Summary: Naapurit ilmoittivat kuulleensa laukauksia asunnosta, josta poliisi löysi kuusi ihmistä kuoliaaksi ammuttuna.

Kroatian poliisilla on käynnissä laajat etsinnät maan pääkaupungissa Zagrebissa tapahtuneet joukkomurhan vuoksi.
 Poliisi löysi illalla asunnosta kuuden ihmisen ruumiit Zagrebin eteläisestä kaupunginosasta. Valtiollisen Hina-uutistoimiston mukaan uhrit oli ammuttu kuoliaaksi. Poliisi saapui paikalle sen jälkeen, kun naapurit olivat ilmoittaneet kuulleensa useita laukauksia asunnosta.
 Uhrien sukupuolesta tai iästä ei ole tietoa. Myöskään ammuskelun motiivista ei ole selvyyttä.
 Hina-uutistoimiston mukaan poliisi on eristänyt pääkaupungin etsiessään epäiltyä tai epäiltyjä.

Kuusi ihmistä ammuttiin kuoliaaksi Kroatian pääkaupungissa


Summary: Voimakas palo sai alkunsa asunnon keittiöstä.

Äiti pelastautui vauvan ja pikkupojan kanssa palavasta asunnosta Helsingin Kannelmäessä perjantain vastaisena yönä, kertoo pelastuslaitos.
 Päivystävän palomestarin mukaan kolmikko oli herännyt savun hajuun kerrostalon toisessa kerroksessa sijaitsevassa huoneistossa ja lähtenyt ulos paloa karkuun. Kukaan ei loukkaantunut.
 Voimakas palo sai alkunsa keittiöstä, mutta tarkempi syttymissyy ei ollut vielä varhain perjantaina tiedossa. Asunto tuhoutui, mutta tuli ei levinnyt seitsenkerroksisen talon muihin huoneistoihin. Talosta ei palomestarin mukaan tarvinnut myöskään evakuoida asukkaita.
 Poliisi tutkii syttymissyytä.

Äiti pakeni liekkejä vauvan ja pikkupojan kanssa Helsingin Kannelmäessä


Summary: Lehtitietojen mukaan Saudi-Arabian kuningas on antanut hyväksyntänsä naisten matkustamislupaa koskevalle uudistukselle.

Saudiarabialaisen naisen ei tarvitse jatkossa hakea lupaa matkustamiseen miespuoliselta huoltajalta, kertoo  The Guardian  perustaen tietonsa saudiarabialaislehden uutiseen.
 Paikallinen  Okaz-sanomalehti  kertoi torstaina, että yli 21-vuotiaat naiset voivat hakea passia ja matkustaa ulkomaille ilman huoltajan lupaa. Saudi-Arabian viranomaiset eivät ole ainakaan toistaiseksi vahvistaneet tietoa.
 Okaz ei kerro uutisessaan, mihin sen tiedot perustuvat. Englanninkielinen  Arab News  kertoo, että kuningas  Salman Bin Abdulaziz  on antanut hyväksyntänsä matkustamislupaa koskevalle uudistukselle.
 Saudi-Arabia on ollut lukuisia kertoja kyseenalaisissa otsikoissa maasta paenneiden nuorien naisten vuoksi. Paossa olleet naiset ovat pyytäneet kansainvälistä suojelua muun muassa sosiaalisen median kautta. Monet naisista ovat kertoneet pakenevansa perheettään ja saudihallitusta sekä toivovansa turvapaikan maasta, joka takaisi heille ihmisoikeudet.
 Kruununprinssi  Mohammed bin Salman  on halunnut esiintyä kunnianhimoisena uudistajana, jonka noustua valtaan naiset ovat saaneet muun muassa oikeuden ajaa autolla. Lisäksi naiset voivat tätä nykyä hakea yliopistoon opiskelemaan tai käydä töissä ilman miespuolisen huoltajan lupaa.
 Toisaalta kruununprinssin arvostelijat muistuttavat, että hänen valtaannousunsa jälkeen maassa on vangittu lukuisia naisaktivisteja. Ihmisoikeusjärjestöjen mukaan vangittuja naisia on kidutettu vankiloissa. Saudi-Arabia on kiistänyt kidutukset.
 Lisää aiheesta:
 Guardian: Saudi women can now travel without male guardian's approval – report
 Arab News: Saudi Arabia ends restrictions on women traveling: Royal Decree
 Saudi-Arabia puolustaa kännykkäsovellusta, joka antaa miesten valvoa naisten liikkumista – hälyttää, kun nainen menee lentokentälle    Lukuisia naisia pakenee konservatiivisista arabimaista – Kiinnijääneillä voi olla karu kohtalo
 Naiset vaativat loppua Saudi-Arabian huoltajuusjärjestelmälle – ”Poistakaa se, ja me kaikki emme muuta pois”

Lehti: Naisen ei tarvitse enää hakea Saudi-Arabiassa lupaa matkustamiseen mieshuoltajalta


Summary: Pohjois-Korea on tehnyt lukuisia ohjuskokeita lyhyen ajan sisällä.

Pohjois-Korea on jatkanut ohjuskokeitaan, kertovat eteläkorealainen uutistoimisto Yonhap sekä yhdysvaltalaiset turvallisuuslähteet. Pohjois-Korean kerrotaan laukaisseen lyhyen kantaman ammuksen.
 Kaksi päivää sitten Pohjois-Korea ampui kaksi ballistista ohjusta Wonsanin alueella, Pohjois-Korean itärannikolla. Etelä-Korean mukaan ohjukset lensivät noin 250 kilometriä ennen Japaninmereen putoamistaan.
 Lähteiden mukaan Pohjois-Korean tuorein ohjuskoe oli samantyyppinen kuin mitä maa teki viime viikolla.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoo, ettei hän ole huolestunut Pohjois-Korean viimeisimmästä kokeesta. Trumpin mukaan lyhyen kantaman ohjusten testaaminen on varsin tavanomaista.

Pohjois-Korea teki taas ohjuskokeen – Trump ei ole huolissaan


Summary: Parhaiten tuottivat listatut osakkeet.

Eläkevakuutusyhtiö Ilmarisen sijoitukset tuottivat tammi-kesäkuussa 6,0 prosenttia, kun vuosi sitten sijoitustuotot jäivät 1,1 prosenttiin.
 – Ensimmäinen puoli vuotta oli erittäin vahva kaikilla mittareilla, arvioi Ilmarisen toimitusjohtaja  Jouko Pölönen .
 Erityisen hyvin tuottivat listatut osakkeet. Yhtiön mukaan taustalla on se, että keskuspankit ovat keventämässä merkittävästi rahapolitiikkaansa, mikä tukee osakemarkkinoita.
 Myös korko- ja kiinteistösijoitukset tuottivat mallikkaasti. Ilmarisen sijoituksista vastaava varatoimitusjohtaja  Mikko Mursula  kuvaa alkuvuotta siten, että "sinisen taivaan skenaario toteutui oikein hyvin".
 Hänen mukaansa viime vuoden lopulla odotettiin, että keskuspankit kiristävät rahapolitiikkaansa. Vuoden vaihteessa tuli täydellinen suunnanmuutos.
 – Keskuspankkiretoriikka muuttui rajusti, Mursula kertoo.
 Viime päivinä keskuspankit ovat ryhtyneet sanoista tekoihin. Yhdysvaltain keskuspankki Fed alensi ohjauskorkoaan prosenttiyksikön neljäsosalla 2–2,25 prosentin vaihteluväliin. Euroopan keskuspankki EKP ilmoitti viime viikolla olevansa valmis alentamaan ohjauskorkojaan ja aloittamaan uuden arvopapereiden osto-ohjelman.
 Mursula arvioi, että markkinoilla odotettiin Fediltä suurempaa koronlaskua, ja että tarvittaessa koronlaskuja tulee enemmän.
 Kokonaistulos nousi 1,4 miljardia euroa
 Ilmarisen kokonaistulos nousi tammi-maaliskuussa 931 miljoonaa euroon. Vuosi sitten tappiota tuli 502 miljoonaa euroa. Tulos parani siten juhlavat 1,4 miljardia euroa.
 Sijoitusomaisuuden arvo paisui 47,8 miljardiin euroon vuoden takaisesta 46,3 miljardista eurosta.
 Maksetut eläkkeet ovat nousussa. Yhtiö maksoi alkuvuonna eläkkeitä yli 3 miljardia euroa, kun vuosi sitten summa oli 2,8 miljardia euroa. Vakuutusmaksutulo kohosi kuitenkin edelleen 2,9 miljardiin euroon.

Ilmarinen kaapi markkinoilta 6 prosentin sijoitustuotot alkuvuonna – toimitusjohtaja Jouko Pölönen: Erittäin vahva kaikilla mittareilla


Summary: Legendaarisen rockfestivaalin kunniaksi aiottu tapahtuma jouduttiin perumaan lopullisesti. Alkuperäinen festivaali oli 1960-luvun hippiliikkeen huipentuma. Esiintyjinä nähtiin muun muassa Jimi Hendrix, Janis Joplin ja Santana.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Alkuperäisen Woodstockin järjestäjäjoukossa hääri muuan  Michael Lang . Hän oli floridalainen kauppias, jolla oli jo ennen Woodstockia kokemusta yhden suuren rocktapahtuman järjestämisestä.
 Samainen Lang toimii edelleen tapahtumatuottamisen parissa. Hän aloitti hyvissä ajoin valmistelut Woodstockin toisen tulemisen varalle. Festivaalin 50-vuotisjuhlaan saatiin kiinnitettyä nimekkäitä nykyartisteja kuten  Jay-Z ,  Miley Cyrus  ja  The Killers  sekä alkuperäisessä tapahtumassa esiintynyt Santana
 Räppäri Jay-Z kuvattuna vuoden 2013 Grammy-gaalassa Los Angelesissa. Paul Buck / EPA
 .
 Lang ilmoitti, että tapahtumaan tulee myyntiin 100 000 lippua ja se tullaan järjestämään Watkings Glenissä, New Yorkin osavaltiossa.
 Kaikki menee päin seinää
 Lippujen Woodstockin viisikymppisille odotettiin tulevan myyntiin huhtikuussa. Toisin kävi. Tapahtuman suurin yhteistyökumppani Dentsu Aegis Network ilmoitti vetäytyvänsä ja kertoi, että juhlat on peruttu.  Asiasta kertoo muun muassa RollingStone.
 Pääsponsorin vetäytymisen vuoksi festivaali menetti keikkapaikkansa ja Michael Lang alkoi etsiä korvaavaa venueta. Festivaalin toteutuminen alkoi vaikuttaa epätoivoiselta. Artisti toisensa jälkeen perui esiintymisensä.
 Intilainen joogaguru Swami Satchidananda avasi Woodstock-festivaalin 1969.  Festivaalin yleisömäärä hahmottuu kuvasta. Se kipusi yli puoleen miljoonaan. Mark Goff
 Alkuperäisen Woodstockin tapahtumapaikalla toimiva Bethel Woods for the Arts ei innostunut sekään kolmipäiväisestä festivaalista. Sen sijaan keskuksessa järjestetään Woodstockin muistoksi kolme erillistä konserttia, joissa esiintyvät  Ringo Starr , Santana ja Doobie Brothers.
 Uusi luku pieleen menneiden festarien tarinaan
 Viimenen oljenkorsi oli ilmoitus, jonka mukaan kyseessä tulee olemaan ilmaiskonsertti, joka järjestetään Marylandissa.
 Heinäkuun viimeisenä päivänä järjestäjät lopulta nostivat kädet pystyyn. Tapahtumaa ei tule.
 – Suruksemme joudumme ilmoittamaan, että festivaalin järjestäminen kävi mahdottomaksi useiden takaiskujen vuoksi. Emme pysty toteuttamaan tapahtumaa sillä bändikattauksella ja intensiteetillä, jolla olimme toivoneet, Michael Lang sanoo  BBC:n uutisten mukaan .
 Woodstockin 1969 aikana satoi ja paistoi. Välillä festariväki velloi mudassa. Välillä taas paistateltiin päivää vähissä vaatteissa tai alasti. Courtesy Everett Collection / AOP
 Woodstock-festivaalin toteutuminen elokuussa 1969 oli sekin monen sattuman summa. Tuolla kertaa sattumat kääntyivät järjestäjien voitoksi. He tulivat tehneeksi historiaa. Historia saattaa toistaa itseään, mutta sitä on vaikea pakottaa.
 Lue myös:
 Woodstockin legendaarisen lavan paikka löytyi arkeologisissa kaivauksissa
 Elävä Arkisto - Jimi Hendrix

Woodstock-festivaalin 50-vuotisjuhla lysähti kasaan – festivaali vaihtoi paikkaa ja muotoa ja lopulta peruttiin


Heinäkuussa rikkoutui sekä kylmien öiden että kuumien päivien ennätyksiä Ilmatieteen laitoksen havaintoasemilla. Ylivieskan lentokentällä mitattiin kuun alussa -1,7 astetta ja Porvoon Emäsalossa kuun lopulla 33,7 astetta. Tämä oli Emäsalon havaintoaseman uusi lämpöennätys.
 Kuun lopulla rikkoutui myös Suomen pisimpään toimineen havaintoaseman Helsingin Kaisaniemen lämpöennätys, kun mittari kohosi 33,2 asteeseen.
 Koko kuussa hellepäiviä oli yhteensä vain 13. Se on kolme päivää pitkän ajan keskiarvoa vähemmän.
 Hallaöitä oli runsaasti. Kesän ennätys, seitsemän hallayötä, mitattiin Etelä-Pohjanmaalla Alajärven Möksyn havaintoasemalla.
 Heinäkuu oli myös poikkeuksellisen kuiva, sillä mitatut sademäärät vaihtelivat vain millistä 90 milliin. Maan keski- ja pohjoisosassa sademäärät jäivät paikoin niin pieniksi, että yhtä kuivaa on Ilmatieteen laitoksen mukaan keskimäärin kerran 30 vuodessa tai harvemmin.

Heinäkuussa hellepäiviä oli keskiarvoa vähemmän, mutta silti loppukuun kuumina päivinä rikkoutui ennätyksiä


Summary: Unkarin pääministeri arvosteli Suomea rajusti viime viikolla pitämässään puheessa.

Suomalaisten europarlamentaarikkojen mukaan Unkarin pääministerin  Viktor Orbánin  ryöpytys on propagandaa, jota Unkari on käyttänyt muitakin vastaan.
 Mepit kommentoivat Orbánin puheita torstaina Ylen EU-keskustelussa  Pointti-tapahtumassa  Helsingin Kansalaistorilla.
 Elsi Kataisen  (kesk.) mukaan Suomen täytyy tehdä selväksi, että maa on kaikin tavoin parempi oikeusvaltiona kuin Unkari.
 Katainen muistutti, että unkarilaispuheissa on nostettu ongelmaksi Suomen perustuslakivaliokunta, mutta  muissa Pohjoismaissa, Britanniassa ja Hollannissa tilanne on samantapainen .
 Orbán  arvosteli Suomea rajusti viime viikolla pitämässään puheessa . Hän piti naurettavana, että Suomi on EU-puheenjohtajuuskaudellaan nostanut esiin ongelmat Unkarin oikeusvaltiokehityksessä, koska oikeusvaltioperiaatteet eivät hänen mielestään Suomessakaan toteudu.
 Erityisenä pilkan aiheena Orbán piti sitä, ettei Suomessa ole valtiosääntötuomioistuinta.
 Nils Torvalds, Eero Heinäluoma ja Elsi Katainen Pointti-tapahtuman keskustelussa torstaina. Laura Hyyti / Yle
 Ville Niinistö  (vihr.) sanoo, että Orban pelaa ja kikkailee sanoilla Suomea syyttäessään, eikä siitä kannata olla moksiskaan. Niinistön mukaan on vain hyvä asia, että kansanedustajista koostuva valiokunta arvioi perustuslainmukaisuutta lakeja säätäessään.
 – Pidän todella arvokkaana, että kansanedustajat sitoutuvat Suomessa perustuslain kunniottamiseen.
 Henna Virkkunen  (kok.) sanoo, että Orbán tietää hyvin mistä on kyse. Unkari vastustaa meneillään olevan Suomen EU-puheenjohtajuuskauden tavoitetta sitoa EU-tukirahat oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Virkkunen toteaa, että keväällä lainsäädäntöä ei edistetty lainkaan, kun EU-puheenjohtajamaana oli Romania, jota on myös arvosteltu oikeusvaltion murentamisesta.
 – On kestämätöntä, että on jäsemaita, jotka eivät piittaa periaatteista, mutta nostavat merkittäviä määriä EU-tukia, Virkkunen arvostelee.
 Eero Heinäluoma  (sd.) uskoo, että EU-tukirahojen ehdoksi tulee nyt oikeusvaltioperiaatteiden noudattaminen.
 – Jos tähän ei nyt puututa, EU menettää ison osan uskottavuuttaan. Miten opetamme ulkopuolisia, jos omassa keskuudessamme mennään pehmeään dktatuuriin, Heinäluoma kysyi.
 Ville Niinistö ja Henna Virkkunen Pointti-tapahtuman keskustelussa torstaina. Laura Hyyti / Yle
 Heinäluoman mukaan Suomi voi jäädä puheenjohtajuuskaudellaan historiaan.  Nils Torvalds  (r.) oli epäilevämpi ja uskoi, ettei asia selviä vielä Suomen puheenjohtajakauden aikana, vaan vasta ensi vuonna Saksan kaudella.
 Torvaldsin käsitys on, että Suomi on noussut Unkarissa esiin myös koska kyseessä on sukulaiskansa.
 – Mielipiteet painavat enemmän unkarilaisten keskuudessa kuin jonkun muun maan, siksi oli pakko siirtyä vastahyökkäykseen, Torvalds arvioi.
 Vasemmistoliiton ja perussuomalaisten edustajat eivät päässeet EU-keskusteluun paikalle.
 Ylen ja Helsingin kaupungin toteuttama  Pointti-festivaali on kaikille avoin ja maksuton .
 Lue myös:
 Mistä Orbánin hyökkäys Suomea vastaan johtuu? Yle selvitti asiaa Unkarin poliittisen eliitin kesäpäivillä

Mepit torjuvat Orbánin hyökkäyksen Suomea vastaan: "Hän tietää hyvin mistä kyse", "kestämätöntä", "Suomi voi jäädä historiaan"


Summary: Levypyörä työllistää Nastolassa noin sata ihmistä.

Nastolassa toimiva työkoneiden vanteita valmistava Levypyörä Oy vaihtaa omistajaa.
 Levypyörä on kaupattu Nokian Raskaat Renkaat Oy:lle. Levypyörä työllistää Nastolassa noin 100 ihmistä ja se on ollut osa Weckman Steel -konsernia.
 Levypyörän toimitusjohtaja  Lars Ojansuu  arvioi nettitiedotteessa, että kauppa antaa yritykselle mahdollisuuden kasvaa ja kehittää tuotteitaan ja palvelujaan. Yhtiön liikevaihto on noin 18 miljoonaa euroa.
 Nokian Raskaat Renkaat kehittää ja valmistaa erikoisrenkaita kuorma-autoille ja raskaalle teollisuudelle.

Nokian Raskaat Renkaat ostaa vannevalmistaja Levypyörän


Summary: Lohtajan Kirkkomusiikkijuhlien kantaesitys kertoo Ylivieskan kirkon historiasta, tuhosta ja sen jälkeen syntyneistä tunteista.

Lohtajan Kirkkomusiikkijuhlilla kuullaan tänä vuonna ajankohtainen ja kipeäkin tarina, kun kuorodraama Ylivieskan kirkkopalosta saa kantaesityksensä. Ylivieskan  yli 200-vuotias puukirkko tuhoutui tulipalossa täysin  pääsiäisenä 2016 tuhopolton seurauksena.
 Ylivieskassa pääpaikkaansa pitävän Jokilaaksojen Oratoriokuoron tilausteos  Muistot eivät pala  lähti kuoronjohtaja  Marita Kaakisen  ideasta.
 – Kuoron harjoituksissa kirkkopaloon palattiin joka ikisellä tauolla. Päätin, että tämä pitää saada läpikäytyä ja trauma purettua, kertoo kuoronjohtaja Kaakinen.
 Noin 400 henkilöä vetävässä Lohtajan kirkossa kuullaankin torstai-iltana koko Ylivieskan kirkon elinkaari aina sen rakentamisesta paloon saakka ja siitä seuranneiden tunteiden käsittelyyn. Teoksessa annetaan myös anteeksi, eikä syyllistetä.
 – Ei ole tarvetta repiä haavoja auki, eikä ristiinnaulita ketään. Teos kertoo myös siitä, kuinka tärkeä kirkko oli alueen asukkaille.
 "Ei pelätä vanhaa, mutta ei uuttakaan"
 Kirkkomusiikkijuhlat ei ole pelännyt viime vuosina tarttua vaikeisiin tai herkkiin aiheisiin. Kaksi vuotta sitten  kirkko-ooppera Lars Levi Laestadiuksesta kuohutti  jo ennen esitystään.
 Kuohuttavia teoksia on valittu tietoisesti.
 – Juhlat ovat pysyneet hyvin ajassa kiinni. Ei pelätä vanhaa, mutta ei uuttakaan, kiittelee tämänvuotisen kuorodraaman säveltänyt  Kari Pappinen.
 Kuorolaiset saivat olla  Muistot eivät pala  -draaman teossa mukana alusta asti. He keräsivät kuvia, tekstejä ja muistoja, joiden pohjalle teosta lähdettiin rakentamaan.
 Tunteiden pintaan nouseminen on ollut koko työssä vaikein asia, kertoo Marita Kaakinen.
 – Teosta voi pitää monelle henkilökohtaisena ja herkkänä. Kuorolaisissakin on monta, jotka ovat menneet naimisiin Ylivieskan palaneessa kirkossa ja joku on päässyt siellä ripille. Tunteet ja keskittyminen häiritsevät toisiaan. Toisaalta siitä on ammennettu myös voimaa, myöntää Kaakinen.
 Marita Kaakisella on teoksessa poikkeuksellisesti tuplarooli. Hän laulaa sopraanona keskeisen eli sanansaattajan roolin. Samalla hän myös johtaa kuoroa.
 Teoksen on säveltänyt Kari Pappinen ja ohjauksesta vastaa Jukka-Pekka Rotko.
 Esityksen ennakkomyynti on ollut vilkasta. Torstain esitykseen saapuu useita busseja Kalajokilaaksosta esitystä katsomaan.
 Ensi vuonna  Muistot eivät pala  -kuorodraama lähtee kiertueelle niille paikkakunnille, joissa kirkko on palanut viimeisten sadan vuoden aikana.
 Lue lisää:
 Laestadiuksesta kertova kirkko-ooppera kuohuttaa jo ennen kantaesitystään – "Niin monta kuin on katsojaa, herää myös ajatusta"

Kuorodraama Ylivieskan kirkkopalosta syntyi halusta purkaa ihmisten traumoja – "Teoksessa annetaan anteeksi, eikä syyllistetä"


Summary: Keskustaväki etsii puheenjohtajaa, joka kohottaisi kentän tunnelmaa, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Entinen pääministeri ja puoluejohtaja  Matti Vanhanen  (kesk.)  julkaisi maanantaina Suomenmaan blogisivuillaan ”vaalikoneen” keskustan puheenjohtajaksi mieliville.
 Vanhasen listalla on reilu parikymmentä kysymystä, ja moni niistä käsittelee perinteisiä, keskustalle tärkeitä teemoja.
 Ehdolla olevilta  Antti Kaikkoselta  ja  Katri Kulmunilta  kysytään kantaa Alkion ajatuksiin, puoltavia argumentteja suomalaiselle maataloudelle sekä keskustan lempilapsen eli aluepolitiikan tulevaisuuden linjaa.
 Suomenmaa julkaisi  Kaikkosen vastaukset  tiistaina,  Kulmunin tänään torstaina .
 Vastaukset eivät juurikaan tee eroa kahden puheenjohtajan välille. Kulmuni vastaa pidemmin, Kaikkonen lyhyemmin. Mutta linjavaalista ei voida puhua, ainakaan näiden vastausten perusteella.
 – Tämä saattaa olla enemmän henkilö- kuin linjavaali, Kaikkonen  myönsi Ylelle heinäkuussa .
 Ei oikealla, eikä vasemmalla, vaan keskellä. Alkiolaisittain. Köyhän asiaa, mutta myös omaa toimeliaisuutta puolustaen. Alueellisuutta ja suomalaista maataloutta vahvistaen.
 Lue myös:   Toinen sanoo "mie" ja toinen "mä", mikä muu erottaa keskustan johtajakisaajat Kaikkosen ja Kulmunin toisistaan? Ainakin menokuri ja kurinpito
 Vanhasen listassa on  kuitenkin kiinnostava pohjavire, joka antaa vihiä siitä, millaisiin kysymyksiin keskustan on tulevina vuosina otettava kantaa.
 – Keskusta on valitsemassa uutta puheenjohtajaa tilanteessa, jossa äänestäjät jakautuvat kokemansa identiteetin tai arvomaailmansa osalta yllättävän vahvasti, Vanhanen kirjoittaa.
 Hän kysyy esimerkiksi:
 ”Kun vastakkainasettelu tuntuu olevan poliittisen kannatuksen käyttövoima, niin tekisitkö Keskustasta leimallisesti ainoan pääkaupunkiseudun ulkopuolisen Suomen edunvalvojan?”
 ”Missä mahdollisesti muissa asioissa Keskusta voisi nousta polarisaation toiseksi vaihtoehdoksi niin, että ihmiset leimaavat keskusteluissaan kyseisen teeman aina automaattisesti Keskustan ruisleiväksi?”
 Kaikkonen vastaa, että vastakkainasettelu tuo vain pikavoittoja. Myöskään Kulmuni ei halua vastauksessaan asettaa pääkaupunkiseutua ja muuta Suomea eri puolille.
 Tulevaisuus näyttää, mikä on keskustan todellinen linja. Sekä Kaikkonen että Kulmuni tietävät, mitkä kysymykset muovaavat poliittisia jakolinjoja 2020-luvulla.
 Ne näkyvät myös siinä, miten puoluekenttä tällä hetkellä elää. Nosteessa ovat perussuomalaiset ja vihreät, laskussa konsensukseen ja keskustaan nojaavat vanhat puolueet.
 Räväkkä keskustalaiskansanedustaja  Mikko Kärnä  arvioi Twitterissä, että keskustan ahdinko nojaa paitsi pitkittyneestä puheenjohtajavaihdoksesta myös liian ympäripyöreästä poliittisesta viestistä.
 Kaikkosen ja Kulmunin vastaukset eivät tuota viestiä tee ainakaan kulmikkaammaksi.
 Keskusta valitsee uuden  puheenjohtajan 7. syyskuuta. Puolueen pää-äänenkannattajan Suomenmaan sivuilla on käyty kesällä aktiivista keskustelua puolueen tilasta ja erityisesti sen keskustelukulttuurista.
 Moni näyttää olevan sitä mieltä, ettei puolueen kulttuuria voi hyvällä tahdollakaan kutsua terveeksi.
 Keskustavaikuttaja  Janne Kaisanlahti   tylyttää kirjoituksessaan puoluejohtoa , joka ei kuuntele puoluekokouksen päätöksiä ja niitä keskustalaisia, jotka pyrkivät tukahduttamaan avoimen keskustelukulttuurin.
 "Jostain syystä meille on pesiytynyt kulttuuri, jossa kaikista rujoimmin toisesta keskustalaisesta sanovalle taputetaan eniten. Osa ruokkii ikävän kierrettä myös julkisuuden kautta."  Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen Suomenmaassa 12.7.2019
 Puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainenkin   on huolissaan , mutta eri syystä.
 – Jostain syystä meille on pesiytynyt kulttuuri, jossa kaikista rujoimmin toisesta keskustalaisesta sanovalle taputetaan eniten. Osa ruokkii ikävän kierrettä myös julkisuuden kautta, hän kirjoittaa.
 Ehkä onkin niin, että keskustalaisille on tällä hetkellä tärkeämpää saada puheenjohtaja, joka kohottaa puolueen henkeä ja tappiollista mielialaa. Saa keskustelun puolueen sisällä rullaamaan hyvällä tavalla.
 Linjat ovat nyt toissijainen asia.
 Voit keskustella aiheesta 1.8. klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Vanhanen laati keskustan puheenjohtajaksi pyrkiville 24 kiperää vaalikonekysymystä, joista erityisesti yhteen hän toivoo julkisia vastauksia
 Analyysi: Paniikissa pyörivä keskusta on Rinteen hallituksen heikoin lenkki
 Ylen kysely: Keskustan puheenjohtajakisasta tulossa todella tiukka – Kaikkonen ja Kulmuni lähes tasoissa

Analyysi: Vastaukset ”Vanhasen vaalikoneeseen” eivät paljasta linjaeroa keskustan puheenjohtajakisailijoiden väliltä


Summary: Poliisi odottaa pääsevänsä kuulemaan uhreja ehkä jo ensi viikolla.

Hietalahden ampumatapaukseen liittyvillä ihmisillä on pitkä yhteinen historia. Tutkinnanjohtaja  Jukka Larkion  mukaan epäilty ampuja, uhrit ja uhrien käyttämän auton omistaja tuntevat toisensa jo pitkän ajan takaa.
 Samaa tuttavapiiriä on myös mies, jonka epäillään pahoinpidelleen epäillyn ampujan viime marraskuussa. He kaikki ovat lähtöisin Kosovosta. Larkio ei osaa sanoa, ovatko he olleet tekemisissä keskenään jo Kosovossa ennen Suomeen tuloaan.
 – Se selviää varmaan lähitulevaisuudessa, hän sanoo.
 Yle Uutisten tietojen mukaan he ovat kaikki lähtöisin samalta seudulta.
 Larkio ei ota vielä kantaa siihen, ovatko ampumisen uhrit sukua muille tapahtumien osapuolille.
 Liittyykö pienen yhteisön keskinäisiin sääntöihin?
 Jukka Larkion mukaan poliisi selvittää nyt muun muassa sitä, liittyykö ampuminen jollakin tavalla tiiviin yhteisön keskinäisiin sääntöihin tai riippuvuussuhteisiin.
 Poliisi odottaa pääsevänsä kuulemaan uhreja lähiaikoina, ehkä jo ensi viikolla. Uhrien vointi on paranemaan päin.
 Ampuminen tapahtui viime viikon tiistaina Helsingin Hietalahdessa. Teosta epäiltynä on vangittu 32-vuotias mies, joka työskentelee rakennusalalla toimitusjohtajana.
 Lisää aiheesta:
 Helsingin Hietalahden ampumisesta epäilty vangittiin – ase oli luvaton, poliisin mukaan viitteitä suunnitelmallisuudesta
 Helsingin keskustan ammuskelusta epäiltyä vaaditaan vangittavaksi – Epäilty on rakennusalan yrityksen toimitusjohtaja
 Helsingin keskustan ampumistapauksen tekijä ja uhrit olivat toisilleen tuttuja – Poliisi: "Konkreettista vaaraa myös muille paikalla olleille"   Hietalahdenkadulla Helsingin keskustassa ammuttu – poliisi tutkii tapausta kolmena murhan yrityksenä, yksi henkilö otettu kiinni

Hietalahden ampumatapauksen osallisilla on pitkä yhteinen historia – poliisi tutkii, liittyykö rikos tiiviin yhteisön väleihin


Summary: "Valtamerikilpi 2019" -harjoitus on Venäjän vuosittainen harjoitus. Harjoitukseen osallistuu 69 alusta ja 10 000 sotilasta.

Venäjä on aloittanut Itämerellä suuren sotaharjoituksen. Harjoitus alkoi torstaina ja jatkuu ensi viikon perjantaihin asti.
 Harjoituksen nimi on Okeanskij Štšit eli Valtamerikilpi 2019. Venäjän mediatietojen mukaan harjoitukseen osallistuu 49 sota-alusta (laivoja ja taisteluveneitä), 20 huoltoalusta, 58 lentoalusta ja yli 10 000 sotilasta.
 Perusosa aluksista saapuu harjoituksiin Pietarissa 28. heinäkuuta Laivaston päivänä pidetystä laivastoparaatista. Harjoitusta johtaa Venäjän laivaston komentaja, amiraali  Nikolai Jevmenov .
 Harjoitus on osa Venäjän vuotuista harjoitusohjelmaa.
 Ensimmäistä kertaa tällä nimellä pidettiin harjoitukset Välimerellä 1.–8. syyskuuta 2018. Niihin osallistui 26 alusta mukaan lukien kaksi sukellusvenettä ja 34 lentokonetta, mukaan lukien kaksi strategista TU-160-yliäänipommikonetta.
 Tuolloin puolustusministeri  Sergei Šoigu  ilmoitti, että vastaavat harjoitukset pidetään jatkossa vuosittain. Nyt Valtamerikilpi-harjoitukset järjestetään siis toista kertaa, tällä kertaa Itämerellä 1.–9 elokuuta.
 Venäjälle tärkeä alue
 Maanpuolustuskorkeakoulun sotilasprofessori  Jyri Raitasalo  ei pidä Venäjän merisotaharjoitusta mitenkään yllättävänä, vaan pikemminkin luontevana jatkona viime sunnuntaiselle Venäjän Laivaston päivälle, jota vietettiin Pietarissa.
 – Viimeisen kuukauden aikana on kerätty Pietarin aluelle merivoimien aluksia ja joukkoja pohjoisesta laivastosta, Itämeren laivastosta, Mustanmeren laivastosta ja jopa Tyynenmeren alueelta merivoimien paraatia varten. Harjoitus on ikäänkuin jatkumona. Eikä tämä ole ensimmäinen kerta, kun Venäjä järjestää laivaston vuosipäivän jälkeen Itämerellä harjoituksen.
 – Onhan se varsin mittava harjoitus. Puhutaan kymmenistä aluksista, niitä tukevista merellisten ilmavoimien toiminnoista ja kymmenestätuhannesta sotilaasta. Se on ihan isohko harjoitus, mutta ei suinkaan yllättävä, Raitasalo sanoo.
 Raitasalo pitää harjoitusta myös osoituksena Itämeren strategisesta merkityksestä Venäjälle.
 – Venäjä on jo useita vuosia sijoittanut kohtuullisen määrän varoja merivoimiensa uudistamiseen ja Itämeren alue on Venäjälle elintärkeä – Venäjän länsiyhteydet kulkevat Itämeren kautta.

Venäjä aloitti suuren merivoimien sotaharjoituksen Itämerellä – suomalaisasiantuntija: Iso, mutta ei yllättävä harjoitus


Summary: Kiinan asevoimien Hongkongin varuskunnan komentaja kutsui keskiviikkona mielenosoituksia sietämättömiksi.

Kiinan asevoimat on julkaissut sosiaalisen median palvelussa Weibossa propagandavideon, jolla näkyy kuinka aseistetut sotilaat harjoittelevat mielenosoituksen taltuttamista Hongkongissa.
 Kolmeminuuttinen video on tulkittu varoitukseksi demokraattisia uudistuksia vaativille Hongkongin mielenosoittajille.
 Videolla näkyy tankkeja, helikoptereita, raketinheittimiä ja raskaasti aseistettuja sotilaita harjoittelemassa eri kohteissa.
 – Kaikki seuraukset ovat teidän vastuullanne, sotilas huutaa kaiuttimeen Hongkongissa puhuttavalla kantonin murteella eräässä kohtauksessa.
 Sen jälkeen ruutuun tulee rivi kilvillä ja pampuilla varustettuja sotilaita, jotka ampuvat kyynelkaasua pakenevan väkijoukon niskaan. Pian ihmisiä talutetaan pois käsiraudoissa.
 Kiinan armeija ei ole toistaiseksi puuttunut huhtikuussa alkaneisiin Hongkongin suuriin mielenosoituksiin. Kaupungin poliisi on tähän asti vastannut protestien hoitamisesta.
 Hongkongin varuskunnan komentaja kommentoi protesteja
 Kiinan asevoimien Hongkongin varuskunnan komentaja  Chen Daoxiang  antoi keskiviikkona harvinaisen julkisen kommentin, jossa hän kutsui levottomuuksia sietämättömiksi.
 Chen puhui tilaisuudessa, jossa juhlistettiin Kiinan asevoimien 92. vuosipäivää. Hän sanoi, että Hongkongissa on tapahtunut sarja äärimmäisiä väkivaltaisia välikohtauksia, jotka ovat vahingoittaneet vakavasti kaupungin hyvinvointia.
 – Suojelemme päättäväisesti Hongkongin kansallista suvereniteettiä, turvallisuutta, vakautta ja menestystä, Chen sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Hongkongin varuskuntaan on sijoitettu tuhansia sotilaita, mutta heitä nähdään harvoin univormuissa julkisilla paikoilla.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Chen vakuutti heinäkuussa Yhdysvaltain puolustusministeriön edustajalle, että kiinalaiset sotilaat eivät puutu Hongkongin asioihin poliittisesta kuohunnasta huolimatta.
 Kymmenille syytteitä mellakoinnista
 Keskiviikkona 44 ihmistä sai  syytteen mellakoinnista . Uutistoimisto Reutersin mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Hongkongin viranomaiset ovat jakaneet mellakointisyytteitä mielenosoittajille.
 Protestit ovat ajaneet Hongkongin pahimpaan poliiittiseen kriisiinsä sitten vuoden 1997, jolloin Britannian entinen siirtomaa luovutettiin takaisin Kiinan hallintaan.
 Hongkongin mielenosoitukset alkoivat lakialoitteesta, joka olisi sallinut rikoksesta epäillyn luovuttamisen tuomiolle Manner-Kiinaan.
 Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  on luvannut, ettei lakihanke etene. Nyt mielenosoittajat vaativat kuitenkin Lamin eroa, demokraattisia uudistuksia ja hallinnon vastuuvelvollisuutta.

Kiinan armeija varoittaa Hongkongin mielenosoittajia toiminnantäyteisellä propagandavideolla – "Kaikki seuraukset ovat teidän vastuullanne"


Summary: Opettajalle jää enemmän aikaa oppilaiden kohtaamiseen, kun aikaa ei kulu eri sähköisten järjestelmien välillä poukkoiluun.

Vantaa on ryhtynyt kehittämään uudenlaista digitaalista oppimisen alustaa. Tarkoituksena on koota samaan paikkaan kaikki kouluun ja opetukseen liittyvä materiaali, kuten tehtävät, kokeet, arvioinnit ja yhteydenpito vanhempien kanssa.
 Ennen kaikki materiaalit ovat olleet pirstaloituna eri salasanojen ja järjestelmien taakse. Sähköisten järjestelmien käyttäminen on ollut työlästä niin opettajille, oppilaille kuin vanhemmillekin.
 – Digitalisaatiota ei ole ennen pystytty hyödyntämään, kun se on ollut niin työlästä. Nyt kehitämme niin selkeän ja yksinkertaisen alustan, että sen käyttö on helppoa sekä opettajalle, oppilaalle että huoltajalle, Vantaan perusopetuksen johtaja  Ilkka Kalo  kertoo.
 Yksi hankkeen keskeisimmistä tavoitteista on oppimistulosten parantaminen. Kalon mukaan digitaalisessa ympäristössä se tapahtuu esimerkiksi oppimistahtia säätämällä ja liikkuvaa kuvaa hyödyntämällä.
 – Osa oppii asioita nopeammin, ja osalla menee enemmän aikaa. Digitaalisessa ympäristössä ne, jotka etenevät nopeasti, voivat saada nopeammin haastavia tehtäviä. Ne, jotka tarvitsevat enemmän aikaa, voivat edetä hitaammin, Kalo kertoo.
 – Tietotekniikan avulla saadaan tehtyä myös ääntä, kuvaa, liikkuvaa kuvaa, opetustuokioita ja pelillisiä haasteita sisältäviä tehtäviä, hän lisää.
 Kalo muistuttaa, että oppimisessa käytetään edelleen muitakin tapoja kuin sähköisiä järjestelmiä.
 – Oppilaat saattavat edelleen kuunnella, kärrynpyöriä tehdään ja kotitaloudessa tehdään kiisseliä. Meillä on monta asiaa, joissa toimitaan edelleen muulla tavalla.
 Yhteinen arviointi lisää motivaatiota
 Hanketta on pilotoitu Martinlaakson ja Veromäen yhtenäiskouluissa sekä Helsinge Skolanissa viime keväänä. Syksyllä hanke laajenee kahteen lukioon ja kuuteen peruskouluun. Tarkoituksena on, että alustaa pystytään hyödyntämään myöhemmin myös muissa Suomen kunnissa.
 Pilottialustaa rakentamassa ollut Veromäen koulun opettaja  Markus Humaloja  näkee ratkaisulla lukuisia mahdollisuuksia aina opetuksen suunnittelusta oppimisen arviointiin.
 Arviointinäkymä muodostuu alustalle oppilaan itse tekemistä ja opettajan antamista arvioinneista. Koosteeseen tulee myös oppilaan ja opettajan yhteisten keskustelujen pohjalta tehtyjä arviointeja.
 – Se on ihan selkeästi joillakin oppilailla ollut motivoiva tekijä; sitä taulua pitää pitää hyvännäköisenä, ja se edellyttää, että oppimisen eteen tehdään työtä, Humaloja kertoo.
 – Oletan, että jatkuvalla ohjaavalla arvioinnilla saadaan aikaan, että oppilas on tietoisempi siitä, miksi täällä koulussa ollaan, mitä täällä tulisi oppia ja miten oppiminen etenee. Arviointi itsessään parantaa opiskelumotivaatiota ja uskon, että se parantaa myös oppimistuloksia viime kädessä, hän lisää.
 Tietoa opintojen etenemisestä kotiin reaaliajassa
 Jatkuvaan arviointiin ohjeistaa myös uusi opetussuunnitelma. Humalojan mukaan jatkuva arviointi kuitenkin karsi monissa kunnissa todistustiedon.
 – Nyt on käyty keskustelua siitä, että saadaanko kotona tarpeeksi tietoa jatkuvasta arvioinnista. Monissa nykyisin käytössä olevissa arviointyökaluissa ei ole huoltajanäkymää tai sen käyttöönotto vaatisi työtä, hän toteaa.
 Uuden alustan avulla huoltajille näkyy arvioinnista juuri sen verran kuin on tarpeellista.
 – Näin arviointi on läpinäkyvää huoltajalle ja menee kotiin reaaliajassa. Pitkässä juoksussa haluamme kaiken kattavaa kanavaa koulun ja huoltajan välille, kodin ja koulun yhteistyöhön, Humaloja täsmentää.
 Humaloja uskoo, että automatisoitu tehtävien tarkistus ja oppimisalustan helppokäyttöisyys vapauttavat opettajan aikaa sille tärkeimmälle – oppilaan kohtaamiselle.
 – Myös opetuksen suunnittelu ja tuottaminen kollegoiden sekä oppilaiden kanssa on yhtenäisempää, kun kaikki tapahtuu sähköisesti ja samassa paikassa, Humaloja sanoo.
 11 miljoonan euron hankkeen rahoituksesta puolet Business Finlandilta
 Neljä vuotta kestävään ja noin 11 miljoonaa euroa maksavaan hankkeeseen on saatu puolet rahoituksesta  Business Finlandilta . Toisen puoliskon maksaa Vantaan kaupunki. Kyseessä on suurin Business Finlandin innovatiivisiin julkisiin hankintoihin myöntämä rahoitus.
 – Tämä on Suomelle loistava tilaisuus edistää opetusalan alustataloutta ja luoda kasvun edellytyksiä erikokoisille innovatiivisille opetus- ja tekoälyalan yrityksille, sanoo johtava asiantuntija  Piia Moilanen  Business Finlandista Vantaan kaupungin tiedotteessa.
 Voit keskustella aiheesta tämän artikkelin alla 1.8.2019 klo 22:00 asti.

Tekoäly korjaa pian koulutehtävät – Vantaa kokoaa myös arvioinnin ja yhteydenpidon koteihin yhdelle digitaaliselle alustalle


Summary: Rinne esittelee Ylen kesähaastattelussa myös "palkkatuki-Tinderin", jonka avulla työtön ja työnantaja löytävät toisensa.

Pääministeri  Antti Rinteellä  (sd.) on iloinen uutinen pitkäaikaistyöttömille.
 Kiistellyn työttömien aktiivimallin leikkuri poistetaan ensi vuoden alusta. Rinteen mukaan ainakin työttömien päivärahaan tehty viiden prosentin leikkaus poistetaan, mahdollisesti koko aktiivimalli.
 Sosiaalidemokraattien hallituskumppanit  keskusta ja vasemmistoliitto ovat kiistelleet julkisesti  aktiivimallin poistamisen ajankohdasta ja siitä tarvitaanko tilalle työllisyysvaikutuksiltaan vastaava malli. Rinteen mielestä asiassa ei ole mitään epäselvyyttä, leikkuri poistuu 1.1. 2020.
 – En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa. Se on ollut toimeentulon leikkuri, joka on siirtänyt ihmisiä entistä enemmän toimeentulotuen piiriin. Tämä tullaan korjaamaan.
 Rinteen mukaan aktiivimallin osat, jotka ovat vaikuttaneet myönteisesti työllistymiseen voidaan säilyttää. Pääministeri mainitsee esimerkkinä työttömien määräaikaishaastattelut. Virkamiehet ja työryhmä selvittävät parhaillaan, millaisia työllisyysvaikutuksia aktiivimallilla on ollut.
 Rinteen mukaan leikkurin purku on pitkittynyt lakiteknisistä syistä. Pelkkä päivärahan leikkauksen poisto aktiivimallista ei onnistu. Muutokset halutaan myös hoitaa yhdellä lakiesityksellä.
 – Voi olla, että lopputuloksessa velvoittavuutta laimennetaan jollain tavalla. Se johtaa siihen, että päästää eroon leikkurista.
 Pääministeri Rinne on viettänyt lyhyttä kesälomaansa purjehtien veneellään. Antti Haanpää / Yle
 Palkkatuki-Tinder etsii toisilleen sopivat
 Rinteen hallituksen tavoite on saada aikaan kaudellaan vähintään 60 000 uutta työllistä ja nostaa työllisyysaste 75 prosenttiin. Koko hallitusohjelma rakentuu pitkälti työllisyyden paranemisen varaan, vaikka ekonomistit ovat varoittaneet talouskasvun hidastumisesta ja heikkenevistä työllisyysnäkymistä.
 Jo seuraavaan budjettiriiheen odotetaan työllisyyteen nopeasti vaikuttavia toimia.
 Rinne nostaa tällaiseksi  palkkatuen haun helpottamisen.
 Hallitus aikoo luoda nettisivuston, josta työtön työnhakija voi hakea päätöksen työmarkkinatuen suuruiseen palkkatukeen tietyksi ajaksi. Työnantaja voi saada samalta sivulta tiedon, onko yritys oikeutettu työllistämään palkkatuetun työntekijän.
 Tulossa on siis palkkatuki-Tinder.
 – Näiden ihmisten sopiessa yhteen prosessi helpottuu ja voidaan synnyttää kymmeniä tuhansia uusia lisätyöpaikkoja.
 Jos Unkaria ja muita EU:n perusarvoja polkevia maita ei saada kuriin, nettomaksajamaat eivät maksa jäsenmaksujaan täysimääräisinä, Antti Rinne kertoo. Antti Haanpää / Yle
 Hallitus odottaa työllisyysastetta nostavia keinoja myös  työmarkkinajärjestöiltä, jotka vaikuttavat varsin innottomilta.  Uskotteko, että työmarkkinajohtajilta tulee ideoita jo budjettiriiheen?
 – Tässä on hallituksen puolelta tehty tarjous, johon voidaan vastata tai ei vastata. Haluavatko he vaikuttaa työllisyysasteen noston toteutukseen, tutkimus- ja tuotekehitystoiminnan rahoitukseen, ja elinkeinopolitiikan tukiin?
 – Tunnen nämä ihmiset vastuullisina ihmisinä ja uskon, että siellä halutaan vaikuttaa jäsenistön puolesta näihin asioihin. Uskon, että joitakin hyviä esityksiä sieltä tulee.
 Rinne korostaa erikseen, että hallitus ei ole asettanut työmarkkinajärjestöille määrällistä tavoitetta uusista työllisistä, ainoastaan toivonut heidän auttavan tavoitteen saavuttamisessa.
 – Haluan sanoa selkeästi sen, että vastuu tässä asiassa on vain hallituksella. Me olemme sitoutuneet siihen, että neljän vuoden aikana saadaan syntymään 60 000 uutta työllistä.
 EU:n nettomaksajat uhkaavat alentaa maksujaan
 Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  on arvostellut  Suomea kovin sanoin perustuslakituomioistuimen puutteesta , tuomarien nimityksistä ja Suomen akatemian asemasta.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo   on vaatinut, että pääministerin on vastattava Orbánin syytöksiin  ja puolustettava Suomea.
 Orbánin kiukun syy on se, että Suomi on EU:n puheenjohtajanamaana kytkenyt oikeusvaltioperiaatteet ja EU-tuet. Orbánin uhoaminen ei huoleta Rinnettä. Syksyllä neuvotellaan EU:n monivuotisesta rahoituskehyksestä.
 Unkarin ja muiden EU:n oikeusvaltioperiaatteita polkevien maiden tukirahojen leikkaaminen tuskin onnistuu, koska se vaatii yksimielisyyttä.
 Rinteen mukaan on keino, jolla maat saadaan ruotuun.
 Pääministeri kertoo, että nettomaksajamaat uhkaavat nyt pienentää jäsenmaksujaan, jos Unkari, Puola ja Romania eivät muuten palaa noudattamaan EU:n perusarvoja.
 Rinteen mukaan nettomaksajamaiden ryhmä on asiassa yksimielinen.
 – Jokainen jäsenmaa päättää itsenäisesti suhtautumisestaan jäsenmaksuesitykseen. Uskon, että jos esitykseen ei saada ehdollisuutta oikeusvaltioperiaatteen mukaan, silloin nettomaksajat eivät ole valmiita maksamaan ajattelemiaan summia Britannian poislähdön jälkeen.
 Isis-leirin suomalaisten siirroissa ei edistystä
 Rinne kertoi ennen kesälomia, että Suomi neuvottelee Syyriassa al-Holin pakolaisleirillä olevien suomalaisäitien ja -lasten tilanteesta muiden EU-maiden kanssa.
 Rinne  tapasi myös leirillä olevien suomalaisten omaisia . Naisten ja lasten läheiset ovat olleet valmiita kustantamaan heidän matkansa Suomeen.
 Ollaanko  naisia tai lapsia siirtämässä Suomeen lähiaikoina ?
 Rinteen mukaan asia ei ole edennyt, koska Suomella ei ole ketään, jonka kanssa neuvotella mahdollisista siirroista. Leiriä ylläpitävä kurdihallinto ei Rinteen mukaan ole neuvottelutaho. Leiriltä ei myöskään poistuta tuosta vain, vaikka matkat maksettaisiinkin.
 – Heitä pidetään internointileirillä, koska ylläpitäjä epäilee heidän syyllistyneen jonkinasteiseen terroristiseen toimintaan. Se ei ole leiri, josta lähdetään vapaaehtoisesti tai joku vain hakee sieltä.
 – Meillä ei ole keinoa käydä hakemassa sieltä ketään, eikä myöskään omaisilla, vaikka olisikin rahaa maksaa matkat. Poistuminen pitää neuvotella ja sopia jonkun kanssa. Tällaista yhteyttä ei tällä hetkellä ole olemassa.
 Rinne kertoo kuitenkin, että suomalaisia naisia ja lapsia on autettu kansalaisjärjestöjen kautta niin paljon kuin on pystytty heidän turvallisuuttaan vaarantamatta. Hän ei paljasta, onko apu mennyt rahan tai esimerkiksi ruuan ja lääkkeiden muodossa.
 Vakavasti sairaana ollut pääministeri vakuuttaa olevansa täydessä iskussa ja työkyvyssä. Antti Haanpää / Yle
 Pääministerin työtahti ei yllättänyt – vointi hyvä
 Antti Rinne on toiminut nyt kaksi kuukautta pääministerinä. Hän sairastui vakavasti alkuvuonna, ja heti perään piti vetää kaksi vaalikampanjaa, hallitusneuvottelut ja heinäkuussa alkoi Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 Pääministerin työ on kuormittavaa ilman sairastumistakin.
 Pääministerin työtahti ei tullut Rinteelle yllätyksenä, koska hän on toiminut jo aiemmin valtiovarainministerinä. Pääministeri kuvailee vointiaan hyväksi.
 – Kävin noin kuukausi sitten lopputarkastuksessa ja lääkäri totesi, että mies on ihmeellisen nopeasti parantunut. On täydessä iskussa ja työkyvyssä. Lääkäri kirjoitti epikriisin, että tätä kuvaa se, että mies neuvottelee hallitusohjelmaa tällä hetkellä.
 Pääministerin kesäloma on jäänyt puolentoista viikon mittaiseksi. Sen hän on viettänyt purjehtimalla veneellään.
 Korjattu Rinteen sitaattia, joka koskee EU:n nettomaksajia kello 19:37.
 Lue lisää:
 Työministeri avasi hallituksen työllistämissuunnitelmia – ministerillä vahva usko koulutuksen voimaan, työperäistä maahanmuuttoa halutaan lisätä
 Kokoomusjohtaja Petteri Orpo: Orbánin Suomi-kritiikki rajua ja perusteetonta, vaatii pääministeri Rinteeltä vastalausetta
 Miksi Viktor Orbán hyökkäsi Suomen oikeuslaitosta kohtaan? – Unkarin suurlähettiläs väittää: “Oikeusvaltiolle ei ole määritelmää”

Pääministeri Rinne: Aktiivimallin leikkuri poistuu ensi vuoden alussa – "En usko, että sillä on syntynyt yhtään uutta työpaikkaa"


Summary: Yle Uutisten kulttuuritoimittaja Jussi Mankkinen teki retken Visaginasiin ja Ignalinaan, jotka ovat tällä hetkellä suosittuja ydinvoimalaturismikohteita.

Kello on puoli kuusi aamulla Vilnan päärautatieasemalla. Päähallin elektronisen näyttötaulun mukaan Visaginasiin menevän junan pitäisi lähteä raiteelta neljä klo 5.42, mutta sellaista junaa siellä ei näy. Eikä näy missään muuallakaan. Pyydän apua asemahallissa pyörivältä miespuoliselta virkailijalta, joka kehottaa odottamaan, kohta varmaan kuulutettaisiin. Itse asiassa kuulutuksia tuleekin tiuhaan tahtiin, mutta liettuaksi. Kello tikittää uhkaavasti, eikä auta muu kuin käydä kaikki laiturit järjestelmällisesti ja yksitellen läpi.
 Visaginasin juna löytyy, sieltä vihonviimeiseltä laiturilta – tietenkin. Täpäräksihän tämä meni: juna nytkähtää liikkeelle oikeastaan heti sen jälkeen, kun olen astunut sisälle.
 Junassa on kohtuullisen mukavat, joskin lyhyellä selkänojalla kruunatut penkit ja isot ikkunat, joista voi katsella ohitse lipuvia, aamuhämärän tummentamia maisemia. Elektropedas, Byazdonis, Pailgis. Ihmiset ovat aikaisin liikenteessä ja jokaiselta asemalta nousee kyytiin muutamia uusia matkustajia. Kokonaisvaikutelmaa kuvaa kuitenkin sana puolityhjä. Omassa vaunussani on karun näköisiä työmiehiä, jotka käyttävät vessaa yleisenä röökikoppina.
 Puolivälissä matkaa taivas alkaa mustua ja Visaginasia lähestyttäessä asutus vähenee ja metsät sakenevat. Tihkusade täplittää junan ikkunoita. Kahden tunnin ja vartin jälkeen juna pysähtyy Visaginasin pienellä asemalla, josta bussi kuljettaa ihmiset parin kilometrin päässä sijaitsevaan kaupunkiin.
 Visaginasin ydinvoimalakaupungin brutalistista estetiikkaa.   Tatjana Goloskokovan
 Brutalistisen arkkitehtuurin ytimessä
 Visaginas on varsin hämmentävä näky. Tiheiden mäntymetsien keskeltä kohoaa kuin varoittamatta brutalistisen arkkitehtuurin kiistaton helmi. Visaginas suunniteltiin ja rakennettin 1970-luvulla Ignalinan ydinvoimalan työntekijöiden asuinpaikaksi. Sen piti olla kommunistisen utopian huipentuma: moderni avaruusajan mallikaupunki, josta löytyy ankaraan tyyliin rakennettujen korkeiden kerrostalojen ohella kaikki tarpeellinen kouluista ja kirjastoista urheilukeskuksiin.
 Ehjä arkkitehtoninen kokonaisuus tuo estetiikaltaan mieleen Helsingin Itä-Pasilan. Ilmasta katsottuna Visaginasin piti alunperin muistuttaa perhosta, mutta viehko idea jäi ilmeisesti resurssipulan takia puolitiehen: keskivartalo ja yläsiivet tosin on mahdollista kartasta erottaa.
 Visaginasin neuvosarkkitehtuurista löytyy mielenkiintoisia yksityiskohtia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ihmiset odottelevat Taikos-kadulla bussia. Kadunvarressa on kojuja, joissa myydään kukkia ja vihanneksia. Kolossaalisesta rakennustyylistä huolimatta luonto tuntuu olevan koko ajan läsnä: vieressä on järvi uimarantoineen ja männyt huojuvat kerrostalojen kupeessa.
 Taivas on kuin lyijynharmaata lasia ja punaisilla tiilillä verhotut rakennukset kiiltelevät tihkusateessa. Suuntaan perhosen vasemman siiven yläkulmassa sijaitsevaan  viešbutisiin  eli B&B Idile -hotelliin, jossa  Chernobyl -sarjan kuvausten aikana asui HBO:n työntekijöitä.
 –  Chernobyl -sarja on ollut Visaginasille iso juttu. Odotimme sarjan näkemistä malttamattomina ja sen ovat katsoneet täällä oikeastaan kaikki. Jotkut kaupungin asukkaista olivat sarjassa mukana myös näyttelijöinä ja nyt he ovat paikallisia julkkiksia, Idilen omistaja  Tatjana Goloskokova  toteaa.
 Tatjana Goloskokovan mukaan Chernobyl-sarja on ollut Visaginasille iso juttu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ignalinan ydinvoimalan lisäksi sarja on tuonut turistivirtoja myös itse kaupunkiin, tosin lähinnä päiväretkeläisiä. Visaginasin houkuttimena toimivat nimenomaan poikkeuksellinen tarina ja tuntemuksia puolesta ja vastaan herättävä arkkitehtuuri: toisille se on vau, toisille kauhistus.
 – Alueella ei juuri yövytä, mikä on meille haaste. Lisäksi Ignalinan ydinvoimalalalla on ollut kokemusta ja rutiinia turismista jo ennen  Chernobyl -sarjaa. Tällä hetkellä Visaginas houkuttelee etenkin sellaisia turisteja, jotka ovat kiinnostuneita hieman erikoisemmista asioista, kuten tässä tapauksessa ydinvoimalan kupeeseen rakennetusta entisestä neuvostokaupungista. Jotkut tosin saattavat todeta, että onpas kamalan näköistä, mutta eihän kaikkia voi miellyttää, Goloskokova hymyilee.
 Ignalinan ydinvoimalan mittasuhteet ovat valtavat.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ignalina on suljettua aluetta, jossa turvallisuusnäkökulmia noudatetaan tarkasti.  Jussi Mankkinen / Yle
 Näkymättömän säteilyn ehdoilla
 Ignalinan ydinvoimala sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Visaginasin keskustasta, eikä sinne kulje julkisia liikennevälineitä. Ensimmäinen havainto voimalasta on tienhaarassa sijaitseva viiden betonipilarin muodostama, usean metrin korkuinen "kyltti", jossa lukee laitoksen liettuankielinen nimi  Ignalinos Atominė Elektrinė . Pilarien erikoisesta ja rapistuneesta, silti ultramodernista designista tulee mieleen ulkoavaruuden vierailijoiden tuhansia vuosia sitten maan kamaralle jättämä muistomerkki.
 Parin kilometrin päässä eteen ilmestyvä näky tarjoaa lisää yllätyksiä: en ollut arvannut, että kyse on näin valtavasta kokonaisuudesta – ydinvoimala ja siihen limittyvät rakennukset tuntuvat jatkuvan silmänkantamattomiin.
 Kokonaisuutena Ignalina oli silloisen Neuvostoliiton kunnianhimoisimpia ja suurimpia hankkeita. Ydinvoimalaa ryhdyttiin rakentamaan vuonna 1974, ja sen ensimmäinen yksikkö otettiin käyttöön yhdeksän vuotta myöhemmin. Kakkosyksikkö valmistui 1987, mutta kolmosyksikön rakennustyöt keskeytettiin pari vuotta myöhemmin Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden takia.
 Ignalinan rakennelmiin on käytetty muun muassa yli kolme ja puoli miljoonaa kuutiometriä betonia ja teholtaan se oli oman aikansa suurin ydinvoimala, joka tuotti sähköä koko läntisen Neuvostoliiton alueelle. 26:n vuoden aikana Ignalina tuotti 307,9 miljardia kilowattituntia sähköä. Ydinvoimalan toiminta päättyi vuonna 2009 – se oli ehto, jonka perusteella Liettua hyväksyttiin EU:n jäseneksi.
 Ignalinaan vaadittava kulkukortti. Kortissa lukee liettuaksi "vierailija" ja "saattajan kanssa." Jussi Mankkinen / Yle
 Jokainen Ignalinassa vieraileva saa dosimetrin, jolla mitataan säteilyannoksia.   Jussi Mankkinen / Yle
 Ignalinassa riittää kiikkeriä portaita ja portaikkoja. Huonokuntoiselle ydinvoimalaekskursiota ei voi suositella.  Jussi Mankkinen / Yle
 Suuntaan kompleksin informaatiokeskukseen, josta turistit aloittavat ekskursionsa ja jossa on ydinvoimalan historiaan liittyvä näyttely: työntekijöiden asuja, valokuvia ja yleistä tietoa voimalan toiminnasta. Informaatiokeskuksessa tapaan tiedottaja  Diana Lasyten  ja esittelykierroksia vetävän  Jurgita Norvaišienėn.  Olin etukäteen ajatellut kysyä kummaltakin, muistavatko he vuonna 1986 tapahtunutta Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuutta, mutta molemmat ovat kuitenkin kolmikymppisiä nuoria naisia, eli se siitä kysymyksestä.
 Aluksi saan katseltavakseni kymmenminuuttisen, teknisesti moitteettomasti toteutetun esittelyfilmin. Siinä muun muassa haastatellaan paikallisia ihmisiä, jotka korostavat tuntevansa olonsa ydinvoimalan läheisyydessä täysin turvalliseksi.
 Myös Lasyte muistuttaa useaan otteeseen siitä, kuinka oleellisia turvallisuusasiat Ignalinassa edelleen ovat, vaikkei voimala ole ollut toiminnassa vuosikymmeneen. Voimalaan ei esimerkiksi pääse vierailemaan tuosta vaan, esimerkiksi omalla kohdallani tämä tarkoitti useamman viikon kestänyttä prosessia – jouduin muun muassa lähettämään tarkat tiedot valo- ja videokuvauskalustostani sarjanumeroineen kaikkineen ennen vierailua.
 Suojavarusteisiin pukeutunut toimittaja Jussi Mankkinen Ignalinassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Koska vierailuni koskee kontrolloitua aluetta, jossa on edelleen radioaktiivista säteilyä, myös pukeutumisen kanssa pitää olla tarkkana. Ensin riisuudun alastomaksi, sitten puen päälleni pitkähihaisen paidan, housut, sukat ja käsineet. Housujen lahkeet pistetään tiukasti sukanvarren sisään ja sitten päälle puetaan toinen vaatekerros. Päähän pistetään kaikki hiukset peittävä myssy, jonka päälle laitetaan vielä suojakypärä. Myös statiivin jalat suojataan usealla kerroksella muovia. Kännykkää, lompakkoa tai mitään muutakaan ei saa ottaa mukaan.
 Ignalinan ydinvoimalassa on useita ehdottomia sääntöjä, jotka voivat maallikon näkökulmasta tuntua oudoilta. Usein ne perustuvat siihen tosiasiaan, että vaikka radioaktiivinen säteily on näkymätöntä, se voi kulkeutua paikasta toiseen. Kun esimerkiksi siirrytään kontrolloimattomalta alueelta kontrolloidulle alueelle, alkaa kenkienvaihtorumba. Kontrolloidulla alueella ollut kameran jalusta taas ei saa koskettaa lattiaa kontrolloimattomalla alueella. Ilman kulkukorttia ja siihen sisältyvää koodia sekä henkilötiedot sisältävää virallista paperia ei pääse liikkumaan missään. Sisäänkäyntien kohdalla tehdään rutiininomaisesti turvatarkastuksia. Kamera ei myöskään saa käydä kaikkialla.
 – Sekä työntekijöiden että vierailijoiden kulkukortit kuuluvat turvallisuusvaatimuksiin. Jos työntekijällä esimerkiksi on tehtäviä kontrolloidulla alueella, meidän on oltava tietoisia, millaiselle määrälle säteilyä hän on altistunut kuukauden aikana, Jurgita Norvaišienė kertoo.
 6000:n millisievertin kertasäteilyannos saattaa esimerkiksi johtaa kuolemaan.
 Ydinvoimalan henkilökuntaa: tämän miehen tehtävänä on seurata ydinvoimalan ja sen ympäristön radioaktiivisuuspitoisuuksia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Monitoreja, joiden avulla seurataan ydinvoimalan ja sen ympäristön radioaktiivisuutta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun Tšernobyl ja Ignalina menevät sekaisin
 Ei ole mikään ihme, että HBO:n  Chernobyl -sarjan kuvauspaikaksi valikoitui nimenomaan Ignalina. Sekä Tšernobylin että Ignalinan ydinvoimalat edustavat samantyylistä arkkitehtuuria ja niissä on Neuvostoliitossa lanseratut RMBK-reaktorit, jotka ovat vesijäähdytteisiä ja käyttävät grafiittihidastimia. Niinpä esimerkiksi ydinvoimaloiden reaktorihallit ja valvomot ovat samankaltaisia.
 Käytännössä kaikki sarjan ydinvoimalakohtaukset oli mahdollista toteuttaa Ignalinassa. HBO:n kuvausryhmä viipyi Ignalinassa parin viikon ajan Turvallisuussäädökset koskivat myös kuvausryhmää, joten kyse on ollut varsin haastavasta prosessista.
  Ydinvoimalan tiedottajan Diana Lasyten mukaan Chernobyl-sarja on lisännyt turismia Ignalinaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ignalina oli ydinvoimalaturismin kohde jo neuvostoaikoina, mutta  Chernobyl -sarja on lisännyt huimasti sen suosiota. Viime vuonna Ignalinassa vieraili 2200 turistia, tämän vuoden heinäkuuhun mennessä määrä on ollut jo 1600.
 – Tällä hetkellä ihmisten kiinnostus Ignalinaa kohtaan pohjaa pitkälti  Chernobyl -sarjaan. Ihmisiä kiinnostavat nimenomaan paikat, joissa sarjaa on kuvattu. Meillä saattaa olla joitakin vapaita ekskursioaikoja yksittäisille henkilöille tässä kuussa, mutta kyse on peruutuksista. Tilannetta kuvaa hyvin se, että ihmiset ovat tehneet varauksia jo ensi vuoden tammikuulle, Diana Lasyte toteaa.
 Ydinvoimalassa on useita työntekijöille tarkoitettuja mittauspisteitä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Lasyte arvioi, että  Chernobyl -sarjan takia Ignalina pysyy trendikkäänä turistikohteena vielä parin vuoden ajan.
 – Vierailijat ovat vaikuttuneita ydinvoimalan valtavasta koosta, infrastruktuurista ja tekniikasta. Ihmisiä kiinnostaa myös se , kuinka säteilyltä suojaudutaan. Emme tietenkään vie ketään paikkoihin, joissa käynti voi olla vaarallista.
 Joissakin tapauksissa fakta ja fiktio menevät sekaisin ja vierailijat luulevat olevansa Tšernobylissä eivätkä Ignalinassa.
 – Aina välillä pitää tähdentää, että esittelemme nimenomaan Ignalinaa emmekä Tšernobylia. Ihmiset esimerkiksi kyselevät, mitä nappia painaisimme hätätilanteessa.
 Christophe Rogolle tuli Ignalinan ydinvoimalaan Belgiasta saakka.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kesäisenä tiistaipäivänä Ignalinassa vieraili myös belgialainen  Christophe Rogolle  ystävättärensä kanssa. Reissu alkoi Visaginasista ja jatkui ydinvoimalaan.
 – Olemme nähneet  Chernobyl -sarjan ja tiesimme, että sitä on ainakin osittain kuvattu täällä. Se oli yksi syy, miksi tänne tulimme, ja kyllähän täällä voi aistia sarjan tunnelmaa.
 Rogolle kokee ydinvoiman ja sen ympärillä vellovan keskustelun mielenkiintoisena.
 – Belgiassa meillä on ydinvoimaloita ja kotimaassani atomienergia on poliittisesti hyvin latautunut aihe: keskusteluja käydään muun muassa siitä, pitäisikö voimalat sulkea kokonaan. Belgiassa ydinvoimaa ei pidetä kovinkaan positiivisena tapana hankkia energiaa.
 Reaktorihallia kuvattiin HBO:n Chernobyl-sarjaan suurin piirtein tästä kohdasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Reaktorihallin säätösauvojen ja polttoainekanavien kansia.  Jussi Mankkinen / Yle
 Päiväkävelyllä ydinreaktorin päällä
 Kaikkien proseduurien ja turvatarkastusten jälkeen astumme ydinvoimalan loppumattomille käytäville. Ajan- ja paikantaju katoaa hetkessä: ensin mennään useiden painavien ovien halki käytävän päähän, sitten laskeudutaan portaita alas, josta astutaan hissiin ja painetaan kohtaa, jossa lukee numero 27.
 Luku 27 ei tarkoita kerrosten määrää, vaan se on metreinä mitattu korkeus maanpinnasta, ja tuolla korkeudella sijaitsee ydinvoimalan reaktorihalli. Valtavaan halliin astuminen on vavahduttava kokemus: lattiaa peittävät säätösauvojen ja polttoainekanavien kannet, joista jokainen painaa yli 300 kiloa, ja joiden alla sijaitsee itse reaktori.
 Näkymä Ignalinan reaktorihalliin.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kysyn, voiko jyhkeiden kansien päälle astua. Kyllä voi. Kansien päällä käveleminen on outo kokemus: tuolla alapuolellani on jättiläismäinen reaktori, jonka avulla on ollut mahdollista valmistaa esimerkiksi ydinaseisiin käytettävää plutoniumia.
 Kiipeän myös kiikkeriä metalliportaita pitkin reaktorihallin yläpuolelle ja näky on makoisa: ympyränmuotoon asetettujen kansien rytmi, joissa vilkkuu punaista vihreää, keltaista ja sinistä, tuo mieleen modernin taideinstallaation, joka kätkee sisälleen salattuja viestejä. Tämä kuvakulma oli käytössä myös  Chernobyl -sarjan viidennessä jaksossa.
 Mihail Dorodin vastaa reaktorihallin tekniikasta ja koneista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vaihdan muutaman sanan  Mihail Dorodinin  kanssa, joka vastaa hallin teknologiasta ja koneiden toiminnasta.
 – Koen, että täällä on turvallista työskennellä. Tuoretta uraaniahan täällä ei enää ole, vaan pelkästään käytettyä, Dorodin toteaa.
 Jatkamme matkaa turbiinihallia kohti. Käytävien estetiikka ja seinäpinnat tuovat suoria muistumia  Chernobyl -sarjasta: tässähän  Paul Ritterin  näyttelemä pääinsinööri Anatoli Diatlov juoksi ydinonnettomuuden jälkeen ja katseli ikkunasta ulos tuhoutunutta reaktoria
 Turbiinihallia vastakkaiseen suuntaan. Huomaa kattorakenne.  Jussi Mankkinen / Yle
 Turbiinihallin purettuja osia. Ignalinan purku- ja puhdistustyöt päättyvät vuonna 2038.  Jussi Mankkinen / Yle
 Joissakin Ignalinan osissa, kuten turbiinihallissa, myös hengityssuojaimen käyttö on pakollista ilmassa leijuvien hiukkasten takia. Hallin mittasuhteet ovat melkeinpä mielipuoliset: pituutta sillä on 600 metriä.
 Turbiinihallia on purettu vuodesta 2011 lähtien ja tällä hetkellä siellä puhdistetaan kierrätettäväksi kelpaavaa materiaalia ja tehdään radiologisia mittauksia. Erilaisia turbiineja, venttiilejä, putkia, lämmönvaihtimia ja generaattoreita on purettu 18 000 tonnin edestä.
 Punainen ovi tarkoittaa paikkaa, jossa radioaktiivista säteilyä on vielä haitallisia määriä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kommunikointi turbiinihallissa hoidettiin valtavan metelin takia eristetyissä puhelinkopeissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Näkymä kellertävän valon siloittamaan halliin ja valtaisiin tavarakasoihin on hätkähdyttävä: tässä kohtaavat  Mad Max  -estetiikka, postindustriaalinen kaaos, steampunk ja dystooppiset visiot. Metallivuorien keskellä häärii lisäksi työntekijöitä.
 EU:n rahoittamien, lähes kaksi tuhatta ihmistä työllistävien purku- ja puhdistustöiden pitäisi päättyä vuonna 2038. Osa rakennuksista ja infrastruktuurista puretaan, osa säilytetään ja radioaktiivinen jäte haudataan ja ympäristön tilaa parennetaan. Ignalinan jäähdytysvesi esimerkiksi otettiin voimalan vieressä sijaitsevasta Liettuan suurimmasta järvestä Druksiaista, jonka  lämpötila nousi  ja jonka ekosysteemi muuttui. Alueen tulevasta käytöstä ei vielä ole tarkkaa tietoa.
 Ignalinan ydinvoimalan valvomo oli näkyvästi esillä  Chernobyl -sarjassa, mutta tällä retkellä se jäi näkemättä. Ydinvoimalakierroksen laajuus ja kohteet riippuvat siitä, millaisia aktiviteetteja ja prosesseja voimalassa on kulloinkin meneillään.
 Poltettavaksi meneviä työntekijöiden vaatteita.  Jussi Mankkinen / Yle
 Ignalinan purku- ja puhdistustöitä: puhdistaminen ja radiologiset mittaukset tehdään pääasiassa käsin, joten prosessi on hidas.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mikrosieverttien kertomaa
 Pari tuntia kestäneet esittelykierroksen (normaali ekskursio vie aikaa kolmisen tuntia) jälkeen tuntui siltä, että Ignalinan kokoisesta jättiläiskompleksista tuli nähtyä hyvin pieni osa, vaikka Jurgita Norvaišienėn mukaan kiersimme alueella noin neljän kilometrin mittaisen lenkin.
 Kierroksen jälkeen katsotaan vielä dosimetrin arvot ja kamerani tutkitaan erillisellä mittarilla. Kehoni on saanut säteilyä kaksi mikrosieverttiä ja kamerat viisitoista. Luvut ovat varsin mitättömiä.
 Tšernobyl, Harrisburg, Sellafield, Hiroshima, Fukushima,  kuten Kraftwerk-yhtye laulaa  Radioactivity -kappaleessaan. Ignalina ei koskaan päässyt jonon jatkeeksi. Onneksi.
 Korjauksia: Muutettu 6000 mikrosieverttiä millisieverteiksi. Dosimetrillä mitataan säteilyannoksia, ei pitoisuuksia. Tarkennettu kohtaa Druksiai-järvestä.

Chernobyl-sarja toi turistiryntäyksen Ignalinan ydinvoimalaan: katso millaisessa paikassa huippusuosittua sarjaa kuvattiin


Summary: Poliisi ja armeija takavarikoivat yli 750 kiloa metamfetamiinia suuresta laboratoriosta, joka oli rakennettu syvälle viidakkoon.

Myanmarin huumepoliisi kertoi torstaina, että metamfetamiinia valmistavat asejoukot ovat tulittaneet viidakkolaboratorioita ratsaavia viranomaisia raskaalla tykistöllä Kultaisen kolmion alueella sijaitsevassa Shanin osavaltiossa.
 Naapurimaat painostavat Myanmaria sulkemaan Shanin huumetehtaat. Alueella tuotetaan suuri osa maailman metamfetamiinista.
 Myanmarin armeija aloitti heinäkuussa suuren huumeiden vastaisen operaation Kutkaissa, joka sijaitsee Shanin osavaltion pohjoisosassa. Rikollisorganisaatioista, kapinallisryhmistä ja korruptoituneista turvallisuusjoukoista koostuva verkosto pyörittää alueella miljardien dollarien arvoista huumebisnestä.
 Tähän mennessä armeija on takavarikoinut syvälle viidakkoon rakennetuista huumelaboratorioista valtavan määrän kemikaaleja sekä miljoonien dollarien arvosta valmista kristallimuotoista metamfetamiinia.
 Viidakosta löytyi lähes sadan majan huumetehdas
 Nimettömänä esiintyvä Myanmarin armeijan edustaja kertoi uutistoimisto AFP:lle, että armeija ja huumepoliisi aloittivat ratsiat 21. heinäkuuta. Viranomaiset joutuivat kuitenkin perääntymään, kun huumejengit tulittivat heitä raskaalla tykistöllä.
 Muutaman päivän kuluttua viranomaiset tekivät uuden ratsian ja saivat vallattua valtavan tuotantolaitoksen, joka koostui lähes sadasta majasta. Huumetehdas oli varustettu sähkögeneraattoreilla.
 Armeijan mukaan operaatiossa takavarikoitiin 750 kiloa metamfetamiinia sekä 9 000 kofeiinilla jatkettua metamfetamiinipilleriä, joita kutsutaan Kaakkois-Aasiassa nimellä yaba.
 Kultaiseksi kolmioksi kutsutaan laeista piittaamatonta aluetta Kiinan, Myanmarin, Thaimaan ja Laosin rajaseudulla. Perinteisesti alueella on tuotettu oopiumia ja heroiinia, mutta nykyisin siellä valmistetaan myös valtavia määriä metamfetamiinia.
 Myanmarin arvellaan olevan maailman suurin metamfetamiinin tuottaja. Huumeet virtaavat maasta eri puolille Kaakkois-Aasiaa, josta aineita salakuljetetaan eteenpäin. Myanmarilaista metamfetamiinia myydään ainakin Australiassa saakka.
 Metamfetamiini on voimakas piriste, jota pidetään erittäin vaarallisena huumausaineena. Se on vahvempaa kuin tavallinen amfetamiini ja aiheuttaa riippuvuutta.

Myanmar ratsaa viidakkolaboratorioita metamfetamiinin tuotantoalueella – huumejengit tulittavat tykistöllä


Summary: Tuomo Tähtisen mukaan Suomen vetovoimaan megatähtien keikkakohteena vaikuttaa myös Venäjän ja Baltian tilanne.

Suomen festarikesä on ollut täynnä artistien peruuntumisia. Moni musiikkifestivaali on joutunut painimaan enemmän tai vähemmän viime tingassa keikkansa peruvan pääesiintyjän kanssa.
 Ongelmien toistuessa on kyselty, onko kyseessä jo ilmiö, tai ovatko tietyt artistit  erityisen herkkiä perumaan  keikkojaan.
 Kuka ja mitä
 – Ei koskaan ole festarijärjestäjälle sen enempää kuin kävijällekään iloinen uutinen, kun peruuntuminen tulee. Siinä sitten yritetään parhaansa mukaan korvaajaa löytää. Aina ei onnistuta ainakaan saman tyylilajin edustajaa löytämään, toteaa  Tuomo Tähtinen .
 Hän on toimitusjohtaja Fullsteam Agencyssa, eli on yksi keskeisistä toimijoista Suomen musiikkikentässä.
 Tähtinen torjuu puheet keikkojen peruuntumisesta ilmiönä.
 – Nyt on vain ollut tosi ikävien sattumusten kesä, en muista milloin tällaista olisi viimeksi ollut.
 Keikkojen peruuntumiset eivät myöskään ole seuranneet mitään tiettyä kaavaa.
 – Tässä on ollut sarja huonoa onnea ja syitäkin laidasta laitaan.
 Jättikeikoissa maantiede on yhä haaste
 Festareiden ohella kesällä on puhuttu myös yksittäisten artistien suurista keikoista. Suurin oli  Ed Sheeranin  tuplakeikka, joka kokosi kahtena iltana  yhteensä yli 100 000 kuuntelijaa  Malmin lentokentälle.
 – Tää kesähän on osoittanut, että jättikeikkojakin Suomeen saadaan. Toki tässäkin on syklisyyttä. Paljon riippuu siitä, mitä kiertueita on liikkeellä ja sopiiko Suomi kalentereihin, Tuomo Tähtinen pohtii.
 – Se on myönnettävä, ettei Suomi ole kohteena kaikille artisteille ihan siellä A-luokassa, ihan jo maantieteestä johtuen, Tähtinen sanoo.
 Esimerkiksi Baltian vetovoiman kasvu keikkapaikkana heijastuu siten myös Suomeen.
 – Kyse on siitä, kiertääkö artisti esimerkiksi Venäjällä tai Baltiassa. Se helpottaa sitä, että artisti voi aikatauluttaa keikkoja myös Suomea ennen tai jälkeen.
 Festarit houkuttavat suurimpia nimiä enää harvoin
 Megakonserttien ja festarikeikkojen välillä on jo vuosia tapahtunut eriytymistä.
 – Festarikeikat tehdään ylipäätään usein artistin yksittäiskeikkoja pienemmällä kalustolla, ja ne ovat siksi helpommin liikuteltavissa.
 Suomen festareille isoimmat artistinimet ovat kuitenkin haaste muun muassa siksi, ettei Suomessa yksinkertaisesti riitä musiikkifestareille samanlaista väkimäärää, kuin vaikkapa Keski-Euroopassa.
 – Vielä joitakin vuosia sitten aika isonkin kokoluokan artistit esiintyi Suomessa festareilla, mutta nyt vaatii aikamoisen onnenkantamoisen, että stadionluokan artistin saa festariesiintyjäksi.
 Tuomo Tähtinen uskoo, että tulevaisuudessa myös yhä usemman kotimaisen artistin suosio riittää stadionkeikkoihin. Karoliina Simoinen / Yle
 Supertähtien ohella myös kotimaisten artistien suosio on kasvanut, ja myös kotimaiset tähdet yltävät stadionluokkaan.
 – Suomalaisartistien isojen keikkojen määrä ei varmasti tule ainakaan vähentymään, päinvastoin, uskon että ne saavat jatkoa, Tähtinen toteaa.
 Isojen keikkojen palapeliin vaikuttaa myös se, millaisia konserttipaikkoja on ylipäätään tarjolla.
 – Mielenkiinnolla odotan, mitä tapahtuu, kun Olympiastadion tulee remontista. Sillä tulee varmasti olemaan vaikutus.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Suurten artistien houkuttelu Suomeen on pitkä prosessi. Fullsteam neuvotteli muun muassa Ed Sheeranin Suomen keikoista.
 – Kyllä me Sheerania on haviteltu monta vuotta. Nyt tämän kyseinen kiertue on jatkunut monta “legiä” niin hänet viimein saatiin, Tähtinen naurahtaa.
 Sheeranin kiertue on nyt kolmannella Euroopan "legillään" eli kiertue jatkuu jo kolmatta vuotta.
 – Me ollaan suhdealalla, eli pitää tuntea oikeat ihmiset ja saavuttaa heidän luottamuksensa. Pitää osoittaa että pystytään keikka järjestämään ja tuotannollinen vastuu kantamaan. Jo sen maineen rakentaminen vie aikaa, Tähtinen kuvailee.
 Toisaalta onnistumiset auttavat myös seuraavien artistien kanssa neuvotellessa.
 – Kyllähän sana kiirii, kun isoja keikkoja onnistuneesti Suomessa tehdään. Siksi on hyvä, että meillä on täällä monia toimijoita, jotka pystyvät isoja tapahtumia järjestämään.
 Fullsteam Agencyn Tuomo Tähtistä haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso koko haastattelu klikkaamalla pääkuvaa. Katso myös sarjan  aiemmat jaksot Yle Areenasta .
 Lue lisää:
 Milloin perutusta keikasta saa rahat takaisin? Voiko surkeasta show'sta vaatia korvauksia? Yhdeksän kysymystä Kilpailu- ja kuluttajavirastolle
 Flow ja Weekend joutuivat pulaan, tähtiesiintyjät peruivat äkillisesti – Rock-vaikuttaja toivoisi ohareiden tekijöille rajumpia sanktioita
 Kun pääesiintyjä peruu keikkansa, festivaalin kulisseissa käynnistyy hurja säätö

Festariesiintyjien perumiset eivät ole ilmiö, toteaa Fullsteam Agencyn toimitusjohtaja – “Sarja tosi huonoa onnea ja syitä laidasta laitaan”


Summary: Hanna-Mari Kärki julkaisi somessa selviytymistarinansa. Se on samalla kuvaus nuoren naisen osasta karussa huumemaailmassa.

Ensimmäinen kerta tapahtui, kun  Hanna-Mari Kärki  oli 17-vuotias – ja korviansa myöten ihastunut. Varkain tarjottu mukillinen oopiumiunikkoteetä sai aikaan leijuvan ja rennon olon. Vain pari päivää sen jälkeen kuvioihin tuli Subutex.
 Kun opiskelupaikkakunnalta löytynyt poikaystävä ei suostunut lopettamaan huumeiden käyttöä, Kärki aloitti itse.
 – Rakastuin ihmiseen, mutta kun aineet tulivat kuvioon, rakastuin tulisesti myös niihin, Kärki kertoo.
 Kierre syveni hiljalleen, ja nuori nainen huomasi olevansa pohjalla.
 – Olin täydellinen rapanisti.
 Teatterin takapiha on Hanna-Mari Kärjelle tuttu paikka menneiltä vuosilta. Nyt hän katsoo paikkaa toisin silmin. Jaana Polamo / Yle
 Ruskeat silmät tutkivat Jyväskylän teatterin takapihalta avautuvaa maisemaa. Se on säilynyt pitkään muuttumattomana, mutta Kärjen, 27, silmissä paikka on aivan erilainen kuin aiemmin. Samoille portaille hän ja muut huumeiden käyttäjät kokoontuivat vuosien ajan yhdessä piikittämään ainetta suoniinsa tai vetämään viivat piilossa katseilta.
 – Taisi aurinko paistaa silloinkin, muttei elämään saakka, Kärki sanoo.
 Koko huumehistoriansa ajan Hanna-Mari Kärki kuului porukan nuorimpiin. Hän piti joukkoon eksyneitä yksittäisiä teini-ikäisiä niin lohduttomana näkynä, että poistui mieluummin paikalta, kuin käytti huumeita heidän kanssaan.
 Enää käyttäjät eivät piilottele, ja huumepiirien liepeillä kulkevat yksittäiset nuoret käyttäjät ovat muisto vain. Nyt heitä on paljon.
 Helsingin Sanomat  uutisoi  viime viikonloppuna yhä nuorempien myyvän ja käyttävän huumausaineita. Sisä-Suomen poliisin mukaan moni myyjä on vielä alaikäinen. Sovatek-säätiön haittoja vähentävästä työstä vastaavan sairaanhoitajan  Erja Blombergin  mukaan ilmiö näkyy myös Jyväskylän kaduilla ja korostuu kesäisin.
 Helteellä nuoret ovat huolestuttavan huonossa kunnossa, eikä monilla ole kotia, johon mennä.
 Se on Hanna-Mari Kärjelle yksi isoimmista syistä tarinansa jakamiseen.
 – Jos vain voin antaa toivoa yhdellekin nuorelle, teen sen mielelläni.
 Nainen huokaa ja palaa tarinansa alkuun.
 Ylpeys ja häpeä
 Elettiin vuotta 2009. Niihin aikoihin Kärjen vanhemmat erosivat. Koulunkäynnistä Äänekoskella maistui enää vain oppilaitoksen tarjoama ilmainen lounas. Ystävien tilalle tuli uusia vaarallisen kiehtovia ihmisiä ja Subutex-annokset muuttuivat päivittäisiksi.
 Pian alta lähti myös asuntolapaikka jatkuvan melun ja koulusta laistamisen vuoksi.
 Häädön jälkeen hankittu uusi vuokra-asunto oli likainen huumeluola. Kärjen mukaan sen kiinni pysyneiden verhojen takana vietettiin elämää, joka ei kestänyt päivänvaloa. Kaapeissa oli ruuan sijaan huumeita ja kaikkea säesti kovaääninen musiikki.
 Vaikka ympärillä oli jatkuvasti väkeä ja hälyä, Kärki tunsi olevansa yksin. Niin yksin, että hän alkoi kehittää suojakseen päihdeidentiteettiä.
 Yhä nuoremmat käyttävät huumeita. Ilmiö näky räikeästi myös Jyväskylän kaduilla. Jaana Polamo / Yle
 Sisimmässään hän häpesi elämäänsä, mutta kätki tunteen kovan pinnan alle. Toisaalta hän oli kamalan ylpeä – ainakin silloin, kun elimistössä virtasivat aineet ja niiden herättämä vahva tunne kaikkivoipaisuudesta. Kun kotipihan puun taakse piilotettu vesipiippu paljasti ongelman laajuuden viimein läheisille, Kärki oli pettyneempi itseensä kuin ikinä aiemmin.
 – Siinä vaiheessa saarnaaminen oli myöhäistä. Olin ehtinyt jo jonkin aikaa käyttää aineita ja rakastua. Upposin siihen maailmaan kokonaisvaltaisesti.
 Pian Kärki lopetti koulunkäyntinsä kokonaan. Hänestä tuli jäsen pikkukaupungissa pahennusta herättäneeseen huumeporukkaan, jonka päivät alkoivat laineilla, eli viivoilla Subutexia, ja jatkuivat huumekaupan käymisellä. Väkivallan ja sen uhan sävyttämä elämä käynnistyi kaupungin verhoutuessa illan pimeyteen. Asunnoissa perittiin huumevelkoja tai tehtiin ryöstöjä aineiden saamiseksi.
 Rakkaus ihmiseen ei ollut ikuista. Pari vuotta kestänyt, ja päihdemaailmaan vienyt, suhde päättyi eroon. Kärki pakkasi vähät tavaransa, muutti Jyväskylään, aloitti uudet opinnot, sai uusia ystäviä ja huomasi taas pian olevansa lähtöpisteessä – ja jälleen rakastunut.
 Hanna-Mari Kärki haaveilee muuttavansa pois Jyväskylästä. Hän haluaisi hyödyntää nuoruutensa rankat kokemukset kokemusasiantuntijana. Jaana Polamo / Yle
 Tällä kertaa ensin huumeisiin ja sitten mieheen.
 Kärki sanoo, ettei hän pistänyt ensimmäistä huumepiikkiään itse.
 – Jännitti, mutta olin innokas kokeilemaan. En ollut ikinä kokenut mitään sellaista.
 Isommassa kaupungissa aineiden valikoima oli laajempi kuin 19 000 asukkaan Äänekoskella. Jyväskylän huumepiirit olivat myös toista luokkaa.
 – Silloinkin käyttäjiä oli paljon, mutta nyt piirit ovat vieläkin isommat. Täällä viimeisenkin häpeän kadotti senkin takia, ettei kaupunki ollut itselle niin tuttu. Omat tuttavat olivat kaukana.
 Puistot, sisäpihat, katujen kulmaukset ja teatterin takapiha. Kaikki syrjäiset, mutta keskustan lähellä olevat paikat kelpasivat annoksen ottamiseen.
 "Mun elämä tulee muuttumaan"
 Kärki jatkoi piikittämistä ja sekakäyttöä siihen saakka, että viimein purskahti itkuun sairaanhoitajan vastaanotolla. Hän oli joutunut käteen tulleen infektion vuoksi sairaalaan.
 – Avauduin julkiselle terveydenhuollolle ensimmäistä kertaa. Sanoin, etten jaksa tällaista elämää. Tarvitsin apua. Kyllön sairaalan ihana nuori hoitaja vei minut kädestä pitäen viereiselle päihdeklinikalle ja asiakkuus alkoi siitä.
 Useat katkaisuyritykset päättyivät epäonnistumiseen. Niiden jälkeen Kärki päätti hakea korvaushoitoon.
 – Olin päättänyt, että jos siihen pääsen, teen kaikkeni, että elämä tulee muuttumaan. Lääkäri teki myönteisen päätöksen. Sen jälkeen on tehty kovaa työtä. Nyt olen tässä, Kärki sanoo lämpimästi hymyillen.
 Päätöksestä tuli toukokuussa kaksi kokonaista vuotta, eikä tie ole ollut helppo. Se on vaatinut rajojen hakemista ja tavallisen arjen opettelua. Oheiskäyttö loppui kokonaan marraskuussa 2017.
 – Kaupungilla kävellessä ei enää tarvinnutkaan katsoa, keneltä ostaisi aineita, vaan pystyikin käymään kahvilassa ja menemään ruokakaupan kautta kotiin. Lisäksi piti opetella kohtaamaan itsensä ja tunteensa ilman aineita. Siinä on tosi paljon opeteltavaa, muttei se ole mahdotonta.
 Selviytymistarinalla ei olisi onnellista loppua ilman läheisten kannustusta.
 – Ongelman kanssa taisteleminen vaatii läheisiltäkin hirveästi voimia. Toivoisin, ettei kukaan silti hylkäisi omaa lastaan. Minuakaan ei hylätty, vaikka meilläkin oli usein välirikkoja, mutta sain aina apua, kun olin valmis ottamaan sitä vastaan.
 – Pikkuhiljaa se alkoi mennä kalloon, että pärjään näin, en tarvitse enää aineita.
 Onnellisuus syntyy tänä päivänä pienistä asioista. Hanna-Mari Kärjen arkeen tuo iloa oma koira. Jaana Polamo / Yle
 Jyväskylän opioidiriippuvuuden lääkkeellisessä korvaushoidossa olevat potilaat saavat  pääasiassa metadonia . Hanna-Mari Kärjelle se on ollut toimiva ratkaisu.
 Hänen hoitonsa on tarkoitus ajaa kokonaan alas kolmen vuoden kuluttua.
 – Olen alkanut tiputtaa annosta jo nyt. Tietenkin se on taas uuden alku. Se, mitä olen koko kymmenen vuotta yrittänyt. Koen olevani siihen valmis nyt, kun osaan elää taas tavallista elämää.
 Olisiko Kärki ollut valmis luopumaan huumeista siinä vaiheessa, kun hän muutti Jyväskylään? Omien sanojensa mukaan todellisuudessa ei. Eikä vielä pitkään aikaan aloitettuaan suonensisäisten huumeiden käytön.
 Oikea hetki oli hänen kohdallaan myöhemmin.
 – Kun on oma halu lopettaa, yksikin ihminen voi olla käänteentekevä. 99 prosenttisesti onnistuminen on kuitenkin kiinni omasta halusta. Se ei voi tapahtua ilman aitoa tahtoa ja motivaatiota.
 Hanna-Mari Kärjen suurin toive on olla edes yhdelle päihdeongelmaiselle henkilö, joka herättää toivon, tai auttaa syrjäpoluille lipsahtamassa olevaa huomaamaan, miten yksi kokeilu voi olla kohtalokas.
 Siksi hän julkaisi alkukesästä  tarinansa  (alkuperäinen Facebook-julkaisu) ensimmäistä kertaa Facebookin Jyväskylän Puskaradiossa ja myöhemmin ystävänsä rohkaisemana suositussa Naistenhuone-ryhmässä. Alun perin kyseisen kirjoituksen oli tarkoitus toimia terapiana hänelle itselleen. Mukaan hän liitti vanhan kuvan itsestään sekä saatetekstin:
 "VAROITUS: Seuraava teksti saattaa järkyttää sekä olla epämukavaa luettavaa perheelle ja läheisilleni. Siitäkin huolimatta se on kaunistelematon totuus rumasta elämästä, jota olen elänyt. Kirjoitus syntyi yhdeltä istumalta ja on varmasti helpoiten syntynyt tekstini. Muistutan, että voit lopettaa lukemisen koska vain."
 Kauniin kuvan viestinä oli, ettei päihdeongelmaa näe aina päällepäin.
 Moni samaistui nuoren naisen tarinaan. Viestien ja tykkäysten määrä oli valtava.
 Se rohkaisi tavoittelemaan unelmia vielä hitusen voimakkaammin.
 – Nyt koen, että tuon kaiken piti tapahtua kohdallani, että pystyin kasvamaan täksi ihmiseksi. Välillä mietin, minkä takia sen piti vain mennä noin pitkälle. Nyt minulla on elämälle suunta. Haluan tehdä työtä kokemusasiantuntijana ja vertaisena. Olen aloittanut myös kirjan kirjoittamisen.
 THL:n viime vuoden tietojen pohjalta kootun  Suomalaisten huumeiden käyttö ja huumeasenteet -raportin  mukaan yhä useammalla suomalaisella on omakohtainen kokemus huumeista. Raportissa nousi esille myös nuorten aikuisten lisääntynyt huumeiden käyttö.
 Hanna-Mari Kärki ei muista oman huumehistoriansa aikana kohdanneensa kertaakaan kadulle jalkautuneita kokemuspohjaisia päihdetyöntekijöitä.
 Lähivuosina asiat ovat muuttuneet siltä osin parempaan suuntaan.
 Nykyisin Jyväskylän kaduilla tehdään säännöllisesti  etsivää päihde- ja mielenterveystyötä  (Sovatek-säätiö). Myös puhtaita ruiskuja saa ympäri kaupunkia kiertävästä  Visiitti-autosta , jossa tehdään myös terveystestejä. Jos käyttäjillä ei ole uusia neuloja, he käyttävät vanhoja. Likaisten huumeneulojen välityksellä leviää hengenvaarallisia sairauksia, ja niiden hoitaminen on kallista.
 Silti ongelma näyttää vain kasvavan ja monimutkaistuvan, kun huumekauppa on siirtynyt kaduilta verkkoon. Kaupat tehdään anonymiteetin suojin ja usein virtuaalirahalla.  Suomalaiset ostivat  laittomia päihteitä arviolta yli kahdella miljoonalla eurolla vuonna 2015 pelkästään Tor-verkossa toimivalta Silkkitie-markkinapaikalta.
 Kärki toivoisi vertaistoiminnan tulevan vieläkin näkyvämmin lähemmäs katukuvaa.
 – Niillä kokemuksilla on iso merkitys. Lisäksi vertaistoimintakeskuksia voisi tulla mielestäni vieläkin lisää.
 Samaa toivotaan Sovatek-säätiössä.
 – Katutyöhön todella kaivataan käsiä, sanoo haittoja vähentävästä työstä vastaava sairaanhoitaja Erja Blomberg.
 Mikä on naisen asema huumemaailmassa?
 Hanna-Mari Kärki halusi tekstillään valaista myös aihetta, joka jää usein huumeista puhuttaessa pimentoon. Naisen osa päihdemaailmassa on edelleen karu.
 Aiheesta tekee ajankohtaisen se, että viimeisen neljän vuoden aikana huumeiden käyttö on yleistynyt jonkin verran voimakkaammin naisilla kuin miehillä. Tämä selviää THL:n tuoreimmasta raportista.
 Lapin yliopistossa tutkittiin jo vuonna 2007 Naisen asemaa miehisessä huumemaailmassa.  Usvametsän neidot -väitöstutkimus  (Lapin yliopisto) rakentaa kuvaa nuorten naisten huumeiden käytöstä ja elämästä huumekuvioissa naisten elämänkulun eri vaiheissa.
 Väitöstutkimusta varten tehdyt haastattelut osoittivat, että mitä enemmän naiset jäävät kiinni huumekuvioihin, sitä enemmän sukupuolten välinen valtasuhde vinoutuu.
 Huumeita käyttäviä naisia tarkastellessa keskeistä on riippuvuus aineista, miehistä ja hyväksytyksi tulemisesta.
 Naisen paikka on jäsentymätön ja epävakaa. Miesten soitteluja porukoihin pääseminen imartelevat ja vahvistavat kokemusta hyväksytyksi tulemisesta kiinnittäen samalla huumekuvioihin.
 Hanna-Mari Kärki halusi tuoda julkaisullaan esiin myös naisen asemaa huumemaailmassa. Kaiken kokemansa jälkeen hän arvostaa vapauttaan. Jaana Polamo / Yle
 Kärki tunnistaa ilmiön.
 – Omissa huumeparisuhteissani mies on esittänyt toiveen, etten minä harrastaisi huumekauppaa. Mies olisi se, joka hommaa huumeet.
 Kärki kertoo noudattaneensa pyyntöä ja hyväksyneensä seuraukset.
 – Asetelma tarkoittaa sitä, että se, kenellä on huumeita, on myös valtaa. Hänen pelisäännöillään mennään, Kärki selventää.
 Nyt hän asettaa pelisääntönsä ensimmäistä kertaa lähes vuosikymmeneen itse.
 Hän on vapaa.

Rakkaus ajoi 17-vuotiaan Hanna-Mari Kärjen kovien huumeiden maailmaan – hän kertoi tarinansa, ettei muiden tarvitsisi kulkea samaa polkua


Summary: Monet poliisilaitokset pyrkivät sitouttamaan ammattilaisia esimerkiksi työharjoittelujaksojen kautta.

Väestön pakkautuminen Suomen kasvukeskuksiin näkyy jo myös poliisien rekrytointiongelmina maakunnissa. Virkoihin ei välttämättä tule yhtään hakemusta.
 Työhakemuspinojen kutistuminen on havaittu myös Lapin poliisissa, missä avoinna oleviin paikkoihin tulee vain yksittäisiä hakemuksia tai ei hakemuksia olleenkaan. Aiemmin hakemuksia saapui kymmenittäin.
 Pikkukuntien lisäksi ammattilaisten löytäminen avoinna oleviin pesteihin on kitsasta jo kaupungeissakin.
 Poliisihallitus selvittää nyt osana palkkausjärjestelmän uudistamista syrjäseutulisän käyttöönottoa ratkaisuna rekrytointiongelmiin.
 – Selvitystyö valmistunee vuoden vaihteen tienoilla. Nyt selvitetään, miten poliisin palkkausjärjestelmää kehitetään, eli nähdään miten henkilöstöjärjestötkin suhtautuvat mahdolliseen syrjäseutulisään, henkilöstöpäällikkö  Minna Gråsten  Poliisihallituksesta sanoo.
 Moni poliisi kulkee töihin pitkän taipaleen päästä
 Pellolaislähtöinen ylikonstaapeli  Tommi Pasma  palasi pohjoiseen usean Etelä-Suomessa vierähtäneen opiskelu- ja työvuoden jälkeen. Alkuun hän työskenteli Tunturi-Lapissa, mutta työskentely tyssäsi käytännön ongelmaan.
 – Se oli hyvä työpaikka ja siellä oli mukava olla, mutta ongelmaksi tuli se, kun pitäisi löytää puolisolle töitä ja koko perheen muuttaa pohjoiseen. Se on vaikeasti yhdisteltävä kuvio. Ymmärrän, että miten sinne on niin vaikea saada ihmisiä töihin, Lapin poliisilaitoksella Kemin poliisiasemalla nyt työskentelevä ylikonstaapeli Tommi Pasma sanoo.
 Nykyisin hän kulkee suuntaansa yli sadan kilometrin työmatkan Oulusta Kemin poliisiasemalle. Samoin tekee enemmän kuin joka kymmenes Kemin aseman poliiseista.
 Etätyötä on väläytelty yhtenä ratkaisuna syrjäseutujen työvoima-ahdinkoon, mutta monella alalla se ei ole mahdollista nyt eikä tulevaisuudessa.
 – Etätyönteko ei onnistu, kun pitää olla virkapaikalla ja hälytettävissä koko ajan. Tutkinnassakaan ole kovin paljon mahdollisuutta etätyöhön, kun heidänkin on tarvittaessa oltava valmiina lähtemään virkapaikalta töihin. Ja asiakkaita ei varmaan meillä kukaan halua kutsua kotiin, Pasma letkauttaa.
 Pienellä paikkakunnalla kaikki tuntevat poliisin
 Myös ruuhka-Suomesta työkokemusta hankkinut Pasma näkee etunsa myös pohjoisessa työskentelyssä.
 – Sanoisin, että Lapissa poliisia kunnioitetaan paljon enemmän kuin etelässä. Täällä ihmisten kanssa pärjää paljon paremmin puhumalla kuin etelässä pärjäsi. Siellä ei aina se puhe mennyt niin hyvin perille, Pasma pohtii.
 Poliisin työ pienellä paikkakunnalla eroaa kaupungeista.
 – Ehkä se on enemmän sellaista vanhaa kyläpoliisitoimintaa ja siellä kohdataan se sama asiakas useampaan kertaan.
 Pasma pohtii, että toisaalta pienemmällä paikkakunnalla yksityisyyden puute voi olla poliisille myös työn varjopuoli etenkin nuorille poliiseille.
 – Jos pikkukylällä asut, niin kaikkihan sinut tietää poliisiksi. Saatetaan tulla kyselemään vapaapäivänäkin asioita. Jotkut haluavat olla vapaapäivänä vapaa-ajalla, Pasma sanoo.
 Nuoria houkutellaan työharjoittelun kautta
 Monet poliisilaitokset pyrkivät sitouttamaan ammattilaisia työharjoittelujaksojen kautta. Kemin poliisiasemalla työharjoittelua suorittava nuorempi konstaapeli  Elisa Kopsa  halusi hakeutua kotiseutunsa Keski-Suomen sijaan työharjoitteluun juuri Lappiin.
 – Lapissa tuntuu ainakin nyt olevan aika hyvä tilanne. Oli mukava lähteä tänne harjoitteluun, mahdollisesti sitten ehkä tänne työllistyisi, Kopsa pohtii.
 Moni haaveilee elämästä kasvukeskuksissa palveluiden äärelle, mutta nuorempi konstaapeli Kopsa ei lukeudu heihin.
 – Itse ainakin tykkään vähän rauhallisemmasta ympäristöstä. Jos tärkeimmät peruspalvelut löytyvät, niin sillä pärjää, Kopsa pohtii.
 Jämsästä kotoisin oleva nuorempi konstaapeli Elisa Kopsa valmistuu poliisiksi ensi keväänä. Hän on nyt työharjoittelussa Lapissa. Emma Sarsila / Yle
 Lappi ei pärjää kilpailussa palveluissa, mutta sillä on monia muita etuja.
 – Se melkein vaatii, että ihminen, joka tänne tulee, tykkää liikkua luonnossa tai on joku veto on tänne. Ehkä täytyy markkinoida meidän hyviä kalastus- ja marjastusmaastoja ja sitten sitä, että vapaa-ajalla on aika rauhallista, Pasma pohtii.
 Tehtäviä priorisoidaan, polkupyörävarkauksia tutkitaan harvemmin
 Poliisihallituksen mukaan kansalaisten turvallisuus ei kuitenkaan ole rekrytointivaikeuksista huolimatta uhattuna. Nykyisin monilla hakijapulasta kärsivillä seuduilla priorisoidaan tehtäviä, jotta välttämättömät tehtävät saadaan hoidettua.
 Kansalaisille poliisin priorisointi näkyy  esimerkiksi siinä,  että poliisi ehtii tutkia esimerkiksi pyörävarkauksia vain harvoin. Resurssipula näkyy myös  mökkimurtojen ja kunnianloukkausten  selvittämättömyytenä.
 Petri Alkiora  Poliisiammattikorkeakoulusta sanoo, että poliisien työssäjaksaminen heikkenee, kun he eivät voi resurssipulan vuoksi hoitaa tehtäviään niin hyvin kuin haluaisivat.
 Syrjäseutulisä voisi auttaa poliisien houkuttelemisessa maakuntien syrjäisempiinkin kolkkiin.
 Komisario  Risto Määttä  Lapin poliisilaitokselta näkee syrjäseutulisän varjopuolena sen, etteivät mahdollisesti muualta parempien tienestien perässä tulevat poliisit välttämättä sitoudu alueeseen pitkäjänteisesti.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Poliisilaitos laittoi kaupungissa viran auki, mutta yhtään hakemusta ei tullut – uusi hallitus lupaa lisää poliiseja Suomeen ja erityisesti maakuntiin
 Poliisipula on valtava eikä helpotusta ole luvassa ennen ensi vuotta – valmistuneita kiinnostavat vain kenttätehtävät

Poliisipulaan apua syrjäseutulisästä? – Tommi Pasma tuli etelästä töihin takaisin pohjoiseen: "Ymmärrän, että sinne on vaikea saada ihmisiä töihin"


Summary: Yhtiö ennakoi epävarmuuden sellumarkkinoilla jatkuvan ja näkyvän tuloksessa.

Sellun hinnanlasku painoi kartonkivalmistaja Metsä Boardin tulosta. Odotuksia huonompi tulos ja huonontuneet näkymät saivat saivat yhtiön pörssikurssin kovaan laskuun.
 Metsä Boardin vaihdetumman B-osakken hinta putosi torstaina yli 11 prosenttia Helsingin pörssissä. Yhtiö kertoi tänään toisen vuosineljänneksen tuloksestaan.
 Metsä Boardin vertailukelpoinen liiketulos oli huhti-kesäkuussa 41 miljoonaa euroa, kun vuotta aiemmin tulos oli lähes 62 miljoonaa euroa. Myös liikevaihto laski kymmenellä miljoonalla eurolla vuoden takaiseen verrattuna ja oli 477 miljoonaa euroa.
 Yhtiön mukaan sellujen maailmanlaajuisella hinnanlaskulla oli selvästi negatiivinen vaikutus tulokseen.
 – Maailmanlaajuisen sellumarkkinan kehitys lyhyellä aikavälillä pysyy epävarmana. Eräiden selluntuottajien ilmoittamat tuotannonrajoitukset sekä kolmannelle vuosineljännekselle ajoittuvat vuosihuoltoseisokit tasapainottavat kuitenkin kysynnän ja tarjonnan välistä suhdetta, kommentoi toimitusjohtaja  Mika Joukio  tulostiedotteessa.
 Sellumarkkinan epävarmuus painaa lähikuukausina
 Kannattavuudessa näkyy Joukion mukaan vuoden 2018 syksyllä Kiinassa käynnistynyt, ja sittemmin Eurooppaan levinnyt sellujen hinnanlasku.
 – Sellujen heikentyneet hinnat rasittavat kannattavuuttamme ainakin vielä lähikuukausina, Joukio kommentoi.
 Metsä Boardin päätuotteita ovat kartongit, mutta yhtiö valmistaa myös sellua Husumin tehtaalla Ruotsissa.
 Yhtiö kertoi tänään myös uusista kestävän kehityksen tavoitteistaan, joihin kuuluvat fossiilittomat tehtaat vuoteen 2030 mennessä.
 Yhtiön mukaan Metsä Group, johon Metsä Board kuuluu, on merkittävä hiilinielu, eli sen toiminnassa hiiltä sitoutuu selvästi enemmän kuin sen päästöt ovat.
 Viime viikolla osavuosikatsauksensa julkaissut UPM onnistui kasvattamaan tulostaan huhti-kesäkuussa. Sen sijaan Stora Enson tulos heikkeni vuoden toisella neljänneksellä.
 Lue myös
 Onko UPM:n järkevää rakentaa jättimäinen sellutehdas hiipuville markkinoille? Näin asiantuntijat vastaavat
 Miksi UPM:n valtava sellutehdas rakentuu Uruguayhin? Toimitusjohtaja vastaa kolmeen jätti-investointia koskevaan kysymykseen
 Metsäteollisuus puolustautuu ilmastotutkijoiden tuloksilta –  "Paljon on kehitteillä ja on jo kokeiluvaiheessa"

Metsä Boardin tulos painui, raju kurssilasku Helsingin pörssissä –
Kiinasta alkanut sellun hinnan lasku levinnyt Eurooppaan


Summary: Yrittäjätaustaiset työskentelevät vanhuuseläkkeellä paljon palkansaajia yleisemmin.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Oulun Haukiputaalla toimii jo neljättä kesää kotieläinpiha, joka perustettiin yrittäjän palattua eläkeiässä sukutilalleen.  Eila Hanhela  haluaa yritystoiminnan myötä pitää hyvässä kunnossa niin itseään kuin perinteistä maatilaansakin.
 – Vaikka kuinka kolottaa aamulla, paikat ovat kankeina ja jäsenet jumissa, niin kun pääsee vauhtiin, hyvin se menee, Hanhela selvittää.
 Yrittäjän päivä kotieläintilalla alkaa varhain aamulla. Hanhela leipoo ensin lämpimäiset kahvilaansa. Sitten on vuorossa eläinten ruokinta.
 Hanhenkammin aasi ja pässi ovat persoja leivänkannikoille. Arto Veräjänkorva / Yle
 – Minulla on lampaita, aasi, kolme kanaa, kaksi kukkoa ja yksi kani. Ne kaikki tulevat tervehtimään minua heti aamulla, Hanhela iloitsee.
 Nyt 80-vuotias Hanhela aloitti kotieläintilan yrittäjänä poikkeuksellisen varttuneella iällä. Hän uskoo yritystoiminnan torjuvan dementiaa ja tarjoavan muun muassa runsaasti ihmiskontakteja.
 Hyviä kokemuksia eläkeiässä yrittämisestä
 Hanhelan kotieläinpiha Hanhenkammi esittelee pientilaa perinteisimmillään. Asiakkaat yrittäjä hankkii mahdollisimman uudenaikaisesti, eli sosiaalisen median avulla.
 – Facebookit ja Instagramit, eli tämä nykymaailman some on kyllä paras. Ja puskaradio. Lehti-ilmoittelu on vähän kalliina jäänyt vähemmälle, Hanhela selvittää.
 Äänimaisemaa hallitsee lauma lampaita. Arto Veräjänkorva / Yle
 Tuhannet yrittäjät Suomessa jatkavat työtään vielä eläkeiässäkin. Sen sijaan yrityksen perustaminen eläkeiässä on varsin harvinaista. Mutta Eila Hanhela suosittelee sitä lämpimästi. Hänestä elämä on mukavampaa, kun on tekemistä ja tavoitteita jokaiselle päivälle.
 – Kerran eräs minun ikäinen sanoi, että täysillä loppuun asti. Ja niin minäkin ajattelin tehdä, Hanhela pamauttaa ja nauraa iloisesti päälle.
 Joka kolmas yrittäjä työskentelee vanhuuseläkkeellä
 Yrittäjätaustaiset näyttäisivät jatkavan työskentelyä eläkeiässä selvästi palkansaajia yleisemmin.
 Eläketurvakeskuksen  tutkimuksen  mukaan yrittäjätaustaisista vanhuuseläkeläisistä peräti kolmannes työskentelee eläkkeellä ainakin jonkin verran, kun rajana pidetään 2 000 euron vuosiansioita. Palkansaajissa vastaava osuus on noin kymmenesosa.
 Eila Hanhela aikoo yrittää "täysillä loppuun asti".  Arto Veräjänkorva / Yle
 Tutkimuksen pohjana olevassa Tilastokeskuksen tulonjakoaineistossa on tiedot 58 000 vanhuuseläkeläisestä, iältään 63–74-vuotiaita. Näistä yrittäjätaustaisia oli 6 500.
 Suomessa on kaikkiaan noin 1,5 miljoonaa eläkkeensaajaa. Eläketurvakeskuksen mukaan huomattava osa eläkeläisistä  kokee toimeentulonsa riittämättömäksi . Vanhuuseläkeiässä työskentely on yleistynyt Suomessa kuten muissakin maissa viime vuosina.
 Useissa tapauksissa yrittäjät jatkavat työskentelyä eläkeiässä siksi, että yrittäjävuosina eivät ole pystyneet maksamaan  itselle riittävää yrittäjäeläketurvaa . Eläketurvakeskuksen Yrittäjien eläkeaikeet -tutkimuksen mukaan näin kokee jopa kolmannes yrittäjistä. Yrittäjät aikovat jatkaa työskentelyä eläkeiän jälkeen muita useammin.
 – Osalla vanhuuseläkkeellä työssäkäyvistä voi olla taloudellinen motiivi työskentelyyn, mutta suuremmalla osalla korostuvat sosiaalisten suhteiden merkitys ja mahdollisuus mielekkääseen työskentelyyn, erikoistutkija  Anu Polvinen  Eläketurvakeskuksesta toteaa.
 Mielekästä työtä tehdään pidempään
 Yhteiskuntapolitiikka -lehden julkaisemassa  Vanhuuseläkkeellä ja työssä -tutkimuksessa  pohditaan, että syynä yrittäjätaustaisten työskentelylle eläkeiässä voisi todennäköisesti olla yrittäjien suuremmat mahdollisuudet vaikuttaa työn sisältöön. Tällaisten vaikutusmahdollisuuksien on muussa tutkimuksessa todettu olevan keskeinen motiivi eläkeikäiselle työnteolle.
 Lisääntyisikö vastaavasti palkansaajien työskentely eläkkeellä vaikutusmahdollisuuksia parantamalla, ei tutkimuksesta suoraan selviä, korostaa Anu Polvinen.
 Eläketurvakeskus aikoo lähiaikoina syventää eläkeikäisten työskentelyn tutkimusta.
 Miksi työssäkäynti eläkkeellä yleistyy? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka!

Eläkeiässä työssäkäynti yleistyy – 80-vuotias kesäkahvilayrittäjä suosittelee lämpimästi


Summary: Suomen Pankin pääjohtaja Olli Rehn on yksi kolmesta kärkiehdokkaasta.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Euroopan unionin valtiovarainministerit äänestävät huomenna Kansainvälisen valuuttarahasto IMF:n johtajaehdokkaasta, kertovat muun muassa Bloomberg ja Financial Times.
 Medioiden mukaan äänestys järjestetään sähköpostitse huomenna aamupäivällä Suomen aikaa.
 EU-maat eivät päässeet yhteisymmärrykseen Euroopan yhteisestä johtajaehdokkaasta neuvotteluissa.
 Suomen Pankin pääjohtaja  Olli Rehn  on media-analyysien mukaan yksi kolmesta kärkiehdokkaasta. Mukana ovat myös hollantilainen  Jeroen Dijsselbloem  ja bulgarialainen  Kristalina Georgieva .
 Analyysien mukaan portugalilainen  Mario Centeno  ja espanjalainen  Nadia Calvino  olisivat pudonneet harkinnasta.

Mediat: Euroopan yhteisestä johtajaehdokkaasta IMF:ään äänestetään huomenna


Summary: Suomen suurimman työeläkeyhtiön johtaja miettii jo, onko talouden logiikka muuttunut.

Suomen suurin työeläkeyhtiö Ilmarinen hakee työeläkevaroille jatkossakin tuottoja osakemarkkinoilta. Ilmarisen sijoitusvarallisuuden arvo on tällä hetkellä yhtiön alkuvuoden tuloksen mukaan lähes 48 miljardia euroa. Osakesijoituksia on kaikesta sijoitusvarallisuudesta lähes puolet.
 Ensimmäisen kuuden kuukauden aikana Ilmarinen sai sijoitetuille eläkevaroille tuottoa kuusi prosenttia, kun osakekurssit nousivat voimakkaasti ja korkotaso on poikkeuksellisen matala. Osakesijoitusten tuotto oli lähes 11 prosenttia. Vuoden vaiheessa osakekurssit olivat sen sijaan olivat pakkasella. Kaikkien sijoitusten pitkän aikavälin keskimääräinen reaalituotto oli 4,1 prosenttia.
 Yhdysvaltain eilinen koronlaskupäätöstä Ilmarisen toimitusjohtaja  Jouko Pölönen  osasi odottaa, sillä eri ennustelaitokset ovat laskeneet maailmantalouden kasvuennusteita alaspäin.
 Osakemarkkinat ja kiinteistöt ovat sijoittamisen keskiössä, sanoo Pölönen.
 – Tämän hetkinen korkotaso on negatiivinen Euroopassa, jolloin korot eivät tuota mitään. Sijoittajat hakevat kuitenkin tuottoja turvaavia sijoituskohteita, ja tämä matala korkotaso on ohjannut lisää sijoituksia esimerkiksi osakemarkkinoille ja kiinteistömarkkinoille.
 Korkosijoitukset jaetaan perinteisesti valtionlainoihin ja yrityslainoihin.
 Vuoden loppupuolen talousnäkymää varjostavat maailmantalouden ja Euroopan heikentyneet talousennusteet sekä epävarmuus, jota kiihdyttävät Yhdysvaltain ja Kiinan kauppasota sekä Britannian EU-ero eli brexit, jonka pitäisi tapahtua lokakuun loppuun mennessä.
 Ilmasien varatoimitusjohtaja Mikko Mursula pohtii onko talouden logiikka jo muuttunut.  Katriina Laine / Yle
 Varatoimitusjohtaja  Mikko Mursula  Ilmarisesta pitää inflaation alhaisuutta suurena muutoksena taloudessa.
 – Ehkä se suurin yllätys on ollut, että inflaatio on pysynyt hyvin alhaisella tasolla. Se näkyy kyllä keskuspankkien päätöksissä ja retoriikassa ja yleisessä viestissä markkinoille.
 Onko talouden logiikka muuttunut?
 Mursulan mukaan voi pohtia, onko talouden logiikassa tapahtunut jokin perusteita ravisuttava iso muutos, kun inflaatio ei ole noussut, vaikka taloudessa on mennyt hyvin lähivuodet.
 Euroopan Keskuspankilta (EKP) odotellaan päätöstä elvyttävien arvopaperiostojen aloittamisesta uudelleen. EKP nosti alhaisen inlfaation ja tämän hetken alhaiset kasvunäkymät esille viime viikon kokouksessaan. Nyt ollaan taloudessa poikkeustilanteessa.
 – Jos joudutaan lähtemään elvyttämään näin alhaisella korkotasolla, on se täysin poikkeava tilanne pidemmällä aikavälillä verrattuna.
 Mursula pitää rauhoittavana sijoittajan kannalta, että kun noin puolet Yhdysvaltain ja Euroopan yrityksistä on raportoinut puolivuotistuloksia, on päästy melko lähelle markkinoiden odotuksia.
 Vientiyritysten taivaalla häämöttää kuitenkin synkempiä pilviä.
 – Pikkuisen huolestuttaa se, että yritysten viesti loppuvuotta ajatellen ja vähän pidemmälle tulevaisuuteen on ollut kovastikin varoitteleva. Kauppasodan vaikutukset ovat näkyneet erityisesti vientiyritysten retoriikassa, Mursula sanoo.
 Myös kolmen kuukauden päässä oleva brexit on Mursulan mukaan tehnyt taloustilanteesta entistä epäselvemmän.
 Paluu normaaliin korkotasoon lykkääntyi
 Toimitusjohtaja  Mikko Kautolle  Eläketurvakeskuksesta (ETK) Yhdysvaltain keskuspankin Fedin eilinen koronlaskupäätös oli yllätys. Edellisen kerran Fed leikkasi ohjauskorkoa finanssikriisin aikaan joulukuussa 2008.
 Palaaminen finanssikriisiä edeltävään korkotasoon lykkääntyi nyt.
 – Ehkä se on pienoinen yllätys, kun on ajateltu pitkään, että palataan matalilta korkotasoilta normaaliin, eli ajalle ennen finanssikriisiä, Kautto sanoo.
 Yhdysvallat oli jo nostanut korkotasoaan finanssikriisin jälkeen, toisin kuin Eurooppa ja Japani. Sitä taustaa vasten oli yllätys, että se nyt päätyi laskemaan korkojaan.
 Fed katsoo nyt globaalia taloutta, joka ilmeisesti on sen mielestä uudenlaisessa vaiheessa, sillä Yhdysvalloissa työttömyys on matala eikä inflaatiokaan laukkaa, Kautto pohtii.
 ETK:n toimitusjohtaja Mikko Kautto näkee osakesijoittamisessa riskejä pitkällä aikavälillä.   Markku Pitkänen / Yle
 Suomalaisten eläkevarojen sijoittamisen kannalta korkotason laskeminen on jonkinlainen signaali siitä, että kasvunäkymät ovat heikot.
 – Kun peruskorko on matalalla, myös osakesijoitusten tuotot voivat tulla lähtökohtaisesti alemmalle tasolle, Kautto perustelee.
 Koronalennusten takia rahaa on siirtynyt joukkovelkakirjoista osakkeisiin, mikä on nostanut osakkeiden arvostustasoja.
 Kautto arvioi, että matalan korkotason ja korkeiden osaketuottojen välinen epäsuhta ei voi olla pysyvä. Riskinä on, että arvostustasot osakkeissa ovat jo niin korkeat, että nousulle ei ole enää varaa. Näin osakkeiden tuotot lähentyisivät joukkovelkakirjoista saatavia tuottoja.
 – Työeläkeyhtiöiden ja työeläkejärjestelmän rahoituksen kannalta tilanne on haasteellinen. Tuottonäkymät kymmenen vuoden tähtäimellä eivät ole kovin valoisat, Kautto sanoo.
 Riskiä kuitenkin pienentää se, että suurin osa suomalaisista työeläkkeistä rahoitetaan suoraan työnantajilta ja palkansaajilta perittävillä maksuilla. Suomalaisen työeläkejärjestelmän eläkevastuista on rahastoitu alle 30 prosenttia eläkevaroista.
 ETK alensi eläkeyhtiöiden tuotto-odotuksia
 ETK on alentanut oletustaan työeläkevarojen reaalituotosta. Viime keväänä julkaistuissa pitkän aikavälin laskelmissa ETK asetti reaalituottoa koskevan oletuksen kaikista työeläkejärjestelmän sijoituksista 2,5 prosenttiin.
 Koska joukkovelkakirjoista ei odoteta suurempia tuottoja, 2,5 prosentin tuotto-odotus perustuu osaketuottoihin ja kiinteistösijoituksiin, Kautto perustelee.
 Jos reaalituotto olisi matalampi kuin laskelmissa käytetty oletus, toisi se paineita eläkejärjestelmän pitkän aikavälin rahoittamiseen. Nyrkkisääntönä voi pitää sitä, että työeläkevakuutusmaksuja pitää korottaa kahdella prosenttiyksiköllä, jos reaalituotto on pitkällä aikavälillä prosenttiyksikön tuotto-odotusta matalampi.
 Suurin rahoitushaaste työeläkejärjestelmälle ei tule Kauton mukaan niinkään tuottojen kehittymisestä, vaan työikäisen väestön supistumisesta syntyvyyden ollessa poikkeuksellisen alhaisella tasolla. Maksutuloa ei voi odottaa, jos ei ole työllisiäkään.
 Rahoituspaineet pitkällä aikavälillä kasvavat, jos tuottokehitys on odotettua heikompi. Nyt eläkevaroja on, ja Suomen eläkejärjestelmässä on Kauton mukaan tasapainoinen tilanne.
 Vuoden 2018 lopussa työeläkevakuuttajien yhteenlasketut eläkevarat olivat ETK:n tilastojen mukaan 196,2 miljardia euroa. Suurin osa eläkevaroista oli sijoitusomaisuutta, jota oli vuoden lopussa 194,9 miljardia euroa. Sijoitustappiot olivat 4,2 miljardia euroa.
 Eläketurvakeskus on työeläketurvan asiantuntija, ja se palvelee päättäjiä työeläketiedon tuottamisessa ja tukee työeläkealan toimeenpanoa.
 Lue myös:
 Ilmarinen kaapi markkinoilta 6 prosentin sijoitustuotot alkuvuonna – toimitusjohtaja Jouko Pölönen: Erittäin vahva kaikilla mittareilla
 Eläkeyhtiö Ilmarinen aloittaa yt-neuvottelut – 90 työpaikkaa vaarassa
 Suomen eläkejärjestelmään on suunnitteilla iso myllerrys: Kuntatyöntekijöiden eläkkeet samaan järjestelmään yksityisten eläkkeiden kanssa
 Korjaus : Eläketurvakeskuksen sitaattimerkintä poistettu otsikosta klo 21.07.

Ilmarinen: Matala korkotaso suosii osakesijoittamista – Eläketurvakeskus: Pitkän aikavälin tuottonäkymät eivät ole kovin valoisat