Summary: Clooney oli yksi Nordic Business Forum -tapahtuman pääpuhujista. – Eri puolilla maailmaa on otettu askelia taakse, mutta olen optimistinen, Clooney totesi.

Tunnelma Helsingin Messukeskuksen seminaarihallissa alkaa sähköistyä, kun  George Clooneyn  vuoroon on varttitunti aikaa. Nordic Business Forum -tapahtuman yleisilmapiiriä voisi sen sijaan luonnehtia kansainväliseksi ja rennoksi. Tänne on tultu inspiroitumaan ja verkostoitumaan, mutta myös viihtymään.
 George Clooney tunnetaan Hollywood-tähtenä ja ihmisoikeusaktivistina, joka työskentelee myös liike-elämässä. Hänet on valittu useaan otteeseen maailman seksikkäimmäksi mieheksi. Lue lisää:   Hurmurinäyttelijä George Clooney on hyödyntänyt kuuluisuutta tehdäkseen maailmasta paremman paikan – aina hän ei kuitenkaan ole siinä onnistunut Helsingin Messukeskuksessa Clooney keskustelee tarinankerronnasta, brändäyksestä ja ihmisen jälkeensä jättämästä perinnöstä (storytelling, branding and legacy). Nordic Business Forum on vuosittain Helsingissä järjestettävä liike-elämän konferenssi. Tapahtumassa ovat puhuneet aiempina vuosina muun muassa  Barack Obama ,  Arnold Schwarzenegger ,  Al Gore  ja  Sir Richard Branson . Normaalihintaiset liput tapahtumaan maksavat noin 1 600 eurosta lähes 4 000 euroon.
 Clooney ja tapahtuman muut merkkivieraat esiintyvät tilassa, joka on mittasuhteiltaan valtava. Järjestäjän mukaan paikan päällä on 7 000 kävijää, minkä lisäksi suoratoistolähetykset keräävät noin 20 000 katsojaa.
 Seinällä mainostetaan viime hetken lippuja. Sellainen irtoaa halvimmillaan vajaalla tuhannella eurolla. Normaalihintaiset liput tapahtumaan maksoivat noin 1 600–4 000 euroa. Hintavimmalla lipulla irtoaa paikka eturivissä sekä muun muassa tapaamiset ja yhteiskuvamahdollisuudet mediapersoona  Randi Zuckerbergin  sekä George Clooneyn kanssa.
 Clooneyn pian alkavalle esiintymiselle on varattu tunti aikaa.
 Nordic Business Forumin lava valmiina George Clooneyn esiintymiseen. Henrietta Hassinen / Yle
 3, 2, 1... Clooneyn vuoro
 Odotusaika, jota seurataan valtavilta näytöiltä, hupenee kohti nollaa. Valot sammuvat. Juontajat saapuvat puhumaan mukavia ja muistuttavat Clooneyn menestyksestä myös bisneksessä.
 Yleisö syttyy. Nyt on Clooneyn vuoro. Sisään tullaan kuin rockkonsertissa. Hollywood-tähteä haastattelee italialaistoimittaja  Francine Lacqua .
 Alkajaisiksi Clooney kiinnittää huomionsa keskustelijoiden välissä palavaan "takkatuleen".
 – Mehän voisimme syttyä palamaan, hän hauskuttaa yleisöä.
 Alun jutustelun aikana selviää, että Clooneyn mielestä on huvittavaa, kuinka ihmiset luulevat tuntevansa hänet vain sillä perusteella, että hän esiintyy televisiossa ja elokuvissa.
 Pian keskustelu kääntyy suurempiin teemoihin. Clooneylle on itsestään selvää, että hän käyttää julkisuuttaan hyödyksi hänen mielestään tärkeiden asioiden edistämiseen.
 – Ajatus on peruja nuoruudestani. Minut kasvatettiin niin, että ihmiset ottavat osaa yhteiskunnalliseen keskusteluun ja yrittävät vaikuttaa asioihin. Siihen kuuluu onnistumisen lisäksi epäonnistumiset, mutta se kannattaa.
 Lämminhenkisesti esiintynyt Clooney voitti yleisön puolelleen. Henrietta Hassinen / Yle
 Piikki Donald Trumpille
 Keskustelun rakenne on vuorotellen kevyttä ja painavaa.
 Clooney kertoo, kuinka näyttelijä  Brad Pitt  kosti vanhan jekutuksen  Ocean's Twelve  -elokuvan kuvauksissa. Pitt levitti huhuja, joiden mukaan Clooney olisi varsin epämiellyttävä ihminen. Italialaislehdistö uutisoi, kuinka Clooney olisi muka sanonut, ettei hän halua ihmisten katsovan häntä silmiin kuvausten aikana.
 Anekdootit purevat yleisöön. On asiasisällön vuoro.
 Miten muuttaisit maailmaa juuri nyt, haastattelija kysyy.
 – Muutettavaa on paljon. Elämme omituisia aikoja. Eri puolilla maailmaa on otettu askelia taakse. Olen silti optimistinen sen suhteen, että löydämme kaikesta huolimatta keinot ottaa askeleita myös eteenpäin.
 Clooney on sitä mieltä, että maailmassa riittää ongelmia, mutta tulevaisuuden suhteen hän on optimistinen. Henrietta Hassinen / Yle
 Clooney kääntää keskustelun Yhdysvaltoihin. Hän muistuttaa Watergate-skandaalista ja presidentti  Richard Nixonista .
 – Asiat ovat olleet huonomminkin, usko tai älä. Nixonin aikaan vastassa oli älykkäitä ihmisiä. Nyt Valkoisessa talossa ei ole yhtä fiksuja kavereita, Clooney heittää piikin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpille .
 "Uskalla epäonnistua"
 Keskustelu kääntyy säännöllisesti Clooneyn perheeseen, erityisesti hänen vaimoonsa, asianajaja  Amal Clooneyhin .
 – Hän on paras kumppani jonka voin itselleni kuvitella. Olemme onnekkaita, että löysimme toisemme. Tunnemme niin joka päivä. Riitelemme tuskin koskaan, Clooney kertoo.
 Ikisinkuksi aikoinaan luultu Clooney kertoo saavansa vaimoltaan arkisia vinkkejä.
 – Hän on hyvä sanomaan, että aikaa on järjestettävä myös itselle.
 Yksi keskustelun teemoista on yksittäisen ihmisen jättämä perintö, siis legacy.
 – En tiedä, onko sellainen totta. Toki on ihmisiä, jotka todella muuttavat maailmaa. Minun versioni siitä on osallistua tällaisiin keskusteluihin ja yrittää niiden avulla tehdä maailmasta vähän parempi.
 Tarinankerronnan tärkeys on tullut Clooneylle tutuksi elokuvamaailmasta: hyvästä käsikirjoituksesta saa huonon elokuvan, mutta huonosta käsikirjoituksesta ei saa hyvää elokuvaa.
 Ajatus pätee arkielämässä.
 – Olen yhä kiinnostunut hämmästyttävän monista asioista, ja uudet ideat saavat minut syttymään, vaikka ne tuntuisvat aluksi hölmöiltä.
 Clooney kevensi keskustelua anekdooteilla. Henrietta Hassinen / Yle
 Esimerkiksi sopii tequilabisnes, jota Clooney piti ensialkuun käsittämättömän typeränä ideana.
 – Pistimme siihen yhtiökumppanini kanssa 300 000 dollaria mieheen. Neljän vuoden kuluttua myimme yrityksen miljardilla dollarilla.
 Heittäytyminen uusien ideoiden edessä vaatii rohkeutta. Siihen auttaa Clooneyn mukaan onnistumisen ja epäonnistumisen välisen dynamiikan ymmärtäminen.
 – Epäonnistumisen jälkeen on kaksi vaihtoehtoa. Joko jäät säälimään itseäsi loppuelämäsi ajksi, tai sitten nouset ja jatkat eteenpäin.
 Ensi viikolla Clooney aloittaa uuden elokuvan kuvaukset Islannissa ja Englannissa. Sen jälkeen vuorossa on kahdeksanosaisen Watergate-skandaalista kertovan sarjan kuvaukset.
 Niidenkin kanssa on vain yritettävä.
 – Istun herran jestas tässä avotulen vieressä. Siinä vasta mahdollisuuksia epäonnistua, Clooney päättää.
 Yle seurasi George Clooneyn keskustelua Nordic Business Forumissa. Seuranta on päättynyt.

Hollywood-tähti George Clooney esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa: "Elämme omituisia aikoja"


Summary: Sisämarkkinakomissaariksi ehdolla ollut Sylvia Goullard on joutunut selittelemään avustajan palkkaukseen liittyvää skandaalia.

EU-parlamentin valiokunnat ovat tyrmänneet Ranskan komissaariehdokkaan  Sylvie Goulardin  äänin 29–82. Ranska saattaa joutua nyt vaihtamaan ehdokasta.
 Euroopan parlamentin nikottelu on suora näpäytys Ranskan presidentille  Emmanuel Macronille , jonka luottonaisena Goulard tunnetaan. Sisämarkkinakomissaariksi ehdolla ollut Goulard joutui aiemmin eroamaan Ranskan puolustusministerin paikalta avustajan palkkaukseen liittyneen skandaalin takia.
 Samat epäselvyydet herättivät kysymyksiä torstaina, kun Goulard kävi Euroopan parlamentin teollisuus- ja sisämarkkinoiden valiokuntien kuultavana. Hänet oli kutsuttu kuulemiseen toista kertaa, koska aiemmat vastaukset eivät tyydyttäneet meppejä.
 Skandaalissa on kyse Euroopan parlamentin avustajapalkkion maksamisesta henkilölle, joka oli töissä kotimaassa. Sääntöjen mukaan tämä on kiellettyä, ja Goulard on maksanut 45 000 euroa takaisin Euroopan parlamentille. Kysymyksiä on herättänyt myös Gouldardin toimiminen aiemmin asiantuntijana amerikkalaiselle ajatuspajalle.
 Euroopan komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  joutuu ottamaan parlamentin kannan vakavasti, koska hän tarvitsee vielä parlamentin tuen uudelle komissiolle.
 Macron kommentoi EU:n valiokuntien äänestystä sanomalla, että Goulard on "poliittisen pelin uhri". Hän aikoo keskustella asiasta von der Leyenin kanssa.
 Parlamentti äänestää komissiosta kokonaisuudessaan 23. lokakuuta.

Ranskan komissaariehdokas ei kelvannut EU-parlamentin valiokunnille – näpäytys Macronille


Summary: Keskisuomalainen-konserni ilmoitti asiasta tänään pörssitiedotteella.

Keskisuomalainen Oyj suunnittelee sanomalehtipainamisen uudelleenjärjestelyä. Sen tytäryhtiö Hämeen Lehtipaino Oy on käynnistämässä tähän liittyviä yt-neuvotteluita.
 Neuvotteluissa tutkitaan mahdollisuuksia tehdä rakenteellisia muutoksia ja uudelleenjärjestelyjä Keskisuomalainen-konsernin sanomalehtipainojen toimintaan.
 Konserni suunnittelee lehtipainojen määrän vähentämistä ja toiminnan tehostamista.
 Toteutuessaan suunnitelma johtaa Hämeenlinnan sanomalehtipainon sulkemiseen. Uudelleenjärjestelyllä tavoitellaan noin miljoonan euron tehostamishyötyjä, jotka toteutuisivat täysimääräisesti vuonna 2021. Mahdolliset osa-aikaistamiset ja irtisanomiset koskevat enintään 22 henkilöä.
 Keskisuomalainen Oyj:llä on tällä hetkellä kuusi sanomalehtipainoa kolmessa yhtiössä. Lehtisepät Oy:llä on painot Jyväskylässä, Pieksämäellä, Tuusulassa sekä Lahdessa. Hämeen Lehtipaino Oy:llä on paino Hämeenlinnassa ja Kaakon Viestintä Oy:n paino sijaitsee Kouvolassa.
 Hämeen Lehtipainossa painetaan nyt muun muassa Aamupostia sekä ilmaisjakelulehtiä Turkulainen ja Tamperelainen.

Keskisuomalaisen tytäryhtiö aloittaa yt-neuvottelut: Hämeenlinnan sanomalehtipaino aiotaan sulkea


Summary: Suomi on vienyt viime vuosina Turkkiin myös ammuksia, mutta suurin osa viennistä on suojausterästä.

Suomen puolustustarvikkeiden vienti Turkkiin on noussut nopeasti viime vuosina. Vuonna 2018 Turkki oli myönnetyissä vientiluvissa Suomen tärkein kohdemaa euromääräisesti mitattuna.
 Aseviennin eettisyys on noussut keskusteluun, kun Turkki on hyökännyt Syyriaan. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) mukaan valtioneuvosto  ei tule myöntämään uusia asevientilupia Turkkiin tai muihin sotaa käyviin maihin .
 Suomi on kuitenkin vienyt muutaman vuoden aikana kymmenien miljoonien eurojen edestä puolustustarvikkeita nyt toiseen maahan hyökänneeseen valtioon. Luvut selviävät puolustusministeriön asevientitilastoista.
 Lähde: Puolustusministeriö. Juha Rissanen / Yle
 Uusien vientilupien jäädyttäminen ei tarkoita, että Suomen asevienti Turkkiin lakkaa välittömästi, vaan se voi lähtökohtaisesti jatkua tähän asti myönnettyjen asevientilupien turvin. Tuotteesta ja sopimuksesta riippuen vienti on voitu jaksottaa toteutumaan esimerkiksi 3–4 vuoden aikana.
 Sen voin todeta, että aivan yksinkertaista lupien peruuttaminen ei ole.  puolustusministeri Antti Kaikkonen
 Kaikki vientiluvat eivät johda toteutuneisiin kauppoihin. Asekauppaa seuraavan SaferGlobe-tutkimusverkoston seurannan mukaan esimerkiksi vuosina 2004–2014 lupia myönnettiin noin 1,7 miljardin euron arvosta, mutta toteutunutta vientiä oli 1,2 miljardin euron arvosta.
 Ministeriö: Kasvu ei välttämättä tietoisen politiikan seurausta
 Puolustusministeriön mukaan Turkin-viennin kasvu ei niinkään tarkoita sitä, että Suomi olisi tehnyt tietoisen päätöksen viedä Turkkiin enemmän puolustustarvikkeita. Vientiä säätelevät kysynnän ja tarjonnan lait.
 Lisäksi Suomen asevienti on sen kokoista, että jo yksittäinen iso suojausteräksen vientitoimitus voi mullistaa yhden vuoden tilastot.
 – Silloin näyttää ulospäin siltä, että politiikassa olisi jotakin muuttunut, mutta se ei välttämättä ollenkaan ole niin, sanoo erityisasiantuntija  Selina Kangas  puolustusministeriöstä.
 Lähde: Puolustusministeriö. Juha Rissanen / Yle
 Viimeisin asevientilupa Turkkiin myönnettiin vasta kolme viikkoa sitten. Luvan sai miehittämättömiin ilma-aluksiin erikoistunut tamperelainen Robonic Oy.
 Yhtiölle myönnettiin viedä ilma-alusten lähetysalustoja varaosineen ja tukipalveluineen. Vientiluvan mukaan tarvikkeita käytetään lennokkien lähettämiseen ilmapuolustusjärjestelmien käyttöä harjoiteltaessa. Sen perusteella lennokeita ei käytetä esimerkiksi drooni-iskuihin.
 Lisäksi heinäkuussa vientiluvan sai oululainen laseretäisyysmittareita valmistava Noptel. Yhtiö vie Turkkiin valvontalaitteissa ja -järjestelmissä käytettäviä mittausmoduuleita. Noptel nousi otsikoihin myös vuonna 2015, kun sen  kerrottiin vieneen mittareitaan sotaa käyvään Ukrainaan .
 Ammusfirman hakemus evättiin syyskuussa
 Ennen kuin yritys voi saada luvan viedä puolustustarvikkeita Suomesta, puolustusministeriö selvittää esimerkiksi tuotteiden käyttötarkoituksen tarkkaan. Viimeksi syyskuussa suomalaisyrityksen hakemus viedä ampumatarvikkeita Turkkiin hylättiin.
 – Mutta yleisesti ottaen kielteisiä päätöksiä tulee harvoin. Hakijat yleensä selvittävät itsekin, millaiset edellytykset luvan saamiselle on, Selina Kangas sanoo.
 Lähde: Puolustusministeriö. Juha Rissanen / Yle
 Suomi on vienyt suurimmaksi osaksi tarvikkeita, jotka on luokiteltu "panssarointi- tai suojavarustukseksi sekä suojarakenteiksi ja -komponenteiksi".
 Luokitteluun kuuluvat myös kypärät ja suojavarusteet, mutta Suomen viennistä valtaosa on ollut suojausteräksestä, jota käytetään esimerkiksi panssaroituihin autoihin.
 On eri asia viedä panssarivaunuja kuin kiikareita.  Puolustusministeri Antti Kaikkonen
 Suojausterästä ovat vieneet Suomesta Turkkiin ainakin SSAB Europe ja Miilux. SSAB:n vuoden 2015 vientiluvissa loppukäyttäjänä oli turkkilainen yritys, joka valmistaa luodinkestäviä ovia.
 Lisäksi Suomi on vienyt pienessä määrin tarvikkeita erilaisten myrkyllisten kemiallisten, biologisten tai radioaktiivisten aineiden tunnistamiseen.
 Lapua sai luvan ammusten myymiseen erikoisjoukoille 2015
 Suomen viemä materiaali ei kuitenkaan ole pelkästään puolustuksellista. Esimerkiksi vuonna 2015 Nammo Lapua sai luvan viedä 76 200 patruunaa.
 Jos kauppa toteutui, ammukset päätyivät Turkin erikoisjoukkojen käyttöön. Kun tutkimusverkosto SaferGlobe kysyi Nammo Lapualta patruunaviennistä Turkkiin,  yhtiö kieltäytyi kommentoimasta . Tätä juttua varten yhtiötä ei tavoitettu. Vuoden 2015 tilastojen mukaan Suomesta vietiin patruunoita Turkkiin, mutta tilastosta ei selviä, oliko kyseessä sama erä.
 Vuonna 2018 Turkin osuus Suomen puolustustarvikkeiden toteutuneesta viennistä oli 13,23 prosenttia. Vielä 2010-luvun alussa  Turkki ei kuulunut lähellekään Suomen tärkeimpiin kohdemaihin  puolustustarvikkeiden viennissä.
 EU:ssa periaatteena on, että aseita ei myydä kohteeseen, jossa  niitä käytetään ihmisoikeuksien loukkaamiseen .  Rauhanpuolustajien  ja SaferGloben mukaan periaatetta ei ole kuitenkaan aina noudatettu käytännössä,  esimerkiksi Jemenin suhteen .
 Kaikkonen: Selvitämme, voiko vanhoihin lupiin vielä puuttua
 Puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) sanoo Suomen selvittävän nyt, onko jo myönnettyjä lupia mahdollista tarkastella uudelleen.
 – Mutta sen voin todeta, että aivan yksinkertaista lupien peruuttaminen ei ole. Seuraamme tässä myös muiden EU-maiden käytäntöjä.
 Kaikkonen muistuttaa, että kotimainen puolustustarviketeollisuus on tärkeää myös Suomen oman puolustuskyvyn kannalta. Ja kun tarvikkeita viedään, on merkitystä kohdemaan lisäksi myös vietävällä tuotteella.
 – On eri asia viedä panssarivaunuja kuin kiikareita.
 Lue myös:
 Tuhannet siviilit paenneet rajaseudun kodeistaan Syyriassa – "Näimme kaksi panssarivaunua kylän edustalla, pelkäsimme lastemme puolesta ja lähdimme"
 Mitä tiedämme nyt: Yön aikana Turkin maahyökkäys eteni, Isis-vankeja siirretty toiseen paikkaan pakojen estämiseksi
 Suomen asekauppa Lähi-itään moninkertaistunut – "eletään poikkeuksellisia aikoja"

Tällaista on Suomen asevienti Turkkiin – luvut kovassa kasvussa, vihreää valoa muun muassa ammusten myymiselle Turkin erikoisjoukoille


Summary: Talous on hiipumassa. Jäävätkö hallituksen haastavat työllisyystavoitteet haaveiksi? Ykkösaamussa lauantaina työministeri Timo Harakka (sd.).

Hallituksen tavoitteena on nostaa Suomen työllisyysaste 75 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä. Uusia työpaikkoja pitäisi syntyä 60 000.
 Työllisyys on hallituksen politiikan keskeinen elementti. Työllisyyden kehityksestä riippuu, miten Suomen talouden tila kehittyy. Työministerin tehtävä on todennäköisesti hallituksen haastavin.
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 12.10. klo 10.05 on työministeri Timo Harakka (sd.). Pirjo Auvinen haastattelee.
 Harakalle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai allaolevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Timo Harakka: Mitä haluat kysyä?


Summary: Samaan aikaan SRV ennakoi, että liikevaihto kasvaa viime vuodesta.

Rakennusyhtiö SRV antaa tulosvaroituksen ja arvioi, että koko kuluvan vuoden operatiivinen liikevoitto muodostuu tappiolliseksi. Aiemmin yhtiö oli ennakoinut, että liikevoitto olisi parempi kuin vuonna 2018 ja plussan puolella.
 SRV ilmoittaa alentavansa näkymiään johtuen Venäjän sijoituksiin kohdistuvista arvonalennuksista ja kateheikennyksistä, joihin kuuluvat muun muassa Helsingissä sijaitsevan Redin Majakan tornitalon viivästymisestä aiheutuvat arvioitua suuremmat lisäkustannukset.
 SRV ennakoi, että tämän vuoden liikevaihto kasvaa vuoteen 2018 verrattuna, jolloin se oli 960 miljoonaa. Viime vuonna operatiivinen liikevoitto oli 10 miljoonaa euroa tappiolla.
 Yhtiö julkistaa seuraavan osavuosikatsauksensa torstaina 31. lokakuuta.

SRV antaa tulosvaroituksen – Venäjä ja Redin tornitalo painavat tuloksen tappiolle


Summary: Sotatoimien jalkoihin uhkaa jäädä kurditaistelijoiden lisäksi myös pakolaisia ja Isis-vankeja.

Turkki hyökkäsi keskiviikkona kurdijoukkojen valvomalle alueelle Pohjois-Syyriaan.
 Turkki on tehnyt ilmaiskuja, tulittanut rajaseudun asutuskeskuksia ja lähettänyt maajoukkoja rajan yli. Kymmenettuhannet siviilit ovat joutuneet lähtemään pakoon kodeistaan.
 Turkin tavoittelee Syyrian rajalle 32 kilometrin syvyistä turvavyöhykettä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Turkki on halunnut pitkään luoda Syyrian puolelle rajaa erillisen alueen, jota maan presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  kutsuu ”turvallisuusvyöhykkeeksi” . Alueen on tarkoitus ulottua 32 kilometrin päähän rajasta, koko 480 kilometriä pitkän rajan pituudelta.
 Hyökkäys keskittyi torstaina Tal Abayadin ja Ras al-Ainin kaupunkien väliselle vajaan 100 kilometrin osuudelle.
 Turkki haluaa puskea Syyrian puolella järjestystä pitäneet kurdijoukot kauemmas rajasta. Maa pitää kurdien YPG-joukkoja terrorijärjestönä.
 Aikomuksena on asuttaa alueelle osa Turkin puolelle tulleista 3,6 miljoonasta syyrialaispakolaisesta.
 Rajaseudulla on lukuisia kaupunkeja ja kyliä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Kurdien valvoma Pohjois-Syyria on menestystarina Syyrian muihin osiin verrattuna, sanoo alueella useasti käynyt Ylen ulkomaantoimittaja  Tom Kankkonen .
 Hänen mukaansa siellä on viime vuosina ollut verrattain rauhallista ja toimiva hallinto, eivätkä yhdeksättä vuotta jatkuvan sisällissodan taistelut ole tuhonneet seutua kovin pahasti.
 Raja-alue on lännessä kuivaa ja aavikkoista tasankoa, idässä se on vehreää ja kumpuilevaa metsämaastoa.
 Kymmenissä kaupungeissa ja kylissä asuu satojatuhansia ihmisiä. Suurimman kaupungin Kamishlin asukasluvuksi arvioitiin ennen Syyrian sotaa 200 000 ihmistä.
 Kurdien hallitsemassa Pohjois-Syyriassa arvioidaan asuvan tätä nykyä kahdesta kolmeen miljoonaa ihmistä. Tarkkoja tietoja ei ole, koska alueella asuu satojatuhansia muualta Syyriasta tulleita pakolaisia.
 Pakolaisleireillä on kymmeniä tuhansia ihmisiä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Raja-alueella on myös useita pakolaisleirejä, joissa elää kymmeniätuhansia sotaa paenneita syyrialaisia.
 Niistä kolmessa – Rojin, Ain Issan ja al-Holin leireissä – asuu myös äärijärjestö Isisin taistelijoiksi epäiltyjen perheenjäseniä.
 Roj ja Ain Issa ovat Turkin havitteleman suojavyöhykkeen sisällä. Sen sijaan noin sadan kilometrin päässä Turkin rajasta sijaitseva al-Hol jää sen ulkopuolelle.
 Al-Holissa olevien vajaan 70 000 ihmisen joukossa on myös kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan.
 Kurdijohtoiset SDF-joukot kertovat pitävänsä vankinaan yli 12 000 Isisin jäsentä, joista ainakin 4 000 on ulkomaalaisia taistelijoita. Vankiloita kerrotaan olevan seitsemän, ja niistä osa on lähellä Turkin rajaa.
 Kurdiviranomaisten mukaan Turkki tulitti torstaina Kamishlin rajakaupungissa sijaitsevaa Chirkinin vankilaa, jossa on taistelijoita 60 eri maasta.
 Kurdien mukaan hyökkäys on omiaan heikentämään vankiloiden vartiointia.
 Lue lisää:
 Turkin presidentti Erdoğan uhkaa päästää 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista Eurooppaan – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Tuhannet siviilit paenneet rajaseudun kodeistaan Syyriassa – "Näimme kaksi panssarivaunua kylän edustalla, pelkäsimme lastemme puolesta ja lähdimme"
 Huoli Isis-vankien vapautumisesta Syyriassa kasvaa – CNN: "Isis-Beatlesin" jäsenet Yhdysvaltain armeijan hallussa

Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi


Summary: Presidentin ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta kokoontuu Ylen tietojen mukaan perjantaina käsittelemään Turkin hyökkäystä Syyrian alueelle.

Ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta

Ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) mukaan turvattomuus on lisääntynyt al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa Turkin eilen aloittaman hyökkäyksen seurauksena. Leirillä pidettävien joukossa on kymmeniä Suomen kansalaisia: naisia ja lapsia.
 – Al-Holin leiri on noin 60 kilometrin päässä Turkin ja Syyrian rajavyöhykkeestä, eikä sinänsä suoraan ole sotatoimialueella. Mutta kun kurdit mobilisoivat omaa vastarintaa (Turkkia vastaan), he joutuvat vähentämään väkeä sekä vankiloiden valvonnasta että mahdollisesti al-Holin leirin valvonnasta. Silloin tietysti leirin tilanne muuttuu turvattomammaksi, Haavisto kertoo.
 Haaviston mukaan al-Holin leirillä toimii tällä hetkellä noin 30 kansainvälistä järjestöä, mukaan lukien YK-järjestöt. Suomi on ollut niihin yhteydessä ja kuullut, että turvattomuus on lisääntynyt myös kansainvälisten työntekijöiden keskuuudessa.
 – Pyrimme tietysti ylläpitämään avun jatkumisen leirille. Seuraamme tilannetta päivittäin.
 Pekka Haavisto Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Haaviston mukaan Suomi on antanut humanitääristä apua, jotta tilanne leirillä olisi siedettävä.
 – Olemme myös tehneet hyvin selväksi Syyrian kurdiviranomasille tai -tahoille, että Suomen kansalaisilla on aina oikeus palata Suomeen silloin, kun heitä ei syytetä mistään toimista. Se on ollut meidän kantamme tähän tilanteeeen.
 Haavisto sanoo, että sikäli kuin suomalaiset päästetään asioimaan edustustoihin, niin ilman muuta heille kirjoitetaan tarvittavat matkustusasiakirjat, joihin he ovat oikeutettuja.
 – Toistaiseksi meidän viranomaisilla ei ole ollut pääsyä al-Holin leirille, jotta olisimme suoraan voineet antaa apua näille henkilöille.
 Andersson vaatii tarkastelua
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Andersson  katsoo, että Suomen pitää tarkastella  al-Holin leirillä olevien , yhteensä kymmenien suomalaisten naisten ja lasten tilannetta uudestaan, koska tilanne on muuttunut  Turkin eilisen Syyria-iskun seurauksena .
 Ylen tiedon mukaan presidentin ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen ministerivaliokunta kokoontuu perjantaina käsittelemään Turkin hyökkäystä Syyrian alueelle.
 – Nähdäkseni nopeasti pitäisi tarkastella, miten hyökkäys vaikuttaa alueella olevien ihmisten näkökulmasta. Tässä saattaa hyvinkin käydä niin, että kurdit tarvitsevat kaikki irrotettavat ihmiset vastaukseksi Turkin käynnistämiin sotatoimiin. Silloin on iso kysymys, miten käy leirien hallinnolle tai vankiloiden ylläpitämisen, Andersson pohtii.
 Li Andersson Mårten Lampén / Yle
 Pitäisikö Suomen pyrkiä hakemaan Suomen kansalaiset, naiset ja lapset, pois al-Holin leiriltä nyt, kun tilanne on muuttunut?
 – Mielestäni on tärkeätä käydä koko hallituksen tasolla keskustelu siitä, millä tavalla Turkin hyökkäys nyt muuttaa tilannetta ja mikä on käytännön tilanne paikan päällä. Sitten tehdään linjaratkaisut yhdessä ja yhteistyössä ja sen mukaan mennään, Andersson painottaa.
 Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.), onko Suomen suhtautuminen al-Holin leiriin muuttumassa?
 – Olemme jatkuvasti pitäneet esillä sitä, että olemme hallituksena etsineet keinoja, miten näitä lapsia voitaisiin parhain keinoin auttaa. Lapsen oikeuksien sopimus velvoittaa myös Suomen valtiota. Seuraamme tilannetta ja sen mukaan toimimme.
 Maria Ohisalon mukaan Suomi seuraa tilannetta.  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Ohisalon mielestä Turkin tilanne on kaikkinensa erittäin järkyttävä ja ihmiset ovat hädässä. Ohisalon mukaan eteen voi tulla tilanne, jossa eurooppalaisten valtioiden täytyy yhdessä miettiä, kuinka kävisi, jos yhä useampi pakolainen lähtee liikkeelle alueelta Turkin presidentin uhkausten mukaisesti.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on uhannut, että Turkki päästää  Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista , jos Euroopan maat leimaavat Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueelle miehitykseksi.
 – Ihmisoikeuksien on toteuduttava ja ihmisiä on autettava. Toivottavasti oikeusvaltiot Euroopan unionissa ovat valmiita auttamaan näitä ihmisiä.
 Ohisalon mukan Suomi on vuosien 2015–2016 kokemuksista ottanut opikseen ja tietää kuinka toimitaan, jos vastaava tilanne iskee uudestaan päälle.
 Taistelupaikoille 70–80 km
 Al-Holin leiristä on matkaa Turkin turvallisuusvyöhykkeeksi nimeämälleen alueelle noin 50–60 kilometriä ja lähimmille taistelupaikoille Qamishliin 70–80 kilometriä .
 Al-Holin leiriin on koottu naisia ja lapsia terroristijärjestö Isisin aiemmin hallitsemalta alueelta. Joukossa on Ylen tietojen mukaan yksitoista suomalaista äitiä ja kolmisenkymmentä suomalaista lasta.
 Al-Holin leirissä on noin 70 000 ihmistä, joista noin 20 000 Isis-taisteilijoiden perheenjäseniksi epäiltyä on suljettu kurdisotilaiden vartioimalle alueelle. Heistä noin 11 000 on muualta kuin Syyriasta ja Irakista.
 Lisää aiheesta:
 Al-Holin leirillä ammuskelua ja paloittelusurma - suomalaisnaiset ja järjestöt kertovat huononevasta turvallisuustilanteesta
 Oikeuskansleri: Hallitus on toiminut lainmukaisesti Syyrian leireillä olevien kotiuttamisasiassa
 Suomi tuomitsee Turkin hyökkäyksen Syyriaan – asevientiluvat Turkkiin jäädytetään
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu

Ulkoministeri Haavisto: Turvattomuus lisääntynyt al-Holin leirillä – alueella kymmeniä suomalaisia naisia ja lapsia


Summary: Saksan oikeusministerin mukaan äärioikeistolaisuus on muuttunut Saksassa yhä väkivaltaisemmaksi.

Saksan liittovaltion syyttäjä uskoo, että Hallen kaupungin keskiviikkoisesta iskusta epäilty mies suunnitteli joukkomurhaa synagogaan.
 Miehen autosta löytyi yhteensä neljä kiloa räjähteitä.
 Mies ei kuitenkaan päässyt sisälle synagogaan, jossa oli useita kymmeniä ihmisiä. Hän ammuskeli kadulla ja kebabravintolassa. Kaksi ihmistä kuoli ja useita haavoittui.
 Syyttäjä  Peter Frank  uskoo,, että 27-vuotias epäilty halusi iskulleen maailmanlaajuisen vaikutuksen  julkaisemalla siitä videokuvaa  internetissä. Frank toteaa, että isku oli terrorismia.
 Miestä epäillään kahdesta murhasta ja yhdeksästä murhayrityksestä.
 Frank sanoo, että avoimena on useita kysymyksiä, muun muassa se, miten mies radikalisoitui. Vielä selvitetään myös, miten hän sai aseiden ja räjähteiden valmistamiseen tarvittavat materiaalit, sekä tiesikö joku hänen suunnitelmistaan.
 Ministeri haluaa vihapuheen kuriin
 Isku on herättänyt Saksassa keskustelua äärioikeiston aiheuttamasta uhasta sekä lisääntyneestä juutalaisvastaisuudesta.
 Oikeusministeri  Christine Lambrecht  (SPD) toteaa, että äärioikeistolaisuus on yksi suurimmista nykyisistä uhkista Saksassa,  kertoo muun muassa Der Tagespiegel -lehti.  Hänen mukaansa se on muuttunut yhä väkivaltaisemmaksi ja aggressiivisemmaksi.
 Ministeri huomauttaa, että se alkaa usein sanoista, ja niitä seuraavat teot. Hän haluaakin, että internetalustat velvoitettaisiin estämään äärioikeistolaisten ilmausten julkaiseminen.
 Lue myös:
 Saksan synagogaiskijä julkaisi teostaan videon – iskua ennakoitiin jo viikko sitten juutalaisvastaisessa manifestissa

Syyttäjä: Hallen synagogaiskun tekijä suunnitteli joukkomurhaa – autossa neljä kiloa räjähteitä


Summary: Ennenkin on selvitty, joten jatkossakin selvitään, uskoo Kemijoessa aamunsa aloittava kunnanjohtaja.

Itälappilainen Savukoski on Suomen harvaan asutuin kunta, jossa ihmisiä on nipin napin tuhat, mutta erämaata ja poroja sitäkin enemmän. Kirkonkylällä on yksi ruokakauppa ja pankki, joka on avoinna kaksi tuntia viikossa. Työttömyysluvut ovat Lapin korkeimmat.
 Numeroiden perusteella Savukoski vaikuttaa äkkiseltään kunnanjohtajan painajaiselta.
 – Minä olen nauttinut Savukoskella olosta ihan suunnattomasti, sanoo vs.kunnanjohtaja  Esko Rautiainen  itse. Luonto on täällä aina lähellä ja Rautiainenkin kipaisee aamuisin pihan poikki Kemijokeen uimaan. Tänä aamuna ovi tosin loksahti lukkoon kunnanjohtajan värjötellessä uimahousuissa oven väärällä puolen, mutta se häntä vain naurattaa.
 Savukosken vs. kunnanjohtaja Esko Rautiainen syö lounaansa silloin tällöin kouluruokalassa. Annu Passoja / Yle
 Väestöennusteet ovat kyllä synkkiä, sen Rautiainen tunnustaa. Savukosken asukasluvun arvioidaan putoavan tuhannesta noin kahdeksaansataan vuoteen 2040 mennessä. Koko Itä-Lapissa asukkaita katoaisi Rautiaisen mukaan noin 4000.
 – Se on ehdottomasti liikaa. Täällä ei riitä tekijöitä turvaamaan palveluja eikä pitämään yllä yksityistä palveluntarjontaa. Myös kauppojen ja ravintoloiden kohtalo on silloin vaakalaudalla.
 Uusille asukkaille tilaa kyllä riittäisi, henkeä kohden jopa monituhatkertaisesti Helsinkiin verrattuna.

 Historian kallein investointi
 Savukoski ei ole ongelmineen yksin. Mitä pienempi kunta, sitä nopeammin väki vähenee. Alle 5000 asukkaan kuntiin Tilastokeskus ennustaa samaa viidenneksen vähennystä kuin Savukoskellekin.
 Ennusteet ovat vain ennusteita, toteaa kunnanjohtaja kuitenkin ja aikoo tehdä kaikkensa osoittaakseen ne vääriksi.
 Savukoskella ei olla sammuttamassa valoja, päinvastoin. Kunnassa on päätetty sen historian suurimmasta investoinnista, yli 4 miljoonaa euroa maksavasta koulurakennuksesta.
 – Me uskomme, että tulevaisuutta on olemassa, Rautiainen toteaa.
 Rakennustöiden on määrä alkaa vielä lokakuun aikana. Korvatunturin koulun ja Savukosken lukion käytössä oleva rakennus nousee nykyisten sisäilmaongelmaisten koulurakennusten viereen. Vanhat puretaan kun uusi on valmis.
 Neliöitä uusissa tiloissa on 1500, mikä on kolmasosa nykyisistä tiloista. Enempään ei näillä väestöennusteilla ole tarvetta.
 Ensimmäistä luokkaa käyvä Ronja Tarkka harrastaa partiota partiolippukunta Korvatunturin kävijöissä.  Annu Passoja / Yle
 Työtä on, vaikkei välttämättä työpaikkoja
 Uuden koulun ja muiden palvelujen maksajiksi tarvitaan kipeästi veronmaksajia mutta kovin harvoin he ovat Savukoskelle tulleet.  Petri Tarkka  kuitenkin palasi Rovaniemeltä lapsuusmaisemiin viisi vuotta sitten vaimonsa ja lapsensa kanssa. Puuseppä nauttii siitä, että verstaalla ei tarvitse hosua.
 – Kaikki asiakkaat sanovat että ei tällä ole kiire, teet sitten kun kerkiät, Tarkka kertoo.
 Tarkan valmistamia tilaustöitä lähtee Matkahuollon kyydissä pitkin Suomea. Puusepän työ ei yksin riitä, vaan Tarkka tekee töitä myös urheiluhierojana. Hän arvelee, että töitä ei olisi ellei hän olisi niitä itse keksinyt.
 – Ihmisten pitäisi muuttaa se ajatusmallinsa. Ei täällä valmiita työpaikkoja ole, mutta kun katsoo markkinoita, niin kyllä täältä työtä löytyy. Se vaan vaatisi oman yrityksen perustamista.
 Petri Tarkka on tyytyväinen Savukosken terveyspalveluihin. Lääkärille pääsee hänen mukaansa muutamassa päivässä. Annu Passoja / Yle
 Kysyntää olisi Tarkan mukaan esimerkiksi kiinteistöhuollon osaajille. Muitakin markkinarakoja hän havaitsee, mutta ei paljasta. Vaikuttaa siltä, että Tarkka saattaa tarttua itse jälleen uuteen toimeen.
 – En tiedä, katsotaan, Petri Tarkka myhäilee.
 "Once in a lifetime"
 Savukoskella on seurattu, kuinka naapurikunta Sodankylä on saanut kosolti mukavaa julkisuutta houkuteltuaan helsinkiläisen tubettajan  Inari Fernandezin  asumaan perheineen vuodeksi Sodankylään. Omaa tubettajaa Savukoskella ei ole varaa palkata, mutta ideoita vs. kunnanjohtaja aikoo lainata.
 – Kun vaikkapa opettajan määräaikaisia tehtäviä tulee auki, aiomme ryhtyä houkuttelemaan tekijöitä muualta Suomesta. Sanomme että tervetuloa kokeilemaan elämää tänne napapiirin pohjoispuolelle ja nauttimaan lappilaisuudesta, Rautiainen visioi.
 Hän puhuu "Once in a lifetime"- mahdollisuudesta.
 Toiveissa tietysti on, että joidenkin osalta kokeilu muuttuisi pysyväksi lappilaisuudeksi. Uusia savukoskelaisia aiotaan kalastella myös itärajan takaa.
 – Olemme käynnistämässä samaa, mitä Salla ja Posio jo tekevät. Tähtäämme siihen että lukiosta tulee kansainvälinen lukio, jonne tulee uusia opiskelijoita Venäjältä ja kenties muultakin.
 Robotti siivoaa halvemmalla
 Uusia veronmaksajia ja huoltosuhteen paranemista odotellessa kunnanjohtaja Rautiaisen on etsittävä alati säästöjä. Entistä pienemmän koulurakennuksen valmistuttua kunta laskee säästävänsä ylläpitokustannuksissa 130 000 euroa vuodessa.
 Esimerkiksi lämmityskulut ovat kylmien ja pitkien talvien vuoksi Itä-Lapissa toista luokkaa kuin Etelä-Suomessa.
 Koululaiset piirittävät tuttua kunnanjohtajaa Korvatunturin koululla. Rautiainen on tottunut vastailemaan kysymyksiin esimerkiksi omistamiensa moottorikelkkojen määrästä. Annu Passoja / Yle
 Myös uuden koulun siivousta on pohdiskeltu kukkaron kannalta.
 – Sisällä ollaan sukkasillaan tai sisäkengissä, se vähentää siivouksen tarvetta. On suunniteltu myös, että liikuntatilat ja käytävät siivoaisi robotti, Rautiainen kertoo.
 Säästöjä haetaan myös henkilöstömenoista ja kunta päätti tällä viikolla koko henkilöstöä koskevista yt-neuvotteluista. Rautiainen ei pidä irtisanomisia todennäköisenä mutta selvää on, että eläköityvien tilalle ei aina palkata uutta. Yt-neuvottelujen tavoitteena on 190 000 euron vuosittaiset säästöt.
 "Ehkä joku ilonpilkahdus tulee"
 Savukoski on monen muun kunnan tavoin hakenut valtionosuuden korotusta heikkojen talousnäkymiensä vuoksi. Jos talouskehitys jatkuisi nykyraiteilla, Savukoski putoaisi kriisikuntien joukkoon viimeistään vuonna 2022. Kunnanjohtaja uskoo, että siltä vältytään.
 Savukosken lukiota käyvä Jalmari Harju on nuorisovaltuutettuna ollut mukana uuden koulurakennuksen suunnittelussa. Annu Passoja / Yle
 Uskoa tulevaisuuteen tuovat  Jalmari Harjun  kaltaiset asukkaat. Lukiolainen ja nuorisovaltuuston puheenjohtaja aikoo opiskelun jälkeen jatkaa perheen maitotilan pitoa.
 – Tämä on rakasta kotiseutua, eihän täältä mihinkään osaisi lähteä. Täällä on kaikkea mitä oikeastaan ihminen vain voi tarvita, Harju sanoo. Se tarkoittaa luontoa ja omaa rauhaa.
 Väestöennusteet apeuttavat nuorenkin mielen, mutta Harju ajattelee että "ehkä joku ilonpilkahduskin vielä tulee". Monille työttömille se ilonpilkahdus olisi Soklin fosfaattikaivos.
 Tuleva maatilallinen Harju ei siitä innostu ja vielä vähemmän luonnonrauhan perässä Savukoskelle muuttanut Petri Tarkka. Tarkka arvelee, että kaivosrekkaralli saattaisi ajaa hänen perheensä kokonaan pois Savukoskelta.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Savukoski karsii menojaan vähentämällä kunnan henkilöstöä – yt-neuvottelut alkavat
 Uusin väestöennuste: Väkikato kiihtyy monissa Lapin kunnissa – Posion ja Sallan asukasluvusta lähtee melkein kolmannes 20 vuodessa

Suomen harvaan asutuimman kunnan koko lukio mahtuu yhteen huoneeseen – synkkä väestöennuste aiotaan kuitenkin todistaa vääräksi Savukoskella


Summary: Yhdysvaltain entistä maailmanpoliisin roolia saatetaan presidentti Niinistön mukaan jopa jäädä kaipaamaan.

Turkin hyökkäys Syyriaan vaikeuttaa Lähi-idän hankalaa tilannetta entisestään ja ajaa ihmisiä pakoon. Se asettaa myös Naton erikoiseen tilanteeseen, tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  arvioi Ylen haastattelussa.
 Suomen hallitus otti eilen illalla kantaa Turkin hyökkäykseen ja tuki EU:ta, joka on vaatinut hyökkäyksen keskeyttämistä. Suomi ei hyväksy Turkin toimia.
 – Se on tietysti tuomittavaa, sen on Suomi lausunut. EU:kin pääsi eilen illalla siitä yksimielisyyteen, Niinistö sanoo.
 Turkki tavoittelee hyökkäyksellään niin sanotun turvavyöhykkeen rakentamista Syyrian kurdialueelle. Sinne Turkki voisi sijoittaa Syyriasta paenneita ihmisiä. Presidentti Niinistön mielestä kyse on väestönsiirrosta.
 – Turkki, joka on sinänsä kantanut aika vastuun kolmesta miljoonasta pakolaisesta, haluaisi nyt työntää heidät tuonne turva-alueeksi kutsumalleen alueelle, joka ensin pitää näköjään valloittaa kurdeilta. Vastaavasti kurdiväestö joutuu pakenemaan sieltä.
 Niinistö arvioi, että Turkin hyökkäyksestä jotkut kärsivät, jotkut hyötyvät. Kärsijänä on ainakin kurdiväestö, jota pommitetaan.
 – Hyötymisen mahdollisuuksia varmasti on ehkä Syyrialla, Iranilla, jopa Venäjälläkin.
 "Kun ihmiset ovat liikkellä, liike suuntaa jonnekin"
 Tähän mennessä kurdisiviilejä on lähtenyt liikkeelle pommitusten ja tykistötulen alta. Suunta on ollut etelän kurdialueille. Niinistö muistuttaa, että aina kun ihmiset ovat liikkeellä, liike suuntautuu jonnekin.
 Turkin tavoitteleman alueen tuntumassa on myös al-Holin pakolaisleiri, jonne on kerätty isis-taistelijoiden omaisia. On arvioitu, että kurdeilla ei riitä voimavaroja leirin vartioimiseen samaan, samaan aikaan kun he sotivat Turkkia vastaan. Ylen tietojen mukaan EU:n ulkoministerit keskustelevat Syyrian ja al-Holin tilanteesta maanantaina.
 Presidentti pitää Turkin ja Syyrian tapahtumia kuvaavana esimerkkinä geopolitiikan palapelistä. Esimerkki EU-maat ovat käyttäneet Turkkia puskurina, joka huolehtii miljoonista pakolaisista rahaa vastaan.
 – On ristikkäisiä intressejä. Yhtäkkiä huomataan, että pahimmalla vihollisella voi olla jotain, mistä itse on riippuvainen. Ja päinvastoin: parhaalla ystävällä voi olla jotain sellaista, joka ei ollenkaan miellytä. Tämä on valitettavaa, mutta tällainen tämä geopolitiikan palapeli on.
 Vasta Ylen haastattelun jälkeen iltapäivällä tuli tieto, että jos Eurooppa arvostelee Turkin hyökkäystä, Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan   uhkaa lähettää pakolaiset  Turkista Eurooppaan.
 Niinistö tapasi Trumpin lokakuun alussa Washingtonissa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Trump ei maininnut joukkojen vetämistä Niinistölle viime viikolla
 Niinistön mielestä Turkin toimet Syyriassa eivät suoranaisesti yllättäneet. Turkki on jo pidempään suunnitellut turvavyöhykettä ja tehnyt aiemmin iskuja ja myös pidempiä operaatiota Syyriassa. Toisaalta Yhdysvallat, erityisesti presidentti  Donald Trump  on ollut halukas irtautumaan Syyriasta. Trumpin ilmoitus vetää joukot jätti Turkille tilaa toimia.
 – Nyt nämä molemmat halut toteutuvat yhtä aikaa.
 Niinistö tapasi Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin juuri viime viikolla Washingtonissa. Silloin Yhdysvaltojen vetäytymisestä Syyrian kurdialueelta ei ollut puhetta. Niinistö arvioi, että ratkaisu Yhdysvalloissa on syntynyt nopeasti.
 Trump ei Niinistön mukaan antanut tapaamisessa viitteitä siitä, että suunnittelisi joukkojen vetämistä.
 – Ei pienintäkään. Hän on ajatuksissaan sen verran välitön, että jos tällainen olisi ollut jotenkin ilmassa, luulenpa että hän ei olisi pidättäytynyt siitä lausumasta, näin diplomaattisesti sanottuna, Niinistö sanoo.
 Maailmanpoliisi on vaihtanut roolia
 Yhdysvaltojen rooli maailmanpolitiikassa on muuttunut presidentti Trumpin kaudella.
 Niinistö sanoo kiinnittäneensä huomiota parin päivän takaiseen Trumpin ilmoitukseen, jossa tämä kertoi Yhdysvaltojen olevan mukana vain niissä sodissa, jotka kohdistuvat välittömästi Yhdysvaltain intressiin.
 – Luulen, että aika moni jäi miettimään, kuinka laaja-alainen ilmoitus tämä on. Mehän kaikki tiedämme, että hän on ollut aika pidättyväinen eräänlaisen maailmanpoliisin rooliin, joka aikanaan herätti Euroopassa arvosteluakin. Nyt Yhdysvaltoja saatetaan jäädä kaipaamaan.
 Niinistön mielestä Yhdysvaltain muuttuneessa roolissa riittää mietittävää myös Euroopalle.
 Myös Nato on erikoisessa tilanteessa. Syyriaan hyökännyt Turkki on Nato-maa, samoin Yhdysvallat, joka vetämällä joukkonsa Turkin rajan läheltä teki tilaa Turkin operaatiolle. Nyt kaksi Naton jäsenmaata on Niinistön mukaan "paljonkin sekaantunut" Syyriaan. Nato ei ole tuominnut iskua, sen sijaan EU on tuominnut vaikka valtaosa EU-maista on Naton jäseniä.
 Niinistö ei usko, että Turkin hyökkäys ainakaan rauhoittaisi tilannetta Syyriassa.
 – Miten se tästä tasaantuisi kun pommit lentävät, kyllä tämä varmasti mutkistaa tilannetta entisestään.
 Lue lisää:
 Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu

Presidentti Niinistö tuomitsee Ylen haastattelussa Turkin hyökkäyksen – Syyria, Iran ja Venäjä voivat hyötyä tilanteesta, kurdiväestö kärsii


Summary: Mielenosoittajat ovat myös liimanneet itsensä kiinni London City -lentoaseman lattiaan.

Lontoossa London City -lentokentällä ilmastoaktivistit ovat häirinneet lentoja. Poliisi on pidättänyt useita  lentokentän sisäänkäynnin tukkineita henkilöitä , kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC.
 Osa mielenosoittajista on istunut lentoaseman lattialla. Istumalakkoilijoita on kannettu pois lentokentältä, mutta operaatiota on hankaloittanut se, että osa ilmastoaktivisteista liimasi itsensä kiinni lattiaan, kertoo  The Guardian .
 Yksi aktivisteista esti lennon lähtemisen kiipeämällä Amsterdamiin matkalla olleen lentokoneen päälle. Uutistoimisto AP:n mukaan British Airwaysin lentokoneen päälle kiivennyt aktivisti on entinen paraurheilija. Matkustajat on lentoyhtiön mukaan ohjattu toiselle lennolle. Osa matkustajista ehti päivitellä tilannetta sosiaalisessa mediassa.
 Lontoosta Dubliniin matkalla ollut kone joutui keskeyttämään matkansa juuri ennen lähtöä, kun yksi aktivisteista nousi seisomaan ja alkoi pitää luentoa ilmastonmuutoksesta.
 Kone oli BBC:n tietojen mukaan ehtinyt kiitoradan päähän. BBC:n toimittajan mukaan lentokone palasi lähtöportille ja aktivisti siirrettiin poliisin huostaan. Tämän jälkeen kone jatkoi matkaansa noin kaksi tuntia aikataulusta jäljessä.
 Valtaosa London Cityn lennoista on liikennöinyt ajallaan.
 Extinction rebellion -ryhmän ilmastolakot ovat jatkuneet Lontoossa ja suurissa kaupungeissa eri puolilla maailmaa jo neljättä päivää.
 Lontoon metropolialueen poliisi on pidättänyt torstaiaamuun mennessä lähes 850 ihmistä protestien takia, kertoo BBC.
 Lue myös :
 "Anteeksi, että suljimme tien, mutta nyt on hätätila" – Ilmastoaktivistit ovat liikkeellä kymmenissä kaupungeissa
 Ympäristöaktivistit jumiuttivat Helsingin keskustaa ilmastonmuutoksen vuoksi – "Koemme, että häiriön aiheuttaminen on valitettavasti viimeinen keino"

Ilmastoaktivistit häiritsivät lentoja Lontoossa – yksi kipusi lentokoneen päälle, toinen kieltäytyi istumasta lennollaan ja piti puheen


Summary: Apple on aikaisemmin poistanut sovelluskauppansa kiinalaisversiosta muun muassa New York Timesin ja viimeisimpänä Quartz-median sovellukset.

Tolpan päähän isketty kasvojentunnistuskamera valvoo ohi lipuvaa väkijoukkoa. Sateenvarjojen alle piiloutuneesta joukosta irtoaa pienempi ryhmä, joka nopeasti kerääntyy tolpan juurelle. Sateenvarjojen suojissa ryhmä kampeaa tolpan kyljessä olevan luukun auki ja nyhtää kaikki mahdolliset johdot irti. Toisaalla mielenosoittajat puskevat kasvojentunnistuskameralla varustetun lyhtypylvään kumoon ja pirstovat kamerat säpäleiksi.
 Kesäkuusta asti jatkuneissa Hongkongin mielenosoituksissa teknologialla on ollut erityisen suuri rooli. Kiinan mallin mukaisesti myös erityishallintoalueella viranomaiset ovat ottaneet käyttöönsä runsaasti valvontateknologiaa. Kasvojentunnistusteknologian lisäksi poliisi tarkkailee verkkoliikennettä ja yrittää etälukea mielenosoittajien taskuissa olevia matka- ja henkilökortteja.
 Mielenosoittajat sotkivat valvontakameroita peittoon Hongkongissa 22. syyskuuta. Chan Long Hei / EPA
 Mielenosoittajien toimet kasvojentunnistusteknologialta suojautumiseen ovat olleet suoraviivaisia. Sateenvarjojen lisäksi etujoukoissa marssineet mielenosoittajat peittävät kasvonsa ja hyvin pitkälti koko päänsä erilaisilla maskeilla ja huiveilla. Tunnistamiseen saattaa riittää se, että mielenosoittajan korva näkyy valvontakameran tallenteessa. Poliisien kantamia kameroita vastaan mielenosoittajat ovat sohineet laser-osoittimilla, mikä on saanut Hongkongin öiset kadun näyttämään scifi-dystopialta.
 Etätunnistimia sisältävät henkilökortit puolestaan kääritään folioon ja viestit kulkevat joko salattuina Telegram-sovelluksen kautta tai, jos internet on ajettu alas, suoraan puhelimesta toiseen Applen Airdrop-ominaisuudella. Mielenosoittajat ovat myös ottaneet  HKmap.live -nimisen sovelluksen  käyttöönsä jakaakseen tietoa niistä paikoista, joissa poliiseja tai tiesulkuja.
 Guy Hawkes -maskiin pukeutunut mielenosoittaja Hongkongin oikeustalon ulkopuolella 9. lokakuuta. Fazry Ismail / EPA
 Nyt teknologiajätti Apple on kuitenkin poistanut sovelluksen kaupastaan. Yhtiö perustelee päätöstä sillä, että sovellusta on Hongkongin kyberturvallisuusviranomaisten mukaan käytetty poliisien väijyttämiseen. Applen mukaan myös rikolliset ovat hyödyntäneet tietoja poliisien sijainnista kohdistaessaan ryöstöjä. Näillä perusteilla sovellus rikkoo Applen sovelluskaupan sääntöjä, yhtiö linjaa tiedotteessaan.
 HKmap.live -sovelluksen kehittäjä toteaa Twitterissä, että hongkongilaisviranomaisten väitteille ei ole minkäänlaisia todisteita.
 Ennen sovelluksen poistoa Kiinan hallinnon alainen  People's Daily -lehti  sätti Applea siitä, että se sallii HKmap.liven kaltaisen sovelluksen kaupassaan.
 Eikä HKmap.live ole ainoa sovellus, jonka Apple on poistanut sovelluskauppansa kiinalaisesta versiosta. Eilen  teknologiajulkaisu The Verge  kertoi Applen poistaneen  Hongkongin mielenosoituksia seuranneen Quartz-median  sovelluksen kaupastaan. Quartzin mukaan Kiinan hallinto painosti Applea poistamaan sovellus. Quartzille osoitetussa viestissä Apple totesi sovelluksen sisältävän sisältöjä, jotka ovat laittomia Kiinassa.
 Quartz ei ole ainoa länsimedia, jonka sovellus on suljettu pois Applen Kiinan sovelluskaupasta. Lähes kolme vuotta sitten  Apple poisti New York Timesin sovelluksen kauppansa kiinalaisversiosta .
 Apple on pitkään ylpeillyt tuotteidensa tarjoamasta yksityisyydensuojasta. Yhtiö nosti yksityisyyden tekemisensä kärkeen huomattavasti ennen Facebookia tai Googlea. Tämä oli tietenkin helppoa, sillä Apple ei ole koskaan kerännyt ihmisten tietoja samassa mittakaavassa kuin mainosmyynnistä tulonsa saavat kilpailijansa.
 Hyvät suhteet Kiinaan painavat kuitenkin nyt enemmän vaakakupissa. Applen toimitusjohtaja  Tim Cook  on vieraillut useaan otteeseen Kiinassa osallistuakseen Kiinan hallinnon järjestämiin tapahtumiin.
 – Jokainen valtio maailmassa päättää omat lakinsa ja sääntelynsä, ja sinun valintasi on osallistuako vaiko ei, Cook totesi  Fortune Global Forum -seminaarissa kaksi vuotta sitten .

Apple poisti mielenosoittajien suosiman karttasovelluksen kaupastaan Kiinan painostuksesta


Summary: Presidentti Trumpin asianajaja Giuliani on toiminut Ukrainassa ahkerasti hakiessaan demokraattien presidenttiehdokaskandidaatti Bidenista vahingoittavaa tietoa.

Kaksi presidentti  Donald Trumpin  asianajajan  Rudy Giulianin  avustajaa on pidätetty epäiltynä vaalikampanjoinnin rahoitusrikoksista, uutisoivat lukuisat yhdysvaltalaismediat.
 Pidätetyt miehet ovat auttaneet Giuliania etsimään Ukrainasta demokraattien presidenttiehdokkuudesta kilpailevaa  Joe Bidenia  vahingoittavaa tietoa.
 Uutiskanava  CNN:n  mukaan  Igor Fruman  ja  Lev Parnas  pidätettiin Dullesin lentokentällä Washingtonissa. Heidän on määrä saapua oikeuden eteen torstaina Virginiassa.
 Parnas toimi Giulianin yhteyshenkilönä Ukrainassa ja tutustutti tämän useisiin entisiin ja nykyisiin Ukrainan viranomaisiin ja poliitikkoihin. Kaksikko on antanut satojen tuhansien dollareiden edestä lahjoituksia America First Action -organisaatiolle, jonka tarkoituksena on rahoittaa Trumpin valintaa presidentiksi vuoden 2020 vaaleissa, kertoo  Miami Herald.
 America First Action kertoi pidätysten jälkeen, että se on jäädyttänyt 325 000 dollaria saamiaan lahjoituksia. Organisaation mukaan varat on siirretty erilliselle tilille, eikä niitä käytetä oikeusprosessin aikana.
 Demokraatit käynnistivät virkarikostutkinnan Trumpista Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  kanssa käydyn puhelinkeskustelun takia.
 Trump pyysi Zelenskyitä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan  Hunterin  toimia Ukrainassa.
 Miami Herald tavoitti Parnasin puhelimitse torstaina. Hän kuvaili virkarikostutkintaa "saippuaoopperaksi" ja puolusti presidentti Trumpia.
 – Varsinainen päänsärky. On järkyttää joutua raahatuksi johonkin tällaiseen, sanoi Parnas.
 Lisää aiheesta:
 Biden sanoi ensi kertaa tukevansa virkasyytettä Trumpia vastaan – "Trump ampuu reikiä perustuslakiimme"

Rudy Giulianin avustajia pidätetty epäiltynä vaalikampanjoinnin rahoitusrikoksista


Summary: Paikalla ollut Gelawej Viyan kuvailee, että järkytyksestä huolimatta mieliala on periksiantamaton sekä täällä päässä että Syyriassa kurdien itsehallintoalueella.

– Viestini Turkin johdolle on se, että tässä olemme emmekä aio luovuttaa. Taistelemme vaikka siihen saakka, kunnes meitä on enää yksi jäljellä. Ja täällä Suomessa olemme tukena ja teemme kaiken minkä voimme.
 Näin vastaa  Gelawej Viyan , yksi sadoista Senaatintorille saapuneista mielenosoittajista, kun häneltä kysyy, minkä viestin hän haluaisi Suomen kurdina Turkille välittää.
 Kyseessä on mielenosoitus hyökkäystä vastaan, jonka Turkki eilen aloitti Pohjois-Syyrian kurdialueelle.
 Senaatintorille mielenosoittajia saapui arviolta noin 500. Suuri osa heistä on Suomen kurdeja.
 – Olen sitä mieltä, että syy Turkin hyökkäykseen on pelko sitä demokraattista mallia kohtaan, mikä Rojavassa on. Erdogan kokee sen uhaksi, Viyan jatkaa.
 Rojavalla hän tarkoittaa kurdien itsehallintoaluetta, johon Turkki on nyt hyökännyt. Itsehallintoalue syntyi Pohjois-Syyrian ja Turkin rajalle vuonna 2012 Syyrian sodan jälkeen. Turkki ei ole hyväksynyt itsehallintoaluetta, ja maan presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sekä muu Turkin johto pitävät aluetta uhkana ja sitä puolustavia YPG-joukkoja terroristeina.
 Erdoğan haluaa nyt alueen, jotta voi asuttaa sinne Turkissa olevia syyrialaisia pakolaisia.
 Hyökkäyksestä voit lukea lisää  tästä artikkelista  ja hyökkäyksen taustoista  lisää täältä .
 Erdoğan on myös uhannut, että Turkki saattaa päästää Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, jos Euroopan maat leimaavat hyökkäyksen miehitykseksi.
 Kansalaisjärjestössä hankekoordinaattorissa työskentelevä Gelawej Viyan tuli Suomeen aikanaan kiintiöpakolaisena perheensä kanssa. Kaikkiaan Suomessa asuu nykyisin noin 15 000 kurdia. Yle
 Mielenosoituksen alun rauhallinen musiikki ja tunnelma voimistui, kun väkijoukko siirtyi Aleksanterinkadulle marssimaan määränpäänään Musiikkitalo. Ilmassa kuuluivat iskulauseet Erdoğania vastaan.
 Viyanilla itsellään on hyökkäyksen kohteeksi joutuneella kurdialueella joitakin ystäviä, mutta hän ei ole saanut heihin yhteyttä.
 – Sen tiedän, että ihmiset ovat huolestuneita, mutta eivät aio lähteä pakoon. He haluavat puolustaa aluetta.
 Jo eilen järjestettiin mielenosoitus Turkin aloitettua hyökkäyksen. Viyan kuvailee nopeasti järjestettyä mielenosoitusta ja nopeaa reagointia esimerkkinä Suomen kurdien keskuudessa vallitsevasta periksiantamattomuudesta, joka on mielessä surusta ja järkytyksestä huolimatta.
 Lue myös:
 Presidentti Niinistö tuomitsee Ylen haastattelussa Turkin hyökkäyksen – Syyria, Iran ja Venäjä voivat hyötyä tilanteesta, kurdiväestö kärsii

"Ihmiset ovat huolestuneita, mutta eivät aio lähteä pakoon" – 500 mielenosoittajaa kerääntyi Senaatintorille vastustamaan Turkin hyökkäystä


Summary: Venäjän viimeisen keisarin Nikolai II:n kesänviettopaikka ja kuuluisa kivilouhos halutaan avata matkailijoille Virolahdella.

Maa on peittynyt saniaisiin, ja puut kurottavat kohti taivasta virolahtelaisessa metsässä.
 Kyse ei ole mistä tahansa pusikosta. Tällä paikalla Venäjän viimeinen keisari Nikolai II perheineen huvitteli heille rakennetussa huvipuistossa ja tenniskentällä.
 Keisari Nikolai II  vietti melkein kymmenen kesää  Suomen etelärannikolla Virolahdella. 100 vuotta sitten kuolleen keisarin ajasta alkaa olla jäljellä vain muisto. Viimeisetkin merkit alkavat olla maatuneet ja kadonneet ajan myötä.
 Huvipuiston ja tenniskentän paikan löytää vain, jos tietää niiden sijainnin.
 Nyt alue halutaan herättää henkiin.
 Keisari Nikolai II rantautui laivaltaan Hurpun talon laituriin ja ystävystyi talon isännän, Otto Mantereen kanssa. Nykyisin rantautumispaikka on yksityisessä omistuksessa olevalla maalla. Miina Sillanpää / Yle
 Kohteet ja kävijät vaarassa
 Noin kolmentoista kilometrin päässä keisarin kesänviettopaikasta sijaitsee graniitistaan kuulu Pyterlahden Heponiemen kivilouhos. Sieltä on louhittu graniitti Pietarin Iisakin kirkon pylväisiin ja Aleksanteri I:n monoliittiin.
 Kiinnostus Venäjän keisari Nikolai II:n rakennuttamaa huvipuistoa ja graniitistaan kuulua kivilouhosta kohtaan on kasvanut jatkuvasti. Virolahden kunnan projektiasiantuntija  Siru Ahopellon  mukaan paikkoja käsittelevät uudet teokset, jutut ja ohjelmat nostavat ne aina ajoittain uudelleen ihmisten mieliin.
 – Sitten kävijämäärät lisääntyvät siellä. Se on ollut vähän ongelmallista, koska paikat eivät ole sellaisessa kunnossa, että ne olisivat järkeviä vierailukohteita tai edes turvallisia matkailijoille.
 Venäjän keisari Nikolai II tyttärensä Tatianan kanssa Virolahdella vuonna 1912. Romanov family album 2
 Paikalla on Ahopellon mukaan huonot opasteet, ja paikalla vierailleita ihmisiä on harhaillut lähellä asuvien pihoille. Myös kohteet ovat vaarassa.
 – Varsinkin keisarin huvipuisto on hyvin herkkä merenranta-alue. Paikat tallautuvat, kun ei ole ohjattua kulkureittiä. Siellä sitten mennään ihan vapaasti sinne tänne. Siinä voi kohde pahimmassa tapauksessa vaikka tuhoutua.
 Modernia tekniikkaa ja historiaa
 Nyt ongelmaan aiotaan puuttua. Huvipuiston ja kaivoksen alueelle on tarkoitus tehdä selkeät kulkureitit. Hankaliin paikkoihin voidaan tehdä esimerkiksi portaita ja kaiteita. Opastusta parannetaan infotaulujen ja kylttien avulla.
 – Kerromme, mitä eri paikoissa on tapahtunut, ja mikä niiden historia on, Siru Ahopelto sanoo.
 Tarkoituksena on ottaa alueen kehitykseen mukaan myös modernia tekniikkaa.
 – Meillä on kivaa historiallista materiaalia, kuten valokuvia. Keisarin lomanvietoista on olemassa jopa liikkuvaa kuvaa. Niitä olisi kiva saada esimerkiksi kännykkäsovelluksen avulla ihmisten näkyville.
 Nikolai II piti tenniksestä, ja hänelle rakennettiin Virolahdelle tenniskenttä. Kuva vuodelta 1912. Romanov family album
 Huvipuisto, jossa keisariperhe reilut sata vuotta sitten huvitteli, on nykyään hyvin luonnontilainen alue. Aikoinaan siellä oli ainakin puusta tehty pienempi karuselli lapsille ja iso aikuisille, keinu sekä minigolf.
 Huvipuiston laitteita ei ole tarkoitus rakentaa uudelleen, eikä alueella ole muitakaan rakennuksia. Siru Ahopellon mukaan tiedonvälitys eri keinoin onkin juuri siksi erityisen tärkeää.
 – Tarkoituksena on kertoa alueen tarinaa. Seutu on hyvin kaunista, ja myös siksi se on kiva retkeily- ja luontomatkailukohde.
 Tavoitteena on luoda kaksi Suomen ja Venäjän yhteistä historiaa esittelevää nähtävyyttä, jotka tukevat matkailuelinkeinon kasvua ja kehittymistä seudulla.
 Tällä hetkellä keisarin huvipuistosta kertoo ainoastaan paikallisten ripustama kyltti. Miina Sillanpää / Yle
 Siru Ahopelto pitää keisarillista huvipuistoa ja kivilouhosta potentiaalisina matkailukohteina.
 – Kohteet kiinnostavat sekä paikallisia että ulkomaalaisia vierailijoita. Venäläiset tuntevat oman lähihistoriansa hyvin, ja osaavat jo tässä vaiheessa löytää tiedon ja hakeutua kohteisiin, ilman että niitä on edes mainostettu mitenkään erityisesti.
 Työt käyntiin ensi kesänä
 Kohteiden kunnostus on tarkoitus aloittaa ensi kesänä. Alustavasti on kaavailtu, että käsittelyyn otettaisiin ensimmäisenä Pyterlahden Heponiemen kivilouhos.
 – Kesällä on tarkoitus tehdä kovasti töitä. Uskon, että ainakin toinen kohteista valmistuu jo ensi kesän aikana, projektiasiantuntija Siru Ahopelto kertoo.
 Yksi keisarin suosikkipaikoista oli Kuolionranta, jonne hän usein saapui uimaan tennisotteluidensa jälkeen. Miina Sillanpää / Yle
 Viimeistään vuonna 2021 molempien kohteiden pitäisi olla valmiina.
 Kaakkois-Suomen Ely-keskus on myöntänyt hankkeelle rahoitusta lähes 165 000 euroa. Hankkeen kokonaiskustannukset ovat reilut 235 000 euroa.

Turistit harhailevat ihmisten pihoilla etsimässä jälkiä keisari Nikolai II:n elämästä Suomessa: "Se on ollut vähän ongelmallista"


Summary: Keskiviikkoiltana sattunut vesivuoto havaittiin välittömästi. Vettä ehti valua vain joitakin minuutteja.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Kauppakeskus Triplan työmaalla on sattunut vesivahinko eilen keskiviikkona. Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Uutiset .
 YIT:n tuotantojohtaja  Pekka Luukkonen  kertoo Ylelle, että vesivahinko tapahtui kauppakäytävällä kauppakeskuksen ylimmässä kerroksessa, jossa alakatosta oli rikkoutunut sprinkleriputki.
 Vesivuoto sattui noin kahdeksan aikaan illalla, jolloin työmaalla oli vielä työntekijöitä. Luukkosen mukaan vuoto havaittiin heti ja vettä ehti valua käytävälle vain joitakin minuutteja ennen kuin sulut saatiin kiinni. Myös kuivaustyöt aloitettiin tiloissa välittömästi.
 – Oli onni, että se tapahtui tällaiseen aikaan, jolloin siellä oli täysi miehitys päällä, eikä yöaikaan. Tietenkin harmillinen tapahtuma näin viikko ennen avausta.
 Luukkosen mukaan sprinkleriputki valui yhdestä ainoasta kohdasta. Hän arvelee, että vettä ehti vuotaa ehkä joitakin satoja litroja. Vettä valui myös yhden kerroksen alaspäin. Luukkonen kuitenkin arvioi vahinkojen jääneen verrattain pieniksi.
 – Vuotokohdassa oli betoni- ja graniittilattiaa, vesi oli siitä kohtuullisen helppo imuroida.
 Vesivahingolla ei vaikutusta avajaisiin
 Luukkosen mukaan työmaalla vielä kartoitetaan, kuinka pahasti rakenteet ovat kastuneet. Silmämääräisesti kastuneeksi havaitut rakenteet on jo poistettu ja vuotokohdan alueen rakenteita kuivatetaan.
 Syytä sprinkleriputken rikkoutumiselle ei ole vielä löytynyt.
 Vesivahingolla ei Luukkosen mukaan ole kuitenkaan vaikutusta Triplan ensi viikon avajaisiin. Hän uskoo, että rakenteet ehditään kuivata ennen avajaisia. Muussa tapauksessa kuivausta jatketaan avajaisista huolimatta.
 – Kuivataan niin kauan kuin on tarpeellista. Ei me avajaisten takia kuivausta lopeteta. Se käytävä, missä vettä tuli, ei ole ihan ensimmäisenä näkyvällä paikalla. Vähän lisää työtä, mutta ei voi mitään.

Kauppakeskus Triplan työmaalla sattunut vesivahinko – Kuivataanko rakenteita vielä ensi viikon avajaisten aikaan?


Summary: Turkki pitää Syyrian kurdijoukkoja terroristeina ja haluaa perustaa suojavyöhykkeen raja-alueelle.

Turkki aloitti keskiviikkona ilma- ja maahyökkäyksen Syyrian kurdialueille. Taisteluissa on kuollut yli sata ihmistä, ja tuhannet ovat paenneet kodeistaan.
 Kerromme tässä artikkelissa lyhyen ja pitkän selityksen sille, mistä hyökkäyksessä on kyse.
 Jos sinulla on kiire: 100 sanan selitys
 Turkin joukot ovat edenneet Syyrian kurdien alueelle keskiviikkona ja torstaina. STR / EPA
 Turkki hyökkäsi,  koska se pitää Syyrian kurdijoukkoja terroristeina.  Turkki väittää, että Syyrian kurdit tukevat Turkin kurdikapinallisia.
 Turkki haluaa häätää kurdit rajansa tuntumasta. Se aikoo perustaa vallatulle alueelle noin 30 kilometriä leveän ja 500 kilometriä pitkän "suojavyöhykkeen", jonne se haluaisi asuttaa  kaksi miljoonaa Syyriasta lähtenyttä pakolaista.
 Syyrian kurdit ovat perustaneet Koillis-Syyrian autonomisen alueen vuonna 2011 alkaneen sisällissodan aikana. Kurdijoukot vannovat puolustavansa aluetta viimeiseen saakka.
 Kurdit saivat pitkään tukea Yhdysvalloilta. Yhdysvaltojen asevoimat auttoivat kurdeja tuhoamaan terroristijärjestö Isisin "kalifaatin" Syyriassa.
 Viikonloppuna presidentti  Donald Trump  ilmoitti yllättäen, että Yhdysvallat vetää sotilaansa kurdien alueelta. Näin Turkki pääsi aloittamaan hyökkäyksen, jota se on suunnitellut jo pitkään.
 Jos aikaa on enemmän, tässä 400 sanaa lisää
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Miksi Turkki pitää kurdeja uhkana?
 Turkin, Iranin, Irakin ja Syyrian alueella sekä maanpaossa elää 30–45 miljoonaa kurdia. Kurdit ovat tavoitelleet kaikissa maissa itsehallintoa tai jopa itsenäisyyttä.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  väittää, että Syyrian kurdien YPG-joukot ovat Turkissa terroristijärjestöksi määritellyn PKK-puolueen jatke.
 Hän haluaa perustaa Turkin ja Syyrian rajalle "suojavyöhykkeen", jotta terrorismi ei leviäisi Syyriasta Turkkiin.
 Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğan (oikealla) ja puolustusministeri Hulusi Akar keskustelivat hyökkäyksestä Ankarassa keskiviikkona. Turkin presidentin lehdistöpalvelu / Lehtikuva
 PKK on Turkissa toimiva kurdipuolue, joka on taistellut vuosikymmeniä Turkin hallintoa vastaan. Syyrian kurdit ovat kiistäneet Turkin väitteet.
 Syyrian kurdit muodostivat itsehallintoalueensa vuonna 2011, kun Syyrian hallitus veti joukkonsa Koillis-Syyriasta sisällissodan alkaessa. Alueella on ollut rauhallisempaa kuin monilla muilla alueilla Syyriassa.
 Erdoğanin johtamalle Turkille  kurdien menestys on ollut uhka.  Se voisi voimistaa myös Turkin kurdien autonomiahaluja.
 Miksi Trump salli hyökkäyksen?
 Presidentti Donald Trump ilmoitti sunnuntain ja maanantain välisenä yönä, että hän vetää Yhdysvaltain joukot Syyriasta Turkin hyökkäyksen tieltä.
 Yhdysvaltain sotilaat ovat tukeneet kurdien taistelua terroristijärjestö Isisiä vastaan. Mediatietojen mukaan Trump ja Erdoğan sopivat joukkojen vetämisestä puhelimitse.
 Vielä maanantaina Yhdysvaltain joukot partioivat Syyrian kurdien alueella. Delil Souleiman / AFP
 Trumpin mielestä Yhdysvaltain on aika vetäytyä Lähi-idän loputtomista sodista. Hänen mukaansa Euroopan ja Lähi-idän valtioiden on selvitettävä sotkunsa ilman Yhdysvaltoja.
 Yhdysvalloissa  sekä demokraatit että republikaanit ovat olleet tyrmistyneitä  Trumpin päätöksestä. Arvostelijoiden mukaan Yhdysvaltojen ei pitäisi jättää liittolaisiaan yksin.
 Mitä hyökkäyksestä seuraa?
 Kurdijoukot ja Turkin asevoimat ovat käyneet torstaina kiivaita taisteluja raja-alueella. Kurdien johtamilla SDF-joukoilla on noin 60 000–70 000 taistelijaa, jotka ovat saaneet aseita ja koulutusta Yhdysvalloilta.
 Turkin moderni ja voimakas armeija on kuitenkin ylivoimainen kurdeihin verrattuna. Turkkia tukee myös noin 20 000 syyrialaista taistelijaa.
 Avoimet taistelut voivat olla ohi nopeastikin. Kurdit saattavat siirtyä tämän jälkeen sissisotaan.
 Tuhannet ihmiset ovat jo paenneet taistelujen alta. IRC-järjestön mukaan jopa 300 000 ihmistä saattaa päätyä pakolaisiksi.
 Äiti pakeni lapsensa kanssa Turkin ilmaiskuja Ras al-Ainin kaupungissa Turkin ja Syyrian rajalla keskiviikkona. Delil Souleiman / AFP
 Uudet taistelut uhkaavat pitkittää jo kahdeksan vuotta jatkunutta Syyrian sisällissotaa. Sodassa on kuollut satoja tuhansia ihmisiä, ja yli viisi miljoonaa syyrialaista on joutunut pakolaiseksi.
 Terroristijärjestö Isis on yhä aktiivinen Syyriassa, vaikka se onkin menettänyt alueensa. Kurdit ovat varoittaneet, että heidän vankiloissaan viruvat Isis-taistelijat saattavat päästä pakoon hyökkäyksen takia.
 Kurden leireillä elää myös suomalaisia naisia ja lapsia, jotka on otettu kiinni Isisin alueelta.
 Miten hyökkäykseen on reagoitu?
 Hyökkäys on tuomittu maailmalla laajalti. Muun muassa Euroopan unioni, Saudi-Arabia ja Egypti ovat arvostelleet Turkkia.
 Suomen pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  on tuominnut Turkin hyökkäyksen.  Hallitus on päättänyt, ettei Suomi myönnä enää uusia asevientilupia Turkkiin.
 Presidentti Donald Trump kutsui keskiviikkona hyökkäystä huonoksi ideaksi. Aiemmin hän on uhannut tuhota Turkin talouden, jos se menee liian pitkälle.
 Yhdysvaltain kongressissa on suunniteltu Turkille talouspakotteita ja Nato-jäsenyyden jäädyttämistä.
 Lue myös:
 Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi
 Tällaista on Suomen asevienti Turkkiin – luvut kovassa kasvussa, vihreää valoa muun muassa ammusten myymiselle Turkin erikoisjoukoille
 Analyysi: Syyrian kurdialue oli harvinainen menestystarina, nyt tarinalle uhkaa tulla katkera loppu
 Turkin Erdoğan haluaa puskea Syyriaan perustamaan "turvavyöhykettä" – Mitä se käytännössä tarkoittaa?

Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset


Summary: Jyväskylän yliopisto on mukana kansainvälisessä tutkimuksessa, jossa selvitetään 2–6-vuotiaiden digilaitteiden käyttöä.

Digilaitteet ovat tulleet osaksi pientenkin lasten arkipäivää.
 Maailman terveysjärjestö  WHO julkaisi viime keväänä suosituksen  pienten lasten päivittäisestä ruutuajasta. Sen mukaan 2–4-vuotiaiden ruutuaika tulisi rajoittaa tuntiin päivässä. Tätä pienempien ei pitäisi käyttää digilaitteita lainkaan.
 Suomesta vastaavat suositukset puuttuvat, osin sen vuoksi että aihetta ei ole juurikaan tutkittu.
 Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisestä tiedekunnassa on tänä syksynä alkamassa tutkimus 2–6-vuotiaiden digilaitteiden käytöstä. Tutkimus on osa monitieteistä, kansainvälistä kokonaisuutta, jossa ruutuajan määrää sekä sen vaikutuksia pienten lasten liikkumiseen ja hyvinvointiin tutkitaan yli 20 Aasian ja Euroopan maassa.
 Tällä hetkellä Suomessa ei tiedetä, kuinka paljon aikaa pikkulapset viettävät päivässä digilaitteiden äärellä. Tutkijoita kiinnostaa esimerkiksi perheen asuinpaikan, taloudellisen tilanteen sekä kulttuuritaustan vaikutus ruutuaikaan. Saatua tietoa tullaan vertaamaan kansainvälisiin tietoihin ja suosituksiin.
 – On kiinnostavaa nähdä, miten suomalaislapset sijoittuvat ruutuajan osalta esimerkiksi Aasian maihin verrattuna. Sekä Suomessa että Aasiassa teknologiaan suhtaudutaan myönteisesti, sanoo yliopiston lehtori  Hanna Vehmas .
 Kaikki ruudun ääressä vietetty aika myöskään ole pahasta, muistuttaa yliopistotutkija  Arja Sääkslahti . Sääkslahti ja Vehmas ovat tutkimuksen vastuulliset johtajat.
 Digilaitteita voi käyttää esimerkiksi oppimisen apuvälineenä. Pääasia Sääkslahden mukaan on, että digilaitteita käytetään viisaasti eikä päivittäinen käyttö paisu liian suureksi.
 – Lasten elämäntyyli on muuttumassa. Ruutuaikaa pitää rajoittaa, jotta lapsen päivään jää riittävästi aikaa myös liikkumiselle ja leikille.
 Pienten lasten pitäisi  suosituksen mukaan  liikkua päivittäin kolme tuntia. Digilaitteiden parissa käytetty aika on Sääkslahden mukaan tunnistettu yhdeksi merkittäväksi liikunnan määrän vähentäjäksi.
 Tutkimukseen kutsutaan mukaan tuhansia päiväkotilasten vanhempia ympäri Suomen. Tietoa kerätään lasten vanhemmilta kolmena syksynä peräkkäin tehtävällä kyselyllä.
 Kyselyssä selvitetään muun muassa, missä iässä ja mihin tarkoitukseen erilaisia digitaalisia laitteita käytetään. Lisäksi kysytään vanhempien käsityksiä laitteiden käytön vaikutuksista lasten fyysiseen aktiivisuuteen ja hyvinvointiin. Huomiota kiinnitetään myös pikkulasten unen laatuun ja määrään.

Digilaitteet vaikuttavat jo pientenkin lasten ajankäyttöön – uusi tutkimus selvittää ruutuajan vaikutusta lasten hyvinvointiin


Summary: Thunbergin haastajat ovat keskittyneet muiden maailmanlaajuisten ongelmien ratkaisemiseen.

Vedonlyöntitoimistot pitävät  Greta Thunbergiä  vahvimpana ehdokkaana tämän vuoden Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi.
 Jos Norjan Nobel-komitea päättää palkita hänet, esimerkiksi vedonlyöntitoimisto Ladbrokesin asiakkaat saavat rahansa takaisin vain 1,5-kertaisesti.
 Palkinnonsaaja julkistetaan perjantaina.
 Lukuisat asiantuntijat ovat antaneet arvioitaan, kenelle maailman arvostetuin rauhanpalkinto tänä vuonna kuuluisi. Thunbergin puolesta puhuvat monet seikat, mutta on myös tekijöitä, jotka voivat estää häntä saamasta palkintoa.
 Ruotsalaisen  Dagens Nyheter -lehden  artikkelissa arvioidaan, että Thunbergiä puolustaa erityisesti kolme seikkaa:
 1. Thunberg nostaa esiin suurimman ihmiskuntaa uhkaavan ongelman
 – Hän edustaa kasvavaa maailmanlaajuista ilmastoliikettä ja on saanut aikaan uskomattoman muutoksen, joka on nostanut ilmaston tärkeämmäksi puheenaiheeksi kuin koskaan ennen, sanoo lehden haastattelema Uppsalan yliopiston rauhan- ja konfliktin tutkimuskeskuksen professori  Isak Svensson .
 2. Nobel-komitea haluaa edistää työtä tärkeäksi koetulla alalla
 Komitea on halunnut palkita henkilöitä, jotka ovat ansioituneet esimerkiksi rauhanneuvotteluissa, kuten  Martti Ahtisaari  tai joiden on toivottu edistävän aseidenriisuntaa, kuten Yhdysvaltain entinen presidentti  Barack Obama .
 Vuonna 2008 Nobelin rauhanpalkinto myönnettiin presidentti Martti Ahtisaarelle. Mauri Ratilainen / AOP
 Professori Svenssonin mukaan komiteassa käydään aina kiistelyä siitä, tulisiko palkinto antaa odotettavissa olevista ansioista vai tehdyistä maineteoista. Nyt tulevaisuuteen katsova linja saattaa olla vahvoilla, mikä puhuisi Thunbergin puolesta.
 3. Greta Thunberg vetoaa tieteeseen – Alfred Nobelin hengessä
 Thunberg painottaa kaikissa käänteissä, että ihmisten tulisi kuunnella tutkijoita, eikä satunnaisia mielipiteitä. Tämä sopii erinomaisesti Nobel-komitean ajatusmaailmaan, joka haluaa valistuksen hengen olevan kaiken johtotähtenä. Tätä toivoi myös palkinnon perustaja  Alfred Nobel .
 Katso tästä Greta Thunbergin  tunteikas puhe YK:n ilmastokokouksessa .
 Onko Thunberg liian nuori palkittavaksi?
 Myös Thunbergin palkitsemista vastaan on vahvoja perusteita.
 Palkinnon saaminen tänä vuonna saattaa kariutua jo kilpailuteknisiin syihin. Rauhanpalkinto myönnetään yleensä ansiokkaasta toiminnasta, joka on tapahtunut palkinnon myöntämistä edeltäneenä vuonna, tässä tapauksessa siis 2018.
 Greta Thunberg aloitti ilmastolakkonsa Ruotsin valtiopäivätalon edustalla jo viime vuoden elokuussa, mutta maailmanlaajuiseksi liikkeeksi se paisui vasta tämän vuoden puolella.
 Thunberg on myös ehtinyt jo saada merkittäviä palkintoja työstään. Esimerkiksi Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International on nimennyt hänet Omantunnon lähettilääksi ja hän on myös saanut vaihtoehto-Nobelina tunnetun Right Livelihood Awardin.
 Nobel-komitea voi ajatella, ettei rauhanpalkinto enää toisi Thunbergin ajamalle asialle edellisten palkintojen jälkeen suurta lisäarvoa.
 Greta Thunberg palkittiin heinäkuussa Ranskassa Vapaus-palkinnolla. Palkintoseremoniassa Ilmastoaktivistin vieressä oli toisen maailmansodan veteraani Charles Norman. Lehtikuva
 Thunbergin rauhan-Nobelia puoltaisi ajatus, että ilmastonmuutos aiheuttaa konflikteja.
 Monet tutkijat, kuten esimerkiksi DN:n haastattelema Isaksson esittävät tähän vastaväitteen. Vaikka maapallon ilmasto on lämmennyt, sotien ja väkivaltaisuuksien määrä on viime vuosina itse asiassa vähentynyt.
 Rauhan- ja konfliktintutkijoilla on vaikeuksia todistaa, että Ilmastonmuutos lisäisi konflikteja. Resurssien väheneminen voi päinvastoin myös johtaa lisääntyvään yhteistyöhön, Isakson sanoo.
 Eräät kommentoijat sanovat, että Thunberg on yksinkertaisesti liian nuori saamaan palkintoa. Palkinnon mukanaan tuoma julkisuuden paine voisi olla liian raskas 16-vuotiaan nuoren kantaa.
 Oslon rauhantutkimusinstituutin (Prio) johtaja  Henrik Urdal  sanoo uutistoimisto AFP:lle, että järkevä ratkaisu olisi, että Thunberg jakaisi palkinnon jonkun toisen kanssa. Näin toimittiin, kun 17-vuotias  Malala Yousafzai  sai palkinnon vuonna 2014.
 Globaalien ongelmien ratkojia ehdolla
 Nobel-komitea saattaa nostaa esiin jonkin muunkin ajankohtaisen asian.
 Sellaiseksi on esitetty maailman pakolaisongelmaa ja Välimeren yli yrittävien pakolaisten ja siirtolaisten ahdinkoa.
 Nobel-palkintoehdokkaiksi on nostettu International Rescue Committeeta tai YK:n pakolaisjärjestöä UNHCR:ää, jotka auttavat pakolaisia eri puolilla maailmaa. Ehdokkaana voi olla myös SOS Mediterranee -järjestö, joka pelastaa ihmisiä Välimerellä.
 Nobel-komitea voi myös nostaa esiin vapaan tiedonvälityksen viime vuosina kohtaamat ongelmat. Tässä tapauksessa palkinnon voisi saada esimerkiksi Toimittajat ilman rajoja -järjestö tai toimittajien turvallisuutta puolustava Committee to protect journalists.
 Vedonlyöntitilastoissa Greta Thunbergin jälkeen toiseksi suosituin ehdokas on Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed . Hän on lyhyen valtakautensa aikana ehtinyt solmia rauhan naapurimaa Eritrean kanssa ja vapauttaa poliittisia vankeja.
 Raoni Metuktire on Brasiliassa tunnettu ympäristönsuojelija. Martial trezzi 7 EPA
 Kolmanneksi eniten palkintoveikkauksia on tehty brasilialaisen  Raoni Metuktiren  puolesta. Hän on lähes 90-vuotias Brasilian alkuperäiskansoihin kuuluvan kayapojen johtaja ja ympäristönsuojelija. Hän voisi nostaa esiin Amazonasin sademetsän tuhon ongelman.
 Ehdolla on myös brittiläinen tunnettu luontotoimittaja  David Attenborough .
 Toimittaja David Attenborough on monille tuttu kasvo BBC:n luontodokumenteista. Asadour Guzelian / AFP
 Edistyksellisenä pidetty paavi  Franciscus  on niin ikään palkintoehdokkaiden joukossa.
 Rauhanpalkinnon saajiksi on ehdotettu yhteensä 301 henkilöä ja järjestöä. Nobel-komitea ei kuitenkaan kerro, ketkä ovat ehdolla. Thunbergin ehdokkuus tiedetään, koska häntä esittäneet ruotsalaiset ja norjalaiset valtiopäiväedustajat ovat kertoneet asiasta.
 Lue lisää :
 France24: Odds favour Greta Thunberg for Peace Prize but Experts sceptical
 NDTV: Greta Thunberg Bookies' Favourite For Nobel Peace Prize, Experts Divided

Greta Thunberg on vahvin ehdokas Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – moni seikka puhuu silti häntä vastaan


Summary: Matti ja Teppo aikovat jättää konserttilavat syksyn 50-vuotiskiertueen jälkeen, mutta keikkailu ei lopu kokonaan.

50-vuotiskonserttikiertueelle suuntaavat  Matti Ruohonen  ja  Teppo Ruohonen  ovat viettäneet elämästään suurimman osan yksikkönä, joka koostuu Matista ja Teposta.
 Keikkakilometrejä on kertynyt yli 4 miljoonaa ja keikkoja yli 4000. Vaikka veljekset naljailevat tauotta pilke silmäkulmassa toisilleen, on toisen läsnäololla ollut valtava merkitys heidän uralleen.
 – Se, että aloimme tehdä alkujaan biisejä yhdessä, Teppo sanoitti ja minä sävelsin, on ollut valtava voimavara. Silloin me hitsauduimme yhteen, Matti Ruohonen totesi Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 – Veljeys on ollut ihan kaikki kaikessa, Teppo Ruohonen sanoo ja jatkaa:
 – Minulla on oikeus tehdä kaikkea, mitä Matti sanoo, siitä näkee kuka on pomo, Teppo nauraa.
 Vaikka veljekset ovat olleet tiiviisti julkisuudessa nyt jo 50 vuotta, miehistä saa hakemalla hakea törkylööppiä eikä edes pientä kohua löydy.
 – Me ollaan oltu sellaisia mammanpoikia, Teppo toteaa.
 Matti jatkaa, etteivät myöskään heidän puolisonsa ole olleet kiinnostuneita esittelemään kotejaan naistenlehtiin.
 Tosiasiassa kohulööppien aikaansaamiseen ei miesten mielestä ole ollut edes aikaa. Veljekset ovat aina keskittyneet täysillä bisnekseen ja hoitaneet kaiken itse.
 – Kyllä sitä pidetään vähän ihmeenä, että olemme kahdestaan tämän koko paletin hoitaneet. Myyneet yli puolitoista miljoonaa levyä ja 34 kultalevyä, kyllä sitä itsekin ihmettelee, että ollaan vielä hengissä.
 Juha Tapiolle ja Antti Tuiskulle löytyisi paikka levy-yhtiön listoilta
 Matti ja Teppo perustivat jo uransa alkuvaiheissa oman levy-yhtiön, jonka listoilla oli aikoinaan monia isoja nimiä, kuten vaikkapa Ressu Redfordin silloin luotsaama Bocart co.
 Jos veljesten pitäisi nyt kiinnittää talliinsa uusia nimiä tämän hetken artisteista, suosikit löytyisivät nopeasti.
 – Olemme arvostaneet aina artisteja, jotka ovat tehneet kappaleensa itse. Tulee mieleen esimerkiksi  Juha Tapio , joka itse säveltää ja sanoittaa ja on erittäin hyvä tulkitsija. Samoin  Antti Tuisku , joka on saanut aikoinaan paljon puukkoa selkään, mutta on näyttänyt kaikille, että homma toimii ja show on tätä.
 Matin ja Tepon koko haastattelu katsottavissa Areenassa

Matti ja Teppo puhtoisesta maineestaan: "Me ollaan sellaisia mammanpoikia"


Summary: Uuden El Camino: A Breaking Bad Movien trailerit ovat kertoneet jotain, mutta jättäneet hämärään vielä enemmän.

Yhtenä televisiohistorian parhaista tv-sarjana pidetty  Breaking Badin  (2008–2013) tarina saa jatkoa huomenna. Netflixissä julkaistaan sarjan tapahtumien jälkeisiin hetkiin sijoittuva  El Camino: A Breaking Bad Movie .
 Elokuva kertoo  Aaron Paulin  näyttelemän Jesse Pinkmanin käänteistä sarjan loppuratkaisun jälkeen. El Caminolla viitataan Chevrolet El Camino -autoon, jota Pinkman ajoi rikosdraaman viimeisessä jaksossa.
 El Camino: A Breaking Bad Movien on ohjannut  Vince Gilligan , joka ohjasi myös Breaking Badin ja Better Call Saulin. Elokuva kuvattiin molempien sarjojen tapaan New Mexicon Albuquerquessa.
 Elokuva näytetään hyvin rajoitusti varsinaisella valkokankaalla: vain kolmena päivänä, ja vain joissain yhdysvaltalaisissa teattereissa. Yhä useampi elokuva ja tv-sarja julkaistaan lähtökohtaisesti suoratoistopalvelussa perinteisten väylien sijaan.
 Breaking Bad kertoi Walter Whitesta ( Brian Cranston ), syöpää sairastavasta lukion kemianopettajasta, joka alkoi valmistaa metamfetamiinia rahoittaakseen perheensä elämän kuolemansa jälkeen. Apua hän sai entiseltä oppilaaltaan, huumebisneksen tunteneelta pikkutekijältä Jesse Pinkmanilta.
 Elokuvassa esiintyy useita tuttuja hahmoja Breaking Badista ja sen palkitusta spin off -sarjasta  Better Call Saul . Muun muassa  Charles Bakerin  näyttelemä Skinny Pete ja  Jonathan Banksin  upea ammattitappajahahmo Mike Ehrmantraut nähdään Netflix-valkokankaalla.
 Mitä elokuvasta tiedetään? Mitä ei? Mitä siltä voidaan odottaa?
 Tässä jutussa pohditaan näitä kysymyksiä. Varoitus: Seuraava osio sisältää juonipaljastuksia Breaking Badista ja havaintoja uusista trailereista.
 Uusimmat trailerit näyttävät hetket heti Breaking Badin viimeisen kohtauksen jälkeen... mutta jättävät myös paljon auki
 24. syyskuuta, Netflix julkaisi kaksiminuuttisen  virallisen trailerin . Siinä näytetään, kun kokemastaan järkyttynyt Pinkman löytää tiensä ystävänsä Skinny Peten luo. Kohtaus vaikuttaisi tapahtuvan lähes välittömästi sen jälkeen, kun Pinkman on paennut uusnatsien vankeudesta.
 Myös  Matt Jonesin  näyttelemä Brandon "Badger" Mayhew kohdataan. Skinny Pete ja Badger ovat molemmat kuin aaveen nähneitä.
 Pinkman peseytyy, siistiytyy ja lähtee. Katsojille näytetään kidutusarpia.
 Meille esitellään myös valokuva, jossa esiintyy Pinkmanin tyttöystävä, hänen silmiensä edessä tapettu Andrea ( Emily Rios ) ja Andrean poika Brock ( Ian Posada ). Brockin tarinaa ei koskaan käsitelty loppuun, joten voi olla, että sitä käydään elokuvassa läpi.
 Aaron Paulin näyttelemä Jesse Pinkman todisti Breaking Badin aikana kahden tyttöystävänsä kuolemaa. Netflix
 Seuraavaksi trailerissa esitellään kohtaus, jossa kaksi vaikeasti tunnistettavaa miestä seisovat veden äärellä. Hahmot voisivat olla Walter Whiten ja Mike Ehrmantrautin.
 Tämä kuitenkin vaatisi takaumakohtausta, sillä molemmat ovat kuolleet. Whiten kuolemaa ei koskaan täysin näytetty sarjassa, mutta ohjaaja Gilligan  vahvisti asian  viimein ennen elokuvan ensi-iltaa.
 Ehrmantrautin hahmon esiintyminen elokuvassa on vahvistettu. Whitestä ei ole hiiskuttu, mutta huhuttu kylläkin (esim.  Indiewire ). Whitea näytellyt Cranston on myös aikaisemmin  itse esittänyt kiinnostuksensa  näytellä elokuvassa, mikäli tuotanto niin haluaisi.
 Seuraavaksi katsoja näkee Pinkmanin kaivamassa hautaa oletettavasti New Mexicon aavikolla. Mutta ketä hän hautaa? Mattoon käärityn ruumiin punertavanruskeat hiukset vilahtavat kuvassa.
 On huomioitava myös se, että Pinkmanilla on kohtauksessa vielä parta ja pitkät hiukset. Skinny Peteltä lähtiessä hän on leikannut siilitukan ja siistinyt kasvonsa. Tapahtuuko hautauskohtaus siis paon ja Skinny Petelle saapumisen välissä?
 Traileri esittelee tämän ja paljon muuta. Voit katsoa sen  täältä  ja tehdä omat oletuksesi elokuvan kulusta.
 Gamespot-verkkomedia on tehnyt oivallisen  analyysin  trailerista, jota käytettiin apuna myös tämän tekstin kirjoittamisessa. Kaiken kaikkiaan traileri jättää avoimeksi paljon kysymyksiä. Tärkein lienee seuraava: Mihin Pinkman ylipäätään pyrkii? Mitään ei voida vielä osoittaa selväksi.
 Muutamia päiviä myöhemmin  tämän trailerin jälkeen, 28. syyskuuta, Netflix julkaisi  Youtube-kanavallaan   Go For Joe  -trailerin. Noin puoliminuuttinen pätkä paljastaa, että virkavallan etsimä Pinkman ottaa salassa yhteyttä  Vanhaan Joeen.
 Vanha Joe on tuttu hahmo sarjasta: Hän omistaa romuttamon, joka pelastaa Walter Whiten ja Jesse Pinkmanin pälkähästä useamman kerran, muun muassa auttamalla hävittämään todisteita.
 Pinkman tarvitsee siis Vanhan Joen apua, mutta tiedossa ei ole, koskeeko se esimerkiksi elokuvan nimikkoauto El Caminon hävittämistä, vai jotain aivan muuta.
 Valtavan palkittu historia lataa odotuksia
 Elokuvan äiti, Breaking Bad -sarja, keräsi valtavasti palkintoja. Se voitti muun muassa 16 Emmy-palkintoa 58 ehdokkuudesta.
 Breaking Badissa Bryan Cranstonin näyttelemä Walter White tekee huumebisneksellään valtavan omaisuuden. Sarjan tekivät onnistuivat sarjalla samassa. Doug Hyun / AMC
 Suosiosta kertoo myös alan sisäinen arvostus. The Hollywood Reporter -lehti teki 2016 kyselyn, jossa se tiedusteli yhteensä 2 800 näyttelijän, tuottajan, ohjaajan ja muiden viihdealan ammattilaisten suosikkisarjoja kautta aikain.  Breaking Bad sijoittui toiseksi Frendien jälkeen .
 Rolling Stone -median 2016 tekemässä sadan kaikkien aikojen tv-draaman listauksessa Breaking Bad pääsi sijalle kolme heti  The Wiren  ja  Sopranosin  perään.
 Tällaisella historiallisella painolastilla Gilliganilta ja muulta tuotantotiimiltä näyttelijöitä myöten odotetaan paljon. Pystyvätkö he vastaamaan odotuksiin?
 Aina spin offit ja jatko-osat eivät kerää suuria kiitoksia, mutta Gilliganin Breaking Badin pohjalta rakentama Better Call Saul on ollut jopa lähes yhtä menestynyt kuin Breaking Bad. Sen viides tuotantokausi esitetään Netflixissä 2020. Faneilla on siis hyvät lähtökohdat, kun tiedetään, että aiemmin tiimi on tarjoillut lähinnä priimaa.
 Onnistuuko El Camino herättämään katsojissa edeltäjiään vastaavia tunteita? Huomenna se sitten nähdään, niin elokuva kuin reaktiokin.
 Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka.
 Näin Netflix härnäsi Breaking Bad -faneja Twitterissä 22. syyskuuta ennakkopätkällä :
 Netflix paljasti elokuvan julkaisun Twitterissä 24. elokuuta :
 Lue lisää :
 Breaking Badin jatko-osaelokuva tulee Netflixiin lokakuussa
 13 asiaa, joita et tiennyt Breaking Bad -sarjasta

Huomenna julkaistaan vesi kielellä odotettu, ylistettyä Breaking Badia jatkava elokuva: Mitä leffasta tiedetään ja mitä siltä odotetaan?


New Yorkissa neljä ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut ampumisessa Brooklynissä, kertoo New Yorkin poliisiviranomainen uutistoimisto AP:lle. Poliisin mukaan loukkaantuneet eivät ole hengenvaarassa.
 Poliisin mukaan hälytys ampumisesta annettiin varhain lauantaina aamuseitsemän tienoilla. Poliisin mukaan kuolleet löydettiin tapahtumapaikalta.
 Hälytystietojen osoite viittaa yksityiseen klubiin, mutta poliisi ei ole vielä tarkentanut, millaisessa rakennuksessa ampuminen tapahtui.
 Tämä on päivittyvä uutinen .

New Yorkissa ampuminen, ainakin neljä kuollut


Summary: Kissojen uusi leikkauskampanja yhdistää varattomat kissanomistajat ja ne, jotka haluavat auttaa leikkauksen kustannuksissa.

"Kissanpentu oli vain muutaman viikon ikäinen. Se oli jo ennen syntymäänsä saanut nimekseen Arvoton."
 Näin alkoi 27-vuotiaan loimaalaisen  Joanna Jokisen  Facebook-päivitys syyskuun lopussa. Hän oli nähnyt Facebookissa kuvan huonokuntoisesta kissanpennusta, joka oli pelastettu erään talon pihasta.
 – Pyysin luvan käyttää pennun kuvia julkaisussa. Kissan arvo on Suomessa nolla ja ajattelin, että nyt oikeasti pitää tehdä jotain. Aina sanotaan niin, mutta se ei auta, jos joku ei ota sitä asiakseen, Joanna Jokinen kertoo.
 Niinpä Jokinen lupasi päivityksessään ryhtyä auttamaan kotipaikkakunnallaan Loimaalla asuvia kissanomistajia, joilla on taloudellisia esteitä maksaa leikkaus tai vaikeuksia toimittaa kissaansa steriloitavaksi.
 – Kirjoitin, että voin itse maksaa yhden leikkauksen tai kyyditä kissan leikkaukseen maksutta. Haastoin muitakin ihmisiä mukaan.
 "Silmät olivat jo lasittuneet, mutta se yritti vielä jaksaa. Vielä pienen hetken kun jaksaisi, voisi löytyä ruokaa. Vielä pienen hetken kun jaksaisi, on toivoa löytää emo. Ei tiennyt pieni, että emo ei tule. Ei tiennyt pieni, että koittaa vain uusi aamu yksin, pihan laidalla."
 Arvottomaksi ristityn kissanpennun kohtalo kosketti tuhansia ihmisiä. Tässä kuvassa se on juuri saanut nesteytystä. Hanna Penttinen
 Päivitys  lähti leviämään vauhdilla ja sai yli 2000 jakoa. Jokinen sai satoja viestejä ympäri maata.
 – 500 000 ihmistä näki julkaisun. Muutkin lupasivat kyytiapua tai lupasivat kustantaa leikkauksia. En osannut odottaa niin suurta näkyvyyttä ja olin hämilläni ihmisten halusta auttaa.
 Hän alkoi kirjata avunpyyntöjä omalle sivulleen. Sitten hän sai puhelun  Hanna Penttiseltä , joka oli huolehtinut Jokisen päivityksessä esiintyneestä kissanpennusta ja ottanut siitä kuvat.
 "Lopulta apu tuli, välittävän ihmisen toimesta. Se pieni löydettiin ja sitä hoidettiin, siitä pidettiin huolta ja tärisevin käsin nypittiin kärpäsentoukatkin turkista. Annettiin maitoa ja huolenpitoa. Kädet tärisivät, koska niiden käyttäjä oli suunniltaan raivosta pienen kissan puolesta."
 Penttisellä oli idea. Hän oli huomannut Jokisen päivityksen ja ehdotti, että tämä perustaisi Facebookiin ryhmän yhdistämään avuntarjoajia ja -tarvitsijoita. Näin kaikki saataisiin samaan paikkaan, josta he löytäisivät toisensa.
 Periaatteena naapuriapu
 Jokisen perustama  ryhmä  on nyt viikon vanha. Siellä kuka tahansa voi tarjoutua maksamaan kissojen sterilisaatioita tai auttamaan muulla tavoin: antaa kyydin leikkaukseen tai lainata kantokoppaa. Ryhmässä on jo useita postauksia.
 – Ryhmä toimii naapuriapu-periaatteella. Samasta kunnasta kotoisin olevat voivat kustantaa leikkauksia, jolloin keräyslupaa ei tarvita. Hirveästi apua on jo mennyt perille, Jokinen kertoo.
 Hanna Penttisellä on kolme kissaa. Kuvassa hänen sylissään on Osmo. Hanna Penttinen
 Ryhmän toiseksi ylläpitäjäksi alkoi Hanna Penttinen, joka asuu Kyrössä noin 25 kilometrin päässä Loimaalta. Naiset tapasivat toisensa ensimmäistä kertaa torstaina. Penttinen on alkanut tilastoida avun saaneiden kissojen määrää. Leikkaukseen kyytiä tarjonneita on nyt neljän A4-liuskan verran.
 – Leikattuja kissoja on melkein kymmenen ja lokakuulle jo sovittuja leikkauksia useampia. Myös muutama kimppa-avustuksilla maksettu leikkaus on tulossa. Kyytiapu kattaa jo koko Suomen ja koko ajan tulee lisää ilmoittautumisia, Penttinen kertoo.
 Jokinen ja Penttinen ovat molemmat luvanneet maksaa kaksi leikkausta: yhden naaraskissan steriloinnin ja yhden uroskissan kastraation.
 "On tärkeää, jos yksikin saadaan pelastettua"
 Ryhmässä on nyt vajaat 2000 ihmistä eri puolilta maata.Apua ovat tarjonneet myös muut kuin yksityishenkilöt.
 – Yksi eläinlääkäriasema on jo haastanut eläinlääkärinsä leikkaamaan kissoja ilmaiseksi yhden päivän ajan. Sellainen on nyt suunnitelmissa. Toivomme, että koko Suomi lähtee mukaan.
 Naisten ainoa toive on, että leikkaus maksetaan suoraan eläinlääkärille eikä kissan omistajalle.
 – Niin se menee varmasti oikeaan tarkoitukseen.
 Ylläpitäjät kertovat saaneensa paljon kiitosta niiltä, jotka ovat saaneet ryhmästä apua ja kissa on saatu steriloitua.
 – Suomessa hylätään hirveästi kissoja vuosittain. Yritämme saada kissapopulaation niin pieneksi kuin se vapaaehtoisvoimin on mahdollista. On tärkeää, jos yksikin saadaan pelastettua, Jokinen sanoo.
 Arvottomaksi ristittyä pentua ei pystytty pelastamaan.
 "Ja niin pienen pieni kissa, vain muutaman viikon ikäinen, sulki silmänsä ja nukahti. Vihdoin turvassa ja lämmössä, vatsa täynnä ruokaa ja viimeinkin oli hyvä olla. Lasittuneet silmät saivat lepoa, saivat rauhaa, mutta eivät enää koskaan avautuneet.
 Pieni pentu oli jälleen yksin pihan laidalla, maan kätkiessä jälleen yhden tarinan syvälle hautaan. Koska se oli Arvoton."
 Onneksi joillekin Arvoton-kissan kohtalotovereille käy paremmin.
 Alvar-kissa tuli Korian kissataloon syyskuun alussa. Se oli tullessaan likainen ja sillä oli kova nälkä. Aluksi arka ja masentunut kissa on nyt piristynyt kovasti. Kirsi Lönnblad / Yle
 Korian eläintalon kopissa Kouvolassa, satojen kilometrien päässä Loimaalta, naukuu mustavalkoinen Laikku-pentu. Laikku haluaa selvästi seurustella ja yrittää ottaa kontaktia sekä tassulla haroen lasin läpi että naukumalla. Se ei kuitenkaan onnistu, sillä Laikku on eristyksessä.
 – Laikku tuli meille ihan pentuna. Silloin tuli kerralla monta kissaa ja kaikki olivat hyvin flunssaisia. Muut kissat ovat jo päässeet uusiin koteihin, mutta Laikku on täällä vielä sitkeän mykoplasman takia, kertoo Kouvolan eläinsuojeluyhdistyksen puheenjohtaja  Sari Metsälä .
 Laikku on sirutettu ja rokotettu. Se leikataan vielä ennen kuin se annetaan uuteen kotiin.
 Korian kissataloon Kouvolaan tulee vuosittain noin 400 kissaa. Osa kissoistaon löydetty ja otettu kiinni, mutta omistajaa ei tiedetä. Osa on tullut esimerkiksi allergiaperheistä tai loukutettuna.
 Villikissapopulaatiot ovat iso ja kasvava ongelma ympäri Suomea. Suomen eläinsuojelu ry:n mukaan yhtenä syynä voivat olla lämpimät talvet, jolloin kissat pärjäävät ulkona paremmin. Esimerkiksi Kouvolassa on kymmeniä villikissapopulaatioita, ja yhdessä populaatiossa voi olla jopa sata kissaa.
 – Jostain pitäisi löytää resursseja niiden kiinniottamiseen. Se on vaikeaa, kun me teemme tätä vapaa-ajallamme, sanoo Metsälä.
 40 kissan joukkosterilointi
 Yksi keino vähentää kissojen hallitsematonta lisääntymistä on kotikissojen leikkauttaminen. Nyt Facebookissa leviävä leikkauskampanja ei ole ainoa laatuaan, sillä esimerkiksi Korian kissatalossa on järjestetty jo useita kertoja päivän mittainen joukkosterilisaatiotapahtuma.
 Niissä maatiaiskissoja steriloidaan tavanomaista edullisemmin hinnoin.
 Vastaavia tapahtumia järjestetään ympäri maata, ja ne ovat olleet suosittuja. Korialla leikattiin viime sunnuntaina 40 kissaa, mutta tulijoita olisi ollut enemmänkin.
 – Joskus ihmisten oma elämä on niin ongelmaista ja haastavaa, että kissat jäävät leikkaamatta. Kissoja rakastetaan ja niitä halutaan auttaa, mutta sitten on ehkä taloudellisia ongelmia tai niitä ei osata lääkitä, toteaa Sari Metsälä.
 Eläinlääkäreiden tai klinikoiden vastaanotolla hintahaarukka on lavea. Naaraskissan steriloinnista voi joutua maksamaan jopa 200 euroa ja uroskissan kastraatiosta 150 euroa.
 Korian kissatalon järjestämissä tapahtumissa naaraskissan sterilointi maksaa edullisimmillaan 65 euroa ja uroskissan 35 euroa. Osa kustannuksista katetaan lahjoitusvaroin. Tapahtumassa myös rokotetaan ja sirutetaan kissoja edullisesti.
 Laku on vähän yli vuoden vanha ja Siiri Lakun pentu. Molemmat ovat hyvässä kunnossa, ja etenkin Laku on hyvin seurallinen kissa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Hinta voi olla merkittävä syy tapahtumien suosioon.
 – Ne on suunnattu ensisijaisesti vähävaraisille kissanomistajille. Joissakin kunnissa eläinsuojeluyhdistys tekee yhteistyötä sosiaaliviranomaisten kanssa, kertoo Suomen eläinsuojelu ry:n toiminnanjohtaja  Kati Pulli.
 Sirutus vähensi kissoja Perniössä
 Suomen eläinsuojelu ry:n jäsenyhdistysten kautta leikataan vuosittain noin 3000 talteenotettua tai luovutettua kissaa, jotka lähtevät uusiin koteihin. Näiden leikkausten lisäksi järjestetään 50-60 joukkosterilointitapahtumaa, joissa leikataan vuosittain yhteensä noin tuhat kissaa.
 Osa yhdistyksistä järjestää leikkauksia jatkuvina, jolloin alennettua hintaa tai maksutonta leikkauttamista tarjotaan tietyillä kriteereillä ympäri vuoden sitä tarvitseville. Samalla kissat sirutetaan. Sirun avulla karanneen kissan omistaja löytyy helposti.
 – Muutamalla paikkakunnalla on jo todettu, että löytökissojen määrät ovat vähentyneet, sanoo Kati Pulli.
 Yksi niistä on pieni Perniö Varsinais-Suomessa. Joukkosterilointeja siellä ei tosin enää ole viime vuosina tehty.
 – Olemme luopuneet niistä, koska kampanjaa ovat odottaneet myös ne joilla on varaa leikkauttaa kissansa muutenkin, kertoo  Leena Aho  Perniön eläinsuojeluyhdistyksestä.
 Kissojen määrä on saatu putoamaan vuonna 2012 alkaneella aktiivisella siruttamisella.
 – Meidän kustannuksellamme on sirutettu 5000 kissaa. Minulle on jäänyt tänä vuonna vain kaksi kissaa, kun ennen niitä oli kymmeniä. Tuntuu, että työ populaatioiden tyhjentämisestä on tuottanut pikkuhiljaa hedelmää, Aho toteaa.
 Kissojen aids leviää
 Eläinlääkärien mukaan kissojen steriloinnin hyödyt ovat merkittävät, sillä ne vaikuttavat suotuisasti kissan käytökseen. Kun reviirin haku vähenee, katutappelut ja tartuntataudit vähenevät samoin kuin merkkailu. Naaraskissoilla nisäkasvainriski ja kohtutulehdukset vähenevät.
 – Leikatut kissat tuntuvat myös olevan pitkäikäisempiä kuin leikkaamattomat, luettelee kouvolalainen eläinlääkäri  Eero Lappalainen .
 Lappalaisen mukaan sisäkissoja leikkautetaan todella paljon, sillä harva kestää kissojen kiimasta syntyvää käytöstä. Myös maalaiskissoja leikataan yhä enemmän.
 – Maalaistaloissa kissojen työtehtävänä on muun muassa hiirien metsästys ja minun käsitykseni mukaan leikatut kissat ovat jopa parempia saalistajia kuin leikkaamattomat, toteaa Lappalainen.
 Valma muutti kuluneella viikolla Korialta Vihtiin kahden muun kissan kanssa. Kirsi Lönnblad / Yle
 Ainoana haittapuolena steriloinnissa on kissan painon nousu.
 – Etenkin narttukissoilla paino voi nousta, eli siihen pitää kiinnittää huomioita että ei anna niin vahvaa ruokaa kuin leikkaamattomille, ohjeistaa Lappalainen.
 Korian kissatalossa Kouvolassa osa kissoista joutuu ensin eristyksiin jonkin taudin takia. Tavallisimmat taudit ovat erilaiset flunssat ja tulehdukset. Kissoja lääkitään myös “kissojen aidsin” vuoksi, joka on levinnyt viime vuosina kulovalkean tavoin. Kyseessä on tarttuva immuunikatotauti FIV, jota kantaa noin 10 prosenttia kissoista.
 – Tämä on juuri yksi niistä tarttuvista taudeista, jota leikkaamattomat kissat tartuttavat toisiinsa joko verisen tappelun seurauksena tai sukupuoliteitse.
 Immuunikatotauti ei itsessään ole tappava, mutta se heikentää kissan vastustuskykyä. Silloin kissa sairastuu helpommin erilaisiin infektioihin ja suolistotauteihin, jotka taas voivat olla tappavia.
 Sirutuspakko tulossa
 Koko maassa työtä on vielä paljon.
 – Alueellisesti leikkautuskampanjoilla on varmasti merkitystä, vaikka valtakunnallisesti kissojen määrä ei osoita merkkejä laskusta, toteaa SEY:n toiminnanjohtaa Kati Pulli.
 SEY:n arvion mukaan villikissapopulaatioista ei ehkä koskaan päästä kokonaan eroon. Niihin voidaan kuitenkin vaikuttaa esimerkiksi lainsäädännön keinoin.
 – Uuden eläinsuojelulain rinnalle on tulossa sirutuspakko koirille ja myöhemmin myös kissoille. Silloin omistaja pystytään jäljittämään ja pakkosirutuksen myötä toivottavasti myös kissojen arvostus kasvaa, toivoo toiminnanjohtaja Kati Pulli.
 Uusi eläinsuojelulaki on lähdössä toiselle lausuntokierrokselle. Sen voimaantulon aikataulu on vielä auki.
 Sari Metsälä Korian eläintalosta arvioi, että kissoja otetaan lemmikeiksi edelleen joskus heppoisin perustein. Metsälän mielestä lemmikkieläin pitäisi ottaa vasta sitten, kun siihen pystyy sitoutumaan.
 – Joskus asunnonvaihto aiheuttaa ongelmia, jos uuteen asuntoon ei saa tuoda kissoja. Tai sitten on lapsi tulossa ja luetaan toksoplasmoosista ja halutaan kissoista eroon sen vuoksi, sanoo Metsälä.
 Arvoton-kissa kuoli nukkuessaan vain kymmenen tuntia tämän kuvan ottamisesta. Sen lyhyt elämä ei ollut turha. Pentu herätti sadat ihmiset toimimaan, jotta sen kaltaisia pentuja syntyisi jatkossa vähemmän. Hanna Penttinen
 Kursivoidut kohdat ovat peräisin Joanna Jokisen Facebook-päivityksestä, jonka seurauksena ihmiset alkoivat tarjota apuaan kissojen sterilointikulujen maksamisessa.

27-vuotias Joanna Jokinen lupasi alkaa kyyditä vieraita kissoja steriloitaviksi eikä arvannut, mitä siitä seuraisi – sadoille kissoille sataa nyt apua


Summary: Poliisi on tässä vaiheessa vaitonainen tapahtumista.

Poliisilla on käynnissä operaatio Vantaan Korsossa, mikä liittyy väkivaltatehtävään.
 Virkavalta tiedotti asiasta lauantaina kello yhden aikaan.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Vantaalla käynnissä poliisin operaatio – liittyy väkivaltaan


Summary: Syrian Observatory for Human Rightsin mukaan suurin osa uhreista on Tal Abyadin kaupungin alueella.

Lontoosta käsin toimiva kansalaisjärjestö Syrian Observatory for Human Rights on nostanut arviotaan Turkin hyökkäyksen uhrimäärästä Syyriassa.
 Sen mukaan keskiviikkona alkaneessa hyökkäyksessä on kuollut 74 kurditaistelijaa ja 20 siviiliä. Uhreista suurin osa on Tal Abyadin kaupungin alueella.
 Järjestön mukaan Turkin tukemien syyrialaiskapinallisten taistelijoista 49 on saanut surmansa.
 Myös konfliktin osapuolet Turkki ja kurdijohtoiset SDF-joukot ovat esittäneet arvioita uhrimääristä, mutta ne poikkeavat selvästi toisistaan.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Turkin hyökkäys on jatkunut tänään. Turkin hallintoa lähellä olevan Anadolu-tietotoimiston mukaan Turkki ja sen tukemat syyrialaiskapinalliset ovat saavuttaneet M4-moottoritien, joka kulkee Manbijin ja Qamishlin kaupunkien välillä.
 Se sijaitsee 30km Turkin rajasta.
 Lue myös:
 Ylen reportaasi Turkin ja Syyrian rajalta: Siviilejä kuollut molemmin puolin rajaa, sotilasoperaatio jatkuu
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset
 Rauha mureni Pohjois-Syyrian kurdialueella – kolme karttaa kertoo, millaiselle alueelle Turkki hyökkäsi
 Sotilasasiantuntija Turkin iskusta Pohjois-Syyriaan: Joukkomääräisesti iso operaatio, kestänee pari viikkoa

Arvio Syyrian uhrimäärästä kasvoi – Kansalaisjärjestön mukaan 74 kurditaistelijaa ja 20 siviiliä on kuollut Turkin hyökkäyksessä


Summary: Voimakkaat sateet ja kovat tuulet riepottelevat autioitunutta pääkaupunki Tokiota.

Japania lähestyvät supertaifuuni Hagibis on vaatinut ensimmäiset uhrinsa, vaikkei se ole vielä saavuttanut maa-alueita.
 Kova tuuli tuhosi auton ja surmasi sen kuljettajan Ichiharan kaupungissa Chiban prefektuurissa. Samassa kaupungissa viisi ihmistä loukkaantui myrskytuulen vaurioitettua rakennusta.
 Rankkasateet ja myrskytuuli ovat riepotelleet pääkaupunki Tokiota. Useita Tokion kaupunginosia on evakuoitu tulvien tieltä.
 Tokion kadut ja juna-asemat ammottivat tyhjyyttään ihmisten suojauduttua lähestyvältä taifuunilta.
 Taifuuni voi olla voimakkain Tokioon iskenyt hirmumyrsky yli 60 vuoteen. Sen odotetaan iskevän maa-alueelle tänään lauantaina.
 Lue myös:
 Supertaifuuni Hagibis liikkuu kohti Japania – tältä se näyttäisi Euroopan yllä

Taifuuni Hagibis vaati ensimmäiset uhrit Japanissa – Voimakkain taifuuni kuuteen vuosikymmeneen iskee maalle illalla