Summary: Ennen Paulia jo kolme senaatin republikaania on ilmoittanut vastustavansa Trumpin hätätilan julistamista.

Republikaanisenaattori  Rand Paul  ei tue presidentti  Donald Trumpin  hätätilan julistamista senaatin äänestyksessä.
 Paul sanoi puheessaan lauantaina, että hän ei voi äänestää sen puolesta, että presidentille annetaan perustuslain ylittävää valtaa. Hänen mukaansa presidentille ei voi antaa valtaa käyttää rahoja, joita kongressi ei ole osoittanut.
 Demokraattienemmistöinen edustajainhuone puolestaan tyrmäsi hätätilajulistuksen selvin luvuin 245–182.
 Republikaanienemmistöisessä senaatissa hätätilajulistuksen läpivieminen vaatii yksinkertaisen enemmistön. Senaatissa republikaaneja on 53 ja demokraatteja 47.
 Paulin puheesta uutisoi muun muassa Bowling Green Daily News.

Jälleen yksi senaatin republikaani ilmoittaa vastustavansa Trumpin hätätilan julistamista


Summary: Haasteen odotetaan kärjistävän entisestään valtataistelua Maduron ja Guaidon välillä.

Venezuelan opposition johtaja  Juan Guaidó  on palaamassa maanantaina kotimaahansa Ecuadorista, jossa hän on ottanut osaa Latinalaisten maiden kokoukseen kertoo uutistoimisto APTN.
 Guaidó on kehoittanut kannattajiaan lähtemään kaduille osoittamaan mieltään nykyistä presidenttiä,  Nicolás Maduroa  vastaan.
 Venezuelassa on ollut useita protesteja ja yhteenottoja sen jälkeen kun Maduro voitti presidentinvaalit, joita pidettiin vilpillisinä.
 Parlamentin puhemies Guaidó julistautui maan väliaikaiseksi presidentiksi ja useat maat ovat julistaneet tukensa hänelle. Yli 50 maata on tunnustanut Guaidón Venezuelan presidentiksi.
 Viimeisimpänä myös EU:n ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korka edustaja  Federica Mogherini  otti kantaa Guaidón turvallisuuden puolesta lähettäen samalla ukaasin Madurolle.
 – Kaikki toimet, jotka vaarantavat Guaidón vapauden, turvallisuuden tai koskemattomuuden, merkitsisivät suurta jännitystä Maduroa vastaan.

Juan Guaidó palaa Venezuelaan – kehoittaa kannattajiaan osoittamaan mieltään Nicolás Maduroa vastaan


Summary: Kuolonuhrien määrän pelätään vielä nousevan.

Yhdysvalloissa Alabaman sekä Georgian osavaltioissa on riehunut useita voimakkaita tornadoja, jotka ovat vaatineet paikallisten viranomaisten mukaan jo ainakin 14 kuolonuhria kertovat uutistoimistot APTN sekä CNN.
 Yhdysvaltojen kansallisen ilmatieteen laitoksen mukaan ainakin kymmenen tornadoa osui Alabaman ja Georgian osavaltioihin sunnuntaina iltapäivällä.
 Paikallisen seriffin mukaan kuolleiden joukossa on sekä aikuisia että lapsia. Lisäksi useita ihmisiä on viety sairaalaan vakavien vammojen takia.
 Lisäksi useita ihmisiä on viety sairaalaan vakavien vammojen takia. Myös aineelliset vahingot ovat merkittäviä.
 Viranomaisten mukaan on odotettavissa kuolonuhrien määrän kasvavan sitä mukaan, kun tornadon vaurioittamia rakennuksien raunioiden raivaaminen etenee.

Alabamaa sekä Georgiaa järisyttää voimakas tornadojen sarja – vaatinut ainakin 14 kuolonuhria


Summary: Hallitusneuvotteluista on tulossa hankalat, sillä osa puolueista kieltäytyy hallitusyhteistyöstä konservatiivisen EKRE:n kanssa.

Populistisesta EKRE-puolueesta tuli sunnuntaisten parlamenttivaalien myötä Viron kolmanneksi suurin parlamenttipuolue.
 Virolaiset valitsivat parlamenttiin eli riigikoguun 101 edustajaa.
 Vaalit voitti oppositiossa oleva oikeistoliberaali reformipuolue, joka sai parlamenttiin 34 paikkaa. Tämänhetkinen pääministeripuolue keskusta sai 26 paikkaa, EKRE 19 paikkaa, konservatiivinen Isänmaa-puolue 12 paikkaa ja sosiaalidemokraatit 10 paikkaa.
 Reformipuolueen parlamenttipaikkojen määrä kasvoi neljällä, keskustapuolue taas joutuu luopumaan yhdestä paikasta.
 Ennusteissa reformipuoluetta ja keskustapuoluetta pidettiin tasaväkisinä, ja reformipuolueen selvä voitto oli yllätys monille, myös puolueelle itselleen.
 – Tämä tulos ylitti kaikki odotukseni, sanoi puolueenjohtaja  Kaja Kallas  Viron yleisradion vaalilähetyksessä myöhään sunnuntaina.
 Kallas keräsi koko vaalien suurimman äänisaaliin: 20 083 ääntä. Hänestä tulee todennäköisesti Viron uusi pääministeri, mikä tarkoittaa sitä, että Viro saa ensimmäistä kertaa naispääministerin.
 Reformipuole oli mukana yhtäjaksoisesti Viron hallituksissa vuosina 1999–2016, joten hallitustyö on puolueelle tuttua.
 Osa puolueista jäi riigikogun ulkopuolelle
 Viron parlamentissa on viiden prosentin äänikynnys. Puolueet, jotka saivat alle viisi prosenttia äänistä, jäivät siis riigikogun ulkopuolelle.
 Kymmenestä parlamenttiin pyrkivästä puolueesta kynnyksen alle jäi viisi puoluetta: vihreä puolue, vasemmistopuolue ja vapaapuolue sekä kaksi ensi kertaa parlamenttiin yrittänyttä uutta tulokasta: luonnonsuojelun puolesta puhuva Elämänrikkauden puolue sekä liberaali Eesti 200 -puolue.
 Lopullinen vaalitulos selvisi sunnuntain ja maanantain välisenä yönä puoli yhden jälkeen.
 Vaalien äänestysprosentti oli 63,1, mikä oli noin prosentin vähemmän kuin edellisissä parlamenttivaaleissa.
 Sähköisen nettiäänestyksen suosio oli vaaleissa ennätyksellisen suuri. Ennakkoon äänesti lähes 40 prosenttia äänestäjistä, ja heistä suurin osa netissä.
 Tiina Põllu halusi näyttää kohta 3-vuotiaalle pojalleen Theodor Hoffmannille, mitä äänestäminen tarkoittaa käytännössä. Siksi hän ei äänestänyt sähköisesti. Silja Massa
 Maahanmuuttokritiikki puri virolaisiin
 EKRE-puolueen menestyksen taustalla on populistinen politiikka. Puolue toimii kuten muutkin Itä-Euroopan populistiset oikeistopuolueet: se ratsastaa maahanmuutto- ja EU-vastaisuudella sekä perinteisillä perhearvoilla.
 EKRE:n on arvioitu tehneen onnistunutta ruohonjuurityötä sellaisten ihmisten parissa, jotka tuntevat jääneensä Viron yhteiskunnan ulkopuolelle.
 Vaalien suurin häviäjä oli sosiaalidemokraattinen puolue, joka menettää nyt viisi paikkaa parlamentissa.
 Se oli pitkään Viron kolmanneksi suurin puolue keskustapuolueen ja reformipuolueen jälkeen, mutta sen kannatus on viime vuosina laskenut.
 Puolueen mainetta on heikentänyt muun muassa työ- ja terveysministeri  Jevgeni Ossinovskin  leimautuminen alkoholiveron korottajaksi.
 Kriitikot ovat sanoneet, että puolue holhoaa kansalaisia sen sijaan, että se keskittyisi korjaamaan sosiaalisia ongelmia.
 Rauno Raiesmaa (vas.) ja Karlos Kolk ovat huolissaan oikeistopopulistien noususta Virossa. Heidän valintansa oli vihreä puolue. Silja Massa
 Hallitusneuvotteluista tulossa hankalat
 Reformipuolue on ilmaissut selvästi, ettei halua lähteä tekemään hallitusyhteistyötä EKRE:n kanssa. Myös sosiaalidemokraatit kieltäytyy olemasta samassa hallituksessa kuin EKRE.
 Onkin siis melko varmaa, että EKRE jää suuresta äänisaaliistaan huolimatta oppositioon. Se on todennäköisesti myös puolueen oma tahto, sillä hallituksessa puolue joutuisi tekemään nykyistä enemmän kompromisseja. Oppositiosta käsin on helpompi esittää kritiikkiä.
 Nyt Virossa arvaillaan, muodostaako reformipuolue hallituksen kahden pienen puolueen, sosiaalidemokraattien ja Isänmaa-puolueen, kanssa – vai liittouuko se yhteen pahimman kilpailijansa keskustan kanssa.
 Kahden maan suurimman puolueen, keskustan ja reformipuolueen, hallitusliitto olisi ennenäkemätön.
 – Olemme todennäköisesti reformipuolueelle viimeinen valinta hallituskumppaniksi, sanoi keskustapuolueen ministeri  Kadri Simson  Viron yleisradion haastattelussa myöhään sunnuntaina.
 Reformipuolueen ja keskustapuolueen suurimmat näkemyserot löytyvät suhtautumisesta verotukseen, venäjän- ja vironkieliseen koulutukseen sekä Viron kansalaisuuskokeeseen.
 Keskusta haluaisi viedä Viron verotusta progressiivisempaan suuntaan, mutta reformipuolue on tasaveron kannalla. Reformipuolue on esittänyt vironkielisen koulutuksen tarjoamista kaikille virolaisille, mutta keskusta pitää venäjänkielisten koulujen säilyttämistä tärkeänä.
 Reformipuolue myös haluaisi pitää Viron kansalaisuuskokeen ennallaan. Keskustapuolueen mielestä koetta olisi syytä helpottaa, jotta venäjänkieliset kansalaisuudettomat, niin sanotun harmaan passin omistajat, saisivat nykyistä helpommin kansalaisuuden.
 – Voimme harkita hallitusliittoa keskustan kanssa, mutta näissä kolmessa kysymyksessä me emme anna periksi, Kaja Kallas kommentoi Postimees-lehden haastattelussa sunnuntai-iltana.

Oikeisto vei voiton Viron vaaleissa – populistipuolue EKRE odotetusti suurin nousija


Summary: Osapuolilla on aikaa iltapäivään asti vastata sovintoesitykseen.

Sovintoesitys Suomen Konepäällystöliiton ja Suomen Varustamojen välisessä työriidassa on annettu, kirjoittaa työriitaa sovitteleva  Jukka Ahtela  Twitterissä. Vastaukset annetaan kello kahdelta iltapäivällä.
 Sovittelun kohteena on ulkomaanliikenteen matkustaja-aluksissa ja kauppa-aluksissa sekä jäänmurtajilla työskentelevää konepäällystöä koskevien työehtosopimusten uudistaminen.
 Jukka Ahtelan tviitti 4.3.2019 liittyen sovintoesitykseen Suomen Konepäällystöliiton ja Suomen Varustamojen välisessä työriidassa. Twitter
 Konepäällystöliitto on antanut varoituksen työnseisauksesta, joka alkaa lauantaina kello kymmeneltä aamulla, jos osapuolet eivät pääse sopuun uusista työehtosopimuksista.

Suomen Konepäällystöliiton ja Suomen Varustamojen väliseen työriitaan annettu sovintoesitys


Summary: Kehä 19 -paikallispuolustusharjoitus järjestetään 4.-8.3.2019 pääkaupunkiseudulla Helsingin ja Vantaan alueilla.

Helsingissä ja Vantaalla järjestetään tällä viikolla Kaartin jääkärirykmentin johtama paikallispuolustusharjoitus. Kehä 19 -harjoitus alkaa tänään maanantaina ja kestää perjantaihin. Harjoituksiin osallistuu 520 varusmiestä, reserviläistä ja puolustusvoimien työntekijää.
 Puolustusvoimat kertoo, että harjoituksen tavoite on valmiuden kehittäminen hybridiuhkien torjunnassa pääkaupunkiseudulla. Samalla harjoitellaan paikallistason viranomaisyhteistyötä.
 Harjoituksesta voi koitua melua Helsingin Pasilassa, Pitäjänmäellä, Koskelassa, Etelä-Haagassa, Myllypurossa ja Isosaaressa sekä Vantaan Jokiniemessä, Koivukylässä ja Tikkurilassa.
 Harjoituksiin osallistuvat joukot ovat taisteluvarustuksessa ja aseistautuneet rynnäkkökivääreillä. Henkilökunta käyttää keltaisia huomioliivejä maastopukunsa päällä. Harjoituksessa käytettävät harjoitusampumatarvikkeet saattavat aiheuttaa melua päivittäin kello 06:00-22:00.

Kaartin jääkärirykmentti harjoittelee hybridiuhkien torjuntaa pääkaupunkiseudulla


Summary: Nicolás Maduron tukena pysyvä Venäjä arvosteli jälleen Yhdysvaltoja humanitaarisen avun toimittamisesta Venezuelaan.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  aikoo palata kotimaahansa vierailtuaan Ecuadorissa loppuviikosta.
 Guaidó kehotti lehdistötilaisuudessa venezuelalaisia lähtemään jälleen maanantaina ja tiistaina kaduille osoittamaan mieltään.
 – Meillä on vähän juhlan aihetta mutta paljon tehtävää, oppositiojohtaja sanoi viitaten Latinalaisessa Amerikassa käynnissä olevaan karnevaaliaikaan.
 Guaidó tapasi lauantaina Ecuadorin presidentin  Lenin Morenon . Oppositiojohtaja on kiertänyt viikon aikana myös Kolumbiassa, Brasiliassa, Argentiinassa ja Paraguayssa hakemassa tukea istuvan presidentin  Nicolás Maduron  vastaiselle kampanjalleen.
 Maduro on määrännyt Guaidón matkustuskieltoon.
 Guaidó pitää Maduroa laittomana vallananastajana. Maduro aloitti tammikuussa toisen presidenttikautensa sen jälkeen, kun kansainvälinen yhteisö oli tuominnut vaalit laajasti vilpillisiksi.
 Guaidó on julistanut itsensä Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi. Yhdysvallat ja 50 muuta maata on tunnustanut hänet maan johtajaksi.  Suomi tukee Guaidón väliaikaista presidenttiyttä .
 Lavrov: "Räikeää puuttumista"
 Maduron hallinnon tukena ovat pysyneet suurvalloista Kiina ja Venäjä. Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  ilmoitti sunnuntaina tuomitsevansa Yhdysvaltain toimet Venezuelan kriisissä.
 Lavrov oli keskustellut aiheesta puhelimessa Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  kanssa.
 Lavrovin mielestä Yhdysvallat käyttää humanitaarisen avun toimittamista vain tekosyynä uhata Venezuelan hallintoa.
 Venezuelan varapresidentti Delcy Rodriguez ja Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrov Moskovassa perjantaina. Sergei Chirikov / EPA
 – Yhdysvallat on puuttunut räikeästi itsenäisen valtion sisäisiin asioihin ja rikkonut häpeämättömästi kansainvälistä oikeutta, Lavrov roimi Venäjän ulkoministeriön mukaan.
 Venäjä ja Yhdysvallat ovat erimielisiä avun toimittamisesta Venezuelaan. Venäjän näkemys on, että apu pitäisi kanavoida Maduron hallinnon kautta. Yhdysvallat taas on yrittänyt koordinoida avun toimittamista maahan Kolumbian ja Brasilian kanssa.
 Guaidó on yrittänyt toimittaa Yhdysvaltain lähettämää apua rajan yli muun muassa elintarvike- ja lääkepulasta kärsiville venezuelalaisille. Maduro on kiistänyt, että Venezuelassa olisi käynnissä humanitaarinen kriisi.
 Lisää aiheesta:
 Venäjä ja Kiina kaatoivat Yhdysvaltain ehdottaman päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa – tavoitteena oli saada presidentinvaalit Venezuelaan
 Suomi tukee Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi – Useat EU-maat tunnustivat oppositiojohtajan maan johtajaksi

Guaidó kutsuu venezuelalaisia jälleen kaduille karnevaaliajasta huolimatta – "Meillä on vähän juhlan aihetta mutta paljon tehtävää"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Euroviisuihin lähtee Daruden Look Away
 Daruden Look Away lähtee  kilpailemaan Euroviisuihin Israeliin . Suomen edustuskappale valittiin Daruden ja Sebastian Rejmanin kolmesta kappaleesta Turun Logomossa lauantai-iltana. Euroviisujen semifinaalit käydään 14. ja 16. toukokuuta, finaali taas nähdään lauantaina 18. toukokuuta.
 Kaappimme täyttyvät vuosikymmenten hittilaitteista
 Leipäkone AOP
 Sähköinen kahvimylly, blenderi, popcorn-kone, leipäkone, jalkakylpy.  Osa muotilaitteista jää klassikoiksi,  osa unohtuu hetken hypetyksen jälkeen kaapin perukoille. Mainonta on vaikuttanut kuluttajaan aina, mutta nyt vaaditaan myös näyttöä laitteen hyödyistä. Some buustaa päätöstä. Jos muut jakavat hyviä kokemuksia, laitteesta tulee mahdollisesti hitti.
 Nuoret virolaiset tekisivät Virosta kuudennen pohjoismaan – parlamenttivaalit käydään tänään
 Saul ja Tuisk haluaisivat Viroon lisää avoimuutta ja kansainvälisyyttä. Stanislav Moshkov
 Virossa  äänestetään tänään parlamenttivaaleissa . Kysyimme vaalien alla nuorilta virolaisilta IT-alalla työskenteleviltä Jaan-Matti Saulilta ja Peedu Tuiskilta, millaisia ennakkoluuloja virolaiset kokevat ulkomailla. Nuorten miesten mukaan Viron pitäisi brändätä itsensä  kuudenneksi pohjoismaaksi.  – Sekä Suomi että Viro hyötyisivät, jos ne markkinoisivat itseään yhdessä itämerensuomalaisena kaksoismaana, Jaan-Matti Saul sanoo.
 MM-hiihdot huipentuvat miesten 50 km:n hiihtoon
 Vesa Moilanen/Lehtikuva
 Suomella vaisusti sujuneet pohjoismaisten hiihtolajien maailmanmestaruuskisat Itävallan Seefeldissä päättyvät tänään. Kisat huipentuvat miesten 50 kilometrin hiihtoon vapaalla tyylillä.  Suomen suurin mitalitoivo Iivo Niskanen on ilmoittanut jättävänsä matkan väliin , joten Suomen ainoaksi mitaliksi MM-kisoista jäänee Iivo Niskasen 15 kilometrin perinteisellä saavuttama pronssi. 50 kilometrin kilpailua voi seurata suorana Yle TV2:ssa. Areenassa ja Yle Puheella kello 14 alkaen. Katso päivän kisaohjelma  täältä .
 Unelmasäätä laskiaisen iloksi
 Yle
 Laskiaissunnuntain sää näyttää ulkoilijan kannalta liki unelmalta. Päivä on laajalti aurinkoinen ja selvästi viime yötä lauhempi. Koko maassa on pakkasta. Pilvisintä on idässä ja päivän mittaan myös lounaassa. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Look Away euroviisuihin, unohtuneiden hittilaitteiden kätköt ja MM-hiihtojen viimeinen kilpailupäivä


Summary: Päivä on monin paikoin aurinkoinen ja kaunis.

Laskiaissunnuntaita vietetään talvisessa pakkassäässä lähes koko maassa, kerrotaan Ilmatieteen laitokselta.
 Päivä on laajalti aurinkoinen. Itäisessä ja lounaisessa Suomessa sekä Pohjois-Lapissa on jonkin verran pilvisyyttä, mutta näilläkin alueilla aurinko pilkahtelee.
 Aamu on kuitenkin suhteellisen kylmä. Ilmatieteen laitoksen mukaan yöllä kylmintä oli Sallan Naruskassa, jossa mittari painui 37,2 pakkasasteeseen. Maan keskiosissa pakkasta on ollut 15–20 astetta ja etelässäkin kymmenisen astetta.
 Pohjoisessa selkeän ja kylmän sään ennustetaan jatkuvan lähipäivinä, mutta etelässä voi lounaisrannikon tuntumassa sataa illalla lunta.

Laskiaissunnuntaita vietetään ulkoilijan unelmasäässä


Summary: Ennen kenelläkään ei käynyt mielessä kuvata loukkaantunutta. Nykyään monella ei käy mielessäkään jättää kuvaamatta, kirjoittaa toimittaja Marcus Ziemann.

Kun uimarannalla epätoivoinen nainen huutaa lapsensa nimeä, muiden rannalla olijoiden kännykät nousevat. Edessä voi olla kiinnostavaa kuvattavaa, sillä lapsihan saattaa olla vajonneena pinnan alla. Kohta pelastussukeltajat saapuvat, sellaista ei usein pääse kuvaamaan.
 Vielä reilu vuosikymmen sitten ihmiset olisivat edellä mainitussa tilanteessa pitäneet avuttoman ja hädänalaisen ihmisen videoimista täysin sopimattomana. Tai ainakaan kukaan ei olisi sosiaalisen paineen vuoksi kehdannut.
 Sen raja, mikä on sopivaa, muuttuu kuitenkin koko ajan. Käytöstapoihin tai kotikasvatukseen on turha vedota nykyihmiselle, jonka käteen älypuhelin on kasvanut kiinni. Kaikkihan kuvaavat kaikkialla.
 Suomessa yleisellä paikalla kuvaaminen on lain mukaan jokaiselle kuuluvaa sananvapautta.
 Kuvata saa omaan käyttöön. Vasta yksityiselämää loukkaava tiedon levittäminen vaikkapa sosiaalisen median kautta on rangaistavaa. Ja salakatselu on kiellettyä. Ketään ei saa esimerkiksi kuvata salaa vessassa, vaikka se vessa olisikin yleisellä paikalla.
 Mutta Suomessa ei ole säännöksiä siitä, onko tietyissä julkisissa tilanteissa kuvaaminen erikseen kielletty. Saksassa on.
 Saksassa kuvaaja saa sakkoa tai voi joutua enintään kahdeksi vuodeksi vankilaan, mikäli hän kuvaa henkilöä avuttomassa tilassa ja tällä tavoin loukkaa kuvattavan yksityisyyttä. Sillä ei ole väliä, levitetäänkö kuvaa vai jääkö se omaan käyttöön. Poliisi saa tilannepaikalla ottaa kuvaajan kännykän pois.
 Saksassa tämä rikoslaista löytyvä kohta ei ole vitsi. Poliisi seuraa esimerkiksi liikenneonnettomuuspaikoilla ohi ajavia ajoneuvoja. Mikäli näistä autoista kuvataan onnettomuuden uhrien suuntaan, sakko tulee perässä. Jokunen suomalainenkin on Saksassa sakot saanut, ja joutunut maksamaan ne käteisellä.
 Palomiehet verhonpitäjinä
 Jutun alussa mainittua uimarantaesimerkkiä on käytetty Saksassa ensihoidon opetuksessa. Uimarannan naisella ei ollut lasta. Hänellä oli vakava mielenterveyteen liittynyt sairauskohtaus. Asiat eivät aina ole sitä, miltä ne näyttävät.
 Yleisellä paikalla sattuneita sairauskohtauksia kuvataan koko ajan enemmän myös meillä. Suomessa näissä tilanteissa kuvaamisen laillisuus on tulkinnanvaraista, kunnes korkein oikeus joskus antaa ensimmäisen kerran asiasta päätöksen.
 Yksi peruste mätkäistä rangaistus voisi olla kunnianloukkaus. Ehkä jonakin päivänä bussipysäkillä sairauskohtauksen saanut kokee kunniansa loukatun, kun häntä kuvattiin elämänsä heikoimpana hetkenä.
 Viranomaisille uteliaiden kuvausvimmasta on jo tullut rasite. Esimerkiksi liikenneonnettomuuksissa autettava saattaa olla kiinni puristuneessa ajoneuvossa pitkään ennen kuin palomiehet saavat hänet katseilta ja kameroilta piiloon ambulanssiin. Saksan kielessä näille töllääjille on oma halveksiva nimityskin: "Gaffer".
 Pelastajien voimavarat voisivat onnettomuuspaikoilla olla paremmassakin käytössä kuin rakentamassa näkösuojia tai pyytämässä uteliaita toistuvasti siirtymään kauemmaksi.
 Poliisi voi tietysti rajata alueen, mutta ei voi varsinaisesti kieltää kuvaamista, ellei se katso kuvaajan syyllistyvän haitantekoon tai niskoitteluun poliisia vastaan. Rikoslain mukaan kuvaaminen ei saa estää tai haitata virkatoimien suorittamista.
 Mutta entä jos viranomaiset eivät ole vielä ehtineet onnettomuuspaikalle? Laki sanoo, että yksityishenkilöiden ensisijainen velvollisuus on auttaa onnettomuuden uhreja, hälyttää apua sekä torjua onnettomuutta. Suomessakin voi saada rangaistuksen, jos tätä velvollisuutta on laiminlyöty kuvaamisen vuoksi.
 Ei niin paljon haittaa etteikö jotain hyötyäkin
 Sisäministeriössä on hyvin tiedossa, että kuvaamisesta onnettomuuspaikoilla on kovaa vauhtia tulossa riesa. Suomessa ei ministeriön tietojen mukaan ole kuitenkaan tehty vielä mitään päätöstä siitä, pitäisikö kuvaamisen rangaistavuutta miettiä myös täällä.
 Sananvapauden rajan katsotaan kuvaamisen muodossa kulkevan siinä, tapahtuuko kuvaaminen julkisella paikalla vai kotirauhan suojan piirissä. Viranomaiset tietävät, että julkisella paikalla kuvaamisessa on myös hyviä puolia.
 Yksityishenkilöiden onnettomuuspaikalla tallentama kuvamateriaali on usein tarjonnut arvokasta tietoa viranomaisten onnettomuustutkinnalle. Monen tulipalonkin syy on selvinnyt nopean kuvaajan videosta. Kuvamateriaali kiinnostaa myös vakuutusyhtiöitä, mutta se on oma tarinansa.
 Kuvaamiseen liittyy kuitenkin myös asioita, joita ei tule ajatelleeksi.
 Esimerkiksi poliisin toimintaa julkisella paikalla saa kuvata. Joku saattaa vaikkapa kuvata ja levittää suorana nettiin, kuinka poliisi ja asiakas keskustelevat mielenosoituksessa.
 Mutta entä, jos tämä poliisi saa kiven päähänsä ja loukkaantuu? Samainen poliisi, jota sai kuvata viranomaisena, muuttuu sillä hetkellä avuttomassa ja hädänalaisessa tilassa olevaksi ihmiseksi.
 Kuinka moni lopettaa silloin kuvaamisen?
 Lue lisää:
 SVT: Onnettomuuspaikalla kuvaaminen saattaa johtaa rangaistukseen Ruotsissa
 Somettajat pelastuslaitoksen riesana: "Ensitöinä pitää peittää rekisterikilvet ja tehdä näkösuojaa"

Analyysi: Anteeksi, saisinko kuolla ilman, että minua kuvataan? Pitäisikö Suomessakin onnettomuuspaikkojen kännykkäkuvaajille antaa sakot?


Summary: Ilmajoen Kisailijoiden nuoret miehet tavoittelevat kansainvälistä menestystä. Painilta ei jää aikaa opiskelulle eikä työnteolle, mutta se ei haittaa.

Ilmajoen Kisailijoiden painimolskilla tehdään viime hetken harjoituksia, sillä ensi viikolla käydään kreikkalais-roomalaisen painin EM-kilpailut Serbiassa.
 Molskilla vääntävät Ilmajoen Kisaiilijoiden  Konsta Mäenpää ,  Toni Metsomäk i,  Matias Lipasti  ja  Vili Ropponen  tavoittelevat jokainen Serbiasta mitalia.
 – Se vaatii huippusuorituksen, mutta on mahdollinen, sanoo Vili Ropponen.
 – Turha sinne on lähteä, jos ei halua voittaa, Matias Lipasti sanoo.
 Paini on miesten elämässä tällä hetkellä niin suuressa roolissa, että sen tieltä saavat väistyä sekä työt että opiskelut.
 – Treeniviikko alkaa maanantaina ja loppuu sunnuntaina. Ei siihen väliin mahdu lomia eikä vapaapäiviä, mutta joku päivä voi olla vähän kevyempi, sanoo Toni Metsomäki.
 Periaatteessa painijan jokainen päivä alkaa treeneillä ja päättyy treeneihin. Lisäksi ovat kisareissut ja leirit.
 – Ei vain yksinkertaisesti riitä aikaa töille ja opiskelulle, Konsta Mäenpää sanoo.
 Uudet painitossut
 Nuoren aikuisen toimeentulolle huippu-urheilijaksi tähtääminen asettaa haasteita. Urheilijan apuraha auttaa, mutta sitä ei saa, ellei ole näyttöjä. Tuki kohdistuu menestyviin urheilijoihin ja vasta huipulle tietään raivaaville sitä on harvemmin tarjolla.
 – Apuraha auttaa niitä urheilijoita, joilla se on. Minulla ei ole, joten joudun urheilun ohella käymään töissä, Vili Ropponen kertoo.
 Ropponen sanoo olleensa onnekas. Hän on pystynyt järjestelemään töitään sellaisiin viikonloppuihin, kun leirejä tai kisoja ei ole. Kun töissä on täysimittainen päivä, se kuormittaa treeneissä.
 Lipasti, Mäenpää ja Metsomäki nauttivat jokainen urheilijan apurahasta. Se ei ole suurensuuri, mutta sillä pärjää.
 – Se menee elämiseen, ostetaan vaatteita ja uudet painitossut, Mäenpää sanoo.
 Myös oman seuran ja Suomen Painiliiton tuella on merkitystä, että arjen saa sujumaan. Ilmajoen Kisailijat esimerkiksi maksaa puolet miesten kisareissuista.
 Lipasti muistuttaa, että myös muiden yhteistyökumppaneiden tuki on tärkeää.
 – Heiltä tulee suuri apu. Ilman heitä ei tätä voisi tehdä, Matias Lipasti sanoo.
 Ilmajoen Kisailijoiden parikymppisille miehille vanhempien tuki on tärkeää, se ei ole samalla tavalla taloudellista kuin junioriaikana.
 – Kyllä tästä sen verran saa, että pystyy omat kulut maksamaan. On kuitenkin tärkeätä, että löytyy aina välillä joku paikka, että pääsee syömään, Konsta Mäenpää sanoo.
 Toni Metsomäki (vas.), Konsta Mäenpää, Matias Lipasti ja Vili Ropponen lähtevät seuraavaksi EM-painimolskille Serbiaan. Mirva Ekman / Yle
 Raha vaikuttaa harjoittelun laatuun
 Etelä-Pohjanmaan Urheiluakatemian valmennuspäällikkö  Teemu Rauhalan  mukaan taloudellisten haasteiden kanssa painiminen on tuttua lähes kaikille huipulle tähtääville urheilijoille. Itseltä ja omasta lähipiiristä on löydyttävä rahoitusta urheilulle siinä vaiheessa, kun menestys on vielä haave.
 – Esimerkiksi painissa on paljon kilpailumatkoja ulkomaille, koska kilpailukokemusta ja vastustajat on haettava sieltä. Eurot on jostain raavittava, Rauhala sanoo.
 Rauhala muistuttaa, että järjestelmä tukee meillä kyllä urheilijoita, mutta rahoituksen piirissä voi olla vain rajallinen määrä urheilijoita.
  Jos takaraivossa on kokoajan kysymys, onko tämä järkevä valinta vai ei, se syö perus-turvallisuudentunnetta, joka hyvän valmennusprosessin taustalla pitää aina olla.  Teemu Rauhala
 Menestyksen kynnyksellä on lisäksi monia sellaisia nuoria, jotka miettivät mitä tehdä tulevaisuudellaan. Usko omaan tulevaisuuteen urhelijana voi olla kovilla.
 – Puhutaan myös harjoittelun laadusta. Jos takaraivossa on kokoajan kysymys, onko tämä järkevä valinta vai ei, se syö perus-turvallisuudentunnetta, joka hyvän valmennusprosessin taustalla pitää aina olla.
 Rauhalan mukaan onkin erityisen tärkeää, että toiminnan taustalta löytyy aktiivisia alueellisia ja paikallisia toimijoita. Esimerkkinä hän nostaa esiin pohjalaisen Painikummit ry:n, joka tukee nuoria painijoita.
 – Painin toimintakulttuuri on hyvä ja siellä on vahva yhteisöllisen tekemisen meininki. Lajissa opitaan, että yksin ei voi päästä huipulle, vaan aina tarvitaan sparrit ja treenikaverit. Mutta silti eurojen merkitys on suuri, Rauhala sanoo.
 Ei pelkästään talouden haasteet
 Suomen urheiluakatemiaohjelman johtaja  Antti Paananen  tunnistaa nuorten huipulle pyrkivien urheilijoiden haasteet. Hän toteaa, että siinä vaiheessa, kun urheilija on kiinni urheiluoppilaitosjärjestelmässä, asiat sujuvat. Sen jälkeen voi tulla ongelmia.
 – On opeteltu ammattimainen harjoittelu ja kaikki on valmistanut kansainvälistä huippua kohti. Ennen kuin sinne päästään, on suomalaisen urheilun iso, ellei isoin, sudenkuoppa, Paananen sanoo.
 Apurahat, erilaiset tuet ja omat sponsorit ovat keinoja mahdollistaa urheiluun keskittyminen.
 – Se [urheiluun keskittyminen] ei ole uhraus, vaan tietoinen valinta, joka sisältää haasteita. Talous on yksi ratkottava asia muiden joukossa, sillä kyllähän arjen pitää pyöriä.
 Paananen toivoo, että urheiluakatemiaverkostosta löytyisi vastauksia edes osaan huippu-urheilun haasteista. Verkoston piirissä on tällä hetkellä 15000 urheilijaa yläkouluikäisistä ammattilaisiin.
 Urheiluakatemiaverkoston tavoite on muun muassa valmistaa urheilijaa urheilu-uran jälkeiseen elämään, vaikka juuri nyt urheileminen olisikin se ykkösasia.
 – Harvassa lajissa urheilu on ammattina taloudellisesti sellainen, että sitä voitaisiin pelkästään suositella. Näemme, että on vastuullista pitää suunnitelma uran jälkeisestä elämästä mielessä. Se tuo henkistä turvaa, Paananen sanoo.
 Vaikka taloudessa on haasteita, Paananen ei kuitenkaan usko, että ne yksin olisivat jättäneet jonkun menestyjän menestyksettä. Aiheuttaneet mahdollisten mitalien menetyksiä.
 – Ei pelkästään. Epäonnistumme 20 – 23 -vuotiaiden viemisessä kansainväliselle huipulle. Siinä järjestelmän rooli on yksi, mutta tarvitaan myös kovaa kansainvälistä valmennusosaamista sekä sellaiset olosuhteet, harjoitusryhmät ja vastustajat, jotka auttavat.
 Toni Metsomäki kantaa Konsta Mäenpäätä painitreeneissä Ilmajoki-hallilla. Mirva Ekman / Yle
 "Painitaan, eikä yritetä rikastua"
 Ilmajokelaiset muodostavat Serbiassa Suomen p ainijoukkueen rungon : viisihenkisestä painijoukkueesta neljä miestä edustaa Ilmajoen Kisailijoita.
 Perinteikkään painipitäjän miesten suhtautuminen lajiin on niin intohimoista, että talousasiat tuntuvat painavan vaakakupissa selvästi painimista vähemmän.
 – En sanoisi, että tässä herroiksi pystyy elämään, mutta tässä kuitenkin painitaan eikä yritetä rikastua, Metsomäki toteaa.

Huipulle pyrkivä urheilija ei ehdi palkkatöihin eikä kouluun, mutta se ei haittaa – "Tässä kuitenkin painitaan eikä yritetä rikastua"


Summary: Oikeistopopulistit ovat saamassa ison siivun äänistä, mutta muut puolueet ovat torjuneet hallitusyhteistyön heidän kanssaan.   Yle Areenan Viron vaaleja koskevan sunnuntai-illan erikoislähetyksen voi katsoa myös jälkikäteen.

Iltakahdeksalta päättyneet parlamenttivaalit olivat mielipidekyselyjen perusteella erittäin tiukka kisa kahden perinteisesti suurimman puolueen välillä.
 Viron vaalit -erikoislähetys Viron parlamenttivaalien tulos ratkeaa sunnuntai-iltana. Ylen erikoislähetys on katsottavissa  Yle Areenassa  kello 20.50 alkaen. Vaaleista on keskustelemassa Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja Kristi Raik ja Suomen Pietarin-konsulaatin lehdistövirkamies Anna Laine. Toimittaja Silja Massa seuraa tilannetta Tallinnassa.
 Vaaleissa äänesti jo ennakkoon miltei 40 prosenttia äänioikeutetuista. Sähköinen äänestäminen lisääntyi, mutta muu ennakkoäänestäminen väheni. Vaalipäivänä kantaa voi ottaa vain pudottamalla äänestyslippunsa vaaliuurnaan.
 Nykyinen pääministeripuolue keskusta ja pääministerin salkkua takaisin tavoitteleva oikeistolainen reformipuolue ovat viime kuukausina vaihdelleet mielipidekyselyjen kärjessä. Aivan vaalien alla reformi näyttää vahvistaneen jalansijaansa.
 Viime viikkojen neljän kyselyn haitari kertoo ennustamisen vaikeudesta. Reformipuolueen kannatus on vaihdellut 24 prosentista 30,5 prosenttiin ja keskustan 21,5 prosentista 28 prosenttiin.
 Kolmanneksi on kyselyjen perusteella nousemassa oikeistopopulistinen Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE. Sille kyselyt ovat ennustaneet lähes viidesosaa äänistä tai jopa vähän enemmän.
 EKRE voi saada parikymmentä paikkaa
 Edellisissä vaaleissa EKRE sai kahdeksan prosentin ääniosuuden ja seitsemän paikkaa 101-paikkaisessa parlamentissa eli riigikogussa. Tällä kertaa puolueelle voi tulla jopa parikymmentä paikkaa.
 Se tekee hallituksen muodostamisesta tavallistakin kiperämmän kysymyksen, sillä niin keskusta kuin reformi ovat torjuneet ajatuksen hallitusyhteistyöstä EKRE:n kanssa sen perin kansalliskonservatiivisen linjan vuoksi.
 EKRE:n vaaliohjelman perusteella puolue ei itsekään ole hallitusvaltaa tosissaan tavoittelemassa. Ohjelmassa on paljon kalliita lupauksia, mutta ei juurikaan tulopuolta, josta olisi todelliseksi pohjaksi valtion budjetin laadinnassa.
 Vapaapuolue putoaa, Isänmaa ei
 Virossa on viiden prosentin vaalikynnys, joka karsii armotta ainakin neljä riigikoguun pyrkivästä kymmenestä puolueesta. Paikoitta jäävät Viron yhdistynyt vasemmistopuolue, vihreät ja uusi yrittäjä, Elämänrikkauden puolue.
 Sosiaalidemokraattien viime vaalien kannatuksesta näyttää hupenevan kolmannes, mutta kannatusta on silti tulossa kymmenisen prosenttia, joten puolueen työ riigikogussa jatkuu.
 Korruption vastaisesta kansalaisliikkeestä viime vaaleihin syntyneen vapaapuolueen tarina parlamentissa sen sijaan katkeaa ainakin tällä erää. Vuonna 2015 saatu miltei yhdeksän prosentin kannatus on kyselyissä pudonnut prosenttiin tai korkeintaan pariin.
 Uutena tulokkaana riigikoguun pyrkivä liberaalinen Viro 200 -puolue oli kyselyissä jo melko tukevasti vaalikynnyksen päällä, mutta vaalien lähestyessä kannatus on pienentynyt uhkaavasti.
 Isänmaa-puolue sen sijaan on päässyt putoamisen uhasta. Kyselyjen perusteella puolue saa noin kymmenesosan äänistä. Isänmaa kilpailee osin samanlaisilla oikeistopopulistisilla arvoilla kuin EKRE, mutta maine on hillitympi.
 Pärnulaisen ääni on annettu. Äänestysprosentti on yksi vaalien mielenkiintoisista kysymyksistä. Vuoden 2015 parlamenttivaaleissa äänesti 64,2 prosenttia Viron äänioikeutetuista.  Valda Kalnina / EPA-EFE
 Uuteen riigikoguun tullee siis viisi puoluetta, ellei Viro 200 vielä yllätä.
 Jos EKRE todella on laskuista poissa, hallitusneuvotteluissa voi murtua jopa vanha vihollislinja eli reformipuolue ja keskusta saattavat päätyä hallituskumppaneiksi.
 Politiikantuntijoiden laskelmien mukaan molemmat ovat saamassa saman verran parlamenttipaikkoja, 28:sta 31:een. Vaalivoittajalle ei siis riitä kumppaniksi pelkästään Isänmaa- tai sosiaalidemokraattinen puolue kymmenellä tai hieman useammalla paikallaan.
 Vaaliuurnat sulkeutuivat kahdeksalta illalla. Yle seuraa tuloslaskentaa verkossa.

Virossa tiukat parlamenttivaalit, tuleeko entisistä verivihollisista hallituskumppaneita?


Summary: Mustasotilaskärpästen toukat ovat biojäteahmatteja, joiden ruokailua voi seurata suorana verkossa.

Tästä on kyse Hyönteisiä valjastetaan biojätteen hävittäjiksi. Mustasotilaskärpästen toukat kasvattavat painonsa kolmessa viikossa jopa tuhatkertaiseksi. Mustasotilaskärpäsen elinkierto on nopea, vain 4 viikkoa.
 Kun ovi Saarijärven Biotalouskampuksen jäisellä pihalla nököttävään tavalliseen rahtikonttiin avataan, iskee vastaan tyrmäävä hajujen sekamelska. Vierailijan on hetken aikaa taisteltava yökötystä vastaan.
 Tuhti haju tulee kananrehusta, jolla mustasotilaskärpäsen jälkeläiset saadaan kasvamaan ja lisääntymään tutkimuskäyttöön nopeasti.
 Kahteen osaan jaetun kasvatuskontin etuosa toimii lastentarhana, jossa munista kuoriutuneet vauvatoukat varttuvat. Varastohyllyissä on päällekkäin harmaita, matalareunaisia muovilaatikoita. Laatikoissa möngertää ja kiemurtelee eri-ikäisiä toukkia.
 Jos oikein tarkkaan kuuntelee, korva voi erottaa toukkien liikkumisesta syntyvän suhinansekaisen ritinän.
 Nettikameran silmä tarkkailee toukkien ahkeraa syömistä. Jaana Polamo / Yle
 Yhden laatikon yläpuolella kameran tarkka silmä lähettää kuvaa verkkoon vuorokauden ympäri. Kyseessä on VTT:n  toukkien tosi-tv  (YouTube). Kyseessä ei ole ainut live, jossa voi seurata eläinten touhua: niistä yksi tunnetuimmista on  WWF:n Norppalive .
 Maailman pohjoisimmassa hyönteistutkimuskontissa asustelee noin 100 000 mustasotilaskärpästä. Niiden ruokahalua tutkitaan VTT:n ja Jyväskylän ammattikorkeakoulun yhteistyönä.
 Sotaisesta nimestään huolimatta mustasotilaskärpäset ovat leppoisia otuksia, kertoo Jyväskylän ammattikorkeakoulun agrologiopiskelija  Sami Virtanen , joka on huolehtinut tutkimuskontin asukeista liki vuoden ajan.
 – Nämä hyönteiset voisi jättää omilleen pariksi viikoksi. Ainoa rajoittava tekijä on kosteutussysteemin täyttö. Vettä pitää lisätä, jotta ilmankosteus pysyy tasaisena, kertoo Virtanen.
 Päämääränä lihominen
 Mustasotilaskärpäsistä kaavaillaan ongelmallisten biojätevirtojen hävittäjää.
 Kun mustasotilaskärpäsen valkoinen pikkutoukka kuoriutuu munasta, se on noin riisinjyvän kokoinen. Toukan elämäntehtävä on syödä – ja voi pojat, kyllä se syökin!
 Kuoriutumisensa jälkeen toukka turvottaa itsensä 800–1 000 kertaiseksi noin kolmessa viikossa. Ravinnoksi käy lähes kaikki eloperäinen aines, lukuun ottamatta puuta.
 Meneillään olevassa  VinsectS-hankkeessa  (Hanketuloskortti) on ensin kartoitettu, millaisia sivutuotteita Saarijärven seudulta löytyy.
 Toukille on syötetty elintarviketeollisuuden jätteitä leipomosta, kalankasvatuksesta sekä ihan tavallista biojätettä, luettelee VTT:n tutkija  Tuure Parviainen .
 – Kaikki on kelvannut, mitä tähän mennessä on tarjottu, myhäilee Parviainen.
 Maailman pohjoisin hyönteiskasvatuskontti on pitänyt lämpönsä myös kovimmilla pakkasilla. Jaana Polamo / Yle.
 Toukille kelpaavat  jopa jätevedenpuhdistamoiden lietteet ja karjan lanta, kertoo projektipäällikkö  Tiina Siimekselä  Jyväskylän ammattikorkeakoulusta.
 – Ne poistavat todella paljon vettä, eli esimerkiksi lietteiden käsittelyssä toukat olisivat erittäin tehokkaita.
 Mustasotilaskärpäsen toukat voivat syödä jätteestä 50–80 prosenttia. Toukkakäsittely voisi siis pienentää jätteen kuljetuskustannuksia huomattavasti.
 – Biokaasulaitoksen yhteydessä voisi hyvin hyödyntää mustasotilaskärpästen toukkien syömätehoa. Annettaisiin jäte ensin toukille ja jäljelle jäävä aines biokaasutettaisiin. Se on yksi mahdollisuus tuottaa lisäarvoa, pohtii Parviainen.
 Rasvaa ja proteiinia kitiinikotelossa
 Kun koteloitumisen aika lähestyy, mustasotilaskärpäsen toukat vaihtavat väriään vaaleasta tummempaan. Noin kolmen viikon ikäisinä ne alkavat olla valmiita seuraavaan vaiheeseen.
 Vatsansa täyteen syöneet toukat tunnistaa siitä, että ne alkavat kiipeillä pois kasvatuslaatikoistaan, kertoo Tuure Parviainen.
 – Tuohon laatikon reunalle kavuttuaan ne tekevät kuten lapsia on opetettu tekemään liikenteessä: katsovat ensin vasempaan, sitten oikeaan ja vielä kerran vasempaan. Sitten ne heittäytyvät tyhjyyteen.
 Kasvatuskontin vesivanerisella lattialla pulskaa ruumistaan nytkäyttelee laiskasti muutama tummanruskea pikkuotus.
 Muoviseen pakasterasiaan on kerätty kourallinen pakoon pyrkineitä toukkia. Etusormella silittäessä ne tuntuvat kuivilta, lämpimiltä ja napakan pehmeiltä.
 Koteloitumisvaiheessa olevat toukat kelpaisivat kalanrehuksi sellaisenaan. Jaana Polamo / Yle
 Toukasta  (Nature-lehti) noin 35 prosenttia on rasvaa, 40 prosenttia proteiinia ja siinä on myös paljon kalsiumia sekä hyviä aminohappoja. Toukan ravintopitoisuus riippuu siitä, mitä se on syönyt.
 Tässä vaiheessa ne sopisivat suoraan rehuksi vaikkapa broilerin- tai kalankasvatukseen. Maailmalla mustasotilaskärpäsen toukkia on testattu lohenkasvatuksessa ja siitä on saatu hyviä tuloksia, kertoo Parviainen.
 – Toki se suurempi arvo toukista saadaan, jos niitä jalostetaan eteenpäin, eli otetaan se proteiini ja rasva erilleen.
 Toukkien rasvasta voisi esimerkiksi valmistaa  biodieseliä  (Bioste) ja proteiinista tehdä valkuaisrehua tuotantoeläimille.
 Kotelon kitiini voidaan muuttaa kitosaaniksi, jota käytetään niin  lääketeollisuudessa  kuin  muovin korvaajana  (Tekniikka&Talous).
 Elämää rokkitähtenä
 Tutkimuskontissa koteloituneita toukkia ei hyödynnetä rehuna tai rasvana, vaan kotelot siirretään kontin takaosaan.
 Kun kontin etuosa oli varattu kasvavalle nuorisolle, on takaosa puolestaan aikuisten puoli. Täällä ilma on kosteaa kuin tropiikissa ja lämpötila noin +30 astetta.
 Myös haju on siedettävä, sillä ruokaa ei tällä osastolla tarvita. Aikuisina kärpäset eivät syö, sillä niiden leuat ovat surkastuneet koteloitumisen yhteydessä.
 Toukat köllöttävät koteloissaan verkkohäkin pohjalla kunnes kehittyvät aikuisiksi. Sitten ne kömpivät suojakuorestaan ja pyrähtävät siivilleen uuteen elämänvaiheeseen.
 Aikuisen mustasotilaskärpäsen elämä on kuin rokkitähdellä – kiihkeä ja lyhyt.
 – Kotelosta päästyään aikuiset pörräävät ja parittelevat noin viikon ajan. Munat laskettuaan ne kuolevat pois, kertoo Parviainen.
 Aikuisella mustasotilaskärpäsellä ei ole suuosia, eikä pistintä, joten siitä ei ole haittaa ihmiselle. Jaana Polamo / Yle
 Sisätiloiltaan tummanpuhuvan kontin katosta roikkuu pari erikoislamppua, koska aikuiset mustasotilaskärpäset ovat lämpötilan ja kosteuden lisäksi hyvin tarkkoja myös valaistuksesta.
 Parittelu onnistuu näiltä rokkitähdiltä parhaiten päivänvalossa.
 Kärpäset laskevat munansa niitä varten tehtyihin pahvirulliin. Munista syntyy uusi sukupolvi jatkamaan biojätteen hajottamista. Koko elinkierto kestää noin neljä viikkoa.
 Tutkimuskontissa myös aikuisten puolella on verkkoon kytketty kamera, mutta sen lähettämää kuvaa pääsevät toistaiseksi katsomaan vain tutkijat.

Vapiskaa Norppaliven tähdet, nyt tulee Toukka-live – mustasotilaskärpäset marssivat ratkaisemaan jäteongelmaa


Summary: Yli 15 vuotta valokuvaajana toiminut arvelee, että nuorten kriittisyys itseään kohtaan on kasvanut sosiaalisen median myötä.

– Minusta on sitten vaikeaa saada hyviä kuvia.
 Tämän lauseen ammattivalokuvaajat kuulevat useimmilta kuvattaviltaan.
 Usein ihmiset luettelevat ensimmäisenä studioon saapuessaan, mitä vikoja heidän kasvoistaan tai kehostaan löytyy. Lähes kaikki ovat kriittisiä itseään kohtaan, naiset ja tytöt hiukan miehiä enemmän.
 – Miehet eivät välttämättä tuo epävarmuuttaan yhtä avoimesti esille, valokuvaaja  Anrietta Kuosku  kertoo.
 Nuoret ovat tyypillisesti kriittisempiä itseään kohtaan kuin iäkkäämmät. Yli 15 vuotta valokuvaajana toimineen  Irina Kolomijetsin  mukaan varsinkin nuorten tyttöjen kriittisyys itseään kohtaan valokuvaustilanteissa on lisääntynyt kuluvalla vuosikymmenellä.
 Syyksi hän arvelee sosiaalisen median kuvapalveluiden luomaa vääristynyttä todellisuutta.
 – Sosiaalisessa mediassa julkaistut kuvat menevät suodattimen ja tiukan seulan läpi. Yleistynyt kuvankäsittely voi vääristää kuvaa todellisuudesta.
 Tamperelainen valokuvaaja Irina Kolomijets ohjeistaa kuvattavaa. Kemia valokuvaajajan ja kuvattavan välillä on tärkeää, jotta parhaat puolet saadaan esiin. Jani Aarnio / Yle
 Eräs Kolomijetsin kuvaama rippikouluikäinen tyttö ei ollut tyytyväinen yhteenkään hänestä otettuun otokseen.
 – Tyttö ilmoitti haluavansa kauneusleikkaukseen, vaikka yhdessä tytön äidin kanssa koetimme tukea häntä armollisuuteen itseään kohtaan.
 Kolomijetsin mukaan tytön itsekriittisyys oli niin kovaa, että hän mietti, olisiko asiaa tarpeen käsitellä esimerkiksi psykologin kanssa.
 – Haluaisin jollain tavoin suojella nuoria lisääntyviltä paineilta ja itsekriittisyydeltä.
 Myös Kuosku arvelee sosiaalisessa mediassa jaettujen kuvien vaikuttavan siihen, kuinka armollisesti ihmiset suhtautuvat omaan ulkonäköönsä tai heistä otettuihin valokuviin.
 Kehuminen kannattaa
 Psykologin roolia ammattivalokuvaajat eivät voi ottaa, mutta herkkyyttä ja vuorovaikutustaitoja ammatissa tarvitaan.
 Yhteys kuvaajan ja kuvattavan välillä on tärkeää ja rentoutuminen heijastuu kehoon, kasvoihin ja ilmeeseen. Siksi Anrietta Kuosku kertoo kuvaavansa usein liikettä.
 Myös kehuminen on tärkeää, sillä se saa ihmisen hehkumaan. Molemmat valokuvaajat myöntävät välillä kehuvansa kuvattaviaan, jotta saisivat heidät rentoutumaan.
 – Omaksi tiedokseen voi jättää sen, jos joku asento ei näytä parhaalta mahdolliselta. Positiivisen kautta ohjeistaminen toimii paljon paremmin, Kuosku kertoo.
 Kriittisistä alkuasetelmista huolimatta moni ihastelee Kuoskun mukaan lopputulosta ja sitä, kuinka kauniita kuvia heistä yllättäen saa.
 Onko osa ihmisistä valokuvauksellisempia?
 Ammattivalokuvaajat vakuuttelevat kilpaa, että kaikista ihmisistä voi saada kauniita, edustavia otoksia. Onko "valokuvauksellisuutta" siis olemassakaan?
 Kuoskun mielestä osalla ihmisistä esimerkiksi kasvojen luusto voi olla sellainen, ettei kuvakulmalla ole niin suurta merkitystä kuvan onnistumisen kannalta. Kaikki voivat kuitenkin onnistua valokuvissa.
 Tamperelainen valokuvaaja Anrietta Kuosku kuvaa  Instagram-tilinsä kuvat puhelinkameralla. Niiden ominaisuudet riittävät yhä monipuolisempaan käyttöön. Anrietta Kuosku
 – Valokuvaajan ammattitaitoa on löytää ihmisen valokuvauksellisuus ja parhaat puolet.
 Kolomijets muistuttaa, että kasvot eivät ole symmetriset. Siksi kuvaajan kokeilee eri kuvakulmia parhaat puolet löytääkseen.
 Symmetrisyys tai sen puute voikin olla eräs syy siihen, miksi pidämme  tutkimusten  mukaan enemmän peilikuvastamme, kuin meistä otetuista valokuvista.
 Syynä on se, että olemme tottuneet näkemään itsemme peilien kautta. Peilistä katsottuna oikea ja vasen puoli ovat toisin päin verrattuna siihen, miten muut meidät näkevät.
 Kun näemme itsemme valokuvassa eli siten, kuin muut meidät näkevät, kuva näyttää meistä vieraalta ja vähemmän viehättävältä. Tuttu näky herättää nimittäin alitajuisesti positiivisempia reaktioita kuin vieras.
 Kenties siksi kännykän etukameralla otettu selfiekuva on niin suosittu.
 Sekä Kuoskun että Kolomijetsin mukaan nykyaikaiset kännykkäkamerat ovat laadukkaita ja riittävät harrastelijalle hyvin.
 – Kalustolla on merkitystä vasta sitten, kun on visio ja tietotaitoa siihen, mitä tehdä kalustolla.
 Kolme vinkkiä parempiin kuviin
 Anrietta Kuosku ja Irina Kolomijets antavat vinkit, joilla onnistut paremmin selfieissä tai kotioloissa otettujen kuviesi kanssa.
 1. Älä jämähdä paikoilleen
 Studiossa kuvatessaan Kuosku kertoo pyytävänsä kuvattavaa vaihtelemaan asentoa ja liikkumaan hieman kokoajan. Myös kotioloissa kannattaa kuvata liikettä ja ottaa paljon kuvia ja ilman varsinaista yritystä poseerata kameralle.
 Kuosku neuvookin välttämään paikoilleen jämähtämistä ja vaihtelemaan esimerkiksi painoa jalalta toiselle kehon rentouttamiseksi.
 2. Valaistus kuntoon
 Valaistus on olennainen osa sekä ammattimaista valokuvausta että itse napattuja selfiekuvia. Suuri merkitys on sillä, mistä suunnasta ja miltä korkeudelta valo tulee. Kasvoja liikuttelemalla voi tarkkailla, miten varjot muodostuvat kasvoille.
 Kuoskun mukaan paras valaistus itse otetuille selfiekuville on ikkunan edessä siten, ettei aurinko paista suoraan sisään. Tuolloin valo on pehmeä, toisin kuin kovien loisteputki- tai ledvalojen alla.
 Esimerkiksi kovan keinovalaistuksen alla kulmaluut voivat varjostaa silmiä ja luoda vaikutelman silmäpusseista.
 3. Eläydy tilanteeseen
 Kameran edessä kannattaa uskaltaa nauraa. Kuosku neuvoo, että kameran edessä voi kokeilla erilaisia ilmeitä. Itselleen voi jopa kuvitella erilaisia tunnetiloja ja kokeilla, miten ne vaikuttavat lopputulokseen. Aina selfietä ottaessa ei myöskään tarvitse katsoa suoraan kameraan.
 Kolomijets kertoohuomanneensa, että kun kuvattava saa päälleen asun, esimerkiksi historiallisen viikinkiasun, olemus muuttuu. Ryhti paranee ja ihmiset kantavat itsensä juhlavammin, kun taustalla on tarina, johon eläytyä.

Ammattivalokuvaaja joutuu usein itseinhossa kierivän lohduttajaksi  – näillä kolmella vinkillä onnistut valokuvissa paremmin


Summary: Poliisi hälytettiin kerrostaloalueelle puoli yhdeksältä aamulla.

Sipoon Söderkullassa varhain aamulla sattuneessa välikohtauksessa on Ylen saamien tietojen mukaan kuollut yksi ihminen. Lisäksi toinen ihminen on saanut vakavia vammoja. Hänet on toimitettu sairaalahoitoon.
 Tapaukseen liittyy kuollut henkilö, rikoskomisario  Simo Kauppinen  Itä-Uudenmaan poliisista vahvistaa myös STT:lle. Kauppinen ei halua sanoa, epäileekö poliisi henkirikosta, etsiikö poliisi ketään tapauksen johdosta tai liittyykö siihen muita ihmisiä.
 Poliisi ei myöskään kerro, onko kuollut henkilö mies vai nainen.
 – Tutkinta on kesken, joten en tässä vaiheessa pysty ottamaan kantaa puolesta tai vastaan.
 Välikohtaus sattui aamulla kahdeksan aikoihin kerrostaloalueella Graniittitiellä.
 Ylen silminnäkijältä saamien tietojen mukaan uhri on talossa asunut mies. Tekijä on ilmeisesti yritti poistua asunnosta vakavia vammoja saaneena.
 Poliisin mukaan tapaus ei aiheuttanut vaaraa sivullisille. Yle ei ole tavoittanut poliisia vahvistamaan tapauksen mahdollista kulkua tai siitä tehtyjä havaintoja.
 Hälytys aamulla ennen yhdeksää
 Hälytys tekopaikalle tuli aamulla puoli yhdeksän aikaan.
 Operaatiosta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti . Lehden mukaan kerrostalon parkkipaikalla oli useita poliisiajoneuvoja sekä pelastustoimea. Paikalla on ollut myös pelastushelikopteri.
 Silminnäkijä kertoi Iltalehdelle, että kerrostalon rapussa on verta lammikoissa useassa kerroksessa sekä talon hississä. Silminnäkijän mukaan poliisi tutkii käsiasetta muistuttavaa esinettä parkkipaikalla.
 Myös Ylen saamien tietojen mukaan porraskäytävässä on runsaasti verijälkiä.
 Poliisi sanoo tiedottavansa tapahtuneesta seuraavan kerran maanantaina.

Ainakin yksi uhri – Sipoossa poliisi- ja pelastusoperaatio


Summary: Camorra-päällikkö Marco di Lauro pakoili poliisia yli 14 vuotta. Hänet pidätettiin Napolissa.

Italian poliisi pidätti lauantaina lain kouraa 14 vuotta vältelleen rikollispäällikkö  Marco di Lauron .
 Camorra-rikollisjärjestöön kuuluva 38-vuotias di Lauro pidätettiin Chiaianon kaupunginosassa Napolissa. Rikollispäällikkö istui kahden kissansa kanssa ja söi pastaa, kun poliisit saapuivat. Hän ei tehnyt vastarintaa.
 Pidätysoperaatioon osallistui 150 poliisia.
 Paikallisen median mukaan poliisi antoi di Lauron vaihtaa vaatteensa ja peseytyä ennen kuin hänen vietiin poliisiasemalle. Di Lauro ilmaisi huolta kissojensa kohtalosta, kun poliisi vei hänet.
 Asunnosta löytyi pieni määrä rahaa mutta ei aseita.
 Televisiokuvissa väkijoukko huusi "hyvin tehty!", kun poliisi toi di Lauron napolilaiselle poliisiasemalle.
 Di Lauro vältti "käsirautojen yön"
 Di Lauro pakoili poliisia aina joulukuusta 2004, jolloin hän onnistui välttämään pidätyksen "käsirautojen yönä" tunnetuksi tulleessa  poliisin suuroperaatiossa . Tuolloin Italian poliisi pidätti köyhissä Scampian ja Secondiglianon lähiöissä Napolissa kaikkiaan 53 henkilöä epäiltynä mafiayhteyksistä ja väkivallanteoista.
 Di Lauro oli yksi Italian neljästä etsityimmistä rikollisesta ja hänestä oli annettu kansainvälinen etsintäkuulutus vuonna 2006.
 Italian mediassa häntä kutsuttiin maan toiseksi vaarallisimmaksi mieheksi, heti Sisilian mafian johtajan  Matteo Messina Denaron  jälkeen.
 Napolissa vaikuttava Camorra on Sisilian mafiaan verrattuna rakenteeltaan löyhempi ja vähemmän hierarkkinen. Camorra-klaanit toimivat melko itsenäisesti ja ajautuvat siksi usein välienselvittelyihin keskenään.
 Paolo di Lauron pidätyskuva vuodelta 2005. AOP
 Di Lauro on Camorra-johtaja  Paolo di Lauron  neljäs poika. Ainakin 130 ihmistä kuoli verisessä valtakamppailussa, kun Amato-Pagano-klaani irrottautui di Lauron klaanista vuonna 2004. Paolo di Lauro, joka tunnetaan myös liikanimellä Ciruzzo 'o milionario eli Ciruzzo Miljonääri, vangittiin syyskuussa 2005.
 Marco di Lauron on kerrottu ottaneen pidätysten ja valtataistelun heikentämän klaanin johtaakseen.
 Aihepiiristä aiemmin:
 Mafiapidätykset jatkuvat: Kymmeniä pidätetty pitkin Eurooppaa ja Etelä-Amerikassa asti  5.12.2018
 Sisilian mafian uusi pomo ja yli 40 muuta pidätetty Italiassa  4.12.2018
 Yksi Italian etsityimmistä mafiapomoista pidätettiin – "Hieno päivä Italialle"  1.12.2016
 Italia nappasi 20 vuotta karkuteillä olleen mafiapomon  26.6.2016
 Aiheesta muualla:
 Helsingin Sanomat:  Italian toiseksi vaarallisin mafiapomo jäi kiinni pastalautasen ääreltä 14 vuoden piileskelyn jälkeen  3.3.2019

"Italian toiseksi vaarallisin mies" jäi kiinni – Rikollispomo Marco di Lauro pidätettiin pasta-annoksen äärestä ja kissojen seurasta


Summary: Saarijärveläinen Tauno Jokinen ei ole ainoa maaseudun asukas, jonka kaivo on rutikuiva. Multialla vedenjakelupisteellä käy edelleen 50 ihmistä.

Tästä on kyse Pylkönmäellä Saarijärvellä asuva Tauno Jokinen on ollut ilman juoksevaa vettä juhannuksesta saakka. Maan etelä- ja keskiosissa pohjavesien pinnat ovat 5–30 senttimetriä ajankohdan keskiarvojen alapuolella.
 Pylkönmäellä Saarijärvellä asuva  Tauno Jokinen  on ollut ilman juoksevaa vettä juhannuksesta saakka. Hänen kaivonsa kuivui keskikesän aikaan, eikä vesi ole virrannut hanasta kotitaloon sen koommin.
 – Vähän hankalaa on. Kyliltä olen kantanut vettä, pesuvettä olen sulattanut lumesta saunapadassa, mies kertoo.
 50 vuotta samassa mökissä asunut Jokinen ei muista, että vastaavaa olisi tapahtunut koskaan aiemmin. Kaivon kuivumisen aiheutti kuiva kesä, joka  laski pohjavesien pintaa . Talvi ei ole tuonut tilanteeseen helpotusta.
 – Jos aurinko sulattaa lumet, ensi kesänä on sama juttu.
 Porakaivoa Jokinen ei ole ajatellut laittaa, sillä hän tiedä kauanko vielä asuu mökissään. Samalla alueella asuvista osa on siirtynyt yksityiskaivoista kunnan veteen, osalla puolestaan on käytössään porakaivo.
 Jokinen ei ole ollut ongelman kanssa yksin.
 Maan etelä- ja keskiosissa pohjavesien pinnat ovat  5–30 senttimetriä ajankohdan keskiarvojen alapuolella  (Ympäristö.fi). Päijänteestä pohjoiseen, missä Saarijärvikin sijaitsee, mitattiin alhaisimmat pinnankorkeudet.
 Saarijärven naapurikunnassa Multialla veden jakelupiste on jälleen kovassa käytössä. Syksyllä kaivojen kuivuttua veden hakijoita riitti, mutta loka-marraskuussa tilanne hiukan helpottui. Nyt vuoden vaihteen jälkeen hakijoiden määrä on jälleen lisääntynyt. Noin 50 taloutta hakee vettä. Niiden joukossa on niin maatiloja kuin lapsiperheitä ja vanhuksia.
 Jo viime marraskuussa  Suomen ympäristökeskus tiedotti  pohjavesien olevan niin alhaalla, että etenkin omien kaivojen varassa asuvia sekä pienten vesiosuuskuntien osakkaita kehotettiin tarkkailemaan vesitilannettaan ja arvioimaan veden säästämistarpeitaan.
 "Emäntä sanoi, että porakaivo pitää saada"
 Alhaiset pohjavesien pinnat ovat saaneet ihmiset laittamaan porakaivoja. Keuruulaisen  Kari Moision  pihalle porakaivo valmistui hiukan yli viikko sitten.
 – Emäntä sanoi, että porakaivo pitää saada, jos meinataan vielä vanhana täällä asua. Se on pakko olla. Kesällä vettä ei ollut seitsemään viikkoon, nyt talvellakin vesi on ollut vähissä. Sähkötkin ovat olleet poikki pitkin talvea. Maaseudulla on vähän tämmöistä, Moisio naurahtaa.
 Moisio arvioi, että noin 90 metriä syvän porakaivon hinnaksi tulee 6000–7000 euroa.
 – Kaukana täällä on vesi kalliossakin. Maakaivoa ei pysty kaivamaan kuin kolmeen metriin, kun kallio tulee vastaan.
 Kari Moision pihamaalle kaivettiin porakaivolle paikkaa noin viikko sitten. Niko Mannonen / Yle
 Moisiolle porakaivoa tehnyt porari  Timo Nieminen  jämsäläisestä Porakaivoliike Kallioniemi Oy:stä kertoo, että kaivoja on tehty paljon.
 – Porakaivo alkaa tällä hetkellä olemaan ainoa ratkaïsu. Maakaivoissa ei vesi riitä ja talvella niitä on vaikea tehdä. Keskimäärin teemme 70–80 metrin syvyisiä kaivoja. Ylipäätään nykyisin maaseudulle ja kesämökeille tehdään aika usein porakaivo.
 Porakaivon kaivamiseen menee ilman ongelmia päivä, vettä kaivosta saa 3–4 päivän päästä, kun kaivo on puhdistettu.

Kaivo kuivui juhannuksena, eikä kotimökin hanasta tule vieläkään vettä: Tauno Jokinen kitkutti talven kantovesillä ja sulattamalla lunta


Summary: Syyrian sota on jatkunut jo kahdeksan vuotta. Viime päivinä taistelut syksyllä sovitulla puskurivyöhykkeellä ovat yleistyneet.

Jihadistitaistelijat ovat tappaneet 21 Syyrian hallituksen ja sen liittolaisten sotilasta Syyrian länsiosissa, kertoo Syyrian sotaa tarkkaileva järjestö.
 Hyökkäys sotilaita vastaan alkoi sunnuntaina aamulla Haman maakunnan pohjoisosassa lähellä Idlibin maakunnan rajaa, kertoo Britanniassa päämajaansa pitävä Syrian Observatory for Human Rights -järjestö.
 Jihadisteista viisi sai surmansa. Hyökkääjät kuuluvat pieneen Ansar al-Tawhid -ryhmään, joka liittyy löyhästi kansainväliseen terroristijärjestöön al-Qaidaan.
 Yhdysvaltalaisen strategian tutkimuskeskuksen mukaan  Ansar al-Tawhid kannattaa maailmanlaajuista jihadia eli "pyhää sotaa vääräuskoisia vastaan".
 Jihadisteilla hallussaan Idlibin maakunta
 Ansar al-Tawhidin kanssa kilpaileva jihadistinen  Hayat Tahrir al-Sham -ryhmä  on viimeinen laajoja alueita hallitseva kapinallisryhmä Syyriassa. Se hallitsee Idlibin maakuntaa ja pieniä osia viereisistä Haman ja Aleppon maakunnista.
 Myös Hayat Tahrir al-Sham kuului ennen al-Qaidaan mutta irtautui siitä vuonna 2017.
 Syyrian sisällissota on jatkunut jo kahdeksan vuoden ajan. Viime vuonna pelättiin, että Venäjän tukema  Bashar al-Assadin  hallinto hyökkäisi rajulla voimalla Idlibiin ja aiheuttaisi sodan pahimman humanitaarisen kriisin.
 Venäjä ja Turkki tekivätkin viime syyskuussa sopimuksen  demilitarisoidusta puskurivyöhykkeestä hallinnon ja kapinallisten välille Idlibin maakunnassa. Pelätty suurhyökkäys ei toteutunut, mutta kapinallisryhmiä ei ole saatu vetämään taistelijoitaan puskurivyöhykkeeltä.
 Viime päivinä rikkomukset puskurivyöhykkeellä ovat lisääntyneet ja kymmeniä al-Assadin hallituksen joukkojen sotilaita on kuollut taisteluissa kapinallisten kanssa.

Al-Qaidasta innoitusta saanut jihadistiryhmä tappoi Syyriassa 21 hallituksen sotilasta


Summary: Hyödymme pingispelistä Suomen säteilyturvakeskuksen kanssa muualla maailmassa, sanoo yhtiön varapääjohtaja Ylelle.

Tästä on kyse Rosatom on maailman johtava ydinvoimarakentaja. Sen toimittamien voimaloiden pääpaino on suurissa autoritäärisissä maissa. Euroopan muuttuva suhde ydinvoimaan sopii hyvin Rosatomille. Rosatomin ensimmäinen varapääjohtaja Kirill Komarov uskoo, että ilman ydinvoimaa ilmastonmuutosta ei kyetä ehkäisemään. Suomen Pyhäjoen ydinvoimalahanke on Rosatomille monella tapaa ainutlaatuinen. Varapääjohtajan mukaan se on yhtiön ainoa puhtaasti kaupallinen hanke.
 – Jos maailma on vakavissaan vähentämässä hiilidioksidipäästöjä ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi, me emme pysty siihen ilman ydinvoimaa. Monet ympäristöasioita painottavat ihmiset ymmärtävät, että ilman ydinvoimaa Pariisin ilmastokokouksen tavoitteiden saavuttaminen ei ole mahdollista, sanoo Rosatomin ensimmäinen varapääjohtaja  Kirill Komarov.
 Kaikesta välittyy että  Euroopan unionin kääntymässä oleva suhtautuminen ydinvoimaan , sopii maailman ydinvoimarakennusmarkkinoita hallitsevalle venäläisyhtiölle hyvin.
 Rosatomilla on pantu merkille, että  ydinvoimakeskustelun luonne on Suomessakin muuttumassa . (Suomen Kuvalehti)
 Ydinvoimakonserni Rosatom on kovassa nosteessa myös Venäjällä.
 Viimeisimmäksi Venäjän Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vahvisti sen asemaa vahvistamalla lain, joka valtuuttaa Venäjän valtion omistaman Rosatomin valvomaan koillisväylää, kirjoittaa  Barents Observer  -lehti.
 Rosatom on nyt väylän hallinnosta, arktisten alueiden laivaliikenteestä ja satamista. Aikaisemmin Venäjän liikenneministeriö oli vastuussa reitistä.
 Suomessa Rosatom tunnetaan ennen kaikkea Fennovoiman Pyhäjoen ydinvoimalan toimittajana, rahoittajana ja osaomistajana.
 Rosatom on jättimäinen valtionyhtiö
 Pietarilaissyntyinen Rosatomin ensimmäinen varapääjohtaja istuu hymyillen ja vapautuneen oloisesti vastailemassa kysymyksiin vapautuneen oloisesti. Haastattelutilanteesta ei mitenkään välity, että sitä on järjestetty puoli vuotta.
 Rosatom on raskasliikkeinen yhtiö.
 Se on Venäjän valtion omistama suuryhtymä, jonka toimialaan kuuluu ydinenergia-ala, ydin- ja säteilyturvallisuus, ydinjäänmurtajat, ydinaseet sekä alaa koskeva perustutkimus ja soveltava tutkimus sekä tuotekehitys. Rosatomin edeltäjiä ovat Neuvostoliiton ydinteollisuusministeriö ja Venäjän federaation atomienergiaministeriö.
 Se on maailman kahdeksasta ydinvoimaloita toimittavasta yhtiöstä merkittävin. Sen markkinaosuus uusien ydinvoimaloiden rakentamisesta on noin kaksi kolmasosaa.
 Vuonna 2013 Rosatom allekirjoitti suomalaisen Fennovoiman kanssa sopimuksen Pyhäjoen ydinvoimalan toimittamisesta. Sopimuksen mukaan Hanhikiven ydinvoimalan piti valmistua vuonna 2024, mutta Rosatomin ja Fennovoiman toimittama ydinvoimalan dokumentaatio Suomen säteilyturvakeskukselle on takkuillut alusta saakka. Vuodenvaihteessa Fennovoima ilmoitti, että Pyhäjoen voimala myöhästyy neljällä vuodella suunnitellusta
 Fukushiman jälkeen ydinvoimaa alettiin rakentaa lisää
 Japanin Fukushimassa vuonna 2011 tsunamin aiheuttaman vakavan ydinonnettomuuden seurauksena maailman suhtautuminen ydinvoimaan muuttui vähän samalla tavoin kuin Tsernobylin ydinturman jälkeen Neuvostoliiton aikaan vuonna neljännesvuosisata aiemmin.
 Monet ajattelivat, että ydinvoiman tarina on ohi ja Saksa päätti luopua ydinvoimasta.
 – Ei ole suuri yllätys, että he käyttävät nyt paljon hiilivoimaa, sanoo Komarov.
 Saksa ei ole tilastojen mukaan onnistunut tavoitteissaan vähentää hiilidioksidipäästöjään, vaikka maassa on vielä paljon toimivia ydinreaktoreita.
 Ilman ydinvoimaa ilmastotavoitteiden toteuttaminen ei ole mahdollista  Kirill Komarov, varapääjohtaja, Rosatom
 Talouselämä kertoi viime vuoden lopulla, että  Saksan ja Ranskan sähköntuotannon hiilidioksidipäästöjen vertailun tulos on tyly Saksalle.
 Venäjällä uusiin ydinvoimaloihin on rakennettava jäähdytystornit. Tällaisia ei ole Suomeen tulossa, vaan jäähdytys tapahtuu merivedellä. Timo Sipola / Yle
 Toisin kuin Saksa, yksikään muu iso maa ei ole Komarovin mukaan luopumassa yhdinvoimasta. Samaan aikaan monissa maissa on vuoden 2011 jälkeen tehty paljon päätöksiä uuden ydinvoiman rakentamisesta.
 Joukossa on useita autoritäärisiä jättivaltioita, kuten Kiina, Intia, Bangladesh, Turkki ja Egypti. Afrikan väkirikkain valtio  Nigeriakin on kiinnostunut nimenomaan Rosatomin rakentamasta ydinvoimasta.
 – Tänä päivänä meillä on noin 400 gigawattia asennettua ydinvoimakapasiteettia maailmanlaajuisesti ja suunnitelmissa on rakentaa vuoteen 2050 mennessä 1 000 gigawattia uutta kapasiteettia, sanoo Komarov.
 Rosatom on aktiivinen kaikilla mantereilla lukuun ottamatta Etelämannerta. Länsi-Euroopan markkinoilla Rosatom työskentelee nyt pääosin polttoaineen käyttäjien kanssa, koska kovin monta uutta ydinvoimalaprojektia läntisessä maailmassa ei ole meneillään.
 – En usko silti Hanhikiven olevan viimeinen eurooppalainen projektimme, sanoo Komarov.
 Lähi-Itä kiinnostaa – Suomen säteilyturvakeskuksen (Stuk) roolista uskotaan olevan hyötyä
 Rosatom on ylivoimainen markkinajohtaja kehittyvien maiden ydinvoimarakentamisessa.
 Rosatomin menestys kehittyvissä maissa perustuu pitkälti siihen, että se pystyy toimittamaan  voimalat asiakkailleen avaimet käteen -periaatteella.  Se voi hoitaa kaiken voimalan rahoituksesta ja tarvittavasta lainsäädännöstä ydinvoimalan pyörittämiseen, polttoainetoimitukseen, ydinjätteiden käsittelyyn ja purkamiseen. Venäjän valtio myöntää edullisia lainoja Rosatomin asiakkaille.
 Presidentti Putinin hallinnon tavoitteena on  Nikkei Asia Review-sivuston mukaan kasvattaa Venäjän vaikutusvaltaa tällaisella ydinvoimadiplomatialla.
 Erityisesti Venäjä tähtää Aasian, Lähi-idän ja Afrikan energiantuotantoon.
 Venäjän energiapolitiikan professori  Veli-Pekka Tynkkynen  Helsingin yliopistosta arvioi, että Rosatomin valttikortti on sen asema valtionyhtiönä.
 – Rosatom voi myydä ydinvoimaloita jopa tappiolla. Taloudellisesti tällainen toimija on tietysti etulyöntiasemassa yksityisiin kilpailijoihinsa nähden", Veli-Pekka Tynkkynen sanoo Ulkopolitiikka -lehdessä.
 Venäläinen ydinvoimateknologia liittyy Tynkkysen mukaan maan maan sotilaallisen strategiaan ja ydinaseisiin,  jotka ovat Rosatomin tuottamia ja joilla Venäjä ylläpitää omaa suurvalta-asemaansa.
 Lännessä yhtiö on menestynyt huomattavasti vaatimattomammin. Rosatom onkin korostanut hakevansa vaativana tunnetulta ydinvoimaviranomaiselta Stukilta hyväksyntää joka avaisi portteja nimenomaan lännen markkinoille.
 – Jo nyt käytämme Unkarissa hyväksemme Suomessa saamaamme tietoa ja kokemusta. Mutta vielä mielenkiintoisempi asetelma on Euroopan ulkopuolella, sanoo Komarov.
 Suomen tilanne on täysin erityislaatuinen. Kaikki muut projektimme perustuvat hallitusten välisiin sopimuksiin. Suomi on ainoa puhtaasti kaupallinen projekti.  Kirill Komarov, varapääjohtaja, Rosatom
 Esimerkiksi hän ottaa Yhdysvaltain ja Venäjän ohella maailman ehdottomiin öljymahteihin kuuluvan Saudi-Arabian, joka pyrkii ydinvoimavaltioksi.
 – Mitä he tekivät ensimmäisenä? Kutsuivat Stukin yhdeksi neuvonantajaksi.
 Stukilla on miljoonasopimus ydinturvallisuusyhteistyöstä Saudi-Arabian  kanssa. Komarov pitää sitä hyvänä asiana myös Rosatomin kannalta.
 Pyhäjoen ydinvoimalan referenssilaitos LAES 2 Sosnovyi BorISSA on ensimmäistä venäläistä voimalatyyppiä joissa reaktorihalli on eristetty paineenkestävällä suojakuorella, jonka läpi voi kulkea vain ilmalukon kautta. Venäläisen suojakuoren paineenkestävyys ei Suomen viranomaisille riitä ja monia muitakin muutoksia laitokseen on tehtävä. Timo Sipola / Yle
 Loviisan venäläisvalmisteisessa ydinvoimalassa 1970-luvulla alkaneen yhteistyön seurauksena Rosatomin teknologia ja suunnittelu eivät ole täysin uusia Stukille.
 – Rosatomin ydinvoimaloiden perusperiaate on sama ja Stuk tuntee sen hyvin. Siksi uskon, että se voi auttaa meitä paljon niin Hanhikiven tapauksessa kuin kaikissa muissakin hankkeissa, joissa Stuk on mukana, sanoo Komarov.
 Markkinajohtaja kohtaa maailman mallisäätelijän
 Viimeisen kahdentoista vuoden kuluessa Rosatom on rakentanut 14 ydinreaktoria Venäjällä ja muualla maailmassa.
 Suomessa jättikonsernilla on kuitenkin pöydän toisella poikkeuksellinen yhteistyötaho. Stukilla on maine maailman tiukimpana ydinalan regulaattorina eli lupa- ja valvontaviranomaisena.
 Komarov kuvailee dokumentaatiota pingispeliksi Rosatomin, Fennovoiman ja Stukin välillä. Peliksi, jossa säännöt muuttuvat koko ajan.
 Rosatomin esittelypiste Finlandia-talossa järjestetyssä Nordic Nuclear Forumissa.  Timo Sipola / Yle
 Kyse ei ole Komarovin mukaan vain uusista vaatimuksista, vaan jatkuvasti muuttuvista vaatimuksista. Lainsäädäntö ja ydinturvallisuusohjeet muuttuvat. Hän kertoo, että  joka vuosi tulee uusia vaatimuksia, muutoksia tai kommentteja  olemassa oleviin vaatimuksiin.
 – Stuk on avoin tässä ja ilmoittaa etukäteen, että hyvät herrat, olkaa valmiina, valmistelemme uusia muutoksia. Tänä keväänä odotamme noin 500 uutta muutosta Stukin valmistelemiin ydinturvallisuusohjeisiin. Kyse on päivittäisestä pingiksen peluusta, sanoo Komarov.
 Muualla toimiessaan Rosatom on tottunut siihen, että asiakas luottaa sen kokemukseen laadun takenaa. Suomessa se on joutunut jo etukäteen vakuuttamaan Stukia hankkeensa laadusta.
 Pyhäjoen ydinvoimalan lupaprosessin suurin haaste venäläisyhtiölle onkin kuvata suunnitelma yksityiskohtaisesti jo rakentamislupaa haettaessa.
 Emme ole Nokia vaan Android Rosatomin suhdetta Stukiin on usein ydinvoimapiireissä verrattu Nokian ja markkinoiden suhteeseen. Nokian puhelimet olivat insinöörin silmin teknisesti ylivertaisia kilpailijoihin nähden vielä 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä, mutta kuluttajat halusivat jotain muuta. Komarov vastaa asiaa koskevaan kysymykseen kohteliaasti. – Kaikella kunnioituksella Nokiaa kohtaan, me emme ole Nokia. Sanoisin että olemme paljon lähempänä Androidia, koska olemme nyt maailman markkinajohtaja yli 65 prosentin osuudella ydinvoimarakentamisesta, sanoo Komarov. Rosatom myy vuosittain kahdesta neljään uutta ydinvoimalayksikköä ympäri maailman.
 Normaalisti yhtiö tekee tämän vasta ydinvoimalan rakentamisvaiheessa.
 Stuk vaatii paljon yksityiskohtaisempaa kuvausta suunnitelmista, turvallisuusteknologiasta, laatujärjestelmistä, työskentelytavoista ja työn organisoinnista kuin mihin Rosatom on aikaisemmin tottunut.
 – Tällä ei ole mitään tekemistä varsinaisen suunnittelun kanssa. Kyse ei ole teknisistä muutoksista, vaan teknisistä selosteista. Työn organisoinnin kuvaus vaatii paljon yksityiskohtaisia selityksiä, mutta ei todellisia teknisiä muutoksia, sanoo Komarov.
 Suomi on Rosatomille poikkeus
 Kiire ei ole vaivannut Fennovoiman ydinvoimalahanketta missään vaiheessa. Yhtiö perustettiin rakentamaan ydinvoimala vuonna 2007, ja neljää vuotta myöhemmin vuonna 2011 sijoituspaikaksi valittiin Pyhäjoki.
 Monien vaiheiden jälkeen alun perin läntiseksi laitokseksi ajatellun voimalan laitostoimittajaksi ja asiantuntijaomistajaksi vaihtui venäläinen Rosatom, joka myös rahoittaa rakentamisen.
 Vuonna 2015 alun perin nihkeästi hankkeeseen suhtautunut, mutta laajasti Venäjällä operoiva suomalainen valtionyhtiö Fortum ilmoittautui takaamaan Fennovoimaan riittävän kotimaisen omistuspohjan.
 Ydinvoima-alalla on pohdittu, voisiko Hanhikivi 1:n dokumentaation tahmeus johtua siitä, että organisaatiossa toimivien asiantuntijoiden mielenkiinto on muualla.
 Rosatomilla kun on monella muulla maailman kolkalla meneillään helpompia ja kaupallisesti houkuttelevimpia hankkeita kuin ylätasolla sovittu Pyhäjoen hanke, joka on Rosatomille lähtökohtaisesti haastava.
 Tämän Komarov tyrmää täysin.
 – Ei. Suomen tilanne on täysin erityislaatuinen. Kaikki muut projektimme perustuvat hallitusten välisiin sopimuksiin. Suomi on ainoa puhtaasti kaupallinen projekti. Ainoa poikkeus pitkässä maailmanlaajuisessa työlistassamme, Komarov sanoo.
 LAES 2:n ykkösreaktorin valvomo on täysin digitalisoitu. Valvomohenkilökunnan paineensietokyvylle pannaan rekrytoinnissa paljon painoa. Timo Sipola / Yle
 Komarov kertoo, että useimmissa maissa, missä hänen yhtiönsä työskentelee, ydinvoimalan rakentamisen kaltaiset isot projektit ovat valtiovallan suorassa ohjauksessa.
 Esimerkiksi  Unkarin voimalan  pohjana on hallitusten välinen sopimus tästä nimenomaisesta voimalasta. Venäjän ja Suomen välillä ei ole hallitusten välistä sopimusta Hanhikiven ydinvoimalan rakentamisesta.
 Rosatom on Hanhikiven teknologiatoimittaja ja vähemmistöosakas. Mutta toisin kuin esimerkiksi Unkarissa, Kiinassa tai Intiassa asioita ei voi Suomessa miltään osin viedä hallitustasolle. Täällä on vain suora kaupallinen suhde, eikä minkäänlaisia mahdollisuuksia vedota ylemmäs.
 Tänä keväänä odotamme noin 500 uutta muutosta Stukin valmistelemiin ydinturvallisuusohjeisiin. Kyse on päivittäisestä pingiksen peluusta.  Kirill Komarov, varapääjohtaja, Rosatom
 – Meidän kannalta on myös ongelma, että lainsäädännön takia emme ole suorassa suhteessa Stukiin. Toimitamme asiakirjat Fennovoimalle ja se puolestaan toimittaa ne Stukille. Ja Fennovoiman tulisi kyetä puolustamaan ratkaisua, jonka se on valinnut ja hyväksynyt. Joskus tämä tuottaa ongelmia, sanoo Komarov.
 Pyhäjoen aikataulu on avoin kysymys
 Sitten se pakollinen aikataulukysymys. Asia, joka ydinvoimasta on mediassa ylivoimaisesti eniten esillä.
 Onko uusi tavoiteaikataulu Hanhikiven ydinvoimalan rakentamisen aloittamiseksi vuonna 2021 ja kaupallisen käytön alkamisajankohdaksi 2028 realistinen, todennäköinen, mahdollinen vai vain tavoite?
 Venäjällä uusiin ydinvoimaloihin on rakennettava jäähdytystornit. Suomessa voimalat jäähdytetään merivedellä. Timo Sipola/ Yle
 Selkeää vastausta Komarov ei halua antaa, mutta päätyy muotoilussaan mahdollisen kannalle.
 – Lopullinen aikataulu riippuu paljolti siitä, miten organisoimme työmme. Jos organisoimme työmme oikein, saamme työt tehtyä yhdessä ja aikataulussa. Jos organisoimme työmme väärällä tavalla, prosessi voi olla loputon.
 Komarov luonnehtii itseään optimistiksi ja kertoo uskovansa, että on mahdollista rakentaa Hanhikiven ydinvoimala uudessa aikataulussa.
 Tarkat päivämäärät ja aikajana selviävät, kun löytyy yhteisymmärrys kunkin osapuolen rooleista ja tarvittavista muutoksista.
 – Kyse on yhteisestä projektista, ei vain venäläisasennuksesta Suomen maaperälle. Se on paljon vaativampaa, erittäin mielenkiintoista ja sillä on mahdollisuus onnistua, Komarov kertoo.
 Pyhäjoen ydinvoimalan aikataulusta ei varmastikaan ole vieläkään sanottu viimeistä sanaa.
 Lue lisää:
  Venäjällä käynnistellään Pyhäjoen ydinvoimalaa vastaavaa laitosta – näin se eroaa suomalaisserkustaan
  Säteilymittausasema tulossa ja loppusijoitus kunnossa, mutta "aivot" puuttuvat – Pyhäjoen ydinvoimala on vailla automaatiojärjestelmää ja se on ongelma
 Pyhäjoen ydinvoimalan asiakirjat eivät valmistu ajallaan – myös koko projekti voi myöhästyä entisestään
  Pyhäjoen ydinvoimalan rakentamisluvan saaminen voi viivästyä entisestään
  Taloustutkija hurahti ydinvoimaan ja vietti kuukausia aktivistileirillä – tutkii nyt maailman arvostetuimmassa yliopistossa ydinvoiman vastustajia

Ilmastonmuutos muuttaa Euroopan suhdetta ydinvoimaan, ja se kelpaa venäläisjätti Rosatomille


Summary: Crew Dragon -kapseli laukaistiin Floridasta lauantaina.

Yksityisen avaruusalan yhtiön SpaceX:n miehistönkuljetuskapseli on telakoitunut onnistuneesti Kansainväliseen avaruusasemaan ISS:iin.
 Crew Dragon -kapseli laukaistiin lauantaina Floridasta kyydissään vain Ripleyksi nimetty, astronauttia simuloiva nukke.
 Kapseli oli kahdeksaan vuoteen ensimmäinen amerikkalaisvalmisteinen astronauttien kuljetukseen suunniteltu avaruusalus, joka on laukaistu Maasta.
 Lisää aiheesta:
 Yksityinen avaruusyhtiö SpaceX lähetti kapselin avaruuteen – kyydissä nukke, jonka nimi viittaa Alien-kauhuelokuviin

SpaceX:n avaruuskapseli pääsi Kansainväliselle avaruusasemalle onnistuneesti


Summary: Pääministerin haastattelutunti kuultiin tällä kertaa suorana Oulusta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Juha Sipilää  (kesk.) tentattiin sunnuntaina jälleen Pääministerin haastattelutunnilla. Ohjelmaa voi kuunnella  lähetyksen jälkeen tallenteena täältä .
 Sipilä vastasi haastattelutunnilla ensimmäiseksi kansanedustaja  Ville Niinistön  (vihr.) esittämiin syytteisiin pääministerin valehtelusta.
 Niinistö syytti Sipilää tahallisesta valehtelusta viitaten Sipilän Uutissuomalaiselle antamaan haastatteluun, jossa pääministeri sanoo, että ”punavihreä puoli kieltäisi käytännössä metsien käytön kokonaan”.
 Sipilän mukaan 95 prosenttia vihreiden kansanedustajaehdokkaista haluaisi kyselyn perusteella vähentää metsien hakkuita heti ja vihreiden kansanedustaja oli kyselytunnilla esittänyt myös hakkuiden kokonaan lopettamista.
 – Jos puun käyttöä pitää heti vähentää, on oikeutettua kysyä, että mistä vihreät ja vasemmisto sulkisivat tehtaan? Sitä se käytännössä tarkoittaa, Sipilä korosti.
 Sipilä sanoo puolustavansa vahvasti suomalaista kestävää metsien hoitoa ja käyttötäpaa. Hän uskoo, että puun käytön lisääminen on myös rohkaisu ulkomaisille investoijille ja mahdollistaa koko maan tasapainoisen kehittämisen.
 Sipilä penää niin vihreilltä kuin SDP:ltäkin selvää kantaa metsien käyttöön.
 On hyvä, että asiasta keskustellaan, koska tässä ajetaan kaksilla rattailla esimerkiksi sen suhteen, että puurakentamista pitäisi lisätä ja toisaalta hakkuita vähentää.
 – Olemme puhuneet aika yksimielisesti puurakentamisesta ja pitää miettiä, mistä sitä puuta pitää saada. Jos sitä Venäjältä tuotaisiin se ei auta asiaa mitenkään ilmaston kannalta.
 Sipilä kertoo perustavansa kantansa hakkuiden lisäämisestä Luke, Syken ja VTT:n tutkimuksiin, joiden mukaan 80 miljoonaan kuutioon hakkuut ovat kestävän kehityksen mukaisia. Hän korostaa, että tutkimuksen laskelmien mukaan näillä hakkuumäärillä Suomi voisi olla hiilineutraali jo 2030-luvun aikana.
 – Hakkuut tuovat myös tasaisesti työtä koko Suomeen, keskusta aikoo pysyä varmasti kannassaan, Sipilä sanoi.
 Sipilä uskoo: Sote saadaan maaliin
 Sipilä toisti pääministerin haastattelutunnilla myös uskonsa siihen, että sote-uudistus saadaan tällä hallituskaudella maaliin.
 – Eduskunta on tässä se avaintekijä, kaikki edellytykset sen syntymiselle on olemassa, Sipilä sanoi.
 Pääministeri kiitteli sitä, että eduskunnassa on tehty kalentereihin tilaa soten maaliinsaattamiseksi.
 Sipilä myös luottaa siihen, että hallituspuolueiden rivit pysyvät yhtenäisinä, kun laki vihdoin eduskunnan äänestykseen saadaan.
 Sipilä ei halunnut ottaa kantaa eduskunnan puhemies  Paula Risikon  (kok.) lauantaina antamiin sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtajalle  Hannakaisa Heikkiselle  (kesk.) suunnattuihin moitteisiin.
 Sipilä totesi, ettei ole ministerinä korrektia arvioida sitä, mitä valiokunnissa tapahtuu.
 Pääministerin haastattelutunnilla haastattelijoina toimivat tällä kertaa Lapin Kansan vastaava päätoimittaja  Antti Kokkonen , Talouselämän toimittaja  Matti Virtanen  sekä Yle Uutisten Politiikka ja yhteiskunta -toimituksen päällikkö  Paula Pokkinen .
 Puhetta johtaa  Petri Kejonen . Lähetys kuullaan suorana Oulusta.
 Juttua korjattu klo 15:40 Aiemmin juttussa sanottiin, että hakkuita lisätään 80 miljoonalla kuutiolla. Korjattiin muotoon hakkuita lisätään 80 miljoonaan kuutioon.

Sipilä haastattelutunnilla: Keskusta aikoo pysyä kannassaan metsien hakkuiden suhteen


Summary: Ennen Israelin viisulavalle nousemista solistin lauluvire olisi syytä saada kuntoon, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Ville Vedenpää.

Daruden   Look away  -kappale valittiin ylivoimaisella äänten enemmistöllä Suomen euroviisuedustajaksi lauantaina Uuden Musiikin Kilpailussa. Biisi oli kolmesta ehdokkaasta paras niin yleisön kuin kansainvälisen raadinkin mielestä.
 Kappaleen ilmastonmuutosteema ja sitä tukeva lavashow puhutteli ihmisiä. Kokonaisuus sai varmasti monet pysähtymään hetkeksi ja miettimään elämäntapaansa. Ihmisten herättelyyn pyritään  Daruden mukaan  myös Israelin Euroviisuissa toukokuussa, saarnaamatta kuitenkaan liikaa.
 Ensimmäisissä nettikommenteissa  Look away  -kappale on saanut hyvää palautetta. Kappaleen teemaa pidetään ajankohtaisena ja lavashow'ta erittäin onnistuneena. Suurin kritiikki on koskenut solisti  Sebastian Rejmanin  epävireistä laulua. Se olisi syytä saada kuntoon, mikäli Euroviisuissa haluaa pärjätä. Lavalla kuullaan toinen toistaan parempia laulajia, joten siinä joukossa ei halua erottua joukosta huonolla tavalla.
 Daruden kappaleita arvostelleeseen kansainväliseen raatiin kuulunut ruotsalainen  Gabriel Alares  arvioi, että Suomen viisubiisillä voi olla hyvätkin mahdollisuudet pärjätä kisassa. Hänen mielestään on hyvä, että kappaleella on vahva tarina. Se puhuttelee ihmisiä ympäri maailmaa.
 Alaresilla on vahva usko, että Suomi pääsee viisufinaaliin ja voi pärjätä sielläkin hyvin. Ruotsalaisilla on viisujen kestomenestyjinä tarkka vainu, joten tähän arvioon on hyvä uskoa.
 Israelin Euroviisuihin on tähän mennessä valittu 34 edustuskappaletta. Viikon päästä kaikki viisubiisit on julkaistu. Tämän vuoden sato on ollut suhteellisen vaisu eikä mikään kappale ole erityisesti noussut esiin joukosta. Valtaosa kappaleista on hidastempoisia. Daruden dancekappale erottuukin niiden joukosta hyvällä tavalla.
 Mikäli lopuistakaan kilpailukappaleista ei löydy timanttista viisuklassikkoa, Darude saattaa menestyä kilpailussa yllättävänkin hyvin. Ainakin Suomella on tarjota Israelissa kansainvälisesti menestyneen DJ:n bileet hyvällä sanomalla.
 Lue myös:   Darude yllättyi Look away -kappaleen murskavoitosta

Toimittajalta: Darude yllättäisi menestymällä Euroviisuissa


Summary: Poliisi tutkii tapahtunutta kahtena tapon yrityksenä ja useana törkeänä pahoinpitelyn yrityksenä.

Helsingin poliisi vahvistaa, että mies on puukottanut Pohjois-Haagassa Santavuorentiellä kahta aikuista. Miehen kerrotaan myös aiheuttaneen vammoja paikalla olleille kahdelle kouluikäiselle ja yhdelle alle kouluikäiselle lapselle. Poliisin mukaan uhrit eivät ole hengenvaarassa.
 Epäillyn tekijän henkilöllisyys on poliisin tiedossa. Rikosylitarkastaja  Jonna Turunen  kertoi illalla kello 19.30, että poliisi etsi edelleen iltapäivällä tapahtuneesta teosta epäiltyä, vuonna 1985 syntynyttä miestä.
 Viisi uhria on kuljetettu sairaalaan.
 Puukotuksen uhreiksi joutui epäillyn entinen puoliso, entisen pariskunnan kolme yhteistä lasta sekä entisen puolison ystävä.
 Rikosylitarkastaja Jonna Turunen kertoo, ettei teon motiivista ole toistaiseksi käsitystä.
 – Kaksi lapsista on alakouluikäisiä ja yksi alle kouluikäinen, Turunen kertoi.
 Turusen mukaan mukaan rikostutkinta on käynnissä. Tapahtunutta tutkitaan kahtena tapon yrityksenä ja useana törkeän pahoinpitelyn yrityksenä.
 Poliisin mukaan sivulliset eivät ole vaarassa.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat . Lehden tietojen mukaan paikalla Santavuorentiellä sijaitsevan lastensuojelupalveluyksikön tilat on eristetty.

Poliisi: Mies puukotti kahta aikuista Helsingissä, aiheutti vammoja myös kolmelle lapselle – epäilty kateissa


Summary: Kyseessä olisi sopimusrikkomus hävittäjät myyneen Yhdysvaltain ja ostajan Pakistanin välillä.

Yhdysvallat selvittää, käyttikö Pakistan amerikkalaisvalmisteisia hävittäjiä operaatiossaan Intian ilmavoimia vastaan.
 Pakistanin armeijalla on F-16-hävittäjiä, mutta se sanoo, ettei se käyttänyt niitä intialaisen sotilaskoneen pudottamiseen.
 Sotilaskoneen ampuminen alas tarkoittaisi sopimusrikkomusta hävittäjät myyneen Yhdysvaltain ja Pakistanin välillä.
 Intian ja Pakistanin konflikti kärjistyi tiistaina, kun Intia teki ilmaiskun Pakistanin puolelle kiisteltyä Kashmirin aluetta. Pakistan vastasi keskiviikkona tekemällä omia ilmaiskujaan Intian puolelle.
 Pakistan pudotti vastauksena  intialaisen Mig-hävittäjän ja vangitsi intialaisen lentäjän. Hänet  luovutettiin takaisin Intiaan  perjantai-iltana.

Yhdysvallat haluaa tietää, käyttikö Pakistan F-16-hävittäjiä intialaiskoneen pudottamiseen


Summary: Koirien blocão-karnevaalia on järjestetty jo 20 vuoden ajan.

Rion karnevaaliin osallistuu joka vuosi miljoonia ihmisiä. Sen yhteydessä järjestetään myös vähemmän tunnettu blocão-niminen karnevaali, jonka pääosassa ovat koirat.
 Tämän vuoden koirakarnevaaliin osallistui arvioiden mukaan noin sata koiraa omistajineen.
 Tapahtumaa on järjestetty nyt 20 vuoden ajan.

Myös lemmikit pääsivät juhlimaan – Katso video koirien omasta Rion karnevaalista


Summary: Orbán kertoi asiasta saksalaisen Welt Am Sonntagin haastattelussa.

Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ei anna periksi kiistassaan Euroopan kansanpuolueen EPP:n kanssa.
 Useat EPP:n jäsenpuolueet vaativat Orbánin johtaman oikeistopopulistisen Fidesz-puolueen  erottamista EPP:stä . Erottamista on vaatinut yhteensä 7 EPP:n jäsenpuoluetta eri maissa,  mukaan lukien Kokoomus Suomessa .
 Fidesz on viime viikkoina ollut esillä julistekampanjansa takia.
 Unkarin hallituksen siirtolaisvastaisen kampanjan juliste Budapestissä. Julisteessa syytetään yhdysvaltalaista suursijoittajaa ja hyväntekijää George Sorosia ja EU-komission puheenjohtajaa Jean-Claude Junckeria laittoman maahantulon kannattamisesta. Attila Kisbenedek / AFP
 Kampanja syyttää EU:ta ja komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  esimerkiksi maahanmuuton edistämisestä. Unkaria vastaan on myös aloitettu menettely oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia.
 Orbán ei aio perääntyä.
 Welt Am Sonntag -sanomalehden haastattelussa  hän lataa täyslaidallisen Junckeria ja muuta EU:n nykyjohtoa kohtaan.
 – En pidä hänen (Junckerin) näkemyksistään. Hänen talouspoliittinen ajattelu on sosialistista ja hän kannattaa maahanmuuttoa. Hänen yrityksensä erottaa meidät EPP:stä on henkilökohtaita uskottomuutta, Orbán sanoo.
 Hän kertoo myös, etteivät Juncker ja unkarilaismiljonääri  George Soros  jää ainoiksi Fideszin pilkan kohteiksi. Junckerin tilalle EU-vastaisiin julisteisiin on Orbánin mukaan tulossa EU-komission varapuheenjohtaja  Frans Timmermans .
 Orbán näkee Fideszin myös jatkossa EPP:n jäsenenä ja ilmaisee tukensa EPP:n johdoon Helsingin puoluekokouksessa valitulle  Manfred Weberille .
 Orbán kiistää haastattelussa myös olevansa juutalaisvastainen.
 – Unkarin juutalaiset nauttivat hallituksemme suojaa. Tämän lisäksi suhtaudumme myönteisesti Israelin valtioon, hän sanoi.
 Orbán lisäsi juutalaisvastaisuuden olevan maahanmuuton aikaansamaa, ja että sitä esiintyy tästä syystä enemmän Länsi- kuin Itä-Euroopassa.
 Fideszin erottamista  käsitellään todennäköisesti  EPP:n puoluevaltuustossa Brysselissä 20. maaliskuuta.
 Mikäli Fideszin erottaminen etenee äänestykseen asti, vaaditaan siihen määräenemmistö EPP:n puoluevaltuuston noin 260 jäsenestä. Puoluevaltuuston jäsenet tulevat EPP:n jäsenpuolueista, liitännäispuolueista, jäsenjärjestöistä ja ryhmistä.
 Fideszillä on tukea erityisesti muiden itäeurooppalaisten konservatiivipuolueiden keskuudessa.  Politico-lehti on listannut  eri EPP:n jäsenpuolueiden suhtautumisen Fideszin erottamiseen.
 Euroopan parlamentissa kuitenkin myös useat perinteisesti Orbánia tukeneet puolueet kääntyivät häntä vastaan.
 EPP:n 218 europarlamentaarikosta 115 äänesti rankaisumenettelyn käynnistämisestä Unkaria vastaan oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia. 57 äänesti vastaan ja 28 jätti äänestämättä.

Orbán ei peräänny, vaikka hänen puoluettaan vaaditaan eroon EPP-ryhmästä: "Aiomme jatkaa julistekampanjaamme ja pysyä ryhmästä


Summary: 18-vuotias autonkuljettaja huolehtii näyttelijät ajoissa kuvauspaikalle. Siisteintä työssä on näyttelijöihin tutustuminen.

Näyttelijä  Ville Virtanen  asettelee askeliaan jään liukastamalla parkkipaikalla. Kollega  Olivia Ainali  seuraa varovaisesti perässä. Kaksikko on siirtymässä maskeeraajien bussista kuvauspaikalle Etelä-Karjalan keskussairaalan pihalla Lappeenrannassa.
 Rikossarja Sorjonen Sarjan kolmannen tuotantokauden jaksoja kuvataan talvisissa maisemissa Itä-Suomessa ja Helsingin seudulla. Lappeenrannassa kuvausryhmä työskentelee noin kuukauden. Työryhmään palkattiin paikallisia työttömiä nuoria. Ensiesitys TV1:ssä ja Areenassa syksyllä.
 Sairaalan pihalla valmistaudutaan kuvaamaan tv-sarja Sorjosen kohtaus, jossa rikostutkija Kari Sorjosen roolissa nähtävä Virtanen ja tutkijaneron tytärtä esittävä Ainali astelevat sairaalan pääsisäänkäyntiä kohti. Näyttelijät siirtyvät pienen matkan maskeerauspisteestä sairaalan pihalle kuvaustiimin autonkuljettajan kyydissä.
 Autonkuljettaja vaikuttaa tehtävässään rutinoituneelta siitä huolimatta, että hän on aloittanut työn vasta kaksi viikkoa aiemmin. Ajokorttikaan ei ole ehtinyt 18-vuotiaan  Tuuli Timperin  taskussa montaa kuukautta vanheta.
 Kuvauksiin kutsuttiin työttömiä nuoria
 Tuuli Timperi on yksi lappeenrantalaisista nuorista, joille tarjottiin tänä keväänä mahdollisuutta hakea assistentin töitä tv-sarjan kuvauksissa. Työpaikkahakemus oli suunnattu työttömille lappeenrantalaisille nuorille.
 Tuuli Timperi työskentelee Sorjosen kuvauksissa kuljetuksista vastaavassa ryhmässä. Helmi Lappalainen on järjestäjän assistentti. Mikko Savolainen / Yle
 Työttömien nuorten palkkaaminen assistenteiksi on osa Lappeenrannan kaupungin ja Sorjosta tuottavan Fisher King Oy:n välistä yhteistyösopimusta. Nuorten palkan maksaa Lappeenrannan kaupunki.
 Joskus näyttelijä kertoo jotain perheestään tai siitä, mitä aikoo tehdä viikonloppuna.
 Työhaastattelun jälkeen töitä sai kymmenen hakijaa. Pesti kestää noin neljä viikkoa eli sen ajan, jonka Sorjosta tuottava Fisher King Oy kuvaa Lappeenrannassa.
 – Tähän mennessä olen ajanut näyttelijöitä paikasta x paikkaan x. Tai kuljettanut jotain papereita tai rekvisiittaa sinne, missä niitä on tarvittu, Timperi kertoo työtehtävistään.
 Mielenkiintoisimmiksi kokemuksiksi hän mainitsee tilanteet, joissa on ehtinyt jutustella näyttelijöiden kanssa.
 – Aika paljon puhutaan säästä. Tai sitten näyttelijä kertoo jotain perheestään tai siitä, mitä aikoo tehdä viikonloppuna, Timperi kertoo automatkoilla käydyistä keskusteluista.
 Erikoinen kokemus
 Järjestäjän assistentiksi palkattu  Helmi Lappalainen  on ehtinyt kahden ensimmäisen työviikkonsa aikana tehdä monenlaista. Häntä on tarvittu liikenteenohjaajana ja opastamaan jalankulkijoita sivuun kameran edestä.
 Lappalainen osallistuu myös kuvausryhmän lounaan valmistukseen ja tarjoaa kuumaa kahvia hyytävässä viimassa työskenteleville.
 – Meidät on otettu tosi hyvin mukaan työyhteisöön, Lappalainen kertoo.
 Rikossarja Sorjosen kolmas tuotantokausi kuvataan lumisissa maisemissa. Mikko Savolainen / Yle
 Tuuli Timperi valmistui viime keväänä meikkaajan ammattiin. Helmi Lappalainen on opiskellut kampaajaksi. Oman alansa hommiin nuoret naiset eivät ole tv-sarjan kuvauksissa päässeet tarttumaan, mutta se ei ollut kuvitelmissakaan.
 – On ollut kiinnostavaa päästä näkemään maskeeraajien työtä tällaisessa tuotannossa. Ammatti voisi kiinnostaa, Timperi miettii.
 Helmi Lappalaiselle työjakso Sorjosen kuvauksissa on ollut ehdottomasti mukava kokemus, mutta hän ei usko sen juurikaan vaikuttavan hänen työhaaveisiinsa tulevaisuudessa.
 – En tiedä, tuleeko mitenkään vaikuttamaan omaan elämään, Lappalainen toteaa.
 Ammattiliitto kritisoi puutteellisesta opastuksesta
 Kun ilmoitus Sorjosen kuvauksiin haettavista nuorista assistenteista tammikuussa julkaistiin,  huolestui Teatteri- ja mediatyöntekijöiden liitto Teme ideasta.  Liiton kritiikki kohdistuu assistenttien liian suureen määrään.
 Liitto suosittelee korkeintaan neljän harjoittelijan palkkaamista yhtä tuotantoa kohden. Tätä suurempi aloittelevien työntekijöiden määrä johtaa ammattiliiton mukaan siihen, etteivät nuoret työntekijät saa riittävää opastusta ja perehdytystä työhön.
 Alunperin Sorjosen kuvauksiin ilmoitettiin tarvittavan 21 assistenttia. Haastattelujen jälkeen työtä tarjottiin lopulta kymmenelle nuorelle.
 Sairaalan pihalla kuvattu kohtaus on onnistunut. Näyttelijä Ville Virtanen valmistautuu seuraavaan tehtävään. Mikko Savolainen / Yle
 Tuotantoyhtiön mukaan perehdytys on sujunut ongelmitta. Ison tuotannon jokaisella työryhmällä on oma vastuuhenkilönsä, joka ohjeistaa työntekijät päivän tehtäviin.
 – Näin isoja tuotantoja on minun kokemuksen mukaan aika mahdoton tehdä ilman assistenttien työvoimaa, sanoo showrunner  Miikko Oikkonen . Hän sekä käsikirjoittaa että ohjaa Sorjonen-sarjaa.
 Oikkosen mukaan assistenttien työ koostuu monista yksityiskohdista, jotka ovat kokonaisuuden kannalta yhtä oleellisia kuin tuotantoryhmän muidenkin jäsenten työ.
 – Meidän luovat ihmiset esimerkiksi tarvitsevat päivän aikana erilaista tietoa ja materiaalia, joka jonkun täytyy hankkia, tulostaa ja toimittaa paikalle, Oikkonen kuvaa yhtä tärkeää tehtävää.
 Nuoret assistentit Tuuli Timperi ja Helmi Lappalainen eivät koe työtään kovin raskaaksi tai vaikeaksi.
 Heidän mukaansa kaikkein tärkeintä tv-sarjan kuvauksissa on pitää huolta kellosta, niin että sovittu työtehtävä tulee tehdyksi ajallaan. Näyttelijöiden kuljetuksia hoitava Timperi arvioi onnistuneensa hyvin aikatauluista huolehtimisessa.
 – Pitää vaan katsoa, että tekee homman ajallaan. Muuten on ollut aika paljon sellaista odottelemista, että milloin olisi seuraava kuskikeikka, Timperi kertoo.

Kymmenen työtöntä nuorta pääsi töihin poliisisarja Sorjosen kuvauksiin – 18-vuotias sai tehtäväksi kuskata näyttelijät kuvauspaikalle


Summary: Aurinkoinen sää helli ulkoilijoita Helsingissä laskiaissunnuntaina.

Helsingin Arabianrannassa nautittiin tänään päivällä auringon paisteesta ja lumesta. Helsingissä maa on jo monin paikoin mustana, eikä ollut itsestään selvää, että pulkkamäkeen pääsee.
 – Mietimme, että menemmekö Käpylän Taivaskalliolle, mutta siellä ei kuulemma ole lunta. Tulimme tähän, sillä tiesin, että täällä ainakin on lunta, lastensa ja lastenlastensa kanssa liikenteessä ollut Aila Hartikainen kertoo.
 Muutos säässä on kuitenkin nurkan takana, sillä Ilmatieteen laitoksen mukaan talvi palaa ensi viikolla myös Etelä-Suomeen. Tämä on hyvä uutinen ainakin Justus Rautiaiselle.
 – Jos ei ole paljon lunta, niin lasken pulkalla, mutta tykkään laskea eniten rattikelkalla.

Pulkkamäet täyttyivät laskiaisen viettäjistä – Katso kuvat Helsingin Arabianrannan laskiaisriemusta


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Mårten Lampén / Yle
 Nokia palkkasi ammattilaiset etsimään syyrialaisperheelle kotia, Wärtsilä tarjoaa töitä myös puolisoille – Näin huippuosaajat houkutellaan Suomeen
 Asiantuntijoiden mukaan työperäinen maahanmuutto on Suomen kohtalonkysymys. Ei riitä, että huippuosaajat saadaan Suomeen – heidät on saatava myös jäämään. Mutta miten?
 Näyttelijät Olivia Colman, Mahershala Ali ja Regina King palkittiin roolisuorituksistaan Oscar-gaalassa 2019. Etienne Laurent / EPA
 Oscar-gaalassa nousivat esiin rotukysymykset – parhaana näyttelijänä palkittu pärisytti kieltään
 Parhaan elokuvan Oscarin voitti yllättäen Green Book.
 Ristilippu on brändi, joka kielii korkeasta pohjoismaisesta laadusta, sanovat Jaan-Matti Saul ja Peedu Tuisk. Stanislav Moshkov
 Entä jos Virosta tulisi kuudes Pohjoismaa? "Emme tunne hengenheimolaisuutta Baltiaa kohtaan"
 Suomenlahden eteläpuolella viriää liike, joka haluaa Virolle ristilipun ja uuden kansainvälisen nimen, Estland. Myös entinen presidentti tukee Viron pohjoismaalaistajia.
 Jani Aarnio / Yle
 Onni Rantanen osasi jo alle kaksivuotiaana ulkoa kaikki Suomen kanalinnut – nyt 15-vuotias lintuharrastaja kuvaa ilmeikkäitä siivekkäitä
 Aamuhämärässä ei kuulu mitään. Lumihangen narskunta kenkien alla rikkoo hiljaisuuden. 15-vuotias Onni Rantanen on tullut tarkkailemaan ilmojen aamuliikennettä Nokian Pikkuvirralla. Luontokuvaajan ammatista haaveileva koululainen saattaa viettää koko valoisan ajan lintuja tarkkaillen.
 Jouni Immonen / Yle
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Ahdistus on aikamme sitkein trendi, ja nyt sillä mainostetaan kaikkea sihijuomista pakastepihveihin
 Mielenterveysongelmat myyvät. Brändit ja sosiaalisen median vaikuttajat puhuvat nyt ahdistuksesta sekä stressistä ja myyvät siinä sivussa tuotteitaan, kirjoittaa toimittaja Anton Vanha-Majamaa kolumnissaan.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Oscar-gaalan palkitut ja luontokuvaaja, joka omistautuu lintujen tarkkailuun


Summary: Ylen avustajana 1960-luvulta 2010-luvulle toiminut ja muun muassa jääkiekkokierroksen selostajana tunnetuksi tullut Jouko Färd kuoli Porissa viikonloppuna.

Tästä on kyse Ylen pitkäaikainen urheiluselostaja Jouko Färd on kuollut. Färd menehtyi viikonloppuna Porissa. Färd avusti Yleisradiota 1960-luvulta 2010-luvulle.
 Ylen urheiluselostajana ja toimittajana kuudella vuosikymmenellä toiminut porilainen  Jouko Färd  on kuollut. 74-vuotias Färd kuoli sunnuntaina sairauden murtamana Satasairaalassa eli entisessä Satakunnan keskussairaalassa Porissa.
 Jo keskikoulussa tarkkasilmäinen ammatinvalinnanohjaaja oli todennut Färdille, että tästä tulee joko opettaja tai selostaja. Tuli molemmat.
 Avustajaksi Yleisradioon  Färd tuli  jo vuonna 1969. Ylen kiekkokierroksilla hän selosti kierroksen alkupäivistä eli vuodesta 1992 aina vuoteen 2017 saakka. Porin Isomäen jäähallista tehdyt jääkiekkoselostukset nostivat Färdin äänen tunnetuksi ympäri Suomea.
 Palkittu selostaja
 Jouko Färd teki pitkällä urallaan Ylelle myös muita ohjelmia, kuten varusmiesradiota ja lukemattoman määrän juttuja Urheiluradioon ja Urheiluruutuun. Hänen uralleen mahtui myös muun muassa työskentely vuoden 1980 Moskovan olympialaisissa. Färd kirjoitti myös lehtijuttuja.
 Jouko Färd studiossa Porissa. Lore Korpelainen / Yle
 Färd toimi loppuun saakka mukana yhdistyselämässä. Hän oli muun muassa Porin urheilutoimittajain kerhon hallituksen jäsen.
 Hänelle myönnettiin elämäntyöstään Suomen radio- ja tv-selostajien sekä Yleisradion perustaman Pekka Tiilikaisen rahaston tunnustuspalkinto vuonna 2008. Vuonna 2015 Suomen jääkiekkojournalistit  palkitsivat  hänet Pentti Lindegren -elämäntyöpalkinnolla.
 Valmistautui huolella
 Jouko Färd kertoi  Ylen haastattelussa  kolme vuotta sitten, että selostaminen vaatii huolellista valmistautumista. Färd sanoi käyttävänsä jokaisen selostuksen valmisteluun 2,5–3 tuntia.
 – Valmistautuminen seuraavaan selostukseen alkaa edellisen päätyttyä. Haen heti illalla seuraavan matsin pelaajien taustat, tuomarien tiedot sekä aiemmat kohtaamiset. Ennalta-arvaamattomuus jääkiekossa on se tärkeä suola. Sehän on urheilun periaate, että ei sinne kannata mennä, jos tietää, mitä hommasta tulee, Färd totesi.

Pitkän linjan urheiluselostaja Jouko Färd on kuollut