Summary: Isisin toiminnassa mukana olleita naisia ei haluta Suomeen, koska heidän pelätään olevan radikalisoituneita.

Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarisen  mukaanlapsen etu on jäänyt sivuosaan Isis-taistelijoiden perheistä ja heidän kotiinpaluustaan käytävässä julkisessa keskustelussa ja viranomaisten puheissa.
 Ylen toimittaja  Antti Kuronen  tapasi torstaina  Syyriassa Al-Holin pakolaisleirillä suomalaisia, Isisin alueelle lähteneitä naisia.  Suomalaisia naisia ja heidän lapsiaan on Kurosen tapaamien naisten mukaan leirillä 44, ja he haluaisivat palata takaisin Suomeen.
 Poliitikot ovat tehneet selväksi , että äitejä tai muitakaan aikuisia ei haluta Suomeen, mutta lapsia ollaan valmiita auttamaan. Heidät otettaisiin Suomen viranomaisten haltuun. Tämä vaatii kuitenkin toimitusministeristön sisäministerin  Kai Mykkäsen  (kok.)  mukaan vanhempien suostumuksen.
 Kysyimme asiantuntijoilta, mitä Suomi voi tehdä tässä tilanteessa.
 Lapsiasiavaltuutettu Pekkarinen korostaa, että asiassa on hankalia juridisia ja toimivaltaongelmia.
 Suomen lastensuojelulla tai muilla viranomaisilla ei ole toimivaltaa Syyriassa. Sota-alueen hallinto on myös sekaisin. Normaalisti Suomen valtio pyytää lapsen huostaanottotilanteissa paikallisen valtion viranomaisia ryhtymään toimenpiteisiin.
 1. Voidaanko leirillä olevat lapset ottaa Suomen viranomaisten huostaan ja tuoda Suomeen?
 – YK:n lapsen oikeuksien sopimus lähtee siitä, että lapsella on oikeus erityiseen suojeluun eikä lapsia saa erotella vanhempansa ideologian, toiminnan tai minkään muunkaan syyn perusteella. Sopimuksessa todetaan myös, ettei lasta ja vanhempia tule erottaa kuin äärimmäisissä tilanteissa, Pekkarinen kertoo.
 – Vierastan tällaista linjanvetoa, että jätetään äidit ja otetaan lapset. Minun mielestäni tässä pitäisi arvioida yksilöllisesti jokaisen äidin ja lapsen tilanne. Näillä äideilläkin on oikeusturva sekä samat perus- ja ihmisoikeudet kuin kaikilla muillakin. Heillä on oikeus saada asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi.
 Mikäli Suomi lopulta siirtää lapset kotimaahan, lastensuojelulain mukaan viranomaisten täytyy kartoittaa aina ensin läheisverkoston eli sukulaisten mahdollisuudet hoitaa lasta.
 2. Lasten äidit ovat lähteneet Isisin alueelle vapaaehtoisesti ja osallistuneet mahdollisesti terroristijärjestön toimintaan. Sisäministerin mukaan monet Al-Holin leirillä olevat naiset ovat syvästi radikalisoituneita.   Voidaanko tätä käyttää perusteena lapsen huostaanotolle?
 – Meillä ei ole lähdetty siitä, että lapsia asetettaisiin eriarvoiseen asemaan muiden lasten kanssa vanhempien ideologian, elämäntapojen tai mielipiteiden takia, Pekkarinen sanoo.
 – Onhan Suomessakin kotoperäisiä eri tavoin ajattelevia ryhmiä, joissa on lapsia. On hyvin vaarallista linjata tietyllä ideologialla lapsiaan kasvattavat perheet huonoiksi. Olisi myös vaikea määritellä raja, milloin lapsia ryhdytään ottamaan huostaan. Laki ei anna tällaiseen mahdollisuutta.
 Suojelupoliisin erikoistutkija  Pekka Hiltunen  ei ota kantaa leirillä olevien naisten rooliin Isisissä, vaan puhuu yleisellä tasolla. Hän kertoo, että naisten Suomelle aiheuttama uhka vaihtelee merkittävästi. Jokaisen naisen riski arvioidaan erikseen.
 – Paljon riippuu siitä, mikä näiden henkilöiden motiivi paluulle on. Palaavatko he sen takia, ettei heillä ole käytännössä muuta vaihtoehtoa, vai onko taustalla jo pidempään jatkunut prosessi, että halutaan irtautua siitä mitä Isisin alueella on tapahtunut. Heidän toimintansa on voinut vaihdella matalan tason kannatuksesta ja värväämisestä aina terroristiseen toimintaan, Hiltunen sanoo.
 Jos täysikäiset Suomen kansalaiset palaavat leiriltä Suomeen, heidän maahantuloaan ei voida estää, mutta heidät tullaan sisäministeri Mykkäsen mukaan pidättämään.
 3. Voiko Suomi asettaa ehtoja lasten äideille: viemme lapsenne turvaan, mutta itse joudutte jäämään edelleen pakolaisleirille?
 – Vierastan tämäntyyppistä kiristämistä, eihän se ole oikeusturvan mukaista eikä näin saisi menetellä, Pekkarinen sanoo.
 – Myös Suomen lastensuojelulaissa on nimetty tahdonvastaiset toimenpiteet, mutta niihin voidaan turvautua vain, jos lapsen kehitys ja terveys on todella vakavasti vaarantunut, muut vaihtoehtoiset toimenpiteet eivät tule kyseeseen ja tahdonvastainen toimenpide arvioidaan lapsen edun mukaiseksi.
 – Suomessa tällaisen asian käsittelee hallinto-oikeus eivätkä kentällä lastensuojelutyötä tekevät sosiaaliviranomaiset. Toki meilläkin tunnetaan tilanteita, joissa joudutaan ryhtymään toimenpiteisiin lapsen hengen pelastamiseksi. Niissä tilanteissa voidaan joutua tekemään äärimmäisiä nopeita ratkaisuja.
 4. Pakolaisleirillä olevien suomalaislasten ikä vaihtelee: joukossa on lapsia vauvoista teini-ikäisiin. Vanhemmat lapset ovat altistuneet Isisin propagandalle ja heitä on voitu kouluttaa taisteluihinkin. Voivatko jälkimmäiset olla turvallisuusriski Suomelle?
 – Rikosoikeudellisen vastuun ikäraja on Suomessa 15 vuotta, ja se pätee tässäkin tilanteessa, Pekkarinen sanoo.
 – Heillä on oikeus saada asiansa tuomioistuimen käsiteltäväksi, samalla lailla kuten äideilläkin. Lisäksi meillä on myös  lapsille ja nuorille ohjelmia,  joiden avulla voidaan vaikuttaa siihen, että lapsen väkivaltaiset ja muut ajatukset pikkuhiljaa lievenisivät. Emme voi tuomita ihmisiä jäämään hengenvaaraan sen tähden, että heidät on kasvatettu tietyllä tavalla.
 5. Al-Holin leirin elinoloja on kuvailtu erittäin vaikeiksi. Leirillä kuolee lapsia koko ajan. Ruotsi on jo siirtänyt  ensimmäiset Isis-terroristin lapset leiriltä , mutta nämä lapset olivat orpoja. Pitäisikö lapset siirtää turvaan?
 Pekkarisen mukaan kyseessä on hätätilanne, jossa pitää ensisijaisesti ajatella lapsen etua.
 – Näistä lapsista, jotka esimerkiksi ovat tulleet Ruotsiin, nuorin eli yksivuotias painoi vain kolme kiloa. Eli nämä lapset näkevät nälkää ja ovat ymmärtääkseni vaikeasti ripulin sairastuttamia. Syyriassa rupeaa lämpötila nousemaan, jolloin olosuhteet muuttuvat entistä vaikeammaksi.
 – Tässä on nyt kyse elämästä ja kuolemasta, joten katson, että meillä on velvollisuus auttaa, Pekkarinen painottaa.
 Sisäministeri Mykkäsen mukaan yhteispohjoismaiset valmistelut ovat niin pitkällä, että jo lähiviikkoina voitaisiin tehdä päätöksiä. Tilanteen hoitamista vaikeuttaa se, ettei Suomessa ole vielä hallitusta vaan toimitusministeristö, joka ei voi tehdä asian vaatimia poliittisia linjauksia. Akuutissa tilanteessa myös toimitusministeristö voi toki reagoida.
 Lue lisää:
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"    Sisäministeri Mykkänen Isis-leirin kymmenistä suomalaisista: "Aikuisia emme halua Suomeen, lapset Suomen viranomaisten haltuun"
 Puoluejohtajat kommentoivat uutista Isis-leirin suomalaisista – Halla-aho: "Käveleviä aikapommeja", Orpo: "Ei mitään syytä auttaa heitä"
 Ruotsalaisen Isis-terroristin lapset pelastettiin Syyriasta – kärsivät aliravitsemuksesta, yksivuotias painoi alle kolme kiloa
 Isisin vierastaistelijoiden paluu piinaa Eurooppaa – Mitä tehdä mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneille ja heidän perheilleen?

Mitä tehdä Syyrian pakolaisleirillä viruville suomalaislapsille? Viisi vaikeaa kysymystä suomalaisista Isis-perheistä


Summary: Helsingin kaupungin rakennusvalvonta tekee esitutkintapyynnön kaupungin omasta toiminnasta.

Helsingin kaupungin rakennusvalvonta tekee esitutkintapyynnön kaupungin omasta toiminnasta päiväkotien rakennuslupa-asiassa. Asiasta kertoo  Helsingin kaupunki .
 Kaupungin tiedotteen mukaan esitutkintapyyntö on tehty maankäyttö- ja rakennuslain perusteella.
 Esitutkintapyynnössä todetaan, että ongelmat näyttävät johtuvan prosessien puutteellisesta kuvaamisesta ja puutteellisesta töiden vastuuttamisesta.
 Rakennusvalvontaviranomainen toteaa esitutkintapyynnössään, että tilanne ei siis näyttäisi aiheutuneen niinkään yksittäisen viranhaltijan tahallisesta tai tuottamuksellisesta teosta tai laiminlyönnistä.
 – Esitutkintapyynnössä esille tulleet asiat on käyty läpi kaupunkiympäristön toimialan johdon kanssa. On tärkeää selvittää asia perinpohjaisesti, jotta tällaisilta virheiltä vältytään, toteaa pormestari  Jan Vapaavuori  tiedotteessa.
 Kaupungin mukaan vastuu kaupungin omien päiväkotien rakennuslupien hakemisesta on kaupunkiympäristön toimialalla.
 Jo toinen esitutkintapyyntö
 Kaupungin tiedotteessa kerrotaan, että 31:ssä kaupungin päiväkotitilassa tarvitaan toimenpiteitä, jotta ne saataisiin vastaamaan rakennusmääräyksiä. Lisäselvityksiä tarvitaan vielä kuudesta päiväkodista.
 Päiväkodin sulkemista vaativia turvallisuusriskejä ei havaittu yhdessäkään päiväkodissa.
 Nyt tehty esitutkintapyyntö on jo toinen päiväkotien rakennuslupa-asiassa.
 Helsingin kaupungin rakennusvalvonta teki  maaliskuussa esitutkintapyynnön poliisille  päiväkotiyritys Ankkalampi Oy:stä.
 Helsingin pormestari Jan Vapaavuori käynnisti alkukeväällä päiväkotiselvityksen. Selvityksessä löytyi yhteensä 71 päiväkotia, joiden rakennuslupa oli puutteellinen.
 Selvityksessä käytiin läpi sekä yksityisten että kaupungin omien päiväkotien rakennuslupia.
 Lue myös:
 Kohu Ankkalammen ympärillä jatkuu – vanhemmat tekivät rikosilmoituksen päiväkotiyrityksestä
 Helsingissä 71 päiväkotia, joiden rakennusluvissa on puutteita – Kiireellisiä sulkemisia ei kuitenkaan ole tiedossa
 Helsinki sulkee Ankkalampi-yhtiön päiväkodin Pursimiehenkadulla
 Ankkalampi-päiväkotien lupasotkuista alkanut vyyhti laajenee – Helsingistä on löytynyt lisää luvattomia päiväkoteja

Päiväkotikohu laajenee Helsingissä: Jälleen uusi tutkintapyyntö rakennusmääräysten puutteista


Summary: Ruotsin ympäristötuomioistuin kuulee Suomen viranomaisten lisäksi myös kansalaisia.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Suomessa Lapin ELY-keskus ottaa Kaunisvaaran kaivoksen kiistellyn jätealueen sulkemiseen kantaa lähiaikoina. Suomesta lausuntoa on pyytänyt Ruotsin ympäristötuomioistuin Mark- och miljödomstolen, joka istuu Uumajassa.
 ELY:n ympäristöpäällikkö  Eira Luokkasen  mukaan vastuu ja toimivalta valvonnasta ja sanktioista kuuluu Ruotsin viranomaisille. Hän viittaa Norrbottenin lääninhallituksen arvioihin riskeistä, että kaivosjäte leviää tulvien mukana ympäristöön.
 – Totta kai riski on olemassa jos sellainen toiminta jatkuu kovin pitkään. Tällä hetkellä siellä ei ole mitään akuuttia vaaraa sillä tavalla, että se voisi ulottua Muonionjokeen Suomen puolelle. Tilanne ei meidän saamiemme tietojen mukaan ole sellainen, sanoo Luokkanen.
 Myös suomalaisten mielipiteitä kuullaan
 Ruotsin ympäristötuomioistuin Naturvårdsverketin eli Ruotsin luonnonsuojeluviraston käsittelee hakemusta Kaunisvaaran kaivoksen ympäristöluvan peruuttamisesta merkittävien ympäristöriskien vuoksi.
 Tuomioistuin on pyytänyt Suomesta viranomaisten lisäksi kansalaisten kantoja asiasta. Asianosaiset voivat tehdä muistutuksen ja muut esittää mielipiteensä suomeksi tai ruotsiksi. Mielipiteen voi esittää kuka tahansa.
 Muistutukset ja mielipiteet pitää lähettää Lapin ELY-keskukselle, joka lähettää ne edelleen Ruotsin ympäristötuomioistuimelle Uumajaan. Ohjeet löytyvät  Lapin ELY-keskuksen sivuilta .
 Yle Uutiset paljasti keskiviikkona ilmakuvin kuinka kaivosjäte leviää patotien ympäröimänä jätealueena olevalle Tapulivuoman suolle ja puuston sekaan tulvaveden viemänä.
 Uusi kaivosyhtiö Kaunis Iron on kiistänyt Ylelle, että vuotoja olisi tapahtunut jätealueen kiertävän patotien ulkopuolelle. Jätealue on halkaisijaltaan pari kilometriä ja sitä ympäröi matala patotie. Jätealueeseen kuuluvat rikastushiekka-allas ja kaksi vesiallasta.
 Kaunis Iron ei päästänyt Ylen toimittajaa ja kuvaajaa näkemään jätealuetta perjantaina 17.5.2019 jolloin kevättulvaa oli vielä selvästi nähtävissä.
 Ylen Länsirajan asukkailta saamista 11.5.2019 kuvista näkyy, että tulva on varsin korkealla jätealuetta kulkeviin teihin nähden.
 Tulvakuvien perusteella on täysin mahdollista, että tulvavesi kuljettaa kaivosjätettä myös luvallisen Tapulivuoman suolla olevan jätealueen ulkopuolelle. Tästä riskistä ovat vuosia varoittaneet Naturvårdsverket ja Norrbottenin lääninhallitus.
 Kaunisvaaran kaivoksen jätealtaan itälaita ja kaakkoisnurkka 11.5.2019. Tänne kaivosyhtiö Kaunis Iron ei päästänyt Ylen toimittajaa ja kuvaajaa katsomaan ja kuvaamaan.  Kuvassa näkyvät vesialtaat eivät Norrbottenin lääninhallituksen mukaan vastaa ympäristölupaa. Yle on saanut kuvan rajaseudun asukkailta. Yleisön kuva
 Kaivos avattiin vanhalla luvalla estelystä huolimatta
 Naturvårdsverket on pitänyt kaivoksen ympäristölupaa puutteellisena pitkään. Virasto yritti estää Kaunis Iron Ab:n kaivoksen avaamista uudelleen kesällä 2018.
 Ruotsin ympäristötuomioistuin hylkäsi Naturvårdsverketin vaatimuksen ja salli Kaunis Iron Ab:n aloittaa kaivostoiminnan vanhan ympäristöluvan varassa.
 Naturvårdsverketin 64-sivuinen peruutushakemus on karua luettavaa. Se löytyy  suomeksi käännettynä  Lapin ELY-keskuksen nettisivuilta.
 Hakemuksessa kerrataan kaivoksen aiheuttama ensimmäinen ympäristöyllätys eli pohjaveden 16 metrin romahdusta.
 Kaunisvaaran aloittaneen yhtiön Northland Resourcesin ensimmäinen avolouhos Kokkovuoman suoalueen vieressä romahdutti pohjaveden 16 metriä alemmaksi. Konsulttien ja viranomaisten ennakkoarvio oli, että lasku olisi muutamia desimetrejä.
 Pohjaveden kato on kuivattanut kymmeniä hehtaareja suota, joka oli ennen porojen merkittävää kesälaidunta.
 Lähivesistä ja jokien kaloista löytyi metalleja
 Ruotsin ympäristöviranomaisten mukaan lupaehtoja on rikottu toiminnan alusta asti. Padot, kaivosjätteen läjitys ja koostumus sekä selkeytysaltaat on toteutettu toisin kuin lupa edellytti.
 Naturvårdsverketin eli Ruotsin Luonnonsuojeluviraston hakemuksesta käy ilmi, että kevättulvat ovat aiheuttaneet lukuisia vuotoja Tapulivuoman jätealueen ulkopuolelle ympäristöön heti kaivoksen toiminnan ensimmäisinä vuosina.
 Hakemuksen mukaan jätealueen lähijokien ekologinen tila on kaivoksen takia heikentynyt. Kaivoksen alapuolella Aareajoki yhtyy Kaunisjokeen, joka laskee Muonionjokeen. Ensimmäisen kahden toimintavuoden jälkeen alueen jokivesistä ja jokien kaloista löydettiin metalleja.
 Viraston mukaan kaivoksen rikastushiekkajätteen käsittely ja jätealue puutteellisine patoineen ovat merkittävä riski ympäristölle. Jätealue on linnuntietä vain viiden kilometrin päässä Suomen rajasta ja siellä rajajokena virtaavasta Muonionjoesta.
 Jätealue on perustettu Tapulivuoman suolle Ruotsin ja Suomen rajajokikomission 2010 antaman ympäristöluvan perusteella.
 Norrbottenin lääninhallituksen ympäristönsuojeluosaston mukaan myös nykyinen kaivosyhtiö Kaunis Iron poikkeaa lupaehdoista. Yhtiö on kiistänyt viranomaisten väitteet. Yhtiö on hakemassa uutta lupaa uusien avolouhosten tekemiseksi ja jätealueen suurentamiseksi.
 Uusi lupahakemus antaa viranomaisille lisää aikaa
 Olisi melkoinen yllätys jos Ruotsin ympäristötuomioistuin peruuttaisi ympäristöluvan ja kaunis Iron Ab joutuisi sulkemaan kaivoksen. Niin ei ole tehty tähänkään asti, vaikka ympäristönsuojelua valvovat viranomaiset Ruotsissa ovat arvostelleet laiminlyöntejä kaivoksen perustamisesta asti.
 Uudessa lupaprosessissa Kaunis Iron hakee uutta lupaa myös kiistellylle Tapulivuoman jätealueelle.
 Uuden lupaprosessin käynnistys tarjoaa Ruotsin ympäristöviranomaisille ja tuomioistuimille kosolti lisää harkinta-aikaa. Se antaa myös mahdollisuuden uusien tiukkojen lupamääräysten antamiseen.
 Kaivoksen äkillinen sulkeminen voi myös olla suurempi riski kuin lupakäsittelyn venyttäminen. Nythän viranomaisten mukaan äkkivaaraa ympäristölle ei ole, mutta pitkän ajan kuluttua on, jos meno ei muutu.
 Lue myös:
 Ylen kuvat Pohjois-Ruotsin kiistellyltä rautakaivokselta paljastavat: kaivos pumppaa rikastushiekkaa tulvivalle suolle Tornionjoen vesistöalueella
 Suomi osallistuu Pajalan Kaunisvaaran kaivoshankkeen YVA-menettelyyn
 Pajalan kaivoksen tuotanto alkoi uudestaan Pohjois-Ruotsissa

Vaarantaako ympäristöriskinä pidetty Pohjois-Ruotsin rautakaivos Tornionjoen vesistöä? – Kommentteja pyydetään nyt myös suomalaisilta


Summary: Yle teetti Taloustutkimuksella kyselytutkimuksen vaalisisältöjensä merkityksestä kansalaisille.

Nina Boijer , 24, ja  Karoliina Hänninen , 27, kertovat saaneensa tietoa ja hyötyä Ylen eduskuntavaaliohjelmista.
 – Varsinkin kun ilmastoasioita nostettiin esiin, niin sitä keskustelua seurasin tosi vahvasti. Sen mukaan, mihin päin keskustelu sitten meni, niin ehdokas kerkesi vaihtua useaan kertaan keskustelun aikana, Boijer sanoo.
 Ylen lähettämien vaalikeskustelujen lisäksi hän seurasi eduskuntavaaliehdokkaiden keskusteluja myös Twitterissä.
 Myös Karoliina Hännisen mielestä Ylen ohjelmat olivat tärkeitä.
 – Vaalikeskusteluilla on ainakin itselleni suuri merkitys, koska vuoden aikana ei tule aktiivisesti seuratuksi asioita. Kun lähtee äänestämään, on iso apu, että oikeasti nostetaan asioita esille ja pystyy löytämään tietoa, Hänninen sanoo.
 Yle tärkeä tietolähde
 Boijer ja Hänninen ovat juuri sitä kohderyhmää, joka on kokenut Ylen eduskuntavaaleista kertovat uutiset ja ohjelmat sekä verkkosisällöt merkityksellisiksi. Tämä selviää Ylen Taloustutkimuksella teettämän kyselytutkimuksen tuloksista.
 Suomalaiset kokivat Ylen eduskuntavaalitarjonnan kaikkineen hyvin hyödylliseksi. Nuorten keskuudessa Ylen merkitys tietolähteenä korostui.
 – Kyllä se antaa uskoa siihen, että erittäin suurella vaalijournalismiin panostamisella on merkitystä, Yle Uutisten vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  sanoo.
 – Hyvää ja yllättävää oli, että meidän vaalisisällöillämme oli hirvittävän suuri merkitys nuorille – siihen, että he yleensä menivät äänestämään ja kiinnostuivat vaaleista. Se antaa uskoa työhömme ja myöskin poliittisen järjestelmämme tulevaisuuteen.
 Kerttu Kamula / Yle
 Tutkimuksen mukaan kaikista 18–79-vuotiaista suomalaisista 72 prosenttia puhui vaaleista ystävilleen, perheelleen tai kollegoilleen, kun he olivat seuranneet Ylen eduskuntavaaleja koskenutta tarjontaa.
 Koko väestön tasolla Ylen vaalisisällöt auttoivat viidesosaa suomalaisista päätöksessä lähteä vaaliuurnille. Neljäsosa koki, että Ylen vaalisisällöt saivat oivaltamaan jotain uutta.
 Näin tutkimus tehtiin Kohderyhmänä on äänioikeutettu suuri yleisö eli 18-79-vuotias väestö Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Tutkimus tehtiin internetpaneelitutkimuksen ja puhelinhaastattelun yhdistelmänä 15.4. ‒ 25.4.2019 välisenä aikana. Haastatteluja tehtiin yhteensä 1592. Nuorten 18-24-vuotiaiden osalta menetelmänä oli puhelinhaastattelu. Yli 25-vuotiaiden tiedonkeruu toteutettiin osana Taloustutkimus Oy:n internet-paneelia. Tulosten virhemarginaali n. ±2,9 %-yksikköä suuntaansa.
 Raa'an datan perusteellakin jotain voi päätellä: eduskuntavaali-illan tuloslähetystä televisiossa seurasi parhaimmillaan 1 559 000 katsojaa. Ylen verkkosivuja (vaalikone, tulospalvelu ja vaalijutut) klikkailtiin vaalipäivän aikana 2 657 000 eri selaimelta.
 Erityisesti nuoret kiinnostuneita
 Nuoremmista, 18–30-vuotiaista, 85 prosenttia puhui eduskuntavaaleista ystäville, perheelle tai kollegoille seurattuaan Yleä. Vaalisisällöt olivat myös 58 prosentille yksi tärkeimmistä tietolähteistä edsukuntavaaleista.
 Kerttu Kamula / Yle
 Ylen vaalijutut ja ohjelmat sekä verkkosisällöt auttoivat 36:tta prosenttia alle 30-vuotaista siinä, että he päättivät ylipäänsä äänestää. Koko väestön tasolla vastaava osuus oli 20 prosenttia.
 Ylen vaalisisällöt siis aktivoivat suomalaisia koko väestön tasolla, mutta alle 30-vuotiaita vielä keskimääräistä paremmin.
 Yksi selitys lienee, että nuorille myös tehtiin erityistä sisältöä.
 Eduskuntavaaleissa Yle muun muassa toteutti ensimmäistä kertaa nuorten vaalikoneen,  Vaalibotin , joka oli suunnattu erityisesti 18–22-vuotiaille ensiäänestäjille. Botin tavoitteena oli tehdä äänestämisestä helpompaa ja toisaalta myös parantaa nuorten tietämystä eduskuntavaaleista.
 Keskustakirjasto Oodissa järjestettiin myös  nuorten oma vaalitentti , joka lähetettiin Yle TV1:ltä.
 Alex Hartikainen (vas) ja Kia Kavander arvostavat Ylen vaalikonetta. Toni Määttä / Yle
 Alex Hartikainen , 21, arvostaa  Ylen vaalikonetta .
 – Omaan äänestämiseen eivät uutiset vaikuttaneet. Ylen vaalikone vaikutti suurimmaksi osaksi siihen, ketä lähdin sitten lopulta äänestämään, Hartikainen sanoo.
 Myös puoluejohtajien vastaukset kuumiin kysymyksiin kiinnostivat Hartikaista.
 – Mielestäni tuli hyviä vastauksia. Ja joo, vähän tuli sellaista jargonia, että vastattiin asian vierestä, mutta suurimmaksi osaksi tuli ihan päteviä vastauksia.
 Jotain jäi myös kertomatta
 Kyselyn kaikki tulokset eivät kuitenkaan olleet pelkkää auvoa. Osa oli myös sitä mieltä, että uutisoinnista jäi puuttumaan jotain.
 Noin puolet vastaajista (48 %) katsoi, että jotkut olennaiset asiat jäivät liian vähälle huomiolle.
 Näin kokeneista tätä mieltä olivat muun muassa perussuomalaisia äänestäneet (72 %) tai kristillisdemokraatteja äänestäneet (60 %).
 Tutkimuksen mukaan vastaajat usein kokevat, että heidän omalle puolueelleen keskeisiä teemoja ei käsitelty tarpeeksi. Mainintoja keräsivät talous, koulutus, maahanmuutto, eläkkeet, ilmastonmuutos sekä ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
 Mitä Jokinen vastaa tälle 48 prosentille?
 – Tavallaan sekin on hyvä tulos. Aina voi parantaa ja miettiä palautetta, Jokinen pohtii.
 – Saimme pajon palautetta siitä, että ulkopolitiikka ei noussut tarpeeksi esiin. Toisaalta se oli osittain harkittu rikos, koska tiesimme, että EU-parlamentin vaalit olivat tulossa ja nythän tässä näinä viikkoina puhutaan erittäin paljon ulkopolitiikkaa.
 Suosituimmat verkkosisällöt eduskuntavaaleissa
 Mitkä sitten olivat seurattuja sisältöjä esimerkiksi Ylen verkkosivuilla? Millaisista asioista oltiin kiinnostuneita? Oheinen lista antaa siitä tuntuman.
 Vaalikone . Vaalikoneessa vierailtiin noin 1,8 miljoonaa kertaa. Vaalikoneesta tehdyt artikkelit kiinnostivat myös yleisöä:  ensimmäistä niistä  luettiin yli 400 000 kertaa. Tulospalvelu . Reaaliaikaisesti ääntenlaskentaa seurannut tulospalvelu veti 1,1 miljoonaa käyntiä vaali-iltana ja seuraavalla viikolla. Yle seurasi vaalipäivää hetki hetkeltä . Seurantaa klikattiin noin 470 000 kertaa. Vaaliviikolla Ylen kannatusmittaus kertoi, että perussuomalaiset oli noussut toiseksi suurimmaksi puolueeksi.  Uutista  luettiin 240 000 kertaa. Vastaa viiteen kysymykseen ja testaa, millä puolueella on samanlaiset arvot kuin sinulla . Testi tehtiin yli 200 000 kertaa. Millainen oli vaalitulos kotikulmillasi? Kartat sen kertovat . Vaaleja seuranneena aamuna julkaistua juttua luettiin 175 000 kertaa.
 Voit keskustella artikkelin aiheesta kello 22 saakka.

"Ehdokas kerkesi vaihtua useaan kertaan keskustelun aikana" – Nuoret aikuiset pitivät Ylen vaaliuutisia ja -keskusteluja tärkeinä


Summary: Erostaan ilmoittanut Theresa May haaveili jo lapsena pääministerin paikasta. Tie huipulle aukesi, kun britit saivat tarpeekseen Euroopan unionista.

Kun  Theresa May  viimeisen kerran sulkee kuuluisan Downing Street kympin mustan oven, kysyykö hän itseltään: Kannattiko?
 Ja jos kysyy, mikä on vastaus?
 Ystävien mukaan tänään erostaan ilmoittanut May halusi pääministeriksi jo nuorena. Haaveena oli olla maan ensimmäinen naispuolinen pääministeri, mutta  Mayn harmistukseksi   Margaret Thatcher  ehti ensin Rautarouvaksi. Silti Mayn nimi on kaiverrettu historiaan yhtä varmasti kuin Thatcherin.
 Mayn ajatus tosin tuskin oli, että hänen kohtalonsa olisi Euroopan unioni.
 Sen vastustus nosti Mayn valtaan, ja sen vastustus syöksi Mayn vallasta.
 Tuore pääministeri Theresa May poistumassa osoitteessa Downing Street 10 sijaitsevasta virka-asunnostaan heinäkuussa 2016. Rob Pinney / AOP
 Juhannuksen alla 2016 Theresa May oli vuosikymmeniin Britannian pitkäaikaisin sisäministeri, kuudetta vuotta tehtävässä.
 Britannia väitteli tuolloin kiivaasti, pitääkö maan erota EU:sta vai ei. Harva tosissaan uskoi brittien lähtevän, mutta enemmistö päätti toisin. Juhannusaaton aattona britit äänestivät itsensä eroon unionista prosentein 51,9–48,1.
 Nöyryytetty pääministeri  David Cameron  erosi, ja yllättäen May löysi itsensä pääministerin paikalta.
 Hänen piti toteuttaa kansan tahto tilanteessa, jossa edeltäviä esimerkkejä asian hoitamisesta ei ole olemassa. Yksikään jäsenmaa ei ole koskaan eronnut Euroopan unionista.
 Ironista kyllä, May itse kannatti äänestyksen alla unionin jäsenenä pysymistä. Silti hän piti tiukasti kiinni periaatteestaan: brexit tarkoittaa brexitiä.
 Minkälainen nainen toimii näin?
 Theresa May ja hänen aviomiehensä Philip May saapuvat konservatiivien kokoukseen lokakuussa 2014.  Facundo Arrizabalaga / EPA
  Ihailtavan sinnikäs vai rasittavan itsepäinen?
 Kollegoiden ja vastustajien kommenteista piirtyy kuva ihailtavan sinnikkäästä – tai rasittavan itsepäisestä – poliitikosta, joka haluaa keskittyä asiaan.
 May  on itse markkinoinut itseään  ihmisenä, joka ei juoruile tai roiku drinkeillä parlamentin baareissa.
 – Käyn vain käsiksi työhön.
 Brexit toi, brexit vei Theresa May on syntynyt Sussexissa vuonna 1956. Isä oli pappi. Ainoa lapsi. Toisin kuin monet Britannian johtavat poliitikot, May opiskeli pääosin julkisissa kouluissa ja myöhemmin Oxfordin yliopistossa maantiedettä. Päätyi töihin Englannin keskuspankkiin. Alahuoneen jäseneksi 1997. Sisäministeriksi 2010. Pääministeriksi 2016 David Cameronin erottua brexit-kansanäänestyksen tuloksen vuoksi. Naimisissa Phillip Mayn kanssa vuodesta 1980. Ei lapsia. Sairastanut ykköstyypin diabetestä vuodesta 2012. Kertonut omistavansa yli sata keittokirjaa ja pitävänsä ruuanlaitosta. Pitää kävelystä.
 Suoraviivaisen sinnikkyyden sivutuotteena May on vuosien varrella kerännyt hankalan ihmisen maineen.
 Entinen sisäministeri  Kenneth Clarke  ei kerran älynnyt kameroiden käyvän, joten hän tiivisti vahingossa näkemyksensä Maysta hyvin suorasanaisesti: " Helvetin vaikea nainen ", Clarke kommentoi.
 Toiset  ovat kuvanneet , että Mayn pään käätäminen on kutakuinkin mahdotonta. Samalla jääräpäisyydellä on myös kaunainen puolensa, sillä Mayta on haukuttu pitkävihaiseksi, jos joku häntä loukkaa.
 Toisaalta jopa vastustajat ovat kiittäneet Mayta.
 Työväenpuolueen  Yvette Cooper  kirjoitti Mayn valtaannousun alla  Guardianissa  pistelevästi Maysta, mutta kertoi kunnioittavansa hänen tyyliään. Se on vakaa ja vakava, Cooper sanoi.
 Mayn päämäärätietoisuuden ja periksiantamattoman vastuunkannon syyn tietää tietysti vain May itse, jos tietoisesti hänkään.
 Selitystä on haettu  muun muassa taustasta papin tyttärenä. Lisää selityksiä on haettu äidin ja isän kuolemasta lyhyen aikavälin sisällä 1980-luvun alussa, ja vielä lisää selityksiä voi etsiä Mayn vastentahtoisesta lapsettomuudesta.
 Oppi vastuunkantamisesta lienee peräisin kotoa. May itse  on sanonut , että isä istutti häneen käsityksen julkisesta velvollisuudesta.
 Hän on myös viitannut melko lyhyesti lapsettomuuteensa sanomalla, että niillä korteilla pelataan, mitä elämä antaa.
 May sai täyskäden jätkiä.
 Theresa May kuuntelee parlamentissa, kun David Cameron puhuu viimeistä kertaa pääministerinä. Kuva on heinäkuulta 2016. AOP
 Nokkamiehet katoavat paikalta
 Viime vuosien brittipolitiikan käänteet eivät erityisesti imartele näytelmässä pääosaa esittäneitä miehiä.
 Pikakertauksena muistutettakoon, että David Cameron lupasi kansanäänestyksen Britannian EU-erosta oikeistolaisen ja eurokriittisen Britannian itsenäisyyspuolueen Ukipin nousun ja oman puolueen vaalitappion pelossa.
 Ukipia taas johti  Nigel Farage , joka kampanjoi kiihkeästi EU-eron puolesta. Eron puolesta myllytti kärkijoukoissa myös entinen Lontoon konservatiivipormestari  Boris Johnson .
 Kun brexit tuli, Cameron erosi. Johnson yritti hänen seuraajakseen, mutta jätti leikin kesken.
 Farage totesi poliittisten tavoitteidensa tulleen brexitillä täytetyksi ja erosi Ukipin johdosta.
 Kentälle jäi May.
 May tunnetaan julkisuudessa kenkien ystävänä. Näissä pidettiin puhe vuonna 2016. Ray Trang / AOP
 "Häntä saatetaan syyttää ja hänet korvataan"
 Naisten etenemisen esteitä kuvataan usein käyttämällä ilmausta lasikatto. Kun nainen pääsee korkeaan ja arvostettuun virkaan, sanotaan hänen rikkoneen lasikaton.
 Hillary Clinton  jopa järjesti surullisenkuuluisat presidentinvaalivalvojaisensa New Yorkissa rakennuksessa, jossa on lasikatto.
 May päätyi lasikielekkeelle.
 Osuvan ilmaisun keksivät Exeterin yliopiston tutkijat vuonna 2005. Heille selvisi Lontoon pörssin suurimpia yrityksiä tarkasteltaessa, että naiset nimitetään todennäköisemmin johtamaan jo vaikeuksissa olevia tai vaikeuksien partaalla heiluvia yrityksiä.
 Nettijulkaisu  Quartzin haastattelussa  lasikielekilmiötä tutkinut Utahin yliopiston professori  Christy Glass  kommentoi heinäkuussa 2016, ettei May aiheuttanut brexit-kriisiä, mutta silti hänen odotetaan korjaavan asiat.
 – Jos hän ei pysty siihen lyhyessä ajassa, tutkimuksemme viittaa siihen, että häntä saatetaan syyttää kriisistä ja hänet korvataan, Glass sanoi.
 Kolmisen vuotta myöhemmin Glass näyttää ennustaneen oikein.
 Utahin yliopiston tutkijat tuntevat myös ilmiön, jossa nainen tekee riittävän kelpoa työtä jonkin aikaa ja saa yrityksen parempaan kuntoon. Tuossa tilanteessa ohjat voi ottaa seuraava valkoinen mies. Sitä kutsutaan pelastajaefektiksi.
 Kun alkoi näyttää, että Mayn ura on loppu, brexitin kärkikolmikosta kaksi pöllähti takaisin kartalle. Farage  perusti uuden Brexit-puolueen , Johnson  päätti haluta Mayn paikan .
 David Cameron  on ilmeisesti pääosin lomaillut ja kirjoittanut muistelmiaan 25 000 punnan pihavajassaan .
 Theresa May Turkin presidentin Britannian-vierailulla vuonna 2011. Jalassa punaista kiiiltonahkaa. AOP
 Vaaleja, joita ei olisi pitänyt tulla
 Tehtävä oli jo lähtökohtaisesti vaikea, mutta May teki myös virheitä. Yksi suurimmista virhelaskelmista oli uskoa, että ennenaikaiset vaalit vahvistaisivat hänen asemaansa brexit-neuvottelujen alla. Toisin kävi.
 Keväällä 2017 konservatiivit menettivät enemmistönsä ja Mayn oli pakko turvautua pohjoisirlantilaisen pienpuolueen apuun saadakseen hallituksen kasaan.
 Jo tämä nakersi Mayn arvovaltaa. Lisää ongelmia kertyi, kun ministeri toisensa jälkeen erosi Mayn hallituksesta protestina Mayn neuvottelemalle brexit-sopimukselle.
 Parlamentti hylkäsi Mayn erosopimuksen  kolme kertaa , eikä sopua sopivasta etenemistavasta koskaan löytynyt. Vuosia jatkunut pyöritys antoi täysin uuden merkityksen poliittisen piinan käsitteelle.
 Lopulta koko brexit piti siirtää ja brittien  osallistua eurovaaleihin .
 Eurovaaliviikolla alkoi Mayn lopullinen lähtölaskenta.
 Theresa May tuoreena sisäministerinä toukokuussa 2010. Geoff Pugh / AOP
 Kielekkeellä vapaa paikka
 Brittilehdistö ei juuri pidätellyt , kun Mayn lähto alkoi näyttää enää päivien kysymykseltä.
 Esimerkiksi The Telegraph sivalsi sanomalla, että "nainen, joka on halunnut tätä työtä pikkutytöstä asti, tulee hulluksi omien epäonnistumistensa suuruudesta."
 Kun Theresa May haaveili pääministerin työstä, hänellä tuskin oli mielessä tällainen kausi.
 Kirvelevä tosiasia on, että May ei ehtinyt toteuttaa tavoitettaan. Hänen oli pakko erota pääministerin ja puoluejohtajan tehtävistä ennen kuin brexitistä oli todella tullut brexit.
 – Olen tehnyt parhaani, May sanoi ilmoittaessaan eropäivästään.
 – Olen syvästi pahoillani, etten ole onnistunut toteuttamaan brexitiä, May jatkoi, ja murtui puheenvuoronsa päätteeksi kyyneliin.
 Voi hyvin kysyä: olisiko kukaan selvinnyt Mayn työstä kuivin jaloin?
 Vaikea sanoa, mutta pelastajalle on nyt tie auki.
 Theresa ja Philip May lähikirkossaan Maidenheadissa tammikuussa 2019. Kuvassa myös bordercollie Blitz. EPA
 Lue myös:
 Britannian pääministeri Theresa May eroaa – tiedotustilaisuus päättyi kyyneliin
 Suomalaiset muistavat Britannian uuden pääministerin terävästä älystä ja upeista kengistä

Nainen lasikielekkeellä: Theresa May toteutti haaveensa – ja epäonnistui suurimmassa lupauksessaan


It-palveluja tuottavan Tiedon Suomea koskeneet yt-neuvottelut ovat päättyneet ja yhtiö vähentää niiden seurauksena enintään 190 työpaikkaa vuoden loppuun mennessä. Yt-neuvottelujen tuloksesta uutisoi Tivi. Tieto ei itse ole tiedottanut yt-neuvottelujen päättymisestä, mutta viestintäpäällikkö  Kia Haring  vahvisti Tivin tiedot STT:lle.
 Yhtiö kertoi huhtikuussa vähentävänsä maailmanlaajuisesti noin 700 työntekijää, joista enintään 210 työpaikkaa Suomen toimipisteistä.
 Neuvottelut liittyvät uuteen strategiaan, jonka Tieto julkisti helmikuussa. Yhtiö aikoo lähivuosina palkata 2 500–3 000 uutta työntekijää maailmanlaajuisesti muun muassa data-analyytiikan, tekoälyn, designin ja ohjelmistokehityksen tehtäviin. Tiedolla on maailmanlaajuisesti noin 15 000 työntekijää, joista 3 700 Suomessa.
 Lue lisää:
 It-yhtiö Tieto aloittaa yt-neuvottelut – Suomessa uhan alla 210 työpaikkaa

Tiedon yt-neuvottelut päättyivät 190 työntekijän vähennykseen


Summary: Oikeus katsoi Elomaan syyllistyneen törkeään velallisen epärehellisyyteen.

Liikemies  Kimmo Elomaa  on tuomittu Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa puolen vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä velallisen epärehellisyydestä.
 Oikeus katsoo, että Elomaa on vuosina 2015-2017 nostanut automaateista lähes 150 000 euroa ghanalaisen pankin kortilla. Samaan aikaan hänellä on ollut valtiolle suorittamatta yli 65 000 euron velka, joka perustuu aiemman talousrikostuomion korvauksiin.
 Tuomion mukaan ei jää pienintäkään epäilystä siitä, että hän ei olisi hävittänyt omaisuuttaan ja syyllistynyt rikokseen.
 Kimmo Elomaa on perussuomalaisten kansanedustajan  Ritva "Kike" Elomaan  puoliso.

Kimmo Elomaalle ehdollista vankeutta talousrikoksesta


Summary: Poliisi sai hirvestä runsaasti havaintoja.

Pekka Tuomaala  hieraisi silmiään perjantaiaamuna yhdeksän jälkeen Tukholmankadulla Turussa, kun liikennevaloissa auton edestä jolkotteli vähän erikoisempi näky.
 – Yhtäkkiä hirvi käveli edestä. Se oli ihan rauhallinen eikä yhtään hätääntynyt, se vaan löntysteli menemään, Tuomaala kertoo.
 Hän sanoo hirven juosseen Tukholmankadun viherkaistalle ja lähteneen satamaa kohti.
 Poliisille tuli perjantain aikana hirvestä useita ilmoituksia. Ilmeisesti hirvi on tullut Koulukadun ABC:n suunnalta ja liikkunut rataa pitkin Ruissalon suuntaan.
 – Poliisi kävi etsimässä hirveä, mutta sitä ei löytynyt. Enää hirveä ei etsitä aktiivisesti, kertoo komisario  Pertti Läksy  Lounais-Suomen poliisista.
 Hirvihavaintoja tehtiin Turussa  myös torstaina  Kaerlan, Paltan, Nättinummen, Paltan, Kastun, Hepokullan ja Teräsrautelan alueella.

Turun keskustassa jolkotellut hirvi tallentui autokameraan – "Se oli ihan rauhallinen ja vaan löntysteli menemään"


Summary: Malta on Itävallan lisäksi ainoa EU-maa, jossa 16-vuotiaat pääsevät äänestämään. Pilapiirtäjä varoittaa, että nuoret voivat joutua manipuloiduiksi.

Maltalainen nuorimies  Hertian Salameh Cachia , 17, on kiireinen. Nytkin pitäisi olla lukemassa lukion päättökokeisiin eikä antamassa haastattelua.
 Eurovaaleihinkin pitäisi löytää sopiva ehdokas. Hän aikoo äänestää ensimmäistä kertaa elämässään.
 – Jos minulla on ongelma, aikuisella ei luultavasti ole samaa ongelmaa. Vain minä voin puhua omasta puolestani. Äänestämällä se onnistuu, Salameh Cachia sanoo.
 Hän suunnittelee jatkavansa lukiosta Maltan ainoaan yliopistoon lukemaan lakia. Salameh Cachia pitää itseään kypsänä äänestämään.
 – Uskon, että jotkut aikuiset eivät ole tarpeeksi kypsiä äänestämään, hän arvioi.
 Hertian Salameh Cachia, 17, saa äänestää ensi kertaa eurovaaleissa ikärajan laskun takia. Mikko Ahmajärvi / YLE
 Malta ja Itävalta ovat EU:n ainoat jäsenmaat, joissa äänestysikäraja on laskettu 16 vuoteen. Maltalla muutos tehtiin keväällä 2018. Lauantain eurovaalit ovat ensimmäiset, joissa nuoret pääsevät äänestämään.
 – Olemme sitä mieltä, että nuoria olisi hyvä voimaannuttaa, perustelee  Chiara Vassallo .
 Hän on pääsihteeri Maltan nuorisoneuvostossa, joka oli yksi äänestysikäaloitteen tekijöistä. Ajatus ikärajan laskemisesta hyväksyttiin parlamentissa yksimielisesti.
 – Moni poliitikko sanoo, että nuorissa on tulevaisuus. On hyvä, että he pääsevät äänestämään, sanoo Vassallo, 22, joka äänestää itsekin lauantaina ensimmäisissä eurovaaleissaan.
 Maltan nuorisoneuvoston pääsihteeri Chiara Vassallo. Mikko Ahmajärvi / YLE
 "Suomalainen yhteiskuntaa voisi luottaa nuoriinsa enemmän"
 Vallettan pimenevässä illassa ihmisiä kokoontuu Baraccan puutarhaan, josta aukeaa komeat näkymät Maltan satamaan ja vanhoihin linnoituksiin.
 Konservatiivisen kansallispuolueen eurovaaliehdokas  Roberta Metsolan  kampanjatilaisuus on koonnut idylliseen puutarhaan satoja ihmisiä, enimmäkseen iäkkäämpiä maltalaisia.
 – Nyt on tenttijakso. Kaikki nuoret ovat lukemassa, Metsola selittää nuorten vähäistä määrää tilaisuudessa.
 Kaiuttimista pauhaa sama hengennostatuskappale kerta toisensa jälkeen, pöydillä on tarjolla virvokkeita. Metsola kiertää kättelemässä ja halaamassa väkeä.
 Nuoria äänestäjiä pitää Metsolan mukaan tavoitella netin kautta. Hänen reseptinsä nuorten koukuttamiseen on korostaa, että nimenomaan EU on tarjonnut maltalaisille uusia mahdollisuuksia, kuten helpottanut matkustelua ja ulkomailla työskentelyä.
 – Muuten he ottavat ne annettuina, Metsola sanoo.
 Hän kehuu olleensa ensimmäisiä äänestysiän laskemisen kannattajia. Suomessa äänestysikä on yhä 18.
 – Kehottaisin suomalaista yhteiskuntaa luottamaan nuoriinsa enemmän. Eikä jättää äänestämistä vain vanhemmille sukupolville, Metsola sanoo.
 Hän tuntee Suomea suomalaisen miehensä  Ukko Metsolan  kautta, joka toimii amerikkalaisen risteilyvarustamon yhteiskuntasuhdejohtajana. Perhe asuu Brysselissä ja Maltalla.
 Europarlamentaarikko Roberta Metsola kampanjoi Vallettassa miehensä Ukko Metsolan (vas.) kanssa. Mikko Ahmajärvi / YLE
 Ukko Metsola oli Suomesta ehdolla europarlamenttiin kokoomuksen listoilta kymmenen vuotta sitten, mutta ei tullut valituksi. Roberta Metsola valittiin europarlamenttiin Maltalta 2013.
 – Parempi Metsola valittiin, mies vitsailee nyt.
 Maltalaiset innokkaita äänestäjiä
 Suomessa äänestysprosentti oli viime eurovaaleissa 39,1. Maltalla se oli 74,8. Luku on Euroopan korkein, jos mukaan ei lasketa Belgiaa ja Luxemburgia, joissa äänestäminen on pakollista.
 Roberta Metsolan mukaan Maltan äänestysinnon salaisuus on maan pieni koko.
 – Ihmiset tietävät, ketkä heitä edustavat. He tunnistavat heidät kadulla, hän kuvaa.
 Saarivaltio on EU:n pienin jäsenmaa. Asukkaita on 475 000.
 Mutta unionissa on muitakin pieniä jäsenmaita. Esimerkiksi 1,3 miljoonan asukkaan Virossa vain 36,5 prosenttia äänioikeutetuista äänesti viime eurovaaleissa.
 Korkean äänestysprosentin taustalla täytyy siis olla jotain muutakin.
 Yhteiskuntaopin opettaja Latimer Ebejer (oik.) ja oppilaat Nikol Affard, Jeanine Calleja ja Jeremy Cordinia. Mikko Ahmajärvi / YLE
 Yhteiskuntaopin opettaja  Latimer Ebejer  tarjoaa yhden selityksen. Hänen mukaansa brittivallan ajalta periytyvä kaksipuoluejärjestelmä saa ihmiset äänestämään. Myös nuoret puhuvat ja väittelevät paljon politiikasta.
 – Maa on jakautunut kahtia. Tämä näkyy paitsi politiikassa, myös kaikessa muussakin, kuten jalkapallossa tai kylän juhlissa, sanoo St. Catherine'sin katolisessa yksityiskoulussa opettava Ebejer.
 Käytävällä on hiljaista koeviikon takia.
 Äänestysikärajan lasku oli Ebejerin mielestä hyvä ajatus, koska 16-vuotiailla on oma tahto.
 – Nuoret tietävät oikein hyvin, mitä heidän ympärillään tapahtuu. Välillä heitä turhauttaa, että he eivät voi tehdä sen suhteen mitään, Ebejer sanoo.
 Malta on perinyt brittien siirtomaa-ajalta kaksipuoluejärjestelmän, jossa kansallispuolue ja työväenpuolue vuorottelevat hallituksessa. Nyt on työväenpuolueen vuoro.
 Äänestäminen periytyy usein suvussa: Perheet ovat perinteisesti olleet jommankumman puolueen äänestäjiä.
 – Minusta 16-vuotiaat ovat tarpeeksi vanhoja muodostamaan oman mielipiteensä ilman, että vanhemmat vaikuttavat niihin, sanoo koulun oppilas  Jeanine Calleja , 14.
 – Voimme tehdä omat päätöksemme, sanoo Callejan ikätoveri  Jeremy Cordinia .
 Pilapiirtäjä: Kampanjointi ei ole pysynyt totuudessa
 Äänestyshullulta saarelta löytyy kuitenkin myös mies, joka suhtautuu ikärajan laskuun pienellä varauksella.  Seb Tanti Burlò  piirtää kriittisiä poliittisia pilakuvia sanomalehti Times of Maltaan.
 – Siinä iässä voi kapinoida, ja siinä iässä voi myös joutua manipuloiduksi, Burlò varoittaa studiossaan, jonka seinät on vuorattu pilakuvilla.
 Hänen mukaansa on sitä paitsi sääli, että uudet nuoret äänestäjät saavat käyttää ensi kertaa uutta oikeuttaan juuri näissä eurovaaleissa, joiden kampanjassa on Burlòn mukaan puhuttu kaikesta muusta kuin EU:sta.
 Keskustelua on hallinnut esimerkiksi aborttikysymys. Abortti on Maltalla kielletty käytännössä täysin.
 Roberta Metsolan edustaman kansallispuolueen johtaja on sanonut, että eurovaalit ovat "kansanäänestys abortista", vaikka EU:lla ei ole toimivaltaa Maltan aborttisääntöihin.
 – Asioista ei puhuta totuudellisesti. Oikealla laidalla yritetään vain pitää kiinni pakenevista äänistä, ja hallituspuolue lepää laakereillaan koska tietää saavansa helpon voiton, Burlò sanoo.
 Seb Tanti Burlò on toisen polven pilapiirtäjä. Mikko Ahmajärvi / YLE
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Tilanne on hänen mukaansa kuin antaisi teini-ikäiselle auton muttei ajotunteja. Kokemuksesta voi jäädä huono maku myöhempiin vaaleihin.
 Ensi kertaa äänestäminen voi olla 16-vuotiaalle avainkokemus.
 32-vuotias Burlò on toisen polven pilapiirtäjä. Maltan korruptioskandaalien sävyttämä politiikka tarjoaa hänelle runsaasti materiaalia satiiriin.
 – Poliitikot ovat täällä naurettavia. He ovat tajunneet, että heillä on valta tähän pieneen saareen, ja että he voivat tehdä mitä haluavat, Burlò kuvailee.
 Politiikka on amatöörimäistä, koska valtaosa poliitikoista on kirjaimellisesti amatöörejä eli osa-aikaisia poliitikkoja.
 – Yksi sotku toisensa perään, Burlò tuumaa.
 Kaikki tapaukset eivät kuitenkaan naurata. Autopommi-isku surmasi poliitikkojen korruptiota tutkineen toimittajan  Daphne Caruana Galizian  toissa vuonna. Oikeudenkäynti kolmea epäiltyä vastaan jatkuu yhä.
 Pilapiirtäjä Burlò piirsi Maltan oppositiojohtajan Adrian Delian, joka on kutsunut eurovaaleja "kansanäänestykseksi abortista". Mikko Ahmajärvi / YLE

Euroopan äänestyshulluin maa päästi nuoretkin vaaliuurnille – "Jos minulla on ongelma, aikuisella ei luultavasti ole samaa ongelmaa"


Summary: Pääministeri sanoi tehneensä kaiken voitavansa EU-eron toteutumiseksi.

Britannian pääministeri  Theresa May  eroaa tehtävästään. May ilmoitti asiasta tiedotustilaisuudessa Downing Streetillä.
 May totesi tehneensä kaikkensa toteuttaakseen EU-kansanäänestyksen tuloksen. Hän ei ole saanut taivuteltua maan parlamenttia toteuttamaan ehdottamaansa erosopimusta. Asiasta on äänestetty parlamentissa kolmesti.
 May toimii konservatiivipuolueen puheenjohtajana 7.6. saakka. Tämän jälkeen alkaa puolueen puheenjohtajavalinta. Uusi puheenjohtaja nousee pääministeriksi.
 May jatkaa virkaatekevänä pääministerinä, kunnes uusi henkilö on valittu.
 Uuden pääministyerin on kyettävä saamaan aikaan yhteisymmärrys parlamentissa. Se ei synny, elleivät kaikki osapuolet ole valmiit joustamaan vaatimuksistaan. Hän uskoo, että brexit on joka tapauksessa mahdollista toteuttaa.
 May kertoo ilmoittaneensa erostaan Britannian kuningattarelle.
 Theresa May päätti ilmoituksensa sanoihin "Maa, jota rakastan", jolloin hän murtui kyyneliin ja poistui paikalta vastaamatta kysymyksiin.

Britannian pääministeri Theresa May eroaa – tiedotustilaisuus päättyi kyyneliin


Summary: Vain Rovaniemi, Hämeenlinna, Tikkurila ja Loimaa pärjäsivät elinvoimalaskelmissa.

Keskustojen elinvoima on laskenut vuoden aikana 7,6 prosenttia, kertoo Elävät kaupunkikeskustat ry (EKK).
 Laskennassa mukana olleista kaupungeista vain neljässä on onnistuttu säilyttämään elinvoimaisuutta. Häviäjien joukossa on muun muassa Helsingin ydinkeskusta.
 Sen sijaan Vantaan Tikkurila, Hämeenlinna ja Rovaniemi ovat saaneet uutta eloa. Niissäkin kasvu on ollut maltillista. Mukana voittajien joukossa on myös pieni Loimaan kaupunki. Laskelmissa on mukana 39 keskusta-aluetta.
 – Kaupungistuminen kiihtyy, mutta kasvu ei näy keskustoissa. Trendi on ollut taaksepäin, EKK:n toiminnanjohtaja Pokko Lemminkäinen kertoo.
 Lemminkäisen mukaan yksi selittävä syy on verkkokaupalla, joka vie asiakkaita kivijalkakaupoilta. Se ei pelkästään selitä lukuja, sillä keskustojen ulkopuolelle rakennetut kauppakeskukset ja peltomarketit syövät myös osansa.
 Keskustoihin on jäänyt tyhjiä liiketiloja, joille ei ole keksitty uutta käyttötarkoitusta. Niistä pitäisi Lemmikäisen mukaan päästä eroon.
 – Keskusta ei tule koskaan valmiiksi ja keskustaa pitää kehittää aina. Resurssiviisaasti investoinnit pitäisi tehdä aina mahdollisimman lähellä keskustan keskipistettä.
 Pokko Lemminkäinen haluaa, että kehittämisessä keskityttäisiin ydinkeskustoihin. Ville Paso / Yle
 Mallia vihreästä Pariisista ja aidoilta "urbeilta"
 Pokko Lemminkäinen innostuu esittelemään myös rohkeita visioita. Hän ehdottaa, että seuraavan 15 vuoden aikana kaupunkien keskustojen asukasmäärä tuplattaisiin. Jotta kaupungistumisesta saataisiin kaikki irti, olisi seuraavassa hallituksessa oltava kaupunkiministeri.
 Keinovalikoima olisi seuraava: Kuntien päätökstenteon osalta kaavoitusta nopeutettaisiin, valitusprosesseja hankaloitettaisiin ja tyhjillään olevien rakennusten suojelusta luovuttaisiin.
 Esimerkiksi Lemminkäinen ottaa Pariisin keskustan, jossa ei käytännössä ole tyhjiä liiketiloja. Asukkaita on 25 tuhatta neliökilometrillä. Siitä huolimatta alueella on myös vehreitä puistoja. Lemminkäinen ehdottaa, että Suomessa kaupunkien keskustoissa asuisi 10 tuhatta asukasta neliökilometrillä.
 Lemminkäisen mielestä suomalaisilla pitää muuttaa ajattelutapaansa radikaalisti. Malliksi sopivat paitsi pariisilaiset, myös suomalaiskaupunkien keskustoissa asuvat, joita hän nimittää urbeiksi.
 – Aito urbi asuu, työskentelee ja viettää vapaa-aikansa keskustassa.
 Lemminkäinen kuvailee urbaania elämää sekä tehokkaaksi että ympäristöyställiseksi. Kun elinpiiri koostuu kaupungin keskustasta, ei asukas tarvitse omaa autoa tai isoa keittiötä.
 – Pelkästään autosta vapautuisi 500 euroa kuussa kuluttamiseen. Ne rahat voi käyttää ulkona syömiseen ja hyvään elämään.
 Asiantuntija: Tikkurilassa tekemisen meininki
 EKK:n laskema elinvoimaluku on keskustan kauppojen ja ravintoloiden määrä, mistä vähenettynä tyhjät liiketilat. Sitten se suhteutetaan kaupungin asukaspohjaan.
 – Elinvoimavertailu tehdään edellisvuoden lukuihin vertaamalla. Luku on herkkä muutoksille liiketiloissa, siksi muutoprosentit ovat helposti isoja, kertoo EKK:n elinvoima-asiantuntija  Martti Wilhelms .
 Muutosherkkyydestä kertoo esimerkiksi Hämeenlinnan tilanne. Siellä yhden vanhan liikehuoneiston purkaminen nosti elinvoimalukua ylös. Torin ympäristö oli kärsinyt jo aiemmin, kun kauppakeskus vei elinvoimaa perinteisiltä kauppapaikoilta.
 – Hämeenlinnan elinvoimassa ei siis ole tapahtunut varsinaista muutosta, pikemminkin "tekninen korjausliike", Wilhelms kuvailee.
 Elinvoima-asiantuntija sanoo, että Rovaniemen elinvoima oli hiuksenhienossa, alle prosentin nousussa. Nousuun on vaikuttanut kansainvälinen matkailu.
 – Myös Tikkurilan elinvoimassa oli pieni nousu. Vantaalla on positiivinen väestönkasvu ja Tikkurilassa on nyt tekemisen meininki. Saneeraus- ja rakennushankkeiden valmistuttua odotan elinvoiman nousevan edelleen, Wilhelms sanoo.
 Lue myös:   Matkailun kasvu kiihtyi Rovaniemellä viime vuoden lopulla
 Wilhelmsin ja Pokko Lemminkäisen edustaman EKK:n perustivat kaupungit, kaupan liitot sekä kiinteistöalan järjestöt keskustojen kehitystyön verkostotoimijaksi. Martti Wilhelms on työryhmänsä kanssa mitannut kaupunkikeskustoja viisi vuotta.
 Elinvoimaluvun laskeminen vaatii aina jalkautumista, Wilhelms kertoo. Jalkautumisella hän tarkoittaa sitä, että liiketilat käydään paikan päällä havainnoimassa yksitellen. Tiedot myös tarkistetaan digitaaliselle kartalle.
 Wilhelms sanoo, että jalkaisin tapahtuva havainnointi tehdään aina asiakkaan näkökulmasta, jolloin liikkeen auki oleva ovi tarkoittaa palvelevaa yritystä.
 Professori: Kiinnostavin avaus 70 vuoteen
 Kaupunkitutkimuksen professori  Mari Vaattovaara  Helsingin yliopistosta toteaa, että EKK:n keskustelunavaus keskustojen tilasta on kiinnostavinta, mitä Suomessa on kuultu 70 vuoteen. Vaattovaaran mukaan moni todellinen ongelma jää kuitenkin tunnistamatta.
 – Juuri tällaisten idealisoitujen puheenvuorojen vuoksi tarvitaan kaupunkiministeri ja paljon kaupunkitutkimusta, Vaattovaara toteaa.
 Professorin mukaan olisi tärkeää tunnistaa kaupungistumisen tuottama yhteiskunnallinen muutos. Keskusteluun pitäisi kytkeä niin sote, aluehallinto kuin tie- ja liikennehankkeet sekä kaupan sijoittuminen.
 – Sen perusteella olisi helpompi antaa ohjeita tavoiteltavien kehityskulkujen tai tulevien kaupunkien ominaisuuksien osalta.

Kaupungistuminen kiihtyy Suomessa mutta kasvu ei näy keskustojen elinvoimana – "Puolet lisää asukkaita ja mallia Pariisista"


Summary: Korjausaikaa on lokakuun loppuun.  Kesämökkiläiset  vaativat remontointiin vuoden jatkoaikaa.

Kesämökkiläisten etujärjestön Vapaa-ajan asukkaiden liiton maaliskuussa  esittämä vaatimus  vuoden jatkoajasta rantamökkien jätevesiremonteille ei toteudu.
 Nykysäännösten mukaan rantakiinteistöjen on saatava jätevesiasiansa lain vaatimalle tasolle 31. lokakuuta mennessä. Aikaa on jäljellä reilut viisi kuukautta.
 Ympäristöministeriön mukaan määräpäivän siirto edellyttäisi lakimuutosta, ja aikataulu siihen on käytännössä mahdoton jo siksi, että maassa vasta kootaan hallitusta, joka lakimuutoksen voisi panna vireille.
 Poliitikoilta ei ole muutenkaan ilmennyt enää haluja koskea kepilläkään kansan "paskalaiksi" nimeämään pykäläpakettiin, jota on 2000-luvulla lievennetty älämölön jälkeen moneen otteeseen. Uusin versio astui voimaan huhtikuussa 2017.
 – En ole kahteen vuoteen kuullut yhdenkään poliitikon puhuvan sanaakaan hajajäteasioista, mikä tarkoittanee sitä, että lainsäädännön lievennyksiin ja kompromissiin ollaan puoluekentällä varsin tyytyväisiä. Hallitusneuvotteluista ei ole kuulunut minkäänlaisia muutospaineita tähän, sanoo kansliapäällikkö  Hannele Pokka  ympäristöministeriöstä.
 Hannele Pokka kehottaa ottamaan yhteyttä kuntaan jätevesiremontin lykkäysasioissa.  Pasi Peiponen / Yle
 Ulkohuussi vapauttaa Uudet hajajätevesisäännökset tulivat voimaan 2017. Tiukemmat määräykset koskevat vain kiinteistöjä alle 100 metrin päässä vesistöstä tai pohjavesialueesta. Näiden pitää täyttää puhdistusvaatimus 31.10.2019 mennessä ja niitä on ympäristöministeriön mukaan 98 000. Lain myötä kolme neljäsosaa kiinteistöistä vapautui määräaikaan sidotusta kunnostusvelvoitteesta. Ulkohuussi eli kuivakäymälä ja kantovesi vapauttavat yleensä velvotteista. Samoin pääosin rauhassa voidaan jatkaa eloa kiinteistöillä, jotka on rakennettu vuoden 2004 jälkeen, koska niissä perustason vaatimukset on toteutettu jo rakentamisvaiheessa. Yli 100 metrin päässä rannasta seisovien kiinteistöjen pitää kunnostaa jätevesijärjestelmänsä vain isojen remonttien yhteydessä. Määräpäivää ei ole asetettu.
 Käytännössä lykkäystä ei siis tule ja sillä siisti?
 – Niin, kyllä meillä semmoinen viesti on tähän asti ollut, enkä usko sen ennen lokakuuta tästä kovin paljon muuttuvan, Pokka sanoo.
 Vapaa-ajan asukkaiden liittoa tilanne ei miellytä.
 – Kyllähän tämä tietysti pettymys meille on. Tämän jälkeen varmaan käännytään kuntien puoleen ja myöhemmin tehdään uusi muutoshakemus, sanoo liiton puheenjohtaja  Tapio Tervo .
 Hämeenlinnalainen lvi-suunnittelija ja -urakoitsija  Heikki Pietilä  taas pitää päätöstä hyvänä. Hän on nähnyt, mihin aikaisemmat lykkäykset ovat käytännössä johtaneet.
 – En kannata jatkoaikaa, koska siinä käy äkkiä niin, että ihmiset lykkäävät remonttinsa pidemmälle ja pidemmälle, jos annetaan lisäaikaa, Pietilä sanoo.
 Hämeenlinnalainen Heikki Pietilä suunnittelee ja asentaa jätevesijärjestelmiä. Markku Pitkänen / Yle
 100 000 remonttia
 Lakiin kirjattu kahden vuoden siirtymäaika haja-asutusalueen jätevesiremonteille ei riitä alkuunkaan.
 Ympäristöministeriön tuoreen laskelman mukaan pohjavesialueella ja sadan metrin säteellä rannasta sijaitsee yhtensä 98 000 sellaista kiinteistöä, joka tarvitsee jätevesiremontin. Niistä asuntoja on 42 000 ja kesämökkejä 56 000.
 Vain murto-osa ehditään remontoida lain vaatiman kuntoon ennen lokakuun loppua.
 – Jos ajattelee, kuinka monta suunnittelijaa ja lvi-rakentajaa Suomessa on, niin sanoisin arviona, että 5 000 kiinteistöä on hyvä tulos ja 10 000 loistava tulos, sanoo Vapaa-ajan asukkaiden liiton puheenjohtaja Tapio Tervo.
 Mökkiläisten liiton laskelma perustuu tietoon jätevesiremontteja tekevien urakoitsijoiden määrästä. Tämän enempää he eivät yksinkertaisesti ehdi tehdä yhdessä kesässä ja syksyssä.
 Arvion toteutuminen tarkoittaisi, että noin 90 000 kiinteistöä ei täytä lain vaatimuksia määräpäivän koitettua 31.10.2019.
 – Kyllähän siinä menee kymmenen vuotta ellei kymmeniä vuosia, mikäli ei tapahdu muutoksia urakointipuolella tai vaatimukset jälleen kerran muutu, sanoo Tervo.
 Tapio Tervo on Vapaa-ajan asukkaiden liiton uusi puheenjohtaja.  Markku Pitkänen / Yle
 Yhteys kuntaan
 Lähes sadan tuhannen myöhästyjän kannattaa ottaa asiassa yhteyttä omaan kuntaansa, ja mielellään jonkinnäköisen remonttisuunnitelman kanssa.
 – Lainsäädäntö on sikäli joustava, että se antaa kunnalle mahdollisuuden antaa jatkoaikaa tapauskohtaisesti, eli pitää mennä kunnan kanssa keskustelemaan. Varmaan kunnat odottavatkin yhteydenottoja asukkailta, Pokka ohjeistaa.
 Pohjavesialueilla ja sadan metrin säteellä lähimmästä vesistöstä jätevesien käsittelyä on jo tehostettu noin kolmasosassa vakituisesti asuttuja kiinteistöjä. Kesämökkien osaltakin melkoisesti.
 Suomessa on noin puoli miljoonaa kesämökkiä. Ympäristöministeriön ohjeisiin jätevesiremonteista voi tutustua  täältä .
 Lue lisää:
 Jätevesisääntely nostattaa taas myrskyä –  Kesämökkiläiset vaativat vuoden jatkoaikaa jätevesiremonteille ja ikäarmahdusta
 Jätevesiremontti edessä jopa 100 000 rantakiinteistöllä – kuivakäymälä ja kantovesi vapauttavat puhdistusvaateista

Ministeriö: Jätevesiremonteille ei heru jatkoaikaa – Lähes 100 000 rantamökkiä tai muuta kiinteistöä jätevesiremontin tarpeessa


Summary: Kiinteistökehitysprojekteihin erikoistunut Redeve Oy osti jo aiemmin UPM:ltä Myllykosken paperitehtaan.

Metsäyhtiö UPM myy Kouvolan Kuusankoskella sijaitsevan Voikkaan tehdasalueen kiinteistöineen Redeve Oy:lle. Tehdaskiinteistöjen lisäksi omistajaa vaihtavat myös Kymin ammattikoulu, Griffin House eli entinen Kymin pääkonttori sekä Voikkaan klubi.
 Voikkaan yritysalueena nykyisin tunnetulla entisen paperitehtaan tontilla on kymmeniä rakennuksia. Kauppakirja allekirjoitettiin tänään, jolloin kiinteistöjen hallinta siirtyi ostajalle.
 UPM on tehnyt kiinteistökehitysprojekteihin erikoistuneen yhtiön kanssa kauppoja ennenkin. Redeve osti Myllykosken paperitehtaan alueen kiinteistöineen  reilu vuosi sitten .
 – Olemme kehittäneet aluetta ja hankkineet vuokralaisia herättääksemme kiinnostusta. Nyt olen hyvin tyytyväinen, että yhteistyö Redeve Oy:n kanssa sai jatkoa, kiinteistöjohtaja  Samuli Eerolainen  UPM:ltä sanoo.
 Myös Redeve on tyytyväinen yhteistyön jatkumisesta.
 – Tämä kiinteistökokonaisuus on edellistä kehittyneemmässä vaiheessa. Vuokralaiskanta on Voikkaalla hyvä ja kiinteistöt hyväkuntoisia, joten tämä on meille paitsi kehitys- myös sijoituskohde, sanoo toimitusjohtaja  Jari Lahtinen  Redeve Oy:stä.
 UPM sulki Voikkaan paperitehtaan vuonna 2006. Tehdasalueelle on siitä lähtien etsitty jatkokäyttöä.

UPM myy entisen Voikkaan tehdasalueen – ostaja kerää vanhoja tehdasalueita Kymijoen varrelta


Summary: Hallitus on määrännyt 58 000 poliisia ja sotilasta turvaamaan Jakartan katuja, joilla hävinneen ehdokkaan kannattajat ovat mellakoineet.

Indonesian presidentinvaaleissa tappiolle jäänyt  Prabowo Subianto  valittaa vaalien tuloksesta perustuslakituomioistuimeen. Istuvalle presidentille  Joko Widodolle  hävinnyt entinen kenraali Subianto pitää vaalitulosta väärennettynä.
 Sekä vaalitarkkailijat että vaaliviranomaiset ovat todenneet, ettei järjestelmällisestä vaalivilpistä ole merkkejä.
 Indonesian vaaliviranomaisten mukaan Joko Widodo sai 55,5 prosenttia ja Prabowo Subianto 44,5 prosenttia huhtikuun vaaleissa annetuista äänistä.
 Jakartassa puhkesi mellakoita
 Vaalituloksen julkistamisen jälkeen Subianton kannattajat ryntäsivät Jakartassa kaduille mellakoimaan.  Yhteenostoissa poliisien kanssa on kuollut tällä viikolla ainakin kahdeksan ihmistä. Loukkaantuneita on yli 700 ja pidätettyjä useita satoja.
 Mellakkapoliisit lepäsivät Jakartassa yhteenottojen laannuttua torstaina. Bagus Indahono / EPA
 Hallitus on määrännyt 58 000 poliisia ja sotilasta turvaamaan Jakartan katuja. Katumellakat rahoittuivat torstaiaamuna, mutta niiden arvioidaan voivan leimahtaa uudelleen perjantain aikana.

Vaalit hävinnyt presidenttiehdokas ei tunnusta tappiotaan Indonesiassa – kannattajien katumellakoissa useita kuolleita


Summary: Hienouurresulkukotilo on elinympäristönsä suhteen vaatelias.

Samaan aikaan erittäin harvinainen ja kuitenkin hyvin helppo löytää – tarvitsee vain tietää, mistä etsiä. Hienouurresulkukotiloita elää Suomessa tiettävästi vain kahdessa paikassa, Jyväskylän Ylistönrinteellä sekä Heinolan Kettuvuoressa.
 Alun perin hienouurresulkukotiloita on havaittu myös Muuramen Riihivuoressa mutta esiintymä on sittemmin jäänyt laskettelurinteen alle.
 Kotilo on vaatelias elinympäristönsä suhteen
 Kaikki kolme tiedossa olevaa paikkaa muistuttavat toisiaan. Kotilo viihtyy kosteassa, pohjoiseen viettävässä kivikkoisessa rinnelehdossa jossa kasvaa suuria haapoja. Tällaisessa tarkoin määritellyssä ympäristössä hidasliikkeinen, pari senttiä pitkä ruskea kotilo on helppo paikallistaa: kostealla säällä sen voi löytää varjoisasta paikasta haavan tyveltä syömässä sammalta.
 Kotilo ei kestä paahdetta eikä kuivumista ja sen vuoksi se pysyttelee varjossa. Sään muuttuessa kuumaksi ja kuivaksi se pyrkii piiloon haavan karikkeen sekaan. Talvet se viettää kivien alla.
 Tulitikkutehdas voi olla yksi selitys lajin leviämiselle
 Porin Tulitikkutehtaan toimipisteessä Jyväskylän Ylistönniemessä valmistettiin tulitikkusäleita eli raakatikkuja. Keski-Suomen museo
 Kukaan ei tiedä, kuinka Keski-Euroopassa yleinen laji on päätynyt Suomeen. Se on voinut levitä maahan luontaisesti: 1700-luvun Suomessa oli kotilolle suotuisat olot sade- ja lämpöjaksoineen ja esiintymä on voinut pysyä elossa satojen vuosien ajan.
 Jyväskylän Ylistönrinteellä elävä populaatio saattaa liittyä alueella noin sata vuotta sitten toimineeseen tulitikkutehtaaseen. Porin tulitikkutehdas toimi Jyväsjärven rannalla 1920- ja 30-luvuilla. Tulitikkujen raaka-aineena käytettiin haapaa.
 – Tehtaalle on tuotu puutavaraa muualta joten on mahdollista, että laji on levinnyt Ylistönrinteelle sitä kautta. Kotilo on surkea liikkumaan joten voi ajatella, että ihmisellä on osuutensa lajin leviämiseen, pohtii hienouurresulkukotiloa tutkinut luonnonsuojelubiologi  Panu Halme  Jyväskylän yliopistosta.
 Mahdollista on esimerkiksi se, että tulitikkutehtaalle on tuotu haapoja juuri Muuramesta, kotilon toiselta tiedossa olleelta esiintymispaikalta. Nykyisen kaltaisia tarkkoja tietoja siitä, mistä puuta tehtaalle tuotiin ei tuolta ajalta ole olemassa.
 Herkkä laji vaatii elinympäristönsä suojelun
 Hienouurresulkukotilon historia on mysteeri mutta lajin tulevaisuuden osalta tilanne on selkeä. Elinympäristönsä suhteen erittäin vaativa kotilo on turvassa niin kauan aikaa kuin sen elinympäristö on suojeltu. Laji ei kestä paahteisuutta eikä rakentamista – Jyväskylässäkin se osin hävisi rakentamisen alta.
 Populaation kokoa on vaikea arvioida. Ylistönrinteeltä laji löydettiin vuonna 1955 ja tuolloin yksilöitä oli 178. Vuonna 1988 kotiloiden määräksi  arvioitiin 3500 yksilöä  (Ohjelmakaaren asemakaavan Natura-arvio vuodelta 2001, Jyväskylän kaupunki. Pdf.)
 Kotiloiden elinympäristö Ylistönrinteellä pieneni Jyväskylän yliopiston rakennustöiden vuoksi vuonna 1989. Kotiloita siirrettiin tuolloin rinteessä toiseen paikkaan mutta muutos olosuhteissa pienensi populaatiota. Halmeen arvion mukaan kotiloita on tällä hetkellä joitakin satoja.
 Kotiloista voi keskustella tässä kello 17 saakka.

Surkeasti liikkuva kotiloharvinaisuus elää Suomessa vain kahdessa paikassa – varmuutta niiden alkuperästä ei ole kenelläkään


Summary: Aiemmin toukokuussa liikenne- ja viestintävirasto Traficom antoi päätöksen, jonka mukaan Posti ei saa periä maksua poste restante -lähetyksestä, jos se on postinsaajan ainoa keino saada postia.

Postin  ilmoittama  poste restante -palvelun muuttaminen maksulliseksi olisi syrjivä, katsoo yhdenvertaisuusvaltuutettu. Uudistus johtaisi tuossa muodossaan asunnottomien ja turvakiellon omaavien välilliseen syrjintään ja olisi yhdenvertaisuuslain vastainen.
 Aiemmin toukokuussa liikenne- ja viestintävirasto Traficom antoi  päätöksen , jonka mukaan Posti ei saa periä maksua poste restante -lähetyksestä, jos se on postinsaajan ainoa keino saada postia.
 Ylitarkastaja  Jussi Aaltonen  yhdenvertaisuusvaltuutetun toimistosta arvioi, että valtuutetun päätös ja Traficomin aiempi linjaus ovat hyvin samansuuntaiset ja täydentävät toisiaan.
 Posti ilmoitti Traficomin päätöksen jälkeen, että se ei ryhdy perimään maksua poste restante -lähetyksen noudosta niiltä, joille se on ainoa keino vastaanottaa postilähetyksiä. Myös muille palvelu säilyy toistaiseksi maksuttomana.
 Lue lisää:
 Rikkooko poste restante -uudistus lakia? Yle keräsi yhdeksän kysymystä ja vastausta Postin suunnittelemasta maksusta

Yhdenvertaisuusvaltuutettu: Postin ilmoittama poste restante -uudistus olisi syrjivä


Summary: Myös rämemajavaa ja pesukarhua saa pyydystää ja tappaa ympäri vuoden kesäkuun alusta lähtien.

Supikoiraa, minkkiä, piisamia, rämemajavaa ja pesukarhua saa pyydystää ja tappaa ympäri vuoden kesäkuun alusta lähtien. Eläimet on määritelty haitallisiksi vieraslajeiksi, joten ne eivät ole jatkossa riistaeläimiä.
 Aiemmin lajien pyyntiä on voitu rajoittaa, mutta nyt rauhoitusajat poistuvat.
 Valtioneuvosto päätti asiasta asetuksella torstaina.
 Vaikka lajit eivät enää olekaan riistaeläimiä, sallitut pyyntivälineet ovat pääosin samoja kuin ennenkin. Esimerkiksi myrkyn tai sähköisten laitteiden käyttö eläinten pyyntiin on edelleen kiellettyä eikä supikoiran pyydystämiseen saa jatkossakaan käyttää rautoja.

Pyyntisäädökset uusiksi: Supikoiran, minkin ja piisamin pyynti onnistuu ympäri vuoden


Summary: Porin kaupunki on yrittänyt myydä Cafe Jazzia, mutta kiinnostuneita ostajia ei ole ilmaantunut.

Pori Jazz ja porilainen Rakastajat-teatteri avaavat Cafe Jazzin juhannuksen jälkeen. Porin Etelärannassa sijaitseva rantamaksiini on avoinna heinäkuun viikonvaihteissa sekä koko jazziviikon ajan.
 Cafe Jazzin ohjelmasta vastaavat Pori Jazz ja Rakastajat-teatteri yhteistyössä niin, että molemmat toteuttavat ravintolassa omia ohjelmailtojaan.
 Pitkä jamiperinne
 Porin kaupunki on yrittänyt myydä Cafe Jazzia 220 000 euron hintaan, mutta kiinnostuneita ostajia ei ole ilmaantunut. Jazzin rakennus on ollut pitkään vuokralla Pori Jazzilla. Tämä vuokrasopimus päättyi umpeutui keväällä.
 Cafe Jazzin rakennus on rakennettu rantamakasiiniksi vuonna 1896. Se muutettiin ravintolakäyttöön vuonna 1985 ja siinä on järjestetty jazzkonsertteja vuosikymmenten ajan.
 Cafe Jazz on osa valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä eli Kivi-Porin aluetta. Rakennusta ei saa purkaa eikä sen ulkomuotoa saa muuttaa.

Legendaarinen Porin rantamakasiini pysyy jazzien konserttipaikkana


Summary: Uusi omistaja on belgialainen Umicore, Freeport Coboltin  kobolttipulvereiden ja -kemikaalien valmistus Kokkolassa ei sisälly kauppaan.

Kokkolassa sijaitsevan kobolttirikastamon omistaja vaihtuu. Belgialainen Umicore ostaa tehtaan Freeport Cobaltilta. Kaupan arvo on 134 miljoonaa euroa. Kauppa ei sisällä Freeportin kobolttipulvereiden ja -kemikaalien valmistusta Kokkolassa.
 Kokkolan tehtaan tuotteita käytetään muun muassa sähköautojen ja mobiililaitteiden akkujen valmistukseen. Umicore perustelee kauppaa sillä, että Kokkolan laitoksesta tulee tärkeä osa akkumateriaalien arvoketjua.
 Jalostamon tuotteiden on määrä päätyä Puolaan Umicoren tehtaalle. Umicore ennakoi, että laitoksen osto toteutuu tämän vuoden puolella sen jälkeen, kun tarvittavat viranomaisluvat on saatu.
 Umicore painottaa, että yhtiön käyttämät kobolttikaivokset on sertifioitu, eikä niissä käytetä lapsityövoimaa. Valtaosa koboltista tulee Kongon demokraattisesta tasavallasta.

Kokkolan kobolttijalostamon omistaja vaihtuu – taustalla akkujen kysyntä


Summary: Taiwan sallii ensimmäisenä Aasian maana samaa sukupuolta olevien avioliitot.

Noin 300 samaa sukupuolta olevaa paria on solminut avioliiton heti uuden avioliittolain astuttua voimaan Taiwanissa.  Taiwan sääti viime viikolla ensimmäisenä Aasian maana lain, joka sallii avioliiton samaa sukupuolta oleville.
 Uuden lain mukaan mies- ja naisparit voivat rekisteröidä parisuhteensa ja sen jälkeen virallistaa sen avioliitoksi. Samalla homoavioparit saavat samat oikeudet kuin heteroavioparitkin.
 Lukuisat pariskunnat riensivät maistraattiin solmimaan liiton heti uuden lain astuttua voimaan.  Kuva on otettu maistraatissa Taipeissa. David Chang / EPA
 – Olen hyvin onnellinen voidessani sanoa kaikille: Olen homo ja menen naimisiin. Olen todella ylpeä kotimaastani Taiwanista, sanoi liikuttunut  Shane Lin , joka rekisteröi kumppaninsa kanssa ensimmäisenä pariskuntana liittonsa maistraatissa Taipeissa.
 Taipeilaisessa puistossa järjestetyssä hääjuhlassa tuoreet avioparit kävelivät perheenjäsenistä, ystävistä ja diplomaateista koostuneen juhlaväen keskelle sateenkaaren väreissä loistavaa mattoa pitkin.
 Tuoreet avioparit juhlivat yhdessä läheistensä kanssa puistossa Taipeissa. Ritchie B. Tongo / EPA
 Taiwanin perustuslakituomioistuin totesi jo vuonna 2017, että perustuslaki ei ole esteenä samaa sukupuolta olevien avioliitolle. Tuomioistuin antoi tuolloin parlamentille kaksi vuotta aikaa lainsäädännön muuttamiseen.
 Lainmuutokseen johtaneen kanteen nostanut  Chi Chia-wei  sanoi perjantaina toivovansa, että Taiwan voisi toimia esimerkkinä muille Aasian maille.
 – Olisimme ansainneet tämän oikeuden jo kauan aikaa sitten, Chi totesi.
 Uuden lain mukaan homoparit voivat rekisteröidä parisuhteensa ja sen jälkeen virallistaa sen avioliitoksi.  Ritchie B. Tongo / EPA
 Viranomaisten mukaan ensimmäisenä päivänä avioliiton solmi koko Taiwanissa noin 300 paria ja Taipeissa noin 150 paria.

Tahdon! Lukuisat pariskunnat solmivat avioliiton homoliitot sallineessa Taiwanissa heti ensimmäisenä päivänä


Summary: Poliisi pyytää uusia vihjeitä Turussa vuosikausia sitten tapahtuneesta arvokuljetusryöstöstä. Poliisi tutkii asiaa taas.

Poliisi on aloittanut uudelleen aktiivisen tutkinnan vanhasta arvokuljetusryöstön yrityksestä. Arvokuljetusauto yritettiin ryöstää Turussa elokuussa vuonna 2002.
 Poliisi kuvailee tapahtumaa poikkeukselliseksi Suomen rikoshistoriassa. Ryöstö jäi aikoinaan yritykseksi, koska kaksi ryöstäjää eivät päässeet kuljetusauton ovesta läpi.
 Tapahtumat alkoivat 5. elokuuta Turun Tampereentien Prisman pihalla. Ryöstäjät pakenivat paikalta ennen poliisin tuloa Chevrolet Chevy Van -merkkisellä autolla. Poliisit ajoivat kuitenkin ryöstäjiä vastaan Turun Maunu Tavastin kadulla ja kääntyivät autollaan ryöstäjien perään.
 Pakomatkan aikana ryöstäjät ampuivat poliisia kohti ja levittivät pakoautosta tielle erilaisia ajoesteitä ja piikkejä. Poliisit menettivät näköyhteyden pakoautoon Turun Orikedolla Polttolaitoksenkadulla.
 Pakoauto löytyi ryöstön jälkeen aikoinaan palaneena läheiseltä pururadalta. Tämän jälkeen tekijät pakenivat paikalta.
 Poliisi tutkii edelleen juttua törkeän ryöstön yrityksenä ja kahtena murhan yrityksenä. Murhan yrityksen kohteena olivat poliisit.
 – Teko on ollut suunnitelmallinen ja ammattimaisesti organisoitu. Teko on ollut myös erittäin vaarallinen sekä sivullisia että poliisia kohtaan, poliisi kuvailee tiedotteessaan.
 Poliisi pyytää tapahtuneesta jotain tietäviä ottamaan yhteyttä joko sähköpostilla  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi  tai puhelinnumeroon 0295 449 142.

Poliisi aloitti tutkinnan vuosien jälkeen uudelleen – Turussa tapahtui vuonna 2002 arvokuljetusryöstön yritys, jonka tekijät edelleen kateissa


Summary: Lempäälän kunnan mukaan kyse on lain tulkinnanvaraisuudesta.

Lempäälän kunta on perinyt vuosien ajan vanhemmilta liian paljon maksuja aamu- ja iltapäivätoiminnasta. Maksut ovat olleet käytössä vuodesta 2016 ja ne muutetaan ensi syksystä alkaen.
 Osa perheistä on voinut maksaa aamu- ja iltapäivätoiminnasta liikaa 60–100 euroa kuussa eli jopa 900 euroa vuodessa per lapsi.
 Asiasta kertoi ensin  Aamulehti .
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintoviraston opetus- ja kulttuuritoimen vastuualueen johtaja  Marja-Liisa Keski-Rauska  sanoo Ylelle, että maksuista säädetään perusopetuslaissa.
 – Maksu saa olla 570 tunnilta enintään 120 euroa ja 760 tunnilta enintään 160 euroa. Nämä ovat ne maksurajat.
 Vanhemmat voivat valittaa oikeuteen
 Lempäälässä on peritty tähän asti per lapsi aamutoiminnasta 80 euroa kuukaudessa ja iltapäivätoiminnasta 140 euroa. Yhteensä maksu on ollut 220 euroa.
 Keski-Rauskan mukaan aamu- ja iltapäivähoidossa olevat joutuivat Lempäälän maksuissa eriarvoiseen asemaan.
 Aluehallintovirasto ei tiedä muita vastaavia tapauksia. Tampereen kaupungilla oli joitakin epäselvyyksiä esikoululaisten Eppu-kerhojen maksuissa, mutta sekään tapaus ei ollut vastaava.
 Aluehallinto ei voi antaa Keski-Rauskan mukaan määräystä, joka vaatisi kunnan palauttamaan rahat. Johtajan mukaan olisi parasta, jos kunta itse palauttaisi oma-aloitteisesti väärin maksetut maksut.
 Tarvittaessa vanhemmat voivat valittaa hallinto-oikeuteen.
 Rahoja ei palauteta
 Lempäälän kunnan sivistyslautakunta  korjasi maksut viime helmikuussa. Kunta laskuttaa jatkossa aamu- ja iltapäivätoiminnasta kello 7–17 yhteensä 200 euroa. Jos lapsi on hoidossa kello 7–16, maksu on 160 euroa kuukaudessa.
 Aamuhoito maksaa 80 euroa ja iltapäivätoiminta 140 euroa.
 Koko paketin summa on yhä 40 euroa kalliimpi kuin lakitekstissä sanotaan, mutta 20 euroa halvempi kuin aiemmin.
 Lempäälän sivistysjohtaja  Nina Lehtinen  sanoo, että tämä johtuu siitä, että lapset voivat olla aamu- ja iltapäivähoidossa kello 7–17.
 Lempäälä vetoaa siihen tulkintaan, että lain mukaan kunta voi järjestää toimintaa myös yli 760 tuntia ja määrittää itse tästä toiminnasta perittävät maksut. Lempäälässä tämä lisätunti maksaa siis 40 euroa kuukaudessa.
 Monet vanhemmat käyvät töissä Tampereella ja työmatkoihin kuluu aikaa. Siitä syystä kunta haluaa tarjota laajat aukiolot.
 Vanhemmat eivät ole valittaneet kuntaan maksuista. Ensi syksystä yli 40 prosenttia on Lehtisen mukaan valinnut tämän 200 euron koko paketin.
 – Lempäälä on tarjonnut laajempaa palvelua kuin monessa muussa kunnassa. Olemme vastannut perheiden esille tuomiin tarpeisiin.
 Lehtisen mukaan asiaa on selvitetty vuosien aikana opetusministeriöstä, Opetushallituksesta ja Kuntaliitosta. Kunta sanoo toimineensa hyvässä uskossa ohjeiden mukaan.
 Lempäälän kunta ei aio sivistysjohtajan mukaan ainakaan tässä vaiheessa palauttaa perheiden liikaa maksamia maksuja. Kunta vetoaa siihen, että laki on tulkinnanvarainen lisätuntien osalta.
 Nina Lehtinen muistuttaa myös, että perheiden maksamat maksut eivät kata aamu- ja iltapäivähoidon kuluja.
 – Seitsemää tuntia ei voi saada neljän tunnin hinnalla.
 Tarvittaessa asia koetellaan sivistysjohtajan mukaan oikeudessa.

Kunta on perinyt satoja euroja vuodessa liikaa pienen koululaisen hoidosta – ei aio palauttaa rahoja epäselvän lain takia


Summary: Sopimus korvauksista ei vapauta Weinsteiniä kaikista rikossyytteistä.

Yhdysvalloissa seksuaalisesta härinnästä syytetty entinen elokuvatuottaja  Harvey Weinstein  on päässyt alustavaan sopuun uhriensa ja velkojiensa kanssa korvausten maksamisesta.
 Weinstein on ryvettynyt seksuaaliseen häirintään liittyvissä skandaaleissa. Kansainvälinen metoo-liike sai alkunsa Weinsteinin tapauksesta, kun kymmenet naiset syyttivät häntä julkisesti seksaalisesta häirinnästä tai ahdistelusta.
 Neuvotteluissa mukana olleiden juristien mukaan Weinsteinin on määrä maksaa häntä häirinnästä syyttäneille naisille ja muille velkojille yhteensä 44 miljoonan dollarin eli noin 39 miljoonan euron korvaukset.
 Sovituissa korvauksissa on kyse Hollywood-tuottaja Weinsteinia vastaan nostetuista siviilikanteista.
 Allekirjoitusta vailla olevalla sopimuksella on tarkoitus kattaa kaikki siviilikanteet, jotka on nostettu tuottajaa vastaan. Kanteita on nostettu myös Kanadassa ja Britanniassa. Tuomioistuimen on sinetöitävä sopimus.
 Sopimuksesta kertoi ensin yhdysvaltalainen Wall Street Journal.
 Sopiminen ei kuitenkaan vapauta Weinsteiniä kaikista rikossyytteistä. Weinsteinia voi odottaa elinkautinen vankeusrangaistus, jos hänen todetaan syyllistyneen raiskaukseen ja seksuaaliseen tekoon pakottamiseen. Tämän erillisen tapauksen oikeudenkäynnin on määrä alkaa syyskuussa.
 Weinstein on kiistänyt nämä syytökset ja kertonut kaiken tapahtuneen yhteisymmärryksessä.
 Yli 80 naista on syyttänyt Weinsteinia seksuaalisesta häirinnästä tai ahdistelusta vuoden 2017 lokakuun jälkeen. Joukossa ovat muun muassa näyttelijät  Ashley Judd ,  Angelina Jolie  ja  Salma Hayek .
 Lue myös:
 Harvey Weinsteinin syytteet etenevät New Yorkissa – yritys kumota syytteet poliisien virkavirheen takia epäonnistui

Häirinnästä syytetty elokuvatuottaja Weinstein sopi korvauksista uhriensa ja velkojiensa kanssa: maksaa 44 miljoonaa


Summary: Theresa Mayn odotetaan ilmoittavan, milloin hän eroaa.

Britannian tiedotusvälineiden mukaan pääministeri  Theresa May  ilmoittaa tänään perjantaina, milloin hän jättää tehtävänsä. Pääministerin toimisto tai konservatiivipuolue eivät ole vahvistaneet ennakkotietoa.
 Tiedotusvälineiden mukaan May tapaa aamulla puolueensa kansanedustajia. Tapaamisen jälkeen hänen odotetaan pitävän tiedotustilaisuuden, jossa kertoo eronsa aikataulun.
 Monet uutisvälineet, kuten esimerkiksi  yleisradioyhtiö BBC  ja sanomalehti  Daily Mail  ennakoivat, että May toivoo konservatiivipuolueen sisäisen johtajakilvan käynnistyvän 10. kesäkuuta alkavalla viikolla.
 Tämä mahdollistaisi sen, että May voisi emännöidä Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin valtiovierailua 3. - 5. 6.
 Puolueen johtajavaihdos kestänee kuutisen viikkoa.
 Britanniassa spekulointi Mayn erosta kiihtyy – Times: Pääministeri aikoo ilmoittaa lähdöstään huomenna

Britannian pääministeriltä odotetaan ilmoitusta erostaan


Summary: Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan syrjäytymisvaarassa olevat nuoret kaipaavat yhteisöjä.

Ulkomailla opiskelu oli ollut joensuulaisen 21-vuotiaan  Pinja Davidssonin  pitkäaikainen haave. Unelma ei kuitenkaan ole toteutunut, vaikka hakemuksetkin oli jo täytetty.
 – Se jäi niin sanotusti vaiheeseen, hän myöntää.
 Haaveen kariuduttua Davidssonin haki apua nuorille suunnatusta Ohjaamosta.
 Perusidea palvelussa on, että alle 30-vuotiasta asiakasta autetaan kädestä pitäen, eli ohjataan. Ohjaamo toimii välitasona, joka ohjaa nuoria palveluiden, kuten esimerkiksi TE-palveluiden piiriin.
 Pinja Davidsson löysi Ohjaamon avulla uuden suunnan itselleen. Hänen elämänsä kartoitettiin yhdessä oman ohjaajan kanssa ja alettiin etsiä uutta opintoalaa, mutta tällä kertaa kotimaasta.
 Neuvot ja tuki auttoivat. Nyt Davidsson opiskelee ensimmäistä vuotta sosionomiksi. Ohjaamon toiminta saa häneltä kiitosta.
 – Täällä on ollut aina yksi ja sama oma ohjaaja, johon olen voinut luottaa. Täältä on saanut aina ajan varattua, kun on sitä tarvinnut. En tiedä olisinko päässyt opiskelemaankaan ilman apua.
 Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan Ohjaamot ovat syrjätymisvaarassa oleville nuorille tärkeä paikka.
 – Nuoren asioiden kokonaisvaltainen hoitaminen on siinä tärkeintä. Nuorelle on riittävästi aikaa ja tilaa. Kulkea rinnalla jopa toimiston seinien ulkopuolella. Se tuo tulosta, väitöstutkimuksen tehnyt kasvatustieteen maisteri  Sanna Toiviainen  kertoo.
 Sanna Toiviasen väitöstukimus todistaa yhteisöllisyyden tärkeydestä. Ari Tauslahti / Yle
 “Koulu oli ollut kolkko ja karu paikka”
 Sanna Toiviainen tietää mistä puhuu. Hänen kaksivuotiseen tutkimukseensa osallistui 17 nuorta, jotka olivat pääosin työelämän tai koulutuksen ulkopuolella.
 Heille Ohjaamo oli ennen kaikkea paikka, jossa voi tavata muita samankaltaisessa tilanteessa olevia ihmisiä. Ohjaamosta he saivat tukea elämäänsä ja yhteisön, johon kuulua.
 – Näille tutkimukseen osallistuneille nuorille koulu oli ollut kolkko ja karu paikka. Monet heistä olivat kokeneet kiusaamista ja ryhmästä ulosjäämistä. Myöskään opetuksessa näiden nuorten kykyjä ei tunnistettu. Yhteisöllisyys, mitä Ohjaamo tai avoin ammattiopisto pystyi tarjoamaan, oli heille kuin raikas tuulahdus.
 Ohjaamo Ohjaamo tarjoaa tukea ja neuvontaa tulevaisuuden suunnitteluun alle 30-vuotiaille Ohjaamoita on yhteensä 70 ympäri Suomea Ohjaamossa työskentelee: yksilövalmentajia, TE-palveluiden asiantuntijoita, etsiviä nuorisotyöntekijöitä Ohjaamo tekee yhteistyötä sosiaalitoimen, terveydenhuollon, erilaisten järjestöjen ja työnantajien kanssa
 Sanna Toiviainen puhuu syrjäytymisvaarassa olevan nuoren kohtaamisen herkkyydestä. Hänen mukaan nykyiset koulutus- ja työvoimapalvelut menevät liikaa kyseisen organisaation tavoitteet edellä.
 Nuori pitäisi kohdata nuoren ehdoilla. Hyvin helposti käy niin, että työvoima- tai koulutuspalveluiden edessä syrjäytymisvaarassa oleva nuori kääntyy kannoillaan.
 Tähän on kiinnittänyt huomiota myös teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö  OECD tuoreessa raportissaan . Sen mukaan Suomessa olisi kiinnitettävä huomiota erityisesti heikoimmassa asemassa olevien nuorten töihin ja opiskelemaan pääsemiseen.
 – Elämme yksilökeskeistä aikaa, jossa nuorten pitäisi aina vaan enemmän valmentaa ja prepata itseänsä työelämää varten. Kaikilla nuorilla ei ole kerta kaikkiaan valmiuksia tehdä esimerkiksi kokopäivätyötä. Silloin pitäisi miettiä erilaisia osa-aikaisia mahdollisuuksia ja työnantajien vastaantuloa asiassa, sanoo Toiviainen.
 Syrjäytymiskehitys alkaa jo lapsena
 Sanna Toiviainen haastatteli tutkimukseen osallistuneita nuoria myös ohjaamovaiheen jälkeen. Myös silloin keskeisenä asiana esiin nousi yhä yhteisöllisyys.
 – Kouluelämä Ohjaamon jälkeen tuotti haasteita, jos nuori ei ollut löytänyt paikkaansa kouluyhteisössä. Niille, jotka pääsivät jäseneksi yhteisöön, opiskelu oli mielekkäämpää ja helpompaa. Yhteisöllisyyttä voisikin vahvistaa Ohjaamojen toiminnassa tulevaisuudessa, pohtii Toiviainen.
 Syrjäytymiskehitys alkaa monen kohdalla jo lapsena. Koulukiusaaminen, ryhmästä ulos jättäminen ja perheissä koetut vaikeudet näkyvät myöhemmin nuoren elämässä.
 – Jos sellaiseen mukaan ottamisen kulttuuriin päästäisiin koululuokkien sisällä ja oikein painotettaisiin sitä, niin moni nuori, joka on nyt koulutuksen ja työelämän ulkopuolella, olisi nyt onnellisesti töissä tai koulussa, sanoo Toiviainen.
 Joillakin valtavia haasteita elämässään
 Ohjaamojen asiakkaat ovat hyvin erilaisia. Jotkut tulevat kysymään neuvoa vain tiettyyn yhteen asiaan, toisessa ääripäässä jollakin nuorilla on valtavia haasteita koko elämässään.
 – Ohjaamot ovat kaikkia heitä varten, toteaa yksilövalmentaja  Katja Kanninen .
 Yksilövalmentaja Katja Kanninen on nähnyt monenlaista elämäntarinaa Ohjaamon tiloissa  Heikki Haapalainen / Yle
 Monilla nuorilla sosiaaliset taidot saattavat olla pahasti hukassa. Ryhmässä oleminen jännittää, voi olla erilaisia pelkotiloja. Niinpä ryhmätyötaitoja harjoitellaan Ohjaamossa.
 Yhteinen tekijä useilla näillä nuorilla tai nuorilla aikuisilla on yksinäisyys.
 – Monilla ei ole vuorovaikutustaitoja hankkia ystäviä tai laajentaa omaa verkostoaan. Vuorovaikutustaidot ovat tärkeitä myös työelämään siirryttäessä, sanoo Kanninen.
 Katja Kanninen tunnistaa ohjaamon asiakkaiden keskuudessa koulukiusaamisen. On myös epäonnistumisen tunteita, jonka jälkeen nuori käpertyy kuoreensa.
 – Saattaa olla häpeän tunnetta, jonka jälkeen ei osata hakea apua ongelmiin.
 Lue lisää:
 OECD vaatii Suomea kiinnittämään huomiota heikoimmassa asemassa oleviin nuoriin: korkeakoulujen pääsykokeet uudistettava ja tukijärjestelmää yksinkertaistettava
 Nämä 4 tekijää ennustavat syrjäytymisriskiä jo vauvana – Vain peruskoulun käyneet maksavat yhteiskunnalle satoja tuhansia enemmän kuin kouluttautuneet
 Ohjaamot.fi-nettisivut: Elämässä eteenpäin – ohjausta alle 30-vuotiaille

Tuore tutkimus: Ohjaamot ovat nuorille tärkeä paikka – 21-vuotias opiskelija löysi sieltä uuden suunnan elämälleen


Summary: Pisimpään työttöminä ovat olleet iäkkäät, miehet ja korkeammin koulutetut.

Pitkäaikaistyöttömyys on kääntynyt laskuun lyhytkestoisen työttömyyden vanavedessä.  Tilastokeskuksen lukujen  mukaan käänne tapahtui jo vuonna 2017. Lyhytkestoinen työttömyys oli kääntynyt laskuun jo vuosista 2014 ja 2015 lähtien, kun työttömiä oli enimmillään jopa noin 375 000.
 Vuoden 2015 jälkeen työttömien määrä väheni 118 400:lla viime vuoden lopun 256 500:aan. Tilastokeskuksen luvut kertovat samalla, että vuosina 2016-2018 yli vuoden työttöminä olleiden määrä laski 121 700:sta 66 200:aan.
 Osa vähenemisestä selittyy työttömien tynhakijoiden määräaikaishaastatteluilla. Niiden pohjalta rekistereistä poistettiin noin 20 000, jopa 30 000 ihmistä.
 Ikä, sukupuoli ja koulutus
 Pitkäaikaistyöttömyyden taustalta löytyy kolme nimittäjää. Ensimmäinen on ikä. Pitkäaikaistyöttömien kokonaismäärästä 55-64-vuotiaiden osuus oli 42,3 prosenttia. Vastaavasti alle 24-vuotiaiden osuus oli vain kuusi prosenttia ja 25-44-vuotiaiden 24,3 prosenttia.
 Pitkäaikaistyöttömistä vain peruskoulutuksen saaneiden osuus oli 24,3 prosenttia ja ammatillisen koulutuksen tai ylioppilastutkinnon suorittaneiden osuus oli noin 25 prosenttia. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus pitkäaikaistyöttömistä oli vuoden 2018 lopussa 31,3 prosenttia.
 Lue lisää:
 Työllisten määrä kasvoi viime vuoteen verrattuna
 Työmarkkinoilla on edessä käänne huonompaan – Ministeriö: Työllisyyden kasvu hidastuu selvästi

Pitkäaikaistyöttömien määrä on kääntynyt laskuun


Summary: Kotka majailee mukavassa paikassa Pietarin ja Helsingin välissä. Ongelma on, ettei sillä ole kunnollisia junayhteyksiä eikä lähistöltä löydy lentokenttää.

Ruotsin keskuspankin taloustieteen palkinto Alfred Nobelin muistoksi

Bengt Holmström  on hyvin vaikuttunut Kotkan Kantasatamassa sijaitsevasta Merikeskus Vellamosta ja alueelle suunnitteilla olevasta Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun kampuksesta.
 Massachusetts Institute of Technologyn (MIT) professori ja talousnobelisti korostaa nuorten roolia vastaavissa hankkeissa.
 – Se on luontaista meillä MIT:ssa ja yliopistossa yleensäkin, että nuoret ovat itse mukana näissä projekteissa. Nuoret yleensä keksivät sellaista, jota meidän ikäisille ei edes tule mieleen, sanoo Holmström.
 Holmström nostaa esimerkkeinä esiin muun muassa Slush -tapahtuman ja opiskelijavetoisen yrittäjyysyhteisön Aaltoes. Hänen mielestään ne osoittavat, miten kekseliäitä nuoret ovat ja miten innokkaasti he ideoivat, jos heille annetaan riittävästi aineksia.
 Kotka kuten moni muukin kunta on tarponut talousvaikeuksissa työttömyyden ja verotulojen vähenemisen vuoksi. Siksi Bengt Holmström on saapunut kaupunkiin.
 Ei junayhteyttä eikä lentokenttää
 Kotkan kaupungin, kehittämisyhtiö Cursorin ja Xamkin edustajat kävivät vuosi sitten opintomatkalla Bostonissa Yhdysvalloissa tapaamassa Holmströmiä, joka on saanut talouspalkinnon Ruotsin kansallispankilta. Palkinto jaettiin samassa tilaisuudessa kuin Nobel-palkinnot.
 Tapaamisessa puhuttiin Kotkan meneillään olevista kehityssuunnitelmista ja tulevista ideoista.
 Kotka on muuttotappiokunta, josta nuoret karkaavat maailmalle. Holmström joutuu hieman pureskelemaan sitä, kuinka heidät saataisiin jäämään tai ainakin palaamaan.
 – Se on aina haastavaa, koska täällä ei ole junayhteyksiä eikä lentokenttää ihan vieressä. Uskon kuitenkin, että ammattikorkeakoululla pidetään ihmisiä ja paikkakuntaa aktiivisina. Lisäksi täytyy olla jotain omaleimaista.
 Holmströmin mukaan hyvä esimerkki löytyy Alabamasta Yhdysvalloista. Siellä tehtiin pienessä pajassa paljon musiikkia maailmankuuluille artisteille kuten Elvikselle. Studio oli bensa-aseman näköinen laatikko, mutta mutta kaikki halusivat sinne, koska siellä oli hyvä sovittaja.
 – Yksi ihminen saa paljon aikaan. Jos jossakin on jotain maailman parasta, ihmiset tulevat sinne. Siinä mielessä Kotkan sijainti ei ole Helsingin ja Pietarin välissä mitenkään huono.
 Eläkkeelle opiskelemaan
 Logistisesti hyvästä sijainnista huolimatta Kotkan huono taloustilanne ei ole korjaantumassa ainakaan lähiaikoina. Olisiko Nobel-palkitulla talousgurulla neuvoja.
 – Siihen minulla ei ole kyllä näillä tiedoilla ole selkeitä ratkaisuja tarjolla. Onhan täällä satama, siitä pitäisi tulla jotain kasvua. Ensisijaisesti pitäisi kuitenkin olla ideoita siitä, miksi tänne tuotaisiin rahaa. Jos idea on hyvä, niin kyllä se raha myös tulee perässä.
 Bengt Holmström täytti huhtikuussa 70 vuotta ja ilmoitti jäävänsä vuoden lopussa eläkkeelle yhdysvaltalaisen huippuyliopiston MIT:n taloustieteen professorin tehtävästä. Tulevaisuuden suunnitelmia?
 – Ainakin ensimmäisen vuoden aion opiskella. Talouden ulkopuolella ja talouden piirissä on paljon asioita, jotka minua kiinnostavat mutta joihin minulla ei ole ollut aikaa perehtyä. Ei uteliaisuus tai kiinnostus oppimiseen poistu mihinkään.
 Kotkan kanssa kehitteillä on ideoita, jotka koskevat nimenomaan opiskelijoita. Enempää professori Holmström ei paljasta. Yhteistyö kuitenkin jatkuu.

Rahapulassa rypevä Kotka kysyi neuvoa talousnobelistilta – hän tuli kaupunkiin, muttei osannut auttaa: "Pitäisi olla ideoita, miksi tänne tuotaisiin rahaa"


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen uuden Eurooppa-uutiskirjeen.

Kaksi päivää  enää jäljellä kaikkien aikojen jännittävimpiin EU-vaaleihin!
 Ensimmäistä kertaa 40 vuoteen kahden suurimman parlamenttipuolueen, oikeiston EPP:n ja sosialidemokraattien S&D:n valta parlamentissa vapisee!
 Äänestäessäni ennakkoon täällä Brysselissä tunsin itsekin sielussa värinää, koska nyt saatetaan olla jonkin suuren äärellä. Uudesta parlamentista on tulossa aiempaa  hajanaisempi   - ja siksi myös jännittävämpi. Olisiko tässä käännekohta, jossa EU-asiat alkavat kiinnostaa suurtakin yleisöä?
 Torstaina vaaliuurnilla  kävivät jo brexit-tuskissaan vellovat  britit  ja voimakkaasti jakautuneet  hollantilaiset .
 Me toimittajat olemme raportoineet laajasti ääriryhmien noususta, mutta kannattaa muistaa, että selvä enemmistö  eurooppalaisista tukee EU:ta .
 Kävin toissapäivänä tapaamassa ainoaa suomalaista, joka tänä vuonna opiskelee “EU-eliitin korkeakoulussa” College of Europessa Belgian Bruggessä. Hänen Eurooppa-myönteisiä ajatuksiaan voit lukea huomenna verkkojutustani. College of Europe on mielenkiintoinen sisäoppilaitos: rehtori kutsui sitä painekattilaksi, koska opiskelijat ovat niin tiiviisti keskenään koko lukuvuoden ajan.
 Täällä Keski-Euroopassa  vaalitunnelma alkaa kuumentua. Esimerkiksi Ranskassa, jossa presidentti  Emmanuel Macronin  vastustaminen ja suoranainen pilkkaaminen alkaa olla pääteema sekä oikealla että vasemmalla.
 Selvää on, että äärioikeiston  Marine Le Pen  haukkuu Macronin lähes joka puheenvuorossaan, mutta myös esimerkiksi keskustaoikeistolaisen republikaanipuolueen EU-vaalilistan johtaja  François-Xavier Bellamy  nimitti Macronia jo  narsistiksi .
 Ranskassa vaaleista on keskusteltu televisiossa jokikinen ilta ainakin parin viikon ajan.
 Muistakaa äänestää , mutta olkaa tarkkoja vaikuttamisyritysten kanssa!
 Keskiviikkona paljastui, että miljoonat eurooppalaiset Facebookin käyttäjät ovat altistuneet vaalien alla äärioikeiston  vaikuttamisyrityksille . Valetilien päivityksillä on yli 500 miljoonaa näyttökertaa – se on enemmän kuin EU-maissa on äänestäjiä.
 Mutta käy se toisinkin päin:
 #SOMESSA: Facebook painostaa valeuutisten tutkijoita
 Twitter
 Saksalaista Twitteriä  kuohutti tällä viikolla tieto, että Facebook olisi painostanut väärää tietoa somessa etsiviä EU-asiantuntijoita.  Neljä asiantuntijaryhmän jäsentä  kertoo, että Facebookin edustajat ovat muun muassa yrittäneet suostutella ja jopa lahjoa heitä olemaan kehittämättä tiukkoja estokeinoja väärän tiedon levittämiseen.
 #Fakta: Asuntojen hintakehitys Suomessa Euroopan verkkaisinta
 Joel Kanerva/ Yle
 Asumisen hinta  nousee Suomessa pääkaupunkiseudulla ja muissa suurissa kaupungeissa. Hintojen nousu on kuitenkin Euroopan hitainta.  Tilastokeskuksen mittauksessa  pääkaupunkiseudulla vanhojen osakeasuntojen hinnat ovat nousseet 7 prosenttia vuodesta 2015 vuoteen 2018. Samaan aikaan muualla Suomessa hinnat ovat laskeneet lähes 2 prosenttia.
 Suurkaupungit kallistuvat  eri puolilla maailmaa.  The Economist -lehden  mukaan hinnat ovat nousseet esimerkiksi Berliinissä viidessä vuodessa 63,1 prosenttia, Kööpenhaminassa 45,1 prosenttia ja Amsterdamissa 54,4 prosenttia. Tätä taustaa vasten asuntojen hinnat nousevat pääkaupunkiseudulla varsin maltillisesti.
 Älä missaa näitä: Oikeistopopulistien äänekkyyttään vähäisempi kannatus, populistien venäläismielisyys ja päivä Merkelinä
 Oikeistopopulistit  ovat saaneet valtavasti huomiota mutta vaaliennusteiden mukaan ne ovat nousussa vain muutamassa maassa. Toimittaja  Janne Toivonen  on tutkaillut  EU-jäsenmaiden gallupeja .
 Oikeistopopulistien  odotetaan saavan lisäpaikkoja EU-parlamenttiin, mutta kannatus ei ole äänekkyyden veroista. Kovassa nosteessa ovat monissa maissa myös vihreät, demarit ja EU-myönteiset uudet puolueet.
 Tšekissä nousee Piraattipuolue, Saksassa vihreät ja Italiassa Lega. EPA, Henrietta Hassinen / Yle
 Itävallan korruptioskandaali  nosti esiin monien Euroopan populistipuolueiden venäläismielisyyden. Heille yhteinen tavoite on heikompi EU.
 Toimittaja Päivi Koskinen  kertoo jutussaan  Venäjän ja populistien suhteista . Suhtautuminen Venäjään jakaa Euroopan populistileiriä. Esimerkiksi perussuomalaiset, Tanskan kansanpuolue ja Viron Ekre tuomitsevat Krimin valtauksen ja kannattavat pakotteita Venäjää vastaan. Saksan, Ranskan ja Italian populistipuolueet ovat Venäjän ystäviä.
 EU-vaalien alus  antaa mahdollisuudenmyös monenlaiseen eurooppalaisuuden testaamiseen:
 EU-vaaleissa äänestät suomalaista ehdokasta, mutta Brysselissä hän on osa eurooppalaista puoluettaan ja sen parlamenttiryhmää. Millaiselle porukalle äänesi oikeastaan päätyy? Katso Ylen EU-ryhmäkoneesta  tästä .
 Toisen leikkimielisemmän testin perusteellavoit katsoa, oletko syntynyt oikeaan maahan vai kuuluisitko oikeastaan vaikkapa Ranskaan. Tuloksiin vaikuttaa esimerkiksi ahkera tai laiska reissaaminen eri EU-maissa. Testaamaan pääset  tästä .
 Tässä Bloombergin  pelissä pääset kokeilemaan EU:n johtamista. Voit olla  Emmanuel Macron  tai  Angela Merkel . Pääset junailemaan nimityksiä EU:n huippuvirkoihin.
 Pitääkö Suomen  päättää asiat itse vai muiden kanssa? Kuinka tiukasti Suomen täytyy pitää rahoistaan kiinni? Riittääkö se ilmastokriisin pysäyttämiseen, mitä eurooppalaiset ovat jo tehneet?
 Esimerkiksi näissä  asioissa suomalaiset puolueet ovat  Eurooppa-politiikassaan  erimielisiä, kirjoittaa toimittaja  Maria Steroos .
 Brysselin koneen  eurovaalitentissä  mielipiteitä jakoi  tilakohtaisten maataloustukien määrä. Puheena oli EU:n seitsemän vuoden rahoituskehys.
 EU-parlamentin maatalousvaliokunta kannattaa suorien tukien 100 000 euron tilakohtaista tukikattoa.  Elsi Ranta  (kd.) ja  Nils Torvalds  (r.) eivät kyseistä tukikattoa kannattaneet. Vihreiden  Heidi Hautalan  mukaan hänen puolueensa on kannattanut vieläkin alhaisempaa kattoa tuille.  Silvia Modig  (vas.) ei ottanut kantaa tukien euromäärään
 Taas ajankohtaista: Pakolaiset taittoivat vaarallisen matkan Turkista Kreikkaan
 Yksi eurovaalien  kuuma teema on maahanmuutto. Poliittiseksi asia nousi toden teolla viimeistään 2015, jolloin Eurooppaan saapui Turkin kautta valtavat määrät ihmisiä lähinnä Irakista ja Syyriasta.
 Ulkolinja seurasi  pakolaisten epätoivoista ja vaarallista  matkaa Turkin Izmiristä Kreikkaan . Izmirin ihmisbasaari -dokumentin on ohjannut  Pertti Pesonen .
 Ensi viikolla: Mepit on valittu ja kuhina huippuvirkojen ympärillä kiihtyy
 Seuraan vaali-illan  tapahtumia pääkallopaikalla EU-parlamentin täysistuntosalissa. Esimerkiksi parlamentin suurimmalla puolueella, konservatiivien EPP.llä on vaalivalvojaiset aivan parlamentin lähellä.
 Voit seurata tunnelmia Suomessa ja eri puolilla Eurooppaa kaikilla kanavillamme.
 Ensi viikolla alkaa  vaalien jälkeinen kuhina. Meppipaikat ovat tiedossa ja alkaa ryhmien muodostaminen. Lähiaikoina nähdään esimerkiksi se, saavatko eri maiden kansallismieliset, maahanmuuttokriittiset europarlamentaarikot tällä kertaa koottua yhteisen vahvan ryhmän.
 Vaalien jälkeen  ryhdytään täyttämään huippuvirkoja, joista tärkein on komission puheenjohtajan tehtävä. Nimitysruletti pyörähtää virallisesti käyntiin tiistaina, kun EU-maiden johtajat kokoontuvat illalliselle.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 Terveisin Anna

Ylen kirjeenvaihtaja Anna Karismo pitää EU-vaaleja kaikkien aikojen jännittävimpinä: Suurten puolueiden valta vapisee


Summary: Planktonit ovat siirtyneet antroposeeniin. Se tarkoittaa eli ihmisen toiminta vaikuttaa niihin enemmän kuin muut luonnonvoimat.

Merten plankton on liikkeessä ilmastonmuutoksen takia kaikkialla maapallolla.
 Eläinplankton on muuttanut keskimäärin 602 kilometriä kohti etelä- tai pohjoisnapaa esiteollisiin aikoihin verrattuna.
 Näin todetaan  tiedelehti Naturessa  julkaistussa tutkimuksessa. Siinä verrattiin muinaisista sedimenttikerroksista löytyviä foraminifera-planktoneita nykypäivän tietoihin näistä eläinplanktoneista.
 Planktoneiden muuttomatkat vaihtelivat tutkimuksessa suuresti; osa planktoneista oli siirtynyt vain 45 kilometriä, kun taas toiset olivat matkanneet 2 557 kilometriä. Ero johtui tutkijoiden mukaan siitä paljonko alueen  meriveden pintalämpötila oli muuttunut .
 Tutkimuksen mukaan maailman meret ovat siirtyneet  antroposeeniin eli uuteen geologiseen aikakauteen . Antroposeeni tarkoittaa sitä, että ihminen muovaa maapalloa enemmän kuin muut luonnonvoimat yhteensä.
 – Muutokset, jotka nyt näemme, ovat riittävän suuria, jotta voimme sanoa, että nämä eläinyhteisöt ovat erilaisia kuin ennen ihmisen vaikutusta, sanoo päätutkija, tohtori  Lukas Jonkers  Bremenin yliopistosta brittiläiselle  Carbon Brief  -julkaisulle.
 Ryhävalaat käyttävät ravintonaan muun muassa pieneläinplanktonia. AOP
 Elämä on riippuvaista planktonista: kaikki planktonia syövät eivät sopeudu
 Meriin on imeytynyt yli 93 prosenttia ihmiskunnan 1970-luvun jälkeen siihen syytämästä lisälämmöstä.
 Planktonien siirtyminen voi tutkijoiden mukaan olla ennusmerkki siitä, miten merien lämpeneminen vaikuttaa merien ekosysteemeihin.
 Hyvin monet merissä elävät kalat ja eläimet käyttävät planktonia ravintonaan, joten vaikutukset voivat ulottua kaloista valaisiin ja koko merten ekosysteemeihin.
 Jotkut planktonia syövät eläimet saattavat pystyä seuraamaan planktonin liikkeitä kylmempiin vesiin, mutta tutkijoiden mukaan toiset eivät pysty sopeutumaan uusiin olosuhteisiin.
 – Olosuhteet voivat olla erilaiset, esimerkiksi valo-olosuhteet ovat erilaiset pohjoisen pidemmän kesän takia. Kaikki ekologiset yhteydet pitää luoda uudelleen, emmekä tiedä, pystyvätkö kaikki lajit sopeutumaan, ja jos pystyvät, pystyvätkö riittävän nopeasti, Jonkers sanoo.
 Aiemmassa  tiedelehti Naturessa julkaistussa tutkimuksessa  todettiin, että merissä sukupuuton vaara eläimillä on kaksinkertainen maaeläimiin verrattuna ilmastonmuutoksen takia.
 Mikroskooppinen eläinplankton pitää yllä merien elämää ympäri maailmaa. Kuvassa mikroskoopilla suurennettuna pääasiassa foraminifera-planktonia, jota tutkimuksessa käytettiin sedimenteissä hyvin säilyvän kalkkikuorensa takia. AOP
 Lämpiävät meret vaarantavat jo ihmistenkin terveyden
 Myös muutaman vuoden takaisessa luonnonsuojelujärjestö  IUCN:n raportissa todetaan , että merten elämä etsiytyy kohti viileämpiä vesiä. Sen mukaan niin planktonit, meduusat, kalat kuin linnutkin ovat siirtyneet jopa kymmenen leveysastetta pohjoiseen viileiden vesien perässä.
 Muutoksen vauhti on 1,5–5-kertainen verrattuna maalla tapahtuneeseen siirtymään.
 Merien lämpeneminen ilmastonmuutoksen vuoksi levittää ihmisten ja eläinten joukkoon sairauksia enemmän kuin koskaan ennen.
 Ruokaturvallisuus puolestaan on uhattuna muun muassa koralliriuttojen tuhoutumisen takia. Samalla tuhoutuu riutoilla eläneitä kalakantoja. Kaakkois-Aasiassa kalansaaliista arvioidaan hupenevan vuoteen 2050 mennessä 30 prosenttia vuosiin 1970–2000 verrattuna, raportti kertoo.
 Kasviplanktonin väheneminen voi tuhota suuren osan maapallon elämästä
 Aiemmissa tutkimuksissa  on havaittu, että merten kasviplankton on vähentynyt rajusti jo vuosikymmeniä.
 Mikroskooppisista eliöistä muodostuva kasviplankton on merten ravintoketjun perusta, joten sen väheneminen järkyttää merten ravintoketjua. Esimerkiksi eläinplankton käyttää ravintonaan kasviplanktonia ja kalat taas eläinplanktonia.
 Kasviplankton tuottaa myös merkittävän osan maapallon eliöstön tarvitsemasta hapesta. Jos maapallon ilmasto lämpenee keskimäärin kuusi astetta, merivesien lämpötila voi nousta niin korkealle, ettei kasviplankton enää kykene tuottamaan happea, todetaan  brittiläisen Leicesterin yliopiston taannoisessa tutkimuksessa .
 Tämä merkitsisi tutkimuksen mukaan sitä, ettei suuri osa maapallon eliöstöstä kykenisi selviämään hengissä.
 Ilmastonmuutos vaikuttaa meriin, maailman suurimpaan ekosysteemiin, kiihtyvällä tahdilla, myös täällä Isle of Wightin saarella Englannin etelärannikolla. AOP
 Lue myös :
 Ilmastonmuutos vaarantaa maaeläimiä mutta merissä sukupuuton uhka on kaksinkertainen
 Raportti: Lämpiävät meret vaarantavat jo ihmistenkin terveyden
 Ilmastonmuutokselle löytyi entistä pelottavampi seuraus – voi tuhota suuren osan maapallon elämää

Uusi tutkimus: Ilmastonmuutos ajaa merien planktonia kohti napa-alueita – kaikki kalat ja merieläimet eivät pysy muutoksessa mukana


Summary: Yle Uutiset vieraili syyrialaisella Isis-leirillä, jossa asuu 44 suomalaista. Heistä 11 on naisia ja 33 lapsia.

Sisäministeri  Kai Mykkänen  (Kok.) vahvistaa Yle Uutisten tiedon, jonka mukaan Al-Holin leirillä asuu yhteensä 44 suomalaista. Ylen tietojen mukaan 11 heistä on naisia ja 33 lapsia.
 Mykkäsen mukaan monet leiriin jääneet naiset ovat syvästi radikalisoituneita, eikä heitä olla palauttamassa Suomeen.
 Sen sijaan Mykkänen toivoo, että heidät tuomittaisiin kansainvälisessä tuomioistuimessa.
 Mikäli täysikäiset Suomen kansalaiset palaavat leiriltä Suomeen, pidätetään heidät ja heidän osaltaan aloitetaan rikostutkinta osallistumisesta terrorismiin.
 Lasten osalta Mykkänen sanoo Suomen selvittävän keinoja, joilla heidät saataisiin viranomaisten haltuun Suomessa. Tämä vaatii kuitenkin Mykkäsen mukaan lasten huoltajien suostumuksen.
 Valmistelu on asian suhteen edennyt pitkälle, mutta Mykkänen toivoo asiaan päätöstä myös tulevalta hallitukselta.
 Lue myös:
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"

Sisäministeri Mykkänen Isis-leiristä: "Aikuisia emme halua Suomeen, lapset Suomen viranomaisten haltuun"