Summary: Korkeakouluopiskelijoiden mielenterveyspalveluiden saatavuutta on jo parannettu rekrytoimalla psykiatrisia sairaanhoitajia.

Emilia , 26, oli kärsinyt sosiaalisiin tilanteisiin liittyvästä ahdistuksesta teini-iästä saakka. Hän piti sitä luonteenpiirteenään, jolle ei voi tehdä mitään.
 – En osannut edes ajatella, että taustalla olisi jotain sellaista, mihin voisi hakea apua, Emilia kertoo. Hän ei halua esiintyä haastattelussa sukunimellään mielenterveysongelmiin liittyvän leiman välttämiseksi.
 Ensimmäisen yliopistossa vietetyn syyslukukauden jälkeen ahdistus kuitenkin yltyi niin rajuksi, että Emilia oivalsi kyseessä olevan jotain vakavampaa. Hän soitti Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiöön (YTHS), vaikka ei osannut tarkasti edes kuvailla, mistä kiikasti.
 – Halusin puhua esiintymisjännityksestä ja ahdistuksesta, mutta en tiennyt, mihin hain apua.
 Emilia sai ajan sairaanhoitajalle, jonka vastaanotolla hän kävi muutamia kertoja. Emilia ei muista tarkalleen, mitä vastaanotoilla tapahtui tai kuinka monta kertaa hän sairaanhoitajaa tapasi.
 Mutta kylpyhuoneensa lattialla istumisen ja itkemisen hän muistaa – tuskailun tehtävien suorittamisesta, elämässä pärjäämisestä ja vuosien päässä häämöttävän gradun esittämisestä.
 Tulevaisuus tuntui kaatuvan päälle.
 Hieman ennen yleislääkärin vastaanotolle pääsyä, Emilia oli löytänyt googlettamalla vihdoin selityksen oireilleen – sosiaalisten tilanteiden pelko. Emilia ympyröi lääkärille valmiiksi, mitkä kaikki oireista kuvasivat hänen olotilaansa. Se auttoi, sillä nyt hän pystyi kertomaan, mihin hän haki apua.
 Jonot pitenevät, kun lukuvuosi etenee
 Emilian kokemuksista on kulunut nyt viisi vuotta. Viime vuonna YTHS:n kaikista vastaanottokäynneistä  joka viidennen taustalla oli psyykkinen oireilu  – useimmiten erilaiset masennus- ja ahdistuneisuushäiriöt.
 YTHS:n johtavan ylilääkärin  Päivi Metsäniemen  mukaan hoitotakuu toteutuu kuitenkin hyvin ja hoitoa tarvitsevat opiskelijat saavat apua kolmen kuukauden sisällä ensimmäisestä vastaanottokäynnistä.
 Alkavana syksynä jonot mielenterveyspalveluihin näyttävät vielä toistaiseksi kohtuullisilta. Metsäniemen mukaan ne kuitenkin pitenevät yleensä opintojen ja lukuvuoden edetessä. Myös kesä- ja joululomat pitkittävät jo alkaneita hoitopolkuja.
 Metsäniemen mukaan mielenterveyspalveluiden saatavuus on kuitenkin täksi syksyksi parantunut.
 – Olemme rekrytoineet paljon psykiatrisia sairaanhoitajia, joilla on erittäin hyvät valmiudet ottaa ensilinjassa vastaan mielenterveyden erilaisista ongelmista kärsiviä. Tällä olemme saaneet mielenterveyspalveluiden saatavuutta paremmaksi.
 Lääkityksellä alkuun ja psykologin arviointijonoon
 Yleislääkärin vastaanotolta Emilia sai lääkityksen, joka osui onneksi heti nappiin. Oireet helpottivat. Lisäksi lääkäri laittoi Emilian psykologin arviointiin vievälle jonotuslistalle. Jonossa hän odotti lähes vuoden.
 – Siinä oli kesälomat välissä. Mutta jälkeenpäin olen miettinyt, että minun pitäisi sitä lääkäriä kiittää. Tapasin häntä jonossa odottaessa kerran kuussa. Minulla oli koko ajan jonkunlainen tuki ja tunne siitä, että asiat menevät eteenpäin.
 Emilia kävi psykologin vastaanotolla muutaman kerran, minkä jälkeen hän sai arvion: terapiasta olisi hyötyä. Sen jälkeen Emilia tarvitsi vielä YTHS:n psykiatrin lausunnon, jolla hän voisi hakea Kelan tukemaan kuntoutuspsykoterapiaan.
 Emilia muistelee saaneensa psykiatrilta muutaman psykoterapeutin nimen ja yhteystiedot.
 – Mutta muuten jäin yksin terapeutin etsimisen kanssa. Olen kuullut eri terapiasuuntauksista vasta sen jälkeen, kun olin itse jo aloittanut terapian. Etsiminen oli hakuammuntaa. Se on sellainen kohta, johon olisin tarvinnut enemmän apua. Jos ei ole voimavaroja lähteä etsimään heinäsuovasta yksin, se voi jäädä kokonaan tekemättä.
 Emilia kävi tutustumassa kahteen terapeuttiin. Tutustumiskerrat piti maksaa itse, joten enempään ei ollut varaa. Eikä aikaakaan, sillä valitun terapeutin nimi piti saada YTHS:n psykiatrin lähetteeseen Kelalle ja kesälomat olivat taas ovella.
 Hakemus ehti ennen kesälomia, ja Kelan tukema kolmen vuoden kuntoutuspsykoterapiajakso alkoi puolitoista vuotta ensimmäisen sairaanhoitajan tapaamisen jälkeen.
 YTHS:n hoidettavien opiskelijoiden määrä tuplaantuu
 YTHS:n osaaminen on pääsääntöisesti juuri lievien ja keskivaikeiden mielenterveyshäiriöiden hoitamisessa. Vaikeiden häiriöiden hoidossa tarvitaan usein pidempiaikaisia hoitomuotoja, jolloin opiskelija ohjataan Emilian tavoin jatkohoitoon julkiselle puolelle.
 Kelan pidempikestoiseen kuntoutuspsykoterapiaan ohjattiin vuonna 2018 noin 3 000 opiskelijaa.
 Eduskunta päätti alkuvuodesta, että ammattikorkeakoulujen opiskelijat pääsevät YTHS:n palveluiden piiriin 1. tammikuuta 2021. Vaikka laajennus nähdään YTHS:llä pääasiassa hyvänä asiana, mielenterveyspalveluiden riittävyys herättää kysymyksiä: Mistä saadaan lisää resursseja, kun asiakasmäärä kaksinkertaistuu?
 – Silloin hoidettava opiskelijamäärä kaksinkertaistuu yhdessä yössä. Mutta ei meidän heitä onneksi nykyisillä resursseilla tarvitse hoitaa, vaan saamme resursseja paljon lisää, Metsäniemi vakuuttaa.
 YTHS:n johtava ylilääkäri Päivi Metsäniemi muistuttaa, että kaikkien ei tarvitse käydä vuosien hoitopolkua; joillekin riittävät matalan kynnyksen palvelut, kuten itsehoidon apuvälineet, etävastaanotot ja mobiiliterapiat. Mikko Koski / Yle
 Metsäniemen mukaan opiskelijoiden mielenterveys on yksi YTHS:n keskeisimmistä aiheista ja palveluiden saatavuutta pyritään parantamaan jatkossakin.
 – Se ei aina tarkoita, että jokaisen pitäisi käydä pitkä reitti yleislääkärillä, psykologeilla, psykiatrilla ja sen jälkeen jonottaa terapiaan. Erityisesti matalan kynnyksen palveluissa hoito voi alkaa heti ensiarvion tekemisestä. Jotkut selviävät tosi vähällä tuella, itsehoidon apuvälineillä ja mobiiliterapioilla. Toiset tarvitsevat enemmän.
 Mobiiliterapiaa masennuksen hoitoon
 Metsäniemen mukaan tärkeintä olisi tunnistaa erilaiset hoidon tarpeet entistä paremmin ja pystyä tarjoamaan juuri oikeanlaista hoitoa mahdollisimman nopeasti. Yksi keino lievien ja keskivaikeiden tapauksien hoitoon on Metsäniemen mainitsema mobiiliterapia.
 YTHS tekee parhaillaan  kliinistä tutkimusta  yhdessä digiklinikka Meru Healthin kanssa mobiiliterapian käytöstä opiskelijoiden masennuksen ja ahdistuneisuuden hoidossa. Satunnaistetun verrokkikontrolloidun tutkimuksen tavoitteena on, että mobiiliohjelma voitaisiin ottaa laajempaan käyttöön opiskelijoiden masennuksen hoidossa ja näin myös hoitoon pääsy nopeutuisi.
 Mobiilihoito-ohjelma kestää 12 viikkoa ja alkaa oitis yleislääkärin lähetteestä. Terapiaohjelma sisältää reaaliaikaisen digitaalisen yhteyden terapeuttiin ja anonyymin vertaistukiryhmän. Ohjelman aikana tehdään mindfulnessiin ja kognitiiviseen psykoterapiaan perustuvia harjoituksia itsenäisesti lähes päivittäin. Opiskelijat saavat pitää sovelluksen harjoitteet myös hoitojakson jälkeen. Näin hoito voi jatkua itseohjautuvasti esimerkiksi opintojen päätyttyä.
 Parhaillaan on menossa testausvaihe, jossa puolet opiskelijoista testaa mobiiliterapiaa ja puolet perinteistä kasvotusten tapahtuvaa terapiamuotoa. Vaikka tutkimus ei ole vielä valmis, ensimmäiset tulokset vaikuttavat Metsäniemen mukaan lupaavilta.
 – Tämähän on ihan mullistavaa, koska silloin yksi terapeutti tai mielenterveyden työntekijä voi hoitaa isomman määrän potilaita kerralla. Silti opiskelijat tuntevat saavansa apua paljon nopeammin ja paljon tiiviimmin kuin perinteisesti, kun tullaan kerran viikon välein tai kahden viikon välein käymään juhlallisesti vastaanotolla.
 Lisäksi YTHS:llä on käytössä erilaisia etävastaanoton toimintamuotoja, joista opiskelija voi valita itselleen parhaiten sopivan vaihtoehdon. Etävastaanotot auttavat myös valtakunnallisen tarjonnan tasaamisessa eri paikkakunnille.
 – Erityisen hyvin etävastaanottotyyppinen tai mobiiliterapia sopii juuri mielenterveyden käynteihin, joissa ei tarvitse koskettelemalla tutkia vaan vuorovaikutus on tärkeintä. Tämä vuorovaikutus pystytään etävälineilläkin toteuttamaan, Metsäniemi kertoo.
 Terapia auttoi, lääkitys jatkuu
 Emilia ei osaa selittää mekanismia sen taustalla, miksi terapia aikoinaan auttoi. Vuoden terapiassa käynnin jälkeen hän kuitenkin huomasi, että olo oli selkeästi muuttunut. Arkiset asiat sujuivat paremmin. Kaupassa käynti ei enää jännittänyt ja ihmisiin tutustuminen ei tuntunut enää niin kammottavalta.
 Kelan tukeman kolmen vuoden hoitojakson päätyttyä Emilialla ei ollut varaa jatkaa terapiaa.
 – Kun terapia päättyi, minulla oli viimeinen vuosi opintojani jäljellä. Kyllä se sujui. Valmistumiseni jälkeen jäin kuitenkin tyttömäksi ja kun työttömyys pitkittyi, mielenterveyteni alkoi rakoilla uudestaan.
 Tällä hetkellä Emilia sanoo voivansa hyvin. Hän sai keväällä työkokeilupaikan.
 – Se tunne, että on tekemistä ja teen jotain tärkeää arjessani, auttaa. Lisäksi teen vapaaehtoishommia eräässä mielenterveyteen liittyvässä projektissa. Se oli työttömyyteni aikana henkireikä, että pääsin viikoittain tai jopa useammin ihmisten pariin tekemään jotain, mikä tuntui tärkeältä.
 Viimeisen YTHS:n terapialausunnon yhteydessä Emilia keskusteli psykiatrin kanssa SSRI-lääkityksen lopettamisesta hiljalleen – sitten, kun tulee tasaisempi elämänvaihe.
 – Vieläkin odottelen sitä elämänvaihetta. Se ei ole vielä, mutta toivotaan parasta.
 Vaikka mielenterveysongelmiin liittyvän stigman sanotaan vähentyneen, Emilia halusi esiintyä haastattelussa ilman sukunimeään leimautumisen välttämiseksi.
 Lue seuraavaksi
 Lääkäri voi usein antaa masennuksen hoitoon vain lääkkeitä – Jonne Juntura haluaa lisää psykologeja terveyskeskuksiin
 Professori: Yhä useampi nuori on moniongelmainen – nuorten mielenterveyspalveluiden tarve on kasvanut räjähdysmäisesti
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?

Emilia odotti terapiaa 1,5 vuotta, kuten moni opiskelija – Nyt YTHS tutkii, voisiko mobiilisovellus korvata kasvotusten kohdattavan terapeutin


Summary: Vaikka lapsi vuoroasuisi kummassakin kodissa yhtä paljon, vain toinen vanhemmista on tällä hetkellä oikeutettu erilaisiin tukiin.

Eroperheissä vuoroasuminen yleistyy, mutta edelleen virallisesti lapsella voi olla vain yksi kotiosoite. Tämä aiheuttaa monissa perheissä erimielisyyttä siitä, kumpi vanhemmista on niin sanottu lähivanhempi.
 Mistä kyse
 Hallituksen  tavoitteena  on mahdollistaa eroperheen lapselle kaksi virallista osoitetta.
 Tällä hetkellä ainoastaan lähivanhempi on oikeutettu tiettyihin etuuksiin ja palveluihin, kuten esimerkiksi lapsilisään, asumistukeen tai koulukuljetuksiin.
 Tämä silti, vaikka lapsi asuisi molemmissa kodeissaan yhtä paljon.
 –Esimerkiksi vammaisen lapsen koulukyydit eivät järjesty kahdesta kodista. Tämä tarkoittaa sitä, että toinen vanhempi kuljettaa itse lapsen kouluun, sanoo johtava asiantuntija Anna Moring Monimuotoiset perheet -verkostosta.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Anna Moring on asiantuntijana perehtynyt vuoroasumiseen ja ollut työryhmissä miettimässä lakiuudistuksia.
 Moring uskoo, että eroperheiden tilanteeseen tulee tällä hallituskaudella vielä muutoksia.
 –Ainakin näiden käytännön ongelmien ratkaisuja tulee paljon. Riippuu todella monesta seikasta, tuleeko väestörekisteriin konkreettisesti merkintää kahdesta osoitteesta.
 Kahden virallisen osoitteen mallissa yhtenä isona esteenä on kotikuntalaki.
 Esimerkiksi jos lapsi olisi kirjoilla kahdessa eri kunnassa, täytyisi hänen kohdallaan ratkaista verotuksellisia ja palveluihin liittyviä kysymyksiä. Kumpi kunta hoitaisi siis päiväkotipaikan tai terveydenhuollon? Voisiko lapsi käydä kahdessa eri päiväkodissa?
 Tätä et ehkä tiennyt
 Jos vanhemmat eivät pysty yhdessä päättämään, kumpi on lähivanhempi, asia ratkaistaan oikeudessa.
 –Kyseessä saattaa olla monta sataa euroa per kuukausi, mitä toinen talous saa enemmän, vaikka lapsi viettäisi saman verran aikaa kummassakin kodissa, Moring sanoo.
 Käräjäoikeuden ratkaisuissa lähivanhemmaksi on Moringin mukaan merkitty lähes yhtä usein isä tai äiti. Vapaaehtoisesti tehdyissä sopimuksissa puolestaan äidit saavat lähivanhemmuuden yli 80 prosentissa tapauksissa.
 Mitä on tärkeä muistaa?
 Joulukuussa voimaan astuu  uusi lapsenhuoltolaki , jonka yhteydessä on paljon puhuttu vuoroasumisen huomioimisesta. Uusi laki mahdollistaa vuoroasumisen kirjaamisen lapsen tietoihin.
 –Pelkkä tiedon kirjaaminen väestörekisteriin ei käytännössä muuta mitään, Moring sanoo.
 Vuoroasuvalle lapselle merkitään siis vastaisuudessakin yksi virallinen koti ja lähivanhempi.
 Anna Moringia haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Näet haastattelun klikkaamalla pääkuvaa.
 Aikaisemmat 8 minuuttia -jaksot on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Noin 110 000 lasta asuu kahdessa kodissa – Alle 15-vuotiaiden vuoroasumista selvitettiin ensimmäistä kertaa
 Lapsi asuu molemmilla vanhemmilla, mutta vain toinen saa tukea – Katso tästä 8 parannusehdotusta erolasten vuoroasumiseen

Eroperheissä vanhemmat joutuvat edelleen vääntämään, kuka saa olla lähivanhempi – Hallituksen tavoitteena on mahdollistaa kaksi virallista kotia


Summary: Valtaosa vesiliikenneonnettomuuksista johtuu veneilijän huolimattomuudesta.

Veneilyturvallisuus on noussut keskusteluun, kun viikonloppuna kaksi miestä kuoli Turun saaristossa  veneturmassa .
 Suurin osa vesiliikenneonnettomuuksista johtuu veneilijän omasta huolimattomuudesta.
 Turvallisuutta vesillä liikkumiseen voidaan lisätä niin koulutuksilla kuin veneilijöiden omalla huolellisella toiminnalla.
 Kokosimme alle asiantuntijoiden vinkit turvalliseen liikkumiseen vesillä.
 1. Tähystä ja huomioi muut veneilijät
 Veneiden koon kasvaessa ja niiden määrän lisääntyessä ensisijaisen tärkeää on ottaa muut vesillä liikkujat huomioon. Kokematon veneilijä voi olla riski niin itselleen kuin muille vesillä liikkujille.
 Erityisesti isolla veneellä liikkuessa pienemmät ja hitaammat kulkuvälineet jäävät helposti huomioimatta. Lisäksi iso vene pysähtyy pientä venettä hitaammin. Hyvä tähystys ulospäin sekä vastaantulijoiden ja sivulla liikkuvien veneiden tarkkailu on tärkeää.
 – Pienempi vene ei pysty "juoksemaan" ison alta pois, joten tällaisessa tilanteessa on onnettomuuden vaara, satamamestari  Heikki Pettersson  Kuopion Pursiseurasta kertoo.
 2. Kouluttaudu ja keskustele
 Ison veneen kuljettaminen vaatii erityistä perehtyneisyyttä.
 15-vuotta täyttäneet veneilijät saavat liikkua vesillä ilman erillistä kuljetuslupaa, jos vene on alle 24 metriä pitkä. Yli 24-metrisen aluksen kuljettamiseen on oltava puolestaan kansainvälinen huviveneenkuljettajankirja.
 Veneen käsittelyä sekä veneilyyn liittyviä ohjeita voi käytännönläheisesti opetella esimerkiksi veneilykursseilla. Koulutuksissa opastetaan veneen käsittelyyn ja navigointiin sekä käydään läpi vesiväylien sääntöjä.
 – On tärkeää tietää, miten erilaiset veneet, kuten purje- ja moottoriveneet käyttäytyvät. Myös väistämissäännöt on tiedettävä, Pettersson luettelee.
 Lisäksi kokeneemmat veneilijät neuvovat mielellään vasta-alkajia. Pursiseuroissa kokemukset ja opit siirtyvät helposti ihmiseltä toiselle.
 – Tietoa tuskin saa aina niin konkreettisesti pelkästään lukemalla, Pettersson mainitsee.
 Navigoidessa elektronisiin laitteisiin ei kannata luottaa liikaa.  Antti Karhunen / Yle
 3. Älä luota liikaa teknologiaan
 Veneissä on nykyään runsaasti elektroniikka sekä erilaisia apulaitteita suunnistusta varten. Pelkästään niihin ei kuitenkaan kannata luottaa liikaa, sillä laitteet eivät välttämättä osaa huomioida kaikkea kuten vaihtelevia sääolosuhteita.
 – Varsinkin syksyn puolella, kun vedenpinta on laskenut, niin kartat eivät välttämättä ole kohdillaan. Keskellä selkää voi olla kiviä ja kun veden pinnat ovat toista metriä alaspäin, niin veneilijän pitää olla tarkkana syvyyksien kanssa, Kuopion pursiseuran  Arto Boman  kertoo.
 4. Ennakkosuunnittele reitti ja tarkasta vene
 Ennen vesille lähtöä veneilyreitti kannattaa suunnitella ennakkoon. Myös sääennusteet on syytä huomioida.
 – Liian kovalla aallokolla ei ole kiva mennä, Boman tietää.
 Turvallisuutta lisää myös veneen ja sen tarvikkeiden säännöllinen huolto. Veneen miehistön kunto on myös syytä selvittää ennen kuin vene irtoaa laiturista. Veneillessä promilleraja on yksi.
 – Etenkin jos on vieraita mukana, niin heitä kannattaa ohjeistaa, kuinka vesillä toimitaan, Boman sanoo.
 Veneilyturvallisuudesta ja siihen liittyvistä vinkeistä voit keskustella klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Iso vene tuli takaa päälle Airistolla – moottoriveneen kuljettajaa epäillään kahdesta törkeästä kuolemantuottamuksesta
 Oikeusministeri Henrikssonin mukaan olisi pohdittava, mitä isojen veneiden kuljettajilta vaaditaan – ei usko venekortin hyötyihin
 Liikenneministeri Marin: On tärkeää arvioida, miten veneturvallisuutta voi parantaa – odottaa Airiston onnettomuustutkinnalta hyviä ehdotuksia

Näin liikut turvallisesti vesillä – asiantuntijoiden neljä vinkkiä veneilyyn


Summary: Yle kysyi, opettajat vastasivat: moni pelkää jaksamisensa puolesta, mutta liika negatiivisuus ja valittaminen tyrmätään.

Koulut alkavat tällä ja ensi viikolla kaikkialla Suomessa. Moni opettaja aloittaa kouluvuotta ristiriitaisissa tunnelmissa. Tämä oli viesti, kun Yle  pyysi opettajia  kertomaan tunnelmiaan koulun alkaessa.
 Saimme kyselyyn vuorokaudessa lähes kaksisataa vastausta.
 Päälimmäisiä huolenaiheita ovat työssäjaksaminen, uuden opetussuunnitelman vaatimien taitojen hallinta sekä erityislasten pärjääminen samassa luokassa muiden kanssa.
 Samalla vastaajat tunnistavat, että lasten muuttuva maailma vaatii myös opettajilta uusia keinoja.
 Lasten maailma on mullistunut – haasteet huomataan koulussa
 Yhä nuoremmat koululaiset  oireilevat psyykkisesti  ja lasten  keskittymiskyky  on heikentynyt.
 Opettajat seuraavat tätä muutosta lähietäisyydeltä.
 “Lapset oireilevat vuosi vuodelta pahemmin. Se näkyy tunne-elämän häiriöinä, aggressiivisuutena, keskittymiskyvyttömyytenä ja joustamattomuutena toisia kohtaan.” Alakoulun erityisopettaja, 19 vuotta alalla.
 Moni vastanneista syytti vaikeasta kehityksestä lasten puhelimen käyttöä.
 “Älylaitteilla tapahtuva ihmiskoe tuottaa jo hedelmää. Osalla lapsista on hämmästyttävän kapea kokemusmaailma ja he ovat kyvyttömiä ymmärtämään asioiden ja ilmiöiden suhteita.” 4.-9. luokan opettaja, 20 vuotta alalla.
 "Älylaitteilla tapahtuva ihmiskoe tuottaa jo hedelmää. Osalla lapsista on hämmästyttävän kapea kokemusmaailma."   4.-9. luokan opettaja
 Kaikki muutos ei ole kuitenkaan pahasta:
 “Vuosiluokka kerrallaan nuorista on tullut levottomampia. Toisaalta hyvä avoimuus ja empatia on heissä kasvanut.” Yläkoulun ja lukion opettaja, 7 vuotta alalla.
 Erityisoppilaiden tukemiseen kaivataan resursseja
 Julkisuudessakin paljon keskustelua herättänyt  erityislasten opetus  muiden kanssa samoissa ryhmissä nousi esiin myös opettajien viesteissä.
 Vastaajat kokivat, ettei aikaa ja resursseja ole riittävästi erilaisten oppilaiden huomioimiseen.
 “Erityisoppilaiden saama tuki tulee tänäkin vuonna olemaan vähemmän kuin mitä luvataan. Huoltajilla on liian optimistinen odotus tuen määrästä.” Alakoulun opettaja, 7 vuotta alalla.
 “Aineenopettajalle teetetään erityisopettajan tehtäviä, enkä koe olevani niihin mitenkään pätevä.” Yläkoulun opettaja, 6 vuotta alalla.
 Yle kertoi eilen, että  asiantuntijat puolustavat  erityistä tukevien lasten opetusta yhdessä muiden lasten kanssa.
 Toiveissa enemmän täydennyskoulutusta ja vähemmän teemapäiviä
 Viimeisetkin koulut siirtyvät lukuvuoden alussa noudattamaan  uutta opetussuunnitelmaa .
 Tammikuussa tehdyn kyselyn mukaan suurin osa opettajista ajattelee, että uusi opetussuunnitelma on vienyt opetusta k ehnoon suuntaan .
 “Menetelmät ovat menneet koulussa sisällön edelle. Nykykoulussa keskitytään erilaisten projektien ja erikoispäivien järjestämiseen. Kaikki ylimääräinen on pois opetustunneista.” Yläkoulun opettaja, 18 vuotta alalla.
 Ismo Pekkarinen / AOP
 Moni on myös huolissaan omasta osaamisestaan ja toivoisi täydennyskoulutusta.
 “Sana ”luokan” opettajanimikkeessä tuntuu pätevöittävän ihan kaikkeen.” 2. luokan opettaja, 20 vuotta alalla.
 Uudelle opetussuunnitelmalle löytyy myös puolustajansa:
 “Uudesta oppimissuunnitelmasta moni haluaa väkisin löytää vain huonoa, vaikka sitten tahallaan väärin ymmärtämällä.” Yläkoulun opettaja, 15 vuotta alalla.
 "Tällä kokemuksella voi ottaa uudesta opsista hyvät puolet ja vanhasta samoin. Ihan kaikkea ei tarvitse muuttaa ja uusissa ajatuksissa on paljon hyvääkin.” 4.-6. luokan opettaja, 31 vuotta alalla.
 Opettaja uupuu, rajoja on vaikea pitää
 Haasteiden ja mullistusten keskellä moni koki olevansa lähellä työuupumusta, jollakin niitä oli takana jo useampia.
 Ylivoimaisesti eniten viestejä tuli opettajilta jaksamisensa äärirajoilla.
 “Työssä on paljon iloa, mutta kovilla ollaan. Todella kovilla.“ Lukion opettaja, 25 vuotta alalla.
 “Tsemppaan itseäni rajaamaan, rajaamaan ja rajaamaan.“ Yläkoulun opettaja, 20 vuotta alalla.
 Moni harkitsee jo alan vaihtoa.
 “Viime vuonna neljä opettajaa vaihtoi työpaikkaa. Tänään kolme jo sanoi, että lähtevät heti, kun jotain muuta löytyy. Ja lukuvuosi alkaa siis vasta huomenna.” Yläkoulun opettaja, 19 vuotta alalla.
 Väsymisestä syytetään muun muassa ylityökulttuuria.
 “Opettajan työssä on paljon näkymätöntä tekemistä, joka ei lopu koskaan.“ 4. luokan opettaja, 3 vuotta alalla.
 “Työ on tasapainoilua: teetkö vain sen mitä ehdit työaikanasi vai teetkö kaiken mahdollisimman hyvin ja siksi myös talkoilla töitä. Näin ei pitäisi olla.” Lukion opettaja, 25 vuotta alalla.
 “Viime vuonna neljä opettajaa vaihtoi työpaikkaa. Tänään kolme jo sanoi, että lähtevät heti, kun jotain muuta löytyy. Ja lukuvuosi alkaa siis vasta huomenna.”   Yläkoulun opettaja
 Osa vastaajista toivoi parempaa palkkaa, osa enemmän opettajia.
 “Kuormitus ja työtunnit kasvavat joka vuosi ja se ei näy jo valmiiksi surkeassa palkassa millään tavalla. " 3.-6. luokan opettaja, 20 vuotta alalla.
 “Emme me lisää rahaa halua, vaan työkavereita, joiden kanssa jakaa kasvavia oppilasmääriä.” Alakoulun erityisopettaja, 27 vuotta alalla.
 “Aika ei riitä oppilaiden kohtaamiseen.”   3. luokan opettaja
 Jaksaminen ja aika ei tunnu riittävän ydintehtävään:
 “Aika ei riitä oppilaiden kohtaamiseen.” 3. luokan opettaja, 10 vuotta alalla.
 Kiitos kollegat ja kullanmurut!
 Moni vastanneista opettajista palaa haasteista huolimatta kesälomalta töihin hyvällä mielellä, kiitos oppilaiden.
 “Näin kesäloman päättyessä jopa odotan innolla kultamurujeni tapaamista. Ikäväkin on ehtinyt tulla.” 5. luokan opettaja, 5 vuotta alalla.
 Myös työkaverit saavat suitsutusta:
 “On tosi kiva nähdä työkaverit, meillä on hyvä työyhteisö ja minulla on ystäviä työpaikallani.” 5.-9. luokan opettaja, 7 vuotta alalla.
 “Yhteistyöhömme kuuluvat nauru ja hyvät keskustelut. Mikä mieletön voimavara!” 4. luokan opettaja, 3 vuotta alalla.
 Monia suorastaan ärsyttää opettajakollegoiden ja julkisuuden negatiivissävytteinen keskustelu ammatista.
 “Olen sitä mieltä, että opettajat pilaavat tämän ammatin valittamalla. Ei ihme, että nuoret eivät halua alalle.” 3. luokan opettaja, 30 vuotta alalla.
 “En oikein jaksa näitä mediassa ja somessa koulusta käytyjä keskusteluja ja yleistä negatiivisuutta. En tunnista niistä omaa työtäni. Nuoriso on fiksua ja hauskaa.” Yläkoulun opettaja, 15 vuotta alalla.
 Mihin suuntaan uusi opetussuunitelma on kehittänyt opetusta? A-studiossa vieraina opetushallituksen pääjohtaja Olli-Pekka Heinonen, Kuntaliiton opetus- ja kulttuuriyksikön johtaja Terhi Päivärinta ja luokanopettaja Salla Huusko. Juontajana Heikki Ali-Hokka.  A-studio kello 21.05.  #yleastudio
 Lue lisää:
 Kouluun meneviltä ei enää vaadita samoja taitoja kuin ennen – rehtori: "Kuinka monessa kodissa syödään veitsen ja haarukan kanssa?"
 ”Ei elämässäkään ole pienryhmiä” – vantaalaiskoulussa erityisluokkien poistaminen on arvovalinta

"Älylaitteilla tapahtuva ihmiskoe tuottaa jo hedelmää", "lapset oireilevat vuosi vuodelta pahemmin" – opettajat kertovat Ylelle peloistaan


Summary: Jokamiehenoikeus houkuttelee ristiriitaisiin tulkintoihin. Kotimaisten ginien menestys on siivittänyt katajanmarjojen kysyntää.

Katajanmarjojen kysyntä on kasvanut, kun kotimaisten tislaamojen ginituotteet ovat nousseet trendikkäiden ja kansainvälisestikin palkittujen alkoholijuomien listalle. Ginin ominaismaku tulee nimenomaan katajanmarjoista.
 Esimerkiksi giniä tislaava Tornion Panimo etsintäkuulutti viime viikolla katajanmarjojen poimijoita. Siinä yhteydessä heräsi kysymys, kuuluvatko katajanmarjat jokamiehenoikeuden piiriin.
 Marjoja voi yleisesti poimia  jokamiehenoikeudella  sieltä, missä liikkuminenkin on sallittua. Marjat eivät ole, kuten eivät sienetkään, maanomistajan omaisuutta. Ongelma onkin siinä, lasketaanko katajanmarja marjaksi vai kävyksi, joka se biologisesti ottaen oikeasti on.
 Mielletään marjaksi
 Katajanmarjan keräilyoikeus ei ole tuottanut kysymystulvaa ympäristöministeriöön.
 – Ei ainakaan minun aikanani ole kyselty, vastaa jokamiehenoikeuksiin ja luonnon virkistyskäyttöön perehtynyt erityisasiantuntija  Miliza Malmelin .
 Ehkäpä tavalliset ihmiset eivät edes tiedä, että katajanmarja on biologisessa mielessä käpy.
 – Se mielletään marjana. Ympäristöministeriökin on jokamiehenoikeuksien ohjeistuksessa todennut, että katajanmarjojen poiminta on sallittua.
 Jokamiehenoikeudet perustuvat niin moneen lakiin, että Malmelinin mukaan joka tapauksessa joudutaan usein tekemään tulkintoja. Kysymys katajanmarjasta ei siinä kokonaisuudessa ole mitenkään erityisen vaikea.
 Kunhan ei vahingoita puuta
 Jokamiehenoikeus sanoo, että puussa olevia käpyjä tai pähkinöitä ei voi ottaa ilman maanomistajan suostumusta. Vain maahan pudonneita käpyjä saa kerätä.
 Kataja (Juniperus communis)  katajan hede- ja emikukat ovat eri kasveissa, ja marjamaisia käpyjä tulee vain emipensaisiin marjamaisen kävyn kypsyminen kestää lähes 2,5 vuotta aluksi marjat ovat vihreitä, vasta kolmantena vuonna ne ovat sinimustia poiminta on helppoa ”kopauttamalla”: katajan viereen levitetään muovi tai kangas, marjova haara kallistetaan sen ylle ja kopautellaan kepillä kataja kukkii ja marjoo runsaimmin valoisilla paikoilla
 Rikoslain 28. luvun 14. pykälässä luonnonmarjoja ei ole määritelty tarkemmin eikä sitä, missä ne kasvavat – puussa, pensaassa vai muunlaisessa kasvissa. Puissa kasvavia marjoja voi vakiintuneen käytännön mukaan poimia, kunhan ei vahingoita puuta.
 Jokamies voi siis unohtaa katajan osalta käpymääritelmän. On katsottu, että katajanmarjojen kerääminen jokamiehenoikeudella on sallittua rikoslain tarkoittamina  muina sellaisina luonnontuotteina .
 Metsäteollisuusyhtiönä tunnetun  UPM:n Metsäpalvelu-verkkosivustolla  jokamiehenoikeutta avataan näin: “Saat poimia luonnonvaraisia marjoja, sieniä ja rauhoittamattomia kukkia. Saat myös kerätä pihlajan- ja katajanmarjoja.”
 Katajanmarjalla on ginin valmistuksen lisäksi sijansa myös  perinteisessä suomalaisessa keittiössä . Sitä käytetään kuivattuna pippurin tapaan marinadeissa seka riista-, kaali- ja kalaruoissa. Myös kaljaa ja sahtia maustetaan katajanmarjoilla.
 Juristitkin innostuivat määrityksestä
 Iltalehti kertoi,  viime viikonloppuna, että torniolaistislaamo on törmännyt gininvalmistuksessa raaka-ainepulaan. Jutussa mainittiin, että katajanmarjaa ei saa poimia ilman maanomistajan lupaa.
 Oikeusoppineet innostuivat Twitterissä oikaisemaan asiaa. Muun muassa oikeusministeriön lainsäädäntöjohtaja  Ville Hinkkanen  totesi, että sana  marja  on tässä ymmärrettävä sen yleiskielisen merkityksen mukaan.
 Pakurikääpäkin hämmentää
 Jokamiehenoikeuden piiristä löytyy toinenkin esimerkki, jossa määrittelytapa on erityinen:  pakurikäävästä  tulee ympäristöministeriölle paljon kysymyksiä. Sitä kerätään koivujen rungoilta muun muassa teetä ja kosmetiikkaa varten.
 – Rauhoittamattomia kääpiä saa yleisesti poimia, koska ne ovat sieniä, mutta pakurikääpä on sentyyppinen kääpä, ettei sitä saa irrotettua puusta ilman että puu vahingoittuu. Siksi on linjattu, että sitä ei saa poimia, sanoo erityisasiantuntija Miliza Malmelin.
 Katajan marjamaisen kävyn kypsyminen kestää lähes 2,5 vuotta. Markku Sandell / Yle

Katajanmarja on oikeasti käpy – koskeeko jokamiehenoikeus sitä silti?


Summary: Saksassa neljäsosa väestöstä on maahanmuuttajataustaisia. Myös Suomessa vieraskielisten oppilaiden määrä on lisääntynyt merkittävästi.

Saksaa taitamattomalla lapsella ei ole asiaa peruskouluun, totesi kristillisdemokraattisen CDU-puolueen varajohtaja  Carsten Linnemann   sanomalehti Rheinische Postin  haastattelussa alkuviikosta. Lausunto on saanut Saksassa aikaan koulutuspoliittisen kohun.
 Myöhemmin Linnemann tarkensi sanomisiaan ja oikaisi niistä tehtyjä tulkintoja. Hän korosti haluavansa peruskoulukiellon sijasta esikoulupakon ja kielitasotestit niille lapsille, jotka eivät osaa saksan kieltä. Oppivelvollisuus alkaa Saksassa 6-vuotiaana ja jatkuu täysi-ikäisyyteen.
 Kielikysymys on polttava Saksassa, jonka noin 83 miljoonan väestöstä  jopa neljäsosa  on maahanmuuttajataustaisia. Esimerkiksi 43 prosenttia Berliinin kouluista on sellaisia, joissa enemmistö lapsista ei puhu kotonaan Saksaa, kertoo  sanomalehti Der Spiegel .
 Duisburgin kaupungissa Nordrhein-Westfalenissa  puolestaan yli 16 prosenttia ensimmäisen luokan aloittavista koululaisista ei osaa saksan kieltä kieltä lainkaan.
 Poliitikon puheet tuomittiin populistisina
 Linnemannin kielipoliittiset näkemykset aiheuttivat kohahduksen myös siksi, että poliitikko samaan hengenvetoon kertoi olevansa huolissaan Saksaan syntyneistä "rinnakkaisista yhteiskunnista".
 CDU-poliitikko Carsten Linnemann sai lokaa niskaansa myös omalta puolueeltaan. AOP
 Jyrkästä retoriikastaan tunnettu Linnemann viittasi  muun muassa tapaukseen , jossa eritrealaismies työnsi äidin ja pojan junan eteen Frankfurtissa.
 Useampi poliitikko myös Linnemannin omasta puolueesta tuomitsi puheet populistisena pauhuna. Vasemmistopoliitikko  Katja Kipping   varoitti Linnemannia  sekoittamasta pieniä koululaisia aikuisten tekemiin rikoksiin.
 – Eikö hän (Linnemann) tiedä, että Frankfurtin tekijä – jolla ilmeisesti oli psyykkisiä ongelmia – puhui sujuvaa saksaa? Kipping kysyi.
 "Lapset ovat juuri siellä, missä heidän pitääkin olla"
 Yksi Linnemannin ehdotuksista oli, että kieltä taitamattomien lasten oppivelvollisuutta voitaisiin myös lykätä.
 Saksan sosiaalidemokraattien poliitikko  Marja-Liisa Völlers  totesi ykskantaan, että kieltä osaamattomien lasten poissulkeminen koulumaailmasta nimenomaan edistäisi rinnakkaisten yhteiskuntien syntymistä ja lisäisi sopeutumisongelmia.
 – Lapset ovat juuri siellä, missä heidän pitääkin olla. Ei ole olemassa parempaa oppimisympäristöä kuin kouluopetus omanikäisten lasten kanssa, Völlers toteaa saksalaismedioille.
 Saksan koulutuksen ja kasvatuksen liiton (VBE) puheenjohtaja  Udo Beckmann  ehätti kuvailemaan Saksan uutistoimisto dpa:lle, että oppivelvollisuuden muuttaminen olisi "politiikan konkurssijulistus" ja lisäksi se syrjisi pakolais- ja maahanmuuttajalapsia.
 Linnemannin saamasta kritiikistä voit lukea esimerkiksi  Rheinische Postin ,  Die Weltin  ja  Süddeutsche Zeitungin  jutuista.
 Suomessa oppivelvollisuuden lykkäämistä ei pidetä hyvänä ideana
 Suomen opetusneuvos  Marjo Rissanen  ei ole perehtynyt Saksassa virinneeseen kohuun, mutta hänkään ei lähtökohtaisesti pidä oppivelvollisuuden lykkäämistä järkevänä. Suomessa oppivelvollisuus koskee kaikkia Suomessa asuvia lapsia.
 – Oppivelvollisuuden lykkääminen ei ole sosiaalisten suhteiden kannalta hyvä idea. Meillä Suomessa kieltä osaamattomat lapset pyritään sijoittamaan sille vuosiluokalle, jolle he lähtökohtaisesti kuuluvat. Suomessa käytäntö on, että samalla luokalla voi olla monentasoisia kielenosaajia, Rissanen sanoo.
 Saksassa on käytössä vastaava linjaus. Lisäksi sekä Suomessa että Saksassa osa maahanmuuttajalapsista opiskelee maan virallista kieltä toisena kielenään.
 Monissa saksalaiskouluissa enemmistö oppilaista puhuu kotonaan jotain muuta kieltä kuin saksaa. Thielker/ AOP
 CDU-poliitikko Linnemann suuntasi kritiikkiään julkisiin oppilaitoksiin viitaten, että lasten kielitaidon puute vaikuttaa opetuksen laatuun.
 – Tunnen keskiluokkaisia perheitä, jotka lähettävät lapsensa yksityiseen kouluun, koska julkisten koulujen taso laskee, Linnemann perusteli Rheinische Post -lehdelle.
 Yksityisten koulujen suosio on Saksassa kasvussa.  Maan tilastokeskuksen  mukaan yksityisten koulujen määrä on lisääntynyt neljännesvuosisadassa yli 80 prosentilla. Joka 11. saksalaislapsi  opiskelee yksityiskoulussa , kertoo puolestaan Saksan uutistoimisto dpa:n tuore kysely.
 Kielitestit jo 3-vuotiaille?
 Linnemann-kohu on puhuttanut paljon myös sosiaalisessa mediassa, jossa moni on kertonut omista kokemuksistaan. Esimerkiksi vihreiden poliitikko  Muhterem Aras  kirjoitti olleensa täysin kielitaidoton aloittaessaan koulun 12-vuotiaana.
 – Kun vieruskaverini huomasi ensimmäisellä tunnilla, että ratkaisin matematiikan tehtävät, sain kirjoittaa ne taululle. Myöhemmin perustin verotoimiston ja minusta tuli osavaltion parlamentin johtaja, Aras sanailee.
 Kielitaitureiden menestystarinoita nostetaan mielellään esiin, mutta kaikki lapset eivät opi kieltä yhtä helposti. Muutama vuosi sitten vain noin 65 prosenttia Saksan neljäsluokkalaisista osasi  lukea saksan kieltä keskitasoisesti.
 Lasten kielitaidolle on tehtävä jotakin, siitä Saksassa ollaan yhtä mieltä.
 Esimerkiksi Saksan koulutuksen ja kasvatuksen liitto aloittaisi vyyhdin purkamisen päivähoidosta, johon moni lapsi osallistuu ennen koulutaivaltaan. Liitto on  arvioinut medioille , että päivähoidon vähäiset resurssit ja kieliasiantuntijoiden vähäisyys vaikuttavat lasten huonoon kielitaitoon.
 Saksassa pohditaan, voitaisiinko lasten kielitaitoa testata jo hyvissä ajoin ennen kouluikää. Thielker/ AOP
 Saksassa keskustellaan tällä hetkellä kiivaasti siitä, pitäisikö jo joissakin osavaltioissa käytössä olevat kielitestit ottaa valtakunnalliseen käyttöön.
 – Kannatan ehdottomasti maanlaajuista kielitaitotestiä 3- ja 4-vuotiaille, Saksan opettajien liiton johtaja  Heinz-Peter Meidinger  kertoo  Rheinische Postin jutussa .
 Suomessa vastaavia testejä ei ole valtakunnallisesti käytössä, mutta joissakin kunnissa järjestetään maahanmuuttajataustaisille lapsille  valmistavia luokkia . Niissä kielitaitoa opetellaan jo ennen kouluun menoa.
 Järjestelyille on tarvetta, sillä  vieraskielisten henkilöiden  määrä on lisääntynyt Suomessa erityisesti tällä vuosikymmenellä. Opetushallituksen tilaston mukaan esi- ja perusopetuksen piirissä oli vuonna 2011 yhteensä miltei 25 000 vieraskielistä oppilasta. Viime vuonna heitä oli lähes 45 000.
 Lue lisää:
 Suomen kielen opetus oli 20-vuotiaasta Merim Al-Kharsanista liian vaikeaa, siksi hän kirjoitti arabiankielisen oppikirjan kahdella äidinkielellään
 Pakolaisnainen Bahar Mozaffari halusi töihin ja tuskastui hitaaseen järjestelmään – Nyt myös suuret kaupungit kaipaavat vauhtia työllistymiseen: "Kielitaito kehittyy kyllä työelämässä"

Saksassa kohistaan lasten kielitaidosta – Kouluun ei ole asiaa ennen kuin saksa sujuu, möläytti kristillisdemokraattien varajohtaja


Summary: Rammsteinin kahdelle Tampereen keikalle on tulossa yhteensä yli 60 000 katsojaa.

300 ihmistä on rakentanut Rammsteinin keikkoja Tampereen Ratinan stadionilla viime viikosta asti.
 Työ alkoi nurmen peittämisellä. Sen jälkeen oli vuorossa esimerkiksi noin viisi kilometriä aitaa. Stadionille rakennetaan baarit ja roudataan vessat.
 Tällä viikolla Tampereelle saapuivat yhtyeen omat kamat, joita on yhteensä yli 80 rekallista.  Helsingissä konsertoineella   Ed Sheeranilla  tavaraa oli noin 40 rekallista, mutta tuotantokin oli toisenlainen.
 Sheeran laulaa lavalla kitaransa kanssa. Rammstein käyttää esimerkiksi pyrotekniikkaa. Sitä on paljon.
 – Pyrotekniikkaa on niin paljon, että sitä nähdään joka biisissä. Lieskat nousevat hyvin korkealle. Lieskojen lisäksi on isoja valoja, jotka nähdään kaupungin ulkopuolella asti. Visuaalisuus on isoin juttu Rammsteinissa, sanoo Fullstemin projektipäällikkö  Iina Maula .
 Iina Maulan mukaan Rammsteinin bäkkärin tarjoilut ovat arvoitus, sillä mukana kulkee oma keittiö ja siihen henkilökunta. Jarkko Vuolle / Yle
 Ratina on Maulan mukaan tällä hetkellä Suomen ainoa stadion, jolle voi rakentaa Rammsteinin kokoisen esityksen. Se on Maulan mukaan tähän mennessä Suomen suurin.
 Helsingin Olympiastadion on edelleen remontissa.
 Bändin saapumisaikataulusta kaupunkiin ei kerrota sanallakaan
 Rammsteinin keikat ovat perjantaina ja lauantaina. Molempiin tulee yli 30 000 ihmistä. Lauantain keikan 32 000 lippua myytiin noin kymmenessä minuutissa. Perjantain lisäkeikkakin on miltei täynnä. Keskiviikkona iltapäivällä oli myynnissä muutamia vapautuneita lippuja.
 Yöpaikkaa voi enää etsiä kaverin luota. Hotellit ovat Tampereella viimeistä huonetta myöten täynnä.
 Liikenteeseenkin keikka vaikuttaa. Perjantaina ja lauantaina paikallisbusseilla on lisävuoroja konsertin päätyttyä. Myös VR on lisännyt yöjunien määrää keikkojen takia. Ratinanniemen puisto taas on suljettuna yleisöltä perjantaina ja lauantaina.
 Projektipäällikkö Iina Maula ei kerro milloin bändi itse saapuu ja missä he yöpyvät. Bäkkärin tarjoiluistakaan hän ei voi puhua.
 – Artistihan on sen verran suuri, että matkustaa oman keittiön ja keittiöhenkilökunnan kanssa. Jos sinne jotain erikoisempaa tilattaisiin, emme tietäisi siitä välttämättä mitään.
 Yöpyjiä stadionin liepeillä tuskin nähdään. Järjestäjä on määritellyt, että jonottaminen on sallittua molempina konserttipäivinä aamulla yhdeksältä alkaen.
 Viikonloppu tuo seudulle yli kymmenen miljoonaa euroa
 Rammsteinin lisäksi Tampereen keskustaan tuovat viikonloppuna väkeä esimerkiksi Teatterikesä ja esimerkiksi Tampere Filharmonian puistokonsertti.
 Visit Tampereen tapahtumapalvelujen johtajan  Perttu Pesän  arvion mukaan viikonloppuna menee sadantuhannen tapahtumakävijän raja helposti rikki.
 Perttu Pesä aikoo ehtiä viikonlopun aikana kaikkiin tapahtumiin. Jarkko Vuolle / Yle
 Väkimäärät jättävät yli kymmenen miljoonaa euroa seudulle. Siitä löytyy syy kestää ruuhkat ja ajoittainen möykkä.
 – Kaupunkien keskustoihin ympäri maailmaa kuulu se, että ne elävöittyvät tapahtumilla. Festivaalien, konserttien ja urheilutapahtumien tuotoilla tehdään paljon hyviä asioita kaupunkilaisille. Muutaman viikonlopun kun jaksaa kestää, niin kyllä se sieltä alkaa näkyä positiivisesti.

Suomen suurin stadionkeikka on valtava show – Rammsteinilla pyrotekniikkaa joka biisissä ja mukana matkustaa oma keittiö


Summary: Cyntoia Brown tuomittiin teini-ikäisenä kolmikymppisen miehen murhasta vankilaan.

Tennesseessä vapautettiin keskiviikkona vankilasta nuori nainen,  Cyntoia Brown , jonka puolesta ovat vedonneet useat yhdysvaltalaiset julkisuuden henkilöt.
 Esimerkiksi laulaja  Rihanna  ja tosi-tv-tähti  Kim Kardashian-West  ovat puhuneet Brownin, 31, puolesta. Myös kuuluisa koripalloilijatähti  LeBron James  oli hyvillään naisen vapautuksesta Twitterissä.
 – Cyntoia Brown tervetuloa kotiin! James tviittasi.
 Tennesseen kuvernööri päätti armahtaa vuosia vankilassa olleen Brownin  tammikuussa . Nuoren naisen tapausta on kritisoitu siitä, että aikoinaan Brownin tuomiossa ei otettu huomioon sitä, että hän oli seksuaalisen rikoksen ja ihmiskaupan uhri.
 Brown pääsee nyt ehdonalaiseen vapauteen, joka kestää 10 vuotta. Naisen tulee olla rikkomatta lakia, käydä töissä ja osallistua ohjaustuokioihin säännöllisesti.
 Brown tiedotti keskiviikkona, että haluaa auttaa seksuaalista hyväksikäyttöä ja muunkaltaista hyväksikäyttöä kokeneita naisia ja tyttöjä.
 Ilman armahdusta Brown olisi joutunut olemaan vankilassa vuoteen 2055.
 Brown ei ole ensimmäinen, jonka puolesta esimerkiksi Kardashian-West on vedonnut. Hän kävi  viime vuonna Valkoisessa talossa tapaamassa  presidentti Donald Trumpia. Julkisuuteen kerrottiin heidän keskustelleen tuolloin vankiloiden uudistamisesta.
 Kardashian-West on puhunut julkisuudessa yli kaksi vuosikymmentä vankilassa olleen  Alice Johnsonin  vapauttamisen puolesta. Yli 60-vuotias nainen oli aikoinaan saanut pitkän huumerikostuomion.

Kardashianin ja Rihannan tukema vanki pääsi vapaaksi vankilasta  – ehdonalainen vankeus kestää 10 vuotta


Summary: Heinäkuusta saakka karkuteillä ollutta kaksikkoa epäillään kolmesta murhasta.

Kanadassa Manitoban ratsupoliisi kertoo löytäneensä kaksi ruumista, joiden uskotaan kuuluneen kolmisen viikkoa karkuteillä olleille 19-vuotiaalle  Kam McLeodille  ja 18-vuotiaalle  Bryer Schmegelskylle . Kaksikkoa epäillään kolmesta murhasta.
 Viranomaiset kertovat, että löydettyjen ruumiiden henkilöllisyys on vielä määrä varmistaa ruumiinavauksessa. Ruumiit löytyivät tiheäkasvuiselta pensaikkoalueelta läheltä Nelson-jokea. Poliisi löysi viime viikolla kaksikon tavaroita joen rannalta noin kilometrin päästä ruumiiden löytöpaikasta.
 Kanadaa kuohuttanut tapahtumasarja sai alkunsa heinäkuun 15. päivä, kun kaksi turistia löytyi murhattuna Länsi-Kanadassa sijaitsevan Brittiläisen Kolumbian provinssin pohjoisosasta. Kohti Yhdysvaltain Alaskaa matkalla ollut yhdysvaltalais-australialainen pariskunta oli murhattu ampumalla alueella, jolla sijaitsevat Liardin kuumat lähteet.
 Kanadan ratsupoliisi etsi murhasarjasta epäiltyjä nuorukaisia Manitobassa heinäkuun lopussa. Kanadan ratsupoliisi
 Noin kahden kilometrin päässä nuorukaisten autosta löytyi ammuttuna 64-vuotias kanadalaismies 19. päivä heinäkuuta.
 Nopeasti poliisin epäilykset kohdistuivat kateissa oleviin nuorukaisiin. Viikkoja kestäneisiin suuretsintöihin osallistui myös muun muassa Kanadan ilmavoimat.
 Lue lisää :
 Kanadan syrjäseudulla suuretsinnät kolmesta murhasta epäiltyjen nuorukaisten löytämiseksi – Vaikea maasto ja hyttyset riesana
 Kanadan murhamysteeri: Kaksi kadonnutta nuorukaista, murhattu turistipariskunta, ammuttu mies, palavia autoja – Poliisi: Älkää lähestykö heitä

Kanadan poliisi uskoo löytäneensä karkuteillä olleen ja murhista epäillyn teinikaksikon kuolleena


Summary: Kouvolan seudun ammattiopiston sadat opiskelijat aloittivat lukuvuoden väistötilassa, jota cheerleader-harrastajat ovat käyttäneet harjoitteluun.

Cheerleading on kasvattanut suosiotaan Kouvolassa kovasti viime vuosina. Kuusi vuotta sitten perustetulla Black Diamond Cheerleading -seuralla on tällä hetkellä 16 joukkuetta eri ikäisille harrastajille ja yhteensä yli 400 jäsentä. Uusia tulijoitakin olisi selvästi enemmän kuin joukkueisiin voidaan ottaa.
 Harjoitustila täyttyi opiskelijoista
 Nyt seura kertoo olevansa kuitenkin vaikeassa tilanteessa, koska harjoitteleminen entisessä kauppaoppilaitoksessa Salpausselänkadulla on epävarmaa. Cheerleaderit harjoittelevat tilassa joka arkipäivä ja myös sunnuntaisin.
 Syynä epävarmuuteen on Kouvolan seudun ammattiopiston opiskelijoiden yllättävä siirtyminen väistötiloihin vanhaan kauppaopistoon.
 – Aluksi meitä uhkasi jopa häätö, mutta saimme neuvoteltua asian niin, että rullaamme matot aina varastoon harjoitusten päätteeksi. Se on hankalaa ja vie aikaa harjoittelulta. Muuta vaihtoehtoa ei kuitenkaan ole, kertoo Black Diamond Cheerleadingin hallituksen jäsen  Laura Kyllönen .
 Seura on etsinyt uusia vakituisia harjoitustiloja. Hallin pitäisi olla riittävän korkea ja tilaa pitäisi olla kahdelle cheer-matolle, joiden avulla harjoittelu on turvallista.
 Sopivia tiloja ei kuitenkaan ole helppo löytää. Tarpeeksi isot tilat maksavat puolestaan niin paljon, että maksuja jouduttaisiin nostamaan reippaasti. Seura etsii uusia sponsoreita, jotta uusien tilojen kulut pystyttäisiin kattamaan. Vaihtoehdot alkavat olla vähissä.
 – Joko vähennämme harrastajamäärää puolella nykyisestä tai sitten lopetetaan toiminta Kouvolassa kokonaan. Jotain tässä on tehtävä, sanoo Laura Kyllönen.
 Pientä helpotusta tuo Kuusankoskella Kymintehtaan koululla sijaitseva harjoitustila, jonne mahtuu kuitenkin selvästi vähemmän harrastajia kuin nykyiseen. Myös siellä matot pitää korjata harjoitusten jälkeen pois.
 Epäselvyys remontista ajoi opiskelijat evakkoon
 Syynä cheerleadereiden vaikeaan tilanteeseen on Kouvolan seudun ammattiopiston Utinkadun kampuksen saneeraustyöt. Lukuvuoden alkaessa osa opetustiloista ei ollutkaan käytössä kuten piti.
 KSAO:n rehtorin  Timo Ollin  mukaan rakennuksessa piti pystyä opiskelemaan, vaikka siellä olisi samaan aikaan käynnissä remontti. Koulu ei kuitenkaan ottanut huomioon, että remontin aikana tilojen ilmanvaihtoa ei voikaan käyttää.
 – Keväällä emme tätä ymmärtäneet ja tilanne on monen sattuman summa. Opiskelijoille ja henkilökunnalle olisi tullut kohtuuttomat olosuhteet, sanoo Olli.
 Keskeneräisessä siivessä jatkaminen olisi tarkoittanut opiskelua myös melun ja pölyn keskellä. Lisäksi purkutöiden yhteydessä löytyi asbestia enemmän kuin oli etukäteen arvioitu, joka taas aiheutti lisätöitä.
 Väistötiloissa vanhassa kauppaoppilaitoksessa Salpausselänkadulla on nyt noin 400 nuorta, jotka opiskelevat muun muassa liiketaloutta, matkailualaa sekä ravintola-alaa.
 Rehtori Olli arvioi, että Salpausselän väistötiloissa ollaan ainakin syyslomaan saakka ja paluun pitäisi toteutua vaiheittain viimeistään ensi vuoden alussa.
 Remontin venyminen tarkoittaa myös sitä, että Utinkatu 44:ssä ei voi ruokailla, vaan ruokailu on siirretty Utinkatu 85:een.
 Utinkadun kampuksen saneerauksen on määrä valmistua lopullisesti vuoden kuluttua syksyllä. Uusiin tiloihin asettuu muun muassa 500 lähihoitajaopiskelijaa.

Iso cheerleader-seura uhkaa muuttaa kaupungista tilanpuutteen takia – "Joko puolet harrastajista pois tai lopetamme kokonaan"


Summary: Kiusaaminen somessa lisääntyy koko ajan. Pete teki asiasta julkisen.  Keskustele aiheesta artikkelin lopussa.

14-vuotiasta  Peteä  kiusataan koulussa.
 Hän on etsinyt hikipäässä hävinnyttä koulukirjaansa, koska pelkäsi saavansa Wilma-merkinnän. Hän uskoo, että kiusaaja vei kirjan. Kadonnut koulureppu taas löytyi pölyisen kaapin alta. Useamman kerran, jo vuosien ajan hän on kuunnellut pilkkahuutoja ja nauruja koulun pihalla ja kestänyt selän takana puhumista.
 Kun kiusaaminen siirtyi koulumaailmasta someen, hänellä napsahti.
 Poika marssi rehtorin kansliaan kertomaan tilanteesta. Reippaan kuoren alla on myös surua, jonka hän näyttää kotona.
 Äiti istui talon terassilla kun Pete tuli koulusta. Hän huomasi heti, että kaikki ei ole kunnossa. Poika kertoi, että häntä kiusataan nyt somessa. Kaveriporukan perustamaan peliaiheiseen WhatsApp-ryhmään oli laitettu pilkkaviestejä hänestä. Pete järkyttyi, kun hänen puhelimensa piippasi, ja viesteissä ilkuttiin hänen esiintymistään perheensä yritysvideolla.
 Haukkuminen jatkui koulussa myös kasvotusten. Petellä oli yllään sama paita, kuin markkinointivideolla. Häneltä kysyttiin, että vaihtaako hän koskaan vaatteita?
 Polkupyöräilystä rapaantuneille housuille myös naurettiin ja ilkuttiin, että taitaa seiskaluokkalaisella olla pissat housuissa.
 Kiusaaminen sosiaalisessa mediassa satutti.
 Pete harrastaa metalliesineiden etsimistä. Minna Aula / Yle
 Muistot tulvivat Peten äidin mieleen. Hän osaa samaistua ja lukea poikansa tunteita hyvin. Hän tietää, miltä kiusaaminen tuntuu.
 Äiti on syntynyt Venäjällä ja 1990-luvulla Suomessa häntä ryssiteltiin paljon.
 – Saatettiin sanoa, että hei ryssä, sinä tapoit minun ukkini. Minut heitettiin kiveen ja päälle syljettiin. Tiedän hyvin, miltä Petestä tuntuu.
 Kiusaaminen ei häviä mielestä pois.
 – Tuntuu väärältä, että oma lapsi joutuu kokemaan sen saman, äiti sanoo.
 Somessa on helppo kiusata
 Kesälomaa on vielä muutama päivä jäljellä. Pete haluaa nauttia niistä, eikä ajatella koulua. Kiusaajia hän ei ole kesällä kohdannut, mutta tuleva tapaaminen koulumaailmassa mietityttää.
 – Odotan, että ei minua ei enää kiusata, että se olisi nyt vihdoin loppunut, Pete sanoo.
 Peteä ei jännitä, mutta monia kesälaitumilta kouluun palaaminen jännittää. Toisaalta taas, kiusaaminen ei välttämättä ole ollut kesätauolla, koska yhä useammin kiusataan sosiaalisessa mediassa.
 Kyselyyn vastanneista suomalaisista nuorista, lähes joka neljäs kokee kiusaamista sosiaalisessa mediassa. Tuoreen tutkimuksen mukaan kiusaamisen määrä on lähes tuplaantunut parin vuoden takaisen kyselyn tuloksiin verrattuna. Nuorten mielestä somessa on helpompi kiusata kuin kasvotusten.
 Noin 85 prosenttia vastaajista on myös sitä mieltä, että somessa on pienempi kynnys trollata ja härnätä kuin arkielämässä.
 Kyselyyn vastanneet nuoret itse ehdottavat, että sosiaalisen median käyttöä tulisi opettaa nuorille koulussa tai kotona. Moni kokee, että opettajat eivät kuitenkaan ole tarpeeksi perillä some-maailmasta.
 Tutkimustulokset käyvät ilmi Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuuripalveluiden ja oululaisen verkkopalveluihin ja sosiaaliseen mediaan keskittyneen  Ebrand Oy:n tutkimuksesta . Aineisto kerättiin 2019 tammi–maaliskuun aikana. Kyselyyn vastasi 6247 Suomessa asuvaa 13–29 -vuotiasta.
 Tiedonjano ja perhe kannattelevat
 Metallinpaljastin nuuskii varvikkoa ja piippaa. 14-vuotias Pete iskee lapion mättääseen ja toivoo löytävänsä uuden metalliesineen aarteeksi rasiaansa. Maasta löytyy rautainen koukku. Rehellinen nauru purkautuu vaalean pojan koko kehosta, vaikka aarre ei tällä kertaa ollutkaan kummoinen.
 Paras löytö tähän mennessä on leijonilla koristeltu, hopeinen luokkasormus.
 Peten jokainen päivä alkaa hyvillä mielin, koska on useita asioita, joissa hän on hyvä. Matikassa ja englannissa ainakin. Imurointikin sujuu, mutta kuuntelemisessa on vielä opettelua.
 Siitä on muistona perheen talon etupihalla sängelle leikattu pensas, jota perheen äiti pyysi vain hieman siistimään.
 Kommellus naurattaa.
 Pete on kokenut kiusaamista jo usean vuoden ajan. Minna Aula / Yle
 Pete on hyväntuulinen, avulias ja kova lukemaan. Monta sataa sivua sisältävät, historialliset teokset hän ahmii hetkessä.
 Äiti kirjoittaa blogissa perheen tapahtumista. Hän on rehellisesti kertonut perheen vaikeistakin tilanteista, lapsen menettämisestä ja pienen keskosvauvan selviytymistaistelusta. Ne kaikki ovat yhdistäneet perhettä. Myös kiusaaminen on koko perheen huoli.
 – Äiti, kirjoita blogi, itkuinen poika pyysi sinä päivänä, kun häntä haukuttiin some-ryhmässä.
 Pitkään keskusteltuaan he päättivät kirjoittaa julkisen tekstin yhdessä. Peten mielestä myös kiusaaja tarvitsee apua.
 – Kiusaajien pitäisi saada jostakin tukea. Että löytäisivät jonkun, jonka kanssa puhua.
 Syntyi teksti kiusaamisesta, siihen puuttumisen vaikeudesta ja kiusatun omista tuntemuksista. Pete kirjoitti blogiin useamman kappaleen verran.
 Ei saa mennä kiusaajan lankaan
 “Hei, olen Pete ja minua kiusataan koulussa aika paljon. Kiusaajien kannattaisi miettiä, miltä kiusatusta tuntuu. Tunnen surua, mutta kun pääsen kotiin on heti parempi tunne, koska tiedän, että perhe tukee minua. Jos sinua kiusataaan, nokka ylös vain.”
 Teksti sai valtavasti palautetta.
 Tavallisesti perheen blogia lukee muutamia kymmeniä tai satoja, kiusaamisesta kertovaan tekstiin lukukertoja tuli hetkessä reilu tuhat ja siihen kirjoitettiin useita kannustavia kommentteja. Moni kertoi myös oman tarinansa siitä, kuinka perheen lasta on kiusattu ja miten voimattomaksi se vanhemman tekee.
 Äiti kertoo saaneensa myös äärimmäisen pysäyttäviä tarinoita muilta kiusattujen vanhemmilta. Surullisin viesti kertoo siitä, kuinka kiusaaminen lopulta päättyy lapsen itsemurhaan.
 – Joku sanoi, että kiusaamisen lopettaminen ei ole rakettitiedettä, mutta tuntuu se välillä olevan. Vuodesta toiseen jatkuvaa ja kulkee sukupolvelta toisella.
 “Jos tämä blogi menee jonnekin, leviää ja sille nauretaan, aivan sama. Minä olen jo kokenut niin paljon kiusaamista.”
 Pete halusi kirjoittaa tekstin, jotta kiusaaminen loppuisi. Minna Aula / Yle
 Kiusaaminen on jatkunut pitkään.
 Välillä on ollut helpompaa, mutta vanhemmat ja Pete odottavat koululta enemmän.
 Peten koulun rehtori toteaa, että yksikin kiusaamistapaus on liikaa ja että koulu pyrkii niihin puuttumaan. Iso osa kiusaamisesta yleensäkin tapahtuu vapaa-ajalla, johon koulun on hankala puuttua. Sosiaalisessa mediassa tapahtuneita konflikteja selvitetään usein, Peten rehtori myöntää.
 Yhdessä kirjoitetusta blogitekstistä on ollut perheelle todella paljon apua.
 – Ei ole tullut sellaista palautetta, että mitä te itkette siellä. On kannustettu, että puhukaa ja puuttukaa, äiti jatkaa.
 Poika ja äiti ovat käyneet yhdessä läpi kiusaamistilanteita ja puhuneet siitä, miltä se tuntuu. Äidin ohje pojalle on, että ei saa mennä kiusaajan lankaan. Ei saa luulla, että itsessä olisi joku vikana.
 Tekstin julkaisemisen jälkeen Pete on kasvanut. Teinipojan venähtämisestä ei niinkään ole kyse, vaan henkisestä kasvusta.
 – Poika kasvoi parissa viikossa kymmenellä vuodella. Näkyy, kuinka paljon kiusaaminen on kaivertanut häntä.
 Peten nimi on muutettu. Yle on halunnut suojata perheen yksityisyyttä haastateltavan nuoresta iästä johtuen.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Empatiakyky tippuu murrosiässä, ja se voi tehdä nuoresta kiusaajan – tähän yritetään puuttua teknologian avulla

Koulu alkaa kiusaajien kohtaamisella: 14-vuotias kirjoitti blogin, jotta saisi olla rauhassa – "Jos tälle nauretaan, aivan sama"


Summary: Suomalaiskoomikosta kertova artikkeli keikkuu parhaillaan Washington Postin luetuimpana.

Monisanainen mies, otsikoi  Washington Post -lehti juttunsa  koomikko Ismo Leikolasta. Leikolan ura Yhdysvalloissa alkoi neljä vuotta sitten, ja hänestä tuli viraali-ilmiö erityisesti Conan O'Brienin  Conan -ohjelmasta levinneen  videon ansiosta . Videolla Leikola vitsailee englanninkelisen persettä tarkoittavan  ass -sanan merkityksistä.
 Kyseinen video on saanut pelkästään  Facebookissa  yli 70 miljoonaa katselukertaa. Pyllystä puhuminen oli Leikolalle portti  keikkakalenterin täyttymiseen .
 Washington Post -lehden haastattelussa kerrataan Leikolan uraa tähän asti ja kerrotaan hänen elämästään Yhdysvalloissa. Muun muassa tippauskulttuuri hämmentää Leikolaa edelleen, vaikka hän onkin asunut Yhdysvalloissa nelisen vuotta. Hän kertoo hämmentyvänsä edelleen siitä, millä perusteella ketäkin tarjoilijaa tipataan.
 Leikolan kerrotaan päätyneen stand-upin pariin Jyväskylän yliopiston kautta: siellä Leikola opiskeli fysiikkaa ja kemiaa, kunnes hänet tutustutettiin stand-upiin kampuksen baarissa.
 Leikola astui itse kampuksen baarin lavalle esiintymään vuonna 2002, ja pian hän ryhtyi opiskelemaan stand-upin saloja vanhoilta VHS-nauhoilta todenteolla.
 Puolentoista vuoden sisällä Leikola keikkaili ympäri Suomea, ja muutaman vuoden päästä hän alkoi esittämään stand-upia myös englanniksi.
 Leikola ensiesiintyi Yhdysvalloissa vuonna 2014 ja voitti samalla  Maailman Hauskin Henkilö  -tittelin komediaklubi  Hollywood's Laugh Factoryn  kisassa. Hän sai murskavoiton kisan nettiäänestyksellä ja vei tittelin vajaalla 160 000 äänellä: toiseksi tullut sai reilut 59 000 ääntä.
 Leikola päätti muuttaa Yhdysvaltoihin, vaikka muutto tarkoittikin hänen aloittamansa  Ismo -sarjan lopettamista kuudentoista jakson jälkeen. Leikola on aikaisemmissakin haastatteluissa kertonut  haaveilevansa  englanninkielisten maiden kiertämisestä, joten muutosta kieltäytyminen ei siis käynyt päinsä.
 – Olisin katunut sitä loppuelämäni, Leikola toteaa Washington Postille.
 Ulkomailla asuminen onkin Leikolan mukaan osoittautunut hedelmälliseksi vitsienkerronnan kannalta. Viime vuonna Leikola kertoi Ylen aamu-tv:ssä, että vitsit  Suomen ja Yhdysvaltojen kulttuurieroista  ovat yleisöjen mieleen.
 Leikola kertoo Washington Postin haastattelussa kokevansa painetta, sillä hänestä tuntuu, että "koko Suomi katsoo, mitä teen täällä". Seuraavaksi hän aikoo työstää materiaalia joko esitystä tai albumia varten.
 – On hieman hullunkurista tulla pienestä maasta jossa on täysin eri kieli, ja silti tehdä kaikkea tätä – ja toivottavasti lisää, Leikola päättää haastattelun.
 Leikolan Washington Post -haastattelusta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

Ismo Leikola kertoo Washington Post -lehden haastattelussa urastaan Yhdysvalloissa: "Koko Suomi seuraa, mitä teen täällä"


Summary: Hallituspuole Lega vaatii pikaisia vaaleja, ja aikoo esittää epäluottamuslauseäänestystä.

Oikeistopopulistisen Legan johtaja, sisäministeri ja varapääministeri  Matteo Salvini   ilmoitti eilen illalla,  että hallitusyhteistyö yhdessä Viiden tähden liikkeen kanssa on karilla. Tänään puolue ilmoitti esittävänsä epäluottamuslausetta senaatissa. Italian hallituksen on nautittava luottamusta molemmissa parlamentin kamareissa.
 Pääministeri  Giuseppe Conte  on käynyt hallituskriisin purkamiseksi useita neuvotteluita. Niissä Salvini on muun muassa vaatinut puolustus-, liikenne- ja talousministerien eroa.
 Nyt Conte vaati Salvinia perustelemaan päätöksensä. Conte sanoi, ettei ole sisäministerin tehtävä kutsua parlamenttia koolle.
 Hallituskumppaneilla paljon riidanaiheita
 Salvini on viime viikkoina kiistellyt Viiden tähden liikettä edustavan varapääministeri ja työministeri  Luigi di Maion  kanssa useista asioista, muun muassa Torinon ja Ranskan Lyonin välille suunnitellusta luotijunayhteydestä. Laajemmin taustalla hiertää Italian suuri valtionvelka – yli 2,3 tuhatta miljardia euroa – sekä suuri budjettivaje.
 Salvinin Lega on mielipidetiedusteluissa ollut selvästi Viiden tähden liikettä suositumpi. Se myös sai eurovaaleissa 34 prosenttia äänistä, ja Viiden tähden liike 17.
 Italian parlamentin molemmat kamarit ovat kesalomalla ja senaatin presidentin on päätettävä, koska senaatti kutsutaan koolle äänestämään hallituksesta. Italian uutistoimisto AIG arvioi torstaina, että senaatti voitaisiin saada koolle aikaisintaan 20. elokuuta äänestämään hallituksen luottamuksesta, minkä jälkeen presidentti  Sergio Mattarella  voi hajottaa parlamentin ja julistaa uudet vaalit.
 Presidentti Mattarellan kanta on ollut, että hallituksen on ensin saatava kasaan ensi vuoden talousarvio, jonka luonnos pitäisi toimittaa EU:lle syyskuun loppuun mennessä.
 Epäluottamuksen jälkeen uudet vaalit pitää järjestää 70 päivän sisällä.
 Italialainen  Corriere della sera -lehti kertoo , että Salvini haluaa vaalit järjestettäväksi 13. lokakuuta.
 Kiistely on nostanut Italian lainakorkoja ja laskenut osakemarkkinoita. Legan ja Viiden tähden liikkeen muodostama hallitus nimitettiin kesäkuussa vuonna 2018.
 Lue lisää:
 Salvini haluaa Italiaan uudet vaalit – "Hallituksella ei ole enää enemmistön tukea"
 Italian hallitusta horjuttaa taas uusi kriisi – riidan ytimessä EU-komission uusi puheenjohtaja

Italiaan uudet vaalit ehkä jo lokakuussa  – senaatti pitäisi kutsua koolle kesken kesäloman


Summary: Kotisairaalat ovat yleistyneet Suomessa nopeasti, hoitoa saavat kaiken ikäiset.

Martti Myller ,75, istuu olohuoneensa mukavassa nojatuolissa tyytyväisenä, vaikka oikeaan sääreen iskenyt kivulias ruusutulehdus vihoitteleekin. Turvonnut jalka punoittaa, ja lievää kuumettakin pukkaa.
 Silti mies kehuu tilannettaan. Syynä on se, että Myller saa vaivaansa hoitoa kotioloissaan. Kotkan kotisairaalan hoitajat ovat tulleet aamukäynnille antamaan Myllerin tarvitseman hoidon.
 Kotisairaala tarkoittaa kirjaimellisesti sairaalatasoista hoitoa, joka viedään potilaan kotiin.
 Tarkoitus on vähentää tarvetta hoitaa potilaita sairaalan seinien sisällä.
 – Tämä kotona olohan on aivan luksusta verrattuna siihen, että makaisin sairaalassa, sanoo Myller.
 Ruusutulehduksen jalkaan saanutta Martti Mylleriä hoidettiin muun muassa antamalla lääkkeet suoraan suoneen ja puhdistamalla jalan haavoja. Jalkaa hoitamassa sairaanhoitaja Anne Karppi Kotkan kotisairaalasta. Yle / Vesa Grekula
 Puolisen tuntia kestävän käyntinsä aikana sairaanhoitajat antavat tulehduslääkkeen suoraan suoneen, ottavat verikokeen, tarkistavat yleisvoinnin ja puhdistavat tulehtunutta jalkaa.
 – Hyvin tyypillinen kotisairaalan kotikäynti, sanoo Mylleriä hoitanut sairaanhoitaja  Kati Jokinen  Kymenlaakson sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsoten ylläpitämästä  Kotkan kotisairaalasta .
 Kotisairaalan potilaaksi Myller päätyi asioituaan vaivansa kanssa ensiksi tavallisessa sairaalassa. Kotisairaalaa ehdotti lääkäri, joka kirjoitti Myllerille lähetteen.
 – Onneksi kävi näin. En edes aiemmin tiennyt, että tämmöinen vaihtoehto on olemassa. En edes tiennyt, mitä se tarkoittaa.
 Kotisairaala on yksi esimerkki muuttuvista sosiaali- ja terveysalan palveluista Suomessa.
 – Kulttuuri on nyt sellainen, että viedään palveluja koteihin. Niin hoitajat kuin lääkäritkin liikkuvat, muistuttaa kotisairaaloiden palvelualuepäällikkö  Pia Gango  Kymenlaakson sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsotesta.
 Kaiken ikäisille, mutta ei kaikkia hoitoja
 Kotisairaala  on käytännössä useimmiten lääkärin ja sairaanhoitajien muodostama tiimi, jonka henkilöt käyvät potilaan kotona.
 Hoidettavat ovat usein tulehduspotilaita, mutta myös saattohoidossa olevia syöpäpotilaita.
 Aivan kaikkea sairaalahoitoa potilaan kotiin ei viedä.
 – Kotisairaaloissa ei tietenkään tehdä leikkauksia eikä anneta tehohoitoa, mutta iso osa sairaaloissa tapahtuvista hoidoista voidaan antaa kotonakin, lisää kokenut kotisairaala-asiantuntija ja suomalaisia kotisairaaloita tutkinut Kaunialan sairaalan johtava ylilääkäri  Reino Pöyhiä .
 Tulehdukseen liittyvä kotisairaalakäynnin välineitä. Yle / Vesa Grekula
 Lisäksi kotisairaala ei sovellu esimerkiksi yksin asuville, vaikeista muistihäiriöistä kärsiville tai päihdeongelmaisille. Kotisairaalan ulkopuolelle jäävät myös potilaat, joiden tilanne vaatii laaja-alaista tarkkailua tai joilla ei vielä ole diagnoosia.
 Henkilön pitää itse olla halukas kotisairaalan potilaaksi ennen kuin hän voi saada lääkärin lähetteen, joka myös on edellytys hoitoon kotona.
 Kotisairaaloissa hoidetaan kaiken ikäisiä potilaita. Esimerkiksi  Tampereen yliopistollisessa sairaalassa  on lapsille oma kotisairaala.
 Useimmat hoidettavista ovat kuitenkin iäkkäitä.
 Kotisairaaloita lisää
 Kotisairaalat ovat yleistyneet Suomessa nopeasti viime vuosina. Ensimmäiset kotisairaalat perustettiin 1990-luvun puolivälissä.
 – Viimeisten kymmenen vuoden aikana Suomeen on tullut kotisairaaloita kuin sieniä sateella, kuvailee Reino Pöyhiä kehitystä.
 Suomessa toimi vuonna 2016 runsaat 50 kotisairaalaa. Määrä on sen jälkeen kasvanut.
 Vuosittain kotisairaalahoitoa saavien potilaiden määrä vaihtelee paikkakunnan koosta riippuen muutamista kymmenistä muutamiin tuhansiin. Keskimäärin potilaita on Pöyhiän mukaan vuosittain tätä nykyä vajaat 550 yhtä kotisairaala kohti.
 Yhtenä syynä kehitykseen on ollut kustannustehokkaiden eli edullisempien hoitomuotojen hakeminen.
 – Mutta myös se, että potilaat ovat olleet tyytyväisiä kotona saamaansa sairaalatasoiseen hoitoon. Tieto tällaisesta palautteesta on levinnyt, ja kiinnostus kotisairaalapalveluiden järjestämistä kohtaan on kasvanut, korostaa Pöyhiä.
 Kotkan kotisairaalan sairaanhoitajat Anne Karppi (vas.) ja Kati Jokinen matkalla kotikäynnille. Hoitajien ja lääkäreiden liikkuminen potilaan luokse on yleistyy jatkuvasti.  Yle / Antro Valo
 Tilanne on tuttu myös yhdessä Suomen uusimmista sotekuntayhtymistä Kymenlaaksossa.
 Tämän vuoden alussa toimintansa aloittanut Kymsote käynnisti jo ensimmäisenä keväänään yt-neuvottelut, jonka  seurauksena  se vähentää väkeään ja toimipisteitään. Samalla yhtymä etsii  kustannussäästöjä ja tehokkaampia toimintamuotoja .
 Yksi kehittämisen kohde on nimenomaan kotisairaala.
 Esimerkiksi vuodeosastoja aiotaan lakkauttaa. Niistä siirretään 18 sairaanhoitajan työpanos maakunnan kolmeen kotisairaalaan Kotkaan, Haminaan ja Kouvolaan. Nyt niissä työskentelee noin 30 hoitoalan ammattilaista.
 – Muutos tapahtuu ensi vuoden aikana. Vielä ei ole päätöstä, miltä vuodeosastoilta tai mihin kolmesta kotisairaalasta mitenkin paljon töitä siirtyy, sanoo sairaalapalvelujen johtaja  Pia Rantamäki  Kymsotesta.
 Rahallinen hyöty?
 Sairaanhoitajina Kotkan kotisairaalassa työskenteleville Kati Jokiselle ja  Anne Karpille  kotisairaalan kehittäminen Kymenlaaksossa on mieluinen muutos.
 – On helpottava tieto, että töitä on tulevaisuudessakin. Sitä vähän odotamme, että ajomatkat pitenevät. Kotisairaalan hoitama alue varmaankin suurenee, kuvailee Jokinen hoitajien odotuksia.
 Sairaanhoitajat Anne Karppi (vas.) ja Kati Jokinen valmiina siirtymään seuraavalle kotikäynnille. Sairaanhoitajat kotikäyntilaukkuineen liikkuvat potilaiden luokse autolla. Ajomatkat voivat jatkossa pidentyä, kun kotisairaalatoiminta laajenee, arvelee Kati Jokinen. Yle / Vesa Grekula
 Kotisairaalan hoitoa ensimmäistä kertaa saanut Martti Myller sanoo oman hyvinvointinsa lisäksi alkaneensa pohtia myös kotisairaaloiden yleisempää merkitystä.
 – Onko tämä nyt sitten edullisempaa, vai mitä se merkitsee yhteiskunnan talouden ja säästöjen kannalta? Se on alkanut kiinnostaa nyt, kun on tullut kotisairaalasta kokemusta, mietiskelee Myller.
 Jutun lähteenä on käytetty Reino Pöyhiän, Eeva Güldoganin ja Aija Vanhasen (toim.) teosta Kotisairaala (Duodecim 2018), joka on kotisairaalatoiminnan ensimmäinen suomenkielinen oppikirja.

Matti Myller ei mene sairaalaan, vaan sairaala tulee hänen kotiinsa: “Tämä on aivan luksusta”


Summary: Hakkerit ovat ilmeisesti päässeet käsiksi myös käyttäjien omiin tiedostoihin.

Porin kaupungin tietomurto on paljastunut vakavammaksi kuin aluksi luultiin.
 Tutkimusten edetessä on huomattu, että tietomurron tekijät ovat päässeet käsiksi käyttäjien omiin tiedostoihin. IT-palveluiden esimies  Jani Setälä  kertoo, että mitään ei ilmeisesti ole poistettu, mutta joitain tiedostoja olisi muutettu.
 – Tiedostoja ja niiden käyttöoikeuksia on pystytty muuttamaan, eikä käyttäjillä ole ollut pääsyä omiin tiedostoihinsa.
 Murto havaittiin yhdellä kaupungin opetusverkon työasemalla keskiviikkona 7. elokuuta. Aluksi luultiin, että tietomurto on vaikuttanut vain opetushenkilökunnan ja oppilaiden käyttäjätunnuksiin ja salasanoihin, ja käyttäjiä neuvottiin vaihtamaan salasanat.
 Tutkinnan ajaksi kaikki opetusverkon verkkolevyt ovat pois käytöstä.
 Lisäksi Porin kaupungin verkkoon tehtiin aamupäivällä 9. elokuuta ennalta suunniteltu palomuurin päivitys, jonka vuoksi Porin verkossa on ongelmia. Verkko-ongelmat estävät verkkoliikenteen kaupungin tarjoamiin palveluihin. Vikaa korjataan parhaillaan.

Porin kaupunkiin kohdistunut tietomurto onkin odotettua vakavampi


Summary: Epäilty kiistää yrittäneensä ottaa veturia luvattomasti käyttöönsä.

Päihtynyt mies yritti torstaina ottaa luvattomasti käyttöönsä veturin Kontiomäen rautatieasemalla, kertoo Oulun poliisilaitos  tiedotteessaan .
 Poliisi sai ilmoituksen, että mies oli ensin käynyt asemalla olevan veturin ohjaamossa ja kävelee nyt ratakiskoilla.
 Paikalle mennyt poliisipartio otti kiinni kajaanilaisen vuonna 1980 syntyneen miehen. Mies kertoi myöhästyneensä omasta Kajaaniin menevästä junastaan.
 Kontiomäki sijaitsee runsaat 20 kilometriä koilliseen Kajaanin keskustasta.
 Mies tunnusti poliisille käyneensä veturissa ja painelleensa siellä nappuloita. Hän kiisti yrittäneensä ottaa veturia luvattomasti käyttöönsä.
 Poliisi tutkii tekoa raideliikennesäännön rikkomisena ja luvattoman käytön yrityksenä.

Poliisi epäilee: Päihtynyt mies yritti viedä veturin, kertoi myöhästyneensä ensin omasta junastaan


Summary: Yhden henkilön on nähty liikkuvan alueella palon syttymisaikaan aikaisin perjantaiaamuna.

Poliisi epäilee Vaasan raviradalla tapahtunutta tulipaloa tahallaan sytytetyksi. Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta viiden aikaan aamulla.
 Raviradan Kaarlen kentän puoleisessa päädyssä paloi vanha talli- ja maneesirakennus.  Sen sisällä ei ollut eläimiä. Rakennus tuhoutui palossa kokonaan.
 Pohjanmaan poliisin mukaan yhden henkilön on nähty liikkuvan alueella palon syttymishetkellä. Nyt poliisi pyytää vihjeitä kaikilta, jotka ovat tehneet havaintoja tästä tai muista henkilöistä, jotka ovat liikkuneet alueella palon syttymishetkellä. Vihjeet voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen vihjeet.pohjanmaa@poliisi.fi.

Poliisi epäilee Vaasan raviradan paloa tahallaan sytytetyksi - vihjeitä kaivataan


Summary: Hanna Kosonen korvaa tehtävässä Annika Saarikon.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Presidentti Sauli Niinistö on nimittänyt  Hanna Kososen  (kesk.) tiede- ja kulttuuriministeriksi. Samalla  Annika Saarikko  (kesk.) vapautettiin tehtävästä.
 Saarikko oli pyytänyt eroa tehtävästä syksyllä tapahtuvan perheenlisäyksen vuoksi. Saarikon on määrä palata tehtävään vuoden päästä.
 Kosonen vannoi presidentin esittelyn jälkeen pidetyssä valtioneuvoston yleisistunnossa virkavalansa ja antoi tuomarinvakuutuksen.

Presidentti nimitti Hanna Kososen tiede- ja kulttuuriministeriksi


Summary: Oppimateriaalilisä, alaikäisen opintotuki ja lainojen takaukset, moni toisen asteen opiskelijan tuki on muuttunut.

Lukiolaisten ja ammattiin opiskelevien opintotukia muutettiin elokuun 1. päivästä alkaen monin tavoin. Yksi merkittävimmistä muutoksista koskee itsenäisesti asuvan alaikäisen opiskelijan tukea.
 – Huoltajien tulot eivät enää vaikuta alentavasti itsenäisesti asuvan alaikäisen opiskelijan opintotukeen, listaa Suomen Lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen  tukimuutoksia.
 Merkittävä muutos on myös vähävaraisen perheen nuorelle myönnettävä oppimateriaalilisä. Sitä voi hakea tästä syksystä alkaen.
 Lisän suuruus on 46,80 euroa kuukaudessa ja Kela myöntää sen automaattisesti siihen oikeutetuille. Alle 17-vuotiaan pitää hakea tukea erikseen.
 Uutta on myös se, että lukiolainen voi tästä lähtien saada lukuvuotta kohti opintotukea kymmenen kuukauden ajalta. Ennen lukuvuoden tukikuukausien määrä oli yhdeksän.
 Vanhempien tulot vaikuttavat aiempaa vähemmän
 Käytännössä keskituloisen perheen kotona asuva 17–19-vuotias toisen asteen opiskelija voi saada opintorahaa 38,66 euroa kuukaudessa. Vanhempien tulot voivat vaikuttaa tukeen niin, ettei opiskelija saa tukea yhtään tai niin, että opintoraha voi nousta kuukaudessa 97,67 euroon.
 Lasse Isokangas / Yle
 Alle 17-vuotias ei voi saada opintorahaa, koska hänestä maksetaan lapsilisää. Kun hän täyttää 17, alkaa oikeus opintotukeen vasta syntymäpäivää seuraava kuukauden alusta.
 Alaikäinen voi saada asumistukea, jos hän voi osoittaa, että hänellä on myös muita tuloja, esimerkiksi opintotukea tai ansiotuloja. Silloin hänen pitää asua itsenäisesti. Vanhempiensa luona asuva ei voi yksin saada asumistukea, mutta pienituloisten vanhempiensa kanssa yhteisenä ruokakuntana kyllä.
 18 vuotta täyttänyt kotona asuva opiskelija voi edelleen saada opintorahaa, mutta siihenkin voivat vanhempien tulot vaikuttaa korottavasti tai alentavasti.
 Asumistukea voi saada täysi-ikäisenä vain, jos asuu itsenäisesti.
 Opintolainan valtiontakaus pitää hakea itse
 Opintolainan valtiontakausta  pitää hakea opintotukihakemuksen yhteydessä. Takaukseen ovat oikeutettuja kaikki täysi-ikäiset. 17-vuotiaat itsenäisesti asuvat voivat saada lainatakauksen, jos hänen perheensä on pienituloinen. Täysi-ikäinen voi saada opintolainalleen valtiontakauksen, vaikka ei muuta opintotukea saisikaan.
 Alle 18-vuotias voi saada lainaa 350 euroa kuukaudessa ja täysi-ikäinen 600 euroa.
 Joissain tapauksissa on mahdollista saada myös koulumatkatukea yli kymmenen kilometrin koulumatkoihin.
 Tukihakemuksilla alkaa olla kiire
 Roosa Pajunen muistuttaa, että tukia voi saada kuukauden ajalta takautuvasti, joten nyt on kiire, kun opiskelut ovat jo alkamassa.
 – Ehdottomasti antaisin ohjeena, että tukia kannattaa hakea ajoissa, viimeistään nyt. Vielä ei ole myöhäistä, mutta ehdottomasti nyt on se hetki, kun kannattaa niitä hakea.
 Pajunen vinkkaa vielä, että jos ei vielä ole oikeutettu opintotukeen, kannattaa laittaa kalenteriin muistutus tuen hakemisesta 17-vuotissyntymäpäivän tienoille.
 Tukia haetaan Kelalta . Sieltä löytyy myös tarkemmat ohjeet hakemista varten. Apuakin saa tarvittaessa. Pajunen vakuuttaa, että hakuviidakosta selviää maltilla ja tarkkaavaisuudella.
 – Pientä hankaluutta voi olla, jos se maailman on täysin tuntematon, mutta apua saa sieltä Kelan sivuilta ja meiltä Lukiolaisten liitosta, Pajunen opastaa.
 Myös  Lukiolaisten liiton sivuilta  löytyy tukiin liittyviä ohjeita.
 Pajusen mukaan tuet eivät korotuksista ja uudistuksista huolimatta riitä.
 – Tosi hyviä muutoksia ja uudistuksia on tullut, esimerkiksi tuo alaikäisten asema opintotuissa, mutta edelleen opintoraha ovat riittämätön. Siitä kertoo se, että toisen asteen opiskelijoiden lainanotto on kasvanut aika rajusti viime vuosina.
 Viime vuonna yhdellä kymmenestä alle 20-vuotiaasta toisen asteen opiskelijasta oli opintolainaa, kun vielä vuonna 2008 opintovelallisia oli ikäluokasta yksi 20:stä. Samaan aikaan lainamäärä on kasvanut keskimäärin noin 2 000 eurosta yli 5 000 euroon.
 Lue lisää:
 Opintolainojenkin korot nyt ennätyksellisen alhaalla - jos negatiivinen vuoden euribor viitekorkona, maksat ainoastaan pankin marginaalin
 Helpotus pienituloisimpien perheiden lukiolaisille ja ammattikoululaisille: Kela alkaa maksaa oppimateriaalilisää ensi viikolla

Toisen asteen opiskelijan tukiin tukku muutoksia – vanhempien tulot vaikuttavat entistä vähemmän


Summary: Lentokenttä vaikutti toimivan normaalisti. Lentoyhtiöt kehottavat matkustajia varaamaan tavallista enemmän aikaa kentällä.

Demokratia-aktivistit ovat aloittaneet kolmipäiväiseksi suunnitellun mielenosoituksen Hongkongin lentokentällä. Noin tuhat mielenosoittajaa on kokoontunut istumamielenosoituksiin kentän lähtö- ja tuloauloihin.
 Aktivistit haluavat kiinnittää kaupunkiin saapuvien huomion mielenosoittajien demokratiavaatimuksiin ja poliisin käyttämiin koviin otteisiin.
 "Täällä ei ole mellakoitsijoita, vain tyranniaa", yhdessä mielenosoittajien kyltissä tuloaulassa luki. "Pelastakaa Hongkong tyrannialta ja poliisin julmuuksilta", toiseen kylttiin oli kirjoitettu.
 – Haluamme kertoa ihmisille, mitä Hongkongissa tapahtuu, kertoi yksi mielenosoittajista, joka halusi esiintyä vain sukunimellään  Choi .
 Mielenosoittajien matkailijoille jakamissa lentolehtisissä varoitettiin muun muassa poliisin runsaasta kyynelkaasun käytöstä.
 – On hyvin tärkeää nähdä ihmisten taistelevan demokratian puolesta, sanoi kentälle saapunut ranskalaismatkailija  Clara Boudehen.
 Viikonlopuksi kaupunkiin on suunniteltu useita mielenosoituskulkueita.
 Mielenosoittajia Hongkongin lentokentällä 9. elokuuta. Jérôme Favre / Epa
 Hongkongin mielenosoitukset alkoivat kesäkuussa uutta luovutuslakia vastaan. Sittemmin jäädytetty laki olisi voimaan tullessaan mahdollistanut rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinan puolella oikeudenkäyntiä varten.
 Myöhemmin protestit ovat laajentuneet ja mielenosoittajat vaativat pitkälle meneviä demokraatiauudistuksia Hongkongiin sekä poliisin mielenosoittajiin käyttämien voimakeinojen tutkimista.
 Hongkongin poliisin mukaan kahden viime kuukauden aikana on pidätetty lähes 600 mielenosoittajaa.
 Lentokenttä vaikutti toimivan normaalisti
 Poliisin mukaan mielenosoittajilla ei ole virallista mielenosoituslupaa lentokentälle.
 Edellinen mielenosoitus Hongkongin lentokentällä heinäkuun lopussa päättyi rauhallisesti. Perjantaina ei ollut viitteitä siitä, että poliisi olisi suunnitellut voimatoimia mielenosoituksen lopettamiseksi.
 Lentokenttä vaikutti toimivan normaalisti perjantaina. Matkailijoille ja henkilökunnalle tehtiin kuitenkin ylimääräisiä henkilötietojen tarkastuksia. Lentoyhtiöt myös kehottivat matkustajia saapumaan kentälle ajoissa ja varaamaan tavallista enemmän aikaa.
 Hongkongin viranomaiset ovat huolissaan mielenosoitusten vaikutuksesta alueelle tärkeään matkailualaan.
 Hallinnon mukaan Hongkongiin suuntautuva matkailu romahti heinäkuun lopussa noin 26% viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna.
 Useat valtiot ovat antaneet matkustusvaroituksen Hongkongiin väkivaltaisiksi yltyneiden mielenosoitusten ja poliisin niiden tukahduttamiseksi käyttämien voimatoimien vuoksi.
 Lue myös:
 Kiina kovisteli Hongkongin mielenosoittajia: "Tulella leikkivät tuhoutuvat"
 Poliisi hajottaa suurlakkoa kyynelkaasulla ja kumiluodeilla – Hongkongissa yli 80 on pidätetty tänään protestien takia
 Pelko Kiinan vallan kasvusta ajaa Hongkongin kuohuntaa – tästä liikehdinnässä on kyse

Demokratia-aktivistit osoittavat mieltä Hongkongin lentokentällä – "Täällä ei ole mellakoitsijoita, vain tyranniaa"


Summary: Sopimuksen arvoa ei ole julkistettu, mutta sen arvioidaan olevan jopa 200 miljoonaa dollaria.

Netflix veti pisimmän korren tarjouskilpailussa  Game of Thronesin  tekijöistä. Loppumetreillä kaksikosta  David Benioff  ja  D. B. Weiss  kilpaili kolme viihdejättiä: Netflix, Amazon ja Disney. Asiasta uutisoi  yhdysvaltalainen Variety .
 Monivuotisen diilin aikana Benioff ja Weiss tuottavat ja ohjaavat sarjoja yksinoikeudella Netflixille.
 – He ovat ilahduttaneet katsojia ympäri maailman tarinankerronnallaan. Tuskin maltamme odottaa, mitä heidän mielikuvituksellaan on tarjota, Netflix kertoo tiedotteessa.
 David Benioff ja D. B. Weiss työskentelivät HBO:lla yli kymmenen vuoden ajan. Kaksikko vastasi maailmanlaajuiseksi ilmiöksi kasvaneesta ja tänä keväänä päättynestä  Game of Thrones  -sarjasta. Kaksikon mukaan he löysivät yhteisen sävelen Netflixin porukan kanssa vaivatta.
 – Muistamme samoja kohtauksia 1980-luvun elokuvista, rakastamme samoja kirjoja ja olemme innoissamme samoista keinoista kertoa tarinoita, Benioff ja Weiss totesivat.
 Westworldin tekijät palkkatason mittareina
 Hollywood Reporterin lähteiden mukaan  kaksikko tavoitteli 200 miljoonan dollarin eli noin 180 miljoonan euron diiliä. Nykyistä palkkatasoa määrittelee muun muassa Westworldin tekijöiden Lisa Joyn ja Jonah Nolanin 150 miljoonan dollarin eli noin 135 miljoonan euron sopimus Amazonin kanssa.
 AFP arvioi sopimuksen hinnaksi yli 100 miljoonaa euroa. Se olisi uutistoimiston mukaan linjassa siihen, millaiset sopimukset Netflix solmi tuottajatähtien Ryan Murphyn ( Glee ) ja Shonda Rhimesin ( Greyn anataomia ) kanssa.
 Kaksikolla on näppinsä pelissä tulevissa Star Warseissa
 Varietyn lähteiden mukaan myös Apple oli kiinnostunut kaksikosta, mutta yhtiö luovutti tarjouskilpailun ennen sen huipentumista.
 Sen sijaan Disney oli mukana viimeiseen saakka. Muun muassa 20th Century Foxin ostaneella yhtiöllä kun on jo yhteistyökuvioita Benioffin ja Weissin kanssa. Kaksikko on mukana tulevien Star Wars -elokuvien tuotannoissa. Parhaillaan he työskentelevät 2022 ensi-iltansa saavan, vielä nimeämättömän  Star Wars  -elokuvan parissa.
 Viihdepalvelut houkuttelevat nyt sarjojen tekijöitä listoilleen pitkillä sopimuksilla. Netflix on tehnyt vastaavia diilejä vuodesta 2017. Parhaillaan jännitetään muun muassa sitä, kenen palkkalistoille päätyy  Lost -sarjan luojana ja  Star Wars  -ohjaajana tunnettu  J. J. Abrams .
 Varietyn kesällä julkaiseman uutisen mukaan näyttää siltä, että kilpailijoita on kaksi: Warner Media ja Apple.

Netflix voitti tarjouskilpailun Game of Thronesin tekijäkaksikosta – Amazon ja Disney jäivät nuolemaan näppejään


Summary: Broilerin kulutus kasvaa ja myös tuotanto lisääntyy tasaisesti. Etelä-Pohjanmaalla laajennushankkeita on vireillä ennätyksellisen paljon.

Broileri maistuu suomalaisille ja kulutus kasvaa koko ajan. Viime vuonna jokainen suomalainen söi broileria jo lähes 26 kiloa. Tuotanto nousi 5 prosenttia yli 136 miljoonaan kiloon.
 Menekki näkyy etenkin broilerimarkkinoita hallitsevan Atrian kotimaakunnassa Etelä-Pohjanmaalla. Paikallisessa ELY-keskuksessa broileri-investointeihin on annettu rahaa tasaisella tahdilla jo muutaman vuoden ajan.
 Tänä vuonna hakemuksia on kuitenkin tullut ennätyspaljon.
 – Kolme edellistä vuotta on ollut keskimäärin viisi hakemusta per vuosi. Mutta tämä vuosi on kyllä jo nyt ennätys, sanoo maatalouden rahoituksesta vastaava asiantuntija  Anja Norja  Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta.
 Yhteensä rahaa on jo nyt myönnetty yhdeksään laajennukseen ja yhden uuden broileritilan perustamiseen. Hankkeiden kokonaiskustannukset ovat 9 miljoonaa euroa. Pienimmät laajennukset ovat muutaman sadantuhannen ja suurimmat 1,5 miljoonan euron projekteja.
 Lisää laajennuksia odotellaan loppuvuoden aikana.
 – Tiedossa on, että tälle vuodelle on vielä tulossa hakemuksia, Norja sanoo.
 Ylisen tilalla on investoitu tasaisesti viiden vuoden välein uusiin rakennuksiin tai peruskorjauksiin. Vuodessa tila tuottaa miljoona kiloa broilerinlihaa.  Anne Elhaimer / Yle
 Suuruuden matematiikkaa
 Ylisen tilalla Seinäjoella usko broileriin on vahva. Sitä se on ollut jo pian 50 vuotta.
 Tilaa peruskorjattiin viimeksi viime vuonna ja tänä vuonna on investoitu aurinkopaneeleihin. Viimeisin laajennus valmistui viisi vuotta sitten.
 Kahden laajennuksen jälkeen tilalla on luvat 90 000 broilerin kasvattamiseen. Tilan alkuvuosista tuotantomäärä on kolminkertaistunut.
 – Koko ajan on jotain tehty ja touhuttu. En usko, että se tulee muuttumaan. Näen, että tämä tila kehittyy jatkossakin ja se toteutuu tietenkin vain investointien kautta, sanoo isäntä  Aki Ylinen .
 Laajennuksiin isäntäpari Aki ja  Elina Ylinen  on edelleen valmis, mikäli kumppani Atrialla siihen on halukkuutta.
 – Olen pitänyt sitä parempana kehityksenä, että kasvetaan kuin pysytään paikallaan. Talousmatematiikka toimii paremmin isossa yksikössä, Aki Ylinen perustelee.
 Myös tuottajalle broileri maistuu edelleen.
 – Koen, että se on helppoa ruokaa. Enemmänkin vielä voisi syödä. Uunibroileri on meidän perheen suosikki, Elina Ylinen sanoo.
 Aki ja Elina Ylinen ovat laajentaneet sukutilaa jo muutamaan otteeseen. Nyt tilalla on ympäristölupa 90 000 lintuun.  Laajentaminen on suunnitelmissa tulevaisuudessakin. Anne Elhaimer / Yle
 Säänneltyä sopimustuotantoa
 Atrialla on Etelä-Pohjanmaalla ja Pirkanmaalla yhteensä sata broilerin tuottajaa. Tilojen keskikoko on 60 000 broileria – pienimmät tilat ovat 15 000 eläimen yksiköitä ja suurimmat 150 000 eläimen tuotantohalleja, joita on muutamia.
 Broilerintuotanto on vahvassa ohjauksessa, sillä ennen investointia tarvitaan sekä ympäristölupa että sopimus teurastamon kanssa.
 Teurastamo kyselee investointihalukkuutta tuottajilta ja tekee päätöksiä laajennuksista sen mukaan.
 – Meidän tuottajat varautuvat etukäteen siihen, ilman varmuutta laajentamisesta, että hakevat ympäristölupia, koska se on aika pitkällinen prosessi. Aina ne eivät siihen paikkaan osu, mitä tuottaja on suunnitellut, sanoo Atria Suomen alkutuotantojohtaja  Harri Rosenberg.
 Broilerin kulutuksen kasvu on ollut nousujohteinen jo kymmenkunta vuotta. Markkinajohtaja Atrialla broilerin kasvuun luotetaan edelleen.
 – Se on nyt ollut melko kovaa viimeiset kymmenen vuotta. Mutta kyllä me edelleenkin uskomme, että joku kahden prosentin kasvu, mitä tämä vuosi näyttää, varmasti jatkuu, Rosenberg sanoo.

Lisääntyvä kanansyönti kasvattaa myös broileritiloja – 150 000 lintua ei ole enää harvinaisuus


Summary: Tulostusjärjestelmä sekoitti yksittäisten asiakkaiden tietoja ja yhdisteli niitä väärin.

Verottaja tarkentaa virheellisenä lähetettyjen päätöskirjeiden määrää. Verohallinnon kehitys- ja tietohallintojohtaja  Jarkko Levasma  kertoo STT:lle, että tällä tietoa virheellisiä kirjeitä olisi lähetetty noin 27 000.
 Levasman mukaan virhe ilmeni siten, että tulostusjärjestelmä sekoitti yksittäisten asiakkaiden tietoja ja yhdisteli niitä väärin. Virhe on tunnistettu, ja se koski ilmeisesti vain 6. elokuuta lähetettyjä kirjeitä.
 Tiedoissa oli muun muassa väärän puolison nimi ja esimerkiksi tuntemattomia osakkeita.
 Verottajan aiempi arvio kirjeiden määrästä oli 17 000, mutta Levasman mukaan virheitä on löydetty nyt muualtakin samasta tulostuserästä. Levasman mukaan aiemmin luultiin, että virheitä oli vain veropäätöksissä, mutta niitä oli myös verokorteissa ja muissa tulosteissa.
 Lue lisää:
 Verottaja lähettänyt jopa 60 000 virheellistä verokirjettä – tiedoissa muun muassa väärän puolison nimi ja tuntemattomia osakkeita

Verottaja tarkentaa virheellisten kirjeiden määrää – 27 000 virheellistä päätöstä


Summary: Rakkaus teatteriin syttyi, kun Kuusniemi oli  13-vuotias. Nykyään mies katsoo noin 200 esitystä vuodessa.

Teatteri on ollut  Heikki Kuusniemelle  tuttua lapsesta lähtien. Sen maailmaan hänet johdatti oma kummisetä, Tampereen Työväen Teatterin pitkäaikainen näyttelijä  Ossi Kostia .
 – Kaiketi siksi minulla on ihan erityinen suhde juuri siihen teatteriin. Mutta syksyllä 1978 näin  Hiirenloukun  Tampereen Teatterissa, ja seuraavasta vuodesta lähtien olen nähnyt kaikki, mitä jommassa kummassa teatterissa täällä on mennyt, kertoo Heikki Kuusniemi.
 Hiirenloukun nähdessään Kuusniemi oli 13-vuotias. Nykyään hän laskee katsovansa parisensataa näytelmäesitystä vuodessa. Nopeasti voi ynnätä, että mies on nähnyt vuosikymmenten aikana tuhansia näytöksiä.
 Kuusniemi kertoo nähneensä myös tuon  Hiirenloukun  useita kertoja. Tämä  Agatha Christien  rikosnäytelmä tuli nähdyksi myös muun muassa Lontoossa, mutta ensimmäinen kerta Tampereella on ollut mieleenpainuvin.
 Lokista Suomen hevoseen
 Heikki Kuusniemi sanoo, että maailman parasta näytelmäkäsikirjoitusta ei kerta kaikkiaan voi nimetä.
 – Se on mahdotonta. Hyvänä käsikirjoittajana voisin kuitenkin mainita muun muassa  Anton Tšehovin , ja esimerkiksi hänen näytelmänsä  Lokki . Tykkään yleensäkin klassikoista, niihin kuuluvat muun muassa  Tennessee Williamsin  tekstit.
 – Kotimaisista voisin mainita  Sirkku Peltolan . Hänen näytelmätekstinsä tuntuvat olevan klassikoita jo syntyessään, sanoo Heikki Kuusniemi.
 Yhdysvaltalainen Williams muistetaan muun muassa  Lasisen eläintarhan  ja  Viettelyksen vaunun  kirjoittajana. Peltolan trilogia  Suomen hevonen  taas pysyi Tampereen Työväen Teatterin näyttämöllä yli kymmenen vuotta, ja sai lopulta neljännenkin osan.
 Teatterikesä kuuluu Tampereelle
 Heikki Kuusniemi on ammatiltaan opettaja. Hänelle on suorastaan luksusta, jos Teatterikesä sattuu olemaan kokonaan jo ennen kuin koulut alkavat.
 – Teatterikesä on ainutlaatuinen mahdollisuus nähdä sitä kotimaista, mitä talvella ei päässyt näkemään. Ja jotakin jo talvella näkemääni menen Teatterinkesässä katsomaan uudestaan.
 Teatterin suurkuluttajalle teatteritapahtuma tuo nähtäville myös ulkomaisia makupaloja. Kuusniemen mukaan ne ovat mielenkiintoisia ja usein hiukan kokeilevampia esityksiä.
 Kuluvana kesänä Heikki Kuusniemi aloitti maratoninsa jo sunnuntaina ennen Teatterikesän virallisia avajaisia. Tiistaihin mennessä hän oli nähnyt esimerkiksi opiskelijoiden esittämän  Hairin  jo kolmesti.
 Heikki Kuusniemi sanoo musikaalit melkein erityisalakseen. Hän innostuu myös kesäteatterista.
 – Kyllä ehdottomasti. Kesäteatterit ovat merkittävä osa Tampereen teatterikaupungin mainetta. Jos joku ei vielä tänä kesänä ole nähnyt Komediateatterin ja Pyynikin esityksiä, niin tällä viikolla ehtii vielä, jos vaan saa lippuja.
 Kananlihaa katsomossa
 Heikki Kuusniemi sanoo arvostavansa kaikkien teatterissa työskentelevien ammattiryhmien työtä.
 – He ovat kaikki tarpeellisia ja kaikki kovia ammattilaisia. Mutta sittenkin sanon, että näyttelijä on kaiken sydän ja sielu. Hän välittää sen näytelmän sanoman.
 Tampereen Työväen teatterin iso näyttämö ja viides rivi. Sen keskellä on Heikki Kuusniemen vakiopaikka. Jarkko Vuolle / Yle
 Myös yleisö on tärkeä – Kuusniemen mukaan joka kerta erilainen ja siksi myös esitykset ovat joka kerta erilaisia.
 – Se on ainutlaatuinen kokemus. Parasta on, kun kaikki hengittävät yhdessä, näyttelijät ja yleisö. Tunnelma on aina erilainen, ja siksi samakin esitys kannattaa katsoa moneen kertaan.
 Vielä tuhansienkin nähtyjen esitysten jälkeen iho nousee katsomossa joskus kananlihalle. Heikki Kuusniemi sanoo, että juuri Teatterikesän alkajaisiksi nähdyssä  Hairissa  sitä kananlihaakin sai.

Heikki Kuusniemi on nähnyt kaikki Tampereen isojen teatterien näytelmät vuodesta 1979 – "Samakin esitys kannattaa katsoa moneen kertaan"


Summary: Angry Birds -elokuvasarjan toinen osa jatkaa peleistä tutussa lintujen ja possujen maailmassa. Elokuvaprojektit siivittävät jatkoaikaa Angry Birds -pelibrändille.

Tänä vuonna 10 vuotta täyttävää Angry Birdsia juhlitaan jo toisessa animaatioelokuvassa. Suomalaisen Rovion lippulaivatuote nähtiin ensimmäisessä elokuvassa vuonna 2016. Kansainvälinen animaatioelokuva oli menestys maailmalla ja Suomessa, joten elokuvasarjan jatkaminen on luontevaa Roviolle. Ensimmäisen elokuvan maailmanlaajuinen elokuvateatteriliikevaihto oli noin 300 miljoonaa euroa.
 Vihaiset linnut ja ärhäkkäät possut saavat elokuvista uutta puhtia, arvioi Rovion lisensointi- ja elokuvatoiminnan johtaja  Simo Hämäläinen . Elokuvat ovat vahvistaneet brändiä ja kaupallisia tuottoja.
 Angry Birds -elokuva 2  toteutettiin eri tyylillä kuin ensimmäinen animaatio. Ensimmäisessä yhteistyössä Sonyn kanssa Rovio tuotti ja rahoitti itse elokuvan. Nyt Rovio pysyi aiempaa enemmän taustalla ja lisensoi elokuvan Sonylle.
 – Me Roviolla huolehdimme brändistä ja siitä, että kaikki muu Angry Birds -maailmassa elää rinnakkain elokuvan kanssa.
 Angry Birds -elokuva 2: Tirpanat, Red, Sakke ja Pommi. Sony Pictures Entertainment
 Suomalainen voi samastua tunneilmaisun kangerteluun
 Elokuvassa suomalaisuus ei juuri vaikuta. Suomenkielisessä versiossa äänipääosaa esittävän  Riku Niemisen  mukaan hahmot ovat hyvin kansainvälisiä. Näyttelemästään Red-hahmosta Nieminen löytää kuitenkin suomalaisittain tuttuja piirteitä.
 – Red ei halua puhua tunteistaan. Se on tuttua suomalaiselle miehelle. Red on ympäröity koomisilla hahmoilla. Hän itse on ihmettelevä ja kyräilevä tyyppi.
 Elokuvassa tavallisesti tukkanuottasilla olevat linnut ja possut ovat solmineet välirauhan ja lähtevät yhtenä joukkona pelastamaan saariaan uhalta. Kotkasaaren hirmuvaltias on kyllästynyt jääsaareensa ja yrittää valloittaa lintujen ja possujen trooppiset saaret omalle väelleen.
 Nieminen nautti roolityössään elokuvan viitteistä eri aikakausiin, kulttuuriin ja klassikkobiiseihin. Näyttelijän vierellä esiintyy myös hänen kouluikäinen poikansa, joka tekee elokuvassa ensimmäisen ääniroolinsa.
 – Lapsiin ylipäätään vetoaa varmasti elokuvan vessahuumori, Nieminen sanoo.
 Animaatiosta löytyy myös entistä enemmän aikuisille suunnattua huumoria. Kaveriporukan seikkailujuoni etenee puolestaan samaan tuttuun tyyliin kuin useissa muissa saman tyylilajin elokuvissa.
 Merkittävissä lehdissä hyviä arvioita
 Elokuva- ja pelialan kilpailu on kovaa. Rovion Simo Hämäläinen ei vielä uskalla ennustaa uuden elokuvan menestystä, mutta on tyytyväinen positiivisiin arvioihin. Esimerkiksi Varietyn, Hollywood Reporterin ja The Guardianin elokuva-arvostelut ovat olleet suotuisia.
 Vuosikymmenen peleissä mellastaneille vihaisille linnuille elokuvamenestys antaisi uutta nostetta.
 Nieminen pitää Angry Birdsiä tärkeänä suomalaisille.
 – Minulle tämä on kansallinen produktio. Angry Birds vie Suomi-brändiä eteenpäin.
 Näyttelijä itse pääsi osallistumaan Angry Birdsin matkaan jo varhain.
 – Kun olin Teatterikorkeakoulussa, Rovio halusi testata, miten linnut voisivat käyttäytyä ihmismäisemmin. Opiskelijajoukkomme esitti roviolaisten edessä improvisoituja kohtauksia lintuhahmoilla. Minuun teki vaikutuksen, että hahmoihin haluttiin paneutua silloin jo kunnolla.

Uusi Angry Birds 2 -elokuva ottaa etäisyyttä Suomeen – kansainväliset arviot hyviä


Summary: Poliisi ei toistaiseksi ole saanut selville hyökkääjän motiivia.

Poliisi on jatkanut  Sukevan vankilassa sattuneen väkivaltatilanteen  esitutkintaa. Tapausta tutkitaan tapon yrityksenä.
 Tapaus sattui keskiviikkoaamuna, kun vankeusrangaistustaan suorittamassa ollut mies hyökkäsi toisen vangin päälle itse tehdyn teräaseen kanssa ja iski häntä päänalueelle muutamia kertoja.
 Hyökkäyksen kohteeksi joutunut mies toimitettiin sairaalahoitoon, mutta hän on nyttemmin päässyt pois sairaalasta. Poliisilla ei ole tällä hetkellä tarkkaa tietoa vammojen vakavuudesta.
 Poliisin mukaan hyökkäys keskeytyi vartijoiden nopean toiminnan ansiosta.
 Poliisi on kuulustellut sekä rikoksesta epäiltyä että uhria, mutta teon motiivi on toistaiseksi epäselvä.
 Komisario  Teemu Moilanen  Itä-Suomen poliisista arvioi aiemmin, että vakavammat väkivallanteot Sukevan vankilassa ovat melko harvinaisia.

Sukevan vankilassa tapahtuneen hyökkäyksen uhri on päässyt pois sairaalasta – sai teräaseesta päähänsä


Summary: Yhtiö varautuu Yhdysvaltain vientikieltoon, joka estäisi yhteistön muun muassa Googlen kanssa.

Kiinalainen teknologiayhtiö Huawei julkaisi perjantaina oman käyttöjärjestelmänsä. Huawei ottaa HarmonyOS-käyttöjärjestelmän käyttöön, jos Yhdysvaltain pakotteet estävät sitä käyttämästä Googlen Android-järjestelmää.
 Yhtiön kuluttajaliiketoiminnan johtajan  Richard Yun  mukaan Huawei voi siirtyä käyttämään uutta käyttöjärjestelmäänsä välittömästi. Yun mukaan käyttöjärjestelmä eroaa täysin Androidista ja Applen puhelinkäyttöjärjestelmä iOS:ista.
 Huawei on joutunut Kiinan ja Yhdysvaltain kauppakiistan keskelle, ja sitä painavat myös länsimaiset tietoturvahuolet.
 Yhdysvallat on asettanut yhtiön vientikieltoon, jonka on määrä alkaa elokuun puolivälissä. Kielto estäisi yhdysvaltaisyhtiöitä, kuten Googlea, tekemästä yhteistyötä Huawein kanssa.
 Yhdysvaltain mukaan etenkin Huawein toimittamat 5G-verkot saattaisivat mahdollistaa Kiinan vakoilun. Yhtiö on kiistänyt syytöksen.
 Lue myös:
 Huawein tulos kasvoi Yhdysvaltain painostuksesta huolimatta – kauppasota varjostaa tulevien Huawei-mallien Google-päivityksiä
 Berliinissä naapurini ahdistuu kännykkämastosta – Saksassa 5G-verkko herättää Suomea enemmän kysymyksiä

Kiinalainen Huawei julkisti oman käyttöjärjestelmänsä Googlen Androidin tilalle – varautuu Yhdysvaltain pakotteisiin


Summary: Uusien oikomismuotojen myötä kynnys hoitojen aloittamiseen on madaltunut. Keskustele aiheesta jutun lopussa.

Kontiolahtelainen  Sanna Parkkonen  on lapsuudesta asti kokenut, että hampaat ovat vinossa ja halusi niihin oikomista. Parkkonen työskentelee Joensuun Oral hammaslääkäriasemalla, jonka kautta hän päätyi aloittamaan oikomishoidot vielä aikuisiällä.
 – Se alkoi ihan siitä, että kävin hammaslääkärillä ja hän katsoi hampaat ja teki arvion, että kannattaako niitä oikoa ja miten pitkään hoito mahdollisesti kestäisi. Oli helppo tietysti tässä työpaikalla käydä, kun on hammaslääkäri lähellä ja helppo välillä kyselläkin esimerkiksi hoidon jatkumisesta.
 Aikuisiän oikomishoidot eivät ole uusi ilmiö, mutta yhä useampi aloittaa ne esteettisistä eli ulkonäöllisistä syistä. Oikomishoitojen yleistymiseen on vaikuttanut esimerkiksi yksityisten hammaslääkäriasemien voimakas markkinointi.
 – Iän karttuessa monia alkaa harmittaa oma hammasrivi ja halutaan hakeutua aikuisiällä oikomishoitoon. On tietysti purentavirheitä, joita ei olla voitu saattaa lapsena ja nuorena päätökseen, kertoo Itä-Suomen yliopiston hammaslääketieteen professori  Timo Peltomäki .
 Vinot hampaat halutaan oikoa huomaamattomasti
 PlusTerveyden lääketieteellisenä johtajana ja hammaslääkärinä työskentelevän  Kaj Karlssonin  mukaan moni saapuu vastaanotolle kysymään, olisiko vinolle hammasrivistölle jotain tehtävissä.
 – Moni haaveilee terveen näköisestä, jenkki- tai Hollywood-hymystä ja voihan joku ajatella, että siitä on hyötyä ihan sosiaalisessa elämässäkin, Karlsson kertoo.
 Perinteisten hammasrautojen rinnalla on monia oikomismuotoja. Tällä hetkellä suosituimpia ovat muoviset irrotettavat, läpinäkyvät ja sitä myötä huomaamattomat oikomiskalvot. Menetelmän eduiksi listataan muun muassa käyttömukavuus ja nopeus.
 – Lapsilla tehdään lähes kaikki oikominen perinteisillä raudoilla. Sitten on irrotettavia oikomiskojeita, jotka ovat melko harvinaisia tällä hetkellä ja lisäksi nyt viimeisen viiden tai kuuden vuoden aikana yleistyneet oikomiskalvot, jotka ovat osasyy sille, miksi aikuiset hakeutuvat hoitoon, sanoo hammaslääkäri  Risto Vanhala  Joensuun Oral hammaslääkäriasemalta.
 Yksityiset hammaslääkäriasemat ovat lisänneet voimakkaasti oikomishoitojen, erityisesti kalvo-oikomisten mainontaa, jonka myötä ihmiset ovat hakeutuneet suoristamaan omat hampaansa.
 – Muutos on se, että enää ei käytetä yhtä paljon kiinteitä oikomiskojeita, Peltomäki arvioi.
 Sanna Parkkoselle oikomishoitojen aloittaminen oli työpaikan kautta helppoa. Hammaslääkäri Risto Vanhalan mukaan yhä useampi saapuu oikomishoitoihin ulkonäöllisistä syistä. Heikki Haapalainen / Yle
 Jenkkihymy tulee kalliiksi
 Hintaluokka oikomishoidoissa vaihtelee yksityisen hammashoidon puolella tilanteesta ja menetelmästä riippuen tavallisesti 1 600–5 000 euron välillä.
 Oikomishoidon jälkeen ei ole varmuutta, että hampaat pysyvät suorina loppuiän ajan.
 Kaj Karlssonin mukaan monella aikuisiällä oikomishoitoihin tulevalla saattaa olla kokemusta hammasraudoista jo nuoruudesta ja lapsuudesta.
 – Ihminen muuttuu ajan kanssa ja myös suussa tapahtuu muutoksia. Oionta voi säilyä sellaisenaan, mutta yleensä se ei pysy ja palautumista tapahtuu suurella osalla. Oikomishoidon kestävyys tulee varmistaa esimerkiksi erilaisilla irtokojeilla tai kiinteillä langoilla, Karlsson lisää.
 Oikomishoitojen tekijöitä yhä enemmän
 Oikomishoitoihin on tullut markkinoille useita erilaisia vaihtoehtoja ja myös tekijöitä on yhä enemmän.
 Timo Peltomäki muistuttaa, että riskejä voi syntyä siitä, etteivät yksityisellä puolella oikomishoitoja tekevät hammaslääkärit ole aina oikomisen erikoishammaslääkäreitä.
 – Kyllä peruskoulutettu hammaslääkäri voi tehdä oikomishoitoja, mutta tulee olla hyvin perillä siitä, mitä tekee ja varsinkin rajoitteista, että mitä ei voi tehdä. Vaikka saavutettaisiin hyvä esteettinen tulos, voi se olla purennan toiminnan kannalta päinvastaista, Peltomäki kertoo.
 Jotta oikomishoitoihin voidaan alkuunkaan ryhtyä, tulee suussa olla perusasiat kunnossa.
 – Kun aletaan tekemään oikomishoitoja, tulisi suun olla terve. Sairaaseen suuhun sitä ei saa aloittaa. Potilaalla voi olla iensairautta, hampaat liikkuvat, on syventyneitä taskuja tai hammaskiveä, Risto Vanhala sanoo.
 Julkisella puolella oikomishoitojen aloittamiseksi eivät esteettiset syyt usein riitä.
 – Kunnissa ja kaupungeissa on eroja siinä, kuinka moni voi päästä oikomishoitoon. Etupäässä nuorille ja lapsille tarjotaan oikomishoitoja toiminnallisista syistä, vaikka esteettiset syyt olisivatkin aivan ilmeisiä, Timo Peltomäki kertoo.
 Ilmiö tiedostetaan alan koulutuksessa
 Itä-Suomen yliopistossaprofessorina työskentelevän Timo Peltomäen mukaan oikomishoitojen suosion kasvu tiedostetaan alan koulutuksessa. Perusopetuksen opinto-ajan puitteissa ei olla kuitenkaan pystytty ottamaan ilmiöstä syntynyttä kysyntää täysin huomioon.
 – Se opetus, mitä kaikissa Suomen hammaslääketieteen laitoksissa annetaan, tähtää siihen, että lasten ja nuorten hampaiden oikomishoito-oppia annetaan ja tällaiset yleisimmät purentavirheet osataan hoitaa.
 Myös ulkonäköön liittyvät seikat pyritään Peltomäen mukaan ottamaan opetuksessa huomioon.
 – Jos jollekin nuorelle pystytään hoitamaan hammasrivi kuntoon niin, että voidaan estää koulukiusaaminen, niin kysehän on silloin yleisterveydellisestä hoidosta, ja esteettisyys on hyvin tärkeää.
 Mitä mieltä olet hampaiden oikomishoidoista aikuisiällä? Aiheesta voi keskustella klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Kummasteleeko kukaan enää hammasrautoja? – "Kaikilla on tuttavapiirissään joku, jolla on ollut jo oikomishoitoa"
 Terästä, akryylia, silikonia – joka kolmannen lapsen hampaita oiotaan, mutta tiedätkö sinä, mitä lapsesi suusta löytyy ja miksi?

Aikuiset maksavat oikomishoidoista tuhansia euroja ulkonäkösyistä – suora hammasrivi ei ole välttämättä ikuinen