Summary: Britannia voisi lähteä EU:sta aiemminkin, mikäli parlamentti onnistuu ratifioimaan erosopimuksen, kertoo BBC EU-lähteen perusteella.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on aikeissa ehdottaa vuoden lykkäystä Britannian EU-eroon,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 BBC kertoo EU-lähteen perusteella, että Tusk olisi valmis tarjoamaan Britannialle 12 kuukauden joustavaa lykkäystä. Britannia voisi lähteä EU:sta aiemminkin, mikäli parlamentti onnistuu ratifioimaan erosopimuksen.
 Jäsenmaiden johtajien on hyväksyttävä mahdollinen uusi jatkoaika ja sen pelisäännöt huippukokouksessa ensi viikolla.
 Jos uudesta jatkoajasta ei päästä sopuun, Britannian EU-ero ilman sopimusta astuu voimaan perjantaina 12. huhtikuuta.
 Sekä Britannian että EU:n johto haluavat välttää sopimuksettoman EU-eron.
 Britannian pääministeri  Theresa May  haluaa mahdollisen lykkäyksen olevan niin lyhyt kuin mahdollista.
 Britannian konservatiivien ja opposition labour-puolueen on määrä jatkaa neuvotteluja EU-eron läpiviemisestä.
 Puolueiden olisi päästävä lähipäivinä yhteisymmärrykseen seuraavista äänestykseen tuotavista ehdotuksista Britannian parlamentille. Ehdotuksista olisi äänestettävä ennen ensi keskiviikon EU-huippukokousta.

BBC: EU-johtaja ehdottaa vuoden lykkäystä Brexitiin


Summary: Seksuaalirikosten ja väkivallan ennalta ehkäiseminen on tullut osaksi koulujen arkipäivää.

Vantaalaisen Lehtikuusen koulussa on alkamassa terveystiedon tunti. Yhdeksäsluokkalaiset seisovat keskellä luokkaa valmiina saamaan ohjeita.
 – Ensimmäiseksi minä haluaisin, että menette koskettamaan sellaisen koulukaverin olkapäätä, joka on teidän mielestänne hyvä koulukaveri, sanoo vararehtori  Jonna Temonen , joka opettaa sekä liikuntaa että terveystietoa.
 Nuoret pyörähtävät pieniksi ryhmiksi.
 – Tuntuuko jostakin teistä tällä hetkellä olkapään koskettaminen ahdistavalta, Temonen kysyy.
 Yksi oppilaista vastaa, että hitusen.
 – Onko sillä väliä, kuka se koskettaja on vai tuntuuko sinusta pahalta, olipa koskettaja ihan kuka tahansa, Temonen tarkentaa.
 Vastaajan mielestä epämukavuuden aiheuttaja voi olla ihan kuka tahansa.
 Temonen johdattelee aihetta ja kertoo, ettei kukaan voi mennä koskettamaan toista tietämättä, mitkä toisen rajat ovat.
 Oppitunti jatkuu vastaavilla muilla ryhmäharjoituksilla. Seksuaalirikosten ja väkivallan ennalta ehkäiseminen on tullut osaksi koulujen arkipäivää ja oppitunteja julkisuudessa olleiden lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten vuoksi.
 Mediassa ovat viime aikoina olleet esillä muun muassa  Oulun raiskaukset ,  pedofiilitapaukset  sekä sosiaalisen median  grooming-ilmiö . Grooming-ilmiöllä tarkoitetaan internetissä alkavaa nuoren seksuaalista hyväksikäyttöä ja sen valmistelua.
 Valtio ohjeistaa kouluja seksuaalisen houkuttelun ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi
 Valtioneuvosto antoi helmikuussa 51-kohtaisen listauksen seksuaalirikosten ennaltaehkäisystä ja torjunnasta. Suurin osa keinoista vaatii lakimuutoksia ja toteutunee vasta seuraavalla hallituskaudella.
 Konkreettisistakin toimista juuri mikään ei ole vielä edennyt. Esimerkiksi nettipoliisien palkaamiseen myönnettiin helmikuun lisätalousarviossa 1,6 miljoonaa euroa, mutta palkkauksia ei ole vielä tehty. Summalla saisi käytännössä jokaiselle poliisilaitokselle kaksi uutta nettipoliisia.
 Poliisihallituksessa nettipoliisien osalta tehdään vielä valmisteluja. Tulevien vuosien kehyspäätös on poliisihallituksen mukaan valmistumassa lähiaikoina.
 Samaisessa hallituksen tavoitelistauksessa mainitaan muun muassa tehostettuja toimia kouluille seksuaalisen houkuttelun ja hyväksikäytön ehkäisemiseksi. Mitään toimintaohjeita tai opetushenkilöstön koulutusta ei kuitenkaan ole vielä toteutettu.
 Kouluissa seksuaalirikoksiin ja väkivaltaan on jouduttu kuitenkin puuttumaan ilman hallituksen tai kaupunkien opetusvirastojen ohjeistustakin.
 Vantaan Lehtikuusen koulun tapaan ajankohtaisiin asioihin joudutaan puuttumaan omatoimisesti. Asiat nousevat esille nuorten arjessa ja henkilökunnan on oltava valmis reagoimaan lasten ja nuorten tarpeisiin.
 – Panostetaan paljon siihen, että lapsilla ja nuorilla olisi täällä koulussa aikuinen, kenelle näistä asioista voisi puhua ja sitä kautta puuttua. Tehdään myös paljon yhteistyötä kodin ja koulun välillä, vararehtori Temonen sanoo.
 Nuoret pitävät asian käsittelyä tärkeänä
 Hakunilan kaupunginosassa sijaitsevassa suomenkielisessä yhtenäiskoulussa on lähes tuhat oppilasta ja luokat yhdestä yhdeksänteen. Yhdeksäsluokkalaisten oppilaiden kokemukset väkivallan ja seksuaalirikosten käsittelemisestä vaihtelevat. Osalle määrä on riittävä, osa kaipaisi asian käsittelyä vielä enemmän.
 – Ihan mukavasti, ei kuitenkaan paljon. Terveystiedon tunnilla ja aamunavauksissa on puhuttu. Lisäksi oppilaskunnan hallituksessa on mietitty, miten voisi estää seksuaalista väkivaltaa, sanoo 15-vuotias  Antti Salpakari .
 – Terveystiedon tunnilla ja välitunneilla on puhuttu, mitä joku on tehnyt toiselle, 16-vuotias  Noora Al Kafnaweez  kommentoi.
 – Minusta siitä pitäisi puhua enemmän, ei ole puhuttu riittävästi. Tämä on ajankohtainen asia ja tosi vakava. Olisi myös hyvä puhua siitä, miten tilanteissa tulisi toimia, jos niihin joutuu. On monia, jotka eivät uskalla puhua siitä vanhemmille, että on kokenut sellaista, sanoo 15-vuotias  Lina Basheir .
 – Kavereiden kanssa on tullut puhuttua, toteaa puolestaan  Bertina Oppong,  15.
 Nuoret kertovat, ettei kovin paljon ole tullut puhuttua tällaisista aiheista omien vanhempien tai sisarustenkaan kanssa. Antin mukaan joskus on helpompi puhua asioista mummin kanssa, Bertinan mukaan sisarusten kanssa.
 Nuorten mukaan on hyvä, että asiat ovat esillä myös mediassa. Jokaisen tulisi tietää myös vaaroista.
 Panostetaan paljon siihen, että lapsilla ja nuorilla olisi täällä koulussa aikuinen, kenelle näistä asioista voisi puhua, sanoo Lehtikuusen koulun vararehtori Jonna Temonen. Petteri Juuti / Yle
 "Ilmapiirin on oltava avoin ja turvallinen"
 Väkivaltaa ja seksuaalirikoksia pidetään esillä myös oppitunneilla, erityisesti terveystiedossa aihe on iso kokonaisuus ja toistuu jokaisella luokka-asteella.
 Ryhmäytymistunneilla käsitellään tunne-, mielenterveys- ja tunnetaitoja. Näillä tunneilla nostetaan esille myös erilaisia ajankohtaisia aiheita, joita on esimerkiksi mediassa esillä. Seksuaalirikokset ovat tulleet esille muun muassa Oulun ikävien raiskaustapausten vuoksi.
 – Kaikessa opetuksessa on lähtökohtana, että jokainen opettaja on oma itsensä. Ilmapiirin on oltava avoin ja turvallinen, että oppilaat pystyvät oppimaan, kysymään ja kyseenalaistamaan asioita. Tämä on aihe muiden joukossa, Temonen toteaa.
 Hän kuitenkin myöntää, että oppilaiden tunteminen auttaa hankalienkin aiheiden käsittelyssä.
 – Erittäin tehokkaaksi on osoittautunut se, että oppilailta itseltään kysytään, millaisia sääntöjä pitäisi olla ja miksi niitä pitäisi noudattaa. Sieltä nousevat ne ihan samat asiat, mitä meiltä aikuisiltakin heille tulisi. Se on ollut tosi tehokasta, Temonen toteaa.
 Koulun rehtori ja vararehtoritukevat opettajia heidän työssään.
 – On erittäin tärkeää, ettei kukaan opettaja koe olevansa yksin hankalien asioiden kanssa. Työyhteisössä autamme toisiamme ja jos se ei riitä, pyydämme ammattiapua. Esimerkiksi koulupoliisi on vahvasti mukana näissä aiheissa, Temonen kertoo.
 Temosen mukaan nuorten sosiaalisen median käyttö on lisääntynyt ja se näkyy myös kouluissa. Oppilaille neuvotaan turvallista somen käyttöä.
 Mitä tulossa? Tavoitteena saada toimintaan viisi lastenasiaintaloa vuosien 2019–2023 aikana. Lapsiasiaintalot on tarkoitettu alle 16-vuotiaille lapsille ja nuorille. Ensimmäiset lastenasiaintalot tulisivat Helsinkiin ja Ouluun, muut Tampereelle, Turkuun ja Kuopioon yliopistollisten sairaaloiden yhteyteen. Lisäksi perustetaan muita sateliittiyksiköitä muihin kuntiin. Islannista lähtöisin oleva lastenasiaintalo,  Barnahus , mahdollistaisi eri viranomaisten yhteistyön ja sitä kautta lapsiin liittyvien rikosprosessien lyhenemisen. Näin lapsi saisi nopeammin tarvitsemaansa tukea ja hoitoa. Aikuisille pyritään saamaan myös viisi vastaavaa seri-keskusta vuoden 2020 alkuun mennessä. Ensimmäinen niistä toimii jo Helsingissä. Mahdollisesti viiden yksikön lisäksi perustetaan vielä muitakin eri paikkakunnille.
 Pääkaupunkiseudun kouluja on ohjeistettu
 Helsingin, Espoon ja Vantaan opetusvirastoista kerrotaan, että väkivaltaan ja häirintään on reagoitu.
 Vantaan opetustoimen mukaan kouluissa järjestetään turvataitojen opiskelua, neuvotaan sosiaalisen median käyttöä ja vuorovaikutustaitoja osana opetusta.
 – Jokaisen aikuisen tehtävä on puuttua häirintään. Rohkaisemme keskustelemaan kodeissa lasten ja nuorten itsemääräämisoikeudesta ja muistutamme koulun avusta tilanteen käsittelyssä. Jaamme tietoa ja vinkkejä, toteaa perusopetuksen johtaja  Ilkka Kalo  Vantaan kaupungilta.
 Espoossa kouluille on tarjolla tukea ja koulutusta kiusaamiseen, häirintään ja väkivaltaan. Opetustoimen mukaan espoolaisille kouluille lähetettiin tammikuussa uutta lisämateriaalia seksuaalisen häirinnän ja sosiaalisen median vaarojen käsittelyyn sekä henkilökunnalle ohjeita materiaalin käsittelyyn oppilaiden kanssa.
 – Teemaa käsitellään lapsen ikä ja kehitysvaihe huomioiden eri tavoin osana opetussuunnitelman mukaista opetusta, toteaa opiskeluhuollon vastuualuepäällikkö  Merja von Schantz  Espoon kaupungilta.
 Helsingin oppilashuollon päällikön  Vesa Nevalaisen  mukaan Helsinki on jo aiemmin ohjeistanut kouluja seksuaalisen häirinnän torjumiseksi. Lisäksi rehtoreille on järjestetty lyhyehkö koulutus.
 – Opetushallituksella on menossa haku siitä, mitkä kunnat lähtisivät laatimaan tarkempia ohjeita muun muassa grooming-ilmiötä vastaan. Helsinki hakee mukaan tähän hankkeeseen, Nevalainen sanoo.
 Lue myös:
 Epäilyttävät lähestymiset voi estää ja ilmiantaa Instagramissa, ja monelle nuorelle se on arkea – "On ihan selvää, ettei voi mennä juttelemaan kenelle tahansa"
 Psykologi: Koululaiset eivät kerro aikuisille netissä saamistaan seksiviesteistä, koska eivät pidä niitä vakavina
 "Se on varmasti pisara valtameressä, mitä me kuullaan" – Asiantuntijat kehottavat aikuisia puhumaan grooming-ilmiöstä
 Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut
 Uutta tietoa Tampereella koulutyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista: Tutkitaan raiskausta ja raiskauksen yritystä, kolme avointa kysymystä
 Oulun poliisilta harvinainen varoitus: Varoittaa tyttöjä ulkomaalaistaustaisista miehistä somessa

Räikeät seksuaalirikokset ovat ajaneet koulut valmentamaan teinejä ahdistelun kohtaamiseen – Lina, 15: "On hyvä puhua siitä, miten tulisi toimia"


Summary: Herkistynyt keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä sanoo, että oman lapsen kuolemassa on "epäluonnollinen ja väärä järjestys".

Keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  nuoruudessa oli tapana rakentaa taloja talkoilla. Käsistään kätevä nuorimies tiesi hakeutuvansa insinööriksi ja haaveili yrittäjän työstä ukkinsa esimerkin mukaan.
 Juha Sipilä kertoo  Marja Sannikan haastattelussa , että hänellä ei ollut aavistustakaan siitä, että jonain päivänä hän päätyisi keskustan puheenjohtajaksi saatika Suomen pääministeriksi. Mutta puolue tuli valittua jo hyvin varhain.
 – Keskustalaisuus lähti jo siitä, että isäni oli aktiivinen keskustatoimija Kainuussa. Itse olin sitten lukiossa oppilaskuntavaaleissa keskustanuorten ehdokkaana.
 Juha Sipilä nousi eduskuntaan vuonna 2011 Oulun vaalipiiristä. Ikää oli tuolloin ehtinyt jo kertyä 50 vuotta, ja tuoreella parlamentaarikolla oli takanaan menestyksekäs ura liikemiehenä.
 Jo seuraavana vuonna Sipilä valittiin keskustan puheenjohtajaksi, ja 2015 hän siivitti joukkonsa vaalivoittoon ja itsensä pääministeriksi. Nyt, neljä vuotta myöhemmin, Sipilä sanoo, että vastuu on painanut välillä raskaastikin.
 – Kyllä se on painanut ja mietityttänyt. Täytyy myöntää, että olen myös öitä valvonut tämän vastuun edessä. Lähinnä sen edessä, että tehdään pitkällä aikavälillä ylisukupolvisesti vaikuttavia päätöksiä, vaikka se lyhyellä aikavälillä näkyisi kannatuksessa ja tulisi tyytymättömyyttäkin.
 "Epäluonnollinen ja väärä järjestys"
 Pääministeri Sipilän johdolla hallituksen tekemiä päätöksiä on arvosteltu köyhien kyykyttämisestä. Sipilä sanoo, että arvostelu on välillä sattunutkin.
 – Kyllähän sitä sitten on oppinut käsittelemään. Tulee nyt sitten aika vähän seurattua tiedotusvälineitä ihan tarkoituksellakin.
 Ylen viimeisimmässä  puoluekannatusmittauksessa  perussuomalaiset syrjäytti keskustan neljänneksi suurimmaksi puolueeksi. Etumatkaa paalupaikkaa pitäviin demareihin oli lähes kuusi prosenttiyksikköä.
 Jos tuulet eivät muutu vaalien loppumetreillä keskustan kannalta huomattavasti suotuisammiksi, Sipilä joutunee luopumaan pääministerin salkustaan. Hän toteaa siihen, että "sitten kalenteri muuttuu vähän eri näköiseksi."
 – Jos pääsen eduskuntaan, tietenkin jatkan töitäni kansanedustajana ja teen sitten töitä siinä roolissa, mikä kohdalle sattuu.
 Sipilä muistuttaa kuitenkin, että ensin käydään vaalit.
 Neljän vuoden takaisissa eduskuntavaaleissa hän kiersi vaalikenttiä henkilökohtaisen surun varjostamana. Vain kaksi kuukautta ennen vaaleja hänen nuorin poikansa Tuomo menehtyi leikkauksen jälkiseurauksiin. Juha Sipilä sanoo, että pahinta, mitä vanhempi voi kuvitella tapahtuvan, on oman lapsen menettäminen.
 – Se järjestys on jotenkin epäluonnollinen ja väärä. Sitä on hirveän vaikea hyväksyä. Mutta kyllä sen kanssa vaan pitää oppia elämään.
 – Tuomon kuva on kännykän taustakuvana ja sillä tavalla hän mukana kulkee.
 Katso Juha Sipilän haastattelu  tämän artikkelin videosta . Perjantai-illan Sannikka & Ukkola TV1:ssä kello 20:00 sekä  jatkojen kanssa Areenasta .
 Artikkeli on osa Sannikka & Ukkola -ohjelman puheenjohtajien henkilökuvasarjaa, jossa haastatellaan puolueiden puheenjohtajia heidän henkilöhistoriansa ja poliittisten valintojensa näkökulmasta.
 Lue ja katso myös:
 Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle
 Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"
 Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa
 Li Andersson: "Puheenjohtajaksi tulo pelotti" – Vasemmistolaisuus ei tullut kulttuurivanhempien perintönä vaan kaveripiiristä
 Anna-Maja Henriksson: "Koin nelivuotiaana, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön" – Ruotsinkielisenä potilaana oli vaikeaa selittää hoitajille, mikä oli hätänä
 Jussi Halla-aho: "Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan" – Uudelle poliitikolle ihmisten jyrkät mielipiteet aiheuttivat kriisin
 Pekka Haavisto vaikeasta ajasta ennen puheenjohtajuuttaan: "Syksyllä saimme lukea, että tähän loppuu vihreiden historia"
 Antti Rinne: "Koviksen maailma oli se, jolla suojautui muutosta vastaan" – Nahkatakkijätkä ei loistanut koulussa mutta suojeli kiusattua
 Lue Ylen parhaat vaalijutut
 Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa

Juha Sipilä: "Täytyy myöntää, että olen myös öitä valvonut vastuun edessä" – Valitsi keskustan jo lukioikäisenä


Summary: Ylen testi haastaa sinut tarkistamaan asenteesi siitä, miten Suomella menee.

Kysymme sinulta kohta muutamia kiperiä kysymyksiä siitä, miten asiat ovat Suomessa. Mutta tämä ei ole ihan tavallinen pubivisa – haluamme sinun kertovan samalla, mistä aiheista olet huolissasi.
 Tietokirjailija: Enemmistön uskomukset viettävät pessimismin suuntaan
 Tiesitkö vastaukset kaikkein parhaimmin niihin kysymyksiin, joiden aiheista olit eniten huolissasi? Vai kävikö sinulle päinvastoin?
 Voi kuulostaa yllättävältä, mutta nimenomaan jälkimmäinen vaihtoehto on tutkimusten valossa jopa todennäköinen. Ihmisillä on taipumus suhtautua moniin yhteiskunnallisiin kysymyksiin sitä pessimistisemmin, mitä vähemmän he niistä tietävät.
 Aiheesta kirjoittanut tietokirjailija  Tommi Uschanov  sanoo jopa, että suurin osa huolestumista aiheuttavista uskomuksista on paikkansa pitämättömiä.
 – On tilanteita, joissa tieto lisää tuskaa. Ilmastonmuutos on yksi esimerkki. Mutta toisaalta on myös monta asiaa, jotka menevät päinvastaiseen suuntaan, hän sanoo.
 Siksi pyysimme sinua äsken pohtimaan tuloerojen kasvua Suomessa. Se on Uschanovin mielessä tyyppiesimerkki niistä aiheista, joissa ihmisten enemmistön uskomukset viettävät pessimismin suuntaan.
 – Jos ihmisiltä kysyttäisiin, kuinka paljon tuloerot ovat kasvaneet, he vastaisivat tyypillisesti niiden kasvaneen paljon. Huono kehitys arvioidaan yläkanttiin.
 "Nyky-yhteiskunnassa pessimismiä ei tarvita"
 Testin tarkoitus ei ole väittää, että tuloerojen kasvu – tai mikään muukaan kysymysten aiheista – ei olisi tärkeä. Mutta jos näit tuloerojen kasvun todellisuutta kielteisempänä ja samaan aikaan kerroit olevasi aiheesta huolestunut, vahvistit juuri omalta osaltasi tietämättömyyden ja pessimismin liitosta.
 Kyse ei ole aukoista vain suomalaisten tiedoissa, eikä varsinkaan vain sinun tiedoissasi. Tutkijat ovat törmänneet samankaltaiseen ilmiöön yhtä lailla muissakin maissa. Esimerkiksi  Ipsos MORI -tutkimuslaitoksen viiden vuoden takaisessa kyselyssä  keskiverto vastaaja liioitteli muun muassa teiniraskauksien, maahanmuuton, työttömyyden ja henkirikosten määrää.
 Joskus on eletty maailmassa, jossa kuolee nälkään, jos ei suhtaudu asioihin pessimistisesti.  Tommi Uschanov
 Miksi näin tehdään? Uschanov tarjoaa yhdeksi selitykseksi evoluutiota: kauan ennen hyvinvointivaltiota selviytyminen suosi kenties enemmän pessimistiä kuin optimistia.
 – Joskus on eletty maailmassa, jossa kuolee nälkään tai joutuu villieläimen syömäksi, jos ei suhtaudu asioihin pessimistisesti, Uschanov kärjistää.
 – Nyky-yhteiskunnassa pessimismiä ei tarvita.
 Osaatko luetella Suomen hallituspuolueet?
 Kansainvälisesti tunnetuin tietämättömyydestä johtuvan kielteisyyden hälventäjä lienee ollut ruotsalainen professori Hans Rosling, joka menehtyi vuonna 2017. Hänen  Gapminder-testinsä  on osaltaan innoittanut myös tämän jutun testiin.
 Suomessa aihetta on pitänyt esillä muun muassa juuri tietokirjailija Uschanov. Hän käsitteli kulttuuripessimismiä varsinkin  Hätä on tarpeen  -teoksessa (2015), kun taas varhaisempi  Suuri kaalihuijaus  (2010) keskittyi yhteiskunnalliseen tietämättömyyteen.
 Erityisesti jälkimmäinen aihe on kirjailijan mielestä ollut julkisuudessa vähän puhuttu, vaikka sitä onkin tutkittu ahkerasti jo yli puolen vuosisadan ajan. Jos siitä puhuttaisiin, puhuttaisiin siitä, miten vähän ihmiset oikeastaan tietävät yhteiskunnan kannalta tärkeistä asioista.
 – Paras esimerkki on hallituksen kokoonpano. Jos ihmisiä pyydetään Suomen kaltaisessa maassa luettelemaan, mitkä puolueet ovat istuvassa hallituksessa, noin kolmasosa osaa luetella ne täsmälleen oikein.
 Lue myös:   Näin pessimisti pettyy: “Herkästi mennään tähän harhaan, että koko maailma on menossa päin seinää”
 Professori listasi hyviä asioita Suomesta – kansa kaivoi esiin salaliittoteoriat: “Kuka hänelle maksoi?”
 Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut

Tiedätkö oikeasti, miten Suomella menee? Tee testi – saatat huomata olleesi huolissasi turhaan


Summary: Isot puolueet voisivat oppia jotain pieniltä, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Tiistai-iltana puoli yhdeksän uutisten jälkeen Twitter täyttyi huvittuneista kommenteista.
 Politiikan penkkiurheilijat odottivat innolla Ylen perinteistä pienpuoluetenttiä, jossa ääneen pääsevät eduskunnan ulkopuoliset puolueet – ne, jotka eivät ole edellisissä vaaleissa onnistuneet nappaamaan edustajan edustajaa.
 Tentiltä ei odotettu kantoja ajankohtaisiin kysymyksiin, vaan jotain ihan muuta. Sitä, millaisia kummajaisia studioon oli tällä kertaa ryöminyt.
 Ja kukapa nyt  ei olisi pienpuoluetentille naureskellut.
 On helppo naureskella ajatuksille ja niitä edustaville hahmoille, jotka eivät ole lähellä valtavirtaa. Toisille vähän painavammin perustein kuin toisille.
 Mutta vaikka hihityttäisikin, kannustan katsomaan tentin Yle Areenasta ja suhtautumaan siihen vakavasti.
 Mitä sellaisia arvoja, ajatuksia ja politiikan teemoja tässä joukossa edustetaan, joita muualla ei vielä nähdä?
 Kannustan katsomaan pienpuoluetentin Yle Areenasta ja suhtautumaan siihen vakavasti. Mitä sellaisia arvoja, ajatuksia ja politiikan teemoja tässä joukossa edustetaan, joita muualla ei vielä nähdä?
 Politiikasta.fi-verkkolehden Puolueet  eilen, tänään ja tulevaisuudessa -juttusarjassa on pohdittu, miten puolueet ovat mukautuneet yhteiskunnan muutoksiin ja millaiselta niiden tulevaisuus näyttää.
 Elina Kestilä-Kekkonen  ja  Paul-Erik Korvela  kirjoittavat, että se, mistä usein puhutaan perinteisen demokratian kriisinä, onkin itse asiassa juuri puolueiden kriisi.
 Isot puolueet noudattelevat edelleen osin sellaisen yhteiskunnan vastakkainasetteluja ja jakoja, jotka ovat kovaa vauhtia ”menettämässä selitysvoimaansa”.
 Juuri  selitysvoima  on tärkeä sana. Puolueen tarinan kuuluu näyttää, millainen maailma on nyt, analysoida, mikä siinä mättää ja kertoa, miten ongelmat korjataan.
 Jos puolueen tarjoama selitys ei enää vakuuta tai istu nykyaikaan, jotain tapahtuu. Jokin uusi selitys alkaa vaikuttaa vetävämmältä.
 Isot puolueet noudattelevat edelleen osin sellaisen yhteiskunnan vastakkainasetteluja ja jakoja, jotka ovat kovaa vauhtia ”menettämässä selitysvoimaansa”.
 Vuonna 2003   Timo Soini , nykyinen sininen ja silloinen perussuomalaisten puheenjohtaja, voitti puolueelleen eduskuntavaaleissa kolme paikkaa. Vajaassa 10 vuodessa hänen johtamansa puolue oli kasvanut eduskunnan kolmanneksi suurimmaksi.
 Vaihtoehtoliike oli aikanaan myös vihreät, jonka kannatus on tällä hetkellä 1,4 prosentin päässä keskustasta. Toinen rekisteröityi puolueeksi vuonna 1987, toinen on ollut olemassa yli sata vuotta.
 Pienestä voi ponnistaa pitkälle.
 Yhtäkkiä TV-tentissä jaaritellaan lihasta ja banaaneista, loukkaantumisista ja tunteista. Kilpailijan vieläkin huonommasta linjasta.
 Kun vakiintuneiden eduskuntapuolueiden  puheenjohtajat ovat pitäneet puheitaan Ylellä, on niissä kumarreltu milloin mihinkin suuntaan.
 Seitsemää minuuttia saa harvoin puhua yleisölle, ja monissa puolueissa onkin haluttu tavoittaa aivan kaikki mahdolliset kohderyhmät ja teemat: Ympäristö! Koulutus! Köyhyys! Ei unohdeta vanhuksia! Tapasin Liisan tuulikaapissa!
 Kun sanoma on epäselvä, on helppo alkaa horista niitä näitä. Yhtäkkiä TV-tentissä jaaritellaan lihasta ja banaaneista, loukkaantumisista ja tunteista. Kilpailijan vieläkin huonommasta linjasta.
 En kaipaa näpäytyksien  tilalle näennäistä dialogia tai pakolla tehtyä sovintoa.
 Sen sijaan toivon, että puolueet näyttäisivät tarkemmin oman selityksensä. Näin me maailman näemme, tätä se tarkoittaa ja tuonne on kuljettava.
 Kaipaan puolueiden välille selkeitä eroja tärkeissä kysymyksissä. Vähän kuin pienpuolueiden tentissä.
 Ja niin kaipaavat äänestäjätkin.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Voit keskustella tästä blogista perjantaina 5.4. klo 17 saakka.

Robert Sundman: Kannattaako pienpuoluetentillä vain huvitella? Studiossa voi kyteä alku johonkin suurempaan


Summary: Kanavaliikenteessä poikkeuksellisen pitkä tauko.

Saimaan kanava avataan tänä keväänä liikenteelle tavallista myöhemmin. Liikenne Saimaan kanavalla alkaa vasta toukokuussa.
 Normaalia pidempi liikennekatko  johtuu Saimaan kanavan sulkujen alaporttien uusimisesta. Kolmivuotisen urakan valmistuttua kaikki kanavan seitsemän sulun alaportit on vaihdettu uusiin.
 Parhaillaan käynnissä on urakan viimeinen vaihe, eli Venäjän puolella olevien neljän kanavasulun alaporttien uusiminen.
 Sulkujen kunnostuksen valmistuttua laivat pääsevät Suomenlahdelta Saimaalle leutoina talvina lähes ympäri vuoden.

Saimaan kanava avataan liikenteelle toukokuussa – suluissa on siihen mennessä uudet alaportit


Summary: Ydinenergia-ala hakee kasvua pienistä laitoksista. Niillä voisi tuottaa jopa pelkkää kaukolämpöä.

Tästä on kyse Pienistä ydinreaktoreista odotetaan apua lämmöntuotannon päästöjen leikkaamiseen. Pienvoimalat voisivat tulevaisuudessa vähentää kaukolämmön tuotannon päästöjä merkittävästi. Useat yritykset kehittävät hieman erilaisia reaktoreita.
 Pienistä ydinreaktoreista odotetaan yhä kiivaammin apua energiantuotannon päästöjen leikkaamiseen. Kehitys käy vauhdilla, ja tuotantokäytössä ratkaisuja saatetaan nähdä tulevina vuosina.
 Suomessa mielenkiinto kohdistuu nyt varsinkin pienten ydinreaktoreiden mahdollisuuksiin tuottaa lämpöä nykyisiä tuotantotapoja merkittävästi pienemmillä päästöillä. Pienet reaktorit voisi rakentaa tehtaassa lähes valmiiksi ja kuljettaa sen jälkeen sijoituspaikalle.
 Pienissä reaktoreissa pyritään sekä hyödyntämään uusia innovatiivisia ratkaisuja ja sarjatuotantoa että laajentamaan ydinenergian käyttömahdollisuuksia uusiin sovelluksiin, kuten kaukolämmön ja teollisuuden prosessilämmön tuotantoon.
 Reaktoreiden kehitykseen kohdistuu sen verran runsaasti mielenkiintoa ja odotuksia, että  Suomen Ekomodernistit  -yhdistys järjesti aiheesta Helsingissä seminaarin, jossa paikalla oli myös useita ulkomaisia reaktoritoimittajia esittelemässä hankkeidensa etenemistä ja tulevaisuuden näkymiä.
 Osalla pienydinreaktoreita kehittävistä yrityksistä on vahva näkemys siitä, että teknologian saaminen kaupalliseen käyttöön on jo hyvinkin lähellä.
 – Jos tästä esityksestä jotain jää mieleen, muistakaa, että teknologiamme kaupallistaminen on kahden vuoden päässä, ei vuosikymmenten, painotti kanadalaisyritys Terrestrial Energya Helsingissä edustanut  Canon Bryan.
 Terrestrial Energy kehittää pientä reaktorityyppiä, jota sanotaan sulasuolareaktoriksi. Reaktorityyppi on etenemässä kohti varsinaista lupaprosessia Kanadassa.
 Kiina voimalakehityksen etulinjassa
 Amerikkalaisyhtiö NuScale Power ei yhtä tarkkaa ennustetta reaktorinsa kaupallistamiselle antanut, mutta sekin on jo lupaprosessissa Yhdysvalloissa. Yhtiö on myös viime syksynä valinnut  World Nuclear Newsin  mukaan reaktorille valmistajan. NuScalella on lisäksi aiesopimuksia ainakin Kanadaan, Jordaniaan ja Romaniaan.
 Pienreaktorien kehitys etenee kenties pisimmällä Kiinassa. Alalla on mielenkiinnolla odotettu tietoja Kiinasta, jossa pitäisi näinä aikoina käynnistyä sähköntuotannon kuulakekoreaktorissa, eli 210 megawattia sähköä tuottavassa laitoksessa.
 VTT:n tutkimusryhmäpäällikkö  Ville Tulkki  sanoo, että laitoksen toiminnasta odotetaan tietoa, jota Kiinasta ei aina nopealla vauhdilla kansainväliseen mediaan saakka päädy. Kiinassa on lisäksi rakenteilla kaukolämmön tuotantoon keskittyvä pienreaktori.
 – Kevytvesiteknologiaan pohjautuvia pienydinreaktoreita luvitetaan jo Yhdysvalloissa ja Kiinassa, ja monessa muussakin maassa konseptien kehitys on käynnissä, Tulkki toteaa.
 VTT:n tutkimusryhmäpäällikkö Ville Tulkki. Antti Kolppo / Yle
 VTT on mukana koordinoimassa EU-hanketta, joka pyrkii edesauttamaan pienydinreaktoreiden leviämistä Euroopassa selvittämällä ja ratkomalla niiden käyttöön oton mahdollisia esteitä.
 Suomessa reaktoritekniikkaa tutkitaan Lappeenrannassa , jossa teknillinen yliopisto on rakentanut koelaitteistoa pienten modulaaristen ydinreaktorien tekniikan testaamiseen.
 Pienreaktorien kokoluokka liikkuu muutamista kymmenistä megawateista enintään kolmeen sataan megawattiin. Vertailun vuoksi: Olkiluodon vanhojen reaktorien teho on vajaat 900 megawattia, tulevan kolmannen reaktorin 1 600 MW.
 Pieni laitos, pienempi investointi
 Ydinvoima-alalla on viime vuosina käännetty katsetta pienempiin laitoksiin, kun suurten rakentaminen on osoittautunut vaikeaksi eikä sille monessa maassa ole ollut poliittista tukea. Poikkeuksen tekevät Venäjä ja Kiina, joissa on edelleen rakennettu isoja kevytvesilaitoksia.
 Suomessa Olkiluotoon nousevan reaktorin hinta on kiivennyt arvioidusta reilusta kolmesta miljardista eurosta noin  kymmeneen miljardiin  ja käyttöönotto viivästynyt yli kymmenen vuotta.
 Pienissä laitoksissa erona suuriin olisi niiden sarjatuotanto tehtaassa ja investointikustannuksen pieneneminen. Sarjatuotanto laskee kustannuksia. Pienreaktoreiden turvallisuus pohjautuu usein niin kutsuttuihin passiivisiin turvallisuustoimintoihin, jotka toimivat luonnon prosessien kuten painovoiman voimalla. Näin sähkökatko ei aiheuttaisi voimalassa vakavaa turvallisuusuhkaa.
 Kaukolämpö päästöttömäksi pienydinvoimalla?
 Vaikka pientä ydinreaktoria ei vielä voi mistään tilata, alalla on vahvasti uskoa siihen, että ensi vuosikymmenellä tilanne on toisin.
 Ekomodernistien seminaarissa julkaistiin myös yhdistyksen puheenjohtajan ja tietokirjailijana tunnetun  Rauli Partasen  työstämä selvitys  ydinvoiman mahdollisuuksista Suomen kaukolämmön tuotannossa .
 Selvityksessä todetaan, että noin puolet Suomen kaukolämmön tarpeesta voitaisiin tuottaa pienillä, vain lämpöä tuottavilla reaktoreilla. Pienreaktorit tarjoaisivat mahdollisuuden lopettaa fossiilisten polttaminen kaukolämpöä tuotettaessa, mikä poistaisi kaukolämmön tuotannon hiilidioksidipäästöt.
 Yksi pienreaktori riittäisi esimerkiksi tuottamaan keskisuuren kaupungin koko lämmön tarpeen. Kaukolämmön ohella pieniä reaktoreita voisi hyödyntää teollisuudessa, jossa tarvitaan korkeita lämpötiloja.
 Yle  kävi viime keväänä läpi Helsinkiin aiemmin kaavailtuja  ydinvoimavaihtoehtoja.
 Ydinvoimaa tutkitaan Suomessa muun muassa VTT:llä.  Antti Kolppo / Yle
 Kaukolämpö voisi tulla myös datakeskuksista tai syvältä maasta
 Energiayhtiöissä kehitystä seurataan luonnollisesti tarkkaan. Seminaarissa puheenvuoron käyttänyt Fortumin  Eero Vesaoja  muistutti, että energia-alalla tapahtuu koko ajan monella saralla.
 Pienten ydinreaktoreiden etenemisen ohella energia-alaa muuttaa tuuli- ja aurinkovoiman nopea hinnanlasku, kuten myös sähkön varastoinnin ja lämpöpumpputeknologian vauhdikas kehittyminen.
 Pienreaktorien ohella tulevaisuuden kaukolämmönlähteitä voivat olla datakeskusten tuottama lämpö ja syvä geoterminen energia. Kun kaikki kehittyvät nopealla vauhdilla, tuskin kukaan tietää, mikä on energiayhtiön näkökulmasta kannattavin tuotantomuoto vaikka 60 vuoden kuluttua.
 Fortumilla ei tällä hetkellä ole suunnitelmia investoida pieniin ydinreaktoreihin. Niitä kuitenkin seurataan VTT:n koordinoimassa hankkeessa ja Fortumilla on oma pienydinreaktoreiden tutkimusprojekti.
 Ydinvoima herättää yhä tunteita
 Vaikka pienydinreaktoreiden kehitys etenisi vauhdilla ja taloudellisesti houkuttavia ratkaisuja tulisi lähivuosina tarjolle, niiden rakentaminen varsinkin asutuksen läheisyyteen tullee herättämään ärhäkän keskustelun niin puolesta kuin vastaan.
 Tämä mietityttää myös reaktoritoimittajia. Yhdysvaltalaisen NuScalen edustaja totesi seminaarin keskustelussa, että vaikka voimme tehdä täydellisiä ydinvoimaratkaisuja insinööriosaamisella, ovat viestinnälliset ongelmat ja ihmisten tunteet ja pelot vaikeampi pala ratkaista.
 Kanadalaisen Terrestrian Energyn edustaja totesi, että osin on ydinvoima-alan itsensä vika, etteivät kansalaiset tunne alan toimijoita ja teknologiaa kohtaan esiintyy pelkoja. Hän toivoi myös ihmisten opiskelevan, mistä sähkö tulee.
 Lue myös:
 Uusi laskelma: Asumisen päästöjä voisi leikata selvästi energiatehokkuudella, samalla lämpölasku pienisi jopa kolmanneksen
 Tiesitkö, että Suomi on maailman huippuosaaja ydinjätteen jatkokäsittelyssä? Kokosimme vastaukset kuuteen kuumaan kysymykseen
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?
 Ydinvoimalan voi pian koota rekkaan mahtuvista moduuleista – Pienreaktorit mullistavat ydinvoimabisnestä

Leikkaavatko pienydinreaktorit Suomen kaukolämmön päästöt murto-osaan jo 2020-luvulla? – "Kaupallistaminen kahden vuoden päässä"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

"Niin vaan nuori halusi tulla kotiini asumaan"
 Sijaisperheistä on jatkuva pula, ja lapset voivat joutua odottamaan sopivan perheen löytymistä kuukausitolkulla.  Nykypäivän sijaisperhe  voi olla muutakin kuin äiti, isä ja hevostila maaseudulla. Mitä tapahtuu, kun avioero rikkoo sijaisperheidyllin, miespari asioi neuvolassa ja sinkkumiehestä tulee viiden pojan isä?
 Pienydinvoimala voisi leikata kaukolämmön päästöjä
 Kanadalaisen Terrestrial Energyn suunnittelema ydinvoimalaitos näyttäisi ulkoapäin teollisuuslaitokselta. Sulasuolareaktorit ovat yläkuvassa näkyviä kuparinsävyisiä lieriöitä. Terrestrial Energy (CC-BY-SA)
 Ydinvoima-alalla on viime vuosina käännetty katsetta  pienempiin laitoksiin , kun suurten rakentaminen on osoittautunut vaikeaksi. Vaikka pientä voimalaitosta ei vielä voi tilata, odottaa energia-ala tilanteen muuttuvan ensi vuosikymmenellä.
 "Eeppinen kauppasopimus Kiinan kanssa on erittäin lähellä"
 Donald Trump Jim Lo Scalzo / EPA
 Yhdysvallat ja Kiina ovat erittäin lähellä kauppasopimuksen solmimista, kertoo presidentti  Donald Trump . Presidentin  mukaan  kauppaneuvottelut Kiinan kanssa voidaan saada päätökseen lähiviikkoina. Hän kuvailee tuloillaan olevaa sopimusta eeppiseksi ja upeaksi. Muutoin sopimusta ei ole tulossa Trumpin mukaan.
 Boeingin 737 Max -koneista paljastui uusi ongelma
 Boeing MAX 737 rullasi indonesialaisella lentokentällä joulukuussa 2014. EPA
 Yhdysvaltalaislähteiden mukaan Boeingin kiistellystä konemallista  on paljastunut uusi ongelma , joka koskee siipien nostovoimaa lisääviä laippoja ja muita lentokoneen hallintalaitteistoja. Ongelma on luokiteltu kriittiseksi lentoturvallisuuden kannalta. Boeingin edustaja arvioi, että ohjelmisto-ongelma on melko pieni.
 Sää poutaantuu – viikonloppu alkaa aurinkoisena
 Sääennuste perjantaille 5. huhtikuuta.  Yle
 Aamulla lunta tai räntää satelee vielä paikoin, mutta päivällä on jo poutaista. Etelässä lämpötila kohoaa aurinkoisilla alueilla 10 asteen vaiheille. Maan keskivaiheilla on pilvisempi kaistale, pohjoisessa on etelän tapaan aurinkoista. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Leikkaavatko pienydinvoimalat kaukolämmön päästöjä, sijaisperheistä jatkuva pula, sää poutaantuu koko maassa


Summary: Boeingin mukaan kyseessä on melko pieni ongelma.

Uusi löytynyt ongelma koskee siipien nostovoimaa lisääviä laippoja ja muita lentokoneen hallintalaitteistoja. Siksi se on luokiteltu kriittiseksi lentoturvallisuuden kannalta. Asiasta kertoivat Washington Postille kaksi nimettömänä pysyttelevää virkamiestä.
 Virkamiehet totesivat, että kukaan ei halunnut tilannetta, jossa onnettomuudelle oli olemassa yksi syy, ja nyt kolmen viikon päästä löytyy uusi ongelma.
 Yhdysvaltain ilmailuhallinto FAA on määrännyt Boeingin korjaamaan uuden ongelman ennen kuin koneilla voi taas lentää.
 Boeingin edustaja pitää uutta ohjelmisto-ongelmaa melko pienenä, mutta ei kommentoinut miten ongelma vaikuttaa lentokoneiden turvallisuuteen.
 Toisen ongelman löytyminen selittää, miksi korjauksen aikataulu on viivästynyt. Alun perin ongelmien piti ratketa jo viime viikolla. Nyt FAA olettaa, että korjaukset ovat valmiita ”muutaman viikon sisällä”.
 Boeingin 737 Max -konemalli on ollut laajassa lentokiellossa Etiopiassa viime kuussa sattuneen maahansyöksyn jälkeen.
 Koneen sakkauksenestojärjestelmän aktivoitumista on pidetty turman yhtenä mahdollisena syynä.
 Lentäjät toimivat eilen julkaistun alustavan turmatutkinnan mukaan Boeingin antamien ohjeiden mukaisesti, mutta eivät saaneet konetta hallintaan.
 Aiheesta lisää:   Tutkintaraportti: Etiopian onnettomuuskoneen lentäjät eivät saaneet konetta hallintaan, vaikka noudattivat Boeingin ohjeita   Yhdysvaltojen ilmailuviranomainen: Boeingin turmakonemallin korjaukset eivät riitä

Washington Post: Boeing 737 Max -konemallissa on toinenkin ohjelmisto-ongelma


Summary: Nykypäivän sijaisperhe voi olla muutakin kuin äiti, isä ja hevostila maaseudulla.

Sijaisperhe on apuna silloin, kun lapsi ei ole turvassa biologisessa kodissaan. Syinä voivat olla esimerkiksi vanhempien päihde- ja terveysongelmat tai lapsen oma käyttäytyminen. Pula sijaisperheistä on jatkuvaa, ja joskus lapset joutuvat odottamaan kuukausitolkulla sopivan kodin löytymistä.
 Yhden vanhemman sijaisperheitä on yhä enemmän, ja nykyään myös sateenkaaripareja koulutetaan toimimaan sijaisperheinä. Laaja perhevalikoima on tärkeää, jotta lapselle voidaan löytää juuri hänen tarpeisiinsa ja tilanteeseensa sopiva koti. Viime vuosina lapsia on sijoitettu ensisijaisesti perheisiin, ei laitoksiin.
 Tässä jutussa kolme vanhempaa kertoo polustaan sijaisperheenä. Tapaamme ahtaasta homokuvastosta irti pyristelevän sateenkaariperheen, sattumalta sijaisvanhemmaksi päätyneen poikamiehen ja 13 vuotta sijaisäitinä toimineen naisen, jonka pitkäaikainen liitto päättyi vastikään avioeroon.
 Petri ja Jani: kahden isän perhe ei sovi mihinkään lomakkeeseen
 Petri   ei oikeastaan koskaan uskaltanut haaveilla isäksi tulemisesta. Se kuvasto, jossa homomies Petrin lapsuudessa esitettiin, ei kertonut tarinaa vanhemmuudesta.
 Ensin oli vain riutuvia aids-homoja ja myöhemmin bilettäviä seurapiiriklubbailijoita. Petri päätteli, etteivät lapsen saaminen ja perheellistyminen kuulu homon elämään.
 Kun perheen lapset kutsuvat iskää, sekä Petri että Jani vastaavat.   Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Niin on päätellyt moni muukin. Kun Petri ja hänen puolisonsa  Jani  lähtivät sijaisperhekoulutukseen viitisen vuotta sitten, lähipiiri kummastui. Oho, hämmästelivät myös sateenkaarikaverit.
 Päätös oli kuitenkin tarkkaan punnittu. Jo 2010-luvun alussa Petri ja Jani alkoivat elätellä ajatusta lapsesta, ensiksi leikillään. Sitten ajatus kypsyi tosielämän toiveeksi.
 Miespareille perheellistyminen ei kuitenkaan ole itsestään selvää. Sijaissynnytys olisi ollut taloudellisesti iso askel. Vanhemmuuden jakaminen toisen parin kanssa olisi kenties ollut luontevampaa, mutta siten Petristä ja Janista ei olisi tullut lähivanhempia.
 Sijaisvanhemmuus tuntui oikealta ratkaisulta. Koulutuksen käytyään Petri ja Jani jonottivat yli vuoden.
 – Ajattelimme, että ei sieltä mitään kuulu, ei tämä ole meille otollista. Tiedostimme, että mahdollisuutemme on erilainen kuin heteroparilla, jolla olisi samat ominaisuudet kuin meillä. Mutta toisin kävi. Meille sijoitettiin lapsi, Petri kertoo.
 Aluksi elämä lapsen kanssa tuntui oudolta ja jännittävältä. Kahdesta tuli yhtäkkiä kolme. Muutaman vuoden päästä kolmesta tuli neljä. Lähitulevaisuudessa neljästä saattaa tulla viisi. Sitten perheen lapsiluku on täynnä.
 Sateenkaariperheiden vahvuutena ovat tutkimustenkin mukaan sitoutuneet, tukevat ja kannustavat vanhemmat sekä lasten ja vanhempien keskimääräistä luottamuksellisemmat välit.  projektipäällikkö Heidi Puustinen
 Lapsille kaksi isää ei ole ollut Petrin mukaan ongelma. Kun perheen nuorimmainen kutsuu iskää, sekä Petri että Jani vastaavat.
 Heikkoina hetkinään perheen teini saattaa karjaista, että “te olettekin tuommoisia homoja”. Silloin Petri ei provosoidu vaan kysyy, haluaako lapsi puhua aiheesta. Yleensä keskustelu jää siihen.
 Jossain vaiheessa perheen toinen lapsi häpeili sijaisperhettään. Sitten tuli vaihe, jossa hän kysyi, tietävätkö kaikki huostaanotosta.
 – Joku alkaa varmaan miettimään, onko lapsen edun mukaista, että häpeää perhettään ja asuu kahden miehen kanssa. Sitten voi miettiä, että kyllä lapset häpeävät myös omia biologisia vanhempiaan tietyssä iässä. Pitää vain osata varustaa lapsi hyvällä itsetunnolla ja argumentointitaidolla, Petri pohtii.
 Petrin tiedossa ei ole, että lapsia olisi kiusattu kahdesta isästään. Kouluikäisen suurimmat murheet liittyvät tällä hetkellä siihen, kuka jätti kenet välitunnilla ja kenen moposta loppui bensa.
 Petri ja Jani eivät ole kohdanneet räikeitä ennakkoluuloja vanhemmuudessaan. Neuvolassa pakka menee kuitenkin sekaisin, kun selviää, ettei perheessä ole äitiä. Kahden isän perhe ei sovi oikein mihinkään lomakkeeseen.
 Lisäksi lastensuojelun ammattilaiset saattavat vaivihkaa kysyä, hallitseeko miespari tyttölapsen palmikon letityksen ja osataanko arkeen järjestää glitteriä ja barbeja.
 – Näen, että meillä on ihan tarpeeksi kaikkea. Hyvä kysymys on myös, onko niin kauhean huono juttu, jos tyttö rassaisikin vaikka mopoja? Petri huokaisee.
 Sijaisperheissä pitäisi olla valikoimaa läpileikkaavasti koko yhteiskunnasta ja kaikenlaisista perheistä.  Petri
 Sateenkaariperheiden Väriä perhehoitoon -hankkeen  tarkoituksena on paitsi lisätä perhehoitoon pääsevien lasten osuutta, myös valjastaa käyttöön sateenkaariperheiden potentiaali sijaisperheenä toimimisessa.
 Sateenkaariperheiden hankkeen projektipäällikkö  Heidi Puustisen  mukaan sateenkaariperheissä on ymmärrystä monimuotoisuudesta ja kyky tarjota hyväksyvä kasvuympäristö esimerkiksi omaa seksuaalisuuttaan pohtivalle nuorelle.
 – Sateenkaariperheiden vahvuutena ovat tutkimustenkin mukaan sitoutuneet, tukevat ja kannustavat vanhemmat sekä lasten ja vanhempien keskimääräistä luottamuksellisemmat välit. Nämä ovat tärkeitä asioita myös sijaisvanhemmuudessa, Puustinen muotoilee.
 Puustisen tiedossa on parikymmentä sijaisperheenä toimivaa sateenkaariperhettä, mutta hän arvelee, että perheitä saattaa olla Suomessa vielä toinenkin mokoma. Tällä hetkellä neljä perhettä on sateenkaari-ihmisille suunnatussa sijaisperhevalmennuksessa.
 – Maailma on moninainen, ja se on oikeasti arkipäivää. Sijaisperheissä pitäisi olla valikoimaa läpileikkaavasti koko yhteiskunnasta ja kaikenlaisista perheistä, Petri perustelee.
 Erilaiset perheet ja perhetilanteet vastaavat lasten erilaisiin tarpeisiin, mutta myös kertovat yhteiskunnastamme. Suomessa on yhä enemmän lapsiperheitä, joiden vanhemmat ovat eronneet. Seuraavaksi tutustumme sijaisäitiin, josta avioeron myötä yksinhuoltaja.
 Sirpa: avioero järisyttää arkea ja haastaa sijaisperheen talouden
 Elämässä ei voi koskaan tietää, mitä tapahtuu. Silti shokki oli melkoinen, kun  Sirpan  30 vuotta kestänyt parisuhde kariutui.
 Silloin alkoi ajanjakso, joka ravisutti myös perheeseen pitkäaikaisesti sijoitettujen lasten elämää. Yhtäkkiä Sirpan piti perheen ainoana vanhempana venyä sekä äidiksi että isäksi.
 Kahden pojan äitinsä Sirpa haaveili, että perheeseen tulisi vielä tytär. Kun biologista prinsessaa ei kuulunut, Sirpa ja hänen entinen miehensä ryhtyivät sijaisperheeksi vuonna 2006.  Toni Pitkänen / Yle
 Ensimmäinen sijoitettu lapsi asettui kotiin vuosikkaana, toinen vain muutamien viikkojen ikäisenä. Kun avioero tuli reilu vuosikymmen myöhemmin, lasten sijoittamista toiseen perheeseen ei edes harkittu. Oli selvää, että Sirpa jatkaa lasten äitinä, sillä kiintymyssuhde oli vahva molemmin puolin.
 Vuosien mittaan Sirpa on ollut äiti yli 40 lapselle, joista osa on viipynyt vain yön, osa joitakin kuukausia ja jotkut jopa vuosia. Lapsia on tuotu ovelle vain tuntien varoitusajalla.
 Osa kasvateista on voinut palata biologiseen perheeseensä ja osa löytänyt pysyvän kodin toisaalta. Välillä lapsesta luopuminen on ollut vaikeaa.
 – Sitä ajattelee, että minä olen taas yksi ihminen, joka rikkoo tätä lasta hänestä luopuessani, Sirpa sanoo.
 Keskellä intensiivistä pyöritystä aikuiseksi ovat kasvaneet myös Sirpan biologiset pojat, jotka ovat edelleen äitinsä apuna erityisesti illan tullen. Öisin Sirpa käy töissä kodin ulkopuolella.
 – Kun meitä oli kaksi aikuista, pystyin olemaan kotona lasten kanssa. Nyt kun olen yksin, minun on käytävä töissä. Suunnittelen työvuorot niin, että ne palvelevat lapsia parhaiten. Jos olen aamulla poissa, kouluun lähtö ei välttämättä onnistu. Jos olen illalla poissa, se on ahdistavaa lapsille. Siksi on hyvä, kun isoveljet voivat olla kotona yöaikaan, Sirpa kertoo.
 Minulla on jäänyt pois jopa ystäviä, koska he eivät ole ymmärtäneet, miksi saan rahaa sijoitetuista lapsista.   Sirpa
 Sijaisperhe saa hoidettavasta lapsesta  hoitopalkkiota vähintään 799,84 euroa kuukaudessa  (sosiaali- ja terveysministeriö). Jos lapsella on erityistarpeita, palkkio on enemmän. Lisäksi perhe saa lapsesta kulukorvauksia vähintään 420 euroa kuukaudessa.
 Sijaisperheet pitävät palkkioita pieninä, sillä työ on ympärivuorokautista vuoden jokaisena päivänä. Tuntipalkoille ei pääse, ja esimerkiksi eläkettä kertyy vain hoitopalkkiosta. Sijoitus ja lapsen tilanne voivat myös vaatia vanhempia jäämään pois työelämästä.
 Palkkiot ovat myös jonkinasteinen tabu: rahasta puhuminen voi tuntua ristiriitaiselta, kun sijaisvanhemmuus on yhtäaikaisesti kovaa työtä ja kutsumustehtävä. Palkkiot herättävät myös kateutta.
 – Minulla on jäänyt pois jopa ystäviä, koska he eivät ole ymmärtäneet, miksi saan rahaa sijoitetuista lapsista. Tätä työtä ei tehdä kuitenkaan rahasta, sen verran haastavia tilanteita tulee arjessa vastaan, Sirpa huokaisee.
 Siis esimerkiksi minkälaisia?
 – Lapsi saattaa toistuvasti oksentaa ruokapöytään. Hän saattaa pissata matolle tai sohvalle ja katsoa samalla tiukasti silmiin. Siinä testataan sijaisvanhemman rakkautta. Lapsi kysyy käytöksellään, hylkäätkö minut, kun toimin näin, Sirpa sanoo ilme rävähtämättä.
 Sitä ajattelee, että minä olen taas yksi ihminen, joka rikkoo tätä lasta hänestä luopuessani.  Sirpa
 Reilu vuosi sitten Sirpa ja lapset muuttivat kaupunkiin. Perhe-elämä on löytänyt uudet uomansa kerrostaloasunnossa kaupungin sykkeessä, ja pikku hiljaa perhe toipuu myös avioeron aiheuttamasta shokista. Sekä äiti että lapset ovat saaneet apua ja tukea kriisissään.
 Sirpan kohdalla elämä teki hänestä yhden vanhemman sijaisperheen. Jotkut kuitenkin aloittavat yksin. Seuraavaksi tapaamme Petrin, joka päätyi sijaisvanhemmaksi sattumalta.
 Pete: yksin elävästä miehestä viiden pojan sijaisisäksi
 Psykologit olivat varmoja, ettei teinipoika pärjäisi muualla kuin laitoshoidossa eikä varsinkaan yhden miehen perheessä.
 Eskarissa ihmeteltiiin, miten voi olla mahdollista, että yksinäiselle miehelle on sijoitettu niin pieni lapsi.
 Sijaisisyyteen liittyvät ennakkoluulot ovat toistuvia, kertoo yhden vanhemman sijaisperhettä luotsaava  Pete .
 Yhden vanhemman sijaisperhettä luotsaava Pete ei vielä parikymmentä vuotta sitten voinut ajatellakaan, että hänestä tulisi sijaisisä. Toni Pitkänen / Yle
 Yksin elävä Pete päätyi sijaisvanhemmaksi puoliksi vahingossa. Vielä 90-luvulla parikymppinen mies paiski hommia vesilaitoksella ja ajatteli, ettei hän ainakaan lasten kanssa haluaisi työskennellä.
 Vuosituhannen vaihteessa päihdeongelmaiset tuttavat soittelivat Petelle ja pyysivät hakemaan leikki-ikäistä poikaa hoitoon. Pete haki, useammankin kerran. Lopulta häntä pyydettiin pojan viralliseksi tukihenkilöksi.
 Tuettavia lapsia tuli lopulta useita, niin paljon Pete työstään innostui. Liki vuosikymmenen ajan Pete harrasti, jutteli ja auttoi kotiläksyissä. Sitten häntä pyydettiin osallistumaan perhetyöntekijöiden koulutukseen.
 Jo ennen kuin valmennus loppui, Peteä pyydettiin sijaisvanhemmaksi teini-ikäiselle nuorelle. Pete teki kolmivuorotyötä vesilaitoksella ja epäröi toden teolla. Hän antoi kuitenkin sosiaalityöntekijälle ja nuorelle luvan tulla käymään luonaan.
 – Sosiaalityöntekijä siinä kahvipöydässä kysyi nuorelta, jäisikö hän luokseni. Nuori nyökytteli ja minä mietin mielessäni, että “et kyllä jää, ei onnistu huonostikaan”, Pete muistelee nauraen.
 Joskus tuntuu, että vanhempana tekisi mieli nostaa kädet pystyyn. Silloin ajattelen, että tämä on työ, jonka haluan hoitaa mahdollisimman hyvin.  Pete
 Pete kuitenkin lupautui tapaamaan poikaa seuraavana keskiviikkona. Jo perjantaina nuori seisoi oven takana ja ilmoitti, että tulisi viikonlopuksi kylään.
 – Kuukauden päästä hän jo muutti. Niin vaan nuori halusi tulla kotiini asumaan, Pete tuumaa.
 Sittemmin yhteensä viisi lasta on kasvattanut Peten huomassa elämälleen siivet ja juuret.
 Ensimmäinen lapsista on jo lentänyt pois pesästä opiskelujen perässä. Vielä kotona asuvista vanhin on juuri ostamassa omaa kotia, ja sijaisisä takaa lainan. Nuori on innoissaan uudesta elämänvaiheesta ja myös Peteä hymyilyttää, vaikka olo tuntuu myös haikealta.
 – Nykyään minusta tuntuu, että osaisinko enää itsekseni ollakaan. Minulla on ollut perhe seitsemän vuotta. En varmaan pärjäisi ilman heitä, Pete pohtii.
 Helppoja vuodet eivät missään nimessä olleet. Taustojensa vuoksi sijoitukseen tuleva lapsi ei välttämättä ole lainkaan omalla ikätasollaan. Kymmenvuotias ei välttämättä osaa esimerkiksi ajaa polkupyörää tai luistella. Joskus opetellaan ihan vain puhumista.
 – Joskus tuntuu, että vanhempana tekisi mieli nostaa kädet pystyyn. Silloin ajattelen, että tämä on työ, jonka haluan hoitaa mahdollisimman hyvin.
 Sosiaalityöntekijä siinä kahvipöydässä kysyi nuorelta, että jäisikö hän luokseni. Nuori nyökytteli ja minä mietin mielessäni, että “et kyllä jää, ei onnistu huonostikaan”.  Pete
 Kun Pete kymmenisen vuotta sitten kysyi sosiaalityöntekijöiltä, voisiko yksinäinen mies toimia sijaisperheenä, vastaus oli selvä. Lain puitteissa kyllä, mutta käytännössä lapsia ei juurikaan sijoiteta yhden aikuisen perheiseen. Nykyisin yhden vanhemman sijaisperheitä on kuitenkin yhä enemmän.
 Pete arvelee, että perhemallissa on myös etunsa. Talossa on Pete mukaan aina ollut "ukkovalta".
 – Päätöksenteko on helpompaa itsekseen, kun ei ole monia näkemyksiä asioista. Minusta tuntuu, että lasten ja nuortenkin on helppoa olla siinä tilanteessa. Rajojen etsiminen on suoraviivaisempaa, Pete luonnehtii.
 Entä haaveileeko Pete omista lapsista?
 – Kun ensimmäinen tuettava lapsi tuli kuvioihin, ei enää ole ollut tarvetta miettiä, että tulisko omia lapsia. Taitaa riittää tätä työnsarkaa, kun auttaa muiden lapsia, Pete hymyilee.
 Tässä jutussa vanhemmat esiintyvät vain etunimillään sijoitettujen lasten suojelemiseksi.

Poikamies, yh-äiti ja miespari kertovat, miten heistä tuli sijoitettujen lasten vanhempia – "Niin vaan nuori halusi tulla kotiini asumaan"


Summary: Kuntaliitto esittää työllistymisen lähipalveluja kunnille.

Kuntaliiton tuoreen työllisyyskyselyn tulokset osoittavat, että kunnat ovat lisänneet panostuksiaan työllisyyden edistämiseen.
 Kun mukaan lasketaan kuntien osuus työmarkkinatuesta, kunnat rahoittavat työllisyydenhoitoa yli 800 miljoonalla eurolla.
 – Kunnat satsaavat jo nyt työllisyydenhoitoon yhtä paljon kuin valtio, joten myös vastuun tulisi kasvaa, sanoo varatoimitusjohtaja  Timo Reina  tiedotteessa.
 - Asiakkaiden tarpeisiin vastaava ja alueiden erityispiirteet huomioiva lähipalvelu sopisi luontevasti kuntien hoidettavaksi ja varmistaisi entistä paremmin palveluiden saatavuuden.

Kunnat lisänneet työllisyyspanostuksiaan


Summary: Mielenosoituksia järjestetään kello 12 alkaen

Opiskelijat lakkoilevat tänään ilmaston puolesta monissa suurissa kaupungeissa. Facebook-ilmoittautumisten perusteella suurimmat tapahtumat ovat Helsingissä, Tampereella ja Turussa.
 Lakon järjestävät opiskelijat kertovat, että esimerkiksi Helsinkiin odotetaan noin tuhatta osallistujaa.
 Helsingissä ilmastolakkoilijat kokoontuvat puolilta päivin Senaatintorille, jossa on puhumassa muun muassa presidentti Tarja Halonen. Lakkoon osallistuu opiskelijoita sekä korkeakouluista että toiselta asteelta.
 Turussa ilmastolakko järjestetään Tuomiokirkon edustalla alkaen kello 12. Puheita tullaan kuulemaan ainakin Turun yliopiston ja Åbo Akademin ylioppilaskunnilta ja Luonto-Liitolta.
 Turun yliopiston ylioppilaskunnasta kerrotaan, että opiskelijat vaativat ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen ja kestävän kehityksen opintoja osaksi suomalaista koulutusjärjestelmää.
 Lisäksi vaaditaan muun muassa ilmastolle haitallisten yritystukien lakkautusta ja siirtymistä kohti päästöjen verotusta.
 Mielenosoittajien mielestä Suomen pitäisi myös esimerkiksi lopettaa fossiilisten polttoaineiden käyttö vuoteen 2035 mennessä ja olla hiilineutraali vuoteen 2028 mennessä.

Opiskelijat lakkoilevat ilmaston puolesta - vaatimuslistalla muun muassa kestävän kehityksen opinnot


Summary: Presidentin mukaan neuvottelut voivat viedä vielä neljä viikkoa.

Yhdysvallat ja Kiina ovat erittäin lähellä kauppasopimuksen solmimista, kertoo presidentti  Donald Trump . Presidentin mukaan kauppaneuvottelut Kiinan kanssa voidaan saada päätökseen lähiviikkoina.
 – Olemme pääsemässä hyvin lähelle sopimusta. Edistys on ollut erittäin nopeaa, Trump sanoi Valkoisessa talossa, jossa Kiinan kauppaedustaja  Liu He  on parhaillaan neuvottelemassa.
 – Tiedämme todennäköisesti enemmän seuraavien neljän viikon aikana. Sen jälkeen voi mennä vielä kaksi viikkoa. Näyttää todella hyvältä.
 Trumpin mukaan sopuun pääsemisen jälkeen hän ja Kiinan presidentti Xi Jinping voisivat tavata.
 Financial Times kertoi keskiviikkona neuvottelulähteiden pohjalta, että Yhdysvaltojen ja Kiinan edustajat ovat saaneet ratkaistua suurimman osan kysymyksistä kauppasopua varten. Maat kuitenkin vääntävät vielä ainakin kauppasopimuksen toimeenpanon yksityiskohdista.
 Trumpin mukaan kauppasodan päättävästä sopimuksesta on tulossa upea.
 – Jos siitä ei tule upeaa sopimusta, emme tee sitä. Tästä tulee eeppinen ja historiallinen sopimus, jos se toteutuu.
 Maailman kahden suurimman talousmahdin pääseminen sopuun olisi hyvä uutinen maailmantaloudelle, jonka näkymiä Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota on synkistänyt.

Trump: Eeppinen kauppasopimus Kiinan kanssa on erittäin lähellä


Saksan liittokansleri Angela Merkel on luvannut tukea Irlantia, jotta Irlannin saarella vältyttäisiin kovalta rajalta.
 Tämä siitä huolimatta, että se voi heikentää yhteismarkkinoita siinä tapauksessa, jos Ison-Britannian ero taphtuu ilman sopimusta.
 Merkel ilmaisi solidaarisuutensa Irlannin hallitukselle Dublinin vierailulla torstaina.
 Lisäksi hän kiirehti Britanniaa esittämään toteuttamiskelpoisen suunnitelman EU-erosta, jottei maa joudu irrottautumaan EU:sta ilman sopimusta jo ensi viikolla.
 Aiheesta lisää:
 EU lupaa Britannialle, että Irlannin rajan pitäminen auki olisi vain väliaikainen ratkaisu
 Irlanti valmistautuu kovaan brexitiin, julkaisi lakipaketin pehmentämään iskua

Angela Merkel lupasi EU:n tukea, jotta Irlanti välttää kovan rajan


Australialaismies, jota syytetään 50 muslimin ampumisesta kahdessa moskeijassa Uudessa Seelannissa, on saanut 49 murhasyytettä lisää.
 Lisäksi mies määrättiin mielentilatutkimukseen.
 Puoliautomaattisilla aseilla varustautunut mies ampui 15. maaliskuuta rukoilemassa olevia ihmisiä.
 Päivä ammuskelun jälkeen mies sai syytteen yhdestä murhasta ja nyt hän sai murhasyytteen kaikista kuolleista.
 Australialaismies sai lisäksi syytteet 39 murhan yrityksestä.

Syytetty Christchurchin ampuja määrättiin mielentilatutkimukseen


Laskennallisesti suomalaiset ovat kuluttaneet osansa luonnonvaroista tänään perjantaina 5. huhtikuuta, kertoo WWF Suomi.
 Koko maailman ylikulutuspäivä on viime vuosina osunut elokuulle, eli suomalaiset saavuttavat päivän neljä kuukautta aikaisemmin.
 Ylikulutuspäivänä luonnonvarojen kulutus ylittää laskennallisesti maapallon kyvyn tuottaa uusiutuvia luonnonvaroja ja käsitellä fossiilisista polttoaineista aiheutuvia hiilidioksidipäästöjä.
 Jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat kuten suomalaiset, tarvitsisimme 3,8 maapalloa.
 – Nykyinen ylikulutuksemme on luonnon kannalta täysin kestämätöntä, sillä suomalaiset elävät koko loppuvuoden velaksi luonnolta, toteaa WWF:n pääsihteeri Liisa Rohweder tiedotteessa.
 Suurimmat syyt ylikulutukseen ovat energiantuotanto, liikenne ja ruuantuotanto.

Suomalaiset ovat kuluttaneet tämän vuoden osansa maapallon luonnonvaroista tänään


Summary: Valtiovarainministeriö patistaa seuraavaa hallitusta jatkamaan talouden rakenteellisia uudistuksia.

Valtiovarainministeriö julkaisi helmikuun alussa  virkamiesarvion lähivuosien talouspolitiikasta . Seuraavaa hallitusta evästettiin jatkamaan julkisen talouden vahvistamista yhteensä kahdella miljardilla eurolla vuoteen 2023 mennessä.
 Virkamiespuheenvuorossa listattiin myös lukuisa joukko rakenneuudistuksia, joilla kannustetaan työntekoa, koulutusta ja investointeja ja vahvistetaan sosiaali- ja terveyspalvelujen tuottamista. Verotuksessa valtiovarainministeriö siirtäisi painopistettä työn verotuksesta kulutuksen verottamiseen.
 Kevään taloudellisen katsauksen julkistamistilaisuudessa  osastopäällikkö, ylijohtaja  Mikko Spolander  huomautti, että suositukset ovat edelleen voimassa.
 Julkista taloutta heikentää väestön ikääntyminen, joka kasvattaa vuosittain eläke-, terveydenhoito- ja hoivamenoja. Eduskuntavaalien alla kaikilla puolueilla on lisäksi omat toivelistansa lisää rahaa vaativista parannuksista.
 – On tärkeää, että julkisen talouden hoitoa ei lasketa ennustettua vahvemman talous- tai työllisyyskasvun varaan, superministeriö lähettää vaaliterveisiä hallitusneuvotteluihin valmistautuville puolueille.
 Talous kasvaa tänä vuonna 1,7 prosenttia
 Valtiovrainministeriön talouskatsaus kertoo, että talouden nousukausi jäi Suomessa lyhyeksi. Lähes kymmenen laihan vuoden jälkeen kasvu hipoi kolmea prosenttia vain parina vuonna.
 Talouskasvu oli korkeimmillaan vuonna 2016, kun kasvua kertyi 2,8 prosenttia. Seuraavana vuonna kasvua oli vielä 2,7 prosenttia, mutta viime vuonna kasvu jäi 2,3 prosenttiin.
 Valtiovarainministeriön mukaan kasvu hidastuu tänä vuonna 1,7 prosenttiin, ja lähivuosina on luvassa vain alle 1,5 prosentin kasvulukuja. Keskipitkällä aikavälillä eli vuosina 2022–23 talouskasvu hidastuu alle yhteen prosenttiin.
 Kotitalouksien kasvava ostovoima kannattelee talouskasvua tänä vuonna. Kuvassa kulutusjuhlaa Kauppakeskus Valkean kahvilaterassilla Oulussa. Risto Degerman / Yle
 Talouskasvua ylläpitää tänä vuonna kotimainen kysyntä, sillä kotitalouksien käytettävissä olevat tulot kasvavat hyvää vauhtia. Maailmalta ei ole luvassa vetoapua. Erityisesti Euroopassa kasvunäkymät ovat heikentyneet nopeasti.
 Yksityiset investoinnit kasvavat vaisusti ja uusien asuntojen rakentaminen vähenee voimakkaasti. Suurilla teollisuusyrityksillä on kuitenkin runsaaasti investointisuunnitelmia.
 Työllisyysaste 73,3 prosenttia vuonna 2023
 Eduskuntavaalien alla kaikki puolueet ovat puhuneet yhteen ääneen työllisyysasteen nostamisesta 75 prosenttiin. Myös puolueiden vaalilupaukset nojautuvat monelta osin työllisyysasteen nousun tuomiin lisätuloihin.
 Valtiovarainministeriön taloudellisessa katsauksessa työllisyysasteen nousuodotuksille kaadetaan kylmää vettä. Työllisyysaste paranee vain hitaasti, ellei seuraava hallitus päätä uusista, työllisyyttä lisäävistä uudistuksista.
 Valtiovarainministeriö listaa, että työllisyyttä voidaan lisätä alentamalla työttömyyttä, kannustamalla työvoiman ulkopuolella olevia työelämään ja edistämällä työperäistä maahanmuuttoa.
 Työnteon kannustimia pitäisi valtiovarainministeriön mielestä parantaa uudistamalla sosiaaliturvan, verotuksen ja palvelujärjestelmän muodostamaa kokonaisuutta. Myös alueellista ja ammatillista liikkuvuutta lisäävät ja työuria pidentävät toimet ovat tärkeitä.
 Sopeutusta noin kahdella miljardilla eurolla
 Valtiovarainministeriön talouskatsaus kehuu, että Suomen talouden ja julkisen talouden tila on vahvistunut viime vuosina selvästi.
 – Julkisen talouden alijäämä on pienentynyt ja velkasuhde kääntynyt laskuun. Työllisyys on kasvanut ja työttömyys vähentynyt nopeasti. Seuraava hallitus saa aloittaa toimikautensa hyvän talouskehityksen oloissa, valtiovarainministeriö kuvailee.
 Valtiovarainministeriö muistuttaa, että kasvun edistäminen ja julkisen talouden vakauttaminen edellyttävät tavoitteiden kanssa linjassa olevia konkreettisia toimia.
 Valtiovarainministeriön helmikuisessa virkamiespuheenvuorossa vaadittiin, että julkisen talouden vahvistamista on jatkettava nopeasti vaikuttavilla toimilla yhteensä noin kahdella miljardilla eurolla vuoteen 2023 mennessä.
 Tulevissa hallitusneuvotteluissa puolueet saavat päättää, sopeutetaanko julkista taloutta menojen leikkauksilla vai verojen korotuksilla. Todennäköisesti työkalupakissa on molempia keinoja, vaikka erityisesti työn verotuksen kiristäminen näyttäisi olevan nyt pannassa.
 Lue myös:
 Talouskasvu jatkuu hidastuen
 Valtiovarainministeriön virkamiespuheenvuoro: Julkisen talouden vahvistamista tulisi jatkaa

Suomea uhkaa näivettyminen 2020-luvulla – nämä kolme asiaa sinun pitää tietää Suomen taloudesta


Summary: Poliitikkojen oli keskustelussa onnistuttava puhumaan ymmärrettävää suomea, vaikka aihe olisi kuinka vaikea.

Ylen selkokielinen vaalikeskustelu on julkaistu Yle Areenassa.
 Selkokielisessä vaalikeskustelussa eduskuntapuolueiden edustajat kohtasivat yleisön, jolle yleiskieli on vaikeaa. Katsomossa istui kehitysvammaisia, afaatikkoja ja suomea opiskelevia maahanmuuttajia.
 Heillä oli punaiset ja vihreät kortit, joilla he näyttivät, onko poliitikkojen puhe liian vaikeaa vai ymmärrettävää.
 Keskustelun voi katsoa Areenasta  tästä linkistä  ja myös yllä olevaa kuvaa klikkaamalla.
 Selkokielinen vaalikeskustelu nauhoitettiin keskiviikkona.
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  piipahti seuraamassa selkokielisen keskustelun harjoittelua.
 – Huomasin, että kyllä on poliitikon hankalaa muodostaa puhe niin, että hän puhuu selkeästi, mutta kuulijaa arvostaen. On hankalaa käyttää sanoja, jotka ovat yksiselitteisiä ja ymmärrettäviä.
 Jokinen sai itsekin tuta saman käyttäessään puheenvuoron.
 – Puhun liian nopeasti muutenkin. Muutaman lauseen sanottuani nousi heti punaisia laikkoja, aivan syystä, Jokinen nauraa.
 Kannustinloukut ja kilpailuttaminen osoittautuivat vaikeimmiksi
 Poliitikoista mukana olivat  Annika Saarikko  (kesk.),  Sari Sarkomaa , (kok.),  Tuula Haatainen  (sd.),  Simon Elo  (sin.),  Arja Juvonen  (ps.),  Outi Alanko-Kahiluoto  (vihr.),  Silvia Modig  (vas.),  Mikaela Nylander  (r.) ja  Pertti Vallittu  (kd.).
 Selkokielisen vaalikeskustelun juontaja  Margit Alasalmi  kertoo, että poliitikot skarppasivat hyvin vaikeassa tilanteessa.
 – Osallistujat ottivat asian vakavasti ja yrittivät ihan tosissaan puhua hitaasti, helpoilla sanoilla ja yksinkertaisilla lauseilla. He onnistuivatkin aika hyvin, koska se ei ole helppoa.
 Yle näyttää selkokielisen vaalikeskustelun ensimmäistä kertaa. Kaisa-Maaria Hilden / Yle
 Vaalikeskusteluun yritettiin valita teemoja, jotka ovat yleisön elämää lähellä.
 Alasalmen mukaan vaikeimmaksi osoittautuivat kannustinloukut ja kilpailuttaminen.
 – Panelistit sanoivat, että esimerkiksi juuri kilpailuttamisesta on kauhean vaikea puhua.
 Panelisteille lähetettiin etukäteen ohjeet selkokielisestä puheesta. Ne löytyvät  Selkokeskuksen sivuilta .
 – Olen käyttänyt monesti esimerkkejä, että ei puhuta lypsykarjasta vaan lehmistä, ei ajoneuvosta vaan autosta, ei liikkeestä tai myymälästä vaan kaupasta, Alasalmi kuvaa.
 – Mahdollisimman paljon arkikielen tasolle. Niinhän pitäisi puhua muutenkin, kun puhuu tavallisille ihmisille, hän huomauttaa.
 Päätoimittaja: Tämä on äärettömän tärkeää
 Päätoimittaja Jokisen mielestä olisi hyvä, että kaikki poliitikot joutuisivat vastaavanlaiseen tilanteeseen ja joutuisivat harjoittelemaan selkokielistä ilmaisua.
 – Se tulisi selkeyttämään heidän kommunikaatiotaan muutenkin. Se olisi demokratian ja kansanvallan teko.
 Poliitikot yrittivät puhua hitaasti, helpoilla sanoilla ja yksinkertaisilla lauseilla.  Kaisa-Maaria Hilden / Yle
 Päätoimittaja Jokinen kertoo ymmärtäneensä aikoinaan monta päivän uutista vasta selkokielisistä uutisista.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Yle näyttää selkokielisen vaalikeskustelun.
 Selkokielisessä vaalikeskustelussa ollaan julkisen palvelun ytimessä, Jokinen sanoo.
 – Tämä on äärettömän tärkeää hommaa, sen tärkeämpää palvelua ei oikeastaan voi olla.
 Lisää aiheesta:
 Ylen vaalikone

"Olisi hyvä, että kaikki poliitikot joutuisivat vastaavaan tilanteeseen" – Katso, miten puolueet onnistuivat Ylen selkokielisessä vaalikeskustelussa


Summary: Pirkanmaalla yritetään synnyttää jopa maakunnallinen kuntien sote-malli.

Pirkanmaan kunnat valmistelevat sote-uudistusta nyt kuntapohjalta. Tarkoitus on hyödyntää maakuntahallinnon valmistelutyötä. Viestinä seuraavalle hallitukselle on se, että sisällölliset tavoitteet ja palvelujen järjestäminen ovat pääasia, eikä hallinnollisen pakkopaidan virkkaaminen.
 Pirkanmaan kunnat yrittävät paikata sitä, mikä hallitukselta jäi tekemättä. Maakunnallisen yhteistyön selvittäminen alkaa. Mikko Savolainen/Yle
 Sosiaali- ja terveyspalvelujen kustannuspaineet eivät ole hävinneet mihinkään, pikemminkin valtiojohtoisen rakenneuudistuksen odottelu lähes 14 vuotta on vaan siirtänyt ratkaisujen tekemistä.
 Maakunnan kokoisia kuntien yhtymiä toimii jo pienissä, muutaman kunnan maakunnissa, kuten Etelä- ja Pohjois-Karjalassa.
 Pirkanmaan kuntien johtajat kannattavat yhteisen kuntapohjaisen ratkaisun valmistelua, kunhan alueelliset erityispiirteet huomioidaan.
 – Pirkanmaalla on lähdetty tekemään sosiaali- ja terveyspalveluiden uudistusta palvelut edellä. Sen lähestymistavan voimme säilyttää ja viedä sen turvin työtä eteenpäin, vaikka hallitusohjelma toki määrittää uudistuksen reunaehdot, sanoo sote-muutosjohtaja  Jaakko Herrala .
 Pirkanmaan pikakokous laittoi pallon liikkeelle
 Kuntavetoisen maakunnallisen yhteistyön aloituspallo potkaistiin liikkeelle tänään Tampere-talossa.
 Tampereen pormestari  Lauri Lyly  kutsui 23 kunnan, eli jokaisen Pirkanmaan kunnan ja maakuntaan siirtyvän Kuhmoisten johtajat keskustelemaan sote-uudistuksesta muutaman päivän varoitusajalla. Kutsua noudatettiin täysimääräisesti.
 Kuntien johtajat yrittävät vaikuttaa tulevaan hallitusohjelmaan yhdessä.
 – Hallitusohjelmassa on määriteltävä sosiaali- ja terveyspalveluiden palvelulupaukset ja kriteerit, jotka taataan toteutuvan koko maassa yhdenvertaisesti. Hallitusohjelmassa ei pidä lukittautua yhteen rakenteeseen. Kunnilla pitää olla jatkossakin järjestämis- ja tuottamisvastuu. Valtionosuusjärjestelmää pitää uudistaa huomioimaan nykyistä paremmin eri alueiden soteen liittyvät palvelutarpeet, Pirkanmaan johtajat sanovat yhteisessä tiedotteessa.
 Pirkanmaan kuntien johtajat kokoontuvat seuraavan kerran 29. toukokuuta.
 Palvelut edellä uudistukseen
 Terveyden- ja hyvinvointilaitoksen selvityksen mukaan Pirkanmaalla perusterveyden hoidon taso on kohtalainen, esimerkiksi 45 prosenttia kiireettömää hoitoa tarvitsevista pääsee perusterveydenhoitoon viikossa. Myös sosiaalipalvelut toimivat arvosanalla kohtalainen, mutta esimerkiksi lastenhuollon avohuollon asiakassuunnitelmia ei tehdä riittävästi.
 Pirkanmaalla kuusi kuntaa vastaa sosiaali- ja terveyspuolen peruspalveluista itse ja 16 kuntaa on mukana vastuukunnissa.. Tällainen yhteistoimintasopimus on esimerkiksi Tampereella ja Orivedellä tai Sastamalalla ja Punkalaitumella.
 Sastamalan kaupunginjohtaja  Jarkko Malmberg  on monen muun tavoin turhautunut maakuntauudistuksen kaaduttua. Aikaa ja vaivaa kului paljon. Hän toivoo, että nyt kuntien uudistusyrityksessä mennään toiminnot edellä.
 Sastamalan kaupunginjohtaja Jarkko Malmberg  toivoo, että yhteistyö auttaa palvelujen järjestämisessä. Jari Hakkarainen / Yle
 – Eli mietitään asioita palveluiden kautta. Millä tavoin pystytään resurssit yhdistämään ja tekemään tehokkaammin parempia palveluja Pirkanmaalla ja siinä yhteydessä mietitään organisoituminen, miten se hoidetaan.
 Kokonaisuus on hyvä nähdä
 Vaalikentillä vanhusten hoivan parantaminen on kiteytynyt keskusteluun hoitolaitosten henkilöstömitoituksesta. Lisää rahaa ja hoitajia lupaillaan turuilla ja toreilla.
 Vanhustenhuoltoa on myös se, miten kunnissa panostetaan esimerkiksi kotihoitoon ja muihin hyvinvointiin vaikuttaviin tekijöihin.
 – Olisi tärkeää, että ei puhuttaisi vain yhdestä osasta sitä palvelua, vaan puhuttaisiin koko palveluketjusta, Malmberg sanoo.
 Malbergin mielestä yksittäisten korjausliikkeiden yli olisi nähtävä kokonaisuuksia.
 – Ehkä se kriittisin kohta on se, kuinka paljon pystytään panostamaan ennaltaehkäisevään toimintaan, ettei energia mene myöhemmin siihen korjaavaan toimintaan. Se on myös tämän sote-uudistuksen olennainen osa,
 Terveet ja hyvinvoivat ihmiset merkitsevät säästöjä sote-kustannuksissa.
 – Kuvassa on nähtävä myös sivistystoimi, varhaiskasvatus ja esimerkiksi työllisyyden hoito.
 – Sieltä löydetään niitä malleja, joilla ihmisille saadaan uudenlaisia polkuja elämälle.

Pirkanmaan kunnat yrittävät sitä, mikä Sipilältä jäi kesken


Rypyt vähenevät kollageenilla, punariisi alentaa kolesterolia, vihreä tee edistää laihtumista. Ravintolisiä on markkinoilla lukemattomia ja niihin liittyy mitä erilaisimpia terveysväitteitä.
 FinRavinto 2017  -tutkimuksen mukaan yli puolet suomalaisista miehistä ja naisista käyttää ravintolisiä. Ravintolisiä otetaan usein varmuuden vuoksi ja suurin osa niiden käytöstä on terveyden kannalta turhaa.
 Tässä Ylen jutussa esitellään muutamia yleisesti käytettyjä ravintolisiä. Juttuun haastatellut asiantuntijat kertovat, että monesta ravintolisästä ei ole käyttäjille hyötyä ja osaan liittyy myös haittoja.
 Esimerkiksi suositulle kollageenille ei ole hyväksyttyä terveysväitettä, vaikka sen on sanottu vaikuttavan ihoon. Lisäksi tällä hetkellä EU:ssa keskustellaan muun muassa punariisistä saatavan monakoliini K:n sekä vihreän teen katekiinien haitallisuudesta. Urheilijoiden lisäravinteiden turvalllisuudesta ei ole aina varmuutta ja samalla kalaöljyt saattavat puolestaan vaikuttaa veren hyytymiseen tai kolesteroliarvoihin.
 Villistä verkkomyynnistä ostetut ravintolisät voivat olla vaara
 Ruokaviraston ylitarkastaja  Anna Mizrahin  mukaan periaate on, että markkinoille saa tuoda vain turvallisia elintarvikkeita. Ravintolisän turvallisuudesta kuluttajalle vastaa elintarvikealan yritys eli valmistaja, valmistuttaja, maahantuoja tai myyjä. Viranomaiset eivät tutki tai tarkasta etukäteen elintarvikkeiden turvallisuutta.
 Mizrahin mukaan kuluttajan kannattaa olla varovainen erityisesti silloin, kun tilaa tuotteita netistä.
 Ruokavirastoon tehdään aika ajoin ilmoituksia ravintolisien aiheuttamista haittavaikutusepäilyistä. Nämä lähetetään tiedoksi ja valvontaa varten kunnalliselle elintarvikevalvontaviranomaiselle, joka valvoo paikkakunnan ravintolisäyritystä.
 Helsingin yliopiston ravinnon turvallisuuden professori  Marina Heinonen  sanoo, että ongelmallisinta ravintolisissä on villi verkkomyynti.
 EU ylläpitää rekisteriä ravitsemus- ja terveysväitteistä. EU:n  rekisterissä  voi tarkastaa ravintolisän sisältämän terveysväitteen. Terveysväittämiä ei saa esittää, jos niitä ei ole hyväksytty EU-lainsäädännön mukaisesti.
 Mehiläisen ravitsemusterapeutti  Saara Karjalaisen  mukaan kaikki tarvittava ravinne pitäisi saada tavallisesta ruoasta. Ravintolisiä ei yleensä tarvita. Erityisesti munuais- ja maksaongelmista tai diabeteksesta kärsivän olisi hyvä kysyä lääkäriltä, jos hän haluaa käyttää ravintolisiä.
 – Itselläni on tyypillinen tilanne, jossa asiakas on raskaana ja käyttää ravintolisiä. Esimerkiksi A-vitamiinia voi tulla liikaa tai rohdosvalmisteet voivat olla haitallisia. Kun niitä ei tutkita, ei niitä voida pitää turvallisina, Karjalainen sanoo.
 Turun yliopistollisen keskussairaalan (TYKS) ylilääkäri  Juhani Knuuti  kertoo, että ravintolisistä voi seurata terveyshaittoja, jos esimerkiksi käyttää samaan aikaan useaa ravintolisää tai lääkettä. Samalla rohdoksissa voi olla myös tuntemattomia aineita, joita ei ole tutkittu.
 – Iso osa haittavaikutuksista jää epäselviksi. Yhteenvetona voi todeta, että ne eivät ole täysin riskittömiä. Ravintolisästä voi tulla maksavaurio, ne voivat vaikuttaa veren hyytymiseen ja lihaksiin.
 Kasvipohjaisissa rohdoksissa piilee haittoja erityisesti maksalle
 Mehiläisen ravitsemusterapeutti Saara Karjalaisen mukaan kasvirohdosten käyttö samaan aikaan lääkkeiden kanssa voi olla haitallista. Haittoja voi tulla, jos käyttäjällä on sairauksia, jotka voivat nostaa maksa-arvoa. Terveellä ihmisellä näitä haittoja tuskin on, Karjalainen sanoo.
 Ruokaviraston Anna Mizrahi kertoo, että jos elintarvikkeissa havaitaan haitallisia ainesosia, niihin pyritään puuttumaan lainsäädännön keinoin. Tällä hetkellä EU:ssa keskustellaan muun muassa punariisistä saatavan monakoliini K:n sekä vihreän teen katekiinien haitallisuudesta.
 – Punariisin on todettu aiheuttavan erityisesti oireita tuki- ja liikuntaelimistössä ja sidekudoksissa. Vihreän teen katekiineilla on taas yhteyksiä maksa-arvojen nousuun, Mizrahi sanoo.
 Helsingin yliopiston Marina Heinosen mukaan esimerkiksi mustikkajauheen on sanottu sisältävän antioksidanttia, joka edistää terveyttä. Vihreän teen sanotaan vaikuttavan painonhallintaan, inkiväärin immuniteettiin ja kurkuman immuunivasteeseen.
 Nämä väitteet ovat Heinosen mukaan osa 2000:ta terveysväitettä, jotka koskevat kasviperäisiä ainesosia. Ne ovat EU:ssa odotus-tilassa, jolloin niitä saa käyttää, vaikka väitteiden paikkansapitävyyttä ei ole tarkastettu tai komissio ei ole hyväksynyt niitä.
 – Ongelmana on se, että tieteen sijaan halutaan sallia pitkäaikaiseen kokemukseen perustuva näyttö.
 Itä-Suomen yliopiston ravitsemustutkija  Jaakko Mursu  kertoo, että punariisin kohdalla huoli liittyy sen mahdollisiin sivuvaikutuksiin, kuten lihaskipuihin ja sen mahdollisesti sisältämiin epäpuhtauksiin.
 Vihreästä teestä löytyy Mursun mukaan flavonoideja ja kofeiinia, joiden sanotaan edistävän laihtumista.
 – Vaikutus on marginaalisen pieni.
 TYKSin ylilääkäri  Juhani Knuuti  kertoo, että maksavaurioita on raportoitu useammasta kuin yhdestä rohdoksesta.
 – Rohdoksista saatavien vaikuttavien aineiden määrät vaihtelevat ja niistä voi tulla vakaviakin haittavaikutuksia. Rohdokset poikkeavat kaikista muista. Suurin osa luonnossa olevista kasveistakin on myrkyllisiä ihmisille.
 Esimerkiksi punariisi voi vaikuttaa maksaan, mutta siitä voi tulla myös lihasvaivoja, sillä siinä oleva vaikuttava aine on itse asiassa kolesterolia alentavaa lääkettä, statiinia. Punariisi alentaa kyllä hieman kolesterolia, mutta samaan aikaan siinä on ihan samat haitat, mitä statiineillakin.
 – Joissakin ravintolisissä on tehon parantamiseksi lisätty luvattomasti lääkkeitä. Esimerkiksi potenssia parantavista ravintolisistä on löydetty Viagran tapaista lääkettä. Tällöin voi saada hengenvaarallisia haittavaikutuksia, jos käyttää samaan aikaan nitroja, Knuuti sanoo.
 Kollageenin vaikutusta ihoon ei ole todistettu – "uskomaton jäynä", sanoo ylilääkäri
 Viime aikoina blogeissa ja kaupoissa on voinut törmätä myös kollageeni-tuotteisiin, jonka sanotaan vaikuttavan ihoon. Ruokaviraston Anna Mizrahin mukaan kollageenille ei ole yhtään hyväksyttyä terveysväitettä.
 Kollageeni on tukikudosten säiemäinen proteiini.
 – Yleensä kollageenia sisältäviin tuotteisiin on kuitenkin lisätty myös C-vitamiinia, jolle taas on hyväksytty normaaliin kollageenin muodostumiseen liittyviä väitteitä.
 Myös Helsingin yliopiston professori Marina Heinonen pitää kollageenin markkinointia ongelmallisena ja harmaana alueena.
 – Kollageenille ei ole hyväksytty yhtään tieteellisesti oikeaksi todistettua terveysväitettä, mikä liittyy ihon kuntoon. Ryppyjen väheneminen ei ole terveyslainsäädännön alainen väite.
 Kollageeni-ravintolisät ovat tällä hetkellä suosittuja.  AOP
 Itä-Suomen yliopiston Jaakko Mursun mukaan tutkimusnäyttöä kollageenin suhteen on siinä, kuinka se on auttanut jännevammojen paranemiseen. Kahden ryhmän vertailussa toiselle annettiin kollageenia. Sitä saaneiden jännevammat paranivat nopeammin.
 – En ole kuitenkaan nähnyt tutkimusnäyttöä siitä, että kollageeni vaikuttaisi ihoon.
 TYKSin ylilääkäri Juhani Knuuti sanoo, että ihmisellä ei luontaisesti ole pulaa kollageenista.
 – Kollageenia on sidekudoksessa ja sitä saadaan kyllä ravinnosta. Kollageeni on tärkeä kudosten rakenteen ylläpitäjänä. Nyt kuvitellaan, että syömällä kollageenia se menisi ihoon. Tämä on absurdia. Uskomaton jäynä.
 Urheilijoiden lisäravinteiden turvallisuudesta ei ole aina tietoa
 Ruokaviraston Anna Mizrahin mukaan myös urheilijoille suunnatut tuotteet ovat ongelmallisia, koska ne sisältävät usein sellaisia ainesosia, joiden turvallisuudesta ei ole mitään tietoa.
 Urheilijoille suunnatut tuotteet tulevat yleensä Yhdysvalloista, jossa on eri lainsäädäntö kuin EU-alueella. Samojen aineiden markkinointi elintarvikkeena Euroopassa ei välttämättä ole sallittua.
 Urheilijoille suunnattuja lisäravinteita tuovat maahan usein esimerkiksi kuntosalit, jotka ovat myös perustaneet verkkokaupan, jossa myyvät ravintolisiä.
 – Niillä ei kuitenkaan ole välttämättä tietämystä lainsäädännön vaatimuksista, kuten esimerkiksi siitä, ovatko kaikki USA:sta tuotujen ravintolisien ainesosat sallittuja Euroopassa, Mizrahi muistuttaa.
 Urheilijoille suunnatut tuotteet ovat ongelmallisia, koska ne voivat sisältää ainesosia, joiden turvallisuudesta ei ole tietoa.  AOP
 Mehiläisen Saara Karjalainen on törmännyt erityisesti urheilijoiden suosimiin aminohappoa sisältämiin lisäravinteisiin.
 – En voi suositella kuntoilijoille aminohappoja. Ei niistä ole haittaa, muttei hyötyäkään.
 Itä-Suomen yliopiston Jaakko Mursun mukaan erilaisissa treenibuustereissa ja laihdutusvalmisteissa vaarana on se, että ne voivat sisältää sellaisia yhdisteitä, kuten stimulantteja, joita niissä ei saisi olla.
 – Vihreä tee ja kofeiini voivat hieman edistää laihtumista, mutta eivät ne laihdutusta pysyvästi ratkaise.
 Kreatiinista voi olla Mursun mukaan pientä hyötyä, jos on tarkoitus lisätä voimaa ja lihasmassaa.
 Urheilijoille ja tavoitteellisesti harjoitteleville markkinoiduista valmisteista vain muutamista on havaittu olevan minkäänlaista hyötyä. Suurimmalla osalla ei Mursun mukaan ole havaittu olevan vaikutuksia.
 Kalaöljyvalmisteet voivat nostaa kolesterolia
 Mehiläisen Saara Karjalaisen mukaan Omega 3 -kalaöljykapselit voivat nostaa LDL-kolesteroliarvoja joidenkin tutkimusten mukaan.
 – Jos on kolesteroli koholla, olen suositellut niiden käytön lopettamista.
 Jon Santa Cruz / AOP
 TYKSin Juhani Knuutin mukaan kalaöljyvalmisteet voivat vaikuttaa veren hyytymiseen.
 – Valtimotautipotilailla käytetään veren hyytymistä estäviä lääkkeitä. Kalaöljy on myös veren hyytymisen estäjä. Näillä potilailla kalaöljyt voivat lisätä verenvuotoriskiä.
 Syötkö ravintolisiä? Onko sinulle tullut niistä haittavaikutuksia? Voit keskustella aiheesta tämän artikkelin lopussa kello 22 asti.
 Lue myös:
 Omega-3-rasvahappolisät tuskin estävät syöpää tai sydäntauteja – myös D-vitamiinilisien teho kyseenalainen
 MOT: Myytävänä hyvä terveys: käsikirjoitus
 Yleinen ravintolisä on monille hyödytön ja joskus jopa haitallinen – suolistokokeet kyseenalaistavat maitohappobakteerien tehon
 Lääke vai ravintolisä, tunnistatko sinä eron? Tunnistaminen on vaikeaa, mutta pian sen pitäisi helpottua

Ravintolisä aiheutti maksavaurion ja vei sairaalaan – tällaisia terveyshaittoja ja -väitteitä liittyy suosittuihin ravintolisiin


Summary: Yhä korkeammiksi käyvät tuulivoimalat näkyvät kymmenien kilometrien päähän.

Tuulivoimaloiden maisemavaikutukset eivät noudata kunta- eivätkä maakuntarajoja. Kuntien välisestä tuulivoimakiistasta kuvaava esimerkki on käynnissä Sallan ja Kemijärven välillä.
 Kemijärven valitusta naapurikunta Sallan tuulivoimahankkeen maisemahaitasta Suomutunturin matkailulle puidaan Pohjois-Suomen hallinto-oikeudessa.
 Valitus koskee Sallan kunnanvaltuuston maaliskuussa 2018 hyväksymää yleiskaavaa, joka sijoittaa tuulivoimalat lähelle Kemijärven kaupungin rajaa.
 Hanke tunnetaan Sallan Portin tuulivoimapuistona. Se käsittää kahdeksan tuulivoimalaa. Voimalaitos näkyisi yötä päivää muun muassa Suomutunturille, jonka luontomatkailua halutaan kehittää.
 Kemijärven valituksen mukaan tuulivoimalat on myös sijoitettu väärin alueelle, joka on uudessa maakuntakaavaehdotuksessa varattu matkailuun ja virkistyskäyttöön.
 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus saattaa ratkaista Kemijärven valituksen kesän korvalla.
 Tuulivoimahankkeesta valitti myös Joutsijärven kyläyhdistys sekä joukko Suomulla kiinteistöjä omistavia yksityishenkilöitä. Ne vetosivat myös tuulipuiston maisemahaittaan, joka alentaa kiinteistöjen arvoa.
 Hallinto-oikeus jätti kyseiset valitukset tutkimatta. Oikeuden mukaan naapurikunnan kiinteistönomistajilla ja kyläyhdistyksellä ei ollut valitusoikeutta.
 Oikeuden mukaan tuulivoimalat eivät vaikuttaisi välittömästi valituksen tehneiden kiinteistönomistajien etuihin, koska heidän lomakiinteistönsä Kemijärven puolella Suomun asemakaava-alueella ovat seitsemän kilometrin päässä suunnitelluista tuulivoimaloista.
 Kuusamon voimalahanke piinaa Posiolla
 Naapurikuntien Kuusamon ja Posion välissä muhii samankaltainen tuulivoimakiista.
 Kuusamon valtuusto hyväksyi äskettäin yleiskaavan, joka sijoittaa lähes neljän tuhannen hehtaarin tuulipuistoalueen Posion rajan pintaan. Tähän Maaningan tuulivoimapuiston nimeä kantavan EPV Tuulivoima Oy:n hankkeeseen on tulossa viitisenkymmentä tuulivoimalaa, joiden korkeus on 250 metriä.
 Aiemmin tuulivoima-alue sijoitettiin Pohjois-Pohjanmaan maakuntakaavaan.
 Kuvakaappaus EPV Tuulivoiman sivulta 3.4.2019
 Voimalat tulisivat Kuusamon yhteismetsän maille. Alue kuuluu Tolvan poropaliskuntaan, joka sijoittuu sekä Kuusamon, että Posion kuntien alueelle.
 Paliskunta katsoo tuulipuiston pilaavan porojen tärkeän vasoma-alueen. Paliskunnan mukaan porot siirtyvät keväällä synnyttämään vasoja juuri tuulivoimaloiden sijoituspaikalle.
 – Porot kerääntyvät juuri sille tuulivoima-alueelle. Siellä syntyy paliskunnan vasoista suurin osa, sanoo Tolvan paliskunnan osakas  Ossi Harjukelo .
 Massiivinen tuulipuisto tulisi Posion kunnan alueella olevan Riisitunturin kansallispuiston kupeeseen. Jättimäisten tuulimyllyjen huiput kohoaisivat korkeammalle kuin suositun luontomatkailukohteen Riisitunturin huippu. Etäisyyttä olisi vain alle kymmenen kilmometriä.
 Posiolla ollaan sitä mieltä, että tuulipuiston hyödyt korjataan Kuusamossa ja haitat kärsitään Posiolla.
 Posion matkailuyhdistys vastustaa hanketta maisemahaitan vuoksi.
 – Tuulivoimaa sinänsä emme vastusta millään tavalla. Posion matkailuyhdistyksenä olemme Maaningan tuulivoimapuistoa vastaan, koska se on niin lähellä Riisitunturin kansallispuistoa, mikä on meille matkailuyrittäjille arvokasta maisemaa, sanoo yhdistyksen puheenjohtaja  Lauri Sassali .
 Posio ei uskalla valittaa
 Kuusamon kunta ja Kuusamon yhteismetsä, jonka maille Maaningan tuulipuisto on tulossa laskevat saavansa sievoiset verotuotot laitoksesta.
 Naapurikunta Posion päättäjät tuntuvat hyväksyvän Kuusamon hankkeen.
 – Meidän kanta on ollut, ettei ole oikein mukava naapurikuntien hankkeita ruveta vastustamaan, koska se saattaa kostautua meille jossakin muussa vaiheessa, sanoo Posion kunnanhallituksen puheenjohtaja  Olavi Lehtiniemi  (kesk.).
 Tuulimyllyjä joka vaaramaisemaan?
 Yhä useammin tuulivoimahankkeita sijoitetaan kauas asumattomiin Lapin metsiin.
 Matkailumaisemien suojelun vuoksi hankkeita on Lapissa torjuttu ainakin Muonion ja Ylitornion kuntien päätöksillä. Luontomatkailun arvostuksen ja kysynnän kasvu on tehnyt Lapin maisemista taloudellisia hyödykkeitä.
 Myös poronhoidon edellytykset perinteisenä Lapin elinkeinona ovat alttiita muulle maankäytölle kuten lisääntyvälle tuulipuistojen rakentamiselle.
 Posion ja Kuusamon rajalla Saukkovaarassa olevat tuulivoimalat kuvattuna 23 kilometrin päästä Kitkajärven rannalta Himmerkistä. Vesa Vaarama / Yle
 Erillisten tuulivoimahankkeiden kiihtyvä buumi herättää kysymyksen, pitäisikö sijaintien suunnittelun olla nykyistä kokonaisvaltaisempaa. Esimerkiksi Norjassa on hiljattain tehty valtakunnallinen kartoitus, jolla ohjataan tuulivoimaloiden sijaintia niin, että muiden elinkeinojen ja luontoarvojen etuja ei poljeta.

Tuulivoimabuumi poikii kiistoja – Miten käy porojen ja hallitsevatko tuulivoimalat kohta Lapin vaaramaisemia?


Summary: Sääksen pesintäpuuhia on seurattu yli kymmenen vuotta Seilin saarella.

Saaristomerellä Seilin saaren Sääksikamerassa on jälleen nähty tuttu pesänrakentaja.
 Suurikokoinen petolintu ilmestyi kamerojen eteen tänään. Sääksikamera välittää kuvaa sääksen pesältä. Ensimmäiset munat ilmaantuvat pesälle yleensä vapun tienoilla.
 Turun ammattikorkeakoulun, Turun yliopiston ja Saaristomeren tutkimuslaitoksen ylläpitämä sääksikamera on lähettänyt kuvaa Seilin saarelta 2000-luvun puolivälistä asti.
 Sääksikamera löytyy osoitteesta  saaristomeri.utu.fi

Seilin saaren sääksikameraan ilmestyi odotettu petolintu


Summary: Opetusministeri Ricardo Veléz ei myöskään kutsu vallankaappausta seurannutta julmaa diktatuuriaikaa diktatuuriksi, vaan "voimakeinoin ylläpidetyksi demokratiaksi".

Brasilian opetusministeri  Ricardo Veléz  sanoo, että koulukirjoja aiotaan muuttaa Brasilian vuoden 1964 vallankaappausta kuvaavilta osilta,  kertoo muun muassa Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Sotilaat syrjäyttivät tuolloin demokraattisesti valitun vasemmistolaisen presidentin  João Goulartin  verettömässä vallankaappauksessa. Sitä seurasi julma 21-vuotinen sotilasdiktatuuri. Diktatuurin aikana lähes 500 ihmistä katosi ja tuhansia pidätettiin ja kidutettiin. Demokratiaan maa palasi vuonna 1985.
 Vélez sanoo kuitenkin Valor Económico -lehden haastattelussa, ettei Goulartin syrjäyttäminen ollut vallankaappaus perustuslakia vastaan, vaan "institutionaalinen muutos".
 Hän myös kuvaa vallankaappausta seurannutta sotilasdiktatuuria voimakeinon ylläpidetyksi demokraattiseksi hallinnoksi, joka oli tuohon aikaan "välttämätön".
 Vélezin mukaan koulukirjoja tullaan muuttamaan asteittain heijastamaan "laajempaa versiota historiasta".
 Brasilian oppikirjayhdistyksen puheenjohtaja  Cândido Grangeiro  arvostelee Vélezin suunnitelmaa. Hän toteaa, että oppikirjamateriaaleja muutetaan laajan akateemisen tutkimuksen, ei mielipiteiden pohjalta.
 Hallitus olisi halunnut viettää kaappauksen vuosipäivää
 Brasiliassa nousi vuoden alussa valtaan presidentti  Jair Bolsonaro , jota on luonnehdittu äärioikeistolaiseksi ja oikeistopopulistiksi. Hän on asevoimien entinen kapteeni ja on kertonut arvostavansa vuosien 1964 –1985 sotilasdiktatuurin aikaa. Hänen hallituksensa ministereistä kolmannes on sotilaita.
 Opetusministeri Vélez on kohahduttanut jo aiemmin vaatimalla, että  opettajien on luettava kouluissa  oppilaille Bolsonaron iskulausetta "Brasilia kaiken yläpuolella, Jumala jokaisen yläpuolella" sekä kuvattava oppilaita laulamassa kansallishymniä. Resurssiongelmista kärsivät koulut tyrmistyivät ja Vélez joutui vetämään kehotuksensa takaisin.
 Hallitus  joutui myös perumaan aikeensa  järjestää muistopäivä sotilasvallankaappauksen 55. vuosipäivänä. Tuomari huomautti, että virallisten juhlapäivien viettoon tarvitaan kongressin hyväksyntä.
 Bolsonaro puolestaan aiheutti suuttumusta  väitettyään tällä viikolla,  että natsismi oli vasemmistolainen liike. Hän esitti väitteen vierailtuaan holokaustin muistomuseossa Yad Vashemissa Jerusalemissa. Äärioikeistolainen Saksan kansallissosialistinen puolue nimenomaan vastusti kommunismia.
 Aiheesta aiemmin:
 Kouluja ohjeistettiin lukemaan ääneen presidentin kampanjaslogania oppilaille – Brasilian opetusministeri veti erikoisen kehotuksensa takaisin
 Brasilialaistuomari estää Bolsonaron hallitusta järjestämästä   vallankaappauksen vuosipäivää
 Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"

Brasilian oikeistohallitus haluaa muuttaa koulujen historianopetusta – Sotilasvallankaappaus ei olisikaan enää vallankaappaus


Summary: Kyrönjoesta lähtevät jäät ja tulvahuippua ennustetaan ensi viikonlopulle. Vaikka kevättulvasta ei odoteta suurta, jääpadot ovat vielä riski.

Isossakyrössä Etelä-Pohjanmaalla tämä päivä on yksi kevään odotetuimmista. Kyrönjoen jäät nimittäin tekevät nyt lähtöä.
 Vaikka jäidenlähtö tarkoittaa usein melkoista rytinää ja ryskettä, tällä kertaa meteli jäänee ainakin joen varressa sijaitsevan Pukkilansaaren huvikeskuksen kohdalla vähäiseksi.
 Parhaimmillaan jäidenlähtö on melkoinen näytelmä. Kyrönjoen kevättä vuosia seuranneen isokyröläisen  Reijo Kärkkäisen  mukaan jäät saattavat kuitenkin sulaa tänä keväänä lähes paikalleen.
 – Jäälauttoja menee tasaiseen tahtin joessa kyllä, mutta katsoin että ne sulavat kaikki varmaan tuohon paikalleen. Toista metriä ainakin on tässä kohdassa matkaa viime vuoden tilanteeseen, Kärkkäinen sanoo.
 Kärkkäisen mukaan 16. huhtikuuta 2018 oli Pukkilansaaren kohdalla jääpato, nyt vesi virtaa tasaisesti joenuomassa.
 Perinteisiä jääpatoriskipaikkoja on Kyrönjoessa vielä muutama ennen merta. Niiden osalta tilanne selviää tulevien päivien aikana.
 – Taitaa olla hyvin pienet kekkerit tänä vuonna, Kärkkäinen ennakoi.
 Kyrönjoen korkeutta tarkkaillaan siltaan kiinnitetyllä mittarilla Kurikassa. Nelli Kniivilä/Yle
 Tulvahuippu lähipäivinä
 Etelä-Pohjanmaa ja Pohjanmaa ovat tulvariskialueita. Pohjalaisjoet voivat tulviessaan aiheuttaa pahimmillaan jopa suuronnettomuuden vaaran.
 – Kyllä joka vuosi on tilannetta seurattava, sanoo palomestari  Matti Hietalahti  Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitokselta.
 Vuosi sitten  keväällä 2018  kevättulva jätti alleen teitä ja peltoja, ja kasteli taloja. Myös valtatie 3 jäi hetkellisesti tulvan alle Jalasjärvellä. Samanlaista tulvaa ei tänä vuonna odoteta, vaikka nytkin alavimmat pellot saattavat kastua.
 Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen mukaan Kyrönjoen virtaama noussee lähipäivien aikana keskimääräisen tulvahuipun tasolle.
 – Alavimmilla mailla joki voi nousta pelloille, mutta näyttäisi ettei muodostu varsinaista tulvaa, ellei todella kovia sateita saada viikonloppuna. Tällä hetkellä on vielä kahden metrin korkeusero viime vuoteen, sanoo Matti Hietalahti.
 Viime kesän kuivuudesta johtuva maaperän kuivuus sekä alhaiset pohja- ja pintavedet ovat osaltaan aiheuttamassa sitä, että tulvan ei uskota nousevan korkeaksi.
 Ely-keskuksen mukaan Liinamaassa Lapuanjoella vesi saattaa nousta joillekin pelloille, mutta Lapuanjoen tulvahuippu huhtikuun loppupuolella jäänee keskimääräistä pienemmäksi.
 Oma omaisuus suojaan
 Pelastuslaitoksella seurataan sää- ja tulvaennusteita sekä lumi- ja vesitilannetta tarkasti. Varautuminen on aloitettu, vaikka ainakin vielä arvioidaankin, että pelastuslaitoksen perusvalmius riittää.
 – Paikallisesti tiedetään tiestöä, joka voi jäädä tulvaveden alle sekä se, mihin kiinteistöihin tulvavesi tyypillisesti nousee, Hietalahti sanoo.
 Jokaisen kiinteistönomistajan onkin tarpeen huolehtia itse omaisuutensa suojaamisesta.
 Ely-keskuksen mukaan virtaaman kasvu voi saada jokijäät liikkelle, jolloin jääpatoja voi muodostua varsinkin Kyrönjoen alaosalle ja jokisuistoon.
 Matti Hietalahti kehottaa jääpatoriskialueilla olevia ryhtymään tarvittaessa toimenpiteisiin omaisuutensa suojaamiseksi.
 – Jääpadossa veden pinta saattaa nousta hetkessä metrejäkin ylemmäksi, Hietalahti sanoo.

Pohjalaisjokien kevät ei tulvahuippuja hätyyttele – "Taitaa olla hyvin pienet kekkerit tänä vuonna"


Vaikka kuvasta voisi äkkiä niin päätellä, ei kyseessä ole  Game of Thrones  -fantasiasarjan Muuri. Sen sijaan kyseessä on lahtelaisen  Martti Valtosen  otos Päijänteeltä.
 Valtonen otti kuvan varaslähdön ottaneista jäistä Asikkalan Karisalmen rannalta maaliskuun lopussa. Nyt muodostelma on luultavimmin muuttanut muotoaan lämpimien päivien seurauksena. Mittaa muodostelmalla on melkein miehen verran. Valtonen arvio näkemäänsä vallia keskimäärin 150 senttimetrin korkuiseksi.
 Jäävalleista kiinnostuneilla pitää suhtautua luonnon ilmiöön kunnioituksella. Valtonen neuvoo jääbongareita varovaisuuteen, sillä jää liikkuu valtavalla voimalla ja valli voi kaatua päälle, ellei ole valmiina hyppämään nopeasti sivuun.  Jäille ei ole muutenkaan enää asiaa Etelä-Suomessa , joten jäämuodostelmia kannattaa katsella jalat rannan puolella.
 Lähetimme otoksen Ylen radion luonto-ohjelmien tuottajalle  Asko Hauta-aholle . Hän kertoo nähneensä monenlaisia jäämuodostelmia, mutta yhtä järjestelmällistä jäävallia ei ole hänen kohdallaan tullut aiemmin vastaan.
 Jään pakkautuminen rantoihin kuuluu kevääseen, mutta usein jää muotoutuu epäsymmetriksi kasoiksi. Ilmiö on seurausta lauhasta ajanjaksosta, sitä seuranneesta myrskytuulesta ja pakastumisesta.
 – Merellä ahtojää voi nousta jopa kymmeneen metriin, Hauta-aho mainitsee.
 Oletko sinä nähnyt vaikuttavia jäämuodostelmia tänä keväänä? Lähetä kuvasi osoitteeseen lahti@yle.fi.
 Lue myös:
 Jäätä vain vähän – Lunta, vettä ja sohjoa reiteen asti: Suomen järvien jäätilanne heikoin vuosikymmeniin
 Näin Suomen kevät etenee – katso Yle Luonnon kevätseurannan upeat kuvat paikkakunnittain!

Jäät ottivat varaslähdön Päijänteellä – katso huikea kuva rantaan muodostuneesta muurista


Summary: Metsäteollisuuden johtaja varoittelee poliitikkoja rajoittamasta metsähakkuita.

Teollisuusjohtajat ovat perinteisesti jyrähdelleet uusia ympäristövaatimuksia vastaan. Nyt viesti on muuttunut päinvastaiseksi.
 Elinkeinoelämän keskusliiton, EK:n, uusi puheenjohtaja  Pekka Lundmark  vaatii itse poltiitikoilta entistä kunnianhimoisempaa ilmastopolitiikkaa. Energiayhtiö Fortumin toimitusjohtaja on johtanut yritysten suurinta edunvalvojaa vuoden vaihteesta. Samalla yrityslinnakkeen suntautuminen ilmastonmuutoksen torjuntaan on terävöitynyt.
 – Tiukka ilmastopolitiiikka on hyväksi suomalaiselle elinkeinoelämälle ja suomalaiselle teollisuudelle, Lundmark perustelee ilmastokantaansa.
 Haastattelen Lundmarkia EK:n pääkonttorissa Eteläranta 10:ssä. Televisiohaastattelun tekoa seuraa myös keskusliiton viestintäjohtaja  Jenni Järvelä .
 Lundmarkin edeltäjät ovat pitkään vastustaneet kiristyviä ympäristönormeja. Normit tuovat kustannuksia ja niiden on pelätty tuhoavan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla. Nyt sanoma on siis toinen.
 – Meillä on hyvin paljon yrityksiä, joiden teknologialle tulee iso kysyntä, kun maailma pikku hiljaa lähtee kohti hiilineutraaliutta, Pekka Lundmark sanoo.
 Poliittinen sääntely siis luo uusia markkinoita.
 Vihreät ja yritykset samaa mieltä
 Yritysten edunvalvojan muuttunut suhtautuminen ilmastopolitiikkaan aiheutti hilpeyttä viime viikkoisessa vaalitapahtumassa. EK oli yhtenä järjestäjistä kutsunut koolle poliitikkoja Allas-rakennukseen Helsingin Kauppatorin reunalle.
 Vihreiden kansanedustaja  Satu Hassi  ja EK:n puheenjohtaja Pekka Lundmark joutuivat toteamaan, että he ovat samaa mieltä ilmastotoimien tarpeellisuudesta. Jopa menetelmät osuivat paljolti yksiin.
 – Tämä on kyllä ensimmäinen kerta, kun EK:n korkeat johtajat kehuvat esitystäni, Hassi naureskeli tilaisuudessa.
 Haastattelussa Hassi muistaa, kuinka yritysten etujärjestö vastusti tiukasti esimerkiksi EU:n laajuista päästökauppaa 2000-luvun alussa.
 – Vielä edellisellä vaalikaudellakin EK vastusti päästökaupan tiukentamistoimia, Satu Hassi sanoo.
 EK on tyytyväinen päästökauppaan
 Nyt EK:n johto kiittää EU:n laajuista päästökauppaa.
 Energia- ja teollisuuslaitokset sekä Euroopan sisäinen lentoliikenne kuuluvat järjestelmään, jossa ne ostavat päästöoikeuksia ilmastopäästöjensä mukaisesti. Suomen suurimmat teolliset päästöoikeuksien ostajat ovat SSAB:n terästehdas Raahessa ja Nesteen Porvoon jalostamo. Myös Pekka Lundmarkin johtama energiayhtiö Fortum kuuluu päästökaupan piiriin.
 Elinkeinoelämän johtajia miellyttää muun muassa se, että päästökauppa koskee kaikkia EU-maita. Silloin yritysten kilpailu Euroopan sisällä koetaan reiluksi.
 Etelärannassa on analysoitu päästökauppaa ja todettu, että se toimii. EK:n mukaan systeemi pakottaa vähentämään päästöjä vuosi vuodelta siellä, missä se on taloudellisinta tehdä.
 Toiveena edelläkävijä-Suomi
 Puheenjohtaja Pekka Lundmark kannattaa jopa päästökaupan kiristämistä. Se tapahtuisi niin, että poliittiset päättäjät yksinkertaisesti vähentäisivät yritysten oikeuksia aiheuttaa päästöjä.
 Lundmarkin johtama EK kannattaa myös päästökaupan laajentamista. Mukaan pitäisi ottaa esimerkiksi rakennusten lämmitys. Nyt suurin osa Euroopan kiinteistöjen lämmöntuotannosta ei kuulu päästökaupan rajoitusten piiriin.
 Tällä hetkellä puolet Suomessa syntyvistä ilmastopäästöistä sisältyy päästökauppaan.
 Puheenjohtaja Lundmark toivoo, että poliittiset päättäjät keskittyisivät ilmastopolitiikassa erityisesti EU:n laajuiseen työhön.
 – Suomen tulee ajaa sitä, että EU tekisi selkeän päätöksen hiilineutraaliudesta vuoteen 2050 mennessä ja 2030-2040 välitavoitteet päivitettäisiin sen mukaiseksi, Lundmark neuvoo.
 Suomesta tulee EU:n puheenjohtajamaa tämän vuoden heinäkuussa. Silloin eduskuntavaaleilla valittavien uusien kansanedustajien on mahdollista vaikuttaa EU-politiikkaan.
 Metsäteollisuus haluaa lisää puuta
 Vaikka EK ehdottaa tiukkoja ilmastotoimia, teollisuusyrityksistä kuuluu myös toisen sävyistä ääntä.
 Metsäteollisuus suhtautuu varauksellisesti ilmastopolitiikan toteutukseen. Suomessa on keskusteltu metsien hakkuiden rajoista ja esimerkiksi vihreät ajavat eduskuntavaaliohjelmassaan hakkuiden vähentämistä nykyisestä tasosta. Metsät nähdään tärkeinä hiilensitojina eli ne poistavat ilmakehästä hiilidioksidia.
 Metsäteollisuusyrityksiä edustaa tässä jutussa Metsä Groupin pääjohtaja  Ilkka Hämälä . Hän toimii Metsäteollisuus ry:n puheenjohtajana.
 Metsäteollisuuden yhdistyksen puheenjohtaja Ilkka Hämälä tarjoaa erääksi ratkaisuksi ilmastonmuutoksen torjunnassa puupohjaisia öljyä korvaavia tuotteita. Harri Fagerholm / Yle
 – Jos metsien käyttöä rajoitetaan lyhyellä tähtäimelle, niin totta kai se on metsäteollisuuden kehittämiselle uhka, Hämälä sanoo.
 Puheenjohtaja Hämälän mukaan alan etujen mukaista on, että metsää kaadetaan vähintään nykyiset 72 miljoonaa kuutiota vuosittain. Alan yritykset saattavat tarvita oman arvionsa mukaan puuta mahdollisesti jopa hieman yli 80 miljoonaan kuutioon tulevina vuosina, sillä Suomeen on suunnitteilla uusia puunjalostuslaitoksia.
 Ilmastonmuutoksen torjunnassa ala haluaa olla mukana, mutta omalla tavallaan.
 – Suomalainen yhteiskunta on sitoutunut 1,5 asteen lämpötilatavoitteeseen ja suomalainen metsäteollisuus osana yhteiskuntaa tavoittelee sitä, Hämälä muotoilee.
 Metsäala aikoo korvata öljyä puulla
 Metsäteollisuuden keinoista on kuultu jo pitkään. Alan yrityksissä kehitetään öljyä ja kaasua korvaavia tuotteita. Esimerkiksi metsäyhtiö  UPM kuvaa  tästä syystä tulevaisuuden näkymiään loistaviksi.
 – Keinomme on tehdä tehokasta metsätaloutta ja metsäteollisuutta sekä tuotteita, jotka korvaavat fossiilisista raaka-aineista tehtyjä tuotteita, metsäteollisuutta edustava Ilkka Hämälä summaa.
 Hämälän mainitsema tehokas metsätalous merkitsee metsäteollisuudessa sitä, että metsät kasvavat entistä nopeammin. Samalla ne ottavat hiilidioksidia talteen.
 Suomen metsät kasvavat nyt vuodessa enemmän kuin niistä hakataan puuta. Se merkitsee samalla metsään sitoutuneen hiilivaraston kasvamista.
 Kahdeksan eduskuntapuoluetta sopivat ilmastotavoitteekseen joulukuussa, että 2040-luvulla Suomessa syntyisi vähemmän päästöjä kuin niitä sitoutuu maahan ja metsiin. Mitä enemmän metsät ja maa sitovat hiiltä, sitä vähemmän päästöjä täytyy leikata muilla aloilla.

Teollisuusjohtaja patistaa Suomea tekemään tiukkaa ilmastopolitiikkaa – jopa vihreiden tavoitteet saavat kiitosta