltunen / Yle
 Jos työllisyyden parantamiseksi säädetty työttömyysturvan aktiivimalli puretaan, on hallituksen keksittävä Etlan Kangasharjun mukaan vastaavia toimia, jotka lisäävät työllisyyttä.
 Aktiivimallista on hiljattain valmistunut selvityksiä.
 TE-toimistojen asiantuntijoille ja esimiehille tehdyssä  kyselyssä  enemmistö vastaajista kannatti aktiivimallin lakkauttamista. Aktiivimalli on saanut huutia myös  palkansaajajärjestöiltä .
 Selvityksestä kävi myös ilmi, että toistaiseksi on epäselvää, onko aktiivimalli edistänyt työllistymistä.
 Lisää aiheesta:
 Antti Rinne hallitusneuvotteluista: Neuvottelupöydässä on aika paljonkin työllisyyteen vaikuttavia elementtejä
 Työmarkkinoilla on edessä käänne huonompaan – Ministeriö: Työllisyyden kasvu hidastuu selvästi
 Antti Rinne tapasi työmarkkinapomoja hallitusneuvottelujen toisena päivänä: Kaikilla osapuolilla hyvä tahtotila – mitään ei ole silti vielä sovittu

Etla: Työllisyysasteen nostaminen 75 prosenttiin vaatisi rajuja päätöksiä: "Puhutaan kiky kakkosesta"


Summary: Euroviisujen finaali käydään lauantaina illalla Tel Avivissa Israelissa. Lähetystä voi seurata Yle TV2:lla ja Yle Areenassa alkaen kello 22 Suomen aikaa.

Hollannin  Duncan Laurence  on yhtä hymyä. Hän on ollut koko kevään ajan Euroviisujen ennakkosuosikki kappaleellaan  Arcade . Tel Avivissa tilanne ei ole muuttunut ja artistilla on riittänyt kysyntää. Kaikki ovat halunneet haastatella häntä.
 Kiireistä ja paineista huolimatta Laurence on ehtinyt nauttia viisuista.
 – Tämä on ollut hieno kokemus ja täällä on ollut lämmin vastaanotto. On ollut paljon ihania ihmisiä.
 Hollantilainen kertoo, ettei ole kaikesta pyörityksestä väsynyt, vaan olo on enemmänkin energinen. Viisuesityksen lavaharjoitukset ovat vaatineet hiomista, mutta pikkuhiljaa esitys on saatu toivottuun kuntoon.
 – Halusimme tehdä esityksestä yksinkertaisen. Vain minä, piano ja kappale. Halusin keskittyä itse kappaleeseen. Minulle tämä on laulukilpailu. Pidän siitä, että keskitytään pelkästään musiikkiin. Olen halunnut tehdä tähän mysteerisen fiiliksen.
 Arcade -kappaleen video on katsottu  YouTubessa  lähes kymmenen miljoonaa kertaa. Siinä Laurence on suurimman osan ajasta alasti veden alla. Samaa fiilistä on yritetty tuoda myös viisulavalle.
 – Videota varten olin vedessä seitsemän tuntia. Kun näin videon ensimmäistä kertaa, ajattelin, että tässä keskitytään nyt musiikkiin ja video on tavallaan yksi instrumentti lisää. Haluan saman tapahtuvan lavalla.
 Duncan Laurence esiintyy viisulavalla pelkistetysti pianon ääressä. EPA-EFE/ABIR SULTAN
 Arcade  kertoo Laurencen edesmenneestä ystävästä. Tyttö oli rakastunut poikaan, joka jätti hänet. Ystävä kaipasi rakastettuaan kuolemaansa asti. Kappaleessa muusikko kertoo hänen tarinaansa lisäksi omista tuntemuksistaan.
 – En osannut kuvitella, kuinka paljon hyvää palautetta olen kappaleesta saanut. Tietenkään kaikki eivät ole siitä tykänneet, mutta netissä on ollut todella paljon reaktiovideoita, joissa ihmiset tanssivat, itkevät ja nauravat. He kertovat menetyksistään ja siitä, kuinka onnellisia he ovat tässä hetkessä. Se kosketti minua.
 Duncan Laurence myöntää kokevansa paineita ennakkosuosikin asemasta. Hollannissa ollaan jo varauduttu voittoon ja mahdollisia viisuareenoita on jo katsastettu.
 – Tietenkin koen paineita. Jos en kokisi, silloin en välittäisi tästä asiasta. Mutta tämä paine ei ole huonoa vaan hyvää. Yritän pitää jalat maassa ja kaikkea voi tapahtua. Teen parhaani ja toivottavasti voitan kilpailun.
 Hollantilainen oli jopa omassa maassaan suhteellisen tuntematon artisti ennen hänen valintaansa euroviisuedustajaksi. Duncan Laurence oli laulaja-lauluntekijä, joka teki kappaleita muille.
 Hän toivoo, että Euroviisut olisi alku hänen uralleen.
 – Toivon näkeväni maailmaa ja eri maita. Haluan koskettaa ihmisiä musiikillani ja toivottavasti he nauttivat siitä.
 Laurence kertoo seuranneensa Euroviisuja pienestä pitäen. Musiikkia opiskellessaan häntä kiinnosti nähdä, millaista musiikkia eri maissa tehdään.
 Suomen viisuedustajista hän muistaa tietenkin Lordin, mutta myös seuraavana vuonna Helsingin kisoissa edustaneen  Hanna Pakarisen.
 – Leave me alone, I wanna go home! Toivoin hänen voittavan. Minulle Suomi oli voittaja kaksi vuotta peräkkäin, Laurence hihkuu.
 Duncan Laurence haluaisi tulla esiintymään Suomeen ja toivoo, että hän saisi laulaa yhdessä Hanna Pakarisen kanssa.
 - Toivottavasti hän suostuu, Laurence hymyilee ujosti.
 Lue myös:
 Euroviisujen finaalikappaleella suomalainen tuottaja – Henrik Tala on Norjan KEiiNOn "neljäs salainen jäsen"
 Video: Ylen toimittaja kertoo tunnelmista Euroviisujen kuplassa – "Langattoman mikrofonin tuominen Israeliin olisi vaatinut erikoistoimenpiteitä"
 Ennakkosuosikki Ruotsi jatkoon – Euroviisujen kaikki finalistit ovat tiedossa

Kuolleesta ystävästä kertova laulu on saanut ihmisiä itkemään ja nauramaan – Hollannin viisuedustaja nousi tuntemattomuudesta  ennakkosuosikiksi


Summary: Siilistä ei vastoin yleistä käsitystä ole myyrän tai käärmeen jahtaajaksi.

Tästä on kyse Siilien määrän arvioidaan vähenevän Siilejä on jäänyt paljon autojen alle, mutta myös huippusiisteinä pidettävät nykyiset kotipihat tarjoavat harvoin siilille turvallista ruokailu- tai talvehtimispaikkaa Elimäkeläinen Peter Tigerstedt halusi palauttaa siilit kotipihalleen vuosikymmenten tauon jälkeen, ja rakensi siileille pesälaatikot
 Peitteet heiluvat ja kantolaatikon ppohjalle asetellut pehmikkeet pöllähtelevät. Peitteiden alta kuuluu tuhahtelua.
 Ei uskoisi, että nämä pulskassa kunnossa olevat ja terveen näköiset siilit löytyivät viime talven kynnyksellä liian pieninä ja heikkoina pärjätäkseen luonnossa.
 Nyt piikkipallerot ovat palaamassa takaisin luontoon talvehdittuaan ihmisten hoivissa Pyhtään lintuhoitolassa. Mutta sitä ne eivät vielä tiedä, että niiden uusi osoite on 82-vuotiaan elimäkeläisen  Peter Tigerstedtin  kotipihalleen puusta nikkaroimissa tilavissa pesälaatikoissa.
 Asuintilaa löytyy kaikista vajaat puoli neliötä. Lautavuorattu, puolisen metriä korkea siilitalo on maalattu maastoon mukavasti istuvalla tummalla värillä.
 Jokaisessa on kaksi huonetta, oma sisäänkäynti ja irrotettava huopakatto.
 – Katsoin netistä ohjeet ja rakensin pesät niiden mukaan. Pitää olla kaksi huonetta eli etu- ja takahuone. Lisäksi tarvitaan riittävän pieni aukko, jotta siiliä isommat eläimet eivät pääse laatikkoon, selittää Tigerstedt.
 Peter Tigerstedtin kotipihansa reunamille rakentama siilin kahden huoneen pesälaatikko Yle / Vesa Grekula
 Tigerstedt on odottanut luontoon takaisin pääseviä sympaattisia otuksia kotipihalleen jo pitkään.
 Hän muistaa, että asuessaan pikkupoikana samalla paikalla siilit olivat jokapäiväinen näky pihalla. Mutta 30-40 vuotta sitten jokin muuttui.
 – Luulen, että kun liikenne alkoi kasvaa tuossa vieressä kulkevalla kuutostiellä, siilejä alkoi vain jäädä entistä enemmän autojen alle, miettii Tigerstedt.
 Nyt hän aikoo saada siilit jäämään kotipihalleen, ja yritys pelastaa siilit on kova.
 Siilit vähenemässä
 Tigerstedtien siilien “pelastusoperaatio” pesälaatikoineen on malliesimerkki siitä miten ihminen voi yrittää vaikuttaa siilien säilymiseen. Niiden nimittäin arvellaan olevan vähenemässä.
 – Siilien vähenemisestä on tehty havaintoja jo pitkään. Tarkan tilanteen arviointia vaikeuttaa se, että ei ole mitään virallista tietoa tai esimerkiksi koko maata kattavaa siililaskentaa. Tiedot ja arviot perustuvat yksittäisten ihmisten pitkään tekemiin havaintoihin, kertoo siilejä tutkinut eläintieteilijä  Heidi Kinnunen  Helsingin ylipistosta.
 Toinen siilin pesälaatikoista on valmiina paikallaan, vielä kuivia lehtiä ja heinää pehmikkeiksi, ja asukas voi muuttaa. Yle / Vesa Grekula
 Samanlaisia havaintoja on tehnyt myös biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden asiantuntija  Riku Lumiaro  Suomen ympäristökeskuksesta. Hän sanoo olleensa huolissaan siilien vähenemisestä jo 1990-luvulta lähtien.
 – Eivät siilit kokonaan ole katoamassa. Joka tapauksessa omieni ja muidenkin tekemien havaintojen mukaan siilit ovat vähentyneet paikoissa, joissa havaintoja on aiemmin tehty, Lumiaro sanoo.
 Kasvanut liikenne on yksi todennäköinen syy siilien vähenemiseen. Mahdollista on myös, että uusilta ja siisteinä pidettäviltä omakotitalojen nurmikkopihoilta ei löydy siilille luontaisia ja turvallisia ruokailupaikkoja.
 Siilien asuinalue alkaa rakentua
 Tigerstedt on jo etukäteen katsellut muutamia mahdollisia paikkoja kotipihansa villinä ja vapaana kasvavilta reuna-alueilta. Vähän aikaa siilit joutuvat vielä odottamaan kevätluontoon pääsyä.
 Ensin pitää päättää, mihin kohtaan pihaa pesälaatikot lopulta sijoitetaan.
 Pyhtään lintuhoitolan isännän  Arto Hokkasen  kanssa käytyjen pienten neuvottelujen jälkeen lopulliset paikat löytyvät. Pesät sijoitetaan puskien keskelle parinkymmenen metrin päähän toisistaan.
 Pyhtään lintuhoitolan Arto Hokkanen valmiina päästämään syksyllä hoitoon ja vahvistumaan otetun siilin takaisin luontoon. Taustalla Marjaana Hokkanen samasta lintuhoitolasta. Yle / Vesa Grekula
 Toiveet ovat korkealla.
 – Harmittaa, kun siilejä ei enää ole ja myyriä on todella paljon. Jospa ne saisivat myyrät vähenemään, sanoo Tigerstedt.
 Tutkijat eivät allekirjoita käsitystä, jonka mukaan siilit torjuisivat myyriä. Moni tähän kuitenkin tuntuu uskovan.
 Asian on huomannut myös Arto Hokkanen, joka hoitolassaan huolehtii lintujen ohella muistakin loukkaantuneista tai heikoista pieneläimistä.
 Siili ei jahtaa myyriä tai karkota käärmeitä
 Arto Hokkanen sanoo, että häneltä kysellään ympäri vuoden olisiko hoidossa olleita siilejä mahdollista saada luovutettavaksi esimerkiksi kotipuutarhoihin.
 – Usein kuulen, että ihmiset haluaisivat siilin karkottamaan myyrät tai käärmeet tontiltaan. Itse en tunne siilin käyttäytymistä niin hyvin, että tietäisin toimiiko se. Moni tähän tuntuu aiempien kokemustensa perusteella uskovan.
 Käsitys on tuttu myös eläintieteilijä Heidi Kinnuselle, joka työskentelee ekologian ja evoluutiobiologian asiantuntijana Helsingin yliopistossa. Hän arvelee, että kyseessä on väärinkäsitys.
 – Siilin kyllä tiedetään syöneen kuolleen käärmeen raatoa, jos joku on käärmeen tappanut, Kinnunen sanoo.
 Siilejä yli 20 vuotta seuraillut luontoasiantuntija Riku Lumiaro on samoilla linjoilla.
 – Siili voi syödä kuolleen myyrän, mutta ei se niitä jahtaa.
 Pesälaatikoiden sijoittaminen maastoon vaatii harkintaa. Peter Tigerstedtin (oik.) ja Pyhtään lintuhoitolan Arto Hokkasen lisäksi siilineuvotteluja käymässä myös Irma Tigerstedt (vas.). Pyhtään lintuhoitolasta ovat mukana myös Hannele ja Marjaana Hokkanen. Yle / Vesa Grekula
 Heidi Kinnunen lyö pöytään vielä yhden faktan.
 – Vaikka siili on yllättävänkin pitkine jalkoineen nopea juoksemaan, ei se saa pientä ja vikkelästi liikkuvaa aikuista myyrää kiinni. Siili ei vaani.
 Siili ja myyrät saati käärmeet eivät edes kilpaile samasta ravinnosta. Myyrät kun ovat jyrsijöitä ja käyttävät ravinnokseen lähinnä kasveja. Siilit puolestaan ovat hyönteissyöjiä ja syövät lähinnä selkärangattomia eläimiä.
 Mutta nyt on aika katsoa, menisivätkö siilit Peter Tigerstedtin rakentamiin puisiin pesälaatikoihin ja toisivat sitä kautta uutta elämää vanhaan kotipuutarhaan.
 Siilit: "Kiitos ja ei kiitos"
 Arto Hokkanen nostaa työhanskat käsissään ensimmäisen siilin kuljetuslaatikostaan ja asettelee sen varovasti pesälaatikon pohjalle. Peter Tigerstedtin vaimo Irma on jo valmiiksi asetellut laatikon pohjalle kasan lehtiä ja heinää.
 – Pitäisiköhän näille siileille antaa nimet, pohdiskelee  Irma Tigerstedt  ääneen.
 Siiliä isommat eläimet eivät saa mahtua pesälaatikon suuaukosta sisään. Yle / Vesa Grekula
 Asia kuitenkin unohtuu saman tien, kun katseet seuraavat siilin ensireaktioita. Se siirtyy nopeasti laatikon toiseen “huoneeseen” ja alkaa tonkia pehmikekasaa.
 Peter Tigerstedt laskee katon paikoilleen ja seurue keskittää katseensa pesälaatikon suuaukkoon.
 Mitään ei tapahdu, siili ei tule ulos. Vaikuttaa onnistuneelta.
 – Siilithän ovat ilta- ja yöliikkujia. Ehkä se tulee myöhemmin ulos, tuumii Arto Hokkanen.
 Ja sitten seuraavalle pesälaatikolle, jossa sama kuvio toistuu – kunnes tämä siili päättääkin toisin.
 Siili alkoi tutkia pesälaatikkoaan välittömästi sinne päästyään. Yle / Vesa Grekula
 Peter Tigerstedt on tuskin ehtinyt panna laatikon kattoa paikalleen, kun siili livahtaa ulos ja kipittää heräävän aluskasvillisuuden seassa vauhdikkaasti kohti pihapiirin ulkorakennusta.
 Se ottaa suunnan kohti seinustalla olevaa puista kuormalavaa, jonka alle se hetkeksi jää. Välillä siili tulee lavan alta pois ja käy tutkimassa ulkorakennuksen vanhaa kivijalkaa.
 Tilanne herättää pientä hilpeyttä samalla kun, Tigerstedtien ja Hokkasten seurueet myhäilevät tyytyväisinä siilien paluusta luontoon.
 Vanha ja villi piha kelpaa siilille
 Arto Hokkanen kehuu Tigerstedtien pihaa.
 – Tämä on loistava piha siilille. Tuommoinen vanha hoitamaton alue tuolla sivulla on ihan elinehto siilille, sanoo Hokkanen ja viittilöi päärakennuksen ja ulkorakennuksen välissä olevalta nurmikentältä metsän suuntaan.
 Toinen Tigerstedtien pihalle tuoduista siileistä jätti sille tarjotun pesälaatikon taakseen muutamassa sekunnissa. Yle / Vesa Grekula
 Ilmastonmuutokseen liitetyt leudot talvet eivät siiliä uhkaa, ehkä jopa päinvastoin. Pitkät pakkastalvet ovat siilille vaikeita, varsinkin jos kuivana kesänä on ollut huonosti ravintoa.
 Riku Lumiaro ja Heidi Kinnunen kannustavatkin ihmisiä auttamaan siilejä.
 – Itse olen tehnyt omalle kotipihalle pesälaatikoita, jossa siilit voivat talvehtia. Pihan reunoille voi myös jättää hoitamattomia alueita. Siilit voivat käyttää niitä kulkuteinään ja niiltä löytyy matoja, etanoita ja hyönteisiä, sanoo Lumiaro.
 Pesälaatikostaan ulkomaailmaan lähtenyt siili mieltyi tutkimaan maata kuormalavan alla.  Yle / Vesa Grekula
 Heidi Kinnunen muistuttaa vielä yhdestä olennaisesta siiliin liittyvästä ominaisuudesta.
 – Ehkä siiliin kannattaa suhtautua niin, että siitä on iloa ihmiselle. Ja allergiselle ihmiselle sehän voi olla eräänlainen puutarhalemmikki.
 Peter Tigerstedtillä onkin takataskussaan vielä yksi valttikortti siilien säilymiseksi omassa pihassaan.
 – Olen tilannut kuusi siileistä varoittavaa liikennemerkkiä. Jospa ihmiset pitäisivät sitten vähän huolta siitä miten tässä lähistöllä ajavat.

82-vuotias haluaa pelastaa siilit ja rakensi niille oman asuinalueen – jokaisella on nyt oma kaksio


Summary: Työväenpuolueen puheenjohtaja on ilmoittanut eroavansa.

Australiassa hallitseva konservatiivi- ja liberaalipuolueiden muodostama koalitio on voittanut eilen perjantaina käydyt parlamenttivaalit.
 Kun suurin osa äänistä oli laskettu, hallituspuolueet olivat saaneet 74 paikkaa 151-paikkaiseen parlamentin alahuoneeseen. Enemmistöön tarvitaan 76 paikkaa.
 Työväenpuolue oli varmistanut vasta 65 paikkaa.
 Työväenpuolueen puheenjohtaja  Bill Shorten  on ollut yhteydessä pääministeri  Scott Morrisoniin  ja onnitellut tätä vaalivoitosta.
 Shorten kertoi tilanteesta hämmästyneille puoluetovereilleen ja ilmoitti samalla jättävänsä puoluejohtajan tehtävät.
 Hallituspuolueiden voittoa voi pitää yllätyksenä, sillä vain hieman ennen vaaleja tehdyissä kyselyissä työväenpuolue oli niukassa johdossa.
 Morrison on sanonut, että hänen johtamansa koalitio jatkaa hallitusvallassa, mutta vielä ei ole varmaa, onko sillä takanaan parlamentin enemmistö. Pienet puolueet ja itsenäiset ehdokkaat ovat saaneet ainakin kuusi paikkaa.
 Vaalien teemat liikkuivat varsinkin talouskysymyksissä sekä ilmastossa. Australian ilmasto on lämmennyt voimakkaasti, mikä on aiheuttanut muun muassa rajuja lämpaaltoja. Työväenpuolue vaati tiukkoja vähennyksiä maan ilmastopäästöihin.
 Australian parlamenttivaaleissa pääteemoina ilmastonmuutos ja verouudistus

Australian konservatiivihallitus kiri yllätysvoittoon – Työväenpuolueen ilmastoviesti ei purrut


Summary: Espanjalaisohjaajan omaan elämään perustuva elokuva kertoo muun muassa huumeriippuvuudesta ja sovinnosta.

Vanhuus ei tule yksin edes menestyneelle elokuvaohjaajalle. 69-vuotiaan  Pedro Almodóvarin  uusi elokuva  Dolor y Gloria  kertoo ikääntyvästä mestariohjaajasta, joka lääkitsee sairauksiaan, yksinäisyyttä ja taiteilijan tuskaansa muistoilla, lääkkeillä ja huumeilla.
 – Tämä oli yksi elämäni kauneimmista illoista, ohjaaja kiitteli perjantai-iltana elokuvan kaksituhatpäistä gaalayleisöä täyteen pakatussa Cannesin festivaalipalatsissa.
 Pedro Almodovar poseeraa faniensa kanssa poistuessaan Pain and Glory -elokuvan näytöksestä 17. toukokuuta. Guillaume Horcajuelo / EPA
 Espanjalaismaestron uusin elokuva poikkeaa hänen aiemmasta tuotannostaan, sillä se perustuu hänen omaan elämäänsä. Elämäänsä, elokuviaan ja rakkauksiaan muistelevaa elokuvaohjaajaa esittää Almodóvarin elokuvien vakiokasvo  Antonio Banderas .
 Ohjaajan nimi on elokuvassa Salvador Mallo, mutta vertausta Almodóvariin ei ole kätketty. Banderas tepastelee ympäriinsä Almodóvarin värikkäissä verkkareissa, kukkapaidoissa ja villisti kaikkialle sojottavassa tukassa.
 – Tämä elokuva heijastaa elämääni, mutta sitä ei pidä ottaa kirjaimellisesti, Almodóvar sanoi elokuvan lehdistötilaisuudessa lauantaina,
 – Osa näistä asioista tapahtui minulle, mutta moni on keksittyä. En esimerkiksi rakastunut lapsena työmieheen. Mutta olisin voinut rakastua. Kaikki tämä olisi voinut tapahtua minulle.
 Mennyttä aikaa etsimässä
 Dolor y Gloria  alkaa kuvalla, jossa Salvador Mallo istuu uima-altaan pohjassa. Hänen rinnassaan on pitkä leikkausarpi. Myöhemmin kuulemme pitkän luettelon häntä vaivaavia kipuja ja sairauksia. Cannesissa ohjaaja kuitenkin vakuutti olevansa voimissaan.
 – Minä ja Antonio emme kumpikaan ole yhtä huonossa kunnossa kuin elokuvassa. Minä ehkä vähemmän, mutta kuitenkin hyvässä. Elokuvassa ei ole kyse siitä, että Pedro teki sitä tai Pedro teki tätä.
 Pedro Almodóvarin omaelämäkerrallinen Pain & Glory. Festival de Cannes 2019
 Yhteyttä menneisyyteensä etsivä ohjaaja alkaa heti elokuvan alussa lääkitä kipujaan heroiinilla. Huumeriippuvuus on kuvattu selvänäköisesti mutta tuomitsematta. Pääosanesittäjä Antonio Banderas huomautti lehdistötilaisuudessa, että elokuva ei kerro vain addiktiosta.
 – Addiktion lisäksi siinä on muita tärkeitä teemoja. Niin kuin sovinto. Elämässä auki jääneet asiat perheen, rakastajien ja elokuvataiteen kanssa. Asioita, jotka täytyy saada suljettua. Ehkä juuri siihen katsojat pystyvät samastumaan, sillä kaikilla on tälaisia kipuja.
 Yksi elokuvan voimakkaimmista kohtauksista on Salvador Mallon kohtaaminen nuoruuden rakkautensa kanssa 30 vuotta eron jälkeen. Almodóvar sanoi halunneensa näyttää kaksi viisikymppistä miestä suutelemassa intohimoisesti, koska sellaisia kuvia nähdään elokuvissa hyvin vähän.
 – Kun täytyy erota rakkaastaan, se on kuin leikkaisi käden irti. Elokuvan kuvaamaa sovitusta en itse ole kokenut, mutta olisin halunnut. Kohtauksessa minun teki mieli mennä Antonion ja Leonardon väliin ja suudella heitä molempia. Mutta en olisi uskaltanut, vielä vähemmän nyt kuin ennen, ohjaaja vitsaili.
 Almodóvar kertoo kamppailevansa, ettei hän menettäisi intoaan elokuvantekoon niin kuin elokuvan päähenkilölle on käynyt. Siksi hän kertoo suunnittelevansa jo seuraavaa elokuvaansa.
 – Minulla on kaksi tekstiä, joista olen innoissani. Ne ovat kumpikin muiden kirjoittamia. Pelkään, että menetän intohimon elokuvaa kohtaan. Paras keino taistella sitä pelkoa vastaan on löytää lisää tarinoita kerrottavaksi.
 Pedro Almodóvarin omaelämäkerrallinen Pain & Glory -elokuva. Festival de Cannes 2019
 Palmukisa sai suosikin
 Almodóvarin magnum opus on saanut Cannesissa upean vastaanoton. Ensimmäisissä elokuva-arvioissa ja sosiaalisessa mediassa elokuvaa on kehuttu festivaalin parhaaksi elokuvaksi tähän mennessä.
 Amerikkalainen elokuvasivusto  IndieWire  kutsui elokuvaa myös Almodóvarin parhaaksi teokseksi vuosiin. Brittilehti  The Guardianin  Peter Bradshaw luonnehti sitä herkäksi, syvän henkilökohtaiseksi ja suloisen surulliseksi.
 Erityisesti elokuva on villinnyt ranskalaisen lehdistön. Le Film Francais -lehden kokoamassa taulukossa festivaalin kilpasarjan elokuvista elokuva saa täydet pisteet eli ”kultaisen palmun” peräti yhdeltätoista lehdeltä. Perinteisesti penseä ranskalaismedia on viime vuosina innostunut enemmän vain  Abdellatif Kechichen  elokuvasta  Adelén elämä  (2013), jolle kriitikot antoivat peräti kaksitoista palmua.
 Soraääniäkin on kuulunut.  The Hollywood Reporterin  arvio toteaa elokuvasta puuttuvan tuoreutta ja rohkeutta, jotka tekivät Almodóvarista kuuluisan ohjaajan. Päähenkilönsä tavoin elokuvakaan ei löydä uutta sanottavaa, lehti kirjoittaa.
 Kehut ovat nostaneet  Dolor y Glorian  vahvaksi suosikiksi puheissa Kultaisen palmun voittajasta. Festivaalilla tähän mennessä nähdyistä elokuvista lähelle Almodóvaria on päässyt vain brittiohjaaja  Ken Loachin  uutuus  Sorry to Bother You .
 Kultainen palmu jaetaan Cannesin palkintogaalassa ensi viikon lauantaina. Toistaiseksi on aivan liian aikaista tehdä johtopäätöksiä voittajasta. Cannesin pääpalkintoa tavoittelee festivaalin kilpasarjassa kaikkiaan 21 elokuvaa. Niistä yli puolet on vielä esittämättä.
 Maailmanensi-iltaansa Rivieralla odottavat vielä muun muassa  Quentin Tarantinon ,  Terrence Malickin  ja  Abdellatif Kechichen  uudet elokuvat.

Pedro Almodóvar nousi suosikiksi Cannesissa – ”Tämä oli yksi elämäni kauneimmista illoista”


Summary: Pääosin puusta rakennetulla koneella lennettiin vain koelentoja. Sitten se päätyi varastoon.

Päijät-Hämeen Ilmailumuseo saa tänä kesänä esitellä todellista harvinaisuutta, kun maailman ainoa I.V.L K.1 Kurki -lentokone on palannut entisöinnistä.
 Kurki on nelipaikkainen lentokone, joka oli tarkoitettu ryhmäkoulutukseen sekä postin ja matkustajien kuljetukseen. Sen suunnitteli Suomen ilmavoimien lentokonetehtaan johtaja, insinööri  Asser Järvinen . Se oli ensimmäisten Suomessa suunniteltujen ja rakennettujen lentokoneiden joukossa. Se oli myös ensimmäinen kone, johon mahtui enemmän kuin kaksi ihmistä.
 – Kone on ollut varastoituna 1920-luvun lopulta alkaen ja viimeiset vuosikymmenet se vietti täällä Vesivehmaan museohallissa. Kyse on puurakenteisesta lentokoneesta, jolle kylmä ja kostea varasto ei ole kaikkein paras paikka, kertoo entisöintiä vetänyt Ilmailumuseoyhdistys ry:n Tiistaikerhon projektipäällikkö  Lassi Karivalo .
 I.V.L K.1 Kurki Kurki on Ilmailuvoimien Lentokonetehtaan ensimmäinen, vuonna 1926 matkustajakäyttöön suunniteltu lentokone. Kurjella lennettiin 55 koelentoa, minkä jälkeen projekti hyllytettiin, koska koneen lento-ominaisuudet eivät vastanneet odotuksia. Maailman ainoa Kurki on entisöitynä esillä Päijät-Hämeen Ilmailumuseossa, Vesivehmaalla.
 Kurki ei lennä enää koskaan. Sen moottori on romutettu ajat sitten. Koneen runko oli säilynyt melko hyvässä kunnossa, mutta muun muassa osa siipien rakenteista oli lahonnut ja ne piti rakentaa uudestaan. Kurjen entisöintiin kului kaiken kaikkiaan 5 000 tuntia.
 Hankkeessa oli mukana Suomen ilmailumuseo, joka tarjosi asiantuntemusta ja muuta apua Kurjen entisöinnissä. Yhteistyötä tehtiin myös Koulutusyhteisö Tavastian kanssa.
 Kyse on siis ainutlaatuisesta lentokoneesta, mutta miksi niitä on olemassa vain yksi kappale?
 Tältä näyttää pääosin puusta rakennettu lentokone. Lassi Karivalo
 Dramaattinen ensilento testasi koelentäjän hoksottimia
 Suomenlinnan edustalla koettiin 20.3.1927 jännityksen hetkiä, kun koelentäjä  Georg Jäderholm  valmistautui koelennolle suomalaisen ilmailuteollisuuden voimannäytteellä, Kurjella.
 Nousukiito jäällä alkoi, mutta Jäderholm ei saanut Kurkea nousemaan normaalein toimenpitein ja kiidon jatkuessa edessä alkoi häämöttää railo.
 Jäderholm veti ohjaussauvan täysin taakse ja onnistui hyppäyttämään koneen railon yli. Päästäkseen takaisin hän lastasi rungon takaosaan jääkimpaleita, jotka auttoivat tasapainon löytymisessä ja Jäderholm onnistui palaamaan Suomenlinnaan.
 Katso myös:   Opiskelijat maalaavat korvaamattoman arvokkaan lentokoneen – ainoa maailmassa
 Kurjella lennettiin 55 koelentoa, yhteensä 13 lentotuntia, joiden jälkeen projektista päätettiin luopua, sillä sen lento-ominaisuudet eivät vastanneet odotuksia.
 – Suurin syy Kurjen epäonnistumiseen taisi olla se, että siihen ei saatu riittävän voimakasta moottoria. Siemens-Halske -tähtimoottorin teho oli vain 120 hevosvoimaa. Tämä ei riittänyt, sillä koneen lentopaino oli yli tuhat kiloa, selvitttää lentokapteeni  Hannu Iivarinen , Päijät-Hämeen Ilmailumuseota pyörittävän Lahden Ilmasilta ry:n puheenjohtaja.
 – Toinen syy oli se, että koneen runko oli liian lyhyt, mikä huononsi lento-ominaisuuksia entisestään, jatkaa Karivalo.
 Kurki kunnostettiin talkootyönä. Hannu Iivarinen
 Koneet puuta, miehet rautaa
 Kurkea tarkastellessa käy välittömästi ilmi, että alkuaikojen ilmailu ei ollut herkkähipiäisten hommaa. Siitä piti huolen jo se, että sekä lentäjä että matkustajat olivat avotiloissa, sään armoilla.
 Koelentokertomus puolestaan kertoo siitä, että matkan jatkuminen ja hengissä pysyminen olivat usein oman kekseliäisyyden varassa ja kaikki keinot olivat sallittuja, kunhan perille päästiin.
 Nykyaikaisiin lentolaitteisiin tottunutta saattaa ihmetyttää myös se, että Kurki oli pääosin puuta.
 Lue myös:   Tuulonen sai jo toisen lentokoneen – tulossa vielä kaksi hävittäjää
 – Tässä on 1920-luvun lentokoneille tyypillinen rakenne eli runko oli puuta ja se oli verhottu vanerilevyin. Pyrstö oli puolestaan kangaspäällysteinen, kertoo Lassi Karivalo.
 Puu- ja kangasrakenteita käytettiin lentokoneissa pitkään. Toisessa maailmansodassa oli käytössä useita puurakenteisia lentokoneita. Vesivehmaalta löytyy myös DeHavilland Vampiren vanerirakenteinen ohjaamo.
 Vampire oli suihkuhävittäjä, jonka ura Suomen ilmavoimissa kesti vuodesta 1953 vuoteen 1965. Sveitsin ilmavoimat käytti Vampirea koulukoneena vielä 1990-luvulla.
 Entisöijälle riittää töitä
 Kurki odottaa Vesivehmaan lentokentän museohallissa kävijöitä, joita 90-vuotiaan koneen uskotaan kiinnostavan.
 – Tämä on muistutus ajasta, jolloin Suomessa osattiin suunnitella ja rakentaa lentokoneita. 1930-luvulla niitä tehtiin useita. Uskon, että tämä vetää Suomen lisäksi tänne vieraita ympäri maailmaa, sanoo Hannu Iivarinen.
 Myös Lassi Karivalo on sitä mieltä, että jo vanhan lentokoneen entisöinti ja näytteillepano on merkittävä asia.
 – Entisöintityö on osa ilmailuun liittyvää kulttuurihistorian tallentamista. Tämä lentokone kertoo tarinan siitä, miten Suomessa ilmailtiin 1920-luvulla.
 Ilmailuun on aina liittynyt romantiikka, vaaran tunne ja uhkarohkeat sankariteot alkaen Ikaroksesta ja päätyen muun muassa  Otto Lilienthalin ,  Charles Lindberghin ,  Pierre Clostermanin  ja  Antoine de Saint-Exupéryn  kautta näiden päivien ilmailun edelläkävijöihin. Kurki kertoo oman, mielenkiintoisen tarinansa ilmailun pioneeriajoilta.
 – Työt eivät tietenkään lopu tähän, vaan meillä on jo osin työn alla tämä Cauldron C.59, sanoo Lassi Karivalo ja viittaa Kurjen vieressä olevaan lentokoneaihioon.
 Tiistaikerholaisille riittää entisöitävää, kun katselee ympärilleen museohallissa. Tämä on Karivalon mielestä hyvä asia.
 – Koko tämän meidän eläkeläisporukan idea on, että me tykkäämme tällaisesta ahertamisesta. Tämä on meidän oma harrastuksemme ja hienointa on se, kun pääsemme kokoamaan näitä koneita ihmisten iloksi.
 Kuuntele myös:   Monen tarinan Kurki Päijät-Hämeen ilmailumuseon uusimmaksi vetonaulaksi

90 vuotta varastossa ollut lentokone sai uuden elämän – Kurkea kunnostettiin viisi tuhatta tuntia


Summary: Lämpimintä tänään on ollut laajalla alueella Varsinais-Suomessa ja Satakunnassa.

Satakunnassa länsirannikolla on tänään tehty kevään uusi lämpöennätys. Ilmatieteen laitoksen mukaan lämpötila nousi Kokemäen Tulkkilassa illalla kello 17 ja 18 välillä hetkeksi 25,3 asteeseen.
 Lukema on kevään toistaiseksi kevään korkein. Edellinen ennätys oli Pohjois-Karjalassa Ilomantsissa 11. toukokuuta mitattu 25,2 astetta.
 Lämpimintä tänään on ollut monin paikoin Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa. Esimerkiksi Porissa mittari hätyytteli hellerajaa vielä kahden jälkeen iltapäivällä, mutta lopulta lukemat jäivät 24 ja 25 asteen välille.
 Myös Turussa on ollut lämmintä. Siellä mitattiin tasan 25 astetta iltapäivällä kello 15.30.
 Huomenna helleraja paukkuu monella paikkakunnalla
 Jos tänään lauantaina vasta kutiteltiin hellerajaa, niin huomenna lukemat ylittynevät monin paikoin.
 Ennusteen mukaan lämpimintä olisi Etelä- ja Länsi-Suomen sisämaassa.
 Lämpötilan ennustetaan nousevan parhaimmillaan noin 26 asteeseen ja jopa hellerajalle laajalla alueella Uudenmaan, Savon, Keski-Suomen, Satakunnan ja Turun seudulla.

Kokemäellä rikottiin illansuussa kevään lämpöennätys, nyt 25,3 astetta


Summary: Työ ambulanssihelikopterin lentäjänä oli prinssille henkisesti raskasta, hän kertoo.

Britannian prinssi  William  on antanut harvinaisen haastattelun  yleisradioyhtiö BBC:lle  ja kertonut rasituksesta, jota hän on kokenut mielenterveytensä suhteen.
 Prinssi William ja pikkuveljensä  Harry  menettivät äitinsä, prinsessa  Dianan , ollessaan vielä lapsia.
 William kertoo tunteneensa "tuskaa, joka oli pahempi kuin mikään muu tuska". Hänen mukaansa tilannetta pahensi vielä Britannian yläluokalta odotettu tyyni käytös, jossa tunteet hillitään kaikissa tilanteissa (stiff upper lip).
 – Tällä "stiff upper lip" -jutulla on paikkansa, kun on vaikeat ajat, mutta ihmisten pitää myös voida rentoutua ja kyetä puhumaan tunteistaan, koska emme ole robotteja, hän sanoi haastattelussa.
 Armeijapalveluksensa jälkeen William on työskennellyt ambulanssihelikopterin lentäjänä. Haastattelussa hän kertoi sen olleen kuormittavaa, koska hän sai tuntea, kuinka "kuolema oli aivan nurkan takana".
 Armeijataustansa takia hänen oli aluksi vaikea puhua tunnoistaan, mutta huomasi sittemmin ambulanssielämän olevan paljon avoimempaa.
 William joutui päivittäin näkemään perheitä, jotka olivat saaneet pahimpia mahdollisia uutisia. Tämä vaikutti myös häneen.
 – Se raaka tunne... Saatoin tuntea sen kasvavan sisälläni ja vaativan veronsa ja muuttuvan todelliseksi ongelmaksi. Minun oli pakko saada puhua siitä.
 Prinssit William ja Harry ovat olleet mukana käynnistämässä mielenterveyskampanjaa Heads Together. Lisäksi he ovat puolisoidensa kanssa tukeneet tekstiviestipalvelua, joka auttaa mielenterveysongelmiin joutuneita ihmisiä.
 Sunnuntaina BBC:llä lähetettävässä ohjelmassa prinssi Williamin kanssa esiintyi joukko entisiä ja nykyisiä jalkapallotähtiä, joilla on elämänsä aikana ollut vaikeuksia mielenterveysasioiden kanssa. Mukana olivat pelaajat  Peter Crouch ,  Danny Rose ,  Thierry Henry  ja  Jermaine Jenas  sekä Englannin maajoukkueen päävalmentaja  Gareth Southgate .

Prinssi William kertoi kuninkaallisiin kohdistuvasta henkisestä paineesta ja äitinsä menettämisestä


Summary: Liisa Jaakonsaari jättää ainakin toistaiseksi politiikan. Jutussa hän kertoo, kuinka poliitikka on muuttunut 50 vuodessa.

Istumme  Liisa Jaakonsaaren  kanssa katukahvilassa aurinkoisella Oulun kävelykadulla Rotuaarilla. Hän on jättänyt haikeat jäähyväiset europarlamentille. Itse asiassa ensimmäisen kerran puoleen vuosisataan hän ei ole hakemassa jatkoa mihinkään luottamustehtävään. On hyvä hetki olla tässä ja muistella menneitä.
 Jaakonsaaren tavassa puhua ja hahmottaa asioita huomaa selvästi hänen toimittajataustansa.
 Hän tekee teräviä huomioita, joskus kipeitäkin, ja tarkastelee asioita enemmän journalistisesti kuin poliittisesti. Hän puhuu mielellään asioista, joihin on perehtynyt. Hän on myös hyvä kuuntelija, mikä ei ole ihan tavallista poliitikolle.
 Jaakonsaari on profiloitunut maltillisena ja yhteistyökykyisenä poliitikkona, vaikka tuli alun perin eduskuntaan nimenomaan nuorisoliiton ja puolueensa vasemman siiven edustajana.
 Ammattipoliitikko Jaakonsaaren puheesta puuttuu poliittinen paatos ja retoriikka. Hän puhuu käytännönläheisesti ja enemmänkin kuin asioita rationaalisesti tarkasteleva virkamies. Hänen tapansa käsitellä asioita on ratkaisukeskeinen.
 Joukkuepelaajaksikin häntä voisi luonnehtia.
 Jaakonsaaren tuntevat pitävät häntä huumorintajuisena vahvana naisena, joka osaa nauraa myös itselleen.
 – Se on isän perintöä. Ihminen selviää erittäin vaikeistakin oloista, jos huomaa niihin liittyvät koomiset piirteet. On hyvä osata nauraa itselleen ja on tärkeää, ettei tunne itseään jotenkin kauhean tärkeäksi.
 Opin ymmärtämään hyvinvointiyhteiskunnan ja yrityselämän kohtalonyhteyden: yrittäminen on yhteiskunnan perusta ja sille rakentuu kaikki.  Liisa Jaakosaari
 Yhtä aikaa Jaakonsaaren kanssa ensimmäistä kertaa eduskuntaan valituksi tullut presidentti  Tarja Halonen  muistaa Jaakonsaaren iloisena, huumorintajuisena ja sanavalmiina ihmisenä.
 Halonen ja Jaakonsaari istuivat takarivissä, kuten virkaiältään nuorimmat kansanedustajat eduskunnassa istuivat. Jaakonsaari kysyi Haloselta, arveliko hän, että etupenkissä istuvat vanhimmat edustajat ymmärtävät, missä he ovat.
 – Yllättävän nopeasti me olimme itse siinä etupenkissä. Sitä kutsuttiin siihen aikaan kuoleman kaarteeksi. Minä muistutin Liisaa 1970-luvun pohdinnasta ja häntä alkoi asia kovasti naurattaa, kertoo presidentti Tarja Halonen.
 Rotuaari on Jaakonsaarelle tärkeä paikka, oululaisten olohuone. Kaupungissa kukaan ei enää kyseenalaista kävelykadun mielekkyyttä. Asia oli toisin kun kävelykatua alettiin puuhata Ouluun 1980-luvulla.
 – Nyt jo toimintansa lopettaneen pankin paikallisjohtaja varoitti silloin Oulun kaupunginhallitusta, että kävelykatu tuo rosvot keskustaan ja pankit otetaan yhteiskunnan haltuun. No, pankkijärjestelmän romahtaessa 1990-luvun laman myötä pankit tulivatkin yhteiskunnan syliin vähäksi aikaa, mutta se ei johtunut kävelykaduista.
 Suomen kehitystä Liisa Jaakonsaari on katsellut aitiopaikalta pitkän matkan kouluneuvostojen ajasta Euroopan neuvoston aikaan.
 Politiikan tekeminen ja äänestäjien suhtautuminen siihen ovat muuttuneet viime vuosikymmenien aikana paljon. Poliittiset mielipiteet eivät enää periydy äideiltä tyttärille.
 Maailma on mullistunut uran aikana
 Muutokset ovat olleet valtavia. Aikaisemmin mahtavilla Euroopan mailla on entistä vaatimattomampi rooli maailmassa ja sekin nimenomaan yhtenäisenä Euroopan unionina.
 Uutta parlamenttia parhaillaan vaaleilla valitseva Euroopan unioni on tottunut selviytymään talouskriiseistä. Mutta meneillään oleva sisäinen rapautuminen on Jaakonsaaren mielestä vaarallinen ilmiö. Hän pelkää, että eurovaaleissa jopa kolmasosa paikoista saattaa mennä unioniin hyvin nihkeästi suhtautuville ryhmille.
 – Jos aletaan kyseenalaistaa unionin perusarvot eli oikeusvaltion periaatteet, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja lehdistönvapaus, on silloin kyseessä hätätila. Ja nyt sellainen on käsillä: Puola ja Unkari pahimpina esimerkkeinä.
 Aku Ankalla oli ratkaiseva merkitys
 Liisa Jaakonsaaren lapsuuden perhe oli vasemmistolainen. Äiti oli demari ja isä SKDL:n sosialistisiipeä.
 Silti tytär piti kovasti kerran viikossa ilmestyneestä Aku Ankasta. Hän korostaakin Aku Ankan merkitystä Suomen lähentäjänä amerikkalaiseen kulttuuriin.
 Pikku-Liisa odotti Oulun Raksilassa kotitalon portailla, kun postinkantaja toi lehden keskiviikkona. Hänellä on vieläkin tallella 1950-luvun Aku Ankka, jossa Karhukopla tanssii kylmän sodan hengessä ripaskaa ja puhuttelee toisiaan tovereiksi.
 – Lehdessä pyrittiin antamaan huono kuva Neuvostoliitosta ja ylipäätään vasemmistosta. Minulle siitä kasvoi jonkinlainen amerikkalainen unelma. Ajattelin, että joskus pitäisi päästä käymään Amerikassa.
 Ja niin siinä kävi, että amerikkalainen Aku Ankka voitti neuvostoliittolaiset lastenelokuvat taistelussa Pikku-Liisan sielusta.
 Lapsi kävi katsomassa Raksilassa sijainneella kansandemokraattisen liikkeen kansantalolla neuvostoliittolaisia elokuvia. Suuri osa niistä oli propagandaa, mutta seassa oli myös hyviä lastenelokuvia. Niistä Liisa piti.
 Kun voimaan tuli uusi sääntö, että vain SKDL:n lastenjärjestö Pioneerien jäsenet saivat tulla katsomaan elokuvia, tyttö päätti liittyä pioneereihin.
 – Kotiin tultua kylässä ollut naapurin täti sanoi, että jos liittyy pioneereihin, ei pääse Amerikkaan. Niinpä juoksin heti takaisin Kansantalolle ja erosin järjestöstä. Urani kansandemokraattisessa liikkeessä jäi noin varttitunnin mittaiseksi.
 Politiikka on muuttunut täysin 50 vuodessa
 Vaikka poliittinen ura oli lopahtaa Ankkalinnan houkutukseen jo ennen alkuaan, löysi Liisa Jaakonsaari itselleen oikean aatteen sosiaalidemokraattisesta puolueesta.
 Kun Liisa Jaakonsaari liittyi puolueeseen vuonna 1969, Suomen presidenttinä oli jo 13 vuotta istunut keskustapuolueen  Urho Kekkonen  ja pääministerinä oli sosialidemokraattien  Mauno Koivisto .
 Elettiin hyvin presidenttivaltaisessa yhteiskunnassa, jossa ulkopolitiikasta eivät presidentin, ulkoministerin ja ulkoasiainvaliokunnan jäsenten lisäksi juuri muut saaneet puhua.
 Kun joku kysyi, että miten tällainen uudistus rahoitettaisiin, tämä tuleva kokoomusvaikuttaja totesi, että suurpääoma saa sen maksaa.  Liisa Jaakonsaari
 Puoluepolitisoitunut ja räväköistä otteistaan tunnettu Teiniliitto oli voimissaan 1960-luvun ja lopulla 1970-luvun alussa. Se ajoi kouludemokratiaa ja onnistui lobbaamaan kouluneuvostot Suomen oppikouluihin sekä lukioihin.
 Tunnettuja tuon ajan teinilittolaisia olivat esimerkiksi  Erkki Tuomioja ,  Ben Zyskowicz ,  Ilkka Kanerva ,  Lauri Ihalainen ,  Erkki Liikanen ,  Esko Aho  ja  Satu Hassi .
 Oulun kaupunginvaltuustoon Jaakonsaari valittiin vuonna 1972. Seuraavana vuonna oppikouluihin ja lukioihin perustettiin kouluneuvostot, jotka politisoituivat alusta lähtien.
 Suurpääoma saa maksaa, sanoi kokoomuslainen
 Tältä ajalta Jaakonsaari muistaa aikakausien erilaisuutta kuvaavan tapauksen kouludemokratiaan liittyneestä poliittisesta paneelista. Silloin oikealle asemoituminen oli vielä vähemmän haluttua kuin nyt.
 Sinisessä mekossa oleva Liisa Jaakonsaari oli työministeri  Paavo Lipposen ykköshallituksessa  1995 -1999. Tarja Halonen oli saman hallituksen ulkoministeri.  Touko Yrttimaa / Yle, Yle Uutisgrafiikka
 Tunnettu kokoomusnuori, jonka nimen Jaakonsaari haluaa häveliäisyyssyistä jättää mainitsematta, esitti paneelissa, että koululaisille pitäisi alkaa maksaa palkkaa.
 – Kun joku kysyi, että miten tällainen uudistus rahoitettaisiin, tämä tuleva kokoomusvaikuttaja totesi, että suurpääoma saa sen maksaa, sanoo Jaakonsaari.
 Hän muistelee, että kukaan ei oikein tiennyt, mikä se suurpääoma oli, mutta sillä oli paljon rahaa. Suurpääoma otettiin usein esiin kun piti miettiä millä joku uudistus rahoitettaisiin. Tämä ei todellakaan rajoittunut pelkästään kokoomuslaisiin nuorisopoliitikoihin.
 Ensimmäisen kerran eduskuntaan
 Vuonna 1979 Liisa Jaakonsaari valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan. Jo tuolloin kamppailu oman puolueen ja oman vaalipiirin sisällä oli kovaa, paljon kovempaa kuin taistelu poliittisten vastustajien kanssa.
 Oulun vahva demari oli sittemmin eduskunnan puhemieheksi asti noussut  Matti Ahde  ja hänen kannattajansa eivät pitäneet siitä, että puolueen keskilinjasta vasemmalle asemoitunut nainen nousi eduskuntaan nuorten äänillä.
 Sen Jaakonsaari sai kokea sen monin tavoin. Asia vaivaa selvästi vielä kymmeniä vuosia tapahtuneen jälkeen.
 – Haukiputaan Martinniemen demarit kutsuivat minut valintani jälkeen työväentalolle kertomaan kokemuksistani kansanedustajana. Ilolla menin ja otin vielä Tampereelta trubaduuri Ilmo Korhosen mukaan.
 Perillä odotti ikävä yllätys. Tilaisuuteen ei tullut yhtään ihmistä. Ei edes kutsuja. Myöhemmin Jaakonsaari sai kuulla, että puolueen paikalliset toimitsijat olivat kieltäneet ihmisiä tulemasta paikalle. Tällaiset tapahtumat satuttivat nuorta poliitikkoa syvästi.
 Jaakonsaari muistaa alkuaikojen eristämisen vaikuttaneen hänen persoonallisuuteensa. Kirjassaan Tarkoitus hän toteaa SDP:n puoluesihteeri  Ulpu Iivarin  ihmetelleen, miksi hän oli eduskunnassa hyväntuulinen ja rakentava kun taas Oulun vaalipiirin demarien keskuudessa varautunut.
 Jaakonsaari sanoo olevansa vieläkin katkera varsinkin siitä, että syrjintä kohdistui myös useisiin hänen tukijoihinsa.
 Työministerinä lama-Suomessa
 Poliittisen elämänsä vaikeimmaksi vaiheeksi Liisa Jaakonsaari arvioi Lipposen ykköshallituksen työministerin pestin. Se lohkesi vuonna 1995, kun Suomi liittyi Euroopan unioniin. Laman seurauksena oli 500 000 ihmisen suurtyöttömyys. Tilastoja kaunisteltiin monin erin tavoin. Tuli vuorotteluvapaa, kolmannen sektorin työpaikat ja työttömyyseläke.
 – Tässä Rotuaarilla tuli vastaan pitkään työttöminä olleita tuttuja ihmisiä, jotka olivat onnellisia, kun olivat saaneet työttömyyseläkepäätöksen. Minä ajattelin, että sellaisella voi ratkaista asioita yksittäisten ihmisten kohdalla, mutta koko ongelmaa sillä ei ratkaista.
 Mikroyrittäjät ovat tämän päivän proletariaattia. Luulen, että siihenkin on herätty. Yrittäjille pitää luoda turvajärjestelmiä.  Liisa Jaakonsaari
 Suurin uran aikana tapahtunut muutos omassa hänen omassa poliittisessa ajattelussaan tuli Jaakonsaarelle nimenomaan tähän aikaan.
 – Opin ymmärtämään hyvinvointiyhteiskunnan ja yrityselämän kohtalonyhteyden: yrittäminen on yhteiskunnan perusta ja sille rakentuu kaikki.
 Nuorena kirkasotsaisena poliitikkona tämä asia ei ollut hänelle yhtään näin selvä. Silloin elettiin aikaa, jolloin kokoomuspoliitikotkin halusivat maksattaa koululaispalkan suurpääomalla.
 – Sellaista työn ja pääoman välistä ristiriitaa kuin silloin ajateltiin, ei suomalaisessa yhteiskunnassa ole. Yrityksissä kehitetään uutta ja tehdään asioita uudella tavalla. Minusta on hämmentävää, että meillä on tässä asiassa vieläkin paljon henkisiä lukkoja jäljellä.
 Sosiaalidemokratian kriisi
 Mauno Koiviston valtaannoususta 1980-luvun alussa alkoi noin 30 vuoden aika, jolloin demareilla oli hyvin vahva asema Suomen politiikassa ja presidentit tulivat sosialidemokraattien riveistä.
 Elettiin voimakasta reformien aikaa, eikä valtiontaloudella koettu olevan samanlaisia rajoja kuin nykyään.
 Nyt sosiaalidemokraattinen liike on kriisissä ja puoluekenttä on pirstoutunut koko Euroopassa. Jaakonsaari ei usko demarien enää koskaan saavan samanlaista valta-asemaa.
 Suosion laskettua pienetkin voitot maistuvat. Demarien vaatimaton vaalivoitto Suomessa on kova juttu kannatuksen hiipumiseen tottuneissa Euroopan sosialistipiireissä.
 Vielä edellisten eurovaalien alla naiset olivat SDP:ssä erittäin hyvin esillä. Oulun pääkirjaston Teuvo Pakkala -salissa sosiaalidemokraattien silloin puheenjohtaja Jutta Urpilainen, presidentti Tarja Halonen ja europarlamentaarikko Liisa Jaakonsaari. Timo Sipola / Yle
 Liisa Jaakonsaari kertoi Brysselissä sosialistien parlamenttiryhmässä Suomen vaalituloksesta ja siitä, että SDP on nyt Suomen suurin puolue.
 – Yritin vähän pehmentää sanomaa. Kerroin, että vaalivoitto ei ollut ihan niin suuri kuin oli odotettu ja toivottu. Siihen kaikki sanoivat, että älä viitsi, tärkeintä on olla suurin puolue, vaikka pienelläkin marginaalilla.
 Jaakonsaaren mukaan liikkeen on pakko reivata ajatteluaan esimerkiksi yrittäjyyden suhteen sekä saada ohjelmat ja tavoitteet vastaamaan tätä aikaa ja tulevaisuutta.
 – Mikroyrittäjät ovat tämän päivän proletariaattia. Luulen, että siihenkin on herätty. Yrittäjille pitää luoda turvajärjestelmiä. Toivottavasti uusi hallitus ottaa tämän asian vakavasti.
 Maailmankansalainen Jaakonsaari
 Kiinnostavimmaksi vaiheeksi omalla urallaan Jaakonsaari nostaa vuodet ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajana.
 – Silloin minä opin kaikkein eniten elämästä ja maailmasta. Valvottiin EU:n ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa, reissattiin maailmalla ja käytiin paljon kehitysmaissa tutustumassa kehitysapuprojekteihin.
 Siitä oli luontevaa siirtyä europarlamenttiin, missä vierähti kymmenen vuotta.
 Hieman yllättävästi Jaakonsaari sanoo pitävänsä poliittisen uransa tärkeimpänä saavutuksena EU:ssa pari vuotta sitten käynnistämäänsä keskustelua tietoyhteiskunnan etiikasta ja algoritmeista.
 – Sain sisämarkkinavaliokunnassa budjettiin lisämäärärahat algoritmin avoimuuden ja eettisyyden edistämiseen. Sain nostettua sen oman ryhmän poliittiseksi kärkihankkeeksi.
 Algometrien toimintaperiaatteita on avattava
 Käytännössä kaikki Facebookin ja Googlen tapaiset superalustat ovat yhdysvaltalaisomistuksessa. Niiden algoritmien tarkka toiminta on tuntematonta niin käyttäjille kuin lainsäätäjillekin.
 Ne kuitenkin päättävät minkälaista tietoa eurooppalaisille kansalaisille päivittäin näytetään. Amerikkalaisilla yrityksillä on superalustojen kautta suuri valta yleisen mielipiteen muodostumisessa Euroopassa.
 Tekoälyn käyttö lisääntyy työpaikkahakemusten käsittelyssä. Kulutusluottohakemuksia käsittelee myös useimmiten tekoäly.
 Liikesalaisuuksina pidettävät algoritmit voivat vaikuttaa esimerkiksi työnhaussa, opiskelupaikan ja lainan saamisessa. Jos kokee tulleensa kohdelluksi epäoikeudenmukaisesti, nykyisellään ei ole välttämättä mahdollista hakea korjausta.
 – Ei ole oikein, että algoritmit ovat liikesalaisuuksia. Pitää olla oikeus valittaa saamastaan kohtelusta. Niille on asetettava eettiset reunaehdot.
 Liisa Jaakonsaari on jatkossa enemmän Oulussa, ja kotoa Raksilasta on tänne Rotuaarille mukava kävelymatka. Tutuilla paikoilla on hyvä jatkaa arjen tarkastelua ja ajatushautomotyötä, jota hän aikoo harrastaa eläkepäivilläkin.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Pimeyden ytimessä – lyhyt kuvatarina hyljeksitystä Euroopan parlamentista
 Suomalaiset konkarimepit pelkäävät EU-lainsäädännön halvaantuvan, jos ääriryhmät nousevat: "Tekevätkö populistit parlamentista vain puhujalavan?"
 Liisa Jaakonsaari lähti iskun kohteeksi joutuneelta metroasemalta vähän ennen iskua

Aku Ankan vuoksi Liisa Jaakonsaaren jäsenyys kommunistisessa pioneeriliikkeessä jäi varttitunnin mittaiseksi


Äärioikeistolaisen Soldiers of Odin -järjestön Tampereella lauantaina pidetty kulkue johti konfliktiin kulkueen ulkopuolisten ihmisten ja odinilaisten välillä, kertoo Sisä-Suomen poliisi. Poliisin mukaan yhteenotto oli vaarassa puhjeta väkivaltaiseksi.
 Poliisin mukaan kulkueen loppuvaiheessa ulkopuoliset tahot puuttuivat kulkueen liikkumiseen toistuvasti "huutelemalla ja ärsyttämällä". Tilanne kärjistyi Vanhan kirjastotalon puistossa, jossa poliisin mukaan oli kahden ryhmän väkivaltaisen yhteenoton välitön vaara.
 – Tilanteessa provosoitiin ja provosoiduttiin. Jonkin verran fyysistä kontaktia eri ryhmien välillä tapahtui. Tällä hetkellä ei ole tiedossa henkilöitä, jotka olisivat loukkaantuneet tapahtumassa, poliisin tiedotteessa kirjoitetaan.
 Neljä ihmistä otettiin kiinni. Kiinniotetut eivät olleet Soldiers of Odinin jäseniä. Kulkueeseen osallistuneita ei poliisin mukaan epäillä rikoksista.
 Sisä-Suomen poliisin mukaan tilanne saatiin rauhoittumaan niin, että laajaa yhteenottoa ei tapahtunut. Kulkue jatkoi matkaansa ja kulkuetta seurannut vastapuoli jatkoi huutelua.
 Soldiers of Odinin kulkueeseen osallistui noin 80 ihmistä. Kokoontumisesta oli ilmoitettu poliisille. Kulkue liikkui Tampereen keskustan alueella iltapäivällä viiden ja seitsemän välillä.

Poliisi rauhoitti kahinan Soldiers of Odinin kulkueen yhteydessä Tampereella – neljä ihmistä otettiin kiinni


Summary: Itävaltalaisten tiedotusvälineiden mukaan liittokansleri Kurz on jo aiemmin halunnut vaihtaa maan sisäministerin.

Itävallan liittokansleri  Sebastian Kurz  ilmoitti tänään lauantaina, että maassa järjestetään uudet vaalit nopealla aikataululla.
 Kurzin mukaan äärioikeistolaisen Vapauspuolueen toiminta vahingoittaa Itävallan mainetta ulkomailla. Kurz ei myöskään usko, että Vapauspuolue on halukas muuttamaan toimintaansa.
 Itävallan hallituksen ovat muodostaneet Kurzin johtama keskusta-oikeistolainen kansanpuolue ÖVP ja äärioikeistolainen vapauspuolue FPÖ.
 Hallituseron taustalla on FPÖ:tä edustavaan varaliittokansleri  Heinz-Christian Stracheen  liittyvä skandaali.
 Strache ilmoitti tänään lauantaina eroavansa, kun julkisuuteen tuli Ibizalla kuvattu video, jossa hän keskusteli venäläisen naisen kanssa urakoiden järjestämisestä ja siitä, miten niistä palkittaisiin. Strache mainitsi myös, että he voisivat hankkia omistukseensa Itävallan suurimman sanomalehden Kronen-Zeitungin ja käyttää sitä valtansa vahvistamiseen.
 – Eilisen videon jälkeen minun on sanottava rehellisesti: liika on liikaa, Kurz sanoi tiedotustilaisuudessaan.
 Hämmentävä skandaalivideo johti varaliittokanslerin eroon Itävallassa – puoluejohtajan epäilyttäviä puheita salakuvattiin Ibizalla
 – Videon vakavin osa oli asennoituminen vallan väärinkäyttöön, veronmaksajien rahojen käyttämiseen ja suhtautuminen tiedotusvälineisiin, Kurz jatkoi. Hän totesi myös tulleensa henkilökohtaisesti loukatuksi videolla.
 Uutistoimisto APA oli saanut tietoja FPÖ:n sisältä jo ennen puhetta. Tiedot kertoivat, että Kurz oli jo tehnyt päätöksen hallituksen erosta. Kysymys on vain siitä, miten päätös muotoillaan.
 – Vaikka en ole puhunut julkisuudessa, on ollut monia tilanteita, joita minulla on ollut vaikea hyväksyä, Kurz kertoi. Hänen hallituksensa nousi valtaan joulukuussa 2017.
 APA:n mukaan Kurz oli vaatinut FPÖ:tä myös vaihtamaan sisäministerin salkkua kantavaa henkilöä. Tällä hetkellä sisäministerinä toimii  Herbert Kickl , joka on joutunut erittäin kovan arvostelun kohteeksi.
 FPÖ:llä on läheiset suhteet Venäjän johtoon ja Itävallan FPÖ-johtoisen sisäministeriön pelätään vuotavan tietoja Venäjälle. Esimerkiksi Suomen Suojelupoliisi on muuttanut käytäntöjään epäilyn takia.
 Itävaltalaiset osoittivat mieltään varaliittokansleri Heinz-Christian Strachen toimiston ulkopuollella 18. toukokuuta. Florian Wieser / EPA
 APA:n mukaan FPÖ ei aikonut taipua Kurzin vaatimukseen, mikä olisi lopullinen este hallitusyhteistyön jatkumiselle.
 Itävallassa vakoiluepäily – eläköityneen armeijan upseerin epäillään vuotaneen tietoja Venäjälle
 Wienissä arviolta 10 000 ihmistä on osoittanut mieltään ja vaatinut hallituksen eroa.
 Lue lisää :
 Kronen-Zeitung:  Alle Zeichen stehen auf Neuwahlen !

Skandaali kaataa Itävallan hallituksen, uudet vaalit tulossa – liittokansleri purki patoutuneita tuntojaan


Summary: Jännitettävää riittää, vaikka Suomea ei viisufinaalissa nähdä.

Tässä artikkelissa seurataan Euroviisujen finaalia hetki hetkeltä. Suora lähetys Tel Avivista käynnissä. Katso lähetystä klikkaamalla tämän artikkelin pääkuvaa, TV2:lta tai Areenasta. Voittaja julistetaan yöllä noin klo 2.

Katso suorana: Valitseeko Eurooppa kuuman tanssin, pop-oopperan vai henkilökohtaisen balladin? Yle seuraa Euroviisujen finaalia hetki hetkeltä


Naisvoimistelun perinne elää vahvana Suomessa. Yli 1 500 voimistelijaa ympäri Suomen on kokoontunut lauantaina Vantaalle Myyrmäen urheilupuistoon yhteisharjoituksiin.
 Joukkotapahtumat kasvattavat voimistelun suosiota Kun Gymnaestrada järjestettiin Helsingissä vuonna 2015, Suomen voimisteluliiton jäsenseuroissa oli noin 122 000 harrastajaa Vuonna 2018 harrastajia oli lähes 131 000 Liiton mukaan kansainväliset suurtapahtumat innostavat uusia harrastajia lajin pariin
 Jalkapallostadion täyttyy sekä nuorista että kypsempään ikään ehtineistä naisista, jotka heittäytyvät yhdessä musiikin rytmin vietäväksi. He harjoittelevat tanssillisen voimistelun kenttäohjelmaa kansainväliseen Gymnaestrada-tapahtumaan, joka järjestetään heinäkuussa Itävallan Dornbirnissä.
 Juuri musiikin ja liikkeen yhdistäminen kiehtoo Oulun voimisteluseurassa treenaavaa 16-vuotiasta  Saana Sadinmäkeä.
 – Jos on hidas musiikki ja nättejä kauniita liikkeitä, tulee herkkä fiilis. Jos on energinen musiikki ja liikkeet, tulee vahva olo. Voimistelu ei kuitenkaan ole pelkkiä liikkeitä vaan tässä saa ilmaista omia tunteitaan. Se vaan tulee omasta elämästä luonnostaan.
 Yli 1500 voimistelijaa kokoontui harjoittelemaan Vantaan Myyrmäen urheilupuistoon. Markku Rantala / Yle
 Sadinmäki aloitti voimistelun 5-vuotiaana. Harjoituksia on 3–5 kertaa viikossa. Lisäksi hänen pitää harjoitella kotona omatoimisesti ja osallistua ylimääräisiin viikonloppuharjoituksiin, leireille sekä kisareissuille.
 Silti hän ehtii opiskella ja vapaa-aikaakin jää. Hän ei koe, että voimistelu rajoittaisi hänen elämäänsä. Joukkue on täynnä ystäviä, kuten 17-vuotias  Suvi Greus.
 – Voimistelussa pääsee ilmaisemaan ja toteuttamaan itseään. Se kohottaa kuntoa tosi paljon, Greus sanoo.
 Urhottaret halusivat hengittää ja riisuivat korsettinsa
 Voimistelusta oli kuitenkin tunteellisuus kaukana, kun Suomen ensimmäinen naisten voimisteluseura  Gymnastikföreningen för Fruntimmeri Helsingfors  perustettiin vuonna 1876.
 Suomalaisen naisvoimistelun pioneeri Elin Kallio oli säätyläisnainen, joka halusi murtautua ulos porvarillisesta naismuotista. Kallio oppilaineen päätti pärjätä miesten hallitsemalla urheilun alueella vähintään yhtä hyvin kuin miehet.
 – Mallia otettiin miesten sotilasvoimistelusta. He pystyivät tekemään miesten telineliikkeitä ja miekkailusta kehittettyä asentovoimistelua, joka on sotilasvoimisteluperäistä, kertoo naisvoimistelun historiaa tutkiva  Aino Sarje.
 Hän on vapaa tutkija ja tohtori, joka työstää parhaillaan kirjaa naisten kenttävoimistelun historiasta 1800-luvun lopulta nykyaikaan saakka.
 – Naiset luopuivat korseteista, koska sotilasvoimistelua oli mahdotonta tehdä, jos rintakehää puristi. Voimistellessa piti pystyä hengittämään, Sarje kertoo.
 Elin Kallion edustamaan, naisasiaa ajavaan säätyläisnaisten joukkoon kuului vain joitakin satoja naisia. Mistään kansanliikkeestä ei siis ollut kysymys, mutta miesten tyyliin voimistelevat naiset olivat oman aikansa lehdistön lemmikkejä. Heistä puhuttiin urhottarina ja amatsoneina. Kaikkia he eivät kuitenkaan miellyttäneet.
 – Miespuoliset vaikuttajat voimistelupiireissä vastustivat heitä ja olivat kriittisiä, Sarje sanoo.
 Naisvoimistelun historiaa tutkivan Aino Sarjen mukaan nykypäivän voimistelijat saavat käyttää omaa vartaloaan omalla tavallaan. Markku Rantala / Yle
 Iloinen 20-luku teki voimistelusta leikkisää
 Naisvoimistelu elää yhteiskunnan ja naiskuvan muutoksen myötä.
 Sarjen mukaan miehisyys väistyi naisvoimistelusta 1920-luvulla. Liikekieli muuttui leikkisäksi ja tanssilliseksi. Vasta itsenäistyneessä Suomessa ajateltiin, että naisen paikka on kotona. Voimistelusta haluttiin tehdä kaikille sopiva harrastus, jonka avulla kansaan yritettiin saada ryhtiä ja terveyttä. Kovaa voimaa vaativat liikkeet jäivät vähemmälle, koska kaikki eivät olisi niihin pystyneet.
 Kepeä ja sulava tyyli näkyi vielä 50-luvun voimistelussa.

 Kannustava korjaaminen on hyödyllisintä.  Oulun voimisteluseuran valmentaja Iina Lepistö
 Nykyään voimistelijoilta vaaditaan taas paljon, etenkin kansainvälisellä tasolla kilpailevilta joukkueilta. Tänä keväänä  mediassa  on kohuttu kilpavoimistelijoiden kovista valmennusmenetelmistä ja tiukoista dieeteistä.
 Oulun voimisteluseuran Saana Sadinmäki ja Suvi Greus eivät ole sellaista kokeneet tai nähneet.
 – Siitä on ollut paljon puhetta. Se ei välttämättä tuo hyvää kuvaa voimistelusta, mutta voin sanoa, että semmoista ei ole kaikissa joukkueissa. Meitä kannustetaan terveelliseen syömiseen, Sadinmäki toteaa.
 – Ei sitä omalle kohdalle haluaisi, eikä meille ole sattunut mitään tämmöistä. Toivon, että se ilmiö pysyy pienenä, Greus sanoo.
 Oman valmentajansa Iina Lepistön toiminnan tytöt kokevat kannustavaksi.
 – Kannustava korjaaminen on hyödyllisintä. Ei niin, että "älä tee noin", vaan että "tee näin". Silloin on parhaat mahdollisuudet saada haluttu lopputulos, Lepistö vinkkaa.

Miehinen voimistelutyyli sai säätyläisnaiset riisumaan korsettinsa, nykyään saa ilmaista myös omia tunteitaan – "Se vaan tulee omasta elämästä luonnostaan"


Summary: Itävallan vapauspuolue FPÖ on uhannut lähteä hallituksesta, jos sisäministeri Herbert Kickl erotetaan.

Itävallassa oikeistopopulistisen vapauspuolueen FPÖ:n hallitustaival on katkeamassa salaa kuvatusta videosta puhjenneeseen skandaaliin.
 Kaksi vuotta sitten ennen Itävallan parlamenttivaaleja Ibizalla kuvatulla videolla vapauspuolueen johtaja  Heinz-Christian Strache  näytti lupaavan venäläiselle sijoittajalle valtion urakoita vastineena puolueensa tukemisesta. Videon julkaisu viikonloppuna johti hallituskriisiin.
 Konservatiivinen liittokansleri  Sebastian Kurz  esittää liittopresidentille vapauspuolueen sisäministerin  Herbert Kicklin  eroa. Tämän tilalle nimitettäisiin riippumaton asiantuntija tai korkea-arvoinen virkamies.
 FPÖ puolestaan on uhannut siinä tapauksessa lähteä hallituksesta heti, odottamatta syyskuulle suunniteltuja ennenaikaisia vaaleja.

Itävallan hallituskriisi kärjistyy – Liittokansleri esittää oikeistopopulistisen sisäministerin erottamista


Summary: Kuusankosken keskustassa sijaitseva 30 metriä korkea suurjännitepylväs on aikoinaan rakennettu ilman perustuksia.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Kouvolan kupeessa Kuusankoskella keskustaajamaa hallitsee valtava näky. 90 tonnia painavat ja 30 metriä korkeat betoniset suurjännitepylväät seisovat massiivisina taajaman halki virtaavan joen varrella.
 Pylväät on rakennettu 1940-luvun lopulla ja ne ovat vuosikymmeniä olleet olennainen osa Kuusankoskea. Ne myös edustavat omalla tavallaan suomalaista betonirakentamisen historiaa.
 – Pylväät ovat merkittävä osa kuusankoskelaista sielunmaisemaa, sanoo Kuusankoski-Seuran puheenjohtaja  Urpo Huuskonen .
 Nyt uljaiden pylväiden ylle on tullut yllättävä uhka. Ainakin yhden pylvään perustukset ovat jääneet tekemättä. Myrskyn yllättäessä pylväs voi huonolla tuurilla kaatua ja murskata alleen lähellä olevia ihmisiä.
 Perustukset puuttuvat
 Vielä 2010-luvun alussa betonipylväitä oli Kuusankoskella kymmenen. Ne olivat käyneet tarpeettomiksi, minkä vuoksi silloinen Kuusankosken kaupunki halusi purkaa ne.
 Pitkän väännön jälkeen kuusi pylvästä sai purkutuomion, mutta neljä päätettiin jättää pystyyn muistuttamaan kaupungin teollisuushistoriasta.
 Betonipylväiden kuntotutkimukset tehdään tällä viikolla. Antro Valo / Yle
 Insinööritoimisto selvittää parhaillaan, missä kunnossa neljä betonipylvästä ovat ja millaisia korjaustoimia ne vaatisivat.
 Jo nyt on selvinnyt, että yksi pylväistä on paikoillaan ilman perustuksia. Vanhojen suunnitelmapiirustusten mukaan hotelli Sommelon pihalla olevan pylvään alla olisi pitänyt olla puupaalut. Tutkimukset paljastivat karun totuuden.
 – Ei sieltä mitään puupaaluja löytynyt, kertoo Suunnittelukide-insinööritoimiston aluepäällikkö Jussi Kurhinen.
 Valtava betonipylväs seisoo savimaassa paikoillaan ilman kunnollisia perustuksia. Vaikka se on pysynyt paikoillaan jo 70 vuotta, on onnettomuuden vaara Kurhisen mukaan ilmeinen.
 – Jos pylvään kohdalle sattuu syöksyvirtaus tai trombi, on suuri vaara, että pylväs katkeaa tai kaatuu, sanoo Kurhinen.
 Aikoinaan pylväissä oli voimajohdot, jotka myös tukivat pylväitä. Nyt niitä ei ole, mikä tekee pylväistä entistä huterammat. Kurhinen muistuttaa, että yksi pylväs on Kuusaantien varrella.
 – 90 tonnia betonia. On siinä riski, että jollekin käy huonosti.
 Vääränlaista terästä
 Betonipylväät omistaa Kouvolan kaupunki, jonka haltuun ne tulivat sen jälkeen, kun Kuusankoski liitettiin Kouvolaan.
 Kun Kuusankoskella muutama vuosi sitten  kaadettiin kuusi pylvästä , yhdessä niistä todettiin iso halkeama. Se oli muodostunut, kun betonin sisälle oli päässyt vettä.
 Historiallisissa pylväissä oleva betoni on aluepäällikkö Jussi Kurhisen mielestä yllättävän hyvässä kunnossa.
 – Varsinkin kun otetaan huomioon 1940-luvun rakennusmenetelmät ja sen aikainen betoni, pylväitä ei voi millään muotoa pitää huonolaatuisina.
 Ongelmia voikin olla betonin sisällä olevassa teräksessä. Sitä on liian vähän ja sekin on vääränlaista. Pylväissä on käytetty sileää terästä, kun nykykäsityksen mukaan betoniraudoituksen pitäisi olla harjaterästä.
 Kurhinen kertoo, että 1940-luvulla harjaterästä oli vaikeampi saada, minkä takia niissä oli usein sileää terästä.
 – Piirustusten mukaan pylväissä on hyvälaatuista sileää terästä. Mutta sileän teräksen tarttuvuus ja lujuus ei ole läheskään samanlainen kuin modernilla harjateräksellä, kertoo Jussi Kurhinen.
 1940-luvun lopulla valmistuneita suurjännitepylväitä on jäljellä enää  neljä.  Antro Valo / Yle
 Betonipylväät tarvitsevat Jussi Kurhisen mukaan huoltoa samalla tavalla kuin vaikkapa betonielementtitalo, joissa betoni rapisee vuosien kuluessa.
 Kuusankosken historiallisissa pylväissä betonia on rapissut erityisesti korkealla olevista vaakaorsista.
 – Betonin kyky suojella terästä vähenee ajan kanssa. Orsista on irronnut tai on irtoamaisillaan betonikappaleita.
 Tutkimukset tekeillä
 Pylväiden kuntotutkimuksia tehdään Kuusankoskella vielä tällä viikolla. Toiveena on saada kaatumisvaarassa olevan pylvään korjaus alkamaan jo tänä vuonna. Sille on tarkoitus tehdä perustukset teräksestä, joka estää pylvään kaatumisen.
 Kuntotutkimuksessa selviää, mitä muille pylväille pitää tehdä ja ovatko niiden perustukset kunnossa. Joka tapauksessa tarkoitus on ainakin pinnoittaa pylväät. Se parantaa betonin sisällä olevan teräksen kestävyyttä ja parantaa pylväiden ulkonäköä.
 Jos kunnostaminen osoittautuu mahdottomaksi tai liian kalliiksi, voi edessä olla pylväiden purkaminen. Kuusankoski-Seuran toiveena on, että löytyisi joku ratkaisu pylväiden säilyttämiseksi.
 – Ne ovat ikään kuin vanhat savupiiput, joita on myös ollut vaikea säilyttää. Vanhat rakennelmat vaativat kunnostusta, jotta ne säilyisivät myös jälkipolville, pohtii Kuusankoski-Seuran puheenjohtaja Urpo Huuskonen.
 Insinööritoimisto Suunnittelukide on arvioinut, että yhden betonipylvään korjaaminen maksaisi arviolta noin 70 000 euroa.

Asukkaat ovat fanittaneet jokivarressa seisovaa historiallista betonipylvästä jo 70 vuotta – nyt paljastui, että pylväästä puuttuvat perustukset ja se voi kaatua ihmisten päälle


Summary: Volodymyr Zelenskyi, 41, on poliittisesti kokematon näyttelijä, joka päihitti istuvan presidentin vaaleissa selvästi.

Ukrainassa virkavalansa vannonut uusi presidentti  Volodymyr Zelenskyi  on ilmoittanut virkaanastujaispuheessaan hajottavansa maan parlamentin. Uudet vaalit oli määrä järjestää lokakuussa, mutta nyt ne järjestettäneen jo kesällä.
 Koomikkona tunnetuksi tulleella 41-vuotiaalla Zelenskyillä ei ole takanaan parlamentin enemmistön tukea, ja uusi presidentti onkin kohdannut vastarintaa lainsäätäjien suunnalta. Zelenskyi on syyttänyt tätä vastustaneita lainsäätäjiä "roistoiksi".
 Päätös parlamentin hajottamisesta ei tullut täysin puskista, sillä Zelenskyi oli jo aiemmin uhannut käynnistää monimutkaisen prosessin aloitettuaan virassa. Tuoreen presidentin mukaan maalla on oltava "parlamentti, joka toimii".
 Virkaanastujaispuheessaan Zelenskyi kertoi ensimmäiseksi tavoitteekseen aselevon saavuttamisen Itä-Ukrainan Donbassin konfliktialueella.
 – Minulta on usein kysytty sitä, mitä olen valmis uhraamaan aselevon puolesta. Voin kertoa teille, että olen valmis tekemään kaikkeni sen puolesta, etteivät sankarimme kuole enää. En pelkää tehdä vaarallisia päätöksiä tai suosioni menettämistä. Olen valmis menettämään virkani epäröimättä, Zelenskyi sanoi puheessaan sanomalehti  Kyiv Postin  mukaan.
 Ukrainan hallitus on sotinut Venäjän tukemia separatistikapinallisia vastaan Itä-Ukrainassa vuodesta 2014. YK:n arvion mukaan konfliktissa on kuollut noin 13 000 ihmistä ja yli 28 000 on haavoittunut.

Virkavalansa vannonut Ukrainan uusi presidentti hajottaa maan parlamentin – Aselepo on tavoite numero yksi


Summary: Pelastuslaitos sai hälytyksen tulipalosta maanantaina iltapäivällä.

Varsinais-suomessa Raisiossa palaa romuliikkeen pihalla, kertoo pelastuslaitos.
 Palopaikalla pelastuslaitoksen mukaan palaa useita romuautoja, renkaita ja muuta romua. Paikalle on hälytetty useita pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Artikkeli täydentyy.

Romuliikkeen pihalla roihuaa useampi auto Raisiossa


Summary: Vaikka yhä useampi ei tuo alkoholia lainkaan, suurtuojat rahtaavat yhä enemmän viinaa yhä kauempaa.

Suomen olutveron nosto aloitti uudelleen kaljarallin Virosta, kertoo Panimoliitto. Viime vuonna oluen matkustajatuonti Virosta väheni huomattavasti Viron veronkorotuksien vuoksi. Suomen korotettua olutveroaan vuoden alussa tuonti kääntyi kasvuun helmi-huhtikuussa, selviää Tutkimus- ja Analysointikeskuksen (TAK) selvityksestä.
 Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliitto pitää tilannetta harmillisena.
 – Veron korotus näkyy alkuvuoden tuontitilastoissa todella selvästi ja ikävällä tavalla. Tämän ei pitäisi olla yhdenkään suomalaisen lainsäätäjän tavoitteena. Tässä häviää eritoten valtio menetettyinä verotuloina sekä suomalainen työllisyys ja elinkeino alkutuotannosta teollisuuteen, sanoo Panimo- ja virvoitusjuomateollisuusliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarinen  tiedotteessa.
 Olutta tuotin helmi-huhtikuussa Viron-matkoilta jopa 40 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin vastaavana ajanjaksona. Myös siiderin ja long drink -juomien tuonti kasvoi.
 Suurtuojat hakevat viinaa Latviasta
 Oluen kulutus on laskenut koko kuluvan vuosikymmenen, yhteensä yli seitsemän prosenttia. Juomatapojen muutos näkyy myös TAKin tutkimuksessa. Kun kaksi vuotta sitten vain runsas viidennes matkailijoista kertoi, että he eivät tuoneet alkoholijuomia matkaltaan, oli heidän osuutensa nyt noussut jo kolmasosaan kaikista matkailijoista.
 Toisaalta yli sata litraa alkoholia tuovien suurtuojien merkitys on kasvanut. He käyvät keskimäärin viisi kertaa vuodessa Virossa ja tuovat noin 38 prosenttia kaikesta suomalaisten Viron-matkoilta tuomasta alkoholista.
 Suurtuojat myös matkustavat halvan viinan perässä yhä kauemmas: alhaisemman alkoholiveron Latviasta hankittiin neljännes kaikista Suomeen tuoduista alkoholijuomista. Alkoholin suurtuojista 37 prosenttia kertoi hakeneensa juomat Viron ulkopuolelta.

Suomen olutveron nosto näkyi kiihtyvänä tuontina Virosta


Summary: Antti Rinne (sd.), Jussi Halla-aho (ps.), Petteri Orpo (kok.) ja Juha Sipilä (kesk.) käyvät tänään eurovaalikeskusteluun Kirsi Heikelin johdolla.

EU-vaaleihin on alle viikko aikaa, vaalikattilat kuumenevat.
 Mihin suuntaan puolueet haluavat viedä Eurooppaa sen keskeisimmissä kysymyksissä?
 Tämän päivän vaalikeskustelussa ottavat toisistaan mittaa  Antti Rinne  (sd.),  Jussi Halla-aho  (ps.),  Petteri Orpo  (kok.) ja  Juha Sipilä  (kesk.), jotka keskustelevat EU-politiikasta.
 Rinne ja Sipilä yrittävät parhaillaan rakentaa hallitusta, Orpo ja Halla-aho ovat asemoituneet oppositioon. Näkyvätkö kotimaan asetelmat EU-vaaleissa?
 Keskustelua johtaa  Kirsi Heikel .
 Eurovaaleissa valitaan Suomen edustajat Euroopan unionin parlamenttiin.
 Voit katsoa keskustelua tämän artikkelin yhteydessä olevasta videolinkistä. Artikkeli muuttuu myös liveanalyysiksi. Verkossa tenttiä syynäävät viestinnän asiantuntija  Katleena Kortesuo  ja Eurooppa-tutkija  Suvi Kansikas  Helsingin yliopistosta Ylen sisältöpäällikkö  Heikki Valkaman  johdolla.
 Lue lisää:
 Vaalikone auttaa löytämään ehdokkaan eurovaaleissa(siirryt toiseen palveluun)
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaaleja käsittelevät jutut täällä
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua enemmän
 Eurovaalit 2019: Kaikki Ylen vaalisisällöt  Areenassa

Rinne, Orpo, Sipilä ja Halla-aho kohtaavat tänään vaalikeskustelussa kello 21 – katso livenä ja seuraa analyysia verkossa


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Turun terrori-iskun jälkeen annetut turvallisuusuositukset ovat toteutuneet vain osittain, paljastaa Oikeusministeriön  seuranta-selvitys .
 Turussa vuonna 2017 elokuussa tapahtuneen puukotusiskun jälkeen tutkintaryhmä laati yhdeksän uutta turvallisuussuositusta. Suositukset oli osoitettu muun muassa Maahanmuuttovirastolle, eri ministeriöille, Suojelupoliisille ja poliisihallitukselle.
 Viranomaiset ovat nyt toimittaneet selvityksensä siitä, mihin toimiin suositusten johdosta on ryhdytty.
 Toteuttamatta ovat jääneet rahoituspulan takia ainakin turvapaikanhakijoille suunnattu neuvontapalvelu sekä järjestöjen tukeminen radikalisoitumista ehkäisevässä työssä.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Liian hidas turvapaikkaprosessi ja radikalisoitumisen ennaltaehkäisy retuperällä – Onnettomuustutkintakeskus julkaisi Turun puukotuksia koskevan selostuksensa

Turun puukotuksista poiki lista turvallisuussuosituksia – vain osa on saatu toteutettua


SDP ei ollut tietoinen eurovaaliehdokas  Mikkel Näkkäläjärven  rikoshistoriasta, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  kertoo. Näkkäläjärvi kertoi eilen Facebookissa, että hänet on nuoruusvuosinaan tuomittu eläinsuojelurikoksesta lyötyään kissaa, lisäksi hän on saanut tuomion törkeästä rattijuopumuksesta.
 Rinne luonnehtii tekoja nuoren miehen erittäin ikäviksi hölmöilyiksi, joista Näkkäläjärvi on rangaistuksensa kärsinyt.
 – Toivon, että mies on ymmärtänyt tilanteen ja ottanut opikseen. Hän on rangaistukset kärsinyt, Rinne sanoi.
 Rinne sanoi, että eurovaaliehdokkaiden taustaa selvitettiin puolueessa etukäteen, mutta Näkkäläjärven tausta ei ollut tiedossa.
 Näkkäläjärvi selvitti tekojaan sen jälkeen, kun Helsingin Sanomat julkaisi selvityksen eurovaaliehdokkaiden rikossyytteistä vuosilta 2004–2019. Selvityksestä ilmeni, että SDP:n ehdokkaista yksi oli tuomittu eläinsuojelurikoksesta ja törkeästä rattijuopumuksesta.
 – 16-vuotiaana sain sakot eläinsuojelurikoksesta: tyhmyys tiivistyi porukassa ja muiden joukossa löin kissaa. 20-vuotiaana kesällä 2010 hyppäsin humalassa auton rattiin, nukahdin ja ajoin auton metsään, Näkkäläjärvi kirjoittaa.
 Helsingin Sanomien näkemän Lapin käräjäoikeuden vuonna 2006 antaman tuomion mukaan Näkkäläjärvi oli tunkeutunut kolmen muun alaikäisen pojan kanssa kissan omistajan mökkiin. Pojat olivat tappaneet kissan, ja Näkkäläjärvi myönsi tuomiossa lyöneensä kissaa lapiolla.
 Näkkäläjärvi pahoitteli
 Näkkäläjärvi kertoo, että hän eli rankan nuoruuden, johon liittyi oman veljen kuolema ja vanhempien ero. Näkkäläjärvi kuvaa olleensa "todella hukassa" elämänsä kanssa.
 – Vaikeudet näkyivät varmasti ulospäin kuohuntana ja myös nyt uutisoituina tekoina.
 Näkkäläjärven mukaan hän on läheisten tuella jättänyt hölmöilyt taakseen, mutta teot vainoavat häntä yhä.
 – Rikosrekisterimerkinnät poistuvat ja vuodet kuluvat, mutta oma mieli palaa aina toivomaan, että olisi tehnyt toisin. Olen pahoillani ja kadun näitä tekojani tästäkin eteenpäin, Näkkäläjärvi päättää.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .

SDP ei tiennyt eurovaaliehdokas Näkkäläjärven rikoshistoriasta – kirjoitti lyöneensä kissaa ja ajaneensa humalassa


Summary: Nyt vietettävä ramadan-paasto näkyy myös Suomessa.

Islamin uskoiset viettävät parhaillaan ramadania eli kuukauden paastoa.
 Yle kertoi perjantaina , että jo yhdeksänvuotiaat koululaiset paastoavat, mikä näkyy osassa kouluja tavallista tyhjempinä ruokaloina. Tampereen kaupunki on suositellut, ettei näin pienten asten tulisi paastota.
 Suomen Islamilainen Yhdyskunta Sine ry on antanut toukokuussa tarkat ohjeet ramadanin viettoon. Sine on parikymmenen Suomen islamilaisen yhteisön yhteistyöelin.
 Yle sai ohjeet nähtäviksi.
 Ohjeissa sanotaan heti alussa, että ramadan kuukauden paasto on neljäs islamin pilari ja on jokaisen terveen ja siihen kykenevän velvollisuus.
 Virallisten ohjeiden mukaan ramadan kuuluu jo nuorille.
 – Velvollisuus-ikä on henkilökohtainen ja riippuu henkilön kehityksestä ja voi alkaa jo selkeiden puberteettimerkkien alkaessa (kuukautiset ja märät unet) tai viimeistään 14,5-vuoden ikäisenä, jos näitä merkkejä ei ole esiintynyt siihen mennessä, ohjeissa sanotaan.
 Lapset voivat harjoitella paastoa
 Lapset eivät ole velvollisia paastoamaan, mutta ohjeiden mukaan he harjoittelevat paastoamista joko paastoamalla puoli päivää tai jos päivä on lyhyt, kuten talvisin Suomessa, niin koko päivän.
 Suomen Islamilaisen Yhdyskunnan mukaan vanhempien pitää huolehtia siitä, että paastoavat lapset ovat todella kykeneviä paastoamaan ja käskeä lapsiaan lopettamaan tarvittaessa. Ohjeiden mukaan lapsia ei pitäisi sillti pakottaa paastoamaan tai lopettamaan paasto.
 – Ei ole myöskään hyväksyttävää, että joku poliittinen tai muu taho pyytää pakottamaan muslimien lapset olemaan paastoamatta, koska se on yksilöllinen vapaus, jota pitää suojella ja kuuluu uskonnonvapauteen, ohjeissa sanotaan.
 Ei saisi puuttua
 Lapsia ei saisi yhdyskunnan mukaan vertailla keskenään, sillä kyvyt paastota ovat yksilöllisiä.
 Kuvituskuva. Osa lapsista ei syö kouluruokaa.  Tuula Nyberg
 Jos opettaja huomaa heikotusta lapsessa, koulun tulisi Islamilaisen Yhdyskunnan mukaan ottaa yhteyttä perheeseen. Yhdyskunta muistuttaa, että on muitakin lapsia, jotka eivät syö koulussa ollenkaan, koska eivät esimerkiksi pidä koulun ruuasta.
 Jos ramadanin aikaan nousee meteli lapsen syömisestä, tämä voi yhdyskunnan mukaan herättää ihmetystä vanhemmissa.
 – Tämä voi antaa kuvan vanhemmille, että opettaja olisi uskonnon harjoittamista vastaan, sen sijaan, että asiassa olisi todellinen huoli lapsen terveydestä.
 Jos lapsi pystyy paastoamaan, siihen ei saisi yhdyskunnan mukaan puuttua.
 – Kykenevää ei saisi pakottaa rikkomaan paastoansa, sillä tällöin vaikutetaan hänen uskonnon harjoittamisen vapauteensa.
 Somessa ei saa roikkua
 Suomen Islamilainen Yhdyskunta antaa myös muita ohjeita paastoon. Sen aikana pitäisi varoa esimerkiksi puhelimen tai sosiaalisen median jatkuvaa käyttöä.
 Kuvituskuva Koraanista.  YLE
 – Yhtä tärkeää paaston aikana on harjoitella hyvää käytöstä ja moraalia osoittamalla, että hän, joka kykenee pidättäytymään ruuasta ja juomasta, pystyy myös pidättäytymään valehtelusta, huijauksesta, huonosta käytöksestä muita kohtaa, heikompien kiusaamisesta, puhelinten jatkuvasta käytöstä, peleistä, somesta yms. ramadanin aikana ja sen jälkeenkin, ohjeissa sanotaan.
 Auringon sarastuksesta auringon laskuun
 Ramadan alkoi 6. toukokuuta ja jatkuu 29–30 vuorokautta. Ohjeet paastoamisen alkuun ovat tiukat.
 – Paastoaminen alkaa sarastuksesta (ei auringon noususta) ja päättyy auringon laskuun päivittäin, jonka aikana paastoava ei nauti ruokia, juomia tms. päiväsaikaan. Muistakin nautinnoista pidättäydytään ramadanin päivinä, mutta ei öinä.
 Sairaat, raskaana olevat, imettäjät, matkustajat saavat luvan olla paastoamatta, mutta korvaavat päivät ohjeen mukaan myöhemmin.
 Kroonisesti sairaat, joiden sairaus ei parane ja ne joille paasto on vahingollinen, eivät paastoa. Kuukautisten aikana naiset eivät paastoa vaan korvaavat ensimmäisen joukon tapaan paaston jonakin muuna ajankohtana vuodessa.
 Lue lisää:
 Jo yhdeksänvuotiaat koululaiset paastoavat ramadanin aikana – miten suomalaiset koulut suhtautuvat tähän?
 Video: Espoolainen Mujeeb Rehman lähti ramadan-ostoksille ja näytti, miten 19 tunnin paastoon valmistaudutaan

Ei somea, ei pelejä, ruokaa ja juomaa auringonlaskun jälkeen: Saimme nähdä tarkat ohjeet, miten ramadania Suomessa vietetään


Summary: Porissa voidaan päästä tänään lähelle eilistä lämpöennätystä.

Menneen viikonlopun aikana päästiin nauttimaan helteistä pitkin Suomea. Helleraja meni rikki sunnuntaina 20  paikkakunnalla  Varsinais-Suomesta aina Pohjois-Pohjanmaalle yltävällä alueella.
 Kevään lämpöennätyskin mitattiin eilen Porissa, 27,2 astetta.
 Maanantaina ja tiistaina päästään yhä hellelukemiin.
 – Lämmin ilmamassa painottuu etelään ja lämpintä tulee olemaan juuri lännessä, kertoo Ylen meteorologi  Jesse Heikkilä .
 Heikkilä kertoo, että Länsi-Suomessa voidaan päästä tänään lähelle eilistä lämpöennätystä.
 – Länsi-Suomessa saattaa tulla maanantai-illan ja tiistaiyön aikana myös sade- sekä ukkoskuuroja, jotka muodostuvat lämpimän sään ja ilman mukanaan tuoman kosteuden yhteisvaikutuksesta.
 Idässa ja pohjoisessa on pilvisempää ja tämän takia myös lämpötiloissa jäädään 15-20 asteeen välille.
 Hellelukemista kohti tavanomaisempaa säätä
 Tiistain jälkeen sää kuitenkin muuttuu.
 – Pohjoisesta virtaa viileämpää ilmaa pohjoisesta lähtien, joka pudottaa sään lähemmäs tavanomaisia säälukemia vuoden aikaan nähden.
 Heikkilä kertoo sään olevan tiistain jälkeen etelässä lähempänä 20 astetta ja pohjoisessa 10 astetta.

Nauti helteistä vielä kun voit – Lämpimintä lännessä, tiistain jälkeen sää viilenee


Summary: Eero Heinäluoma sanoi tänään tiedotustilaisuudessa, että hänelle on tullut paljon kyselyitä, mikä on hänen kantansa komissaariasiaan.

Demareiden pitkäaikainen puheenjohtohtaja ja eurovaaliehdokas  Eero Heinäluoma  sanoo, että hän on käytettävissä Suomen komissaariksi.
 – Minulle on tullut paljon palautetta, että minun pitää sanoa selkeästi kantani, olenko käytössä komissioon. Siksi olen päätynyt selkeästi sanomaan, että olen valmis Suomen komission jäseneksi, Heinäluomaa sanoi.
 Heinäluoman mukaan jäsenmaiden pitäisi jatkossa ehdottaa komissioon sekä mies- että naisehdokasta. Tämä palvelisi Heinäluoman mukaan paitsi osaavan komission kokoamista mutta myös tasa-arvoasiaa.
 Ennakko-arvioissa komissaariksi on veikailtu eniten  Miiapetra Kumpula-Natria  (sd.),  Jutta Urpilaista  (sd.) ja Heinäluomaa. Puolueiden yhteisen sopimuksen mukaan komissaarin paikka kuuluu suurimmalle hallituspuolueelle.
 Jokaisella jäsenmaalla on vähintään yksi komissaarin salkku.
 Lue lisää:
 Analyysi: Suomen EU-komissariksi noussee Jutta Urpilainen tai Miapetra Kumpula-Natri

Eero Heinäluoma: "Olen käytettävissä komissaariksi"


Summary: Ranskalaismies päätyi vegetatiiviseen tilaan auto-onnettomuudessa vuonna 2008

Ranskassa on tänään maanantaina määrä lopettaa yli vuosikymmenen ajan vegetatiivisessa tilassa olleen 42-vuotiaan miehen keinotekoinen nesteytys ja ravitsemus. Paljon julkisuutta saanut tapaus on jakanut Ranskaa niin kutsutun passiivisen eutanasian kysymyksessä.
 Lääkärit ja potilaan vaimo sekä useat muut omaiset ovat olleet hoidon lopettamisen kannalla, mutta miehen hartaan katoliset vanhemmat ovat vastustaneet sitä ja yrittävät vielä viime metreillä estää hoidon keskeyttämisen oikeusteitse.
 Ranskalaismies päätyi vegetatiiviseen tilaan kärsittyään vakavan aivovaurion ja neliraajahalvauksen auto-onnettomuudessa vuonna 2008. Potilaan vaimo, viisi sisarta ja lääkärit päättivät hoidon lopettamisesta alun perin vuonna 2014.
 Miehen vanhemmat ja puolisisarukset hankkivat kuitenkin tuolloin oikeuden määräyksen hoidon jatkamisesta. Tämän vuoden alussa tuomioistuin asettui lääkärien kannalle asiassa.
 Ranskan katolisen kirkon piispat ovat pyytäneet viranomaisia odottamaan YK:n vammaisten oikeuksien komitean valmistelemaa mielipidettä tapauksesta.
 - Miksi kiirehdimme häntä kuolemaan? piispat kysyivät lausunnossa.
 Eutanasian kannattajat kokoontuivat joulukuussa 2014 Ranskan parlamenttitalon edustalla. EPA/IAN LANGSDON
 Presidenttiä pyydettiin apuun
 YK:n komitea pyysi viime kuussa Ranskaa odottamaan sen omaa tutkintaa, johon saattaisi vuorostaan kulua vuosia. Ranskan terveysministeri kommentoi tuolloin, ettei Ranskalla ole mitään velvoitetta noudattaa pyyntöä.
 Tapauksesta on tullut eurovaalien edellä poliittisen väittelyn aihe Ranskassa, jossa jopa presidentti  Emmanuel Macronia  on pyydetty puuttumaan asiaan.
 Passiivinen eutanasia viittaa vakavasti sairaan potilaan elämää ylläpitävien toimintojen lopettamiseen silloin, kun parantumista ei pidetä mahdollisena. Se on myös Suomen potilaslaissa sallittua, kunhan se perustuu potilaan hoitotahtoon ja hyvään lääketieteelliseen käytäntöön.
 Suomen Lääkäriliitto vastustaa passiivisen eutanasian käyttöä terminä, sillä sen mukaan eutanasia tarkoittaa vain lääkärin tarkoituksellisesti suorittamaa potilaan surmaamista, jota kutsutaan myös aktiiviseksi eutanasiaksi.
 Aktiivinen eutanasia on sekä Suomessa että Ranskassa laiton henkirikos , ja sitä vastustaa myös  Suomen Lääkäriliitto , jonka mukaan se on vastoin lääkärin etiikkaa.

Vegetatiivisessa tilassa vuosikymmenen olleen miehen hoito lopetetaan - tapaus jakaa Ranskaa ja miehen perhettä


Summary: Suomalainen kesämökki on uusien digitaalisten palveluiden ansiosta kenen tahansa ulottuvilla.

Digitalisaatio on mullistanut suomalaisen mökkivuokrauksen. Valtaosa mökeistä löytyy kotimaisten verkkosivujen lisäksi myös Booking.com:n ja Airbnb:n kaltaisten kansainvälisten jättien sivustoilta.
 Majoitusliikkeet ympäri maailmaa löytyvät useilta sivustoilta, joilta asiakas näkee yhdellä silmäyksellä tietyn alueen vapaat huoneet.
 – Airbnb otti mökit ensin valikoimiinsa ja Bookingin piti tulla perässä. Internetistä etsitään se tieto, mikä on paras mökki Mikkelissä tai Puumalassa, Itä-Suomen yliopiston matkailun tutkimus- ja opetusohjelman tutkimuspäällikkö Juho Pesonen sanoo.
 Juho Pesosen mukaan digitaalinen näkyvyys on jo aivan ratkaiseva myös suomalaisen mökkien kannalta.
 – Tällä sarallahan tapahtuu muutoksia koko ajan, uusia palveluita ja uusia jakelukanavia tulee koko ajan.
 Pesonen arvioi, että Suomen puolesta miljoonasta kesämökistä 15 000 on vuokrauskäytössä. Niistä suurin osa on jo verkossa, vaikka kirittävääkin vielä on. Brändin rakentamisessa riittää tekemistä.
 – Jos ajatellaan suomalaista mökkiä, omaa rantaa ja rauhaa, turvallisuutta ja hintaa, niin eihän tällaista löydy mistään muualta. Omasta rannasta joutuisi maksamaan muualla tuhansia euroja, Juho Pesonen muistuttaa.
  Jos et ole netissä, et ole olemassakaan  Esko Valkonen
 Suomalaisten vuokramökkien taso on noussut kohisten, ja ne ovatkin nykyään enemmän huviloita. Mökkejä myydäänkin pitkälti niiden varustelutasolla.
 – Pitää olla oma ranta, kolme makkaria ja puusauna ja kalastusmahdollisuus. Ne vetoavat järkeen ja aika vähän näkee tunteisiin vetoavaa mainontaa. Valinnat tehdään hyvin faktapohjalta ja that´s it.
 Esko Valkonen odottaa hyvää matkailukesää. Petri Vironen / Yle
 Omien verkkosivujen sujuvuus erittäin tärkeää
 Mikkelin Ristiinassa neljää huvilaa vuokraava matkailuyrittäjä Esko Valkonen pitää varauspalveluita yhtenä bisnesksen kulmakivistä. Valkosen mökit löytyvät Booking.com:n palveluista sekä keväästä lähtien myös Expedian-varaussivustolta.
 – Takana ovat ne ajat, jolloin riitti tolppailmoitus ja aanelonen osuuskaupan ilmoitustaulussa. Jos et ole netissä, et ole olemassakaan, sanoo neljän huvilan kokonaisuutta pyörittävä Esko Valkonen.
 Valkonen asiakkaista lähes kaikki löytävät paikalle verkon avulla. Asiakkaista 90 prosenttia tulee ulkomailta. Mikkelin seudulla on viime aikoina puhuttu paljon aasialaismatkailijoista, mökkiyrittäjän katse on Keski-Euroopasta.
 – Suomalainen mökkilomailu ei oikein aasialaiselle istu. Heidän on nähtävä viikossa koko Skandinavia, Esko Valkonen pohtii.
 Valkonen isännöi sukutilaa, jonka juuret kantavat 1600-luvulle saakka. Karja vaihtuu matkailuelinkeinoksi 2000-luvulla, kun Esko ja Leena rakensivat neljä mökkiä "ostotonteille".
 Huvilat suunniteltiin suurelta osin itse ja laatuun panostettiin euroista säästämättä. Jokaisella huvilalla on oma ranta, sauna ja vene. Jokaisessa makuuhuoneessa on oma kylpyhuone. Viikon vierailu maksaa toista tuhatta euroa.
 – Tuntuu, että laatuun panostaminen on kannattanut, koska siitä maksamaan valmiita asiakkaita tuntuisi riittävän. Ihmiset tykkäävät tulla kun kaikki on valmiina liinavaatteita ja pyyhkeitä myöten.
 Varaussivustot tuovat asiakkaita jatkuvasti, mutta myös omien sivujen toimivuuden on oltava kunnossa. Siellä on pystyttävä viemään varaus loppuun maksamiseen saakka ilman keskeytyksiä ja ongelmia.
 – Expedian kautta on tullut asiakkaita hyvin yllättäviäkin väyliä pitkin. Kysyin eräältä asiakkailta, että mistä kautta he meidät löysivät ja vastaus oli Ryanair, joka kanssa meillä ei ole mitään tekemistä, mutta Expedia oli ohjannut heidät sinne.
 Tuula Sorjonen uskoo mökkimatkailun suosion kasvavan. Petri Vironen / Yle
 Mökkimatkailussa "hyvä pöhinä"
 Omien sivujen merkitystä korostaa myös sulkavalainen Tuula Sorjonen. Sorjosen vuokraavat kolmea huvilaa. Aiemmin ne löytyivät kotimaisten varauspalveluiden lisäksi myös Booking.com:n sivuilta. Tällä hetkellä mökeistä kaksi on varattavissa vain airbnb:n kautta.
 – Bookingin kautta tuli joskus bileporukkaa, joiden jäljiltä huoneet oli suurin piirtein pesty alkoholilla. Siellä asiakasta ei voi valita, mutta airbnb:n kautta tämä asia hoituu paremmin, Tuula Sorjonen kertoo.
 Sorjoset ovat parhaillaan päivittämässä yrityksen omia nettisivuja niin, että huvilan varaaminen onnistuu maksamista myöten.
 – Sujuva varausjärjestelmä on tärkeä tai asiakas karkaa muualle sohvalla nettiä selatessaan.
 Jos sataa, mikään palvelutaso ei riitä. Jos paistaa, mikä tahansa riittää  Tuula Sorjonen
 Tuula Sorjonen näkee mökkien vuokraus-bisneksen tulevaisuuden valoisana. Varaustilanne alkavalle kesälle on hyvä ja matkailun trendit näyttäisivät suosivan mökkilomailua.
 – Sanoisin, että mökkimatkailussa on hyvä pöhinä. Aktiivilomailulla on nyt kysyntää ja ilmastoasioiden kautta myös kotimaan matkailulla näyttäisi menevän hyvin. Ihmiset kaipaavat mahdollisuutta päästä patikoimaan, pyöräilemään, melomaan ja käymään kaupungeissa shoppailemassa, Tuula Sorjonen pohtii.
 Keskieurooppalaisten rinnalla venäläisten matkailijoiden merkitys etenkin Itä-Suomessa on ollut pitkään suuri. Ruplan kurssin heilahtelu on kuitenkin vaikuttanut kysyntään nopeasti.
 – Nyt näyttäisi taas olevan venäläisillä rahaa käytettävissään.
 Matkailijoiden vaatimustason kasvu on huomattu myös Sulkavalla. Asiakkaan toiveet halutaan toteuttaa pienintä piirtoa myöten. Sen suurimman haasteen kanssa joutuu vielä tekemään kovasti työtä.
 – Sään merkitys on edelleen se ykkösasia. Jos sataa, mikään palvelutaso ei riitä. Jos paistaa, mikä tahansa riittää, Tuula Sorjonen sanoo.

Digitalisaatio mullisti mökkivuokrauksen: "Jos et ole netissä, et ole olemassa"