Summary: Pohjois-Koreasta tihkui aiemmin perjantaina tietoja, että maa aikoo keskeyttää neuvottelut Yhdysvaltain kanssa.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  epäilee uutista Pohjois-Korean aikeista jatkaa ohjus- ja ydinasetestejä.
 Pompeo sanoi, että hän odottaa Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  noudattavan edelleen lupaustaan testien lopettamisesta.
 Uutistoimisto Tass  kertoi perjantaina aamulla , että Pohjois-Korea harkitsisi ydinaseiden ja ohjusten testaamisen jatkamista. Uutisen mukaan Pohjois-Korea harkitsee myös Yhdysvaltain kanssa käytävien ydinaseneuvottelujen lopettamista.
 Tassin mukaan Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  aikoisi kertoa pian virallisesti kannastaan neuvotteluihin.
 Tass siteerasi  Pohjois-Korean varaulkoministerin  Choe Son-huin  lausuntoa, jossa tämä kutsui Pompeon ja Trumpin turvallisuusneuvonantajan  John Boltonin  neuvotteluasennetta gangsterimaiseksi.
 Pompeo vastasi, että pohjoiskorealaiset ovat kutsuneet häntä gangsteriksi aiemminkin mutta hän on silti voinut käydä heidän kanssaan ammattimaisia keskusteluja.

Yhdysvallat odottaa Pohjois-Korean toteuttavan lupauksensa ydinasekokeiden lopettamisesta


Summary: Moskeijan seinälle oli kirjoitettu solvauksia islamista ja muslimeista.

Helsingin Mellunmäessä sijaitseva shiiamoskeija on joutunut ilkivallan kohteeksi. Moskeijan seinällä on tällä viikolla kirjoitettu kahteen otteeseen solvauksia islaminuskosta ja muslimeista.
 Asiasta kertoi perjantaina iltapäivällä myös  Helsingin Sanomat.
 – Ei aikaisemmin tällaista ollut, se on viime vuosina lisääntynyt paljon. Sitä voi pohtia, mistä se johtuu ja millaisen kuvan esimerkiksi mediakin luo islamista, sanoo Resalat-yhdyskunnan hallituksen puheenjohtajana toimiva  Paula Kemell .
 Vajaan  700 neliön moskeija  on yksi Suomen suurimmista. Kemellin mukaan se sijaitsee hieman syrjässä, mikä voi yllyttää ilkivallantekijöitä.
 – Ei tämä säännöllistä ole, mutta joskus tulee kuten tällä viikolla kaksi kertaa. Sen lisäksi hakkeroidaan nettisivuja, uhkaillaan ja annetaan tappouhkauksia. Ei se koskaan lopu, toteaa Kemell.
 Miltä se tuntuu?
 – Pahalta. Meille oli keskiviikkonakin tulossa koululaisryhmä ja he huomaavat ensimmäisenä tuollaiset kirjoitukset.
 Puhdistamiseen osallistui myös muiden uskontokuntien edustajia. Sara Salmi / Yle
 Seinät pestiin puhtaiksi vapaaehtoisvoimin
 Moskeijan seiniä pestiin puhtaaksi jälleen perjantaina yhteisvoimin. Puhdistamiseen osallistui myös muiden uskontokuntien edustajia.
 Paikalle saapunut evankelis-luterilaisen kirkon pappi  Heidi Rautionmaa  halusi omalla toiminnallaan osoittaa, että vihakirjoituksen voi muuttaa myös rakkaudelliseksi teoksi.
 – Tämä on semmoinen ystävyyden ja solidaarisuuden teko. Oli hyökkäys sitten kohdistettu kirkkoon, moskeijaan, synagoogaan, temppeliin tai johonkin muuhun uskonnolliseen paikkaan, niin se on silloin kohdistettu myös minun uskonnollisen yhteisön paikkaani, sanoo Rautionmaa.
 Rautionmaa toivoisi, että ihmiset oppisivat katselemaan maailmaa myös eri näkökulmista ja kohtelemaan toisiaan kunnioittavammin.
 – Me olemme kaikki ihmisiä ja meillä on samat ilon ja surun aiheet. Eivät eri uskonnot erota meitä, sanoo Rautiomaa.
 Ilkivallan takia moskeijaan tulemista joudutaan jopa pelkäämään. Sara Salmi / Yle
 Resalat-yhdyskunnan hallituksen puheenjohtajana toimiva Paula Kemell puolestaan toivoo, että netissä vellova vihapuhe saataisiin kuriin.
 – Että saataisiin aikaan jotain lainsäädäntöä, ettei ihan mitä tahansa voi mennä sanomaan. Ensin hyväksytään ne vihapuheet ja sitten hyväksytään ne vihateot. Se normalisoituu, mikä on ikävää, sanoo Kemell.
 Kemellin mukaan Resalat-yhdyskunnan keinot puuttua ilkivaltaan ovat melko vähäiset.
 – Meillä ei ole resursseja lisätä meidän turvallisuuttamme esimerkiksi hienoilla turvakameroilla. Tuntuu, ettei kukaan kuule meidän avunhuutojamme, sanoo Kemell.
 Lue myös:
 Suomessa on jo 80 moskeijaa, viisi niistä avasi meille ovensa: Tervetuloa mukaan vierailulle
 Shiia-moskeija: Samat palvelut miehille ja naisille

Shiiamoskeija töhrittiin kahteen otteeseen Helsingin Mellunmäessä: "Ei aikaisemmin tällaista ollut"


Summary: Helsingissä työskentelevän Julian Robertsin oli pakko ottaa tauko brexitin seuraamisesta oman jaksamisensa takia.

Osa briteistä on jo painavan päätöksensä tehneet: he lähtevät Suomesta ja kemikaalivirastosta, kun brexit jonain päivänä koittaa.
 Helsingissä sijaitsevassa Euroopan kemikaalivirastossa on viimeiset kaksi ja puoli vuotta pohdittu sitä, miten käy brittityöntekijöiden, kun Britannia lähtee Euroopan Unionista.
 Brexitin tuoma epävarmuus on mennyt monen kemikaaliviraston brittityöntekijän ihon alle. Kyse ei ole vain omasta urasta ja työpaikasta kemikaalivirastossa, vaan myös koko perheen tulevaisuudesta: jatkaako lapsi koulua Suomessa, pistetäänkö talo myyntiin, lähteekö perhe töiden perässä ulkomaille?
 Hätää lisää se, että usealla kemikaaliviraston työntekijällä kansalaisuushakemus on jäänyt jumiin byrokratian rattaisiin ja pattitilannetta puidaan hallinto-oikeudessa asti.
 Meillä on huolta siitä, käsittelevätkö Suomen viranomaiset tasapuolisesti ja johdonmukaisesti kansalaisuushakemuksia.  Jukka Malm, varapääjohtaja, Euroopan kemikaalivirasto
 Tutkija  Julian Roberts  on yksi kemikaaliviraston briteistä, joilla ei ole  enää  huolta työpaikkansa puolesta.  Yle haastatteli Robertsia tammikuussa , jolloin hän kertoi hakeneensa Suomen kansalaisuutta sen jälkeen, kun Britanniassa kansa äänesti itsensä pois EU:sta.
 Roberts ja hänen vaimonsa opettelivat ruotsin kielen ja saivat lopulta kansalaisuuden vuosi sitten. Samalla myös lapsista tuli Suomen kansalaisia.
 Nyt Roberts kertoo aloittaneensa myös suomen kielen opiskelun. Edellisen haastattelun jälkeen häntä oli nimittäin arvosteltu siitä, että hän oli valinnut helpommaksi katsomansa ruotsin kielen kansalaisuutta varten.
 – Tässä tilanteessa olen todella helpottunut siitä, että minulla on Suomen kansalaisuus. Tunnen nykyään itseni enemmän suomalaiseksi kuin britiksi, sanoo seitsemän vuotta Suomessa asunut Roberts.
 "En halunnut kuulla brexitistä yhtään enempää"
 Kukaan ei varmasti uskonut, että EU:sta eroaminen tulisi olemaan helppoa, mutta aikamoisen sopan erimielinen Britannian parlamentti on onnistunut keittämään. Viimeisimpänä juonenkäänteenä  Britannian alahuone äänesti torstaina hakevansa EU:lta jatkoaikaa brexitille . Näin halutaan saada kasaan erosopimus, joka miellyttää sekä Britanniaa että EU:ta.
 Julian Roberts pitää lisäaikaa hyvänä ideana: Britanniassa pitäisi päästä yhteisymmärrykseen siitä, millainen suhde EU:iin halutaan jatkossa.
 – EU-eroa kannattaneille luvattiin Norjan mallia. Pääministeri  Theresa May  ajaa kuitenkin jyrkempää pesäeroa EU:sta, mitä kansa ei halua, sanoo Roberts.
 Viime vuoden lopulla brexit-paine nousi niin kovaksi, että Robertsin oli pakko ottaa pieni tauko tilanteen seuraamisesta oman mielenrauhansa takia.
 – En halunnut kuulla brexitistä yhtään enempää. Olin jo saanut Suomen kansalaisuuden, ja se toi minulle varmuutta sekä turvaa, sanoo Roberts.
 – Nyt ovat kriittiset hetket käsillä, joten luen taas kaikki uutiset brexitistä, hän lisää.
 Suomen ainoa EU-virasto sijaitsee Annankadulla Helsingissä. Euroopan kemikaalivirastossa on töissä 650 ihmistä 28 eri maasta. Juha Kivioja / Yle
 Valtaosa briteistä haluaisi jatkaa työtään Helsingissä
 Kaikilla Euroopan kemikaaliviraston työntekijöillä ei ole ollut yhtä hyvä tuuri kuin Robertsilla: osalla kansalaisuushakemus on jäänyt jumiin muotoseikkoihin maahanmuuttoviraston ja maistraatin välillä. Tapauksia on viety hallinto-oikeuteen asti. Moni briteistä ei uskalla antaa haastattelua, koska pelkää sen vaikuttavan kansalaisuusprosessiin.
 EU-kansalaisuus tai poikkeuslupa Brexitin myötä Euroopan kemikaaliviraston työntekijöillä on kaksi vaihtoehtoa pitääkseen työnsä. Joko he hankkivat EU-jäsenmaan kansalaisuuden tai he saavat viraston pääjohtajalta poikkeusluvan. Kemikaalivirastossa on tällä hetkellä töissä noin 30 brittiä, joista parillakymmenellä on pelkästään Britannian kansalaisuus. Euroopan kemikaalivirasto on ainut Suomessa sijaitseva EU-virasto.
 Euroopan kemikaaliviraston varapääjohtaja  Jukka Malm  toivoo, että tilanteeseen saataisiin ripeitä ja reiluja päätöksiä.
 – Meillä on huolta siitä, käsittelevätkö Suomen viranomaiset tasapuolisesti ja johdonmukaisesti kansalaisuushakemuksia, Malm sanoo.
 EU-viraston työntekijöiden tulee lähtökohtaisesti olla jonkin jäsenmaan kansalaisia. Poikkeustapauksissa alansa huippuasiantuntijoita voidaan palkata myös unionin ulkopuolelta.
 Malmin mukaan valtaosa kemikaaliviraston briteistä haluaisi jatkaa työtään Helsingissä – ja samoin kemikaalivirastossa haluttaisiin pitää kiinni motivoituneista ja ammattitaitoisista brittityökavereista. He ovat hakeneet kansalaisuutta tai pääjohtajalta poikkeuslupaa.
 Kaikki eivät kuitenkaan halua ryhtyä työlääseen kansalaisuushakuun, vaan ovat päättäneet muuttaa pois Suomesta. Uusia brittityöntekijöitä ei virastoon enää rekrytoida.
 Mitä kauemmaksi tulevaisuuteen brexitiä lykätään, sitä pidempään britit joutuvat odottamaan löysässä hirressä.
 – Päätös mahdollisista poikkeusluvista tehdään sitten kun brexit toteutuu. Jos brexit lykkääntyy, niin silloin päätöksenteko lykkääntyy. Työntekijän kannalta ikävää on, että epävarmuus jatkuu, sanoo Malm.
 Varapääjohtaja Jukka Malmin mukaan kemikaalialan yritykset ovat tällä hetkellä hermostuneita: niin kauan kuin brexit lykkääntyy, epävarmuus jatkuu. Jaani Lampinen / Yle
 Pakkanen haittasi kansalaisuuden vuosipäivää
 Julian Robertsilla ei ole kiire pois Suomesta, sillä hän viihtyy turvallisessa maassa sekä mielenkiintoisessa työssä. Hän haaveilee muutosta ruotsinkieliselle paikkakunnalle – esimerkiksi Tammisaareen, jossa pääsisi käyttämään kielitaitoaan.
 Kun Yle haastatteli Robertsia tammikuussa, oli hänellä suunnitelmissa juhlistaa maaliskuussa ensimmäistä vuottaan suomalaisena. Naapuri halusi vuosipäivän kunniaksi viedä Robertsin puulämmitteiseen saunaan ja maistattaa erilaisia vodkia. Joko saunaan on päästy?
 – Jouduimme perumaan sen! Sinä päivänä oli -17 astetta mittarissa, ja se oli liikaa jopa naapurilleni. Meidän on tarkoituksena syödä silakkaa, maistella vodkia ja saunoa tässä kevään aikana.
 Lue lisää:
 Brexit huolestuttaa Suomessa asuvia brittejä – Kemikaaliviraston tutkijat Jane ja Julian opettelivat kieltä saadakseen Suomen kansalaisuuden
 Vaikuttaako brexit ihan pähkähullulta? – Tässä 5 selitystä Britannian EU-eron umpisolmuun

Kun brexit menee ihon alle – Suomen ainoassa EU-virastossa brittityöntekijät pelkäävät, lähteekö pian työpaikka alta


Summary: Lakkoilijat vaativat maailman päättäjiltä toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi yli 2 000 paikkakunnalla maailman jokaisella mantereella.

Nuoret ja heitä tukevat aikuiset ovat lakkoilleet ja osoittaneet mieltään ilmaston puolesta ympäri maailmaa Albaniasta Venezuelaan ja Suomesta Etelänapamantereelle.
 Perjantain ilmastolakkoja on ilmoitettu  #FridaysForFuture-liikkeen nettisivuille  tähän mennessä yhteensä 2 083 paikkakunnalta. Mukana on ihmisiä 125 valtiosta ja alueelta kaikilta mantereilta.
 Itävallan pääkaupungissa Wienissä mielenosoituksiin osallistui poliisin mukaan ainakin 10 000 ihmistä. Florian Wieser / EPA
 Aikaisimmat lakot pidettiin perjantaiaamuna Uudessa-Seelannissa, kun taas Amerikan mantereilla ne ovat vasta alkamassa. Mielenosoitukset keräsivät poliisin mukaan Berliinissä 20 000 ihmistä ja Wienissä 10 000 mielenosoittajaa.
 Myös Suomessa nuoret marssivat ainakin 27 paikkakunnalla.  Katso Ylen erikoislähetys Suomen ilmastolakoista.
 Mielenosoittajat vaativat maailman päättäjiltä tehokkaampia toimia ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi. Tutkijoiden mukaan nykyiset toimet eivät riitä siihen, että ilmastonmuutoksen pahimmilta seurauksilta vältyttäisiin.
 Turkin Istanbulissa koululaiset vaativat maailman pelastamista. Sedat Suna / EPA
 Greta Thunberg: Aiomme jatkaa
 Ilmastolakkoilu alkoi viime elokuussa, kun 16-vuotias  Greta Thunberg  alkoi osoittaa joka perjantai yksin mieltään Ruotsin valtiopäivätalon edessä.
 Tänään perjantaina Thunbergin seurana oli noin 3 000 mielenosoittajaa. Thunberg totesi puheessaan, että ilmastonmuutos on historian suurin kriisi, joka uhkaa kaikkien olemassaoloa.
 – Te tiedätte kyllä, ketkä teistä ovat sen sivuuttaneet ja ketkä teistä ovat siihen syyllisiä. Me täällä torilla emme ole, Thunberg sanoi.
 – Me nuoret vain synnyimme tähän maailmaan, ja yhtäkkiä edessämme on kriisi, jonka kanssa meidän on elettävä koko elämämme, samoin lastemme, lastenlastemme ja tulevien sukupolvien.
 Thunbergin mukaan lakkoliike on vasta alkanut.
 – Osoitamme mieltä tulevaisuutemme puolesta ja aiomme jatkaa, Thunberg sanoi hurraavan yleisön edessä.
 Tulevaisuutemme on teidän käsissänne, luki nuoren mielenosoittajan kämmenissä Lontoossa. Neil Hall / EPA
 Berliinissä ilmastomielenosoituksiin osallistui poliisin mukaan ainakin 20 000 ihmistä. Adam Berry / EPA
 Etelä-Afrikan Kapkaupungissa nuoret halusivat hengitää ilmaa jatkossakin. Nic Bothma / EPA
 Bangaloressa Intiassa oppilaat osoittivat mieltään yhdessä vanhempiensa ja kansalaisjärjestöjen edustajien kanssa. Jagadeesh NV / EPA
 Maapallo on kaksi astetta kuumempi kuin sinä, luki mielenosoittajan kyltissä Kyproksen Nikosiassa. Katia Christodoulou / EPA
 Tuhannet nuoret osoittivat mieltään Sveitsin Lausannen rautatieaseman edessä. Jean-Christophe Bott / EPA
 Lakko sai nuoret kadulle myös Tanskan Aarhusissa. Henning Bagger / EPA
 Kiinan Hong Kongissa lapset kertoivat, että he olivat poissa tiedeoppitunnilta mielenosoituksen takia. Alex Hofford / EPA
 Turussa mielenosoittaja oli hakenut innoitusta Greta Thunbergin alkuperäisestä ilmastolakkokyltistä. Pontus Nyqvist / Yle
 Helsingissä eduskuntatalon edessä mieltään osoitti noin kolme tuhatta nuorta ja heidän tukijaansa. Jani Saikko / Yle
 Lue myös:
 Jenni Haukio kehuu ilmastolakkoilevia koululaisia: "Kiitollinen näistä nuorista!"
 Atte Ahokkaasta tuli ilmastoaktiivi viime syksynä: "Nyt valitettavasti ei ole enää vaihtoehtoja"
 Katso video: Yle seurasi tuhansien koululaisten marsseja ilmaston puolesta eri puolilla maata – "Jos maapallo muuttuu liikaa, meillä ei ole tulevaisuutta"
 Joona-Hermanni Mäkisen kolumni: Aikuisten on lopetettava spekulointi ilmastoaktivisti Greta Thunbergista ja kannettava aikuisten vastuu

Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"


Ulkoverhousremontteihin erikoistunut yhtiö teki kahdessa imatralaisessa omakotitalossa ulkoverhousremonttia. Työhön kuului asbestia sisältäviä mineriittilevyjen irrottamista.
 Kaikki ei mennyt ihan pykälien mukaisesti. Ensinnäkin työntekijät tekivät purkutöitä nojatikkailta telineiden sijaan.
 Irrottamisen jälkeen seinälevyt pudotettiin maahan, jolloin ne rikkoutuivat. Asbestipitoista materiaalia pääsi leviämään piha-alueelle, jolloin työntekijöille, talojen asukkaille sekä taloissa ja niiden läheisyydessä olleille aiheutui altistusvaara.
 Työmaata ei ollut rajoitettu eikä siellä ollut varoitusmerkkejä. Lisäksi työntekijöiden suojavaatetus oli puutteellinen.
 Puutteet paljastuivat aluehallintoviraston tarkastuskäynneillä.
 Purkutyöt etenivät käräjille
 Tapahtumia puitiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa torstaina.
 Syyttäjä vaatii ulkoverhousremontteja tekevän yhtiön toimitusjohtajalle ja kolmelle työnjohtajalle sakkoja. Heitä syytetään työturvallisuusrikoksesta.
 Lisäksi yhtiölle tulisi syyttäjän mukaan langettaa 40 000 yhteisösakkorangaistus.
 Syyttäjän mukaan yhtiö laiminlöi muun muassa työmaiden turvallisuussuunnitelmien laatimisen. Lisäksi työsuojeluviranomaiselle ei tehty työsuunnistelmaa ja asbestipurkutyötä tekevien turvallisuudesta ei huolehdittu.
 Yhtiö myös laiminlöi turvallisuuden jatkuvan tarkkailun, pölynhallinnan, asbestijätteen asianmukaisen käsittelyn sekä työntekijöiden osaamisen varmistamisen.
 Syytteistä ensin kertoneen  Uutisvuoksen  mukaan yhtiöllä olisi ollut mahdollisuus korjata puutteet ensimmäisen aluehallintoviraston tekemän työmaatarkastuksen jälkeen, mutta meno jatkui samana seuraavassa kohteessa.
 Myös kaksi aliurakoitsijaa syytettyinä
 Remontteja tehtiin vuoden 2016 lopulla ja vuoden 2017 alussa. Toisessa omakotitalossa purkutyötä tekivät yhtiön omat työntekijät.
 Toisessa talossa yhtiö käytti kahta aliurakoitsijaa, joilla ei ollut vaadittavaa asbestipurkutyölupaa. Syyttäjä vaatii aliurakoitsijoille sakkorangaistuksia asbestipurkutyörikkomuksesta.
 Urakoitsijat myönsivät tehneensä purkutöitä, mutta kiistivät rikoksen. He katsoivat olleensa työsuhteessa remonttiyhtiöön, jolla on vaadittava asbestipurkutyölupa.
 Tapahtumia puitiin Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa torstaina. Oikeus antaa ratkaisunsa 9. huhtikuuta.

Remonttiyhtiö purki omakotitalojen asbestiseiniä turhan huolettomasti – syyttäjä vaatii sakkoja työnjohdolle


Summary: Yhdysvaltain ulkoministerin mukaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen toiminta uhkaa sen kansallisia etuja.

Yhdysvallat uhkaa Kansainvälisen rikostuomioistuimen (ICC) työntekijöitä pakotteilla, jos tuomistuin alkaa tutkia Yhdysvaltain sotilaiden Afganistanissa mahdollisesti tekemiä sotarikoksia.
 Asiasta kertoi USA:n ulkoministeri  Mike Pompeo .
 Hänen mukaansa ICC:n tuomareilta ja syyttäjiltä estetään pääsy Yhdysvaltoihin ja heidän Yhdysvalloissa olevat varansa jäädytetään. Heitä vastaan voidaan myös nostaa syytteitä.
 Kansainvälisen rikostuomioistuin tutkii mahdollisia sotarikoksia ja rikoksia ihmisyyttä vastaan tilanteissa, joissa valtio itse ei siihen kykene tai sitä halua.
 Yhdysvallat, kuten myös esimerkiksi Kiina ja Venäjä, ei ole ICC:n jäsen. Yhdysvallat pitää oikeusistuinta puolueellisena. Yhdysvaltain linja on, että jos sen sotilaat syyllistyvät sotarikoksiin, asia käsitellään Yhdysvaltain omissa rikos- ja sotilastuomioistuimissa.
 – Olemme päättäneet puolustaa Yhdysvaltain ja sen kumppanien sotilas- ja siviilihenkilöstöä, ettei heidän tarvitsisi tuntea pelkoa, että heidät tuomittaisiin epäoikeudenmukaisin perustein työstä, jota he tekevät puolustaakseen hienoa kansakuntaamme, Pompeo muotoili.
 Mitä Afganistanissa on tapahtunut?
 ICC:n syyttäjä pyysi viime vuonna lupaa aloittaa tutkinta Afganistanin konfliktin aikana, eli toukokuusta 2003 lähtien mahdollisesti tapahtuneista sotarikoksista.
 Tutkinta olisi kohdistunut muihinkin konfliktin osapuoliin; Afganistanin hallituksen joukkoihin, Taliban-järjestöön, Haqqani-ryhmittymään sekä Yhdysvaltain joukkoihin. ICC olisi tutkinut myös CIA:n mahdollisia salaisia vankiloita, joita maassa on epäilty olleen.
 Yhdysvallat torjuu tutkinnan jyrkin sanoin. Pompeon mukaan pakotteita asetetaan myös, jos ICC alkaa tutkia Yhdysvaltain kumppanimaiden, kuten Israelin tekoja ilman näiden suostumusta.
 Kansainvälinen rikostuomioistuin on kommentoinut Yhdysvaltain ilmoitusta sanoen, että oikeuslaitoksen toiminta jatkuu horjumatta.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat tyrmistyneitä Yhdysvaltain kannasta. Human Rights Watch -järjestön mukaan kyseessä on " roistomainen yritys rankaista rikostutkijoita".
 – ICC:n työntekijöiden rankaiseminen lähettää kiduttajille ja murhaajille selvän viestin: voitte vapaasti jatkaa rikoksianne, niitä ei tutkita, jyrähti HRW:n johtaja  Andrea Prasow .

USA uhkaa kansainvälistä oikeusistuinta pakotteilla, jos sen sotilaiden tekemiä mahdollisia sotarikoksia aletaan tutkia


Summary: Selvitimme, miksi M/S Romantic -hittisarjaa pidetään niin osuvana. Monelle yksinäiselle risteilyt ovat henkireikä.

Laivan lähtöön on alle puoli tuntia, mutta Turun sataman terminaali on täyttynyt hitaasti.
 Meille valkenee, että pääasiallista risteilyseuraamme ovat siististi pukeutuneet eläkeläiset. Heitä on arviolta muutamia satoja.
 Osalla näyttäisi olevan hauskaa jo nyt, osalla ei.
 Terminaaliravintolassa liitymme kuvaajan kanssa rakennusalan opiskelijoiden pöytäseurueeseen. Kaikilla on juomat edessään. Alkamassa on rakennusalan tulevaisuuden konferenssi Itämerellä.
 Näen mielessäni  M/S Romantic  -sarjan käytävillä pyörivän humalaisen ja turvonneen miehen. Hänenkin risteilynsä alkoi konferenssina.
 Turun ammattikorkeakoulun rakennusalan opiskelijat valmistautumassa alkavaan risteilyyn. Eino Kossila / Yle
 – Hyvään risteilyyn kuuluu buffetruokailu, karaokea ja toivon mukaan kauniita naisia, mainitsee hyvissä aloittelutunnelmissa oleva  Pyry Lehto .
 – Ja vähän märkää siihen päälle vielä, joku sanoo taustajoukoista.
 Pöydässä hekotellaan.
 Hittisarjan jäljillä
 Ruotsinristeilyn kauheudesta ja kauneudesta kertovasta  M/S Romantic  -sarjasta on tullut lyhyessä ajassa klassikko.  Jani Volasen  ja  Tommi Korpelan  käsikirjoittama  Ylen alkuperäissarja on koomisviritteistä draamaa ja komediaa, joka kätkee alleen tragedian .
 Satojatuhansia katselijoita keränneessä sarjassa laivalla onneaan etsivät kaikki pelimiehestä perheenisään.  Sarjan jaksoja  on katsottu Yle Areenassa jo 1,5 miljoonaa kertaa.
 Sarjan lähes inhorealisesti esitetyt risteilyasiakkaat ovat syy siihen, miksi istumme nyt terminaalissa. Tehtävänämme on selvittää, minkälaiset ihmistarinat todellisuudessa risteävät laivan käytävillä vuorokauden aikana.
 Tervetuloa, välkommen
 Kun nousemme laivaan, ryhdikäs risteilypäällikkö  Frans Loikkanen  toivottaa matkustajat reippaasti hymyillen tervetulleiksi. Kohtaus on tuttu sarjasta.
 – Tervetuloa, välkommen. Tervetuloa, välkommen…
 Toistaiseksi  M/S Romantic  on vastannut kohtaamaamme todellisuutta hyvin.
 Matkustajat on nopeasti ohjattu hytteihinsä. Energinen ja edelleen hymyilevä Loikkanen suostuu juttusille välittömästi vapauduttuaan alkutervehdyksistä.
 Sehän kuulosti tutulta. Oletko nähnyt M/S Romanticin?
 – Se oli ihan hullun hauska. Tunnistin siitä paljon omaa työtäni, Loikkanen nauraa.
 Risteilypäällikkö Frans Loikkanen pitää MS Romanticia onnistuneena kuvauksena risteilyarjesta. Carolus Manninen / Yle
 Risteilypäällikön mukaan kaikki sarjan absurdit tapahtumat eivät todellisuudessa sattuisi yhden risteilyn aikana. Vuoden aikana ne voivat laivalla tapahtuakin.
 – Porukalla olemme silti ihmetelleet, miten hyvin sarja on käsikirjoitettu. Ovatkohan kirjoittajat olleet laivalla töissä?
 Hannu-Pekka Björkmanin   tulkitsema risteilyisännän rooli on herättänyt paljon hilpeyttä .  Jocke  tuntuu ottavan stressiä vähän kaikesta – makeisten laadusta röökirinkien rikkomiseen.
 Sellaistako risteilyisännän arki on?
 – Ei se kaikki oikeasti työhöni kuulu. Joskus artistille on todella varattu väärä hytti. Joskus keskustelen myös showryhmän vaatetuksesta, niin kuin sarjassakin tapahtuu. Enemmän risteilypäällikkö vastaa konttorihommista, Loikkanen paljastaa.
 Kysyn, missä sijaitsee hyttimme, numero 8625. Vastaus helähtää kuin itse Jocken suusta pirteänä ja ymmärrettävänä reittiohjeena.
 "Saa nähdä, mihin eskaloituu"
 Törmäämme samoihin rakennusalan toivoihin, jotka viimeksi näimme terminaalissa. Syleissään he kantavat laatikkokaupalla olutta ja lonkeroa. Mahdumme täpärästi miesten kanssa samaan hissiin.
 Miten konferenssi sujuu?
 – Hirveä viinanjano on. Saa nähdä, mihin tämä eskaloituu, Pyry Lehto sanoo joukon puhemiehenä.
 Poistuessamme hississä raikuu nauru. Sovimme miesten kanssa treffit ravintolan puolelle illemmalla.
 Carolus Manninen / Yle
 Millä mielillä töihin?
 Laiva on liikkeellä. Konferenssihuoneessa on käynnissä viihdepuolen henkilökunnan osastopalaveri. Pöydän ääressä istuvat ohjelmapäällikkö, AV-teknikko, DJ ja pari lastenviihdyttäjää.
 Baltic Princessin viihdepuolen osastopalaveria johti risteilypäällikkö Frans Loikkanen. Carolus Manninen / Yle
 Palaveria johtaa pöydän päästä risteilypäällikkö Frans Loikkanen.
 – Toimivatko ne playstationit vihdoin?
 – Joo, joku mukula oli onnistunut vaihtamaan television värit.
 – Entä karaokelistat?
 – Listat on uusittu ja tulostukseen menossa.
 – Hyvä. Huomenna meille tulee sitten  Vicky Rosti . Mutta millä mielillä töihin tänään?
 – Alles gut.
 – Excellent.
 277. keikka
 Laivan keulan suuressa salissa aloittaa kymmeneltä illan pääesiintyjä. Sitä ennen Frans Loikkanen lämmittää yleisöä lempeillä lauseilla – myös ruotsiksi totta kai.
 Pekka ja Anna-Liisa Märsylälle käynnissä oli jo toinen risteily putkeen.  Carolus Manninen / Yle
 Lavan on ottamassa haltuun vuoden 2013 tangomarkkinoiden kakkoseksi selviytynyt  Leif Lindeman . Häntä säestää Amore-orkesteri. Eturivissä kaksikko hurraa, kun Loikkanen kuuluttaa bändin nimen oikein. Eilen se ei kuulemma mennyt oikein.
 Eilen?
 Kiiruhdamme nykäisemään hihasta eturivin pariskuntaa.  Pekka  ja  Anna-Liisa Märsylällä  on käsissään punaiset tarjousmalibut.
 – Tämä on meidän toinen risteilymme putkeen. Näin me teemme aina, kun Leif laulaa laivalla. Kerran olimme kolme risteilyä putkeen yleisössä, Märsylät kertovat hyväntuulisesti.
 Märsylät lähtivät matkaan Vaasasta maanantaina. Asuntoauton he parkkeerasivat Turun satamaan. Tänä iltana käynnissä on 277. Leif Lindemanin keikka, jota aviopari on todistamassa.
 Carolus Manninen / Yle
 – Laivalla on kivaa, koska täällä ei tarvitse huolehtia mistään. Lakanat vaihtaa joku muu ja niin edespäin, Pekka Märsylä toteaa.
 –  Meren yllä on tähtien vyö…
 Tangoprinssi aloittaa keikkansa ja salin perukoilta vyöryy kymmenittäin senioreita tanssilavaa täyttämään.
 Kiitän ja pyydän pariskuntaa kippistämään kameralle, minkä jälkeen jatkamme matkaa.
 "Tunnistin Jockesta viisi aiempaa esimiestäni"
 Olemme ennakkoon sopineet haastattelutuokion pitkän linjan tax free -myyjän kanssa.  Tiina Salmisella  on takanaan 21 vuotta töitä merillä.
 Mitä ajatuksia draamakomedia M/S Romantic sinussa herätti?
 – Se oli ihan loistava. Sarja kuvasi hyvin asiakaskuntaamme. Lempihahmoni oli se erittäin humalainen henkilö, joka liikkui laivalla edestakaisin. Risteilyisäntä Jocken hahmosta tunnistin viisi aiempaa esimiestäni, Salminen luettelee tiskin takaa.
 Tiina Salminen on työskennellyt 21 vuotta merillä. Carolus Manninen / Yle
 Sarjan Jockea tuntuu vaivaavan risteilykulttuurin muuttuminen. Ennen laivalta tultiin hakemaan laatumakeisia ja -viinoja, joita ei maista saanut. Nykyisin asiakkaat tulevat Jocken mielestä vain sekoilemaan.
 Oletko samaa mieltä?
 – Alkoholi näyttelee suurta roolia asiakkaiden ostoksissa, mutta muutakin menee. Valikoimamme täytyy olla nykyisin tosi laaja. Nuoret juovat mietoja, mutta iäkkäämmille pitää olla väkeviä.
 Illan DJ:nä toimiva  Tomi Aikio  liittyy keskusteluumme ostosreissullaan. Työntekijöiden välillä alkaa naurunsekainen keskustelu sarjasta.
 Aikiokin pohtii, ovatko  M/S Romanticin  kirjoittajat viettäneet laivalla paljonkin aikaa.
 Kuin toinen koti
 Loimaalainen  Anja Nurmi  keräilee ostoksiaan tax free -myymälän kassalla. Hän kertoo meille käyvänsä laivalla arviolta kerran kuussa. Sama tahti on jatkunut nyt kuusi vuotta.
 – Yksinäisenä ihmisenä tykkään käydä täällä. Risteilyllä on aina jotain äksöniä, Nurmi toteaa.
 Mitä äksöniä laivalla sitten on?
 – Ei siitä kaikesta voi puhua. Joskus joku tarjoaa paukut ja jutellaan mukavia hytissä. Sellaista aikusten juttua. Olen löytänyt täältä paljon kavereita, joidenkin kanssa pidän yhteyttä maissakin.
 Kavereiden takiako palaat kuukauden välein laivalle?
 – Laiva on minulle kuin toinen koti. Aina jaksaa risteilyn jälkeen kuukauden eteenpäin. Eikä tarvitse ulkomailla käydä, Nurmi kertoo.
 Nurmen mukaan yksinäiselle ihmiselle risteily on sopiva tapa irtautua arjesta.
 Nelly Komsi ja Eveliina Aaltonen lähtivät risteilylle opiskelijaporukalla. Carolus Manninen / Yle
 Treffit peruttu
 Karaokebaarissa ei ole ketään. Suuressa salissa tanssit jatkuvat. Kello lähenee puoltayötä.
 Jututamme lyhyesti eläkeläisjoukosta erottuvia nuoria naisia, jotka paljastuvat mainonnan suunnittelun opiskelijoiksi. Risteilylle he ovat keksineet pukeutumisteemaksi turismin. Heidän päitään koristavatkin värikkäät aurinkolipat.
 Muuten salissa ei juuri nuorisoa näy. Konferenssiin osallistuvista rakennusalan miehistä ei näy jälkeäkään, sopimistamme treffeistä huolimatta.
 Pelikoneilla käy tasainen virta matkustajia kokeilemassa onneaan. Carolus Manninen / Yle
 Tanssit herpaantuvat vähäksi aikaa, kun ikääntynyt ja epäilemättä päihtynyt herra kaatuu otsa edellä ravintolan lattiaan. Saamme nelihenkisessä porukassa kammettua miehen ylös tuolille istumaan.
 Henkilökunta lähtee taluttamaan miestä pois, tämän vakuutteluista huolimatta:
 – Kyllä minä kävelemään pystyn.
 Kuuntelemme Lindemanin keikan loppuun ja painumme nukkumaan.
 Huomenta, gomorron
 Aamulla herätessämme olemme jo paluumatkalla Tukholmasta Turkuun.
 Moni edellisenä iltana tapaamistamme matkustajista on myös hereillä.
 Ohi kävellessämme eräästä ravintolasta nousee käsi tervehdyksen merkiksi. Märsylän pariskuntakin on noussut aamupalalle.
 Myös rakennusalan nuorukaiset hymyilevät meille. He nauttivat aamupalan kyljessä kostukkeita.
 Syömme lounasbuffetin seisovasta pöydästä, kuten nuoret miehet meitä jo terminaalissa ohjeistivat.
 Myös ravintolassa on paljon tuttuja. Mainonnan suunnittelijat yhdessä pöydässä, kaatunutta miestä nostanut porukka toisessa. Ilmeistä päätellen myös me olemme monille tuttuja.
 Hiljaisen arki-illan risteilyn matkustajat oppivat tuntemaan toisensa nopeasti. Nyt olemme kaikki yhteisen kokemuksen rikkaampia.
 Alan etäisesti ymmärtää, mistä loimaalainen Anja Nurmi puhui, kun sanoi löytävänsä laivalta hyviä ystäviä.
 Nuuskat pakkaseen
 Siirrymme lounaan jälkeen tax freehen. Tässä kohtaa risteilyä monen asiakkaan ostoskorit ovat pullollaan nuuskatorneja. Lähestymme Suomen aluevesiä ja nuuskanmyynti loppuu siihen paikkaan.
 Samaan aikaan ostoksilla oleva Pyry Lehto lataa tiskiin omien sanojensa mukaan ”maksimin” eli kilon nuuskaa. Pakastamalla nuuskat riittävät kuulemma jopa pariksi vuodeksi.
 Kuulutus kertoo tiettyjen väkevien juomien olevan nyt superalennuksessa. Paluumatka on laivamyynnin kovinta sesonkia.
 Risteilypäällikkö Frans Loikkanen johtaa viihdepuolen henkilökuntaa laivalla. Carolus Manninen / Yle
 Sarjaristeilijän paluu
 Tunnelma laivalla on rauhallisempi kuin menomatkalla.
 Päämäärättömästä haahuilusta päätellen moni matkustaja tappaa iltapäivällä aikaa. Niin mekin. Kertaamme nauhoittamaamme materiaalia tyhjässä suursalissa, jossa edellisillan tanssit pidettiin.
 Peliautomaattien luona yksin istuva herra silmäilee meitä tarkasti ja pyytää lopulta luokseen. Porilaiseksi  Tommi Ahokkaaksi  esittäytyvällä miehellä on meille kuulemma hyvä tarina kerrottavanaan.
 Ahokas on ollut risteilyllä yli 800 kertaa.
 Mitä hemmettiä?
 – Kerran viikossa tulee käytyä. Tammikuussa olin viikon putkeen täällä. Olen sarjaristeilijä, Ahokas toteaa itsevarmasti.
 Sarjaristeilijä?
 – Tulen sairaaksi, jos en pääse laivalle. Unelmani on joskus olla täällä kolme kuukautta putkeen. Tämä on minulle kuin toinen koti.
 Tommi Ahokas on omien sanojensa mukaan sarjaristeilijä. Viikko laivalla ei tunnu Ahokkaan mielestään missään.  Carolus Manninen / Yle
 Ahokas on jo toinen matkustaja, joka kertoo risteilyaluksen olevan myös koti.
 Siitäkö suomalaisessa risteilykulttuurissa on pohjimmiltaan kyse? Käytävillä on helppo oleskella ja ihmiset tulevat tutuiksi.
 Onko hallussasi jonkin sortin ennätys?
 – Ei taida olla. Helsinki–Tukholma-väliä seilaa yksi pariskunta, joka oli kerran kolme kuukautta commodore-hytissä, Ahokas muistelee.
 Ahokas tervehtii ohi kävelevää baarityöntekijää.
 Mitä sinä sitten täällä viikoittain teet?
 – Tänään olen istuskellut ja seurannut ihmisiä, Ahokas kertoo.
 Carolus Manninen / Yle
 Poistuminen tapahtuu kannelta kuusi
 Hytin oveen koputetaan. Loppusiivous on alkanut. Laivamme lähestyy taas Turun satamaa.
 En muista saapuiko  M/S Romantic  -sarjan laiva ikinä kotisatamaan.
 Kaikki matkustajat purkautuvat ulos kannelta kuusi, samasta aukosta jonka luona tapasimme risteilypäällikön vuorokautta aikaisemmin.
 Poistuessamme terminaalikäytävän reunoilla roudarit kantavat suuria mustia laatikoita sisälle laivaan. Meitä vastaan kävelee matkalaukkuaan vetävä Virve Rosti.

Vuorokausi merellä M/S Romanticin hengessä – tapasimme 800 risteilyn miehen ja pariskunnan, joka on nähnyt Leif Lindemanin 277 kertaa


Summary: Puolitoistavuotias jackrussellinterrieri pitää huolta siitä, että omistaja muistaa tauottaa työtään.

Verho heilahtaa lasiseinän takana. Ensin esiin pilkistää kuono ja sitten virkeät nappisilmät. Lopulta näkyviin tulee kokonaan pieni valkoinen koira, jonka innokas olemus vaappuu hännänheilutuksen tahdissa.
 Siinä on hotellikoira Rane eli virallisesti Pearlfield's Half Moon, puolitoistavuotias jackrussellinterrieri ja Hotel Kokkolan maskotti. Rane tekee työtään: tarkkailee valppaasti kaikkea, mikä liikkuu hotellin takaportaikossa.
 Ranen ei pitäisi olla ollenkaan siinä, kokkolalaishotellin neljäkymmentäneliöisessä toimistossa keskellä päivää.
 Koiran pitäisi olla kiltisti hotellin johtajan Sari Jukosen kotona. Rane nimittäin hankittiin Jukoselle siinä toivossa, että se saisi kiireisen johtajan irrottautumaan työnteosta edes vähän.
 Toisin kävi. Johtaja paiskii edelleen kovasti töitä, mutta nyt hänellä on koira mukanaan töissä.
 Välillä toimistossa pitää huvitella. Herkkupala löytyy lelusta. Heini Holopainen / Yle
 Sari Jukonen ei myönnä, että suunnitelma olisi mennyt pieleen. Itse asiassa omistaja kutsuu Ranea personal trainerikseen.
 – Koiran takia tulee edes pidettyä taukoja työpäivän lomassa, kun käy Ranen kanssa pissalenkillä. Hän huolehtii myös mentaalisesta hyvinvoinnista, koska hankalakin työasia unohtuu, kun Rane tulee lelun kanssa haluamaan, että ”heitteletkö vähän tätä mulle”.
 Saa koira emäntänsä tekemään rankempaakin harjoitusta:
 – Välillä vedetään karvakuulatreenit niin, että Rane roikkuu lelussa tiukasti kiinni ja minä nostelen sitä ilmaan. Se on semmoinen seitsemän ja puolen kilon karvakuulatreeni.
 Ääni kuuluu, mitään ei näy
 Asiakas tekee hotellikoiraan tuttavuutta ensimmäisen kerran vastaanotossa asioidessaan. Kohtaaminen saattaa olla aluksi hämmentävä. Tiski on sen verran korkea, että sen taakse ei näy, mutta takaa saattaa kuulua läähätystä ja ehkä pientä vinkunaakin.
 Äänen aiheuttaja paljastuu, kun vastaanotossa työskentelevä nostaa Ranen syliinsä. Siinä yleensä selviää, kannattaako koiraa nostaa tiskille vierasta nuuhkimaan ja nuolaisemaan, kertoo Sari Jukonen.
 – Tilanteessa selviää nopeasti, onko vieras koiraihmisiä vai kannattaako Rane laskea takaisin tiskin taakse. Koiraan tutustumista ei tuputeta kenellekään, joka sitä ei halua, mutta aika moni hotellivieras haluaa. Vakiovieraat osaavat jo kysyäkin, missä Rane on.
 Valepan Arvis Greene on Ranelle tuttu vieras. Heini Holopainen / Yle
 Hotellin vakiovieraita ovat esimerkiksi paikkakunnalla pelaamassa käyvät urheilujoukkueet. Lentopallojoukkue Kokkolan Tiikereitä vastaan ottelevan Valepan pelaajat ovat tottuneet siihen, että Rane on hotellin aulassa rapsuteltavana.
 Yhtenä tällaisena pelipäivänä Alan Barbosa Domingos ja Arvis Greene istuvat aulassa ja hellivät hihnan päässä olevaa Ranea. Rane on silminnähden tyytyväinen saamastaan huomiosta.
 – Rakastan koiria! Perheellä on juuri tällaisia jackrussellinterriereitä kaksi. Vain kaksi, vaikka haluaisin enemmän, myhäilee Arvis Greene.
 Aulassa on sillä hetkellä vain vakiasiakkaita, joten Sari Jukonen päättää irrottaa Ranen hihnasta. Koira säntää tuulispäänä seuraavan sohvaryhmän luokse saamaan lisää rapsutuksia. Hymyt ovat herkässä, kun koira tönii kuonollaan ja heiluttaa häntää. Välillä se pääsee syliinkin.
 Poikkeuksellinen tilanne: Rane on vapaana hotellin aulassa ilman hihnaa. Heini Holopainen / Yle
 Eläimet mukaan arkeen meilläkin
 Osastopäällikkö Kirsi Salmijärvi Kennelliitosta ei ole aiemmin kuullut hotellikoirista Suomessa. Koiria on kyllä  kymmenissä ammateissa sotakoirista sienikoiriin .
 Ilmapiiri lemmikeille on Salmijärven mukaan vapautunut viime vuosina, mutta vielä ei vedetä vertoja keskieurooppalaiselle kulttuurille.
 – Kissoja ja koiria on kampaamoissa, on kissakahviloita ja työpaikkakoiria ja tietenkin kaveri- ja lukukoiria perinteisten virkakoirien lisäksi. Meillä Kennelliitossa on mahdollisuus ottaa koira mukaan toimistoon ja täällä onkin ollut niitä muutamia. Eläimen positiivisesta vaikutuksesta esimerkiksi stressin vähentäjänä on tehty  tutkimuksia .
 Salmijärvi neuvoo, että työpaikalla olosuhteet pitää järjestää niin, ettei eläimestä ole haittaa. Se voi pitää majaa esimerkiksi omistajansa työhuoneessa tai työpisteen vieressä.
 – Jos eläin on kuitenkin kovin rauhaton, kannattaa miettiä, onko sen paikka työpaikalla. Täällä meillä Kennelliitossa koirat ovat tottuneet toimistoon. Ne makoilevat omalla pedillään rauhassa, eivätkä korvaansa lotkauta, vaikka työtoveri pistäytyy juttelemassa.
 Aina innokkaana työpaikalle
 Rane on ystävällinen ja ihmisrakas, joten se sopii sosiaaliseksi hotellikoiraksi hyvin. Se menee aina töihin innoissaan ja hyvällä tuulella töihin.
 "En kyllä tiedä, miksi mamma istuu koko ajan, vaikka tässä olisi innokas leikkikaveri!" Heini Holopainen / Yle
 Sari Jukosen kokemuksen mukaan koira tuo hotelliin kotoisaa tunnelmaa. Se on hotellille myös hyvä markkinointipersoona.
 – Rane on täällä todella pidetty työtoveri ja vieraiden viihdyttäjä. Koira tuo ihmisen kiireiseen hetkeen pehmeyttä. Hellimisen ja halimisen on todettu lisäävän hyvää oloa.
 Ranen mamma onkin miettinyt, että kunhan personal trainer hiukan kasvaa, sen kanssa voisi mennä mukaan Kennelliiton  kaverikoiratoimintaan . Rane voisi olla kaverina vaikka kehitysvamma- tai vanhustyössä.
 – Suosittelen ihan kaikille toimisto- tai työpaikkakoiran hankkimista! Se tuo niin paljon positiivista työpäivään.
 Personal trainer työssään eli tarjoamassa Sari Jukoselle happihyppelyä työpäivän lomassa. Heini Holopainen / Yle
 Hotellimaskotista huolimatta yöpymään voi tulla, vaikka olisi allerginen, vakuuttaa hotellin johtaja. Ensimmäisen kerroksen huoneet ovat allergikoille. Rane ei myöskään kiertele hotellihuoneissa tai pääse keittiöön, selventää Sari Jukonen.
 Lue myös:
 Taloussanomat:  Tällainen on toimistokoira Lillin, 2, työpäivä – tarkistaa roskiksia ja nukkuu palavereissa
 Yle:  Koira on moniosaaja – katso 30 ammatin lista

"Täällä ilahdutan minä" – koiria on jo kymmenillä aloilla, ja Ranen työpaikka on hotellissa


Summary: Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kuntalaiset pääsevät toukokuusta lähtien kalastamaan koko kesän yhdellä kausiluvalla.

Pohjois-Lapin asukkaat saivat keskiviikkona huokaista helpotuksesta, kun eduskunta hyväksyi odotetun kalastuslain muutoksen. Lakimuutos parantaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön asukkaiden kalastusmahdollisuuksia kotikuntansa valtion vesillä.
 – Tämä on iso virstanpylväs meille pohjoisen ihmisille, iloitsee inarilainen kalastaja  Heikki Nikula .
 Paikallisten kalastusoikeuksien puolesta taistellut Nikula tietää, että saattoipa joku menettää yöunensakin odottaessaan eduskunnan nuijan kopautusta. Eduskunnan käsittelyssä asiasta äänestettiin kahdesti. Molemmissa äänestyksissä muutoksen puolella oli yli 140 kansanedustajaa.
 Vuonna 2016 voimaan tullut uusi kalastuslaki vei paikallisilta ilmaisen vapakalastusoikeuden ja Pohjois-Lapin asukkaat joutuivat kilpailemaan rajoitetuista luvista turistien kanssa.  Uuden lain rajoitukset tulivat monelle yllätyksenä .
 Juutuajoen varrella Inarissa järjestettiin kesällä 2017  mielenosoitus kalastuslakia vastaan . Myös  Utsjoen jokirannassa osoitettiin mieltä samaisena kesänä . Inarin mielenosoitusta järjestämässä ollut Nikula on kiitollinen kaikille, jotka ovat työskennelleet lain muuttamiseksi.
 – Tämä on osoitus siitä, että lakeja voidaan muuttaa, jos asia on oikea ja ihmiset ovat aktiivisia. Mielestäni nyt on oikeus toteutunut.
 Kausiluvat lunastettavissa toukokuun aikana
 Parin vuoden odotuksen jälkeen on kalastuslain osalta tehty odotettu korjausliike, vaikka täysin ilmaista vapakalastusoikeutta ei paikallisille olekaan palautettu.
 Uudistuksen myötä Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kuntalaiset voivat jatkossa ostaa omakustanteisen kausiluvan. Hintaa ei ole vielä päätetty, mutta sen on luvattu olevan kohtuullinen.
 – Todennäköisesti puhutaan muutamista kymmenistä euroista koko kaudelta. Kun verrataan, että liiketoiminnallisin perustein oleva vuorokausilupa on aikaisemmin näinä kahtena kesänä ollut noin 30 euroa, niin puhutaan selkeästi paikallisille kohtuuhintaisemmasta luvasta, kertoo maa- ja metsätalousministerin erityisavustaja  Teppo Säkkinen .
 Viehekalastuksen kausilupa hankitaan Metsähallitukselta, ja lupa koskee kotikunnan valtion vesiä, jotka ovat lohen ja taimenen nousualueita. Alle 18-vuotiaat voivat lunastaa luvan ilmaiseksi.
 Kuntalaisen jokilupia viehekalastukseen voi alkaa hankkia toukokuun aikana.
 – Kausiluvan saavat halutessaan kaikki paikkakuntalaiset, eli lupien määrää ei rajoiteta kiintiöillä, tiedottaa Metsähallitus.
 Lakimuutoksen mukaan Metsähallituksen on varmistettava kalastuksen kestävyys lupaehdoilla, kuten saaliskiintiöllä. Metsähallitus neuvottelee seuraavaksi kalastuksesta Saamelaiskäräjien ja Ylä-Lapin neuvottelukuntien kanssa.
 Heikki Nikula kalassa Juutualla. Jarmo Honkanen / Yle
 Inarilainen Heikki Nikula uskoo tilanteen nyt normalisoituvan. Innokas kalamies ei ole viime vuosina paljoa kalastanut, sillä kalastusluvan saaminen on ollut päivästä kiinni. Ensi kesänä lupia ei enää tarvitse hankkia joka päivälle erikseen.
 – Lähdemme kalaan, kun sattuu olemaan aikaa ja hyvä keli, hymyilee Nikula.
 Lakimuutos tulee voimaan toukokuun alussa. Paikallisten kausiluvan lisäksi lakimuutoksen myötä uhanalaisen kalan saaliiksi ottanut  joutuu korvaamaan kalan arvon valtiolle .

Inarilainen kalastaja iloitsee kalastuslain muutoksesta – "Lakeja voidaan muuttaa, jos asia on oikea ja ihmiset aktiivisia"


Summary: Ääriryhmät osaavat nykyään erittäin hyvin käyttää mediaa hyödykseen, asiantuntija sanoo.

– Muistakaa kaverit seurata PewDiePien kanavaa, toteaa miesääni videolla.
 Kypäräkameran kuvassa näkyy auton ohjaamo. Pelkääjänpaikalla on kasa aseita. Mies lähtee ajamaan.
 Muutamaa minuuttia myöhemmin hän parkkeeraa hiljaiselle sivukujalle, nousee autosta ja ottaa mukaansa muutaman aseen. Hän kävelee sivukujalta kadulle ja siitä moskeijan ovelle. Sen jälkeen hän avaa tulen.
 Ainakin 49 ihmistä kuoli ja yli 20 haavoittui vakavasti, kun aseistautunut mies hyökkäsi kahteen moskeijaan Christchurchissa Uudessa-Seelanissa.
 Kaikki tämä oli nähtävissä suorana Facebookista.
 Striimattu terrori-isku
 Christchurchin isku ovat tiettävästi ensimmäinen kerta, kun terrori-isku on striimattu suorana nettiin. Facebook poisti nopeasti videon palvelimiltaan, mutta kokonaan pois videoita ei enää saa internetistä. Facebookin lisäksi 17-minuuttinen video ehdittiin jakaa myös YouTubessa, Twitterissä ja Instagramissa. Kaikista näistä palveluista video on poistettu, mutta linkkejä videoon löytyy yhä.
 Videon lisäksi hyökkääjä latasi internettiin pitkän manifestin,  jossa hän avaa motiivejaan hyökkäykselle.
 Manifestissa ampuja kehottaa äärioikeistolaisia luomaan ja jakamaan meemejä, jotka hänen mukaansa ovat tehneet enemmän etnonationalistiselle liikkeelle kuin mikään manifesti koskaan. Ampujan oma manifesti onkin täynnä meemejä.
 Myös videolla esitetty kehotus seurata Youtube-tähti PewDiePieta on yksi tällä hetkellä internetissä vellovista meemeistä. Ruotsalaistubettaja käy kisaa suurimmasta seuraajamäärästä intialaisen mediayritys T-Seriesin kanssa ja tästä kamppailusta on syntynyt kehotus seurata PewDiePieta.
 Christchurchin hyökkääjä käytti nyt tätä meemiä hyväkseen kaappaamalla sen avulla teolleen lisää huomiota. PewDiePiella, eli  Felix Kjellbergillä , on Youtubessa yli 89 miljoonaa seuraajaa. Pian hyökkäyksen jälkeen Kjellberg tuomitsi iskun Twitterissä, jossa hänellä on 17 miljoonaa seuraajaa. Moni hänen seuraajistaan sai varmasti tiedon iskusta ensimmäisenä häneltä.
 Internet teki identiteettipolitiikasta globaalia
 Ääriryhmät osaavat nykyään erittäin hyvin käyttää mediaa hyödykseen, sanoo Ulkopoliittisen instituutin terrorismitutkija  Teemu Tammikko . Esimerkiksi meemien voima on havaittu populistisen äärioikeiston piirissä.
 – Meemien avulla saa ajatuksilleen suuremman levikin, kuin vakavalla ideologisella pohdiskelulla, Tammikko toteaa.
 Myös teknologian kehitys mahdollistaa sanoman tehokkaamman levittämisen. Terroristijärjestö Isis yllyttää kannattajiaan väkivaltaan Twitterissä ja uusnatsit ympäri maailmaa iloitsevat moskeijaiskusta anonyymeillä keskustelupalstoilla.
 Teknologia on tuonut ääriliikkeiden toimintaa globaalia dynamiikkaa, jota ruokitaan identiteettipolitiikalla.
 – Ulkopuolisesta näyttää aika absurdilta, että australialainen mies provosoituu Tukholmassa tehdystä iskusta ja tekee itse terrori-iskun Uudessa-Seelannissa muslimeja kohtaan. Tämä liittyy globaalin tason identiteettipolitiikkaan, jota jihadistiliike ja äärioikeistolainen liike molemmat hyödyntävät, Tammikko toteaa.
 Voimakas vastakkainasettelu ja moskeijaiskun kaltaiset väkivallanteot hyödyttävät Tammikon mukaan molempia ääriryhmiä.
 Vielä on liian aikaista sanoa, onko iskujen striimaamisesta tullut uusi normaali. Viimeiseksi tapaukseksi Uuden-Seelannin isku tuskin kuitenkaan jää.
 – En yhtään epäile, etteikö tätä toimintaa yritettäsi kopioida, Tammikko sanoo.

Uuden-Seelannin isku toi nettimeemit terrorismiin – ampuja käytti hyväkseen PewDiePien näkyvyyttä


Summary: Asiantuntijoiden neuvot pelikasvatuksesta voivat tuntua ristiriitaisilta. On aika kuulla kuinka asia on ratkaistu perheiden arjessa.

Pelaamisesta on tullut erityisesti lapsille ja nuorille valtakulttuuria, totesi Pelikasvattajan käsikirjan jatko-osan päätoimittaja Tommi Tossavainen Ylelle vuoden alussa. Kysyimme samaisen  artikkelin  yhteydessä lapsiperheiden peliarjesta ja saimme 254 vastausta.
 Niissä pelaamista luonnehdittiin esimerkiksi positiivisesti harrastukseksi, ajanvietteeksi ja yhteisölliseksi. Sen sijaan vastauksissa esiintyvät sanat pakonomainen, kielletty, liiallinen tai jokapäiväinen riidanaihe kertovat siitä, että pelaaminen aiheuttaa perheissä myös haasteita.
 Tapasimme kolme kyselyyn vastannutta perhettä, joissa kaikissa on eri lähtökohdat pelaamiseen.
 Mikko Airikka | Yle
 Ensimmäisessä perheessä pelaaminen on vapaata ja yhteisöllistä. Siihen kuuluvat äiti  Asta , isä  Jake  ja pojat  Reko , 9 ja  Tyko , 7 vuotta.
 Perheen lapset tutustutettiin pelaamiseen jo taaperoiässä Jyväskylän yliopiston kehittämällä Ekapelillä, jolla voi harjoittaa lukutaidon perusteita. Nykyään Tyko ja Reko saavat myös seurata aikuisten pelaamia K-12 pelejä, esimerkiksi äidille rakasta Zelda-peliä. Perheen esikoiseen peli teki sellaisen vaikutuksen, että sen seurauksena hän haluaa itse paistaa kananmunansa ja valmistaa nuudelit, pelin päähahmon esimerkin mukaan.
 Tällä hetkellä Reko pelaa enimmäkseen kännykällä. Häntä kiinnostavat sotapelit ja erityisesti suosittu ammuskelupeli, Fortnite. Rekon varsin kattavista ja huolella mietityistä perusteluista huolimatta, lupaa alle 12-vuotiailta kielletyn Fortniten pelaamiseen ei ole kuitenkaan herunut.
 Molemmat vanhemmat ovat kuitenkin tyytyväisiä pitkästä väsytystaistelusta huolimatta.
 – Reko oli selkeästi miettinyt asiaa ja ne ovat olleet hyviä keskusteluita käydä, sillä tosi monissa peleissä ammuskellaan, isä Jake sanoo.
 Fortnite on niin sanottu battle royale peli, jossa taistellaan kartalla, kunnes muut pelaajat on eliminoitu. Heini Holopainen / Yle
 Vanhempien mielestä peli on kuitenkin liian graafinen. Perheessä ei muutenkaan innostuta ammuskelupeleistä. Erityisesti Astan varovainen suhtautuminen asepeleihin kumpuaa hänen lapsuudestaan, jossa upseeri-isä kielsi heiltä kaikki leluaseet, vesipyssyjä lukuunottamatta.
 Asta on kuitenkin yksi perheen aktiivisimmista pelaajista ja hän pelaa enimmäkseen seikkailupelejä. Hänen jalanjäljissään tulee kuopus Tyko, joka tykkää seikkailullisista tasohyppelyistä ja mietiskelevämmästä menosta. Jake taas pelaisi mielellään strategiapelejä, mutta perheen konsoli on usein varattu. Toisaalta Tyko tulee usein pyytämään isältään apua liian vaikeissa kohdissa ja he päätyvät pelaamaan yhdessä.
 "Rajoittaminen ei tunnu kehittävältä"
 Pelaaminen on tälle perheelle yksi elämänalue muiden joukossa. Siitä käydään keskusteluita aivan kuten muistakin harrastuksista. Koska harrastus on kuitenkin yhteinen, kaikki ovat yhtälailla perillä siitä mistä keskustellaan. Pelit vaikuttavat myös muihin harrastuksiin ja toisinpäin: esimerkiksi Tyko löysi kaverinsa luona tanssipelistä innostuksen tanssiharrastukseen. Reko taas pelaa jalkapalloharrastuksensa tueksi jalkapallopelejä, joista hän oppii strategiaa.
 FIFA-jalkapallopeli jäljittelee mahdollisimman realistisesti nurmikentillä pelattavaa esikuvaansa.  Electronic Arts
 Toki heilläkin käydään aina välillä keskusteluja lasten ajankäytöstä, mutta peliaikoja ei ole eikä niitä kytätä. Aikaisempi kokeilu asiasta aiheutti enemmän kinaa kuin hyötyä.
 – Rajoittaminen ei tunnu kehittävältä. Itseasiassa kontrollointi vie aikaa ja on stressaavaa, sen sijaan että ottaa rennosti ja huolehtii tasapainosta, Jake tuumaa.
 Tuntimääräisesti päätetty peliaika näkyi kielteisesti myös nukkumaanmenon hetkellä: vaikka takana oli aktiivinen päivä, lapset olisivat halunneet käyttää jäljellä olevan peliajan. Tämän lisäksi lapset pitivät tarkkaan huolta siitä, minkä verran edelliseltä päivältä on jäänyt peliaikaa jäljelle ja siirtyi seuraavalle päivälle, mikä jälleen aiheutti lisää stressiä ja kinastelua.
 – Eihän me kelloteta lukemista tai fudiksen pelaamista tai ruokailuun käytettyä aikaakaan. Miksi sitten pelaamista pitää mitata minuuteissa? Asta kysyy.
 Keskittyminen on tiukkaa kun kisat ovat käynnissä. Justus Laitinen/YLE
 Laskureita tutkittaessa Tykon ja Rekon peliajat ovat keskimäärin pari tuntia päivässä. Jaken mielestä luonnolliset kohdat pelisessioiden päättymiselle ovat löytyneet yhdessä pelatuista hetkistä: Kun joku kenttä on läpäisty tai etukäteen päätetty tavoite saavutettu, niin siitä on luonnollista siirtyä muihin juttuihin. Asta taas kokee heidän pystyneen kasvattamaan pojat ajattelemaan pelaamisen rytmittämistä, koska ovat itsekin pelaajia.
 – Jos kohta on lähdettävä kouluun, ei kannata aloittaa taistelua tason pääpahista vastaan, koska aika ei vaan tule riittämään.
 Pelitaustansa vuoksi Asta ja Jake myös ymmärtävät, että pojat ovat käyttäneet paljon aikaa ja vaivaa päästäkseen pelissä johonkin tiettyyn pisteeseen. Pelin lopettaminen silloin, kun vanhempi haluaa, voisi taas johtaa tuon edistyksen menetykseen ja aiheuttaisi ymmärrettävää turhautumista.
 Pelit poikki sovinnolla
 Aikuiset eivät toki pelaa kaikissa perheissä pelejä ollenkaan.
 Mikko Airikka | Yle
 Täsä perheessä pelaaminen on pääasiassa lasten puuhaa. Perheeseen kuuluu äiti  Katri , isä  Dima ,  Rodja , 14 ja  Vendla , 11. Rodja ja Vendla tutustuivat ensimmäistä kertaa peleihin isänsä padillä. Padin hajottua Vendlalla pelaaminen on jäänyt satunnaiseksi, sen sijaan Rodjan peli-innon on herättänyt uudelleen perheeseen ostettu tietokone.
 Katri ei ole koskaan halunnut pelaamisen olevan iso osa heidän perheensä elämää ja ehdottaa aina muuta tekemistä sen sijaan. Katri kokeili lapsuudessaan ajan hittipelejä, kuten Donkey Kongia, mutta ei innostunut niistä. Hän nauttii paljon enemmän kirjallisuudesta.
 – Lukeminen on mielestäni paljon kehittävämpää kuin pelaaminen, sillä siinä tarvitaan mielikuvitusta, Katri summaa.
 Klassinen Donkey Kong julkaistiin vuonna 1981. Nintendo
 Perheen isä Dima taas pitää pelejä jopa vaihtoehtona lukemiselle. Hänen mielestään pelit kehittävät kommunikointitaitoja, motorisia kykyjä ja hahmottamista. Liika on kuitenkin liikaa, niin pelaamisessa kuin muissakin harrastuksissa. Hän pelaisi itse mielellään niin sanottuja massiviisia monen pelaajan verkkopelejä tietokoneella, mutta valitettavasti siihen on harvoin aikaa.
 Rodjalla tai Vendlalla ei ole määriteltyjä peliaikoja, vaan pelaaminen saa loppua silloin, kun vanhemmista tuntuu sen jatkuneen liian kauan. Pääasiassa Apex Legendsiä ja Fortnitea tietokoneella pelaava Rodja viihtyisi pelien maailmassa niin kauan kuin mahdollista.
 – Mutta lopettaa kyllä aina kiltisti, kun sanotaan, Katri myhäilee tyytyväisenä.
 Molemmat perheen lapsista nyökyttelevät kysyttäessä, että saavatko he pelata mielestään tarpeeksi.
 Rodjan suosimassa Apex Legends -pelissä kilpaillaan rajatulla kartalla kolmen hengen tiimeissä muita tiimejä vastaan Electronic Arts
 Virtuaalilemmikit voittavat zombimummot
 Katrin ja Diman perheessä ei valvota ikärajoja, vaan luotetaan, etteivät lapset pelaa heille sopimattomia pelejä. Liian graafinen väkivalta on ehdottomasti kielletty ja siksi esimerkiksi Fortnite oli tässäkin perheessä aluksi pannassa. Sittemmin Rodja on saanut luvan. Keskustelun kääntyessä sopimattomiin peleihin Rodja nostaa esille monien nuorten rakastamat kauhupelit.
 – Miksi kukaan haluaisi pelotella itseään? En ymmärrä, hän toteaa vakavana.
 Tässä vaiheessa perheen kuopus Vendla tunnustaa kokeilleensa kännykällä vanhempia maailmanlaajuisesti kohahduttanutta Granny-peliä.
 Granny-pelissä pelaajat pakenevat zombimummelia autiossa talossa. DVloper
 – Mutta en mä tykännyt siitä niin poistin sen, Vendla jatkaa olkapäitään nostaen ja virnistäen.
 Selkeästi peli ei ollut järkyttänyt normaalisti lähinnä Minecraftia, hevospelejä ja virtuaalilemmikki Poulla pelaavaa Vendlaa, vaikka ei se ollut tämän mieleenkään. Myös Katri ja Dima tuntuvat ottavan paljastuksen ilman suurempaa hössötystä: asiasta olisi keskusteltu, jos se olisi aiheuttanut huolta.
 Sohvalla Vendla kännykällä, Katri lukemassa kirjaa, Dima kannettavalla ja etualalla Rodja pelaamassa tietokoneella Justus Laitinen/YLE
 Katria mietityttää kuitenkin peleihin liittyvät striimit eli harrastelijoiden tai ammattilaisten tekemät videot pelaamisesta. Varsinkin Rodja voisi katsoa niitä loputtomasti.
 – Peleistä pystyy yhdellä vilkaisulla sanomaan mitä niissä tapahtuu, mutta mistä sitä tietää mitä ne pelaajat puhuvat siellä, Katri tuskailee.
 Miten pysyä pelien perässä?
 Kysyimme myös sitä, että minkä verran kasvattajat kokevat olevansa perillä lastensa pelaamista peleistä.
 Mikko Airikka | Yle
 Kolmanteen perheeseen kuuluvat äiti  Ilonan  lisäksi avomies  Kalle  sekä pojat  Emil , 14,  Ilmari , 9 ja  Olavi , 5. Perheessä pelataan paljon, tosin enemmän jääkiekkoa kuin videopelejä.
 Ilona myöntää ihan avoimesti, ettei hän tiedä kaikkia pelejä mitä hänen poikansa pelaavat, vaikka hän tykkää pelata itsekin.
 – Varsinkin näillä nuoremmilla pelit vaihtuvat niin tiuhaan, ettei niissä kukaan pysy perässä, hän nauraa.
 Poikien peliajat ja sallitut pelit määrittelevät kännyköissä sovelluksiin, kuten suomalaisen F-Securen lasten älylaitteiden hallintaan tarkoitettu työkalu SAFE:en, tai konsolin sisäisiin pelaajaprofiileihin asetetut henkilökohtaiset rajoitukset.
 – Peliajan loppumisesta on turha kinata kun päivittäinen aikaraja tai kellonaika tulee täyteen, Ilona sanoo.
 Pojista Ilmarilla ja Olavilla päivittäinen peliaika on kaksi tuntia, viikonloppuisin neljä. Sairastaessa aikarajoja ei ole. Pelaaminen loppuu kännykällä viideltä, konsolilla kuudelta. Nuorempi Olavi tykkää pelata lähinnä urheilupelejä. Ilmari taas pelaa luonteensamukaisesti nopeatempoisia pelejä ja vaihtaa uuteen peliin usein.
 He voivat ladata mitä tahansa ilmaisia pelejä, joiden ikärajoitus on seitsemän. Kaikki rajoitusten sallima sisältö ei ole kuitenkaan heille hyväksi ja sen Ilona huomaa heidän käytöksestään.
 – Jos meno muuttuu liian sotaisaksi, tiedän heidän ladanneen jonkun pelin joka ei sovi heille, Ilona tuumaa.
 Poikkeuksena Ilona on sallinut nuoremmille pojille Pixel Gun 3D-ammuskelupelin Kuvakaappaus Justus Laitinen/YLE
 Sitten kännykät käydään läpi yhdessä ja liian graafista väkivaltaa sisältävät pelit poistetaan. Usein nuoremmat pojat haluaisivat pelata samoja pelejä kuin heidän 14-vuotias isoveljensä Emil, jolla ei ole ikärajoituksia. Hän saa ladata sellaisia pelejä kuin haluaa eikä valvonta ole muutenkaan niin tiukkaa.
 – Ajatuksena on, että tällöin Emil uskaltaa helpommin tulla kysymään ja juttelemaan mikäli häntä mietityttää joku sisältö peleissä tai missään muussakaan verkosta löytyvässä materiaalissa, Ilona paljastaa.
 Emilillä ei toki ole lupaa näyttää pikkuveljilleen vanhemmille tarkoitettuja pelejä tai mikäli näin käy, hänen päivittäistä peliaikaansa rajoitetaan. Emil pelaa noin kahdesta kolmeen tuntiin päivässä, viikonloppuisin enemmän. Häntä kiinnostavat sotapelit, koska niissä ratkaisee strateginen ajattelu ja usein niissä on pitkä kehityskaari, joka palkitsee kärsivällisyyttä.
 Heikkouden voi kääntää vahvuudeksi
 Näennäisen vapauden vastapainona Ilonalla on pääsy kaikkiin taloudesta löytyviin puhelimiin, pelikonsoliin ja tietokoneeseen, joten hän voi tarvittaessa tarkistaa mitä niillä on tehty. Ilona tiedostaa, että sovellusten heikkous on se, että rajoitukset voi aina murtaa, mutta itseasiassa hän olisi sellaisesta ylpeä.
 – Sen jälkeen toki täytyisi keskustella siitä, että miksi rajoitukset olivat alunperinkään ja jos lapsi ymmärtää sen, niin sitten rajoituksia ei tarvitse enää ollakaan, Ilona naurahtaa.
 Perusasetelma: Pojat Olavi, Ilmari ja Emil pelaamassa, äiti Ilona vahtimassa ja Kalle treeneissä. Justus Laitinen/YLE
 Avomies Kalle pelaa pääasiassa ampumapelejä ja strategiapelejä konsolilla. Nuorempana Kalle pelasi tietokoneella usein kahdeksankin tuntia putkeen.
 – Siihen aikaan ei puhuttu peliajoista. Ehkä se olisi ollut ihan paikallaan, Kalle miettii.
 Yhteen hiileen puhaltaminen
 Ilona pelaa noin tunnin päivässä kännykällä, enimmäkseen palapelejä ja Clash Royalia, josta on tullut koko perheen harrastus. Pelissä he auttavat yhdessä muita perheenjäseniä nostamaan tasoaan, jotta heidän klaanistaan tulee vahvempi.
 Suomalaisen SuperCellin tekemä Clash Royale pelissä taistellaan vastakkain firman aikaisemmista peleistä tutuilla hahmoilla. Kuvakaappaus Justus Laitinen/YLE Kuvakaappaus Justus Laitinen/YLE
 Yhteen pelaaminen kumpuaa perheen rakkaimmasta harrastuksesta, jääkiekosta, joka näkyy sekä varusteista pursuavassa eteisessä, että innostuksesta, kun puheeksi tulee jääkiekkopeli NHL. 12-vuoden ikärajoituksesta huolimatta “Änäriä” pelataan yhdessä ja sen avulla käydään läpi oikeita pelistrategioita ja jopa edellisiä lätkäpelejä, kuten vaikka johtuiko häviö liian vähäisestä syöttelystä.
 Ilona näkeekin ettei pelaamista pidä pelätä vaan ne ovat nykyaikaa, minkä kautta he oppivat tärkeitä taitoja, kuten asentamista ja päivittämistä.
 Pelit myös viihdyttävät esimerkiksi automatkoilla tai sairastaessa ja toimivat kannustimina arjessa. Perheen ykköspelipaikka tulee kuitenkin aina olemaan jääkiekkokaukalo.
 Perheet esiintyvät tässä jutussa omasta tahdostaan pelkillä etunimillä.

Kahden pojan äiti: "Eihän me kelloteta lukemista tai ruokailuakaan, miksi sitten pelaamista" – otimme selvää, miten pelaamiseen suhtaudutaan nykyperheissä


Summary: Kajaanilaisessa baarissa on oma nurkkansa mököttäjille. Erottautuminen on tänä päivänä tärkeää ravintola-alalla.

Tästä on kyse Kajaanissa sijaitseva Ravintola Jussila tähdittää JVG:n uusinta musiikkivideota Ikuinen vappu. Ravintola on saanut aiemmin huomiota perustettuaan ravintolaan mököttäjänurkan. Luovuus on tänä päivänä yksi pienten ravintoloiden elinehto.
 “Ja matka jatkuu Joensuusta länteen, Kuopiosta pohjoiseen.
 Ei enää duunii, painan puita uuniin. Syvemmälle skutsiin meen”
 Näin lauletaan JVG:n kappaleessa Ikuinen vappu, ja sanoituksen reittiohjeita seuraamalla voi hyvinkin löytää itsensä Kajaanin Lehtikankaalta, Ravintola Jussilasta.
 Eräänä alkuvuoden aamuna, ravintoloitsija  Juha Immonen  istui baaritiskillä aamukahvilla, kun puhelin soi. Puhelimen päässä oli suomirapduo JVG, joka halusi tulla kuvaamaan musiikkivideota Jussilaan.
 Juha Immonen oli nauttimassa aamukahvia, kun puhelinsoitto JVG:ltä tuli.  Mimmi Nietula / Yle
 Immonen suostui yhteistyöhön saman tien, ja seuraavana päivänä ravintola täyttyi paikalle kutsutuista asiakkaista, bändistä ja kuvausryhmästä. Muutaman tunnin ajan, eräänä talvisena keskiviikkoiltana Jussilassa oli tunnelma katossa.
 – Video onnistui tosi hyvin. Olin heti sitä mieltä, että kappaleesta tulee hittibiisi, josta tällainen vanhempikin ihminen tykkää, Immonen sanoo.
 Ravintoloitsija on ylpeä huomiosta ja siitä, että musiikkivideon kautta asiakkaatkin ovat lisääntyneet.
 – Varsinkin nuoret ovat kiinnostuneet. JVG:n pojat sanoivat, että jos Jussila olisi Etelä-Suomessa, se olisi ihan ykköspaikka.
 Ravintola tarvitsee yhden mausteen menestyäkseen
 Luovuus on tänä päivänä yksi pienten ravintoloiden elinehto. Mielenkiintoisen brändin kehittäminen on tärkeää, mikäli aikoo pärjätä kilpailussa suuria ketjuja vastaan.
 MaRan puheenjohtaja  Timo Lapin  mukaan yksilöllisyys ja eri asiakaskuntien tarpeisiin vastaaminen on ollut aina tärkeää, mutta kilpailun lisääntyessä myös erottautumisen tarve on noussut.
 – Muuttotappiokunnissa haasteena on, että samat ravintolat kilpailevat vähenevästä asiakasmäärästä, Lappi sanoo.
 Pitää olla sielua, joka houkuttelee asiakkaita.  Timo Lappi
 Lappi kertoo, että pubi-tyyppiset ravintolat ovat nykyään vaikeuksissa. Myös yleisesti yöravintoloiden pyörittäminen on haastavaa Suomessa, sillä ihmiset eivät käytä alkoholia ravintoloissa entiseen malliin. Monet potentiaaliset asiakkaat ostavat ennemmin oluen kaupasta kuin moninkertaisella hinnalla ravintolasta.
 Lapin mukaan ravintola tarvitsee menestyäkseen hyvän liikeidean, asiakaskunnan sekä yhden tärkeän ainesosan.
 – Pitää olla sielua, joka houkuttelee asiakkaita. Sellainen ravintola voi menestyä.
 Mököttäjänurkassa kalastellaan juotavaa
 JVG:n musiikkivideossa vilahtaa osa ravintola Jussilan sielua,  kuuluisa mököttäjänurkka  (IL), joka aikanaan syntyi asiakkaan toiveesta.
 – Pitkäaikainen asiakas  Jaska  halusi testata, saako mököttämällä jonkun tarjoamaan oluen. Ei mennyt kauaa, kun eräs rouva tarjosi Jaskalle oluen, Juha Immonen naurahtaa.
 Mököttäjänurkka tuli jäädäkseen. Ravintolan sääntöihin on kirjattu, että mököttäjäpöydässä pitää mököttää. Pöytä on täydellinen paikka sellaisessa hetkessä, kun virvokkeensa haluaa juoda omissa oloissaan. Immosen mukaan, myös JVG testasi kainuulaista mököttämistä vierailullaan.

 Musiikkivideo ei ole ensimmäinen kerta, kun ravintola on inspiroinut taiteilijoita. Paikallinen Aristokratia -yhtye on kirjoittanut Jussila Anthemin, jota voi kuunnella Jussilan jukeboksista. Putoillaan -kaksikko  Ernest Lawson  ja  Roope Salminen  nostivat humoristista hattuaan Jussilalle keikallaan Kaukametsässä.
 Ravintola Jussila on saavuttanut parinkymmenen vuoden elinkaarensa aikana kajaanilaisen nähtävyyden aseman. Immonen on luonut aikanaan ravintolakonseptin, jota ei ole tarvinnut muokata oikein koskaan.
 – Äitini sanoi, että älä muuta ravintolan tyyliä. Hän oli sitä mieltä, että tällainen vaatimaton ja vähän vanhanaikainen tyyli tulee kantamaan hedelmää.
 Pitkän rinteen puolivälissä sijaitseva ravintola on saanut myös lisänimen Rinneravintola. Huumoria Jussilasta siis löytyy, eikä pulaa ole myöskään uskalluksesta.
 Raittiuskerho baarissa?
 Jussila on harvinainen anniskeluravintola myös siinä suhteessa, että joka kuun ensimmäinen tiistai ravintolassa kokoontuu raittiuskerho. Immonen on itse raitistunut reilu 10 vuotta sitten ja päätti ystävänsä kanssa perustaa raittiiden henkilöiden oman kerhon Jussilaan. Kokoontumisen aikana on tarkoitus, että alkoholin tarjoilu lopetetaan.
 – Meillä on pieni vakioporukka, jonka kanssa puhutaan kaikesta autojen korjauksesta parisuhdeongelmiin. Kahvit tarjotaan kaikille, joita kiinnostaa raittiusasiat, Juha Immonen sanoo.
 Jussilassa älyttömät tempaukset eivät ole harvinaisia. Yksi päähänpistoista oli useana vuonna järjestetty Jussila-juoksu, jossa henkilökunta ja asiakkaat juoksivat ravintolan viereistä jyrkkää mäkeä ylös alas 10 kertaa.
 Jussilan yrittäjä ei ole halunnut muokata ravintolan vaatimatonta ja vanhanaikaista tyyliä.  Julia Sieppi / Yle
 Immonen ei usko, että hullut ideat ja tempaukset tulevat loppumaan ravintola Jussilan seinien sisällä.
 – Minä olen tällainen luova hullu ja oman tien kulkija: tykkään tehdä positiivisia asioita.
 Millaisessa ravintolassa sinä viihdyt? Aiheesta voi keskustella kello 22.00 saakka.

Puhelu JVG:ltä ja kohta kajaanilaisessa kuppilassa oli tunnelma katossa – musiikkivideolla vilahtava mököttäjänurkka herättää hilpeyttä


Summary: Yle aikaisti Jackson-dokumentin esittämistä.

Bussimainoksia, uhkauksia, mielenosoituksia ja tarkoin suunniteltuja some-kampanjoita. Pop-ikoni  Michael Jacksonin  fanit ovat puolustaneet raivokkaasti laulajan mainetta sen jälkeen, kun kohua herättänyt dokumentti  Leaving Neverland  toi vanhat syytökset lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä taas ihmisten huulille.
 Nelituntinen dokumentti sai ensi-iltansa Sundance-elokuvajuhlilla Yhdysvalloissa. Sittemmin HBO-kanava on esittänyt sen Yhdysvalloissa ja Channel 4 Britanniassa.
 Leaving Neverland  kertoo järkyttävän yksityiskohtaisesti kahden nyt jo aikuisen miehen väitetyistä kokemuksista.  Wade Robson  ja  James Safechuck  syyttävät Jacksonin käyttäneen heitä vuosien ajan seksuaalisesti hyväksi, kun miehet olivat vielä lapsia.
 Wade Robson ja Michael Jackson tapaavat ensimmäistä kertaa. Amos pictures production.
 "Julkinen lynkkaus"
 Jacksonin perikunta on haastanut dokumentin osin tuottaneen HBO:n oikeuteen sopimusrikkomuksesta. Lausunnoissaan perhe ja perikunta kutsuivat dokumenttia "julkiseksi lynkkaukseksi". Perikunta myös haukkui Robsonin ja Safechukin valehtelijoiksi ja totesi, ettei dokumentissa tarjota todisteita syytöksille.
 Lontoon katukuvaan ilmestyi dokumentin esittämisen jälkeen Jacksonin syyttömyyttä puolustavia mainoksia. "Faktat eivät valehtele, ihmiset valehtelevat. Syytön", mainoksissa todettiin. Rahat mainoskampanjaan kerättiin joukkorahoituksella. BBC:n mukaan mainokset kuitenkin poistettiin sen jälkeen, kun hyväksikäytön uhreja auttava järjestö ilmaisi huolensa asiasta.
 Michael Jackson -fanit vakuuttivat edesmenneen laulajan syyttömyyttä Channel 4 -tv-kanavan edessä Lontoossa. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press
 Ennen dokumentin esittämistä Jacksonin fanit osoittivat mieltään Channel 4 -kanavan pääkonttorin edessä Lontoossa. Fanit ovat myös käynnistäneet etukäteen suunniteltuja sosiaalisen median kampanjoita puolustaakseen idolinsa mainetta. New York Times kertoi lisäksi, että dokumentin tekijät ovat saaneet lukuisia uhkauksia.
 Kriitikot: Dokumentti on uskottava
 Brittiläisen  Dan Reedin  ohjaama dokumentti ei tarjoa konkreettisia todisteita vuonna 2009 kuollutta Jacksonia vastaan, mutta #metoo-aikakaudella moni tuntuu haluavan, että väitetyt uhrit puhuvat avoimesti kokemuksistaan. Reed onkin todennut haastatteluissa, että dokumentti ei kerro Jacksonista, vaan kahden pohjan ja perheen kokemuksista.
 Itsekin seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja väkivallasta lapsena kärsinyt tv-moguli  Oprah Winfrey  haastatteli dokumentissa esiintyneitä miehiä erikoisjaksossa, jonka studioyleisö koostui seksuaalisen hyväksikäytön uhreista. Myös Winfrey on kertonut saaneensa vihapostia.
 Michael Jackson -faneja puolustamassa artistia sen jälkeen, kun Leaving Neverland -dokumentissa Jacksonia syytetään lasten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Dingena Mol
 Jo miljoonat ihmiset ovat katsoneet dokumentin. Se on noussut HBO:n katsotuimpien dokumenttien joukkoon. Suomessa  Yle päätti aikaistaa  dokumentin esittämistä kuukausilla. Se nähdään televisiossa 2. päivä huhtikuuta  Docventures -erikoislähetyksessä.
 CBS Newsin haastattelussa Pulitzer-palkittu kulttuurikriitikko  Wesley Morris  kutsui dokumenttia uskottavaksi. New York Timesiin kirjoittamassaan artikkelissa Morris totesi, että hän uskoo Robsonin ja Safechuckin kokemuksia ja että #metoo-aikakaudella meidän pitää kysyä itseltämme, mitä teemme Jacksonin taiteelle syytösten jälkeen. Myös muut kulttuurikriitikot ovat pitäneet dokumenttia uskottavana.
 Radiokanavat Kanadassa, Uudessa-Seelannissa ja Hollannissa ovat lakanneet soittamasta Jacksonin musiikkia, muun muassa Guardian kertoi. Wall Street Journal puolestaan uutisoi, että  Simpsonit -sarjan tuottajat päättivät hyllyttää jakson, jossa kuullaan Jacksonin ääntä.
 Syytöksiä jo 90-luvulla
 Michael Jacksonia syytettiin ensi kertaa seksuaalisesta hyväksikäytöstä jo 1990-luvun alussa. Vuonna 1993 Los Angelesin poliisi tutki Jacksonia, kun eräs 13-vuotias poika syytti laulajaa seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Tuolloin  Leaving Neverland  -dokumentissa nyt tarinansa kertovat miehet vakuuttivat viranomaisille, että Jackson ei ole hyväksikäyttänyt heitä. Juttu sovittiin oikeuden ulkopuolella. Jackson maksoi 13-vuotiaan pojan perheelle yli 20 miljoonaa dollaria.
 Michael Jakcsonia syytettiin seksuaalisesta hyväksikäytöstä jo 1990-luvun alusta lähtien. EPA / HECTOR MATA
 Vuonna 2005 Jackson istui oikeuden edessä vastaamassa uusiin seksuaalista hyväksikäyttöä koskeviin syytteisiin. Tuolloin Robson todisti oikeudessa Jacksonin syyttömyyden puolesta. Tähti vapautettiinkin kaikista syytteistä.
 Juuri miesten aiempien todistusten takia Jacksonin puolustajat sanovatkin, että Robson ja Safechuck valehtelevat nyt dokumentissa. Miehet ovat puolustautuneet kertomalla, että vasta terapia ja isäksi tuleminen on saanut heidät avautumaan asiasta. Tutkimuksissa on todettu, että hyväksikäytön uhreilla kestää usein vuosia ennen kuin he ovat valmiita kertomaan lapsuuden kokemuksistaan.
 Vuosina 2013 ja 2014 Robson ja Safechuck haastoivat Jacksonin perikunnan oikeuteen, mutta oikeus hylkäsi tapausten käsittelyn. Miehet ovat valittaneet asiasta.

Fanit puolustavat Michael Jacksonin perintöä – seksuaalisesta hyväksikäytöstä syytetyn pop-ikonin viattomuutta vakuuteltiin katumainoksissa


Summary: Uuden-Seelannin Christchurchissa perjantaina kahteen moskeijaan kohdistuneissa iskuissa on kuollut ainakin 49 ihmistä.

Finlandia-talon torni Helsingissä valaistiin perjantai-iltana tummansiniseksi Uudessa-Seelannissa tapahtuneen terroriteon uhrien muistamiseksi.
 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  sanoi iltapäivällä Twitterissä, että valaistuksella halutaan kunnioittaa terroriteon uhreja ja heidän lähimmäisiään.
 Christchurchissa perjantaina kahteen moskeijaan kohdistuneissa iskuissa kuoli ainakin 49 ihmistä ja yli 20 haavoittui vakavasti. Ammuskelu alkoi moskeijoiden iltapäivärukousten aikaan eli kello 13.40 paikallista aikaa. Ammuskelu kesti 10–15 minuuttia.
 Uuden-Seelannin joukkoammuskelut kuuluvat viime vuosien verisimpiin terrori-iskuihin maailmanlaajuisesti.
 Lue myös:   Tämän tiedämme nyt: Uudessa-Seelannissa tehty yksi viime vuosien pahimmista terrori-iskuista – pääepäilty sanoo olevansa rasisti

Finlandia-talon torni valaistiin tummansiniseksi Uuden-Seelannin uhrien muiston kunnioittamiseksi


Summary: Umpirakastunut pariskunta vahvistaa parisuhdettaan joka päivä rakkausrituaaleilla.

Jutta  ja  Juha Larm  ovat monille kasvoina tuttuja, mutta nimi saattaa kohottaa monen kulmakarvat - keitä he ovat?  Gustafsberginä  tunnettu hyvinvointiyrittäjä Jutta ja  Suomen Bachelorista  ison yleisön tietoisuuteen ponnahtanut  Juha Rouvinen  vaihtoivat yhteiseen sukunimeen hiljattain.
 Monista vaihtoehdoista valikoitui Juhan äidin nimi Larm.
 – Jutan ex-mies  Harri  sanoi, että mahtuisin hyvin myös Gustafsbergien klaaniin. Sen arvelin kuitenkin menevän hieman liian pitkälle, virnistää Juha.
 – Isäni sanoi, että älä hyvä tyttö vaihda Gustafsbergiä miksikään, mutta päätin vaihtaa. Lupasin tosin isälle, että enää en vaihda, vaan Larm on ja pysyy, nauraa puolestaan Jutta.
 Kuten sukunimikeskustelusta käy ilmi, välit entisiin kumppaneihin ovat kunnossa.
 – Me puhumme usein, että meillä on laajennettu perhe. Arki sujuu helpommin, kun kaikki esimerkiksi auttavat toisiaan lastenhoidossa, kertoo Jutta.
 Ystävyydestä rakkauteen
 Vasta muutaman vuoden yhdessä ollut pariskunta aloitti suhteensa ystävinä, ja parisuhteeseen ryhdyttiin sopimalla. Molemmat pelkäsivät nimittäin hukkaavansa uskomattoman ystävyyden.
 Kosinta tapahtui Juhalle tärkeässä paikassa, luonnon helmassa.
 – Löysin Seitsemisen kansallispuistosta laavun, jonne vein Jutan. Vietettiin ilta siinä ja kun olimme laittamassa nuotiota sammuksiin, kysyin Jutalta, tuleeko hän vaimokseni. Onneksi hän sanoi kyllä. Aamulla joutsenet olivat tervehtimässä meitä. Se oli aika kaunista, muistelee Juha tapahtumaa.
 Naimisiin Puoli seitsemän pariskuntaperjantaissa vieraillut pari meni lähipiirin kesken viime kesänä Italiassa.
 Parasta on arki
 Molemmat kertovat oppineensa edellisistä suhteistaan ja voivansa nyt olla aitoja itsejään toistensa kanssa.
 Parisuhde ei silti voi hyvin ilman tekoja kiireisessä arjessa.
 – Kun heräämme, sanomme aina "hyvää huomenta, rakas". Sen jälkeen jompikumpi laittaa kahvin tulemaan. Sitten kippistämme aamukahvikupeilla. Se on meidän rakkausrituaali, joka varmistaa, että päivä alkaa parisuhdepäivänä, kertovat he yhteen ääneen.
 Rakkausjäähyssä taas kyse on on siitä, että riidan nostaessa päätään ja kiukun noustessa vähemmän kiukkuisella on lupa halata.
 – Riitelemme todella harvoin, mutta tottakai sen aistii, jos toinen on kireä. Silloin toinen ottaa halaukseen ja alkaa laskea numeroita yhdestä kymmeneen. Yleensä kiukku katkeaa nelosen-vitosen kohdalla, nauraa Jutta.
 Rituaaleja löytyy arjesta muitakin, sillä molemmat pitävät läsnäoloa, ajan antamista ja toisen huomioimista yhtenä parisuhteen tärkeimmistä asioista.
 – Meillä on tapa, että toisen tullessa töistä toinen tulee aina vastaan eteiseen. Siinä halataan rauhassa noin minuutti. Tunnelma on koko loppupäivän aivan erilainen, kuin jos toinen olisi esimerkiksi läppärillä hoitamassa omia asioitaan, kertoo Juha.
 Katso Jutta ja Juha Larmin koko haastattelu  Areenasta  – siellä paljastuu mm. se, miten lakanoiden viikkaus pariskunnalta sujuu.

Jutta ja Juha Larm: “Skoolaamme aamukahveilla, ja se on päivän paras hetki”


Summary: Presidentti Trump haluaa pitää voimassa Yhdysvaltain etelärajan hätätilan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on käyttänyt veto-oikeuttaan ja hylännyt kongressin päätöksen.
 Trump julisti helmikuussa maahan hätätilan, jotta saisi varoja maansa etelärajalle rakennettavaan muuriin. Trumpin mielestä etelärajan yli Meksikosta tulevat laittomat siirtolaiset aiheuttavat maalle suuren uhkan.
 Yhdysvaltain kongressin molemmat kamarit hylkäsivät eilen torstaina äänestyksissään presidentin hätätilajulistuksen. Kongressin enemmistö ei usko, että siirtolaisten aiheuttama uhka oli erityisen suuri.
 Trump oli yrittänyt saada muurirahoja myös maansa budjettiin, jota valmisteltiin alkuvuodesta. Kongressi hylkäsi myös tämän aikomuksen.
 Kyseessä on Trumpin virkakauden ensimmäinen veto-päätös.
 – Kongressilla on oikeus päätökseensä ja minulla on velvollisuus kumota se vetolla, Trump sanoi.
 Kongressin edustajainhuonetta hallitsevat demokraatit yrittänevät vielä kumota presidentin veto-päätöksen. Se edellyttää, että molemmat kamarit äänestävät kahden kolmasosan erolla hylkäämisen puolesta.
 Vaikka osa republikaaneista onkin kannattanut muurirahojen hylkäämistä, on epätodennäköistä, että kongressi kykenisi kaatamaan Trumpin veto-päätöksen.
 Yhdysvaltain senaatti äänesti Trumpin muurihätätilan nurin – myös republikaanit äänestivät perumisen puolesta
 Trumpin hätätila törmäsi edustajainhuoneen vastustukseen

Trump syrjäytti kongressin veto-oikeudellaan


Summary: Jo kolme kuukautta jatkuneet mielenosoitukset ovat voimistuneet.

Tuhannet mielenosoittajat ovat viikonlopun aikana kerääntyneet Serbian presidentinpalatsin ympärille maan pääkaupungissa Belgradissa.
 Mielenosoittajat vaativat presidentti  Aleksandar Vucicin  eroa, vapaita vaaleja ja toimintavapautta maan tiedotusvälineille.
 Joka viikonloppu jatkuneet mielenosoitukset käynnistyivät jo yli kolme kuukautta sitten. Ne ovat keskittyneet pääkaupunkiin, mutta pienempiä kokoontumisia on ollut muissakin kaupungeissa.
 Mielenosoitukset alkoivat, kun tunnettu oppositiojohtaja pahoinpideltiin marraskuussa.
 Eilen lauantaina nähtiin protestit kiihtyivät, kun mielenosoittajat tunkeutuivat Belgradin televisiokeskukseen. Serbian oppositio arvelee, että valtiollinen televisio myötäilee liikaa hallituksen kantoja.
 Oppositio on myös tuohtunut televisiolle siitä, että se on jättänyt poliittiset vastalauseet vähälle huomiolle. Opposition mukaan Serbiassa ei ole itsenäisiä tiedotusvälineitä.
 Mellakkapoliisi on ottanut yhteen mielenosoittajien kanssa ja käyttänyt kyynelkaasua.
 Tänään sunnuntaina mielenosoittajat ovat piirittäneet presidentinpalatsia ja huutaneet iskulauseita samaan aikaan, kun Vucic piti sisällä tiedotustilaisuutta.
 – Jatkamme presidentinlinnan saartoa, emmekä lähde ennen kuin vaatimuksiimme on suostuttu tai olemme saaneet takeet, että niihin suostutuaan, sanoi oppositioaktiivi  Borko Stefanovic .
 Mielenosoittajat ovat muun muassa huutaneet iskulausetta "Hän on lopussa". Samaa lausetta huudettiin edellisten suurten protestien aikaan vuonna 2000, jolloin Serbian johtaja  Slobodan Milosevic  kukuistui Jugoslavian hajoamisen jälkeen.
 Nykyinen presidentti Vucic on suhtautunut mielenosoittajiin ynseästi ja kutsunut heitä "fasisteiksi, huligaaneiksi ja roistoiksi".
 Vucic on poliittiselta taustaltaan oikeistopopulisti. Hän on sanonut haluavansa liittää maansa Euroopan unioniin.

Serbiassa vaaditaan presidentin eroa ja vapaita tiedostusvälineitä


Summary: Israelin armeijan etsintäoperaatio on käynnissä palestiinalaiskylässä.

Ainakin yksi israelilainen siviili on kuollut ja kaksi sotilasta haavoittunut ampumavälikohtauksessa Israelin miehittämällä Länsirannalla.
 Väkivaltaisuudet saivat alkunsa kun palestiinalaismies puukotti israelilaissotilasta lähellä Arielin juutalaissiirtokuntaa Nablusin kaupungin lounaispuolella. Mies vei samalla sotilaan kiväärin ja pakeni paikalta.
 Sitten hän ampui kohti useita ohimeneviä autoja ja surmasi yhden siviilin ampumalla ja ryösti hänen autonsa. Mies haavoitti pakomatkansa aikana ampumalla vielä yhtä israelilaissotilasta.
 Lopuksi hän ajoi läheiseen palestiinalaiskylään. Mies on edelleen karkuteillä ja hänen löytämisekseen on meneillään laaja etsintäoperaatio.
 Hamas ylistää iskua
 Pääministeri ja puolustusministerinkin tehtäviä hoitava  Benjamin Netanjahu  sanoo, että sotilaat löytävät henkilöt, jotka ovat hyökkäyksen takana.
 – Heidät tuodaan oikeuden eteen aivan samalla tavalla kuin aiemmissakin tapauksissa, Netanjahu sanoi.
 Gazaa hallitseva ääri-islamilainen Hamas-järjestö on puolestaan ylistänyt Länsirannan iskijää. Hamasin mukaan teko on suoraa seurausta "Israelin miehityksen aiheuttamista rikoksista" .
 Sen kummemmin Hamas kuin muutkaan palestiinalaiset äärijärjestöt eivät ole ilmoittautuneet iskun tekijäksi.
 Myöskään israelilaisissa kommenteissa ei ole arvioitu, minkä ryhmän jäsen tekijä oli. Pääministeri Netanjahu puhuu omassa lausunnossaan useista tekijöistä.
 Rauhattomat viikot vaalien alla
 Israelin armeijan ja palestiinalaisten välillä on ollut kuluneen kahden viikon aikana useita yhteenottoja.
 Viime viikolla Israelin armeijan sotilaat ampuivat kaksi palestiinalaista kahdessa eri yhteenotossa Länsirannalla.
 Tämän viikon torstaina Gazasta ammuttiin kaksi rakettia kohti Tel Avivia. Raketit iskeytyivät asumattomalle seudulle, eivätkä aiheuttaneet vahinkoa.
 Uutistoimistotietojen mukaan raketit laukaistiin vahingossa. Myös Israelin armeijan tulkinnan mukaan laukaisu tapahtui huoltotöiden yhteydessä.
 Israelin armeija vastasi raketti-iskuun ilmaiskulla noin sataan eri kohteeseen Gazassa.
 Rauhaton kausi Israelin ja palestiinalaisten välillä tulee herkkään aikaan, sillä Israel valmistautuu parhaillaan reilun kolmen viikon päästä pidettäviin parlamenttivaaleihin.

Palestiinalaismies puukotti israelilaissotilasta ja ampui siviilin Länsirannalla – rauhattomuus kasvaa Israelin vaalien alla


Summary: Christchurchissa kaupunkilaiset uskovat, että vahvan yhteishengen avulla voidaan päästä eteenpäin, vaikka joukkomurha järkytti turvallisuudentunnetta

CHRISTCHURCH  Christchurchin sunnuntai venyi päivän mittaiseksi hiljaiseksi hetkeksi. Kaupunkilaiset kävelivät kuin hautajaisissa pitkin vehreän Hagley-puiston polkuja ja laskivat kukkakimppuja kadun varsiin moskeijoiden läheisyyteen.
 Moni kyynelehti. Jokainen näytti avuttoman järkyttyneeltä.
 – Tunnen surua, murhetta ja pelkoa. Olen peloissani uhrien perheiden ja yhteisömme puolesta,  Di Jenkinson  sanoi itkuisella äänellä, mieheensä nojaten.
 Rob Classworth  tiivisti monen ajatukset siitä, kuinka jotain ennenkuulumatonta oli nyt tapahtunut.
 – Täällä on vahva yhteishenki. Oli varmaan lapsellista uskoa, että tällaista ei tapahtuisi koskaan. Se usko on nyt murskattu, Classworth sanoi.
 Viime perjantain tragedia on ravistellut Christchurchin rauhaa yhtä paljon kuin kahdeksan vuoden takainen maanjäristys, joka raunioitti 400 000 asukkaan kaupungin rakennuksia.
 Nyt rauniona on turvallisuuden tunne. Australialainen äärioikeistolainen tappaja  Brenton Tarrant  avasi perjantaina tulen kesken rukoushetken ensin yhdessä moskeijassa, sitten toisessa.
 Hänellä oli mukanaan laillisesti hankittuja puoliautomaattiaseita. Surmansa sai 50 ihmistä.
 Ghassan Alaraji menetti hyökkäyksessä ystävänsä Atta Elayyanin, 33. Elayyani oli Uuden-Seelannin futsal-maajoukkueen maalivahti,  Matti Nousiainen
 "Maahanmuuttajat aina toivotettu tervetulleiksi"
 Monet Christchurchin kaupunkilaiset kieltäytyvät yhä uskomasta, että uusiseelantilaiset pystyisivät tähän. Kysyn heiltä, pelkäävätkö he äärioikeistolaisia ja maahanmuuttovastaisia ryhmiä, jotka olisivat voineet tukea Tarrantia. Moni kiistää, että tällaista ongelmaa olisi.
 – Surmaaja ei ole Christchurchista eikä Uudesta-Seelannista, Classworth muistuttaa.
 Parikymppinen somalitaustainen  Abraham Musa  vahvistaa, että Christchurchissä ei törmää rasisteihin. Hän on asunut kaupungissa koko elämänsä.
 – En ole koskaan joutunut kohtaamaan rasisteja, hän sanoo.
 Ghassan Alaraji  on saapunut Aucklandin kaupungista tukemaan läheisiään. Hän näyttää ystävänsä  Atta Elayyanin  kuvaa. 33-vuotias Elayyani oli Uuden-Seelannin futsal-maajoukkueen maalivahti, pidetty liikemies, isä ja aviomies.
 Tarrant ampui Alarajin, kun tämä yritti rohkeasti pysäyttää ampujan.
 – Ihmiset täällä ovat aina toivottaneet maahanmuuttajat tervetulleiksi. Uskon, että Uuden-Seelannin hallitus ryhtyy toimiin. Hallitus voi tiukentaa aselakeja, lisätä aseenkantolupien tarkastuksia tai eristää ääriryhmiä niin, että niiden sananvapautta rajoitetaan, Alaraji miettii.
 Kaupunkilaiset toivat kukkia vainajien muistoksi moskeijoiden läheisyyteen Christchurchissa. Matti Nousiainen
 "Ahdistus on ollut päällimmäisin tunne"
 Uskontoryhmien yhteiseloa edistävän Interfaith-järjestön edustajat ovat puhuneet Christchurchin yhteisöjen kanssa koko viikonlopun.
 – Ahdistus on ollut päällimmäisin tunne. Itkimme kirkossa. Christchurch on pieni yhteisö. Tunnemme kaikki toisemme, metodistikirkon pappi  Andrew Donaldson  huokaisi muistoalueen luona.
 Donaldson sanoo, että Uudessa-Seelannissakin on äärioikeistoryhmiä. Hän kehottaa valppauteen niitä vastaan.
 Christchurch on päättänyt parantaa haavansa yhteishengellä. Kaupunginjohtaja  Lianne Dalziel  pysähtyy pohtimaan maan historian pahinta joukkomurhaa saapuessaan kaupungin sairaalasta, jossa hän on ollut tapaamassa haavoittuneita. 12 uhria on yhä kriittisessä tilassa.
 – En halua antaa ääntä raukkamaiselle hyökkääjälle, joka iski haavoittuvaa yhteisöä vastaan kesken jumalanpalveluksen. Haluan, että yhteisömme kuulee myötätunnon ja yhteisön tuen äänen, Lianne Dalziel sanoo.
 Christchurchin järkyttyneet asukkaat uskovat, että tragediasta selvitään vahvan yhteishengen avulla. Kirsi Crowley / Yle
 "Teidän olisi pitänyt olla turvassa täällä"
 Nuori poninhäntäpäinen teinityttö kirjoittaa viestiä 14-vuotiaalle  Sayyad Milnelle  kasvitieteellisen puutarhan edustan kukkameren reunalla. "En koskaan oppinut tuntemaan sinua kunnolla, mutta muistan sinut", kirjoittaa tyttö ja asettaa viestin kukkien keskelle.
 Kaupunkilaiset toistavat samaa, mitä pääministeri  Jacinda Arderninkin  on viestinyt:isku ei edusta Uutta-Seelantia.
 Kukkien lomaan jättämissään suruviesteissä kaupunkilaiset tuomitsevat verityön. Niissä lukee "Uuden-Seelannin kulttuuri on rauhaa, rakkautta ja suvaitsevaisuutta, ei väkivaltaa tai vihaa."
 Toisessa viestissä sanotaan: "Tämä on teidän kotinne. Teidän olisi pitänyt olla turvassa täällä."
 Christchurchissä monet etniset ja uskonnolliset ryhmät elävät yhdessä, rinta rinnan. Eri ryhmät eivät ole eristäytyneet ghettoihin.
 Manifestissaan valkoista ylivaltaa ihannoiva tappaja listasi aatteelliset idolinsa ja syitä maahanmuuttajia kohtaan tuntemaansa vihaan. Tarrantin julma manifesti on ilmaantunut internetin viharyhmien alustoille. Isot sosiaalisen median yritykset ovat luvanneet poistaa sen.
 Ardern on luvannut tiukentaa maan aselakeja ja kieltää puoliautomaattiaseet. Sellaisilla Tarrant tulitti kaupunkilaisia.
 Tarrantin oikeudenkäynti jatkuu huhtikuussa. Hän on jo saanut syytteen murhasta.
 "En koskaan tutustunut sinuun kunnolla, mutta muistan sinut", tyttö kirjoitti joukkomurhassa menehtyneelle 14-vuotiaalle Sayyad Milnelle osoittamassaan viestissä Christchurchissa. Kirsi Crowley / Yle
 Moskeijat tehostavat turvatoimiaan
 Islamilaisen Al-madinah-koulun apulaisrehtori ja traumaterapeutti  Amjad Ali  saapui Aucklandista auttamaan perheenjäseniään menettäneitä omaisia.
 – Omaiset ovat surun vallassa. Suurin huoli heillä on rakkaittensa hautaaminen nopeasti, Amjad Ali sanoo.
 Valtio on luvannut järjestää 50 surmansa saaneen hautajaiset lähipäivinä islamilaisen tavan mukaisesti.
 Amjad Alin mukaan moskeijat aikovat parantaa turvallisuuttaan lisäämällä uloskäyntien määrää ja järjestämällä vartijoita rukoushetkien ajaksi.
 Usko turvallisuuteen on järkkynyt. Pääministeri Ardern on luvannut muslimeille myös poliisivartioita moskeijoihin.
 Christchurchin puistomaisessa keskustassa isä katselee suruviestejä ja rutistaa lapsiaan kuin hakien heistä uskoa siihen, että maailmassa riittää yhä hyvyyttä.
 Uusi-Seelanti on hieman kuin Suomi. Se on väeltään pieni, luonnoltaan kaunis, moderni ja vauras yhteisö, jossa ylpeyden aihe on, että mitään suurta ei tapahdu.
 – Tästä selviytyminen kestää vielä pitkään. Jokaisella on syvät haavat. Olimme vasta toipumassa kahdeksan vuoden takaisesta maanjäristyksestä. Christchurchin väki on sitkeää, mutta tarvitsemme nyt turvallisuudentunnetta, sanoo hindu-yhteisön johtaja  Surinder Tandon .

"Oli varmaan lapsellista uskoa, että tällaista ei koskaan tapahtuisi" – Uudessa-Seelannissa joukkomurha yhdisti kansan rasismia vastaan


Summary: Vaasan ja Mustasaaren kuntaliitoskeskustelu saa lisäväriä, kun mustasaarelaiset äänestävät liitoksesta.

Mustasaarelaiset kertovat tänään neuvoa-antavassa kansanäänestyksessä mitä mieltä he ovat kuntaliitoksesta Vaasan kanssa. Äänestyspaikat aukesivat kello yhdeksän.
 Äänestyspaikkoja on 21. Anna Wikman/Yle
 Esimerkiksi Sepänkylän eteläisessä äänestyspaikassa, Mustasaaren virastotalolla oli vaalivirkailijoiden mukaan heti yhdeksältä pari äänestäjää.
 Aamupäivällä vauhti kiihtyi ja äänestäjiä Sepänkylässä oli välillä jonoksi asti. Äänestyspaikkoja on 21.
 Turha vai tarpeellinen kansanäänestys?
 Samalla kun kuntaliitosten määrä on viime vuosien aikana lopahtanut, ovat myös kansanäänestykset käyneet harvinaisemmiksi. Kunnallisia kansanäänestyksiä on vuosien 1991-2017 aikana järjestetty kuutisenkymmentä ja suurin osa niistä koski kuntaliitosta. Esimerkiksi vuosina 2012-2015 järjestettiin vain yksi neuvoa-antava kansanäänestys.
 Pohjalaiskunnissa kansanäänestystä käytettiin viimeksi vuonna 2011 kun vähäkyröläisiltä kysyttiin mielipidettä liitoksesta Vaasan kanssa. Niukka enemmistö äänestäjistä oli liitosta vastaan, mutta valtuusto päätti , että Vaasaan liitytään.
 Vähäkyrö oli poikkeus, sillä useimmiten valtuustot ovat äänestäneet kansanäänestyksen tuloksen mukaisesti.
 Mustasaarelaiset äänestävät kuntaliitoksesta Vaasan kanssa sunnuntaina 17.3.2019. Kirjeäänien on oltava perillä virastotalolla perjantaina 15.3. kello 19. Jarkko Heikkinen/Yle
 Osa mustasaarelaisista pitää neuvoa-antavan kansanäänestyksen järjestämistä turhana. Yksi heistä on  Markku Thölix .
 – Me ollaan valittu valtuutetut demokraattisesti äänestämällä ja heidän pitää selvittää asiat ja tehdä sitten sen mukaan päätös, sanoo Thölix.
 Samalla linjalla ovat  Kaarina  ja  John Widjeskog .
 – Tarpeeton äänestys, toteaa pariskunta kuin yhdestä suusta.
 Eri mieltä on kuitenkin  Juuso Halin . Hänen mielestään on hyvä, että kuntalaisilta kysytään.
 – Ihan hyvä, että mustasaarelaisilta kysytään, en näe sitä mitenkään pahana. Minun mielestäni tämä menee oikein näin. Tämä on hyvä tapa.
 Se pitääkö valtuuston ottaa kansanäänestyksen tulos huomioon, pistää monet mietteliääksi.
 Korkea äänestysprosentti ja selkeä ero vaihtoehtojen välillä ovat monen mielestä kriteereitä, jotka laittavat painetta valtuutetuille ottaa tulos huomioon.
 Tulos selvillä illalla
 Äänioikeutettuja Mustasaaressa on hieman alle 15 000. Ennakkoon on ollut mahdollista äänestää kirjeellä ja sen suosio osoittautui suureksi. Peräti 41,1 prosenttia äänioikeutetuista on äänestänyt jo etukäteen kirjeellä.
 Sulvan äänestyspaikalla riitti väkeä. Anna Wikman/Yle
 Kunta julkistaa kirjeäänestyksen tuloksen sitten kun varsinainen äänestysaika sunnuntaina on päättynyt. Lopullinen tulos julkistetaan arvion mukaan hieman kello 21 jälkeen. Äänestysaktiivisuuden uskotaan nousevan korkealle.
 Mustasaaren ja Vaasan kuntaliitos on ollut puheissa ja vireilläkin usein. Nyt ollaan ensimmäistä kertaa niin pitkällä, että kuntaliitoksesta päätetään oikeasti. Molemmat valtuustot kokoontuvat 2. huhtikuuta ja silloin keskustelut muuttuvat konkretiaksi.
 Lisää aiheesta:  Pelkoja, syyttelyä ja propagandaa – yksi Suomen kinkkisimmistä kuntaliitoshankkeista repii jo RKP:tä: “Ruotsin kieltä pitää suojella, ettei se häviä Suomesta”
 Ylen kysely: Valtaosa Mustasaaren valtuutetuista aikoo kuunnella kansanäänestyksen lopputulosta

Mustasaarelaiset käyvät vaaliuurnille – neuvoa-antava kansanäänestys on nykyään jo harvinaisuus


Summary: Videolla haka-tanssin esittävät moottoripyöräjengi ja nuori mies paikalla, jolle on laskettu kukkia uhrien muistoksi.

Uuden-Seelannin terrori-iskun jälkeen paikalliset ovat kunnioittaneet uhrien muistoa haka-tansseilla.
 Christchurchissä on nähty ainakin kahdesti alkuperäiskansa maorien sotatanssi. Toisella kertaa tanssin esitti moottoripyöräjengi, toisella yksittäinen nuori mies.
 Maorit ovat Uuden-Seelannin alkuperäiskansa. Heidän haka-tanssejaan on esitty perinteisesti erilaisissa seremonioissa, esimerkiksi häissä.
 Ennen eurooppalaisten tuloa tanssia käytettiin aloitusseremoniana  tilanteissa, joissa kaksi maoriryhmää tapasi toisensa.
 Ulkomailla haka-tansseista on tullut tunnettuja etenkin Uuden-Seelannin rugby-maajoukkueen pelinaloitusrituaalina.
 Lisää aiheesta:
 Uudessa-Seelannissa muistettiin terrori-iskun uhreja ja osoitettiin tukea muslimiyhteisölle
 "Kaikki hokevat sanaa ennenkuulumaton" - Ylen toimittaja kuvailee tunnelmia Christchurchistä

Maorien haka-taistelutanssit ovat osa Uuden-Seelannin surutyötä


Kerromme kohta lisää.

Poliisi pysäytti vaarallisen hurjastelijan ampumalla renkaaseen Pyhtäällä


Summary: Muun muassa kalaverkkojen hintaa saattaa jatkossa nostaa renkaiden kierrätysmaksun kaltainen jätemaksu.

Vastuulliseen kalastukseen on aina kuulunut se, että risat pyydykset korjataan pois ja hävitetään asianmukaisesti.
 Etenkin keinokuituiset verkot ovat hunningoille jäädessään monella tavalla haitallisia. Verkkoon sotkeutuminen uimareissulla tai sukellettaessa voi olla ihmisellekin hengenvaarallista.
 Osana kertakäyttöisten muovien aiheuttamien ongelmien rajoittamista EU:n direktiivissä on määrätty myös muovisia kalastusvälineitä koskevista toimista.
 – Periaatteessa tämä uusi direktiivi edellyttää, että kalastusvälineet, jotka poistuvat käytöstä, kerätään talteen, eli ne ovat jätettä. Ja sellaiset kalastusvälineet nimenomaan, jotka sisältävät muovia, kertoo neuvotteleva virkamies  Taina Nikula  ympäristöministeriöstä.
 Käytännössä direktiivi tuo tuottajavastuun kalastusvälineisiin. Kyseessä on samantyylinen menettely, mikä jo nykyisin on voimassa muun muassa autonrenkaissa sekä sähkö- ja elektroniikkaromussa.
 – Kuluttajat ostaessaan maksavat, ja sillä katetaan tuotteesta tulevia jätehuoltovelvollisuuksia.
 Suomi esitti vaihtoehtoja
 Kalastusvälineiden osalta Suomi esitti, että direktiivissä olisi keskitytty kolmeen pyydystyyppiin: pystyverkkoon, nuottaan ja ajoverkkoon.
 – Me yritimme kohtuullistaa sitä, mutta Suomen ja eräiden muiden maiden näkökulma ei saanut kannatusta työryhmän työskentelyssä, Nikula sanoo.
 Periaatteessa direktiivin piiriin tulivat kuitenkin kaikki muoviset kalastusvälineet, joita myydään ja valmistetaan ammattimaisesti.
 Nikula kuitenkin arvoi, että aivan pieniä välineitä ei lueta mukaan. Edelleen, esimerkiksi muovia sisältävä maali uistimen pinnassa tuskin siirtää kyseistä viehettä direktiivin piiriin. Myös muun muassa omaan käyttöönsä perhoja sitovat ja pyydyksiä punovat saavat jatkaa entiseen malliin.
 Tuleva eduskunta päättää laajuudesta
 Suomen kannalta keskeinen kysymys on, ulotetaanko muovisia kalastusvälineitä koskevat vaatimukset myös sisävesille. Tähän ei kuitenkaan ole pakkoa.
 – Direktiivin muotoilun mukaan tämä koskee kalastusvälineitä, joita käytetään pyyntiin merialueilla, vahvistaa Nikula.
 Käytännössä muovisia kalastusvälineitä koskevat vaatimukset on pantava kansallisesti täytäntöön kahden vuoden kuluessa direktiivin julkaisusta. Milloin se siis olisi voimassa Suomessa?
 – Sanoisin, että noin kesällä 2021. Näillä näkymin direktiivi julkistaan nyt loppukeväällä tai alkukesällä, arvioi Nikula.
 Lue lisää:
 Hyvästi muoviset pillit, lautaset ja haarukat – EU sopuun kertakäyttöisten muovituotteiden rajoittamisesta

Kertakäyttömuovien rajoittaminen ulottuu tulevaisuudessa myös muovisiin kalastusvälineisiin – Itse sidottu perho on jatkossakin sallittu


Summary: Hetken näytti jo siltä, että dialogi Daniel Ortegan hallituksen ja opposition välillä etenisi.

Poliittisista vangeista näyttää tulleen kynnyskysymys keskiamerikkalaisen Nicaraguan poliittisessa kriisissä.
 Poliisi ampui kyynelkaasua opposition mielenosoittajia kohti lauantaina, kun he vaativat presidentti  Daniel Ortegan  hallituksen vastustajien vapauttamista vankilasta.
 Ortegan alaisuudessa toimiva Nicaraguan poliisi pidätti yli sata mielenosoittajaa pääkaupunki Managuassa.
 Tapahtumat ovat askel taaksepäin Nicaraguan jännitteisessä tilanteessa.
 Nicaraguaa rautaisella otteella hallitseva Ortega ilmoitti alkuvuodesta yllättäen, että hän haluaa aloittaa dialogin opposition kanssa poliittisen kriisin ratkaisemiseksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 International Crisis Group -tutkimuskeskuksen mukaan  syynä suunnanmuutokseen on esimerkiksi hallituksen kannatuslukujen heikkeneminen.
 Toinen syy on kansainvälinen paine Yhdysvaltain, EU:n ja Amerikan valtioiden järjestön OAS:n taholta. Ortega on Venezuelan diktaattorin  Nicolás Maduron  liittolainen, ja Venezuelan tilanne on kiinnittänyt huomiota myös Ortegan asemaan.
 Yhdysvallat on ajanut vallanvaihdosta Venezuelassa, ja se vaikuttaa toivovan samaa Nicaraguassa. Yhdysvallat on Crisis Groupin mukaan uhkaillut Ortegaa pakotteilla, jos poliittinen pattitilanne Nicaraguassa jatkuu.
 Viime vuoden huhti–lokakuussa yli 300 ihmistä kuoli ja tuhansia opposition kannattajia pakeni Nicaraguasta, kun Ortegan hallinto tukahdutti poliittista vastarintaa.
 Oppositio vaatii Ortegan, 73-vuotiaan entisen sandinistikapinallisen eroa. Opposition yhteisrintama pitää hallintoa läpeensä korruptoituneena, väkivaltaisena ja kyvyttömänä johtamaan maata.
 Lisää aiheesta:
 Kahdelle Nicaraguan oppositiojohtajalle yli 200 vuoden vankeustuomiot
 Nicaraguan neuvottelut päätyivät umpikujaan toisena neuvottelupäivänä

Opposition nujertaminen Nicaraguassa jatkuu – poliisi käytti kyynelkaasua mielenosoittajia vastaan


Summary: Rantakiinteistöjen jätevesiremonteille myönnetty reilun kahden vuoden siirtymäaika on osoittautunut liian tiukaksi.

Moneen kertaan haukuttu ja kritiikin jälkeen lievennetty haja-asutusalueiden jätevesisääntely on jälleen kerran tapetilla, ties monettako kertaa 2000-luvulla.
 Tällä kertaa on asialla kesämökkiläisten etujärjestö Vapaa-ajan asukkaiden liitto, joka vaatii jätevesiremonttien siirtymäajalle vuoden jatkoaikaa tämän vuoden lokakuusta. Se edellyttää muutosta pari vuotta voimassa olleeseen lakiin.
 – Määräpäivä 31.10.2019 on osoittautunut riittämättömäksi. Tällöin kaikkien rantakiinteistöjen täytyy täyttää lain vaatimat jätevesien puhdistusvaatimukset. Tämä ns. perustason puhdistusvaatimus koskee edelleen yli 100 000 vapaa-ajan asuntoa, joten Suomesta ei löydy tarpeeksi suunnittelijoita, urakoitsijoita tai materiaalia korjata kaikki nämä kiinteistöt tulevan kesän aikana, huomauttaa Vapaa-ajan asukkaiden liiton uusi puheenjohtaja  Tapio Tervo.
 – Lisäksi on suuri pelko, että jos hyvin moni kiinteistö haluaa tehdä muutoksen samaan aikaan, alan hintakilpailu loppuu välittömästi, Tervo täydentää.
 Käytännössä se voi tarkoittaaa urakkahintojen nousua. Tervon mukaan olemassa olevan jätevesijärjestelmän uudistaminen tai korvaaminen maksaa järjestelmästä riippuen 5 000–10 000 euroa.
 – Korjaukset merkitsevät vapaa-ajan asuntojen omistajille yllättäviä, yhteensä jopa satojen miljoonien eurojen investointeja 31.10.2019 mennessä, Vapaa-ajan asukkaiden liitto ynnää.
 – Siksi Vapaa-ajan asukkaiden liitto ehdottaa, että määräaikaa siirretään 12 kuukaudella 31.10.2020 saakka.
 Laki sorsii iäkkäitä
 Kesämökkiläiset haluavat korjausta myös iäkkäiden huvilanomistajien kohteluun jätevesiremontteihin velvoittamisessa. Lain mukaan viranomaiset voivat lieventää jätevesiremonttien vaatimuksia 1943 tai aiemmin syntyneiltä, mutta se koskee vain vakituisesti asuvia. Tervon mukaan ikälievennys tulisi ulottaa koskemaan myös vapaa-ajan asukkaita.
 – Säädös syrjii iäkkäitä vapaa-ajan asukkaita, joilla ei ole mahdollisuutta vastaaviin poikkeuksiin, Vapaa-ajan asukkaiden liitto huomauttaa.
 – Vapaa-ajan asuntojen omistajat ovat keskimäärin varsin iäkkäitä, joten lain tarkoittamia iäkkäiden omistamia kiinteistöjä on paljon. Vapaa-ajan asuntoja käytetään keskimäärin noin 80 vuorokautta vuodessa, joten jätevesien määrä on vain noin 20 prosenttia pysyvien asuntojen jätevesistä, Tervo huomauttaa.
 Muutosehdotus ministeriöön
 Vapaa-ajan asukkaiden liitto lähettää alkuviikosta muutosehdotuksensa ympäristöministeriölle. Mahdolliset pykäläviilaukset siirtyvät vaalien jälkeisen hallituksen harkittavaksi.
 Alkuperäinen hajajätevesiasetus tuli voimaan 2004, mutta sen määräyksiä pidettiin kohtuuttomina. Niinpä pykäliä kohtuullistettiin 2011. Silti moni jäi sitkeästi odottamaan lisälievennyksiä, vaikka siirtymäaikoja pidennettiin. Nykyinen säädösversio astui voimaan kaksi vuotta sitten 3.4.2017.
 Kymmenettuhannet syrjäkylien jätevesiremontit myöhästyvät – siirtymäaikaa jäljellä enää reilu vuosi
 Kiistelty jätevesisääntely astuu voimaan tänään – alkaako taas purnausralli?
 Ympäristöministerien iisakinkirkko, jätevesisääntely tuli maaliin – Lehtomäki kovimmassa kiirastulessa

Jätevesisääntely nostattaa taas myrskyä –  Kesämökkiläiset vaativat vuoden jatkoaikaa jätevesiremonteille ja ikäarmahdusta


Summary: Neiti Lincoln -vuohi vannoi virkavalan ja painoi sorkanjälkensä kaupungin asiakirjoihin.

2 500 asukkaan pikkukaupunki Yhdysvaltain Vermontin osavaltiossa on valinnut kunniapormestarikseen vuohen.
 Fair Havenillä ei ole varsinaista pormestaria. Kaupungin asiainhoitaja sai idean, että lapsille järjestetään leikkimielinen pormestariäänestys ehdokkaina 16 eläintä.
 Samalla kerättiin rahaa uuden leikkipuiston rakentamiseen ja lisättiin lasten tietoisuutta paikallispolitiikasta.
 Mara Lincoln -vuohea vastaan kilpaili useita koiria ja kissoja.
 Lincoln vannoi virkavalansa tiistaina. Se painoi sorkanjälkensä kaupungin asiakirjoihin. Vuohen virkakausi kestää vuoden ajan, minkä jälkeen sille valitaan seuraaja.
 Asiasta kertoo  yhdysvaltalainen CBS-uutiskanava .

Vuohesta tuli vermontilaisen pikkukaupungin kunniapormestari