Summary: Entinen omistajaohjausministeri Sirpa Paateron toiminta saa suomalaisilta synninpäästön, se ei ollut hallituksen eron syy.

Pääministerin paikalta eronneella  Antti Rinteellä  (sd.) on kansan mielestä peiliinkatsomisen paikka: enemmistö ajattelee, että hallituskriisi ja siitä seurannut ero ovat hänen oma syynsä.
 Näin kertoo Ylen Taloustutkimukselta tilaama kysely. Sen mukaan yli puolet kansalaisista on sitä mieltä, että Rinteen oma toiminta oli pääsyy siihen, että hallituskumppani keskusta menetti luottamuksensa pääministeriin.
 Neljännes kyselyn vastaajista katsoo, että eron syynä oli keskustan halu kaataa Antti Rinne.
 Rinne erosi tiistaina , ja sosiaalidemokraatit nimittivät hänet torstaina uuden hallituksen tunnustelijaksi.
 Postin omistajaohjauksen kanssa hapuillutta entistä kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateroa  (sd.) sen sijaan syyttää erosta vain neljä prosenttia vastaajista. Paatero  erosi ministerin paikaltaan viime viikon perjantaina.
 Seitsemän prosenttia kansalaisista on sitä mieltä, ettei Rinteen erolle ole mitään erityistä syytä: politiikassa vain käy joskus näin.
 Viisi prosenttia katsoo muiden syiden vaikuttaneen, ja kolme prosenttia ei osaa sanoa kantaansa.
 Arvuuttelu vain jatkuu, kunnes tarkka syy kerrotaan
 Politiikan tutkijan  Johanna Vuorelman  mukaan kyselyn tuloksissa näkyy se ideologinen kamppailu, jota eron syistä käydään, kun niitä ei ole avattu perusteellisesti julkisuudessa.
 Vuorelma arvioi, että poliittinen kiistely ei olisi näin kiivasta, jos Rinnettä kohtaan tunnetun epäluottamuksen perimmäinen syy tiedettäisiin.
 – Syihin kohdistuu nyt poliittista kamppailua. Yhtäältä on tulkinta, että syy on Rinteen toiminta. Sen kannalla on erityisesti keskustalaisia ja kokoomuslaisia. Toinen tulkinta on, että se olikin keskustan valtapolitiikkaa. Siellä näkyy enemmän sosiaalidemokraatteja ja vasemmistoliittolaisia, Vuorelma sanoo.
 Suurin osa Ylen kyselyn vastaajista katsoo pääministerin ja koko hallituksen eron syyn olevan Antti Rinteessä itsessään. Joonas Haverinen / Yle
 Keskusta on puhunut kokonaisarviosta ja luvannut avata syitä tarkemmin myöhemmin. Niin kauan kuin yksityiskohtaisia perusteluja ei tiedetä, spekulaatiot ja arvuuttelu vain jatkuvat. Rinteen eron syistä on esitetty monia tulkintoja.
 – Selitykseksi on nostettu Rinteen sisäinen johtaminen hallituksessa, ristiriitaiset puheet julkisuudessa tai se, että ne eivät ole edustaneet hallituksen linjaa, sekä toiminta Postin työehtokiistassa ja Paateroon kohdistunut toiminta.
 – Sekin vaikuttaa, millaista politiikkaa Rinne edustaa. Hän on ammattiyhdistystaustaisena profiloitunut tietyn eturyhmän edustajaksi, Vuorelma luettelee.
 Vuorelma pitää yllättävänä sitä, että Rinteen eron tulkinnoissa erottuu selkeä oikeisto–vasemmisto-jakolinja, ei niinkään jako hallituksen ja opposition leireihin.
 Tämä olisi luonnollista, kun kyse on kuitenkin hallituksen luottamuksesta. Vuorelman mukaan kyse onkin kamppailusta nimenomaan työmarkkinapolitiikassa.
 Demarit ja keskusta syyttävät toisiaan
 Ylen kyselyn tausta-aineistosta selviää, että oppositiopuolueiden kannattajat pitävät Antti Rinnettä pääsyyllisenä hallituksen eroon.
 Kokoomuslaisista lähes 80 prosenttia ja perussuomalaisistakin ja kristillisistä noin 70 prosenttia katsoo Rinteen keittäneen oman soppansa.
 Demareiden kannattajista melkein 60 prosenttia katsoo kepun pettäneen eli keskustan ajaneen Rinteen eroa. Heistäkin yli neljännes on kuitenkin sitä mieltä, että Rinteen toiminta on pääasiallinen syy eroon.
 Keskustalaisista yli 80 prosenttia sanoo, että Rinne voi syyttää erostaan vain itseään. Muut SDP:n entiset hallituskumppanit jakautuvat kannassaan.
 Politiikan tutkija Johanna Vuorelman mukaan yhteistyökyvyn palauttaminen ei ole aivan helppoa, kun puolueet ovat eri mieltä eron syistä. Tapio Rissanen / Yle
 Vasemmistoliiton kannattajista lähes puolet pitää keskustaa syyllisenä, kolmanneksen mielestä Rinne oli itse syypää eroonsa
 Vihreistä alle puolet pitää Rinnettä syyllisenä eroon, noin kolmannes syyttää keskustaa.
 Yli puolet RKP:läisistä on Rinteen syyllisyyden kannalla, kolmannes kallistuu keskustan suuntaan.
 Huomionarvoista on se, että vain muutama prosentti SDP:n, keskustan ja vasemmistoliiton kannattajista katsoo kyselyssä ministeri Sirpan Paateron toiminnan olevan pääsyy Rinteen ja hallituksen eroon. Oppositiopuolueetkin jakavat tämän kannan.
 Sen sijaan vihreissä tuo luku on jo kahdeksan prosenttia ja RKP:ssä 11 prosenttia.
 Miten luottamus palautetaan?
 Eduskuntaryhmät ovat vastanneet tänään hallitustunnustelija Rinteen kysymyksiinsä  uuden hallituksen muodostamiseksi.
 Käytännössä hallitus jatkaa samalla viiden puolueen kokoonpanolla ja kesäkuussa Rinteen johdolla tehdyllä hallitusohjelmalla, pääministeri ja osa ministereistä vain vaihtuu. Hallitusneuvottelut käydään huomenna eduskunnassa.
 Demareiden ja keskustan välillä on kyselyn mukaan kuitenkin suuri epäluottamus. Toinen syyttää hallituksen erosta keskustaa, toinen Rinnettä.
 Puolueiden eduskuntaryhmät tuulettivat tuntojaan torstaina ja  vakuuttivat menevänsä eteenpäin hyvässä hengessä.  Pääministerin vaihdoksen selitettiin vahvistavan luottamusta politiikkaan ja tuovan toimintakykyisen hallituksen.
 Näin kysely tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1046 ihmistä puhelimitse ja nettipaneelin kautta. Vastaajien otos painotettiin vastaamaan väestöä iän, alueen ja sukupuolen ja talouden koon mukaan. Tietojen keruu tehtiin tiistaina 3. joulukuuta eli Rinteen eropäivänä. Tutkimuksen virhemarginaali on +/- 3,2 prosenttiyksikköä.
 Tampereen yliopiston tutkijatohtorina työskentelevän Johanna Vuorelman mukaan voi käydä päinvastoinkin: koko hallituskriisi on heikentänyt luottamusta sekä poliittisiin puolueisiin että hallituksen toimintakykyyn.
 – On aika vaikea nähdä, miten hallitus pystyy tämän jälkeen kovin nopeasti palauttamaan yhteistyön, jota vaaditaan siihen, ettei ajauduta uudelleen kriisiin. On tulossa paljon työmarkkinakysymyksiä ja työtaisteluja. Poliittinen tilanne seuraavan vuoden aikana vaatii sitä, että hallituksella on yhteinen tilannekuva, millä tavoin edetään.
 – Tällä hetkellä näyttää, että siellä on aika syvä kuilu erilaisten tulkintojen välillä, mitä hallituskriisissä on tapahtunut, Vuorelma sanoo.
 Rinteen hallituksen puolueet jatkavat, mutta ilmeisesti ilman Rinnettä. Hän ei ole vielä kertonut, haluaako hän ministeriksi uuteen hallitukseen. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Koko hallituskriisi ja ero juontaa juurensa Postin työehtokiistaan ja yhtiön omistajaohjaukseen. Vuorelma huomauttaa, että omistajaohjauslinjaus on edelleen ratkaisematta.
 – Siellähän on syvä jännite. Onko valtio omistajana siinä roolissa, että se ajaa ensisijaisesti työntekijöiden oikeuksia, vai onko se valtion taloudellisen edun valvoja? Tämä keskustelu on vielä käymättä, Vuorelma sanoo.
 Eikä tämä ole ainoa asia, mistä hallituksessa jatkavien puolueiden pitää löytää yhteinen sävel. Esimerkiksi  viime päivinä kuohuttanut Al-Holin pakolaisleirin  suomalaisäitien ja -lasten mahdollinen Suomeen tuominen löytyy heti uuden hallituksen pöydältä.

Kansalta murskatuomio Rinteelle Ylen kyselyssä: yli puolet pitää eron syynä pääministerin omia toimia, neljännes katsoo kepun pettäneen


Summary: Rap-artisti Mercedes Bentso kertoo Ylen haastattelussa olevansa yksi teatteriohjaaja Veijo Baltzarin uhreista. Hän teki  kokemuksistaan kappaleen ennen marraskuun paljastuksia.

Oikeuden toteutumisen ja totuuden paljastumisen juhla. Mahtipontiset sanat mainostavat rap-artisti  Mercedes Bentson  lauantai-illan keikkaa Suvilahti TBA -ravintolassa. Siellä juhlitaan hänen  Clare Quilty  -kappaleensa musiikkivideon ensi-iltaa.
 Mercedes Bentso, oikealta nimeltään  Linda-Maria Roine , aikoo kertoa tilaisuudessa, että hän oli yksi kulttuurineuvos  Veijo Baltzarin  uhreista. Asia tuli julki jo ennen Roineen esiintymistä. Siitä kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 – Haluan antaa nimeni ja kasvoni asialle, että nähdään, että Baltzarin uhrit ovat todellisia ja oikeita ihmisiä, Roine kertoo Ylelle.
 Baltzar  vangittiin marraskuussa  epäiltynä törkeästä ihmiskaupasta. Sittemmin epäilyt  ovat laajentuneet .  HS kertoi  vangitsemisen jälkeen, kuinka Baltzar on vuosien ajan manipuloinut ja ahdistellut nuoria naisia.
 Tässä haastattelussa Roine kertoo muun muassa miksi hän ei uskaltanut aiemmin puhua asiasta omilla kasvoillaan, miten hän on käsitellyt Baltzarin aiheuttamia traumoja taiteessaan ja miten tapauksen käsittely julkisuudessa on vaikuttanut häneen.
 Pelko hellittää
 "Jahtasit mua niin kuin Quilty Doloresta / Annoit mulle yhden päärooleista / Et ollut ohjaaja, olit kultinjohtaja / Mut luulit ostavas, koska tulin pohjalta."
 Sanat ovat Mercedes Bentson kappaleesta  Clare Quilty , joka julkaistiin maaliskuussa. Kappaleen nimi viittaa  Vladimir Nabokovin   Lolita -romaanin päähenkilöön. Tosiasiassa se kertoo Veijo Baltzarista. Kappaleen lyriikoissa mainitaan jopa Baltzarin näytelmä  Jumala on suuri , jonka esityksissä Roine näytteli 17–18-vuotiaana.
 Kappaleen lisäksi Roine on kertonut tunnetun teatteriohjaajan ahdistelusta omaelämäkerrallisessa kirjassaan  Ei koira muttei mieskään . Ohjaajan nimeä hän ei kuitenkaan uskaltanut kertoa julki.
 – Pelkäsin tosi paljon. Pelkäsin, että mua ei uskota, koska kyse oli julkisuuden ystävästä, jolla oli tosi paljon ystäviä politiikassa, Roine sanoo.
 – Mä tiesin, että  Paavo Lipponen  on hänen armeijanaikainen ystävänsä. Hän toi sen usein esille. Tiesin, että  Tarja Halonen  on käynyt katsomassa useita hänen esityksiään. Tiesin, että hänellä on vaikutusvaltaisia ystäviä ja ajattelin, että kukaan tuskin uskoo, jos tuon tuollaisen asian esille.
 Tilanne muuttui, kun Baltzar vangittiin. Roine sanoo uskovansa, että hänen tarinaansa uskotaan helpommin rikosepäilyjen takia.
 – Olen lukenut myös netistä paljon uhreja syyllistäviä kommentteja. Sellaisia, että eikö naisilla ollut terveet jalat, joilla he olisivat voineet kävellä ulos sieltä. Tai että ehkä ne on halunnut vain hienon roolin itselleen ja antanut Baltzarin ahdistella. Haluan tuoda omalla tarinallani esille sen, että kyse ei ole mistään tällaisesta.
 Lumi rikkoo jään
 Helsingin Sanomien paljastusjutussa Roine kertoo esiintyvänsä nimellä "Lumi".
 – Toimittaja  Paavo Teittinen  soitti mulle tammi- tai helmikuussa ja sanoi tekevänsä juttua Veijo Baltzarin kultista. Olin tosi huojentunut. Tajusin, että vihdoinkin tämä paljastuu. Olin elänyt siinä uskossa, että hän saa jatkaa tätä toimintaa eikä kukaan puutu asiaan.
 HS:n jutussa Roine kertoo Baltzarin houkutelleen hänet  Jumala on suuri  -projektin jälkeen kartanolleen kuvauksiin. Hänestä tehtäisiin kansainväliselle kiertueelle lähtevän  Miranda -näyttelyn keulakuva.
 Paikan päällä Baltzar komensi Roineen sänkyynsä vetoamalla siihen, että hänen pitäisi totella ohjaajaa. Kun kulttuurineuvos alkoi kysellä seksuaalisia kysymyksiä, Roine lähti.
 – Mulla on kummitellut mielessä, että mitä jos en olisi osannut lähteä siitä tilanteesta. Että miten pienestä se on ollut kiinni. Mitä mulle olisi tapahtunut, jos olisin ollut vähänkään heikompi? Ja kuinka tuolla on naisia, varmasti, jotka eivät ole osanneet lähteä ja mitä niille on tapahtunut, hän sanoo.
 Roine sanoo olevansa hyvässä asemassa myös siksi, että hän on voinut käsitellä traumojaan musiikin keinoin. Hän on kertonut Mercedes Bentson kappaleissa huumeiden ja väkivallan värittämästä menneisyydestään.
 Harva kuitenkaan ajatteli  Clare Quilty  -kappaleen olevan liki sanasta sanaan totta.
 – Monelle se meni ehkä taideteoksena, koska siinä on ne  Lolita -viittaukset. Mutta kaikki on suurin piirtein totta. Ainoa kohta, johon olen kiinnittänyt huomiota jälkikäteen on se, että sanon raahanneeni oven eteen pianon. Oikeasti sidoin sähköjohdon pianon ympäri ja sidoin sen ovenkahvaan, Roine kertoo.
 Videolla kulttijohtaja saa ansionsa mukaan
 Pysäytyskuva Claire Quilty -kappaleen musiikkivideolta. Kerttu Hakkarainen
 Myös  Clare Quilty  -kappaleen tuore musiikkivideo kertoo kultista. Video on Roineen mukaan fiktiivinen kertomus, joka kuitenkin tukee kappaleen tarinaa. Lauantai-illan tapahtuman  Facebook-sivuilla  julkistetun kuvan perusteella kultinjohtajaa näyttelevä mies näyttää Veijo Baltzarilta.
 – Videossa on karismaattinen kultinjohtaja, joka houkuttelee kulttiinsa nuoria naisia. Olen kultin uusin jäsen. Kultin johtaja näyttäytyy aluksi miellyttävänä isähahmona, mutta pikku hiljaa tulee esiin alistavampia piirteitä. Me tytöt päädytään mun johdolla yhteen ja keksitään ratkaisu, joka on ehkä hieman rajumpi kuin tosielämässä, Roine kuvailee videota.
 Kauhuelokuvamaisia piirteitä sisältävä vanhalle Super 8 -filmille kuvattu musiikkivideo on ohjaaja  Aino Sunin  käsialaa. Suni on ohjannut myös Roineesta kertovan dokumenttielokuvan  Ei koskaan enää  (2018).
 Roine sanoo kertoneensa työryhmän jäsenille ja etenkin näyttelijöille kappaleensa taustoista.
 – Kun etsin tyttöjä videolle, kerroin, että se perustuu omiin kokemuksiini ahdistelevasta teatteriohjaajasta. Yksi tytöistä sanoi, että periaatteessa vastustaa tämän videon loppuratkaisua, mutta tuli siihen tulokseen, että tämä on taidetta ja että pitäähän aggressiot jollakin tavalla purkaa.
 Roine toivoo, ettei videon loppuratkaisua paljasteta. Raotetaan verhoa kuitenkin sen verran, että kultinjohtajan harrastamat sidontaleikit muuttuvat vakavammiksi ja lopussa paha saa palkkansa.
 – Kyseessä on video eli symbolinen juttu. Siinä ei Veijo Baltzarille käy mitään, Roine kuittaa.
 Lapsuuden sankari
 Kun 17-vuotias Linda-Maria Roine lähti mukaan Veijo Baltzarin  Jumala on suurin  -teatteriproduktioon, hän ihaili esityksen ohjaajaa. Hän oli lukenut Baltzarin kirjoja ja kertoo pitäneensä kulttuurineuvosta esikuvanaan.
 – Mulla oli Baltzarin kuva seinällä, kun menin sinne proggikseen, hän sanoo.
 HS:n jutussa Baltzarin on kerrottu valinneen uhreikseen haavoittuvassa asemassa olevia nuoria naisia. Tällainen Roine tosiaan oli.
 – Olin alle kuukausi sitten irtautunut subu-koukusta. Alle kuukausi aikaisemmin mut oli pahoinpidelty siihen pisteeseen, että meinasin kuolla. Tän pahoinpitelijän oli omien sanojensa mukaan tarkoitus tappaa mut. Mulla oli muistaakseni vielä rauhoittava lääkitys käytössä pahoinpitelyn vuoksi ja fyysisiä vammoja jäljellä. Olin hyvin hyvin haavoittuvassa tilassa.
 Nyt, kahdeksan vuotta myöhemmin, Roine kertoo miettivänsä kokemustaan uudelta kantilta.
 – Sen tajuaminen, että Baltzar on halunnut käyttää mua hyväksi, on ollut todella satuttava kokemus. Mutta kaikista raskainta tässä kohussa on ollut tajuta ihan konkreettisesti, että ei helvetti, se on tehnyt tota muillekin.
 Roine sanoo tuntevansa muutamia Baltzarin muista uhreista, joskaan ei läheskään kaikkia.
 – Luulin oikeasti, että se näkee mussa jotain lahjakkuutta ja että se haluaa sen takia auttaa mua. Tuntuu superpahalta tajuta, että se ei ollut niin. Se on nähnyt mut vain lihapalana ja hyödykkeenä. Mutta mä oon pystynyt jatkamaan musiikin tekemistä ja omaa uraa sen jälkeen. Voin vain kuvitella, miltä sama tuntuu sellaisista tytöistä, joilla ei ole ollut mitään muuta.
 Roine sanoo, että hän ei enää aikoihin ole uskonut Baltzarin koskaan halunneen hänelle mitään hyvää.
 – Mua säälittää tosi paljon se 17-vuotias minä, joka on luullut, että mun lapsuuden sankari haluaa auttaa mua. Ja että paljastuu, että niin ei ollut... ja että se ei ole mikään sankari.
 Lue lisää:
 “Tämä oli vaikein kohtaamani juttu”, sanoo Veijo Baltzarin toimet paljastanut toimittaja – julkaisua edelsi uneton yö
 Kulttuurivaikuttaja Veijo Baltzar vangittu epäiltynä törkeästä ihmiskaupasta
 Uusia rikosepäilyjä Veijo Baltzar -vyyhdissä – rikosnimikkeinä pahoinpitely ja seksuaalinen hyväksikäyttö

Ensimmäinen Veijo Baltzarin uhreista astui julkisuuteen – räppäri Mercedes Bentso: "Luulin, että hän näki minussa lahjakkuutta"


Summary: Pohjois-Korean mukaan Yhdysvaltain ajamat neuvottelut ovat olleet ajanpeluuta ja Trumpin vaalikampanjaa.

Pohjois-Korea vihjaa, että neuvottelut sen ydinohjelmasta eivät ole enää pöydällä.
 – Emme kaipaa pitkiä neuvotteluja Yhdysvaltain kanssa ja keskustelut ydinohjelmasta eivät ole enää neuvottelupöydällä, Pohjois-Korean YK-lähettiläs  Kim Song  sanoo.
 Lähettiläs Kim Song sanoo, että Yhdysvaltain peräämä "kestävä ja olennainen vuoropuhelu" on ollut vain ajanpeluuta, joka on sopinut Yhdysvaltain sisäpoliittiseen agendaan.
 Kim Song arvioi, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on tarvinnut prosessia omassa ensi vuoden presidentinvaalien kampanjassaan.
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on varoittanut aiemmin, että hän aikoo avata ensi vuonna "uuden polun" neuvotteluissa. Tämän on pelätty tarkoittavan sitä, että Pohjois-Korea aloittaa uudelleen ydinaseen ja pitkän kantaman ohjusten testaukset.

Pohjois-Korea: Pitkiä neuvotteluja ydinohjelmasta ei tarvitse enää jatkaa


Summary: Ulkoministeriön korkeimman virkamiehen mukaan kiistassa on kyse vakavasta näkemyserosta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeriön hallinnosta vastaava virkamiesjohto puolustaa ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toimia al-Holin leiriläisten siirtoa koskevassa jupakassa. Johto on sitä mieltä, ettei se ole rikkonut lakia missään vaiheessa.
 Asia selviää Ylelle vuodestusta ulkoministeriön sisäisestä viestistä.
 Ilta-Sanomat kertoi  viime viikolla, että Haavisto syrjäytti virkamiehen, jolla oli eri näkemys leirillä olevien auttamisesta. Haavisto  on pyytänyt tilannetta anteeksi  ja sanonut, että virkamies voi jatkaa tehtävässään.
 Sotkua  tutkii jo oikeuskansleri.
 "Miten tulipalo sammutetaan oikein"
 Tänään maanantaina iltapäivällä ulkoministeriön henkilöstölle lähetetyn viestin mukaan al-Holin leiriläisten kotiuttamista koskeva keskustelu johtuu vakavasta näkemyserosta, "siitä, miten tulipalo sammutetaan oikein".
 Viestin on allekirjoittanut alivaltiosihteeri  Pekka Puustinen . Hän on yksi ulkoministeriön korkeimmista virkamiehistä.
 Viestissä vieritetään syytä virkamiesjohdon suuntaan.
 – UMn virkamiesten vastaus tilanteeseen näytti siltä, että emme voi tehdä mitään. Kun tämä ei varmaankaan ollut ainoa mahdollinen vastaus niin haluttiin löytää tapa, jolla UM voi päästä työssä eteenpäin", Puustinen kirjoittaa.
 Käytännössä al-Holin leiriläisten siirtämisestä Suomeen vastasi konsulipäällikkö Pasi Tuominen.
 Henkilöstön mielestä siirtymisvelvollisuus ei peruste
 Alivaltiosihteerin viestin mukaan "vakava näkemysero al-Hol-asioiden hoidossa näkyi virkamiesjohdolle tulleena pyyntönä selvittää, löytyisikö konsulipäällikölle muita sopivia tehtäviä. Pyyntö oli harvinainen ja poikkeuksellinen".
 Helsingin Sanominen haastatteleman  Pasi Tuomisen mukaan hänet siirrettiin pois al-Holin pakolaisleiriä koskevien asioiden käsittelystä Haaviston päätöksellä. Tuomisen mukaan päätöksen taustalla oli se, etteivät hänen ja alaistensa näkemykset miellyttäneet Haavistoa.
 Tuomisen mukaan hänelle myös kerrottiin siirrosta vasta pari viikkoa päätöksen jälkeen.
 – Erimielisyydet koskivat al-Hol-asioiden hoitotapaa. Tämän pohjalta katsottiin, että perustelut tehtävästä toiseen määräämiselle täyttyvät UM:n siirtymisvelvollisuuden nojalla. Diplomaattivirkamies voidaan siirtää toiseen tehtävään perustellusta syystä. Valmistelua jatkettiin, Puustinen kirjoittaa henkilöstölle tänään lähettämässään viestissä.
 Ylen haastattelemat työntekijät ovat ihmeissääään siitä, että Haavisto – ja nyt myös virkamiesjohto – perustelevat siirtoa siirtymisvelvollisuuden nojalla. Työntekijöiden mukaan virkamiehillä on siirtymis velvollisuus , mutta ei siirtymis pakkoa .
 "Kaikki eivät jaa julkisuudessa esiin tuotua kuvaa"
 Ylen maanantaina haastattelemat henkilökunnan edustajat ovat pöyristyneitä siitä, ettei ministeriön virkamiesjohto ole viestinyt aiheesta lainkaan ministeriön sisällä.
 Henkilöstö ei halua esiintyä jutussa nimellään, sillä he pelkäävät oman uransa puolesta. Moni ministeriön virkamies allekirjoittaa väitteen "pelon ilmapiiristä", josta myös konsulipäällikkö Pasi Tuominen on puhunut Helsingin Sanomille antamassaan haastattelussa.
 Henkilöstölle lähetetyssä viestissä työilmapiiriongelmia sen sijaan vähäteltiin.
 – Julkisuudessa on myös esitetty negatiivisia näkemyksiä UM:n työilmapiiristä. Varmasti tällaisiakin kokemuksia on. Olen kuitenkin ymmärtänyt keskusteluissani, että kaikki eivät jaa julkisuudessa esiin tuotua kuvaa, Puustinen kirjoittaa.
 Puustisen kirjoituksen mukaan ministeri, ministeriön virkamiesjohtoa ja työntekijöiden edustajat tapasivat tänään hyvässä hengessä ja tapaamisia aiotaan jatkaa.
 Lue myös:
 Suomella on "melko täsmällinen" suunnitelma, miten al-Holin leiriläiset siirrettäisiin Suomeen

"Virkamiesten vastaus tilanteeseen näytti siltä, että emme voi tehdä mitään" – Ylelle vuodettu ministeriön sisäinen viesti vierittää syytä al Hol -kiistassa virkamiesten päälle


Summary: Seurakuntapastori Elise Hasanen: "Koiran mukana siunataan koko huonekunta, mutta koira huomioidaan nimellä kutsuen siunauksessa myös yksilönä. "

Koirat tanssivat harvoin kirkonmenoissa.
 Kotka–Kymin seurakunnan ja Kotkan koiraystäväinseura ry:n järjestämässä koirien joulukirkossa kahden vuoden ikäiset cockerspanielit Vilma ja Venla hyppivät kuitenkin hilpeän sisartanssin.
 Kaikkiaan Kymin kirkonmäellä on järjestetty koirin joulukirkkoja liki vuosikyymmenen ajan. Tänä vuonna koirien joulukirkkoon saapui satakunta koiraa omistajineen vastaanottamaan joulun tunnelmaa.
 Viimeiset viisi koirien joulukirkkoa pitäneen pastori  Elise Hasasen  mukaan koirille rapsuttamalla ja silittelemällä tehty siunaus ei rajoitu pelkästään koiraan. Lemmikin mukana siunataan koko huonekunta.
 – Kun koiralle tai jollekin muulle lemmikille annetaan siunatun joulun toivotus sen omalla nimellä kutsuen, koira huomioidaan myös yksilönä, Hasanen sanoo.
 Tiina Piiparin cockerspanielit Vilma ja Venla innostuivat ennen kirkonmenoja sisartanssiin. Tahtia löi taustalla Pertti Piipari.  Ville Vanhala / Yle
 Kritiikkiä koirien siunaamisesta
 Joululaulun, hartauden ja rukouksen jälkeen Kymin kirkon taakse muodostui koirista ja koirienomistajista pitkä jono. Cockerspanielit Venla ja Vilma saavat pitkän odotuksen jälkeen vuorollaan Hasaselta siunatun jouluntoivotuksen.
 Venlan ja Vilman omistajat  Tiina  ja  Pertti Piipari  kertovat olevansa koiriensa kanssa jo kolmatta kertaa koirien joulukirkossa.
 – Koirat ovat perheemme jäseniä, joten koirien joulukirkko on meidän perheemme joulunajan aloitus, Tiina Piipari totesi.
 Koirien siunaaminen ei välttämättä ole kaikkien mieleen. Kotkassa koirien joulukirkko on kirvoittanut kritiikkiä, mikä on näkynyt myös yleisönosastokirjoituksissa. Kotkalainen  Jarmo Mäkinen  uhkasi Kymen Sanomien yleisönosastorjoituksessaan jopa erota kirkosta, koska tuntee joutuneensa kirkon silmissä koirien kanssa samalle viivalle.
 Mäkisen mielestä koirien siunaaminen nimellä mainiten loukkaa etenkin iäkkäämpiä, syvästi uskonnollisia ihmisiä.
 – Siunaus on hyvin henkilökohtainen yhteys seurakuntalaisen ja seurakunnan työntekijän välillä. Voisi sanoa niin, että koiria siunaamalla kunnioitus ihmistä kohtaan laskee.
 Mäkinen korostaa, että hänellä ei ole yleisellä tasolla mitään koiria tai muitakaan eläimiä vastaan.
 – Lemmikit voivat olla mukana hartaustilaisuuksissa ja luontokirkot ja metsän eläinten siunaus ovat meillä jo totuttu käsite.
 Luonto ja luontokappaleet
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Jumalanpalveluksen asiantuntijan  Terhi Paanasen  mukaan lemmikkieläinten siunaamisesta ei ole käyty kirkossa sisäistä keskustelua.
 Helsingissä eläimiä on siunattu esimerkiksi Helsingin Tuomiokirkon portailla.
 Paananen sanoo ymmärtävänsä koirien ja muiden lemmikkien siunaamista, koska lemmikkejä siunatessa siunataan myös niiden elämään liittyviä ihmisiä.
 Paanasen mukaan koirien siunaamisen liittyy samaa ajattelua kuin suosituiksi tulleisiin luontokirkkoihin.
 –Kristinuskossa luonnolla on suuri merkitys. Uskomme, että Jumala puhuu ihmiselle luonnon ja luontokappaleiden välityksellä.
 Noin satakunta koiraa omistajinen osallistui Kotkan Kymin kirkon koirien joulukirkkoon.  Ville Vanhala / Yle
 Eläimet perheenjäseninä
 Koirille on järjestetty koirayhdistysten ja seurakuntien yhteistyönä kymmeniä joulusiunaustilaisuuksia pääkaupunkiseudulla ja muualla Suomessa jo usean vuoden ajan.
 – Eläinten siunaaminen lienee ortodoksista perinnettä. Helsingissä ja Espoossa koirien siunauksista ovat vastanneet ennen kaikkea ortodoksiseurakunnat, kertoo  Liisa Suoninen  Suomen Kennelliitosta.
 Jumalanpalveluksen asiantuntija Paanasen mukaan kristinuskon vanhoissa liturgioissa on monia luontoon liittyviä perinteitä ja rukouksia, Hän mainitsee esimerkkinä veden siunaamisen, joka tunnetaan ennen kaikkea ortodoksisen kirkon piiristä.
 – Kirkot ovat jatkuvassa vuorovaikutuksessa toistensa kanssa ja vaikuttavat toisiinsa. Kaikki kristilliset liturgiat kumpuavat kuitenkin alunperin samasta juuresta.
 Suonisen mielestä koirien siunaaminen ei varsinaisesti ole koirien inhimillistämistä.
 – Koirille annetaan kutsumanimiä kuten ihmisillekin eikä sekään mielestäni ole eläimen inhimillistämistä, Suoninen toteaa.
 Koiraa ja yhtä lailla myös kissoja pidetään nykyään perheenjäseninä. Suoninen kuitenkin muistuttaa, että kysymyksessä ovat eläimet, joilla ei ole samanlaisia tarpeita kuin ihmisellä.
 – Kennelliiton kanta on, että koirasta on huolehdittava ja sen on päästävä elämään koiran arvoista elämää.
 Koirien valopannot loivat tunnelmaa koirien joulukirkkoon.  Ville Vanhala / Yle
 Avustusta vähävaraisten lemmikeille
 Kotka–Kymin seurakunnan koirien joulukirkko pidettiin tänä vuonna vielä viheriöivillä nurmikoilla. Tiina Piipari olisi toivonut jouluisen tunnelman luomiseksi lunta maahan ja puiden oksille. Sen sijaan joulukuusesta ei ollut hänen mielestään niin väliksi.
 – Viime vuonna täällä oli joulukuusi ja koirien hihnat sotkeentuivat kuusen sähkökynttilöiden johtoihin, Piipari kertoo.
 Eläinten joulurauhan julistuksessaan pastori Pasanen mainitsi, että tänä jouluna vähävaraisten joulukeräyksessä kerätään ruokaa myös vähävaraisten perheiden lemmikeille.
 – Lemmikkieläimet eivä enää ole vain varakkaiden etuoikeus. Meidän on kuitenkin muistettava, että eläimet eivät elä ihmistä varten, vaan ne ovat olentoja, joilla on omat tahtonsa ja tarpeensa.
 Viiden kuukauden ikäinen tiibetinspanieli Hilma hytisi emäntänsä  Merja Kauralan  sylissä vilttiin käärittynä.
 – Koira jännittää muiden koirien läheisyyttä niin paljion, että vapisee, Kaurala kertoi.
 Ensimmäistä kertaa koirien joulukirkkoon osallistunut Kaurala piti tilaisuuden tunnelmasta ja uskoi tulevansa koiransa kanssa joulukirkkoon uudestaan.
 – Kun Hilma kasvaessaan tottuu muihin koiriin, sitä ei enää ensi jouluna joulukirkko jännitä.
 Kissanomistajan "koirakuume"
 Pastori Elise Hasaselle koirien joulukirkosta on tullut vuoden mieluisin työtehtävä.
 – Koirat luovat hyväntuuliisuutta. Koirien joulukirkosta lähtee aina hymy huulilla kotiin.
 Vaikka Hasanen tunnustautui koiraihmiseksi, niin tällä hetkellä hänellä on lemmikkeinään kaksi kissaa. Pastori potee kuitenkin "vakavaa koirakuumetta."
 – Koiranhankinta on jo niin pitkällä, että rotu on jo päätetty. Ehkä meille tulee hyvinkin pianwelsh gorgin pentu.

Koirien joulusiunaus on myös kauhistus: "Koiria siunaamalla kunnioitus ihmistä kohtaan laskee"


Summary: Ulkoministeri Pekka Haaviston asema on kyseenalaistettu viime päivinä, koska hänen syytetään toimineen omavaltaisesti al-Holin leirillä olevien lasten palauttamiseksi Suomeen.

Vihreät ja vasemmistoliitto valitsevat ehdokkaansa ministereiksi maanantaina kello 16 alkavissa kokouksissaan.
 Puolueiden ei odoteta tekevän suuria muutoksia ministerivalintoihin, mutta vihreiden valinnoissa voi tapahtua yllätyksiä.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) on viime päivinä ollut kohujen silmissä liittyen hänen toimintaansa Syyrian al-Holin leirillä olevien lasten palauttamiseksi Suomeen.
 Haavistoa on syytetty omavaltaisesta toiminnasta leirillä olevien lasten auttamiseksi Suomeen ilman poliittista päätöstä.
 Haavisto on kiistänyt syytöksiä ja vedonnut oikeuskanslerin  Tuomas Pöystin  ratkaisuun, jonka mukaan leirillä olevia pitäisi auttaa.
 Yle seuraa valintaa suorana ja päivittää uudet ministeriehdokkaat tähän juttuun heti, kun asia selviää.
 Lue lisää:
 Ulkoministeriön henkilöstön edustaja Verkkouutisille: Luottamus Haavistoon horjunut pahasti, puoluejohtaja Ohisalolla ministeriin täysi luottamus
 Haavistolta uusi selvitys al-Holin lasten asiassa: painottaa tarkistaneensa toimien laillisuuden moneen kertaan

Katso suorana kello 16: Vihreät valitsee uudet ministeriehdokkaat – Onko Pekka Haavisto yhä ehdokas ulkoministeriksi?


Summary: Ukrainan ja Venäjän presidentit tapaavat Pariisissa ensimmäistä kertaa kasvotusten.  Katso striimi tästä.

Normandia-kokouksen tarkoituksena on keskustella Itä-Ukrainan konfliktista. Vladimir Putin ja Volodymyr Zelenskyi neuvottelevat kokouksen yhteydessä myös kahden kesken.
 Normandia-ryhmään kuuluvat Ukrainan ja Venäjän lisäksi Ranska ja Saksa.
 Huippukokous on herättänyt Ukrainassa ristiriitaisia tunteita. Sunnuntaina noin 5 000 ihmistä osoitti mieltään ja vaati Zelenskyiä pysymään lujana tapaamisessa.
 Lue myös:
 Ukrainan presidentti joutuu tulikokeeseen, kun Itä-Ukrainan sodasta neuvotellaan Pariisissa

Ukrainan ja Venäjän johtajat tapaavat Pariisissa –Itä-Ukrainan sotaan ei odoteta nopeaa ratkaisua


Summary: Partisaani-iskun kokeneille veljeksille Linnan juhlat olivat kuin elämysmatka.

Itsenäisyyspäivän juhlahulina on jäänyt taakse Ylä-Kainuussa.  Väinö Kinnunen  vastaa puhelimeensa Suomussalmella maanantaina selvästi ilahtuneena viikonlopun Helsingin reissusta.
 – Eihän sinne meinannut mahtua autoliikenteen joukkoon.
 Presidentti  Sauli Niinistö  kunnioitti Väinö Kinnusen ja hänen veljensä Eino Kinnusen kokemuksia kutsumalla veljekset Linnan juhliin. Veljekset selvisivät 76 vuoden takaisesta neuvostopartisaanien iskusta jatkosodassa.
 Lue myös:   Luodit molempiin keuhkoihin, verilöyly saunassa: Eino ja Väinö Kinnusen lähes koko perhe tuhottiin yhdessä hetkessä, mutta he selvisivät
 Kinnusten matka kohti itsenäisyyspäivän juhlavastaanottoa alkoi jo torstaina ajomatkalla Suomussalmen Hyryn kylästä Kuusamoon. Sieltä he lensivät Helsinki-Vantaan kentälle.
 Einon edellinen kerta lentokoneessa oli partisaanien iskun jälkeen, kun häntä kuljetettiin haavoittuneena Hyrynsalmen kenttäsairaalan. Siitä matkasta hän ei kuitenkaan muista mitään, koska oli tajuton.
 – En ole eläessäni matkustanut tuolla tavalla lentokoneessa. Se oli kuin elämysmatka, Eino Kinnunen kertoo.
 Perillä miehiä auttoivat ja neuvoivat sukulaiset. Väinö Kinnunen koki saadun avun passaamiseksi.
 Perjantainen juhla oli kuitenkin veljesten mielestä kokemus, jollaista ei koe kuin kerran elämän aikana.
 – Näin vanhat miehet eivät enää pääse tuollaisiin juhliin, sanoo Väinö Kinnunen.
 Veljesten tarina kosketti presidenttiä
 Väinö Kinnusen mukaan heidän kokemuksensa tulivat yllätyksenä tasavallan presidentille.
 – Hän oli kovasti järkyttynyt siitä, että näin hirvittäviä asioita on tapahtunut Suomessa ja että me olemme olleet osallisena sellaisessa.
 Veljekset olivat ilahtuneita Linnan juhlien ilmapiiristä, ystävällisestä henkilökunnasta ja käydyistä keskusteluista.
 – Juttelin kahden piispan ja kansanedustajien kanssa. He tulivat tervehtimään ja kysymään, mistä olemme tulleet. Ajattelivat varmaan, että korvesta taitavat pojat olla, sanoo Väinö Kinnunen.
 – Erityisen arvovaltaiseksi koin istumisen kahden korkeimman oikeuden tuomarin ja korkeimman oikeuden presidentin kanssa, hän jatkaa.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Presidentti järkyttyi Linnan juhlissa, kun Eino ja Väinö Kinnunen kertoivat lapsena kokemastaan verilöylystä


Summary: Perusteluna on tehtaiden heikon kannattavuus.

Ruskolla toimitilarakentamisen runkotuottteita valmistava Consolis Parman tehdas lopettaa toimintansa. Asia varmistui yt-neuvottelujen seurauksena. Ruskon yksikön ohella toiminta loppuun myös yhtiön Kangasalan tehtaalla, joka on erikoistunut seinäelementteihin.
 Yhtiö perustelee ratkaisua heikentyneellä kysynnällä, lähivuosien markkinanäkymillä sekä kyseisten tehtaiden heikon kannattavuuden takia.
 Työt päättyvät yhteensä 143 henkilöltä ellei uudelleensijoitusmahdollisuuksia löydetä. Ruskon tehtaan osuus on 45 henkilöä. Suunnitelmien mukaan tehtaat suljetaan tammikuun 2020 loppuun mennessä.
 – Tukitoimet irtisanottavien työntekijöiden osalta on käynnistetty ja teemme parhaamme uudelleentyöllistymisen edistämiseksi. Yhtenä vaihtoehtona tarjoamme mahdollisuutta työllistyä muilla tehtaillamme, kertoo Parma Oy:n toimitusjohtaja  Jarmo Viljanen  yhtiön tiedotteessa.
 Parman toiminta jatkuu Suomessa yhtiön kymmenellä tehtaalla sekä tytäryhtiö Rajavillen kahdella tehtaalla.

Consolis Parma lopettaa Ruskon ja Kangasalan tehtaansa


Summary: Helsingin poliisin viestintäjohtajan Juha Hakolan epäillään saaneen 3 000 euroa vaalirahoitusta yritykseltä, joka on tehnyt hankintoja poliisilaitokselta.

Helsingin poliisin viestintäjohtajaan ylikomisario  Juha Hakolaan  kohdistuva esitutkinta on valmistunut ja siirtynyt syyteharkintaan. Hakolaa epäillään virka- ja lahjontarikoksesta vaalirahoituksessa.
 Hakolan epäillään saaneen vuosina 2015–2019 kolmissa vaaleissa vaalitukea yhteensä yli 3 000 euroa yritykseltä, jonka kanssa poliisilaitos on samaan aikaan tehnyt hankintoja.
 Rikosepäily liittyy viime eduskuntavaaleihin sekä joihinkin edellisiin vaaleihin. Hakola oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana.
 Esitutkintaa ovat johtaneet Syyttäjälaitos ja Keskusrikospoliisi. Rikoksesta epäiltynä on ollut yhteensä kolme henkilöä.
 Hakolan osalta rikosnimikkeitä esitutkinnassa ovat olleet lahjuksen ottaminen ja virkavelvollisuuden rikkominen. Kahden muun henkilön osalta rikosnimike on ollut lahjuksen antaminen.
 Kaikki epäillyt ovat kiistäneet rikosepäilyt. Syyteharkinta tehdään Syyttäjälaitoksen Etelä-Suomen syyttäjäalueella.
 Lue myös:
 Helsingin poliisin viestintäjohtajaa epäillään virka- ja lahjontarikoksesta vaalirahoituksessa – "Ei ole kyse suurista summista"

Helsingin poliisin viestintäjohtajan virka- ja lahjontarikosepäilyt  syyteharkintaan


Summary: Kulmunin mukaan Rinne oli ajautumassa Posti-kiistassa sellaiseen kierteeseen, että se olisi syönyt koko hallituksen toimintakyvyn.

Keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  (kesk.) on kertonut Facebook-sivuillaan syitä siihen, miksi puolueen mielestä  Antti Rinteen  (sd.) oli erottava pääministerin paikalta.
 Kulmunin mukaan Rinne oli ajautumassa Posti-kiistassa syöksykierteeseen, jossa se olisi syönyt koko hallituksen toimintakyvyn.
 – Peli oli pakko viheltää poikki ja jatkuvasti paheneva tilanne rauhoitettava. Perustelen tätä ratkaisua sillä, että pääsemme eteenpäin tärkeissä asiakysymyksissä, Kulmuni kirjoittaa.
 Hän myös nostaa esiin vaikeaksi odotetun työmarkkinakevään. Kulmuni kirjoittaa, ettei hän usko, että aiempaa menoa jatkamalla hallitus olisi kyennyt olemaan keväällä parhaassa mahdollisessa iskussa.
 Kulmunin mukaan jommankumman työmarkkinaosapuolen näkemyksen puolesta liputtaminen jo ennakolta tuli tavaksi, vaikka asioihin pitäisi suhtautua puolueettomasti.
 – Kaikenlaiset ennakkoasennot ainoastaan vaikeuttavat työmarkkinaosapuolten välisiä neuvotteluja. Hallituksesta käsin sen ymmärryksen antaminen, että nyt on oikein luvan kanssa paikka vetää kotiinpäin, johtaa itseään toteuttavaan kehään, Kulmuni kirjoittaa.
 Kulmunin mukaan työmarkkinaosapuolten väliset neuvottelut vaikeutuvat, kun on ennalta luotu odotus, että hallitus tai jonkin sen puolueen kautta asiat saa hoidettua paremmin. Hän painottaa, että hallituksen on edesautettava kaikin keinoin neuvottelurauhaa.
 Asiasta kertoi ensimäisenä  Helsingin Sanomat .

Keskustan Katri Kulmuni kertoo Facebookissa Antti Rinteen syrjäyttämisestä: Posti-kiistassa syöksykierre, joka olisi syönyt hallituksen toimintakyvyn


Summary: Postin työehtokiistan vuoksi ministerinpestinsä jättänyt Sirpa Paatero uskoo, että hänellä on edelleen sekä kansan että kollegoiden luottamus ministerinä jatkamiseen.

Kansanedustaja  Sirpa Paatero  (sd.) sanoo olevansa yllättynyt kuntaministerin salkustaan.
 Kotkalainen Paatero kertoo, että sai tietää mahdollisesta kuntaministerin pestistä vasta sunnuntaina ennen puoluevaltuuston kokousta.
 Hän uskoo, että hänellä on edelleen sekä kansan että kollegoiden luottamus ministerinä jatkamiseen. Paateron mukaan yksi merkki tästä on ehdotus siitä, että hän jatkaa kuntaministerin tehtävässä.
 – Oli tosi hienoa, että tuleva pääministeri  Sanna Marin  osoitti luottamusta siihen, että saan jatkaa kuntaministerinä. Minusta sillä pohjalla on hyvä jatkaa. Olen saanut todella paljon tukea, ja ihanat ihmiset niin politiikan sisältä kuin myös ulkopuolelta ovat ilmoittaneet tukensa. Kansalaisten tuki on tosi vahva, Sirpa Paatero sanoo.
 Paatero jatkaa nyt ainoastaan kuntaministerinä, kun aiemmin hän vastasi myös valtion omistajaohjauksesta. Nyt tehtävä aiotaan siirtää  Tytti Tuppuraiselle , josta on tulossa eurooppa- ja omistajaohjausministeri.
 Paatero on tyytyväinen tehtävänjakoon.
 – Nyt kun Euroopan unionin puheenjohtajuuskausi loppuu ja Tytti Tuppuraisen työtaakka siltä osin vähenee, niin omistajaohjausministerin tehtävän liittäminen siihen tehtävän on erittäin hyvä asia.
 Välit Antti Rinteeseen "ihan ok"
 Sirpa Paatero jäi sairauslomalle noin puolitoista viikkoa sitten, jolloin hän ilmoitti eronpyynnöstään pääministeri  Antti Rinteelle . Kuohunta Postin työehtokiistan ympärillä johti siihen, että Paatero päätyi eroamaan.
 – Kaikki julkinen ja sisäinen paine muodostuivat sellaisiksi, että totesin, ettei ole mahdollisuuksia jatkaa, Paatero kommentoi.
 Rinteen mukaan Paatero ei ollut noudattanut hänen antamiaan ohjeita siitä, miten Postin omistajaohjausta on tehtävä.
 Sittemmin myös pääministeri Rinne itse erosi, koska keskusta ei luottanut häneen.
 Minkälaiset välit teillä on Antti Rinteen kanssa?
 – Ainakin eilen ne olivat ihan ok. Tässä väliajalla emme ole olleet yhteyksissä, mutta eilen vaihdoimme muutaman sanan.
 Paatero kertoo, että nyt hänen vointinsa on "ihan kohtalainen". Hän ei vielä maanantaiaamuna osannut sanoa, milloin hän palaa töihin, mutta aikoi keskustella asiasta työterveyslääkärin kanssa.
 – Ministerin vastuut alkavat siitä hetkestä, jolloin nimitys on tehty. Pitää katsoa, minkälaisella tahdilla astun työhuoneen jokapäiväiseen elämään ja 12 tunnin rytmiin.
 Julkisuusmylläkkä yllätti
 Paatero huomauttaa, että jätti kirjallisen eronpyynnön viikko sitten maanantaina. Sitä ei kuitenkaan ehditty käsitellä ennen kuin koko valtioneuvosto jätti eronpyynnön tiistaina. Näin ollen Paatero on toiminut siitä lähtien toimitusministerinä.
 Sirpa Paatero on ollut mukana kuntapolitiikassa parikymmentä vuotta ja kansanedustajana lähes 14 vuotta. Koko poliittisen uransa aikana hän ei ole törmännyt viime viikkojen veroiseen julkisuusmylläkkään.
 – Täytyy myöntää, että vaikka kuinka kokemusta on, niin tällaista kokemusta en olisi myöskään halunnut. Toivon, että tämä opetti niin itselleni kuin muillekin miten näitä asioita pitäisi tiukemmin rajata, että niitä voisi jaksaa, Sirpa Paatero sanoo.
 Paatero äänesti sunnuntain puoluevaltuuston kokouksessa SDP:n pääministeriehdokkaaksi Sanna Marinia. Paatero uskoo, että Suomi saa Marinista energisen pääministerin.
 – Mitä olen Sannaa tuntenut kansanedustajana ja ministerinä, niin hän on hyvin ajattelevainen ja ideologinen. Hänellä on omat periaatteet, joista hän varmasti pitää kiinni, Paatero sanoo.

Sirpa Paatero kertoo Ylelle viikoista, jotka mylläsivät hallituksen ja hänen oman uransa: "Tällaista kokemusta en olisi halunnut"


Summary: Euroopan komissio haluaa tiukentaa pakkausvaatimuksia.

Pastellisävyinen, kirjava muovikääre rapisee käsissä. Sisällä olevan muovikappaleen reunat tuntuvat selvästi kääreen läpi. Vetoketjun kuva ohjaa avaamaan ensimmäisen muovikääreen oikeasta kohdasta.
 Kääreen alta paljastuu toinen samannäköinen muovikerros. Sen aukaisemalla esiin tulee kirkkaasta muovista tehty pallo ja paljon pieniä muovipusseja. Suurimmassa pussissa on keräilyhahmo, muissa pusseissa on oheistarvikkeita hahmolle.
 Jokainen esine on yksittäinpakattu.
 Tyttöjen suosiossa olevat LOL-yllätyspallot on pakattu valtavaan määrään muovia, kun ajattelee, kuinka suuri lelu loppujen lopuksi jää leikittäväksi. Pakkauksen avaaminen ja muovikääreen poistaminen kaikkien lelun tarvikkeiden ympäriltä vei aikaa seitsemän minuuttia.
 Myös muiden lelujen pakkausmateriaalien määrät ovat kasvaneet, vaikka EU-direktiivin viesti on päinvastainen.

 Tukes valvoo pakkauksia
 Erilaisten pakkausten perusvaatimuksista säädetään EU:n pakkaus- ja pakkausjätedirektiivissä. Direktiivin mukaan esimerkiksi pakkauksen koko ja paino pitää rajata mahdollisimman pieneksi.
 –Sen sanominen, mikä on ylipakattua, on tulkinnanvaraista. EU komission pakkausten vaatimuksia koskevassa selvityksessä on pohdittu, pitäisikö erilaisille pakkauksille olla paino-tilavuussuhde, jolla olisi yläraja, kuinka paljon pakkauksessa saa olla tyhjää tilaa, toteaa Ympäristöministeriön neuvotteleva virkamies  Tarja-Riitta Blauberg .
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes valvoo pakkaus- ja pakkausjätedirektiivin noudattamista Suomessa. Myös Tukesissa on huomattu lelujen pakkausmateriaalin kasvanut määrä.
 – Direktiivin noudattamista valvotaan tekemällä pistokoemaisia testejä tuotteiden pakkauksille, kertoo Tukesin ylitarkastaja  Tiia Salamäki .
 Yllätyspallon muovikääreet voi kierrättää muovinkierrätyksessä. Kare Lehtonen/Yle
 Ongelmia on ollut Salamäen mukaan muun muassa PVC-muovipakkauksissa. PVC-muoville on omia rajoituksia siitä, mitä raskasmetalleja PVC-muovista valmistettu pakkaus saa sisältää.
 On myös otettava huomioon se, milloin kyseessä on pakkaus ja milloin ei.
 – Esimerkiksi pehmolelu voidaan myydä kantokassissa, jolloin kassi on lelu eikä pakkaus, toteaa Salamäki.
 Ekologisia vaihtoehtoja ei ole saatavilla
 Tamperelainen  Sanni Granholm  ostaa lelut mielellään käytettynä, koska silloin välttyy pakkausmateriaalilta.
 – Uusiakin leluja meille ostetaan joskus, mutta kyllä se latistaa ostohaluja, jos lelun ympärillä on muovia yhtä paljon kuin itse lelussa.
 Granholm on jättänyt leluja kokonaan ostamatta muovimäärän takia.
 – LOL-leluja en ole ostanut, vaikka lapsi on niitä halunnut. Myös kaupoissa myytävät joulukalenterit ovat jääneet ostamatta, koska pakkausten koko ja sisällä olevan muovitavaran määrä on meidän tarpeisiin nähden karannut hieman käsistä.
 Porilainen  Katri Kaunisto  kertoo ostavansa pääasiassa puuleluja tunnetuilta ja laadukkailta brändeiltä.
 – En yleensä valitse ostostani pakkauksen perusteella, koska markkinoilla on hyvin vähän ekologisesti pakattuja leluja. Valitsisin ehdottomasti ekologisesti pakatun lelun muovipakkauksen sijaan, jos sellainen olisi saatavilla.
 Muovin määrä lelujen pakkauksissa on Kauniston mielestä älytön.
 – Lelut on usein sidottu niin tiukasti rautalangalla kovaan muoviin, että tavallisen kuluttajan on vaikea ymmärtää syytä tähän.
 Sanni Granholmin mukaan lelujen ympärilä oleva suuri muovimäärä latistaa ostohaluja. Kare Lehtonen/Yle
 Granholm ja Kaunisto uskovat, että kuluttajat voivat omilla valinnoillaan vaikuttaa lelujen pakkausmateriaalin määrään.
 – Leluvalmistajille voisi laittaa suoraa palautetta liian isoista pakkauksista. Toki kuluttajillakin on mahdollisuus valita, mutta ehkä myös päättäjät voisivat jollain tapaa edistää muovijätteen vähentämistä, Granholm pohtii.
 Onnistuneita lelupakkauksia on LUTin pakkaustekniikan professori  Ville Lemisen  mielestä esimerkiksi Legolla. Lego-pakkaukset on tehty pahvista.
 – Pakkaukset ovat logistisesti järkeviä, niitä menee paljon pieneen tilaan ja sisällä olevat pienet muovipussit voi kierrättää.
 Myös LOL Surprise -yllätyslelun muovipussit ovat kierrätettäviä. Muiden lelupakkausten kierrätys voi kuitenkin olla haastavaa, sillä pakkauksissa on usein paljon eri materiaaleja.
 – Materiaalit on monesti vielä liimattu toisiinsa. Eihän kukaan niitä eri materiaaleja käy irrottelemaan, Ville Leminen sanoo.
 Pakkaus korostaa lelun "ihmeellisyyttä"
 Useat lelut tulevat EU:n ulkopuolisista maista. Esimerkiksi Aasiassa ympäristötietoisuus ei ole samalla tasolla kuin Euroopassa.
 – Näiden maidentuotantoon vaikuttaminen EU:n säätelyllä on haasteellista, Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopisto LUTin pakkaustekniikan professori Ville Leminensanoo.
 Näyttävillä pakkauksilla pyritään houkuttelemaan aikuisia ja lapsia kiinnostumaan tuotteesta ja ostamaan se.
 – Monesti halutaan korostaa, että lelu näyttäisi ihmeellisemmältä ja isommalta kaupan hyllyllä kuin se oikeasti onkaan, Leminen sanoo.
 Vaikka suomalaiset ovat hyvin perillä kierrätyksen merkityksestä ja ilmastonmuutoksen vaikutuksista, kaikkien ostopäätökseen muovin määrä ei välttämättä vaikuta.
 – Ei se muovin määrä hirveästi vaikuta, kun melkein kaikki lelut ovat muovissa. Tietysti pitäisi yrittää kiinnittää sellaiseenkin huomiota, pohtii  Jukka Saira  hypermarketin leluosastolla Lappeenrannassa.
 Lelujen ja niiden pakkausten pitää läpäistä pudotustesti ja kestää pitkiä kuljetusmatkoja valtamerienkin yli. Kare Lehtonen/Yle
 Saira ostaa leluja 5- ja 10-vuotiaille pojanpojilleen. Varsinkin lautapelit ovat poikien suosiossa.
 – Kysyn vanhemmilta, minkälaisia leluja pojat haluavat, ettei mene ihan metsään.
 Myös  Kirsi Näppi  ostaa leluja yleensä lasten toivomusten perusteella.
 – Täytyy sanoa, että ei se pakkaus kyllä hirveästi vaikuta. Ja sittenhän se lelu vielä kääräistään kauniiseen paperiin.
 Monissa leluissa ei professori Ville Lemisen mukaan edes ole olemassa muita, ympäristöystävällisemmin pakattuja vaihtoehtoja kuten esimerkiksi elintarvikkeissa on.
 – Elintarvikepakkauksia tehdään suuria määriä eli siellä saadaan suuri vaikutus tuotekehityksessä, jos pystytään vähentämään pakkausmateriaalia tai siirtymään kokonaan toiseen.
 Elintarvikepakkauksissa muovin käyttöä perustellaan usein ruuan paremmalla säilyvyydellä.
 Lelujen taas pitää kestää usein pitkiä kuljetusmatkoja valtamerien yli. Leluille ja niiden pakkauksille tehdään myös pudotustesti, joka on osa virallista standardia.
 – Testissä lelu pudotetaan maahan tietyltä korkeudelta ja lelun pitää kestää se, siitä ei saa irrota osia, muun muassa leluja maahantuovan Martinex Oy:n toimitusjohtaja  Riia Sandström  selittää.
 Sandströmin mielestä lelupakkauksissa käytetään nykyään vähemmän muovia kuin ennen.
 – Isot amerikkalaiset yritykset ovat esimerkiksi muuttamassa metallisia osia, joilla lelut kiinnitetään pakkaukseen, paperisiksi tai kankaisiksi.
 Yle ei tavoittanut LOL Surprise -yllätysleluja valmistavaa MGA Entertainment Oy:ta kommentoimaan.
 EU haluaa tiukentaa säädöksiä
 Lelupakkauksien ominaisuuksia rajoittavatmyös Suomen jätelaki ja Valtioneuvoston asetus pakkauksista ja pakkausjätteistä.
 Euroopan komissio tutkii parhaillaan keinoja tiukentaa pakkausten perusvaatimuksia, jotta säädökset saataisiin täytäntöön nykyistä tehokkaammin. Tarkastuksen on määrä valmistua ensi vuoden loppuun mennessä.
 Euroopan komissio haluaa tiukentaa erilaisten pakkausten vaatimuksia. Kare Lehtonen/Yle
 EU myös edellyttää, että kaikissa jäsenmaissa on pakkauksille tuottajavastuujärjestelmä vuoden 2025 loppuun mennessä. Järjestelmä varmistaa, että käytetyt pakkaukset kerätään ja kierrätetään.
 – Suomella, kuten melkein kaikilla jäsenmailla, se on jo käytössä, Ympäristöministeriön neuvotteleva virkamies Tarja-Riitta Blauberg kertoo.
 Lue seuraavaksi:
 "Muovimoska"lelut ärsyttävät vanhempia, mutta silti joulun ostetuimmat lahjat ovat juuri sellaisia – neljä vinkkiä siihen, miten voit hallita lasten lelumäärää ekologisesti

Suosittu LOL-pallo on kääritty muoviin, jonka alla on toinen muovikääre – selvitimme, onko lelupakkausten muovilla vuoraamisessa mitään järkeä


Summary: Maailman kauneimmaksi kruunattu Tunzi on kehottanut erityisesti miehiä toimimaan naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi.

Eteläafrikkalainen  Zozibini Tunzi , 26, on kruunattu Miss Universumiksi.
 Kansainvälisen kilpailun finaali järjestettiin varhain maanantaiaamuna Suomen aikaa. Tunzin ohella kärkikolmikossa olivat myös Puerto Ricon ja Meksikon edustajat.
 Tunzi piti ennen valintaansa loppupuheenvuoron, joka keräsi raikuvat aplodit. Puheessaan Tunzi sanoi kasvaneensa maailmassa, jossa hänen näköistään tummaihoista ja -hiuksista naista ei pidetä kauniina.
 – Ajattelen, että sen on loputtava tänään, Tunzi totesi  uutiskanava CNN:n mukaan.
 Tunzi kertoi haluavansa auttaa nuoria naisia, jotta he tuntisivat olonsa itsevarmoiksi.
 Independent online -sivuston  mukaan tuore Miss Universum on myös korostanut, että nuoria tyttöjä pitäisi kannustaa ja opettaa johtajuuteen. Tunzin mukaan tytöt kyllä haluavat johtaa, mutta yhteiskunta ei aina salli heidän tehdä niin.
 – Ei ole mitään tärkeämpää, kuin ottaa paikkansa yhteiskunnassa, Tunzi korostaa.
  Missikisan virallisilla sivuilla  Tunzin kerrotaan olevan aktivisti, joka taistelee erityisesti naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan.
 Sosiaalisen median kampanjassaan hän on pyrkinyt muuttamaan sukupuoleen liittyviä stereotypioita ja kehottanut erityisesti miehiä toimimaan naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi.
 Miss Universum -kisaan osallistui yli 90 missiä. Kisa pidettiin nyt 68. kerran.
 Suomea Yhdysvaltojen Atlantassa järjestetyssä kilpailussa edusti Miss Suomi  Anni Harjunpää , joka ei sijoittunut 20 parhaan joukkoon.
 Zozibini Tunzi AOP

Uusi Miss Universum tulee Etelä-Afrikasta – Zozibini Tunzi kannustaa tyttöjä johtajuuteen ja taistelee naisiin kohdistuvaa väkivaltaa vastaan


Summary: Arkea maailmalta: Tallinnalaiset hurahtivat vegaaniruokaan, vaikka terveysviranomaiset varoittelevat kasvissyönnistä, kirjoittaa Ylen Tallinnan-toimittaja Silja Massa.

Jos mielii syödä illallista Viron vanhimmassa vegaaniravintolassa V:ssä, pöytävaraus kannattaa tehdä reilusti etukäteen. Tallinnan vanhassa kaupungissa sijaitseva ravintola on yksi kaupungin suosituimmista.
 Vuonna 2014 avattu V on näyttänyt tietä monille muillekin: muun muassa Plant, Rohe, Toormoor, Tru, Vegan Inspiratioon, Veg Machine ja Vegan Italy ovat täysin vegaanisia tallinnalaisravintoloita, jotka ovat avanneet ovensa muutaman vuoden sisällä.
 Monet sellaisetkin ravintolat, jotka tarjoilevat myös eläinkunnan tuotteita, ylpeilevät tasokkailla vegaaniannoksillaan.
 Tallinnan kaupungin matkailutoimiston Visit Tallinnin mukaan Viron pääkaupunkiin matkustetaan hyvän kasvisruuan perässä nyt Suomesta saakka. Tämä näkyy myös omassa tuttavapiirissäni: suomalaisystäväni metsästävät Tallinnasta vegaanisuklaata ja haluavat syödä kolmen ruokalajin vegaanisia illallisia.
 Myös koulutussektori on vastannut kasvisruokabuumiin. Tänä syksynä Tallinnan palvelualojen oppilaitoksessa aloitti vegaanikokkien linja. Opiskelemaan valittiin 15 parasta hakijaa.
 – Koska vegaaniruoka on nyt niin pinnalla, sitä varten tarvitaan koulutusta. Jos hyvin käy, linjasta tulee pysyvä osa laitoksen koulutusohjelmaa, kertoi ohjelman vetäjä  Mikk Mägi  syksyllä  Tallinna24-lehdelle .
 Tallinnan nousu kasvissyöjän paratiisiksi  on siinä mielessä yllättävää, että Viron perinteinen ruokakulttuuri on erittäin lihapainotteinen.
 Virolaisen keittiön perusta on rasvainen sianliha. Tämä näkyy esimerkiksi jouluruuissa: verimakkara ja lämmin porsaanpaisti kuuluvat tyypilliseen joulupöytään. Monissa kodeissa tarjoillaan jouluna myös hanhea.
 Muita virolaisia perinneruokia ovat esimerkiksi silli tomaattikastikkeessa, kilohailivoileivät, raakamaito ja erilaiset majoneesit.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Kiina:  Kotini palohälyttimessä on mikrofoni tai sitten ei, mutta Kiinassa on usein parempi käyttää vähän salakieltä Yhdysvallat:  Rohkeita kanoottiretkiä, velantappo-ohjelmia, upporikkaita ja rutiköyhiä pappeja – Kirkko tarjoaa yhdysvaltalaiselle elämän sisällön ja turvaverkon Espanja:  Ei tippa ratin takana tapa, uskoo edelleen moni espanjalainen ja hyppää humalassa rattiin Saksa:  Taistelu Berliinistä – kotikadulla lentävät kivet ja päiväkoti on pakkomuuton edessä Ruotsi:  Olivatko ne laukauksia? Ruotsissa väkivaltaa joutuu miettimään useammin kuin Suomessa
 Ruokakulttuurissa näkyvät Venäjän ja Saksan vaikutteet sekä sodat ja pula-ajat. Monina aikoina vihannesten saatavuus on ollut heikkoa, ja ruuan tärkein tehtävä on ollut yksinkertaisesti turvata riittävä energiansaanti.
 Virossa vegaani joutuu usein kuuntelemaan joulupöydässä sukulaisten naljailua, kertoo Virossa asuva suomalainen kääntäjä, kirjailija ja ravintoterapeutti  Anniina Ljokkoi .
 Ljokkoi on asunut Virossa vuodesta 2007. Hän on kirjoittanut kaksi veganismia käsittelevää tietokirjaa, jotka on julkaistu sekä Virossa että Suomessa.
 Ljokkoin mielestä Suomessa jouluun ja muihin perinteisiin suhtaudutaan yleisesti Viroa rennommin.
 – Virossa sellainen mummolan joulu perinneruokineen on Suomea enemmän itsestäänselvyys. Täällä vegaani joutuu perustelemaan valintojaan paljon enemmän, Ljokkoi sanoo.
 Kasvisruokabuumi on jyrkässä ristiriidassa  myös Viron terveysviranomaisten virallisen linjan kanssa.
 Viron Terveyden edistämisen instituutti TAI julkaisi vuonna 2017 viralliset ravintosuositukset, joissa varoitettiin, että kaikki vanhempien asettamat muut kuin lääketieteellisin perustein asetetut ruokarajoitukset ovat vaarallisia kasvavalle lapselle.
 Näkemys eroaa selvästi Suomen Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ravintosuosituksista – THL:n mukaan hyvin suunniteltu vegaaniravinto sopii myös kasvavalle lapselle, raskaana olevalle ja imettävälle.
 Virolaislääkärit ovat vastustaneet mediassa äänekkäästi vegaaniruokavaliota ja sanoneet sen johtavan erilaisiin puutostiloihin.
 Anniina Ljokkoin mukaan tavalliselta päivystyslääkäriltä on Virossa turha odottaa ymmärrystä vegaaniruokavaliota kohtaan. Siksi vegaanit kyselevät keskustelupalstoilla toisiltaan vinkkejä vegaanimyönteisistä lääkäreistä.
 Ljokkoi veikkaa, että tulee menemään vuosia ennen kuin esimerkiksi Viron kouluissa tullaan näkemään kasvisruokapäivä.
 Uusia virallisia ravintosuosituksia on kuitenkin alettu jo laatia. Ljokkoi arvioi, että niissä asenne kasvisruokavaliota kohtaan tulee todennäköisesti olemaan aiempaa sallivampi.
 Asiaan vaikuttaa se, että kasvisruokavaliosta puhutaan julkisesti yhä enemmän ja yhä useammat julkkikset Virossa laulajista tv-juontajiin tunnustautuvat vegaaneiksi.
 Viro on pieni, ketterä ja nopeasti muuttuva  yhteiskunta. Uudet trendit omaksutaan vauhdilla, oli kyse sitten digitalisaatiosta tai ruuasta.
 Kun katsoo Tallinnan runsasta kasvisravintolatarjontaa, on vaikea uskoa, että vielä muutama vuosi sitten kasvisruokaa kyselevälle saatettiin Viron ravintoloissa tarjoilla kylmiä soijanakkeja ja pakasteherneitä.
 Kun Anniina Ljokkoi muutti Viroon, hän raahasi litroittain kauramaitoa aina käydessään Suomessa. Nyt sitä saa kaikista lähikaupoista.
 Toistaiseksi virolaisten syyt siirtyä kasvisruokavalioon liittyvät tutkimusten mukaan enemmän terveyteen kuin esimerkiksi ekologiaan.
 Kasvisruokatrendin onkin arvioitu johtuvan osittain Virossa yleisesti vallitsevasta terveysbuumista. Esimerkiksi Suomessa suosittuun sipsikaljaveganismiin eli rasvaisen, rennon ja helpon kasvisruuan suosioon törmää täällä paljon vähemmän.
 Todennäköisesti tulevaisuudessa yhä useampi virolainen valitsee kasvisruokavalion myös ekologisista syistä. Jo nyt virolaiset nuoret alkavat olla yhä tietoisempia lihansyönnin ilmastovaikutuksista.
 Nuorten uudenlaisesta ilmastoliikehdinnästä kertovat esimerkiksi koululaisten Fridays for Future -ilmastolakot sekä ilmastotoimia vaativa Elokapina- eli Extinction Rebellion -liike, jotka kummatkin rantautuivat Viroon keväällä.
 – Me Viron vegaanit odotamme kovasti, että ilmastoherätys tulee tänne toden teolla. Viimeistään siinä vaiheessa veganismikin todennäköisesti normalisoituu, Anniina Ljokkoi sanoo.

Virossa joulupöydät notkuvat verimakkaraa ja porsaanpaistia, mutta Tallinnaan aukeaa yhä uusia vegaaniravintoloita – mistä etelänaapurin kasvisruokabuumi johtuu?


Summary: Ruotsin entistä Kiinan-suurlähettilästä Anna Lindstedtiä  saattaa odottaa pisimmillään kahden vuoden vankeustuomio.

Ruotsissa on alkamassa ainutlaatuinen oikeuskäsittely.
 Ruotsin entistä Kiinan-suurlähettilästä  Anna Lindstedtiä  vastaan nostetaan syytteet muun muassa valtakunnan turvallisuuden vaarantamisesta.
 Syyttäjä  Hans Ihrman  ilmoitti asiasta maanantaina.  Ruotsin television SVT:n   mukaan suurlähettiläs Lindstedt on omavaltaisesti ja ilman esimiestensä lupaa neuvotellut kiinalaistahojen kanssa vangitun kiinalais-ruotsalaisen kustantajan  Gui Minhain  vapauttamisesta.
 – Koskaan aiemmin nykyaikana rikosnimikkeenä ei ole ollut omavaltainen toiminta vieraan vallan kanssa, sanoi syyttäjä Ihrman.
 Gui on Kiinassa syntynyt Ruotsin kansalainen, jota syytetään Kiinan valtion turvallisuuden vaarantamisesta.
 Suurlähettiläs Lindstedt järjesti salaisen tapaamiseen kirjailijan tyttären ja Kiinan kommunistisen puolueen edustajien välillä hotelli Sheratonissa Tukholmassa tammikuussa 2011. Lindstedt kutsuttiin tapaamisen jälkeen kotiin keväällä 2019. Lähettilään toiminnasta aloitettiin sisäinen tutkinta.
 Raskaita syytteitä lähettilästä vastaan
 Oikeusjutun ainutlaatuisuudesta kertoo syytelistan pituus. Valtakunnan turvallisuuden vaarantamisen lisäksi lähettilästä epäillään petoksesta, vakoilusta ja epäluotettavasta toiminnasta.
 Ulkoministeri tai ulkoministeriö eivät olleet tietoisia vaivihkaa järjestetystä tapaamisesta. Ruotsin turvallisuuspoliisi SÄPO oli vaatinut vielä vakavampien syytteiden nostamista. Lindstedtin asianajaka  Conny Cedermark  pitää jutun avaamista tervetulleena tapahtumien kulun selvittämiseksi. Asianajajan mukaan hänen päämiehensä kiistää syyllistyneensä mihinkään rikolliseen toimintaan.
 Aftonbladet-lehti  kertoi, että Anna Lindstedt on edelleen ulkoministeriön palkkalistoilla, mutta hänellä ei ole toistaiseksi työtehtäviä.

Ruotsin entistä Kiinan lähettilästä epäillään valtakunnan turvalllisuuden vaarantamisesta - ainutlaatuisessa oikeusjutussa vakoilua ja vehkeilyä


Summary: Lämpötila sahaa etelässä ja maan keskiosassa nollan asteen molemmin puolin. Pohjoisessa on kylmempää.

Huominen tiistai tekee säässä iloisen poikkeuksen, mutta muutoin viikko on sateinen. Suurimmat sateet saadaan tänään maanantaina maan keskiosassa. Lunta on satanut kuluneen vuorokauden aikana Kainuun ja Keski-Pohjanmaan alueella jo 5-10 senttimetriä.
 Etelässä sateet tulevat päivällä vetenä ja yön aikana ilman kylmetessä myös lumena. Sateet väistyvät aamuun mennessä itään.
 – Huomenna tiistaina on tilapäisesti poutapäivä, kun luoteesta virtaa meille kuivempaa ilmaa. Koko maassa ollaan päivälläkin pakkasen puolella, sanoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen .
 Uudet sateet saapuvat jo keskiviikkona lännestä alkaen. Sateen olomuoto vaihtelee eri puolilla Suomea. Itä- ja pohjoisosassa maata sataa lunta, ja lännessä ja etelässä sateet tulevat välillä vetenä ja välillä lumena.
 Eniten lunta on Puolangalla, 61 senttiä. Monella muullakin paikkakunnalla lunta on yli puoli metriä.
 – Ihan eteläinen Suomi pysynee lumettomana näidenkin sateiden jälkeen. Idässä ja pohjoisessa lumipeite todennäköisesti vahvistuu sateiden ansiosta, sanoo Paasonen.
 Merillä myrskyää
 Keskiviikkona myös tuuli voimistuu ja läntisillä merialueilla tuuli voi yltyä myrskylukemiin. Ilmatieteen laitos on antanut läntisille merialueille  kovan tuulen varoituksen . Paasonen muistuttaa, että tähän aikaan vuodesta erilaiset myrskyt ovat hyvin tyypillisiä.
 Lämpötilat sahaavat viikon aikana maan etelä- ja keskiosassa nollan asteen molemmin puolin. Maan pohjoisosassa on reilusti viileämpää ja pakkasta on useampina päivinä.
 – Myös pohjoisessa lämpötila saattaa kohota viikon loppupuolella nollan tuntumaan.
 Ennusteen mukaan sateet jatkuvat myös viikon loppupuolella.

Tiistai on säässä iloinen poikkeus – keskiviikkona saapuu uusi matalapaine sateineen


Summary: Taskinen nousi julkisuuteen Sleepy Sleepersin riveissä 1970-luvulla.

Laulaja  Anne "Heinäsirkka" Taskinen  on kuollut, kertoo  Ilta-Sanomat . Taskinen oli kuollessaan 61-vuotias.
 Ilta-Sanomien mukaan Taskinen löytyi kuolleena kotoaan Helsingin Pikku-Huopalahdesta lauantaina 7. joulukuuta. Kuolemasta kertoo IS:lle Taskisen äiti  Anja Repo .
 Taskinen nousi julkisuuteen Sleepy Sleepers -yhtyeen riveissä 1970-luvulla. Hän esiintyi myös Leningrad Cowboysissa 1980-luvulla. Hänen soolouransa ensimmäinen single julkaistiin 1979 ja albumi 1985. Soololevyjä hän on tehnyt kahdeksan, lisäksi hän oli mukana myös monilla muilla levyillä.
 Taskinen toimi vuosia toimittajana ja järjesti useita hyväntekeväisyyskonsertteja. Lisäksi hän on näytellyt teatterissa ja muun muassa  Aki Kaurismäen  lyhytelokuvissa.

IS: Anne "Heinäsirkka" Taskinen on kuollut


Summary: Automaattiasemilta tulee tietoa tiheämmin, mutta ilmatieteenlaitos tarvitsee edelleen ihmisten tekemiä säähavaintoja.

Kalajoen Pitkäsenkylällä Pohjois-Pohjanmaalla on toiminut jo vuosikymmenien ajan omakotitalon pihalla asema, josta välitetään päivittäin tiedot ilmatieteenlaitokselle.
 Rahkon pihalla olevan sääaseman historia juontaa 1960-luvulle, jolloin  Uuno Rahko  aloitti säähavaintojen tekemisen. Tehtävää jatkoivat sen jälkeen hänen poikansa, kunnes parikymmentä vuotta sitten sääaseman tarkkailu siirtyi  Helena Rahkolle.
 Hän käy säännöllisesti tarkastamassa niin sateen määrän, lumen syvyyden, sään selkeyden kuin näkyvyydenkin Päivän säätiedot raportoidaan Ilmatieteen laitokselle puhelimella. Havaintojen tukena on seikkaperäinen sääpäiväkirja.
 – Siihen laitetaan onko satanut lunta, räntää, vettä, onko ollut ukkosta, ja myös sumukin merkitään kirjaan, Helena Rahko kertoo..
 Kuukauden vaihtuessa raportoidaan säähavainnoista vielä kirjallinen raportti, joka toimitetaan paperisena versiona Ilmatieteen laitokselle, Helena Rahko kertoo. Paulus Markkula / Yle
 Vielä sotien jälkeen säähavaintoja kokosi eri puolilla maata noin 300 havainnoitsijaa. Nykyisin Ilmatieteenlaitos kerää paikallisia säätietoja 133 havainnoijalta.
 Määrä on vähentynyt sitä mukaa kun maaseutukin on muuttunut. Ennen moni havaintojen tekijä kirjasi säähavainnot samalla kun hoiti maatilan säännöllisiä askareita.
 Nykyään yksityisten henkilöiden säähavaintoja kootaan myös älykännyköihin ladattavilla sääaplikaatioilla.
 Pitkät havaintosarjat kertovat myös ilmaston muutoksista
 – Elämänmuoto on paljon muuttunut siitä kuin "kaikki" kävivät aamulypsyllä, sanoo meteorologi  Mikael Frisk  Ilmatieteen laitoksen havaintopalveluista.
 Säähavaintoja kootaan ihmisten tekemien havaintojen lisäksi automaattisilla mittausasemilla sekä säätutkilla.
 – Kaikki nämä havainnot kuitenkin tukevat toisiaan ja niitä tarvitaan edelleen, Frisk kertoo.
 Havaintojen avulla pystytään vertaamaan myös säätutkilla saatavia tietoja sekä kokoamaan pitkiä havaintosarjoja. Esimerkiksi Kalajoen Pitkäsenkylältä on havaintosarjat 1960-luvulta lähtien.
 Havaintosarjoja hyödyntämällä voidaan seurata esimerkiksi ilmastonmuutoksen kehittymistä. Sadehavainnoista on hyötyä myös silloin kun arvioidaan vesistöjen valuma-alueiden sadekertymiä. Niillä taas on merkitystä esimerkiksi tulvaennusteiden laadinnassa.

Pitkäaikaiset säähavainnot kertovat ilmastonmuutoksesta – Suomessa yli sata havainnoitsijaa raportoi päivän säästä Ilmatieteen laitokselle


Summary: KRP arvioi onko syytä epäillä mielenosoituksen olleen Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toiminnan jatkamista.

Keskusrikospoliisi ryhtyy selvittämään äärioikeistolaisen Soldiers of Odin -ryhmän mielenosoitusta itsenäisyyspäivänä. KRP kertoo Twitterissä arvioivansa, onko syytä epäillä, että mielenosoitus oli Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toiminnan jatkamista.
 Korkein oikeus on määrännyt järjestön väliaikaiseen toimintakieltoon. Keskusrikospoliisissa on jo meneillään esitutkinta epäillystä laittoman yhdistystoiminnan jatkamisesta. Jos itsenäisyyspäivän tapahtumissa ilmenee syytä epäillä rikosta, tutkinta liitetään KRP:n mukaan jo aloitettuun tutkintaan.

KRP selvittää Soldiers of Odinin itsenäisyyspäivän mielenosoitusta


Summary: Mysteeripotilaan avulla parannetaan hoitotaitoja ja yhteistyötä eri ammattiryhmien välillä.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Kuopion yliopistollisen sairaalan vuoteella makaa silmälasipäinen potilas, jolla on toinen jalka kipsissä. Kyseessä on  Pentti , joka on kaatunut ja tuotu hieman sekavana sairaalaan.
 – Huomenta, Pentti! Mikä on vointi, kysyy osastonhoitaja  Tarja Ruotsalainen .
 Hän on yksi Pentin ympärillä häärivistä kuudesta hoitajasta, jotka taistelevat aikaa vastaan.
 Näin alkaa KYSin mysteeripotilaspeli. Hoitajat ovat sairaalan osastonhoitajia, jotka ovat tulleet pelaamaan uudenlaista oppimispeliä.
 Heillä on tunti aikaa ratkaista Pentiksi ristityn potilasnuken arvoitus.
 Uusia vihjeitä tulee sitä mukaa kun pelaajat saavat auki koodattuja lukkoja. Toni Pitkänen / Yle
 Vihjeet lukkojen takana
 Mysteeripotilas on pakohuonepelin ideaan perustuva oppimispeli, jossa pelaajat joutuvat ratkaisemaan potilaan henkilöllisyyteen ja hoitoon liittyvät kysymykset erilaisten vihjeiden avulla.
 Vihjeitä löytyy esimerkiksi mapeista ja potilashuoneessa olevasta repusta, mutta niiden esille saaminen edellyttää koodattujen lukkojen avaamista. Avaamiseen tarvitaan kolmi- tai nelinumeroinen koodi, joka pitää päätellä jo aiemmin pelissä saatujen vihjeiden perusteella.
 Kouluttajat ohjaavat mysteeripotilaspeliä potilashuoneen peili-ikkunan takaa. Toni Pitkänen / Yle
 Mysteeripotilaspeliä ohjataan potilashuoneen peilin takaa ohjaamosta, jossa ovat pelin Yhdysvalloista Suomeen tuoneet kouluttajat. Kehittämisosastonhoitaja  Hanna Kekkosen  mukaan yhtenä tavoitteena on pelaajien hoitotaitojen parantaminen.
 – Joku voi herätä huomaamaan, että ei vielä hallitsekaan kaikkea.
 Se taas voi Kekkosen mukaan johtaa siihen, että henkilö ryhtyy etsimään lisätietoja joko omatoimisesti tai hakeutumalla sitä varten koulutukseen.
 Moniammatillista yhteistyötä
 Mysteeripotilaspeliin voi hakeutua kuka tahansa KYSin työntekijä. Pelaajien joukkueet koostuvat sen vuoksi usein eri ammattiryhmistä, mikä kouluttajien mielestä näkyy myös lopputuloksessa.
 – Myös hoitotyössä tehdään tiimityötä. Varahenkilöksi voi tulla joku täysin tuntematon, mutta tiimityön on toimittava myös silloin, Hanna Kekkonen selittää.
 Yhteistyön nimiin vannoo myös osastonhoitaja  Minna Mykkänen , joka on mukana ratkaisemassa Pentin arvoitusta.
 – Yhteistyöllä voi pelastaa potilaan hengen, hän kiteyttää.
 Kouluttajien mukaan oppimispeli kehittää moniammatillisten hoitotiimien yhteistyötä. Toni Pitkänen / Yle
 "Vain mielikuvitus rajana"
 Kun peliaikaa on kulunut jo nelisenkymmentä minuuttia, on osastonhoitajien joukolla avaamatta vielä seitsemän lukkoa.
 Kouluttajat antavat lisää vinkkejä potilashuoneen näyttötaululle, minkä jälkeen lukkoja alkaa aueta nopeammin. Lopulta myös Pentin arvoitus ratkeaa.
 Osastonhoitaja  Päivi Tiainen  uskoo, että oppimispelin kautta voidaan saada hyötyä omaan työhön.
 – Saa yhteishenkeä porukkaan, joka tätä tekee.
 Pelikouluttajana toimivan kliinisen hoitotyön opettajan  Anna-Kaisa Kokkosen  mukaan mysteeripotilaan ympärille rakennettu peli on herättänyt kiinnostusta jo ympäri Suomea.
 Myös KYSissä on hänen mukaansa jo runsaasti ideoita siitä, mitä kaikkea pelin avulla on mahdollista opettaa.
 – Tässä on varmaan vain mielikuvitus rajana, mihin tätä pystyy hyödyntämään.
 Anna-Kaisa Kokkonen ja Hanna Kekkonen saivat idean  mysteeripotilaspeliin Yhdysvalloista. Toni Pitkänen / Yle
 Oletko osallistunut mysteeripeliin tai pakohuoneeseen? Mitä opit? Millaiseen koulutukseen oppimistapa sopii? Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka.

Mysteeripotilaan arvoitus ratkeaa vain yhteistyöllä – KYS toi pakohuonepelin osaksi hoitotiimien koulutusta


Summary: Yhtyeen uran päättävä elokuinen konsertti myytiin loppuun kahdessa minuutissa. Nyt luvassa on lisäkonsertti.

Sunrise Avenue järkytti fanejaan kertomalla viikko sitten, että yhtyeen  taru loppuu . Samalla julkistettiin  Thank You for Everything  -jäähyväiskiertue, joka huipentuu Olympiastadionilla järjestettävään konserttiin 15. elokuuta 2020.
 Valtavan kysynnän takia yhtye päätti järjestää päätöskeikkansa aattona 14. elokuuta 2020 toisen konsertin Olympiastadionilla.
 Sunrise Avenue & Friends  -konsertti on erilainen, kuin kiertueen ja uran lopullinen päätöskeikka. Tapahtumassa nähdään yhtyeelle tärkeitä artisteja, jotka kipuavat lavalle heittämään hyvästejä Suomen kansainvälisesti menestyneimmälle bändille.
 Sunrise Avenuen nokkamies  Samu Haber  toteaa tiedotteessa, että yhtyeen viimeinen ilta on varattu viimeiselle yhteiselle hetkelle fanien kanssa.
 – Olisi outoa ottaa sinne vierailijoita. Mutta nyt kun tuli tämä bonuspäivä, saatiin hieno mahdollisuus kutsua lavalle meille tärkeitä ihmisiä matkan varrelta kokemaan jotain ainutlaatuista yhdessä koko kansan edessä.
 Sunrise Avenue lopettaa – Samu Haber: "On hyväksyttävä, että bändi on tällä hetkellä asia, josta haluan pois"

Sunrise Avenuelle lisäkeikka Olympiastadionille – ensimmäisen liput myytiin hetkessä


Summary: Tapaus liittyy vyyhtiin, jossa kahdeksan ulkomaalaistaustaustaista miestä käytti lasta seksuaalisesti hyväkseen.

Rovaniemen hovioikeus jatkaa tänään Oulun poikkeuksellisen seksuaalirikosvyyhdin käsittelyä  Javad Mirzadin  tapauksella. Käsittely istutaan Oulussa.
 Oulun käräjäoikeus  tuomitsi  Mirzadin kesäkuussa kolmen vuoden ja neljän kuukauden vankeustuomion törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Mirzadin tapaan muutkin tuomitut valittivat käräjäoikeuden antamista ratkaisuista hovioikeuteen, tosin heistä yksi perui valituksen myöhemmin. Puolestaan uhri eikä syyttäjä ole valittanut hoviin.
 Ensimmäinen seksuaalirikosvyyhdin hovioikeuskäsittelyistä  alkoi marraskuussa .
 Vyyhti paljastui loppukesällä
 Poikkeukselliset seksuaalirikostapaukset  alkoivat paljastua poliisille  loppukesästä 2018. Laajan seksuaalirikosvyyhdin lisäksi samoihin aikoihin tuli ilmi myös muita alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia.
 Kahdeksan ulkomaalaistaustaisen miehen seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on tekijöiden määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. 13-vuotiaan lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa.
 Oulun käräjäoikeus tuomitsi kaikki kahdeksan miestä kesällä ehdottomiin vankeusrangaistuksiin, joiden pituudet vaihtelevat kahdesta vuodesta neljään vuoteen ja kuuteen kuukauteen.
 Tuomioita annettiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin ja törkeästä raiskauksesta.
 Lue myös:
 Vuosi sitten selvisi, että useita lapsia on käytetty hyväksi Oulussa – siitä alkoivat tapahtumat, jotka muuttivat koko yhteiskuntaa
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse

Oulun seksuaalirikosvyyhdin toinen käsittely hovioikeudessa alkoi – tuomittu hakee muutosta reilun kolmen vuoden vankeustuomioonsa


Summary: Suomalaisia nuoren sukupolven naisministereitä hehkutetaan myös sosiaalisessa mediassa.

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinin  valinta sosiaalidemokraattien pääministeriehdokkaaksi herättää huomiota kansainvälisessä mediassa.
 Marin on itse kertonut, ettei hänen ikänsä tai sukupuolensa ole määrittänyt hänen työtään poliitikkona. Siitä huolimatta monet mediat pitävät Marinin nuorta ikää ja sukupuolta kiinnostavana.
 Brittilehti The Guardian  nostaa esiin Marinin nopean nousun 27-vuotiaasta Tampereen kaupunginvaltuuston puheenjohtajasta 34-vuotiaaksi pääministeriehdokkaaksi.
 Lehti myös asettaa OECD-maiden pääministerit aikajanalle, joka osoittaa Marinin olevan harvinainen milleniaali muiden valtion päämiesten ja -naisten joukossa.
 Tällä hetkellä maailman nuorin valtionpäämies on Ukrainan pääministeri  Oleksiy Hontšaruk , 35. Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  on 39-vuotias. Esimerkiksi Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-un  arvellaan olevan 35-vuotias.
 Naisministerit tapetilla
 Britannian yleisradioyhtiö BBC  nostaa esiin myös, että Marin on Suomen kolmas pääministeriksi valittava nainen. Aiemmin naispääministereinä ovat toimineet vain keskustan poliitikot  Anneli Jätteenmäki  ja  Mari Kivinen .
 Ruotsalainen Dagens Nyheter  puolestaan vastaa jutussaan kysymyksiin Marinin taustoista, poliittisesta asenteesta ja tulevaisuudennäkymistä.
 Marinin lisäksi myös hallituksen muut naiset ovat saaneet huomiota. Kansainvälisessä mediassa on levinnyt viraalina Helsingin Sanomien toimittajan  Tuomas Niskakankaan  tviitti, johon on koottu naisministerien kuvat, iät ja pestit.
 Marinin valintaa ja hallituksen muita naisministereitä hehkutetaan sosiaalisessa mediassa tunnisteella #newgeneration.
 – Tervetuloa tulevaisuuteen! Vielä edellisellä vuosikymmenellä tämä vaikutti epätodennäköiseltä. Nuoriin kannattaa panostaa yhä enemmän. He johtavat meitä, toivottavasti ennemmin tai myöhemmin! Kiitos #Suomi, sanailee Twitter-käyttäjä  Usman Tahir Jutt .
 The New York Timesin  jutussa todetaan, että pääministerin vaihtuminen sattuu Suomelle hämmentävään aikaan: maassa on lakkoja ja EU-puheenjohtajuuskausi on päättymässä.
 Suomen tulevasta pääministeristä kirjoittavat myös  saksalaislehti Süddeutsche Zeitung ,  ranskalainen Le Figaro  ja  Ruotsin televisioyhtiö SVT .
 Marinin valinta hallituksen johtoon saa sinetin eduskunnan äänestyksessä. Se pidetään todennäköisesti tiistaina.
 Lisää aiheesta:
 Sanna Marinista tulee maailman nuorin istuva pääministeri: "En ole ikinä ajatellut ikääni tai sukupuoltani"
 Suomi saa pääministerin, joka vienee SDP:tä kauemmas vasemmalle – kolme tärkeää asiaa, joissa Sanna Marin eroaa Antti Rinteestä

Sanna Marin on otsikoissa ympäri maailman – tulevaa pääministeriä pidetään politiikan "ennätysnaisena"


Lapissa on tehty uusi talven pakkasennätys. Ennätys tehtiin maanantaiaamuna Utsjoen Kevojärvellä, missä mitattiin 31,6 astetta pakkasta.
 Lapissa on ollut näin kylmää viimeksi lähes kuukausi sitten.

Lapissa rikottiin talven pakkasennätys


Summary: Sadat tuhannet työssäkäyvät pitävät omaisistaan huolta kymmeniä tunteja viikossa ilman virallista omaishoitajastatusta.

Toijalassa asuva 21- vuotias  Tinja Rautava  työskentelee lähihoitajana Janakkalassa, ja käy hoitamassa Hämeenlinnassa asuvan isoäitinsä asioita 3-4 kertaa viikossa. Hän huolehtii lääkkeiden jaosta, kaupassa käynnistä sekä laskuista ja pienistä arjen asioista.
 Kuten siitä, kuinka saada näkymään Tohtori Paise upouudesta älytelkkarista.
 Omaisistaan huolehtiva joukko on Suomessa suuri ja kirjava. Yksi juoksee auttamassa joka päivä töiden jälkeen, kun toinen taas matkustaa satoja kilometrejä päästäkseen katsomaan, mikä tilanne omaisella on. Joskus taakalle on jakajia, joskus ei.
 Tämän jutun lopussa voit myös kertoa omat kokemuksesi, teemme niistä juttua.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos eli THL on arvioinut, että omaisia läheltä tai kaukaa hoitavia on noin 300 000. Joidenkin arvioiden mukaan yli miljoona suomalaisista pitää huolta läheisistään. Sandwich-sukupolveksi kutsutaan 30-40-vuotiaita naisia, joilla on huollettavana niin omat lapset kuin vanhemmatkin.
 Puhelinsoitot keskeyttävät työpäivän
 Kun Tinja ja  Leila Grönberg  kohtaavat, aistii ilmassa ystävyyttä ja lämpöä. Leila kutsuu Tinjaa kakaraksi, ja rutistaa kaupasta tulevaa lapsenlastaan lujasti.
 Leilalle on juuri ostettu älytelkkari. Sen tapojen opettelussa tarvitaan Tinjan apua. Ville Välimäki / Yle
 – Vaikken ole sitä itse tehnyt, minä rakastan Tinjaa. Tinja minulle hirmuisen tärkeä ja luotto on sataprosenttinen, kuvailee 78- vuotias Leila Grönberg.
 Tinja Rautavalle isoäidin auttaminen on ollut luonteva valinta. Ajatus, että muorilla ei olisi kaikki hyvin tuntuu hänestä vaikealta. Silti lukuisat puhelinsoitot kesken työpäivää voivat tuntua raskailta. Muorin muisti on hiljalleen heikentynyt.
 – Hän voi soittaa vaikka kysyäkseen omasta rahatilanteestaan, seuraavasta käynnistä tai muuten vain, Tinja Rautava kertoo.
 Tinja ei ajattele olevansa omaishoitaja, vaikka viitteitä siitä on ilmassa. Sitä ei pohdi vielä myöskään Leila.
 – Mennään päivä kerrallaan eteenpäin. Olisihan se hienoa, jos Tinja siihen suostuisi, mutta vielä ei ole sen keskustelun aika, kertoo Leila Grönberg.
 "Viittä vaille" omaishoitaja
 Dosentti  Outi Jolanki  Tampereen ja Jyväskylän yliopistosta pitää omaisistaan huolehtivia ihmisiä varsin näkymättömänä ryhmänä. Virallisen omaishoidon ulkopuolella olevien tuen tarpeesta puhutaan vähän.
 Raja huolehtimisen ja omaishoidon välillä on häilyvä. Ei kai kaupassa käynti tai lääkkeiden hakeminen vielä omaishoitajaksi tee?
 Kysy itseltäsi näitä kysymyksiä:
 Onko oma vapaa-aikasi vähentynyt? Onko vastuunjako perheessäsi muuttunut? Onko läheisesi luonne muuttunut? Onko oma terveydentilasi heikentynyt?
 Outi Jolanki muistuttaa, että omaishoitajissa on ihmisiä, jotka eivät koskaan ole ajatelleet olevan sellaisia. Jos omainen tarvitsee apua myös öisin ja soittaa monta kertaa päivässä, hän voi ajatella olevansa jo omaishoitajan roolissa, pohtii Jolanki.
 Näkymättömät hoitajat
 Läheisiään hoitavat ihmiset ovat laaja ja kirjava joukko, jolla on myös yhteiskunnallinen puoli, muistuttaa Outi Jolanki.
 Suomessa tavoitellaan työurien pidentämistä, mutta tiivis hoitosuhde voi ajaa eläkkeelle aiemmin. Jos omainen päättää jatkaa työelämässä, hoitosuhde voi heikentää omaisen omaa terveyttä ja jaksamista.
 Moni omainen jakaa lääkkeet hoidettavalle läheiselleen. Ville Välimäki / Yle
 – Monet tekevät arvokasta työtä läheistensä hyväksi ja ansaitsisivat siinä tukea, jotta eivät itse uuvu auttaessaan.
 Jolanki toivoisi esimerkiksi kuntien koordinoivan paremmin tukea ja apua pääasiallisille hoitajille. Harva tietää myöskään työntekijän oikeudesta pyytää vapaata läheisen tarvitessa apua sairauden tai vammautumisen vuoksi.
 Kaikki omaisistaan huolehtivat eivät voi ryhtyä virallisiksi omaishoitajiksi, sillä kunnat maksavat omaishoidon tukea. Jos hoitajia tulisi yht'äkkiä satoja tuhansia lisää, rahat loppuisivat, huomauttaa dosentti Outi Jolanki.
 Katja hoitaa vanhempiaan ainakin kymmenen tuntia viikossa
 Maanantaina kauppaan, tiistaina pyykkitupaan. Keskiviikkona lääkäriin ja torstaina siivotaan. Perjantaina tehdään ruokaa ja lauantaina on lepopäivä. Sunnuntainakin pitää ehkä poiketa.
 – On myös tärkeää viettää aikaa yhdessä. Jos lähellä on mielenkiintoinen tapahtuma, lähden seuraksi, kertoo hämeenlinnalainen  Katja Grönberg .
 Hämeenlinnalaisella Katja Grönbergillä kuluu aikaa omakotitalossa asuvien vanhempien auttamiseen vähintään kymmenen tuntia viikossa. Joskus huolehtiminen väsyttää, ja silloin puhelimen soiminen tuntuu raskaalta.
 Katja Grönberg huolehtii vanhemmistaan, koska se on hänelle tärkeää. Hän tuntee omaishoidon arjen hyvin, sillä hän työskentelee omaishoidon parissa Hämeenlinnassa. Ville Välimäki / Yle
 – Välillä pelottaa, kun vanhempani soittavat. Yhtään ei tiedä, mitä sieltä on tulossa, hän kertoo.
 Katja Grönberg jaksaa paremmin pitämällä kerran viikossa lepopäivän ilman työpaikan tai vanhempien tuomia velvollisuuksia. Silti rajoja on vaikea pitää, myöntää omaisyhdistyksessä työskentelevä Katja Grönberg.
 Omien vanhempien kotona asuminen on Grönbergille hyvin tärkeää. Heistä huolehtiminen on arvo sinänsä, eikä siihen käytettyä aikaa tai rahaa lasketa. Joskus vanhempien on kuitenkin kotitalosta lähdettävä. Sitä Katja Grönberg ei halua vielä ajatella.
 – Se päivä tulee, kun on sen aika. En ole halunnut sitä vielä ajatella, sillä haluan nauttia jokaisesta päivästä yksi kerrallaan, hän sanoo.
 Läheisistään huolta pitävä joukko on yhteiskunnassamme vielä varsin näkymätön. Hän ei ole omaishoitaja vaan työssäkäyvä ihminen, joka taistelee syyllisyyden, ajanpuutteen ja erilaisten käytännön huolten kanssa. On väitetty, että suomalaiset eivät huolehtisi läheisistään, mitä mieltä olet?

"Kun puhelin soi, niin silloin pelottaa, että mitä nyt taas" – Hoidatko sinä läheistäsi kesken työpäivän? Yle kerää aiheesta lukijoiden kokemuksia


Summary: Noin 250 ihmistä koskevat neuvottelut voivat johtaa enimmillään yhdeksän työntekijän vähentämiseen ja enintään 90 päivän lomautuksiin.

Konepajakonserni Kesla Oyj käynnistää koko henkilöstöä eli noin 250 ihmistä koskevat yhteistoimintaneuvottelut.
 Kesla kertoo aamun pörssitiedotteessaan, että tavoitteena on sopeuttaa henkilöstömäärä ja vähentää työvoiman käyttö alkuvuoden 2020 kysyntää vastaavaksi. Neuvotteluiden arvioidaan kestävän ensi vuoden toiselle viikolle saakka.
 Alustavan arvion mukaan yt-neuvottelut voivat johtaa enimmillään yhdeksän työntekijän vähentämiseen ja enintään 90 päivän lomautuksiin.
 Loka-marraskuun saatujen tilausten arvo on pienentynyt selvästi edellisvuoden vastaavasta ajankohdasta. Myös yhtiön laskutusvauhti on ollut viime kuukaudet tilauskertymää suurempi.
 Keslalle merkittävän Venäjän markkinakysyntä on pysynyt toisella vuosipuoliskolla vaisuna. Myös kotimarkkinoiden epävarmuus on kasvanut metsäteollisuuden seisokkien seurauksena.
 Keslalla on tuotantolaitokset Joensuussa, Kesälahdella ja Ilomantsissa sekä myyntiyhtiö Saksassa.

Konepajakonserni Kesla käynnistää yt-neuvottelut – koskevat kaikkia 250 työntekijää


Poliisihallitus julkistaa tänään maanantaina poliisivalvontaa ja hälytystehtäviä koskevan raportin. Samalla on tarkoitus kertoa, miten poliisin toimintaa tulisi kehittää, jotta toiminta olisi jatkossakin mahdollisimman tehokasta ja vaikuttavaa muuttuvassa maailmassa.
 Seuraamme tähän juttuun tiedotustilaisuuden keskeiset havainnot.
 Poliisin mukaan toimintaympäristö muuttuu koko ajan vaativammaksi.
 Oma ongelmansa on väestön siirtyminen maaseudulta kaupunkeihin. Yksi iso kysymys onkin, voidaanko kaikki nykyiset poliisiasemat säilyttää?
 Selvitystyön tuloksena syntyi 50 suositusta, miten poliisin toimintaa on kehitettävä ja mitä asioita kehittämistyössä olisi otettava huomioon.
 Poliisin tiedotustilaisuudessa ovat poliisiylijohtaja  Seppo Kolehmainen , Poliisihallituksen poliisitoimintayksikön päällikkö poliisijohtaja  Sanna Heikinheimo  ja raportin tehnyt Oulun poliisilaitoksen apulaispäällikkö  Arto Karnaranta .

Poliisi lupaa 50 suositusta valvonnan ja hälytystehtävien varmistamiseksi – säilyvätkö kaikki poliisiasemat? Yle seuraa


Summary: Lohjan sairaalan kenttäkätilöt auttavat tien päällä synnyttäviä äitejä Länsi-Uudellamaalla. Vuoden ajan kokeiltu toimintamalli jää nyt pysyväksi käytännöksi.

Kymmenen vuotta sitten lakkautettu Tammisaaren sairaalan synnytysosasto miltei näkyy  Annika Ljunggrenin  olohuoneen ikkunasta. Sinne hän olisi ehtinyt synnyttämään kolmannen lapsensa, mutta matka Lohjan sairaalan synnytysosastolle osoittautui liian pitkäksi.
 – Ehdittiin ambulanssilla ehkä johonkin Karjaan kohdalle, kun vauva jo syntyi, hän muistelee.
 Kaikkineen synnytys kesti vain puolitoista tuntia. Viime minuuteilla mukaan ehti ensihoidon kenttäjohtajan kyydissä ambulanssia vastaan kiitänyt Lohjan sairaalan kätilö.
 – Kyllä se on ihan eri juttu kun paikalla on joku, joka oikeasti tietää mitä tekee. Minulla oli heti tosi helpottunut olo, kun hän astui sisään ambulanssiin, Ljunggren huokaisee.
 Kenttäkätilö on lähtenyt tänä vuonna tien päälle 15 kertaa
 Lohjan sairaalan kätilö  Marjut Heikintalo  on ollut mukana kahdessa ambulanssisynnytyksessä. Kenttäkätilön ensisijainen tavoite on saattaa äiti turvallisesti sairaalaan synnyttämään.
 Aina aika ei kuitenkaan riitä. Kätilölle synnytys on arkipäivää, mutta ambulanssin ensihoitajalle poikkeustapaus.
 – On ensihoitajia, jotka eivät ole koskaan edes nähneet tavallista alatiesynnytystä, eli tavallaan minä menen myös opettamaan, ohjeistamaan ja tekemään itseni mahdollisimman tarpeettomaksi. Näin tieto ja osaaminen siirtyy myös ensihoitajille.
 Toinen Marjut Heikintalon avustamista kenttäsynnyttäneistä äideistä oli toivonut nimenomaan häntä omaksi kätilökseen. Toive kävi sattumalta toteen, joskin epätavallisessa ympäristössä.  Paula Tiainen / Yle
 Kummassakaan Heikintalon avustamassa synnytyksessä äiti ei ole esimerkiksi ehtinyt saamaan minkäänlaista kivunlievitystä.
 – Kätilö on tietenkin synnytyksen hoidon ammattilainen ja kätilön tullessa paikalle ambulanssiin äiti ja oikeastaan koko tilanne jollain tavalla rauhoittuu, hän kuvailee
 Lohjan sairaalasta on pyydetty kenttäkätilöä ambulanssiin tänä vuonna 16 kertaa. Yksi lähtö on jäänyt väliin osaston ruuhkan takia, joten kätilö on käynyt tien päällä 15 kertaa.
 Sairaalan ulkopuolella syntyneitä vauvoja on tähän mennessä neljä. Muut äidit ovat siis ehtineet synnättämään sairaalan seinien sisäpuolelle.
 Malli käytössä muuallakin, mutta Uudellamaalla se ei laajene
 Länsi-Uudellamaalla kokeilujakson jälkeen toistaiseksi jatkuvan toimintamallin mahdollistaa Lohjan sairaalan ja pelastuslaitoksen sijainti lähellä toisiaan.
 Paloasemalla päivystävä ensihoidon kenttäjohtaja noutaa kätilön sairaalasta mukaansa ja ajaa ambulanssia vastaan. Ambulanssit lähtevät Länsi-Uudellamaalla hälytysajoon useista eri paikoista, joten suoraan ensihoitajien kyytiin kätilö ei voi hypätä.
 Kenttäkätilöitä on muualla Suomessa ainakin Päijät-Hämeessä, Kuopiossa, Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Uudellamaalla toimintamalli ei kuitenkaan näillä näkymin laajene.
 – Meillä on asiaa mietitty, mutta tällä hetkellä ei ainakaan tässä samassa muodossa ole mahdollisuuksia tai suunnitelmia laajentaa tätä toimintaa, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin ensihoidon linjajohtaja  Markku Kuisma  toteaa.
 Jennika on Annika Ljunggrenin kolmas lapsi. Sama nimi oli varattuna jo edelliselle lapselle, mutta hän on poika.  Paula Tiainen / Yle
 Kuisman mukaan kenttäsynnytykset etenevät nopeasti ja sujuvat useimmiten ongelmitta. Niin sanotut riskisynnyttäjät hakeutuvat osastolle yleensä hyvissä ajoin.
 – Meidän tilastojen ja tutkimusten mukaan kenttäsynnytyksissä esiintyy komplikaatioita todella vähän ja se on toki hyvä asia.
 Kenttäkätilö tervetullut lisä
 Ambulanssissa syntynyt tasan kolmikuinen  Jennika  on ilmeikäs ja rauhallinen vauva. Ensisynnyttäjälle tilanne olisi saattanut olla hyvinkin pelottava, mutta nyt jo kolmen lapsen äiti Annika Ljunggren sai ensihoitajilta kehut rauhallisuudestaan.
 Silti kenttäkätilö oli enemmän kuin tervetullut lisä hoitohenkilökuntaan tien päällä.
 – Hän oli tosi iso apu, se on kuitenkin aika herkkä paikka. Tunsin olevani turvassa, kun kätilö oli paikalla.
 Lue myös:
 Jo kymmenet vauvat syntyvät tien päällä – tässäkö ratkaisu? Kun hätä on suurin, kätilö Paula Malinen nappaa laukun mukaansa ja rientää perheen avuksi

Jennikalla oli niin kova kiire maailmaan, ettei äiti ehtinyt sairaalaan –  kenttäkätilö toi turvallisuudentunnetta tien päälle


Summary: Piparkakussa käytetään mausteita, joilla tiedetään olevan tulehdusten ja mahavaivojen vastaisia ominaisuuksia.

Piparkakkuja voi syödä hyvällä omallatunnolla – jos ei niiden voin ja sokerin takia, niin mausteiden kuitenkin.
 Kanelilla ja neilikalla on bakteeritulehdusten vastaisia ominaisuuksia. Ne toisaalta pidentävät ruoan ikää, toisaalta edistävät syöjänsä ruoansulatusta ja estävät mahavaivoja. Ihmiskunta tuli kokeilemalla tähän käsitykseen jo kauan sitten, ja tiede on vahvistanut käsityksen oikeaksi.
 Nykypiparkakkujen mausteet olivat muun muassa siinä 67 mausteen joukossa, jonka vaikutuksia ruoassa muhiviin bakteereihin selvitettiin  kiinalaisessa tutkimuksessa  viime keväänä.
 Viime vuonna  Yle kertoi , miten australialainen tutkimus nosti kanelin sisältämän öljyn yhdeksi tehokkaimmista luonnon antibiooteista, jopa superbakteerien kukistajaksi.
 Piparkakku kehittyi pikku hiljaa nykyiselleen
 Piparkakun maulle olennainen inkivääri on kotoisin Kiinasta. Sen uskotaan kulkeutuneen Silkkitietä pitkin Lähi-itään ja sieltä Eurooppaan ristiretkeläisten mukana tuhat vuotta sitten.
 Kun hinta putosi, inkivääri ja muut mausteet levisivät aristokraattien aterioilta yleisempään käyttöön. Tarjolle tuli nyt niin tuttuja joulun makuja ja tuoksuja – kanelia, neilikkaa ja muskottia.
 Piparkakkuresepteissä oli aluksi hunajaa, leivänmuruja, sokeria ja ruusuvettä. 1500-luvulla englantilaiset korvasivat hunajan sokerilla ja leivänmurut jauhoilla. Hunajapiparikeskukseksi jäi Saksa, etenkin Nürnbergin alue, sillä siellä oli paljon mehiläistarhoja.
 Jos hunajaa olisi meidänkin resepteissämme vieläkin, piparkakkuja vasta voisikin kutsua terveystuotteiksi. Laboratoriotutkimukset ovat vahvistaneet, että hunaja estää bakteerien kasvua. Hunajavettä ei turhaan hörpitä kurkkukivun nujertamiseksi.
 Kokeile 1400-luvun reseptiä
 Varhaisissa piparkakuissa saatettiin käyttää mausteena myös mustapippuria, anista, kardemummaa ja hyppysellistä korianteria. Sellainenkin vanha englantilainen resepti tunnetaan, jonka nimi on "gyngerbrede", vaikka inkivääri – ginger – puuttuu reseptistä.
 Nykyisin tuota 1400-luvun puolivälin leivonnaista tuskin tulisi muutenkaan kutsuneeksi piparkakuksi, sillä se venyy suussa kuin toffee. Haluatko kokeilla?  Tässä on resepti .
 Yleistyneille piparkakuille alettiin pian antaa muoto jos toinenkin. Muoti vaihteli kukista lintuihin, haarniskoista uskonnollisiin symboleihin.
 Englannin kuningatar Elisabet I sai oivalluksen emännöidessään arvovieraita. Aterioille leivottiin piparkakkutaikinasta heidän omakuviaan, kertoo Nebraskan yliopiston historioitsija  Carole Levin   Time-lehdessä .
 Yhdysvalloissa ukot ovat yhä piparkakun perusmuoto, eikä meille tutuin kukan tapainen kuvio.
 Piparkakku sai lemmen leimahtamaan
 Rahvas keksi ripustaa pipurkakkuja nauhaan ja vaihtaa markkinahumussa lemmenlahjoina. Englannissa ja Ranskassa pidettiin suoranaisia piparkakkumarkkinoita, mutta piparivyöhyke ylettyi laajalti muuallekin Eurooppaan.
 Piparkakuissa uskottiin olevan taikaa. Jos neitonen onnistui syöttämään nuorukaiselle leipomansa piparkakku-ukon, se sai lemmen leimahtamaan. Turnaukseen ratsastavan ritarin saama piparkakku puolestaan taikoi hänelle taisteluonnea.
 Suomessa piparkakut tulivat ensimmäisinä kartanoihin ja pappiloihin, kuten maailman muodeilla oli tapana.
 Historioitsija  Michael Krondl  arvelee, että piparkakusta tuli juuri joulun leivonnainen ainakin osittain siksi, että mausteiden uskottiin lämmittävän talven kylmässä säässä. Niille, joilla oli varaa aloittaa joulun ylensyönnin perinne, piparkakkujen mausteet toimivat myös ruoansulatuslääkkeenä.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote


Summary: Volodymyr Zelenskyi kohtaa ensi kertaa Venäjän presidentin Vladimir Putinin. Kotimaassa oppositio varoittelee myönnytyksistä.

Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapaavat tänään maanantaina Pariisissa.
 Niin sanotun Normandian formaatin huippukokouksessa Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan johtajat yrittävät päästä eteenpäin Itä-Ukrainan sodan ratkaisemisessa.
 Pitkään uinunut diplomatia asian ympärillä kiihtyi, kun Zelenskyi nousi presidentiksi äänivyöryllä huhtikuussa ja sai taakseen vahvan parlamenttienemmistön heinäkuun vaaleissa.
 Ukrainassa oppositio on järjestänyt mielenilmauksia ja varoitellut Zelenskyiä tekemästä Venäjälle liiallisia myönnytyksiä. Venäjä miehitti Ukrainalta Krimin niemimaan ja on lietsonut, tukenut ja aseistanut separatismia Itä-Ukrainassa.
 Pelkona on, että poliittisesti kokematon Zelenskyi, entinen tv-koomikko, on helppo suupala Venäjää 19 vuotta hallinneelle kovapintaiselle Putinille.
 – Ihmiset kysyvät, mitä vuoropuhelua voisi olla Zelenskyin ja Putinin kesken? Zelenskyi sanoi julkaisemallaan videolla, jossa hän kävelee reippaasti juoksumatolla.
 – On mahdollista olla ilman tätä dialogia, mutta se on kuin juoksisi juoksumatolla... Menetät kaloreita mutta pysyt samalla paikalla.
 Liennytyksen askelia
 Venäjän ja Ukrainan liennytys alkoi, kun maat onnistuivat sopimaan vankienvaihdosta, joka toteutettiin syyskuussa.
 Ukrainan ja separatistien joukkoja on vedetty erilleen toisistaan kolmella alueella rintamalinjalla. Tarkoitus on luoda joukkojen väliin demilitarisoitu vyöhyke.
 Zelenskyin mukaan seuraavat askeleet ovat vankienvaihdon jatkaminen ja todellisen tulitauon aikaansaaminen Itä-Ukrainaan.
 Vaikka taistelut ovatkin merkittävästi rauhoittuneet vuosien 2014–2015 tilanteesta, tulitauko rintamalinjalla on rakoillut kaiken aikaa. Ihmisiä kuolee edelleen tulituksessa aika ajoin.
 Sodan rauhoittamiseksi tehtyjen Minskin sopimusten keskiössä ovat vaalien järjestäminen Itä-Ukrainan separatistialueilla ja Venäjän tukemien asejoukkojen vetäminen alueelta.
 Kysymys on, missä järjestyksessä nämä tehdään.
 Ukraina on katsonut, että vaaleja ei voi järjestää, kun alueet ovat vielä Venäjän tukemien aseellisten joukkojen kontrollissa.
 Zelenskyin arvostelijat Ukrainassa ovat epäilleet, että tämä voisi taipua asiassa.
 – Ennen vaaleja, tarvitsemme täyden vetäytymisen, kaikkien laittomien ryhmittymien täyden aseistariisunnan, Zelenskyi sanoi äskettäin yhdysvaltalaisen  Time-lehden haastattelussa .
 Haastattelussa Zelenskyi myös vastusti ajatusta, että vaalit järjestettäisiin ennen kuin Ukraina on saanut hallintaansa rajan kapinallisalueiden ja Venäjän välillä.
 Voiko liittolaisiin luottaa?
 Zelenskyin tilannetta ei helpota se, että läntisten liittolaisten tuki Ukrainalle on vaikuttanut hieman horjuvalta.
 Yhdysvalloissa vallassa on presidentti  Donald Trump , joka tuntuu olevan kiinnostunut Ukrainasta Zelenskyin kannalta aivan vääristä syistä.
 Trump yritti painostaa Zelenskyin hallintoa avaamaan tutkinnan poliittisen kilpailijansa, entisen varapresidentin  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunter Bidenin  toimista Ukrainassa. Nyt demokraatit ajavat asiasta Trumpille virkasyytettä.
 Trumpin ja demokraattien sisäpoliittisissa kamppailuissa Ukrainalla on lähinnä lyömäaseen virka.
 Samaan aikaan ukrainalaiset ovat huolissaan Normandian formaatin välittäjämaiden, Ranskan ja Saksan, tuen pitävyydestä.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  vaikuttaa ukrainalaisten silmiin liian innokkaalta normalisoimaan suhteita Venäjään. Saksan liittokansleri  Angela Merkel  on tukenut Itämeren Nord Stream 2 -maakaasuputkihanketta.
 Putki heikentäisi Ukrainan asemaa suhteessa sikäli, että Venäjän ei enää tarvitsisi huolehtia maakaasun kauttakuljetuksista Ukrainan kautta Eurooppaan.
 Ukrainalaiset eivät katsoneet hyvällä sitäkään, että Euroopan neuvosto salli Venäjän palata järjestön täysivaltaiseksi jäseneksi. Venäjältä oli viety äänioikeus parlamentaarisessa yleiskokouksessa Krimin miehityksen takia mutta Venäjä sai sen takaisin luovuttamatta Krimiä.
 Time-lehden haastattelussa Zelenskyi lähetti viestiä Yhdysvaltoihin ja Eurooppaan.
 – Ensinnäkin en halua, että Ukraina on pelinappula kartalla, suurten globaalien pelurien šakkilaudalla, niin että joku voi heitellä meitä ympäriinsä, käyttää peitteenään, osana jotain kauppaa..., Zelenskyi sanoi.
 Itä-Ukrainan sodan ratkaiseminen on Ukrainalle elintärkeä kysymys. Konfliktissa on kuollut yli 13 000 ihmistä.
 Aiheesta aiemmin:
 Ukrainalaiset vaativat kadulla presidenttiään pysymään lujana Putinia vastaan
 "Nyt alkaa helvetti" – Ukrainalaistoimittaja vietti kolme vuotta Venäjän vankiloissa, kunnes maan presidentti soitti Putinille

Ukrainan presidentti joutuu tulikokeeseen, kun Itä-Ukrainan sodasta neuvotellaan Pariisissa