Summary: Uhri pakotettiin antamaan pankkitunnuksensa sieppaajille. Hän tunsi osan epäillyistä ennestään työnsä kautta.

Poliisi on saanut valmiiksi esitutkinnan tapauksessa, jossa joensuulaisen miehen epäillään joutuneen törkeän ryöstön ja törkeän vapaudenriiston kohteeksi huhtikuussa Joensuussa ja Kuopiossa. Neljän miehen epäillään pakottaneen uhrin henkilöautoon Joensuussa 5.4. iltapäivällä. Esitutkinnan mukaan mies oli kuljetettu autolla Kuopioon, ja hän oli päässyt pakenemaan sieppaajiltaan vasta seuraavana aamuna.
 Asianomistaja tunsi osan epäillyistä työnsä kautta.
 Esitutkinnan perusteella uhria oli uhattu puukolla ja pakotettu antamaan lompakkonsa ja pankkitunnuksensa rikoksesta epäiltyjen käyttöön. Uhrin nimissä oli tehty luottoja yli 20 000 euron arvosta. Osa varoista saatiin jäädytettyä pankkitililtä, mutta merkittävä osa varoista jäi kateisiin.
 Pakeni sieppaajiltaan juosten
 Tapaus tuli poliisin tietoon, kun asianomistaja soitti Kuopiosta lauantaina 6.4. kello 8.40 hätäkeskukseen ja kertoi tulleensa ryöstetyksi. Hän oli paennut sieppaajiltaan juosten ja sai soitettua sivullisen avustuksella hätäkeskukseen.
 Rikoksesta epäillään neljää miestä, jotka ovat iältään 24–55-vuotiaita. Uhri on yli 50-vuotias mies. Epäillyt saatiin kiinni pian tapahtumien jälkeen ja he ovat olleet tapauksen esitutkinnasta lähtien vangittuina. Poliisin tutkinnassa epällyt ovat pääasiassa kiistäneet teot. Törkeän ryöstön ja törkeän vapaudenriiston lisäksi kokonaisuus sisältää törkeän maksuvälinepetoksen ja huumausainerikoksen.
 Tapaus etenee syyteharkintaan Itä-Suomen syyttäjänvirastoon.

Poikkeuksellisen vapaudenriiston esitutkinta valmistui – neljän miehen epäillään siepanneen uhrin lähes vuorokaudeksi Itä-Suomessa


Summary: Helsingin kaupunginmuseo julkaisi kesän alussa arkkitehtuurioppaan kantakaupungin jugendrakennuksista. Keräsimme tähän juttuun esimerkkejä pääkaupungin talokaunottarista.

Länsimaiset taidesuuntaukset 1900-luvulta eteenpäin

1 Petteri Juuti / Yle Tallbergin talo Katajanokalla Helsingissä on peräti 600 jugendkauden rakennusta. Se on enemmän kuin vaikkapa Brysselissä tai arkkitehtuuristaan kuuluisassa Barcelonassa. Esimerkiksi Katajanokalla on erityisen hyvä kattaus jugendtyyliä ja Luotsikadulla voi kulkea koko aikakauden alusta loppuun. Luotsikatu ykkösessä sijaitseva Tallbergin talo valmistui vuonna 1898. Kauppias  J. Tallbergin  rakennuttama talo on Museoviraston mukaan yksi varhaisimmista jugendkauden rakennuksista Suomessa. Sen suunnittelivat tuolloin vielä tuiki tuntemattomat arkkitehdit  Herman Gesellius ,  Armas Lindgren  ja  Eliel Saarinen . 2 Petteri Juuti / Yle Voitto, ja vielä kakkostilakin, arkkitehtikilpailussa oli lähtölaukaus Gesellius-Lindgren-Saarinen arkkitehtitoimiston huikealle uralle ja samalla myös jugendarkkitehtuurille Helsingissä. Tallbergin talon etuovessa on kauniita yksityiskohtia: auringonkukka-ornamentiikkaa, koristeellisia yksityiskohtia takoraudasta ja värillistä lasia. Arkkitehtikolmikko Gesellius-Lindgren-Saarinen suunnitteli Katajanokalle kolme asuintaloa – sekä tietysti paljon muita helsinkiläisiä merkkirakennuksia. 3 Petteri Juuti / Yle Norma Katajanokalla Vuonna 1904 valmistunut Norma on jugendia jyhkeimmillään. Talon muurimaisista pinnoista heijastuu vaikutteet keskiaikaisista kirkoistamme ja linnoistamme. Norman on suunnitellut arkkitehtitoimisto von Essen, Kallio ja Ikäläinen. Jugendkauden julkisivuissa käytettiin paljon erilaisia rappauspintoja, värejä ja luonnonkiveä. Suomalaismetsien todelliset ja sadunomaiset eläimet toimivat rakennusten koristeaiheina ja heijastavat kansallisen itsetunnon heräämistä. 4 Petteri Juuti / Yle Puu-Vallila Helsingin jugendtyylisen rakentamisen valtti on monipuolisuus. Täällä on sekä jugendin aikaan rakennettuja asuintaloja että muita rakennuksia. Kokonaisia asuinalueita on rakennettu porvaristolle mutta myös työväestölle. Puu-Vallilan rakentaminen alkoi vuosina 1910–1913 kaupunginarkkitehti  Karl Hård af Segerstadin  mallisuunnitelman pohjalta. Hård af Segerstad laati mansardikattoisten puutalojen tyyppipiirustukset. 5 Petteri Juuti / Yle Puu-Vallila Puu-Vallila onnistuttiin säilyttämään 1960–70-lukujen purkuvimmalta. Nyt se todistaa jugendin aikakauden pyrkimyksestä tarjota myös työväestön asumiseen laatua ja puutarhakaupunkimaisuutta. Työväestön asunnot pyrittiin rakentamaan edullisesti, ja kaupunki edisti asiaa vuokraamalla tontteja halvalla. 6 Helsingin kaupunginmuseo/W.W. Wilkman, 1911  Eira 1900-luvun alussa Eira oli lähes rakentamaton ja karu alue kaukana ydinkeskustasta. Alun perin tavoitteena oli huvilakaupunginosa, mutta sinne rakentui 2–4 -kerroksisia pienkerrostaloja. Vuosina 1911–1914 valmistunut alue edustaa myöhäisjugendia. Eiran kaupunginosa sai nimensä Eiran sairaalasta.  Pohjoismaisessa muinaistarustossa Eira on lääkintätaidon jumalatar. Helsingin kaupunginmuseo julkaisi kesäkuun alussa arkkitehtuurioppaan kantakaupungin jugendrakennuksista. Tämän jutun tekemiseen on haastateltu myös kaupunginmuseon tutkijaa Petteri Kummalaa.

Tiesitkö Helsingin olevan yksi Euroopan hienoimpia jugendkaupunkeja? Kuusi kuvaa kaunotar-taloista, joita sopii tulla ihailemaan kauempaakin


Summary: Porin tapahtumaviikon odotetaan houkuttelevan kaupunkiin paljon takseja muualta.  Viime viikonloppuna "vieraiden" taksien ilmestyminen paikalle aiheutti kärhämää Kirjurinluodon taksitolpalla.

Tunteet kuumenivat Porissa taksijonossa lauantai-iltana Kirjurinluodossa Pori Jazzin avajaisviikonloppuna.
 Porin ulkopuoliset taksit saivat tolpalla kipakoita poistumiskehotuksia paikallisilta takseilta.
 Tapahtumia sivusta seurannut Porissa ja Harjavallassa toimiva taksiyrittäjä  Teijo Vihermaa  kertoo, että tilanne oli äityä miltei käsirysyyn, mutta pysyi kuitenkin suukopuna. Hän ei itse osallistunut tapahtumiin.
 Teijo Vihermaa toimii taksiyrittäjänä Porissa ja Harjavallassa. Katja Halinen / Yle
 Paikalle hälytettiin poliisi selvittämään kärhämää. Poliisi ilmoitti, että kaikki voivat tulla taksitolpalle, eikä kenelläkään ole etuoikeutta.
 – Poliisi ohjeisti, että kaikki jonoon ja aletaan hommiin, tiivistää Vihermaa.
 Loppuviikolla paljon kysyntää
 Tämän viikon aikana Poriin odotetaan vielä enemmän takseja kaupungin ulkopuolelta, kun kaupungissa järjestetään samanaikaisesti Pori Jazz ja keskustelutapahtuma SuomiAreena.
 Satakunnan Aluetaksin hallituksen puheenjohtaja  Ilkka Pirhonen  rauhoittelee tilannetta ja toivottaa muualta tulevat taksit tervetulleeksi.
 – Kyllä, he ovat tervetulleita, hän vakuuttaa.
 – Varsinkin loppuviikolla täällä on paljon ihmisiä ja kysyntää. Tietysti olisi hyvä, että silloin olisi mahdollisimman nopeasti ja joustavasti toimiva taksipalvelu.
 Mahtuvatko sitten kaikki taksit samalle tolpalle?
 – Kyllä me mahdumme, ei siinä mitään. Olemme kaikki laillisia taksiyrittäjiä, meidän on vain mahduttava sinne tolpalle.
 Ei vielä tolppasopimuksia Porissa
 Muualla Suomessa on kehkeentynyt kärhämiä tolppasopimuksista, joita tapahtumajärjestäjät ovat tehneet taksiyritysten kanssa. Tämä ei ole miellyttänyt sopimuksen ulkopuolelle jääneitä taksiyrittäjiä. Porissa tällaisia sopimuksia ei ole ainakaan toistaiseksi tehty, vaikka asiasta on jo keskusteltu.
 Porissakin on jo käyty keskusteluja taksien tolppasopimuksesta suurtapahtumien aikana. Katja Halinen / Yle
 Taksiliiton hallituksen puheenjohtaja  Kai Andersson   totesi äskettäin Ylelle , että tapahtuman järjestäjällä on oikeus tehdä sopimuksia taksiyrittäjien kanssa ja perustaa tätä varten väliaikainen taksitolppa.
 Taksiliiton mukaan asiaa ei voida tarkastella reiluuden näkökulmasta, vaan kyse on yksinkertaisesti markkinatalouden toimintalogiikasta.
 Vähän samankaltainen tilanne on liiton mukaan esimerkiksi Helsinki-Vantaan lentokentällä, jossa valtaosa kaistoista  on varattu  tietyille taksiyrittäjille.

Taksikuskien tunteet kuumenivat jo Porin superviikolla – taksipomo rauhoittelee: "Mahdumme kaikki samalle tolpalle"


Summary: Sipilän hallitus linjasi vielä viime vaalikaudella, että Suomi siirtyy nettiäänestämiseen tulevaisuudessa. Siirtyminen ei nyt näytä todennäköiseltä.

Suomi ei ole siirtymässä nettiäänestämiseen vaaleissa. Ei ainakaan mikäli kuunnellaan tuoreen oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonin  (r.) ja sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) kannanottaja asiasta.
 – Meillä on ehkä vähän vanhanaikainen järjestelmä. Kirjoitamme lyijykynällä ehdokkaan numeron paperille. Tämä on kuitenkin turvallinen tapa äänestää, Henriksson sanoi Suomi Areena -tapahtumassa Porissa.
 Äänestäminen on perinteisesti ollut oikeusministerin alainen asia. Vielä viime vaalikaudella  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus oli  viemässä innokkaasti nettiäänestämistä eteenpäin .
 Sipilän hallitus linjasi strategiaistunnossaan lokakuussa 2016, että Suomi siirtyy nettiäänestämiseen tulevaisuudessa. Nettiäänestyksen rinnalla olisi kulkenut nykyisen kaltainen äänestäminen.
 – Meidän ei pidä mennä tässä tilanteessa järjestelmään, joka on riippuvainen sen suojaamisesta. Sellaista riskiä ei pidä ottaa, Henriksson sanoi.
 Useat asiantuntijat ja poliitikot ovat nostaneet esiin huolia järjestelmän hakkeroinnista, kun Yhdysvalloissa on tutkittu Venäjän vaalivaikuttamista. Samaan aikaan Suomessa vaatimukset nettiäänestyksestä ovat hieman vaimenneet.
 Oikeusministeriön lisäksi vaalit kuuluvat vahvasti myös sisäministeriön alaisuuteen. Sisäministeri Maria Ohisalo suhtautuu asiaan niinikään nihkeästi.
 – Toivon sisäisestä turvallisuudesta vastaavana ministerinä, että pidämme kiinni vanhasta ja toimivasta vaalijärjestelmästä. Siihen eivät pääse helposti vieraiden valtioiden vaikutusyritykset väliin, Ohisalo sanoi.
 Åbo Akademin valtio-opin professori  Kimmo Grönlund  totesi, että Suomen vaalijärjestelmä voi hyvin. Suomi ei ole tilanteessa, jossa vaalien tulosta olisi mielekästä epäillä.
 Lue lisää:
 Riskit ylittävät hyödyt – työryhmä ei suosita nettiäänestystä vaaleihin

Nettiäänestäminen ei ole etenemässä tällä vaalikaudella – "Vanhaan järjestelmään eivät pääse vieraat valtiot vaikuttamaan"


Tällä viikolla astui voimaan  aselain muutos , jonka myötä pitkälippaiset puoliautomaattiaseet siirtyvät erittäin vaarallisten ampuma-aseiden luokkaan. Lakimuutoksen taustalla on Euroopan unionin uusi asedirektiivi, jota kiristettiin Euroopassa sarjatuliaseilla tehtyjen terrori-iskujen jälkeen.
 Jatkossa pitkiin yli 10 patruunan lippaan puoliautomaattiaseisiin ja lyhyisiin yli 20 patruunan lippaan puoliautomaattiaseisiin on haettava erillinen lupa poliisihallitukselta. Myös pelkkä tällaisen aseen latauslaitteen eli lippaan hallussapito ilman asianmukaista aselupaa on kielletty.
 Näitä molempia aseita ja lipastyyppejä käytetään erilaisissa reserviläisammunnoissa. Muutos koskee esimerkiksi Puolustusvoimien rynnäkkökivääreitä muistuttavia puoliautomaattikivääreitä, joita kutsutaan kansankielellä reserviläiskivääreiksi.
 Lakimuutos ei koske niitä latauslaitteita, jotka kuuluvat ennen vuotta 1946 valmistettuihin sarjatuliaseisiin ja joita ei voi asentaa itselataavaan kertatuliaseeseen. Monen keräilijän kaapista löytyvät Suomi-konepistoolien ja Emma-pikakiväärien latauslaitteet jäävät näin ollen uuden lain ulkopuolelle.
 Uhkana kaikkien lupien menetys
 Uuden lain tulkinta on herättänyt paljon kysymyksiä aseharrastajien keskuudessa. Direktiivin sanktio on järeä: mikäli harrastaja pitää tietoisesti luvatta hallussaan erittäin vaaralliseksi luokiteltuja aseita tai niiden lippaita, hän voi menettää kaikki aselupansa.
 – Tämä on ollut hyvin traumaattinen prosessi, jossa on menty uhkakuvat edellä, Reserviläisliiton toiminnanjohtaja  Olli Nyberg  sanoo.
 Alkuperäisin direktiivi olisi kieltänyt kategorisesti kaikki puoliautomaattiaseet. Lainvalmistelun yhteydessä Reserviläisliitto sai kuitenkin läpi poikkeamat, joiden ansiosta harjoitustoiminta voi jatkua entiseen malliin. Aseluvan voi jatkossa saada urheiluammunnan tai maanpuolustuksen perusteella.
 – Suomessa on kymmeniä tuhansia reservikivääreitä, joita käytetään harjoituksissa. Valtaosa niiden luvista menee urheiluammunnan kautta, Nyberg sanoo.
 Metsästäjät käyttävät harjoitteluun
 Metsästyskäytössä olevien itselataavien aseiden lipaskapasiteetti on ollut rajoitettu metsästyslain sekä luonto- ja lintudirektiivien mukaisesti 2–3 patruunaan. Metsästäjä on kuitenkin voinut harjoitellessa käyttää minkä kokoista lipasta tahansa.
 Ampuma-aselain muutoksen jälkeen metsästysperusteisella luvalla ei saa enää pitää hallussa pitkien aseiden lippaita, joihin mahtuu yli 10 patruunaa. Jos erityisen vaaralliseksi luokiteltu ase on hankittu viimeistään 12. kesäkuuta 2017, lupa säilyy sen voimassaoloajan ennallaan.
 Jos ase on hankittu 13. kesäkuuta 2017 tai sen jälkeen, on lupaa haettava uudelleen kuuden kuukauden kuluessa lain voimaantulosta, viimeistään 14. tammikuuta 2020. Metsästäjäliitto on tiedottanut aselain etenemisestä muun muassa verkkosivuilla ja jäsenlehdessä.
 Metsästäjäliiton metsästysampumapäällikkö  Jussi Partanen  kertoo, että metsästäjillä on vielä jonkin verran käytössä esimerkiksi itselataavia Valmet Petra -kivääreitä, joiden lupa on haettu metsästysperusteella. Näitä aseita voi käyttää edelleen ja harjoitellessa niissä voi olla pitkä lipas.
 – Metsästäjien kannalta olisi tärkeää, että lupakäytännöt muodostuvat yhtenäisiksi ja poliisilla on selkeä ja yhdenmukainen tapa toimia, Partanen sanoo.
 Vanhoja lippaita huomattava määrä
 Sisäministeriön erityisasiantuntija  Elina Rantakokko  kertoo, että Puolustusvoimat on vuosien saatossa myynyt erittäin vaarallisiksi luokiteltavien sarjatuliaseiden ja itselataavien kertatuliaseiden latauslaitteita muun muassa aseharrastajille ja -keräilijöille.
 – Tällaista latauslaitetta voi edelleen säilyttää ilman erillistä lupaa, mikäli siitä tekee toimintakelvottoman tai rajoittaa muuten sen kapasiteettia pysyvästi, Rantakokko sanoo.
 Rikoslaki edellyttää ampuma-aserikokselta tahallisuutta. Siispä jos harrastaja ei ole tietoinen siitä, että hänellä on hallussaan luvaton latauslaite, tekoa ei pidetä rangaistavana. Aselakiin on kirjattu myös niin kutsuttu armovuosisäännös, jonka mukaan teko ei johda aselupien peruuttamiseen, mikäli henkilö tuo luvattoman latauslaitteen poliisille myöhemmin oma-aloitteisesti.
 – Halutessaan latauslaitteen voi myös luovuttaa valtiolle tai sellaiselle henkilölle, jolla on lupa sen hallussapitoon, Rantakokko sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Asesäätelyyn ehdotetaan huomattavia muutoksia: Reserviläiskiväärejä vain sijoitetuille, aseen lainaamisesta ilmoitettava
 Aselakiesitys vihdoin eduskuntaan: Suomi-konepistoolin lippaat säästyvät, reserviläiskiväärilupa  mahdollinen myös yli 60-vuotiaille

Aselain muutos sai harrastajat ja keräilijät hämilleen – laittoman lippaan hallussapito voi viedä kaikki luvat


Summary: Kadonneeksi ilmoitettu lapsi löydettiin läheisestä joesta.

Kolmevuotias lapsi hukkui Lahdessa tiistaina. Lapsi ilmoitettiin kadonneeksi Metsämaalla päivällä, ja poliisi löysi lapsen läheisestä joesta noin puolen tunnin kuluttua ilmoituksesta. Joki sijaitsee noin puolen kilometrin päästä katoamispaikasta.
 Lapsi menehtyi elvytyksestä huolimatta. Etsintöihin osallistui useita poliisipartioita ja pelastuslaitoksen yksiköitä.
 Tapausta tutkitaan kuolemansyyn tutkintana.
 Alle kouluikäisten hukkumiskuolemia on joitakin tapauksia vuosittain, arvioi Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikkö  Ulla Korpilahti  STT:lle.
 Hukkumiskuolemat ovat edelleen yksi yleisimmistä alle kouluikäisten lasten tapaturmaisista kuolemansyistä, vaikka tapaturmakuolemat ovat vähentyneet merkittävästi muutaman vuosikymmenen takaisesta, Korpilahti kertoo.
 Lue lisää:
 Tunnistatko, milloin vesillä on tosi kyseessä? Hukkuminen käy hiljaa ja hetkessä, opettele 7 paljastavaa merkkiä
 Lämmin sää houkutteli vesille – kesäkuussa hukkui yhtä paljon ihmisiä viimeksi kuusi vuotta sitten

Kolmevuotias lapsi hukkui Lahdessa


Summary: Kennedyn avaruuskeskuksessa Floridassa juhlistettiin Apollo 11:n laukaisun 50-vuotismerkkipäivää.

Yhdysvaltain avaruushallinnon NASA:n ensimmäinen miehitetty kuulento laukaistiin historialliselle matkalleen päivälleen 50 vuotta sitten. Vuosipäivän kunniaksi Apollo 11 -raketin kuulennolla mukana ollut astronautti  Michael Collins  palasi Kennedyn avaruuskeskukseen Floridaan muistelemaan 50 vuoden takaisia tapahtumia.
 – Tuntuu fantastiselta olla taas täällä, 88-vuotias Collins kuvaili tunnelmiaan laukaisupaikalla.
 – Tämä kerta on kuitenkin erilainen. Haluaisin kääntyä ja esittää  Neilille  [ Armstrong ] kysymyksen ja ehkä kertoa  Buzzille  [ Aldrin ] jotakin, mutta olen nyt täällä yksin, Collins jatkoi viitaten kahteen muuhun historialliselle kuulennolle osallistuneeseen astronauttiin.
 Tilaisuuteen kutsuttu Edwin "Buzz" Aldrin ei jostakin syystä ollut saapunut paikalle. Syytä 89-vuotiaan Aldrinin poissaololle ei ole kerrottu.
 Ensimmäisenä Kuun pinnalla kävellyt ihminen, astronautti Neil Armstrong kuoli vuonna 2012. Hän oli 82-vuotias.
 "En halua palata Kuuhun"
 – Tunsimme maailman painon harteillamme. Tiesimme, että kaikki katsovat meitä. Sekä ystävät että viholliset, Collins muisteli 50 vuoden takaisia ajatuksiaan.
 Collins kertoi, että häneltä on kuulennon jälkeen usein kysytty, tunsiko hän olevansa yksinäisen aurinkokunnan yksinäisen historian yksinäisin ihminen, kun oli yksin komentomoduulissa Armstrongin ja Aldrinin kuukävelyn aikana.
 – Olin hyvin onnellinen siellä missä olin. Pystyin nauttimaan kuumaa kahvia ja minulla oli musiikkia, jos sitä halusin. Vanhassa kunnon Columbia-komentomoduulissa oli kaikki mitä tarvitsin, Collins muisteli.
 – En halua palata Kuuhun, haluan mennä suoraan Marsiin, tokaisi Collins vielä tilaisuudessa.
 Suorana lähetyksenä televisioidussa tilaisuudessa esiintyi lisäksi Apollo 11:n laukaisua Nasan valvontakeskuksessa aikanaan valvoneita työntekijöitä.
 Lisää aiheesta:
 Ihmisen ensimmäinen matka Kuuhun alkoi 50 vuotta sitten – astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Ylen kuustudio 50 vuotta sitten pohti, voiko Kuussa sytyttää tulitikun ja näkyykö siellä ufoja
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Apollo 11 -kuulennon astronautti Michael Collins palasi raketin vanhalle laukaisualustalle muistelemaan – Buzz Aldrin ei saapunut paikalle


Summary: Ex-pääministeriä ja tämän lähiipiiriä syytetään miljardien dollarien kavaltamisesta valtion omistamasta sijoitusrahastosta.

Malesian entisen pääministerin  Najib Razakin  kahdella luottokortilla ostettiin 800 000 dollarin eli noin 710 000 euron arvosta koruja yhden päivän aikana.
 Syyttäjät esittivät luottokorttilaskuja todisteina oikeudessa Kuala Lumpurissa, missä entinen pääministeri vastaa lukuisiin korruptio- ja kavallussyytteisiin.
 Koruja ostettiin sveitsiläisestä De Grisogono -luksuskoruliikkeestä Italiassa elokuun 8. päivä vuonna 2014.
 Muutamaa kuukautta myöhemmin samoilla luottokorteilla hankittiin luksusmerkki Chanelin liikkeestä ostoksia Havaijilla 108 000 dollarilla. Myöhemmin kortteja vingutettiin yli 30 500 dollarin edestä ylellisessä Shangri-La-hotellissa Bangkokissa.
 Najibia, hänen perhe- ja lähipiiriään syytetään miljardien dollarien kavaltamisesta valtion omistamasta 1MDB-sijoitusrahastosta.  The Guardian  -lehti kertoo, että ex-pääministeri ja tämän vaimo rahoittivat varoilla tuhlailevaa elämäntyyliään. Rahoilla ostettiin eri puolilla maailmaa muun muassa luksusjahteja ja kiinteistöjä. Lisäksi järjestettiin ylellisiä juhlia julkisuuden henkilöille.
 Myös Najibin vaimoa  Rosmah Mansouria  vastaan on nostettu useita syytteitä. Molemmat ovat kiistäneet kaikki syytteet.
 Najib toimi Malesian pääministerinä vuosina 2009-2018. Tätä aikaisemmin hän toimi varapääministerinä vuosina 2004–2009. Najib joutui luopumaan pääministerin asemasta toukokuussa 2018 hävittyään parlamenttivaalit.
 Lisää aiheesta:
 $800,000 spent at jeweller in one day on Najib Razak's credit cards, court hears
 Miljardien eurojen katoamisesta syytetyn ex-pääministerin oikeudenkäynti alkoi Malesiassa
 Yhdysvallat lätkäisi rahanpesusyytteet malesialaiselle rahoittajalle – epäillään törsänneen julkisia varoja kiinteistöihin, koruihin ja taiteeseen

Malesian ex-pääministerin luottokorteilla vingutettiin yhdessä päivässä 800 000 dollaria – summalla ostettiin koruja luksuskaupasta


Summary: Apollo-ohjelma jäi tyngäksi, kun Nasan rahoille tuli uusi ottaja, avaruussukkulat.  Niilläkin oli kuitenkin vain aikansa ja uusi kuumatkahanke nousi ykköseksi.

Ihmisen ensimmäisistä harppauksista Kuun kamaralla tulee tällä viikolla kuluneeksi 50 vuotta, ja viimeisistä on pian 47 vuotta.
 Kaikki kuusi miehitettyä kuulentoa tehtiin runsaassa kolmessa vuodessa. Viimeisten Apollo-astronauttien jälkeen avaruudessa on käynyt satoja ihmisiä, mutta kukaan heistä ei ole kurkotellut Kuuhun saakka.
 Katosiko tietotaito, joka sinkautti 12 ihmistä aina Kuun kamaralle asti? Tuhottiinko kantoraketti Saturnus 5:n piirustukset syystä tai toisesta, kuten on huhuttu?
 Tallessa ovat, mikrofilmillä ja paperilla, kerrotaan Yhdysvaltain avaruushallinnosta Nasasta. 1960-luvulla suunniteltu kantoraketti ei sitä paitsi ole sitä tekniikkaa, jolla Kuuhun nyt lähdettäisiin – ja aiotaankin lähteä, jopa jo lähivuosina, jos Yhdysvaltain hallituksen ja Nasan tavoitteet toteutuvat.
 Huima budjetti joutui leikkuriin
 Kuumatkoja ei ole tehty yhdestä suuresta syystä: rahan takia.
 Niin kauan kuin kuulennot olivat kylmän sodan kisa Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton välillä, kumpikaan ei kaihtanut sijoittamasta kuuohjelmiinsa valtavia summia.
 Apollo-ohjelman käydessä kuumimmillaan Nasan budjetti oli nykyrahaksi muutettuna reilusti yli kaksinkertainen tähän päivään verrattuna. Liittovaltion budjetista meni Apolloihin enimmillään neljä prosenttia.
 Kun Kuussa oli käyty, mielenkiinto lopahti ja rahahanat sulkeutuivat. Jo Apollo 12:n eli toisen miehitetyn laskeutumisen jälkeen liittovaltio leikkasi Nasan budjettia olennaisesti. Kuulentoja oli määrä olla Apollo 20:een saakka, mutta viimeinen oli pakko karsia.
 Kun Apollo 13 oli menossa Kuuhun, mikään isoista tv-kanavista ei enää näyttänyt sitä, kertoo avaruuteen erikoistunut tiedetoimittaja  Jari Mäkinen .
 Ylen tiedeohjelmien katsojille ja kuulijoille tutulla Mäkisellä on rahkeita kertoa kuututkimuksesta, sillä hän on sekä opiskellut tähtitiedettä että työskennellut toimittajana tiiviisti avaruusaiheiden parissa jo neljännesvuosisadan. Mäkinen on työskennellyt myös Euroopan avaruusjärjestön Esan avaruustekniikka- ja tutkimuskeskuksessa.
 Viimeiset Kuussa. Apollo 17:n komentaja Gene Cernan oikoo Yhdysvaltain lippua joulukuussa 1972.  Nasa
 Apollo 13:n lennosta tuli uutinen vasta, kun se muuttui jännitysnäytelmäksi. Aluksen huoltomoduulin toinen happitankki räjähti. Kuuhun laskeutumisen sijasta kuumoduulista tuli pelastusvene, ja se toi kuin toikin miehistön hengissä Maahan.
 Nasalle onnettomuus tiesi lisää leikkauksia.
 – Presidentti  Richard Nixon  ei halunnut ottaa sitä riskiä, että hän joutuisi ilmoittamaan astronauttien kuolleen matkalla. Silloin olivat paitsi rahat vähentyneet, niin meni myös vähän pupu pöksyyn, Jari Mäkinen sanoo.
 Ohjelmasta peruttiin vielä kaksi lentoa. Viimeisenä Kuuhun lensi Apollo 17 joulukuussa 1972.
 Silloin Nasalla olikin kuumatkojen tilalla jo uusi innostava hanke: avaruussukkulat. Ohjelma oli saanut liittovaltiolta rahoituksen aiemmin samana vuonna.
 Apollo-ohjelma elää arjessamme
 Lennättämällä ihmisiä Kuuhun Yhdysvallat oli saavuttanut tavoitteensa, näyttänyt osaamistaan Neuvostoliitolle. Mutta jäi Apolloista paljon käteen tieteellekin, vaikka se sivuroolissa olikin.
 Tekniikka meni huimasti eteenpäin tavalla, jonka vaikutuksista nautimme edelleen.
 1960-luvun alun tietokoneet olivat hyvin suuria. Avaruusaluksiin tarvittiin jotakin pientä ja kevyttä, mutta tehokasta ja luotettavaa. Tarvittiin mikropiirejä, "miniatyrisoituja elektronisia piirejä". Keksintö oli patentoitu vain muutamia vuosia aiemmin.
 Apollo-projektin alkaessa sitä varten tilattiin reilusti yli puolet Yhdysvaltain mikropiirien vuosituotannosta. Alan kehitys sai valtavasti potkua, mikä johti meidän jokapäiväiseen tietotekniikkaamme.
 Apolloja varten tehtyjen keksintöjen perillisiä on muuallakin arjessamme, rikkaimureista palohälyttimiin, umpiopakkauksista naarmuuntumattomiin piilolinsseihin.
 Avaruussukkula Challenger satelliitin kuvaamana vuonna 1983. Alla Maan paksu pilviverho. Kolme vuotta myöhemmin Challenger räjähti nousussa.  Nasa
 Sukkulaohjelman piti olla sukkela. Ensilentoa kaavailtiin jo 1970-luvun puoliväliin. Mutta taas tuli tuttu este: raha. Kun rahoitusta karsittiin, sukkuloissa jouduttiin tekemään isoja kompromisseja, kertoo Jari Mäkinen.
 – Senhän piti olla alus, joka nimensä mukaisesti sukkuloi maan ja taivaan välillä noin vain. Periaatteessa niin, että tullaan alas, pannaan polttoainetta ja lennetään uudelleen; vähän niin kuin lentokoneella.
 Teknisesti se olisi ollut mahdollista, mutta kompromissien takia sukkuloihin tuli akilleenkantapäitä, Mäkinen sanoo.
 – Aluksi ajateltiin, että sukkulalla olisi voinut suihkia jopa pari lentoa viikossa. Aika nopeasti kävi ilmi, ettei se ollut mahdollista.
 Sukkulaohjelman 30 vuoden aikana tehtiin kaikkiaan 135 lentoa.
 Sukkuloiden avaruuslaboratorio suunniteltiin Euroopassa
 Sukkuloiden isossa rahtiruumassa oli tilaa sekä Maan kiertoradalle viedyille satelliiteille että tutkimusmatkoille lähteville luotaimille. Kantorakettien aika näytti olevan Nasalta ohi.
 Euroopan avaruusjärjestö Esa suunnitteli sukkuloiden ruumaan myös tutkimuslaboratorion, Spacelabin. Sen saattoi varustaa kulloistenkin tutkimusten tarpeiden mukaan.
 Kuuhun sukkuloilla ei sentään koskaan aiottu. Ne eivät pystyneet nousemaan kuin noin 500 kilometriin. Kuuhun on matkaa 384 000 kilometriä enemmän.
 Havainnekuva kertoo, miten avaruuslaboratorio kiisi avaruussukkulan kyydissä.   Nasa
 Ensimmäinen sukkula, Columbia, lensi avaruuteen vuonna 1981, samana huhtikuisena päivä kuin kosmonautti  Juri Gagarin  20 vuotta aiemmin. Ihmiskunnan ensimmäisen avaruuslennon juhlistaminen oli sattumaa, sillä Columbian lähtö oli myöhästynyt aiotusta.
 Tammikuussa 1986 tapahtui katastrofi, joka jäädytti sukkulaohjelman kahdeksi ja puoleksi vuodeksi. Challenger-sukkula räjähti nousussa. Yhdysvallat joutui hyvin tukalaan tilanteeseen, koska suuresta osasta kantoraketeista oli luovuttu.
 – Näin jälkikäteen ajateltuna oli typerää lähettää avaruuteen pelkkiä satelliitteja niin, että mukana on neljä astronauttia isossa monimutkaisessa sukkulassa, joka vaatii huoltamista, Mäkinen tuumii.
 Ohjelmaa rampautti kustannusten lisäksi myös toinen onnettomuus, Columbian tuho laskussa vuonna 2003. Silloin Yhdysvallat jo halusi sukkuloista eroon.
 "Nasa ottakoon uuden jalansijan Kuussa ja valmistautukoon uusiin matkoihin meidän maailmamme ulkopuolisiin maailmoihin."   George W. Bush, 14.1.2004
 Tammikuussa 2004 presidentti  George W. Bush  linjasi  uuden avaruusstrategian . Siinä sukkulat olisivat pian historiaa, astronautit palaisivat Kuuhun viimeistään vuonna 2020 ja valmistautuisivat viipymään siellä pitkiä aikoja kerrallaan.
 Nasa kehui uutta ohjelmaa "Apolloksi steroideilla". Nimekseen se sai Constellation, tähtikuvio. Avaruusalus nimettiin Orionin mukaan ja raketit kantoivat Kreikan sodan jumalan Aresin nimeä. Siinä oli vihje myös lopullisesta tavoitteesta: Aresin roomalainen virkaveli on Mars.
 Tällaiseksi Orion kuviteltiin runsas vuosikymmen sitten.  Nasa
 Jari Mäkinen on yhtä mieltä niiden kanssa, jotka alun perin pitivät ohjelmaa kyseenalaisena.
 – Mitä ideaa on tehdä kantoraketti, joka näyttää Saturnus 5:ltä, mutta on käytännössä tehty avaruussukkulan osista ja sukkuloita varten kehitetystä tekniikasta?
 Avaruussukkulaohjelman lopettaminen tarkoitti myös töiden loppumista hyvin suurelta joukolta. Arvostelijat näkivät tuon huolen painavan liikaa Constellation-päätöksissä.
 – Jo heti alussa sanottiin, että se on enemmänkin aluepolitiikkaa, jolla säilytetään työpaikkoja, eikä sillä oikeasti olla menossa mihinkään, Mäkinen sanoo.
 Constellationin kustannukset kasvoivat vuosi vuodelta, ja kuumatkatavoite siirtyi yhä kauemmaksi. Vuonna 2010 presidentti  Barack Obama  sinetöi Constellationin lopettamisen.
 Ohjelmasta kuitenkin säästettiin Orion, jonka kehittämistä on jatkettu, ja kantoraketistakin Nasa ryhtyi muokkaamaan sopivaa uuteen kuuohjelmaansa.
 "Vuoteen 2025 mennessä meillä lienee uusi alus, joka vie ihmiset ensi kertaa Kuuta kauemmaksi. Uskon, että 2030-luvun puolivälissä voimme lähettää ihmisiä Marsin kiertoradalle."    Barack Obama 15.4.2010
 Yhdysvaltain hallinnon tänä keväänä julistama uusin suunnitelma miehitetyistä kuulennoista on jälleen kunnianhimoinen. Kuuhun on määrä palata viimeistään viiden vuoden päästä.
 Hankkeesta kerrotaan enemmän tämän jutun rinnakkaisjutussa, joka julkaistaan lauantaina, Apollon 11:n kuumoduulin laskeutumisen 50-vuotispäivänä.
 Kiina on edennyt hitaasti mutta vakaasti
 Ulkopolitiikka on ollut avaruusohjelmissa aina läsnä tavalla tai toisella. 1960-luku oli aivan omaa luokkaansa, mutta onko Yhdysvaltain nykytavoitteiden taustalla poliittista kisaa Kiinan kanssa?
 – Voi olla, että Kiina on nyt pikkuisen vaikuttamassa Yhdysvaltain linjaan. Mutta vielä silloin, kun Constellation-ohjelmasta päätettiin, Kiinalla ei ollut muuta kuin pientä epäsuoraa vaikutusta, arvioi Jari Mäkinen.
 Yhdysvallolle tärkeintä oli tehdä jotakin suurta avaruussukkulaohjelman jälkeen, hän sanoo.
 – Kiinan aikaskaala on ollut pitkä. Se on kehittänyt avaruustekniikkaansa vuosikymmenten kuluessa ja tehnyt lentoja varsin harvoin. Nyt ohjelma on selvästi pikkuisen tiivistymässä, koska Kiina on saanut kokemusta. Se todennäköisesti myös näkee avaruusohjelmansa poliittisesti vähän aiempaa tärkeämmäksi.
 Tällaista kuvaa ei olisi voitu Apollo-ohjelman aikana kuvitellakaan: ISS:n yhdysvaltalainen astronautti Mike Fincke ja venäläinen kosmonautti Gennadi Padalka lähdössä yhdessä avaruuteen vuonna 2004.  Nasa
 Maailmanpolitiikka painoi roimasti, kun Yhdysvallat vuonna 1993 luopui kaavailemastaan Freedom-avaruusasemasta ja ryhtyi tekemään kansainvälistä asemaa ISS:ää yhdessä Venäjän kanssa.
 Budjettileikkaukset olivat lykänneet, karsineet ja muuttaneet myös Freedomia. Ja sitten Neuvostoliitto hajosi.
 – Venäläisille avaruusinsinööreille pyrittiin tarjoamaan muuta tekemistä kuin lähteä esimerkiksi Pohjois-Koreaan tai Irakiin kehittämään raketteja, Mäkinen sanoo.
 Nasan ja Venäjän Roskosmosin lisäksi ISS-ohjelmassa on mukana kolme muutakin avaruushallintoa: 28 eurooppalaisen valtion Esa, Japanin Jaxa ja Kanadan CSA. Asemalla on ollut tauotta miehistöä vuodesta 2000 alkaen. Kävijöitä on ollut 18 maasta; Ruotsi on ollut niiden joukossa, Suomi ei.
 Kiinan katse on 2030-luvulla
 Kiinan ensimmäisten taikonauttien arvioidaan olevan Kuussa ensi vuosikymmenen lopulla tai luultavammin 2030-luvun alkupuoliskolla. Kiinan nykyvauhdilla tavoite ei ole haihattelua.
 Venäjän avaruushallinnon Roskosmosin johtaja  Dmitri Rogozin  puolestaan ilmoitti toukokuussa opiskelijoille pitämässään puheessa, että Kuuhun lähetetään myös kosmonautteja vuonna 2030, ellei aiemminkin.
 Rogozin puhe on saanut monet kohottelemaan kulmakarvojaan ja jopa ennakoimaan Rogozinille potkuja, sillä Venäjällä on ollut avaruusohjelmassaan suuria teknisiä vaikeuksia ja rahapula sillä on vähintään yhtä paha kuin Nasalla.
 Venäjää ei silti kannata edelleenkään vähätellä avaruusvaltiona. Kansanvälisen avaruusaseman miehistö- ja rahtilennot ovat olleet sen varassa sitten vuoden 2011, jolloin Nasan avaruussukkula teki viimeisen lentonsa.
 Esa on hiljainen vaikuttaja
 Eurooppa ei ole koskaan haaveillut omasta miehitetystä kuulennosta, mutta Esan yhteistyö Nasan kanssa on tiivistä.
 Kun avaruussukkulaa tehtiin, Euroopan avaruusjärjestö oli juuri perustettu ja sen profiilia haluttiin nostaa. Silloin päätettiin, että Eurooppa osallistuu tekemällä Spacelabin ja eurooppalaisia astronautteja koulutetaan Yhdysvalloissa lentämään sukkulalla, kertoo Jari Mäkinen.
 – Eurooppa on Spacelabista saadun kokemuksen vuoksi Venäjän jälkeen seuraavaksi kokenein avaruudessa olevien paineistettujen tilojen tekijä. Kaksi kolmasosaa kansainvälisen avaruusaseman länsimaisesta puolesta on Euroopassa tehtyä.
 Venäjällä kokemusta on jo avaruusasema Miristä, joka kiersi maapalloa vuosina 1986–2001.
 Esan SMART-1-luotaimen päävoimanlähteenä oli ensi kertaa aurinkosähköinen ajomoottori.   Esa
 Seuraavassa kuuporukassa lienee myös eurooppalainen
 Euroopalla on siis ISS:ssä ja avaruustutkimuksessa yleensäkin isompi rooli kuin moni ehkä ajatteleekaan.
 Oma kuulentokin Esalla on ollut. SMART 1 kiersi Kuuta vuosina 2004–2006. Varsinaisesti testattiin rakettimoottoria, mutta samalla kuvattiin ja tutkittiin Kuuta. Helsingin yliopisto ja Ilmatieteen laitos olivat mukana tekemässä SMART-1:n tutkimuslaitteita.
 – Ja kun Nasa palaa Kuuhun, Eurooppa on siinä mukana. Uuden kuualuksen huolto-osa eli se, joka periaatteessa pitää avaruusaluksen hengissä matkan aikana, on eurooppalainen, kertoo Jari Mäkinen.
 Esa osallistuu keskeisesti myös Nasan tekeillä olevan avaruusaseman rakentamiseen. Gateway-aseman on suunniteltu asettuvan kiertämään Kuuta ensi vuosikymmenellä.
 Kun asemalta lopulta laskeudutaan Kuuhun, on äärimmäisen todennäköistä, että mukana on eurooppalainen astronautti, Mäkinen listaa tulevaisuudennäkymiä.
 – Eurooppa on iso taustavaikuttaja, vaikka Nasan tiedotus vetää kaikki pinnat kotiinpäin.
 Juttusarja kuututkimuksen menneisyydestä, tästä päivästä ja tulevaisuudesta jatkuu lauantaina, Apollo 11:n laskeutumisen vuosipäivänä. Luettavissa jo :
 Apollo 11:n astronautit varautuivat kuolemaan, presidentti Nixonilla oli muistopuhe valmiina
 Kuuntele:  Podcast-sarja  He valloittivat Kuun
 Katsele:  Areena-sarja  Historia: Kuun valloittajat

Vuosikymmenien tauko päättyi, kuumatkat alkavat taas – Seuraava jalanjälki Kuun kamaralla voi olla kiinalaisesta kengästä


Summary: Koirien hyvinvointipalveluita on nyt tarjolla enemmän kuin koskaan. Kaikkein erikoisimmat luksuspalvelut eivät ole vielä rantautuneet Suomeen.

Rex istuu rauhallisena hoitopöydällä, kun sen turkkia  ajetaan alas  eli leikataan lyhyeksi. Etuhiukset roikkuvat silmillä, koska trimmaaja  Elisa Kutramoinen  ei ole vielä päässyt sinne asti siistimisessä.
 – Rexille leikataan kesätukka, sanoo Kutramoinen föönatessaan koiran turkkia.
 Kesällä kysytyimpiä paketteja Espoon Suomenojan Mustissa ja Mirrissä ovat pesu ja turkin trimmaus, koska ne helpottavat koiran oloa helteillä. Omistajan oloa puolestaan helpottaa se, että karvaa on vähemmän ympäri kotia.
 Koirien hyvinvointipalveluita on tänä päivänä tarjolla enemmän kuin koskaan. Turkin trimmaus tai hammaskiven poisto katsotaan koiran perushoidoksi, mutta miltä kuulostaisi akupunktio, hieronta, uimatreeni, spa-hemmottelu tai ravitsemusneuvonta?
 Koirien hemmottelusta on tullut rahakas bisnes. Kennelliitto ei ole arvioinut koirien hyvinvointialan suuruutta, mutta selvää on se, palvelutarjonta on lisääntynyt valtavasti viime vuosikymmeninä. Koiria oli  Tilastokeskuksen mukaan  Suomessa viime vuonna jo noin 700 000.
 Kennelliiton hallituksen jäsenen  Vesa Lehtosen  mukaan hyvinvointipalveluista on tullut huomattavasti kaupallisempia kuin aikaisemmin.
 – Esimerkiksi palveluiden nimet ovat nykyään lähempänä ihmisille tarjottavia palveluita: ennen puhuttiin trimmauksesta ja pesusta, nyt niitä kutsutaan groomingiksi ja spa-palveluiksi, sanoo Lehtonen.
 Koirien hyvinvointialaa ei valvo mikään viranomainen, joten hoitoja voi tarjota kuka tahansa, ilman minkäänlaista koulutusta.
 Luksuspalvelut eivät ole lyöneet läpi
 Suomenojan Mustin ja Mirrin myymäläpäälliköllä  Inka Aholalla  on hyvä kuva siitä, mitä espoolainen koiranomistaja haluaa lemmikilleen: Koiran tulee näyttää siistiltä. Maailmalta tutut fantasiatrimmaukset ja turkin värjääminen eivät ole vielä lyöneet läpi Espoossa tai muuallakaan Suomessa.
 – Erikoisin hoidoistamme on ehkä tassuhoito. Siinä tassuja hierotaan ja lopuksi ne rasvataan. Se on ihan puhtaasti hemmotteluhoito, sanoo Ahola.
 Joulun alla koira saa trimmauksen yhteydessä rusetin päähän tai pienen kravatin kaulaan. Se saa usein omistajan suun hymyyn, sanoo Ahola.
 Tänä päivänä koiraa inhimillistetään jopa vähän liikaa. Pitäisi muistaa, että koira on eläin.  Vesa Lehtonen
 Kennelliiton Lehtosen mukaan kaikkein oudoimmat luksuspalvelut, kuten koirien häät tai fantasiakoristelut, eivät ole vielä rantautuneet Suomeen.
 – Täällä palvelut ovat vielä hyvin pitkälti järkipohjaisia. Ne eivät ole ehdottoman tarpeellisia kaikille koirille, mutta monista niistä on apua esimerkiksi kuntoutuksessa. Meillä ei olla vielä menty yli hyvinvoinnissa, sanoo Lehtonen.
 Yksi suosiotaan kasvattavista palveluista on koirien päivähoito. Lehtonen painottaa, että koiraa ei tule hankkia, jos sille ei ole arjessa kylliksi aikaa. Työpäivän pituuden verran koira kuitenkin pärjää yksin kotona, kun se on siihen koulutettu.
 Koirien hemmottelussa näkyy alueellisia eroja: hyvinvointipalvelut ovat erityisesti kaupunkilaisten suosiossa. Kaupungissa koira on perheenjäsen, kun taas maatalousyhteiskunnassa koira palveli ihmistä.
 – Tänä päivänä koiraa inhimillistetään jopa vähän liikaa. Pitäisi muistaa, että koira on eläin, jolla on tarpeet päästä toteuttamaan itseään koirana, sanoo parikymmentä vuotta koiria kasvattanut Lehtonen.
 Kilpakoira tarvitsee hierontaa, kotikoira ei
 Fysioterapeutti Heli Hyytiäinen venyttää Harri-huskyn jalkaa. Seppo Ahava / yle
 Koirat kärsivät krempoista siinä missä ihmisetkin. Koirien hieronnasta, fysioterapiasta ja kivunlievityksestä on tullut oma erikoisalansa, jota tarjoavat sadat ihmiset ympäri maata.
 Yksi heistä on eläimiin erikoistunut fysioterapeutti  Heli Hyytiäinen , joka auttaa koiria Yliopistollisessa eläinsairaalassa Helsingissä. Hän on ensimmäinen eläinfysioterapiasta tohtoriksi väitellyt Suomessa. Tänään Hyytiäisen mukana vastaanotolla on hänen 10-vuotias huskynsa Harri.
 Tyypillinen Hyytiäisen potilas on kilpailukoira, jonka jumiutuneita lihaksia hierotaan, tai nivelrikosta kärsivä koira, jota kuntoutetaan vesijuoksumatolla. Kilpailevilla koirilla voi olla jopa tusinan ihmisen hyvinvointitiimi, joka pitää huolta koiran kisakunnosta.
 Tarvitseeko terve kotikoira hierontaa tai fysioterapiaa? Hyytiäisen mukaan ei.
 – Esimerkiksi Harri-huskya ei ole koskaan hierottu. Se on tavallinen perusterve kotikoira, ei sillä varsinaisesti ole mitään tarvetta hyvinvointipalveluille, sanoo Hyytiäinen.
 Kennelliiton Lehtonen painottaa, että hyvinvointipalveluilla ei voi paikata omistajan vastuuta eläimen hoidosta. Tunti koirauimalassa ei saisi korvata päivittäisiä lenkkejä.
 Hyytiäinen on samoilla linjoilla: toisilla koirilla on niin paljon erilaisia hoitoja, että ne tarvitsevat oman lukujärjestyksen.
 – Välillä mietin, että olisiko parempi jättää kolme terapiatuntia viikossa väliin ja mentäisiin mieluummin metsään juoksemaan pariksi tunniksi, sanoo Hyytiäinen.
 Alaa ei valvo kukaan
 Hyytiäistä huolestuttaa myös palvelutarjoajien laaja kirjo. Esimerkiksi eläinfysioterapeutin ammattinimike ei ole suojattu, vaan kuka tahansa voi tarjota hoitoja ilman minkäänlaista koulutusta. Koirien hyvinvointialaa ei valvo mikään viranomainen.
 – Suomessa on toistaiseksi onneksi vain kourallinen ihmisiä, jotka käyttävät eläinfysioterapeutin nimikettä väärin. He ovat voineet käydä erilaisia kursseja, mutta fysioterapeutin tutkintoa heillä ei ole. Englannissa tilanne on erittäin paha, sanoo Hyytiäinen.
 – Omistaja ottaa hurjan riskin, jos sairasta koiraa kuntouttaa ihminen, jolla ei ole asianmukaista koulutusta. Hoitoja antavan ihmisen tulisi tietää, kuinka sairasta kudosta pitäisi hoitaa.
 Ammattilaiset kehottavatkin koiranomistajaa ottaamaan selvää palveluntarjoajan taustoista ja koulutuksesta. Valviran nettisivuilta  JulkiTerhikki-rekisteristä  voi tarkistaa, onko koirahoitajalla fysioterapeutin tutkinto.
 Hyytiäinen ei halua lytätä koko koirien hyvinvointialaa turhana, vaan näkee koirien hemmottelussa myös paljon hyvää.
 – Koira on tänä päivänä omistajalleen arvokas eläin. Omistajat haluavat, että koira voi hyvin ja on terve. Sehän on todella positiivista, sanoo Hyytiäinen.
 Lue lisää:
 Koiran omistamisen ajateltiin suojaavan diabetekselta, suomalaistutkimus todisti toisin – "Koiran omistajuus ei välttämättä tarkoita sitä, että myös ulkoiluttaa koiraa"
 Chileläinen Urak-koira saa kannabista kipuihinsa –
 Suomalaisasiantuntija uskoo koirien kannabishoitojen rantautuvan myös meille
 Ipestä tehtiin rukkaset, Eepi sai pienen alttarin – lemmikin kuolemaa surraan kuin ihmisen, mutta harva puhuu siitä ääneen

Koirien hemmottelusta on tullut rahakas bisnes, mutta tarvitseeko terve kotikoira akupunktiota tai tassuhierontaa? Ammattilaisen mukaan ei


Summary: Sen sijaan mies saa syytteen perättömästä vaarailmoituksesta.

Kokoomuksen porilainen ex-varavaltuutettu ei saa syytettä  Laura Huhtasaaren (ps.) uhkaamisesta , kertoo syyttäjä STT:lle.
 Sen sijaan miestä vastaan on nostettu syyte perättömästä vaarailmoituksesta.
 Mies soitti maaliskuussa aamuyöstä hätäkeskukseen ja kertoi, että hän kävelee viiden minuutin päästä Huhtasaaren talon eteen ja polttaa sen.
 Syyttäjä kertoo päätöksessään jättävänsä syytteen laittomasta uhkauksesta nostamatta, koska ei ole todennäköisiä syitä rikoksesta epäillyn syyllisyyden tueksi.
 – Miehellä ei ole kuitenkaan ollut todellista aikomusta toteuttaa uhkausta, syyttäjä kirjoittaa.
 Ei lähtenyt toteuttamaan tekoaan
 Esitutkintatietojen mukaan mies ei lähtenyt toteuttamaan uhkaustaan, vaan jäi ilmoittamallaan tavalla odottamaan viranomaisreaktiota.
 Asiaa selvittämään lähtenyt poliisipartio tapasi epäillyn tämän hätäkeskuspuhelussa ilmoittamasta paikasta, ilmenee syyttämättäjättämispäätöksestä.
 Hän näytti poliisipartiolle perussuomalaisten kohua herättäneen vaalivideon ja kertoi provosoituneensa tästä.
 Mies pyysi sittemmin tekoaan anteeksi ja erosi puolueesta.
 Saa syytteen perättömästä vaarailmoituksesta
 Epäilty saa kuitenkin syytteen perättömästä vaarailmoituksesta.
 Perättömästä vaarailmoituksesta tuomitaan esimerkiksi silloin, jos tekee tulipalosta tai muusta vastaavasta hädästä tai vaarasta perättömän ilmoituksen, joka on omiaan aiheuttamaan pelastus- tai turvallisuustoimen taikka pakokauhua.
 Rikoksesta voi saada sakkoa tai vankeutta enintään yhden vuoden.
 Käräjäoikeus ottaa aikanaan kantaa syyllisyyteen.

Porilainen kokoomuksen ex-varavaltuutettu ei saa syytettä Laura Huhtasaaren uhkaamisesta


Summary: Rankkasateella vettä tulee esineiden konservointitilaan, kylmään säilytystilaan ja ravintolaan.

Kotkassa sijaitsevan Merikeskus Vellamon tiloihin pääsee etenkin rankkasateella valumaan vettä sisään. Vettä tihkuu ainakin kävelyliuskan alla olevaan kylmään tilaan, esineiden konservointitilaan ja toisen kerroksen ravintolaan.
 Vellamon vesikaton  uutisoitiin viime viikolla  vuotaneen jo vuosien ajan useasta paikasta kävelyluiskan kohdalta. Vellamon tilaa hallinnoi Kotkan kaupungin omistama Kotkan Julkiset Kiinteistöt Oy. Se arvelee katon vuotaneen jo noin kymmenen vuoden ajan. Merikeskus Vellamo avattiin vuonna 2008.
 Kotkan Julkiset Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja  Anu Kuusela  kertoo, että Vellamossa toimivien Suomen Merimuseon ja Kymenlaakson museon näyttelyt eivät ole vaarassa.
 Asiantuntija: "Kokonaan uutta kattoa tilalle"
 Vellamon kävelyliuskassa on käytetty käänteistä kattorakennetta. Se on yleinen rakennusratkaisu, jota käytetään muun muassa kauppakeskuksien kattoparkkialueilla. Käännetyssä katossa vedeneristys sijaitsee muun eristysmateriaalin ja maisemointiaineksen alapuolella.
 – Se on riskikkäämpi kuin tuollainen niin sanottu tavallinen normaali katto, jossa vettä eristävä pinta on siellä päällimmäisenä, tekniikan tohtori  Jukka Pekkanen  Tampereen yliopistosta kertoo.
 Kotkan Julkiset Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtajan Anu Kuuselan mukaan on mahdotonta tietää, kuinka monesta kohtaa luiska vuotaa. Tarkka kartoitus vaatisi kävelyliuskan avaamista.
 Merikeskus Vellamo sijaitsee Kotkan Kantasatamassa kaupungin keskustan tuntumassa. Mirjam Tahkokorpi / Yle
 Tekniikan tohtori Pekkanen arvioi, että tällaisessa kattotapauksessa olisi varminta vaihtaa vanhaa rakennetta kokonaan uuteen kattoon. Hän pitää Vellamon kävelyluiskan paikkaamista hankalana.
 – Vesi on salakavala aine. Se pääsee todella pienistäkin rakosista läpi, ja se voi kulkea vaakasuunnassa pitkiäkin matkoja. Varmimmin vuoto saadaan korjattua tällaisessa tapauksessa, kun kattoa uusitaan tarpeeksi suurelta alueelta kokonaan, tekniikan tohtori Jukka Pekkanen sanoo.
 Useita virheitä
 Kotkan Julkiset Kiinteistöt Oy tilasi Sitowise Oy:n korjausrakentamisen asiantuntijoilta selvityksen rakenteen  vuotojen syistä . Niissä havaittiin, että rakenne on toteutettu suunnitelmista poikkeavalla tavalla, toteutus ei vastaa sovittua, hyvää rakentamistapaa ja on riskirakenne. Nämä riskit ovat toteutuneet vuotoina.
 Kotkan Julkiset Kiinteistöt Oy:n toimitusjohtaja Anu Kuusela kertoo, että Sitowisen asiantuntijaselvityksen tulokset voi tiivistää kuuteen kohtaan.
 Ensinnäkin vesikaton läpivientikappaleiden ylösnostot ovat huomattavasti liian matalat. Toiseksi pintalaatan kiinnike on kiinnitetty vedeneristeen päälle, kun se olisi suunnitelmien mukaisesti tullut kiinnittää ontelolaattaan.
 Merikeskus Vellamossa pitävät majaa Suomen Merimuseo ja Kymenlaakson museo. Merimuseossa on esillä muun muassa tämä jäänmurtaja Tarmon pienoismalli.  Petri Niemi / Yle
 Kolmas poikkeama on se, että alimman lämmöneristyskerroksen urat eivät ole kohdakkain. Ne ovat myös olleet bitumin tukkimia, joka on aiheuttanut veden patoutumista. Patoutunut vesi on päässyt tunkeutumaan eristeen läpivientien kautta rakenteisiin.
 Neljäntenä Kuusela mainitsee bitumin runsaan käytön eristeeksi asennetun kumibitumikermin päällä. Bitumin käyttö on heikentänyt vedeneristeen elastisuutta.
 Viides poikkeama liittyy puutteellisiin liimaus- ja kiinnitystöihin, jotka ovat myös mahdollistaneet vuodot seinärakenteisiin.
 Lopuksi Kuusela toteaa, että katon räystäsrakenne poikkeaa suunnitelmasta muun muassa siten, että myrskypeltien asennus on puutteellinen. Urakoitsija on yrittänyt korjata tätä puutetta muutaman viime vuodena aikana.
 Vellamon rakenteisiin pääsee sadevettä kävelyrampin kohdalta. Antti-Jussi Korhonen
 Oikeusprosessi kesken
 Kotkan kaupunki on reklamoinut vesivuodoista urakoitsijaa toistuvasti, mutta kaupungin mukaan tuloksetta. Vuoteen 2017 asti urakoitsija on yrittänyt korjata vuotavaa rakennetta siinä onnistumatta. Vuoden 2017 jälkeen urakoitsija ei ole suostunut toteuttamaan korjauksia.
 Nyt kaupunki on haastanut Merikeskus Vellamon rakentaneen rakennusyhtiö YIT:n oikeuteen. Kaupunki vaatii YIT:ltä runsaan neljän miljoonan euron vahingonkorvausta. Kumpikaan osapuoli ei halua kommentoida asiaa oikeusprosessin ollessa kesken.
 Lue seuraavaksi:   Suomen merimuseon katto on vuotanut vuosikausia – Kotka vaatii rakentajalta yli neljän miljoonan euron korvauksia

Vettä valuu vasta reilun 10 vuoden ikäisen Suomen merimuseon katosta läpi – asiantuntijan mukaan paikkaaminen ei enää riitä, vaan koko vuotava osa pitää uusia


Summary: Ehtyvät vesivarastot aiheuttavat maailmalla sotia ja sairauksia.

Intiassa yli 600 miljoonaa ihmistä kokee pahimmillaan äärimmäistä veden puutetta ja Syyrian sodan taustalla oli pitkään jatkunut kuivuus.
 Puolestaan  Etelä-Afrikan Kapkaupungissa pelättiin keväällä veden loppuvan kokonaan  ja Australiassa kymmenen kaupungin vesivarannot uhkaavat loppua seuraavan puolen vuoden aikana.
 Veden saatavuuden turvaaminen ja veden puhdistaminen ovat olleet kehityspolitiikan ja humanitaarisen avun tärkeimpiä tehtäviä pitkään. Ilmastonmuutoksen takia vesipula haittaa jo Eurooppaakin.
 Jo 1990-luvulla ennustettiin, että seuraavan vuosisadan sodat käytäisiin rajallisista resursseista kuten öljystä ja vedestä.
 Ulkoministeriön vesiasioihin erikoistunut kehityspolitiikan neuvonantaja  Antti Rautavaara  totesi  Radio Suomen Päivän haastattelussa  veden olevan pahempi konfliktien aiheuttaja kuin öljy.
 – Öljy on vain yksi mahdollisista energianlähteistämme. Vesi liittyy kaikkeen tuotantoon ja toimintaan ollen elämän ehdoton edellytys.
 Rautavaara nostaa esiin Egyptin, joka on täysin riippuvainen Niili-joen vedestä. Joki virtaa Egyptiin Etiopian ylängöiltä. Egyptin valtion päämiehet ovat jo vuosia puhuneet ja uhkailleet sodalla, jos Etiopia alkaa rakentaa patoa Niilin ylävirralle.
 –  Etiopia on aloittanut rakentamaan kyseistä patoa  ja arabimaatkin ovat sotkeutuneet tähän poliittiseen ongelmaan. Tämä tekee asiasta vielä isomman geopoliittisen riskin, Rautavaara pohtii.
 Viime vuonna Etelä-Afrikan Kapkaupunkia uhkasi vesikriisi. Vettä säännösteltiin ja sateiden myötä tilanne parani eikä vesi loppunut kaupungista.  Nic Bothma / EPA
 Vesi on osa konflikteja
 Rautavaara arvioi viime vuonna olleen käynnissä noin 50 aseellista konfliktia. Erityisesti maiden sisäisten ja paikallisten konfliktien määrä on ollut kasvussa. Hän haluaakin muistuttaa, että aseellisessa konfliktissa eniten kärsivät lapset.
 – YK:n arvion mukaan alle viisi vuotiailla on kaksikymmenkertainen riski kuolla konfliktissa (likaisen veden aiheuttamiin) ripuliperäisiin tauteihin kuin aseellisessa tapahtumassa. Vesi on lapsille suurempi riski kuin aseet.
 – Maailmassa on yli 220 miljoonaa lasta, jotka elävät tällaisissa olosuhteissa, Rautavaara kiteyttää.
 Sodat vedestä ja veden riittämättömyys ovat vakavia aiheita, mutta ne hallitsevat Rautavaaran mukaan liian keskeisesti juomavedestä käytävää mediakeskustelua.
 Hänen mukaansa on jo olemassa työkaluja ja keinoja, joilla voidaan parantaa maailmanlaajuisesti veden saatavuuteen liittyviä ongelmia
 Rautavaara arvioi, että 2000-luvun aikana 1,8 miljardia ihmistä on saanut perustasoisen vesihuollon ja 2,1 miljardia toimivan sanitaation.
 – Tärkeintä tässä on se, että vedensaatavuuden kasvu on ollut isompaa kuin väestönkasvu samana aikana. Eli olemme menossa oikeaan suuntaan, mutta emme tarpeeksi nopeasti, Rautavaara pohtii.
 Jalil Rezayee / EPA
 Suomi parantaa vedensaatavuutta innovaatioiden avulla
 Suomi on kehityspolitiikassaan panostanut vesihuoltoon ja sanitaatioon maailman köyhiempien maiden maaseudulla, kuten Etiopiassa, Keniassa, Nepalissa ja Vietnamissa.
 Ulkoministeriön vesiasioihin erikoistuneen kehityspolitiikan neuvonantajan Antti Rautavaaran mukaan Suomi on puhunut vesidiplomatian puolesta, jota voidaan hyödyntää osana ennakoivaa rauhanvälitystä.
 Tästä esimerkkinä toimii Helsingin sopimus, jonka avulla yhteisen virran äärellä olevat maat sopivat säännöistä, joilla yhteistä vesivaraa jaetaan. Sopimuksen avulla luodaan hyötyjä molemmille maille.
 – Esimerkiksi jos alavirralla on energiaa tuottava patoallas, se voi antaa energiaa myös ylävirran maalle. Tässä hyödytään enemmän, kun tehdään asioita yhdessä.
 Suomen avustuksella edellisen neljän vuoden aikana 2,5 miljoonaa ihmistä on saanut vesihuollon, 6 miljoonalle ihmiselle saatiin käymälät ja 660 000 lapselle saatiin käymälät kouluihin.
 Mitä parempaa on maan sosiaalinen kehitys, sitä vähemmän maailman väkiluku kasvaa. Esimerkiksi Aasiassa väestönkasvu on jo taittumassa.
 – Tärkeintä on, että alle viisi vuotiaat, joilla on korkea riski kuolla ripuliperäisiin tauteihin, jäisivät henkiin.
 Lue lisää:
 Kuolema Niilillä: Loppuuko Egyptistä vesi? Vakava vesipula uhkaa maailman pisimmän joen varren asukkaita
 YK: Joka kolmas ihminen elää ilman puhdasta vettä
 Rajut sateet nostavat tulvia kuivuudesta kärsivässä Etelä-Afrikassa
 Aiheesta muualla:
 ABC: Country towns close to reaching 'day zero', as water supplies dry up in the drought

Asiantuntija: Vesi on elämän edellytys, mutta se on myös joukkotuhoase – Konfliktialueilla vesi on suurempi riski lapsille kuin aseet


Summary: Ilmatilan sulkeminen vaikutti satojen Pakistanin ilmatilan läpi kulkevien matkustajakoneiden – myös Finnairin – lentoihin.

Pakistan on avannut ilmatilansa kaikille kaupallisille lennoille kuukausia jatkuneiden rajoitusten jälkeen.
 Maa sulki ilmatilansa helmikuussa sen jälkeen, kun sillä puhkesi aseellinen konflikti Intian kanssa Kashmirin rajaseudulla. Osapuolet kävivät tuolloin ilmataisteluja ja vaihtoivat tykkitulta.
 Ilmatilan sulkeminen vaikutti satojen Pakistanin ilmatilan läpi kulkevien matkustaja- ja rahtikoneiden, mukaan lukien  Finnarin lentoihin.  Lentoyhtiöiden polttoainekustannukset kasvoivat ja matkustusajat pitenivät, kun ne joutuivat reitittämään uudelleen lentojaan.
 Euroopan ja Kaakkois-Aasian välisille lennoille tuli lisäpituutta paikoin jopa 450 kilometriä, kun lentokoneet joutuivat kiertää Pakistanin eteläpuolelta määränpäihinsä.
 Intian ilmailuministerin mukaan Pakistanin ilmatilan sulku tuli maksamaan maan kansalliselle lentoyhtiö Air Indialle vajaat 72 miljoonaa dollaria eli noin 64 miljoonaa euroa.

Pakistan avasi ilmatilansa – matkustajakoneet eivät joudu enää kiertoreiteille


Euroopan komissio kertoi tiistaina hyväksyneensä yrityskaupan, jolla enemmistöomistus teleoperaattori DNA:sta siirtyy norjalaiselle Telenorille. Komission mukaan yhtiöillä on vain vähän päällekkäisiä toimintoja, ja markkinoille jää vahvoja kilpailijoita.
 Telenor ostaa 54 prosentin osuuden DNA:sta kahdelta suomalaisyhtiöltä. Finda Telecoms on omistanut yli 28 prosenttia ja PHP Holding lähes 26 prosenttia DNA:n osakkeista. Kauppahinta on 1,5 miljardia euroa. Telenor arvioi saavansa kaupan päätökseen elokuussa.
 Kaupan toteutuminen vaatii vielä Suomen viranomaisten hyväksynnän.
 Kaupan toteutuminen tarkoittaa, että Telenorin on tehtävä muille DNA:n omistajille julkinen ostotarjous jäljelle jäävistä osakkeista.
 DNA kertoi asiasta lisää tiistai-iltana. DNA:n julkaisemassa tiedotteessa kerrotaan, että yhtiö jatkaa liiketoimintaansa normaalisti eikä kaupalla ole vaikutusta DNA:n asiakkaiden palveluihin.
 Tiedotteen mukaan Telenor arvioi saavansa kaupan päätökseen elokuussa.
 Yrityskaupasta kerrottiin alun perin huhtikuussa. OP-ryhmän analyytikko Kimmo Stenvall sanoi tuolloin, ettei hän usko kaupan juuri vaikuttavan Suomen telemarkkinoihin.
 Juttua päivitetty 16.7. kello 18:54: Lisätty DNA:n tiedotteeseen pohjautuvat tiedot.

Komissio hyväksyi teleoperaattori DNA:n myynnin norjalaiselle Telenorille


Summary: Kuopiossa järjestettiin lauantaina miitti, johon osallistui toista sataa nuorta. Poliisi kävi paikalla useaan otteeseen.

Facebookin Kuopion mopo- ja piikkimiitti -ryhmässä julkaistiin kutsu heinäkuun alussa.
 "Lähtö puuilolta 13.7 klo:18.00. Aina ennen paikoille menoa kerätään letka kasaan jonka mukana ajetaan. Seuraava paikka ilmoitetaan vasta kun ollaan siirrytty kohteeseen."
 Poliisin arvion mukaan lauantain tapahtumaan osallistui noin 100 nuorta. Osa tuli paikalle mopoilla ja moottoripyörillä, vanhemmat nuoret autoilla. Miittiin saavuttiin myös muilta paikkakunnilta; Jyväskylästä paikalle tuotiin perävaunullinen erilaisia moottoripyöriä.
 Mopomiitti on nuorten itsensä järjestämä tapahtuma, jossa tavataan ystäviä, tehdään temppuja ja ajetaan letkassa. Paikkaa vaihdetaan tasaisin väliajoin, sillä sivulliset ilmoittavat metelistä herkästi poliisille.
 Yle tavoitteli lauantain miittiin osallistuneita nuoria alkuviikosta. Haastattelut tehtiin maanantaina. Nuoret eivät halua esiintyä jutussa nimillään aiheen arkaluonteisuuden vuoksi.
 Nuorten mukaan miiteissä on tärkeintä tavata kavereita ja tutustua uusiin ihmisiin. Oleellinen osa tapahtumaa on temppujen tekeminen. Yhdessä sovittuja sääntöjä pyritään noudattamaan, jos niitä on.
 Temppujen tekeminen on tärkeä osa miittiä. Tietä ajetaan edestakaisin ja samalla esiinnytään tien varressa odottaville nuorille. YouTube / kuvakaappaus Yle
 Kutsut tulevat aina Facebookin kautta. On ryhmiä ja yksittäisiä tapahtumia, välillä tieto kulkee viestein. Kutsut ovat lyhyitä ja napakoita, eikä niissä kerrota, onko tapahtumasta tehty ennakkoilmoitusta poliisille. Yleensä on vain aloituspaikka ja aika.
 Kuopion miitin alkaessa ryhmään ilmestyi turvallisuudesta muistuttava viesti:
 "Huom!! Kaikilla suorilla keulitaan yhteen suuntaan sekä suorien päässä odotetaan kaikki ennen kuin lähdetään ajamaan takaisin! Kiitos"
 Ajelu johti sivullisten ilmoitukseen
 Tapahtuma eteni ennalta ilmoitettuun tapaan. Ensin kokoonnuttiin Puuilon luo. Kuuden jälkeen ryhmään ilmestyi viesti "Neulamäki", tuntia myöhemmin "Öljysatama". Kahdeksan maissa ryhmässä ilmoitettiin ruokatauosta.
 Poliisi sai tiedon häiritsevästä ajosta jo miitin alkuvaiheessa, kun sivulliset tekivät ilmoituksen "häiritsevästä kaahailusta ja keulimisesta" Neulamäen teollisuusalueella.
 Itä-Suomen poliisista kävi paikalla partio. Nuoria jututettiin ja yhdeltä otettiin mopokortti pois vaarantavan ajotavan vuoksi.
 Poliisista kerrotaan, että heidän saapumisensa ei yleensä lopeta tapahtumaa. Nuoret, joilla on kortit ja mopot kunnossa, jäävät seuraamaan tilannetta. Välillä joku lähtee karkuun.
 Kissa ja hiiri -leikkiä poliisin kanssa
 Poliisin mukaan miittejä järjestetään taajamissa, missä on nuoria ja mopoja. Itä-Suomen alueella tällaista seutua on esimerkiksi Kuopiossa ja Siilinjärvellä. Järjestäjää ei yleensä ole, etenkään sellaista, joka ottaisi hoitaakseen turvallisuuspuolen.
 Toisinaan ilmoitetaan tahallaan väärin. Harhaanjohtavalla ilmoituksella halutaan suunnata valvontaa väärään paikkaan. Poliisi muistaa vuosien ajalta ainoastaan yksittäisiä miittejä, joissa on kysytty maanomistajan lupa, suljettu tieosuus ja tehty asianmukainen ilmoitus.
 – Ei näitä usein ole kyllä, kertoo komisario  Pekka Koistinen .
 Nuorten mukaan poliisin läsnäolo vie tapahtumalta herkästi sen merkityksen.
 – Temppujen tekemistä siellä harrastetaan ja kumin polttoa. Ei siellä olisi mitään hauskaa, poliisi ei antaisi tehdä mitään, epäilevät Ylelle jutelleet nuoret.
 Lauantain mopomiitti jatkui ruokatauon jälkeen. Facebookiin ilmestyi viesti, jossa ryhmä ohjattiin seuraavaksi kaatopaikalle.
 Komisario Pekka Koistisen mukaan nuorten tulisi aina ilmoittaa miiteistä etukäteen poliisille. Turvallisuuskysymyksiä voidaan sen jälkeen pohtia yhdessä. Toni Pitkänen / Yle
 Kevytmoottoripyörä karkasi käsistä
 Kaatopaikantiellä tapahtui nuoret säikäyttänyt onnettomuus. Itä-Suomen poliisi tiedotti myöhään lauantai-iltana  moottoripyörän karanneen yleisön joukkoon  temppuilun seurauksena. Tilanteessa loukkaantui kolme henkilöä. Paikalla kävi partio selvittämässä tilannetta.
 – Kevytmoottoripyörä lähti kuljettajan hallinnasta, kaatui ja liukui yleisön sekaan. Siitä aiheutui lieviä loukkaantumisia, kertoo komisario Pekka Koistinen.
 Poliisin mukaan 17-vuotiasta keskisuomalaista kuljettajaa epäillään törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta ja mahdollisesti vamman tuottamuksesta. Paikalla kävi ambulanssi ja kaksi loukkaantuneista vietiin sairaalaan.
 Ylen tavoittamille nuorille onnettomuus on arka aihe. Osa oli paikalla, eikä halua puhua näkemästään. Yleisesti ollaan sitä mieltä, että pitäisi tehdä vain sellaisia temppuja, jotka varmasti osaa. Kokonaan temppuilua ei haluta kieltää.
 Mopomiiteissä on tapana polttaa kumia. Osa nuorista tulee paikalle kuitenkin vain katselemaan.  YouTube / kuvakaappaus Yle
 Temppuja kuvataan ja jaetaan
 Facebook-ryhmään lisättiin lauantai-illan aikana uusia paikkoja. Kaatopaikan jälkeen miitti ajoi marketille ja lopuksi paikallisen suuryrityksen parkkipaikalle.
 Poliisi sai viimeisen hälytyksen häiritsevästä ajotavasta puolenyön aikaan Matkuksen kauppakeskuksen lähistöltä. Tämän jälkeen miitti hajaantui, tai ainakaan uusia ilmoituksia ei enää tullut.
 Nuorten mukaan miitin tunnelmiin palataan jälkikäteen. Uutta miittiä odotellessa käydään läpi kännykkäkameraan tallentuneita kuvia ja videoita. Parhaista paloista saatetaan koostaa video Youtubeen.
 – Niissä ajetaan keula pystyssä, nuoret kertovat.
 Jutun lähteenä on käytetty Itä-Suomen poliisin tiedotetta, komisario Pekka Koistisen haastattelua, Facebook-ryhmää: Kuopion mopo- ja piikkimiitti, nuorten Youtube-palvelussa julkaisemaa videota tapahtumasta sekä nuorten haastatteluja Kuopion torin ympäristössä alkuillasta 15.7.2019. Nuoret eivät halunneet esiintyä jutussa nimillään aiheen arkaluonteisuuden vuoksi.
 Lue myös:
 “Poliisi tulee joka kerta!” Mopomiitti on nuorille tapa viettää aikaa
 Mopomiitti kunnanjohtajan kanssa poikinee Juukaan nuorille mopoilualueen

Yle selvitti, miten nuorten mopomiitit järjestetään – viikonloppuna Kuopiossa kolme loukkaantui, kun kevytmoottoripyörä lähti käsistä


Summary: François de Rugy syyttää mediaa ajojahdista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ranskan ympäristöministeri  François   de Rugy  eroaa tehtävästään julkisten varojen käyttöön liittyvän skandaalin vuoksi. Ranskassa nousi kohu, kun  Mediapart-uutissivusto  kertoi de Rugyn ystävilleen järjestämistä ylellisistä kesteistä. Juhlat järjestettiin, kun de Rugy toimi parlamentin puhemiehenä.
 Verovaroilla kustannetuilla kesteillä tarjoiltiin vieraille muun muassa hummereita ja vuosikertaviinejä. De Rugyn mukaan tilaisuudet liittyivät hänen työtehtäviinsä. Julkisuudessa on kuitenkin kiinnitetty huomiota siihen, että vieraat olivat ministerin ystäviä.
 De Rugya on julkisuudessa arvosteltu myös siitä, että hän ministeriksi noustuaan remontoi virka-asuntoaan noin 60 000 eurolla veronmaksajien laskuun.
 Ministeri perustelee eroaan sillä, että hänen perheeseensä kohdistunut "medialynkkaus" pakottaa hänet väistymään. Mediapartin uutisointia hän kuvailee herjaavaksi.

Hummeriskandaali ajoi Ranskan ympäristöministerin eroamaan –  järjesti ystävilleen ylellisiä kestejä verovaroilla


Summary: Asiantuntijoiden mielestä kaikkia turvallisuuden tunteen luomiseen sopivia keinoja ei vielä käytetä Suomessa.

Onko Suomi lintukoto vai jotain muuta?
 89 prosenttia  Suomen pelastusalan keskusjärjestö SPEKin kyselyyn vastanneista kokee, että Suomi on turvallinen maa.
 Kansallisen rikosuhritutkimuksen mukaan noin  kolmasosa  15–75 -vuotiaista suomalaisista on kuitenkin pelännyt joutuvansa väkivallan kohteeksi iltaisin kodin ulkopuolella.
 Kyberturvallisuuden professori  Jarno Limnéll  Aalto-yliopistosta kertoo, että hyvin arkiset kokemukset kuvaavat yksilöiden turvallisuuden tunnetta. Esimerkiksi se, miten mielellään lähtisi kello kymmenen jälkeen illalla ulos ulkoiluttamaan koiraa, viestii turvallisuuden tunteesta.
 Yritystasolla puolestaan maailmanpoliittinen tilanne vaikuttaa turvallisuuden tunteeseen.
 – Turvallisuudessa on kaksi puolta: se, miten asiat ovat ja se, millaiseksi tilanne koetaan, eli kuinka hallittavilta asiat tuntuvat, Limnéll sanoo.
 Virheellisen tiedon jakamisella yritetetään vaikuttaa ihmisten mielikuviin yhteiskunnan turvallisuudesta. Turvallisuuden rakentaminen on Limnéllin mukaan digitaalisessa yhteiskunnassa yhä enemmän tunteiden kamppailua.
 – Turvallisuusviestintää pitäisi Suomessa tehdä nykyistä aktiivisemmin.
 Parannettavaa myös kaupunkisuunnittelussa
 Porin kaupungin ympäristö- ja lupapalvelujen toimialajohtaja  Ulla-Kirsikka Vainio  on pohtinut rakennettua turvallisuutta etenkin edellisessä ammatissaan arkkitehtina.
 Parhaimmillaan rikollisuuden vähentäminen lähtee liikkeelle jo kaavoituksen suunnittelusta.
 Vainio ottaa esimerkiksi parkkipaikan: näkeekö sinne ympäröivistä asunnoista niin että asukkaat voivat tunnistaa omansa ja naapurien autot, vai onko se halli tai hiekkakenttä, jossa autot vaihtuvat.
 Pysäköintialueen sijainti vaikuttaa merkittävästi siellä tapahtuvan rikollisuuden määrään.  Markku Rantala / Yle
 Lisäksi erilaiset oleskelualueet parantavat asuinympäristön turvallisuutta. Kun naapurit viettävät aikaa yhteisessä tilassa, he myös tarkkailevat sitä ja huomaavat, jos jotain poikkeuksellista tapahtuu. Samalla voi syntyä positiivista yhteisöllisyyttä.
 – Kaavoituksella luodaan kaikki paikat, joissa eletään. Sen avulla voi ohjata ihmisiä toimimaan ja käyttäytymään oikein, Vainio sanoo.
 Vainion mukaan turvallinen kaupunki olisi mahdollisimman viihtyisä ja sitä käytettäisiin kunnollisiin tarkoituksiin läpi vuorokauden.
 Kun ihmiset viettävät aikaa julkisissa tiloissa ilman rikollisia aikeita, niiden turvallisuus paranee. Markku Rantala / Yle
 Kaupunkisuunnittelun merkitystä ei Vainion mielestä tiedosteta ja hyödynnetä Suomessa niin paljon kuin voisi.
 Muutamissa suurkaupungeissa on kuitenkin tapana, että kaavoittaja pyytää poliisilta lausunnon alueen arjesta ja rikollisuuden riskeistä.
 – Kaavoittajan ja poliisin yhteistyö ei ennakkoon tehtynä maksa yhteiskunnalle mitään, mutta voi tulevaisuudessa säästää paljonkin rahaa, Vainio sanoo.
 Helsinkiläisen  Patrik Janssonin  mielestä poliisin läsnäolo kaupungilla luo turvallisuuden tunnetta.
 – Poliisi saisi olla enemmän asiakaspalvelija ja istua vähemmän autossa, hän sanoo.
 Jansson mainitsee rautatieaseman seudun paikkana, jota hän välttelee tiettyihin kellonaikoihin.
 Helsingin rautatieasema tuntuu monien mielestä turvattomalta myöhäiseen ilta-aikaan.  Markku Rantala / Yle
 Marja Jauhiainen  ei puolestaan menisi Kaisaniemenpuistoon keskellä yötä, vaikka sanookin, ettei häntä ole pelota kaupungilla.
 – Katujen valaisu ja läpi yön toimiva liikenne lisäävät turvallisuuden tunnetta, hän toteaa.
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa. Keskustelu päättyy kello 22.00.

Rikollisuuteen voi vaikuttaa kaupunkisuunnittelullakin – "Turvallisuudessa on kaksi puolta: miten asiat ovat ja millaisiksi ne koetaan"


Summary: Jäsenmaiden johtajien kompromissiehdokkaana pelikentälle tullut von der Leyen oli etukäteen kohdannut europarlamentissa vastustusta.

Ursula von der Leyen  nousee EU-komission uudeksi puheenjohtajaksi. Nimitys ratkesi europarlamentin äänestyksessä. Häntä tuki 383 europarlamentaarikkoa. Vastaan äänesti 327 edustajaa. Valituksi tullakseen hän tarvitsi vähintään 374 ääntä.
 Konservatiiveja edustava Saksan entinen puolustusministeri on ensimmäinen nainen EU-komission puheenjohtajana. Hänen kautensa alkaa marraskuun alussa ja kestää viisi vuotta.
 – Tämä on suuri vastuu. Työni alkaa nyt, von der Leyen sanoi lyhyesti heti valintansa jälkeen.
 Hän sanoi tavoitteenaan olevan vahva ja yhtenäinen Eurooppa.
 Ursula von der Leyen puhui tiistaiaamuna europarlamentin täysistunnossa painokkaasti ja vakuuttavasti. Hän muun muassa lupasi ajaa kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa ja vahvistaa oikeusvaltioperiaatteen valvontaa.
 60-vuotias von der Leyen oli jäsenmaiden johtajien kompromissiehdokas.
 Lue myös:
 EU-komission puheenjohtajaehdokas Ursula von der Leyen piti vahvan puheen Strasbourgissa – Tasa-arvo ja ympäristö nousivat esiin
 EU-komission puheenjohtajaksi esitetyn Ursula von der Leyenin kohtalonhetki koittaa – Kova nimityspeli huipentuu parlamentin äänestyksessä illalla
 Komission pj-ehdokas Von der Leyeniltä kirje EU-parlamentille: Esittää minimipalkkaa ja tiukkoja päästövähennyksiä

Ursula von der Leyen nousee ensimmäisenä naisena EU-komission johtoon – europarlamentti hyväksyi nimityksen


Summary: Työnantajapuolella on halua jatkaa kilpailukykysopimuksen työajan pidennystä, palkansaajilla ei.

Syksyllä pyörähtävät käyntiin neuvottelut uusista työehtosopimuksista, eikä niistä kaavailla aivan helppoja.
 Neuvotteluosapuolilla on erilaiset näkemykset siitä, mitä kilpailukykysopimuksen tuomalle työajan pidennykselle olisi tehtävä.
 STT:n viime viikolla haastattelema Palvelualojen ammattiliiton PAMin puheenjohtaja  Annika Rönni-Sällinen  arvioi, että kysymys kiky-tunneista vaikuttaa hankalimmalta kohdalta tulevissa neuvotteluissa. Myös Teollisuusliitossa asia hiertää.
 – Meidän tavoitteemme on tietysti se, että yhdessäkään meidän sopimuksessamme ei ole työajan pidennystä enää tämän neuvottelukierroksen jälkeen, arvioi puheenjohtaja  Riku Aalto  STT:lle.
 Työnantajapuolella on ”täysin eri näkemys”, sanoo Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle .
 – Meidän näkökulmastamme työajan pidennystä on jatkettava.
 Mistä kyse?
 Vuonna 2016 solmittu kilpailukykysopimus pidensi työaikoja nostamatta palkkoja, leikkasi julkisen puolen lomarahoja ja siirsi työntekijöiden maksettavaksi aiempaa enemmän palkasta vähennettäviä sosiaaliturvamaksuja.
 Sopimusta perusteltiin erityisesti vientivetoisten alojen tarpeella.
 – Vientiyritykset tuovat 40 prosenttia työpaikoista, suoraan ja välillisesti, Minna Helle sanoo.
 Työnantajapuolen näkemyksen mukaan työpaikat ovat vaarassa, jos kilpailukyky heikkenee.
 – Työllisyys on tässä keskeinen asia. Jos työmarkkinakierros epäonnistuu, voidaan unohtaa hallituksen työllisyystavoitteen saavuttaminen.
 Helteen mukaan asia ei kuitenkaan ratkea julkisuudessa, vaan neuvottelemalla.
 – Meillä on täysin eri lähtökohdat neuvottelupöytään, mutta eihän tässä auta kuin lähteä neuvottelemaan ja löytää yhteiset ratkaisut.
 Minna Helle on työskennellyt Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtajana kesästä 2018 alkaen. Aiemmin hän työskenteli valtakunnansovittelijana. Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Minna Helle työskenteli aiemmin valtakunnansovittelijana. Tätä aiemmin hän on työskennellyt myös palkansaajapuolella, muun muassa STTK:n edunvalvontajohtajana.
 Helteen mukaan hyvän työmarkkinaneuvottelijan tunnistaa vankasta asiaosaamisesta.
 – Pitää tietää, mistä neuvottelee ja pitää voida luottaa siihen, että se, mistä sovitaan, pitää.
 Helteen mukaan työmarkkinaneuvotteluihin liittyy omat lainalaisuutensa, mutta kyse ei ole rakettitieteestä. Hyvä neuvottelija osaa kuunnella ja on ratkaisukeskeinen. Se pätee myös muualla kuin työmarkkinapöydissä.
 – Politiikassa, kotona, työyhteisössä. Niissä paikoissa, joissa ihmiset toimivat keskenään.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Niin politiikan kuin työmarkkinoidenkin neuvotteluihin liittyy usein dramatiikkaa.
 Minna Helteen mukaan välillä tilanteet ovat oikeasti dramaattisia, välillä niistä taas tehdään sellaisia.
 – Jos joudutaan tekemään vaikea kompromissi, on helpompi tehdä se vaikean kautta, hän sanoo.
 – Ettei näytä siltä, että annetaan periksi liian helposti.
 Minna Hellettä haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .

Kiky kiristää tunnelmaa syksyn työmarkkinaneuvotteluissa – ”Meillä on täysin eri lähtökohdat”, sanoo Teknologiateollisuuden Minna Helle


Summary: Tietomurto tapahtui kesäkuun lopussa, mutta tuli julki vasta maanantaina.

Bulgarian veroviranomaisilta on varastettu miljoonien ihmisten tiedot. Viranomaisten mukaan tuntemattoman tekijän tietomurto tapahtui kesäkuun lopussa, mutta se paljastui vasta maanantaina murtautujan otettua yhteyttä tiedotusvälineisiin.
 Medialle lähetetyssä viestissä on vaadittu Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  vapauttamista.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan viestin lähettäjä kertoo olevansa venäläinen. Tietomurtautuja otti yhteyttä tiedotusvälineisiin käyttäen venäläisen Yandexin sähköpostipalvelua.
 Myös valtiovarainministeri  Vladislav Goranov  on sanonut, että rikoksen jäljet saattavat johtaa Venäjälle.
 Vääriin käsiin on päätynyt sekä yritysten että yksityishenkilöiden talous- ja henkilötietoja. Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan jopa viiden miljoonan ihmisen tiedot on varastettu. Bulgariassa asuu noin seitsemän miljoonaa ihmistä.
 Bulgarian historian laajin tietomurto
 Pääministeri  Boiko Borisov  kutsui Bulgarian historian laajimman tietomurron paljastumisen jälkeen viranomaiset hätäkokoukseen pohtimaan kansalliselle turvallisuudelle aiheutuvaa uhkaa. Valtiovarainministeri Goranov sanoo Bulgarian pyytäneen apua EU:n kyberturvallisuusvirastolta.
 Sisäministeri  Mladen Marinov  on kiinnittänyt huomiota siihen, että tietomurtopaljastus ajoittuu Bulgarian päätökseen hankkia yhdysvaltalaisia F-16-hävittäjälentokoneita.
 – Kyberiskuihin sekaantuneet järjestäytyneet rikollisryhmät etsivät tavallisesti taloudellista hyötyä, mutta tässä tapauksessa poliittiset motiivit ovat mahdolliset, Marinov arvioi.
 Valtiovarainministeri Goranov kuitenkin tyrmää tämän ja muistuttaa tietovarkauden tapahtuneen jo ennen hävittäjähankintapäätöstä.

Bulgarialaisten verotiedot varastettiin – miljoonien ihmisten tiedot väärissä käsissä


Summary: Seuraavaa osittaista kuunpimennystä pitää Suomessa odotella pari vuotta ja täydellistä vuoteen 2025. Voit lähettää meille ottamasi kuvan pimennyksestä jutun lopussa.

Kuu kulkee tiistain ja keskiviikon välisenä yönä Maan varjon läpi, joten pilvien salliessa lähes koko maassa voidaan katsella osittaista kuunpimennystä. Samalla voi vaikka muistella, miten ensimmäiset ihmiset olivat juuri samaan aikaan  50 vuotta sitten matkalla Kuuhun .
 Kesäinen täysikuu kelluu kuitenkin niin matalalla, että Inaria pohjoisempana se jää horisontin taakse. Alkuhetket jäävät samasta syystä näkymättä muuallakin. Tuo puolivarjovaihe on kuitenkin niin vaatimaton, ettei puute haitanne katselijaa.
 Syvimmän pimennyksen hetkellä yli puolet Kuun pinnasta on Maan täysvarjon peitossa. Pimennys näkyy parhaiten Etelä-Suomessa. Toisin kuin auringonpimennystä, kuunpimennystä voi huoletta katsella paljain silmin.
 Pimennyksen parhaat hetket alkavat kello 23.02, kun Kuun reuna alkaa ajautua täysvarjoon, jonka Maa heittää avaruuteen. Oulun korkeudella Kuu nousee kuitenkin vasta kello 23.25.
 Pimennyksen syvin vaihe tapahtuu taivaalla eteläkaakon ja etelän välillä puoli yhden aikaan aamuyöllä. Tällöin Kuun pinnasta noin 57 prosenttia on Maan täysvarjon peitossa.
 Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorven  mukaan säiden puolesta paras mahdollisuus nähdä kuunpimennys yöllä on Suomen etelä- ja itäosissa, joissa on sää on puolenyön aikoihin osittain selkeä ja poutainen.
 Pohjanmaalla ja Lapissa on pimennyksen aikaan puolestaan pilvisempää ja paikoin sateista.
 Kuu punertaa kuparinkarvaisena
 Lähellä horisonttia Kuu näyttää kellertävältä tai punertavalta, sillä ilmakehä sirottaa sen valosta sinisiä sävyjä pois. Tästä syystä punertavat myös auringonlaskut ja -nousut, kerrotaan tähtitieteellisestä yhdistyksestä Ursasta.
 Sen mukaan Kuu saattaa punertua vielä lisää kosteuden, metsäpalojen noen tai ilman muiden epäpuhtauksien vuoksi. Niinpä Kuu näyttänee pimennyksen syvimmässä vaiheessa kuparinkarvaiselta, ja yläreuna on selvästi alaosaa tummempi, lähes musta.
 Kuu myös näyttää suuremmalta lähellä horisonttia kuin korkealla taivaalla. Syytä tähän kuuilluusioksi nimettyyn ilmiöön ei tarkalleen tiedetä, Ursasta kerrotaan.
 Osittaisen vaiheen jälkeen pimennyksen päättää uusi puolivarjovaihe, ja pimennyksen loppuosaa on vaikeaa havaita paljain silmin. Puolivarjopimennys päättyy pian aamukolmen jälkeen.
 Lähetä meille alla olevan linkin kautta kuva kuunpimennyksestä.
 Ennen kuvan lähettämistä lue Ylen kuvajoukkoistusten pelisäännöt  täältä .

Kuu pimenee osittain ensi yönä: Pimennys näkyy Suomessa monissa paikoissa – lähetä kuva


Summary: Lukuisat fantasiasarjan tähdet loistavat ehdokaslistalla.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Juuri päättynyt fantasiasarja  Game of Thrones  on kahminut ennätysmäärän televisioalan  Emmy-palkintoehdokkuuksia . Kun ehdokkaat paljastettiin tiistaina Los Angelesissa, sai GOT niitä peräti 32 kappaletta.
 Sarja ohitti siten 25 vuotta ennätystä hallussaan pitäneen poliisisarja  NYPD Bluen . Kaikkiaan GOT keräsi kahdeksan tuotantokautensa aikana peräti 161 Emmy-ehdokkuutta.
 GOT on tällä kertaa ehdolla parhaaksi draamasarjaksi ja sen päätähtiin lukeutuvat  Kit Harington  ja  Emilia Clarke  ovat ehdolla parhaiden pääosanäyttelijöiden kategorioissa.
 Sivuosapalkintojen ehdokkuuksia sarjan näyttelijöistä saivat  Alfie Allen ,  Nikolaj Coster-Waldau ,  Peter Dinklage ,  Lena Headey ,  Sophie Turner ,  Gwendoline Christie  ja  Maisie Williams .
 Televisioalan Emmy-palkinnot jaetaan syyskuussa. Kuva on otettu edellisen gaalan edellä 2018. Mike Nelson / EPA
 HBO päihitti Netflixin
 Game of Thhrones -sarjaa esittänyt HBO menestyi muutenkin erinomaisesti ehdokasvalinnoissa. HBO:n sarjat ja elokuvat saivat peräti 137 ehdokkuutta, mikä on enemmän kuin yksikään kanava on aiemmin saanut,  kertoo Deadline .
 Paljon ehdokkuuksia saaneisiin HBO-sarjoihin lukeutuvat muun muassa  Chernobyl,  19 ehdokkuutta,  Barry,  17 ehdokkuutta, ja  Fosse/Verdon,  17 ehdokkuutta.
 Kanava kukisti nyt kilpailijansa Netflixin, joka vuosi sitten sai ensimmäisen kerran enemmän ehdokkuuksia kuin HBO. Netflix sai nyt 117 ehdokkuutta. Netflix-sarjoista paljon ehdokkuuksia kahmivat muun muassa  WhenThey See Us , 16 ehdokkuutta, ja  Russian Doll  eli  Juhlat , 13 ehdokkuutta.
 Suuren määrän ehdokkuuksia kahmivat myös Amazon Primen  The Marvelous Mrs. Maisel  -sarja, 20 ehdokkuutta, ja NBC:n  Saturday Night Live  -viihdeohjelma, 18 ehdokkuutta.
 Palkinnot jaetaan syyskuussa.

Game of Thronesille ennätysmäiset 32 Emmy-ehdokkuutta – HBO:lle kaikkiaan 137 ehdokkuutta


Älylaitteiden tietoturvaa pitäisi parantaa lainsäädännön keinoin, sanovat tietoturva-alan asiantuntija ja Kuluttajaliitto.
 Verkkoon liitettyjen leivänpaahdinten, ruohonleikkureiden ja pesukoneiden tietoturva-aukot voivat muodostaa uhkia, joita kuluttajan on vaikea hahmottaa.
 Tietoturvayhtiö F-Securen toimitusjohtaja  Samu Konttisen  mukaan älylaitteet muodostavat kahdenlaisia uhkia.
 Verkkorikollista ei kiinnosta leivänpaahdin
 Älykkäät leivänpaahtimet, älyjääkaapit tai ruohonleikkurit on usein kytketty kotiverkkoon. Jos näiden laitteiden tietoturvassa on aukkoja, verkkorikollinen voi päästä niiden kautta käsiksi verkkoliikenteeseen ja päästä seuraamaan sitä, vaikka käyttäisi turvallistakin laitetta. Kuin jättäisi kotinsa takaoven auki.
 – Verkkoon kytketty lamppu, itkuhälytin tai leivänpaahdin voi olla se heikko lenkki, minkä kautta päästään tekemään muita pahoja. Ei verkkorikollista lähtökohtaisesti se leivänpaahdin kiinnosta, vaan se, miten sitä kautta voi varastaa identiteetin ja tehdä sillä rahaa, Konttinen sanoo.
 Älylaitteiden tietoturva-aukkoja voidaan käyttää myös osana palvelunestohyökkäyksiä ilman, että kuluttaja edes tietää. Konttisen mukaan leivänpaahdinten kyberhyökkäykset eivät ole scifiä vaan todellisuutta Suomessakin. Kenen tahansa leivänpaahdinta voidaan hyödyntää verkkorikollisuuden välineenä.
 – Kun rikollisella on sinun ja sadan tuhannen muun suomalaisen leivänpaahdin hallinnassaan, nämä voidaan osoittaa mukaan palvelunestohyökkäykseen. Tästä ei kuluttajalle synny suoraa haittaa. Haitta voi tulla sitä kautta, että operaattori rajoittaa tai lopettaa internet-yhteytesi huomattuaan, että kotoasi on osallistuttu palvelunestohyökkäykseen.
 Tietoturvayhtiö F-Securen toimitusjohtajan Samu Konttisen mukaan ihmisten ymmärrys tietoturvasta paranee jatkuvasti, mutta ei ole vielä riittävää. Yle/Niklas Fagerström
 Mitä kuluttaja voi itse tehdä?
 Esineiden internetin eli erilaisten älylaitteiden tietoturvan  lainsäädäntö ei ole ajan tasalla.  Asiaan on havahduttu EU:ssa hiljattain, mutta mitä kuluttaja itse voi tehdä?
 – Iso tietoturvaparannus on jo siinä, kun vaihtaa älylaitteen tehdasasetussalasanan. Jos käytät tehdasasetuksia, rikollinen käytännössä tietää salasanasi, Konttinen sanoo.
 Konttisen mukaan älylaitteiden tietoturva kaipaisi kattolainsäädäntöä, joka pakottaisi laitteille tietyn tietoturvatason. Tällä hetkellä kuluttajan on käytännössä vaikea tietää laitteensa tietoturvan tasoa. Selkeää kriteeristöä ei ole.
 – Hyvä neuvo on, että mitä tunnetumpi laitevalmistaja ja mitä kalliimpi laite, sitä todennäköisemmin tietoturva-asiat ovat kunnossa. Hinta tulee siitä, että laatuun on panostettu, ja tietoturva on yksi osa laatua. Isot laitevalmistajat taas haluavat ylläpitää brändiään, joten he panostavat tietoturvaan.
 Kuluttajaliitto: Ryhmäkanne parantaa kuluttajien suojaa
 Myös Kuluttajaliiton pääsihteeri  Juha Beurling-Pomoell  sanoo, että kuluttajat eivät voi yksin olla vastuussa älylaitteiden tietoturvasta. Tarvitaan lainsäädäntöä. Yksi konkreettinen keino olisi Beurling-Pomoellin mukaan tehdä salasanan vaihto älylaitteesta pakolliseksi.
 – Kuluttajan olisi vaihdettava salasana, ennen kuin laitteen voi ylipäätään ottaa käyttöön. Jokaisella laitteella pitäisi olla oma salasana, eikä vakiosalasanaa edes voisi olla. Moni kuluttaja ohittaa salasanan vaihdon, koska haluaa vain saada uuden laitteen toimimaan nopeasti.
 Jotain on jo tehty. EU:ssa ollaan vahvistamassa kuluttajansuojaa mahdollistamalla edustajakanne eli niin sanottu ryhmäkanne kuluttajajärjestöille. Käytännössä ryhmäkanne mahdollistaisi toteutuessaan sen, että kuluttajajärjestöt voisivat nostaa kuluttajaryhmän puolesta kanteen ja vaatia heidän puolestaan korvauksia, jos yritys on rikkonut lakia.
 Tällä hetkellä ryhmäkanteen voi Suomessa nostaa vain kuluttaja-asiamies, mutta yhtään kannetta ei ole nostettu.
 – Jos älypuhelin vuotaa luottokorttitiedot ja sama tapahtuu kymmenelle tuhannelle muulle suomalaiselle, kuluttajajärjestöt voivat mahdollisesti lähteä ajamaan näiden kymmenen tuhannen asiaa oikeuteen. Jos yksittäinen ihminen on kärsinyt 20 euron vahingon, hän tuskin lähtee sitä oikeusteitse ratkomaan, Beurling-Pomoell sanoo.
 Kuluttajaliiton pääsihteeri Juha Beurling-Pomoellin mukaan vastuuta tietoturvasta ei voi sysätä kuluttajille. Yle/Niklas Fagerström
 "Valmistajien pitää ottaa vastuu"
 Beurling-Pomoellin mukaan ryhmäkanne voidaan saada käyttöön Suomessa jo tämän vaalikauden aikana. Ryhmäkanne olisi yksi lisäkeino kuluttajajärjestöille ajaa kuluttajien asiaa. Beurlingin mukaan ihmisiltä puuttuu vielä kokonaisvaltaista ymmärrystä siitä, miten älylaitteiden tietoturva toimii.
 – Me tiedämme kokemuksesta sen, että jalkakäytävällä on turvallisempaa kävellä kuin keskellä tietä. Mutta esineiden internetin suhteen emme vielä tiedä, mikä on se älylaitteiden autotie ja jalkakäytävä. Siksi sekä lainsäädännön että laitteiden valmistajien pitää ottaa vastuu siitä, että laitteet ovat lähtökohtaisesti tietoturvallisia ja selkeitä käyttää, kun ne tuodaan markkinoille.

Leivänpaahtimet osallistuvat kyberhyökkäyksiin Suomessakin – Mitä kuluttajan pitää tietää älylaitteensa tietoturvasta?


Summary: Vain vesisade vähentää ihmisten halua ostaa jäätelöä.

Jokainen suomalainen syö jäätelöä laskennallisesti lähes 13 litraa vuodessa, mikä on enemmän kuin missään muussa eurooppalaisessa maassa.
 Suomi pärjää tässä lajissa myös maailmanlaajuisesti: olemme jäätelön kulutuksessa neljännellä sijalla heti Yhdysvaltojen, Australian ja Uuden Seelannin jälkeen.
 Tämä käy selväksi myös kuopiolaisessa lähiössä, jossa  Kaija Ipatti  laittaa kassiinsa jäätelöpaketin toisensa jälkeen.
 Ipatti on juuri ostanut jäätelöt lapsenlapsilleen kotinsa edustalle pysähtyneestä jäätelöautosta.
 – Tämä on kätevää, kun ei tarvitse olla mukana kylmälaukkuja, saa viedä suoraan pakastimeen.
 Kaija Ipatti ostaa jäätelöä lapsenlapsille. Toni Pitkänen / Yle
 Kuuden yrittäjän ketju
 Jäätelöä on myynnissä tuhansissa eri myyntipisteissä, mutta useimmiten se otetaan kauppojen pakastealtaasta.
 Suurimmat valmistajat ovat Froneri ja Unilever, ja oman osansa myynnistä ottaa 10 miljoonan euron liikevaihdollaan myös Suomen Jätskiauto.
 Kyseessä on kuuden itsenäisen franchising-yrittäjän muodostama ketju, joka työllistää maaliskuusta syyskuuhun runsaat sata työntekijää.
 Ketjun kauppa on käynyt hyvin koleasta kesästä huolimatta.
 – Olemme tänä vuonna kasvaneet myynnissä kuusi prosenttia, kun viime vuonna kasvoimme kaksikymmentä prosenttia, myhäilee Suomen Jätskiauton toimitusjohtaja  Veijo Laitinen .
 Hän selittää menestystä ketjun uniikeilla tuotteilla ja niiden tuomisella lähes sananmukaisesti asiakkaan kotiovelle.
 – Kyllä meillä kauppa käy, jos ei sada vettä. Vesisade leikkaa kaupankäyntiä, koska ihmiset eivät silloin lähde ulos.
 Toimitusjohtaja Veijo Laitisen mukaan ainoastaan vesisade latistaa jäätelönmyyntiä. Toni Pitkänen / Yle
 Merkittävä tekijä ovat myös uutuustuotteet, joiden osuus voi Laitisen mukaan olla jopa 20–30 prosenttia koko kauden myynnistä.
 "Kyllä niitä aina jokunen löytyy"
 Jäätelölle on kysyntää myös maaseudulla, jossa esimerkiksi jäätelöauton asiakaskunta kasvaa silloin, kun moni kaupunkilainen on lomalla.
 Yksi reiteistä kiemurtelee Kuopion Kaislastenlahdessa, jossa jäätelöautoa kuljettavalla  Antti Happosella  on tällä kertaa tavallista hiljaisempaa.
 Maaseutureitillä on yleensä heinäkuussa vilkkaampaa, kun kaupunkilaiset lomailevat. Toni Pitkänen / Yle
 Auto on aikataulun mukaisesti pysähtynyt kahden hiekkatien risteykseen, mutta paikalla ei näy yhtäkään asiakasta.
 – Nollareissuja ei tarvitse tehdä. Kyllä niitä aina jokunen löytyy, hän tuumii ja siirtyy kohti seuraavaa pysähdyspaikkaa.
 Yksi Happosen mainitsemista jokusista on  Kristiina Karhunen , joka on kävellyt jäätelöautolle runsaan kilometrin päästä. Matka on Karhusesta lyhyt, sillä lähimmän kaupan pakastealtaalle olisi hänen mukaansa yli kymmenen kertaa pidempi matka.
 Karhusella on myös muita syitä tehdä ostoksia pyörillä kulkevasta myymälästä.
 – Haluan pitää tällaiset palvelut myös täällä maalla, hän napauttaa.
 Kristiina Karhunen tilasi puolisoltaan kyydin kotiin, jotta jäätelö ei ehdi sulaa. Toni Pitkänen / Yle

Kolea sää ei näy kulutuksessa: Suomessa ahmitaan jäätelöä eniten Euroopassa


Summary: Karhut, jotka eivät varo ihmistä, ammutaan heti metsästyskauden alussa. Yleensä Suomen karhut ovat ihmisarkoja.

Itärajan lähellä,  Markku Materon  omistamalla karhujen kuvauspaikalla on näennäisen rauhallista. Mäntymetsä huojuu hiljakseen, taustalla koira räksyttää jossain kaukana. Kello lähenee iltaseitsemää.
 Paikalle kaartaa sininen mönkijä. Eläkkeellä oleva Matero hyppää ikäisekseen kevyen näköisesti mönkijän päältä ja alkaa heitellä kuivamuonaa eri paikkoihin, koloihin ja puunrungon lähelle.
 Kun mönkijä on lähtenyt, ei kestä kuin muutaman minuutin verran, kun ensimmäinen karhu on apajalla. Sen on täytynyt tarkkailla tilannetta pusikosta.
 Pian karhun syönti keskeytyy, ja sen katse keskittyy tiettyyn suuntaan. Se lähtee hipsimään hiljaa puskan sekaan ääntäkään päästämättä. Kuluu parikymmentä sekuntia ja vasta sitten kuuluu auton ääni. Katselukojuun on tulossa asiakkaita.
 Samanlainen tilanne toistuu Ylen suorassa karhuseurannassa kerta toisensa perään.
 Karhunkuvauskoju suolammen rannalla. Hanne Kinnunen / Yle
 Ylen kolmeöinen  karhunkatselulähetys erikoiskameralla  herätti kyselyjä ja epäilyksiä katselukojutoiminnan eettisyydestä.
 Monet palautetta antaneet olivat sitä mieltä, että katselukojujen elinehto, karhujen ruokkiminen kojujen lähelle kesyttää karhut. Monen mielestä siitä seuraa, että karhut tottuvat ihmisiin ja ryhtyvät tulemaan entistä hanakammin ihmisten reviireille.
 Karhuisäntä Markku Matero pitää pelkoja turhina.
 – Eivät ne kyllä kesyjä ole. Jos kävelen ruokintapaikalle, karhut kyllä tuhahtavat ja sitten lähtevät metsään.
 Materon mukaan karhu tulee paikalle ruuan perässä ja koko kuvauskojutoiminta perustuu siihen.
 "Karhut on pidettävä arkoina metsäneläiminä"
 Myös  Riku Lumiaro  Suomen luonnonsuojeluliitosta (SLL) pitää pelkoja turhina. Hän vertaa Suomen tilannetta tiettyihin osiin Yhdysvalloissa, Kanadassa ja varsinkin Romaniassa.
 – Romaniassa on tavallista, että emokarhut tuovat poikasensa ihmisten roskakoreille, muutaman metrin päähän ihmisistä. Samoin Yhdysvalloissa retkeilijöille annetaan ohjeita, että ruokaa ei saa jättää viereen ja roskakorien on oltava lukittuna. Suomessa ei tällaista tilannetta ole.
 Ero johtuu metsästyksestä. Suomessa karhut on onnistuttu pitämään ihmisarkoina kannanhoidollisen metsästyksen avulla.
 – Ne nuoret karhut, jotka eivät osaa varoa ihmistä, ammutaan heti metsästyskauden alussa, sanoo Lumiaro.
 Lumiaro muistuttaa, että karhunkatselukojut ovat Itä-Suomessa ja esimerkiksi  mehiläistarhoille tapahtuvat vahingot  sattuvat muualla.
 Eli samat karhut eivät ole kuvattavana ja satojen kilometrien päässä mehiläistarhoilla.
 Lumiaron mukaan karhu voi olla ihmiselle vaarallinen esimerkiksi silloin, kun emo suojelee poikasiaan tai karhu on jostain syystä loukkaantunut. Joskus nuori karhu voi tulla ihmisasutuksen lähelle kokemattomuuttaan.
 – Meidän näkemyksemme on se, että karhut on pidettävä arkoina metsäneläiminä ja se on onnistunut hyvin. Jos karkotus ei onnistu, ne säännönmukaisesti ammutaan.
 Suomessa on käytössä suurriistavirka-apujärjestelmä, jossa metsästäjät auttavat poliisia joko karkottamaan karhun tai ampumaan sen.
 Yksi karhu ammuttu liian kesynä
 Maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies  Jussi Laanikari  kertoo, että heille on tullut jonkin verran viestiä siitä, että karhut saattavat kesyyntyä kuvauskojujen lähellä.
 – Yksi karhu on jouduttu lopettamaan, koska se olisi saattanut olla vaaraksi karhunkatselukojun asiakkaille.
 Normaalisti karhu väistää ihmistä niin, ettei ihminen edes huomaa karhun läsnäoloa. Helsingin yliopisto teki  lähestymistutkimuksen , jossa pantakarhuja yritettiin lähestyä varovasti. Sadasta lähestymisyrityksestä vain yhdessä saatiin näköhavainto karhusta, vaikka lähestyjät tiesivät karhun sijainnin.
 Laanikari sanookin, että mahdollinen karhujen kesyyntyminen ei ole Suomessa ongelma. Karhukojut lopettavat ruokinnan reilu viikko ennen karhunmetsästyksen alkua.
 – Ne karhut, jotka osaavat väistää, siirtyvät tavallisesti Itä-Suomessa Venäjän puolelle.
 Laanikarin mukaan karhukojun pitäjän vastuulla on, että toiminta on turvallista. Erätarkastajilta on tullut ministeriöön jonkun verran viestiä siitä, että riskejä saattaa olla.
 – Ne liittyvät tilanteisiin, jossa ihmiset ovat menossa kuvauskojulle ja karhut ovat siellä jo ruokailemassa.
 Toinen mahdollinen riskitilanne saattaa tulla, jos ruokintapaikkaa lähestyy ihminen, joka ei tiedä, että siellä ruokitaan karhuja.
 Kuvauskojun voi perustaa kuka tahansa, joko omalle maalleen tai luvan saatuaan toisen maalle.
 Haaskojen pito villieläinten ruokintaan ei ole luvanvaraista, mutta jos käytetään lihaa tai vastaavia tuotteita, siitä on tehtävä ilmoitus haaskarekisteriin. Toisaalta metsästyslakiin on vastikään tullut pykälä, joka kieltää suurpetojen kesäaikaisen ruokinnan tietyillä alueilla.
 – Valtioneuvoston asetuksella pitäisi määrittää alueet, eikä sellaista asetusta ole toistaiseksi annettu. Siihen voivat kuvausyritykset voivat hakea poikkeusta.
 Laanikarin mukaan heille tulee jonkin verran vaatimuksia, että kuvauskojutoimintaa pitäisi säännellä enemmän.
 – Siihen meillä ei ole kynsiä. Metsästyslakiin ei voida ottaa sellaisia pykäliä, jotka rajoittavat elinkeinotoimintaa. Se on ehkä enemmän työ- ja elinkeinoministeriön heiniä, sanoo Laanikari.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi Kimmo Ohtosen pitkä artikkeli karhukuvauksesta:
 Karhujen kanssa nokakkain

Karhusuora herätti kysymyksen, kesyyntyvätkö karhut – ongelmat hoituvat ampumalla, sanovat sekä ministeriö että luonnonsuojeluliitto


Summary: Rajuksi joskus mielletty musiikki on muuttunut mainstreamiksi. Osallistu keskusteluun!

Metallicaa Hämeenlinnaan kuuntelemaan saapunut  Jan Kankare , 47, nimeää suosikkiradiokanavikseen Radio Rockin ja Radio Cityn. Joskus tamperelaisen sormi eksyy autoillessa Radio Novalle.
 – Saatan silloin hämmästellä, että täällähän soi hevi. Mutta tietenkin olen tyytyväinen, jos peruskanavalla soi lempiyhtyeeni Metallica.
 Noin kymmenessä Metallican konsertissa Suomessa käynyt Kankare intoutui yhtyeestä jo varhaisnuoruudessaan 1980-luvun alussa. Hänen mielestään Metallican musiikki on lajityypissään parasta mahdollista niin melodisesti kuin musiikillisesti.
 – Metallican musiikki on pitkälle hiottua ja taidokasta – aivan kuin klassinen musiikki. Fanittamiseen vaikuttaa myös se, että koin yhtyeen musiikin kautta tärkeitä asioita nuorena: tapasin naisia ja sain vartuttuani vapautta.
 Jan Kankare uskoo, että hevimusiikki pysyy elossa, koska se seuraa ihmistä halki hänen elämänsä. Lisäksi esimerkiksi Metallica saa uusia faneja nuoremmista sukupolvista. Janne Ahjopalo / Yle
 Salonkikelpoista särökitaraa primetimessa
 – Ennen pappa saatiin rauhoittumaan haitarimusiikilla, mutta nykyisin se tehdään Panteralla.
 Näin kärjistää musiikkimaun muutoksen Ylen musiikkitoimittaja, dokumentaristi  Pekka Laine . Raskaampi musiikki soi nykyisin radiokanavilla, joiden kohderyhmänä ovat aikuiset. AC/DC, Metallica, Aerosmith, Alice Cooper, Guns N' Roses soivat Yle Radio Suomessa, Radio Aallossa ja vaikka Helmiradiossa. Joskus saattaa kuulua jopa Black Sabbathia tai Iron Maidenia.
 Hevimusiikki on toki ongelmallinen kattokäsite, koska raskaampi rock on viipaloitunut lukemattomaksi alalajeiksi.
 – Metallin sisällä on sekä hyvin laajalle levinneitä mainstream-ilmiöitä että jyrkkiä suuntauksia. Jyrkät suuntaukset todennäköisesti pysyvät undergroundina äärimmäisen estetiikkansa ja ajatusmaailmansa ansiosta, jatkaa Laine.
 Alice Cooper vuoden 2015 Tuska-festivaalilla. Joni Haavisto / AOP
 Ennen hevimusiikki ajateltiin liian rajuna "tavallisille kanaville", mutta ihmiset pitävät lempimusiikkinsa varttuessaan, eivätkä ala automaattisesti kuunnella iskelmää.
 Hevimusiikki on vaikea termi, koska tyylilajeja on monia. Yleisesti ottaen vuosikymmenten takaisesta hevistä on kuitenkin tullut mainstreamia, vahvistaa Nelonen Median musiikkijohtaja  Mikko Koivusipilä . Raskaammaksi mielletty musiikki viehättää Koivusipilä mukaan kuuntelijoista eniten yli 30-vuotiaita miehiä.
 – 1980- ja 1990-luvun nuoret ovat kasvaneet tämän musiikin mukana. Nyt nuo nuoret kuluttavat aikuisille suunnattuja radioita. Extreme-musiikki muuttuu ajan kuluessa mainstreamiksi. Näin on ollut ja tulee aina olemaan.
 – Nythän tämä on tapahtumassa ja on osittain jo tapahtunutkin rap-musiikille, lisää Koivusipilä.
 Lue myös:   Tärkeät kokemukset eletään uudelleen musiikin kautta: tutut artistit ja tapahtumat tarjoavat musiikillisia sukupolvikokemuksia
 Hevari kokee itsensä erityiseksi, vaikka olisikin osa massaa
 Radiokanavien soittamalla hevimusiikilla on itsepintainen maine marginaalisena vaihtoehtomusiikkina. Ylen musiikkitoimittaja Pekka Laine kyseenalaistaa yleisen käsityksen.
 – Hevikulttuuri voi olla hengeltään kapinallista, mutta samaan aikaan konservatiivista, puritaanista ja dogmaattista. Isot hevibändit ovat hyvin varovaisia ja uskaltavat muuttua hitaasti.
 Esimerkiksi Black Sabbath on Laineen mukaan sekä underground että mainstream.
 – Perusjamppojen diggaamassa musiikissa on kielletyn hedelmän makua – jotain salamyhkäistä ja houkuttelevaa. Tavallaan Black Sabbath mahdollistaa kulttuurisen erottautumisen, mutta kuitenkin samoin kokevia voi olla vaikka miljoona.
 Metallica on esimerkki yhtyeestä, jota saattaa kuunnella jo kolme sukupolvea lapsesta isovanhempiin.
 – Raskaamman musiikin fanit ovat hyvin uskollisia lempimusiikilleen ja se kulkee yleensä mukana koko elämän. Koko identiteetti rakentuu heville. Tuskinpa kukaan kuuntelisi  Mikael Gabrielia  koko elämänsä ja pukeutuisi samalla tavoin kuin hän kuolemaansa saakka, miettii Ylen musiikkitoimittaja Pekka Laine.
 Guns N`Roses Not in this lifetime -kiertueella Chicagossa heinäkuussa 2016. AOP
 Aikanaan osa faneista hermostui jopa siitä, kun Metallican solisti  James Hetfield  leikkautti pitkän hevilettinsä lyhyeksi. Samoihin aikoihin tuli syytöksiä yhtyeen muuttumisesta kaupalliseksi.
 Mutta mitä ihmettä tarkoittaa sukkahousuhevi? Nelonen Median musiikkijohtaja Mikko Koivusipilän mukaan termi pohjautuu ulkomusiikillisiin seikkoihin.
 – Olihan monilla isoilla bändeillä jumppahousut jalassa ja meikit kasvoilla. Näitä bändejä kasvoi Kaliforniassa 1980-luvun lopussa.
 Entä voiko käydä niin, että nyt rajuhkolta kuulostava saksalainen Rammstein soi muutaman vuoden kuluttua Radio Aallossa tai Yle Radio Suomessa?
 – Varsin mahdollista, veikkaa Koivusipilä.
 Mikä on sinun suhteesi heviin? Onko se jo täyttä keskitietä? Osallistu keskusteluun, joka on avoinna keskiviikkoon 17. heinäkuuta kello 16:een saakka.

Hevistä tuli aikuiskanavien peruskauraa: "Ennen pappa rauhoitettiin haitarimusiikilla, nyt se tehdään Panteralla"


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) pitää  Ursula von der Leyenin  valintaa EU-komission johtoon hienona asiana tasa-arvon kannalta. Von der Leyenistä tulee ensimmäinen nainen EU-komission puheenjohtajana. Toiselle vaikutusvaltaiselle paikalle, Euroopan keskuspankin johtoon nousi jo aiemmin ranskalainen  Christine Lagarde .
 – Suomen näkökulmasta ja koko Euroopan unionin näkökulmasta on hieno asia, että kahteen kärkitehtävään on valittu nainen ensimmäistä kertaa koko unionin historiassa. Näen, että sillä on iso merkitys tasa-arvon näkökulmasta, Rinne toteaa.
 Rinne kertoo olevansa tyytyväinen, että EU-johto on pitkien keskusteluiden jälkeen saatu valittua. Nyt alkaa keskustelu Suomen EU-puheenjohtajuuskauden ohjelmasta.
 – Päästään keskustelemaan ilmaston lämpenemisestä ja mitä sille pitää eurooppalaisittain lähteä tekemään, siitä miten oikeusvaltiota vahvistetaan Euroopassa ja lisäksi monivuotisesta rahoituskehyksestä ja sitten Brexitistä jossain vaiheessa, Rinne summaa.
 Rinne: Tiukka äänestys ei tarkoita riitaista EU:ta
 EU-parlamentti äänesti Saksan entinen puolustusministeri Ursula von der Leyenin komission puheenjohtajaksi tiistai-iltana. Äänestys oli tiukka: von der Leyen valittiin komission johtoon äänin 383–327. Valituksi tulemiseen hän tarvitsi vähintään 374 ääntä.
 Rinteen mukaan tiukka äänestys ei kerro EU:n riitaisuudesta, vaan parlamentin kritiikistä valintamenettelyä kohtaan. EU-valtionjohtajat hylkäsivät parlamentin vaatiman kärkiehdokasmenettelyn ja nostivat von der Leyenin komission johtoon kärkiehdokkaiden ulkopuolelta.
 – Tiukka äänestys kertoo mielestäni siitä kritiikistä, mitä parlamentilta tuli valintaprosessia kohtaan. Kyllä siinä minunkin mielestäni oli parantamisen varaa, Rinne sanoo.
 Pohjoismaille painavia komissaarinsalkkuja?
 Kun komissiota seuraavaksi lähdetään rakentamaan, Rinne uskoo Pohjoismailla olevan hyviä ehdokkaita raskaimmille salkuille. Suomi on nimennyt komissaariehdokkaakseen  Jutta Urpilaisen  (sd.).
 Hänelle tavoitellaan Rinteen mukaan budjettikomissaarin, ulkosuhdekomissaarin tai Afrikka-asioista vastaavan komissaarin salkkua.
 Tuleva komission puheenjohtaja von der Leyen on toivonut, että kaikki EU-maat esittäisivät sekä mies- että naiskomissaaria. Suomi on toistaiseksi nimennyt Jutta Urpilaisen. Rinne ei kommentoi mahdollista toisen komissaariehdokkaan nimeämistä.
 – En ole kuullut muuten kuin median välityksellä, että tämmöinen pyyntö on esitetty. Nyt kun von der Leyen on valittu niin hän voi kertoa omia valintojaan komissaarin nimissä. Jäämme odottamaan niitä, Rinne toteaa.
 Lue myös:
 Ursula von der Leyen nousee ensimmäisenä naisena EU-komission johtoon – europarlamentti hyväksyi nimityksen
 EU-komission puheenjohtajaehdokas Ursula von der Leyen piti vahvan puheen Strasbourgissa – Tasa-arvo ja ympäristö nousivat esiin
 EU-komissaariksi nouseva Jutta Urpilainen sai Antti Rinteeltä jättipotin – Kreikan kriisi toi Urpilaiselle "Täti Tiukan" maineen

Antti Rinne EU-komission puheenjohtajavalinnasta: "On hieno asia, että kahteen kärkitehtävään on valittu nainen"