Summary: Pohjoisessa sää on ollut jopa harvinaisen kylmää ja sama meno jatkuu alkavalla viikolla.

Ensi viikoksi on luvassa pakkasta ja poutaa koko maahan. Suomen säätilaa hallitsee korkeapaine ainakin keskiviikkoon saakka, eikä sateita ole tiedossa. Ylen meteorologin  Kerttu Kotakorven  mukaan lämpötilat ovat alkavalla viikolla koko maassa viisi astetta keskimääräistä kylmempiä.
 Pohjoisessa pakkanen on paukkunut jo hyvän aikaa. Alkavan viikon sää on pohjoisessa jopa harvinaisen kylmää ajankohtaan nähden, sanoo Kotakorpi. Luntakin on maan pohjoisosassa 10-40 senttimetriä.
 Sääennuste ylimmistä lämpötiloista tulevan viikon maanantaista keskiviikkoon. Kerttu Kotakorpi / Yle
 Etelässä lämpötilat ovat päivisin nollan tuntumassa, maan keskiosassa pakkasta on 5-10 astetta ja pohjoisessa 5-15 astetta. Tuuli saa sään tuntumaan entistä viileämmältä.
 – Tämän hetken ennusteen mukaan lumisateet jäävät aivan maan eteläpuolelle, Kotakorpi sanoo.
 Hänen mukaansa keskiviikon jälkeen pakkaset heikkenevät ja loppuviikosta voi tulla sateita. Ennuste loppuviikolle on vielä epävarma.
 Sääennuste alimmista lämpötiloista tulevan viikon maanantaista keskiviikkoon. Kerttu Kotakorpi / Yle

Ensi viikolla jopa 5 astetta keskimääräistä kylmempää – Sateet välttelevät Suomea ja luvassa on poutaa sekä pakkasta


Summary: Useita lentoja on ohjattu toisille lentokentille Delhin heikon näkyvyyden takia.

Intian pääkaupunki Delhi peittyi sunnuntaina raskaaseen, myrkylliseen savusumuun. Kaupungin ilmanlaatu on romahtanut heikoimmilleen tänä syksynä.
 Delhin ilmanlaatua itsenäisesti mittaavan Yhdysvaltain suurlähetystön mukaan sunnuntaiaamuna myrkyllisiä pienhiukkasia oli kuutiometrissä ilmaa paikoitellen 810.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan turvallinen maksimiarvo on 25 pienhiukkasta kuutiometrillä.
 – Saasteet ovat nousseet sietämättömälle tasolle, kirjoitti Delhin pääministeri  Arvind Kejriwal  viestipalvelu Twitterissä.
 Kejriwal vaati Intian keskushallintoa ryhtymään toimiin, jotta tilanne parantuisi.
 Delhissä asuu noin 20 miljoonaa ihmistä. Monet asukkaista kärsivät hengitystie- ja silmäoireista ilmansaasteiden vuoksi. Osa delhiläisistä käyttää hengityssuojaimia.
 Näkyvyys oli sunnuntaina niin heikko savusumun takia, että osa kaupunkiin saapuvista lennoista oli myöhässä tai ne jouduttiin ohjaamaan toisille lentokentille.
 Delhin ilmansaasteet johtuvat muun muassa megakaupungin useista miljoonista ajoneuvoista, rakennustyömaista ja teollisuuden päästöistä.
 Osa delhiläisistä käyttää hengityssuojaimia, kuten kuvan liikennepoliisi. Rajat Gupta / EPA
 Vuoden saasteisin aika
 Suomen New Delhin suurlähetystön väliaikainen asiainhoitaja  Erik af Hällström  kertoo Ylelle puhelimitse, että heikon ilmanlaadun huomaa heti, kun astuu ovesta ulos ja hengittää sisään. Hänen mukaansa ilman likaisuuden jopa maistaa.
 – Ulkona liikkumista on yritetty vähentää. Ne jotka voivat sen tehdä, yrittävät olla enemmän sisätiloissa, missä on puhtaampi ilma, af Hällström sanoo.
 Af Hällströmin mukaan Delhin ilmanlaatu on aina heikoimillaan tähän aikaan vuodesta, koska kaupunkia ympäröivien maakuntien maanviljelijät polttavat näihin aikoihin maatalousjätettä. Lisäksi marraskuun tienoilla on suuria vuosittaisia juhlia, joiden aikaan räjäytellään runsaasti ilotulitteita.
 – Kun lämpötilat laskevat, niin ihmiset joilla ei ole lämmitystä, alkavat polttaa mitä tahansa. Se vaikuttaa myös siihen, että ilmanlaatu huononee.
 Af Hällström kertoo, että paikalliset viranomaiset ovat pyrkineet vähentämään saasteita muun muassa sallimalla parillisiin ja parittomiin numeroihin päättyvillä rekisterikilvillä varustetuilla autoilla ajamisen vain vuoropäivinä. Lisäksi joitakin rakennustyömaita on suljettu ja rekoilta on ajoittain kielletty pääsy kaupunkiin.
 Viime vuonna julkaistun YK:n raportin mukaan neljätoista maailman viidestätoista saastuneimmasta kaupungista sijaitsee Intiassa. Amerikkalaisen tutkimuksen mukaan saasteisiin kuolee miljoona intialaista ennenaikaisesti vuosittain.

Delhi haukkoo ilmaa myrkyllisessä savusumussa – Suomen suurlähetystön asiainhoitaja: Ilman likaisuuden voi jopa maistaa


Summary: Suurin osa Suomen kirkkorakennuksista on suojeltu. Harvinaista on, että seurakunta hakee suojelupäätöstä itse.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Teuvan kirkossa Etelä-Pohjanmaalla on  Tove Janssonin  maalaama alttaritaulu.
 Kymmentä neitsyttä kuvaava alttaritaulu on ainoa, jonka Jansson on maalannut. Se on  tehnyt kirkosta kuuluisan .
 – Kauimmaiset turistit tulevat katsomaan sitä Japanista asti, sanoo Teuvan seurakunnan kirkkoherra  Lauri Annala .
 Alttaritaulu paremmin esille
 Tove Jansson maalasi alttaritaulun – tai -maalauksen – vuonna 1953, kun Teuvan nykyinen kirkko valmistui. Edellinen kirkko oli palanut talvella 1950.
 Uusi kirkko rakennettiin lahjoitusvaroin, sillä inflaatio söi seurakunnan saamat vakuutuskorvaukset. Tove Janssonin työn ja asumisen kustansi teuvalaissyntyinen liikemies.
 Viime vuodet kirkossa on tehty peruskorjausta, joka valmistuu pääsiäiseksi 2020. Peruskorjauksen ajan alttaritaulua on suojeltu tarkoin. Restauroitu sitä ei tässä yhteydessä kuitenkaan ole.
 – Alttaritaulun värit ovat säilyneet hyvin. Joitain kultauksia on ajan myötä entisöity. Kun peruskorjauksen myötä valaistusta lisätään, saamme varmasti alttaritaulun esille paremmin pienillä tempuilla, Annala sanoo.
 Jansson maalasi taulun kiviseinälle ja vaakatasoon.
 – Hänen omintakeinen tapansa maalata näkyy taulussa.
 Tove Janssonin alttaritaulun nimi on Kymmenen neitsyttä. YLE Pohjanmaa
 Suojelu oli teuvalaisten tahto
 Teuvalaiset halusivat suojella kirkkonsa ja anoivat suojelua kirkkohallitukselta.  Se saatiin , ja nyt Museoviraston edustaja on läsnä kaikissa peruskorjaukseen liittyvissä kokouksissa.
 Peruskorjaus toteutetaan yhteistyössä viraston kanssa nykytoiminnan vaatimukset huomioiden.
 – Emme halua pelkkää museota, vaan toimivan kirkon, Annala sanoo.
 Kirkkohallituksen vt. yliarkkitehti  Kristiina Koskiahon  mukaan kirkkolain mukaisen suojeluperusteen pitää olla lähtökohdiltaan rakennustaiteellinen ja kulttuuriperintöön perustuva.
 Suomen noin 800 kirkosta noin 550 on suojeltu. Kirkkolain mukaan suojeltuja ovat kaikki ennen vuotta 1917 valmistuneet kirkot. Se, että seurakunta itse hakee suojelua, on harvinaista.
 – Teuvan osalta suojelua puolsivat sekä Museovirasto että Lapuan tuomiokapituli. Kirkkohallituksen päätös suojelusta oli yksimielinen, Koskiaho sanoo.
 Teuvan kirkko edustaa sotien jälkeisen jälleenrakennusajan asiallista ja niukkaa, mutta 40-luvun historismiin suunnattua romanttista arkkitehtuuria. Se syntyi aikanaan tyylisuunnaksi ja vastapainoksi sota-ajasta toipumiselle.
 Peruskorjausta toteutettaessa on pyritty ottamaan huomioon sen suunnittelijan  Elsi Borgin  näkemykset. Peruskorjaus muun muassa kirkastaa Borgin luoman, ajan tummentaman värimaailman entiselleen.
 Kirkkohallituksen suojelupäätöksen perusteluiden mukaan Teuvan kirkko edustaa sotien jälkeisen jälleenrakennusajan asiallista ja niukkaa rakennustyyliä. Jarkko Heikkinen / Yle
 Naisten kirkko
 Teuvan kirkon toteutuksessa ovat naiset olleet mukana ehkä tavallista näkyvämmin.
 Kirkon suunnittelija Elsi Borg suositteli alttaritaulun maalaajaksi Janssonia, joka oli vuonna 1953 julkaissut neljä muumikirjaa. Jansson oli valittu juuri vuoden taiteilijaksi.
 – Avarakatseinen rakennustoimikunta katsoi hänet hyväksi tekemään työn. Radanvarsi toi tuohon aikaan paljon sivistystä tänne, Annala miettii.
 Kirkon yhteydessä olevassa seurakuntasalissa on tekstiilitaiteilija  Kaarina Heikinheimon  taideteos. Peruskorjauksen suunnittelusta vastaa Arkkitehtitoimisto  Hanna Lyytinen .
 Kirkkoherra Annala naurahtaakin kirkon olevan "naisten kirkko".
 – Naiset ovat olleet täällä monella tavalla toteuttamassa sellaista pehmeää näkyä seurakunnasta. Mutta kyllä tämä kirkko on meille miehillekin lempeä tulla, Annala sanoo.
 Lue lisää:
 Muumi-fanit tutustuivat Teuvalla Tove Janssonin tekemään alttaritauluun
 Tove Janssonin alttaritaulusta onkin kolme luonnosta
 Tove Janssonin ainoasta alttaritaulusta löytyi harvinainen luonnos
 Japanilaisturisteja houkutellaan Alvar Aallon ja Tove Janssonin jalanjäljille

Tove Janssonin ainoasta alttaritaulusta tunnettu Teuvan kirkko on kauttaaltaan naisten suunnittelema – seurakunta sai 1950-luvun kirkon suojeltua


Summary: Brexit-puolueen arvioidaan voivan syödä merkittävästi konservatiivien kannatusta joulukuun parlamenttivaaleissa.

Brexit-puolueen puheenjohtaja  Nigel Farage  ei asetu ehdolle Britannian joulukuun parlamenttivaaleissa. Farage kertoi  BBC:n haastattelussa  tänään sunnuntaina keskittyvänsä oman vaalikampanjansa sijaan kampanjoimaan pääministeri  Boris Johnsonin  neuvottelemaa brexit-sopimusta vastaan.
 – Olen harkinnut tätä hyvin tarkasti. Haluanko yrittää itse saada paikan parlamentista vai ajanko asiaa [brexitin toteuttaminen] paremmin matkustamalla Britanniaa laidasta laitaan tukemassa 600 ehdokasta. Olen päättänyt, että jälkimmäinen on oikea tapa, Farage perusteli päätöstään.
 Farage, joka aiemmin johti Ukip-puoluetta, on pyrkinyt Britannian parlamenttiin jo seitsemän kertaa, mutta jäänyt joka kerta valitsematta. Europarlamentissa hän on istunut vuodesta 1999 lähtien.
 – En halua olla politiikassa loppuelämääni, Farage sanoi BBC:n haastattelussa.
 Brexit-puolue sai toukokuun europarlamenttivaaleissa Britannian puolueista suurimman kannatuksen, ja sen arvioidaan saattavan syödä Johnsonin konservatiivipuolueen kannatusta merkittävästi joulukuun 12. päivä järjestettävissä vaaleissa.
 Brexit-puolueen kannatus on vaihdellut mielipidetiedusteluissa 7–13 prosentissa. Konservatiiveille eri mielipidetiedustelut povaavat 36–42, työväenpuolueelle 21–29 ja liberaalidemokraateille 14–20 prosentin kannatusta.
 Lisää aiheesta:
 Eurooppa-kirje: Brexitistä tuli suuri kurpitsapiirakka, joka lässähti – Britannia on yhä EU:n jäsen
 Britannian jouluvaalit voivat muuttaa brexitin radikaalisti tai johtaa jopa EU-eron perumiseen – vai päädytäänkö taas pattitilanteeseen?
 Britanniaan ennenaikaiset vaalit joulukuun 12. päivä

Brexit-haukka Nigel Farage ei asetu ehdolle tulevissa vaaleissa, vaan aikoo keskittyä Boris Johnsonin erosopimuksen haukkumiseen


Summary: S- ja K-ryhmä kokeilevat myymälöissään uutta tapaa käydä ostoksilla.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Kauppa hakee uusia keinoja sujuvoittaa ostosten tekoa. Riihimäen Prismassa on aloitettu kerää ja skannaa -palvelu, jossa asiakas lukee skannerilla ostoksensa ja pakkaa ne suoraan kassiinsa. Ostokset maksetaan itsepalvelukassalla.
 S-ryhmällä Kerää ja skannaa -palvelua kokeillaan neljässä myymälässä. K-ryhmällä on puolen tusinaa myymälää, joissa ostokset skannataan vastaavalla tavalla omalla kännykällä.
 – Me haluamme tarjota asiakkaille erilaisia palveluita siihen, millaisen kauppakäynnin haluaa. Voi mennä perinteiselle kassalle vanhaan malliin tai valita tämän uuden palvelun, kertoo Riihimäen Prisman palvelupäällikkö  Anniina Vanne .
 Anniina Vanne ja Sari Sirola opastavat Kerää ja skannaa -palvelun käytössä Riihimäen Prismassa. Timo Leponiemi / Yle
 Riihimäkeläinen  Mika Junikka  pitää skanneripalvelua hyvänä uudistuksena.
 – Menin ensiksi ohi, mutta palasinkin takaisin. Olen kiireinen, niin sen takia kokeilin tätä.
 Riihimäelle äskettäin muuttaneelle  Eero Tuhkalalle  skanneri "sopi hyvi käteen". Hän piti erityisesti siitä, että useamman samanlaisen tuotteen lisääminen sujui kätevästi.
 Riihimäen Prismassa koko henkilökunta on koulutettu uuteen järjestelmään. Sen tarkoitus ei ole vähentää työntekijöiden tarvetta, vakuuttaa Vanne.
 Skannerista asiakas näkee tuotteen hinnan ja siihen mennessä poimittujen ostosten summan. Jos tuotetta ei haluakaan ostaa, sen voi poistaa laitteesta.
 Ostokset luetaan käsiskannereilla. Niitä Riihimäen Prismassa on 138. Timo Leponiemi / Yle
 Skannerin käyttö on jo suosittua Ruotsissa, Norjassa ja Virossa.
 Tulevaisuudessa tuotteet luetaan suoraan kassista
 Nykytekniikka mahdollistaisi myös sen, että kassalla tuotteet voitaisiin lukea suoraan asiakkaan kauppakassista ilman skannerin käyttöä. RFID eli radiotaajuinen etätunnistus odottaa vielä tuloaan kauppoihin, vaikka varastojen hallinnassa sitä jo käytetään.
 Käteisen käsittelyyn voisi puolestaan tulla kone, johon rahat laitetaan ja joka laskee vaihtorahat.
 – Se lisäisi turvallisuutta, kun rahaan ei kosketa käsin lainkaan. Sellaisia laitteita olen nähnyt Belgiassa jo vuosia sitten, kertoo Kaupan liiton edunvalvontajohtaja  Tuula Loikkanen .
 Digitaaliset hintanäytöt yleistynevät pikkuhiljaa. Sellaisia näkee jo ainakin kodinkoneliikkeissä.
 Yhdysvalloissa Walmart on kokeillut tekoälyä päivittäistavaramyymälän valvonnassa. Ohjelmiston kamerat tunnistavat, milloin tuotteet ovat loppumassa hyllyiltä, milloin ostoskärryt käyvät vähiin ja milloin kassoille tarvitaan lisää henkilökuntaa. Myös Suomessa tätä on jo kokeiltu parissa myymälässä leipähyllyjen seurannassa.

Kaupat hakevat keinoja nopeuttaa ostosreissua – Riihimäellä asiakas voi skannata tuotteen suoraan hyllystä


Summary: Ruotsissa on tehty tänä vuonna jo 102 vakavaa räjähdeiskua. Kolmannes niistä Etelä-Ruotsin Malmössa.

Rikollisjoukkioiden Ruotsissa jatkuvasti tekemät räjähdeiskut ovat täysin poikkeuksellisia Euroopan ja jopa maailman mittakaavassa, arvioi kriminologi  Amir Rostami   sanomalehti Dagens Nyheterissä .
 Ruotsissa on tehty tänä vuonna jo 102 räjähdeiskua, joita tutkimaan on hälytetty poliisin räjähderikoksiin erikoistunut ryhmä. Viime vuonna vastaavana aikana räjähdyksiä oli 39.
 Lähes kolmannes räjähdyksistä on sattunut Etelä-Ruotsin Malmössa. Tukholmassa niitä on ollut 19 ja Göteborgissa 13.
 Rostamin mukaan vastaavaa määrää räjähdeiskuja ei tehdä missään toisessa rikkaassa maassa, jossa ei käydä sotaa tai jossa ei kärsitä vuosia jatkuneesta terrorismista.
 – Löytääkseen vastaavaa pitää etsiä sota-alueita tai maita, joilla on pitkä terrorismihistoria, kriminologi Amir Rostami sanoo haastattelussa.
 Kerrostalon edustalle jätetty räjähde aiheutti suuret tuhot kesäkuun alussa Linköpingissä. Poliisi ei ole vieläkään onnistunut selvittämään tapausta.  Jeppe Gustafsson / EPA
 Taustalla rikollisjengien taistelu
 Rostamin mukaan tarkkaa tilastovertailua Ruotsin ja muiden Länsi-Euroopan maiden välillä on vaikea edes tehdä, sillä muiden maiden tilastoihin kirjautuu niin vähän vastaavia rikoksia.
 – Olen ollut yhteydessä lukuisiin poliisiviranomaisiin sekä Euroopassa että Pohjois-Amerikassa, eikä missään niistä tunnisteta samanlaista kehityskulkua kuin meillä Ruotsissa, Rostami kertoo.
 Tutkijoiden on vaikea löytää selitystä sille, miksi räjähdeiskuja tehdään Ruotsissa, muttei muissa vastaavan väestöpohjan ja sosiaaliset olosuhteet omaavissa maissa. Rostami näkee rikollisjengien väkivallan käytössä 15 vuotta jatkuneen kierteen, jossa keinot ovat koko ajan koventuneet.
 – Ensin ammuttiin laukauksia jalkaan ja takapuoleen, sitten ryhdyttiin ampumaan toisia, sitten laukausten määrä lisääntyi, tehtiin suoranaisia teloituksia ja häpäistiin uhreja. Nyt on todella paljon räjähdyksiä, Rostami piirtää väkivallan kierteen punaisen langan.
 Rikollisjengeillä, joiden jäsenillä on usein maahanmuuttajatausta, on lukuisia aktiivisia konflikteja eri puolilla Ruotsia. Konfliktien taustalla voi olla niin taistelu huumekaupan reviireistä kuin ihmissuhteetkin.
 Toistaiseksi räjähdeiskut ovat aiheuttaneet enimmäkseen aineellista vahinkoa.  Tosin syyskuussa Etelä-Ruotsin Lundissa tehdyssä räjäytyksessä haavoittui vakavasti yksi ohikulkija .
 Lisää aiheesta:
 Malmössa tapahtui kaksi räjähdystä
 Ruotsissa levoton yö ja aamu – alamaailman mies ammuttu, kahdessa paikassa räjähti
 Yksi kuva näyttää karusti, miten suomalaiset eroavat ruotsalaisista rikoksissa – "Ovat tavattoman onnekkaita saamaan Alkon arvonnassa rähinäviinapullon"

Kriminologi Ruotsin räjähdyksistä: Täysin poikkeuksellista, ei tällaista tapahdu kuin sota-alueilla


Summary: Onnettomuuspaikka oli Töölöntorin kohdalla.

Poliisiauto ajoi henkilöauton perään Helsingin Töölössä kolmen jälkeen sunnuntai-iltapäivällä.
 Silminnäkijähavaintojen mukaan hälytysajossa ollut poliisiauto ajoi pillit päällä Runeberginkatua pitkin ja törmäsi kovassa vauhdissa toisen auton perään risteyksessä Töölöntorin kohdalla.
 Poliisiauton peräänajama henkilöauto Runeberginkadulla. Riikka Räisänen/Yle
 Helsingin poliisin mukaan kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa. Poliisi kolaroi harvoin muun liikenteen kanssa, mutta silloin tällöin tällaista tapahtuu varsinkin hälytysajossa, kerrotaan Helsingin poliisista.
 Myös Sastamalassa Pirkanmaalla poliisiauto oli osallisena kolarissa sunnuntaina iltapäivällä.

Hälytysajossa ollut poliisiauto kolaroi toisen auton kanssa keskellä Helsinkiä – myös Pirkanmaalla poliisi mukana kolarissa


Summary: Kiellot kestävät ainakin marraskuun puoliväliin saakka.

Syksyn työehtosopimusneuvottelujen ensimmäiset työtaistelutoimet alkavat maanantaina, kun Teollisuusliiton ja ammattiliitto Pron ylityökiellot tulevat voimaan.
 Teollisuusliiton ylityökiellon piirissä on noin satatuhatta työntekijää muun muassa teknologiateollisuudessa ja pelti- ja teollisuuseristysalalla. Pron ylityökielto koskee kaikkia teknologiateollisuuden toimihenkilötehtäviä.
 Liitot julistivat ylityökiellot, kun uusista työehdoista ei päästy sopuun ennen edellisten sopimusten umpeutumista lokakuun lopussa. Ylityökiellot jatkuvat 15. marraskuuta asti.
 Työantajien Teknologiateollisuus on sanonut ylityökieltojen hankaloittavan neuvotteluja ja vaikeuttavan yritysten toimintaa ja toimituksia asiakkaille.
 Neuvotteluissa hiertävät erityisesti kilpailukykysopimuksen 24 palkatonta työtuntia, jotka työnantaja haluaa säilyttää ja palkansaajat poistaa.
 Teknologiateollisuuden sopimuksia on pidetty suunnannäyttäjinä koko meneillään olevalle liittokierrokselle.
 Lue lisää
 Teollisuusliitto ja Ammattiliitto Pro julistivat ylityökiellon – Työnantajat: "Painostustoimet hankaloittavat neuvotteluja"
 Kiista kiky-tunneista jumittaa palkkaneuvotteluja: Teollisuusliitto torjuu lisätunnit, työnantajat kytkevät työajan ja palkankorotukset
 Syksyn palkkaneuvottelujen avainkysymys: Kuka avaa kiky-tuntien umpisolmun?
 Ammattiliitto Pro pöyristynyt työnantajien tavoitelistasta: "Lomarahat puoliksi, useat korvaukset leikkuriin, kolmesta lauantaista kiky-päiviä? Poikkeuksellista"

Teollisuusliiton ja ammattiliitto Pron ylityökiellot voimaan – koskettavat kymmeniätuhansia työntekijöitä


Summary: Kiinan erityishallintoalueen mielenosoitukset ovat jatkuneet jo 22 viikkoa.

Ainakin viisi Hongkongin demokratiamielenosoittajaa on saanut vammoja puukolla aseistautuneen miehen hyökättyä heidän kimppuunsa. Hyökkäys tapahtui sunnuntaina Cityplaza-ostoskeskuksen alueella, jonne mielenosoittajat olivat kokoontuneet.
 Yhdeltä uhreistaan hyökkääjä puri korvan osin irti. Korvastaan osan menettänyt mies on demokratialiikkeeseen kuuluva poliitikko  Andrew Chiu .
 Hongkongissa ilmestyvä  The Standard -lehti on julkaissut kuvan , jossa näkyy kuinka hyökkääjä puree Chiuta.
 Kiinalaismieliseksi epäilty veitsimies taltutettiin nopeasti. Hänen henkilöllisyydestään ei ole varmuutta.
 Iskua edelsi silminnäkijöiden mukaan politiikkaa koskeva riita puukolla aseistautuneen miehen ja joidenkin mielenosoittajien välillä,  kertoo muun muassa South China Morning Post -lehti .
 Uhreista kaksi on uutistoimisto AP:n mukaan kriittisessä tilassa.
 Poliisit vartioivat verisen hyökkäyksen jälkeen rikospaikkaa, jossa näkyy ensihoitajien jättämiä välineitä. Jerome Favre / EPA
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet Hongkongissa jo 22 viikkoa. Tänään sunnuntaina mielenosoittajat levittäytyivät useisiin ostoskeskuksiin.
 Alun perin mielenosoittajat vaativat rikollisten luovutuksen Manner-Kiinaan mahdollistavan lakiesityksen perumista. Myöhemmin protestit laajenivat yleisemmiksi demokratiamielenosoituksiksi.
 Kiistelty lakiehdotus on sittemmin peruttu.
 Lisää aiheesta:
 Poliisi kyynelkaasutti ja ampui vesitykillä mielenosoittajia Hongkongissa
 Hongkongin talous kärsinyt levottomuuksista – taantuma uhkaa
 “He kohtelevat lapsia kuin eläimiä” –  Poliisin otteet suututtavat hongkongilaisia ja moni valmistautuu päivien mielenosoitusputkeen
 Hongkongissa yhteiskuntaopin väitetään radikalisoivan nuoret ja koulukirjat joutuvat syyniin – "Puhumme asioista, joista Manner-Kiinassa ei voi puhua"

Hyökkääjä puri mielenosoittajan korvan osin irti Hongkongissa – Useita ihmisiä haavoittui puukoniskuista


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Himoitsetko vanhoja Arabian astioita tai taidelasia? Neljä keräilijäkonkaria vinkkaa, miten teet arvokkaita löytöjä
 "Keräily on kuin kalastamista – koskaan ei tiedä mitä saa", sanoo esineaarteitaan esittelevä keräilijä. Helsinkiläismuseossa on näyttely  Keräilijät ja kokoelmat,  joka esittelee arvokkaita taide- ja käyttöesineitä yksityishenkilöiden varastoista. Kysyimme neljältä keräilijältä heidän parhaat vinkkinsä.
 Hämeenlinnan Kirkonkulman koulussa on todettu sisäilmaongelmia. Ville Välimäki / Yle
 THL: Suomalaisten käsitykset sisäilmaongelmista ovat liioiteltuja
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kansallisen sisäilmakartoituksen mukaan ihmiset kokevat erityisesti sisäilmaan liittyvät terveysriskit usein suurempina ja vakavampina, kuin mitä ne tutkimustiedon perusteella ovat. Monissa kysymyksissä suomalaisten käsitykset poikkesivat merkittävästi tutkitusta tiedosta.
 Meeri Niinistö / Yle
 Pikamuoti on kasvattanut vaatejätteen määrää: "Siinä vastuullisuus lentää romukoppaan" – testaa, tiedätkö pikamuodin vaikutukset
 Keskustelu pikamuodista on käynyt kuumana sen jälkeen, kun puolalaisyritys avasi uusia muotiliikkeitä kauppakeskus Triplassa.
 Siilit-ryhmän lapset Saskia Helena, Lennart, Andra-Grettel ja Emili leikkivät tallinnalaisen Tammetõrun päiväkodin pihalla. Stanislav Moškov
 Tytöillä ja pojilla on erilaiset aivolohkot ja roolileikit ovat vaarallisia – Esitys uudeksi opetussuunnitelmaksi suututti koulutusalan ammattilaiset Virossa
 Opetusministeriö laati suunnitelman varhaiskasvatuksen tulevasta sisällöstä kuulematta alan asiantuntijoita. Yksi suunnitelmaa kritisoineista varhaiskasvatuksen asiantuntijoista on tallinnalaisen Tammetõrun päiväkodin opintopäällikkö  Evelyn Neudorf . Hänen mukaansa työversiossa on useita perustavanlaatuisia puutteita.
 Alakouluikäisiä uudenlaisessa oppimisympäristössä padeineen ja kannettavine tietokoneineen. Antti Haanpää / Yle
 Liikaa vastuuta liian varhain? "Nykykoulussa järjestelmästä putoavat sellaiset, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla"
 ADHD:n tai muun neuropsykiatrisen oireilun vuoksi tutkimuksiin hakeutuvien alakouluikäisten määrä on rajussa kasvussa. Hoitolähetteiden määrä on kaksinkertaistunut viidessä vuodessa. Erityisen huolestuttavana nähdään jo psykiatrisessa hoidossa olevien lasten koulutilanteiden toistuva kriisiytyminen.

Viisi kiinnostavaa juttua sunnuntai-iltaan: Keräilijöiden kirppisvinkit, lasten leikit puhuttavat Virossa ja pikamuodin synkät seuraukset


Summary: Koulut yrittävät siirtää tietosuojavastuun vanhemmille lupalappujen avulla.

Ylä-Savossa Kuopiossa asuva 3-luokkalainen tyttö toi syksyllä kotiinsa lappuja, joissa kysyttiin lupaa erilaisten sovellusten käyttöön koulun opetuksessa. Sovellukset oli tarkoitus ladata myös lapsen omaan kännykkään.
 Lapuissa mainittiin käyttöohjelmat nimeltä, mutta muuta tietoa niistä ei kerrottu.
 – Se oli vaan sellainen, että “Heippa, otamme käyttöön”, lapsen isä  Mikko Pirinen  kuvailee.
 Pirinen alkoi etsiä tietoa. Ensin piti etsiä sovellusten tietosuojalausekkeet ja käyttöehdot. Ne hän sai luettavakseen vasta sen jälkeen, kun oli ladannut sovellukset omaan kännykkäänsä.
 Luettavaa oli paljon, sillä tekstit oli kirjoitettu englanniksi ja niitä oli yhteensä kymmeniä sivuja.
 Sovellusten ja niiden taustalla olleiden pelimoottoreiden tietosuojalausekkeista kävi ilmi, että ainakin yksi koulun käyttämistä sovelluksista käytti puhelimen mikrofonia, äänitti lapsen puhetta ja kodin ääniä.
 Lisäksi sovellus varasi oikeuden käyttää keräämiään tietoja kaupallisiin tarkoituksiin ja luovuttaa niitä eteenpäin.
 Sovellusten käyttö on kouluissa yleistä
 Opetushallituksen juristin  Laura Francken  mukaan opettajat tarvitsevat tukea sovellusten arvioimiseen. Hänen mukaansa opetuksen järjestäjällä olisi hyvä olla jonkinlaiset linjaukset siitä, millaisia sovelluksia opetuksessa voidaan käyttää.
 – Olemme tiedostaneet haasteen ja tämä on sellainen kysymys, mihin olisi hyvä löytää kansallista ohjeistusta, Francke sanoo.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön  Tietosuojaoppaassa  ohjeistetaan, että vaikka sähköisten palveluiden tuottamisessa käytetään ulkopuolista palveluntarjoajaa, henkilötietojen käsittely tapahtuu edelleen oppilaitoksen lukuun.
 Lisäksi oppaassa muistutetaan, että henkilötietojen käsittelyn minimoinnin periaate koskee myös sähköisiä palveluja.
 Yrittäjä ja tietokirjailija  Harto Pönkä  kouluttaa opettajia somen opetuskäytöstä ja GDPR:n liittyvistä tietosuojavaatimuksista.
 Hänen mukaansa erilaisia sovelluksia käytetään suomalaisissa kouluissa yleisesti. Opettajilla on vapaus päättää ja kokeilla, sekä kehittää erilaisia opetusmenetelmiä sovellusten avulla.
 Pönkä ohjeistaa opettajia, että jokaiseen sovellukseen pyydetään kotoa erikseen kirjallinen lupa. Toinen vaihtoehto on, että koulussa käytetään huoltajan luvalla niitä sovelluksia, jotka oppilaat ovat asentaneet kännykkäänsä jo kotona.
 Haasteena kuitenkin on, että sovellukset päivittyvät. Samalla niiden toiminnat ja käyttöehdot saattavat muuttua luvan kysymisen jälkeen.
 – On todella vaikeaa jättää yksittäisen opettajan tai yksittäisen kunnan vastuulle, että he pystyisivät lukemaan ikäänkuin juristina nämä käyttöehdot läpi, Pönkä sanoo.
 Sovellukset testaavat lasten oppimista
 Mikko Pirinen otti yhteyttä lapsensa kouluun. Keskusteluissa paljastui, että lapsen luokassa oli otettu käyttöön erilaisia sovelluksia myös lupaa kysymättä.
 Tietosuojalain mukaan alle 13-vuotiaat lapset voivat käyttää tietoyhteiskunnan palveluja, kuten sosiaalista mediaa tai sovelluksia, vain vanhemman suostumuksella.
 Isälle kerrottiin, että koululla ei ole resursseja valvoa yksittäisen opettajan yksittäistä kokeilua.
 – Koulukin tunnisti, että heillä ei ole riittävää osaamista ja ammattitaitoa sovellusten sopimusteksteihin, Pirinen sanoo.
 Ilmaisten sovellusten käyttöehdot ovat peruskoulussa käytettäessä samat kuin muillakin käyttäjillä. Opetukseen käytettävät sovellukset testaavat yleensä lapsen osaamista ja oppimista.
 Isän mielestä lasten yksilölliseen kouluosaamiseen liittyvät tiedot ovat verrattavissa terveystietoihin.
 – Tällaisia tietoja ei saa kerätä ja luovuttaa ulkopuolisille, hän sanoo.
 Isä: Lasten tietosuojaa parannettava
 Mikko Pirisen mukaan ongelmaan pitäisi löytää ratkaisu, jossa sovelluksia käytetään turvallisesti. Tällä hetkellä vaihtoehtona on joko antaa lupa epämääräisten sovellusten käyttöön tai asettaa lapsi eriarvoiseen asemaan luokassa.
 Pirinen epäilee, että peruskoulujen opetuksessa ei aina noudateta tietosuoja-asetusta. Sen vuoksi hän on tehnyt asiasta ilmoituksen tietosuojavaltuutetulle.
 Pirinen ehdottaa, että koulut kävisivät läpi opetuksessa käytettävien sovellusten tietosuojalausekkeet ja käyttöehdot. Samalla pitäisi huolehtia, että opetuskäytössä olevat ohjelmistot täyttävät Suomen lainsäädännön vaatimukset.
 Opetukseen tulisi valita vain sellaisia sovelluksia, jotka keräävät mahdollisimman vähän tietoa, eivätkä luovuta niitä koulun ulkopuolelle.
 Tietosuojasta ja ehdoista pitäisi puolestaan kertoa koteihin niin selkeästi, että myös ohjelmistoja käyttävät lapset pystyvät ymmärtämään mistä on kyse.
 – Suomessa pystytään opettelemaan digitaitoja turvallisesti, mutta se vaatii perehtymistä. Ei saa olla niin, että kukaan ei ole kouluissa sopimuksia lukenut, tai että ne on vaan silmäilty läpi, Pirinen sanoo.
 Huolestuttavatko lasten kännyköiden tietoturva-asiat? Hyväksytäänkö teidän perheessä koulun lupalaput tietosuojalausekkeet lukematta? Aiheesta on mahdollista keskustella klo 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Selvitys antaa karun kuvan tietosuojauudistuksesta –  Annatko sinäkin riskillä ja summassa suostumuksen tietojesi käyttöön?

Kännyköihin ladataan kouluissa sovelluksia, jotka äänittävät lasten puhetta – Isä vaatii: "Tällaisia tietoja ei saa luovuttaa ulkopuolisille"


Summary: Nuorisopastorin ja nahkatehtailijan Kiukaisten kokeilukoulussa luotiin pohjaa peruskoululle jo 1950-luvulla. Miehet levittivät uudistuksen koko Suomeen.

Yleinen käsitys on ollut että peruskouluun siirtyminen 1970-luvulla oli valtiojohtoinen Ruotsista lainattu projekti. Käsitys romutetaan  Markku Niemen  kirjassa  Peruskoulun unohdetut alkuunpanijat .
 Kirjan päähenkilöt ovat Satanahka Oy:n omistaja  Aarne Hellemaa  ja entinen Harjavallan nuorisopastori  Onni Niemi . Miehet perustivat Satakuntaan Kiukaisiin kokeiluoppikoulun vuonna 1956.
 – Se oli ensimmäinen oppikoulun pohjalle perustunut kokeilukoulu ja se lähti liikkeelle paikallisen nahkatehtailijan eli valistuneen patruunan esityksestä, Markku Niemi sanoo.
 Friitalan nahkatehtaan perustajan  Arthur Hellmanin  poika Aarne Hellemaa oli kiinnostunut Kiukaisten kehittämisestä hankittuaan paikallisten tilallisten omistaman nahkatehtaan osake-enemmistön.
 400 työntekijää pienellä paikkakunnalla työllistäneen tehtaanpatruunan sana myös painoi ja tahdolla oli vaikutusta.
 Aarne Hellemaa oli käynyt oppikoulun ja valmistui diplomi-insinööriksi. Hänen mielestään oppikouluun oli lisättävä käytännön opetusta. Markku Niemen kokoelma
 Kansanvalistus alkoi kansalaisopiston perustamisella. Sen vt. johtajaksi löytyi opetusalasta kiinnostunut Harjavallan nuorisopastori Onni Niemi.
 Niemi oli opintojensa yhteydessä kuullut kouluhallituksen pääjohtajana toimineen   Arvi Poijärven  luentoja ja sai siitä herätteitä uudenlaiseen kouluun.
 Suomen koulutetut joukot olivat pienet, ja Poijärvi oli diplomi-insinööri Aarne Hellemaan tuttu jo opiskeluajan laulukuorosta. Poijärvi kutsuttiin Kiukaisiin kuultavaksi ja kouluidea täsmentyi.
 Tuumasta siirryttiin toimeen omalla ja vekselirahoituksella. Koulu aloitti vuokratiloissa, mutta pian rakennettiin uudet koulurakennukset.
 Kaikille mahdollisuus oppikouluun
 Rinnakkaiskoulujärjestelmässä lapset kävivät seitsemänluokkaisen kansakoulun. Ne, joilla oli lukupäätä ja taloudellisia mahdollisuuksia pääsivät neljänneltä luokalta oppikouluun. Oppikoulut olivat pääasiassa yksityiskouluja.
 Onni Niemi tuli koulumaailmaan nuorisopastorin paikalta. Kristilliset arvot kannustivat häntä koulu-uudistukseen. Markku Niemen kokoelma
 Uudistajien ajatuksena oli, että kaikilla olisi mahdollisuus käydä oppikoulua, ja että sen tulisi vastata enemmän käytännön vaatimuksiin.
 – Hellemaa oli omiin kokemuksiinsa nojaten sitä mieltä, että koulu pitää tuoda lähemmäksi käytännön elämää. Kiukaisten kokeiluoppikouluun tuli perinteisen oppikoulun oheen kaupallinen ja tekninen linja, Markku Niemi kertoo.
 Kiukaisissa kokeiltiin jo kansa-, kansalais -ja oppikoulun yhdistämistä 1950-luvulla, jo ennen kuin valtion Kouluohjelmakomitea sai valmiiksi mietinnön yhtenäiskouluun siirtymisestä.
 Vuonna 1959 valmistunut mietintö hyväksyttiin täpärästi. Tasan menneessä äänestyksessä komitean puheenjohtajana toimineen  Reino Oittisen  (sd.) ääni ratkaisi.
 Vasemmisto kannatti ja oikeisto vastusti peruskoulua. Keskustassa oltiin molempaa mieltä.
 Peruskoulu-uudistus jämähti vuosikymmeneksi.
 Paikkakuntalaiset hyljeksivät koulua
 Kiukaisten oppikoulua vastustettiin paikkakunnalla. Lapset laitettiin mieluummin naapurikuntiin kuin patruunan kouluun.
 Onni Niemi oli muistellut, kuinka eräskin isäntä, jonka lapset kävivät naapurikunnassa oli sitä mieltä, ettei kaikkien “räkänokkien” tarvitse oppikoulua käydä.
 Myös paikalliset kansakoulunopettajat taktikoivat koulua vastaan antamalla muihin oppikouluihin hakeutuville parhaat lähtöpisteet.
 Oppilaspulan takia Kiukaisten koulu avattiin ulkopaikkakuntalaisille. Oppilaita tuli eri puolilta Suomea ja heille järjestettiin asunnot. Moni muuten yleissivistävää koulutusta paitsi jäänyt sai uuden mahdollisuuden.
 Kiukaisten kouluun tuli oppilaita eri puolilta Suomea. Markku Niemen kokoelma
 Ensimmäisenä lukuvuonna oppilaita oli 58, mutta muutamassa vuodessa määrä nousi noin kolmeen sataan.
 Koulu toimi aluksi viisiluokkaisena, mutta sitten tarvittiin myös lukio. Lupaa ei meinannut hellitä, mutta tehtailija Aarne Hellemaa käytti verkostojaan. Valtioneuvosto kokoontui loma-aikana ylimääräiseen kokoukseen, jonka ainoana asiana oli Kiukaisten koulun laajentumislupa kahdeksanluokkaiseksi. Se myönnettiin 9.7.1957.
 Turun silloisessa yksityisessä yliopistossa Hellemaata kuunneltiin nöyrästi ja hänen aikomuksiaan tuettiin. Friitalan nahkatehtaan perustanut suku oli lahjoittanut yliopistolle huomattavia summia rahaa.
 Koulu-uudistajat näkivät myös opettajien koulutustarpeet. Turun yliopisto saatiin mukaan peruskoulun opettajakoulutukseen. Rauman seminaarissa järjestettiin ensimmäinen kansakoulunopettajien kielikurssi vuonna 1964.
 Kristilliset arvot kokeilun takana
 Turun yliopistosta valmistunut oppikoulun liikunnanopettaja  Anneli Savolainen  aloitti Kiukaisissa vuonna 1965.
 – Oppilasaines oli epäyhtenäistä ja se vaati opettajilta enemmän. Matematiikkaan ja kieliin tulikin sitten tasokurssit, Anneli Savolainen muistelee.
 Koulussa vaadittiin hyvää käytöstä ja kaikkia kunnioitettiin.
 Kiukaisten koulun toiminta loppui vuonna 2017. Osassa tiloja toimii nykyisin kansalaisopisto. Markku Niemi ja Anneli Savolainen poikkesivat katsomassa tuttua koulua.  Jari Hakkarainen / Yle
 Koulun perustajilla oli vahva kristillinen arvopohja. Jokaista lasta piti tukea ja koulun piti olla ilmaista, jotta kaikilla olisi mahdollisuus mennä oppikouluun ja elämässä eteenpäin.
 – Suhtautumisen tuloksena Kiukaisten lukiosta kaikki, vain kahta lukuun ottamatta, pääsi ylioppilaaksi, Anneli Savolainen sanoo.
 Jos keväällä reputti, koe uusittiin syksyllä. Myös syksyllä valmistuneille järjestettiin vastaavia ylioppilasjuhlia kuin keväällä lakitetuille.
 – Vuosienkin jälkeen opettajanhuoneessa moni on käynyt kiittämässä koulua.
 Koulu-uudistajat pitivät koko ajan tärkeänä jatkokoulutusmahdollisuuksia.
 – Niemi sanoi aina, että umpiperiä ei koulutuksessa saa olla. Vaikka lopettaa peruskoulun, pitää olla seuraava kouluaste mahdollinen ja sen jälkeen vielä korkea-aste mahdollinen. Tähän on päästy, Anneli Savolainen summaa.
 Kiukaisten yhteiskoulussa ja lukiossa oli enimmillään yli 400 oppilasta. Koulu lopetettiin vuonna 2017. Nykyisin tiloissa järjestetään kansalaisopiston kursseja.
 Toiminta laajeni valtakunnalliseksi järjestöksi
 Koska peruskoulua vastustettiin kansakouluissa ja oppikouluissa eikä poliittista yhteisymmärrystä syntynyt, päättivät Kiukaisten miehet perustaa Helsinkiin rekisteröidyn Koulu-uudistus ry:n vuonna 1962. Yhdistys perusti myös Koulusuunnittelutoimiston, joka aloitti työnsä Väestöliiton tiloissa.
 Sodasta oli vasta parikymmentä vuotta aikaa. Siirtoväen asuttaminen, sotakorvaukset ja uudelleenrakennus olivat vieneet paljon valtion voimavaroja
 – Koulu-uudistajat näkivät, mitä yhteiskuntakehityksessä tarvitaan. Siinä ei ollut puoluepolitiikka mukana, Markku Niemi kertoo.
 .
 Onni Niemen jäämistössä on kuvia ja muun muassa Koulu-uudistus ry:n arkistoja. Jari Hakkarainen / Yle
 Järjestössä tehtiin myös talkootyötä. Välillä kun lainaa tarvittiin pankista, takaajana oli Aarne Hellemaa omasta ja omistamansa Satanahka Oy:n puolesta.
 Yhdistys teki suunnitelmia, kun yhteiskunnalla ei ollut varaa
 Väestöliiton tiloihin syntyi kansalaisjärjestön voittoa tavoittelematon konsulttitoimisto suunnittelemaan peruskoulun toteutusta, kun yhteiskunnalta puuttui yhteinen visio, eikä ollut riittäviä resursseja valmistelutyöhön.
 Valtionhallinnossa uudistusta valmisteli vain muutama henkilö, paljon vähemmän kuin järjestön perustamassa suunnittelutoimistossa. Yhdistyksessä oli nelisenkymmentä jäsentä ja suunnittelijoita sen koko toiminnan aikana oli yli 20.
 Valtionhallinnolle laadittiin suunnitelmat koulutusjärjestelmän uudistamiseksi koko valtakunnan osalta.
 Kuntakohtaisissa suunnitelmissa käsiteltiin kaikkea kunnassa annettavaa ja kunnan ulkopuolelta tarvittavaa opetusta parin vuosikymmenen tähtäimellä. Suunnitelmat laajenivat alueellisiksi.
 Esimerkiksi Onni Niemi laati peruskoulun käynnistymiseen johtaneen Lapin läänin alueellisen koulusuunnitelman kuusikymmentäluvun lopulla.
 - Kiukaisten kokeilu on ainoa peruskouluun tähtävä yhtenäiskoulu Suomessa, kirjoitti Lalli-lehti Onni Niemen talteen ottamassa, päiväämättömässä lehtileikkeessä. Markku Niemen kokoelma
 Vuonna 1968 eduskunta hyväksyi peruskoulujen puitelain. Lapissa siirryttiin peruskouluun ensimmäisenä lääninä Suomessa vuonna 1972.
 Koulu-uudistuksen lakiin siirtynyttä sisältöä määriteltiin Kiukaisten ja muiden kokemusten mukaan. Päätöksentekijöitä informoitiin eli nykykielellä lobattiin peruskoulun kannattajiksi.
 Markku Niemi nostaa keskeiseksi vaikuttajaksi uudistajien vuonna 1964 julkaiseman ohjelman  Todellisen uudistuksen tie . Siinä oli viisi kirjoittajaa, joista uudistuksen kasvoina ulospäin esiintyi Väestöliiton  Jaakko Itälä . Muut kirjoittajat: Onni Niemi,  Pekka Aukia ,  Erkki Äyrynen  ja  Eero Teerijoki , halusivat pitää matalaa profiilia.
 Kansalaistoiminta kiritti peruskoulun maaliin
 Ruotsissa peruskoulu-uudistus toteutettiin aiemmin. Yhteyksiä siihen suuntaan oli poliitikoilla ja asiantuntijoilla. Ruotsin esimerkki innoitti myös Kiukaisten uudistushaluisia henkilöitä, mutta Suomen valtiovallan hitaus ärsytti.
 Markku Niemi sanoo Suomen peruskoulu-uudistuksen toteutuneen kotikutoisena.
 – Tässä oli tehtailija puuhamiehenä. Hän peilasi kokemuksia omaan yritystoimintaansa. Nämä peruskoulun alkuunpanijat olivat aikaansa edellä.
 Markku Niemi julkaisi isänsä Onni Niemen toivomuksesta kirjan peruskoulun pioneerien tekemästä taustatyöstä ja vaikutuksesta uudistukseen. Jari Hakkarainen / Yle
 He ymmärsivät, että tulevaisuudessa tarvitaan paljon laajempaa koulutuspohjaa ja osaamista, kuin mitä vanha järjestelmä tarjosi. Ilman Kiukaisten kokeilukoulua ja kansalaisjärjestöjen työtä peruskoulu olisi toteutunut, mutta paljon myöhemmin, Markku Niemi arvioi.
 Markku Niemi on Kiukaisten kokeilukoulun käytännön toteutuksesta vastanneen Onni Niemen poika.  Peruskoulun unohdetut alkuunpanijat - kirjan lähteinä on käytetty muun muassa Onni Niemen kotiarkistossa säilyneitä Koulu-uudistus ry:n ja Koulusuunnittelutoimiston asiakirjoja.

Pappi ja patruuna paaluttivat peruskoulun Suomeen – Kansalaisjärjestöjen merkitys on unohdettu koulu-uudistuksen syntytarinasta


Summary: Omat riskinsä olisi siinä, jos sekä eduskunta- että presidenttikaudet olisivat nelivuotisia, sanovat valtiosääntöprofessorit.

Presidentti  Sauli Niinistö  toisti eilen aikaisemman  ehdotuksensa  presidentin valtakauden rajaamisesta, ja mainitsi vaihtoehtoina joko kaksi viiden vuoden tai kolme neljän vuoden jaksoa.
 Perusteluja kauden lyhentämiselle löytyy, mutta mikään yksinkertainen peliliike se ei ole, arvioivat valtiosääntöoikeuden asiantuntijat.
 Etuna on kansanvallan lisääntyminen: mitä useammin vallankäyttäjä on vaaleissa arvioitavana, sitä vahvempi on hänen valtuutuksensa toimia.
 – Sitä näkökulmaa toki voidaan esittää, että kansanvallassa kontrollin näkökulmasta olisi parempi että toimivalta olisi neljä vuotta, sanoo valtio-opin professori emeritus  Heikki Paloheimo  Tampereen yliopistosta.
 Kansainvälisesti verrattuna Suomen presidentin virkakausi on pitkä, kuusi vuotta. Useissa EU-maissa, ja Yhdysvalloissa, kausi on nelivuotinen, Ranskassa viisivuotinen.
 – Sanoisin että 2 x 5 vuotta on ihan varteenotettava ehdotus, vastaa kansainvälisen oikeuden professori  Martin Scheinin  Firenzen European University Institutesta.
 Vaalikaudet eduskuntakauden kanssa?
 Hyvä puoli viisivuotiskaudessa olisi asiantuntijoiden mukaan se, ettei presidentin roolia sidottaisi osaksi eduskunnan vaalikamppailuja ja päivänpolitiikkaa.
 Jos neljän vuoden välein valitaan sekä presidentti että eduskunta, on riskinä että presidentin rooli itsenäisenä toimijana hämärtyy.
 – Peräkkäiset nelivuotiskaudet toisivat presidentin vahvasti mukaan kotimaan puoluepolitiikkaan, mikä olisi ristiriidassa viime vuosikymmenten aikana otettujen askelien kanssa, Martin Scheinin sanoo.
 Tämä olisi vaarana varsinkin, jos vaalit pidettäisiin lähekkäin, sanoo valtiosääntöoikeuden professori emeritus  Mikael Hidén  Helsingin yliopistosta.
 – Se olisi omiaan rajoittamaan sitä, että presidentti mielletään irralliseksi, eduskunnan kanssa hyvässä yhteistoiminnassa olevaksi, mutta siitä irralliseksi toimijaksi, Hidén kertoo.
 Hidénin mukaan on väistämätöntä, että nämä kaksi instituutioita kytkeytyisivät yhteen etenkin, jos vaalit osuisivat samalle vuodelle. Hän muistuttaa että vaikka vaalikaudet ovat pysyneet nelivuotisina sitten 1975, ei ole selviö että näin jatkuisi aina.
 – On olemassa intressi, ettei presidentin virkakausi olisi sidottu eduskunnan vaalikausiin.
 Kaikenkaikkiaan Hidén huomauttaa, että presidenttikauden lyhentämistä on mahdotonta ajatella vain yhden palikan eli vaalien siirtona. Kaikki muutkin palikat pitäisi pöyhiä uudelleen.
 Kansa ei kaventaisi presidentin valtaa
 Mutta haluaako kansa käyttää demokraattisia oikeuksiaan laajemmin kuin nyt ja äänestää presidentista vaikkapa neljän vuoden välein?
 Ei todennäköisesti halua, ja tämä on ydinkysymys Heikki Paloheimon mielestä, kun pohditaan, onko toimikauden lyheneminen realistista.
 – Kansalaiset toivovat että presidentillä olisi enemmän toimivaltuuksia. Ja tämä näkökulma on sitä vastaan, että presidentin toimikautta lähettäisiin lyhentämään, Paloheimo sanoo.
 Presidentti  Urho Kekkosen  jälkimainingeissa kahdesta peräkkäisestä kaudesta tehtiin maksimi, ja vuosituhannen alussa presidentin valtaoikeuksia kavennettiin perustuslailla.
 Samalla kun valtaoikeuksia on rajoitettu, suomalaisten mielipidetrendi on kulkenut toiseen suuntaan: vuonna 2018 Elinkeinoelämän valtuuskunnan  EVA:n tutkimuksessa  60 prosenttia halusi lisätä presidentin valtaoikeuksia. Ihmisiltä kysyttiin esimerkiksi, pitäisikö presidentin voida yksin hajottaa eduskunta.
 Viime vuonna lähes puolet vastasi  Ylen kyselyssä , että presidentin pitää voida osallistua sisäpolitiikkaan käyttämällä arvovaltaansa.
 – Jos tätä kansan näkökulmaa pidetään esillä, ei kauden tulisi missään nimessä olla kuutta vuotta lyhyempi, koska se saattaisi sitoa presidenttiä enemmän parlamentaariseen työhön, Paloheimo toteaa.
 Martin Scheininin mukaan Niinistön avauksessa saattoi olla kyse ilmapiirin tunnustelusta.
 – Ehkä koepallo Niinistöltä, tarkoitettu ammuttavaksi alas?

”Presidentin virkakautta voisi lyhentää, väläyttää Niinistö – mutta haluaako kansa sitä, kysyy kokenut professori”


Summary: Uusinta elokuvateatteria kaavaillaan Helsingin vanhalle linja-autoasemalle.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Korttelikinot ovat tehneet paluun Helsinkiin, ja niitä tulee todennäköisesti lisää.
 Helsingin vanhaan linja-autoasemaan on kaavailtu uutta elokuvateatteria, jonka suunnitelmat ovat jo pitkällä.  Yle kertoi niistä  ensi kerran talvella 2018.
 Suomen elokuvateatteriliiton puheenjohtajan  Aku Jaakkolan  mukaan ilmiö näkyy vain Helsingissä, sillä ainoastaan pääkaupunkiseudulla on riittävän iso markkina korttelikinoille. Ne ovat vaihtoehto multiplex-teattereille.
 – Ihmiset haluavat löytää oman leffateatterin. Sellaisen, jonka identiteettiin voi samaistua, Jaakkola sanoo.
 Sen lisäksi suomalaiset käyvät nyt elokuvissa enemmän kuin aikoihin, ja se kannustaa korttelikinojen pyörittämiseen.
 Jaakkola muistuttaa, että pienet elokuvateatterit ovat löytäneet omia yleisöjään erikoistumalla.
 Yksi niistä on Töölössä toimiva Korjaamo Kino, joka avasi ovensa talvella 2016. Se pyörittää elokuvia myös historiallisessa Bio Rexissä Helsingin Lasipalatsissa.
 Aale Teitto myy lippuja ja laittaa elokuvat pyörimään Korjaamo Kinossa. Juha KIvioja/YLE
 Popcorn ei tuoksu
 Lauantai-iltapäivänä Korjaamo Kinossa on hiljaista. Popcornin tuoksu on tipotiessään, eikä lippukassalle synny jonoja. Lämpiössä kuuluu hiljainen puheensorina.
 Elokuvateatterin ohjelmistossa oleva  Downton Abbey  vetää näytökseen 10–20 katsojaa, ja yksi heistä,  Aino Pennanen,  kertoo käyvänsä korttelikinoissa ohjelmiston takia. Hän pitää myös niiden tunnelmasta, ja erityisesti Kalliossa sijaitseva Riviera saa sen suhteen kiitosta.
 – En käy katsomassa hittielokuvia. Korttelikinoissa on hieman erilainen valikoima, Pennanen sanoo.
 Toinen samaan elokuvaan menossa oleva asiakas,  Jenni Kuusela , kertoo olevansa ensi kertaa töölöläisessä pikkuteatterissa.
 – Tulin tänne vaihtelun vuoksi. Olen aiemmin käynyt Finnkinon teattereissa. Ajattelin tukea tällaista pienempää toimijaa, Kuusela sanoo.
 Korjaamo Kinossa on lauantaina yksi työntekijä.  Aale Teitto  siirtyy kassan takaa elokuvateatterin ovelle tarkastamaan lippuja, ja siitä konehuoneeseen ennen kuin hän palaa myymään lippuja seuraavaan näytökseen.
 Teitto kertoo, että elokuvan voi käynnistää myös lippukassalta.
 Helsingin vanhalle bussiasemalle on suunniteltu uusi elokuvateatteri. Jos hanke toteutuu aikataulussa, teatteri avataan syksyllä 2021. Ilkka Kemppinen / Yle
 “Tämä on pitkäjänteistä hommaa”
 Helsingissä oli pitkään tilanne, että korttelikinoista oli vain muisto jäljellä. Näkyvimmin niiden perintöä pitivät yllä Kino Engel ja Orion, jossa Kansallinen audiovisuaalinen instituutti (KAVI) eli entinen elokuva-arkisto näytti elokuvia.
 Viiden viime vuoden aikana tilanne on muuttunut dramaattisesti.
 Nyt KAVI:lla on elokuvateatteri Oodissa (Kino Regina), Kalliossa toimii Riviera, Korjaamo Kino näyttää elokuvia Korjaamolla ja Bio Rexissä ja Orion on palannut uusien omistajien myötä korttelikinoksi. Lisäksi Kaurismäen veljekset avaavat Eerinkinkadulla sijainneen Andorran Vallilan Konepajalla.
 Pikkuteatterien kokoelmaan kuuluu myös Kruununhaan kupeessa sijaitseva kokeellinen WHS Union. Ja vielä vähän aikaa sitten Sörnäisissä toimi Arabianrannasta sinne muuttanut Kino Sheryl. Sitä pyörittivät Aalto-yliopiston taideopiskelijat, mutta teatteri suljettiin viime kesänä.
 Kino Sherylin lopettamisesta huolimatta korttelikinoille näyttää riittävän kysyntää.
 – Kyllä niiden suosio varmasti kertoo kuluttajien käytöksen muutoksesta, ja että sitäkin ohjaa tietyllä tapaa arvovalinnat, Kulttuuritehdas Korjaamon elokuvatoiminnasta vastaava  Antti Knuuttila  sanoo.
 Hän kertoo, että elokuvateatterin perustaminen on pitkäjänteistä hommaa. Teatterin potentiaali alkaa Knuuttilan mukaan näkyä 3–5 vuoden aikana.
 – Sitten on tietysti yksittäisiä onnistumisia, kuten Kallion Riviera. Se räjähti suorastaan käsiin, Knuuttila toteaa.
 – Korttelikinojen suosio kertoo kuluttajien käytöksen muutoksesta, ja että sitäkin ohjaa tietyllä tapaa arvovalinnat, Kulttuuritehdas Korjaamon elokuvatoiminnasta vastaava Antti Knuuttila sanoo. Juha Kivioja/YLE
 Bussiasemasta leffateatteri
 Korttelikinojen uusin tulokas on todennäköisesti Helsingin vanhaan linja-autoasemaan avattava elokuvateatteri. Se on vielä suunnitelma, mutta hankkeen puuhamies  Ari Tolppanen  uskoo, että teatteri syntyy. Tolppanen on pääomasijoituskonserni CapManin perustaja, ja hän oli takavuosina mukana elokuvateatteri Nordian toiminnassa.
 Uudesta teatterista suunnitellaan kokonaiselämystä. Siihen liittyvät sekä tekniikka että tasokkaat ravintolapalvelut.
 Ohjelmistossa on Tolppasen mukaan sekä indie-elokuvia että laadukkaita studioelokuvia. Sen lisäksi uusi teatteri satsaa ohjelmistossaan myös erikoissarjoihin.
 – Ohjelmiston kombinaatio, tämä paikka ja sen tuoma kokonaiselämys ovat ne, joilla uskomme kilpailevamme hyvin muiden elokuvateattereiden kanssa, Tolppanen sanoo.
 Vanhaan bussiasemaan suunniteltu uusi elokuvateatteri on osa laajempaa kehityssuunnitelmaa.
 Jos hanke toteutuu, Lasipalatsin aukiosta tulee kulttuurikeskittymä, jota suomenruotsalainen kulttuuriyhdistys Konstsamfundet hallinnoi. Se pyörittää taidemuseo Amos Rexiä.
 Yhdistys omistaa jo Lasipalatsin, ja suunnitelman mukaan myös vanha linja-autoasema siirtyy kaupungilta Konstsamfundetin omistukseen.
 Jos suunnitelma etenee aikataulussa, ja Helsingin kaupunki hyväksyy sen, uusi elokuvateatteri avataan syksyllä 2021.
 Ari Tolppanen on Helsingin vanhaan bussiasemaan suunnitellun elokuvateatterin puuhamies. Juha Kivioja/Yle

Tuuli on kääntynyt: Suomalaiset käyvät niin ahkerasti elokuvissa, että pieniä elokuvateattereita putkahtelee uusiin paikkoihin


Summary: Tiloja suunniteltaessa on kuultava käyttäjiä, sanoo oppimisympäristöjen asiantuntija Opetushallituksesta.

Kasvatustieteen professorit ja terveydenhuoltoalan ammattilaiset ovat kritisoineet avoimia luokkatiloja niiden rauhattomuuden vuoksi. Yle kertoi eilen, että avointen oppimisympäristöjen arvioidaan yhtenä tekijänä lisäävän  alakoululaisten keskittymisvaikeuksia ja neuropsykiatrista oireilua .
 Seinistä luopumisen ja avoimiin luokkatiloihin siirtymisen taustalla on yhdessä tekemisen korostaminen, jota uusi opetussuunnitelma painottaa, sanoo Opetushallituksen oppimisympäristöjen asiantuntija, yliarkkitehti  Reino Tapaninen .
 – Koulu ei enää ole käytävä ja luokkahuoneita, vaan kaikki tilat ovat toisiinsa yhdisteltäviä oppimisen tiloja. Ajatuksena on, että oppimisympäristöt liukuvat toistensa sisään.
 Uusien oppimisympäristöjen suunnittelu vaatii yliarkkitehdin mielestä koulun toimintakulttuurin pohtimista oli sitten kyse uuden rakentamisesta tai vanhan remontoimisesta. Tietoa siitä, millä tavoin koulurakennus saadaan mahdollisimman hyvin oppimista tukevaksi, pitää hänen mukaansa kerätä suoraan käyttäjiltä.
 – Opettajilta se vaatii sitä, että he osaavat arvioida tilasuunnitteluun liittyvien valintojensa seuraukset, ja myös sitä, että heidän huolensa tulee kuulluksi jo suunnitteluvaiheessa, Tapaninen sanoo.
 Myös iltakäyttäjien ja oppilaiden vanhempien kuuleminen suunnittelussa on Tapanisen mukaan tärkeätä.
 Akustiikkasuunnittelija on olennaisessa osassa äänimaisemia muokattaessa
 Äänimaailman hallitseminen uusissa oppimisympäristöissä on Tapanisen mukaan ensiarvoisen tärkeätä.
 – Äänimaailma luo tilan sellaiseksi, että kaikkien on siellä hyvä työskennellä.
 Tilaa suunnitaessa on ensimmäiseksi otettava yhteyttä akustiikkasuunnittelijaan, hän muistuttaa. Suunnittelija kiinnittää huomiota äänen kulkeutumiseen tilan sisällä ja tilasta toiseen.
 – Isoon yhtenäiseen tilaankin on mahdollista saada miellyttävä akustiikka, silloin pääpaino on kaiun vähentämisessä. Kaiun hallitsemiseksi on olemassa erilaisia pehmeitä materiaaleja, kuten tekstiilimattoja, akustoivia levyjä ja ääniheijastusta estäviä pintoja. Pintoja voidaan rikkoa tai käyttää vaihtelevia pintamateriaaleja.
 –Jos näistä asioista ei huolehdita, syntyy kakofoniaa, jolloin erityisesti aistiyliherkät lapset ovat vaarassa kuormittua ja keskittymisvaikeuksien riski kasvaa, Tapaninen huomauttaa.
 OAJ vaatii seiniä eikä verhoja
 Keskittyminen ja työrauha ovat isoissa, avoimissa tiloissa aina vaikea kysymys, uskoo OAJ:n työelämäasiamies  Riina Länsikallio.
 – Tekstiilimaton ja muiden tekstiilien avulla voidaan vähän helpottaa tilannetta akustiikkaa parantamalla, mutta eivät ne melu- ja työrauhaongelmia ratkaise.
 – Seinä on paras melun eristäjä. Se on myös ainoa mahdollisuus vähentää näköärsykkeistä johtuvia keskittymishäiriöitä, hän toteaa.
 Uusi opetussuunnitelma ei Länsikallion mielestä edellytä näitä avoimia luokkatiloja.
 – Kyse on neliöiden säästämisen halusta eli kiinteistökustannusten saamisesta minimiin, Länsikallio katsoo.
 – Tekstiilimatot vaativat paljon siivousta ja myös se maksaa, koska siivouksen on tapahduttava usein ja huolellisesti pölyn ja muun lian kerääntymisen vuoksi.
 Sama koskee Länsikallion mukaan uudentyyppisiä, moderneja koulukalusteita.
 – On otettava huomioon niiden hankintakustannukset sekä myös niiden puhdistuskulut, jotka menevä opetustoimen budjetista, Länsikallio huomauttaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Liikaa vastuuta liian varhain? “Nykykoulussa järjestelmästä putoavat sellaiset, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla”

Opetushallitus ja OAJ eri linjoilla koulutiloista: Kaikki yhdeksi tilaksi vai kunnon seinät erottamaan luokkahuoneet?


Summary: Neljä ihmistä sai vakavia vammoja Sommen alueella sattuneessa turmassa.

33 ihmistä on loukkaantunut Pohjois-Ranskassa linja-auton kaaduttua kyljelleen moottoritiellä. Neljä henkilöä loukkaantui vakavasti, mutta kukaan ei ole hengenvaarassa.
 Flixbus-yhtiön linja-auto oli turman sattuessa kääntymässä Ranskan villkaimmalta moottoritieltä A1:ltä Sommen alueella. Tie oli onnettomuushetkellä märkä.
 Loukkaantuneiden joukossa oli ihmisiä Ranskasta, Britanniasta, Yhdysvalloista, Espanjasta, Australiasta, Mauritiukselta, Romaniasta, Japanista ja Sri Lankalta. Heidät vietiin hoitoon paikallisiin sairaaloihin.
 Onnettomuusbussi kulkee Pariisin ja Lontoon väliä. Onnettomuuden syytä selvitetään.
 Le Monde -lehden mukaan  Flixbus-yhtiön auto joutui vain kuukausi sitten onnettomuuteen Etelä-Ranskan Lézignanissa. Tuolloin yksi ihminen kuoli.

Yli 30 ihmistä loukkaantui bussin kaaduttua Pohjois-Ranskassa – Valtaosa loukkaantuneista ulkomaalaisia


Summary: Presidentti Trumpin viraltapanoa vastusti 46 prosenttia kyselyn vastaajista.

49 prosenttia amerikkalaisista uskoo Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  syyllistyneen virkarikokseen ja ovat sitä mieltä, että hänet pitäisi poistaa virasta. Tämä selviää NBC:n ja  Wall Street Journalin  tekemästä mielipidemittauksesta. Kolmessa viikossa määrä on kasvanut kuudella prosenttiyksiköllä. Viraltapanoa vastusti 46 prosenttia vastaajista.
 Analyytikot arvioivat tällä hetkellä, että vaikka parlamentti päätyisi siihen, että Trump on syyllistynyt virkarikokseen, republikaanien hallitsema senaatti vapauttaisi hänet syytteestä.
 Trump vaati tänään Twitterissä, että häntä koskevaan virkarikostutkintaan johtaneen valituksen tehnyt ilmiantaja astuu esiin ja paljastaa henkilöllisyytensä.
 Ilmiantajan asianajaja ilmoitti sunnuntaina, että ilmiantaja on halukas vastaamaan republikaanisen puolueen mahdollisiin kysymyksiin kirjallisesti, kunhan kysymykset eivät koske hänen henkilöllisyyttään.
 – Ilmiantajana oleminen ei ole puoluesidonnainen työ, eikä tavoitteena ole virkarikostutkinta. Tämä ei ole roolimme, ilmiantajan asianajaja  Mark Zaid  sanoi Twitterissä.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Trumpin virkasyytteen todistajaksi ilmoittautui toinenkin ilmiantaja – ja heitä voi olla lisää
 Presidentti Trump arvostelee virkarikostutkintaansa: "Tämä on vallankaappaus"

Puolet yhdysvaltalaisista uskoo Trumpin syyllistyneen virkarikokseen – Trump vaatii ilmiantajaa astumaan esiin


Summary: Bagdadin räjähdyksen syytä ei vielä tiedetä.

Uutistoimisto Reutersin haastattelema paikalla olija kertoo kuulleensa räjähdyksen Bagdadissa, syy on vielä epäselvä.
 Taustalla on kansan tyytymättömyys krooniseen työttömyyteen ja lahjontaan. Levottomuudet alkoivat lokakuun alussa. Ensimmäisessä, kuusi päivää kestäneessä aallossa sai surmansa 157 ihmistä, heistä valtaosa mielenosoituksissa Bagdadissa. Virallisen selvityksen mukaan iso osa kuolleista oli ammuttu katoilta ja ampujat olivat "tuntemattomia tarkka-ampujia".
 Kahden viikon hiljaisemman kauden jälkeen mielenosoitukset ja tappaminen alkoivat uudelleen. Sunnuntaina illalla ja maanantaina neljä mielenosoittajaa tapettiin Iranin Karbalan-konsulaatin lähistöllä. Maanantaina illalla Irakin turvallisuusjoukot ampuivat Bagdadissa mielenosoittajia ja kaksi ihmistä kuoli. Samoin kaksi kuoli eteläisessä Nasiriyahin kaupungissa.
 Tiistaina puolestaan turvallisuusjoukot yrittivät tunkeutua mielenosoittajien pystyttämien katusulkujen lävitse eteläiseen Umm Qasrin satamaan vievällä tiellä. Satama on tärkeä ruuan ja lääkkeiden tuonnille. Kaksi mielenosoittajaa sai surmansa.
 Uutistoimisto AFP:n laskujen mukaan kaikkiaan surmansa on saanut lokakuun alun jälkeen yli 270 ihmistä. YK:n Irakin-lähetystö ilmaisi tiistaina huolensa vakavista ihmisoikeusrikoksista uudelleen virinneiden levottomuuksien aikana. YK:n mukaan turvallisuusjoukot ja erilaiset aseistautuneet ryhmittymät ovat tappaneet kymmeniä ihmisiä.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International syyttää Irakin armeijaa sotilaskäyttöön tarkoitettujen kyynelkaasuammusten käytöstä, ammukset ovat repineet mielenosoittajien keuhkoja ja päitä.

Irakin pääkaupungissa räjähti, Basran sataman avaamisyrityksessä kuoli kolme


Summary: Mikä erottaa yleiskielen, virastokielen ja kaunokirjallisuuden selkosuomesta? Vertaile esimerkkejä.

Tavallinen suomen yleiskieli on liian vaikeaa isolle osalle Suomen asukkaista.
 650 000–750 000 ihmistätarvitsee selkokieltä, jotta selviäisi arjesta. Selkokieltä tarvitsevia on siis enemmän kuin Helsingissä on asukkaita.
 Määrä on Selkokeskuksen mukaan kasvussa.
 Keitä he ovat? Maahanmuuttajia, muistisairaita, kehitysvammaisia, lukihäiriöisiä, afaatikkoja, ADHD:sta tai autismin kirjon häiriöistä kärsiviä. Monet muutkin hyötyisivät selkokielestä.
 Jos ihminen ei ymmärrä kieltä, hänen on vaikea hallita omaa elämäänsä.
 Voit vertailla tässä artikkelissa kolmea tavallista suomenkielistä tekstiä selkokielisiin versioihin.
 Selkokeskuksen kehittämispäällikkö  Leealaura Leskelä  kertoo kahden ensimmäisen esimerkin jälkeen, miten ja miksi tekstiä on muutettu. Esimerkit ovat virastokieltä ja yleiskieltä.
 Kaunokirjallinen ote on  Eve Hietamiehen  romaanista  Yösyöttö . Selkomukauttaja  Hanna Männikkölahti  on mukauttanut romaanin selkosuomeksi. Hän kommentoi tekstiä esimerkin jälkeen.
 Miten selkokieltä sitten kirjoitetaan?
 Älä kirjoita mitään turhaa. Selitä vaikeat sanat. Kirjoita lyhyitä lauseita ja virkkeitä. Älä käytä lauseenvastikkeita tai muita vaikeita rakenteita. Suosi arkikieltä.
 Tee tekstistä visuaalisesti helppolukuista.
 Jos haluat nähdä seuraavien esimerkkien selkotaiton, lue juttu tietokoneelta.  Selkorivityksen periaatteet  eivät välttämättä toteudu mobiililaitteella.
 1. Virastokieli. Miksi sen pitää olla niin hankalaa?
 Leealaura Leskelä, Selkokeskus:
 Selkoversio on kirjoitettu suoraan lukijalle eli matkakorvausta hakevalle ihmiselle. Näkökulma ei ole viranomaisen eikä tekstin kirjoittajan vaan hakijan.
 Kantavana ajatuksena tässä on informaation vähentäminen ja kaiken ylimääräisen sisällön karsiminen. Selkokieltä tarvitsevalle lukijalle lukeminen on yleensä iso ponnistus. Tekstin pitää siksi olla mahdollisimman lyhyt.
 Virastokielen ei pitäisi olla koskaan vaikeaa. Tekstin olisi voinut yleiskielelläkin kirjoittaa helpommin.
 Vaikeaa kieltä ja vaikeita tekstejä on tietysti olemassa, esimerkiksi tieteen kieli on vaikeaa. Sitä kirjoitetaan toisille asiantuntijoille, ja se on kehittynyt välittämään tieteellistä, käsitteellistä ja vaikeaa asiaa.
 Mutta virastokieltä ei ole tarkoitettu toisille asiantuntijoille tai tutkijoille, vaan tavallisille kansalaisille, mattimeikäläisille.
 Siksi virkakielen tulee noudattaa hallintolain 9:ttä pykälää: virkakielen on oltava selkeää, asiallista ja ymmärrettävää.
 Ehkä selkoversion lopussa voisi olla lause: Päätöksemme perustuu sairausvakuutuslakiin. Tällä tavalla selkolukija saisi tiedon, että päätöksen taustalla on tietty laki, jota viranomainen noudattaa.
 2. Yleiskieli. Hyväkin yleiskieli on monelle liian vaikeaa
 Leealaura Leskelä, Selkokeskus:
 Hyväkin yleiskieli on 11 - 14 prosentille kansalaisista liian vaikeaa. Selkokielen käyttämisen syy ei siis ole se, että yleiskieli olisi jotenkin viallista.
 Tässä esimerkissä selkoversio on huomattavasti pidempi kuin yleiskielinen teksti. Niin käy usein silloin, kun teksti sisältää paljon käsitteitä ja abstrakteja sisältöjä, joita pitää avata.
 Tavoitteena on kuitenkin aina lyhentää tekstiä ja karsia pois kaikki, mikä vain voidaan.
 Selkoversion toinen kappale alkaa pitkällä virkkeellä. Näin pitkät virkkeet eivät ole hyviä selkokielessä. Joskus niitä joudutaan käyttämään, jotta asia saadaan
 Tämä olisi voitu muotoilla myös siten, että kaksi sivulausetta olisi erotettu pilkulla ja päälause (Voit tehdä ammattitutkinnon) olisi toistettu toisen sivulauseen alussa. Se olisi kuitenkin pidentänyt tekstiä entisestään. Siksi tässä on tehty kompromissi.
 3. Kaunokirjallisuus. Selkokirjallisuus on ovi lukemisen maailmaan
 Selkomukauttaja Hanna Männikkölahti:
 Kaunokirjallisuuden mukauttaminen on luovempaa kuin asiatekstin mukauttaminen. Mukauttaja tulkitsee itse, mikä on tärkeää ja mitkä asiat voi poistaa.
 Tavallaan kaunokirjallisuuden mukauttaminen on helpompaa ja nopeampaa, sillä suuri osa mukauttamisesta on yksityiskohtien poistamista. Tärkeitä termejä ei selitetä niin monisanaisesti kuin asiateksteissä.
 On kuitenkin mietittävä tarkkaan, kuinka paljon tekstiä voi lyhentää ja muuttaa menettämättä kirjailijan ääntä ja tyyliä.
 On tärkeää hahmottaa kirjan ydinjuoni ja tärkeimmät henkilöhahmot ja keskittyä niihin. On myös tärkeää, että kirjan tunnelma säilyy samana.
 Sen vuoksi merkitsen huolellisesti ne kohdat, jotka huvittavat tai koskettavat minua.
 Kun mukautin Juurihoitoa ja Tuntematonta Kimi Räikköstä, katsoin paljon Pitääkö olla huolissaan -tv-sarjaa, koska halusin kuulla, miten kirjailijat Miika Nousiainen ja Kari Hotakainen puhuvat.
 Minkä tahansa romaanin voin periaatteessa mukauttaa selkokielelle eli selkomukauttaa, mutta lopputulos ei välttämättä olisi kovin hyvä. Tuntematon sotilas olisi haastava, koska siinä on paljon henkilöitä ja erilaisia murteita.
 Miksi selkokieltä tarvitaan?
 Jos ihminen ei ymmärrä kieltä, hänen on vaikea hallita omaa elämäänsä.
 Jos hän ei ymmärrä viranomaisten päätöksiä, esimerkiksi toimeentulotukea voi jäädä käyttämättä. Hän ei välttämättä osaa myöskään hakeutua palveluihin.
 Varsinkin julkisten palveluiden pitäisi olla tasa-arvoisesti kaikkien kansalaisten ulottuvilla.
 Laki digitaalisten palvelujen tarjoamisesta  tuli voimaan huhtikuussa 2019.Selkokieli mainitaan hallituksen esityksen perusteluissa, ei vielä lakipykälissä.  Selkokieli on nyt ensimmäistä kertaa myös hallitusohjelmassa.
 Kieli liittyy kaikkeen ihmisen elämässä: ihmissuhteisiin, työhön, oppimiseen, vapaa-aikaan ja yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen.
 Pahimmillaan ihminen voi syrjäytyä yhteisöstä ja yhteiskunnasta, jos hän ei ymmärrä kieltä.   Selkokieli estää syrjäytymistä.
 Kokeile itse selkomukauttamista
 Alla on Aapon sitaatti Aleksis Kiven Seitsemästä veljeksestä. Kirjoita kommentteihin, miten kirjoittaisit sen selkokielellä.
 Katso lopuksi selkomukauttajien kirjoittama versio.
 A-studio ti 5.11. klo 21.00: Työelämä ja selkosuomi. Esimerkkitapauksena bussifirma Nobina Oy.
 Studiossa keskustelemassa Selkokeskuksen kehittämispäällikkö Leealaura Leskelä sekä maahanmuuttojohtaja Sonja Hämäläinen työ- ja elinkeinomisteriöstä. Ohjelman juontaa Heikki Ali-Hokka.

Mitä jos et voisi asioida virastossa, koska kieli on liian vaikeaa? Tämä on arkea jopa 750 000:lle Suomessa


Summary: Kelan valtuutetut tekivät valinnan kokouksessaan tänään.

Kansaneläkelaitoksen eli Kelan valtuutetut esittävät  Outi Antilaa  Kelan johtoon. Antila työskentelee tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtajana ja ministeriön vakuutusosaston päällikkönä. Antila oli ehdolla Kelan johtoon myös kolme vuotta sitten, kun pääjohtajaksi valittiin  Elli Aaltonen .
 Kelan pääjohtajan paikkaa on pidetty perinteisesti keskustan läänityksenä, mutta johtajavalinnan loppusuoralla ei ollut keskustalaista ehdokasta. Viime viikolla Kelan valtuutettujen työvaliokunta esitti tehtävään valittavaksi joko  Lasse Lehtosta  tai  Hanna Tainiota , mutta valinta ei lopulta kohdistunut heihin.
 Tainio on Kuntaliiton varatoimitusjohtaja ja entinen kansanedustaja, puoluetaustaltaan sosialidemokraatti. Lehtonen on Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin HUSin diagnostiikkajohtaja ja terveysoikeuden professori. Hän on toiminut aiemmin muun muassa HUSin hallintoylilääkärinä.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  vahvistaa vielä Kelan valtuutettujen tekemän valinnan. Kelan pääjohtajan virka täytetään vuodenvaihteesta alkaen, kun Elli Aaltonen jää eläkkeelle.
 Kuusi ehdokasta ylsi haastatteluihin
 Pääjohtajan tehtävään haastateltiin Antilan, Lehtosen ja Tainion lisäksi kolmea ehdokasta. He ovat diakoniajohtaja  Ilkka Kantola , Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  sekä Kelan johtaja ja pääjohtajan sijainen  Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma .
 Osa Kelan valtuutetuista kertoi viikonvaihteessa STT:lle, että he tekevät valintansa Tainion ja Lehtosen välillä. Joukossa oli kuitenkin useita, jotka eivät ottaneet lainkaan kantaa valintaan.
 Valtuuston puheenjohtaja on  Riikka Slunga-Poutsalo  (ps.) ja varapuheenjohtaja  Ilmari Nurminen  (sd.). Muut valtuuston jäsenet ovat  Tarja Filatov  (sd.),  Kristiina Salonen  (sd.),  Petri Honkonen  (kesk.),  Anna Kontula  (vas.),  Mika Niikko  (ps.),  Ritva Elomaa  (ps.),  Sari Sarkomaa  (kok.),  Markus Lohi  (kesk.),  Bella Forsgrén  (vihr.) ja  Antti Häkkänen  (kok.).
 Lue myös:
 Kelan pääjohtajaksi esitetään Lasse Lehtosta tai Hanna Tainiota

Outi Antila Kelan johtoon


Summary: Meksikon presidentin mukaan maa ei tarvitse apua Yhdysvalloilta tapauksessa.

Meksiko turvallisuusviranomaisten mukaan huumekartellin surmasi yhdeksän ihmistä Pohjois-Meksikossa. Kuolleiden joukossa on viranomaisten mukaan ainakin kolme naista ja kuusi lasta. Ainakin yksi lapsi on on edelleen kateissa.
 Uhrien sukulaisten mukaan kuolleet olivat yhdysvaltojen kansalaisia.
 BBC kertoo , että ampumisessa kuoli mormoniperhe, joka eli Pohjois-Meksikossa. Kyseessä on 1900-luvun alussa Meksikoon asettuneesta lahkosta, joka kannattaa moniavioisuutta. Yhdysvalloissa moniavioisuus on kiellettyä.
 Meksikon turvallisuusministeri  Alfonzo Duranzon  mukaan hyökkääjät olivat erehtyneet luulemaan uhrien katumaasturiletkaa kilpailevan rikollisryhmän autoletkaksi. Durazon mukaan kuusi lasta loukkaantui hyökkäyksessä ja viisi heistä on viety sairaalaan Phoenixiin, Arizonaan.
 Presidentti  Donald Trump  tviittasi hyökkäyksestä ja sanoi Meksikon voivan pyytää tarvittaessa apua Yhdysvalloilta tapauksen tutkimiseen ja huumekartellien hävittämiseen.
 – Meksikolla on mahdollisuus, Yhdysvaltojen tuella, aloittaa sota huumejengejä vastaan ja pyyhkiä heidät maailmasta. Me vain odotamme puhelua teidän uudelta presidentiltänne! tviittasi Trump.
 Meksikon presidentti  Andres Manuel Lopez Obrador  piti tiistaina tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi presidenttien aikovan puhua pian puhelimitse tapahtumista.
 Obradorin mukaan Meksiko ei kuitenkaan tarvitse apua tämänkaltaisten tapausten tutkimiseen. Hän ei kuitenkaan torjunut yhteistyötä Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin FBI:n kanssa.
 Hyökkäyksen kohteena olleessa autoletkassa oli kolme autoa.
 Yhden sukulaisen mukaan autot lähtivät maanantaina Sonorasta ja suuntasivat Chihuahuan osavaltioon. Kahden maastureista kerrottiin kadonneen ja kuusi lapsista oli löydetty elävinä tien varrelta. Hyökkäys oli tiettävästi tapahtunut Bavispen kohdalla.
 Suuri osa mormonilahkon jäsenistä on syntynyt Meksikossa, mutta heillä on kaksoiskansalaisuus. Lahkon jäsenten kimppuun on hyökätty aiemminkin, yksi rikollisuutta vastustanut mies, ilmeisesti autoiskun uhrien sukulainen, tapettiin vuonna 2009 Chihuahuan osavaltiossa.

Meksikossa tapettu yhdysvaltalaisen mormoniperhe saatettiin sekoittaa rikollisryhmään – Presidentit Trump ja Obrador aikovat keskustella hyökkäyksestä


Summary: Verottaja muutti vuosia kestänyttä käytäntöään nopeasti. Nyt uuden asetuksen tulkitaan odotetaan linjauksia Oikeuskanslerilta.

Kaikki alkoi elo-syyskuun vaihteessa. Tuntematon verottajan asiakas oli yhteydessä Verohallinnon pääkonttoriin Helsingin Vallilaan. Hän vaati nimensä poistamista siltä suurituloisimpien listalta, jonka verottaja tapaa toimittaa tiedotusvälineille.
 Valittaja oli lukenut tarkkaan EU:n tietosuoja-asetuksen artiklan  numero 21 :  "Rekisteröidyllä on oikeus henkilökohtaiseen erityiseen tilanteeseensa liittyvällä perusteella milloin tahansa vastustaa häntä koskevien henkilötietojen käsittelyä..."
 Verohallinnon viisi juristia kokoontui pohtimaan vaatimusta. Seuraavan kahden viikon aikana johtava lakimies  Matti Merisalo  ja julkisuuteen ja tietosuojaan erikoistuneet juristit pähkäilivät asiaa vielä useita kertoja.
 Pyyhkeet professorilta
 Merisalon mukaan Esikunta ja oikeus -yksikössä ymmärrettiin oitis, että nyt ollaan merkittävän päätöksen äärellä.
 Verot ja niiden julkisuus ovat hyvinvointiyhteiskunnan kovinta ydintä. Suomessa suurituloisimpien ansio- ja verotiedot on julkaistu marraskuun alussa vuosikausia. Avoin tieto on raaka-ainetta kateuteen ja tirkistelyyn, mutta myös syvällisempään yhteiskunnalliseen keskusteluun.
 Matti Merisalo. Yle
 – Tiedostimme, että tämä on merkittävä muutos. Pari viikkoa sitä mietittiin ahkerasti. Tämä ei ole ollut mikään hutiloiden tehty ratkaisu, Merisalo puuskaisee.
 Hallinto-oikeuden professori  Olli Mäenpää  sanoo,  Suomen Kuvalehden  haastattelussa, että verottaja ei tehnyt asiassa "kovin perusteellista valmistelua", kun päätöksen tekemisestä ei ole edes pöytäkirjaa.
 – Se on hänen mielipiteensä. Minulla ei ole käsitystä, onko Mäenpää tarkemmin selvillä, miten päätöstä on Verohallinnossa punnittu, Merisalo kuittaa eikä halua kommentoida professorin ajatuksia sen enempää.
 Miksi ei kysytty?
 Verottaja olisi voinut hylätä "rekisteröidyn" valituksen. Siitä olisi seurannut hallinto-oikeuden käsittely ja aikanaan päätös - myönteinen tai kielteinen. Joka tapauksessa Verohallinto olisi luultavasti välttynyt kohulta, joka on vienyt sen jo Oikeuskanslerin viraston  luupin alle.
 Merisalo, päätöstä Ylellekin  kommentoinut  ylitarkastaja  Noora Kontro  ja muut juristit olivat lukeneet saman artiklan, kuin valittajakin: " rekisteröidyllä on oikeus vastustaa...".   Juristien kesken vallitsi yksimielisyys siitä, että vaikka verotiedot on määrätty Suomessa julkisiksi, verottajalla ei ole lakisääteistä velvollisuutta koota tietoa medialle. Siksi rekisteröidyllä on oikeus vastustaa tietojensa listaamista.
 Ulkopuolista näkemystä ei alettu kysellä.
 – Siihen vaikutti ennen kaikkea se, että asia tuli vireille vaiheessa, jossa vaatimuksia piti ruveta jo ratkaisemaan.
 Merisalo sanoo nyt että "ei voi kiistää, etteikö päätökseen liittyisi tulkinnanvaraisuutta". Hän odottaa oikeuskanslerin lausuntoa siitä, miten uutta tietosuoja-asetusta pitäisi tulkita.
 – Tällä on lähdetty liikenteeseen, ja jos saadaan selvyyttä asiaan niin toimitaan sen mukaisesti.
 Ylin laillisuusvalvoja selvittää
 Verotietojen julkisuus on sen verran merkittävä asia, että myös ylin laillisuusvalvoja, Oikeuskanslerinvirasto otti omaan selvitykseensä verottajan päätöksen poistaa osan suurituloisien nimistä median saamalta listalta. Merisalo ei tunnu olevan asiasta pahoillaan, päinvastoin.
 Uudessa tietosuojasääntelysssä törmäävät suuret periaatteet: yhteiskunnan avoimuus, sananvapaus, yksityisyyden suoja. Uusia rajoja ei ole vielä ehdittyä määritellä käytännössä.
 – Asetusta kun katsoo, niin eihän siellä ole lain esityötä, joka kertoisi miten tämä suhtautuu verotietojen luovuttamiseen. Ihan hyvä, että saadaan arvovaltaiselta taholta kannanotto, mikä on se oikea tulkinta.
 Myös Journalistiliitto ja mediayritysten etujärjestö Medialiitto ovat valittaneet verottajan päätöksestä oikeuskanslerille. Yle harkitsee valittamista hallinto-oikeuteen siitä, että verottaja ei suostunut luovuttamaan suurituloisten listalta poistettuja tietoja.
 Luvassa mahdoton urakka
 Tarjottuaan mahdollisuutta poistaa omat tiedot suurituloisten listalta, verottajalle tulvahti 233 vaatimusta tietojen poistamiseksi. Siitä seurasi "aikamoinen työ", kun jokaisen hakemuksen kohdalla piti arvioida, onko taustalla riittävän painavat henkilökohtaiset syyt. Monen hakemuksen kohdalla pyydettiin vielä tarkempia perusteluja.
 Miten homma sujuu, jos hakemusten määrä kymmen- tai satakertaistuu?
 – Sanotaan nyt niin, että tuollainen määrä on aika paljon. Täytyy nyt miettiä. Ja riippuu siitä, mitä ratkaisuja ehtii tulla oikeusasteista tai laillisuusvalvojata.
 Osa suurituloisten listalta poistetuista tiedoista selvisi verotoimistosta haettujen tietojen perusteella:    Ainakin nämä nimet puuttuivat suurituloisimpien listalta – joukossa useita yli 10 miljoonaa euroa tienanneita

Yhden henkilön valitus mullisti Suomen verojulkisuuden – Yle selvitti päätöksen taustat, jonka perusteella rikkaiden verotietoja piilotettiin


Summary: Työtaistelu vaikuttaa muun muassa koulujen ja päiväkotien ruokailuihin vielä perjantainakin.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Turun kaupungin tytäryhtiö Arkean työntekijöiden lakko alkaa keskiviikkona 6. marraskuuta jatkuen perjantaihin 8. marraskuuta. Viikonloppuna työvuorossa olevat JHL:n arkealaiset palaavat lauantaina normaalisti työvuoroihinsa.
 Lakko vaikuttaa muun muassa koulujen ja päiväkotien ruokahuoltoon ja siivoukseen.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL kertoi jäsenistölleen lakon alkamisesta tiistaina iltapäivällä. Viestin mukaan työtaistelu koskee kaikkea JHL:n jäsenistön Arkeassa tekemää työtä.
 JHL:n Varsinais-Suomen aluepäällikkö  Maaret Laakso  vahvistaa Ylelle, että myös työnantajalle on toimitettu lakkoilmoitus.
 Tämän jälkeen alkavat neuvottelut lakkorajoista. Arkeassa työskentelee noin 600 JHL:n jäsentä, mutta suojelutyön tarpeesta riippuen lakkoon menevien määrä jää tämän alle.
 "Työntekijät takajaloillaan"
 JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kuvaili aiemmin työehtojen heikentämispyrkimysten olleen arkealaisille järkytys.
 – Jäsenkuntamme on tässä vaiheessa niin loukkaantunutta, että he ovat valmiit rankkoihinkin toimenpiteisiin. Henkilökunta on kokenut, että Arkea on hyvä työpaikka vielä viime kevääseen asti. Tämä on ollut todella kova yllätys, totesi Niemi-Laine.
 Osapuolilla on eriävät näkemykset Arkean taloudellisesta tilanteesta ja sen vaatimista toimenpiteistä. Kommenteissa on väläytelty jopa satojen työpaikkojen olevan uhattuna.
 – Porukka on aika väsynyttä Arkeassa ja miettii omaa tulevaisuuttaan. Tämä on saanut työntekijät kyllä takajaloilleen, sanoo Niemi-Laine.
 Turun kaupunki varautunut lakkoon
 Lakon kohdistuessa Arkean ruokapalveluihin Turun kaupungin kouluissa, päiväkodeissa ja iltapäivätoiminnassa lapsille ja nuorille on varattu eväsateria, kertoi kaupunki tiedotteessaan.
 Varautumisessaan kaupunki on arvioinut sen koskevan koko sivistystoimialan ruokapalveluita, eli varhaiskasvatuksen, peruskoulujen ja lukioiden ruokapalveluita sekä ammatillisesta koulutuksesta Kellonsoittajankadun ja Peltolan koulutaloja.
 Kaikille lapsille ja nuorille on varattu mahdollisen lakon ajaksi yksinkertaiset eväät, joiden tarjolle laitosta vastaa sivistystoimialan henkilökunta. Erityisruokavalioista tavallisimmat voidaan huomioida lakon aikana. Näitä ovat esimerkiksi gluteiiniton, maidoton, laktoositon, kananmunaton, sianlihaton sekä kasvis- ja vegaani. Muita ruokavalioita tarvitseville lapsille ja nuorille pyydetään pakkaamaan omat eväät mukaan.
 Huoltajia on pidetty ajan tasalla lakon varalta Wilmassa.
 Opetusalan ammattijärjestö OAJ on ohjeistanut jäsenistöään pitäytymään omissa työtehtävissään. Opetushenkilöstä ei tee JHL:n lakonalaista työtä osallistumalla esimerkiksi ruoan lämmittämiseen, esillelaittoon tai ruokailutilojen siivoamiseen.
 Pöydässä liian isoja asioita
 JHL:n puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine kuvaili neuvottelujen karanneen kauas paikallisesta sopimisesta. Liitto halusi pitäytyä Arkeassa nyt käytettävän Avaintyönantajat Avainta ry:n työehtosopimuksen raamittamissa paikallisen sopimisen valtuuksissa.
 Neuvottelupöydässä mukana ollut JHL:n Varsinais-Suomen aluepäällikkö Maaret Laakso kuvailee neuvottelujen sujuneen hyvässä hengessä, vaikka sopua ei löytynyt. Lopulta oli todettava, ettei neuvotteluja kannata jatkaa.
 – Pöydässä oli sellaisia asioita, joista emme voi Avaintesin paikallisen sopimisen sääntöjen mukaan sopia. Ne jäivät molempien osapuolten kynnyskysymyksiksi, kertoo Laakso.
 JHL:n neuvottelupäällikkö  Kristian Karraschin  mukaan yksi keskeinen asia oli vuosilomien pituus. Työnantajan tavoitteet myös vaihtelivat neuvottelujen kuluessa.
 – Säästöjen euromääräinen vaatimus tuntui pakenevan kauemmas, kun jotain tarjottiin. Aika pitkä lista työnantajan puolella, sanoo Karrasch.
 JHL:n neuvottelupäällikkö Kristian Karrasch, puheenjohtaja Päivi Niemi-Laine sekä aluepäällikkö Maaret Laakso tapasivat torstaina Turussa. Jouni Koutonen / Yle
 JHL uhkasi Arkeaa lakolla jo aiemmin lokakuussa, mutta tuolloin  osapuolet päätyivät neuvottelupöytään . Neuvottelut katkesivat tuloksettomina viime tiistaina.
 Työehtojen heikennyssuunnitelma kiistakapulana
 Kiista sai alkunsa, kun Turun kaupungin omistama ruoka-, siivous-, ja kiinteistönhoitopalveluja tarjoava  Arkea ilmoitti syyskuussa vaihtavansa henkilöstönsä halvemman työehtosopimuksen piiriin . Muutos alentaisi työntekijöiden palkkoja ja leikkaisi muun muassa vuosilomaoikeuksia.
 Arkean nykyinen työehtosopimus on Avaintyönantajat Avainta ry:n Avaintes. Turku on ilmoittanut vaihtavansa työehtosopimukset matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan ja Kiinteistötyönantajien KITA ry:n työehtosopimuksiin.
 Raumalla 300 JHL:n jäsentä oli viime perjantaina lakossa  vastustaakseen kaupungin ulkoistusaikeita.  Rauman kaupunki pitää lakkoa laittomana .
 Lue lisää:
 JHL aloittaa lakon Turun kaupungin Arkea-yhtiötä vastaan
 Turun omistama Arkea kiistää JHL:n väitteet neuvotteluhaluttomuudesta sopimuskiistassa
 JHL:n ja Turun Arkean väliset neuvottelut poikki – lakkoon valmistautuminen alkaa uudelleen
 Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta

JHL aloittaa kolmen päivän lakon keskiviikkona – seisauttaa Turun kaupungin omistaman Arkean kaikki työt


Summary: Cramon osake oli lähes kuuden prosentin nousussa keskeytyshetkellä.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Rakennuskoneiden ja -laitteiden vuokraus

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Kaupankäynti konevuokraamo Cramon osakkeella on keskeytetty Helsingin pörssissä tiistaina iltapäivällä puoli kahden jälkeen. Syytä ei ole kerrottu.
 Cramon osake oli keskeytyshetkellä lähes kuuden prosentin nousussa yli 10 eurossa. Viimeksi Cramon osake on ollut yli kymmenen euron arvoinen heinäkuussa.
 Cramon suurin kotimainen kilpailija Ramirent myytiin hiljattain ranskalaiselle Loxamille. Sekä Cramo että Ramirent ovat laajentuneet voimakkaasti ulkomaille. Cramo toimii yli 10 maassa.
 Kaupankäynnin keskeytyksestä kertoi  Taloussanomat .
 Lue lisää:
 Ranskalaisyhtiö ostaa konevuokraaja Ramirentin – tarjoaa osakkeesta lähes tuplasti pörssikurssiin verrattuna
 Tunnettuja suomalaisyrityksiä on myyty lyhyen ajan sisällä ulkomaille – Mistä kaupoissa on oikein kysymys?

Kaupankäynti Cramon osakkeella keskeytetty – syytä ei ole kerrottu


Summary: Meretniemi on aiemmin työskennellyt sisäministeriön viestintäpäällikkönä.

Suojelupoliisin (supo) viestintäpäälliköksi on nimitetty Milla Meretniemi. Hän työskentelee tällä hetkellä sosiaali- ja terveysministeriössä viestintäpäällikkönä. Aiemmin Meretniemi on toiminut viestintäpäällikkönä sisäministeriössä.
 Meretniemi on koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Hän aloittaa supossa joulukuun alussa.
 Supon viestintäpäällikön virka tuli auki, kun Jyri Rantala siirtyi kesäkuussa esikuntapäällikön tehtäviin.

Suojelupoliisin viestintäpäälliköksi Milla Meretniemi


Summary: Yhtiön lehtiä ovat muun muassa Cosmopolitan, Elle, Auto Bild sekä Koti ja Keittiö.

Aikakauslehtiä kustantava Fokus Media on nimittänyt uudeksi toimitusjohtajaksi  Mikko Saastamoisen . Nykyinen toimitusjohtaja  Tapani Pitzen  siirtyy hallituksen puheenjohtajaksi. Saastamoinen siirtyy Fokus Medialle rakentamisen ammattilehtiä kustantavasta RPT Docusta.
 Fokus Media julkaisee Cosmopolitania ja Elleä, jotka ovat lopettamisuhan alla. Muita yhtiön lehtiä ovat muun muassa Auto Bild sekä Koti ja Keittiö.
 – Fokus Media on kasvanut keskikokoiseksi aikakauslehtikustantajaksi nopeasti muuttuvassa liiketoimintaympäristössä. Yhtiö siirtyy nyt uuteen vaiheeseen tavoitteena kasvun jatkaminen ja taloudellisen tilanteen vakauttaminen, Pitzen kertoo tiedotteessa.
 Fokus Media toimii myös asiakasviestinnän ja sisältömarkkinoinnin parissa.
 Lue lisää:
 Journalisti: Fokus Media lakkauttanee Cosmopolitanin ja Ellen

Aikakauslehtiä kustantava Fokus Media vaihtaa toimitusjohtajaa


Summary: Alan opiskelusta osa tapahtuu jo yrityksissä.  Rakennusteollisuudessa yritysten kiinnostusta koulutusresursseja kohtaan pidetään hyvänä.

Rakennusliike Peabin kerrostalotyömaalla Seinäjoella työskentelee ammattilaisten lisäksi alan opiskelijoita. Yksi heistä on 24-vuotias  Ida Haukkala .
 Haukkala on alanvaihtaja, jolla on seitsemän vuoden työkokemus hoitoalalta. Täällä hän on suorittamassa uudisrakennusmaalaamisen osaamisalaan liittyvää harjoittelua. Menossa on toinen viikko. Harjoittelu jatkuu joulukuun puoliväliin.
 Ida Haukkala uskoo tulleensa rakennusalalle jäädäkseen.
 – Olen tehnyt töitä veljeni firmassa ja sitä kautta tulin alalle. Tykkään tehdä töitä käsilläni ja nähdä valmiin työn, Haukkala sanoo.
 Haukkalan tarina tuo toivoa työvoimapulasta kärsivälle rakennusalalle, jolla huoli tulevasta on suuri. Osaajat ikääntyvät eikä nuoria kouluttaudu tarpeeksi tilalle.
 Pohjalaismaakunnissa Peabille riittää vielä ammattilaisia, mutta Etelä-Suomessa tilanne on toinen.
 – Mitä etelämmäksi mennään, sitä enemmän meillä on haasteita omien ammattityöntekijöiden saamisessa, sanoo Peabin toimitusjohtaja  Mika Katajisto .
 Kiertävä opettaja on "winwinwin"
 Rakennusliike Peab onkin päättänyt palkata ammattikouluihin kiertävän rakennusalan opettajan helpottaakseen työvoimapulaa.
 Suunnitelman mukaan opettaja kiertää luennoimassa oppilaitoksissa, toimii yhteyshenkilönä oppisopimusten ja harjoituspaikkojen järjestämisessä sekä kouluttaa yrityksen tutoreita ja ohjaajia. Rekrytointi on jo aloitettu.
 Katajiston mukaan tilanne on yrityksen, oppilaitosten ja opiskelijoiden kesken “winwinwin”.
 – Tavoite on, että opettaja auttaa oppilaitoksia, me saamme osaavaa työvoimaa ja opiskelija mielenkiintoisen ja hyvän koulutuksen alalle.
 Peabilla on kaavailtu, että kiertävä opettaja voisi tarjota oppilaitoksille vaikkapa osakokonaisuuksien opettamista.
 Sedun koulutuspäällikkö  Jarmo Huttunen  on ehdotukseen tyytyväinen. Hän ei näe ongelmaa siinä, että koulutusosion tarjoaisi yksityisen yrityksen palkkaama opettaja.
 – Ei meillä ole sen kanssa ongelmia. Tämän päivän koulutus perustuu jo paljon siihen, että osaaminen näytetään työelämässä.
 "Hyvä avaus"
 Rakennusteollisuus RT ry:n yhteiskuntasuhdepäällikkö  Lauri Pakkanen  pitää hyvänä, että rakennusalan yritykset ovat kiinnostuneita alan koulutuksesta ja koulutusresursseista eli opiskelijoista ja alan osaajien riittämisestä tulevaisuudessa.
 – Tämä on hyvä avaus. Toivoisin, että tämä kannustaa myös muita osallistumaan koulutuksen kehittämiseen ja resursseihin.
 Pakkanen ei näe yrityksen tarjoamassa opetuksessa riskejä, sillä rakennusalalla on totuttu toimimaan yhteistyössä yritysten kanssa. Koulutuspuolella kokemusta on erityisesti ammattikorkeakoulu- ja yliopistoyhteistyöstä.
 Ammattiin opiskelevat suorittavat osan opiskeluistaan yrityksissä. Pakkasen mukaan pk-valtaisella alalla työelämäoppimisessa on koettu tiettyjä haasteita järjestää ohjausta tekemisen ja aikataulujen paineessa.
 – Osa yrityksistä kokee, että ei saa koulutuksen järjestäjältä riittävästi tukea. Ehkä Peabin kiertävä opettaja voi olla tässä avuksi.
 Rakennusliike Peabin toimitusjohtaja Mika Katajisto (vas.) ja Sedun koulutuspäällikkö Jarmo Huttunen pyrkivät yhteisvoimin lisäämään rakennusalan vetovoimaa, jotta työvoimapula ei äityisi pahaksi. Tarmo Niemi / Yle
 "Ei päästä, vaan päädytään"
 Viime vuosina rakennusalan kiinnostavuus on heikentynyt ja alan ammattiopintoihin hakeutuvien määrä vähentynyt, mikä huolettaa Katajistoa ja Huttusta erityisesti.
 Yhä harvempi hakeutuu ammattikoulussa ensisijaisesti rakennusalalle. Monelle rakennusalan ammattiopinnot ovat toinen tai jopa vasta kolmas opiskelutoive ja opiskelupaikka aukeaa varasijalta.
 – Se tarkoittaa, että rakennusalalle ei päästä, vaan päädytään, Huttunen sanoo.
 Kun kyseessä ei ole opiskelijan toiveala, riski opintojen keskeyttämiseen kasvaa. Lisäksi osa koulutetuista ei valmistuttuaan hakeudu koskaan alalle.
 Sedun Huttunen toivoo, että kiertävän opettajan avulla koulutuksen vetovoimaisuutta pystyttäisiin parantamaan.
 – Kouluna meidän on paneuduttava siihen, että meillä on pitovoimaa eli opiskelijat pysyvät koulussa. Lisäksi tarvitaan meiltä ja Peabilta pysyvyysvoimaa, jotta he jäävät alalle töihin.
 "Kannustettavaa toimintaa"
 Opetusneuvos  Jukka Lehtinen  opetus- ja kulttuuriministeriöstä rauhoittelee rakennusalan opiskelijamääristä huolestuneita. Hänen mukaansa alasta kiinnostuneiden nuorten määrä ei ole tippunut niin dramaattisesti, että olisi syytä hätääntyä.
 – Edelleenkin se on vetovoimainen ala.
 Lehtinen muistuttaa kuitenkin, että nuorten ikäluokkien pieneneminen on asia, jolle ei voida mitään. Rakennusalan työvoimatarpeeseen voidaankin vastata nopeasti aikuiskoulutuksen keinoin.
 Muut alat ja rakennusfirmat voivat tehdä samaa omalla tavallaan.  Jukka Lehtinen
 Yrityksen tarjoama opettaja ammattioppilaitoksille on yksi keino pyrkiä kasvattamaan sekä alan vetovoimaa että saada koulutukseen motivoituneita opiskelijoita.
 Lehtisen mukaan yrityselämästä tulevan opettajan avulla oppilaitokseen voidaan saada ajankohtaista työelämätietoutta. Hän ei näe ristiriitoja myöskään siinä, että opettaja on yhden tietyn yrityksen edustaja.
 – Tämä on kannustettavaa toimintaa. Muut alat ja rakennusfirmat voivat tehdä samaa omalla tavallaan.
 Pohjalaismaakunnissa ammattityövoimaa riittää vielä rakennustyömaille, mutta eteläisessä Suomessa kärsitään jo työvoimapulasta. Päivi Rautanen / Yle
 Ammattiylpeyttä ja rakentamisen ylpeyttä
 Mika Katajisto arvelee, että ihmiset eivät enää tiedä, miten monipuolinen rakennusala on.
 – Rakennustyömaat ovat nykyään täysin ammattilaisten työmaata. Niillä ei pärjää ilman, että on tutkinto. Meidän haasteemme on kertoa, mitä täällä oikeasti tehdään.
 Jarmo Huttunen toivoo, että kiertävän opettajan myötä yksi kehittämisen kohde olisivat työpaikkaohjaajat ja heidän osaamisensa.
 – Tarvitaan kisälli–mestari-ajattelua. Jos työpaikkaohjaajasta huokuu ammatti- ja rakentamisen ylpeys, siitä voi olla apua alan vetovoimaisuudelle, Huttunen sanoo.
 "Eikä ole tarvinnut olla lomautettuna"
 Maalariksi ja pintakäsittelijäksi opiskeleva Ida Haukkala tapaa seinäjokelaisella kerrostalotyömaalla monia rakennusalan ammattilaisia. Vaikka iso osa työntekijöistä on keski-ikäisiä miehiä, vastaan tulee myös nuoria kasvoja.
 Isä ja poika, muurarit  Petri ja Lauri Ojanen , laatoittavat pesuhuoneita. Isä-Petri kehaisee, että poika on jo viidennen polven muurari peräseinäjokelaisessa Ojasen suvussa.
 Lauri Ojanen tuumaa, että häntä ei ole hiostettu jatkamaan suvun ammattia, mutta nuori mies on kasvanut kiinni ammattiin isän kanssa samoilla työmailla kulkiessa.
 – Valmistumisesta on nyt kuusi vuotta, eikä ole tarvinnut olla lomautettuna, Lauri Ojanen sanoo.
 Aiheesta voi keskustella 5.11. klo 22 saakka.

Rakennusliike palkkaa ammattikouluihin oman kiertävän opettajan – yksityisen yrityksen tarjoamaa opetusta ei pidetä ongelmallisena


Summary: Pääluottamusmies Jouko Aitonurmen mukaan työntekijöiden näkemyksiä ei kuunneltu riittävästi, kun UPM päätti sulkea Rauman kakkospaperikoneen.

UPM-Rauman pääluottamusmies Jouko Aitonurmi on pettynyt  179 työntekijän vähentämiseen  johtaneisiin yt-neuvotteluihin. UPM sulkee Rauman kakkospaperikoneensa paperin kysynnän vähenemisen takia.
 Aitonurmi sanoo, että irtisanomisilmoituksia ei ole vielä jaettu. Hänen tietojensa mukaan niitä jaetaan joko tällä tai ensi viikolla.
 – Valitettavasti yt-neuvotteluissa ei löydetty pehmeämpiä ratkaisuja. Esitimme irtisanomisten määrän loiventamiseen ratkaisuja, mutta työnantaja ei suostunut kuuntelemaan, Aitonurmi sanoo.
 UPM ei kohdista irtisanomisia suoraan kakkoskoneelle, vaan irtisanomisuhan piirissä ovat kaikki työntekijät.
 Pääluottamusmies Aitonurmi toivoo, että irtisanomisia ei tulisi lisää lähivuosina.
 – Raumaa olisi hyvä kehittää muullakin tavalla kuin ajamalla paperikoneita alas. Tällä hetkellä näyttää huonolta.

UPM-Rauman pääluottamusmies: "Toivottavasti irtisanomiset jäävät tähän"


Summary: Liettuan presidentti Gitanas Nauseda on yksipäiväisellä työvierailulla Helsingissä tapaamassa Suomen valtionjohtoa.

Liettuan vasta valittu presidentti  Gitanas Nauseda  teki tiistaina yksipäiväisen työvierailun Helsinkiin.
 Nauseda lounasti presidentinlinnassa presidentti  Sauli Niinistön  kanssa ja tapasi myös pääministeri  Antti Rinteen  ja eduskunnan puhemiehen  Matti Vanhasen .
 Nauseda äänestettiin maansa presidentiksi toukokuussa riippumattomana ehdokkaana. 55-vuotias ekonomisti korosti vaalikampanjassaan hyvinvointivaltion tärkeyttä. Virkaan hän astui heinäkuussa.
 Presidentti Niinistön kanssa keskustelut käsittelivät muun muassa Euroopan turvallisuutta.
 Liettualle erityistä päänvaivaa aiheuttaa naapurimaan Valko-Venäjän rakenteilla oleva Astravetsin ydinvoimala, joka sijaitsee vain 40 kilometrin päässä Liettuan pääkaupungista Vilnasta.
 Venäjä ja Valko-Venäjä huolena
 – Rakennusvaiheessa on käynyt selväksi, että siellä on tapahtunut onnettomuuksia. Kuinka monesta meille ei ole ollenkaan ilmoitettu, sitä emme tiedä. Meillä on todisteita siitä, että työolot eivät ole siellä parhaalla mahdollisella tolalla. En tarkenna tätä enempää, mutta voitte varmasti arvata, mitä tarkoitan, Nauseda sanoi presidenttien tiedotustilaisuudessa.
 Ukrainan kriisin ratkaisussa Nauseda heristi sormeaan Venäjää kohtaan.
 – Me painostamme kovasti Ukrainaa tekemään myönnytyksiä, mutta Venäjä ei ole tehnyt minkäänlaisia vastaantuloja. Ainakaan minä en ole nähnyt sellaisia, Nauseda sanoi.
 Lue lisää :
 Liettuan presidentti saapuu Suomeen – kotimaassaan huippusuosittu Gitanas Nauseda joutui kautensa aluksi valeuutishyökkäyksen kohteeksi

Liettua on huolissaan Valko-Venäjän ydinvoimalasta – ja toivoo Venäjältä vastaantuloa Ukrainan kriisissä


Summary: Mäntyharjun Uutelassa on kolareiden lisäksi sattunut useita läheltä piti-tilanteita.

Viitostien sekä Mäntyharjun ja Hirvensalmen välisen tien risteyksessä on sattunut loka-marraskuun vaihteessa kolme voimakasta törmäyskolaria, jotka ovat hyvin samantyyppisiä.
 – Tutkinnassa on selvinnyt, että yhteistä kolareille on ollut se, että navigaattori on ohjannut väärin autot viitostieltä tähän Uutelan liittymään ja ne ovat tulleet kolmion takaa valtatienopeudella risteykseen, Itä-Suomen poliisilaitoksen ylikomisario  Petri Isokuortti  kertoo.
 Isokuortti kävi ajamassa ongelmallisen liittymän tiistaiaamuna. Risteys osuu Isokuortin päivittäiselle työmatkalle, mutta poliisimies tulee tavallisesti liittymään Mäntyharjun suunnasta.
 Uutelan liittymässä on sattunut useampi vakava kolari. Google Maps
 Mäntyharjulainen  Kati Welling-Syrjänen  oli osallisena yhdessä kolarissa marraskuun ensimmäisen päivän iltana. Welling-Syrjänen tuli kuorma-autolla Mikkelistä ja kääntyi rampista kohti Mäntyharjua. Samaan aikaan tuli karttaohjelman sivuraiteelle opastama ajoneuvo kovalla vauhdilla kolmion takaa.
 – En ehtinyt tehdä yhtään mitään. Onneksi henkilöauto oli vankkatekoista mallia ja osui bensatankin kohdalle, eikä renkaiden kohdalle. Olisi käynyt huonosti.
 Welling-Syrjäseen törmännyt henkilöauto meni lunastuskuntoon, mutta matkustajat selvisivät naarmuilla. Kuorma-autossakin on edessä tuhansien eurojen korjaukset.
 Edellisessä kolarissa oli vastakkain kaksi henkilöautoa. Myös siinä rytäkässä oli isomman onnettomuuden ainekset.
 – Viitostieltä vauhdilla tullut auto osui vastapuolen takaoven kohdalle, eikä takana ollut matkustajia. Etuoven kohdalla olisi voinut käydä huonosti, Petri Isokuortti arvioi.
 Liittymän haasteellisuutta lisää myös se, että tie laskeutuu loivasti alamäkeen, eikä kolmion takana oleva etuoikeutettu väylä erotu etenkään hämärässä ja pimeässä kovin selvästi. Valtatieltä erkanevassa liittymässä ei myöskään ole nopeusrajoitusmerkkiä.
 – Olemme tänään olleet Etelä-Savon ELY-keskuksen kanssa yhteydessä ja tähän tulee hyvin pian, ehkä jo tänään liikennemerkit varoittamaan risteyksestä, Petri Isokuortti kertoo.
 Uutelan liittymä haasteellisuutta lisää esimerkiksi se, että tie laskeutuu loivasti. Esa Huuhko / Yle
 Kati Welling-Syrjänen ja Petri Isokuortti toivovat, että karttaohjelman virhe korjataan mahdollisimman nopeasti. Poliisi ja ELY lähettävät viestiä omia väyliänsä pitkin. Myös lähialueen asukkaat ovat laittaneet korjauspyyntöjä.
 – Tiedän, että meidän suunnalta on oltu karttaohjelman ylläpitäjään ainakin kolme kertaa yhteydessä, Welling-Syrjänen sanoo.
 Yle kävi ajamassa onnettomuuskohdan pitkin viitostietä tiistaina. Navigaattori ohjasi viitostieltä Uutelan liittymään ja pian palaamaan Lahdentielle saman liittymän jatkeelta. Onnettomuuteen joutuneet autoilijat ovat kertoneet tutkinnassa, miten navigaattori on alkanut liittymään siirtymisen jälkeen laskemaan uutta reittiä ja keskittyminen on samalla hieman herpaantunut.
 – Autoilijoiden pitää tietysti muistaa, että kuljettaja on vastuussa autosta, eikä navigaattorin pidä liikaa luottaa. Tässä Uutelan tapauksessa on kuitenkin liian monta sattumaa lyhyessä ajassa, Petri Isokuortti sanoo.

Kolarisuma Uutelan liittymässä hämmentää autoilijoita 5-tiellä: karttaohjelman virhe ja heikko näkyvyys ovat aiheuttaneet kolme vakavaa kolaria


Summary: Oikeusministerille myönnetyt valtuudet pidentää joidenkin tuomareiden työuraa herättävät epäillyksiä järjestelyn tarkoitusperistä, oikeus arvioi.

Puolan säätämä laki tuomareiden ja syyttäjien uudesta eläkeiästä on ristiriidassa EU-lain kanssa, linjasi Euroopan unionin tuomioistuin tänään tiistaina  julkaistussa ratkaisussa.
 Heinäkuussa 2017 Puolan parlamentti hyväksyi lain, joka laski tuomareiden ja syyttäjien eläkeiän naisilla 60 vuoteen ja miehillä 65 vuoteen. Aikaisemmin eläkeikä oli molemmille sukupuolille 67 vuotta.
 Samalla laki antoi oikeusministerille valtuudet pidentää tavallisissa oikeusasteissa toimivien tuomareiden palvelusaikaa yli eläkeiän.
 EU-tuomioistuimen mukaan Puolan säätämä laki on vastoin sukupuolten tasapuolista kohtelua asettaessaan erilaisen eläkeiän miehillä ja naisille.
 Oikeus ei hyväksynyt Puolan perustelua, jonka mukaan laki oli niin kutsuttua positiivista syrjintää, jolla voidaan parantaa jonkun erityisryhmän – tässä tapauksessa naisten – asemaa.
 Järjestely herättää epäilyjä
 EU-tuomioistuimen mukaan oikeusministerin myönnetty oikeus pidentää joidenkin tuomareiden palvelusaikaa on sekin ristiriidassa EU-lain kanssa.
 Oikeuden mukaan järjestely ei vielä itsessään merkitse, että Puolan tuomioistuinten itsenäisyys olisi vaarassa. Tuomioistuimen mukaan lain ongelma on kuitenkin siinä, ettei siinä määritellä tarkasti, millä perusteilla oikeusministeri voi tehdä päätöksen jonkun työuran pidentämisestä.
 EU-oikeuden mukaan tämä puute herättää epäilyksen siitä, että uusi järjestely on luotu sen vuoksi, jotta ministeri pystyy muokkaamaan tuomarikuntaa mieleisekseen.
 Laki ja oikeus -puolueen aloitteita
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta, kun EU-tuomioistuin on ottanut kantaa Puolan oikeusjärjestelmää määrittävään lainsäädäntöön.
 Tämän vuoden kesäkuussa EU:n tuomioistuin katsoi, että Puolan korkeimpaa oikeutta koskenut tuomarilaki oli sekin ristiriidassa EU-lain kanssa.
 Puola oli säätänyt huhtikuussa 2018 kiistellyn lain, jossa maan korkeimman oikeuden tuomareiden eläkeikää laskettiin 70 vuodesta 65 vuoteen. Laki olisi pakottanut kolmanneksen oikeuden tuomareista eläkkeelle kesken virkakauden.
 Kummatkin EU-tuomioistuimen tyrmäämät lait ovat olleet valtaa pitävän Laki ja oikeus -puolueen aloitteita. Konservatiivisen puolueen mukaan muutokset tehostaisivat tuomioistuinten toimintaa ja poistaisivat oikeusjärjestelmään jääneet kommunismin rippeet.
 EU:n jäsenvaltioiden on noudatettava Luxemburgissa sijaitsevan Euroopan unionin tuomioistuimen päätöksiä viipymättä.
 Lue lisää:
 EU:n tuomioistuimen mukaan Puolan kiistelty tuomarilaki on unionin lain vastainen – loukkaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta
 EU-tuomioistuin määräsi Puolan jäädyttämään lain, jolla passitettaisiin korkeimman oikeuden tuomarit aikaisemmin eläkkeelle

EU-oikeus: Puolan päätös passittaa naistuomarit eläkkeelle ennen miehiä oli EU-lain vastainen


Summary: "Tarkoituksenamme on näyttää, miltä näyttää oikea lehmä", toteaa maidontuottaja Eeva Linnainmaa.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Helsinkiläinen opiskelijaravintola UniCafe päätti lokakuussa lopettaa naudanlihan tarjoilun ruokaloissaan vuoden 2020 helmikuussa .
 Helsingin yliopistolla vierailivat tänään Maa - ja Metsätaloustuottajain Keskusliiton eli MTK:n tapahtumassa kaksi lehmää; Jersey-rotuinen Orawa ja Holstein-rotuinen Okadi. Lehmien omistajan, maidontuottaja  Eeva Linnainmaan  mukaan kyseessä ei ole vastaisku Unicafen päätökseen.
 – Emme halua viestiä tällä mitään sen enempää, kuin että asioista puhutaan avoimesti ja faktoihin perustuen. Tarkoituksenamme on näyttää ihmisille, miltä näyttää oikea lehmä, Linnainmaa kiteyttää.
 Linnainmaan mukaan lehmät ovat tärkeä osa suomalaista maataloutta ja ruoantuotantoa. Hänen mukaan eläimistä myös hyötyjä monenlaisia hyötyä luonnolle ja luonnon monimuotoisuudelle.
 – Haluamme tuoda koko Suomelle tietoon, että lehmä itsessään ei ole paha, Linnainmaa pohtii.
 Naudanlihaan liittyvä kritiikki kohdistuu erityisesti lehmien metaanipäästöihin ja vesistöjen rehevöitymiseen. Keväällä Sitra kannusti ihmisiä luopumaan naudanlihasta sen ilmastovaikutuksiin vedoten. Kansainvälinen ilmastopaneeli IPCC korosti elokuussa naudanlihan syöntiin liittyviä kielteisiä vaikutuksia.
 MTK:n mukaan vastuullisesti hoidetulla ja kasvatetulla lehmällä on Suomessa monia positiivisia ympäristövaikutuksia. Esimerkiksi lehmän ravintonaan käyttämä nurmi sitoo hiiltä, lanta toimii lannoitteena, laidunnus lisää luonnon monimuotoisuutta ja suomalaisen ruoantuotannon vesijalanjälki on kestävä.
 Orawa- ja Okadi-lehmät vierailivat siis Helsingin yliopstolla MTK:n ja Helsingin yliopiston kotieläintieteen opiskelijoiden Akateemisen karjakerhon AKK:n toimesta. MTK:n Keski-Suomen johtokunta järjesti samanlaisen tempauksen samaan aikaan Jyväskylän yliopistolla.
 AKK:hon kuuluvan opiskelijan,  Ida Simolan , mukaan tapahtuman vastaanotto on ollut positiivinen, vaikka soraääniäkin on kuulunut. Joidenkin vierailijoiden mukaan tapahtumapaikka ei ollut sopiva.
 – Kävijöiden mukaan on ollut mukavaa, että tapahtumaan tuotiin konkreettista nähtävää. Kaikki eivät ole nähneet oikeaa lehmää, Simola kertoo.
 Lue lisää :
 Helsinkiläinen opiskelijaravintola Unicafe lopettaa naudanlihan käytön – Atria: Hämmentävä ja surullinen päätös

Lehmät vierailivat Helsingin yliopistolla – "Tämä ei ole kannanotto"


Summary: Toisena vuoden raittiustekona palkittiin Ilta-Sanomien päätoimittaja Ulla Appelsin alkoholismia käsittelevä kirjoitus.

Ylen A-studion ohjelma Kohdussa myrkytetyt on saanut Vuoden raittiusteko 2019 -tunnustuksen. Raittiuden ystävät ry jakaa tunnustuksen vuosittain raittiuden ja terveiden elämäntapojen edistämisestä tai päihteidenkäytön kriittisestä tarkastelusta.
 A-studion Kohdussa myrkytetyt -ohjelma käsittelee FASD-oireyhtymiä (fetal alcohol spectrum disorders), joiden syynä on äidin raskaudenaikainen alkoholinkäyttö. Raittiuden ystävät ry:n mukaan ohjelma käsitteli aihetta rohkeasti ja asiantuntevasti.
 Ohjelma esitettiin Ylen A-studiossa tämän vuoden huhtikuussa. Voit katsoa sen  täältä .
 Toisena vuoden raittiustekona palkittiin Ilta-Sanomien päätoimittaja  Ulla Appelsin  alkoholismia käsittelevästä  kirjoituksestaan  Olisi vielä yksi näkökulma, jonka takia poliitikkojen pitäisi muistaa Matti Nykänen .
 Vuoden raittiusteko myönnettiin tänä vuonna 17. kerran. Tunnustus on osa raittiusviikon ja ehkäisevän päihdetyön viikon ohjelmaa. Viime vuonna palkinnon saivat yhteisesti Alkon julkaisema ja Platonic Partnership oy:n valmistama Lydia-mobiilipeli sekä Lounais-Suomen poliisilaitoksen ylikonstaapeli  Janne Aro-Heinilä .

Ylen A-studion ohjelma palkittiin vuoden raittiustekona – Käsitteli alkoholin aiheuttamia sikiövaurioita "rohkeasti ja asiantuntevasti"