Summary: Auton vuokraamisessa tärkeintä ei ole, millaisen auton saa, vaan millaisen vakuutuksen ottaa. Kalleimmat naarmut ovat halvassa autossa.

Moni autovuokraamo käyttää taitavaa psykologiaa lisämyynnin saamiseksi. Varaamaansa autoa noutavat asiakkaat eivät ole lentomatkan väsyttäminä ja vieraassa kulttuurissa terävimmillään. Autovuokraamojen asiakaspalvelijat käyttävät tätä hyväkseen. He saavat yleensä lisämyynnistä provisiota.
 Tyypillisin temppu on väittää, että asiakas on ”alivakuuttanut” varaamansa vuokra-auton, vaikka tällä olisikin jo vakuutus otettuna. Peloteltu asiakas saattaa tehdä huonoja ratkaisuja ja pistää nimensä sopimuspaperiin, jota hän ei ole lukenut tai ymmärtänyt.
 Tietyissä lomakohteissa, esimerkiksi Mallorcalla, painostava asiakaspalvelu ei ole poikkeus. Vaikka kansainvälisillä autovuokraamoketjuilla on yhtenäiset toimintamallit koko maailmassa, toimivat ne paikallisessa kulttuurissa. Joissakin maissa se voi kulttuuri tarkoittaa, että heikoilta otetaan rahat pois.
 Olemme koostaneet yhdeksän tärkeää vinkkiä, joista on apua erityisesti autoa satunnaisesti ulkomaanmatkoilla vuokraaville. Vinkeistä on tietysti apua myös kokeneille vuokraajille, sillä he eivät vuokraamansa auton sopimusehtoja useinkaan lue.
 1. Miten vuokra-autoa kannattaa etsiä?
 Suomalaiset käyttävät jatkuvasti enemmän netin varausmoottoreita autoa varatessaan. Sellaisia ovat esimerkiksi Rentalcars tai Discover Car Hire.
 Monet autovälittäjien pyörittämät varausmoottorit on laadukkaita. Kaikki eivät ole, vaikka niin netissä väittävätkin. Jos varausmoottori ei tarjoa autoja Euroopassa laajasti tunnetuilta autovuokraamoyhtiöiltä kuten Avisilta, Europcarilta tai Hertziltä, se tuskin on laadukas.
 Tyypillistä on, että asiakkaat eivät useinkaan ymmärrä, ovatko he autoa varatessaan asioineet suoraan autovuokraamofirman vai välittäjän kanssa. Edes luottokorttimaksun outo nimi tai osoite eivät herätä kysymyksiä.
 Laadukkaan varausmoottorin voi yrittää tunnistaa siitä, että sen kautta vuokrattuna auton käyttöehdot ovat täysin samat kuin varattaessa auto suoraan vuokra-autofirman omien sivujen kautta. Jos niissä on eroa, voi ongelmatilanteessa tulla vaikeuksia.
 Satunnaisen vuokraajan kannattaa ensin hakea lomakohteen vuokra-autoja varausmoottorilla ja katsoa, mihin hintajärjestykseen autot asettuvat.
 Varsinainen varaus on kuitenkin turvallisinta tehdä maailmanlaajuisesti tunnetun autovuokraamoketjun omien suomalaisten sivujen kautta. Rahaa siinä ei säästä, mutta hermoja. Ongelmatilanteessa Suomesta ja suomeksi saatava palvelu voi muodostua rahanarvoiseksi.
 Erilaisia varausmoottoreiden tarjoamia paketteja, joissa on mukana sekä lento, hotelli että vuokra-auto, eivät yleensä rahallisesti kannata. Lento ja hotelli yhdessä ovat niissä usein edullisia, vuokra-auton osuus taas yleensä ei ole. Auto kannattaa useimmiten ottaa erikseen.
 Jos etsii halvinta, pitää tietää mitä etsii. Halvimman ottaminen on seikkailu, joka voi mennä pieleen. Jos lomalla auto on tärkeä, kannattaa pelata varmaan päälle ja ottaa auto vuokraamosta, jonka nimen on ennenkin kuullut.
 Maksutapana etukäteismaksu on yleensä edullisempi. Järkevä se on tosin vain, jos maksun saa perua edulliseen hintaan, mikäli lomasuunnitelmiin tulee mutkia matkaan. Maksu- ja peruutusehdot on hyvä lukea tarkasti ennen kuin laittaa maksun menemään.
 Opaskyltti autovuokraamojen toimipisteisiin lentokentällä Lontoossa. Suuret kansainväliset ketjut ovat lentokentillä yleensä vierekkäin. Halvemmat vuokraamot sijaitsevat usein kenttärakennusten ulkopuolella.   Jeff Blackler / AOP
 2. Autovuokraamojäteillä on sekä premium- että halvempia autovuokraamoketjuja. Mistä näiden hinnanerot johtuvat?
 Tunnettujen autovuokraamojen premiumketjuilla autokalusto on uudempaa kuin saman ketjun halpaketjuilla. Autojen ikä korostuu nyt, kun hybridi- ja sähköautoja on tulossa entistä enemmän vuokrakäyttöön. Halvemmilla ketjuilla mallisto on suppeampi.
 Myös asiakaspalvelussa on eroa. Halpaketjuissa säästöjä on haettu juustohöylällä. Kaikesta voitavasta on hiukan tingitty. Toimipisteissä henkilökuntaa on esimerkiksi karsittu niin, että autoa noudettaessa aikaa kuluu enemmän jonottaessa tai toimipiste on vaikkapa lentoaseman ulkopuolella. Se kannattaa huomioida, jos on kiire.
 Halpaketju voi varsinkin enemmän autoa vuokranneelle olla hyvä valinta, mutta sopimusehdot kannattaa silti käydä läpi. Ja sitä juuri kokeneet vuokraajat eivät yleensä tee.
 Tunnettujen vuokraamoketjujen halvempien merkkien alapuolelta löytyvät vielä ketjujen ulkopuoliset halpavuokraamot. Näissä kannatta olla tarkkana, sillä yksityisissä vuokra-autofirmoissa on myös sellaisia, joilta ei sitten lomakohteessa enää ajokuntoista autoa löydykään. Ja pelkkiä suosituksia lukemalla ei firmaa pidä mennä valitsemaan. Niihin ei voi luottaa.
 3. Miten lähellä matkaa auto on edullisin varata?
 Autovuokraamojäteillä on arvokasta asiakasdataa. Ne tietävät edellisvuosien perusteella tarkasti, minä päivinä kysyntä ylittää tarjonnan ja milloin kannattaa pistää ale päälle.
 Ennen pidettiin nyrkkisääntönä, että auto olisi edullisimmillaan 14-10 päivä ennen noutoa. Tänä päivänä hinnat perustuvat monimutkaiseen dynaamiseen hinnoittelun, eikä asiakas pysty kuin arvailemaan, koska hinnat ovat halvimmillaan.
 Se tiedetään kuitenkin, että auto maksaa eniten, jos varauksen tekee vasta matkaa edeltävänä päivänä.
 Heinä-elokuussa auto saattaa lomakohteissa maksaa tuplasti sen mitä se maksaisi lokakuussa. Saatavuus on kuitenkin isompi kysymys kuin hinta. Vuokra-autot loppuvat tänäkin kesänä Euroopassa usein aikaisemmin kuin lentoliput. Lentomatkustajan kannattaakin varata auto jo samaan aikaan lennon kanssa.
 Jos autoa etsivällä on erityistoiveita kuten lasten turvaistuin tai automaattivaihteinen farmariauto, kannattaa varaus tehdä jopa viikkoja ennen matkaa. Sellaista ihmettä, että kesälomakaudella saisi suosituimpaan autoluokkaan kuuluvan keskikokoisen auton vielä pari päivää ennen lähtöä edullisesti, ei kannata odotella tapahtuvaksi.
 Kesäisin kysyntää on myös avoautoista. Monilla avoautoilla on kuitenkin merkkikohtaisia käyttöehtoja. Tyypillistä vuokraamojen avoautoissa on, että niillä on kielletty ajaa tietyissä maissa. Esimerkiksi Sveitsistä vuokrattua avo-autoa ei välttämättä saa viedä Ranskaan tai Italiaan, mutta Itävaltaan ja Saksaan saa samalla autolla vapaasti ajaa.   AOP
 4. Autovuokraamon toimipisteessä asiakkaalle tuputetaan lisäpalveluita, vaikka kaikki on netissä jo varattu. Miksi näin tehdään?
 Autoa vuokraavan täytyy muistaa, että hänen netistä varaamansa vuokra-auto on vasta tarjous. Tarjous ei ole vuokrasopimus. Se on varaus, josta saa varausvahvistuksen. Varsinainen vuokrasopimus allekirjoitetaan vasta toimipisteessä.
 Vaikka vuokrasopimusta ei aikataulupaineessa ja lentomatkasta väsyneenä jaksaisi lukea enää sanasta sanaan, pitää siitä ainakin silmäillä tärkeimmät kohdat. Tärkeintä on katsoa, että vuokra-aika, käyttöehdot ja loppusumma ovat samat kuin tarjouksessa. Aina ne eivät ole. Varsinkin varausmoottorin kautta otettuna voi käyttöehdoissa olla eroja.
 Toimipisteissä tyypillistä on, että asiakaspalvelija pyrkii myymään kaskovakuutusta, vaikka asiakas on vakuutuksen jo varauksen yhteydessä ottanut. Asiakasta saatetaan suorastaan pelotella ”alivakuuttamisen” seurauksilla, jos vuokraajan tarjoamaa kaskoa ei oteta toimipisteestä.
 Tyypillistä on myös, että asiakaspalvelija jankkaa vakuutuksesta niin kauan, että sekä asiakkaalta että muilta jonossa olijoilta menevät hermot. Se on psykologiaa ja kuuluu peliin. Työntekijät saavat lisämyynnistä rahaa. Asiakkaan kannattaa pysyä kovana.
 Rankimmillaan vuokrayhtiö ei edes anna autoa, jos vakuutus on otettu varausmoottorin tai asiakkaan oman kotimaisen vakuutusyhtiön kautta. Asiakkaan pehmentäminen pelottelemalla ja uhkaamalla on lisääntynyt viime vuosina. Taustalla on autojen halventunut hinta ja kilpailutilanne. Halpa auto tuottaa pelkällä päivävuokralla heikosti. Vasta vakuutuksen myynti saattaa tuoda rahaa.
 Halvimmat autot ovat usein iäkkäitä ja niillä on ajettu paljon. Jos asiakkaalla ei ole kaskovakuutusta ilman omavastuuta, pitää autoa vuokratessaan tietää, mitä on tekemässä. Huonosti vakuutettu vuokra-auto on tietoinen riski. Naarmut ja lommot voivat tulla asiakkaalle yllättävän kalliiksi.  Yulia Petrova / AOP
 5. Millainen vakuutus on riittävä?
 Halpojen vuokra-autojen vakuutusehdoissa voi olla jopa tuhansien eurojen omavastuuosuuksia. Lomasta nauttiminen on vaikeaa, jos pitää jännittää, ettei vuokra-autolle vaan sattuisi mitään.
 Satunnaiselle lomailijalle oikeastaan ainoa suositeltava vakuutus on kaskovakuutus ilman omavastuuosuutta. Se maksaa, mutta se vasta maksaakin, jos joku raaputtaa halpaan autoon naarmun.
 Rahan lisäksi jälkiselvittelyt maksavat aina vaivaa ja vievät paljon aikaa. Varausmoottorin kautta otetun vakuutuksen selvittelyt saatetaan tehdä yhtiön kotipaikan mukaan vaikkapa Irlannissa. Papereita saatetaan lähetellä joskus viikkotolkulla. Asiakas maksaa usein ensin vahingon itse ja odottelee sitten rahojaan takaisin.
 Kasko ilman omavastuuta on ainoa vähäriskinen vaihtoehto varsinkin tilanteissa, joissa asiakas palauttaa auton vuokraamon aukioloaikojen ulkopuolella. Kaikki mitä autolle tapahtuu ennen kuin auton vuokraus on kirjattu päättyneeksi, menee asiakkaan piikkiin. Aamuyöllä auton lentokentälle jättänyt asiakas saattaa jo istua lentokoneessa, kun joku rikkoo auton peilin.
 Kaskovakuutuskaan ei automaattisesti sisällä kaikkea. Mikäli vakuutus ei sisällä tuulilasivakuutusta, sellainen kannattaa ehdottomasti ottaa. Nykyajan autojen tuulilasit teknisine tunnistimineen ovat kalliita.
 Vanteiden ja renkaiden vakuuttamiseen pätee, että arvokkaammassa autossa nekin kannattaa vakuuttaa. Pikkuauton vanne tai rengas eivät yleensä niin paljoa maksa, etteikö niitä pysty mahdollisessa rikkoutumistilanteessa omalla rahalla merkkiliikkeestä ostamaan. Esimerkiksi Saksassa uusi vanne autoon kuin autoon saadaan yleensä alle vielä samana päivänä.
 Jos vuokra-autolla joutuu kolariin, niin vakuutusturvasta riippumatta poliisi pitää aina kutsua paikalle. Poliisin tehtävä on selvittää ja kirjata, kuka on syyllinen ja korvausvastuussa.
 Turisti- ja kaupunkikohteissa vuokra-autot loppuvat parhaan sesongin aikaan usein aikaisemmin kuin lentoliput. Auton vaaraminen kannattaa tehdä samaan aikaan lentojen varaamisen kanssa.    Rene Schmidt / AOP
 6. Kannattaako auto tankata täyteen ennen palautusta vai antaa vuokrafirman tankata?
 Perinteinen full-to-full -sopimus on edelleen oikeudenmukaisin ja edullisin tapa vuokra-autossa. Asiakas noutaa auton valmiiksi tankattuna ja palauttaa sen lopuksi tankki täynnä. Autoa varatessa pitää tarkistaa, että sopimuksessa on full-to-full -vaihtoehto. Kaikissa ei ole.
 Erittäin halvoissa autossa saattaa olla tankkaukseen liittyviä kummallisuuksia kuten ehto, että ensimmäisestä tankkauksesta on maksettava erillinen palvelumaksu.
 Tankkauksen osoittamiseksi kuitti kannattaa aina säilyttää myös loman jälkeen. Se vaatii tietysti sen, että huoltoasema myös antaa kuitin. Siksi polttoaine on hyvä maksaa kortilla.
 Jos varman päälle haluaa pelata, kuittia voi näyttää autoa vastaanottavalle henkilölle tai pyytää jopa allekirjoittamaan, että kuitti on nähty. Aina auton vastaanottava työntekijä ei ole edes autoa vuokranneen firman palveluksessa, mutta kuittia voi vilauttaa siitä huolimatta. Asiakas jättää silloin selkeän viestin, että bensan jälkilypsyä taitaa olla turha yrittää.
 Pariisissa voi vuokrata myös legendaarisia rättissitikoita eli Citroen 2CV -autoja. Erikoisemmilla autoilla on myös erikoisempia käyttöehtoja. Niihin kannattaa tutustua huolella ennen vuokrasopimuksen allekirjoittamista.   Maurice Savage / AOP
 7. Mitä, jos varattua autoa ei olekaan tai se on väärä?
 Välillä käy niin, että varattua autoa ei ole, eikä vuokrafirmalla ole antaa mitään muutakaan autoa.
 Vakavasti asiakkaisiin suhtautuvissa ja lain mukaan toimivissa ketjuissa autojen yllättävä loppuminen on poikkeuksellista, mutta vuokrafirmoja on joka lähtöön. Tyypillinen väite monien autovuokraamojen tiskillä on, että ”edellinen asiakas ei ole palauttanut varaamaanne autoa ajoissa” tai ”autolla ajettiin juuri kolari”.
 Kiireisinä loma-aikoina ylibuukkaustilanteita kuitenkin tulee. Jos yhtään autoa ei ole, on asiakkaalla oikeus saada korvausta. Kansainväliset ketjut pyrkivät toimimaan niin, että asiakkaalle etsitään auto kilpailijalta. Usein se onnistuu.
 Jos vuokraamo tarjoaa varatun autoluokan sijaan suurempaa ajoneuvoa, asiakkaan ei tarvitse eikä pidä maksaa välirahaa. Suurempi auto on tietysti vaikeampi pysäköidä ja kuluttaa enemmän polttoainetta, mutta ne ovat lopulta pieniä murheita. Auto on yleensä sentään laadukkaampi.
 Mutta sopimuksessa voi olla myös autoluokkaan liittyviä autokohtaisia ehtoja. Esimerkiksi Itävallassa varatun Golf-kokoluokan auton sijaan saadun isomman BMW:n sopimuksessa saattaa lukea, ettei autoa saa viedä Italiaan.
 Jos vuokraamo tarjoaa vaihtoehtona pienempää autoa, kannattaa miettiä, ottaako auton vastaan. Vaikka pienemmän auton hinnanerotus saatetaan korvata, ei nimeä sopimuspaperiin pidä kirjoittaa ilman sopimuksen läpikäymistä. Pienemmän auton sopimuksessa saattaa esimerkiksi olla tiukempi kilometrirajoitus. Pienemmästä mutta halvemmasta voikin tulla kalliimpi, jos tätä ei huomaa.
 Autoluokan muutostilanteisiin voi liittyä myös suoranaista vedätystä. Joillakin vuokraamoilla ei välttämättä ole ollutkaan asiakkaan varaamaa autoa, vaan halpa ja paljon lupaava tarjous on tehty vain asiakkaiden kalastelemiseksi.
 Vuokra-autoja voidaan markkinoida myös suoraan kadulla. Santorinin saarella Kreikassa vuokraamo on jättänyt esitteen yhteystietoineen auton tuulilasiin. Autoa ei koskaan pidä vuokrata selvittämättä ensin sopimusehtoja.   AOP
  8. Miten tarkkaan auton kunto pitää käydä läpi autoa vastaanotettaessa ja palautettaessa?
 Vuokra-autolla ei pidä lähteä liikkeelle ennen kuin on tutustunut auton vikaluetteloon ja katsonut omin silmin, ettei autosta löydy näiden lisäksi muita lommoja, naarmuja tai puutteita. Jos jotakin poikkeavaa löytyy, pitää näistä ilmoittaa henkilökunnalle, joka kirjaa löydökset. Niin kiire ei saa lomalla olla, että tämän jättää väliin.
 Yritykset saada asiakkaalta jälkikäteen rahaa liittyvät yleensä juuri erilaisiin kolhuihin. Tapaukset ovat yleistyneet viime vuosina. Kaiken kattava kaskovakuutus ilman omavastuuosuutta on oikeastaan ainoa tapa suojautua tältä mahdollisuudelta.
 Kyse on jälleen siitä, että asiakas vastaa autosta siihen hetkeen saakka, kunnes vuokraamo on kirjannut vuokrauksen päättyneeksi. Jos konttori aukeaa seitsemältä, mutta auto on jätetty parkkiin neljältä, voi parkkihallissa joku siinä välissä ehtiä kolhia autoa.
 Vuokrayhtiöt katsovat nykyisin erittäin tarkkaan, olisiko autoon jostakin tullut uusia naarmuja. Autossa olevien vikojen dokumentoinnissa on yhtiöiden välillä suuria eroja. Naarmuista halutaan tietysti rahaa heiltä, joilla ei ole ollut kaskoa ilman omavastuuta.
 Vuokrayhtiöiden jälkikäteen lähettämät maksuvaatimukset ovat tyypillisesti painostavia. Asiakkaita kehotetaan maksamaan korjaukset lakimiehillä ja oikeudenkäynneillä pelottelemalla. Mukana vaatimuksessa on yleensä autokorjaamon laskukopio, josta ei kuitenkaan selviä, miten autoa on oikeasti korjattu. Tyypillistä on myös, että autosta ennen ja jälkeen otettuja valokuvia päivämäärineen ei saa mistään.
 Jälkikarhuamisen ongelmana on, että vuokraajan täytyy vain osoittaa vahingon tapahtuneen. Vuokralaisen taas täytyy osoittaa, ettei hän ole vahinkoa aiheuttanut. Kyseessä on siis käänteinen todistustaakka.
 Siksi valokuvien ottaminen autosta parkkipaikalle jätettäessä ei välttämättä auta. Jos kuvat on otettu aamuneljältä, mutta autoa on kolhittu ennen kuin vuokraamon työntekijä on kirjannut auton vuokrauksen päättyneeksi, asiakkaalla ei ole kuvista turvaa.
 Myös vuokraamon aukioloaikojen ulkopuolella parkkiin jätetystä autosta voi silti ottaa valokuvia ja säilyttää ne. Jos varmaan päälle haluaa pelata, jonkun voi pyytää todistajaksi. Autoa kannattaa katsoa tarkasti. Vuokraamon työntekijöille on opetettu, millaisia naarmuja kannattaa mistäkin automallista etsiä.
 Asiakkaan kannalta varminta on pyytää kuittikopio, joka vahvistaa vuokrauksen päättyneen. Silloin asiakaspalvelija kuittaa, että hän on ottanut auton vastaan siinä kunnossa kuin hän on sen nähnyt.
 9. Autovuokraamot haluavat tehdä asiakkaasta kanta-asiakkaan. Onko kanta-asiakkuudesta todellista hyötyä?
 Kanta-asiakasohjelmat ovat tietysti suurten vuokraamoketjujen tapa sitouttaa kuluttajia oman yrityksensä asiakkaiksi. Kanta-asiakkaana kuluttaja antaa itsestään paljon tietoa yritykselle. Kaikki eivät siitä pidä.
 Mutta kanta-asiakkuudesta voi olla hyötyä myös satunnaisesti autoa vuokraavalle. Heille hyöty on tosin harvoin rahassa mitattavaa.
 Kanta-asiakas pystyy yleensä noutamaan auton jonottamatta. Kovimpaan kesälomasesonkiin se voi joillakin lentokentillä tarkoittaa tunnin tai parin aikasäästöä. Suurin hyöty saattaa kuitenkin syntyä siitä, mitä asiakas ei edes näe.
 Vuokraamoketjut joutuvat varsinkin sesonkien aikaan jatkuvasti priorisoimaan asiakkaitaan. Yhtiöiden omissa järjestelmissä kanta-asiakkaat ohittavat muut, jos autot ovat vähissä tai, kun asiakkaalle on ehdotettava autoluokan korotusta. Myös ongelmatilanteissa kanta-asiakkaat saavat yleensä parempaa ja nopeampaa palvelua.
 Lähteet: Euroopan kuluttajakeskus ECC, saksalainen kuluttajajärjestö Stiftung Warentest, amerikkalainen kuluttajajärjestö Consumer Reports sekä Saksan autoliitto ADAC. Juttua varten on myös pyydetty tietoja Suomen Autovuokraamojen Liitosta.

Vuokraamassa autoa lomalla? Netistä saatu tarjous ei ole sopimus, lopullinen hinta voi muuttua – Lue 9 tärkeää vinkkiä autonvuokraukseen


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Irlannin pääministeri Leo Varadkar  sanoi  viime viikon huippukokouksessa  ääneen sen, mitä moni Euroopan unionin touhuja seuraava kansalainen lienee ajatellut jo pidemmän aikaa.
 – Paavin valinta sujuu usein nopeammin kuin näiden virkojen täyttäminen, Varadkar sanoi, viitaten EU:n avoinna oleviin johtotehtäviin.
 Katolinen Varadkar valitsi irlantilaisille tutun vertauskuvan, joka kutsuu pohtimaan Vatikaanin ja Brysselin toimintatapojen yhtäläisyyksiä ja eroavaisuuksia.
 Paavi valitaan  konklaavissa, joka kerää yhteen katolisen kirkon kardinaalit eri puolilta maailmaa. Euroopan komission puheenjohtajaehdokas taas valitaan EU-huippukokouksessa, johon osallistuu 28 jäsenmaan johtajat.
 Paavi  Franciscusta  oli valitsemassa 115 kardinaalia. Valitsijoiden määrästä huolimatta nimi löytyi nopeasti. Valkoinen savu nousi paavin valinnan merkiksi Sikstuksen kappelista jo konklaavin toisena päivänä, maaliskuussa 2013.
 EU-johtajat puolestaan  ovat istuneet tuloksetta jo kaksi illallista miettien sitä, kenelle annettaisiin avaimet Berlaymont-rakennuksen 13. kerroksen toimistoon. Lämmittelykierros heti vaalien jälkeen päättyi kello 21.30, toinen viime perjantaiaamuna noin kello 1.40.
 – En usko, että on viisasta pitää lehdistötilaisuutta kahdelta aamulla, sanoi viran nykyinen haltija  Jean-Claude Juncker  meille toimittajille illallisen jälkeisessä lehdistötilaisuudessa.
 Tässäkin on ero: Väistyvä paavi (vaikka hän olisi elossa) ei osallistu seuraajansa valintaan. Juncker puolestaan istui jostain syystä illallisella loppuun saakka.
 Vatikaanissa majailevilla kardinaaleilla ei ole yhteyttä ulkomaailmaan paavin valintaprosessin aikana. Juuri sen parempia yhteyksiä ei ole EU-johtajillakaan, sillä matkapuhelinsignaalit blokattiin Europa-rakennuksen kokoushuoneessa ainakin ensimmäisessä istunnossa.
 Kardinaalit järjestävät neljä salaista lippuäänestystä päivässä, kunnes uusi paavi löytyy. EU-johtajat eivät ole tiettävästi äänestäneet nimistä vielä kertaakaan.
 Uuden paavin  valinta edellyttää kahden kolmasosan enemmistöä kardinaalien äänistä. Samankaltainen sääntö pätee Eurooppa-neuvostossa: Jos ratkaisu menee äänestykseen, valinta vaatii taakseen 16 jäsenmaata, joissa asuu yhdessä vähintään 334 miljoonaa asukasta.
 Tähän asti vaikuttaisi siltä, että komission puheenjohtajan löytämisen pitäisi olla helpompaa kuin paavin. Mutta tästä alkavat Brysselin tapauksessa hankaluudet.
 Toisin kuin katolinen kirkko, Euroopan unioni on demokraattinen rakennelma, jossa kansaa edustaa parlamentti. Eurooppa-neuvosto ehdottaa Euroopan parlamentille nimeä, jonka tämän täytyy hyväksyä tai hylätä yksinkertaisella enemmistöllä.
 Kardinaalien ei tarvitse välittää parlamentista eikä politiikasta.
 Komission täytyy  nauttia parlamentin enemmistön luottamusta. Jotta parlamentti saadaan mukaan, tarpeeksi monen poliittisen ryhmittymän on koettava saaneensa jotain.
 Ja jotta tämä ei olisi liian yksinkertaista, EU-johtajat ovat päättäneet nivoa samaan nimityspakettiin joukon muitakin tehtäviä.
 Vatikaanissa on vain yksi paavi. EU:ssa on komission puheenjohtaja, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, Euroopan parlamentin puheenjohtaja ja Euroopan keskuspankin pääjohtaja.
 Siksikin paavin valinta todella on helpompaa kuin EU:n huippunimityksen tekeminen, jota yritetään seuraavan kerran tämän viikon sunnuntaina.
 Kokous alkaa kello 18 Keski-Euroopan aikaa. Mitään takeita ei ole siitä, että tämäkään illallinen johtaisi tuloksiin.
 Eurooppa-kirjeen voi tilata tästä  linkistä.
 #SOMESSA: Berlusconista parlamentin nestori

 "Nyt se alkaa! Oletteko valmiit?", twiittasi Italian entinen pääministeri  Silvio Berlusconi  ottaessaan paikkansa vastaan Euroopan parlamentissa. Berlusconista, 82, tullee uuden parlamentin vanhin jäsen kun mepit kokoontuvat uudelle kaudelle ensi kertaa tiistaina Strasbourgissa.
 #FAKTA 45 % suomalaislapsista syntyy avioliiton ulkopuolella
 Yle / Joel Kanerva
 Ranskassa   kuusi  kymmenestä lapsesta syntyy avioliiton ulkopuolella - Kreikassa vain joka kymmenes.  Eurooppalaisessa vertailussa  avioliiton ulkopuolella syntyneistä lapsista Suomi sijoittuu keskikastiin.
 Uskonnollisuudella näyttäisi olevan vaikutusta siihen, miten paljon avioliiton ulkopuolella syntyy lapsia.
 Vuonna 2010 eurobarometrissä  40 % ranskalaisista kertoi, ettei usko jumalaan tai muuhun yliluonnolliseen voimaan. Virolaisista samoin ilmoitti 29 % ja suomalaisista 22%. Vain 4 % kreikkalaisista ei kertonut uskovansa jumalaan tai muuhun yliluonnolliseen voimaan.
 Uskonnollisuuden lisäksi ilmiöön vaikuttavat maiden kulttuuriset tekijät.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Suomen puheenjohtajakauden tavoitteet, Boris Johnsonin erikoinen harrastus ja EU:n yhteinen armeija
 Pääministeri Antti Rinne (sd.) kertoi Suomen puheenjohtajuuskauden ohjelmasta tiedotustilaisuudessa eduskunnassa 26.6. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Ensi viikolla  se alkaa. Seuraavat puoli vuotta Suomi on vastuussa Euroopan unionin politiikan johtamisesta.
 Suomen hallitus julkaisi tällä viikolla  ohjelmansa  puheenjohtajakauden ajalle.
 Suomella on pitkä toivelista omia tavoitteita, mutta tavoitteet saattavat jäädä Brexit-myllerryksen varjoon. Lue toimittaja  Maria Stenroosin  kooste Suomen puheenjohtajakauden asialistasta  täältä .
 Britanniassa konservatiivien  puheenjohtajakisasta on tullut kahden kauppa. Konservatiivien uusi puoluejohtaja ja samalla Britannian seuraava pääministeri on joko ennakkosuosikiksi noussut entinen ulkoministeri  Boris Johnson  tai nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt .
 BBC:lle haastattelun antanut  Johnson uskoo , että EU:n kanssa on mahdollista saada aikaan uusi brexit-sopimus siitä huolimatta, että EU on ilmoittanut, että sopimusta ei tulla avaamaan uudelleen.
 Bexit-lausuntojen lisäksi sosiaalisessa mediassa lähti kiertämään  Johnsonin haastattelu , jossa hän kertoo erikoisesta harrastuksestaan.
 Mitä käytännössä  tarkoitetaan, kun puhutaan EU-armeijasta?  Ylen juttu  EU:n puolustusyhteistyön syventämisestä avaa asiaa tarkemmin.
 ENSI VIIKOLLA: Vääntö huippunimityksistä jatkuu
 Keskustelu huippunimityksistä  jatkuu ensi viikolla, kun uusi Euroopan parlamentti kokoontuu ensimmäisen kerran Strasbourgissa tiistaista alkaen. Ensimmäisessä istunnossa parlamentti valitsee itselleen puhemiehistön ja jakaa valiokuntapaikat.
 Jos sunnuntai-illan nimityskokous tuottaa tulosta, parlamentti saa ensi töikseen pureskeltavakseen huippunimityspaketin. Se ei kuitenkaan äänestä komission puheenjohtajasta ennen heinäkuun toista istuntoa.
 Unohtaa ei sovi myöskään  Suomen kolmatta EU-puheenjohtajakautta , joka alkaa maanantaina. Seremonioita ei maanantaina ole suunnitteilla, ja kausi aiotaan muutenkin viedä läpi matalalla profiililla: Suomeen ei ole suunnitteilla huippukokousta, ja lahjatkin ovat aineettomia.
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Bon weekend!
 Terveisin Petri

Mitä yhteistä on paavilla ja Euroopan komission puheenjohtajalla? Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio kertoo


Summary: Demokraatit kävivät ärhäkästi myös toistensa kimppuun, kirjoittaa tv-väittelyjä tarkkaillut kirjeenvaihtajamme Mika Hentunen.

WASHINGTON  Yhdysvaltain presidentiksi haluavat demokraatit äityivät toisessa tv-väittelytilaisuudessa ottamaan toisistaan mittaa. Miamissa järjestettyhin televisioituihin väittelyihin osallistui kaikkiaan 20 demokraattia, kymmenen kahtena peräkkäisenä iltana.
 Keskiviikkoiltana esiintyjät olivat korostetun asiallisia ja sopuisia keskenään. Torstaiksi tiedettiin odottaa voimakkaampaa sanailua, sillä lavalla seisoivat vierekkäin mielipidemittauksia johtavat entinen varapresidentti  Joe Biden  ja senaattori  Bernie Sanders .
 Segregaatiota lapsuudessaan kohdannut Kalifornian senaattori  Kamala Harris  vaati Bidenia tilille tämän vuosikymmenien takaisesta yhteistyöstä rotusortoa kannattaneiden senaattoreiden kanssa.
 Biden vastasi puolustaneensa koko uransa ajan ihmisoikeuksia. Biden joutui myös muiden väittelijöiden tulilinjalle esimerkiksi terveydenhuollosta, koska hän oli  Barack Obaman  varapresidenttinä yksi nykyisen Obamacare-järjestelmän arkkitehdeistä.
 Toisen illan väittely oli ensimmäistä kurittomampi. Siinä huudettiin enemmän, koska esiintyjät ylittivät usein heille varatun ajan. Etenkin mittauksissa mitättömän pienen suosion saava senaattori  Kirsten Gillibrand  puhui jatkuvasti liian pitkään yrittäessään esitellä itseään ja saavutuksiaan.
 Ensiarvioissa Bidenin nähtiin parantaneen asemiaan väittelyn edistyessä ja pitäneen pintansa. Illan menestyjäksi mainittiin muun muassa  Pete Buttigieg . Hän on 37-vuotias indianalaisen South Bendin kaupungin pormestari ja Afganistanin sodan veteraani.
 Keskiviikkoillan väittelyä seurasi NBC:n ja Telemundon kanavilla 15,3 miljoonaa yhdysvaltalaista. Torstain katselijalukujen ennakoidaan olleen vähintään yhtä suuria.
 Viisi havaintoa demokraattisen puolueen tilasta
 Puolueen tilasta 500 päivää ennen vaaleja nousi väittelyissä esiin viisi keskeistä havaintoa:
 1. Bidenille ja Sandersille on vaihtoehtoja
 Mielipidemittauksia johtavat 76-vuotias Biden ja 77-vuotias Sanders ovat monien mielestä liian vanhoja ja harmaita Valkoiseen taloon. He eivät vaikuttaneet sellaisilta Miamissa, mutta eivät liioin loistaneetkaan.
 Väittelyt osoittivat, että heille löytyy varteenotettavia kilpailjioita. Esimerkiksi  Elizabeth Warrenin ,  Amy Klobucharin  ja  Corey Bookerin , entisen asuntoministeri  Julian Castron  sekä Buttigiegin suosio saattaa nyt alkaa nousta.
 Joe Biden ja Bernie Sanders osallistuivat demokraattien tv-väittelyyn Miamissa. Saul Loeb / AFP
 2. Puolue on siirtynyt poliittisesti vasemmalle
 Mikäli demokraatit saavat seuraavissa vaaleissa Valkoisen talon ja mahdollisesti kongressinkin haltuunsa, Yhdysvallat muuttuu. TV-väittelyissä he hyökkäsivät yhdessä presidentti  Donald Trumpin  ja republikaanien politiikkaa vastaan.
 Talouden he katsovat hyödyttävän vain rikkainta kourallista kansasta. Suuryhtiöt, varsinkin lääke- ja vakuutusyhtiöt, ja miljonäärit saavat varautua verojen kiristyksiin. Aselakeja tiukennetaan. Meksikon rajalle ei tule muuria eikä siirtolaislakeja ainakaan tiukenneta. Ilmastonsuojelu nousee politiikan kärkiaiheiden joukkoon.
 Naisten oikeutta aborttiin suojellaan liittovaltiotasolla. Warren ajaa ilmaista päivähoitoa ja valtiollista yliopistokoulutusta ja ylivelkaantuneiden opiskelijoiden lainojen anteeksi antamista. Sanders haluaa Yhdysvaltoihin samanlaisen terveydenhuoltojärjestelmän kuin Pohjoismaissa on.
 3. Suhteet muuhun maailmaan korostuvat
 Kaikki 20 ehdokasta tyrmäävät Trumpin ”Amerikka ensin” –ajattelun ja painottavat kansainvälisen yhteistyön, sopimusten ja liittoumien merkitystä. He haluavat Yhdysvallat takaisin Pariisin ilmastosopimuksen piiriin. Sanders painotti erikseen YK:n merkitystä. Biden ja Harris lupasivat aloittaa liittolaissuhteiden korjaamisen Nato-maista, muut EU-maista, Yhdysvaltain naapurimaista tai Kiinasta.
 4. Sivistys ja koulutus on tärkeä aihepiiri
 Kaikenlaisen koulutuksen merkitys nousi useaan otteeseen esiin väittelyissä. Useat demokraattiehdokkaat haluavat tehdä valtiollisista yliopistoista ilmaisia tai vähintäänkin luoda järjestelmän, joka takaa vähävaraisille nuorille mahdollisuuden opiskella niissä. Biden tekisi ammattikorkeakouluistakin ilmaisia. Kaikki haluaisivat kohentaa Yhdysvaltain peruskoulujen opetusta.
 5. Uudet äänestäjät voivat ratkaista vaalit
 Seuraavissa vaaleissa korostuu uusien äänestäjäryhmien asema. Väittelyissä kuultiin espanjaa useamman ehdokkaan suusta. Latinojen lisäksi ratkaisevassa asemassa saattavat olla naiset ja nuoret äänestäjät.
 Lue lisää:
 Biden johtaa, Warren nousussa, Trump saattaa tviittailla – USA:n demokraattien vaali-show pyörähtää käyntiin
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Terveydenhuolto ja talous puheenaiheina USA:n demokraattipuolueen ensimmäisessä tv-väittelyissä – tänään seuratuin ehdokas oli Elizabeth Warren

”Korjaamme Yhdysvaltain liittolaissuhteet” – demokraatit vetosivat väittelyssään uusiin äänestäjiin ja Trumpia vieroksuviin ulkomaalaisiin


Summary: Lahden keskustassa paratiisipaikalla sijaitsee kerrostalo, jonka rakentamisen vaiheet ovat kuin jännityskirjasta.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

Jos pitää valita yksi kohde, johon kiteytyy Nuorisosäätiön ex-johtajien laaja rikostukinta, se löytyy Lahdesta.
 Lahden Aleksanterinkadulla sijaitsevan kerrostalon avulla on tehty miljoonien pikavoittoja, maksettu epäiltyjä lahjuksia ja ajettu varakas Nuorisosäätiö vakaviin talousvaikeuksiin.
 Rakennushankkeen vaiheet ovat varsin värikkäitä: taloudellisesti järjettömiä sopimuksia, rahojen liikuttelua maasta toiseen, tekaistuksi epäiltyjä konsulttipalkkioita ja päätöstentekoa pienen sisäpiirin kesken.
 Yle kertoo nyt, miten kaikki tapahtui ja ketkä kaikki hyötyivät Aleksanterinkadun jättihankkeesta.
 Kuinka tontin hinta vedätetään taivaisiin
 Rahanteko alkoi keväällä 2015.
 Lahtelaisella rakennusliikkeellä Salpausselän Rakentajilla oli idea. Yhtiö oli ostanut maaliskuussa 2015 Aleksanterinkatu 5:stä tontin. Sille oli tarkoitus rakentaa uusi talo.
 Salpausselän Rakentajien edustajilla oli valmis suunnitelma.
 Tontti myytäisiin kansainväliselle kiinteistösijoittajalle NREP:lle. NREP vuokraisi tontin eteenpäin Nuorisosäätiölle. Nuorisosäätiö tilaisi rakennusurakan Salpausselän Rakentajilta.
 Näin myös toimittiin. Salpausselän Rakentajat oli ostanut tontin noin kuudella miljoonalla eurolla. Vain muutama kuukausi myöhemmin tontin hinnaksi sovittiin 13 miljoonaa euroa. Tontin hinta yli kaksinkertaistui.
 Salpausselän Rakentajat kääri tonttikaupassa seitsemän miljoonan euron voiton. Mutta miksi pohjoismaiden suurimpiin kuuluva kiinteistösijoitusyhtiö NREP oli valmis maksamaan näin kovan hinnan kohteesta?
 Salpausselän Rakentajat teki Aleksanterinkadun tontin avulla 7 miljoonan euron pikavoiton.
 Siitä saa kiittää Nuorisosäätiötä ja sen tekemää lihavaa sopimusta.
 Kaupan ehtona oli, että Nuorisosäätiö tekee tontista sadan vuoden vuokrasopimuksen – ja sijoittajan kannalta erinomaisilla ehdoilla. Vuonna 2018 Nuorisosäätiö maksoi tontista vuokraa yli 800 000 euroa. Tontin vuokra on asiantuntijoiden arvion mukaan kaksinkertainen markkinahintaan nähden.
 Koko sadan vuoden sopimuksen arvo on yli 87 miljoonaa euroa. Tämän takia kiinteistösijoittaja NREP:n kannatti maksaa tontista ylihintaa – se saisi sijoitukselleen kuitenkin kovan tuoton. Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen ansiosta kohde olisi helppo myydä myös eteenpäin uusille sijoittajille.
 Tontin hinnannousu hankkeessa, jossa kohteeseen löytyy hyvä ja pitkäaikainen vuokralainen, ei ole tavatonta. Näin suuri ja pikainen hinnannousu on kuitenkin harvinaista.
 Kustannukset jäisivät lopulta Nuorisosäätiön ja sen asukkaiden maksettavaksi. Miksi Nuorisosäätiön johtajat suostuivat järjestelyyn, joka oli säätiön etujen vastainen?
 Nuorisosäätiö hankki Lahden Aleksanterinkatu 5:n rakennusurakan rakennusliike Salpausselän Rakentajilta. Alkuperäinen urakkasumma oli lähes 36 miljoonaa euroa, mutta se nousi vielä tästäkin. Talon markkinarvon on arvioitu olevan toistakymmentä miljoonaa euroa pienempi.
 Pieni piiri pyörittää bisneksiä
 Salpausselän Rakentajien pääomistaja oli aina vuoteen 2018  Mika Wilenius.  Hän omisti rakennusyhtiöstä 51 prosenttia. Muita osakkaita olivat esimerkiksi rakennusliikkeen toimitusjohtaja  Tapani Pöyry , joka oli myös neuvottelemassa ja allekirjoittamassa Aleksanterinkadun kauppoja.
 Wilenius on Lahden rakentajapiireissä tuttu henkilö. Hän on myös kiekkomiehiä. Salpausselän Rakentajat on sponsoroinut Lahden Pelicansia. Lisäksi Wilenius  on salaisesti rahoittanut  Pelicansin pääomistajan  Pasi Nurmisen   liiketoimia .
 Nuorisosäätiön johdosta Wilenius ja muut Salpausselän Rakentajien johtajat löysivät kaksikon, joka oli valmis tekemään bisnestä.
 Aki Haaro  toimi aikaisemmin keskustan hallintopäällikkönä.  Hän jätti tehtävänsä , kun salattuun vaalirahoitukseen liittyvät paljastukset ravistelivat Suomen politiikkaa 2000-luvun alussa.
 Skandaali kosketti myös Nuorisosäätiötä ja Aki Haaroa henkilökohtaisesti. Nuorisosäätiö oli jakanut poliitikoille vaalirahaa, vaikka se oli vastoin säätiön sääntöjä. Haaro oli tuohon aikaan Nuorisosäätiön hallituksen jäsen ja hänet  tuomittiin myöhemmin luottamusaseman väärinkäytöstä sakkoihin .
 Haarosta tuli Nuorisosäätiön toimitusjohtaja-asiamies vuonna 2010.
 2010-luvulla yleishyödyllisestä Nuorisosäätiöstä alettiin tehdä kovan rahan grynderiä.
 Tutkaparikseen säätiön hallituksen puheenjohtajaksi Haaro sai vuonna 2013  Perttu Nousiaisen . Entinen keskustanuorten puheenjohtaja oli toiminut Kuopion kaupunginhallituksen puheenjohtajana, mutta eduskunta jäi hänelle vaaleissa vain haaveeksi.
 Aiemmin Nuorisosäätiö oli rakentanut taloja lähes yksinomaan julkisella tuella eli Aran myöntämien lainatakausten ja esimerkiksi Raha-automaattiyhdistyksen tuella. Haaro ja Nousiainen alkoivat kuitenkin tehdä yleishyödyllisestä säätiöstä kovan rahan grynderin.
 Tämä kävi hyvin Salpausselän Rakentajille, josta tulikin Nuorisosäätiön suosikkirakentaja. Elokuussa 2014 Nuorisosäätiö teki rakennusliikkeen kanssa puitesopimuksen peräti 17 kohteen rakentamisesta.

Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen kausi Nuorisosäätiön johdossa päättyi keväällä 2018, kun tieto heidän lahjusepäilyistään tuli julkisuuteen. Riikka Kurki / Yle
 Miljoonavoittojen päälle jättiurakka – ja kauppoja “euron asunnoilla”
 Lahden Aleksanterinkadusta tuli Salpausselän Rakentajille tuplajättipotti. Ensin yhtiö kääri miljoonavoitot tonttikaupassa. Heti perään Nuorisosäätiö solmi rakennusliikkeen kanssa urakkasopimuksen. Sen arvo oli peräti 37 miljoonaa euroa.
 Aleksanterinkatu 5:een alettiin rakentaa 8-kerroksista arvotaloa, jossa on noin 250 asuntoa. Sen ylimpiin kerroksiin tulisi yli 200 neliön penthouse-asuntoja.
 Penthouse-asunnot sopivat varsin huonosti Nuorisosäätiön käyttöön, koska se vuokraa kohtuuhintaisia asuntoja nuorille. Ongelma ratkaistiin sillä, että rakennusliike Salpausselän Rakentajat lupasi ostaa ne.
 Tämä oli myös kiinteistösijoittajan eli NREP:n vaatimus. Yhtiö halusi, että talon liiketiloja ja kalleimpia asuntoja myytäisiin ulkopuolisille tahoille.
 Nuorisosäätiö ja Salpausselän Rakentajat tekivät kauppakirjat talon parhaimmista asunnoista. Niissä yli 200 neliön asunnot myytiin rakennusliikkeelle yhden euron hinnalla. Lisäksi Salpausselän Rakentajat otti vastatakseen asuntoihin kohdistuvista taloyhtiölainoista.
 MOT:n tietojen mukaan kaupat jäivät lopulta toteuttamatta – Salpausselän Rakentajista ei tullut koskaan luksusasuntojen omistajaa. Ne seisovat tälläkin hetkellä tyhjinä.
 Nuorisosäätiön on tarkoitus vuokrata asuntoja alle 30-vuotiaille vähävaraisille nuorille. Nyt se oli kuitenkin rahoittamassa luksusasuntoja Lahden ydinkeskustaan – jotka jäivät myös käsiin.
 Taloudellisesti Aleksanterinkadun yhtälö oli järjetön. Vuonna 2018 ulkopuolinen konsulttiyhtiö teki talosta ja tontista hinta-arvion. Sen mukaan kohteen – eli tontin ja sillä sijaitsevan kerrostalon – kokonaisarvo on yhteensä noin 30 miljoonaa euron arvoinen.
 Nuorisosäätiö maksoi pelkästä rakennusurakasta lähes 37 miljoonaa euroa, eikä se edes omista tonttia. Yhteensä Aleksanterinkatun hankkeeseen kului 50 miljoonaa euroa.
 Suurista summista oli kuitenkin hyötyä – niistä riitti jaettavaa.
 Nuorisosäätiön johtajille maksetut epäilyt lahjusrahat kiersivät virolaisten pöytälaatikkoyhtiöiden kautta, joita hallinnoi suomalainen liikemies Arto Autio. Rauno Volmar
 Miljoonapalkkiot virolaiselle pöytälaatikkoyhtiölle
 Jo tammikuussa 2015 – ennen kuin Aleksanterinkadun urakka saatiin toden teolla käyntiin – Suomenlahden eteläpuolella laadittiin sopimusta.
 Papereiden parissa oli Virossa jo vuosikymmenen asunut suomalainen liikemies  Arto Autio . Sopimukseen kirjattiin pykälä: jos Lahden Aleksanterinkadulle saadaan ostaja, maksaa Salpausselän Rakentajat muhevan konsulttipalkkion virolaiselle pöytälaatikkoyhtiölle.
 Summaksi sovittiin 715 000 euroa. Sopimukseen kirjattiin myös muita konsulttitöitä, kuten hyvien rakennuskohteiden etsintää Baltian maista.
 Kun tontti myytiin Nuorisosäätiön avustuksella kiinteistösijoittajalle, Salpausselän Rakentajat maksoi konsulttipalkkion. MOT:n tietojen mukaan Arto Autio ei osallistunut tontin myyntiin todellisuudessa mitenkään.
 NREP:n puolesta kauppaa sopinut yhtiön sijoitusorganisaation johtaja  Petri Valkama  kertoo MOT:lle sähköpostitse, ettei hän ole koskaan tavannut Arto Autiota.
 Valkama sanoo myös, ettei NREP tietänyt konsulttipalkkioista.
 ”Emme ole tietoisia, että kyseisellä henkilöllä olisi ollut roolia kohteen kaupassa”, Valkama kirjoittaa sähköpostissaan.
 Virolaiselle pöytälaatikkoyhtiölle siirrettiin rahaa lopulta yli 2,5 miljoonaa euroa.
 Siellä rahat eivät kuitenkaan viihtyneet pitkään.
 Salpausselän Rakentajien ex-omistaja Mika Wilenius järjesti itselleen panamalaisen Mossack Fonsecan kautta veroparatiisiyhtiön, joka omisti satojen tuhansien eurojen arvosta suomalaisia osakkeita. Yle kertoi yhtiöstä kesällä 2016. Yle Uutisgrafiikka
 Korttitalo alkaa luhistua
 Syksyllä 2017 Lahden Aleksanterinkadulla oli valmista. Salpausselän Rakentajat oli saanut kohteen rakennettua, ja asukkaat pääsivät muuttamaan sisään.
 Tunnelma Nuorisosäätiössä ja Salpausselän Rakentajien johdossa oli kuitenkin muuttunut. Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus Ara oli alkanut Ylen uutisten  jälkeen tutkia  Nuorisosäätiötä. Lahdessa sijaitsevan Aran silmien alla oli hautumassa yksi Nuorisosäätiön historian isoimmista taloussotkuista.
 Yle oli kertonut juttusarjassaan Nuorisosäätiön ja Salpausselän Rakentajien  tiiviistä väleistä , Mika Wileniuksen  salatusta veroparatiisiyhtiöstä  ja monista Nuorisosäätiön toiminnassa havaituista epäselvyyksistä.
 Yhdessä jutussa Yle kertoi, että Nuorisosäätiö oli junaillut Salpausselän Rakentajien emoyhtiön SSR-konsernin kanssa kiinteistökauppoja myös muualla. Seinäjoella  SSR oli tehnyt tonttikaupassa 9,5 miljoonan euron voiton . Järjestely onnistui, koska Nuorisosäätiö oli tehnyt kohteeseen Lahden Aleksanterinkadun tapaan pitkän ja ylihintaisen maanvuokrasopimuksen.
 Nuorisosäätiö oli myös laajentanut toimintaansa Viroon tekemällä Tallinnassa yli kymmenen miljoonan euron sijoituksen. Rahat päätyivät Arto Aution johtamalle ja puoliksi omistamalle yhtiölle.
 Säätiön Viron-seikkailu päättyi katastrofaalisesti:  toistakymmentä miljoonaa euroa  Nuorisosäätiön rahoja katosi muihin taskuihin.
 Syksyllä 2017 korttitalo oli sortumassa. Kaikessa hiljaisuudessa myös muut viranomaiset kuin Ara olivat kiinnostuneet Nuorisosäätiöstä ja rajusti kasvaneesta lahtelaisesta rakennusliikkeestä.
 Pian saataisiin vastauksia sille, miksi Nuorisosäätiö ei välittänyt korkeista kustannuksista Aleksanterinkadun hankkeessa.
 Nuorisosäätiö on joutunut hakeutumaan velkasaneeraukseen säätiön edellisten johtajien tekemien taloudellisesti haitallisten liiketoimien takia.
 Lahjusepäilyt paljastuvat
 Otsikko kertoo  jo kaiken olennaisen : “Nuorisosäätiön johtaja sai satoja tuhansia euroja veroparatiisiyhtiöiltä – poliisi selvittää, onko kyse lahjonnasta.”
 Yleisradio ja Suomen Kuvalehti julkaisivat uutisen samaan aikaan maaliskuussa 2018. Perttu Nousiaisen ja Aki Haaron tai heidän yhtiöittensä tilille oli tullut useita satoja tuhansia euroja rahaa, joka on alun perin peräisin Salpausselän Rakentajilta.
 Tutkinta oli lähtenyt toden teolla liikkeelle, kun Viron verottaja oli alkanut penkoa Arto Autio hallinnoimia pöytälaatikkoyhtiöitä. Niiden rahaliikenne oli varsin värikästä.
 Poliisi epäilee Aki Haaroa ja Perttu Nousiaista lahjusten ottamisesta sekä useista talousrikoksista. Tutkinnan edetessä rikosepäilyjä on tullut aina vain lisää. Poliisi kuvaa tapausta S uomen oloissa poikkeuksellisen laajaksi talousrikosvyyhdiksi.
 Yksi pääepäillyistä on Mika Wilenius. Myös virolaisia pöytälaatikkoyhtöitä pyörittänyttä Arto Autiota epäillään rikoksista.
 Poliisi on  Etelä-Suomen Sanomien mukaan  kiinnostunut myös Pelicansin pääomistajan Pasi Nurmisen Virosta saamista rahoista. MOT:n tiedossa ei ole, että Nurmista epäiltäisiin rikoksista.
 NREP:n Petri Valkama kertoo, että poliisi on kuulustellut häntä todistajan roolissa tapauksessa. MOT:n tietojen mukaan Valkamaa tai ketään muuta kiinteistösijoitusyhtiön edustajaa ei epäillä rikoksista.
 Poikkeuksellisen laaja talousrikostutkinta Helsingin poliisi ja Keskusrikospoliisi tutkivat Nuorisosäätiön ex-johtajien Aki Haaron ja Perttu Nousiaisen rikosepäilyjä. Lahjusepäilyistä alkanut tutkinta on laajentunut Suomen oloissa poikkeuksellisen suureksi talousrikosvyyhdin selvittelyksi. Poliisi epäilee yli kymmentä ihmistä rikoksista. Syyteharkintaan tutkinnan ensimmäiset osat ovat menossa lähikuukausina. Epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.
 Lahjuksista epäiltyjä rahoja on kierrätetty virolaisten ja veroparatiiseihin rekisteröityjen pöytälaatikkoyhtiöiden kautta. Poliisi uskoo, että rahat ovat peräisin tekaistuista konsulttipalkkioista – kuten se 715 000 euroa, joka maksettiin Aleksanterinkadun tonttikaupan yhteydessä.
 Yhteensä Salpausselän Rakentajat maksoivat konsulttipalkkioita virolaisille pöytälaatikkoyhtiöille ainakin yli neljä miljoonaa euroa.
 Konkurssi koittaa Aleksanterinkadulla
 Aki Haaro ja Perttu Nousiainen saivat potkut Nuorisosäätiön johdosta keväällä 2018. Säätiön uudet johtajat ovat selvittäneet edellisen johtajakaksikon sotkuja.
 Nuorisosäätiön hallituksen nykyinen puheenjohtaja  Jari Laine  arvioi, että Haaron ja Nousiaisen tekemät surkeat sopimukset ja taloudelliset epäselvyydet ovat johtaneet jopa sadan miljoonan euron tappioihin.
 Aiemmin vauras Nuorisosäätiö on hakeutunut velkasaneeraukseen välttääkseen konkurssin. Se on myös joutunut myymään omaisuuttaan.
 Heinäkuussa 2018 Nuorisosäätiön kiinteistöosakeyhtiö, joka omistaa Aleksanterinkadun talon Lahdessa,  ajautui konkurssiin . Kiinteistösijoittaja NREP ja Nuorisosäätiö riitelevät hankkeen tappioista ja maksamattomista laskuista välimiesoikeudessa. Sen asiakirjat eivät ole julkisia.
 NREP:n Petri Valkama kertoo MOT:lle, että hänen mielestään Aleksanterinkadun hanke oli taloudellisesti kestävällä tasolla.
 ”Nuorisosäätiö on ammattimainen, yli 50 vuotta asunnonvuokrausalalla toiminut toimija ja sen ennen hanketta NREP:lle toimittamien selvitysten mukaan hanke olisi ollut Nuorisosäätiölle toteutettavissa ja kannattava”, Valkama kirjoittaa sähköpostissaan.
 Nuorisosäätiön ex-johdon aiheuttamat taloudelliset vahingot voivat olla jopa sata miljoonaa euroa.
 Käynnissä olevassa poliisitutkinnassa Aleksanterinkadun kaupat ja siihen liittyvät konsulttipalkkiot ovat keskeisessä roolissa. Myös Nuorisosäätiön uusi johto on pyytänyt poliisia tutkimaan tapauksen.
 Helsingin poliisi uskoo, että ensimmäiset osat laajasta rikostutkinnasta menevät syyteharkintaan syksyn 2019 aikana.
 Salpausselän Rakentajien emoyhtiö SSR-konserni myytiin vuonna 2018 Lapissa matkailuyrittäjänä toimivalle  Pertti Yliniemelle . Yhtiö toimii nykyisin nimellä Pallas Rakennus Oy. Rakennusliikkeen uusi omistaja ei liity mitenkään rikosepäilyihin.
 Yle ei tavoittanut Perttu Nousiaista, Aki Haaroa, Mika Wileniusta, Arto Autiota tai Tapani Pöyryä kommentteja varten. He kaikki ovat aiemmin kiistäneet rikosepäilyt.

Epäiltyjä lahjuksia, miljoonien pikavoittoja ja outoja sopimuksia – Lahden Aleksanterinkadun rakennushanke on Nuorisosäätiön ex-johtajien rikosvyyhdin keskiössä


Summary: Pälkäne ei jäänyt odottamaan, että viimeinen lähtijä sammuttaa valot. Kunta houkuttelee uusia asukkaita maaseudun rauhaan muun muassa takaamalla heille hyvät etätyömahdollisuudet.

Vielä pari vuotta sitten Pälkäneen Luopioisissa Niementien varren pellolla kasvoi vain heinää. Nyt alueen ensimmäisessä mökissä asennetaan sähköjä ja toisenkin mökin seiniä pystytetään.
 Pellolle kaavoitettiin 11 vain muutaman sadan neliön tonttia, joille voi rakentaa pienen omakotitalon vakituiseen tai lomakäyttöön. Kyseessä on uudenlainen asumisen konsepti keskellä maaseutua ja luontoa.
 Taloilla on kokoa noin 50 neliötä, mutta niistä löytyvät kaikki nykyihmisen kaipaamat mukavuudet.
 Tulijoita läheltä ja kaukaa
 Moni maaseudun kylä kaipaa lisää asukkaita. Pälkäneellä uusia asukkaita on lähdetty houkuttelemaan uudenlaisella asumismuodolla.
 Viher-Kostialan  tonteista oli myyty tai varattu kesäkuun lopulla kuusi. Ne ovat herättäneet kiinnostusta laajalla alueella.
 – Kiinnostuneet ovat olleet hyvinkin kaukaa, muun muassa Tuusulasta ja pääkaupunkiseudulta, kertoo hanketta puuhannut Seppo Kääriäinen Luopioisten Yrittäjistä.
 – Joukossa on paluumuuttajia ja myös paikallisia ihmisiä.
 Viher-Kostialaan nousee 11 pientä omakotitaloa. Ensimmäinen valmistuu käyttökuntoon jo tänä kesänä.  Anne Savin / Yle
 Kuudesta talosta viisi on tulossa vakituiseen asumiseen ja vain yksi loma-asunnoksi.
 – Tavoitteena oli saada kylälle erilaisia asujia, ja se näyttää nyt toteutuvan, iloitsee Kääriäinen.
 Luopioinen on onnistunut säilyttämään alueella hyvän palvelutason. Kyläkeskuksessa toimii kaksi pankkia, ravintola, useampi kampaamo, ruokakauppa ja apteekki sekä terveyskeskus ja seurakuntakeskus.
 – Kiitos palveluiden säilymisestä kuuluu myös vapaa-ajan asukkaille, jotka käyttävät täällä paikallisia palveluita, Seppo Kääriäinen kiittää.
 Etätöillä lisää elinvoimaa
 Kukkian kylien kehittäminen on aktiivisen työn alla Pirkanmaalla. Kukkiajärven ympäryskylien yhteinen hanke tavoittelee 20 uutta asukasta vuosittain. Yhtenä kohderyhmänä kylien markkinoinnissa ovat etätyötä tekevät.
 – Olen kovasti haastatellut etätyöläisiä, jotta tietäisimme mitä etätyön tekeminen vaatii, kertoo hanketta vetävä, itsekin kotikulmilleen palannut Kirsi Oesch.
 – Että voidaan kertoa sitten muillekin, miksi etätyön tekeminen kannattaa.
 Kirsi Oesch vetää Pälkäneellä hanketta, jonka tavoitteena on kehittää Kukkiajärven ympäryskyliä. Etätyömahdollisuuksien parantaminen ja tyhjäksi jääneiden asuntojen saattaminen asuntomarkkinoille ovat keinoja, joilla alueelle houkutellaan uusia asukkaita.  Anne Savin / Yle
 Kyliin tyhjiksi jääneitä taloja on hankkeen kannustamana laitettu vuokralle, mikä selkeästi madaltaa kynnystä joko muuttaa työn perässä kylälle tai kokeilla muuten, miten elämä maaseudulla sujuisi.
 – Lisäksi järjestämme hyvillä yhteyksillä varustettuja työskentelytiloja etätyöläisille.
 Useampi suuri kaupunki on kahden tunnin matkan etäisyydellä Luopioisista, joten satunnainen työpaikalla käyminen ei ole mahdotonta.
 Rakentamisella töitä ja asiakkaita kylille
 Kun Viher-Kostialan aluetta suunniteltiin, yhtenä ajatuksena oli tuoda asukkaiden lisäksi rakentamisen kautta töitä paikallisille yrittäjille. Olihan asialla Luopioisten yrittäjien oma yhdistys.
 – Kun täällä rakennetaan uutta, se palvelee välillisesti yritystoimintaa. Työhön tarvitaan mm. rakennusmiehiä, sähkömiehiä, lvi-asentajia ja putkimiehiä.
 Yksi Viher-Kostialan taloista rakentuu pienistä elementeistä, jotka voidaan pystyttää vain kahden miehen voimin. Elementeissä on puuta ja selluvillaa, mutta ei muovia.  Anne Savin / Yle
 Rakentaminen tuo työn lisäksi positiivista nostetta kylälle.
 – Sehän on luksusta, kun puhutaan maalaiskylistä. Se tuo koko alueelle nykyaikaisen lisän.

Etätyöt mahdollistavat pakenemisen betoniviidakosta – maalaiskylä houkuttelee kaupunkilaisia uudenlaisella asumismuodolla


Summary: Seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolesta on marssittu 50 vuotta. Miksi Pride-kulkueita yhä tarvitaan, pohtii Paula Tiessalo blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Jokin aika sitten kirjoitin  jutun  siitä, että seksuaalisen suuntautumisen muuttuminen aikuisiällä on normaalia. Eräällä Artolla meni tekstistä kuppi nurin ja hän lähetti minulle sähköpostia.
 ” Etpä näytä ottavan opiksesi. Kukaan ei kaipaa luonnottoman seksin "valistustasi", mitä jos lopettaisit jo? Kiero ja väärä seksi ei muutu oikeaksi, vaikka kuinka vaahtoaisit.”
 Myös jollain Juholla oli asiaa:
 ” Kehotan tutustumaan sanakirjamääritelmään sanasta normaali. Ei ole normaalia olla homo tai lesbo.”
 Tässä välissä hautaan kasvoni käsiini  ja huokaisen. Sitten otan sellaisen suloisen ärsyttävän ja lempeän ymmärtäväisen asenteen kuin näyttelijä  Antti Holmalla  on mainiossa  Auta Antti  -podcastissaan. Hörppään ehkä kulauksen kofeiinitonta kahvia ennen kuin aloitan.
 Hyvät artot ja juhot: kiitos sanoistanne, jotka halusitte minulle lähettää. Ne kertovat enemmän teistä itsestänne kuin kenestäkään muusta. Teillä on selvästi paha mieli jostain, johon toisten ihmisten seksuaalisuus ei kuitenkaan liity millään tavalla.
 Tehdään yksi asia heti selväksi : homous, lesbous tai vaikka biseksuaalisuus on täysin normaalia.  Seksuaalinen suuntautuminen  on pitkälti synnynnäinen ominaisuus siinä missä esimerkiksi siniset silmätkin.
 Se ei ole valittu ominaisuus eikä sitä voi tietoisesti myöskään muuttaa. Se ei siten ole millään tavoin luonnotonta tai kieroa.
 Minä olen teistä hieman huolissani, artot ja juhot. Jos toisten ihmisten seksuaalisuudesta lukeminen herättää teissä noin vahvan tunnereaktion, kannattaisi pohtia, mistä se kumpuaa. Onko teillä hyvä olla itsenne kanssa? Tunnetteko tulevanne yksilöinä nähdyiksi ja kuulluiksi?
 Kuvittele tilanne, jossa milloin tahansa, kuka tahansa voi tulla sanomaan sinulle, että jokin itsellesi tärkeä asia on sairasta, ällöttävää ja väärin.
 Minua ei oikeastaan kiinnosta tippaakaan teidän mielipiteenne minun seksuaalisuudestani. Ikävä kyllä tässä asiassa yksityinen on myös yhteiskunnallista. Vaikka seksuaalisuus on mitä intiimein asia, sitä kontrolloidaan ja arvotetaan monin yhteiskunnan normein ja säädöksin.
 Paheksuvat asenteet ja vihamieliset kommentit  pakottavat sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöön kuuluvat jatkuvasti puolustelemaan itseään. Kuvittele itse tilanne, jossa milloin tahansa, kuka tahansa voi tulla sanomaan sinulle, että jokin itsellesi tärkeä asia on sairasta, ällöttävää ja väärin. Kerta toisensa jälkeen joudut puolustamaan itseäsi ja valintojasi täysin tuntemattomille ihmisille. Tätä kutsutaan vähemmistöstressiksi.
 Helsinki Pride -yhteisön  blogissa  muistutetaan, ettei seksuaali- tai sukupuolivähemmistöön kuuluminen itsessään ole haavoittavaa vaan se, miten ympärillä elävät ihmiset ja yhteiskunta heidät huomioi tai jättää huomioimatta.
 Jokainen ikävä sana ja suvaitsematon ele sattuu johonkin oikeaan ihmiseen, joka vain yrittää ymmärtää itseään ja tunteitaan.
 Syrjintä ja vihapuhe ovat vakavia, mutta vielä pahempaa on, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvilla on muita väestöryhmiä suurempi riski joutua myös fyysisen väkivallan kohteeksi. Masennus ja itsemurhat ovat yleisempiä kuin enemmistöön kuuluvilla.
 Siksi Pride-marsseja tarvitaan yhä . Hyväksyvien ihmisten joukossa on turvallista ja onnellista olla. Toisten ihmisten silmissä omana itsenään nähdyksi tuleminen voi olla hyvin eheyttävää ja vahvistavaa.
 Pride-liike alkoi 50 vuotta sitten Yhdysvalloista, kun seksuaalivähemmistöihin kuuluvat nousivat kapinaan viranomaisten ahdistelua vastaan ( Helsingin Sanomien juttu aiheesta ). Maailma on muuttunut parempaan suuntaan, mutta työtä riittää yhä.
 Todella rohkeat marssivat Pridessa esimerkiksi transihmisten, vammaisten tai seksityöntekijöiden oikeuksia ajavien joukossa.
 Vaikka tasa-arvoinen avioliitto on vihdoin Suomessa totta ja translain ihmisoikeuksia polkevaan kohtaan lisääntymiskyvyttömyydestä on luvassa muutosta, on vähemmistöjen asemassa ja kohtelussa edelleen paljon parannettavaa ( 40 järjestön kannanotto asiaan ).
 Arto ja Juho: minua suututtaa , että jokainen suustanne päästämänne tölväys vahingoittaa niitä ihmisiä, joiden identiteetin etsintä on vielä nupullaan. Jokainen ikävä sana ja suvaitsematon ele sattuu johonkin oikeaan ihmiseen, joka vain yrittää ymmärtää itseään ja tunteitaan. Se on yksi ihmiselämän vaikeimmista ja tärkeimmistä tehtävistä.
 Teillä on oikeus ajatella eri tavoin. Mutta teillä ei ole oikeutta tuomita niitä, jotka elävät elämäänsä toisin. Se, kenen tai keiden kanssa kukin on rakkaussuhteessa tai sängyssä, ei kuulu teille millään tavalla. Se ei myöskään ole teiltä pois.
 Lauantaina 29. kesäkuuta kymmenettuhannet ihmiset marssivat jälleen Helsingin kaduilla tukemassa sateenkaarioikeuksia. Jokainen, joka osallistuu Prideen marssijana tai kadun varrella kannustajana, on kiitoksen arvoinen. Kiitos, että olet osa ratkaisua etkä ongelmaa.
 Jos haluat tänä vuonna olla vielä askeleen rohkeampi , voit valita marssivasi sellaisten ihmisten seurassa, joihin kohdistuu kaikkein eniten stigmaa eli häpeäleimaa.
 Todella rohkeat marssivat Pridessa esimerkiksi transihmisten, vammaisten tai seksityöntekijöiden oikeuksia ajavien joukossa. Sateenkaarilippu korkealla, maailmaa askel kerrallaan paremmaksi muuttaen.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä terveys- ja hyvinvointiaiheisiin erikoistunut toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää itseään ja muita. Hän on panseksuaali ja muutenkin onnellinen ihminen.
 Lue myös:
 Pride-liikkeen sytyttäjä Ylelle: ”Ennen Stonewallin kapinointia homot elivät kuin salaseurassa”

Paula Tiessalo: Homomarsseja tarvitaan niin kauan kuin artot ja juhot pitävät minun seksuaalisuuttani vääränä


Summary: Mistä valtiojohtajat keskustelevat, sitä voi vain arvuutella.

Ilmassa on kihelmöivää jännitystä. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  istahtavat tänään kasvotusten G20-kokouksen yhteydessä Osakassa, Japanissa. Johtajien kahdenkeskinen juttutuokio on ensimmäinen sitten viime kesän Helsingin tapaamisen.
 Ennen lähtöään Japaniin presidentti Donald Trump tuumasi toimittajille, että keskustelusta Putinin kanssa tulee erittäin hyvä.
 – Mitä hänen kanssaan keskustelen, se ei kuulu teille, Trump sanoi toimittajille Valkoisen talon nurmella.
 Trumpin linjaus on johdonmukainen. Ei hänen ja Putinin välisistä Helsingin keskusteluistakaan ole ulkopuolisilla tarkkaa kuvaa. Tulkkien välityksellä käytyjen neuvotteluiden kulkua on arvuuteltu siitä lähtien kun johtajat Suomen suvessa toisensa tapasivat.
 Venäjän vaalivaikuttamisen varjo
 Helsingin tapaaminen jää historiankirjoihin. Se tullaan muistamaan erityisesti siksi, koska Trump sanoi keskustelun jälkeen luottavansa Putinin sanaan siitä, ettei Venäjä sekaantunut vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentinvaaleihin.
 Kommentti herätti katkeruutta kotimaassa siksi, että Trump tuntui luottavan vieraan vallan johtajaan yhtä paljon kuin omiin tiedusteluorganisaatioihinsa. Niiden mukaan Venäjä oli korviaan myöten sekaantunut Trumpin voittamiin vaaleihin.
 Tämän asian suhteen Osakan tapaaminen tulee mielenkiintoiseen aikaan. Venäjän vaalivaikuttamista tutkinut entinen erikoissyyttäjä  Robert Mueller  saapuu kongressin kuultavaksi vajaan kolmen viikon kuluttua.
 Siten asia pysyy edelleen otsikoissa, vaikka Mueller omassa raportissaan totesikin, ettei hän ole löytänyt kiistattomia todisteita salaliitosta Venäjän ja Trumpin kampanjan välillä.
 Mistä Japanin tapaaminen jää historiaan, sitä on vaikea arvioida. Joka tapauksessa G20-kulisseissa Osakassa jatketaan Helsingin hengessä, sillä Trump ja Putin tapaavat ilman avustajia. Saattaapa Trump tuttuun tapaan napata tulkkinsa muistiinpanotkin lopulta omiin hoteisiinsa.
 Presidentti Donald Trump tahtoo pitää hänen ja presidentti Vladimir Putinin asialistan omana tietonaan.  Saul Loeb / AFP
 Syyria, Lähi-itä ja taloussuhteet
 Noustuaan presidentiksi Donald Trumpin tavoite oli normalisoida Yhdysvaltain ja Venäjän suhteita. Kahden ja puolen vuoden vallassaolon aikana on tällä saralla tapahtunut kovin vähän.
 Osapuilleen samat Yhdysvaltojen ja Venäjän välejä hiertävät asiat ovat neuvottelupöydällä edelleen, joten puhuttavaa Osakassa riittää.
 Syyrian sodassa maat ovat eri leireissä ja Venäjä on selvästi asettunut aloilleen Lähi-itään ja sen tulevaisuuteen. Yhdysvallat on napit vastakkain Iranin kanssa ja Venäjä hakee kriisissä tasapainottavaa roolia.
 Talouspakotteet rassaavat Venäjää, ja se seuraa Yhdysvaltain ja Kiinan nokittelua tullikiistoissa vierestä pelonsekaisin tuntein.
 Viime viikolla kansansa kysymyksiin vastaillut presidentti Putin toivoi, että Japanin neuvotteluissa saataisiin maiden suhteita normaalille tolalle. Taloussuhteiden paraneminen oli Putinin ykköstoive.
 Trumpin tempoileva ulkopolitiikka
 Tieto on, että sekä Putinin Venäjä että Trumpin Yhdysvallat näkee Euroopan unionin mielellään heikentyvänä mahtina.
 Siksi Trumpin ja Putinin tapaaminen ei ole yhdentekevä Euroopankaan kannalta. Ennen Helsingin tapaamista pahin pelko oli, että suurvaltajohtajat sopivat Euroopan yli myös sellaisista asioista, jotka koskevat vanhaa mannerta.
 Presidentti Vladimir Putinin toive on normalisoida etenkin taloussuhteita Yhdysvaltoihin. Yuri Kadobnov / AFP
 Osakan neuvottelupöydässä saatetaan jutustella esimerkiksi Ukrainasta. EU on ollut johdonmukainen ja kohtalaisen yhtenäinen siinä, että talouspakotteista Venäjää vastaan ei ole syytä luopua. Kanta ei muutu niin kauan kuin Venäjä miehittää Krimiä ja sekaantuu Itä-Ukrainan sotaan.
 Tuskin Yhdysvallat Japanissa Venäjän vastaisista talouspakotteista luopuu, mutta Euroopassa on tuon tuostakin suhtauduttu varauksella Trumpin kovin ailahtelevaiseen ulkopolitiikan hoitoon.
 Kuka muistaa Ukrainan merimiehiä?
 Kiinnostava esimerkki tästä löytyy juuri Ukrainan kohdalta. Kun viime marras-joulukuun vaihteessa oli G20-kokous Buenos Airesissa, niin Trumpin ja Putinin piti tavata kahden kesken.
 Trump kuitenkin perui viime hetkellä tapaamisen, koska Venäjä oli Asovanmerellä vanginnut pari kymmentä ukrainalaista merimiestä. Trump sanoi tuolloin, että johtajat tapaavat vasta kun merimiehet ovat vapaina.
 Ukrainalaiset merimiehet ovat vangittuina edelleen. Trump tapaa Osakassa Putinin, eikä puhu ukrainalaisiata merimiehistä enää sanaakaan.

Viime kesänä Helsingissä, tänään Osakassa – Trump ja Putin tapaavat taas kasvotusten


Summary: Maatalousmuovia kerättiin reilulta 20 tilalta. Etukäteen jätemuovin määrä ennakoitiin reilusti alakanttiin.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Riikinvoiman ekovoimalaitoksen viereisellä hiekkakentällä on kasassa valtava läjä muovia.
 Muun muassa valkoista paalitusmuovia ja mustaa mansikkamuovia kerättiin 23:lta marja- ja karjatilalta Leppävirralla viime keväänä. Lopputulos yllätti kaikki mukana olleet.
 Etukäteen arvioitiin, että muovia kertyy noin 60–70 000 kiloa. Todellisuudessa Riikinnevalle kuskattiin erilaista maatalousmuovia noin 120 000 kiloa.
 Kolarinpellon marjatilaa miehensä kanssa pyörittävä  Noora Räsänen  koordinoi keräystä. Räsästen tilalta muovia haettiin pois noin 7 000 kiloa. Sitä ennen jätemuovi oli kerätty kasaan paikkaan, johon pystyi ajamaan kuorma-autolla. Ja kuten niin monella muullakin maatilalla, muovia oli kertynyt myös pellon laidalle.
 Ilman muovia mansikan kasvattaminen on hankalaa ja kallista.
 – Muovi on tärkeä materiaali marjanviljelyssä, Räsänen sanoo.
 Musta muovi lämmittää mansikantaimia. Muovi suojaa niitä rikkaruohoilta ja pitää maan kosteuden sopivana mansikan juuristolle. Muovi suojaa marjoja roskilta, joten ne saadaan kerättyä puhtaana.
 Räsänen kertoo, että hehtaarin mansikkamaalla on yleensä noin neljä kilometriä mansikkamuovia, jonka leveys on 120 senttiä ja paksuus 0,06 mm. Muovijätettä syntyy myös harsosta, jolla kasvustot peitetään keväisin.
 – Lisäksi harsojen painoina olevat hiekkapussit ovat muovisia, Räsänen summaa.
 Polttaminen energiaksi ei paras vaihtoehto
 Kevään keräyksessä yksi muovikuorma maksoi tilalle 50 euroa. Keräyksen järjesti Keski-Savon jätehuolto, jonka jätekeskus sijaitsee Riikinvoiman ekovoimalaitoksen vieressä. Siellä muovin olisi voinut myös polttaa.
 – Maatalousmuovi ei ole kuitenkaan helppo poltettava, kertoo Keski-Savon jätehuollon projekti-insinööri  Janne Kuronen .
 Muovi joudutaan ensin käsittelemään ja sen jälkeen se revitään pienemmiksi paloiksi. Sen lisäksi siitä pitäisi maksaa ekovoimalaitokselle niin sanottu porttihinta.
 – Polttaminen ei ole todellakaan paras ratkaisu tämän jätteen suhteen, Kuronen sanoo.
 Janne Kuronen on laskenut, että leppävirtalaisilta tiloilta kerättiin enemmän muovia kuin mitä Varkaudessa kerätään kotitalouksien pakkausmuovia vuodessa. Marianne Mattila / Yle
 Muoville onkin tiedossa muuta käyttöä. Keski-Savon jätehuolto tekee yhteistyötä espoolaisen Gemifin Oy:n ja Merikarvialla Satakunnassa toimintansa aloittaneen Clean Plastic Finland Oy:n kanssa. Muovi päätyy uusiokäyttöön, mutta sitä ennen muovit vielä lajitellaan Leppävirralla.
 Maatalousmuovien keräämistä tiloilta jatketaan mahdollisesti jo syksyllä.
 – Keräys laajenee, kun logistinen ketju toimii, Kuronen lupaa.
 Clean Plastic Finlandin toive on, että muovi lajiteltaisiin jo tiloilla. Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton MTK:n Pohjois-Savon toiminnanjohtaja  Jari Kauhanen  uskoo, että lajittelu toteutuu.
 – Onnistuu, kun tiloille saadaan selkeät ohjeet lajittelusta ja muovit haetaan pois säännöllisesti, eikä isoja kasoja pääse syntymään, Kauhanen sanoo.
 MTK on omalta osaltaan yrittänyt ratkaista muovien loppusijoitusta jo vuosikymmenien ajan. Erilaisia hankkeita ja kehitysprojekteja on ollut niin paikallisia kuin valtakunnallisiakin. Taloudellisesti kestävää ja toimivaa ratkaisua ei ole vielä tähän mennessä löytynyt.
 Esimerkiksi olki voi korvata muovin
 Kolarinpellon marjatilalla Noora Räsänen on miettinyt valtavaa muovin määrää ympäristössä.
 – Viime viikolla luin jutun, kuinka  muovia päätyy ihmiseen luottokortin verran viikossa , Räsänen kertoo.
 Noora Räsänen on tyytyväinen, että tilalla käytettävää muovia voidaan hyödyntää muuten kuin energianlähteenä. Marianne Mattila / Yle
 Mansikkaa voi kasvattaa myös muun muassa pelkällä olkikatteella, mutta Räsästen kohdalla se vaatii vielä opettelua.
 – Olkikatetta kyllä käytetään rivivälissä etenkin uusilla vasta perustetuilla mailla, Noora Räsänen sanoo.
 Pro Agrian puutarha- ja perunantuotannon asiantuntija  Heikki Inkeroinen  kertoo harvan mansikkatilallisen käyttävän olkea.
 – Oljen käyttö on ongelmallista, koska sen mukana voi tulla rikkakasvin siemeniä, Inkeroinen sanoo.
 Oljen saatavuus on myös haasteellista. Sekin on ongelma, että jos samalla tilalla kasvattaa mansikkaa ja viljaa, viljasta saa niin huonon tuoton, että sivutuotteena syntyvän olkikatteen hinta kasvaa suhteettoman suureksi.
 Marjanviljelijöille on tarjolla myös biohajoavia tuotteita, mutta ne eivät välttämättä kestä riittävän kauan ehjinä. Samassa pellossa kasvatetaan mansikkaa 3–5 vuotta.
 Biohajoavan katteen haitat on huomattu myös Kolarinpellon marjatilalla.
 Kate oli kallista ja se reikiintyi helposti heti ensimmäisenä vuonna.
 – Ja sitten biohajoavaksi mainostettu kate ei edes hajonnut pellossa. Kokeilun tulos oli tilallamme pettymys, Räsänen kertoo.
 Kolarinpellon marjatilalla kasvatetaan mansikan lisäksi vadelmaa, joka istutetaan myös muovikatteeseen. Yhteensä viljelyssä on seitsemän hehtaarin ala mansikkaa ja kaksi hehtaaria vadelmaa. Tila tuottaa myös hunajaa.
 Pohjois-Savo on marja-Suomen keskus. Varsinkin mansikkaa viljellään suuressa osassa kuntia, eniten Suonenjoella. Mansikkatilan keskimääräinen koko on 2–10 hehtaaria ja tiloja on yhteensä 180.

Maatiloilla on valtavat määrät muovijätettä – yli 100 000 kilon kasa syntyi reilun 20 tilan muoveista


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ajoivatko Kittilän päättäjät kunnan etua laillisin keinoin?
 Kittilässä 28 kuntapäättäjää on syytteessä törkeistä virkarikoksista liittyen kunnanjohtaja  Anna Mäkelän  erottamiseen. Lapin käräjäoikeus antaa päätöksensä tänään, ja juttua taustoitetaan  tässä ennakkojutussa .
 Katso, kuinka kauan poliisilla kestää tulla paikalle kotikunnassasi
 Uusi hallitus on luvannut lisätä viranomaisten läsnäoloa pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Poliisille määritellään niin sanotut enimmäisvasteajat koko Suomeen. Enimmäisvasteajalla viitataan siihen, kuinka kauan virkavallalla kestää päästä tapahtumapaikalle: etäisyydet vaihtelevat valtavasti, joten aikaakin kuluu hyvin vaihtelevasti.  Jutustamme voit selvittää , millainen on tilanne omassa kunnassasi.
 Kesällä virkavallan saapuminen kohteeseen kestää erityisesti maaseudulla pidempään kuin muina vuodenaikoina. Tiina Jutila / Yle
 Putin ja Trump tapaavat Osakassa
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Venäjän presidentti  Vladimir Putin  tapaavat tänään Japanin Osakassa G20-kokouksessa. Tapaamisen asialistaa ei ole julkistettu, mutta kerromme  ennakkojutussamme , mistä aiheista Trump ja Putin todennäköisesti keskustelevat.
 Trumpin haastajat kotimaassa ovat puolestaan käyneet toisen vaaliväittelyn Miamissa noin aamukuuteen asti perjantaiaamuna. Lue kirjeenvaihtajamme  Mika Hentusen  yhteenveto demokraattien presidenttiehdokkaiden ärhäkästä väittelystä pian väittelyn jälkeen.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump saapui Osakaan torstaina. Brendan Smialowski / AFP
 Korkein oikeus torppasi Trumpin hallinnon kansalaisuuskysymyksen
 Yhdysvalloissa  korkein oikeus päätti äänin 5–4 , että ensi vuonna tehtävään väestönlaskentaan ei sisällytetä kysymystä kansalaisuudesta. Kysymyksellä on merkittävä poliittinen vaikutus, sillä arvion mukaan jopa 6,5 miljoonaa ihmistä saattaisi jättää osallistumatta väestönlaskentaan. Laskennan luvut vaikuttavat esimerkiksi edustajainhuoneen paikkajakoon.
 Mielenosoittajat kokoontuivat torstaina Yhdysvaltain korkeimman oikeuden rakennuksen eteen odottamaan päätöstä kansalaisuuskysymyksestä. Jim Lo Scalzo / EPA
 Pohjoisesta virtaa koko maahan kuivaa ja viileää ilmaa
 Pilvisyys lisääntyy tänään hieman pohjoisessa – sadekuurot ovat mahdollisia lähinnä Pohjois-Lapissa. Maan etelä- ja keskiosassa on pääosin aurinkoista. Sää viilenee hieman edellispäiviin nähden, ja pohjoisessa lämpötilat jäävät viitisen astetta keskimääräistä alemmiksi.
 Yle
 Lue lisää säästä Ylen  sääsivuilta .

Herätys: Suomen suurimmassa kuntaoikeusjutussa annetaan tuomiot, poliisin saapumisessa on valtavia eroja, Trump ja Putin tapaavat


Summary: Kuntakäräjissä on kyse siitä, toimivatko törkeistä virkarikoksista syytetyt kuntapäättäjät tietoisen laittomasti.

Lapin käräjäoikeuden päätöstä laajalti huomiota herättäneessä Kittilän kuntapäättäjien oikeudenkäynnissä odotetaan suurella mielenkiinnolla. Se antaa ainakin ensimmäisen vastauksen siihen, toimittiinko Kittilän kuntapäätöksenteossa tietoisen laittomasti tarkoituksena savustaa kunnanjohtaja  Anna Mäkelä  ulos kunnasta.
 Tavanomaisista kuntapäätöksentekoa koskevista oikeudenkäynneistä Kittilän kuntapäättäjiä koskevan käräjöinnin erottaa paitsi sen saama laaja julkisuus, myös se, että kuntapäättäjiä on syytteessä muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä ja työsyrjinnästä rikoslain perusteella.
 Tämä tarkoittaa sitä, että mahdolliset rangaistukset – törkeän virka-aseman väärinkäytön osalta vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta – kohdistuvat syytteessä oleviin kuntapoliitikkoihin henkilökohtaisesti. Tavallisempaa on, että kuntien laittomat päätökset kumotaan hallinto-oikeudessa ja mahdolliset kustannukset jäävät kunnan eli veronmaksajien maksettavaksi.
 Kaikki syytetyt ovat kiistäneet syyllistyneensä kuvattuihin rikoksiin.
 Tapauksen merkitystä suomalaiselle kuntademokratialle korostaa se, että eduskunta joutui säätämään sen vuoksi uuden lain, "Lex Kittilän". Se mahdollistaa valtion puuttumisen kunnalliseen itsehallintoon Kittilän kaltaisessa tilanteessa, jossa kunnan katsotaan olevan "poikkeuksellisissa hallinnollisissa vaikeuksissa".
 Ja niin Kittilä todella on jutun kestäessä ollut. Syytettyjen penkille Lapin käräjäoikeuteen on haastettu lähes koko Kittilän edellisen vaalikauden kunnanvaltuusto. Tämän vaalikauden valtuutetuistakin yli puolet on saanut virkarikossyytteet. Valtiovarainministeriön vaadittua rikoksesta syytettyjä kuntapäättäjiä pidätetyksi viroistaan,  vaihtui uudesta valtuustosta kolmasosa  varavaltuutettuihin.
 Juttua on luonnehdittu Suomen suurimmaksi kuntaoikeudenkäynniksi. Käräjäoikeudessa asianomistaja Anna Mäkelän ja syytettyjen kuulemiset  kestivät kuukausia  loppuvuonna 2018 ja alkuvuonna 2019.
 Virkarikosoikeudenkäynti on vain yksi osa Kittilä-jupakkaa
 Nyt ensimmäisen ratkaisunsa saava rikosoikeudenkäynti ei ole ainoa asia, joka Kittilän kuntapäätöksenteosta on oikeuslaitoksen käsiteltävänä. Ensimmäinen jupakkaan liittyvä tuomio tuli jo vuosi sitten, kun  Lapin käräjäoikeus vapautti   Jouni Palosaaren  luottamusaseman väärinkäyttöä koskevista syytteistä hissien hankintaan liittyvässä tutkintahaarassa.
 Käräjäoikeus totesi Palosaaren luovuttaneen luottamuksellisia tarjoustietoja tarjouskilpailun toiselle osapuolelle ja toimineen epäasiallisesti, mutta ei syyllistynyt lainrikkomukseen sillä hissiyhtiö ei kärsinyt vahinkoa. Syyttäjä on valittanut asiasta ja tapauksen  käsittely hovioikeudessa  on kesken.
 Lisäksi oikeuslaitoksen rattaissa on Kittilä-jupakan niin sanottu Eilavaara-osuus. Siinä on kyse lainopillisista palveluista, joita tilattiin kunnan nimissä Mäkelän laittomien potkujen selvittämisessä, niiden laskuttamisesta ja papereiden salaamisesta.
 Entinen kunnanjohtaja  Kyösti Tornberg  tuomittiin viime syyskuussa sakkoihin paperien salaamisesta. Syytteessä muun muassa petoksen yrityksestä ovat yhä kuntapäättäjät  Timo Kurula  (kesk.),  Markku Mäkitalo  (kesk.) ja  Aki Maunula  (vas.).
 Lue myös:
 Kittilän virkarikoskäräjät päättyvät tänään – oikeussalissa nähtiin "viiden vuoden helvetin" koettelema Jouni Palosaari
 Levin matkailukeisarinna syytti "pahan puolelle" siirtymisestä –  Kittilän konkaripäättäjä yritti estää laittomuudet
 Harri Vähäkangas / Yle
 Tutkintapyyntö käynnisti historiallisen tapahtumaketjun
 Jupakka lähti liikkeelle, kun kunnanjohtaja  Anna Mäkelä  sekä Levin matkailuyhtiöt Levi Ski Resort ja  Levin Matkailukeskus Oy  tekivät joulukuussa 2013 tutkintapyynnön Levi Ski Resortin toimitusjohtajasta  Jouni Palosaaresta . Tutkintapyyntö liittyi epäselvyyksiin hissien hankinnan tarjouskilpailussa.
 Maaliskuussa 2014 Levi Ski Resortin  hallitus vaihtui  ja uusi hallitus perui tutkintapyynnön ja  tutkinta raukesi . Juttu päätyi kuitenkin oikeuteen, kun valtakunnansyyttäjänvirasto siirsi jutun syyteharkinnan Oulun syyttäjänvirastolle, joka päätyi elokuussa nostamaan Palosaarta vastaan  syytteet luottamusaseman väärinkäytöstä .
 Toukokuussa kunta oli jo perustanut  toimikunnan valmistelemaan Mäkelän erottamista . Marraskuussa 2014 kunnanvaltuusto erotti Mäkelän. Kittilän hallintojohtaja  Esa Mäkinen  yritti useaan otteeseen tuoda erottamisen laillisuuden kunnanhallituksen käsiteltäväksi, mutta hallitus kieltäytyi käsittelemästä asiaa.
 Helmikuussa 2016 Pohjois-Suomen hallinto-oikeus totesi, että Mäkelän erottaminen oli laiton.
 Syytteet lähes koko valtuustolle
 Lokakuussa 2017 27 kittiläläistä kuntapäättäjää  saavat syytteet törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä . Syytteeseen joutui myös Mäkelän erottamista valmistelleen toimikunnan sihteeri  Sannareetta Virikko .
 Lisäksi Oulun syyttäjänviraston kihlakunnansyyttäjät  Katri Junnikkala-Heikkinen  ja  Sari Anttonen  vaativat rangaistusta työturvallisuusrikoksesta, työsyrjinnästä ja luottamusaseman väärinkäytöstä 14 henkilölle. Syytettyjen joukossa ovat muun muassa entinen kunnanhallituksen puheenjohtaja Timo Kurula ja kunnanhallituksen nykyinen varapuheenjohtaja  Tarmo Salonen  (ps./sit.).
 Lisäksi Kurula, Markku Mäkitalo ja Aki Maunula saivat  joulukuussa lisää syytteitä  muun muassa törkeän petoksen yrityksestä. Tapauksessa oli ostettu lainopillisia palveluita  Pertti Eilavaaralta  Mäkelän erottamiseen liittyen ilman, että kunta olisi tehnyt asiasta hankintapäätöksen. Laskut oli määrä maksattaa kunnalla.
 Tässä niin sanotussa Eilavaara-haarassa myös entinen vs. kunnanjohtaja Kyösti Tornberg sai syytteet virkarikoksesta. Hänet tuomittiin Lapin käräjäoikeudessa  sakkoihin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta  syyskuussa 2018.
 Kittilän entisen kunnanjohtajan Anna Mäkelän ja asianajaja John-Henrik Spåren mukaan Mäkelän kiusaaminen oli jatkuvaa ja pitkäkestoista. Kuntapäättäjät kiistävät asiattoman käytöksen. Maija-Liisa Juntti / Yle
 Syyttäjä puhuu kostosta, puolustus muotovirheestä
 Virkarikosoikeudenkäynti alkoi Lapin käräjäoikeudessa syyskuussa. Pelkästään valmistelevalle istunnolle oli varattu kolme päivää aikaa. Alun perin loppulausunnoille oli määrä  ehtiä ennen vuodenvaihdetta , mutta  aikataulu venyi . Käräjillä kuultiin todistajana muun muassa nykyistä pääministeriä  Antti Rinnettä , joka oli jupakan aikoihin Ammattiliitto Pron puheenjohtajana  Levin hissiyhtiön hallituksessa .
 Oikeudessa puolustuksen ja syyttäjien kertomukset poikkesivat toisistaan täysin.
 Syyttäjän mukaan  kuntapäättäjien suhtautuminen Anna Mäkelään muuttui Palosaaresta tehdyn tutkintapyynnön jälkeen täysin. Häneen suhtauduttiin vihamielisesti, jopa uhkailtiin, annettiin mahdottomia työtehtäviä ja kyseltiin asiattomia. Erottaminen oli kosto, jonka kuntapäättäjät tekivät päätöksen laittomuuden tietäen.
 Puolustuksen mukaan  perusteet Mäkelän erottamiselle olivat syntyneet jo ennen tutkintapyyntöä ja siitä seurannutta kuohuntaa kunnassa. Erottamisen laittomuus johtui puolustuksen mukaan pienestä muotovirheestä, eikä mitään näyttöä asiattomasta kohtelusta ole.
 Erotettu kunnanjohtaja Anna Mäkelä puolestaan on  korostanut toimineensa  tutkintapyyntöasiassa virkavastuulla ja -velvollisuudella. Loppulausunnossaan Mäkelä korosti työsyrjinnän olleen jopa hänen  terveytensä vaarantavaa ja pitkään jatkunutta . Korvausvaatimus oli 20 000 euroa.
 Kuntapäättäjien luottamus omaan syyttömyyteensä ja toimintansa perusteisiin on ollut käräjäoikeuskäsittelyn aikana vahvaa. Törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä syytetty keskustavaltuutettu  Tapani Rantajääskö   kuvaili toimittajille  käräjöinnin olevan "täyttä höpötystä".
 Pitkäksi ja mutkalliseksi venynyt juttu on epäilemättä ollut raskas niin syytetyille, asianomistajille kuin niille muutamalle Kittilän kunnan päättäjälle, jotka eivät ole saaneet virkarikossyytteitä.
 Olipa käräjäoikeuden tuomio millainen tahansa, varmaa tässä pian kuusi vuotta jatkuneessa erikoisessa episodissa lienee vain se, että se saa jatkoa ylemmissä oikeusasteissa.
 Lue vielä:
 Kittilän kunnan päätös meni taas nurin hallinto-oikeudessa
 Kittilä pääsee viimein palkkaamaan vakituisen kunnanjohtajan –  "Helkkarin hyvä uutinen", iloitsee kunnanhallituksen puheenjohtaja

Oliko Kittilässä kyse häikäilemättömästä kostosta vai ajoivatko päättäjät kunnan etua? Tuomiot Suomen suurimmassa kuntaoikeusjutussa annetaan tänään


Summary: Hallitus aikoo määritellä poliisille enimmäisvasteajan koko Suomeen. Jutun lopusta voit tarkastaa oman kotikuntasi tämänhetkisen tilanteen.

Uusi hallitus on luvannut lisätä viranomaisten läsnäoloa ja näkyvyyttä pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Tämän varmistamiseksi siinä on kirjaus poliisille määriteltävistä enimmäisvasteajoista koko Suomeen.
 Enimmäisvasteajalla viitataan siihen, kuinka kauan virkavallalla kestää päästä tapahtumapaikalle.
 Tällä hetkellä kiireellistä henkeä ja terveyttä uhkaavissa tehtävissä poliisi saapuu paikalle keskimäärin hieman yli 9 minuutissa. Ajoetäisyydet hälytyspaikoille ja niihin poliisilta kuluva aika kuitenkin vaihtelee eri puolilla Suomea. Harvaan asutuilla seuduilla poliisin apua saatetaan odottaa jopa tunnin verran.
 Kokosimme jutun loppuun taulukon, josta voit selvittää oman kuntasi tilanteen.
 Hallitusneuvotteluissa ei ole vielä sovittu, mikä tulisi lopulta olemaan koko Suomessa poliisille tavoiteltava enimmäisvasteaika. Asia valmistellaan sisäministeriössä.
 Ajatus hyvä, toteuttaminen vaikeampaa
 Suomen Poliisijärjestöjen liiton puheenjohtaja  Jonne Rinne  pitää hallituksen pyrkimystä enimmäisvasteajan määrittelystä periaatteessa hyvänä. Sen toteuttaminen käytännössä ei ole hänen mukaansa tällä hetkellä kuitenkaan mahdollista työvoiman puutteen vuoksi.
 Rinteen mukaan jo nykytilanteesta selviämiseen tarvittaisiin yli 600 poliisia lisää, kun  hallitusohjelmassa luvataan 300.
 – Partioita täytyy ohjata harvaan asutuille seuduille enemmän, jotta koko maalle yhteisesti määritelty enimmäisvasteaika saavutettaisiin. Tällöin joudumme ottamaan työvoimaa pois kasvukeskuksista, missä kysyntä on suurta.
 Rinne pitää saman enimmäisvastineajan soveltamista koko maahan kunnianhimoisena. Syynä tähän ovat alueiden erilaisuus ja vaihtelevat etäisyydet.
 – Olemme sisäisen turvallisuuden lilliputtimaa. Meillä on väkilukuun suhteutettuna vähiten poliiseja verrattuna muihin Pohjoismaihin.
 Kesällä poliisin saapuminen kestää pidempään
 Poliisin toimintavalmiuteen kuluvaa aikaa tarkastellaan Suomessa keskimääräisin luvuin joko kunnittain, poliisilaitosaluettain tai koko valtakunnan tasolla.
 Poliisihallituksen poliisijohtaja  Sanna Heikinheimon  mukaan poliisin miljoona vuosittaista hälytystehtävää jaetaan erilaisiin tehtäväluokkiin. Kiirellisempiä jonkun terveyttä tai henkeä uhkaavia tehtäviä on noin 100 000 vuodessa.
 Seppo Suvela / Yle
 Kesällä virkavallan saapuminen kohteeseen kestää erityisesti maaseudulla pidempään kuin muina vuodenaikoina. Ihmiset matkaavat kaupungeista alueille, joissa partioita liikkuu vähemmän. Myös virkavallalla on omat loma-aikansa, jolloin poliiseja on liikkeellä vähemmän.
 Poliisijohtaja Heikinheimo pitää hallituksen esittämän enimmäisvasteajan määrittelyä myönteisenä asiana, mutta muistuttaa myös, että hallitusohjelmassa poliisin kontolla ovat hälytystehtävien lisäksi panostusten lisääminen esimerkiksi seksuaali- ja talousrikoksien tutkintaan ja terrorismin torjuntaan.
 – Enimmäisvasteajan määrittely ei vielä yksissään riitä. Nousee kysymys siitä, mistä saadaan poliisille tarvittavat resurssit hoitaa tehtävänsä asetetun ajan puitteissa, Heikinheimo sanoo.
 Alla olevasta hakemistosta voit selvittää, kuinka kauan poliisilla kestää keskimääräisesti tulla paikalle omassa kotikunnassasi. Listauksessa käsitellään kiireellisempiä henkeen ja terveyteen kohdistuvia tehtäviä.
 Tilasto on kerätty vuoden 2019 tammikuusta toukokuuhun välisellä jaksolla. Toimintavalmiusaika on merkitty taulukossa minuuttein. Voit tehdä hakuja myös maakunnittain.
 Pienillä paikkakunnilla keskiarvon muotoutumiseen vaikuttaa se, että tehtäviä on voinut olla hyvin vähän. Vaihtelut eri mittausjaksoilla voivat olla siis hyvin suuria.

Katso täältä, kuinka kauan poliisilla kestää tulla paikalle kotikunnassasi – Näin hallitus aikoo parantaa tilannetta


Summary: Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja kertoi olevansa vahvasti eri mieltä Putinin kanssa.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  otti vahvasti kantaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  torstaina  Financial Timesille antamiin lausuntoihin .
 Putinin mukaan läntinen liberalismi on muuttunut vanhanaikaiseksi ja menettänyt merkityksensä.
 – Liberaalit eivät enää yksinkertaisesti pysty sanelemaan mitään kenellekään kuten he ovat yrittäneet tehdä viime vuosikymmeninä, Putin totesi  FT:n haastattelussa .
 Tusk kertoi toimittajille G20-kokouksessa Osakassa, että hän on täysin eri linjoilla Putinin kanssa.
 – Minun täytyy sanoa, että olen vahvasti eri mieltä siitä, että liberalismi olisi vanhanaikaista. Se, joka sanoo, että liberalismi on vanhanaikasta, sanoo myös, että vapaus on vanhanaikaista, että oikeusvaltiot ovat vanhanaikaisia ja että ihmisoikeudet ovat vanhanaikaisia, Tusk sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Hän sanoi mainitsemiensa asioiden olevan tärkeitä ja elinvoimaisia eurooppalaisille.
 – Mitä minä koen vanhanaikaisiksi ovat autoritaarisuus, henkilökultti ja harvainvalta, vaikka ne joskus saattavatkin tuntua tehokkailta, Tusk paalutti.
 Lue myös:
 Putin Financial Timesin haastattelussa: Ihmisten enemmistö on maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta vastaan, liberalismi on vanhanaikaista

Donald Tusk otti kantaa Vladimir Putinin sanomisiin: "Autoritaarisuus, henkilökultti ja harvainvalta ovat vanhanaikaisia"


Summary: Kesätauko päättyy syyskuun alussa.

Eduskunta pitää tänään viimeisen täysistuntonsa ennen kesätaukoa. Kevätistunnon viimeisen viikon aikana kansanedustajat ovat käsitelleet hallituksen lisäbudjettiesitystä ja kuulleet pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) ilmoituksen Suomen EU-puheenjohtajakauden ohjelmasta.
 Viikolle osui myös Rinteen hallituksen ensimmäinen suullinen kyselytunti, jonka aikana oppositio grillasi hallitusta muun muassa Isis-naisten kohtalosta ja talousnäkymistä.
 Kesätauko päättyy syyskuun alussa, ja ensimmäinen täysistunto syysistuntokaudella on keskiviikkona 4. syyskuuta.

Eduskunta aloittaa kesälomansa


Summary: Demokraatit eivät saaneet läpi vaatimuksiaan siirtolaislasten aseman turvaamisesta.

Yhdysvalloissa kongressi on hyväksynyt 4,6 miljardin dollarin eli reilun neljän miljardin euron hätäavun siirtolaiskriisin lievittämiseen maan etelärajalla.
 Edustajainhuone seurasi senaattia ja hyväksyi lakiesityksen, joka lähtee seuraavaksi presidentti  Donald Trumpin  pöydälle allekirjoitettavaksi.
 Demokraattienemmistöisen edustajainhuoneen äänestyksessä lakiesitys hyväksyttiin äänin 305–102. Demokraatit olisivat halunneet tekstiin muutoksia, joilla olisi turvattu paremmin siirtolaislasten asema, mutta puolue myöntyi lopulta republikaanien tahtoon.
 Edustajainhuoneen puhemiehen, demokraattien  Nancy Pelosin  mukaan tärkeintä on varmistaa, että lapsille on tarjolla riittävästi apua.
 – Saadaksemme avun lapsille nopeimmalla tavalla hyväksymme vastahakoisesti senaatin lakiesityksen, Pelosi sanoi  New York Timesin  mukaan.
 Lasten oloja rajalla arvosteltu hälyttäviksi
 Siirtolaislasten olot Yhdysvaltojen etelärajalla ovat olleet viime aikoina valtakunnallisen huomion kohteena, sillä asiantuntijat ovat raportoineet useista puutteista Texasin raja-asemalla. Paikalla vierailleiden juristien ja lääkärien mukaan lapset olivat likaisia, nälissään ja ilman vanhempiaan.
 Rajaviranomaiset ovat siirtäneet lapsia edestakaisin tilojen puutteen takia. Viranomaisilla on ollut vaikeuksia hallita tilannetta rajalla, sillä viime aikoina etenkin siirtolaisperheiden ja yksin matkustavien lasten määrä on kasvanut rajusti. Valtaosa tulijoista on lähtöisin Keski-Amerikasta, ja moni on kertonut pakenevansa kotimaansa köyhyyttä ja väkivaltaa.
 Hätäavulla on tarkoitus kohentaa vastaanotto-oloja raja-asemilla ja tarjota tukea ilman vanhempiaan saapuneille alaikäisille. Republikaanien vaatimuksesta lisärahaa suunnataan myös rajaviranomaisten palkkoihin ja heille annetaan lisävaltuuksia.
 Demokraatit olisivat halunneet tiukentaa rahan myöntämisen ehtoja, sillä he pelkäävät presidentti Donald Trumpin käyttävän uutta lakia hyväkseen kiristääkseen otteita rajalla entisestään.
 Lue myös:
 "Lapset olivat nälissään, likaisia ja sairaita" – Surkeissa oloissa pidettyjä siirtolaislapsia on siirretty pois pidätyskeskuksesta Texasissa (25.6.)

Yhdysvaltain kongressi hyväksyi 4,6 miljardin dollarin hätäavun siirtolaiskriisin helpottamiseksi


Summary: Jopa 6,5 miljoonaa ihmistä saattaisi jättää osallistumatta väestönlaskentaan, jos siinä kysyttäisiin kansalaisuudesta.

Yhdysvaltain korkein oikeus on ainakin toistaiseksi estänyt presidentti  Donald Trumpin  hallintoa lisäämästä kysymystä kansalaisuudesta ensi vuoden väestönlaskentalomakkeisiin. Korkein oikeus äänesti asiasta numeroin 5–4.
 Korkeimman oikeuden puheenjohtajan  John Robertsin  mukaan Trumpin hallinto ei antanut tarpeeksi päteviä perusteluita sille, että kansalaisuuskysymys olisi voitu lisätä väestönlaskentaan. Robertsin mukaan perusteet vaikuttivat keksityiltä.
 Ensi vuoden väestönlaskentalomakkeen uudistaja, kauppaministeri  Wilbur Ross  on kertonut lisänneensä kysymyksen kansalaisuudesta, koska oikeusministeriö on näin halunnut. Todistusaineiston valossa on kuitenkin tultu siihen tulokseen, että Ross on ensin päättänyt lisätä kansalaisuuskysymyksen ja sen jälkeen painostanut oikeusministeriötä toimittamaan perusteet kysymyksen olemassaololle.
 Väestönlaskennalla suuri poliittinen merkitys
 Yhdysvalloissa tehdään väestölaskenta perustuslain mukaisesti kymmenen vuoden välein. Väestölaskennalla on suuri poliittinen merkitys, sillä sen mukaan tehdään edustajainhuoneen paikkajako ja se vaikuttaa myös valitsijamiesten määrään.
 Lisäksi väestönlaskenta vaikuttaa siihen, kuinka liittovaltion noin 900 miljardin dollarin potti jaetaan osavaltioiden kesken esimerkiksi julkisen koulutuksen tarjoamiseksi, valtateiden kunnossapitoon ja lainvalvontaan.
 Kansalaisuuskysymyksen puolustajien mukaan sen avulla saisi tietää, kuinka monella yhdysvaltalaisella on äänioikeus. Kriitikkojen mukaan hallituksen tämänhetkinen arvio on siihen riittävä. Kriitikoiden mielestä republikaanit yrittävät hyötyä kansalaisuuskysymyksellä, kun uusia alueellisia äänestysrajoja vedetään osavaltioissa vuonna 2021.
 Erään hallituksen tekemän arvion mukaan kansalaisuuskysymys väestönlaskennassa aiheuttaisi sen, että jopa 6,5 miljoonaa etnisiä vähemmistöjä edustavaa ihmistä jättäisi osallistumatta laskentaan, sillä kysymyksen pelätään aiheuttavan ongelmia maahanmuuttoviranomaisten kanssa. Arizonan, Kalifornian, Floridan, Illinois'n, New Yorkin ja Texasin osavaltiot saattaisivat menettää paikkoja edustajainhuoneessa osallistumiskadon myötä.
 Trump rähjäsi Twitterissä
 Trump rähjäsi asiasta Twitterissä torstaina.
 – Voiko kukaan oikeasti uskoa, että tässä mahtavassa maassamme emme voi kysyä, oletko tämän maan kansalainen, Trump kirjoitti.
 CNN :n demokraattilähteen mukaan presidentti on uhannut lykätä koko väestönlaskentaa, koska korkein oikeus torppasi kansalaisuuskysymyksen. Trump kertoi myös twiitissään, että on kysellyt lykkäyksen mahdollisuudesta lakimiehiltään.
 Korkeimman oikeuden päätös estää siis tällä hetkellä kansalaisuuskysymyksen lisäämisen väestönlaskentaan. Se jätti kuitenkin oven raolleen, mikäli Trumpin hallinto pystyy antamaan pätevän syyn kysymyksen esittämiselle.
 Aika on kuitenkin hallintoa vastaan, sillä se on jo aiemmin kertonut, että kysely pitää saada valmiiksi ja painoon kesäkuun loppuun mennessä, jotta väestönlaskenta saadaan tehtyä aikataulun mukaisesti.

Korkein oikeus torppasi Trumpin hallinnon kansalaisuuskysymyksen väestönlaskennasta – laskennalla merkittävä poliittinen vaikutus


Ainakin 16 ihmistä kuoli ja 100 loukkaantui Madagascarin pääkaupungissa Antananarivossa keskiviikkona, kun väkijoukko rynni stadionilla pidettyyn itsenäisyyspäivän juhlaan, kertoo  CNN .
 Onnettomuus tapahtui Mahamasina-stadionin sisäänkäynnillä, jossa ihmiset yrittivät päästä sisälle stadionille. Ruandan presidentti  Paul Kagame  oli juuri poistumassa stadionilta osallistuttuaan sotilasparaatiin aiemmin päivällä.
 – Portti ei ollut tarpeeksi suuri yleisömäärään nähden, paikallisen santarmin kenraali  Richard Ravalomanana  sanoi.
 Reutersin haastattelemien silminnäköijöiden mukaan onnettomuus johtui siitä, että viranomaiset olivat avanneet vain pienen oven, josta suuri väkijoukko yritti puskea sisään.
 CNN:n mukaan Madagascarin presidentti  Andry Rajoelina  lupasi, että valtio maksaa loukkaantuneiden sairaalalaskut.
 Viime syyskuussa samalla stadionilla yksi ihminen kuoli ja 40 loukkaantui, kun ihmiset rynnivät juuri ennen aloituspotkua katsomaan jalkapallon Afrikan mestaruuskilpailujen karsintaottelua Madagascar–Senegal.

Ainakin 16 ihmistä kuoli ja 100 loukkaantui stadionin portilla Madagascarin itsenäisyyspäivän juhlissa


Summary: Potilaat evakuoitiin viereiseen tilaan samaan kiinteistöön.

Mäntyharjun terveyskeskuksessa Etelä-Savossa syttyi myöhään illalla sähköpalo, josta muodostuva savu johti 18 potilaan evakuointiin.
 Pelastuslaitoksen mukaan palo sai alkunsa potilasosastolta ja potilaat evakuoitiin viereiseen tilaan samaan kiinteistöön.
 Päivystävän palomestarin mukaan liekkejä ei ilmeisesti kukaan havainnut, mutta savua oli runsaasti. Tilojen savutuuletus on parhaillaan käynnissä. Pelastuslaitos varmistaa tilojen turvallisuutta ja arvioi, voidaanko potilaat siirtää yöksi takaisin osastolle.
 Palomestarin mukaan potilaat voivat yöpyä tarvittaessa myös viereisessä hoivakodissa. Pelastuslaitos sai palosta hälytyksen illalla yhdentoista jälkeen.

18 potilasta evakuoitiin terveyskeskuksessa Mäntyharjulla sähköpalon vuoksi


Summary: Suomalaisten Isis-leirin äitien ja -lasten asema nousi esille kyselytunnilla odotetusti heti alussa.

Suomi ei näillä näkymin ole hakemassa Syyriassa al-Holin leirillä olevia kansalaisiaan Suomeen.
 Asia selvisi eduskunnan kyselytunnilla, kun opposition perussuomalaiset ja kokoomus tivasivat hallitukselta selkeää vastausta tilanteeseen. Hallituksen vastaus oli, että Suomi ei ole evakuoimassa kansalaisiaan leireiltä.
 Ylen tietojen mukaan Suomi ei ole toistaiseksi tekemässä päätöstä leirillä olevien henkilöiden kohtalosta. Leireillä olevat pysyvät siten toistaiseksi siellä.
 Suomi kerää kuitenkin lisää tietoa erityisesti kansainvälisten avustusjärjestöjen kautta, onko leireillä mahdollisesti vakavasti sairaita suomalaisia henkilöitä, jotka tarvitsisivat apua. Suomi ei kuitenkaan ole toimittamassa esimerkiksi lisää varusteita leireihin.
 Konsulaattiin itse hakeutuvat saavat palata Suomeen
 Syyriassa olevien Isis-leirin naisten ja lasten kohtalo n nosti esille perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Ville Tavio  kysyen, aikooko hallitus edistää aktiivisesti leirillä olevien suomalaisnaisten paluuta. Tavio arveli tämän sotivan suomalaisten oikeustajua vastaan.
 Tavion mukaan leirillä olevat suomalaiset ovat turvallisuusuhka.
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) vastasi ensimmäisenä.
 – Hallitus selvittää tietysti, mitä apua mahdollisesti tarvitaan. Siellä on paljon pieniä lapsia. Mikäli Suomen kansalaiset hakeutuvat konsulaattiin, he saavat tietysti palata.
 Tavio lisäsi, että perussuomalaisten mielestä lapset täytyy ottaa huostaan.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) sanoi, että hallitus hakee monimutkaiseen kysymykseen ratkaisua, joka tyydyttäisi suomalaisia moraalisesti ja eettisesti, mutta myös turvallisuusnäkökulmasta.
 – Meillä ei ole mitään tarkoitusta lähteä tekemään sellaista toimintaa, jossa näitä ihmisiä lähdettäisiin esimerkiksi konsulipalvelun avulla tuomaan Suomeen.
 Mykkänen syytti: Vastaukset epämääräisiä
 Entinen sisäministeri, kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  (kok.) piti Haaviston ja myös sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) vastauksia epämääräisinä.
 – Edellinen hallitus lähti valmistelussaan selkeästi siitä, että ei ole perusteita tehdä poikkeuksellista evakuointioperaatiota aikuisina itse terroristijärjestön riveihin matkustaneita kohtaan. Tämä periaatteellinen ratkaisu teidän pitäisi pystyä tekemään selkeästi ja nopeasti ja sitten lähteä selvittämään teknisiä asioita, Mykkänen sanoi.
 – Selvä vastaus tähän, Mykkänen vaati.
 Rinne sanoi vastauksen olevan täysin selvä.
 – Tässä tilanteessa emme harkitse mitään erityisiä evakuointitoimenpiteitä, Rinne aloitti.
 – Loistavaa! kuului salista.
 – Mitään sellaisia, jotka perustuvat esimerkiksi konsulilainsäädäntöön, Rinne jatkoi lausettaan.
 – Minkäänlaisia! vaadittiin salista.
 Keskustelu Isis-leirin naisista jatkui
 Keskustelu ajautui suuntaan, jossa mietittiin, onko osa Syyriassa olevista suomalaisista mahdollisesti syyllistynyt rangaistaviin tekoihin.
 Pääministeri Rinne muistutti, että tätä ei voida tietää ja kehotti välttämään leimaamasta ketään ennen kuin asiat on selvitetty.
 – Eikö lähtökohtaisesti se, että menee terroristisen järjestön toimintaan mukaan, menee sinne huoltoimenpiteisiin, valmistamaan ruokaa, olemaan läsnä paikan päällä, eikö se ole terrorismin tukemista, osallistumista terroristiseen toimintaan, kysyi kristillisdemokraattien puheenjohtaja, kansanedustaja  Sari Essayah.
 Pääministeri Rinteen mukaan tällä hetkellä tietoa ei ole riittävästi. Rinteen mukaan kaikki matkustivat hallituksen tietojen mukaan alueelle ennen kuin se tehtiin Suomen rikoslaissa rangaistavaksi teoksi.
 Kokoomuksen kansanedustaja  Ben Zyskowicz  muistutti oikeusvaltion käsitteestä.
 – Yksikään EU-maa ei ole omia aikuisiaan sieltä hakenut pois. Ja mistä lähtien oikeusvaltio on tarkoittanut sitä, että aikuisilla ihmisillä ei ole mitään vastuuta omien tekojensa seurauksista, hän puhisi.
 Zyskowicz vaati edelleen selväsanaista vastausta, kysyen, eikö olekin totta, että Suomi ei ole näitä henkilöitä noutamassa, johon Rinne nyökkäsi. Vastauksen antoi oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (rkp).
 - Pääministeri totesi jo selkeästi, että hallitus ei lähde aktiivisesti näitä ihmisiä hakemaan. On toinen asia, jos ihmiset tulevat tänne Suomeen. Meillä alkaa totta kai esitutkinta ja tottakai viranomaiset toimivat niin, että voi tulla kyseeseen lastensuojelutoimet ja pitääkin tulla - jos nämä ihmiset tänne tulee, Henriksson selvensi.
 Kyselytunti jatkui muun muassa talouspolitiikalla. Hallituksen ryöpytyksen tästä aloitti kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo .
 Yle näytti kyselytunnin suorana. Voit katsoa sen yllä olevaa kuvaa klikkaamalla tai  Yle Areenassa .
 Kokosimme ennen kyselytunnin alkua tärppejä, mitä ainakin kannattaa tänään kyselytunnilla seurata. Niitä kannattaa seurata myös tulevilla kyselytunneilla.
 1) Kumpi ottaa tilan haltuun, perussuomalaiset vai kokoomus?
 Oppositiossa on nyt neljä eduskuntaryhmää. Perussuomalaiset, kokoomus, kristillisdemokraatit ja  Hjallis Harkimon  yhden kansanedustajan ryhmä Liike Nyt.
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat lähes yhtä suuria. Perussuomalaisilla on 39 paikkaa, kokoomuksella 38.
 Ne käyvät kilpailua  profiloitumisesta opposition vahvimmaksi puolueeksi. Kyselytunti antaa mahdollisuuden näyttää, millaisia aseita puolueilla on.
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ja perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho johtavat suurimpia oppositiopuolueita. Vielä tänä torstaina Halla-ahoa ei kyselytunnilla näy, sillä hän tulee eduskuntaan vasta heinäkuussa. Jarno Kuusinen / AOP, Com.Pic.- Kuvatoimisto / Mauri Ratilainen / AOP, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat vakuuttaneet tekevänsä oma politiikkaansa. Esimerkiksi kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo  on sanonut , ettei tarkoitus ole muodostaa yhtä oppositiota.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on jo ehtinyt näykkiä kokoomusta ja sanonut uskovansa kokoomuksen joutuvan tekemään U-käännöksen etenkin ilmastoon ja maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä.
 Kokoomus on oudossa paikassa. Reilun kolmenkymmenen vuoden aikana se  on ollut oppositiossa vain kerran , vuosina 2003–2007.
 Tämä vaatii opettelua.
 Mikä kyselytunti? Suullisella kyselytunnilla kansanedustajat esittävät ministereille kysymyksiä yleensä ajankohtaisista aiheista. Kysymys osoitetaan sille ministerille, jonka toimialaa asia koskee. Kyselytunneilla vastataan ennalta valmistelemattomiin kysymyksiin. Näin ollen punnituksi tulee ministerin kyky hallita oman alansa ajankohtaiset asiat. Kysymys ja vastaus saavat kumpikin kestää enintään minuutin, mikä takaa nopean rytmin. Puhemies ratkaisee, missä järjestyksessä edustajat saavat puheenvuorot ja minkä verran kustakin aihepiiristä keskustellaan. Kyselytunti pidetään torstaisin kello 16. Lähteet: Eduskunta ja valtioneuvosto
 2) Ketkä nousevat valovoimaisimmiksi puhujiksi?
 Monet hyvinä puhujina oppositiossa profliloituneet kansanedustajat ovat nyt hallituspuolueissa. Hallituspuolueita ovat SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Hyvät puhelahjat ovat esimerkiksi vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Anderssonilla  ja vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajalla  Paavo Arhinmäellä.
 Myös muun muassa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  tunnetaan taitavana sanankäyttäjänä.
 Kuka siis ottaa nyt oppositiossa roolin valovoimaisimpana puhujana?
 Oppositiossa teräviä kommentteja voinee odottaa ainakin kokoomuksen kokeneelta Ben Zyskowiczilta ja  Juhana Vartiaiselta . Entä millaisen roolin ottaa kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo? On arveltu, että sovinnollisena tunnettu Orpo ei välttämättä helposti profiloidu oppositiojohtajaksi.
 Entä haluavatko entinen oikeusministeri  Antti Häkkänen  ja talousasioihin perehtynyt  Elina Lepomäki  ottaa roolia kärkevinä oppositiopoliitikkoina?
 Heidän nimensä on mainittu myös  puolueen puheenjohtajaspekulaatioissa .
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson on ollut kyselytunnilla oppositiossa tiukka hallituksen tenttaaja. Nyt hän on uudessa roolissa hallitusaitiossa opetusministerinä. Pekka Tynell / Yle
 Perussuomalaisten puheenjohtajaa Jussi Halla-ahoa ei vielä torstaina eduskunnan suuressa salissa näy, sillä hän palaa eduskuntaan vasta heinäkuussa Euroopan parlamentista.
 Nähtäväksi jää, millaisen roolin ottaa perussuomalaisten uusi kansanedustaja, nousevana kykynä pidetty  Riikka Purra.  Tilaa haluavat varmasti jatkossakin ottaa myös perussuomalaisten ryhmäjohtaja Ville Tavio ja entinen ryhmäjohtaja  Leena Meri . Ehkäpä myös "kansanmiehen" rooli kiinnostaa joitakuita edustajia.
 Myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah tunnetaan selväsanaisena argumentoijana.
 Kaikki eivät pääse ääneen, vaikka haluaisivatkin. Kyselytunti kestää nimensä mukaisesti tunnin ja puhemies päättää puheenvuorot.
 Ensimmäisen kysymyksen saa esittää suurin oppositiopuolue eli perussuomalaiset.
 3) Miten uudet ministerit pärjäävät paineen alla?
 Hallitusaitiossa istuu nyt  monta uutta ministeriä . Keskusta on ainoa puolue, joka oli hallituksessa myös edellisellä vaalikaudella.
 Tiedetään, että oppositiosta on helppo huudella. Nyt ministerit joutuvat kantamaan vastuuta ja puolustamaan yhteistä hallitusohjelmaa, vaikka kaikki sen osat eivät miellyttäisikään.
 Ministerit joutuvat myös henkiseen prässiin, sillä heiltä vaaditaan vastauksia kiperiinkin kysymyksiin.
 Uudet ministerit ovat ehtineet ottaa tehtäviään haltuun vasta vajaan kuukauden ajan.
 Kiinnostavaa on siis seurata, miten käy nyt, kun kysymyksiin on annettava vastaus eikä pelkkä kyseenalaistaminen oppositiosta riitä.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Rinne suomalaisista Isis-lapsista: "Jos asia olisi helppo, se olisi jo päätetty"
 Perussuomalaiset ja kokoomus himoitsevat pääoppositiopuolueeksi  – Halla-aho uskoo kokoomuksen tekevän U-käännöksen, Orpo arvioi linjan kirkastuvan
 Uusi oppositio pääsi vauhtiin: "Todelliset hallitusneuvottelut vasta tulossa, hallitus vie Suomen turmioon", Orpo: Rinne vaati hoitamaan SDP:n lupaukset

Suomi ei ole hakemassa Isis-leireillä olevia takaisin Suomeen – oikeusministeri Henriksson kyselytunnilla: "Hallitus ei lähde aktiivisesti hakemaan näitä ihmisiä pois"