Summary: Huono sää on vaikeuttanut onnettomuustutkijoiden pääsyä turmapaikalle.

Yhdysvaltain Etelä-Dakotassa yhdeksän ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut lentokoneen syöksyttyä maahan pian nousunsa jälkeen.
 Viranomaisten mukaan Pilatus PC-12 -mallin potkuriturbiinikäyttöisessä matkustajakoneessa oli turmahetkellä 12 ihmistä.
 Kone lähti matkaan puolen päivän jälkeen paikallista aikaa Chamberlainin lentokentältä. Se oli matkalla Idaho Fallsiin.
 Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan alueelle oli annettu talvimyrskyvaroitus. Viranomaisten on määrä aloittaa onnettomuustutkinta, mutta huono sää vaikeuttaa turmapaikalle pääsyä.

Yhdeksän kuoli ja kolme loukkaantui lentoturmassa Yhdysvalloissa


Summary: Presidentti Jair Bolsonaro ei esittänyt väitteidensä tueksi todisteita.

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on sitä mieltä, että vastuu Amazonian metsäpaloista kuuluu näyttelijä  Leonardo DiCapriolle .
 Bolsonaro on totesi kannattajilleen perjantaina presidentinpalatsin ulkopuolella, että DiCaprio on maksanut 500 000 dollaria ympäristöjärjestölle, jotta se sytyttäisi metsää tuleen. Presidentti ei esittänyt väitteidensä tueksi todisteita.
 – Leonardo DiCaprio on hieno tyyppi, eikö vain? Hän lahjoittaa rahaa sytyttääkseen Amazoniaa tuleen, totesi Bolsonaro.
 Aktiivisena luonnonsuojelijana tunnettu DiCaprio kielsi lauantaina Instagramissa Bolsonaron syytökset.
 – Näiden korvaamattomien ekosysteemien tulevaisuus on vaakalaudalla ja olen ylpeä voidessani tukea ryhmiä, jotka suojelevat niitä. Vaikka ryhmät ovatkin tukemisen arvoisia, emme ole rahoittaneet kyseisiä organisaatioita, kirjoitti DiCaprio.
 Metsäkadosta on syytetty presidentti Jair Bolsonaron harjoittamaa politiikkaa. Porto Velho  Palokunta
 Amazonian sademetsien paloja on ollut tänä vuonna  ennätysmäisen paljon.  Ympäristönsuojelijat ovat syyttäneet Amazonian ahdingosta Bolsonaroa, joka on kannattanut kaivostoimintaa ja metsän raivaamista maatalouskäyttöön sademetsäalueella.
 Bolsonaro on vastannut arvosteluun syyttämällä kansalais- ja hyväntekeväisyysjärjestöjä metsäpalojen sytyttämisestä esittämättä väitteilleen minkäänlaisia todisteita.
 Lue myös:
 CNN: Leonardo DiCaprio responds after Brazil's President blames actor for Amazon forest fires
 BBC: Brazil's Bolsonaro says DiCaprio gave cash 'to set Amazon on fire'
 Brasilian Amazonin sademetsäkadosta julkaistiin tarkistettu tilasto – tuho hieman luultua suurempi
 Avaruusjärjestö: Brasilian Amazonin sademetsän kato suurin yli kymmeneen vuoteen

Brasilian presidentti syyttää Amazonian metsäpaloista näyttelijä Leonardo DiCapriota


Kiinassa uusi laki vaatii, että operaattoriasiakkaan kasvot skannataan mobiilipalveluiden rekisteröinnin yhteydessä, kertoo  BBC . Lain on määrä astua voimaan tänään.
 Kasvotunnisteiden avulla on tarkoitus parantaa internetkäyttäjien henkilöllisyyden todentamista. Kiina on pyrkinyt jo vuosia varmistamaan, että kaikki käyttävät internetiä omalla henkilöllisyydellään.
 Tähän mennessä rekisteröinnin yhteydessä on pitänyt esittää henkilöllisyyskortti, ja asiakkaasta on otettu myös valokuva. Jatkossa skannauksella varmistetaan, että asiakas vastaa esittämäänsä henkilöllisyystodistusta.
 Kun uusista asetuksista ilmoitettiin syyskuussa, sadat ihmiset ilmaisivat sosiaalisessa mediassa huolensa alituiseen lisääntyvästä tarkkailusta. Kasvojentunnistusteknologiaa käytetään Kiinassa jo kansalaisten tarkkailuun ja sitä on lisätty myös valvontakameroihin.
 Toissa vuonna Kiinassa oli 170 miljoonaa valvontakameraa. Vuoden 2020 loppuun mennessä määrän on arvioitu nousevan 400 miljoonalla.
 Kiinalaista keinoälyä Oxfordin yliopistossa tutkivan  Jeffrey Dingin  mukaan Kiina haluaa eroon nimettömistä internet-tileistä kyberturvallisuuden parantamiseksi ja internethuijausten vähentämiseksi. Hän kuitenkin arvioi, että uuden lain taustalla on myös halu lisätä kansalaisten tarkkailua.
 Lue myös:
 BBC: China due to introduce face scans for mobile users
 Tulostimme kasvot ja yritimme huijata kasvojentunnistusjärjestelmiä – katso miten kävi
 Kiina tehostaa valvontaa, mutta aukottomaan digitaaliseen diktatuuriin on vielä matkaa  (2018)

BBC: Kiina lisää jälleen kansalaistensa valvontaa – jatkossa puhelinliittymän rekisteröinti vaatii kasvojen skannauksen


Summary: Paavi Franciscus lahjoitti pyhän esineen lahjaksi Betlehemille.

Israelin Betlehemissä otettiin lauantaina ilolla ja hartaudella vastaan muinaisjäännös, jonka uskotaan olevan puinen pala Jeesuksen seimestä.
 Muinaisesine ehti olla Roomassa tuhat vuotta ennen sen palauttamista takaisin Jeesuksen synnyinkaupunkiin Betlehemiin.
 Koristeellisen jalustan sisällä oleva puupalanen on peukalon kokoinen. Betlehemissä järjestettiin lauantaina juhlakulkue pyhäinjäännöksen kotiinpaluun kunniaksi. Pyhäinjäännös sijoitettiin pyhiinvaeltajien nähtäväksi Pyhän Katariinan kirkkoon. Se sijaitsee lähellä kirkkoa, jonka paikalla Jeesuksen uskotaan syntyneen.
 Muinaisesine on ollut aiemmin nähtävillä Basilica di Santa Maria Maggioressa Roomassa.  BBC:n  mukaan suuri osa seimestä jäi Roomaan, mutta paavi  Franciscus  halusi lahjoittaa kyseisen pyhän esineen lahjaksi Betlehemille.
 Vaikka kristityt juhlistivatkin näyttävästi pyhän esineen palauttamista, mahtui juhlahumuun myös ripaus pettymystä.
 – Kun kuulimme, että seimi saapuu takaisin, luulimme, että kyseessä olisi koko seimi, mutta sitten näimme sen, totesi  Sandy Shahin Hijazeen  uutistoimisto Reutersin haastattelussa.
 Mies kumarsi Betlehemiin palautetun pyhäinesineen edessä lauantaina.  ABED AL HASHLAMOUN/ EPA
 Betlehemin pormestarin  Anton Salmanin  mukaan palestiinalaisten presidentti  Mahmoud Abbas  oli esittänyt paaville pyynnön esineen palauttamisesta takaisin Betlehemiin tämän ollessa hiljattain vierailulla Vatikaanissa.
 Pyhän esineen palautus ajoitettiin ensimmäisen adventtisunnuntain aatoksi.
 Noin prosentti Länsirannan, Gazan ja Itä-Jerusalemin palestiinalaisväestöstä on kristittyjä. Länsirannalle sijaitseva Betlehem on suosittu kristittyjen pyhiinvaelluskohde erityisesti joulun aikaan. Kaupunkiin odotetaan joulukuuksi kymmeniä tuhansia pyhiinvaeltajia.
 Israelilainen kristinuskon asiantuntija, tohtori  Yisca Harani  kiitteli muinaisesineen palauttamista takaisin kotiseudulleen.
 – Tuhat vuotta sitten Roomalla oli kiire kerätä pyhiä esineitä idästä rakentaakseen Roomaan vaihtoehtoisen Jerusalemin. Nyt Rooma on tarpeeksi vahva palauttaakseen esineet takaisin Jerusalemiin ja Betlehemiin, sanoi Harani Haaretz-lehden haastattelussa
 Lue myös:
 BBC: Jesus manger: Relic returns to Bethlehem in time for Christmas

Uskomuksen mukaan tämän esineen sisällä on pala Jeesuksen seimestä – palautettiin 1 000 vuoden jälkeen Roomasta Betlehemiin


Summary: Kotimaan adoptioissa tulevien vanhempien odotusaika voi kestää jopa viisi vuotta.

Suomessa adoptoidaan Suomessa syntyneitä vauvoja hyvin harvoin. Tällaisen adoption taustalla on tyypillisesti myöhään havaittu yllätysraskaus, minkä vuoksi lapsen biologinen vanhempi alkaa pohtia adoption mahdollisuutta, kertoo Pelastakaa Lapset ry:n kotimaan adoption kehittämispäällikkö  Kaisa Tervonen-Arnkil.
 – Vauvan synnyttyä vanhemmalla on aina vähintään kahdeksan viikon harkinta-aika. Adoptioon tarvitaan molempien vanhempien suostumus, Tervonen-Arnkil toteaa.
 Pelastakaa Lapset ry hoitaa noin 70 prosenttia kaikista Suomen adoptioneuvonnoista. Järjestön kautta adoptoidaan vuosittain keskimäärin 13 suomalaisvauvaa. Järjestön aluetoiminnan johtajan  Kristiina Mattisen  mukaan adoptioneuvontaan tulee vuosi vuodelta enemmän asiakkaita, jotka haluavat adoptoida lapsen ulkomailta.
 – Moni tietää, että Suomessa odotusajat ovat jopa 4-5 vuotta, ja ulkomailta adoptoitaessa perheellistyminen voi tapahtua nopeammin.
 Kotimaan adoptioissa lapsen adoptoitavaksi antavat vanhemmat saavat esittää toiveita siitä, minkälaisessa perheessä he haluaisivat lapsen kasvavan.
 – Jotkut haluavat, että perheellä on esimerkiksi koiria, koska heidän kotonaan on aina ollut niitä. Jotkut haluavat esimerkiksi maalaisperheen ja jotkut kaupunkilaisperheen, Mattinen kuvailee.
 Oli sitten kyse kotimaan adoptiosta tai kansainvälisestä adoptiosta, varsinaista jonoa ei Pelastakaa Lapset ry:n mukaan ole, ja lapselle valitaan aina perhe, joka vastaa parhaiten hänen tarpeisiinsa. Ensisijaisesti pyritään valitsemaan perhe, joka on odottanut lasta jo pitkään.
 Sijaisperheet yleisempiä
 Kotimaisissa adoptioissa on aina kyse siitä, että vanhemmat ovat itse halunneet antaa lapsen adoptoitavaksi. Suomessa selvästi adoptiota yleisempää onkin se, että lastensuojelun asiakkaana olevan perheen lapselle etsitään uusi koti. Näissä tilanteissa viranomaisten tulee ensisijaisesti etsiä lapselle sijaisperhe.
 Adoptiota ei Mattisen mukaan yleensä ajatella edes vaihtoehtona, vaikka se olisi lainsäädännöllisesti täysin mahdollinen. Tämä johtuu Suomen lastensuojelulaista, joka edellyttää, että lapsen paluumahdollisuutta hänen biologisten vanhempiensa luokse tarkastellaan säännöllisesti.
 – Pyrimme aktiivisesti siihen, että myös adoption mahdollisuus otettaisiin näissä tilanteissa paremmin huomioon. Adoptio tuo lapsen elämään pysyvyyttä, joka luo parhaat edellytykset lapsen suotuisalle kehitykselle, Mattinen sanoo.
 Ikä voi estää vanhemmuuden
 Tervonen-Arnkil kertoo, että Suomessa kaikki adoptiohakijat käyvät vähintään vuoden ajan adoptioneuvonnassa ja -valmennuksessa. Tämän jälkeen haetaan lupa adoptoimiseen adoptiolautakunnalta. Kun lupa on myönnetty, hakijat jäävät odottamaan lasta.
 Mattisen mukaan hakijan tulee olla adoptiohetkellä alle 50-vuotias, joten jonoon pitäisi hakeutua jo vuosia tätä ennen. Lisäksi ikäero adoptiolapseen saa olla enintään 45 vuotta. Hakijalla ei saa olla rikollista taustaa, ja hänellä tulee olla hyvä fyysinen ja psyykkinen terveydentila.
 Niin sanottujen ulkoisten adoptioiden lisäksi Suomessa tehdään myös perheen sisäisiä adoptioita. Tervonen-Arnkilin mukaan niissä on tavallisesti kyse uusperheiden adoptioista, joissa henkilö adoptoi puolisonsa biologisen lapsen.
 Lue myös:
 Uutissuomalainen: Kansainvälisten adoptioiden määrä romahti viime vuonna – vain vuosina 1985-1987 määrä oli pienempi

Suomalaisten vauvojen adoptiot ovat hyvin harvinaisia


Summary: Puolueilla ei ole patenttiratkaisua yksinasuvien pulmiin, koska heidän tilanteensa ovat erilaisia.

Suomessa on liki 1,2 mijoonaa yhden hengen taloutta. Lähes kaikki eduskuntapuolueet pitävät sinkkuasumisen korkeita kuluja ongelmana.
 Vasemmistoliitto on jopa valmis määräämään vuokrille enimmäiskaton. Muut puolueet eivät nosta esiin näin radikaaleja toimia.
 Puolueet ovat kuitenkin valmiita vauhdittamaan pienten asuntojen rakentamisen lisäämistä sekä muutoksia työasunto- ja kotitalousvähennykseen, koska ne syrjivät sinkkuja.
 Puolueet korostavat, että yksinasuvissa on monia erilaisia ryhmiä. Moni yksinasuva pärjää omillaan, osalla on monenlaisia vaikeuksia. Patenttiratkaisua yksinasuvien tilanteen kohentamiseksi ei puolueiden mielestä ole.
 Kysyimme keinoja yksinasuvien tukemiseen kaikilta eduskuntapuolueilta. Vastauksia pyydettiin ensisijaisesti sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäseniltä. Nyt-liike ei vastannut kyselyyn.
 Ilmari Nurminen (sd.)
 SDP:n Ilmari Nurmio kertoo puolueensa haluavan kehittää asumistukea yksilöllisempään suuntaan. Niklas Evers / Yle
 Katsomme, että asumista tukemalla ja kohtuuhintaista asumista edistämällä voimme laskea asumiskustannuksia ja näin parantaa yksinasuvien taloudellista tilannetta.
 Hallitusohjelmaan on kirjattu, että kohtuuhintaisen ARA-asuntotuotannon osuutta nostetaan.
 Aiomme kehittää asumistukea yksilöllisempään suuntaan ottaen huomioon sen vaikutukset muihin etuuksiin.
 Aiomme myös selvittää, olisiko kotitalousvähennyksen rinnalle mahdollista ottaa käyttöön tukijärjestelmä, josta voisivat hyötyä myös pienituloisimmat. Tämä auttaisi pienituloisempia yksinasuvia hyödyntämään esimerkiksi erilaisia arkea helpottavia palveluja.
 Hallituskaudella aloitettavassa sosiaaliturvan kokonaisuudistuksessa on tärkeää ottaa huomioon yksinasuvien erityiset tarpeet.
 Arja Juvonen (ps.)
 Perussuomalaisten Arja Juvonen kertoo, että puolueella vaihtoehtobudjetissaan on monia yksinasuvia tukevia esityksiä . Linda Söderlund / Yle
 Perussuomalaisilla on monia yksinasuvia tukevia esityksiä vaihtoehtobudjetissa.
 Pienituloisille eläkeläisille tulisi palauttaa puoliväli-indeksi, erityistä huomiota tulisi kiinnittää ulosotossa oleviin henkilöihin ja lääkekorvausten omavastuu tulisi poistaa pienituloisilta. Lämmityksen ja liikkumisen hintaa nostavia veronkorotuksia ei tulisi tehdä.
 Puolisoiden yhteiseen asuntoon yksin jäävän lesken asema tulisi ottaa huomioon verotuksessa. Heitä ei saisi ahdistaa verotuksella nurkkaan. Ikäihmisille kotiin vietäviä palveluja pitäisi olla enemmän.
 Kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen rakentaminen on tärkeää, puhutaan sitten nuorista tai ikääntyneistä. Esimerkiksi hoitoalan henkilöille, jotka tulevat töihin pääkaupunkiseudulle voisi olla korvamerkittyjä asuntoja.
 Yksinasuvia tulisi tukea vuokrien alentamisen ja kohtuullistamisen lisäksi myös asumistuella. Tukirajoja on ehkä tarkasteltava. Ikäihmisille kotiin vietäviä palveluja pitäisi olla enemmän.
 Perussuomalaiset haluaa tukea ruoka-apujärjestöjä. Moni ikäihminen ja nuorempikin yksinasuva joutuu hakemaan ruokaa ruokajonoista.
 Mia Laiho (kok.)
 Kokoomuksen Mia Laiho sanoo puolueensa olevan valmis tarkistamaan yksinasuvien kotitalousvähennyksen määrää. Antti Haanpää / Yle
 Kokoomus haluaa tukea monipuolista asumista: vuokra-, osaomistus- ja omistusasumista. Pienten asuntojen kaavoittamisella voitaisiin laskea asumiskustannuksia ja parantaa yksinasuvien taloudellista tilannetta.
 Ainakin kasvukeskuksissa pitäisi tarkastella mahdollisuutta höllentää valtion tukeman asumistuotannon kriteereitä esimerkiksi eri asuntokokojen määrästä ja vähimmäisasumispinta-alasta. Valtion tukemien vuokra-asuntojen pitäisi olla paremmin vähävaraisten käytössä.
 Kokoomus on valmis tarkistamaan yksinasuvien kotitalousvähennyksen määrää. Yli 75-vuotiaiden kotitalousvähennyksen nosto puolestaan mahdollistaisi asumisen kotona mahdollisimman pitkään.
 Seniori- ja yhteisöasumisen toteuttamiseksi tarvittaisiin kokeiluja ja uusia rahoitusmalleja.
 Yksinasuvien tarpeisiin tulisi vastata sosiaali- ja terveydenhuollossa, esimerkiksi mielenterveyden terapiatakuu ehkäisi ongelmia.
 Kokoomus olisi valmis tarkastelemaan opintotuen saamisen edellytyksenä olevan tulorajan nostoa.
 Anu Vehviläinen (kesk.)
 Keskustan Anu Vehiläinen muuttaisi kotitalousvähennystä niin, että se olisi asuntokohtainen. Kimmo Brandt / Compic / Eduskunta
 Keskusta teki yksinasuvista oman ohjelman, kun puolue valmistautui vuoden 2014 vaaleihin.
 Yksi ohjelman toimista on työasunnon verotuksen muuttaminen.
 Puolue pitää tärkeänä, että myös yksinasuva saisi työasunnosta vähennyksen samalla tavalla kuin perheellinen, joka lähtee työn perässä toiselle paikkakunnalle.
 Tämä helpottaisi työn perässä liikkumista ja työllistymistä. Asiasta voitaisiin järjestää kokeilu.
 Sinkkujen kannalta kotitalousvähennys on syrjivä. Voisi olla järkevää, että yksinäinen sinkkuihminen saisi sen kaksinkertaisena eli vähennys olisi asuntokohtainen.
 Yksinasuvista kolmasosa on eläkeläisiä. Voisi pohtia sitä, että olisiko järkevää, jos takuueläkkeessä olisi esimerkiksi vaikeuksissa olevalle yhden henkilön taloudelle erillinen korotusosa.
 Noora Koponen (vihr.)
 Vihreiden Noora Koponen katsoo, että pienimpien etuuksien korottamisella olisi mahdollista tukea yksinasuvia. Kimmo Brandt / Compic / Eduskunta
 Asumisen kuluja pitäisi saada kohtuullistettua. Hintaa voisi saada alas esimerkiksi luopumalla parkkipaikkanormeista ja asuntokohtaisista saunoista.
 Olisi tärkeää huolehtia siitä, että asuntotuotannossa lisättäisiin pienten ja kohtuuhintaisten asuntojen tarjontaa sekä tuotantoa.
 Myös pienimpien etuuksien korotuksilla on mahdollista tukea yksinasuvien parempaa toimeentuloa.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden saatavuuden parantamisella olisi positiivisia vaikutuksia myös yksinasuvien hyvinvointiin.
 Yksinäisyyttä voitaisiin vähentää muun muassa lisäämällä mahdollisuuksia yhteisölliseen asumiseen. Eri ikäryhmiä tulisi tukea yhdistävään asumiseen.
 Ikääntyvien ja pienituloisten kulttuuri- ja liikuntaharrastusten tukeminen olisi tärkeää.
 Merja Kyllönen (vas.)
 Vasemmistoliiton Merja Kyllönen pitää tärkeänä, että kohtuuhintaisia valtion tukemia asuntoja saadaan lisää. Toni Määttä / Yle
 Vasemmistoliiton kanta on, että asumisen kuluihin, perustoimeentuloon, lääkekattoon ja lääkekuluihin on kiinnitettävä erityistä huomiota
 Kohtuuhintaista valtion tukemaa asumista tarvitaan huomattavasti enemmän. Asumiskuluihin voidaan vaikuttaa ennen kaikkea rakentamalla pienimpiä asuntoja eli yksiöitä.
 Asuntojen korkeisiin vuokriin on puututtava. Asetetaan vuokrille euromääräiset katot, jotta ei voida periä isoja summia perustellen niitä sillä, että asumistuki maksaa osan tai suurimman osan. Pelisäännöillä voidaan suitsia vuokratason nousua varsinkin kaupunkiseuduilla.
 Verotus ja kotitalousvähennys koetaan todella epäoikeudenmukaisena. Niitä tulisi muuttaa.
 Sosiaaliturvauudistus pakottaa miettimään myös verotuskysymyksiä. Tulevien kahdeksan vuoden aikana voidaan rakentaa kokonaispaketti, jossa myös yksinasuvien köyhyyteen, asuntokysymyksiin, yksinäisyyteen ja sosiaalisiin asioihin löydetään ratkaisuja.
 Anders Adlercreuz (r.)
 RKP:n Anders Adlercreuzin mielestä kotitalousvähennystä olisi muutettava niin, että se olisi erilainen yhden ja kahden hengen talouksissa. Johan Hagström / RKP
 Asuntoja ja asuinalueita suunniteltaessa tulisi panostaa enemmän yhteisöllisyyteen. Eri-ikäisten asumista tulisi lomittaa ja palvelurakentamista sijoittaa esimerkiksi kirjastojen, päiväkotien ja koulujen yhteyteen.
 Asuntosuunnittelussa tulisi pyrkiä siihen, että osa isoista asunnoista olisi mahdollista eriyttää pieniksi asunnoksi siten, että kaksi taloutta voisi asua rinnan. Yhteistilojen suunnitteluun tulisi panostaa.
 Myös yhdyskuntasuunnittelussa tulisi panostaa yhteisöllisyyteen.
 Verotuksessa tulisi pohtia sitä, voisiko kotitalousvähennyksessä käsitellä yhden hengen talouden henkilökohtaista vähennysoikeutta eri tavalla kuin kahden verovelvollisen taloudessa ja näin parantaa yksineläjien asemaa.
 Antero Laukkanen (kd.)
 Kristillisdemokraattien Anterro Laukkanen sanoo, että vähävaraisimpien yksinasuvien köyhyyttä poistettaisiin  tehokkaimmin mm. takuueläkettä nostamalla. Pekka Tynell / Yle
 Kristillisdemokraateilla on eduskuntaryhmän hyväksymä yksin asumiseen ja yksinäisyyden haasteisiin keskittyvä politiikkaohjelma.
 Kohtuuhintaisten ja erikokoisten omistus- ja vuokra-asuntojen rakentamista tulisi edistää esimerkiksi kaavoitusta nopeuttamalla ja tonttipolitiikalla.
 Yksinelävät tulisi ottaa huomioon julkisten palveluiden suunnittelussa omana ryhmänään.
 Kristillisdemokraattien mielestä työasuntovähennys ja kotitalousvähennys tulisi laajentaa koskemaan myös yksinasuvia yhdenvertaisesti parisuhteessa elävien kanssa.
 Vähävaraisimpien yksinasuvien köyhyyttä poistaisi tehokkaimmin takuueläkkeen sekä työmarkkinatuen ja työttömän peruspäivärahan nostaminen.
 Lue myös:
 Analyysi: Puolueet voisivat tarjota sinkuille, maaseutujen poikamiehille ja leskille muutakin kuin iloisen veronmaksajan roolia
 "Perhe on vähän vanhanaikainen haave" – Ylen kone näyttää, kuinka moni ikäisesi asuu yksin
 Näin yksinasuvat syövät: Kympin ruokakori on uusi normaali, lohturuoka maistuu yhtä hyvin Porissa ja Sysmässä
 Päättäjät puhuvat vain lapsiperheistä, vaikka sinkkujen määrä räjähtää: Näillä 10 paikkakunnalla puolet talouksista on yhden hengen ruokakuntia

Katso puolueiden reseptit yksinasuvien tukemiseksi – asumisen kalleuteen ja syrjivään verotukseen halutaan puuttua


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tutkijat: Posti-kohu tuskin johtaa pääministerin kaatumiseen
 Kysyimme kahdelta politiikantutkijalta  kuinka vahvalla pohjalla opposition erovaatimus on ? Historian valossa hallitus tuskin kaatuu, mutta Posti-kohu on osoittautunut arvaamattomaksi.
 Talvisota syttyi päivälleen 80 vuotta sitten – Yle seuraa suorana talvisodan muistotilaisuutta Helsingin Kasarmitorilla
 Talvisodan kansallinen muistomerkki  Kasarmitorilla, Helsingissä. Joni Tammela / Yle
 Talvisota syttyi päivälleen 80 vuotta sitten. Suomen valtionjohto laskee tänään seppeleen talvisodan kansalliselle muistomerkille Helsingin Kasarmitorilla.  Yle näyttää klo 13 alkavan tilaisuuden suorana  Areenassa ja TV1:ssä. Muistohetkeen osallistuvat muun muassa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ja puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.).
 Puolueilta lääkkeitä yksinasumisen korkeisiin kuluihin
 Tampereen Toralinnassa on asuttu vuokralla 1900-luvun alusta lähtien. Talo, jossa on paljon pieniä asuntoja, rakennettiin aikanaan Valtion Rautateiden työntekijöiden vuokra-asunnoiksi. Sinkkuasunnoiksi sopivista asunnoista on pulaa. Marjut Suomi / Yle
 Suomalaisista 1,2 miljoonaa elää yksin. Lähes kaikki eduskuntapuolueet pitävät  yksinasumisen korkeita kuluja  ongelmana. Puolueet olisivatkin valmiita vauhdittamaan pienten asuntojen rakentamista. Puolueiden mukaan muutoksia tarvitaan myös työasunto- ja kotitalousvähennykseen, koska ne syrjivät sinkkuja.
 Kalifornialaisella Esthelalla, 10, on salaisuus, jota ei tiedä yksikään luokkakaveri: hänen kotinsa on autossa
 10-vuotias Esthela Brown tekee läksyt koulussa, koska perheen kotina toimivassa autossa ei ole tarpeeksi tilaa. Nina Svahn
 Los Angelesissa elää kodittomana noin 60 000 ihmistä.  Asunnottomuusongelma  kuuluu Yhdysvaltain vaikempiin, ja sitä luonnehditaan kriisiksi. Yle tapasi 10-vuotiaan  Esthela Brownin , jonka perhe parkkeeraa autonsa yöksi avustusjärjestön valvomalle parkkipaikalle.
 Jalkapallon EM-kisojen lohkoarvonta tänään – huuhkajien vastustajat selviävät
 Huuhkajat juhlivat Liechtenstein-ottelussa, mutta mitkähän joukkueet päätyvät samaan lohkoon tulevissa EM-kisoissa heidän kanssaan? Tomi Hänninen / Yle
 Tänään selviää, mitkä joukkueet päätyvät samaan lohkoon Suomen maajoukkueen kanssa kesällä käytävässä jalkapallon EM-lopputurnauksessa. EM-turnauksen lohkoarvonta näytetään tänään  suorana Ylen TV1:ssä ja Areenassa . Arvonnan jälkeen suorassa lähetyksessä arvioidaan Huuhkajien vastustajia ja arvioidaan lopputurnauksen joukkueiden voimasuhteita.
 Sää poutaantuu ja kylmenee
 Ilmatieteen laitos
 Suomeen virtaa muutaman päivän ajaksi luoteesta kylmää ilmaa. Sää on lauantaina suuressa osassa maata melko selkeä. Etelässä lämpötila on nollassa tai pari astetta pakkasen puolella. Pohjoisessa pakkasta voi olla kymmenisen astetta. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kuinka kohtalokas Posti-kohu on pääministerille, talvisodasta 80 vuotta, yksinasumisen kuluja halutaan helpottaa


Summary: Täysin pinkkejä busseja ei ole muissa suomalaiskaupungeissa. Pinkit bussit ilmestyvät Lappeenrannan liikenteeseen ensi vuonna.

Heli Kitunen  odottaa paikallisbussia Lappeenrannan keskustassa sijaitsevalla pysäkillä. Savonlinjojen liikennöimät bussit ovat pääväritykseltään joko valkoisia tai keltaisia, mutta ensi vuonna bussien väri muuttuu pinkiksi.
 – Reipas väri. Erottuu joukosta, Kitunen kommentoi toimittajan näyttämää havainnekuvaa pinkistä linja-autosta.
 Samoilla linjoilla on  Susanna Mäkiniemelä .
 – Ihan kivaa piristystä, Mäkiniemelä sanoo.
 – Ovathan ne erittäin tyylikkäät. Ei voi muuta kuin kehua, komppaa  Leevi-Kalle Väisänen .
 Ainutlaatuinen väri
 Lappeenranta on päätti uudistaa joukkoliikenteen ilmeen osana laajempaa joukkoliikenteen kehittämistyötä.
 Kaupunki järjesti syksyllä äänestyksen, jossa lappeenrantalaiset saivat äänestää mieluisinta neljästä eri värivaihtoehdosta. Pinkin lisäksi valittavina olivat vihreä, sininen ja punainen. Pinkki voitti selvästi, vihreä tuli toiseksi.
 – On ainakin erottuva väri, tuumaa kaupungininsinööri  Olli Hirvonen .
 Väri erottuu myös muista suomalaiskaupunkien linja-autoista. Missään muualla ei ole täysin pinkkejä busseja käytössä.
 Oulussa bussien etuosa on marjapuuron värinen. Yleisesti kaupunkien paikallisbusseissa värikirjo on vaihteleva. Paljon näkyy sinistä, valkoista ja vihreää.
 On ainakin erottuva väri.  Olli Hirvonen
 Uusia teippauksia aletaan tehdä Lappeenrannan busseihin ensi vuoden aikana vähitellen niin, että kaikki liikenteessä olevat linja-autot ovat pinkkejä heinäkuun alussa. Poikkeuksena ovat vara-autot. Niistä ei tule pinkkejä.
 Samalla Lappeenrannan paikallisliikenteelle tulee nimi, Jouko. Nimi tulee bussien kylkeen.
 – Jouko on juonnettu sanasta joukkoliikenne. Siihen on helppo samaistua, Hirvonen kertoo nimen taustoja.
 Muitakin nimiä kaupungilla kuulemma pyöriteltiin.
 Joukolla Lappeenranta liittyy niiden kaupunkien joukkoon, jotka ovat antaneet nimen joukkoliikenteelle. Tampereella bussit tunnetaan nimellä Nysse, Rovaniemellä liikkuvat Linkkarit, Joensuun seudun joukkoliikenne on nimeltään JOJO ja Turun seudulla on Föli.
 Tällä hetkellä paikallisliikenteen linja-autot ovat Lappeenrannassa pääväritykseltään joko keltaisia tai valkoisia. Riitta Väisänen / Yle
 Brändäämisellä joukkoliikenne läheiseksi
 Lappeenrannan joukkoliikenteelle laaditaan myös brändi, jolla kaupunki yrittää kohottaa joukkoliikenteestä merkitystä asukkaille.
 Joukkoliikenteen brändäystä on viime aikoina tehty muuallakin Suomessa.
 Esimerkiksi Tampereella perinteikkään  Nyssen brändi uudistettiin keväällä . Nyssen brändäystä tehtiin yhdessä asukkaiden kanssa. Heiltä muun muassa kerättiin mielipiteitä joukkoliikenteestä.
 Myös Lappeenrannassa on kuultu asukkaiden näkemyksiä paikallisliikenteestä.
 Asukkaiden kuuleminen on olennainen osa tämän päivän brändäystyötä, kertoo yksikönjohtaja  Pia Salmi  WSP Design Studiosta. Suunnittelutoimiston yksi erikoisala on kuntien brändistrategioiden tekeminen.
 Joukkoliikenteen markkinoinnissa kannattaa tuoda esiin, miten pinkki liittyy Lappeenrantaan.  Pia Salmi
 Salmi puhuu ensisijaisesti palvelumuotoilusta. Se tarkoittaa sitä, että esimerkiksi joukkoliikenteen suunnittelussa otetaan huomioon käyttäjien tarpeet.
 – Mietitään koko ajan, miten käyttäjät kokevat palvelun tai milloin käyttäjä on fyysisessä kosketuksessa palvelun kanssa, Salmi sanoo.
 Tavoite on, että ihmiset kokevat palvelun läheiseksi, tunnistettavaksi ja paikalliseksi. Näistä aineksista syntyy onnistunut brändi.
 Salmi mainitsee esimerkkinä Lahden, jossa yhtiö teki työsuhdematkalipun brändäystä.
 – Siellä mietittiin, että mainoskuvissa voisi olla mäkihyppääjiä. Asian viestintään tulisi paikallisuutta mukaan.
 Tampereen joukkoliikenne tunnetaan nimellä Nysse. Arkistokuva. Tuomas Hirvonen / Yle
 Joukkoliikenteen brändäyksessä näkyvät myös megatrendit, kuten ilmastonmuutos.
 – Tuodaan esimerkiksi esiin, kuinka paljon hiilijalanjälki pienenee, kun omasta autosta siirtyy joukkoliikenteen käyttäjäksi.
 Brändi voi myös nostattaa paikallisylpeyttä tai paikkakunnan ihmisten asennetta. Tärkeintä on, että ihmiset kokevat brändin omaksen.
 Lappeenrannan paikallisbussien ilmeuudistuksen eikä brändäyksen taustoja Salmi ei tunne.
 – Joukkoliikenteen markkinoinnissa kannattaa tuoda esiin, miten pinkki liittyy Lappeenrantaan, hän pohtii esimerkinomaisesti.
 Pinkit Joukot erottuvat muista
 Lappeenranta on pyrkinyt kasvattamaan paikallisbussien matkustajien määrää viime vuosina. Kaupunkilaisilta on kysytty kehittämiskohteita, ja esimerkiksi hinnoittelua ja reittejä on pantu uusiksi.
 Ilmeuudistuksen päätavoite ei sinänsä ole matkustajamäärien lisääminen, vaan enemmänkin erottautuminen muusta kaupungin alueella kulkevasta joukkoliikenteestä.
 Ajatuksena on, että ihmiset oppivat pinkin bussin ja Jouko-nimen nähdessään yhdistämään ne kaupungin joukkoliikennepalveluihin.
 – Ihminen hahmottaa kokonaisuuden. Kuka vastaa ja mistä saa lisätietoja, Hirvonen havainnollistaa.
 Uusi ilme näkyy jatkossa linja-autojen lisäksi aikatauluissa, joukkoliikenteen kotisivuilla sekä matkakorteissa. Jouko-nimen alle on tulevaisuudessa mahdollisesti tulossa muitakin liikennepalveluja, kuten kaupunkipyörät ja yhteiskäyttöautot.

Itärajan kaupunki räväyttää ja ottaa käyttöön pinkit bussit: "On ainakin erottuva väri"


Summary: Raideliikenteen Tampereen ja Jyväskylän välillä odotetaan palautuvan normaaliksi kello 13:een mennessä.

Junaliikenteen Oriveden ja Jämsän välillä katkaissut vaihdevika on saatu korjattua, ilmoittaa Finrailin Rataliikennekeskus. Raideliikenteen Tampereen ja Jyväskylän koko välillä odotetaan palautuvan normaaliksi kello 13:een mennessä.
 Vaihdevian vuoksi peruttiin yksi junavuoro Jämsästä Helsinkiin, minkä lisäksi muutama matkustajajuna myöhästyi tunteja.
 Rataosuuden Orivesi–Jämsä junamatkustajia kuljetettiin vian aikana busseilla. Yhden intercityjunan matkustajat puolestaan pääsivät jatkamaan matkaansa saman rataosuuden seuraavalla intercityjunalla.
 Vika havaittiin ennen aamukahdeksaa. Vaihde saatiin korjattua noin kello 11.

Junaliikenteen Oriveden ja Jämsän välillä katkaissut vaihdevika korjattu


Summary: Eerola ei toisen varapuhemiehen asemassa ottanut suoraan kantaa siihen, että pitäisikö Antti Rinteen erota pääministerin tehtävästä.

Eduskunnan toisen varapuhemiehen, perussuomalaisten  Juho Eerolan  mukaan ennenaikaiset vaalit sopisivat perussuomalaisille paremmin kuin muille puolueille.
 Hän sanoo Yle TV1:n Ykkösaamussa uskovansa, että viimeaikainen Postin ympärillä ollut sotku todennäköisesti vahvistaa perussuomalaisten asemaa kansalaisten keskuudessa ja puolestaan heikentää SDP:n suosiota.
 – Se, mitä perussuomalaiset ehkä ajattelevat ja toivovat on sitten eri asia kuin poliittinen realiteetti. Kaikki hallituspuolueet käytännössä vihreitä lukuunottamatta ovat tilanteessa, jossa uudet vaalit sopisivat äärimmäisen huonosti vallitseviin poliittisiin olosuhteisiin nähden.
 Posti-sotkun viimeisin käänne koettiin perjantaina, kun omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) erosi tehtävästään. Oppositiolle tämä ei riitä vaan se on vaatinut pääministeri Rinteen eroa. Kokoomus, kristillisdemokraatit ja Liike Nyt tekivät jo aiemmin välikysymyksen hallituksen omistaja- ja työmarkkinapolitiikasta. Välikysymys käsitellään eduskunnassa tiistaina.
 Eerola ei toisen varapuhemiehen asemassa ottanut suoraan kantaa siihen, pitäisikö hänen mielestään pääministeri Antti Rinteen erota.
 – Olemme Sirpa Paateron kanssa molemmat Kotkasta ja tunnen hänet hyvin. Siellä (Kotkassa) ollaan erittäin pettyneitä tähän, että Rinne uhrasi Paateron. Kansa on vahvasti sitä mieltä, että Rinteellä taitaa olla sama suunta, hän muotoili.
 Eerola korosti saaneensa tämän suuntaista viestiä kotikulmiltaan Kotkasta ja perussuomalaisten kentältä.
 Lue myös:   Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on
 Kokoomuksen toimintapa herättää närää
 Perussuomalaiset eivät lähteneet kokoomuksen vetämään välikysymykseen mukaan, mutta puolue aikoo joka tapauksessa äänestää Antti Rinteen luottamusta vastaan.
 Eerolalta kysyttiin Ykkösaamun haastattelussa, voiko tilanteen tulkita niin, että perussuomalaiset ja kokoomus ovat löytämässä toisensa oppositiotyössä.
 Eerolan mukaan kokoomuksen näkemys työmarkkina-asioihin on ainakin jossakin määrin erilainen kuin perussuomalaisilla. Hän sanoo, että puolueessa on herättänyt närää kokoomuksen tapa toimia oppositiossa.
 – Meillä on perussuomalaisissa herättänyt närää tämä tyyli, että toinen puolue vain ilmoittaa, että teemme tästä välikysymyksen ja meillä on täällä tällainen teksti allekirjoitatteko tämän. Jos oppositio yhdessä lähtee tekemään välikysymystä niin silloin se teksti myös kirjoitetaan yhdessä.
 Lue lisää:
 Näin ministeri Paateron kujanjuoksu Postin kanssa päättyi eroon – Lue tästä käänteet
 Kuka korvaa eronneen Sirpa Paateron? Tässä seitsemän nimeä, jotka ovat spekulaatioissa esillä
 Eerola: turha nostaa syytettä vieraslajipuheista
 Juho Eerola johti eduskunnan istuntoa kesäkuussa, kun kansanedustaja  Juha Mäenpää  (ps.) vertasi maahanmuuttajia vieraslajeihin. Mäenpään puheet ovat olleet poliisitutkinnassa ja syytehanrkinnassa. Eerola sanoo Ykkösaamussa, että hän ei siinä tilanteessa ehkä kuunnellut niin tarkasti, mitä sanottiin.
 – Oli myöhäinen ilta ja jokaisessa puheenvuorossa yhdistettiin asioita sieltä ja täältä ja sitten Mäenpää yhdisti hallituksen maahanmuuttopolitiikan vieraslajien torjumiseen.
 Eerola arvioi nyt, että olisi varmaan pitänyt muistuttaa Mäenpäätä arvokkaasta ja vakaasta käytöksestä. Eerola sanoo, että vertaus ei ollut sopiva.
 Eerolan mielestä on kuitenkin turha nostaa syytettä kansaedustaja Mäenpään vieraslajipuheista. Myös puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  (ps.) on aikaisemmin sanonut, että perussuomalaiset aikovat estää eduskunnassa syytteen nostamisen. Syyteen nostamiseen tarvittaisiin 5/6 enemmistön kannatus eduskunnassa. Miksi perussuomalaiset haluavat jo ennalta estää syytteen nostamisen?
 – Mitä muutakaan me voisimme muka tehdä. Mäenpää on meidän kansanedustajamme. Ei siinä mikään rikos täyttynyt, vaikka se oli huolimaton ja huono vertaus.
 "Ei minulla ole mitään suhteita Venäjään"
 Eerolan mielestä Venäjän vastaiset pakotteet eivät ole toimineet tarkoitetulla tavalla siten, että Krim palaisi oikealle omistajalleen eli Ukrainalle.
 – Olen aika varma, että pakotteet jossain vaiheessa puretaan riippumatta siitä, mitä mieltä minä olen asiasta.
 Hän toivoo, että kansainvälinen painostus tuottaisi tulosta. Eerolan mukaan kannattaa kuitenkin ajatuksen tasolla varautua myös siihen vaihtoehtoon, että Krim on menetetty samalla tavalla kuin Karjala.
 Monilla perussuomalaisten veljespuolueilla Euroopassa on lämpimät suhteet Venäjään. On paljastunut, että joitakin puolueita Venäjä on myös rahoittanut. Moni yleisökysymyksen Ykkösaamuun lähettänyt halusi tietää Eerolan suhteesta Venäjään.
 – Kymmenen vuotta sitten olin median mukaan russofoobikko. Nyt olen mukamas putinisti. Mutta ei minulla ole mitään suhteita Venäjään.
 Eerola sanoo kaakkoissuomalaisena ajattelevansa niin, että Venäjän vierellä asuminen on sama kuin italialaisille on asua Vesuviuksen tulivuoren rinteellä.
 – Suurimman osan ajasta se on tuottoisaa ja muhevaa maaperää, mutta silloin tällöin ennalta arvaamatta saattaa käydä myös huonosti.
 Lue lisää:
 Mäenpää ei kadu syyteharkintaan edennyttä vieraslaji-puhettaan

Perussuomalaisten Juho Eerola: Ennenaikaiset vaalit sopisivat perussuomalaisille


Summary: Metsitystä pidetään tehokkaana keinona lisätä hiilensidontaa ja hillitä ilmastonmuutosta.

Näky on epätodellinen. Entisellä pellolla kasvaa kuusia, jotka poikkeavat tavallisesta niin kokonsa kuin näkönsä puolesta.
 Osa kuusista on muodoltaan luonnottoman pyöreitä, osassa vihreitä oksia on pallomaisesti vain rungon yläosassa, kun taas osassa latvus on hädin tuskin aikuisen ihmisen polven korkeudella.
 Kuuset on istutettu pellolle jo parikymmentä vuotta sitten, joten niiden pitäisi olla normaalisti jo ensiharvennusvaiheessa.
 Asiantuntijan mielestä puiden kasvu on kuitenkin jäänyt niin olemattomaksi, ettei harvennusta tarvitse edes miettiä.
 – Tämä ei ole hyvä esimerkki hiilensidonnasta. Tämän omistaja ei tule koskaan saamaan tähän sijoitettuja eurojaan takaisin, toteaa Suomen metsäkeskuksen metsänhoidon johtava asiantuntija  Markku Remes .
 Tämän kuusen pitäisi olla ikänsä puolesta jo ensiharvennusvaiheessa. Antti Karhunen / Yle
 Pienet puut eivät sido hiiltä samalla tavalla kuin normaalisti kasvanut metsä.
 Epäonnistumisen taustalla on monta syytä: turvemaalla kasvaa runsaasti heinää, heinikon vuoksi myös myyriä on paljon, ja paikan alava sijainti on altis hallalle.
 Myös ravinnetasapaino on Remeksen mukaan ollut ongelmallinen.
 – Tässä on kaliumin puutetta, joka on tuhonnut kasvustoja. Osa puista on jopa kuollut.
 Metsitettävää satoja tuhansia hehtaareita
 Suomessa on metsiä noin 73 prosenttia maa-alasta. Lisää metsitettävää pinta-alaa on kuitenkin olemassa, sillä esimerkiksi maatalouskäytöstä on poistunut noin 250 000 hehtaaria avonaista tai vähäpuustoista maata.
 Peltoa vapautuu maanviljelyksestä lähivuosina lisää vielä pari sataa tuhatta hehtaaria. Myös nykyisestä turvetuotannosta vapautuu alueita, joista ainakin osa on mahdollista metsittää. Metsitys on tärkeää, sillä sitä pidetään tehokkaana keinona lisätä hiidensidontaa ja hillitä ilmastonmuutosta.
 Maataloudesta vapautuu satoja tuhansia hehtaareita peltoa, josta ainakin osa on mahdollista metsittää. Antti Karhunen / Yle
 Markku Remeksen mukaan tällaisten alueiden metsitys on kaikkine jälkitöineen iso ja kallis urakka.
 – Se on ehkä 1,3 miljardin euron urakka. Sen maksaa metsänomistaja tai yhteiskunta – riippuen siitä, minkälaisen ilmasto- ja tukipolitiikan me valitsemme.
 Oikea puulaji oikealle kasvupaikalle
 Epäonnistuneesti metsitetty pelto kuuluu iisalmelaiselle  Pasi Bergille . Hän on ollut itse aikoinaan heinimässä kyseistä taimikkoa ja kantanut sinne käsipelissä 1 200 kiloa booriravinnetta.
 – Ei kai tähän ole kukaan väärin neuvonut, mutta maapohja ei ole ollut tähän soveltuva, Berg sanoo.
 Hänen mielestään pellon maapohja olisi pitänyt tutkia paremmin ennen metsitystä.
 Metsänhoidon johtava asiantuntija Markku Remes on samaa mieltä. Hänen mukaansa osa pellon metsityksistä on selkeästi epäonnistunut, kun taas osasta on saatu suorastaan huipputuloksia.
 – Metsitys täytyy tehdä harkiten. Jos lähdetään tekemään, se pitää tehdä kunnolla.
 Kuvan kaikki kuuset on istutettu jo yli kaksikymmentä vuotta sitten. Antti Karhunen / Yle
 Metsänomistajan varauduttava kustannuksiin
 Remes muistuttaa, että kaikki pellonmetsityskohteet kärsivät liiasta heinästä, joten se on otettava laskelmissa jo etukäteen huomioon. Muita kustannuksia ovat muun muassa ravinnetaloudesta huolehtiminen ja myyräntorjunta.
 – Varoja voi mennä 2 500–3 00 euroa hehtaarilta, jopa enemmänkin. Aika harva metsänomistaja on siihen varautunut.
 Pasi Berg ei halua arvioida, paljonko epäonnistunut pellon metsittäminen on tullut maksamaan. Antti Karhunen / Yle
 Pasi Berg ei halua arvioida, mitä hänen kuuden hehtaarin istutusalansa on tullut kaikkinensa maksamaan. Hän ei myöskään usko, että hän voisi saada epäonnistuneeseen pellon metsitykseen laitettua rahaa koskaan takaisin.
 – Tämä raivataan pois ja muokataan uudelleen. Tämä pätkä pitää vain unohtaa välistä.
 Lue myös:
 Mullistava tutkimustulos: Puiden istuttaminen on tehokkaampi ja halvempi kuin mikään muu ilmastonmuutoksen torjuntakeino
 Metsää katoaa Suomesta lannan levityksen ja kaupungistumisen tieltä – Luken tutkimus: Raivausta voisi suitsia maksuilla

Hiilinielujen perustaminen peltoja metsittämällä on luultua hankalampaa – "Osa metsityksistä on selkeästi epäonnistunut"


Summary: Poliisin resurssit riittävät nyt, mutta tulevaisuuden haasteisiin kaivattaisiin konkarin mukaan lisäkäsiä.

Lounais-Suomen poliisipäällikön  Tapio Huttusen  työpöytä on tyhjentynyt Turun poliisitalolla.
 Reilut 40 vuotta sitten poliisiuraa aloitellessaan hän ei osannut haaveillakaan, että se johtaisi moiselle huippupaikalle.
 Eläkkeelle lähtee tyytyväinen ja Suomen poliisin tulevaisuuteen luottava mies. Toimintaedellytykset ovat suurin piirtein mallillaan, mutta maailma muuttuu kiivasta tahtia.
 Huttusen työpöytä on tyhjä, eläkepäivät edessä. Ari Welling / Yle
 Järjestäytynyt rikollisuus ja avoimet rajat tuovat haasteita. Myös kyber- ja hybridiuhat ovat ujuttautuneet paikallispoliisinkin elämään.
 Lisäkädet olisivat poliisipäällikön mukaan tarpeen tulevien haasteiden ratkomiseen. Hän toivoo, että uutta poliisivoimaa koulutetaan hallitusti niin, että kaikki myös kyetään palkkaamaan töihin.
 – Ettei kävisi kuten Ruotsissa, että uhkien ollessa riittävän isot aletaan palkkaamaan tuhansittain uusia poliiseja ja pyritään siten saamaan homma hanskaan.
 Poliisin rinnalle tullut muita toimijoita
 Maailman muuttuminen on muutoinkin laventanut poliisin toimenkuvaa neljässä vuosikymmenessä.
 Tapio Huttunen arvioi loputtomaksi suoksi, jos jokaista vuosikymmeniä vanhaa tekstiä pitäisi lähteä tutkimaan nykyvinkkelistä. Hänelle perinteiset rikostutkinnat ovat tutumpia kuin esimerkiksi sananvapauskiistojen ratkominen.
 – Mielenkiintoisia vivahteita on tullut sitä kautta. Aloittaessani 40 vuotta sitten oli aikaa selkeää, mitä poliisi tutki: perinteisiä rikoksia.
 Yleistä turvallisuuden tunnetta horjuttavat eri aikoina eri asiat.
 Katuturvallisuus on esimerkiksi Turussa parantunut huomattavasti sen 15 vuoden aikana, jotka Huttunen on kaupungissa majaillut. Pahoinpitelyt ja vahingonteot ovat vähentyneet. Tosin tuoreimmissa rikostilastoissa näkyy  kasvua seksuaalirikoksissa ja huumausainerikoksissa .
 Poliisin työsarka on muuttunut monin tavoin Tapio Huttusen palvelusvuosina. Ari Welling / Yle
 Tapio Huttunen muistelee, että jo 2000-luvun alussa vartijoiden määrä ylitti poliisin nuppiluvun. Eikä siinä ole mitään pahaa, poliiseja ei riittäisikään pitämään järjestystä yllä jokaisessa kauppakeskuksessa tai vastaavassa julkisessa tilassa.
 – En ole siitä mustasukkainen, kyllä täällä tekemistä riittää. Mutta lainsäädännön pitää olla ajan tasalla.
 Rajankäyntiä saattaa syntyä myös vakuutusyhtiöiden tutkiessa epäiltyä vilunkia.
 – Vakuutusetsivät ovat meidän entisiä miehiämme ja tekevät sillä saralla tärkeää työtään. Mutta liikutaanhan siinä vähän rajamailla, mikä on poliisin ja mikä heidän roolinsa.
 Yksityinen turvasektori puolestaan markkinoi nykyään kärkkäästi hälytysjärjestelmiään ja palveluitaan.
 Tapio Huttusen mielestä kehitys on hieman kaksipiippuinen.
 – On hyvä, että ihmiset varautuvat itse rikoksiin. Siinä on kuitenkin eriarvoistumisen vaara. Kenellä on varaa, saa kunnon turvan, muut joutuvat vähän kakkoskastiin. Sitä vähän vierastan.
 Arvokuljetusryöstöt ja puukotukset jääneet mieleen
 Tapio Huttusen 41 vuotta kestäneen uran varrelle mahtuu myös monta kansainvälistäkin huomiota herättänyttä rikosvyyhtiä.
 Päällimmäisinä hänelle nousevat mieleen Turun seudulla tehdyt arvokuljetusautojen ryöstöt. Niiden ratkeamisesta ja jopa estämisestä Huttunen on ylpeä.
 Luonnollisesti myös vuoden 2017 terrori-isku, Turun puukotukset, oli vaativa tehtävä suuren julkisen paineen alla.
 – Omaan väkeen ja poliisiin täytyy olla erittäin tyytyväinen. On pystytty kunnialla hoitamaan kaikki, kiittelee Huttunen.
 Mukavampia, joskaan ei aina leppoisampia tehtäviä ovat olleet esimerkiksi valtiovierailujen turvaaminen. Presidentin kesäasunto Kultarannassa tuo oman mausteensa poliisin työhön.
 – Se on tuonut positiivista twistiä! Emme ole sitä rasitteena kokeneet, vaan olleet mukana turvaamassa presidentin kesää Naantalissa.
 Toiminta-alueet suuria mutta sopivia
 Poliisin organisaatiota on vuosien ja vuosikymmenten aikana rukattu moneen kertaan uusiksi.
 Tapio Huttunen jättää taakseen koko Lounais-Suomen kokoisen alueen. Varsinais-Suomen ja Satakunnan poliisilaitokset lyötiin yhteen vuoden 2014 alusta.
 – Alueet ovat nykypäivänä aika isoja. Paljon isommaksi näitä ei voi enää tehdä, että päälliköllä säilyy jonkin näköinen tuntuma alueeseen ja päättäjiin.
 Eläkepäivinään Tapio Huttunen aikoo elää terveellisemmin ja huomioida läheisensä entistä paremmin. Ari Welling / Yle
 Kokoluokka on Tapio Huttusen mielestä kuitenkin melko ideaali toiminnan painottamiseen tiettyihin ongelmiin.
 – Jos haluamme valvoa huumausaineiden käyttöä, tällä poliisimäärällä pystymme tekemään sen todella tehokkaasti. Samoin liikennevalvontaa voidaan painottaa koko alueella.
 Pelättyä liikennekulttuurin romahdustakaan ei koitunut Liikkuvan poliisin lakkauttamisesta. Automaattivalvonnalla on siinä osansa, mutta partioitakin on pystytty pitämään Huttusen mukaan hyvin tien päällä.
 Ei tarvetta kärkkäille ulostuloille
 Joulukuun alusta eläkkeelle jäävän Tapio Huttusen viimeisiä aikoja poliisijohtajana ovat varjostaneet kiusaamissyytökset. Kuusi Turun poliisilaitoksen poliisia ylintä johtoa myöten on  epäiltynä työpaikkakiusaamisesta .
 Turun poliisitalon sisäiset tapahtumat ovat parhaillaan syyteharkinnassa. Huttunen ei kesken tutkinnan halua lausua niistä mitään julkisuuteen.
 Muutoinkaan hän ei aio äityä kärkkäisiin kannanottoihin eläkepäivinään joidenkin kollegoiden tapaan. Maailman menoa ja poliisin toimintaa muutoksessa hän toki aikoo seurata tarkkaan.
 – Tällä hetkellä ei ole sellaisia ajatuksia, että tarvitsisi lähteä eturivin blogia kirjoittelemaan. Aion olla vähän taka-alalla ja sieltä käsin tukea työkavereita ja seuraajia. Tietysti aina jos kysytään, pitää olla valmis lausumaan mielipiteensä.
 Lapualta, Pohjanmaalta kotoisin oleva Tapio Huttunen on asunut Turussa 15 vuotta, ja viihtynyt perheineen. Välillä hänestä tuntuu, että turkulaiset itse eivät osaa arvostaa kaupunkiaan yhtä paljon kuin muualta tulleet.
 – Sanotaan, että Turku on pohjalaisten Amerikka. Meitä on aika paljon täällä ja meillä on omia yhteydenpitokanavia. Ainakin minulle pohjalaisena Turku on sopinut erittäin hyvin.
 Lue lisää:
 Risto Lammi Lounais-Suomen poliisin johtoon
 Kuusi epäiltynä työpaikkakiusaamisesta Turun poliisilaitoksella, mukana myös ylintä johtoa – tapaus siirtyy syyteharkintaan

Arvokuljetusryöstöt ja Turun terrori-isku 41-vuotisen uran kiperimpiä paikkoja – poliisipäällikkö Tapio Huttunen aloittaa eläkepäivät


Summary: Sonnivasikka ehtii muuttaa usean kerran kasvattamosta toiseen. Lehmä yleensä elää samassa navetassa koko elämänsä.

Holstein-rotuinen sonnivasikka syntyi Puolangalla Mustolan tilan navetassa perjantaina marraskuun 29. päivänä satojen ihmisten katsellessa. Silmäparit eivät olleet paikan päällä, vaan seurasivat tapahtumia  Ylen navettasuoran  kautta.
 Sonnivasikan isä ei poikimisen tai edes keinosiemennyksen aikana ollut lähimaillakaan, sillä Lana-lehmä siemennettiin kanadalaisen sonnin spermalla. Kanadassa asustelevan sonnin nimi on Sandy-Valley Chamonix ET.
 Lanan siemennys tehtiin lypsykarjarotuisella sonnilla, jotta navettaan saataisiin uutta lypsykarjaa noin 70 lehmän navettaan. Sonnin syntyessä sen kohtalo on kuitenkin lähes varmasti lihakarjana. Lanalle poikiminen on tuttu juttu, sillä se oli jo kolmatta kertaa tiineenä.
 Lauantaina navettasuorassa syntyi toinenkin vasikka, joka sekin oli sonni.
 Puolangalla, niin kuin muuallakin Suomessa, vasikan kohtalo on pitkälti sukupuolesta kiinni.
 Sonnivasikat muuttavat nuorena
 Jo kolmen viikon ikäisenä sonnivasikka joutuu jättämään synnyinnavettansa taakseen. Sonnit muuttavat yleensä tuossa iässä juottokasvattamoon.
 Siellä niitä kasvatetaan nestemäisellä rehulla tai rehun ja maidon sekoituksella. Sonnivasikat vieroitetaan maidosta pikkuhiljaa ja kasvatetaan märehtijöiksi.
 Viiden tai kuuden kuukauden ikäisenä sonnin elämä muuttuu jälleen, kun se siirtyy kolmanteen ja viimeiseen kasvatuspaikkaan.
 Toisinaan samalta tilalta saattaa löytyä myös useampi eri vaiheen kasvattamo, jolloin sonni viettää pidemmän ajan samassa paikassa.
 Puolangan sonnivasikka onkin siinä mielessä erikoisasemassa, että se muuttaa muutaman viikon iässä naapurinavettaan kasvamaan.
 Vasikoita Mustolan tilalla, jossa Yle kuvaa navettasuoraa. Timo Sihvonen / Yle
 Puolentoista vuoden iässä sonnin elämä on lähestymässä päätepistettään. Sonni on kasvanut lihantuotannon näkökulmasta täysikasvuiseksi.
 Viimeinen matka suuntautuu teurastamolle. Siellä sonni tainnutetaan lävistämällä pulttipistoolilla eläimen aivot, jonka jälkeen eläin tapetaan viiltämällä kaula auki ja valuttamalla veret ulos.
 Puolangalla kasvanut sonni viedään todennäköisesti Jyväskylään tai Kauhajoelle teurastettavaksi. Kainuussa ei ole teurastamoa.
 Lehmät elävät sonneja pidempään
 Hiehon syntyessä se jää tilalle kasvamaan uudeksi lypsylehmäksi. Ensimmäinen siemennys sille tehdään kahden vuoden iässä. Tämän jälkeen lehmä poikii vielä kerran tai kaksi. Lehmän tiineys kestää yhdeksän kuukautta.
 Myös hiehot joutuvat toisinaan kasvatettavaksi lihatuotantoon, sillä niitäkin syntyy liikaa suhteessa siihen, montako uutta lypsylehmää tarvitaan.
 Hiehot teurastetaan hieman nuorempina kuin sonnit. Ne nimittäin alkavat syödä rehua isommalla summalla kuin mitä niistä saa teurastettaessa. Lisäksi niiden liha on parempaa nuorena.
 Lypsylehmät taas joutuvat yleensä teuraaksi noin viiden vuoden iässä, mutta poikkeuksiakin on. Jotkut lehmät elävät jopa kymmenen vuoden ikään, mikäli pysyvät terveenä ja lypsävät tarpeeksi. Niidenkin liha menee lopulta syötäväksi.
 Viime aikoina lehmien ikää on pyritty pidentämään utareterveyttä, tiinehtymistä ja rakennetta tarkkailemalla jalostuksen yhteydessä. Näin eläimet pysyvät pidempään terveinä ja tuotantokuntoisina.
 Vain harvoin lehmät saavat pitää henkensä sen jälkeen, kun ne eivät enää lypsä. Puolangan Mustolan tilalla on yksi poikkeuksellinen jersey-rotuinen eläkeläislehmä. Frua-niminen lehmä ei enää lypsä, mutta ei myöskään ole menossa teuraaksi.
 Ruotsista saapunut 7-vuotias jersey-lehmä Frua on jäänyt isännän lemmikiksi navettaan. Elisa Kinnunen / Yle
 Yhä useampi nauta kasvaa syötäväksi
 Suomessa on nykyisin noin 260 000 lypsävää lehmää. Niiden määrä on laskenut koko ajan, sillä jalostuksen ja ruokinnan kehittymisen myötä lehmät lypsävät yhä enemmän. Yhden lehmän vuosituotto on kasvanut tuhansilla kiloilla viime vuosikymmenien aikana.
 Lypsykarjan vähentyessä on yhä vähemmän myös lihakarjaksi meneviä sonnivasikoita.  Sen vuoksi lihakarjan kasvattaminen on yleistynyt , vaikka Luonnonvarakeskuksen laskelmien mukaan lihakarjalla on huomattavasti suurempi hiilijalanjälki kuin maidontuotannon sivutuotteena syntyvällä lihalla.
 Viimeisen 20 vuoden aikana lihakarjan osuus on hiljalleen kasvanut Suomessa 10 prosentista 20 prosenttiin. Lihakarjavasikoita tuottavia emolehmiä on Suomessa 60 000.
 Naudanlihaa toki tuodaan paljon myös ulkomailta, kuten Brasiliasta ja Australiasta. Yhteensä sitä tuodaan Suomeen noin 20 miljoonaa kiloa. Kotimaista naudanlihan tuotantoa on noin 80 miljoonaa kiloa.
 Spermaa kuskataan ympäri maailmaa
 Holstein-rotuisten lehmien kohdalla on aivan normaalia, että siemenet tulevat toiselta puolen maapalloa. Samaa rotua kasvatetaan ympäri maailman ja parhaat jalostukset on tehty Kanadassa.
 Toisinaan lehmiä siemennettäessä voidaan päättää, että halutaan tehdä lypsylehmän ja liharotuisen sonnin sekoitus. Tämä voi johtua esimerkiksi siitä, ettei lehmä lypsä tarpeeksi hyvin. Näin syntyvä vasikka valitaan suoraan lihantuotantoketjuun.
 Nykypäivänä on mahdollista hankkia myös sekstattuja eli sukupuolen mukaan valikoituja siemeniä. Ne ovat kuitenkin selvästi kalliimpia. Holstein-rotuisten, eli mustavalkoisten lehmien siemenet tulevat nykypäivänä ympäri maailmaa.
 Suomessa ei ole enää siemennyssonneja ollenkaan, vaan ayrshire-lehmien siemenet tulevat Tanskassa sijaitsevasta Pohjoismaiden yhteisestä Viking genetics -siemenpankista.
 Nykyään suomalaisista lypsylehmistä noin puolet on holsteineja ja puolet ayrshirejä. Lisäksi Suomessa on hieman esimerkiksi suomenlehmiä ja jersey-rotuisia lehmiä.
 Jutun lähteenä on käytetty maa- ja metsätaloustieteen dosentti  Arto Huuskosta  sekä Helsingin yliopiston yliopistotutkija  Anni Halmemies-Beauchet-Filleauta .
 Olivatko jutussa mainitut asiat vasikan elinkaaresta tuttuja sinulle? Osallistu keskusteluun kello 22:een saakka.  Täällä  voit ehdottaa nimiä Navettasuorassa syntyneille vasikoille.
 Lue myös:   Näin suomalaiset käyttävät maitotuotteita: Maitolasit häviävät ruokapöydistä, juustoa popsitaan enemmän kuin koskaan
 Korjaus 30.11.2019 klo 18.29 Puolangalla kasvanut sonni viedään todennäköisesti Jyväskylään tai Kauhajoelle teurastettavaksi. Aiemmin virkkeessä kerrottiin teurastuksen tapahtuvan Nurmossa.

Sonnit teurastetaan luultavasti puolitoistavuotiaana, lehmät olisivat eläneet viitisen vuotta – näin navettasuoran vasikoille käy


Summary: Taiteen saralla puuttuvat valvontamekanismit, joita liikunnan puolella on, sanoo Baltzar-jutun toinen tekijä Paavo Teittinen.

– Yleensä en valvo työasioiden takia, mutta tämän jutun kohdalla valvoin aamuun asti ennen julkaisua,  Katri Kallionpää  sanoo.
 Hän on Helsingin Sanomien toimittaja, toinen Veijo Baltzarin toiminnan paljastaneen jutun tekijöistä. Kallionpää ja Teittinen olivat vieraina Ylen aamun Viimeinen sana -keskustelussa.
 Voit katsoa keskustelun klikkaamalla ylläolevaa kuvaa.
 Vuosien ajan kirjailija, kulttuurineuvos Baltzar houkutteli nuoria tyttöjä liittymään teatteriyhteisöön, jossa hän manipuloi ja lähenteli näitä. Kallionpää sanoo, että häntä jännitti jutun vastaanotto, mutta vielä enemmän se, miten juttu vaikuttaisi Baltzarin uhreihin.
 Myös  Paavo Teittinen , jutun toinen tekijä, kertoo ahdistuneensa jutun kohteiden puolesta.
 Teittinen on tutkivan journalismin konkari, joka on tehnyt vaikeita juttuja, kuten viime keväällä nepalilaisten kokkien työoloista Suomessa kertovan artikkelin.
 Silti Baltzar-juttu oli Teittiselle vaikein tähänastista.
 – Minua ahdistaa edelleen joidenkin näiden Baltzarin toiminnastan kärsineiden naisten tilanne.
 Toimittajat kuulivat aiheesta samoihin aikoihin
 Kallionpää ja Teittinen saivat aiheen eteensä samoihin aikoihin, noin vuosi sitten, toisistaan tietämättä.
 Kallionpää ihmetteli, miksi kukaan ei ollut puuttunut Batlzarin tekoihin aiemmin.
 – Meillä Suomessakin on ollut sitä, että tämän tyyppisiä asioita ei olla ymmärretty, vaikka ne on nähty. Vasta #metoo -liike on opettanut meitä tunnistamaan tämänkaltaisia asioita, hän sanoo.
 Juttua varten Kallionpää ja Teittinen haastattelivat 18 nuorta naista. He kertoivat kipeitä ja henkilökohtaisia asioita, ja osa pelkäsi Teittisen mukaan Baltzaria. Nuoret ihmiset kertoivat kipeitä ja henkilökohtaisia asioita. Siksi lähteitä oli suojeltava.
 – Haavoittuvassa asemassa olevat ihmiset pitää huomioida haastattelussa. Pitää olla sensitiivinen sille, mitä hän haluaa sanoa, antaa aikaa, sanoo Teittinen
 Lisäksi kyse on lähdesuojasta. Lähdesuoja on lain toimittajalle turvaama oikeus pitää tietolähteet salassa. Se on olemassa siksi, että esimerkiksi väärinkäytösten paljastajille ei kosteta.
 Baltzarista kertoneiden naisten nimiä ei kerrottu jutussa heidän suojelemisekseen. Jotkut kieltäytyivät kokonaan haastattelusta pelkoon vedoten.
 – Jos puhutaan lähdesuojan takaa, toimittajan pitää varmistaa, että ihmistä ei voi tunnistaa. Se on ennen kaikkea toimittajan tehtävä, ei missään tapauksessa lähteen, Teittinen painottaa.
 Nimettömät lähteet pitää syynätä tavallistakin paremmin
 Teittisen mukaan lähteisiin pitää suhtautua journalistisen kriittisesti. Jutun lähteet ymmärtävät sen, koska löysä juttu on huono asia myös heidän kannaltaan.
 Kertomusten johdonmukaisuus käytiin läpi ja niiden tueksi haettiin muuta materiaalia, kuten asiakirjoja.
 – Emme koskaan julkaise vakavia väitteitä yksittäisten kertomusten pohjalta.
 Kun riittävän moni toisistaan riippumaton henkilö kertoo samaa, se yleensä tuo painoa jutulle, Teittinen toteaa.
 Baltzarin uhreja neuvottiin olemaan yhteydessä rikosuhripäivystykseen
 Baltzaria epäillään törkeästä ihmiskaupasta. Hänet pidätettiin jutun julkaisua edeltävällä viikolla. Oliko se sattumaa?
 – Me ollaan kerrottu jutussa, että me ollaan muistutettu näitä Baltzarin toiminnasta kärsineitä naisia, että he saavat apua rikosuhripäivystyksen ihmiskaupan uhrien erityistukipalvelusta, Teittinen vastaa.
 Rikosuhripäivystys on kansalaisjärjestö, joka auttaa rikoksen uhreja. Teittisen mukaan juttuprosessi vaikutti siis osaltaan myös rikostutkinnan käynnistämiseen. Jutun tiedot täsmentyivät kesän ja syksyn aikana. Julkaisupäätös oli tehty jo aiemmin ja sitä harkittiin pidätyksen jälkeen Helsingin Sanomissa. Juttu päädyttiin julkaisemaan.
 “Taiteen saralla puuttuvat valvontamekanismit, joita liikunnan puolella on”
 Teittisen mukaan yhteiskunnan turvaketju petti Baltzarin teatteriyhteisön kohdalla.
 – Toiminnasta on liikkunut huhuja ja tietoja pitkään, mutta ne ovat saattaneet olla sellaisia, että yksittäisen henkilön on ollut vaikea reagoida, hän sanoo.
 Hänen mielestään on kuitenkin selvää, että taiteen saralla puuttuvat valvontamekanismit, joita esimerkiksi liikunnan puolella on.
 Katri Kallionpää toivoo, että juttu auttaisi kaikkia niitä, jotka ovat kokeneet seksuaalista ahdistelua, manipulointia tai hyväksikäyttöä ymmärtämään sen, ettei tapahtunut ole heidän vikansa.
 – Että juttu vapauttaa heidät itsesyytöksistä, Kallionpää sanoo.
 Paavo Teittinen ja Katri Kallionpää kirjoittivat Helsingin Sanomiin jutun Veijo Baltzarista. Heikki Valkama / Yle

“Tämä oli vaikein kohtaamani juttu”, sanoo Veijo Baltzarin toimet paljastanut toimittaja –  julkaisua edelsi uneton yö


Summary: Rinne: Hallitus käy ennen tiistain välikysymystä läpi Posti-kiistan tapahtumat.

Kuukausia kestänyt Posti-kiista ei ole laantunut eiliseen omistaja-ohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) eroilmoitukseen. Nyt myrskyn silmässä on pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja hänen ja koko hallituksen tulevaisuus.
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  ilmoitti aamulla puolueen Pirkanmaan piirin syyskokouksessa Tampereella, että keskusta haluaa selvityksen Posti-kohusta.
 Iltapäivällä Rinne kertoi STT:lle, että neuvonpito asian tiimoilta pidetään lähiaikana.
 – Hallitus käy ennen tiistain välikysymystä läpi Posti-kiistan tapahtumat. Hyvä keskustella myös, miten työmarkkinaneuvotteluja seurataan, Rinne kertoi.
 Kulmuni: Vahvempana ulos neuvotteluista
 Kulmunin mukaan keskusta haluaa, että hallituksen sisällä käydään myös laajemmat neuvottelut yhtenäisestä linjasta.
 – Keskustalle tärkeää on se, että hallitus käy myös sisäisesti keskustelun siitä, että on yhtenäinen linja, kuinka toimitaan työmarkkinapolitiikan suhteen, Kulmuni korosti.
 Kulmunin mukaan keskusta on aina kunnioittanut sitä, että työmarkkinaosapuolten täytyy pystyä käymään keskusteluja ja neuvotteluja keskenään.
 – Meillä on tulossa yksi vaikeimmista työmarkkinakierroksista, joka on käynnistynyt ja jatkuu kevääseen Ja sillä on muuten aika iso merkitys koko tälle maalle ja taloudelle, miten siellä käy. Täytyy olla yhteinen linja, miten työmarkkinoiden kanssa toimitaan ja antaa rauha työmarkkinaosapuolille toimia, Kulmuni linjasi.
 Keskusta haluaa hallituksen sisällä myös keskustelua omistajaohjauksen linjasta. Kulmunin mielestä linjan on oltava selkeä, vahva ja uskottava.
 Hallitukselle tärkein asia on Kulmunin mukaan työllisyyden hoito.
 – Ja näistä kaikista asioista hallituksella pitää olla erittäin selkeä ja yhtenäinen linja, ja keskusta haluaa käydä niistä myös hallituksen sisällä sisäisen keskustelun siten, että niistä voidaan tulla vahvempana ulo, Kulmuni vaatii.

 Pääministeri ei aio erota
 Yle haastatteli Rinnettä lyhyesti aamulla Oulussa, jossa Rinne vieraili yliopistollisen sairaalan uudisrakennuksen peruskiven muuraustilaisuudessa. Pääministeri sanoi, että hän ei aio erota ja vastaa itse opposition välikysymykseen.
 Nyt on nukuttu yön yli Sirpa Paateron eroilmoituksesta. Antti Rinne, minkälaiset ovat tunnelmat?
 – Edelleenkin surullinen tästä tapahtumasta. Sirpa on tehnyt hyvää työtä, ja nyt tilanne ajautui tämmöiseen pisteeseen. Ikävä asia.
 Oppositio vaatii myös teidän päätänne pölkylle, eroa. Mitä mieltä olette? Aiotteko erota?
 – Sehän on opposition tehtävä. Ensi viikolla on välikysymysäänestys.
 Miten koette sen, että Posti-kohu on jäänyt SDP:n heiniksi? Ovatko muut hallituspuolueet olleet teidän tukena?
 – Minulle on ollut tärkeätä se, että postilaisten työehdot eivät valtion sataprosenttisesti omistamassa yhtiössä heikkene. Siinä onnistuttiin neuvotteluissa: sekä työehtosopimuksessa työnantajien ja palkansaajien välillä ja sitten tässä varsinaisessa kiistassa, jota omistajaohjauksen on pitänyt selvittää. Muutoin minusta on tuntunut, että ihan yhdessä on menty eteenpäin.
 Kiistassa on ollut yhtä monta tarinaa kuin on kertojaa. Kuka valehtelee?
 – En osaa sanoa sitä. Minä en ainakaan.
 Eli tätä selvitetään?
 – Tätä selvitellään.
 Vihreiden puheenjohtaja, sisäministeri Maria Ohisalo ja hänen erityisavustaja Jarno Lappalainen vihreiden puoluevaltuuskunnan kokouksessa Turussa lauantaina 30. marraskuuta. Roni Lehti / Lehtikuva
 Ohisalo: Ei syytä epäluottamukseen
 Vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo rauhoittelee tunnelmia Posti-kiistan ympärillä.
 Vihreiden puoluevaltuuskunnan kokouksesta Turusta tavoitetun Ohisalon mukaan vihreät on pyytänyt selvitystä Posti-kiistasta ja sellainen selvitys on luvattu hallitukselle antaa.
 – Ylipäätään kyse on siitä, että hallituksella täytyy olla yhteinen kuva siitä, mitä tässä on tapahtunut, paitsi viimeisten viikkojen, niin myös kuukausien aikana.
 – Ajattelen, että tässä kohtaa ei nyt pidä hötkyillä vaan selvittää asiat porukalla ja katsoa miten siitä eteenpäin, Ohisalo arvioi.
 Vihreät haluaa jatkaa Rinteen hallituksessa. Ohisalo ei näe aihetta epäluottamukselle eikä hän usko hallituksen kaatuvan Posti-sotkuun.
 Lue lisää:
 Perussuomalaisten Juho Eerola: Ennenaikaiset vaalit sopisivat perussuomalaisille
 Rinteen kritiikki ei yllättänyt – Pohjola ei aio erota Postin hallituksen johdosta
 Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on
 Kuka korvaa eronneen Sirpa Paateron? Tässä seitsemän nimeä, jotka ovat spekulaatioissa esillä
 Oppositio vaatii pääministeri Antti Rinteen eroa, kokoomuksen Petteri Orpo: "Omia virheitä paikataan sillä, että uhrataan yksi SDP:n ministeri"
 Analyysi: Omistajaohjausministeri sai lähteä, mutta se ei vielä rauhoita kuplivaa eduskuntaa
 Miksi postiministeri Paatero sai lähteä? Ota tilanne haltuun 100 tai 400 sanassa

Keskustan Kulmuni vaatii neuvotteluja hallituksen yhtenäisestä linjasta – Antti Rinne Posti-kohusta: "Minä en ainakaan valehtele"


Summary: Hyökkääjän taltuttaneet ohikulkijat käyttivät apunaan palosammutinta ja jopa sarvivalaan hammasta.

Britanniassa ihmetellään, miksi terrorismituomion saanut veitsihyökkääjä oli vapaalla jalalla eikä vankilassa.
 London Bridge -sillan hyökkäyksessä  kuoli veitseniskuihin kaksi ihmistä ja kolme on sairaalahoidossa. Poliisi ampui epäillyn sen jälkeen, kun joukko paikalla olleita sivullisia oli saanut taltutettua hänet.
 Poliisin mukaan 28-vuotias mies oli aiemmin ollut vankilassa terrorismiin liittyvistä rikoksista. Mies oli tuomittu vuonna 2012, ja hän oli päässyt valvottuun vapauteen joulukuussa 2018.
 Guardianin  mukaan tuomio liittyi Lontoon pörssiin kohdistuneeseen pommisuunnitelmaan, jonka poliisi ja turvallisuuspalvelu estivät. Jutun syyttäjien mukaan suunnitelma oli terroriverkosto al-Qaidan innoittama. Yhteensä yhdeksän miestä myönsi jutussa syyllisyytensä.
 Reutersin mukaan terroristijärjestö Isis on ilmoittanut olevansa iskun takana.
 Britannian apulaissisäministeri  Brandon Lewis  sanoi yleisradioyhtiö BBC:lle, että poliisi aikoo tarkastellla koevapauteen liittyviä toimintatapoja.
 Myös pääministeri  Boris Johnson  totesi lauantaina, ettei terrorismista tuomittuja henkilöitä pitäisi päästää ennenaikaiseen vapauteen. Johnson sanoi myös kannattavansa tuomioiden kiristämistä vakavissa rikoksissa.
 Osallistui vankien kuntoutusta käsittelevään tapahtumaan
 The Times -lehti  kertoo, että epäilty olisi juuri ennen hyökkäystä osallistunut Cambridgen yliopiston järjestämään tilaisuuteen, jossa käsiteltiin vankien kuntoutusta. Tilaisuus pidettiin aivan London Bridge -sillan tuntumassa historiallisessa Fishmongers' Hall -rakennuksessa. Lehden mukaan epäilty oli uhannut räjäyttää rakennuksen.
 Tapahtumien tarkkaa kulkua ei ole vielä annettu julkisuuteen, mutta se tiedetään, että sivulliset taltuttivat hyökkääjän muun muassa palosammuttimella ja sarvivalaan hampaalla.
 New York Post  kertoo, että Fishmongers' Hallissa ollut mies nappasi seinältä puolitoistametrisen sarvivalaan hampaan ja lähti sen kanssa kadulle.
 Hammas ja palosammutin ovat nähtävissä alla olevalla Twitter-videolla.
 Mediatietojen mukaan epäillyllä oli päällään ehdonalaisvangeilla käytettävä elektroninen seurantalaite, jonka hän oli saanut vapauduttuaan vankilasta.
 Guardianin lähteiden mukaan hyökkääjä oli sekä poliisin että maan sisäisestä turvallisuudesta vastaavan tiedustelupalvelu MI5:n tiedossa oleva henkilö.

Lontoon veitsihyökkääjän tausta puhuttaa Britanniassa – 28-vuotias mies oli päästetty koevapauteen terrorismituomion jälkeen


Summary: Orpo kertoi odottavansa erityisesti keskustalta ja vihreiltä toimia.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  odottaa hallituskumppaneiden reaktiota pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) viime päivien toiminnasta Posti-sotkussa. Orpo puhui kokoomuksen puheenjohtajapäivillä Järvenpäässä.
 Hän sanoi katseensa kohdistuvan etenkin keskustan ja vihreiden suuntaan. Orpon mielestä puolueiden tulisi pohtia viikonloppuna, hyväksyvätkö ne tämän hallituksen ohjelman, joka kaikkien arvioitsijoiden mukaan vie Suomea vääjäämättä taloudellisesti seinään.
 – Hyväksyvätkö he tämän ja lisäksi sen sekoilun, mitä on nähty viime päivinä, Orpo kysyi puheessa.
 Toivonsa hän laittoi ennen muuta keskustaan. Sekä keskusta että vihreät ovat ilmoittaneet haluavansa tapahtumista aukottoman selvityksen.
 Kokoomus vaati eilen Rinteen tiedotustilaisuuden jälkeen hallituksen ja pääministerin eroa.
 – Minusta se oli ainoa oikea ratkaisu, kun selvisi, että Rinne on ohjannut eduskuntaa harhaan väärillä tiedoilla. Hän vastaa välikysymykseemme tiistaina, mutta nyt viikonloppuna sekä vihreillä että keskustalla on käynnissä keskustelut siitä, kääntyykö rinteelle peukku ylös vai alas.
 Myös perussuomalaiset vaati Rinteen eroa eilen.
 Orpo pohti, näkyykö Posti-sotkun hoidossa äijäfeministiksikin itseään kutsuvan Rinteen johtamistyyli.
 – Vaikuttaako se muuallakin hallituksen toiminnassa?
 Hänen viestinsä Rinteelle oli, "ettei muuta kuin bussin dieselit käyntiin ja kohti Mäntyniemeä". Orpo viittasi siihen, että Rinteen tulisi esittää eronpyyntönsä presidentille.
 Lue lisää:
 Keskustan Kulmuni vaatii neuvotteluja hallituksen yhtenäisestä linjasta – Antti Rinne Posti-kohusta: "Minä en ainakaan valehtele"
 Perussuomalaisten Juho Eerola: Ennenaikaiset vaalit sopisivat perussuomalaisille
 Voiko Posti-kohu todella kaataa pääministerin? Politiikan tutkijat arvioivat, kuinka vahvalla pohjalla opposition vaatimus Rinteen erosta on

Orpo odottaa hallituskumppaneiden reaktiota Rinteen toimintaan – kääntyykö peukku ylös vai alas?


Summary: Kulttuuriministeri pöyristyi ehdotuksesta ja korosti kirjaston merkitystä maahanmuuttajien kielitaidon edistäjänä.

Ruotsidemokraatit ehdottavat valtiopäiväaloitteessaan, että vain Ruotsin kansalaiset voisivat lainata kirjoja kirjastosta. Asiasta kertovat  Biblioteksbladet  ja  SVT .
 Kirjasto tilana olisi avoin kaikille kansallisuuksille.
 Ruotsidemokraatit vetoavat siihen, että kaikki eivät maksa veroja hyvinvointivaltion eteen.
 – On kohtuullista tarkastella, ketkä eivät ole mukana solidaarisesti maksamassa järjestelmästä, ja sitoa tietyt palvelut kansallisuuteen, sanoo kansanedustaja ja ruotsidemokraattien kulttuuripoliittinen tiedottaja  Aron Emilsson .
 Lainausoikeus koskisi myös muiden pohjoismaiden kansalaisia, ulkomaalaisia opiskelijoita ja jopa turisteja.
 Ruotsin kulttuuriministeri, ympäristöpuolueen  Amanda Lind  pitää ehdotusta epämiellyttävänä ja merkillisenä.
 – Täällä on ihmisiä, jotka ovat asuneet Ruotsissa pitkään, mutta joilla ei ole kansalaisuutta. Vaikuttaa aika merkilliseltä evätä heiltä pääsy tiettyihin kirjastopalveluihin. Lisäksi tiedämme, kuinka äärimmäisen tärkeä kirjasto on juuri maahan muuttaneiden ja turvapaikanhakijoiden ruotsin kielen oppimisen kannalta, Lind sanoo SVT:lle.

Ruotsidemokraatit ehdottaa: Kirjaston lainaoikeus vain Ruotsin kansalaisille


Summary: Erwin Tiesma rakentaa yhteisöllisyyttä Savonrannalla ja tuo matkailijoita entisestä kotimaastaan Savonlinnan seudulle.

Hollantilaislähtöinen ravintolayrittäjä  Erwin Tiesma  tunnetaan Savonrannalla erityisesti positiivisuudestaan ja leveästä hymystään. Ulospäinsuuntautunut Tiesma tervehtii kaikkia ja haluaa jutella jokaisen kanssa.
 Tiesma vieraili ensimmäisen kerran Savonrannalla kolmetoista vuotta sitten osallistuessaan hollantilaisille järjestetylle kanoottiretkelle Kolovedellä. Hän ihastui pieneen kylään, puhtaaseen luontoon ja hiljaisuuteen.
 Kuusi vuotta sitten Tiesma pyyhki Hollannin meluisat tomut jaloistaan ja muutti pysyvästi Savonrannalle. Hän alkoi tuoda Suomeen hollantilaisia juustoja ja opiskeli suomen kieltä.
 Yritteliäs mies tutustui paikallisiin ja oppi vieraan kielen puolessa vuodessa. Kolme vuotta sitten hän aloitti ravintolayrittäjänä ilman minkäänlaista alan kokemusta.
 – Minä tykkään olla pioneeri ja tarttua uusiin asioihin, Tiesma sanoo.
 Nyt hän järjestää ravintolan pidon ohella kanoottiretkiä Kolovedellä hollantilaisille ja belgialaisille.
 Yksittäinen yrittäjä matkailun edistäjänä
 Hollannista Savonrannalle muuttanut Erwin Tiesma on hyvä esimerkki siitä, miten työtään suurella sydämellä tekevä yrittäjä voi olla merkityksellinen koko alueen matkailulle. Euroopan asiakkuuspäällikkö  Heli Saari  Business Finlandista arvioi sen olevan tyypillinen ilmiö.
 – Suomeen muuttaneilla ulkomaalaisilla on kontaktit entiseen kotimaahansa ja he ymmärtävät matkailijoiden tarpeet. Se on huomattu esimerkiksi Suomussalmen Hossassa ja Iso-Syötteellä Pudasjärvellä, Saari sanoo.
 Benelux-maista tulevien matkailijoiden kiinnostus Savonlinnan seutua kohtaan on kasvussa. Esimerkiksi Savonlinnassa alankomaalaisten matkailijoiden määrä on lisääntynyt viime vuosina.
 Vastikään Savonrannan Vuoden yrittäjänä palkitun Tiesman houkuttelemina heitä saapuu Savonrannalle hyvän ruoan ja aktiviteettien perässä useita kymmeniä vuosittain.
 Tiesman kesäravintola herää eloon vappuna ja luo kansainvälistä tunnelmaa syyskuun loppuun asti. Kati Rantala / Yle
 Esimerkillinen ideanikkari
 Kesäravintola Viking Cafeta ja vierasvenesatamaa isännöivää Tiesmaa voi tituleerata myös pienen kylän sosiaaliseksi liimaksi.
 – Minä haluan kehittää Savonrantaa ja haluan, että ihmiset tulevat tänne. Uusien asioiden ideointi on tärkeää, hän sanoo.
 Tiesma on rakentanut yhteisöllisyyttä Savonrannalla esimerkiksi ottamalla paljon paikallisia yhteistyökumppanikseen.
 Savonrantalainen  Raija Heikkilä  sanoo paikallisten ottaneen Tiesman avosylin vastaan.
 – Erwin näyttää esimerkkiä, että ei pidä olla kateellinen toiselle ja yhdessä voi tehdä asioita, Heikkilä sanoo.
 Heikkilä tutustui Tiesmaan opettamallaan suomen kielen kurssilla Itä-Karjalan kansanopistossa Punkaharjulla. Nopeasti suomen kielen oppinut Tiesma opiskeli suomen kieltä yhteensä kaksi vuotta. Yhden lukuvuoden kestäneellä jatkokurssilla hän oli Heikkilän opissa.
 – Erwin oli ahkera opiskelija ja alkoi käyttää oppimiaan sanoja heti, Heikkilä muistelee.
 Aktiviteetit vetävät hollantilaisia matkailijoita
 Suomessa hollantilaisten matkailijoiden määrä on ollut kasvussa jo vuosien ajan. Näin arvioi Heli Saari Business Finlandista. Esimerkiksi pari vuotta sitten määrä kasvoi lähes kolmanneksella. Saari sanoo vuoden 2017 olleen matkailullinen huippuvuosi muutenkin.
 – Se oli Suomi 100 -vuosi, jolloin Suomi sai paljon maailmanlaajuista huomiota ja ansaittua medianäkyvyyttä.
 Juhlavuonna Suomi nostettiin esimerkiksi matkaoppaita julkaisevan Lonely Planetin parhaiden matkakohteiden kärkikolmikkoon.
 Saari kuvailee hollantilaisia aktiviteettilomailijoiksi, joilla on pitkät kesälomat. Hollantilaiset lähtevät usein kiertomatkalle omilla autoillaan ja ovat kiinnostuneita erityisesti pyöräilystä, vaelluksesta ja melonnasta.
 Hollantilaisten aktiviteetti-innon tiedostaen Erwin Tiesmakin vie matkailijoita entisestä kotimaastaan kanoottiretkille.
 Erwin Tiesman kansainvälinen ravintola työllistää Savonrannalla kesäisin seitsemän työntekijää yrittäjän itsensä ja hänen Ksenia-vaimonsa lisäksi. Myös Boris-koira on menossa mukana. Kati Rantala / Yle
 Savonrantaa ympärivuotisemmaksi
 Tiesman kansainvälinen ravintola työllistää kesäisin seitsemän työntekijää yrittäjän itsensä ja hänen vaimonsa lisäksi. Etenkin heinäkuussa Tiesma sanoo tekevänsä lähes ympäripyöreää päivää.
 Ravintolan isäntä häärii kylän keskuspaikalla aamukahdeksasta yöyhteen. On taottava silloin, kun rauta on kuumaa.
 – Kesäaikaan tänne tulee paljon asiakkaita. Silloin se raha on ansaittava, Tiesma sanoo.
 Kesä on huippusesonkia, mutta syksyllä ja talvella on hiljaista. Tiesma haluaisi kuitenkin kehittää toimintaa ympärivuotisemmaksi.
 – Esimerkiksi syyskuussa venäläiset, saksalaiset, hollantilaiset ja belgialaiset haluaisivat mennä kalastamaan. Se on mahdollista syksyllä.
 Tiesma on myös tietoinen hollantilaisten kiinnostuksesta luistelua kohtaan.
 – Hollannissa ei ole talvisin jäätä, mutta täällä on.
 Tiesma itse ei lepäile laakereilla talvellakaan. Hän opiskelee kiinteistönhuoltoa ja remontoi maatilallaan.
 Kansainvälistä tunnelmaa
 Tiesman kesäravintola on savonrantalaisten olohuone, joka herää eloon vappuna ja luo kansainvälistä tunnelmaa syyskuun loppuun asti. Pari kuukautta sitten kesänpäättäjäisdiscossa paikka oli niin tupaten täynnä, että kaikki halukkaat eivät mahtuneet sisään.
 Raija Heikkilä luonnehtii Tiesman ravintolaa tunnelmaltaan kansainväliseksi kohtaamispaikaksi, jossa voi tutustua ulkomaalaisiin.
 – Paikalliset tulevat tänne katsomaan turisteja. Jo pelkästään työntekijät ovat kansainvälisiä, täällä on ollut hollantilaisia, irakilaisia ja venäläisiä töissä, Heikkilä kertoo.
 Savonrantalaiset Raija Heikkilä ja Juha Voutilainen sanovat paikallisten ottaneen Erwin Tiesman (oik.) avosylin vastaan. Kati Rantala / Yle
 Savonrannan Yrittäjien puheenjohtaja  Juha Voutilainen  kertoo paikallisten yrittäjien kokoontuneen tänäkin vuonna useamman kerran Tiesman ravintolaan pitämään ideapalavereita Savonrannan kehittämiseksi.
 – Savonrannan ulkopuolelta tulevana Erwin näkee asiat uusin silmin ja eri tavalla. Me olemme katsoneet näitä maisemia iät ja ajat ja olemme sokeutuneet kaikille mahdollisuuksille, joita täällä on, Voutilainen tietää.
 Vuokrasopimus katkolla
 Tiesman kesäravintolan vuokrasopimus on katkolla vuodenvaihteessa. Paikan omistaa myyntiaikeissa oleva Savonlinnan kaupungin omistama yhtiö. Tiesma on halukas jatkamaan ravintolayrittäjänä. Hän kertoo tykkäävänsä työstään ja investoineensa markkinointiin.
 – Savonrannan kehittämisen kannalta on tärkeää, että ravintola on auki. Toivon, että kaikki menee hyvin ja voin jäädä ravintolan omistajaksi.
 Savonrantalainen Raija Heikkilä toivoo Tiesman ravintolayrittäjyydelle jatkoa.
 – Erwin on vaan yksinkertaisesti niin ihana, hän on liittynyt jopa marttoihin.
 Kesäravintolan takkaan on muurattu avajaisvuosi 2009. Sama vuosi, jonka alussa reilun tuhannen asukkaan Savonranta liitettiin Savonlinnaan. Kylän keskuspaikalla sijaitsevan ravintolan nimi ja yrittäjä on vaihtunut useampaan kertaan paikan kymmenvuotisen taipaleen aikana.
 Savonrannan Yrittäjien puheenjohtaja Juha Voutilainen nostaa yrittäjätaustaiselle Tiesmalle hattua. Tiesma on koulutukseltaan rakennusinsinööri.
 – Ehdottomasti se vaatii rohkeutta aloittaa aivan uudella alalla, Voutilainen sanoo.
 Voutilaisen mielestä kolme vuotta on yrittäjälle vasta sisäänajo.
 – Erwin on päässyt tässä hyvään vauhtiin ja hänellä on monenlaisia ideoita paikan kehittämiseksi. Toivottavasti hänellä on mahdollisuus jatkaa.

Hollannista Savonrannalle ja matkailun vetonaulaksi – Erwin Tiesma tietää, mitä Benelux-maista tulevat turistit haluavat


Summary: Arvioiden mukaan 4 000–5 000 henkilöä jäi kodittomaksi järistyksen jälkeen.

Albanian voimakas maanjäristys on vaatinut ainakin 50 henkilön hengen. Elossa olevien etsiminen raunioista on lopetettu, pääministeri  Edi Rama  on kertonut uutistoimistojen mukaan lauantaina.
 Albanian voimakkain maanjäristys vuosikymmeniin tapahtui tiistaina aamuyöllä paikallista aikaa. Maanjäristyksen voimakkuus oli 6,4, ja sitä seurasi useampi jälkijäristys.
 Jopa 900 loukkaantui ja noin 4 000–5 000 henkilöä jäi kodittomaksi. Uhreista 41 on edelleen sairaalahoidossa puolustusministeriön mukaan, AFP kertoo. Kodittomiksi jääneille henkilöille on tarjottu suojaa hotelleista ja muista rakennuksista.
 Myös Bosnia-Hertsegovinassa ja  Kreetan rannikolla  oli järistyksiä pian Albanian järistyksen jälkeen.
 Rakennusalaa ja korruptiota syytetään tuhojen laajuudesta
 Pääministeri on ilmaissut syvän kiitollisuutensa kotimaisille ja kansainvälisille pelastustiimeille, jotka ovat etsineet uhreja raunioista.
 Tuhot olivat pahimpia turistien suosimassa Durresin rannikkokaupungissa ja Pohjois-Albaniassa sijaitsevassa Thumanen kaupungissa.
 Durresin alueella noin 900 rakennusta ja pääkaupungissa Tiranassa noin 1500 rakennusta on vakavasti vaurioitunut järistyksessä. Moni uhri jäi romahtaneiden rakennusten alle.
 Rakennusalan piittaamatonta asennetta ja korruptiota on pidetty osasyinä maanjäristyksen tuhojen vakavuuteen.
 Asiantuntijoiden mukaan Albanian rakennuskanta on heikkoa eikä kaikissa taloissa ole noudatettu rakennussääntöjä.
 Uutistoimisto AP:n mukaan uuden lakiluonnoksen myötä rakennussääntöjen rikkomisesta voi jatkossa saada 7–15 vuotta vankeutta.
 Lisää aiheesta:
 Albanian maanjäristyksessä on useita kuolleita, ainakin 600 loukkaantunut – Ministeri: "Joukko ihmisiä on yhä romahtaneiden rakennusten alla"

50 henkilön uskotaan kuolleen Albanian maanjäristyksessä – etsinnät raunioista on lopetettu


Summary: Uhrit ovat päässeet pois sairaalasta yön aikana, kertoo AFP.

Hollannissa poliisi on pidättänyt 35-vuotiaan miehen, jonka epäillään puukottaneen kolmea nuorta rannikkokaupunki Haagin isoimmalla ostosalueella.
 Hollannin poliisi teki etsintöjä koko lauantain ajan. Lausunnossaan kiinnioton jälkeen Haagin poliisi on sanonut, ettei epäillyllä tekijällä ole vakinaista kotia tai olinpaikkaa. Poliisi tavoitti miehen Haagin keskustasta.
 Puukotus  tapahtui perjantai-iltana  paikallista aikaa hieman ennen kahdeksaa Grote Markstraatin alueella. Kaupungin keskustassa oli paljon ihmisiä tekemässä Black Friday -ostoksia.
 Silminnäkijät ovat kertoneet tekijän liikkuneen ketterästi ja paenneen paikalta pian puukotuksen jälkeen. Rikostekninen tutkinta on tutkinut tapahtumapaikalta löytynyttä puukkoa.
 Tekijän motiivi ei ole tiedossa, mutta viranomaiset ovat kertoneet kaikkien vaihtoehtojen olevan yhä avoinna. Poliisin tiedottaja  Marije Kuiper  mukaan on kuitenkin toistaiseksi liian aikaista spekuloida, liittyykö veitsi-iskuun terroristinen motiivi.
 Uhrit 13- ja 15-vuotiaita
 Haagin iskussa loukkaantui kolme nuorta. ANP-uutistoimiston sanotaan kertoneen, että uhrit olivat 13-vuotias haagilainen poika ja 15-vuotiaat tytöt Alphen aan den Rijnistä ja Leiderdorpista.
 Uhrit pääsivät pois sairaalahoidosta yön aikana.
 Vilkkaalla ostoskadulla tapahtunut välikohtaus sai aikaan suuren paniikin. Puukkohyökkäys tapahtui samana päivänä kuin Lontoon  London Bridgellä tapahtunut veitsi-isku,  jossa kuoli tekijän lisäksi kaksi henkilöä.
 Hollannissa on ollut useita terrorihyökkäyksiä viime vuosina.
 Esimerkiksi maaliskuussa kolme ihmistä kuoli, kun turkkilaissyntyinen mies avasi tulen  raitiovaunussa Utrechtissä.  Vuosi sitten elokuussa afganistanilainen mies puukotti kahta turistia  Amsterdamin rautatieasemalla.  Uhrit loukkaantuivat vakavasti.

Hollannin poliisi on pidättänyt Haagin puukotuksista epäillyn 35-vuotiaan miehen


Summary: Tamperelainen Paterson oli muutaman tunnin ikäinen vauva, kun hänet saateltiin päivän viimeiseen evakkojunaan.

Kun  Riitta Paterson  syntyi, talvisota oli jo käynnissä.
 Neuvostoliiton tykistötuli oli alkanut Karjalankannaksella kello 6:50. Iltapäivällä tasavallan presidentti  Kyösti Kallio  julisti maan olevan sotatilassa.
 Paterson muistelee äidin kertoneen, että hän syntyi iltapäivällä. Hyvin pian sen jälkeen koti silloisessa Suistamon kunnassa Karjalassa piti jättää.
 – Eno juoksi meille ja sanoi, että nyt pitää mennä, pommitus alkaa.
 Äiti, isoäiti ja muutaman tunnin ikäinen vauva ehtivät päivän viimeiseen evakkojunaan. Taakse jäi perheen vaatimaton mökki kosken vieressä.
 Sitä junamatkaa äiti muisteli myöhemmin usein.
 – Junassa oli kamalan kylmä. Minut oli kääritty kapaloon, ja ihmiset kävivät ihmettelemässä, miten vastasyntynyt vauva selviytyy 30 asteen pakkasessa, Paterson kertoo.
 Vauva selviytyi, ja perhe asettui Karjalasta lähdön jälkeen ensin Vesannolle Savoon.
 Lapsuutta leimasi köyhyys
 Vesannon kodista Riitta Paterson muistaa välähdyksiä. Lehmiä ja pihapiirissä olleen savusaunan.
 Tässä vaiheessa äiti ja isä erosivat. Siitä hän ei tiedä paljoa.
 Äiti oli töissä tai etsi työtä jatkuvasti. Evakkolapsille järjestettiin päivähoitoa milloin missäkin.
 – Välillä olin yhden opettajan hoidossa. Kerran olin koululla yötäkin, ja minulle oli laitettu luokkaan ihanan puhdas sänky.
 Myöhemmin äiti meni uusiin naimisiin, ja perhe muutti Keski-Suomeen.
 Vaajakosken Kanavuoressa oli vuoren sisään louhittu ammustehdas, jossa työskenteli paljon Pohjanmaalta tulleita.
 Asunnot olivat nopeasti rakennettuja, parakkimaisia hökkeleitä. Seinien läpi kuului kaikki.
 Kanavuoren koulun oppilaat, vuosiluku tuntematon. Riitta Paterson on seisovista lapsista ensimmäinen vasemmalta. Riitta Patersonin kotialbumi
 Koti oli järven rannassa, jossa pestiin sekä vaatteet että ihmiset. Naapuriperheen lapset asuivat Ruotsissa, mutta kävivät välillä vanhempiensa luona.
 Se ei ollut mitenkään poikkeuksellista. Suomalaisia lapsia lähetettiin talvi- ja jatkosodan aikana Ruotsiin jopa 70 000.
 Meillä ei ollut kuin mäntysuopaa ja muistan ajatelleeni, että antaisin mitä tahansa, jos vain saisin tuollaisen saippuan.  Riitta Paterson
 Patersonin lapsuutta leimaava kokemus on jatkuva köyhyyden tunne. Teini-iästä mieleen on jäänyt väkevä muisto siitä, kun Ruotsissa asuneet lapset tulivat järvelle peseytymään.
 – Heillä oli mukanaan saippuaa, joka vaahtosi ja tuoksui ihanalta. Meillä ei ollut kuin mäntysuopaa ja muistan ajatelleeni, että antaisin mitä tahansa, jos vain saisin tuollaisen saippuan.
 Kanavuoren ja kodin ohi kulki jatkuvasti pitkiä tavarajunia. Ne kuljettivat sotakorvauksia Neuvostoliittoon.
 Kun junia ei enää kulkenut, lapsetkin tiesivät että sotakorvaukset oli maksettu.
 Lehti-ilmoituksesta uusi suunta elämälle
 Tultuaan täysi-ikäiseksi Riitta Paterson asui Jyväskylässä ja työskenteli tarjoilijana.
 Ruthin Vintti oli suosittu kahvila, jossa kävi usein asiakkaina näyttelijöitä ja muita tunnettuja ihmisiä.  Spede Pasanenkin  tuli juttelemaan.
 – Kahvilassa kävi myös ulkomaalaisia turisteja, mutta kukaan ei osannut puhua heidän kanssaan. Se hävetti minua niin, että halusin oppia puhumaan englantia.
 Paterson oli käynyt lapsena kansakoulun, mutta opintojen jatkamiseen ei ollut rahaa.
 Yhtenä vapaapäivänä hän istui junassa paikalle, johon joku oli jättänyt  Helsingin Sanomat .
 Silmiin osui englantilaisen perheen jättämä ilmoitus. Siinä haettiin kahta tyttöä kotiapulaisiksi Liverpoolin lähelle.
 Paterson oli hyvin ujo. Silti hän houkutteli ystävänsä  Eilan  lähtemään mukaan ja vastasi ilmoitukseen.
 Nuoret naiset pakkasivat laukkunsa ja lähtivät venäläisellä laivalla kohti tuntematonta maata.
 – Jos olisin saanut käydä kouluja pidemmälle, olisin varmasti jäänyt Suomeen ja elämästäni olisi tullut ihan erilainen.
 Uusi kotimaa, kulttuuri ja elintaso
 Suomalaiset kotiapulaiset palkannut perhe oli vauras. Heillä oli autonkuljettaja, vakituinen kotiapulainen ja kaksi puutarhuria.
 Tilapäisiä apulaisia palkattiin vuodeksi kerrallaan, ja vain suomalaiset kelpasivat.
 – Rouva  Corlett  halusi aina suomalaisia, koska he ovat ahkeria, rehellisiä ja osaavat tehdä lettuja.
 Uudet tulokkaat lähetettiin ensi töikseen kielikurssille.
 Elämä Englannissa solahti pian omaan uomaansa. Kotiapulaisen työ vaihtui ravintola-alan opintoihin ja töihin.
 Sitten Riitta ja  James Paterson  löysivät toisensa, menivät naimisiin ja perustivat perheen.
 Koti oli Ashtonin kylässä, joka oli 1960-luvulla täynnä Shellin työntekijöitä. Siellä James Patersonkin työskenteli.
 Englannissa vietettyjen vuosikymmenten aikana Riitta Paterson näki paljon maailmaa. Äidinkieli säilyi hyvänä, koska hän oli aktiivisesti mukana suomalaisten yhdistyksessä. Jani Aarnio / Yle
 Eläkkeelle jäätyään Riitta Paterson osallistui hyväntekeväisyyttä varten järjestetyille pyöräilymatkoille Kuubassa ja Intiassa.
 Intiassa hän näki kurjuutta, joka sai hänet sanattomaksi.
 Pyöräilijät olivat pysähtynyt juomatauolle, kun nuori äiti tuli väkijoukon seasta lähelle vauva sylissään.
 – Vauva oli aivan pieni, vastasyntynyt. Hän ojensi sitä minulle, että veisin lapsen mukanani pois.
 Omien lasten ei onneksi tarvinnut kasvaa köyhyydessä. Paterson tietää, että Intiassakin elintaso on noussut.
 – Uutisissa kerrottiin hiljattain, että lähes kaikki lapset pääsevät siellä nykyään kouluun.
 Vielä yksi muutto ja paluu juurille
 John Lennon ,  Paul McCartney ,  George Harrison  ja  Ringo Starr  tuijottavat katsojaa taulusta tyynesti.
 Riitta Paterson on nähnyt Beatlesit Liverpoolin kaduilla. Kauempaa tosin, koska tungos oli melkoinen.
 Taulu on nyt Tampereella, samoin 80 vuotta täyttävä rouva itse. Kaipuu kotimaahan kasvoi vuosien varrella.
 – Brexit-sotku oli viimeinen sysäys. Silloin päätin kokeilla, millaista olisi asua Suomessa.
 Aviomies halusi jäädä asumaan Englantiin, mutta käy kyläilemässä.
 Paterson ei vielä tiedä, kumpaan maahan hän lopulta asettuu. Englannissa on tuttu kyläyhteisö, Suomessa juuret.
 Niistä olisi pitänyt kysyä enemmän silloin kun äiti oli elossa, mutta nuorempana mielessä oli aina kaikkea muuta.
 Suomi on muuttunut sillä välin, kun hän oli poissa. Sen huomaa pienistäkin asioista. Koiria on enemmän. Sähkö on halpaa.
 Kaikki ei suinkaan ole toisin. Perunat ovat edelleen hyviä, parempia kuin Englannissa. Naapurit ovat avuliaita, mutta tuntemattomat eivät oikein osaa puhua toisilleen.
 – Minä olen sitä vähän yrittänyt muuttaa. Kyllä ne sitten puhuvat, kun itse ensin aloittaa.
 Riitta Paterson toteaa saaneensa elää mielenkiintoisen ja vaiherikkaan elämän. Kodin seinällä karjalaisista juurista muistuttaa äidin tekemä ryijy. Jani Aarnio / Yle
 Samat lainalaisuudet muutosten ja pysyvyyden suhteen taitavat päteä Patersoniin itseensä.
 Hillitty arvokkuus ja mieltymys teehen lienevät Englannista mukaan tarttuneita ominaisuuksia. Optimismi ja sisukkuus sen sijaan paljon vanhempaa perua.
 Suunnitelmia riittää edelleen. Karjalassa olisi kiinnostavaa käydä, esimerkiksi Sortavalaan järjestetään paljon bussimatkoja.
 Paterson kaatui viime talvena ollessaan hiihtämässä. Hän tarvitsee kävelemiseen keppiä, mikä jarruttaa tällä hetkellä matkojen ja muiden suunnitelmien toteuttamista.
 Talvisodan lapsi on kuitenkin toiveikas.
 – Lääkäri on luvannut, että ensi talvena pääsen taas hiihtämään.
 Lue lisää:
 Pentti Poutanen muistaa talvisodan ensimmäisen päivän, pommit putosivat kotikylän liepeille, keväällä lähdettiin evakkoon: "Koko ajan sai pelätä, tuoko vieras kuolinuutisen"
 Talvisodan syttymisestä 80 vuotta - vuosipäivä näkyy Ylen ohjelmistossa
 Yle Elävä arkisto: Talvisodan ankarat päivät 1939–1940

Riitta Patersonin elämä alkoi samana päivänä kun talvisota syttyi – ihmeellinen tarina vie köyhästä evakko-Suomesta Englannin yläluokkaan


Summary: Puolustusvoimain komentaja sanoo, että elämme maailmassa, jossa sodan ja rauhan välissä ei ole selvää rajaa ja jossa kukaan ei pärjää yksin.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Marraskuun viimeinen päivä valkenee Lappeenrannassa pikkupakkasessa. Yöllä satanut lumi on peittänyt alleen mustat kadut.
 Tasan 80 vuotta sitten sää oli toinen, leudompi. Myös kaikki muu oli toisin. Talvisota oli alkanut.
 Tänään Lappeenrannassa, valtakunnallisessa talvisodan syttymisen muistotilaisuudessa on puhuttu sodasta ja kunnioittu sen sankareita.
 Mukana tilaisuudessa oli puhumassa myös Puolustusvoimain komentaja, kenraali  Timo Kivinen .
 – Aion puhua yleensä talvisodan merkityksestä Suomelle. Tilaisuutta pidän kunnianosoituksena veteraaneille ja koko sodan aikaisille sukupolville, jotka yksituumaisesti maata ja sen itsenäisyyttä puolustivat, kenraali Kivinen sanoo.
 Vaikka sotaan ei olisi suoraa kosketusta, on talvisodan henki suomalaisille tuttu. Sillä tarkoitetaan yhteishenkeä, jonka avulla pieni ja vähälukuinen Suomen kansa piti puolensa suurvaltaa vastaan.
 – Kansakunta, joka vain pari vuosikymmentä aiemmin vuoden 1918 tapahtumissa oli revitty kahtia, yksissä tuumin määrätietoisesti puolusti tätä maata. Talvisota yhdisti kansaa tavalla, joka myöhemminkin on vaikuttanut identiteettiimme, Kivinen sanoo.
 Yleinen asevelvollisuus säilyy
 Puolustusvoimain komentaja uskoo, että yleisellä asevelvollisuudella on suuri merkitys maanpuolustustahtoon. Eurooppalaisessa vertailussa Suomessa maanpuolustustahto on kenraali Timo Kivisen mukaan toiseksi korkein Turkin jälkeen.
 – Puolustusvoimien vastuulla on se, että hoidamme oman osuutemme mahdollisimman hyvin. Nykyinen koulutusjärjestelmä ei ole missään nimessä rikki, mutta me haluamme ennakoivasti viedä sitä ensi vuosikymmenelle siten, että järjestelmä toimii.
 Toimiva järjestelmä taas syntyy koulutuksen jaksottamisella, varusmiesten arjen sujuvoittamisella, digitaalisuutta ja simulaattoreita hyödyntämällä. Yhtenä osana asevelvollisuuden kehittämiseen kuuluu myös selvitys siitä, onko naisten osallistuminen asepalvelukseen tulevaisuudessakin vapaaehtoispohjalla. Selvityksen laatii laajapohjainen parlamentaarinen komitea.
 Yleinen asevelvollisuus on suuressa roolissa myös maanpuolustustahdon ylläpitämisessä. Silva Nieminen / Yle
 Tämän vuoden loppuun mennessä vapaaehtoisten naisten määrä on ennätyksellisen korkea, yli 700 henkilöä.
 – Hallitusohjelmassa lukee myös, että asevelvollisuutta ylläpidetään sotilaallisen maanpuolustuksen tarpeisiin. Se on Puolustusvoimien näkökulma tähän. Jos nykymallia lähdetään muuttamaan, niin sen mahdollisen toisenkin mallin pitää taata nämä sotilaalliset maanpuolustuksen tarpeet. Mutta ei minulla ole mitään sitä vastaan, että naisten määrä Puolustusvoimissa lisääntyy, sanoo kenraali Timo Kivinen.
 Nainen kenraaliksi
 Noin kymmenen seuraavaa vuotta kutsuntaikäisten nuorten miesten määrä kasvaa. Sen jälkeen kasvu pysähtyy ja kääntyy laskuun.
 – Tämä ei ole Puolustusvoimien näkökulmasta vielä akuutti asia. Johtaako tämä jollain aikavälillä siihen, että kutsunnat laajenee, aika sen sitten näyttää, sanoo kenraali Timo Kivinen sanoo.
 Suomen historian korkea-arvoisin naisupseeri on toistaiseksi everstiluutnantti. Karjalan lennoston hävittäjälentolaivueen komentajana toimiva  Inka Niskanen  ylennettiin everstiluutnantiksi kesäkuussa 2018.
 Puolustusvoimien ylimmässä johdossa naisia ei siis vielä toistaiseksi ole.
 – Kaikessa puolustusvoimien toiminnassa lähdetään tasa-arvosta ja yhdenvertaisuudesta. Naisille varusmiespalvelus avattiin 90-luvun puolivälissä. Ehkä noin 10 vuoden päästä näemme ensimmäiset naiskenraalit. Aika sen näyttää. Mutta kenraaliylennyksiä en päätä minä tai kukaan sotilasjohdossa, vaan valtiojohto, sanoo Kivinen.
 Kutsuntaikäluokissa nuorten miesten määrä jatkaa kasvua vielä kymmenisen vuotta. Sen jälkeen määrä alkaa laskea.   Silva Nieminen / Yle
 Työn ja elämän yhteensovittaminen
 Lappeenrannasta kotoisin oleva Kivinen vierailee Etelä-Karjalassa aina, kun aika antaa periksi. Lappeenrannan historiaan oleellisesti kuuluvat rakuunat tekivät Timo Kiviseen vaikutuksen jo pienenä poikana.
 – Kotitalomme oli Lappeenrannan lentokentän pohjoispuolella. Sotilaat kulkivat alueen ohi laukkaradalle harjoituksiin, ja me pikkupojat seurasimme sitä. Se on voinut hyvinkin vaikuttaa uravalintaan. Äitini on kertonut, että jo nuorena poikana olen sanonut, että minusta tulee sotilas. Ja näin siinä sitten kävi.
 Kivisen pitkään uraan on kuulunut useita pestejä pääkaupunkiseudulla ja Kaakkois-Suomessa. Sen lisäksi hän on ollut erilaisissa kansainvälisissä tehtävissä, muun muassa sotilasasiamiehenä Unkarissa.
 Puolustusvoimain komentaja, kenraali Timo Kivisellä on neljä aikuista lasta, kaksi tytärtä ja kaksi poikaa. Vaimonsa  Maaritin  kanssa Kivinen on ollut yhdessä 30 vuotta.
 Puolustusvoimien komentaja tekee tiivistä yhteistyötä  Ruotsin puolustusvoimien komentajan kanssa.  Mikko Savolainen / Yle
 Kun Suomen sisällä on tullut muuttoja, Kivisen perhe on pysynyt aloillaan pääkaupunkiseudulla.
 – Kun palvelin puolustusasiamiehenä Unkarissa, perhe oli mukana. Muuten olen ollut niin sanottu reppuri. Aina kun on ollut mahdollista, olen ollut kotona. Mutta muuten viikot ovat menneet palvelustehtävissä palveluspaikalla, Kivinen kertoo.
 Kivinen tietää, että perheen ja upseerin uran yhteensovittaminen ei ole aina mutkatonta. Sotilas on siirtovelvollinen, mutta Kivisen mukaan Puolustusvoimissa pyritään siihen, että se sopii myös yksilön muuhun elämään.
 – On siinä ollut omat haasteensa ja tiettyjä vaiheita, jolloin molempien vanhempien on pitänyt olla kotona, esimerkiksi silloin kun lapset olivat murrosiässä. Kerran olen sanonut esimiehelle, kun olin siirtymässä seuraavaan tehtävään, että nyt pitäisi olla kotona. Ja esimies ymmärsi sen, Kivinen kertoo.
 Yhteistyö on tärkeää, sillä yksin ei kukaan pärjää turvallisuusuhkien edessä.  Silva Nieminen / Yle
 "Yksikään ei pysty haasteisiin vastaamaan yksin"
 Puolustusvoimat on viiden viime vuoden aikana keskittynyt valmiuden kehittämiseen. Maailmanpoliittinen tilanne ja kriisien luonne ovat muuttuneet, minkä vuoksi tuleva on vaikeammin ennakoitavaa.
 – Tekemisen pitää olla normaalioloissa sellaisia, että jos joudutaan siirtymään kriisivaiheeseen, niin ei tarvitse tehdä muutoksia toimintatavoissa, Kivinen sanoo.
 Komentaja painottaa myös kokonaisturvallisuuden mallia, joka hänen mukaansa on Suomessa hyvällä tolalla.
 – Me elämme maailmassa, jossa uhat ovat moniulotteisia ja selvää sodan ja rauhan rajaa on välillä vaikea tunnistaa. Yksikään toimija tai viranomainen ei yksin pysty niihin turvallisuushaasteisiin vastaamaan, mitä maailmassa on. Meillä on hyvä lähtökohta kokonaisturvallisuuskonseptin kautta vastata niihin haasteisiin, mitä maailmassa koemme, Kivinen sanoo.
 Suomi jakaa rajaa Venäjän kanssa 1 340 kilometriä. Kivinen muistuttaa, että kysymykset rajaturvallisuudesta kuuluvat ensisijaisesti Rajavartiolaitokselle.
 – Kun katsoo historiaa taaksepäin, niin meillä on toiminut rajavartiointi hyvin ja lähtökohta on, että näin on jatkossakin, Kivinen toteaa.
 Ruotsin puolustusvoimien komentaja  Micael Bydénin  kanssa Kivinen on yhteyksissä lähes viikoittain ja puolustusyhteistyö on tiivistä nyt ja myös tulevaisuudessa.
 Venäjälle yhteyttä hoitaa komentajan sijaan puolustusministeriö.
 – Kun turvallisuustilanne muuttui Ukrainan kriisin jälkeen, niin EU-tasolla päätettiin, että suorat sotilaskontaktit on jäädytetty.
 Kivinen nauraa, kun häneltä kysyy miten hän kuvailisi itseään: "Olen jäävi arvioimaan". Mikko Savolainen / Yle
 Sivusta seuraaja?
 Kun Timo Kivinen nimitettiin Puolustusvoimien komentajaksi 1. elokuuta 2019, hänestä kirjoitettiin paljon eri medioissa. Jutuissa myös kuvailtiin Kivistä ja kysyttiin luonnehdintoja tutuilta.
 Jutuissa häntä kutsuttiin sivusta seuraajaksi, jolla ei ole tarvetta tuoda omaa mielipidettä esille ja jolla ei ole vahvoja mielipiteitä.
 Pitävätkö luonnehdinnat paikkansa?
 Kivinen purskahtaa nauruun.
 – No joku on voinut nähdä asiat noinkin. Olen jäävi arvioimaan itseäni. Varmaan niissä asioissa, joissa on keskustelun varaa, niin annan tilaa. Mutta jos on asioita, joissa keskustelun varaa ei ole, niin silloin kyllä alaiseni ja muut tietävät, mikä on linja.
 Entäpä kotioloissa?
 – Siihen taas vaimoni olisi paras arvioimaan sitä. Kotiympäristö on tietysti erilainen kuin työympäristö. Mutta näissä tehtävissä ollaan 24 tuntia palveluksessa, seitsemänä päivänä viikossa. Palvelusasiat ovat aina mukana, oli sitten palveluspaikalla joukko-osastoissa tai kotona, Kivinen sanoo.

Historiallinen hetki lähenee – kenraali Timo Kivinen: "Ehkä 10 vuoden kuluttua näemme ensimmäiset naiskenraalit"