Summary: Kolmevuotias koulukoira Kyösti on espoolaisen opinahjon suosituin kaveri. Se aistii etukäteen konflikteja ja on paikalla aina siellä missä tarvitaan.

Kello lähentelee yhdeksää espoolaisella Järvenperän koululla. Oppilaat valuvat verkkaisesti kohti luokkahuonettaan. Kontakteja toisiin ihmisiin ei juuri oteta, mutta Kyöstin huomioivat kaikki. Luokassa opettajan rinnalla työskentelevällä koiralla on suorastaan maaginen vaikutus oppilaisiin.
 – On uskomatonta miten Kyösti osaa lukea tilanteita ja mennä aina sinne missä häntä eniten tarvitaan. Et usko miten monta riitaa Kyösti on onnistunut torjumaan ihan vain olemalla oikeassa paikassa oikeaan aikaan, kertoo koiran omistaja, erityisluokanopettajana Kyöstin kanssa työskentelevä  Reetta Helenius .
 Tehtäväänsä kasvatettu
 Vaikka Kyöstin sosiaaliset taidot saavat jopa omistajansa usein hämilleen, ei koiran sopivuus työhönsä ole kuitenkaan silkkaa sattumaa. Helenius on kasvattanut opaskoiria jo lähes parikymmentä vuotta ja Kyöstiäkin hän koulutti nykyiseen tehtäväänsä aivan pennusta asti.
 – Leonbergit eivät ole välttämättä luonnostaan kaikista sopivimpia terapiakoiriksi, mutta Kyöstin kohdalla etsittiin alusta asti mahdollisimman rauhallista yksilöä, joka oli silti reipas eikä säikkynyt helposti, Helenius kertoo.
 Koulussa sattuu ja tapahtuu, eikä Kyösti saa hermostua mistään.

 – Kyöstiä vietiin jo heti pentuna mahdollisimman meluisiin ja ennalta arvaamattomiin paikkoihin, kuten raitiovaunuihin, busseihin ja ostoskeskuksiin, jotta hän tottuisi kaikenlaisiin ihmisiin, tilanteisiin ääniin ja paikkoihin, Helenius jatkaa.
 Vaikka luokassa saattaa joskus tavarat lennellä ja ääni nousta taivaisiin, ottaa Kyösti asiat aina lungisti. Kyösti ei provosoidu mistään ja onkin aivan ylivertainen työpari tilanteissa, joissa esimerkiksi opettajan läsnäolo ei rauhoita, vaan päinvastoin ärsyttää nuorta.
 Koiran läsnäolo rentouttaa ja laskee stressitasoja
 Kyöstin läsnäolon positiiviset vaikutukset on helppo huomata viettämällä päivä luokan seurassa. Erityisen liikuttavaa on seurata, kuinka useat muuten hieman hiljaisen oloisilta vaikuttavat oppilaat puhua pälpättävät Kyöstille silmät ilosta kiiluen.
 Reetta Helenius tähdentää, että koirien hyödyistä opetustyössä on myös runsaasti tutkittua näyttöä.
 – Koiran läsnäolo suljetussa luokkatilassa saa aikaan oksitosiinin eli hyvän olon hormonin eritystä jo 15 minuutissa. Se rentouttaa ja laskee stressitasoja silmiinpistävän paljon, kertoo Helenius, joka on työskennellyt pitkän erityisopettajauransa aikana niin koirattomissa kuin koirallisissakin luokissa.
 – On myös huiman hienoa saada oppilaiden vanhemmilta viestejä, joissa he kertovat aiemmin oppivelvollisuutta karttaneiden teiniensä kaipaavan viikonloppuisin kouluun. Epäilen syyn olevan Kyöstissä eikä minussa, Helenius jatkaa nauraen.

80-kiloinen Kyösti-koira työskentelee espoolaisella yläasteella ja saa oppilaat kaipaamaan kouluun jopa viikonloppuisin


Summary: Työpöytä täyttyy matkan aikana, virkamatka on harvoille huvia, sanoo valiokuntaneuvos Peter Saramo.

Finnairin Helsinki-Bryssel -lennoilla istui viime vuonna niin paljon valtion virkamiehiä, että se herättää jo ihmetystä kansanedustajissakin.
 – Varsin suurelta kuulostaa, ei selity huippukokouksilla, vaan rivivirkamiesten rutiinimatkoja, joita kenties olisi voitu hoitaa videoneuvotteluin. Kun puhutaan yli 16 000 matkapäivästä se on aivan muuta kuin mitä eduskunnassa matkustetaan, sanoo perussuomalaisten  Jani Mäkelä .
 Brysselin matkapäiväkertymä kuulostaa paljolta myös vihreiden  Satu Hassin  korvissa. Hassi kertoo ehdottaneensa matkojen vähentämistä europarlamenttiaikoinaan, jolloin joutui matkustamaan paljon Helsingin ja Brysselin väliä, ja koki matkat raskaiksi.
 – Ehdotin Eu-parlamentin kokousrytmiin muutosta, joka olisi vähentänyt vähintään kolmasosalla lentämisen tarvetta, osalla parlamentaarikoista jopa 2/3:lla, mutta esitys ei mennyt läpi, kertoo Hassi ja arvioi, että ajatus oli vielä silloin parlamentaarikoille liian uusi, sitä olisi pitänyt pohjustaa poliittisissa työryhmissä.
 Hassin mielestä työtapoja, jossa päätöksenteko edellyttää paljon lentämistä pitäisi tarkastella kriittisesti.
 – EU-parlamentin ja ministerineuvoston pitäisi tässä mennä itseensä ja miettiä voiko työskennellä järkevämmin, patistaa Hassi.
 Esimerkiksi Saksan hallitus ryhtyi Hassin mukaan jo 10 vuotta sitten hyvittämään lentojen päästöt Atmosfair-säätiön kautta ja Hassi kertoo tekevänsä samoin.
 Eduskunnan EU-asioista vastaavaa suurta valiokuntaa luotsaava Hassi ja varapuheenjohtajana toimiva Mäkelä kertovat tekevänsä vain muutaman valiokuntamatkan vuodessa.
 Viimeksi Romaniassa kesällä parin päivän matkalla ollut Mäkelä katsoo, että kansanedustajilla ei ole joutavia matkoja.
 – Matkakohteet karsitaan tiukasti, perillä on tiukka ohjelma, paljon tärkeitä tapaamisia, luppoaikaa ei juuri jää, selvittää Mäkelä.
 Belgia ylitse muiden
 Belgia päihittää kirkkaasti valtion matkapäivissä muut kohteet. Brysselin matkapäiviä oli viime vuonna kaikkiaan 16 661, kakkosena on Ruotsi, matkapäiviä oli yli 10 000 vähemmän. Ruotsin vanavedessä ovat Saksa ja Ranska.
 Paljon virkamatkoja tehdään myös Itävaltaan, Yhdysvaltoihin ja Britanniaan. Näihin kohdistui valtion virkamiesten ja kansanedustajien matkapäiviä yli 4500. Itänaapuri Venäjä löytyy valtion TOP15-matkakohteista vasta sijalta 12, matkapäiviä lähes 3500. Edelle menivät Italia, Viro, Alankomaat ja Tanska, kertoo tuore valtion matkustusraportti.
 Halvemmalla ja vähemmän
 Valtio pyrkii karsimaan turhia matkoja ja edellyttää, että matkat tehdään mahdollisimman halvalla. Viime vuonna valtion matkakulut olivat 176 miljoonaa euroa. Henkilöä kohden matkakulut olivat viime vuonna reilut 2400 euroa ja matkapäiviä kertyi lähes tusina. Valtion matkoista valtaosa kohdistuu kotimaahan, ulkomaiden osuus oli 16%.
 Virkamiehiä työllistää Brysselissä erityisesti lakien säätäminen.
 – EU-neuvoston alla kokoontuu vuosittain noin 300 työryhmää, niissä virkamiehet työstävät ministereiden puolesta lakiehdotuksia. Ja jos ne kokoontuvat säännöllisesti, niin matkoja kertyy viikoittain, jopa useammin, selvittää valiokuntaneuvos  Peter Saramo , joka kertoo itse suuntaavansa Brysseliin kerran vuodessa.
 Video- ja Skype-neuvottelut ovat yleistyneet. Ne ovat vähentäneet matkustusta.
 –Virkamiesten matkat ovat vähentyneet arviolta kolmanneksella parin viime vuoden aikana, arvioi Saramo.
 Saramo on viime keväästä lähtien johtanut parlamentin puhemieskonferenssin työryhmää, jonka tavoite on vähentää matkustamista. Matkoja halutaan vähentää ympäristö- ja kustannussyistä, mutta myös siksi, että kansanedustajien alkaa olla vaikea osallistua kokouksiin, koska ne häiritsevät päätehtävää kotimaassa.
 – Yllättävän paljon käytetään jo nyt Skypen kaltaisia sovelluksia, ne ovat käteviä, kun osallistujien määrä ei nouse yli yhdeksän, kertoo Saramo. Hän kertoo kerran vetäneensä netissä ryhmää, jossa oli kaikkien EU-maiden edustajat, puheenvuorojen jakaminen, järjestyksen ylläpito ja asiassa pysyminen oli erittäin hankalaa.
 – Tekniikka kehittyy koko ajan ja jatkossa isommatkin osallistujamäärät ovat videokokouksissa mahdollisia, ennakoi Saramo.

Valtion ykkösmatkakohde on Bryssel: matkapäiviä kertyi viime vuonna 16 661


Summary: Finlandia-kuusikko saa täydet pisteet empatian kasvattamisesta, Yle Uutisten kirjallisuustoimittaja  Miia  Gustafsson arvioi.

Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat 2019 Monika Fagerholm :  Kuka tappoi bambin? / Vem dödade bambi ? Suomentanut  Laura Jänisniemi  (Teos / Förlaget) JP Koskinen :  Tulisiipi  (Like) Hanna-Riikka Kuisma :  Kerrostalo  (Like) Mikko Rimminen :  Jos se näyttää siltä  (Teos) Pajtim Statovci :  Bolla  (Otava) Johanna Venho :  Ensimmäinen nainen  (WSOY)
 Nyt on lukijoille herkkua. Tämän vuoden Finlandia-ehdokaskirjat ovat hyvin erilaisia, joten jokaiseen makuun löytyy luettavaa. Raati ei piinannut tänä vuonna vaikeilla, kokeilevilla kirjoilla, eikä mukaan mahtunut tiiliskiviäkään. Ainoastaan Finlandialla palkitun  Mikko Rimmisen  teos edustaa kokeilevaa kerrontaa.
 Kuusi ehdokaskirjaa ovat kaikki hyvin lukijaystävällisiä ja koskettavia romaaneja. Se on hyvä asia, sillä tunteistahan kirjallisuudessa enimmäkseen on kyse.
 Näistä ehdokaskirjoista voi todellakin oppia empatiaa. Miten sota voi murskata haaveet ja ihmismielen, millainen myrsky myllersi viilipyttymäisen presidentin puolison päässä, mitä ajattelee joukkoraiskaukseen osallistunut nuori?
 Ihmisyys ja inhimillisyys ovat pinnalla
 Kaikille ehdokaskirjoille on leimallista inhimillisyys. Tuntuu, että muissakin tämän vuoden kirjoissa on korostunut ihmisyyden käsittely. Se kertonee ajastamme jotain.
 Empatia on aina ollut kirjallisuuden valtti, mutta vaikuttaa siltä, että tällä hetkellä kirjailijat ovat paneutuneet siihen toden teolla. Esimerkkinä vaikkapa Finlandia-listan ulkopuolelle jääneet  Riikka Pelon   Kaikki elävä  tai  Elina Hirvosen   Punainen myrsky .
 Finlandia-ehdokkaiksi yltäneet kirjat eivät lukijaystävällisyydestään huolimatta ole mitään "kivaa" luettavaa. Osassa käsitellään todella rankkoja aiheita –  Monika Fagerholmin  romaanissa joukkoraiskausta ja  Hanna-Riikka Kuisman  teoksessa totaalista syrjäytymistä.
 Yhteiskunnallisuus ja maailmantila nousevat esiin myös  Bollassa  ja  Tulisiivessä . Molemmat ovat pakahduttavan hienoja, vaikkakin erilaisia kuvauksia inhimillisyydestä tai sen puutteesta.  JP Koskisen   Tulisiipi  on historiallinen kirja, mutta historia jos mikä auttaa nykyhetken ymmärtämisessä.
 Katveeseen jääneet kirjailijat pääsevät esiin
 Tämän vuoden ehdokkaat ovat kokenutta porukkaa.  Mikko Rimmisellä  on jo plakkarissaan yksi voitto.  Monika Fagerholm  ja  JP Koskinen  ovat olleet ehdolla aiemminkin.
 Ehdokaslistassa ilahduttaa ennen kaikkea se, että se nostaa esiin kirjailijoita, jotka ovat jostain syystä jääneet varjoon.  Johanna Venho , JP Koskinen ja Hanna-Riikka Kuisma ovat kokeneita kirjailijoita ja heidän monipuolista tuotantoaan on kehuttu, mutta silti suuri yleisö ei ole löytänyt heitä.
 Nyt he pääsivät valokeilaan, sillä ehdokkaaksi pääseminen takaa kiinnostuksen ja myynnin kasvun ainakin muutamaksi kuukaudeksi. Kirjakauppiaat ovat varmasti tyytyväisiä ehdokaslistaan, sillä kaikissa on myyntipotentiaalia.
 Tänä vuonna yksikään esikoiskirjailija ei päässyt ehdokkaiden joukkoon. Sen olisi kyllä suonut edes yhdelle, sillä nykyään esikoiskirjailijat ovat hämmästyttävän taitavia.
 Finlandia-ehdokkaiden nimeämisessä ei kuitenkaan ole mitään kiintiöitä, vaan raati saa vapaat kädet.
 Ehdokasasettelu on kiinnostavinta koko Finlandia-showssa, sillä asiantuntijaraadin seulan läpäiseminen on jo sinällään voitto. Kolmihenkinen esiraati lukee reilusti yli toista sataa kirjaa, ja valitsee niistä parhaat. Se kenelle voitto menee on sattuman kauppaa, sillä sen päättää yksi henkilö. Tänä vuonna vastuu lepää Yleisradion toimitusjohtajan  Merja Ylä-Anttilan  harteilla.
 Tässä ovat kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat – mukana jo kerran palkinnon voittanut Mikko Rimminen ja maailmallakin suitsutusta saanut Pajtim Statovci

Analyysi: Nyt on lukijoille herkkua – Kaunokirjallisuuden Finlandia-ehdokkaat koskettavat ja niissä on poikkeuksellisen paljon tunnetta


Summary: Perussuomalaiset korvensivat oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonia.

Perussuomalaiset nostivat sananvapauden tilan keskusteluun eduskunnan kyselytunnin aluksi. Perussuomalaisten  Jani Mäkelä  on huolestunut sananvapauden tilasta Suomessa.
 – Mielipide, joka ei tee kenellekäään pahaa, voi tuoda kohtuuttoman tuomion oikeussalissa. On kestämätöntä, etteivät ihmiset tiedä milloin he kenties rikkovat lakia.
 Mäkelän mukaan hallitus on viemässä asiaa vielä hullumpaan suuntaan. Perussuomalaiset onkin tänään jättänyt lakialoitteen, jossa puolue vaatii lain täsmentämistä.
 – Esitämme että rangaistavaksi jäisi vain rikoksella uhkaaminen tai rikokseen yllyttäminen. Mielipiteen jakaminen ei voisi enää olla rikos. Ministeri voitteko te tukea tällaista lakialoitetta?
 – Aiotteko te nyt kieltää valtaapitävien arvostelun? Aiotteko kaventaa suomalaisten sananvapautta, Mäkelä kysyi oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonilta  (r.)
 Hennriksson lupasi tutustua lakialoitteeseen
 – Lähden siitä, että olette myös tutkineet Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen linjauksia, kun olette sitä miettineet. Meidän on Suomessa pidettävä kiinni siitä, että noudatamme Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen linjauksia, Henriksson painotti.
 Henriksson muistutti, että hallitusohjelmassa on hyviä kirjauksia siitä, miten maalittamista saataisiin vähennettyä Suomesta.
 – Se on myös niin, että rikoslain kiihottamisrikos säätää rangaistavaksi rasistisen puheen sekä loukkaavat ilmaisut seksuaalisen suuntautumisen vuoksi ja tästä on pidettävä kiinni.
 Kyselytunnin päätyttyä keskustelu jatkui eduskunnassa täysistuntona.
 Lue myös:
 Ylen kysely: Perussuomalaisten kannatuksessa kunnon hyppäys, demarien alamäki vain jatkuu
 Analyysi: Mikä Rinteen demareita hyydyttää? Perussuomalaiset imevät kannatusta, vihreätkin suositumpia

Sananvapauden tila huolestutti kyselytunnilla – "Aiotteko te nyt kieltää valtaapitävien arvostelun?"


Summary: Esimerkiksi fluorittomat hammastahnat ja verkosta tilatut hampaiden valkaisuaineet työllistävät hammaslääkäreitä.

Terveyteen liittyviä vääriä väittämiä vilisee verkossa. Väitteet ja uskomukset esimerkiksi fluorin haitallisuudesta näkyvät hammaslääkärin vastaanotolla potilaan suussa – fluorittomat hammastahnat kun eivät ehkäise reikiintymistä lainkaan. Lääkärit voivat joutua myös arvostelun kohteeksi, kun he oikovat virheellisiä käsityksiä.
 Kuinka hyvin suomalaiset hampaitaan nykyisin hoitavat?
 – Perusasiat eli hampaiden harjaus ja hyvät ruokavaliotottumukset ovat tiedossa. Se täytyy sanoa, että suomalaiset lapset ja nuoret ovat kyllä aika laiskoja harjaamaan hampaitaan – suurin osa pojista harjaa vain kerran päivässä, vaikka kahdesti pitäisi, kertoo hammashoidon erikoislääkäri  Helena Yli-Urpo   Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Fluoripelko näkyy myös Yli-Urpon työssä. Vastaanotolle tulee lapsia ja nuoria, joilla on hyvin paljon reikiä hampaissaan.
 – Kun lähdetään pohtimaan, mistä tilanne johtuu, aika usein todetaan että käytössä on hammastahna, joka ei sisällä ollenkaan fluoria. Tämä on yksi reikiintymisen riskitekijä, Yli-Urpo kertoo.
 Yli-Urpo hoitaa lähetteellä saapuvia potilaita, joiden joukossa voi olla lapsia, joilla kahdestakymmenestä maitohampaasta 10–14 saattaa vaatia paikkaushoitoa.
 Yhdessä napostelun kanssa fluorin välttely lisää hampaiden reikiintymisen riskiä. Myös muun muassa maustetut kivennäisvedet ovat riski hampaille.
 – Maustettuna vesistä tulee happamia, jolloin jokainen vesihörppykin aiheuttaa suuhun happohyökkäyksen.
 Lapsen hampaat ovat aikuista huokoisemmat
 Yli-Urpo muistuttaa, että valkaisevia hammastahnoja lapset eivät myöskään tarvitse.
 – Yhä nuoremmat kyselevät valkaisevista tahnoista. Hyvä asia on, jos saamme yhdessä keskusteltua siitä, että alakouluikäisellä mitään syytä käyttää valkaisevaa hammastahnaa ei ole. Lapsen juuri puhjenneen hampaan pinta on huokoisempi kuin aikuisen, hän muistuttaa.
 Noin 90 prosenttia potilaista käyttää hammastahnoja, jotka ovat hyviä hampaille, mutta yhden kymmenesosan valinta on Yli-Urpon mukaan jokin muu. Yksi nettitrendi on ollut kotona tehty hammastahna.
 – Aika hurjalta se näin ammattilaisen näkökulmasta kuulostaa.
 Hän painottaa keskustelun tärkeyttä.
 – Olen todella tyytyväinen vastaanotolla, kun pääsemme puhumaan hampaiden hoidosta ja välineistä lasten ja vanhempien kanssa – pääsemme yhdessä keskustelemaan siitä, mikä tieto pitää paikkansa ja mikä ei. Aika usein pystymme kääntämään kelkkaa oikeaan suuntaan, hän kertoo.
 Kamppailu vääriä uskomuksia vastaan
 Väärien uskomusten leviämistä vastaan kamppailee myös Turun lääketieteellisen tiedekunnan opiskelijoiden  perustama Vastalääke ry.  Yhdistys pyrkii yleistajuistamaan lääke- ja terveystiedettä ja tarjoamaan tutkimustietoa helposti luettavassa muodossa. Yksittäisten ihmisten näkemykset leviävät sosiaalisessa mediassa, mutta myös poukkoileva uutisointi hämmentää, kertoo lääketieteen kandidaatti  Mia Muhonen .
 – Erilaiset uskomukset näkyvät myös yleislääketieteen puolen vastaanotoilla. Yhdistyksessämme olemme nostaneet omille nettisivuillemme tutkimustietoa erilaisista terveysaiheista. Yksi esimerkki on kurkuma; monet väittävät sen auttavan tulehduksen lievittämisessä, mutta todellisuudessa tätä ei ole pystytty osoittamaan tutkimuksilla, Muhonen sanoo.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50348958
 Lue myös:
 Hammashoitopelkoa onnistuttiin vähentämään virtuaalirentoutuksen avulla — "En heti ihan uskonut, että sillä on vaikutusta"
 Nipsu-koira on töissä hammaslääkärissä – pelkääväkin potilas rauhoittuu, kun se hyppää syliin
 Voisiko hammaslääkäri tunnistaa lapsen uniapnean? Riihimäellä tutkitaan, onko sairaudella yhteys purentahäiriöihin

Väitteet ja uskomukset näkyvät potilaan suussa – myös hampaidenhoidosta leviää verkossa vääriä väittämiä


Summary: Yksi matalapaine ja kaksi saderintamaa tekevät viikonlopun säästä monin paikoin hyvin vaihtelevan.

Tulevien päivien sääennustetta kuvaavat hyvin kaksi sanaa: kaikille kaikkea.
 Ennusteen mukaan Länsi-Lapissa ja muualla Lapin pohjoisosissa on koko viikonlopun, perjantaista ainakin maanantaihin asti, kylmää ja poutaista. Pakkasta alueella on koko ajan 10-25 astetta.
 Poutaisen sään takia lunta ei näillä näkymin Lappiin juuri kerry.
 Sen sijaan Pohjanmaalta Kainuuseen yltävällä alueella voi viikonlopun aikana lämpötiloista riippuen sataa lunta yhteensä 20- tai 25 senttimetriä. Eniten lunta sataa Kainuuseen, alueelle, jossa on jo nyt pakkasta.
 – Etelämmäs ja Pohjanmaalle lumipeitteen kertymä jäänee vähäisemmäksi plussalla olevien lämpötilojen takia. Monin paikoin sade voi tulla jopa kokonaan vetenä tai räntänä, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Ensimmäiset sateet johtuvat perjantaina illalla Suomeen lounaasta saapuvasta rintamasta. Se kulkee illan ja yön yli lounaasta koilliseen niin, että rintaman eteläpuolella ollaan plussalla ja pohjoispuolella selvästi pakkasella.
 Myös toinen rintama tulee lounaasta. Rannikolle se tulee sunnuntaina yöllä ja se kulkee perjantaisen rintaman reittiä ja väistyy itä-koilliseen maanantaiksi.
 Näiden rintamien pohjoispuolella voi tuulla rapsakan kylmästi idästä tai pohjoisesta.
 Etelään pluskelejä ja vesisadetta
 Lounaasta tuleva rintamat nostavat lämpötilan Etelä-Suomessa monin paikoin 5-6 astetta plussan puolelle. Sateet tulevat lähinnä vetenä.
 Samoin käy sunnuntaina yöllä tulevalla rintamalle. Etelässä sade pysyy vetenä ja lämpötila edelleen useita asteita plussan puolella.
 Lumipeitettä ei etelään viikonlopun aikana juurikaan tule ja varsinkin rannikolla ohut lumiharso sulaa pois.
 Ensi viikko alkaa viilenevissä merkeissä ja jopa ihan etelää myöten yölämpötilat painuvat pakkasen puolelle.

Viikonlopuksi vettä, räntää ja lunta – etelän ja pohjoisen lämpötiloissa voi olla jopa 30 asteen ero


Summary: Ilmailualan Unioni toimii heti – Merimies-Unioni tilanteen mukaan.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Postin lakon alkaminen  maanantaina näyttää nyt erittäin todennäköiseltä.
 Useilla Posti ja logistiikka-alan unionin työtaistelun tukemisesta etukäteen ilmoittaneilla ammattiliitoilla on nopeat valmiudet käytännön tukitoimien aloittamiseen lakkotilanteessa.
 Ripeimmin aikoo toimia lentopostin käsittelyn kannalta keskeinen Ilmailualan Unioni IAU.
 Se on jo aiemmin ilmoittanut, että tukitoimet aloitetaan 11. marraskuuta kello 06.00.
 Käytännössä IAU:n päätös tarkoittaa sitä, että unionin jäsenet lopettavat postin käsittelyn lentoasemilla.
 – IAU on muotoillut kantansa niin, että tukitoimet voidaan aloittaa, jos vuokratyövoimaa ylipäänsä käytetään, korostaa IAU:n puheenjohtaja  Juhani Haapasaari.
 Merenkulussa puolestaan halutaan seurata työtaistelutoimien kehittymistä.
 – Me olemme valmiit tukemaan Posti- ja logistiikka-alan unionia heidän työtaistelussaan. Meillä on hallituksen ja valtuuston päätökset siitä, että me ollaan valmiita tukemaan ja me päätetään tulevat toimenpiteet sitä mukaan kun tilanne kehittyy, sanoo Suomen Merimies-Unionin puheenjohtaja  Simo Zitting.
 Äärimmillään unionin tukitoimet voivat pysäyttää ulkomaan laivaliikenteen.
 Muun muassa konduktööreja sekä rautateiden käyttö- ja huoltohenkilöstöä edustavassa Raideammattilaiset JHL:ssä ei vielä ole tehty tarkkoja päätöksiä tukitoimien suhteen.
 – Meillä toimenpiteitä valmistellaan ja ensi viikolla tullaan julkisuuteen niiden toimenpiteiden kanssa, kertoo Raideammattilaisten puheenjohtaja  Teppo Järnstedt .
 Lue lisää:
 Valtakunnansovittelija: Postin lakko alkamassa maanantaina
 Näin postin lakko vaikuttaa: Paketit uhkaavat viivästyä useita päiviä, kirjeet menevät perille ehkä vasta ensi vuonna
 Kuljetusalan liitot valmiita tukilakkoihin, jos Posti käyttää vuokratyöntekijöitä lakon aikana

Liitot valmiina tukitoimiin postikiistassa: Postin käsittely lentokentillä pysähtyy, ääritilanteessa voi pysähtyä ulkomaan laivaliikenne


Oikeuskansleri ei tutki Verohallinnon menettelyä salata osa toimittajille toimitetuista verotiedoista. Oikeuskansleri ei ryhdy tutkimaan kantelua, jos asiaan on mahdollista hakea muutosta.
 Oikeuskansleri kertoo, että Verohallinnolta voi pyytää valituskelpoisen päätöksen, jos journalistiseen tarkoitukseen toimitetut tiedot eivät ole riittäviä. Tämän jälkeen asiaan voi hakea muutosta hallinto-oikeudesta.
 Medialle suoraan luovutetuista verotiedoista puuttui tänä vuonna yli 200 suurituloisen tiedot. Yli 100 000 euroa tienanneet suomalaiset pystyivät tänä vuonna ensi kertaa estämään tietojensa luovuttamisen "henkilökohtaisen erityisen tilanteen" nojalla.
 Kaikki verotustiedot ovat yhä julkisia ja etsittävissä verotoimistosta. Osa tuntemattomammista nimistä voi kuitenkin jäädä löytymättä.
 Muutoksen takana on EU:n yleinen tietosuoja-asetus, jonka tavoitteena on muun muassa parantaa henkilötietojen suojaa.
 Muun muassa Journalistiliitto ja Medialiitto kantelivat oikeuskanslerille verottajan päätöksestä. Journalistiliiton puheenjohtajan  Hanne Ahon  mukaan tietosuoja-asetuksesta ei nyt ole selkeää asetusta, minkä vuoksi viranomaiset voivat itse tulkita perusteita.
 "Tietojen poimiminen ja luovuttaminen medialle suurituloisista ei ole Verohallinnon lakisääteinen velvoite"
 Verohallinto kertoi aiemmin STT:lle tehneensä linjauksensa verotietojen luovutuksesta syyskuussa, kun yksittäinen asiakas pyysi, että hänen nimensä poistetaan medialle suoraan luovutettavasta suurituloisten listasta.
 Asiakas perusteli asiaa tietosuoja-asetuksen vastustamisoikeudella. Verohallinnon johtava lakimies  Matti Merisalo  sanoi tuolloin, että asia ei ole tullut Verohallinnossa aiemmin esille, eikä hän osaa sanoa miksi.
 – Tietosuoja-asetuksen vaikutukset ovat sangen laajat, ja sen vaikutukset muun muassa Verohallinnon toimintaan ovat moninaiset. Joskus käy niin, että jotkin asiat eivät tule eteen ennen kuin yksittäinen asia joudutaan ratkaisemaan, hän sanoi.
 Merisalo painotti, että heillä on artiklat ja pykälät siitä, mihin Verohallinnon päätös perustui.
 – Tämä tietojen poimiminen ja luovuttaminen medialle suurituloisista ei ole Verohallinnon lakisääteinen velvoite, vaan julkisuuslaissa sanotaan, että Verohallinto voi harkinnanvaraisesti toimittaa tällaista tietoa. Tietosuoja-asetuksen mukaan rekisteröidyllä on tällaisessa tilanteessa oikeus vastustaa tietojensa luovuttamista.


Meksikossa on löytynyt kahdesta eri kuoppa-ansasta ainakin 14 villamammutin luurankoa. Tutkijat uskovat, että ihmiset ovat kaivaneet syvät kuopat mammuttien metsästystä varten noin 15 000 vuotta sitten.
 Pääkaupunki Méxicon pohjoispuolella Tultepecissä sijaitsevat kuopat ovat ensimmäiset koskaan löydetyt ihmisen rakentamat ansat mammuttien metsästämiseen, kertoo  BBC.
 Tutkijat uskovat, että varhaiset metsästäjät ajoivat norsunkokoiset mammutit kuoppiin soihtujen ja keppien avulla.
 Villamammutin luuranko arkeologisella kaivauksella Meksikon Tultrpecissä. Jose Mendez/ EPA
 Löytö saattaa muuttaa ymmärrystämme siitä, millä tavoin varhaiset ihmiset metsästivät isokokoisia saaliseläimiä.
 Arkeologit ovat aiemmin uskoneet, että varhaiset ihmiset tappoivat mammutteja vain niissä tilanteissa, joissa eläin oli haavoittunut tai jäänyt loukkuun. Tuore löytö viittaa kuitenkin siihen, että ihmiset suunnitelmallisesti rakensivat ansoja mammuttien metsästämiseen.
 Jose Mendez/ EPA
 Nyt löydetyt kuopat ovat syvyydeltään 1,7 metriä ja halkaisijaltaan 25 metriä.
 Arkeologisia kaivauksia on tehty alueella viimeisen kymmenen kuukauden ajan. Tutkijat uskovat, että Tultepecistä löydetään tulevaisuudessa lisää mammuttiansoja.
 Lue lisää:
 BBC: Mexico mammoths: Human-built woolly mammoth traps found in Tultepec
 Korjattu 16.25 pääkuvan kuvatekstistä sarvet hampaiksi.

Mullistava löytö Meksikossa: 14 mammutin luurankoa löytyi ansoista, joita ihmiset rakensivat 15 000 vuotta sitten


Summary: Turussa Suomi–Armenia-jalkapallomaaottelussa Suomen kannattajajoukon keskelle heitettiin räjähde.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Lounais-Suomen poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan Turussa Suomi–Armenia-jalkapallomaaottelussa sattuneesta välikohtauksesta. Peli pelattiin Turussa Veritas-stadionilla lokakuun puolessa välissä.
 Tuolloin Suomen kannattajajoukon katsomo-osaan heitettiin räjähde. Räjähde aiheutti osalle katsojista lääkärinhoitoa vaatineita vammoja.
 Poliisi otti tapahtumapaikalta kiinni rikoksesta epäilltynä ulkomaalaisen, noin 25-vuotiaan miehen.
 Asiaa on tutkittu räjähderikoksena ja viitenä pahoinpitelynä. Seuraavaksi se siirtyy syyteharkintaan. Rikoksesta epäilty on edelleenkin vangittuna.
 Lue lisää:
 Yksi henkilö edelleen poliisin hallussa Suomi–Armenia-ottelun räjähteen heitosta – tutkitaan räjähderikoksena ja pahoinpitelyinä
 Huuhkajien riemukkaalle voitolle ikävä särö – armenialaisfani heitti kesken ottelun pienen pommin, joka haavoitti suomalaiskatsojaa: ”Onneksi se räjähti jalkani alla”

Jalkapallomaaottelussa heitetyn pienen pommin poliisitutkinta ohi – miestä epäillään viidestä pahoinpitelystä ja räjähderikoksesta


Summary: McDonald'silla on selitys purilaisen kestävyydelle.

Australialaisilla kaveruksilla on hallussaan mahdollisesti maailman vanhin hampurilainen. Asiasta kertoo muiden muassa  Channel News Asia .
 Casey Dean  ja  Eduards Nits  ostivat McDonald'sin Quarter Pounder -purilaisen marraskuussa 1995 ja he ovat säilyttäneet sitä Adelaiden lähellä sijaitsevan talon puutarhavajassa.
 – Olimme teini-ikäisiä ja tilasimme älyttömän määrä ruokaa, ja sitä oli vain kertakaikkiaan liikaa, Dean kertoi AFP-uutistoimistolle. Pojat saivat päähänsä ajatuksen säilyttää yksi purilainen ja katsoa, mitä tapahtuu.
 Pikaruokapakkaus sijoitettiin puusta ja pahvista valmistettuun laatikkoon, joka lojui seuraavan vuosikymmenen ulkovajassa vaatekasan alla.
 Adelaide on lämmintä seutua, kesäaikaan lämpötila nousee usein yli 30 asteen.
 2000-luvun alkuvuosina teini-iän ohittaneet Dean ja Nits päättivät katsoa, mitä hampurilaiselle oli tapahtunut.
 Laatikosta löytyi ruoka-annos, joka oli hieman kutistunut alkuperäisestä koostaan ja kovettunut, mutta muuten näytti koskemattomalta. Homeesta ei näkynyt merkkiäkään, eikä minkäänlaista hajua tuntunut.
 – Jopa seesaminsiemenet olivat tallella, muutama oli pudonnut.
 Casey Dean tarkastelee McDonaldsin hampurilaista vuodelta 1995. William West / AFP
 Miehet panivat merkille, että vajassa oli ollut rottia, jotka olivat tunkeutuneet myös hampurilaispaketille.
 – Rotat olivat itse asiassa nakertaneet tiensä läpi muovipussin ja vaateläjän ja päässeet laatikon sisään, mutta jättäneet burgerin syömättä, Dean kertoo.
 Aito tuote
 Hampurilaisen omistaja Casey Dean kertoo, että hän ja kaverinsa Eduard kutsuvat hampurilaista "kaverikseen" ja perustaneet sille sosiaaliseen mediaan sivun "Senior burger".
 Kun ostosta tulee ensi vuonna kuluneeksi 25 vuotta, he aikovat käyttää sitä Adelaiden McDonald'sissa.
 – Olemme miettineet, että viemme sen syntymäpaikalleen katsomaan, olisiko siellä vielä tuttuja.
 Dean kertoo ihmisten joskus epäilevän, voiko esillä oleva purilainen todella olla aito 90-luvun tuote. Hän vastaa, että tuotteen ympärillä oleva paketointi - vahapaperi ja pahvinen rengas - ajoittavat sen 90-luvun keskivaiheille.
 McDonald's selittää hämmästyttävän kestävyyden
 McDonald'sin tiedottaja ei kiistä, etteikö hampurilainen voisi säilyä, vaikka se on seisonut lämpimässä vuosia.
 – Syy miksi burgerit eivät homehdu, vaikka ne on jätetty huonelämpötilaan kuivassa ympäristössä on se, että kun ruoka on valmistettu, siinä ei ole enää tarpeeksi kosteutta ylläpitämään bakteerikasvua. Ne yksinkertaisesti kuivettuvat.
 Viime viikolla Yle kertoi islantilaismiehestä, joka on jo kymmenen vuoden ajan seuraillut, alkaako hänen ostamansa juustohampurilainen jossain vaiheessa mennä vanhaksi.
 Islantilaismies osti McDonald'sin juustohampurilaisen nähdäkseen mädäntyykö se – Nyt on kulunut jo kymmenen vuotta, eikä mitään ole tapahtunut

Australialaisessa vajassa on säilytetty 25 vuotta hampurilaista, jossa ei ole merkkiäkään homeesta – "Rotat eivät suostuneet syömään"


Summary: Perussuomalaisten Halla-aho puolueensa vahvasta suosiosta: "Puhumme selkeällä suomella kiinnostavista asioista".

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kommentoi eduskunnassa SDP:n laskevia kannatuslukemia toteamalla että "olisivat ne voineet olla paremmatkin."
 Ylen uudessa mittauksessa  demareiden suosio laski 13,9 prosenttiin ja jäi hallituskumppani vihreiden taakse. Rinteen mukaan asia ei vaikuta sen enempää hänen asemaansa SDP:n johdossa kuin hallituksen kurssiinkaan.
 – Ei tässä mikään muutu. Viedään asioita eteenpäin sillä tavalla kun on sovittu hallituksessa, Rinne totesi.
 Rinne kommentoi pyydettäessä myös perussuomalaisten edelleen vahvistunutta asemaa suosituimpana puolueena.
 – Täytyy sanoa että asioihin, jotka on monimutkaisia, ei ole yksinkertaisia ratkaisuja. Ja niinkuin sanoin (hallituksen) työ ihmisten työllisyyden ja toimeentulon parantamiseksi ja turvallisuuden lisäämiseksi jatkuu.
 Halla-aho: Perussuomalaiset ovat tulleet tutummiksi
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  arveli, että hänen puolueensa kannatuksen nousutrendi johtuu osaltaan lisääntyneestä julkisuudesta.
 – Perussuomalaiset ovat tulleet ehkä äänestäjäkunnalle tutummaksi oltuaan enemmän julkisuudessa ja kannatuksen nousu on tietysti parantanut mahdollisuuksia tulla julkisuuteen, Halla-aho sanoi.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Hänen mukaansa perussuomalaisia hyödyttää selkeiden vaihtoehtojen tarjoaminen ja johdonmukainen poliittinen linja ennen ja jälkeen vaalien.
 – Monet ihmiset kokevat, että perussuomalaiset puhuvat selkeällä suomen kielellä heitä kiinnostavista asioista.
 Halla-ahon mukaan perussuomalaiset ja vihreät ovat onnistuneet tunnistamaan nykyajan suuret kysymykset, kun taas demareita, kokoomusta ja keskustaa vaivaa sisäinen hajanaisuus.
 Vihreiden Kari: Hallitus edellistä suositumpi
 Vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Emma Kari  ei suostunut erityisesti juhlimaan sitä, että puolue on tällä hetkellä hallituksen suosituin.
 – Joka kuukausi on uudet gallupit. Näiden perusteella ei kannata ihan hirveästi hötkyillä, Kari totesi.
 Hän kiinnitti kuitenkin huomiota siihen, että nykyisten hallituspuolueiden yhteiskannatus tässä kohden vaalikautta on korkeampi, kuin  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksella oli.
 – Selkeästi suomalaiset tukevat tämän hallituksen politiikkaa enemmän kun esimerkiksi edeltäjänsä.
 Sipilän hallituksen kannatus putosi Ylen mittauksissa kevään 2015 eduskuntavaaleista lokakuuhun mennessä yli 7 prosenttiyksikköä 49,8:aan prosenttiin.
 Rinteen hallituksen kokonaiskannatus on laskenut vaalien jälkeen 2,5 prosenttiyksikköä ja on tällä hetkellä 53,2 prosenttia.
 Emma Kari uskoi että hallituksen politiikka saa suomalaisten tuen, kun toimet ilmastomuutoksen torjumiseksi ja pienituloisten aseman parantamiseksi alkavat näkyä.
 Lisää aiheesta:
 Ylen kysely: Perussuomalaisten kannatuksessa kunnon hyppäys, demarien alamäki vain jatkuu
 Analyysi: Mikä Rinteen demareita hyydyttää? Perussuomalaiset imevät kannatusta, vihreätkin suositumpia

Pääministeri Rinne SDP:n kannatuksen laskusta: "Mikään ei muutu, viemme asioita eteenpäin"


Summary: Iran alkoi syöttää uraanikaasua sentrifugeihin Fordon ydinlaitoksessa. Yhdysvallat vaatii lisää painetta Irania vastaan.

Iran jatkaa toimiaan maan ydinohjelmasta tehtyä sopimusta vastaan.
 Iran on alkanut syöttää uraanikaasua Fordon ydinlaitoksen sentrifugeihin. Kyseessä on neljäs askel, jonka Iran ottaa ydinsopimusta vastaan.
 Iran myönsi Fordon maanalaisen ydinlaitoksen olemassaolon vuonna 2009. Aiemmin salattu laitos sijaitsee vuoren alla lähellä shiiojen pyhää Qomin kaupunkia.
 Iran suostui lopettamaan uraanin rikastamisen laitoksessa vuonna 2015 osana kansainvälistä sopimusta maan ydinohjelmasta.
 Iran rikastaa uraania Fordossa aluksi 4,5 prosentin vahvuuteen, mikä rikkoo ydinsopimusta, mutta ei ole vielä lähellä ydinasekelpoista vahvuutta.
 Viime vuonna Yhdysvallat ilmoitti jättävänsä ydinsopimuksen, minkä jälkeen Iran on lakannut noudattamasta monia sopimuksen vaatimuksia.
 Länsimaat epäilevät, että Iran on tavoitellut ydinohjelmassaan ydinaseen rakentamista. Iran sanoo, että sen ohjelma tähtää yksinomaan rauhanomaiseen energiantuotantoon. Epäilyksiä on herättänyt se, että Iran salasi pitkään ydinohjelmansa.
 Tarkkailijan torjuminen herättää huolta
 Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n johtokunta keskustelee tänään Iranin ydinsopimuksen tilanteesta ylimääräisessä kokouksessa. Sopimuksen mukaan IAEA valvoo Iranin ydinlaitoksia.
 Iran esti viime viikolla IAEA:n tarkastajan pääsyn maan tärkeimpään uraanin rikastuslaitokseen Natanzissa. Iranin mukaan hälytin laukesi turvatarkastuksessa tarkkailijan pyrkiessä sisään ydinlaitokseen.
 Iran on kumonnut tarkastajan valtuudet ja tämä on lähtenyt maasta.
 Kyseessä on tiettävästi ensi kerta, kun Iran on estänyt IAEA:n tarkastajan pääsyn ydinlaitokseen. Tarkastaja pidätettiin lyhytaikaisesti.
 IAEA:n kokouksessa Yhdysvaltain suurlähettiläs  Jackie Wolcott  luonnehti tarkastajan pidätystä törkeäksi provokaatioksi ja vaati vastatoimia. EU sanoo olevansa syvästi huolissaan tapahtuneesta.
 Iranin viranomaisten mukaan naispuolisen tarkkailijan epäiltiin kuljettaneen mukanaan epäilyttäviä materiaaleja. Iran sanoo löytäneensä jäämiä räjähteissä käytettävästä nitraatista.
 Iranin IAEA-suurlähettiläs  Gharib Abadi  sanoi, että nainen kävi kylpyhuoneessa ennen tarkempaa tutkimusta, minkä jälkeen hälyttimet eivät enää lauenneet. Abadin mukaan kylpyhuoneesta ja naisen tyhjästä käsilaukusta löytyi kuitenkin merkkejä "saastumisesta".
 Iran on pyytänyt IAEA:ta poistamaan naisen tarkkailijoiden listalta.
 Iranin atomienergiajärjestön julkaisemassa kuvassa näkyy Nataznin ydinlaitoksen sisäänkäynti. Yhdysvallat ja EU ovat ilmaisseet huolta siitä, että IAEA:n tarkastajalta evättiin pääsy laitokseen.  HO / Atomic Energy Organization of Iran / AFP) / - LEHTIKUVA / AFP
 Yhdysvallat vaatii painetta Irania kohtaan
 Yhdysvallat vaatii toimia Irania vastaan.
 – Kaikkien kansakuntien on aika torjua tämän hallinnon ydinkiristys ja ottaa vakavia askeleita paineen lisäämiseksi. Iranin jatkuvat ja lukuisat ydinprovokaatiot vaativat sellaista toimintaa, Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi.
 Ydinsopimus on ollut vaikeuksissa sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti toukokuussa 2018, että Yhdysvallat vetäytyy sopimuksesta ja palauttaa pakotteet Irania vastaan.
 Pakotteet ovat iskeneet Iranin valuutan arvoon, nostaneet inflaatiota ja haitanneet maan öljynvientiä. Iran on vaatinut EU-mailta toimia pakotteiden aiheuttamien talousvaikeuksien lievittämiseksi.
 Britannia, Ranska, Saksa, Venäjä ja Kiina ovat yrittäneet pelastaa vaikeiden neuvottelujen päätteeksi vuonna vuonna 2015 solmitun sopimuksen.
 Trump haluaisi neuvotella uuden tiukemman sopimuksen, joka sisältäisi rajoituksia myös Iranin ballististen ohjusten kehittelylle.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi eilen aikovansa keskustella viimeaikaisista käänteistä Trumpin kanssa. Macronin mukaan tilanne voi normalisoitua vain, jos Yhdysvallat ja Iran suostuvat jatkamaan vuoropuhelua.
 Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  sanoi olevansa huolissaan Iranin päätöksestä jatkaa rikastamista Fordossa. Samalla hän vaati Euroopan maita tekemään osansa.
 – Ne vaativat, että Iran täyttää kaikki vaatimukset ilman poikkeuksia, mutta eivät anna mitään vastineeksi, Lavrov sanoi.
 Aiheesta aiemmin:
 Iran päätti aloittaa uraanin rikastamisen maanalaisessa tehtaassa  5.11.2019
 Yhdysvalloilta uusia pakotteita Iranille  1.11.2019
 Iranin media: Iranilaisella tankkerilla räjähti Saudi-Arabian edustalla – Iranin ulkoministeriön mukaan kyse oli hyökkäyksestä  11.10.2019
 Saudi-Arabian kruununprinssi varoittaa Iran-suhteiden laajentumisesta sodaksi  30.9.2019
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Iran cancels accreditation of IAEA nuclear inspector  7.11.2019
 The Guardian:  Iran resumes uranium enrichment in new step away from nuclear deal  5.11.2019

Iranin ydinsopimus murenee edelleen – Iran esti IAEA:n tarkkailijan pääsyn Natanzin ydinlaitokseen


Kansalaisaloite ilotulitteiden kuluttajakäytön kieltämiseksi luovutettiin eduskuntaan torstaina.
 Aloitteen puolesta kampanjoineet 15 eri terveys- ja eläinjärjestöä vastustavat ilotulitteiden kuluttajakäyttöä niistä aiheutuvien vammojen, heikentyvän ilmanlaadun ja eläimille aiheutuvan pelon perusteella.
 – Laajasta tiedottamisesta huolimatta silmävammat eivät Suomessa enää ole vähentyneet tällä vuosikymmenellä, mikä osoittaa, että olemassa olevia käyttörajoituksia on mahdotonta valvoa, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin silmäklinikan professori  Tero Kivelä  sanoi kampanjan tiedotteessa.
 Kansalaisaloite keräsi runsaat 65 000 allekirjoitusta. Sen ajama kielto ei koskisi pienimpiä pyroteknisiä tuotteita, kuten tähtisadetikkuja, pieniä paukkupommeja tai kipinäsuihkuja. Varsinaisten ilotulitteiden käytön aloite rajaisi vain ammattilaisille.

Ilotulitteiden kuluttajakieltoon tähtäävä kansalaisaloite luovutettiin eduskunnalle


Summary: Suomen WWF selittää arvostelua maiden erilaisella lainsäädännöllä.

Lihan syönti tai sen syömättä jättäminen herättävät tällä hetkellä suuria tunteita sekä kuluttajissa että lihantuottajissa. Moni ruokakaupan lihatiskillä asioiva haluaisi tehdä ostopäätöksensä mahdollisimman eettisin perustein. Siksi lihan alkuperä, tuotantotapa ja niiden vaikutus ilmastoon kiinnostavat yhä enemmän.
 Ruotsin WWF on vastannut tiedonjanoon päivittämällä  oppaan, jossa käsitellään lihan ja juuston syömistä . Oppaan pääviesti on, että ilmastosyistä, luonnon monimuotoisuuden ja eläinten hyvinvoinnin takia sekä lihan että juuston syöntiä pitäisi vähentää. Lisäksi se liha ja juusto, mikä syödään, pitäisi valita ekologisesti kestävin perustein.
 Oppaassa annetaan arvosanoja eri maissa tuotetulle sian- ja naudanlihalle. Parhaat arviot saa Ruotsissa tuotettu luomuliha. Sen sijaan suomalaista lihaa opas kehottaa varomaan ja jopa välttämään.
 Suomen WWF:ssä työskentelevä suojeluasiantuntija  Mari Koistinen  ei kuitenkaan lähde ripottelemaan tuhkaa päänsä päälle vaan suhtautuu Ruotsin uuteen oppaaseen rauhallisin mielin.
 – Jokaisen maan WWF tekee lihaoppaansa itsenäisesti ja hieman eri kriteerien perusteella. Ruotsissa lähtökohta on erilainen kuin Suomessa ja heillä on omat kansalliset perusteensa arvioida esimerkiksi eläinten hyvinvointia liharaportissaan.
 Eläinperäisillä tuotteilla on kasviksia suurempi ilmastovaikutus
 Suomen WWF:n  lihaopas vuodelta 2017  ei näe eroa suomalaisen ja ruotsalaisen lihan välillä, jos mittarina käytetään ilmastovaikutuksia.
 – Meillähän on sama tavoite Suomessa ja Ruotsissa, eli enemmän kasviksia ja vähemmän lihaa. Sama vähennystavoite koskee juustoa. Eli oli liha tai juusto minkämaalaista vaan, niin sillä on aina enemmän ympäristövaikutuksia kuin kasviksilla.
 Suomen oppaassa kehotetaan välttämään molemmissa maissa tuotettua sianlihaa. Naudanlihan suhteen kuluttajia kehotetaan harkintaan sekä ruotsalaisen että suomalaisen lihan suhteen. Luomulihaa puolestaan voi oppaan mukaan kuluttaa hyvällä omallatunnolla, mutta kohtuudella.
 Ruotsi katsoo lehmien jaloittelua, Suomi vesistöjen rehevöitymistä
 Erilaisista kriteereistä johtuen Suomen ja Ruotsin lihaoppaat eivät ole täysin vertailukelpoisia. Ruotsissa huomioidaan muun muassa antibioottien käyttö ja eläinten hyvinvointi, joita ei ole mukana Suomen WWF:n lihaoppaassa.
 Ruotsin WWF:n arvion mukana Suomessa olisi parannettavaa eläinten hyvinvoinnissa ja niille syötettävässä rehussa. Käytännössä tämä liittyy pitkälti erilaisiin säädöksiin eläinten ulkoilun suhteen ja vastuullisen soijan osuudesta eläinten ravinnossa.
 Lisäksi Ruotsissa on kielletty esimerkiksi emakkosikojen porsimishäkit, joita Suomessa saa yhä käyttää. Ruotsissa myös lehmien laiduntamisesta on säädetty tarkemmin, siellä kaikkien lypsylehmien on päästävä laitumelle kesäaikana. Suomessa oikeus jaloitteluun koskee vain parsinavetan lehmiä.
 Suomen WWF:n lihaopas keskittyy eläinten hyvinvoinnin sijaan enemmän ilmastonäkökulmiin ja siinä huomioidaan Ruotsia enemmän muun muassa lihantuotannosta aiheutuvaa vesistöjen rehevöitymistä.
 – Meillä Suomessa myös muut organisaatiot tuottavat tietoa kuluttajien eettisten päätösten tueksi. Esimerkiksi  eläinten hyvinvointikeskus on tehnyt hyvät oppaat , joiden perusteella voi arvioida eri tuotantotapojen vaikutuksia eläimiin, Suomen WWF:n suojeluasiantuntija Mari Koistinen kertoo.
 Aiheesta lisää Svenska Ylen artikkelissa (ruotsiksi):
 WWF i Sverige rödmarkerar finska köttprodukter i sin senaste köttguide

Suomalainen naudan- ja sianliha punaiselle listalle Ruotsissa – Luonnonsuojelujärjestö WWF näkee puutteita eläinten hyvinvoinnissa


Summary: Suomenkielinen tekstiennuste on korvattu uudenlaisella palvelulla.

Ilmatieteen laitos on lopettanut tänään torstaina lentäjien käyttöön suunnatun gafor-sääsanoman laatimisen.
 Palvelu on korvattu uudella alue-ennustepalvelulla, jonka kerrotaan antavan tarkempaa tietoa muun muassa alimmilla lentokorkeuksilla puhaltavien tuulten suunnista ja voimakkuuksista.
 Erilaisten sääkoodien ohella meteorologit ovat voineet kuvailla käytöstä poistuneeseen gafor-tiedotteeseen tulevaa säätä vapaasti myös suomeksi. Varhain aamulla Ilmatieteen laitoksen yövuorolaiset päättivät muotoilla viimeiset kotimaiset sääsanomat hieman tavallista koristeellisemmin:
 PUHURI HEIKKO ON, JA METEOROLOGI VOIMATON. ALAPILVI KESKIVAIHEILLA RAKOILEE, MUUALLA SE MIELUUSTI MAKOILEE. PÄIVÄLLÄ ETELÄSSÄ KELI HELPOTTUU, VAAN SUMUPILVI POHJOISEEN ASETTUU. ENNUSTAN TEILLE PILVIPOUTAA, EHKÄ JOKUNEN HIUTALE VOI MAAHAN TAIVAALTA JOUTAA.
 Kyseessä oli Rovaniemen lentoasemalla aamulla neljän aikaan laadittu sääennuste alueelle, joka yltää Pohjois-Lapista Keski-Pohjanmaalle. Gafor-tiedotteita ovat laitoksen mukaan käyttäneet muun muassa yleisilmailijat ja pelastushelikopterit.
 Jatkossa vain englanniksi
 Uudessa palvelussa säätiedot ovat tekstimuodossa vain englanniksi, kuten monissa muissakin maissa. Ilmatieteen laitokselta kerrotaan, että kieliasiaa on käyty läpi käyttäjien kanssa.
 – Ilmailuliitto ilmaisi huolensa asiaan. Meillä on mahdollisuus on tuoda vielä suomi takaisin, mutta sovimme, että kokeillaan ja aloitetaan englannilla, koska se on ilmailun yleiskieli. Kaikki muutkin tuotteet ovat englanniksi, kertoo ilmailun ja puolustuksen säätuotteista vastaava päällikkö  Jaakko Nuottokari  Ilmatieteen laitokselta.
 Pääasiassa sanomat koostuvat kansainvälisistä lyhenteistä ja sääkoodeista, jotka tulevat lentäjille tutuiksi meteorologian opinnoissa teoriakurssilla. Ilmatieteen laitoksen mukaan uusi palvelu antaa aiempaa tarkempaa tietoa käyttäjäystävällisemmässä, kuvallisessa muodossa.
 – Kyseessä on niin sanotusti hd-versio vanhaan analogiseen verrattuna, Nuottokari sanoo.
 Myös Ruotsissa ja Tanskassa käytetään vastaavia, englanninkielisiä ennusteita.
 – Uusi ennuste ei myöskään pysähdy valtakunnanrajoille, vaan palvelu kertoo myös rajat ylittävistä sääilmiöistä.
 Gafor-tiedotteet on tähän asti julkaistu myös Ylen  Teksti-TV:n lentosääsivuilla . Jatkossa sivuilla julkaistaan ainoastaan paikalliset metar-säätiedot sekä tietyille kentille laaditut taf-ennusteet.
 Muualla netissä:
 Lentoposti: Uusi graafinen LLF-alue-ennuste korvasi perinteisen GAFOR-sanoman lentosääennusteissa

Lentäjät hieraisivat silmiään, kun historian viimeinen suomenkielinen sääennuste olikin runomuodossa – "Puhuri heikko on ja meteorologi voimaton"


Summary: Ruokavirasto on vahvistanut kolmen joutsenen kuolleen lyijymyrkytykseen.

Suonenjoen Onkilammella ui vielä keväällä kaksi valkoista laulujoutsenta. Luontokuvaaja  Olli Korhonen  kävi kuvaamassa lammella usein, sillä se on hyvin kaunis paikka.
 Ensin kaikki vaikutti olevan kunnossa. Linnut söivät ja liikkuivat normaalisti.
 – Seurasin niiden elämää. Loppu oli aika surullinen, Korhonen sanoo.
 Vähitellen naarasjoutsen alkoi ravistella päätään oudosti. Sitten se lopetti syömisen.
 – Pää alkoi nuokkumaan. Lintu ei pystynyt pitämään sitä ylhäällä, vaikka se yritti ilmeisesti juoda vettä, Korhonen sanoo.
 Lopulta naaras löytyi kuolleena rannalta, missä se nojasi päällään mättääseen.
 Korhonen toimitti linnun Ruokaviraston tutkittavaksi Ouluun. Hänelle kerrottiin, että lintu oli kuollut lyijymyrkytykseen. Epäselväksi jäi, oliko lintu syönyt hauleja, vai saanut lyijyn ravinnostaan.
 Lammella on kolme vahvistettua lyijystä johtunutta joutsenkuolemaa. Olli Korhonen epäilee, että lintuja on kuollut enemmänkin, kaikkia ei ole vain tutkittu. Toni Pitkänen / Yle
 Ely-keskukset eri mieltä tilanteen vakavuudesta
 Ruokavirasto sai tutkittavakseen ensimmäisen Onkilammella oudosti kuolleen joutsenen vuonna 2015 ja toisen heti seuraavana vuonna. Molempien joutsenten kuolinsyy oli lyijymyrkytys.
 Syykin on selvillä; Suonenjoen Onkilammen rannalla ja Lintharjun pohjavesialueella sijaitsi haulikkoammuntarata vuosina 1964–2008.
 Suonenjoen kaupunki ja Pirkanmaan Ely-keskus selvittivät alueen ympäristöriskejä ja puhdistustarvetta syksyllä 2017. Tutkimuksissa otettiin näytteitä maaperästä, vesikasvillisuudesta ja vedestä.
 Tutkimuksen lopputulema oli, että vanhasta haulikkoampumaradasta ei aiheudu merkittäviä ympäristö- tai terveysriskejä. Vettä voi juoda ja lammen kaloja syödä turvallisesti. Alueella ei myöskään tarvitse tehdä kunnostustöitä.
 Pohjois-Savon Ely-keskus on joutsenten osalta toista mieltä.
 – Meidän mielestämme ei pitäisi puhua riskienhallinnasta vaan todetun haitan hallinnasta, sanoo ympäristönsuojelun erityisasiantuntija  Jorma Lappalainen .
 Olli Korhonen seisoo paikalla, jossa sijaitsi vuosikymmenten ajan haulikkoampumarata. Onkilampi on haulien leviämisalueella. Toni Pitkänen / Yle
 Onkilampi on vaarallinen vain joutsenille
 Pohjois-Savon Ely-keskus otti alueella omat näytteet vesikasveista, joita joutsenet käyttävät ravinnokseen.
 – Yllätyksemme oli suunnaton, koska kasvien juurissa oli jopa 5 grammaa lyijyä kiloa kohti. Se on aika huikea pitoisuus, Lappalainen sanoo.
 Lappalaisen mukaan juuressa oleva lyijy selittää, miksi muut alueen linnut tai kalat eivät saa myrkytysoireita. Joutsenilla on voimaa repiä juuret syvältä. Toinen vaihtoehto on, että linnut syövät löytämiään hauleja.
 Lappalainen muistuttaa, että Onkilampi on pohjavettä purkava lampi. Sen vuoksi alueella ei voi tehdä massiivisia toimenpiteitä, jotka saattaisivat muuttaa pohjaveden olosuhteita. Suurin riski on, että lyijy liukenee pohjaveteen.
 Yksi tapa auttaa olisi peittää osa lammesta hiekalla, jolloin joutsenet eivät enää pääsisi käsiksi kasveihin.
 Ensi keväänä lammelle saattaa tulla uusi joutsenpari.
 – Minä toivon, että tuleva kevät on viimeinen kevät. Asiassa tehdään ensi vuonna päätöksiä, Lappalainen sanoo.
 Onkilammen joutsenista kirjoitti ensimmäisenä  Suomen Luonto .
 Lyijyhaulit aiheuttavat lyijymyrkytyksiä joutsenten lisäksi myös kotkille. Mitä mieltä olet lyijyhaulien käytöstä metsästyksessä ja ampumaharrastuksessa? Aiheesta voi keskustella klo 23.00 saakka.
 Lue myös:
 EU harkitsee kieltävänsä lyijyn käytön metsästyksessä ja kalastuksessa – tarkoituksena vähentää lyijyn joutumista eläimiin ja ihmisiin
 Helsingin kuolleet ja sairaat joutsenet ihmetyttivät – syyksi varmistui lyijymyrkytys
 Vesilintujen metsästäjillä on edelleen lyijyhauleja käytössä
 Merikotkien yleisimmät kuolinsyyt: luonnollinen kuolema ja lyijymyrkytys

Joutsenet kuolevat vanhan ampumaradan vuoksi – Olli Korhonen kuvasi joutsenparin viimeisen kevään Suonenjoen Onkilammella


Summary: Romanttiset ASMR-videot torjuvat surua ja yksinäisyyttä, mutta voivat myös vetää ihmisiä sivuun yhteiskunnasta.

– Yritetään saada tää sun kuume laskemaan, hän kuiskaa.
 – Oliko sun pääkin kipeä? Se ei oo kyl yhtään kivaa. Annan sulle vähän buranaa, jos se auttais kipuihin.
 Nuori mies ottaa käsiinsä lääkerasian, josta ikään kuin ravistelee yhden tabletin kädelleni.
 – Oot tosi söpö kipeänäkin, kuulen.
 Painava hengitys tuntuu luuytimissäni.
 Nuori mies tarttuu kirjaan ja alkaa lukea hiiren ja rotan kamppailusta kertovaa satua. Viiden minuutin jälkeen hiiren seikkailut jäävät kuitenkin kesken, kun hän kännykkäni ruudulla laskee kirjan sivuun.
 – Lähen nyt, mutta tuun kohta takas. Katotaan sit vaikka leffoja, tehdään popkorniakin, hän sanoo kuiskaten, katsoo silmiin ja hymyilee.
 Owen Dennis Riley  on 17-vuotias yhdysvaltalaisnuori, joka ei ole koskaan seurustellut.
 Sitä on vaikea uskoa, kun näkee hänen hymyilevän kameralle ja lepertelevän mikkiin.
 Riley, joka tunnetaan Youtubessa nimellä  DennisASMR , on iskenyt kultasuoneen. Hän tekee videoita, joissa yhdistää trendikkään, rauhoittavia aistielämyksiä synnyttävät ASMR-äänet ja poikaystäväroolileikit.
 Lyhenne ASMR muodostuu sanoista  autonomous sensory meridian response.  Sillä tarkoitetaan rauhoittavia, kihelmöiviä aistielämyksiä, joita jotkut saavat kuulo-, näkö- ja tuntoaistin kautta. Mikin ääressä voi vaikka maiskutella ruokaa tai rapistella paperia.  Kaikki eivät myöskään saa äänistä minkäänlaisia nautinnollisia tuntemuksia .
 Satojen tuhansien mielikuvituspoikaystävä
 Riley puhuu, katsoo ja hoivaa videoidensa katsojaa kuin palavasti rakastunut puhuisi, katsoisi ja hoivaisi mielitiettyään. Videoiden aiheet vaihtelevat kumppanin meikkaamisesta ja sänkyyn peittelemisestä muun muassa jutun alussa esiteltyyn  kipeän rakkaan olon parantamiseen . Yhdellä videolla hän jopa laulaa katsojilleen  tuutulaulun .
 Todellisuudessa Riley vain istuu yksinään tietokoneensa ääressä, katselee kameraa ja rupattelee mikkiin käyttäen samalla erilaisia apuvälineitä ja valaistusta luomaan aidon oloista tunnelmaa. Videot eivät ole seksuaalisia.
 Homma niin sanotusti toimii. Rileyllä on Youtubessa lähes 600 000 seuraajaa ja hänen videoitaan on katsottu yli 70 miljoonaa kertaa. Videot täyttyvät kommenteista, joissa Rileyta palvotaan ihanana ja yksinäisyyden poistajana.
 Riley tähtää avittamaan videoillaan katsojiensa rentoutumista ja nukahtamista, mutta samalla hänestä on syntynyt monille kuin poikaystävä, joka lohduttaa hädän hetkellä ja osoittaa tukensa maailmassa, jossa niin moni on yksin ja yksinäinen.
 Eikä videoita tietenkään pelkästä hyväntekeväisyydestä tehdä.
 Tubettajat tienaavat videoissa näytettävillä mainoksilla. Riley kertoo  New York Timesille  tienaavansa kolme dollaria jokaista tuhatta katsojaa kohden. Hänen ASMR-videonsa keräävät katsojia noin 150 000:sta kahteen miljoonaan kappaleelta. Riley saa yhdestä videosta siis jopa useita tuhansia dollareita.
 "En missään vaiheessa sano, että olisin tyttöystävä"
 Suomen aktiiviset ASMR-tubettajat lasketaan ainakin vielä muutamissa kymmenissä. Heistäkin vain pari tienaa kuiskuttelullaan ja hipsuttelullaan mainittavia summia.
 Romanttista roolileikki-ASMR:ää ei meillä Suomessa juuri tehdä. Kyseessä on maailman myrskyllä valloittaneen ilmiön yksi haara. ASMR:ää voi halutessaan tehdä millä teemoilla tahansa.
 Mä vaan hellin sitä ihmistä.  ASMR-tubettaja Assi Jokivirta
 Yksi Suomen suosituimmista ASMR-videoita tuottavista tubettajista on 34-vuotias lahtelainen  Assi Jokivirta , joka tunnetaan Youtubessa nimellä  Assi Ilona .
 Myös musiikkia tehnyt Assi Jokivirta päätyi ASMR:n tekoon puolivahingossa. Hän sai muiden videoista valtavasti apua ja halusi kokeilla, osaisiko itsekin. Jaani Lampinen / Yle
 Jokivirta tekee paljon eriteemaisia videoita. Jotkut sopivat lapsille, jotkut vanhemmille ihmisille. Yleiset, mukana kulkevat säännöt ovat kuitenkin seuraavat: hän ei halua järkyttää eikä hyödyntää seksuaalisia elementtejä.
 Jokivirralla on muun muassa videot, joiden nimissä mainitaan " I love you / rakastan sut puhki " ja " Lellin sut piloille ". Hänen mukaansa niitä ei ole tehty romanttisessa mielessä.
 Jokivirta on tarkoituksella jättänyt auki roolileikkimänsä hahmon suhteen katsojaan, jotta jokainen voi tulkita videoita haluamallaan tavalla.
 – En missään vaiheessa sano, että olisin tyttöystävä tai joku muu läheinen ihminen. Mä vaan hellin sitä ihmistä, Jokivirta kertoo.
 Romanttisissa roolileikeissä mietityttäisi yksi asia
 Jokivirta ei oikeastaan näe estettä sille, että tekisi joskus selvästi romanttisen ASMR-videon. Yksi asia saa naisen kuitenkin hieman varautuneeksi. Jotkut ihmiset ottavat videot todella henkilökohtaisesti, ja Jokivirta arvelee, että romanttiset videot lisäisivät sitä entisestään.
 – Tulee sellaisia yhteydenottoja, joissa kuvitellaan mun olevan heille jotain muuta, kuin mitä oikeasti olen.
 Seksuaalista häirintää Jokivirta on kokenut omasta mielestään "yllättävän vähän".
 – Oletin, että sitä tulisi enemmän. Olen kyllä nähnyt sitä. Mutta mulla on myös Youtube-videoissani tosi vahvat suojaukset, jotka poistavat kommenteista monet pahimmista ilman, että edes näen niitä. Ei se tietenkään ikinä kivaa ole.
 Seksuaalisia viestejä enemmän Jokivirta ahdistuu yhteydenotoista, jotka säikäyttävät.
 – Esimerkiksi jos ihminen on minusta todella mustasukkainen. Sellaisista viesteistä näkee, ettei lähettäjällä ole kaikki hyvin. Seksuaalisuuden vielä jotenkin ymmärtää, mutta tällaisten kohdalla miettii, onko videoiden teko enää turvallista.
 Jokivirta kertoo, että myös muut ASMR-tubettajat kokevat ahdistelua ja he puhuvat siitä keskenään aina silloin tällöin.
 ASMR-ääniä tehdään esimerkiksi naputtelemalla esineitä mikin ääressä. Assi Jokivirta voisi kuvitella tekevänsä myös avoimesti romanttista ASMR:ää. Epäilyksiä herättää joiltain katsojilta saatava häiritsevä palaute, jonka hän pelkäisi tyttöystävävideoiden myötä lisääntyvän. Jaani Lampinen / Yle
 Roolileikin voima voi olla valtavan hyvä...
 Me emme edes ymmärrä, kuinka suuri rooli tunteilla on ihmisyyden rakentumisessa ja ihmisen toiminnassa.
 Näin arvioi  Anne Birgitta Pessi . Hän on Helsingin yliopiston kirkkososiologian professori ja hyvinvointisosiologian dosentti sekä pitkän linjan tutkija, joka on keskittynyt työssään muun muassa ihmisen kokemaan läheisyyden ja myötätunnon tarpeeseen.
 ASMR:n ja parisuhderoolileikkien suhde kiehtoo Pessiä. Hän näkee niiden suosion ilmentävän ihmisluonnon peruspilareita.
 – Ihminen on syvästi sosiaalinen olento. Läpi elämänkaaren on tärkeää, että koemme itsemme hyväksytyksi ja arvokkaaksi.
 Kokemus näistä tunteista voi syntyä läheisten ihmisten kanssa, mutta myös tuntemattomien. On tutkittu, kuinka mikrohetket, jopa alle sekunnin kestävät katseiden kohtaamiset esimerkiksi kadulla saavat meissä aikaan hyvää oloa.
 – Tätä voi kutsua katseiden kosketukseksi. Ei ole kyse seksuaalisesta kokemuksesta. Kropat synergisoituvat ja aivoissa alkaa erittyä mielihyvähormonia, Pessi kertoo.
 RoseASMR on yksi suosituista romanttista ASMR:ää tekevistä tubettajista.  RoseASMR / YouTube
 Ihminen perustelee tunnepohjaiset ratkaisunsa yleisesti tunnettua useammin rationaalisiksi.
 – Sellaisiksi, jotka sitten itsekin uskomme, hän sanoo.
 Yhtenä asiana Pessi nostaa esiin ASMR-videoiden kehollisuuden. Se on omiaan vahvistamaan niitä tunteita, joita videoita katsovissa herää.
 – On ihan eri asia lukea hellittelytekstiä viestistä kuin kuulla ja nähdä ihminen sanomassa ne sinulle. Tekstin voima on ihan hirvittävän paljon pienempi kuin kuullun äänen tai kasvojen välittämän viestin.
 – Silloinkin, kun sanoja on tuntematon ihminen niin sanotusti lankojen läpi.
 Hän vertaa videoita sote-alalla hyödynnettyihin hoivarobotteihin, jotka tarjoavat esimerkiksi yksinäisille vanhuksille apua ja seuraa. Niistä saadut tutkimustulokset ovat Pessin mukaan suloisia: Vaikka tutkimuskohteet ymmärtäisivät, että kehräävä kissa on kone, parantaa se silti elämänlaatua.
 Hyvinvoinnin tutkijana uskon vilpittömästi, että näistä videoista voi olla apua.  Kirkkososiologian professori, hyvinvointisosiologian dosentti Anne Birgitta Pessi
 Roolileikittelevissä ASMR-videoissa kone on vain mahdollistaja. Sekä katsoja että videoita tuottava henkilö tekevät mitä tekevät omasta vapaasta tahdostaan. Toinen tarjoaa palvelun ja toinen valitsee sen mikäli niin haluaa. Vaikka kyseessä ei ole henkilökohtainen tilanne, se voi tuntua siltä aivoissa ja kehossa.
 – Hyvinvoinnin tutkijana uskon vilpittömästi, että näistä videoista voi olla apua, Pessi sanoo.
 Tämän vahvistaa videoistaan päivittäin valtavasti positiivista palautetta saava Assi Jokivirta.
 – Tälle on hirveästi kysyntää, ihmiset on tosi yksinäisiä. Tosi nuoret kirjottaa, kuinka paha olo on. Se on surullista, mutta samalla on ihanaa, että saa olla auttamassa siinä.
 ASMR on Jokivirran silmissä yksinomaan positiivinen asia. Häntä häiritsee, että se käsitetään väärin aina lähtökohtaisesti seksuaaliseksi toiminnaksi. Jaani Lampinen / Yle
 ...Mutta tunneside roolihahmoon voi myös satuttaa
 ASMR-ekspertti  Craig Richard  Shenandonahin yliopistosta Virginiasta  selvitti työryhmän kanssa , että henkilökohtaiselta vaikuttava huomio ASMR-videoiden yhteydessä aktivoi aivoista samoja alueita, jotka heräävät "oikeasti saadussa" huolenpidossa. Kun joku esittää välittävänsä, koemme sen aitona välittämisenä.
 Tosin tutkimukseen osallistui vain kymmenen ihmistä. ASMR-tutkimus on vasta lapsen kengissä.
 Kaikki elämässä ei ole aina sateenkaaria ja perhosia, lauloi Maroon 5 -bändin keulamies  Adam Levine  kesällä 2004 maailmanhitissä  She Will Be Loved . Sama pätee joidenkin mielestä myös DennisASMR:n ja muiden parisuhderoolileikkejä ja kuiskuttelua yhdistelevien tubettajien videoihin.
 Stanfordin yliopiston tohtori, psykologi  Caroline Fleck  sanoo  New York Timesille  pitävänsä erityisen ongelmallisena Owen Dennis Rileyn videoista yhtä, joka eroaa selvästi hänen muusta tuotannostaan.
 Kun tavallisesti ASMR-videoiden tarkoitus on nimenomaan rentouttaa ja rauhoittaa, esittää Riley  tällä videolla  töykeää ja mustasukkaista poikaystävää. Hän perustelee päätöstä NYT:lle seuraavasti: hahmo ja suhde vaikuttavat realistisemmilta, kun jokainen hetki ei ole täydellinen.
 Video on Rileyn katsotuin noin kahdella miljoonalla näkijällä. Osa katsojista on kommentoinut muun muassa ahdistuneensa sen tunnelmasta ja kokenut vaikeaksi nukahtaa sen katsomisen jälkeen – vaikka videon nimessäkin sanotaan, että sen on tarkoitus auttaa nukahtamaan.
 Video siis sotii ASMR-videoiden perusideaa vastaan. Assi Jokivirta pitää Rileyn ratkaisua tehdä mustasukkaisuuspätkä outona, mutta ymmärtää häntä. Jokivirta on itsekin tehnyt spesiaaleja, joissa on ahdistavia teemoja, kuten halloween ja kidnappaus. Katsojat toivovat erilaisia videoita, joista osa on lopulta enemmän draamaa ja viihdettä kuin rauhoittamista.
 "Videota katsoessa voi hoksata, ettei kaikki ole ihan hyvin"
 Psykologi Fleck kritisoi NYT:lle myös niitä Rileyn videoita, joissa hän esittää tavalliseen tapaansa täydellistä poikaystävähahmoa. Fleckin mielestä käytös ei missään tapauksessa kuvaa läheisyyttä realistisesti.
 Hän pelkää videoiden opettavan katsojilleen, että he välttämättä tarvitsevat jonkun toisen ihmisen, jotta nukahtavat. Tämä vaikeuttaa huolenpitoa itsestä.
 Yhdessä videoistaan Owen Dennis Riley on mittaavinaan katsojalta kuumeen. Hän pyrkii luomaan välittämisen ja hoivan illuusion. DennisASMR / YouTube
 Fleck on huolissaan siitäkin, että tällaiset videot voivat saada jotkut vetäytymään yhteiskunnasta ja elämään lähinnä verkossa. Rakastava ja välittävä katse voi käynnistää mielihyvähormoni oksitosiinin erittymisen verenkiertoon riippumatta siitä, onko sen välissä tietokoneen ruutu, tai katsooko samaa katsetta miljoonat ihmiset.
 Myös Anne Birgitta Pessi uskoo, että romanttisissa roolileikkivideoissa on riskinsä. Erityisesti hyvin yksinäisille ihmisille, jotka saattavat kiinnittyä videoiden tekijään liian vahvasti.
 – He, jotka tuntevat kyynistä ja ahdistunutta yksinäisyyttä, saattavat karikatyrisoida videoiden kuuntelun ja katselun itselleen. Ajatella, että "täällä mä nyt kuuntelen tämmöistä tyyppiä, joka ei edes tiedä, kuka mä olen", Pessi pohtii.
 Tämä on vallitseva tunnelataus monissa Rileyn videoissa esiintyvissä kommenteissa. Yksi katsoja esimerkiksi toteaa synkeästi, että "kun katson näitä videoita, tajuan, miten yksinäinen olen". Hän on saanut kommenttiinsa paljon tykkäyksiä.
 – Videota katsoessa voi toisaalta hoksata, ettei kaikki ole ihan hyvin. Tällöin video voi toimia triggerinä, laukaisimena sille, että kilauttaa kaverille ja kyselee kuulumisia tai lähtee uusien ihmisten ilmoille, Pessi sanoo.
 Illuusio on aina illuusio
 Eräässä videossaan Owen Dennis Riley ikään kuin  valmistelee katsojan nukkumaan .
 Hän lukee minulle kirjaa. Lopetettuaan lukemisen Riley naputtelee nidosta sormillaan ja kysyy, oliko hänestä apua, ja kertoo voivansa tekstailla kanssani, jos en vieläkään saa unen päästä kiinni.
 Kuten muutkin leikit, myös roolileikit saattavat joskus päättyä yllättäen, kuin sormia napauttamalla.
 – Suosittelen tilaamaan tällaisen peiton. Olen nukkunut sen hankkimisen jälkeen paljon paremmin. Rakastan sitä, ja uskon, että sinäkin rakastaisit. Latauslinkki löytyy tuosta alapuolelta, videon kuvauksesta, Riley sanoo.
 Mitä ajatuksia romanttinen ASMR sinussa herättää? Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka.
 Assi Jokivirta uskoo, että yhteiskuntamme on aiempaa yksinäisempi. Kysyntä ASMR-videoille on syntynyt, kun yhä useammat joutuvat selviämään päivistä ilman läheisiä ystäviä ja välittämistä. Jaani Lampinen / Yle
 Lue lisää :
 Osa ihmisistä saa suunnatonta mielihyvää tavallisista arkisista äänistä – testaa oletko yksi heistä!
 Noora-Sofia Hermanssonin lääke unettomuuteen on ASMR – asiantuntija ei lyttää kuiskailua nukahtamisapuna, vaikka tutkittua tietoa on vähän
 Saatko aivo-orgasmin kuiskauksesta, raivostutko maiskutuksesta? – Kyseessä on ehkä saman ilmiön kaksi puolta
 "Haluaisin vain kuolla pois" – Kuusi tarinaa yksinäisyydestä Suomessa
 Aiheesta muualla :
 What Does Having a Boyfriend Have to Do With Sleep?  (New York Times)

"Oot tosi söpö kipeänäkin" – Alati kasvava yksinäisyys synnytti bisneksen, jossa tubettajat leikkivät miljoonien katsojiensa kumppaneita


Summary: Muun muassa Saksa, Hollanti, Ranska ja Ruotsi ajavat EU:n lentoveroa.

Saksan, Ranskan, Hollannin, Ruotsin ja viiden muun EU-maan valtiovarainministerit lähettivät tulevalle ilmastoasioista vastaavalle komissaarille  Frans Timmermansille  kirjeen, jossa vaaditaan EU:lle jonkinlaista lentoveroa.
 Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters.
 Ajatuksena on verottaa lentoalaa sen ilmastopäästöistä ja asettaa kaikki jäsenvaltiot samalle tasolle lentoliikenteen verotuksessa.
 – Muihin liikennemuotoihin verrattuna lentoliikennettä ei ole riittävästi hinnoiteltu, kirjeessä sanotaan ja luetellaan lentoalan nauttimia useita verohelpotuksia.
 Kirjeessä ei tarkemmin yksilöidä, millainen veron pitäisi olla.
 EU:n laajuisesta lentoverosta päättäminen vaatisi jäsenvaltioiden yksimielisyyden. Tulevan EU-komission asialistalla on pyrkimys puolittaa EU:n hiilidioksidipäästöt vuoteen 2030 mennessä.
 Ranska ilmoitti heinäkuussa  asettavansa veron lentokenttiään käyttäville lentoyhtiöille. Ranskan kansallinen lentoyhtiö Air France on sanonut, että vero iskee yhtiön kilpailukykyyn ja tuo sille 60 miljoonan euron vuosittaiset lisäkustannukset.
 Saksa päätti syksyllä korottaa lentoveroa osana suurta ilmastopolitiikan uudistusta.
 Ruotsi otti oman lentoveronsa käyttöön 2018, ja  sen arvioidaan osaltaan vähentäneen lentomatkustamista .
 Hollanti on kaavailee myös kansallista lentoveroa vuonna 2020, ellei EU pääse sopuun yhteisestä lentoverosta siihen mennessä.
 Suomessa kansalaisaloite lentoverosta on kerännyt  vaaditut 50 000 allekirjoitusta , joten se tulee eduskunnan käsittelyyn.
 Aiheesta aiemmin:
 Uutissuomalainen: Vain vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat kansallista lentoveroa  6.11.2019
 Vero ja häpeä saivat ruotsalaiset vähentämään lentämistä – Suomessa läpi mennyt kansalaisaloite pyrkii samaan  1.11.2019
 Lentovero jakaa Lapin matkailuväen, vaikutuksia epäillään: "Ollaan pussinperällä Suomessa"  1.11.2019
 Eduskunta päättää, kasvaako lentolippusi loppusumma jopa 30 euroa ilmastosyistä – Professori: "Lentovero oikeastaan ainoa mahdollisuus"  1.11.2019
 Huima loppukiri: Kansalaisaloite lentoverosta ylitti vaaditut 50 000 allekirjoitusta – etenee eduskunnan käsittelyyn  31.10.2019
 Ranska ottaa käyttöön lentoveron – enimmillään 18 euroa matkalipulta  9.7.2019
 Ruotsin hallitus haluaa pitää kiinni lentoverosta, mutta ruotsalaisten ulkomaanmatkailun vähentyminen ei selity yksin verolla  9.4.2019

Reuters: Yhdeksän EU-maata esittää unionin laajuista lentoveroa päästöjen vähentämiseksi


Summary: Perussuomalaisten kannatus on jo 9 prosenttiyksikköä korkeampi kuin pääministeripuolue SDP:n.

Perinteiset mahtipuolueet, sosialidemokraatit, keskusta ja kokoomus ovat pahassa pulassa. Ne seuraavat kauhuissaan ja kateellisina perussuomalaisten kannatuksen häkellyttävää kasvua.
 Paniikki on aiheellista. Perussuomalaiset on ainoa puolue, jonka kannatus on ollut pitkään jatkuvassa, tasaisessa nousussa.
 Puolueen kannatuskäyrä on osoittanut jyrkästi taivasta kohti joulukuusta 2018 alkaen. Tuolloin vain 8,1 prosenttia äänestäjistä ilmoitti kannattavansa perussuomalaisia. Nyt puolueen takana on jo 23 prosenttia äänestäjistä.
 Ylen tänään julkistamassa  puoluekannatuskyselyssä  perussuomalaisten etumatka kokoomukseen oli lähes 6 prosenttiyksikköä, demareihin noin 9 ja keskustaan noin 10 prosenttiyksikköä.
 Perussuomalaiset on ongelma sekä oppositiokumppaneilleen että hallitukselle
 Perussuomalaiset on kyennyt imemään tehokkaasti kannattajia kilpailijoiltaan sekä oikealta että vasemmalta. Puolueen raketinomainen nousu on rassannut lähinnä hallituspuolueita.
 Huomionarvoista on kuitenkin myös se, että perussuomalaiset on tähän asti ollut ainoa puolue, joka on kyennyt selvästi hyötymään oppositioasemastaan Antti Rinteen hallituksen aikana.
 Tieto tästä kalvaa kokoomuslaisia myrkyn lailla. Kun maan johdossa on Rinne punavihreine hallituksineen, kokoomuksella pitäisi olla tuhannen taalan paikka suosionsa nostamiseen.
 Kokoomuksen uutterasti toistama hallituksen talouspolitiikan kritiikki ei ole kansaan purrut, eikä myöskään irvailu SDP:n lupauksille vappusatasista ja hoitajamitoituksesta.
 Jussi Halla-ahon johtama perussuomalaiset on eduskunnan suurin oppositiopuolue.  Pekka Tynell / Yle
 Jollei Petteri Orpo löydä kokoomuksen oppositiopolitiikkaan lisää tehoja, hänen asemansa puolueen johtajana alkaa vääjäämättä horjua.
 Orpoa tuskin lohduttaa se, että samassa paineessa ovat keskustan ja demarien puheenjohtajat, jotka istuvat maan hallituksessa.
 Kannattajia vuotaa perussuomalaisiin sekä keskustasta että SDP:stä
 Kun Rinteen hallitus julkisti kesällä ohjelmansa, keskustan puoluevaltuustossa sen kehuttiin olevan “erittäin hyvä ellei lähes täydellinen”. Ansio keskustan tavoitteiden täyttymisestä kuuluu puolueen entiselle puheenjohtajalle Juha Sipilälle.
 Keskustan uusi puheenjohtaja Katri Kulmuni on joutunut kauhukseen huomaamaan, että hallitusohjelman “keskustalaisuudesta” huolimatta puolueen kannatus on juuttunut noin 13 prosenttiin.
 Puheenjohtajan vaihdoskaan ei ole keskustaa nousuun siivittänyt. Puolueen kannatus on 12,9 prosenttia eli pienempi kuin tappiollisissa eduskuntavaaleissa keväällä.
 Kulmuni pohtinee tuskissaan: “Hyppäsimmekö me väärään kyytiin?” Oikeaa vastausta ei tiedä kukaan.
 Hallitusvastuuseen ryhtymistä pohtiessaan keskusta valitsi ikään kuin ruton ja koleran välillä. Oppositiossa keskustalla olisi vähintään yhtä vaikeaa kuin kokoomuksella nyt on.
 Selvää lienee sekin, että kannatuksen luisu ajaa hallituspuolueet keskinäisiin nujakoihin ja irtiottoihin. Keskusta oireilee jo selvästi. Puolueen  operaatio Kelan johtajan valinnassa  osoittaa sen.
 Kovimman päänsäryn kannatuksen romahdus aiheuttaa demareille. Vaalien voittaja SDP on nyt kannatuksella mitaten vasta neljänneksi suurin puolue perussuomalaisten, kokoomuksen ja vihreiden jälkeen.
 Antti Rinteen on varmasti tuskallista tajuta, että hänen hallituksensa suurin puolue on vihreät. Se ylsi vaaleissa vasta viidennelle sijalle. Rinteen mielessä käynee kysymys: “Lupasiko SDP äänestäjille aivan liikaa?”
 Kokoomusjohtaja Petteri Orpo on arvostellut Antti Rinteen hallituksen politiikkaa uutterasti eduskunnassa, mutta toistaiseksi se ei ole nostanut puolueen kannatusta juuri lainkaan. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Politiikan agendan muutos vahvistaa perussuomalaisia ja vihreitä
 Toinen vanhojen puolueiden – SDP:n, keskustan ja kokoomuksen – merkittävistä murheista on vihreiden vakiintuminen suurten puolueiden kategoriaan.
 Se kertoo samasta asiasta kuin perussuomalaisten vahva menestys: kansalaisten mielissä politiikan työjärjestys määrittyy aivan eri tavalla kuin ennen.
 Poliittisen agendan yläpäähän on noussut aivan uusia asioita, esimerkiksi ilmastonmuutos, vahva kansallismielisyys ja maahanmuutto.
 Politiikan uudet painotukset ovat muuttaneet myös arvokeskustelua ja sen painopisteitä. Näiden muutosten vuoksi perussuomalaiset ja vihreät näyttäytyvät monissa politiikan kysymyksissä toistensa vastakohtina, haastajina ja poliittisen kentän äärilaitoina.
 Ilmeisesti perinteiset puolueet eivät osaa myöskään hyödyntää sosiaalista mediaa ja internetiä yhtä tehokkaasti kuin perussuomalaiset ja vihreät.
 Perussuomalaisten menestys on rakentunut paljolti myös tyystin muista puolueista poikkeavan populistisen toimintamallin varaan. Puolue on keskittynyt ensisijaisesti maahanmuuton kritisoimiseen ja torjuntaan.
 Sen lisäksi puolue tuomitsee “ilmastonmuutoshysterian” ja vastustaa systemaattisesti kaikkia ilmastopolitiikkaan liittyviä aloitteita, jotka nostaisivat pienituloisten ihmisten elinkustannuksia.
 Vihreät on ainoa puolue Antti Rinteen hallituksessa, jonka kannatus on nyt korkeampi kuin kevään eduskuntavaaleissa. Vihreiden puheenjohtaja on Maria Ohisalo.
    Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Vanhojen puolueiden täytyy uudistaa toimintatapansa
 Tuoreet mielipidemittaukset osoittavat, että niin sanottujen vanhojen puolueiden pitää pikaisesti arvioida uudelleen suhtautumisensa sekä kansallismieliseen oikeistopopulismiin että vihreisiin arvoihin.
 Kehitys Suomessa on kulkenut samaan suuntaan kuin monissa muissa Euroopan maissa: kansallismielinen populismi vahvistuu.
 Miten perinteiset puolueet aikovat vastata muutokseen? Kannattavatko ne yhteistyötä perussuomalaisten kanssa vai ovatko ne puolueen eristämisen kannalla?
 Perussuomalaisten hajottua vuonna 2017 silloiset hallituspuolueet kokoomus ja keskusta eivät katsoneet voivansa istua samassa hallituksessa Jussi Halla-ahon kanssa.
 Nyt perussuomalaisilla on 23 prosentin kannatus. Se on lähes neljäsosa äänestäjistä.
 Suomessa moinen kannatus on viime vuosina riittänyt pääministerin paikkaan, mutta kääntäisivätkö perinteiset puolueet yhä selkänsä perussuomalaisille, jos puolueesta tulisi seuraavissa eduskuntavaaleissa Suomen suurin?
 On selvää, että demokratiassa ei edes 25 prosentin tuloksella saa välttämättä maata johdettavakseen. Voittajan eristäminen vaalien jälkeen voisi olla kuitenkin kohtalokas virhe. Kansalaiset saattaisivat raivostua siitä.
 Siksi vanhojen puolueiden – SDP:n, kokoomuksen ja keskustan – tulisi miettiä jo hyvissä ajoin, millaisin ehdoin ne olisivat valmiit hallitusyhteistyöhön perussuomalaisten kanssa.
 Yhteistyö vihreiden kanssa ei ole perinteisille puolueille ongelma. Ympäristöpolitiikassa niiden lienee kuitenkin syytä terävöittää linjauksiaan, jos ne mielivät kisata vihreiden kanssa tasaväkisesti nuorten äänistä.

Analyysi: Perinteisten puolueiden täytyy päättää, millä ehdoilla ne ovat valmiit yhteistyöhön kannatustaan nostaneen perussuomalaisten kanssa


Summary: Lukioihin halutaan oma palautejärjestelmä, jotta opetuksen taso ei alkaisi heittelehtiä.

Lahtelainen  Aale Puranen  astuu sisälle Lahden Yhteiskoulun lukion aulaan. Hän suorittaa täällä pitkän matematiikan ja äidinkielen kursseja, kohta ehkä myös fysiikan. Lisäksi hän on käynyt matematiikan kurssin Lahden lyseossa. Virallisesti Puranen opiskelee Tiirismaan lukiossa.
 – Harrastan opettajashoppailua, koska kaikkien opettajien opetustyyli ei vaan sovi minulle.
 Käytännössä opettajashoppailu tarkoittaa Purasen tapauksessa sitä, että hän käy kursseja eri lukioissa itselleen tärkeissä aineissa. Suurin syy tietyn lukion valintaan on kurssia vetävä opettaja, mutta myös oma lukujärjestys vaikuttaa asiaan.
 Suomen Lukiolaisten Liitossa tunnistetaan ilmiö nimeltä opettajashoppailu. Sitä harrastavat lähinnä tavoitteelliset opiskelijat, joille menestys tietyissä aineissa on tärkeää esimerkiksi tulevaisuuden opiskeluhaaveiden takia.
 Puheenjohtaja  Roosa Pajunen  ei ole kuullut kovin monesta tapauksesta. Hänen mielestään kyse on siitä, että opiskelijat hakevat mahdollisimman laadukasta opetusta.
 – Opettajashoppailu on lähinnä isompien kaupunkien juttu, koska niissä se on helpompaa, sanoo Roosa Pajunen.
 Puranen haki koulua vaihtamalla juuri itselleen parhaat opettajat aineissa, jotka auttavat häntä eteenpäin teknillisellä alalla.  Johanna Talasterä / Yle
 Lukion opiskelijoille halutaan oma palautejärjestelmä
 Abiturientti Aale Puranen osallistuu ahkerasti oman koulunsa toimintaan. Hän on Tiirismaan lukion opiskelijakunnan puheenjohtaja. Lisäksi Puranen kuuluu Suomen Lukiolaisten liiton piirihallitukseen ja on Hämeen Lukiolaisten yritysyhteistyövastaava.
 Kalenteri täyttyy velvollisuuksien lisäksi harrastuksista, joten Puranen haluaa opiskelun sujuvan mahdollisimman mutkattomasti.
 – Vapaa-aikani kuluu muuhun kuin opiskeluun, joten haluan opettajan, joka osaa tuntien aikana opettaa minulle kaiken tarvitsemani tiedon.
 Lukioiden rahoitusta on leikattu viime vuosien aikana. Lukiolaisten Liiton Roosa Pajusen mukaan pienet laastarit eivät auta. Rahoitus pitäisi saada kuntoon ennen kuin opetuksen taso alkaa heittelehtiä.
 Yhdeksi laadun takeeksi liitto pyysi syyskuussa uutta hallitusta esittämään  valtakunnallisen palautejärjestelmän  kehittämistä lukioihin. Korkeakouluissa ja toisen asteen ammatillisessa koulutuksessa opiskelijat pääsevät jo antamaan koulutuksesta palautetta valtakunnallisen järjestelmän kautta. Lukioissa palautejärjestelmää ei ole.
 – Säännöllisen palautteen kautta opiskelijat pääsisivät itse osallistumaan lukiokoulutuksen suunnitteluun ja koulutuksen laatu pysyisi hyvänä, summaa Pajunen.
 Juuri julkaistu  lukion uusi opetussuunnitelma  tuo joitakin muutoksia opetukseen. Pajusen mielestä säännöllisen palautteen saaminen auttaisi opettajia kehittämään osaamistaan etenkin nyt, kun lukio-opetuksesta viilataan entistä ketterämpää.
 Oppia haetaan muualta vieraissa kielissä
 Yksityisellä Lahden Yhteiskoululla on Lahden kaupungin lukioiden kanssa sopimus, että opiskelijat saavat tarvittaessa suorittaa kursseja muuallakin kuin kotilukiossaan.
 – Oppilaat liikkuvat koululta toiselle suorittamassa vieraiden kielten opintoja, jos omassa koulussa ei opeteta kyseistä kieltä, kertoo Lahden Yhteiskoulun rehtori  Markku Moisala .
 Moisalan mielestä opettajien taso on Yhteiskoulussa niin hyvä, että oppilaat eivät muissa aineissa juuri koe tarvetta etsiä oppia muualta. Toki joidenkin opettajien tyyli miellyttää enemmän kuin toisten.
 – Silloin kyse ei ole opetuksen laadusta, vaan erilaisesta tavasta opettaa.
 Koulun käytäntö on, että opettajat pyytävät oppilailta palautetta kursseistaan. Saatu palaute jää ainoastaan opettajan tietoon, jotta hän voi hyödyntää sitä kehittääkseen opetusta.
 Rehtori Markku Moisalan toive on, etteivät oppilaat massoittain vaihtele koulusta toiseen kurssien mukaan.  Johanna Talasterä / Yle
 Lukiolaiset osaavat Moisalan mukaan vaatia hyvää koulutusta.
 – Minusta se on positiivinen asia. En koe, että se aiheuttaisi opettajille paineita.
 Opettajashoppailu on vielä harvinaista
 Lukion kolmasluokkalainen Aale Puranen opettajashoppailee nyt toista vuotta. Kun hän viime vuonna Tiirismaan lukiossa päätti kysyä lupaa suorittaa joitakin kursseja Yhteiskoulussa, ehdotusta hämmästeltiin aluksi molemmissa lukioissa.
 – Koulujen opot olivat hiukan hämillään, mutta sen jälkeen suhtautuminen oli myönteinen.
 Puranen kertoo olevansa opiskelija, joka kulkee omia polkujaan. Siksi hän vei sinnikkäästi loppuun tämänkin idean, vaikka paperityö yllätti. Lupa piti kysyä neljästä paikasta.
 – Esitin asiani molempien lukioiden rehtoreille ja opoille. Lisäksi piti kysyä erikseen lupa ruokailuun.
 Ruotsintunnilla omassa koulussa. Aale Puranen viihtyy Tiirismaan lukiossa hyvin, eikä haluaisi vaihtaa koulua opettajashoppailusta huolimatta.  Heikki Kiseleff / Yle
 Lahden Yhteiskoulun rehtori Markku Moisala ei usko, että opettajien perässä koulusta toiseen kulkeminen yleistyy ilmiöksi.
 – Pääasiassa opiskelijat haluavat yhä suorittaa opintonsa valitsemassaan lukiossa.
 Kuultuaan Aale Purasen opettajashoppailusta, osa hänen kavereistaan kiinnostui. Into lähteä naapurilukioon suorittamaan osaa kursseista kariutui heiltä nopeasti. Lupien kysyminen koettiin hankalaksi.
 – Lisäksi joskus tuntuu rasittavalta, kun pitää kulkea lukiosta toiseen kesken päivän, myöntää Puranen.

Aale Puranen opettajashoppailee – hän kulkee lukiosta toiseen mieleistensä opettajien perässä: "Kaikkien opetustyyli ei sovi minulle"


Summary: Sanojen analysointi paljastaa, mikä politiikan tapahtuma on jättänyt kansan muistiin jäljen.

Ylen kannatuskyselyt  tekevän Taloustutkimuksen tekstianalytiikka kertoo, mikä kansalaisia kiinnostaa kotimaan politiikassa.
 Taloustutkimus kysyy säännöllisesti suomalaisilta, mitä heille on jäänyt päällimmäiseksi mieleen viikon poliittisista puheenaiheista.
 Tuhansista viikoittaisista puhelinhaastatteluista kertyy valtava tekstiaineisto, jonka käsittely veisi ihmiseltä ikuisuuden. Massa onkin helpompi ajaa tekstianalytiikkaohjelman läpi, joka luokittelee sanat politiikan eri aihealueisiin.
 Tieto poliittisen viestinnän vaikutuksista on tärkeää medialle, puolueille ja muille politiikan toimijoille. Sanojen analysointi paljastaa, mitä kansalle on jäänyt viikon käänteistä mieleen: Onko se ministerin puheet, jonkun kansanedustajan mokailu vai puolueiden lupaukset eläkkeiden korotuksista tai hoitajamitoituksista?
 Voit katsoa tästä Taloustutkimuksen koosteen ja animaation kansaa kuumottavista politiikan aiheista puolentoista viime vuoden ajalta .
 Vielä keväällä 2018 politiikan ilmatilaa hallitsivat sote-uudistus ja aktiivimalli. Kesällä kansaa puhutti  Donald Trumpin  ja  Vladimir Putinin  tapaaminen Suomessa. Syksyä hallitsi kiista irtisanomislaista ja lakkoilu.
 Alkuvuonna 2019 kansa keskusteli maahanmuuttajien tekemistä seksuaalirikoksista ja vanhustenhoidon laiminlyönneistä. Keväällä 2019 sote kaatui ja  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus meni perässä. Sitten arvuuteltiin jo vaalitulosta ja uuden hallituksen kokoonpanoa.
 Antti Rinteen  (sd.) hallituksen sorvatessa alkusyksyllä ensimmäistä budjettiaan kansalaiset miettivät vaalilupauksia ja leikkauksia.
 Lokakuussa aiheiden kärkeen nousivat leikkauspolitiikka, hallituksen koostumus ja puoluepolitiikka. Kansa haikaili myös vaalilupausten perään ja oli kiinnostunut ilmastopolitiikasta.
 Alkuvuonna kuohuttanut vanhustenhoito löytyy myös listalta ja kestoaihe sote-uudistus.
 Postin palkkauskiistan käänteet ovat jättäneet suomalaisiin muistijäljen ja hallituksen ykköstavoitteekseen nostama työllisyys ja keinot sen nostamiseksi.

Nämä asiat kiinnostavat suomalaisia politiikassa nyt – Leikkaukset, vaalilupaukset, hallituksen koostumus ja ilmasto


Summary: Juoksulenkki kerran viikossa pidentää elinikää.

Juokseminen näyttäisi pidentävän selvästi elinikää riippumatta siitä, juokseeko kerran viikossa vai päivittäin, kertoo tuore selvitys.
 British Journal of Sports Medicine  -aikakauslehdessä julkaistun useista tutkimuksista tehdyn meta-analyysin mukaan viikottaisten juoksukertojen tai -tuntien määrä ei ole ratkaisevaa ennenaikaiselta kuolemalta välttymisen kannalta.
 Tutkittavia seurattiin tutkimuksesta riippuen 5–35 vuotta. Yhteensä mukana oli 232 000 ihmistä.
 On oltava hyvässä kunnossa kyetäkseen juoksemaan kerran viikossa.  Esa Saari / Yle
 Kansainvälinen tutkijaryhmä kokosi yhteen neljätoista juoksututkimusta ja vertasi tuloksia. Yksi kirjoittajista on UKK-instituutin entinen tutkimusjohtaja  Pekka Oja .
 "Yllättävä löydös"
 Tutkijat vertasivat oliko useammin, pidempään tai kovempaa juoksemisesta enemmän hyötyä, mutta sellaista ei löydetty.
 Huomattavaa hyötyä oli jo siitä, jos juoksi kerran viikossa 50 minuuttia.
 Kuntoliikuntaa edistävän UKK-instituutin johtaja, lääketieteen tohtori  Tommi Vasankari  pitää tuloksia kiinnostavana.
 – On yllättävä löydös, että suuri hyöty juoksemisesta tulee jo yhdellä kerralla viikossa. Sehän on aika vallankumouksellinen ajatus.
 – Perinteinen ajatusmaailma on ollut se, että jos yhdellä kerralla saavuttaa hyötyjä, niin useammalla kerralla saavuttaa niitä enemmän.
 Porrasjuoksu on Suomessa suosittu kuntoilun muoto.  Mostphotos
 Kysymys on Vasankarin mukaan siitä, että koska juoksu on riittävän intensiivistä liikuntaa, niin yksikin kerta viikossa voi riittää.
 Riittävän raskaaseen liikuntaan kyetäkseen on oltava ainakin melko hyvässä fyysisessä kunnossa.
 Vaarana voi olla liian yksiselitteinen tulkinta
 Vasankari ei lähde antamaan nyrkkisääntöä siitä kuinka kovaa pitää juosta, että yhden viikottaisen kerran hyödyt saisi irti.
 Kuuden minuutin kilometrivauhti on rasittavuudeltaan riittävä, mutta kahdeksan minuutin vauhti ei välttämättä, hän pohtii.
 – Iäkkäämmille hölkkäkin voi olla riittävä suhteessa maksimivauhtiin.
 Yleinen liikuntasuositus maailmassa on ainakin 150 minuuttia liikuntaa viikossa.   Mostphotos
 Joissain aikaisemmissa tutkimuksissa on saatu viitteitä, että terveyshyödyt lisääntyvät mitä enemmän liikkuu, mutta kuitenkin laskisivat kaikkein rankimmin juoksevilla.
 Meta-analyysin tekijät huomauttavat, että vertaillut tutkimukset ovat hieman erilaisia: osassa esimerkiksi verrattiin juoksuryhmään kuuluvia juoksemattomiin ja osassa juoksijaksi laskettiin kerran kuukaudessa juoksua harrastavat.
 Muuta liikuntaa ei ollut kaikissa tutkimuksissa huomioitu.
 UKK-instituutin johtaja Tommi Vasankari kehottaa varovaisuuteen tulosten tulkinnassa.
 – Aina on se riski, että eri tavalla toteutetuista tutkimuksista tehdään yksi liian yksityiskohtainen johtopäätös.
 Ennenaikaisen kuoleman riski laski 27 prosenttia
 Tarkasteluissa neljässätoista tutkimuksessa mukana olleista 232 000 ihmistä 26 000 kuoli tutkimuksen aikana.
 Juoksemisen havaittiin vähentäneen mukana olleilla 30 prosenttia sydänsairauksista johtuvia kuolemia ja 23 prosenttia syövästä johtuvia kuolemia. Pienikin määrä juoksua laski riskiä kuolla ennenaikaisesti 27 prosenttia verrattuna niihin, jotka eivät juosseet lainkaan.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan vuosittain noin 3,2 miljoonaa ihmistä kuolee ennenaikaisesti liian vähäisen liikunnan seurauksena.  Derrick Frilund / Yle
 Tutkijaryhmän johtaja tohtori  Željko Pedišić  varoittaa  The Guardianin haastattelussa , etteivät luvut kuitenkaan ole tilastollisesti päteviä, koska otannat eivät olleet riittäviä.
 Maailman terveysjärjestön  WHO:n mukaan vuosittain noin 3,2 miljoonaa  ihmistä kuolee ennenaikaisesti liian vähäisen liikunnan seurauksena.
 Yleinen liikuntasuositus maailmassa on ainakin 150 minuuttia liikuntaa viikossa.
 Lue lisää:
 Liikutko arjessasi tarpeeksi? Suositus meni uusiksi ja nyt mukaan lasketaan jokainen minuutti

Yksikin juoksukerta viikossa vähentää ennenaikaisen kuoleman riskiä yhtä paljon kuin himokuntoilu, summaa tutkimusyhteenveto


Summary: Lentoyhtiö on kuullut yli sataa työntekijäänsä asiakkaiden nettiyhteyksien käytöstä. Irtisanottujen mukaan ainakin kahdeksan on saanut potkut.

Lentoyhtiö Finnairin irtisanomat työntekijät pitävät kohteluaan kohtuuttomana. Heidän mielestään langattoman internet-yhteyden käyttöä koskevat säännöt ja käytännöt ovat olleet sekä epämääräisiä että vaihtelevia.
 Useat matkustamon työntekijät ovat saaneet lähteä yhtiöstä, koska ovat käyttäneet asiakkaille tarkoitettuja internet-yhteyksiä lentojen aikana.
 Ylen haastattelemien irtisanottujen ja muiden työntekijöiden mukaan irtisanottuja olisi tällä hetkellä noin kahdeksan kappaletta. Yhtiö ei kerro vyyhdin tässä vaiheessa tarkkaa irtisanottujen määrää.
 – Muutama on irtisanottu ja selvitykset jatkuvat arviolta marraskuun ajan, johtaja  Päivyt Tallqvist  Finnairin viestinnästä vahvistaa.
 Varoituksen ja potkujen raja epäselvä
 Neljä irtisanottua antoi haastattelun Ylen A-studion toimitukselle puhelimitse. He kaikki pitävät irtisanomista liian ankarana seurauksena tekemästään virheestä.
 – Miksi minut on sanottu irti ja joillekin toisille on annettu varoitus, yksi irtisanotuista ihmettelee.
 Finnairin viestinnästä kerrotaan, että vain “räikeästi ja laajamittaisesti" väärin toimineet henkilöt sanotaan irti. Muut asiakkaiden nettiyhteyksiä käyttäneet saavat varoituksen.
 Kaikkiaan yli sata henkilöä on joutunut selvityksen kohteeksi asiakkaiden nettiyhteyksien käytöstä. Finnairin viestintä ei halua kertoa tarkemmin, missä irtisanomisen raja kulkee.
 Irtisanomisen ja varoituksen raja on jäänyt epäselväksi myös Ylen haastattelemille työntekijöille.
 Johtaja Päivyt Tallqvist myöntää, että irtisanominen ilman aikaisemmin annettuja varoituksia on harvinaista.
 – Irtisanomisiin ei lähdetä koskaan kevein perustein. Yhdenkin kokeneen työntekijän lähteminen on meille menetys, Tallqvist sanoo.
 Ylen haastattelemat irtisanotut kertovat, että he eivät ole saaneet varoitusta netinkäytöstä eivätkä muistakaan virheistä.
 Nettiyhteys kuuluu asiakkaalle
 Irtisanotuilla ja Finnairin viestinnän johdolla on eri käsitys internetin pelisääntöjen ohjeistuksesta.
 Internetin käyttöä koskevat säännöt ja käytännöt ovat jääneet epäselviksi Ylen haastattelemille Finnairin työntekijöille.
 Kaikki neljä irtisanottua kertovat aikaisemmin saaneensa käyttöönsä maksuttomia tunnuksia koneen langattomaan nettiin. Haastateltujen mukaan käytäntö on kiristynyt viime aikoina. Kukaan ei muista saaneensa ääneen lausuttuja selkeitä ohjeita siitä, millä ehdoilla internet-yhteyksiä voi käyttää lennon aikana.
 Mediasuhteiden johtaja Päivyt Tallqvist taas vakuuttaa, että säännöt ovat olleet selvät aina.
 – Ohje on aivan yksiselitteinen. Se on asiakkaille maksullinen palvelu, joka ei kuulu henkilökunnan käyttöön, Tallqvist sanoo puhelimitse.
 Tallqvist huomauttaa, että maksuttomia tunnuksia saa käyttöönsä esimieheltä yhä edelleen äkillisen tarpeen tullessa.
 Nettiin pääsee asiakkaan nimellä
 Matkustamon henkilökunta ei tule käyttäneeksi matkustajille tarkoitettua internet-yhteyttä vahingossa. Tallqvist kertoo, että työntekijän on käytettävä matkustajan nimeä ja istuinpaikkaa saadakseen langattoman nettiyhteyden käyttöönsä lennon aikana.
 Finnairin mukaan asiakas on ostanut kyseisen nettiyhteyden itselleen. Yhteyden voi ostaa erikseen lennolle tai se kuuluu paljon palveluja käyttävän tasoasiakkaan palveluun.
 Jos henkilökunta on ottanut asiakkaalle varatun yhteyden käyttöönsä, asiakas ei pääse käsiksi palveluun. Jos asiakas valittaa asiasta henkilökunnalle, hän saa Finnairin mukaan uuden tunnuksen käyttöönsä.
 Ylen haastattelemat irtisanotut katuvat asiakkaiden netin käyttöä.
 Henkilökunnalla oma verkko
 Matkustamohenkilökunnan käytössä tällä hetkellä on oma langaton nettiyhteys. Se on tarkoitettu henkilökunnalle työntekoon liittyvien ohjelmien käyttöön.
 Ylen toimitus on nähnyt ohjeet, jotka henkilökunnalle on lähetetty äskettäin. Ohjeissa kerrotaan, että Whatsapp -viestien lähettäminen työskentelyyn tarkoitetun verkon kautta on sallittua erityistapauksissa.
 – Kotiin voi lähettää viestin, jos kone on myöhässä vaikkapa lumisateen tai sankan sumun vuoksi, Päivyt Tallqvist kertoo esimerkin.
 Henkilökunnan jäsenen mukaan Whatsapp-viestienkin lähettämiseen tarvitsi vielä äskettäin erillisen internet-yhteyden.
 Ylen haastattelemien työntekijöiden mukaan nettiyhteyksiin on liittynyt paljon muutoksia ja siksi epämääräisyyttä.
 Korjaus kello 23:00. Korjattu kuvatekstiin konetyypiksi Airbus 350. Jutussa luki aiemmin Airbus 320.
 Lue lisää aiheesta:
 Finnair irtisanoi työntekijöitään luvattoman wifin käytön vuoksi
 Työoikeuden professori: Finnairin olisi syytä perua irtisanomiset

Finnairin irtisanotut epätietoisia nettiohjeista ja irtisanomisen perusteista – “Miksi minut irtisanottiin ja joku saa vain varoituksen”


Summary: Senaattori Liliana Segre esitti parlamentaarista komissiota tutkimaan vihaa, rasismia ja antisemitismiä. Oikeistopuolueet pidättäytyivät äänestyksestä.

Italian viranomaiset ovat asettaneet poliisivartion suojelemaan holokaustista, juutalaisten kansanmurhasta, selvinnyttä 89-vuotiasta  Liliana Segreä , joka on joutunut äärioikeistolaisten uhkailujen kohteeksi.
 Segre esitti viime kuussa parlamentaarisen komission perustamista vastustamaan vihanlietsontaa, rasismia ja antisemitismiä.
 Elinikäiseksi senaattoriksi nimitetty Segre on ollut sosiaalisessa mediassa jatkuvien solvausten kohteena. Tällä viikolla uusnatsiryhmä ripusti julisteensa lähelle paikkaa, jossa Segre esiintyi julkisessa tilaisuudessa.
 Parlamentti hyväksyi Segren esityksen, mutta oikeistopuolueet –  Matteo Salvinin  Liiga,  Silvio Berlusconin  Forza Italia ja  Giorgia Melonin  Fratelli d'Italia eli Italian veljet -puolue – pidättäytyivät kaikki äänestyksestä.
 Meloni sanoi puolueensa jättäneen äänestämättä, koska komissio ei käsittele islamilaisen ääritoiminnan roolia antisemitismissä. Salvini sanoi pelkäävänsä, että esitys rajaa ilmaisunvapautta. Salvini sanoi vasemmiston yrittävän maalata Italia ensin -ajattelun rasismiksi. Myös Forza Italia -puolueessa epäiltiin, että taustalla on pyrkimys poliittiseen sensuuriin.
 Segre: Jopa 200 vihamielistä viestiä päivässä
 Liliana Segre sanoi, että tämä sai hänet tuntemaan itsensä senaatissa kuin vieraan planeetan asukkaaksi.
 – Vetosin kaikkien omaantuntoon ja ajattelin, että kaikki hyväksyisivät valiokunnan vihaa vastaan, Segre sanoi  La Repubblica -lehden mukaan .
 Hän on sittemmin kertonut saavansa jopa 200 vihamielistä viestiä päivittäin. Jatkossa hänen mukanaan julkisiin tilaisuuksiin kulkee kaksi karabinieeriä, Italian puolisotilaallisen santarmilaitoksen poliisia.
 Liliana Segre karkotettiin Italiasta Auschwitzin keskitys- ja tuhoamisleirille vuonna 1944, kun hän oli 13-vuotias. Kaikkiaan 776 italialaista alle 14-vuotiasta lasta lähetettiin natsien keskitysleirille. Heistä vain 25 selvisi.
 Segre on viime vuosina vieraillut kouluissa kertomassa holokaustin kauhuista. Hänet nimitettiin elinikäiseksi senaattoriksi vuonna 2018.
 Antisemitismi nousussa?
 Israelin suurlähettiläs  Dror Eydar  ilmaisi huolensa Liliana Segreen kohdistuneista uhkauksista.
 – 89-vuotias selviytyjä poliisivartioinnissa symbolisoi uhkaa, jota Euroopan juutalaisyhteisöihin kohdistuu yhä tänään, Eydar kirjoitti Twitterissä.
 Antisemitismiä seuraava CDEC-järjestö arvioi, että antisemitismi näyttää lisääntyvän Italiassa, mutta on vähäisempää kuin Ranskassa ja Britanniassa.
 CDEC:n tutkija  Stefano Gatti  sanoi uutistoimisto Reutersille, että Italiassa on tänä vuonna marraskuun alkuun mennessä raportoitu 190 tapauksesta, joissa on esiintynyt antisemitismiä.
 Suurin osa niistä on sosiaalisen median hyökkäyksiä ja sanallisia loukkauksia, ja joukossa on vain kaksi tapausta, joissa on esiintynyt väkivaltaa. Viime vuonna raportoitiin 197 antisemitismitapauksesta ja edellisvuonna 130:stä.
 Gatti sanoi uutistoimisto AP:lle, että antisemitismi ei ole Italiassa sosiaalinen hätätila. Hälyttävänä hän pitää, että uhkaukset eivät tule vain ääriryhmien taholta.
 Italiassa asuu noin 30 000 juutalaista. Euroopan suurin juutalaisväestö, noin puoli miljoonaa ihmistä, elää Ranskassa.
 Aiheesta aiemmin:
 Saksan synagoga-iskijä tunnusti – Motiiveina äärioikeistolaisuus ja juutalaisvastaisuus  11.10.2019
 Saksan suurin päivälehti kehottaa saksalaisia protestiin juutalaisille annettua varoitusta vastaan: "Laitetaan kaikki päähämme daavidintähdellä koristettu juutalaispäähine"  27.5.2019
 Juutalaisia kehotettiin välttämään kipan käyttöä Saksassa – Israelin presidentti pöyristyi  26.5.2019
 Juutalaisvainojen muistomerkki joutui ilkivallan kohteeksi Ranskan Strasbourgissa  2.3.2019
 Tutkija juutalaisvastaisten hyökkäysten lisääntymisestä: Ääriryhmät ovat aktivoituneet oikealla ja vasemmalla  19.2.2019
 CNN:n kysely: Juutalaisvastaisuus yhä voimissaan Euroopassa – juutalaisten valtaa pidetään liian suurena  27.11.2018
 "Näin se silloinkin alkoi" – holokaustista selvinnyt Margot Friedländer huolestui juutalaisvastaisuuden noususta Saksassa  10.11.2018
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Italy Holocaust survivor Liliana Segre under guard amid death threats  7.11.2019
 ANSA:  Holocaust survivor Segre gets security detail after threats  7.11.2019
 Sydney Morning Herald:  She survived Auschwitz. Now Liliana Segre gets attacked 200 times online each day  7.11.2019

Holokaustista selvinnyt 89-vuotias joutui äärioikeiston uhkailujen kohteeksi Italiassa


Summary: Janita muisteli Puoli seitsemän -ohjelmassa uransa alkua: "Kaikki muuttui yhdessä yössä"

Janita Maria  on tuttu monelle 90-luvun musiikin mukana kasvaneelle. Hän oli vain 13-vuotias, kun ensimmäinen levy ilmestyi, ja hänestä tuli hetkessä  tähti  Suomessa.
 – Se muutti elämäni yhdessä yössä. Kun täällä tuli kuuluisaksi siihen aikaan, 90-luvun alussa se tuntui siltä, että kaikki tietävät, kuka minä olen. Oli se kyllä mielenkiintoinen kokemus.
 Janita sai kaksi musiikkialan Emma-palkintoa siihen asti nuorimpana laulajana, 15-vuotiaana, ja saman ikäisenä hän oli ensimmäistä kertaa Suomen Euroviisukarsinnoissa.
 Kansalaisuus vei valamiehistöön
 Janita muutti New Yorkiin 17-vuotiaana ja on jatkanut musiikkiuraansa siellä jo 23 vuoden ajan. Yhdysvaltain kansalaisuuden hän sai vuonna 2013. Heti sen perään postiluukusta kolahti myös periamerikkalainen kansalaisvelvollisuus.
 – Viikon sisällä siitä kun sain kansalaisuuden, tuli kutsu oikeuden valamiehistöön. Sinne joutuu satoja ihmisiä kerralla, ja heistä valitaan, ketkä joutuvat valamiehistöön. Ja minä jouduin. Se oli todella mielenkiintoinen kokemus, enkä ymmärrä miksi ihmiset aina yrittävät vältellä sitä.
 Suomalaisille vieras valamiesvelvollisuus on yhdysvaltalaisille kansalaisvelvollisuus.
 – Se kuuluu asiaan. Kaikki Amerikan kansalaiset joutuvat ainakin ottamaan osaa Jury duty -päivään, valittiin heidät sitten lopulta valamiehistöön tai ei. Minulle se oli mielenkiintoinen kokemus, kun kaksitoista ihmistä keskustelee jonkun tuntemattoman epäillyn syyllisyydestä.
 Konsertoimassa kotimaassa
 Janita on jatkanut uran rakentamista New York -vuosiensa ajan. Nyt hän on yhtyeensä kanssa konsertoimassa Helsingissä.
 Katso Janitan koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

90-luvun teinitähti Janita muutti 20 vuotta sitten New Yorkiin ja sai myöhemmin kansalaisuuden: "Heti perään tuli kutsu valamiehistöön"


Summary: Presidentti Trumpin syytettiin käyttäneen hyväntekeväisyyssäätiötä liikeasioidensa ja presidenttikampanjansa eteen.

New Yorkin osavaltion tuomari on määrännyt presidentti  Donald Trumpin  maksamaan henkilökohtaisesti 2 miljoonaa dollaria eli noin 1,8 miljoonaa euroa hyväntekeväisyyssäätiönsä väärinkäytöstä.
 Maksu on osa sovitteluratkaisua siviilikanteeseen, jossa Trumpin syytettiin käyttäneen säätiötä omien poliittisten ja liikeasioidensa hoitamiseen.
 Rahat jaetaan voittoa tavoittelemattomille hyväntekeväisyysjärjestöille.
 Tuomari  Saliann Scarpulla  myös hyväksyi sopimuksen, jonka mukaan Trumpin nimeä kantava säätiö lakkautetaan ja sen hallussa vielä olevat 1,7 miljoonaa dollaria eli noin 1,5 miljoonaa euroa jaetaan voittoa tavoittelemattomille järjestöille.
 Taustalla varainkeruu keskellä kampanjaa
 Viime vuoden kesäkuussa New Yorkin silloinen oikeusministeri  Barbara Underwood  nosti kanteen, jossa Trumpin ja hänen kolmen vanhimman lapsensa syytettiin käyttäneen säätiötä laittomasti perheen liikeasioiden ja Trumpin presidentinvaalikampanjan edistämiseen.
 Trump perusti Trump Foundationin vuonna 1987 ja on toiminut sen johtajana koko ajan. Hänen lapsensa  Donald Trump nuorempi ,  Ivanka  ja  Eric  ovat säätiön hallituksen jäseniä.
 Kanteen taustalla on muun muassa säätiön järjestämä varainkeruutilaisuus vuonna 2016, jolloin Trump pyrki presidentiksi.
 Televisioitu tapahtuma keräsi lähes 3 miljoonaa dollaria, jotka jaettiin Iowan osavaltion esivaalien tuntumassa. Rahojen jakoa johti Trumpin tuolloinen kampanjapäällikkö  Corey Lewandowski .
 Tuomari Scarpulla katsoi Trumpin rikkoneen luottamusasemansa velvoitteita vastaan, kun hän säätiön johtajana salli vaalikampanjansa järjestää varainkeruutilaisuuden, johtaa varojen jakoa ja käyttää tapahtumaa ja varoja Trumpin poliittisen kampanjan edistämiseen.
 Syytös: Trumpin säätiö toimi "šekkivihkona"
 Hyväntekeväisyyssäätiönä Trumpin säätiö nautti verovapaudesta, mutta kanteen mukaan sitä käytettiin käytännössä šekkivihkona, jonka avulla Trump ajoi etujaan.
 New Yorkin nykyinen oikeusministeri  Letitia James  haki noin 2,8 miljoonan dollarin korvauksia presidentiltä.
 Säätiön asianajajat sanoivat, että kaikki säätiön keräämät varat menivät hyväntekeväisyyteen ja että kanne oli poliittisesti motivoitu. Underwood ja James ovat demokraatteja, presidentti Trump republikaani.
 Trump itse sanoi viime vuonna, että hän taistelisi oikeusjutun loppuun asti eikä suostuisi sovitteluratkaisuun. Hän syytti oikeusjuttua "New Yorkin niljakkaiden demokraattien" toimeenpanemaksi.
 Trumpin asianajajat ja oikeusministerin toimisto saavuttivat kuitenkin sovitteluratkaisun.
 Osana sovitteluratkaisua Trump myönsi henkilökohtaisesti käyttäneensä säätiön varoja väärin ja lupautui muun muassa maksamaan takaisin 11 525 dollaria varoja, joita hän oli käyttänyt urheilumuistoesineiden ja samppanjan ostamiseen hyväntekeväisyysgaalassa.
 Hän suostui myös siihen, että hänen osallistumistaan hyväntekeväisyysjärjestöjen toimintaan rajoitetaan vastaisuudessa.
 Tuomari Scarpulla leikkasi nyt Trumpin maksettavaksi määrätyn korvaussumman 2 miljoonaan dollariin.
 Trumpin säätiön edustaja ilmoitti uutistoimisto AP:lle, että säätiö pitää edelleen kannetta poliittisena mutta on tyytyväinen päästessään jakamaan vielä 2 miljoonaa dollaria arvostetuille järjestöille.
 New Yorkin oikeusministeri piti tapauksen ratkaisua voittona.
 – Kukaan ei ole lain yläpuolella – ei liikemies, ei poliittinen ehdokas eikä edes Yhdysvaltain presidentti, Letitia James sanoi.
 Aiheesta aiemmin:
 Trumpin nimeä kantava säätiö ajetaan alas, jäljellä olevat varat menevät jakoon  18.12.2018
 Syyttäjä vaatii Trumpin säätiön lakkauttamista – "laitonta toimintaa"  14.6.2018
 Aiheesta muualla:
 CNN:  Donald Trump to pay $2 million to settle New York Attorney General civil lawsuit against Trump Foundation and his children  7.11.2019
 ABC News:  President Donald Trump ordered to pay $2M to collection of nonprofits as part of civil lawsuit  7.11.2019
 NBC News:  Judge orders Trump to pay $2 million for misusing his foundation  7.11.2019
 The New York Times:  Trump Ordered to Pay $2 Million to Charities  7.11.2019

Tuomari määräsi Donald Trumpin maksamaan 2 miljoonaa dollaria Trump-säätiön väärinkäytöstä