Summary: Sisällisodan alettua Saudi-Arabia sanoo antaneensa Jemenin siviilien auttamiseen ja valtion ylläpitoon 13 miljardia euroa.

Syyskuun lopussa YK:n tiloissa New Yorkissa oli merkittävä tilaisuus, josta apulaispääsihteeri  Mark Lowcock  lähetti erillisen tiedotteen runsaiden kiitosten kera.
 Lowcock vastaanotti 450 miljoonan euron arvoisen shekin. Summa oli korvamerkitty Jemenin siviilien auttamiseen.
 Shekin ojensi Saudi-Arabian humanitaarisen avustuskeskuksen johtaja  Abdullah Al Rabeeah .
 – Tällä summalla YK:n eri järjestöt pystyvät pelastamaan miljoonien jemeniläisten hengen, vakuutti Lowcock.
 Hän lisäsi, että oli hienoa nähdä Saudi-Arabian jatkavan aiempaa tukipakettiaan. Lowcock johtaa YK:n humanitaarisen avun koordinaatiosta vastaavaa toimistoa OCHA:ta.
 Rahat tulivat äärimmäiseen tarpeeseen. Jemenissä on 27 miljoonaa asukasta ja  heistä yli 22 miljoonaa tarvitsee kaikkea mahdollista apua selviytyäkseen.
 Työntekijä tarkastaa World Food Programmen tarjoamien elintarvikkeiden kuntoa kesäkuun lopulla 2019. Osa elintarvikkeista oli mahdollisesti pilaantuneita. Yahya Arhab / EPA
 Jemen on yksi maailman köyhimmistä valtioista. Se on painunut vieläkin syvemmälle kurjuuteen vuonna 2012 vallanvaihdosta alkaneiden levottomuuksien jälkeen. Väkivaltaisuudet kehittyivät sisällissodaksi keväällä 2015, jolloin myös Saudi-Arabian johtama liittouma aloitti huthikapinallisten pommitukset.
 Nyt YK:n on otettava vastaan kaikki saatavilla oleva tuki humanitaarisen katastrofin helpottamiseksi. Silloinkin, kun rahan antaa pommituksia tekevä naapurimaa Saudi-Arabia.
 Kansainvälinen arvio on, että Jemenin sisällissodan siviiliuhreistä yli 60 prosenttia on tullut Saudi-Arabian johtaman koalition pommituksista.
 Ilman Saudi-Arabian apua Jemen romahtaa
 Saudi-Arabia on tukenut rutiköyhää eteläistä naapuriaan eri syistä jo vuosikymmeniä ennen sotaa. Nyt se sanoo käytännössä pitävänsä pystyssä Jemenin valtiota.
 Väitettä ja rahasummia on hankala todistaa, mutta Saudi-Arabian tuki on merkittävää.
 Johtaja Al Rabeeah esitteli johtamansa King Salman Humanitarian Aid and Relief –keskuksen toimintaa muun muassa Suomen ulkoministeriölle vieraillessaan Helsingissä lokakuun puolivälissä. Organisaation suurin ja tärkein avustuskohde on Jemen.
 King Salman Humanitarian Aid and Relief –keskuksen johtaja Abdullah Al Rabeeah vieraili Helsingissä  lokakuun puolivälissä  2019. Jouni Immonen / Yle
 – Konfliktin alusta alkaen Saudi-Arabia on myöntänyt Jemenin tukemiseen 14,5 miljardia dollaria (13 miljardia euroa). Raha on käytetty humanitaariseen apuun, Jemenin keskuspankin tukemiseen, talouden kannustamiseen ja hallituksen palkkoihin, luetteli Al Rabeeah.
 Tästä kokonaistuesta noin pari miljardia menee YK:llle, joka joka jakaa ruokaa ja lääkkeitä ympäri Jemeniä.
 YK:n ehto saudirahan vastaanottamiselle on, että järjestö saa jakaa tuen humanitaarisen tarpeen mukaan koko valtioon, myös Jemenin kapinallisille.
 Tähän saudit eivät voi muuta kuin suostua, koska poliittiset riskit ja seuraukset huthikapinallisten hallussa olevien alueiden hylkäämisestä olisivat Saudi-Arabialle liian suuret.
 YK:n humanitaarisen avun koordinaation toimiston OCHA:n mediaosastolta kerrottiin Yle Uutisille, että Saudi-Arabian antama tuki on merkittävää. Tänä vuonna OCHA:n pyytämästä kansainvälisestä Jemen-avusta neljännes tulee Saudi-Arabiasta. Seuraavat suuret auttajat ovat Yhdysvallat ja Arabiemiirikunnat.
 Saudi-Arabia taistelee Iranin nousua vastaan
 Johtaja Al Rabeeah kiertää ympäri maailmaa ja hänen haastattelujensa sisältö on kaikkialla sama: Saudi-Arabia haluaa geopoliittisista syistä palauttaa Jemenin kansainvälisesti tunnustetun hallinnon valtaan. Siksi se taistelee pommituksin Jemenin kapinallisia vastaan.
 YK:n edustaja katselee Hodeidahin kaupungin nykytilaa avustajiensa kanssa 19. lokakuuta 2019. Najeeb Almahboobi / EPA
 Saudi-Arabia on myös antanut turvapaikan karkotetulle presidentti  Abdrabuh Mansur Hadille.  Saudien tulkinnan mukaan Hadi pyysi saudeilta tukea ja pommitusten aloittamista huthikapinallisten kukistamiseksi.
 Saudi-Arabia näkee huthien kapinoinnin ja Jemenin kansan kärsimysten olevan yhden valtion syytä.
 – Se valtio on Iran. Ei se mikään salaisuus ole, toistaa Al Rabeeah moneen kertaan.
 Saudi-Arabia pitää täysin selvänä, että Jemenin kapinalliset saavat aseensa Iranilta. Saudien mukaan Iranin vientituote on alueellinen epävakaus, jota se lietsoo omien etujensa mukaan.
 – Jos jätämme kapinalliset yksin, vaara ei uhkaa pelkästään Jemeniä ja Saudi-Arabiaa vaan koko kansainvälistä yhteisöä.
 Al Rabeeahin mukaan kukaan ei halua kapinallisten kontrolloivan valtiota, jonka edustalta kulkee kolmannes maailman öljystä.
 Leena Luotio / Yle
 Jemenin huthikapinalliset ovat ottaneet haltuunsa maan länsiosan, pääkaupunki Sanaan ja rannikolta Hodeidan satamakaupungin.
 Tukholman rauhanneuvottelut jäivät laihoiksi
 Vuosi sitten Jemenin sodan osapuolet kävivät YK:n johdolla  Tukholmassa rauhanneuvottelut,  joiden tulokset ovat jääneet vaisuiksi.
 Osapuolet ovat vapauttaneet muutamia tuhansia vankeja.  Jatkoneuvotteluja ei ole saatu sovituksi.
 Neuvottelut koskivat Hodeidan satamakaupungin saarron purkua ja kansainvälisen avun päästämistä maahan.
 YK:n alainen Maailman ruokaohjelma  WFP todistaa, kuinka etenkin huthikapinalliset varastavat  kansainvälistä apua ja myyvät tuotteita mustassa pörssissä rahoittaakseen taistelujaan. Avusta Hodeidassa ja pääkaupungissa Sanaassa katoaa WPF:n mukaan valtaosa.
 Myös johtaja Al Rabeeah muistuttaa tästä.
 Puhdasta vettä jaetaan rekasta Jemenin pääkaupungissa Sanaassa 22. elokuuta 2019. Yahya Arhab / EPA
 Saudi-Arabian ja Iranin kiistely yli Jemenin on käynyt jopa kansainvälisesti vaaralliseksi. Syyskuussa maiden välit kiristyivät entisestään, kun  saudien öljyntuotantoalueelle ja öljy-yhtiö Aramcon pääkonttoriin tehtiin ohjus- ja drooni-iskut.
 Iskujen tekijäksi ilmoittautui Jemen, mutta Saudi-Arabia ja Yhdysvallat pitävät tätä mahdottomana. Niiden mukaan ohjukset ammuttiin pohjoisesta, Iranin suunnasta.
 Lue lisää:
 Jemenin huthit haluavat ehkä lopettaa iskut Saudi-Arabiaan – YK pitää avausta tervetulleena, saudit skeptisiä
 Saudi-Arabian kruununprinssi varoittaa Iran-suhteiden laajentumisesta sodaksi
 Jemenin huthikapinalliset ovat vapauttaneet 290 vankia – järjestöt kiittelevät elettä

Ilmaiskuja ja miljardien edestä humanitaarista apua – Saudi-Arabia sekä pommittaa että tukee Jemeniä


Summary: Chile perui kokouksen järjestämisen levottomuuksien vuoksi. Madridissa kokoustetaan 2.–13. joulukuuta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n tuleva ilmastokokous järjestetään Chilen sijaan Espanjassa.  Chile ilmoitti aiemmin tällä viikolla  peruvansa joulukuussa pidettäväksi aiotun suuren ilmastokokouksen Santiagossa puhjenneiden rajujen mielenosoitusten vuoksi.
 Tänään perjantaina  YK tiedotti, että COP25-kokous järjestetään Madridissa  Espanjan tarjouduttua uudeksi kokousisännäksi.
 Ilmastokokous pidetään 2.–13. joulukuuta. Kyseessä on vuosittain järjestettävä kokous. Viime vuonna kokouspaikkana oli Puolan Katowice.
 Ilmastoaktivisti  Greta Thunbergille  äkillinen kokouspaikan vaihtaminen on tuonut logistisia ongelmia. Thunberg ei käytä lentokonetta, joten hänen on nyt löydettävä vähäpäästöinen tapa matkustaa Chilen sijasta Espanjaan.
 Twitterissä Thunberg kyselee nyt apua matkalleen uuteen kohteeseen.
 – Olen matkustanut väärään suuntaan, Thunberg kirjoittaa.
 Thunberg matkusti elokuussa Yhdysvaltoihin kilpapurjeveneellä  ja hänen oli määrä jatkaa Pohjois-Amerikasta matkaansa joulukuuksi Etelä-Amerikkaan.
 Lue myös:
 Nyt on tavoitteet ja säännöt, mutta millaisiin ilmastotekoihin maat ryhtyvät käytännössä? Näin ympäristöjärjestöissä arvioidaan ilmastoneuvotteluiden lopputulosta
 Puolan ilmastokokouksessa syntyi sopu – maille puristettiin yhteiset säännöt päästövähennysten valvontaan

Greta Thunberg huomasi olevansa väärällä mantereella: "Matkustin väärään suuntaan" – YK:n ilmastokokous järjestetään Chilen sijaan Espanjassa


Summary: Vuonna 2018 uusiutuvien energianlähteiden, eli esimerkiksi vesi- ja tuulivoiman osuus sähköntuotannosta oli 46,2 prosenttia.

Kumpi on käytetympää sähköntuotannossa Suomessa, fossiiliset vai uusiutuvat energianlähteet?
 Oikea vastaus on uusiutuvat, mutta fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käyttö sähköntuotannossa kasvoi silti viime vuonna.
 Tilastokeskuksen  mukaan fossiilisilla ja turpeella tuotetun sähkön määrä kasvoi 14 prosenttia vuonna 2018. Samalla uusiutuvilla energianlähteillä ja ydinvoimalla tuotetun sähkön määrä kasvoi vain vähän. Seurauksena uusiutuvien energianlähteiden osuus sähköntuotannosta oli aiempaa pienempi.
 Vuonna 2018 uusiutuvien energianlähteiden, eli esimerkiksi vesi- ja tuulivoiman osuus sähköntuotannosta oli 46,2 prosenttia, kun vuonna 2017 vastaava luku oli 47,2 prosenttia. Eniten käytetty uusiutuva energianlähde oli vesivoima.
 Vaikka fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käyttö kasvoi, niillä tuotetaan silti edelleen yhteensä vain noin viidesosa Suomen sähköstä. Fossiilisten polttoaineiden osuus sähköntuotannosta oli 16 prosenttia ja turpeen viisi prosenttia. Ydinvoimalla puolestaan tuotettiin 32 prosenttia Suomen sähköstä.
 Lue myös:
 Kivihiilikasat Helsingin Hanasaaressa ovat pian historiaa, sitten alkaa puunpoltto – Miten ratkaisu vaikuttaa ilmastotavoitteisiin? Asiantuntijat vastaavat
 Saastuttaminen on nyt kalliimpaa kuin kertaakaan 11 vuoteen – hiilivoima ajautui pulaan Keski-Euroopassa, kiitos kuuluu päästökaupalle
 Tuhansien tehtaiden ja voimalaitosten päästöt pysyvät kurissa päästökaupalla – Nyt Euroopan ilmastotoimien ykkösnyrkki kaipaa suurremonttia

Fossiilisten polttoaineiden ja turpeen käyttö sähköntuotannossa kasvoi viime vuonna


Summary: Kuoleman kultilla on yhteys Meksikon alamaailmaan, mutta siitä on viime vuosina tullut valtavirtaa.

Kukaan ei pysty varmasti sanomaan, mistä kaikki alkoi.
 Huumeparonien suljetuissa haciendoissa sitä kai palvottiin jo 1990-luvulla. Tiettävästi oli poliitikkoja, joiden kodeista löytyi sille pyhitettyjä alttareita. Huhutaan elokuvatähdistä, jotka salaa pyysivät sen apua.
 Santa Muerte , luurankopyhimys, kuoleman kultti eli varjoissa kunnes vuonna 2001, pyhäinpäivän aikaan, vaatimaton kotiäiti Mexico Citystä keksi pystyttää sille alttarin kotinsa edustalle.
 Nyt Santa Muerten kultin arvioidaan olevan koko latinalaisen Amerikan nopeimmin kasvava uskonto. Sillä on miljoonia seuraajia, ehkä jopa 12 miljoonaa. Tarkkaa määrää on mahdoton tietää, sillä kulttiin ei varsinaisesti liitytä.
 Katolinen kirkko pitää Santa Muertea harhaoppina ja Meksikon valtio yrittää juuria sen muun muassa tuhoamalla puskutraktorein valtateiden varsille pystytettyjä alttareita. Turhaan.
 James Bond seikkaili Kuolleiden päivän karnevaalissa Mexico Cityssä.  MGM Studios/ Colmbia Pictures.
 Kuolema on Meksikon symboli
 Santa Muerten voittokulku alkoi pyhäinpäivänä, meksikolaisittain  Dia de los Muertos,  Kuolleiden päivänä.
 Parhaillaan käynnissä oleva kolmepäiväinen juhla on Meksikon suurin, värikkäin ja äänekkäin fiesta, johon osallistuvat kaikki. Myös tuhannet turistit, sillä juhla on myös turistikauden huipentuma.
 – Vaikuttavaa. Kaikki olivat liikkeellä, ympäri vuorokauden. Hautausmailla ja kaupungissa. Valoa, musiikkia, kukkia. Tunnelma oli taianomainen.
 Näin kuvailee meininkiä antropologi  Emmi Huhtaniemi,  joka muutama vuosi sitten seurasi juhlintaa ystäviensä luona Mexico Cityssä.
 Moni on nähnyt väläyksen eloisasta juhlasta viimeisimmän James Bondin alkukohtauksessa. Bond on pukeutunut luurankopukuun ja hänen seuralaisensa voisi olla  La Catrina  – Meksikon tunnetuin kuoleman symboli.
 Moni Kuoleman päivän paraatiin osallistuva on pukeutunut La Catrinaksi. Mario Guzman / EPA
 Kuolemaan liittyvät symbolit ovat tärkeitä Meksikossa. Kun maassa vierailee, kuolemankuvastolta ei voi välttyä.
 – Meksikolaiseen identiteettiin kuuluu leikkisä, intiimi suhde kuolemaan. Siinä on jotain samaa kuin suomalaisessa sisussa – kuolemalle naureskelu kuvastaa eräänlaista vastarintaa valtaapitäviä kohtaan, Huhtaniemi selittää.
 Meksikon historia on täynnä kuolemaa. Asteekeilla oli omat kuolemanrituaalinsa puhumattakaan espanjalaisvalloittajien alkuperäiskansoille aiheuttamasta joukkokuolemasta.
 Meksikon valtion synnyssä 1800-luvulla kuoleman hallinnoinilla on ollut tärkeä rooli. Kuolema oli jotakuinkin ainoa asia, joka yhdisti kansaa – verivihollisia, espanjalaistaustaista yläluokkaa ja köyhää intiaaniväestöä.
 Ja kuten Suomessa, myös Meksikossa taiteilijat osallistuivat kansallistalkoisiin. Siinä missä Gallen-Kallelat ja Järnefeltit kuvasivat Kolia tai Kalevalaa, maalasivat meksikolaistaiteilijat kuolema-aiheita. Catrina-hahmo syntyi pilapiirtäjä  Jose Guadalupe Posadan  kynästä. Viehkeä hahmo esiintyy myös maailmankuulun  Diego Riveran  muraaleissa. Kuolemasta tuli pop.
 Mariachi-soittajat maailman suurimman Santa Muerte -patsaan luona Mexico Cityssä. José Méndez / EPA
 Kovat ajat näkyvät pyhimyskultissa
 Santa Muerte, kuolemaa symboloiva naishahmo, muistuttaa La Catrinaa, mutta on kuitenkin jotain muuta.
 Siinä missä Catrina on sympaattinen karikatyyri, on Santa Muerte tyly ilmestys. Mexico Cityn karummalla puolella sijaitseva maailman suurin Santa Muerten patsas, 22-metrinen betonimöhkäle, on lähinnä pelottava. Vaikutelmaa tehostaa tieto siitä, että sen pystyttäjä ammuttiin kuoliaaksi patsaan lähettyvillä, ilmeisesti huumekauppaan liittyneessä iskussa. Tekijöitä ei ole saatu kiinni.
 Santa Muerten kultilla on selvä yhteys Meksikoa ravistelevaan huumesotaan. Maassa on murhattu viime vuosina kymmeniä tuhansia ihmisiä ja kuolema on läsnä arkipäivässä. Kovat ajat näkyvät myös suhtautumisessa pyhimyksiin.
 – Mexico Cityssä lähes joka korttelissa on ollut suojeluspyhimys Guadalupen neitsyen alttari. Viime aikoina kaupungin köyhimmillä alueilla monen alttarin pyhimyspatsas on vaihtunut Santa Muerteen, Huhtaniemi kertoo.
 Huumesota on rapauttanut luottamusta valtioon. Meksikossa on alueita, joissa todellista valtaa pitävät huumekartellit. Samalla kun maallinen valta on osoittautunut heikoksi, on alettu kyseenalaistaa myös kirkon ja pyhimysten tarjoamaa turvaa.
 – Moni meksikolainen kokee, että virallinen valta ei enää hallitse tilannetta. Santa Muerteen sen sijaan voi luottaa, koska kuolema on tasa-arvoinen.
 Enriqueta Romero pystytti ensimmäisen Santa Muerte -alttarin kotinsa edustalle vuonna 2001. Jenny Barke / Alamy Live News / AOP
 Santa Muertelta pyydetään apua
 Santa Muerten kultti lähti marginaalista. Sen seuraajia oli rikollisissa, mutta myös heitä vastaan sotaa käyvissä poliiseissa. Myös niin sanotussa laillisessa marginaalissa eläneet ryhmät, kuten äärimmäisen köyhät, yksinhuoltajaäidit ja sukupuolivähemmistöt kokivat Santa Muerten läheiseksi.
 Kun Santa Muerten kannatus on yleistynyt, on sen kannattajakuntakin valtavirtaistunut. Nyt Santa Muerten kannattajia löytyy myös tavallisesta kaupunkilaistyöväestöstä.
 Heidän suhteensa Santa Muerteen on varsin käytännöllinen. Pyhimykseltä pyydetään erilaisia asioita: rahaa, rakkautta, terveyttä. Toiveen toteutumista vauhditetaan erilaisin lahjoin, esimerkiksi kynttilöin. Suosituin on punainen kynttilä, rakkauden symboli.
 – Meksikolaisille pyhimykset ovat tärkeitä. Ne koetaan läheisiksi. Niille voi kertoa arkisia asioita ja purkaa sydäntään. Niiltä voi myös pyytää apua, Emmi Huhtaniemi selittää.
 Seuraajat todellakin pitävät Santa Muertea pyhimyksenä. Palvontamenot muistuttavat katolilaista perinnettä, tosin sävy on hieman katu-uskottavampi. Patsaan edessä muun muassa poltellaan usein marihuanasätkää.
 Jotkut pyytävät Santa Muertelta myös pahoja tekoja, vaikkapa kostoa. Sen merkkinä sytytetään musta kynttilä.
 Onko Santa Muerten palvonnassa kyse pahan palvelemisesta?
 – Enemmänkin tasa-arvosta. Eräässä Santa Muertelle omistetussa rukouksessa mielestäni kiteytyy jotain oleellista: "Olet kaikkien lasten äiti, koska kaikki mikä alkaa, myös loppuu. Uskomme sinuun, koska olet oikeudenmukainen, koska otat sekä rikkailta että köyhiltä, nuorilta ja vanhoilta", Huhtaniemi sanoo.
 Paavin tuomio
 Katoliselle kirkolle tilanne on joka tapauksessa hankala. Meksiko on maailman toiseksi suurin katolinen maa, mutta kirkot ammottavat tyhjyyttään. Latinalaisessa Amerikassa laajemminkin katolisen kirkon kannatus on ollut laskusuunnassa.
 Valtaosa Santa Muerten kannattajista kuuluu katoliseen kirkkoon, eivätkä he näe asiassa ristiriitaa. Jos kirkko tuomitsee kultin jyrkin sanankääntein, on vaarana joukkopako.
 Toisaalta Latinalainen Amerikka on täynnä kultteja, jotka toimivat katolisen kirkon liepeillä. Kansankatolisuus on aina ollut synkretististä, ja siihen on sekoittunut paikallisia uskomuksia ja hahmoja. Esimerkiksi nykyisen paavin kotimaassa Argentiinassa on Santa Muertea muistuttava kuoleman kultti, johon katolinen kirkko ei ole puuttunut.
 Monelle olikin yllätys, kun paavi Franciscus Meksikon-vierailullaan vuonna 2016 tuomitsi Santa Muerten palvonnan jyrkästi. Paavi piti sitä harhaoppina ja huumediilerien uskontona.
 Santa Muerte -kultista kirjoittaneen amerikkalaisen  Andrew Chesnuttin  mukaan paavin reaktio kertoo kolmesta asiasta: Santa Muerten suosion kasvu on ollut niin nopeaa, että katolinen kirkko kokee sen todelliseksi uhkaksi. Toisaalta kuoleman palvonta on kirkon näkökulmasta lähellä satanismia. Chesnutt myös muistuttaa, että nykyinen paavi on tullut tunnetuksi kiivaana huumeiden vastustajana, joten narcojen suosima hahmo on hänelle kauhistus.
 Lue myös:
 Meksikon nauravat kuoleman kuvat
 Kuolleiden päivän kuvastoissa näkyy muinaisen atsteekkijumalattaren hahmo – kuolema voi myös hymyillä ja vietellä

Santa Muerten kultti pullahti julkisuuteen pyhäinpäivänä vuonna 2001 – Nyt se on Latinalaisen Amerikan nopeimmin kasvava uskonto


Summary: Irlanninsusikoira Frank on sohvanvaltaaja ja parivuoteen miehittäjä, mutta hädän hetkellä myös valpas vahti.

Ei jää epäilystäkään siitä, etteikö koira ole kotona.
 Ovikellon kilahdusta seuraa kumeaa haukku. Ovi avautuu ja koiran pää on vieraan sylissä.
 Ja minkälainen pää! Se on iso, ellei jopa valtava.
 Kahden vuoden ikäinen irlanninsusikoira Frank painaa noin 70 kiloa ja sen säkäkorkeus on vajaan metrin. Frank on jättiläinen, mutta se on myös sankari.
 Kun koiran kotona Kotkan Kirkkokadulla syttyi tulipalo, Frank vaistosi palon ennen palohälytintä. Frankin ansiosta sen emäntä  Monica Kihl  ja tämän 15-vuotiaat lapset  Nelli  ja  Samu Kamunen  pelastuivat hengenvaarasta.
 Sankarikoira kääntyy ovelta ja harppoo olohuoneeseen. Frank heilauttaa noin metrin pituista häntäänsä ja vääntäytyy sohvalle.
 Onneksi sekin on iso. Pelastetut mahtuvat pelastajansa viereen.
 Samalla sohvalla Frank istui viime helmikuussa ja haistoi vieraan hajun.
 Samu Kamusen on istuttava sohvan käsinojalla, kun sankarikoira on valloittanut sohvan.  Ville Vanhala / Yle
 Pitkiä sekunteja
 Hieman kello kahdentoista jälkeen yöllä Monica Kihl heräsi koiran murinaan.
 – Frank murisee usein unissaan, joten käskin sitä olemaan hiljaa, Kihl muistelee.
 Frankin murina ei kuitenkaan lakannut. Se oli matalaa, miltei katkeamatonta ääntä. Kun Kihl nousi vuoteesta, Frank istui selkä suorana sohvalla tuijottaen keittiön suuntaan ja jatkoi murinaansa.
 Ensin Kihl epäili, että hänen kotiinsa olisi tunkeutunut murtovaras. Huoneistossa ei kuitenkaan liikkunut hänen lisäkseen muita. Sitten Kihl haistoi savun. Tyttären huoneen oven takaa kuului rapinaa ja huminaa. Se oli palamisen ääni.
 Huone oli ilmiliekeissä.
 Palohälytin alkoi soida.
 – Olin peloissani, miltei paniikissa. Muistin kuitenkin, ettei ovea palavaan huoneeseen saa avata. Lisähappea saadessaan palo olisi levinnyt.
 Kihl soitti hätänumeroon ja patisti lapset ulos.
 – Nelli ja Samu olivat unisia ja järkyttyneitä, mutta he pystyivät pukeutumaan nopeasti. Lapset veivät myös Frankin mukanaan ulos.
 Sekunnit olivat pitkiä, minuutit vielä pidempiä ennen kuin palokunta ehti paikalle.
 – Todellisuudessa asiat etenivät nopeasti. Palokunta oli muutamassa minuutissa sisällä ja palo rajattiin Nellin huoneeseen, Kihl kertoo.
 Oma henki ensin
 Vaikka Frank pelasti perheensä, eläinten käyttäytymistieteen dosentin  Katriina Tiiran  mukaan tulipalon uhatessa koira suojelee ennen kaikkea itseään.
 – Koira ei osaa itse avata ovea. Koiran täytyy saada ihminen avaamaan sille ovi, jotta se pääsee pakoon.
 Koira aistii alkamaisillaan olevan palon haistamalla, mutta jo vähäinenkin savu tai käry voi aiheuttaa koiralle myös hengenahdistuksen tai silmien valumisen ja kirvelemisen kaltaisia oireita.
 Koirat ilmaisevat hätääntymisensä yksilöllisesti. Koira saattaa haukkua, murista, vinkua tai säntäillä edestakaisin.
 – Ihmisillä on tapana yliarvioida koiran ominaisuuksia. Koira on eläin, jolle on uhkaavissa tilanteissa tärkeintä pysyä itse hengissä.
 Puhetta vai kerjäämistä?
 Frank tekee kursailematta tuttavuutta ja nuolee vieraan kasvot. Kielikin on iso. Kihl tarjoaa vieraalle talouspaperia.
 Kun Frank istahtaa, sen pää on tuolin selkänojan tasalla. Koira alkaa tuijottaa. Puhuuko se silmillään vai kerjääkö se ruokaa?
 Frank syö noin kilon verran kuivamuonaa päivässä.
 – Ison koiran syömistä on säännösteltävä. Frankille ei saa kertyä ylipainoa. Se rasittaisi sen pitkiä jalkoja, Kihl kertoo.
 Kihlin puoliso  Jarno Karjalainen  oli työmatkalla, kun asuntoon syttyi tulipalo.
 – Siinä kävi onni onnettomuudessa, sillä Nelli nukkui äitinsä vieressä. Sitä ei uskalla edes ajatella, mitä olisi sattunut, jos tyttö olisi nukkunut omassa sängyssään.
 Frank määrää päiväkävelyllä vauhdin ja Monica Kihl pinnistelee perässä. Ville Vanhala / Yle
 Kun palo oli sammutettu, Kihl, lapset ja Frank pääsivät majoittumaan lasten isän kotiin Mussaloon. Myöhemmin, viikon hotellissa asumisen jälkeen, perhe sai väliaikaisasunnon Kotkan Hirssaaresta.
 Omaan kotiinsa he pääsivät palaamaan kolmen kuukauden kuluttua palosta, kun asunnon vauriot oli saatu korjattua.
 Kihl näki painajaisia tulipalosta parin kuukauden ajan eikä pelko ole vieläkään kokonaan hellittänyt.
 – Vasta myöhemmin olen todella ymmärtänyt, miten lähellä kuolemaa kävimme. Jos en olisi herännyt Frankin murinaan ajoissa, muutaman minuutin kuluttua meistä ei olisi ehkä enää herännyt kukaan.
 Nykyään perheen kodin kaikissa huoneissa on palohälytin.
 Kolmantena parivuoteessa
 Vaikka asunnon palohälytin hälyytti viallisesta puhelimen laturista syttyneen sähköpalon jälkeen nopeasti, Frankin valppaus pelasti todennäköisesti kolme ihmishenkeä.
 Vaaralliset palokaasut saattavat levitä sisätiloihin ennen kuin palo edes havaitaan. Esimerkiksi Kymenlaaksossa kirjataan yhteensä noin 200 rakennuspaloa tai rakennuspalovaaraa vuosittain.
 – Muutamassa tapauksessa vuodessa "ensihälytyksen" on tehnyt koira, joskus myös kissa, kertoo Kymenlaakson pelastuslaitoksen viestipäällikkö  Vesa Leinonen .
 Kotkalainen sankarikoira lompsottaa olohuoneesta keittiöön. Kuono käy pöydillä ja pysähtyy nuuskimaan tiskiallasta.
 – Frank ylettyy juomaan myös suoraan hanasta, Kihl kertoo.
 Suomen Kennelliitto ry palkitsee Frankin ja 12 muuta uroteoillaan kunnostautunutta sankarikoiraa joulukuun 8. päivänä Helsingin messukeskuksen koiramessuilla.
 Palon jälkeen Frankista on tullut entistä valppaampi. Koira seuraa herkeämättä ihmisiä eikä aina päästä heitä silmistään. Kun Kihl on yksin kotona, Frank tulee hänen mukanaan jopa vessaan.
 Yöt Frank viettää Kihlin ja Karjalaisen parivuoteen jalkopäässä.
 – Koira nukkuu jalat suorina ja me polvet leuassa, Kihl naurahtaa.
 Rakastaa vai ei rakasta?
 Koira tuntee pelon lisäksi esimerkiksi iloa, surua, vihaa ja ja jopa masennusta.
 – Koira ei ole poikkeuksellisen tunteellinen eläin, vaan samoja tunteita on kaikilla nisäkkäillä. Ihminen kuitenkin kuvittelee koiralle tunteita, joita sillä ei ole, eläinten käyttäytymistieteen dosentti Katriina Tiira kertoo.
 Koira ei esimerkiksi kalua huonekaluja kostoksi siitä, että se on jätetty yksin, vaan koira on joko pitkästynyt, turhautunut tai se tuntee eroahdistusta.
 – Rakkaus on kenties liian voimakas ilmaisu, kun puhutaan koiran suhteesta omistajiinsa. Koira kokee ihmiset laumakseen ja kiintyy laumansa muihin jäseniin.
 Taas sohvalle loikannut Frank asettaa leukansa käsinojan päälle ja katsoo ruskeilla silmillään emäntäänsä.
 Kihl katsoo pöydän äärestä koiraansa.
 Vieraskin aistii koiran ja sen emännän välillä vallitsevan tunteen.
 Se on rakkautta.
 Aivan varmasti.

Frank-koira pelasti äidin ja kaksi lasta palavasta talosta: "Parin minuutin kuluttua meistä kukaan ei ehkä olisi enää herännyt"


Summary: Postin korvausriidassa voi nähdä yhteyksiä työehtokiistaan, jossa molemmat haluavat parantaa neuvotteluasemiaan, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Postin työehtoneuvotteluissa  pelataan nyt poikkeuksellisen kovaa peliä. Posti ja logistiikka-alan unioni PAU kertoivat eilen, että Posti vaatii siltä ja työntekijöiltä miljoonakorvausta.
 Korvausvaade liittyy työehtosopimusneuvotteluihin vuonna 2015, jolloin Postin työntekijät kieltäytyivät opastamasta vuokratyöntekijöitä tehtäviinsä.
 Postilaiset pelkäsivät tuolloin, että vuokratyöntekijät tulisivat töihin suunnitellun lakon ajaksi, jolloin heidän asemansa neuvottelupöydässä heikkenisi.
 Kun työnantaja poisti perehdytyksestä kieltäytyneitä työntekijöitä työpaikalta, osassa toimipisteissä muut postilaiset marssivat myös ulos.
 Posti on laskenut, että se menetti lakkojen vuoksi liikevaihdostaan miljoona euroa. Tätä se nyt perii työntekijöitä edustavalta PAU:lta takaisin.
 Mutta miksi kiistaan on palattu juuri nyt?
 Molemmat osapuolet  pyrkivät kertomaan kiistasta omaa tarinaansa. Posti ei suoraan vastaa Ylen kysymykseen siitä, onko korvausvaatimuksen ajankohta sattumaa.
 Postista kerrotaan, että korvausta on vaadittu kolmen vuoden ajan, mutta ”PAU on kieltäytynyt vastuustaan”.
 – Postille ei jäänyt muuta vaihtoehtoa, kun hakea korvausta yhtiölle aiheutuneista vahingoista, yhtiö kirjoittaa sähköpostissaan.
 Postin työntekijöitä edustavalla PAU:lla on toisenlainen arvio tilanteesta. Liiton puheenjohtaja  Heidi Nieminen  ”pitää mystisenä”, että Posti palasi asiaan lokakuussa.
 – Reilu vuosi sitten kävimme asiasta keskustelun ja sen jälkeen olin omiin neuvottelumuistiinpanoihin kirjannut Postin edustajan todenneen asian jäävän heidän osaltaan siihen.
 – Vahingonkorvausvaatimuksessa toissijaisesti lähdettiin nyt vaatimaan korvauksia yksittäisiltä työntekijöiltä, niin oli meiltä korrektia, että kerromme heille asiasta, Nieminen sanoo.
 Postista kiistetään, että se olisi luopunut vaateistaan vuosi sitten. Toiseksi Posti sanoo nyt, ettei yhtiö esitä korvausvaatimuksia yksittäisille työntekijöille.
 Ylen käsiin saamasta vahingonkorvausvaatimuksessa kuitenkin lukee, että ”Posti harkitsee toissijaisesti tässä kirjeessä esitettyyn vaatimukseen nähden vaatimusten esittämistä kutakin työntekijää kohtaan tämän aiheuttamasta vahingosta”.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomeksi sanottuna korvausvastuussa voisivat olla työntekijät, jotka osallistuivat lakkoihin vuonna 2015.
 Kiistan ajankohdan  syistä voi puolestaan esittää useita tulkintoja. Ilmiselvin näistä liittyy käynnissä olevaan vaikeaan työehtosopimuskiistaan.
 Posti lähetti vaateen PAU:lle 11. lokakuuta, jolloin kiistassa elettiin hankalaa vaihetta. Postin silloinen toimitusjohtaja  Heikki Malinen  oli eronnut Postin johdosta noin viikkoa aiemmin, sen jälkeen kun omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) oli puuttunut yhtiön johdon suunnitelmiin 700 työntekijän työehtosopimuksen vaihdosta.
 Taustalla voi olla myös arkisempi selitys. PAU teki pari päivää aiemmin työantajan vaadetta valituksen Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen saman kiistan toisesta haarasta.
 Korkein oikeus ratkaisi asian työnantajan hyväksi, vaikka hovi- ja käräjäoikeus olivat päättäneet kiistan työntekijöiden hyväksi.
 Postin tarkoituksena on myös voinut olla se, että työmarkkinapöytään lyödään painetta. Tämäkin kiista voi kadota pöydältä, kun sopu työehtoihin löytyy.
 Se, että PAU tuli asian kanssa julkisuuteen puoli kuukautta työnantajan ilmoitusta myöhemmin, voidaan nähdä myös valmistautumisena työtaisteluun. PAU on ilmoittanut kahden viikon laajasta lakosta, joka alkaa noin puolentoista viikon päästä.
 Nyt työntekijäpuoli on päässyt sanomaan tiedotteessaan, että ”PAU tulee puolustamaan jäseniään tässäkin asiassa”.
 Taistelu Postin  työntekijöiden lakkohalukkuudesta on kiihtynyt yhtiön sisällä työtaistelun alla.
 Sosiaalisessa mediassa on liikkunut paljon kuvia Postin toimipisteiden infonäytöistä, joissa kannustetaan tulemaan töihin lakon aikana. Myös Yle on saanut kuvia nähtäväksi.
 Työntekijöille on muun muassa kerrottu Kiitos-palkkiosta, jonka myöntämiskriteerinä on ”hyvä asiakaskokemus ja häiriötön palvelu”.
 Samaan aikaan työntekijöitä edustava PAU:lta on sadellut tiedotteita työnantajan suunnitelmista ja niiden vaikutuksista postilaisten palkkoihin.
 PAU on muun muassa laskenut, millaisia palkanalennuksia työehtosopimuksen vaihtaminen tarkoittaisi eri työtehtävissä.
 Nyt Postissa taistellaankin työntekijöiden lakkohalukkuudesta.
 Lue lisää:
 Postin työriidan sovittelussa ei päästy eteenpäin
 Posti kohensi tulostaan – kärjistyvä kiista palkoista ja työehdoista voi vaikuttaa merkittävästi loppuvuoden tulokseen

Analyysi: Postin työehtoneuvotteluissa taistellaan nyt työntekijöiden sieluista – työntekijäliitolta vaaditaan miljoonakorvausta


Summary: Kuukausi sitten Venäjä otti käyttöön ilmaisen e-viisumin, jonka avulla voi matkustaa Pietariin ja Leningradin alueelle. Suomen rajaviranomaiset eivät tilastoi erikseen sähköisellä viisumilla tehtäviä matkoja. Venäjällä ensimmäisen kuukauden luvut tulivat tänään julki.

Pietarin matkailun edistämiskeskus raportoi, että sähköisellä viisumilla alueelle on saapunut 16 000 matkailijaa lokakuun aikana. Hakemuksia on tullut 50 maasta yhteensä 29 000. Aktiivisimpia olivat Viron, Latvian ja Suomen kansalaiset.
 Suomesta on haettu sähköistä viisumia Pietarin alueelle lähes 2 000 kertaa. Venäjälle asti on päässyt toistaiseksi noin 1 400 suomalaista, kertoo  Jana Makshina  Pietarin matkailun edistämiskeskuksesta.
 Osalla matka pysähtyy rajalle
 Monet ovat kohdanneet viisumihakemuksen täyttämisessä ongelmia, jotka paljastuvat vasta rajalle saavuttua. Venäläisviranomaisten mukaan virheitä sattuu noin 3 %:lla hakijoista. Useimmiten nämä liittyvät henkilötietojen ja etenkin nimen oikeinkirjoitukseen. Erityisesti suomalaisnimissä esiintyvät ääkköset pitää ottaa huomioon hakemusta täyttäessä.
 Joissain tapauksissa Pietariin on yritetty tulla Kaliningradiin haetulla e-viisumilla.
 Yksi matkustaja kokeili onnea yrittäessään päästä Venäjälle Allegro-junalla, jossa sähköinen viisumi ei kuitenkaan vielä toimi.
 Evgenij Bogdanov

Sähköisellä viisumilla Venäjälle on matkustanut kuukauden aikana jo 1 400 suomalaista – satojen matka tyssäsi rajalle


Summary: Jo kuukauden jatkuneissa hallintoa vastustavissa mielenosoituksissa on kuollut ja loukkaantunut satoja ihmisiä.

Kymmenet tuhannet mielenosoittajat ovat tänään osoittaneet mieltään Irakin hallitusta vastaan maan pääkaupungissa Bagdadissa. Tahririn aukiolle ja sille johtaville kaduille kokoontunut mielenosoittajien joukko on suurin sitten  Saddam Husseinin  syrjäyttämisen vuonna 2003.
 Osa mielensosoittajista kipusi torstaina Tahririn aukion laidalla olevan rakennuksen seinälle. Murtaja Lateef / EPA
 Hallintoa vastustavat mielenosoitukset ovat jatkuneet Irakissa jo kuukauden ja niissä on kuollut yli 250 ihmistä. Turvallisuusjoukkojen rajut otteet eivät ole pelästyttäneet mielenosoittajia.
 Pelkästään tänään perjantaina jo ainakin 350 ihmistä on loukkaantunut turvallisuusjoukkojen ammuttua kyynelkaasukranaatteja ja kumiluoteja. Perjantain vastaisena yönä kuoli ainakin viisi mielenosoittajaa.
 "Olemme rauhallisia, mutta silti he ampuvat"
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on syyttänyt  sotilaita hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta näiden ammuttua kyynelkaasukranaatteja suoraan päin protestoijia.
 Amnestyn mukaan sotilaskäyttöön alun perin tarkoitetuista aseista muokatut kyynelkaasukranaatit ovat tappaneet ja aiheuttaneet vammoja puhkaisemalla mielenosoittajien kallot.
 – Me olemme rauhallisia, mutta silti he ampuvat meitä. Mitä me muka olemme, Isisin militantteja? Näin miehen kuolevan. Sain kyynelkaasusäiliön naamaani, sanoi 21-vuotias  Barah  uutistoimisto Reutersille.
 Tahririn aukiolla oli koolla suuri joukko mielenosoittajia jo torstaina. Perjantaina protestoijien määrä on aiempaa suurempi. Murtaja Lateef / EPA
 Työttömyyteen, korruptioon ja surkeisiin julkisiin palveluihin kyllästyneet mielenosoittajat vaativat muutoksia Irakin hallintoon.
 Osa mielenosoittajista syyttää naapurimaata Irania sekaantumisesta Irakin asioihin. Perjantain protestissa onkin nähty useita Irania vastaan suunnattuja mielenilmauksia, muun muassa maan lipun tallomista.
 Lisää aiheesta:
 Mielenosoitukset johtamassa Irakin pääministerin eroon – seuraako kansanvallankumous vai uusi sisäinen konflikti?

Amnesty syyttää Irakin joukkoja hirvittävien kallovammojen aiheuttamisesta – Bagdadissa koolla suurin protesti sitten Saddamin ajan


Summary: "Vaatteita ei niin sanotusti tuhota vaan ne pääsevät myyntiin ikään kuin toiselle kierrokselle", Johanna Haltia ja Ådne Søndrål sanovat.

Kehä kolmosen varrella sijaitseva Helsinki Outlet viettää avajaisia tänään. Portille alkoi muodostua jonoa ennen kello kahta.
 Portit aukesivat viideltä.
 Kyseessä on Suomen toinen "outlet-kylä". Ensimmäinen oli viime vuonna suurella kohulla itärajalle avautunut  Zsar Outlet Village .
 Monelle suomalaiselle lienee yhä epäselvää, mikä on outlet – ja miten tällainen ostoskylä eroaa tavallisesta ostarista.
 – Tämä on brändiyhtiöille kanava, jossa voi myydä edellisen vuoden mallistoa ja jäännöseriä edulliseen hintaan suoraan kuluttajille, kuvaa norjalaisen Fortus Retailin hankejohtaja  Ådne Søndrål .
 – Täällä ei ole esimerkiksi XXL:n tai Dressmannin kaltaisia ketjuja.
 Outlet-kylän liikkeillä on omat sisäänkäynnit. Vuokrasopimus määrittelee tuotteiden hinnoitteluperiaatteen. Jouni Immonen / Yle
 Mikä tahansa tämä ostoskylä onkin, paikalle kannattaa tulla henkilöautolla.
 Vantaan Porttipuiston liikekeskus jää toiselle puolelle Kehä kolmosta. Helsingin keskustan suunnasta saavuttaessa lähin bussipysäkki on 600 metrin päässä.
 Eikö kehätien ostoskeidas ole vanhanaikainen idea? Esimerkiksi Pasilassa juuri avattu Tripla ja Kalasataman Redi sijaitsevat julkisen liikenteen solmukohdissa.
 Helsinki Outletin johtaja  Johanna Haltia  on aiemmin johtanut isoja kauppakeskuksia, niin Itistä kuin Myyrmanniakin. Hän sanoo, että outlet-kylät ovat "destinaatiokohteita", joihin tullaan autolla.
 – Jos vertaa aikaisempiin kauppakeskuksiini, niissä on ollut juna- tai metroasemia ja tosi paljon läpikulkuliikennettä. Mutta vaikka kauppakeskuksessa olisi 10 tai 17 miljoonaa läpikulkijaa, se ei välttämättä muutu myynniksi, Haltia sanoo.
 – Täällä ei ole viipyilijöitä. Jokainen portista tuleva ihminen on käytännössä ostava asiakas.
 Vai sittenkin ekologista
 Vaikka paikalle tullaan lähinnä henkilöautolla, outlet-ilmiössä on Haltian mukaan vihreä näkökulma. Ensinnäkin, kyse on premium-brändeistä, joiden käyttöikä on pidempi kuin halpamerkeillä.
 Lisäksi outlet antaa vaatteelle toisen mahdollisuuden.
 –Aika monella brändillä on tänään kovia logistisia paineita ja varastot kasvavat. Outletit tuovat siihen helpotusta. Vaatteita ei tuhota – vaan ne pääsevät ikään kuin toiselle kierrokselle.
 Pikamuodista on puhuttu viime päivinä paljon myös  Suomen mediassa . Muutama vuosi sitten tanskalainen tutkivan journalismin ohjelma kertoi vaatekauppa H&M:n  polttavan tonneittain uusia vaatteita .
 Helsinki Outletin johtajan Johanna Haltian mukaan outlet-kylät ovat "destinaatiokohteita", joihin tullaan autolla. Jouni Immonen / Yle
 Hintalupaus saattaa hämätä
 Marimekko, Ecco, Björn Borg, Hugo Boss, Turo Tailor, Calvin Klein… Uudessa liikekeskuksessa myydään arvostettuja suomalaisbrändejä ja tunnettuja maailmanmerkkejä.
 Lehtijutuissa ja markkinoinnissa toistuu sama lupaus "aina vähintään 30 prosenttia pois ohjevähittäishinnasta". Lupaus on painettu outlet-kylässä olevien brändikauppojen vuokrasopimuksiinkin.
 Tämän odotetaan houkuttelevan paikalle avajaisviikonloppuna 35 000 asiakasta.
 – Olemme tosi tarkkoja brändien kanssa siitä, että tuotteissa tulee näkyä alkuperäinen hinta – jotta kuluttaja tietää, mistä se hinta on lähtenyt, Johanna Haltia sanoo.
 Toisaalta kannattaa huomata, että kyse on tuotteista, joita ei välttämättä myydä missään muualla.
 Turo Tailorin toimitusjohtaja  Janne Antikainen  kertoi Ylelle, että yhtiön outlet-liikkeessä on "viime syksyn ja toissa syksyn tuote-eriä, jotka ovat eri tuotteita kuin mitä jälleenmyyjät tällä hetkellä myyvät".
 Tietyssä mielessä onkin harhaanjohtavaa, että outlet-kylän markkinoinnissa puhutaan ohjevähittäishinnasta – vaikka ovh:lla ei kaikkia tuotteita olisi välttämättä myyty enää pitkään aikaan.
 Haltia toteaa, että outlet-ilmiö on Suomessa uusi. Aiheesta on keskusteltu myös viranomaisten kanssa.
 – Varmasti tulee olemaan keskusteluita jatkossakin, mutta keskusteluja on ollut aina kaavoituksesta lähtien. Olen odottavaisella kannalla.
 Kauppakeskuksen norjalaisomistajia edustava Søndrål toteaa, että sama 30 prosentin lupaus on yleinen käytäntö Euroopan yli kahdessasadassa outlet-keskuksessa.

Autoilijoiden ostoskeskus, jossa on ekologinen ajatus? Outlet-kylä on hämmentävä konsepti


Summary: Voisiko panttirasia vähentää kertakäyttökulutusta? Idean kehittäjät Johanna Kohvakka ja Liisa Lehtinen toivovat, että voisi. Kokeilu halutaan laajentaa mahdollisimman moneen ravintolaan.

Moona Assinen  jonottaa lounasravintolan salaattibaariin sininen muovirasia kädessään. Tiskillä hän ojentaa likaisen rasian tarjoilijalle, joka ottaa pinosta puhtaan rasian ja kokoaa siihen uuden salaatin Assisen toiveiden mukaan.
 Tällaista rasianvaihtoa Espoossa lounasravintola Factoryssa on käyty syyskuun lopusta asti. Silloin kertakäyttöisten rasioiden rinnalle tulivat kestomuoviset rasiat, jotka saa mukaansa kahden euron pantilla. Ravintolaan palatessaan rasian voi palauttaa kokonaan tai ottaa uuden salaatin puhtaaseen rasiaan.
 – Yritän vähentää muovin käyttöä ja ylipäätään kertakäyttöisyyttä, ja siihen panttirasia on tosi hyvä idea. Panttia ei edes muista, kun sen on kerran maksanut, Assinen sanoo.
 Asiakas voi edelleen valita pantillisen rasian tai tavallisen kertakäyttöisen rasian. Kokeiluvaiheessa rasioita on yhteensä 100 kahdessa eri ravintolassa.  Antti Haanpää / Yle
 "Miksi tätä ei ole tehty aiemmin?"
 Idean takana ovat hävikkiruokaravintola Loopin perustaja  Johanna Kohvakka  ja Turun ammattikorkeakoulun materiaalitekniikan opettaja  Liisa Lehtinen , jotka ovat kirjoittaneet kirjan  Hyvä paha muovi – vähennä viisaasti . Keväällä 2018 heidän mielissään kehittyi kolme kysymystä.
 Ensin: Miten kertakäyttökulutusta voitaisiin vähentää?
 Sitten: Voisiko Suomen hyvin toimivaa pullopanttijärjestelmää soveltaa take away -rasioihin?
 Ja viimeisenä: Miksi tätä ei ole tehty aiemmin?
 Tuon ajatusketjun tuloksena syntyi muovipanttikokeilu, joka on tällä hetkellä käytössä kahdessa ravintola Factoryn toimipisteessä. Pantix-rasiat saivat ympäristöministeriön rahoituksen Kokeilun paikka -hankkeessa, jossa etsitään keinoja kansalaisen hiilijalanjäljen puolittamiseen.
 Johanna Kohvakka sanoo, että palaute panttikokeilusta on ollut hyvää. Hän uskoo, että ravintolat voisivat pyörittää omaa panttijärjestelmää pullopanttijärjestelmän rinnalla. Antti Haanpää / Yle
 – Kertakäyttökulutus on iso ongelma, ja siihen halusimme puuttua. Suomen pullopanttijärjestelmä osoittaa, että pienikin raha motivoi. Laajempi panttijärjestelmä olisi paras keino saada enemmän muovia kiertoon sen sijaan, että se päätyisi sekajätteeseen tai pahimmassa tapauksessa luontoon, Kohvakka sanoo.
 Suomen panttijärjestelmä todella toimii hyvin. 94 prosenttia pulloista palautuu kierrätykseen jo nyt, kun EU-tavoite on 90 prosenttia vuoteen 2030 mennessä.
 Kertakäyttökulttuuriin ja muoviroskaongelmaan tarttuvat myös EU:n kertakäyttömuovidirektiivi ja  Suomen muovitiekartta , joiden yhtenä tavoitteena on juuri kertakäyttömuovien vähentäminen.
 Tässä Kohvakka ja Lehtinen näkivät panttirasian mentävän kolon.
 – Sen sijaan, että käytettäisiin aina uutta ja kertakäyttöistä, lisättäisiinkin yhden astian käyttökertoja ja sitä kautta ekologisuutta, Kohvakka sanoo.
 Tiia Helomaalle ja Antti Korhoselle viisi euroa olisi korkein panttimaksu, jonka he olisivat valmiita maksamaan. Korhonen suhtautuu epäillen kaikkien ravintoloiden väliseen panttijärjestelmään. Omissa kantapaikoissa panttirasiaa voisi kuitenkin hänen mukaansa kuljettaa. Antti Haanpää / Yle
 Viidestäkymmenestä rasiasta palautuikin vain kuusi
 – Rasia kulkee kätevästi mukana töissä. Sellaisissa paikoissa, joissa käy usein niin tulisi varmasti käytettyä, sanoo työpäivän lounastauolle tullut  Antti Korhonen .
 Lähellä työskentelevät Korhonen ja  Tiia Helomaa  pakkasivat lounassalaattinsa ensimmäistä kertaa pantilliseen rasiaan, ja voisivat kuvitella tekevänsä niin toistekin. Kahden euron panttimaksu on heidän mielestään kohtuullinen.
 – Toisaalta tuli ajatus, että tämä on nyt minun oma rasiani. Ehkä pitäisin rasian, pesisin sen aina kotona ja hakisin ruoan samaan rasiaan uudestaan tai ottaisin muuten käyttöön, Helomaa sanoo.
 Tällaiseen ongelmaan ravintola Factoryssa onkin kuukauden kokeilun aikana törmätty. Ensimmäisestä viidestäkymmenestä rasiasta takaisin ravintolaan palautui vain kuusi.
 – Se sai miettimään, onko kahden euron pantti liian pieni, sanoo ravintola Factoryn toimitusjohtaja  Matti Karvonen .
 Ravintola Factoryn toimitusjohtaja Matti Karvosen mukaan panttijärjestelmän pyörittäminen ei vaadi ravintolalta juuri lisätyötä. Rasiat menevät pesukoneeseen siinä missä muutkin ravintolan astiat.  Antti Haanpää / Yle
 Liian kätevä rasia on riski
 Liian kätevästä rasiasta voikin tulla panttijärjestelmän heikko kohta. Liian hienot rasiat liian pienellä pantilla saattavat jäädä ihmisten koteihin, jolloin niistä tulee ravintolalle pelkkä kulu. Rasioiden palautusprosentti vaikuttaakin suoraan siihen, onko ravintolan kannattavaa pyörittää panttijärjestelmää.
 Ympäristöministeriön rahoituksella hankkeesta ei aiheudu vielä ravintolalle paljon kuluja, mutta Karvosen mukaan jatkoa on jo mietitty.
 – Houkuttelevampi, kätevämpi ja hienompi rasia myös maksaa enemmän, ja kalliimpi rasia nostaa pantinkin hintaa. Pantin hinnan ja rasian hinnan pitää olla järkevässä suhteessa. Kuinka paljon panttimaksu saa olla, että asiakas haluaa ottaa rasian, mutta myös palauttaa sen ravintolaan? Karvonen pohtii.
 Vaikka haasteita on vielä edessä, Pantix-idean kehittäjien toiveet ovat korkealla ja seuraavat askelmerkitkin jo hahmoteltu. Suunnitteilla on moniosainen astiamallisto erilaisten ravintoloiden tarpeisiin ja toiveissa saada pantilliset rasiat käyttöön kaikissa ravintoloissa etnisistä pikaruokapaikkoihin ja lounasravintoloihin.
 Alkuperäinen Pantix-nimikin aiotaan muuttaa nimikilpailun tuloksena löytyneeksi CirclePackiksi.
 – Rasioita voitaisiin sitten tasata ravintoloiden välillä samanlaisella järjestelmällä kuin vaikka kaupunkipyöriä tai sähköpotkulautoja tasataan. Kehitettäisiin jonkinlainen hälytysjärjestelmä, joka kertoisi, kun jostain ravintolasta ovat rasiat vähissä, Kohvakka visioi.
 Kohvakan ja Lehtisen visiossa take away -rasian voisi siis palauttaa mihin tahansa mukana olevaan ravintolaan ja rasiat kiertäisivät sujuvasti eri ravintoloiden välillä. Käytännön toteutus on vielä suunnitteluvaiheessa.
 Pilottikokeilussa rasia on biomuovia, mutta Kohvakka ja Lehtinen haluaisivat jatkossa kierrätysmuovista valmistetun rasian. Antti Haanpää / Yle
 Panttijärjestelmä kaikkien ravintoloiden väliseksi?
 Ennen maailmanvalloitusta on vielä monta kysymystä ratkaistavana: Mitä järjestely tulisi lopulta maksamaan ravintoloille? Kenen vastuulla on rasioiden hyvä hygienia ja ehjänä säilyminen? Ovatko asiakkaat halukkaita kanniskelemaan muovirasioita ravintolasta toiseen?
 Factoryn Matti Karvonen uskoo panttijärjestelmän toimivan parhaiten juuri Factoryn kaltaisissa lounaspaikoissa tai ketjuravintoloissa, joissa asiakkaat tietävät käyvänsä usein.
 – Ajattelen lähtökohtaisesti oman yrityksen vinkkelistä. Meillä on paljon kanta-asiakkaita, jotka käyvät monta kertaa viikossa syömässä. Jos tämä panttijärjestelmä lähtee meillä toimimaan, niin voidaan tarjota asiakkaille vastuullisempi vaihtoehto kertakäyttöastioiden sijaan.
 Karvonen ei halua spekuloida, miten muovipantti toimisi koko ravintola-alan laajuisena.
 – Näen sen vähän hankalana. Jos tällainen järjestelmä syntyisi eri ravintoloiden välille, siihen saattaisi ympärille kehittyä jotain uuttakin liiketoimintaa. Mutta hieman saa vettä virrata vielä joessa, ennen kuin tällainen toteutuu.
 Lue myös:
 Suomalaisfirma on kehittänyt muovitonta kahvikuppia jo vuosia – nyt avautui ovi maailmalle: "Iso, globaali putiikki"
 Täysin kierrätettävästä paperipullosta voi tulla totta – suomalainen maalifirma Teknos lähti kampittamaan muoviongelmaa Coca–Colan kanssa
 Ruotsi haluaa kieltää lisää muovituotteita ja selvittää mahdollisuutta muovipanttiin – Onnistuisiko sama Suomessakin?

Lounas 10 euroa, astia 2 euroa: Ravintola otti käyttöön pantilliset take away -astiat – Idean keksijät toivovat muovipantista isoa ilmiötä


Summary: Suomen jalkapallomaajoukkue kohtaa Liechtensteinin parin viikon päästä, silloin voi ratketa mahdollinen historiallinen EM-kisapaikka.

Kansainväliset jalkapallo-ottelut ja -turnaukset

Suomen jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja  Markku Kanerva  julkistaa joukkueen tärkeään kotiotteluun Liechtensteinia vastaan ensi viikon keskiviikkona.
 – Joku on sanonut, että voittavaa joukkuetta ei kannata vaihtaa. Eli nyt täytyy miettiä, kuinka paljon lähden tuohon muutoksia tekemään. Muutama kysymysmerkki on nyt ilmassa eli muutama toipilas.
 Kanerva muistuttaa, että vaikka nyt puhutaan vain Liechtenstein-pelistä, tulossa on peli myös Kreikkaa vastaan. Senkin kokoonpanoa pitää nyt pohtia ja mahdollisia taktisia variaatioita.
 Sää voi tuoda oman lisäjännityksensä parin viikon päästä pelattavaan kotipeliin – silloin eletään kuitenkin jo marraskuun puoltaväliä. Kanerva kertookin seuraavansa kiinnostuksella myös tulevia sääennusteita.
 Kumiankkoja lahjaksi faneilta
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Kanerva kertoi myös nauttivansa pelimatkoilla ja leireillä rentouttavista kylpyhetkistä.
 – Mikä sen mukavampaa kuin hotellihuoneelle palatessa laittaa kylpyvesi valumaan. Jotain pientä vaahtoa, musat soimaan ja ajatukset pois jalkapallosta.
 Kanerva nauraa, että pientä kuittailua kylpyhetkistä on saattanut joskus tulla, jos hän on tullut myöhässä illalliselle.
 Sen verran hyvin tieto Huuhkaja-luotsin kylpemisinnostuksesta on jo levinnyt, että hän sai lahjaksi Suomen maajoukkueen kannattajat -yhdistykseltä 23 pientä kylpyankkaa.
 Millaiset pisteet "Rive" Kanerva antoi Puoli seiskan tekemästä kannustuslaulusta Huuhkajille? Katso koko lähetys:

Huuhkajien luotsi Markku Kanerva rentoutuu kylvyssä: "Jotain pientä vaahtoa, musat soimaan ja ajatukset pois jalkapallosta"


Summary: Hampurilaisaterian vanhentumista voi seurata suorana nettilähetyksenä.

Islantilainen  Hjörtur Smárason  on jo kymmenen vuoden ajan seurannut, mitä aika tekee hänen McDonald'sista ostamalleen juustohampurilaiselle. Toistaiseksi aika on kohdellut hampurilaista ja Smárasonin samaan aikaan vuonna 2009 ostamia ranskanperunoita hyvin, sillä pilaantumisen merkkejä ei vieläkään silmämääräisesti näe.
 Hjörtur Smárason osti viimeisen hampurilaisen, kun McDonald's sulki ravintolansa Islannissa 31. lokakuuta 2009. Hänen aikomuksenaan ei missään vaiheessa ollut aterian syöminen, vaan hän halusi omin silmin nähdä, pitävätkö huhut yhtiön myymien ruokien hyvästä säilyvyydestä paikkansa.
 – Olin kuullut, etteivät McDonald'sin ruoat koskaan mätäne, joten halusin nähdä onko se totta vai ei, Smárason sanoo uutistoimisto AFP:lle.
 Ensimmäiset kolme vuotta Smárason piti omien sanojensa mukaan hampurilaista ja ranskalaisia muovipussissa autotallissa. Nyt ne ovat lasikuvun alla.
 Halukkaat voivat seurata juustohampurilaisen kohtaloa  suorana nettilähetyksenä .
 Juustohampurilainen oli aiemmin esillä Reykjavikin Bus Hostelissa. Nykyinen säilytyspaikka on Snotra House -hostellissa. Anthony Stanley / Wenn.com / All Over Press
 Ateriaa säilytetään tällä hetkellä Snotra House -nimisessä hostellissa Etelä-Islannissa. Aiemmin se on ollut esillä Reykjavikin Bus Hostelissa.
 Hjörtur Smárason yritti aiemmin lahjoittaa hampurilaisaterian Islannin Kansallismuseolle, joka kuitenkin totesi, ettei sillä ole tarvittavaa asiantuntemusta.
 Smárasonin erikoisesta ruokaseurannasta on uutisoinut muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC.

Islantilaismies osti McDonald'sin juustohampurilaisen nähdäkseen mädäntyykö se – Nyt on kulunut jo kymmenen vuotta, eikä mitään ole tapahtunut


Summary: Kaisa Tammi-Moilanen ymmärtää, ettei ihmisten oikeustajuun sovi sarjamurhaajan vapauttaminen.

Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri ja dosentti  Hannu Lauerma  sanoi  Helsingin Sanomien haastattelussa , että Suomessa on pieni joukko vankeja, joita ei tulisi koskaan päästää pois vankilasta. Joidenkin ihmisten kohdalla on Lauerman mukaan lähes sataprosenttisen varmaa, että he uusivat rikoksen jos pääsevät vapaaksi.
 Vanajan vankilan johtaja  Kaisa Tammi-Moilanen  kiitti  Sannikka&Ukkolan  haastattelussa Lauermaa tärkeä aiheen esiin nostamisesta.
 – Järjestelmä toimii hyvin suurimmalle osalle vangeista, mutta on tunnustettava, että pieni joukko vankeja on sillä tavoin hankalia, että vankeusaikaiset toimenpiteet eivät vaikuta heihin ja uusimisriski on korkea.
 Tällaisia henkilöitä on Suomen 190 elinkautisvangista Tammi-Moilasen mukaan noin kymmenen.
 He ovat tehneet yleensä toistuvasti henkirikoksia tai seksuaalirikoksia. Tällaiset henkilöt on vankilanjohtajan mukaan mahdollista tunnistaa usein yhden yksinkertaisen asian avulla.
 – Jos ihminen suorittaa toistamiseen tuomiota henkirikoksesta niin voidaan sanoa, että tässä on jotain erikoista. Lisäksi tällä joukolla näkyy tyypillisesti hankalia psykopaattien piirteitä ja arvo- ja asennemaailma on ihan vinksallaan.
 Vankien kanssa 30 vuotta työskennellyt Tammi-Moilanen muistuttaa kuitenkin, että ihmisen tulevaisuutta ei voi koskaan ennustaa sadan prosentin varmuudella.
 Yleisön epäusko järjestelmään ymmärrettävä
 Tammi-Moilasen mukaan vaarallisten rikollisten tuomioihin pitäisi nyt vihdoin saada muutos. Hän ei ehdota ikuista elinkautista, vaan mahdollisuutta harkinnan mukaan lykätä vangin vapautumista.
 Asia on tärkeä siksi, että vaikka kyseessä on erittäin marginaalinen ryhmä, heidän tekemänsä rikokset ovat järkyttäviä.
 – Huolestuttavinta on se, että yleisö aivan oikeutetusti kysyy joka kerta kun jotain kamalaa tapahtuu, että miksi meillä on tällainen järjestelmä, että me vaan vapautamme vaikka kaikki tietävät, että tässä ei hyvin käy.
 Katso Kaisa Tammi-Moilasen koko haastattelu Sannikka&Ukkola -ohjelmassa. Lähetyksessä myös keskustelu siitä, pitäisikö Suomen seurata monia muita Euroopan maita ja kieltää turkistarhaus.

Vankilanjohtaja toivoo, että vaarallisimpien vankien vapauttamista voisi lykätä: “Tällä joukolla on arvo- ja asennemaailma ihan vinksallaan”


Summary: Palkinto jaettiin kahdeksannen kerran.

Presidentin puoliso, ohjelmajohtaja Jenni Haukio on saanut Kiitos eläimiltä -palkinnon. Palkinto myönnettiin Haukiolle Eläinsuojelugaalassa Helsingissä perjantaina.
 Palkintoperusteluissa todettiin, että Haukio on ottanut julkisuudessa rohkeasti kantaa eläintenpidon erilaisiin epäkohtiin. Hän on kirjoittanut ja puhunut muun muassa turkistarhauksesta, tuotantoeläimistä ja eläinsuojelulain kokonaisuudistuksesta.
 – Vaikka eläinten hyvinvointia huomioidaan nykyään ilahduttavasti yhä laajemmin, on epäkohtia edelleen runsaasti. Kiitos eläimiltä -tunnustus rohkaisee jatkamaan työtä niiden puolustuskyvyttömien puolesta, joilla omaa ääntä ei ole, Haukio kommentoi tiedotteessa.
 Palkinto jaettiin nyt kahdeksannen kerran. Sen myönsi Suomen Eläinsuojelu (aiemmin Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liitto) yhdessä Suomen viihde- ja kulttuuriyhdistyksen kanssa.

Jenni Haukiolle palkinto eläinten puolesta tehdystä työstä


Teknologiajätti Google ostaa älykelloja ja aktiivisuusrannekkeita valmistavan yhdysvaltalaisen Fitbitin, yhtiöt kertoivat perjantaina. Kauppahinta on 2,1 miljardia dollaria eli noin 1,9 miljardia euroa.
 Yritysostolla Google tekee uuden harppauksen puettavaan elektroniikkaan ja pystyy haastamaan Applen aiempaa vahvemmin.
 Fitbit on menettänyt viime vuosina asemiaan puettavan elektroniikan markkinoilla. Fitbit esitteli oman älykellonsa vuonna 2017, mutta ei ole pystynyt tuotteillaan vastaamaan Applen älykelloille.
 Google ja Fitbit sanovat, että ne pyrkivät suojelemaan käyttäjien tietoja ja ettei Google käytä Fitbitin keräämää dataa kohdennettuun mainontaan.
 Yhtiöiden mukaan Fitbitin alusta palvelee jatkossakin sekä Applen laitteita että Googlen Android-käyttöjärjestelmällä toimivia laitteita.
 Lue myös:
 Älykello on nyt todella hot – myynti kasvoi huimat 92,3 prosenttia (28.10.)

Google haastaa Applea älykellomarkkinoilla ostamalla Fitbitin


Yhdysvalloissa kisa demokraattien presidenttiehdokkaasta menetti yhden kilpailijan, kun texasilainen Beto O'Rourke ilmoitti jättäytyvänsä pois.
 O'Rourke ilmoitti asiasta viestipalvelu Twitterissä.
 O'Rourke kiitteli kannattajiaan ja kampanjatyöntekijöitään usean Twitter-viestin verran. Hän myös kannusti ihmisiä työskentelemään sen eteen, että demokraattien joukosta löytyy ehdokas päihittämään istuvan presidentin  Donald Trumpin.
 – Voin omasta kokemuksestani kertoa, että kuka tahansa heistä tulee olemaan hyvä vaihtoehto ja tulen ylpeänä tukemaan häntä, O'Rourke kirjoitti.
 O'Rourkella on ollut vaikeuksia saada jalansijaa demokraattien varsin ruuhkaisessa presidenttikisassa, johon hän lähti mukaan viime maaliskuussa.
 Hän onnistui haastamaan texasilaissenaattori  Ted Cruzin  viime vuoden välivaaleissa, mutta hävisi senaattorin pestin.
 Kisa toi kuitenkin O'Rourkelle nimeä, sillä hän onnistui pääsemään vain kolmen prosenttiyksikön päähän Cruzin tuloksesta – demokraattina Yhdysvaltain suurimmassa republikaaniosavaltiossa.
 O'Rourke hyödynsi senaattorikampanjassaan onnistuneesti sosiaalista mediaa, innosti nuoria ja vähemmistöjä ja keräsi huimat 80 miljoonaa dollaria kampanjarahaa.
 O'Rourke ei ole kuitenkaan saanut vastaavaa nostetta aikaan lähestyvien presidentinvaalien alla, vaan hänen sekä kampanajarahoituksensa että kannatuksensa on vähentynyt merkittävästi viime kuukausien aikana.
 Lue myös:
 Ex-punk-rokkari Beto O'Rourke mukaan Trumpin haastajakisaan (14.3.)

Beto O'Rourke jättää demokraattien presidenttikisan Yhdysvalloissa


Summary: Omat riskinsä olisi siinä, jos sekä eduskunta- että presidenttikaudet olisivat nelivuotisia, sanovat valtiosääntöprofessorit.

Presidentti  Sauli Niinistö  toisti eilen aikaisemman  ehdotuksensa  presidentin valtakauden rajaamisesta, ja mainitsi vaihtoehtoina joko kaksi viiden vuoden tai kolme neljän vuoden jaksoa.
 Perusteluja kauden lyhentämiselle löytyy, mutta mikään yksinkertainen peliliike se ei ole, arvioivat valtiosääntöoikeuden asiantuntijat.
 Etuna on kansanvallan lisääntyminen: mitä useammin vallankäyttäjä on vaaleissa arvioitavana, sitä vahvempi on hänen valtuutuksensa toimia.
 – Sitä näkökulmaa toki voidaan esittää, että kansanvallassa kontrollin näkökulmasta olisi parempi että toimivalta olisi neljä vuotta, sanoo valtio-opin professori emeritus  Heikki Paloheimo  Tampereen yliopistosta.
 Kansainvälisesti verrattuna Suomen presidentin virkakausi on pitkä, kuusi vuotta. Useissa EU-maissa, ja Yhdysvalloissa, kausi on nelivuotinen, Ranskassa viisivuotinen.
 – Sanoisin että 2 x 5 vuotta on ihan varteenotettava ehdotus, vastaa kansainvälisen oikeuden professori  Martin Scheinin  Firenzen European University Institutesta.
 Vaalikaudet eduskuntakauden kanssa?
 Hyvä puoli viisivuotiskaudessa olisi asiantuntijoiden mukaan se, ettei presidentin roolia sidottaisi osaksi eduskunnan vaalikamppailuja ja päivänpolitiikkaa.
 Jos neljän vuoden välein valitaan sekä presidentti että eduskunta, on riskinä että presidentin rooli itsenäisenä toimijana hämärtyy.
 – Peräkkäiset nelivuotiskaudet toisivat presidentin vahvasti mukaan kotimaan puoluepolitiikkaan, mikä olisi ristiriidassa viime vuosikymmenten aikana otettujen askelien kanssa, Martin Scheinin sanoo.
 Tämä olisi vaarana varsinkin, jos vaalit pidettäisiin lähekkäin, sanoo valtiosääntöoikeuden professori emeritus  Mikael Hidén  Helsingin yliopistosta.
 – Se olisi omiaan rajoittamaan sitä, että presidentti mielletään irralliseksi, eduskunnan kanssa hyvässä yhteistoiminnassa olevaksi, mutta siitä irralliseksi toimijaksi, Hidén kertoo.
 Hidénin mukaan on väistämätöntä, että nämä kaksi instituutioita kytkeytyisivät yhteen etenkin, jos vaalit osuisivat samalle vuodelle. Hän muistuttaa että vaikka vaalikaudet ovat pysyneet nelivuotisina sitten 1975, ei ole selviö että näin jatkuisi aina.
 – On olemassa intressi, ettei presidentin virkakausi olisi sidottu eduskunnan vaalikausiin.
 Kaikenkaikkiaan Hidén huomauttaa, että presidenttikauden lyhentämistä on mahdotonta ajatella vain yhden palikan eli vaalien siirtona. Kaikki muutkin palikat pitäisi pöyhiä uudelleen.
 Kansa ei kaventaisi presidentin valtaa
 Mutta haluaako kansa käyttää demokraattisia oikeuksiaan laajemmin kuin nyt ja äänestää presidentista vaikkapa neljän vuoden välein?
 Ei todennäköisesti halua, ja tämä on ydinkysymys Heikki Paloheimon mielestä, kun pohditaan, onko toimikauden lyheneminen realistista.
 – Kansalaiset toivovat että presidentillä olisi enemmän toimivaltuuksia. Ja tämä näkökulma on sitä vastaan, että presidentin toimikautta lähettäisiin lyhentämään, Paloheimo sanoo.
 Presidentti  Urho Kekkosen  jälkimainingeissa kahdesta peräkkäisestä kaudesta tehtiin maksimi, ja vuosituhannen alussa presidentin valtaoikeuksia kavennettiin perustuslailla.
 Samalla kun valtaoikeuksia on rajoitettu, suomalaisten mielipidetrendi on kulkenut toiseen suuntaan: vuonna 2018 Elinkeinoelämän valtuuskunnan  EVA:n tutkimuksessa  60 prosenttia halusi lisätä presidentin valtaoikeuksia. Ihmisiltä kysyttiin esimerkiksi, pitäisikö presidentin voida yksin hajottaa eduskunta.
 – Jos tätä kansan näkökulmaa pidetään esillä, ei kauden tulisi missään nimessä olla kuutta vuotta lyhyempi, koska se saattaisi sitoa presidenttiä enemmän parlamentaariseen työhön.
 Martin Scheininin mukaan Niinistön avauksessa saattoi olla kyse ilmapiirin tunnustelusta.
 – Ehkä koepallo Niinistöltä, tarkoitettu ammuttavaksi alas?

Niinistö väläytti presidentin virkakauden lyhentämistä, mutta suostuisiko kansa sellaiseen?


Summary: Tapahtumapaikka oli Töölöntorin kohdalla.

Hälytysajossa ollut poliisiauto ajoi henkilöauton perään Helsingin Töölössä kolmen jälkeen sunnuntai-iltapäivällä.
 Silminnäkijähavaintojen mukaan poliisiauto ajoi pillit päällä Runeberginkatua pitkin ja törmäsi kovassa vauhdissa toisen auton perään risteyksessä Töölöntorin kohdalla.
 Helsingin poliisista vahvistetaan tieto, ja poliisin mukaan kukaan ei loukkaantunut onnettomuudessa.
 Liikenne sujuu normaalisti paikan päällä.

Hälytysajossa ollut poliisiauto kolaroi keskellä Helsinkiä - kuva


Summary: Heimoja edustavan järjestön mielestä Brasilian presidentillä on alkuperäiskansojen verta käsissään.

Laittomat metsurit tappoivat perjantaina alkuperäiskansaan kuuluvan metsänsuojelijan ja haavoittivat toista Amazonin sademetsässä Brasiliassa, Guajajara-heimon johtajat kertovat.
 Luvattomat metsurit olivat järjestäneet metsänsuojelijoille väijytyksen Arariboian suojelualueella Koillis-Brasiliassa sijaitsevassa Maranhaon osavaltiossa. Miehet olivat metsästämässä hyökkäyksen sattuessa.
 Iskussa sai surmansa Arariboian suojelualuetta puolustavan ryhmän johtaja  Paulo Paulino Guajajara . Hyökkääjät ampuivat häntä päähän. Hänen kumppaninsa haavoittui, mutta onnistui pakenemaan. Myös yksi hyökkääjä kuoli välikohtauksessa.
 Brasilian oikeusministerin  Sergio Moron  mukaan liittovaltion poliisi tutkii Guajajaran surman, jotta tekijät saadaan vastuuseen teostaan.
 Alkuperäiskansat syyttävät presidenttiä
 Brasiliassa huoli sademetsästä on lisääntynyt sen jälkeen, kun presidentti  Jair Bolsonaro  nousi valtaan aiemmin tänä vuonna.
 Bolsonaro haluaa höllentää suojelualueiden ja alkuperäiskansojen maiden suojelua, koska hänen mielestään Amazonin alueen talouden kehittäminen on välttämätöntä.
 Amazonin sademetsässä asuvien alkuperäiskansojen edustajat sanovat, että heistä on tullut entistä haavoittuvampia, kun luvattomat metsurit ja karjankasvattajat tunkeutuvat heidän mailleen.
 Brasilian alkuperäiskansoja edustava järjestö Apib sanoi tiedotteessaan lauantaina, että Bolsonaron hallituksella on alkuperäiskansojen verta käsissään.
 – Väkivallan lisääntyminen alkuperäiskansojen alueilla johtuu suoraan Bolsonaron vihapuheista ja kansamme vastaisista toimista, Apib sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 "Institutionalisoitu kansanmurha riittää"
 Apibin johtajan  Sonia Guajajaran  mukaan metsänsuojelijoita oli uhkailtu aiemmin ja he käyttivät suojaliivejä partioidessaan metsässä. Hänen mukaansa viranomaiset eivät ryhtyneet toimiin, kun heille ilmoitettiin uhkauksista, kertoo uutistoimisto AP.
 Sonia Guajajara sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan, että hallitus purkaa alkuperäiskansoja puolustavia ja ympäristövirastoja, jolloin heimot joutuvat puolustamaan maitaan valtaamiselta.
 – On aika sanoa, että tämä institutionalisoitu kansanmurha riittää, Guajajara sanoi viestipalvelu Twitterissä.
 Brasiliassa on ollut tuhoisia maastopaloja. Sademetsissä suurta tuhoa aiheuttaneet palot nostattivat elokuussa maailmanlaajuista paheksuntaa. Esimerkiksi viljelijät ja karjankasvattajat kulottavat luvattomasti metsää muuttaakseen sen talousmaaksi.
 Lue lisää:
 Kun maailma paheksui Brasilian sademetsän paloja, kulotukset keskittyivät vielä tärkeämpiin luontokohteisiin
 Amazonian sademetsää tuhoutunut tänä vuonna ennätystahtiin – metsäpalojen määrä on vähentynyt syyskuun alussa
 Greenpeace vaatii pikaruokajäteiltä toimia Amazonin tuhoamista vastaan – maatalous hävittää maailman suurinta sademetsää

Laittomat metsurit tappoivat tunnetun Amazonin suojelijan Brasiliassa – heimojohtaja syyttää hallitusta kansanmurhasta


Summary: Uutelan tilan 480-vuotiseen historiaan mahtunut useita sotia, nälkävuosia ja Suomen vaiheet Ruotsin ja Venäjän alaisuudesta itsenäisyyteen.

Janne  ja  Miia Mikkelä  nauttivat aamukahvia keittiönpöytänsä ääressä. Ollaan Uutelan maatilalla, joka sijaitsee keskellä Ummeljoen kylää Kouvolassa.
 Tilalla on varsin mielenkiintoinen historia. Se ulottuu ainakin 480 vuoden taakse, todennäköisesti vielä pidemmällekin.
 Tilalla kasvanut nykyinen isäntä Janne Mikkelä sanoo tiedostaneensa kotitilansa käsittämättömän pitkän historian aina.
 – Ei sitä nuorena oikeastaan ajatellut. Vasta viime aikoina on konkretisoitunut, miten pitkä historia tilalla loppujen lopuksi on. Ja miten harvinaista se on, Mikkelä pohtii.
 Keittiön ikkunasta näkyy traktori, jota ei 1500-luvulla osattu kaivata maataloustöitä helpottamaan. Navetassa ammuvia lehmiä on sen sijaan hoidettu tilalla todennäköisesti alusta saakka.
 Siitä, millainen tila oli lähes 500 vuotta sitten, ei ole säilynyt vankkaa perimätietoa. Mikkelät ovatkin hiljattain alkaneet selvittää tilan vaiheita.
 Se on varmaa, että tilan ensimmäinen isäntä ei päiviään kahvilla aloittanut. Tila oli olemassa jo kauan ennen kuin kahvi saapui Suomeen.
 Agricola palasi Turkuun
 Vuonna 1539 Uutelan tilalla oli jo todistettavasti elämää. Se oli vuosi, jona Mikael Agricola palasi takaisin Turkuun opintomatkaltaan Saksan Wittenbergistä. Samasta kaupungista, jossa Martti Lutherin kerrotaan aiemmin naulanneen teesinsä linnankirkon oveen.
 Saman vuoden aikana perustettiin myös kirkkopitäjä nimeltä Iitti. Verrattain lähellä sijaitsi jo tuolloin Ummeljoki.
 Janne ja Miia Mikkelä ovat johtaneet Uutelan tilaa kohta 25 vuotta. He ovat tilan 17. omistajasukupolvi. Jesse Mäntysalo/Yle
 Nykyisin Kouvolaan kuuluvan kylän varhaisimmista vaiheista on niin ikään niukasti tietoa. Vuodelta 1539 peräisin olevassa maakirjassa mainitaan kuitenkin Ummeljoelta neljä kantatilaa, joten vähintään viriävä kylä se on 480 vuotta sitten ollut.
 Yksi neljästä kantatilasta on edelleen toiminnassa.
 Janne ja Miia Mikkelä isännöivät Uutelan tilaa jo 17. sukupolvessa. Uutelaksi tila muuttui vasta 1900-luvulla. Sitä ennen se tunnettiin nimillä Lagman, Laaman ja Laamainen.
 – Silloin 1900-luvun alussa on todennäköisesti tapahtunut jokin jako, jonka yhteydessä nimi on muuttunut Uutelaksi. Nimen alkuperästä meillä ei ole mitään tietoa, Janne Mikkelä sanoo.
 Merkintä maakirjoissa
 Tilan historia johtaa siis todistettavasti ainakin vuoteen 1539. Juuret ovat varmasti pidemmälläkin, mutta vasta tuolloin ensimmäisiin virallisiin dokumentteihin, maakirjoihin, on tehty ensimmäiset merkinnät verotettavista taloista.
 Mittakaavaa Uutelan tilan käsittämättömän pitkästä historiasta antaa se, että tutkimusmatkailija Kristoffer Kolumbus oli saapunut Amerikkaan ainoastaan 47 vuotta ennen kuin ummeljokelaisesta tilasta on tehty ensimmäiset viralliset kirjaukset.
 Esimerkiksi Helsinki perustettiin vuonna 1550.
 Vuonna 1993 Jannen vanhemmat  Seija  ja  Kalevi Mikkelä  saivat Pro Agrialta sukutilakunniakirjan sekä niin sanotun haukkaviirin. Se myönnetään merkiksi siitä, että tila on ollut saman suvun omistuksessa varhaisimmista maakirjoista lähtien.
 Uutelan tilan ensimmäinen tiedossa oleva isäntä oli Antti Jussinpoika. Jesse Mäntysalo/Yle
 Pro Agrian mukaan sukutilakunniakirjan voi saada maatila, joka on ollut nykyisen omistajasukunsa hallussa yhtäjaksoisesti vähintään 200 vuotta. Lisäksi tilan on oltava edelleen toimiva maa- tai metsätaloustila. Kunniakirjassa mainitaan tilaa hallinneet omistajat ja se uusitaan sukupolven vaihtuessa. Sukutilakunniakirjoja on myönnetty vuodesta 1931 lähtien.
 Pro Agria Keskusten Liiton toimistosihteeri  Heidi Aarnion  mukaan heidän tietokantaansa on kirjattu satakunta sukutilakunniakirjaa, jotka on annettu sellaisille tiloille, jotka ovat olleet saman suvun hallussa ensimmäisistä virallisista merkinnöistä lähtien.
 – Varhaisimmat maakirjat kuitenkin vaihtelevat alueittain. Esimerkiksi Pohjois-Karjalassa maakirjaa on pidetty vuodesta 1618 lähtien, kertoo Aarnio.
 Nuijasodasta someaikaan
 Mikkelät esittelevät kotinsa seinällä olevaa aikajanaa. Siihen on merkittynä paitsi tilan omistajavaihdokset myös ympäröineen maailman suuria tapahtumia 480 vuoden ajalta. Ne ovat mukana havainnollistamassa historian kehitystä ja aikojen muuttumista kaikilta niiltä vuosisadoilta, kun tila on ollut olemassa.
 480 vuoteen ovat mahtuneet niin nälkävuodet kuin lukuisa määrä sotia nuijasodasta lähtien. Tila Ummeljoella on kokenut niin Ruotsin kuin Venäjän alamaisuuden ennen maan itsenäistymistä.
 Uutelan sukutilan historian jäljittäminen on ollut eritoten Miia Mikkelän heiniä. Hän kiinnostui miehensä kanssa sukutilan historian selvittelystä erityisesti siinä vaiheessa, kun he alkoivat suunnitella tänä syksynä järjestettyjä tilan 480-vuotisjuhlia.
 – Se, mitä on käyty läpi, liittyy nimenomaan tilan hallitsemiseen. Jospa saisimme jossain vaiheessa sukututkimuksen aikaiseksi, niin se kertoisi paljon lisää, Miia Mikkelä mietiskelee.
 Miia ja Janne Mikkelä ovat tehneet aikajanan tilansa 480-vuotiaasta historiasta. Jesse Mäntysalo/Yle
 Hän tapasi Jannen nuorena yhteisen ystävän kautta. Hän tuli Ummeljoelle kaupunkilaisena ja opetteli maaseutuelämää aakkosista alkaen.
 – Päädyin ja kotiuduin tänne. Silloin alkuvuosina osallistuin itsekin maatilan töihin. Anoppi vei minut navettaan ensimmäisen kerran eikä minulla ollut mitään kokemusta lehmistä. En uskaltanut edes mennä kovin lähelle niitä, karjakeittiön ovelta vaan vilkuilin, Miia hymähtää.
 Kun Janne ja Miia ryhtyivät isännöimään Uutelan tilaa, oli vuosi 1995. Tuolloin Suomi voitti ensimmäistä kertaa jääkiekon maailmanmestaruuden ja liittyi Euroopan unioniin. Nyt mestaruuksia on kertynyt kolme ja euroja on käytetty maksamiseen kohta 18 vuotta.
 Noituiko isäntä kirkkoherran kuoliaaksi?
 Vaikka varsinainen sukututkimus vielä odottaa tekijäänsä, ovat Mikkelät saaneet selville eri lähteistä paljon kiinnostavia tietoja sukutilan menneiden isäntien vaiheista. Noituussyytteistä lähtien.
 Eskeli Nuutinpoika Laamainen sai tilan haltuunsa 1630-luvulla. Seuraavalla vuosikymmenellä häntä syytettiin Elimäen kirkkoherran kuolemasta.
 – Hänen väitettiin aiheuttaneen kirkkoherran kuoleman noituudella. Asia meni käräjille saakka. Sen tarkemmin tarina ei kerro, mihin tuo syytös perustui, Janne Mikkelä kertoo.
 Uutelan tilalla vietettiin tänä vuonna 480-vuotisjuhlia. Jesse Mäntysalo/Yle
 Ummeljoen historiasta kertovassa kirjassa tapauksesta kerrotaan enemmän. Sen mukaan Eskeli Nuutinpoika vangittiin yksinomaan noituushuhujen perusteella. Se oli ajalle tyypillistä. Vielä 1600-luvulla Euroopassa uskottiin noitiin. Tosiasiat ja mielikuvitus sekoittuivat.
 Eskeli Nuutinpojan noituuden todistamiseksi suoritettiin kirkkoherran ruumiinavaus, jonka perusteella jopa oltiin toteavinaan ruumiissa merkkejä noitakeinoin suoritetusta surmantyöstä. Historia ei kerro, mitä nämä seikat tarkemmin ottaen olivat.
 Syytetty kielsi jyrkästi olevansa syyllinen kirkkoherran kuolemaan ja halusi vannoa puhdistusvalan. Hän myös sai takaajikseen kaksitoista talollista, jotka todistivat, ettei isäntä ollut noita.
 Kesti yli puolitoista vuotta ennen kuin kirkkoherran surmaamisesta epäillyn isännän asia ratkaistiin lopullisesti Elimäen syyskäräjillä 1644. Puhdistusvala yhdessä takaajien todistusten kanssa johtivat syytteestä vapauttamiseen.
 – Tiettävästi tilalla jatkettiin tuomion jälkeen ihan niin kuin ennenkin, Janne Mikkelä kertoo.
 Samaiseen Eskeli Nuutinpoika Laamaiseen liittyi tosin vielä toinenkin noitamainen sivuhaara. Niin ikään noituudesta epäilty Eerik Matinpoika nimittäin kertoi loitsunneensa karhun tappamaan kaksi Eskeli Nuutinpojan lehmää.
 Tämä oli kosto siitä, että Eskeli Nuutinpoika oli hajottanut ja kuljettanut pois Matinpojan omistaman aidan.
 Kuninkaan luokse Tukholmaan
 Vuosikymmeniä noituusväitteiden jälkeen, vuonna 1690, tilaa alkoi johtaa sen seitsemäs isäntä Samuli Yrjönpoika Lagman. Ummeljoen isännät panivat tuolloin luottonsa Samuli Yrjönpoikaan kiistellessään naapurikylän kanssa maiden käyttämisestä.
 Riitely alkoi pikkuhiljaa väestön lisääntyessä, kun maata ei enää riittänyt kaikille.
 – Anjala ja Ummeljoki käyttivät tuolloin yhdessä niittyjä ja peltoja karjanpitoon ja muuhun maatalouteen. Lopulta maista tuli Anjalan ja Ummeljoen välillä pitkä kiista, Miia Mikkelä taustoittaa.
 Anjalan historiaa esittelevässä kirjassa kerrotaan, että ensimmäiset kahinat alueesta ja rajoista käytiin jo vuonna 1560.
 Elettiin Ruotsin vallan aikaa, ja Ummeljoelta päätettiin yhteistuumin lähettää mies Tukholmaan kiistaa selvittämään. Kylän edustajaksi ja puhemieheksi päätyi Samuli Yrjönpoika Lagman, jonka toivottiin pääsevän jutuille itse kuningas Kaarle XI:n kanssa.
 – Kyläläiset keräsivät yhdessä rahaa kylän edustajaksi valitulle Samulille. He saivat kokoon 100 kuparitaaleria ja lähettivät hänet matkaan, Mikkelä kertoo.
 Nykyihmisellä riittää Ruotsin-risteilyillä houkutuksia, joihin sortuvilla saattavat rahavarannot huveta pyytämättä ja yllättäen. 1600-luvulla Tukholmaan ei risteilty huvittelemaan, mutta kalliiksi matkustaminen kävi jo silloin.
 Lähteet eivät kerro täsmällisesti, kestikö Samulin reissu tavallista pidempään vai pitikö Ruotsiin matkata toistekin. Se silti tiedetään, että jossain vaiheessa taalerit loppuivat kesken matkanteon.
 – Löysimme historiankirjoista tietoja, joiden mukaan Samuli joutui lainaamaan lisää rahaa eräältä vehkalahtelaiselta porvarilta. Samuli oli ilmoittanut lainasta kirjeitse kyläläisille, jolloin nämä sanoivat itsensä asiasta irti ja kieltäytyivät maksamasta enempää, Miia Mikkelä selvittää.
 – Lopulta kaikki meni sikäli hyvin, että kyläläiset suostuivat osallistumaan kolehtiin, olihan kyse yhteisestä asiasta, hän lisää.
 Siitä, keiden virkamiesten kanssa Samuli Yrjönpoika lopulta pääsi Tukholmassa puhumaan, ei ole tarkempaa tietoa. Kenties itse kuninkaan.
 Pitkä maakiista kesti ainakin 15 vuotta. Se sai virallisen päätöksensä vasta joulukuussa 1706, kun hovioikeus päätti valan tehneen maanmittarin kartoituksen perusteella Takamaan kuuluvan yhteisesti Anjalan ja Ummeljoen kylille. Anjalan kartanon haltijalle jätettiin tosin oikeus anoa sen jakoa, jos ummeljokelaiset hänen mielestään käyttäisivät sitä liian paljon.
 Miia Mikkelän mukaan on hieman epäselvää, päättyikö kiista lopullisesti tähän.
 Isältä tyttärelle
 Menneinä aikoina oli tavallista, että tila siirtyi isältä vanhimmalle pojalle. Uutelan tilalla tästä perinteestä kuitenkin poikettiin jo 1700-luvun puolivälissä. Tuolloin tilan otti haltuun talon tytär.
 – Meillä ei ole tietoa siitä, miksi talo ja maat siirtyivät tyttärelle. Lapsikuolleisuus oli tuohon aikaan suurta, joten saattaa olla, että tilan jatkuminen on voinut olla vaakalaudalla ja siksi se on täytynyt siirtää tyttärelle, Miia Mikkelä miettii.
 Uutelan tilalle on myönnetty Pro Agrian "haukkaviiri" osoituksena siitä, että tila on kulkenut samassa suvussa ainakin ensimmäisistä maakirjoista eli vuodesta 1539 lähtien. Jesse Mäntysalo/Yle
 Tarkka sukututkimus saattaisi tuoda vastauksen tähänkin arvoitukseen.
 – Muuten tila on siirtynyt melko lailla suoraan alenevassa polvessa joko pojalle tai tyttärelle. Yhden kerran siirtymä tapahtui edellisen isännän veljen pojalle, Miia toteaa.
 Vaan jatkuuko sukupolvien ketju Uutelan tilalla vielä eteenpäin?
 Karjanpito loppuu
 Uutelan tila käsittää tänä päivänä kolmisenkymmentä lypsylehmää, viljeltävää peltoalaa on 130 hehtaaria. Leipä ja maito ovat kuitenkin nykyisessä maataloudessa sen verran lujassa, että yhden kortin varaan isäntäpari ei ole elantoa jättänyt.
 – Miia käy muualla päivätöissä. Minä teen talvisin lisäksi lumitöitä eli auraan kiinteistöjen pihoja. Se pitää talouden varmemmalla pohjalla, Janne Mikkelä toteaa.
 Kouvolan Ummeljoella ei ole muita toiminnassa olevia yhtä vanhoja tiloja. Pitkä historia ei ole tuonut Jannelle ja Miialle suuria paineita tilan jatkamiseen. Eivätkä he halua sellaisia sälyttää myöskään kahden aikuisen lapsensa niskoille.
 – He ovat kouluttautuneet muihin ammatteihin, mutta ei tilan jatkamista 18. sukupolvessa ole poissuljettu.
 Joka tapauksessa karjanpito tilalla päättyy nykyiseen sukupolveen. Näin siksi, koska lypsykarjan pitäminen tulevaisuudessa vaatisi uuden ja isomman navetan rakentamisen ollakseen kannattavaa. Ja koska tila sijaitsee käytännössä keskellä Ummeljokea, ei lupaa rakentamiseen todennäköisesti heltiäisi.
 Vaikka onpa maatilan keskeiselle sijainnille looginen selitys.
 – Kylä on kasvanut tilan ympärille, Janne Mikkelä naurahtaa.
 Jutussa on käytetty lähteinä teoksia Ummeljoki – kylien kylä (2017) ja Anjalan historia (1981).

Kun Kolumbus löysi Amerikan, pienelle Ummeljoelle Suomessa rakennettiin maatilaa – tila on ollut saman suvun hallussa jo lähes 500 vuotta


Saudi-Arabian valtion valtava öljy-yhtiö Saudi Aramco listautuu pörssiin. Kuningaskunnan pääomamarkkinaviranomainen CMA julkaisi asiasta  tiedotteen  sunnuntaina.
 Yhtiön listautumisannista saattaa tulla maailman suurin. CMA ei ilmoittanut aikataulua listautumiselle.
 Saudiomisteisen uutiskanava Al-Arabiyan mukaan Saudi Aramco julkaisee listautumisesitteensä 10. marraskuuta. Uutistoimisto AFP:n mukaan osakkeiden myynnin odotetaan alkavan joulukuun puolivälissä.
 AFP:n lähteiden mukaan Aramcon odotetaan myyvän viisi prosenttia osakkeistaan. Lähteiden mukaan kaksi prosenttia osakkeista tulisi tarjolle Riadin pörssiin joulukuussa. Loput kolme prosenttia osakkeista olisi määrä myydä ensi vuonna ulkomaisessa pörssissä.
 Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohammed bin Salman  on ajanut vuodesta 2016 alkaen Saudi Aramcon listaamista pörssiin. Asia on lykkääntynyt toistuvasti.
 Aramcon listautumista on odotettu mielenkiinnolla, sillä yhtiön arvoksi on arvioitu 1,5–2 biljoonaa dollaria, mikä tekisi siitä maailman selvästi suurimman yhtiön.

Saudi Aramco listautuu pörssiin – Saudi-Arabian öljyjättiläisestä voi tulla maailman suurin yhtiö


Summary: Asiantuntijan mukaan verotus suosii pääomatulojen sijoittamista pörssiin ja asuntoihin eikä tuottaviin investointeihin.

60-luvun lopun laulu 20 rikkaasta perheestä kaipaa päivitystä Suomessa.
 Kun laulu tehtiin, Suomessa elettiin laajasti sekä tulojen että verojen kasvun aikaa. Tuloja myös jaettiin enemmän rikkailta köyhemmille.
 Ahlströmien, Ehrnroothien, Donnerien, von Julinien, Virkkusten, Erkkojen ja muiden rinnalle tai tilalle on  tullut  uusia nimiä, kuten Siilasmaa ja Kodisoja.
 Tulo- ja varallisuustutkijoiden mukaan nimet eivät enää riitä kuvaamaan sitä tilannetta, joka 90-luvulta näihin päiviin on ollut Suomessa käynnissä. Suomeen on syntynyt useiden tuhansien ihmisten joukko, joiden tulo- ja varallisuuskehitys on irronnut muista suomalaisista.
 Kyse on Suomen rikkaista, joita on noin 50 000. Näiden joukosta löytyvät ne uudet laulun nimet. Tästä joukosta erottuu noin 5 000 superrikkaan joukko, jonka tulokehitys on julkisten tietojen mukaan lähtenyt omille poluille. He elävät pitkälti pääomatuloilla.
 – Siellä liikutaan ihan eri kerroksissa, kun puhutaan ylimmästä yhdestä prosentista veronmaksajia ja vielä enemmän, jos mennään ylimpään promilleen. Siellä tulojen koostumus on hyvin, hyvin erilainen, kuvaa professori  Matti Tuomala  Tampereen yliopistosta muutosta.
 Verotus kevenee pääomatulojen kasvaessa
 Taloustieteen professori Matti Tuomala pitää suomalaisen verotuksen suurimpana epäkohta edelleen sitä, että keskimääräistä verotaakkaa voidaan alentaa siirtämällä tuloja verotettaviksi pääomatuloina. Tämä on johtanut siihen, että pääomaverojen tuotto on kasvanut Tuomalan mukaan ansiotuloveron tuoton kustannuksella.
 Pääomaveroilla ja osinkoverolla on suhteessa alempi verokanta kuin palkkaverolla. Se on johtanut siihen, että 90-luvulta alkaen tuloja on siirretty enenevässä määrin osakeyhtiöihin ja mahdollisiin holdingyhtiöihin. Lisäksi vakavaraisilla pörssin ulkopuolisten yhtiöiden omistajilla on mahdollisuus nostaa isoja summia verovapaata osinkotuloa yhtiöistä. Myös varallisuusvero poistettiin Suomessa reilu 10 vuotta sitten.
 Tuomalan tutkimusryhmän mukaan kaikkein rikkaimpien verotus kevenee siinä suhteessa, mitä enemmän pääomatuloja on kokonaistuloista. Eroa havainnollistaa se, että kaikkein rikkaimman prosentin keskimääräinen verotaakka on tutkimusten mukaan ollut pitkän aikaan selvästi matalampi kuin muilla tulojen ylimpään kymmenykseen kuuluvilla.
 Veroaste on tosin noussut vuodesta 2011 alkaen ja on nyt keskimäärin noin 35 prosenttia. Veroste vastaa aika lähelle keskituloisen palkansaajan verotusta.
 Mikko Airikka / Yle
 – Meidän verojärjestelmä on aika erikoinen siitä syystä, että verotaakka määräytyy pitkälti sen mukaan minkälainen on tulojen koostumus.
 Vain hyvin pienellä osalla veronmaksajia on mahdollisuus vaikuttaa siihen, verotetaanko tuloja ansio- vai pääomatuloina. Mahdollisuus iskee Tuomalan mukaan siihen yleiseen  käsitykseen , että tuloerot eivät olisi kasvaneet 90-lukua lukuun ottamatta Suomessa. Tuomalan mukaan keskeisin syy yhä jatkuvaan kehitykseen on niin sanottu tulomuunnon mahdollisuus kaikkein rikkaimmilla.
 Tuloerojen kasvu on saanut rinnalleen myös sen ilmiön, että sekä kaikkein rikkaimpien että kaikkein köyhimpien ihmisten joukko on entistä enemmän samaa vuodesta toiseen.
 Repeämä koskee pientä siivua kaikista verotettavista
 Repeämä veronmaksajien joukoissa on tapahtunut melko pienen ryhmän osalta. Tuomalan mukaan ero ei vielä näy tulonsaajien parhaimman kymmenyksen muissa kuin aivan yläosissa. Tulonsaajien parhaimpaan kymmenykseen pääsee noin 70 000 euron keskituloilla.
 Tuomala korostaa, että pörssikaupan ulkopuoliset niin sanotut listaamattomat yritykset ovat hyvin hajanainen ryhmä. Joillakin varallisuus on tietokoneen ja älypuhelimen tasoa, kun taas osalle yrityksistä on kertynyt runsaasti varallisuutta jo pidemmältäkin ajalta.
 Keskiarvoluvut kertovat professori Tuomalan mukaan selvästi kehityksen, mikä on tapahtunut ylimmän prosenttiryhmän sisällä esimerkiksi varallisuuden osalta.  Mikko Airikka / Yle
 Professori Tuomala on huolissaan kehityksestä, jossa nykyinen verotus kannustaa rikkaita kasvattamaan pääomia eikä investoimaan vaikkapa uusiin laitteisiin tai tuotteisiin.
 – Se suosii sijoittamista varsinaisen liiketoiminnan kannalta toisarvoisiin asioihin, kuten kiinteistöihin ja arvopapereihin.
 Tähän on kiinnitetty huomiota muun muassa valtiovarainministeriön  verotyöryhmissä . Investointiaste on entisestään laskenut viime vuosina Suomessa.
 Pääomatulojen kasvu pitäisi ottaa laajemmin veroasteisiin
 Professori Tuomalan mukaan tuloverotuksessa pitää palata progressiiviseen tulojen verotukseen. Veroasteissa pitäisi jatkossa huomioida kokonaistulot, joissa olisi mukana palkka- ja pääomatulot. Tuomalan mallissa ainakin pääomatulojen verotusta mahdollisesti korotettaisiin.
 Verojen progressiivinen nousu tulojen mukaan koskee nyt valtionverotuksen kautta 10 prosenttia kokonaistuloista.
 Suomen yrittäjien pääekonomisti  Matti Kuismasen  mukaan verotuksen ongelmana ei tällä hetkellä ole se, että pienen ryhmän takia verotuksen painopisteitä muutetaan. Repeämän taustalla on Kuismasen mukaan yleisempi talouden kehitys niin Suomessa kuin maailmalla.
 – Minä näen tässä hyvänä puolena sen, että tässä ei pelkästään vanha raha jyllää, vaan yhteiskunnassa on innovatiivisilla ja ahkerilla ihmisillä mahdollisuus edetä tulo- ja varallisuusmielessä todella hyvin eteenpäin, Kuismanen kannustaa.
 Kuismasen näkemyksen mukaan Suomen rikkaimpien kärkijoukkoon on tullut viime vuosina koko ajan uusia nimiä, etenkin it-osaajia.
 Tulokärjen irtiotto saattaa olla vielä selvempää
 Tuomala siteeraa kirjassaan  Markkinat, valtio & eriarvoisuus  muissa Pohjoismaissa tehtyä tutkimusta, jonka mukaan rikkailla on taipumusta veronkiertoon. Arvostetussa talousjulkaisussa esille tuodussa  tutkimuksessa  on käyty läpi muun muassa Panama papereina tunnettuja tietovuotoja. Niiden perusteella tutkijat päättelevät, että kaikkein varakkain promille kiertää veroja monikymmenkertaisesti enemmän kuin yleisesti tapahtuu henkilöverojen osalta.
 Veronkierto on Tuomalan mukaan yksi esimerkki siitä, että puuttuvien tietojen takia arvio tuloerojen kehityksestä Suomessa osuus alakanttiin. Vastaavaa veronkiertotutkimusta ei ole Suomessa tehty.
 Sen lisäksi varallisuuden vertailu on vaikeampaa kuin tulojen vertailu. Tuomalan arvion mukaan varallisuutta on piilossa merkittäviä summia erilaisten hallintayhtiöiden lisäksi  vakuutuskuorissa .
 Lue myös:
 Köyhät näyttävät köyhtyvän ja rikkaat rikastuvan: Laskelmat kertovat tuloerojen kasvavan
 Varallisuuserot kasvavat – rikkain kymmenes omistaa liki puolet suomalaisten kaikesta omaisuudesta
 Asta Lepän kolumni: Huono-osaisten arki on näkymätöntä suomalaisten hyvinvoivalle enemmistölle
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Suomi voisi kasvattaa verotulojaan 1500 miljoonalla eurolla vuodessa korottamatta veroja lainkaan

Suomessa on tuhansia superrikkaita – Iso osa rikkaista elää osinko- ja muilla pääomatuloilla keskituloisen veroilla


Summary: Salakuljettajat ovat puhkoneet sähkötyökaluilla reikiä aitaan ja tuoneet niiden kautta maahan huumeita ja ihmisiä.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan Meksikon raja-aitaan puhkotut reiät eivät heikennä aidan tehoa, koska ne on helppo korjata.  Washington Postin artikkelin  mukaan salakuljettajat ovat puhkoneet helposti halvoilla sähkötyökaluilla reikiä aitaan ja tuoneet niiden kautta maahan huumeita ja ihmisiä.
 – Meillä on erittäin tehokas muuri. Mutta olipa se miten tehokas tahansa, niin kaikesta pääsee läpi. Se on kuitenkin helposti korjattavissa, ja siksi juuri rakensimmekin sen näin. Ei muuta kuin pannaan irti leikattu palanen takaisin paikalleen. Trump sanoi.
 Laittoman siirtolaisuuden torjumiseen tarkoitettu muuri Yhdysvaltain Meksikon-rajalla on ollut yksi Trumpin eniten mainostamia hankkeita hänen presidenttikaudellaan. Kongressi ei kuitenkaan ole suostunut rahoittamaan muurin rakentamista.
 Lue myös:
 Trumpin uusi raja-aita ei pidättele salakuljettajia – Reikä syntyy sadan dollarin leikkurilla ja yli pääsee tikapuilla
 Rajamuurin odottamiseen kyllästyneet Trumpin tukijat ryhtyivät itse rakennustöihin – joukkorahoituksella koottu jo yli 20 miljoonaa euroa
 Trump kävi katsastamassa raja-aitaa Kaliforniassa – aidassa hopeinen Trump-kyltti

Trump vähätteli Meksikon raja-aitaan puhkottuja reikiä – "Ei muuta kuin pannaan irti leikattu palanen takaisin paikoilleen"


Summary: Trumpin leiri on jatkanut teorian levittämistä ilman pitäviä todisteita Ukrainan syyllisyydestä.

Donald Trumpin  vuoden 2016 presidentinvaalin kampanjapäällikkö  Paul Manafort  levitti Trumpin kampanjan aikaan teoriaa, jossa demokraattisen puolueen kansallisen komitean sähköpostien tietomurron takana olisi Venäjän sijaan ollut Ukraina.
 Asia selviää lauantaina julki tulleista  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan asiakirjoista, joissa Trumpin kampanjaan osallistunut toimihenkilö kommentoi Manafortin teoriaa FBI:n haastattelussa.
 Trumpin leiri on jatkanut teorian levittämistä heikentääkseen Muellerin tutkinnan tuloksia, mutta pitäviä todisteita Ukrainan osallisuudesta ei ole kyetty osoittamaan.
 Yhdysvaltain oikeusministeriö on julkaissut 500 sivua tiivistelmiä haastatteluista, sähköposteista ja muista asiakirjoista, jotka liittyvät Muellerin tutkintaan Venäjän mahdollisesta sekaantumisesta Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaliin.
 Muellerin tutkinnassa ilmi tullut Ukraina-kytkös on noussut pinnalle sen jälkeen, kun Trumpia ja hänen hallintoaan ryhdyttiin tutkimaan mahdollisesta virkarikoksesta. Trumpin epäillään painostaneen Ukrainan johtoa tutkimaan demokraattien  Joe Bidenin  toimia.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Donald Trumpin virkarikostutkinnasta, mistä onkaan kyse? Tässä 100:n ja 500:n sanan vastaukset
 Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs todisti Trumpia vastaan virkarikostutkinnassa
 Valkoinen talo: Ukrainan sotilasapua jäädytettiin osittain presidentinvaaleihin liittyvän tutkinnan edistämiseksi
 Trumpin rikostutkinta paljastaa: Bolton raivostui Valkoisen talon Ukraina-hankkeesta

Trumpin kampanjapäällikkö Manafort levitti teoriaa, jossa demokraattien tietomurron takana oli Ukraina eikä Venäjä


Summary: Airbnb ryhtyy toimiin luvattomien osapuolien torjumiseksi majoituspalvelusta ja väärinkäytösten lopettamiseksi.

Majoituspalvelu Airbnb ilmoittaa kieltävänsä asuntojen vuokraamisen juhlakäyttöön, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Yksityiskoteja majoitukseen vuokraava Airbnb kertoi rajoituksestaan sen jälkeen, kun Yhdysvalloissa Kaliforniassa Orindan kaupungissa viisi ihmistä kuoli palvelun kautta vuokratun asunnon halloween-juhlan ammuskelussa torstaina.
 Kolme uhreista kuoli talossa ja kaksi kuoli saamiinsa vammoihin myöhemmin sairaalassa. Kaikki kuolleet olivat alle 30-vuotiaita.
 Lauantaihin mennessä poliisi ei ollut pidättänyt tai tunnistanut yhtään epäiltyjä. Poliisien mukaan talosta on kuitenkin löytynyt kaksi ampuma-asetta.
 Asunto oli vuokrattu pienelle ryhmälle tekosyyn varjolla, mutta se julkistettiin Instagramissa halloween-juhlien pitopaikaksi, jonne osallistui lopulta yli sata ihmistä.
 Asunnon omistaja ei ollut antanut lupaa juhlille, Airbnb kertoo.
 Toimitusjohtaja  Brian Chesky  tviittasi Airbnb:n ryhtyvän toimiin luvattomien osapuolien torjumiseksi ja väärinkäytösten lopettamiseksi.
 Yritys aikoo esimerkiksi lisätä riskialttiiksi merkittyjen tai epäilyttävien varausten seulomista sekä perustaa uuden yksikön, joka reagoi nopeasti ilmoituksiin juhlapaikkoina käytettävistä Airbnb-majapaikoista.

BBC: Airbnb kieltää tilojen vuokraamisen juhlatiloiksi – taustalla viisi henkeä vaatinut ammuskelu halloween-juhlassa


Summary: Malin armeija kertoi vahvistaneensa joukkojaan Menakan alueella ja ottaneensa tilanteen hallintaan.

Malissa ainakin viidenkymmenen sotilaan kerrotaan saaneen surmansa iskussa, jota maan armeija nimittää terroriteoksi.
 Isku tehtiin perjantaina vartioasemalle pohjoisessa Malissa Menakan alueella lähellä Nigerin rajaa.
 Äärijärjestö Isis otti lauantaina iskun nimiinsä, mutta järjestö ei ole toistaiseksi esittänyt todisteita osallisuudestaan.
 Malin hallituksen julkaisemien tämänhetkisten tietojen mukaan ainakin 53 sotilasta ja yksi siviili kuoli iskussa, uutistoimisto AP kertoo.
 Malin armeija kertoi vahvistaneensa joukkojaan alueella ja ottaneensa tilanteen hallintaan. Perjantainen isku on yksi viime aikojen tuhoisimpia Malin armeijaan kohdistuneita iskuja.
 Lauantaina samalla raja-alueella myös yksi ranskalaissotilas sai surmansa tienvarsipommin räjähdyksessä.
 Vain kuukautta aiemmin ainakin 40 sotilasta kuoli kahdessa jihadisti-iskussa lähellä Malin ja Burkina Fason rajaa.
 Malin pohjoisosat päätyivät terroristijärjestö al-Qaidaan yhdistettyjen jihadistien hallintaan sen jälkeen, kun Malin armeija epäonnistui tukahduttamaan alueella syttyneen kapinan vuonna 2012.
 Aiheesta lisää:
 Malissa itsemurhaisku rauhanturvatukikohtaan - viisi virolaista, yksi ranskalainen ja kaksi malilaista loukkaantui
 Britannia lähettää 250 rauhanturvaajaa Maliin
 Ranska kyselee Suomea mukaan Maliin terrorismia torjumaan – puolustusministeri Kaikkonen: Asia on vaiheessa
 Malin verilöyly vaati aiemmin ilmoitettua vähemmän uhreja  – Uusi uhriluku on 35

Ainakin 50 sotilasta kuoli iskussa Malissa – Isis ottanut iskun nimiinsä


Summary: Kuwaitin viranomaiset ja Instagram kertovat ryhtyneensä toimiin laittoman toiminnan lopettamiseksi.

Kuwaitissa orjakauppiaat ovat myyneet  kotiapulaisia orjiksi  kuvapalvelu Instagramissa ja muissa kännykkäsovelluksissa, kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Teknologiayhtiö Facebook omistaa Instagramin. BBC:n mukaan ihmiskauppaa on käyty myös Googlen ja Applen sovelluskaupoissa myytävien muiden sovellusten välityksellä.
 BBC:n mukaan useat käyttäjätilit tarjosivat sovelluksissa työntekijöitä myyntiin. Kuwaitin viranomaiset sanovat, että epäiltyjä on käsketty poistamaan myynti-ilmoituksensa ja heidät on laitettu allekirjoittamaan asiakirja, jossa he lupaavat lopettaa tällaisen toiminnan.
 Instagram kertoo ryhtyneensä toimiin ihmiskaupan kitkemiseksi. Yhtiö sanoo, että Facebookista ja Instagramista on poistettu asiaan liittyvää sisältöä.
 BBC:n mukaan monet suosituimmat kotiapulaisia myyvät käyttäjätilit näyttävät lopettaneen toimintansa orjakaupan paljastumisen jälkeen.
 Google ja Apple kertovat BBC:lle, että ne työskentelevät sovelluskehittäjien kanssa, jotta laiton toiminta niiden alustoilla saataisiin estettyä.

BBC: Orjakauppiaat myyvät kotiapulaisia Instagramin välityksellä Kuwaitissa


Summary: Pyhäinpäivänä kynttilät ovat melkein aina vaaleita. Lahjaksi voidaan viedä vaikkapa mustia kynttilöitä.

Näinä päivinä markettien käytävät ovat täyttyneet syksyn sesonkituotteista: hautakynttilöistä. Niitä on monennäköisiä, koti- ja ulkomaisia, muoviin tai lasiin upotettuja. Yhteistä niille on vaalea väri.
 Monessa kodissa kynttilät ovat palaneet jo loppukesän pimenevistä illoista alkaen, mutta varsinainen kynttiläsesonki alkaa nyt.
 Esimerkiksi pyhäinpäivää edeltävä halloween ei ainakaan vielä ole läheskään samaa luokkaa kuin nyt käsillä oleva pyhäpäivä, kertoo kynttilävalmistaja Havin tehdaspäällikkö  Päivi Määttä.
 – Kenties tulevaisuudessa, hän lisää.
 Määtän mukaan iso osuus hautakynttilöistä, ehkä peräti puolet, on peräisin ulkomailta. Eniten tuotaneen Baltian maista, mutta osa kynttilöistä on valmistettu Kiinassa tai muualla Aasiassa.
 Hautakynttilöistä suurin osa on muovisia astioita, joiden sisällä on kynttilämassaa. Myös lasisia kynttilöitä on myynnissä, mutta määrissä ne eivät pärjää edullisimmille muovikuorisille. Lasisten etu on, että niihin voi laittaa uusia kynttilöitä vanhojen palettua loppuun. Ympäristö kiittää.
 Hautausmailla näkee Määtän mukaan jonkin verran myös esimerkiksi led-kynttilöitä, mutta  ne eivät ole ongelmattomia  ympäristön kannalta.
 Pääsesonki vasta edessä
 Jos pyhäinpäivä aloittaa kynttilävuoden, niin seuraava myyntipiikki osuu itsenäisyyspäivän tienoille. Perinteen mukaan monen kodin ikkunalle asetetaan tuolloin kaksi kynttilää palamaan rinnakkain.
 Sesongin huippu koittaa kuitenkin vasta pari viikkoa myöhemmin – jouluna.
 – Joulusesonki on kaikkein tärkein, vahvistaa myös Määttä. Kaupat toimittavat tilauksensa hyvissä ajoin, joten kynttilätehtaalla riittää kiirettä jo paljon ennen joulua.
 Arja Lento / Yle
 Kauppa käy vielä joulun jälkeenkin, kun väki ostaa ulkotulia uudeksivuodeksi.
 Havi työllistää toimistoväki mukaanluettuna vakituiseen työsuhteeseen noin 30 työntekijää. Syksyisin Havi palkkaa kymmenkunta käsiparia lisää vauhdittamaan valmistusta ja toimituksia kaupoille.
 Marraskuussa 190 vuotta täyttävä Havi kuvaa itseään Suomen ainoaksi teollisuusmittakaavan kynttilänvalmistajaksi.
 Useita pieniä valmistajia
 Suureen Haviin verrattuna toista ääripäätä edustaa edustaa eteläpohjalainen Punatuli Oy, jonka tuotantotilat ovat nykyisin Kauhajoella.
 Yhtiö on perustettu 1990-luvulla, mutta se siirtyi nykyisille omistajilleen kolmisen vuotta sitten.  Kirsi  ja  Ari Valtonen  hoitavat kynttiläpajaa muiden töidensä ohella.
 Punatuli Oy ilmoittaa haluavansa valmistaa elämän eri vaiheisiin sopivia kauniita kynttilöitä. Yritys tekee sekä valkoisia muistokynttilöitä että värikkäitä, jopa mustia kynttilöitä, jotka sopivat myös lahjaksi.
 – Yritämme kehitellä kynttilöitä, joita ei kaupan hyllyltä löydy, sanoo Kirsi Valtonen.
 Heidän sesonkinsa on alkanut lokakuussa, jolloin käsityöliikkeet eri puolilla Suomea tekivät tilauksia joulumyyntiä silmällä pitäen.
 Valtonen pitää työtä kiinnostavana, eikä sulje pois mahdollisuutta laajentaa yhtiön toimintaa.
 – Pitäisi kiertää messuja ja markkinoita. Miten aika riittääkään – ehkä tulevaisuudessa enemmän, pohtii Valtonen.
 Lue myös:
 Kynttilä haudalla on toivon merkki

Kynttiläsesonki on täällä – pyhäinpäivästä alkaa loppuvuoden myyntiputki


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Liikaa vastuuta liian varhain? "Nykykoulussa järjestelmästä putoavat ne, jotka aiemmin selvisivät pää pinnalla"
 ADHD:n tai muun neuropsykiatrisen oireilun vuoksi tutkimuksiin hakeutuvien alakouluikäisten määrä on  rajussa kasvussa . Hoitolähetteiden määrä on kaksinkertaistunut viidessä vuodessa. Asiantuntijan mukaan lapset eivät välttämättä ole yhtään sen erityispiirteisempiä kuin aiemmin, mutta yhteiskunta ja aikuisten lapsille asettamat vaatimukset ovat muuttuneet vauhdilla.
 Tehyn puheenjohtaja: "Kun hoidin synnytyksiä kolmivuorotyössä, kukaan ei kysynyt, kuka lapsia hoitaa"
 Tehyn puheenjohtajaa huolestuttaa hoitajien uupuminen kikytuntien ja sotesotkujen jäljiltä. Jouni Immonen / Yle
 Sosiaali- ja terveydenhuoltoalan Tehyn puheenjohtaja  Milla-Riikka Rytkönen  arvostelee  ay-liikkeen hyväveli-verkostoja.  Hän sanoo häkeltyneensä ammattiyhdistysmaailmassa kohtaamastaan sovinismista ja tytöttelystä. Tehyn ja Lähihoitajien Superin tavoitteena on saada neuvoteltua keväällä oma kymmenvuotinen sopimus, jolla ylitetään yleinen linja ja kurotaan kiinni palkkaero miesvaltaisiin aloihin.
 Hävisikö liberaali demokratia nationalisimille?
 Itäsaksalaiset rajavartijat mursivat Berliinin muuriin aukon perustaakseen paikalle uuden rajanylityspaikan 11. marraskuuta 1989. Gerard Malie / AFP
 Berliinin muurin murtuminen 30 vuotta sitten aloitti  liberaalin demokratian ylivallan  kauden Euroopassa. Ylen haastattelema politiikantutkija  Ivan Krastev  sanoo, että nyt tuo aika on ohitse. Ensin tuli Yhdysvalloista alkanut talouskriisi, ja murroksen sinetöi Donald Trumpin valinta Yhdysvaltain presisdentiksi. Nyt maailmassa ovat vahvoilla itsevaltaiset johtajat. Krastevin mielestä liberaali demokratia epäonnistui, koska se ei jättänyt tilaa valinnanvapaudelle ja vaihtoehtojen puute teki monet vastahakoisiksi. Globalisaatio ei olekaan kaikille mahdollisuus, vaan monelle se on uhka. Krastevin mielestä länsimainen, liberaali demokratia ei silti ole hävinnyt mihinkään, ja se voi vahvistua uudelleen.
 Malmössa tapahtui kaksi räjähdystä
 Malmössa tapahtui kaksi räjähdystä lauantain vastaisena yönä. Kalevi Rytkölä / Yle
 Etelä-Ruotsissa Malmössa on sattunut  kaksi räjähdystä  lauantain vastaisena yönä. Ruotsalaisten tiedotusvälineiden mukaan perjantaina räjähti iltakymmenen jälkeen kaupungin keskustassa. Räjähdys rikkoi ikkunoita ja vahingoitti kerrostalon sisäänkäyntiä. Aamuyöllä kello kolmen aikaan räjähti Almgårdenin lähiössä asuintalon rappukäytävässä tai sen lähellä. Voimakas räjähdys aiheutti vaurioita rakennukselle ja rikkoi ikkunoita. Myös perjantaina aamuyöllä Malmössä tapahtui räjähdys. Välikohtausten arvellaan liittyvän rikollisryhmien välienselvittelyyn.
 Lännestä leviää sateita
 Ilmatieteen laitos
 Pyhäinpäivää vietetään sateisessa säässä. Sateita leviää lauantaina lännestä alkaen. Maan etelä- ja keskiosassa sateet tulevat alkuksi lumena ja räntänä, ja myöhemmin päivällä räntänä tai vetenä. Etelä-Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla lunta voi tulla päivän aikana 10 senttimetriä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lapsia hakeutuu tutkimuksiin neuropsykiatrisen oireilun vuoksi, Tehyn puheenjohtaja suomii ay-liikkeen hyväveli-verkostoja, sää on sateinen