Summary: Kova puhe kiihtyy politiikassa ja ulkopuolisten vaalivaikuttamisen pelätään aiheuttavan sekasortoa vaalien ollessa ovella.

Viime vuonnakin vallan kammareissa ja porstuassa on kaikunut monenlaista sutkauttelua, poliittista puheenpartta ja myös epäonnistunutta retoriikkaa.
 Politiikan ammattilaiset ja taustajoukot rakentavat kiihtyvään tahtiin avustajakaartin ympäröimänä hokemia malliin  kukkakaalipirtelö , jotta päästäisiin kaikkien huulille. On aika kuulostella päättäjäin puhetta sana sanalta.
 Poliittinen neuvonantaja  Jukka Jusula  on sanankäytön ammattilainen. Kokenut Jusula on kuulunut ulkoministerinä toimivan  Timo Soinin  (sin.) tiimiin vuosikymmenet. Nykyään Jusula on freelancer.
 Aiemmin hän on myös avustanut eduskunnan puhemiehenä toiminutta  Maria Lohelaa  (sin.).
 Soinin ja Jusulan yhteisestä aivoriihestä on kummunnut poliittisen historian hokemat  jytky,   tilipäivä  ja _fillarikommunist_i.
 Jusula puhuu itsekin värikkäästi ja kertoilee ammentaneensa jo lapsena oppeja esiintymisestä ja sanan vallasta kuuluisilta näyttelijöiltä, kun odotteli esiintymisvuoroaan Ylen lastenohjelmien avustajana.
 Jusula on korostaa vanhojen vennamolaisten ja populistien lailla, että poliitikon on suunnattava sanansa suoraan kansalle.
 Sanoja politiikan kentiltä - vinkkaa keskustelussa lisää! - kukkakaalipirtelö - natsi – uusnatsi – kansallissosialisti – kansallismielinen - irtisanomislaki – potkut – pärstäkerroin - brexit – brexout – fixit - sote - maku - sotemaku - ihmisroska - rajakit – suvakit - niskalaukaus - läpsyttely - vale - vaihtoehtoinen totuus - soteparta
 – Kyllä minäkin voisin sanoa, että olen hermeettisesti penetroitunut lingvisti, joka käyttää multilateraalia modernia ilmaisua, mutta mitä hemmettiä se tarkoittaa?
 Jytky on kaikkien kukkakaalipirtelöiden äiti
 Puolustusvoimien  kasvisruokalinjaus  ja sen myötä puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) tieten ja tahtoen synnyttämä kukkakaalipirtelö-sana on ensimmäinen ruodittavamme.
 Kukkakaalipirtelö kehitettiin avustajakaartin kera, kun Niinistö halusi penätä selvitystä armeijan kasvisruoasta.
 Termiksi tarjolla oli alun perin jos jonkinlaisia linssiliemiä, mutta kukkakaalipirtelö voitti ministerin avustajajoukoissa kisan ja ministeri kaivatun paikan julkisuudessa.
 Puolustusministeri Niinistö on myöntänyt Ylen A-studiossa, että sana keksittiin keksimällä. Termin lanseeraus onnistui.
 – Sana kukkakaalipirtelö oli täysin keksitty. Mutta nyt kaikki tietävät, mikä on linssikeitto ja kukkakaalipirtelö, hymähti Niinistö syksyllä A-studiossa.
 Niinistö myös myönsi, että kyseessä oli  poliittinen temppu.  Keino päästä paistattelemaan julkisuudessa huolimatta puolueen lattiatasolla kyntävistä kannatusluvuista.
 Media nielaisi tieten rakennetun syötin ja kukkakaalipirtelö oli hetken kaikkien huulilla.
 Poliittinen neuvonantaja Jukka Jusula selittää värikkäästi, mitä vaaditaan hyvään hokemaan.
 Sellaiseen kuin jytky. Eli kaikkien kukkakaalipirtelöiden esikuvaan.
 Timo Soini, Jukka Jusula ja jytky vuonna 2011 Markku Ojala / AOP
 Jusula antaa koko ansion jytky-sanan tuomisesta politiikan kentille perussuomalaisten entiselle puheenjohtajalle Timo Soinille. Jusula kertoo kuitenkin itse viehättyneensä jytkyyn jo aiemmin kirjailija Veikko Huovisen eräässä novellissa.
 Poliittiseen historiaan jäänyt sana jytisee. Sana on onomatopoeettinen eli ääntä kuvaileva.
 – Klik! Mitä tuo oikein sanoi? Aivosi oikein ilahtuu, kun hoksaat uuden jutun. Dudum! Se on melkein kuin kantopommi. Hirvee jytky tuli.
 Vyöryt ja tulvat hiipuivat – haukkumasana suvakki porskuttaa
 Vuodesta 2015 alkanut puhe  maahanmuuton vyörystä  tai  tulvista  on hiukan tasaantunut, mutta vaalien lähestyessä maahanmuuton vastustajat ovat jälleen alkaneet jyrkentää puhetapaansa ja korottaa ääntään.
 Maahanmuutosta ja sosiaalisesta mediasta kimmonneita sanoja ovat muun muassa  rajakit  ja  suvakit.
 Suvakki-sana on kulkenut jo pitkään sosiaalisessa mediassa maahanmuuttoon suvaitsevaisesti suhtautuvan ihmisen pilkkanimenä. Samaisesta sanakannasta on koetettu johtaa myös termiä  muka - suvaitsevaisto,  mutta hahmotelma ei ole liiemmin menestynyt.
 Monet kielenkäytön tutkijat muistuttavat, että suvakkki ei ole yleistymisestään huolimatta neutraali uutiskielen sana. Eikä lyhenne  matu,  joka tarkoittaa maahantunkeutujaa. Ilmaus on yksinkertaisesti rasistinen.
 Maahanmuuttoa vastustavien pilkkaaminen somessa vastavuoroisesti rajakeiksi eli rajoja kiinni vaativiksi ei ole juuri saanut ilmaa siipiensä alle.
 Sosiaalisessa mediassa maahanmuuton vastustajien twitter-puheessa kaikuu monasti Hommaforumin sanasto.
 Hommaforumilla on myös julkaistu jo vuosia sitten  maahanmuuttokriittinen slangisanasto , jonka sanotaan olleen alkujaan  Jussi Halla-ahon  (ps.) Scripta-blogin vieraskirjan kielenkäyttöä selittämään pyrkivä teksti.
 Maahanmuutto halutaan nostaa vaaliteemaksi Ruotsin malliin ainakin perussuomalaisten piirissä.
 Politiikan neuvonantaja Jukka Jusula pohdiskelee, että maahanmuuton tai vaikkapa talouspolitiikan pitäisi olla tasavertaisia puheenaiheita.
 – Maahanmuutto on ihan samanlainen asia kuin esimerkiksi koulutus-, työvoima- sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikka. Maahanmuuton ei pitäisi tästä rivistä erottua millään lailla. Sanon tämän leimaamatta ketään: Nyt on muodikasta ratsastaa maahanmuutolla. Vuoropuhelun sijasta keskustelussa kärtetään vain yhtä asiaa eteenpäin.
 Ihmisroska-retoriikka kirvoitti potkut
 Kun politiikan hokemia tehtaillaan, pelkkä niin sanottujen spindoctoreiden eli julkisuuskuvan kiillottajien aivoriihi ei riitä. Ei vaikka politiikan ajatushautomoiden avulla kerätyt ihmisten arvot pakattaisiin hokemiksi miten koreaan pakettiin tahansa.
 Politiikan hutipuhe eli epäonnistunut sanavalinta tai retoriikka taas saattaa jopa keikauttaa pois päättäjän pallilta, kuten halventava  ihmisroska -retoriikka osoitti.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ihmisroska-kohussa sosiaali- ja terveyspalveluja tuottavan Pihlajalinnan  alueellinen toimitusjohtaja sai potkut yhtiöstä, koska hän kutsui Oulun valtuustossa päihdeongelmaisia ja asunnottomia ihmisroskaksi.
 Politiikan kieltä analysoiva tekstintutkija  Vesa Heikkinen ihmetteli  tuolloin, miten kokeneelle poliitikolle voi käydä näin suuri epäonnistuminen viestinnässä.
 Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  otti puheisiin tiukan kannan  Iltalehden haastattelussa . Hänen mukaansa ihmisroskapuheet eivät ole "Keskustan linjan mukaisia".
 Natsi on natsi
 Itsenäisyyspäivän tienoilla Suomi viimein heräsi siihen, että  kaduillamme marssii natseja.
 Huolimatta siitä, että Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen eli PVL:n avoimesti kansallissosialistiset jäsenet ovat järjestäneet marssejaan yhä näkyvämmin ja esittäneet mielenilmauksissa natsitervehdyksiä, ei heitä aina ole suoraan sanottu  natseiksi .
 Nimittäminen natseiksi tai uusnatseiksi pohjaa esimerkiksi suojelupoliisin selvitykseen ryhmän kansallissosialistisista juurista ja päämäärään kaataa demokraattinen yhteiskuntajärjestys väkivalloin.
 Sisäministeriö luokittelee PVL:n vallankumoukselliseksi ja militantiksi liikkeeksi, jonka tavoitteena on kansallissosialistisen valtion luominen. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Itsenäisyyspäivänä natsiksi nimittämisestä heräsi kiivas keskustelu, kun termiä käytettiin kansallissosialistien lisäksi myös niin sanotuista  kansallismielisistä  ryhmittymistä.
 Vaikka kansallisosialistiseksi tunnustautuvien ryhmä itsessään on pienehkö, väittely siitä, kuka kenenkin joukoissa seisoo, jatkunee.
 Natsit ja PVL pysynevät otsikoissa siihen saakka, kunnes korkein oikeus tekee päätöksensä Vastarintaliikkeen kieltämisestä.
 Sanasodat ovat valtataistelua
 Taistelu sanoista on aina taistelua vallasta. Voittajan sana jää voimaan. Taannoin  yhteiskuntasopimus  soti  pakkolakeja  vastaan ja muuttui lopulta  kilpalukykysopimuksen  myötä huvittavaksi  kiky -lyhenteeksi.
 Tämän vuoden sanasotia on käyty esimerkiksi  irtisanomisen kynnyksen helpottamisesta.  Termin vastakohdaksi nousi puhe  potkuista  ja  pärstäkerroinlaista .
 Aktiivimalli  on sana, jonka voi sanoa sanana sisältävän kaikkea hyvää ja kaunista. Työttömän todellisuudessa sana käytännössä tosin merkitsee yhä useammalle pelkkiä  leikkauksia  toimeentuloon.
 Jotkut sanat tiivistyvät ammattislangiksi ja lyhenteiksi, joista ei vuosien tahkoamisen jälkeenkään ota edes piru selvää.
 Esimerkiksi  sote  on sana, jonka selittämiseen ei monella poliitikollakaan rahkeet riitä. Tai maakuntauudistusta symboloiva  maku -lyhenne. Tai sanahirviö  maku-sote !
 Asiantuntija Jukka Jusula pohtii, josko nämä lyhenteet ovat muuttuneet tyhjiksi. Kuka enää muistaa esimerkiksi sitä, että sote-sanan ensitavu on lyhenne sosiaalipalveluista, toinen sikiää terveydenhuollosta?
 – Lyhenteet ovat merkillisiä. Kiky ja sote – sanat ikään kuin tahriutuvat. Tai sanotaan hienosti: kontaminoituvat. Ne pölyttyvät ja häipyvät. Loppujen lopuksi ne eivät tarkoita enää mitään.
 Myös meillä varaudutaan ulkopuolelta tulevaan vaalivaikuttamiseen
 Kun vaalit lähestyvät, Suomessa on alettu ounastella, josko vaalitulokseen koetettaisiin vaikuttaa paitsi demokratian keinoin myös vaalikentille tunkeutuvalla ulkopuolisella vaalivaikuttamisella.
 Vihamielisellä vaikuttamisella , vaalien  pahantahtoisella häirinnällä  tai  hybridivaikuttamisella  tarkoitetaan hyökkäyksiä, joiden tarkoitus pahimmillaan on saada aikaan joko puolueen tai ehdokkaan tuhoa tai äänestysaktiivisuuden lasku.
 .
 Jarkko Riikonen / Yle
 Ulkopuolinen taho eli vieras valtio yrittää vaikuttaa vaaleihimme pahimmissa uhkakuvissa aiheuttamalla eripuraa ja hämmennystä.
 Keino taistella vastaan on torjua väärää tietoa. Esimerkiksi poliitikkojen puheen  faktantarkistus  noussee aiempaa suurempaan rooliin.
 Hyökkäykset, kova puhe ja eripuran lietsonta tuntuvat kiihtyneen sosiaalisessa mediassa. Taistelu tiedosta ja sanoista käy kuumana.
 Toisinaan puhutaan suoraan  valheista,  mutta toisinaan taas kierretään ikävä sana nimittämällä sitä  vaihtoehtoiseksi totuudeksi  Yhdysvaltain presidentistä mallia ottaen.
 Niin sanottu  trollaus  kiihtyy, tietää myös Jukka Jusula, joka on tietoisesti uskaltanut jättäytyä sosiaalisen median ulkopuolella. Mies seuraa uteliaana, mihin olemme menossa.
 – Ennustan, että nyt vaalien alla saamme kokea historiallisen sirkuksen. Tästä tulee uudenlainen sekametelisoppa: some ja trollit. Kuka sanoi kenestä ja mitä? Mihin kulkevat gallupit ja mitä tekee media? Tässä ehtii tapahtua vielä aivan vaikka mitä!
 Korjattu 5.1.2019 kello 9.25 kohta Sipilän reagoinnista ihmisroskapuheisiin. Jutussa luki aiemmin, ettei Sipilä olisi puuttunut keskustalaisen poliitikon puheisiin, vaikka puoluejohtoon oli otettu yhteyttä. Sipilä otti asiaan kantaa Iltalehden haastattelussa 11.9.2018 ja tuomitsi puheet keskustan linjan vastaisina.

Viime vuosi toi uusia ilmauksia politiikan kentille: Armeijassa porisi kukkakaalipirtelö – Natsia uskallettiin sanoa natsiksi


Summary: Espanjalainen Open Arms -avustuslaiva pelasti joulun alla yli 300 ihmistä kumiveneistä Libyan edustalta. Espanja oli ainoa maa, joka tarjoutui ottamaan heidät vastaan.

Kaksi päivää ennen jouluaattoa  Sam -vauva pakattiin eteläisellä Välimerellä avustuslaivan kannella kuljetuskoppaan. Helikopteri oli tulossa kiireellisesti noutamaan häntä ja hänen äitiään sairaalahoitoon.
 Päivää aiemmin espanjalaisen Proactiva Open Arms -järjestön avustuslaiva oli poiminut kaksikon kyytiinsä Libyan rannikolta suuresta kumiveneestä. Burkina Fasosta lähtöisin olleen äidin mukaan pienokainen oli parin päivän ikäinen.
 Vauvan ruumiinlämpö oli laskenut merellä Eurooppaa kohti pyrkineessä aluksessa lähelle 34 astetta, hypotermialukemiin. Hän ei ollut juurikaan pystynyt syömään ensimmäisten vuorokausiensa aikana.

 Sam-vauva sai avustuslaivan lääkäreiltä äidinmaidonkorviketta. Sitä ennen hän ei ollut juurikaan pystynyt syömään ensimmäisinä elinpäivinään. Alla: Meripelastajat auttoivat Sam-vauvan nostamisessa pelastushelikopteriin.  Olmo Calvo
 Vauvan evakuoinnista Maltalle  kertoi espanjalainen El Diario -lehti . Avustuslaivan kapteeni  Marc Reig  vahvisti tapahtumat puhelimessa Ylelle.
 – Ilman apuamme vauva tuskin olisi selvinnyt, Reig sanoo. Myöhemmin Reig sai kuulla, että vauvan tila oli saatu vakautettua. Hänellä ei ollut hengenvaaraa.
 Yle julkaisee Open Arms -laivan mukana matkustaneen ja pelastusoperaatiota eteläisellä Välimerellä kaksi viikkoa seuranneen valokuvaajan  Olmo Calvon  kuvareportaasin.

 Open Arms -aluksen meripelastajat jakoivat pelastusliivejä Eurooppaa kohti pyrkineille siirtolaisille ennen heidän siirtoaan avustuslaivaan 21. joulukuuta. Olmo Calvo
 Kapteeni Reigille pelastusoperaatiot  Välimerellä ovat tuttuja. Hän on kokenut myös niiden varjopuolia, ja nähnyt kuinka siirtolaisia auttavat järjestöt ovat joutuneet arvostelun kohteeksi ja niiden työtä on vaikeutettu.
 Open Armsin ja sen 9-henkisen miehistön tavoitteena on etsiä ja auttaa pulaan joutuneita Eurooppaa kohti pyrkiviä siirtolaisaluksia. Siksi he suuntaavat Libyan rannikolle.
 Libyasta Maltalle ja Italiaan, Välimeren yli, kulkeva reitti on tällä hetkellä maailman vaarallisin siirtolaisten reitti.  Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n mukaan  vuonna 2018 Välimereä ylittäessä kuoli tai katosi 2 242 ihmistä.
 Valtaosa heistä oli pyrkinyt Libyasta Italiaan ja Maltalle.

 Kumiveneestä pelastettu nainen oli helpottunut turvaan pääsemisestä ja hän purskahti itkuun. Vuonna 1974 rakennettu Open Arms -laiva pelasti joulun alla vuorokauden aikana yli 300 ihmistä kolmesta suuresta kumiveneestä. Pelastetut olivat 19 eri valtion kansalaisia.  Olmo Calvo
 Kun Barcelonasta lähtenyt  Open Arms saapui joulun alla Libyan meripelastusalueen tuntumaan, siirtolaisaluksia etsi myös  ranskalaisjärjestön avustuslentokone Colibri . Se raportoi havainnoistaan avustuslaivan meripelastajille.
 Pian auttajat saivat viestin.
 Merellä, yli 80 kilometrin päässä Libyan Al-Khumsin kaupungista, näkyi kaksi täpötäyttä alusta. Tunteja myöhemmin löytyi vielä kolmas pysähtynyt alus, jota paikalla liikkunut Libyan rannikkovartiosto ei jostain syystä ollut auttanut.
 Meripelastajat auttoivat matkustajat kyytiin, yhteensä 311 ihmistä. Heistä 139 oli lapsia. Alaikäisistä noin sata matkusti yksin, ilman huoltajaa.
 Pelastettujen joukossa oli19 eri maan kansalaisia. Valtaosa oli Somaliasta, Sudanista, Norsunluurannikolta, Nigeriasta ja Malista, mutta joukossa oli myös syyrialaisia.
 Kapteeni Reigin mukaan pelastetut olivat suhteellisen hyvässä kunnossa. Monet kärsivät syyhystä ja nestehukasta. Osaa oli pahoinpidelty, ja heillä oli haavoja.
 Laivaan nousseet kertoivat etenkin Libyassa kokemastaan väkivallasta ja pahoinpitelyistä. Useat järjestöt ovat dokumentoineet siirtolaisten Libyassa kohtaamia vaarallisia oloja.
 Joulukuussa YK kuvasi raportissaan  siirtolaisten kidutusta, joukkoraiskauksia, orjuuttamista ja laittomia teloituksia. Väkivaltaisuuksia tapahtui muun muassa siirtolaisten pidätyskeskuksissa. Raportin mukaan Libyaa ei voi pitää turvallisena paikkana, jonne mereltä pelastettuja voitaisiin palauttaa.

 14-vuotias yksin matkustanut somalipoika Emran (yllä) evakuoitiin laivalta Italian Lampedusan saarelle tulehtuneen haavan vuoksi. Nuorukaisen mukaan hänet oli pahoinpidelty Libyassa. Alla: Mies rukoili laivan kannella aamunkoitossa aluksen edetessä kohti Espanjaa. Olmo Calvo
 Open Armsille lasteineen ei tahtonut  ensin löytyä maihinnoususatamaa. Useat EU-maat ovat rajoittaneet avustuslaivojen toimintaa. Malta ja Italia eivät halua päästää laivoja satamiinsa. Nyt Malta esti espanjalaisjärjestön mukaan myös ruokatäydennyskuljetuksen alukselle.
 Italian maahanmuuttovastainen oikeistopopulistinen sisäministeri  Matteo Salvini  hyökkäsi sosiaalisessa mediassa laivaa vastaan.
 Ranska ja Tunisia eivät vastanneet Open Armsin pyyntöihin.
 Espanja toivotti lopulta laivan tervetulleeksi, mutta ohjasi sen kauas Algecirasin satamaan. Sataman läheltä löytyy runsaasti vastaanottopalveluita. Matka-aikaa sinne kertyi seitsemän vuorokautta.

 Yllä: Kapteeni Marc Reig hauskutti laivan lapsia puhaltelemalla saippuakuplia heidän kanssaan. Keskellä: 2-vuotias Diarrassouba Fatoumata Zarra ihmetteli katalonialaista jouluhalkoa. Alla: Laivan miehistö esitteli pienimmille matkustajille aluksen komentosiltaa. 10-vuotias Kuné (kesk.) on lähtöisin Norsunluurannikolta. Hän teki matkaa yksin ilman huoltajia. Olmo Calvo
 Reig miehistöineen halusi tehdä pitkästä matkanteosta mahdollisimman miellyttävää uupuneille ihmisille.
 Yhtenä päivänä miehistö viritteli laivalle kaiuttimen ja mikrofonin. Matkustajat kutsuttiin esittämään kotimaidensa musiikkia.
 – Se toi meitä kaikkia lähemmäs ja matka sujui hauskemmin, Reig kuvaa.
 Toisena päivänä miehistö jakoi  Afrikan karttoja. Niihin matkalaiset saattoivat piirtää oman kulkureittinsä. Kukin sai myös kirjoittaa tai kertoa tarinansa ja halutessaan keventää mieltään.
 Lapsista pidettiin erityishuolta. Jouluaattona miehistö kaivoi heille tonttulakkeja. Reig itse esitteli ja opetti katalonialaista jouluperinnettä, jossa lapset saavat laulaa ja koputtaa kepeillä Tío-jouluhalkoa. Lopuksi puunhalko "kakkaa" lahjoja.
 Laivan pienimmät saivat lahjaksi värikyniä, kirjoja, pehmoleluja ja makeisia.
 Parasta pelastusoperaatioissa on Reigin mukaan mahdollisuus auttaa toisia ja ihmisten kohtaaminen.
 – Tämä valtava ja julma ongelma saa inhimilliset mittasuhteet, kun voi tutustua ihmisiin, hän tuumaa.

 Matkustajat nukkuivat ulkokannella. Kovassa merenkäynnissä aallot löivät välillä myös kannelle. Alla: 42-vuotias Saidou Kanu pakeni Sierra Leonesta häntä pahoinpidelleen vanhoillisen perheensä vuoksi.  Olmo Calvo
 Yle Uutisgrafiikka
 Viime keväänä Reigiä vastaan avattiin  Italiassa esitutkinta luvattoman siirtolaisuuden avustamisesta. Open Arms oli tuolloin tuonut Sisiliaan yli 200 merestä rikkoutuneesta kumiveneestä pelastamaansa siirtolaista.
 Laivan miehistö oli pyynnöistä huolimatta kieltäytynyt luovuttamasta siirtolaisia Libyan rannikkovartiostolle, koska se ei pitänyt oloja Libyassa turvallisina. Lisäksi pelastus tapahtui Reigin mukaan kansainvälisillä vesillä.
 Italia ja EU tukevat Libyan rannikkovartiostoa siirtolaisuuden hillitsemiseksi.
 Libya on laajentanut meripelastusaluettaan, ja se  voi vaatia ulkopuolisia pelastusryhmiä palauttamaan pelastetut Libyaan . Meripelastusalueet eivät perustu valtioiden rajoihin vaan kansainvälisiin sopimuksiin.
 – Meidän on noudatettava lakia ja tehtävä yhteistyötä viranomaisten kanssa. Emme voi muutakaan. Riskinä on, ettemme ehkä voi jatkaa pelastuksia enää. Meidän on oltava varuillamme ja tarkkoina siitä, kuinka toimimme, Reig sanoo.
 Järjestöjen työn estäminen kuitenkin suututtaa.
 – Tämä ei ole yksittäisten pelastettujen eikä yksittäisten valtioiden ongelma, vaan ihmiskunnan yhteinen ongelma. Siihen on löydettävä yhdessä ratkaisut, hän sanoo.
 Koska laivalla ei ole käytännössä pääsyä Maltalle eikä Italiaan, joutuu se toimimaan kauempaa, kotisatamanaan Barcelona.
 – Se tarkoittaa, että emme pysty lähtemään pelastusoperaatioihin yhtä usein. On myös hankalampaa löytää vapaaehtoisia, jotka voivat sitoutua kuukaudeksi kahden viikon sijaan, hän kuvaa.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan kaikkiaan Välimeren yli Eurooppaan pyrki viime vuonna runsaat 119 000 ihmistä. Määrä on huomattavasti vähemmän kuin viime vuosina.

 Yllä: Laivalla olijat hiljentyivät ja järkyttyivät, kun he näkivät matkallaan Espanjan rannikon ohi osin uponneen kumiveneen. "Pelastuivatkohan he", eräät kyselivät. Alla: Avustuslaiva Open Armsin merestä pelastamat siirtolaiset iloitsivat, kun pitkä matka oli päättymässä ja Crinavisin satama Algecirasin lähellä häämötti. Laiva saapui espanjalaissatamaan 28. joulukuuta. Olmo Calvo

Vastasyntynyt Sam-vauva ja yli 300 muuta pelastettiin Välimereltä, mutta heitä ei haluttu päästää maihin: "Ilman apuamme vauva tuskin olisi selvinnyt" – kuvareportaasi


Summary: Koristeista riisutun joulukuusen voi kierrättää tarjoamalla se hevosten ruuaksi. Kuusten nakertelu tekee hevosille hyvää.

Tästä on kyse Hevoset tykkäävät kuusten kaluamisesta. Käytöstä poistuvan joulukuusen voi kierrättää hevostallille. Hevosten ruokkimiseen pitää aina kysyä lupa eläimen omistajalta.
 Kolme suomenhevostammaa viettää talvipäivää kotitarhassaan Etelä-Karjalassa. Tänään niille tarjotaan välipalaksi joulukuusta.
 – Hevoset syövät melkein koko kuusen. Jäljelle ei jää muuta kuin runko ja siitäkin kalutaan vielä kuoret, sanoo hevosten omistaja, yrittäjä  Anna Mennola  Onnenhevoset Oy:sta.
 Mennola arvelee, että useimmilla hevostalleilla otetaan koristeista riisutut joulukuuset ilomielin vastaan. Toki kuusten tuomiseen tallille täytyy kysyä eläinten omistajan lupa.
 Hevosyrittäjä Anna Mennolan tammalaumaan kuuluvat 22-vuotias Nette sekä 6-vuotiaat Nopsa ja Taika. Antje Tolpo / Yle
 Kuusten nakertelu on hevosille ajanvietettä. Samalla se vähentää niiden tarvetta pureskella aitauksen muita puuosia, kuten aidantolppia tai eläviä puita.
 – Luonnossa ollessaan hevonen käyttäisi syömiseen noin kuusitoista tuntia vuorokaudessa, Mennola kertoo.
 Hevonen söisi kanervaa, jäkälää, sammalta sekä mustikan ja puolukan varpuja.
 Sama ei ole mahdollista tarhassa ulkoilevalle hevoselle, sillä suuri määrä rehuheinää yleensä lihottaa hevosta liikaa.
 – Tällaisella muulla pureskeltavalla voi sen sijaan antaa hevosille mielekästä tekemistä, Mennola jatkaa.
 Kuusella myös terveysvaikutuksia
 Mennola syöttää hevosilleen havuja muulloinkin kuin joulukuusiaikaan. Pihapiirin harvennushakkuun jäljiltä hevosille on riittänyt kuusenrankoja pitkin syksyä.
 – Monenmonta peräkärryllistä olemme rankoja hevosille vieneet.
 Kuusten nakertelu tarjoaa lumisessa tarhassa ulkoileville hevosille hyvää ajanvietettä. Antje Tolpo / Yle
 Hevosyrittäjä Anna Mennola on tehnyt työtä hevosten parissa yli kolmenkymmenen vuoden ajan. Hän on kiinnostunut luonnonkasvien käytöstä osana hevosten ruokintaa.
 – Kuusta on vanhastaan pidetty jopa hevosten matolääkkeenä. En nykypäivänä pelkästään kuusen varaan matolääkitystä jättäisi, mutta kyllä kuusella tiedetään olevan terveyttä edistäviä ominaisuuksia.
 Mennolan mukaan kuusen syömisestä on hyötyä hevosten hengitysteille, luustolle ja nivelille.
 Kesällä nokkonen on yksi tärkeistä ravintokasveista.
 Hevosten luonnonmukaiseen ruokintaan Mennola on perehtynyt muun muassa keräämällä perimätietoa vuosien varrella tapaamiltaan vanhemmilta hevosihmisiltä.
 – Nykypäivänä hevosen ruokinta on muuttunut kovin yksipuoliseksi. Pääosa ravinnosta on viljeltyä heinää, joka sisältää yleensä vain muutamaa kasvilajia. Lisärehu on usein teollisesti valmistettua.
 Suomenhevostammat Nette ja Nopsa nahistelevat joulukuusen syöntivuoroista. Antje Tolpo / Yle
 Luonnonoloissa elävän hevosen ruokavalio olisi monipuolisempi. Esimerkiksi metsälaitumilla ja luonnonniityillä laiduntaessaan hevosen suuhun päätyy monipuolisesti eri kasveja.
 – Se söisi kanervaa, jäkälää, sammalta sekä mustikan ja puolukan varpuja niin pitkään, kuin niitä on saatavilla ennen lumen tuloa. Kesällä nokkonen on yksi tärkeistä ravintokasveista, Anna Mennola listaa.

Katso, miten hevoset iloitsevat pois heitetystä joulukuusesta: "kuusesta kalutaan kuoretkin"


Summary: Myös artesaanioluilla tai kalliilla viineillä voi juoda itsensä ongelmakäyttäjäksi. Mielikuva hyvästä elämästä on nykyään hyvin kostea.

– Kyllähän tässä kaiken kivan pilaajan viitan saa harteilleen, toteaa  Ani Kellomäki  hymyillen juodessaan kahvia helsinkiläisessä kahvilassa.
 Viiniäkin olisi lounasaikaan ollut tarjolla, ja parin tunnin päästä myös Happy Hour -tarjouksena kaksi lasia kuohuviiniä pikkurahalla. Toimittaja ja tietokirjailija Kellomäki väittääkin, että alkoholi on salakavalasti luikerrellut liian suureksi osaksi arkipäiväämme.
 Kellomäki haastaa tipattoman tammikuun kunniaksi miettimään, olemmeko unohtaneet, miten elää ottamatta alkoholia.
 – Halusin tarkastella, miten vaikeaa on tehdä itsenäisiä juomapäätöksiä ympäristössä, joka mainonnan, kansanperinteen ja some-päivitysten kautta tarjoaa hyvin kosteaa kuvaa tavoiteltavasta elämäntyylistä.
 Syntyi kirja  Tiedostavan siemailun taito . Se on kannanotto alkoholin käytön arkipäiväistymistä vastaan. Kirja herättelee huomaamaan, miten paljon arjessa on tilanteita, joissa alkoholi on läsnä, vaikka sitä ei erityisesti haluaisikaan.
 On helppo ajatella olevansa turvassa, jos pysyttelee kimaltavammissa juomissa tai artesaanioluissa.  Ani Kellomäki, tietokirjailija
 Kirja ei tuomitse eikä yritä pakkoraitistaa ketään. Kellomäki ajattelee, että alkoholi voi olla onnellisen hetken mukava asia, mutta se ei saisi muodostua asiaksi, jota ilman ei voi olla onnellinen. Hän myös toivoo alkoholille takaisin sen erityisen aseman juhlahetkien nautintoaineena.
 – Jos joka ilta puolihuolimattomasti valuttaa hanapakkauksesta punkkua ja siemaisee sen kiireessä, kun lapset piti nukuttaa ja oli vähän rankka päivä ja pomokin ärsytti, niin siitä tulee helposti arkinen tapa.
 Mikaela Löv-Aldén / Yle
 Alkoholista on tullut hyvän elämän symboli
 Alkoholiin liittyy mielikuva vapaudesta. Riittää, että on matkalla jonnekin junassa, laivassa tai lentokoneessa, niin kello kahdeksan skumppa muuttuu ihanaksi ja luvalliseksi luksukseksi.
 Elimistölle se on kuitenkin aivan samanlaista myrkkyä kuin marraskuussa kotona yksin juotu viinaryyppy.
 – Ei kai kukaan ajattele, että olisi jotenkin hohdokasta juoda kotona maanantai-aamuna shamppanjaa aamumunakkaan kanssa, Kellomäki haastaa miettimään.
 Ajatus arkiaamun tissuttelusta tuntuu kaukaiselta, mutta muuten yleinen mielikuva alkoholista on muuttunut varsin myönteiseksi. Ajattelemme, että elämä on hienoa, kun hotelliaamiaisella saa shamppanjaa tai työpaikalla arvotaan jokaviikkoinen perjantaipullo. Alkoholi liittyy tiukasti sosiaaliseen elämään.
 – Juoma hakeutuu luoksesi joka tilanteessa. Alkoholi on läsnä kaikkialla: leffateattereissa, lätkämatseissa ja jopa joogatunneilla, Kellomäki luettelee.
 Laadukkaat juomat eivät suojele ongelmakäytöltä
 Runsas tarjonta ja myönteiset mielikuvat alkoholista ruokkivat alkoholin käyttöä. Ani Kellomäki arvioi, että varsin moni mielestään hyvää elämää elävä käyttää kuin huomaamattaan liikaa alkoholia. Lisäksi meillä on vääristynyt kuva alkoholisteista.
 – Meillä on selkeä kuva siitä, minkälaisia ongelmajuojat ovat ja mitä he juovat. On helppo ajatella olevansa turvassa, jos pysyttelee kimaltavammissa juomissa tai artesaanioluissa.
 Mostphotos
 Mielestäni on härskiä, että alkoholi kaappaa meidän tunnekielemme. Kesähäissä otetussa kuvassa ei enää olekaan morsian vaan kaksi skumppalasia.  Ani Kellomäki, tietokirjailija
 Uusimman selvityksen mukaan alkoholi alkaa aiheuttaa haittoja jo riskirajoja vähäisemmällä käytöllä. Keväällä lääketieteellisessä The Lancet-lehdessä julkaistun selvityksen mukaan viikkoraja on noin kahdeksan alkoholiannosta viikossa. Suomessa korkean riskin rajana pidetään naisilla 12–16 ja miehillä 23–24 alkoholiannosta viikossa  (lääkärilehti Duodecimin artikkeli aiheesta) .
 Kosteaakin kosteampi sosiaalinen media
 Myönteinen alkoholiviesti tulee vastaan paitsi varsinaisina mainoksina myös sosiaalisen median päivityksinä. Vuoden 2018 hellekesä näyttäytyi varsin monella kovin kosteana: terassikuvissa vilisivät oranssit trendidrinkit ja huurteiset pienpanimo-oluet.
 – Minun mielestäni on härskiä, että alkoholi kaappaa meidän tunnekielemme. Kesähäissä otetussa kuvassa ei enää olekaan morsian vaan kaksi skumppalasia. Mökkiviikonlopun kuvissa näkyy kyllä laituri, mutta silläkin nököttää jotain juomaa.
 Ani Kellomäki haastaa miettimään, miltä kuvat näyttäisivät valokuvakirjaksi koottuna. Olisiko drinkkikuva toisensa jälkeen herättänyt kuvien katsojassa huolen alkavasta alkoholiongelmasta?
 AOP
 Kellomäki antaa alkavan vuoden kunniaksi pari vinkkiä, joiden avulla omaa alkoholinkäyttöään voi tutkiskella. Ensimmäiseksi katse kannattaa suunnata juuri sosiaaliseen mediaan.
 – Kannattaa seurata, kuinka usein juomishassuttelumeemit tai -kuvat tulevat vastaan somessa. Voi päättää, ettei peukuta niitä eikä ainakaan itse jaa sellaisia. On nimittäin tutkittu, että pelkkä kuvien näkeminen voi laukaista halun juoda.
 Toiseksi voi miettiä, milloin on viimeksi tavannut ystäviään täysin ilman alkoholin läsnäoloa. Ehkä töiden jälkeen voisikin lähteä kävelylle eikä lasilliselle, tai lätkämatsissa voisi makkaran kyytipojaksi ottaa alkoholittoman oluen tai limun. Silloin alkoholikin palaisi takaisin juhlajuomaksi juhlahetkiin.
 Huolestuttaako oma alkoholinkäyttösi?  Testaa juomatapasi Päihdelinkin testillä .
 Aiheesta lisää: Ani Kellomäen  podcast alkoholista .

Jäikö juomaputki päälle lomalla? Alkoholista kieltäytyminen on tehty lähes mahdottomaksi, sanoo tissutteluun kyllästynyt kirjailija


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Euroopassa eläkeikä loittonee kahta maata lukuun ottamatta kaikkialla
 Euroopan maat nostavat eläkeikää, koska väestön vanhetessa huoltosuhde heikkenee kaikkialla. Tulevaisuudessa yhä useampi eurooppalainen jatkaakin töissä liki 70-vuotiaaksi. Kaksi maata toimii kuitenkin toisin: Puola ja Sveitsi ovat  päättäneet laskea eläkeikää .
 AOP
 Suomen kiekkonuoret murskaavalla tavalla MM-finaaliin
 Nuorten  Leijonien joukkue marssi  mykistävän ylivoimaisen esityksen jälkeen finaaliin Kanadassa pelattavissa MM-kilpailuissa. Välierissä Sveitsi kaatui peräti 6-1. Ottelu ratkesi käytännössä jo ensimmäisen erän ilotulituksessa, kun Suomi teki vajaassa kahdeksassa minuutissa neljä maalia. Maaleista voi herkutella tämän  linkin takaa . Välierässä  Suomen tähtipelaajat  esittivät turnauksen selvästi parasta peliään. MM-turnauksen päätösottelussa Suomea vastaan luistelee  Yhdysvallat . Finaali pelataan varhain sunnuntaina kello 3 alkaen.  Peliä voi seurata suorana TV2:lta tai Areenasta.
 Marcin Bielecki / EPA
 Viisi teiniä sai surmansa pakohuonepelin tulipalossa Puolassa
 Viisi teini-ikäistä tyttöä on saanut surmansa  pakohuonepelissä sattuneessa tulipalossa Puolassa  Koszalinin kaupungissa. Palon syttymissyystä ei vielä ole tietoa. Nuoret olivat olleet juhlimassa syntymäpäivää.
 Vuonna 1974 rakennettu Open Arms -laiva pelasti joulun alla vuorokauden aikana yli 300 ihmistä kumiveneistä Libyan rannikolla. Olmo Calvo
 Kuvareportaasi siirtolaisia auttavan laivan matkasta Välimereltä
 Välimerellä purjehtivien ja Eurooppaan pyrkiviä siirtolaisia avustavien laivojen toiminta on käynyt viime kuukausina koko ajan hankalammaksi, kun Italia ja Malta ovat kieltäneet niiltä pääsyn satamiinsa. Espanjalainen  Open Arms -laiva pelasti  joulun alla yli 300 ihmistä kumiveneistä Libyan rannikolla, ja Espanja oli ainoa maa, joka tarjoutui ottamaan tulijat vastaan.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini reagoi ennakkoäänestyksen tuloksiin vaalivalvojaisissa Helsingissä huhtikuussa 2011. Vaalien jälkeen puhuttiin 'persujen' saamasta 'jytkystä'. Markku Ojala / AOP
 Viime vuosi toi uusia ilmauksia politiikan kentille
 Kova puhe kiihtyy politiikassa, ja ulkopuolisten vaalivaikuttamisen pelätään aiheuttavan sekasortoa vaalien ollessa ovella. Viime vuonnakin vallan kammareissa ja porstuassa on kaikunut monenlaista sutkauttelua, poliittista puheenpartta ja myös epäonnistunutta retoriikkaa. Sanankäytön ammattilaiset  ruotivat päättäjien puhetta  sana sanalta.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Alkoholista kieltäytyminen on tehty lähes mahdottomaksi, sanoo tissutteluun kyllästynyt kirjailija
 Runsas tarjonta ja myönteiset mielikuvat alkoholista kasvattavat käyttöä, sanoo alkoholin käytön arkipäiväistymistä luotaavan kirjan tekijä  Ani Kellomäki . Hänen mukaansa varsin moni mielestään hyvää elämää elävä käyttää kuin huomaamattaan liikaa alkoholia. "On helppo ajatella olevansa turvassa, jos pysyttelee kimaltavammissa juomissa tai artesaanioluissa",  kirjailija toteaa .
 Pakkasta koko maassa, huomenna lauhtuu ainakin lännessä
 Yle Sää
 Tänään lauantaina sää on talvisen pilvinen ja pakkasta on koko maassa. Paikoin saattaa sataa vähän lunta tai jopa jäätävää tihkua. Poutaisinta on länsirannikolla jossa aurinko pääsee paistamaan ainakin paikoin. Huomenna sunnuntaina sää lauhtuu lännestä alkaen. Samalla tuuli voimistaa ja lämpötila nousee plussan puolelle. Suurimmassa osassa maata on kuitenkin pakkasta vielä huomennakin. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eläkeiät kohoavat halki mantereen, politiikan kentille nousi uusia ilmauksia, Suomi jyräsi lätkänuorten MM-finaaliin


Summary: Pasi Widgren ei käytä nykyteknologiaa apuna harrastuksessaan. Kunnon lapio ja hyvä hahmotuskyky kantavat pitkälle.

Lahtelainen retkeilijä  Pasi Widgren  viihtyy vapaa-aikanaan paikallisella luonnonsuojelualueella Lapakistossa ja sen retkeilyreiteillä.
 Hän toivoo, että ihmiset liikkuisivat nykyistä enemmän luonnossa.  Widgren  onkin viime vuosina tehnyt lumilapiollaan eläinkuvioita Pitkäjärven jäälle lähelle retkeilyreitin nuotiopaikkaa ulkoilijoiden iloksi.
 Tänä talvena Widgren piirsi lapiollaan soitimella olevan metson. Aikaa meni pari tuntia. Kuvion pystön kärki on 98 metrin päässä metson nokan kärjestä.
 Siviilityössä arkkitehtisuunnitelmat ovat tulleet Widgrenille tutuiksi, mutta harrastuksessaan hän ei teknologiaa kaipaa.
 – Ei ole mitään sen kummempaa piirustusta, dronea tai GPS:ää apuna tässä työssä. Tein ensin metson siiven. Muu juttu tuli sitten sen ympärille.
 Metso ehti olla retkeilijöiden hämmästeltävänä noin viikon ennen kuin Aapeli-myrsky tuiversi kuvion urat peittoon.
 Kuuntele  Yle Areenasta , kun Pasi Widgren kertoo harrastuksestaan.

Lumitaide kestää lyhimmillään ohikiitävän hetken – katso, kuinka kävi järven jäälle piirretylle 100-metriselle metsolle


Summary: Viisi vaikuttajaa arvioi Ylelle lohkoketjualan tulevaisuuden näkymiä. Kyselyyn vastasivat muun muassa litecoinin perustaja Charlie Lee ja Lightning Labsin toimitusjohtaja Elizabeth Stark.

Vuosi 2018 tarjosi kylmää kyytiä kryptovaluuttoihin sijoittaneille, kun tunnetuimman kryptovaluutan bitcoinin hintakupla puhkesi.
 Joulukuussa 2017 bitcoinin vaihtokurssi kävi lähes 20 000 dollarissa. Nyt yksi bitcoin maksaa alle 4 000 dollaria.
 Muut kryptovaluutat luisuivat perässä. Tammikuun 2018 huipulla kaikkien kryptovaluuttojen yhteenlaskettu markkina-arvo oli noin 830 miljardia dollaria. Vuoden viimeisenä päivänä luku oli sulanut vajaaseen 130 miljardiin dollariin.
 Kun vuosi sitten elettiin  kryptohuumaa , niin nyt alalla puhutaan kryptotalvesta.
 Yle kysyi joulukuun alussa teknologiatapahtuma Slushissa vierailleilta viideltä lohkoketjualan vaikuttajalta heidän näkemyksiään alan tilanteesta.
 Mistä on kyse? Kryptovaluutat ovat kryptografiaan ja lohkoketjuteknologiaan perustuvia digitaalisia virtuaalivaluuttoja. Niiden avulla käyttäjät voivat tehdä arvonsiirtoja ilman välikäsiä kuten pankkia. Kryptovaluutoilla voi ostaa tavaroita ja palveluita liikkeistä, jotka hyväksyvät ne maksuvälineinä. Toiset kryptorahakkeet on tarkoitettu käytettäväksi joissain tietyissä verkkopalvelussa. Useimmat käyttäjät pitävät niitä toistaiseksi spekulatiivisina sijoituskohteina. Lohkoketju on vertaisverkossa toimiva eri tietokoneille hajautettu tietokanta, johon tapahtumat kirjataan aikajärjestyksessä. Tietoja ei voi muuttaa jälkikäteen. Lohkoketju ei ole yhden keskitetyn tahon hallinnassa. Kryptojen arvo muodostuu kysynnän ja tarjonnan perusteella kryptovaluuttapörsseissä.
 Hintalaskusta oli hyötyäkin
 Monet pikavoittoja tavoitelleet piensijoittajat menettivät viime vuonna paljon rahaa. Alan vaikuttajat arvioivat silti, että huuman haihtuminen on ollut eduksi lohkoketjuteollisuudelle.
 Virtuaalivaluuttojen lisäksi lohkoketjuteknologiaa voi hyödyntää esimerkiksi tietokonepeleissä, sosiaalisen median palveluissa, tuotteiden toimitusketjujen seurannassa ja äänestämisessä.
 Projektihautomo ConsenSysin sijoitusjohtaja  Kavita Gupta  arvioi, että kryptojen hintaromahdus on poistanut turhia projekteja, joiden perustajat halusivat ainoastaan kerätä rahaa laskemalla liikkeelle uusia kryptorahakkeita.
 – Tämä on antanut monille sijoittajille syyn vaatia lisää vastuunkantoa ja läpinäkyvyyttä yrityksiltä, Gupta sanoo.
 ConsenSys itsekin on joutunut vaikeuksiin kryptotalven takia. Lohkoketjualaa seuraava  Coindesk-sivusto  kertoi joulukuun alussa, että ConsenSys aikoo irtisanoa 13 prosenttia henkilökunnastaan. Yhtiöllä on noin 1 200 työntekijää.
 Ethereum-ekosysteemiin keskittyvän projektihautomo ConsenSysin sijoitusjohtaja Kavita Gupta. Mikko Leppänen / Yle
 Verkkojen hitausongelmiin odotetaan ratkaisuja
 Lohkoketjualalla odotetaan edelleen laajojen ihmisjoukkojen käyttämän läpimurtosovelluksen tuloa markkinoille. Alalla on tiedostettu, että yksi lohkoketjuteknologian pahimmista pullonkauloista on verkkojen hitaus.
 Pääomasijoitusyhtiö Pantera Capitalin sijoitusjohtaja  Joey Krug  kertoo, että lohkoketjut voivat tällä hetkellä käsitellä vain 10–15 arvonsiirtoa sekunnissa. Esimerkiksi maksukorttiyhtiö Visa kykenee useisiin tuhansiin siirtoihin sekunnissa.
 Pantera Capitalin sijoitusjohtaja Joey Krug on yksi ennustemarkkina-alusta Augurin perustajista. Mikko Leppänen / Yle
 Haasteena lohkoketjujen nopeuttamisessa on se, kuinka avointen hajautettujen tietokantojen turvallisuus voidaan taata, kun siirtojen lukumäärää kasvatetaan.
 – Ensi vuoden loppuun mennessä tulevat teknologiset ratkaisut mahdollistavat siirtomäärien kasvattamisen satoihin kappaleisiin sekunnissa. Kun skaalautuvuusongelmat alkavat ratketa, niin näemme sovelluksia, joita ihmiset käyttävät päivittäin, Krug ennustaa.
 Krug pitää mielenkiintoisena sovelluksena esimerkiksi Originia, joka on jakamistalouden mahdollistava protokolla.
 – Sen avulla voit esimerkiksi vuokrata talosi vertaisverkossa Airbnb:n sijaan. Originin palvelumaksut ovat käyttäjille huomattavasti edullisemmat kuin Airbnb:llä.
 Bitcoin-siirtojen nopeuttamiseksi kehitetään lohkoketjun päälle ohjelmoitua maksuprotokollaa Lightning Networkia eli salamaverkkoa, joka vauhdittaa bitcoin-siirtoja käyttäjien välisten maksukanavien avulla. Siirrot kirjataan bitcoin-lohkoketjuun vasta kun kanava suljetaan.
 Salamaverkko on kasvanut tänä vuonna nopeaa tahtia. Vuoden alussa verkon muodostavia solmuja oli vain joitakin kymmeniä.  1ML -sivuston  mukaan joulun alla solmuja oli jo yli 4 600. Verkon laajentumisen odotetaan jatkuvan ensi vuonna.
 Käytettävyys paranee
 Toinen este kryptovaluuttojen laajalle käyttöönotolle on ollut nykyisten käyttöliittymien kankeus.
 Salamaverkkoa kehittävän Lightning Labsin toimitusjohtaja  Elizabeth Stark  kertoo, että yksi heidän tavoitteistaan on kehittää kännyköihin ja verkkoselaimiin käyttöliittymät, joiden avulla käyttäjät voivat tehdä bitcoin-siirtoja napin painalluksella.
 – Jatkossa yhä useammat yritykset hyväksyvät maksuja salamaverkon kautta. Ihmiset kehittävät pelejä ja verkkosivuja, joissa voi tehdä arvonsiirtoja salamaverkon avulla, Stark sanoo.
 Bitcoinin salamaverkkoa kehittävän Lightning Labsin toimitusjohtaja Elizabeth Stark (vasemmalla). Mikko Leppänen / Yle
 Myös Pantera Capitalin Joey Krug katsoo, että kryptovaluuttojen lähettäminen toisille käyttäjille helpottuu huomattavasti. Tällä hetkellä siirroissa käytetään osoitteita, jotka koostuvat pitkistä numero- ja kirjainsarjoista.
 – Jatkossa ihmiset voivat lähettää kryptoja esimerkiksi osoitteeseen joeykrug.eth pitkän osoitteen sijaan. Tämä olisi mahdollista jo nyt, Krug sanoo.
 Vuonna 2011 perustetun kryptovaluutta litecoinin keksijä  Charlie Lee  arvioi, että kryptorahakkeiden säilytystä ja käyttöä helpottavat laitteet yleistyvät ensi vuonna.
 Lee nostaa esimerkeiksi taiwanilaisen älypuhelinvalmistaja HTC:n uuden Exodus-puhelimen, jossa on eristetylle mikrosirulle sijoitettu kryptovaluuttalompakko sekä luottokortin muotoisen CoolWallet-kryptolompakon, jolla saa bluetooth-yhteyden kännykkään.
 – Uskon, että tulevaisuudessa kaikki uudet kännykät sisältävät kryptolompakon aivan kuten ne nyt varustetaan kameroilla. Se tapahtunee muutaman vuoden päästä, Lee sanoo.
 Litecoinin perustaja Charlie Lee (keskellä) ja matkapuhelinvalmistaja HTC:n hajautetun teknologian johtaja Phil Chen (oikealla) esittelivät HTC:n Exodus-älypuhelinta Slushissa. Puhelimessa on sisäänrakennettu kryptovaluuttalompakko. Mikko Leppänen / Yle
 Raketoivatko hinnat jälleen ylös?
 Virtuaalivaluuttojen voimakkaasti heiluvien vaihtokurssien kehitystä on mahdoton ennustaa.
 Viime vuonna ei nähty ensimmäistä kertaa, että  10-vuotiaan bitcoinin  arvo tulee rytinällä alas. Kryptovaluutan lyhyessä historiassa vaihtokurssin jyrkät nousut ja laskut ovat seuranneet toisiaan.
 Siksi monet alan vaikuttajista ovat optimistisia hintakehityksen suhteen pitkällä aikavälillä.
 – Tämä ei ole ensimmäinen kerta, kun näen karhumarkkinan eli hintojen laskun. Palautuminen kestää jonkin aikaa, ehkä vuosia. Tämä on normaalia kryptovaluutalle, Charlie Lee toteaa.
 Sijoitusjohtajat Joey Krug ja Kavita Gupta arvioivat, että vaihtokurssit kääntynevät nousuun vuoden 2019 lopun ja vuoden 2020 puolivälin tienoilla.
 Pantera Capitalin sijoitusjohtaja Joey Krugin mukaan syynä tähän ovat ensi vuonna avautuvat uudet kauppa- ja säilytyspalvelut. Niiden kautta institutionaaliset sijoittajat, kuten eläke- ja vakuutusyhtiöt, pankit ja sijoitusrahastot, pääsevät rahasäkkeineen kryptomarkkinoille.
 – Tällä hetkellä esimerkiksi Yhdysvalloissa monet instituutiot eivät voi sijoittaa kryptoihin, koska sääntely vaatii niitä säilyttämään kryptovarojaan säännellyn varainhaltijan hallussa. Tällaisia riittävän tasokkaita palveluja ei ole vielä, Krug sanoo.
 Esimerkiksi New Yorkin pörssiä operoiva Intercontinental Exchange on avaamassa kryptovaluuttojen kauppa- ja säilytyspaikan nimeltä Bakkt. Uusimman tiedon mukaan sen tammikuulle suunniteltua  avausta on tosin lykätty , koska se ei ole saanut hyväksyntää Yhdysvaltain viranomaisilta.
 Pantera Capital on yksi Bakktiin sijoittaneista tahoista. Krug muistuttaa, että kryptovaluuttoihin ei kannata sijoittaa kuin sen verran, minkä on valmis menettämään kokonaan.
 Arvopaperitokeneista uusi kupla?
 Yle kertoi marraskuussa, että sijoitusmarkkinoille on tulossa  arvopaperitokeneita , jotka ovat uudenlaisia lohkoketjussa sijaitsevia digitaalisia arvopapereita.
 Ne vastaavat teknisesti kryptovaluuttoja, mutta niiden arvo on sidoksissa johonkin konkreettiseen omaisuuteen tai kohteeseen. Arvopaperitokenit voivat edustaa esimerkiksi listaamattoman yrityksen osakkeita tai omistusosuuksia kiinteistöistä.
 Kavita Gupta ja Joey Krug arvioivat, että tänä vuonna arvopaperitokeneista alkaa tulla iso juttu ja niiden liikkeeeseenlaskut valtavirtaistuvat vuonna 2020.
 Älysopimuksia kehittävän Mattereumin toimitusjohtaja ja Ethereum-lohkoketjun julkaisussa mukana ollut  Vinay Gupta  arvioi, että startup-yritysten osakkeita vastaavista arvopaperitokeneista voi muodostua seuraava hintakupla lohkoketjualalle.
 Mattereumin toimitusjohtaja Vinay Gupta. Mikko Leppänen / Yle
 – Varhaisen vaiheen kasvuyrityksiin sijoittaminen on lähellä uhkapeliä. Riskialttiiden startup-yritysten osakkeiden tokenisointi on huono idea. Uskon, että tämä tulee selväksi 4–5 vuoden kuluessa, Vinay Gupta sanoo.
 Vinay Guptan mukaan arvoltaan vakaisiin kohteisiin sidotut arvopaperitokenit puolestaan tarjoavat mielenkiintoisia mahdollisuuksia sijoittajille.
 – Voisit esimerkiksi sijoittaa osan omaisuudestasi tokenisoituun eteläamerikkalaiseen sademetsään, jonka haluat säilyttää koskemattomana. Luulen, että tästä voi tulla vallankumouksellinen trendi.
 Lue myös:
 Blockchain And Crypto Leaders Share Their 2019 Industry Predictions (Forbes)
 Lohkoketjun "kolmas vallankumous" on käsillä – mullistavatko digitaaliset arvopaperit sijoittamisen, vai tuleeko niistä vain kryptohypen seuraava aalto?
 Suomalainen entinen bitcoin-kehittäjä Martti Malmi voisi olla nyt miljardööri, mutta toisin kävi – Kryptovaluutta täyttää 10 vuotta
 Yle Kryptolaaksossa: Esineiden internetissä jääkaappisikin tuottaa arvokasta tietoa – Tulevaisuudessa voit myydä laitteidesi tuottaman datan

Kryptotalvi jäädytti bitcoinin, miltä uusi vuosi näyttää? Asiantuntijat ennustavat: Käyttö lisääntyy, teknologia etenee ja uusi mahdollinen kupla näköpiirissä


Summary: Kaaritaivutus Kumpula Oy on yksi harvoista suomalaisyrityksistä, joka pystyy taivuttamaan järeitä teräspalkkeja. Heidän toimittamansa näyttävä porrasrunko koristaa Helsingin uuden keskustakirjaston aulaa.

Kierreportaiden teko ei hetkeen unohdu seinäjokisessa tehdashallissa. Siitä pitävät huolen portaiden luonnostelusta jääneet jäljet seinäjokisen hallin lattiassa. Kaaritaivutus Kumpulan pääsuunnittelija ja toinen omistaja, Ossi Kumpula kertoo projektin olleen suurin työ yrityksen historiassa.
 – Yritys työllistää normaalisti viisi henkilöä. Parhaimmillaan meitä oli yhdeksän henkilöä portaikon kimpussa. Teimme kahta vuoroa ja pitkää päivää. Itse työstäminen kesti puoli vuotta, suunnittelu aloitettiin jo aikaisemmin.
 Kierreportaat ovat yksi kiintopiste Oodi-kirjaston sisätiloissa. Kumpula kertoo niissä olevan terästä yhteensä noin 80 tonnia, minkä lisäksi painoa tulee betoniaskelmista, käsijohteista ja tasokaiteista. Isot palkit kannattelevat ja roikottavat koko portaikkoa.
 Helsingin keskustakirjasto Oodin portaat, joiden teräsrunko on seinäjokelaisyrityksen valmistama. Elina Niemistö / Yle
 – Aika paljon jouduimme miettimään myös nostokapasiteettia. Meillä on 5000 kilon nosturit ja yksi portaikko painoi 8000-8500 kiloa riippuen porrasmallista. Piti miettiä, miten se saadaan nostettua jikistä pois ja maalaamolle.
 Ossi Kumpula kertoo, etteivät he alun perin halunneet tehdä tarjousta työstä, koska he ajattelivat, etteivät pysty valmistamaan sitä.
 – Annoimme sitten vinkkiä, mitä pitäisi muuttaa, ja päädyimme tilaajan kanssa siihen, ettei auta kuin kokeilla tekemistä.
 Apuvoimien lisäksi myös laitteisiin investoitiin, kun Kaaritaivutus hankki uuden levymankelin.
 – Saimme lisää tietoa ja kokemusta levyn käsittelystä ja taivutuksesta. Projektin myötä olemme oppineet paljon siitä, miten toimitaan ison työmäärän kanssa. On osattava ilmaista muille, mitä täytyy tapahtua, että asiat etenevät omassa päässä näkyvän vision suuntaan.
 Taivutuskone oli rakennettava itse
 Kaaritaivutus Kumpula Oy on yksi harvoista yrityksistä, joka valmistaa teräspalkkeja kylmätaivutuksella.
 – Se tarkoittaa, että terästä taivutetaan huoneenlämmössä. Teräspalkki ajetaan kolmen rullan läpi, missä se muovataan kaarevaksi. Saman voi toteuttaa myös prässäämällä. Joka tapauksessa tarvitaan kolme tukipistettä, joiden ympäri palkkia taivutetaan. Kylmätaivuttaminen sopii hyvin loivien kaarien tekemiseen, se on tehokasta ja tarkkaa.
 Kumpula kertoo, että myös taivutuskoneen valmistus on haastavaa.
 – Yritykset, jotka pystyvät valmistamaan CNC-ohjatun taivutuskoneen, ovat vähissä tänäkin päivänä. Valmistus on haastavaa, koska muuttujia on niin paljon.
 Ossi Kumpula CNC-ohjatun levymankelin vieressä Seinäjoen Kapernaumin hallissa. Kati Ala-Renko / Yle
 Tämän epäkohdan näki myös yrityksen toinen omistaja, isä-Heikki parikymmentä vuotta sitten. Hän oli kyllästynyt näkemään huonolaatuisia kaarevia teräspalkkeja työmailla. Niinpä erilaisten vaiheiden kautta he päätyivät rakentamaan itse taivutuskoneen.
 – Isä on aina ollut innokas kehittäjä ja vienyt ideoitaan käytäntöön asti, ja onnistunutkin siinä vielä. Järeään teräsrakenteeseen suuntautuessa komponentit ja laitteet ovat arvokkaita, vaikka ne tehtäisiin itse. Aina on riski, että mitä jos kaikki ei toimikaan niin kuin on ajateltu.
 Arvostettu teräsrakennepalkinto
 Oodi voitti teräsrakenteistaan Vuoden Teräsrakenne -palkinnon. Teräsrakennepalkinto jaetaan vuosittain alan kehitystä edistävälle ja kuvaavalle teräsrakenteelle ja on ammattilaisten keskuudessa arvostettu tunnustus.
 – On omalla tapaa yllättänyt, miten paljon tämä on saanut huomiota, miten julkinen hanke on kyseessä. Toki epäilimmekin, että Oodi tulee voittamaan teräsrakennepalkintoja. Avajaisissa näin paljon muutakin teräsrakennetta kokonaisuudessa, kaiken kaikkiaan hieno kohde, kehuu Ossi Kumpula.
 Kaikkea ei tarvitse tehdä itse
 Ossi Kumpula kertoo projektin myötä huomanneensa, että yrityksellä on rahkeet pyörittää isompiakin töitä.
 – Yrittäjyys on riskien puntaroimista, kannattaako lähteä mukaan. Sellaisiakin isoja töitä on kyselyssä, että loppupeleissä on pakko laajentaa toimintaa, jos haluaa olla mukana. Tarvittaessa pitää kasvattaa toimintaa, koska ei voi valita että on vain osassa mukana. Olen myös huomannut, että kaikkea ei tarvitse tehdä itse, ja ei siinä kuin alkaa tekemään vain.
 Tällä hetkellä Kumpulat valmistavat Kapernaumin hallissaan muun muassa Oma SP:lle kierreportaita ja holvikaaria Helsinkiin. Kumpula kertoo, että kaarevia muotoja käytetään Etelä-Suomessa enemmän.
 – Olen huomannut, että kaarevan metallipalkin lisäksi oma suunnittelu on yhä vahvemmassa asemassa. Sitä puolta ehkä tarvitsee vielä tehostaa. Suunnittelua halutaan siirtää enemmän tekijälle, koska kyseessä on erikoisia muotoja. Toisaalta on hyväkin, ettei tarvitse kysellä mittoja, koska saa omalta koneelta poimia tarvitsemansa tiedot.
 Portaikon on suunnitellut arkkitehtitoimisto ALA, ja rakennesuunnittelusta on vastannut Ramboll. Kaaritaivutus toimi urakassa alihankkijana Normek Oy:lle, joka vastasi kirjaston kokonaisvaltaisesta teräsurakasta.
 Lisää aiheesta:  Oodi on uuden ajan kirjasto, jossa voi kolvata, soittaa rumpuja ja juoda viiniä – Kurkista Oodiin ja näe omin silmin, mitä kaikkea Helsingin uudessa keskustakirjastossa voi tehdä

Oodi-kirjaston kymmenien tonnien teräsportaat taipuivat harvinaisella kylmätaivutustekniikalla


Summary: Saamelainen, kuten moni muukin, muuttaa ulkomaille usein rakkauden tai koulutuksen perässä. Saamelaisista monet haluavat kuitenkin muuttaa joskus takaisin pohjoiseen.

Suomen pohjoisimmasta kylästä, Utsjoen Nuorgamista kotoisin oleva  Lada Suomenrinne , 23, vaihtaa poronkarvakengät trendikkäisiin maihareihin palatessaan lomalta Saamenmaalta Berliiniin. Kuten tuhannet muut ulkomailla asuvat Suomen kansalaiset, myös Suomenrinne on löytänyt tasapainon kahden kulttuurin välillä.  Tilastokeskuksen  mukaan noin 300 000 Suomen kansalaista asuu ulkomailla, ja heidän joukossaan on myös saamelaisia muuttajia.
 Osa muuttaa pois töiden vuoksi, osa opiskelemaan ja osa vaihtaa maisemaa puhtaasti huvin vuoksi. Osa on lähtenyt vain käymään ulkomailla, ja löytänyt reissullaan töitä tai rakkauden.
 Usein kauas kotoa muutto voi olla haasteellista – koti-ikävä voi olla suuri ja kulttuurishokki voi iskeä vaikkei lähtisikään kauas. Esimerkiksi saamelainen tapa puhua asioista suoraan voi tuntua tylyltä, jos ei tunne saamelaisia tapoja.
 Suomenrinne on törmännyt kulttuurierojen synnyttämiin väärinkäsityksiin jokapäiväisessä elämässään. Hän saattaa puhua asioista hyvinkin suoraan – huomaamattaan.
 – Ainahan pieniä väärinkäsityksiä tulee, mutta niille ei voi mitään, Lada Suomenrinne pohtii.
 Lada Suomenrinne on löytäny uutta arvostusta kotikyläänsä Nuorgamia kohtaan muutettuaan Berliiniin. Lærke Lauesen.
 Elämä ulkomailla voi laajentaa maailmankuvaa ja tuoda uusia elämyksiä
 Lada Suomenrinne on asunut Berliinissä jo kaksi vuotta. Hän opiskelee valokuvausta University of Applied Sciences Europe -yliopistossa. Suomenrinne ei lähtenyt Saksaan pelkästään valokuvaamisen vuoksi, vaan hän halusi myös laajentaa maailmankuvaansa.
 – Kun olin 16-vuotias, en halunnut olla Nuorgamissa ollenkaan, koska siellä ei tapahtunut mitään. Nyt haluan lisää kokemuksia. Aika oli sopiva lähtemiselle, hän kertoo.
 Paljon matkustaneen Suomenrinteen mielestä ei ole paljon eroa siinä, muuttaako Helsinkiin vai Berliiniin – hän on kaukana kotoa joka tapauksessa.
 – Ihmiset ovat Etelä-Suomessakin erilaisia kun Lapissa, enkä usko että olisin viihtynyt etelässä, hän pohtii.
 Suomenrinne kokee, että Etelä-Suomessa saamelaisia kohtaan on enemmän ennakkoluuloja kuin esimerkiksi Berliinissä. Kaupungissa niin harva tietää saamelaisista, ettei stereotypioitakaan ole.
 – Minä puhun Berliinissä paljon saamelaisista, mutta enhän minäkään kaikkea tiedä. Olisi parasta jos mukanani olisi viisi muuta saamelaista kertomassa, hän nauraa.
 Yhteyden pitäminen kotiin on helppoa nykyaikana
 Ulkomailla asumisen yksi haittapuolista voi olla kova koti-ikävä. Lada Suomenrinteen mielestä ikävöinti on kuitenkin hyvä asia, sillä se tarkoittaa, että on jokin rakas paikka, jota ikävöidä.
 – Olen tavannut ihmisiä, jotka sanovat etteivät mene koskaan takaisin kotiin. Se on hirveän surullista.
 – On hyvä, että minulla on paikka johon voin aina mennä takaisin, enkä minä ole lähtenyt sieltä mitään pakoon, hän jatkaa.
 Saamelaisen kulttuurin ylläpitäminen ulkomailla on haasteellista, mutta onneksi nykyään voi olla helposti yhteydessä kotiin ja ystäviin. Saamen kieltä pääsee puhumaan esimerkiksi netin kautta helposti.
 – Minulla on uutta arvostusta kotikylääni Nuorgamia kohtaan. Aikaisemmin sanoin vanhemmilleni, etten enää halua asua siellä, mutta nyt minä arvostan sitä luontoa ja rauhaa, ja olen iloinen kun pääsen takaisin, Suomenrinne sanoo.
 Lada Suomenrinne aikoo muuttaa takaisin Saamenmaalle sitten, kun hänellä on siihen mahdollisuus. Sitä ennen hän haluaa kuitenkin nähdä vielä lisää maailmaa.
 Isossa kaupungissa kaikki eivät korosta kulttuuritaustaansa – ihmisiä tulee niin monesta eri maailman kolkasta
 Inarilainen  Nilla Länsman , 33, muutti Iso-Britanniaan vuonna 2003 opiskelemaan London School of Economics -yliopistoon. Nyt hän työskentelee finanssialalla Lontoossa, joka on yksi maailman parhaista paikoista sijoittamisen ammattilaiselle.
 Länsman on asunut kuudessa eri maassa, ja muuttaminen onkin hänelle hyvin helppoa.
 – Minä vain mietin, että miksi ei.
 – Veljeni asuu myös Lontoossa, mutta en muista oliko sillä osuutta päätökseeni silloin, hän jatkaa.
 Nilla Länsman työskentelee finanssialalla Lontoossa, ja on asunut yhteensä kuudessa eri maassa. Nilla Länsman.
 Nilla Länsman on asunut aiemmin Ruotsissa, Suomessa, Ranskassa, Singaporessa, Saksassa ja nyt Iso-Britanniassa. Koti-ikävä hänelle tulee silloin tällöin, mutta siitäkään huolimatta hän ei uskoisi viihtyvänsä Suomessa pitempiä aikoja. Nyt hän käy kotonaan noin kuusi kertaa vuodessa tapaamassa sukulaisia ja ystäviä.
 Länsmanista ei ole erityisen vaikeaa olla erossa saamelaisesta kulttuurista – Lontoossa kaikki ovat kotoisin jostain muualta, eikä kukaan tuo kulttuuritaustaansa ahkerasti esille.
 – En minä tarvitse suurta turvaverkkoa ympärilleni, aina minä löydän kavereita vaikka olisin missä, Länsman kertoo.
 Vaikka hän ei juuri nyt ole aikeissa muuttaa takaisin Lappiin, haluaa hän kuitenkin tukikohdan lähelle kotia – aikeissa on rakentaa mökki Inariin.
 Toisille lähteminen on helpompaa kuin toisille. Monet haluavat kuitenkin palata synnyinseuduilleen ulkomailla vietettyjen vuosien jälkeen.
 Koulu sekä rakkaus vievät saamelaisia ulkomaille
 Inarilainen  Sirpa Podrouzek  (os. Portti), 54, on asunut jo kaksi vuosikymmentä Itävallan pääkaupungissa Wienissä.
 Lukion jälkeen hän lähti ystävänsä kanssa au pairiksi, ja jäikin sille tielle löydettyään rakkauden Wienistä.
 – Minun piti tulla kotiin heti sen vuoden jälkeen, mutta täällä minä vielä olen, hän nauraa.
 Hiihtäminen saa hymyn Sirpa Podrouzekin huulille. Hän haluaakin muuttaa takaisin Inariin itävaltalaisen aviomiehensä kanssa. Sirpa Podrouzek.
 Sirpa Podrouzekin kaksi poikaa ovat kasvaneet Wienissä. Hän on opetellut sujuvan saksan kielen taidon sekä opiskellut sairaanhoitajaksi.
 Mutta nyt hän olisi jo valmis muuttamaan takaisin Lappiin. Vaikka elämä Wienissä on ollut hyvää, jotkut asiat ovat jääneet harmittamaan. Esimerkiksi monet sukujuhlat ovat jääneet välistä.
 – Pääsen joidenkin vuosien päästä eläkkeelle, ja odotan jo Suomeen muuttoa, hän kertoo.
 Vaikka Sirpa Podrouzek asuu Alppien vuoriston jylhän luonnon läheisyydessä, haluaa hän muuttaa itävaltalaisen aviomiehensä kanssa Inariin nauttimaan rakkaasta pohjoisen luonnosta.
 – Minä haluan asua siellä, missä on paljon lunta, kunnon talvi ja pääsee hiihtämään.
 Podrouzekin nuorempi poika asuu nyt Inarissa ja vanhempikin on kiinnostunut Suomeen muutosta.
 – Olen todella iloinen siitä, että pojillani on yhteys Lappiin ja Suomeen, ja että he ovat oppineet tuntemaan myös tämän toisen kulttuurin.
 Ainoastaan terveysongelmat olisivat asia, joka saisi sairaanhoitaja Sirpa Podrouzekin jäämään. Hän luottaa itävaltalaisiin terveyspalveluihin, joissa muun muassa odotusajat ovat lyhyet.
 – Mutta se on ainoa asia, mikä minut saisi jäämään, Podrouzek lopettaa hymyillen.

Kun koti on kaukana – kolmen saamelaisen tarina ulkomailla asumisesta


Summary: Eduskunnan puhemiehen Paula Risikon (kok.) mielestä rikoksiin syyllistyneet pitäisi tarvittaessa lähettää myös takaisin kotimaihinsa, jos he ovat Suomessa kansallinen uhka.

Eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kok.) haluaa helpottaa rikoksiin syyllistyneiden oleskeluluvan saajien poistamista Suomesta. Risikon mukaan lakeja tulisi kiristää. Risikko kertoi kannastaan TV1:n Ykkösaamun haastattelussa.
 Risikon mukaan on itsestään selvää, että hädänalaisessa asemassa olevia autetaan.
 – Mutta valitettavasti tämä järjestelmä, ja Suomi ei ole mikään poikkeus, antaa mahdollisuuden myös siihen, että järjestelmää myös käytetään väärin.
 Risikon mielestä käytössä pitäisi olla kaikki keinot, jotta väärinkäytöksiä ei tulisi.
 – Meillä pitää olla mahdollisuus myös purkaa esimerkiksi päätöksiä siitä, että on annettu oleskelulupa. Jopa pysyviä oleskelulupia pitää pystyä purkamaan.
 "Lakiin lisättävä kansallinen uhka"
 Risikon mukaan tämä vaatii nykyisen lainsäädännön vahvistamista.
 – Sinne tulisi lisätä esimerkiksi kansallinen uhka, joka sieltä puuttuu. Jos ihminen on kansallinen uhka, niin hänen oleskelulupansa pitää pystyä purkamaan
 Risikon mukaan lisäys tarvitaan koska nykyisin pysyvä oleskelulupa on hyvin vaikea purkaa.
 – Tiedän, että tämä on hyvin vaikea aihe, mutta tämä  Oulun tapaus  on erittäin järkyttävä. Aina rikokset ovat järkyttäviä, mutta kun se kohdistuu lapsiin ja alaikäisiin, se on järkyttänyt koko Suomea.
 Risikon mielestä tällaisia tekoja tulisi kyetä ennalta ehkäisemään, mutta kaikkea ei pystytä estämään.
 – Mutta pitää muistaa, että näistä seuraa rangaistus. Se pitää olla tiedossa niille, jotka halajaa Suomeen.
 – Näistä rikoksista rangaistaan ja tarvittaessa myös lähetetään takaisin kotimaahan. Nämä pitää ymmärtää, koska Suomessa pelataan Suomen lainsäädännön mukaisesti.
 Sisäministeri Mykkänen: Voitava karkottaa viipymättä
 Sisäministeri Kai Mykkänen (kok.) kirjoitti lyhytviestipalvelu Twitterissä olevansa samaa mieltä Risikon kanssa.
 – Selkeästi kansalliseksi uhaksi muodostunut henkilö voitava karkottaa viipymättä. Selvitämme osana kevään lainvalmisteluohjelmaa.
 Mykkänen myös mainitsi vuoden alussa voimaan tulleen  ulkomaalaislain muutoksen . Se nopeuttaa rikollisten karkottamista Suomesta.
 Tietyt yleiseen järjestykseen ja turvallisuuteen liittyvät karkottamispäätökset voidaan panna täytäntöön 30 päivän kuluttua tiedoksiannosta.
 Karkottamismenettelyä käytetään maasta poistamiseen silloin, kun henkilöllä on tai on ollut oleskelulupa Suomessa tai EU-kansalaisen oleskelu on rekisteröity.
 Puhemies Paula Risikko oli lauantaina TV1:n Ykkösaamun kevätkauden ensimmäisen lähetyksen vieraana.
 Juttua on täydennetty sisäministeri Kai Mykkäsen kannanotolla klo 16.01
 Keskustelu oli auki klo 18 asti.

Puhemies Paula Risikko: Rikollisten pysyviä oleskelulupia pystyttävä purkamaan helpommin – rikollinen voi olla kansallinen uhka


Summary: Thaimaan eteläosien lautta- ja lentoliikenne alkoi palautua jälleen toimintaan. Turistisaaret Koh Samui, Koh Phangan ja Koh Tao vaikuttivat säästyneen myrskyn hävitykseltä.

Thaimaan eteläosien lautta- ja lentoliikenne alkoi palautua jälleen toimintaan lauantaina trooppisen myrskyn jälkeen.
 Siaminmereltä tullut myrsky iski maihin Nakhon Si Thammaratin maakunnassa Thaimaan itärannikolla perjantaina iltapäivällä paikallista aikaa. Edetessään maalla kohti Andamaanienmerta Pabuk-myrsky heikkeni nopeasti ja laantui trooppiseksi matalapaineeksi.
 Myrsky toi rankkasateita ja aiheutti tulvia ja sähkökatkoksia laajoilta alueilla Etelä-Thaimaassa. Myrskytuhot jäivät kuitenkin pelättyä vähäisemmiksi.
 Viranomaiset seisauttivat lautta- ja lentoyhteydet lomasaarille myrskyn alettua. Turistisaaret Koh Samui, Koh Phangan ja Koh Tao vaikuttivat säästyneen myrskyn pahimmilta tuhoilta.
 – Olen varma, että osa turisteista pääsee lähtemään tänään, kun lautat ja lennot alkavat taas kulkea, paikallinen viranomainen  Kittipop Roddon  kertoi Koh Samuilta.
 Uimakiellot olivat yhä voimassa suosituilla uimarannoilla lauantaina. Myös veneilijöitä kehotettiin pysymään rannassa. Myrskytuulet saattoivat yhä aiheuttaa 3–5 metriä korkeita aaltoja Siaminmeressä ja Andamaanienmeressä.
 30 000 ihmistä vietti yön hätämajoituksessa
 Kaksi ihmistä sai surmansa myrskyssä. Toinen heistä kuoli puun kaaduttua hänen talonsa päälle.
 Toinen kuolonuhri on kalastaja, jonka vene kaatui myrskyssä Pattanin maakunnan alueella. Aluksessa ollut toinen henkilö on kateissa.
 Viranomaiset määräsivät kalastusalukset pysymään maissa myrskyn ajan.
 Pahimmillaan noin 200 000 ihmistä oli ilman sähköä. Noin 30 000 ihmistä vietti yönsä tilapäismajoituksessa.
 Trooppiset myrskyt Thaimaan turistisesongin aikaan ovat harvinaisia. Pabuk oli ensimmäinen trooppinen myrsky kesken sesongin 30 vuoteen.
 Lue myös:
 Matkanjärjestäjät: Tilanne Thaimaan lomakohteissa on rauhallinen, Aurinkomatkojen asiakkaita evakuoitu hotellista itärannikolla
 Thaimaassa asuva suomalaissukeltaja Ylelle: Myrsky näyttää muuttaneen reittiään, ihmiset hamstrasivat ruokaa ja bensaa ennen sitä Kymmenet tuhannet lomailijat pakenevat Pabuk-myrskyä Thaimaassa – suomalaisturisti: "En tietäisi mitään ilman kaverien viestejä"

Etelä-Thaimaan myrskytuhot jäivät pelättyä vähäisemmiksi – turistisaaret säästyivät pahimmalta


Summary: Puolassa viisi kuoli pakohuonepelin tulipalossa.

Pakohuonepelien turvajärjestelyt otetaan Suomessa vakavasti, arvioivat STT:lle puhuneet pakohuoneyrittäjät ja asiantuntijat.
 Helsinki Escape Roomin omistaja  Yvonne Karsten  sanoo STT:lle, että Suomessa turvallisuus on eri tasolla kuin esimerkiksi Itä-Euroopassa.
 – Olemme tavanneet suomalaisten pakohuoneomistajien kanssa ja olen saanut käsityksen, että turvallisuus on tärkeä asia kaikille toimijoille.
 Suomessa palo- ja pelastusturvallisuus hoidetaan pakohuonepeleissä melko hyvin, arvioi myös Suomen Pelastusalan (SPEK) koulutuspäällikkö  Ira Pasi .
 – Pääsääntöisesti Suomen tapahtumajärjestäjät ymmärtävät turvajärjestelyiden tärkeyden.
 Karstenin mukaan esimerkiksi Helsinki Escape Roomissa on aina käytössä hätänappi, jota painamalla pääsee pois heti. Valvoja myös valvoo peliä kameran kautta.
 – Ja hätänappia painamalla huoneesta pitää päästä pois, vaikka valvoja pyörtyisi tai saisi sairauskohtauksen.
 Puolassa viisi teini-ikäistä tyttöä kuoli pakohuonepelissä sattuneessa tulipalossa perjantai-iltana. Palossa loukkaantui lisäksi 25-vuotias mies, joka sai vakavia palovammoja.
 Tulipalo syttyi pakohuoneessa Koszalinin kaupungissa Pohjois-Puolassa. Palon syttymissyystä ei vielä ole tietoa. Ei ole myöskään tiedossa, miksi tytöt eivät päässeet pois huoneesta.
 Karstenin tiedossa ei ole, että pakohuoneissa olisi aiemmin tapahtunut kuolemantapauksia. Hän kuitenkin kehottaa ulkomailla pelaamista suunnittelevia kysymään etukäteen turvajärjestelyistä.
 – Jos matkustaa vaikka Itä-Euroopassa, kannattaa muistaa, että laatu on eri kuin Suomessa. Voi kysyä esimerkiksi, onko huoneessa hätänappi- tai avain.
 Pieleen voi mennä useampi asia
 Suomen pakohuoneisiin ei ole mitään erillisiä lisäsäännöksiä, vaan vaatimukset ovat samat kuin muissa tiloissa, joissa oleskellaan ja asutaan.
 – Kun näistä (pakohuonepeleistä) ei ole mitään varsinaisesti säädetty, tulee olla todella tarkka. Hätäpoistumisteiden tulee olla erittäin helposti merkittyjä ja opastettuja, sanoo SPEKin turvallisuusasiantuntija  Jari Pouta .
 Poudan mielestä tärkeä kysymys Puolan tapauksessa on, mikä tulipalon on aiheuttanut. Kyse voi olla esimerkiksi sähkölaiteviasta.
 Spekin koulutuspäällikkö Pasi kommentoi yleisellä tasolla, että suuronnettomuuksissa pieleen menee monesti useampi eri asia.
 – Esimerkiksi Venäjällä sattuneessa tuhoisassa Kemerovon kauppakeskuspalossa takaovi oli lukossa, henkilökunta ei osannut toimia eikä palojärjestelmäkään toiminut.
 – Kiwa Inspectan tarkastaja on nostanut esille, että vastaavat tulipalot voivat olla Suomessakin mahdollisia. Onnettomuudet voivat johtua tietämättömyydestä tai huoltojärjestelyiden puutteesta. Silmiä ei kannata ummistaa.
 Kiwa Inspecta on tarkastus-, testaus-, sertifiointi-, konsultointi- ja palvelualan yritys.
 Juttua korjattu kello 18.55: Korjattu SPEKin koulutuspäällikön viimeistä suoraa sitaattia: kyseessä on Kiwa Inspectan tarkastaja, ei Tukesin. Haastateltava korjasi lausumaansa jutun julkaisun jälkeen. Täydennetty loppuun lause siitä, mitä Kiwa Inspecta tekee.
 Lue myös:   Pakohuoneessa tulipalo – viisi teini-ikäistä kuollut

Pakohuoneesta pääsee Suomessa pois, vaikka valvoja pyörtyisi


Summary: Haavoittuneita on neljä. Ammuskelua edelsi tappelu, paikalla ollut silminnäkijä kertoi Los Angeles Times -lehdelle.

Kaliforniassa kolme ihmistä on kuollut on ampumavälikohtauksessa keilahallissa Torrancen kaupungissa. Poliisi on paikalla Gable House Bowl -keilahallissa tutkimassa tapausta.
 Poliisin mukaan lisäksi neljä ihmistä on haavoittunut. Kaikki uhrit olivat miehiä.
 Los Angeles Times -lehden  haastatteleman silminnäkijän mukaan ammuskelua edelsi tappelu.
 Pian puolenyön jälkeen paikallista aikaa Torrancen poliisi kehotti Twitterissä asukkaita pysyttelemään pois hallin läheisyydestä.
 Torrance on rannikkokaupunki Los Angelesin kupeessa.

Kaliforniassa ammuttu keilahallissa – kolme kuollut


Summary: Hävittäjät ovat puolustusteollisuuden terävintä huipputeknologiaa.

Suomi valmistautuu tekemään kaikkien aikojen suurimman puolustustarvikediilinsä, kun se päättää reilun parin vuoden päästä 64 uuden hävittäjän hankinnasta.
 Taustaa Suomi saa ensimmäiset tarjoukset hävittäjistä tammikuun loppupuolella. Hävittäjähankinnasta on tulossa yksi keskeisistä aiheista kevään eduskuntavaaleissa. Jutun kirjoittaja on osallistunut Ylen kustantamana tutustumismatkaan Saabin tehtaille Ruotsissa. Lisäksi tutustumismatkoja ovat tarjonneet F-35:n valmistaja Yhdysvaltoihin ja Eurofighterin valmistaja koneen käyttäjämaihin. Jutun kirjoittaja ei ole minkään poliittisen puolueen jäsen. Hän on seurannut Puolustusvoimien toimintaa yli kaksi vuosikymmentä.
 Maanpuolustuksen kannalta edessä on ratkaiseva päätös, sillä ilmavoimien merkitys kasvaa jatkuvasti. Ilma-aseen merkitys valkeni viimeistään vuoden 1991 Persianlahden sodassa, kun liittouman ilmavoimat tekivät tarkkoja iskuja jo ensimmäisten minuuttien ja tuntien aikana.
 Irak lamautettiin strategisilla iskuilla, joissa häivehävittäjillä oli suuri merkitys.
 Ei siis ihme, että hävittäjäkauppa otetaan Suomessa tosissaan. Jyväskylän yliopiston kyberturvallisuuden professori, eversti evp. ja Maanpuolustuskorkeakoulun dosentti  Martti Lehto  siteeraa Tuleva sota -kirjassa yhdysvaltalaista everstiä  John Wardenia :
 ”Yksikään ilmaylivoimaa hallussaan pitävä valtio ei ole hävinnyt sotaa, ja sotilaallista voittoa on poikkeuksetta edeltänyt ilmaylivoiman saavuttaminen”.
 Tämä tarkoittaa sitä, että pienellä maalla – kuten Suomella – ei ole varaa virheinvestointiin.
 Martti Lehto Jyväskylän yliopisto
 Tiedon määrä ylittää ihmisen kyvyt
 Hävittäjänhankinnasta vastaava puolustusministeriö on linjannut, että Suomi ei osta hävittäjää vaan  järjestelmän .
 Tästä jutusta voit lukea  tarkempaa vertailua Suomeen ehdolla olevista hävittäjämalleista. Tämän jutun lopussa esitellään puolestaan hävittäjäkauppojen tämänhetkistä tilannetta Euroopassa.
 Hiukan oikoen  järjestelmällä  tarkoitetaan sitä, että hävittäjien pitää pystyä jakamaan tietoa vihollisesta keskenään ja samalla välittämään sitä maa- ja merivoimille.
 Lisäksi niiden täytyy pystyä häiritsemään vihollisen tutkia, tuhoamaan maahan tunkeutuvat viholliskoneet ja ohjukset sekä kyettävä iskemään syvälle vihollisen selustaan.
 Toisin sanoen koneen nopeus ei enää ole yksistään ratkaiseva, vaan se nopeus, millä tietoa käsitellään ja analysoidaan. Martti Lehdon mukaan tällöin kyse on koko systeemin nopeudesta.
 Käytännössä tietoa tulee kuitenkin hävittäjän ohjaajalle niin paljon ja niin nopeasti, että tämä ei joka tilanteessa siitä yksin selviä. Hänelle tarvitaan avustaja vaikka viime kädessä päätöksen tekeekin ihminen.
 Avustaja voisi olla eräänlainen J.A.R.V.I.S., siis supersankari Iron Manin persoonallinen tekoäly, kuten Martti Lehto asian kuvaa.
 – Tekoäly kykenee nopeasti analysoimaan ja kertomaan ohjaajalle, miltä homma näyttää. Siitä tulee aktiivinen avustaja ja tuki kuskille.
 Lehto lienee oikeassa, sillä tekoälystä tulee vääjäämättä osa tulevaisuuden sotakalustoa. Samalla tavalla, kun tekoäly on voittanut ihmisen shakissa ja muissa peleissä vuodesta 1996 alkaen, se voittaa lopulta ihmisen oikeassa sodassakin.
 Tekoäly ei pelkästään analysoi uutta tietoa vaan vertaa sitä aiemmin kerättyyn tiedustelutietoon ja erottelee olennaisen epäolennaisesta.
 Taannoisessa esitelmässään Air Power Conference 2018:ssa lokakuussa Martti Lehto esitteli simulaatiota, jossa kokenut taistelulentäjä, eversti  Gene Lee  kilpaili ALPHA-nimistä tekoälyä vastaan ilmataisteluissa. Vaatimattomaan tietokoneeseen asennettu  tekoälyohjelma  voitti Leen joka ikisessä yhteenotossa.
 Eri kysymys onkin sitten se, miten käy, kun tekoäly ottaa mittaa toisesta tekoälystä. Venäjä on jo ilmoittanut kehittävänsä tekoälyyn perustuvaa ohjusta, joka osaa itse valita maalinsa. Yhdysvalloilla ja Kiinalla on vastaavia hankkeita.
 Muutenkin uusien koneiden ohjaaminen ilman softan, siis tietokoneohjelmien, apua olisi mahdotonta. Kun vuonna 1970 tietokoneohjelmat hoitivat amerikkalaisen F-111 hävittäjän toiminnoista 20 prosenttia, vastaava luku kolmekymmentä vuotta myöhemmin F-22 koneessa oli jo 80 prosenttia.
 Tekoäly ja digitaalinen osaaminen näkyy kaiken kaikkiaan hävittäjäkaupassa, kuten myös Merivoimien Laivue 2020 -hankkeessa. Alla oleva grafiikka kuvaa, mihin kaikkeen uuden hävittäjän vähintään täytyy kyetä.
 Mikko Airikka | Yle
 Maanpuolustus tarvitsee tekoälyä
 Puolustusministeriö ja pääesikunta ovat määritelleet, että hävittäjähankkeessa asetetaan vaatimuksia suoralle ja epäsuoralle teolliselle yhteistyölle myyjämaan kanssa. Teollisen yhteistyön arvo on vähintään 30 prosenttia hankinnan kokonaisarvosta.
 Epäsuora teollinen yhteistyö ei välttämättä liity suoraan hankittaviin järjestelmiin, mutta yhteistyön täytyy olla maanpuolustuksen kannalta tärkeää.
 Painopistealueiden kärjessä ovat, kuinka ollakaan, kyberosaaminen ja tekoäly.
 Myös puolustushankintojen ulkopuolella viritellään hävittäjähankinnan kylkiäisenä kaupallista yhteistyötä. EK:n ja Business Finlandin tavoitteena on edistää innovaatioiden vientiä ja investointeja Suomeen.
 Tämänkin listan kärjessä ovat tekoäly ja muun muassa meriteollisuuteen liittyvät autonomiset järjestelmät. Ensimmäinen markkinointimatka tehdään tammikuussa Yhdysvaltoihin.
 Mitä sitten tekoäly on maanpuolustuksessa? Määrittely on hankalaa, mutta viime kädessä se liittyy tiedon käsittelyyn, sanoo puolustusministeriön tutkimusjohtaja, professori  Pekka Appelqvist.  Aivan kuten siviilipuolella, myös puolustuksessa pyritään tietotekniikan avulla verkostoihin.
 – Kaikki mahdolliset taistelukentän sensorit ja muut datalähteet keräävät tietoa ja niistä jalostetaan tilannekuvaa.
 Tekoäly ei tunge kaikkialle sotavälineisiin vaan keskimäärin aseet ovat varsin perinteistä teknologiaa. Vain pieni osa aseistuksesta on niin korkeaa osaamista, että siviipuolella sitä ei ole vielä saavutettu.
 – Ilman muuta hävittäjät edustavat terävintä kärkeä.
 Toinen puoli tekoälystä on lisääntyvä koneautomaatio. Aseista tulee yhä omatoimisempia, mikä ei Appelqvistin mukaan tarkoita ihmisen jäämistä sivurooliin, sillä tekoäly ratkoo ihmisen sille antamia tehtäviä.
 – Ihminen on merkittävässä roolissa mutta esimerkiksi nopeuteen liittyvissä tehtävissä kone ikään kuin ehdottelee ratkaisumalleja ja niiden pohjalta ihminen päättää asioita.
 Enää ei turvata pelkästään omaa ilmatilaa
 Vielä yhdeksänkymmentäluvulla ajateltiin, että hävittäjien tehtävä on pystyä pitämään oman maan ilmatila hallussa. Sittemmin ajattelu on muuttunut.
 Nyt hävittäjän täytyy pystyä vaikuttamaan pitkälle vihollismaahan strategisten kohteiden tuhoamiseksi. Tätä varten Suomeenkin on hankittu lähes 400 kilometrin päähän kantavia JASSM-risteilyohjuksia. Lehto pitää Yhdysvaltojen myöntämää myyntilupaa merkittävänä, sillä ohjusta ei ole myyty edes kaikkiin Nato-maihin.
 JASSM-risteilyohjuksia tai muitakaan nyt käytössä olevia aseita ei välttämättä saa asentaa kaikkiin Suomeen ehdolla oleviin hävittäjiin, mikä voi Lehdon mukaan painaa koneen valinnassa.
 Hävittäjien toimintakykyyn vaikuttavat merkittävästi myös niiden häiveominaisuudet ja mahdollisuudet ilmatankkaukseen. Näiden avulla voidaan nopeasti siirtää sodan painopistettä paikasta toiseen.
 Viidennen sukupolven amerikkalainen F-35 Lightning on häiveominaisuuksiltaan paras. Häivettä on lisätty piilottamalla aseistusta koneen rungon sisään.
 Lehto pitää häivettä hyvänä ominaisuutena, koska sen avulla kone voi tunkeutua vihollisen alueelle, mutta sen toimivuus tulevaisuudessa on epävarmaa.
 – Ei se mikään hopealuoti ole, sillä tulevaisuudessa kehitään uusia matalan taajuuden tutkia ja sensoreita.
 Lehto arvioi, että lähes jokainen merkittävä kohde pinnalla ja pinnan alla voidaan havaita, sillä kaikesta jää jonkinlainen jälki.
 Ilmatankkaus on niin ikään välttämätön ominaisuus. Joidenkin hävittäjien tankkaaminen onnistuu toisesta hävittäjästä eli ilmaan ei tarvita suurta ilmatankkauskonetta.
 Yksi vaihtoehto toimintasäteen kasvattamiseksi on häiritä vihollisen tiedustelua ja tutkia. Kaikissa koneissa ominaisuus on sisään rakennettuna tai se hoidetaan erillisellä koneella, kuten tekee amerikkalaisen Boeingin Growler.
 Growler on elektroniseen sodankäyntiin ja tutkahäirintään erikoistunut aseistettu hävittäjä. Sitä ei ole vielä myyty Eurooppaan, mutta myyntilupa saattaa tulla Suomeen ja Saksaan, mahdollisesti myös Puolaan, sanoo Boeingin myyntijohtaja  Bryan Crutchfield .
 – Growler pystyy häiritsemään vihollisen tutkia kaikilla taajuuksilla, Chrutchfield sanoo.
 Bryan Crutchfield Henrietta Hassinen / Yle
 Crutchfield ei ota kantaa siihen, kuinka monta Growleria Suomi tarvitsisi mutta jos esimerkkiä haetaan Yhdysvaltain laivaston tukialuslennostosta, määrä voisi olla mitä tahansa 7–16 väliltä.
 Tietoja ei vaihdeta, mutta naapuriin voi vilkuilla
 Lähivuosina Euroopan maista uusia hävittäjiä tilaavat tai ovat jo tilanneet ainakin Saksa, Sveitsi, Puola, Espanja, Turkki, Tanska, Norja, Slovakia, Serbia, Bulgaria, Belgia, Kroatia, Hollanti, Britannia. Osa näistä maista tekee päätöksensä samoihin aikoihin Suomen kanssa.
 Muualla maailmassa kauppoja pohtivat Kanada, Intia, Singapore sekä monet Persianlahden maat. Japani on jo päättänyt ostaa yli 140 kappaletta F-35 -hävittäjiä
 Kysyntää ja myyntimiehiä siis riittää, mutta jokainen tekee omat ratkaisunsa. Puolustusministeriön strategisten hankkeiden ohjelmajohtajan  Lauri Purasen  mukaan maat eivät saa vaihtaa tarjouskilpailuissa saatuja tietoja keskenään.
 Useimmissa maissa ehdolla ovat samat hävittäjät kuin Suomessa. Viimeaikaisten kauppojen menestyjä on ollut amerikkalainen Locheed Martinin F-35 Lightning. Pentti Perttulan syksyllä julkaistussa kirjassa Paras hävittäjä Suomella todetaan, että kaikissa ehdokkaissa on paremmat sensorit kuin nykyisessä Hornetissa, ja jokaisessa koneessa on tehokas AESA-tutka.
 Euroopan osalta myyntitilastoja kannattaa tarkastella hieman tarkemmin.
 Onko F-35 ottanut Euroopassa paalupaikan?
 F-35 on amerikkalaisen Lockheed Martinin uusi viidennen sukupolven häivehävittäjä.
 Konetta on tilattu 13 maahan, joista 9 on ollut mukana kehitysohjelmassa alusta pitäen. Alustavia tai sitovia tilauksia on noin 3 000. Euroopan maista F-35:n ovat päätyneet kokonaan tai osaksi ilmavoimia Belgia, Norja, Tanska, Britannia, Italia, Hollanti ja Turkki. Turkin osalta tilanne on kuitenkin toistaiseksi epäselvä.
 Monet koneen valinneista maista ovat korvanneet sillä Locheed Martinin F-16 hävittäjän eli nämä maat pysyvät saman valmistajan asiakkaina.
 F-35 on ehdolla myös ainakin Singaporeen, Saksaan, Puolaan, Espanjaan ja Kanadaan.
 Koneen myyntiä Euroopassa saattaa jarruttaa Saksan ja Ranskan suunnitelma kehittää sille kilpaileva viidennen sukupolven hävittäjä. Myös Espanja aikoo osallistua hankkeeseen.
 Boeing F/A-18 Hornet Puolustusvoimat
 Super Hornet olisi jatkoa nykyiselle Hornetille
 Super Hornet on Suomen kannalta mahdollinen ennen kaikkea siksi, että nykyinen Hornet F/A-18 C/D -kalusto tulee samalta valmistajalta, Boeingilta.
 Suomessa on runsaasti kokemusta Hornetien huollosta. Pian kokemusta alkaa karttua toisenkin amerikkalaisehdokkaan eli F-35:n huollosta, sillä Patria ja norjalainen Kongsberg ovat ostaneet hiljattain Norjassa koneiden moottoreiden huollosta vastaavaan AIM Norwayn.
 Super Hornet on joukon myydyin kone, mutta samalla se on koneista vanhin.
 Toistaiseksi Super Hornetia ei ole tilannut yksikään Euroopan maa, vaikka vanhempia Horneteja Euroopassa on runsaasti. Super Hornet on käytössä lähinnä Yhdysvaltain ja Australian laivastoissa.
 Miksi kone ei sitten myy Euroopassa, Bryan Crutchfield?
 Selitys on yksinkertaisesti se, että F-35:n päätyneet maat ovat siirtyneet siihen saman valmistajan F-16 koneesta, Crutchfield sanoo.
 Gripen E lujittaisi Suomen ja Ruotsin yhteistyötä
 Ruotsalaista Gripen E:tä on myyty Ruotsin ilmavoimille 60 kappaletta ja 36 Brasilian ilmavoimille. Brasiliassa Gripenin kovimmat kilpailijat olivat amerikkalainen Super Hornet ja ranskalainen Rafale.
 Euroopan maista sitä harkitsevat ainakin Suomi, Itävalta ja Sveitsi. Itävallassa on arvosteltu nykyistä Eurofighter-kalustoa kiskurihinnoista, ja edullisemmaksi arvioitu Gripen on saanut maassa kannatusta.
 Gripen oli ehdolla myös Slovakiaan, mutta maa valitsi heinäkuussa amerikkalaisen Lockheed Martinin F-16 -koneen. Belgiassa puolestaan päädyttiin lokakuussa F-35:n, samoin kuin aiemmin Norjassa ja Tanskassa. Kaikki ovat Nato-maita ja kaikki korvaavat F-35:llä saman valmistajan F-16 koneita.
 Bulgaria saattaa ostaa Gripenin C/D -mallia.
 Toistaiseksi vasta kaksi Gripen E -konetta on tehnyt koelentoja. Ensimmäinen lensi kesäkuussa 2017 ja toinen tämän vuoden marraskuussa.
 Gripeniin voidaan asentaa tarkka ja kaukovaikuttamiseen soveltuva Meteor-ohjus.
 Eurofighter Typhoon on myydyin Euroopassa
 Yhteiseurooppalaista Eurofighteria on myyty tai tilauksessa yli 600 kappaletta eri puolilla maailmaa. Euroopassa se on edelleen joukon yleisin kone, jota käyttävät Britannia, Saksa, Espanja, Italia ja Itävalta. Joulukuussa Qatar ilmoitti ostavansa 24 Typhoonia.
 Eurofighterin kohdalla Suomessa joudutaan pohtimaan, kuinka pitkälle sen käyttöikä riittää, varsinkin jos Britannia aloittaa uuden koneen eli Tempestin kehittämisen. On myös huhuttu, että Britannia ja Ruotsi aloittaisivat uuden koneen suunnittelun yhdessä jo lähivuosikymmeninä.
 Typhoonilla on toki monia teknisiä etuja nopeudesta ja ketteryydestä alkaen, eikä vähin ansio ole siihen asennettava Meteor-ohjus. Sitä pidetään yhtenä markkinoiden parhaimpana ja tarkimpana keskipitkän kantaman ohjuksena.
 Tosin Meteorin asentaminen onnistuu yhtä lailla Gripeniin ja Rafaleen.
 Rafale on Ranskan ilmavoimien selkäranka
 Ranskalaista Rafalea pidetään Suomessa epätodennäköisimpänä vaihtoehtona, vaikka koneella on paljon etuja ja paljon käyttäjiä. Rafaleen päätyneet maat ovat Ranskaa lukuunottamatta Euroopan ulkopuolella. Ranskalla itsellään on 140 konetta.
 Rafalen myynti Ranskan ulkopuolelle lähti vauhtiin vasta muutama vuosi sitten. Konetta on myyty Intiaan, Egyptiin ja Qatariin.
 Suomen nykyisen Hornetin Amraam-ohjus ei ole näillä näkymin integroitavissa Rafaleen, toisin kuin kaikkiin muihin ehdokkaisiin.

Tekoäly voittaisi jo nyt ihmisen oikeassa sodassa – ja sen ymmärtäminen on olennaista, kun Suomi tekee päätöksen historiallisesta hävittäjähankinnasta


Summary: 278-kiloinen tonnikala päätyy sushiannoksiin.

Japanissa on huutokaupattu uhanalainen sinievätonnikala miljoonahintaan.
 Japanilaisen sushiketjun johtaja  Kiyoshi Kimura  maksoi 278-kiloisesta vonkaleesta liki 334 miljoonaa jeniä eli 2,7 miljoonaa euroa.
 Japani kuluttaa suuren osan maailman sinievätonnikalasaaliista. Sinievätonnikalaa on kutsuttu harvinaisuutensa vuoksi myös "mustaksi timantiksi", ja se kuuluu Japanissa arvostetuimpiin sushin raaka-aineisiin.
 – Tämä on parasta tonnikalaa, herkullista ja todella tuoretta. Hinta oli kalliimpi kuin etukäteen arvelin, Kimura sanoi.
 Kala pyydettiin Japanin pohjoisosassa sijaitsevan Aomorin alueen rannikolla.
 Myös aiempi ennätys oli Kimuran nimissä: vuonna 2013 hän maksoi huutokaupassa sinievätonnikalasta yli 1,25 miljoonaa euroa.
 Myöhemmin päivällä sushikokit paloittelivat jättikalan ja tarjoilivat sitä Kimuran pääravintolan edustalla sadoille sushifaneille.
 – Olen käynyt täällä joka vuosi syömässä uudenvuoden sushia. Tämä tonnikala on maukkaampaa kuin koskaan, 71-vuotias kotiäiti  Reiko Yamada  sanoi.
 Huutokauppa käytiin Tokion uudella Toyosun kalatorilla, joka korvasi viime vuoden lopulla maineikkaan, vuodesta 1935 toimineen Tsukijin kalatorin.
 Aamuviiden jälkeen alkava tonnikalahuutokauppa on suosittu nähtävyys, jossa asioivat niin Michelin-ravintoloiden kokit kuin päivittäistavarakaupat.
 Lue myös:
 Meret voivat pahoin – ylikalastus uhkaa maailman kalakantoja

Japanissa tonnikala huutokaupattiin ennätyshintaan – sushipomo maksoi uhanalaisesta eläimestä 2,7 miljoonaa euroa


Summary: Onnettomuudessa oli osallisena yhteensä kuusi henkilöä.

Lahdessa sattui usean auton liikenneonnettomuus valtatie 12:lla lauantaina. Onnettomuus tapahtui noin kilometri Lahdesta Nastolan suuntaan. Pelastuslaitos sai onnettomuudesta ilmoituksen noin kello 13:45.
 Tapahtumat saivat alkunsa, kun pakettiauto ja henkilöauto ajoivat nokkakolarin ilmeisesti ohitustilanteessa. Nokkakolarin seurauksena toinenkin pakettiauto joutui osalliseksi onnettomuuteen.
 Autoissa oli yhteensä kuusi henkeä, joista kolme on kuljetettu sairaalahoitoon. Kolmen muun osallisen kunto ei vaatinut jatkohoitoa. Ainakin kaksi henkilö oli onnettomuuden jälkeen autossa puristuksissa.
 Poliisi ohjasi liikennettä kiertämään onnettomuuspaikan Nastolantien eli tien 312 kautta. Valtatie avattiin liikenteelle kello 15.30.
 Juttua ja otsikkoa päivitetty pelastuslaitoksen tiedoilla kello 15:01 ja kello 15:35

Nokkakolari sulki valtatie 12:n liikenteeltä Lahdessa – kolme sairaalaan


Summary: Perussuomalaisten mukaan isoin vaalivaikuttaja on ollut Facebook jäädyttämällä ehdokkaiden tilejä. FB tapasi syksyllä Suomen puolueet

Ero edellisten eduskuntavaalien tunnelmaan ja viranomaisten varautumistasoon näkyy sekä suomalaisissa puolueissa että vaaliorganisaatioissa.
 Havahtuminen internetin trollien mahtiin tapahtui Suomessa Yhdysvaltain presidentinvaalien jälkeen 2016, tai viimeistään Ranskan presidentinvaaleissa 2017, kun toinen ehdokkaista, nykyinen presidentti  Emmanuel Macron , joutui massiivisen hakkerointikampanjan kohteeksi.
 – Neljässä vuodessa on havaittu konkreettisesti, että sosiaalista mediaa pystytään käyttämään epäasialliseen vaalivaikuttamiseen, toteaa oikeusministeriön (OM) vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen .
 Tuore isku tehtiin  perjantaina Saksassa , kun poliitikkojen hakkeroituja henkilötietoja levitettiin Twitterissä.
 Pienpuolueetkin kutsuttu some-kurssille
 Nyt tietoa somen uhkista ja mahdollisuuksista jaetaan OM:n vetovastuulla äänestäjille, vaaliviranomaisille ja puolueille monen ministeriön yhteistyöllä.
 Esimerkiksi tulevana tiistaina oikeusministeriö järjestää aiheesta laajan seminaarin, ja parin viikon päästä jokaiselle 19 rekisteröityneelle puolueelle informaatiovaikuttamiseen ja turvallisuuteen keskittyvän kurssin.
 Eduskuntapuolueilla on lisäksi erikseen mahdollisuus opastukseen kahdenvälisesti OM:n työryhmän asiantuntijoiden kanssa.
 Tarkoituksena on opastaa tunnistamaan valeuutisia, masinoituja joukkoviestejä, ja estämään vihamielisiä vaikuttamisyrityksiä.
 – Ehdokkaiden ja puolueiden pitää pitää kyberturvallisuusasiansa kunnossa. Kun viestejä välitetään mediassa ja somessa, (huolehditaan), että oma media pysyy omana, ettei sitä kaapata muiden haltuun, sanoo erikoistutkija  Antti Sillanpää  valtioneuvostoa avustavan Turvallisuuskomitean sihteeristöstä.
 Perimmäinen iso teema varautumisessa on luottamus ja sen säilyttäminen.
 – Demokratia on yhteiskuntamme perusta. Jotkut voivat alkaa heittää epäilyksen siemeniä siitä toimiiko järjestelmä, se tässä on se uhka, Sillanpää summaa.
 Näin voisi käydä esimerkiksi tilanteessa, jossa ääntenlaskenta viivästyisi, ja yhtäkkiä somessa yritettäisin hyödyntää tilannetta huhujen lietsomiseen, tai koko vaalituloksen kyseenalaistamiseen.
 Silloin pitäisi pitää pää kylmänä. Sillanpää muistuttaa, että vaikka somessa pyörisi digimyrsky, jokainen ääni lasketaan, käsin.
 – Oikeusministeriö ja edeltäjänsä ovat luotettavasti hoidelleet vaaleja 110 vuotta. Haluamme varmistaa, että kansalaisten luottamus pysyy, vaikka digitaalinen toimintaympäristö sinkoilisi eripuraisuuksia.
 Vihreät ja kokoomus lisäävät somevalmennusta
 Useimmissa puolueissa somekohut ja ikävät vaikuttamisyritykset ovat tuttua tavaraa. Vuoden 2018 presidentinvaalien alla vihreiden ehdokas  Pekka Haavisto  sekä valitsijayhdistyksen ehdokas  Sauli Niinistö  kertoivat, että heidän kampanjoidensa some-tileille näytti ilmestyneen tuhansia anonyymeilta "boteilta" vaikuttavia seuraajia.
 Informaatiovaikuttaminen on kokoomuksen ohjelmapäällikön  Antti Vesalan  mukaan eduskuntaehdokkaiden valmentamisessa entistä enemmän esillä.
 – On selvää että sähköisen ympäristön ja sosiaalisen median merkitys on suurempi kuin aikaisemmin ja se täytyy ottaa kattavasti huomioon. Lähtökohta on, että omat järjestelmät ja laitteiston tietoturva ovat ajan tasalla, Vesala sanoo.
 – Meidän alustoilla ei sallita keskustelua jossa panetellaan kansanryhmiä tai muuten käytetään hyökkäävää aggressiivista kieltä tai lainvastaisia ilmaisuja, sekin kuuluu normaaliin toimintaan tänä päivänä, Vesala sanoo.
 Myös vihreissä etenkin uusien ehdokkaiden perehdytyksessä valeuutisten ja informaatiokampanjoinnin kohteeksi joutumisen riskit huomioidaan entistä enemmän, sanoo puoluesihteeri  Lasse Miettinen .
 – Ilman muuta siihen laitetaan enemmän paukkuja. Tällaiset ilmiöt ovat tulleet jäädäkseen.
 Ykköskeino on Miettisen mukaan se, että varautuu reagoimaan välittömästi kaikkeen, mitä kampanjoinnista eteen tulee. Toinen on: Älä ruoki trollia.
 – Lokakampanjat tähtäävät siihen, että niistä puhutaan, ja se kaikki ruokkii trollia.
 – Keskeistä on että kun demokratiaa yritetään horjuttaa, me ei mennä siihen mukaan, Miettinen sanoo.
 Haamuseuraajia ei kokoomuksen Vesalan tai vihreiden Miettisen mukaan ole ehdokastileillä näkynyt, ainakaan vielä.
 – Tätä pidetään kuitenkin silmällä siltä varalta, että jotain tämäntyyppistä taas nousee, Vesala sanoo, ja lisää, että valeseuraajien määrää on saattanut karsia sekin, että  Twitter yhtiönä  on kiinnittänyt niiden seulomiseen huomiota.
 Michael Candelori / AOP
 Perussuomalaisten ehdokkaita suljettiin Facebookista
 Twitterin lisäksi Facebook on ollut aktiivinen vaalivaikuttamisessa. Perussuomalaisten poliittisen suunnittelijan  Riikka Purran  mukaan itsenäisyyspäivän tienoilta alkaen puolueen jäseniä ja vaaliehdokkaita on "bännätty" Facebookista, eli tilien käyttöoikeus on jäädytetty vaihtelevaksi ajaksi.
 – Meillä on hyvin erilainen lähestyminen siihen, minkälaiset tahot meidän kampanjaan pyrkivät vaikuttamaan: pääasiassa se on Facebook, Purra sanoo.
 Tilejä hänen mukaansa suljettu yhteensä kymmeniä.
 – Tätä on ollut jonkin verran aina, mutta nyt se on ehdottomasti kiihtynyt, ja se kohdistuu nimenomaan eduskuntavaaliehdokkaisiin.
 Perussuomalaiset ovat myöntäneet käyttävänsä politikoidessaan kovaa kieltä, mutta näitä tapauksia yhdistää Purran mukaan se, ettei jäädyttämiselle löydy perustelua. Sellainen olisi esimerkiksi vihapuhe, rasismi tai muu palvelun käyttäjäsääntöjen rikkominen.
 – Syyt ovat välillä aivan hullunkurisia, kyse ei ole vihapuheesta. Esimerkiksi puheenjohtajan ( Jussi Halla-ahon ) poustausten jakamisesta voi tulla bänniä, Purra ihmettelee tapauksia.
 FB tapasi Suomen poliittisia puolueita
 Facebookin aktiivisuudesta kertoo Purran mukaan sekin, että FB:n Tukholman toimiston yhteyshenkilö tapasi suomalaisia puolueita syksyllä Ruotsin eduskuntavaalien jälkeen.
 Saman vahvistavat kokoomuksen Antti Vesala ja vihreiden Lasse Miettinen.
 – Tapaamisen teemana juuri demokraattisen prosessin turvaaminen. Oli hyvä ja hyödyllinen tapaaminen, Miettinen sanoo.

Puolueet ja vaalikoneisto varautuvat someoperaatioihin – pelissä on luottamus järjestelmään


Summary: Ukrainan hallinto haluaa irrottaa maan ortodoksit Venäjän vaikutusvallasta. Moskovan patriarkaatti ei tunnusta itsenäistymistä.

Konstantinopolin ekumeeninen patriarkka  Bartolomeos I  on allekirjoittanut asiakirjan, joka myöntää Ukrainan ortodoksikirkolle itsenäisen aseman.
 Ukrainan johdolle kirkon itsenäistyminen on tärkeä osa kamppailua Venäjän vaikutusvaltaa vastaan. Ukrainan hallinto pitää Moskovan patriarkaattia Kremlin käsikassarana. Taustalla ovat maiden kireät suhteet Krimin miehityksen ja Itä-Ukrainan sodan oloissa.
 Allekirjoitusseremoniassa Pyhän Yrjön kirkossa Istanbulissa olivat läsnä Ukrainan uuden ortodoksikirkon johtaja, metropoliitta  Epifani  ja Ukrainan presidentti  Petro Porošenko .
 Asiakirjan nimi on  tomos  ja se antaa Ukrainan ortodoksikirkolle  autokefaalisen  eli itsenäisen paikalliskirkon aseman.
 Moskovan patriarkaatti vastustaa kiivaasti Ukrainan uutta itsenäistä ortodoksikirkkoa ja on katkaissut yhteytensä Konstantinopolin patriarkaattiin.
 Venäjän ortodoksikirkon edustaja  Vladimir Legoida  sanoi, että tomos on vain paperi, jonka taustalla ovat poliittiset ja henkilökohtaiset kunnianhimot ja jolla ei ole kanonista eli kirkon sääntöjen antamaa voimaa.
 Itsenäisyys satojen vuosien jälkeen
 Ukrainan ortodoksikirkko on ollut Moskovan patriarkaatin alaisuudessa vuodesta 1686.
 Ukrainassa toimi jo aiemmin kaksi itsenäisiksi julistautunutta ortodoksikirkkoa, joilla ei ollut virallista tunnustusta. 1920-luvulla alkunsa sai Ukrainan autokefaalinen ortodoksinen kirkko ja Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen perustettiin Kiovan patriarkaatti.
 Nämä yhdistyivät nyt uuteen Ukrainan ortodoksikirkkoon, johon liittyi myös osia Moskovan patriarkaatin alaisesta kirkosta.
 – Haluan kiittää miljoonia ukrainalaisia, jotka eri puolilla maailmaa vastasivat kutsuuni rukoilla uuden kirkon perustamisen puolesta, presidentti Petro Porošenko sanoi Istanbulissa.
 Porošenko lobbasi voimakkaasti uuden kirkon synnyttämiseksi. Onnistuminen voi myös vahvistaa Porošenkon asemia maaliskuun presidetinvaaleissa.
 Korjattu kello 17.46 Ukrainan ortodoksikirkon johtajan nimi, siis Epifani ei Epifania.
 Aiheesta aiemmin:
 Ukrainaan perustettiin itsenäinen ortodoksinen kirkko – Konstantinopolin ekumeeninen patriarkaatti myönsi itsenäisen aseman jo lokakuussa  16.12.2018
 Venäjän ortodoksinen kirkko katkaisee yhteydet Konstantinopolin patriarkkaan – Venäjä ei sulata Ukrainan ortodoksisen kirkon itsenäistä asemaa  15.10.2018
 AP: Venäläishakkerien kohteena myös ortodoksikirkon johtajia – Taustalla Ukrainan ja Venäjän kirkkojen kiista  27.8.2018

Konstantinopolin patriarkaatti vahvisti Ukrainan ortodoksikirkon itsenäisen aseman


Summary: Tuhannet kodit ovat yhä ilman sähköä Ahvenanmaalla.

Ahvenanmaalla keskiviikkoisen Aapeli-myrskyn raivaustyöt jatkuvat kuumeisesti. Lauantaina puoliltapäivin viitisentuhatta taloutta oli yhä ilman sähköä.
 Ylen toimittaja  Lassi Lähteenmäki  kertoo, että monet maaseudun asukkaat ovat muuttaneet Maarianhaminan hotelleihin, kun koti on sähköttömyyden takia kylmennyt ja myös vedentulo on katkennut.
 Viranomaiset eivät vielä tiedä, kuinka paljon asukkaita on jäänyt mottiin kaatuneen puun katkaiseman kulkuväylän taakse maaseudulla.
 Syrjäseuduilla sähköjen palautumista voidaan joutua odottamaan parikin viikkoa. Myös puhelinyhteydet pätkivät maaseudulla edelleen.
 Manner-Suomesta on matkannut saarelle sähköyhtiöiden työntekijöitä auttamaan raivaustöissä.
 – Samalla laivalla tuli apuvoimia 5–6 pakettiautoa. Ruotsista on myös pyydetty apua, Lähteenmäki kertoo.
 Raivaustöiden arvioidaan kestävän pari viikkoa. Lassi Lähteenmäki
 Puita kaatui vuoden hakkuumäärän verran
 Maarianhaminan ulkopuolella, Jomalan kunnassa näkymä on hurja. Uudehkolla asuinalueella suurin osa puista on kaatunut.
 – Muutamia koivuja on jäänyt pystyyn, männyt ja kuuset ovat enimmäkseen kaatuneet juurineen. Osa puista on katkennut keskeltä. Vieressä on ihan uusi omakotitalo, jonka katon päälle kaatui myrskyssä neljä isoa puuta. Katon harjatiilet ovat menneet rikki ja remonttia pitää järjestellä, Lähteenmäki kuvailee.
 Jomalassa on sentään saatu sähköt takaisin.
 Paikallinen  Carita Gullans  kertoo, että myrsky on ollut ihmisille järkytys, mutta katse on jo tulevassa.
 – Nyt sitten siivoamaan kaikki ja miettimään, mitä tehdään kaikesta tästä puusta. Meidän tontilla otettiin puun juuretkin esille ja katsotaan, mitä kivaa siitä voisi tehdä.
 Myrsky kaatoi saarelta puita arviolta yhden vuoden hakkuumäärän verran, kertoo Lähteenmäki. Tuuli myös lennätti kattoja monista kesämökeistä.
 Viranomaiset ovat kehottaneet asukkaita varovaisuuteen raivaustöissä. Lassi Lähteenmäki
 Yöksi työpaikalle, jos koti on kylmä
 Myrskyn vuoksi ihmisiä on majoitettu muun muassa jäähalleihin ja muihin julkisiin tiloihin.
 Maakuntahallituksessa työstentelevä  Ulla-Liisa Latvala  kertoo, että myös työnantaja on tarjonnut yöpaikkaa tarvitseville.
 – Eilen tuli ilmoitus, että ne kenellä on oma huone, saavat jäädä yöksi jos haluavat. Myös suihku- ja saunatilat on järjestetty.
 Myrskyn raivaustöissä vierähtää helposti parikin viikkoa.
 – Kun lasketaan vakuutusjärjestelyt ja remontit, niin varmaan menee vuosi ennen kuin Ahvenmaa elää taas normaalia elämää, Lähteenmäki arvioi.
 Hankalin maasto vielä raivattavana
 Sähköyhtiö Ålands elandelslagin toimitusjohtajan  David Karlssonin  mukaan metsien sähkölinjoilla on vielä kaikkein haastavin maasto jäljellä. Tämä tarkoittaa sitä, että sähköttömien talouksien määrä vähenee hitaasti.
 Työn jouduttamiseksi sähköammattilaiset tekevät metsissä pitkää, noin 12-tuntista päivää.
 Aapeli-myrsky oli historiallisen kova. Kökarin Bogskärissä 10 minuutin keskiarvo tuulen nopeudesta oli tiistain ja keskiviikon välisenä yönä 32,5 m/s. Tämä on suurin merellä mitattu keskituulen nopeus Suomessa.

 5.1. klo 19.55: Keskustelu on päättynyt asiattomien kommenttien vuoksi.
 Lue myös:
 Myrskyn aiheuttamien sähkövaurioiden korjaus voi kestää Ahvenanmaalla useamman viikon – video näyttää laajoja tuhoja pääsaarella  (4.1.)
 Ennätysmyrsky Aapelin tuhoja korjataan Ahvenanmaalla – vanhuksia on evakuoitu kodeistaan, ihmiset lämmittelivät yöllä kaupassa  (3.1.)
 Yle seurasi: Aapeli-myrsky iski Suomeen  (2.1.)

Yle myrskyn riepottamalla Ahvenanmaalla: "Nyt siivotaan ja mietitään, mitä tehdä kaikella tällä puulla"


Summary: Microsoftilla ei ollut sopimukseen perustuvaa oikeutta asentaa uusi käyttöjärjestelmä kysymättä lupaa, toteaa lautakunta.

Microsoft on  kuluttajariitalautakunnan  mukaan vastuussa vahingoista, joita aiheutui kuluttajalle Windows 10 -käyttöjärjestelmän latautumisesta luvatta tietokoneelle.
 Lautakunta suosittaa, että Microsoft maksaa miehelle korvauksia runsaat 1 100 euroa miehen vaatiman 3 000 euron sijasta. Yritykset yleensä noudattavat lautakunnan päätöksiä.
 Windows 10 -käyttöjärjestelmä alkoi latautua miehen kannettavalle tietokoneelle yllättäen, kesken koneen käytön maaliskuussa 2016. Asennukselle ei pyydetty lupaa.
 Miehen mukaan hän ei ollut Windows 8 -käyttäjäehdoissa antanut Microsoftille oikeutta asentaa koneelleen täysin uutta käyttöjärjestelmää.
 Asennuksen jälkeen miehen alle kaksi vuotta vanha tietokone antoi virheilmoituksen, jonka mukaan laite tulisi korjata.
 Mies kertoi, että otti yhteyttä viiteentoista Microsoftin asiakastukihenkilöön, mutta ongelmia ei saatu ratkaistua. Miehen mukaan hänellä meni paljon aikaa tiedostojen palauttamiseen ja rahaa varaosiin ja huoltokuluihin.
 Mies käytti kannettavaa konetta toisella paikkakunnalla olevan kiinteistönsä kameravalvontaan. Koneella olleet valvontaohjelmat eivät enää toimineet.
 Lautakunta: Microsoft teki virheen
 Mies vaati Microsoftilta "pakkoasennuksen" vuoksi aiheutuneista kuluista 3 000 euron korvauksia.
 Microsoft katsoi, että mies oli saanut tarvittavaa apua maksuttomasta asiakastuesta. Microsoftin mukaan sillä ei ole vastuuta miehen itse käyttöön ottamista valvontaohjelmista.
 Microsoft ei kuitenkaan kiistänyt sitä, että uusi käyttöjärjestelmä olisi voinut latautua koneelle ilman lupaa.
 Kuluttajariitalautakunta katsoo, että kuluttajan ostamaan Windows-lisenssiin kuuluvat päivitykset ovat kuluttajansuojalain mukaisia palveluksia. Elinkeinonharjoittajan on kyettävä todistamaan, että palvelus on suoritettu virheettömästi.
 Lautakunnan mukaan on selvää, ettei Microsoftilla ollut sopimukseen perustuvaa oikeutta asentaa uusi käyttöjärjestelmä kysymättä lupaa.
 Palvelusta ei lautakunnan mielestä suoritettu kuluttajansuojalain vaatimalla tavalla ammattitaitoisesti ja huolellisesti ja tilaajan edut huomioon ottaen. Siinä oli virhe, ja Microsoftille syntyi lautakunnan mukaan korvausvastuu aiheutuneista vahingoista.
 Lautakunta toteaa, että Microsoft ei kiistänyt virheen ja siitä aiheutuneiden vahinkojen yhteyttä.
 Microsoft: Miehen vaatimukset kohtuuttomia
 Microsoft piti miehen korvausvaatimusta kohtuuttomana. Summaan sisältyi muun muassa 2 300 euron työaikakulut oman ajan käyttämisestä.
 Lautakunta arvioi, että miehelle koitui virheen vuoksi välittömiä varaosa- ja huoltokuluja noin tuhat euroa ja matkakuluja sata euroa, jotka Microsoftin pitää korvata.
 Miehen mielestä Microsoftin tulisi maksaa hänelle myös uudet valvontakamerat, ellei Microsoft saa nykyisiä toimimaan uudessa käyttöjärjestelmässä.
 Lautakunta ei kuitenkaan suosita hyvitystä, sillä mies ei ollut esittänyt selvitystä kameroiden hankkimisesta.
 Lautakunnan mielestä mies ei liioin esittänyt tarvittavaa selvitystä vaatimistaan työaikakuluista.
 Lue myös:
 Kuluttajavirasto: Microsoftin olisi pitänyt tiedottaa Windows-päivityksistä seikkaperäisesti
 Mitä tapahtuu, jos en päivitä uutta Windowsia? Yhdeksän kysymystä Microsoftin tuoreesta käyttöjärjestelmästä
 Tietokoneen huoltajalta eivät työt lopu: Uudet ohjelmat saavat vanhan koneen sakkaamaan

Kuluttajariitalautakunta: Microsoftin korvattava Windows 10 -järjestelmän "pakkoasennuksesta" kuluttajalle aiheutuneita vahinkoja