Summary: Neuropsykologin mukaan lasten kyky oppia keskittymistä ei ole hävinnyt mihinkään, mutta vaatii sinnikästä harjoittelua.

Luokassa soi rauhallinen taustamusiikki. Kakkosluokkalaiset lukevat kirjoja, viimeistelevät askartelutöitä tai värittävät. Opettaja  Kirsi Lakaniemi  kiertelee auttamassa, kun oppilailla on pulmia tarvikkeiden löytämisessä, liimaamisessa tai langan päättelyssä. Kaikki työskentelevät keskittyneesti.
 Tätä on harjoiteltu ensimmäisestä luokasta asti, aluksi 10–15 minuutin pätkissä, kertoo helsinkiläisen Puistopolun peruskoulun 2C:n opettaja Kirsi Lakaniemi. Hän on ylpeä oppilaistaan, sillä monien lasten keskittymiskyky on hänen mielestään viime vuosina heikentynyt.
 – Osa lapsista jaksaa keskittyä töihin ihan niin kuin aina ennenkin. Mutta joissakin lapsissa näkyy, että he pelaavat viikonloppuisin tai aamuisin ennen koulun alkua aika paljon. Silloin ajatukset jäävät helposti pelimaailmaan, Kirsi Lakaniemi sanoo.
 Samalla tavalla ajattelee moni muukin peruskoulun opettaja.
 Jaani Lampinen / Yle
 Ylen kysely: keskittymiskyky huonontunut sekä ala- että yläkoulussa
 Ylen kyselyyn vastanneista opettajista yli kahdeksan kymmenestä on sitä mieltä, että oppilaiden keskittymiskyky on huonontunut selvästi viiden viime vuoden aikana. Näin ajattelevat yhtä lailla sekä alakoulujen että yläkoulujen opettajat.
 Hyvin monen kyselyyn vastanneen opettajan mielestä keskittymiskykyä ovat heikentäneet älylaitteiden runsas käyttö ja jatkuva virikkeiden tulva.
 Opettajat kuvailevat oppilaiden keskittymiskyvyn puutetta kyselyn vastauksissa:
 "Kännykät vievät lasten yöunet. Älylaitteiden viihdekäyttö näkyy koulussa siten, että jo alaluokkalaiset tulevat silmät ristissä ja levottomina kouluun."
 "Tuntuu siltä, että joillakin oppilailla aivot ovat ylivireystilassa. On todella vaikeaa rauhoittua opiskelemisen vaatimaan tilaan."
 "Oppilaat kaipaavat koko ajan enemmän viihdettä ja kestävät huonommin tylsyyttä."
 Joidenkin vastaajien mielestä keskittymistä vaikeuttavat myös esimerkiksi liian suuret opetusryhmät, henkilökunnan vähäisyys tai se, että osa oppilaista kärsii tilojen vaihtelusta ja hyvin omatoimisesta opiskelusta.
 Ylen kyselyyn vastasi runsaat 400 peruskoulun opettajaa eri puolilta Suomea. Kysely toteutettiin yhteistyössä opetusalan ammattijärjestön OAJ:n kanssa. Mukana oli sekä alakoulujen että yläkoulujen opettajia.
 Opettaja Kirsi Lakaniemen mielestä lasten kanssa on tärkeää harjoitella sitä, että he pystyvät keskittymään yhteen asiaan kerrallaan ja tekemään sen loppuun asti. Jaani Lampinen / Yle
 Aistiystävällinen luokkahuone helpottaa keskittymistä
 Helsinkiläisessä Puistopolun peruskoulussa myös tilat helpottavat kakkosluokkalaisten keskittymistä. Osa koulun luokista on rakennettu  aistiystävällisiksi stress free -konseptin mukaan . Muun muassa kokolattiamatto ja akustiikkalevyt vähentävät melua. Tuolien siirtely ei aiheuta kolinaa eikä luokassa kaiu. Valaistus on lähellä luonnollista auringonvaloa.
 Opettaja Kirsi Lakaniemi laittaa välillä myös musiikkia soimaan. Rauhallinen taustamusiikki luo luokkaan levollisen tunnelman.
 – Se auttaa keskittymään hiljaiseen työhön, Kirsi Lakaniemi sanoo.
 Välitunneilla hän puolestaan kannustaa lapsia liikkumaan. Välituntisin on usein myös ohjattua liikuntaa.
 Puistopolun peruskoulun kakkosluokkalaisten aistiystävällisessä luokassa on muun muassa kokolattiamatto, joka vähentää hälyä. Jaani Lampinen / Yle
 Kyky oppia keskittymistä ei ole kadonnut
 Myös neuropsykologi  Liisa Klenbergin  mukaan lasten käyttäytyminen on vähitellen muuttunut, niin kuin aikuistenkin. Lapset saavat paljon harjoitusta nopeaan reagoimiseen ja monen asian tekemiseen yhtä aikaa. Siihen vaikuttavat niin ympärillä tulvivat ärsykkeet kuin nopeatempoiset pelit.
 Sen sijaan lasten kyky oppia keskittymistä ei ole Liisa Klenbergin mukaan kadonnut mihinkään.
 – Lasten kyky oppia keskittymistä ei ole ollenkaan vähentynyt. Mutta harjoitusta se vaatii, hän sanoo.
 Keskittymisen taito on Klenbergin mielestä edelleen hyvin tärkeä. Yhteiskunnassamme tarvitaan paljon esimerkiksi lukemisen ja kuuntelemisen kykyä.
 – Jos pystyy olemaan sekä nopea multitaskaaja että paneutumaan asioihin pitkäjänteisesti, toiminnan joustavuus ja mahdollisuudet lisääntyvät.
 Helmi Jauhiainen viimeisteli käsityötään. Jaani Lampinen / Yle
 Näin voit auttaa lasta keskittymään
 Neuropsykologi Liisa Klenberg antaa keinoja siihen, kuinka aikuinen voi auttaa lasta tai nuorta keskittymisen harjoittelussa. Osa lapsista tarvitsee harjoittelua enemmän, osalle se on helpompaa.
 1. Ympäristön rauhoittaminen
 Älypuhelin tai ympäriltä kuuluvat äänet vievät herkästi huomion. Ympäristön rauhoittaminen on tärkeä keino lasten ja nuorten keskittymisen helpottamiseen.
 2. Ennakointi
 Myös ennakointi auttaa.
 – Jos lapsi osaa valmistautua siihen, että nyt tulee se pitkäkestoinen juttu, missä pitää pystyä kohdentamaan tarkkaavuutta pidemmän aikaa, keskittyminen helpottuu, Liisa Klenberg sanoo.
 3. Tehtävien rakenteen selkeyttäminen
 Laajoihin asioihin syventymistä helpottaa, jos lapselle annetaan tehtävän avuksi selkeä rakenne eikä vain isoa, hahmotonta tehtävää.
 – Voi olla haasteellista keskittyä tehtäviin, jotka vaativat oma-aloitteista pohdintaa siitä, miten tämän tekisin, missä järjestyksessä ja mitä kaikkea siihen pitäisi tulla.
 Jos lapsi tekee vaikkapa esitelmän jostakin maasta, tehtävää voi helpottaa antamalla rungon, johon on listattu keskeiset etsittävät asiat: missä maa kartalla sijaitsee, mikä sen asukasmäärä on, mitä kieliä maassa puhutaan ja niin edelleen.
 4. Uni, liikunta, ruoka
 Jos uni jää liian lyhyeksi tai aamupala syömättä, vireystila ei pysy yllä. Edellytys keskittymiselle on, että lapsi tai nuori nukkuu, syö ja liikkuu sopivasti.
 5. Sinnikäs harjoittelu
 Pitkäjänteistä työskentelyä pitää myös harjoitella sinnikkäästi. Sitä kannattaa opetella pienissä paloissa ja toistuvasti. Lapsi tarvitsee harjoitteluun aikuisten apua, mallia ja ohjausta.

Opettajat Ylen kyselyssä: lasten keskittymiskyky on huonontunut selvästi – Keskittymistä pitää harjoitella, asiantuntija neuvoo miten


Summary: Ajoneuvon luovutusilmoituksen voi käydä tekemässä kenen tahansa nimiin - täysin toisen osapuolen tietämättä.

Posti toi  Timo Tammisen  yritykselle valtavan laskupinon alkuvuodesta 2018. Laskuja selaillessa Tammiselle alkoi selvitä, että hänen romumetallia ostavan ja kuljettavan yrityksensä nimelle oli tehty luovutusilmoitus kahdesta ajoneuvosta. Tamminen ei omien sanojensa mukaan tiennyt mitään ajoneuvoista, joista häneltä nyt perittiin ajoneuvoveroja noin 1 500 euron edestä.
 Tamminen ryhtyi tutkimaan asiaa, ja hänelle selvisi, että ensimmäinen auto oli luovutusilmoituksen mukaan siirretty Tammisen Tylite International -yritykselle vuonna 2007 ja toinen 2013. Luovutusilmoitukset oli tehty katsastuskonttorilla jälkikäteen.
 Tammisella ei ollut minkäänlaista käsitystä siitä, keitä ilmoitusten tekijät olivat. Hän otti yhteyttä silloiseen Trafiin, nykyiseen Traficomiin, ja kieltäytyi maksamasta laskuja.
 Toisessa tapauksessa Traficom ilmoitti, että he olivat haastatelleet luovutusilmoituksen tekijää, joka vahvisti tehneensä luovutuksen. Näin ollen Trafi vaati Tammiselta vastinetta.
 – Pysyin kannassani, etten maksa mitään. Lopulta luovutusilmoituksen tekijä ei ollut varma, oliko ajoneuvot luovutettu meidän firmalle vai jollekin toiselle, Tamminen kertoo.
 Asian selvittely kesti muutaman kuukauden, ja se vei useita tunteja Tammisen aikaa. Lopulta tapaukset päätettiin Tammisen hyväksi, koska toisen luovutusilmoituksen tekijä ei ollut enää varma siitä, kenelle hän oli autonsa luovuttanut.
 Toisessa tapauksessa luovutusilmoituksen tekijä ei enää antanut Traficomille lausuntoa määräaikaan mennessä.
 – Seuraavaksi olisin tehnyt rikosilmoituksen, ellei Trafilta olisi tullut tällaista päätöstä.
 Sama tilanne uudestaan
 Tamminen kertoo olevansa jälleen samassa tilanteessa: Viime vuoden lopulla hän sai noin 1 000 euron laskun kahden ajoneuvon maksamattomista ajoneuvoveroista. Hänelle tuntematon luovutusilmoituksen tekijä kertoi myyneensä ajoneuvot Tammiselle vuosina 2008 ja 2011.
 Tamminen ei aio maksaa laskua. Asia on edelleen vireillä.
 Traficomin rekisteröinti- ja verotusyksikön asiantuntija  Vesa Virkkunen  myöntää, että luovutusilmoituksia voi myös väärinkäyttää. Käytännössä ilmoituksen voi tehdä yksipuolisesti menemällä katsastuskonttorille, kertomalla ajoneuvonsa rekisteritunnuksen, ajoneuvon luovutuspäivän sekä ajoneuvon uuden omistajan nimen.
 Virkkusen mukaan Traficomissa väärinkäytösten mahdollisuus nähdään haasteena, mutta kokonaisuus huomioiden ongelma on pieni. Tammisen kaltaisia tapauksia on Virkkusen mukaan vuosittain kymmeniä.
 – Jos luovutusilmoitusta käytetään väärin, pääsemme kuitenkin tunnistamaan tahon, joka on sen tehnyt. Nämä määrät ovat niin pieniä, että en sanoisi luovutusilmoitusta huonoksi. Toki se mahdollistaa epäselvyyksiä välillä.
 Esimerkiksi molempien osapuolten allekirjoituksen vaatiminen luovutusilmoitukseen ei Virkkusen mukaan välttämättä estäisi väärinkäytöksiä.
 – Jos haluaa tehdä rekisterimerkintärikoksen, voi toisen allekirjoituksen väärentää. Mutta ihan hyvä huomio, en lainkaan kiistä tätä ongelmaa, onhan tässä väärinkäytön mahdollisuus.
 Myyjän turva
 Virkkunen perustelee luovutusilmoitusta myös sen hyvällä tarkoitusperällä, eli myyjän turvaamisella. Jos ajoneuvon uusi omistaja ei rekisteröi ajoneuvoa nimiinsä, voi entisen omistajan olla vaikeaa todistaa, ettei ajoneuvo ole enää hänen omistuksessaan.
 – On hyvä, että myös myyjällä on oikeus ilmoittaa, että ajoneuvo on luovutettu eteenpäin.
 Luovutusilmoituksen myötä entinen omistaja irtautuu kaikista ajoneuvoa koskevista velvollisuuksista - kuten ajoneuvoverosta. Samalla velvollisuudet siirtyvät sille ihmiselle, jolle ajoneuvo ilmoituksen mukaan siirretään.
 – Se on totta, että yleensä (luovutusilmoituksessa tehdyt virheet tai väärinkäytökset) huomataan, kun ajoneuvoverolasku saapuu. Sen jälkeen meihin ollaan yleensä yhteydessä. Joskus taustalla voi olla tahallista väärinkäyttöä, mutta monesti on käynyt inhimillinen erehdys.
 Luovutuspäivämäärällä ei ole aikarajaa
 Tammiselle väitetysti siirretyistä ajoneuvoista tehtiin luovutusilmoitukset huomattavasti myöhemmin kuin ajoneuvokauppojen sanottiin tapahtuneen. Traficomin Virkkusen mukaan luovutuspäivämäärää ei ole rajattu mitenkään, vaan sen voi tehdä takautuvasti.
 – Jos tällainen ilmoitus tulee yllätyksenä toiselle taholle, voi asian selvittää. Jos kyseessä on virhe, pääsemme tilanteeseen kiinni ja voimme selvittää asian: kuka on tehnyt ilmoituksen, missä, minä päivänä, onko kyse väärinymmärryksestä?
 Vaikka luovutusilmoituksen voi tehdä jälkikäteen, ei uudelle omistajalle voi siirtää määräänsä enempää rästiin jääneitä ajoneuvoveroja.
 – Jos teet takautuvasti luovutusilmoituksen, tulee uudelle omistajalle vero maksuun kolmelta vuodelta. Siihen asti edellinen omistaja joutuu suorittamaan ajoneuvoveroa.
 Epäselvissä tilanteissa kehotetaan kääntymään poliisin puoleen
 Traficom kuulee luovutusilmoituksiin liittyvässä kiistassa molempia osapuolia, jos toinen kiistää ajoneuvon omistusoikeuden siirtyneen. Luovutusilmoituksen tekijällä täytyy olla luotettava dokumentti tai joku muu luotettava selvitys siitä, että omistusoikeus on siirtynyt.
 Jos selvyyttä omistajuudesta ei synny, voi Traficom neuvoa kääntymään poliisin puoleen.
 – Traficom ei voi vahvistaa omistusoikeutta, vaan hoitaa rekisteritietoa ja sen ylläpitoa. Traficom ei voi vahvistaa, kenelle ajoneuvon omistusoikeus kuuluu, tai ratkaista yksityisoikeudellista riita- tai rikosasiaa. Siirrämme tutkinnan toiselle taholle, eli ohjaamme asiakkaan tekemään rikosilmoituksen, jos Traficom ei saa selvyyttä rekisterimerkinnän virheellisyydestä.
 – Odotamme päätöstä ja korjaamme rekisterimerkintää käräjäoikeuden tai poliisitutkinnan päätöksen perusteella.

Timo Tammiselta karhuttiin kahden ajoneuvon veroja, vaikka hän ei mielestään ollut ikinä nähnytkään kulkupelejä


Summary: Mikä ihmeen Traffic Management Finland?

Ainakin eräiden valtion liikennetoimijoiden nimien laillisuus arvioidaan vielä eduskunnan oikeusasiamiehen toimistossa. Suomessa on joukko liikenteenohjaus- ja hallintapalveluiden toimijoita, joilla on monimutkaisia englanninkielisiä nimiä.
 Valtion kokonaan omistama ja vuodenvaihteessa aloittanut liikenteenohjauskonserni on nimeltään Traffic Management Finland Group, johon kuuluu emoyhtiö Traffic Management Finland Oy (TMF). Sillä on myös tytäryhtiöitä, esimerkiksi tieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta vastaava Intelligent Traffic Management Finland Oy (ITM Finland) ja rautatieliikenteen ohjauksesta ja hallinnasta vastaava Finrail Oy sekä lennonjohtopalveluista vastaava Air Navigation Services Finland Oy (ANS Finland).
 Kyse on sekä kieli- että hallintolakien tulkinnasta ja siitä, onko esimerkiksi valtion omistaman yrityksen nimi sellainen seikka, johon voidaan soveltaa vaatimusta suomen- ja ruotsinkielisestä palvelusta.
 Ratkaistava on myös, miten tulkitaan hallintolain vaatimusta hyvän kielenkäytön vaatimuksesta eli selkeästä ja ymmärrettävästä kielestä. Täyttääkö liikenteenohjausyhtiön vieraskielinen ja ainakin osalle kansalaisia ymmärtämisvaikeuksia aiheuttava nimi selkeyden vaatimukset?
 Liikenne- ja viestintäministeriöstä kerrotaan, että englanninkielisiin yhtiönimiin päädyttiin alan kansainvälisyyden ja yhtenäisyyden vuoksi. Esimerkiksi merenkulussa ja ilmailussa käytetään useissa maissa samantapaisia nimiä. Hallitusneuvos  Rita Linna  korostaa, että kansalaisten palvelu on aina suomen- ja ruotsinkielistä.
 Traficom ja Traffic Management selvitykseen
 Oikeusasiamies on jo saanut kantelun Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin ja Traffic Management Finland -nimistä. Lisäksi on kanneltu Väyläviraston käyttämästä lyhennenimestä Väylä.
 Oikeusasiamies on lisäksi jo aiemmin ottanut oma-aloitteisesti selvitettäväkseen rautatieliikenteen Finrailin verkkotiedottamisessa käyttämän kielen. Kyse on siitä, onko yhtiön pitänyt käyttää verkkosivuillaan sekä suomea että ruotsia. Asian oikeudellinen käsittely on yhä kesken, joskin Finrail on asian selvittämisen aikana laajentanut alun perin englanninkielisen verkkopalvelunsa kielivalikoimaa.
 – Nimi- ja kielikysymysten ratkaisemiseen vaikuttaa moni asia, kertoo eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen sijainen  Mikko Sarja .
 Jos viranomaisen tai valtion omistaman yhtiön toiminnasta säädetään laissa niin, että nimi mainitaan lakitekstissä, ei oikeusasiamiehellä ole asiassa toimivaltaa. Tällainen tilanne on kansainvälistymis- ja rahoituspalveluita tarjoavan Business Finlandin kohdalla.
 – Mutta jos viranomaiset omilla päätöksillään ryhtyvät kehittelemään virastostaan tai hallinnoimastaan yhtiöstä nimiä, jotka eivät ole suomea tai ruotsia, silloin oikeusasiamiehellä on mahdollisuus puuttua, Sarja huomauttaa.
 Kun kyse on yhtiöistä, tilanne mutkistuu. Ensin on pohdittava, hoitaako yhtiö julkista hallintotehtävää. Jos vastaus on kyllä, pelisäännöt ovat samat kuin viranomaisella. Jos viranomaistehtäviä on annettu sellaisen yksityisen yrityksen hoidettavaksi, joka on ollut jo pidempään toiminnassa tietyllä nimellä, ei nimen muuttamista voida kohtuudella edellyttää, vaikka nimi sinällään olisikin esimerkiksi englanninkielinen.
 Sarja ei ala ennakoida, miten Traficomin kantelussa käy, eikä sitä, miten esimerkiksi Traffic Management Finlandin kohdalla kävisi.
 – En uskalla lähteä kommentoimaan siinä mielessä, ovatko nimet oikein vai väärin. Kantelut arvioidaan erikseen.
 Kielenhuoltaja ei ole tyytyväinen
 Suomen kielen lautakunta otti lokakuussa kantaa suomen ja ruotsin asemaan kohdistuvaan "vakavaan uhkaan". Lautakunta on huolissaan muun muassa kansalliskielen käyttöalan kaventumisesta ja yhteiskunnan toimintaa vaikeuttavan yleiskielen hallinnan heikkenemisestä.
 Kotimaisten kielten keskuksen erityisasiantuntija  Ulla Onkamo  huomauttaa, että pelkästään englanninkieliset nimet ovat kohtuullisen uusi ilmiö.
 – Emme tätä pidä positiivisena.
 Onkamo ymmärtää, että Traffic Management Finlandin kaltaisella organisaatiolla on kansainvälisiä yhteyksiä, mutta muistuttaa, että ensisijaisesti valtionyhtiöt toimivat omaa maata ja omia kansalaisia varten.
 – Suomalaisten olisi helpompi hahmottaa yhteiskuntaa ja eri toimijoita, jos valtionyhtiöiden nimet olisivat selkeitä ja erottuisivat yritysnimistä. Nyt ei aina voi tietää, mistä on kyse.
 Onkamo mainitsee hyvänä viraston nimiesimerkkinä Maanmittauslaitoksen. Myös vuodenvaihteessa aloittanut Väylävirasto saa kielenhuollon asiantuntijalta kiitosta. Sen sijaan viraston itsestään käyttämää lyhyempää nimeä Väylä Onkamo ei pidä hyvänä.
 – Siinä on riski, että joissain yhteyksissä voi tulla sekaannus yleissanaan väylä. Mitä lisäarvoa se tuo, että viitataan samaan kohteeseen kahdella eri nimellä, kun Väylävirasto kuitenkin on yksiselitteisempi, hän kysyy.
 Väyläviraston viestintäjohtaja  Anna Jokela  kertoo, että Väylävirasto käyttää virallisissa yhteyksissä koko nimeään, sillä takavuosien oikeusasiamiehen Trafi-päätöksestä on otettu opiksi. Oikeusasiamies moitti aikanaan Trafin tapaa lähettää ajoneuvoveroliput kirjekuorissa, joissa oli vain maininta Trafista, ei Liikenteen turvallisuusvirastosta.
 Jokela toteaa, että Väylä on käyttönimi, mutta virallisesti, kuten ohjeissa ja lausunnoissa, nimitys on aina Väylävirasto.
 Lue myös:
 Liikenteenohjaus yhteen konserniin, virastot uusiksi – Näin liikenteen hallinto muuttuu vuodenvaihteessa
 Trafi sekä Liikenne- ja Viestintävirastot katoavat – tilalle Traficom ja Väylävirasto

Oikeusasiamies syynää liikennetoimijoiden uusia nimiä ja englanninkielisiä palveluita


Summary: Palkinnot jaetaan nyt 76. kerran.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Vuoden 2018 elokuvien ja tv-sarjojen parhaimmistoa palkitaan parhaillaan aamuyöllä Suomen aikaa alkaneessa Golden Globe -gaalassa Los Angelesissa.
 Palkinnot jakaa Yhdysvalloissa asuvista ulkomaisista toimittajista koostuva Hollywood Foreign Press Association jo 76. kertaa.
 Päivitämme juttua.
 Lue myös:
 Golden Globe -palkinnot jaetaan yöllä – putsaako Lady Gaga palkintopöydän, ja kuinka käy Jasper Pääkkösen elokuvan?   Jasper Pääkkösen tähdittämä BlacKkKlansman ehdolla parhaaksi elokuvaksi Golden Globeissa

Yle seuraa: Golden Globe -palkintogaalassa palkitaan elokuvien ja tv-sarjojen parhaimmistoa


Summary: Syyn selviäminen on kestänyt pitkään, sen aikana Kuuban ja Yhdysvaltojen välillä on käyty diplomaattista mittelöä.

Amerikkalaisdiplomaatteja Kuubassa kiusanneet äänet saattavat olla erään sirkkalajin siritystä, kertoo  brittilehti The Guardian .
 Yhdysvallat on syyttänyt Kuubaa salaperäisistä äänihyökkäyksistä, jotka ovat aiheuttaneet Kuubassa työskennelleille diplomaateille muun muassa päänsärkyä, pahoinvointia, kuulovaikeuksia ja huimausta.
 Asiaa selvitelleet amerikkalaiset ja brittiläiset tutkijat ovat päätyneet sirkkateorian kannalle analysoituaan ääninauhaa, jonka amerikkalaiset ovat nauhoittaneet.
 – En ole yllättynyt siitä, että tämä ääni voisi häiritä ihmisiä, jotka eivät tunne hyönteisääntä, aistibiologian professori  Fernando Montealegre-Zapata  Lincolnin yliopistosta.
 Tapauksesta aiheutui diplomaattinen selkkaus Yhdysvaltojen ja Kuuban välille. Yhdysvaltalaiset epäilivät lähetystöhenkilökuntansa joutuneen akustisen aseen kohteeksi. Kuuba on kiistänyt väitteet.
 Yhdysvallat puolitti Havannan lähetystönsä työntekijämäärän toissa vuonna diplomaattien terveysongelmien vuoksi.
 Lue myös:
 Kuuba: Yhdysvaltain diplomaattien sairauden syy on edelleen mysteeri
 Mystiset äänet eivät jätä amerikkalaisdiplomaatteja rauhaan – USA määräsi oireilevia konsulaattivirkailijoita kotiin Kiinasta
 Oudot oireet piinaavat – Kanada vetää diplomaattiensa perheet Kuubasta
 Trump syyttää Kuubaa mystisistä hyökkäyksistä – asiantuntijat epäilevät massahysteriaa
 Yhdysvallat häätää 15 Kuuban diplomaattia mystisten hyökkäysten seurauksena
 AP: Yhdysvallat varoittaa Kuubaan matkustavia turisteja ja vetää pois suurlähetystönsä työntekijöitä
 Yhdysvallat pohtii Kuuban-lähetystönsä sulkemista
 USA karkotti kaksi kuubalaista diplomaattia – taustalla väitteet oudoista äänihyökkäyksistä Havannassa

Guardian: Kuuban mystisten "äänihyökkäysten" syypää saattaa olla sirittävä sirkka


Summary: Keltaliivien väkivaltaisia mielenilmauksia on ollut Ranskassa jo kahdeksana viikonloppuna.

Sadat naiset ovat marssineet keltaisiin liiveihin pukeutuneina Pariisissa vastareaktiona väkivaltaisille keltaliivien protesteille. Marssi toteutettiin sunnuntaina, vain päivä lauantain väkivaltaisten mielenilmausten jälkeen.
 Jotkut naiset vapauttivat keltaisia ilmapalloja käsistään ja osalla heistä oli lapset mukana vaunuissa. Naisten tavoitteena on kiinnittää huomio protestien syihin, ei mellakointeihin.
 – Kaikki tiedotusvälineet raportoivat aina väkivallasta, ja unohdamme ongelmien syyt, sanoi yksi marssijoista, 42-vuotias sairaanhoitaja  Karen  Marseillesta.
 Mielenilmauksia järjestettiin myös muissa Ranskan kaupungeissa. Naiset marssivat Caenissa, Luoteis-Ranskassa, Montceau-les-Minesissa, Itä-Ranskassa ja Toulousessa Lounais-Ranskassa.
 Naiset lähtivät liikkeelle, kun talousministeri  Bruno Le Maire  kehotti lopettamaan keltaliivien levottomuudet. Le Mairen mukaan ne, jotka uskovat demokratiaan, haluavat protestien loppuvan.
 Ian Langsdon / EPA
 Noin 50 000 ihmistä palasi kaduille Ranskassa lauantaina . Marssit johtivat väkivaltaisiin yhteenottoihin poliisin kanssa.
 Keltaliivien protestiliikkeen mielenilmauksia on ollut kahdeksana lauantaina. Alunperin protestit alkoivat, kun ihmiset halusivat vastustaa polttoaineverojen korottamista. Samalla vastustettiin myös korkeita elinkustannuksia ja presidentti  Emmanuel Macronin  hallintoa, jota on pidetty ylimielisenä ja suuria yrityksiä puoltavana.
 Keltaliivien marssit ja väkivaltaiset protestit ovat osoittautuneet Macronin presidenttikauden suurimmiksi haasteiksi. Aluksi hän kieltäytyi antamasta myönnytyksiä, mutta protestit eivät ole loppuneet myönnytysten jälkeenkään.
 Joulukuun puolivälissä viikkojen väkivaltaisuuksien jälkeen Macron luopui suunnitellusta polttoaineveron korotuksesta ja lupasi ylimääräistä rahaa vähimmäispalkan saajille sekä veronalennuksia eläkeläisille.
 Viime torstaina Odoxa Dentsun julkaisema mielipidekysely osoitti, että 55 prosenttia vastaajista tukee protesteja. Luku on kuitenkin alhaisempi kuin marraskuussa julkaistu, jossa 75 prosenttia tuki niitä. Kannattajien osuus on kuitenkin edelleen tarpeeksi korkealla, joten vastarintaliike pysyy poliittisesti merkittävänä.
 Lue myös:
 Ranskassa keltaliivit yrittävät pitää mielenosoitukset liikkeessä – Pariisissa nähtiin jälleen yhteenottoja
 Etelä-Ranskassa autoilija kuoli onnettomuudessa keltaliivien valtaamassa liikenneympyrässä
 Ranskassa mielenosoittajat jälleen liikkeellä – lähes 100 otettu kiinni
 Poliisi pidätti yli 1 700 "keltaliivien" lauantain mielenosoituksissa Ranskassa
 Yle seuraa: Ranskan sisäministerin mukaan "keltaliivien" mielenosoitukset hallinnassa, yli 1 300 pidätetty
 Analyysi: Kuusi syytä, miksi ranskalaiset aikovat tänään yhä osoittaa mieltään
 Ranskassa valmistaudutaan lauantain mielenosoituksiin: 89 000 poliisia, jalkapallo-otteluja peruttu, Eiffel-torni kiinni
 Toimittajalta: Ranskan hallitus taipui keltaliivien vaatimuksiin – mutta se tuskin riittää

Naiset marssivat keltaisissa liiveissä Ranskassa – tavoitteena on palauttaa mielenilmaukset rauhallisiksi


Summary: Unkarissa näkee nyt, miten propaganda ui ihmisten mieliin ja illallispöytiin, sanoo suomalaistutkija.

Kasvokuva on napattu yliopiston sivuilta. Etunimi on kirjoitettu väärin, mutta henkilöstä ei voi erehtyä. On vaali-ilta keväisessä Budapestissa huhtikuussa 2018 ja  Annastiina Kallius , 32, on epäuskoinen. Hänen kuvansa on juuri ollut esillä television vaaliohjelmassa. Hallituksen hallussa olevalla TV2-kanavalla hänet on nimetty valtionviholliseksi.
 Annastiina Kallius on asunut Budapestissa yli kymmenen vuotta. Muuttaessaan Unkariin heti lukion jälkeen hän ei arvannut, kuinka työ ja yksityiselämä kietoutuisivat samojen asioiden ympärille. Kallius tutkii työkseen totalitarismia ja propagandaa. Ja niitä hän myös elää todeksi vapaa-ajallaan.
 "Tämä on pahempaa kuin Iranissa"
 Kallius on elänyt Unkarissa poikkeuksellisen ajanjakson. Hän on nähnyt itsevaltaisen pääministeri  Viktor Orbánin  uuden valtaannousun vuonna 2010 ja sen, miten ruuvia on Unkarissa sen jälkeen kiristetty. Demokratia maassa on rapautunut pahoin 2010-luvulla.
 Valtaannousunsa jälkeen Orbánin Fidesz-puolue on uudistanut perustuslain ja muuttanut vaalijärjestelmää niin, että sillä on maan parlamentissa enemmistö, jota oppositio ei pysty realistisesti haastamaan. Tiedotusvälineet ja valtionhallinto ovat nyt puolueen tiukassa ohjauksessa, ja tällä hetkellä Unkari muistuttaa yksipuoluejärjestelmää.
 Vuodesta 2015 lähtien Viktor Orbán on esiintynyt voimakkaasti kristillisen Euroopan puolustajana maahanmuuttoa vastaan. Hänen vihollisiaan ovat “Brysselin byrokraatit”, jotka haluavat “tuhota unkarilaiset perheet” ja “tuoda Eurooppaan miljoonia muslimeja”.
 Unkarin pääministeri ja Fidesz-puolueen puheenjohtaja Viktor Orban (oik.) ja varapääministeri, kristillisdemokraattisen puolueen puheenjohtaja Zsolt Semjen juhlistivat vaalivoittoaan laulamalla Budapestissa 8. huhtikuuta 2018. Zoltan Mathe / EPA
 Samaan aikaan kun Orbán pönkitti valtaansa pala palalta, kasvoi joensuulaissyntyinen Kallius aikuiseksi Budapestin liberaaleissa piireissä. Hän muutti ensimmäisen kerran Unkariin vuonna 2005. Kallius opiskeli maan kielen ja teki kandidaatintutkinnon Unkarin asioista britannialaiseen yliopistoon. Maisteriksi hän valmistui Budapestissä toimineesta Central European Universitystä.
 Nuoruusvuodet Budapestissa olivat kiihkeää aikaa. Kallius rakastui iranilaissyntyiseen mieheen teatteriryhmässä. Yhdessä he olivat mukana perustamassa turvapaikanhakijoita auttavaa MigSzol-aktivistiryhmää. Pariskunta suunnitteli yhteistä elämää Budapestissa.
 Nyt Kalliuksen käymä yliopisto on  savustettu ulos maasta  ja pariskunnan tulevaisuus Unkarissa tuhottu. Kun Orbánin itsevaltaiset otteet alkoivat kiristyä, Kalliuksen puoliso sanoi usein: “Tämä on aivan kuin Iranissa.”
 – Nyt hän sanoo usein, että “tämä on pahempaa kuin Iranissa”, Kallius toteaa.
 Media on kuin MV-lehti
 “Nainen raiskattiin Allahin nimeen Saksassa”. “Helvetti irti Ruotsissa, hyvinvointivaltion loppu (maahanmuuttajien tekemien rikosten vuoksi)”.
 Tällaisia uutisotsikoita unkarilaiset näkevät televisiossa, lehdissä ja verkossa. Suurimmat televisio- ja radiokanavat ja kaikki pääsanomalehdet ovat hallituksen äänenkannattajia. Ja se ääni on nationalistinen ja täynnä uhkakuvia.
 – Olisi sama, jos Suomessa Helsingin Sanomat, Yle, MTV3, Nelonen, Aamulehti ja lähes kaikki paikallislehdet olisivat samaa MV-lehteä, Kallius vertaa.
 Hallitusta ja Orbánia kritisoivat journalistit julkaisevat tekstejään blogeissa, mutta niiden näkyvyys jää pieneksi.
 Yksi olennaisista propagandan keinoista on julkisen tilan ja keskustelun haltuunotto. Kun meillä lyhtypylväissä roikkuu hampurilaisfirman mainoksia, Unkarissa bussipysäkeillä ja kadunvarsilla voi nähdä hallituksen julistekampanjan. Viime huhtikuussa vaalien alla julisteissa oli joukko ulkomaalaistaustaisia ihmisiä kävelemässä pellolla. Heidän päälleen oli präntätty iso Stop-merkki.
 Unkarin hallituksen maahanmuuttovastainen mainos bussipysäkillä huhtikuun parlamenttivaalien alla. Annastiina Kallius
 Krittiikkiä hallitusta vastaan on runsaasti, mutta hallituksen kontrollissa oleva media vaikenee siitä. Joulun alla  Budapestissa järjestettiin jälleen kerran mielenosoituksia . Tällä kertaa niissä vastustettiin Orbánin viimeisimpiä uudistuksia, työaikalainsäädäntöä kiristävää lakia sekä oikeusistuimia koskevaa lakia, jota järjestöt ja oppositio pitävät vakavana uhkana oikeusvaltiolle.
 Myös hallituksen englanninkielinen  Twitter-tili  kertoi mielenosoituksista: “Mielenosoittajat haluavat riistää kristilllisen joulun vähävaraisilta lapsilta”, kuului twiitti kuvan alla.
 Unkarin kansallisooppera puolestaan perui Billy Elliot -musikaalin esityksiä sen jälkeen, kun kolumnisti hallituksen lehdessä oli luonnehtinut sitä homopropagandaksi ja lipunmyynti oli romahtanut
 Vastarinta muuttuu kolkoksi nauruksi
 Annastiina Kalliuksen mukaan Orbánin koneisto tuottaa viestintämateriaalia paitsi unkariksi, myös englanniksi, saksaksi, venäjäksi ja kiinaksi. Se kertoo pääministerin suunnitelmasta tulla nähdyksi suurena eurooppalaisena johtajana.
 Hallituksen massakampanjoiden kieli on karkeaa ja johdattelevaa. Se tuntuu Suomesta katsottuna absurdilta ja jopa naurettavalta. Niin se tuntuu monista unkarilaisistakin, Annastiina Kallius vakuuttaa.
 Momentum-puolueen varapuheenjohtaja Anna Donath piteli savukranaattia hallituksenvastaisessa mielenosoituksessa Budapestissa joulun alla. Balazs Mohai / EPA
 Mutta räikeäänkin propagandaan turtuu ja tottuu. Kallius kuvailee, miten pääkaupungin aktivistipiireissä pöyristymisen tunteet ja kiivas vastarinta ovat muuttuneet kolkoksi naurahteluksi. Propaganda uuvuttaa: tällaista tämä nyt on, ei voi mitään. Julisteita revitään alas paljon aiempaa vähemmän.
 Moni unkarilainen näkee ainoana ratkaisuna lähtemisen pois maasta. Työikäisten ihmisten aivovuoto ullkomaille on huomattava. Kalliuksen mukaan esimerkiksi mielenosoitusten järjestäminen on viime aikoina ollut hankalampaa, koska järjestelyistä aiemmin vastanneet aktivistit ovat muuttaneet pois.
 Niin teki lopulta myös Kallius puolisoineen. Samaan ratkaisuun päätyi myös lähes puolet eräästä budapestilaisesta abiluokasta. Heidät Annastiina Kallius oppi tuntemaan poikkeuksellisen hyvin.
 Astioita paiskitaan päivällispöydässä
 Kallius seurasi tiiviisti erään abiluokan elämää Budapestissa yhden lukuvuoden ajan väitöstutkimustaan varten. Hän lyöttäytyi vuodeksi luokan matkaan, istui heidän oppitunneillaan ja osallistui iltabileisiin. Kyseessä oli eräänlainen eliittikoulu, jossa monen oppilaan vanhemmat kuuluivat liberaaliin, Orbánia vastustavaan älymystöön.
 Kallius näki läheltä, miten politiikka tunkeutui perheisiin. Hän sai riipaisevia viestejä itkeviltä lukiolaisilta sen jälkeen, kun Orbánin vaalivoitto huhtikuun parlamenttivaaleissa varmistui. Hän kuuli kertomuksia, kuinka poliittiset näkemykset ovat repineet hajalle sukuja: perintöastiat lentelevät perhepäivällisillä, jos samaan pöytään istuneet Orbánin vastustajat ja kannattajat erehtyvät puhumaan politiikasta. Normaaliin kielenkäyttöön on tullut sellaisia sanoja kuin “kätyri” tai “kansanvihollinen”.
 Ihmiset osoittavat mieltään Central European University -yliopiston puolesta 26. lokakuuta 2018. Zsolt Szigetvary / EPA
 Noin 40 prosenttia Kalliuksen seuraaman abiluokan oppilaista lähti ulkomaille heti lukion jälkeen. Monia siihen kannustivat vanhemmat, jotka eivät näe lapsillaan tulevaisuutta Unkarissa.
 – Yksi perhe myi asuntonsa, että tyttö pääsee johonkin muualle opiskelemaan, Kallius sanoo.
 Toisen oppilaan isä oli kertonut tyttärelleen, että hän itse äänestää valtapuolue Fidesziä, jotta oma työpaikka säilyisi, mutta kannustaa kyllä lapsiaan lähtemään pois.
 Kallius liikkui Unkarissa Orbánia vastustavissa piireissä, mutta pääministerillä on myös vankka kannattajakunta. Fidesz-puolue liittolaisineen  voitti viime kevään parlamenttivaalit . He saivat 49 prosenttia äänistä. Oppositio on hajanainen, ja bisnesmaailmassa pärjäävät pääministerille myötämieliset yritykset. Erityisen huolissaan Kallius on siitä, ettei kukaan tiedä, mihin kaikkialle Fideszin taloudelliset lonkerot yltävät.
 Kännykkä ei enää epäilytä
 Kun Annastiina Kallius lähti Unkarista viime kevään vaalien jälkeen, meni hetki totutellessa uudenlaiseen arkeen. Enää ei tarvinnutkaan varmistaa, ettei kännykkä ole lähettyvillä, kun puhuu poliittisesti arkaluontoisista asioista. Suomessa kukaan ei salakuuntelisi. Kallius ymmärsi, kuinka propaganda sekä opettaa varautumaan että tekee vainoharhaiseksi.
 Kallius puolisoineen on päättänyt asettua Suomeen. Hän kuvailee, kuinka hänen puolisonsa maahanmuuttajuus ei vielä viisi vuotta sitten ollut Unkarissa mikään kysymys. Nyt se on. Kalliukselta on esimerkiksi kysytty, eikö häntä arveluta seurustella muslimimaasta tulevan ihmisen kanssa.
 Yleisradiotalon ulkopuolella mieltään osoittavan Demokraattinen koalitio -puolueen kannattajan kyltissä sanotaan unkarilaisten kuuluvan Eurooppaan. Jeroen Mortier
 Kalliuksen puoliso työskenteli Budapestissa Nokialla ja toimi unkarilaisessa yhteiskunnassa aktiivisesti.
 – Hänen elämänsä muuttui hankalammaksi, mutta se ei ole mitään verrattuna esimerkiksi turvapaikanhakijoihin, Kallius muistuttaa.
 Ihmisoikeusjärjestöt raportoivat, että väkivalta Serbian vastaisella rajalla on arkipäivää. Maahanmuuttajatyö, jota Kallius puolisoineen teki aktivisteina, on nyt kielletty rangaistusten uhalla.
 Joululahja sisälsi synkkää huumoria
 Joulun alla Annastiina Kalliuksen postilaatikkoon kolahti kirje eräältä tutuksi tulleen abiluokan tytöistä. Se sisälsi mustaa huumoria. Tyttö oli lähettänyt Kalliukselle esimerkin Orbánin hallituksen uudesta kampanjasta.
 “Kansallisen konsultaation kirjeen” on allekirjoittanut pääministeri itse ja se on lähetetty jokaiseen unkarilaiseen kotiin.
 Teksti kuuluu vapaasti suomennettuna näin: “Hyvä kansallistoverini, muualta tulleet ihmiset eivät voi kertoa meille, kuinka meidän täytyy elää. Unkarilaiset ihmiset voivat päättää omasta kohtalostaan. Ehkä tekin olette kuulleet, että Brysselin byrokraatit tukevat maahanmuuttoa ratkaisuna väestön vähenemiseen ja ikääntymiseen. Me olemme sitä mieltä, että maahanmuuton sijaan meidän täytyy tukea unkarilaisia lapsia ja perheitä. Oletteko samaa mieltä, että ongelma täytyy ratkaista maahanmuuton sijaan tukemalla perheitä? Vastatkaa kyllä tai ei.”
 Kirjeessä on 10 samantyyppistä väittämää ja mukana palautuskuori, jossa mielipidekyselyn voi postittaa takaisin.
 Annastiina Kallius tutustui tutkimusta tehdessään hyvin budapestiläiseen abiluokkaan. Nuoret heittävät mustaa huumoria politiikasta. Laura Kosonen / Yle
 Annastiina Kalliusta joululahja naurattaa, vaikka oikeastaan sen pitäisi kauhistuttaa. Hän ihailee tutkimusluokkansa abien ironian kykyä eikä ole huolissaan näiden nuorten medianlukutaidosta.
 – Tutkimallani abiluokalla yhden lukuvuoden päätöspuheista piti retorisesti lahjakas poika. Puhe oli taitava kopio Orbánin voittopuheesta, mutta hulvattomalla sisällöllä. Satapäinen yleisö nauroi täysillä, Kallius kertoo.
 Vähän vanhempia Unkarin nykyhallinnon vastustajia sen sijaan ei naurata. Osana tutkimustaan Kallius haastatteli parikymmentä liberaalin älymystön edustajaa.
 Moni heistä oli sitä mieltä, ettei Unkarin tilanne ratkea ilman verenvuodatusta. Suurin osa ajatteli, että käännettä parempaan ei ole odotettavissa ainakaan 20 vuoteen. Toiveikas ei ollut kukaan.
 “Sinäkin lähdet. Haista paska”, sanoi eräs Kalliuksen unkarilainen ystävä halatessaan häntä jäähyväisiksi.

Suomalaisnuori lähti vapaaehtoistöihin Unkariin ja 10 vuotta myöhemmin hänet nimettiin televisiossa valtionviholliseksi – Annastiina Kallius tutkii nykyajan fasismia, mutta tuntee sen myös nahoissaan


Summary: Upseeriliiton sisäinen jäsenkysely kertoo työmäärän kasvusta ja henkilökunnan vähyydestä. Upseerit vaativat helpotusta työoloihinsa, vaikka työntekijöiden määrä lisääntyy lähivuosina huimasti.

Panokset kovenevat upseeriliiton ja puolustusvoimien johdon sanasodassa.
 Upseerien määrä Upseereita on tällä hetkellä puolustusvoimissa 3140. Upseerit ovat suurin yksittäinen henkilöstöryhmä. Puolustusvoimissa on kaikkiaan 12 000 palkattua henkilöä. Puolustusvoimien arvion mukaan 2030-luvun puolivälissä upseereita on noin 670 nykyistä enemmän.
 Upseeriliitto, Päällystöliitto ja Aliupseeriliitto kertoivat  viime marraskuussa Ylelle , että armeijan liki viisikymmentä vuotta vanha työaikalaki kaipaa pikaista uudistamista. Liittojen mukaan varsinkin sotalaivoilla palvelevien työputket venyvät kohtuuttomiksi.
 Valtiovarainministeriö on kuitenkin tyrmännyt puolustusvoimien työaikalain uudistamisen eikä tulitukea ole tullut sen paremmin puolustusministeriltäkään. Lisäksi puolustusvoimain komentaja  Jarmo Lindberg  sanoi  Ylen haastattelussa  joulukuussa, että henkilöstön jaksamisongelmat ovat yksittäistapauksia.
 Vastaukset eivät miellytä Upseeriliittoa, joka vaatii edelleen työaikalain uudistamista, kahden sadan uuden upseerin palkkaamista ja kadettikurssien kasvattamista.
 Jäsenkyselyn karut rätingit
 Upseeriliitto julkaisi joulukuussa  verkkosivuillaan kirjoituksen , jossa se kiistää Lindbergin näkemykset yksittäistapauksista ja vaatii parlamentaarista selvitystä työvoimatilanteesta.
 Lisäksi kirjoituksessa kehutaan kunta- ja uudistusministeri  Anu Vehviläisen  päätöstä käynnistää selvitys sotilaiden työajasta.
 Liitto myös julkisti  joulukuussa jäsenkyselyn , jonka mukaan yli 30 prosenttia jäsenistä pitää upseereiden määrää aivan liian vähäisenä omassa hallintoyksikössään. Lisäksi hieman yli puolet pitää määrä hieman liian vähäisenä.
 Jäsenkyselyn mukaan kaksi kolmannesta upseereista on sitä mieltä, että virka-aika ei riitä kunnolla tai ei riitä lainkaan työtehtävien hoitoon.
 Puolustusvoimat kyllä myöntää, että henkilökuntaa ylipäätään tarvitaan lisää ja vajetta korjataankin palkkaamalla ensi vuonna 100 uutta työntekijää. Upseeriliiton mielestä korjausliike kuitenkin osuu väärään maaliin, sillä uusiin tehtäviin palkataan lähinnä aliupseereita.
 Puolustusvoimat taas perustelee aliupseerien lisäämistä sillä, että upseereita ei tällä hetkellä ole saatavilla lisää ja uusiin tehtäviin tarvitaan nimenomaan aliupseereita.
 Upseerikoulutuksen lisääminen
 Ongelmien taustalta löytyy kolme syytä: vuoden 2015 puolustusvoimauudistus, lisääntynyt kansainvälinen yhteistyö ja valmiuden korostuminen.
 Puolustusvoimauudistuksessa muun muassa lakkautettiin osa varuskunnista ja sotilasläänit, joiden tehtävät siirtyivät muihin yksiköihin. Muutoksessa ei lisätty merkittävästi henkilöstön määrää.
 – Silloin oli aivan erilainen kansainvälinen tilanne. Nyt valmius on noussut kaikissa puolustushaaroissa, myös maavoimissa, missä on kaikista suurin määrä henkilöstöä ja asevelvollisia. Valmiusorganisaatiotehtävät ovat tulleet täysin uusina, sanoo Upseeriliiton puheenjohtaja, everstiluutnantti  Ville Viita.
 Ville Viita Upseeriliitto
 Viidan mukaan myös kansainväliseen yhteistyöhön liittyvät tehtävät lisääntyvät koko ajan muun muassa Ruotsin kanssa, samoin kuin tiedustelulainsäädäntöön ja kyberturvallisuuteen liittyvät työt. Lisäksi opistoupseerien ammattiryhmän tehtävistä osa siirtyy upseereille.
 On selvää, että kadettikursseille on otettava 30 – 40 opiskelijaa nykyistä enemmän ainakin viiden vuoden ajan, Viita sanoo. Sitten tilannetta voidaan katsoa uudelleen.
 Puolustusvoimien johdolla on kuitenkin eri käsitys tilanteesta.
 – Ei ole havaittu tarvetta tällä hetkellä kadettikurssien vahvuuksien nostamiseen, sanoo komentopäällikkö, prikaatikenraali  Kim Mattsson.
 Puolustusvoimat on laskenut, että upseerien määrä kasvaa lähivuosina, sillä eläkeiän myötä työurat pitenevät ja toisaalta ennenaikaiset eroamiset ovat vähentyneet.
 Mattson ei suoraan tyrmää tarvetta palkata lisää upseereita, mutta hän muistuttaa, että tilannetta katsotaan kokonaisuutena.
 – Me katsotaan tätä puolustusvoimien suunnasta, niin että kaikkia henkilöstöryhmiä tarvitaan. Tässä mennään nyt ilmeisesti upseerit edellä.
 Mattssonin mukaan parhaillaan selvitetään henkilöstön lisätarvetta. Selvitys valmistuu tammikuun lopussa.
 – Tässäkin pitää muistaa tasapaino. Kaikille maksetaan palkka ja kolmannesperiaate pitää säilyä. Toisin sanoen, kolmannes materiaaliin, kolmannes toimintaan ja kolmannes palkkoihin.
 Kahakka siirtyy eduskuntaan
 Upseeriliiton mielestä puolustusvoimiin tarvitaan pari sataa upseeria lisää ja sotilaille uusi työaikalaki, sillä siisti.
 Liiton puheenjohtaja, everstiluutnantti Ville Viita sanoo käyneensä eduskunnassa työ- ja tasa-arvovaliokunnan kuultavana työaikalain korjaamiseksi.
 – Kerroin meidän erityistyöaikamuodoista ja siitä, kuinka harjoittelemme sodanajan olosuhteita. Ne ovat pitkiä päiviä mutta kyllä niistä pitää tulla laskennallista työaikaa nykyistä enemmän.
 Nykyisin esimerkiksi 16 – 18 tunnin meripalvelu- tai sotaharjoituksen työpäivästä merkitään työajaksi noin 8 tuntia.
 – Odotan kovasti, että työ- ja tasa-arvovaliokunta tekee mietinnön ja eduskunta katsoo sitten yleistä työaikalakia. Sieltä voi tulla painetta päivittää puolustusvoimia koskeva työaikalaki. Toivon, että puolustusministeri ja komentaja ottavat siihen positiivisen kannan.
 Myös puolustusvoimien palkatusta henkilökunnasta vastaava prikaatikenraali Kim Mattsson pitää hyvänä, että työaikalakia tarkastellaan Vehviläisen työryhmässä, johon myös puolustusvoimat osallistuu.
 Mattsson on kuitenkin samaa mieltä Lindbergin kanssa siitä, että työaikoihin liittyvät ongelmat ovat poikkeustapauksia.
 – Kaiken kaikkiaan nämä ovat yksittäisiä tapauksia kun katsotaan uudistuksesta eli vuodesta 2015 lähtien. Jaksaminen ja työmotivaatio ovat kohentuneet, puhumattakaan esimiestyöstä, Mattsson sanoo.
 Upseeriliitolla ei kuitenkaan ole mitään aikomusta perääntyä kiistassa. Liitto sanoo tapaavansa kaikkien puolueiden edustajat ja aikoo saada omat tavoitteensa tulevan hallituksen ohjelmaan.
 Lue myös:
 Yhdeksän viikkoa putkeen töissä, sotalaivalla "avioerobuumi" – Upseerit vaativat päivitystä työaikoihinsa

Kiistely upseerien työajoista kiihtyy – 18 tunnin työpäivästä merkitään työajaksi noin 8 tuntia


Summary: Pohjois-Kreikassa on mitattu 12,5 astetta pakkasta. Raskas lumentulo on sulkenut teitä.

Kreikassa kolme ihmistä on kuollut kylmän sään ja lumimyräkän aiheuttamissa huonoissa kelioloissa.
 Pelastusviranomaiset löysivät lauantaina 66-vuotiaan naisen kuolleena hänen katolleen pyörineestä autostaan joenuoman läheltä Kerateasta, noin 45 kilometriä Ateenan kaakkoispuolella. Tulvavedet olivat ilmeisesti pyyhkäisseet auton mukaansa.
 Sunnuntaina pelastusviranomaiset löysivät menehtyneinä autossa mukana olleet kaksi miestä, jotka olivat olleet kateissa torstaista asti. Sääolot olivat alueella huonot heidän katoamispäivänään.
 Kreikan keski- ja pohjoisosissa lämpötilat ovat pysytelleet alle nollan jo lähes viikon. Pohjois-Kreikassa on kylmimmillään mitattu 12,5 astetta pakkasta. Samalla raskas lumentulo on sulkenut teitä.
 Kymmeniä autoilijoita jäänyt jumiin
 Pelastusviranomaiset ovat auttaneet viime päivinä kymmeniä autoilijoita, jotka ovat jääneet lumentulon vuoksi ajoneuvoineen jumiin.
 Myös lauttaliikenne on seisonut myrskytuulien vuoksi ja lennot ovat myöhästelleet tai niitä on jouduttu ohjaamaan toisille kentille.
 Kreikan pelastusviranomaiset ovat kehottaneet kuntia varautumaan maanantaina Kreikkaan saapuvaan uuteen kylmään rintamaan.
 Lumisade on aiheuttanut  liikennekaaosta myös Keski-Euroopassa .
 Itävallassa Keski-Euroopan mäkiviikon Bischofshofenin kilpailun harjoitukset ja karsinta jouduttiin perumaan lauantaina kovan lumisateen takia. Kansainvälisen hiihtoliiton FIS:n mukaan harjoitukset ja karsinta on määrä pitää sunnuntaina ennen varsinaista kilpailua.
 Lue myös:
 Raskas lumentulo sekoittaa liikennettä Saksassa ja Itävallassa – Baijerin vuoristoseuduille voi sataa jopa metri lunta

Kreikassa kolme kuollut huonoissa kelioloissa – lumimyräkkä katkonut teitä, viranomaiset varoittavat kylmästä rintamasta


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue

Nuorille Leijonille MM-kultaa huikea jännitysnäytelmän jälkeen
 Suomi on voittanut  jääkiekon alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden . Leijonajoukkue voitti MM-loppuottelussa todellisen jännitysnäytelmän jälkeen Yhdysvallat maalein 3–2. Pelin ratkaisuosuma syntyi vain vajaat puolitoista minuuttia ennen ottelun loppua. Sitä ennen Yhdysvallat oli kirinyt tasoihin Suomen 2-0-johdon. Ottelun kaikki maalit voi  katsoa täältä . Maailmanmestaruus on Suomelle tämän ikäluokan turnauksissa viides.
 Upseerien 18 tunnin työpäivästä voidaan merkitä työajaksi noin 8 tuntia
 Mauri Ratilainen / AOP
 Upseeriliitto vaatii armeijan työaikalain pikaista uudistamista ja kadettikoulun aloituspaikkojen lisäämistä kymmenillä uusilla paikoilla ainakin viiden vuoden ajaksi.  Liiton mielestä on kohtuutonta , että 18 tunnin meripalvelus- tai sotaharjoituspäivästä saa vain 8 tuntia työajaksi. Puolustusvoimien johdon mielestä upseereiden määrä kasvaa muun muassa eläkeuudistuksen vuoksi sadoilla läivuosina eikä lisäkoulutukselle ole tarvetta.
 Aja bussilla maailman pisimmän merisillan ylitse!
  Siltarakennelmaa on kaikkiaan 55 kilometriä. Pääsilta on lähes 23 kilometria pitkä.

 Jenny Matikainen / Yle
 Lokakuussa avattu  siltarakennelma Zhuhain ja Hongkongin välillä  on kaikkiaan 55 kilometriä pitkä. Se vetää runsaasti turisteja, mutta hongkongilaisia tungokset lähinnä ärsyttävät. Lisää riesaa koituu siltabyrokratiasta ja siitä, että sillalle ei ole asiaa henkilöautolla.
 Saudi-Arabia parantaa naisten asemaa: Avioerosta tieto myös naiselle
 Saudi-Arabian naiset ovat saaneet ajaa autoa sunnuntaista lähtien. 30-vuotias Huda al-Badri oli yksi rattiin tarttuneista pääkaupungissa Riadissa. Ahmed Yosri / EPA
 Saudimies on tähän asti voinut ottaa vaimostaan salaisen avioeron, jolloin nainen ei välttämättä ole saanut tietoa liiton päättymisestä. Sunnuntaina tilanne muuttuu, kun Saudi-Arabiassa astuu voimaan lainmuutos, joka  määrää tuomioistuimet ilmoittamaan naiselle erosta tekstiviestillä . Näin naisten on helpompi vaatia esimerkiksi elatusapua.
 Vielä tänään on poutaa
 Yle Sää
 Vielä tänään sunnuntaina sää on poutainen, vaikka Lapin yli liikkuu sateita ja etelässäkin saattaa tulla yksittäisiä lumikuuroja tai jopa jäätävää tihkua. Ensi yönä sää muuttuu selvästi sateisemmaksi, kun lumen ja rännänsekainen rintama liikkuu maan yli itään. Kun rintama on ohittanut Suomen, on maanantai jo aurinkoinen ja poutainen. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Nuorille Leijonille MM-kultaa, kiistely upseerien työajoista kiihtyy ja koe bussimatka maailman pisimmällä merisillalla


Summary: Minna-Maaria Lax on taitoluistelun outolintu. Mekkoon pukeutuva luistelutaidoton maatalon isäntä on ihastuttanut, vihastuttanut ja siinä samalla muuttanut asenteita.

Uuden elämänsä ensi töikseen  Minna-Maaria Lax  laittoi jalkaansa taitoluistimet. Ne olivat lumenvalkoiset, naisen jalkaan suunnitellut. Lax oli miehen ruumiissa. Tarpeeksi leveää lestiä oli hankala löytää.
 Hän oli omistanut luistimet pitkään. Ne olivat pölyttyneet kaapissa viimeiset kaksikymmentä vuotta. Melkein yhtä pitkään kuin Lax itse.
 Lax ei osannut luistella, mutta oli halunnut jäälle jo kauan. Siitä asti, kun hän pienenä poikana näki koulun tyttöjen piirtävän piruetteja jäähän liikuntatunnilla. Silloin elettiin 1970-lukua.
 Minna-Maaria Lax oli tuolloin  Markku-Pekka Antikainen , maatalon poika Siilinjärveltä. Hän olisi halunnut mennä tyttöjen mukaan luistelemaan, mutta se ei siihen aikaan sopinut.
 Minna-Maaria Lax tekemässä lumitöitä kotitilallaan Siilinjärvellä. Kari Kosonen / Yle
 Nyt Lax on yli viidenkymmenen. Hän ei vieläkään ole kovin hyvä taitoluistelija, mutta silti häntä voisi kutsua uranuurtajaksi.
 Hän on ensimmäinen kilpailija, joka osallistui aikuisluistelijoiden epävirallisten MM-kilpailuiden miesten sarjaan, ja pukeutui mekkoon.
 Pukeutumisellaan Lax on herättänyt keskustelua taitoluistelun patavanhoillisen sääntökirjan ajanmukaisuudesta. Kilpailusta toiseen hän on saanut virhepisteitä asunsa vuoksi.
 Hän lienee myös ainoa yli viisikymppisenä luistelemisen aloittanut, jota valmentaa lajin Suomen mestari.
 Lax nauttii luistelusta sydämensä kyllyydestä, vaikka kaikki eivät haluaisi nähdä häntä jäällä.
 Rohkeus löytyy
 Korkealta kantautuva jyrinä ravistelee maata Siilinjärvellä. Mitään ei näy.
 Ääni lähtee Hornet-hävittäjistä, jotka ovat nousseet ilmaan Rissalan lentoasemalta. Sen kiitotie päättyy muutaman kilometrin päähän Laxin kotitilalta.
 Kun Minna-Maaria oli nuori ja vielä Markku-Pekka, hän juoksi samalta kentältä lähteneitä MIG-hävittäjiä karkuun.
 Nyt hän ei enää pakene. Ei ilmavoimia tai itseään.
 Markku-Pekka Antikainen ei koskaan oppinut luistelemaan. Se ei johtunut siitä, ettei hän halunnut luistella. Hän vain sattui karsastamaan mailaa, joka oli otettava käteen kentälle mentäessä.
 Kun hän oli 12-vuotias ja oppikoulussa, oli 1970-luvun puoliväli. Tuolloin pojat olivat jäällä vain pelatakseen jääkiekkoa. Antikaista kömpelöt hokkarit inhottivat.
 – Jäin liikuntatilojen vessaan sovittamaan valkoisia taitoluistimia, jotka joku tyttö oli unohtanut sinne. Kokeilin niitä aika monta kertaa.
 Antikainen turhautui, ja hänelle hankitut hokkarit “hukkuivat” aina johonkin. Antikainen pyysi muutaman ystävänsä kanssa, että luistelun voisi korvata hiihtämällä.
 Opettaja suostui.
 Varttuneemmalla iällä Antikainen keräsi rohkeutensa ja hankki itselleen taitoluistimet. Siihen kantti sitten loppuikin. Vuosikymmeniin hän ei uskaltanut laittaa luistimia jalkaan kenenkään läsnäollessa.
 Lopulta vuonna 2006 Antikainen oli tehnyt päätöksensä. Hän aikoi tulla kaapista. Lapset olivat jo sen verran vanhoja, että ymmärtäisivät. Työurakin oli luotu. Elämä oli riittävässä tasapainossa.
 Hän kertoi perheelleen sukupuoli-identiteetistään, jonka hän oli salannut pikkupojasta asti. Vaikka Antikainen periaatteessa hetero olikin, hän tunsi itsensä enemmän naiseksi ja aikoi tästä lähtien pukeutua sen mukaisesti.
 Antikainen antoi itselleen uuden nimen: Minna-Maaria Lax. Sukunimi tarkoittaa ruotsiksi lohta. Se on jalokala, joka ui vastavirtaan kutemaan. Etunimi Minna tulee Canthilta, idolilta.
 Avioliitto meni karille. Lapset lähtivät kotoa maailmalle. Töistä pystyi ottamaan vuorotteluvapaata.
 Nyt ei ollut enää tekosyitä. Lax puhdisti valkoiset luistimet ja laittoi ne jalkaansa. Sen jälkeen hän ei ole halunnut ottaa niitä pois.
 Luistelu sai jalkapöydät tuntumaan siltä kuin ne olisivat tulessa. Liekki oli syttynyt.
 Elise Luovula on edustanut Suomea MM- ja EM-kilpailuissa. Nyt hän valmentaa muiden muassa Minna-Maaria Laxia.  Kari Kosonen / Yle
 Mestari kohtaa noviisin
 Viisi vuotta sitten Lax mursi ranteensa yrittäessään yksinkertaista hyppyä. Ne olivat hänen ensimmäiset taitoluisteluharjoituksensa. Hän olisi voinut lopettaa koko homman siihen.
 Sen sijaan Lax vietti sairauslomansa katsoen Dancing on Ice -ohjelmaa televisiosta. Jäälle hän palasi heti, kun lääkäri antoi luvan.
 Ehkä se oli juuri sisu, joka kiinnitti  Elise Luovulan  huomion.
 Luovula, entinen Ahonen, oli aikanaan Suomen paras naistaitoluistelija. Nyt hän valmentaa Minna-Maaria Laxia.
 Sitä ennen hän pysyi pitkään poissa jäältä. Hän oli pettynyt taitoluistelumaailmaan.
 Luovula aloitti luistelemisen nelivuotiaana. Hän halusi jääprinsessaksi. Jo 11 vuoden iässä hän teki kilpailuissa kolmoishyppyjä. Nuorten MM-kilpailuissa hän esiintyi ensi kerran 13-vuotiaana.
 Koulut hän kävi kesäisin, kun luistelu söi talvella kaiken ajan. Luovula harjoitteli huippuvalmentaja  Peter Burrowsin  opissa New Yorkissa. Palkintokaappi täyttyi pokaaleista.
 Suomen mestaruuden Luovula nappasi 17-vuotiaana vuonna 1985. Hän oli noihin aikoihin ylivoimainen Suomessa.
 Aikuisten MM-kisoissa Luovula pääsi jäälle  Katarina Wittin  ja muiden maailman parhaiden kanssa.
 Minna-Maaria Lax ihaili tuolloin nuoren suomalaisen taitoja televisiosta.
 Huipulla pysyminen vaati Luovulalta paljon uhrauksia. Treeneissä oli painettava monta tuntia päivässä. Aikaa ystäville oli vähän.
 1980-luvun loppupuolella Luovulalle ilmoitettiin, että hänen uransa oli ohi. Luovula kertoo, että Taitoluisteluliitto ei enää halunnut päästää häntä edes sellaisiin kilpailuihin, joihin hänet oli kutsuttu. Kisoihin varatut lentoliput tuli palauttaa takaisin liitolle.
 – Annoin koko nuoruuteni lajille. Sitten yhtäkkiä päätettiin, että ”no nyt sä voisit lopettaa. Olet niin vanha, kahdeksantoista.” Kyllä se kovaa on.
 Ilman tukijoita taitoluistelun huipulla on mahdoton pysyä. Jääaika ja valmennus syövät melkoisesti rahaa, eikä harjoittelulta jää aikaa hankkia varoja itse.
 Luovulasta tuntui, että järjestelmä petti hänet. Hän jätti taitoluistelupiirit kokonaan ja lähti lukemaan lakia.
 Meni pitkään, ennen kuin Luovula sai intohimonsa lajiin takaisin. Sen palauttamisessa avitti luistelutaidoton maatalon isäntä Siilinjärveltä.
 Operaatio Oberstdorf
 Elise Luovula tapasi Minna-Maaria Laxin ensimmäistä kertaa kansalaisjärjestö Setan 40-vuotisjuhlaseminaarissa vuonna 2014.
 Luovula oli tilaisuudessa kuuntelemassa. Minna-Maaria Lax oli kutsuttu paikalle puhumaan.
 Lax kertoi yleisölleen siitä, mitä on olla viisikymppinen transihminen, joka harrastaa taitoluistelua, vaikka ei oikein osaa. Hän kertoi siitä, miltä tuntuu pukeutua mekkoon ja kilpailla miesten sarjassa.
 Taitoluistelupiirejä voisi kuvailla vanhoillisiksi. Etenkin lajin kansainvälinen sääntökirja on sitä. Lajin pukukoodi rankaisi Laxia pistevähennyksin joka kerta, kun hän esiintyi mekossa.
 Lax hakee taipuisuutta baletin avulla. Tässä ollaan Savonlinnan musiikki- ja tanssiopiston tunnilla. Opettajana Dãnut Cioatã.
 Lax oli jatkuvasti katseen alla, mutta se ei tuntunut haittaavan häntä. Hän piti luistelusta niin paljon.
 Puheensa lopuksi Lax ilmoitti, että hänen tavoitteenaan oli osallistua aikuisluistelijoiden epävirallisiin MM-kisoihin Saksan Oberstdorfissa vuonna 2018.
 Luovula kuunteli hämmästyneenä. Laxhan oli vasta aloittanut luistelun. Yli viisikymppisenä.
 Vuosikymmeniä luistelupiireistä ulkona ollut Luovula ei edes ollut tullut ajatelleeksi, että lajia voisi harrastaa myös aikuisiässä, ja että iäkkäille luistelijoille järjestetään omat kilpailunsakin. Hän ei ajatellut, että se voisi tuoda niin paljon nautintoa jollekulle.
 Jokin Laxin puheessa tarttui häneen, se puhutteli ja herätteli.
 Yhtäkkiä kaikki oli selvää: Hän halusi auttaa tuota kahelia. Oberstdorfiin mentäisiin, yhdessä. Eikä vuosi olisi 2018, vaan 2016.
 Taidoton luistelija
 Oli aivan sama, lähtisikö kisoihin kahden vai neljän vuoden valmistautumisella, Luovula ajatteli. Aikaa taitojen kartuttamiseen oli joka tapauksessa aivan liian vähän. Miksi siis odottaa?
 Joka tapauksessa harjoiteltava olisi lujasti jo pelkän turvallisuuden vuoksi. Kaksikko aloitti valmistautumisen Oulunkylän tekojäällä joulukuussa 2014.
 Laxin ensimmäinen ohjelma luisteltaisiin Euroviisuvoittaja  Conchita Wurstin  Rise like a phoenix -kappaleen tahtiin. Drag-artisti Wurst oli ravistellut viisumaailmaa edellisenä keväänä, ja Lax aikoi tehdä saman luistelupiireissä.
 Alku ei luvannut hyvää. Vasta nyt Luovula tajusi, miten vähän hänen suojattinsa osasi.
 – Olen kohdannut vain luistelijoita, joilla on käsitystä luistelemisesta. Sitä olettaa, että Suomessa kaikki osaavat luistella jotenkin, Luovula sanoo.
 Minna-Maaria Lax harjoittelee vaakaliukua Oulunkylän tekojäällä. Kari Kosonen / Yle
 Nelipäiväisen luisteluleirin aikana Luovulan tunteet olivat vaihdelleet onnistumisen ilosta järkytyksen kautta epäuskoon.
 Lax ei kerta kaikkiaan osannut luistella. Hän pystyi hädin tuskin kääntymään luistimilla takaperin. Raskaat harjoitukset painettiin loppuun väkisin.
 Oli aloitettava aivan alusta.
 – Taitoluistelu on kuin aakkoset. Kun opit riittävästi, pystyt kirjoittamaan erilaisia asioita. Minna-Maarian aakkosista puuttui vokaaleja ja konsonantteja, Luovula vertaa.
 Mutta Lax yritti. Se teki vaikutuksen Luovulaan, joka oli ottanut oman nuorena hankitun luistelutaitonsa itsestäänselvyytenä.
 – Tässä on ihminen, jonka suurin unelma on oppia luistelemaan. Miten joku voi haluta niin paljon oppia kaikkea tätä, Luovula ihmetteli.
 Lax otti harjoittelun tosissaan. Hänen treenikirjanpitonsa mukaan vuonna 2015 harjoituskertoja kertyi reippaasti yli kolmesataa. Seuraavana vuonna määrä oli kasvanut lähes neljäänsataan.
 Käytännössä Lax ei päivätyönsä lisäksi tehnyt muuta kuin harjoitellut. Pikkuhiljaa se alkoi näkyä jäällä.
 Eddie the Eaglen jalanjäljissä
 Laxia on kutsuttu taitoluistelun Eddie Edwardsiksi. Se on osuva vertaus.
 Michael “Eddie the Eagle” Edwards  oli ensimmäinen brittiläinen mäkihyppääjä olympialaisissa – ja epävirallisesti maailman huonoin lajissaan. Vuoden 1988 Calgaryn olympialaisiin hän pääsi, koska ketään muutakaan edustajaa briteillä ei ollut.
 Korkeita paikkoja kammoksunut ja heikkonäköinen Edwards oli muita hyppääjiä reippaasti painavampi. Hän rahoitti harjoittelunsa itse työskentelemällä rakennustyömailla.
 Calgaryn olympialaisissa  huuru kerääntyi Edwardsin silmälasien paksuihin linsseihin , ja mies jäi viimeiseksi sekä pienen että suuren mäen kilpailuissa.
 Niin olisi taatusti käynyt ilman huuruakin.

 Kisojen jälkeen Kansainvälinen olympiakomitea muutti kilpailusääntöjään siten, että Edwardsin tasoisilla hyppääjillä ei olisi mahdollisuuksia päästä parempiensa joukkoon varastamaan huomiota.
 Taidon puutteesta huolimatta – tai ehkä juuri sen vuoksi – Edwardsista pidettiin. Hän oli sympaattinen, itseironiaan kykenevä ja sinnikäs.
 Altavastaaja Edwardsista tuli ilmiö jopa oman lajinsa ulkopuolella. Hänestä nauhoitettiin kappaleita ja tehtiin elokuva.
 Vaikka Laxista ei vielä ole tehty elokuvaa, jonkinlaisena ilmiönä häntäkin voi pitää.
 Mekko saapuu Saksaan
 Jääkenttien Eddie the Eagle, eli Suomen Minna-Maaria Lax, levitti siipensä Euroopan ylle suunnitelmien mukaan Oberstdorfissa vuonna 2016. Valmistautuminen oli mennyt niin hyvin kuin se niistä lähtökohdista voi mennä.
 Runsas harjoittelu näkyi Laxin kropassa. Hän taipui ja jaksoi aiempaa paremmin. Kaksikon mieli oli hyvä, mutta erään valmentajakollegan sanat ennen lähtöä kaihersivat Elise Luovulan mieltä.
 – Hän sanoi, että on se hyvä, että lähdet Minna-Maarian mukaan, ja että varaudu, Luovula muistelee.
 Luovula oli ottanut neuvon tosissaan, mutta varautuminen osoittautui sillä kertaa turhaksi. Reissu sujui hienosti, ja Lax sekä ihastutti että ihmetytti katsojia.
 Miesten sarjassa naisten esiintymisasussa kilpaillut Lax otettiin avosylin vastaan. Hän on tiettävästi ensimmäinen, joka kilpailun historiassa on niin tehnyt.
 Niinpä mikään ei valmistanut kaksikkoa siihen, mitä samoissa kilpailuissa tulisi tapahtumaan vuotta myöhemmin.
 Laxin kohtelua Oberstdorfissa on puitu Taitoluisteluliitossa saakka. Kari Kosonen / Yle
 Tuonakin vuonna itse kilpailutilanne sujui mallikkaasti. Lax esitti Finlandiaksi ristityn esityksen Suomi 100 -hengessä. Yllään hänellä oli sinivalkoinen lyhyt mekko ja valkoiset luistimet.
 Mekkoa ei miesten kilpailuissa saisi käyttää. Siitä rangaistaan pistevähennyksillä. Lax ei tästä ollut koskaan välittänyt, vaikka se näkyi joka kerta tulostaululla. Pistevähennyksistä huolimatta Lax voitti pronssia.
 Mainiosti sujuneen kilpailun lisäksi hänen pioneerityönsä näytti kantaneen hedelmää. Kun vuotta aiemmin hän oli kilpailuiden ainoa transihminen, nyt naisten asussa kilpailevia miehiä oli jo kolme.
 Kilpailun jälkeen edessä oli palkintojenjako. Palkintopalli oli viety jäälle, kentän keskelle. Lax ja Luovula odottivat seremonian alkua hyvillä mielin kaukalon laidalla.
 Sitten urheilumaailma esitti välähdyksen menneisyydestä.
 Häväistys jäällä
 Laxin ja Luovulan eteen parkkeeraasi mies, joka ei lakannut huutamasta. Hän ei päästänyt tuoretta pronssimitalistia hakemaan palkintoaan.
 – Hän oli selvä auktoriteetti, vaikka en tiennyt kuka hän oli. Hän oli hyvin hyökkäävä siinä kaikkien ihmisten keskellä ja kuullen, Luovula muistaa.
 Tilanne oli niin omituinen, että kaikenlaiseen kohteluun tottunut Laxkin oli poissa tolaltaan. Hän koki tulleensa nöyryytetyksi ja lähti pukukoppiin.
 Juristin koulutuksen saanut Luovula tiedusteli, mistä huutaja oli kimpaantunut. Kävi ilmi, että mekosta. Mies ei halunnut päästää Laxia kilpailuasussaan palkintopallille.
 – Se keskustelu ei kuulunut enää tähän aikakauteen, Luovula sanoo.
 Kävi ilmi, että mies oli korkealla Kansainvälisen luisteluliiton organisaatiossa. Toisin sanoen hänen natsansa riittivät tällaiseen temppuun.
 Pukukopissa Lax sai tukea saksalaiselta kilpatoveriltaan  Steffi (Stefan) Echenspergeriltä , joka voitti kilpailussa hopeaa. Lopulta kumpaakaan ei päästetty mitalikorokkeelle.  Kaksikko katsoi kaukalon laidalta , kun voittaja sai palkintonsa.
 – Se oli äärimmäinen loukkaus. Olen kykeneväinen vastaanottamaan kritiikkiä esimerkiksi luistelutaidoista. Kun mennään identiteettiin, se on pyhäinhäväistys, Lax kertoo.
 Elise Luovulan mukaan taitoluistelupiirit ovat monin paikoin vanhoillisia, vaikka muutosta on tapahtunutkin.
 – Minna-Maaria on varmasti muuttanut paljon taitoluistelukulttuuria niin Suomessa kuin Oberstdorfin kisojen kautta muuallakin, hän uskoo.
 Lax harjoittelemassa luisteluleirillä Imatralla. Mukana oli kaikenikäisiä ja -taitoisia luistelijoita. Kari Kosonen / Yle
 "En usko, että taitoluistelu toimii suunnannäyttäjänä"
 Lax korostaa, että Suomessa hän ei ole törmännyt vastaavanlaiseen käytökseen. Myös Suomen Taitoluisteluliiton toiminnanjohtaja  Outi Wuorenheimon  mielestä kotimaassa asiat ovat hyvällä tolalla.
 – Ihmisten suhtautuminen toisiin ihmisiin on mun mielestä todella hyvää. Täällä on totuttu siihen, että meitä on erilaisia. Kansainvälisen liiton sääntötaso on sitten eri juttu.
 – Jos sitä katsotaan, niin kyllä: Laji on hyvin konservatiivinen, Wuorenheimo sanoo.
 Wuorenheimo tuntee Oberstdorfin tapahtumat hyvin. Hänen mukaansa kyseessä oli järjestäjän moka.
 Kansainvälisen taitoluisteluliiton säännöt eivät estä palkinnon hakua mekossa. Koska kyseessä on kansainvälinen kilpailu, mutta ei virallinen arvokilpailu, palkinto olisi pitänyt voida hakea vaikka verkkareissa.
 Jos kyseessä olisi ollut virallinen arvokilpailu, kuten esimerkiksi olympialaiset, tilanne olisi ollut toinen. Silloin palkinto olisi pitänyt hakea kilpailuasussa. Kilpailuasun puolestaan olisi pitänyt olla sääntöjen mukainen, mikä olisi estänyt korokkeelle astelemisen mekossa.
 Yleisesti ottaen Wuorenheimo pitää tärkeimpänä, että puku on turvallinen ja tukee esitystä. Vaate ei saisi olla itseisarvo.
 Lax esittää elämäänsä kyllästynyttä geishaa. Jaakko Mäntymaa / Yle
 Puku aukeaa kesken esityksen ja alta paljastuu pikkumusta. Geisha luo nahkansa. Jaakko Mäntymaa / Yle
 Tällä hetkellä tilanne on Wuorenheimon mukaan se, että Kansainvälisen luisteluliiton alaisissa kilpailuissa mekkoon pukeutuva mies herättää lähinnä ihmetystä.
 – Henkilökohtaisesti minulla ei ole mitään sitä (mekossa esiintymistä) vastaan, mutta olen järjestämässä kisoja näillä säännöillä. Se on ihan sama mitä mieltä minä olen.
 YK:n ihmisoikeuksien julistus  kieltää syrjinnän ja korostaa ihmisten yhdenvertaisuutta. Wuorenheimo myöntää ristiriidan kilpailusääntöjen ja julistuksen välillä.
 – Jos se on sääntö, niin sitten laitetaan kättä lipalle, kunnes sitä muutetaan. En ota kantaa, ovatko säännöt oikein vai väärin.
 Pitäisikö kilpasarjoja sitten olla naisten ja miesten lisäksi myös muunsukupuolisille? Wuorenheimo uskoo, että vaikka vastaus kysymykseen lopulta olisikin kyllä, muutos ei ole tapahtumassa lähiaikoina.
 – En usko, että taitoluistelu toimii suunnannäyttäjänä tässä asiassa.
 Laxia Wuorenheimo kuvailee “hienoksi taistelijaksi, joka vie lajia eteenpäin”.
 – Maailma on muuttumassa, mutta se muuttuu valitettavan hitaasti.
 Minna-Maaria Lax matkustaa harjoitusten ja kilpailuiden perässä huiman määrän kilometrejä vuodessa.  Kari Kosonen / Yle
 Todelliset asenteet paljastuvat, kun pintaa raaputtaa
 Suomessa urheiluun liittyvä häirintä on tyypillisesti sanallista. Se on vähättelyä, homottelua, loukkaavaa puhetta ja huonoja vitsejä väärässä paikassa.
 Näin kertoo tutkija  Marja Kokkonen . Hän on Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan lehtori ja urheilupsykologi. Kokkonen on ehkä parhaiten perillä siitä, minkälaista syrjintä urheilun ja harrastamisen yhteydessä on.
 – Syrjivä puhe ei rajoitu vähemmistöihin, se ei katso seksuaalista suuntautumista tai sukupuolta. Ihan heteropikkupojat joutuvat homottelun kohteeksi. Myös aikuisten homottelemiksi.
 Aihetta on Suomessa tutkittu vähän. Kokkonen työstää parhaillaan  kolmivuotista tutkimushanketta , josta on tulossa maan laajin. Koossa on jo noin puolentoista tuhannen ihmisen kokemuksia häirinnästä ja syrjinnästä.
 Mikä tilanne Kokkosen mielestä on taitoluistelupiireissä?
 Ensimmäisenä hän huomauttaa, että ei tunne lajipiirejä kovin syvällisesti. Hän myös sanoo, että Suomessa luisteluväki on tehnyt hartiavoimin töitä syrjinnän poistamiseksi.
 Konservatiivisia piirteitä on silti edelleen runsaasti. Selkeimpänä esimerkkinä Kokkonen nostaa esiin pukukoodin.
 – Naiset saavat valita luistelevatko he housuissa vai hameessa. Miesten sarjassa rokotetaan, jos he eivät luistele housuasussa. Pidän sitä täysin epätasa-arvoisena, Kokkonen sanoo.
 Syrjintään liittyvät lait kiristyivät Suomessa vuosina 2014–2015. Kokkonen toivoo, että lakiuudistuksen vaikutus näkyy tulevaisuudessa syrjinnän ja häirinnän vähentymisenä. Hänen äänestään kuitenkin kuuluu skeptisyys.
 – Olen havainnut, että kun ihmisiä jututtaa tarpeeksi kauan, pinnan alta paljastuu, että asenteet eivät olekaan niin sallivia. Ihmiset ovat aiempaa tietoisempia siitä, että kuuluu sanoa, että erilaisuus on mahtava juttu.
 Seuraavaksi Xenan sotisopaan
 Minna-Maaria Lax ei ole antanut yhden huonon kokemuksen masentaa. Hän kiertää kilpa-areenoita yhdessä Elise Luovulan ja muiden tukijoidensa kanssa milloin Egyptin kuningatar Nefertitinä, milloin elämäänsä kyllästyneenä itämaan geishana.
 Seuraavaksi hänestä rakennetaan amatsonien amatsoni, soturiprinsessa Xena.
 Ehkä ilmapiiri on jo muuttunut. Laxin mukaan häntä ei enää kuluvalla kilpailukaudella ole rangaistu mekon käytöstä kotimaan kilpailuissa.
 Lax laskee, että hän on yhteensä kahdeksasta kilpailusta saanut yhden pisteen miinusmerkinnän ainoastaan kerran. Ehkä vakiokasvoon ja tämän asusteisiin on jo tuomaristossa totuttu.
 Asia on tapetilla myös Olympiakomiteassa, joka valmistelee parhaillaan suosituksia, joilla trans- ja muunsukupuolisia saataisiin paremmin kannustettua mukaan urheilemaan.
 Laxin rantasauna sijaitsee Siilinjärven rannalla.  Kari Kosonen / Yle
 Lax itse vähättelee pioneerityötään lajin parissa.
 – Enhän minä edusta mitään suurta uutuutta. Mitä olen kuullut ja lukenut, huipputasoltakin löytyy kavereita, jotka olisivat voineet lähteä vaikka hameessa luistelemaan.
 Kukaan ei kuitenkaan tehnyt niin ennen Laxia.
 – Ei se aina kaikkien pirtaan käy, kun haastetaan vakiintunutta sukupuolikäsitystä. Toivon tietysti, että asiat muuttuvat, mutta mie en anna periksi. Se on ihan selvä.
 Muutosta odotellessa Siilinjärven kotitilalla riittää lunta kolattavaksi ja peltoa kynnettäväksi.
 Onko sinua vähätelty, kiusattu tai vaikkapa homoteltu vain harrastuksesi tai ulkonäkösi vuoksi? Tai onko sinulle niin, että olet sortunut jakamaan tuomioita ulkokuoren perusteella? Ylen A-studio kerää kokemuksia arkipäivän erilaisuudesta ja siitä johtuvasta syrjinnästä.
 Voit kertoa tarinasi esimerkiksi alla olevaan kommenttikenttään. Voit myös lähettää kokemuksesi sähköpostilla osoitteeseen   a-studio@yle.fi tai  suoraan toimittajalle osoitteeseen jaakko.mantymaa@yle.fi.
 Minna-Maaria Laxista kertova dokumentti esitetään Ylen A-studiossa maanantaina 7.1.
 6.1.2019 klo 19:28 - Keskustelu aiheesta oli auki määräajan. Kiitos kommenteista!

Koulupoikana hän kokeili salaa tyttöjen luistimia, nyt hän kiertää kisoissa ravistelemassa vanhoillisia luistelupiirejä – Näin siilinjärveläisestä isännästä tuli jääballerina


Summary: Myrsky riepotteli Suomea rajuimmin tammikuun 1. ja 2. päivän välisenä yönä.

Yli 3 000 taloutta oli edelleen varhain tänä aamuna ilman sähköä Aapeli-myrskyn jäljiltä.
 Energiateollisuuden  sähkökartan  mukaan aamukahdeksan aikoihin ilman sähköä oli hieman vajaat 3 500 sähköyhtiöiden asiakasta. Valta-osa sähköttömistä oli edelleen  Ahvenanmaalla .
 Sähköverkoista maakunnassa vastaavan osuuskunta Ålands Elandelslagsin asiakkaista reilulla 60 prosentilla oli sähköt.
 Kunnittain sähköttömiä talouksia oli eniten Vaasassa ja sitten Hammarlandissa ja Lemlandissa. Yhteensä katkoja oli sunnuntaina aamulla neljän yhtiön verkossa ja reilun 20 kunnan alueella.

Aapelin jäljiltä vieläkin reilut 3 000 taloutta sähköttä – valtaosa Ahvenanmaalla


Summary: Yhdestä kyntteliköstä ei paljon raaka-ainetta irtoa uudelleen käytettäväksi, mutta silti se kannattaa kierrättää.

Pienikin sähkö- ja elektroniikkaromu halutaan kotien nurkista kierrätykseen. Myös rikkinäisistä jouluvaloista saadaan irrotettua raaka-aineita ja materiaalia teollisuuden käyttöön.
 Toimitusjohtaja  Rauno Partanen  Cool Finland käsittelylaitokselta kertoo, että jouluvaloissa tärkein kierrätettävä on kupari. Myös muovi- ja puuosat otetaan talteen.
 – Vaikka yhden kynttelikön tai valosarjan materiaalihyöty on vähäistä, on hyvä, ettei jouluvalo päädy sellaisenaan kaatopaikalle. Niissä voi olla haitallisia yhdisteitä, esimerkiksi palonestoaineita, Partanen sanoo.
 Ser-romua lajiteltuna. Juha Vauhkonen / Yle
 Joulu- ja kausivalot kuuluvat sähkö- ja elektroniikkaromujen  SER-kierrätyspisteisiin , joita löytyy satoja eri puolelta Suomea.
 Romusta erotellaan hyödylliset raaka-aineet ja materiaalit. Myös vaaralliset ja haitalliset aineet otetaan talteen ja erilliseen käsittelyyn.
 Jouluvalot siirtyvät kierrätyspisteistä käsittelylaitoksiin muun sähköromun seassa. Pitkiä valosarjoja tai kynttelikköjä ei kaiveta erilleen eikä käsitellä käsityönä. Koko kuorma samankaltaista sähköromua päätyy kerralla murskattavaksi.
 – Murskeesta seulotaan kuparipitoinen rikaste, jossa on vielä hieman muovia seassa. Se myydään Suomeen tai maailmalle sulattoihin, jotka ottavat kuparin talteen, Partanen selittää.
 Kynttelikköjen muovi- tai puuosat puolestaan päätyvät polton kautta energiaksi.
 – Tiensä päähän tullut kynttelikkö voi siis jatkaa olemassaoloaan kuparina vaikkapa uudessa kynttelikössä ja poltettaessa osana lämmön tai lämpimän veden tuotantoprosessia, Partanen miettii.
 Tuuli Toivanen / Yle
 Moni rikkoutunut valosarja tai kynttelikkö sujahtaa yhä väärään paikkaan eli sekajätteisiin tai metalliroskiin.
 – Ihmiset haluavat kierrättää, mutta aina ei mene nappiin. Uskon, että moni luulee tekevänsä aivan oikein, kun laittaa jouluvalot metallinkeräysastiaan, sanoo pohjalaisen jätehuoltoyhtiö Ekoroskin asiakasneuvoja  Marko Berg .
 Sähkö- ja elektroniikkaromua ovat kaikki laitteet, jotka tarvitsevat toimiakseen sähkövirtaa, akkua, paristoa tai aurinkoenergiaa.
 Koristevalojen kierrätyksessä näkyy piikki joulun molemmin puolin.
 – Kausivaloja tulee sähköromukuormissa murskattavaksi pitkin vuotta, kertoo Rauno Partanen.

Mitä tapahtuu lopullisesti pimenneille jouluvaloille? Ne päätyvät kupariksi ja energiaksi


Summary: Tässäkö ovat pienten lelukauppojen selviytymiskeinot? Yksi myy hyllymetreittäin Legoja ja toinen valmistaa uniikkeja nukkeja.

Leikkikalujen ja askartelutarvikkeiden vähittäiskauppa

Tästä on kyse Pienet lelukaupat pyrkivät marketeista poikkeaviin valikoimiin. Lasten ajankäytössä kännykkä on kova kilpailija leluille. Leluala on muutoksessa, sillä BR ja Toys 'R' Us ajautuivat konkurssiin.
 Vaikka kansainvälinen lelujätti meni konkurssiin, suomalaisten suosimien peltomarkettien ja halpahallien hyllyt notkuvat leluja. Leluja voi ostaa vaikka ruokaostosten lomassa.
 Yle kertoi joulukuussa, kuinka  BR ja Toys 'R' Us -leluliikkeiden tanskalaisomistaja konkurssiin . Lopullisena naulana arkkuun oli emoyhtiö Top Toyn mukaan heikko joulumyynti. Helsingin Sanomien mukaan  lapset lopettavat leluilla leikkimisen yhä nuorempana . Kauppalehti on kirjoittanut  pienten lelukauppojen olevan tiukoilla .
 Markettien ja nettikauppojen lisäksi suomalaisia palvelee arviolta kymmenkunta pientä leluliikettä, jotka pyrkivät pysymään pinnalla omintakeisuudella ja henkilökohtaisella palvelulla.
 Vierailimme niistä kahdessa. Mitä ne tarjoavat asiakkailleen?
 Tutkimusmatka sadun maailmaan
 Kaleidoskooppeja, puisia pikkuhuonekaluja, minihaitareita. Leluja Ranskasta, Tanskasta ja Saksasta. Omatekoisia käsinukkeja ja langan päässä sätkiviä marionetteja. Näitä ei marketista löydy.
 Marjan Kammari on tuttu monelle paljasjalkaiselle stadilaiselle. Vuonna 1988 Helsingissä Hakaniemen hallissa aloittanut leluliike toimii nykyisin Lahdessa. Myymälä tarjoaa katsojalleen visuaalista ilotulitusta – aivan kuin matkustaisit satukirjan maailmaan.
 Satuhahmoa itsekin muistuttava yrittäjä  Marja Manninen  on tyytyväinen joulumyyntiin. Hän ei vain myy leluja, vaan ompelee nukkeja myymälässään. Se tuo kotoisan tunnelman asiakkaalle.
 – Ennen käytin ompelemiseen illat ja viikonloput, mutta nyt kaikki tapahtuu puodin aukioloaikana.
 Pienet yksityiskohdat kruunaavat hiirinuken. Janne Ahjopalo / Yle
 Myymälä on yrittäjälle kuin toinen koti. Janne Ahjopalo / Yle
 Mannisen ompelemat kurkkaavat nuket ovat suosittuja päiväkodeissa. Janne Ahjopalo / Yle
 Mannisen nuket ovat lähinnä eläinhahmoja. Niitä hän on valmistanut pikkupotilaiden iloksi Helsingin Lastenklinikalle ja Auroran lastenpsykiatriselle osastolle.
 – Nuket ovat tuoneet lohtua, kun lapset ovat joutuneet ikäviin operaatioihin.
 Lisäksi eläinhahmoja on päätynyt päiväkoteihin ja alakouluihin eri puolille Suomea. Lastentarhanopettajat ovat kertoneet lelukauppiaalle, että käsinukke vetoaa lapseen.
 – Ne toimivat kuulemma jopa eräänlaisina terapialeluina. Eräs ujo poika oli saanut rohkeutta, kun lastentarhanopettaja oli esitellyt kurkkaavaa hiirtä.
 Kurkkaavalla hiirellä Manninen tarkoittaa pehmohiirtä, joka nousee pienestä ämpäristä, kun sitä nostetaan esiin kepin avulla. Lastentarhanopettaja oli kertonut nuken avulla pojalle tarinaa hiiren ujoudesta.
 Muovileluja lahtelainen pikkuliike ei myy ollenkaan. Heinolassa toimiva myymälä on tässä suhteessa tyystin erilainen.
 Ranskalainen pikkuhaitari saattaa innostaa lapsen vaikka muusikoksi. Janne Ahjopalo / Yle
 Palapelit kehittävät keskittymiskykyä. Janne Ahjopalo / Yle
 Moni aikuinen muistaa kaleidoskoopit lapsuudestaan. Janne Ahjopalo / Yle
 Vanhempienkin mieltymykset vaikuttavat ostopäätökseen
 Heinolalaisen lelukaupan nimikin jo kertoo, että täältä löytyy muovileluja: Heinolan Talous-muovi ja lelu. Myymälä saa ensikertalaisen haukkomaan henkeään, sillä  Terho Endénin  lelukauppa suorastaan tulvii ihmeteltävää.
 Lego-tuotteita on monta kymmentä hyllymetriä. Leikkiautoja on satoja, samoin nukkeja. Lautapelejä löytyy kymmenittäin klassikoista kauden uutuuksiin. Endén muistaa jokaisen tuotteen ulkoa, sillä hän myynyt leluja yli 30 vuotta.
 – Asiakkaat arvostavat merkkituotteita ja sitä, että täällä on oma sortimentti. Täältä löytää sellaisia leluja, joita marketeissa ei myydä.
 Lelukaupan konkarin mukaan klassikkolelujen suosio perustuu siihen, että vanhemmat ja isovanhemmatkin ovat leikkineet niillä. Siksi he ostavat mielellään jälkipolville tuttuja tuotteita, kuten Legoja, Fortuna-pelejä ja Schleichin muovifiguureja.
 – Lautapelit ovat myös suosittuja. Uutuudetkin myyvät, kuten joka vuosi valittava Vuoden peli. Mutta eivät ne pärjää sellaisille klassikoille kuin Afrikan tähti, Kimble ja Monopoli.
 Terho Endén kädessään harvinainen Schleich-metsuri. Mikko Tuomikoski / Yle
 Klassikoita vuosikymmenten varrelta. Mikko Tuomikoski / Yle
 Asiakkaat arvostavat marketista poikkeavaa valikoimaa. Mikko Tuomikoski / Yle
 Konkurssi ei tullut yllätyksenä, eikä nettikauppa pelota
 Moni kuluttaja yllättyi kuullessaan kansainvälisen Top Toy -leluyrityksen konkurssista. Yrittäjä Terho Endénille uutinen ei tullut yllätyksenä.
 – Mielestäni heillä oli väärä tuotevalikoima. Siellä ei ollut riitävästi merkkituotteita. Minä en olisi ottanut puoliakaan heidän tuotteistaan omaan liikkeeseeni.
 Sitten lelukauppias kertoo hurjan väitteen. Endén oli käynyt tutustumassa ketjun liikkeeseen sen jälkeen, kun oli omien sanojensa mukaan paljastanut "vakoojan" liikkeestään.
 – Tänne tuli nainen, joka kierteli joka nurkan ja otti valokuvia ilman lupaa. Kiljaisin, että tiedätte varmaan: täällä ei saa kuvata. Hän tuli sitten juttelemaan ja kertoi olevansa itsekin lelukauppias. Liike ei kuitenkaan ollut hänen omansa, vaan kuului tähän ketjuun.
 Monella alalla pelätään nettikaupan vievän asiakkaat ja syövän katteet, mutta Endén uskoo kivijalkakaupan vetovoimaan, kun puhutaan leluista.
 – Moni vakioasiakas on sanonut, ettei osta netistä. He haluavat nähdä sen tavaran livenä.
 Legoja on myytävänä useammallakin seinällä.  Mikko Tuomikoski / Yle
 Kännykkä lyhentää leikki-ikää
 Lelukaupan pahin kilpailija on Terho Endénin mukaan kännykkä, joka katkaisee lasten leikki-iän aiempaa varhemmin.
 – Moni lapsi saa kännykän mennessään kouluun. Se korvaa samalla monta leikkikalua. Ennen lapset leikkivät yli kymmenen vuoden ikään.
 Tämä näkyy ja kuuluu esimerkiksi vanhempien kommenteista. Monet ovat huolissaan lapsen kehityksestä ja haluavat ostaa leluja, jotka esimerkiksi opettavat keskittymään.
 – Vanhemmat ostavat esimerkiksi Legoja, koska muistavat, kuinka itse keskittyivät niiden rakentamiseen. Samasta syystä ostetaan vaikkapa pienoismalleja, että lapset tekisivät jotain muutakin, kuin puuhaisivat kännykän kanssa.
 Nuket tervehtivät Marjan Kammarin asiakkaita jo ovensuussa. Janne Ahjopalo / Yle
 Lue myös:
 Konkurssiin mennyt lelujätti avasi sittenkin osan liikkeistään – Suomessa avoinna 10 myymälää
 Lelukauppa elää Suomessa vain joulusesongin ansiosta – palkittu lelukauppias: "Meillä on kaksi kuukautta aikaa tehdä tulos, loppuvuosi on tappiollista"
 BR ja Toys 'R' Us -leluliikkeiden tanskalaisomistaja konkurssiin – syynä heikko joulumyynti
 "Muovimoska"lelut ärsyttävät vanhempia, mutta silti joulun ostetuimmat lahjat ovat juuri sellaisia – neljä vinkkiä siihen, miten voit hallita lasten lelumäärää ekologisesti
 Lelumuseon perustanut rakastaa nukkekotejaan: "63-vuotiaana mietin, tuleekohan minusta koskaan aikuista"

Lelujätti ajautui konkurssiin, mutta pikkuliikkeet palvelevat persoonallisesti – kauppiaan ompelemat nuket ilostuttavat päiväkotilapsia ja pikkupotilaita


Summary: Asetinlaitevika pysäytti liikenteen aamulla hieman yli puoleksi tunniksi.

Asetinlaitteen vikaantumisen takia junat eivät päässeet aamulla lähtemään Helsingistä eivätkä Helsinkiin.
 Häiriö ilmeni noin kello 9.30, mutta se saatiin korjattua jo vähän kymmenen jälkeen.
 Vika johtui asetinlaitteesta Helsingin ja Pasilan välillä.
 VR kehotti matkustajia varautumaan lähi- ja kaukoliikenteen myöhästymisiin ja jopa yksittäisten junavuorojen perumisiin.
 Lähiliikenteen arvioidaan palautuvan normaaliksi puoleen päivään mennessä.

Junaliikenne Helsinkiin sujuu taas


Summary: Veijo ja Pauli marttoineen hauskuuttivat radion kuuntelijoita vinolla huumorilla yli 16 vuoden ajan viikoittain. Ohjelman nyt päättyessä kuullaan loppiaissunnuntaina kahden tunnin Anonyymit kotikiusatut -spesiaali.

Anonyymit kotikiusatut AKK AKK on Kemissä tehty Radio Suomen viihdeohjelma. Ohjelmaa on tehty yli 16 vuotta. Jaksoja on kertynyt yli 800. Veijon ja Paulin takaa löytyvät Tommi Reponen ja Jari Vesa. Ohjelman päätösjaksona kuullaan kaksituntinen spesiaali loppiaisena klo 17.15 alkaen.
 Anonyymit Kotikiusatut eli AKK syntyi talvella 2002  Tommi Reposen  heitettyä kieli poskessa  Jari Vesalle  ajatuksen, pitäisikö kotikiusaamisesta puhua enemmän, kun työpaikka- ja koulukiusaamisestakin puhutaan.
 Niin alkoi muotoutua kahden miehen viikkokokous, jossa nämä nimellä esiintyvät anonyymit kotikiusatut pähkäilevät omaa elämäänsä, puolisoidensa marttojen edesottamuksia ja ylipäätään maailmanmenoa.
 Ilman kahvia ei synny huumoria. Ainakin Anonyymien kotikiusattujen viikkokokoukset olisivat jääneet pitämättä ja kuulematta, ellei Yle Kemin kahvinkeitin olisi porissut vuosien ajan perjantaisin aamusta alkaen tiuhaan tahtiin. Veijo ja Pauli eli Jari Vesa ja Tommi Reponen tarvitsivat kahvia polttoaineekseen kootessaan viikkokokouksen asialistaa eli ideoidessaan, mistä ajankohtaisesta asiasta mieskaksikko juuri sinä päivänä kertoo näkemyksensä.
 AKK:sta on joskus käytetty luonnehdintaa tuorehuumori, koska se on niin tiukasti ajassa kiinni. Viikkokokoukseen on ehtinyt samankin aamun uutisia, sillä ohjelma on synnytetty vain muutama tunti ennen jakson ulosajoa radiossa.
 Joskus viikkokokouksen teko on ollut melkoista pihtisynnytystä, mutta useimmiten ohjelma on löytänyt sisältönsä kohtuullisen kivuttomasti Reposen ja Vesan palloteltua viikon varrella tapahtunutta kahvikupin äärellä.
 – Aiheet ovat olemassa, muut ihmiset ja maailmahan ne meille antavat, me vain lähestymme aiheita tarpeeksi pöljästi ja vinosta kulmasta, pohtii Jari Vesa.
 Jotain tuttua, mutta oudolta kantilta
 Veijo ja Pauli tarkastelevat asiaa kuin asiaa persoonallisella otteella, yllättäviltä kanteilta. Jollain käsittämättömällä tavalla he onnistuvat henkilökohtaistamaan vaikka kuinka suuren maailmanlaajuisen ilmiön ja tuomaan sen omaan elämäänsä – ja tietysti marttojensa elämään. Kun tähän poskettomaan taivasteluun lisätään höysteeksi sopivasti väärinkäsityksiä ja sinnepäin lausuttuja nimiä ja sivistyssanoja, ollaan jo pääsemässä AKK:n syvimpään olemukseen.
 Yli 16 vuoden ajan Jari Vesa ja Tommi Reponen ovat perjantaisin ottaneet Veijon ja Paulin hahmon ja sukeltaneet näiden kahden hellyttävän isännän omintakeiseen maailmaan. Vai onko se sittenkään niin omintakeinen?
 – Luulen, että yksi syy ohjelman suosioon se, että AKK:sta jokainen voi löytää jotain tuttua omasta elämästään, arvelee Vesa.
 Ja Reponen täydentää ajatuksen.
 – Me on uskallettu sanoa ääneen se, mitä monet salassa ajattelevat.
 Käsikirjoitus? Niin mikä?
 Anonyymejä kotikiusattuja on muutamissakin yhteyksissä kiitelty taitavasta, tarkkanäköisestä, pisteliäästä käsikirjoituksesta. Tämä vetää tekijöiden – ja kotitoimituksen muunkin väen – suut vinoon hymyyn, ja saattaa vähän naurunpyrskähdyksiäkin kuulua.
 Niin lennokkaan luovaa on ollut Vesan ja Reposen työskentely, että käsikirjoitusta ei ole koskaan paperille ehditty saada.
 – Seuraillaan tiedotusvälineitä pitkin viikkoa, perjantaisin selaillaan varsinkin iltapäivälehtiä, aletaan heitellä ideoita, kertoo Reponen jokaviikkoisen prosessin alusta.
 – Jos toinen ottaa kopin ajatuksesta, jatketaan pallottelua. Ideoita saattaa tulla muutamia, niistä sitten vähitellen kehkeytyy jonkinlainen runko ja syntyy mielikuvakäsikirjoitus. Mitään kirjoitettua ei ole, vaan kun mennään työpajaan nauhoittamaan ohjelma, kummankin päässä on idea siitä, kuinka homma etenee. Ohjelma syntyy melko lailla spontaanisti, Vesa summaa.
 – Erittäin spontaanisti, tarkentaa Reponen.
 Tämä työskentelytapa miehiltä sujuu hyvin, koska he ovat tehneet yhdessä erilaisia huumoripläjäyksiä jo parikymmentä vuotta. Suuren osan he ovat tehneet kahdestaan, mutta on mukana ollut aikanaan myös  Jope Ruonansuu .
 Kestetään yhdessä
 Pitkä yhteinen työhistoria on helpottanut ohjelmantekoa myös niinä aamuina, joina tekijöiden omasta elämästä on ollut hauskuus vähissä. Kaverin kanssa on pystynyt siirtämään pahan mielen sivuun ja heittäytymään ainakin hetkeksi hauskuuttajan rooliin.
 Tunnemme toisemme niin hyvin, että silmäripsen asennosta jo huomaa, jos toisella on vähän huonompi päivä.   Tommi Reponen
 – Kyllä me niin hyvin jo toisemme tunnetaan, että suurin piirtein silmäripsen asennosta jo huomaa, jos toisella on vähän huonompi päivä. Mutta niin sitä vaan pystytään toisiamme sparraamaan, että hetken päästä jo nauru irtoaa, kertoilee Reponen.
 Jossain vaiheessa AKK:n nimessä oli myös lyhenne ky. Reposen ja Vesan murteessa "ky" ei suinkaan merkinnyt kommandiittiyhtiötä.
 – Kestetään yhdessä, paljastaa Reponen.
 Alkuvaiheessa, vuonna 2002, Anonyymien kotikiusattujen kokouksia päästiin seuraamaan alueradiossa vain Meri-Lapissa ja muualla Lapissa, hetken päästä myös Jyväskylässä ja Oulussa, ja sitten AKK:sta tuli valtakunnallinen ohjelma Radio Suomen kanavalla.
 Tämän vuosituhannen alussa radio- ja tv-viihteen seura Studio Kymppi palkitsi AKK:n  Vuoden viihdeohjelmana . Vuoden 2010 radioviihdeohjelmien palkinnon perusteissa kiitetään muun muassa ohjelman hauskanpitoa ilman väkivaltaa ja alapään juttuja.
 Ilman marttoja ei olisi Veijoa ja Paulia
 AKK:n viikkokokousta pitävät Veijo ja Pauli kaksistaan, mutta ilman puolisoita, marttoja, AKK ei olisi ollut mahdollinen. Marttojen ääni kuuluu, varjo häilyy ja vaikutus tuntuu näiden kahden sankarin tekemisissä.
 AKK:n aloittaessa Jarilta ja Tommilta kyseltiin, kuinka he uskaltavat suoltaa tuollaista tekstiä naisista. Eivätkö naiset, feministit, tasa-arvon kannattajat ja vaikka ketkä hermostu?
 – Ehkä yllättävää, mutta mitään tuollaista ei ole kuulunut. Ilmeisesti kaikki aika nopeasti huomasivat, että AKK:n kärki ei osu naisiin, vaan huumori kohdistuu nimenomaan meihin veijoihin ja pauleihin. Jos tässä jollekulle lempeästi irvaillaan, niin meille itsellemme, pöhköille miehille, joiden pelastuksena ovat ehdottomasti martat.
 Parisuhteet, ihmissuhteet, naisten ja miesten väliset suhteet stereotypioineenkin ovat AKK:n tekijöiden mukaan ehtymätön idealähde. Kun siihen yhdistetään ajankohtaisuus, paketti on tekemistä vaille valmis.
 AKK ei ole perustunut ilkeilyyn.  Jari Vesa
 AKK on siis onnistunut olemaan samanaikaisesti sekä pisteliäs että lempeä. Vuosien mittaan AKK:ssa on vitsailtu monesta julkisuuden henkilöstä, mutta heistäkään kukaan ei ole vetänyt hernettä nenään.
 – Kun on jossain tavattu, kyllä he ovat ihan ystävällisesti kätelleet ja jopa taputtaneet olalle, naurahtaa Jari Vesa.
 Veijo ja Pauli eivät ole halunneet olla tahallisen ilkeitä eivätkä loukata.
 – Rajalla on varmaan joskus käyty ja keikuttu, mutta AKK ei ole perustunut ilkeilyyn, Jari Vesa sanoo.
 Pysyykö kaksikko naftaliinissa?
 AKK:n viikkokokouksia on tehty yli 16 ja puoli vuotta ja ohjelmia on kertynyt runsaat 800. Lisäksi monena vuonna on tehty muutama pitkä erikoislähetys, esimerkiksi vappuna ja pikkujouluaikana. Miltä Veijosta ja Paulista tuntuu nyt, kun rupeama on päättymässä? Ja vieläkö Veijosta ja Paulista kuullaan?
 – Sniff, kyllä vähän haikealta tuntuu, mutta tietyllä lailla helpottunutkin on olo aikamoisen rumban jälkeen, Reponen erittelee tuntemuksiaan.
 – On ihan uskomatonta, että AKK:sta tuli näin pitkä urakka. Ei tätä olisi millään arvannut melkein 17 vuotta sitten, kun heitimme idean ilmoille. Asioilla on aikansa ja nyt AKK menee telakalle. Hiukan helpotusta, hiukan haikeutta, Vesa summaa.
 Minna Aula / Yle
 Niin, kuullaanko Veijon ja Paulin tai edes Vesan ja Reposen huumoria enää tulevaisuudessa?
 Miesten myhäilevistä katseista ja hiukan epämääräisestä ynähtelystä päätellen kyllä.
 – Nyt vedetään henkeä jonkin aikaa, mutta ajatuksia tulevasta on kyllä. Varmasti tehdään vielä yhdessä jotain, huumoria tai musiikkia tai jotain, lupaa Jari Vesa.
 Ei siis välttämättä mene pitkäänkään ennen kuin Reponen taas hiippailee verottamaan toimituksen kahvipannua ja heittelemään hervottomia juttujaan – ja kajauttamaan ilmoille tutun AKK:n tervehdyksen "Alistus!".
 AKK:n viimeinen lähetys eli "Ennenkuulumaton alistusmegahyperspektaakkeli" kuullaan Radio Suomessa ja  Yle Areenassa  sunnuntaina 6.1.2019 kello 17.15.

Yli 16 vuotta, yli 800 kokousta Alistusta! – Anonyymit kotikiusatut ovat uskaltaneet sanoa ääneen sen, mitä moni salaa ajattelee


Summary: Se, kuinka usein käyt pissalla, ei kerro mitään aineenvaihdunnastasi, sanoo hormoni- ja aineenvaihduntasairauksien erikoislääkäri Pertti Mustajoki.

Oletko syyttänyt huonoa aineenvaihduntaa siitä, että olet lihonut? Mikä vaikutus on aineenvaihdunnalla laihduttaessa ja kuntoillessa?
 Aineenvaihdunta mielletään arkikielessä samaksi kuin energiankulutus, eli kuinka paljon kaloreita elimistö käyttää. Perusaineenvaihdunta eli lepoenergiankulutus koostuu ihmisen elinten perustoiminnoista, esimerkiksi lihasten, aivojen ja sydämen toiminnasta levossa. Myös ruoka ja liikkuminen vaikuttavat ihmisen kokonaisenergiankulutukseen.
 Mustajoki muistuttaa, että aineenvaihdunta on tavattoman monimutkaista.
 – Ihmisen soluissa tapahtuu satoja reaktioita päivittäin, eikä aineenvaihdunnalle voi määrittää mitään tiettyä oikeaa tasoa.
 Kokosimme aineenvaihduntaan liittyviä väittämiä ja etsimme niihin asiantuntijoiden vastaukset.
 Kysymyksiin vastasivat hormoni- ja aineenvaihduntasairauksien erikoislääkäri  Pertti Mustajoki  ja liikuntabiologi, personal trainer  Timo Haikarainen.
 1. Syömällä paljon chiliä ja mausteisia ruokia voit kiihdyttää aineenvaihduntaa
 Tämä on pötyä, sanoo Pertti Mustajoki. Hänen mukaansa kaikki ruoka-aineet kiihdyttävät aineenvaihduntaa, mutta ei ole olemassa joitakin tiettyjä ruoka-aineita, jotka tekisivät sitä tavallista enemmän.
 Keskimääräinen ruuan aiheuttama aineenvaihdunnan lisäys on kokonaisenergiankulutuksesta noin 10 prosenttia, selvittää Mustajoki.
 – Kun syömme, se käynnistää aineenvaihdunnassa valtavan suuria reaktioita. Suolen pitää tuottaa ruuansulatusentsyymejä. Ravintoaineet, jotka suolissa pilkkoutuvat pieniksi, pitää siirtää elimistöön suolen seinämän kautta. Kun aineet ovat veressä, ne kulkeutuvat soluihin ja varsinkin maksaan, ja niitä käsitellään siellä eri tavoin, Mustajoki selvittää ruokakulutuksen perusideaa.
 Liikuntabiologi, personal trainer Timo Haikarainen ei täysin tyrmää tiettyjen ruoka-aineiden aineenvaihduntaa kiihdyttävää vaikutusta. Hänen mukaansa tutkimuksissa on näytetty, että chilin ja vihreä teen tietyt ainesosat ja kofeiini voivat pieneltä osin vaikuttaa aineenvaihduntaan tehostavasti. Haikaraisen mukaan vaikutukset ovat hyvin pieniä, muutaman prosentin luokkaa.
 – Jos tykkää tulisesta ja mausteisesta ruuasta, niin niitä voi syödä, mutta on turha odottaa mitään maagista efektiä aineenvaihdunnassa. Jos ei pidä mausteisesta ruuasta, en lähtisi sitä syömään siinä toivossa, että aineenvaihdunta lisääntyy, sanoo Haikarainen.
 2. Proteiini kiihdyttää aineenvaihduntaa
 Proteiinin polttaminen vaatii elimistöltä enemmän energianlisäystä kuin rasvan tai hiilihydraattien kuluttaminen, sanoo Mustajoki. Kun syö proteiinia, se pilkkoutuu suolistossa ja muuttuu rakennusaineeksi elimistössä.
 Mustajoen mukaan proteiinien runsas käyttö on tutkimusten perusteella painonhallinnassa hieman muita parempi vaihtoehto.
 – Proteiineissa, rasvoissa ja hiilihydraateissa on kaloreita ja energiaa. Proteiinin prosessointiin elimistössä kuluu kaloreista yli 10 prosenttia, rasvoista noin viisi, eli ne menevät yksinkertaisinta tietä elimistöön ja hiilihydraatit ovat siinä välissä. Elimistö muuttaa myös ravinnon ylimääräisen proteiinin rasvaksi, joka varastoituu rasvakudokseen, sanoo Mustajoki.
 3. Aineenvaihdunta vilkastuu lisäämällä liikuntaa
 Liikunnalla on aivan valtava merkitys, sanoo Mustajoki. Heti kun lähtee paikoiltaan liikkeelle, aineenvaihdunta kiihtyy. Lihassolut, jotka meitä liikuttavat, tarvitsevat energiaa ja kaloreita. Aina, jos haluaa painoa tiputtaa, niin runsas liikunta auttaa siinä, muistuttaa Mustajoki.
 Kuntoillessa lisääntyy rasvaton massa eli käytännössä lihas, mikä puolestaan lisää aineenvaihduntaa. Yksi kilo lihasta lisää energiankulutusta 13 kilokaloria, sanoo Haikarainen. Hän nostaa esiin myös kuntoilun jälkeen tulevan niin sanotun jälkipolton. Matalatehoisessa harjoittelussa treenin jälkeen aineenvaihdunnan vilkastuminen on vähäisempää kuin pitempikestoisen kovatehoisen harjoittelun jälkeen.
 – Tutkimuksissa on havaittu, että koko keholle tehty voimaharjoittelu saattaa kiihdyttää kehon aineenvaihduntaa eli energiankulutusta levossa jopa 72 tunnin ajan.
 4. Aineenvaihdunta toimii vilkkaasti, kun suoli toimii ja käyt useasti pissalla
 Virtsaamisen lisääntyminen ei ole mitenkään liitoksissa energiankulutukseen. Se, kuinka paljon pissattaa, johtuu puhtaasti siitä, kuinka paljon juo nestettä. Suolen aktiivisuus ei myöskään kerro mitään aineenvaihdunnasta, sanoo Mustajoki.
 5. Ikä ja sukupuoli vaikuttavat aineenvaihduntaan
 Pitää paikkansa, että ikä vaikuttaa aineenvaihduntaan, sanoo Mustajoki. Noin neljänkymmenen ikävuoden jälkeen energiankulutus hidastuu, mutta kyseessä ei ole mitenkään dramaattinen muutos.
 – Aineenvaihdunnan hidastumisessa noin neljäs- tai viideosa johtuu ihmisen perusaineenvaihdunnan hidastumisesta. Suurin osa johtuu siitä, että liikutaan vähemmän, Mustajoki sanoo.
 Sukupuolellakin on merkitystä. Mustajoen mukaan esimerkiksi lepoenergiankulutuksen näkökulmasta mies kuluttaa hieman enemmän kuin saman painoinen nainen.
 – Tämä johtuu siitä, että naisessa on rasvakudosta enemmän. Rasva kuluttaa levossa hyvin vähän kaloreja, mutta lihas kuluttaa niitä kohtuullisesti, hän selvittää.
 Haikarainen kuulee työssään hidastuvan aineenvaihdunnan yhtenä tekosyynä sille, miksi painoa on keski-ikäisenä kertynyt liikaa. Haikarainen antaa esimerkin: nuorena hyötyliikuit kouluun ja takaisin, kiertelit kaupungilla, harrastit liikuntaa ja söit maltillisesti. Keski-ikäisenä kaikki on toisin. Kuljet työmatkat autolla, istut päivän toimistossa, saatat käydä jumpassa ja ehkä herkuttelet illalla.
 – Keski-ikää lähestyvän painonnousu ei johdu vain lepoaineenvaihdunnan hidastumisesta vaan kulutuksen ja energiansaannin suhteen muutoksesta. Jos ajattelet, että et voi tehdä lihomiselle mitään, niin siinä ammut itseäsi jalkaan.
 6. Aloitan dieetin, jossa paino putoaa ensin onnistuneesti. Parin kuukauden jälkeen paino jumahtaa tiettyyn lukemaan. Aineenvaihduntani on jumissa.
 Aineenvaihduntaa ei tässä tilanteessa voi syyttää, sanoo Mustajoki. Kun ruokaa on niukasti, elimistö alkaa säästää energiaa eli menee säästöliekille. Tällöin esimerkiksi lepoenergiankulutus vähenee, ja samaten käy ruokakulutuksessa, koska ruuan määrä vähenee. Kyseessä on Mustajoen mukaan fysiologialle mielekäs ja normaali reaktio.
 – Lepoenergiankulutus on yli puolet kokonaisenergiankulutuksesta. Rajun dieetin aikana se voi vähentyä 10 prosentilla, eli määrä ei ole kovin suuri.
 – Jos olet laihtunut 10 kiloa, kulutat myös selvästi vähemmän kaloreita. Jos haluat laihtua lisää, niin kaloreiden määrää pitää ravinnossa vähentää entisestään ja tehdä muutoksia liikkumiseen.
 7. Syö useita kertoja päivässä, jotta aineenvaihdunta pysyy käynnissä
 Haikaraisen mukaan väittämä ei pidä paikkaansa. Jos oletetaan, että energian ja ravintoaineiden määrä on sama, ei sillä ole merkitystä, syökö 2–3 kertaa päivässä vai 5–6 ateriaa päivässä. Aterioiden lukumäärällä ei ole aineenvahdunnan toimivuuden kannalta merkitystä.
 – Energian määrä, proteiinin, hiilihydraatin ja rasvan suhde ja liikunnan määrä määrittää sen, meneekö kroppa säästöliekille. Jos jaksat kuntoilla ja voit hyvin pari kertaa päivässä syömällä, ei sinun tarvitse muuttaa tapojasi, sanoo Haikarainen.
 Hän suosittelee useimmiten ihmisille neljästä viiteen aterian syömistä päivässä. Syynä ei ole aineenvaihdunnan ylläpitäminen vaan yleisen tasaisen energiatason säilyttäminen, nälän ja kylläisyyden parempi hallinta ja se, että jaksaa liikkua paremmin.
 8. Toiset ovat laihoja tai lihavia perimänsä takia. Perintötekijät vaikuttavat aineenvaihduntaan.
 Haikaraisen mukaan ihmisten aineenvaihdunnassa on perinnöllisistä syistä johtuvia eroja. Hänen mukaansa aineenvaihdunnan ja energiankulutuksen mukautuvaisuus on toisilla ihmisillä isompi kuin toisilla, kun energiaa lisätään.
 – Toiset ihmiset lihovat tästä syystä helpommin kuiten toiset. Sama pätee energian vähentämisessä, kun laihdutetaan. Toisilla ihmisillä rasva palaa todella helposti, ja toinen saattaa joutua tekemään hirveästi hommia, ennen kuin tapahtuu mitään muutosta. Osittain tämä johtuu yksilöllisen aineenvaihdunnan mukautumiskyvystä.
 Lue myös:
 Eemeli Ranta-Panula, 16, urakoi uskomattoman painonpudotuksen ja laihdutti 40 kiloa: "Ensimmäinen puoli vuotta oli varmaan vaikeinta"
 Taviskuntoilija, kuuntele kehoasi! – Ylikuormitustilasta kärsinyt Kati Kosonen: "Välillä kävin salin pihassa kääntymässä ja olisin halunnut mennä, mutta en vaan jaksanut"
 Miten lihas kasvaa ja rasva palaa? Lihastohtori kumoaa humpuukiväitteet treenistä ja ravinnosta

Chili laittaa aineenvaihdunnan hyrräämään ja 7 muuta väitettä – asiantuntijat vastaavat