Summary: Saamelaiskäräjävaalien postiäänestys aiheuttaa äänestäjille päänvaivaa ja pitkiä matkoja postipalveluiden äärelle.

Inarin kunnan Sevettijärveltä kotoisin oleva  Terhi Harju  kaartaa autonsa Inarin kirkonkylän asiamiespostin pihaan. Hän on juuri ajanut 112 kilometrin matkan, jotta saa haltuunsa saamelaiskäräjävaalien äänestysasiakirjat.
 Syksyn saamelaiskäräjävaalit toimitetaan postiäänetyksenä, jossa
 äänestyspaperit toimitetaan jokaiselle äänioikeutetulle kirjattuna kirjeenä ja Harjulle lähin posti sijaitsee Inarin kirkonkylällä.
 – Aion äänestää tässä autossa. Täytän kaikki paperit ja laitan saman tien takaisin postiin, ettei tarvitse tulla tänne uudelleen, kertoo Harju.
 Terhi Harju suunnitteli äänestysreissunsa viikonlopulle, sillä arkena 112 kilometrin postimatkaa ei pysty helposti taittamaan.  Xia Torikka / Yle
 Saamelaiskäräjävaalien postiäänestyksessä jokainen äänestäjä saa postilta saapumisilmoituksen kirjatusta kirjeestä lähimpään postin palvelupaikkaan.
 Äänestäjä huolehtii itse oman äänestyskirjeensä noutamisen joko henkilökohtaisesti tai valtakirjalla.
 Vaaliasiakirjoihin kuuluvat äänestyslippu, vaalikuori, lähetekirje, ohjeet sekä postin palautuskuori. Äänestäjän tulee itse myös huolehtia siitä, että äänestyslippu kuorineen palautetaan palautuskuoressa postiin.
 Palautuskuori täytyy palauttaa tietyn ajan sisällä postiin, jälleen kirjattuna kirjeenä. Palautuskuorta ei saa jättää esimerkiksi postilaatikkoon.
 Äänestämispaperit täytettyään Harju palauttaa äänestyskuorensa jälleen kirjattuna kirjeenä Inarin postiin.  Ville-Riiko Fofonoff / Yle
 Pitkiä välimatkoja syrjäkyliltä posteihin, viivästyneitä saapumisilmoituksia – tätä tarkoittaa postiäänestys
 Saamelaiskäräjävaaleissa on vajaa 6 000 äänioikeutettua. Äänioikeutetuista noin puolet asuvat pohjoisimmassa Suomessa, Saamenmaalla, jossa pitkät välimatkat ovat tuttuja jokaiselle.
 Monella äänestäjällä ei kuitenkaan ole mahdollisuutta kulkea lähimpään postiin noutamaan äänestyskirjeitään.
 Siksi myös Terhi Harjulla on postireissullaan kahdeksan Sevettijärven kyläläisen luovuttamat valtakirjat, joilla hän voi toimittaa äänestäjille omat äänestysasiakirjansa.
 – Kaikilla ei ole aikaa kulkea Sevettijärveltä tänne ja siksi vien valtakirjalla nämä äänestyspaperit heille. Heidän täytyy vielä pohtia myöhemmin, miten palautuskuori saadaan jälleen Inariin, kertoo Harju.
 Saamelaiskäräjävaalien postiäänestys aiheuttaa ongelmia vaaleista toiseen. Myös vuoden 2015 vuoden vaaleissa äänestäjät kokivat äänestämisen vaikeaksi. Pitkien välimatkojen lisäksi viivästyneet saapumiskirjeet ovat aiheuttaneet päänvaivaa.
 Äänestäjän mielestä vaalitapa voi vaikuttaa paljon siihen, että moni ääni jää näissä vaaleissa lähettämättä.
 – Uskon, ettei moni ihminen äänestä juuri pitkän matkan takia. Tämä ei ole nykyaikainen äänestysjärjestelmä ja kyllä tässä olisi parantamisen varaa, pohtii Harju.
 Valtakirjalla voi valtuuttaa kaverin noutamaan äänestysasiakirjat. Terhi Harju palaa kotiinsa Sevettijärvelle kahdeksan äänestäjän vaaliasiakirjojen kanssa.  Xia Torikka / Yle
 Vaalilautakunta kehottaa äänestäjiä olemaan ongelmatapauksissa pikimmiten yhteydessä heihin
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi  on harmissaan postiäänestyksestä aiheutuneista ongelmista. Postiäänestyksen ongelmat ovat olleet tiedossa viime vaaleista lähtien.
 – Meillä on tiedossa, että näitä ongelmia on paljon myös tänä vuonna, harmittelee Näkkäläjärvi.
 Vuoden 2015 vaalien hiljaisen äänestysaktiivisuuden vuoksi vaalilautakunta päätti järjestää syksyn vaalit ainoastaan postiäänestyksellä, eikä vaalipäivän äänestystä järjestetä.
 Saamelaisyhteisöä vanhanaikainen postiäänestys on puhuttanut runsaasti myös näissä vaaleissa.
 Vaalitavan muuttamiseen vaaditaan kuitenkin saamelaiskäräjälain muuttamista vaaleja koskevien pykälien osalta.
 – Lain mukaan vaalit järjestetään postin kautta. Jos vaalitapaa aiotaan muuttaa, se täytyy tehdä lainmuutoksella, kertoo Näkkäläjärvi.
 Vesa Toppari / Yle
 Vaalilautakunnan puheenjohtajan mielestä on suuri ongelma, mikäli äänestäjä ei ole saanut edes saapumisilmoitusta vaaliasiakirjoistaan.
 – En osaa neuvoa nyt muuta, kuin ottamaan yhteyttä meidän vaalitoimistoon. Se on tärkein asia, että saamme ongelmista tiedon, jotta pääsemme eteenpäin selvittämään asioita myös postin kanssa, kertoo Näkkäläjärvi.
 Saamelaiskäräjävaalit toimitetaan 1.9.-31.9.2019. Vaalilautakunta on pyytänyt äänestäjiä huolehtimaan, että äänestyskirjeet ovat perillä postitse tai Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan toimistossa viimeistään 30. syyskuuta kello 18:00 mennessä. Saamelaiskäräjävaalien tulos vahvistetaan 2. lokakuuta.

Sevettijärveläinen Terhi Harju lähti äänestämään 112 kilometrin päähän, mukanaan tukku valtakirjoja – saamelaiskäräjävaalien ongelmaisen postiäänestyksen uskotaan vaikuttavan äänestysintoon


Summary: Kuwatissa tutkitaan väitteitä, joiden mukaan ainakin yksi Saudi-Arabian öljynjalostamoiskuihin liittyvä drooni käväisi Kuwaitin ilmatilassa.

Koksin, öljytuotteiden ja ydinpolttoaineen valmistus

Ilmatilaa tarkkaillaan Persianlahdella tarkemmin kuin pitkiin aikoihin. Tutkimuksissa yritetään selvittää muun muassa, mistä  Saudi-Arabian öljyntuotantoa lauantaina halvaannuttaneet  miehittämättömät lennokit tulivat.
 Kuwatissa selvitetään erityisesti yhden, viranomaisten mielenkiintoa herättäneen lennokin liikkeitä. Alrai-lehti uutisoi maanantaina, että emiiri  Sabah al-Ahmad Al-Sabahin  palatsin yllä.
 Drooni ilmaantui sheikin palatsin ylle
 Henkilöauton kokoinen drooni kierteli hetken rakennuksen yläpuolella noin 250 metrin korkeudessa, kunnes sen valot sammuivat ja laite kaarsi pois.
 Tiedotusvälineiden mukaan drooni saattoi olla matkalla Irakista Kuwaitin ilmatilan kautta Saudi-Arabian öljykentille. Irakissa toimii useita drooni-iskuista epäillyn Iranin tukemia aseellisia ryhmiä.
 Kuwaitin viranomaiset ovat nostaneet maan ilmatilan hälytystasoa ja käynnistäneet tutkimukset lauantaina havaitun lennokin liikkeistä.
 Kuwait on öljynviejämaiden yhteistyöjärjestön OPEC:in jäsen.
 Lue myös:
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti
 Isku öljykentille vähensi Saudi-Arabian tuotannon alle puoleen – Öljyn hinnan uskotaan nousevan reippaasti, Pompeo syyttää Irania iskuista

Kuwait selvittää  oudon droonin reittiä – liittyikö lauantain lennokki Saudi-Arabian jalostamotuhoon?


Summary: Pohjois-Korean johtajan elokuussa lähettämästä kirjeestä  kertoivat Etelä-Korean tiedotusvälineet diplomaattilähteitä lainaten.

Kim Jong-unin  kerrotaan ilmaisseen halukkuuttaan uuteen tapaamiseen presidentti  Donald Trumpin  kanssa elokuun kolmannella viikolla lähettämässään kirjeessä.
 Joongang Ilbo-lehti kertoo, että Kimin suunnitelmissa on kolmas huippukokous ja Trumpin vierailu Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa.
 Presidentti Trump kiitteli elokuun alussa Kimiä erittäin kauniista kirjeestä. Myöhemmästä kirjeestä ei ole ollut tietoa aiemmin. Yhdysvaltain viranomaiset eivät ole kommentoineet toista viestiä.
 Kim ja Trump tavanneet kolme kertaa
 Trump ja Kim ovat tavanneet vajaan puolentoista vuoden kuluessa kolme kertaa. Keskustelujen aiheena on ollut Pohjois-Korean kiistelty ydinohjelma. Pohjois-Korea on kuitenkin jatkanut ohjuskokeita yhteydenpidosta huolimatta.
 Myös presidentti Trump on ilmaissut halukkuuttaan jälleen uuteen tapaamiseen Kimin kanssa. Pohjois-Korean ulkoministeriön mukaan keskustelut voisivat jatkua lähiviikkoina.
 Helmikuussa Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa käydyt keskustelut päättyivät vailla tulosta, kun Yhdysvallat ja Pohjois-Korea eivät päässeet yksimielisyyteen pakotteiden lieventämisestä vastineena ydinohjelmasta luopumisesta.

Trumpin ja Kimin kirjeenvaihto jatkuu – presidentti sai kutsun Pohjois-Koreaan


Summary: Asiantuntijat olivat pitkälti yhtä mieltä siitä, että positiivinen luottorekisteri voisi helpottaa pikavippiongelmaa.

Kilpailu- ja kuluttajaviraston (KKV)  tuore selvitys  osoittaa, että pikavipit ovat yleisiä kuluttajilla, jotka tarvitsevat apua velkaongelmiinsa. Selvityksen mukaan myös rahapeliongelmaiset rahoittavat pelaamisensa usein pikavipein.
 Samalla velkasummat ovat kasvaneet ja laina-ajat pidentyneet.
 KKV perehtyi Takuusäätiön ja pääkaupunkiseudun alueella toimivan Peliklinikan asiakasaineistojen avulla siihen, miten yleisiä pikavipit ovat velka- ja peliongelmiin apua hakeneiden joukossa. Asiakasrekistereiden lisäksi KKV kävi läpi kuluttajaviranomaisten saamia pikaluottoja koskevia yhteydenottoja sekä haastatteli asiantuntijoita, jotka kohtaavat työssään ihmisiä, joilla on velkaongelmia.
 Pikavippien lukumääristä ja niiden aiheuttamista ongelmista ei ole olemassa täsmällistä tietoa. Tilastokeskus seurasi pienlainayritysten toimintaa vuosina 2008–2015, mutta tietojen kerääminen on sittemmin lopetettu.
 Runsas tarjonta ja voimakas markkinointi ansoina
 Tilastoista näkee, että pikavipit yleistyivät nopeassa tahdissa vuoden 2013 puoliväliin saakka, kunnes alle 2 000 euron lainoille säädettiin korkokatto. Luottokanta romahti vuoden 2011 tasolle, mutta lähti jälleen nousuun vuonna 2015.
 Selvityksen mukaan velka- ja peliongelmiin apua hakeneilla pikavipit ovat yleinen turvautumiskeino tilanteeseensa. Myös se on yleistynyt, että uusilla pikavipeillä kuitataan vanhoja velkoja.
 KKV:n mukaan tämän mahdollistaa pikaluottojen runsas tarjonta, voimakas markkinointi ja helppo saatavuus. Kun kalliita luottoja markkinoidaan ratkaisuna velkakierteeseen, syntyy velkaketju, joka pitkittää ja syventää ongelmia.
 Selvityksen perusteella valtaosa Peliklinikan asiakkaista ovat rahoittaneet pelaamisen pikavipeillä. Peliongelmaisia auttavien mukaan luottojen helppo saatavuus pahentaa ongelmaa.
 Peliriippuvuuden luonteeseen kuuluu, että yhä suuremmat tappiot korvaavan suuren voiton toivotaan olevan aina "enää yhden pelikerran päässä". Pikavipit ovat osuneet tähän haavoittuvuuden ytimeen.
 Maksuhäiriömerkinnöistä ei voi päätellä pikavippiongelman laajuutta, sillä monet välttelevät merkintää uusin pikavipein.
 Selvityksen perusteella valtaosa pääkaupunkiseudun ihmisistä, jotka hakevat apua peliongelmiinsa, ovat rahoittaneet pelaamisen pikavipeillä. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Valtava ongelma – voiko sellaiseen löytyä helppo ratkaisu?
 Vuoden 2013 korkokattosääntely johti siihen, että pienten pikavippien sijaan alettiin tarjota suurempia, vähintään 2 000 euron luottoja, koska niitä ei säännelty. Näin velat kasvoivat ja takaisinmaksuajat pitenivät.
 KKV ei näe syyskuun 2019 alussa voimaantulleen korkokattosääntelyn ratkaisevan pikavippiongelmaa, sillä se koskee vain syyskuun alusta alkaen sovittuja kuluttajaluottoja. Niille määrättiin 20 prosentin korkokatto.
 KKV:n haastattelemat asiantuntijat olivat pitkälti yhtä mieltä siitä, että niin kutsuttu positiivinen luottotietorekisteri voisi helpottaa pikavippiongelmaa. Sitä ei kuitenkaan nähdä taikatemppuna, joka itsessään pelastaisi monet ylivelkaantumiselta.  Oikeusministeriö  suositteli luottorekisteriä ratkaisuksi vuosi sitten.
 Mikä positiivinen luottotietorekisteri? Positiivisella luottotietorekisterillä tarkoitetaan yleisesti tietokantaa, josta luotonantajayhtiöt voisivat nähdä reaaliaikaisesti luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Rekisterin tarkoituksena olisi tuottaa enemmän tietoa lainanhakijan luottokelpoisuudesta verrattuna nykyjärjestelmään, jossa luotonantaja saa tiedot vain mahdollisista maksuhäiriöistä. Luotonantaja voisi arvioida kuluttajan maksukykyä nykyistä paremmin, jolloin ylivelkaantumista voidaan hillitä.
 Talous- ja velkaneuvojien mielestä markkinoinnissa pitäisi kiinnittää velanottajan huomio luoton kokonaisukustannuksiin, ei luotonsaannin nopeuteen, helppouteen tai pieniin kuukausieriin. Myös luoton enimmäismäärän ja velkojen maksimilukumäärän sääntelyä ehdotettiin.
 Myös KKV:n tutkimuspäällikkö  Anu Raijas  näkisi luottorekisterin tervetulleena välineenä ylivelkaantumisen estämiseksi, mutta ongelmiakin voisi syntyä.
 – Rekisteriä tulee myös käyttää asianmukaisesti, vain ja ainoastaan näissä luotonmyöntötapauksissa, eikä sitten esimerkiksi markkinointitarkoituksiin, Raijas sanoo.
 Rekisterin avulla ei siis saisi missään tapauksessa etsiä henkilöitä, joille tarjota luottoja tai niihin liittyvää mainontaa.
 Se (maksuhäiriömerkintä) voi olla joissain tilanteissa oikea ratkaisu, tapa pistää stoppi sille, ettei oteta enää velkaa velan päälle.  Anu Raijas, KKV:n tutkimuspäällikkö
 Positiivinen luottorekisteri on mainittu  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen hallitusohjelmassa. Se on tarkoitus saada käyttöön hallituskauden aikana. Se, kuinka ja miten nopeasti rekisteri voitaisiin toteuttaa, ei ole Raijaksen mukaan vielä tiedossa. Oikeusministeriö ei ole vielä aloittanut selvitystä.
 – Edessä on vuosien työ, Raijas sanoo.
 Maksuhäiriömerkintä viimeinen stoppi
 Velkaantumisongelmaa voidaan kuitenkin ehkäistä myös muin keinoin. Raijaksen mukaan selvityksen haastatteluissa tuli laajalti ilmi asiantuntijoiden toive siitä, että luotonannosta tehtäisiin vastuullisempaa.
 – Nyt, kun positiivista luottorekisteriä ei vielä ole, pitäisi luotonmyöntäjien nykyisten mahdollisuuksien rajoissa pureutua ihmisten luottotilanteisiin ennen lainan antoa. Ihmisillä on kymmeniäkin pikavippejä samanaikaisesti. Jotta voi selvitä 20 pikavipistä, pitää olla aika hyvät tulot, Raijas sanoo.
 Maksuhäiriömerkinnän saaminen on Raijaksen mukaan kuitenkin monelle ihmiselle lopulta ainoa asia, joka pysäyttää velkaantumisen.
 – Se voi olla joissain tilanteissa oikea ratkaisu, tapa pistää stoppi sille, ettei oteta enää velkaa velan päälle.
 Kannattaisiko Raijas sitten sellaista, että maksuhäiriömerkintä tulisi nykyistä herkemmin? Olisiko siitä keinoksi?
 – En viranomaisena sellaista olisi ehdottamassa. Merkintä ei tule yllätyksenä, siihen pitää herätä jo aikaisemmin, kun tulee maksumuistutuksia. Asiasta huolehditaan tänä päivänä ihan riittävästi.
 Lue lisää :
 Pikavippimarkkinat muuttuvat nyt, ja tässä ovat seuraukset: lainansaanti vaikeutuu, maksuhäiriöt lisääntyvät – monen velkakierre voi myös katketa
 Facebook täyttyy kotia hakevien koskettavista viesteistä – Toni Markus otti nuorena pikavippejä eikä saa nyt asuntoa: "En ole täysi hulttio"
 Velkaneuvonnan asiakkaista harva osaa arvioida velan kokonaismäärää – uusi ilmiö on luotolla lapsenlapsille lahjoja ostavat isovanhemmat
 Maksuhäiriöisiä on Suomessa 380 000 – merkintöjen määrä on kasvanut yli 30-vuotiailla
 Selvitys: Suomeen positiivinen luottorekisteri – Oikeusministeri: Tarvitsemme paremmat keinot ylivelkaantumisen estämiseksi

Velkoja maksetaan pikavipeillä, luotonantajilta penätään vastuuta – "Jotta voi selvitä 20 pikavipistä, pitää olla aika hyvät tulot"


Summary: Mies sai edellisen tuomion maahantulokiellon rikkomisesta kesäkuussa.

Georgialaisen miehen maahantulo Venäjältä Suomeen jäi yritykseksi. Lauantaina Suomeen pyrkinyttä miestä epäillään maahantulokiellon rikkomisesta.
 Mies yritti edellisen kerran Suomeen Imatran rajanylityspaikan kautta kesäkuussa. Tuolloin Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi hänet maahantulokiellon rikkomisesta.
 Lauantaina Nuijamaan raja-asemalla Lappeenrannassa kiinni jäänyt georgialainen mies on kuulusteluissa kertonut saaneensa Schengen-aluetta koskevan maahantulokiellon Saksassa kielteisen turvapaikkapäätöksen takia.

Mies yritti toistamiseen Venäjältä Suomeen – jäi tällä kertaa kiinni Nuijamaalla


Summary: Kortit toimitetaan oikeusministeriöön perjantaina.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Liike Nyt on kerännyt puolueen perustamiseksi vaaditut 5 000 kannattajakorttia, liike tiedottaa.
 Liike Nyt aikoo toimittaa kortit oikeusministeriöön perjantaina 20. syyskuuta.

Liike Nytistä tulee nyt puolue – tarvittavat kannattajakortit kerätty


Summary: Taideteoksia on myyty Tampereen ja Turun seudulla sekä pohjoisemmassa Suomessa.

Keskusrikospoliisi tutkii Tampereella törkeää taidealan petosvyyhtiä. Kaksi pirkanmaalaista pääepäiltyä on myynyt vuosia taidetta maksamatta niistä Kuvasto-korvauksia.
 Kuvasto-korvaus on samankaltainen korvaus taiteilijoille kuin esimerkiksi Teosto-korvaukset muusikoille. Teoksen hinnasta riippuva prosenttiosuus maksetaan  Kuvaston  kautta taiteilijoille, kun teos vaihtaa omistajaa.
 Kuvasto-korvauksien osalta puhutaan Keskusrikospoliisin mukaan sadoista tuhansista euroista.
 Epäillyt ovat myyneet korvauksia maksamatta sekä suomalaisten että ulkomaalaisten taiteilijoiden teoksia vuosien ajan Tampereen seudulla, Turun seudulla ja pohjoisemmassa Suomessa.
 Kuvasto-korvaukset ovat vyyhdistä vain yksi osuus. Lisäksi Keskusrikospoliisi tutkii  Salvador Dalín  veistosten myyntiin liittyviä törkeitä petoksia.
 Kaksikon epäillään myyneen Salvador Dalín kuoleman jälkeen tehtyjä veistoskopioita virheellisillä tiedoilla.
 Oikeuksia veistosten kopioiden tekemiseen myytiin usealle taholle ja niiden valmistaminen oli kontrolloimatonta. Suurin osa törkeistä petosepäilyistä koskee juuri myytyjä veistoksia.
 Syytteitä ei vielä ole nostettu. Niiden nostamisen takaraja on maaliskuun alussa.

Kaksikon epäillään myyneen vuosien ajan taideteoksia maksamatta korvauksia – vahingot satoja tuhansia euroja


Summary: Maahanmuuttoviraston mukaan hakemus käsitellään, jos se on Suomen vastuulla.

Iranin ulkoministeri  Javad Zarif   vieraili Suomessa  19. elokuuta. Hänellä oli mukanaan suuri delegaatio, johon kuului ministerin henkilökuntaa, turvamiehiä ja iranilaisia toimittajia.
 Zarif jatkoi Suomesta matkaansa Ruotsiin. Siellä yksi delegaatioon kuuluneista kahdestatoista toimittajasta haki kesken vierailun turvapaikkaa Ruotsista, kertoi perjantaina  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .
 SVT:n mukaan toimittaja kertoi paenneensa hotellistaan, vaihtaneensa vaatteensa ja heittäneensä kännykkänsä sim-kortin pois. Sitten hän oli ajanut taksilla poliisiasemalle ja jättänyt turvapaikkahakemuksen.
 Ruotsin viranomaiset kuitenkin määräsivät, että miehen on Euroopan unionin sääntöjen mukaan haettava turvapaikkaa Suomesta, koska delegaatio saapui ensiksi EU-alueelle Suomen kautta.
 – Saimme juuri tietää, että hänen turvapaikkahakemuksensa on siirretty Ruotsista Suomeen, toimittajan asianajaja  Maria Teresa Vanacore  kertoi SVT:lle.
 Vanacoren mukaan ruotsalaisviranomaiset perustelevat päätöstään  Dublin-asetuksella , jonka mukaan turvapaikanhakijan pitää jättää hakemuksensa siihen eurooppalaiseen maahan, johon hän saapui ensimmäisenä EU-alueella.
 Suomen ulkoministeriö ei ota kantaa iranilaistoimittajan tapaukseen. Ministeriön viestinnästä kerrotaan, että turvapaikkahakemusasioiden kommentointi kuuluu Maahanmuuttovirastolle eli Migrille.
 Iranilaisen tapaus eroaa vuoden 2015 tilanteesta
 Maahanmuuttoviraston Dublin-tulosalueen johtaja  Mikko Montin  toteaa, että turvapaikka-asiat ovat salassa pidettäviä, joten hän ei voi kommentoida yksittäistapausta.
 Vuonna 2015 Suomeen saapui tuhansia turvapaikanhakijoita Ruotsin kautta. Miksi heidän hakemuksiaan ei siirretty Ruotsiin?
 Montinin mukaan sekä iranilaistoimittajan että vuonna 2015 saapuneiden turvapaikanhakijoiden tapauksissa sovelletaan Euroopan unionin Dublin-asetusta. Jokaisessa yksittäisessä turvapaikkahakemuksessa määritetään valtio, jonka vastuulla hakemuksen käsittely on.
 Montin arvioi, että julkisen uutisen perusteella vaikuttaa siltä, että delegaation osana EU-maita kiertämään tullut toimittaja on luultavasti saapunut maahan viisumilla, koska Iranin kansalaisilta edellytetään viisumia Schengen-alueella.
 – Tällaisessa tilanteessa kuulostaisi ainakin siltä, että vastuuvaltio määräytyy sen mukaan, mikä valtio on myöntänyt heille viisumin, Montin sanoo.
 – Jos tällaisen henkilön hakemus on Suomen vastuulla ja hänet Suomeen siirretään, niin luonnollisesti se hakemus käsitellään sen jälkeen.
 Läpikulku ei laukaissut vastuuta hakemusten käsittelyyn
 Vuoden 2015 tilanteessa kolmansien maiden kansalaiset kulkivat ilman viisumia lukuisten EU-maiden läpi Suomeen hakemaan turvapaikkaa. Montinin mukaan heidän maahantuloaan ei pääsääntöisesti pystytty selvittämään.
 Montin kertoo, että läpikulkumaille ei muodostunut vastuuta käsitellä turvapaikkahakemuksia, koska tulijat kulkivat EU-maiden läpi tulematta laittomasti ulkorajan yli kolmannesta maasta suoraan näihin kyseisiin EU-maihin.
 – Eli jos he ovat kulkeneet Ruotsin läpi ilman, että ovat tulleet kolmannesta maasta Ruotsiin, niin tämä ei muodosta Ruotsille vastuuta.
 Suomi voi siirtää turvapaikkahakemuksia Ruotsiin käsiteltäväksi esimerkiksi silloin, jos henkilö on saapunut Ruotsin myöntämällä viisumilla Suomeen hakemaan turvapaikkaa.
 Montin kertoo, että Suomesta siirretään paljon turvapaikkahakemuksia käsiteltäväksi Ruotsiin Dublin-säännön perusteella.
 – Ruotsi taitaa olla tällä hetkellä toiseksi tai kolmanneksi yleisin valtio, johon Dublin-säännön perusteella Suomesta siirretään hakijoita sen takia, että Ruotsi on vastuussa.

SVT: Iranin ulkoministerin delegaatioon kuulunut toimittaja karkasi ja haki turvapaikkaa Ruotsista, hakemus ohjattiin Suomeen – Migri: Viisumi luo vastuun


Summary: Viro on kapitalistinen kilpailuyhteiskunta, jonka työtahti välillä hirvittää, kirjoittaa Tallinnassa asuva toimittaja Silja Massa.

Kello on puoli yksi yöllä. Olen juuri nukahtamassa, kun sähköpostiin kilahtaa viesti viron opettajaltani. Opettaja suunnittelee tulevan viikon aikataulua ja ehdottaa keskustelunaiheita ensi tunniksi.
 Virossa on tavallista hoitaa työasioita myöhään iltaisin ja viikonloppuisin. Työntekoa harvoin lopetetaan tietyllä kellonlyömällä.
 – Työn ja vapaa-ajan ero on Virossa häilyvämpi kuin Suomessa, sanoo Suomen Viron-suurlähetystön talousasioihin perehtynyt neuvonantaja  Hannu Arhinmäki.
 Kun suomalainen toimistotyöntekijä sulkee työpaikan oven takanaan kello viideltä iltapäivällä, hänet saa todennäköisesti työasioissa kiinni seuraavan kerran vasta seuraavana aamuna.
 Virossa puhelimeni pirisee työasioihin liittyen usein vielä seitsemältä tai kahdeksalta illalla. Yli kymmenen tunnin työpäivät ovat monilla aloilla tavallisia.
 Työajan joustavuudessa  on sekä hyviä että huonoja puolia.
 Monet asiat hoituvat Virossa ripeämmin kuin Suomessa. Kun soitan Virossa pesukoneen korjaajalle tai pianonvirittäjälle, he saattavat raivata kalentereistaan tilaa ylimääräiselle työkeikalle, vaikka periaatteessa aikataulu olisi jo täynnä.
 Isommassa mittakaavassa joustavuus näkyy siinä, että monet projektit Virossa etenevät suunnitteluvaiheesta toteutukseen hämmästyttävän nopeasti.
 Otetaan esimerkiksi Tallinnan kaupunkisuunnittelu. Kun muutin Tallinnaan alkuvuodesta 2018, kaupungin satama-alueella A-ja D-terminaalien välissä oli joutomaata ja Noblessnerin vanhalla sukellusvenetelakalla seisoi joukko tyhjiä teollisuushalleja.
 Puolentoista vuoden aikana kumpikin alue on muuttunut täysin. Niistä on tullut asuinalueita, joissa elää jo satoja tallinnalaisia. Uudenkarheiden asuinrakennusten seassa toimii ravintoloita, baareja ja kauppoja.
 Kun nykyisin käyn Suomessa, huomaan ärsyyntyväni yritysten ja virastojen suppeista aukioloajoista. Miten on mahdollista, että niin monesta paikasta saa asiakaspalvelua vain maanantaista keskiviikkoon kello 10-14? Eivätkö suomalaisfirmat halua palvella asiakkaitaan?
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta Ruotsi:  Lapseni aloittivat ruotsalaisessa koulussa – miten heidän nyt käy? Yhdysvallat:  Amerikkalaisissa kesäriennoissa pekoni käryää ja rasva tirisee Italia:  "Naiset eivät ymmärrä, mikä on paitsio" – naisjalkapalloilijat loistivat ja italialaismiehet suuttuivat
 Virolaiset naureskelevat  joskus suomalaisten hitaudelle ja joustamattomuudelle.
 Täällä ei pidetä jahkailusta. Tämä näkyy myös virolaisten tavassa viestiä toisilleen.
 Suomessa olen tottunut vaihtamaan työasioihin liittyen pitkiä ja kohteliaita sähköposteja. Virossa saan huolellisesti muotoiltuihin viesteihini töksähtäviä vastauksia: ”Ok. Milloin?”, ”En tiedä vielä. Palaan.”
 Virolainen tapa viestiä tuntui aluksi tylyltä, mutta nyt olen tottunut siihen. Täällä turhaan lörpöttelyyn ei haluta käyttää aikaa – mieluummin ryhdytään saman tien hommiin.
 Virossa suositaankin sanontaa ”teeme ära” eli ”tehdään pois”.
 Vaikka ihailen virolaisten ahkeruutta , työtahti täällä myös hirvittää. Moni tekee niin paljon töitä, etten voi kuin ihmetellä, kuinka he jaksavat.
 Eivät kaikki jaksakaan. Unettomuus, stressi ja loppuunpalaminen ovat Virossa yleisiä, sanoo suurlähetystön Hannu Arhinmäki.
 Hänen mukaansa työhyvinvointi on Virossa uusi käsite.
 – Valistuneet työnantajat ovat vihdoin huomanneet, että panostamalla työhyvinvointiin he saavat uskollisempia ja sitoutuneempia työntekijöitä. Ongelma on, että jopa 99 prosenttia virolaisista yrityksistä on pienyrityksiä, joilla ei ole resursseja tai osaamista työhyvinvointiasioissa, Arhinmäki sanoo.
 Rakentaminen työllistää virolaisia Suomenlahden molemmin puolin. Virossa harva työntekijä kuuluu ammattiliittoon ja työsopimukset neuvotellaan monesti suoraan työnantajan kanssa. Vallo Kruuser
 Työntekijöiden oikeuksia valvotaan Virossa huonosti. Ay-liike on heikko ja työntekijöiden irtisanominen helppoa.
 Työehtosopimusten piirissä on vain noin neljännes virolaisista. He työskentelevät lähinnä julkisella sektorilla. Suurin osa työntekijöistä neuvottelee työehtosopimuksen suoraan työnantajan kanssa.
 Työsuhteen alussa neuvotellaan yleensä myös palkka, sillä taulukkopalkkoja ei useimmissa ammateissa tunneta. Tätä pidetään yhtenä syynä siihen, että Virossa palkkaero miesten ja naisten välillä on Euroopan unionin suurin.
 Virossa vallitsee työvoimapula , jonka seurauksena palkat ovat viime vuosina nousseet kovalla tahdilla. Keskipalkka on silti yhä vain noin kolmasosa suomalaisten keskipalkasta.
 Joillakin aloilla palkat ovat niin matalat, että niillä on vaikea tulla toimeen.
 Pitkien työpäivien paiskimisen taustalla ei siis välttämättä piilekään mikään mystinen virolainen yrittäjähenkisyys. Moni tekee paljon töitä, koska on pakko.
 Mitä pidempään asun Virossa, sitä selvemmin tajuan, että maa on kapitalistinen kilpailuyhteiskunta, jossa vahvemmat jyräävät heikommat. Hyvin pärjääville maa on ketterä ja yrittäjämyönteinen, mutta heikossa asemassa oleville kova ja julma.
 Hannu Arhinmäki kertoo, että Suomessa työskentelevien virolaisten haastatteluissa toistuvat samat kokemukset.
 – He sanovat, että voivat vaikuttaa Suomessa omaan työhönsä enemmän kuin Virossa ja että työnantajat välittävät heistä enemmän. Ja vaikka Suomessa tehdään tunneissa laskettuna vähemmän töitä, työtehoa pidetään parempana.
 Seuraavan kerran kun huomaan ärsyyntyväni suomalaisyritysten suppeista aukioloajoista, muistutan itselleni: suomalaisen yhteiskunnan hitaudessa ja joustamattomuudessa on myös paljon hyvää.

Arkea maailmalta: Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa


Summary: Lopputalven ja kevään suuri hoivakotikeskustelu on saanut aikaan ison nipun ilmoituksia vanhusten hoivakotien epäkohdista. Suurin ongelma vanhusten hoivakodeissa on henkilökuntavaje.

Vanhusten hoivayksiköiden hoitajat ja vanhusten omaiset ovat laittaneet tammikuun alun ja heinäkuun lopun välillä Hämeestä vireille valvontoja 21 yksityisestä hoivakodista. Määrä on selvästi aikaisempaa suurempi. Hämäläiset ilmoitukset heijastavat hyvin yleistä tilannetta. Hoivakotien henkilökunnan niukkuus ja esimerkiksi siisteys huolestuttavat.
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuollon ylitarkastaja  Maria Borg  sanoo, ettei Kanta- ja Päijät-Hämeen epäkohtailmoitusten määrä ole poikkeuksellisen suuri. Myös valtakunnallisesti ilmoitusten määrä on lisääntynyt monella alueella. Ihmisten ilmoitusherkkyyttä on todennäköisesti lisännyt myös tämänvuotinen keskustelu  vanhusten hoivakodeissa tapahtuneista laiminlyönneistä.
 Ongelmia eri hoivakodeissa
 Vanhusten hoidosta huolissaan olevat ihmiset ovat tehneet ilmoituksia hoivakodeista, jotka toimivat Hämeenlinnassa, Riihimäellä, Lahdessa, Heinolassa, Forssassa ja Sysmässä. Epäkohtailmoitukset koskevat Attendon, Mehiläisen ja Pihlajalinnan hoivakoteja, mutta viranomaiset ovat joutuneet tutkimaan myös muutaman pienemmän palveluntuottajan toimintaa. Alkuvuoden suuren hoivakohun aikana tutuiksi tulleet nimet näkyvät viranomaisvalvonnassa edelleen.
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto kertoo, että avi on saanut vaatimiaan selvityksiä Hämeenlinnassa sijaitsevasta Pihlajalinna Terveys Oy:stä, Hämeenlinnassa toimivasta Ikipihlaja Mariasta, Sysmässä sijaitsevasta Attendon Hoivakoti Kaislasta ja Lahden Attendo Vallesmannista.
 Aluehallintovirasto ei vielä kerro yksityiskohtaisia tietoja lopuista 18 paikasta, koska se ei ole saanut hoivakotien selvityksiä eikä valvontapäätöstä ole tehty.
 Siivoustyöt kaatuvat hoitajien niskaan
 Useimmiten hoitajat tai omaiset ovat ottaneet aluehallintovirastoon yhteyttä hoivakodin henkilöstön riittämättömyyden vuoksi. Toisena selvänä huolenaiheena ovat olleet hoivakodin tukipalvelut, kertoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuollon ylitarkastaja Maria Borg. Kun hoivakodissa tukipalveluita, siivoamista tai pyykinpesua ei ole järjestetty riittävän hyvin, työt kaatuvat hoitajien niskaan.
 – Koko eletyn kesän keskeisin ongelma on ollut henkilökunnan riittämättömyys. Erityisesti olemme kiinnittäneet huomiota siihen, että tukipalveluhenkilökuntaa ei ole ollut riittävästi. Hoitajat ovat joutuneet tekemään näitä töitä. Lisäksi iltaisin ja viikonloppuisin on ollut vähemmän henkilökuntaa kuin arkisin. Mutta vanhukset tarvitsevat hoitoa joka päivä, kertoo Borg.
 Tukipalveluiden heikkous on johtanut palautteeseen, että hoivakotien ruuan laatu on huonoa tai että yksikön siisteystaso ei ole riittävä.
 – Olemme vaatineet parannuksia. Hoivakodin on pitänyt esimerkiksi lisätä henkilökuntaa iltavuoroon.
 Ylitarkastaja Maria Borg kertoo, että etenkin kulunut kesä on työllistänyt hoivakotien valvontaa todella paljon. Kesäaikana sijaisia hoiva-alalle oli erittäin vaikeaa saada.
 Valvovan viranomaisten tietoon ei ole tullut kovin räikeitä laiminlyöntejä kahdeksan viime kuukauden aikana Kanta-Hämeestä ja Päijät-Hämeestä. Yksikköjä ei ole asetettu toimintakieltoon. Mutta sekä Hämeenlinnassa että Lahdessa on kuitenkin jouduttu keskeyttämään vanhusten sijoittaminen hoivakoteihin niissä paljastuneiden ongelmien vuoksi. Hoivakoteihin ei ole saanut sijoittaa uusia asukkaita ennen kuin asiakaspaikkoja vapautuu.
 Hoivakoti Hämeenlinnassa saanut huomautuksen
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto antoi taannoin valvontapäätöksessään huomautuksen Hämeenlinnassa toimivalle Mainiokoti Ahvenistolle. Huomautus annettiin henkilöstön mitoituksesta ja rakenteesta ja lääkehoidon toteuttamisesta. Tulosaluejohtaja  Leena Harjula  Hämeenlinnan kaupungilta kertoo, että ongelmat liittyivät hoivakodin käyttöönottoon, sillä alkuvaiheessa hoivakotiin oli vaikeaa saada henkilöstöä.
 Vaikka avi löysi huomautettavaa lääkehuollosta, vaaratilanteita ei Leena Harjulan mukaan kuitenkaan syntynyt.
 – Toimenpide johti kuitenkin siihen, että keväällä hoivakodin valvontaa tiivistettiin ja mahdollisia puutteita seurattiin tarkasti, sanoo Leena Harjula.
 Henkilöstömitoitus hiertää
 Lahdessa on viime aikoina keskeytetty ikäihmisten sijoittaminen hoivakoteihin kahdesti. Aivan vastikään sulkuun on asetettu Attendon Vallesmannin hoivakoti.
 Palveluntuottajalle oli määritelty tietty henkilöstömitoitus, jotta tämä saa olla palveluntuottaja.
 – Attendon Vallesmannissa ei kuitenkaan etukäteen määritelty henkilöstömitoitus pitänyt paikkaansa, kertoo tulosalueen päällikkö  Corinne Soini  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Yksikön esimiehen vaihtuminen on myös saattanut Soinin mukaan aiheuttaa ongelmia. Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymä seuraa Vallesmannia nyt tavallista tarkemmin. Muutama vuosi sitten  keskeytettiin uusien asukkaiden lähettäminen  Esperi Caren Launeen hoivakotiin Lahdessa.
 Ulkoistaminen poiki ongelmia
 Suomen lähi- ja perushoitajaliiton SuPerin liittohallituksen jäsen  Ulla Tanttu  sanoo, että yksityisissä hoivakodeissa alkoi esiintyä ongelmia jo muutama vuosi sitten. Silloin kunnat ryhtyivät lakkauttamaan pitkäaikaisosastoja ja vanhainkoteja ja ulkoistivat hoivapalvelujaan yksityisille.
 Tanttu sanoo, että yhteydenottojen määrä epäkohdista yksityisissä hoivakodeissa kasvoi räjähdysmäisesti.
 – Tätä nykyä hoitaja saattaa lähteä pois töistä, koska hän haluaa säilyttää oman terveytensä. Aikanaan hoitajat tulivat unelmatyöhönsä. Ammattitaitoisia hyviä hoitajia siirtyy nyt kauppojen kassoille, jossa työntekijä ei ole vastuussa ihmisten hengestä, sanoo Ulla Tanttu.
 Lisää yksityisiä hoivakoteja tulossa
 – Hyvin erilaisia yksiköitä on nyt tullut kentälle. Kunnat ovat viime aikoina tehneet todella runsaasti tarkastuskäyntejä avin pyynnöstä. Käyntejä on tehty etukäteen ilmoittaen, mutta myös ennalta ilmoittamatta, kertoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston sosiaalihuollon ylitarkastaja Maria Borg.
 Myös jatkossa valvovilla viranomaisilla riittää hoivakotien toiminnan tarkkailussa töitä. Yksityiset haluavat edelleen rakentaa uusia hoivakoteja. Rakennusyhtiöt, joiden taustalla on yksityisiä palveluntuottajia, varailevat kunnista ahkerasti tontteja ikäihmisten hoivakodeille.
 – Kiinnostusta on. Yksityiset palveluntuottajat kyselevät tontteja aina silloin tällöin. Tonteista kiinnostuneet ovat pienempiä toimijoita, kertoo tulosaluejohtaja Leena Harjula Hämeenlinnan kaupungilta.
 Leena Harjula ei halua kertoa tonteista kiinnostuneiden yritysten nimiä. Hän muistuttaa, että Hämeenlinna on linjannut uusien yksiköiden rakentamista siten, että tontteja myönnetään mieluummin aivan uusille toimijoille, jotta esimerkiksi Attendo, Mehiläinen tai Esperi Care eivät saa vanhusten hoivasta liian suurta siivua.

Puutteet vanhusten hoivakodeissa eivät ole kadonneet ja omaiset tekevät ilmoituksia – suuri määrä valvontaiskuja Hämeessä


Summary: Aamulehden mukaan syytettynä oleva mies on United Brotherhoodin Tampereen osaston jäsen.

Pirkanmaan käräjäoikeudessa on luettu syytteet miehelle, joka törmäsi heinäkuussa Tampereen Tesomalla pienkerrostalon seinään. Huumetesteissä miehen verestä löytyi kokaiinia ja amfetamiinia.
 Haastehakemuksen mukaan miehellä on ollut autossa mukanaan laukku, jossa oli lähes 500 grammaa amfetamiinia. Lisäksi miehen asunnosta löytyi Subutex-tabletteja. Poliisi löysi myös kaksi käsiasetta.
 Syyttäjä syyttää miestä törkeän huumausainerikoksen lisäksi ampuma-aserikoksesta, rattijuopumuksesta ja liikenneturvallisuuden vaarantamisesta. Lisäksi miestä syytetään myös vuonna 2018 Ylöjärvellä tapahtuneesta ryöstöstä ja vapaudenriistosta.
 Oikeudenkäynti alkoi maanantaina, ja sille on varattu useampi käsittelypäivä. Syyttäjä vaatii miehelle vähintään neljän vuoden ehdotonta vankeusrangaistusta.
 Aamulehden mukaan  syytetty on United Brotherhoodin Tampereen osaston pitkäaikainen jäsen. Oikeudessa mies on myöntänyt ampuma-aserikoksen, mutta kiistänyt muut syytteet.

Mies ajoi huumeissa autolla päin seinää, laukusta löytyi iso lasti amfetamiinia – syyttäjä vaatii 4 vuotta vankeutta


Summary: Laaja oikeusjuttu liittyy Isisin sotatoimiin Syyriassa. Syytetyjen väitetään ostaneen lennokkikameran, jota on käytetty Syyriassa tehdyn ilmaiskun yhteydessä.

Kööpenhaminassa alkaa maanantaina monimutkaista rikosvyyhtiä koskeva oikeudenkäynti. Syyttäjä pyrkii todistamaan, että Tanskassa on avustettu Isis-järjestöä.
 Syytettyinä on kolme noin 30-vuotiasta miestä. Yksi on työskennellyt pyörälähettinä, yksi taksikuskina ja yksi kouluavustajana. Kaksi miehistä on Tanskan ja yksi Syyrian kansalaisia. Kolmikko esiintyy oikeudessa ammattiaan kuvaavilla nimillä.
 Drooni-isku tanskalaissolun tuella
 Viranomaiset ovat yhdistäneet kaksi kolmesta syytetystä hyökkäykseen Syyrian armeijan tukikohtaan kesällä 2014. Hyökkäyksessä kuoli 27 syyrialaissotilasta. Iskussa olisi käytetty apuna Syyriaan toimitettua kameralla varustettua miehittämätöntä lennokkia.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Tanskan kansalaiset on yhdistetty tämäntyyppiseen hyökkäystoimintaan Syyriassa.
 Kyse on syyttäjän mukaan arviolta 300 000-400 000 kruunusta, joilla on hankittu droonien osia ja kamerakalustoa alan liikkeistä. Miehet olivat hankkineet lennokkien osia myös verkkokaupoista.
 Syyttäjän mukaan kyse ei ole ilmavalokuvauksesta ja harrastuksesta, vaan terrorismin tukemisesta. Syyttäjä Kristian Kirk sanoi lehdistötiedotteessa, että hankinnat tehtiin "kuolemanvakavassa tarkoituksessa".
 Ainakin yhtä lennokkia on siis tiettävästi käytetty Syyriassa.
 Yksi Turkin kansalainen syytteessä poissaolevana
 Tutkinta sisältää lukuisia kansainvälisiä yhteyksiä. Yksi, poissaoleva syytetty on kasvanut Tanskassa. Hänet on tuomittu terroriteoista Bosniassa. Miestä ei saada oikeuden eteen, sillä Turkilla ja Tanskalla ei ole luovutussopimusta.
 Turkissa oleskelevaa miestä epäillään yhteyksistä  kansainvälisesti etsintäkuulutettuun Basil Hassaniin . Häntä epäillään tanskalaisen kirjoittajan ja historioitsijan  Lars Hedegaardin  murhayrityksestä. Hedegaard on Tanskassa kiistelty hahmo. Hänet tunnetaan kriittisestä suhtautumisestaan islamiin.
 Turkkilaismiehen puolestaan epäillään olevan linkki nyt syytettyinä olevan kolmikon ja Hassanin välillä.
 Oikeudenkäynnin laajuutta kuvaa se, että syyteasiakirjoja on yli 18000 sivua. Oikeudenkäynnin odotetaan jatkuvan marraskuun alkuun saakka.

Kööpenhaminassa alkaa maan historian laajin terrorismioikeudenkäynti - drooni toimitettiin osina Isisin käyttöön


Summary: Helsingin hovioikeus päätti rahoista, kun löytötavaratoimisto vaati rahoja itselleen. Rahat oli takavarikoitu poliisille.

Helsingin hovioikeus on antanut tänään ratkaisun eriskummallisessa riita-asiassa.
 Kiistan kohteena on ollut noin  400 000 euron rahasumma , joka löytyi 10 vuotta sitten Finnairin lentokoneesta.
 Hovioikeuden ratkaisun mukaan rahat oli piilotettu sipsipurkkeihin ja suklaalevyihin.
 Ne taas löytyivät lentokoneeseen jätetystä kassista.
 Miten salaperäinen kassi päätyi Finnairin lentokoneeseen?
 Lokakuussa 2009 Finnairin kone oli lähdössä Madridista Helsinkiin.
 Espanjan päässä lentokoneesta oli poistettu nainen, koska hänen ruumassa olevista matkalaukuista oli löydetty paljon käteistä rahaa.
 Kun kone tuli Suomeen, lentokoneen sisätiloissa olleesta kassista löytyi 400 000 euroa.
 Rahat päätyivät poliisille, koska näin suuren rahamäärän löytyminen herätti epäilyn, että rahat olisivat rahanpesurikoksen kohteena.
 Keskusrikospoliisi aloittikin rahanpesututkinnan, joka päättyi jo vuonna 2013.
 Tämän jälkeen takavarikko purettiin.
 Seuraavana vuonna poliisi ilmoitti laukun omistajalle, kiinalaiselle naiselle, että ellei rahoja noudeta kolmen kuukauden kuluessa, rahat päätyvät Suomen valtiolle.
 Rahat kiinnostivat kovasti Löytötavaratoimistoa
 Rahojen omistaja ei kysellyt koskaan rahojen perään.
 Sen sijaan rahat alkoivat kiinnostaa Suomen Löytötavarapalvelu Oy:tä, joka oli toiminut Finnairin löytötavaratoimistona.
 Löytötavaratoimisto vaati rahoja itselleen, keskusrikospoliisi ei suostunut niitä luovuttamaan.
 Poliisi katsoi, että rahat kuuluvat Suomen valtiolle.
 Löytötavaratoimisto vie omaisuuden luovutusta koskeneen riita-asian Helsingin käräjäoikeuteen.
 Se antoi ratkaisunsa viime vuoden keväällä. Käräjäoikeus katsoi, että rahasumma kuuluu Suomen valtiolle.
 Riita jatkui hovioikeudessa, joka antoi ratkaisunsa maanantaina.
 Myös hovioikeus on samaa mieltä kuin käräjäoikeus.
 Lentokoneesta löytyneet salaperäiset 400 000 euroa kuuluvat Suomen valtiolle, eikä Suomen Löytötavarapalvelu Oy:lle.
 Jos Suomen Löytötavaratoimisto ei tyydy hovioikeuden ratkaisuun, se voi halutessaan pyytää riita-asiassa valituslupaa korkeimmasta oikeudesta.
 Lue myös:
 Lentokoneesta löytyi 400 000 euroa - poliisi jahtaa omistajaa

Sipsipurkkeihin ja suklaalevyihin piilotetut 400 000 euroa päätyvät valtiolle – Rahat löytyivät lentokoneesta, omistaja ei niitä halunnut


Meyer Turun telakalla rakennettavan loistoristeilijän valmistuminen venyy kuukaudella.
 Meyer Turku tiedottaa, että Costa Smeralda -aluksen luovutusta tilaajalle siirretään lokakuusta marraskuulle. Telakan mukaan alus on erittäin monimutkainen kokonaisuus ja edellisiä telakalla rakennettuja laivoja selvästi suurempi.
 Telakka pahoittelee rakentamisaikataulun myöhästymistä.
 – Monista toimenpiteistä huolimatta Meyer Turku ja sen yhteistyökumppanit eivät ole pysyneet aluksen rakentamisessa suunnitellussa tahdissa. Meyer Turku pyytää anteeksi kaikilta, joihin tehty muutos vaikuttaa, telakka kirjoittaa tiedotteessaan.
 Smeraldan rakennustyöt aloitettiin vuonna 2018 ja se laskettiin vesille tämän vuoden maaliskuussa. Sen sisaralus, Costa Toscanan, on määrä valmistua 2021.
 Lue lisää:
 Meyer Turku laajentaa telakka-allasta – mahdollistaa entistä  suurempien risteilijöiden rakentamisen Turussa
 Meyer Turun telakalla aloitettiin jälleen laivan rakentaminen – uuden risteilijän nimeksi tulee Costa Toscana
 337-metrinen Costa Smeralda laskettiin vesille – suurin Turusta lähtenyt alus kymmeneen vuoteen

Loistoristeilijä Costa Smeraldan rakennustyöt venyvät – aluksen valmistuminen myöhästyy kuukaudella


Summary: Asiantuntijat odottavat Kiinan keskuspankin aloittavan elvytyksen ja alentavan korkotasoa.

Kiinan talouskasvu hidastui edelleen elokuussa, ilmenee tänään maanantaina maan tilastolaitoksen julkaisemista tilastoista.
 Teollisuustuotanto kasvoi elokuussa vain 4,4 prosenttia verrattuna vuodentakaisiin lukuihin. Edellisen kerran kuukauden kasvulukema oli näin alhaalla helmikuussa 2002.
 Heinäkuussa kasvuprosentti oli 4,8. Analyytikot olivat ennustaneet elokuun kasvuksi jopa 5,2 prosenttia.
 Heikkoon talouskasvuun vaikuttaa suuresti kauppasota, jota Kiina käy Yhdysvaltain kanssa. Vientiteollisuuden tuotteiden tuotanto kasvoi vain 4,3 prosenttia.
 Elokuun heikkojen lukujen tultua julki Citigroup-pankki alensi Kiinan koko vuoden talouskasvuennustetta prosenttiyksikön kymmeneksellä 6,1 prosenttiin. Ensi vuoden kasvun odotetaan jäävän 5,8 prosenttiin.
 Talousuutistoimisto Bloomberg ennakoi , että Kiinan keskuspankki aloittaa elyvytystoimet ja alentaa keskipitkien korkojen tasoa. Tämä olisi ensimmäinen koronlasku Kiinassa yli kolmeen vuoteen. Koronlasku vooidaan tehdä Bloombergin mukaan jo huomenna tiistaina.
 Lisää aiheesta :
 Etlan madonluvut julki: Suomen talouskasvu hidastuu selvästi, ensi vuonna lähes 50 prosentin todennäköisyys taantumalle

Kiinan talousluvut yllättävän kehnot


Summary: Ennusteen mukaan hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite jää toteutumatta.

Suomen kokonaistuotanto kasvaa tänä vuonna 1,1 prosenttia ja ensi vuonna 0,9 prosenttia,  ennustaa Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla . Tutkimuslaitoksen ennustetta tämän vuoden kasvusta on laskettu 0,3 prosenttiyksikköä alaspäin maaliskuun ennusteesta.
 Laivatoimitusten ansiosta vienti vetää vielä tänä vuonna, mutta ensi vuonna hidastuva kasvu on hyvin riippuvaista kotimaisesta kysynnästä.
 Etlan ennusteen mukaan julkisen talouden tasapaino heikkenee hidastuvan kasvun ja hallituksen menolisäysten takia. Julkistalouden alijäämän ennustetaan tänä vuonna olevan 0,9 prosenttia bruttokansantuotteesta ja kasvavan seuraavien kahden vuoden aikana 1,4 prosenttiin bkt:sta.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen keskeinen tavoite on saada julkinen talous tasapainoon vuoteen 2023 mennessä.
 Ennusteen mukaan myös hallituksen työllisyystavoite jää toteutumatta. Jo ensi vuonna työllisyyden kasvun uskotaan lähes pysähtyvän.
 – Ennustamme, että työllisyysaste nousee vuoteen 2023 mennessä 73 prosenttiin eli Rinteen hallituksen 75 prosentin työllisyystavoite jää toteutumatta, ellei uusia merkittäviä työllisyystoimia tehdä, Etlan  Markku Lehmus  sanoo tiedotteessa.
 Suomen talous ajautuu tekniseen taantumaan ensi vuoden loppuun mennessä 48 prosentin todennäköisyydellä. Tälle vuodelle taantuman todennäköisyys on 18 prosenttia, Etla arvioi.
 Tekninen taantuma tarkoittaa bruttokansantuotteen supistumista kahden peräkkäisen vuosineljänneksen ajan.

Etlan madonluvut julki: Suomen talouskasvu hidastuu selvästi, ensi vuonna lähes 50 prosentin todennäköisyys taantumalle


Summary: Ruotsalaisten kiiretön kahvihetki, fika, hitsaa työporukkaa yhteen kuin varkain.

Tornion kaupunginarkkitehti  Jarmo Lokiolle  fiikkaminen on tuttua. Kanssakäymistä ruotsalaisten kollegojen kanssa on jatkuvasti, ja erityisen tutuksi fiikkaaminen tuli taannoin Tornion ja Haaparannan Rajalla -Interreg-hankkeessa. Projektipäällikkönä toimineen Lokion työpöytä oli Ruotsin puolella Haaparannalla parin vuoden ajan – ja jokaiseen työpäivään kuuluivat fikat.
 Lokion mukaan ruotsalaisten työkulttuuriin kuuluva kahvitauko, fika, on tärkeä keino katkaista päivä ja rentoutua hetki.
 – Jos työasiat painavat päälle, niitä voidaan fiikatessa hoitaa sosiaalisesti. Kuunnellaan muiden mielipiteitä, miten homma pitäisi hoitaa.
 – Tai sitten kerrotaan hauskoja tarinoita ja naureskellaan yhdessä samalla kun otetaan pientä välipalaa, Lokio jatkaa.
 Lokion kokemus on, että Suomessa ollaan tarkempia kahvitunnin kestosta kuin Ruotsissa.
 – Suomessa ollaan ehkä tiukempia, täsmällisempiä ja jämptimpiä. Ruotsissa fika voi helposti venähtää, jos keskustelu on hyvää, hedelmällistä ja rakentavaa.
 Kaupunginarkkitehti kuvailee, että päivittäiset yhteiset hengähdystauot liimaavat työyhteisöä huomaamatta yhteen.
 – Parin vuoden jälkeen olimme tavallaan kuin yhtä suurta perhettä. Tiesimme toistemme perheasiat ja elimme niin ilossa kuin surussa mukana. Se on kuin varkain yhteisöllisyyteen kasvattavaa kulttuuria, Lokio kuvaa.
 Kahvipöydässä liikkuu myös hiljainen tieto
 Työpaikan yhteiset kahvihetket vahvistavat tutkimustenkin mukaan työssä jaksamista monella tavalla.
 Sosiologian professori ja työelämän tutkija  Susanna Toivanen  näkee työpäivää tauottavan välipalahetken parantavan palautumista työstä ja vahvistavan työpaikan sosiaalisia suhteita.
 – Fikan merkitystä ei pidä missään nimessä väheksyä. Sillä on vaikutusta myös työn tuottavuuteen ja siihen, millaisen työpanostuksen ihminen tekee, Toivanen toteaa.
 Työhyvinvoinnin johtamisen dosentti  Marja-Liisa Mankan  mukaan niin sanottu hiljainen tieto siirtyy ihmiseltä toiselle parhaiten epävirallisissa yhteyksissä, joten yhteisistä tauoista on hyötyä myös osaamisen kehittymiselle.
 Myös Manka tähdentää, että työhyvinvoinnin ja tuottavuuden välillä on suora yhteys.
 – Hyvinvoivat tekevät hyvää tulosta, mutta he ovat myös luovempia ja sitoutuneempia. On olemassa toki paljon erilaisia arvioita, mutta euromääristä kiistellään, vuosikymmeniä työhyvinvoinnin tutkimuksen ja kehittämisen parissa työskennellyt Manka toteaa.
 Keskustele aiheesta kello 22 saakka.

Osaavatko ruotsalaiset kahvitellakin meitä fiksummin? Fiikkaaminen liimaa porukan yhteen


Summary: Yhtye on ollut vuosien ajan Provinssin toivotuimpien esiintyjien listan kärjessä.

Provinssi on ilmoittanut jo ensimmäisen pääesiintyjänsä vuoden 2020 festivaaleille. Päälavalle nousee yhdysvaltalainen System of a Down. Edellisen kerran SOD nähtiin Törnävänsaaressa vuonna 2011. Silloin festivaali myytyyn loppuun ja tapahtuma teki edelleenkin voimassa olevan yleisöennätyksensä.
 System of a Down on tällä hetkellä keikkatauolla ja tuleva esiintyminen ensi kesän Provinssissa on sen ainoa toistaiseksi julkistettu konsertti. Vaihtoehtometallia soittava yhtye on jo vuosien ajan ollut Provinssin toivotuimpien esiintyjien listan kärjessä.
 Provinssi järjestetään Seinäjoen Törnävänsaaressa 25. - 27. kesäkuuta 2020. Ensi kesänä 42. kertaa järjestettävän Provinssin seuraavista artistikiinnityksistä tiedotetaan vielä tämän syksyn aikana.

Provinssi julkisti ensimmäisen pääesiintyjänsä: System of a Down Törnävänsaareen ensi kesänä


Summary: Väärennettyä taidetta myytiin helsinkiläisessä galleriassa. Käräjäoikeus piti päätekijöinä gallerian omistajaa ja tämän avomiestä.

Helsingin hovioikeus on aloittanut jättimäisen tauluväärennöskaupan käsittelyn. Suomen historian suurinta väärennösvyyhtiä setvitään oikeussalissa maaliskuun lopulle asti.
 Hovioikeuden suurin sali täyttyi maanantaiaamuna ääriään myöten syytetyistä ja heidän avustajistaan. Paikalla on noin kolmekymmentä henkilöä, vaikka osa syytetyistä ei ollut käsittelyn alkaessa paikalla.
 Helsingin  käräjäoikeus tuomitsi  jutussa viime lokakuussa kymmenen henkilöä eripituisiin vankeusrangaistuksiin. Oikeuden mukaan helsinkiläisen Galerie Visionin kautta myytiin lukuisia eri lähteistä peräisin olevia väärennöksiä viiden vuoden aikana.
 Gallerian omistaja  Kati Kärkkäinen  tuomittiin neljän vuoden vankeusrangaistukseen ja maksamaan noin kuusi miljoonaa euroa korvauksia taulujen ostajille aiheutuneesta vahingosta.
 Hänen avopuolisonsa  Reijo Pollari  tuomittiin viiden vuoden vankeusrangaistukseen ja maksamaan vahingonkorvauksia yli seitsemän miljoonaa euroa.
 Gallegiaa pyörittäneen pariskunnan lisäksi käräjäoikeus tuomitsi ehdottomiin vankeusrangaistuksiin kolme miestä.
 Taideväärennöksille järjestetään katselmus
 Syyttäjä vaatii hovioikeudessa muun muassa päätekijöiden rangaistusten ankaroittamista.
 Syyttäjän lisäksi myös tuomitut valittivat hovioikeuteen. Hovioikeus on hylännyt jo ennen pääkäsittelyn alkamista yhden tuomitun syytteen vanhentuneena.
 Yksi käräjäoikeudessa tuomituista on kuollut, joten oikeudessa käsitellään asiaa kahdeksan valittajan osalta.
 Hovioikeus järjestää pääkäsittelyn aikana kuusi päivää kestävän katselmuksen väärennetyksi katsotuista tauluista.
 Helsingin hovioikeuden lisäksi myös Varsinais-Suomen hovioikeus joutuu puimaan taideväärennösten kauppaa.  Tampereen käräjäoikeus  on tuominnut useita henkilöitä väärennösvyyhden Sisä-Suomen haarassa ja tuomiosta on valitettu.
 Lue myös aiemmat jutut:
 Syyttäjä: Suomalaiset hyväuskoisia taulukaupoissaan –
 "Liikaa luotetaan pelkkään sanaan"
 10 henkilöä sai vankeustuomion Suomen suurimmassa taideväärennösvyyhdissä – gallerian omistaja ja hänen puolisonsa joutuvat maksamaan 13 miljoonan euron korvaukset
 Poliisi: Väärennetty taulu on kuin nyrkkirauta – Teos on saatava rikoksentekovälineenä pois taidemarkkinoilta
 Suurta taideväärennösvyyhtiä kammataan oikeudessa auki vuosi – asiantuntemuksesta luvassa lihava riita
 Syyttäjä vaatii Suomen suurimmassa taideväärennysjutussa kovia vankeusrangaistuksia

Suomen suurimman taideväärennösvyyhdin setviminen alkoi hovioikeudessa – puitavana 13 miljoonan euron korvaukset ja vuosien vankeusrangaistukset


Summary: Lujan ja joustavan materiaalin luominen on ollut pitkään haaste, toisesta on jouduttu tinkimään. Uusi aine on molempia.

Aalto-yliopiston ja Teknologian tutkimuskeskus VTT:n tutkijat ovat onnistuneet luomaan puun selluloosakuidusta ja hämähäkinseitistä lujan ja joustavan materiaalin, joka voisi haastaa muovin, kertoo Aalto-yliopisto tiedotteessa.
 Tutkijat liimasivat puun selluloosakuituja yhteen hämähkinseitistä löytyvällä silkkiproteiinilla. Tuloksena oli jäykkä ja sitkeä materiaali, jota voitaisiin tulevaisuudessa käyttää esimerkiksi muovien korvaamiseen, biopohjaisiin komposiitteihin, lääketieteellisiin sovelluksiin ja tekstiiliteollisuuden tuotteisiin.
 Tutkimusta vetäneen Aalto-yliopiston professori  Markus Linderin  mukaan luonto tarjoaa uusien materiaalien kehittämiseen loistavia raaka-aineita. Sekä selluloosan että silkin etu muoviin nähden on se, että ne hajoavat luonnossa.
 – Nämä luonnon hyvät ominaisuudet meidän tutkijoiden pitää vain pystyä toistamaan, Linder sanoo.
 Tutkimuksessa käytetty hämähäkkisilkki ei ollut peräisin luonnosta, vaan tutkijat valmistivat sen synteettisen DNA:n ja bakteerien avulla.
 – Koska tunnemme DNA:n rakenteen, voimme kopioida sen ja valmistaa sen avulla kemiallisesti samanlaisia silkkiproteiinimolekyylejä kuin hämähäkinseitissä on. DNA:ssa on kaikki se informaatio valmiina, Linder selittää tiedotteessa.
 Lue lisää :
 Suomalaiset kuluttavat edelleen satoja miljoonia muovikasseja vuodessa – kulutus laskussa, mutta tavoitteeseen matkaa
 Tutkijat löysivät runsaasti mikromuovia Arktiksen lumesta – "Sitä kulkeutuu kaikkialle tuulen mukana"

Hyvästit muoville? Suomalaistutkijat loivat hämähäkkisilkistä ja selluloosasta jäykän ja sitkeän materiaalin, joka hajoaa luonnossa


Summary: Ovatko sään ääri-ilmiöt lisääntyneet? Mitä voidaan tehdä katastrofien uhrien auttamiseksi? Tässä voit kysyä asiantuntijoilta tilanteesta.

Hurrikaani Dorian iski syyskuun alussa Bahamalle. Kadoksissa on yhä yli tuhat ihmistä, ja aineelliset tuhot ovat valtavat. Ylen kirjeenvaihtajan  Paula Vilénin  raportin avustusmatkasta  voit lukea tästä .
 Samoihin aikoihin runteli voimakas taifuuni  Etelä- ja Pohjois-Koreaa   sekä Japania . Viimeksi tulvat ovat  koetelleet Espanjaa .
 Myös Atlantilla  jatkuu myrskykausi .
 Suomen Punainen Risti lähetti Bahamalle tiimin kartoittamaan tuhoja. Sen jäsenet  vertaavat näkyä maailmanloppuun .
 SPR:n katastrofiavun päällikkö Tiina Saarikoski  ja Ilmatieteen laitoksen tutkija Antti Mäkelä. SPR, Ilmatieteen laitos
 SPR:n kansainvälisen katastrofiavun päällikkö  Tiina Saarikoski  vastaa tässä kysymyksiin avustustyöstä.
 Ovatko sään ääri-ilmiöt lisääntyneet, ja onko ilmastonmuutos tapahtumien taustalla? Sääkysymyksiin vastaa Ilmatieteen laitoksen tutkija  Antti Mäkelä.
 Mäkelä toimii ryhmäpäällikkönä Ilmatieteen laitoksen yksikössä, joka keskittyy ilmastonmuutokseen ja sään ääri-ilmiöiden vaikutukseen.
 Asiantuntijoiden vastaukset julkaistaan kello klo 14-17.
 Kysymyksiä voit esittää jo nyt tämän jutun kommenttipalstalla. Kysymyksiä voi esittää klo 16 asti, minkä jälkeen kommenttipalsta suljetaan.
 Kysymysten tekemiseen tarvitset Yle-tunnuksen,  jonka voit luoda tässä .
 Nyt on tilaisuus kysyä parhailta asiantuntijoilta!

Kysy tässä myrskyistä – onko syynä ilmastonmuutos? Kuinka Dorianin uhreja autetaan? Ilmatieteen laitoksen tutkija Antti Mäkelä ja SPR:n katastrofiavun päällikkö Tiina Saarikoski vastaavat klo 14-17


Summary: Reijo Riilan ja Osmo Virranniemen pojat Mikko Riila ja Mikko Virranniemi ottavat yrityksen vastuulleen.

Hiihtokeskus Iso-Ylläs Kolarissa siirtyy sukupolvelta toiselle. Hiihtokeskusta vuodesta 1985 vetäneet  Reijo Riilan  ja  Osmo Virranniemen  pojat  Mikko Riila , 54, ja  Mikko Virranniemi , 39, ottavat yrityksen vastuulleen. Mikko Riila toimii jo nyt hallituksen puheenjohtajana. Toimitusjohtajan tehtävä siirtyy Mikko Virranniemelle ensi vuoden alussa.
 – Minulle hiihtokeskus on ollut osa perheen elämää pikkulapsesta saakka. Meidän tehtävämme on jatkaa sitä pitkäjänteistä kehitystyötä, mitä isät ovat tehneet yli 30 vuoden ajan, Mikko Virranniemi sanoo Iso-Ylläksen tiedotteessa.
 Hän oli viisivuotias, kun laskettelija-isät ostivat muutaman vuoden toimineen, pari hissiä ja rinneravintolan käsittävän hiihtokeskuksen Yllästunturin etelärinteessä. Iso-Ylläksellä on Suomen pisimmät rinteet ja gondoli-hissi. Myös kesäkauden kävijämäärät ovat kasvaneet muun muassa maastopyöräilyn suosion myötä.
 Tuleva toimitusjohtaja on kouliintunut tehtäväänsä 1990-luvun kesätöistä lähtien ja lähes jokaisen hiihtokeskuksessa tehtävän työn kautta. Sittemmin hän on vastannut rinnetoiminnasta ja ollut yhtiön hallituksessa vuodesta 2007.
 – En ole jatkossakaan hautautumassa toimistoon, vaan olen valmiina töihin jos lumetuksessa tai tampparin ohjaamoon tarvitaan apukäsiä.
 Toiveissa jopa puolen miljardin investoinnit
 Iso-Ylläs investoi ensi talvena noin 600 000 euroa. Täyspitkä-rinteen valaistus on uusittu rinteiden hoitoon on ostettu uusi rinnekone.
 – Emme halua lähteä esimerkiksi hotellin omistajiksi tai osakkaiksi, vaan meidän tehtävämme on pitää rinnetoiminta Suomen parhaana, Mikko Riila painottaa.
 Nykyinen rinteiden ja hissien kehittämisohjelma kantaa 2020-luvun lopulle. Hiihtokeskusyhtiö julkisti aiemmin tänä vuonna Lapin suurimman kiinteistökehityssuunnitelman, joka toisi toteutuessaan 10 000 vuodepaikkaa ja yli puolen miljardin euron investoinnit.
 Iso-Ylläs käyttää markkinointinimeä Sport Resort Ylläs. Yrityksen liikevaihto on on noin 4,2 miljoonaa euroa ja se työllistää sesonkina noin 50 työntekijää.

Sukupolvenvaihdos hiihtokeskuksessa: Iso-Ylläs siirtyy isiltä pojille


Summary: Vaikka laki muuttui, poliisi pitää äärimmäisen epätodennäköisenä, että sarjatulta käytetäisiin.

Suomen poliisin aseenkäyttö nousee lähes poikkeuksetta aina otsikoihin. Viimeaikojen puhuttavin tapaus on  Porvoon ampumatapaus , jossa kahden ruotsalaismiehen epäillään ampuneen poliisia. Heitä epäillään muun muassa murhan yrityksistä.
 Kun poliisi puristaa aseen liipaisinta, asiasta tehdään vähintään esiselvitys, jopa esitutkinta. Sen tarkoituksena on varmistaa ampumisen kohteeksi joutuneen henkilön sekä poliisin oikeusturva ja toisaalta tehdä poliisin työstä läpinäkyvää.
 – Poliisin kannalta on iloinen asia, että kaikki tapaukset ovat menneet säädösten mukaisesti, sanoo poliisitarkastaja  Ari Alanen  Poliisihallituksesta.
 Jokaisella poliisilla on perusaseenaan virkapistooli. Ne ovat kaliiperiltaan 9x19, eli yhdeksänmillisiä. Se tarkoittaa aseella ammuttavan luodin halkaisijaa  ja luodin pituutta millimetreinä. Kuvan ase on uudempaa Walther-merkkiä, joita tulee vanhempien itävaltalaisten Glock-merkkisten tilalle. Antti Haanpää / Yle
 Arsenaali vahvistuu
 Poliisia kohtaan aseita käytetään yhä useammin. Tapausten määrä on ollut tasaisessa kasvussa jo useita vuosia. Rikolliset ovat myös raskaasti aseistatutuneita, kuten hiljattain  United Brotherhood -järjestöön tehdyt ratsiat  paljastavat.
 Sen vuoksi myös poliisin voimankäyttöä säätelevää poliisilakia on jouduttu rukkaamaan. Yksi esimerkki tästä on poliisin aseistusta koskeva asetus. Aiemmin laki kielsi poliisilta sarjatuliaseiden käytön.
 Vuonna 2015 voimaan astuneessa muutoksessa lakitekstiin tuli termi konepistooli. Laki ei siis enää määrittele, saako ase olla kertatuli- tai sarjatuliase. Poliisitarkastaja Alanen kuitenkin sanoo, että muutos on täysin teoreettinen. Hänen mukaansa on äärimmäisen epätodennäköistä, että poliisi tulisi koskaan ampumaan sarjatulta.
 Yksi syy siihen on se, että sarjatulella ammuttaessa aseen piippu nousee rekyylin voimasta, jolloin laukaukset eivät osu siihen mihin ampuja tähtää. Koska poliisin aseenkäytön tarkoituksena on oltava aina turvallisuudesta huolehtiminen, on laukausten oltava harkittuja ja tarkkoja.
 – Poliisi ei ammu surmatakseen, vaan pysäyttääkseen. Ampuma-aseen käyttö on äärimmäinen voimakeino, johon poliisi saa turvautua vain, jos muu ei auta, poliisitarkastaja Alanen painottaa.
 Poliisin uudet tukiaseet ovat tsekkiläisen CZ:n Scorpion Evo -mallisia konepistooleita. Poliisi ei kerro, voiko sen aseilla ampua sarjatulta, vaikka laki sen mahdollistaakin. Aseen kaliiperi on sama kuin virkapistoolissa, 9x19. Česká Zbrojovka
 Konepistooli on poliisien niin kutsuttu tukiase. Termillä tarkoitetaan asetta, joka on kaliiperiltaan pistoolia isompi tai on muuten tulivoimaisempi. Tukiaseena oli vuosia saksalaisen Heckler & Kochin valmistama konepistooli. Niitä  ollaan vähitellen korvaamassa  tsekkiläisellä CZ:n konepistoolilla.
 Poliisi ei kerro, voiko uusilla konepistooleilla ampua sarjatulta. Poliisin mukaan aseiden uusiminen ei myöskään liity lakimuutokseen.
 – Vanhojen tukiaseiden hankintasopimus päättyi, ja koska aseita hankintaan niin paljon, ne piti kilpailuttaa, poliisitarkastaja Alanen sanoo.
 Saksalaisvalmisteinen Heckler & Koch MP5 -konepistooli poistuu vähitellen käytöstä. Syyksi poliisi kertoo hankintasopimuksen umpeutumisen. Jeremias Perätalo / Yle
 Harhaluuloja ja väärää tietoa
 Poliisin aseistukseen liittyy paljon harhaluuloja ja jopa väärää tietoa. Virheellisiä näkemyksiä poliisin aseistuksesta liikkuu myös tiedotusvälineissa. Esimerkiksi Turun puukotusiskun yhteydessä uutisoitiin poliisin partioivan Turun torilla rynnäkkökiväärein aseistautuneena. Poliisilla ei kuitenkaan ole rynnäkkökivääreitä.
 Poliisin aseistus on erittäin tiukasti määrätty laissa. Sen mukaan poliisin aseistukseen kuuluu virkapistooli, sekä "poliisitoimintaa tukeviksi aseiksi" muun muassa kivääri tai haulikko. Haulikoita käytetään esimerkiksi kolarissa loukkaantuneiden hirvien lopettamiseen.
 Vääriä käsityksiä syntyy helposti, sillä poliisi ei kerro julkisesti aseistaan tai niiden suorituskyvystä. Tarkat tiedot ovat julkisuuslain nojalla salassapidettäviä.
 – Emme tahdo, että vastapuoli saa liian tarkkaa tietoa aseistamme. Esimerkiksi rynnäkkökivääreitä poliisilla ei ole, vaan ne ovat sotaväen aseita. Keskeinen ero armeijan ja poliisin aseenkäytössä on se, että armeija ampuu tuhotakseen ja poliisi pysäyttääkseen, Alanen painottaa.
 Liipaisimen puristamiseen liittyy suuri vastuu
 Poliisit koulutetaan perusteellisesti aseiden käyttöön. Poliiseilla on myös velvollisuus harjoitella ampumista säännöllisesti ja harjoittelulle on asetettu vähimmäismäärät. Esimerkiksi Hämeen poliisilaitoksella ampumista harjoitellaan enemmän kuin edellytetään.
 Koulutusta myös kehitetään jatkuvasti. Poliisin omin termein voimankäyttö "suhteutetaan toimintaympäristön mukaan". Käytännössä se siis tarkoittaa sitä, että poliisin on kouluttauduttava siihen, että rikollisten otteet kovenevat.
 – Olemme kehittäneet voimankäyttökoulutustamme, aseistustamme ja muuta välineistöä. Yksi esimerkki tästä on käyttöömme tulleet Hevi-panssariautot, sanoo Hämeen poliisilaitoksen voimankäyttökoulutuksesta vastaava komisario  Ari Turunen .
 Poliisi saa käyttää ampuma-asetta vain, jos muut välineet eivät riitä. Kuvassa poliisi etälamautin vyöllään. Enja Heikkilä / Yle
 Yhteiskuntarauhaa ja työturvallisuutta
 Poliisin aseen käytön lähtökohta on siis turvallisuuden takaaminen. Asialla on myös toinen puoli, ja se on poliisien työturvallisuus.
 Valtio on työnantajana velvollinen huolehtimaan siitä, että poliiseilla on sellainen varustus, jonka avulla työ kovenevassa maailmassa on mahdollisimman turvallista.
 – Joudumme miettimään, millaisia suojavälineitä työntekijämme tarvitsevat, kun huomioidaan tämän päivän maailma ja minkälaisia välineitä ja varusteita meidän vastapuolella on, kertoo poliisitarkastaja Ari Alanen Poliisihallituksesta
 – Meidän on myös mietittävä, millaisilla voimankäyttövälineillä pystymme pysäyttämään sellaisen teon, joka on meidän velvollisuutemme pysäyttää, Alanen jatkaa.

Rikollisilla on jatkuvasti järeämpiä aseita, mutta niin on poliisillakin – nykyinen laki mahdollistaa jopa sarjatuliaseet


Summary: Viime vuonna kului 68 muovikassia henkilöä kohti.

Suomalaisten mukaan lähtee kaupoista satoja miljoonia kertakäyttöisiä muovikasseja ja -pusseja vuosittain. Niiden kulutus on kuitenkin kääntynyt loivaan laskuun, selviää Sitoumus2050-sivustolla julkaistuista tiedoista. Tiedot on kerännyt Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy.
 Viime vuonna muovikasseja ja -pusseja kulutettiin reilut 860 miljoonaa kappaletta, mikä on lähes 90 miljoonaa kappaletta toissa vuotta vähemmän. Suomalaiset käyttivät viime vuonna 68 muovikassia henkilöä kohti, mikä on kolme kassia vähemmän kuin vuonna 2017.
 Vähenemisen taustalla on Kaupan liiton ja ympäristöministeriön lokakuussa 2016 solmima muovikassisopimus. Sen juuret ovat EU:n pakkausjätedirektiivissä, joka edellyttää jäsenvaltioilta toimia kassien kulutuksen vähentämiseksi.
 Sopimuksen tavoitteeseen on matkaa vielä reilusti. Tavoite on enintään 40 kertakäyttöistä muovikassia henkilöä kohti vuonna 2025. Kaupan liiton johtava asiantuntija  Marja Ola  pitää tavoitteen saavuttamista haastavana, mutta suuntaa oikeana.
 – Tässä on vielä aikaa. Olemme olleet ilahtuneita, miten nopeasti tämä lähti käyntiin. Jo kolmen kassin vuosittaisella vähenemällä olisimme lähellä 40:tä, Ola sanoo.
 Pussimenekki vähentynyt
 Vähentämistavoite ei koske esimerkiksi hedelmien irtomyynnissä tai hygieniasyistä käytettäviä kevyitä muovipusseja, mutta myös niiden kulutuksen kerrotaan vähentyneen. Vuonna 2017 pusseja käytettiin henkilöä kohden 102, kun luku oli viime vuonna 89.
 Näin ollen suomalaisten vuosittainen muovikassien- ja pussien yhteiskäyttö on laskenut 173:sta 157:ään henkilöä kohti.
 Pussien käyttöä on vähentänyt niiden poistaminen kassoilta, pussivaihtoehtojen tarjonnan kasvu sekä muutos hedelmien ja vihannesten ostokäyttäytymisessä – esimerkiksi kuorelliset hedelmät ostetaan yhä useammin ilman pussia.
 Töitä ja tekoja
 Muovikassisopimuksessa mukana olevan S-ryhmän ruokakaupoissa ja erikoiskaupoissa muovikassien myynti laski viime vuonna kuusi miljoonaa kappaletta.
 – Sokoksissa muovikassit ovat tulleet maksullisiksi, ja se on näkynyt huimana kulutuksen laskuna. Yleisesti vähenemiseen on varmasti monia syitä, kuluttajien tietoisuus on kasvanut, muovikasseille on tullut vaihtoehtoja ja todennäköisesti omia kasseja käytetään enemmän, kertoo SOK:n vastuullisuuspäällikkö  Senja Forsman .
 Nainen kantaa muovikasseissa ostoksia. Kuva Tanskan pääkaupungista Kööpenhaminasta. Francis Dean / AOP
 Keskon ruokakaupoissa muovikassien myynti laski viime vuonna kolme miljoonaa kappaletta edellisvuodesta. Lisäksi muovisia pikkupusseja kulutettiin 69 miljoonaa kappaletta vähemmän, kun kassakonseptia muutettiin. Pikkupusseja ei ole enää kassalla esillä, vaan asiakkaan tulee erikseen kysyä, jos hän haluaa pussin kassalla.
 – Jotkut asiakkaat suhtautuivat aluksi negatiivisesti pikkupussien jakamisen lopettamiseen. Enää negatiivista palautetta ei ole tullut, kaikki ymmärtävät, että pikkupusseja ei jaeta turhaan, mutta tarpeeseen niitä saa edelleen, kertoo K-ryhmän päivittäistavarakaupan vastuullisuuspäällikkö  Timo Jäske .
 Hän uskoo, että muovikassisopimuksen vuoden 2025 tavoitteeseen pääsemiseksi täytyy tehdä isoja toimia.
 – Hyvään alkuun on päästy, kaupoissa täytyy vain entistä enemmän kehittää toimintaa ja tuoda vaihtoehtoja esille.
 Samaa mieltä on Forsman.
 – Toivon hartaasti, että vähennykseen päästään, mutta se vaatii töitä ja tekoja.
 Muovikassisopimuksessa oli elokuussa mukana 26 yritystä, mikä tarkoittaa yli 3 500 myymälää.
 Lue lisää :
 Saksa kieltämässä osan kauppojen muovipusseista – biohajoavat pussitkaan eivät saa armoa
 Entä jos korvaisit 10 muovipussia kassilla ja kirjekuorella? Daniela Juutilainen löysi kekseliään tavan vähentää muoviroskaa kaupassa
 Japanin kuuluisat kauriit kuolevat turistien hylkäämiin muovipusseihin

Suomalaiset kuluttavat edelleen satoja miljoonia muovikasseja vuodessa – kulutus laskussa, mutta tavoitteeseen matkaa


Summary: Talouskasvu on luokittajan mukaan yhä enemmän kotitalouksien kulutuksen varassa.

Luottoluokittaja S&P Global Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan, ja se on AA+. Luottoluokittaja katsoo talousnäkymien olevan vakaat siitä huolimatta, että Suomen talouskasvu on hidastumassa.
 Luottoluokittaja huomauttaa, että Suomi tarvitsee lisää rakenteellisia uudistuksia talouskasvunsa tueksi. Etenkin sellaisia uudistuksia tarvitaan, jotka tukevat taloutta väestön vanhentuessa.
 S&P Global Ratings katsoo, että talouskasvu on yhä enemmän kotitalouksien kulutuksen varassa. Luokittaja uskoo, että Suomen vienti hidastuu tulevan kahden vuoden aikana.

Luottoluokittaja S&P Global Ratings piti Suomen luottoluokituksen ennallaan hiipuvista luvuista huolimatta


Summary: Kannattavuutta heikentävät rypsipuristeen maailmanmarkkinahinnan lasku sekä rypsi- ja rapsiraaka-aineen nousseet kustannukset, yhtiö kertoo.

Elintarviketeollisuusyhtiö Apetit on antanut tulosvaroituksen. Konserni koko vuoden operatiivinen liiketulos jää viime vuoden tasosta. Viime vuonna heikko sato painoi yhtiön liiketuloksen 1,0 miljoonaa euroa tappiolle.
 Kuluvan vuoden kannattavuutta painavat muun muassa rypsipuristeen maailmanmarkkinahinnan lasku sekä rypsi- ja rapsiraaka-aineen nousseet kustannukset.
 Aiemmin yhtiö arvioi, että koko vuoden operatiivinen liiketulos paranisi viime vuodesta.

Apetit varoittaa: Tulos jää viime vuoden tasosta


Summary: Viime viikolla Kataloniassa osoitettiin mieltä Espanjan keskusvaltaa vastaan, Lontoon muotiviikoilla esitteli ensi vuoden trendejä ja pandanpoikanen ihastutti Berliinissä.

Palomies lepäsi rankan työrupeaman jälkeen Kamparissa, Indonesiassa 9. syyskuuta. Valtavat maastopalot olivat pyyhkineet matalaksi laajoja sademetsäalueita Riaun provinssissa. Wahyudi / AFP
 Cascamorras-karnevaalin osanottajat ruiskuttivat värillistä maalia toistensa päälle Granadan lähellä 9. syyskuuta. Perinteisessä tapahtumassa yksi Guedixin kylän asukkaista esittää Cascamorras-hahmoa, joka yrittää hakea takaisin naapurikylästä sinne anastetun Neitsyt Maria -patsaan, epäonnistuu ja kylään paluunsa jälkeen kuritetaan seremoniallisesti. Jorge Guerrero / AFP
 Jättiläispandanpoikanen nukkui Berliinin eläintarhassa syyskuun alkupäivinä. Äitipanda Meng Meng synnytti elokuun lopussa kaksoset, jotka pitää aikuisina palauttaa Kiinaan. Werner Kranwetvogel / AFP
 Kyljelleen kaatunut sinipunavalkoinen Golden Ray -rahtilaiva makasi keskellä Saint Simons -merenlahtea Georgian osavaltiossa 10. syyskuuta. Yhdysvaltan rannikkovartiosto pelasti aluksesta neljä loukkuun jäänyttä miehistön jäsentä. Maxar Technologies / EPA
 Freeportin hautausmaa Grand Bahama -saarella 10. syyskuuta. Syyskuun alkupäivinä riehunut Dorian-hurrikaani tappoi Bahamasaarilla yli 50 ihmistä ja kaivoi kuolleitakin haudoistaan.  Leila Macor / AFP
 Hiekkamyrsky lähestyi Jemenin toiseksi suurinta kaupunkia Adenia 11. syyskuuta. Nabil Hasan / AFP
 Ihmiset sytyttivät kynttilöitä Chilen kansallisstadionilla vallankaappauksen vuosipäivänä 11. syyskuuta. Stadion toimi pidätyskeskuksena ja raakuuksien näyttämönä sen jälkeen, kun Yhdysvaltain tukema kenraali Augusto Pinochet armeijoineen kaappasi vallan ja surmasi vasemmistolaisen presidentti Salvador Allenden vuonna 1973. Alberto Valdes / EPA
 Palestiinalaismies kulki ohi EU:n varoilla rakennetun ja Israelin joukkojen hävittämän asuinalueen Mufagaran kylässä Länsirannalla 11. syyskuuta. Hazem Bader / AFP
 Katalonian itsenäistymistä Espanjasta kannattavat mielenosoittajat kannattelivat valtavaa Estelada-lippua Katalonian kansallispäivänä 11. syyskuuta Barcelonassa. ANC / fotoperiodismo.net / AFP
 Kyltti siirtolaisasioita hoitavan viraston seinässä kertoi viimeisen 10. syyskuuta palvellun vuoronumeron Juarezissa, Meksikon ja Yhdysvaltain rajalla 12. syyskuuta. Trumpin hallinnon juuri asettamat uudet rajoitukset vaikeuttivat Keski-Amerikasta saapuvien siirtolaisten maahantuloa entisestään. Paul Ratje / AFP
 Rohingya-vähemmistökansaan kuuluvat pakolaislapset leikkivät betonirenkaiden päällä Kutupalongin pakolaisleirissä eteläisessä Bangladeshissä 13. syyskuuta. Munir Uz Zaman / AFP
 Hallituksen vastaiseen 'keltaliivien' koollekutsumaan mielenosoitukseen osallistuneet miehet rikkoivat liikkeiden ikkunoita Nantesissa, Länsi-Ranskassa 14. syyskuuta. Sebastien Salom-Gomis / AFP
 Perinteisen Pulikkali- eli 'tiikeritanssi'-esityksen osallistujat odottivat vuoroaan sadonkorjuufestivaalilla Thrissurissa, Intian Keralan osavaltiossa 14. syyskuuta. Arun Sankar / AFP
 Kunnalliset palveluajoneuvot kuten tieaurat ja paloautot osallistuivat kaupungin juhlapäivän viettoon paraatissa Moskovassa 14. syyskuuta. Alexander Nemenov / AFP
 Nainen saapui Zimbabwen edesmenneen presidentin hautajaisiin Hararen kansallisstadionille 14. syyskuuta. Monissa eteläisen Afrikan maissa on suosittua käyttää poliittisin symbolein koristeluja painokankaita osana arkistakin vaatetusta. Jekesai Njikizana / AFP
 Ihmiset nauttivat kauniista säästä Seeberg-järven rannalla Diemtigtalissa Sveitsissä 15. syyskuuta.  Peter Schneider / EPA

Kevätmuotia catwalkilla ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Kultakaivoksella on testattavana akuilla toimivat porauslaite, kiviauto ja lastauslaite.

Kittilän kultakaivoksella testataan parhaillaan akkukäyttöisiä kaivoskoneita. Kaivoksella on testattavana akuilla toimivat porauslaite, kiviauto ja lastauslaite. Testaaminen jatkuu ainakin joulukuulle saakka.
 – Poralaite lataa akkunsa porauksen lomassa, joten tuottavuuden suhteen näyttää siltä, että akkukäyttöinen on erinomainen valinta korvaamaan dieselkäyttöisen tai diesel-sähkökäyttöisen koneen tulevaisuudessa, Kittilän kaivoksen tuotantopäällikkö  Jari Kolehmainen  Agnico Eagle Finlandilta sanoo.
 Kolehmaisen mukaan kaivosyhtiö on jo päättänyt hankkia uudet pultituslaitteet akkukäyttöisenä. Ne tulevat Kittilään ensi keväänä.
 Akkukäyttöisen lastauskoneen ja kaivoskuorma-auton testaukset ovat vasta alussa, joten niiden käytöstä on saatavilla tietoja lähiviikkoina.
 – Laitteet vaativat yhden akunvaihdon per tehty työvuoro. Tätä varten olemme rakentaneet maanalaiseen kaivokseen akunvaihtoa varten oman kohteensa. Kohteessa on muun muassa pienet siltanosturit sekä latauspaikat.
 Investoinnin suuruutta kaivosyhtiö ei kerro.
 Noin 200 kaivoskonetta Kittilässä
 Kokeilut ovat osa  EU-rahoitteista hanketta , jossa on mukana kaivoslaitteiden valmistajia, kaivosyhtiöitä ja yliopistoja.
 – Kittilän kaivos haluaa olla kehittämässä kaivostoimintaa entistäkin ympäristöystävällisempään suuntaan. Olemme mieluummin etulinjassa tässä asiassa vaikka se meiltä satsauksia vaatiikin, Kolehmainen perustelee akkukäyttöisten laitteiden testaamista.
 Tällä hetkellä kaivoksilla olevat koneet toimivat pääasiassa dieselillä tai niin sanottuna hybridinä eli diesel-ja sähkökäyttöisenä. Kolme akkukäyttöistä kaivoslaitetta on vain pieni osa kaikista koneista, joita Kittilän kaivoksella käytetään.
 – Pelkästään maan alla yli sata konetta tai ajoneuvoa koko ajan käytössä. Maanpäällinen kalusto mukaan luettuna luku helposti tuplaantuu, Kolehmainen kertoo.

Kaivoskoneet siirtyvät dieselistä akkukäyttöisiksi – Kittilän kaivos testaa


Summary: Kabulissa asuvan suomalaisdiplomaatin mukaan paikalliset ovat huolissaan Talibanin kanssa käydyistä neuvotteluista.

Yhdysvallat hyökkäsi Afganistaniin syksyllä 2001 kansainvälisen liittouman tukemana. Syynä oli se, että maata hallitseva Taliban-liike suojeli syyskuun 11. päivän terrori-iskut tehnyttä Al-Qaida-terroristijärjestöä.
 18 vuotta myöhemmin sota jatkuu edelleen. Sodassa on saanut surmansa ainakin 38 000 afganistanilaista siviiliä ja 58 000 afganistanilaista sotilasta ja poliisia. Yhdysvaltalaissotilaita on kuollut 2 400.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  haluaa vetää maasta siellä olevat 14 000 amerikkalaissotilasta, ja hänen hallintonsa on käynyt keskusteluja mahdollisesta rauhanprosessista Talibanin poliittisen siiven kanssa.
 Afganistanilaispoliisi tutkii räjähdyspaikkaa Kabulissa. Ghulamullah Habibi / EPA
 Kabulissa asuva Suomen ulkoministeriön kehitysyhteistyön erityisasiantuntija  Tanja Rajamäki  kertoo, että ajatus talibanien paluusta valtaan on monelle afganistanilaiselle kauhistuttava.
 – Monet muistavat talibanien valtaannousun vuonna 1996 ja pelkäävät historian toistavan itseään. Erityisesti monet paikalliset ovat huolissaan naisten oikeuksista ja tyttöjen koulunkäynnistä, Rajamäki sanoo.
 Hänen mukaansa erityisesti pääkaupunki Kabulissa elävät koulutetut naiset ovat saaneet nauttia viime vuosina vapauksista, joita talibanien hallitessa ei ollut.
 Myös Talibania täytyy kuulla
 Afganistan on edelleen hyvin köyhä ja turvaton maa, mutta sen kehityksessä on menty paljon eteenpäin vajaassa parissakymmenessä vuodessa.
 Maahan on ulkoministeriön Afganistan-vastuuvirkamies  Aysu Shakirin  mukaan saatu naisten ja vähemmistön oikeudet sekä sananvapauden takaava perustuslaki. Maassa pidetään vaaleja ja hallituksen kyky kerätä verotuloja on parantunut.
 – Suurimmat saavutetut parannukset on nähty koulutus- ja terveyssektorilla. Elinajanodote on noussut 44 vuodesta 60 vuoteen. Naisten ja lasten asema on kehittynyt, ja imeväis- ja äitiyskuolemat ovat vähentyneet, Shakir luettelee.
 – Koulunsa aloittavista lapsista jo 40 prosenttia on tyttöjä, kun aiemmin he eivät voineet käydä lainkaan koulussa, Shakir jatkaa.
 Entiset talibanit ja Isisin taistelijat luovuttivat aseensa 19. helmikuuta Jalalabadissa Afganistanissa.  Ghulamullah Habibi / EPA
 Huolimatta riskeistä kehityksen pyyhkiytymisestä, Suomen virallinen linja on, että kaikkien konfliktin osapuolten pitää osallistua tunnusteluihin rauhan löytämiseksi.
 – Keskustelu ei kuitenkaan vielä tarkoita sitä, että osapuolien tahtotiloihin suostuttaisiin. Kestävän rauhan edellytys on, että kaikilla osapuolilla on tunne siitä, että heitä on kuultu ja heidän näkemyksiään huomioitu. Silloin he sitoutuvat rauhaan voimakkaammin, Shakir sanoo.
 Afganistan on yhä maailman vaarallisin maa
 Vuosi 2018 oli Afganistanin sodan vaarallisin siviilien kuolemissa mitattuna. Vuonna 2019 siviiliuhrien määrä on laskenut lievästi, mutta on edelleen korkea.
 Vuoden 2019  ensimmäisen kuuden kuukauden  aikana Afganistassa sai surmansa 1 366 ja haavoittui 2 446 siviiliä.
 Afganistan on  Global Peace Indexin mukaan  maailman vaarallisin maa.
 – Turvallisuustilanne Afganistanissa on heikko ja siellä odotetaan, että syyskuun lopun presidentinvaalit heikentävät sitä entisestään. Turvatoimet ovat todella korkealla, Kabulissa asuva Rajamäki kertoo.
 Hän sanoo liikkuvansa kaupungilla turvatiimin kanssa panssaroiduissa ajoneuvoissa luotiliivit päällä.
 Taliban terrorisoi Ghaznin kaupunkia viikon päivät. Väijytyksissä kuoli satoja ihmisiä. AOP
 Shakir ei ota kantaa Suomessa käytävään keskusteluun turvapaikanhakijoiden palauttamisesta Afganistaniin. Hän kuitenkin sanoo, ettei maan turvallisuustilanne ole yksinkertainen.
 – Turvallisuustilanne vaihtelee. Taliban ei ole ainoa kapinalliryhmä, niitä on yhteensä parisenkymmentä. Rintamalinjat elävät päivittäin, eivätkä ole pysyviä. Siviilit jäävät usein taisteluiden jalkoihin. Maassa on rauhallisia alueita, mutta toisaalta on alueita, joissa taisteluja saatetaan käydä voimakkaasti, hän kuvailee.
 Shakirin mukaan väkivaltaisuudet ovat kiihtyneet osana neuvottelustrategiaa.
 – Taliban hakee neuvotteluasemia tekemällä iskuja, se haluaa näyttää voimaansa, hän sanoo.
 Samaa pätee Shakirin mukaan myös amerikkalaisiin. Heidän iskunsa Talibania vastaan ovat kiihtyneet samaan aikaan, kun järjestön kanssa keskustellaan rauhanprosessista.
 Taliban edustaa vain pientä osaa väestöstä
 Yhdysvallat on käynyt nyt keskeytyneitä rauhantunnusteluja Talibanin poliittisen siiven kanssa. Se ei kuitenkaan edusta koko Talibania.
 – Taliban on jakautunut useisiin paikallisiin toimijoihin, joilla on omat agendansa. Poliittisen siiven lisäksi Talibanilla on sotilaallinen siipi, joka toteuttaa iskuja. Kaikki talibanit eivät välttämättä ole valmiita rauhanneuvotteluihin, vaikka osa onkin, Shakir sanoo.
 Taliban hallitsee YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n mukaan noin 43 prosenttia Afganistanin piirikunnista. Se ei kuitenkaan käyttäydy samalla tavalla kaikilla hallitsemillaan alueilla.
 – Taliban on kuitenkin joillain alueilla hyvinkin yhteistyökykyinen hallituksen ja kansainvälisten toimijoiden kanssa ja sallii muun muassa YK:n rokotuskampanjoita ja hallituksen maataloutta tukevia toimia, Shakir sanoo.
 Taliban hallitsee väkivaltaisuutensa takia Afganistanista käytävää julkista keskustelua, vaikka järjestö onkin kooltaan varsin pieni.
 – Eri lähteistä riippuen arviot talibanien määrästä vaihtelevat 30 000:sta 50 000:een. Afganistanissa on 30 miljoonaa asukasta, joten talibanit ovat todella pieni vähemmistö. Heidän mahdollisuutensa menestyä vaaleissa ovat aika heikot, Rajamäki uskoo.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump sanoo, että rauhanneuvottelut Talibanin kanssa ovat ohi
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan
 Yhdysvallat valmis viimeistelemään rauhanneuvottelut Talibanin kanssa – neuvottelut jatkuvat tällä viikolla
 Siviiliuhrien määrä Afganistanissa laski viime vuodesta, mutta lähti jälleen nousuun – YK: Uhrimäärä on edelleen shokeeraavan korkea

Talibanin valtaannousu uhkaa pyyhkiä vuosien ihmisoikeuskehityksen – Suomi: "Heidän kanssaan pitää keskustella, mutta kaikkeen ei voida suostua "


Summary: Mika Siirilällä on synnynnäinen vika, jonka vuoksi hän näkee sanat käsittämättöminä kirjainpötköinä.

Lukutaidottoman miehen elämä ei ole helppoa. Kälviäläisellä 47-vuotiaalla  Mika Siirilällä  on pahoja hetkiä joka päivä.
 Hän ei pysty lukemaan lehtiä eikä hoitamaan yksinään laskuja. Pankissa ja kaupassa käyminen on Mikalle erittäin vaikeaa, ja netin käyttäminen lähes mahdotonta.
 – Tunnen kirjaimet, mutta en pysty hahmottamaan niitä sanoiksi. En saa tekstistä yhtikäs mitään selvää, mutta kuvat ovat mukavia.
 Mika kuvailee lukutaidottomuuttaan synnynnäiseksi viaksi. Lääkärit ovat todenneet hänellä lukemis- ja kirjoittamiskyvyn häiriön.
 Pari vuotta sitten Siirilä pääsi työkyvyttömyyseläkkeelle lukutaidottomuuden, ADHD:n ja vaikeiden selkäkipujen takia.
 – Tulee sellainen tunne, että olet toisen luokan kansalainen, et kuulu ykkösporukkaan, Siirilä sanoo.
 Poikkeuksellisen hyvät PISA-tulokset ja erinomainen lukutaito ovat olleet suomalaisten ylpeys. Silti Suomessa jopa joka kymmenes 16−65-vuotias lukee niin heikosti, että arkielämästä selviäminen on vaikeaa,  kertoo sanomalehti Keskisuomalainen . Niin sanotusti “toiminnallisesti lukutaidottomia kansalaisia” oli vuonna 2011 noin 360 000.
 Monelle vaikea lukihäiriö on häpeä. Sen takia Mika suostuu kertomaan aiheesta julkisuudessa aina kun toimittajat häneltä sitä pyytävät.
 Onneksi Mikalla on vaimo  Salla , joka auttaa miestään kaikissa lukemista vaativissa tehtävissä.
 – Jos olemme vaikka Sallan kanssa autolla liikenteessä, niin hän joutuu lukemaan minulle kyltit, että mihin päin ajetaan, Siirilä naurahtaa.
 Kira-koira seuraa isäntäänsä kaikkialle, missä Mika touhuaa. Juha Portaankorva / Yle
 Läpäisi peruskoulun kokeet suullisina
 Siirilä muistelee lämmöllä lapsuuttaan. 7-vuotiaana hän perusti oman kanalan, jossa oli parhaimmillaan 30 kanaa.
 – Ajelin mikroautolla ympäri kyliä myymässä kananmunia markalla per muna. Joka päivä tuli kolmekymppiä rahaa.
 Ongelmat alkoivat, kun Mika meni kouluun “Persemäen yliopistoon”, joksi Kälviän kirkonkylän ala-astetta tuolloin kutsuttiin.
 – Muistan, kun otin yhdelle tunnille mukaan mopon moottorin. Minä tein koneremontin sillä välin, kun toiset oppilaat opettelivat lukemaan. Kyllähän minua pidettiin vähän höpsähtäneenä, saamattomana, joka ei ole oikein mitään.
 Mika suoritti kokeet suullisena ja selvitti peruskoulun 6,7 keskiarvolla. Sitten hän lähti ammattikouluun maalarilinjalle, kävi armeijan ja suoritti autokoulun.
 – Olin rakennuksilla töissä, viemärihommissa ja nahkatehtaalla. Vietin sekatyömiehen elämää, kunnes perustin oman romuliikkeen.
 "Nautin romuista"
 Mika on kerännyt koko elämänsä lähiseudun romuja. Rahaa hänellä ei ole omien sanojensa mukaan kuin juuri henkensä pitimiksi, mutta romuja pitää olla paljon.
 – Tämä romuliike on lukutaidottoman miehen pakopaikka. Nautin romuista. Täällä ei tarvitse tietää kuin metallit, ei siinä mitään lukutaitoa tarvita. Romut ovat minulle henki ja elämä.
 – Olen onnellinen, että saan asua rauhallisessa ympäristössä. Nautin siitä, että minua ei häiritä. Kerrostalossa en pystyisi asumaan ollenkaan. Se olisi sama, kuin hiljaa hirttäisi itsensä koivuun, Siirilä sanoo.
 Vuonna 2005 Mika perusti oman ryhmittymän “Kälviän uudet tuulet" ja pääsi kunnanvaltuustoon. Juha Portaankorva / Yle
 Lukutaidottomana kunnanvaltuustoon
 Vuonna 2005 Siirilä päätti lähteä mukaan kunnallispolitiikkaan. Yksikään puolue ei kelpuuttanut Mikaa listoilleen, joten hän perusti oman ryhmittymän “Kälviän uudet tuulet”.
 – Tempaisin vaaleihin mukaan ja sain 115 ääntä. Menin kirkkaasti läpi Kälviän kunnanvaltuustoon. Vaaliyönä ammuimme raketteja ja joimme erilaisia liemiä. Se on ollut yksi elämäni hienoimmista hetkistä.
 – Salla luki minulle kotona valtuuston papereita, ja kokouksissa vieruskaveri toisesta puolueesta selvitti lisää. Mielestäni pärjäsin valtuustossa ihan hyvin.
 – Valtuustoissa ja eduskunnassakin pitäisi olla erilaista porukkaa, puliukosta pankinjohtajaan, niin silloin meillä menisi hyvin.
 “Elämästä pitää nauttia”
 Vaikka Mika Siirilä ei ole koskaan oppinut lukemaan eikä kirjoittamaan, hän on pärjännyt hyvin elämässään. Mikan periksiantamattomuus ja myönteinen suhtautuminen elämään ovat olleet suureksi avuksi.
 – Minua ovat kiusanneet herrat, ukkelit ja akkelit, mutta periksi en anna. Olisihan sitä voinut heittäytyä jo ajat sitten sosiaalihuollon armoille, mutta olen aina yrittänyt pärjätä omin voimin.
 – Sitähän voi vielä olla vaikka missä, esimerkiksi herrana Helsingissä eduskunnassa. Mistä sitä ikinä tietää, että miten tämä maailma menee. Elämän ei pidä olla pakkopullaa, vaan siitä pitää nauttia.
 Perjantai-dokkari: Lukutaidoton Mika nyt Areenassa:

 Lue myös:
 Lukutaidottomuus ei lannistanut sinnikästä Siirilää
 Riku Siivosen kolumni: Lukutaito oli historiallinen oikku, jota ei enää tarvita
 Pelastavatko ytimeen muuttavat kirjastot suomalaisten lukutaidon? "Oodissa olivat lasten ja nuorten hyllyt tyhjillään"

47-vuotias Mika Siirilä ei ole koskaan oppinut lukemaan – pääsi silti läpi peruskoulusta, valmistui maalariksi ja valittiin kunnanvaltuustoon


Summary: Hauskuutus on uusi oikotie politiikan huipulle. Ilmiö alkoi Islannista, kertoo toimittaja Matti Mörttinen kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Muuan muistikuva nousee mieleen aina kun Britannian uusi pääministeri vilahtaa tv:ssä.
 Oli kesä 1992. Tanskassa kansa oli juuri äänestänyt Maastrichtin unionisopimuksen nurin. Se oli syössyt EU:n ensimmäiseen perustavanlaatuisista kriiseistään, joita on jatkunut näihin päiviin.
 EU-maiden (silloin 12) ulkoministerit pitivät Oslossa hätäkokousta Nato-tapaamisen jatkoksi. Toimittajat, minä joukossa, janosivat tietoa brittidiplomaatilta paikallisen hotellin pihassa.
 Yhtäkkiä siihen pölähti ulko-ovesta hahmo , joka näytti suomalaisesta kesäteatterista karanneelta Jukolan Jussilta. Ilmestys oli kaikkea järjestystä uhmaavine vaaleine hiuksineen tosin puettu kolmiosaiseen liituraitaan ja oli lehtiöstä päätellen kollega.
 Daily Telegraph  -lehden Brysselin-kirjeenvaihtaja  Boris Johnson  oli saapunut paikalle.
 Hahmo kaappasi heti tilanteen haltuunsa: ”No, mikä on päivän juttu? Kiitos Tanskalle, eikö vain?” Hän sai diplomaatin saman tien alakynteen.
 Poliitikko Johnson oli siis alkujaan toimittaja. Hän on pohjimmiltaan kuitenkin koomikko.
 Myöhemmin näin Johnsonin useissa EU-huippukokouksissa. Niissä brittitoimittajia ”spinnasi” pääministeri  Tony Blairin  päästrategi  Alastair Campbell , alansa legenda. Hän antoi aina erityishuomion Borikselle; nälvi tälle joskus jopa ennen kuin tämä ehti avata suutaan.
 Osat ovat vaihtuneet. Nyt Johnson yrittää hallita ja Campbell kampanjoi uuden brexit-kansanäänestyksen puolesta.
 Poliitikko Johnson oli siis alkujaan  toimittaja. Hän on pohjimmiltaan kuitenkin koomikko. Hän nousi suosioon  Uutisvuodon  brittiläisen alkuperäisversion usein nähtynä vieraana. Hänen lehtitekstinsä olivat enemmän hauskoja kuin luotettavia.
 Timesista  Boris sai lähteä keksaistuaan sitaatin kummisetänsä suuhun.
 Komiikka on uusi oikotie  yhteiskunnallisen päätöksenteon huipulle.
 Viiden tähden liikkeen perustaja, satiirikko  Beppe Grillo  mullisti Italian politiikan. Ukrainassa valittiin tänä vuonna presidentiksi  Volodymyr Zelensky , joka ennen vaaleja esitti tv-komediasarjassa presidentiksi sattumalta valittavaa opettajaa.
 Mutta tiesittekö, että koomikkobuumin edelläkävijä oli suomalaisissakin ruuduissa nähty islantilainen hauskuuttaja?
 Hänen nimensä on  Jón Gnarr . Hän perusti kymmenen vuotta sitten Paras puolue -nimisen liikkeen ja pyrki menestyksekkäästi Reykjavikin pormestariksi.
 Gnarr lupasi uima-altaille ilmaisia pyyhkeitä, jääkarhun paikalliseen eläintarhaan ja siirtymisen salaisesta kähminnästä avoimeen korruptioon.
 Parhaan puolueen voittokulku oli kertakäyttövitsi, joka helpotti islantilaisten oloa taloudellisen romahduksen jäljiltä. Ne, jotka alkoivat kopioida Gnarrin reseptiä muualla maailmassa, käsittivät vain vitsin väärin.
 Huolestuttavinta on, että populismi ottaa vallan hauskuuttamalla, mutta pysyy vallassa pelottelulla.
 Politiikan koomikot voidaan nähdä  osana laajempaa populismin ilmiötä. Pellepoliitikot ovat miehiä, kuten lähes poikkeuksetta muutkin populisti- ja totalitaristijohtajat.
 Huolestuttavinta on, että populismi ottaa vallan hauskuuttamalla, mutta pysyy vallassa pelottelulla. Italiassa Grillo-ilmiön vanavedessä nousi varapääministeriksi asti laitaoikeistolaisen Legan  Matteo Salvini , jonka puheet pursuavat uhoa ja vierasmaalaisten väheksyntää. Yhdysvalloissa  Donald Trump  on pelle ja pelottelija samassa persoonassa.
 Suomessakin Smp:tä ja soinismeja seurasi aivan erilainen perussuomalaiset-puolue.
 Johnson on vaihtanut roolia jopa sujuvammin kuin Trump. Huuli ei enää lennä. Sen sijaan hän antaa potkuja puoluetovereilleen ja lomauttaa parlamentin.
 Vuonna 1980 Yhdysvalloissa vaihdettiin presidentti  Jimmy Carteria  näyttelijä  Ronald Reaganiin . ”Mitä vikaa näyttelijässä? Meillä on ollut klovni neljä vuotta”, julistivat Reaganin kannattajat julisteissaan.
 Vähän he tiesivät siitä, mitä uusi vuosituhat toisi tullessaan.
 Politiikan ei pidä olla haudanvakavaa . Mutta hauskuuden ei myöskään pidä olla itsetarkoitus.
 Pellejen kausi kestänee aikansa. Se toivottavasti päättyy sitä mukaa kuin Johnsonin tapaisten johtajien kulissit kaatuvat ja bluffit paljastuvat. Ja toivottavasti se myös päättyy ennen kuin yksinvaltiaat ovat ottaneet vallan joka puolella.
 Matti Mörttinen
 Kirjoittaja on pirkanmaalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka myöntää joskus nauraneensa kadehtien Boris Johnsonin taidokkaimmille teksteille.
 Kolumnista voi keskustella 16.9. klo 16.00 asti.

Matti Mörttisen kolumni: Koomikko piristää politiikkaa – mutta pelle vaihtuu pian pelottelijaan, ja silloin on itku naurua lähempänä


Summary: Öljyn hinta nousi enemmän kuin Iranin vallankumouksen tai Kuwaitin sodan alettua.

Öljyn hinta lähti odotetusti jyrkkään nousuun markkinoiden avauduttua maanantaiaamuna.
 Pohjanmeren Brent-laadun raakaöljyn hinta ehti nousta enimmillään 13 prosenttia ja Yhdysvaltain raakaöljyfutuurit 11 prosenttia.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  lupaus laskea öljyä markkinoille Yhdysvaltain strategisista varmuusvarastoista, sai nousun taittumaan.
 Trump kirjoitti, että öljyä tulee markkinoille niin paljon, että kysyntään pystytään vastaamaan.
 Saudi-Arabia on maailman suurin öljynviejä. Nyt lauantaisten iskujen vuoksi noin puolet maan öljyntuotannosta on keskeytyksissä. Tämä vastaa noin viittä prosenttia maailman öljynkysynnästä.
 Öljyvarastojen purkaminen voidaan aloittaa muutaman päivän sisällä. Sen sijaan hyökkäyksen kohteeksi joutuneen Abqaiqin jalostamon saaminen täyteen toimintakuntoon kestää kuukausia, arvioi talousuutistoimisto Bloomberg.
 Öljymarkkinoita huolettaa myös se, että hyökkäyksiä voi tulla lisää. Saudi-Arabian ilmapuolustus todettiin nyt erittäin haavoittaviseksi.
 Bloombergin mukaan  Saudi-Arabian öljyntuotantoon kohdistunut hyökkäys aiheutti suurimman piikin öljyn hintoihin kuin Iranin islamilainen vallankumous vuonna 1979 tai Irakin suorittama Kuwaitin valloitus vuonna 1990.
 Suomessa bensiinin hintoihin ei odoteta yhtä suurta nousua, sillä Suomeen tuodaan raakaöljy pääasiassa Venäjältä.
 Osakkeiden hinnat olivat Aasiassa laskusuunnassa. Sijoittajat ovat vaihtaneet rahojaan myös niinsanottuihin turvavaluuttoihin, eli Sveitsin frangiin ja Norjan kruunuun.
 Trump: Yhdysvallat on valmiina vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn iskuun

Öljyn hinta pomppasi rajusti, pientä tasaantumista myöhemmin


Summary: Arctic-Officen perustaminen Helsinkiin tai Turkuun on ollut vireillä toukokuun ministerikokouksen jälkeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Arktisen alueen tulevaisuus ja sen luonnonvarojen hyödyntäminen kestävällä tavalla nousivat vahvasti esille EU:n arktisen neuvoston ministerikokouksessa keväällä Rovaniemellä. Arktisen talousneuvoston varapuheenjohtajan  Tero Vaurasteen  mukaan kokouksen tiimoilta on ollut vireillä uuden Arctic-Officen perustaminen Helsinkiin tai Turkuun.
 Jos toimisto perustettaisiin, se vahvistaisi Suomen asemaa kansainvälisessä keskustelussa ja avaisi uusia mahdollisuuksia myös suomalaisille yrityksille.
 Arctic-Office Arctic-Office perustettaisiin Helsinkiin tai Turkuun. Toimistossa työskentelisi noin 10 alan huippuosaajaa. Arctic-Officen toimintaa rahoittaisivat EU, Suomen valtio, alueelliset kehitysyhtiöt ja elinkeinoelämän tahot. Sekä EU että Suomi ovat uusimassa arktista strategiaansa ja Arctic-Office olisi osa strategian uusimista ja toteuttamista.
 Mitä hyötyä viraston perustamisesta olisi? Listasimme 5 asiaa.
 1. Arctic-Office kokoaisi poliittiset päättäjät ja tieteen asiantuntijat yhteen
 Vaurasteen mukaan Suomea luonnehditaan kokoaan suuremmaksi arktisen diplomatian ja teknologian taitajaksi ja siksi uusi toimisto sopisi Suomeen.
 – Toimisto kokoaisi poliittisia päättäjiä, elinkeinoelämän vaikuttaja ja tiedemaailman edustajia yhteen, Vauraste sanoo.
 Suomi voisi toimia myös Pohjoismaisen yhteistyön koordinaattorina erilaisten huipputapaamisten järjestämisessä.
 2. Suomi olisi jatkuvasti arktista aluetta koskevan keskustelun ytimessä
 Vaurasteen mukaan tomiston myötä Suomen asema kansainvälisen keskustelun foorumina vahvistuisi entisestään. Suomella olisi mahdollisuus olla jatkuvasti johtavassa asemassa arktista aluetta koskevassa keskustelussa.
 – Suomen puheenjohtajuuskausi arktisessa talousneuvostossa päättyi toukokuussa. Uuden Arctic-Officen kautta voisimme olla johtavassa asemassa arktista aluetta koskevassa neuvonpidossa myös kiertävien puheenjohtajuuskausien välissä, Vauraste selventää.
 3. Kysyntää suomalaiselle logistiikkaosaamiselle
 Vaurasteen mukaan uusi EU-keskus avaisi merkittävästi uusia mahdollisuuksia suomalaisille yrityksille. Arktisen alueen arvioidaan tarjoavan jopa 1 000 miljardin taloudelliset mahdollisuudet, jotka pitäisi hyödyntää kestävällä tavalla.
 Arktisella alueella on paitsi mittavat öljy- ja kaasuesiintymät myös esimerkiksi sähköautojen akuissa tarvittavia harvinaisia mineraaleja. Alue tarjoaa siis mahdollisuuksia muun muassa kaivos-, kaasu- ja öljyteollisuudelle, mutta yhä enemmän myös suomalaiselle logistiikkaosaamiselle.
 – Suomi on edelläkävijä esimerkiksi arktisiin olosuhteisiin soveltuvien laivojen rakentamisessa ja jäänmurrossa, Vauraste toteaa.
 Vauraste muistuttaa Kanadan ja Alaskan arktisten alueiden infrastruktuurin olevan monin paikoin kehitysmaatasoa, joten sekin tarjoaa isot markkinat eurooppalaiselle osaamiselle.
 4. Markkinoille voisivat päästä nekin yritykset, jotka eivät siellä vielä ole
 Porvoolaisen öljyntorjuntayhtiö Lamorin varatoimitusjohtaja  Juha Muhonen  sanoo, että Arctic-Office avaisi uusia kansainvälisiä kontakteja suomalaisille yrityksille ja lisäisi vientiä. Muhosen mukaan Lamor on jo valmistautunut arktisen alueen liiketoiminnan kasvuun. Muhonen sanoo, että Arctic-Officen kautta nekin suomalaiset yritykset, jotka eivät vielä ole alueella toimineet, voisivat päästä helpommin markkinoille mukaan.
 5. Arctic-Office auttaisi yhteispohjoismaisessa yhteistyössä
 Muhonen uskoo, että sekä öljyä että kaasua porataan arktisilla alueilla vielä kiihtyvään tahtiin. Vaikka öljyn hinta on nyt alamaissa, nousun odotetaan tulevan ennemmin tai myöhemmin, jolloin arktisen alueen tuotanto olisi taas kannattavaa. Huomioitava on myös se, että alueen luonto on äärimmäisen herkkää.
 – Jatkossa arktisilla alueilla toimitaan aiempaa tarkemmin ja sinne myös mennään paremmin varustautuneina. Tämä tuo lisää bisnestä, Muhonen sanoo.
 Arctic-Officen avulla olisi helpompi sopia myös yhteispohjoismaisista toimintatavoista ja urakoista.
 Hallitusohjelman mukaan Suomi on uusimassa arktista strategiaansa, ja Vauraste näkee Arctic-Officen keskeisimpänä hankkeena strategian uusimisessa ja toteuttamisessa.
 Voit keskustella aiheesta asiallisesti tämän jutun alla maanantaina 16.9.2019 kello 22 saakka.

Suomeen vireillä uusi arktinen EU-keskus – "Avaisi jopa miljardiluokan mahdollisuudet suomalaisyrityksille" ja 4 muuta syytä kyhätä uusi toimisto