Summary: Leasingauto omaan käyttöön kiinnostaa yhä useampaa autoilijaa. Varsinkaan nuorille auton omistaminen ei ole itseisarvo.

Kemiläinen  Joni Hekkanen  ajaa toista vuotta leasingautolla. Se on samalla Hekkasen ensimmäinen auto.
 Vajaat kaksi vuotta sitten Joni Hekkanen pohti autonhankintaa ja esille tuli myös pitkäaikaisen vuokraamisen eli leasingin mahdollisuus. Ennen ratkaisuaan hän luki netistä arvosteluja ja mielipiteitä. Lähipiiristäkin löytyi kokemusta; Hekkasen serkulla oli leasingauto ja serkku kehui järjestelyä. Hankinnan sinetöi Hekkasen elämäntilanne.
 – Tarvitsin autoa silloin, mutta vuoden päästä mahdollisesti enää en, joten leasing oli paras vaihtoehto. Tein vuoden mittaisen sopimuksen. Sitä olen nyt sitten jatkanut, kun autolle on ollut edelleen tarvetta.
 Joni Hekkanen ajaa leasingautolla jo toista vuotta. Antti Ullakko / Yle
 Leasingsopimuksella auto vuokrataan kuukausimaksua vastaan useimmiten 1 – 3 vuodeksi. Hekkasen jatkosopimus on piakkoin katkolla ja parhaillaan mies miettiikin, jatkaako sitä yhä.
 Joni Hekkanen on osuva esimerkki leasingiin päätyvästä autoilijasta, sillä varsinkaan nuoremmalle sukupolvelle ei enää ole tärkeintä se, että omistaa ajoneuvonsa.
 Yksityishenkilöiden kiinnostus leasingiin on selvästi kasvussa ja pitkäaikaista vuokrausta myös markkinoidaan voimakkaasti. Toistaiseksi yksityisleasingillä liikkuu kuitenkin vasta harva auto.
 Vain murto-osa autoista yksityisleasingilla
 Yksityisleasingin kasvuluvut ovat komeat, mutta lukumäärät ovat siis vielä vaatimattomia.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin mukaan vuosina 2017–2018 yksityishaltijoiden leasingautojen ensirekisteröinnit lisääntyivät yli 80 prosenttia ja vuosien 2018 ja 2019 luvut ovat vielä kovemmat, lähes 168 prosenttia.
 Hurjat kasvuluvut asettuvat raameihinsa, kun katsotaan koko autokauppaa; tänä vuonna elokuun loppuun mennessä on yksityiskäyttöön rekisteröity noin 50 000 uutta henkilöautoa, kun samaan aikaan yksityisleasingillä ensirekisteröintejä on tehty vain alle tuhat.
 Verotus selittää Ruotsin etumatkaa
 Muissa Pohjoismaissa yksityisleasing on yleistynyt nopeammin kuin Suomessa. Esimerkiksi Ruotsissa jo lähes kolmannes ensirekisteröinneistä koskee leasingautoja.
 Autoalan Keskusliiton toimitusjohtaja  Pekka Rissan  mukaan Suomessa kuukausimaksua nostaa arvonlisävero. Suomi on myös korkean autoverotuksen maa, kun taas Ruotsissa ei ole autoveroa. Naapurimaassa kuukausierät saadaan tästä syystä kohtuullisiksi.
 Ruotsalaiset kuluttajat ovat myös tottuneempia vuokraamiseen, mutta suomalaisetkin ovat siis heräämässä tähän vaihtoehtoon.
 Kemin Wetterin myyntipäällikkö Ari-Pekka Heikonen on pannut merkille, että kuluttajat miettivät nykyään entistä tarkemmin autoilun kokonaiskustannuksia.  Antti Ullakko / Yle
 – Koko ajan enemmän ja enemmän. Se tulee lähes kaikissa yksityishenkilöiden keskusteluissa esille, kun lähdetään hankkimaan autoa, sanoo myyntipäällikkö  Ari-Pekka Heikonen  Kemin Wetteriltä.
 Heikonen huomauttaa, että kuluttajat miettivät nykyään entistä tarkemmin, mikä on kuukausimaksun suuruus ja sisältääkö se kaikki autoilun kulut.
 – Tässä on menossa sukupolvenvaihdos. Mitä enemmän mennään nuorempiin päin ja esimerkiksi lapsiperheisiin, sitä enemmän auton hankintaa pohditaan kuukausierälähtöisesti.
 Autotalon johtaja  Reijo Korkala  Pörhön Keminmaan toimipisteestä huomauttaa, että ala elää muutenkin muutosvaihetta.
 – Kyllähän nyt on monta isoa asiaa murroksessa. Liikutaanko bensiinillä vai dieselillä, kaasulla, sähköllä vai näitten yhdistelmällä, ja tietenkin se, tarvitseeko autoa välttämättä itse omistaa vai voisiko sen vaikka liisata.
 Autotalon johtaja Reijo Korkala Pörhön Keminmaan liikkeestä sanoo, että autoala on monin tavoin muutosvaiheessa. Antti Ullakko / Yle
 Suomalaiset hankkivat autonsa edelleen ensisijaisesti osamaksupohjaisella rahoituksella omakseen. Yksityisleasingissä kuluttaja voi rakentaa itselleen paketin lompakon paksuuden mukaan. Tarjolla on monenlaisia vaihtoehtoja, halvimpiin sopimuksiin kuuluu vain auton vuokraaminen, isommalla rahalla saa täydelliset huoltopalvelut sijaisautoineen ja rengashotelleineen.
 Moni on valmis maksamaan palveluista sekä tiedosta, paljonko autoilu vie rahaa kuukausittain.
 – Kyllä helppous ja ennakoitavuus on se yksityisleasingin vahvuus, sanoo autotalon johtaja Reijo Korkala.

Joni Hekkanen hankki leasingauton, koska ei halunnut sitoutua vuosiksi – vuokraamisen valitsee yhä useampi autoilija


Summary: Tuulilasit ovat entistä isompia, ohuempia ja kalliimpia ja niihin on lisätty tekniikkaa.

Tuulilasikorjaamoilla on enemmän töitä kuin ennen, sillä nykyiset tuulilasit eivät kestä entiseen malliin.
 – Kyllä se valitettavasti pitää paikkansa, vahvistaa yrittäjä  Kari Jääskeläinen  jyväskyläläisestä KS Paint Centeristä.
 Sama kehitys on huomattu myös katsastusasemilla. Tekninen johtaja  Hannu Pellikka  A-Katsastus Oy:stä sanoo, että tuulilasista johtuvat hylkäykset ovat yleistyneet selvästi.
 Kymmenen vuotta sitten kaksi hylkäystä sadasta johtui tuulilasista, nyt osuus on kaksinkertainen.
 – Kyse on merkittävästä muutoksesta, sanoo Pellikka.
 Kevyempiä, ohuempia, isompia
 Tuulilasien heikkoon kestävyyteen on useampia syitä. Lasit ovat entistä ohuempia ja kevyempiä, eikä niissä enää käytetä lyijyä, mikä tekee lasin hauraammaksi.
 Tuulilasien koko on myös vuosien mittaan kasvanut, eli kivillä tai nastoilla on enemmän pintaa, johon iskeä.
 Tuulilasien vahingot painottuvatkin kevääseen. Vahinkoja sattuu huhti-toukokuussa 35–40 prosenttia enemmän kuin vuoden muina aikoina.
 Jääskeläinen selittää runsaita kevätvahinkoja sillä, että autoilijat käyttävät talvirenkaita pitkään. Lämpimällä säällä nastarenkaiden ominaisuudet muuttuvat, ja nastojen irtoamisen todennäköisyys kasvaa.
 Teillä on keväisin myös runsaasti kiviä hiekoituksen ja tienpinnan kevätrapautumisen jäljiltä.
 Tuulilasit vakuutetaan
 Vakuutusyhtiöistä kerrotaan, että varsinkin uusiin autoihin otetaan lähes säännönmukaisesti tuulilasivakuutus.
 Ifin täykaskoasiakkaista seitsemän kymmenestä on ottanut vakuutukseensa myös lasiturvan. Pohjola Vakuutuksessa noin joka toinen täyskaskoasiakas ottaa myös tuulilasivakuutuksen. LähiTapiolasta arvioidaan, että tuulilasivakuutus alkaa olla vakio-osa vakuutusta.
 Esimerkiksi Ifissä tuulilasin rikkoutuminen on yleisin kaskovakuutuksesta korvattava vahinko. Pohjola Vakuutuksessa tuulilasivahinkojen määrä kasvaa vuosittain noin 10 prosentilla.
 Ainakin muutamat vakuutusyhtiöt antavat lasivakuutuksen myös osa- tai kevytkaskoihin.
 Asiakkaan omavastuu tuulilasivahingossa on yleensä 150-200 euron luokkaa, kun vaihdon hinnaksi kaikkiaan voi tulla nelinumeroinen summa.
 Vaihtotuulilasi nostetaan paikoilleen imukupeilla. Tenho Tornberg / Yle
 Tuulilasien hintoja ovat nostaneet kasvava koko ja lisääntyvä tekniikka. Laseissa on esimerkiksi sade- ja hämärätunnistimia ja lämmitysjärjestelmiä.
 – Ja 5–10 vuoden kuluttua laseissa on vielä huomattavasti enemmän tekniikkaa kuin nyt, sanoo Kari Jääskeläinen.
 Tonnin lovi lompakkoon
 Jääskeläinen ihmettelee, kuinka huolettomasti autoilijat suhtautuvat tuulilasin kuntoon. Usein tuulilasi on niin kulunut ja naarmuilla, että tietyissä olosuhteissa keväällä ja syksyllä tuulilasi on turvallisuusriski.
 – Ei sen tarvitse olla rikkikään, kuluneella tuulilasilla näkyvyys häviää tietyissä valaistusolosuhteissa kokonaan, Jääskeläinen sanoo.
 Tuulilasin kuntoon kiinnitetään nykyään myös aiempaa enemmän huomiota katsastusasemilla.
 – Katsastuksen arviointiperusteisiin tuli vuosi sitten muutos, jossa tuulilasin vakavien puutteiden osalta voidaan määrätä aiempaa rankempia toimenpiteitä, sanoo A-Katsastuksen Pellikka.
 Vakavia puutteita  ovat halkeamien lisäksi esimerkiksi hankaumat, kulumat ja kiveniskemät.
 Tuulilasi on myös kantava osa auton runkoa. Varsinkin tuulilasin reunoissa on voimakkaita jännitteitä, joista lasin halkeama lähtee etenemään pienestäkin kiveniskusta.
 – Silloin peli on kyllä pelattu, sanoo Jääskeläinen.
 Keskempänä tuulilasia olevia kiveniskemiä voidaan korjata lasiliikkeissä. Autoilijan kannattaa laittaa  iskemän päälle mahdollisimman nopeasti teippi , jotta lasin rakenteeseen ei pääse kosteutta. Kosteus tuhoaa laminoinnin, eikä lasia voi enää korjata.

Mikä on kun tuulilasi ei kestä? Katsastushylkäykset kaksinkertaistuneet, korvatuin kasko-vahinko


Summary: Kuntaliiton hallituksessa olevista seitsemästä puolueesta neljää johtaa nyt nainen.

Puolueiden puheenjohtajapaneelissa nähdään ensi kertaa naisenemmistö, kun Kuntaliiton hallituksessa olevat puolueet asettuvat ottamaan mittaa toisistaan Kuntamarkkinoilla.
 Yle näyttää paneelin suorana alkaen klo 10. Jutun pääkuvaa klikkaamalla voit katsoa paneelin. Seuraamme keskustelun annin tähän juttuun.
 Naisten johtamia eduskuntapuolueita on viisi, mutta puheenjohtajapaneeliin osallistuu näistä vain neljä. Se johtuu siitä, että kristillisdemokraateilla ei ole edustajaa Kuntaliiton hallituksessa.
 Uusimpana puoluejohtajana paneeliin osallistuu keskustan  Katri Kulmuni . Hänen lisäkseen paneelissa nähdään vihreiden  Maria Ohisalo , vasemmistoliiton  Li Andersson  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson .
 Mukana tentissä ovat myös SDP:n  Antti Rinne , perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  ja kokoomuksen  Petteri Orpo .
 Vaalien jälkeen puolueiden puheenjohtajat olivat tentattavana Porin SuomiAreenassa, mutta kaikki puheenjohtajat eivät olleet silloin mukana.

Naiset ensi kertaa enemmistönä puolueiden puheenjohtajapaneelissa – Katso suorana alkaen klo 10


Summary: Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat ovat tehneet muun muassa siemennesteen lämpöpusseja karjuasemalle.

Työttömien palkaton työnteko yritysten hyväksi herättää kysymyksiä kuntouttavan työtoiminnan rajoista.
 Pirkanmaalaisen Sastamalan kuntouttava työtoiminta sai kyseenalaista valtakunnallista julkisuutta  Seura-lehden  sunnuntaina julkaisemasta artikkelista.
 Artikkelin mukaan Sastamalassa kuntouttavan työtoiminnan asiakkailla teetetään töitä, joilla korvataan palkkatyötä yrityksissä. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille maksetaan työmarkkinatuen päälle vain yhdeksän euron kulukorvaus päivässä.
 "Yksi tapa tarjota mielekästä toimintaa"
 Sastamalan työllisyyspalvelujen mukaan yrityksille tarjottava alihankinta on pienimuotoista. Työttömät ovat esimerkiksi tehneet paikalliselle karjuasemalle lämpöpusseja siemennesteen kuljetukseen. Karjuasemalla tuotetaan siemennestettä emakkojen keinosiemennystä varten.
 Alihankintatöitä on tehty myös muutamille muille yrityksille. Työllisyyspalvelupäällikkö  Tiina Leppäniemi  kertoo, että vuodessa työllisyyspalvelut laskuttaa yrityksiltä alihankintatyöstä yhteensä vajaat 15 000 euroa.
 Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaat osallistuvat alihankintatyöhön, mutta työstä vastaavat palkatut työntekijät.
 – Alihankintatyö on yksi tapa tarjota mielekästä toimintaa kuntouttavan työtoiminnan asiakkaille, Leppäniemi sanoo.
 Ei saa käyttää yrityksen voiton tuottamiseen
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Niina Lehtinen  ei halua toistaiseksi ottaa kantaa Sastamalan tapaukseen. Hän sanoo, että voi arvioida ilmiötä vain yleisellä tasolla.
 Lehtinen kertoo, että lain mukaan kuntouttavaa työtoimintaa ei saa hankkia yritykseltä eikä sillä saa korvata virka- tai työsuhdetta.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen nettisivuilla lainkohtaa perustellaan näin:
 – Kiellolla tavoitellaan sitä, että kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei käytettäisi yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen. Täten kielto ei koske vain sopimuksen tekoa yrityksen kanssa kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä, vaan myös tilanteita, joissa yritys esim. alihankintasopimuksen kautta tosiasiallisesti järjestää kuntouttavaa työtoimintaa.
 THL on laatinut  käsikirjan  kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä.
 – Lisäksi arvioidaan sitä, olisivatko kyseiseen toimintaan osallistuvat asiakkaat tosiasiassa kykeneväisiä tekemään ihan oikeitakin töitä, toisin sanoin työkykyisiä, tai toimintakyvyltään sellaisia, että he voisivat osallistua julkisiin työvoimapalveluihin, jos he kerran voivat tehdä ”ihan kunnon töitä”, oikeissa yrityksissä, Lehtinen kirjoittaa sähköpostiviestissä.
 Viranomaiset arvioivat myös, miten laajaa alihankinta on ja markkinoidaanko kuntouttavaa työtoimintaa näkyvästi yrityksille.
 Sastamalan työllisyyspalvelut tarjoaa alihankintatöitä avoimesti kaupungin  nettisivuilla .
 – Palvelut suunnattu seutukunnan yrityksille. Vuosien kokemus erilaisista pienimuotoisista alihankintatöistä, Sastamalan nettisivuilla kerrotaan.
 "Kenenkään työpanosta ei ole korvattu"
 Sastamalan työllisyyspalvelupäällikkö Tiina Leppäniemi kertoo, että Seuran artikkelin takia hän tarkasti, paljonko he laskuttavat yhteensä yrityksiltä vuodessa.
 – Kokonaislaskutus vuodessa jää alle 15 000 euron. Jokainen järkevä ihminen ymmärtää, että kenenkään työpanosta ei ole korvattu kuntouttavan työtoiminnan ihmisellä, Leppäniemi sanoo.
 Leppäniemi kertoo, että kuntouttavan työtoiminnan asiakkaista 90 prosenttia ei tällä hetkellä osallistu minkäänlaiseen työtoimintaan vaan ryhmäpalveluihin, kuten työnhaun ja koulutuksen ryhmiin.
 Sastamalassa kuntouttavassa työtoiminnassa on useita satoja henkilöitä. Kuntouttavan työtoiminnan päiviä on vuodessa yli 20 000.
 Leppäniemen mukaan alihankintatyö on heillä niin vähäistä, että sillä ei ole mitään merkitystä kuntouttavan työtoiminnan järjestämisen näkökulmasta.
 – Meille on ihan sama, vaikka teettäisimme heillä ristikoita, mutta kun laki sanoo, että työtoiminnan pitää olla riittävän vaativaa, että se johtaa työmarkkinoille. Jos nämä ihmiset eivät tee mitään, mistä se vaativuus tulee, Leppäniemi sanoo.
 Mutta mihin raja vedetään?
 – Se on hyvä kysymys. Sitä mekin olemme kysyneet monta kertaa, Leppäniemi sanoo.
 Leppäniemen mukaan kunnat tarvitsisivat valtiolta nykyistä selvemmät ohjeet kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseksi.
 Puutteita aktivointisuunnitelmissa
 Keväällä aluehallintovirasto kiinnitti Sastamalan ja Punkalaitumen huomiota kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen. Tarkastuksessa oli todettu puutteita asiakkaiden aktivointisuunnitelmien laatimisessa. Kaikista suunnitelmista ei käynyt ilmi, millä perusteella asiakas oli ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan.
 Avi katsoi, että aktivointisuunnitelmien perusteella asiakkaita oli ohjattu kuntouttavaan työtoimintaan lain edellytysten vastaisesti. Leppäniemen mukaan nämä puutteet on korjattu.
 Sopivien työtoimintapaikkojen löytäminen vaikeaa
 Viime vuonna Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto teki kunnille  kyselyn  kuntouttavan työtoiminnan järjestämisestä. Kyselyn perusteella järjestämisessä on paljon vaikeuksia. Suurimmat epäkohdat koskivat henkilöstön koulutusta ja pätevyyttä.
 Aluehallintovirasto katsoi, että vaikka lainsäädäntö tarjoaa kuntouttavan työtoiminnan järjestämiseen suhteellisen tarkat ja selvät linjaukset, on kuntouttavan työtoiminnan järjestämisessä kunnasta ja alueesta riippuvaa vaihtelua ja kehittämisen tarvetta.
 Kyselyn perusteella kuntouttavaa työtoimintaa ei kuitenkaan järjestetä yrityksissä eikä kuntouttavaa työtoimintaa käytetä korvaamaan virka- tai työsuhteessa tehtävää työtä.
 Kuntien mukaan erityisen vaikeaa on löytää asiakkaan tarpeisiin vastaavia, asiakkaalle sopivia työtoimintapaikkoja.
 Merkittävä osa, yli 40 prosenttia vastanneista, arvioi kuntouttavan työtoiminnan kohtalaisen tehottomaksi asiakkaan työllistymisen näkökulmasta.
 Kuntouttava työtoiminta Kuntouttava työtoiminta on sosiaalihuoltolain mukainen sosiaalipalvelu. Samalla se on myös työttömyysturvalain mukainen työllistymistä edistävä palvelu. Kuntien pitää järjestää kuntouttavaa työtoimintaa niille pitkään työttöminä olleille henkilöille, jotka saavat työmarkkinatukea tai toimeentulotukea ja jotka eivät työ- ja toimintakykynsä takia kykene osallistumaan TE-hallinnon ensisijaisiin palveluihin. Kuntouttavan työtoiminnan sisältöä ei ole laissa määritelty. Palvelun täytyy vahvistaa asiakkaan elämän- ja arjenhallintaa sekä työ- ja toimintakykyä. Kuntouttavan työtoiminnan asiakkaiden työpanosta ei saa käyttää yritysten taloudellisen voiton tuottamiseen. Lähde: Finlex, THL, STM
 Lue lisää:
 "Mulla on aina ollut vähän semmoinen luuseriolo – en oo pärjännyt koulussa ja oon ollut työttömänä" – tältä tuntuu syrjäytyminen
 Tutkimus: Kunnissa on väsytty työllisyyskokeiluihin, joiden tulokset jäävät usein hyödyntämättä
 Aikuisten askartelukerho vai tie työkuntoon? Kuntouttavaa työtoimintaa kiitetään ja kritisoidaan

Työttömät tekevät ilman palkkaa töitä yritysten hyväksi Sastamalassa – missä menevät sopivan kuntouttavan työtoiminnan rajat?


Summary: Wiklöf kirjoittaa kirjassaan nousustaan työläispojasta miljonääriksi.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan yleistukkukauppa

Muurarin pojasta miljonääriksi -kirjassa (ruotsinkielinen alkuteos Murarens son) on äänessä ahvenanmaalainen kauppaneuvos  Anders Wiklöf .
 Vain hän.
 Ehkä sen takia tänään julkaistun kirjan luettuaan jää hieman ulkokultainen kuva juoksupojasta menestyväksi liikemieheksi nousseesta ahvenanmaalaisesta.
 Kun ihminen itse muistelee omaa elämäänsä, ei pintaan välttämättä nouse ikäviä yksityiskohtia. Toki Wiklöfiä koskettaneita muistoja ovat hänen vanhempiensa ja veljensä kuolemat, mutta muuten bisnesmiehen elämä näyttäytyy kirjan perusteella suurena seikkailuna.
 Wiklöfin veljestä Lassesta tuli saarimaakunnan johtavia sosiaalidemokraatteja ja lehtimies. Anders Wiklöf ei ryhtynyt politiikkaan, vaan loi itselleen sitkeällä yrittämisellä miljoonaomaisuuden.
 Nyt 73-vuotias Wiklöf jatkaa edelleen sataprosenttisesti omistamansa yritysryppään liiketoimia.  Wiklöf Holdingin  liikevaihto oli vuonna 2018 noin 350 miljoonaa euroa, tulos 9,2 miljoonaa ja työntekijöitä 630.
 Monialaonsernin toimialoja ovat elintarvikkeiden ja rakennustarvikkeiden tukku- ja vähittäiskauppa, hotelli- ja ravintola-ala, laivojen tax free -kauppa ja logistiikkatoiminta, teollisuushallituotanto, pelastushelikopteritoiminta ja kiinteistöbisnes.
 Vuonna 2018 konserni toimi kahdellatoista eri paikkakunnalla Suomessa, Virossa, Ruotsissa, Bosnia-Herzegovinassa, Kosovossa ja Libanonissa.
 Tämän jutun väliotsikot ovat lainauksia kirjan tekstistä.
 "Kaupantekoa ei opi koulunpenkillä, taidon on oltava korvien välissä"
 Kolmessakymmenessä vuodessa Wiklöf on kasvattanut melkoisen yritysryppään. On kulunut pitkä aika siitä, kun hän aloitteli vuonna 1970 tyhjätaskuna autokauppiaana.
 Ålandsbankenista ei herunut lainaa, mutta sinnikäs nuorukainen sai Mercedeksen edustuksen autokauppaansa. Kenenkään ei uskottu ostavan mersuja Ahvenanmaalla, mutta vaurastuneet laivanvarustajat etunenässä innostuivat johtotähdistä. Ruotsinlaivoilla tahkottiin huikeita palkkoja ja autokaupan ovi aukesi muillekin.
 Nykyään Anders Wiklöf on aikanaan hänen lainahakemuksena hylänneen pankin suuromistaja.
 Koulunpenkkiä Wiklöf ei paljoa kuluttanut. Lastentarhastakin villi poika palautettiin kotiin ensimmäisen päivän jälkeen.
 Kirjassaan Wiklöf kertoo keksineensä veljensä kanssa erilaisia kolttosia: pojat ammuskelivat ilmakiväärillä maitokannuja puhki, kaatoivat puun ja sammuttivat sähköt Maarianhaminasta, ampuivat raketin Sputnikin innoittamana taivaalle ja saivat taas kerran poliisin tulemaan nuhtelukäynnille poikien kotiin.
 Anders Wiklöfin ahvenanmaalainen äiti sokeutui nuorena ja tämä vaikutti voimakkaasti kodin elämään, vaikka äiti huolehtikin kotona kaikesta. Muurari-isä oli Pohjanmaalta eikä aluksi oikein tullut hyväksytyksi saarimaakunnassa. Urakoita oli sodan käyneelle ja haavoittuneelle miehelle harvassa.
 Wiklöf korostaa kodin voimakasta vaikutusta omaan elämäänsä. Hän asuu edelleen samassa osoitteessa. Sokea äiti vaati kodin olevan siistissä järjestyksessä ja tietty pedanttisuus näkyy Wiklöfin elämässä vieläkin.
 Pieniä liiketoimia hän harrasti jo nuorena, piti kioskia ja keräsi pulloja. Autojakin hän osti jo 12-vuotiaan. Kirjan perusteella saa kuvan, että omaisuuden karttuessa osakkeiden haalimisesta tuli miltei pakkomielle Anders Wiklöfille.
 Juuri mitään osakkeita hän ei kirjan mukaan ole myynyt. Sivumennen kirjassa mainitaan erinäisiä yrityskauppoja, joissa osakkeita on oletettavasti kuitenkin liikkunut. Eri varustamoiden omistus on vaihdellut ja yritysostot vaikuttavat siltä, että niitä on ohjannut enemmän vaisto kuin järki.
 Wiklöfin ystäväpiiriin lukeutuu mm. Ruotsin entinen pääministeri Göran Persson. Kuvassa Wiklöf, Jan Slotte sekä Persson Vaasassa 2018. Yle/Joni Kyheröinen
 "Vaikka olin automyyjä, en omistanut omaa autoa. Lainasin öisin isän muurarinpyörää viedäkseni laskuja ihmisten postilaatikoihin"
 Sittemmin Wiklöfin alle on vakiintunut luksusauto Bentley, jolla on rapsahtanut  huikeita ylinopeussakkoja . Niitä on kertynyt kaikkiaan noin 300 000 euroa.
 Wiklöf on maksanut ne valittamatta. Hän kaipaa kuitenkin ylinopeussakkojen kohtuullistamista, varsinkin kun sakkorahat menevät manner-Suomen puolelle eivätkä ahvenanmaalaisen tiestön kunnossapitoon.
 Bentleyn kyydissä on istunut maailmantähtiä ja kuuluisuuksia.
 Wiklöf on työläistaustastaan huolimatta uinut sisään saarimaakunnan seurapiirien ohella myös isompiin pöytiin. Viimeksi Yhdysvaltain entinen presidentti  Bill Clinton   vieraili Ahvenanmaalla  Wiklöfin kutsumana. Hän ei muutenkaan ole kaihtanut ottaa yhteyttä huippupoliitikoihin ja taiteilijoihin.
 Itämeren suojeluun keskittyneen Östersjöfonden-säätiön suojelija on presidentti  Martti Ahtisaari  ja vuosittaisissa ilmaiskonserteissa on esiintynyt Il Divon kaltaisia tähtiä. Wiklöf kirjoittaa ottaneensa itse näihin yhteyttä ja paheksuu kaikenlaisia välikäsiä ja managereita, jotka hänen mukaansa tekevät asioiden järjestelyn itsekorostamisensa takia vaikeaksi.
 Konsertit ja veteraanitennisturnaukset on useimmiten pidetty Andersuddenissa, johon Wiklöf on rakennuttanut kesäasunnon ja urheiluareenan. Andersuddenissa on myös miehen mittava taidekokoelma.
 Wiklöfin korostaa haluavansa tehdä hyvää. Hän sponsoroi monia urheilu- ja kulttuuritapahtumia Ahvenanmaalla. Maarianhaminan IFK:n jalkapalloilu pääsarjatasolla ei onnistuisi ilman Wiklöfin tukea.
 IFK Mariehamn juhli jalkapallon Veikkausliigan mestaruutta 2016. Wiklöf tukee seuraa merkittävästi.
 Anders Wiklöf kirjoittaa puolustavansa pohjoismaista hyvinvointivaltiota, joka pyrkii takaamaan myös heikoimmille hyvän elämän. Toki Wiklöf lentää yksityiskoneella ja saattaa piipahtaa Nizzassa pariksi tunniksi. Jos sataa, niin hän palaa kotiin.
 Kirjan mukaan miljonäärillä on voimakas oikeudenmukaisuuden tunne. Hän kiivastuu huonosta vanhustenhoidon tilasta ja vaatii poliitikkoja vastuuseen. Toimittajia hän haukkuu laiskoiksi, koska nämä kirjoittavat vain hoitajamitoituksen desimaaleista.
 "Hallussani on paperi, jossa minut todistetaan rehelliseksi mieheksi, kaikki rahani on ansaittu laillisin keinoin"
 Kirjailija  Staffan Bruun  sai puolitoista vuotta sitten Anders Wiklöfiltä puhelun, jossa tämä kyseli ohjeita kirjan tekemiseen. Bruun ryhtyi työhön itse.
 – Tunsin Wiklöfin ennalta, koska olin haastatellut häntä monta kertaa Huvudstadbaletiin, mutta en tuntenut häntä sen paremmin, Bruun kertoo.
 Bruun haastatteli Wiklöfiä useita kertoja tämän omistamassa Arkipelag-hotellissa Maarianhaminassa. Lukuisia istuntoja myös peruuntui, kun Wiklöfin työhön liittyvät menot ohittivat sovittujen tapaamisten aikataulut.
 – Bill Clinton tarina tuli mukaan viime hetkillä, sillä kirja oli jo taitettu, mutta sivuja vaihtamalla sekin saatiin mukaan, Bruun kuvailee nopeatempoista kirjan käsikirjoituksen muotoutumista.
 Kirjailija Staffan Bruun ja Anders Wiklöf. Marco Boman
 Suuri kysymys siitä, miten Wiklöf on miljoonansa luonut, jää kirjassa selvittämättä. Se on edelleen mysteeri Staffan Bruunille ja ehkä Wiklöfille itselleenkin. Jo 80-luvulla hän oli Ålandsbankenin omistajia ja osti Birka Line -varustamon.
 Bruunin mukaan yksi selitys on ainakin se, ettei Wiklöf 80-luvulla tuhlannut, vaan kaikki pantiin säästöön.
 – Hän on tarkka. Olen imponeerattu siitä, miten hän onnistuu aina. Tietää, mihin sormensa laittaa, kirjailija kuvaa kohdettaan.
 Työläistausta näkyy siinä, että Anders Wiklöf lounastaa edelleen miltei joka päivä vanhojen lapsuuden kaveriensa kanssa. Linnanjuhlien kutsuihin hän on vastannut kieltävästi.
 Staffan Bruun on itse asunut kesät pikkupojasta lähtien Ahvenanmaalla. Hän tietää, miten mantereelta tulleita vieroksutaan. Wiklöfin isän kohtelu ei siis yllätä, mutta Bruunin mukaan tämä näkyy Anders Wiklöfin asenteissa.
 Mijonääri on selkeästi ahvenanmaalainen, mutta kammoksuu niitä, jotka haluavat muuttaa saarimaakunnan itsenäiseksi.
 – Anders on hyvin tarkka siitä, että Ahvenanmaa on osa Suomea, Bruun toteaa.
 Luurankoja Bruun ei haastattelujen aikana Wiklöfin kaapista löytynyt poikavuosien tempauksia lukuun ottamatta.
 – Hän kertoi avoimesti kolttosistaan. Olihan meillä hauskaa, oli useimmiten kommentti niistä.
 Ahvenanmaalaiset lienevät hieman ylpeitä miljonääristään. Ei haittaa, että Wiklöf omistaa kaupat ja ravintolat, sillä rahat kiertävät takaisin maakuntaan.
 Lue myös:
 Edelfeltistä maksettiin ennätyshinta – Ristiäissaatto-teoksen osti tunnettu ahvenanmaalainen taiteenkeräilijä Anders Wiklöf
 Superrikkaiden promilleen lukeutuva avautuu nyt omalla nimellään – järkyttyi, kun olennainen asia loistaa poissaolollaan  (Talouselämä)

Ahvenanmaan rikkain mies Anders Wiklöf jatkaa bisneksiään yli seitsemänkymppisenä vaikka tietää, ettei saa rahoja mukaansa haudan taa


Summary: Australia on lähettämässä aluksia partioimaan Persianlahden Hormuzinsalmelle osana USA:n johtamaa koalitiota.

Kolme Australian kansalaista, kaksi naista ja yksi mies, on pidätetty Iranissa, tiedottaa Australian hallitus. Pidätetyistä kahdella on myös Britannian kansalaisuus, kertovat brittimediat.
 The Guardian-lehden  mukaan toinen kaksoiskansalaisista on yliopisto-opettaja, joka pidätettiin useita kuukausia sitten.  The Times -lehti uutisoi , että muutamia viikkoja sitten pidätettiin brittiläis-australialainen bloggari ja hänen australialainen poikaystävänsä, jotka olivat matkalla halki Aasian.
 Guardianin mukaan matkailijapariskunta telttaili sotilasalueella Jajroodissa.
 Australia neuvottelee Iranin kanssa pidätettyjen tilanteesta ja maan ulkoministeriö sanoo tarjoavansa konsuliapua pidätettyjen omaisille.
 Australia kehottaa harkitsemaan Iraniin matkustamista
 Toistaiseksi ei ole tiedossa mistä kolmikkoa epäillään tai onko heitä vastaan nostettu syytteitä.
 Pidätetyt naiset ovat tiettävästi Teheranissa Evinin vankilassa, mutta miehen olinpaikkaa ei tiedetä. Myös vuonna 2016 pidätetty, vakoilusta syytetty iranilais-brittiläinen  Nazanin Zaghari-Ratcliffe  on Evinissä.
 Tieto pidätyksistä tuli sen jälkeen, kun Australia ilmoitti olevansa valmis lähettämään aluksia partioimaan Persianlahden Hormuzinsalmella osana Yhdysvaltojen johtamaa koalitiota. Jännitteet alueella ovat kasvaneet viime kuukausina.
 Aiemmin tällä viikolla Australia päivitti  Irania koskevaa matkustussuositustaan , ja kehotti harkitsemaan maahan matkustamista ja kielsi matkustamasta Irakin ja Afganistanin vastaisille raja-alueille sekä tietyille alueille Kaakkois-Iranissa.

Iran pidätti kolme Australian kansalaista – kiinniotettuina yliopisto-opettaja ja matkailijapariskunta


Summary: Kyläkaupoille voidaan myöntää valtion rahaa jopa 30 000 euroa, jos ne tarjoavat muitakin palveluita kuin päivittäistavaramyyntiä. Kyläkauppojen määrä on vähentynyt jo vuosia.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Vehkalahden kyläkauppa Hartolassa, Koitin kylässä huokuu kaurismäkeläistä tunnelmaa. Sistustus ei ehkä ole viimeisimpien muotivillitysten mukainen, mutta vuosikymmenten saatossa toimivaksi todettu. Kaupan yhteydessä toimii kuppila, jonka karaokeillat ovat kyläläisten kestosuosikki. Ne täyttävät tuvan kahdesti joka kuukausi.
 Nyt kaupan kuppilassa on tavallistakin enemmän hulinaa, kun maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) saapuu paikalle kertomaan kyläkaupoille räätälöidystä rahallisesta tuesta. Leppä on kotoisin naapuripitäjästä Pertunmaalta.
 Kyläkaupat voivat hakea ensimmäistä kertaa toimintansa pönkittämiseksi valtiolta rahaa 22 500 euroa. Summa kohoaa kolmeenkymmeneen tuhanteen, jos kaupan palveluihin kuuluu kauppa-auto.
 – Kannamme huolta maaseudun veto- ja pitovoimasta, ja kyläkaupat ovat keskeisessä roolissa maaseudun elivoiman ylläpitämisessä, ministeri Leppä perustelee.
 Iltapäivälehdet ovat kyläkauppojen valikoimassa kestomenestyjiä. Mika Moksu / Yle
 Monen palvelun kauppoja
 Saadakseen tukea kaupan on sijaittava reilun seitsemän kilometrin päässä toisesta kaupasta. Myymälän pitäisi tarjota lisäpalveluita, kuten esimerkiksi postin, lääkekaappipalvelun tai polttoaineen myyntiä. Kyläkaupan tulee myös olla yrittäjävetoinen, ja sen pitää olla taloudellisesti kannattava.
 Tuen ehdot täyttäviä kyläkauppoja kutsutaan juhlavasti monipalvelukeskuksiksi. Hallituksen teettämän selvityksen mukaan tällaisia kauppoja on nyt noin sata, mikä on suunnilleen puolet kaikista maamme jäljellä olevista kyläkaupoista. Jaettavana on miljoonan euron potti.
 – Kannustamme kaikkia kyläkauppoja kehittämään palveluitaan monipuolisemmiksi. Tuki on erityisesti niille alueille, joissa kaupan toiminta on kannattavuuden rajoilla ja sen jatko epävarmaa. Toivomme, että tukiraha turvaisi niiden jatkon, ministeri Leppä sanoo.
 Hannu Järvinen on luotsannut Vehkalahden kyläkauppaa Hartolassa liki 30 vuotta. Toimeentulon turvaa kaupan lisäksi kuppila ja siivouspalvelut. Mika Moksu / Yle
 Täytettä laihaan kukkaroon
 Tukien maksaminen alkaa ensi vuoden alussa. Tuki oon aluksi kokeiluluonteinen ja sitä jaetaan puolitoista vuotta. Sinä aikana seurataan kauppojen määrää ja niiden tarjoamien palveluiden kehittymistä.
 Ruotsissa vastaava tuki on ollut jo pidempään käytössä ja siellä kokemukset ovat olleet hyviä.
 Meillä jaossa oleva tuki vastaa ministeriön laskelmien mukaan kyläkauppiaan vuosipalkkaa. Liki kolmekymmentä vuotta kauppiana toiminut konkari tietää, että rahat ovat nykyisellään tiukassa.
 – Viime vuoden liiketulosta kun laskettiin, niin tuntipalkaksi jäi reilut kaksi euroa. Mutta meidän onnemme on, että toimintamme on monipuolista. Työskentelen myös Hartolan seurakunnan "emäntänä". Meillä on myös siivouspalvelua ja talonmiesapua. Raha tulee siis monesta pikku purosta, Vehkalahden kyläkaupan kauppias Hannu Järvinen sanoo.

Kyläkauppojen alamäkeä koetetaan hillitä tuella - "Tuntipalkaksi jäi reilut kaksi euroa"


Summary: Rahti alkaa kulkea Suomen ja Belgian väliä jo marraskuussa.

Laivavarustamo Wallenius SOL avaa uuden rahtilinjan Vaasan ja Belgian välille. Tarkoitus on, että Antwerpeniin ja Zeebruggeen kulkeva linja olisi käytössä jo marraskuussa. Reittiä ajetaan kerran viikossa.
 Rahtilinja on perustettu Wärtsilän toimintaa ajatellen, mutta varustamon mukaan linja on avoin myös muille asiakkaille. Rahtialus tuo Vaasaan Wärtsilän tarvitsemaa materiaalia ja puolestaan takaisin päin lähtee moottoreita.
 Linjan avaaminen on ajankohtaista Wärtsilän Vaskiluotoon tulevan keskuksen ja tuotanlaitoksen myötä.

Vaasan ja Antwerpenin välille avataan uusi rahtilinja


Summary: Hallituksen puheenjohtaja sanoo lehdelle, että yhtiö tutkii vaihtoehtoja.

Posti suunnittelee tuntuvia palkanalennuksia jopa 8 000 työntekijälle, kirjoittaa  Helsingin Sanomat . Postilla on nyt noin 22 000 työntekijää.
 Julkisuudessa on toistaiseksi kerrottu, että mahdolliset palkanalennukset koskevat noin 700:aa työntekijää, jotka ovat lähinnä lajittelijoita. Posti on suunnitellut, että lajittelijoita edustavan Posti- ja logistiikka-alan unionin PAU:n työehtosopimuksen piirissä olleet työt siirrettäisiin edullisemman Teollisuusliiton työehtosopimuksen piiriin.
 Helsingin Sanomien tietojen mukaan vastaava suunnitelma koskee työtehtäviä myös huomattavasti laajemmin. Asian vahvistaa lehdelle kaksi eri lähdettä.
 Postin hallituksen puheenjohtaja  Markku Pohjola  kertoo, että laajempaan hankkeeseen viitattiin epäsuorasti jo tiedotteessa, jossa kerrottiin muutoksesta 700 työntekijän työehtosopimukseen. Pohjolan mukaan Posti tutkii vaihtoehtoja.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kertoo HS:lle hallituksen tietävän tilanteesta. Hän sanoo, että yksi ratkaisu työntekijöiden tilanteen ratkaisemiseksi voisi olla rahallinen kertakorvaus.
 Siirtosuunnitelma johti työntekijöiden lakkoon
 Osa Postin työntekijöistä aloitti lakon viikko sitten yhtiön suunnitteleman työehtosopimussiirron vuoksi. PAU lopetti työtaistelutoimet, kun omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) sanoi, että siirrossa otetaan aikalisä.
 Palvelualojen työnantajat Palta ja PAU aloittivat eilen neuvottelut työehtosopimuksesta. Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kertoi STT:lle tiistai-iltana, että tapaamisessa käytiin hyvää keskustelua Postin tilanteesta, mutta uusia esityksiä ei vielä tehty. Voimassa olevat työehtosopimukset päättyvät lokakuun lopussa.
 PAU:n mukaan neuvottelujen aloitusta mutkistaa nyt se, ettei Paltalla ole mahdollisuutta neuvotella työehdoista kyseisten 700 pakettilajittelijan osalta, koska Posti Palvelut Oy ei ole Paltan jäsen.
 Lue myös:
 Pääministeri Rinne Ykkösaamussa: Emme hyväksy Postin työntekijöiden palkanalennuksia
 Pääministeri Antti Rinne arvostelee Postia: Johdon palkat ovat nousseet järkyttävällä tavalla
 Omistajaohjausministeri Paatero tarttui tiukasti Postiin: Työehtokiistaan aikalisä, johtajien palkkoihin "merkittävä" muutos
 Ministeri Paatero Demokraatille: Postin ylimmän johdon palkkiot ehkä tarkasteluun – PAU:n Nieminen: Johto ei ole halunnut leikata omasta pussistaan

HS: Posti suunnittelee jopa 8 000 työntekijän palkan alentamista


Summary: Oikeustieteelliseen voi nyt ensimmäistä kertaa päästä opiskelemaan valtakunnallisessa kilpailussa menestymisen perusteella.

Oikeustieteen opiskelijat  Linnea Viherkenttä  ja  Sakari Saari  ovat innoissaan. Opiskelijajärjestöjen toive siitä, että lukiolaiset voisivat tutustua alaan nykyistä paremmin, on toteutumassa. Bonuksena on mahdollisuus saada valtakunnallisen kilpailun perusteella opiskelupaikka Lapin ja Itä-Suomen yliopistoista.
 – Mielikuvat alasta saattavat pohjautua tv-sarjoihin tai olla muuten hataralla pohjalla, sanoo Viherkenttä, joka koordinoi kilpailun järjestelyjä Lakimiesliiton opiskelija-asiamiehenä.
 Vähän tukevammalla pohjalla ollaan silloin, kun Suomen ensimmäinen Oikeusguru valitaan joulukuussa. Kahdeksan finaaliin päässyttä ottaa mittaa toisistaan korkeimman oikeuden tiloissa Helsingissä.
 Mielikuvat alasta saattavat pohjautua tv-sarjoihin.  Linnea Viherkenttä
 Loppukilpailuun yltäneet voivat hakea opiskelupaikkaa Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnasta Rovaniemeltä ja Itä-Suomen yliopiston oikeustieteiden laitokselta Joensuusta.
 Hakijoista kaksi parhaiten menestynyttä saa opiskelupaikan. Finaalissa enemmän pisteitä keränneen paikkakuntatoive toteutuu ensin.
 Valtakunnallinen sähköinen alkukilpailu järjestetään 6. marraskuuta kaikissa lukioissa, jotka ilmoittautuvat mukaan. Ilmoittautumisaika alkaa tänään.
 Kisasta enemmän eväitä oikeustieteellisiin kysymyksiin
 Helsingin yliopiston oikeustieteen opiskelijoiden tiedekuntajärjestön Pykälän hallituksen opintovastaava Sakari Saari sanoo, että ajatus kilpailusta liittyy osin laajenevaan todistusvalintaan.
 Ensi keväänä  40 prosenttia oikeustieteen uusista opiskelijoista  valitaan ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella.
 Opiskelijajärjestöissä pelätään, että jos todistusvalinta lisää kiinnostusta muun muassa  paljon pisteitä tuottavan matematiikan opiskeluun , yhteiskuntaopin ja muiden pienten kurssikokonaisuuksien suosio laskee reippaasti.
 – Mikäli tämä toteutuu, tulee siitä itseään ruokkiva kierre. Mahdollisesti oikikseen ja muille hakupainealoille päätyvät ovat valmistautuneet vielä huonommin ja tietävät nykyistä huonommin, mitä alalta odottaa.
 Sakari Saari on huolissaan siitä, saavatko lukiolaiset riittävästi tietoa siitä, mitä oikeustiede on, mihin kysymyksiin se vastaa ja miten oikeustiedettä opiskellaan. Pekka Tynell / YLE
 Saari sanoo, että vaikka monet oikeustieteen opiskelijat ovat suorittaneet yhteiskuntaopin kurssit ja vapaaehtoisen lakitiedon kurssin, ei sekään ole antanut etukäteen riittävää kuvaa oikeustieteen opiskelusta.
 – Meille kaikille olivat tuttuja Talousguru-kilpailu ja Neljän tieteen kisat ja vastaavat. Aloimme miettimään, voisiko meillä olla jotakin samantyyppistä.
 Ajatuksena oli, että kilpailussa voitaisiin nostaa esille enemmän oikeustieteellisiä kysymyksiä ja ajattelumaailmaa.
 – Jos lukiolainen ei saa hyvää käsitystä siitä, mitä tulee opiskelemaan, niin voi olla, että ei koe alaa omaksi ja pudottautuu sitten pois. Opiskelun keskeyttävien määrän nouseminen on suuri pelko.
 Alkukilpailuun ei tarvitse päntätä oikeustiedettä
 Lakimiesliitto tekee tiivistä yhteistyötä opiskelijajärjestöjen kanssa ja jakaa saman huolen. Se otti kopin opiskelijoiden ehdotuksesta kilpailun järjestämiseksi.
 Liiton toiminnanjohtaja  Jore Tilander  toivoo kilpailun korostavan myös esimerkiksi kansalaisen oikeuksiin ja velvollisuuksiin liittyvän tiedon merkitystä.
 Linnea Viherkenttä kertoo, että kilpailu toteutetaan tiiviissä yhteistyössä Historian ja yhteiskuntaopin opettajien liiton HYOL:n kanssa. Mukana ovat myös oikeustieteelliset tiedekunnat.
 – Tottakai otetaan huomioon, että kilpailijat ovat lukiolaisia eikä missään nimessä edellytetä oikeustieteellisen opiskelun tuomia taitoja. Alkukilpailun tehtäviin pystyy vastaamaan yhteiskuntaopin kurssien pohjalta ja yhteiskunnallisia aiheita seuraamalla.
 Kilpailu ehkä auttaa estämään sen, että vasta yliopistossa huomaa, ettei ala olekaan oikea.  Linnea Viherkenttä
 Finaalissa kilpailijoilta edellytetään Viherkentän mukaan jo hieman syvällisempää oikeudellista ajattelua ja perehtyneisyyttä.
 Viherkenttä toivoo, että Oikeusguru-kilpailu helpottaisi osaltaan jatko-opintoihin hakeutumista.
 – Valinta on helpompi tehdä, kun alavaihtoehtojen sisältö on paremmin tiedossa. Kilpailu ehkä auttaa estämään sen, että vasta yliopistossa huomaa, ettei ala olekaan oikea.
 Valintakokeella oikeustieteelliseen pyrkiville käsitys alan opiskelusta syntyy pakostakin pääsykoekirjoja päntätessä.
 Oikeusguru-kilpailun finalistit päässevät Linnea Viherkentän tavoin tutustumaan myös korkeimman oikeuden täysistuntosaliin. Pekka Tynell / YLE
 Itä-Suomi ja Lappi innostuivat heti
 Itä-Suomen ja Lapin yliopistoissa uuden väylän avaamiseen oikeustieteen opintoihin tartuttiin ketterästi.
 – Kun ehdotus tuli Lakimiesliitolta, päätettiin heti, että ollaan mukana, kertoo Itä-Suomen yliopiston oikeustieteen laitoksen johtaja  Tapio Määttä .
 – Meidän intressi on ilman muuta kiinnostuksen lisääminen lakitiedon opiskeluun lukiossa ja haluamme olla sitä tätä kautta kehittämässä.
 Samaa mieltä on myös Lapin yliopiston oikeustieteiden tiedekunnan varadekaani  Ilari Hovila . Yliopistojen edustajat osallistuvat kilpailun kysymysten laadintaan ja loppukilpailun tuomarointiin.
 Määttä korostaa, että todistusvalinnan rinnalle tarvitaan muita väyliä.
 – Tämä kilpailu on erittäin kannatettava innovaatio, joka toivottavasti leviää muillekin aloille, jotta opiskelijavalintojen kokonaisuutta saadaan monipuolistettua.
 Tämä kilpailu on erittäin kannatettava innovaatio.  Tapio Määttä
 HYOL:n puheenjohtaja  Eero Kitunen  pitää hienona, että kilpailu tarjoaa oikeustieteellisistä yliopisto-opinnoista kiinnostuneille lukiolaisille mahdollisuuden saavuttaa haluamansa opiskelupaikka.
 Kauppatieteissä ja taloustieteessä opiskelupaikan yliopistosta voi saada yltämällä valtakunnallisen  Talousguru-kilpailun  finaaliin.
 Ovi yliopistoon voi myös aueta Matemaattisten aineiden opettajien liiton  MAOL:n  kilpailujen, kuten  Datatähti-kilpailun  kautta. Alkukilpailuja järjestetään syksyllä ja loppukilpailut ensi vuoden helmikuussa.
 Lue myös:
 Oikeustieteelliseen pääsy vaati Helsingin ja Itä-Suomen yliopistossa vähintään neljä laudaturia, Lapissa riitti yksi
 Yhdeksän laudaturin ylioppilaasta tulee juristi – ”Jos jotain saisin muuttaa, varmaan olisin ottanut lukiossa vähän rennommin”
 "Yhteiskuntaopin opiskelusta luulisi olevan juristille hyötyä" – oikeustieteen todistusvalinta herättää hämmennystä
 Yo-todistuksella suoraan unelma-alalle – Katso aineet ja arvosanat, joilla keräät pisteet oikikseen, lääkikseen ja kauppikseen vuonna 2020

Oletko sinä Oikeusguru? Voit voittaa paikan oikikseen lukiolaisten kilpailussa – finalistit kisaavat kahdesta opiskelupaikasta


Summary: Tiettävästi kukaan ei loukkaantunut räjähdyksessä.

Kabulissa Afganistanissa räjähti raketti varhain keskiviikkona. Raketin kohteesta on vaihtelevia tietoja.
 Uutistoimisto AP kertoo, että raketti räjähti Yhdysvaltojen Kabulin lähetystön lähellä.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan raketti räjähti Afganistanin puolustusministeriön lähellä.
 Uutistoimistojen antamien tietojen mukaan kukaan ei loukkaantunut iskussa.
 Isku tapahtui juuri, kun vuorokausi Kabulissa oli vaihtunut syyskuun 11. päivään, joka on ollut Afganistanin pääkaupungissa herkkä päivä vastaavanlaisille hyökkäyksille.
 Yhdysvallat aloitti sodan Afganistanissa kostona vuoden 2001 syyskuun 11. päivän terrori-iskuista. Yhdysvaltojen johtama liittouma syrjäytti Taliban-liikkeen vallasta Afganistanissa.
 Isku oli ensimmäinen suurempi hyökkäys sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  perui Yhdysvaltojen ja Taliban-liikkeen väliset neuvottelut viime viikonloppuna.
 Viime viikolla Taliban-liike teki Kabulissa kaksi iskua, joissa menehtyi yhteensä kymmeniä ihmisiä.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump sanoo, että rauhanneuvottelut Talibanin kanssa ovat ohi
 Trump ilmoitti keskeyttävänsä rauhanneuvottelut äärijärjestö Talibanin kanssa torstaisen pommi-iskun takia
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan

Kabulissa räjähdys syyskuun terrori-iskujen vuosipäivänä


Summary: Koska feministiset käsitteet tuntuvat edelleen osalle vaikeilta, selittää Saara Särmä kolumnissaan vielä kerran, mistä miesselittämisessä on kyse.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 “Feministiset käsitteet ovat niin kovin vaikeita” tuntuu olevan yleinen feminismiin liittyvä ongelmakohta ja valituksen aihe. On kaiken maailman väännöksiä englannin kielestä, kuten vaikka mansplaining.
 Hyviä uutisia! Tänä syksynä julkaistiin vihdoin suomeksi lempikirjoittajani  Rebecca Solnitin  esseekokoelma  Miehet selittävät minulle asioita  ( Men Explain Things to Me ). Kirjailija  Pauliina Vanhatalo  on tehnyt ansiokasta työtä suomentaessaan tämän pienen mutta painavaa asiaa sisältävän kirjan.
 Käsite mansplaining juontaa juurensa  kirjan nimiesseeseen, joka alun perin julkaistiin jo vuonna 2008. Esseessä Solnit kertoo tapahtumista eräissä juhlissa, joiden isäntä luennoi hänelle loputtomasti erittäin tärkeästä kirjasta. Isäntä ei suinkaan ollut lukenut kirjaa, vaan ainoastaan arvion siitä. Hänen luennointiaan ei pysäyttänyt ensimmäinen eikä toinen kerta, kun Solnitin ystävä huomautti kirjan itse asiassa olevan Solnitin kirjoittama.
 Esseen julkaisemisen jälkeen kävi niin kuin usein käy, että monet naiset tunnistivat omat kokemuksensa ja siksi alkoivat jakaa esseetä eteenpäin netissä. Muutamia vuosia myöhemmin tämä arkipäivän seksismin ilmiö tiivistyi mansplaining eli miesselittämis -käsitteeksi.
 Kuten muutkin käsitteet miesselittäminen toimii kätevänä viittauksena laajaan ilmiöön, ilman että pitää joka kerta selittää koko ilmiön rakenne. Jotkut kokevat käsitettä käytettävän lyömäaseena ja miesten hiljentämiseen. Niinkin varmaan käy, sillä ei ole olemassa mitään käsitteiden käyttöä valvovaa instanssia, joka sakottaisi väärästä käytöstä.
 Itse pyrin käsitteiden käytössä tarkkuuteen, mutta varmasti sorrun joskus virheisiin. Sellainen nyt on ihmisen osa, mokailla.
 Fakta on kuitenkin se, että sekä miespaneeli- että miesselittämisilmiö ovat ihan oikeita ongelmia. Kumpikin liittyy olennaisesti siihen, että naisten asiantuntemusta ei tunnisteta ja oteta vakavasti.
 Jokainen kerta, kun mies selittää jotain,  ei ole miesselittämistä.  Kim Goodwin  on laatinut  kätevän kaavion miesselittämisen tunnistamiseen . Jos selittää vain silloin, kun joku pyytää selittämään jotakin asiaa, ei vahingossakaan voi sortua miesselittämiseen. Aina voi myös varmistaa kysymällä “haluatko, että selitän?”
 Metatason miesselittämistä on varmaankin se , että feminismiin koskaan perehtymätön mies tulee selittämään minulle, mistä feminismissä on kyse, mistä siinä ei ainakaan ole kyse ja mistä pitäisi olla kyse. Mitä on esimerkiksi tänä kesänä tapahtunut yllättävän usein.
 Olen kuullut lukemattomia kertoja, kuinka feministien ei pitäisi keskittyä triviaaleihin asioihin kuten  dokumentoimaan miespaneeleja  tai kritisoimaan miesselittämistä. Katsos kun ne eivät ole oikeita ongelmia.
 Fakta on kuitenkin se, että sekä miespaneeli- että miesselittämisilmiö ovat ihan oikeita ongelmia. Kumpikin liittyy olennaisesti siihen, että naisten asiantuntemusta ei tunnisteta ja oteta vakavasti.
 Miesselittämistä on se,  kun miestähtitieteilijä selittää politiikan tutkijanaisen olevan yksinkertaisen väärässä tutkimukseen perustuvassa analyysissaan ja perusteeksi riittää, että tähtitieteilijä sanoo niin. Hänen ei suinkaan tarvitse viitata mihinkään tutkimuksiin, antaahan luonnontieteellinen koulutus hänelle kyvyn tietää paremmin yhteiskunnasta ja politiikasta.
 Jotkut miesselittämistapaukset ovat poikkeuksellisen inspiroivia . Muutama vuosi sitten tiedettä popularisoivassa tapahtumassa New Yorkissa eräs huippufyysikkonainen istui miesten keskellä paneelissa ja sai ensimmäisen puheenvuoronsa vasta noin tunnin jälkeen. Kun nainen alkoi vastata hänelle osoitettuun kysymykseen, tapahtuman moderaattori toistuvasti puhui hänen päällensä ja selitti säieteoriaa. Moderaattori oli journalistimies, fyysikkonainen säieteorian kovimpia asiantuntijoita.
 Yleisössä istunut näyttelijä  Marilee Talkington  kyllästyi ja puuttui asiaan ja huusi “Let her speak!” “Anna hänen puhua!” Minkä jälkeen fyysikko sai hetken puhua rauhassa.
 Tapauksen innoittamana käsikirjoitin yhdessä  Ulla Heikkilän  kanssa  Let Her Speak  -nimisen lyhytelokuvan, joka on osa Tuffi Filmsin tuottamaa  Yksittäistapaus -elokuvasarjaa. Elokuva tulee nähtäville Yle Areenaan ensi vuoden puolella ja toivoakseni auttaa tunnistamaan muitakin arkipäiväisen seksistisiä sivuuttamisen ja hiljentämisen käytäntöjä miesselittämisen ohella.
 Maailma muuttuu, kun sitä muutetaan, ja ensi askel on, että ilmiöt tehdään näkyviksi ja sanallistetaan käsitteiksi. Vaikka miesselittäminen ja miespaneelit loppuisivat jo tänään, töitä kyllä riittää vielä monella muulla saralla ennen kuin yhdenvertainen maailma on valmis.
 Saara Särmä
 Kolumnisti on akateeminen, feministi ja taiteilija. Tamperelainen, jonka sisällä asuu vorssalainen. Hän haluaa uskoa yksisarvisiin ja parempaan maailmaan.
 Aiheesta voi keskustella 11.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Saara Särmän kolumni: Olen havainnut, että kehuminen on hyvä keino hassujen ennakko-oletusten purkamiseen
 Saara Särmän kolumni: Kun katsoo muita lempeästi, voi oppia lempeyttä itseään kohtaan
 Saara Särmän kolumni: Kriisissä oleva ihminen ei aina ja koko ajan halua puhua kriisistään

Saara Särmän kolumni: Käsitteet auttavat muuttamaan maailmaa, siksi miesselittämisestä puhuminen ei ole turhaa lätinää


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Yle tutki: Eläinsuojelurikoksia tapahtuu etenkin pienillä nautatiloilla
 Vaikka navetasta löytyisi kuolleita nautoja elävien seasta ja elävät olisivat hukkumaisillaan lantaan, teoista voi Suomessa päästä sakoilla.  Yle kävi läpi  kaikki tuotantotiloja koskevat vuoden 2018 eläinsuojelurikostuomiot. Niiden määrät ja ankaruus vaihtelivat eri puolilla maata.
 Virolaispoliitikoilta pyyhkeitä Haaviston Venäjä-kommentille
 Pekka Haavisto Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Virolaiset poliitikot  arvostelevat  Suomen ulkoministerin  Pekka Haaviston  Venäjä-lausuntoa. Viron nykyinen ja entinen ulkoministeri sanovat Ylen haastattelussa, että Venäjän kumppaniksi ei pidä ryhtyä ennen kuin maa lopettaa sotatoimensa Ukrainassa. Viime viikolla Haavisto sanoi The Financial Times -lehden haastattelussa, että Europan unionin pitäisi parantaa Venäjä-suhteitaan.
 Trump on valmis tapaamaan Iranin presidentin Boltonin potkujen jälkeen
 John Bolton Sergei Gapon / Lehtikuva
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   on valmis tapaamaan  Iranin presidentti  Hassan Rouhanin . Yhdysvaltain hallinnon lähteet vahvistivat asian sen jälkeen, kun Trump oli erottanut turvallisuusneuvonantajansa  John Boltonin . Bolton vastusti Trumpin ja Rouhanin tapaamista, mikä uutistoimistojen tietojen mukaan oli viimeinen niitti hänen uralleen Valkoisessa talossa. Trumpin hallinnon mukaan Boltonin potkut eivät kuitenkaan tarkoita, että toimintatavat Irania kohtaan olisivat muuttumassa.
 Puuskittaista tuulta ja sateita
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Keskiviikkona puhaltaa maan eteläsossa puuskainen tuuli ja sateita leviää jo aamusta. Maan itäosissa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Etelä-Lapissa on lämmintä, mutta ukkoskuurot ovat mahdollisia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eläinsuojelurikoksia etenkin pienillä nautatiloilla, virolaisilta pyyhkeitä Haavistolle, Trump valmis tapaamaan Iranin presidentin


Summary: Vaikka eläintenpitokielto määrätään usein, sitä ei käytännössä voida valvoa mitenkään. Valvontaviranomainen tarvitsee uuden epäilyn rikoksesta tai tilalle ei ole asiaa. Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.

Ketjuihin kytketyt vasikat olivat alikehittyneitä ja nälkäisiä. Ne eivät juuri jaksaneet liikkua, mutta joivat valvontaeläinlääkärin tarjoamaa vettä innokkaasti.
 Sisällä navetassa nautojen makuupaikka oli märkä, ulosteen ja virtsan sekoituksessa. Lanta oli kehittänyt nautojen kylkiin panssarin, joka poltti ihoa, aiheutti tulehduksia ja kipua.
 Vasikat olivat syöneet ulosteen sotkemaa heinää lattialta ja yrittäneet kaluta saavin reunoja.
 Kylmyys ja kosteus tuli homeisista seinistä läpi. Rakennus oli osin romahtanut.
 Huolimatta eläinsuojeluviranomaisen määräyksistä ja ohjeista eläinten laiminlyönti jatkui. Osa naudoista oli kadonnut ja lopulta tilallinen kertoi haudanneensa ne läheiseen suohon.
 Käräjäoikeuden mukaan teko ei ollut törkeä, vaan tuomio annettiin perusmuotoisesta eläinsuojelurikoksesta.
 Eläintenpitokieltoa eläinten suojelemiseksi määrättiin kolme vuotta. Sen jälkeen tilallinen voisi jatkaa ammattinsa harjoittamista.
 Esimerkki on yksi Ylen tutkimista vuonna 2018 annetuista eläinsuojelurikostuomioista.
 Tuomioistuimella on laaja harkintavalta, kun se arvioi teon törkeyttä. Rangaistukset ja eläintenpitokiellot ovatkin hyvin erilaisia eri puolilla Suomea.
 – Tuomioissa näkyy, että tulkintaa käytetään paljon ja erot alueittain ovat huomattavia. Epäyhtenäisyys koskee tuomioiden lisäksi myös valvontaa, poliisia ja syyttäjiä, Itä-Suomen yliopiston rikos- ja prosessioikeuden yliopistonlehtori, tutkija  Tarja Koskela  sanoo.
 Hän on ainoana Suomessa väitellyt eläimiin kohdistuneista rikoksista ja tutkinut myös eläinsuojeluvalvontaa.
 Yleisin tuomio on sakko
 Vuonna 2018 Suomessa annettiin tuotantoeläimiin kohdistuneista eläinsuojelurikoksista 61 lainvoimaista tuomiota.
 Suurimmassa osassa tuomioista eläinsuojelurikoksesta rapsahti päiväsakkoja.
 Eläinsuojelurikoksesta tuomitaan joko sakkoa tai enintään kaksi vuotta vankeutta. Koskela huomauttaa, että tuomarin pitäisi osata rangaistusta määrätessään arvioida, millaista vahinkoa teot ovat eläimille aiheuttaneet.
 – Eläinsuojeluasiat eivät kuitenkaan kuulu lakimiehen koulutukseen, joten kuinka moni voi ymmärtää esimerkiksi eläimen kokemaa kärsimystä ilman erikoistumista, Koskela kysyy.
 Hän toteaa, että jo termit, kuten lantapanssari tai pukinkavio, ovat vaikeita, jos ihminen ei ole asiaan erikseen perehtynyt.
 Eläinsuojelurikos katsotaan törkeäksi ensinnäkin, kun se osoittaa erityistä raakuutta tai julmuutta. Toisekseen teon tekee törkeäksi, jos kohteena on erityisen paljon eläimiä tai teolla tavoitellaan huomattavan suurta taloudellista etua. Lisäksi teon on oltava kokonaisuudessaan törkeä.
 "Jos poliisilla, syyttäjillä ja tuomareilla olisi eläinten käyttäytymisestä ja kärsimyksestä enemmän ymmärrystä, se näkyisi myös eläinsuojelurikosten käsittelyssä", tutkija ja hevosharrastaja Tarja Koskela sanoo. Matias Väänänen / Yle
 Rikoslakia kuitenkin tulkitaan varsin laveasti.
 Koskela on analysoinut 70 eläinsuojelutuomiota vuosilta 2011–2018. Tapauksissa henkilöitä oli syytetty törkeästä eläinsuojelurikoksesta, mutta lähes puolet oli tuomittu syytteestä poiketen pelkästään tavallisesta eläinsuojelurikoksesta.
 – Tuotantoeläinten kohdalla tilanne on usein sellainen, että ulostetta voi olla puoli metriä, ruoka homeessa, vedestä on pulaa ja eläimet sairaita. Osa voi maata kuolleena tiloissa, koska omistaja ole jaksanut siirtää kuolleita pois elävien keskeltä. Ja näistä se yleisin tuomio on sakkorangaistus, Koskela kertoo.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Tuomio riippuu siitä, missä se annetaan
 Koskelan mukaan eläinsuojelurikokset pitäisi keskittää tiettyihin tuomioistuimiin, jolloin rangaistuskäytäntöjä saataisiin yhtenäistettyä. Tällä hetkellä tuomion ankaruus riippuu monesti siitä, missä juttu käsitellään.
 Eläinsuojelurikostuomioiden määrissä ja ankaruudessa kärjessä on niin viime vuonna kuin muutenkin 2000-luvulla Pirkanmaan käräjäoikeus.
 Alueella ei ole suhteellisesti enempää tuotantoeläintiloja.
 – En usko, että Pirkanmaalla eläimiä myöskään kohdellaan kaksinverroin huonommin kuin muualla. Oletus on, että alueella on toimiva ketju valvontaeläinlääkäreistä poliisiin, syyttäjiin ja tuomioistuimeen saakka, Koskela sanoo.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Koskelan tutkimuksen mukaan eläinsuojelurikoksesta langetetuista tuomioista suurin osa sijoittuu rangaistusasteikon alimpaan kolmannekseen. Keskimääräinen rangaistus on 43 päiväsakkoa.
 Esimerkiksi törkeistä tuomioista jopa lähes neljännes on annettu Pirkanmaalla, kun muualla pitäydytään tavallisessa tekomuodossa ja päiväsakoissa.
 Koskela huomauttaa, että eläimiin kohdistuvien rikosten törkeyden arvioiminen vaihtelee alueittain ja se kertoo, ettei Suomeen ole syntynyt yhtenäistä käytäntöä.
 – Pidetäänkö eläinsuojelurikoksia yleisesti Suomessa vakavina tekoina? Tutkimuksen ja tuomioiden perusteella ei ainakaan kaikkialla, Koskela toteaa.
 Pienen tilan pienet tulot
 Viime vuoden eläinsuojelurikostuomioissa korostuvat pienet tilat ja huonosti kohdellut naudat.
 Tuomioissa näkyy usein sama kaava. Eläinsuojelurikoksia on tapahtunut sukutilalla, jonka perillinen koettaa pärjätä yksin, vaikka uupumus uhkaa. Ongelmat ovat usein jatkuneet pitkään, vuosien ajan.
 Isompi karja tietäisi isompia tuloja ja rahalla voisi palkata apukäsiä. Moni koettaa kasvattaa eläinten määrää ja työ käy yhä vaikeammaksi.
 – Isommilla tiloilla on isommat resurssit. Pienet tilat eivät ole enää niin tuottavia, joten resurssit eivät välttämättä riitä huolehtimaan eläimistä asianmukaisesti, Koskela toteaa.
 Kun navetasta löytyy ulosteeseen peittyneitä nautoja, rikkinäisiä rakenteita ja syömäkelvotonta heinää, tilallinen yrittää puhua asioita parhain päin ja lopulta vetoaa henkilökohtaisen elämänsä ongelmiin.
 – Peittely toistuu eläinsuojelurikoksissa. Yhdessä tapauksessa tilallinen jopa sytytti navetan tuleen, jotta saisi peiteltyä kuolleiden nautojen määrät ja elävien eläinten surkean tilanteen, Koskela kertoo.
 Ihmisen vaikeudet lieventävät tuomiota
 Yhdellä muistisairas äiti vei tilanhoidolta aikaa, toista vaivasivat sairaudet, kolmas murtui perhetragedian keskellä.
 Yleensä ongelmien pääsyy on lopulta raha. Ei ole varaa palkata apua, ei ole rahaa lääkitä eläimiä, on käytävä jopa muualla päivätöissä ja siksi eläimet jäivät hoitamatta.
 Syyttäjä ja tuomioistuin nojaavat usein päätöksissään valvontaeläinlääkäreiden asiantuntijalausuntoihin.
 Käräjäoikeuden tuomioissa on silti nähtävissä, että eläinlääkärin lausunto eläinten kärsimyksestä vaikuttaa vain osittain tuomioon. Vaikka eläimiä olisi kohdeltu kaltoin vuosikausia, käräjäoikeudet ottavat usein huomioon tilallisen ongelmat lieventävänä asianhaarana.
 Esimerkiksi Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeus antoi lievän sakkorangaistuksen syytetylle vuosi sitten syyskuussa.
 Yli 70-vuotias mies ei ollut muun muassa päästänyt lypsylehmiä ainakaan viiteen vuoteen laitumelle, vaan ne oli kytketty parteen ahtaisiin ja likaisiin tiloihin.
 Tilanne ei parantunut vuosien aikana eläinlääkärin määräyksistä huolimatta.
 “ Laiminlyöntien syynä on selvästi ollut se, ettei hän ole kyennyt luopumaan elämäntavastaan, johon hän on tottunut, vaikka hän ei ikääntymisen ja terveydentilan heikkenemisen myötä ole enää jaksanut tai pystynyt hoitamaan eläimiään asianmukaisesti. Näissä oloissa kohtuullista sakkorangaistusta on pidettävä riittävänä seuraamuksena .”
 14 valvontakäyntiä, ongelmat jatkuvat
 Tuomioissa korostuvat myös valvontakäyntien määrät. Joillain tuotantotiloilla on käyty yli kymmenen kertaa ja tilalliselle annettu ohjeita ja määräyksiä vuosien ajan. Kaikesta huolimatta tilanne ei ole parantunut.
 – Joskus sitten valitettavasti käy niin, että sillä viimeisellä käynnillä eläimet ovatkin jo kuolleet tai ne pitää ampua paikalle eläinten kärsimyksen vuoksi. Nämä tapaukset päätyvät usein lehtiin, Ruokaviraston Eläinten hyvinvointi ja tunnistus -yksikön johtaja  Jaana Mikkola  toteaa.
 Eläinsuojelulain mukaan viranomaisen on viipymättä ilmoitettava poliisille, jos hän havaitsee lakia rikottavan.
 Mikkolan mukaan yksi syy siihen, että tarkastuksia tehdään, mutta poliisille ei ilmoiteta rikosepäilystä, on valvontaeläinlääkäreiden suuri työmäärä.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Suomessa on tällä hetkellä enintään 70 virkaa valvontaeläinlääkäreille, joskin moni tekee muutakin valvontatyötä eläinsuojelun lisäksi.
 Muun muassa Itä-Suomen aluehallintoviraston alueella resurssiongelmat ovat niin suuria, ettei kaikkia otantaan perustuvia valvontatapauksia saada tehtyä. Esimerkiksi viime vuonna tekemättä jäi Itä-Suomessa 30 prosenttia tarkastuksista.
 Mikkola myöntää, että joskus valvontaviranomainen saattaa kuunnella ja uskoa tilallista, jonka jälkeen hän antaa mahdollisuuksia liikaakin.
 Kyse voi olla uskalluksen puutteesta.
 Yhden ihmisen vastuulla
 Valvontaeläinlääkärit tekevät työtään usein yksin. Vastuu painaa. He joutuvat yksin päättämään, millaisia toimenpiteitä tila tarvitsee ja voiko tilallinen ylipäätään jatkaa elinkeinoaan.
 Jos viranomaisia olisi nykyistä enemmän, parityöhön olisi enemmän mahdollisuuksia. Niin tilallisten ja eläinten oikeusturva toteutuisi varmemmin kuin nyt, eikä yksi ihminen olisi vastuussa eläimistä sekä ihmisen ja tilan kohtalosta.
 Valvontaeläinlääkäreiden työ on raskasta ja monet uupuvat taakan alla.
 – Jos tilalla on ongelmia, vaikeuksia voi olla myös esimerkiksi lastensuojelun kanssa. He kohtaavat tilallisten sosiaaliset ongelmat, taloudellisen hädän ja eläinten kärsimyksen, Mikkola toteaa.
 Pienellä paikkakunnalla valvontaeläinlääkärin työ voi olla erityisen vaikeaa.
 Heidät tunnetaan kylällä, tilalliset voivat olla tuttuja. Valvontaeläinlääkäreiden nimet ja numerot löytyvät suoraan verkosta. Mikkola kertoo, että valvontaeläinlääkäreitä on uhkailtu esimerkiksi sosiaalisessa mediassa.
 Samaan aikaan poliisit ja lastensuojeluviranomaiset tekevät työtään pareina. Lastensuojelussa päätöksen esimerkiksi huostaanotosta tekee erillinen sosiaaliviranomainen, eivät he, jotka kodeissa käyvät.
 Valvontaeläinlääkäri Maria Wahlfors näkee työssään paljon eläinten kärsimystä ja tilallisten hätää. “Eläimiä voin auttaa, mutta tilallisen ongelmat ovat vaikeampia. Niille en mahda mitään”, Wahlfors sanoo. Matias Väänänen / Yle
 Valvontaeläinlääkäri  Maria Wahlfors  korostaa, että edes parityön pitäisi olla itsestäänselvyys myös eläinsuojeluvalvonnassa.
 Hän on tehnyt työtään Suomessa valvontaeläinlääkäreistä pisimpään, siitä asti kun ensimmäiset virat lähes vuosikymmen sitten perustettiin.
 Wahlfors on myös Suomen Eläinlääkäriliiton eläinsuojeluvaliokunnan puheenjohtaja.
 – Jos eläinten hoidossa on ongelmia, myös ihmisellä on ongelmia. Taloudellisia, sosiaalisia, mielenterveydellisiä, mutta jotain on aina, Wahlfors sanoo.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Viime vuonna Suomessa tehtiin yli 3 000 epäilyyn perustuvaa eläinsuojelutarkastusta tuotantoeläintiloille. Maria Wahlfors on yksi heistä, jotka tekevät työkseen pelkkää valvontaa ja suurimmaksi osaksi juuri epäilyyn perustuvia tarkastuksia.
 – Vajaa puolet näistä tarkastuskäynneistä on sellaisia, että löytyy lain rikkomista ja tarvitaan määräyksiä, kieltoja tai kiireellisiä toimenpiteitä. Yleensä muillakin käynneillä annamme jonkinlaista neuvontaa, Wahlfors kertoo.
 Kiireelliset toimenpiteet tarkoittavat esimerkiksi ruuan tuomista tilalle, eläinten myymistä tai viemistä teuraaksi tai eläimen lopettamista paikan päällä.
 Määräykset koskevat pienempiä korjaustarpeita. Jos eläimiltä puuttuu esimerkiksi vesi, veden tuomisesta voidaan antaa määräys. Tilanteen korjaamiselle annetaan määräaika ja seuraa uusi tarkastus. Usein uusintatarkastuksella esiintyy jotakin muuta korjattavaa.
 Kierre voi jatkua vuosia.
 – Pahimmat tilanteet ovat niitä, että eläinten pitopaikan ovet on laitettu kiinni ja eläimille annetaan juuri sen verran rehua, että ne pysyvät hengissä. Sisältä löytyy kuolleita elävien joukosta ja elävät ovat hukkumassa omiin jätöksiinsä. Usein se on uupumus, joka tapauksista näkyy, Wahlfors kertoo.
 Voi pitää sikoja, mutta ei enää nautoja
 Vaikka tuomiot eläimiin kohdistuvissa rikoksissa ovat usein lieviä, eläintenpitokieltoja sen sijaan määrätään suhteellisen paljon, kymmeniä vuodessa.
 Jos tilallinen ei pysty huolehtimaan eläimistään, eläinsuojelurikoksen vakavuuden perusteella määrätään eläintenpitokieltoa muutamista vuosista pysyvään. Pysyviä annetaan kuitenkin vain harvoin.
 Tuomioissa näkyy, että kiellon määräyksistä puuttuu yhtenäinen käytäntö.
 – Eläintenpitokieltoja annetaan aika paljon, mutta niiden sisältö on kirjavaa. Myös ihmisen tilannetta otetaan usein liiaksikin huomioon, Koskela huomauttaa.
 Viime vuoden eläinsuojelurikoksissa osa syytetyistä sai muutaman vuoden kiellon pitää kaltoinkohtelemaansa lajia, mutta sai silti pitää muita eläimiä.
 Eräs tuomio kuvaa tilanteen, jossa tilallisen koko lähes 30 naudan karja jouduttiin lopettamaan.
 Kieltoa ei kuitenkaan määrätty, jotta myös lomittajana toiminut tilallinen voisi jatkaa elinkeinoaan.
 Koskela on löytänyt tutkimusaineistostaan useampia vastaavankaltaisia tuomioita.
 – Otetaan huomioon ihmisen henkilökohtainen tilanne, eikä ajatella eläintä. Eihän ajokieltoakaan aina jätetä määräämättä sillä perusteella, että ihmiseltä ei menisi ammatti. Jos määrättäisiin ajokieltoon ja annettaisiin lupa ajaa taksia, miltä se kuulostaisi, Koskela kysyy.
 Asmo Raimoaho / Yle
 Eläintenpitokieltoa ei saa valvoa
 Eläintenpitokiellon yksi keskeisimmistä puutteista on se, ettei sitä voida käytännössä valvoa. Valvontaviranomainen tarvitsee aina uuden epäilyn, jotta hän saa oikeuden tehdä tilalle tarkastuksen.
 Myös viime vuoden tuomioissa näkyy tekojensa uusijoita ja eläintenpitokiellon valvomisen ongelma.
 Eläintenpitokieltoa myös kierretään Suomessa eri tavoin.
 Keski-Suomen käräjäoikeus käsitteli viime vuonna tapauksen, jossa mies tuomittiin uudelleen eläinsuojelurikoksesta. Kun mies aiemmin oli määrätty eläintenpitokieltoon, hän oli antanut karjan veljiensä hoitoon. Samalla mies kuitenkin jatkoi eläinten hoitoa veljiensä kanssa.
 Lopulta kaikki tilan noin 80 eläintä jouduttiin lopettamaan niiden huonon kunnon vuoksi.
 Heikko lenkki rikkoo koko ketjun
 Ruokaviraston vuosittaisen raportin mukaan reilusta 3 000 epäilyyn perustuvasta tarkastuskäynnistä lähes puolessa tapauksista on jonkinasteisia ongelmia ja osassa rikotaan suoraan lakia.
 Miksi Suomessa sitten annetaan tuotantoeläimiin kohdistuvista eläinsuojelurikoksista vuosittain vain noin 60–80 tuomiota, joista suurin osa on lieviä?
 Ruokaviraston yksikönjohtaja Jaana Mikkolan mukaan asiantuntemusta, kykyjä ja uskallusta puuttuu välillä niin valvonnassa kuin muillakin viranomaisilla.
 – Vaikka eläinsuojeluviranomainen toimisi täydellisesti, mutta poliisi ei tutki, syyttäjä syytä ja tuomioistuin ei tuomitse, ketju ei toimi. Ja toisinpäin. Töitä on.
 Tuoko uusi eläintenhyvinvointilaki helpotusta?
 Uutta eläinsuojelulakia on valmisteltu jo vuodesta 2010 lähtien. Viime kevättalvella se jäi pöydälle, kun hallitus erosi ja maakuntauudistus jäi kesken.
 Uudessa eläintenhyvinvointilaissa vastuuta olisi jaettu maakunnille ja muutoksia muun muassa eläinsuojeluvalvontaan oli tulossa.
 Eläinsuojeluvalvonnan ongelmista ja laista lisää illan A-Studiossa TV1:ssä kello 21.05, kun vieraiksi saapuvat muun muassa maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) ja Suomen eläinsuojelun toiminnanjohtaja  Kati Pulli .
 Näin teimme selvityksen eläinsuojelurikoksista Yle pyysi kesäkuussa käräjäoikeuksilta kaikki vuoden 2018 aikana annetut tuomiot eläinsuojelurikkomuksista ja -rikoksista. Vastauksena saimme kaikkiaan 188 tuomiolauselmaa perusteluosineen. Rajasimme aineiston yhteensä lainvoimaiseen 159 rikostuomioon, jotka luokiteltiin ammatinharjoittajille (61 tuomiota) ja lemmikkejä tai kotieläimiä pitäneille (88 tuomiota) annettuihin ryhmiin. 10 tapauksessa syytteet hylättiin. Tässä jutussa käsitellään ammatinharjoittajiin kohdistuneita tuomioita. Kotieläimiä ja lemmikkejä pitäneille annetuista tuomioista kertova artikkeli julkaistaan keskiviikkona alkuillasta.
 Lue lisää:
 Laukaan villiintyneiden nautojen omistaja kertoo ahdingostaan – jäi vuosi sitten hoitamaan tilaa yksin, tilanne kärjistyi keväällä: "Meni jalat alta"
 "Laskut jää maksamatta, pihapiiri rempallaan" – Uupuneita maatilallisia tuhansia
 Hausjärven törkeästä eläinsuojelurikoksesta ehdollinen vankeustuomio: kymmeniä eläimiä nälkiintyi ja kuoli
 Huorittelua ja väkivallan uhkaa – eläinten parissa työskentelevät saavat omistajan vihat niskaansa
 Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.

Yle tutki: Eläinsuojelurikoksia tapahtuu etenkin pienillä nautatiloilla, kun rahat ja jaksaminen loppuvat - suurin osa selviää sakoilla


Summary: Venäjän kumppaniksi ei pidä ryhtyä ennen kuin maa lopettaa sotatoimensa Ukrainassa, sanovat Viron nykyinen ja entinen ulkoministeri.

Viime viikolla Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  sanoi  The Financial Times -lehden haastattelussa , että Euroopan unionin pitäisi parantaa Venäjä-suhteitaan.
 Haavisto perusteli näkemystään sillä, että ratkaisuja globaaleihin kriiseihin kuten transatlanttisiin jännitteisiin tai brexitiin on vaikea kuvitella ilman Venäjää.
 Viron entinen presidentti  Toomas Hendrik Ilves  kritisoi Haaviston kommentteja Twitterissä.
 Ilves kysyi, miksi Euroopan pitäisi nähdä Venäjä kumppanina.
 – 1. Venäjä on itse syyllinen tai osallinen monien kansainvälisten konfliktien tapauksessa. 2. Transatlanttiset jännitteet tuskin kaipaavat Venäjän apua, ne ovat itse asiassa osaksi Venäjän aiheuttamia. 3. Kuten myös brexit, Ilves kirjoitti.
 Viron nykyinen ulkoministeri  Urmas Reinsalu  (Isänmaa-puolue) sekä entinen ulkoministeri, europarlamentaarikko  Urmas Paet  (Renew Europe -ryhmä) ovat samoilla linjoilla Ilveksen kanssa. Heidän mukaansa Venäjän ja EU:n tulehtuneet välit ovat Venäjän omaa syytä.
 Yle haastatteli molempia virolaispoliitikkoja puhelimitse.
 – EU:n ja Venäjän suhteiden ongelmallisuus johtuu Venäjän toimista Itä-Ukrainassa. Suhteet eivät tule paranemaan ennen kuin Venäjä lopettaa kansainväliset oikeusrikkomuksensa siellä, Reinsalu sanoo.
 Reinsalun mukaan Eurooppa on pyrkinyt luomaan hyviä Venäjä-suhteita aina Neuvostoliiton hajoamisesta lähtien. Tilanne oli melko hyvä vielä noin kymmenen vuotta sitten. Asiat kuitenkin muuttuivat dramaattisesti vuonna 2014, kun Venäjä tunkeutui Itä-Ukrainaan ja valtasi Krimin.
 Pekka Haavisto ei silti ole  Venäjä-näkemyksineen yksin.
 Esimerkiksi Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ajanut  suhteiden parantamista Venäjään .
 Myös presidentti  Sauli Niinistön  Venäjä-kritiikki elokuisessa tapaamisessa  Vladimir Putinin  kanssa oli  laimeaa ja sopuisaa.
 Virolaispoliitikot toivovat Euroopan johtajilta nykyistä yhtenäisempää ja selkeämpää Venäjä-linjaa.
 – Huonoin mahdollinen vaihtoehto on se, että Putin tapaa yksitellen EU-maiden johtajia ja tajuaa, ettei mitään yhteistä linjaa ole – että kaikki maat haluavat eri asioita. Putinille ei pidä antaa kuvaa, että EU voisi jakautua eri leireihin Venäjä-kysymyksiin liittyen, Urmas Paet sanoo.
 Venäjälle asetetut talouspakotteet ovat hänen mukaansa onnistunut esimerkki EU-maiden yhteisestä linjasta.
 – Kaikki EU-maat ovat olleet yksimielisiä pakotteiden noudattamisesta ja säilyttämisestä, mikä on todella positiivinen asia.
 Europarlamentaarikko ja entinen ulkoministeri Urmas Paet. Nicolas Bouvy / EPA
 Kommunikaatio Venäjän kanssa  on kummankin virolaispoliitikon mielestä tärkeää, mutta keskusteluyhteys ei saa tarkoittaa kompromisseja arvokysymyksissä.
 – EU:n kivijalka ovat oikeusvaltiot, kansainvälisen oikeuden noudattaminen ja ihmisoikeuksien kunnioitus. Näistä arvoista on pidettävä kiinni, Urmas Reinsalu sanoo.
 Urmas Paetin mielestä EU voisi kommunikoida nykyistä enemmän Venäjän siviiliyhteiskunnan kanssa. Hän uskoo, että esimerkiksi kansalais- ja kulttuuriyhteistyön kautta venäläiset voisivat oppia ymmärtämään paremmin eurooppalaista arvomaailmaa.
 – Tavalliset venäläiset voisivat luoda Euroopasta omat mielikuvansa, joka ei ole riippuvainen esimerkiksi Venäjän televisiokanavien levittämästä propagandasta, Paet sanoo.
 Venäjä ei ole  pyrkinyt virolaispoliitikkojen mukaan viime aikoina nykyistä läheisempiin suhteisiin Euroopan maiden kanssa.
 – EU kiinnostaa Venäjää lähinnä kauppakumppanina. En usko Venäjän muuttavan lähitulevaisuudessa toimiaan Ukrainassa niin paljon, että yhteistyö Euroopan kanssa voisi syventyä, Urmas Paet sanoo.
 Hän toivoo, että Venäjän kanssa kauppaa tekevät EU-maat pitäisivät tämän mielessä.
 – Taloudelliset intressit eivät saa olla syy, jonka varjolla Eurooppa ummistaa silmänsä Venäjän tekemiltä ihmisoikeusrikkomuksilta.

Virolaispoliitikot kritisoivat Pekka Haaviston Venäjä-linjaa: Venäjä on itse syypää huonoihin suhteisiin


Summary: Moni on huokaissut helpotuksesta turvallisuusneuvonantaja John Boltonin lähdettyä, kirjoittaa kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

WASHINGTON  Valkoisen talon pyöröovi on reilun kahden ja puolen vuoden aikana käynyt tiuhempaan kuin tiettävästi koskaan aiemmin. Presidentti Donald Trump on antanut lähtöpassit jo 35 ministeritason tehtävissä palvelleelle avainhenkilölle ja neuvonantajalleen.
 Turvallisuusneuvonantaja on yksi Yhdysvaltain hallinnon tärkeimmistä henkilöistä. Hän on mukana keskeiset päätökset tekevässä kansallisessa turvallisuusneuvostossa. Hän on presidentin läheinen neuvonantaja niin puolustukseen kuin ulkopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä.
 Hän on yhteyshenkilö Trumpin ja ministeriöiden välillä. John Bolton ei onnistunut tehtävässään kovin hyvin, sillä esimerkiksi ulkoministeri Mike Pompeon oli vaikea peitellä iloaan hänen potkuistaan. Iranin johto piti Boltonin lähtöä oikeana siirtona Trumpilta.
 70-vuotias Bolton on pitkän linjan ulkopolitiikan ammattilainen, joka ehti palvella useita eri hallintoja niin taustavaikuttajana kuin toimeenpanijana. Hän on jyrkkine mielipiteineen kiistelty henkilö.
 Bolton oli 2000-luvun alkupuolella yksi Irakin sodan arkkitehdeistä .  Turvallisuusneuvonantajana hän vaati Trumpilta tiukempaa otetta Iranista  ja ehdotti sinne sotilasiskua.
 Vaikka Bolton jos kuka on ”Amerikka ensin” –rummuttaja, hänellä meni Valkoisessa talossa viettämiensä 17 kuukauden aikana lopulta sukset pahasti ristiin Trumpin kanssa.
 Pompeo vahvisti tiistaina, että nyt Boltonin lähdettyä Trump ja Iranin presidentti Hassan Ruhani saattavat tavata. Mahdollinen tapaaminen olisi tämän kuun lopulla New Yorkissa YK:n yleiskokouksen yhteydessä.
 Iranin lisäksi Bolton oli Trumpin kanssa jyrkästi eri mieltä Pohjois-Koreasta.  Neuvottelemisen ja huippukokousten sijaan hän olisi ahdistanut Kim Jong-unia enemmän nurkkaan. Hänellä oli tiettävästi näppinsä pelissä myös Afganistanin rauhanneuvottelujen keskeydyttyä viime viikonvaihteessa.
 Moni on Pompeon ja Iranin johdon tavoin huokaissut helpotuksesta Boltonin lähdettyä. Mutta ohimoissa tykyttää huoli siitä, mitä hänen jälkeensä seuraa.
 Turvallisuusneuvonantaja on yleensä yksi presidentin pitkäaikaisimmista avustajista. Trump on tässäkin suhteessa poikkeus, sillä Bolton on jo kolmas häntä palvellut henkilö kyseisessä tehtävässä.
 Boltonin edeltäjät ovat entisiä sotilaita.  Michael Flynn ja H.R. McMaster pitivät turvallisuuspoliittiset kantansa neljän seinän sisäpuolella. He olivat siis persoonina Boltonin vastakohtia.
 Nyt esiin ei ole noussut erityisiä nimiä – eli Trump voi valita Boltonin seuraajaksi vähän kenet tahansa. Seuraaja voi olla kansainvälistä yhteistyötä painottava pehmis tai Amerikkaa kaiken muun edelle ajava kovis.
 Lisää aiheesta:
 USA:n ulkopolitiikan kovin haukka, John Bolton, on erotettu – Trump valmis tapaamaan Iranin presidentin

Toimittajalta: Boltonin lähtö vähensi sodanuhkaa – Trump on erottanut jo 35 lähipiiriläistään, eikä linjasta ole nyt vihiä


Illinoisin osavaltiossa Yhdysvalloissa rahtijunan vaunuja suistui raiteiltaan Dupon kaupungin lähellä ja syttyi palamaan tiistaina. Junan kuormassa ollut palava aine nosti ilmaan paksua, mustaa savua, mikä johti läheisten koulujen ja asuinalueiden evakuointiin.
 Union Pacific -junayhtiön tietojen mukaan ensimmäisenä palamaan syttyneessä säiliövaunussa oli kuljetettu metyyli-isobutyyliketonia, jota yleensä käytetään liuottimena.
 Junayhtiön tiedottajan mukaan tulipalossa syntynyt savu ei aiheuttanut merkittävää vaaraa terveydelle.
 Paikallinen poliisi päätti kuitenkin evakuoida kolme onnettomuuspaikan lähistöllä sijainnutta koulua varotoimenpiteenä. Poliisi kertoi myös, että junaradan lähellä sijainneiden asuntovaunualueen ja lähiön asukkaita evakuoitiin muutamia satoja.
 Pari tuntia kestäneiden sammutustöiden jälkeen palo saatiin sammutettua ja evakuoidut asukkaat saivat palata koteihinsa.
 Paikallisen pelastuslaitoksen tietoon ei tullut yhtään henkilövahinkoja.
 Pelastuslaitos jatkaa onnettomuuden johtaneiden tapahtumien ja raiteilta kaatuneista säiliövaunuista valuneiden aineiden tutkintaa.

Rahtijunan vaunuja suistui raiteilta ja syttyi palamaan Yhdysvalloissa – henkilövahingoilta vältyttiin


Summary: Conten hallitus sai senaatin luottamuksen buuausten ja aplodien saattelemana.

Italian uusi hallitus on voittanut luottamusäänestyksen myös maan senaatissa eli parlamentin ylähuoneessa. Koalitiohallitusta tuki tiistain äänestyksessä 169 edustajaa ja vastusti 133. Viisi edustajaa pidättäytyi äänestämästä.
 Hallituksen luottamuksesta äänestettiin maanantaina parlamentin alahuoneessa, jossa luottamus tuli selvin lukemin.
 Uuden koalition muodostavat populistinen Viiden tähden liike ja keskustavasemmistolainen Demokraattinen puolue. Pääministeri  Giuseppe Conte  johti myös edellistä hallituskoalitiota, jonka muodostivat Viiden tähden liike ja laitaoikeistolainen Lega.
 Äänestyksiä värittivät buuaukset ja kannattajien aplodit. Senaatin äänestyksessä oikeistosta kuului petturuudesta syyttäviä huudahduksia.
 Legan johtaja  Matteo Salvini  on syyttänyt toisiaan halveksineita hallituspuolueita siitä, että ne olisivat yhdistäneet voimansa vain inhosta Salvinia kohtaan. Hänen mukaansa puolueet pelkäävät vaaleja.
 – Te olette vähemmistö tässä maassa... Voitte juosta muutaman kuukauden, mutta ette voi paeta (vaaleja) ikuisesti, Salvini sanoi.
 Muutoksia maahanmuuttolinjauksiin?
 Uuden hallituksen kiireellisin haaste on ensi vuoden budjetista sopiminen. Budjetti on koetinkivi Italian ja EU:n suhteille. Maanantain puheessaan parlamentille Conte sanoi, että budjettisääntöjä linjaavaa EU:n kasvu- ja vakaussopimusta tulisi parantaa ja yksinkertaistaa.
 Uuden hallituksen uskotaan kuitenkin tulevan paremmin toimeen EU:n kanssa kuin edellisen.
 Conte sanoi, että edessä on uudistusten kausi. Yhtenä tavoitteena on Italian massiivisen valtionvelan pienentäminen. Italian julkinen velka on yli 130 prosenttia maan bruttokansantuotteesta.
 Uudella hallituksella on vastassaan myös pyynnöt höllentää Salvinin kovan linjan maahanmuuttosääntöjä. Salvini kielsi kaudellaan siirtolaisia Välimereltä pelastavien alusten saapumisen Italian aluevesille. Esimerkiksi SOS Mediterranee- ja Lääkärit ilman rajoja (MSF) -järjestöjen alus Ocean Viking on jumissa merellä.
 Aiheesta lisää:
 Italian uusi hallituskoalitio sai alahuoneen luottamuksen
 Italian uuden hallituksen ministereitä julkistettu: Conte jatkaa pääministerinä, Di Maiosta ulkoministeri
 Verkkoäänestys ratkaisi – Italiaan saadaan uusi hallitus
 Giuseppe Conte pääsee jälleen muodostamaan Italian hallitusta

Italian uusi hallituskoalitio sai myös ylähuoneen luottamuksen


Summary: Eteläisessä Israelissa annettiin hälytys raketti-iskusta Ashdodin ja Askalonin kaupungeissa.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  saatettiin tiistai-iltana kiireisesti pois Likud-puolueen vaalitilaisuudesta Ashdodissa, eteläisessä Israelissa, tiedotusvälineet Israelissa kertovat.
 Netanjahun henkivartijat saattoivat puhetta pitäneen pääministerin pois, kun rakettihyökkäyksestä varoittavat sireenit alkoivat soida Ashdodissa kesken vaalitilaisuuden.
 Israelin armeija kertoi tiedotteessaan, että Gazasta oli ammuttu kaksi rakettia Israelin puolelle. Molemmat raketit oli kuitenkin ammuttu alas Israelin Iron Dome -ohjuspuolustusjärjestelmän avulla, armeija kertoo.
 Netanjahu palasi takaisin vaalitilaisuuden lavalle sen jälkeen, kun vaaratilanne oli ohi. Ashdodin lisäksi varoitussireenit olivat soineet myös Askalonin kaupungissa.
 Aikaisemmin tiistaina pääministeri Netanjahu oli ilmoittanut, että jos hänen puolueensa voittaa viikon kuluttua järjestettävät Israelin parlamenttivaalit, hän liittää Jordanjoen laakson Israelin valtioon. Jokilaakso kattaa jopa yli neljänneksen Länsirannan alueesta.
 Netanjahun ilmoitus oli herättänyt tiistai-iltana voimakasta kritiikkiä palestiinalaisten hallinnossa.
 Aiheesta lisää:
 Netanjahu: Jos voitan vaalit, Jordanjoen laakso liitetään Israeliin
 Israelin pääministeri tyrmää Yhdysvaltain ja Iranin suhteiden liennytysyrityksen: "Ei ole neuvottelujen aika"
 Israelin ja Libanonin rajalla tulitusta– Hizbollah ampui ohjuksia, Israelin armeija vastasi tuleen

Gazasta ammuttiin kaksi rakettia eteläiseen Israeliin – pääministeri Netanjahu joutui jättämään vaalitilaisuuden kesken


Summary: Henkilöauto törmästi ohitustilanteessa vastaan tulleeseen moottoripyörään.

Moottoripyöräilijä on kuollut liikenneonnettomuudessa Ilmajoella Etelä-Pohjanmaalla. Onnettomuus tapahtui tiistaina puolen päivän aikaan tiellä 67, niin sanotulla Nikkolan suoralla.
 Seinäjoen suuntaan ajanut henkilöauto lähti ohittamaan edellään ajanutta täysperävaunurekkaa ja törmäsi vastakkaisesta suunnasta tulleeseen moottoripyörään. 70-vuotias moottoripyöränkuljettaja menehtyi törmäyksessä välittömästi. Henkilöauton kuljettaja ja matkustaja loukkaantuivat, mutta eivät vakavasti. Pelastuslaitos joutui irrottamaan henkilöauton kuljettajan autostaan.
 Tapahtumapaikalla on suora tieosuus ja keliolosuhteet ovat olleet hyvät. Nopeusrajoitusalue tapahtumapaikalla 100 km/h. Poliisi ja liikenneonnettomuustutkintalautakunta jatkavat kuolemaan johtaneen liikenneonnettomuuden selvittämistä.

Moottoripyöräilijä kuoli onnettomuudessa Ilmajoella


Summary: Yhdysvaltain pääkaupungin asukkaat mittaavat ajan rahassa, kirjoittaa Washingtonin-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

WASHINGTON  Eräs Brookings-insituutissa vieraillut tunnettu suomalainen aloitti puheensa tavalla, joka olisi ollut kotimaassa ymmärrettävää. Washingtonissa se ei sitä ollut. Päinvastoin.
 – Itse asiassa en ole asiantuntija, hän täräytti mikrofoniin korostaakseen saavutuksiaan muulla kuin tutkimuksen saralla.
 Tunnelma auditoriossa jäätyi.
 – Mitä ihmettä sitten teet täällä! yleisö viestitti kummastuneilla ilmeillään.
 Suomalainen pääsi onneksi pian asiaan, ja vaativa amerikkalaisyleisö suli vajotessaan metallirunkopenkkien pehmeitä selkänojia vasten. Poikkeuksellinen avaus toimi tällä kertaa herätteenä ja tilaisuudesta tuli menestys. Suomalaisvieraalta jäi juttu kesken hänelle varatun ajan umpeutuessa.
 Washingtonilaisilla on kaksi valuuttaa, joissa kaikki mitataan: raha ja aika. Aika on heille tärkein resurssi heti hapen ja veden jälkeen.  30 sekunnin hissipuheen  kotimaassa toisen ihmisen kallisarvoista aikaa ei saa tärvellä jaarittelulla. Aika on investointi, josta on saatava korkein tuotos ja paras hinta.
 Julkisissa tilaisuuksissa  kilpaillaan ihmisten ajasta. Brookingsiin saapunut yleisö odotti kuulevansa asiantuntevia arvioita, koska tuohon ajatushautomoon ei itseoppineita kutsuta. Verkkaisa aloitus viestii yleensä huonosta valmistautumisesta.
 Tämän tietää myös koulut kesken jättänyt  James Ellroy , jota kävin reilu viikko sitten kuuntelemassa Washingtonin kirjamessuilla. Ellroy on itseoppinut dekkarikirjailija, jonka tulokset kuitenkin puhuvat puolestaan: 21 bestsellerillaan hän on yksi Yhdysvaltain menestyneimmistä kirjailijoista.
 Hän kilpailee vaikealla alalla. Entistä harvempi yhdysvaltalainen lukee ylipäätään, varsinkaan paksuja romaaneja. Rikoskirjailijoidenkin on nähtävä vaivaa pitääkseen lukijat pihdeissään.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta Ruotsi:  Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy? Yhdysvallat:  Amerikkalaisissa kesäriennoissa pekoni käryää ja rasva tirisee Italia:  "Naiset eivät ymmärrä, mikä on paitsio" – naisjalkapalloilijat loistivat ja italialaismiehet suuttuivat Espanja:  "Alle viisi savuketta ei ole haitaksi" – Tupakointiin liittyviin myytteihin saattaa Espanjassa uskoa lääkärikin
 Jännitysromaanin lukemiseen  menee keskimäärin seitsemän tuntia. Amerikkalaisen mielenkiintoa on hankala pitää yllä niin pitkään, paljon vaikeampaa kuin paikasta ja tilanteesta toiseen pomppimista karsastavan suomalaislukijan.
 Tanskalaisdekkaristi  Jussi Adler-Olsen , jonka kirjoja on myyty maailmanlaajuisesti 25 miljoonaa kappaletta, kertoi sen onnistuvan Yhdysvalloissa, jos tarinassa tapahtuu jotain järisyttävää tai yllättävää vähintään viiden minuutin välein. Eli lähestulkoon jokaisella aukeamalla.
 Samaa sanoo 71-vuotias Ellroy, joka piti myös esiintymisessään väen väkisin puristuksessaan. En ole aiemmin törmännyt yhtä rajuun ulostuloon kirjamessuilla. Eikä tainnut olla kärsimätön washingtonilaisyleisökään, jolle Ellroy paasasi 45 minuuttia.
 Ellroy seisautti kuulijoidensa  veret riivatulla johdannolla. Siinä hän julisti olevansa amerikkalaisen kirjallisuuden demonikoira, väänsi naamaansa ja korosti sanomaansa oudoilla, voimakkailla karjahteluilla. Ilmeisesti kaatumisen estääkseen hän seisoi laajassa haara-asennossa kuin päälaelleen käännetty Y-kirjain, räpläsi housujensa sepalusta ja hinkkasi vetoketjua edestakaisin.
 Puheenvuoro oli tarkkaan mietitty ja harjoiteltu. Siitä jäi päällimmäisenä mieleen iskulause: ”Olen Los Angelesin piirikunnan kirjaston tuote”, ja sen ympärille punottu omaelämäkerrallinen tarina.
 Ellroy toisti muutaman minuutin välein tuota iskulausetta, joka paljasti hänen oman menestyksensä salaisuuden lisäksi sen tosiasian, että himolukijana hän näyttää olevan sukupuuttoon kuolevan lajin edustaja.
 – Varastakaa lastenne kännykkä ja tietokone ja teljetkää heidät pelkkä kirja seuranaan. Pitäkää heitä lukkojen takana pitkän aikaa, hän yllytti yleisöään.
 Ellroy oli kuulemisen arvoinen ja pisti miettimään, miten itse onnistuisin varastamaan toisen ihmisen aikaa Washingtonissa. En ole vielä keksinyt siihen väkivallatonta keinoa.
 Suomalaisen toimittajan on vaikea saada edes hetkeä julkkikselta tai asiantuntijalta. Pyydän yleensä aina lyhyttä haastattelua. Käytännössä se saattaa tarkoittaa pitkääkin keskustelua, mutta pikatapaamisen esittäminen kuuluu kiireisen kaupungin kirjoittamattomaan etikettiin.
 Haastateltava suostuu mieluiten 15 minuutin haastatteluun. Miksi hän soisi enemmän aikaansa itselleen hyödyttömälle suomalaiselle toimittajalle?
 Tiedän Washingtonissa  vain yhden poikkeuksen aikasäännöstä. Se on baseball, jonka 3–5 tuntia kestävät ottelut ovat hitaudestaan huolimatta huippusuosittuja. Kaltaiselleni lajiin vihkiytymättömälle ulkomaalaiselle ne ovat unettavia tapahtumia, mutta yhdysvaltalaisille baseball on laskutavasta riippuen maan toiseksi tai kolmanneksi suosituin urheilulaji.
 Pääsin kerran kiireisen politiikan lobbarin puheille istumalla hänen viereensä baseball-stadionin katsomossa. Asiapuoli hoitui nopeasti ja vesisade tarjosi minulle tekosyyn lähteä kotiin kesken ottelun.
 Mies jäi nököttämään voimistuvaan sateeseen kuin maailman runtelema Ellroyn romaanihenkilö. Ylärivin uloskäynnistä hän näytti muiden poliisien hylkimältä Ed Exleylta, huonoryhtiseltä etsivältä, jonka sadetakki kimalteli stadionin valokeilassa.
 Hän kertoi käyvänsä peleissä jopa kolme kertaa viikossa. Ne ovat hänelle tilaisuus tyhjentää kovalevy korvien välistä ja unohtaa Washingtonin kiivas ajankulku.

Arkea maailmalta: Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa


Summary: Lähihoitajia koulutetaan oppisopimuksella Etelä-Karjalassa. Valmistuttuaan uudet ammattilaiset työllistyvät kotihoitoon.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Rami Aalto  avaa kotitalonsa oven Kiteen Kesälahdella yhdellä kädellä. Toisen varassa hän pitelee pientä, vain kuukauden ikäistä vauvaansa.
 Sylissä oleva pieni ihminen on myös syy siihen, miksi Aalto päätti 44-vuotiaana kouluttautua uudestaan.
 Ennen Aalto asui Turussa ja työskenteli teatteriteknikkona. Sitten hän tapasi puolisonsa, muutti Kesälahdelle Etelä- ja Pohjois-Karjalan rajalle ja sai lapsen. Uudessa kotikunnassa vanhalle ammatille ei ollut käyttöä.
 — Ei ainakaan niin paljon, että sillä olisi perhettä elättänyt, Aalto sanoo.
 Lähiseuduilla oli kuitenkin töitä paljon enemmän kuin tekijöitä, joskin aivan toisella alalla. Aalto päätti ottaa suuren harppauksen ja kouluttautua lähihoitajaksi oppisopimuskoulutuksella, joka keskittyy vanhuspalveluihin.
 Lyhyesti voisi todeta, että Aalto on kuin taivaan lahja uusille kotikulmilleen. Hän edustaa juuri sellaista ihmistä, joita muuttotappioista kärsiville alueille toivotaan.
 Tarve hoitajille on kova
 Koulupaikka järjestyi uudesta koulutusohjelmasta, jossa luokallinen aikuisopiskelijoita valmistuu suoraan ammattiin oppisopimuksen kautta.
 Oppisopimuksessa ei sinänsä ole mitään uutta, mutta Etelä-Karjalassa se on kohdennettu helpottamaan alueen kriittistä hoitajapulaa.
 — Meillä on rekrytointiongelmia ja varsinkin kesällä ajoittain oli tiukkaa. On ollut päiviä, kun ei saada sijaisia ja päivän kuormitus voi nousta korkeaksi. Nyt toivotaan, että saamme vetovoimaa kotihoitoon ja Etelä-Karjalaan, kotihoidon palvelupäällikkö  Miia Inna  kuvailee tilannetta Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksotelta.
 Etelä-Karjalassa ongelmat ovat olleet suurennuslasin alla erityisesti viimeisen vuoden aikana, ja niihin ovat puuttuneet myös valvontaviranomaiset.
 Hoivapalvelupäällikkö Miia Inna tietää, että ongelmia on vielä ratkaistavana. Paljon on kuitenkin myös tehty viimeisen vuoden aikana.  Kare Lehtonen/Yle
 Ammattiliitto SuPer teki kesällä 2018 Eksoten kotihoidosta  valvontapyynnön  aluehallintovirastoon ja kantelun eduskunnan oikeusasiamiehelle, sillä kotihoito ei täyttänyt lakien ja asetusten vaatimuksia.
 Etelä-Karjalassa suuri  ongelma  on siinä, ettei hoitajia saada palkattua riittävästi. Kun henkilöstöä on liian vähän, työn kuormittavuus kasvaa.
 Samalla alueen kotihoidon maine kärsii ja se houkuttelee uusia työntekijöitä alueelle entistä huonommin.
 Tilannetta helpottaakseen Eksote aloitti Saimaan ammattioppilaitos Sampon kanssa pikaisella aikataululla uuden kohdennetun koulutusohjelman, jossa oppisopimuspaikat on järjestetty Eksoten kotihoitoyksiköissä. Opiskelijat valmistuvat lähihoitajiksi, jotka ovat suuntautuneet ikääntyvien hoidon ja kuntoutumisen osaamisalalle.
 29 opiskelijan koululuokka aloitti opintonsa elokuussa. Heistä kaksi työskentelee opintojensa ajan muilla hoiva-alan toimijoilla, loput Eksotella. Valmistuttuaan uuden lähihoitajan ei ole pakko jäädä Eksotelle töihin, mutta opiskelijoiden sitouttamiseen pyritään kaikin keinoin.
 Valoisia puolia kohti
 Rami Aallon oppisopimuspaikka on Parikkalassa, jossa hän harjoittelee uutta ammattia. Alkuun opiskelijat eivät kulje kotihoidossa yksin, vaan ohjaajan kanssa. Ennakkoon Aalto sanoo tunteneensa alaa pintaraapaisun verran.
 — Mitä nyt on lehdistä huonoja ja hyviä juttuja lukenut.
 Uusia lähihoitajia koulutetaan oppisopimuksella suoraan työhön. Samalla luodaan siteitä työelämään, jonka toivotaan tuovan pysyvyiä työsuhteita työpaikoille. Arkistokuva.  Toni Pitkänen / Yle
 Huonoissa jutuissa puhutaan aina kiireestä ja liian pienistä resursseista. Se puoli on tullut esiin myös opiskelijalle. Aalto sanoo silti haluavansa keskittyä tekemään työnsä mahdollisimman hyvin, niillä mahdollisuuksilla kuin on annettu.
 — Kun katson ohjaajaa ja muita, joiden mukana olen ollut, niin he tekevät työn niin hyvin, että vähäinenkin aika riittää. Ei se oikeasti tietysti riitä, mutta jos asiakkaalle antaa huomiota ja tekee työn hyvin, niin sitten se toimii. Toivottavasti kaikki tekevät niin, Aalto pohtii.
 Hoitajille ja pomoille parempi vuorovaikutus
 Etelä-Karjalassa kotihoidon tilannetta on pyritty korjaamaan ja kokonaisuus on saatu käännettyä oikeaan suuntaan. Siitä Eksote sai Superilta  tunnustusta  syyskuun alussa. Liitto antoi kiitosta huonoon tilanteeseen tarttumiseen ja erityisesti siihen, että Eksoten johto on alkanut kuunnella työntekijöiden kehittämisehdotuksia.
 Superin asiantuntija  Sari Erkkilä  kertoi Ylelle, että uskoo, parannusten alkavan houkutella myös lisää työntekijöitä alueelle.
 Kotihoidossa on ollut hankala kierre, sillä kun työntekijöitä on vähän, työn kuormittavuus lisääntyy. Samalla maine kärsii ja uusia työntekijöitä on ollut vaikea palkata. Arkistokuva.  Mikko Savolainen / Yle
 Eksoten kotihoidon palvelupäällikkö Miia Inna sanoo, että monia asioita pitää vielä kehittää ja sitä varten on olemassa suunnitelma.
 Toistaiseksi paras muutos on tapahtunut keskustelukulttuurissa.
 — On pyritty luomaan avoimuutta ja keskusteluyhteyttä henkilökunnan välille. Ajatuksia saa tuoda rohkeasti esiin. On paljon kysymyksiä, joihin ei heti pystytä tuomaan vastauksia. Niitä mietitään sitten yhdessä, Inna sanoo.
 Työssäjaksamista pitää oppia
 Uusien lähihoitajien koulutus tapahtuu käytännössä niin, että opiskelijat saavat lähiopetusta kolmena päivänä kuukaudessa.
 — Koulussa käydään läpi lähihoitajan tutkintoon kuuluvia osaamisalueita ja sitten opiskelijalla on paljon omatoimista opiskelua. Suurimman osan työstä opiskelija oppii kentällä työskennellessä kotihoidossa, kuvailee sosiaali- ja terveysalan lehtori  Anna-Maija Koskinen  Saimaan ammattikoulusta.
 Elokuussa alkanut oppisopimuskoulutus on toistaiseksi kertaluonteinen kokeilu. Koskinen toivoo, että se saa jatkoa. Oppisopimuskoulutukset ovat hänen mukaansa yleisesti hyvin suosittuja.
 Anna-Maija Koskinen Saimaan ammattiopistosta kertoo oppisopimuskoulutusten olevan hyvin suosittuja. Sillä pyritään nyt tuomaan apua myös hoitajapulaan.  Kare Lehtonen/Yle
 — Valtavasti olisi halukkaita. Toivotaan, että työnantajat innostuisivat tästä enemmänkin, Koskinen kertoo.
 Koska sosiaali- ja terveysalalla työn kuormittavuus on tiedossa, siitä puhutaan paljon myös opiskelijoiden kanssa. Koulussa opiskellaan myös keinoja työssäjaksamiseen.
 — Koulutuksen aikana käydään läpi keinoja ja aikuisopiskelijoiden kanssa tulee aitoa ja rehellistä keskustelua käytännön työkentästä. Oppiaineisiin kuuluu myös se, miten työssäjaksamista pitää itse edistää, Koskinen kuvailee.
 Ulos asiakkaiden kanssa
 Lähihoitajaksi opiskeleva Rami Aalto sanoo, että ei toki ole vielä alan asiantuntija, mutta uskoo voivansa vaikuttaa myös itse työhyvinvointiinsa.
 — Hyvä huumori ja fiilis vaikuttaa paljon. Tuolla missä mä nyt olen ollut, on tosi mukavia ihmisiä ja se varmaan auttaa jaksamaan, jos raskasta.
 Asiakkaiden kanssa ulkoiluun ei nykyisellään joo monessa paikassa aikaa. Siihen toivotaan muutosta. Arkistokuva.  Timo Sihvonen/Yle
 Omaksi vahvuudeksi työssä Aalto mainitsee sen, etteivät jutut lopu ihan nopeasti kesken. Toisaalta juuri sosiaaliselle puolelle hän toivoisi työssä lisää aikaa.
 — Olisi hyvä, että asiakkaan luona voisi olla pidempää. 5—10 minuutin käynnillä ei paljoa ehdi jututtaa. Olisi hienoa, jos asiakkaan voisi viedä ulos edes vartin kävelylle nyt kun säät sallivat. Siihen ei ilmeisesti ole aikaa, mutta toivottavasti tulevaisuudessa olisi, Aalto sanoo.
 Ja vaikka ala on uusi, on Aallolle jo selvää, mikä siinä tuo itsellekin eniten iloa.
 — Työssä parasta kun saa vanhuksen hymyilemään tai tapahtuu jotain positiivista. Se on aika priceless.

Rami Aalto on ongelmakuntien unelmamies — hän perusti perheen ja kouluttautuu alalle, jolla on hankala maine mutta varma työpaikka


Summary: Alueen halutaan jatkossa toimivan sähkölentokoneiden koealustana.

Sähkökäyttöisten lentokoneiden käyttöä Merenkurkun liikenteessä aletaan selvittää. Merenkurkun neuvosto hakee nyt rahoitusta esiselvitykseen. Toiveissa on, että itse hakemus olisi valmis ensi vuoden alussa.
 Vaasan ja Uumajan lentokenttien lisäksi hankkeessa voitaisiin hyödyntää myös muita alueen pienempiä lentokenttiä. Sähkölentokoneiden koealustana toimiminen kiinnostaa myös alueen yrityksiä.
 – Haluamme tästä uuden lippulaivahankkeen alueelle. Lentoliikenne soveltuu hyvin alueelle maantieteellisesti. Se lyhentäisi matkustusaikoja ja hyödyttäisi elinkeinoelämää, kulttuurielämää ja virallista yhteistyötä, hehkuttaa Merenkurkun neuvoston johtaja  Mathias Lindström .
 – Ja jos näytämme olevamme kiinnostuneita sähkölentokoneista, voimme olla kiinnostavia myös kansainvälisille akkutehtaille, kansanedustaja ja neuvoston puheenjohtaja  Joakim Strand  (r.) toteaa.
 Sähkölentoliikenne täydentäisi jo olemassa olevia yhteyksiä alueen sisäisillä lyhyillä ja tehokkailla yhteyksillä.
 Kehittämisyhtiö Concordian toimitusjohtaja Jarl Sundqvist, Merenkurkun neuvoston johtaja Mathias Lindström sekä kansanedustaja Joakim Strand esittelivät suunnitelmia. Anna Ruda / Yle
 Sähkölentokoneyhdistys: tervetullut aloite
 Helsingin Sähkölentokoneyhdistyksen puheenjohtaja  Janne Vasama  on iloinen, että Merenkurkussa aletaan selvittää lentoliikenteen mahdollisuuksia.
 Suomessa on tällä hetkellä yksi sähkölentokone, mutta ala on kasvava ja erilaisia projekteja on Vasaman mukaan käynnissä valtavasti ympäri maailmaa. Kehitys etenee pienistä koneista kohti isompia matkustajakoneita, ja sähkölentokoneiden lentämät etäisyydet kasvavat jatkuvasti.
 Vasaman mukaan Suomessa on kymmeniä lentokenttiä, joissa pystyttäisiin pienillä investoinneilla ottamaan vastaan sähkölentokoneita.
 Lue lisää:
 Sähkölentokoneen ensilento Suomessa: Pioneerit uskovat kaupunkien välisen lentoliikenteen kasvuun, vaikka akut eivät vielä riitäkään Helsingistä Tampereelle
 Norja kiilaa sähkölentokoneiden markkinoille – ensimmäiset matkustajakoneet nousevat ilmaan sähköllä viimeistään 7 vuoden päästä

Merenkurkun alueelle halutaan sähkökäyttöistä lentoliikennettä


Summary: Imatran kaupungin talouden tasapainotustarve on 5,2 miljoonaa euroa. Ensi vuodeksi on löydyttävä vähintään 1,6 miljoonan säästöt.

Imatran kaupunki aloittaa koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut. Henkilöstöä koskevat sopeutustoimet voivat sisältää osa-aikaistuksia, lomautuksia, irtisanomisia ja muita palvelussuhteen muutoksia.
 Sopeutustoimet voivat johtaa enintään 40 henkilön vakituisen työsuhteen päättymiseen.
 Henkilöstöä koskevat toimet liittyvät kaupungin säästötarpeeseen. Kaupungin on karsittava ensi vuonna menoistaan yhteensä 1,6 miljoonaa euroa. Henkilöstökulujen ohella kaupunki etsii muita säästökohteita.
 Imatran kaupunginhallitus päätti aloittaa välittömästi kaupungin talouden tasapainotuksen edellyttämät sopeutustoimenpiteet ja kokonaisvaltaisen palvelurakenteen uudistuksen, joka pitää sisällä myös henkilöstörakennetta koskevat toimenpiteet.
 Kaikkiaan Imatran kaupungin talouden tasapainotustarve on 5,2 miljoonaa euroa vuonna 2020. Säästöjen lisäksi kaupunki tarvitsee siis lisää tuloja.
 Kaupungin taloutta rasittavat erityisesti Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin kasvavat menot.
 Veronkorotus harkinnassa
 Lisää tuloja saadakseen kaupunki harkitsee veronkorotusta.
 – Kyllä on korotuspaineita. Myös tulopuolen eriä joudutaan katsomaan, sanoo kaupunginjohtaja  Kai Roslakka .
 Veronkorotuksen suuruutta Roslakka ei vielä lähde arvioimaan. Tällä hetkellä Imatran tuloveroprosentti on 20,0.
 Henkilöstöjärjestöjen toive: kovia irtisanomisia mahdollisimman vähän
 Henkilöstöjärjestöille uutinen kaupungin säästöpaineista ei tullut yllätyksenä. Imatralla olevat pääluottamusmiehet toivovat, että irtisanomisia tulisi mahdollisimman vähän.
 – Ettei tulisi kovinkaan paljon niitä kovia irtisanomisia Aina toivoisi, että mahdollisimman monelle löytyisi väyliä eläköityä tai päästä niin sanottuun eläkeputkeen, sanoo JHL:n pääluottamusmies  Tuija Kuikka .
 JUKOn pääluottamusmiehen  Juha Mäkitalon  mukaan henkilöstövähennykset ovat ikäviä.
 – Mieluummin näkisin, että talouden tasapainottamista haettaisiin muilla keinoilla kuin henkilöstösäästöillä, Mäkitalo kertoo.
 Imatran kaupungilla on noin 800 työntekijää.

Imatran kaupunki aloittaa yt-neuvottelut – voi johtaa enintään 40 henkilön irtisanomiseen


Summary: Razin julisti voivansa kuolla tänään, jos kieli ja kulttuuri kuolevat huomenna.

Arvostettu udmurtialainen sosiologi  Albert Razin  sytytti itsensä palamaan Iževskissa hallintopalatsin edessä, kertovat paikalliset verkkolehdet.
 Hänen vieressään oli juliste, jossa luki: "Jos kieleni ja kulttuurini kuolevat huomenna, minä voin kuolla jo tänään."
 Myös Suomessa tunnettu Razin oli yksi udmurtilaisista intellektuelleista, jotka olivat vedonneet udmurtin kielen opetuksen puolesta. Kansallisten kielten pakollinen opetus on lakkautettu Venäjällä joitakin vuosia sitten.
 Suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori  Janne Saarikivi  muistuttaa Facebook-päivityksessään, että "vastaavaa ei ole ennen tapahtunut suomalais-ugrilaisessa maailmassa."
 Udmurtian tasavalta sijaitsee Venäjällä, noin tuhat kilometriä Moskovasta itään. Sen asukkaista vajaa kolmannes on udmurtteja, joiden kieli lukeutuu suomalais-ugrilaisiin kieliin.
 Lähteinä on käytetty verkkolehtiä "idelreal" ja "UDM-info".

Venäjään kuuluvassa Udmurtiassa 79-vuotias sosiologi Albert Razin teki polttoitsemurhan  –  vetosi suomalais-ugrilaisen äidinkielensä  puolesta