Summary: Pariskunnalla ei ollut kiireisiin arki-iltoihin mitään syötävää.

Millä voisi korvata sipulin? Tätä ajatusta pohti  Teijo Javanainen  paistinpannu kädessään eräänä kesäkuisena iltana.
 Javanaisen avovaimolla  Nicole Kahilalla  oli diagnosoitu ärtyneen suolen oireyhtymä noin kaksi vuotta sitten. Nyt hän oli aloittanut tiukan FODMAP-ruokavalion saadakseen oireet vähenemään.
 – Vatsani oli välillä todella kipeä. Saatoin saada vatsakramppeja, jotka saattoivat saada kätenikin tärisemään. Olo oli todella epämukava, kertoo Kahila.
 Kiireisiin arki-iltoihin pariskunnalla ei ollut tarjolla mitään nopeaa syötävää.
 – Kauppareissut olivat yli parituntisia, kun kaikista tuotteista piti tarkistaa tuoteselosteet, Nicole Kahila kertoo.
 Vaikea luopua
 FODMAP-ruokavaliossa vältetään huonosti imeytyviä hiilihydraatteja, jotka alkavat käydä suolistossa. Ensimmäisen kuukauden aikana hiilihydraatteja tarkkaillaan erityisen tarkasti. Pariskunta halusi kuitenkin syödä kotona samaa ruokaa.
 – Pois karsittavien elintarvikkeiden määrä oli aika suuri, joten ruuanlaiton suunnitteluun meni erityisen paljon aikaa, Teijo Javanainen sanoo.
 Javanainen ja Kahila alkoivat pohtia, olisiko FODMAP-ruokavalioon sopivaa valmisruokaa olemassa. He kiersivät kauppoja ja tutkivat asiaa netistä, mutta eivät löytäneet mitään.
 Niinpä he päättivät kehittää sellaisen itse.
 Teijo Javanainen on aiemmin kouluttautunut ravintola-alan ammattilaiseksi ja ruuanlaitto on hänelle intohimo. Antro Valo / Yle
 Suurtalouskokiksi aiemmin kouluttautunut Teijo Javanainen ryhtyi visioimaan reseptejä keittiössään. Hän tunnustautuu ranskalaisen keittiön ystäväksi.
 – Kaikkia karsittavia ruoka-aineita en lähtenyt korvaamaan. Aloin jäljitellä samankaltaisia makukokonaisuuksia maustamalla ruokia eri tavoin.
 Javanainen kertoo, että ilman maustamistakin raaka-aineiden makuun voi vaikuttaa. Hän huomasi, että esimerksi huolellinen kypsyttäminen korostaa lihan luonnollista makua.
 – Oikea aromi katoaa, jos lihaa kypsentää liikaa tai liian vähän.
 Joistain raaka-aineista Javanaisen oli hankalampaa päästää irti.
 – Vaikkapa valkosipuli on sellainen raaka-aine, joka sitoo hienosti ruoassa makuja yhteen. Sitä en voinut käyttää.
 Einesmarkkinoilla ei vielä ole kovin paljon tarjontaa FODMAP-ruokavalioon sopivista valmisruuista, vaikka valmisruokien myynti onkin ollut viime vuosina hienoisessa kasvussa.
 Valmisruokien laatu kohentunut
 Edellinen Suomen Elintarvikemarkkinoiden tilastointi on vuodelta 2017. Tuolloin kasvu oli vajaa viisi prosenttia.
 Tilastoinnin mukaan myös erikoisruokavalioita tukevien valmisruokien suosio on kasvanut.
 – Laktoositon ja gluteeniton ruokavalio ovat ruokavalioita, jotka on huomioitu valmisruuissa yleisimmin, Saarioisten viestintäpäällikkö  Anu Lehtinen  kertoo.
 Valmisruokajätti Saarioisella on listoillaan yksi FODMAP-ateria, joka tuli markkinoille vuosi sitten. Aterioiden määrää pidetään tällä hetkellä sopivana, mutta tuotteita kehitellään kuluttajatarpeiden ja -palautteiden pohjalta koko ajan. Viestintäpäällikkö Anu Lehtisen mukaan FODMAP-annosten kehittelyyn panostetaan yhtä paljon kuin muihinkin erikoisruokavalioita mukaileviin annoksiin.
 – FODMAP-annoksessamme ei ole esimerkiksi sipulia, valkosipulia, palkokasveja, viljoja tai laktoosia sisältäviä maitovalmisteita, Lehtinen sanoo.
 Elintarviketeollisuusliiton mukaan erityisesti nuoret ovat kiinnostuneita erikoisvalmisruoista. Kulutuksen muutoksen taustalla pidetään useita tekijöitä kuten kiireistä arkea, yksin asumista ja ilmastoaktiivisuutta.
 Tuunattu makaronilaatikko
 Teijo Javanainen kehitti avovaimolleen kymmenen valmisruokareseptiä. Hän sanoo, että yksi helppo FODMAP-ruoka on varioitu makaronilaatikko. Se tehdään gluteenittomaan makaroniin, laktoosittomaan maitoon ja vähärasvaiseen jauhelihaan.
 Ennen uuniin laittoa laatikko maustetaan tuoreella persiljalla ja ruohosipulilla.
 – Maun saa tosi tutuksi ja turvalliseksi lisäämällä esimerkiksi musta- ja valkopippuria, Javanainen sanoo.
 Javanaisen puoliso Nicole Kahila on ollut mukana suunnittelemassa reseptejä ja laskemassa raaka-aineiden hintoja. Kahilalla on ollut myös tärkeä koemaistajan rooli.
 – Minun tilanteenihan tässä on varsin mukava, kun meillä Teijo laittaa ruokaa, Kahila kertoo.
 FODMAP-ruokavaliossa vältellään huonoja hiilihydraatteja
 Huonosti imeytyviä FODMAP-hiilihydraatteja on useissa tavallisissa ruoka-aineissa, joita suurin osa suomalaisista syö päivittäin.
 Normaalisti iso osa näistä yhdisteistä imeytyykin ohutsuolessa, mutta esimerkiksi entsyymin puutteen takia näin jää käymättä. Tällöin seurauksena ovat ärtyvän suolen oireyhtymälle tyypilliset oireet.
 Teijo Javanainen kertoo, että aiemmin Suomessa on julkaistu FODMAP-keittokirja ja toimivia reseptejä on  jaettu myös internetissä.  Antro Valo / Yle
 Ärtyvän suolen oireyhtymä on yleinen vaiva. Suomalaisilla sitä esiintyy joka kymmenellä. Se on naisilla kaksi kertaa yleisempi kuin miehillä.
 Tietokirjailija ja laillistettu ravitsemusterapeutti  Leena Putkonen  kuvaa ärtyneen suolen oireyhtymää kokonaisvaltaiseksi vaivaksi.
 – Tyypillisiä oireita ovat vatsan turvotus, ilmavaivat, ripuli ja ummetus. Erittäin oleellinen oire on myös kivun tunne suolistossa, joka on useimmiten hyvin lamauttava.
 FODMAP-ruokavaliossa vältettäviä ruoka-aineita Viljatuotteet: ruis, vehnä ja ohra Hedelmistä ja vihanneksista omena, päärynä, luumu, aprikoosi, kirsikka, vesimeloni, sipulikasvit, parsa ja artisokka Sienet Palkokasveista herneet ja pavut Makeisia ja tuotteita, joissa ksylitolia, sorbitolia, mannitolia ja maltilolia Prebiootit (inuliini, frukto-oligosakkaridit (FOS)), esim. "vatsajogurtit" ja "terveysjuomat", joihin lisätty kuitua (FOS tai inuliini) Laktoosia eli maitosokeria sisältävät tuotteet Hunaja
 Putkonen lisää ärtyneen suolen aiheuttavan useilla myös mielialaoireita: ahdistuneisuutta, masennusta ja väsymystä.
 Viime vuosina ärtyvän suolen oireyhtymään liittyvien ilmavaivojen on todettu olevan yhteydessä ravinnon tiettyihin imeytymättömiin hiilihydraattiyhdisteisiin, jotka kulkeutuvat ohutsuolesta paksusuoleen. Siellä suolibakteerit käyttävät niitä ravinnokseen, jolloin syntyy runsaasti suolikaasuja.
 Näitä hiilihydraattiyhdisteitä kutsutaan yhteisellä nimellä FODMAP-hiilihydraateiksi. Ärtyneen suolen oireyhtymästä kärsivää ihmistä ohjataan usein noudattamaan FODMAP-ruokavaliota, joka on tutkitusti on tehokas ärtyneen suolen hoitotapa.
 Kaikille se ei välttämättä sovi.
 Ravitsemusterapeutti Leena Putkonen korostaa, että FODMAP-ruokavalio on jokaiselle yksilöllinen.
 FODMAP-ruokavaliolle siirryttäessä ensimmäisen 4–6 viikon aikana suolisto rauhoitetaan ja syödään pelkästään sallittuja hiilihydraatteja. Tarkoituksena on lisätä hiilihydraattien määrää ruokavaliossa pikkuhiljaa.
 – FODMAP-tuotteet ovat prebioottisia, eli ne ovat ravintoa suoliston mikrobiston hyödyllisille bakteereille. Sen vuoksi niitä ei haluta kokonaan suolistosta pois. Vatsan tilanne on parempi, mitä monipuolisempi on suolistobakteerikanta, Putkonen kertoo.
 FODMAP-ruokavaliossa suositeltavia ruoka-aineita Riisi, kaura, peruna, hirssi, tattari, kvinoa ja speltti Kurkku, tomaatti, lehti- ym. salaattikasvit, paprika, porkkana, kesäkurpitsa, munakoiso, kurpitsa, vihreät pavut, kiinankaali Marjat (paitsi mustaherukat) Sitrushedelmät, kiivi, viinirypäleet, hunaja- ja cantaloupe-meloni Laktoosittomat maitotuotteet, kypsytetyt juustot Rasvat ja proteiinilähteet kuten liha, kala, kananmunat ja äyriäiset Tofu ja tempeh
 Mitä hyötyä ruokavaliosta sitten on?
 – Ensinnäkin on ihmiselle henkisesti äärimmäisen mukavaa, että ei koko ajan kärsi vatsaoireista. Rauhoittumisen jälkeen aletaan yksilöllisesti testaamaan, että mitkä ovat itselle ne pahimmat hiilihydraattiyhdisteet, Putkonen sanoo.
 Ei lopullista
 Ravitsemusterapeutti Leena Putkosen mukaan ihminen pystyy palauttamaan hyvin monta FODMAP-hiilihydraattia omaan ruokavalioonsa, kun oma suolisto on ensin rauhoitettu huolellisesti.
 Pitkällistä ruokavalion rajaamista ei suositella. Raju ruokavalion rajoittaminen aiheuttaa stressiä ja negatiivista ruoka-ajattelua.
 – Syömisestä ei saisi tulla ihmiselle henkistä kuormaa, Putkonen sanoo.
 Javanaisen ja Kahilan suunnittelema FODMAP-ruokavaliolle sopiva intialainen voikana-annos.  Antro Valo / Yle
 Ärtyvästä suolesta kärsivä Nicole Kahila kertoo, että hänelle tiukka ruokavalio sopi.
 – Vatsan kipuoireet katosivat oikeastaan kokonaan tiukalla jaksolla. Nyt oireita on taas tullut, kun olen alkanut testata eri ruokia. Oireet eivät kuitenkaan ole olleet pahoja, Kahila toteaa.
 Putkonen muistuttaa, että ennen FODMAP:lle siirtymistä on tärkeää muun muassa tarkistaa, kärsiikö ihminen muista sairauksista tai allergioista, esimerkiksi keliakiasta.
 FODMAP-ruokavalion lisäksi ärtyvän suolen oireita pystyy helpottamaan muun muassa pitämällä oma ruokarytmi säännöllisenä. Lisäksi oireita helpottaa päivittäinen liikunta.
 – Oireita voi helpottaa myös oman stressinhallinnan parantamisella, jota voi kehittää esimerkiksi midfullness-harjoituksilla. Näillä harjoituksilla on saatu hyviä tuloksia aikaa tutkimuksissa, Putkonen sanoo.
 Vuoden päästä ruokakauppoihin
 Miksi sitten ärtyneen suolen oireyhtymään helpottamaan kehitetty FODMAP-ruokavalio koetaan hankalaksi noudattaa?
 Ravitsemusterapeutti Leena Putkonen arvelee syynä olevan se, että ruokavalio on monimutkainen.
 – Se elintarvikkeiden kirjo kuulostaa sekavalta, että mitä sieltä rajataan pois. Esimerkiksi gluteenittomassa ruokavaliossa rajattavat tuotteet ovat yksinkertaisesti ne, jotka sisältävä viljaa.
 Ruokavaliolla oleva Nicole Kahila kertoo, että juuri monimutkaisuuden takia hänkin on useaan kertaan lipsunut ruokavaliosta.
 – Aina en ajatellut niin pikkutarkasti syömisestä ja sen kyllä huomasi, kun oli syönyt jotain sopimatonta.
 Javanainen ja Kahila pohtivat omissa resepteissään ennen kaikkea kuinka ne saataisiin toimimaan suurtalouskeittiöissä. Antro Valo / Yle
 Syyskuun alussa Javanaisen ja Kahilan reseptit palkittiin liikeideakilpailussa tuhannen euron stipendillä. Seuraava vaihe on testata valmisruokasarjaa lounasravintoloissa. Pariskunta on tarjonnut ruokia myös ystävilleen.
 – On tärkeää saada suoraa ja rakentavaa palautetta siitä, minkälaisia makuja he annoksissa maistavat. Näin voin keittiössä hioa reseptiä. Samalla tavalla tärkeää on saada tietoa siitä, että miten reseptit toimivat suurtalouskeittiössä, Javanainen kertoo.
 Reseptitestauksen jälkeen toiveissa on tuotannon aloittaminen yhteistyössä isomman elintarvikealan toimijan kanssa. Javanaisen ja Kahilan tavoitteena olisi tuoda valmisateriasarjasta viisi erilaista vaihtoehtoa ensi vuoden markkinoille. Yksi vaihtoehdoista olisi vegaaninen.
 – Tällä ruokasarja-ajatuksella ei ole aikaisemmin kukaan tullut markkinoille. Yksittäisiä FODMAP-valmisruoka-annoksia kyllä on, Teijo Javanainen selventää.
 Entä ratkesiko Teijo Javanaisen sipuliongelma? Javanainen myhäilee tyytyväisenä.
 – Nykyään jäljittelen intialaisessa voikanassa sipulin makua fenkolilla. Se korostaa sipulin tyyliin juuri annoksessa tarvittavia makuja.
 Aiheesta mahdollista keskustella artikkelin alapuolella kello 22 saakka.

26-vuotias Nicole Kahila sai niin kovia vatsakramppeja, että hänen kätensä tärisivät – avomies keksi 10 reseptiä, jotka poistivat oireet


Summary: Kymmeniltä mailta odotetaan uusia avauksia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi.

Ihmiskunnan aiheuttamat ilmastopäästöt kasvavat huolestuttavaa tahtia.
 Siksi YK:n pääsihteeri  António Guterres  on kutsunut maailman johtajat koolle New Yorkiin ilmastokokoukseen. Kokous alkaa klo 17 Suomen-aikaa.
 Kokouksen merkityksestä voit lukea  tästä .
 Guterres on kertonut haluavansa kuulla mailta konkreettisia ja realistisia suunnitelmia päästöjen leikkaamiseksi.
 Yle seuraa kokouksen kulkua tässä artikkelissa. Voit myös katsella kokousta suorana lähetyksenä klikkaamalla yllä olevaa kuvaa.

Yle seuraa hetki hetkeltä: Maailman johtajat kokoontuvat vauhdittamaan ilmastotoimia, mukana Sauli Niinistö – katso suorana


Summary: Suomalaisia on maailmalla 14:ssä Tjäreborgin kohteessa.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Tuhannet matkustajat jäivät jumiin matkakohteisiinsa maanantaina, kun brittiläinen matkajätti Thomas Cook kertoi menneensä konkurssiin. Suomalaisiin Thomas Cookin kaatuminen vaikuttaa ennen kaikkea sen tytäryhtiön Tjäreborgin kautta.
 Esimerkiksi Kreikan Pargassa Tjäreborgin matkustajille kerrottiin alkuiltapäivästä, että illan lento Suomeen jää lentämättä.
 Viikon Pargassa viettäneet Kotkalaiset  Susanna Tainio  ja  Heikki Ikonen  ottivat tiedon vastaan tyynesti.
 – Meillä on ihan hyvä tilanne, kun kahdestaan aikuisina täällä ollaan. Ei mitään hätää, Susanna Tainio kertoi matkalta uimarannalle. Viikon loman päätteeksi he joutuvat viettämään vähintään yhden ylimääräisen vuorokauden Pargassa.
 Asiakkaat saavat tiedot hotellin kautta
 Tainion mielestä tietoa on tullut Tjäreborgilta hitaasti. Pariskunta sai kyllä yhteyden sen asiakaspalveluun, mutta sieltä ei osattu vastata kysymyksiin.
 Varhain aamuyöllä maanantaina pariskunnalle tuli vielä pyyntö tehdä lähtöselvitys kännykällä.
 Yhtiö informoi lopultavasta maanantaina päivällä Tainion ja Ikosen hotellia lennon peruuntumisesta.
 – Olimme ehtineet pakata kaikki tavarat ja viedä ne respaan. Onneksi saamme kuitenkin pitää saman huoneen täällä Agnanti Studiosissa, Tainio kertoi.
 – Respassa hotellinpitäjä ei kuitenkaan tiennyt meneeko yksi päivä, kaksi päivää vai kolme päivää.
 "Jonkin verran oli kaaosta"
 Thomas Cookin konkurssi on katastrofi myös monelle kreikkalaiselle matkailualan yritykselle. Esimerkiksi Tainion ja Ikosen hotellissa liki kaikki asiakkaat ovat Thomas Cookin kautta tulleita; englantilaisia, norjalaisia, suomalaisia.
 Paitsi että uusia matkailijoita ei enää tule, monet Thomas Cookin maksut jäävät yrittäjiltä saamatta.
 Agnanti Studiosissa oli Tainion mukaan jonkin verran kaaosta ja hermostumista aamulla, kun ihmiset kyselivät matkoistaan.
 – Rouva, joka tätä hotellia pitää, oli tosi hermona aamulla, kun hänellä ei ollut antaa vastauksia. Sanoin hänelle, että se on ymmärrettävää, eikä kannata hermostua huonosti käyttäytyvistä ihmisistä.
 Tainion itsensä piti perua jo tiistaiksi sovittu lääkärikäynti, mutta keskiviikkona hänen pitäisi jo olla töissä. Ikävintä on hänen mielestään epävarmuus.
 – Huomispäivänä pitäisi saada varmuus, ja alkaa jo tänä iltanakin miettiä jotain varasuunnitelmaa. Ei täällä loputtomiin pysty olemaan.
 Jos Tjäreborg ei pysty järjestämään pariskunnalle paluulentoa, vaihtoehdot ovat vähissä.
 – Aika vaikeahan tuosta Prevezan lentokentältä on lähteä, koska eihän täältä juuri mitään reittilentoja lennä. Ensin pitäisi sitten vissiin lentää Ateenaan, Tainio sanoo.

Suomalaiset jumissa Kreikan Pargassa –  "Ei tiedä meneekö yksi, kaksi vai kolme päivää"


Summary: Salakuljettaja sanoi olleensa tuomassa pentuja tyttärelleen.

Helsingin käräjäoikeus on antanut tuomionsa tapauksessa, jossa viranomaiset lopettivat kesäkuussa kahdeksan paperitonta koiranpentua. Pennut yritti tuoda maahan 53-vuotias virolaismies. Miehen mukaan tarkoitus oli vain käyttää koiranpentuja hänen Suomessa asuvan tyttärensä luona, ei suinkaan myydä niitä eteenpäin.
 Kun Tulli havaitsi auton takakontissa pahvilaatikossa maahan tuodut pennut, ne otettiin viranomaisten huostaan. Helsingin poliisin rikoskomisario päätti samana päivänä määrätä pennut lopetettaviksi. Päätöstä perusteltiin sillä, että koirat olisivat saattaneet aiheuttaa merkittävän terveysriskin ihmisille ja muille eläimille, eikä niiden hoitaminen olisi ollut tarkoituksenmukaista.
 Poliisi epäili, että mies oli aikeissa myydä koiranpennut Suomessa. Sama epäilty on jäänyt kiinni paperittomien koirien tuonnista aiemminkin.
 Mies ei tullut oikeuteen itse paikalle, mutta hänen avustajansa mukaan koko jutussa ammuttiin "tykillä kärpäsiä". Hän kiisti, että koirat olisi tuotu maahan kaupallisessa tarkoituksessa.
 – Vastaaja oli ollut tullissa avoimesti koirien kanssa, eikä yrittänyt tulla vihreää linjaa. Sekarotuisia koiria saa ilmaiseksi, eikä pennuilla olisi siten ollut kaupallista arvoa. Epäily on ollut aiheeton.
 Asiamiehen mukaan virolaismiehen olisi joko pitänyt järjestää koiranpennuille hoito kotimaassaan reissun ajaksi tai sitten ottaa ne mukaan.
 – Vastaajaa ei tulisi tuomita 20 päiväsakkoa suurempaan sakkorangaistukseen. Vastaajaa oli tarpeeksi satuttanut jo se, että koiranpennut oli määrätty välittömästi lopetettavaksi, hänen puolustuksensa totesi.
 Pennut oli juuri erotettu emostaan
 Oikeuden mukaan oli selvää, että pennut oli juuri erotettu emostaan, eikä niitä ollut vieroitettu. Oikeus katsoi, että koiria kuljetettiin liian pienessä laatikossa usean tunnin ajan ja ne joutuivat virtsaamaan ja ulostamaan laatikon pohjalle, jossa ei ollut kuivikkeita.
 – Epäilyä ei ole jäänyt siitä, etteikö kuljettaminen ja pitäminen liian pienessä laatikossa tällaisissa olosuhteissa autossa ole ollut omiaan aiheuttamaan pennuille kärsimystä, oikeus päätteli.
 Oikeuden mukaan eläimen kokema kärsimys on määritelty laissa tarkkaan. Sillä tarkoitetaan eläimen kokemaa henkistä tai ruumiillista hyvinvointiin tai terveyteen kielteisesti vaikuttavaa tuntemusta.
 Mies ei esittänyt minkäänlaisia dokumentteja pentujen alkuperästä, rokotuksista tai terveydentilasta. Säännösten mukaan maahan tuotavalla eläimellä on oltava muun muassa virallinen terveystodistus ja lemmikkieläinpassi, josta käy ilmi muun muassa se, että pentu on saanut raivotautirokotuksen ja muut tarvittavat lääkitykset.
 Mies tuomittiin salakuljetuksesta ja eläinkuljetusrikkomuksesta 80 päiväsakkoon eli maksamaan 480 euroa.
 Tuomio annettiin elokuun lopulla.
 Lue lisää:
 Tulli löysi kahdeksan koiranpentua pahvilaatikosta takakontista – Salakuljetetut pennut jouduttiin lopettamaan
 Pentutehtailija tuomittiin sakkoihin ja vankeuteen Helsingissä – koirat todettiin pian luovutuksen jälkeen vakavasti sairaiksi ja lopetettiin

Kahdeksan koiranpennun lopettamiseen johtaneesta salakuljetuksesta tuomio


Summary: Jos suomalaisella ei satu olemaan vesivessaa, on ainakin puucee. Muualla maailmassa toimiva sanitaatio tai kompostointi ei ole itsestäänselvyys.

Ghanalaisen Hon kaupungissa lämpötila huitelee 30 asteen paremmalla puolella ja vaatteet liimautuvat hikiseen ihoon kiinni.
 Afrikan länsirannikolla päiväntasaajan tuntumassa pitää juoda paljon vettä, ettei kuumaan tottumaton pohjoismainen kroppa pääse kuivumaan.
 Ongelma on se, että veden kittaaminen tuo tullessaan pissahädän.
 Ghanassa apu ei välttämättä ole lähellä, kun hätä on suurin. Tämän oppi 24-vuotias Lahden ammattikorkeakoulun opiskelija  Sara Auvinen  viime kesänä.
 Auvinen vietti kaksi kuukautta Ghanassa edistämässä kestävää sanitaatiota Hon kunnassa.
 – Kun on tiedossa, että vessaan pääse vasta illalla, niin aika nopeasti siinä oppii tasapainottelemaan, paljonko vettä voi juoda päivän aikana.
 Sadekausi tuo omat haasteensa maaseutukyissä vierailemiseen. Riikka Pennanen / Yle
 Kaupungissa ravintolat tarjoavat kyllä juomia janoiselle ja ruokaa vatsan täytteeksi, mutta läheskään kaikissa niissä ei ole käymälää. Tai jos onkin, niin useimmiten tarpeilleen pääsee matalien seinämien suojassa olevalle betonilattialle, josta virtsa valuu putkea pitkin kadulle.
 – Mieleen jäi ravintola, jossa vessaa kysyvä ohjattiin perheen suihkukoppina toimivaan kulmaukseen. Onneksi ei ollut isompi hätä, kertoo Auvinen.
 Hon kaupungissa näkee paljon seinäkirjoituksia, joissa ilmoitetaan sakoista, jos seinän viereen tekee tarpeensa. Riikka Pennanen / Yle
 Ho on noin Jyväskylän kokoinen kaupunki Ghanan koillisosassa. Asukkaita siellä on arviolta 160 000, mutta vain vajaa 7000 kotitaloutta omistaa vessan.
 Pitkäaikaiselle työlle jatkoa useamman toimijan yhteistyönä
 Lahden ammattikorkeakoulu ja Lahden kaupunki ovat vieneet Hon kuntaan kuivakäymäläosaamista eri projekteilla jo kymmenen vuoden ajan.
 Nyt kestävän käymäläkulttuurin edistämistä Hossa jatketaan entistä leveämmillä hartioilla.
 Käymäläseura  Huussi ry  (Käymäläseura Huussi) vetää keväällä alkanutta  nelivuotista hanketta  (Lamk) yhteistyössä Lahden ja Jyväskylän ammattikorkeakoulujen kanssa.
 Hon kaupungissa ei ole viemäröintiä eikä jätevedenpuhdistamoa. Riikka Pennanen / Yle
 Tavoitteena on lisätä Hon kunnan alueella tietoa kestävästä sanitaatiosta ja kuivakäymälöiden hyödyistä.
 Käymäläseura Huussilla on yli 15 vuoden kokemus kuivakäymälöiden edistämisestä Sambiassa ja Etelä-Afrikassa. Lamkin muotoiluinstituutti tuo kehiin ekologista suunnitteluosaamista ja Jamkin biotalousinstituutti tietoa ravinteiden kierrätyksestä ja maataloudesta.
 Käymälä voi säästää elämän
 YK:n  mukaan maapallolla on 2,4 miljardia ihmistä , joilta puuttuu turvallisesti hoidettu sanitaatio, eli heillä ei ole mahdollisuutta käydä tarpeillaan hygieenisesti.
 Toimiva sanitaatio kulkee käsi kädessä puhtaan veden kanssa.
 Käsienpesupaikan voi tehdä vaikkapa tyhjästä muovikanisterista. Riikka Pennanen / Yle
 Ghanan maaseudulla vain 7 prosentilla asukkaista on saatavilla puhdasta juomavettä. Maassa kuolee  joka vuosi noin 14 000 lasta  (The Pan African Medical Journal) ripulitauteihin. Suurimpia syitä tauteihin ovat puhtaan veden puute ja puutteellinen sanitaatio.
 Käyttövesi maaseudun kyliin kannetaan usein monen kilometrin päästä. Riikka Pennanen / Yle
 Lamkissa muotoilua opiskeleva Auvinen kiersi kahden kuukauden harjoittelunsa aikana 15 maaseutukylää, seitsemän koulua ja selvitti Hon kaupunkialueen asukkaiden näkemyksiä vessoista.
 – Eniten hämmästytti se, että lähes kaikki haaveilivat posliinipöntöstä, joka huuhdellaan vedellä. Vessaa ei koettu niinkään tarpeellisena käyttää, vaan se nähtiin enemmän statussymbolina.
 Vesivessa ei ole kestävä ratkaisu – kenellekään
 Myös Unicefilla on Ghanassa meneillään sanitaation edistämishanke, jossa asukkaat voivat saada edullisen lainan käymälän hankkimiseksi. Hossa iso osa lainan saajista on rakentanut vesivessan.
 Ongelmallista on se, että kaupungissa ei ole viemäriverkostoa, eikä jätevedenpuhdistamoa.
 Vesivessojen jätevesisäiliöistä pumppuautoon imetty liete kuljetetaan viidentoista kilometrin päähän kaupungista ja tyhjennetään maastoon.
 Hon kunnanvirastossa on yksi toimiva vesivessa. Vanhat tilikirjat käyvät pyyhkimiseen. Riikka Pennanen / Yle
 Koska turvallista jätehuoltoa ei ole, kuivakäymälöiden rakentaminen on ainoa kestävä tapa hoitaa sanitaatio kuntoon, sanoo projektipäällikkö  Sari Huuhtanen  Huussi ry:stä.
 – Jätetään ihan suosiolla väliin kestämättömät vaihtoehdot, eli vesivessat, ja mennään suoraan kestävään malliin. Ei ole järkevää viedä kehitysmaihin meidän nykyistä elintapaamme.
 Kaupungista kerätyt jätevedet tyhjennetään kaupungin ulkopuolelle maastoon. Riikka Pennanen / Yle
 Ghanan vesihuoltolaitos toimittaa vesijohtovettä kaupunkialueilla, mutta se on niin kallista, että monilla on hankaluuksia maksaa laskunsa.
 Maaseudulla yleisin käymälä on maahan kaivettu pari metriä syvä kuoppa. Kun kuoppa on täynnä, se peitetään ja uusi kuoppa kaivetaan johonkin lähistölle.
 Vaikka yksinkertainen kuoppakäymälä voi näyttää söpöltä, se haisee pahalle ja  houkuttelee kärpäsiä. Riikka Pennanen / Yle
 Usein kylän ulkopuolella on kaikkien yhteinen kuoppakäymälä. Sen lisäksi, että viidakossa voi saada käärmeenpureman, naiset ja tytöt ovat siellä yksin liikkuessaan alttiina ahdistelulle ja raiskaukselle.
 Tavatonta ei ole myöskään pikkulasten putoaminen käymäläkuoppaan.
 Kotitalouskohtaisilla kuivakäymälöillä taataan ihmisten turvallisuus, mutta suojataan myös arvokkaita vesivaroja saastumiselta.
 – Eräässä kylässä asukkailla oli kuoppakäymälä noin sadan metrin päässä kylän kaivosta. Koska alueella oli pohjavesi korkealla, oli kaivovesi tietenkin saastunut, kertoo Sara Auvinen.
 Kun kylässä ei ole kaivoa tai se on saastunut, kerätään tynnyreihin sadevettä juomista ja peseytymistä varten. Riikka Pennanen / Yle
 Kansainvälisessä sanitaatiohankkeessa on monta hyötyjää, kertoo projektipäällikkö  Anna Aalto  Jamkin biotalousinstituutista.
 – Samalla kun kohennetaan Ghanan sanitaatiotilannetta, tarjotaan opiskelijoille kansainvälistymiskokemusta, paikalliset voivat parantaa viljelyn tuottavuuden kautta elintasoaan ja lisäksi vielä korkeakoulut kartoittavat koulutusvientimahdollisuuksia.
 Arvokkaat ravinteet käyttöön
 Suurin osa Hon kunnan alueella asuvista saa elantonsa maata viljelemällä. Ihmisillä on hyvin alhainen tulotaso ja lannoitteiden hinnat ovat korkeat – jos niitä on edes saatavilla.
 Kuivakäymälöiden avulla voidaan parantaa myös alueen ruokaturvaa.
 Maniokki eli tapioka eli kassava on yleisimpiä viljeltyjä ravintokasveja Hon alueella. Riikka Pennanen / Yle
 Hon alueelle on rakennettu virtsan erottelevia kuivakäymälöitä. Ihmisen virtsa  on kasveille hyvä typpilannoite  (Hierakka-hankkeen loppuraportti). Lannoittamalla saadaan parempia satoja ja useampi suu ruokittua.
 – Kuivakäymälä ei ole omistajalleen kuluerä, vaan se voi olla tulonlähde, toteaa Huussi ry:n Sari Huuhtanen.
 Kuivikkeeseen sekoitettu uloste voidaan myös käyttää turvallisesti kompostoinnin jälkeen. Komposti levitetään pellolle maanparannusaineeksi.
 Nyive Dzekoehiassa kokeillaan kompostia maanparannusaineena ensimmäistä kertaa. Riikka Pennanen / Yle
 Hyväkuntoinen peltomaa pidättää kosteutta kuivina kausina ja vähentää rankkasateiden aiheuttamaa eroosiota.
 – Meille suomalaisille mökin puuceen tyhjentäminen on ihan luonteva asia. Ghanassa kompostin käsittely on ihmisille vierasta ja koulutusta tarvitaan, kertoo Sara Auvinen.
 Kun käymäläkompostia muokattiin maahan Nyive Dzekoehian kylässä, tulivat naapurit pellon reunalle nauramaan.
 – Toivottavasti heillä herää ajatus kuivakäymälän rakentamisesta, kun sadonkorjuun aika tulee ja lannoituksen tulokset näkyvät.
 Miksi meidän pitää mennä neuvomaan afrikkalaisia?
 Suomalaista tieto-taitoa kannattaa viedä kolmansiin maihin, kun tavoitteena on ihmisten elinolosuhteiden parantaminen.
 Koulutuksella voidaan vähentää ympäristö- ja ilmastopakolaisuutta.
 – Meidän pitää pyrkiä siihen, että jokainen voi elää tervettä elämää omalla kotiseudullaan. Joskus se on tosi pienistä asioista kiinni, toteaa Huuhtanen.
 Ruokaturvaa tämäkin: syötäväksi kasvatettava rotta. Riikka Pennanen / Yle
 Huussi ry:llä on vuosien kokemus kuivakäymälöiden rakentamisesta muualla Afrikassa. Nyt yhdistys on jalkautunut ensimmäistä kertaa Ghanaan.
 Sari Huuhtanen sanoo huomanneensa, että Suomessa kehitysyhteistyö joutuu jatkuvasti perustelemaan olemassaoloaan.
 – Monikaan ei tajua, miten tarkasti joka tili syynätään ja miten kaikesta pitää raportoida. Miksi ei vaikka Suomen vanhustenhuollosta vaadita yksityiskohtaista kokonaisraporttia joka vuosi?
 Sanitaation lisäksi myös Hon kunnan jätehuollossa on paljon kehitettävää. Tässä yhden peruskoulun takapiha.  Riikka Pennanen / Yle
 Sara Auvinen kertoo oppineensa reissullaan paljon uutta. Yksi asia nousi kuitenkin jopa heikon sanitaatiotilanteen ylitse.
 – Se muoviroskan määrä ympäristössä. Paikalliset ovat hyvin ylpeitä maansa luonnosta, mutta eivät kuitenkaan kunnioita sitä. Sitä ei vaan voinut käsittää.

Ravintoloissa ei ole vessoja, kuoppa toimii käymälänä ja lieteauto tyhjennetään maastoon – suomalainen kuivakäymäläosaaminen ratkaisee monta ongelmaa Afrikassa


Summary: Sadat kiukkuiset ihmiset ovat kokoontuneet raunioiden ympärille seuraamaan pelastustöitä.

Ainakin seitsemän lasta on kuollut ja useita loukkaantunut luokkahuoneen romahdettua Kenian pääkaupungissa Nairobissa.
 Onnettomuus sattui maanantaiaamuna köyhällä Dagorettin alueella.
 Sadat kiukkuiset ihmiset kokoontuivat onnettomuuden jälkeen raunioiden ympärille seuraamaan pelastustöiden etenemistä.
 Ambulanssipalvelun Twitterissä julkaisemissa kuvissa näkyy romahtanut koulurakennus ja loukkaantuneita lapsia.

Luokkahuone romahti lasten päälle Keniassa - useita kuolleita ja loukkaantuneita


Summary: Arvioitu korjausaikataulu 30–60 on minuuttia.

Valtion tieto- ja viestintätekniikkakeskus Valtori

Valtionhallinnon verkkoyhteyksissä on ilmennyt maanantaiaamuna virhe, jota selvitetään parhaillaan. Valtorin mukaan kansalaisten palvelut toimivat normaalisti. Arvioitu korjausaikataulu on 30–60 minuuttia.
 Verohallinnon verkkosivuilla vero.fi-osoitteessa käyttäjille kerrotaan, että sen sähköisissä palveluissa ja puhelinpalvelussa on häiriöitä. myös Suomi.fi-palvelun verkkosivuilla todetaan, että sen viestipalvelussa on häiriö.
 Juttu päivittyy.
 Lue lisää:
 Valtion it-järjestelmät pätkivät ja moni syyttää siitä tietotekniikan keskittämistä –  ”Useimmiten sinnitellään ja keksitään täytelauseita asiakkaille”
 Hätäkeskuslaitoksen uudessa järjestelmässä ajoittain vakavia häiriöitä – “Kyllä siinä on henki vaarassa aika usealla henkilöllä Suomessa”

Juuri nyt: Valtionhallinnon verkkoyhteyksissä toimintahäiriö, ongelmia ainakin Verohallinnon verkkosivuilla ja Suomi.fi-palvelussa


Summary: Yhteensä ensi vuonna kertausharjoituksissa koulutetaan yli 19 000 reserviläistä.

Reservin kertausharjoitusten ja vapaaehtoisten harjoitusten määrää lisätään ensi vuodeksi.
 Kertausharjoituksissa käyvien määrä nousee ensi vuonna noin 1 200:lla tämän vuoden tasosta, kertoi puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.) valtakunnallisen maanpuolustuskurssin avajaisissa Helsingissä.
 Puolustusvoimain komentajan, kenraali  Timo Kivisen  mukaan kertausharjoituksissa koulutetaan ensi vuonna yli 19 000 reserviläistä.
 Vapaaehtoisten harjoitusten määrä kolminkertaistetaan ensi vuonna 12 000 reserviläiseen tämän vuoden 4 000 reserviläisestä.
 Kaikkosen mukaan kertausharjoitusten määrän nousu ensi vuodeksi ei ole kovin iso, mutta määrää on tarkoitus kasvattaa myös tulevina vuosina.
 – Sille on selvä tarve ja kysyntä, Kaikkonen sanoi toimittajille puheensa jälkeen.
 Hallitusohjelman mukaan kertausharjoitusten määrää nostetaan asteittain vaalikauden aikana. Tavoitteena on 20 prosentin lisäys nykytasosta hallituskauden loppuun mennessä. Hallitusohjelmassa kertausharjoitusten lisäämiseen on annettu 1,5 miljoonaa euroa pysyvää lisärahaa vuoden 2023 tasolla.

Puolustusministeri: Kertausharjoituksissa käyvien määrä lisätään ensi vuodeksi


Summary: Innokkuutta hillitsee myös rokotekriittisyys, joka on vahvaa erityisesti ruotsinkielisellä Pohjanmaalla.

Tyttöjen HPV-rokote on lyönyt heikoimmin läpi koko maassa Keski-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla.
 Kun koko maassa 13-vuotiasta tytöistä noin 70 prosenttia on ottanut erityisesti kohdunkaulan syöpää ehkäisevän HPV-rokotteen, Keski-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla rokotekattavuus yltää noin 57 prosenttiin.
 Tiedot selviävät Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen valtakunnallisesta rokotusrekisteristä.
 Rokotusinto on alueella jopa laskenut, kun verrataan tilannetta vuonna 2004 syntyneiden tyttöjen rokotekattavuuteen.
 Ruotsinkielisellä Pohjanmaalla rokotevastaisuus on paikoin muuta maata voimakkaampaa. Esimerkiksi Pietarsaaren seudun terveyskeskuksen alueella vain 44 prosenttia 13-vuotiasta tytöistä on aloittanut rokotteen.
 Valistus on viime vuosina tehonnut, mutta HPV-rokotteen vastustus selittyy myös asian herkkyydellä, sanoo Pietarsaaren Malmin sairaalan tartuntalääkäri  Kimmo Kuisma .
 – Tämä on osalle vanhemmista herkkä ja tunnepitoinen asia, koska se liittyy seksuaaliterveyteen. En pidä sitä ihmeellisenä, että täällä ollaan varovaisia. Kaikkia uusia rokotteita kohtaan on aluksi epäluuloja. Ajan ja valistuksen kanssa vastustus vähenee, Kuisma sanoo.
 Rokote otettiin kansalliseen rokotusohjelmaan vasta kuusi vuotta sitten. Se annetaan tytöille noin 11–12 vuoden iässä.
 HVP-rokote suojaa papilloomaviruksia vastaan, jotka voivat aiheuttaa kohdunkaulan, peniksen, peräaukon sekä pään ja kaulan alueen syöpiä.
 Nyt ministeriö suosittelee, että pojatkin saisivat HPV-rokotteen ensi syksynä. Ehdotus on mukana valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa, josta eduskunta päättää joulukuussa.
 Aiemmin HPV-rokote on annettu vasta kuudesluokkalaisille, mutta tästä syksystä lähtien se annetaan jo viidesluokkalaisille. Rokote laitetaan kolmen pistoksen sarjana.
 Lue myös:
 Suurin osa meistä saa elämänsä aikana papilloomaviruksen, jossa piilee syöpäriski – Tiesitkö nämä 9 asiaa HPV-rokotteesta?
 THL haluaa HPV-rokotteen myös poikien rokotusohjelmaan
 HPV-rokote vähentänyt kohdunkaulansyöpää ja sen esiasteita Skotlannissa ja Australiassa – tulevaisuudessa seulontoja voidaan Suomessa harventaa

HPV-rokotetta otettu nihkeimmin Keski-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla – "Seksuaaliterveyteen liittyvä, herkkä asia"


Summary: Perjantaina 27.9. vietetään kansainvälistä ilmastolakkoa. Nuoret toivovat aikuisia mukaan mielenosoitukseen ja aktivismiin.

Kymmenkunta ihmistä on kokoontunut jokaperjantaiseen ilmastolakkoon Eduskuntatalon portaille.
 Stop ilmastotuho -kyltin ympärillä ei käy kuhina, vaan rauhallinen ja iloinen keskustelu.
 – Tämä on ensisijaisesti kivaa.
 – Me ollaan tällainen perjantaiperhe!
 – Joo, tällainen Aten kannustusryhmä!
 Tulevana perjantaina paikalle toivotaan huomattavasti suurempaa ihmismäärää. Silloin järjestetään suuri ilmastoyleislakko. Samanlaisia nähtiin viime keväänä.
 Keväiset ilmastolakot  profiloituivat vahvasti nimenomaan nuorten ilmastolakoiksi.
 Atte Ahokas  toivoo, että perjantaina paikalla olisi paljon myös aikuisia.
 – Tulevan globaalin ilmastolakon viesti on, että nyt me nuoret olemme lakkoilleet tarpeeksi. Nyt pyydämme teiltä aikuisilta, että tulette osoittamaan mieltä ja kertomaan poliittisille päättäjille, että nyt on pakko.
 Nuorten tehtävä ei ole kertoa, miten kriisi ratkaistaan
 17-vuotias Ahokas on ilmastoaktiivi ja lähes joka perjantai ilmastolakossa Eduskuntalon edessä. Näin ei kuitenkaan hänen mielestään pitäisi olla.
 – Meidän nuorten ei pitäisi olla täällä. Meidän työmme ei ole kertoa, miten tämä kriisi ratkaistaan. Me olemme täällä vaatimassa, että aikuiset alkavat tehdä työnsä.
 Ilmastoliikkeen vaatimuksena on, että Suomi toteuttaa aikeensa olla maailman ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointivaltio. Lisäksi vaaditaan, että Suomi sitoutuu päivittämään ilmastolain siten, että siihen kirjattavat päästövähennys- ja hiilinielutavoitteet ovat linjassa 1,5 asteen lämpenemisrajan kanssa.
 Keskeisessä osassa ovat myös fossiiliset polttoaineet. Niiden suorat ja epäsuorat tuet on ilmastolakkoilijoiden mukaan lakkautettava. Siirtymä fossiilivapaaseen yhteiskuntaan on kuitenkin toteutettava reilusti.
 Ahokas on yksi Suomen tunnetuimmista ilmastovaikuttajista.  Thomas Hagström / YLE
 Aikuiset eivät aina suhtaudu vakavasti nuorten aktivismiin
 – Kritiikki saatetaan verhota huolestuneisuuteen. Sanotaan, että aikuisten ei pitäisi pelotella nuoria ja lisätä heidän ilmastoahdistustaan, Ahokas naurahtaa.
 Ahokas kokee, että näin halutaan vain haudata olemassa olevat ongelmat.
 – Saatetaan myös vihjailla, että joku taho ohjailee meitä nuoria. Että emme itsenäisesti kykenisi aktiivisuuteen.
 Ahokas kertoo kohdanneensa kritiikkiä, jossa häntä ja muita ilmastolakkoilijoita syytetään henkilökohtaisen hyödyn tavoittelemisesta.
 – Se mielestäni paljastaa näistä sanojista sen, että he itse eivät voi kuvitella, että joku yrittäisi hyvää hyvyyttään toteuttaa yhteiskunnallista muutosta.
 Aten livenä saama palaute on poikkeuksetta positiivista ja kannustavaa, negatiiviset asiat kerrotaan netissä.  Thomas Hagström
 "On selvää, että isoja kriisejä tulee"
 Miltä tulevaisuus Ahokkaan mielestä näyttää?
 – En ole mitenkään erityisen optimistinen. On selvää, että isoja kriisejä tulee. Elämme juuri nyt ilmaston kannalta hyvin kriittistä aikaa.
 Ahokas kuitenkin uskoo, että niin EU:ssa kuin Suomessakin pystytään vielä vaikuttamaan asioiden kulkuun, ja että on vielä mahdollista välttää kaikkein vakavimmat ilmastokriisit.
 Kunhan vain toimimme.
 – Poliitikkojen työhän olisi välttää tällaiset yhteiskunnalliset kriisit. Heidän pitäisi nyt toimia hyvin nopeasti.
 Myös kansalaisaktivismilla ja yhden ihmisen teoilla on Ahokkaan mukaan merkitystä.
 – Minä aion yrittää. Jos vaipuu apatiaan, niin sitten ei ainakaan saada mitään tehtyä. Vähintäänkin on pakko yrittää loppuun asti.
 Lue lisää:
 Atte Ahokkaasta tuli ilmastoaktiivi viime syksynä
 On väärin, että nuorten pitää olla johtava voima ilmastokeskustelussa  (Vihreä Lanka)
 Toivo syntyy toiminnasta  (Kansanuutiset)
 "Poliitikot ovat epäonnistuneet ja pettäneet meidän sukupolvemme"

Atte, 16, on ilmastolakkoillut jo vuoden – aikuinen, olisiko sinunkin aika tehdä jotain?


Summary: Tutkimuksissa selviää, onko kyse susista vai koirasusista.

Kouvolan Sippolassa lampaita viikonloppuna raadelleet sudet on ammuttu viikonlopun aikana.
 Kaksi sutta raateli lampaat hengiltä perjantain ja lauantain välisenä yönä. Eläimet  tappoivat  neljä tilan viidestä lampaasta. Yksi lammas löytyi syötynä ja kolme raadeltuna.
 Sudet olivat kaivaneet sähköistetyn aidan alta kuopan, jonka kautta ne olivat päässeet lammasaitaukseen.
 Maatalousyrittäjä  Pirjo Vanhala  löysi kuolleet lampaat aitauksesta lauantaiaamuna. Syylliset seisovat kauempana pellolla.
 – Kaksi sutta lähestyi minua noin 60 metrin päähän ja katseli siinä useamman minuutin. Siinä ne seiskoskelivat jonkun aikaa ennen kuin pakenivat takaisin metsään, kertoo Vanhala.
 Poliisi: Havaintoja pitkin kesää
 Poliisin mukaan susi- tai koirasusikaksikosta on tehty havaintoja pitkin kesää Kouvolan ja Haminan alueella. Aiemmin ne olivat tappaneet yhden lampaan Haminan Metsäkylässä.
 – Olemme saaneet kaksikosta ilmoituksia kesäkuusta lähtien. Kesän aikana on tullut viitteitä siitä, etteivät ne pakene ihmisistä. Pyysimme asiantuntija-apua alueen suurpetoyhdyshenkilöltä ja päätimme lopettamisesta, kertoo komisario  Timo Kuokkanen  Kaakkois-Suomen poliisista.
 Paikallinen riistanhoitoyhdistys lopetti sudet lauantai-illan ja sunnuntaiaamun aikana.
 Sudet lopetettiin lauantai-illan ja sunnuntaiaamun aikana. Jesse Mäntysalo / Yle
 Susien ruhot lähetetään tutkittaviksi Ruokavirastoon. Tutkimuksissa selviää, oliko kyse koirasusista vai susista.
 Poliisin mukaan susia on havaittu viime vuosina harvakseltaan.
 – Muutama on jouduttu lopettamaankin lähinnä sen takia, kun ne tulevat liian lähelle ihmistä ja aiheuttaa vahinkoja ihmisten pihapiirissä ja ennen kaikkea silloin, kun ne eivät karta ihmistä ollenkaan, kertoo Timo Kuokkanen.
 Lue lisää:  Pariskunta heräsi karmeaan näkyyn – lampaat oli raadeltu pihaan, ja syylliset seisoivat vieressä

Lampaita raadelleet sudet on ammuttu Kouvolassa – ruhot lähetetään tutkittaviksi Ruokavirastoon


Summary: WHO:n mukaan se ei säännöstele rokotetta, vaan toteuttaa strategiaa.

Maailman terveysjärjestö WHO panttaa ebolarokotetta Kongon demokraattisessa tasavallassa, syyttää Lääkärit ilman rajoja (MSF) -avustusjärjestö. Järjestö vaatii riippumattoman komitean perustamista, jotta tiedonkulun läpinäkyvyys voitaisiin taata.
 Kongossa on rokotettu yli neljännesmiljoona ihmistä ebolaa vastaan, mutta MSF:n mukaan määrä on täysin riittämätön.
 – Joka päivä voitaisiin rokottaa 2 000 – 2 500 ihmistä, kun nyt rokotetaan 50 – 1 000. Yrityksemme laajentaa rokotuksia ovat tyssänneet WHO:n tiukkaan rokotesäätelyyn. Syytä tähän emme tiedä, sanoo MSF:n edustaja  Isabelle Defourny   tiedotteessa .
 MSF:n mukaan saksalainen lääkejätti Merck kykenisi toimittamaan riittävästi rokotteita, mutta WHO ei halua panna niitä jakoon.
 WHO kiistää avustusjärjestön syytökset ja sanoo tekevänsä kaiken voitavansa, jotta epidemia saataisiin aisoihin. WHO:n tiedotteen mukaan nykyisestä strategiasta on sovittu yhdessä Kongon viranomaisten kanssa.
 Kongon terveysministeri  Oly Ilunga  erosi heinäkuun lopussa sen jälkeen kun hänet erotettiin maan Ebola-epidemian vastaisen ryhmän johdosta. Ilugaa on sittemmin syytetty Ebolan vastaiseen työhön tarkoitettujen varojen kavaltamisesta. Hän on kiistänyt syytökset.
 Yli 2 100 ihmistä on kuollut ebolaan Kongossa sen jälkeen kun uusin epidemia havaittiin runsas vuosi sitten. Epidemia on pahin sen jälkeen kun yli 11 000 ihmistä kuoli tautiin Guineassa. Sierra Leonessa ja Liberiassa vuosina 2014–2016.

Lääkärit ilman rajoja syyttää WHO:ta ebolarokotteen panttaamisesta Kongossa


Summary: Kilpailu- ja kuluttajavirasto koostaa kuluttajille ohjeet siitä, miten peruuntuneesta matkasta voi hakea korvauksia.

Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV on alkanut järjestää matkoilla olevien Tjäreborgin asiakkaiden paluukuljetuksia. Tjäreborg ilmoitti peruvansa kaikki maanantain lentonsa emoyhtiö Thomas Cookin  konkurssin  vuoksi.
 Kuluttaja-asiamies  Katri Väänänen  kertoo, että asiakkaiden kannattaa seurata KKV:n verkkosivuja. Asiasta annetaan tietoja myös erikseen puhelinnumerosta 0295 053 193.
 – Ihmisten ei kannata alkaa järjestää itse mitään. Jos hotellit alkavat kuluttajalta pyytää lisämaksuja, kannattaa kieltäytyä ja pyytää meiltä lisäneuvoja, Väänänen sanoo.
 Matkoille lähdössä oleville asiakkaille KKV tulee antamaan ohjeet siitä, miten rahoja voi hakea takaisin.
 – Jos matkan on ostanut luottokortilla, voi kääntyä myös luottokorttiyhtiön puoleen ja vaatia maksun palautusta. Se on kannattava vaihtoehto. Myös matkan keskeytymisestä, eli jos osa maksetuista palveluista jää saamatta, voi saada korvauksia, mistä KKV antaa myöhemmin ohjeet.
 Lue lisää:
 Lähteekö yksikään Tjäreborgin lento lähiaikoina? Entä mitä kohteissa lomaileville suomalaisille käy? 11 kysymystä yhtiön Suomen johdolle   Matkustajat joutuivat pettymään Helsinki–Vantaalla – Tieto konkurssiyhtiön lennon peruuntumisesta tuli vasta lähtöportilla

KKV ohjeistaa Tjäreborgin matkoilla olevia: "Ihmisten ei kannata alkaa järjestää itse mitään"


Summary: Ulkomaalaisten opiskelijoiden määrä on Suomessa kasvussa.

IoT-Campuksen luokkatilassa on paljon tilaa, sillä paikalla on vain kourallinen opiskelijoita. Lehtori  Tiina Ferm  opettaa ja kuvaa samalla tietokoneen ruutua tabletillaan. Opetus lähetetään etäyhteyden avulla muille opiskelijoille: niille, jotka eivät ole vielä päässeet paikalle.
 Syyskuun alussa alkaneessa ulkomaalaisille opiskelijoille suunnatussa it-alan insinöörikoulutuksessa on mukana kaikkiaan 27 opiskelijaa. Heistä vain viisi on toistaiseksi saapunut Saloon. Kolme on matkalla ja loppujen oleskeluluvan käsittely on kesken.
 – Etäopiskelu on vähän vaikeaa, kun aikaeroa on kuudesta kahdeksaan tuntia. Kun jaan täällä tehtäviä täksi päiväksi, toisessa päässä ollaan menossa jo nukkumaan, sanoo Ferm.
 Ulkomaisten opiskelijoiden määrä kasvaa
 Salossa ei olla ainutlaatuisessa tilanteessa, sillä ulkomaalaisten opiskelijoiden oleskelulupahakemusten käsittely on ruuhkaantunut. Maahanmuuttoviraston tulosaluejohtaja  Leena Turku  kertoo, että jonossa on tällä hetkellä noin tuhat hakemusta.
 Yle kartoitti korkeakoulujen ongelmaa  laajalla kyselyllä maaliskuussa . Oppilaitokset pelkäsivät, että oleskelulupien odottelu uhkaa näivettää suomalaisten korkeakoulujen kiinnostavuuden esimerkiksi  aasialaisten opiskelijoiden silmissä .
 Hankalasta tilanteesta kertoi perjantaina myös  Uutissuomalainen  (juttu vain tilaajille).
 – Tilanne on valitettava. Hakemukset ovat ruuhkautuneet, koska kesällä oli resurssipulaa. Nyt olemme saaneet kirittyä tilannetta kiinni, mutta edelleen jonossa on hakemuksia sellaisilta opiskelijoilta, joiden olisi pitänyt aloittaa opiskelut syyskuussa, Turku sanoo.
 Ulkomaalaisten opiskelijoiden määrä on jatkuvassa kasvussa. Hakemukset kasautuvat kesä- ja heinäkuulle, sillä suurin osa aloittaa opiskelunsa syksyllä. Viime vuonna oleskelulupa myönnettiin yli 5 200 opiskelijalle, tänä vuonna oleskelulupia on jaettu jo 3 900.
 – Tärkeintä olisi, että hakemukset laitettaisiin vireille mahdollisimman aikaisin. Jos opinnot on tarkoitus aloittaa syksyllä, kesä- tai heinäkuu on vähän liian myöhään.
 Turun ammattikorkeakoulun Tero Reunanen toivoo, että loput Saloon tulossa olevista opiskelijoista pääsisivät maahan viimeistään jouluksi.  Paula Collin / Yle
 Ratkaisu it-osaajapulaan?
 Turun ammattikorkeakoululle oleskelulupahakemusten käsittelyn hitaus tuli yllätyksenä. Vastaavia ongelmia tosin oli jo keväällä, kun Salon IoT-Campuksen pilottiryhmän oli tarkoitus aloittaa.  Turun Sanomat kertoi maaliskuussa , että yksikään kolmestakymmenestä aasialaisopiskelijasta ei päässyt saapumaan Suomeen oleskeluluvan viivästysten vuoksi.
 – Meillähän on muutenkin ulkomaisia opiskelijoita, mutta emme ole varsinaista koko koulutusta, joka olisi suunnattu heille. Meille tuli yllätyksenä se, mitä se aidosti vaatii joka tasolla, koulutus- ja tutkimuspäällikkö  Tero Reunanen  Turun ammattikorkeakoulusta sanoo.
 Oppilaitos on muun muassa opastanut hakijoita tarkemmin siitä, mitä kaikkea oleskeluluvan hakemiseen liittyy. Tulevaisuudessa koulutukseenhakuaikaa on myös tarkoitus aikaistaa, jotta oleskeluluvan hakemiselle jää enemmän aikaa.
 IoT-Campuksen toivotaan tulevaisuudessa täyttyvän ulkomaisista opiskelijoista.  Dani Branthin / Salo
 Turun ammattikorkeakoulun tavoitteena on, että Salossa opiskelisi tulevaisuudessa kaikkiaan tuhat ulkomaista tekniikan alan opiskelijaa. Tavoite on edelleen voimassa, vaikka alku onkin ollut takkuinen. Tero Reunanen uskoo, että viiden tai kymmenen vuoden kuluttua tuhat opiskelijaa voi olla totta.
 Reunasen mukaan ulkomaalaisten opiskelijoiden rooli on merkittävä, kun mietitään Suomen kasvavaa pulaa it-osaajista.
 – Emme pysty enää vastaamaan siihen pelkästään perinteisin keinoin. Olemme yhdessä TE-toimiston kanssa käyneet läpi kaikki työttömät työnhakijat, joilla on it-taustaa, ja räätälöineet heille henkilökohtaisia täydennyskoulutuksia. Myös peruskoulutukseen keskitytään, Reunanen sanoo.
 Suomalaisia ei kuitenkaan Reunasen mukaan ole riittävästi – ei ainakaan sellaisia, jotka haluaisivat alalle. Siksi tarvitaan opiskelijoita ulkomailta.
 – Salossa heidät integroidaan nopeasti paikallisiin yrityksiin ja yhteiskuntaan, jotta he haluaisivat jäädä tänne. Tavoitteena on, että mahdollisimman suuri prosentti jäisi alueelle, Reunanen sanoo.
 Lue lisää:
 Ulkomaalaisten opiskelijoiden tulo tyssää kuukausien lupabyrokratiaan – korkeakoulut umpitympääntyneitä

Maahanmuuttoviraston ruuhkien takia 27 opiskelijasta 5 aloitti opiskelun Salossa – etäopiskelu mutkikasta: "Osalla on aamu ja osalla ilta"


Summary: Tjäreborgin Suomen yksikön vetäjä Jessica Virtasen mukaan Tjäreborg ei ole mennyt konkurssiin, vaikka Thomas Cook meni.

Toimittaja  Anna Lehmusvesi  haastatteli matkatoimisto Tjäreborgin Suomen yksikön vetäjää, tuotepäällikkö  Jessica Virtasta  Ylen aamu-tv:ssä puhelimitse siitä, kuinka emoyhtiö Thomas Cookin konkurssi vaikuttaa Tjäreborgin ja sen asiakkaiden tilanteisiin.
 Näin Virtanen vastasi kysymys kysymykseltä.
 Onko Tjäreborgikin nyt siis mennyt konkurssiin?
 – Tjäreborg ei ole mennyt konkurssiin, mutta tietenkin emoyhtiön konkurssilla on ikävä kyllä vaikutusta myös meidän toimintaamme. Se näkyy nyt siinä että meidän lentoyhtiömme Thomas Cook Airlines ei pysty lentämään tällä hetkellä. Olemme tänä päivänä joutuneet perumaan kaikki lentomme.
 Mutta tarkoittaako tämä sitä että Tjäreborg pyrkii vielä jatkamaan toimintaansa?
 – Nyt ovat monet asiat vielä kesken, koitamme löytää keinoja miten voisimme jatkaa, mutta asiat ovat vielä kesken. Varmasti tämän päivän aikana voimme tiedottaa vielä enemmän.
 Mitä tämä Thomas Cookin konkurssi tarkoittaa niille 3 400 suomalaiselle jotka tällä hetkellä ovat Tjäreborgin matkakohteissa?
 – Tarkoitus on pitää asiakkaista mahdollisimman hyvää huolta, etsimme tällä hetkellä keinoja saada ihmiset kotiin takaisin. Tietysti meillä on paikalla henkilökuntaa joka tiedottaa ja pitää huolta asiakkaistamme.
 Eli jatkavatko Tjäreborgin oppaat töitä tästä konkurssista huolimatta?
 – Kyllä jatkavat. Kohteissa olevat oppaat jatkavat töitä, ja kuten sanoin, teemme parhaamme että löytäisimme lentoratkaisut asiakkaiden kotiin saamiseksi.
 Eli Tjäreborg pyrkii itse tuomaan asiakkaita kotiin, eikä palaaminen kohteista jää Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV) vakuussumman varaan?
 – Kaikkemme yritämme että pystymme tämän ratkaisemaan, monet asiat ovat vielä kesken. Varmasti olemme viisaampia jo iltapäivästä.
 Tänä aamuna on seurattu, kun Larnacaan Kyprokselle oli lähdössä Tjäreborgin lento. Matkustajat saivat tässä tapauksessa kuulla vasta lähtöportilla, että kone ei lähdekään. Osaatko kertoa meille ihan rautalangasta, että lähteekö yksikään Tjäreborgin lento tänään tai lähipäivinä liikkeelle?
 – Tämä on hyvin ikävä tapaus tämä Larnaca sillä yritimme viime hetkeen asti saada tätä konetta lähtemään, mutta se ei onnistunut. Tänään ei lähde meiltä yksikään tilauslento Helsingistä eteenpäin.
 Mitä voit sanoa niistä matkoista jotka ovat nyt tulossa lähipäivinä ja lähiviikkoina?
 – Siihen en pysty vielä tällä hetkellä kommentoimaan. Pyrimme tietenkin tiedottamaan asiasta mahdollisimman nopeasti.
 Entä sitten ihmiset jotka ovat tosiaan nyt ostaneet matkat Tjäreborgilta, voiko vielä uskoa, että esimerkiksi syyslomamatka toteutuu, vai onko selvää, että se ei toteudu?
 – En pysty siihenkään vielä tässä vaiheessa vastaamaan. Se selviää tässä lähiaikoina.
 Joku sana vielä niistä ihmisistä, jotka mahdollisesti tulevat kesken sieltä matkoilta takaisin. Onko hotellien kanssa selvää, että he (asiakkaat) voivat näissä hotelleissa vielä yöpyä?
 – Kyllä me olemme partnereiden kanssa koko ajan tekemisissä. He tietävät tilanteen ja asiakkaat voivat sitten majoittua niissä hotelleissa missä ovat.
 Voiko keskeytyneestä matkasta tai mahdollisesti peruuntuneesta matkasta saada rahat takaisin?
 – Tänään perutuista matkoista tiedotetaan asiakkaita sitten, miten maksujen kanssa toimitaan. Näin laajemmin en osaa siihen kysymykseen vielä vastata.
 Mikä on Tjäreborgin työntekijöiden kohtalo täällä Suomessa?
 – Toistaiseksi jatkamme töitä aivan normaalisti, aika tulee sitten näyttämään, mikä tilanne on. Meillä työ jatkuu ja tällä hetkellä tärkein asia on pitää huolta meidän asiakkaista.
 Lue lisää :
 Matkanjärjestäjä Thomas Cook konkurssiin – Yhtiön päivän lennot Helsinki–Vantaalta peruttu
 Matkustajat joutuivat pettymään Helsinki–Vantaalla – Tieto konkurssiyhtiön lennon peruuntumisesta tuli vasta lähtöportilla
 Thomas Cookin konkurssi vaikuttaa myös pohjoismaisten matkatoimistojen matkoihin – Maanantain lennot peruttu Tjäreborgilla, Spiesillä, Vingillä ja Globetrotterilla
 Jos Tjäreborgin emoyhtiö kaatuu, väristykset tuntuvat myös Suomessa – 4 kysymystä ja vastausta matkailujättiä uhkaavasta konkurssista

Lähteekö yksikään Tjäreborgin lento lähiaikoina? Entä mitä kohteissa lomaileville suomalaisille käy? 11 kysymystä yhtiön Suomen johdolle


Summary: Viime viikolla muun muassa ilmastomarssissa halattiin maapalloa, viranomaiset polttivat tonnikaupalla huumeita ja 86 tiikeriä löytyi kuolleena temppelin alueelta.

Ilmastomarssiin osallistuja halasi jättimäistä puhallettavaa maapalloa Washingtonissa perjantaina. Michael Reynolds / EPA
 Oktoberfest sekoittaa Münchenin muutamaksi viikoksi. Olutta myydään litran tuopeissa. Philipp Guelland / EPA
 Panaman rajavirkailijat tuhosivat kesä-syyskuun aikana takavarikoituja huumeita Chepossa 20. syyskuuta.  Viranomaiset polttivat 26,2 tonnia huumeita, pääasiassa kokaiinia. Bienvenido Velasco / EPA
 Poliisikoirat osallistuivat paraatiin joka liittyi Chilen itsenäisyyspäivän juhlintaan Santiagossa. Varsinaista itsenäisyyspäivää vietetään 18. syyskuuta. Alberto Valdes / EPA
 Ihmiset tanssivat alien-juhlissa Area 51:ksi kutsutulla alueella Nevadan autiomaassa Yhdysvalloissa 20. syyskuuta. Noin 40 kilometrin päässä Area 51:stä sijaitseva Rachelin kylä on tunnettu ufo-turismistaan. Etienne Laurent / EPA
 Ratsuväen kunniakomppanialle tehdään monipuoliset testit ennen Prinsjesdag -päiville osallistumista Haagissa 16. syyskuuta.  Hevoset ja ratsastajat altistetaan ampuma-aseiden ja tykkien laukauksille, musiikille, savulle ja mahdollisille yleisön rekatioille. Koen Van Weel / AFP / Lehtikuva
 Hongkongilainen mielenosoittaja heiluttaa USA:n lippua yliopistolla ja vetoaa Yhdysvaltain kongressiedustajia tukemaan Hongkongin ihmisoikeus- ja demokratialakia Hongkongissa, 20. syyskuuta. Jerome Favre / EPA
 Metsästäjä Peter Marugg piti tupakkataukoa Klostersissa, Sveitsissä. Metsästyskausi kestää kolme viikkoa ja siihen ottaa osaa noin 5500 metsästäjää. Gian Ehrenzeller / EPA
 Helikopterista pudotettiin vettä sammuttamaan metsäpaloja Kapuas Hilirissä, Indonesiassa. Indonesian metsäpaloista leviävä sankka, myrkyllinen savu vaivaa suurta aluetta Kaakkois-Aasiassa. Savu on levinnyt Indonesian lisäksi Malesiaan ja Singaporeen. Fully Handoko / EPA
 Rico paimensi 130:a alpakkaa Kientalin laaksoon Sveitsissä. Peter Klaunzer / EPA

Kuolleen tiikerin jäännökset tynnyrissä ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Etenevä kuurosokeus pakotti Tarun luopumaan unelma-ammatistaan. Se ei estä haaveilemasta talosta järven rannalla Pertti-rakkaan kanssa.

Pää tärisee tyynyllä. Patjan alle aseteltu tärinäherätyskello herättää  Taru Eskelisen.
 Yöpöydällä rasiassa lojuvat kuulokojeet, jotka hän työntää korviinsa.
 Naps, ja kuulo on päällä.
 Eskelisen elämä mullistui 8-vuotiaana, kun hän sai kuulla sairastavansa pysyvän kuulo- ja näkövaurion aiheuttavaa  Usherin oireyhtymää . Oireyhtymässä kuulo- ja näkövamma ovat molemmat eteneviä.
 Eskelisen kohdalla sairauden lähtötilanne oli melko hyvä, eli hänellä oli syntyessään kohtalaisen hyvä näkö ja kuulo.
 – Sairauden etenemisnopeus on yksilöllistä. Tiedän, että kuulo, näkö ja tasapainoelin heikkenevät, mutta paraskaan lääkäri ei voi kertoa, että mikä ennusteeni on, Taru sanoo.
 “Näkökentästä häviää isoja alueita”
 23-vuotias Eskelinen käyttää kuulokojeita päivittäin.
 – Oma kuuloni on nyt siinä jamassa, että jos olen ilman kuulokojeita täysin häiriöttömässä tilassa, kuulen selkeän ja rauhallisen puheen.
 Tarun näkökentässäkin tapahtuu kapenemista. Ulos mentäessä mukana on valkoinen keppi.
 Sen avulla hän tunnustelee tietä, sillä suoraan eteenpäin katsoessaan Eskelinen ei näe maata tai jalkojaan.
 – Kyse ei ole näön laadusta vaan näkökentän laajuudesta, josta häviää isoja alueita, Eskelinen sanoo.
 "Kuuloa voi onneksi pelastaa, mutta näköaistille ei vielä tällä hetkellä voi tehdä mitään."  Taru Eskelinen
 Hän havainnollistaa kertomaansa nostamalla käden kasvojensa eteen.
 Kun se on kohtisuoraan silmien tasalla, Taru näkee käden tarkasti, mutta kun käsi liikkuu silmien alapuolelle, se häviää kokonaan näkyvistä.
 Vaikka suurin osa Eskelisen näkökentästä on mennyttä, jäljellä oleva keskeinen näkökenttä mahdollistaa esimerkiksi lukemisen ja tietokoneella työskentelyn.
 – Toimintakykyni on pysynyt hyvänä, koska keskeisen näkemisen alueella ei vielä ole näkökenttäpuutoksia.
 Kolme erilaista Usherin tyyppiä
 Lääketiede tuntee kolme erilaista Usherin tyyppiä.
 Usherin ykköstyypissä lapsella on jo syntyessään vaikea kuulovamma. Näkövamma ilmenee yleensä leikki-iässä. Lisäksi tasapainoelimessä on synnynnäisiä häiriöitä, joiden takia istumaan ja kävelemään oppiminen viivästyy.
 Usherin oireyhtymän kakkostyypissä kuulovamma on aluksi lievempi, mutta vaikeutuu iän myötä. Näkövamma ilmenee myöhäisessä lapsuudessa ja etenee hitaasti.
 Usher III on sairauden yleisin muoto Suomessa.
 Siinä etenevä kuulo- ja näkövamma ilmenevät yleensä myöhemmin ja aluksi lievempinä. Lisäksi lapsuuden jälkeen ilmenee tasapaino-ongelmia.
 Taru Eskelisen saatua Usher-diagnoosin vanhemmat hämmästyivät, mutta eivät järkyttyneet, koska perheessä on toinenkin “usherikko”.
 – Minä en muista sitä niin, että se olisi ollut uutispommi. Minun näkökulmastani asioille vain löytyi selitys: miksi en kuule ja miksi en näe.
 Eskelinen sai samalla tietää, että Usher ei vaikuta millään tavalla eliniänodotteeseen.
 – Siitä tuli sellainen rauhallinen fiilis, että voin ihan rauhassa mutustella tätä asiaa.
 Kuulokojeiden avulla Taru pärjää arjessa. Ville Hakonen / Yle
 Sairaus vaikuttaa ammatinvalintaan
 Olohuoneen seinällä roikkuu vihreä makramee-seinäkoriste, jonka Taru on tehnyt Mikkelin Nuorten Työpajalla.
 Työpajan kuntouttava työtoiminta on tarkoitettu koulutuksen ja työelämän ulkopuolella oleville nuorille. Siellä Eskelinen valmistaa käsitöitä, nikkaroi ja harjoittelee erilaisten tietokoneohjelmien käyttöä.
 Samaan aikaan hän haaveilee omasta työpaikasta. Sellaisesta mielekkäästä ja säännöllisestä työstä, josta saisi elämiseen riittävän rahallisen korvauksen.
 Nuoruuden suuri haave oli ryhtyä yhdistelmäajoneuvonkuljettajaksi.
 Eskelinen muistaa musertavan tunteen, kun hän tajusi, että ei tulisi näkövammaisena koskaan saamaan ajokorttia.
 – Se oli ainoa asia, mikä tässä sairaudessa alkoi ihan oikeasti nyppimään. Nyt pitää vain etsiä vaihtoehto kaksi, hän sanoo.
 Taru Eskelisen näkökentästä on enää pieni osa jäljellä. Ville Hakonen / Yle
 Eskelisellä on kerrostalokaksiossa lemmikkinä 12 lintuhämähäkkiä, torakoita ja yksi skorpioni.
 Joitakin niistä hän kutsuu aviopuolisonsa kanssa vain tieteellisellä nimellä. Biologian opiskelu yliopistossa on käynyt mielessä.
 – Se olisi ainakin tällä hetkellä semmoinen unelma-ala. Mä uskon siihen, että elämä näyttää, mihin suuntaan mun kannattaa mennä, Taru sanoo.
 “Tulevaisuudessa hermostuttaa se, että joudun autettavaksi”
 Päivisin Eskelisen kaulassa roikkuu pieni laite. ComPilot ohjaa puhelinsoitot suoraan kuulokojeisiin. Sen avulla myös television äänen voi yhdistää kuulolaitteisiin.
 Tulevaisuudessa, kun oma kuulo on entisestään heikentynyt, eikä kuulolaitteista ole enää kunnolla apua, Eskelinen suunnittelee ottavansa sisäkorvaimplantit.
 Leikkaus, jolla päähän asennetaan implantit, hävittää jäljellä olevan oman kuulon täydellisesti.
 Sen tähden ennen leikkausta on opeteltava varmuuden vuoksi viittomakieltä.
 – Kuuloa voi onneksi pelastaa, mutta näköaistille ei vielä tällä hetkellä voi tehdä mitään.
 “Totta kai tämä kuormittaa myös mielenterveyttä.“  Taru Eskelinen
 Rajallisen näkökentän kanssa ulkona liikkuminen on Eskeliselle nyt jo haastavaa. Kerran ilta-aikaan suojatiellä Taru pelastui täpärästi auton edestä, kun ohikulkija huusi varoituksen.
 – Näin kyllä auton valot, mutta arvioin, että ne olisivat olleet kauempana.
 Toisen kerran hän käveli tolppaa päin, koska ei ollut nähnyt sitä suoraan edessään.
 – Tällaiset tilanteet ovat osa oireyhtymän ilmenemistä, enkä enää säpsähdä tai nolostu niitä samalla tavalla kuin nuorempana, Eskelinen sanoo.
 Tähän asti Taru on kuitenkin selvinnyt arjessa ilman apua.
 Henkilökohtainen avustaja saattaa tulla osaksi elämää myöhemmin, kun näkökenttä kaventuu entisestään. Sitten kun kaupassa ei esimerkiksi pysty enää lukemaan etikettejä.
 Ajatus avustajasta tuntuu Tarusta tällä hetkellä vieraalta.
 – Eniten tulevaisuudessa hermostuttaa se, että joudun autettavaksi, vaikka en haluaisi joutua autettavaksi. Uskon kuitenkin sopeutuvani siihenkin.
 Taru ja Pertti tutustuivat toisiinsa jo ylä-asteella. Ville Hakonen / Yle
 Usher johtuu perinnöllisestä geenivirheestä
 Eskelisen sairastama Usher III kuuluu suomalaiseen tautiperimään ja se löydettiin vuonna 1995 suomalaisesta väestöstä.
 Tutkija  Eeva-Marja Sankila  kertoo  Ylelle läpimurtotutkimuksesta :
 – Me löysimme sen geenin paikan eli todistimme, että tämä kolmas tautityyppi ylipäänsä on oma sairautensa. Jo se löytö herätti kansainvälistä kiinnostusta, kertoo silmätautien erikoislääkäri Sankila.
 Usherin oireyhtymä on peittyvästi periytyvä. Se tarkoittaa, että vanhemmat kantavat perimässään virheellistä geeniä, mutta ovat oireettomia.
 On harvinaista, mutta mahdollista, että kaksi saman virhegeenin kantajaa kohtaa.
 Kantajien yhteisellä lapsella on 25 % todennäköisyys sairastua.
 Usher III:n aiheuttava virheellinen geeni paikantuu Suomessa Etelä-Savoon ja Pohjois-Karjalaan.
 – Se johtuu ihan niistä geenivirheistä, mitä ihmisillä siellä maantieteellisesti eristäytyneillä alueilla on sattunut olemaan. Ne ovat rikastuneet pienillä alueilla, Eeva-Marja Sankila kertoo Ylelle.
 Taru viihtyy kotona Mikkelissä miehensä Pertti Närväisen kanssa. Ville Hakonen / Yle
 Pihan äänet kantautuvat keittiöön, missä Taru Eskelinen syö iltapalaa aviomiehensä  Pertti Närväisen  kanssa.
 He muistelevat, kuinka joitakin vuosia sitten Perttipolvistui kauppareissulla tuulikaapissa Tarun eteen.
 Tarusta on aina tuntunut, että Pertin ja hänen välillään vallitsee poikkeuksellinen yhteys.
 – En ole koskaan tavannut ketään, jonka kanssa ajatukset osuvat näin hyvin yksiin. On äärettömän palkitseva tunne, kun toinen aidosti ymmärtää, Eskelinen sanoo.
 Kotona kaksikko keskustelee paljon elämästä. Haaveissa on oma talo järven rannalta. Siellä olisi tilaa kissalle ja terraarioeläimille olisi oma huone.
 – Mistäs sen tietää, jos niitä lapsiakin sitten siunaantuu jossain vaiheessa, Eskelinen sanoo.
 Viime vuosien aikana Eskelisen onnellisuus on ollut välillä koetuksella. Masentuminen ei ollut hänelle itselleen mikään yllätys.
 – Minulla ei ole ollut välttämättä kaikista miellyttävimmät eväät elämään. Totta kai tämä kuormittaa myös mielenterveyttä, hän sanoo.
 Ratkaisevaa synkistä ajatuksista irti päästämisessä on ollut hyväksyä sairaus osaksi identiteettiä. Enää mitä jos -ajatukset eivät valtaa mieltä.
 – Kun en voi valita, että Usher on niin sanotusti pois päältä, niin voin keskittyä siihen, miten omaksun sen ja toimin sen kanssa, Eskelinen sanoo.
 Perjantai-dokkari: Hyvästi näkö ja kuulo nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Veeralla on Usher-syndrooma
 Kuurosokea Tuula Hartikainen ei anna aistivamman haitata elämää – "Lähigrillin tuoksusta tiedän kodin lähestyvän"
 Aarne Pirkola ottaa elämästä ja lätkästä kaiken irti, koska saattaa sokeutua lopullisesti koska hyvänsä: "Tulkkien sormet ovat minun silmäni ja korvani"

23-vuotias Taru Eskelinen menettää kuulonsa ja näkönsä: “Eniten tulevaisuudessa hermostuttaa se, että joudun autettavaksi vaikka en haluaisi”


Summary: Suomesta Thomas Cook Northern Europeen kuuluu Tjäreborg. Kaikki maanantain lennot on peruttu.

Maailman vanhimman matkatoimiston, brittiläisen Thomas Cookin konkurssi peruu myös useiden pohjoismaisten matkatoimistojen asiakkaiden matkat.  Tjäreborgin julkaiseman tiedotteen  mukaan Thomas Cook Airlines Scandinavia ei voi lentää, joten matkanjärjestäjän Pohjoismaissa toimiva johto on päättänyt perua yhtiön kaikki maanantaina lähtevät lennot.
 Thomas Cook Northern Europeen kuuluvat pohjoismaisista matkanjärjestäjistä Tjäreborg, Ving, Spies ja Globetrotter.
 – Olemme äärimmäisen pahoillamme tilanteesta ja asiakkaillemme aiheutuvasta harmista ja mielipahasta. Viimeiseen asti pyrimme järjestämään asioita niin, että lennot olisi voitu lentää. Se osoittautui kuitenkin mahdottomaksi ja maanantain lennot on pakko perua, Thomas Cook Northern Europen konsernijohtaja  Magnus Wikner  pahoittelee tiedotteessa.
 Peruuntumiset vaikuttavat Pohjoismaissa tuhansien ihmisten matkasuunnitelmiin. Peruuntumisista uutisoivat muun muassa  Tanskan yleisradioyhtiö DR ,  Norjan yleisradioyhtiö NRK  ja  ruotsalainen iltapäivälehti Aftonbladet .
 Thomas Cookin omistama  saksalainen Condor  on sen sijaan ilmoittanut jatkavansa lentojaan normaalisti.
 Lisää aiheesta:
 Matkanjärjestäjä Thomas Cook konkurssiin – Yhtiön päivän lennot Helsinki–Vantaalta peruttu
 Tjäreborgin emoyhtiön konkurssi perumassa talven lomalentosarjan Kuopiosta Gran Canarialle

Thomas Cookin konkurssi keskeyttää myös pohjoismaisten matkatoimistojen matkat – Spiesin, Vingin ja Globetrotterin asiakkaiden maanantain lennot peruttu


Summary: Valtionyhtiö oli patentoinut tarjouskilpailussa vaaditun öljyntorjuntayhteysaluksen viranomaisen tietämättä. Yrittäjältä vaaditaan miljoonakorvauksia.

Turunmaan saariston yhteysalusliikenteessä käydään sitkeää oikeustaistelua tarjouskilpailun voittajan ja häviäjän kesken.
 Hiittisten öljyntorjuntayhteysalusreitin voittanutta yksityistä yrittäjää syytetään reitin hävinneen valtionyhtiön patentin rikkomisesta. Patentista ei ollut tietoa edes kilpailun järjestäneellä viranomaisella.
 Yhteysalusliikenteen järjestäminen kilpailuttamalla oli vielä kymmenen vuotta sitten uusi asia valtion laitoksille. Yllättävintä oli etenkin se, että jokin muu taho pääsee reiteille. Näin kävi, kun Kuljetus-Savolainen Oy voitti Hiittisten reitin liikennöinnin – ja oikeuskäsittelyn takia vielä kahteen kertaan.
 Finferries vaatii nyt Kuljetus-Savolaiselta markkinaoikeudessa noin 3,7 miljoonan euron korvausta, koska yrittäjä on loukannut heidän patenttiaan rakennuttamalla öljyntorjuntaan soveltuvan yhteysaluksen.
 Patenttia haettiin vuoden 2010 alussa muutamaa kuukautta ennen kuin viranomaiset määrittelivät tekniset ominaisuudet öljyntorjuntayhteysalusreiteille kilpailutettavillle aluksille.
 Hiittisten reitillä vuodesta 2014 alkaen m/s Stellalla liikennöinyt Kuljetus-Savolainen on puolestaan aloittanut prosessin patentin purkamiseksi.
 Yrittäjä ei ymmärrä, miten jo aiemmin käytössä ollut menetelmä, öljyntorjunnan ja kuljetusaluksen yhdistäminen, voi olla patentoinnilla suojattava keksintö.
 – Miten tällaiselle kombinaatiolle voi saada patentin, koska tämähän on kuin patentoisi housut ja henkselit, toimitusjohtaja  Veli Savolainen  ihmettelee.
 Veli Savolaiselle oli täysi yllätys, että tarjouskilpailuun ehtojen täyttäminen johti patentti- ja korvauskiistaan. Paula Collin / Yle
 Finferriesin toimitusjohtajan  Mats Rosinin  mukaan patentti on yhteysaluskonsepti.
 – Meillä on voimassa oleva patentti ja olemme yrittäneet neuvotella Kuljetus- Savolainen Oy:n kanssa lisenssisopimuksesta, eli että Savolainen tunnustaisi tämän patentin, mutta yrityksistä huolimatta tämä ei ole onnistunut.
 Oikeustaistelu alkoi välittömästi hankinnan selvittyä
 Yhteysalusliikenne oli aiemmin valtion operoimaa toimintaa, maanteiden jatketta. Tiepuolen kilpailutusten jälkeen myös yhteysalusreitit päätettiin avata kilpailulle.
 Varustamoliikelaitos Finstashipin yhteysalukset irrotettin valtionyhtiöksi Arctia Shipping Oy:ksi vuonna 2010. Se oli yksi neljästä Hiittisten reitin kilpailutukseen osallistuneista yhtiöistä.
 Varsinais-Suomen ELY-keskus järjesti ensimmäistä kertaa reitin tarjouskilpailun vuonna 2010. Sen voitti Kuljetus-Savolainen, mutta Arctia Shipping ja toinen kilpailussa hävinnyt yritys valittivat välittömästi päätöksestä markkinaoikeuteen.
 Patenttiasiaa ei tuossa vaiheessa nostettu esiin, vaan valitusperusteena oli hankintaprosessi.
 Markkinaoikeus kielsi hankintapäätöksen toimeenpanon. Myöhemmin korkein hallinto-oikeus kuitenkin kumosi markkinaoikeuden päätöksen, eli ensimmäisen kilpailutus oli pätevä. ELY-keskus ehti kuitenkin kilpailuttaa reitin uudestaan. Tarjouskilpailun voitti jälleen Kuljetus-Savolainen Oy.
 Liikennettä varten yrittäjä hankki Norjasta aluksen, josta tehtiin Teijon telakalla öljyntorjuntavaatimukset täyttävä yhteysalus m/s Stella.
 – Tekniikka perustui täysin hankintasopimuksessa vaadittuihin ominaisuuksiin ja spekseihin. Ja tämän johdosta minulta vaaditaan nyt korvauksia. Minut on ajettu miinaan, toivottavasti miina ei laukea, Vesa Savolainen sanoo.
 Vesa Savolaiselle olisi ollut oma ratkaisu öljynkeräinten sijoittamiseksi laivan ulkopuolelle, mutta tarjouskilpailun ehtojen mukaan kasetti oli rakennettava runkoon. Paula Collin / Yle
 Savolainen kummeksuu, kun julkisen hankinnan tarjouskilpailussa ei mainittu liikenteeseen kelpaavan alustyypin olevan patentilla suojattu.
 Keksinnölle myönnetty hyödyllisyysmalli kaivettiin esiin vajaa vuosi siitä, kun Kuljetus-Savolainen allekirjoitti Hiittisten reitin hankintasopimuksen. Huhtikuussa 2013 toimitusjohtaja Veli Savolainen sai Suomen Saaristovarustamolta tylyn kirjeen. Keksinnön käytöstä vaadittiin korvausta.
 – Reittien kilpailutuksessa tuli voittajaksi pieni yrittäjä, mikä sekoitti pakkaa. Nyt yritetään sitten pientä yrittäjää kaataa, toimitusjohtaja Veli Savolainen arvioi.
 Patenttitieto puuttui myös kilpailuttajalta
 Varsinais-Suomen ELY-keskuksen saaristoliikenteen asiantuntija  Jari Nieminen  on perehtynyt Hiittisten kiistareitin käänteisiin.
 Kuka määritteli öljyntorjuntayhteysalusreiteille kelpaavien alusten tekniset vaatimukset?
 – Koska öljyntorjuntaosaamista ei ELY-keskuksessa ollut, Suomen ympäristökeskus toi tähän kilpailutukseen öljyntorjuntaan liittyvän asiantuntemuksensa ja Suomen ympäristökeskus on asettanut ne tekniset vaatimukset, jotka koskevat yhteysaluksen öljyntorjuntaominaisuutta, Nieminen sanoo.
 Varsinais-Suomen ELY-keskuksella ei ollut tietoa teknisten vaatimusten taustoista, koska ne oli määritelty Suomen ympäristökeskuksessa, sanoo Jari Nieminen. Jari Hakkarainen / Yle
 Oliko Varsinais-Suomen ELY-keskuksen tiedossa vuoden 2010 kilpailutuksen alkaessa se, että hieman aikaisemmin yksi tarjouksen jättäjistä oli lähettänyt patentointihakemuksen öljyntorjunta-aluksen ja yhteysaluksen yhdistelmälle?
 – Ei ollut. Lähtökohta on se, että markkinat itse tietävät, minkälaisia hyödyllisyyssuojia ja patentteja on olemassa.
 – Ensimmäiset vihjeet tästä patentista tulivat vuonna 2012, kun Arctia Saaristovarustamo on omassa uuden hankintakilpailun tarjouksessaan kirjoittanut, että heillä on tällainen hyödyllisyysmallisuoja olemassa. Siitä ei ollut tietoa, mitä se koskee ja minkälaiset vaikutukset sillä on tähän sopimukseen.
 Mitä mahdollisuuksia olisi ollut osallistua tuohon kilpailuun sellaisella versiolla, joka ei olisi ollut tuon patentin mukainen alus?
 – Nyt kun olemme tutustuneet tähän myönnettyyn patenttiin, pääpiirteittäin näyttää siltä, että patentissa olevat kuvaukset konstruktiosta ovat hyvin yksi yhteen niitten teknisten vaatimusten kanssa, mitä Suomen ympäristökeskus meidän hankintaamme öljyntorjunnan asiantuntijana toi.
 Öljyntorjuntayhteysaluksista puhuttiin valtion työryhmissä
 Ajatus yhteysalusten kytkemisestä öljyntorjuntavalmiuden osaksi oli esillä esimerkiksi vuonna 2007 asetetussa öljyntorjuntavalmiutta selvittäneessä työryhmässä.
 Työryhmän jäseninä olivat parhaat asiantuntijat, kuten Varustamoliikelaitoksen Finstashipin johtaja  Veijo Hiukka .
 Myös telakkateollisuustyöryhmässä valmisteltiin vuonna 2009 öljyntorjunnan ja yhteysaluksen yhdistämistä Finstashipin ja suunnittelutoimisto ILS Oy:n kanssa. Aluskonseptista tehtiin esisuunnitelma.
 Öljyä keräävät harjat on sijoitettu tarjouskilpailun vaatimusten mukaan aluksen sisälle. Paula Collin / Yle
 Valtion yhtiöitettyä varustamoliikelaitoksen Arctia Saaristovarustamoksi yhtiö haki patenttia yhteysaluksen käyttämiseksi öljyntorjuntaan 28. tammikuuta 2010.
 Hakemuksessa keksijöinä ovat Veijo Hiukka ja valtiolle laivoja suunnitelleen suunnittelutoimisto ILS:n Oy:n  Harri Eronen .
 Valtion järjestellessä yhtiöitään uudestaan Arctia Saaristovarustamo muuttui Suomen Saaristovarustamo Oy:ksi, osaksi valtion lautta- ja yhteysalusliikenteestä vastaavaa Finferries-konsernia.
 Kiistaa siirtyi Patentti- ja rekisterihallitukseen
 Taistelu Hiittisten reitistä siirtyi Patentti- ja rekisterihallitukseen. Veli Savolaisen yhtiö vaati hyödyllisyysmallin mitätöimistä, ja vaatimus meni osittain läpi. Patentti kuitenkin myönnettiin 15. elokuuta 2017.
 Kuljetus-Savolainen vaati sen jälkeen koko patentin mitätöimistä. Patentti- ja rekisterihallituksessa osapuolten väitteitä ja vastaväitteitä käsitellään vieläkin useita kuukausia.
 Finferriesin Suomen Saaristovarustamo haastoi Kuljetus-Savolaisen markkinaoikeuteen patenttinsa ja hyödyllisyysmallinsa loukkauksesta tämän vuoden tammikuussa. Oikeuskäsittely odottaa Patentti- ja rekisterihallituksen päätöstä.
 – Odotamme ja uskomme, että patentti mitätöityy, koska se on myös elinehto Kuljetus-Savolaiselle, Veli Savolainen sanoo.
 – Meille esitetty lähes neljän miljoonan korvaussumma merkitsisi konkurssia.
 Valtionyhtiö luottaa oikeusvaltioon
 Valtion täysin omistaman Finferriesin toimitusjohtaja Mats Rosin vastaa reittikilpailuun liittyvistä kysymyksistä.
 – Tytäryhtiömme Suomen Saaristovarustamo on haastanut Kuljetus-Savolaisen markkinaoikeuteen siitä syystä, että Kuljetus-Savolainen loukkaa Suomen Saaristovarustamon patenttia, sanoo Rosin.
 Mats Rosin ihmettelee, että patentti halutaan kumota. Paula Collin / Yle
 – Elämme oikeusvaltiossa. Vaadimme, että Savolainen tunnustaa patentin ja päästäisiin neuvotellen lisenssisopimukseen.
 Mats Rosinin mielestä vaatimus heidän patenttinsa mitätöinnistä on erikoinen.
 – Suomen Saaristovarustamolla on voimassa oleva patentti. Elämme oikeusvaltiossa ja onhan jokaisella oikeus yrittää kumota tällaista.
 Jos Hiittisten reitti olisi tullut valtionyhtiölle, sinne olisi tilattu uusi alus.
 – Meillä oli telakkasopimus. Olisi tehty uudisrakennus, aivan samanlainen alus kuin meidän vuonna 2014 valmistunut Otava, joka tällä hetkellä liikennöi Kotkan reitillä.
 Mitä mahdollisuuksia muilla on osallistua kilpailuun, jos sinne vaaditaan teidän patentoimaanne öljyntorjuntayhteysalusta?
 – Se on hyvin helppoa. Se tarkoittaa lisenssisopimusta pientä korvausta vastaan. Ihan samalla tavalla kuin esimerkiksi matkapuhelimia valmistava yhtiö joutuu maksamaan osien patentinhaltijoille tai elokuvateatteri maksaa elokuvan esityksestä tekijänoikeuspalkkiota.
 Uusi sopimuskausi lähenee
 Hankintapäätös Hiittisten reitistä on voimassa vuoden 2023 loppuun saakka. Uuden hankintapäätöksen valmistelun aika on pian.
 Finnferriesin autolautta Aurora ja Kuljetus-Savolaisen yhteysalus Stella lähtevät vierekkäin Kasnäsin laiturilta. Paula Collin / Yle
 Toteutuneessa kilpailussa vaatimuksiin kätkeytyi patentin suojaama tekninen vaatimus. Tämä herättää epäilyksiä, ettei kilpailutilanne ole tasapuolinen.
 Varsinais-Suomen ELY-keskuksen saaristoliikenneasiantuntija Jari Nieminen valmistelee uusia reittien tarjouskilpailuja.
 – Meidän täytyy kaikissa vaatimusten asettamisessa ottaa huomioon se, että eri toimijoilla on tosiasialliset mahdollisuudet osallistua meidän kilpailutuksiimme.
 Tässä vaiheessa ei ole vielä ratkaistu, millaisia teknisiä vaatimuksia reiteille tarjouskilpailussa asetetaan ja onko öljyntorjuntavalmiuden yhdistäminen aluksiin jatkossa järkevää.
 M/s Stellan öljyntorjuntalaitteita on harjoitusmielessä käytetty, mutta tositoimiin ei ole jouduttu.
 Öljyntorjunnasta vastava viranomainen on vaihtunut tämän vuoden alusta. Suomen ympäristökeskuksen sijaan sisäministeriön alainen Rajavartiolaitos vastaa öljyntorjunnasta avomerillä ja pelastuslaitokset rannikoilla.
 Lue lisää:
 Varsinais-Suomen pelastuslaitos harjoittelee öljyntorjuntaa suurharjoituksessa Saaristomerellä – mukana parikymmentä alusta
 ELY-keskus lisää saariston lauttavuoroja kesän ruuhka-aikoihin – muutoksia tehdään saadun palautteen perusteella

Yhteysalusreitin kilpailutuksen voittanut laivayrittäjä kokee ajaneensa tarjousmiinaan – valtionyhtiö vaatii patentistaan miljoonakorvauksia


Thomas Cook -konsernin konkurssi näkyi heti maanantaina myös Helsinki–Vantaan lentoasemalla, kun Thomas Cook Airlinesin aamulento Helsingistä Kyproksen Larnakaan peruttiin. Matkustajille tieto lennon peruuntumisesta tuli vasta lähtöportilla.
 Naantalilaiset  Päivi  ja  Peter Lindström  olivat vielä lähtöportille asti siinä uskossa, että lomamatka Kyprokselle toteutuu.
 – Yhtäkkiä ilmoitettiin, että lento oli peruttu. Check inissä ei sanottu yhtään mitään, Peter Lindström sanoo.
 Lindsrömit kertovat olleensa tietoisia Thomas Cookin konkurssiuutisesta. He olivat kuitenkin ymmärtäneet, että emoyhtiön konkurssi ei vaikuttaisi Tjäreborgin matkoihin.
 – Luin aamulla konkurssiuutisen ja varmistin vielä asian, mutta ei kuulemma vaikuttaisi Suomen toimintoihin. Kuviteltiin, että kyllä päästään reissuun, mutta eipä päästy.
 Lindströmit kertovat, että tunnelma matkustajien keskuudessa oli kiihtynyt lennon peruuntumisen jälkeen. Peter Lindströmin mukaan tiedottaminen oli vähäistä.
 – Saatiin yksi lappu, jossa kerrottiin jotain meidän oikeuksista, mutta emme ole sitä vielä lukeneet. Ketään henkilökuntaa ei ollut paikalla. Ollaan totta kai pettyneitä ja yritetään löytää jokin ratkaisu tähän, mutta todennäköisesti joudutaan lähtemään kotiin, Peter Lindström sanoo.
 Tjäreborg ei vielä maanantaiaamuna ennen kahdeksaa ollut kommentoinut, miten konkurssi vaikuttaa yhtiön toimintaan. Yhtiö kertoo  tiedotteessa , että maanantain aikana Tjäreborgilla on Suomesta lähteviä matkustajia on 525 ja palaavia matkustajia 413.
 Kaikki Thomas Cook Airlinesin maanantain lähtevät lennot Pohjoismaissa on peruttu.
 Matkanjärjestäjä Thomas Cook konkurssiin – Yhtiön päivän lennot Helsinki–Vantaalta peruttu
 Thomas Cookin konkurssi keskeyttää myös pohjoismaisten matkatoimistojen matkat – Spiesin, Vingin ja Globetrotterin asiakkaiden maanantain lennot peruttu

Matkustajat joutuivat pettymään Helsinki–Vantaalla – Tieto konkurssiyhtiön lennon peruuntumisesta tuli vasta lähtöportilla


Summary: Alkoholi on Suomessa piru sekä enkeli, mutta nuorta sukupolvea se kiinnostaa yhä vähemmän. Sanna Salo on yksi heistä.

Kun  Sanna Salo  oli 15-vuotias, kavereiden kourassa oleva kaljapullo näyttäytyi ahdistavana mörkönä. Jos joku veti viinatonkan esiin, hän poistui tilanteesta.
 – Ihmisten käytös muuttuu humalassa. En osannut tuolloin luottaa, että heistä saa samalla lailla irti illalla kuin myös seuraavana päivänäkin. Kyse oli aitoudesta.
 Nuorten kiinnostus humalanhakuiseen juomiseen on hiipunut tasaiseen tahtiin.
 Vielä vuonna 1999 puolet yhdeksäsluokkalaisista oli juonut vähintään kuusi annosta  alkoholia kerralla  kuukauden sisällä.
 Vuonna 2015 vain vajaa neljännes peruskoulun viimeisen luokan  nuorista joi  samaan tahtiin.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  kouluterveyskyselyn  mukaan vuonna 2019 vahvaan humalaan joi itsensä vähintään kerran kuukaudessa perusopetuksen 8. ja 9. luokkaa käyvistä 10 prosenttia, lukiolaisista 18 prosenttia ja ammatillisten oppilaitosten opiskelijoista 27 prosenttia.
 THL:n erikoistutkija  Kirsimarja Raitasalo  liittää humalanhakuisen juomisen vähenemisen sosiaalisen paineen alenemiseen ja kiihtyvään kilpailuun opiskelu- ja työpaikoista.
 Muita esitettyjä syitä ovat sosiaalisten foorumien, kuten Instagramin ja Whatsappin, suuri suosio sekä yksinkertaisesti se, että vanhemmat kuuntelevat lapsiaan aiempaa paremmin.
 Vaikka alkoholista luopuminen on yhä yleisempää, sen puolustelu vaatii kuitenkin edelleen selittelyä.
 Lasillinen merkitsee sosiaalisuutta
 Alkoholia ja sen sivuilmiöitä tutkineen sosiologin  Antti Maunun  mukaan drinkistä kieltäytyminen tulkitaan usein alitajuisesti niin, että henkilö kieltäytyy ajanvietosta kokonaan.
 Tämä on Maunun mukaan kaikuja kulttuurista, jossa alkoholi merkitsee sosiaalisuutta.
 – Lukioaikana jäin usein bileiden ja rientojen ulkopuolelle, enkä saanut läheisiä ystäviä. Nykyisin opiskelijabileissä saatetaan kysyä, että miten kestän selvin päin kaiken, sanoo nykyisin Helsingin yliopistossa opiskeleva 21-vuotias Sanna Salo.
 Salon mukaan alkoholista kieltäytymiseen ei tarvittaisi syitä. Ei riittää. Katriina Laine / Yle
 Suomessa alkoholi on esitetty paholaisen ja enkelin kuvajaisena: Toisaalta se vie arjen ulkopuolelle, mutta myös pahimmillaan hautaan.
 – Joskus teini-ikäisenä protestoin kaatamalla ihmisten kaljoja viemäristä alas. Nykyään en anna kantani vaikuttaa ihmissuhteisiini, Salo muistelee.
 Käännös arvomaailmassa tuli pari vuotta sitten joulukuussa, kun Salo lähti ystäviensä mukaan jatkoille ylioppilasjuhlien jälkeen.
 – Silloin menin ensimmäistä kertaa baariin istumaan. Se oli ahdistavaa ja outoa, koska en ollut tottunut näkemään lähipiiriäni humalassa. Nykyään kapakassa istuminen luonnistuu.
 Sosiologi Maunun mukaan juomiseen on suhtauduttu Suomessa aina kahtiajakoisesti, mutta ajattelutapa on hiljalleen purkautumassa 90-luvulla ja myöhemmin syntyneillä.
 Ainakin siinä mielessä, että alkoholia tarvittaisiin kaikkiin juhlistuksiin ja rientoihin.
 – 1970-luvulla ja aiemmin syntyneille alkoholi merkitsee vapautta, jolloin juomisen rajoittaminen on heille sitä tunkkaista presidentti Kekkosen ajan Suomea, jossa ihmisiä yritetään holhota, Maunu sanoo.
 Alkoholi nostaa arjen yläpuolelle
 Salo ei kuvaile absolutismia päätöksenä. Muille se on kuitenkin näyttäytynyt valintana, johon suhtaudutaan usein hämmennyksellä.
 Tästä esimerkkinä hän mainitsee ystäviltään saadun kuohuviinipullon. Lahja oli 18-vuotispäivien varalle, jos kokeiluinto valtaisikin mielen.
 – Kun alkoholista kieltäytydytään, oletetaan aina olevan joku syy. Mutta entä jos sitä ei ole?
 Sosiologi Maununmukaan pullon korkkaaminen merkitsee yhdessäoloa ja mukavia hetkiä. Sellaisia tunteja, jotka kohoavat arjen ulkopuolelle.
 – Jotkut haluavat olla mukana tilanteessa pitelemällä kädessä vaikka alkoholijuomalta näyttävää vissylasillista. Näin annetaan viestiä siitä, että hei, haluan viettää aikaa teidän kanssanne, Maunu sanoo.
 Salon mielestä on käsittämätöntä, että juomattomuutta täytyisi peitellä. Vaikka asiantuntijat sanovat juomispaineen vähentyneen nuorten keskuudessa, hän on asiasta eri mieltä.
 – Itse en ole koskaan tuntenut suurta painostusta siitä, etten koske alkoholiin. Tiedän kuitenkin, että kaikilla asia ei ole näin ja tässä kohtaa asenteisiin pitäisi tulla muutos.
 Lue lisää:
 Jäikö juomaputki päälle lomalla? Alkoholista kieltäytyminen on tehty lähes mahdottomaksi, sanoo tissutteluun kyllästynyt kirjailija
 Voiko juhlia, vaikkei ota alkoholia? Kolme tarinaa siitä kuinka alkoholi jäi, mutta biletys ei

Sanna Salo ei juo alkoholia ja kaatoi ennen ystävienkin kaljat viemäriin – vaikka juomattomuus yleistyy, sitä pitää yhä perustella


Summary: Poliisi tutkii Parikkalan ja Savonlinnan alueella tehtyjen perämoottorivarkauksien sarjaa, joka johtaa Puolaan.

Poliisi tutkii Parikkalan ja Savonlinnan alueella tehtyjen perämoottorivarkauksien sarjaa.
 Useita syyskuun alkupuolella anastettuja perämoottoreita on takavarikoitu Puolasta sen jälkeen, kun omistajat olivat ilmoittaneet niiden katoamisesta. Perämoottoreja oli yritetty kuljettaa EU-alueen ulkopuolelle.
 Rikoksesta epäiltyjä on useita ja heidät on etsintäkuulutettu.
 Poliisi kehottaa tekemään rikosilmoituksen kadonneesta perämoottorista. Puolan viranomaisten hallussa on tällä hetkellä enemmän perämoottoreita kuin niistä on tehty rikosilmoituksia. Anastettu omaisuus saatetaan palauttaa Puolassa henkilölle, jolta se on takavarikoitu, jos siitä ei ole tehty rikosilmoitusta tai jos poliisi ei pysty varmistumaan sen laillisesta omistajasta.
 Poliisi muistuttaa, että jokaisen olisi valokuvattava sekä tallennettava tunnisteet ja numerosarjat arvokkaasta omaisuudestaan.
 Parikkalan ja Savonlinnan alueella sattunutta perämoottorivarkauksien sumaa tutkitaan Imatran poliisissa.

Parikkalan ja Savonlinnan alueelta anastettuja perämoottoreita on viety Puolaan – poliisi muistuttaa tekemään rikosilmoituksen


Summary: Jos työntekijöiden täytyy pelätä työpaikoillaan epäkohdista puhumista, on ilmiselvää, että toiminnassa on jotain, joka ei kestä päivänvaloa, kirjoittaa Paula Takio.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tämän vuoden alussa luin uutisartikkeleita siitä, miten yksityiset  hoivalaitokset ovat vaientaneet  työntekijöitään ja kieltäneet heitä puhumasta työpaikkojensa tilanteista.  Nyt ovat nousseet esiin  Helsingin uuden hienon lastensairaalan ongelmat. Epäkohtiin on yritetty vaikuttaa ja kun mitään ei tapahdu, asia viedään julkisuuteen, kun muutakaan oljenkortta ei ole enää tarjolla. Kaikki tietenkin nimettömänä seurausten pelossa.
 Ei tällainen ole vierasta omalla alallanikaan. Hyvin useinkin törmää siihen, että ihmiset eivät uskalla valittaa epäkohdista tai työolosuhteista esimerkiksi sen takia, että työsuhde on määräaikainen ja hankalan työntekijän maine pelottaa.
 Luulisi, että organisaation johto olisi pikemminkin erityisen tyytyväinen ja onnellinen, jos alaiset haluavat, että asiat hoidetaan kunnolla ja kunniallisesti.
 Miten ihmeessä voi olla mahdollista , että jos työntekijä huomaa ongelmia, jotka haittaavat työn suorittamista ja tavoitteiden saavuttamista, hänen täytyy pelätä asioiden esille ottamista? Miksi viestintuoja saa pelätä ampumista? Tämä menee minulta yli hilseen.
 Kaiken järjen mukaanhan juuri hyvä ja työpaikkansa parasta ajatteleva työntekijä toimii niin. Luulisi, että organisaation johto olisi pikemminkin erityisen tyytyväinen ja onnellinen, jos alaiset haluavat, että asiat hoidetaan kunnolla ja kunniallisesti.
 Jos ensisijainen toimintamalli on se, että vihoitellaan asioiden esille ottamisesta ja pyritään tukkimaan ihmisten suut, on ilmiselvää, että toiminnassa on jotain, joka ei kestä päivänvaloa. Vähintäänkin puuttuu halukkuutta korjata epäkohdat. Ne haluttaisiin vain lakaista maton alle. Ei mikään organisaatio voi olla täydellinen. Korjattavaa on varmasti aina. Jotta ongelmat voidaan korjata, niistä täytyy ensin tietää.
 Ei voi olla mitenkään hyväksi työyhteisölle eikä työnteolle, jos alaisilla on olo, että ongelmista ei voi puhua saati että esimiehiä ja johtoa täytyy pelätä.
 Ensin pitää hoitaa se pelko pois.
 Jos organisaation johto saa  anonymiteetin suojissa pelokkaana toimivilta alaisilta pyynnön epäkohtien korjaamiseksi, olisi syytä nopeasti paitsi ryhtyä ratkaisemaan havaittuja ongelmia myös käydä toimeen huonon ilmapiirin parantamiseksi. Ensin pitää hoitaa se pelko pois.
 Vähättelemällä ja mitätöimällä ihmisten murheita ei ainakaan tilanteita kohenneta.
 Erityisen ongelmallista tämä on, kun kyseessä ovat julkisen sektorin tai edes välillisesti julkisin varoin rahoitetut toiminnot. Silloin läpinäkyvyys ja avoimuus on ehdoton vaatimus. Pitää tietää, että verovaroja käytetään siihen, mihin ne on tarkoitettu, esimerkiksi kunnolliseen ja asialliseen hoitoon tai opetukseen. Jos resurssit eivät riitä, jonkun täytyy uskaltaa nostaa meteli ja ilmoittaa, että homma ei onnistu näin.
 Usein valitetaan , että monille aloille ei tahdo löytyä tekijöitä. Hoitoalalla on pulaa työntekijöistä, päiväkoteihin ei saada lastentarhanopettajia tai muutakaan tärkeää henkilökuntaa. Sosiaalityöntekijätkin irtisanoutuvat. Näissäkin tulee kovin usein ilmi, että taustalla on pitkään jatkunutta pyrkimystä saada parannuksia huonoihin työolosuhteisiin. Turhaan.
 Yhtenä uutena ilmiönä murehditaan, että opettajankoulutuksen hakijamäärät ovat laskeneet. Kiinnostavaa on, että ongelmaksi taas koetaankin huolipuheeksi nimetty tapa nostaa esille alan epäkohtia, jotka vaikuttavat työntekijöiden jaksamiseen, ei itse epäkohdat.
 Kaikkeen sopeutuvasta työntekijästä on tullut synonyymi hyvälle työntekijälle.
 Paitsi työpaikan menettämistä ihmiset totta kai pelkäävät ikävän ihmisen mainetta. Harva haluaa olla työpaikan ilonpilaaja. Nykyään rummutetaan paitsi työpaikkojen menettämisen riskiä myös positiivisuuden ja myönteisyyden mantraa. Ei ole trendikästä olla muutosvastarintainen uudistusten ja säästötoimenpiteiden arvostelija ja huomata ongelmia, koska kaikki pitäisi osata kääntää hyväksi. Kaikkeen sopeutuvasta työntekijästä on tullut synonyymi hyvälle työntekijälle.
 Työnantajapuolikin onneksi välillä  havahtuu ainakin julkisissa puheissa huomaamaan, että  peiliin voisi katsoa . Ihmiset ovat nykyään tiedostavia myös sen suhteen, millaisissa oloissa suostuvat tekemään töitänsä. Miksi työhönsä vakavasti suhtautuva haluaisi tulla tai jäädä työyhteisöön, jossa ei saa tehdä töitänsä pystypäin?
 Ihminen haluaa olla ylpeä siitä, missä on töissä, jotta jaksaa tehdä parhaansa. Jos kentällä huomataan, että uudistukset ja muutokset eivät helpota arkea, vaan vaikeuttavat sitä, olisi syytä kuunnella työntekijöitä, jotka asiat läheltä näkevät.
 Ei voi olla niin, että suomalaista työelämää vuonna 2019 hallitsee pelko.
 Palkka ei riitä mielipahan  korvaukseksi,  jos ihmiselle tulee sellainen olo, että hänen asiantuntemustaan oman työn hyvän suorittamisen edellytyksistä ei kuunnella eikä oteta huomioon. Olen kuullut työpaikasta, jossa työmaapäällikkö muistutti aina viikkopalaverin lopussa työnjohtajia pitämään hyvää huolta yrityksen työntekijöistä, koska he ovat ne, jotka sen voiton tuovat voittoa tuottavalle yritykselle. Siinä haastetta jokaisen organisaation johdolle: pitäkää huoli siitä, että on hienoa olla teillä töissä.
 Paula Takio
 Paula Takio on kieltenopettaja Turun Ammatti-instituutissa. Opettajan töitä hän on tehnyt niin vankilassa kuin eduskunnassakin. Hän on myös freelance-kääntäjä ja on tutkinut keskiajan kirjoituksia ja viihtyy työssään nuorten parissa.
 Kolumnista voi keskustella 23.9. klo 16:00 saakka.

Paula Takion kolumni: Ei voi eikä saa olla niin, että suomalaista työelämää hallitsee pelko


Summary: Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri Petteri Taalas on asiantuntijaryhmineen seulonut ilmastotoimista ehdotuksia, joista vain parhaat kuullaan tänään, joukossa myös Suomen toimet.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  on tehnyt selväksi, ettei kuuntele isännöimässään ilmastohuippukokouksessa tänään tyhjää lätinää, eikä korulauseita. Guterres haluaa maailman valtioilta nyt käytännön tekoja ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 – Vain ne maat, joilla on konkreettisia ehdotuksia takataskussa pääsevät kokouksessa ääneen. Olemme johtamassani tiederyhmässä arvioineet, mitkä ovat parhaita keinoja, kertoo Maailman ilmatieteen järjestön pääsihteeri  Petteri Taalas  Ylen haastattelussa New Yorkissa.
 Taalaksen mukaan kokouksessa kuullaankin hyviä aloitteita monilta mailta. Ääneen pääsee myös Suomi, mistä ollaan tyytyväisiä myös Suomen YK-edustustossa.
 – Suomi on mallioppilas, ja se lähtee tästä meidän omasta ilmastopolitiikastamme, kertoo Suomen YK-lähettiläs Jukka Salovaara.
 YK-suurlähettiläs Jukka Salovaara luonnehtii Suomea ilmastotoimissaan mallioppilaaksi. Nina Svahn
 Salovaara listaa esimerkillisiksi Suomen tavoitteet hiilineutraaliudesta vuoteen 2035 mennessä ja esimerkiksi päätöksen kieltää hiilen energiakäyttö.
 Päästöt kasvaneet Pariisin sopimuksesta huolimatta
 Tilausta esimerkillisille ilmastoteoille on, sillä maailmassa päästöt ovat nousseet, vaikka muuta Pariisin ilmastosopimuksella vuonna 2015 tavoiteltiin. Taalas lyö karut faktat pöytään.
 – Tähän mennessä Pariisin ilmastosopimuksen toimeenpano on ollut varsin laiskaa. Kahtena viime vuonna päästöt ovat kasvaneet, viime vuonna 2,1 prosenttia, ja fossiilisen energian käyttö on lisääntynyt maailmassa.
 Taalaksen johtama tiederyhmä julkaisi sunnuntaina tuoreen kokoomaselvityksen, joka ei jätä epäilystä tilanteen vakavuudesta.
 Raportin mukaan tänä vuonna päättyvästä viisivuotisjaksosta on tulossa hyvää vauhtia maailman tähän asti lämpimin ikinä tilastoitu. Lisäksi merenpinnan nousu on nopeutunut.
 YK:n päärakennuksessa New Yorkissa pidettävään ilmastokokoukseen osallistuu useiden kymmenien valtioiden päämiehiä, Yhdysvaltain presidentti Donald Trump jättää kokouksen väliin. Nina Svahn
 Taalaksen mukaan maailmassa pitäisikin tehdä nyt isoja muutoksia erityisesti energian tuotannon ja liikenteen aloilla.
 – Meidän pitäisi muuttaa energiajärjestelmä pohjautuvaksi uusiutuvaan energiaan, vesivoimaan ja ydinvoimaan. Liikenteessä pitäisi siirtyä sähköisiin keinoihin ja biopolttoaineisiin sekä suosia joukkoliikennettä ja kevyttä liikennettä.
 Yhdysvaltain presidentti Trump ei osallistu kokoukseen
 Vakuuttavasta tieteellisestä näytöstä huolimatta, täyttä yksituumaisuutta ilmastotoimien tarpeellisuudesta ei maailmassa kuitenkaan ole. Esimerkiksi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo jättää koko ilmastokokouksen väliin.
 Australian pääministeri  Scott Morrison  ja Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  eivät myöskään ole paikalla.
 – Yhdysvaltain poissaololla voi olla pikkuisen vaikutusta Kiinan ja Intian tyyppisiin valtioihin, jotka vähän seurailee, mitä tässä on tapahtumassa, Taalas arvioi.
 Taalas kuitenkin painottaa, että maailmassa yleisesti erityisesti yksityissektorilla on tapahtunut mielenmuutosta ilmastotoimille myönteiseen suuntaan.
 Esimerkiksi yritykset ovat Taalaksen mukaan yhä innokkaampia investoimaan uusiutuviin energiamuotoihin. Lukuisia yrityksiä on paikalla myös kokouksessa omia ilmastositoumuksiaan antamassa.
 Tiukat turvatoimet ympäröivät YK:n ilmastohuippukokousta sekä yleiskokousviikkoa. Nina Svahn
 Pysäköintiä on rajoitettu turvallisuussyistä YK:n päämajan läheisyydessä. Nina Svahn
 Vaikka Trumpin hallinto ei ilmastonmuutoksen vastaista taistelua priorisoikaan – tai ehkä juuri siksi – ilmastonmuutoksen vastaisia toimia tapahtuu Yhdysvalloissa nyt paljon myös osavaltio- ja kaupunkitasolla.
 – Yhdysvalloissa on tehty suuria investointeja tuuli- ja aurinkoenergiaan, jotka ovat kaikesta houkuttelevampia taloudellisessa mielessä. Monet osavaltiot ja kaupungit ovat etenemässä oikeaan suuntaan, Taalas kiittelee ja mainitsee esimerkkinä New Yorkin kaupungin energiansäästötoimet.
 Taalas soisi myös muualla maailmassa huomattavan, miten taloudellisesti hyviä mahdollisuuksia ilmastonmuutoksen torjuminen luo.
 Miljoonat nuoret vaativat tiukempia ilmastotoimia
 Ilmastohuippukokoukselle painetta ovat luoneet myös nuoret, jotka sankoin joukoin osoittivat kokouksen alla mieltään eri puolilla maailmaa. Arvioiden mukaan jopa yli neljä miljoonaa lasta ja nuorta osallistui viime perjantaina ruotsalaisen  Greta Thunbergin  aloittamaan ilmastolakkoon.
 YK:ssa pidettiin lauantaina myös nuorten ilmastokokous. Siihen osallistui Tyynellämerellä sijaitsevan Tuvalun edustajana  Lunipa T. Laupepa . 25-vuotias Laupepa sanoo olevansa huolissaan tulevaisuudesta.
 – Kun tulee hyvin pieneltä haavoittuvaiselta saarelta, ilmastoasiantuntijoiden ei tarvitse vakuutella ilmastonmuutoksesta, me näemme sen ensijoukoissa, Laupepa sanoo.
 25-vuotias Lunipa T. Laupepa osallistui viikonloppuna nuorten ilmastokokoukseen ja on hyvin huolissaan Tyynellämerellä sijaitsevan kotimaansa Tuvalun tulevaisuudesta ilmastonmuutoksen vuoksi. Nina Svahn
 Tuvalulaisnuorten joukko on tuskallisen tietoinen kotimaansa olemassaoloa uhkaavasta merenpinnan noususta, jota ilmastonmuutos vauhdittaa. Tuvalun saariryhmä on tuskin kolmea metriä merenpinnan yläpuolella.
 – Minua pelottaa, siksi olen täällä yrittämässä vaikuttaa, Laupepa sanoo ja kiirehtii muun vihreäpaitaisen tuvalulaisnuorten ryhmän perässä seuraavaan tapaamiseen.
 ”Haluaisin armahtaa nuoria, ratkaisukeinoja on”
 Ilmastoasiantuntija on tyytyväinen nuorten esiinmarssiin. Petteri Taalaksen mukaan nuorten ääntä kannattaa kuulla, koska he joutuvat elämän ongelman kanssa.
 Taalas kuitenkin haluaa samalla myös rauhoittaa heitä, ettei peli ole vielä menetetty eikä maailmanloppu vaani nurkan takana.
 – Haluaisin armahtaa nuoria, että he eivät olisi liian ahdistuneita tästä asiasta. Toivoa on, keinoja on ja maailman olosuhteet ovat paremmat kuin koskaan tämän ongelman ratkaisemiseksi. Nyt vain pitää kiristää kunnianhimotasoa.

YK:n ilmastokokous kovan paikan edessä – ”Pariisin ilmastosopimusta on toteutettu laiskasti, nyt on painettava kaasua”


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook konkurssiin
 Brittiläinen matkanjärjestäjä Thomas Cook on  ajautunut konkurssiin.  Yhtiön mukaan sen liiketoimet Britanniassa ovat päättyneet ja kaikki tulevat lennot ja lomamatkat on peruttu. Esimerkiksi yhtiön oma maanantaiaamun lento Helsingistä Kyproksen Larnakaan peruttiin. Suomessa yhtiö omistaa Tjäreborgin, joka on yksi maan suurimmista matkatoimistoista. Tjäreborgin mukaan matkapakettilaki ja vakuusrekisteri suojaavat sen asiakkaiden matkoja.
 Läheisen kuolema on käsiteltävä todeksi, jotta elämä jatkuu – keskustele aiheesta asiantuntijoiden kanssa
 Lastenklinikkaan littyy paljon tuskaisia ja surullisia muistoja, Jennika kertoo. Liisa Takala
 Tänään vietetään kuolleiden lasten muistopäivää. Lapsen kuolemaa pidetään rankimpana mahdollisena elämänmuutoksena. Parisuhteessa suru voi sekä yhdistää että erottaa.  Tässä jutussa   Jennika  ja  Mika Koistinen  kertovat tarinansa. Jutun lopussa voit myös esittää kysymyksiä asiantuntijoille klo 18:30-20:30.
 Lähes joka viides yläkoululainen jättää kokonaan käyttämättä ehkäisyä
 Väestöliitto lähetti tänä syksynä yläkouluihin noin 70 000 kondomia opetuskäyttöön ja jaettavaksi kahdeksasluokkalaisille. Mikko Koski / Yle
 Uuden Kouluterveyskyselyn mukaan 8. ja 9. luokkalaisista nuorista lähes joka  viides ei ole käyttänyt  ehkäisyä viimeisimmässä yhdynnässä. Halvemmille ja ilmaisille ehkäisyvälineille olisi yläkouluikäisten keskuudessa suuri tarve. Myös seksuaalikasvatuksen pitäisi alkaa nykyistä aikaisemmin. Väestöliiton tänään alkavan Mun valinta -kampanjan teemana on eka kerta.
 Parhaan draamasarjan Emmy-palkinto Game of Thronesille – "Televisio ei ole koskaan ollut näin pirun hyvää"
 Vuoden parhaita televisiosarjoja  palkitaan parhaillaan Yhdysvalloissa  Los Angelesissa järjestettävässä Primetime Emmy -gaalassa. Parhaan draamasarjan palkinnon nappasi Game of Thrones ja parhaan komediasarjan palkinnon Fleabag. Ylen Luottomies-komediasarja on ehdolla kansainvälisessä Emmy-gaalassa, jonka palkinnot jaetaan marraskuussa.
 Sää jatkuu koleana
 Sääennuste maanataille 23. syyskuuta.  Yle
 Alkuviikon sää on koleaa, mutta enimmäkseen poutainen. Tänään lännessä voi tulla jokunen sadekuuro. Pohjois- ja Itä-Lapissa sade tullee räntänä. Lämpötilat nousevat vasta viikon puolivälin jälkeen. Lue lisää säästä Ylen sääsivuilta  täältä .

Herätys: Matkanjärjestäjä Thomas Cook ajautui konkurssiin, joka viides yläkoululainen jättää ehkäisyn käyttämättä, tänään vietetään kuolleiden lasten muistopäivää