Summary: Nuorisotutkijan mukaan nuorten luottamus kanssaihmisiin ja yhteiskuntaan on rapautunut vuosikymmenessä.

Voi raukkaparkaa,  kirjoitti Helsingin Sanomien kirjeenvaihtaja   Annamari Sipilä  "poloisista yliopisto-opiskelijoista" sunnuntaisessa kolumnissaan.
 Sipilä ivaili satiirisesti sille, kuinka opiskelijat valittavat turhasta, vaikka heillä on asiat paremmin kuin edeltävillä sukupolvilla tai heikompiosaisilla.
 Kauppalehden vastaava päätoimittaja  Arno Ahosniemi  jakoi jutun Twitterissä ja kutsui opiskelijoita "laiskanpulskeiksi syöttöporsaiksi".
 Keskustelu lähti liikkeelle alun perin  Suomen ylioppilaskuntien liiton SYL:in kannanotosta. Kannanotossa tuotiin esiin, ettei opiskelijoilla ole välttämättä mahdollisuutta lomaan ja loma-ajan toimeentuloon, vaikka monet pinnistelevät jaksamisensa rajoilla.
 Sosiaalisessa mediassa keskustelu kärjistyi nopeasti.  Lopulta päädyttiin kiistelemään siitä, onko opiskelijoilla oikeutta vaatia parempaa ja ihmettelemään, miksi joka kolmas korkeakouluopiskelija kärsii uupumuksesta  vuoden 2016 terveystutkimuksen  perusteella.
 Eikö mikään riitä, monet pohtivat. Opiskelijat taas pitivät kommentteja loukkaavina ja mielenterveysongelmia vähättelevinä.
 Meneekö opiskelijoilla paremmin vai huonommin kuin ennen?
 Sukupolvien välinen vertailu siitä, kenellä on ollut rankempaa ei ole kovin järkevää.  Tätä mieltä on hyvinvointitutkija  Tuomo Laihiala  Tampereen yliopistosta.
 – 1970–80-luvuilla ei ollut edes tietotekniikkaa käytössä. Yleiset mullistukset ovat olleet niin kokonaisvaltaisia, ettei vertailu ole mielekästä. Koettu hyvinvointi on aina suhteessa aikaan, paikkaan, kontekstiin ja omaan viiteryhmään.
 Laihiala kuvailee somessa syntynyttä keskustelua moraalipaniikiksi. Sen syntyyn vaikuttaa, että keski-ikäisten ja keski-iän ylittäneiden elämä on riittävän erilaista kuin arvostelun kohteena olevien nuorten. Samalla hajanainen nuorten ihmisten ryhmä määritellään stereotypioiden perusteella.
 – Mitä etäisemmäksi arvostelun kohde koetaan ja mitä vieraampi heidän todellisuutensa on, sitä suurempaa moraalista arvostelua heidän tekemisensä synnyttää.
 Laihiala näkee keskustelussa yhtäläisyyksiä ajatteluun sosiaalipummeista.
 –Ajatellaan, että kun ihmiset saavat yhteiskunnan tukea, niin siellä ne hengailevat yhteiskunnan rahoilla ja samalla valittavat, että pitäisi saada lisää rahaa. Riippumatta siitä, paljonko opiskellaan tai tehdään töitä tai molempia yhtä aikaa, ollaan nuoria laiskoja kännykkään tuijottelijoita.
 Jos joitakin eroja eri vuosikymmenten opiskelijoiden välillä pitää osoittaa, Laihiala nostaa esiin kilpailun lisääntymisen.  Tehokkuus, tuottavuus ja kilpailu ovat keskiössä lähes kaikilla aloilla.
 On huippuopiskelijoita, huippututkijoita ja huippuyksiköitä. Huipulle on päästävä, mutta sinne on myös tungosta.
 – Kun on kilpailua, joku voittaa ja joku häviää. Tällaisessa kulttuurissa syntyy epäonnistumisen kokemuksia, ja opiskelijat saadaan ruoskimaan itseään kuluttaviin suorituksiin.
 Sen sijaan, että puhuttaisiin opiskelijoista yhtenäisenä joukkona, Laihialan mielestä olisi keskustelun kannalta järkevää hahmottaa ihmisten hyvin erilaiset tilanteet. On totta, että yliopisto-opiskelijat ovat keskimäärin hyväosaista joukkoa, mutta se johtuu pitkälti siitä, että hyväosaisista perheistä tulleiden lapset ovat yliedustettuina.
 Suomalaisessa järjestelmässä sosiaalinen nousu on kuitenkin mahdollista, minkä vuoksi yliopistoissa on myös erilaisista taustoista tulevia.
 Vaikka opiskelijajoukko ei ole yhtenäinen, yhdestä asiasta Laihiala on varma.
 – Nykyinen järjestelmä takaa sen, että korkeakouluopiskelijaksi ei ole laiskottelemalla päässyt.
 Mitä opiskelijoiden huolet kertovat maailmankuvasta?
 Kun puhutaan opiskelijoiden hyvinvoinnista, keskustelu jää helposti pyörimään numeroiden, kuten sosiaalitukien euromäärien ja korkeakoulussa suoritettujen opintopisteiden ympärille.
 Nuorisotutkimusseuran tilastotutkija  Sami Myllyniemi  kuitenkin huomauttaa, ettei kenenkään hyvinvoinnista voi saada objektiivista tietoa. Itse koettu hyvinvointi on tärkeässä osassa, kun pohditaan, ovatko ihmiset onnellisia tai voivatko he hyvin.
 Myllyniemi on tehnyt valtakunnallisia Nuorisobarometrejä jo yli vuosikymmenen ajan.  Vuosikymmenessä huolenaiheiden painopisteet ovat muuttuneet: nuoret ovat vähemmän huolestuneita omaan elämänpiiriinsä liittyvistä asioista, mutta sen sijaan huoli itsestä kauempana olevista tekijöistä on kasvanut.
 Esimerkiksi huolet asuinympäristön turvallisuudesta ja yksinäisyydesta ovat jopa vähentyneet, kun taas huolet ilmastonmuutoksesta ja kansainvälisen politiikan jännitteistä ovat lisääntyneet.
 Nykyään huolet keskittyvät tulevaisuuteen enemmän kuin nykyhetkeen. Myllyniemen mukaan parikymppiset naiset ovat erityisen huolissaan siitä, jaksaako tulevaisuudessa työelämässä ja onko töitä riittävästi.
 Myllyniemi arvioi, että yleinen ilmapiiri voi myös vaikuttaa siihen, millaisena tulevaisuus nähdään ja sitä kautta jaksamiseen.  Nuorisobarometreissä on havaittu, että nuorten luottamus kanssaihmiseen ja yhteiskunnan reiluuteen on suorastaan rapautunut.
 – Jonkinlainen kyynistyminen on yksi iso trendi viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Luottamuksella on merkitystä jopa ihmisen eliniän- ja terveydentilan ennusteiden kannalta. 1990-luvun laman työttömiä tutkimalla on havaittu, että kanssaihmisiin luottaminen lisää todennäköisyyttä selvitä vastoinkäymisistä.
 Elintaso on kasvanut sukupolvesta toiseen siitä lähtien, kun varallisuutta on alettu mitata 1860-luvulta lähtien. Myllyniemi tosin huomauttaa, että vuosikymmeniä jatkunut kasvu on alkanut yskähdellä.
 Nuorten luottamus siihen, että oma elintaso saavuttaa vähintään saman tason kuin omilla vanhemmilla oli vahvaa vuoden 2008 finanssikriisiin asti. Sen jälkeen luottamus on laskenut jyrkästi.
 – Enemmistö nuorista on sitä mieltä, että jatkuva kasvu on mahdoton asia. Koko yhteiskunta ja rahoitusmalli kuitenkin perustuvat siihen. Tämä on iso huolta aiheuttava asia, jonka seuraukset he tulevat itse kokemaan.
 Mikä opiskelijoiden elämässä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?
 Opiskelijabarometrejä vertaamalla selviää, että korkeakouluopiskelijoiden kokemat jaksamisongelmat ovat kasvaneet.
 Itsensä masentuneeksi tai alakuloiseksi viimeisen kahden viikon aikana kokeneiden määrä vuonna 2014 oli 35 prosenttia, kun vuoden 2019 kyselyssä luku oli noussut 47 prosenttiin.
 Yhtä ainoaa syytä uupumisen lisääntymiselle ei voida osoittaa, mutta siihen vaikuttavia tekijöitä on noussut esiin eri tutkimuksissa. Esimerkiksi Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiö YTHS:n korkeakouluopiskelijoiden terveystutkimuksissa on havaittu kasvua niiden opiskelijoiden määrässä, jotka kokevat toimeentulonsa erittäin niukaksi ja epävarmaksi.
 Uusimmat barometrit osoittavat kuitenkin muutoksia lukukausien aikana tapahtuvassa työssäkäynnissä ja työelämään liitetyissä peloissa.
 Vuoden 2019 Nuorisobarometri kertoo, että mitä lähempänä yliopistosta valmistuminen on, sitä suuremmaksi nousevat nuorten pelot.
 Myös ero ammattikorkeakoulu- ja yliopisto-opiskelijoiden välillä on tutkija Sami Myllyniemen mukaan valtava.  Yliopisto-opiskelijoista 40 prosenttia kertoi pelkäävänsä työelämään siirtymistä.  Ammattikorkeakouluopiskelijoista näin koki vain vajaa 25 prosenttia.
 Eroa voi selittää se, että ammattikorkeakouluista valmistutaan selkeämmin tiettyyn ammattiin. Yliopistoissa monet opiskelevat niin sanottuja generalistitutkintoja, joilta valmistuneet voivat työskentellä lukuisissa työtehtävissä ja jopa eri aloilla.
 Myllyniemi pohtii, ettei valmistuvilla ole riittävästi tietoa siitä, millaisia taitoja heiltä vaaditaan tulevaisuuden työelämässä. Samalla neljäsosa nuorista uskoo vaihtavansa ammattia monta kertaa. Se on iso osuus, kun kyse on ammatista eikä työpaikasta.
 Samaan aikaan 90 prosenttia vastanneista on innoissaan työelämään siirtymisestä. Sekä innostus että pelkääminen korostuvat erityisesti naisilla.
 – Tämä yhdistyy siihen, mitä tiedetään opiskelijanaisten lisääntyneestä ahdistuksesta ja psyykenlääkkeiden käytön kasvusta. Tutkimukset menevät käsi kädessä, Myllyniemi sanoo.
 Millainen vaikutus työelämällä on jaksamisen kannalta?
 Myös opiskelijoiden työssäkäynti vaikuttaa lisääntyneen.
 Vuoden 2019 Opiskelijabarometristä selviää, että vain noin 39 prosenttia korkeakouluopiskelijoista ei työskentele ollenkaan lukukauden aikana. Vuonna 2014 luku oli 52 prosenttia ja 48 prosenttia vuonna 2012.
 Barometrin perusteella ei kuitenkaan voida suoraan sanoa, että työssäkäynti lisäisi stressiä tai alakuloisuutta. Toisaalta työssäkäynti voi edistää hyvinvointia, mutta työt vaativat opiskelijalta riittävää jaksamista.
 Suurin syy opintojen tavoitteita heikompaan etenemiseen on vastaajien mukaan kuitenkin vuodesta toiseen työssäkäynti.
 YTHS:n Tampereen toimipisteen mielenterveyden ylilääkäri  Pasi Sankala  kertoi viime marraskuussa  Journalisti-lehden jutussa , että stressaantuneimpia ovat sellaisten alojen opiskelijat, jotka voivat hakea oman alan töihin opintojen aikana ja joiden aloilla kilpailu työpaikoista on kovaa.
 Tampereen yliopistossa opiskeltavista aloista sellaisia ovat esimerkiksi lääketiede, arkkitehtuuri ja journalistiikka.
 Selkeitä syy–seuraus-suhteita ei siis voida vetää työssäkäynnin ja uupumisen välille, sillä asiaa ei ole tutkittu riittävästi.
 Se kuitenkin tiedetään, että tulevaisuus huolestuttaa ja yksi opiskelijoiden isoista huolenaiheista on työelämä. Opiskelujen aikaisella työssäkäynnillä halutaan paitsi parantaa omaa toimeentuloa, myös edistää työllistymistä tulevaisuudessa.
 – Kieltämättä, kun ajattelee vaatimuksia ja sitä, että vuorokaudessa on tietty määrä tunteja, niin tuleehan siinä aika ahdasta, toteaa Myllyniemi.
 Myllyniemi pohtii, ettei monilla entisillä opiskelijoilla ole aitoa käsitystä siitä, millaisessa todellisuudessa opiskelijat nykyään elävät.
 – Tavallaan molemmat keskustelutahot ovat oikeassa, mutta se, että väheksyy nuorten ahdistusta on aika epäreilua. Turvallisesti työelämässä tai eläkkeellä olevien on mahdoton ymmärtää niitä huolia ja kaikkea muutosta. Harvalla nykyisellä opiskelijalla toteutuu se, että kouluttaudutaan yhdelle alalle ja jatketaan eläkeikään asti. Ainakin se edellyttää erilaisia selviytymiskeinoja kuin aiemmalla sukupolvella.
 Lähteet:
 Valtion nuorisoneuvosto & Nuorisotutkimusverkosto: Nuorisobarometri 2019, ennakkotieto
 Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiö Otus: Opiskelijabarometri 2019, ennakkotieto
 Lue lisää:
 SYL:n kannanotto herätti keskustelun opiskelijoiden palkallisesta lomailusta – Kokoomusopiskelijat: "Työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle"
 Opiskelijoiden palkallisia lomia on kritisoitu jopa "täysin absurdien sosiaalietuuksien" vaatimiseksi – SYL:n varapuheenjohtaja selittää nyt, mikä on kannanoton tavoite
 Kiia Innanmaa, 22, stressasi ennen kaikesta, kunnes luennoitsijan sanat pysäyttivät – nämä parikymmentä oiretta voivat kertoa stressistä
 "Itkin kokeessa, kun pelkäsin, etten osaa" – Yle selvitti, millaisissa lukioissa on uuvuttu eniten, testaa myös oma riskisi

Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?


Summary: Helsingin keskusteluja on tarkoitus jatkaa Genevessä ensi viikolla.

Yhdysvaltain ja Venäjän varaulkoministerit  David Hale  ja  Sergei Rjabkov  ovat tavanneet keskiviikkona Helsingissä.
 Tapaamisen sisällöstä tai edes paikasta ei ole hiiskuttu julkisuuteen.  Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan  tarkoitus on tunnustella "laajan strategisen ja poliittisen vuoropuhelun" aloittamista.
 Uutistoimisto Tassin tietojen mukaan Helsingin keskusteluja on tarkoitus jatkaa viikon päästä Genevessä laajemmalla kokoonpanolla.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on yrittänyt toistuvasti lämmittää maansa suhteita Venäjään. Käytännössä välit ovat silti historiallisen huonot ja suorat neuvotteluyhteydet vähissä.
 Puhuttavaa siis todella olisi. Muun muassa näitä viittä asiaa Yhdysvallat ja Venäjä voisivat setviä keskusteluissaan.
 1. Pakotteet
 Maiden suhteiden huonoa tolaa kuvastavat hyvin pakotteet, jotka rajoittavat kauppaa sekä monien päättäjien ja liikemiesten liikkeitä. Pakotteiden purkaminen on Venäjän diplomatian ykköstavoitteita.
 Yhdysvallat ja muut länsimaat ovat asettaneet Venäjälle pakotteita, koska niiden mielestä se rikkoo jatkuvasti kansainvälisiä pelisääntöjä. Vuonna 2014 Venäjä valtasi Krimin ja orkesteroi kapinajoukkoja Itä-Ukrainassa.
 Yhdysvallat syyttää sitä myös presidentinvaaleihinsa sekaantumisesta. Venäjä pitää pakotteita epäreiluina ja on asettanut vastapakotteita Yhdysvalloille ja Euroopalle.
 Vaikka maat alkaisivat parannella suhteitaan, pakotteita tuskin puretaan lähiaikoina. Venäjä ei ole vetäytymässä Krimiltä tai myöntämässä vaalivaikuttamista, ja Yhdysvaltain kongressi vastustaa jyrkästi pakotteiden yksipuolista purkamista.
 Venäjän varaulkoministeri Sergei Rjabkovin mukaan Helsingissä voi nousta esille vakoilusta syytetyn Paul Whelanin tapaus. EPA-EFE
 2. Vankien vaihto
 Varaulkoministeri Rjabkov kertoi ennen kokousta uutistoimisto Tassille, että Helsingissä saattaa nousta esille Venäjällä pidätetyn  Paul Whelanin  tapaus.
 Venäjän tiedustelupalvelu FSB pidätti  viime vuoden lopussa yhdysvaltalais-kanadalais-irlantilais-britannialaisen Whelanin vakoilusta syytettynä. Mediassa on spekuloitu, että Venäjä haluaisi vaihtaa Whelanin Yhdysvaltain vankiloissa viruviin venäläisiin.
 Uutiskanava ABC mainitsee  mahdollisia vaihdokkeina  Venäjän luvattomana agenttina toimineen   Maria Butinan ,  pahamaineisen asekauppiaan   Viktor Boutin  sekä lentäjä  Konstantin Jaroshenkon , joka on tuomittu Yhdysvalloissa huumeiden salakuljetuksesta.
 Paul Whelan on ollut pidätettynä Venäjällä viime vuoden lopusta lähtien. Whelanin perhe / EPA
 3. Ydinaseet
 Varaulkoministeri Rjabkovin mukaan Helsingissä ei keskustella asevalvonnasta ja -rajoituksista. Näille neuvotteluille on hänen mukaansa muita foorumeita.
 Etenkin ydinasesopimuksista riittäisi neuvoteltavaa, koska nykyiset sopimukset ovat raukeamassa.
 Lyhyen ja keskimatkan ydinohjukset kieltävä INF-sopimus  lakkaa olemasta elokuun alussa. Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta tämän vuoden alussa, koska sen mielestä Venäjä rikkoi sen ehtoja.
 Ydinaseiden määrää rajoittava Uusi Start -sopimus puolestaan raukeaa vuonna 2021, jos sen jatkamisesta ei saada sovittua.  Jatkoneuvottelut alkoivat kesäkuussa.
 Aserajoitukset voisivat hyödyttää molempia maita, koska uusi asevarustelukilpa tulisi hyvin kalliiksi. Yhdysvallat on yrittänyt saada myös Kiinaa mukaan sopimuksiin, mikä tekee neuvotteluista entistä vaikeampia.
 4. Iran
 Yhdysvaltojen ja Iranin välit ovat kiristyneet äärimmilleen kesällä.  Yhdysvallat syyttää Irania  hyökkäyksistä Omaninlahdella ja Hormuzinsalmessa liikkuvia öljytankkereita vastaan.
 Taustalla ovat Trumpin hallinnon kiristynyt Iran-politiikka ja Iranin vaikutusvallan kasvu Lähi-idässä. Yhdysvallat vetäytyi viime vuonna Iranin kanssa solmitusta ydinsulkusopimuksesta ja  palautti sitä vastaan asetetut pakotteet.
 Venäjä pitää puolestaan yllä hyviä suhteita Iraniin. Syyrian sisällissodassa se on presidentti Bashir al-Assadin ja Iranin liittolainen. Venäjä onkin moittinut Yhdysvaltoja sodan lietsomisesta Irania vastaan.
 Venäjä pyrkii vahvistamaan asemaansa Lähi-idässä ja esiintyisi mielellään välittäjänä alueen konflikteissa.
 Norjalainen tankkeri syttyi tuleen 13. kesäkuuta Omaninlahdella. Yhdysvallat syytti tankkeri-iskusta Irania, ja maiden välit kiristyivät entisestään. EPA
 5. Energiapolitiikka
 Yhdysvallat ja Venäjä kilpailevat keskenään Euroopan maakaasumarkkinoilla. Uudet liuskekaasukentät ovat tekemässä Yhdysvalloista yhden maailman suurimmista nestemäisen maakaasun viejistä,  uutistoimisto Reuters kertoo.
 Trumpin hallinto markkinoi Euroopassa kaasuaan vaihtoehtona arvaamattoman Venäjän kaasuputkille. Samalla se on uhannut asettaa pakotteita Venäjältä Saksaan rakennettavalle Nord Stream 2 -kaasuputkelle.
 Venäjän mielestä Yhdysvallat yrittää pakoteuhkauksillaan vääristää kilpailua epäreilulla tavalla. Maat ovat syyttäneet toisiaan energiaviennin politisoinnista.
 Myös arktisen alueen energiapolitiikan pelisäännöistä olisi keskusteltavaa. Molemmat maat ovat alueella tärkeitä pelureita.
 Kun ilmastonmuutos etenee, sulavan jääpeitteen ja ikiroudan alta paljastuu lisää hyödynnettäviä luonnonvarjoja ja kauppareittejä. Samalla alueen herkkä luonto on vaarassa.
 Lue myös:
 Yhdysvaltain aselajineuvoston puheenjohtaja Ylelle: ”Suomi on ollut tärkeä tapahtumapaikka keskusteluissamme Venäjän kanssa”
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin
 Aseista innostunut opiskelija Siperiasta vai salainen agentti? Yhdysvalloissa pidätetyn Maria Butinan tarina kuohuttaa

Venäjän ja Yhdysvaltain varaulkoministerit hierovat Helsingissä sopua – Näistä viidestä asiasta riittäisi puhuttavaa, jos yhteys syntyy


Summary: Verkottuneen hätäkeskusmallin kokeilu käynnistyi kuukausi sitten. Hätäpuheluihin vastataan nyt nopeammin kuin aikaisemmin.

Suomeen on syntymässä virtuaalinen koko maan kattava hätäkeskus. Uusi tietojärjestelmä Erica mahdollistaa maan kuuden hätäkeskuksen verkottumisen ja hätäpuhelut voidaan ruuhkatilanteissa ohjata vapaille päivystäjille aina siellä missä heitä on.
 Jos esimerkiksi Turun saaristossa riehuu myrsky, voidaan alueellista ruuhkahuippua tasata ohjaamalla puheluita Vaasaan kaksikielisten päivystäjien vastattavaksi.
 Pohjalaismaakuntia ja Keski-Suomea palvelevassa Vaasan hätäkeskuksessa uusi järjestelmä otettiin käyttöön neljä kuukautta sitten. Kokemukset ovat olleet Vaasan hätäkeskuksen päällikön  Kari Pastuhovin  mukaan myönteisiä.
 Vaasassa korostuu se, että hätäkeskuksen palkkalistoilla on 43 päivystäjää, jotka pystyvät palvelemaan asiakkaita sekä suomeksi että ruotsiksi.
 – Kun ajatellaan tätä Vaasan hätäkeskuksen kielellistä osaamista, niin se saadaan nyt koko maan käyttöön, painottaa Pastuhov.
 "Hätäkeskus - nödcentralen"
 Vaasan hätäkeskuksen ylipäivystäjä  Sofie Mecklin-Lönnkvist  käyttää jo tottuneesti Erica-tietojärjestelmää. Yksi muutos hänen työssään on ollut se, että nykyisin hänen vastattavakseen tulee ruotsinkielisiä puheluita koko Suomen alueelta.
 Se ei ole aiheuttanut ongelmia.
 – Meillä on hyvä karttajärjestelmä ja lisäksi hyödynnetään puhelinpaikannusta.
 Mecklin-Lönnkvistin mukaan päivystäjän työn kannalta ei ole juurikaan merkitystä sillä, mistä päin Suomea puhelu tulee.
 – Tietysti joitakin tarkentavia kysymyksiä voidaan joutua tekemään sen varmistamiseksi, että paikka ja osoite oikea.
 Kari Pastuhovin mukaan järjestelmä on jo lyhyessä ajassa osoittanut, että hätäpuheluihin voidaan vastata missä tahansa hätäkeskuksessa ja apu saadaan perille.
 Päivystäjiä ylivuotoroolissa
 Erica on ollut nyt kahden kuukauden ajan käytössä koko maassa. Hätäkeskusten verkottumista alettiin pilotoida kuukausi sitten.
 Kokeiluun ilmoittautui maan kuudessa hätäkeskuksessa yhteensä yli sata hätäkeskuspäivystäjää ja he ovat nyt niin sanotussa ylivuotoroolissa. Vaasassa kokeiluun osallistuu 12 päivystäjää ja lisäksi hätäkeskuksen kaksikieliset päivystäjät vastaavat ruuhkatilanteissa muualta maasta tuleviin ruotsinkielisiin puheluihin.
 Kari Pastuhovin mukaan muutos toimintamallissa on merkittävä.
 – Nyt voidaan päivystäjien työkuormaa jakaa tasaisemmin ja siinä uusi järjestelmä on jo osoittanut loistavuutensa.
 Vaasan hätäkeskus vastaanotti viime viikon aikana 8000 hätäilmoitusta. Niistä reilu 700 ohjautui vastattavaksi muihin hätäkeskuksiin ja vastavuoroisesti muilta alueilta Vaasaan tuli vastattavaksi vähän alle 700 puhelua.
 – Kun maan kaikki hätäkeskuspäivystäjät ovat käytettävissä, se näkyy tietysti asiakkaille parempana palveluna eli parempana vastausaikana, toteaa Pastuhov.
 Vaasan hätäkeskuksen päällikkö Kari Pastuhov Anna Wikman / Yle
 Verkottuminen etenee vauhdilla
 Erican käyttöönoton jälkeen hätäpuheluihin on pystytty vastaamaan aikaisempaa nopeammin. Esimerkiksi viime viikolla 95 prosenttiin puheluista vastattiin alle kymmenessä sekunnissa.
 – Vastausaika on jo nyt merkittävästi lyhentynyt, vaikka yhtä valtakunnallista jonoa ei ole vielä otettu täysimääräisesti käyttöön, toteaa hätäkeskuslaitoksen johtokeskuksen päällikkö  Jyrki Heinonen .
 Verkottunutta toimintamallia ja hätäpuheluiden ylivuotamista toisen hätäkeskuksen käsiteltäväksi testataan loppuvuoden aikana. Tavoitteena on, että kaikki hätäpuhelut ovat yhdessä valtakunnallisessa jonossa jo lähikuukausien aikana.
 – Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, niin vielä tämän vuoden puolella me olemme täysin verkottuneessa järjestelmässä, sanoo Heinonen.
 Heinosen mukaan kysymys on kehityksestä, joka mahdollistaa parempien palveluiden tuottamisen. Asiakkaalle merkitystä on vain sillä, kuinka nopeasti hän saa avun - ei sillä, missä hätäpuheluun vastataan.
 – Huoli pois kansalaisilta tässä asiassa. Niinsanotusta alueellisesta järjestelmästä päästiin irti jo parikymmentä vuotta sitten, kun hätäkeskusalueita laajennettiin ja nykyteknologia mahdollistaa paikantamisen monella tavalla eli kyllä tässä kansalaisten turvallisuutta ollaan koko ajan parantamassa, painottaa Heinonen.
 Lue myös:  Hätäkeskuspuhelussa jokainen kysymys on tarkkaan harkittu – vastaa niihin rauhallisesti ja luota päivystäjään
 Uusi hätäkeskusjärjestelmä Erica on lisännyt selvästi poliisin ja ensihoidon kiireellisiä tehtäviä

Hätäpuhelu Laihialta voi ohjautua vastattavaksi vaikka Kuopioon – virtuaalisen hätäkeskuksen testaaminen on jo vauhdissa


Summary: Lintuasiantuntija antaa kolme ohjetta, kuinka välttää ruokaa varastelevat lokit.

Yle Huvudstadsregion sai vihjeen Suomenlinnassa olevista julkeista ja nälkäisistä lokeista, jotka varastavat ihmisten eväät.
 Toimittaja  Christoffer Kaski  kävi testaamassa, pitääkö asia paikkansa.
 Voit lukea Svenska Ylen alkuperäisen jutun täältä.
 Toimittaja osti saaren myymälästä ruokaa, jota syödään usein kesällä ulkona puistonpenkillä tai piknikillä: jäätelöä, korvapuustin ja karjalanpiirakan.
 Yllä olevalta videolta näet, kuinka nopeasti piknikeväitään nauttiva joutuu nälkäisten lokkien hyökkäyksen kohteeksi.
 Matkailuneuvonta ei ole kuullut ongelmista
 Suomenlinnan matkailuneuvonnasta todetaan, etteivät he ole havainneet lintujen määrän lisääntyneen Suomenlinnassa.
 Lintuasiantuntija  Hannu Holmströmin  mukaan kalalokkien määrä on kuitenkin kasvanut hieman koko pääkaupunkiseudulla. Kasvu on kuitenkin ollut pientä ja tapahtunut pitkän ajan kuluessa.
 Holmström muistuttaa, että vaikka lokkien ja ihmisten välillä on konflikteja ruoan suhteen, suurin osa lokkien ravinnosta tulee merestä.
 – Lokit ovat taitavia lentäjiä, ja ihmiset syövät mielellään ulkona, Holmström toteaa lokkien ja ihmisten välisistä selkkauksista.
 Lintuasiantuntija antaa kuitenkin muutaman neuvon, joilla lokkihyökkäyksiä voi koettaa välttää:
 Pidä silmät ja korvat auki. Tarkkaile näkyykö ympärillä lokkeja. Pidä ruoka lähellä vartaloasi. Jos sinulla on esimerkiksi kuppi edessäsi pöydällä, älä nojaa taaksepäin. Nosta kätesi ruoan suojaksi, jos huomaat lokkien lähestyvän.
 Lue myös:
 Vilken picknickmat faller de hungriga måsarna på Sveaborg mest i smaken? Vi testade

Lokki ei anna armoa, kun toimittaja yrittää nauttia Suomen kesästä eväiden kera: Karjalanpiirakka katoaa alta aikayksikön parempiin suihin


Summary: Amerikkalainen jalkapallo on Cimcorpin toimitusjohtajan Masatoshi "Waka" Wakabayashin intohimo. Hän näkee lajissa paljon yhteistä liike-elämään.

On vuosi 1986 Japanissa. Kioton yliopiston amerikkalaisen jalkapallon joukkueessa pelaa 21-vuotias insinööriopiskelija  Masatoshi "Waka" Wakabayashi . Pelipaikkana on tight end eli sisempi laitahyökkääjä.
 Tight end on pelipaikka, jota pelaavat yleensä sporttiset tyypit. Heillä pitää olla kokoa, nopeutta ja voimaa. Jenkkifutiksessa sisempi laitahyökkääjä blokkaa vastustajia tai vastaanottaa pelinrakentajan heittoja.
 Wakalla on myös muita vahvuuksia. Hän hallitsee myös erilaiset potkut, joita jenkkifutiksessa tehdään joko kädestä tai maasta. Näitä rooleja kutsutaan joko puntereiksi tai kickereiksi.
 – Minulla on aina ollut hyvä potku, Waka kehaisee.
 Amerikkalainen jalkapallo on Japanissa yhtä pieni laji kuin Suomessakin. Potkutaidot on hankittu tavallisesta jalkapallosta, jota Wakabayashi pelasi ennen yliopistoa.
 Lopullisen lajivalinnan hän teki kuitenkin Kioton yliopistossa, jonka jenkkifutisjoukkue oli maan parhaimmistoa.
 Opintoja ja jalkapalloa
 Vuosina 1986–87 Masatoshi Wakabayashista tuli Japanin mestari. Nuorelle insinööriopiskelijalle menestys jalkapallossa maistui opiskeluja enemmän ja opinnot edistyivät verrattain hitaasti.
 – Jalkapallo oli iso osa elämääni. Tähtäsimme mestaruuteen ja voitto oli kovan työn takana. Se oli kuitenkin nautinnollista aikaa. Opiskelu on kaikille se oma juttu, mutta jalkapallo opetti minulle tiimityötä.
 53-vuotias Masatoshi Wakabayashi pelaa jenkkifutista Pori Bearsin joukkueessa. Jari Pelkonen / Yle
 90-luvun alussa Masatoshi Wakabayashi päätti jatkaa opiskelujaan rakkaan lajinsa syntymaassa USA:ssa. Yhdysvalloissa hän kuitenkin jätti amerikkalaisen jalkapallon pelaamisen kokonaan ja keskittyi opintoihinsa.
 Buffalossa amerikkalaista jalkapalloa ei kuitenkaan voinut 90-luvun alussa kokonaan sivuuttaa. Paikallinen NFL-seura Buffalo Bills eli seurahistoriansa kulta-aikaa.
 – Olen Buffalo Bills -fani. He olivat Super Bowlin finaaleissa silloin, kun olin siellä.
 Wakabayashi suoritti Buffalossa ylemmän korkeakoulututkinnon tuotantotekniikassa. Vuosi oli 1992.
 Projektipäällikkö kiertää maailmaa
 Palattuaan Japaniin nuori diplomi-insinööri aloitti uransa Murata Machineryn palveluksessa. Leipätöinään Masatoshi Wakabayashi alkoi kehitellä erilaisia automaatiojärjestelmiä asiakkaille eri puolilla maailmaa.
 Työ projektipäällikkönä kuljetti Masatoshia kaikkialle ympäri maailman. Uransa aikana hän laskee tehneensä töitä yhteensä 28 maassa. Mies on ehtinyt asua Kanadassa ja Yhdysvalloissa yhteensä seitsemän vuotta.
 Lokakuussa 2014 Murata Machinery  teki kaupat  Cimcorp-konsernista. Työnantajan määräyksestä Masatoshi Wakabayashi muutti Suomeen tammikuussa 2015. Wakan perhe jäi Japaniin.
 – Osasin vähän odottaa komennusta pian sen jälkeen, kun olin vieraillut työnantajani kanssa Suomessa. Paikka vaikutti kuitenkin hyvältä.
 Cimcorpin pääkonttori sijaitsee Ulvilassa Satakunnassa. Cimcorp on kasvava konserni, jolla on yli 400 työntekijää Suomessa, Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Intiassa.
 Masatoshi Wakabayashi on suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon tuotantotekniikassa. Nyt hän johtaa robotiikkayritys Cimcorpia Ulvilassa. Jari Pelkonen / Yle
 Cimcorp kasvaa nopeasti, mutta hallitusti
 Kesällä 2019 Masatoshi Wakabayashi on asunut Suomessa jo neljä ja puoli vuotta. Cimcorp on hyvässä nousukiidossa. Sitä turvaa omalta osaltaan emoyhtiön vakaa taloudellinen tilanne ja yhtiön tekemät  merkittävät kaupat muun muassa Espanjaan . Menestyksen salaisuus on Wakabayashin mukaan yksinkertainen.
 – Olemme kiinnittäneet huomiota siihen, miten voisimme paremmin ratkaista asiakkaidemme ongelmia. Suhtaudumme niin, että opimme jokaisesta asiakkaan ongelmasta ja tarjoamme niihin ratkaisuja.
 Toimitusjohtaja Masatoshi Wakabayashi haluaa yhdistää Cimcorpin työntekijät ja resurssit eri puolilla maailmaa. Jari Pelkonen / Yle
 Nousukiitoa kuvaa myös yhtiön investointihalukkuus. Ulvilassa on parhaillaan käynnissä  toimitilojen laajennus , joka lähes kaksinkertaistaa toimisto- ja tuotantotilojen koon.
 Aika ajoin esiin nousee myös kysymys, miten Cimcorpin kaltainen korkeaan teknologiaan nojaava yritys kykenee löytämään työntekijöitä Porin seudulta riittävästi.
 Yritys myöntää, ettei osaavan henkilökunnan palkkaaminen käy helposti. Cimcorp on mukana hankkeissa, jotka tukevat työvoiman saantia. Uusia ihmisiä rekrytoidaan pitkäjänteisesti tarkkojen suunnitelmien mukaan ja toistaiseksi siinä on onnistuttu.
 – Kasvamme suunnitellusti, emme ainoastaan numeroiden valossa. Meillä on hyvä suunnitelma rekrytoida osaavaa henkilökuntaa, joten siinä mielessä meillä ei ole hätää.
 Toimitusjohtaja antaa tunnustusta myös paikalliselle korkeakoulutukselle, joka hänen mielestään kuuntelee riittävästi teollisuuden tarpeita.
 Lentoyhteydelle kiitosta
 Kasvun yksi edellytys on myös toimivat liikenneyhteydet. Toimitusjohtaja on varsin tyytyväinen Porin kaupungin  päätökselle  elvyttää julkisen tuen avulla lentoyhteys Helsinkiin. Cimcorpille lentoyhteys on Wakabayashin mukaan erittäin tärkeä.
 – Iso osa meidän työstä on matkustamista ja tämä helpottaa sitä paljon. Olen hyvin kiitollinen Porin kaupungille näistä ponnisteluista.
 Suomessa Wakabayashi on oppinut ainakin suoraviivaista yrityskulttuuria. Hän kehuu etenkin suomalaista päätöksentekoa. Japanissa yrityskulttuuri on paljon hierarkisempi. Suomessa myös työntekijällä on paljon valtaa oman työnsä suhteen.
 – Japanissa keskustelemme enemmän ja päätöksenteko vie enemmän aikaa. Olen oppinut nopeasta päätöksenteosta Suomessa. Täällä työntekijät ovat itsenäisempiä. Joskus yrityksissä pitää osata tehdä itsenäisiä päätöksiä, ja se on täällä etu.
 Pori Bearsin joukkuehenki on tehnyt 53-vuotiaaseen japanilaiseen suuren vaikutuksen. Jari Pelkonen / Yle
 Jalkapallo takaisin elämään 44-vuotiaana
 Amerikkalaisen jalkapallon Wakabayashi jätti toistamiseen kokonaan tauolle perhe- ja urasyistä 31-vuotiaana. Sitä ennen hän pelasi muun muassa Japanin kovatasoista X-liigaa kuuden vuoden ajan. 44-vuotiaana Waka päätti jälleen jatkaa jalkapallon pelaamista Japanissa.
 Ei ollut mitenkään ilmeistä, että Suomeen saavuttuaan viisikymppinen toimitusjohtaja olisi jatkanut jalkapalloharrastustaan Pori Bears -joukkueessa.
 Jenkkifutis mielletään perinteisesti nuorten miesten fyysiseksi lajiksi, jossa nelikymppinenkin pelaaja on jo harvinaisuus ainakin ammattilaisena.
 Wakalle ikä on kuitenkin vain numeroita. Ystävä kannusti häntä ottamaan yhteyttä Pori Bearsin valmennukseen. Joukueesta löytyi pelipaikka ja hän liittyi Pori Bearsin rosteriin kaudelle 2015.
 – Huomasin, että joukkueessa oli hyvä henki ja he hyväksyivät minut hienosti mukaan.
 Wakan pelipaikka muuttui kuitenkin nuoruusvuosista. Nyt 53-vuotiaan pelimiehen fyysinen koko sopii paremmin laitahyökkääjälle, joka ottaa heittopelissä vastaan palloa pelinrakentajalta. Edelleen hän toimii joukkueessa myös potkaisijana.
 Toimitusjohtajan intoa jenkkifutikseen hämmästellään
 Tavoitteet ovat sekä Wakalla että koko Bears-joukkueella korkealla. Wakan liittyessä joukkueeseen Pori Bears pelasi 3. divisioonaa. Nyt joukkue tavoittelee jo paikkaa Vaahteraliigasta. Ykkösdivisioonan sarjataulukossa Pori Bears komeilee tätä juttua tehdessä toisena.
 – Se on unelmani, että voisin vielä pelata korkeimmalla sarjatasolla myös täällä Suomessa.
 Wakabayashi kertoo, että silloin tällöin toimitusjohtajan jenkkifutisharrastusta myös ihmetellään. Moni pitää lajia vaarallisena varsinkin iäkkäälle pelaajalle. Hämmennystä herättää sekin, miten Waka pysyy vielä nuorten futaajien vauhdissa mukana.
 Epäilyt pelikunnosta ja lajin vaarallisuudesta hän sivuuttaa olan kohautuksella ja vertaa omaa harrastustaan suomalaisten suosimaan jääkiekkoon. Vuosien kokemus auttaa paljon.
 – Tunnen pelin. Aina jotain odottamatonta saattaa kuitenkin tapahtua. Yritän olla valmiina pelissä. Se on myös innostavaa.
 Wakan mielestä kokenut jenkkifutaaja tietää mitä kentällä tapahtuu ja osaa varautua tapahtumiin jo ennalta. Jari Pelkonen / Yle
 Tiimityö yhdistää bisnesmaailmaa ja jalkapalloa
 Amerikkalaisessa jalkapallossa Wakabayashia on aina kiinnostanut erilaisten ihmisten yhdessä tekeminen. Hän näkee, että jenkkifutiksessa ja yritysjohtamisessa on paljon samoja elementtejä.
 Wakan mukaan molemmissa on kyse lahjakkuuksista ja siitä, miten niitä käytetään yhteisen tavoitteen saavuttamiseen.
 Jalkapallossa erilaiset roolit, kuten nopeat juoksijat ja isokokoiset, voimakkaat puolustajat tekevät joukkueena yhteisen tuloksen. Samaa voi löytää Wakabayahsin mukaan myös yritysmaailmasta.
 – Johtamisella on iso vaikutus siihen, miten lahjakkuudet toimivat yhdessä.
 "Roolini ydin on yhdistää ihmisiä"
 Jos Cimcorp olisi amerikkalaisen jalkapallon joukkue, Wakabayashi olisi sen päävalmentaja. Nyt hän on yrityksen toimitusjohtaja, joka haluaa ikään katsomatta antaa työntekijöilleen mahdollisuuden loistaa omassa roolissaan asuinpaikasta riippumatta.
 – Ihmisten yhdistäminen koko konsernissa on jotain, mitä pidän kaikkia hyödyttävänä. Kaikki asiakkaamme ovat kansainvälisiä Japanista tai Suomesta katsottuna. Haluan yhdistää ihmisiä.
 Mutta kuinka kauan Waka pystyy pelaamaan huipputasolla jenkkifutista? Heinäkuun lopussa hän täyttää jo 54 vuotta. Lopettaminen ei ole käynyt edes mielessä. Wakabayashi pelaa päivän kerrallaan.
 – Minun pitää kuunnella kehoani. Haluan olla niin hyvässä kunnossa kuin mahdollista. Haluan pelata ainakin muutaman vuoden vielä, hän sanoo.

Ulvilan ihmemies pelaa jenkkifutista vielä yli viisikymppisenä ja johtaa automaatioalan huippuyritystä: "Haluan jatkaa pelaamista vielä vuosia"


Summary: Kuoleman jälkeen vuonna 1816 kenraali Gudinin sydän irrotettiin hänen ruumiistaan ja kuljetettiin Venäjältä Pariisiin Père-Lachaisen hautausmaalle.

Ranskalais-venäläinen arkeologiryhmä uskoo löytäneensä  Napoleon Bonaparten  lähimmän kenraalin maalliset jäänteet Smolanskin kaupungista Venäjältä. Jäänteet löytyivät tanssilavan perustusten alta kaupungin puistosta.
 Charles-Étienne Gudin  kuoli 44 vuoden iässä vuonna 1816 Napoleonin epäonnistuneella Venäjän valloitusmatkalla. Gudin sai osuman tykinkuulasta.
 Gudin oli Napoleonin lapsuudenystävä ja hallitsijan tiedetään arvostaneen suuresti lempikenraaliaan. Tästä kertoo muun muassa se, että kuoleman jälkeen Gudinin sydän irrotettiin hänen ruumiistaan ja kuljetettiin Pariisiin Père-Lachaisen hautausmaalle. Gudinin muotokuva on esillä Versailles’n palatsissa ja Pariisista löytyy myös kenraalin nimeä kantava katu.
 Vainajan sotavammat yhtäläisiä aikalaistietojen kanssa
 Arkeologiryhmä kertoo tehneensä löytönsä heinäkuun 7. päivä Smolanskissa.
 Aikalaistiedot viittaavat siihen, että Gudinin taistelukentällä kärsimät vammat johtivat siihen, että hänen vasen jalkansa piti amputoida. Lisäksi hänen oikea jalkansa kärsi merkittäviä vammoja.
 Ruumisarkusta löytyvistä jäänteistä voidaan arkeologien mukaan päätellä, että kyseinen vainaja on suurella todennäköisyydellä Ranskan vallankumoussotien ja Napoleonin sotien kauan kadoksissa ollut kenraali Gudin.
 Jäänteistä otetaan mahdollisesti DNA-testit, jotta voidaan varmistua, kuuluvatko ne todella Gudinille. Testien tekeminen kestänee kuitenkin useista kuukausista vuoteen.

Arkeologit uskovat löytäneensä Napoleonin lempikenraalin maalliset jäänteet Venäjällä


Summary: Tuhannen euron eläkkeessä nettokorotus on jo alle 20 euroa.

Hallituksen esitys korottaa kaikkein pienimpiä eläkkeitä kohdistuu varsin isoon joukkoon kansalaisia. Esityksen mukaan Suomessa on 360 000 ihmistä, joiden eläke on alle tuhat euroa kuussa.
 Lue tarkemmin vappusatasesta tästä jutusta:
 Hallitus avasi eläkekorotukset, mutta Rinteen mukaan hallitus ei ole luvannut vappusatasta – Ensi vuoden alussa suurin korotus 50 euroa
 Hallitusohjelmassa luvattu kaikkein korkein eli 50 euron nettomääräinen korotus kohdistuisi täysimääräisenä käytännössä vain 785 euron takuueläkettä saaviin kansalaisiin. Suurempaa eläkettä saavien kohdalla korotus pienenisi asteittain.
 Näin korotus vaikuttaa
 Tässä neljä esimerkkiä, kuinka paljon eläke nousee nykyisestä tasostaan:
 · 785 € + 50 € = 835 €
 · 900 € + 31 € = 931 €
 · 1000 € + 19 € = 1019 €
 · 1240 € + 18 € = 1258 €
 Korotus on siis sitä pienempi, mitä suurempi on eläke, mutta se ei putoa suoraviivaisesti eläkeen kasvaessa.
 Laskelmat ovat suuntaa antavia, sillä nettokorotuksen suuruuteen vaikuttavat myös eläkkeensaajan mahdolliset muut tulot ja etuudet sekä samassa ruokakunnassa asuvien tulot. Esimerkkien taustatiedot on saatu sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Takuueläkettä suuremmissa eläkkeissä on mukana myös osia kansaneläkkeestä ja ehkä myös työeläkkeestä. Korotus leikkautuu pois kokonaan, jos eläke on noin 1400 euroa tai enemmän.
 Myös tuet muuttuvat
 Eläkkeen korotukset vaikuttavat myös muutamiin keskeisimpiin tukiin ja etuuksiin, jotka ovat sidoksissa eläkkeen suuruuteen.
 · Rintamalisää ja eläketukea korotetaan hieman
 · Asumistuen määrä on tarkoitus pitää ennallaan, vaikka eläkettä korotetaan, jotta eläkkeensaajan kokonaistulot eivät pienenisi
 · Nuorten kuntoutusrahaa korotetaan takuueläkkeen tavoin 50 eurolla. Tarkoitus on pitää nuori kiinni työelämässä sen sijaan, että nuori päätyisi työkyvyttömyyseläkkeelle.
 Hallituksen esityksessä lasketaan, että kaikkiaan korotukset vaikuttavat reilun 600 000 ihmisen eläkkeeseen. Näistä siis reilu puolet eli 360 000 ihmistä on saamassa maksimikorotuksen eli 50 euroa kuukausieläkkeeseensä.
 Takuueläkkeen saajista yli puolet on naisia.

Rinteen "vappusatanen" rautalangasta – näin se toimii ja tällaisiin ihmisiin se vaikuttaa


Summary: Keski-Suomesta eduskuntaan ponnistanut tuore kansanedustaja toivoo puolueensa puheenjohtajaehdokkailta aktiivista linjakeskustelua.

Yle kertoi viime viikolla, että  keskustan kannatus on ennätyksellisen alhaalla.
 Trendi on jatkunut koko kevään, eikä käännettä parempaan ole näkynyt kesälläkään.
 Kansanedustaja  Joonas Könttä  (kesk.) arvioi, että syitä on ennen kaikkea kaksi: edellisen hallituskauden päätökset ja puolueen epäselvä tilanne.
 – Ihmiset eivät tiedä tällä hetkellä, kuka keskustaa johtaa ja mikä se meidän linjamme on, hän sanoo.
 Keskustan puoluekokousväki valitsee uuden puheenjohtajan syyskuussa. Toistaiseksi ehdolle ovat asettuneet puolustusministeri  Antti Kaikkonen  sekä elinkeinoministeri  Katri Kulmuni .
 – Toivon, että puheenjohtajaehdokkaat puhuisivat paljon puolueen linjasta ja politiikan suunnasta.
 Lue myös:   Ylen kysely: Keskustan puheenjohtajakisasta tulossa todella tiukka – Kaikkonen ja Kulmuni lähes tasoissa
 Mistä kyse?
 Keskusta kuului kevään eduskuntavaalien häviäjiin yhdessä sinisten kanssa, kun se menetti jopa 18 kansanedustajapaikkaa.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) kuitenkin toivoi puolueesta hallituskumppania, ja sellaisen se siitä myös sai.
 Kumppanuus ei kuitenkaan ole piristänyt puolueen kannatusta.
 – Uskon, että koska hallitus on niin tuore, ei meillä ole vielä ollut aikaa näyttää sitä, mitä kaikkea keskusta sai hallitusneuvotteluissa läpi. Tälle pitää antaa myös aikaa, Könttä pohtii.
 Keskustan kansanedustaja Joonas Könttä arvioi, että puolueen kannatusta painaa sen epäselvä tilanne ja edellisen hallituskauden päätökset. Sini Järnström / Yle
 Tänään julkistetusta Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) kyselystä käy ilmi, että SDP:n kannattajista noin 90 prosenttia luottaa Rinteen hallituksen kykyyn hoitaa maan asioita. Keskustan kohdalla vastaava luku on vain 38.
 Viidennes keskustalaisista vastaajista ilmaisi kyselyssä avointa epäluuloa hallitusta kohtaan.
 – Hallituskokoonpano on aina kompromissi, Könttä myöntää.
 – Meidän pitää nyt näyttää, mitä ja miten pystymme vaikuttamaan hallituksessa ja sitä kautta lunastamaan ihmisten luottamus. Se pitää tehdä politiikassa joka päivä uudelleen.
 Kuka ja mitä?
 29-vuotias Joonas Könttä valittiin eduskuntaan Keski-Suomen vaalipiiristä ensimmäistä kertaa tänä keväänä.
 Vaali-iltana tunnelmat olivat ristiriitaiset: vaikka oma kampanja voitti, joukkue hävisi.
 – Keskustan ennätyssurkea vaalitulos varjosti illanviettoa, hän sanoo.
 Könttä itse näkee, että keskustalle luontaista on olla vahva aluepolitiikassa ja alueiden kehittämisessä. Sitä myös suomalaiset odottavat puolueelta.
 – Se on leipälajimme ja olemme siinä hyviä, hän sanoo.
 – Se tarkoittaa sitä, että investoimme koko maahan. Että kaikkialla Suomessa voi perustaa perheen, mennä töihin ja opiskelemaan. Tämä himmeni edellisellä hallituskaudella.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Hallituskauden alkua on värittänyt erityisesti vihreiden ja keskustan välinen nokittelu ja sanaharkka.
 Pääministeri Rinne pani ilmiön aiemmin viikolla kokemattomuuden piikkiin.
 Lue myös:   Pääministeri Rinne uskoo, että keskustan ja vihreiden välinen nokittelu vähenee, kun hallitus pääsee eteenpäin
 Keskusta ja vihreät ovat olleet samassa hallituksessa vain kerran aiemmin. Miten Könttä arvioisi puolueiden välistä suhdetta?
 – Tietysti kyseessä on kaksi erilaista puoluetta. Mutta uskon, että voimme tulla toimeen. Me kaikki haluamme kuitenkin Suomen ja suomalaisten parasta.
 Joonas Könttää haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Analyysi: PS imee voimaa SDP:ltä, keskustalta ja kokoomukselta
 Ylen mittaus: Keskustan kannatus painui ennätyksellisen alas – perussuomalaiset jatkaa selvästi suurimpana puolueena
 Vaatteet hukassa ja hiippailua tyhjillä käytävillä – 5 tuoretta kansanedustajaa kertoo, mitä he ovat oppineet kahdessa kuukaudessa

Sopivatko keskusta ja vihreät samaan hallitukseen? "Voimme tulla toimeen", uskoo keskustan Joonas Könttä


Summary: Nyt otetaan porukalla selvää, miten suomalaiset pukeutuvat mökeillään. Tule osaksi kesän 2019 mökkivaatekuvastoamme.

Mukavuus ennen kaikkea.  Sitä arvostaa moni vaatteissaan ainakin kesälomilla. Usein mukavimmat vaatteet ovat sellaisia, joita on pitämällä muokattu kehoon sopiviksi vuosien tai jopa vuosikymmenten ajan.
 Kaukana ihmisvilinästä ei vaatteen ulkonäöllä aina ole niin väliä. Mökillä hyttysiltä voi hyvin suojautua kääriytymällä vuodelta 1982 peräisin olevaan, nilkkapituiseen ja punaiseen toppatakkiin, jonka vanut valahtivat helmaan jo parikymmentä vuotta sitten.
 Syttyykö sinun lomafiiliksesi vasta, kun riipaiset yllesi sen yhden tietyn, väkevästi hyttysmyrkyllä marinoituneen fleecen?
 Rohkaistu ja jaa mökkistailisi muille. Kerro, miksi kuvan vaatteet ovat sinulle tärkeät ja kuuluvat lomailuusi tai mökkeilyysi.
 Lähetä kuva alla olevan linkin kautta.  Täältä voit lukea ohjeet Ylen kuvajoukkoistuksiin.

Ajan patinoimat pöksyt vai sittenkin parempaa seppälää? Paljasta mökkivaatetuksesi ja lähetä meille kuva!


Summary: Kolea ja sateinen heinäkuun alku näkyy välittömästi kotimaan matkailussa.

Joensuussa Pielisjoen rannalla kesäkahvilaa pitävä  Noora Penttinen  on pukeutunut villapaitaan ja kevyeen toppatakkiin.
 – Eikä ole yhtään kuuma, Penttinen huokaa.
 Aurinko paistaa, mutta joelta puhaltava kylmä koillistuuli pitää huolen, ettei t-paidassa tarkene.
 Heinäkuun alku on ollut poikkeuksellinen. Viime viikolla satoi paikoin ennätysmääriä ja tällä viikolla idässä hätyytellään ajankohtaan nähden  ennätysalhaisia päivälämpötiloja .
 Kesäkahvilassa kolea sää näkyy välittömästi.
 – Asiakkaita riittää, kun lämpötila on yli 15 astetta, mutta tällaisena viileänä, harmaana päivänä asiakkaista on pulaa, Penttinen kertoo.
 Noora Penttinen kertoo, että ero aurinkoisen ja sateisen päivän asiakasmäärissä on valtava. Ari Haimakainen / Yle
 Sään saneluvalta harmittaa sup-lautojen vuokraajaa
 Kolea keli suosii kylpylöitä, museoita ja kauppakeskuksia, mutta kesäkahvilat ja muut säästä riippuvaiset yritykset hiljenevät heti.
 Sup-lautoja vuokraavan Arctic Trainersin kesäkuu oli kiireinen, mutta heinäkuun alussa vuokralautojen kysyntä tyssäsi kuin seinään.
 Yrittäjä  Jarmo Laine  kuvaa vuokraajien määrän olevan suoraan verrannollinen säähän: hellepäivänä kaikki välineet ovat käytössä, mutta koleana sadepäivänä sup-keskus on sama pitää kiinni, sillä ketään ei käy.
 Laineen mukaan on onni, ettei yritys elä pelkästä välinevuokrauksesta, vaan rinnalla on etukäteen varattavia ryhmiä ja retkiä. Ne järjestetään säästä riippumatta.
 Lautailua yrityksessä ohjaava  Sanna Tuomisto  kertoo, että oikeilla varusteilla suppailu on hauskaa sateellakin.
 – Märkäpuku päällä ja neopreenikengät jalassa ei tule kylmä. Eli ei ole huonoja säitä, voi olla huonoja varusteita, niin minulle liikunnanopettaja opetti yläkoulussa, Tuomisto nauraa.
 Sanna Tuomisto oppi koulussa, että ei ole huonoa säätä. On vain huonoja varusteita. Pauliina Tolvanen / Yle
 Lomasuunnitelmat lyödään lukkoon viime metreillä
 Kotimaan matkailussa sään merkitys on kasvanut, sillä lomanvietto ei ole enää yhtä suunnitelmallista kuin vaikka vuosikymmen sitten. Kesän lomakohde saatetaan päättää vasta päivää paria ennen.
 Tämä näkyy esimerkiksi äkkilähtöjen kysynnässä:  varaukset lisääntyivät heti , kun lämpömittari painui alle 20 asteen.
 Pohjois-Karjalan Osuuskaupan matkailu- ja ravitsemuskaupan toimialajohtaja  Mikko Hautasaari  kertoo, että myös kotimaan hotellivaraukset tehdään usein viime metreillä.
 – Walk in -asiakkaat ovat yleistyneet, eli kävellään sisään ja kysytään, onko vielä huoneita jäljellä. Tai sitten päätetään, että ollaankin vielä yksi yö.
 Hautasaaren mukaan sää vaikuttaa etenkin kaupungeissa. Sen sijaan Kolin kansallispuisto vetää säästä riippumatta.
 – Koli ja Bomban kylpylä Nurmeksessa ovat itsessään lomakohteita, eli niiden kohdalla sään merkitys on vähäisempi. Matkailijat tulevat ja miettivät paikan päällä, mitä tekevät, Hautasaari toteaa.
 Sami Voutilainen vakuuttaa, että suppailu on kivaa koleassakin kelissä. Pauliina Tolvanen / Yle
 Lomavinkki: kaverit koolle ja liikkumaan
 Kesäkahvilan terassilla istuvat  Marjo Lehikoinen  ja  Päivi Hiltunen  eivät anna kolean sään pilata lomaansa. Jos rannalla ei tarkene, voi tehdä jotain muuta.
 Lehikoisen kohdalla se on tarkoittanut kyläilyä sukulaisten ja ystävien luona. Lomaseurana on ollut seitsemän kuukauden ikäinen  Iida -tytär.
 – Neljän seinän sisään ei kannata jäädä. Ulkona tarkenee, kun panee vähän enemmän päälle, Lehikoinen sanoo.
 Päivi Hiltunen on samaa mieltä. Jos suppailu arveluttaa, voi vaikka pyöräillä.
 – Kaverini keksivät aina kivoja urheilulajeja, niin lähtee vain mukaan.

Loma suunnitellaan sään ehdoilla, mutta kesäkahvila pidetään auki vaikka toppatakissa – "Asiakkaita riittää, kun lämpötila on yli 15 astetta"


Summary: Ei ole tietoa, saiko Lega rahoja koskaan.

Italian sisäministerin ja äärioikeistolaisen Lega-puolueen johtajan  Matteo Salvinin  läheinen avustaja  Gianluca Savoini  kävi viime syksynä neuvotteluja venäläisen öljyrahan kierrättämiseksi laittomasti vaalirahaksi Legalle, kertoo uutissivusto  Buzzfeed News .
 Sivusto perustaa tiedon saamaansa nauhoitukseen Moskovassa viime lokakuussa käydyistä keskusteluista, jotka se on myös julkaissut.
 Runsaan tunnin mittaisella nauhalla keskustelee Savoinin lisäksi kaksi italialaista ja kolme venäläistä miestä. Venäläismiehiä ei ole tunnistettu äänistä. Salvini itse oli samaan aikaan Moskovassa, mutta ei osallistunut tapaamiseen. Keskusteluista kuitenkin viitataan Salvinin edellispäiväiseen tapaamiseen Venäjän apulaispääministerin  Dmitri Kozakin  kanssa.
 Neuvotteluissa keskusteltiin noin 60 miljoonan euron suhmuroimisesta Legalle vaalirahaksi lähinnä EU-vaaleihin, mutta ei ole tietoa, saiko Lega koskaan rahoja. Savoini kuitenkin sanoo nauhoituksessa, että hänellä on "hyvä fiilis" sopimuksen aikaansaamisesta.
 Italian silloisen lain mukaan maksimisumma ulkomailta saadulle vaalirahoitukselle oli satatuhatta euroa. Sittemmin tämäkin porsaanreikä on tukittu.
 Salvini kiistää kaiken
 Rahat oli tarkoitus kierrättää runsaan 1,3 miljardin euron arvoisessa öljykaupassa venäläiseltä öljy-yhtiöltä italialaiselle öljy-yhtiölle Enille. Miehet keskustelevat nauhalla hyvin yksityiskohtaisesti siitä, miten välikäsiä käyttämällä tämä onnistuttaisiin tekemään viranomaisten huomaamatta.
 Keskusteluihin osallistuneet venäläismiehet vaativat itselleen provisiota järjestelystä, minkä Savoini hyväksyi.
 Nauhalla viitataan myös aiempiin keskusteluihin, joita miehet ovat käyneet.
 Salvini ja Savoini kieltäytyivät kommentoimasta asiaa Buzzfeedille.
 Salvini kiisti uutistoimisto AGI:lle saaneensa puolueelleen koskaan venäläistä rahaa. Salvini ja Savoini ovat aiemmin kiistäneet koko tapaamisen venäläismiesten kanssa. Nauhoituksessa Savoini vannottaa muita pysymään hiljaa käydyistä keskusteluista.
 Italian oppositiopuolueet ovat vaatineet asiasta tutkintaa.
 Äärioikeistolla läheiset suhteet Venäjään
 Salvini on näyttäytynyt Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  läheisenä ystävänä ja uskollisena tukijana. Hän on muun muassa puolustanut Krimin liittämistä Venäjään ja vaatinut Venäjälle asetettujen pakotteiden purkamista.
 Monella muullakin Euroopan äärioikeistopuolueella on läheiset suhteet Venäjään. Toukokuussa Itävallan Vapauspuolueen puheenjohtaja  Hans-Christian Strache  joutui eroamaan saksalaislehtien  julkaistua videon , jolla hän käy kauppaa julkisista urakoista vastineeksi venäläisrahasta.
 Ranskan silloinen Kansallinen rintama puolestaan lainasi venäläispankeilta runsaan kymmenen miljoonan euron lainat vuonna 2014. Britanniasta puolestaan tutkitaan, saiko EU-erokampanja venäläisrahaa.
 Lisää aiheesta:
 Revealed: The Explosive Secret Recording That Shows How Russia Tried To Funnel Millions To The “European Trump”
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?

Buzzfeed: Salvinin avustaja yritti suhmuroida venäläistä öljyrahaa Legalle laittomaksi vaalirahaksi


Summary: Keskussairaalan johto poistatti mielestään liian räväkän työpaikkailmoituksen. Ammattilaisten mukaan mainoksen pitää erottua, jos mieli saada hyviä työntekijöitä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote julkaisi juhannuksen alla työpaikkailmoituksen, joka suututti yrityksen johdon. Ilmoitus oli suunnattu nuorille lääkäreille. Heistä Eksotella on pulaa.
 Työpaikkailmoituksessa paidaton nuorimies nojailee virvoitusjuomalasia pidellen avoautoon. Taustalla oleva auto näyttää arvokkaalta ja kaikki henkilöt kovapalkkaisilta.
 Kohderyhmään ilmoitus vetosi.
 – Jos en jo olisi täällä töissä, niin voisin tuon ilmoituksen perusteella hakeakin, sanoo Eksoten päivystyksessä erikoistumassa oleva 31-vuotias  Niko Nousiainen .
 Nousiaisen mielestä kohua herättänyt ilmoitus oli hauska ja onnistunut. Eksote saikin lääkäreiltä enemmän yhteydenottoja kuin koskaan aikaisemmin.
 Sen sijaan sairaanhoitopiirin johto oli toista mieltä. Eksoten hallituksen puheenjohtaja  Marja-Liisa Vesterisen  (sd.) mukaan ilmoitus antoi väärän mielikuvan akateemisesti koulutetuista lääkäreistä. Hän käski poistaa ilmoituksen.
 – Puutuin operatiiviseen toimintaan ja ihan määräsin, että nyt se kuva sieltä veke. Nyt on tullut niin kauheasti huonoa palautetta siitä, kertoo Vesterinen.
 Niinpä kuva poistettiin sosiaalisesta mediasta.
 Mainoksen pitää erottua
 Mainosalan ammattilaiset sen sijaan puolustavat räväkkää ilmoitustapaa.
 Academic Workin rekrytointitiimin esimiehen  Aki Laulaisen  mukaan rekrytointi-ilmoitukset ovat nykyään usein räväköitä ja huomiota herättäviä, ja näin hänen mielestään pitääkin olla.
 Laulaisen mielestä työmarkkinat ovat kymmenen viime vuoden aikana muuttuneet niin, että nykyään kilpaillaan alan osaajista. Se vaatii erottuvaa mainontaa.
 – Alasta riippuen työntekijä voi jopa valita, minne menee töihin. Se on johtanut siihen, että työpaikkailmoituksissa korostetaan yrityksen kulttuuria ja ilmapiiriä ja kerrotaan, miksi juuri meille kannattaa tulla töihin. Ilmoituksen täytyy olla myyvä ja yrityksen arvojen mukainen, kertoo Laulainen.
 Hyvässä rekrytointi-ilmoituksessa on Laulaisen mukaan kolme pääasiaa. Tärkeintä on kertoa selkeästi, mitä haettavassa työssä tehdään. Nuoria kun kiinnostavat monipuolisesti haastavat työtehtävät. Toiseksi eniten arvostetaan palkkaa ja henkilöstöetuja, kolmanneksi eniten ystävällisiä kollegoita ja hyvää työilmapiiriä.
 – Eksoten työpaikkailmoituksessa näytti olevan juuri nämä kolme asiaa. Ei mikään ihme, että se on herättänyt mielenkiintoa kohderyhmässä.
 Aki Laulaisen mielestä nuorille suunnatatuissa työpaikkailmoituksissa kannattaa olla rohkea.
 – Nuoret arvostavat usein rehellistä, informatiivista ja rennolla kynällä kirjoitettua ilmoitusta. Rentous antaa käsityksen rennosta työilmapiiristä, sanoo Laulainen.
 Ilmoituksessa luvattiin lääkäreille huippupalkkaa, räätälöity työaika ja loistavia työkavereita. Kuvakaappaus Eksoten somemainoksesta
 Laulaisen mukaan on myös hyvä nousta esiin erilaisuudella ja välttää kliseitä, kuten ilmaisua  näköalapaikalla työskentely . Rekrytointi-ilmoitus ei saa olla syrjivä.
 – Pitkiä vaatimuslistoja kannattaa välttää, sanoo Laulainen.
 Sanoma, asenne ja tarinat purevat parhaiten
 Eksotelle kohuttua työpaikkailmoitusta tekemässä olleen markkinointitoimisto Avidlyn operatiivisen johtajan  Sanna Raution  mukaan kaikkien markkinointitoimien ensisijainen tehtävä on auttaa toteuttamaan yrityksen strategiaa ja yhteisesti sovittua visiota. Lisäksi mainosten tulisi perustua aina yrityksen arvoihin.
 – Kaikki trendit ja tutkimukset puoltavat sitä, että ne brändit ja organisaatio menestyvät, joilla on sanomaa ja asennetta, tarinaa ja uskallusta ottaa kantaa.
 Raution mukaan on tavallista, että mainostoimisto suunnittelee rekrytointikampanjan, koska silloin varmistetaan, että kampanjakonsepti viestii kaikista halutuista asioista.
 Mainoskampanjan Eksotelle ideoivat Eksoten viestintä, mainostoimisto Avidly ja Eksoten päivystys yhdessä. Sanna Rautio ei ymmärrä, miksi mainoskampanjan kuvat olisi pitänyt näyttää etukäteen Eksoten johtoryhmälle.
 – He olivat jo antaneet luottamuksen omalle tiimilleen hoitaa homma. Tavoitteet ja markkinoinnin onnistumisen mittarit oli tietysti määritelty yhdessä. Tämän jälkeen pitääkin antaa tiimin itsenäisesti tehdä prosessi ja omat valinnat ja katsoa lopulta pelkkä tulos.
 Rautio kuitenkin uskoo, että Eksoten maine ei tästä sopasta kärsi.
 – Varmasti tämäkin myrsky voidaan ratkoa ja kääntää voitolliseksi Eksoten tarinan uskottavuuden kannalta.
 Lue seuraavaksi:   Keskussairaala julkaisi poikkeuksellisen räväkän rekrytointi-ilmoituksen – sairaalan johto veti herneet nenään

Avoautoon nojaileva paidaton nuorimies oli liikaa sairaalan johdolle – mainosalan ammattilaiset ihmeissään


Summary: Kasvisruuan lisääminen jakaa mielipiteet. Osa pitää sitä järkevänä, toiset ovat jyrkästi ruokailuun puuttumista vastaan.

kunnalliset palvelut (julkiset palvelut)

Hallituksen tavoite lisätä kasvisten osuutta julkisiin ruokailuihin on herättänyt vilkasta keskustelua  Ylen verkkosivuilla . Osa kommentoijista on sitä mieltä, että jokaisen on saatava itse päättää syömisistään.
 Antaisivat olla. Täällä holhotaan jo muutenkin liikaa.  Nimimerkki keepi1964
 Jotkut kommentoijista kirjoittivat tahtovansa muuttaa maasta tai vertaavat Suomea sosialistisiin valtioihin. Kasvisruoka myös esitetään epäluontevana vaihtoehtona toteamalla, että ihminen on sekasyöjä.
 Vastarintaisuutta oli ilmassa myös viime kesänä, kun varuskuntaravintoloissa ryhdyttiin  lisäämään kasvisruuan tarjontaa .
 Varusmiehiltä kun kysyttiin niin heistä 2% halusi kasvisruokapäivän. Kasvisruokavalion tyrkyttäminen muistuttaa jo uskontoa, sekasyöjät ovat väärässä ja heidät tulee käännyttää lihattoman elämän autuuteen.  Nimemerkki Vierestäkatsoja
 Miksi lihasta luopuminen herättää kiihkoa?
 Ruuan sosiologian tutkijan  Taru Lindblomin  mukaan ruoasta keskusteluun sisältyy vahva tunnelataus, koska ruoka on henkilökohtainen asia, johon liittyy muistoja.
 Lihan  kulutus  on kasvisruokatrendeistä huolimatta kasvanut viimeisten vuosien aikana. Lindblom toteaakin, että lihasta on ajan saatossa tullut suomalaisten mielissä olennainen ruokakulttuurin osa.
 – Uskon, että moni kokee sen vuoksi lihansyöntiin puuttumisen sohaisuksi muurahaispesään, perinteiden epäkunnioittamiseksi, Lindblom toteaa.
 Kasvisruokaan ja kestävään kulutukseen perehtyneen yliopistonlehtori  Markus Vinnarin  mukaan on hyvä asia, että aihe herättää ihmisissä intohimoja.
 – Vaikka keskustelussa toistuvat samat, vanhat argumentit, yhä useampi tuntuu kuitenkin olevan aiheesta kiinnostunut ja haluaa tuoda ajatuksiaan julki.
 Vinnari sanoo, että hänen vuonna 2010 julkaistu väitöksensä, jonka mukaan maailma siirtyy kohti kasvisruokaa, oli aikanaan radikaali. Nykykeskustelussa ajatus ei ole enää yhtä erikoinen.
 – On miellyttävää seurata, että kasvisruoka kiinnostaa jopa hallituspuolueita siinä määrin, että se kirjataan hallitusohjelmaan. Askeleita on otettu selkeästi eteenpäin.
 Kymmenessä vuodessa on tapahtunut paljon, mutta suuret muutokset ovat vasta edessä.
 Kannatusta ja keinoehdotuksia tarjolla
 Vinnari kertoo, että kehitteillä on suuri määrä uusia tuotteita. Kun kapasiteetti kasvaa, myös kasvisruoan kustannukset laskevat.
 – Isot firmat ovat nyt alkaneet panostaa tuotekehitykseen, joten mahdollisuudet ovat vasta avautumassa.
 Yhtä ratkaisua ympäristöystävällisempään kulutukseen ja lihansyönnin vähentämiseen ei ole. Tavoitteisiin voi tähdätä poliittisella ohjauksella, vaikkapa verotuksella, sosiaalisilla toimilla, kuten uusiin ruokiin tutustumisella joukkoruokailussa, teknologisia tekijöillä, joita esimerkiksi uudet tuoteinnovaatiot ovat, taloudellisella ohjauksella ja arvojen muutoksella.
 Jälkimmäinen on kenties yksi oleellisimmista muutoksen aikaansaajista. Helsingin yliopiston sosiaalipsykologian apulaisprofessori  Nelli Hankonen  toteaa, että tiedolla on sinänsä pieni vaikutus siihen, millaisia elämäntapavalintoja ihmiset tekevät.
 – Tehokkaassa elämäntapaneuvonnassa ihminen yritetään saada oivaltamaan, miten muutos palvelee hänelle itselleen tärkeitä arvoja. Ja lisäksi yritetään saada sosiaaliset verkostot mukaan.
 Sitä poliittisten asiakirjojen keinovalikoimaan harvemmin kirjataan. Hankosen mukaan läheisten tuella on suuri vaikutus ihmisten tekemiin valintoihin, mutta sitä ei juurikaan huomioida vaikuttamiskeinona.
 Vinnari toteaa, että suomalaisilla on jo paljon tietoa ilmastonmuutoksesta. Se näkyy myös kasvisruokakeskustelun perusteluissa, mutta muut ympäristöongelmat, kuten lajien monimuotoisuuden väheneminen, jäävät vielä sivuun.
 – Odotan kaiken aikaa, milloin sen vaikutuksiin herätään.
 Jo kansanterveyden vuoksi, puhumattakaan ilmastonmuutoksesta, joukkoruokailussa tapahtuva kasvisruokavaihtoehdon tarjoaminen on mielestäni erinomainen keino tutustuttaa ihmiset kasvisruokiin.  Nimimerkki utelias44
 Ylen jutun kommentoijat ehdottavat kasvisruokaa lisääviksi keinoiksi esimerkiksi karjatalouden tukien siirtämistä kasviproteiinien tuotantoon, kasvisten arvonlisäveron poistoa, ja liharuokien lihan korvaamista osittain pavuilla, soijalla tai monille suomalaisille tutuilla juureksilla.
 Jälkimmäistä toteutetaan jo esimerkiksi lahtelaisessa koulutuskeskus Salpauksessa, jossa tuttujen ruokien raaka-aineiden joukkoon  lisätään kasviksia .
 Yksinkertaista kasviskokkaus ei kuitenkaan välttämättä ole.
 Kasvisruokavaihtoehtoja seinäjokisen lounasravintolan buffetissa. Hanne Leiwo/Yle
 Kasvisruokapäivä huolettaa asiantuntijaa, koska hyvä maku vaatii taitoa
 Vinnari sanoo olevansa hieman huolissaan suurtalouskeittiöiden kasvisruokapäivistä.
 – Ne ovat ajatuksena hauskoja, mutta ensin pitäisi tarjota resursseja keittiöihin ja kokkikouluihin.
 Jotta kasvisruoasta tulisi suositumpaa, sitä pitää osata laittaa hyvin.
 – Moni kommentoi, ettei pidä kasvisruuasta. Mutta tulossa on tuotteita, joista ei sokkona erota, ovatko ne lihaa vai eivät. Markkinoilla on jo nyt hyviä tuotteita, esimerkiksi quornilla ja kanalla ei mielestäni ole juuri makueroa.
 Vinnari toteaa, ettei uusimpien kasvisraaka-aineiden käyttöön ole suurtalouskeittiöiden kokeilla vielä paljoa osaamista. Ennen kuin ruokia ryhdytään innolla tekemään ja tarjoamaan, pitää varmistaa, että ne ovat myös maistuvia.
 Lukijatkin ehdottavat kokkien koulutusta.
 Ei tarvita erillistä kasvisruokapäivää, riittää jos tarjottaisiin maukas ja laadukas kasvisruoka liharuoan ohessa, niin lihan kulutus kääntyisi nopeasti laskuun. Se tosin vaatii osaamista ja panostusta keittiöltä.   Nimimerkki JannePanne86
 Hankonen kääntäisi katseensa koulujen ja sairaaloiden ruokaloista myös luokkahuoneisiin ja terveydenhoitajien vastaanotoille. Elintapojen muutokseen vaikuttaa ruokatarjonnan lisäksi se, millaista terveystiedon opetus, elintapaneuvonta ja ravitsemusterapia ovat.
 Kun kyse on yksilön omista valinnoista, ohjauksen pitäisi tapahtua kunnioittavasti, kuunnellen ja perustellen, ei pakottavalla tyylillä.
 Mutta ovatko ruokaan liittyvät päätökset sittenkään henkilökohtaisia?
 Valinnanvapaus ei nytkään koske kaikkea
 Ihmisillä on tahto vaikuttaa omiin tekemisiinsä millä tahansa elämänalueella. Taru Lindblom toteaa, että kaikki ruokavalioon kohdistuva sääntely saatetaan kokea yksilönvapauden rajoittamisena ja henkilökohtaisena kritiikkinä.
 – Ruokavaliomuutokset otetaan helpommin omaksi, kun karsimisen tai luopumisen sijaan korostetaan ruokavalion etuja, hän sanoo.
 Vinnari huomauttaa, että keskustelupalstallakin esiintyvä käsitys siitä, että jokainen syö mitä itse haluaa, ei oikeastaan pidä paikkaansa. Valintoja on jo ohjattu.
 – Useimmat meistä käyvät koulun tai työpaikan ruokalassa, jossa joku on jo tehnyt päätökset puolestamme.
 Kaupan sisäänostajat päättävät, mitä ruokaa valikoimassa on, kaupat päättävät tuotteiden hinnoista ja poliitikot tuotannon tuista. Vapautemme on siis rajattua.
 – Mutta vaikka todellista vapautta ei ole, ihmisille pitää antaa tunne, ettei sitä heiltä riistetä, vaan heillä on asioista myös päätäntävaltaa, Vinnari sanoo.
 Hankonen toteaa, että keskustelu ilmastonmuutoksesta on voinut muuttaa paljonkin sitä, millaisia ohjaustoimenpiteitä valtiolta toivotaan.
 – Osa ihmisistä on sitä mieltä, että yhteiskuntaa pitäisi rakentaa sellaiseksi, jossa terveellisiä ja ympäristöystävällisiä valintoja olisi helppo tehdä, hän sanoo.
 Minä syön lihaa enää kerran viikossa ja sekin on melkein aina kanan lihaa. Se tuntuu mielestäni jo melko kohtuulliselta määrältä. Hyvä tietysti, että hallitus pyrkii vähentämään suomalaisten lihankulutusta.  Nimimerkki Sakritsi
 Lue myös:
 Vatsat täyttyvät nyt tavalla, jota aiemmat sukupolvet ihmettelisivät – Näin liha valloitti suomalaisten lautaset
 Ravitsemustieteilijä uskoo kasvisruokavalion olevan tulevaisuuden megatrendi – mutta pärjääkö ihminen kokonaan ilman lihaa?
 Otatko kierroksia ruokakeskusteluista? Ei ihme, sillä identiteettisi koostuu myös ruoasta

Olisiko Suomi valmis kasvispitoisempaan ruokaan? Liha on monille intohimo, mutta asiantuntijat huomaavat arvojen myös muuttuneen


Summary: Festarit tarjoilivat keskiviikkona yli 10 tilaisuutta, jossa musiikin kokeminen ei jäänyt kiinni kuuloaistista.

Metsäorkesteri Käet ylös! on juuri vetänyt aamukeikan Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla, ja se oli  Juha Miguel Peltomaan  mielestä yksi bändin parhaista keikoista.
 Peltomaa on viittomakielinen laulaja ja myös tanssii. Tavoitteena on samanlainen kokemus kaikille kuulijoille.
 – Haluamme ettei ole väliä sillä, onko yleisössä olevalla kuulovamma vai onko hän kuuleva. Että jokainen saa yhdenvertaisen kokemuksen samasta esityksestä.
 Peltomaa oli lapsena lähes kuuleva, mutta kuulo on heikentynyt niin, että nyt hän on huonokuuloinen. Musiikki on aina ollut hänelle voimavara.
 – Se on ollut pakokeino vaikeina hetkinä.
 Bändin toive on, että keikka on yhtäläinen elämys, oli yleisössä sitten kuulevia tai kuulovammaisia. Kalle Niskala / Yle
 Ääniaallot tuntuvat myös kehossa
 Kaustisen kansanmusiikkijuhlat otti keskiviikkona erityisesti huomioon kuulovammaiset ja tarjosi yli kymmenen konsertin verran viitottua tai viittomakielistä musiikkia. Artistien etujoukoissa on Suomen kuuluisin viittomakielinen artisti Signmark eli Marko Vuoriheimo.
 Tunne musiikki  -koordinaattori  Susanna Salokannel  muistuttaa, että ääniaallot myös tuntuvat kehossa.
 – Tavallaan ihmetyttää, miten suppeasti musiikkia usein ajatellaan: että se olisi vain korvilla tapahtuvaa kuulemista. Kyllähän koko keho resonoi.
 Esimerkiksi Kalevauvan keikan tulkkaaminen viittomakielelle vaatii paljon etukäteistyötä, sanoo Salokannel.
 – Sanoitukset lähetetään ennakkoon tulkeille. Joukossa on varmasti paljon uudissanojakin, ja tulkit miettivät, miten sanoja tulkitaan. Siihen täytyy valmistautua hyvissä ajoin.
 Salokannel sanoo, että viitottu musiikki on aina elähdyttävää ja visuaalista ja mielenkiintoista. Tulkkauksen näkyminen isossa ihmisjoukossa on varmistettu jakamalla katsomo sektoreiksi, joista yhden edessä tulkki seisoo.
 Idean toivotaan leviävän
 Kuurolle  Netta Keski-Levijoelle  musiikki on vaikuttava kokemus.
 – Musiikki tulee tunteen kautta: vaikka siitä, miten maa värähtelee. Kehoaistimus on tärkeä ja samoin visuaalisuus: värit ja valot ovat meidän musiikkiamme, sanoo Kuurojen liiton verkkotoimittajana työskentelevä Keski-Levijoki.
 Netta Keski-Levijoki näyttää, miten Kaustisen festarit kääntyy viittomakielelle. Kalle Niskala / Yle
 Yleensä festarit eivät juuri huomioi kuulovammaisia. Siksi Kaustisen kansanmusiikkijuhlien teemapäivä on Keski-Levijoesta loistava idea, jonka soisi leviävän. Sillä, että tulkki tai esiintyjä on viittomakielinen, on iso merkitys.
 – Se on meille sellainen että aah, me päästään osallistumaan! Ei tarvitse stressata ja tilata tulkkia. Olisi mahtavaa, jos malli lähtisi leviämään ja muutkin kopioisivat sitä.

Musiikki ei ole vain korville, vaan koko keholle – Kaustisen kansanmusiikkijuhlilla soi myös viitottu ja viittomakielinen musiikki


Summary: Mies on esitutkinnassa tunnustanut poistuneensa ravintoloista maksamatta.

Useita kertoja ravintoloiden huijaamisesta tuomittu 49-vuotias mies oli keskiviikkona jälleen käräjillä.
 Syyttäjän mukaan mies ruokaili tämän ja viime vuoden aikana yhteensä kymmenessä ravintolassa ja poistui maksamatta. Suurin yksittäinen lasku oli 132,10 euroa. Kaikkiaan mies söi ilmaiseksi yli 760 euron edestä, haastehakemuksessa sanotaan.
 Syyttäjän mukaan miehellä ei ollut aikomustakaan maksaa tilaamistaan ruoista ja juomista.
 – Ottaen huomioon tekotapa, tekijän häikäilemättömyys ja teon suunnitelmallisuus rikosta ei voida pitää kokonaisuutena arvioiden vähäisenä, todetaan haastehakemuksessa useiden tekojen kohdalla.
 Mies on esitutkinnassa pääosin tunnustanut teot. Kuulusteluissa hän sanoi, että yksi laskuista hänen oli tarkoitus palata maksamaan myöhemmin. Kuitenkin noin 55 euron lasku Itä-Helsingissä sijaitsevaan pizzaravintolaan jäi maksamatta.
 Viimeisin ateria oli vajaa kuukausi sitten Helsingin keskustassa sijaitsevassa grilliravintolassa. Syytteen mukaan mies söi ja joi liki 80 euron edestä, ja samana päivänä hänet otettiin kiinni.
 Helsingin lisäksi mies vieraili ravintoloissa muun muassa Espoossa ja Hyvinkäällä. Syyttäjä vaatii hänelle ehdotonta vankeusrangaistusta kymmenestä petoksesta.
 Aiempi tuomio viisi kuukautta vankeutta
 Mies tuomittiin viime vuoden elokuussa vastaavista rikoksista vankilaan.
 Hän oli vieraillut alkuvuonna useissa eri ravintoloissa Helsingin keskustassa ja poistunut ruokailun jälkeen maksamatta laskua. Suurin maksamatta jäänyt lasku oli yli 140 euroa. Mies tunnusti käräjillä syyllistyneensä rikoksiin.
 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi hänet yhteensä kahdeksasta petoksesta reilun viiden kuukauden ehdottomaan vankeuteen. Mies on vuosien varrella tuomittu vastaavista teoista.
 Aiheesta aiemmin:
 HS: Ravintolassa toistuvasti laskun maksamatta jättänyt "sarjasyömäri" sai vankeustuomion
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi "sarjasyömärin" petoksista epäiltynä –  totesi poliisille ettei aio lopettaa "ilmaisia illallisia"

Ravintoloita huijannut mies jälleen käräjillä, syyttäjä vaatii vankeusrangaistusta yli 760 euron maksamattomasta ravintolalaskusta


Suomen suurin eläkkeensaajien edunvalvontajärjestö Eläkeliitto on tyytyväinen hallituksen tämänpäiväiseen  esitykseen  pienimpien eläkkeiden korottamisesta.
 Toiminnanjohtaja  Anssi Kemppi  kertoo, että esitys on hyvä alku eläkeläisköyhyyden vähentämiseksi. Hän kuitenkin muistuttaa, että esitys paikkaa tässä vaiheessa vasta edellisen hallituksen vuonna 2017 tekemää kansaneläkeindeksin jäädytystä.
 – Nyt se aukko paikataan. Seuraavia askeleita kyllä tarvitaan, jos haluamme oikeasti parantaa köyhyysloukussa olevien pienituloisten eläkeläisten asemaa.
 Kemppi myöntää, että Eläkeliitossa osattiin odottaa sitä, että eläkkeisiin ei ole tulossa isoja korotuksia kertarysäyksellä.
 – Korotusesitykset ovat sitä mittaluokkaa, mitä aavistelimmekin.
 Kemppi sanoo, että Eläkeliitossa "uskotaan ja toivotaan", että eläkkeitä on vielä varaa korottaa tästäkin eteenpäin.
 – Suomessa peruseläkkeet ovat kansainvälisesti vertailtuna matalia. Se lisäisi yhteiskunnallista oikeudenmukaisuutta, jos mataliin eläkkeisiin saataisiin vielä hieman korotusta.
 Lue myös:   Rinteen "vappusatanen" rautalangasta – näin se toimii ja tällaisiin ihmisiin se vaikuttaa
 Kempin mukaan muutamienkien kymppien korotukset takuueläkkeisiin ja täysimääräisiin kansaneläkkeisiin tuovat helpotusta näitä eläkkeitä saavien elämään.
 – Näillä pienillä eläkkeillä elävillä on paljon esimerkiksi pitkäaikaissairauksia, jotka aiheuttavat menoja. Korotuksella eläkeläiset pystyvät kompensoimaan sairastamisen aiheuttamia kustannuksia. Lisäksi asuminen ja eläminen on kallista varsinkin suurissa kasvukeskuksissa, joten 30:llä ja 50 eurolla on siinä kohtaa ehdottomasti merkitystä, Kemppi sanoo.
 Kemppiä kuitenkin huolettaa se, että hallitus saattaa tehdä tulevaisuudessa talouspäätöksiä, jotka nostavat elämisen kustannuksia. Tällöin eläkkeiden korotusten hyöty uhkaa sulaa pois.
 – Hyvä uutinen on, että eläkkeet nousevat muutaman kympin, mutta jos vastaavasti seuraava uutinen on se, että kiinteistövero nousee, niin omakotitalossa asuvan pienituloisen eläkeläisen riemu voi jäädä lyhytaikaiseksi. Eläkkeen korotus voi silloin mennä menojen kasvuun.

Eläkeliitto tyytyväinen eläkekorotuksiin – nokkamiestä silti huolettaa, että tulevat talouspäätökset voivat syödä hyödyn


Summary: Sekä koti- että ulkomaisessa scifi-kirjallisuudessa jylläävät dystopiat, mutta valonpilkahduksiakin on näkyvissä.

On vuosi 2026. Metropoliksen kaupungin jättiläismäisten ja mahtipontisten pilvenpiirtäjien ohitse sujahtelee lentokoneita ja kilometrien pituisia siltoja pitkin luikertelee loppumaton autojen ja junien armada. Kaupungin asukkaat huvittelevat riikinkukkojen kansoittamissa paratiisimaisissa puistoissa kimaltelevien suihkulähteiden keskellä.
 Tai osa kaupungin asukkaista huvittelee. Metropoliksen alapuolella, maan uumenissa sijaitsee nimittäin aivan toisenlainen todellisuus. Epäinhimillisissä olosuhteissa raataa alistettu työläisten armeija, jonka elämää määrittävät kalseiden koneiden kilke ja kalke, synkkyys, lika, pimeys ja epätoivo.
 Fritz Langin  vuonna 1927 valmistunut futuristinen tieteiselokuva  Metropolis  on hyvä esimerkki painajaismaisesta tulevaisuuden yhteiskunnasta eli dystopiasta, joka voi tällä hetkellä sekä koti- että ulkomaisessa scifi-kirjallisuudessa paremmin kuin koskaan.
 – Meidän kulttuurissamme dystopian lajikirjo on nyt aivan valtava. Sieltä löytyy muun muassa feminististä sekä teknologiauhkiin liittyvää dystopiaa, mutta eniten pinnalla ovat ilmastokysymykset. Tämä on luontevaa, koska elämme ilmastonmuutoksen aikaa ja kyse on myös poliittisesti tärkeästä asiasta, dystopioihin perehtynyt kirjallisuudentutkija  Maria Laakso  toteaa.
 Yle tapasi Laakson ja muut tämän jutun haastateltavat viikonloppuna Jyväskylässä järjestetyssä science fiction -tapahtuma Finnconissa, jossa muun muassa käsiteltiin suomalaisen tieteiskirjallisuuden tilaa ja scifissä esiintyviä maailmanlopun uhkakuvia.
 – Sanoisin, etteivät mitkään dystopiat ole vielä menneet kokonaan pois muodista – ne ovat kaikessa laajuudessaan nimenomaan meidän aikakautemme kirjallisuutta. Kyse on myös varsin nuoresta kirjallisuudenlajista – vielä ei ole tullut sellaista vastareaktiota, että joku dystopiamuoto olisi heitetty yli laidan, Laakso jatkaa.
 Kirjallisuudentutkija Maria Laakso Jussi Mankkinen / Yle
 Viime aikoina on itse asiassa toistunut ilmiö, jossa vanhat dystopiat ovat pulpahtaneet uudestaan pinnalle.
 – Kun  Donald Trump  voitti Yhdysvaltojen presidentinvaalit, klassisten dystopioiden kuten  George Orwellin   Vuonna 1984  -kirjan myynti hypähti yhtäkkiä Amazon-verkkokaupassa valtaviin lukemiin. Ihmiset hakivat vanhoista dystopioista selitysmalleja Yhdysvalloissa tapahtuvalle poliittiselle kehitykselle. Puoli vuosisataa vanha dystopia voi yllättäen nousta hyvinkin ajankohtaiseksi, Maria Laakso pohtii.
 Margaret Atwoodin  1985 ilmestynyt, naisia alistavaa teokraattista yhteiskuntaa kuvaava  Orjattaresi -romaani taas on kokenut äskettäin uuden tulemisen HBO:n  The Handmaid’s Tale – Orjattaresi  -sarjan myötä.
 – Me elämme tuhokuvien täyttämää aikaa, poliittisessa kulttuurissamme on erilaisia hyvinkin vakavia kysymyksiä ja meistä harva suhtautuu tulevaisuuteen luottavaisesti. Toisaalta dystopiat ovat myös populaarikulttuurin kannalta viihdyttäviä kertomuksia: niissä on aina konflikti ja niihin on mahdollista rakentaa sellainen juoni, jossa sankarillinen yksilö taistelee pahaa yhteiskuntaa vastaan ja pelastaa maailman. Kun vastapainoksi ajatellaan utopiakirjallisuutta, jossa kaikki hyvin ja meillä on täydellinen ihanneyhteiskunta, niin mitä kiinnostavaa siinä sitten on? Maria Laakso analysoi dystopioiden suosiota.
 Harvinaisen makaaberia uutta dystopiaa edustaa argentiinalaiskirjailija  Agustina Bazterrican  tässä kuussa suomeksi ilmestynyt  Rotukarja.  Eläimiin on iskenyt vaarallinen virus, ja ihmiskunnan lihanhimoa ryhdytään tyydyttämään toisilla ihmisillä. Systemaattisesta kannibalismista tulee uusi, hyväksytty normi.
 Antti Erosen Poltettu maa -kirja sisältää vaihtoehtoista historiaa ja militaria-scifiä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Genrehybridien juhlaa
 Ajankohtaiset ja päivänpolttavat kysymykset näkyvät myös kotimaisessa scifissä. Ilmastonmuutostematiikka on ollut esillä jo vuosikausia  Risto Isomäen  teoksissa ja  Emmi Itäranta  taas on käsitellyt muun muassa veden loppumista maailmasta. Dystopioita ovat luoneet romaaneihinsa myös  Siiri Enoranta  ( Nokkosvallankumous ) ja  Johanna Sinisalo  ( Enkelten verta,   Auringon ydin ) sekä  Eija Lappalainen  ja  Anne Leinone n  Routasisarukset  -trilogiassaan.
 Äskettäin julkaistiin  Joona Koirasen  toimittama, tuoreella tavalla näkökulmitettu  Äänellä jonka kuulet  -novellikokoelma, jossa sukupuolen moninaisuus kohtaa dystooppisia tulevaisuuksia.
 Uutta kotimaista tieteiskirjallisuutta edustaa myös  Antti Erosen   Poltettu maa  -romaani, joka voidaan luokitella militaariseksi tai sotilasscifiksi: vaihtoehtohistoriallisessa tarinassa ihmiskunta ottaa kontaktia avaruusolentoihin ja ajautuu ydinsotaan – dystopiaa siis tavallaan tämäkin.
 Matti Järvinen Jussi Mankkinen / Yle
 Nysalor-pienkustantamossa toimivan scifi-asiantuntija  Matti Järvisen  mukaan scifi-kirjallisuuden dystopia-ilmiötä ruokkii muun muassa negatiivissävytteinen uutisointi.
 – Uutismaailmassa on oleellista se, että lähdetään liikkeelle negaatiosta – nimenomaan huono uutinen on uutinen ja jos jonkun asian tiimoilta löytyy vaikkapa pientä hyvää kehitystä, se useimmiten sivuutetaan. Erilaisia tulvia ja ilmastonmuutoksen uhkaa kylläkin näytetään, mutta positiivisempi näkökulma ja teknologian kehittyminen hukutetaan uhkakuvien alle, Järvinen pohtii.
 Järvisen mukaan scifistä löytyy tällä hetkellä paljon lajihybridejä, joissa scifipiirteet yhdistyvät moniin muihin genreihin.
 – Ottaisin tässä yhteydessä esille Risto Isomäen, joka kirjoittaa teknotrillereitä.  Jumalan pikkusormi  -romaanista löytyy muun muassa kuvitteellinen aurinkovoimala, ja kirjassa on mukana myös terrorismiin liittyvä jännityselementti. Jos haluaa jotakin uutta ja erikoista, tällaiset hybridit tarjoavat paljon kiinnostavia elementtejä pureskeltavaksi.
 Avi Heikkisen Valotusaika-sarjakuvaa, joka pohjautuu näyttelijöillä oikeissa tilanteissa kuvattuihin ja jälkikäsitetlyihin valokuviin. Scifi-sarjakuvan tematiikkaan kuuluvat muun muassa aikamatkailu ja tekoäly.     Jussi Mankkinen / Yle
 Mielenkiintoinen esimerkki scifiin kontekstoidusta genrehybridistä on  Avi Heikkisen  äskettäin ilmestynyt  Valotusaika -sarjakuva-albumi. Ensinnäkin  Valotusaika  yhdistää jo teknisesti kahta genreä, eli sarjakuvaa ja valokuvaa, ja sisällöltään siihen on upotettu niin dekkaria, tulevaisuuden Jyväskylää kuin uusia teknologisia innovaatioitakin. Ihminen on muun muassa kehittänyt esineisiin siirrettävän tekoälyn ja menneisyyttä kuvaavan kameralaitteen.
 Jos dystopiat ja genrehybridit ovat nyky-scifin kuumia teemoja, ovat esimerkiksi avaruusoopperat ja kaukaisten galaksien kosmiset värähtelyt jääneet etenkin kotimaisessa scifissä vähemmälle huomiolle – nyt ollaan lähempänä arkitodellisuutta.
 – Kansainvälisestä englanninkielisestä maailmasta kylläkin käännetään avaruuteen sijoittuvaa scifiä, mutta täällä Suomessa avaruusmatkailu ei tunnu olevan yhtä tärkeä asia kuin ekologiset katastrofit ja teknologiset uhat, Matti Järvinen toteaa.
 Järvisen mukaan kotimaiseen scifiin on tuloillaan – kuten  Äänellä jonka kuulet  -novellikokoelma osoittaa – anglosaksisessa tieteiskirjallisuudessa jo jonkin aikaa esillä ollut trendi.
 – Erilaisten seksuaali- ja kulttuurivähemmistöjen rooli tulee kotimaisessa tieteiskirjallisuudessa todennäköisesti kasvamaan, Järvinen sanoo.
 Kotimaisen Nordic Garrison -järjestön taidokkaita Star Wars -hahmoja, eli Sheev Palpatine ja kloonisotilas. Avaruusteemat ovat viime vuosina jääneet kotimaisessa scifissä vähemmälle huomiolle.  Jussi Mankkinen / Yle
 Pelastaako uusi teknologia ihmiskunnan?
 Mutta ei maailmanloppu ihan vielä kolkuttele ovea: dystooppisten visioiden keskeltä löytyy tällä hetkellä valonpilkahduksiakin, esimerkiksi solarpunkin ja hopepunkin muodossa.
 Taru Kumara-Moision  uusi  Ihmisversoja -kirja edustaa nuorille suunnattua scifiä, jossa tulevaisuus ja hyvä elämä nojaavat tieteeseen ja tekoälyyn.  Ihmisversoja  edustaa yhdysvaltalaiskirjailija  Alexandra Rowlandin  lanseeraamaa hopepunkia, jonka ominaisuuksiin kuuluvat optimisti ja usko siihen, että ihmiskunnan ongelmille löytyy myös ratkaisuja.
 –  Ihmisversoja -kirjassa pyritään antamaan vastauksia muun muassa tekoälyn eettisiin ongelmiin ja esimerkiksi jätemuovista keksitään kestävän kehityksen linjauksia. Kirja kertoo, että yhteiskunta voi olla ihan mukavakin paikka, eikä sitä vastaan tarvitse taistella, Kumara-Moisio toteaa.
 Hän luottaa itsekin teknologian mahdollistamaan parempaan tulevaisuuteen.
 – Uskon ihan oikeasti siihen, että moderni teknologia voi vielä omalla tavallaan pelastaa ihmiskunnan. Se tarjoaa ihan hienoja mahdollisuuksia siihen, kuinka erilaisia sairauksia voidaan päihittää ja miten esimerkiksi matkustamiseen liittyviä ongelmia voidaan ratkaista. Varsinkin lääketieteessä vaikkapa bioteknologiasta voi olla suunnatonta hyötyä.
 Kirjailija Taru Kumara-Moisio Jussi Mankkinen / Yle
 Kumara-Moisio ei tosin kiistä, etteikö uuteen teknologiaan liittyisi kipupisteitäkin.
 – Esimerkiksi tekoälyyn liittyy paljon eettisiä kysymyksiä: mihin kaikkeen sitä voi käyttää, ketkä sitä voivat käyttää ja kasvattaako tekoäky eriarvoisuutta. Syntyykö maailmaan muureilla eristettyjä, rikkaiden ihmisten asuttamia tekoälykaupunkeja, kun taas köyhille tekoäly merkitsee lähinnä lisääntyvää valvontaa? Tällaisia asioita pystytään kuvittelemaan tieteiskirjallisuuden kautta ja kyseisessä genressä voidaan esittää myös vaihtoehtoisia tapoja hyödyntää tekoälyä.
 Hopepunkin ohella toinen pessimismiä ja kyynisyyttä välttelevä scifi-genre kulkee nimellä solarpunk. Suomeksi solarpunkia ei ainakaan toistaiseksi ole juuri kirjoitettu.
 – Solarpunk esittelee mielenkiintoista uutta teknologiaa, jota on yhdistetty fiktiivisiin tarinoihin. Esimerkiksi  Glass and Gardens: Solarpunk Summers  -antologiassa on esimerkkejä tuuli- ja vesivoiman käytöstä kokonaisissa kaupungeissa, joita hallitsevat puutarha-alueet. Kuvitteelliset ilmalaivat taas liikkuvat aurinkopaneeleista saatavan energian avulla. Maailma voisi olla viidenkymmenen vuoden kuluttua myös tuollainen. Mielestäni me tarvitsemme tällaisia tarinoita ilmastoahdistukseen, josta juuri nyt puhutaan niin paljon, Taru Kumara-Moisio toteaa.
 Kumara-Moisio nostaa esille tässä yhteydessä esille myös  Anders Vacklinin  ja  Aki Parhamaan   Beta. Sensored Reality  -kirjat, joissa Helsingistä on vedenpinnan nousun takia muodostunut saarivaltio ja samalla myös kansainvälisen peliteollisuuden mekka.
 – Vaikka sarjassa ollaan keskellä ilmastonmuutoksen aiheuttamaa katastrofia ja siinä on dystopian piirteitä, ihmiskunta on kehittänyt tekoälysovelluksia, jotka mahdollistavat erilaisia tapoja toimia.
 Jutun keskustelumahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka.

Dystopiat, genrehybridit, hopepunk ja solarpunk – tässä ovat scifi-kirjallisuuden kuumat trendit: "Me elämme tuhokuvien täyttämää aikaa"


Summary: Nopea merenpinnan nousu on entistä todennäköisempi skenaario, todetaan Nasan rahoittamassa tutkimuksessa.

Mannerjäätiköiden lisääntyvä epävakaus voi kiihdyttää merenpinnan nousua huomattavasti, paljastaa tuore tutkimus.
 Arvostetun  PNAS-tiedelehden julkaisemassa tutkimuksessa  simuloitiin Etelämantereen Thwaitesin jäätikön epävakautta matemaattisella mallilla. Yhdysvaltalaistutkimus on Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan rahoittama.
 Etelämantereen länsiosassa sijaitseva Thwaitesin jäätikkö on yksi mantereen nopeimmin sulavia jäätiköitä, ja sen sulaminen  on kiihtynyt viime vuosikymmeninä .
 Thwaitesin jäätikkö sijaitsee sisämaan suuntaan jyrkkenevällä maaperällä, joka on erityisen herkkää sulamiselle. Jäätikkö sulaa alhaalta päin, kun lämpenevä merivesi kurottaa jäätikön alle ja sulattaa sen pohjaa. Tällöin jäätikön ja merenpohjan yhtymäkohta vetäytyy sisämaahan päin.
 Viime talvena uutisoitiin  jäätikön alle muodostuneesta sulamisluolasta .
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Nyt julkaistu tutkimus osoittaa, että jäätikön sulaminen alhaalta päin yksittäisistä kohdista voimistaa koko Thwaitesin jäätikön vetäytymistä. Tutkijat toteavat, että sama ilmiö on todennäköinen myös muilla alueen jäätiköillä.
 Jäätiköitä sulattaa myös kasvihuoneilmiö, jonka takia auringon säteilystä aiempaa pienempi osa heijastuu Etelämantereen pinnasta takaisin avaruuteen.
 Merenpinta voi nousta jopa kolmella metrillä
 Tutkimuksen perusteella on mahdollista, että jäätiköiden sulaminen alapuolelta ylittää jossain vaiheessa pisteen, jossa sitä ei voida enää pysäyttää.
 Voit lukea tästä jutusta siitä, miten Arabiemiraatit edistää hurjaa suunnitelmaa jäävuoren hinaamisesta .
 Etelämantereen jääpeitteen kutistumisella on suora yhteys merenpinnan nousuun.
 Tutkijat pelkäävät Länsi-Antarktiksen mannerjäätikön sulavan tulevien vuosisatojen aikana niin paljon, että jäätikkö vajoaa mereen.
 Jos näin käy, maailman merenpinnan on  aiemmassa tutkimuksessa  arvioitu nousevan jopa kolmella metrillä.
 Lisää aiheesta:
 Tutkijat varoittavat: Merenpinta voi nousta jopa yli kaksi metriä
 Tutkijat yllättyivät: Etelämantereen sulaminen kolminkertaistunut kymmenessä vuodessa
 Aiheesta muualla:
 The Guardian:  Glacial melting in Antarctica may become irreversible
 PRI:  If Thwaites Glacier collapses, it would change global coastlines forever

Tutkimus: Etelämantereen jäätiköiden sulaminen voi ylittää pisteen, jossa sitä ei voi enää pysäyttää – Katso ilmiötä selittävä animaatio


Summary: Keikalle oli 13 vuoden ikäraja, joka perustuu lasten kuuloa suojaaviin melurajoihin.

Ruotsin kuninkaallisen perheen vierailu Metallican keikalla Göteborgissa eilen on johtamassa jatkotoimenpiteisiin, kertoo  Aftonbladet .
 Keikalle osallistuivat kruununprinsessa  Victoria  ja prinssi  Daniel  esikoistyttärensä  Estellen , 7, kanssa, jonka tiedetään olevan vannoutunut Metallica-fani.
 Tapauksesta on noussut Ruotsissa pienimuotoinen kohu, sillä keikalle oli 13 vuoden ikäraja, joka perustuu lasten kuuloa suojaaviin melurajoihin.
 Nyt Göteborgin kunnan ympäristöhallinto haluaa stadionin tapahtumia järjestävältä Got Eventiltä selvityksen asiasta.
 Kaupungin ympäristöhallinnon tarkastaja  Yusra Moshtat  kertoo, ettei Ullevi-stadionilla ole eritysiä melulta suojaavia paikkoja tai huoneita, joihin alle 13-vuotiailla olisi asiaa.
 – Meidän puoleltamme lupia ei ole myönnetty, Moshtat jatkaa.
 Ympäristötarkastajan mukaan on mahdotonta sanoa, seurasiko Estelle konserttia tilasta, jossa mahdolliset melurajat olisi ylitetty.
 Moshtat kertoo olleensa tiistaina konsertin aikana mittaamassa desibelejä stadionilla. Hän haluaa nyt tutkia huoneen, jossa Estelle oli konsertin aikana.
 Keikkajärjestäjä Live Nation on sanonut, että kyseinen huone on äänieristetty niin, että melutasot jäävät suositustasoja alhaisemmiksi.
 Estelle on Victorian esikoislapsi ja tuleva kruununperillinen.
 Lisää aiheesta:
 Göteborgs kommun efter Metallica-konserten: ”Finns inget tillstånd”

Ruotsin 7-vuotiaan ”rokkiprinsessa” Estellen vierailu K13-Metallica-konsertissa joutui kunnan syyniin


Summary: Tuomioistuimen tuore päätös lisännee verkkokauppojen asiakaspalvelujen automatisointia ja parantanee erityisesti pienten verkkokauppojen kannattavuutta.

Euroopan Unionin tuomioistuin on linjannut, ettei yhdysvaltalaisen Amazon-verkkokaupan tarvitse tarjota asiakkailleen auttavaa puhelinpalvelua.
 Saksan kuluttajajärjestöt katsoivat Amazonin rikkovan maan kuluttajansuojalakeja, koska yhtiön Saksan maasivuilta ei löydy ”selkeästi tai helppotajuisesti” yhtiön puhelin- tai faksinumeroita.
 Järjestöjen mukaan Amazonin automaattinen takaisinsoittopalvelu tai auttava nettichat eivät ole riittäviä täyttääkseen lain vaatimuksia.
 EU:n tuomioistuimen mukaan Amazonin kaltaisten verkkokauppojen ei ole pakko tarjota kaikissa tapauksissa puhelinnumeroa asiakkailleen.
 Tuomioistuin perustelee päätöstään sillä, että asiassa on otettava huomioon muutkin tekijät kuin vain kuluttajansuoja.
 – On välttämätöntä löytää tasapaino korkeatasoisen kuluttajansuojan ja yhtiöiden kilpailukyvyn välillä, todetaan oikeuden päätöksessä.
 Amazon kiitteli tuoreeltaan EU-tuomioistuimen ratkaisua.
 – Olemme olleet aina vakuuttuneita siitä, että takaisinsoittopalvelumme on nopea, tehokas ja kuluttajakeskeinen, kerrotaan yhtiöstä.
 Tuomioistuimen päätös keventänee erityisesti pienten verkkokauppojen taakkaa ja tehostanee entisestään asiakaspalvelujen laajempaa automatisointia.

EU:n tuomioistuin: Amazon ei ole velvollinen tarjoamaan asiakkailleen auttavaa puhelinpalvelua


Summary: Trump ei ole taipunut antamaan potkuja, mutta paineet Valkoisessa talossa kasvavat.

Yhdysvaltojen demokraattien johtajat vaativat presidentti  Donald Trumpin  työministeriä  Alexander Acostaa  eroamaan. Syynä Acostan ongelmille on hänen takavuosien toimintansa liittovaltion syyttäjänä Floridassa, kun hänen virastonsa sopi monimiljonääri  Jeffrey Epsteinin  syytteiden lieventämisestä.
 Epsteinin tapaus on noussut  Miami Herald -lehden  juttusarjan myötä uudelleen pinnalle, ja hän sai  viikon alussa New Yorkissa uudet syytteet  alaikäisten tyttöjen seksuaalisesta ahdistelusta. Tällä kertaa hän voi saada jopa 45 vuoden vankeustuomion.
 Tuomioistuin päättää torstaina, voiko pidätettynä oleva Epstein päästä vapaaksi takuita vastaan odottamaan oikeudenkäyntiä.
 Acostan järjestämän syyteneuvottelun avulla hän selvisi vuonna 2008 vastaavista teoista vain 13 kuukauden vankeustuomiolla ja sai istua tuomionsa varsin lokoisissa oloissa Floridassa – hän pääsi vankilomalle kuutena päivänä viikossa kahdentoista tunnin ajaksi.
 Trump pesee käsiään
 Epsteinilla on ollut vankka asema New Yorkin seurapiireissä, ja hänen tiedetään olleen hyvää pataa muun muassa presidentti  Donald Trumpin , ex-presidentti  Bill Clintonin  sekä Britannian prinssi  Andrew'n  kanssa.
 Jeffrey Epstein. AOP
 Miami Herald selvitti takavuosien tapausten taustoja ja haastatteli lukuisia Epsteinin uhreiksi vuosien 2002 ja 2005 välillä joutuneita naisia. Nuorimmat olivat olleet 14-vuotiaita, kun he joutuivat Epsteinin ahdistelemiksi.
 Trump on pyrkinyt pesemään käsiään Epsteinistä ja sanoi medialle, ettei ole puhunut tämän kanssa 15 vuoteen eikä pidä tästä. Vuonna 2002 hän tosin kehui Epsteiniä "loistotyypiksi"  New York Magazine -lehden  haastattelussa.
 – Hän pitää kauniista naisista yhtä paljon kuin minäkin, ja monet heistä ovat nuoremmanpuoleisia, Trump sanoi vanhassa haastattelussa.
 Trump on harannut erottamisvaatimuksia vastaan ja sanoi Acostan olevan "erinomainen työministeri".
 – Tätä muuta, sitä pitää katsoa tarkkaan. Mutta tässä on kyse asioista, jotka tapahtuivat kauan sitten, Trump sanoi tiistaina.
 Uutissivusto  Politicon  mukaan paineet Acostan erottamiseksi kasvavat kuitenkin Valkoisen talon sisällä. Politicon tietojen mukaan virkaa tekevä kabinettipäällikkö  Mick Mulvaney  on kehottanut Trumpia hankkiutumaan eroon taakaksi muuttuneesta työministeristä.
 Mulvaneyn ja muiden kovan linjan konservatiivien uskotaan toisaalta haluavan päästä Acostasta eroon senkin takia, että tämä ei heidän mielestään ole ollut riittävän innokas purkamaan presidentti  Barack Obaman  aikaisia työelämäsääntöjä ja määräyksiä syrjintäkielloista.
 Acosta "tyytyväinen uuteen tutkintaan"
 Acosta itse ei ole pahoitellut aiempaa toimintaansa, mutta tviittasi olevansa tyytyväinen, että Epsteinin "karmeat rikokset" ovat uusien todisteiden perusteella uudelleen tutkittavina.
 Tämän eleen ei odoteta tyydyttävän Acostan vastustajia, jotka ovat jo pitkään arvostelleet Epsteinin saamaa lepsua kohtelua.
 Nuorten tyttöjen ahdistelusta on Epsteinin pidätyksen ja hänen asuntoonsa tehdyn kotietsinnän myötä selvinnyt lisää tietoja. Epsteinin kotoa löytyi laaja kokoelma alastonkuvia uhreiksi joutuneista nuorista naisista.
 Lisää aiheesta:
 Monimiljonääri Epstein sai syytteet seksikaupasta – houkutteli  alaikäisiä seksuaalisiin tekoihin ja maksoi uhreille uusien tyttöjen löytämisestä

Nuoria tyttöjä ahdistelleen liikemiehen suojeleminen horjuttaa Trumpin työministerin asemaa


Summary: Torstaina Vancouverista Sydneyyn matkalla ollut kone joutui tekemään välilaskun Havaijille.

Air Canadan koneessa useat matkustajat saivat lieviä vammoja vakavan turbulenssin takia, kertoi lentoyhtiö perjantaina.
 Kone joutui kääntymään reitiltään ja teki välilaskun Havaijille.
 Lennolla oli 269 matkustajaa ja 15 miehistön jäsentä. Boeing 777 -kone lensi Vancouverista Sydneyyn torstaina ja oli lentänyt kaksi tuntia Havaijilta, kun yhtäkkinen voimakas turbulenssi alkoi.
 37 matkustajaa vietiin sairaalaan tarkistettavaksi., kertoi yhtiön tiedottaja  Isabelle Arthur .
 Yhdeksän matkustajaa tarvitsee tarkkailua. Heidän vammansa ovat kuhmujen ja pieniä haavojen tapaisia, kertoi Reutersin lähde perjantaina.
 – Kone ilmeisesti tippui 100 jalkaa tai jotain, koska lähes koko kone iskeytyi kattoon, kertoi yksi matkustaja.
 Toinen matkustaja kertoi  Hawaii News Now  -sivustolle, että hän tippui istuimeltaan, iskeytyi kattoon ja putosi takaisin tuolin käsinojalle. Hän oli nukkunut kun turbulenssi alkoi.
 Myös osa happimaskeista oli tippunut alas, mikä oli johtanut pieneen paniikkiin matkustajien keskuudessa.
 Lentoblogi FlightMode tviittasi matkustajan kuvan koneen sisältä sekä koneen lentoreitin ennen laskua Honoluluun.
 Lentoyhtiö lupasi, että matkustajat saavat pian jatkaa matkaa. Yhtion edustajan mukaan perjantaina paikallista aikaa lähtisi yksi lento Honolulusta Sydneyyn.
 Viimeksi vakavaa turbulenssia koettiin Kosovosta Ranskaan matkalla olleessa koneessa kesäkuussa. Tuolloin lennolla kuvatulla videolla näkyy miten lentoemäntä osuu kattoon ja yksi matkustaja rukoilee.
 Myös maaliskuussa 29 ihmistä sai vammoja Turkish Airlines koneessa, joka joutui kovaan turbulenssiin lähellä New Yorkin John F. Kennedyn lentokenttää.

Turbulenssi Air Canadan koneessa vei 37 ihmistä tarkastukseen – matkustaja kertoi pudonneensa istuimelta ja iskeytyneensä kattoon


Summary: Koneäly pystyy kehittäjiensä mukaan analysoimaan yli kahdeksan miljoonaa kuvaa vuorokaudessa.

Virossa on kehitetty tekoälyyn perustuva algoritmi, joka voi lisätä merkittävästi tietoa maapallon roska- ja jäteongelmasta ruohonjuuritasolla.
 Maailman siivouspäivä -tapahtuman pääorganisaattorin Let’s Do It Foundationin WADEksi nimetty työkalu tunnistaa roskaiset alueet kuvista ja videoista, joissa on gps-koordinaatit.
 Algoritmin suodattaman tiedon perusteella voidaan esimerkiksi havaita laittomia kaatopaikkoja ja ilmoittaa niistä viranomaisille tai lähettää siivoojia roskaisille rannoille.
 Kehitysvaiheessa algoritmi opetettiin tunnistamaan roskia kuvamassasta.  Let’s Do It Foundation
 Voittoa tavoittelemattomalla  Let’s Do It -säätiöllä  ja sen yhteistyökumppaneilla on käytössään merkittävä aktiivien joukko, sillä Maailman siivouspäivän tempauksiin on osallistunut vuosien varrella 36 miljoonaa ihmistä 169 maassa.
 Keinoäly paikantaa roskat
 Tallinnassa päämajaansa pitävä Let’s Do It -säätiö pyrkii lisäämään tietoisuutta globaalista jäteongelmasta ja kannustamaan ihmisiä siivoamaan lähiympäristöjään. Järjestö kehittää myös teknologiaratkaisuja maailman jäteongelmaan.
 Indonesiassa Maailman siivouspäivään osallistui viime vuonna 7,6 miljoonaa vapaaehtoista.  AOP
 Ympäristön roskaantumista havainnollistamaan säätiö on koonnut jätteiden maailmankartan,  World Waste Platformin , joka yhdistää kahdeksan eri sovelluksen tiedot roskaisimmista paikoista. Aikaisemmin vastaavaa palvelua ei ole ollut olemassa.
 Jätteiden kartoitukseen tarkoitetuilla eri älypuhelinsovelluksilla arvioidaan olevan yhteensä noin 200 000 käyttäjää. Sovellusten ideana on, että käyttäjä kuvaa ja merkitsee kartalle havaitsemansa roskat, joita ei itse pysty keräämään.
 Myös viime kuukausina kehitetty WADE-keinoäly alkaa kerätä dataa jätteiden maailmankartalle. Tekijöidensä mukaan algoritmista voi olla merkittävää apua jäteongelman havainnoinnissa ja siihen vastaamisessa.
 Kehitysvaiheessa malliin lisättiin manuaalisesti yli tuhat kuvaa roskista, jotta algoritmi oppii tunnistamaan ne.   Let’s Do It Foundation
 Keinoäly pystyy käymään läpi valtavan määrän avoimesti saatavilla olevia kuvia ja videoita, jotka sisältävät kuvauspaikan gps-koordinaatit.
 – Esimerkiksi viittä sovellusta käyttämällä ihminen pystyy kartoittamaan 121 jätekohdetta päivässä, kun WADE pystyy samassa ajassa analysoimaan yli kahdeksan miljoonaa kuvaa, sanoo teknologiajohtaja  Kristiina Kerge  Let’s Do It -säätiöstä.
 Kerge kertoo Ylelle, että työkalua on kehitetty vaihe vaiheelta opettamalla se tunnistamaan, mikä on jätettä ja roskaa. Kehitystyön aikana käytiin läpi valtava määrä kuvia.
 Roskan tunnistaminen ei ole yksinkertaista. Esimerkiksi ravintolapöydässä olevat juomatölkit eivät ole jätettä, mutta kun tölkit ovat kadulla, ne todennäköisimmin ovat sitä.
 Let’s Do It kertoo  algoritmin kehitystyöstä täällä .
 Muun muassa Viron valtion rahoittama säätiö on kehittänyt algoritmia yhteistyössä Microsoftin ja datatiedeyhtiö SIFR:in kanssa.
 Työkalu ei vielä käytössä
 Vielä WADE ei kuitenkaan ole konkreettisessa käytössä. Teknologiajohtaja Kristiina Kerge sanoo, että parhaillaan Let’s Do It -säätiö etsii työkalulle käyttäjää ja rahoittajaa. Tavoitteena on, että sellainen löytyisi syksyyn mennessä.
 Työkalua koitetaan saada säätiön kumppaneiden, kuten sen paikallisorganisaatioiden, Microsoftin ja jätteiden paikantamiseen tarkoitettujen sovellusten käyttöön.
 Erilainen muoviroska kuormittaa rantoja ja meriä. Kuvassa vapaaehtoiset siivoavat rantaa Filippiinien Manilassa.  Ritchie B. Tongo / EPA
 Kristiina Kergen mukaan WADEa voitaisiin käyttää esimerkiksi ennakoimaan, missä on pahasti saastuvia alueita, analysoimaan sitä kuinka hyvin ympäristölainsäädäntö, kuten muovipussien kielto, on toiminut ja vertaamaan kuvia väestön sairastavuuteen.
 – Etsimme kumppania, jonka kanssa voimme alkaa käyttää työkalua ongelmien ratkaisemiseen. Sellainen voisi olla jokin kaupunki tai ympäristöjärjestö.
 Kergen mukaan kaupungit voisivat helposti parantaa vaikkapa jalkakäytävien siivousta algoritmin tuottaman datan avulla. Ympäristöjärjestöt taas voisivat paikantaa saastuneet alueet analysoimalla työkalun suodattamia kuvia.
 Säätiö luopui toistaiseksi omasta jätepaikannussovelluksestaan. Merkittäviä alan sovelluksia ovat muun muassa  TrashOut ,  Litterati ,  Marine Debris Tracker .
 Roskia kipataan edelleen surutta tienposkeen. Kuvan holtiton esimerkki on Saksan Brandenburgista.  AOP
 Miljoonia vapaaehtoisia siivoojia
 Let’s Do It -säätiö tunnetaan paremmin Maailman siivouspäivän pääorganisaattorina.
 Virosta käsin on saatu liikkeelle mittava maailmanlaajuinen siivousarmeija, sillä yksitoista vuotta sitten etelänaapurissa alkunsa saaneeseen Maailman siivouspäivään on osallistunut siis yhteensä 36 miljoonaa vapaaehtoista.
 Viime syyskuussa Maailman siivouspäivänä siivoamassa oli 17,8 miljoonaa ihmistä 157:ssä maassa. Päivän aikana kerättiin ainakin 88 500 tonnia jätettä, josta lähes puolet oli muovia ja lasia. Tänä vuonna osallistujamäärän odotetaan kasvavan.
 – Odotamme tänä vuonna lisää osallistujia ja yhteisöjä mukaan erityisesti isoissa maissa, kuten Indonesiassa, Pakistanissa, Kiinassa ja Yhdysvalloissa. On todella tärkeää, että siivousliike leviäisi väkirikkaissa maissa, sanoo Let’s Do It -säätiön johtokunnan jäsen  Kadi Kenk .
 Maailman siivosuspäivä on lähtöisin Virosta. Kuvassa siivotaan Piritan tien lähellä Tallinnassa.  Liis Treimann / AOP
 Viime vuonna eniten kerääjiä oli juuri Indonesiassa, yhteensä 7,6 miljoonaa vapaaehtoista oli liikkeellä eri puolilla suurta saarivaltiota. Väkilukuun suhteuttaen kaikkein aktiivisimpia ovat olleet slovenialaiset. Sloveniassa useampi kuin joka kymmenes on osallistunut siivouspäivään.
 Miljoonien osallistujamäärät antavat toivoa ympäristölle. Mukana on kaikenlaisia ihmisiä, joita yhdistää huoli ympäristöstä.
 – Suurin on aivan tavallisia ihmisiä, kuten koulutyttöjä, taksikuskeja ja virkamiehiä, jotka haluavat ainakin kerran vuodessa tehdä yhdessä jotain yhteisönsä hyväksi siivoamalla roskia, Kadi Kenk toteaa.
 Tempauksissa paitsi siivotaan lähes kaikkialla maailmassa, myös kerätään tietoa käsittelemättömästä jätteestä.
 Tänä vuonna Maailman siivouspäivä järjestetään 21. syyskuuta.

Virossa kehitetty tekoäly etsii roskaisimmat paikat netin kuvamassasta ja ohjaa vapaaehtoiset siivoamaan törkyisimpiä kohteita


Yhdysvaltojen työministeri  Alex Acosta  on jättää tehtävänsä häneen viikon aikana kohdistuneen kritiikin takia. Yhdysvaltojen demokraattien johtajat vaativat työministeriä Alexander Acostaa eroamaan.
 Acosta hoiti aikoinaan miljonääri  Jeffrey Epsteiniin  liittyvän seksuaalirikostapauksen niin, että Epstein vältti pitkän vankilatuomion.
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump  harasi erottamisvaatimuksia vastaan alkuviikolla ja sanoi Acostan olevan "erinomainen työministeri".
 Monimiljonääri Epstein  sai syytteet seksikaupasta maanantaina. 66-vuotiaan Epsteinin epäillään hyväksikäyttäneen alaikäisiä tyttöjä Floridassa ja New Yorkissa.
 Epstein otettiin kiinni sunnuntaina epäiltynä alaikäisten tyttöjen seksuaalisista hyväksikäytöistä kiinteistöillään Floridassa ja New Yorkissa. Epsteinin epäillään maksaneen tytöille seksuaalisista teoista ja epäillyistä uhreista nuorimmat ovat olleet 14-vuotias.
 Uutinen päivittyy.

Yhdysvaltojen työministeri Alex Acosta eroaa tehtävästään