Summary: Tasavallan presidentin uudenvuodenpuhe sisälsi myös niinistömäisen kohtuuden viestin, pohtii Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistön   seitsemäs uudenvuodenpuhe  oli suunnattu jopa kolmiin vaaleihin valmistautuvalle Suomelle. Se oli puhetta perinteisen vaalidemokratian puolesta.
 Uudenvuodenpuheet ovat usein heijastelleet sekä edellisen vuoden mieleenpainuvimpia teemoja että tulevan vuoden todennäköisimpiä haasteita. Teemoilla on monesti ollut jonkinlainen yhteys ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan, joka on tietysti tasavallan presidentin tehtävän ytimessä.
 Tänä vuonna turvallisuus tarkoitti presidentille ennen kaikkea turvallisen, demokraattisen yhteiskunnan ja vakauden puolustamista. Eurooppa, joka on sisäisesti heikko, ei kykene tulevaisuuden neuvottelupöytien ääreen.
 Niinistö asettautui puolustamaan tuttua, edustuksellista demokratiaa ja sitä, että erilaisia näkemyksiä sovitellaan yhteen totutulla tavalla. Keltaliivien ajassa Niinistö otti selvän kannan juuri perinteisen järjestelmän puolesta.
 Eri mieltä saa olla ja tyytymättömyyttäänkin saa ilmaista, mutta juuri tämän järjestelmän puitteissa olisi hänen mielestään toimittava.
 Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Teija Tiilikainen  arvioi STT:lle, että vaikka presidentti ei suoraan kehota äänestämään, hänen voi tulkita viestivän, että juuri vaalit ovat kansalaiselle tärkein keino vaikuttaa.
 Oulua ei mainittu
 Maahanmuutosta on tullut vuoden 2015 jälkeen yksi uudenvuodenpuheiden kestoteemoista.
 Vuonna 2016 Niinistö muistutti , että maassa on oltava maan tavalla.  Vuonna 2017 hän puhui puolestaan siitä , miten pahalle on pantava rajat: terrori-iskun tapahduttua ei voi tuntua siltä, että tarpeeksi ei tehty.
 Tänä vuonna Niinistö käsitteli maahanmuuttoa Euroopan näkökulmasta: se on maanosaa eniten jakava ilmiö, hän arvioi.
 Myös pääministeri  Juha Sipilä   kirjoitti eilen uudenvuodentervehdyksessään maahanmuutosta . Hän käsitteli viestissään myös Oulun tapahtumia ja sitä, että epäiltyihin rikoksiin ovat syyllistyneet yksilöt – eivät väestöryhmät.
 Niinistö ei puhunut suoraan Oulusta, mutta sama teema toistui myös hänen puheessaan.
 – Lakiemme ja arvojemme vastainen käytös lisää riskiä kokonaisten ihmisryhmien leimaamiselle ja luo syvää epäluuloa, jopa vihaa, hän sanoi.
 Ilmastonmuutos sai pohtimaan kohtuutta
 Jokaisessa ajassa on omat haasteensa, ja ne muovaavat myös ulkopoliittisen agendan kärkeä.
 Vaikka Kiinasta, Yhdysvalloista ja Venäjästäkin puhuttiin sivumennen, Itämeren alueen turvallisuustilanne tai Niinistön itse esillä pitämä "aktiivinen vakauspolitiikka" eivät tänä vuonna nousseet puheen teemoiksi. Siitäkään huolimatta,  mitä Asovanmerellä nähtiin loppusyksystä .
 Itäiseen naapuriin viitattiin vain ohimennen. Sen sijaan ilmastonmuutos oli Niinistön mielessä,  kuten viime vuonnakin .
 Vuonna 2013 Niinistö kehotti pohtimaan , osaisimmeko luopua jostain niukkina taloudellisina aikoina.  Vuonna 2015 hän vaati taloudelle peruskorjausta , sillä jälkiä on peitetty velan avulla.  Vuonna 2016 presidentti muisteli "jakovaraa ", ja sitä, voiko saavutettu etu perustua jollekin sellaiselle, mitä ei koskaan saavutettu. Voidaanko "hyvää" jakaa etukäteen?
 Tähän niinistömäiseen kohtuuden teemaan palattiin tänä vuonna pohtimalla, että ilmastonmuutos tuo meille kaikille luopumisen vaateen. Aineellisen yltäkylläisyyden aika on muuttumassa, presidentti arvioi.
 – Meidän on kyettävä uudestaan määrittelemään, mistä koostuu se hyvä, jota tavoittelemme. Ihminen on sopeutuva ja kekseliäs. Uusi hyvä voi siten olla entistä parempi.
 Lue lisää:
 Tasavallan presidentti Sauli Niinistö: Eurooppa on ajautunut riitoihin omista arvoistaan

Analyysi: Niinistö puhui perinteisen demokratian puolesta


Summary: Selkämerelle odotettavissa ennätyskorkeita, jopa kahdeksanmetrisiä aaltoja.

Laivayhtiöt Tallink Silja ja Viking Line varautuvat myrskytuuliin merellä, mutta ainoastaan Viking Linen Rosella-aluksen lähtö Maarianhaminasta Kapellskäriin on peruttu.
 Tuulet saattavat Ylen meteorologin  Toni Hellisen  mukaan olla illasta alkaen merellä puuskissa yli 30 m/s:ssa. Illalla Vaasan edustalla Mustasaaressa mitattiin jopa 34m/s:ssa tuulta.
 Hellinen kertoo, että Selkämerellä aallonkorkeudeksi on ennakoitu huomattavat kahdeksan metriä. Aiempi ennätyskorkeus on vuoden 2011 Tapani-myrskyn ajalta, jolloin aallon korkeus kohosi 6,5 metriin. Aallonkorkeutta mitattiin tällöin ensimmäistä kertaa.
 Laivayhtiö Tallink Silja kertoo laivojensa liikennöivän tänään normaalisti myrskystä huolimatta, mutta vasta yöllä selviää pääsevätkö laivat pysähtymään Maarianhaminassa normaalisti.
 – On myös mahdollista, että laivat joutuvat hidastamaan vauhtia kovan merenkäynnin vuoksi ja pieniä myöhästymisiä voi tulla, kertoo Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd.
 Laivayhtiö varautuu myrskyyn Nöjdin mukaan muun muassa siten, että ulkokansille pääsy estetään, hissejä voidaan ottaa pois käytöstä ja tavaroita ja astioita kelmutetaan, jotta ne eivät mene putoilemisen vuoksi rikki.
 – Aika poikkeuksellisen kova talvimyrsky on kyseessä, mutta laivat on tehty kestämään myrskyolosuhteita, Nöjd muistuttaa.
 "Kapteenit ajavat matkustajien mukavuutta ajatellen – myöhästymiset mahdollisia "
 Viking Linen mukaan Ahvenanmaan Maarianhaminan ja Ruotsin Kapellskärin välillä liikennöivän Rosella-aluksen iltalähdöt sekä huomisen päivän lähdöt on peruttu.
 Turusta illalla lähtevä Viking Grace-alus poikkeaa normaalisti kello 01 yöllä Ahvenanmaalla Långnäsin satamassa.
 – Långnäs on hiukan haasteellinen myrskyssä. Varoitamme matkustajia siitä, että tällä kertaa laiva ei mahdollisesti pääse Långnäsiin rantautumaan, laivayhtiön tiedotusjohtaja  Johanna Boijer-Svanström  kertoo.
 Boijerin mukaan kova tuuli ei ole tavatonta ja kapteenit osaavat huomioida sen ajamalla matkustajien mukavuutta ajatellen, mutta myöhästymiset aikataulusta ovat siksi mahdollisia.
 Molempien laivayhtiöiden tiedossa on ainoastaan yksittäisiä matkustajien tekemiä peruutuksia myrskystä johtuen.
 Laivayhtiöt muistuttavat matkustajia siitä, että pahoinvointilääkettä kannattaa ottaa, mikäli tietää tulevansa helposti merisairaaksi.
 Meteorologi Hellisen mukaan myrsky alkaa heiketä aamulla. Voimakkaimmin tuulee Pohjois-Itämerellä, Pohjanlahdella ja Länsirannikolla.
 – Perämerellä vedenpinnan korkeus on myös alkanut laskea ennakoitua nopeammin, jopa 1,5 metriä vuorokauden aikana, Koskela huomauttaa.

Laivayhtiöt varautuvat rajuun myrskyyn – joitakin laivavuoroja jää ajamatta


Summary: Intersukupuolisilla on synnynnäisiä miesten ja naisten sukupuoliominaisuuksia.

Saksassa astui vuoden alusta voimaan laki, joka tunnustaa intersukupuolisten ihmisten kolmannen sukupuolen identiteetin.
 Intersukupuoliset henkilöt voivat virallisissa dokumenteissa valita sukupuolekseen naisen tai miehen sijaan  moninaisen . He tarvitsevat rekisteröitymistä varten lääkärintodistuksen.
 Intersukupuoliset omaavat syntyessään sekä miesten että naisten sukupuoliominaisuuksia, jotka liittyvät sukupuolielimiin tai kromosomeihin. Henkilön intersukupuolisuus voi ilmetä heti syntyessä tai vasta murrosiässä.
 Sukupuoliaktivistien mielestä uusi laki ei ole riittävä. He katsovat, että lääkärintodistuksen vaatiminen on hankalaa intersukupuolisille henkilöille, joilla ei ole näkyviä intersukupuolisia ominaisuuksia.
 Yhtä yleistä kuin punatukkaisuus
 YK:n mukaan 0,05–1,7 prosenttia maailman väestöstä on intersukupuolisia. Tämä ominaisuus on suunnilleen yhtä yleinen ihmisillä kuin punahiuksisuus.
 Saksa on sallinut vuodesta 2013 lähtien sen, että vanhemmat ovat voineet jättää merkitsemättä lapsen syntymätodistukseen sukupuolen, jos syntyneen vauvan anatomista sukupuolta ei ole voitu määrittää.
 Vuonna 2017 Saksan liittovaltion perustuslakituomioistuin määräsi, että ihmisillä pitää olla oikeus olla rekisteröitymättä mieheksi tai naiseksi. Oikeus määräsi viranomaiset luomaan kolmannen identiteetin tai poistamaan sukupuolimerkinnät kokonaan asiakirjoista.
 Oikeusjutun asiasta oli nostanut intersukupuolinen aikuinen, jota oli estetty muuttamasta sukupuolensa syntymärekisterissä naisesta moninaiseksi.
 Saksan parlamentti hyväksyi kolmannen sukupuolen identiteetin sallivan lain joulukuun puolivälissä.
 Uutisen kommentointia ei voitu sulkea heti teknisen vian vuoksi.

Mies, nainen ja moninainen – Saksa hyväksyy intersukupuolisille kolmannen sukupuolen


Summary: Järvi-Suomen Energian mukaan keskiviikon vastaisena yönä lähestyvä myrskyrintama saattaa aiheuttaa pahojakin tuhoja.

Sähköttömien määrä alkoi kohota nopeasti illalla. Pitkään sähköttömiä oli kymmenisen tuhatta, mutta tiistaina kello 23.30 maissa sähköttömien kotitalouksien määrä oli noussut jo yli 40 000:n.
 Eniten ongelmia illalla oli Savossa, Keski-Suomessa sekä Pohjanmaalla rannikkoalueella ja erityisesti Järvi-Suomen Energian ja Elenian asiakkailla.
 – Tilanne johtuu siitä, että puihin kertyi nopeasti lunta ja puut ovat taipuneet linjojen päälle, kertoi Järvi-Suomen Energian käyttöpäällikkö  Mika Huttu  iltapäivällä.
 Hutun mukaan säätietojen perusteella illalla alkaa pakastua ja kun tiistainen lumisade oli melko märkää, se tarkoittaa sitä, että lumi tarttuu puiden oksiin.
 – Seuraava myrskyrintama on tulossa yön aikana. Aamukuuden maissa tätä päivää huomattavasti vaikutuksiltaan suurempi myrsky on meidän alueellamme ja saattaa tehdä pahojakin tuhoja, Huttu sanoo.
 Korjauksia tehdään tehdään Hutun mukaan 50 asentajan voimin ja pyrkimyksenä on saada tämän päivän viat korjattua päivän aikana
 – Lunta on tullut maastoon parikymmentä senttiä ja se, sekä pimeys hidas
 tavat toimenpiteitä ja kohteelta toiselle siirtymistä maastossa.
 Järvi-Suomen Energia muistuttaa, että puita ei saa missään tapauksessa itse poistaa linjoilta omatoimisesti eikä mahdollisiin maassa oleviin johtoihin saa koskea sähköiskun vaaran takia.
 – Vikapalvelunumeroomme 0800 90440 kannattaa soittaa vain, jos tietää vian aiheuttajan, kuten sähkölinjaan nojaavan puun tai valot käyttäytyvät epämääräisesti eli himmenevät ja kirkastuvat, Huttu sanoo.
 Hutun mukaan myös silloin on hyvä olla sähköyhtiöön yhteydessä, jos sähköttömyys pitkittyy ja mennään jo menty keskiviikon yli.
 STT:n mukaan Pertunmaalla ikäihmisten perhekoti on jouduttu evakuoimaan myrskyn aiheuttaman sähkökatkon vuoksi.

Yli 40 000 kotitaloutta sähköttä – lumi painaa puita linjojen päälle, myrskytuulet yhä voimistumassa


Summary: Pienokainen löytyi, kun pelastajat kuulivat itkua raunioista.

Venäjällä pelastajat ovat kaivaneet elävän poikavauvan osittain romahtaneen kerrostalon raunioista Magnitogorskissa.
 Vajaan vuoden ikäinen lapsi ehti olla noin 35 tuntia hautautuneena rakennuksen jäänteisiin.  Kaasuräjähdys romahdutti  maanantaiaamuna osan kymmenenkerroksisesta asuintalosta.
 – Pelastajat kuulivat itkua. Vauva pelastui, koska se oli peiteltynä lämpimästi kehdossa, alueellinen kuvernööri  Boris Dubrovsky  kirjoitti pikaviestipalvelu Telegramissa uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Pienokaisella on todettu päävamma, paleltumia ja murtumia jaloissa. Terveysministeriön mukaan poika evakuoidaan Moskovaan sairaalahoitoon. Lapsen äiti selvisi myös talon romahduksesta.
 Onnettomuudessa kuoli ainakin yhdeksän ihmistä ja viisi loukkaantunutta joutui sairaalahoitoon. Viranomaisten mukaan 36 talon asukasta on kateissa.
 Toivo eloonjääneiden löytymisestä hiipuu kylmän sään takia. Onnettomuuspaikalla oli yöllä noin 20 astetta pakkasta.
 Neuvostoliiton aikaan rakennetussa kerrostalossa asui noin 1 100 ihmistä. Räjähdys tuhosi 35 asuntoa ja vahingoitti ainakin kymmentä huoneistoa.
 Teollisuuskaupunki Magnitogorsk sijaitsee Uraljoen varrella noin 1 500 kilometriä itään Moskovasta.

Vauva pelastettiin romahtaneen kerrostalon jäisistä raunioista Venäjällä – ehti olla hautautuneena romun alle 35 tuntia


Summary: Madagaskarinsotkia elää vain Madagaskarin saarella, ja sieltäkin niiden luultiin kuolleen sukupuuttoon.

Madagaskarin saaren vesissä Afrikan itärannikolla sukeltelee jälleen lintuja, jollaisia ei luultu olevan enää olemassakaan. Viimeinen havainto madagaskarinsotkista oli 1990-luvulta, joten lajin pääteltiin kuolleen sukupuuttoon.
 Nyt laji on saanut uuden alun järvellä, josta on brittiläisten luonnonsuojelijoiden ja paikallisen viljelijä- ja kalastajaväestön yhteistyöllä tehty elinkelpo niin sieltä vuosikymmeniä sitten kadonneille linnuille kuin elantoaan hankkiville ihmisille.
 Madagaskarinsotkat, suklaanruskeat sukeltajasorsat, olivat melko yleisiä Madagaskarin matalissa järvissä ja muissa kosteikoissa ilmeisesti vielä 1930-luvulla. Seuraavalla vuosikymmenellä kanta kääntyi rajuun laskuun.
 Laji hiipui sitä mukaa, kun ihminen otti itselleen lisää tilaa. Riisinviljely ja rannoilla laiduntava karja vahingoittivat pesimäalueita. Lintuja jäi kalaverkkoihin, ja istutetut kalalajit ahmivat vesistä ruoan ja myös sotkanpoikasia.
 Rotat ja muut tulokaslajit tekivät omia tuhojaan, ja saastuminen täydensi synkkää kuvaa.
 Syvä järvi on kuolemaksi poikasille
 Vuonna 2006 madagaskarinsotkat yllättivät biologit ja Maailman luonnonsuojeluliitto IUCN pääsi siirtämään lajin "todennäköisesti hävinnyt luonnosta" -listaltaan "äärimmäisen uhanalainen" -listalleen.
 Pohjois-Madagaskarissa Matsaborimenajärvellä havaittiin tuolloin aivan odottamatta yhdeksän aikuisen ja neljä vastakuoriutuneen poikasen madagaskarinsotkaparvi.
 Tulivuoren kraatteriin syntynyt, sankan metsän ympäröimä järvi on liian syvä ja liian kylmä ollakseen kosteikkolinnulle mieluinen. Se on kuitenkin syrjäinen ja siksi sotkille viimeinen luonnon turvapaikka.
 Lisääntyminen Matsaborimenassa ei tahdo onnistua. Madagaskarinsotka syö vesihyönteisiä, jotka se pyydystää sukeltamalla. Poikaset aloittavat sukeltelun jo pieninä, mutta veden pitäisi olla niille matalaa. Matsaborimenassa useimmat poikaset säilyvät hengissä vain viikkoja.
 Poikasille rakennettiin kelluvia lintuloita
 Kaksi brittiläistä luontosäätiötä aloitti kymmenen vuotta sitten hankkeen Matsaborimenan poikasten pelastamiseksi ja koko kannan vahvistamiseksi. Järven rantaan perustettiin telttalaboratorio, jossa alettiin hautoa pesistä poimittuja munia.
 Näin kuoriutuneiden lintujen kanta kasvoi pikku hiljaa 114:ään. Luonnossa näitä lintuja on tiettävästi vain 25, minkä takia madagaskarinsotkia pidetään maailman harvinaisimpana lintulajina.
 21 nuorta laboratoriossa kuoriutunutta lintua siirrettiin viime kuussa toisaalle Pohjois-Madagaskariin, Sofianjärvellä kelluviin lintuloihin. Niissä vielä lentokyvyttömät linnut olivat suojassa pedoilta totutellessaan uuteen elinympäristöönsä. Kuun loppupuolella linnut päästettiin vapaiksi.
 Niitä houkutellaan kiintymään uuteen kotipaikkaansa tarjoamalla niille kelluvia ruokinta- ja lepopaikkoja, joille ne voivat palata mielensä mukaan.
 Kosteikkolintujen suojeluun erikoistuneen  WWT-säätiön  mukaan työ näyttää kantavan hedelmää. Linnut ovat innostuneet lentelemään, sukeltamaan ja tekemään tuttavuutta Sofianjärven muiden sorsalajien kanssa.
 Tämä nelikko on osa Sofianjärven uudesta madagaskarinsotkakannasta.  WWT
 Esimerkin toivotaan kannustavan
 Maanviljelyn ja kalastuksen käytäntöjä Sofianjärven ympäristössä on kohennettu yhteistyössä paikallisyhteisön kanssa. Se on ollut ratkaisevan tärkeää, sanoo WWT:n lisääntymisohjelman johtaja  Nigel Jarrett .
 – Jos saamme tämän onnistumaan, se on vahva esimerkki planeettamme vaarantuneimpien lajien pelastamisesta ja myös siitä, miten yhteisöt voivat kohentaa ekosysteemiä sekä ihmisten että eläinten hyväksi etenkin hyvin köyhillä alueilla, Jarrett sanoo.
 Ensimmäisten lintujen vapauttaminen vain 12 vuotta sen jälkeen, kun madagaskarinsotkat jälleen löydettiin, on monien madagaskarilaisten ja brittien yhteisen unelman kovalla työllä saavutettu täyttymys, sanoo puolestaan  Durrellin luonnonsäätiön  lintuohjelman johtaja  Hywel Glyn Young .
 Young uskoo, että hankkeen menestys saa madagaskarilaiset ajattelemaan, etteivät saaren kosteikot olekaan menetettyjä, vaan niistä voidaan tehdä taas luonnon monimuotoisuuden keskuksia, joista ihmiset silti saavat yhä elantonsa.
 Työtä siinä on, sillä 50:n viime vuoden aikana arviolta 60 prosenttia Madagaskarin kosteikoista on tuhoutunut. Menetys on lajien kannalta erityisen suuri siksi, että eristyneellä saarella luonnon monimuotoisuus kehittyi aikoinaan ainutlaatuiseksi.
 Elämä on jo kohentunut
 Sofianjärven ympäristössä tuloksia on saatu muun muassa muuttamalla riisinviljelytapoja. Torjunta-aineiden käyttö on vähentynyt 98 prosenttia. Samaan aikaan peltojen sato on kolminkertaistunut.
 Kestävän kehityksen ohjelma, jossa on mukana 450 maanviljelijää, on myös monipuolistanut viljelmiä. Riisipeltojen lisäksi alueella on nyt muun muassa pieniä jakki- eli intianleipäpuutarhoja.
 Kalastajat käyttävät nykyisin pelkästään laillisia verkkoja, ja järveen on rakennettu laituri, jota käyttämällä kalastajat eivät häiritse muun kosteikon eläimiä,  WWT luettelee  hankkeen saavutuksia.
 Puhdistuneessa järvessä kalat ovat aiempaa muhkeampia, ja alustavien arvioiden mukaan kalastajien päivätulot ovat yli kaksinkertaistuneet.

Maailman harvinaisin lintulaji sai suojeluohjelmalla uuden alun


Summary: Poliisin mukaan kuljettaja yritti ajaa ihmisten päälle myös kahdessa muussa paikassa. Poliisi epäilee, että mies kärsii mielenterveysongelmista.

Saksalainen 50-vuotias mies ajoi uudenvuodenyönä henkilöautolla väkijoukkoon Saksan luoteisosassa sijaitsevassa Bottropin kaupungissa.
 Neljä ihmistä loukkaantui törmäyksessä. Yksi heistä on edelleen sairaalahoidossa.
 Loukkaantuneiden joukossa oli syyrialaisia ja afganistanilaisia. Poliisi epäilee, että hyökkääjällä oli muukalaisvastainen motiivi. Lisäksi viranomaisilla on tieto, että miehellä on mielenterveysongelmia.
 Hopeanvärisellä henkilöautolla ajanut mies pakeni paikalta törmäyksen jälkeen. Hän esitti rasistisia kommentteja, kun poliisi pidätti hänet myöhemmin.
 Poliisin mukaan kuljettaja oli aiemmin illalla yrittänyt ajaa jalankulkijoiden päälle, mutta nämä onnistuivat väistämään autoa.
 Bottropin hyökkäyksen jälkeen mies oli kaahannut läheiseen Essenin kaupunkiin, jossa hän vielä yritti ajaa bussipysäkillä olleiden ihmisten päälle.
 Sen jälkeen poliisi sai miehen kiinni ja pidätti hänet epäiltynä murhan yrityksestä.

Mies ajoi henkilöautolla väkijoukkoon Saksassa, neljä loukkaantui – rasistista motiivia epäillään


Summary: Rivien väleissä Niinistö kannustaa kansalaisia äänestämään.

Presidentti  Sauli Niinistön  seitsemäs uudenvuodenpuhe sisältää paljon enemmän kuin kolme pointtia.
 Uudenvuodenpuhe on Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mielestä hyvin etenevä tulkinta maailman tapahtumista ja kansanvallan tilasta.
 Mutta sävyltään se on tumma. Puhetaidon opettaja  Antti Mustakallio  toteaa, että "tämä ei ole arvostelua puhujaa kohtaan". Uudenvuodenpuhe kun on luonteeltaan kansainvälisen tilanteen analysointia.
 – Jos presidentin mielestä nykyiset kehityslinjat ovat kielteisiä niin se vaikuttaa siihen, että tässä puheessa on tummat sävyt. Niinistö arvioi monia asioita aika realistisesti, Mustakallio sanoo.
 Pelastaako puheen loppuu synkkyyden?
 Presidentti Sauli Niinistö luetteli uudenvuodenpuheessaan monia ongelmia: maahanmuuttajien tekemät rikokset, Ranskan Riemukaaren alla palavat autot ja ydinaseiden mahdollisen paluun kansainvälisen politiikan arkipäivään.
 – Siihen nähden, kun lopussa sanottiin, että monet asiat ovat hyvin, voi miettiä että pelastaako puheen loppu synkkyyden, Mustakallio kysyy.
 Niinistön puheissa Mustakallio näkee kehityskaaren. Ne ovat muuttuneet selkeämpään suuntaan.
 – Hän osaa kirjoittaa puhuttavaksi sopivaa kieltä. Virkkeet eivät ole kovin pitkiä, lauseenvastikkeita käytetään vähän. Se on suoraa ja selkeää kieltä.
 Mutta on puheessa niinistömäiseen tapaan monitulkintaisia kohtia, jotka jokainen voi tulkita oman mielensä mukaan. Kysymys maahanmuuttajien tekemistä rikoksista on vaikea, mutta Niinistö onnistuu luovimaan Mustakallion mielestä tasapainoisesti.
 Siitä huolimatta kohta on altis erilaisille tulkinnoille.
 – Aihe on niin hankala ja herättää paljon tunteita. Puhetta voi lukea kahdella tavalla: joku voi kiittää sitä ratkaisukeskeiseksi ja realistiseksi. Joku toinen voi ajatella, että yksittäisten ihmisten tekoja laitetaan isompien ihmisryhmien vastuulle, Mustakallio sanoo.
 Ulkopoliittisen instituutin johtaja Teija Tiilikainen. Jarno Kuusinen / AOP
 Nostaa demokratian ansioita
 Uudenvuodenpuheesta voi lukea myös kehotuksen lähteä äänestämään. Ulkopoliittisen instituutin johtaja  Teija Tiilikainen  tunnistaa rivien välistä lähestyvät eduskunta- ja eurovaalit.
 – Niinistö haluaa nostaa esiin demokratian ansiot ja pohtia erilaisten näkemysten yhteensovittamista. Alkavana vaalivuonna Suomessa teema on harvinaisen ajankohtainen.
 – Tämän ajan ilmiö on, että ihmiset lähtevät kaduille marssimaan. Kansalaisilla on oikeus tyytymättömyyteen ja nykyiset puolueetkin ovat syntyneet tyytymättömyydesta.
 Äänestysaktiivisuus on ollut laskussa. Kansalaiset hakevat uusia keinoja vaikuttaa.
 – Perinteiset puolueet on olleet haasteiden edessä. Siksi luen tässä edustuksellisen demokratian puolustamista. Tiilikainen sanoo.
 Niinistö ei näytä pitävän mahdottomana, että ärhäkältä näyttävistä ääriliikkeistakin voi kasvaa tavallisia poliittisia puolueita.

Asiantuntijat Niinistön puheesta: Tummasävyinen puheenvuoro kansanvallan puolesta, vasta loppu tuo valoa


Summary: Vuonna 2018 moni koki jonkinlaisen muoviherätyksen.

– Hullu vuosi, sanoo VTT:n tiimipäällikkö  Maija Pohjakallio  vuodesta 2018.
 Muovi oli yhtäkkiä kaikkien huulilla ja kiinnostus muovia kohtaan nousi aivan uusiin sfääreihin. Vuoden aikana kuultiin monia ikäviä uutisia muovista.
 Valtamerissä lilluvan muoviroskan määrä paljastui koko karmeudessaan . Paratiisisaaretkaan eivät enää olleet paratiiseja; Balille  ajautui ennätysmäärät muoviroskaa  mereltä. Verkkokalvoille piirtyivät kuvat muoviroskiin takertuvista merieläimistä ja rantaan ajautuvista valaista mahat täynnä muovijätettä.
 Syvältä maaperästä löytyi mikromuoveja . Paljastui myös, että  juomavesissä on mikromuoveja .
 Pääseekö kaikkialle ameeban lailla työntyvää muovikuonaa enää pakoon mihinkään? Kun asiaa kysyy Pohjakalliolta, saa kemistin vastauksen kysymykseen.
 – Muovi ei ole mikään ameeba, josta ei pääsisi eroon, kun se kerran on maailmaan tuotu. Muovi koostuu molekyyleistä ja se voidaan purkaa takaisin molekyyleiksi.
 Muhammad Saad Qureshi, Maija Pohjakallio ja Ilkka Hiltunen VTT:ltä tutkivat muovirouhetta, jota taustalla näkyvä laitteisto käyttää kemiallisen muovinkierrätyksen raaka-aineena. Mårten Lampén / Yle
 Muovin tulevaisuus pihisee jo VTT:n putkistoisssa
 Pohjakallio vetää Teknologian tutkimuskeskus VTT:llä tiimiä, joka tutkii muun muassa sitä, miten muovia voitaisiin kierrättää entistä paremmin. Muovin kierrätys on Pohjakallion mukaan avain auvoisampaan tulevaisuuteen, niin puhtaampiin meriin kuin ilmastonmuutoksen hillitsemiseenkin.
 Miten kierrätys sitten ratkaisee muoviongelman?
 VTT:n Bioruukissa Espoossa näkee ainakin yhden tulevaisuuden skenaarion pienoiskoossa: Putkistot pihisevät ja risteilevät katon rajaan saakka. Teollisuushallissa haiskahtaa jotenkin muoviselta. Eikä ihme. Putkistojen sisään on syötetty toisesta päästä muovijätettä ja toisesta päästä tulee ulos kaasua, josta voi valmistaa esimerkiksi liikenteen polttoainetta.
 Tulevaisuudessa systeemin on tarkoitus toimia niin. Nyt ollaan vasta koeasteella.
 – Olemme astumassa uuteen muoviaikaan, jossa keskiöön nousevat kierrätys ja uudelleen käyttö sekä päästöjen minimointi ja biopohjaiset raaka-aineet, Pohjakallio sanoo.
 Muoviroskan mekaaninen kierrätys takaisin muoviksi on jo kaupallista toimintaa. Sen sijaan tällainen kemiallinen muovin kierrätys on pääosin vasta kehitysvaiheessa, mutta se olisi yksi lisäratkaisu muovijätteen kierrättämiseksi.
 – Kemistit ovat tähän asti keskittyneet rakentamaan uusia aineita. Nyt niitä pitäisi purkaa. Korkeassa lämpötilassa muovi voidaan nesteyttää tai kaasuttaa, jolloin se puretaan molekyyleiksi. On eri paljon mahdollisuuksia saada molekyylit kiertämään.
 Muovien kiertotalouden kemia on vielä kovin uutta ja vasta alkutaipaleella, koska neitseellinen muovi on ollut niin halpaa ja on sitä vieläkin. Kemiallista kierrätystä ei markkinoilla juuri ole. Tähän Pohjakallio haluaa muutoksen.
 VTT:n laboratorioissa kehitetään myös perinteistä muovia korvaavia sellupohjaisia materiaaleja. Vuonna 2019 Welmu International tuo markkinoille perinteistä muovia korvaavan puupohjaisen Woodly-pakkausmateriaalin, Järvikylän yrttien ja salaattien kelmupakkaus. Woodly on kehitetty VTT:ssa. Toinen VTT:n kehittämä selluloosakalvoihin perustuva pakkausratkaisu, joka ei ole vielä kaupallinen, on saanut Ellen Mac Arthur -säätiö palkinnon.
 Keväällä mereltä ajautui Balin turistirannoille kasoittain muoviroskaa. Made Nagi / EPA
 Jätemuovista pyristellään eroon – bakteeritkin ovat apunamme
 Muovisaastan keskellä moni koki vuonna 2018 jonkinlaisen muoviherätyksen. Jotkut yrittivät elää  kuukauden ajan ilman muovia , kun vietettiin  muovitonta maaliskuuta . Helsinkiläinen  Otso Sillanaukee  näytti esimerkkiä, miten päästä kertakäyttömuovista elämässään eroon lopullisesti.
 Voittoa tavoittelematon hollantilainen  The Ocean Clean up  -yritys aloitti Tyynenmeren jätepyörteen siivoamisyrityksen. Arviolta puolet muoviroskasta saataisiin poistettua viiden vuoden aikana, jos menetelmä toimii toivotusti.
 Kiina kielsi  jätemuovin tuomisen maahansa ulkomailta , mikä pisti vipinää EU-maihin, jotka olivat vuosia rahdanneet tonnikaupalla muovijätettä Kiinaan.  EU kielsi kertakäyttömuovisia tuotteita  merten roskaantumisen välttämiseksi. Muoviset pumpulipuikot, muovihaarukat ja mehupillit jäänevät pian historiaan.
 Koska kuorintavoiteiden ja suihkugeelien mikromuovit päätyvät jätevesien mukana maailman meriin, yhä useampi maa päätti  kieltää kosmetiikan mikromuovit . Keniassa roskaantumista yritetään suitsia vielä kovemmalla kädellä:  muovipussin käytöstä voi saada vankeutta .
 Tehtiin myös tieteellisiä innovaatioita. Löydettiin esimerkiksi  bakteeri, joka voisi syödä muovia . Tutkijat myös kasvattivat vahingossa  muovia syövän entsyymin .
 Muovin ja monen muun materiaalin kierrätyksellä  voitaisiin leikata ilmastopäästöjäkin paljon aiemmin tiedettyä enemmän . Pohjakallionkin mukaan muovin kierrätys on yksi avainsana muoviongelmaan.
 Myös yritykset tekivät muovisitoumuksia. Esimerkiksi  Adidas kertoi, että se alkaa käyttää tuotteissaan vain kierrätysmuovia vuodesta 2024 lähtien .
 Pohjakallio toivoo, että ihmiset eivät vaipuisi epätoivoon muoviongelman edessä.
 Havainnekuva Boyan Slatin kehittämästä keksinnöstä, joka hyödyntää valtamerten pyörteitä. Merivirtaus sysää pinnalla kelluvat muoviroskat puomien muodostamaan ansaan. www.theoceancleanup.com
 Nyt on herätty – seuraavaksi keskitytään ratkaisuihin
 Vaikka omien muovijätteiden lajittelu tuntuisi kärpäsen kakalta valtameressä, Pohjakallio kannustaa tekemään niin.
 – Vaikka omat toimet ovat pieniä, ne ovat signaali, että kannattaako esimerkiksi jätemuovia jalostava laitos perustaa.
 Pohjakallio haluaisi, että muoviongelman kanssa käärittäisiin samalla tavalla hihat ja ryhdyttäisiin toimeen kuin vaikkapa silloin, kun maailmaa kohtaa globaali terveyskriisi, kuten ebola-epidemia.
 – Silloin saadaan aina nopeasti yhteen ratkaisut ja ryhdytään toimeen. Samalla tavalla pitäisi toimia muovin kanssa.
 Eli esimerkiksi toimittaa tietoa ja osaamista kehitysmaihin jätehuollosta.
 – Tärkeintä olisi saada se vuotava muovihana kiinni eli järjestettyä jätehuolto maihin, joista suurin osa muovista virtaa jokien kautta maailman meriin.
 Jätteellä pitäisi olla myös arvo, jotta se lähtisi paremmin kiertämään. Hyviä esimerkkejä on jo olemassa.  Indonesiassa voi maksaa bussilipun muovijätteellä .
 – Muoviin on kiinnitetty huomiota nyt globaalisti. Uskon, että kehittyvissä maissa jätehuoltoa voidaan alkaa rakentaa.
 Suomessa ollaan Pohjakallion mukaan jo oikealla tiellä. Eri organisaatioiden yhdessä kokoon panema  muovitiekartta ehdotti lokakuussa muun muassa selvitystä muoviveron tarpeellisuudesta, panttijärjestelmän laajennusta ja parempaa kierrätystä . Kartan avulla Suomi pyrkii mallimaaksi muovin kertakäyttökulutuksen vähentämisessä, kiertotaloudessa ja uusiutuviin raaka-aineisiin pohjautuvissa materiaaleissa.
 – Muovitiekartta valmisteltiin laajassa yhteistyössä. Oli yhteistyöryhmä ja asiantuntijoista koostettu sihteeristö, jossa olin mukana. Siinä oli jatkuva dialogi monenlaisten toimijoiden kesken heti alussa.
 Pohjakallion mukaan uudenlaista toimintatapaa tarvitaan, jotta yhteiskuntaa voidaan viedä kiertotalouden suuntaan.
 – Nyt on herätty niin monella tasolla, että asiat alkavat muuttua. Jos 2018 oli hullu vuosi, niin toivottavasti 2019 keskitytään nimenomaan ratkaisuihin, Pohjakallio sanoo.
 Maija Pohjakalliota viehättää työssään uuden kehittäminen jopa mielikuvituksellisiin sfääreihin. Ja se, että maapallomme voisi hänen työnsä johdosta vähän paremmin. Mårten Lampén / Yle
 Lue myös:
 Asiantuntija: Jos ahdistuu muovipaketista enemmän kuin Thaimaan matkasta, mittasuhteet ovat vinksallaan – Video: Vein pakkausmuovini arvioitavaksi
 Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan

Takana hullu muovivuosi – Hukummeko muoviin vai voisiko muovi olla myös ystävämme? Maija Pohjakallio yrittää ratkaista maailmanlaajuisia muoviongelmia


Summary: Erikoinen uudenvuoden viesti hämmensi sosiaalisen median käyttäjiä.

Yhdysvaltojen ydinaseita hallinnoiva asevoimien komentokeskus US Strategic Command on pyytänyt anteeksi uudenvuodenaattona Twitterissä julkaisemaansa laajaa pahennusta aiheuttanutta viestiä.
 US Strategic Command kirjoitti alkuperäisessä viestissään, että Times Squaren perinteeseen kuuluu ottaa uusi vuosi vastaan pudottamalla iso pallo.
 – Jos tarve joskus vaatii, niin olemme valmiita pudottamaan jotain paljon, paljon suurempaa, komentokeskus sanoi tviitissään.
 Viesti julkaistiin tunteja ennen Times Squaren pallon laskemista New Yorkissa. Tviitin liitteenä oli video, jossa pitkänmatkan pommikone B-2 pudotti pommeja, jotka räjähtivät osuttuaan maahan.
 Monet sosiaalisen median käyttäjät tyrmistyivät erikoisesta viestistä.
 – Millaiset hullut johtavat tätä maata?, kysyi Yhdysvaltain hallinnon eettisyydestä vastaavan viraston entinen johtaja  Walter Shaub .
 US Strategic Command poisti kiistanalaisen viestinsä tunteja sen julkaisemisen jälkeen. Komentokeskus julkaisi myöhemmin uuden tviitin, jossa se pyysi anteeksi aiempaa viestiään.
 – Aiempi uudenvuodenaaton tviitti osoitti huonoa makua, eikä edusta arvojamme. Pyydämme anteeksi. Olemme omistautuneet Amerikan ja liittolaisten turvallisuudelle, US Strategic Command kirjoitti.

Yhdysvaltain asevoimat pyysi anteeksi uudenvuodenaaton pommi-tviittiään – Viesti: "Olemme valmiita pudottamaan jotain paljon, paljon suurempaa"


Summary: Matkailukeskuksissa on jouduttu palkkaamaan uudenvuoden siivoustöihin lisää työvoimaa.

Useat perheet ja erilaiset kaveriporukat ovat kokoontuneet tänäkin uutenavuotena juhlistamaan vuoden vaihtumista.
 Yksi lukuisista juhlapaikoista on ollut vuokrahuoneisto Tahkolla, jossa koolla oli kuuden hengen kaverijoukko.
 Pizzojen tekeminen on yksi aattoillan ohjelmanumero. Antti Karhunen / Yle
 Joukon jäsenet ovat tunteneet toisensa nuoruudesta alkaen, ja joensuulaisen  Krista Mehtosen  mukaan yhdessä juhlimisesta on tullut jo perinne.
 – Väillä pojat tiskaa, ja sitten tytöt tiskaa. Välillä tytöt tekevät ruokaa, ja välillä pojat tekevät ruokaa, hän määrittelee roolituksen.
 Tinassa ilman tinaa
 Porukalla on aattoiltana takanaan jo kahden päivän juhlinta. Siilinjärveläisen  Pauliina Purasen  mielestä se alkaa jo pikkuhiljaa tuntua.
 – Seurassa ei ole mitään vikaa, mutta kyllä tuo alkaa jo vähän väsyttää, hän nauraa.
 Siilinjärveläiset Pauliina Puranen ja Aleksi Pekkarinen nauttivat uuden vuoden odotuksesta. Antti Karhunen / Yle
 Tämä parikymppisten nuorten poppoo ei ammu raketteja, mutta saunoo ja syö kuulemma sitäkin enemmän.
 – Emme halua raketteja, sillä me olemme vastuullisia. Tinat sen sijaan unohtuivat, ja se harmittaa. Ne pitäisi vielä jostain hommata, tuumaa joensuulainen  Olli Tervonen .
 Tämä joukko ei siis ole tinassa?
 – Noo, ihan vähän kyllä ehkä ollaan, Tervonen virnistää.
 "Samalla porukalla vuoden kuluttua uudestaan"
 Kun vuosi vaihtuu, loppuu myös juhlinta. On kotiinlähdön aika.
 Alle kolmen tunnin kylpäsy on rikos, vakuuttavat Krista Mehtonen, Joonas Tervonen, Jaakko Lehtola, Aleksi Pekkarinen, Pauliina Puranen ja Olli Tervonen. Antti Karhunen / Yle
 Olli Tervosen mukaan juhliminen sujui odotusten mukaan.
 – Joka ilta oli hauskaa kavereiden kanssa. Eilen tuli tosin tinaa valettua ehkä vähän liian myöhään, hän tunnustaa.
 Vastaavanlainen juhlinta on tiedossa vuoden kuluttua.
 – Samassa porukalla ja samassa huoneistossa.
 Siivoojilla kädet täynnä töitä
 Kun asiakkaat ovat poistuneet, tulevat tilalle siivoojat. Paikat on saatava kuntoon, sillä uudet asiakkaat ovat jo pian ovella.
 Tahkon keskusvaraamon Tahko.comin toimitusjohtaja  Matti Kuosmanen  summaa tilanteen ytimekkäästi: suomalaiset lähtevät ja venäläiset tulevat.
 Tahkolla on yhteensä noin 8 000 vuodepaikkaa. Kaikki lomailijat eivät lähde heti uudenvuodenpäivänä, mutta uudenvuoden siivoukseen ei silti riitä normaali siivoojamäärä.
 – Siivoojien määrä tuplaantuu tai jopa triplaantuu tilanteen mukaan, Kuosmanen sanoo.
 Tyypillinen näky, tuumaavat Tanja Venehsalo ja Irma Miettinen. Antti Karhunen / Yle
 Tilanne on sama myös muissa matkailukeskuksissa. Esimerkiksi Levin lomamökkien huoltopalveluiden yrittäjä  Hannu Kumpulainen  kertoo palkanneensa paikallisten lisäksi siivoustöihin myös kaikki kiinni saamansa sukulaiset.
 Entä millainen näky siivoojia odottaa Tahkolla uuttavuotta vastaanottaneen porukan huoneistossa? Ruokailutilan iso pöytä on täynnä tyhjiä pulloja, tölkkejä ja laseja, ja siistimistä näyttää riittävän muutenkin.
 Tahko24h-yhtiön siivoojaa  Tanja Venehsalo  ei näkemästään hätkähdä.
 – Aika tyypillinen näin uutenavuotena. Ihmisillä on ollut ihan hauskaa, hän toteaa tyynesti.

Vuosi vaihtui juhliessa – siivoojat sen sijaan saivat lisää töitä


Summary: Virkaanastujaisissa oli tiukat turvatoimet.

Brasiliassa poliitikko  Jair Bolsonaro  vannoi tiistaina presidentinvalansa maan pääkaupungissa Brasiliassa.
 Bolsonaro saapui seremoniaan vaimonsa Michellen kanssa avomallisella Rolls-Roycella. Turvamiehet juoksivat auton vierellä. Tuhannet ihmiset olivat saapuneet seuraamaan autosaattuetta.
 Turvatoimet pääkaupungissa olivat tiukat. Tilaisuudessa oli 3 000 poliisia valvomassa järjestystä. Lisäksi turvallisuutta varmistamassa oli panssarivaunuja, hävittäjälentokoneita ja ilmatorjuntaohjuksia.
 Syyskuussa veitsellä aseistautunut mies puukotti Bolsonaroa kampanjatilaisuudessa. Hän joutuu käyttämään avannepussia hyökkäyksessä saamiensa vammojen takia.
 Muutoksia luvassa
 Tuore presidentti lupasi kitkeä korruptiota ja väkivaltarikoksia, lisätä talouskasvua ja tehdö rakenteellisia uudistuksia.
 – Työskentelen väsymättä, jotta Brasilia saavuttaa kohtalonsa. Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa, Bolsonaro sanoi vannottuaan virkavalansa.
 Hän suunnittelee siirtävänsä Brasilian Israelin suurlähetystön Tel Avivista Jerusalemiin sekä vetävänsä Brasilian pois Pariisin ilmastosopimuksesta.
 Bolsonaro on entinen armeijan kapteeni. Hän ihailee avoimesti Brasilian sotilasdiktatuurin aikaa vuosina 1964–1985.
 Bolsonaron arvostelijat pelkäävät. että poliisiväkivalta tulee lisääntymään uuden presidentin valtakaudella. Liberaalit pitävät Bolsonaroa rasistisena ja seksistisenä homofoobikkona.
 63-vuotias Bolsonaro on pitkäaikainen kansanedustaja, joka arvostaa Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia .
 Trump onnitteli Bolsonaroa tapansa mukaan Twitterissä.
 – Onnittelut presidentti Jair Bolsonarolle, joka piti juuri suurenmoisen virkaanastujaispuheen. USA on kanssasi, Trump kirjoitti.
 Lue myös:
 Kiistelty oikeistojohtaja Jair Bolsonaro astuu valtaan Brasiliassa
 Korjaus kello 21.10: Bolsonaro suunnittelee siirtävänsä Brasilian Israelin suurlähetystön Tel Avivista Jerusalemiin, eikä toisin päin kuten jutussa alunperin luki.

Oikeistolainen Jair Bolsonaro aloitti Brasilian presidenttinä – "Vannon vahvistavani Brasilian demokratiaa"


Junaliikenne on pysähdyksissä Mikkelin ja Pieksämäen välillä IC 701 –junan törmättyä radalle kaatuneisiin puihin Mikkelin ja Hiirolan välillä matkallaan Pieksämäelle.
 Junan virroitin vaurioitui törmäyksessä. Juna joudutaan avustamaan dieselveturilla takaisin Mikkeliin ja matkustajat saadaan Rataliikennekeskuksen mukaan vasta Mikkelissä muihin kulkuneuvoihin.
 Osuus on yksiraiteinen. VR:n mukaan neljä junaa korvataan Mikkelin ja Pieksämäen välillä busseilla. IC70 -juna Oulusta Pieksämäen kautta Helsinkiin myöhästyi yli puolitoista tuntia.
 Kaikki matkustajajunat on toistaiseksi korvattu linja-autoilla Mikkelin ja Pieksämäen välillä.
 Puiden raivauksen ja radan tarkastuksen jälkeen junaliikenne pääsee jälleen jatkumaan, korjausaikatauluarviota ei toistaiseksi ole, mutta aamuun mennessä reitin uskotaan olevan selvä.
 Rataliikennekeskuksen mukaan ennen iltayhdeksää turmapaikalle oli matkalla työkone, joka auttaa puiden rauvauksessa ja tarkistaa sähköradan mennessään.

Matkustajajuna törmäsi kaatuneisiin puihin – junaliikenne on pysähdyksissä Mikkelin ja Pieksämäen välillä


Summary: Merialuille mitataan rajuja myrskylukemia ja myös maa-alueilla tuulenpuuskat ovat paikoin jopa erittäin vaarallisia.

Raju talvimyrsky vaikuttaa seuraavan vuorokauden aikana Suomen yllä.
 Myrsky alkoi nousta keskiviikkoyötä vasten ja jo tiistaina illalla mitattiin merialueilla Vaasan edustalla Mustasaaressa 34m/s:ssa puuskissa puhaltavia myrskytuulia, kertoo Ylen meteorologi Toni Hellinen.
 – Tuuli voimistuu läntisillä merialueilla entisestään etenkin Perämerellä, Selkämerellä ja lounaisilla merialueilla. Myös maa-alueilla tuulenpuuskat ovat paikoin jopa erittäin vaarallisia, Hellinen sanoi.
 Runsas lumentulo heikentää ajokeliä. Hellisen mukaan ajokeli on osassa maata erittäin huono. Lunta on kertynyt vuorokauden aikana paikoin 20 senttiä.
 – Matalapaine liikkuu kohti kaakkoa ja aamuun mennessä voimakkaimmat pohjoistuulet ovat saavuttaneet Etelä-Suomen maa-alueet. Keskiviikon aikana tuulet heikkenevät meri- ja maa-alueilla, Hellinen ennustaa.
 Pohjoisessa sää selkenee ja pakkanen kiristyy keskiviikkona.

Ajokeli osassa maata erittäin huono talvimyrskyn myötä


Summary: Kaikki linja-autossa pääsivät itse ulos kulkuneuvosta.

Kanta-Hämeessä linja-auto suistui tiistai-iltana tieltä ojaan valtatie 10:llä Ypäjän ja Someron rajalla. Auto kaatui kyljelleen.
 Pelastuslaitoksen mukaan linja-autossa oli yhteensä 18 ihmistä, joista kaksi loukkaantui lievästi.
 Päivystävä palomestari kertoi STT:lle, että kaikki linja-autossa olleet pääsivät itse ulos kulkuneuvosta. Loukkaantuneet vietiin tarkastettavaksi sairaalaan.
 Pelastuslaitoksen mukaan alueella oli kova myräkkä, joka todennäköisesti vaikutti turman syntymiseen. Poliisin mukaan matkustajat pääsivät suojaan paikalle pysähtyneeseen toiseen linja-autoon.
 Paikalla oli illalla runsaasti pelastuslaitoksen ja poliisin kalustoa, ja liikennettä ohjattiin onnettomuuspaikan kohdalla.
 Hätäkeskus sai ilmoituksen onnettomuudesta noin varttia vaille kymmenen illalla.

Ypäjällä linja-auto suistui tieltä ja kaatui kyljelleen – kyydissä 18 ihmistä


Summary: Sää parantui torstaina eikä maa-alueilla ole voimassa varoituksia.  Niissä kodeissa, joissa sähköttömyys on jatkunut jo pari vuorokautta, tilanne alkaa kuitenkin käydä tukalaksi.

Aapeli-myrskyn aiheuttamien sähkövikojen korjaus on jatkunut torstaina. Sää on kuitenkin parantunut tänään, eikä Suomessa ole maa-alueilla voimassa varoituksia.
 Illalla sähköt olivat poikki koko maassa vielä yli 9 000 kotitaloudesta.
 Eniten ongelmia on Ahvenanmaalla, missä sähköyhtiö Ålands Elandelslagin mukaan yli 6 000 sen asiakasta oli edelleen sähköttä. Yksi ahvenanmaalaismies on kuollut Lumparlandissa puiden raivaustöiden yhteydessä.
 Myös Pohjanmaan rannikkoseudulla on edelleen paljon sähköttömiä.
 Vaasan Sähköverkon alueella noin 2 500 asiakasta odottaa edelleen sähköjen paluuta. Eniten sähköttömiä on Vaasassa ja Mustasaaressa.
 "Joka kerta on ajettava tiellä makaavan sähköjohdon yli"
 Mustasaaren kunnassa, Koskön rannassa asuvan  Marianne Palojärven  kodissa sähköt ovat olleet poikki pian jo kahden vuorokauden ajan.
 Palojärvi kertoo, että nukuttu on takan edessä, mutta takkapuut alkavat olla lopussa ja toppavaatteissa pitää olla sisälläkin. Pilaantuneet ruuat on heitetty pois, ja vettä ei tule, koska porakaivo toimii sähköllä.
 – Autolla olemme saaneet haettua kaupasta lähdevettä, mutta joka kerta on ajettava tiellä makaavan sähköjohdon yli. Siitä on ilmoitettu sähköyhtiölle jo keskiviikkoaamuna, mutta mitään ei ole tapahtunut, Palojärvi ihmettelee.
 Palojärven mies on pilkkonut ja raivannut tiellä olevia puita.
 – Muutoin olisimme jääneet täysin saarroksiin. Ihmettelen, ettei kukaan ole missään vaiheessa tiedustellut, tarvittaisiinko jonkinlaista hätämajoitusta. Meillä sentään on ollut takka, puita ja auto käytössä, entä jos ei?
 – Tuntuu, että on liian vähän tekijöitä ja tiedotus on ollut puutteellista. Tiedotusvälineiden seurantakin on toki hankalaa sähköttömänä ja kun mobiililaitteista alkavat virrat huveta, Palojärvi sanoo.
 Mustasaaren kunnanjohtajan  Rurik Ahlbergin  mukaan kunnalla on tarjota joitakin evakuointiin tarkoitettuja asuntoja ja ongelmatilanteessa kannattaa  kääntyä kunnan puoleen soittamalla kunnan vaihteeseen.
 – Näitä puheluita ei ole juurikaan tullut, Mustasaaressa sähköverkon asiakkaissa on paljon kesämökkiläisiä, mutta muutamia henkilöitä on autettu löytämään majoitusta muualta, Ahlberg sanoo.

Noin 9 000 asunnossa odotellaan edelleen sähköjen paluuta


Summary: Työnseisaus toteutetaan huomenna perjantaina kello 15–17.

Lennonjohtajien työehtosopimuksen työriidassa ei löytynyt tänään sopua, kertoo Valtakunnansovittelijan toimisto.
 Suomen Lennonjohtajien Yhdistyksen (SLJY) työnseisaus toteutetaan huomenna perjantaina kello 15–17.
 Valtakunnansovittelijan mukaan sovittelua jatketaan, kun sille on edellytyksiä. Osapuolten näkemysten kerrottiin nyt olevan liian kaukana toisistaan.

Lennonjohtajien työriidassa ei sopua – työnseisaus toteutuu huomenna perjantaina


Summary: Sakkojen suuruudesta päättää lopulta sisäministeriö.

Tampereen kaupunki suunnittelee parkkisakkojen korottamista.
 Aivan ydinkeskustassa väärin pysäköidystä autosta joutuisi maksamaan sakkoa 80 euroa aiemman 60 euron sijaan.
 Muualla maksu nousisi kaupungin viranomaisten esityksen mukaan 50 eurosta 60 euroon. Jos taas auto haittaisi ratikkaliikennettä, olisi sakko sijainnista riippumatta 80 euroa.
 Esitys annetaan sisäministeriölle, joka päättää asiasta.
 Lain mukaan sakko 20 euroa, asetuksella voi korottaa 80 euroon asti
 Sisäministeriö antoi pysäköintivirhemaksuista uuden asetuksen vuonna 2018 ja pyysi mahdollisia korotusesityksiä perusteluineen tammikuun 2019 loppuun mennessä.
 Lain mukaan parkkisakko on virheen laadusta riippumatta 20 euroa. Asetuksella voidaan kuitenkin säätää korkeammasta pysäköintivirhemaksusta, jos liikennetiheys, paikoitustilojen niukkuus, pysäköintivirheiden määrä, liikenteen sujuvuus tai muut liikenteelliset syyt sitä vaativat.
 Pysäköintivirhemaksun enimmäismäärä on 60 euroa. Jos kunnan eri osissa kuitenkin peritään erisuuruista pysäköintimaksua, voi suurin maksu olla 80 euroa.
 Esitys on käsittelyssä yhdyskuntalautakunnan ympäristö- ja rakennusjaostossa ensi viikolla.

Parkkisakkojen hinnat nousemassa Tampereella – ydinkeskustassa lasku olisi 80 euroa


Summary: Monessa sähköttömässä kodissa on hytisty tänään reilun kymmenen asteen lämpötilassa. Vaasan seudulla on urakoitu myrskyn vaurioittamia sähkölinjoja kuntoon hankalissa olosuhteissa.

Sulvalla Mustasaaren kunnassa asuva  John Råholm  perheineen on ollut ilman sähköä pian kaksi vuorokautta. Perheessä on kaksi alle kouluikäistä lasta. Tilanne on hankala, mutta ei kuitenkaan aivan mahdoton.
 – Onneksi meidän talossa on takka. Ilman sitä ei olisi lämpöä koko talossa. Minulla ja vaimolla on ollut kipinävuorot, Råholm kertoo.
 Sekä Johnin että hänen vaimonsa vanhemmat asuvat aivan lähellä. Viime yön perhe olikin evakossa. Kiristynyt pakkanen tuntuu heti sisälämpötilassa.
 – Eilen illalla sisällä oli 15 astetta, tänään töihin lähtiessä 12 astetta.
 John Råholmilla ei ole mitään tietoa siitä, koska sähköt saadaan kotiin takaisin. Sitä ei osattu kertoa sähköyhtiöstäkään. Vaasan Sähköverkon tavoite kuitenkin on, että sähköt saadaan palautettua tänään.
 – Tietysti ymmärrän, että tilanne on hankala ja moni on ilman sähköä. Me ollaan aika maalla, joten meidän on pakko odottaa.
 – Meillä on kuitenkin puuvarasto täynnä klapeja, Råholm sanoo positiivisesti.
 Bergön saari pitkään vailla sähköä
 Bergön saarella Maalahdessa, lossimatkan päässä mantereesta, asuu pysyvästi noin 500 ihmistä. Saarella on myös oltu lähes kaksi vuorokautta vailla sähköä.
 – Ihan riittävän pitkä aika tämä on ollut. Hyvin on kyllä pärjätty, sillä meillä on kaksi takkaa kotona. Aamulla oli 15 astetta sisällä, kertoo saarella asuva Carola West.
 Maalahden Bergössä asuva Carola West. Jarkko Heikkinen / Yle
 Hän muistelee, että tätä pidempi sähkökatko on ollut noin 20 vuotta sitten, kun jouluviikolla jouduttiin olemaan melkein viikko sähköttä.
 – Onneksi meille tulee vettä, se on kaikista tärkein. Uskon, että kaikki ovat pärjänneet hyvin. Täällä osataan varautua, West toteaa.
 Toiveissa saada sähköt koteihin tänään
 Vaasan Sähköverkon tavoitteena on saada sähköt palautettua tämän päivän aikana kiinteästi asutuille alueille.
 – Se on kyllä haastava tavoite, varmasti jää vielä yksittäisiä talouksia huomiseksi, toteaa Vaasan Sähköverkon käyttöpäällikkö Petter Södergran.
 Merja Siirilä / Yle
 Torstaina iltapäivällä Pohjanmaan rannikolla oli vielä noin 3 400 taloutta vailla sähköä. Osa sähköttömistä talouksia on kesämökkejä rannikolla ja saaristossa.

Kahden vuorokauden sähkökatko ajoi lapsiperheen evakkoon ja pimensi saaren – Pohjanmaan rannikolla osattiin kuitenkin varautua


Summary: Kaakkois-Suomen rajavartiosto otti miehen kavereineen kiinni Helsinki–Vantaan lentokentällä.

Syyttäjä vaatii venäläismiehelle kolmen kuukauden ehdotonta vankeusrangaistusta laittoman maahantulon järjestämisestä.
 Mies järjesti  viime syksynä bangladeshilaiselle miehelle  Schengen-viisumin, kaikki tarvittavat matkaliput ja majoitukset sekä saattoi miehen Venäjältä Suomeen.
 Miehet tulivat Suomeen junalla Lappeenrannan Vainikkalan rajanylityspaikan kautta. Heidät otettiin kiinni Helsinki–Vantaan lentokentällä.

Laittoman maahantulon järjestäneelle miehelle vaaditaan kolmen kuukauden vankeusrangaistusta


Summary: Eduskunta palaa työhön loppiaisen jälkeen. Vaalien lähestyessä hermostuneisuus kasvaa, ja suurin hanke sote on yhä auki. Pysyykö homma hanskassa? Ykkösaamun vieraana on eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok.).

Valtaako vaalikuume eduskunnan kuten viime vaalikauden lopulla, jolloin hallituksen sisäinen riitely kaatoi useita lakihankkeita?
 Entä mikä oli puhemiehen mielestä vuoden 2018 merkittävin uutinen tai tapahtuma kotimaassa?
 TV1:n Ykkösaamun kevätkauden ensimmäisen lähetyksen vieraana 5.1. klo 10.05 on eduskunnan puhemies Paula Risikko (kok.). Kirsi Heikel haastattelee.
 Risikolle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Paula Risikko: Mitä haluat kysyä?


Summary: SDP lupaa tiedottaa Rinteen sairauslomasta, kun sen pituudesta on tarkempi arvio.

SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne on joutunut keuhkokuumeen takia sairaalahoitoon lomamatkallaan Espanjassa, tiedottaa SDP.
 Tiedotteen mukaan Rinteen vointi on jo paranemaan päin.
 SDP:stä luvataan tiedottaa sairauslomasta, kun sen pituudesta on tarkempi arvio.
 Kerromme kohta lisää

SDP:n Antti Rinne joutunut sairaalaan Espanjassa keuhkokuumeen takia


Summary: Rajoja koetteleva hyinen harrastus innostaa nyt liikuntaa harrastavia nuoria aikuisia, jotka huoltavat lihaksiaan ja haastavat itseään käymällä avannossa.

Pakkaslumi leijailee hiljalleen Ahvenistonjärven rannalla Hämeenlinnassa. Uppopumppu pulputtaa avannossa ja kymmenkunta uima-asuista nuorta aikuista jonottaa laiturilla päästäkseen pulahtamaan jääkylmään veteen.
 Tyylejä on monia: rohkeimmat kroolaavat kunnon kierroksen, toiset pikapulahtavat. Pari naista seisoo kaulaansa myöten vedessä kädet ylös kohotettuina, laskevat kahteenkymmeneen ja säntäävät sitten kohti saunaa.
 – Kädet palelevat niin herkästi, selittävät nuoret naiset ohi juostessaan.
 Cross fit -harrastajien viikoittainen avantouintivuoro on juuri alkanut.
 Itsensä haastajien trendilajiksi
 Avantouintia harrastavat kaikenikäiset ja -kokoiset, mutta avantouintikonkarit ovat huomanneet, että myös nuoret ovat alkaneet yhä enemmän käydä avannossa.
 Suomen Ladun talviuintityöryhmän puheenjohtaja  Jukka Vuorinen  kertoo, että laji on noussut nuorten aikuisten keskuudessa trendilajiksi. Usein nuoret talviuintiharrastajat ovat aktiiviurheilijoita tai innokkaita kuntoilijoita.
 Anna Savolainen rentouttaa lihaksiaan treenien jälkeen avannossa. Mika Halme / Yle
 Vuorisen mukaan muun muassa Joensuussa kaikki vaihto-opiskelijat pääsevät tutustumaan talviuintiin. Talviuintityöryhmän sihteeri, talviuintikouluttaja  Päivi Pälvimäkikin  on ilahtunut nuorten talviuintiharrastuksen lisääntymisestä.
 – Siinä on kiva sellainen extreme-puoli. Vähän itsensä haastamista, minkä nuoret kokevat tärkeäksi, pohtii Pälvimäki, ennen kuin itse liukuu veteen.
 Pipo päässä uiva Pälvimäki tekee rauhallisen lenkin avannossa ja astelee sitten verkkaan saunaan.
 Lihakset palautuvat kylmässä vedessä
 Hämeenlinnalaisten cross fit -harrastajien joukossa avantouinti on lisännyt suosiotaan joka vuosi vähän enemmän. Kylmä vesi tekee hyvää treenin kipeyttämille lihaksille, ja saunassa tutun porukan kesken juttu luistaa. Löylyn sihahdusten lomasta kuuluu naurun hörähdyksiä.
 Yksi uimareista on  Anna Savolainen , joka uskaltautui ensimmäisen kerran avantoon kolme vuotta sitten Turussa, merivedessä. Talviuintiharrastus herättää toisinaan myös kauhistuneita kommentteja.
 Kuka hitto tuonne nyt menee? Ihan hullun hommaa.  Anna Savolainen
 – Kuka hitto tuonne nyt menee? Ihan hullun hommaa. Mutta sitten, kun ne tajuaa, kuinka hyvä olo siitä tulee, niin kyllä se porukka vain kasvaa koko ajan, selittää Savolainen.
 Savolaisellakin talviuintiharrastus liittyy ensisijaisesti lihasten palautumiseen, vaikka hän uskookin kylmän veden lievittävän myös stressiä ja lisäävän hyvinvointia muutenkin arjessaan.
 – Treenin jälkeen kun tänne tulee, niin on uudestisyntynyt olo, kiittelee Savolainen.
 Avantoon pitää jonottaa
 Talviuinnin suosio  on lisääntynyt viime vuosina huimasti. Suomen Latu viettää parhaillaan talviuinnin merkkivuotta, ja maaliskuisiin  SM-kilpailuihin  odotetaan jopa pariatuhatta osallistujaa.
 Talviuintikouluttaja Päivi Pälvimäki arvioi, että tällä hetkellä Suomessa on avantouintiaktiiveja jopa 150 000. Satunnaisia pulahtelijoita on moninkertaisesti.
 – Meillä on monta sellaista talviuintipaikkaa, johon jonotetaan. Saunan lauteille tai pukukoppiin ei mahdu. Talviuintipaikkoja toivotaankin Suomeen lisää, tietää Pälvimäki.
 Talviuintipaikkojen lukumäärää on vaikea arvioida. Kuntien, Suomen Ladun jäsenjärjestöjen ja muiden yhdistysten lisäksi paikkakunnilla on usein myös yksityisiä uimapaikkoja, joista tiedetään vain puskaradion kautta. Verkossa ylläpidettävälle  Uimapaikat.fi-sivustolle  on listattu 240 avantouintipaikkaa.
 Mindfulnessia avannosta
 Pälvimäki toteaa, että väki koukuttuu talviuintiin yksikertaisesti sen vuoksi, että se on hauskaa. Talvisesta luonnosta ja toisten uimareitten seurasta saa hyviä elämyksiä. Kylmästä kylvystä haetaan myös meditatiivista mindfulness-hetkeä.
 – On paljon kokemustietoa myös siitä, että unen laatu paranee, stressi vähenee ja mielialakin paranee.
 Moni harrastaa avantouintia sen  terveysvaikutusten  takia. Tieteellisiä tutkimuksia talviuinnin vaikutuksista ihmiskehoon on Pälvimäen mukaan kuitenkin edelleen melko vähän.
 Tiedetään, että verenpaine laskee hiukan, kun talviuintia harrastaa monta kuukautta säännöllisesti 3-4 kertaa viikossa.  Päivi Pälvimäki
 Avantouinnin sanotaan muun muassa parantavan verenkiertoa ja kudosten aineenvaihduntaa, kohentavan kylmänsietoa sekä unen laatua ja lievittävän mahdollisesti kipuja. Satunnainen pulahtelu ei auta: heti, kun säännöllinen harrastus loppuu, myös terveysvaikutukset loppuvat.
 – Tiedetään, että verenpaine laskee hiukan, kun talviuintia harrastaa monta kuukautta säännöllisesti 3-4 kertaa viikossa, kertoo Pälvimäki.
 Anna Savolainen ja Titta Rapila polskivat hyisessä vedessä. Mika Halme / Yle
 Saunan lauteilla parannetaan maailmaa
 Tällä hetkellä eletään yleisten  saunojen buumia . Muutaman vuosikymmenen hiljaiselon jälkeen 2010-luvulla uusia, kaikille tarkoitettuja saunoja on taas noussut ja niistä puhutaan julkisuudessa paljon.
 Avannossa voi käydä myös ilman saunaa, mutta mahdollisuus yhteissaunomiseen tekee avantouintiharrastuksesta sosiaalisen.
 Saunan lauteilla on rento tunnelma. Mika Halme / Yle
 Anna Savolainen käy aina ensin avannossa ja istuu vasta sitten lauteille nautiskelemaan löylyistä. Täysin ilman saunaa Savolainen ei innostu hyppäämään kylmään kylpyyn.
 Kaikista ei tiedä etunimeäkään, mutta ei se ole tärkeää siellä lauteilla.  Titta Rapila
 – Aina sanon, ettei saa mennä ensin saunaan, sinne saunaan jää asumaan. Kyllä minä sen verran palelen, että haluan säästää itseäni ja mennä saunaan, sanoo Savolainen.
 Hämeenlinnalainen avantouintiaktiivi  Titta Rapila  kuuluu myös siihen joukkoon, joka käy avantoreissulla aina myös saunassa. Erityisesti saunomisessa Rapilaa miellyttää sen sosiaalisuus.
 Talviuimarin turvallisuusvihjeet Oma terveydentila on tunnettava ennen talviuintiharrastuksen aloittamista. Esimerkiksi sydän- ja verisuonitaudit voivat estää harrastuksen, joten lääkärissä käynti saattaa olla tarpeen. Avantouintipaikoilla on usein liukasta, avantoon on syytä kulkea rauhallisesti. Muista juoda tarpeeksi. Pue uinnin jälkeen lämpimät, löysät vaatteet ja kävele reippaasti kotiin, niin hyvä olo säilyy. Käy aina avannossa niin, että paikalla on myös muita ihmisiä. Lähde: Päivi Pälvimäki
 – Siellä parannetaan maailmaa. Kaikista ei tiedä etunimeäkään, mutta ei se ole tärkeää siellä lauteilla. Tittelit eivät ole mitenkään tärkeitä. Olemme samanhenkisiä ihmisiä, jotka jaamme kiinnostuksemme avantouintiin. Se on se yhdistävä tekijä, sanoo avantouintia kymmenen vuotta aktiivisesti harrastanut Rapila.
 Rapila on perustanut kotikaupunkinsa talviuimareille oman Facebook-ryhmän ja puuhaa parhaillaan myös harrastajien yhdistystä.
 Vajaan tunnin saunavuoron aikana uimarit ehtivät käydä uimassa muutamaan otteeseen. Ensimmäisen kastautumisen jälkeen porukka säntää vikkelästi lämpimään, mutta viimeisillä kerroilla saunaan kävellään jo paljon rauhallisemmin. Uinnin jälkeen veri kiertää ja iho kihelmöi huumaavasti. Ensi viikolla taas.

Talviuintiharrastus on nousussa – nyt myös nuoret aikuiset ovat innostuneita kylmästä kylvystä


Summary: Bussi oli liikeenteessä ja siinä oli matkustajia, kun sen ohjaus petti. Kotimaisen valmistajan Linkker-bussit ovat niin kauan pois käytöstä, kunnes vian syy selviää.

Sähköbussit asetettiin ajokieltoon Helsingissä ajossa olleen bussin ohjauksessa ilmenneen vian takia uudenvuoden päivänä.
 – Siinä meni ohjauksessa joku tanko rikki, HSL:n ryhmäpäällikkö  Mika Häyrynen  kertoo.
 Bussi oli Häyrysen mukaan liikenteessä ja siinä oli kyydissä matkustajia.
 – Kyllä se linjalla oli, mutta matkustajamäärästä en tiedä tarkemmin. Tietääkseni siinä ei ollut vaaratilannetta, koska se tanko meni poikki jossain liikennevaloissa ja bussi oli pysähdyksissä.
 Häyrysen mukaan tilanne olisi kuitenkin voinut olla vaarallinen.
 – Toki jos ohjaus menee ja vauhti on kova, niin voihan siitä olla mitä tahansa seurauksia, Häyrynen sanoo.
 Ruotsissa Linkkerit otettu jo takaisin liikenteeseen
 Helsingissä oli käytössä kymmenen kotimaista Linkker-sähköbussia. Häyrysen mukaan myös Turussa on vedetty pois liikenteestä samanalaisia sähköbusseja.  Ruotsin Yleisradioyhtiö SVT kertoo , että myös Luulajassa ajossa olleet Linkker-bussit otettiin pois liikenteestä, mutta ne on otettu uudelleen jo käyttöön.
 Häyrysen mukaan pääkaupunkiseudulla sähköbussit ovat pois liikenteestä niin kauan, kunnes valmistaja on saanut tutkittua mitä on tapahtunut ja vika on saatu korjattua.
 – Se riippuu siitä, onko kyseessä ollut esimerkiksi joku yksittäinen ohjaustanko ja onko siinä ollut joku materiaalivirhe. Silloinhan se riittää, kun se vaihdetaan kunnolliseen. Mutta jos kysymys on jostakin rakenteellisesta viasta eli jos siinä joku tärinä tai muu vastaava on aiheuttanut rasitusmurtuman, niin silloinhan täytyy tutkia koko bussin rakennetta tarkemmin ja miettiä mitä sille pitää tehdä, Häyrynen miettii.
 Linkkerin busseja oli käytössä usealla eri liikennöitsijällä. Ensi syksyksi HSL:n on tarkoitus ostaa 30 täyssähköbussia lisää, mutta vielä ei tiedetä kenen valmistamia busseja ne ovat. Vuoteen 2025 mennessä 30 prosenttia pääkaupunkiseudun busseista on tarkoitus olla sähköbusseja.
 Sähköbussien poisvedosta  kertoi ensimmäisenä SVT.

HSL veti uudet sähköbussit pois liikenteestä ohjaustankovian takia: "Jos ohjaus menee ja vauhti on kova, niin voihan siitä olla mitä tahansa seurauksia"


Summary: Torstaina iltapäivällä Ahvenanmaalla oli edelleen yli 8 000 taloutta ilman sähköjä.

Tästä on kyse Aapeli-myrsky teki suuria tuhoja Ahvenanmaalla Pahimmillaan lähes 15 000 taloutta oli ilman sähköjä Sähköjen palautuminen koko maakuntaan voi kestää pitkään
 Ahvenanmaalla kärsitään edelleen Aapeli-myrskyn aiheuttamista vahingoista.
 Sähköyhtiö  Ålands Elandelslagin  mukaan yli 8 000 asiakasta oli torstaina kello 13 edelleen ilman sähköjä. Pahimmillaan sähköttä oli lähes 15 000 taloutta.
 – Maarianhaminassa on sähköt, on oikeastaan ollut koko myrskyn ajan. Maaseudulle sähköt palautuvat pikkuhiljaa, kun tehdään raivaustöitä, Hoikkala sanoo.
 Palomestari Lennart Johanssonin mukaan raivattavaa on enemmän kuin alun perin ajateltiin. Ensimmäisenä keskitytään niihin alueisiin, joilla on paljon asutusta.
 Työn kestoa on vielä mahdotonta arvioida.
 – Työ on riskialtista ja stressaavaa. Myös entiset työntekijät ja eläkeläiset ovat mukana raivaustöissä.
 Raivaustöissä on  menehtynyt yksi ahvenanmaalaismies .
 Johansson kehottaakin kaikkia olemaan varovaisia.
 – Älä koske pudonneisiin sähkökaapeleihin. Älä koskaan toimi yksin. Auta toisia.
 Myrskytuhoja Ahvenanmaalla keskiviikkona 2.1. Jonas Edsvik / Nyå Aland/ Lehtikuva
 Hätäapua tarjotaan sitä tarvitseville
 Aapeli-myrsky oli historiallisen kova. Kökarin Bogskärissä 10 minuutin keskiarvo tuulen nopeudesta oli tiistain ja keskiviikon välisenä yöänä 32,5 m/s. Tämä on suurin merellä mitattu keskituulen nopeus Suomessa.
 Poliisimestari Maria Hoikkalan mukaan Aapeli-myrsky myös tuntui kovimmalta myrskyltä miesmuistiin. Ihmisiä kehotettiin pysymään sisätiloissa myrskyn aikaan, ja kehotusta noudatettiin.
 Poliisi on joutunut evakuoimaan ihmisiä, joilla ei ole sähköjä.
 – Maakunnassa asuu vanhuksia yksin, joten olemme tarkistaneet asuntoja ja avustaneet vanhuksia pääsemään paikkoihin, joissa sähköt ovat toimineet. Maarianhaminassa oli viime yönä kauppakeskus auki ja sinne sai mennä lämpimään, Hoikkala kertoo.
 Ålands radion mukaan monet kunnat ja yritykset ovat viime yönä tarjonneet hätäapua sitä tarvitseville. Sunnenbergin hoitokotiin Saltvikiin tuli kolme ihmistä, joilla oli kotona kylmä sähkökatkon vuoksi.
 – He nukkuivat patjoilla lattialla, Gerd Danielsson Sunnanbergistä kertoo.
 Useat Ahvenanmaan kunnanvirastot ovat myös pitäneet oviaan avoinna. Yksityishenkilöt ovat puolestaan tarjonneet apua sosiaalisen median kautta tunnisteella #hjälpistormen.
 Lue lisää:
 Tuhansia kotitalouksia yhä sähköttä myrskyn jäljiltä – junaliikenteen myöhästelyt jatkuvat
 Svenska Yle: Åländsk man dog i samband med röjningsarbete efter stormen

Ennätysmyrsky Aapelin tuhoja korjataan Ahvenanmaalla – vanhuksia on evakuoitu kodeistaan, ihmiset lämmittelivät yöllä kaupassa


Summary: Todennäköisyys löytää kadonneet elossa heikkenee kaiken aikaa.

Norjan vuoristossa kadonneiden kolmen suomalaismiehen ja yhden ruotsalaisnaisen etsinnät eivät ole edenneet.
 Tromssan poliisi kertoi puolilta päivin tiedotustilaisuudessaan, että myrskyisä sää estää helikopterilennot alueella. Poliisin mukaan on mahdollista, että helikopterit voivat päästä alueelle vasta huomenna perjantaina.
 Myöskään maata pitkin liikkuvia etsijöitä ei voida lähettää etsintöihin, koska heidän oma turvallisuutensa olisi vaarassa.
 Kadonneet nähtiin viimeksi eilen iltapäivällä. He olivat liikkeellä Blåbærfjellet-tunturin alueella, missä samana iltana tapahtui suuri lumivyöry. Nelikon suksien jäljet johtivat vyörypaikalle, mutta eivät sieltä pois.
 Norjassa joukko viranomaisia ja vapaaehtoisia on valmiudessa lähteä välittömästi etsintöihin, kun siihen annetaan lupa, poliisi kertoi.
 Poliisin mukaan on yhä mahdollista, että kadonneet ovat elossa, vaikka he olisivatkin jääneet lumivyöryyn. Mahdollisuudet ovat kuitenkin pienet ja heikkenevät jatkuvasti. Yleensä lumivyöryn alle jääneiden pelastumisessa ratkaisevia ovat ensimmäiset 15 minuuttia, poliisi kertoi.
 Norjan viranomaiset ovat yhteydessä Suomen viranomaisten kanssa.
 Lue lisää:

Kolmen suomalaisen laskijan kohtalonhetki Norjassa – NRK: kadonneita ei päästä etsimään tänään

Vaikea sää estää Norjan vuoristoon kadonneiden etsinnän


Summary: Syytettynä osallisuudesta toimittajan surmaan on 11 ihmistä.

Saudi-Arabiassa syyttäjä hakee kuolemantuomiota viidelle syytetylle toimittaja Jamal Khashoggin murhasta, kertoo maan uutistoimisto SPA.
 Torstaina oli Khashoggin tapauksen ensimmäinen käsittelypäivä oikeudessa. Yhteensä syytettyjä on yksitoista.
 Saudi-Arabian kuningasperhettä arvostellut  Khashoggi murhattiin  maan Istanbulin-konsulaatissa lokakuun alussa.
 Tapauksen katsotaan vahingoittaneen Saudi-Arabian mainetta ja vaikeuttaneen maan suhteita länsimaihin.
 Lue lisää:
 Senaatti haluaa lopettaa Yhdysvaltain tuen Saudi-Arabialle Jemenin sodassa
 Time-lehden vuoden henkilöksi Jamal Khashoggi sekä muita totuuden puolesta kirjoittavia toimittajia
 CNN: Murhatun sauditoimittaja Khashoggin viimeiset sanat: ”En voi hengittää”
 Yhdysvaltalaissenaattorit vakuuttuneita: saudiprinssi tilasi Khashoggin murhan – ”Hän on hullu ja vaarallinen”

Saudisyyttäjä vaatii viidelle kuolemantuomiota Khashoggin murhasta


Kerromme kohta lisää.

Oulun poliisin etsimä seksuaalirikoksista epäilty mies on otettu kiinni Saksassa


Kerromme kohta lisää

Oulun poliisin etsimä mies otettu kiinni Saksassa


Summary: Psykoosilääkkeistä on tunnetusti monenlaista haittaa vanhuksille. Nyt selvitetään, millaisia vaikutuksia niiden käytöllä on työikäisten keskuudessa.

skitsofrenia ja psykoottispiirteiset häiriöt

Tästä on kyse Psykoosilääkkeitä käytetään laajasti myös muuhun kuin psykoottisten oireiden hoitoon. Tutkimustietoa psykoosilääkkeiden vaikutuksista aikuisväestölle on vain vähän. Oululaistutkimus on ensimmäinen, jossa psykoosilääkkeiden pitkäaikaisvaikutuksia tutkitaan työikäisellä väestöllä. Psykoosilääkkeiden vaikutuksia tutkitaan unettomuuden, ahdistuksen ja masennuksen hoidossa.
 Noin 200 000 suomalaista käyttää psykoosilääkkeitä. Vuoden 2017 tilastojen mukaan puolet lääkkeistä määrätään muuhun kuin sen viralliseen käyttötarkoitukseen eli lähinnä psykoosien tai kaksisuuntaisen mielialahäiriön hoitoon.
 Psykiatrian erikoislääkäri, akatemiatutkija  Erika Jääskeläinen  kertoo, että psykoosilääkettä käytetään enenevissä määrin ei-psykoottisiin tiloihin, kuten unettomuuden, ahdistuneisuuden ja masennuksen hoitoon.
 Tällöin puhutaan lääkkeen off label -käytöstä eli virallisesta myyntiluvasta poikkeavasta käytöstä. Tutkimustietoa lääkkeen vaikutuksista on kuitenkin vain vähän.
 – Tiedämme yllättävän vähän siitä, mikä on psykoosilääkkeiden hyöty-haittasuhde off label -käytössä, Jääskeläinen sanoo.
 Jääskeläisen johtama Oulun yliopiston tutkimusryhmä on aloittanut psykoosilääkkeiden off label -käyttöä koskevan laajan tutkimuksen. Siinä selvitetään kyseisten lääkkeiden pitkäaikaisia vaikutuksia työikäisellä väestöllä.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun psykoosilääkkeiden pitkäaikaisvaikutuksia off label -käytössä tutkitaan työikäisillä.
 Psykoosilääkkeiden käyttö on kasvanut hyvin voimakkaasti viime vuosikymmenien aikana. Erika Jääskeläisen mukaan yksi syy lisääntyneeseen käyttöön ovat markkinoille tulleet uudentyyppiset psykoosilääkkeet, joilla ajatellaan olevan vähemmän haittavaikutuksia kuin vanhemmilla lääkkeillä.
 – On harmillista, että tutkimustietoa psykoosilääkkeiden käytöstä ei ole kovin paljoa. Kun ei ole tutkittua tietoa, lääkäri on aikamoisen pohdinnan edessä, että aloittaako lääkitys vai ei.
 Suomen Akatemia rahoittaa Erika Jääskeläisen tutkimusta. Marko Väänänen / Yle
 Psykoosilääkettä käytetään runsaasti esimerkiksi unettomuuden hoitoon. Jääskeläinen kertoo, että käytännön kokemuksen perusteella moni uneton hyötyy pienestä määrästä psykoosilääkettä, mutta joillekin siitä tulee haittaa.
 – Ryhmätasolla näyttöä lääkkeen toimimisesta ja riskeistä ei kuitenkaan tiedetä.
 Vanhuksille psykoosilääkkeistä on haittaa
 Aikaisemmin psykoosilääkkeiden vaikutuksia on tutkittu vanhustenhoidon puolella ja siellä haittavaikutuksia on tullut ilmi paljon.
 Esimerkiksi kuolemanriski on kasvanut, kaatumisiin liittyvien lonkkamurtumien ja päävammojen riski on kohonnut, kertoo geriatrisen lääkehoidon professori  Sirpa Hartikainen  Kuopion yliopistosta.
 – Samoin aivohalvauksien riski on kohonnut erityisesti sellaisilla vanhoilla ihmisillä, joilla on entuudestaan sydän- ja verenkiertoelimistön sairauksia.
 Hartikaisen mukaan psykoosilääkkeiden käyttö varsinkin Alzheimerin tautiin sairastuneilla ikäihmisillä on hyvin yleistä. Kolmasosalla tautiin sairastuneista psykoosilääkitys on käytössä kolmen vuoden sisällä diagnoosin saamisesta.
 Hartikainen muistuttaa, että tässä yhteydessä puhutaan jo 75–80 vuotta täyttäneistä ihmisistä.
 Erika Jääskeläinen sanoo, että ikäihmiset reagoivat lääkkeisiin eri tavalla kuin työikäinen väestö.
 – He ovat paljon herkempiä ja pienetkin lääkemäärät voi saada monenlaisia vaikutuksia aikaiseksi. Esimerkiksi psykoosilääkkeiden käytössä dementian käytösoireisiin voi liittyä ikäviä riskejä, kuten lisääntynyttä kuolleisuutta.
 Esimerkiksi unettomuutta tulisi ensi sijassa hoitaa lääkkeettömästi vaikkapa psykoterapian menetelmien keinoin.  Erika Jääskeläinen
 Nyt tekeillä olevassa tutkimuksessa tarkasteltavana on työikäinen väestö. Jääskeläisen mukaan he ovat ikäihmisiä terveempiä, eikä heillä ole niin paljoa muita sairauksia. He eivät myöskään ole niin alttiita haitoille, kuin vanhusväestö.
 – Voisi ajatella, että psykoosilääkkeistä ei pitäisi olla työikäisille niin dramaattista haittaa ainakaan kuolleisuuden lisääntymisen osalta.
 Jääskeläinen kertoo, että tutkimusten mukaan psykoosilääkkeiden käyttö on liitetty vähentyneeseen kuolleisuuteen psykoosia sairastavien osalta. Eli psykoosilääkkeillä olisi myös suojaava vaikutus.
 Hänen mukaan psykoosilääkkeillä voisi olla off label -käytössä hyötyä työikäisessä väestössä, mutta myös haittaakin.
 – Onko se haitta liiallista väsymystä tai painonnousua, tai tuleeko siitä kognitiivisia vaikutuksia, sitä me lähdemme nyt tutkimaan.
 Psykoosilääke monesti viimeinen hoitokeino
 Jääskeläisen mukaan psykoosilääke ei ole kuitenkaan ensisijainen hoitomuoto unettomuudessa, ahdistuneisuushäiriöissä ja masennuksessa, vaan sen käyttöä kokeillaan vasta kun muut hoitokeinot on käyty läpi.
 – Esimerkiksi unettomuutta tulisi ensi sijassa hoitaa lääkkeettömästi vaikkapa psykoterapian menetelmien keinoin. Valitettavasti lääkkeettömiä hoitomuotoja ei esimerkiksi Pohjois-Suomessa ole juuri saatavilla.
 Markkinoilla on useita erilaisia psyykelääkkeitä
eri valmistajilta. Marko Väänänen / Yle
 Psykoosilääkitys voidaan myös lisätä muun hoidon ja lääkityksen oheen, jolloin siitä voidaan Jääskeläisen mukaan saada apua ja lisää tehoa.
 Tutkimukseen pyydetään sellaisia työikäisiä ihmisiä, jotka aloittavat psykoosilääkkeen käytön ensimmäistä kertaa ahdistukseen, masennukseen tai unettomuuteen. Heidän vointiaan seurataan, kuinka oireet muuttuvat, tuleeko haittavaikutuksia ja kuinka kognitio eli ihmisen tiedonkäsittely muuttuu, Jääskeläinen sanoo.
 Potilasaineiston hankinta tutkimusta varten aloitetaan vuoden 2020 alussa. Mukaan etsitään noin 130 potilasta, jotka saavat psykoosilääkettä ja heille noin 80 verrokkia. Psykoosia sairastavat tai sairastaneet suljetaan tutkimuksesta pois.
 Potilasaineisto kerätään Oulun ja lähiseutujen alueelta.
 Lue lisää:   Tuhannet alaikäiset syövät aikuisten psykoosilääkkeitä ties mihin syihin – Pohjolakodissa lääkettä tarjottiin huumeista irrottautumiseen

100 000 suomalaista syö psykoosilääkkeitä muuhun kuin viralliseen käyttötarkoitukseen – vaikutuksia selvitetään nyt laajassa tutkimuksessa


Summary: Uudet tekniikan toivotaan hillitsevän koralliriutan vaalenemista.

Australian rannikolla miljoonilla pienillä korallieläimillä on uusi äiti – vedenalainen robotti nimeltä "Larvalbot".
 Tämä vähän kenkälaatikkoa suurempi keltainen sukellusvene on osa projektia, jolla pyritään suojelemaan ja elvyttämään Australian Isoa valliriuttaa. Larvalbotin tehtävä on levittää korallieläinten toukkia valliriutan vaurioituneille alueille.
 – Tämä tekniikkaa voi mullistaa koralliriuttojen kunnostamisen maailmanlaajuisesti, kommentoi hanketta vetävä professori  Peter Harrison  australialaisesta Southern Cross -yliopistosta.
 Koralliriutat syntyvät, kun korallieläinten jäänteet kasautuvat vuosisatojen kuluessa merenpohjaan muodostaen yhtenäisen rakennelman.
 Korallieläimet lisääntyvät vapauttamalla veteen siittiö- ja munasoluja. Nämä merenpohjasta nousevat kutupilvet ovat vuosi vuodelta pienentyneet, koska meret ovat happamoituneet ja lämmenneet.
 Etenkin vesien lämpeneminen ja siitä johtuva korallien haalistuminen huolestuttaa tutkijoita. Vuonna 2016 peräti kolmannes suuren Valliriutan koralleista vaurioitui  pitkään jatkuneen helleaallon seurauksena.  Nyt uudesta tekniikasta toivotaan apua korallikannan palauttamiseen ennalleen.
 Havainnekuva roboteista levittämässä korallieläinten toukkia. Queensland University of Technology
 Sata kertaa tehokkaampaa
 Idea Larvalbot-robotin takana ei ole uusi. Vuonna 2016 australialaiset tutkijat keräsivät Isolta valliriutalata korallieläinten muna- ja siittiösoluja. He kehittivät kudun edelleen toukka-asteelle ja vapauttivat takaisin luontoon. Osa näin alulle autetuista korallieläimistä selviytyi ja jatkoi kasvuaan.
 Nyt toukkien levittämistä pyritään tehostamaan robottialuksella. Larvalbot kulkee meressä ennalta määrättyä reittiä ja pystyy kattamaan tunnissa 1 500 neliömetrin alueen. Tutkijoiden mukaan robotti levittää toukkia sata kertaa tehokkaammin kuin sukeltajat.
 Loppuvuodesta tehdyissä kokeissa robottialukset levittivät Isolle valliriutalle noin 100 000 korallieläimen toukkaa. Näiden toukkien uskotaan olevan erityisen kestäviä, koska ne ovat peräisin koralleista, jotka selviytyivät vuoden 2016 lämpöaallosta.
 Korallieläinten kuteminen on kärsinyt meriveden lämpenemisestä. Gary Cranitch / Queensland Museum
 Pisara meressä
 Istutetuilla korallieläimillä kestää kolme vuotta saavutta hedelmällisyys. Vasta tämän jälkeen voidaan arvioida, kuinka onnistunut kokeilu lopulta on.
 Kaikki eivät jaa hanketta vetävien tutkijoiden optimismia.
 Korallien haalenemista seuraava tohtori  Mark Eakin  Yhdysvaltain liittovaltion sää- ja valtamerentutkimusvirastosta NOAA:sta luonnehtii projektia "erinomaiseksi ideaksi". Hänestä vedenalaiset robotit eivät kuitenkaan riitä ratkaisemaan koralliriuttojen häviämisen kaltaista globaalia ongelmaa.
 – Meidän täytyy tehdä kaikkemme koralliriuttojen suojelemiseksi. Samalla on pidettävä mielessä, että ongelma on suunnaton verrattuna siihen, mihin nämä robotit pystyvät, Eakin  kommentoi NBCNewsin haastattelussa.
 Lähes Irlannin kokoinen alue koralliriuttoja on jo vahingoittunut.
 Eakin vertaa korallien tuhoa metsäpaloihin, joita kuivuus ja ilmaston lämpeneminen edistää. Metsäpalojakaan ei ratkaista kehittämällä puita istuttavaa robottia.
 – Vaikka tämän teknologian määrää kasvatettaisiin, se ei ole tarpeeksi, mikäli emme ratkaise ilmastonmuutosta, Eakin arvioi.
 Lue lisää:
 Havaiji rajoittaa aurinkorasvojen myyntiä – vaurioittavat koralliriuttoja

Australian Iso valliriutta saa elvytystä – vedenalainen robotti levittää korallieläinten toukkia


Summary: Jo Song-gilin on uskottu olleen täysin uskollinen Pohjois-Korean johdolle.

Pohjois-Korean Italian-suurlähettiläs  Jo Song-gil  on kadonnut, kertoo eteläkorealainen sanomalehti JoongAng Ilbo.
 Jo on ollut kateissa asemapaikaltaan marraskuun alusta lähtien, jolloin hän poistui lähetystöstä vaimonsa ja lastensa kanssa, lehti kertoo.
 JoongAng Ilbo on saanut tietonsa eteläkorealaiselta tiedusteluvirkailijalta. Asian vahvistaa eteläkorealainen kansanedustaja  Kim Min-ki , joka on osallistunut Etelä-Korean tiedustelupalvelun suljettujen ovien takana käytyyn kokoukseen, jossa Jon tapausta käsiteltiin.
 Sanomalehden tietojen mukaan kadonnut diplomaatti piilottelee nyt salaisessa paikassa Italian hallituksen suojissa. Hän on hakemassa turvapaikkaa jostakin länsimaasta.
 Jo Song-gil oli virkaatekevä suurlähettiläs. Jos häntä koskevat lehtitiedot pitävät paikkaansa, on hän yksi korkea-arvoisimmista pohjoiskorealaisista, joka on siirtymässä pois maastaan.
 Elokuussa 2016 Pohjois-Korean Britannian-suurlähetystön apulaisjohtaja  Thae Yonh-ho  loikkasi länteen.
 Jo Song-gilin uskotaan olevan jonkun Pohjois-Korean korkeimpaan johtoon kuuluvan henkilön poika tai vävy. Tästä syystä häntä on pidetty täysin uskollisena maalleen.
 Todisteena tästä on se, että hän on diplomaattina voinut ottaa asemapaikalleen mukaansa koko perheensä. Yleensä pohjoiskorealaiset diplomaatit joutuvat jättämään kotimaahansa osan perhettään, yleensä lapsiaan, ikään kuin vakuudeksi, ettei petä maataan.
 Italia kiistää tietävänsä asiasta, kertoo uutistoimisto Reutersin haastattelema diplomaattilähde. Pohjois-Korea sanoo lähettävänsä Roomaan uuden henkilön normaalissa diplomaattisessa järjestyksessä.

Lehti: Pohjois-Korean korkea-arvoinen diplomaatti hakee turvapaikkaa lännestä


Summary: Osaamiseen investoidaan Suomessa 20 miljardia euroa vuodessa, mutta näkemys kokonaisuudesta ja vastuunjaosta on kaikilta hukassa, kirjoittaa Talous ja arki -toimituksen päällikkö Teijo Valtanen.

Jopa miljoonan suomalaisen pitää arvioiden mukaan oppia uusi työ seuraavan kymmenen vuoden aikana.
 Vanhat tehtävät päättyvät ja uusia syntyy, osaamiset pitää uudistaa digitalisaation ja robotiikan aikakautta vastaavaksi. Tämän onnistumisesta riippuu kansallisen kilpailukyvyn säilyminen ja suomalaisten toimeentulo. Tähän asti asia on aika selvä, mutta sitten menee vaikeaksi.
 Suomessa elinikäisen koulutuksen alkupään maksavat nykyään melkein kokonaan valtio ja kunnat, mutta työuran aikana uusien taitojen kartuttaminen menee enimmäkseen yritysten ja hiukan myös työntekijöiden piikkiin.
 Lisäksi rahaa tulee esimerkiksi eläkeyhtiöiltä ja säätiöiltä. Sitran lokakuussa julkaiseman selvityksen  mukaan elinikäisen oppimisen hintalappu on Suomessa vuosittain noin 20 miljardia euroa, josta yritysten osuus on ehkä pari miljardia.
 Tulevaisuudessa uusia osaamisia hankitaan yhä enemmän työuran aikana ja työtä tekemällä. Oppilaitokset ovat kasvattaneet yhteistyötään yritysten kanssa ja haluavat laajentaa rahoituspohjaansa. Erilaisia rahoitusmalleja kuitenkin pyöritetään eri ministeriöissä ja niiden pelisäännöt ovat sekava viidakko.
 Tyly vaihtoehto: vanhat tekijät ulos ja uudenlaiset osaajat sisään
 Puhetta osaamisen kehittämisestä ja sen tärkeydestä on riittänyt jo monta vuotta, mutta kukaan ei oikeasti tunnu tietävän, mitä kymmenen vuoden päästä pitäisi osata ja miten oikeat taidot opetetaan oikeille ihmisille oikeaan aikaan.
 Onneksi moni yritys uudistaa toimintaansa jatkuvasti siten, että työntekijät pysyvät rattailla, kunhan koko ajan oppivat tekemään työtään uudella tavalla. Vaihtoehto olisi tyly: yrityksen pitäisi vaihtaa henkilökuntansa irtisanomalla vanhat tekijät ja palkkaamalla tilalle uudenlaiset osaajat.
 Kokonaisnäkemys kansallisesta osaamisen uudistamisesta tuntuu olevan kaikilta hukassa. Sitä etsitään nyt Sitran työryhmässä, jonka tavoitteena on sopivasti tulevien vaalien alla julkistaa elinikäisen oppimisen tahtotila.
 Tahtotila-ryhmän näkemyksestä tulee painava, koska asiantuntijaryhmän työtä ohjaa ns. seurantaryhmä. Siinä istuu vaikutusvaltaa: kansliapäälliköitä, toimitusjohtajia ja työmarkkinajärjestöjen terävintä johtoa EK:n  Jyri Häkämiehestä  ja Kuntatyönantajien  Markku Jalosesta  SAK:n  Jorma Elorantaan,  STTK:n  Antti Palolaan  ja Akavan  Sture Fjäderiin . Opetushallitusta edustaa pääjohtaja  Olli-Pekka Heinonen .
 Kakkuainekset kasassa, mutta riitelyksi on mennyt viime aikoina
 Yritykset tarvitsevat uutta osaamista menestyäkseen, työntekijät saadakseen toimentulonsa ja verottaja huolehtiakseen yhteiskunnan tehtävistä ja kilpailukyvystä. Siksi on luontevaa, että yritykset, yhteiskunta ja työntekijät myös keskustelevat laskun jakamisesta keskenään.
 Toiveita onnistumisesta heikentää se, että viime aikoina melkein kaikki hankkeet työmarkkinaosapuolten pöydissä ovat menneet riitelyksi.
 Jos yritys käyttää osaamisten kehittämiseen rahaa ja työaikaa, sen omistajat haluavat nähdä tuloksia omin silmin myös tuloslaskelmassa. Jos työntekijätkin osallistuisivat uuden osaamisensa maksamiseen, hekin vaatisivat vastineeksi taitojensa ja työmarkkina-asemansa konkreettista paranemista. Verottaja voisi tukea molempia rohkeammin, jos se voisi luottaa hankkeiden tuloksellisuuteen kansantalouden kannalta.
 Tahtotila-ryhmällä on siis hyvän kakun ainekset kasassa, mutta lisäksi se tarvitsee yhteistyökykyä ja rehellistä viisautta kokonaisuuden näkökulmasta.
 Sadussa keisari maksoi, hovi kehui ja moni oli näkevinään tulokset
 H.C. Andersenin sadussa huijarit myivät keisarille vaatteet sanoen, että vain viisaat ihmiset pystyivät näkemään ne.
 Väärät räätälit vaativat työhönsä kultaa ja silkkiä, joka ei päätynyt kankaisiin vaan räätälien omiin taskuihin. Keisari maksoi, hovi kehui. Kaikki näkivät sen, minkä viisaiden ihmisten piti nähdä. Lopuksi keisari asteli juhlakulkueessa kansan eteen ilman vaatteita. Hovi kumarteli ja yleisö hurrasi kunnes pieni tyttö huusi: keisarilla ei ole vaatteita!
 Myös vuosikymmenen päästä tarvittavat ammatilliset osaamiset näkyvät tarkkana kuvana vain viisaille, ja tuskin niitä oikeasti ainakaan varmuudella näkee kukaan. Jos rahoitusta on tarjolla keskusvallan budjetista ja kunnianhimo korvaa älyllisen rehellisyyden, on edessä humpuukin markkinat.
 Silloin kaikenkarvaista kurssitusta ja valmennusta alettaisiin maksaa valtion kirstusta ilman kunnon seurantaa ja tulostavoitteita. Kukaan ei kehtaisi sanoa, ettei näe uusia osaamisia syntyvän. Kokisimme samanlaisen nolon kohtalon kuin keisari uusista vaatteista kertovassa sadussa.
 Käytännössä suuri osa uusista ammatillisista osaamisista syntyy jatkossakin työpaikoilla tekemällä, organisoimalla ja johtamalla työtä uudella tavalla. Organisaatioiden kyvykkyys ei ole pelkästään työntekijöiden yksilöllisten osaamisten summa.
 Silti myös rankkoja yt-neuvotteluja tehtävien muuttumisesta käydään tulevina vuosina paljon ja monet joutuvat opettelemaan kokonaan uuden ammatin – usein myös uuden työnantajan palveluksessa.
 Yleissivistys ja erityistaidot ovat investointeina eri maata
 Varmalta näyttää vain se, että tulevaisuudessa tarvitaan entistä enemmän yleissivistystä, vuorovaikutustaitoja ja valmiuksia uusien asioiden oppimiseen.
 Luku- ja laskutaito ovat varmasti tarpeeseen tulevinakin vuosina, ja on luontevaa, että oppimisen yleisistä valmiuksista huolehtii yhteiskunta. Mitä eriytyneemmästä ammattiosaamisesta on kysymys sitä selkeämpi on oppimisen ja sen kustannusten kytkentä yrityksiin. Siksi yleissivistys ja tarkat ammatilliset osaamiset ovat myös investointeina eri maata.
 Jos kokonaisuuden uudistaminen ja kirkas visio kansalliseksi elinikäisen oppimisen malliksi onnistuisi, Suomi voisi saada hyvän potkun kohti menestystä.
 Selkeytetty kustannusten jako yhteiskunnan, yritysten ja työntekijöiden kesken voisi parhaimmillaan johtaa siihen, että vastuu investointien lopputuloksista olisi kaikkien osapuolten oma, hankkeiden valvonta asiallisen tiukkaa, keskustelu miljardi-investoinneista avointa ja tulokset näkyviä muillekin kuin satumaisen viisaille ihmisille.
 Lue lisää:
 Pankkiväki puristuu työelämän muuttumisen läpi etunenässä, joukossa 55-vuotias Soile Ojala – ja pian me kaikki tulemme perässä

Analyysi: Kuka maksaa laskun, kun suomalaisille opetetaan uudet työt?


Summary: Huijausviesteistä tekee uskottavia se, että ne voivat tulla puhelimeen samaan viestiketjuun kuin aidot saapumisilmoitusviestit.

Postin nimissä lähetettyjä tekstiviesti- ja sähköpostihuijauksia on nyt liikkeellä,  Posti varoittaa .
 Huijausviesteissä kerrotaan saapuneista lähetyksistä, voitetuista palkinnoista tai maksamattomista kuljetusmaksuista. Niissä pyydetään klikkaamaan linkkejä.
 Viestissä voi lukea esimerkiksi: "Lähetyksesi on laitettu sivuun, sillä siitä puuttuu postitusmaksu. Maksa täällä: (linkki)".
 Huijausviesteistä tekee uskottavia se, että ne saattavat tulla puhelimeen samaan viestiketjuun ja ikään kuin samalta lähettäjältä kuin aidot saapumisilmoitusviestit.
 Posti muistuttaa tiedotteessaan, että yllättävien ja epämääräisten viestien linkkejä ei kannata avata, vaan viesti tulee poistaa avaamatta.
 Posti korostaa, että aidoissa saapumisilmoituksissa kerrotaan nouotopaikka osoitetietoineen eikä niissä kehoteta antamaan tietoja tai avaamaan linkkejä.
 Huijauksia tehtaillaan tyypillisesti tunnettujen yritysten nimissä. Postin mukaan huijauslinkkiä klikkaamalla ja omia tietojaan antamalla voi joutua esimerkiksi tilausansaan eli kestotilaajaksi.
 Lue myös:
 Suomalaiset menettävät miljoonia euroja tilausansoihin – lakimies neuvoo, mitä tehdä jos näin käy

Posti varoittaa: Huijaustekstiviestejä liikkeellä – älä klikkaa yllättäviä linkkejä


Summary: Aiemmin pohjoinen reitti oli Venäjän liikenneministeriön valvonnassa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  on vahvistanut lain, jolla Venäjän valtion omistaman Rosatomin valvomaan koillisväylää, kirjoittaa  Barents Observer  -lehti.
 Putin allekirjoitti  Kremlin tiedotteen mukaan  lain hieman ennen vuodenvaihdetta. Duuma oli hyväksynyt lain 11. joulukuuta.
 Rosatom on nyt kehittämisvastuun lisäksi operatiivisessa vastuussa arktisten alueiden laivaliikenteestä ja satamista. Lisäksi valtionyhtiölle siirtyy myös vastuu reitin hallinnosta. Ennen tätä Venäjän liikenneministeriö oli vastuussa reitistä.
 Putin kertoi vuonna 2017 suunnittelevansa muutoksia pohjoisen reitin hallinnassa. Vastuusta olivat Barents Observerin mukaan taistelleet sen jälkeen Rosatom ja liikenneministeriö.
 Lehden mukaan organisaation johtoon nousee  yksi mies ,  Vjatšeslav Rukša , joka on ydinkäyttöisistä jäänmurtajista vastaavan  Atomflotin johtaja.  Atomflot on osa Rosatomia.
 Koillisväylällä kuljetettiin vuonna 2018 tavaroita 18 miljoonaa tonnia, ja luvun odotetaan nousevan lähivuosina. Putin on kertonut Venäjän tähtäävän siihen, että vuonna 2024 pohjoisella reitillä seilaa tavaraa 80 miljoonaa tonnia.

Koillisväylää valvoo nyt yksi yhtiö – Putin antoi valtuudet Rosatomille vuoden vaihteessa


Summary: Mies kuoli raivatessaan Aapelin kaatamaa puuta Ahvenanmaalla

Keskiviikkona riehunut Aapeli-myrsky on vaatinut ensimmäisen uhrinsa.
 Ahvenmaalainen mies kuoli kaatuneen puun lähdettyä pyörimään raivaustöiden yhteydessä Lumparlandissa. Paikallisen poliisin mukaan mies oli eilen illalla ryhtynyt raivaamaan kaatunutta puuta traktorilla.
 Poliisin mukaan mies oli yrittänyt pysäyttää pyörimään lähtenyttä puuta.
 Poliisi ei Ylen  ruotsinkielisten  uutisten mukaan tiedä mikä aiheutti miehen kuoleman.

Aapeli-myrsky vaati ensimmäisen uhrin


Summary: Tilojen tulisi tarkistaa ja ennakoida oma rehutilanteensa nyt, muistutetaan ProAgria Etelä-Pohjanmaasta.

Ilmajokelainen Virpi Norja nostelee heiniä hoitohevosten kaukaloihin kirpeässä pakkassäässä Mansikkavuoren hevostallilla. Norjien rehusato onnistui viime kesänä kuivuudesta huolimatta hyvin. Heinä tuleeheillä riittämään sekä omiin tarpeisiin että muutamalle asiakkaalle.
 – Meillä kävi hyvä tuuri sadon suhteen. Meillä on kaksi isoa asiakasta ja muutama pienempi hevostalli, joiden kanssa on sovittu heinäkaupoista jo viime kesänä. Tällä hetkellä myydään siis ei-oota, Virpi Norja kertoo.
 Heinän perään on jo kyselty Norjalta Etelä- ja Keski-Suomesta saakka. Yleensä puheluja on tullut vain lähialueilta.
 Ennakoimalla hyviin tuloksiin
 Vaikka rehusato onnistui pohjalaispitäjissä melko hyvin, oli sadon määrässä paljon paikallista vaihtelua. Joiltakin tiloilta rehu tulee loppumaan kevään aikana. ProAgria Etelä-Pohjanmaa kehottaakin nyt tiloja tarkistamaan tämän hetkisen tilanteen ja kartoittamaan rehun tarpeen.
 – Nyt tulisi selvittää, paljonko rehua varastoissa on. Tärkeää on olla ennakoivasti liikkeellä, ettei tilanne pääse yllättämään. Aina kun tulee kiire, ei päästä hyvään tulokseen, muistuttaa ProAgria Etelä-Pohjanmaan toimitusjohtaja Henri Honkala.
 Viime hetken paniikissa saatetaan joutua turvautumaan kalliisiin vaihtoehtoihin, ja tämä ei ole Honkalan mukaan järkevää.
 ProAgrian asiantuntijat ovat jo olleet maatilojen apuna tekemässä muun muassa rehuanalyysejä sekä mitoittamassa kulutusta ja varastoja.
 "Tässä ei voi olla liian aikaisessa"
 Jotkut tilat joutuivat  vähentämään karjan määrää  rehupulan takia syksyllä. Eläinten teurastuksia  ennakoitiin myös hevostiloille .
 Eläinmäärän vähentäminen on yksi pakkokeino silloin, kun rehua ei ole käytössä riittävästi. Ennen sitä yritetään kuitenkin ostaa rehua muualta tai käyttää vanhoja varastoja siten, että ruokinta pysyy kuitenkin hyvänä, Henri Honkala ProAgria Etelä-Pohjanmaasta toteaa.
 Hevosheinän tuottaja Virpi Norja uskoo, että heinä tulee loppumaan joiltakin pohjalaistiloilta kesään mennessä. Hän uskoo, että hevostilat osaavat jo melko hyvin ennakoida rehutarpeita, mutta parannettavaakin vielä olisi.
 Mirva Ekman / Yle
 – Seuraavaa talvea pitäisi ajatella jo edellisenä keväänä ja kesällä. Jos on ostorehun varassa, pitäisi soittaa tuottajille jo tuolloin. Tässä ei voi olla liian aikaisessa, Norja lopettaa.

Rehuvarastot tyhjenevät joillakin tiloilla keväällä – hevosheinän tuottajalle on tullut jo kyselyitä ympäri maata


Summary: Ministeri Mika Lintilän mukaan mahdollisen veron pitäisi kohdistua nimenomaan rikasteeseen, koska kaivoksien malmiesiintymät vaihtelevat paljon toisistaan.

Elinkeinoministeri  Mika Lintilä  (kesk.) on valmis miettimään kaivoslakiin ja kaivoksien toimintaan muutoksia. Lintilän mukaan toimia voitaisiin tehdä sekä kaivoksien vakuutusmaksuihin että kaivosveroon.
 – On selvä, että kaivostoiminta aiheuttaa aina vaikutuksia ympäristöön. Ne pitää olla hallittavissa ja ne pitää minimoida. Varmasti yksi asia, jota pitää pohtia, on ympäristönsuojelun vakuutusmaksut. Pitäisikö maksut laittaa esimerkiksi luonnonvarainrahastoon, josta ne olisivat käytettävissä jonkin verran joustavammin, Lintilä sanoi aamu-tv:n haastattelussa.
 Yksi esimerkki tästä olisi kaivosyhtiön konkurssi. Rahastosta voitaisiin ottaa yhtiöiden tilittämiä rahoja jo siinä vaiheessa, kun kaivosyrityksen konkurssi näyttää väistämättömältä.
 Kaivoksien toiminta on noussut julkiseen keskusteluun sen jälkeen, kun  Iltalehti uutisoi  Valkeakoskelle avattavasta kaivoksesta. Lehden mukaan kaivoksen australialainen omistaja Dragon Mining oli vakuuttanut Hongkongin pörssissä, että yhtiö ehtii tyhjentää kaivoksen ennen viranomaisvalitusten käsittelyä.
 Vihreiden kansanedustaja  Ville Niinistö  pitää Lintilän suunnitelmaa kannatettavana.
 – On hyvä, jos asia etenee. Rahastosta tehtiin minun hallituskauden aikana selvitys ja sitä ei ole vain pantu toimeen, Niinistö sanoi.
 Niinistö toimi ympäristöministerinä vuosina 2011–2014. Louhintaveroa Lintilä pitää vaikeana, mutta mahdollisena asiana.
 – Jos tällaiseen lähdettäisiin, niin silloin vero pitäisi kohdistua rikasteeseen. Louhintamäärä on vaikea, koska on olemassa eriarvoisia mineraaleja, joita louhitaan.
 Sekä Niinistö että Lintilä uskovat, että kaivosasiat nousevat esille seuraavissa hallitusohjelmaneuvotteluissa.

Elinkeinoministeri Lintilä: Kaivoksien vakuutusmaksun ja kaivosveron käyttöönottoa voi pohtia


Summary: Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan 50 MBTE-kemikaalia sisältänyttä säiliövaunua lähti liikkeelle, koska vaunujen jarrukengät olivat liian heikot suhteessa vaunujen painoon ja säilytyspaikan mäkisyyteen.

Viime huhtikuussa sattuneen Mäntyharjun Kinnin säiliövaunuonnettomuuden syy on onnettomuustutkintakeskuksen mukaan se, että säilytyksessä olleiden kemikaalivaunujen jarrukengät olivat liian heikot suhteessa vaunujen painoon ja säilytyspaikan mäkisyyteen.
 Vainikkalasta Mussaloon menossa olevat vaunut vietiin Kinniin 21.3. Vaunujen paikallaan oleminen varmistettiin kahdella lukittavalla pysähdyskengällä, molemmissa päissä junaa.
 – Kaksi jarrukenkää oli liian vähän. Koska maaston lasku oli noin neljä promillea. Kolme pysätyskenkää olisi riittänyt, kun takana on yli 40 tonnia tavaraa, Otkesin johtava tutkija Esko Värttiö sanoo.
 Vaunut pysyivät paikallaan kolmen viikon ajan, kun sää oli suotuisa. Säänmuutos ja kosteustilanteen muutos saivat vaunut liikkeelle. Ohjeistus pysäytyskengistä ei huomioinut radan pituuskaltevuutta ja vaunujen painoa.
 – Miten näin voi olla? Ihan arkijärjelläkin on eri asia säilyttää iso massaa tasaisella kuin mäessä, sanoo Otkesin johtaja Veli-Pekka Nurmi.
 Taustalla vaarallisten aineiden kuljetusten ruuhkautuminen
 Onnettomuuden taustalla oli epäonnistunut logistiikkaketju. Alkuvuoden 2018 aikana vaarallisten aineiden kuljetukset Venäjältä alkoivat ruuhkautua, minkä seurauksena ratapihat Suomessa alkoivat ruuhkautua. Tuli tarve säilyttää vaarallisia aineita myös muualta kuin vaarallisille aineille varatulla ratapihalla.
 – Tavaraa tuli Venäjältä maahan, mutta ei mennyt pois. Rataverkon kapasiteetti ja maahan tulevan liikenteen rajoittaminen epäonnistui, Nurmi sanoo.
 VR Transpoint pyysi tietoa Liikennevirastolta, mihin vaunuja voitaisiin viedä lähellä Kouvolaa eli Venäjän rataa. Liikennevirasto määritteli vaunuille paikaksi käytöstä poistettuja vaunujen säilytyspaikkoja. Niitä olivat Harju, Selänpää, Kinni ja Lelkola Savon radalta.
 Väliaikainen paikka ei ole niin turvallinen, kuin ratapiha.
 – On ihan eri asia säilyttää vaunuja vaarallisten aineiden ratapihalla kuin väliaikaisilla paikoilla. Siellä pelastushenkilöstöllä on suunnitelmat ja he harjoittelevat jatkuvasti onnettomuuden varalta, Nurmi sanoo.
 Turvallisuustutkintalain mukaan Onnettomuustutkintakeskuksen tehtävänä on parantaa turvallisuutta, joten Otkes ei käsittele syyllisyys, vastuu tai vahingonkorvauskysymyksiä, Otkesin johtaja Veli-Pekka Nurmi huomauttaa.
 Viisikymmentä säiliövaunua lähti itsekseen liikkeelle  huthkuussa ja törmäsi raidepuskimeen. Kaksi vaunua suistui raiteiltaan, ja toisesta valui luontoon 35-tuhatta kiloa bensiinin lisäaineena käytettävää MTBE-kemikaalia.
 Kemikaali aiheutti vakavaa vahinkoa alueen ympäristölle ja ihmisille.
 VR vastasi vaunujen kuljetuksista.
 Kerromme pian lisää.

Onnettomuustutkintakeskus:  Mäntyharjun keväisessä kemikaalionnettomuudessa syynä oli, että säiliövaunut olivat liian painavia jarruille