Summary: Raskasta joulua -konserteissa lavalle ovat nousseet paikalliset lapsikuorot. Seinäjoella laulamaan pääsi 150-lapsinen Solina.

Seinäjoen seurakunnan lapsikuorolaisten joululoma on alkanut.
 Joulunajan viimeinen ponnistus oli perjantai-illan Raskasta joulua -konsertti, jossa Solina-kuoro oli mukana.
 – Olen jo monta vuotta haaveillut siitä, että olisi mies-hevilaulaja ja lapsikuoro. Nyt se haave toteutui, sanoo Solinan johtaja  Suvi Lehtimäki .
 Raskasta joulua -kiertueen osa ovat olleet tänä vuonna paikalliset lapsikuorot. Kiertueen musiikillisen johtaja  Erkka Korhosen  mukaan työryhmässä on nautittu lasten läsnäolosta lavalla.
 Useimmat kuoroista ovat olleet 20-30 -henkisiä, joten Solinan 150 lasta lavalla oli elämys artisteillekin.
 – Soundi oli upea, Korhonen sanoo.
 "Moshausta, rokkausta ja muuta"
 Raskasta joulua -konserttin valmistautumista leimasi salaperäisyys, sillä ensin Solina-kuoron osallistuminen oli vain Suvi Lehtimäen ja Solinan johtoryhmän salaisuus. Kuorolaistenkin piti pitää viime hetkeen asti salaisuutena se, mitä konsertissa esitetään.
 Kuorolaisten mukaan joululaulujen laulaminen “hevinä” on ollut kuitenkin kiinnostavaa ja helppoa.
 – Ne lauletaan samalla tavalla kuin muutenkin, mutta vähän enemmän laitetaan voimaa ja sellaista “ti-ti-tii” -meininkiä, miettii  Fanny Merisalo .
 Mico Väyryselläkin  on hevi-laulamiseen selvät ohjeet.
 – Se on moshausta, rokkausta ja muuta. Heilutat vaan päätä, Mico opastaa.
 Solinalaisilla olisi ollut niin paljon intoa moshata, että sitä on jouduttu vähän toppuuttelemaankin. Perusteena muun muassa se, että jos 150 alakouluikäistä moshaa lavantäydeltä, päiden yhteenkolahtamisilta voisi olla vaikea välttyä.
 Silmäkulmat kostuvat lavallakin
 Erkka Korhosen mukaan dynamiikka muuttuu konsertissa selvästi aina, kun lapsikuoro tulee lavalle. Koska yhteisiä ennakkoharjoituksia ei artistilla ja kuorolla ole, on kokemus ainutlaatuinen solistillekin.
 – Se on tumma ja raskassävyinen biisi, johon tulee lapsikuoroäänet mukaan. Kyllä siinä on monesti pyyhkäisty lavallakin silmäkulmia.
 Kuorojen tapa olla lavalla on jonkun verran vaihdellut. Koskinen kertoo, että välillä rock-meininkiä on ollut enemmän, välilllä vähemmän. Mutta joka kerta:
 – Lasten kanssa on ollut kiva työskennellä.
 Jotta jokainen löytäisi vahvuutensa
 Suvi Lehtimäelle tämä on jo 12. tai 13. Solina-joulu. Oikeastaan hänen pitää vähän laskea, miten kauan oman tyttären ja tämän kavereiden laulattamisesta alkanut kuoro on toiminut.
 – Joka syksy hämmästelen sitä, että vieläkin tulijoita on. Keväisin jää lapsia pois, mutta aina tulee myös uusia lapsia mukaan kuoroon, Lehtimäki sanoo.
 Vaikka laulaminen on - tottakai - kuoron päätehtävä, Lehtimäki pitää tärkeänä myös kuoroyhteisöä.
 – Korostamme sitä, että olet yhtä tärkeä, oletpa sitten ollut kuorossa 12 vuotta tai kaksi kertaa. Ja se, jos joku tykkää laulaa porukassa eikä sooloja, on myös yhtä arvokasta.
 Kuorossa työskentelee 38 entistä kuorolaista. Nuoret ovat töissä Solina-staffina ja muun muassa huolehtivat alakouluikäisistä kuorolaisista. Välillä he myös tukevat kuoroa lauluissa mukana laulamalla.
 Isompien nuorten yhteisö on pienille kuorolaisille tärkeä.
 – He ovat lapsille idoleita ja pienet haaveilevat tulevansa isoina solinastaffeiksi.
 Lehtimäen filosofiaan kuuluu, että nuoret vastaavat mahdollisimman paljon kuoron käytännön toiminnasta ja ideoinnista. Laulujen säestyksestä, koreografiasta, musikaalilavastuksista, valaistuksesta – ja niin edelleen.
 – Haluan, että jokainen saisi kasvaa siinä, missä on hyvä. Se oma vahvuus voi olla vaikka pitää sylissä lapsia ja jutella niille, ja se on ihanaa, Suvi sanoo.
 Kun lauletaan heviä, moshataan, näyttävät Solina-kuorolaiset. Kati Ala-Renko / Yle
 "Tylsää, jos ei olisi kuoroa"
 Solinalaiset aloittivat joululaulukauden jo lokakuussa.
 – Ei joululaulut korvista tule, vaikka niitä paljon lauletaan. Siinä oppii sanat hyvin, vaikka laulut ovatkin aika lailla tuttuja, sanoo kuorolainen  Eimi Heinämäki .
 Kuorolaisilta joulunajan esiintymis- ja harjoitusputki edellyttää aktiivista läsnäoloa. Mutta sekään ei haittaa, koska laulaminen on kivaa ja kuorokaverit kivoja.
 – Joulunodotus olisi tylsää, jos ei olisi kuoroa, sanoo  Miisa Orava .
 – Ilman Solinaa olisi erilaista. Ei olisi niin paljon menoja, mihin pääsee laulamaan. Tästä tulee ikuisia muistoja, sanoo  Eveliina Mutikainen .
 Myös kuoronjohtaja Suvi saa lapsilta kehut: Suvi on kiva, eikä hänen tarvitse pitää kuriakaan kuorolaisilleen, kuulemma.
 – Suvi osaa tehdä taikatemppuja, mutta niitä taikoja ei saa paljastaa,  Mikail Denizli  sanoo.
 Lehtimäkikin kehaisee, että Solinaan lienevät osuneet Seinäjoen parhaiten kasvatetut ja mukavimmat lapset.
 "Sisältä nallekarhuja"
 Raskasta joulua -konsertti päätti Solinan syksyn ja aloitti kuorolaisten joululoman.
 Ikimuistoinen esitys tähtien kanssa jää varmasti mieleen, vaikka kaikille konsertin esiintyjäkaarti ei ollutkaan tuttu. Lapset miettivät, että artistit ovat saaneet arvostusta ja päätyneet osaamisensa vuoksi sekä haastatteluihin että isoille estradeille esiintymään.
 – He ovat päältä pelottavia mörköjä, mutta sisältä nallekarhuja, Mico Väyrynen toteaa.
 Erkka Korhosta Väyrysen kiteytys naurattaa.
 – Varmaan se taitaa olla juuri tällä tavalla.

Seurakunnan lapsikuoro esiintyi hevitähtien joulukonsertissa: "He ovat päältä pelottavia mörköjä, mutta sisältä nallekarhuja"


Summary: Toimitusjohtaja Pasi Anttilan mukaan hänellä oli toimilleen luottamushenkilöiden tuki, mutta optikkoja edustava Erto ja Pam kieltävät tämän täysin.

Taloussanomat kertoo tänään  Instrumentarium-optiikkoja pyörittävän Instru optiikka oy:n marraskuisesta koulutustilaisuudesta Savoy-teatterissa, jossa työntekijät kastitettiin kolmeen värikoodattuun ryhmään.
 Paikalla olleiden työntekijöiden mukaan vihreää ryhmää kehuttiin ja punaista työnantaja uhkasi jopa irtisanomisilla ja kehotti osaa hakemaan toiseen alan työpaikkaan. Pääosa kuului keltaisiin, joiden arvoa yhtiön tulevaisuudessa painotettiin, mutta samalla kritisoitiin tiimityötä ja varoitettiin ajautumasta mukaan punaisten toimintaan.
 Taloussanomien haastattelemat työntekijät ovat kuvailleet tilaisuuden osuuksia muun muassa häpeäkulkueeksi ja julkiseksi nöyryytykseksi. Tunnelma oli heidän mukaansa epäuskoinen ja itkuinen.
 Aggressiivisella ja suorapuheisella viestinnällä oli Instru Optiikan toimitusjohtaja  Pasi Anttilan  mukaan tarkoitus "panna stoppi huonolle käytökselle", kuten ovien paiskomiselle, haistattelulle ja fyysiselle väkivallalle.
 – 90 prosenttia lähtee tilaisuudesta hymyssä suin, viisi prosenttia jää miettimään viestiä ja viisi prosenttia miettii että ’hetkinen, minun täytyy itsekin ottaa vastuuta ja muuttua’, Anttila sanoi Taloussanomien haastattelussa.
 Anttila totesi tapahtuman olleen käsikirjoitettu sekä harjoiteltu ja kielsi pyytäneensä punaista työntekijäryhmää kategorisesti irtisanoutumaan. Hän toivoi eroamista vain, jos käytös ei muutu.
 Anttilan kerrotaan sanoneen tilaisuudessa antaneensa luvan myymäläpäälliköille irtisanomisiin ja todenneen punaiseen ryhmään kuuluneiden työntekijöiden myrkyttävän yritystä sisältä päin ja aiheuttavan pahoinvointia työyhteisön sisällä.
 Hän sanoi, että voimme ottaa yhteyttä luottamusmiehiin ja liittoon, häntä ei kiinnosta koska hän on toimitusjohtaja ja tämä on hänen firmansa.  Nimetön työntekijä
 Ryhmäjaon todelliset kriteerit jäivät työntekijöille kuitenkin hämärän peittoon. Keltaiseen ryhmään kuulunut haastateltu sanoi, että punaisen ryhmän kohtelu vaikutti enemmänkin siltä, ettei heidän myyntipanoksensa olisi tyydyttänyt yritystä. Ryhmää olisi siis haluttu rangaista heikosta tuloksesta.
 Toinen työntekijä sen sijaan kuvaili työnantajan toimia välinpitämättömiksi.
 – Hän sanoi, että voimme ottaa yhteyttä luottamusmiehiin ja liittoon, häntä ei kiinnosta koska hän on toimitusjohtaja ja tämä on hänen firmansa. Mitään työsuorituksen puutteisiin liittyvää ei ole käyty läpi missään vaiheessa, eräs punaiseen ryhmään sijoitettu työntekijä kommentoi Taloussanomille.
 Taloussanomat kertoi Anttilalle haastattelussa, etteivät kaikki työntekijät kokeneet Instrun toimintaa kannustavana vaan pikemminkin ahdistavana. Anttila puolustautui toteamalla, että tärkeää on se, mitä tilaisuuksien jälkeen on tapahtunut myymälöissä.
 Erto tuomitsee jyrkästi: "Todennäköisesti laitonta"
 Roadshow-nimellä kulkeneita koulutustapahtumia on järjestetty yhteensä kymmenen, ja myös tuolloin työntekijöitä on koodattu eri tavoin.
 Anttila väitti Taloussanomille, että koulutustilaisuuden toimiin oli luottamusmiesten tuki sekä Palvelualojen ammattiliitto Pamista että toimihenkilöliitto Ertosta.
 Erton puheenjohtaja  Juri Aaltonen  toteaa lauantaisessa tiedotteessaan, ettei työnantajan toimille ole todellisuudessa ollut Ertolta miltään osin tukea. Anttilalle on Aaltosen mukaan ilmoitettu, etteivät luottamusmiehet hyväksy henkilöstön luokittelua eri väreihin.
 Liiton mukaan kahteen kymmenestä roadshow-tilaisuudesta osallistui luottamusmies. Erton optikoita edustava luottamusmies osallistui viimeisen kerran kahdeksanteen tilaisuuteen, jonka jälkeen osallistuminen kahteen viimeiseen kiellettiin.
 Aaltonen sanoo liiton saamien tietojen työnantajan toimista viittaavan laittomaan toimintaan, tässä tapauksessa työturvallisuuslain rikkomiseen.
 Erto selvittää asian viemistä työsuojeluviranomaisten käsittelyyn ja luottamusmiehet ovat tänään sopineet johdon kanssa asian pikaisesta selvittämisestä.
 Erton mukaan ainakin yksi niin kutsuttuun punaiseen ryhmään marraskuisessa tilaisuudessa kuulunut optikko on jälkikäteen irtisanottu. Toimen laillisuutta selvitetään, mutta Erto kertoo sen näyttävän tällä hetkellä "ilmiselvän laittomalta".
 Myös Pam on pöyristynyt Instrumentariumin toiminnasta. Liitto kertoo  Taloussanomien  haastattelussa reklamoineensa koulutuksista.
 Anttila nyt: "Otan virheistä opikseni"
 Instru optiikka julkaisi nyt Taloussanomien uutista kommentoivan tiedotteen. Toimitusjohtaja Pasi Anttila kertoo tänään pahoitelleensa yhtiön toimintaa koko henkilökunnalleen.
 Anttilan mukaan roadshow-tilaisuuden ratkaisut ovat joiltain osin epäonnistuneet. Hän katuu sanavalintojaan.
 – Ymmärrän henkilöstölle aiheutuneen mielipahan, joka johtuu huonoista sanavalinnoistani ja tilaisuuksissa käyttämistäni esimerkeistä. Myönnän, että valintamme toteuttaa ryhmäjako tällä tavalla oli epäonnistunut. Pyydän anteeksi ryhmäjaon toteutusta ja kovia sanavalintojani tilaisuuksissa ja otan virheistä opikseni, Anttila sanoo tiedotteessa.
 Yhtiö sanoo, että tilaisuuksien tavoitteena oli esitellä yrityksen tulevien vuosien strategia. Anttilan kerrotaan kokeneen tärkeänä, että johto kohtaa jokaisen tiimiläisen henkilökohtaisesti.
 Instru optiikka kertoo teettävänsä heti ensi vuoden alussa henkilöstökyselyn, jossa kerätään palautetta muun muassa roadshow-tilaisuuksista. Yhtiön johto on ehdottanut liitoille ja luottamusmiehille tapaamista heti tammikuulle.
 Aihetta tullaan Anttilan mukaan käsittelemään jatkossa sisäisesti, ja toteaa jokaisen työntekijän olevan yhtiölle tärkeä.
 Juttua päivitetty 21.12.2019 kello 17.45: Lisätty Pamin tviitti.

Instrumentariumin toimitusjohtaja pyytää anteeksi käytöstään koulutustilaisuudessa – Työntekijät kertoivat Taloussanomille kastittamisesta ja irtisanoutumiskehotuksista


Summary: Työ jatkuu myös niiden lasten osalta, jotka leirille vielä jäivät. Heitä on 30. Voi olla, että lapsia tuodaan lisää.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Suomen viranomaisten hoiviin saadut kaksi suomalaislasta on tuotu Suomeen. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan lapset saattavat olla traumatisoituneita. Heidän kasvunsa ja kehityksensä tullaan turvaamaan mahdollisimman hyvin. Leirillä on edelleen 30 suomalaislasta. Voi olla, että lapsia tuodaan Suomeen lisää. Toimenpiteitä kuitenkin arvioidaan. Viranomaiset eivät vahvista, että lapset olisivat kaksi orpolasta, joista on viime aikoina uutisoitu. Viranomaiset olivat muutenkin vaitonaisia yksityiskohtien suhteen, kuten odottaa saattoi. Voit katsoa aiemmin lauantaina järjestetyn tiedotustilaisuuden aiheesta skrollaamalla tätä juttua alas päin.
 Suomen viranomaiset ovat ottaneet hoiviinsa kaksi suomalaista lasta al-Holin leiriltä.
 Itä-Uudenmaan poliisi kertoi illalla Twitterissä, että lapset ovat saapuneet Suomeen suunnitelmien mukaisesti ja ovat nyt sosiaali- ja terveysviranomaisten hallussa.
 Viranomaiset järjestivät aiemmin illalla tiedotustilaisuuden lasten kotiuttamiseen liittyen. Tilaisuudessa oli paikalla väkeä ulko-, sisä- ja sosiaali- ja terveysministeriöistä. Yle näytti tilaisuuden suorana ja seurasi sitä hetki hetkeltä.

 Lasten turvallisuuden ja yksityisyyden suojan säilyttämiseksi heistä ei anneta tunnistettavia tietoja julkisuuteen. Myöskään yksityiskohita kotiuttamisesta ei kerrottu. Suomessa lapset ohjattiin terveystarkastukseen ja lastensuojelun piiriin.
 Kartta todennäköisestä reitistä, jonka kautta Suomeen kotiutettavat lapset tuodaan. Seppo Suvela / Yle
 Ulkoministeriö  tiedotti torstaina valmistelevansa kahden suomalaislapsen kotiuttamista leiriltä. Lapset olivat tuolloin kurdiviranomaisten kanssa. Aiemmin samana päivänä  Yle  oli saanut leirillä olevilta suomalaisnaisilta vahvistuksen, että kurdiviranomaiset olivat hakeneet kaksi orpolasta pois leiriltä jo tiistaina.
 Lue lisää:   Suomi päätti kotiuttaa al-Holin lapset, mutta milloin ja tulevatko äidit mukaan? Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta
 Leirillä ollut henkilö kertoi omaiselleen, että kurdiviranomaiset kokosivat kaikki al-Holin leirin suomalaiset yhteen jo viime maanantaina. Tuolloin heitä valokuvattiin ja otettiin sormenjäljet tunnistusta varten. Vielä keskiviikkona Ylelle kerrottiin tekstiviesteissä leiriltä, ettei operaation seuraavista vaiheista ollut tarkempaa tietoa.
 Leirin lapsista kerrottiin jo syksyllä
 Yle kertoi  ensimmäisenä uutisvälineenä syyskuussa al-Holin leirillä olleista orpolapsista. Ulkoministeriöltä ei ole toistaiseksi saatu vahvistusta siihen, että Suomen viranomaisten hoivissa olevat lapset olisivat nämä kaksi lasta.
 Ylen saamien tietojen mukaan alle kouluikäisten lasten äiti sai surmansa Isisin hallitsemalla alueella pari vuotta sitten.
 Vanhempi lapsista on tiettävästi kokonaan orpo, sillä hänen molemmat suomalaiset vanhempansa ovat kuolleet. Nuoremmalla lapsella on eri isä, jonka kohtalosta on ristiriitaista tietoa. Eräiden tietojen mukaan hän olisi kuollut. Toiset tiedot kertovat, että hän olisi kurdihallinnon vankina Syyriassa.
 Tuntematon nainen ja lapsi kuvattuna al-Holin leirillä Syyriassa helmikuussa 2019.  Fadel Senna / AFP
 Lue myös:

Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia
 Ruotsiin tuotiin Syyriasta kesällä seitsemän Isis-terroristin orpoa – Näin heitä on kotoutettu: lapsille uudet henkilöllisyydet ja perheet
 Suomi päätti kotiuttaa al-Holin lapset, mutta milloin ja tulevatko äidit mukaan? Tämän tiedämme hallituksen linjauksesta
 Al-Hol-leiriläisen omainen kertoo Ylelle: Nainen pyysi apua ulkoministeriöstä jo vuosia sitten päästäkseen Isisistä – on tarvittaessa valmis salakuljetuksiin
 Ainakin viisi al-Holin leirillä olevaa naista haluaisi palata Suomeen, kertovat Ylen tavoittamat omaiset ja leirillä olevat naiset
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Kansanedustaja Mika Niikko: Supon mukaan Isis-leirin äitejä ja lapsia ei pidä tuoda Suomeen – Supo: "Emme ota kantaa Niikon lausuntoihin"
 KRP tekee jokaisesta al-Holin leiriltä palaavasta esiselvityksen
 Janne Saarikiven kolumni: Joulun lapset

Poliisi: Kaksi suomalaislasta al-Holin leiriltä kotiutettu – lapset Suomen sosiaaliviranomaisten hallussa


Yhdysvaltain energiaministeriö sinetöi perjantaina päätöksen, joka hyllyttää vanhanaikaisten hehkulamppujen kiellon. Hehkulamppujen kiellon oli määrä astua voimaan Yhdysvalloissa tammikuussa 2020.
 Energiaministeriö kertoi jo syyskuussa aikeista kumota kielto. Kielto olisi poistanut markkinoilta sellaiset lamput, jotka eivät täytä energiatehokkuusvaatimuksia.
 Yhdysvaltain energiaministeriön mukaan kieltoa ei olisi voitu perustella taloudellisesti, kertoo  yhdysvaltalainen Washington Post -lehti .
 Sen sijaan se olisi ollut haitallinen kuluttajille, koska energiatehokkaat lamput ovat hehkulamppuja kalliimpia.
 – Tänään Trumpin hallinto valitsi suojaavansa kuluttajan valintamahdollisuuksia, kun se takaa, että yhdysvaltalaiset eivät joudu maksamaan korkeaa hinta liittovaltion hallituksen tarpeettomasta ylisääntelystä, energiaministeri  Dan Brouillette  sanoi Washington Postin mukaan.
 Brouillette lisäsi, että teknologinen innovointi lisää joka tapauksessa erilaisten lamppujen energiatehokkuutta ilman että valtion tarvitsee puuttua peliin.
 Kuluttajajärjestöt ovat arvostelleet energiaministeriön tulkintaa. Niiden mielestä energiasäästölamput tulevat pitkällä aikavälillä halvemmiksi kuluttajille, koska ne tuovat säästöjä sähkölaskussa.
 Energiatehokkaat tuotteet ovat myös ilmastoystävällisempiä. Ne kuluttavat vähemmän energiaa ja tuottavat siten vähemmän hiilidioksidipäästöjä.
 Hyllytyspäätöksen on arvioitu hyödyttävän lamppuvalmistajia.
 Hehkulamppujen kiellon taustalla on Yhdysvalloissa presidentti  George W. Bushin  kaudella vuonna 2007 hyväksytty energiapaketti, joka asetti uusia energiatehokkuusvaatimuksia lampuille.
 Useat maat ovat kieltäneet korkean energiankulutuksen hehkulamput. Euroopan unioni on kieltänyt tavanomaiseen käyttöön tarkoitettujen hehkulamppujen myynnin vuodesta 2012 alkaen.

Yhdysvallat hyllytti hehkulamppujen kiellon: Tulisi kalliiksi kuluttajille


Summary: Tiedenäyttelyjen myynnistä ja vuokrauksesta on kasvanut puolen miljardin euron bisnes.

Luonnontieteen ja tekniikan tutkimus ja kehittäminen

Puuseppä  Jussi Korhosen  työtehtävät ovat jokseenkin vaihtelevia.
 Nyt hän kasaa perinteistä japanilaista hirsijatkosta – puusepäntaidon mestarinäytettä, jossa kaksi jykevää hirttä liitetään toisiinsa ilman ainuttakaan naulaa, ruuvia tai liimaa.
 Korhosen edellinen työ oli pystyttää seinän taakse joukko dinosauruksia.
 Ollaan tiedekeskus Heurekan verstaalla.
 – Toistaiseksi ei ole tullut vastaan mahdotonta tehtävää. Aika ihmeisiin täällä pystytään, Korhonen sanoo.
 Oman kierteensä verstaan toimeksiantoihin tuo se, että jokaisen näyttelyesineen täytyy olla kätevästi purettavissa, pakattavissa, kuljetettavissa ja uudelleen koottavissa.
 – Kaiken tavaran on mahduttava kaksi ja puoli metriä korkeaan konttiin. Siksi tämäkin puurakentamista esittelevä näyttely tehdään pienistä palasista.
 Lähtökohtaisesti kaikki Heurekassa valmistuvat näyttelyt myydään tai vuokrataan muihin tiedekeskuksiin ympäri maailman. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että näyttelyn on mahduttava puolen tusinaan konttiin.
 Muutto-operaatio on vuosien saatossa hioutunut niin sujuvaksi, että 600 neliön kokoinen näyttely siirtyy Vantaalta vaikkapa Thaimaahan muutamassa viikossa.
 – Meidän muuttoon erikoistuneet työntekijät tilaavat kontit, purkavat näyttelyn, lähettävät kontit laivamatkalle, lentävät itse perässä ja kokoavat näyttelyn uudelleen, selittää Heurekan toimitusjohtaja  Tapio Koivu.
 Heurekan verstaalla valmistuu näyttely puurakentamisesta. Jussi koivunoro / Yle
 Puolen miljardin euron bisnes
 Heurekan näyttelyn on nähnyt yhteensä 30 miljoonaa ihmistä. Siitä vain kolmannes on käynyt katsomassa näyttelyä Tikkurilassa Vantaalla. Näyttelyvienti on siis varsin keskeinen osa Heurekan toimintaa.
 – Ei vaivalla tehtyä näyttelyä kannata heittää yhden käytön jälkeen roskiin, toimitusjohtaja Tapio Koivu sanoo.
 Näyttelyvaihto perustuu siihen, että maailmalla on riittävästi ammattimaisesti hoidettuja tiedekeskuksia. Kun Heureka aloitti vuonna 1989, tiedekeskuksia oli noin 300. Nyt määrä on 3 000.
 – Näyttelyitä vuokrataan ja ostetaan vuodessa arviolta puolen miljardin euron arvosta. Tästä on oikeasti muodostunut markkina, joka tarjoaa mahdollisuuksia bisnekseen, Koivu iloitsee.
 Vaivalla tehtyä näyttelyä ei kannata heittää yhden käytön jälkeen roskiin, sanoo Heurekan toimitusjohtaja Tapio Koivu. Jussi koivunoro / Yle

 Käytännössä näyttelykauppaa tehdään alan konferensseissa. Koivun mukaan erityisesti ne tiedekeskukset, joilla ei ole omaa näyttelytuotantoa, katsovat hyvinkin tarkkaan tarjonnan.
 Useimmiten näyttely halutaan nähdä myös paikanpäällä livenä. Esimerkiksi tekeillä olevasta puurakentamisnäyttelystä tuskin syntyy kauppaa ennen kuin se on avautunut Heurekassa.
 – Vuokraajat haluavat nähdä yleisön reaktiot, Koivu selittää.
 Tiedekeskusten verkosto toimii Koivun mukaan luottamusperiaatteella. Raskaita sopimuksia ei tarvita.
 Joskus sääntelyn puuttuminen saattaa tosin johtaa väärinkäytöksiin. Koivun mukaan Heurekassakin on vieraillut ryhmiä, jotka ovat ottaneet poikkeuksellisen paljon valokuvia. Myöhemmin Koivu on törmännyt kovasti Heurekan näyttelyä muistuttavaan näyttelyyn kiertäessään maailman tiedekeskuksia.
 – Erityisesti Kiinassa kopiointi on halpaa. Tosin myös esineiden laadussa on eroa.
 – Näyttelyiden oikeuksien suojaan ei alalla ole tapana puuttua, Koivu sanoo.
 Dinosaurus-näyttely maksaa Heurekalle arviolta 600 000-700 000 euroa. Jussi koivunoro / Yle
 Kiina on vaikea markkina
 Heureka on onnistunut varsin hyvin vuokrabisneksessä.
 – "Liiku ja pelaa" -näyttely on kiertänyt lähes 10 vuotta ja ollut esillä 11 tiedekeskuksessa, kertoo Koivu näyttelystä, joka on vihdoin palaamassa Vantaalle. Viimeinen näyttelykohde oli Coventryssä, Britanniassa.
 Eurooppa on Heurekan suurin markkina-alue, mutta näyttelyjä on ollut esillä Australiaa, Hongkongia ja Israelia myöten. Yhteensä Heurekan tekemä näyttely on ollut esillä 30 maassa, 80 eri paikassa.
 Tosin pettymyksiäkin on matkan varrelle osunut. Talviolympialaisiin valmistautuvaan Kiinaan koetettiin kaupata pohjoismaisia hiihtolajeja esittelevää näyttelyä, turhaan.
 – Kiinassa ja laajemminkin Aasiassa maku on vähän erilainen. Se on vähän kuin huumorin kanssa, eri puolilla maailmaa nauretaan pikkasen eri jutuille, Koivu pohdiskelee.
 Heurekan näyttelyt valmistuvat omissa verstaissa. Jussi Koivunoro / Yle
 Ristiinpölytystä huvipuistojen kanssa
 Näyttelyjen kierrättämiseen kannustaa myös se, ettei tiedenäyttelyn tekeminen ole aivan halpaa: Heurekassa yhden näyttelyn hintalappu saattaa olla kaksi miljoonaa euroa.
 Heurekan ja sen tytäryhtiöiden vuosibudjetti on 14 miljoonaa euroa. Näyttelyviennin osuus on Koivun mukaan vajaa miljoona euroa.
 – Tulonlähteenä näyttelyvienti ei yllä samaan kuin pääsylipputulot tai Vantaan kaupungin ja opetus- ja kulttuuriministeriön tuet.
 Koivu muistuttaa, että Heurekaan myös vuokrataan muualla tehtyjä näyttelyjä. Esimerkiksi Dinosaurus-näyttely on lainassa Yhdysvalloista ja maksaa arviolta 600 000-700 000 euroa. Vuokra on sidoksissa kävijämäärään ja lopullinen hinta selviää vasta näyttelyn päätyttyä ensi keväällä.
 – Ostamme näyttelyitä suunnilleen samalla summalla kuin niitä myymme.
 Näyttelyesineet tehdään niin, että niitä on helppo liikutella, sanoo puuseppä Jussi Korhonen. Jussi koivunoro / Yle
 Heurekan uusin aluevaltaus on myydä kuuden tavarakontillisen sijaan yksi hyvä idea. Australian Adelaidessa on on avautumassa  näyttely , joka perustuu Heurekan kahden vuoden takaiseen "Seitsemän sisarusta tulevaisuudesta" -näyttelyyn. Poikkeuksellisesti sitä ei tehty vientiin, mutta Adelaiden  Museum of Discovery  -tiedekeskuksen johtaja innostui konseptista.
 – He muokkasivat näyttelyn Australian oloihin. Esimerkiksi kun meillä tarina sijoittui Jukolan kylään, Adelaidessa tapahtumapaikka on nimeltään Eucalara, Tapio Koivu naurahtaa.
 Suomessa Heureka on näyttelyviennin osalta pioneeri. Taide- ja kulttuurihistoriallisissa museoissa näyttelyt kiertävät, mutta eivät samassa mittakaavassa kuin Heurekassa. Toimitusjohtaja Tapio Koivu vertaakin heidän toimintaansa huvipuistoihin.
 – Esimerkiksi Rovio on tehnyt Angry birds -aiheisen tiedekeskuksille sopivan näyttelyn, joka on kiertänyt maailmalla.
 Tällaista "ristiinpölytystä" Koivu kaipaa enemmänkin.
 – Huvipuistot haluavat enemmän oppimiseen liittyviä asioita, me taas haemme sieltä puolelta elämyksellisyyttä.
 Lue myös:
 Varkauden tiedekeskus otti askeleen eteenpäin – säätiön perustamiseen määräraha

Heurekan tiedenäyttelyn on nähnyt maailmalla peräti 20 miljoonaa ihmistä – näyttelyjä on myös kopioitu salaa: "Erityisesti Kiinassa kopiointi on halpaa"


Summary: Perinteisistä kirkkouskonnoista poikkeava henkisyys kiinnostaa naisia koko ajan enemmän.

Kynttilöin valaistussa joogasalissa soi rauhoittava pianomusiikki ja ilmassa leijailee eteeristen öljyjen tuoksu. Meditaatioon painottuvaan Yin-joogatuntiin Vaajakosken Tulitikkutehtaalla virittäytyy kymmenkunta kolmekymppistä naista ja yksi mies.
 Joogaopettaja  Sari Rito  ohjaa pehmeällä äänellään ryhmäläisiä hengittämään syvään. Hän on ennen joogaopettajaksi ryhtymistään opiskellut kansainvälistä kauppaa ja toiminut toista kymmentä vuotta muun muassa sijoittajana.
 Sairastuttuaan vakavasti kahdeksan vuotta sitten hän vaihtoi suuntaa elämässään ja kiinnostui henkisyydestä.
 – Arvomaailmani muuttui, kun sairastuin. Lähdin etsimään sitä ihmistä, joka todella olen jättäessäni roolit ja suorittamisen pois. Aloin myös opettelemaan lempeämpää asennetta itseäni kohtaan.
 Samalla Riton näkemys hyvinvoinnista muuttui myös kokonaisvaltaisemmaksi ja pehmeämmäksi.
 Uushenkisyys nostaa päätään länsimaissa: moni hakee henkisyydestä vastapainoa hektiselle elämälle.  Jaana Polamo / Yle
 Kirkosta eroavien määrän  kasvaessa  on kiinnostus henkisyyteen samaan aikaan lisääntynyt.
 Aiemmin keski-ikäiset, mutta nykyisin myös alle 35-vuotiaat naiset, ovat usein innostuneita muusta kuin perinteisten kirkkouskontojen tarjoamasta hengellisyydestä. Kirkon tutkimuskeskuksen julkaiseman  kyselyn mukaan  liki puolet 25–34-vuotiaista naisista määrittää itsensä mieluummin henkiseksi kuin uskonnolliseksi.
 Uushenkisyys on Helsingin yliopiston tutkijan mukaan kasvava ilmiö kaikkialla länsimaisissa kulttuureissa.
 – Ylipäätään kirkon ote kansalaisista on heikentynyt. Mutta kun puhutaan henkisyyden noususta, suurempi trendi on uskonnottomien määrän kasvu. Osa heistä on innostunut uushenkisistä asioista, sanoo uskontotieteen yliopistonlehtori  Teemu Taira  Helsingin yliopistosta.
 Shamanismia, meditaatiota ja luonnon voimaa
 Uushenkisyys ei ole yksi yhtenäinen ilmiö, vaan kirjo erilaisia henkisyyden muotoja: se on sekoitus mennyttä ja nykyisyyttä. Uushenkiset ihmiset eivät usko välttämättä yhteen totuuteen, vaan ammentavat asioita valikoiden esimerkiksi buddhalaisuudesta, luonnon mystiikasta tai muinaisuskonnoista.
 Erilaisten henkisten palveluiden tarjonta on laajentunut. Tarjolla on monia erilaisia meditaatio-, shamanismi-, enkeli- ja luonnonvoimaryhmiä. Tairan mukaan nykypäivänä ihmiset eivät ole enää innostuneita sitoutumaan yhteen instituutioon, vaan ovat kiinnostuneempia kokeilemaan monia erilaisia asioita.
 Monet testaavat erilaisia henkisyyden muotoja ja sitten päättävät, että kokeilevatko niitä uudelleen.
 – Kaikessa uushenkisyydessä ja myös uskonnottomuudessa oma kokemus on keskeinen kriteeri. Yksilöllinen harkinta ja ratkaisu ovat tärkeässä asemassa. Karikatyyrisesti voisi verrata, miten uskonnoissa auktoriteetit kertovat mitä tulee ajatella ja missä yhteisössä tulee olla mukana, sanoo Taira.
 Uskontotieteen yliopistonlehtori Teemu Taira pitää hyvänä keskustelua, mikä herää puhuttaessa uushenkisyydestä. Teemu Taira
 Joogaopettaja Rito jakaa tutkijan näkemyksen.
 – Yksilöllinen tapa uskoa on minun ajattelumaailmani. Uskon, että jokaisella on oikeus valita, mihin uskoo ja millä tavalla. Minun tapani uskoa kumpuaa monista lähteistä, kuten luonnonkansojen opeista ja buddhalaisuudesta.
 Ritolla kaiken pohjalla on syvä usko kaiken elämän, luonnon sekä toisten ihmisten kunnioittamiseen.
 Joissakin uushenkisyyden muodoissa palataan tutkijan mukaan niin sanottuun pakanalliseen aikaan, esimerkiksi suomalaiseen muinaisuskoon. Toisaalta palaaminen on huono sanavalinta, koska kyse on valikoivasta menneisyyden tuomisesta nyky-yhteiskuntaan.
 – Esimerkiksi muinaisuskoissa tietyt paikat olivat pyhiä ja vaikka uskoa niihin haluttaisiin elvyttää, halutaan samalla edelleen pitää kiinni esimerkiksi modernista lääketieteestä. Aina ei tiedetä, miten menneisyydessä on toimittu, joten se on itselle sopivaa valikointia menneestä. Näin tekevät uuspakanalliset tai modernit luonnonuskonnot, pohtii Taira.
 Kirkko muuttumassa ja vapautumassa
 Myös evankelis-luterilaisessa kirkossa on pantu merkille uushenkisyyden kasvu.
 Yhteiskuntavastuun pappi  Kirsi Pohjolan  mukaan kirkolla on ollut pitkään paremmin tietämisen asenne, joka karkottaa ihmisiä. Nyt asenne on murtumassa, eikä kirkko esimerkiksi halua lähteä julistamaan olevansa huolissaan uushenkisyyden suosiosta.
 – Aiemmin kirkolla oli yhteiskunnan rakentajan rooli, joka kertoi, mitä tulee tehdä ja mikä on oikein. Nyt se on muuttumassa. Minusta on hyvä asia, että ihmiset ovat ylipäätään kiinnostuneita hengellisyydestä. Kirkko haluaa tulla uushenkisyydestä kiinnostuneiden kanssa keskustelemaan siitä, mitä he kaipaavat.
 Ihmiset puhuvat helpommin seksistäkin kuin uskon asioista ja siksi keskustelu kaikista henkisistä asioista on Pohjalan mukaan toivottua.
 Yhteiskuntavastuun pappi Kirsi Pohjola Jyväskylän seurakunnasta näkee kirkon sisällä suurta muutoksen kuhinaa. Kirsi Pohjola
 Kirkko on Pohjolan mukaan nykyisin myös menossa enemmän takaisin niiden luo, joita on potkittu päähän.
 – Kirkosta lähti Lutherin mukana paljon mystiikkaa. Nyt kirkko on palaamassa takasin ydintehtäväänsä: olemaan heikomman puolella. Kirkon juttu on Kristus ja siitä on alettu nyt uskaltaa puhua jälleen rohkeammin.
 Uskontotieteen tutkijan mukaan kirkollinen toiminta koetaan uushenkisyyteen verrattuna passiivisena: kirkossa ollaan ikään kuin istumassa penkissä vastaanottamassa sanomaa. Vaihtoehdoissa ollaan usein itse kehollisesti aktiivisia.
 Opit eivät sen sijaan tutkijan mukaan selitä uushenkisyyden suosion kasvua. Uushenkisyydessä ei ole perinteisiä oppeja, jotka vetoaisivat paremmin kuin esimerkiksi kristilliset opit. Kiinnostuksen lisääntymisen taustalta saattaa hänen mukaansa löytyä auttamisen halu.
 – Enkeliusko toistui tutkimuksissa yhtenä hyvänä esimerkkinä. Kun lukee kuvauksia siitä, miksi ihmiset kertovat olevansa mukana, niin halu auttaa ja tulla autetuksi nousee usein esiin, sanoo Taira.
 Kouluttaja, psykologi  Riitta Wahlström  on toiminut parikymmentä vuotta uushenkisyysasioiden parissa. Hän näkee uushenkisyyden nousun taustalla kaipuuta henkisyyteen.
 – Ihmisillä saattaa olla halua tuntea kokemuksellista yhteyttä. Uteliaisuus ja kiinnostus henkisiin asioihin ravitsee aina myös tunteita. Tunne- ja kokemusyhteys on uushenkisyydessä merkittävä asia.
 Salailusta askeleita avoimuuteen
 Asenteet uushenkisyyttä kohtaan ovat muuttuneet Wahlströmin mielestä viime aikoina huomattavasti sallivammiksi ja avoimemmiksi. Erityisesti tänä vuonna on hänen mukaansa tapahtunut suuri muutos.
 – Aiemmin uushenkisyydestä kiinnostuneita leimattiin hörhöiksi ja heitä vähäteltiin. Nyt uushenkisyys hyväksytään helpommin. Muutosta ovat vauhdittaneet lukuisten julkisuuden henkilöiden kertomat henkisyyskokemukset. Myös suurten taiteilijoiden, kuten Akseli Gallen-Kallelan ja Sibeliuksen historiaa kuvatessa kerrotaan myös heidän kiinnostuksestaan henkisiin asioihin.
 Psykologi Riitta Wahlström uskoo uushenkisyyden suosion taustalla olevan halua kokea turvallisuutta ja saada ajattelulle ravitsevaa ruokaa. Titta Puurunen
 Myös uskontotieteen yliopistonlehtori Teemu Tairan mukaan tietyt asiat ovat normalisoituneet. Esimerkiksi kirkon sisällä saatetaan puhua joogasta myönteisesti ja kehittää joogamuotoja, jotka istuvat kirkon sisälle kristilliseen kehykseen. Aikaisemmin se ei olisi ollut hyväksyttävää.
 – Ylipäätään elämme katsomuksellisesti moninaisemmassa yhteiskunnassa kuin parikymmentä vuotta sitten. Ihmiset alkavat ymmärtää, että emme kaikki ole samanlaisia. Asioista voidaan aina kiistellä ja niitä voidaan kritisoida, mikä on myös ihan hyvä juttu.
 Joogaopettaja Sari Rito ei vielä kymmenen vuotta sitten olisi uskaltanut avata itseään ja omaa ajattelumaailmaansa samalla tavalla kuin nyt.
 – Elin vielä roolien maailmassa enkä uskaltanut olla kaikissa tilanteissa ja kaikille oma itseni. Silloin saatettiin vielä pitää eri lailla ajattelevaa ”vääränlaisena”. Onneksi iän mukana rohkeus olla oma itsensä kasvaa, eikä ulkopuolelta tulevat mielipiteet ohjaa enää elämää.
 Jos Ritoa nykyisin vielä kutsutaan hörhöksi, se ei enää osu häneen: hän elää omassa totuudessaan sydämensä kautta eikä muiden sanomisella ole merkitystä.
 Rahastuksen ja huiputuksen leima
 Uushenkisyyttä on usein pidetty hyväuskoisten rahastuksena ja höynäytyksenä.
 Uskontotieteen tutkija ei halua olla se, joka varoittelee uushenkisyyteen liittyvistä asioista julkisuudessa. Hänen mukaansa se sisältyy oletus, että on hyväksyttyä maksaa veroja kirkkoon, mutta epäilyttävää maksaa kertakorvaus henkisyyteen liittyvistä toimista.
 – Näillä uushenkisyysryhmillä ei ole verotusoikeutta. Monilla jooga-, meditaatio- tai luontojutuilla ihmiset ostavat koettua hyvinvointia ja se on usein jotain muuta kuin mitä saadaan terveydenhuollosta. Jos ihminen kokee saavansa siitä apua, on se silloin hyvin käytettyä rahaa, sanoo Teemu Taira.
 Taira kuitenkin haluaa muistuttaa, että henkisyyteen liittyvien palveluntarjoajien toisinaan katteettomat ja ylioptimistiset lupaukset voivat olla riski. Varsinkin jos ihmiset olettavat lupausten olevan näyttöön perustuvia.
 Tutkijan mukaan uushenkisyydessä on keskeistä, että siinä tavoitellaan hyvinvointia.
 Joogatunti on päättymässä vanhan tulitikkutehtaan tiloissa. Osallistujat nousevat matoilta raukeasti venytellen. Jyväskyläläinen  Lotta Heikkilä  aloitti joogan viisitoistavuotiaana ja on sen jälkeen käynyt muun muassa monissa meditaatio- ja shamaaniryhmissä.
 – Helposti stressaantuvana pystyn näissä ryhmissä pysähtymään itseni äärelle ja sitä kautta löytämään vastauksia stressaantumisen syille.
 Lotta Heikkilä saa uushenkisistä ryhmistä muun muassa turvaa ja lisää oppia itsestä. Jaana Polamo / Yle
 Heikkilällä on aina ollut tunne, että on olemassa muutakin kuin mitä silmät näkevät ja korvat kuulevat. Hän uskoo korkeamman voiman olemassaoloon, mutta ei vielä tiedä mikä se on tai onko se ainoastaan yksi asia.

Shamanismia, joogaa, enkeli-iltoja ja luonnon mystiikkaa: erityisesti nuoret naiset hakevat hyvinvointia uushenkisyydestä


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Pamela Tola pelkäsi vanhuutta enemmän kuin kuolemaa: Elämä menee hukkaan, jos yrittää vääntyä toisten vaatimiin asentoihin
 Näyttelijä-ohjaaja  Pamela Tola  näyttää vanhat naiset kokonaisina ihmisinä, eikä kadu #metoo-puheitaan. Hän halusi kirjoittaa elokuvan kiinnostavista vahvoista naisista. Vuodenvaihteessa ensi-iltansa saava  Teräsleidit  on road movie kolmesta yli 75-vuotiaasta siskoksesta. Siskoja näyttelevät  Seela Sella,   Leena Uotila  ja  Saara Pakkasvirta.
 Hallitusryhmiä vetävä naisviisikko on kiinnostanut niin paljon, että sitä varten järjestettiin erillinen kuvausaika torstaina. Kuvassa vasemmalta oikealle opetusministeri Li Andersson, valtiovarainministeri Katri Kulmuni, pääministeri Sanna Marin, oikeusministeri Anna-Maja Henriksson ja sisäministeri Maria Ohisalo. Jari Kovalainen / Yle
 Analyysi: Sanna Marinin pikainen nousu sekoitti maailman lehdistön – Suomi on outo lintu, joka herättää Britanniassa kateutta
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) nopea nousu valtaan herätti maailmalla valtavan kiinnostuksen. Oman lisänsä mediamyllytykseen toi se, että viiden puolueen hallituksessa jokaista hallitusryhmää johtaa nainen ja heistä neljä on alle 35-vuotiaita.
 Haastateltavien mukaan Oulun kaupunginteatterissa on ollut ilmapiiriongelmia jo pitkään mutta ne pahentuivat taiteellisen johtajan Kari-Pekka Toivosen aikana. Paulus Markkula / Yle
 Kymmenet Oulun teatterin työntekijät kertovat vuosien työpahoinvoinnista: "Päällimmäinen tunne oli pelko"
 Oulun kaupunginteatteri oli vuosia pahoinvoiva työpaikka, kertoo iso joukko Ylen haastattelemia työntekijöitä. Entinen toimitusjohtaja  Maija Palonheimo  ja hallituksen ex-puheenjohtaja  Tytti Tuppurainen  kiistävät väitteet, ettei ongelmiin olisi puututtu.
 Opettaja Anne Salovesi on tyytyväinen siihen, miten inkluusio eli erityistä tukea tarvitsevien oppilaiden sulauttaminen on toteutettu Helsingin Jätkäsaaren koulussa. Tiina Jutila / Yle
 Yle kysyi opettajilta koulun uudistuksista: Eniten hatuttaa huonosti toteutettu erityisoppilaiden sulauttaminen yleisopetuksen luokkiin
 Koulun opetussuunnitelman toteutus ja koulutilaratkaisut ovat herättäneet syksyn mittaan kiivasta keskustelua. Me kysyimme koulun arjessa avainasemassa olevilta alakoulujen opettajilta, millä tavoin he kokevat koulun uudistukset työssään. Opettajien vastauksista nousivat teemoihin muun muassa oppimisympäristö ja digitalisaatio, hyvässä ja pahassa.
 Päivi Varakas on taistellut vuosia, jotta hänen tyttärensä saisi tarpeeksi apua.  Niko Mannonen / Yle
 Vaikeasti vammainen tytär jäi ilman lääkkeitä, nuori mies unohtui kuumaan saunaan – asukkaiden kokemukset paljastavat, miksi Validia joutui tehovalvontaan
 Lääkkeitä on jätetty antamatta, eikä omaisille kerrota asukkaan terveydentilan huononemisesta. Suihkuun ei pääse tarpeeksi usein. Suomen suurimman vammaisasumisen järjestäjän pitkään jatkuneet ongelmat paisuivat niin suuriksi, että nyt niitä ratkotaan viranomaisvoimin.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Pamela Tola kirjoitti elokuvan vahvoista naisista ja opettajat kertovat, mitä mieltä ovat koulu-uudistuksista


Summary: Yli 40 vuotta Australiassa asunut suomalainen on huomannut alueen sään muuttuneen oudoksi ilmastonmuutoksen takia.

76-vuotias  Auli Kontkanen  on asunut Australiassa 1970-luvulta lähtien. Hän on järkyttynyt ja huolissaan kotikaupunkinsa Sydneyn lähistöllä riehuvista maastopaloista.
 – Tilanne on aivan kamala. Tuulet ovat kovia ja paloja on hyvin vaikea pitää kurissa, Kontkanen kuvailee puhelimitse länsirannikon Perthistä, josta hän on juuri palaamassa kotikaupunkiinsa.
 Lähes 4,5 miljoonan asukkaan Sydney on Australian suurin kaupunki. Tulipalojen takia alueella on suljettu teitä ja rautateitä. Lisäksi miljoonakaupungin asukkaat kärsivät maastopalojen synnyttämistä suurista ja terveydelle haitallisista savupilvistä.
 – Televisiossa sanottiin savun olevan niin paksua, että se vastaa 29 tupakan polttamista päivässä.
 Savu ja noki sairastuttavat ihmisiä
 Savulta suojautumiseen paras keino on pysytellä sisätiloissa ja pitää ovet ja ikkunat kiinni. Ilmastointilaitteet ovat kullanarvoisia paitsi savun myös kovan helteen vuoksi. Sydneyssä elohopea on pahimmillaan kivunnut paria astetta vaille 40 asteeseen.
 Jos ulkona on pakko liikkua, viranomaiset suosittelevat ottamaan käyttöön järeät hengityssuojaimet.
 – Hyötyä on ainoastaan sellaisista hengityssuojaimista, joissa on savua varten suodatin. Tavalliset kevyet maskit eivät auta ollenkaan, niitä on aivan turha käyttää.
 Eniten savusta ja hengitysilman epäpuhtauksista kärsivät lapset, vanhukset ja sairaat. Heitä ei kuitenkaan ole kehotettu poistumaan kaupungista. Sairaaloissa on hoidettu tavallista enemmän hengitysoireista kärsiviä ihmisiä, mutta lopulliset terveysvaikutukset selviävät vasta vuosien kuluessa.
 Ilmastonmuutos on tehnyt tuulista oikukkaita
 Miehensä kanssa 1970-luvulla Australiaan töihin tullut Auli Kontkanen on asunut Sydneyssä yli 40 vuotta. Hän muistaa edellisen pahan metsäpalon vuodelta 1973, mutta hänen mukaansa se ei ollut mitään verrattuna nyt riehuvaan tulimereen.
 Kontkanen on vuosien mittaan huomannut sään muuttuneen omituiseksi.
 – Tuulet ovat hyvin erikoisia, hyvin äkkinäisiä. Lisäksi ei ole pitkään aikaan satanut.
 Sään kuumenemisesta ja sateiden vähyydestä syytetään ilmastonmuutosta. Sydney sijaitsee palojen kannalta maantieteellisesti hankalassa paikassa. Vuorijonot kulkevat etelästä pohjoiseen, ja se tekee alueesta tulipaloille otollisen tuulitunnelin.
 – Kuuman päivän jälkeen tuulee etelänavalta ja toisaalta pohjoisesta tuulee vastaan. Savu jää pyörimään Sydneyn päälle eikä pääse purkautumaan.
 Tulipaloja ruokkii myös paikallinen kasvillisuus. Maastossa kasvaa paljon eukalyptuspuita, jotka pudottavat kuorensa ja lehtensä kerran vuodessa.
 – Niissä on paljon eukalyptusöljyä. Se on aivan kuin maahan heitettäisiin petroolia ja sytytettiisiin se palamaan. Kun kuoret ja lehdet palavat, öljy haihtuu ilmaan ja sitten ilma syttyy palamaan.
 Joululahjaksi Auli Kontkanen toivookin tänä vuonna ennen muuta sadetta, joka auttaisi sammuttamaan hänen rakasta kotikaupunkiaan piinaavat tulipalot.
 Aiheesta lisää:
 Australiassa olosuhteet ovat "katastrofaaliset" maastopalojen takia, voimistuvat tuulet voivat vaikeuttaa sammutustöitä
 Tukahduttavaa savua ja vilvoittavaa vettä – kuvat näyttävät, kuinka australialaiset sinnittelevät maastopalojen ja lämpöennätysten paahteessa

Tulimyrskyn piinaamassa Sydneyssä asuva Auli Kontkanen: "Hengitysilma on kuin polttaisi 29 tupakkaa päivässä"


Summary: Jyri Lipponen on isopäinen merkonomi, joka ei tee mitään pienesti.

Vastaanottovirkailija Kuopion Terveystalon aulassa itkee hysteerisesti.
 – Miksi sinä itket,  Jyri Lipponen  kysyy virkailijalta.
 – Koska sinä olet niin pelottava, virkailija vastaa.
 Mitä ihmettä, Jyri Lipponen ajattelee ja katsoo ympärilleen. Hän huomaa, että aulatilaa ollaan tyhjentämässä ihmisistä. Syynä on Lipposen arvaamaton käytös. Mies itse ei enää tiedä, mikä on totta ja mikä kuvitelmaa. Hänet valtaa kauhu. On lokakuun viimeinen perjantai vuonna 2011. Lipponen, Levykauppa Äxän toimitusjohtaja, on sairastunut psykoosiin.
 Jyri Lipposesta, 43, voisi kirjoittaa yrittäjän perinteisen selviytymistarinan. Kertomuksen siitä, miten hullu työnteko oli viedä hengen, mutta sairastuminen opetti uudelleen elämän tärkeysjärjestyksen.
 Mutta sellainen tarina ei olisi totta. Ei tolkuton työnteko ollut Lipposelle ongelma. Se oli vain oire. Taudin syy oli jossain ihan muualla. Todelliset ongelmat alkoivat, kun Lipponen uuvutti itsensä työllä niin, että se piti ottaa häneltä pois.
 Jyri Lipposella on Levykauppa Äxässä nykyisin noin 40 työntekijää. Mika Varonen on työskennellyt Lipposen leivissä jo parikymmentä vuotta.

 Toni Pitkänen / Yle
 "Pippeli" ei kelvannut Hesarin mainokseen
 Levykauppa Äx on tehnyt sen, minkä ei pitäisi olla mahdollista. Jyri Lipponen pyörittää kannattavaa bisnestä alalla, joka on jo moneen kertaan julistettu kuolleeksi. Äxä on selvinnyt levykauppojen pudotuspelissä voittajana. Vilkkaan nettikaupan ja kahdeksan kivijalkamyymälän ansiosta se on nyt yhtä suuri kuin alan muut erikoisliikkeet yhteensä.
 Erityisen kiinnostavaa on, että Äxällä alkoi mennä hyvin samaan aikaan, kun fyysisten äänitteiden kaupan syöksykierre kiihtyi.
 Tänäkin jouluna Äxän myymistä paketeista paljastuu tuotteita, jotka musiikin suoratoiston aikakaudella tuntuvat retrojäänteiltä. Mutta Äxässä retro myy, ja se on pitkälti Jyri Lipposen kummallisten aivoitusten ansiota.
 Levykauppa Äx tunnetaan kahdesta asiasta: tinkimättömästä musiikkialan asiantuntemuksesta ja perseilystä. Resepti on ollut sama liikkeen koko yli 20-vuotisen historian ajan.
 Yrityksen alkutaipaleella 1990-luvun lopulla Äxä laajensi Kuopiosta Ouluun ja herätti siellä pahennusta sloganilla “Nasta lautaan, mummot hautaan”. 2010-luvun taitteessa yritys tuli tunnetuksi koko sivun mainoksista Helsingin Sanomien Nyt-liitteessä.
 Toimitusjohtaja Lipponen väänsi Hesarin kanssa mainosten sisällöstä harva se viikko. Esimerkiksi sanat “pökälemestari”, “pippeli” ja “kusi” poistettiin mainoksista, mutta Äxän maine kasvoi, kun se julkaisi sensuroimattomat versiot omilla nettisivuillaan. Tunnetuin mainoslause “Sinä olet kakkapylly” toi voiton mainosalan arvostetussa Vuoden huiput -kilpailussa vuonna 2009.
 Äxän keskusvarasto sijaitsee Kuopiossa. 70 prosenttia myynnistä tapahtuu netissä.

 Toni Pitkänen / Yle
 Isopäinen merkonomi seikkailee mielisairaalassa
 Äxän markkinointi on pyörinyt aina alapään asioissa. Vauhdikkaissa tarinoissa Facebookissa keskushenkilönä häärii usein toimitusjohtaja itse. Hänellä tuntuu olevan milloin minkäkinlaista kutinaa nivusalueella.
 Esimerkiksi tänä syksynä levykauppa mainosti black fridayta kahden kuvan kollaasilla: toisessa uroskoira rellotti jalat levällään ja toisessa kuvassa röhnötti Jyri Lipponen samassa asennossa lyhyissä kalsareissaan. Strategiset paikat oli peitetty tähtikuviolla.
 Lipponen korostaa, ettei Äxän markkinointia osteta ulkopuoliselta mainostoimistolta. Se on tehty alusta alkaen nyrkkipajameiningillä yrityksen sisällä. Kakkapylly-mainoslause ei ole peräisin Lipposen omasta päästä, mutta muuten toimitusjohtajan päätä hyödynnetään mainonnassa paljon. Pää on nimittäin poikkeuksellisen suuri.
 – Kyllä, se on aivan hervottoman kokoinen, Jyri Lipponen vahvistaa ja hörppää kahvia kotitalonsa alakertaan sisustetussa työhuoneessa Kuopiossa.
 Äxän markkinoinnissa “Lippos-Jyrin” suurimmat avut ovat jättiläismäinen pää ja puliveivaamalla suoritettu merkonomin tutkinto.
 Tarinoissa ei kaihdeta edes toimitusjohtajan mielisairaalakokemuksia. Esimerkiksi sitä, miten läheisetkään työtoverit eivät tienneet Lipposen sairastumisesta syksyllä 2011. He vain ihmettelivät, mihin pomo on kadonnut. Samaan aikaan Lipponen kasaili itseään Julkulan psykiatrisen sairaalan suljetulla osastolla.
 Lipposen veljekset polkaisivat Levykauppa Äxän käyntiin myymällä aikoinaan oman levykokoelmansa. Dave Lindholmin Aino-levyä hän ei kuitenkaan raaskinut myydä.
 Toni Pitkänen / Yle
 Lipponen ymmärtää hyvän tarinan arvon. Lukemattomia kertoja hän on kerrannut, kuinka päätti veljensä Jarin kanssa perustaa levykaupan Kuopioon vuonna 1997. Pankilla ei riittänyt uskoa parikymppisiin yrittäjiin, joista toinen haisi kiljulta ja toinen yrtiltä, mutta veljesten “jäätävän kattavalle” levykokoelmalle oli kysyntää.
 Kertomuksessa kuuluu mainita, kuinka Lipponen itki pakatessaan levyjään myyntiin, mutta kuinka onnelliseksi hän tuli, kun näki tyytyväiset asiakkaat.
 Levykauppa Äx on edelleen Jyri ja  Jari Lipposen  yhteinen yritys. Välillä sillat ovat meinanneet palaa, mutta nykyisin veljesten suhteet ovat hyvät. Se perustuu Jyri Lipposen mukaan siihen, että he asuvat eri kaupungeissa, Jyri Kuopiossa ja Jari Oulussa.
 – Kyllä Jari on meistä se hipimpi ja minä enemmän kasvuyrittäjä. Arvostan hänen ammattitaitoaan, ja jos johon kuhun tässä maailmassa luotan, niin veljeen. En ole Jaria juuri kehunut, mutta hänhän on todellinen vinyylirunkkari, Jyri Lipponen sanoo.
 Arvonimi ei viittaa seksikaupan asusteisiin, vaan siihen, että Jari Lipposen tehtävänä on kiertää levymessuja maailmalla ja kantaa sieltä isoissa matkalaukuissa vinyylilevyjä kaltaisilleen alan tosikeräilijöille.
 Jyri Lipposen mielestä Äxän menestys perustuu yksilöityyn asiakaspalveluun: asiakkaalle osataan suositella levyjä, joita hän ei edes tiedä haluavansa.  Toni Pitkänen / Yle
 Juha Tapio myy myös vinyylinä
 Veljesparin isopäinen merkonomi hoitaa yrityksen numeropuolen. Hän tietää, että levymyynnin tulevaisuus on vinyylissä. Äxän myynnistä vinyylien osuus on tällä hetkellä 60 prosenttia. Ne käyvät kaupaksi sekä uutena että käytettynä.
 Teoston selvityksen mukaan Suomessa on noin 100 000 fyysisten äänitteiden aktiivista ostajaa. Joukkoa yhdistää suuri intohimo musiikin kuunteluun, ja monet heistä käyttävät levyihin jopa tuhansia euroja vuodessa.
 Mutta Jyri Lipponen on huomannut, että vinyylit kiinnostavat yllättäen myös kotimaisten huippuartistien tavallisia faneja. Pari vuotta sitten hän keksi ehdottaa levy-yhtiölle vinyylipainosta  Juha Tapion  levystä ja sai siihen yksinoikeuden. Viime vuosina esimerkiksi  Vestan  ja  Paperi-T:n  vinyylialbumit on myyty nopeasti loppuun.
 Kotimaiset vinyylipainokset ovat usein vain muutamia satoja kappaleita, mutta monia niistä myy yksinoikeudella Levykauppa Äx. Se on mahdollista siksi, että Lipponen aina tullut hyvin juttuun sekä artistien että levy-yhtiöiden kanssa. Hän ei usko ylimielisyyteen.
 Suomen levybisnestä pyöritetään metsästä
 Muutaman kilometrin päässä Kuopion keskustasta sijaitsee Neulamäen Natura-alue. Täällä kuusten latvat kohoavat korkealle. Kolmen luontopolun varrelta löytyy komeita kallioita, saniaislehtoja ja siirtolohkareita.
 Nastakengät rahisevat, kun Jyri Lipponen kiipeää rinnettä ylös. Ei uskoisi, että Neulamäen metsä on yksi suomalaisen musiikkibisneksen pääkallonpaikoista.
 Lipponen pitää usein bisnespalaverit puhelimen välityksellä metsästä, koska siellä hän viihtyy. Menestys musiikkialalla perustuu henkilökohtaisiin suhteisiin. Ne ovat Lipposella niin vahvat, ettei Neulamäen metsästä tarvitse poistua levy-yhtiöiden markkinointijuhliin.
 Artisteista Lipponen puhuu korostetun nöyrästi. Tuttuja piisaa, mutta hän varoo visusti namedroppailua.
 –Minä olen tällainen pölynimurikauppias. Ei minulla olisi mitään virkaa ilman artisteja ja heidän biisejään.
 Jyri Lipposen oma levykokoelma mahtuu nykyisin yhteen hyllyyn kotitalon alakerran työhuoneessa.
 Toni Pitkänen / Yle
 Alan markkinajohtajan asema ei ole syntynyt tyhjästä. Kun levykauppa Äx avasi liikkeitä eri puolille Suomea, Jyri Lipponen suhasi autolla ympäri maata ja nukkui usein ankeissa luukuissa. Vauhti oli kova. Sitä ei hidastanut edes esikoistytär  Alman  syntymä vuonna 2009. Lipponen painoi töitä 14–15 tuntia päivässä. Jokainen tietää, mitä siitä seuraa.
 – Nykyisin yrittäjien ylipitkien työtuntien glorifiointi ja kaiken maailman paskapuheet aamuyön voittajatunneista ottavat päähän. Voi kun osaisinkin nukkua pidempään kuin aamuviiteen, hän sanoo.
 Päivän tehtävä: laske pilkkijät jäällä
 Neulamäen Natura-alueen laitamilla lammen rannassa seisoo 1960-luvulla rakennettu omakotitalo. Sen suuret ikkunat avautuvat lammelle päin. Jyri Lipponen on katsellut tuttua maisemaa 6-vuotiaasta lähtien. Hän omistaa nyt lapsuudenkotinsa ja on rakentanut sen alakertaan toimiston, ettei metsän katveesta tarvitsisi poistua kovin usein.
 Syksyisin uhkarohkeat pilkkijät ilmestyvät lammen jäälle heti kun mahdollista ja pysyvät siellä siihen asti, kun jää jo repeilee keväällä lautoiksi. Talvella 2012 ainoa asia, jonka Jyri Lipponen jaksoi päivässä tehdä, oli laskea, kuinka monta pilkkijää näkyy jäällä.
 Edeltävän kesän lopussa hän oli huomannut, että jokainen sähköposti tuntui valtavalta taakalta. Kun puhelin soi, Lipponen jätti vastaamatta. Lopulta hän hakeutui lääkäriin ja päätyi sairauslomalle loppuunpalamisen vuoksi.
 Omalla ja läheisten päätöksellä Lipponen jättäytyi syrjään yrityksestä. Hän ohjasi sähköpostit muualle ja vaihtoi jopa kännykkäliittymän.
 – Se ei ollut helppoa. Aluksi kävin monta kertaa päivässä katsomassa, olisiko joku meili sittenkin tullut sähköpostiini, Lipponen kertoo.
 Lipponen on katsellut talonsa ikkunoista samaa lampimaisemaa 6-vuotiaasta lähtien. Hyllyn päällä ovat esillä Musiikki & Median myöntämät palkinnot. Toni Pitkänen / Yle
 Aluksi sairauslomalla Lipposesta tuntui, että voimat olivat palaamassa. Mutta sitten hän törmäsi vastoinkäymiseen toisensa jälkeen. Lokakuun lopussa tuli romahdus.
 Lipponen koki jääneensä maailmaan totaalisen yksin. Sitä hänen päänsä ei kestänyt.
 – Olin rakentanut minäkuvani sille pohjalle, että pidän huolta kaikesta. Yhtäkkiä olin tilanteessa, jossa minulla ei ollut mitään tai ketään, josta huolehtia. Koin, ettei minulla ollut enää minkäänlaista merkitystä. Silloin Lippos-Jyrin kaksoistornit romahtivat.
 Lääkkeet puurouttivat puheen
 Terveystalon aulasta ensihoitajat toimittivat sekavan Lipposen ambulanssilla Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystykseen. Siellä lepositeissä maatessaan Lipponen näki harhoja: viikatemies heilui sängyn päässä ja ilmastointikanavasta tuprusi myrkyllistä kaasua. Mitä ihmettä nyt tapahtuu, Lipponen ajatteli.
 Pahin vaihe kesti reilun vuorokauden. Lipponen lääkittiin tukevasti, ja hän nukkui 14 tuntia putkeen. Sen jälkeen harhat katosivat.
 Julkulan psykiatrisessa sairaalassa Lipponen toipui kotikuntoon muutamassa viikossa.
 Pahin oli kuitenkin vielä edessä. Eräs lääkäri avohoidon puolella määräsi Lipposelle useita antipsykootteja ja unilääkkeet päälle. Lääkecocktail oli niin vahva, että se tappoi kaikki tunteet ja toimintakyvyn.
 – Olen sitä mieltä, että minut lääkittiin pois tästä maailmasta, Lipponen sanoo nyt.
 – En laske elämäksi sitä, mihin tilaan hevosenannokset antipsykootteja minut veivät.
 – Hyvä levy tämäkin, sanoo Jyri Lipponen progebändi King Crimsonin esikoisalbumista.
 Toni Pitkänen / Yle
 Päivät Lipponen vain seisoi talossaan ikkunan ääressä ja toljotti lammelle. Päässä ei liikkunut yhtään ajatusta. Hänelle, kulinaristille, ei maistunut ruoka ja kahvikin maistui pahalta.
 Kun 3-vuotias Alma-tytär tuli käymään, Lipponen luki hänelle sohvalla lastenkirjaa, vaikka lääkkeet puurouttivat puheen. Alma oli hänen ainoa elämänlankansa.
 Lipponen pitää henkensä pelastajana ystäväänsä, joka tuppautui puoliväkisin kylään. Ystävällä oli kokemusta mielenterveyden hoidosta, ja hän kauhisteli lääkemääriä. Kun lääkitys ajettiin alas, Lipponen palasi tähän maailmaan.
 – Yhtenä aamuna katsoin kevätauringossa lammelle, jossa jää ja rannat kimaltelivat. Huomasin, että suuni kääntyi hymyyn. Se tuntui aluksi oudolta.
 Sen jälkeen Lipponen katsoi sängyssä nukkuvaa tytärtään ja alkoi itkeä. Tunteet olivat palanneet. Kun hän keitti aamukahvin, se tuoksui ensimmäistä kertaa kuukausiin.
 Kevään 2012 jälkeen Lipponen ei ole tarvinnut vahvoja psyykelääkkeitä. Hän kertoo kärsineensä lääkityksen sivuoireista vielä yli vuoden niiden lopettamisen jälkeen.
 Neulamäen Natura-alue on Jyri Lipposelle rakas. Hän pitää usein puhelinpalaverit metsässä.
 Toni Pitkänen / Yle
 120 litraa korvasieniä huvin vuoksi
 Sairasvuoden jälkeen seuraavana syksynä Lipponen palasi takaisin töihin Levykauppa Äxään, aluksi markkinointitehtäviin. Liike oli vaikeuksissa. Pari vuotta myöhemmin Lipponen nousi uudelleen toimitusjohtajaksi ja joutui ensitöikseen irtisanomaan kolmanneksen itse palkkaamistaan työkavereista.
 Mutta miksi ihmeessä Lipponen palasi kituvan kauppansa johtajaksi? Eikö olisi ollut helpompaa tehdä jotakin muuta?
 Ehkä olisikin, mutta Lipposta ajoi eteenpäin kaksi isoa asiaa: rakkaus ja velvollisuus. Hänen mielestään Äxä oli pelastettava keinolla millä hyvänsä, eikä sitä olisi voinut tehdä kukaan muu.
 Viime vuosina Lipponen on selvitellyt päätään terapiassa. Sitä hän suosittelee kaikille, myös omille työntekijöilleen niin innokkaasti, että on joskus soittanut alaisensa puolesta työterveyteen ja vaatinut tälle ponnekkaasti terapiaa, jos asia ei ole meinannut muuten järjestyä.
 – Uskon vilpittömästi, että minulla on pomona ymmärrystä ihmismielen kummallisuuksille. Sen verran niitä on tullut itse harrastettua. Työntekijöiltä olen saanut siitä kiitosta.
 Lipponen sanoo menettäneensä osan levyjen kuuntelun lumosta, kun on toiminut alalla yli 20 vuotta.
 Toni Pitkänen / Yle
 Jyri Lipponen on ristiriitaisella tavalla koulupudokas ja kympin tyttö samassa persoonassa. Merkonomi inhoaa kaikenlaista opetettavana istumista. Niin palavasti, että taannoin hänellä oli vaikeuksia osallistua 1-vuotiaan kuopuksensa  Elsan  neuvolakäynnille, jossa käytiin läpi hampaidenhoidon perusteita.
 Toisaalta aivan viime vuosiin saakka Lipponen on ollut paatunut suorittaja. Hän on kasvanut vastuuseen jo lapsena, eikä pelkästään hyvällä tavalla.
 – Jos olen yrittänyt höllätä, on tuntunut, että mitä virkaa minullakaan on, tällaisella turhalla jätkällä.
 Tyytyväisyys onnistumisista on ollut katoavaista. Yhtenä kesänä Lipponen sai jälleen kerran taisteltua yrityksensä konkurssin partaalta sopimalla maksujärjestelyistä ja panttaamalla talonsa lainojen vakuudeksi.
 Tiukan puristuksen jälkeen hyvä olo kesti noin tunnin. Sen jälkeen Lipponen ajatteli: no niin, mitä seuraavaksi?
 Viime keväänä Jyri Lipponen keräsi 120 litraa korvasieniä. Vähempikin olisi riittänyt hänelle ja vaimolle, mutta kun Lipposen mopo alkaa keulia, tulosta syntyy yli oman tarpeen. Samalla draivilla hän hoitaa myös Levykauppa Äxän asioita. Erona entiseen on vain se, että työlle on varattu kahdeksan tuntia päivästä.
 Terapian myötä tarve mikromanagerointiin yrityksessä on vähentynyt. Levykauppojen päälliköt saavat pyörittää liikkeitä omaan tyyliinsä ja tilata valikoimiin aivan mitä haluavat.
 – Kunhan myös myyvät ne levyt, Lipponen lisää.
 Työt hoituvat pääasiassa kotitoimistossa. Ehdoton seuralainen on hyvä kahvi.
 Toni Pitkänen / Yle
 "Yläkerran tytöt" ovat kaikki kaikessa
 Lipponen käy nykyisin liikkeissään vain harvoin. Levykauppa Äxällä on nyt myös oikea organisaatio, eikä toimitusjohtaja yritä enää huseerata itse joka tontilla. Tänä vuonna liike tekee historiansa parhaan tuloksen.
 Kun niin käy, voi olla, että Lipponen on jopa päivän ajan tyytyväinen saavutuksiinsa. Juuri nyt tärkeämmältä tuntuu kuitenkin talven tulon ihmettely 1-vuotiaan Elsan, 10-vuotiaan Alman ja elokuussa vihityn  Eliisa -vaimon kanssa.
 Lipponen tapasi vaimonsa kolme vuotta sitten lokakuun viimeisenä perjantaina.
 – Psykoosiin vaipumisen vuosipäivä oli minulle kuuden vuoden ajan vuoden raskain päivä. Nyt se on ollut viimeiset vuodet ilon ja onnen päivä.
 Iltapäivisin Lipponen nousee alakerran työhuoneesta yläkertaan “tyttöjensä” luo.
 Talon kylpyhuoneessa on pyyhkeelle nimikoitu kyltti, jossa lukee Äxän iskusana “kakkapylly”. Se ei ole Levykauppa Äxän, vaan 1-vuotiaan Elsan pyyhe.

Suomen suurin levykauppias toipui psykoosistaan ja teki sitten ihmeen, johon kukaan ei uskonut – nyt hän myy levyjä enemmän kuin koskaan


Summary: Suuret kaupungit vaativat, että ne otetaan tiiviisti mukaan sote-uudistuksen valmisteluun.

Myllerrys suuren sote-uudistuksen ympärillä yltyy jälleen, kun sosiaali- ja terveyspalvelujen erillisratkaisua selvittänyt työryhmä kertoi torstaina kannattavansa Uudellemaalle viiteen itsehallinnolliseen alueeseen pohjautuvaa mallia.
 Uudellemaalle kaavailtu muusta maasta poikkeava ratkaisu on saamassa myös muut isot kaupungit vaatimaan itselleen erioikeuksia sote-uudistuksessa.
 Tampereen pormestari  Lauri Lyly  sanoo, että järjestelmään pitäisi saada joustavuutta eikä pyrkiä ompelemaan yhden takin mallia koko Suomeen.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Kun sote-maakuntia synnytetään, niin jaettaisiin erityisesti sosiaalipalvelujen järjestämisvastuuta tulevien maakuntien ja niiden kuntien kanssa, jotka kykenevät sitä tekemään. Saataisiin joustavuutta eikä tehtäisi tällaista yhden takin -mallia koko Suomeen, Lyly sanoo
 Lyly toteaa, että juuri tästä Uudenmaan erillisratkaisussakin on ollut kysymys.
 Tampere haluaisi itse huolehtia sosiaalipalveluista
 Tampere haluaisi tulevaisuudessakin järjestää itse osan nyt maakunnille kaavailluista sosiaalipalveluista. Lyly sanoo, että terveyspuolella integraatiota on tarpeellista viedä hyvinkin pitkälle, koska esimerkiksi perusterveydenhuolto ja erikoissairaanhoito on tärkeää saada lähemmaksi toisiaan. Hyvänä esimerkkeinä Lyly mainitsee sote-terveyskeskukset.
 Lylyn mukaan sosiaalipuolella on sen sijaan paljon asioita, jotka on hyvä pitää lähellä kuntien palvelurakennetta.
 – Koulupuolella ja vanhustenhuollossa olisi tarvetta antaa kaavailtua enemmän järjestämisvastuuta kunnille, Lyly sanoo.
 Koko maata koskevan Sote-uudistuksen lähtökohta on, että tulevat uudet maakunnat huolehtisivat palveluista kuntien sijaan.
 Suomi on tarkoitus jakaa 18 itsehallinnolliseen maakuntaan. Jos Uudellemaalle kaavailtu erillisratkaisu toteutuu, itsehallinnollisia alueita olisi 23.
 Uudellemaalle syntyisi erillisratkaisun myötä yhden sijasta neljä maakuntaa ja yksi maakunnan kaltainen kaupunki, Helsinki, jotka vastaisivat itse alueen sosiaali- ja terveyspalveluista.
 "Kuntia ei ole kuultu tarpeeksi"
 Myös Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  sanoo, että alueiden erityistarpeet tulee huomioida muuallakin kuin Uudellamaalla.
 Yle/Lotta Sundström
 – Jos hallituksella on valmiutta ja halua lähteä miettimään erilaisia ratkaisuja erilaisille alueille niin perustelujen pitää olla sillä tavoin kestäviä että kohdellaan samanlaisten ongelmien kanssa painivia kaupunkeja ja kaupunkiseutuja samalla tavalla.
 Suuret kaupungit vaativat myös, että ne otetaan tiiviisti mukaan sote-uudistuksen valmisteluun. Sekä Arve että Lyly sanovat, että kuntia ei ole kuultu tarpeeksi.
 – Olen aivan varma että tämäkin yritys uudistaa sote-palveluja tulee surullisesti epäonnistumaan, jos kuntien kanssa ei tehdä jo valmisteluvaihessa aidosti tiivistä yhteistyötä, Arve sanoo.
 Lyly sanoo, että Uudenmaan erillisratkaisu syntyi juuri kuntien vaikuttamisen tuloksena.
 Lylyn mielestä kaiken valmistelun pitäisi lähteä ajatuksesta, minkälaisia palveluja tarvitaan ja tarjotaan.
 – Toivoisin että kunnat ja Kuntaliitto olisivat jatkossa tiiviisti tässä uudistuksen sisällön valmistelussa mukana.
 Kaupungit peräävät tietoa uudistuksen rahoituksesta
 Lylyn mukaan kaikilla isoilla kaupunkikeskuksilla on tarvetta uuteen tarkasteluun, koska niillä on hyvät palvelurakenteet kunnissa.
 Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  sanoo, että poliittinen keskustelu aiheesta on vilkastumassa myös Oulussa.
 Kaupungit peräävät myös selvyyttä siitä, miten sosiaali- terveyspalvelujen uudistaminen aiotaan rahoittaa.
 – Rahoitusmallin on oltava kristallinkirkas ennen kuin asioita viedään lainsäädäntönä eduskuntaan, Lyly korostaa.

Vääntö sote-uudistuksesta yltyy: "Kaatuu, jos ei kuunnella" – Uudenmaan oma-erillisratkaisu saa muutkin isot kaupungit vaatimaan erivapauksia


Summary: Yhdysvallat järjestelee puolustustaan uusiksi niin, että strategiset edut avaruudessa, kuten sotilaallisesti tärkeät satelliitit, turvataan.

Yhdysvallat vastaa Kiinan ja Venäjän aiheuttamaan strategiseen haasteeseen perustamalla avaruusvoimat.
 Presidentti  Donald Trump  varmisti avaruusvoimien perustamisen allekirjoittamalla perjantaina Yhdysvaltain asevoimien budjettilain, jossa uudet avaruusvoimat huomioidaan omalla budjetilla.
 Avaruusvoimien perustaminen on ollut Trumpin keskeinen hanke ja niistä muodostetaan oma puolustushaara Yhdysvaltain asevoimiin.
 Avaruuteen liittyviä asioita on tähän asti hoidettu Yhdysvaltain ilmavoimissa. Uudet avaruusjoukot sijoittuvat nekin ainakin alkuvaiheessa Yhdysvaltain ilmavoimien alaisuuteen.
 – Avaruus on uusi sodankäynnin alue maailmassa, Trump sanoi perjantaina.
 – Kun kansallista turvallisuuttamme uhataan, Yhdysvaltain ylivoima avaruudessa on ehdottoman tärkeää, hän sanoi.
 Satelliittien turvaksi
 Avaruusvoimilla Yhdysvallat pyrkii järjestelemään puolustusta uusiksi niin, että Yhdysvaltain strategiset edut avaruudessa turvataan maasta käsin. Näitä ovat esimerkiksi sotilaallisesti tärkeiden satelliittien turvaaminen.
 Viestintä- ja paikannussatelliiteilla on myös keskeinen merkitys Yhdysvaltain taloudelle ja miljoonien yhdysvaltalaisten arjelle.
 Avaruusvoimien perustaminen ei tarkoita, että Yhdysvallat olisi vielä viemässä taistelujoukkoja avaruuteen.
 Viime helmikuussa Yhdysvaltain puolustusministeriö arvioi, että Kiina ja Venäjä ovat kehittäneet teknologioita, joilla ne pystyisivät häiritsemään tai tekemään toimintakyvyttömiksi Yhdysvaltain ja sen liittolaisten satelliitteja.
 Trumpin mukaan Yhdysvallat on yhä johtava suurvalta avaruudessa, mutta etumatkaa ei voi pitää riittävänä.
 Oma kenraali
 Avaruusvoimien budjetti on ensimmäisenä toimintavuonna vaatimaton 40 miljoonaa dollaria.
 Avaruusvoimat saavat kuitenkin oman kenraalin Yhdysvaltain pääesikuntaan. Avaruusvoimien johtoon on nousemassa Trumpin mukaan ilmavoimien kenraali  John W. Raymond .
 Trumpin ensimmäinen puolustusministeri  Jim Mattis  suhtautui varauksella avaruusvoimiin, koska hän epäili uuden puolutushaaran kasvattavan päällekkäisiä hallinnollisia menoja.
 Yhdysvaltain nykyinen puolustusministeri  Mark Esper  kannattaa vankasti avaruusvoimia.
 – Seuraava suuri taistelu saattaa alkaa avaruudessa, ja Yhdysvaltojen on oltava valmiina, hän on kuvannut.
 Lue myös:
 Trumpin hanke Yhdysvaltain omista avaruusjoukoista etenee – uusi puolustushaara olisi tasavertainen ilmavoimien kanssa (9.8.2018)
 Yhdysvallat varoittaa Venäjää avaruuden militarisoimisesta – presidentti Trump haluaa silti USA:lle avaruusvoimat (14.8.2018)
 Kiinan satelliitit haastavat GPS:n – Yhdysvaltain yksinvalta murenee miljardimarkkinoilla, mutta se on myös turvallisuuskysymys (5.10.2019)

Trumpin avaruusvoimat saivat rahoituksen – Yhdysvalloille uusi puolustushaara


Summary: Myrkyn keskus siirtyy Välimeren ylle sunnuntaiksi.

Espanjaa, Portugalia ja eteläistä Ranskaa koettelevissa myrskyissä on kuollut ainakin kahdeksan ihmistä.
 Viranomaiset vahvistivat lauantaina, että kolmekymppinen eteläkorealainen nainen kuoli Madridin keskustassa, kun rakennuksesta irronneet kappaleet putosivat hänen päälleen.
 Viranomaiset vahvistivat myös, että Andalusian rannikolla perjantaina kadonneeksi ilmoitettu hollantilainen purjelautailija on löydetty hukkuneena.
 Espanjalaismedian mukaan  lisäksi Andalusian Huéscarissa menehtyi mies, kun tulvavesi vei hänen autonsa mukanaan.
 Myrsky on aiheuttanut kuolemia sekä Espanjassa että Portugalissa. Lauantaina saapunut Fabien-myrsky on tuonut esimerkiksi Espanjan luoteisosiin paikoin jopa lähes 50 metriä sekunnissa puhaltavia tuulia.
 Galician ja Asturian alueilla viranomaiset antoivat neliportaisen asteikon korkeimman varoituksen myrskytuulista ja korkeista aalloista.
 Lainelautailijat nauttivat korkeasta Atlantin aallokosta Fabien-myrskyn aikaan Luoteis-Espanjan Porto do Sonissa.
 Fabienia edeltänyt  Elsaksi nimetty myrsky teki tuhojaan Etelä-Euroopassa  aiemmin tällä viikolla. Elsa-myrsky laantui perjantaina.
 Myös Etelä-Ranskassa tuulet ovat yltyneet likelle 40 metriä sekunnissa ja useille alueille on annettu myrskyvaroituksia.
 Viranomaisten mukaan Ranskalle kuuluvan Korsikan saaren kaikki lentokentät suljetaan sunnuntain ajaksi, jolloin myrskyn uskotaan siirtyvän Välimerelle ylle.
 AccuWeather-sääpalvelun mukaan Fabienin sateita saadaan sunnuntaina laajalti läntisessä Euroopassa.
 Junaraiteille tulvinut vesi katkaisi hetkellisesti Portugalin pääkaupungista Lissabonista Portoon johtavan yhteyden. Ranskan itä- ja eteläosissa sadattuhannet ovat olleet ajoittain sähköttä.

Etelä-Euroopassa myrskytuulet puhaltavat paikoin lähes 50 metriä sekunnissa, ainakin kahdeksan kuollut


Summary: Lehtitietojen mukaan kaksi epäiltyä on pidätetty.

Berliinissä Breitscheidplatzin joulutori jouduttiin evakuoimaan lauantai-iltana, kun poliisi sai vihjeen epäilyttävästä esineestä, kertoo muun muassa  Deutsche Welle . Lisäksi Keisari Vilhelmin muistokirkossa käynnissä ollut tilaisuus jouduttiin keskeyttämään.
 Poliisin mukaan ihmiset poistuivat torilta evakuointikäskyn jälkeen rauhallisesti.
 Berlin Morgenpost -lehti  kertoi, että tapauksen johdosta olisi pidätetty kaksi epäiltyä. Toinen epäillyistä on läntisestä Nordrhein-Westfalen osavaltiosta ja toinen Yhdysvalloista. Lehtitietojen mukaan yhdysvaltalainen on ollut aiemmin tekemisissä poliisin kanssa räjähteisiin liittyvien rikosten vuoksi.
 Vuonna 2016 tunisialainen turvapaikanhakija teki Breitscheidplatzin joulutorilla tuhoisan iskun, jossa kuoli 12 ihmistä. Hän varasti rekan ja ajoi sillä väkijoukkoon. Terroristi pakeni Italiaan, jossa hän kuoli ammuskelussa poliisin kanssa.

Berliinin joulutori evakuoitiin epäilyttävän esineen vuoksi – vuonna 2016 terroristi syöksyi samalla torilla rekalla väkijoukkoon


Summary: Joulu on vuoden suosituinta aikaa tehdä lahjoituksia. Halu auttaa kanssaihmisiä lisääntyy vuosi vuodelta.

Punaisia, harmaita, sinisiä ja valkoisia sukkia on levällään  Outi Ämmälä-Harjun  pöydällä Inarin Ivalossa. Hän on koordinoinut kampanjaa, jossa alueen käsityöläiset ovat neuloneet villasukkia joululahjaksi ikäihmisille.
 Outi Ämmälä-Harju,  Soile Törmänen  ja  Marja-Liisa Tammela  keksivät syksyllä 2018, että voivat rakkaan harrastuksensa myötä levittää joulumieltä. He houkuttelivat sosiaalisessa mediassa myös muita innokkaita mukaan villasukkarinkiin.
 Viime jouluna ryhmä sai kokoon lähes 70 paria villasukkia.
 Tänä syksynä käsityöläisten joukko kasvoi ja auttamisenhalu lisääntyi entisestään. Villasukkakampanjaan osallistui syksyn aikana yli sata neulojaa ympäri Inaria ja naapurikuntaa Sodankylää. Ryhmään on liittynyt myös sellaisia, jotka eivät itse kudo, mutta ovat lahjoittaneet villalankoja neulomusten varalle.
 Lahjasukkia syntyi lopulta moninkertainen määrä viime vuoteen verrattuna, yhteensä 279 villasukkaparia.
 Villasukat olivat ennen joulua ivalolaisessa kaupassa näytillä. Outi Ämmälä-Harju
 Ivalolaisten neulojien villasukkakampanja on esimerkki nykyaikana arvokkaasta vapaaehtoistyöstä. Erityisesti joulun aika innostaa tekemään lahjoituksia tai antamaan lahjoja tuntemattomille.
 Vastuullisen lahjoittamisen yhteistyöverkosto VaLa ry:n puheenjohtaja  Pia Tornikoski  kertoo, että Suomessa kerätään vuosittain tukiapua noin 500 miljoonan euron edestä.
 Lahjoitukset voivat olla rahan lisäksi tavaroita tai palveluja. Myös yritykset osallistuvat ahkerasti vapaaehtoistyöhön lahjoittamalla rahaa tai tarjoamalla palveluja ilmaiseksi muun muassa lapsille, lapsiperheille tai vanhuksille.
 Suomessa tavallisin hyväntekeväisyyden muoto on lahjoittaa rahaa erilaisissa rahankeräyksissä. Yli puolimiljoonaa suomalaista lahjoittaa säännöllisesti rahaa tukiyhdistyksille, jotka auttavat esimerkiksi köyhyydessä eläviä ihmisiä.
 Outi Ämmälä-Harju koordinoi villasukkakampanjaa ja kokosi valmiit sukat lahjoitusta varten. Kirsti Länsman/Yle
 Outi Ämmälä-Harju liikuttuu kertoessaan villasukkakampanjassa kohtaamastaan avuliaisuudesta.
 – Tämä yhteistyö on ollut todella hienoa, eikä tätä olisi pystynyt yksin toteuttamaan. Emme ole laskeneet tunteja, kun saamme tästä itsekin hyvän mielen.
 Syksyn aikana Ämmälä-Harju on neulonut kymmenisen sukkaparia. Ryhmässä on muitakin ahkeria neulojia, joiden käsissä on syntynyt monta paria lahjoitettavaksi.
 Neulojien lisäksi urakkaan on osallistunut laajempikin joukko. Muun muassa neulojien omat lapset ja kummilapset ovat piirtäneet kortteja ja paketoineet sukkia lahjakääreisiin, jotta lahjan saamisesta tulee entistäkin parempi mieli.
 Sukkia on lahjoitettu Inarin kunnan kotipalvelun, palvelukodin sekä terveyskeskuksen vuodeosaston asiakkaille. Neulojat ovat myös itse vieneet sukkapaketteja kotona asuville vanhuksille.
 Mauno ja Leena Ranta saivat villasukat lahjaksi Marja-Liisa Tammelalta (keskellä). Kirsti Länsman/Yle
 Ivalolainen Marja-Liisa Tammela on kutonut iltapuhteiksi monet sukkaparit. Hän halusi ilahduttaa sukkapaketilla kummivanhempiaan  Leena ja Mauno Rantaa .
 Odottamaton lahja lämmitti pariskunnan mieltä.
 – Oli hyvä saada lahja, joka lämmittää, kiittelee Leena Ranta kyynelsilmin.

Joulujen hyväntekeväisyyskampanjat ovat levinnneet myös pohjoisimpaan Suomeen: Ivalossa neulottiin 279 villasukkaparia vanhuksille


Summary: Alun perin kaasuputken oli määrä valmistua ensi vuoden 2020 loppupuolella.

Itämeren pohjassa kulkevan Nord Stream 2 -kaasuputken valmistuminen viivästyy todennäköisesti useita kuukausia Yhdysvaltojen asettamien pakotteiden takia.
 Saksan hallituksen transatlanttisten suhteiden koordinaattori Peter Beyer arvioi radiohaastattelussa maanantaina, että putki valmistuisi ensi vuoden jälkipuoliskolla. Venäjältä Saksaan kaasua kuljettavan putken oli alun perin määrä valmistua ensi vuoden alussa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump hyväksyi varhain lauantaina Suomen aikaa pakotteet kaasuputken rakentajayhtiöitä kohtaan. Samana päivänä sveitsiläinen Allseas-yritys ilmoitti keskeyttäneensä putken rakentamisen Itämerellä.
 Venäjä vaatii, että kaasuputki rakennetaan valmiiksi pakotteista huolimatta. Kaasuputkesta yli 80 prosenttia on jo rakennettu.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain kongressi hyväksyi Nord Stream -pakotteet – käytännön vaikutukset epäselviä
 Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamista viivästyttänyt Tanska taipui ja antoi luvan

Saksa:  Nord Stream 2-kaasuputki saattaa viivästyä Yhdysvaltain pakotteiden vuoksi


Summary: Islantia viime viikolla vaivanneen lumimyrskyn arvioidaan olleen pahimpia miesmuistiin.

Islannissa viime viikolla riehunut lumimyrsky on koetellut maan hevoskantaa. Islanninhevoset ovat tottuneet selviytymään ulkosalla lähes missä tahansa säässä, mutta viime viikon myrsky on ollut niillekin liikaa.
 Islantilaisten tiedotusvälineiden mukaan hevosten omistajat ovat kaivaneet nietoksista jo 80 kuollutta eläintä ja yli sata on kateissa.
 – Hevosten luokse ei päässyt kahteen - kolmeen päivään, hevosia ei kertakaikkiaan nähnyt. Niissä oloissa ei ole mitään tehtävissä, hevoset ovat sen ajan ilman ruokaa ja vettä, kertooeläinlääkäri  Sigríður Björnsdóttir  Islannin yleisradion  RUV:n uutisessa .
 Hän kertoo työskennelleensä Islannissa eläinlääkärinä 25 vuotta, eikä koskaan ole kokenut vastaavaa myrskyä.
 Ruv:n haastattelemat hevosten omistajat ovat lohduttomia, sillä heillä on voimakas tunneside eläimiin.
 Omistajat kertovat tehneensä kaikkensa auttaakseen hevosia, eivätkä ole itsekään päässeet lepäämään useaan päivään. Tästä huolimatta osa hevosista on kuollut paksuun hankeen.

Yli sadan hevosen pelätään paleltuneen hankeen Islannin lumimyrskyssä


Summary: Korjausaikataulusta ei ole toistaiseksi tietoa.

S-pankin maksukorttien toiminnassa on valtakunnallisia häiriöitä. Osa korteilla tehtävistä suorituksista onnistuu, mutta osa jää matkalle. Asian vahvistaa S-pankin viestintäpäällikkö  Aleksi Moisio .
 Moisio kertoo, että häiriöiden syytä paikannetaan parhaillaan ja ongelmat pyritään korjaamaan pikimmiten.
 Ajankohta on hankala, sillä aatonaattona monet tekevät vielä viimeisiä jouluostoksia. S-pankki pahoittelee ongelmia asiakkailleen ja aikoo tiedottaa asiasta lisää, kun häiriö saadaan lakkaamaan.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .

S-pankin maksukorttien toiminnassa valtakunnallisia häiriöitä


Summary: Yle on jo vuosia pyytänyt tunnettuja turkulaisia kirjoittamaan modernisoidun joulurauhanjulistuksen.

Tanssija-koreografi  Tiina Lindforsille  joulurauhanjulistuksen seuraaminen on perinne, kuten niin monille muillekin suomalaisille. Traditioissa on paljon positiivista voimaa, sanoo Lindfors.
 – On hyvä, että ihmiset kokoontuvat, tuntevat sen merkityksen ja uskovat rauhaan, hän sanoo.
 Joulurauhan julistus on luettu Turussa lähes katkeamattomana perinteenä 700 vuoden ajan aina 1300-luvulta asti. Nykyinen joulurauhan julistuksen kaava on peräisin vuodelta 1903.
 – Oletettavasti silloin, kun joulurauhanjulistus on kirjoitettu, meno oli vielä nykyistä hurjempaa ja rauhanjulistus tarvittiin. Se kantaa oman viestinsä kaikkien vuosisatojen läpi, Lindfors sanoo.
 Kuka? Tiina Lindfors on turkulainen tanssija-koreografi ja yksi Tanssiteatteri Erin perustajista. Lindfors on tehnyt urallaan lähes 100 koreografiaa, joita on esitetty kymmenissä maissa. Lindfors itse on esiintynyt kymmenissä tanssinäytöksissä.
 Joulurauhanjulistuksen merkitys on monelle suuri, mutta rauhaa tarvitaan muulloinkin kuin jouluna. Se on ajatus, josta lähtee myös Tiina Lindforsin kirjoittama modernisoitu joulurauhanjulistus.
 – Rauhan pitäisi kestää joulusta jouluun, Lindfors sanoo.
 Tiina Lindforsin joulurauhanjulistus vuodelle 2019
 "Rauhaa joulusta jouluun.
 Joulu, valon ja rauhan lempeä juhla, räjäyttää väkivaltatilastot. Naisia hakataan, myös lapset voivat saada osansa ja miehiäkin pahoinpidellään. Miksi läheisten kohtaaminen arjen ulkopuolella johtaa niin usein väkivaltaan?
 Monet meistä ovat todella heikkoja analysoimaan itseään. Todellinen itsensä kohtaaminen on vaikeaa ja siksi ilmeisimmin niin vajavaista.
 Jos ei ymmärrä syvällisesti itseään, on turha odottaa sitä muihinkaan suuntiin. Konfrontaatioiden maasto on näin valmiiksi pedattu ja viina vielä villitsee. Rauha vaatii siis julistuksensa.
 Joulurauhan lisäksi julistan rauhan joulusta jouluun. Siihen liitetään naisrauha. Naisrauha ulotetaan uuteen hallitukseen, jotta nuorista naisista koostuva ydinjoukko saa työrauhan ja asianmukaisen kunnioituksen.
 Politiikan tekemiseen palautettakoon arvokkuus ja rauha, liian taktikoinnin ja suorien taklausyritysten sijaan. Kovaa kieltä tulee suitsia Arkadian mäelläkin, puhumattakaan somen törkytynnyreistä. Samalla pitää poksautella yhden totuuden kuplia, antaa jäljen kuivahtaa ja puhaltaa se sitten taivaan tuuliin.
 Monet voivat rauhoittua jatkuvasta loukkaantumisestaan. Se on raskas tila, jota voi keventää huumorilla. Tämä ilmiö on lähes kuopattu, mutta naftaliinista kannattaa kaivaa ensin omalle itselle nauraminen. Se on terapeuttisinta. Syyttävä sormikin saa hetken levätä.
 Maailmalla Trump voisi jo havaita olevansa Putinin talutusnuorassa ja Vladimir itse voisi rauhoittua länsimaitten trollaamisestaan. Tätä hän ei tule tekemään, yhtä varmasti kuin pässi jatkaa vetonarussaan.
 Pakolaisten virta jatkuu sekin, joskin Suomen houkuttelevuus on hieman hapertunut.
 Kovaäänisimmät monikulttuurisuuden vastustajat saisivat jo ymmärtää, ettei suurin uhkamme ole se pieni musta tyttö, joka hipoen vältti ruumissäkin Italian rannoilla. Se, jolle on hankittu ensimmäiset kengät uutta elämää varten ja jonka tukka on letitetty huolella. Hienona ja huoliteltuna on helpompi tulla hyväksytyksi uudessa maassa, poissa sodan ja raiskauksien pelosta.
 Pojistakin parhaiten pärjäävät ne, joita ei torjuta tai syrjitä. Ihonväristä riippumatta.
 Joulun rauhassa voi tutustua tietoon, joka kertoo 'rikkaan ja köyhän maailman' syistä ja synnystä. Pukin kontista toivon löytyvän Antti Kujalan kirjan Kivenmurskaajat, kolonialismin historia.
 Rauha kuitenkin erilaisuutemme ylle, sillä todellisuudessa olemme hyvin samanlaisia.
 Pitäisikö tämän käsittämiseksi kohdata uhka ulkoavaruudesta? Maailmojen sota, kuten elokuvissa? Vihollinen, joka vihdoin saisi meidät käsittämään jotain. Ymmärtämään sen, että olemme todellakin kaikki yhdessä tällä suurenmoisella planeetalla ja vain yhdessä voimme mahdollisesti pelastaa maapallon ja omat itsemme omalta ahneudeltamme ja lyhytnäköisyydeltämme.
 Loppiaisen ja välipäivät voisi pyhittää pohdinnoille meitä yhdistävistä asioista. Perhanat tulee pakata pois.
 Muistetaan myös se, että hyviä planeettoja on harvassa, mutta hyviä ihmisiä tiheästi. Ehkä tämä yhdistelmä olisi pelastamisen arvoinen.
 Yrittänyttä ei laiteta."
 Uudistettua joulurauhaa jo vuodesta 2011
 Yle Turku on jo vuodesta 2011 valinnut tunnetun turkulaisen kirjoittamaan uudenlaisen joulurauhan julistuksen ja julistamaan sen yleisöllemme.
 Ensimmäisen uudistetun joulurauhan laati dramaturgi  Satu Rasila . Modernisoidun joulurauhan ovat julistaneet myös muun muassa kirkkoherra  Kari Kanala , näyttelijä  Kalle Lamberg , räppäri  MC Kajo  ja  Förin äijä eli Markku Heikkilä .

Video: Tanssija-koreografi Tiina Lindfors julistaa modernisoidun joulurauhan – "Rauhan pitäisi kestää joulusta jouluun"


Summary: Suomalaisen suojausjoukkueen tehtävät Irakissa lakkaavat muutoksen myötä, mutta suomalaiset jatkavat operaatiossa noin 80 rauhanturvaajalla.

Suomalaisen kriisinhallintajoukon toimintaa Irakissa järjestellään uudelleen vuoden alusta, kertoo Maavoimat.
 Suomalaisten käyttämässä monikansallisessa tukikohdassa Irakin keskushallinnon alueella lopetetaan koulutus- ja suojaustoiminta vuoden loppuun mennessä. Siellä työskennelleet suomalaiset siirtyvät Kurdistaniin osaksi Erbilissä toimivaa suomalaista joukkoa, joka toimii Kurdistan Training Coordination Centerin alaisuudessa.
 Muutoksen myötä suomalaisen suojausjoukkueen tehtävät Irakissa loppuvat. Suomalaiset jatkavat operaatiossa noin 80 rauhanturvaajalla, joille kuuluu koulutus-, mentorointi- ja tukitehtäviä.
 Muutokset ovat osa OIR-operaation toiminnan uudelleenjärjestelyjä. OIR on Yhdysvaltain johtama liitto, joka toimii Isisin vastaisissa taisteluissa.
 Suomi on osallistunut operaatioon elokuusta 2015 asti. Suomalainen Kriisinhallintajoukko Irakissa (SKJI) aloitti toimintansa Irakissa vuoden 2018 alussa.
 Lue myös:
 Irakissa mielenosoittajia katoaa lähes päivittäin – Iranin tukemia aseellisia ryhmiä epäillään sieppauksista ja murhista
 Presidentti Niinistö tekisi terroristijärjestöön kuulumisesta rangaistavaa – Saksassa se on jo, mutta vain osaa Isis-alueelta palaavista naisista odottaa pidätysmääräys

Suomalaisen kriisinhallintajoukon toimintaa järjestetään uudelleen Irakissa


Summary: Korkein hallinto-oikeus ei näe perusteita toiminnan laajemmalle luvittamiselle.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pitkään jatkunut vääntö Puolustusvoimien harjoitustoiminnan luvittamisesta Lohtajan Vattajalla on saanut sinetin. Puolustusvoimat joutuu hakemaan ympäristölupaa raskasaseammunnoille.
 Raskasaseammunnoista saattaa aiheutua melua, joka ylittää suositusarvot. Vasta lupakäsittelyn yhteydessä kuitenkin arvioidaan, onko toiminnasta aiheutuva rasitus kohtuutonta ja pitääkö sen vaikutuksia rajoittaa lupamääräyksillä.
 Sen sijaan Korkein hallinto-oikeus kumosi Vaasan hallinto-oikeuden päätöksen siitä, että Puolustusvoimat tarvitsisi ympäristöluvan, joka kattaa raskasaseammuntojen lisäksi myös muun ampumatoiminnan sekä helikopteri- ja maalennokkitoiminnan.
 Ratkaisu noudattaa Ely-keskuksen päätöstä kolmen vuoden takaa. Kokkolan kaupunki valitti Elyn päätöksestä Vaasan hallinto-oikeuteen, joka ottikin tiukemman linjan ja edellytti puolustusvoimilta koko ampumatoiminnan kattavaa lupaa.
 Puolustusvoimat valitti asiassa Korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka nyt siis sallii toiminnan kevyemmän luvittamisen.
 Vattajan harjoitusalue on ollut Puolustusvoimien käytössä vuodesta 1952. Ympäristölupa on tähän asti ollut polttonesteiden jakeluasemalle ja kuorma-autojen ja muun kaluston varikkoalueelle, mutta ammuntoja ei ole tarvinut aiemmin luvittaa.
 On erittäin hyvä, että nyt luvitetaan suurinta melua aiheuttava toiminta ja saadaan sille jonkinlaiset reunaehdot.  Ympäristösihteeri Juhani Hannila
 Kokkolan kaupunki toivoi, että toimintaa Vattajalla olisi tarkasteltu kokonaisuutena, joten siksi Korkeimman hallinto-oikeuden päätös oli pettymys. Ympäristösihteeri Juhani Hannila pitää raskasaseammuntojen ympäristölupavaatimusta kuitenkin hyvänä asiana.
 – On erittäin hyvä, että nyt luvitetaan suurinta melua aiheuttava toiminta ja saadaan sille jonkinlaiset reunaehdot.
 Puolustusvoimat harjoittelee Lohtajan Vattajalla Kokkolan pohjoispuolella säännöllisesti. Raskailla aseilla on viime vuosina ammuttu keskimäärin 30 päivänä vuodessa.
 Ampuma-alueella sijaitsee Suomen laajin ja edustavin hietikkoisten luontotyyppien muodostama Natura-alue. Maakuntakaavassa se on merkitty puolustusvoimien käytössä olevaksi erityisalueeksi.
 Puolustusvoimille alue on tärkeä, sillä se on ainoa alue, jossa voi harjoitella kolmen puolustushaaran yhteistoimintaa ilmapuolustuksessa. Se on myös maan ainoa alue, jossa voidaan ampua kaikilla käytössä olevilla ilmatorjunnan asejärjestelmillä.
 Hallinto-oikeus: Puolustusvoimien toiminta Vattajalla vaatii nykyistä laajemmat ympäristöluvat – Kokkola ilahtui päätöksestä
 "Ampumamelu ei ole kohtuutonta" – myös puolustusvoimat valittaa Vattajan ympäristöluvasta
 Päätös Vattajan ympäristöluvan tarpeesta saa kritiikkiä – "ohueksi jäi"
 "Kovapanosammunta ei ole tavanomaista melua" – Vattajalle ennakkotapaus Santahaminasta

Pitkä vääntö Vattajan ympäristöluvista päätökseen: Puolustusvoimat tarvitsee luvan vain raskasaseammunnoille


Summary: Saaristokoulun kodinomaisuus sekä oppilaiden avoimuus ja puheliaisuus kiinnittivät brasilialaisvieraiden huomion.

Millaiset koristeet on unelmajoulupiparissa?
 – Suklaata. Paljon suklaata. Ja tota kastiketta, sanoo kolmasluokkalainen  Juho Aimonen .
 Vierustoveri oikaisee, että se, mihin suklaarakeet kiinnitetään, ei ole kastiketta vaan sokerimassaa.
 Kolmasluokkalaiset Velkuan koululaiset koristelivat kalan muotoisia piparkakkuja sokerikuorrutetta ja hopeahelmiä säästelemättä.  Päivi Leppänen / Yle
 Jokaiseen pipariin kirjaillaan jonkun koulutoverin nimi. Pipari ei ole mikään totuttu tähti, possu tai tonttu, vaan kalan muotoinen – kuinkas muuten, kun saaristokoulussa ollaan.
 – Piparissa pitää olla kuorrutusta, eri värejä ja joulumieltä, toteaa toinen kolmasluokkalainen,  Kaapo Antila .
 Jokaiselle Velkuan koulun oppilaalle koristeltiin oma nimikkopipari. Päivi Leppänen / Yle
 Joulu tulkoon tekemällä. Näin oli päätetty naantalilaisessa Velkuan pienessä yhtenäiskoulussa, jossa on kaikki asteet, esikoulusta yhdeksänteen luokkaan. Matkaa Velkualle on Turusta lossimatkan kanssa noin 45 kilometriä.
 Lukukauden viime metreillä vietettiin saaristotaitopäivää, jolloin työpajoissa harjoiteltiin kädentaitoja ja tutustuttiin jouluperinteisiin. Oli piparipajaa, havukranssipajaa sekä kaislakoriste- ja himmelipajaa. Perinneteemapäivän ylle levisi keittiöstä kansainväliset tuoksut, sillä siellä valmistettiin irakilaisherkkuja ja brasilialaisia juustopalleroita, Pão de Queijo'ja.
 Velkuan yli satavuotias koulurakennus oli saanut juhlasaliinsa viimeisen kerran joulukuusen. Ensi vuonna aletaan rakentaa uutta koulua, ja tämä joulu jää Palvan koulunakin tunnetun rakennuksen viimeiseksi.
 Opettajat kuin äitejä ja isiä
 Velkuan koulu sai perinneteemapäiväänsä vieraita Brasiliasta, 20 miljoonan asukkaan Sao Paulosta. Japanilaistaustainen  Saori Matsubara  sai lapsineen tutustua saaristokouluun, joka on jotain aivan muuta kuin mihin 11-vuotias  Stephanie  ja 14-vuotias  Patrick  ovat tottuneet.
 Velkuan koulussa on 60 oppilasta yhdistelmäluokissa. Matsubarojen omassa koulussa on 1 500 oppilasta.
 Ihmekös, jos Velkuan koulu hämmästytti kodinomaisuudellaan.
 11-vuotias Stephanie Matsubara koristeli kolvilla Salavaisten saarella kasvaneeseen katajaan  joulukuusen kuvan. Päivi Leppänen / Yle
 – Tämä koulu on hyvin kotoisa, kuin perhe. Opettajat ovat kuin äitejä ja isiä, lapset kuin sisaruksia, sanoo Saori Matsubara.
 Hän kertoi olleensa väärässä, kun oletti, että suomalaiset ovat hiljaisia ja ujoja. Hänhän tapasi ainoastaan puheliaita ja ystävällisiä.
 – Eurooppalaiset ihmiset eivät ole niin amigo kuin brasilialaiset ovat. Mutta nyt kyllä tuntuu, että suomalaisetkin ovat ihan amigo (ystävä, kaveri), nauraa Matsubara.
 Eemeli Saarinen oli ensimmäisten joukossa ripustamassa kaislakoristettaan Velkuan koulun kookkaaseen joulukuuseen. Päivi Leppänen / Yle
 Velkuan koulun johtaja  Päivi Soukka  toivoo, että heidän koulustaan välittyisi vieraille kokemus yhteisöllisyydestä ja siitä, että eri-ikäiset lapset tekevät asioita yhdessä.
 – Toivon, että he näkevät, mitä iloa voi olla siitä, että on pieni koulu.
 Kylmyys puhutti enemmän kuin pimeys
 Velkualaisia koululaisia harmittaa, että he eivät voi tarjota brasilialaisvierailleen valkeaa joulua. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että pimeys ei ole vieraille mitenkään vaikea pala. Sen sijaan kylmyys nousee puheeksi monta kertaa.
 – Brasiliassa on nyt kesä, lämmintä 30 astetta. Täällä on vain kolme. Ja tämäkin on suomalaisten mielestä lämmintä talvea, Saori Matsubara hämmästelee.
 Seitsemäsluokkalainen Elise Aura harmitteli joulukranssia sitoessaan, ettei jouluna ole lunta. Päivi Leppänen / Yle
 Seitsemäsluokkalainen  Elise Aura  on pyörittänyt sanomalehdestä joulukranssin pohjan, johon on kiinnitetty kuusenoksia. Sitoessaan seppeleeseen punaista silkkinauhaa ja katajasta sahattua puukoristetta, hän tunnustaa, että joulu on hänen lempijuhlansa.
 – Suomalaisesta joulusta voisin kertoa brasilialaisvieraille ainakin saunomisen ja jouluruokailun.
 Elisen hihasta pilkottaa värikäs nauha, jollaisen brasilialaiset sitoivat kaikkien oppilaiden ranteeseen.
 – Jokaisen solmun aikana sain toivoa jotain. Sitten kun nauha joskus irtoaa itsestään, se tarkoittaa, että toiveeni on lähellä toteutumista.
 Brasilialaisvieraat sitoivat kaikille oppilaille ranteeseen nauhan. Kakkosluokkalainen Mette Rossikin sai toivoa jokaisen solmun aikana jotain. Kun nauha aikanaan irtoaa, se tarkoittaa, että toiveet ovat lähellä toteutumistaan.   Päivi Leppänen / Yle

Saaristossa joulukoristeet tehdään kaislasta ja piparitkin ovat kalan muotoisia – Velkuan pieni koulu hämmästytti vieraat Brasiliasta


Metsä Groupiin kuuluva Metsä Tissue on sopinut lautasliinaliiketoimintansa myynnistä saksalaiselle Keeeper Groupille.
 Kauppa sisältää läntisessä Saksassa sijaitsevan Stotzheimin tehtaan. Tehtaan noin 260 työntekijää siirtyvät suunnitelman mukaan uuden omistajan palvelukseen vanhoina työntekijöinä.
 Metsä Tissuen mukaan lautasliinaliiketoiminta ei ole viime aikoina saavuttanut kannattavuustavoitteita, eivätkä lautasliinat kuulu enää sen ydintuotteisiin.
 Kaupan toteutuminen vaatii vielä kilpailuviranomaisen hyväksynnän Saksassa.

Metsä Tissue luopuu lautasliinojen valmistuksesta, myy tehtaan Saksassa


Summary: Kansainvälisen oikeuden professori Martti Koskenniemi sanoo, että oikeudellisesta näkökulmasta asia on kohtuullisen selvä.

Viikko sitten hallitus linjasi, että suomalaislapset kotiutetaan al-Holin leiriltä mahdollisimman pian. Syyriassa sijaitsevasta leiristä tuotiin kaksi lasta Suomeen lauantai-iltana.
 Yle Radio 1:n  Ykkösaamussa  kansainvälisen oikeuden professori  Martti Koskenniemi  arvioi asiaa oikeudellisesta näkökulmasta. Hänen mielestään on kohtuullisen selvä, että Suomen tulee avustaa lapsia ja tuoda heidät Suomeen. Myös heidän pääasiallinen huoltajansa on tuotava Suomeen.
 – Sen jälkeen sosiaaliviranomaisten ja poliisin täytyy ryhtyä toimeen. Äitien täytyy joutua haastatteluun ja tutkintaan, mikäli he ovat jotain siellä tehneet.
 Oliko hallituksen tekemä linjaus oikea? Koskenniemi sanoo, että hän tulkitsee hallituksen ja oikeuskanslerin lausuntoa sillä tavalla positiivisessa hengessä, että he ovat halunneet ja haluavat noudattaa lakia ja tuoda lapset ja heidän äitinsä Suomeen. Jos äitejä valikoitaisiin leiriltä, silloin päätös olisi laiton.
 – Jos hallituksen tekemästä linjauksesta seuraisi, että siellä paikan päällä valittaisiin äitejä, silloin se ei olisi vain moraalisesti väärä vaan se olisi laiton, sanoi Koskenniemi Ykkösaamussa.
 Lue lisää:
 Poliisi: Kaksi suomalaislasta al-Holin leiriltä kotiutettu – lapset Suomen sosiaaliviranomaisten hallussa
 Hallituksen al-Hol-linjaus: Selkeä tahtotila kotiuttaa lapset niin pian kuin mahdollista, aikuisten avustamiseen ei ole velvoitetta
 Näin al-Holin lapset aloittavat elämänsä Suomessa – sodan keskellä opitun ideologian purkaminen voi viedä vuosia

Professori Koskenniemi: lapset ja äidit tuotava Suomeen al-Holista


Summary: Etelä-Suomessa ajetaan märässä säässä ja Lapissa tulee lunta, mutta ajokeli ei ole tieliikennekeskuksen mukaan mitenkään erityisen huono.

Joulun menoliikenne on jakautunut sen verran monelle päivälle, ettei tieliikennekeskus usko sen aiheuttavan enää ruuhkia valtaväylille tänään maanantaina tai tiistaina jouluaattona.
 – Monelle päivälle on jakaantunut ja nyt näyttää siltä, ettei tässä varmasti oikein ruuhkia synny tänäänkään, Tampereen tieliikennekeskuksen liikennepäivystäjä Marko Kolattu kertoo STT:lle.
 Viimeiset joulunviettäjät lähtevät luultavimmin liikenteeseen tänään iltapäivällä ja jouluaattoaamuna. Tänään monella on vielä työpäivä, ja liikenne vastaa siltä osin normaalia arkipäivää.
 – Työmatkaliikennettä ja ostosliikennettä siihen iltapäivään vielä sattuu, ja ostoskeskusten läheisyydessä saattaa olla paljon liikennettä. Valtateille ei odoteta ruuhkautumista enää, Kolattu kertoo.
 Eniten liikennettä lähtee Ruuhka-Suomesta, ja pääkaupunkiseudulta lähtevät ulostulotiet ovat vilkkaimmin liikennöityjä. Liikenne harvenee Keski-Suomeen ehdittäessä.
 Etelässä vettä, pohjoisessa lunta
 Tieliikennekeskuksen mukaan ajokeli vaihtuu läpi Suomen ajettaessa.
 – Nythän ajetaan tuollaisessa märässä kelissä Etelä-Suomen osalta, ja pohjoisessa saadaan Lapin alueella lumisateita, Kolattu kertoo.
 Liikennepäivystäjän mukaan keli ei ole kuitenkaan mitenkään erityisen huono, vaan olosuhteet vastaavat normaaleja lumisade- ja talvikelejä. Lunta voi kuitenkin kertyä paikka paikoin useita senttejä, ja lumen tulo voi hillitä ajonopeuksia maan pohjoisosissa, mikäli aura ei ole mennyt tieltä hetkeen.
 – Oulun korkeudella rannikkoseudulla on vesisateita ja tihkusateita ilmassa. Ne saattavat etenkin noita pienempiä teitä muuttaa jäisiksi, Kolattu lisää.
 Ilmatieteen laitos on antanut tälle päivälle tieliikenteen varoituksia erityisesti maan pohjoisosiin: ajokeli voi mukaan muuttua pohjoisessa tänään huonoksi lumisateiden ja jäätävien sateiden vuoksi.
 Koko joulupäivälle on asetettu toistaiseksi suureen osaan maata varoitus huonosta ajokelistä jouluyöstä tulossa olevan lumisadealueen vuoksi. Ilmatieteen laitoksen mukaan on mahdollista, että joulupäivän tieliikennevaroituksia laajennetaan myös Uudellemaalle.
 Lue myös:
 Näillä säillä joulun viettoon: Lappiin lisää lunta ennen aattoa, valkeaa joulua kaivatessa kannattaa poistua rannikolta

Joulun menoliikenne ei aiheuttane enää ruuhkia – tänään voi olla vielä normaalia työmatkaliikennettä


Summary: Puukotuksen uhri pelastui päästyään nopeasti sairaalahoitoon.

Porin Keskusaukiolla syyskuun puolivälissä tehdystä puukotuksesta syytetty mies on tuomittu neljän ja puolen vuoden vankeusrangaistukseen.
 22-vuotias mies oli riitaantunut toisen miehen kanssa ravintolassa. Riita kärjistyi pikkutunneilla taksijonossa. Tuomittu oli ottanut yllättäen esille puukon ja lyönyt uhria viisi kertaa ylävartaloon sekä viiltänyt kämmeneen.
 Uhri sai nopeasti apua ja pääsi ambulanssilla sairaalahoitoon. Ilman välitöntä hoitoa vammat olisivat voineet olla hengenvaarallisia, ja uhri oli lääkärin mukaan suuressa vaarassa kuolla.
 Poliisi otti tekijän kiinni seuraavana päivänä. Hän on ollut siitä saakka vangittuna.
 Ei hätävarjelua
 Tuomittu kiisti syytteet oikeudessa. Hänen mielestään kyse oli hätävarjelun liioittelusta ja sen seurauksena törkeästä pahoinpitelystä.
 Satakunnan käräjäoikeus katsoo, että kyse ei ollut hätävarjelun liioittelusta vaan tapon yrityksestä. Vankeustuomion lisäksi miehelle tulee maksettavaa uhrille 9 000 euroa kivusta ja särystä sekä tuhansia euroja vastapuolen oikeuskuluja.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen, ja siitä voi valittaa.

Taksitolpalla tehdystä tapon yrityksestä neljä ja puoli vuotta linnaa


Lapissa vietetään tänä vuonna ennätyslumista joulua. Ilmatieteen laitoksen mukaan mittaushistorian syvimmät lukemat on mitattu Kittilän Pokassa, Sodankylän Tähtelässä ja Inarin Saariselällä.
 Pokassa lunta on lähes 80 senttimetriä, Tähtelässä ja Saariselällä noin 70 senttimetriä. Vähimmilläänkin Lapissa on lunta reilut puoli metriä.
 Ilmatieteenlaitokselta kerrotaan, että Lapissa vietetään tänä vuonna hieman tavallista lämpimämpää joulua. Etelä-Lapissa lämpötila on nollassa, ylempänä joitakin asteita pakkasen puolella.
 Aatonaaton ajokeli on huono Lapissa jäätävän tihkusateen ja lumisateen vuoksi. Lumisade kuitenkin hellittää illan ja yön aikana. Jouluaattona Lapissa on pilvistä, mutta paikoin voi sadella lunta.

Lapissa vietetään ennätyslumista joulua – ennätys rikottiin  Kittilässä, Sodankylässä ja Inarissa


Summary: Toiseksi suosituin oli Olli Rehn (kesk.), jonka kannoilla tulivat Li Andersson (vas.) sekä Jutta Urpilainen (sd.)

Ilta-Sanomien  teettämässä gallupissa  vihreiden  Pekka Haavisto  oli selvästi suosituin henkilö seuraavaksi presidentiksi. Haavisto sai kyselyssä 17 prosenttia kannatusta niiden vaihtoehtojen joukosta, jotka lehti kyselyynsä oli valinnut.
 Toiseksi suosituin oli Suomen pankin pääjohtaja, keskustalaistaustainen  Olli Rehn . Hänen kannatuksensa oli10 prosenttia. Seuraavina tulivat vasemmiston  Li Andersson  sekä EU-komissaari, SDP:n  Jutta Urpilainen , jotka molemmat saivat kyselyssä seitsemän prosentin kannatuksen. Sekä perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  että kokoomuksen  Petteri Orpo  saivat kannatusta kuusi prosenttia.
 Kyselyyn vastanneista noin 1 000:sta henkilöstä 16 prosenttia ei osannut nimetä ketään suosikikseen. 11 prosenttia puolestaan oli varma, että ei aikoisi äänestää ketään luetelluista vaihtoehdoista.
 Myös Alma Media  on teettänyt samasta aiheesta syksyllä kyselyn . Syys–lokakuussa tehdyssä kyselyssä Haavisto oli myös suosikki, ylivoimainen sellainen 33 prosentin kannatuksella. Kuten Ilta-Sanomilla, niin myös Alma Median kyselyssä kakkossijaa piti Olli Rehn 11 prosentin kannatuksella. Rehniä seurasivat Halla-aho (ps) ja Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.). Molemmat saivat 10 prosentin kannatuksen gallupissa.
 Alma Median ja Ilta-Sanomien kyselyä ei voi suoraan verrata toisiinsa, koska esimerkiksi ehdokaslistat ovat erilaiset.
 Kysely samaan aikaan kuin al-Hol-kysymys kävi kuumana
 Ilta-Sanomien teettäessä kyselyään joulukuun puolivälissä velloi julkisuudessa parhaillaan kohu, joka koski ulkoministeri Haaviston toimintaa al-Holin leirin lasten ja äitien tapauksessa.
 Ilta-Sanomat teetti kyselynsä Taloustutkimuksella, jonka tutkimuspäällikkö  Tuomo Turja  sanoo lehdelle, että al-Holin aiheuttama jupakka ei näy suoraan kyselyn tuloksissa. Turja kuitenkin tuumi, että jupakalla voisi mahdollisesti olla jotain vaikutusta siihen.
 Sauli Niinistö  on presidentin virassa toista kauttaan, eikä voi enää asettua ehdolle seuraavissa vaaleissa vuonna 2024. Viime vaalit pidettiin vuonna 2018, joiden jälkeen Ilta-Sanomat teetti vastaavan kyselyn. Niissä Haaviston kannatus oli 27 prosenttia, 10 prosenttiyksikköä korkeampi kuin nyt. Gallupeja ei voi suorilta verrata, koska vaihtoehdoissa oli tuolloin mukana eri henkilöitä.
 Ilta-Sanomien teettämään Taloustutkimuksen kyselyyn vastasi 1 004 ihmistä, joita haastateltiin 9.–17. joulukuuta. Kyselyn virhemarginaali on 3,2 prosenttiyksikköä. Alma Median syksyllä Tietoykkönen Oy:llä teettämään kyselyyn vastasi 1 500 henkilöä.

Haavisto suosituin seuraavaksi presidentiksi Ilta-Sanomien kyselyssä


Summary: Australialla on suunnitelma ilmastopäästöjen rajoittamiseksi. Ilmastoaktivistien mielestä sen tavoitteita pitäisi tiukentaa.

Australian pääministeri Scott Morrison on torjunut vaatimukset maan ilmastopolitiikan kiristämiseksi. Morrison esiintyi tänään maanantaina useiden televisioyhtiöiden aamuohjelmissa.
 Morrison puolusti voimakkaasti Australian tuottoisaa hiiliteollisuutta. Australian osuus kaikesta hiilen viennistä on kolmannes.
 – En aio lakkauttaa tuhansia australialaisten työpaikkoja hylkäämällä perinteisen teollisuuden, hän sanoi Seven Networkin haastattelussa.
 – Emme aio omaksua vastuuttomia, työpaikkoja syöviä ja talouden tuhoavia [ilmasto]tavoitteita, joita tässä nyt halutaan, hän jatkoi Channel 9:n haastattelussa.
 Australian pääministeri Scott Morrison Likas Coch / EPA
 Morrison on joutunut ankaran arvostelun kohteeksi, koska hän lähti kesken pensaspalokatastrofin lomalle Hawaijille. Hän keskeytti lomailunsa kritiikin takia.
 Australian itäosan pensaspalot ovat tuhonneet maastoa yhteensä jo yli 30 000 neliökilometriä. Se on enemmän kuin Uudenmaan, Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakuntien pinta-alat yhteensä.
 Tälläkin hetkellä maassa riehuu noin 200 maastopaloa, joista 60 ei ole hallinnassa. Palot ovat tuhonneet noin 900 asuintaloa ja levittäneet myrkyllistä savua maan suuriin kaupunkeihin.
 Maastopaloja ruokkii laaja kuivuus ja ennätyksellisen kuuma sää. paloja helpottavia sateita on luvassa vasta tammi- tai helmikuussa.
 Australia on sitoutunut vähentämään ilmastopäästöjään 26 – 28 prosenttia vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Ilmastoaktivistien mukaan tavoite ei ole tarpeeksi, jotta Australia hoitaisi oman osansa globaalin ilmastonmuutoksen estämisestä. Lisäksi maan hallitusta syytetään ilmastosopimuksen porsaanreikien hyödyntämisestä, jotta todellinen päästövähennys pienenisi.
 Australiassa kerrotaan tarinoita ihmisistä, jotka ovat olleet joutua palojen uhreiksi. Palon tuhoamassa Balmoralin kaupungissa Sydneyn lähellä 67-vuotias Steve Harrison kertoi ABC-televisioyhtiölle huomanneensa, että hänen kotitalonsa oli jo tulen ympäröimä. Hän pelastautui edellisenä päivänä rakentamaansa uuniin, johon juuri mahtui ryömimään sisään.
 – Olin siellä puolitoista tuntia, kunnes tulimyrsky meni ohi. Se oli valtava, pelkkää oranssinpunaista hehkua. Olin aivan kauhuissani, hän kertoi.

Australian pääministeri ei halua puuttua maan hiilipäästöihin, vaikka ilmastonmuutoksen kiihdyttämät pensaspalot raivoavat