Summary: Sairauslomalta palannut SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne vakuuttaa, että terveys kestäisi pääministerin paineet. Samaa sanovat Kokoomuksen Orpo ja Keskustan Sipilä.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  palasi tänään kahden kuukauden pituiselta sairauslomaltaan eduskuntaan ja puolueensa johtoon.
 Rinne vakuutti aamulla sairauslomansa jälkeisessä  ensimmäisessä televiosiohaastattelussa Ylellä , että terveystilanne on hyvä.
 – Olen ollut viime kolme viikkoa Kiljavalla kuntoutuksessa. Läkäri totesi, että olen työkykyinen 1.3. lähtien kansanedustajan ja vastaaviin tehtäviin, joka pitää sisällään ministerin ja pääministerin tehtävät, Rinne sanoi.
 Rinne kertasi vielä aamulla tapahtumia, jotka veivät hänet sairauslomalle ja joiden seurauksena hän menetti joksikin aikaa liikkumiskykynsä.
 – Ensin keuhkokuume, sitten teho-osasto Espanjassa. Sen jälkeen Suomeen takaisin, ja silloin todettiin sepelvaltimotauti ja ahtautuma, joka pallolaajennettiin saman tien. Siitä lähtien kuntoutusta.
 Yle kysyi Rinteeltä, tulisiko myös muiden pääministeriehdokkaiden kertoa omasta terveystilanteestaan julkisesti.
 – Taidan olla tällä hetkellä ainoa pääministeriehdokas, joka on kertonut terveydentilastaan, Rinne totesi.
 Orpo ja Sipilä sanovat "kyllä" terveystietojen julkistamiselle
 Yle kysyi, mitä mieltä kokoomuksen ja keskustan puheenjohtajat olisivat siitä, jos myös he julkistaisivat terveystietonsa.
 Valtiovarainministeri, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ei vastusta terveystietojensa kertomista.
 – Pääministerin tehtävä on kova ja vaativa. Nyt meillä on edessä tuoreella pääministerillä puolen vuoden Euroopan Unionin puheenjohtajuustehtävä. Samaan aikaan on hallituksen vetäminen. Olen valmis kyllä omat terveystietoni julkaisemaan, Orpo sanoo.
 Mikä teidän terveystilanteenne on?
 – Minusta terveydentilanne on erinomainen. Minä olen tässä tiukan työn ohella yrittänyt pitää säännöllisesti kunnostani huolta. Se on se, mikä auttaa jaksamaan.
 Teillä ei ole mitään sairauksia, jotka olisivat esteenä pääministerin tehtävälle?
 – Minulla ei ole minkäänlaista sairautta tiedossa. Ei lääkitystä, ei murheita. Onneksi, Orpo toteaa.
 Myös pääministeri, keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  suhtautuu terveystietojen kertomiseen myönteisesti.
 – Kyllä se minulle hyvin sopii. Kyllähän tämä kovaa hommaa on. Pitkiä päiviä ja aika vähän vapaapäiviä, Sipilä sanoo.
 Sipilä sairasti vuonna 2013 keuhkoveritulpan, joka  uusiutui vuonna 2014 .
 Mikä teidän terveystilanteenne on tällä hetkellä?
 – Terveys on erittäin hyvä, sanoo Juha Sipilä.

Petteri Orpo iloitsee terveydestään: "Ei lääkitystä, ei murheita" – Myös Sipilä kertoi Ylelle terveystilanteensa: "Erittäin hyvä"


Summary: Lääkärit ilman rajoja -järjestön kahteen Ebolan hoitoon keskittyvään keskukseen hyökättiin tällä viikolla.

Lääkärit ilman rajoja (Médecins Sans Frontières, MSF) on keskeyttänyt toimintansa toistaiseksi ebolaepidemian pahimmilla alueilla Pohjois-Kivun provinssissa Kongon demokraattisessa tasavallassa, tiedotti järjestö perjantaina. Järjestön päätös oli seurausta kahdesta iskusta, jotka tehtiin sen keskuksia vastaan tällä viikolla.
 Kongon terveysviranomaiset varoittivat perjantaina mahdollisesta uudesta ebolaepidemia-aallosta lääkärijärjestön ilmoituksen jälkeen.
 Tuntemattomat hyökkääjät sytyttivät Butembon ebolan hoitokeskuksen tiloja ja kulkuneuvoja palamaan keskiviikkoiltana. Liekit saatiin hallintaan, mutta potilaiden hoito keskeytettiin, kertoo järjestö tiedotteessa.
 Hyökkäyshetkellä keskuksessa oli 57 potilasta, joista 15 potilaalla vahvistettiin ebolatartunta. Torstaina terveysministeriö kertoi, että neljä potilasta oli kateissa. Heidän kerrottiin voivan tartuttaa muita ihmisiä.
 Lääkärit ilman rajoja hallinnoi keskusta yhdessä paikallisen terveysministeriön kanssa.
 Suurin osa viimeisimmistä ebolatapauksista on todettu Butembon kaupungin alueella.
 Toinen hyökkäys pari päivää ennen
 Muutama päivä aiemmin naapuriprovinssissa sijaitsevaan Katwan ebolakeskukseen oli hyökätty. Sunnuntaina tapahtuneen hyökkäyksen jälkeen toiminta oli keskeytetty myös Katwassa, ja henkilökunta evakuoitiin alueelta turvallisuussyistä. Iskussa kuoli ja loukkaantui yksi ihminen.
 – Iskut eivät vaarantaneet vain omaa henkilökuntaamme, vaan myös hyvin haavoittuvassa asemassa olevat potilaamme, sanoi  Hugues Robert , Lääkärit ilman rajoja -järjestön hätäkeskuksen johtaja tiedotteessa.
 – Sairaanhoitoon keskittyvänä järjestönä potilaiden jättäminen ilman hoitoa on meille erittäin raskas päätös.
 Kongossa on meneillään 10. kerta kun ebolatartuntoja ovat löydetty. Ebolatapauksia on viime aikoina ollut Pohjois-Kivussa sekä Iturin alueella Luoteis-Kongossa.
 Maan terveysministeriön mukaan ainakin 490 ihmistä on kuollut viime elokuun jälkeen.
 Lue myös:
 Kongon vaalitulos herättää vastalauseita sekä ulkomailla että omien parissa – yksi ehdokkaista ei tunnusta häviötään
 Kongossa pelätään väkivaltaisuuksia – presidentinvaalien tulos yhä epäselvä
 Presidentti väitti ebolan leviävän äänestyskoneen näytön kautta, väkivallan uhka korkealla – Näitä 3 asiaa kannattaa seurata Kongon vaaleissa
 Ebolaan kuolleiden määrä kasvaa Kongon demokraattisessa tasavallassa

Lääkärijärjestö keskeyttää toimintansa Kongossa hyökkäysten takia  – klinikat olivat elintärkeitä ebola-alueella


Summary: Britannian hallitus pyrkii turvaamaan muun muassa lääketoimitukset.

Britannian hallitus on suostunut sopimukseen Englannin kanaalin alittavaa tunnelia hallinnoivan yhtiön kanssa. Sopimus merkitsee Britannialle 33 miljoonan punnan eli runsaan 40 miljoonan euron laskua.
 Vastineeksi tunneliyhtiö vetää pois Britannian hallitusta vastaan nostamansa oikeusjutun.
 – Sopimus varmistaa hallituksen tarvitseman lisäkapasiteetin, jotta NHS [Britannian kansallinen terveydenhuoltojärjestelmä] saa tarvitsemansa lääkkeet, jos sopimukseton EU-ero toteutuu, sanoo Britannian liikenneministeri  Chris Grayling .
 Tunneliyhtiön oikeusjutussa oli kyse siitä, että Britannian liikenneministeriö teki joulukuussa laivayhtiöiden kanssa sopimuksia lääkkeiden ja muiden kriittisten tuontitavaroiden kuljetuksesta sopimuksettoman EU-eron toteutuessa.
 Tunneliyhtiö ilmoitti tammikuussa hallitukselle, että sen mielestä sopimukset tehtiin salassa, eikä se päässyt tekemään tarjouksia. Julkisuuteen nousi sopimuksen saanut irlantilainen laivayhtiö, jolla ei ollut yhtään alusta. Tämän sopimuksen  Britannian hallitus purki  helmikuun alussa.
 Guardian-lehden mukaan  oppositiossa oleva työväenpuolue vaatii ministeri Graylingin eroa sopimusjupakan takia.
 Britannian ja EU:n välisestä kaupasta neljäsosa meni kanaalitunnelin läpi viime vuonna. Kanaalin alitti 21 miljoonaa matkustajaa, 17 miljoonaa kuorma-autoa ja 2,7 miljoonaa henkilöautoa.

Kanaalitunnelista sopimus: Elintärkeää tavaraa Britanniaan kovan brexitin jälkeen myös junilla


Summary: Postin työntekijät aloittivat viime syksynä kokeilun Kouvolassa ja pääkaupunkiseudulla, jossa oli mahdollista saada perjantai vapaaksi.

Posti on laajentanut vuoden alusta kokeiluaan, jossa osalla Postin työntekijöistä on mahdollisuus pitää perjantaina työpäivä vapaana tai kevennettynä.
 Perjantain pitäminen vapaana tai lyhyempänä työpäivänä on mahdollista, kun osa jaettavasta postista siirretään muille jakelupäiville. Työntekijöiden viikkotuntimäärä on pysynyt samana, mutta työntekijät voivat tehdä jouston avulla pidempää työpäivää ja saada täten perjantain jopa kokonaan vapaaksi.
 – Tämä koskee sellaista postia, jota ei tarvitse jakaa perjantaina. Jakelupäivät eivät siis vähene, vaan tuotteet ohjautuvat eri päiville, yleensä torstaille tai maanantaille. Esimerkiksi työntekijät jakelukeskuksissa lajittelevat muina päivinä enemmän ja perjantain tuotteita ohjataan muille päiville. Postin jakelussa taas, kun lehtiä tai muita posteja on vähemmän jaettavaksi, niin yksi jakaja pystyy ajamaan pidemmän jakelulenkin, kuvailee työaikajoustoa Postin jakelujohtaja  Sami Reponen .
 Kokeilu alkoi viime syksynä  pääkaupunkiseudulla ja Kouvolassa. Nyt se on laajentunut vuoden alussa koko maata koskevaksi.
 "Kaikki haluavat olla mukana"
 Aloite kokeiluun tuli alun perin työntekijöiltä.
 – Kokeilu sujui hyvin. Nyt on oikeastaan niin, että kaikki haluavat olla mukana tässä perjantai-joustossa, mutta eihän kaikki voi olla perjantaina kotona. Työntekijät ovat nyt vuorotellen käyttäneet tätä mahdollisuutta, kertoo Reponen.
 Postin jakajilla on ennestäänkin eri pituisia päiviä. Työehtosopimuksen mukaan viikkotunteja on noin 38 tuntia.
 Posti tiedotti tänään , että kirjeiden kulkunopeus hidastuu tästä päivästä alkaen. Syynä tähän on, että kuluttajakirjeet jaetaan nyt perille pääosin neljän työpäivän kuluessa. Aikaisemmin Posti toimitti kuluttajakirjeet 2–3 päivän sisällä. Samalla Posti lanseerasi uudenlaisen Plus-postimerkin.
 Tämä uudistus ei liity työaikajoustoon, kertoo Reponen.
 – Plus-merkillä varustettu kirje tai kortti on perillä toisena arkipäivänä postittamisesta, Plus-merkki on uutuus ja se tulee myyntiin huhtikuussa.
 Posti päätti kesällä vuonna 2017, että se lopettaa kirjepostin jakamisen koteihin tiistaisin. Toisaalta Posti on laajentanut jakeluaikaansa iltaan.

Postin työntekijöiden kokeilu perjantaivapaasta levittäytyi koko maahan – "Nyt on oikeastaan niin, että kaikki haluavat olla mukana"


Summary: Joensuulaiset nuoret olivat kutsuneet marssille mukaan päättäjiä, mutta heidän osanottonsa jäi ohueksi.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  antoi alkuviikosta kovasanaista  palautetta maailman päättäjille . 16-vuotias Thunberg on kiertänyt huippukokouksissa puhumassa politiikan eliitille ilmastonmuutostekojen tärkeydestä, mutta kokee viestin menneen kuuroille korville.
 Nuoriin hänen sanomansa uppoaa. Euroopassa kymmenet tuhannet nuoret ovat osoittaneet mieltänsä ja lakkoilleet ympäristön puolesta.  Mielenosoituksia on ollut myös Suomessa.
 Perjantaina Joensuussa yli sata nuorta jätti oppitunnit väliin ja lähti ilmastomarssille. Mielenilmaus oli  toinen viikon sisällä .
 Ilmastolakkoa järjestämässä ollut  Neemi Sinkko  pitää tärkeänä, että myös Suomessa nuoret lähtevät mukaan.
 – Näin voimme näyttää, että meitä ilmaston puolesta taistelevia nuoria on paljon. Näin voimme myös näyttää esimerkkiä muille, Sinkko toteaa.
 Ilmastomarssia järjestämässä ollut Neemi Sinkko uskoo pienten ilmastotekojen voimaan. Omassa arjessaan hän välttää lihansyöntiä ja kierrättää – ja uskaltaa ottaa kantaa. Pauliina Tolvanen / Yle
 "Aikuisten pitäisi ymmärtää, että täällä on muitakin"
 Osa aikuisista on arvostellut ilmaston puolesta lakkoilevia nuoria. Joensuussa ilmastomarssin järjestäjät olivat kutsuneet mukaan päättäjiä ja kansanedustajaehdokkaita, mutta vain harva vaivautui paikalle.
 Lukiossa opiskelevaa  Katariina Tarkkosta  aikuisten välinpitämättömyys harmittaa.
 – Heidän pitäisi ymmärtää, että me emme ole ainoita, jotka maapallolla elävät. Maapallolla pitää turvata elinolosuhteet myös tuleville sukupolville, Tarkkonen toteaa.
 13-vuotias  Justus Helander  on huolestunut siitä, miten nopeasti tällä hetkellä tuhoamme luontoa.
 – Nuoret ovat tulevaisuus, mutta onko nuorilla tulevaisuus?Jääkarhuja kuolee ja Hollanti voi jäädä veden alle, Helander sanoo.
 Justus Helander kantaa huolta etenkin liikenteen päästöistä. Hän pyöräilee paljon, ja toivoo biokaasun yleistyvän myös Itä-Suomessa. Pauliina Tolvanen / Yle
 "Ilmaston puolesta melkein mitä tahansa"
 Joensuussa marssineilla nuorilla oli ideoita, miten ilmastonmuutosta voitaisiin yrittää hillitä paikallisesti.
 Neemi Sinkko toivoo, että Joensuun kaupunki ottaisi ilmastonmuutoksen huomioon kaikissa päätöksissä. Kaupungin keskustan hän pyhittäisi kokonaan jalankulkijoille ja pyöräilijöille.
 Perjantaina ilmastomarssijat joutuivat pysähtymään vähän väliä liikennevaloihin ja puikkelehtimaan autojen välissä.
 – Minusta on älytöntä, että keskustassa menee näin paljon autoja, vaikka ihmiset pääsisivät lähelle kävellen tai pyörällä, Sinkko sanoo.
 Justus Helander ehdottaa, että kaupunki panostaisi biokaasuun. Mikäli Joensuuhun rakennettaisiin biokaasulaitos, saataisiin paikallisbusseihin tankattua vihreämpää polttoainetta.
 Helander itse kertoo olevansa valmis tekemään ilmaston puolesta melkein mitä tahansa.
 – Yritän esimerkiksi pyöräillä niin paljon kuin pystyn. En pyydä kyytiä, vaan menen vaikka 10 kilometrin matkan pyörällä.

Yli sata lasta ja nuorta jätti oppitunnit väliin ja marssi ilmaston puolesta – "Aikuisten välinpitämättömyys harmittaa"


Summary: SDP:n Rinteen paluu riviin sujui hyvin, mutta kilpailu kokoomuksen kanssa tulee olemaan rajua, politiikan toimittaja Antti Pilke arvioi.

Suurimman oppositiopuolueen puheenjohtajan  Antti Rinteen  paluu työpaikalleen eduskuntaan ja tv-kameroiden eteen sujui perjantaina upeasti, jos sitä mittaa rutistusten määrällä ja kameroiden moottoriperien laululla.
 Halipula ei vaivannut, kun demarivaikuttajat yksi toisensa jälkeen toivottivat vielä kankeasti kävelevän Rinteen takaisin kahden kuukauden rankalta sairauslomalta.
 Kyyninen kommentti kilpailevasta puolueesta on, että SDP on saattanut hyötyä Rinteen poissaolosta ainakin yhdellä tavalla: puolue on saanut säälipisteitä.
 Paluuhaastattelut ovat tehneet Rinteestä inhimillisemmän poliitikon, jonka omakohtaiset kokemukset terveydenhoidosta tuovat häntä lähemmäs tavallisen tallaajan kokemuksia.
 Suosion nostaminen olisi Rinteelle tärkeää , sillä hän sai heikoimmat arviot juuri töihinpaluuaamuna julkistetussa  tutkimuksessa, jossa kansalaisilta kysyttiin puoluejohtajien  vetovoimaa. Tulos on ristiriitainen, sillä puolueena SDP sai kansalaisista parhaat arviot ja nousi vertailun kärkeen.
 Kyseessä on suurimpien puolueiden tilaama tutkimus, joka mittaa puolueiden imagoa.
 Kannatuskyselyissä SDP:n pahin  kilpailija on hallituspuolue kokoomus, jonka puheenjohtaja  Petteri Orpo  nousi vertailun kakkospaikalle. Tulos selittää, miksi kokoomuksen mainoskuvissa kaukaisuuteen tuijottavat Orpon valtavat kasvot, mutta SDP:n kuvista Rinnettä saa välillä etsiä.
 Jos kokoomus yrittää tehdä huhtikuun vaaleista pääministerivaalit, SDP yrittää kääntää asetelman linjavaaliksi.
 Se ei kuitenkaan auta , sillä Rinne sai vakuuttaa perjantaina kerta toisensa jälkeen, että kykenee hoitamaan rankan sairausloman jälkeenkin pääministerin tehtävät. Kannatuskyselyjen perusteella ne voivat odottaa häntä huhtikuun vaalien jälkeen, sillä SDP pitää kysleyissä suurimman puolueen paikkaa.
 Rinne käynnistikin kilpakumppanin arvostelemisen heti tuoreeltaan lyttäämällä Orpon torstaisen vaalilupauksen  miljardin euron tuloveroalesta .
 Todellinen koitos on, miten Rinne pärjää vaalitenteissä.
 Neljä vuotta sitten yleinen arvio oli, että Rinteen epäonnistuminen tv-tentissä rokotti SDP:n suosiota. Nyt syrjässä ollut Rinne menee ensimmäiseen puoluejohtajien paneeliin heti tiistaina. Silloin on edessä Tasa-arvoasiain neuvottelukunnan ja naisjärjestöjen paneeli Helsingissä.
 Rinteen kunnon pitää kestää myös vaalikiertue, johon kuuluu toreilla värjöttely ja kauppakeskuksissa päivystäminen. Sairausloman aikana Rinnettä paikkasi puolueen muu johto, mutta tältä kuulta Rinteeltä ehdittiin siirtää muille vain joku harva tilaisuus.
 Demarit kiistivät perjantaina  moneen kertaan  Iltalehden arvion, että SDP olisi salaillut  Rinteen sairautta, ja taustalla olisi vaikuttanut puolueessa alkanut valtakamppailu.
 Se on kuitenkin selvää, että Rinteen poissaolo saattoi nostaa  Sanna Marinin  kaikkien eduskuntapuolueiden varapuheenjohtajista parhaiten tunnetuksi. Yleensä harva edes muistaa, keitä ovat varapuheenjohtajat ovat, mutta Marinin tietää nyt entistä useampi. Sen Rinne voi vielä löytää edestään.
 Demarit onnistuivat kannatuskyselyjen perusteella torjumaan pääministeriehdokkaan poissaolon aiheuttaman kannatusnotkahduksen ainakin  tammikuussa , mutta siitä lienee tosin kiittäminen vanhustenhoidon kriisin tuomaa julkisuutta.
 SDP:n etumatkaa toisena olevaan kokoomukseen kasvoi, kun kilpakumppani ei kyennyt muodostamaan selvää kantaa vanhusten tarvitsemien hoitajien määrästä.
 Miten käy helmi–maaliskuussa, sitä jännitetään puolueissa nyt tosissaan.

Analyysi: Demarit sarjahalasivat Antti Rinteen takaisin, mutta karu kamppailu odottaa


Summary: Taide on reitti luovuuden lähteille, muistuttaa Saariaho.

– Jaa-a. Mitä tässä maailmassa oikeastaan tarvitaan.
 Näin vastaa  Kaija Saariaho , kun häneltä kysyy Helsinkiin perustettavan Musiikkimuseo Famen tulevasta kunniagalleriasta. Saariaho sai paikan Suomen musiikin Hall of Fame:ssa toisena taidemusiikin säveltäjänä heti  Jean Sibeliuksen  jälkeen. Valinnat tekee suomalaisen musiikin tekijöistä ja asiantuntijoista koostuva raati.
 – Kunniagalleriassa oleminen on tietysti suuri kunnia, eiks niin, hän jatkaa.
 Galleriassa on musiikintekijöitä genrestä riippumatta. Rinnakkain Sibeliuksen ja Saariahon kanssa ovat muun muassa  Olavi Virta ,  Juice Leskinen  ja Nightwish. Se on Saariahon mukaan käypä muistutus siitä, ettei Suomessa ole musiikinlajien välillä veristä taistelua. Olemme samassa veneessä.
 – Konsepti kuitenkin on populaarikulttuurin traditiota ja tapa houkutella yleisöä. Harva sinne varmaan tulee Saariahon osastoa tutkailemaan, säveltäjä naurahtaa.
 Taiteiden opetuksesta vastaus moneen ongelmaan
 Eduskuntavaalien alla taiteen ja kulttuurin paikasta yhteiskunnassa viritellään julkista keskustelua, mutta poliitikot osallistuvat siihen ani harvoin. Sellainen voisi olla vahingollista kampanjalle, kuten kirjailija  Minna Lindgren  osuvasti kirjoittaa Sinfoniaorkesterit ry:n  blogissa .
 Samalla monet suomalaiset poliitikot ovat vilpittömiä ja aktiivisia kulttuurin harrastajia, paljastaa Lindgren. Tuloksena syntyy hullunkurisia asetelmia, toteaa Saariaho.
 – Bisnesmaailmassa kuulutetaan out of the box -ajattelua, siis luovuutta, ja silti taiteiden opetuksen on annettu ränsistyä. Juuri taiteiden opetuksesta löytyisi vastaus moneen ongelmaan.
 Aihetta on puitu viime vuosina ahkerasti. Muun muassa opettajankoulutuksen musiikinopetus on Taideyliopiston musiikkikasvatuksen professorin  Marja-Leena Juntusen  mukaan  nipistetty säästösyistä minimiin . Tuloksena on mielikuvituksettomia musiikintunteja, jotka eivät kiinnosta oppilaita.
 Saariaho nostaa yksittäiseksi esimerkiksi soittoharrastuksen.
 – Soittimen hallinta on yksi monimutkaisimmista inhimillisistä kyvyistä. Se vaatii keskittymiskykyä sekä älyn, hienomekaniikan ja tunteen yhdistämistä.
 – Kaiken tällaisen hylkääminen on pidemmän päälle äärimmäisen vaarallista, kun puhutaan ihmisyydestä ja siitä, mitä jää jäljelle.
 Jyrki Valkama / Yle
 Ajan ilmiöt ajavat taiteen ohi
 Tulevat päivät säveltäjä on valokeilassa Tampereella. Siellä alkaa perjantaina yli viikon kestävä Kylässä Kaija Saariaho -tapahtuma. Luvassa on Saariahon musiikkiin keskittyviä konsertteja, maksuttomia esityksiä, taiteilijatapaamisia sekä oppilaitosyhteistyötä.
 Tapahtuman alkajaisiksi Saariaho osallistuu paneelikeskusteluun, jossa pohditaan, miksi taiteeseen tulee investoida. Säveltäjä ei ole kirjoittanut alustuksia valmiiksi, sillä vastaus on hänelle itsestään selvä.
 – Taide on tärkeimpiä ihmiskunnan kehittämiä asioita. Se on suoraan yhteydessä tunneälyymme, ja tunneäly tekee meistä ihmisiä, Saariaho sanoo.
 Saariaho myöntää, että taiteen ja kulttuurin asema yhteiskunnassa on monisyinen kysymys. Ensinnäkin on määriteltävä taide ja kulttuuri.
 Suunta on Saariahon mukaan joka tapauksessa huono, kun taiteesta tulee kauppatavaraa. Niin on säveltäjän mukaan jo käymässä.
 – Bisnesmogulien mielestä minunkaan musiikkini, jota esitetään Suomessa ja maailmalla harvinaisen paljon, ei ole kahden sekunnin ajatuksen arvoinen, koska se ei rikasta siinä määrin kuin nopeasti tuleva ja mahdollisesti menevä ajan ilmiö.
 Säveltäjän mukaan ilmiö on tunkeutunut yhteiskunnan eri osa-alueille. Kaupallisuuden seuraukset taiteessa rinnastuvat säveltäjän mielessä muun muassa tieteellisen tutkimustyön mekanismeihin.
 – Lääketehtaat rahoittavat sellaisten yleisten sairauksien tutkimusta, jonka tuloksena saadaan tehokkaampia lääkkeitä, ja joita sitten saadaan mahdollisimman paljon myytyä.
 Esimerkki investoinnista: miljoona euroa Musiikkitalon urkuihin
 Saariaholla on omakohtaista kokemusta taideinvestoinnista. Hän lahjoitti miljoona euroa Helsingin Musiikkitalon urkujen rakentamisprojektiin syksyllä 2017.
 – No ei se kirpaissut ollenkaan. Sehän oli isältäni saatua perintörahaa. En ollut laskenut sen varaan elämässäni.
 Säveltäjä ryhtyi toimeen, kun hän oli riittävän pitkään seurannut seisahtunutta projektia.
 – Se kerta kaikkiaan jäi jumiin. Itse pidin asiaa tärkeänä, sillä hyvät urut ovat vuosisatojen asia.
 Priska Ketterer
 Saariaho onnistui tavoitteessaan. Miljoona euroa synnytti ketjureaktion: loppurahat olivat nopeasti kasassa. Tavoitteena on, että urut soivat Musiikkitalossa syksyllä 2021.
 Mutta mitä Saariaho odottaa saavansa sijoituksestaan takaisin?
 – Tyytyväisyyden siitä, että Musiikkitaloon saadaan urut, säveltäjä vastaa empimättä.
 Monet tuntevat paremmin Saariahon kuin hänen musiikkinsa
 Haastattelun Saariaho antaa keskiviikkona puhelimitse. Hän istuu työhuoneessaan kotonaan Pariisissa.
 Pöydällä on uuden orkesterisävellyksen luonnoksia, mutta yhtään nuottia säveltäjä ei ole kirjoittanut sitten joulukuun. Silloin Saariaho sai valmiiksi kesällä 2020 kantaesitettävän oopperan  Innocence . Libretto on kirjailija  Sofi Oksasen  käsialaa, ja ensimmäiset esitykset johtaa kapellimestari  Susanna Mälkki .
 Ensimmäistä kertaa teos esitetään Aix-en-Provencen festivaalilla Ranskassa. Myöhemmin se nähdään muun muassa Britanniassa, Hollannissa ja Yhdysvalloissa. Suomen kansallisoopperassa  Innocence  saa ensiesityksensä 2021.
 – Teoksesta en voi oopperatalojen pyynnöstä kertoa vielä enempää.
 Uuden orkesteriteoksen luonnos jää pöydälle odottamaan, kun vuorossa on matka Tampereelle.
 – On kiva tutustua sikäläisiin ja Tampereen meininkiin, sillä minulla ei oikeastaan ole Suomessa vakituisia työsuhteita pääkaupunkiseudun ulkopuolelle. Musiikkiani soitetaan muualla melko satunnaisesti, ja olen sitä joskus vähän ihmetellytkin.
 Kaija Saariaho on Suomen kansainvälisesti tunnetuimpia säveltäjiä. Kuvassa hän keskustelee säveltäjä Karlheinz Stockhausenin (1928–2007) kanssa. Seppo Sarkkinen
 Tapahtuma tarjoaa säveltäjälle mahdollisuuden murtaa ennakkoluuloja. Saariaho tietää, että klassinen musiikki ja varsinkin tänä päivänä sävelletty klassinen musiikki on monelle vierasta.
 – Tuntuu hassulta, että monet kyllä tietävät, kuka olen, mutta harva tuntee musiikkiani. Minun puolestani se voisi olla toisin päin, säveltäjä toteaa.
 Saariaho tietää kokemuksesta, että hänen musiikistaan vastakaikua ovat saaneet ihmiset taustasta riippumatta. Pakko ei ole tuntea edes klassisen musiikin traditiota, johon Saariahon musiikki nojaa.
 Klassisen musiikin vierastamisessa kysymys on paljon yksittäistä nykymusiikkikonserttia laajempi. Ja siitä Saariaho on valmis keskustelemaan Tampereella.
 – Kysymys on ennakkoluuloista ja peloista. Siitä on kiinnostavaa puhua, sillä jos ei uskalla ottaa vastaan uusia kokemuksia, siinä menettää jotain.
 Voiko valon tai varjon kuulla? Synesteetikko Kaija Saariaho voi

Hall of Fame -säveltäjäksi valittu Kaija Saariaho: "Bisneksessä kuulutetaan out of the box -ajattelua, ja silti taiteiden opetuksen on annettu ränsistyä"


Summary: Teollisuushallin uumenista voi paljastua miesluola. Paikka, jossa arki jää taakse.

Teollisuushallin ovessa lukee "Meinaamo". Mieleen tulee ajatus lukuisista suunnitteilla olevista tai aloitetuista projekteista, joista joku ehkä joskus toteutuu. Pääasia on, että tuumaillaan, yhdessä. Aivan väärässä en kuulemma ole, nauraa miesporukka, joka on antanut sen nimeksi omalle miesluolalleen. Teollisuushallissa fiksaillaan illat autoja ja puhutaan paskaa.
 – Tämän poppoon nimi tulee aivan tästä meijän tyylistä tehä näitä hommia. Välillä tapahtuu enemmän, välillä ei tapahukaan sitten yhtään mitään, hymyilee  Jani Karhula , yksi yhdeksästä innokkaasta autoharrastajasta.
 – Alkujaan nimi lähti ihan sellaisesta yksittäisestä heitosta. Yksi kaveri sanoi, ettei hän ainakaan tuo autoaan tällaiseen meinaamoon. Sittenhän se lentävä lause lähti ihan käsistä, nauraa  Jani Hakanen .
 Nykyään kaikilla miehillä on Meinaamo-tekstillä varustettuja t-paitoja, huppareita, lippiksiä ja epävirallisia rekisterikilpiä.
 Miesluolan nimi Meinaamo lähti puolihuolimattomasta heitosta, mutta se paisui niin suureksi, että nyt miehillä on myös nimellä varustettuja "rekisterikilpiä". Kalle Niskala / Yle
 – Meinaamo on mulle tietenkin tämä kaveriporukka ja sitten se idea, että pidetään hauskaa yhessä ja tehään autoja. Mitkä aikataulut? Ne kyllä venyy ja paukkuu monesti, tuumaa  Lassi Räikkönen .
 Melkein joka miehellä on bemari.
 – Ei me hyvällä katsota, jos tänne jollain muulla autolla tullaan, Räikkönen vitsailee.
 Ennen kuin astun miesten pyhättöön, mielessäni on hyvin stereotyyppinen kuva autoharrastajien miesluolasta: bensanhajua, olutta ja vähäpukeisten naisten kuvia seinillä. Kun astun sisään, huomaan, että joskus stereotypiatkin pitävät paikkansa.
 – Jääkaappi, musiikkivehkeet ja tissikalenteri, että eihän se muuta tartte – niin ja totta kai autot. Siinä se tärkein, luettelee  Christian Jokela .
 Miesluolassa ei tehdä asioita tiukalla aikataululla. Vähän väliä istutaan vain tuumailemaan. Kalle Niskala / Yle
 – Kyllä me noudatetaan ihan täysin sitä stereotypiaa. Ei täällä hirviästi ole naisellista näkö... Mikä se nyt on? Nyt tuli blackout. Jätkät, mikä se on se semmonen naisellinen...?, Jokela heittää kysymyksen.
 Minä tarjoan  naisen kosketusta , mutta se aiheuttaa miehissä naurunremakan. Sellaista ei kuulemma kehtaa sanoa, ettei kotiväki suutu.
 – No naisellista kosketusta, Jokela muotoilee.
 Miksi jokainen tarvitsisi miesluolan?
 Miesluolalle ei ole olemassa virallista, tarkkaa määritelmää. Se on paikka tai tila, jossa voi irtautua arjesta ja tehdä sitä, mistä tykkää yksin tai yhdessä.
 – Miesluola on mielentila – enemmänkin henkinen kuin fyysinen tila, sanoo useisiin miesluoliin työnsä kautta tutustunut erätoimittaja ja kirjailija  Jere Malinen . Hän on ollut mukana kirjoittamassa muutama vuosi sitten Helsingin Sanomissa julkaistua juttusarjaa miesluolista.
 Miesluola voi olla ulkoisilta puitteiltaan melkein millainen tahansa:
 – Niitä on ihan pienistä sopeista, tyyliin perhonsidontapenkki vaatekomerossa, kokonaisiin rakennuksiin, jotka on tehty metsästystrofeita varten. Yhdistävä tekijä miesluolissa on se, että niissä kuvastuu harrastajan intohimo ja rakkaus siihen tekemiseen, Malinen summaa.
 Autoharrastajien miesluolaan tuovat viihtyvyyttä sohvat, joilla voi ottaa vaikka nokoset. Kalle Niskala / Yle
 Nimestään huolimatta miesluola ei ole Malisen mukaan mitenkään sukupuolisidonnainen paikka. Sellaisia ovat myös esimerkiksi naisten harrastehuoneet tai buduaarit. Kaikilla pitäisi olla sellainen.
 – Miesluolaa tarvitaan taukoon omasta arjesta. Ei sen tarvitse olla mikään juhlava retriitti, jossa mennään moneksi viikoksi vaeltamaan. Riittää, kun on kotona oma nurkkaus, oma rajattu reviirinsä. Lukunurkkaus on yhden sortin miesluola, ei se sen kummempi ole.
 Miesluolan pitäisi olla positiivisten ajatusten tyyssija mutta aina se ei sitä ole
 Meinaamossa miehet ovat yksimielisiä siitä, että miesluola on heille henkisesti tärkeä juttu. Arjen kiireet saa huuhdottua pois, kun yhdessä kumarrutaan bemarin konepellin alle.
 – Kun arki on aika paljon koti- ja työpainotteista, niin tänne pääsee vähän nollaileen, sanoo Christian Jokela.
 – Perheelliselle tämä on rauhottumispaikka, että vaikka ei pääsisi kuin vartiksi käymään, niin se on kuitenkin aina semmonen oma hengähys- ja henkireikä, pohtii Jani Karhula.
 Mika Salmén pesi autonsa. "Tiesuola tarttuu kyllä tiukasti autoon", hän puuskahtaa. Kalle Niskala / Yle
 Se, kuinka paljon miesluolassa tulee vietettyä aikaa, riippuu töistä, elämäntilanteesta ja autoprojektien määrästä.
 – Silloin tulee käytyä, kun töiltä kerkiää ja emäntä päästää, Jokela tuumaa pilkettä silmäkulmassa.
 – Mä oon varmaan yks niistä, joka viettää täällä eniten aikaa. Kyllä se on useampi kymmenen tuntia viikossa, tunnustaa Lassi Räikkönen.
 Siis toistakymmentä tuntia viikossa? Onko sinulla kotona joku, joka odottaa, kysyn hämmentyneenä.
 – Kyllä on. Hän suhtautuu yllättävänkin positiivisesti tähän. Saan tehä sitä juttua, mistä tykkään ja hän ymmärtää sen, Räikkönen sanoo.
 Lassi Räikkösen silmäterä on vuoden -93 avomallin BMW E36 Cabriolet. Kaikki on tehty uusiksi. Muun muassa moottorissa on potkua yli 500 heppaa. Kalle Niskala / Yle
 Erätoimittaja Jorma Malinen sanoo, että näin sen pitäisikin olla: miesluolan pitäisi olla positiivisten ajatusten tyyssija, ei paikka, jonne paetaan ongelmia.
 – Lähtöajatus on varmasti ollut se, että miesluola on kaiken hyvän lähde, kauniiden ajatusten ja levon paikka, mutta kyllähän miesluolaan voi kulminoitua myös kipupisteet. Pahimmassa tapauksessa siitä voi tulla vetäytymispaikka parisuhteen tai oman elämän ongelmista. Silloin miesluolan tarkoitus kääntyy päälaelleen. Sellaisiakin miesluolia olen nähnyt, joilla on surullista tarinaa kerrottavanaan.
 Autounelmia, onnistumisia ja epäonnistumisia
 Teollisuushallin uumenissa soi musiikki ja ilman täyttää työkalujen kilinä ja ääneen tuumailu. Yllättävän vähän, jos ollenkaan, kuuluu kirosanoja. Yksi yrittää korjata avoauton kattoa, toiset ahertavat auton takaikkunan vaihdon kanssa, yksi kuivaa juuri pestyä autoaan tunnollisen tarkasti.
 Illan kuvio on usein jotakuinkin tällainen:
 – Joku tekee aina jotakin, ja muut sitten siinä neuvoo parhaansa mukaan. Yhessä yritetään ratkaista ne ongelmat, Jokela sanoo.
 Mika Salménin BMW:n erikoisuus on täyspunainen M3-nahkasisustus. Kalle Niskala / Yle
 – Kyllähän se on hienoo, ettei tartte aina kaikkea itse opiskella, vaan aina löytyy joku, joka on tehnyt jonkin asian ennenkin. Apua voi kysyä ja tyypit auttaa. Se helpottaa huomattavasti, sanoo Räikkönen.
 Hän on uusinut vuoden -93 avo-BMW:ssään lähes kaiken.
 – Tässä on nyt tosiaan ilma-alusta ja ahdettu moottori. Sisusta on tehty ja äänentoistoa parannettu. Tähän on mennyt paljon aikaa ja rahaa, mutta tällä hetkellä oon kyllä tyytyväinen. Nyt se on jotenkuten valmis tulevaan kesään, Räikkönen hymyilee.
 Tänään miesluolassa on ollut poikkeuksellinen ilta, sillä kaikki projektit onnistuivat. Se on kuulemma ihme.
 Hakanen ja Karhula vaihtavat rikkoutunutta takaikkunaa uuteen. Kalle Niskala / Yle
 Jani Hakasen bemariin vaihtui takaikkuna. Toinen Jani, Karhula, oli tehnyt saman omalle autolleen jokin aika sitten, ja nyt miehet ajattelivat vaihtaa ikkunan näytösluonteisesti. Ensimmäinen virhe: koskaan ei saa olettaa mitään.
 Muutaman vaikeuden kautta miehet kuitenkin saavat projektin onnistuneesti maaliin.
 – Täyellinen, Hakanen huudahtaa ja hymyilee.

"Jääkaappi, musiikkivehkeet, tissikalenteri ja autot" – Miesluola voi olla hyvän lähde, mutta myös kipupisteiden paikka


Summary: Suomen kansallislintu laulujoutsen viipyy Suomessa kuukauden pitempään kuin ennen. Se tulee aikaisemmin ja lähtee myöhemmin.

Maaliskuu alkaa Helsingissä kirkkaan aurinkoisena. Lauttasaaren rannassa on vielä hiekka umpijäässä, mutta meri on auki, ja siellä ui paluumuuttajia.
 Rannassa sukeltelee pyrstö pystyssä sinisorsia. Loitommalla on kyhmyjoutsenia, toteaa Luonnontieteellisessä keskusmuseossa työskentelevä akatemiatutkija Aleksi Lehikoinen kiikaroidessaan etelän suuntaan.
 Rantakivillä pyrähtelee ja raakkuu variksia. Niistäkin osa on muuttolintuja, Pohjois-Suomessa melkein kaikki.
 – Sinisorsien ja varisten kevätmuutto on aikaistunut noin viikon tai ehkä enemmänkin parin–kolmen vuosikymmenen aikana, Aleksi Lehikoinen kertoo.
 Laulujoutsen saapuu varhain ja lähtee myöhään
 Hyvin monet muutkin lintulajit ovat reagoineet ilmastonmuutokseen aikaistamalla muuttoaan. Vesien sulaminen saa etenkin vesilinnut palaamaan aiempaa varhaisemmin.
 Kansallislintumme laulujoutsen on niiden lajien joukossa, joilla muutos 1980-luvulta tähän päivään on ollut suurin, pari viikkoa.
 – Laulujoutsenen lisäksi on muutamia muita. Esimerkiksi telkällä kevätmuuton puoliväli on aikaistunut noin pari viikkoa. Laulujoutsenella myös syysmuutto on myöhästynyt pari viikkoa, jos puhutaan päämuutosta.
 Ääriyksilöt voivat muuttaa käyttäytymistään vielä voimakkaammin ja saapua paljon aikaisemmin kuin varsinainen pääjoukko, Lehikoinen muistuttaa.
 – Ensimmäiset muuttajat reagoivat ilmastonmuutokseen kaikkein voimakkaimmin. Loppuporukka, joka usein on pesimättömiä tai nuoria lintuja, ei välttämättä olekaan varhaistanut kevätmuuttoaan niin voimakkaasti.
 Laulujoutsenia muuttomatkalla.  Jonne von Hertzen
 Pitkä seuranta synnytti muuttolintuselaimen
 Varhainen paluu tarkoittaa myös aiempaa aikaisemmin aloitettua pesintää, mutta ilmastonmuutoksen takia muutoksia on myös levinneisyysalueissa ja lintujen määrissä.
 – Lajit siirtyvät lämpötilavyöhykkeiden mukana kohti pohjoista. Eteläiset lajit runsastuvat ja pohjoiset harvinaistuvat meillä Suomessa. Tällaisia muutoksia on jo nähtävissä, kun tarkastellaan pitkiä aineistoja, Lehikoinen kertoo.
 Pitkät muutokset näkyvät, kun pitkään seurataan. Siihen perustuu uusi muuttolintuselain Haahka, Helsingin seudun lintutieteellisen yhdistyksen Tringan julkaisema verkkosivu.
 Lintujen keskeisellä muuttoreitillä Hankoniemen kärjessä sijaitsevalla  Hangon lintuasemalla  on kerätty havaintoja lintujen muutosta 40 vuoden ajan. Asemaa ylläpitää Tringa.
 Aineisto on ollut pohjana kymmenille tieteellisille artikkeleille, joissa on osoitettu, että ilmastonmuutos on vaikuttanut vesilinnuilla niin keväiseen paluuseen kuin syksyiseen lähtöön.
 Elinympäristön nopeat muutokset huolestuttavat tutkijaa
 Haahka-selaimesta näkyy toisaalta myös muun muassa se, miten merikotkien kanta on kasvanut, kun laji on rauhoitettu ja ympäristömyrkyt ovat vähentyneet. Kaikki lajit eivät kuitenkaan ole voittajia.
 – Meillä on suuri joukko sellaisia lajeja. Monilla se liittyy ihmisen aiheuttamiin elinympäristön muutoksiin, muun muassa maatalouden yksipuolistumiseen tai metsätalouden yhä suurempiin hakkuumääriin, Aleksi Lehikoinen sanoo.
 Lintujen talviruokinta kaupungeissa sen sijaan on lisännyt muun muassa talitiaisten, sinitiaisten ja pikkuvarpusten määrää.
 Kysymykseen siitä, millä mielin Aleksi Lehikoinen kaiken kaikkiaan ajattelee Suomen lintulajeja, hän vastaa olevansa huolissaan.
 – Monella lajilla menee heikosti, ja muutokset ovat todella nopeita. Elinympäristömuutokset ovat suuria, eikä tilanne parane pelkästään talviruokinnalla.
 Aleksi Lehikoinen Markku Pelkonen / Yle
 Vieläkö on "kuu kiurusta kesään"?
 Luonnontieteellisen keskusmuseon tietokantoihin kerääntyneestä aineistosta on kiittäminen ennen muuta vapaaehtoisia lintuharrastajia, ja heidän työnsä on edelleen arvossaan.
 – On tärkeää, että vapaaehtoisia tulee mukaan. Tällä hetkellä on käynnissä talvilintulaskennan viimeinen kausi. Viikonloppuna sadat lintuharrastajat ympäri Suomea keräävät aineistoa, kertoo Lehikoinen
 Hangon lintuasemalla puolestaan pidetään jo silmällä kevätmuuttoa. Sen seuranta jatkuu pitkälle loppukevääseen ja alkukesään, jotta koko muuttokauden aineisto saadaan talteen.
 Vieläkö ilmastonmuutoksen maailmassa kelpaa vanhan kansan värssy "kuu kiurusta kesään..."? Jossakin määrin, onhan logiikka tietysti sama, Lehikoinen vastaa.
 – Linnut seuraavat lämpötilan muutoksia. Mutta kiurulla muutto on aikaistunut noin viikon, ja viimeisellä muuttajalla haarapääskylläkin 4–5 vuorokautta.
 Lappikin voi jo odotella muuttolintuja
 Siihen, mitä lajeja Suomeen lähiaikoina ilmestyy, riippuu lämpövirtauksista. Aleksi Lehikoisen mukaan ensimmäisiä muuttajia voi kuitenkin jo pikku hiljaa odottaa aivan pohjoisinta Lappia myöten.
 – Etelä-Suomeen on jo saapunut kohtalaisia määriä kiuruja ja töyhtöhyyppiä. Pohjoisimpaan Suomeen voidaan alkaa odotella ensimmäisiä laulujoutsenia tai harmaalokkeja tai miksei jopa variksia.
 Muuttolintuselain löytyy suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi osoitteesta  https://haahka.halias.fi . Jos et satu olemaan varsinainen lintubongari, selaimessa on myös kuvia, joista lajien ulkonäkö selviää.

Ilmastonmuutos aikaistaa lintujen kevätmuuttoa Suomeen – uudesta selaimesta voi tutkia 300 lintulajin tilannetta


Summary: Luovutus viivästyi tunteja ilmoitetusta.

Pakistanin keskiviikkona kiinniottama intialaislentäjä on päässyt takaisin kotimaahansa. Pakistan luovutti lentäjän Intiaan perjantai-iltana.
 Luovutus viivästyi aiotusta tunteja, syystä ei ole tietoa. Pakistan kutsui lentäjän luovuttamista "rauhaneleeksi", joka voi liennyttää jännitteitä ja ehkäistä uuden sodan Pakistanin ja Intian välillä.
 Britannian yleisradioyhtiön  BBC:n mukaan  lentäjä sanoi ennen vapautusta pakistanilaisen tv-kanavan haastattelussa olevansa "hyvin vaikuttunut" Pakistanin armeijasta.
 Pakistan ampui keskiviikkona ilmataistelussa alas kaksi intialaista sotilaskonetta kiistellyn Kashmirin alueen yllä. Sitä ennen Intia oli tehnyt ilmaiskun Pakistanin puolelle. Intian mukaan se oli iskenyt kapinallistaistelijoiden leiriin.
 Kyseessä oli vakavin yhteenotto Intian ja Pakistanin välillä vuosiin. Taustalla on parin viikon takainen itsemurhaisku, jossa kuoli 40 intialaista sotilasta. Iskun tekijäksi on ilmoittautunut Pakistanissa vaikuttava kapinallisryhmä.
 Lue lisää:
 Pakistan palauttamassa napatun lentäjän, lentokentät aukeavat osin
 Pakistanin ilmatilan sulku jatkuu ja se vaikuttaa tuhansien matkustajien lentoihin – myös suomalaisten
 Pitäisikö huolestua, kun kaksi ydinasevaltaa ampuu kovilla? Neljä kysymystä Intian ja Pakistanin selkkauksesta
 Pakistan on sulkenut ilmatilansa ja tehnyt ilmaiskuja Intiaan – kaksi Intian hävittäjää pudotettu

Pakistan toteutti "rauhaneleensä" – luovutti kiinniottamansa lentäjän takaisin Intiaan


Summary: Lakon on ilmoitettu alkavan 16. maaliskuuta elleivät liitto ja Suomen Varustamot pääse sopimukseen.

Suomen Laivanpäällystöliitto on antanut lakkovaroituksen ulkomaanliikenteeseen.
 Lakko alkaa, elleivät liitto ja Suomen Varustamot ry pääse sopuun uusista työehtosopimuksista viimeistään 16. maaliskuuta.
 Aluksilla työskentelevää kansipäällystöä koskevat työehtosopimukset sekä Suomen Varustamojen jäsenvarustamoita koskevat varustamokohtaiset erillissopimukset, jotka on sidottu ulkomaanliikenteen työehtosopimuksiin, päättyivät torstaina.
 Laivanpäällystöliitto sanoo tiedotteessaan, että neuvottelutulosta ei ole saavutettu ja Suomen Varustamot on ollut haluton edistämään työehtosopimusneuvotteluja. Valtakunnansovittelijan toimiston mukaan työriitaa ryhdytään sovittelemaan ensi tiistaina.
 Konepäällystöliitto jätti puolestaan viime viikon lopulla koko Suomen kauppamerenkulkua ja jäänmurtajaliikennettä koskevan lakkovaroituksen. Konepäällystöliiton lakko alkaa perjantaina 9. maaliskuuta, ellei sopua synny. Konepäällystöliiton sovittelu jatkuu sunnuntaina.
 Muuta alushenkilökuntaa koskeva sopu Suomen Merimies-Unioni SMU ry:n ja Suomen Varustamot ry:n välisessä työriidassa syntyi maanantaina 25. helmikuuta.
 Aiheesta aiemmin:
 Merenkulkualalle taas uusi lakonuhka – konepäällystöliitolta koko kauppamerenkulkua ja jäänmurtajia koskeva lakkovaroitus
 Merenkulkualan työriidassa sopu

Laivapäällystöliitto antoi lakkovaroituksen ulkomaanliikenteeseen


Summary: Näyttävät lavashow't tuovat UMK-kappaleisiin uutta ulottuvuutta. Suomen viisuedustaja valitaan lauantaina Turussa.

Tästä on kyse Suomen edustussävelmä Euroviisuihin valitaan lauantaina UMK-kisassa Turun Logomossa Sandstorm-hitistään tunnetun DJ Daruden kappaleet laulaa Sebastian Rejman Yleisö ja kansainvälinen raati äänestävät voittajan kolmesta tarjokkaasta Euroviisut järjestetään toukokuussa Tel Avivissa, Israelissa
 Darude  ja  Sebastian Rejman  poseeraavat kiltisti lehtikuvaajan toiveiden mukaan, mitä nyt välillä menee vähän hulluttelun puolelle. Rejman huokaisee päivien venyneen hieman pitkiksi, mikä selittänee huumorin laatua.
 Virtaa kaksikolla kuitenkin riittää h-hetken lähestyessä. Turun Logomossa valmistaudutaan lauantai-illan UMK-lähetykseen, jossa ratkeaa Suomen edustuskappale Tel Avivissa, Israelissa järjestettäviin Euroviisuihin.
 UMK-lava jytisi perjantaina aamupäivällä kolmen ehdokaskappaleen harjoituksissa. Viimeisiä viilauksia tehdään niin esityksiin kuin kamerakulmiinkin.
 Daruden eli  Ville Virtasen  omissa korvissa parhaiten luikerteleva biitti on vaihdellut harjoitusten aikana.
 –  Supermanissa  on tavallaan positiivisimmat soinnut ja harmoniat.  Look Away  on tänään, päivää ennen isoa show’ta soinut parhaiten harjoituksissa.  Release Me  taas osuu niin hyvin elämänvaiheeseeni ja perheeseeni, se on todella lähellä, pallottelee Darude.
 Sebastian Rejman ja Darude ovat painaneet pitkää päivää valmistautuessaan lauantain UMK-kisaan Turun Logomossa. Jouni Koutonen / Yle
 Darudella on UMK-kisan voittajakappaleesta oma aavistuksensa, mutta hän ei halua ohjailla äänestäjiä paljastamalla omaa suosikkiaan.
 – Annan ehkä itsestäni myös tekstin puolesta jokaisessa näistä biiseistä enemmän kuin koskaan olen antanut. Joko vaan natsaa, kun on Euroviisut, tai sitten olen vaan tarpeeksi vanha ja kehtaan ja uskallan.
 Darude odottaa kiinnostuneena äänestystulosta, vaikka kaikki kolme kappaletta kulkevat miehen matkassa vielä viisujen jälkeenkin.
 – Viisut ovat aivan huikean iso juttu minulle ja toivottavasti myös uralleni. Voittajakappaletta tietenkin promotaan eniten, mutta eivät ne kaksi muutakaan ole minulle häviäjiä, vaan niillä mennään eteenpäin.
 Artisti päättää eikä lennä yksisarvisella
 Kolme ehdokaskappaletta saavat UMK-kisassa näyttävät lavashow’t, lupaa lähetyksen tuottaja  Anssi Autio  Yleltä. Kuvitukset poikkeavat muutaman viikon kansan arvioitavina olleista videoista.
 – Lavaesitykset tuovat näihin biiseihin paljon uutta. Esimerkiksi  Look Away  -kappaleen liveshow on ihan omaa luokkaansa ja tuo laulun sanoman vielä videota vahvemmin esiin, kuvailee Autio.
 Toki en osaa itse lavaa rakentaa tai tehdä lasereita, mutta niistäkin minulla on sananvalta.  Darude
 Anssi Autio huomauttaa myös, että artistilla on viimeinen sana kappaleidensa ylöspanosta.
 – Emme me väkisin istuta Darudea lentävän yksisarvisen selkään, vaikka se Euroviisuissa voisikin toimia!
 Sebastian Rejman laulaa kappaleet Daruden bilettäessä koskettimiensa takana. Kuva perjantain harjoituksista. Yle
 Darude sanookin, että hänellä ja Sebastian Rejmanilla on päällimmäinen päätäntävalta lavan tapahtumista kilpailukappaleiden aikana.
 – Kun kysyttiin, haluanko lähteä hoitamaan tällaisen pikku tontin, oikeastaan ensimmäisiä juttuja oli, että haluan täyden päätäntävallan. Toki en osaa itse lavaa rakentaa tai tehdä lasereita, mutta niistäkin minulla on sananvalta.
 Oli edustussävelmä lopulta mikä tahansa, sen lavashow saattaa Israelissa poiketa hieman nyt UMK:ssa nähtävästä.
 – Niin hassua kuin se onkin, joudutaan ehkä vähän pienentämään lavasteita Euroviisuihin. Tänä vuonna Tel Avivissa on tiukemmat rajoitukset siihen, mitä kaikkea lavastetta sinne voi viedä, kertoo tuottaja Anssi Autio.
 Rakkautta ensisilmäyksellä – aikaa kolme minuuttia
 Logomon suuren salin penkkirivit ovat perjantaina iltapäivällä liki tyhjiä, mutta keskikäytävällä juontaja  Krista Siegfrids  hymyilee valloittavasti kameralle ja lietsoo kuvitteellisia viisujunan tuomia faneja hurmokseen. Lattiamanu saa tuurata vielä uupuvia haastateltavia.
 – Olen todella iloinen, että saan nyt tehdä tätä työkseni. Olen tykännyt Euroviisuista ihan lapsesta asti, tämä on minulle unelmaduuni, iloitsee Krista Siegfrids.
 Kollegat  Mikko Silvennoinen  ja  Christoffer Strandberg  raportoivat tapahtumista toisaalta vanhan ratapiharakennuksen uumenista UMK-lähetyksen aikana.
 Krista Siegfrids harjoitteli juontojaan vielä tyhjässä salissa perjantaina iltapäivällä. Jouni Koutonen / Yle
 Krista Siegfrids itse edusti Suomea vuonna 2013  Marry Me  -kappaleella. Hän tietää, että viisuesityksen hiominen on pitkällistä puurtamista. Hyvä kappale on tärkein, mutta kolmeminuuttisessa tv-esiintymisessä kaiken on osuttava nappiin.
 – Sinun pitää ylipuhua katsojat äänestämään juuri sinua. Katseet ovat todella tärkeitä, jotta yleisö rakastuu sinuun. Se vaatii paljon treeniä, yksityiskohtia kamerakulmien, pyrotekniikan ja muun kanssa, sanoo Siegfrids.
 Nyt mennään pitämään hauskaa lavalla.  Darude
 Krista Siegfridsillä on täysi luotto ammattimiehiin. Darudelle kansainväliset lavat ovat tuttuja, ja myös Sebastian Rejmanilla on runsaasti esiintymiskokemusta.
 – Molemmilla on ollut isoja yleisöjä ennenkin, mutta nyt on 200 miljoonaa katsojaa. Biggest crowd ever! Aivan varmasti vähän jännittää, mutta he ovat treenanneet ja osaavat hommansa. Ei siinä muuta kuin nauttivat siitä hetkestä, evästää Siegfrids.
 Ja juuri niin Darude aikoo tehdäkin Tel Avivissa toukokuussa.
 – Nyt mennään pitämään hauskaa lavalla. Musiikillinen kilpailu on minulle vähän vieras konsepti eikä minua varmasti saa kiinni uhoamisesta, mutta tietenkin voittamaan lähdetään. Olen pettynyt, jos emme pääse finaaliin, mutta loppu on universumin käsissä.
 Turun Logomossa valmistaudutaan lauantaiseen UMK-lähetykseen. Jouni Koutonen / Yle
 Lue lisää:
 Ylen UMK19: Darude -sivusto

”Viisut ovat aivan huikean iso juttu” – Darude lähtee uhoamatta voittamaan, mutta lopputulos on universumin käsissä


Summary: 5G-verkkoja ostetaan pian sadoilla miljardeilla euroilla. "Vakoilun paljastuminen olisi Huawein liiketoiminnan loppu."

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

– Prism prism on the wall, who is the trustworthiest of them all?
 Tämäpä piristävää. Kiinalaisen teknologiajätti Huawein hallituksen puheenjohtaja  Guo Ping  päätti siteerata Prinsessa Ruususta telealan tärkeimmässä tapahtumassa.
 Kerro kerro kuvastin....
 – Jos ette tiedä mitä tuo tarkoitti, kysykää Edward Snowdenilta.
 Tiistaiaamun tilaisuuden yleisöä riimittely naurattaa. PRISM on Yhdysvaltain viranomaisten käyttämä vakoilutyökalu, jonka Snowden paljasti vuonna 2013.
 Tänä talvena Yhdysvallat väittää kiinalaisen Huawein vakoilevan verkkolaitteillaan länsimaisia kännykänkäyttäjiä Kiinan hallituksen lukuun.
 Lorulla Ping haluaa muistuttaa, että minkäänlaisia todisteita kiinalaisyhtiön tekemästä vakoilusta ei ole esitetty. Yhdysvaltalaisviranomaisten harjoittamasta vakoilusta sen sijaan on paljonkin todisteita.
 – Sanon tämän nyt niin selvästi kuin mahdollista: Huawei ei ole koskaan asentanut verkkolaitteisiinsa takaovia, eikä tule koskaan asentamaan. Emmekä anna kenenkään muunkaan tehdä sitä meidän laitteisiimme.
 Tämän lupauksen Ping myös heijastaa valtavin keltaisin kirjaimin seinälle selkänsä taakse.
 Huawein "kiertävä puheenjohtaja" Guo Ping vastaa vakoiluväitteisiin. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Vakoiluväitteitä ja järjetön määrä rahaa
 Telealan vuosittaiset MWC-suurmessut järjestettiin tällä viikolla Espanjan Barcelonassa perin poikkeuksellisissa tunnelmissa. Yksi syy on juuri kiinalaisiin kohdistetut vakoilusyytökset.
 Toisaalta kyse on rahasta.
 Seuraavien vuosien aikana teleoperaattorit käyttävät satoja miljardeja euroja viidennen sukupolven langattomaan verkkoteknologiaan, joka tulee kymmenkertaistamaan kännykkäverkkojen nykyiset huippunopeudet.
 Kiinalainen Huawei on tänään kännykkäverkkojen ylivoimainen markkinajohtaja. Tutkimusyhtiö Dell’Oron mukaan se on telealan verkkolaitteiden myyjänä noin kaksi kertaa suurempi kuin Nokia ja Ericsson yhteensä.
 Juha-Matti Mäntylä /Yle
 Yle kysyi asiantuntijoilta, miten kiinalaisjätti päihitti pohjoismaiset kilpailijansa.
 Ja onko Huaweita syytä pelätä.
 "Se olisi liiketoiminnan loppu"
 Tutkimusyhtiö Dell'Oron vanhempi analyytikko  Dave Bolan  on seurannut telealan kehitystä vuosikymmeniä. Hän ei usko, että Huawei vakoilisi asiakkaitaan.
 – Kukaan ei ole todistanut, että vakoilua olisi tapahtunut. Ja jos sellaista tapahtuisi, se olisi Huawein liiketoiminnan loppu, Bolan sanoo.
 – He ovat olleet tällä alalla luotettava toimittaja, ja heidän asiakkaansa ovat myös olleet tyytyväisiä saamaansa palveluun – aivan samalla tavoin kuin Ericssonin ja Nokiankin asiakkaat.
 Dave Bolan, Dell'Oro Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Dave Bolan huomauttaa, että mikä tahansa hallitus voisi lahjoa minkä tahansa yrityksen työntekijän asentamaan verkkoihin vakoilutyökaluja.
 Kännykkäliikennettä voitaisiin seurata myös  valetukiasemilla .
 – Toki tällainen työkalu toimii vain rajatulla aluella, Bolan sanoo.
 Saman huomion tekee Oulun yliopiston professori  Ari Pouttu . Vakoilu verkkolaitteiden kautta on periaatteessa mahdollista, mutta kiinnijäämisen riski olisi suuri ja seuraukset ankarat.
 – Operaattorit tarkkailevat omassa verkossaan tapahtuvaa liikennettä tekoälypohjaisilla työkaluilla. Jos siellä jotain kummaa on, se tunnistetaan, Pouttu sanoo.
 – Vakoilu on toki mahdollista, mutta pidän sitä äärimmäisen epätodennäköisenä.
 Professori Ari Pouttu, Oulun yliopisto
 Voittako Nokia, jos Huawei häviää?
 Jos Yhdysvallat saa tahtonsa läpi ja Eurooppaan viritellään Huawei-boikotteja, monen operaattorin suunnitelmat menevät uusiksi.
 – Käytössä olevien laitteiden korvaaminen olisi operaattoreille kallista ja aikaa vievää. Se rampauttaisi operaattorit ja vaikuttaisi 5G-julkaisuihin, sanoo Dave Bolan.
 Operaattorit ovat jo ilmaisseet huolensa. Jättioperaattori Vodafonen toimitusjohtaja  Nick Read  arvioi, että laitteiden vaihtaminen olisi "hyvin, hyvin kallista" ja voisi viivästyttää Euroopan 5G-verkkoja  noin kaksi vuotta .
 Operaattorit ostavat verkkonsa useammalta kuin yhdeltä toimittajalta. Niitä pelottaa vaihtoehto, jossa markkinoilta poistuisi kolmas laitetoimittaja.
 Ericssonin toimitusjohtaja  Börje Ekholm  ja Nokian toimitusjohtaja  Rajeev Suri  vakuuttavat, ettei Euroopassa kärsittäisi  verkkolaitepulasta . Kilpailijoiden liiketoiminnalle Huawei-boikotti voisi toki olla eduksi.
 Huawein kyberturvan suomalainen johtaja
 Mika Lauhde toimii Huawein kyberturvallisuusjohtajana ja samaan aikaan mm. Europolin neuvonantajana tietoturva-asioissa.
 Huawein organisaatiossa ei ole monikaan ulkomaalainen noussut korkeammalle kuin suomalainen  Mika Lauhde .
 Hän on toiminut puolentoista vuoden ajan jättiyhtiön kyberturvallisuusjohtajana. Hän sparraa yhtiön johtoryhmää sekä liiketoimintajohtajia, ja käy samalla neuvotteluja eri maiden hallitusten kanssa.
 – Minulla on rationaalinen lähestymistapa. Sanon asiakkaille, että jos on huolia, ratkaistaan ne. Tähän asti ongelma on ollut se, ettei kukaan ole voinut kertoa, mikä se huoli konkreettisesti on.
 Huawein johtajat toistavat samaa viestiä. Kyse on Yhdysvaltain ja Kiinan välisestä kauppapolitiikasta.
 – Meidän on annettava hallitusten hoitaa omat asiansa. Kun ne pääsevät sopimukseen, yksityiset yritykset voivat tehdä liiketoimintaan, Lahde sanoo.
 Mika Lauhde korostaa, etteivät Huawei-syytökset ole Nokian tai Ericssoninkaan etu. Hän antaa esimerkiksi australialaisoperaattorin, joka laittoi 5G-investoinnit  kokonaan jäihin .
 – Se tarkoittaa, etteivät Nokia tai Ericssonkaan myy siellä mitään. Kaikki normaalit operaattorithan rakentavat aina monen valmistajan ympäristöjä.

 USA:n kampanja kangertelee
 Yhdysvallat, Australia ja Uusi-Seelanti ovat sulkeneet oven Huawein edestä. Viime päivinä kiinalaisyhtiön johto on kuitenkin saanut lukea myös hyviä uutisia.
 Yhdysvaltain kampanjointi Huaweita vastaan ei ole kantanut Euroopassa toivottua hedelmää.
 Saksan tietoturvaviranomaiset ovat todenneet, että vakoiluväitteiden tueksi  ei ole esitetty todisteita . Englannin kyberturvallisuuskeskus on ilmoittanut, että Huawein muodostama riski on  “hallittavissa” .
 Tilanne on kuitenkin kaikkea muuta kuin ohi.
 Viikonloppuna Yle kertoi, että Suomen puolustusvoimat ei ota Huaweita  kriittisiin järjestelmiinsä . Vastaavan päätöksen on tehnyt brittioperaattori  BT .
 "Loukkaus suomalaista osaamista kohtaan"
 Huawei kampanjoi voimakkaasti vastatakseen tietoturvahuoliin.
 Mika Lauhde kertoo yhtiön avaavan ensi viikolla Brysseliin kyberturvakeskuksen, jossa Euroopan maiden hallitusten ja teleoperaattoreiden edustajat pääsevät tutustumaan yhtiön käyttämään koodiin.
 – Vastaava keskus meillä on ollut Isossa-Britanniassa jo kahdeksan vuoden ajan, Lauhde sanoo.
 – Haluaisimme, että kilpailijatkin tekisivät niin. Silloin olisimme kaikki samalla viivalla.
 Mika Lauhde sanoo, että Huawein laitteiden komponenteista yli puolet tulee Kiinan ulkopuolelta – ja monet yhtiön ulkomaiset kilpailijat käyttävät enemmän kiinalaisia osia kuin se.
 Huawein suomalaisjohtaja kaivaa esiin kännykkänsä ja kertoo, että sen sisältä löytyvän modeemin tietoturva on kehitetty yhtiön Helsingin Ruoholahdessa sijaitsevassa tutkimuskeskuksessa.
 – Jos joku epäilee sen tietoturvaa, se on loukkaus suomalaista osaamista kohtaan.
 5G-verkkoja voidaan hyödyntää teollisuusrobotiikassa. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Fakta: Sukupolvenvaihdoksista suurin Viidennen sukupolven langattomissa verkoissa voi ladata teräväpiirtoelokuvan kännykkäänsä reilussa puolessa minuutissa. – 5G on teknologiana täysin mullistava verrattuna aiempiin sukupolviin, sanoo Nokian johtaja  Rauno Jokelainen . Tiedonsiirtonopeus  kymmenkertaistuu noin gigabittiin per sekunti. Verkon viive  putoaa murto-osaan entisestä. Se mahdollistaa mm. itseohjautuvien autojen ja teollisuusrobotiikan kehityksen. Yhteyksiä voidaan säätää  käyttötarpeen ja virrankulutuksen mukaan. Näin 5G voidaan upottaa jopa miljardeihin laitteisiin ja sensoreihin.
 Miten tässä näin pääsi käymään?
 Huawei on lähes yhtä suuri kuin Nokia ja Ericsson yhteensä. Kiinalaisyhtiön osuus telealan verkkolaitekaupasta on lähes viisinkertaistunut kymmenessä vuodessa.
 Miten näin pääsi käymään?
 Dell'Oron analyytikko Dave Bolan muistuttaa, että Kiinan osuus verkkolaitemarkkinasta on noin 25–30 prosenttia, ja Huawei on kiinalaisoperaattoreiden hovihankkija.
 – Se on antanut Huaweille skaalaedun ja kustannustehokkuuden, jota he hyödyntävät myydessään tuotteita muualla.
 Huaweilla on merkittävä markkinaosuus Euroopassa, Lähi-Idässä, Etelä-Amerikassa.
 Moni arvioi, että Huawei kykenee Kiinan valtion myötävaikutuksella tekemään alan houkuttelevimmat rahoitustarjoukset. Nokiaa ja Ericssonia sen sijaan sitoo Eurooppalainen sääntely.
 Tämän edun on todennut  myös Nokian hallituksen puheenjohtaja  Risto Siilasmaa .
 "Kaikki samalla viivalla"
 Kymmenen vuotta sitten kiinalaisyhtiöiden kerrottiin kilpailevan hinnalla. Onko pohjoismaisilla teleyhtiöillä yhä jäljellä teknistä etumatkaa?
 – En sanoisi, että näistä yrityksistä kukaan olisi toistansa jäljessä. Jokaisen laitetoimittajan on päätettävä, miten tuotteensa hinnoittelee, Dell'Oron Dave Bolan sanoo.
 – Ainakin sen mukaan mitä minä kuulen, Huawei tuntuu teknologiamielessä toimittavat vastaavaa teknologiaa kuin muut.
 Hieman yllättäen, Nokian johtaja  Rauno Jokelainen  on samoilla linjoilla. 5G-kisaa ei tässä vaiheessa käydä teknologisella rintamalla.
 – Teknologiassa kukaan ei pysty ottamaan kovin paljon kaulaa muihin. Standardit määrittelevät tarkasti ne raamit, joissa toimitaan, Jokelainen sanoo.
 – Tällä hetkellä käydään kisaa aikaa vastaan. Verkon rakentamisnopeus ja toimituskyky on kaiken a ja o.

Huawei on tänään jo yhtä suuri kuin Nokia ja Ericsson yhteensä – mutta onko kiinalaisyhtiö turvallisuusriski?


Summary: Nykänen kuoli yöllä neljäs helmikuuta vain 55-vuotiaana.

Matti Nykäsen kuolema on koskettanut suomalaisia laajasti. Jyväskylässä Nykäsen muistokirjaan on kerätty satoja muistoja ja tuntoja Nykäsestä.
 Mäkikotka siunataan viimeiselle matkalleen Jyväskylän vanhan hautausmaan kappelissa. Siunaustilaisuus on tarkoitettu vain Nykäsen omaisille ja lähipiirille, ja yleisön toivotaan kunnioittavan omaisten toivetta saada olla kappelissa omassa rauhassaan.
 – Poliisin roolina on vain varmistaa tieverkkoa ja turvata yleinen järjestys. Toivottavasti ei tarvitse kappeliin mennä, sanoo komisario  Jari Lindholm  Sisä-Suomen poliisista.
 Nykäsen hautajaissaattue lähtee liikkeelle Taulumäeltä kello 13. Reitti kulkee Saarijärventietä Palokkaan ja Ruokkeentien kautta Laajavuoreen.
 Omaiset ovat kertoneet hautajaissaattueen reitin julkisuuteen, jotta halukkaat voivat ottaa osaa mäkisankarin viimeiseen matkaan.
 – Arvio on, että ihmisiä voi tulla paljonkin, mutta määrä on ennalta-arvaamaton, sanoo Lindholm.
 Omaisten ja poliisin toive on, että saattue etenee ilman häiriöitä.
 – Toivomme tietenkin, että jos ihmiset haluavat Matti Nykäsen hautajaissaattoa kunnioittaa, he tulisivat katujen varsille, keskusta-alueelle ja Laajavuoreen jalkaisin. Näin vältettäisiin liikenteen ongelmat muistotilaisuuden jälkeen ja hautajaissaattueen aikana, sanoo komisario  Juha Mäntynen  Sisä-Suomen poliisista.
 Matti Nykänen rakensi pohjan huikeille urheilusuorituksilleen Laajavuoren hyppyrimäissä. Moninkertaisen olympiavoittajan hautajaissaatto päättyy hänen mukaansa nimetyn hyppyrimäen juurelle.
 – Laajavuoressa ei ole parkkipaikkoja, ja jos siellä pysäköidään miten sattuu, liikennekin pysähtyy, Lindholm toteaa.
 Viimeisenä tervehdyksenä Matti Nykäselle Laajavuoressa pidetään minuutin hiljainen hetki.

Matti Nykänen siunataan viimeiselle matkalleen huomenna Jyväskylässä


Summary: Kolme vuotta voimassa ollut tilojen muutostöitä koskeva rakennuslupa raukesi ilman, että rakennustöitä aloitettiin ja päiväkoti toimii entisissä pankin tiloissa.

Helsingin kaupunki on määrännyt yhden Ankkalampi-yhtiön ylläpitämistä päiväkodeista suljettavaksi.
 Punavuoren kaupunginosassa, osoitteessa Pursimiehenkatu 12 sijaitsevan päiväkodin pitää lopettaa toimintansa sakon uhalla viimeistään heinäkuun alkuun mennessä. Asiasta päätti kaupunkiympäristölautakunnan ympäristö- ja lupajaosto kokouksessaan perjantaina. Yle kertoi päiväkodin sulkemisuhasta viikko sitten.
 Asunto-osakeyhtiö, jossa päiväkoti toimii, oli hakenut rakennuslupaa pankkina toimineen liikehuoneistoon muuttamiseksi päiväkotikäyttöön, kaupungin rakennusvalvonnan tarkastuslausunto kertoo. Elokuussa 2012 myönnetty lupa raukesi kolme vuotta myöhemmin ilman, että rakennustyötä oli aloitettu.
 Ankkalampi on silti kertonut verkkosivuillaan, että päiväkoti aloitti toimintansa kiinteistössä elokuussa 2012.
 Jaosto käsitteli myös kahden muun päiväkodin tilannetta. Niiltä on pyydetty täydennyksiä rakennuslupahakemuksiin. Kyseiset päiväkodit sijaitsevat osoitteissa Pursimiehenkatu 14 ja Mechelininkatu 34. Niiden toiminnan käsittelyä jatketaan jaoston seuraavassa kokouksessa maaliskuun puolivälissä.
 Aiheesta aiemmin:
 Ankkalampi-päiväkotien lupasotkuista alkanut vyyhti laajenee – Helsingistä on löytynyt lisää luvattomia päiväkoteja

Helsinki sulkee Ankkalampi-yhtiön päiväkodin Pursimiehenkadulla


Summary: Liikuteltavista elementeistä kouluja ja hoivakoteja rakentava yritys lisää tuotantoaan liki kolmanneksella Kouvolassa.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Elementit-E Oy:n tehtaalla valmistetaan Espooseen uutta Aarnivalkean koulua. Sen sijaan että koulu rakennettaisiin paikan päällä, koulun rakennusosia eli moduuleja tehdään 150 kilometrin päässä Kouvolassa.
 Kun osat lähtevät keväällä tontille, on koulu liitosten yhdistämistä ja viimeistelyä vaille valmis. Osien on oltava tarkkaan mitattuja, sillä muuten ne eivät sovi toisiinsa.
 – Periaatteessa yksi 60- tai 80 -neliömetrin kokoinen moduuli on jo itsessään kuin pieni rakennus. Ne liitetään toisiinsa levyillä, jonka jälkeen talotekniikka yhdistetään toisiinsa. Silloin siitä saadaan suurempi kokonaisuus, kertoo puurakentamiseen erikoistuneen Elementit-E Oy:n johtaja, rakennusneuvos  Veli Hyyryläinen .
 Koulua voi pystyttämisen jälkeen siirtää, laajentaa tai pienentää.
 – Liikkuva koulu on käsitteenä tuttu, eli että ihmiset liikkuvat, mutta tässä tapauksessa myös koulua voidaan siirtää sen elinkaaren aikana, Hyyryläinen sanoo.
 Viime vuonna Elementit-E Oy valmisti kymmenkunta tällaista koulua. Yhteensä he ovat toimittaneet niitä useita kymmeniä.
 – Liikuteltavuus on kustannustehokasta tilojen tarvitsijoille, sillä yhteiskunta muuttuu. Saattaa olla, että yhdellä alueella on ensiksi päiväkotilaisia, alakoululaisia ja yläkoululaisia, mutta väestön vanhetessa asutusalueet keskittyvät uuteen paikkaan. Silloin rakennus voidaan siirtää sinne, missä tarvetta on, Hyyryläinen toteaa.
 Yksi moduuli on kooltaan 60-80 neliömetriä. Tiina Karppi / Yle
 Valmis koulu alle puolessa vuodessa
 Moduuleista rakentaminen on teollista rakentamista. 3 000 neliömetrin suuruisen koulun rakentamiseen kuluu yhteensä neljästä viiteen kuukautta. Pääasiassa rakentaminen tapahtuu sisällä tehtaassa.
 – Aina kun sääolosuhteet ovat huonot, ajattelen, että meidän tilanteemme on todella hyvä täällä sisätiloissa, rakennusneuvos Veli Hyyryläinen sanoo.
 Rakennuksen varsinainen pystytys tontille kestää vajaan viikon, minkä jälkeen viimeistelyyn kuluu vielä noin kaksi kuukautta. Hintaa tämän kokoiselle koululle tulee karkeasti 6-7 miljoonaa euroa ilman arvonlisäveroa.
 Jos rakennusta halutaan jälkeenpäin siirtää, talotekniset laitteet irrotetaan takaperoisesti siten, että moduulit ovat kuljetettavissa erikseen. Uudella paikalla ne jälleen pystytetään ja talotekniikan järjestelmät palautetaan. Siirto on tehtävissä muutamassa kuukaudessa, esimerkiksi koululaisten kesäloman aikana.
 – Aikaisemmin on ollut niin, että kunnat ovat hankkineet lyhyisiin ja vähän pidempiinkin tarpeisiin vuokrarakennuksia tai muita lyhytkestoisia ratkaisuja. Aika paljon on kuitenkin ollut epäonnistumisia erilaisten parakki- ja koppiratkaisujen takia, Veli Hyyryläinen sanoo.
 Helilän koulun väistötilat rakennettiin Kotkaan viime vuonna noin neljässä kuukaudessa. Pyry Sarkiola / Yle
 Tähtäimessä 30 prosentin kasvu
 Elementit-E Oy:n johtaja Veli Hyyryläisen mukaan pysyviksi jäävien tilojen kysyntä on kasvanut. Hänen mukaansa moduuleista rakennetun koulun käyttöikä on vähintäänkin 50 vuotta, jopa lähemmäs sataa.
 Hän arvelee myös, että teollinen rakentaminen tulee kasvattamaan suosiotaan.
 – Jos mietitään autoteollisuutta, niin ei kukaan enää vie kyläsepälle piirrustuksia ja sano, että tekisitkö minulle auton, vaan kyllä ne ovat tehtaalla tehtyjä. Uskoisin, että rakennuksetkin ovat yhä enemmän tehtaalla tehtyjä tulevaisuudessa.
 Koulujen lisäksi Elementit-E Oy valmistaa moduuleista muun muassa päiväkoteja, hoivakoteja ja muita toimitiloja. Yritys avasi perjantaina uuden tehtaan Kouvolaan suuremman vierelle, mikä mahdollistaa tuotannon lisäämisen. Alihankkijat mukaan lukien se työllistää kaksikymmentä uutta työntekijää.
 Uudessa tehtaassa keskitytään muun muassa WC-tilojen ja muiden enemmän aikaa tarvitsevien tilojen tekemiseen, mikä on tähän asti jarruttanut tuotantolinjalla.
 Viime vuonna Elementit-E Oy:n tehtaalla valmistettiin noin 15 000 rakennusneliömetriä. Tällä hetkellä tuotantotahti on noin 1 600 neliömetriä kuukaudessa eli kuusi tilaelementtiä viikossa.
 – Tavoitteemme tälle vuodelle on 20 000 neliömetriä, eli noin 30 prosentin kasvu, Veli Hyyryläinen kertoo.

Kouluja ei enää rakenneta vesisateessa – elementeistä tehty rakennus valmistuu sisätiloissa alle puolessa vuodessa ja siirtyy tarvittaessa uuteen paikkaan


Summary: Turvapaikkadokumentin ohjaaja uskoo, että elokuva nähdään kevään aikana, vaikka Yle ei ole tehnyt asiasta lopullista päätöstä.

Dokumenttielokuva  Seinäjoen arabikevät  nähdään vielä Ylellä, uskoo vakaasti elokuvan ohjaaja  Matti Reinikka . Hänen mukaansa elokuvan esityspäiväksi on tällä hetkellä suunniteltu 9. toukokuuta.
 Yle pyrkii esittämään elokuvan, mutta julkaisupäätöstä ei ole tehty.
 Tilaaja  Erkki Astala  Ylestä kertoo, että kyseessä on vasta yksi suunnitelluista esityspäivistä, eikä lopullista esityspäivää vielä ole. Elokuvan tuore leikkausversio on Ylen arvioitavana.
 – Niin kuin kaikkien sisältöjen kohdalla, lopullinen julkaisupäätös voidaan tehdä vasta, kun sisältö on hyväksytty, Astala kertoo.
 Rahoittajat eivät hyväksy elokuvan sisältöä
 Seinäjoen arabikevät  kertoo syksyn 2015 turvapaikanhakijakriisistä kolmen eri näkökulman kautta. Irakilaisen turvapaikanhakijan, vastaanottokeskuksen johtajan ja paikallisen maahanmuuttokriittisen aktivistin tarinat kohtaavat kolmen vuoden seurannan aikana.
 Ohjaaja Matti Reinikka painottaa, että toisin kuin julkisuudessa on väitetty, elokuva ei ole islam- tai maahanmuuttovastainen.
 – Ei missään nimessä. Pyrkimys on puhua vaikeista asioista ja kunnioitaen ihmisiä ja heidän vakaumuksiaan.
 Ohjaajan mielestä elokuvan sisällössä ei ole mitään, miksi sitä ei voisi esittää.
 – Elokuva on tasapuolinen, mielestäni jopa hyvin onnistunut ja sen käsikirjoituksen mukainen, jonka pohjalta sitä alunperin lähdettiin tekemään, hän sanoo.
 Elokuvaosuuskunta Siperian tuottaman dokumentin rahoittajia ovat Suomen elokuvasäätiö, Yleisradio, Audiovisuaalisen kulttuurin edistämiskeskus (AVEK) ja Kirkon mediasäätiö. Ne julkaisivat perjantaina kannanoton, jonka mukaan eivät ole hyväksyneet elokuvan sisältöä.
 Reinikka kiinnittää huomiota tiedotteen sanoihin, jonka mukaan rahoittajat eivät ole "tähän mennessä" hyväksyneet "elokuvan leikkausversiota".
 – Tässä ei sanota, etteivät he hyväksyisi elokuvaa. Itse tulkitsen tämän niin, että elokuva on yhä arvioinnissa, hän sanoo.
 Yle: "Elokuva ei ole vielä valmis"
 Erkki Astala vahvistaa, että tuoreinta leikkausversiota ei ole vielä arvioitu. Matti Reinikka on toimittanut syksyn aikana elokuvasta Ylelle useita leikkausversioita, joita Yle ei ole hyväksynyt esitettäväksi.
 Ohjaajan mukaan erimielisyyksissä on kyse pikkuasioista, jotka koskevat kolmea-neljää kohtausta.
 Yleisradion Astala ei lähde erittelemään, kuinka suuria erimielisyydet ovat. Astalan mukaan Ylen lähtökohta on yhä se, että osapuolet pääsevät yhteisymmärrykseen ja elokuva julkaistaan.
 – Elokuva ei ole Ylen näkökulmasta valmis, ja me jatkamme sen arviointia ja keskustelua tuottajan kanssa, hän kertoo.
 Äärioikeistoaktivisti jäi saapumatta lehdistötilaisuuteen
 Dokumentista  Seinäjoen arabikevät  oli tarkoitus järjestää perjantaina lehdistötilaisuus Suomen elokuvasäätiön tiloissa. Säätiö perui tilaisuuden. Se järjestettiin lopulta Hotelli Arthurin kokoustiloissa Helsingin Kaisaniemessä. Paikalla oli tiedotusvälineitä, kutsuvieraita ja elokuvan päähenkilöitä.
 Matti Reinikka oli kutsunut myös 36-vuotiaan, brittiläisen äärioikestoaktivistin ja maahanmuuttokriitikko  Tommy Robinsonin .
 Suomen elokuvasäätiö ilmoitti sanoutuvansa irti kaikista Robinsonin julkisesti esittämistä lausunnoista.
 Reinikka vahvistaa, että Robinson on nyt Suomessa, mutta hän ei saapunut lehdistötilaisuuteen.
 – Tommy Robinson on sairastunut ja hän ei tullut tänään paikalle. Kutsuin hänet henkilökohtaisesti puhumaan Englannin grooming-ilmiöstä, joka on siellä suuri ongelma.
 Suomessa grooming-ilmiö nousi esille Oulussa paljastuneiden seksuaalirikosten yhteydessä.

Seinäjoen arabikevät -dokumentin esittäminen edelleen epävarmaa – Ohjaaja luottavainen, vaikka sisältöä ei ole hyväksytty


Summary: Autonkuljettaja saatiin kiinni.

Nainen ja hänen koiransa menehtyivät iltapäivällä Espoon Kauklahdessa, jouduttuaan henkilöauton yliajamaksi.
 Epäilty autonkuljettaja on otettu kiinni.
 Länsi-Uudenmaan poliisi tutkii tapahtumaa.

Nainen jäi koirineen auton yliajamaksi Espoossa


Summary: Airola tuntee kiitollisuutta siitä, että sai apua ajoissa eikä jalkaa jouduttu amputoimaan.

Oona Airola  on näyttelijä ja laulaja. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat  Oma maa  ja  Hymyilevä mies , josta hän voitti parhaan naissivuosan  Jussi-palkinnon  vuonna 2017. Airola tekee myös musiikkia nimellä  Oona .
 Airolan ratsastusharrastus alkoi jo kolmevuotiaana. Päivittäinen hevosharrastaminen alkoi, kun Airolan perheeseen hankittiin ensimmäinen hevonen. Siitä lähtien ratsastus on kuulunut hänen elämäänsä. Ensimmäisen oman ratsunsa hän sai 11-vuotiaana.
 – Eipä siinä paljoa muuta elämään mahtunut. Niin kuin hevosihmiset tietävät, se on aika kokonaisvaltainen elämäntapa, kertoi Airola Puoli seitsemän haastattelussa.
 Kahdeksanvuotiaana Oona joutui vakavaan hevosonnettomuuteen. Vaikka Airola tunteekin syntyneensä väärälle vuosikymmenelle, tai jopa vuosisadalle, hän ei olisi hengissä, jos olisi elänyt muulloin kuin nykyaikana.
 "Siinä oli aika kriittiset hetket"
 Airola kuvailee, miten hevosen kavioissa ollut hokinpiikki osui häntä suoraan reidessä olleeseen valtimoon. Hän oli hetkeä aiemmin menettänyt otteensa ohjaksista ja pudonnut hevosen selästä.
 – Siinä oli aika kriittiset hetket. Siviilistä paikalla hälyytetty kirurgi ehti onneksi paikalle leikkaamaan.
 Kokkolasta, missä Airolan perhe asui, ei olisi ehditty mitenkään sairaalaan Ouluun saakka.
 – Tulevaisuus olisi mennyt aika toisella tavalla, jos jalka olisi jouduttu amputoimaan.
 Airola tuntee olevansa onnellinen, että pystyy perusasioihin.
 – Pystyn liikkumaan ja tekemään sitä työtä mitä haluan tehdä. Olen aika paljon peruskiitollisuuden äärellä.

Näyttelijä ja laulaja Oona Airola joutui lapsena vakavaan  onnettomuuteen – hevonen juoksi päältä


Summary: Vajaa vuosi sitten tehdyssä iskussa kuoli tiettävästi noin 40 ihmistä.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Syyrian Dumassa viime huhtikuussa tehdyssä kemialliseksi epäillyssä iskussa käytettiin klooria, kertoi Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW perjantaina julkaisemassaan raportissa. Järjestön mukaan on syytä olettaa, että iskussa käytettiin klooria sisältävää myrkyllistä kemikaalia.
 Sama tulos oli esillä jo heinäkuussa julkaistussa väliraportissa. Loppuraportissa ei nimetä syyllisiä, vaikka OPCW on sittemmin saanut oikeuden myös selvittää kaikkien Syyriassa vuoden 2014 jälkeen tehtyjen iskujen tekijät.
 Huhtikuun iskussa kuoli tiettävästi noin 40 ihmistä. OPCW:n tutkijat ottivat Dumasta yli sata näytettä päästyään kaupunkiin joitakin viikkoja iskun jälkeen sekä haastattelivat silminnäkijöitä.
 Syyrian hallintoa tukeva Venäjä kiirehti kieltämään raportin tulokset syyrialaisen vapaaehtoisjärjestön provokaationa.
 Yhdysvallat, Britannia ja Ranska syyttivät Syyrian hallintoa iskusta ja tekivät ilmaiskuja Syyriaan. Duman kaupunki oli iskun aikaan kapinallisten hallussa, mutta hallinnon joukkojen piirittämä.
 Aiemmin aiheesta:
 Kemiallisten aseiden kieltojärjestö: Syyrian Dumasta löydettiin kloorattuja kemikaaleja, ei merkkejä hermomyrkystä  6.7.2018
 EU antoi tukensa Syyrian ilmaiskuille – Soini: Näytöt kemiallisten aseiden käytöstä riittävät  16.4.2018

OPCW: Syyrian Duman iskussa käytettiin klooria


Summary: EU:n pääneuvottelija Michael Barnierin mukaan Britanniassa pelätään, että rajan auki pitäminen yhdistäisi Britannian ikuisesti EU:n.

Euroopan Unioni on valmis antamaan Britannialle lisää takuita siitä, että Irlannin rajan pitäminen auki tulisi olemaan vain väliaikainen ratkaisu, sanoo EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  perjantaina.
 – Me tiedämme, että Britanniassa on ilmassa on pelkoja, että rajan auki pitäminen yhdistäisi Britannian ikuisesti EU:n, sanoo Barnier  saksalaisen Die Weltin haastattelussa.
 – Näin ei tule käymään. Olemme valmiita antamaan lisää takuita, vakuutuksia ja selvennyksiä, että rajan pitäminen auki on vain väliaikaista, sanoo Barnier.
 Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajasta on tulossa brexitin myötä EU:n ulkoraja.
 Päivitämme uutista hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Irlanti valmistautuu kovaan brexitiin, julkaisi lakipaketin pehmentämään iskua
 Telegraph: Brexit and the Irish border explained: why the headache is not going away any time soon

EU lupaa Britannialle, että Irlannin rajan pitäminen auki olisi vain väliaikainen ratkaisu


Summary: Yle Areenassa alkaa klo 20.50 erikoislähetys, jossa vaaleista keskustelevat Viron ulkopoliittisen instituutin johtaja Kristi Raik ja Suomen Pietarin-konsulaatin lehdistövirkamies Anna Laine.

Viron parlamenttivaalien tiukka kisa on päättynyt. Uurnat sulkeutuivat kello kahdeksalta.
 Sähköisten äänten perusteella keskustapuolueen johtaja Jüri Rattas joutuu luovuttamaan pääministerin salkun oikeistolaisen reformipuolueen johtajalle Kaja Kallakselle.
 Sähköisistä äänistä ei kuitenkaan voi vetää johtopäätöksiä lopputuloksesta. Viime vaaleissa ne antoivat reformipuolueelle huiman etumatkan, joka laskennan aikana hiipui.
 Viron yleisradioyhtiön ERR:n vaalilähetyksen analyytikot arvioivat, että maaliin ykkösenä tuleekin keskusta.
 Sähköiset äänet:
 Reformi: 40 % Keskusta: 11,7 % EKRE: 13,5 % Sos. dem.: 11,4 % Isänmaa: 12,6 % Viro 200: 5,5 %
 Viron parlamentissa riigikogussa on 101 paikkaa. Sekä reformin ja keskustan on kyselyjen perusteella arvioitu saavan niistä noin 30, oikeistopopulistisen Viron konservatiivisen kansanpuolueen EKRE:n parikymmentä sekä sosiaalidemokraattien ja oikeistolaisen Isänmaa-puolueen kymmenkunta.
 Mikään viidestä muusta yrittäjää eivät näillä näkymin ole ylittämässä viiden prosentin äänikynnystä. Edellisen riigikogun kokoonpanosta katoaa vapaapuolue, joka syntyi korruption vastaisesta kansanliikkeestä.
 Äänestysprosenttia ei vielä ole kerrottu, mutta ennakkoarvoiden mukaan se nousee hieman. Ennakkoon äänesti miltei 40 prosenttia äänioikeutetuista. Sähköinen äänestäminen lisääntyi viime vaaleista, mutta muu ennakkoäänestäminen väheni.
 Viime vaaleissa äänestysprosentti oli hivenen yli 64.

Viron vaaliuurnat sulkeutuivat – äänestysprosentti saattaa nousta


Summary: Orbán kertoi asiasta saksalaisen Welt Am Sonntagin haastattelussa.

Unkarin pääministeri  Viktor Orbán  ei anna periksi kiistassaan Euroopan kansanpuolueen EPP:n kanssa.
 Orbánin johtamaa oikeistopopulistista Fidesz-puoluetta  uhkaa erottaminen EPP:stä . Erottamista ovat vaatineet lukuisat EPP:n jäsenpuolueet eri maissa,  mukaan lukien Kokoomus Suomessa .
 Fidesz on viime viikkoina ollut esillä julistekampanjansa takia.
 Unkarin hallituksen siirtolaisvastaisen kampanjan juliste Budapestissä. Julisteessa syytetään yhdysvaltalaista suursijoittajaa ja hyväntekijää George Sorosia ja EU-komission puheenjohtajaa Jean-Claude Junckeria laittoman maahantulon kannattamisesta. Attila Kisbenedek / AFP
 Kampanja syyttää EU:ta ja komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  esimerkiksi maahanmuuton edistämisestä. Unkaria vastaan on myös aloitettu menettely oikeusvaltioperiaatteen rikkomisen takia.
 Orbán ei aio perääntyä.
 Welt Am Sonntag -sanomalehden haastattelussa  hän lataa täyslaidallisen Junckeria ja muuta EU:n nykyjohtoa kohtaan.
 – En pidä hänen (Junckerin) näkemyksistään. Hänen talouspoliittinen ajattelu on sosialistista ja hän kannattaa maahanmuuttoa. Hänen yrityksensä erottaa meidät EPP:stä on henkilökohtaita uskottomuutta, Orbán sanoo.
 Hän kertoo myös, etteivät Juncker ja unkarilaismiljonääri  George Soros  jää ainoiksi Fideszin pilkan kohteiksi. Junckerin tilalle EU-vastaisiin julisteisiin on Orbánin mukaan tulossa EU-komission varapuheenjohtaja  Frans Timmermans .
 Orbán näkee Fideszin myös jatkossa EPP:n jäsenenä ja ilmaisee tukensa EPP:n johdoon Helsingin puoluekokouksessa valitulle  Manfred Weberille .
 Orbán kiistää haastattelussa myös olevansa juutalaisvastainen.
 – Unkarin juutalaiset nauttivat hallituksemme suojaa. Tämän lisäksi suhtaudumme myönteisesti Israelin valtioon, hän sanoi.
 Orbán lisäsi juutalaisvastaisuuden olevan maahanmuuton aikaansamaa, ja että sitä esiintyy tästä syystä enemmän Länsi- kuin Itä-Euroopassa.

Orbán ei peräänny, vaikka hänen puoluettaan uhkaa erottaminen EPP-ryhmästä: "Aiomme jatkaa julistekampanjaamme ja pysyä ryhmässä"


Summary: Puukotukset tapahtuivat Santavuorentiellä.

Poliisi kertoo Twitterissä, että Helsingin Haagassa mies on puukottanut kahta aikuista ja yhtä lasta.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltasanomat .
 Kerromme pian lisää.

Poliisi: Kahta aikuista ja yhtä lasta puukotettu Helsingissä


Summary: Pääministerin haastattelutunti kuullaan tällä kertaa suorana Oulusta.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri Juha Sipilää (kesk.) tentataan tänään jälleen Pääministerin haastattelutunnilla. Ohjelmaa voi kuunnella suorana Yle Areenassa kello 14.02 alkaen ja  lähetyksen jälkeen tallenteena täältä .
 Haastattelijoina toimivat Lapin Kansan vastaava päätoimittaja Antti Kokkonen, Talouselämän toimittaja Matti Virtanen sekä Yle Uutisten Politiikka ja yhteiskunta -toimituksen päällikkö Paula Pokkinen.
 Asialistalle nousevat muun muassa sote-uudistuksen kohtalo vaaleihin valmistautuvassa eduskunnassa.
 Puhetta johtaa Petri Kejonen. Lähetys kuullaan suorana Oulusta.

Mitä sanoo Sipilä sotesta, minkälaista tulevaa hallitusta pääministeri povaa? Pääministerin haastattelutunti suorana kello 14.02 alkaen


Summary: Poliisi hälytettiin kerrostaloalueelle puoli yhdeksältä aamulla.

Poliisilla ja pelastuslaitoksella on käynnissä suuri operaatio Sipoon Söderkullassa.
 Poliisi vahvistaa operaation STT:lle, mutta ei kommentoi yksityiskohtia. Poliisin mukaan tapaus ei aiheuta vaaraa sivullisille.
 – Tehtävä on edelleen kesken. Se ei aiheuta eikä ole aiheuttanut vaaraa sivullisille, sanoo rikoskomisario  Simo Kauppinen  Itä-Uudenmaan poliisista.
 Hälytys tuli aamulla puoli yhdeksän aikaan. Kauppinen kertoo, että poliisi on edelleen selvittämässä tapahtumien kulkua.
 Operaatiosta kertoi  Iltalehti . Sen mukaan kerrostalon parkkipaikalla on useita poliisiajoneuvoja sekä pelastustoimea. Paikalla on myös pelastushelikopteri.
 Silminnäkijä kertoi Iltalehdelle, että kerrostalon rapussa on verta lammikoissa useassa kerroksessa sekä talon hississä. Silminnäkijän mukaan poliisi myös tutkii käsiasetta muistuttavaa esinettä parkkipaikalla.
 Poliisi ei kommentoi STT:lle Iltalehden tietoja.Poliisi sanoo tiedottavansa tapahtuneesta seuraavan kerran vasta maanantaina.

Sipoossa meneillään poliisi- ja pelastusoperaatio – poliisin mukaan sivullisille ei aiheudu vaaraa


Summary: Ennakkoäänestyksen perusteella suurinta kannatusta odotetaan opposition Reformipuolueelle.

Vaalitoimistot ovat avautuneet Viron parlamenttivaaleissa. Äänestäminen alkoi kello 9 aamulla eri puolilla Viroa.
 Virolaiset valitsevat 101 kansanedustajaa parlamenttiin eli riigikoguun.
 Vajaat 40 prosenttia virolaisista äänesti jo ennakkoon keskiviikkona päättyneessä ennakkoäänestyksessä. Ennätykselliset lähes 250 000 ennakkoääntä annettiin sähköisesti internetin välityksellä.
 Vajaat 100 000 ihmistä äänesti fyysisillä ennakkoäänestyspaikoilla.
 Uutistoimisto BNS:n ja Postimees-lehden tilaaman , Kantar Emor -laitoksen tekemän kyselyn mukaan ennakkoäänissä johtaa selvästi opposition Reformipuolue.
 Reformipuolue olisi saanut erityisesti sähköisesti annettuja ääniä. On kuitenkin odotettavissa, että äänestyspäivänä kilpailijat, kuten pääministeripuolue keskusta, ottavat etumatkaa kiinni.
 Lisää aiheesta:
 Virossa äänestetään parlamenttivaaleissa, oikeistopopulistit nousussa
 Äärioikeistopuolueelle ennustetaan Virossa vaalivoittoa – Tutkija: "Suomessa yhtä avointa rasismia tuskin hyväksyttäisiin"
 Entä jos Virosta tulisi kuudes Pohjoismaa? "Emme tunne hengenheimolaisuutta Baltiaa kohtaan"

Äänestäminen on alkanut Viron parlamenttivaaleissa


Summary: Sairaanhoitajat, palomiehet ja maatalouslomittajat odottavat ratkaisuja.

Kaatuu. Ei kaadu. Kaatuu sittenkin.
 Sairaaloissa ja terveyskeskuksissa ympäri Suomen maan eletään outoja aikoja. Yli 200 000 sosiaali- ja terveydenhoidon ammattilaista ihmettelee, kuka tai mikä on heidän tuleva työnantajansa.
 Kaikki riippuu nyt siitä,  valmistuuko hallituksen sote- ja maakuntauudistus .
 Haapajärveläinen sairaanhoitaja ja luottamusmies  Nina Pulkkinen  kuvailee tunnelmia työpaikallaan terveyskeskuksessa sekaviksi. Pulkkinen valmistui ammattiinsa 90-luvun lamavuosina ja sai tottua pätkätöihin.
 Niitä aikoja hän ei enää kaipaa. Nyt Pulkkisella on vakituinen työpaikka Pohjois-Pohjanmaan terveyskeskuksessa dialyysihoitajana.
 – Tuntuu turhauttavalta, mutta pelkojakin on. Missä minä sitten olen töissä? Sote-väsymystäkin on, Pulkkinen kuvailee.
 Tavallinen työntekijä näkee vain otsikot lehdessä
 Sairaanhoitaja Nina Pulkkinen itse on halunnut vaikuttaa uudistukseen omassa sairaanhoitopiirissään ja Tehyn hallituksen jäsenenä.
 Ympäri Suomen maata on raadettu tunteja, päiviä ja kuukausia. Se on sisältänyt toivoa, pelkoa ja turhautumista.
 – Sotehan tehdään jokaisessa maakunnassa omannäköisekseen. Pohjois-Pohjanmaalla on otettu henkilökuntaa mukaan uudistukseen.
 Terveyskeskuksessa tavallinen työntekijä näkee vain otsikot lehdessä tai nettisivuilla. Ne kertovat päivä  päivältä mutkikkaampaa tarinaa.   Siinä vilisee kummallisia lyhennyksiä. On maku ykköstä, maku kakkosta ja notifikaatioita.
 Varmaa on, että mikäli sote-uudistus menee läpi, kunnista maakunnille siirtyy noin 220 000 työntekijää. Suurin ryhmä ovat sosiaali- ja terveydenhoidon ammattilaiset, 202 655 työntekijää.
 Toisena tulevat palomiehet ja pelastushenkilökunta, 6 250 työntekijää. Kolmanneksi suurin ammattiryhmä on maatalouslomittajat ja maaseutuhallinto, yhteensä 3 260 työntekijää.
 Suomen suurin henkilöstöuudistus
 Työmarkkinajohtaja Markku Jalonen veikkaa seuraavista työehtossopimusneuvotteluista hankalia. Kuntatyönantajat (KT) ei halua luopua   kilpailukykysopimuksessa sovitusta 24 tunnin vuosityöajan pidennyksestä. Jalosen mukaan siihen ei ole varaa.      Yle
 Kuntatyönantajien työmarkkinajohtaja  Markku Jalonen  odottaa, mutta ei kädet ristissä. Muutos on valtava ja sitä on valmisteltu pari vuotta.
 – Jos eduskunta saa soten valmiiksi, se merkitsee ylivoimaisesti suurinta henkilöstö- ja työmarkkinauudistusta. Me neuvottelemme jo siitä, millaisia työ- ja virkaehtosopimuksia tulee tuleviin maakuntiin, niiden yrityksiin ja uudistuviin kuntiin.
 Työntekijät siirtyvät kuntien palkkalistalta maakuntiin "vanhoina työntekijöinä". Se tarkoittaa, että palkka ja työehdot eivät muutu niin kauan kuin työ- ja virkaehtosopimukset ovat voimassa.
 Jalonen muistuttaa, että tämä on vasta alkua. Seuraavissa työehtosopimusneuvotteluissa on muitakin pulmia. Julkisen puolen työntekijät haluaisivat päästä eroon kilpailukykysopimuksen työajan pidennyksistä.
 Kuntatyönantaja pitää kiinni siitä, että  24 tunnin vuotuinen työajan pidennys  on tullut jäädäkseen eikä siitä ole varaa luopua.
 Valinnanvapaus Haapajärvellä
 Haapajärveläinen sairaanhoitaja ja luottamusmies Nina Pulkkinen toivoo, että viimein tulisi valmista.
 – Se pelottaa, että jos ratkaisua ei tule. Kenellä on enää motivaatiota tehdä yhtään mitään?
 Ajatus soten kiistellystä valinnanvapaudesta kuitenkin hieman huvittaa Pulkkista. Haapajärveltä on Ouluun 160 kilometriä.
 – Meillä ei ole niitä julkisia yhteyksiä ja kulkuneuvoja päästä valinnanvapauden ääreen. Saapa nähdä, millainen taksirumba siitä tulee, Pulkkinen sanoo.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sote kiertyy yhä hankalampaan umpisolmuun – löytyykö hallituksesta avaajia?
 Yksinkertainen opas sote-finaaliin: Tätä vuosikausia kestäneellä hankkeella tavoitellaan, ja näin se voisi vielä edetä
 Sote-valiokunnassa syntyi heti riita – oppositio pillastui päätöksestä, ettei asiantuntijoita enää tarvitse kuulla: "Kertoo paniikista"

Jos sote tulee, 220 000 työntekijän työnantaja vaihtuu: “Tuntuu turhauttavalta, missä minä sitten olen töissä?”


Summary: Vanhusten lisäksi voittoa tehdään myös nuorista, kirjoittaa toimittaja Jani Kaaro.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Näin avartui maailmankuvani baarissa monta vuotta sitten.
 Nuorehko mies oli yleismies jantusena jonkinlaisessa teollisuushallin tapaisessa. Rakennuksen päädyssä oli autokorjaamo, yläkerrassa pieniä konttoreita; kopiointiliikkeitä, tilitoimistoja ja sen sellaisia. Kaverilla oli akuuttina ongelmana rakennuksen lämmitys; öljypoltin kai reistaili tai se olisi pitänyt uusia.
 – Miksette investoi johonkin ympäristöystävälliseen, maalämpöön tai pellettiin, kysyin. Luulisi, että omistajat olisivat kiinnostuneita.
 Kaveri melkein purskautti oluet kitusistaan. Nauroi sitten sarkastisesti.
 – Omistajat? Ei varmasti. Perussääntö on: Kulut pidetään minimissä, vuokrat maksimissa ja mitään isoja investointeja ei tehdä. Kun rakennus on käytetty loppuun, se myydään jos joku ostaa, tai jyrätään alas. Ne haluaa vain rahat.
 – No mikä se tuollainen omistaja on, kysyin.
 – Ei se ole mikään ihminen. Se on joku salkku, jossain Hong Kongissa, en edes tiedä missä. Meillä ei ole mitään yhteyttä niihin. Suomessa on vain joku asiamies, johon ei ikinä saa yhteyttä. Me ollaan vain yksi monista kiinteistöistä jossakin salkussa, joka on jossakin toisessa salkussa, joka on jossakin kolmannessa salkussa. Ainoa asia, mikä niitä kiinnostaa, on rahat.
 Kuinkahan monta vuotta olemme saaneet kuunnella , miten autuasta yksityisen sektorin toiminta on. Julkinen puoli on jäykkää ja sääntöjen kankeuttamaa ja tekee usein tappiota. Kutsutaan siis yksityinen sektori apuun, niin kaikki sujuu kuin tanssi – postista vanhustenhuoltoon ja junista lastensuojeluun.
 Jos olet yksi niitä, jotka ovat nielaisseet tämän unelman, mitä jos loisit silmäyksen Englantiin, jossa tämä kehitys alkoi jo 1980-luvulla. Enkä parempaa esimerkkiä tiedä kuin Thames Water, vesiyhtiö, joka vastaa siitä, että kaikille lontoolaisille tulee puhdasta vettä ja että viemärit toimivat.
 Vuonna 2006 Thames Waterin suurimmaksi omistajaksi tuli sijoittajakonsortio, jota johti australialainen investointipankki Macquarie Bank. Tänä päivänä Thames Waterin omistusjärjestelyt muistuttavat venäläistä nukkea: On holding-yhtiö, jonka sisällä on toinen holding-yhtiö, jonka sisällä on kolmas holding-yhtiö, jonka sisällä on…no tiedätte mitä. Suurimmat osakkeenomistajat ovat sijoitusyhtiöitä ja pääomainvestoijia. Yksi tytäryhtiöistä on rekisteröity Cayman-saarille, tunnettuun veroparatiisiin.
 Ovatko lontoolaiset sitten hyötyneet siitä , että kosmopoliitit salkkumiehet omistavat heidän vesiyhtiönsä? No, tilanne on hieman sama kuin tuolla kaverilla, jonka tapasin baarissa.
 Sen jälkeen kun Macquarien johtamat sijoittajat astuivat ruoriin, yhtiö maksoi omistajilleen monina vuosina enemmän osinkoa kuin yhtiöllä oli kyseisinä vuosina voittoa, kaikkiaan 1,8 miljardia puntaa. Mistä rahat? Pääosin velasta, koska nostamalla velkaa yhtiö voi välttää veroja. Yhtiön ei esimerkiksi ole tarvinnut maksaa yhteisöveroa moneen vuoteen, samalla kun omistajat ovat rikastuneet rikastumistaan.
 Tätä vastaan lontoolaiset ovat saaneet yhden Englannin huonoimmin  hoidetuista vesiyhtiöistä.  Yhtiö on saanut miljoonien puntien sakkoja vesivuodoista  ja infrastruktuurin kehittämistä on laiminlyöty. Lontoossa on tiedetty jo vuosien ajan, että jätevesiongelma voidaan ratkaista vain rakentamalla uusi jätevesiputki syvälle kaupungin alle. Se on valtava investointi ja vaatii paljon rahaa. Jos yhtiö ei olisi syytänyt kaikkea rahaa omistajille, yhtiöllä olisi nyt rahat tuohon investointiin. Sen sijaan yhtiö on koettanut saada rahat investointiin kohottamalla vesimaksuja – eli lontoolaiset eivät saaneet edes halvempaa vettä.
 Saivat lontoolaiset toki jotakin. Kun Macquarie vuonna 2017 jätti vesiyhtiön, se jätti yhtiölle  lähes kahden miljardin punnan ylimääräisen velan .
 Nyt joku sanoo, että olen bisneksen vastainen.  En ole, mutta pidän ongelmallisena tällaista salkkuomistusta, jossa pyritään vain voiton maksimointiin samalla kun myyntiartikkeli happanee tai rapistuu käsiin. Tiedättekö mikä tekijä antiikin Roomassa ennusti sitä, miten nopeasti viljelymaiden eroosio teki maasta käyttökelvottoman? Vastaus: Omistajien etäisyys. Kun omistajat olivat kaukana, maa käytettiin nopeammin loppuun.
 Monelle saattaa tulla yllätyksenä, miten suuresti lastensuojelun palvelurakenne on viime vuosina yksityistynyt.
 Nyt kun suomalaiset ovat havahtuneet, että juuri tällaiset  salkkumiehet käärivät voittoa meidän vanhuksistamme , ei pidä unohtaa. että salkkumiehiä häärii myös elämänjanan toisessa päässä – lastensuojelussa.
 Monelle saattaa tulla yllätyksenä , miten suuresti lastensuojelun palvelurakenne on viime vuosina yksityistynyt. Palveluntarjoajista enää alle viidennes on julkisia  ja yksityistyminen syvenee koko ajan.  Kun tutkijat äskettäin selvittivät  lastensuojelun yksityisiä toimijoita he havaitsivat, että kenttä on jatkuvassa muutoksessa.
 Yksityisiä toimijoita on monenlaisia, mutta siellä on mukana myös toimijoita, jotka ovat jonkin ulkomaisen tai kansainvälisen sijoitusyhtiön salkussa. Tuttuja nimiä ovat Attendo, Esperi ja Mehiläinen, joilla vanhustenhuollon lisäksi on tukeva sija lastensuojelupalveluissa. Merkittävä toimija lastensuojelussa on myös Arjessa Oy, jonka omistaa nykyään Humana AB, jonka omistus puolestaan on Jerseyn veroparatiisiin rekisteröidyllä Argan Capitalilla. Tämän lisäksi on tietenkin kirjava joukko pienempiä yrityksiä ja yleishyödyllisiä yhteisöjä, jotka ovat yhtiöittäneet lastensuojelupalvelunsa.
 Jos ala kerran on niin tuottoisa, että se houkuttelee pääomasijoittajia, miksi palkkaus ei houkuttele alalle päteviä työntekijöitä?
 Mitä lastensuojelun maailmassa tapahtuu, siitä tiedämme kovin vähän me, jotka emme koskaan joudu sen kanssa tekemisiin. Viime aikoina virallisista lähteistä on kuitenkin kuultu äänenpainoja, joiden mukaan kaikki ei taida olla hyvin.
 Aluehallintovirastoissa ehdoton valtaosa  sosiaalihuollon kanteluista koskee lastensuojelua . Myös  oikeuskanslerin viraston selvitys , josta tiedotettiin viime vuonna, on karua luettavaa. Tässä pääkohtia:
 • Pätevistä työntekijöistä on pulaa, eikä palkkaus houkuttele alalle.
 • Lastensuojelu on medikalisoitumassa, eli sosiaalisia ongelmia hoidetaan yhä enemmän lääkkeillä.
 • Kuntien resurssit eivät riitä lastensuojelun valvontaan, minkä vuoksi tilalle on ehdotettu omavalvontaa (mahtava idea, eikö?).
 • Käsittelyajat ovat monessa kunnassa liian pitkiä eivätkä valvontaraportit ole luotettavia.
 • Lastensuojelun laadun valvonta on varsin heikkoa.
 • Kun lastensuojelu on siirtynyt yksityiselle sektorille, kunnat eivät huolehdi riittävästi kunnan vastuulle jäävistä asioista, kuten lasten perusoikeuksien toteutumisesta. Yksityiset alkavat käyttämään viranomaisia päätösten tuottajina.
 Lastensuojelun bisneistymistä seuranneena  en voi olla kiinnittämättä huomiota yhteen seikkaan ylläolevassa listassa. ”Pätevistä työntekijöistä on pulaa eikä palkkaus houkuttele alalle.” Lastensuojelun laitos- ja perhehoidon markkinat Suomessa olivat vuonna 2016 700 miljoonaa euroa.  Sijoitetun pääoman tuotto samaisilla markkinoilla taas oli 15 prosenttia , eli hyvä. Jos ala kerran on niin tuottoisa, että se houkuttelee pääomasijoittajia, miksi palkkaus ei houkuttele alalle päteviä työntekijöitä?
 Kun katselen hoivapalveluiden bisneistymisestä  – vanhukset, lastensuojelu, kehitysvammaiset – mieleen tulee tarina, jonka kuulin Yhdysvalloissa. Minkä arvoinen on musta työtön mies jossakin Atlantan slummissa? Vastaus: Ei minkään arvoinen. Hän on yhteiskunnalle kuluerä. Mutta jos saat hänet pikkurikkeestä yksityisvankilaan, hänelle voidaan laskea arvo. Nyt hänellä voi nimittäin tehdä rahaa.
 Siinäpä aikamme kuva loogiseen päätepisteeseen vietynä.
 Jani Kaaro
 Kirjoittaja on tietokirjailija ja vapaa toimittaja. Hän rakastaa filosofiaa ja inspiroituu vanhan ja uuden, tutun ja tuntemattoman sekoittumisesta, joka johtaa johonkin hedelmälliseen asiaan.

Jani Kaaron kolumni: Myös lastensuojelu on Suomessa bisnestä