Summary: Lääkekustannusten maksattaminen Kelalla voi sote-uudistuksen myötä vähentyä.

Olohuoneesta kuuluu tasaista hurinaa ja ajoittaista suhinaa. Kyse on kotihappirikastimesta, joka tuottaa lieksalaiselle  Antero Leinoselle  lisähappea.
 Leinonen on happivajepotilas, joka on jo viiden vuoden ajan joutunut liikkumaan happirikastimesta tulevan letkun varassa.
 – Sillä tavalla mennään, letkun mitoituksen mukaan, Leinonen virnistää.
 Kodin ulkopuolella liikkumista varten Leinosella on käytössään 36 litran nestehappisäiliö, josta hän annostelee happea pienempään retkisäiliöön.
 – Se riittää seitsemästä yhdeksään tuntiin. Riippuu siitä, miten paljon joudun hengittämään.
 Isosta nestehappisäiliöstä täytetään pienempi retkisäiliö ulkona liikkumista varten. Antti Karhunen / Yle
 Iso nestehappisäiliö vaihdetaan säännöllisesti, sillä yksi säiliö kestää Leinosella noin kuukauden ajan
 – Kustannukset pyörivät minun tapauksessani 6000–7000 euron vuositasolla, hän laskee.
 Maksajana on Kela, joka korvaa lääkkeellisestä hapesta aiheutuvia kustannuksia koko maassa vuosittain kolmella miljoonalla eurolla. Jatkuvasti happea tarvitsevia on parituhatta ihmistä.
 Ongelma kiteytyy matkahappirikastimeen
 Monille happivajepotilaille parempi - ja hankintahinnaltaan edullisempi - vaihtoehto olisi matkahappirikastin, jota potilas voi kuljettaa mukanaan repussa tai laukussa.
 Matkahappirikastin on apuväline, jonka voi saada sairaanhoitopiiristä tilapäiseen käyttöön. Jatkuvaan käyttöön matkahappirikastinta annetaan vain työssä käyville ihmisille.
 Antero Leinosen mielestä kyse on rumasti sanottuna rasismista.
 – Lokeroidaan eriarvoisiksi ihmisiksi, ja yhteiskunta joutuu tästä eriarvoisuudesta vielä kalliisti maksamaan, hän puhisee.
 Leinosen tietojen mukaan matkahappirikastimen hankintahinta olisi vain 3000–4000 euron luokkaa. Laitteella on useamman vuoden takuu, joten se hankkisi hintansa takaisin ja toisi yhteiskunnalle säästöä jo heti ensimmäisen vuoden aikana.
 Pohjois-Karjalan sairaanhoitopiiri ei suostu kustantamaan potilaille matkahappirikastimia, vaikka se olisi kokonaisuuden kannalta yhteiskunnalle edullisempaa. Antti Karhunen / Yle
 Leinonen pyysi sairaanhoitopiiriä hankkimaan itselleen matkahappirikastimen, mutta sairaanhoitopiiri ei siihen suostunut.
 Sairaanhoitopiirin ylilääkäri perusteli kielteistä päätöstä Leinoselle lähettämässään sähköpostiviestissä nasevasti: "Sairaanhoitopiiri ei halua kustantaa sellaista, minkä se voi maksattaa Kelalla ja potilailla, jos lainsäädäntö ei tähän velvoita."
 Antero Leinonen on saamastaan vastauksesta ihmeissään.
 – Kysymys on kuitenkin saman yhteiskunnan eri taskusta, samoista varoista, hän päivittelee.
 – Yhteiskunta maksaa nestehapesta, kun sairaanhoitopiiri ei halua näitä numeroita oman viivansa alle.
 Leinosen näkemys saa tukea Hengitysliitolta, jonka mukaan lääkkeellisen hapen käyttö tulee pidemmällä aikavälillä yhteiskunnalle matkahappirikastinten käyttöä kalliimmaksi.
 Ylilääkäri myöntää: "Tämä ei ole järkevää"
 Leinoselle sähköpostiviestin lähettänyt henkilö on Siun soten ylilääkäri  Ilkka Salmi . Hän myöntää suoraan, että lopputulos ei ole kokonaisuuden kannalta järkevä.
 – On hyvä, että tähän asiaan on tarttunut sellainen taho, joka ei edusta yhtä tiettyä kustannuspaikkaa, jolloin asiaa on pystytty katsomaan laajemmin, hän muotoilee.
 Eli onko kyse siitä, että potilas katsoo asiaa laajemmin kuin sairaanhoitopiiri tai joku muu?
 – Kyllä.
 Salmi uskoo, että nestehappilaitteen toimittajalle joudutaan maksamaan "huomattavasti enemmän" kuin mitä matkahappirikastimet maksaisivat. Sairaanhoitopiiri edustaa hänen mukaansa kuitenkin vain yhtä kustannuspaikkaa Suomessa, eikä sille voi siksi noin vain sälyttää lisää kustannuksia.
 Ylilääkärin mielestä tällaisista tapauksista on mahdollista päästä eroon ainoastaan siten, että niihin tartutaan.
 – Olisi hyvä, että esimerkiksi potilasjärjestöt tarttuisivat tähän ja veisivät asiaa eteenpäin.
 Ylilääkäri Ilkka Salmen mielestä potilasjärjestöt voisivat tuoda esille osaoptimoinnin ongelmia. Antti Karhunen / Yle
 Löytykö ratkaisu sotesta ja maakuntahallinnosta?
 Happihoito on yksi esimerkki niin sanotusta osaoptimoinnista eli tilanteesta, jossa eri toimijat pyrkivät maksimoimaan oman toimintansa säästöt ottamatta huomioon kokonaiskustannuksia ja -hyötyjä.
 Ongelmaa on pohdittu myös valtionhallinnossa.  Monikanavarahoitusta pohtinut sosiaali- ja terveysministeriön työryhmä  otti esimerkiksi jo vuonna 2015 esille useita tilanteita, joissa yhdellä rahoituslähteellä on mahdollisuus siirtää kustannusvastuuta toiselle, vaikka se kokonaisuuden kannalta merkitsisi menojen lisääntymistä. Työryhmän yhtenä esimerkkinä oli valinta fysikaalisen hoidon ja lääkehoidon välillä: ensin mainitun kustantaa kunta, kun taas jälkimmäisen maksajana on asiakas, jolle Kela korvaa osan kustannuksista.
 Vastaavanlaisia osaoptimoinnin vaikutuksia on tuonut esille professori  Heikki Ruskoaho , joka selvitti sosiaali- ja terveysministeriön pyynnöstä  lääkekorvausjärjestelmän kehittämistä . Ruskoahon mukaan osaoptimointi voi asettaa potilaat eriarvoiseen asemaan lääkäristä, asuin- ja hoitopaikasta tai käytetystä hoidosta riippuen.
 Osa selvitysmiehen ajatuksista päätyi vuoden alussa julkistettuun  virkamiesten laatimaan muistioon , jossa esitetään maakunnille rahoitusvastuuta avoterveydenhuollon lääkehoidosta. Virkamiesten mielestä jo osittainen rahoitusvastuu kannustaisi maakuntia ottamaan nykyistä vahvemmin huomioon sekä lääkehoidon kustannukset että oman toiminnan vaikutukset julkiselle taloudelle aiheutuviin kokonaiskustannuksiin.
 Virkamiesten ajatukset saattavat saada kantavuutta, sillä sote-uudistus ja maakuntahallinto ovat osa tulevan hallituksen ohjelmaa.
 Sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö  Pasi Pohjola  korostaa, että uuden järjestelmän rahoitusratkaisu ei ole vielä tiedossa. Jos rahoittajana olisi maakuntahallinto, sillä olisi Pohjolan mukaan enemmän mielenkiintoa seurata myös sitä, miten hoito toteutuu.
 – Kun toiminnot ja rahoitus ovat yhden toimijan hyppysissä, se pystyy ohjaamaan kokonaisuutta helpommin, Pohjola toteaa.

Antero Leinosen happihoito maksaa 7000 euroa vuodessa – sairaanhoitopiiri maksattaa hoidon Kelalla ja potilaalla, koska niin voi tehdä


Summary: Konetyypin lentokielto maksaa yhtiöille miljardeja euroja.

Yhdysvaltojen ja Euroopan ilmailuviranomaisten erilainen suhtautuminen Boeing 737 Max -konetyypin lentokiellon kumoamiseen hämmentää lentoyhtiöitä ja matkustajia.
 Ethiopian Airlinesin toimitusjohtaja  Tewolde GebreMariam  sanoo, että ilmailuviranomaisten lisäksi myös lentoyhtiö jatkaa omia tutkimuksia onnettomuuden syistä.
 – Ethiopian Airlines on viimeinen lentoyhtiö, joka ottaa MAX-koneet uudelleen käyttöön lentokiellon jälkeen. Meidän on tehtävä paljon analyyseja ja arviointeja, ennen kuin voimme päättää käyttöönotosta, sanoo Tewolde GebreMariam.
 Tewolde GebreMariam Jari Tanskanen / Yle

 Yhtiön kone syöksyi maahan maaliskuussa 2019 pian Addis Ababasta nousun jälkeen, ja kaikki koneessa olleet 157 ihmistä saivat surmansa.
 – Olemme edelleen tiiviisti yhteydessä uhrien omaisiin, ja pyrimme antamaan kaiken sen avun mitä voimme, jatkaa GebreMariam.
 Toimitusjohtajan mukaan hämmennystä aiheuttaa eri mantereilla toimivien ilmailuviranomaisten erilainen suhtautuminen lentokiellon kumoamiseen. Euroopassa, Kanadassa, Singaporessa, Australiassa ja Kiinassa ilmailuviranomaiset vaativat vielä lisäselvityksiä, ennen kuin koneilla voidaan jälleen lentää kaupallisia lentoja.
 Sen sijaan Yhdysvalloissa toimivat lentoyhtiöt toivovat voivansa aloittaa liikennöinnin MAX-koneilla uudelleen maan sisäisillä reiteillä viimeistään elokuussa.
 – On erittäin vaikea perustella asiakkaille, miten konetyypillä on turvallista lentää tietyissä maanosissa, mutta muualla se ei ole turvallista, sanoi Lufthansan toimitusjohtaja  Carsten Spohr  kansainvälisen ilmakuljetusliiton IATA:n vuosikokouksessa Soulissa.
 – Ihmiset alkavat kyseenalaistaa ilmailuviranomaisten sääntelyä, joka on tähän asti edistänyt lentoturvallisuutta, pohti yhdysvaltalaisen halpalentoyhtiön JetBluen toimitusjohtaja  Robin Hayes.
 Lentoyhtiöille miljardien tappiot
 Boeing 737 MAX- konetyypin lentokielto näkyy lentoyhtiöiden alkuvuoden tuloksessa.
 Yhdysvaltalaisella Southwest Airlinesilla on yhteensä 34 MAX-konetta. Yhtiö laskee joutuneensa peruuttamaan yli 10 000 lentoa, ja tämän tulleen maksamaan yli 200 miljoonaa yhdysvaltain dollaria. Yhtiö on peruuttanut konetyypin lennot 5. elokuuta asti, mikä tarkoittaa käytännössä noin 160 lentoa päivässä.
 American Airlines laskee menetykseksi noin 350 miljoonaa yhdysvaltain dollaria, ja arvioi joutuvansa peruuttamaan elokuuhun mennessä lähes 15 000 lentoa. Yhtiö odottaa koneiden palaavan liikenteeseen 19. elokuuta mennessä.
 Euroopassa matkanjärjestäjä TUI arvioi viidentoista MAX –koneen lentokiellon tulevan maksamaan sille noin 200 miljoonaa euroa. Suuri osa tappioista syntyy vilkkaan kesän lomakauden peruutuksista ja korvaavista lennoista.
 Monet lentoyhtiöt, kuten Norwegian sekä aasialaiset Air China, China Eastern Airlines ja China Southern Airlines vaativat koneenvalmistaja Boeingilta korvauksia lentokiellon takia.
 Ethiopian Airlines jatkaa lentoja Boeingin koneilla
 Ethiopian Airlines jatkaa onnettomuudesta huolimatta yhteistyötä Boeingin kanssa.
 – Meillä on ollut täysi työ käsitellä onnettomuuden jälkeisiä tapahtumia, emmekä ole edes tutkineet muiden koneenvalmistajien tarjontaa, sanoo toimitusjohtaja Tewolde GebreMariam.
 Yhtiö ei kuitenkaan ota toistaiseksi vastaan tilaamiaan uusia MAX-koneita. Sen sijaan lennot jatkuvat Boeing 737-800 –konetyypillä.
 – Turma ei ole sanottavasti vaikuttanut matkustajamääriin, sillä Ethiopianilla on vahva brändi turvallisena lentoyhtiönä, jatkaa GebreMariam.
 Niinpä Ethiopian lisää tarjontaa kaukoreiteillä sitä mukaa, kun yhtiön tilaamat kymmenen Airbus A350 XWB-laajarunkokonetta tulevat sen käyttöön. Seuraavaksi alkavat suorat lennot Houstoniin Yhdysvalloissa, ja reittejä on tarkoitus avata Etiopiasta Kiinaan sekä Eurooppaan.

Ethiopian Airlines: ”Olemme viimeinen lentoyhtiö, joka ottaa Max-koneet uudelleen käyttöön”


Summary: Porissa ja Helsingissä on tehty aiempaa enemmän ilmoituksia rotista. Huolimaton jätehuolto kutsuu rotat ruokailemaan.

Tuholaistorjuja  Mikko Lähteenlahti  soitetaan rottajahtiin monta kertaa viikossa. Yhden kohteen torjunta vie noin kaksi viikkoa. Lähteenlahden mukaan rottien määrä on kasvussa Porin alueella.
 – Rotat levittäytyvät laajalle alueelle ravinnon perässä. Viime kesään verrattuna rottientorjuntatilauksien määrä on noussut huomattavasti, Lähteenlahti kertoo.
 Porin kaupungin terveysinsinöörin  Heidi Rosenbladin  mukaan kaupunki saa eri tuholaisista ilmoituksia viikoittain, mutta rottiin ja seinäluteisiin liittyviä yhteydenottoja tulee eniten. Ilmoitusten määrä on kasvanut aiemmista vuosista.
 – Rottia löytyy kaikkialta kaupungin alueelta, eikä pystytä erottelemaan yhtä ongelma-aluetta. Rotta kuuluu kaupunkiin, haluttiin tai ei, Rosenblad sanoo.
 Myös Helsingissä ilmoituksia on tullut kevään aikana enemmän kuin viime syksynä. Näin arvioi ympäristötarkastaja  Jukka Kiesi . Rottien kanssa tilanne kuitenkin elää jatkuvasti.
 – Voi olla, että rottiin kiinnitetään aiempaa enemmän huomiota, minkä takia myös ilmoituksia tulee enemmän. Rottia on tasaisesti ympäri kaupunkia, Kiesi kertoo.
 Tuholaistorjuja Mikko Lähteenlahti tarkistaa rotanloukkua Porissa. Katja Halinen / Yle
 Rotanmyrkyn puute turhauttaa
 Kuluttajat eivät ole saaneet ostaa rotanmyrkkyä viime elokuun jälkeen, sillä myrkky siirtyi lakimuutoksen takia vain ammattilaisten käyttöön.
 Tuholaistorjuntayritys Anticimexin tilastoista selviää, että samaan aikaan torjuntatilaukset lähtivät nousuun. Kasvua on tullut noin 80 prosenttia.
 – Siisteys, biojätteen käsittely ja umpinaiset roskakorit torjuvat rottia, sillä rotta viihtyy siellä, missä on ravintoa. Itse voi torjua niitä enää vain loukuilla, tuholaistorjuja Mikko Lähteenlahti sanoo.
 Helsingin kaupungin ympäristötarkastaja Jukka Kiesi kertoo, että ravinnon poistaminen on tehokkaampaa rottien torjuntaa kuin yksittäisten jyrsijöiden myrkyttäminen.
 – Turhautumista on ollut ilmassa myrkyn siirryttyä vain ammattilaisten käyttöön, mutta en osaa sanoa, onko sillä suoranaista vaikutusta ylipäätään tuholaistorjuntaan. Jos ravintoa on vähän, rotta lisääntyy myös vähemmän, Kiesi sanoo.
 Porissa maatalousmyymälän asiakkaat kyselevät edelleen rotanmyrkyn perään. Varsinkin syksyllä uusia kyselijöitä tulee päivittäin.
 – Asiakkaat ovat turhautuneita, kun myrkkyä ei voi ostaa enää kuka tahansa, Porin Hankkijan myyjä  Jorma Helminen  kertoo.
 Porin kaupungin terveysinsinööri Heidi Rosenbladin mukaan rotta on osa kaupunkilaiselämää. Katja Halinen / Yle
 Lintujen ruokkiminen ruokkii rottaa
 Yksi monista tavoista vaikuttaa rottakantaan on lintujen ruokkiminen. Maahan jäävä ruoka houkuttelee jyrsijöitä paikan päälle, jolloin myös rotta saa vatsansa täyteen.
 Porin kaupunki on tehnyt töitä ruokinnan lopettamiseksi jo muutaman vuoden ajan. Uusin keino oli pystyttää puistoalueille asiasta informoivia kylttejä.
 – Toivottavasti ihmiset ymmärtävät, että lintuja ruokkiessa ruokkii myös rottia. Mikä tahansa ruoka on ravintoa rotille, Porin kaupungin terveysinsinööri Heidi Rosenblad sanoo.
 Kaupunki on joutunut muutaman kerran puuttumaan lintujen ruokintaan. Pahimmassa tapauksessa ruokinnasta voi saada rapsut.
 Jos lintuja haluaa ruokkia, se on tehtävä Rosenbladin mukaan oikein: esimerkiksi lintulaudan ja talipallojen avulla. Tärkeintä on, ettei lintuja ruokita kesäaikana eikä ruoka päädy maahan.
 Helsingin ympäristötarkastaja Jukka Kiesi on Lähteenlahden kanssa samoilla linjoilla siinä, että lintujen ruokinnan vaikutus rottakantaan on marginaalinen.
 – Ruokintaa tekevät yksittäiset ihmiset. Vaikka linnut pudottavat ruokaa maahan lintulaudoilta, ruoan määrä on paljon pienempi verrattuna esimerkiksi täynnä olevaan jäteastiaan, jonka sisältöön rotta pääsee käsiksi, Kiesi vertaa.

Tuholaistorjuja hälytetään yhä useammin rottajahtiin – myrkkyjen siirtyminen vain ammattilaisten käyttöön turhauttaa kaupunkilaisia


Summary: Sudanin poliittisissa levottomuuksissa näyttää tapahtuneen käännekohta juuri ennen ramadanin päättymistä.

Sudanin pääkaupungissa Khartumissa on kuultu raskasta tulitusta maanantaiaamuna, päivä ennen muslimien paastokuukauden ramadanin päättymistä.
 Sudanin armeija on ampunut puolustusministeriön edustalla mieltä osoittavaan väkijoukkoon, silminnäkijät kertovat  tv-kanava Al Jazeeralle . Kanavan suorana välittämässä videokuvassa näkyy kadulla juoksevia sotilaita ja kuuluu kiivasta tulitusta.
 Armeija on ampunut myös kyynelkaasua ihmisiä kohti. Ainakin yksi ihminen on kuollut ja useita haavoittunut, Sudanin ammattiliittojen kattojärjestö kertoo Twitterissä.
 Sudanin armeija näyttää alkaneen hajottaa sudanilaisten siviilien mielenosoitusta, joka on jatkunut puolustusministeriön luona jo noin kahden kuukauden ajan.
 Huhtikuun alussa armeija pakotti 30 vuotta hallinneen presidentti  Omar al-Bashirin  eroamaan, mutta vaatimukset laajemmasta poliittisen järjestelmän muutoksesta ovat jatkuneet.
 Lisää aiheesta:
 Yle Sudanissa: Naisille presidentin ero ei riitä – seuraavaksi he haluavat murskata miesten ylivallan

Sudanin pääkaupungin kaduilla raskasta konekivääritulitusta: armeija yrittää hajottaa kauan jatkuneen mielenosoituksen väkivalloin


Summary: Videotallenteet avautuivat kaikille Yle Tunnuksen luoneille jo joulukuussa. Sisältöihin pääsee mobiililaitteilla.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yle Areenan sisältöjen käyttö helpottuu entisestään EU-maissa. Sisältöjä voi seurata kirjautumalla  Yle Tunnuksen  kautta.
 EU-alueella on ollut mahdollista seurata kaikkia videosisältöjä Areena-sovellusten kautta viime joulukuusta lähtien, jolloin Yle toteutti  EU:n siirrettävyysasetuksen . Nyt tarjonta laajenee, kun myös audiot ovat käytettävissä mobiilisovelluksissa.
 – Nyt kaikki Ylen sisällöt kulkevat suomalaisten mukana, myös matkoilla. Kovassa kasvussa olevien audioiden kuuntelukin on mahdollista EU-alueella, julkaisujohtaja Ismo Silvo sanoo.
 Sisällöt toimivat mobiililaitteilla Areenan  iOS-  ja  Android-sovellusten  uusimmissa versioissa, jotka ovat maksuttomasti ladattavissa valmistajien sovelluskaupoista.
 Yle
 Kaikkien Areenan ohjelmien käyttö selaimella vapautuu EU-alueella matkustavien suomalaisten käyttöön arviolta vuoden 2019 loppuun mennessä.
 Yle Areenan sisältöjä  voi edelleen käyttää myös ilman kirjautumista. Areenan audio- ja videosisällöistä yli 80 % on vapaasti käytettävissä kaikkialla maailmassa.
 Kuinka vahva kirjautuminen tehdään?
 Jotta Areena voi tarjota sisältöä EU-alueella, on käyttäjän kirjauduttava palveluun  Yle Tunnuksella  ja vahvistettava asuinpaikaksi Suomi. Tieto kotikunnasta haetaan Väestörekisterikeskukselta  Suomi.fi-palvelun kautta  joko pankkitunnusten, mobiilivarmenteen tai sähköisen henkilökortin avulla.
 Yle ei tallenna käyttäjän kotikuntaa, henkilöturvatunnusta tai muita tietoa. Kotipaikan tarkastaminen on tehtävä Tunnuksessa vain kerran.
 Yle Tunnus on Ylen oma ilmainen ja turvallinen tapa kirjautua Ylen palveluihin.
 Aiheesta aiemmin:
 Hyviä uutisia matkailijoille: Yle Areenaa voi katsoa nyt koko EU-alueella

Yle Areenan palvelut laajenevat EU-alueella – nyt myös audioiden kuuntelu mahdollistuu


Summary: Raide-Jokerin rakennustyöt muun muassa sulkevat teitä pääkaupunkiseudulla. Pikaratikan on tarkoitus olla käytössä vuonna 2024.

Tällä viikolla alkavat Raide-Jokerin rakennustyöt aiheuttavat monia muutoksia liikennejärjestelyihin Helsingissä ja Espoossa.
 Syynä on se, että tulevan raitiovaunulinjan reitillä olevia teitä valmistellaan kiskojen asennusta varten. Alkuvaiheessa työt ovat pääosin johtojen ja kaapeleiden siirtoa sekä teiden muokkausta.
 Mikä Raide-Jokeri? Ensimmäinen Jokerilinja, nykyinen 550-bussi, korvataan raitiovaunulla. Linjan rakentaminen hyväksyttiin lopullisesti Helsingin ja Espoon kaupunginvaltuustoissa tänä keväänä. Reitille suunniteltiin raitiovaunua alun perin jo vuonna 1990. Reitin liikennöinti aloitettiin kuitenkin kustannussyistä 550-bussilinjana vuonna 2003. 550 on HSL-alueen vilkkaimmin liikennöity bussilinja, jonka kapasiteetin rajat ovat tulleet vastaan. Raide-Jokeri mahdollistaa asuntojen ja työpaikkojen rakentamisen varsinkin pysäkkialueille. Raide-Jokerilla arvioidaan vuonna 2030 olevan 93 000 matkustajaa päivässä.
 Uuden pitkän raitiotien rakentaminen vaatii kärsivällisyyttä reitin varren asukkailta. Raide-Jokerin liikennejärjestelyvastaava  Joonas-Petteri Kallonen  kehottaa reitin lähellä asuvia tutustumaan  tuleviin liikennejärjestelyihin .
 – Kannattaa varata matkaan normaalia enemmän aikaa ja tutustua liikennejärjestelyihin esimerkiksi meidän tulevassa karttapalvelussa jo etukäteen. Reitin ruuhkaisimpia paikkoja kannattaa välttää mahdollisuuksien mukaan.
 Poikkeuksia on luvassa myös 550-bussin reittiin, mutta bussien määrää on lisätty, jotta poikkeukset eivät vaikuttaisi aikatauluihin.
 Lue, kuinka Raide-Jokerin hinta-arvio nousi yli 380 miljoonaan euroon.
 Pikaraitiotietä varten rakennettavat suuret sillat tulevat Lahdenväylän, Turunväylän, Kehä I:n ja Vantaanjoen yli. Lisäksi Pajamäkeen louhitaan radalle täysin uusi kalliotunneli. Yle Uutisgrafiikka
 Työmaat on myös pyritty ajoittamaan niin, ettei bussireitteihin isosti vaikuttavia järjestelyjä olisi samaan aikaan käynnissä liian monia. Tietyöt pidentävät Kallosen mukaan matka-aikoja muutamilla minuuteilla.
 Näin Raide-Jokerin suunnittelijat arvioivat hankkeen haastetta viime vuonna: "Jopa vaikeampi rakentaa kuin länsimetro"
 Itäkeskuksessa isoja muutoksia Varikkotiellä
 Varikkotien työmaa kartalla. Seppo Suvela / Yle
 Varikkotien valmistelevat työt alkavat heti tänään maanantaina, ja se suljetaan autoliikenteeltä maanantaina 17. kesäkuuta alkaen Kajaaninlinnantien ja Viilarintien välillä. Tietä kulkevat bussit 550, 58, 80, 92 ja 92N siirtyvät poikkeusreitille, joka kulkee Itäväylän kautta.
 Bussit 92 ja 92N kiertävät Viilarintien kautta ja jättävät ajamatta Ratasmyllyntien osuuden. Poikkeusjärjestelyt kestävät syyskuuhun 2022 asti.
 Pitäjänmäessä ja Pajamäessä alkavat isot työmaat
 Länsi-Helsingissä Pitäjänmäessä tehdään kaistajärjestelyjä Pajamäentien risteykseen ja poistetaan joitakin kääntyville autoille erikseen varattuja kaistoja.
 Tämä voi arvion mukaan hidastaa tiellä suoraan kulkevaa liikennettä. Esimerkiksi Pajamäentien bussipysäkit siirtyvät hieman työmaiden tieltä ja Pitäjänmäentien idän suuntaan kulkevan puolen kevyen liikenteen väylä on suljettu tästä kohtaa työmaiden aikana.
 Maunulassa ja Oulunkylässä suljetaan teitä
 Pirkkolantie on suljettu autoliikenteeltä välillä Metsäpurontie–Maunulantie.
 Myös Pirjontie Maunulassa suljetaan autoilta kesäkuussa ja korvaava reitti on Pakilantien ja Metsäpurontien kautta. Pirjontiellä säilyy kevyen liikenteen väylä kadun eteläpuolella. Töiden arvioidaan kestävän loppusyksyyn 2020.
 Veräjä Oulunkylässä suljetaan kokonaan liikenteeltä maanantaina 3. kesäkuuta alkaen vesijohdon ja viemärilinjan rakentamista valmistelevien töiden takia. Veräjä säilyy autoilta suljettuna arviolta vuoden 2019 loppuun.
 Norrtäljentie suljetaan autoilta maanantaina 17. kesäkuuta alkaen ja 550-linja siirtyy kulkemaan Siltavoudintien kautta.
 Myös Pihlajamäessä ja Viikissä on luvassa pieniä muutoksia tiejärjestelyihin.
 Raide-Jokerin rakentamisen vilkkain vaihe vasta 2020–2021
 Nyt alkavien tietöiden lisäksi Raide-Jokerin rakentamiseen kuuluu useita muitakin merkittäviä tietöitä lähivuosina.
 Raide-Jokerin vaatimat tietyöt aloitetaan vaiheittain 25 kilometrin mittaisen reitin varrella. Seppo Suvela / Yle
 Suurimpia projekteja ovat ainakin elokuussa alkava Impilahden sillan rakentaminen, Huopalahden tunnelin sulkeminen ja Viilarintiellä elokuussa alkavat työt. Huopalahden tunnelin sulkeminen siirtää 550:n poikkeusreitille Vihdintielle.
 Raitiovaunun liikennöinnin pitäisi alkaa vuonna 2024. Hinta-arvio koko projektille on runsaat 380 miljoonaa euroa.
 Lue lisää:
 Lintuharrastajat: Raide-Jokerin hakkuut uhkaavat pesintärauhaa – "Tähän aikaan pienessäkin metsikössä on lintujen pesiä"

Suomen pisimmän raitiolinjan rakentaminen käynnistyy tänään – Katso tästä, mihin pahimmat liikennesumput syntyvät


Summary: Mustavalkoisuus sopii paremmin vaatteisiin kuin aatteisiin, kirjoittaa kirjailija Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Pitkin vuotta on ollut puhetta näistä sannoista (ne on aina sannoja), jotka ovat lähteneet Isisin mukaan ja kun kaikki kusi,  olisivat tulossa takaisin Eurooppaan , josta lähtivät. No, ymmärtäähän sen.
 Mutta sitä en voi ymmärtää, miksi kukaan lähtee moiseen vapaaehtoisesti. Kun tietää, että siellä odottaa parhaassa tapauksessa elämä täysin sorrettuna, vailla ihmisoikeuksia ja jäätelöä. Keskellä murhaamista ja kidutusta ja kaikkea kamalaa.
 Ja jos sitten asiat menevät tosissaan päin helvettiä, toisin sanoen se ihana kalifaatti on tehty parhaiden suomalaisten rakentamiskäytänteiden mukaan eli ei pysy pystyssä, niin sitten palkkana on kuolema tai tsägällä elämä jollain hirveällä pakolaisleirillä.
 Ja tuollaiseen lähtee vapaaehtoisesti jostain Suomesta tai Englannista tai Saksasta, jossa suurin ongelma on jos marmeladi loppuu ja kaupat ovat kiinni. Eikä ne ees oo ikinä kiinni!
 Mielenkiintoista on myös, että kun miehet tekevät vastaavaa, ei kukaan kauheasti ihmettele: Miehet nyt vain ovat niin pällejä että semmoista se on. Mutta että naisetkin! Pitäisikö tästä minnacanth -päissään vetää johtopäätös että ihmiset, naisetkin, ovat ihan tasa-arvoisesti pönttöjä?
 Tiedän tarkkaan, mitä vierastan  eniten tässä Sanna-casessa. Fanaattisuutta. Sataprosenttista uskoa siihen, että minä olen oikeassa ja että nyt tässä ollaan tekemässä jotain hienoa. Fanaattisuus on päivän sana, siihen törmää vähän joka käänteessä, joskin täytyy myöntää, että Isisiin liittyminen on kyllä jo kohtuullisen haperopäinen suoritus.
 Fanaattisesta uskonnollisuudesta kumpuaa kaikenlaista pöllöyttä, kuten vaikka Isisin maailmankuva.
 Fanaattisuus on peljättävä vastustaja, koska kaikki fanaattisuus ei ole vaarallista. Jos on esimerkiksi fanaattinen pesäpallofani, niin se on tietenkin surullista läheisten kannalta, mutta ei se vaarallista ole. Kuitenkin se, mikä alkaa olla liiaksi hulluuden puolella, on häilyvää: Onko vaikka syvä uskonnollisuus sellaista? Fanaattisesta uskonnollisuudesta kumpuaa kaikenlaista pöllöyttä, kuten vaikka Isisin maailmankuva. Toisaalta suuri osa syvästi uskovista on kelpo kansalaisia ja vieläpä kunnon veronmaksajia.
 Ja onhan niitä muitakin: Miten pitäisi suhtautua radikaaleihin ympäristöaktivisteihin? Natsihihhuleihin? Vasemmistohihhuleihin? Konmarittajiin? Paleodieetillä oleviin? Ihmisiin jotka uskovat että rokotukset ovat pahasta? Verenpaine nousee kun ajatteleekin.
 Pohdimme kaverin kanssa , mikä siinä on, kun emme oikein tunne oloamme kotoisaksi nykyään, kun kaupan maitohyllylläkin saa olla varovainen, ettei loukkaa vähemmistöjä. Tai jos pitäisi lomaa, ei voisi kertoa siitä kenellekään koska lentäminen on kauheaa.
 Syyksi keksimme sen, että kuulumme ironiasukupolveen. Olen syntynyt 70-luvun alussa eikä minun sukupolveni ole ikinä ollut poliittisesti aktiivinen. Meille kaikki on ollut enemmän tai vähemmän montypythonia. Asioita ei ole otettu erityisen vakavasti ja jos joku minun nuoruudessani alkoi suu vaahdossa höpöttää politiikkajuttuja, vaihdoimme pöytää.
 Ei se pelkästään hyvä asia ole, myönnän, mutta on se parempi kuin tämä somen meille lahjoittama maailma, jossa saarnataan milloin mistäkin maailmanlopusta tai pahoitetaan mieli jokaisesta pienestä hiekanmurusesta, joka elämässä tulee vastaan ikään kuin juuri minun loukattu mimosakokemukseni olisi jotenkin erityisen tärkeä.
 Ei ole.
 Fanaattisuus on aina mustavalkoista . Uskoa siihen, että itse on varmasti oikeassa ja muut varmasti väärässä. Ja koska elämme minäminä -maailmassa, ei liene ihme, että nykyään melkein kaikki ovat varmasti oikeassa.
 Siinä sopassa ääliöindividualismi kohtaa yhteisöllisyyden ja lopputuloksena on fanaattisia aikuisia vauvoja jotka huutavat, että maailman täytyy muuttua, koska se ei ole sellainen kuin minä haluan.
 Kun tähän itsekeskeisyyteen ynnätään lisääntynyt yhteiskunnallinen aktiivisuus – liittyy se sitten ilmastonmuutokseen, tasa-arvoon, ruokaan, polkupyöräilyyn tai vaikka maahanmuuttoon – tästä syntyy perin sekava soppa. Siinä sopassa ääliöindividualismi kohtaa yhteisöllisyyden ja lopputuloksena on fanaattisia aikuisia vauvoja jotka huutavat, että maailman täytyy muuttua, koska se ei ole sellainen kuin minä haluan ja että kaikki jotka eivät tajua tätä ovat väärässä.
 Ei se niinkään ole.
 Ydinvoimaesimerkki valaiskoon ajatustani: Siitä ei ole kauan kun ydinvoima oli suurin piirtein saatanasta seuraava. Nyt Olkiluoto III olisi kutakuinkin ekoteko jos se vain joskus saataisiin valmiiksi. Siinä on pähkinänkuoressa se, miten kannattaa suhtautua mustavalkoisuuteen: sitä ei ole, paitsi seeproissa (okei, pingviinit).
  Jos tekee mieli oksentaa, kannattaa mennä vessaan eikä someen.
 Ehdottaisin, että meidän kaikkien  pitäisi rauhoittua, hengittää syvään ja koettaa olla vähemmän oikeassa. Tässä muistilista, jota seuraamalla voi välttää joitain karikoita:
 1. Ei kannata liittyä Isisiin, vaikka se tuntuisi kuinka hyvältä idealta.
 2. Jos joku on esimerkiksi vegaani, niin älä hermostu, se on hänen asiansa. Sama pätee seksuaalisiin vähemmistöihin sekä enemmistöihin.
 3. Jos joku haluaa mielipidettä saamelaisiin liittyvissä asioissa, juokse karkuun.
 4. Jos joku haluaa elää kuluttamatta kovin paljon luontoa, sirottelee tuhkaa päälleen ja ottaa suihkunsa kylminä, niin fine; siitä ei seuraa että sinun tarvitsee.
 5. Jos tekee mieli huutaa, kannattaa mennä jääkiekko-otteluun. Vastaavasti jos tekee mieli oksentaa, kannattaa mennä vessaan eikä someen.
 6. Ja ennen kaikkea: jos uskoo että juuri minä olen täydellisen oikeassa, kannattaa tarkastaa ceeveestä onko erehtymätön matemaatikko. Matematiikka on nimittäin sellaista, jossa asiat ovat yleensä mustavalkoisia eli pelkästään oikein tai väärin. Eivätkä ne siinäkään aina ole.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Aiheesta voi keskustella 03.06. ko 16.00 asti.

Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä


Summary: Suomessa on suunnitteilla tai rakenteilla yhdeksän uutta psykiatrista sairaalaa. Osa kamppailee yhä vanhoisa tiloissa, koska psykiatristen sairaaloiden edellinen rakennusbuumi oli 1900-luvun alussa.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Kannettavasta tietokoneesta kajahtaa raskas metallimusiikki. Samaan aikaan telkkarista kajahtaa Emmerdalen tunnussävel. Pari ihmistä on juuttunut television ääreen oleskelutilassa. Ohi kävelee mies tupakka huulessa.
 Tunnelma on pysähtynyt, mutta samaan aikaan levoton.
 – Psykiatrinen osastomme kaipaa vähän päivitystä, toteaa palveluesimies  Vesa Piikki  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä.
 Yhdessä huoneessa asuu kaksi tai kolme potilasta.
 Koko osastolla on yksi suihku, vessoja on kolme. Myös hygieniatilojen vähyys on ongelma.
 Etelä-Karjalan keskussairaalassa on kaksi psykiatrista osastoa. Molemmissa potilaspaikkoja on 13–14, mutta välillä potilaita on silti 20.
 Lappeenrannassa sijaitsevat osastot eivät ole vanhoja. Ne rakennettiin 2000-luvulla, mutta tilat eivät vastaa enää tämän päivän standardeja.
 Potilashuoneessa on kolme sänkyä.  Mikko Savolainen / Yle
 "Sain huonekaveriksi todella rasittavan pakkomielteisen naisen"
 Itäsuomalainen  Jenni , 35, on kokenut 20 vuoden aikana useita osastojaksoja kolmessa eri hoitoyksikössä. Pisimmillään hän ollut viisi kuukautta putkeen hoidossa. Lyhin jakso on ollut muutamia päiviä. Jenni kertoo, että huonekaverit kuormittavat jaksamista ja oma rauha olisi tärkeää paranemisen kannalta.
 – Kerran sain huonekaveriksi todella rasittavan pakkomielteisen naisen. Ärsyynnyin ihan suunnattomasti hänen jatkuvista kyselyistään. Silloin sain vaihtaa huonetta. Yleensä on pitänyt vain kestää, vaikka samassa huoneessa olisi ties millainen potilas, kuvailee Jenni.
 Yhteiset wc- ja suihkutilat tuottivat suuria ongelmia, koska vessaan oli aina jonoa.
 – Viereisen huoneen iäkäs nainen viipyi vessassa ihan kohtuuttoman pitkään. Tämä kiristi minun hermojani, kun olin silloin muutenkin altis ärsykkeille, Jenni kertoo.
 Jenni ei esiinny jutussa omalla nimellään aiheen arkaluontoisuuden takia.
 Omaa rauhaa löytyy eristyshuoneesta
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin psykiatrisella osastolla rauhalliset tilat ovat vähissä.
 Yksi eristyshuone on muokattu hieman viihtyisemmäksi. Seinät on maalattu siniseksi ja eteiseen tuotu kirjoja. Tilassa on tavallinen sänky, jonka vieressä on pieni pöytäryhmä. Potilaat tulevat tänne, jos he kaipaavat rauhaa hälinäiseltä osastolta.
 – Kyllä potilaat varmasti kärsivät siitä, että on levotonta silloin, kun itse kaipaa rauhaa, sanoo psykiatrisen osaston esimies Vesa Piikki Eksotesta.
 Rentoutumishuoneeksi tehty vanha eristyshuone on tyhjää parempi.
 – Ollaan pystytty yksi pieni tila tarjoamaan, jossa on rauhaa. Jos yleisissä tiloissa on levotonta tai huonekaverit eivät anna rauhaa, on edes jokin vaihtoehto, Piikki ynnää.
 Monilla osastoilla hoidossa olleen Jennin mukaan yhteiset tilat ovat olleet suunnilleen samanlaisia joka osastolla.  Mikko Savolainen / Yle
 Potilaskaverit vaikuttavat toipumiseen
 Lappeenrannan yksikössä kaikkia mielenterveysongelmia hoidetaan samalla osastolla. Potilaiden ikähaitari on 18–99 vuotta. Monella psykiatrisella osastolla hoidossa olleen Jennin mukaan viihtyvyyteen vaikuttaa se, millaisia potilaskaverit ovat.
 – Jos joukossa sattuu olemaan yksikin maaninen tai muusta syystä levoton potilas, koko osasto muuttuu levottomaksi. Se näkyy erityisesti yhteisissä aamu- ja iltaryhmissä.
 Jenni kertoo, että jotkut potilaat voivat olla pelottavia. Hänen mielestään ahdistus voi lisääntyä parempivointisella potilaalla, jos huonekavereiksi päätyvät esimerkiksi psykoosissa oleva ja työuupumuksesta kärsivä ihminen.
 Osastolla voi olla hauskaakin, jos kasassa on mukava potilasporukka.
 – Monesti on naurettu ihan vatsat kippurassa. Se on tuonut vauhtia toipumiseen.
 Lepositeet koristavat karun eristyshuoneen sängyn reunoja. Mikko Savolainen / Yle
 Lepositeissä olevalla ei ole yhteyttä hoitajiin
 Eristyshuone on karu. Harmahtavan ikkunalasin takana näkyy kalterit. Keskellä pikkuhuonetta on sänky, jonka laidoissa on kiinni lepositeet.
 – Faktahan on, että eristyshuoneet ovat hyvin putkamaisia, Vesa Piikki kuvailee.
 Eristyshuoneeseen voi joutua, jos koetaan, että potilas on vaaraksi itselleen tai toisille.
 Osaston esimies Piikki katsoo tilaa ja sanoo, että eristyshuoneesta taitaa tulla sanomista seuraavalla aluehallintoviraston tarkastuskäynnillä. Hän viittaa muun muassa keskusteluyhteyteen, joka pitäisi olla saatavilla huoneessa potilaan ja hoitajan välillä.
 – Huoneessa ei ole riittäviä mahdollisuuksia yhteydenpitoon tai ei ainakaan siinä mittakaavassa, jossa niiden pitäisi laadullisesti tänä päivänä olla.
 Kun potilas joutuu eristyshuoneeseen, pitää hoitohenkilökunnan tarkkailla häntä koko ajan. Se tapahtuu pienen ovessa olevan ikkunaruudun läpi. Eristyshuoneen visiitti voi kestää tunteja. Saman ajan hoitajan pitää seistä ikkunan takana ja tarkkailla potilasta.
 Lisäksi vessa pitää olla eristyshuoneessa olevan potilaan saatavilla, mutta vessa sijaitsee lukitun eristyshuoneen oven takana.
 Psykiatristen sairaalojen rakennusbuumi
 Valtaosa mielisairaaloista on rakennettu 1900-luvun alussa. Nyt käynnissä on jälleen rakentamisbuumi. Seuraavan kymmenen vuoden aikana on nousemassa yhdeksän uutta psykiatrista sairaalaa. Uusia psykiatrisia tiloja on suunnitteilla ja rakenteilla ainakin Kajaaniin, Tampereelle, Jyväskylään ja Turkuun.
 Turussa on kuunneltu potilaita asiantuntijoina uutta psykiatrista sairaalaa suunniteltaessa. Sairaalan on tarkoitus valmistua vuonna 2023.
 – Tavoitteena on, että Turussa olisi tuolloin yksi Euroopan hienoimmista sairaaloista, sanoo hankkeen projektipäällikkö  Pekka Makkonen  Turun yliopistollisesta keskussairaalasta.
 Uppsalan psykiatrisessa sairaalasta otetaan mallia tulevaan Turun sairaalaan.  Pekka Makkonen / Tyks
 Turun uusi psykiatrinen sairaala on tulossa keskeiselle paikalle Kupittaan aseman viereen. Makkonen kertoo, että metsämielisairaaloiden aika on ohi. Turkuun valmistuva sairaala on Suomen ensimmäinen keskeisellä paikalla oleva psykiatrinen sairaala.
 Mallia on haettu Pohjoismaista ja Hollannista. Erityisen mieltynyt Makkonen on Uppsalan psykiatriseen sairaalaan, joka on toiminut mallina uudelle Turun sairaalalle. Ruotsalaissairaalan yhteydessä on muun muassa ravintola, kirjasto ja luentosali.
 – Se luo avoimuuden ja vähentää mielenterveyden ongelmien stigmaa, Makkonen kuvailee.
 Turun sairaalan yhteyteen on suunniteltu muun muassa postin ja Kelan toimipistettä sekä avointa kirjastoa.
 – Sitten kun sairaala on valmis ja istun aulassa, niin en tiedä onko viereinen ihminen potilas, lääkäri, hoitaja vai joku, joka on muuten vaan käymässä siellä. Näin aulaan kävelevä ihminen ei saa heti mielisairaan leimaa, Makkonen jatkaa.
 Lisäksi omaiset pystyvät yöpymään Turun uudessa psykiatrisessa sairaalassa.
 Uppsalan uusi psykiatrinen sairaala valmistui vuonna 2015. Sairaalan yhteydessä on kirjasto ja ravintola. Uppsalan sairaalasta on otettu mallia Turun vuonna 2023 valmistuvaan psykiatriseen sairaalaan. Pekka Makkonen / Tyks
 "Tämä oli ehdottomasti paras hoitojaksoni ikinä"
 Jenni on myös ollut nykyaikaisissa tiloissa hoidossa, joissa on omat huoneet.
 – Nyt täällä on avattu ihan uusi vastaremontoitu osasto, joka on ihan luksusta yhden hengen huoneineen ja omine suihkuineen.
 Nainen kertoo, että osastojaksoillaan hän ei ole viihtynyt ulkona. Yksi sairaala kuitenkin innosti ulkoilemaan.
 – Siellä oli metsä ihan vieressä. Metsä oli täynnä pitkiä polkuja, joita oli ihanaa kävellä yksin rauhassa tai hoitajan kanssa jutellen. Tällä hoitojaksolla sain myös pudotettua painoani, koska liikuin niin paljon. Tämä oli ehdottomasti paras hoitojaksoni ikinä, Jenni kuvailee.
 Hän toivoo, että potilaiden lapset huomioitaisiin paremmin osastoilla.
 – Potilaiden lapsia ei ole huomioitu ollenkaan. Niin ulkona kuin sisälläkin voisi olla lapsille leluja ja muuta tekemistä.
 Hoitajat seuraavat osaston ja sen ulkopuolen tapahtumia muun muassa valvontakameroiden avulla. Mikko Savolainen / Yle
 "Palvelua käyttävät ovat hirveän vähään tyytyväisiä"
 Kehnokuntoisen psykiatrisen osaston kylkeen Lappeenrannassa nousi viime vuonna uusi keskussairaala. Psykiatriselta osastolla ymmärretään, ettei rahaa riitä kaikkeen.
 – Nämä on elämän realiteetteja, ettei kaikkea voida rakentaa yhtä aikaa, toteaa Vesa Piikki.
 Osaston esimies Piikki ei ole perin toiveikas parempien tilojen saamisen suhteen. Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkosen  mukaan akuuttia tarvetta uusille tiloille ei ole.
 – Työntekijät ovat olleet tyytyväisiä tiloihin. Kyllähän niissä voi vielä toimia, toimitusjohtaja sanoo.
 Mielenterveyspotilaat pitävät harvoin meteliä toiveistaan.
 – Kyllähän meidän palvelua käyttävät ovat hirveän vähään tyytyväisiä. Meidän asiakaskunta ei ole kaikkein äänekkäin ja vaativin ryhmä, ynnää Piikki.

Suljetun osaston karut olot – potilaiden haettava rauhaa vanhasta eristyshuoneesta


Summary: Kreikan pääministeri Alexis Tsiprasin vasemmistolaisen Syriza-puolueen tappio EU-vaaleissa johtaa maassa ennenaikaisiin vaaleihin 7. heinäkuuta.

ATEENA  Kreikkaa viimeiset neljä ja puoli vuotta johtanut pääministeri  Alexis Tsipras  ja vasemmistolainen Syriza-puolue kokivat EU-vaaleissa murskatappion keskustaoikeistolaiselle pääoppositiopuolueelle Uudelle demokratialle.
 Syriza kärsi pahoja tappioita myös eilen järjestettyjen alue- ja paikallisvaalien toisella kierroksella. Puolue hävisi yhtä lukuun ottamatta kaikissa lääneissä ja pormestarin paikan suurimmissa kaupungeissa.
 Parlamenttivaalit on määrä järjestää 7. heinäkuuta.
 Yle kysyi kreikkalaisen mielipidemittausyhtiö MRB:n politiikan tutkijalta  Tasos Velissaridisilta , mitkä viisi asiaa määrittävät vaalien tulosta.
 1. EU-vaalituloksen vaikutus äänestyskäyttäytymiseen
 Syriza menetti vuoden 2015 parlamenttivaalien äänestäjistään eurovaaleissa noin 20 prosenttia.
 Osa äänesti muita puolueita, osa jätti protestiksi äänestämättä kokonaan.
 Äänestyslaimeus parlamenttivaaleissa vaikeuttaisi Syrizan yritystä kuroa yli yhdeksän prosenttiyksikön eroa Uuteen demokratiaan.
 – Iso ero voi joko innostaa keskustaoikeiston kannattajia entisestään tai saada ihmiset toisiin ajatuksiin ja palaamaan Syrizaan. Ei siksi, että he uskoisivat vasemmiston voittavan, vaan vastapainoksi Uuden demokratian mahdollista suurta voittoa vastaan, Tasos Velissaridis sanoo.
 Politiikan tutkijan Tasos Velissaridisin mukaan kuukaudessa tulisi tapahtua mullistuksia, että vasemmistolainen Syriza yltäisi parlamenttivaalien voittoon. Sara Saure
 Tärkeä äänestyskäyttäytymistä määrittävä tekijä on se, että eurovaalien liki 34 prosentin tuloksellaan Uusi demokratia on lähellä hallituksen muodostamista yksin.
 Velissaridis pitääkin kiinnostavana, miten hallitusyhteistyölle myönteisen, kolmantena olevan sosiaalidemokraattisen Kinal-puolueen kannattajat menettelevät vaaleissa.
 2. Kannattajakunnan muodostaminen Syrizan haasteena
 Talouskriisin puhtaasti synnyttämä Syriza on puolueena Uutta demokratiaa huomattavasti nuorempi.
 Syriza ei siis ole onnistunut muodostamaan vielä tasaista äänestäjäkuntaa.
 Puolue nousi valtaan aikana, jolloin ei ollut varaa varmistella laajaa kannattajapohjaa etuisuuksin, kuten Uusi demokratia ja sosialistinen Pasok tekivät aikanaan.
 – Syriza sai silti alle 30 000 jäsenellään äänisaaliiksi viime parlamenttivaaleissa 35 prosenttia, kun taas Uusi demokratia jäi huonompaan tulokseen moninkertaisesti suuremmalla jäsenmäärällä, Velissaridis huomauttaa.
 Politiikan tutkija kertoo, että juurten puuttuminen paikallisista yhteisöistä vaikeuttaa Syrizaa myös edustajavalinnoissa.
 – Avainkysymys parlamenttivaaleissa on, miten Uusi demokratia ja Syriza saavat puolueväen ryhmittymään ympärilleen. Uusi demokratia onnistui siinä todella hyvin EU-vaaleissa. Syrizalla on nyt töitä edistyksellisen vasemmiston ja keskustavasemmiston rintaman lujittamisessa.
 3. Syrizan lähentyminen keskiluokkaan
 Alkuperäisestä radikaalista vasemmistoideologiastaan huolimatta Syriza puhutteli keskiluokkaa ja nousi valtaan huomattavalla osalla heidän ääniään.
 Vuonna 2015 noin 30 prosenttia kreikkalaisista oli kuitenkin talouskriisissä keskiluokkaa huonommassa asemassa, ilman auttavintakaan toimeentuloa.
 – Syrizan oli kamppailtava, tukeako niitä, jotka ovat välittömässä vaarassa pudota rotkoon vai jotenkuten toimeentulevia.
 Keskiluokka jäi kakkoseksi ja kärsi etenkin kolmannen lainaohjelman tuomasta kovasta verotuksesta.
 – Eurovaalien jälkeen Syriza joutui myöntämään menettäneensä keskiluokan. Uusi demokratia -puolueen äänisaalis oli suurempi kaikissa ikäluokissa ja ammatinharjoittajissa, työttömiä lukuunottamatta, vaikka osa hallituksen lisähelpotuksista kohdistui puhtaasti keskiluokkaan.
 – Syrizan tukitoimet lähellä EU-vaaleja otettiin äänten ostamisena. Nyt vasemmiston on lähestyttävä pettynyttä väestönosaa uudelleen, Velissaridis toteaa.
 4. Vaaliohjelmien vakuuttavuus
 Mielipidetutkimukset muutamalta viime vuodelta osoittavat, että kreikkalaiset haluavat maahan myrskyjen jälkeen tasapainoa ja talouskasvua.
 Orastavaan kasvuun jo lähtenyt talous ei ole ehtinyt vielä näkyä kreikkalaisten kukkaroissa, sillä lainaohjelman päättymisestä on vasta vajaa vuosi.
 – Uusi demokratia korostaa vaaliohjelmassaan juuri kasvua ja työpaikkojen lisäämistä investointeja tehostamalla.
  Ateenalaisia eilen vaalihuoneistolla äänestämässä uudesta pormestarista ja lääninjohtajasta. Voittajat tulivat keskustaoikeistosta. Sara Saure
 Keskustaoikeisto ei lupaile kreikkalaisille lisähelpotuksia.
 – Jos Uusi demokratia kuvittelee välttyvänsä tukitoimilta, koska ei niitä lupaakaan, se tekee virheen. Kansalaiset odottavat helpotusta arkeensa, Velissaridis muistuttaa.
 Myös Syriza tähtää neljänä seuraavana vuonna tuottavuuden ja työpaikkojen lisäämiseen sekä palkkojen ja työolojen parantamiseen.
 – Tavoite on viisas, sillä vasemmiston EU-vaalimotto "Yhteiskunnan enemmistön hyväksi vai taloudellisen eliitin puolella?" ei enää toimi Uuden demokratian napattua eurovaaleissa enemmistön taakseen, arvioi Velissaridis.
 – Molempien puolueiden on nyt vain avattava aikeitaan yksityiskohtaisemmin.
 5. Pääministeri Tsiprasin profiilin muutos
 EU-vaalien tulos oli kova isku etenkin pääministeri Alexis Tsiprasille, joka oli ottanut Syrizan vaalikampanjan pitkälti harteilleen.
 Tsiprasin uhkakuva on olla neljäs lainaohjelmien noudattamiseen kaatuva pääministeri.
 Hän on silti talouskriisin aikana pitkäaikaisin pääministeri. Tsipras on selättänyt jo yhdet enneaikaiset vaalit, kansanäänestyksen ja viisi hallituksen luottamusäänestystä.
 – Virheet lankeavat totta kai myös pääministerille, mutta häntä ei kyseenalaisteta. Tsipras on valtava poliittinen pääoma vasemmistolle ja vastaa jopa 90 prosenttia Syrizasta, Velissaridis arvioi.
 Profiilin muutos olisi silti paikallaan.
 – Viime aikoina Tsiprasin puheissa on ollut liikaa kiivautta, joka selittyy osin Syrizan vastakkainasettelulla Uutta demokratiaa kannattavaa järjestelmää vastaan.
 Tasos Velissaridis näkee, että pääministerin linjaukset kaipaavat pehmennystä ja myönteisyyttä.
 – Ja sitä alkuaikojen tyyntä voimaa.

Kreikkalaiset kaipaavat vakautta ja talouskasvua kurjien vuosien jälkeen – viisi poimintaa Kreikan valmistautumisesta ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin


Summary: Varuskunnan kaltainen suljettu yhteisö voi olla kiusatuksi joutuneelle erityisen vaikea paikka, sanoo psykologi Satu Kaski.

Puolustusvoimissa tapahtunut simputus ja muu epäasiallinen käyttäytyminen on ollut otsikoissa viime kuukausina. Kiusaamista, pahoinpitelyä ja esimiesaseman väärinkäyttöä on tapahtunut tai epäillään tapahtuneen muun muassa  Uudenmaan prikaatissa  sekä  Satakunnan  ja  Karjalan  lennostoissa.
 Vuonna 2017 tehdyn varusmiesten  tasa-arvotutkimuksen  mukaan lähes joka toinen nainen ja viidennes miehistä oli kohdannut palveluksensa aikana kiusaamista ja eriarvoista kohtelua.
 Tapausten määrä on laskusuunnassa, sillä vuonna 2011 kiusaamista oli kokenut yli puolet naisista ja kolmannes miehistä.
 – Kiusaamista ja epäasiallista käyttäytymistä tapahtuu edelleen liikaa, toteaa sosiaalipäällikkö  Hannu Maijanen  puolustusvoimien pääesikunnasta.
 Vajaa puolet naisista ja joka viides mies kokee varusmiespalveluksessa kiusaamista tai eriarvoista kohtelua.  Antti Eintola / Yle
 Simputus voi jatkua salassa pitkään
 Vaikka kiusaaminen on vähentynyt, ovat tapaukset entistä rankempia, sanoo Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajula .
 Pahimmillaan kiusaaminen voi jatkua kasarmin seinien sisällä kuukausia, ennen kuin se tulee kantahenkilökunnan tietoon. Avun saamiseksi ensimmäinen askel on ilmoittaa kiusaamisesta omalle varusmiesjohtajalleen.
 Yleensä kiusaaja on vertainen, mutta joskus simputtaja on varusmiesjohtaja, joka voi jopa estää alaistaan hakemasta apua. Pahimpia tapauksia ovat Matias Pajulan mukaan ne, joissa kiusaaja kuuluu kantahenkilökuntaan.
 – Silloin luotto järjestelmään romahtaa.
 Varusmiespalveluksen kaltainen hierarkkinen ja suljettu yhteisö altistaa kiusaamiselle, kertoo psykologian tohtori  Satu Kaski . Suljetussa systeemissä kiusaaminen pääsee usein paljon pidemmälle ennen kuin siihen puututaan.
 Kasken mukaan suljetussa systeemissä yhteisö ei uskalla puuttua kiusaamiseen samalla tavalla kuin ulkomaailmassa, koska komentoketjua ei uskalleta ohittaa.
 – Koko kulttuuri perustuu siihen, että se mitä esimies on aina oikeassa. Pullikointia ei katsota hyvällä.
 Häpeä on lamauttava tunne.  Satu Kaski
 Esimiehensä kiusaamaksi joutunut kokee usein häpeää ja alkaa uskoa toimivansa väärin, vaikka niin ei todellisuudessa olisi.
 – Häpeä on lamauttava tunne ja se voi estää kiusattua hakemasta apua. Kukaan ei halua olla ikävän huomion kohteena.
 Satu Kaski toivoo, että varusmiehille tehtäisiin vieläkin selvemmäksi, mikä on kiusaamista ja mikä on normaalia palvelukseen kuuluvaa toimintaa.
 – Kiusaaminen on salakavala syöpä. Sen tunnistaminen vaatii jatkuvaa valppautta myös muilta varusmiehiltä.
 Kenelle voi kertoa?
 Puolustusvoimien sosiaalipäällikkö Hannu Maijasen mukaan kiusaamisesta ja muun epäasiallisen käyttäytymisen torjumisesta pidetään oppitunteja jokaiselle palvelukseen astuvalle. Myös kantahenkilökuntaa koulutetaan toimimaan oikein mahdollisissa kiusaamistapauksissa.
 Puolustusvoimien ohje on, että kiusatun pitää ensimmäiseksi huomauttaa asiasta kiusaajalle. Jos se ei tehoa, pitää varusmiehen ilmoittaa asiasta yksikön päällikölle tai esimerkiksi sosiaalikuraattorille, sotilaspapille tai varuskunnan terveyskeskuksen henkilökunnalle.
 Aina avun hakeminen ei ole aina helppoa ja moni varusmies kaipaa konkreettista apua, kuinka toimia.
 – On vaikeaa uskaltaa mennä hakemaan apua ylemmiltä tahoilta, kun ei oikein tiedä, kenen ovelle pitäisi koputtaa, Varusmiesliiton Matias Pajula sanoo.
 Varusmiesliitossa ollaan tyytyväisiä siihen, kuinka kiusaamistapaukset hoidetaan, jos ne vain tulevat julki. Kun simputus tulee kantahenkilökunnan tietoon, se saadaan yleensä loppumaan. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Hannu Maijasen mukaan on iso ongelma, jos kiusaaminen ei tule esimiesten tietoon. Etenkin miehet saattavat jättää kiusaamisen kertomatta.
 – He saattavat ajatella, että kertomisesta ei ole mitään hyötyä tai sillä on kielteinen vaikutus johtajakoulutukseen pääsemiselle.
 Maijasen mukaan jokaisen varusmiehen ja naisten vapaaehtoista palvelusta suorittavan tulee tietää, miten ilmoittaa epäkohdista varusmiesjohtajilleen tai kantahenkilökunnalle.
 – Töitä riittää tällä saralla. Kertomisen kynnystä pitää madaltaa edelleen.
 Oletko sinä joutunut kiusatuksi varusmiespalvelusi aikana? Kuinka selvisit tilanteesta ja saitko riittävästi apua? Kerro kokemuksesi alla olevassa keskustelussa tai lähetä sähköpostia osoitteeseen tuomas.hirvonen@yle.fi. Keskustelu suljetaan kello 22.00.
 Lue lisää:
 Uudenmaan prikaatissa alikersantin epäillään nimitelleen jääkäriä törkeästi tämän ulkomaalaistaustan takia
 Alikersantti otti yhden varusmiehen hampaisiinsa ja alkoi simputtaa – tuomittiin sakkoihin
 Karjalan lennoston ex-komentaja kiistää rikokset pääosin – everstin käytöstä Lemmenjoen harjoituksessa aletaan puida oikeudessa torstaina

Simputus voi tehdä varusmiespalveluksesta kuukausien helvetin – "Kiusaaminen on salakavala syöpä"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Hallitusohjelma julkaistaan tänään – seuraa suorana TV1:ltä ja Areenasta
 Kolme viikkoa kestäneet hallitusneuvottelut ovat tulleet päätökseensä. Hallitusneuvottelujen vetäjä  Antti Rinne  (sd.) tviittasi eilen, hallitusohjema on valmis sekä ministerijako tehty. Ohjelmasta ovat kertomassa medialle ja kansalle kaikki viisi neuvotteluihin osallistunutta puolueen puheenjohtajaa. Hallitusohjelma  julkistetaan  Helsingin keskustakirjasto Oodissa kello 10.30. Ylen erikoislähetys TV1:ssä ja Yle Areenassa alkaa kello 10.15.
 Kreikka varautuu heinäkuisiin vaaleihin
 Pääministeri  Alexis Tsiprasin  Syriza-puolue kärsi kirvelevän tappion europarlamenttivaaleissa.  Tsipras joutui aikaistamaan neljällä kuukaudella parlamenttivaaleja , ja ne käydään 7. heinäkuuta. Yksi Syrizan ongelmista on se, että nuorella puolueella ei ole vielä vakiintunutta äänestäjäkuntaa.
 Alexis Tsipras äänesti europarlamenttivaaleissa Ateenassa 26.toukokuuta. Angelos Tzortzinis / AFP
 Simputus voi tehdä varusmiespalveluksesta kuukausien painajaisen
 Kiusaaminen ja epäasiallinen käytös eli simputus vähenee  puolustusvoimissa , mutta esiin tulevat tapaukset ovat entistä rankempia. Lähikuukausina on uutisoitu useista simputustapauksista, joihin on littynyt muun muassa pahoinpitelyä ja esimiesaseman väärinkäyttöä. Varusmiesliiton puheenjohtaja  Matias Pajulan  mukaan kiusaaminen voi kestää pahimillaan kuukausia ilman että se tulee kantahenkilökunnan tietoon.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Lasten kanssa toimivilta vapaaehtoisilta kysytään harvoin rikostaustasta
 Lasten ja nuorten harrastuksia ohjaa satoja tuhansia vapaaehtoisia aikuisia, mutta  rikostaustaotteita  tilattiin viime vuonna vain 5 700 kappaletta. Määrä on kuitenkin noussut joka vuosi sen jälkeen, kun taustojen tarkistamisen salliva laki tuli voimaan vuonna 2014. Turussa TPS Juniorijääkiekko selvittää rikostaustat kaikilta 250 vapaaehtoiselta.
 Turun Palloseuran juniorijääkiekon juniorivalmennuspäällikkö Sami Aaltonen sanoo, että heillä vapaaehtoinen ei voi toimia, jos hän ei suostu rikostaustan selvitykseen. Petra Ristola / Yle
 Lännestä saapuu sateita – lähipäivinä lämpenee
 Yle
 Pilvisyys lisääntyy lännestä alkaen ja iltapäiväksi maan länsiosaan leviää sateita. Päivän aikana sateet liikkuvat hiljalleen pohjois-koilliseen, runsaimmin sataa Pohjanmaan ja Kainuun alueella. Illalla maan länsiosaan voi saapua lännestä ukkoskuuroja. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Hallitusohjelma julkaistaan, Kreikka valmistautuu vaaleihin, simputusta on edelleen armeijassa, lähipäivinä lämpenee


Summary: Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen muistuttaa, että on aina riski, jos vapaaehtoisten taustat eivät ole selvillä.

Lasten ja nuorten parissa toimivien vapaaehtoistyöntekijöiden rikostaustoja selvitetään yhä melko harvoin.
 Selvityksen mahdollistava laki on ollut voimassa vuodesta 2014 lähtien. Sinä aikana rikostausta on selvitetty noin 17 100 vapaaehtoiselta. Määrä on pieni, kun mietitään sitä, että vapaaehtoistyötä lasten ja nuorten kanssa tekee monikymmenkertainen määrä ihmisiä.
 Lain valmisteluvaiheessa arvioitiin, että vapaaehtoisten rikostaustoja selvitetään lain voimaantulon jälkeen noin 20 000–40 000 vuosittain. Oikeusrekisterikeskuksen mukaan viime vuonna otteita luovutettiin noin 5 700 kappaletta.
 Harri Vähäkangas / Yle
 Rikosoikeuden professori  Matti Tolvanen  sanoo, että haettujen otteiden määrä on yhä pieni verrattuna vapaaehtoisten määrään. Tolvanen kuitenkin pitää määrää melko hyvänä.
 – Kun tietoisuus asiasta paranee, hakemusten määrä lisääntyy. Se on hyvä trendi, sanoo Tolvanen.
 Matti Tolvanen on Itä-Suomen yliopiston rikosoikeuden professori. Hänen mielestään laki on tarpeellinen ja vapaaehtoisia käyttävien tahojen kannattaa sitä hyödyntää.
 – Sanoisin näin, että vapaaehtoistoiminnan järjestäjä, joka ei tätä mahdollisuutta hyväkseen käytä, ottaa aika suuren riskin, Tolvanen sanoo.
 Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta Jouni Immonen / Yle
 Rikostaustaotteeseen tarvitaan vapaaehtoisen suostumus
 Vapaaehtoisen rikostaustaotteen tilaa vapaaehtoistoiminnan järjestäjä Oikeusrekisterikeskukselta. Hakemuksessa pitää olla kirjallinen suostumus vapaaehtoiselta.
 Rikostaustaotteeseen merkitään sellaiset tiedot, joilla on arvioitu olevan merkitystä, kun työskennellään lasten ja nuorten kanssa. Tällaisia ovat tuomiot tietyistä lapseen kohdistuvista rikoksista, seksuaalirikoksista, väkivaltarikoksista, vapauteen kohdistuvista rikoksista ja huumausainerikoksista.
 Turun Palloseuran juniorijääkiekko aikoo selvittää tänä vuonna kaikkien mukana toimivien vapaaehtoisten taustat.
 Juniorivalmennuspäällikkö  Sami Aaltonen  kertoo, että vapaaehtoisia on reilut 250. Vapaaehtoisia toimii muun muassa valmentajina, joukkueenjohtajina ja huoltajina.
 – Pidän erittäin tärkeänä sitä, että meillä on varmuus siitä, keiden kanssa toimimme, sanoo Sami Aaltonen.
 Turun Palloseuran juniorijääkiekon juniorivalmennuspäällikkö Sami Aaltonen sanoo, että heillä vapaaehtoinen ei voi toimia, jos hän ei suostu rikostaustan selvitykseen. Petra Ristola / Yle
 Aaltosen mukaan kaikki ovat tähän mennessä suostuneet siihen, että heidän rikostaustansa selvitetään.
 – Jos joku ei suostu, hän ei voi toimia meillä vapaaehtoisenakaan. Jos joku kieltäytyisi, on se merkki jostain, sanoo Aaltonen.
 "Turvallisuus on äärimmäisen tärkeä asia lasten ja nuorten toiminnassa"
 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymässä lasten ja nuorten parissa työskentelevien vapaaehtoisten tausta on selvitetty systemaattisesti lain voimaantulon jälkeen.
 Seurakuntayhtymän kasvatustyön johtokunta on käsitellyt rikostaustaoteasiaa sen jälkeen, kun valtakunnallinen Turvallinen seurakunta -malli tuli voimaan. Johtokunta hyväksyi täsmennetyn ohjeistuksen viime viikolla.
 – Rikosrekisteriote kysytään kaikilta, jotka työskentelevät muuten kuin tilapäisesti lasten ja nuorten kanssa, sekä kaikilta niiltä, jotka työskentelevät yksin ilman valvontaa lasten ja nuorten parissa ja ovat täysi-ikäisiä, sanoo varhaiskasvatuksen johtaja  Katja Vanhatalo .
 Vanhatalon mukaan rikosrekisteriotteen kysyminen on harkinnanvaraista tilapäisessä toiminnassa. Esimerkiksi yksittäisessä tapahtumassa, jossa ollaan yhdessä muiden työntekijöiden kanssa, turvallisuus voidaan riittävästi varmistaa muulla tavoin.
 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän varhaiskasvatuksen johtaja Katja Vanhatalo sanoo, että heillä vapaaehtoiset ymmärtävät rikostaustaotteen tärkeyden. Petra Ristola / Yle
 Yhteiselle kirkkoneuvostolle ehdotetaan, että päivitetystä mallista voisi tulla koko Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymän yhteinen toimintatapa. Varhaiskasvatuksen johtaja Katja Vanhatalo sanoo, että taustojen tarkistamisen ansiosta seurakuntayhtymä koetaan luotettavaksi ja turvalliseksi yhteisöksi.
 – Vapaaehtoisetkin ymmärtävät, että taustojen tarkistus on luonnollinen ja olennainen osa vapaaehtoiseksi ryhtymistä. Turvallisuus on äärimmäisen tärkeä asia lasten ja nuorten toiminnassa, sanoo Katja Vanhatalo.
 Seurakuntayhtymässä toimii vuositasolla kymmeniä vapaaehtoisia erilaisissa tehtävissä. Vapaaehtoisia on mukana esimerkiksi kerhotoiminnassa. Myös rippileirien isoset on merkittävä vapaaehtoisryhmä.
 Vapaaehtoisia on satoja tuhansia
 Vapaaehtoisten rikostaustan selvittämisen mahdollistava laki on samantyyppinen kuin vuonna 2003 voimaan tullut laki, joka velvoittaa työnantajat selvittämään lasten kanssa työskentelevien rikostaustan. Näitä rikostaustaotteita Oikeusrekisterikeskukselta tilataan noin 80 000 kappaletta vuosittain.
 Vapaaehtoistoiminnassa rikostaustaotteen tilaaminen ei ole pakollista. Lain valmisteluasiakirjojen mukaan tarkoituksena olikin, että järjestöt varmistaisivat toimintansa turvallisuuden lapsille ensijaisesti muilla keinoilla. Lainsäätäjä toivoi organisaatioiden esimerkiksi laativan menettelyohjeita ja -ohjelmia.
 Kun lakia kirjoitettiin 2013, eniten lasten kanssa toimivia vapaaehtoisia arveltiin löytyvän liikunnan ja partiotoiminnan piiristä. Partioissa yli 15-vuotiaita ohjaajia oli tuolloin noin 20 000.
 Valtakunnallinen Urheilu- ja Liikuntaorganisaatio ry VALO:n puolestaan arvioi, että urheiluseuroissa ja liikuntajärjestöissä toimi noin 434 000 vapaaehtoista. Heistä arviolta 60–70 prosenttia toimi myös lasten ja nuorten parissa.
 Lue lisää:
 Lapsiasiavaltuutettu: Lasten kanssa työskentelevien rikostausta olisi voitava tarkistaa säännöllisesti
 Miehen piti olla pojan tukihenkilö, mutta hän pakotti lapsen nukkumaan alasti vieressään – järjestön toimintaan pääsi mukaan kaksi miestä, joita syytetään nyt hyväksikäytöistä

Lasten kanssa työskentelevien vapaaehtoisten rikostaustoja selvitetään yhä vähän – TPS selvittää yli 250 vapaaehtoisen rikostaustat


Summary: Presidentti Trump ei avannut tviitissään talousneuvonantajan lähdön syitä.

Valkoisen talon talousneuvontaja  Kevin Hassett  jättää pian tehtävänsä, ilmoittaa presidentti  Donald Trump  Twitterissä.
 Presidentti ei kertonut syytä Hassettin lähtöön.
 Trump kuvailee, että Hassett on tehnyt ”erinomaista työtä minun sekä hallinnon eteen” ja luonnehtii neuvonantajaa ”todelliseksi ystäväksi”.
 Presidentti kertoo ilmoittavansa Hassettin seuraajan saavuttuaan takaisin Yhdysvaltoihin Euroopan-vierailultaan.
 Lisää aiheesta:
 (21.12.2018)  Valkoisen talon ulko-ovi on paukkunut tiuhaan: Trumpin hallinnosta lähtenyt monta isoa nimeä

Ovi käy taas Valkoisessa talossa – Trump ilmoitti talousneuvonantajansa lähdöstä


Summary: Presidentti Trump on ennen vierailuaan antanut Britannialle neuvoja siitä, miten brexit-neuvotteluja tulisi käydä EU:n kanssa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vaimoineen saapuu tänään kolmipäiväiselle valtiovierailulle Britanniaan.
 Trumpit ottaa vastaan Buckinghamin palatsissa kuningatar  Elisabet . Trumpin on määrä keskustella myös kruununperijän prinssi  Charlesin  kanssa.
 Lontooseen odotetaan suurmielenosoitusta Trumpia vastaan ja paluun tekee tiettävästi myös Trump-jättipallo, joka esittää presidentin kiukuttelevana vauvana vaipat yllään.
 'Donald Trump Baby Blimp' - pallo kuvattuna Trumpin vastaisissa mielenosoituksissa Lontoossa heinäkuussa 2018. Andy Rain / EPA
 Trump aiheutti jo ennen vierailua kohua puuttumalla The Sun –lehden  haastattelussa  Britannian sisäpolitiikaan. Hän muun muassa ehdotti, että Britannian tulisi jättää unioni vaikka ilman sopimusta, mikäli EU ei suostu brittien vaatimuksiin.
 Tiistaina presidentti tapaa väistyvän pääministerin  Theresa Mayn,  joka myös on joutunut Trumpin arvostelun kohteeksi. Trump totesi The Sunille, että May oli antanut EU:n pitää kaikki kortit neuvoteltaessa Britannian eroamisesta unionista.
 Kauppasuhteiden lisäksi esillä on todennäköisesti kiinalainen matkapuhelinjätti Huawei. Länsimaat epäilevät Huawein tekevän yhteistyötä Kiinan tiedusteluviranomaisten kanssa.
 Trumpin on arvioitu saattavan  uhata Britanniaa tiedustelyhteistyön rajoittamisella , jos Britannia sallii Huawein osallistumisen maan 5g-verkon rakentamiseen.
 Keskiviikkona Trump osallistuu Normandian maihinnousun 75-vuotisjuhlallisuuksiin Portsmouthissa.
 Trump matkustaa Britanniaan vaimonsa  Melanian  sekä aikuisten lastensa  Ivankan ,  Donald Jr:n ,  Ericin  ja  Tiffanyn  kanssa.
 Britanniasta presidentti Trump matkustaa Ranskaan, jossa järjestetään Normandian maihinnousun vuosipäivän juhlallisuudet torstaina.
 Aiheesta lisää:
 "Trump haluaa hämmentää" – Tutkija ei usko Trumpin brittejä närkästyttäneiden kommenttien kuitenkaan heijastuvan neuvotteluihin valtiovierailulla
 Trumpilla uusia neuvoja Britannialle brexitin suhteen: ”Sopimukseton ero, jos EU ei anna, mitä britit haluavat”
 Britannian-vierailuun valmistautuva Trump kehuu Boris Johnsonia
– Meghan Marklen "häijyys" yllätti, mutta Trump uskoo häneen

Trump aloittaa valtiovierailunsa Britanniaan – Lontooseen luvassa suurmielenosoitus


Summary: Viallisesti valmistettuja osia arvellaan olevan yhteensä yli 300 Boeingin koneessa.

Lentokonevalmistaja Boeingin ongelmille ei näy loppua. Yhdysvaltain ilmailuviranomainen FAA kertoo, että joissakin Boeingin 737 Max-koneissa sekä tätä mallia vanhemmissa 737-koneissa saattaa olla viallisia osia, jotka on korvattava pikaisesti uusilla.
 Viallisesti valmistetut osat on FAA:n mukaan koneen siivessä olevassa etureunasolakossa, joka lisää koneen nostovoimaa noustessa ja laskeutuessa.
 Viallisia osia olisi maailmanlaajuisesti 179:ssä Max-koneessa ja 133:ssa NG-koneessa.
 FAA toteaa, että viallinen osa saattaisi vaurioittaa lentokonetta lennon aikana, mutta se ei aiheuttaisi koneen täydellistä hallinnan menetystä.
 Vialliset osat on korvattava uusilla kymmenen päivän sisällä, mutta koneilla on lupa lentää kyseisen aikaraamin sisällä ennen viallisten osien korjaamista. Boeing kertoo, että saatuaan uudet korvattavat osat, niiden asentaminen koneisiin kestää muutaman päivän.
 Max-koneet asetettiin lentokieltoon maaliskuussa sen jälkeen, kun konetyypillä tapahtui lyhyen ajan kuluessa kaksi tuhoisaa lentoturmaa, toinen Indonesiassa ja toinen Etiopiassa. Syyksi on epäilty sakkauksenestojärjestelmän vikaa. Onnettomuuksissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Molemmissa tapauksissa sakkauksenestojärjestelmän anturi antoi väärää tietoa ja laukaisi automaattisen järjestelmän kääntämään koneen nokkaa alaspäin. Lentäjät eivät pystyneet tätä estämään, vaikka toimivat täysin ohjeiden mukaisesti.
 Boeing on tehnyt turmien jälkeen ohjelmistopäivityksiä Max-koneiden lennonohjausjärjestelmälle ja odottaa parhaillaan niille FAA:n hyväksyntää.
 Lisää aiheesta:
 Boeing says some of its 737 Max planes may have defective parts
 CNN: Ethiopian Airlinesin lentokoneturmassa kuolleen miehen leski haastaa Boeingin oikeuteen
 WSJ: Boeing 737 MAX -koneen virallinen turvallisuusarvio tukeutui Boeingin omiin arvioihin

Taas uusi takaisku Boeingille – Max-koneissa saattaa olla viallisia osia


Summary: "Vajaan neljän viikon urakka on nyt takana. Hallitusohjelma on valmis ja ministerijako on tehty", tviittasi hallitustunnustelija Antti Rinne sunnuntai-iltana.

Hallitusohjelma julkaistaan tänään Helsingissä Oodi-kirjastossa aamupäivällä kello 10.30.
 Ohjelmasta ovat kertomassa medialle ja kansalle kaikki viisi neuvotteluihin osallistunutta puolueen puheenjohtajaa: SDP:n  Antti Rinne , keskustan  Juha Sipilä , vihreiden  Pekka Haavisto , vasemmistoliiton  Li Andersson  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson .
 Tilaisuutta voi seurata suorana lähetyksenä Ylen TV1:ltä ja Areenasta. Neuvottelutulos julkistetaan tilaisuuden alkaessa valtioneuvoston verkkosivuilla.
 Ohjelmasta uutisoitiin jo viikonloppuna laajasti vuodettujen tietojen perusteella, kun sekä  Iltalehti  että Helsingin Sanomat saivat ohjelman luonnoksen käsiinsä. Iltalehti myös julkaisi sunnuntaina yli satasivuisen luonnostekstin kokonaisuudessaan.
 Uuteen hallitukseen 19 ministeriä
 Hallituksen muodostaja, SDP:n puheenjohtaja Rinne kertoi sunnuntai-iltana Twitterissä, että hallitusohjelma on valmis ja ministerijako on tehty.
 – Vajaan neljän viikon urakka on nyt takana. Hallitusohjelma on valmis ja ministerijako on tehty. Kiitos kaikille hyvähenkisestä, rakentavasta ja ratkaisuhakuisesta neuvotteluprosessista! Rinne kirjoitti.
 Hän myös kertoi toimittajille Säätytalolta poistuessaan, että uuteen hallitukseen tulee 19 ministeriä.
 Iltalehti  uutisoi myöhään sunnuntaina, että hallitusneuvottelulähteistä saatujen tietojen mukaan SDP saisi pääministerin salkun lisäksi muun muassa työministerin, kuntaministerin ja liikenneministerin salkut. Keskustalle olisivat tulossa esimerkiksi valtiovarainministerin, puolustusministerin sekä maa- ja metsätalousministerin pestit. Vihreät saisivat puolestaan johdettavakseen ulkoministeriön, sisäministeriön ja ympäristöministeriön.
 Vasemmistoliitto saisi lehden mukaan sosiaali- ja terveysministerin ja opetusministerin salkut ja RKP oikeusministerin ja pohjoismaisen yhteistyöministerin salkut.
 Puolueiden hyväksyttävä ohjelma ja valittava ministerit
 Ohjelman julkistamisen jälkeen tulevat hallituspuolueet pitävät yhteisen retriitin, jossa eduskuntaryhmät käyvät yhdessä läpi ohjelmaa. Hufvudstadsbladet kertoi perjantaina, että retriitti pidettäisiin Hotelli Korpilammella Espoossa, mutta tietoa ei ole vahvistettu.
 Ennen hallituksen muodostamista kunkin puolueen on myös hyväksyttävä tahoillaan hallitusohjelma ja lyötävä lukkoon omat ministerinsä. Vasemmistoliitto on kertonut järjestävänsä vielä hallitukseen menosta jäsenäänestyksen, joka vie kaksi vuorokautta.
 Rinne ennakoi perjantaina, että uusi hallitus voitaisiin nimittää hyvässä lykyssä jo tämän viikon lopulla, jos kaikki menee suunnitellusti. Tämä tarkoittaisi, että uusille ministereille jäisi muutama viikko aikaa perehtyä tehtäviinsä ennen kuin Suomen EU-puheenjohtajakausi alkaa heinäkuussa.
 Lisää aiheesta:
 Julki vuotanut hallitusohjelma mahdollistaa kunnianhimoisen ilmastopolitiikan, kiittää asiantuntija – moittii kuitenkin konkretian puutetta
 Hallitustunnustelija Rinne: Ohjelma valmis, hallitukseen tulee 19 ministeriä - ministereiden nimet alkavat selvitä ensi viikolla

Hallitusohjelma julkaistaan tänään Oodi-kirjastossa – seuraa tilaisuutta suorana TV1:ltä ja Areenasta


Summary: Virginia Beachin kaupungin edustaja kertoo, että mies erosi omasta aloitteestaan eikä työnantajalla ollut moitittavaa hänen työstään.

Yhdysvalloissa Virginia Beachillä 12 ihmistä tappanut kaupungin työntekijä oli eronnut työstään juuri ennen veritekoaan, kertoi uutiskanava  CNN  sunnuntaina.
 Kaupungin edustajan  Dave Hansenin  mukaan 40-vuotias kaupungin vesi- ja viemärihuollon insinöörinä työskennellyt mies lopetti työnsä sähköpostiviestillä.
 Hansenin mukaan mies erosi omasta aloitteestaan eikä työnantajalla ollut moitittavaa hänen työstään. Aiemmin tiedotusvälineet uutisoivat, että mies olisi saanut potkut.
 Myöhemmin perjantaina ampuja tuli työpaikalleen ja alkoi tulittaa ihmisiä umpimähkään. Hän ampui kymmeniä laukauksia ja tappoi ihmisiä eri kerroksissa.
 Ampuja haavoittui lopulta vakavasti poliisien kanssa käymässään pitkässä tulitaistelussa. Hänelle yritettiin antaa ensiapua paikan päällä, mutta hän kuoli.

Virginia Beachin ampuja otti lopputilin juuri ennen veritekojaan


Summary: Sadiq Khan sanoi, että Trump ja Euroopan populistijohtajat pyrkivät jakamaan kansaa kuten 1900-luvun fasistit.

Lontoon pormestari  Sadiq Khan  rinnastaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  1900-luvun fasistijohtajiin.
 Khan kritisoi  Observerin  kirjoituksessaan presidentti Trumpia tämän Britannian-valtiovierailun alla. Khanin mielestä on epäbrittiläistä levittää Trumpille punainen matto, kun tämä ajaa äärioikeistolaisia arvoja ja uhkaa demokraattista järjestelmää.
 Khan sanoi, että Trump ja Euroopan populistijohtajat pyrkivät jakamaan kansaa samalla tavalla kuin 1900-luvun fasistit.
 – He ovat valtaamassa alaa ja pääsemässä valtaan paikoissa, joissa se olisi ollut ennenkuulumatonta vielä muutama vuosi sitten.
 Työväenpuolueeseen kuuluva Khan on käynyt sanasotaa Trumpin kanssa aiemminkin. Trump on esimerkiksi kritisoinut Khania Lontoossa tapahtuneiden terrori-iskujen yhteydessä

Lontoon pormestari vertasi Trumpia fasisteihin


Summary: Ärhäkkä viirupöllö puolustaa jo tiukasti poikasiaan, kun taas esimerkiksi pajulintujen pääjoukko on vielä kokonaan tulematta.

Lapin linnuston kesä on alkanut varsin epätasaiseen tahtiin: muun muassa viirupöllöt ja talitiaiset hoivaavat jo poikasiaan, kun viimeiset muuttolinnut eivät ole edes ehtineet vielä Rovaniemen korkeudelle.
 Lappiin kesäksi pesimään tulevien lintujen muuttovaihe alkaa olla loppusuoralla.
 – Lapin lintutieteellisen yhdistyksen alueella on tällä hetkellä tullut noin 150 lajia. Kutakuinkin 25 lajia vielä puuttuu. Monien hyönteissyöjälintujen kuten meidän yleisimmän lajin pajulinnun pääjoukko on vielä kokonaan tulematta, kertoo Lapin yliopiston Arktisen keskuksen yliopistotutkija  Jukka Jokimäki .
 Pajulinnun lisäksi esimerkiksi yleisimmistä lajeista lehtokerttu ja ruokokerttunen ovat vielä tulematta.
 Esimerkiksi kirjosiepon kumppanin ja pesäkolon etsintä on kiivaimmillaan napapiirin korkeuksilla. Etelämpänä kirjosieppo on varmasti jo hautomisvaiheessa, mutta pohjoisempana pesintä on vasta alkuvaiheessa.
 Kiireisimmät pesijät jo poikasvaiheessa
 Varhaisimmat muuttajat ovat jo ehkä rauhoittuneet haudontavaiheeseen, mutta suuri osa Lappiin tulleista lintulajeista etsii vielä kiivaasti kumppania, kuten Rovaniemen kaupungin keskustan tuntumasta pesäkolon valinnut kaunis oranssinhohtoinen leppälintu.
 Ennen vappua Pohjois-Suomea hellinyt lämpöaalto sai muuttolinnut liikkeelle hieman tavanomaista aikaisemmin.
 – Ennen vappuahan tänne oli tullut todella paljon lintuja, että kevät oli edessä varmaan puolitoista viikkoa. Sitten tuli tämä kylmempi jakso ja tällä hetkellä ollaan ihan normaalissa tilanteessa, arvelee lintujen elämää Lapissa työkseen tutkiva Jukka Jokimäki.
 – Ensimmäiset linnut kuten talitiainen ruokkii jo poikasiaan joissakin paikoissa ja räkättirastaat hautovat ja varmaan kohta myös ensimmäiset sorsapoikueet tulevat näkyviin. Tästä se jatkuu niin, että kiireisimmät alkavat muuttaa kohti etelää, kuten kuovinaaras jo lähti kohti etelää, Jokimäki jatkaa.
 Noin sata kilometriä Napapiirin pohjoispuolella oli koppelolla jo toukokuun puolivälissä munat pesässä. Tapani Leisti / Yle
 Pöllöt aloittavat pesimäpuuhat jo lopputalvella
 Haukkojen pesintätilanne vaihtelee myös sen mukaan, ovatko muuttajia vai eivät.
 – Haukat ovat pääsääntöisesti hautomisvaiheessa. Kanahaukoilla voi olla jopa poikaset, mutta esimerkiksi mehiläishaukka ei ole vielä saapunut Lappiin. Varmaan tällä viikolla ja ensi viikon aikana sekin saapuu tänne, arvelee rovaniemeläinen rengastaja ja lintuharrastaja  Mikko Lantto .
 Ympäri vuoden Suomessa viihtyvien pöllöjen pesintä on myös pitkällä. Pöllöt aloittavat kuhertelut ja puputuksen tavallisesti jo helmikuussa.
 Tästä hyvänä esimerkkinä on pohjoisessa harvinainen viirupöllö. Rovaniemen lähialueella olevassa viirupöllön pesäkolossa ovat jo poikaset hoivattavana.
 Uros kantaa pesään myyriä, jotka emä paloittelee poikasille sopiviksi paloiksi. Lantto korostaa, että pöllöjen pesintärauhaa ei saa eikä kannata häiritä.
 Poikasiaan suojeleva viirupöllönaaras kurkistelee pesäkolosta. Mikko Lantto / Rovaniemi
 – Jos vahingossa sattuu pesän lähelle ja kuulee varoittelevan pöllön niin kannattaa ehdottomasti vetäytyä nopeasti samaan suuntaan kuin mistä oli tullut. Esimerkiksi viirupöllö on äärimmäisen aggressiivinen varsinkin nyt kun poikaset ovat ihan pieniä. Se tulee ihan kiinni asti jos liian lähelle pesää eksyy.

Viirupöllö ruokkii jo poikasiaan, mutta suuri osa Lappiin lentäneistä etsii vielä kiivaasti kumppania – katso videot lintujen puuhista


Summary: Kyseessä on ensimmäinen onnettomuus 30 vuoteen Japanin automaattijunien historiassa.

14 matkustajaa loukkaantui, kun itseajava juna lähti väärään suuntaan Tokion esikaupunkialueella Japanissa lauantai-iltana. Juna ehti kulkea vain 20 metrin matkan ennen kuin se törmäsi puskurikorokkeeseen.
 Turma sattui Shin-Sugita-asemalla Jokohaman satamakaupungissa. Junarata on nyt suljettu, eikä ole tietoa, milloin se avataan uudelleen.
 Japan Times  -lehden mukaan kuuden loukkaantuneen vammat ovat vakavia. Onnettomuuden syytä tutkitaan.
 Onnettomuus on harvinainen, koska tiettävästi kyseessä on ensimmäinen turma automaattijunien 30-vuotisessa historiassa Japanissa.
 Automaattijunien sijaan itseajavat testiautot ovat olleet enemmän otsikoissa. Esimerkiksi Uberin kuskiton auto ajoi naisen kuoliaaksi reilu vuosi sitten Yhdysvalloissa. Lisäksi  kaksi ihmistä on kuollut  käytettyään Teslan autopilottitoimintoa eli annettuaan auton ohjata itse itseään.

Automaattijuna lähti väärään suuntaan Japanissa – 14 loukkaantui harvinaisessa onnettomuudessa


Summary: Hornetien korvaamisen lisäksi hallitusohjelmassa luvataan merivoimille neljä uutta alusta ja lisää henkilöstöä.

Iltalehden haltuunsa saama hallitusohjelman luonnos kertoo tulevan hallituksen puolustuslinjauksista monipuolisesti.
 Lehden mukaan neuvotteluissa  olisi sovittu muun muassa siitä, että hävittäjähankinnoissa "Poistuvat strategiset suorityskyvyt korvataan täysimääräisesti". Käytännössä ilmaisu tarkoittaa, että ilmavoimien 64 Hornet-hävittäjää korvataan kokonaan. Hallitusohjelmassa ei oteta kantaa lukumäärään, vaan puhutaan suorituskyvystä.
 Sopimus hankinnasta on tarkoitus tehdä vuonna 2021.
 Hallitusohjelmaan on kirjoitettu myös miljardihankkeeksi laskettavan merivoimien laivue-hankkeen toteuttamisesta. Tarkoitus on tilata merivoimille neljä uutta alusta.
 Lisäksi ohjelmassa kerrotaan, että puolustusvoimien kiinteistöt siirretään Senaatti-kiinteistöjen hallinnasta Puolustuskiinteistöt-laitoksen alle. Uuden liikelaitoksen avulla yritetään muun muassa pitää puolustusvoimien vuokrakulut kurissa.
 Lisäksi puolustusvoimille luvataan sata uutta työtehtävää hallituskauden aikana.

Iltalehti: Hallitusohjelma lupaa korvata Hornetit täysimääräisesti


Summary: Riihimäen Lasin menneiden vuosikymmenten suunnittelijoista on suuren yleisön tietoisuuteen nousemassa uusi nimi.

Tästä on kyse Lasinsuunnittelija Tamara Aladin on nousemassa näyttelyiden avulla suuren yleisön tietoisuuteen Suomessa. Aladin teki 17 vuotta kestäneen uran puhalletun käyttölasin suunnittelijana Riihimäen Lasi Oy:ssä. Ura päättyi tehtaan tuotannon loppumiseen vuonna 1976. Aladinin esineistä maljakot, kynttilänjalat ja tuhkakupit ovat tuttuja monesta kodista ja mummolasta takavuosilta, mutta niiden tekijä on toistaiseksi harvojen tiedossa.
 Se on pieni ja vaaleanpunainen, läpikuultavaa paksua lasia. Noin kymmenen senttimetriä korkea ja saman verran halkaisijaltaan oleva pyöreiden muotojen esine tuntuu kokoonsa nähden painavalta.
 Näyttää siltä kuin esineen väri vaihtelisi riippuen siitä, mistä suunnasta valo siihen osuu.
 Haminassa sijaitsevasta kodista löytynyt harvinainen taide-esine hämmästyttää asiantuntijoita.
 Suunnittelija ja muotoilija  Tamara Aladinin  suunnitteleman esineen arvioidaan olevan uniikki eli ainoa lajissaan. Esineen käyttötarkoitus on ainakin hivenen hämärän peitossa.
 – Maljakoksi se on hieman matala, tulkitsisin sen olevan jonkinlainen kulho, oletettavasti jokin kokeiluesine, arvioi  Haminan kaupunginmuseon  johtaja  Paula Kouki .
 Suomen lasimuseossa  Riihimäellä esineessä nähdään jotain tuttua, vaikka kysymysmerkkejäkin jää ilmaan. Museonjohtaja  Hanna Mamia-Walther  sanoo, että museon asiantuntijoille esine ei ole entuudestaan tuttu – paitsi väreiltään.
 – Väri sopii Riihimäen Lasin 1960-luvulla käyttämiin väreihin, mutta tyypillinen Aladin se ei ole.
 Tamara Aladinin suunnittelema lasiteos, jonka pohjassa on Aladinin harvoin käyttämä signeeraus. Mahdollisesti 1960-luvun lopulta peräisin oleva esine on harvinaisuus, jonka käyttötarkoituksesta ei ole varmuutta. Pyry Sarkiola / Yle
 Kulhon pohjassa on signeeraus ‘Tamara Aladin Riihimäen Lasi Oy’. Juuri tämä on kiinnittänyt asiantuntijoiden huomion. Aladinin signeerauksiin nimittäin törmää harvoin, sillä hän suunnitteli enimmäkseen isojen sarjatuotantojen käyttöesineitä, joihin suunnittelijan nimeä ei merkitty.
 Ja koska hän suunnitteli astioita ja muuta kodin käyttölasia arkikäyttöön, hänen nimensä on jäänyt suurelle yleisölle melko tuntemattomaksi.
 Maljakot ja kynttilänjalat alkavat saada mainetta vasta nyt, kun niiden suunnittelija on kuollut.
 Tapio Wirkkalan ,  Oiva Toikan  tai  Timo Sarpanevan  nimet tunnistavan suuren yleisön joukosta nousee usein silti vielä kysymys – kuka ihme oli Tamara Aladin ?
 Maljakoita, kynttilänjalkoja ja tuhkakuppeja joka kotiin
 Tamara Aladin syntyi 1932 Haminassa Poitsilan kartanossa, joka nykyään toimii Jamilahden kansanopistona.
 Kansanopiston aloitettua toimintansa Aladin muutti äitinsä kanssa kartanon viereiseen Särkelän huvilaan, jossa hän asui myös lasinsuunnittelijan uransa päätyttyä.
 Tamara Aladin oli koulutukseltaan keraamikko, joka pääsi lasin suunnittelijaksi ja muotoilijaksi Riihimäen Lasille vuonna 1959.
 Tamara Aladinin ura lasinsuunnittelijana kesti 17 vuotta. Suomen lasimuseon kuva-arkisto
 Aladin suunnitteli pääasiassa isoihin sarjatuotantoihin kuuluneita kodin käyttöesineitä kuten maljakoita, kynttilänjalkoja ja tuhkakuppeja.
 Suomen lasimuseon johtajan Hanna Mamia-Waltherin mukaan Aladin suunnitteli varsinaisia taide-esineitä vain vähän.
 – Hän oli ennen kaikkea suunnittelija ja muotoilija. Lasitehtaan puhaltajat sitten toteuttivat Tamaran suunnitelmat.
 Aladin suunnitteli esinesarjoja pääasiassa Riihimäen Lasin vientimallistoihin, muun muassa Saksaan sekä muualle Keski-Eurooppaan ja Yhdysvaltoihin. Hänen tuotantoaan ovat muun muassa Koralli-, Kehrä-, Safari- ja Presto -sarjat.
 Haminan kaupunginmuseon kesänäyttelyyn on kerätty yksityishenkilöiltä lainaksi Tamara Aladinin suunnittelemia lasiesineitä. Museon toimistolta pehmustettuihin laatikoihin pakatut lasiesineet kannetaan varovasti pihan poikki varsinaiseen näyttelytilaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Hänen uransa kesti 17 vuotta eli siihen saakka kun lasitehdas lopetti puhalletun lasin tuotannon vuonna 1976.
 Tamaralle tuotannon päättyminen merkitsi sitä, että lasisuunnittelu ja ajoittaiset esiintymiset julkisuudessa saivat jäädä. Hän oli antanut vuosien varrella haastatteluja aikakauslehdille ja vilahtanut suomalaista lasia esittelevässä dokumenttielokuvassa 1960-luvun puolivälissä.
 Oli aika keskittyä muihin asioihin lapsuudesta tutuissa maisemissa Haminassa.
 Työuran jälkeen puutarhan hoitoa ja hevosia
 Harrastukset olivat Aladinille tärkeitä lasisuunnittelijan uran jälkeen.
 Hän muun muassa keskittyi kotinsa ympärillä olevan puutarhan hoitamiseen sekä hevosiin. Aladin oli Haminan Ratsastajat ry:n jäsen ja kävi muun muassa kouluratsastuskilpailuissa.
 Aladinin serkku  Johannes Paasonen  muistelee Tamaran harjoitelleen ratsastusta Haminassa varsin näyttävällä tavalla.
 – Hän saattoi ratsastaa kotoaan Haminan keskustaan, jossa sitten suuntasi hevosella Reserviupseerikoulun kentälle harjoittelemaan.
 Myös Haminan kaupunginmuseon johtaja Paula Kouki sanoo kuulleensa vastaavaa.
 – Haminalaiset ovat kertoneet, että Tamara Aladin on ollut hevosensa selässä uljas näky kaupungissa.
 Haminassa meren rannalla sijaitseva Särkelän huvila, jossa Tamara Aladin asui pitkään.  Pyry Sarkiola / Yle
 Myöhempinä vuosina Aladinista julkaistuissa artikkeleissa hänet mainitaan usein  salaperäiseksi tai mystiseksi .
 Tamara Aladinin läheisten mielestä suomalaisessa lasiteollisuudessa vahvasti vaikuttanut muotoilija oli kuitenkin jotain aivan muuta.
 Aladinin veljentytär haminalainen  Anna Laitila  arvelee maineen johtuvan yksinkertaisesti vain siitä, että Tamara ei ollut työuransa jälkeen sitäkään vähää julkisuudessa mitä lasisuunnittelijana.
 – Täti oli meille ihan tavallinen ihminen, hän ei ollut mikään diiva, eikä jäänyt vellomaan taiteeseen tai vatvomaan töitään.
 Myös Laitilan tytär  Assi Aladin  muistaa isotätinsä hauskana seuraihmisenä.
 – Upea ja sydämellinen. Loppuun asti ikinuori ja erilaisten ihmisten ja eläinten ystävä.
 Tamara Aladin kuoli Haminassa viime maaliskuussa 87 vuotiaana.
 Näyttelyt kolmessa kaupungissa
 Tamara Aladinilla ja hänen suunnittelemillaan esineillä on mahdollisuus nousta selvästi aiempaa tunnetummiksi myös suuren yleisön keskuudessa.
 Suomessa on tänä keväänä lyhyen ajan sisällä esillä Aladinin töitä peräti kolmessa eri näyttelyssä.
 Tamara Aladin Riihimäen lasitehtaalla lasinpuhaltajien kanssa. Suomen lasimuseon kuva-arkisto
 Kesäkuun ensimmäisen viikon lopussa avautuvan Haminan kaupunginmuseon kesänäyttelyn lisäksi Riihimäellä Suomen lasimuseossa on ollut kevään ajan esillä  Tamara Aladinin muistonäyttely .
 Lisäksi helsinkiläisessä, muun muassa vanhoihin astioihin erikoistuneessa kaupassa on huhtikuusta lähtien ollut esillä Aladinin esineistöä. Yrittäjä  Tiina Westerlund   Astialiisasta  on 14 vuoden aikana pitänyt parisenkymmentä näyttelyä.
 Hänen mukaansa Aladinin töitä liikkuu markkinoilla.
 – Mutta taiteilijaa ei tunneta, hänen työnsä olivat pääosin niin tavallisia kodin käyttöesineitä.
 Olipa haminalaiskodista löytynyt Aladinin esine sitten käyttöesine tai taidetta, saa se keräilijänkin innostumaan. Helsinkiläinen  Timo Laakso  on harrastanut lasiesineiden keräämistä parisenkymmentä vuotta. Kokoelmassa on Tamara Aladininkin töitä useita kymmeniä.
 Hän pitää esinettä harvinaisena tai jopa uniikkina.
 – Komea ja mielenkiintoinen! Signeeraus näyttää minusta tyypilliseltä Riihimäen lasin signeeraukselta. Uskon, että esine on aito Tamaran suunnittelema, ehkä 1960-luvun lopulta, sanoo Laakso esineestä kuvat nähtyään.
 Tamara Aladinin lasiteoksia Haminassa. Yleisöltä lainaksi saatuja esineitä tulee kaupunginmuseon näyttelyyn useita kymmeniä. Pyry Sarkiola / Yle
 Tamara Aladinin tunnettuuden lisäämiseen tähtää näyttelyllään myös Haminan kaupunginmuseo. Samassa paikassa oli Aladinin töitä esillä jo vuonna 2011, silloin pääpaino oli nimenomaan esineissä, nyt Tamarassa persoonana.
 – Saamme näyttelyyn mukaan runsaasti myös valokuvia kotialbumeista. Varsinkin Tamaran hevosharrastusajasta odotamme kuva-aineistoa näyttelyyn, sanoo kaupunginmuseon johtaja Paula Kouki.
 Hänen mukaansa jo näyttelyn kokoaminen on ollut menestys.
 – Olemme saaneet haminalaisilta lainaksi useita kymmeniä esineitä näyttelyä varten. Se kertoo siitä, että Haminassa Tamara Aladin on tunnettu ja häntä on pidetty ja pidetään tärkeänä henkilönä.

Arkisia astioita tuhansiin koteihin suunnitellut taiteilija kuoli – sen jälkeen löytyi outo väriä vaihtava esine, joka on saanut asiantuntijatkin ymmälleen


Summary: Israel sanoo, että kyseessä oli vastaisku Syyriasta ammutuille raketeille.

Kymmenen sotilasta on kuollut Israelin ilmaiskuissa Syyriaan lähellä Damaskosta, kertoo uutistoimisto AFP. Kolme heistä oli syyrialaisia sotilaita ja seitsemän ulkomaalaisia taistelijoita. Ulkomaalaisten taistelijoiden kansallisuudesta ei ole tietoa.
 Israelin armeija vahvisti, että se oli iskenyt syyrialaiseen sotilastukikohtaan vastauksena raketeille, joita oli ammuttu Syyrian puolelta Golanin kukkuloille.
 – Me emme hyväksy alueemme tulittamista ja vastaamme kaikenlaiseen aggressioon meitä kohtaan, Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Viimeksi Israel  kertoi iskeneensä Syyriaan  maanantaina. Aiemmin on ollut harvinaista, että Israel myöntää iskeneensä maahan. Viime aikoina se on kuitenkin kertonut iskuistaan iranilaisiin kohteisiin Syyriassa.
 Israelin kerrotaan tehneen viime vuosina satoja iskuja Syyriaan. Iskut on suunnattu Iranin sekä libanonilaisten shiiamuslimien järjestön Hizbollahin kohteisiin. Nämä molemmat tukevat Syyrian presidenttiä  Bashar al-Assadia .
 Päivitetty uhriluku kello 11.39.

Kymmenen sotilasta kuollut Israelin ilmaiskussa Syyriaan


Summary: Polttomoottorikäyttöisten ruohonleikkurien päästörajat tiukentuivat vuodenvaihteessa.

Suomalaisen omakotialueen äänimaisema kesäiltana: tontilla jos toisellakin säksättää bensiinikäyttöinen ruohonleikkuri.
 Halvimpien ruohonleikkurien ja monien muidenkin puutarhakoneiden polttomoottorit ovat pitkään käytössä ollutta tekniikkaa. Se on siis vanhaa, halpaa, kovaäänistä ja varmatoimista, mutta samalla niiden päästöt ovat suuret.
 – Vaikka yksittäistä konetta käytetään vain muutamia tunteja, on laitteita niin paljon, että kokonaispäästöt kasvavat isoiksi, Teknologian tutkimuskeskus VTT:n johtava tutkija  Juhani Laurikko  toteaa.
 Yksinkertaisissa moottoreissa tapahtuva palaminen ei ole yhtä täydellistä kuin vaikkapa auton moottorissa, ja se vaikuttaa päästöihin.
 Markkinoiden halvimmissa ruohonleikkureissa hinta on puristettu niin alas, että ylimääräistä rahaa ei ole juurikaan jäänyt käytettäväksi moottoriin tai pakokaasujen puhdistamiseen.
 Tähän tulee kuitenkin muutos.
 Vanhaa laitetta ei tarvitse hävittää
 Vuodenvaihteessa puutarhojen pienkoneiden päästöille tuli voimaan uusi EU-laajuinen rajoitus. Käynnissä on  siirtymäaika  (Traficom), jonka päättyessä markkinoilta poistuvat mallit, joiden pakokaasupäästöt ovat kaikkein suurimpia.
 Taustalla ovat Euroopan unionin  ilmastotavoitteet , mutta samalla pyritään vähentämään työkoneiden terveydelle haitallisia päästöjä. Vanhoja laitteita ei siis kielletä, mutta uusien laitteiden on jatkossa täytettävä tiukentuneet päästövaatimukset.
 Laurikko arvelee, että muutos ei tapahdu hetkessä, sillä päästövaatimukset voivat nostaa uusien laitteiden hintoja ja se voi vaikuttaa myös niin, että vanhoja laitteita käytetään pidempään.
 Päästöt osuvat käyttäjään
 Suurin osa puutarhakoneiden päästöistä kohdistuu laitteen käyttäjään. Sen huomaa esimerkiksi vaatteisiin tarttuneesta hajusta, kun on käyttänyt jonkin aikaa vaikkapa ruohonleikkuria tai moottorisahaa.
 – Pienkoneissa syntyy niiden käyttömäärään nähden huomattava määrä haitallisia päästöjä, tutkija Juhani Laurikko sanoo.
 Ruohonleikkurien päästöissä korostuvat erityisesti hiilivedyt sekä hiilimonoksidi eli häkä. Jos ruohonleikkureita verrataan henkilöautoihin, leikkurien häkäpäästöt ovat melko tarkasti kolmannes (34%) ja hiilivetypäästöt neljännes (24%) henkilöautojen aiheuttamista päästöistä Suomessa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ruohonleikkurien merkittävimmistä päästöistä häkä (CO) aiheuttaa lievimmillään päänsärkyä, pahimmillaan  häkämyrkytyksen . Palamattomat hiilivedyt (HC) voivat sisältää syöpää aiheuttavia karsinogeeneja.
 Pienkoneiden päästöjä on listattu  VTT:n Lipasto-tietokannassa .
 Apua pienmoottoribensiinistä
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin ylitarkastaja  Henri Takkinen  arvioi, että uusien päästövaatimusten seurauksena markkinoille tulee ainakin paremmin säädettyjä moottoreita.
 Pienmoottoribensiini Pienkoneiden päästöjä voi pienentää käyttämällä pienmoottoribensiiniä. Se palaa puhtaammin ja päästöt ovat tavallista bensiiniä vähemmän haitallisia. Pienmoottoribensiiniä myydään yleisimmin kanistereissa, mutta sen mittarijakelu on yleistymässä. Pienmoottoribensiini säilyy tavanomaista bensiiniä paremmin. Tästä on hyötyä esimerkiksi talvisäilytyksessä. Pienmoottoribensiiniä myydään 2- ja 4-tahtimoottoreille. Lähde: Teknisen palvelun päällikkö Markku Honkanen, Neste
 Takkisen mukaan uudet päästövaatimukset on laadittu mahdollisimman tekniikkaneutraalisti. Ne voidaan saavuttaa monella tapaa, esimerkiksi paremmalla suunnittelulla ja moottorien säätämisellä. Uusiin päästörajoihin ei siis hänen arvionsa mukaan välttämättä vaadita esimerkiksi katalysaattoria.
 Vanhojen laitteidenkin päästöihin voi vaikuttaa. Useammasta suusta nousee esiin yksi keino ylitse muiden: pienmoottoribensiini. Sen käyttäminen on yksinkertaisin ja nopein tapa vaikuttaa laitteiden päästöihin.
 Sähköinen tulevaisuus
 Myös tulevaisuuden suuntaviivoista ollaan yhtä mieltä. Juhani Laurikko sanoo, että puutarhakoneissa suuntaus on sama kuin autoteollisuudessa, missä moni valmistaja on kertonut merkittävistä panostuksista sähköön..
 Husqvarna Groupin Suomen myyntijohtaja  Tuomas Kuivamäki  arvioi, että jatkossa sähkö- ja erityisesti akkukäyttöiset laitteet valtaavat markkinaa entistä enemmän ja samalla polttomoottorikäyttöisiä malleja poistuu valikoimasta.
 Akkukäyttöiset ruohonleikkurit ovat vielä polttomoottorikäyttöisiä kalliimpia, mutta sähkölaitteiden käyttökustannusten ovat selvästi halvemmat. Risto Degerman / Yle
 Oululaisen Taisto HirvonenOy:n kauppias  Pyry Hirvonen  vahvistaa, että akkukäyttöisten leikkurien myynti kasvaa jatkuvasti, mutta vielä toistaiseksi polttomoottorikäyttöisiä myydään enemmän. Pääsyy on hinta, mutta Hirvosen mukaan akkukäyttöisten laitteiden pienemmät käyttökustannukset tasaavat hintaeroa ajan myötä.
 Muutos näkyy selvästi jo trimmereissä. Niiden myynnistä jo yli puolet on akkukäyttöisiä.
 Samalla Hirvosen mukaan kiinnostus myös itsekseen pihalla vaeltelevia robottileikkureita kohtaan kasvaa.
 Kotikorjaajan konstit vähissä
 Ruohonleikkurien vertailu autoihin nousee esille myös silloin, kun Husqvarnan Tuomas Kuivamäki puhuu laitteiden huollettavuudesta.
 – Kun aikaisemmin avasit auton konepellin, pystyit tekemään jotain itsekin. Nykyään ei pysty. Sama suuntaus on menossa puutarhakonepuolella, kun moottoria ohjaa sähköinen yksikkö.
 Näyttää siis vahvasti siltä, että kotipihojen kesäiltojen moottorien säksätys on vaimenemassa sähkömoottorien hiljaisemmaksi hurinaksi. Ja jos hurina lakkaa, eikä syynä ole tyhjentynyt akku, vikaa aletaan selvitellä tietokoneen, ei ruuvimeisselin, avulla.
 Oletko iloinen, kun ruohonleikkurit eivät enää pian saastuta hengitysilmaa entiseen tapaan? Vai haluaisitko, että voisit jatkossakin ostaa isopäästöisiä ruohonleikkureita? Voit keskustella aiheesta 2.6. kello 22 saakka.

Pahimmin saastuttavia ruohonleikkureita ei pian enää saa kaupasta – tutkija: "Käyttömäärään nähden huomattava määrä haitallisia päästöjä"


Summary: Iltalehden ja Helsingin Sanomien mukaan tuleva hallitus laatii naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaohjelman.

Antti Rinteen  (sd.) tuleva hallitus on muuttamassa raiskauksen määritelmän rikoslaissa, kertovat hallitusohjelman luonnoksen saaneet  Iltalehti  ja  Helsingin Sanomat .
 Viime vuonna lain muutosta vaatineen kansalaisaloitteen allekirjoitti yli 50 000 ihmistä. IL:n ja HS:n tietojen mukaan lakia oltaisiin muuttamassa kansalaisaloitteen vaatimuksen mukaisesti niin, että raiskausmääritelmä perustuisi suostumuksen puuttumiseen.
 Hallitusohjelmaluonnoksen mukaan hallitus aikoo myös laatia naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaohjelman. Siihen kuuluu muun muassa lähestymiskieltoon liittyvän lainsäädännön tiukentaminen.
 Lue lisää:
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkänen: "Sosiaali- ja verolinjauksissa ajateltu tulonjakoa ja hyvinvointia"
 Analyysi: Antti Rinne lopettaa 8 vuotta jatkuneen säästölinjan
– hallitusohjelma tähtää kansalaisten tyytymättömyyden purkuun
 Nämä 7 asiaa hallitusohjelma muuttaisi arjessa:  Pienimpiin eläkkeisiin korotus, kotitalousvähennys pienenee ja isille kiintiöidään perhevapaita
 Hallitusneuvottelujen verolinjaukset varmistumassa: Kotitalousvähennystä leikataan, bensa kallistuu 5 senttiä ja lapsilisiin pieni korotus
 Vuorossa salkkujako – puolueiden puheenjohtajat koolle ratkomaan ministeripaikkoja
 Suomessa suunnitellaan raiskauslakien muutoksia – Miten rikoslain muutos Ruotsissa vaikutti?
 Suostumus2018-kansalaisaloite eduskuntaan: Raiskauksen määrittelyä suostumusperustaiseksi kannattaa 50 000 suomalaista

Hallitusohjelmassa muutoksia raiskauksen määritelmään


Summary: Syynä eroon on sosiaalidemokraattisen puolueen murskatappio eurovaaleissa.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksan sosiaalidemokraatisen puolueen puheenjohtaja  Andrea Nahles  eroaa eurovaalien rökäletappion vuoksi. Entinen mahtipuolue sai vaaleissa vain 15,8 prosentin äänisaaliin.
 Eurovaalien suurin voittaja oli vihreät, joka melkein kaksinkertaisti ääniosuutensa 20,5 prosenttiin. Puolue nousi sosiaalidemokraattien ohi toiseksi suurimmaksi puolueeksi.
 Vaalitulos oli sokki Saksan hallitukselle , joka koostuu sosiaalidemokraateista sekä CDU:n ja Baijerin CSU:n muodostamasta liitosta. Puolueet ovat johtaneet käytännössä Saksaa koko sodan jälkeisen ajan.
 Jos hallitus muodostettaisiin nyt eurovaalituloksen perusteella, puolueilla ei olisi enemmistöä.
 Angela Merkelin  CDU-puolueen ja demareiden kumppanuus on ollut nykyisen hallituksen alusta asti heikolla pohjalla. Sosiaalidemokraatit olivat vaarassa joutua oppositioon edellisten parlamenttivaalien jälkeen, mutta solmivat vastentahtoisen liiton CDU:n kanssa.
 Hallitus on heikoissa kantimissa eurovaalien jälkeen, ja Nahlesin ero syöksee sitä kohti hallituskriisiä. Sunnuntaina Merkel kuitenkin vakuutti, ettei Saksan hallitus hajoa.
 Lue myös:
 Analyysi: Tubettaja sai Saksan suurimman puolueen puheenjohtajan pois tolaltaan – hallitus horjuu surkean eurovaalituloksen jälkeen
 Eurooppalaiset äänestivät vilkkaimmin 20 vuoteen – katso täältä eri maiden tuloksia
 Ovensuukyselyt povaavat Saksan vihreille suurvoittoa ja hallituspuolueille rökäletappiota
 Saksassa sopu uudesta hallituksesta – sosiaalidemokraattien Schulz ulkoministeriksi

Saksan demarijohtaja eroaa – huoli hallituksen kohtalosta kasvaa


Summary: Interrail-korttien myynti kasvoi vuoden alussa 20 prosenttia. Aiempina vuosina kasvu on jäänyt murto-osaan.

Ilmastoraportti oli viimeinen niitti.
 Ilona Toivanen ja hänen 13-vuotias tyttärensä Aino lähtevät kesällä Pariisiin ja Nizzaan – eikä todellakaan halpalennolla, vaan junalla.
 Jo viime vuonna Egyptin-lomalennolla syntyi ajatus siitä, että nyt saisi lentäminen riittää. Lokakuussa tuli vielä YK:n ilmastopaneelin IPCC:n raportti. Se sinetöi päätöksen.
 – On se kyllä vaikuttanut. Olen ollut menossa samaan suuntaan, mutta sen raportin jälkeen en enää pysty perustelemaan omaa lentämistäni oikein mitenkään kenelläkään.
 Aino on samoilla linjoilla. Raporttiin hän ei ole perehtynyt, mutta koulussa ilmastonmuutos on ollut esillä aiempaa enemmän. Myös hän halusi valita lentämisen sijasta junan.
 Kiskot vievät Tuusulan Jokelasta Nizzaan. Tosin väliin mahtuu pari lauttaa.  Antti Lähteenmäki / Yle
 – Vähän ahdistaa lentokoneessa ja junassa on jotenkin  klassista  istua ja mennä, hän vertailee.
 Interrail-korttien myynti: +20 prosenttia
 Aika moni muukin tuntuu ajattelevan Toivasten tavalla, sillä interrail-korttien myynti on lähtenyt kovaan nousuun.
 Viime vuosina myynti on ollut loivassa, noin kolmen prosentin kasvussa, mutta tänä vuonna vauhti on noussut uudelle tasolle.
 Ilona ja Aino Toivasen matkasuunnitelma yltää Nizzaan saakka. Sieltä he tulevat takaisin "junalla vielä tuntematonta reittiä". Jyrki Lyytikkä / Yle
 VR:n mukaan interrail-korttien myynti on kasvanut tammi-helmikuussa peräti kaksikymmentä prosenttia. Tuoreempia tietoja ei ole vielä saatavilla.
 VR:n myynti- ja asiakkuusjohtaja Salla Ketolan mukaan kasvu on aitoa, eikä selity esimerkiksi satunnaisvaihtelulla.
 Hän näkee kovan kasvun taustalla selvän syyn – juuri sen, mikä Toivasillakin.
 VR:n myyntijohtaja Salla Ketola uskoo, että tänä vuonna tehdään interrail-lippujen myyntiennätys.  Jouni Immonen / Yle
 – Suurin syy taitaa olla ilmastonmuutokseen reagoiminen. Mutta on myös sitä, että matkustamista ajatellaan eri tavalla ja matka itsessään mielletään osaksi elämystä, Ketola arvioi.
 Hänen mukaansa yksi kasvava matkustajaryhmä on "seniorit, joilla on aikaa toteuttaa nuoruuden unelmia".
 IPCC toi päästökysymyksen matkustamispäätökseen
 VR ja eurooppalaiset junayhtiöt ovat markkinoineet interrailia yhteiskampanjoilla, mutta suurin myyntivaltti on tullut ylemmältä taholta.
 YK:n alainen ilmastopaneeli IPCC julkaisi lokakuussa raportin, joka nosti tietoisuuden ilmastonmuutoksen nopeudesta uudelle tasolle. Ketolan mukaan se on tuonut ilmastokysymykset matkustamisessakin marginaalista valtavirta-ajatteluksi.
 Ketola tulkitsee, että tämä näkyy muun muassa siinä, että somessa on vilkas 12 000 jäsenen “Maata pitkin matkustavat” -Facebook-ryhmä. Toukokuussa pidettiin myös Maata pitkin -matkamessut.
 Hän arvioi, että alkuvuoden kova kasvu ei välttämättä jatku koko vuotta aivan 20 prosentin vauhdilla.
 Interrail unohtui sivuraiteelle
 VR:ssä odotetaan kuitenkin kasvuvauhdin hyvinkin nelinkertaistuvan viime vuosien tasosta kahteentoista prosenttiin. Se tarkoittaisi uutta ennätystä eli noin seitsemän tuhannen interrail-kortin myyntiä Suomessa.
 Nimenomaan kortin. Ja juuri siihen kiteytyy yksi junailun ystäviä haittaava piirre.
 Interrail on ollut rautatieyhtiöiden bisneksessä sivuraiteella ja se näkyy.
 Samaan aikaan kun lentämisestä on tullut yhä helpompaa ja halvempaa, rautateillä ei ole saatu aikaan edes digitaalista kännykässä kulkevaa interrail-lippua. Nyt "passi" on tilattava postin kautta tai haettava lippumyymälästä.
 Kölnin asema - Saksa ja Ranska ovat suomalaisten suosituimmat interrail-kohteet.  AOP
 Maata pitkin matkaajat voivat vain haaveilla varausjärjestelmästä, josta voisi ostaa yksinkertaisesti meno-paluun vaikkapa Helsinki–Nizza-välille.
 Nyt lippu jokaiselle etapille on ostettava erikseen, paikkavarausta unohtamatta. Lisäksi on varsin kirjavaa, miten eri yhtiöt tunnistavat interrail-kortin.
 Ilona Toivanenkin säikähti, kun paikkavaraus uhkasi maksaa yhtä paljon kuin tavallinen matkalippu, koska erään junayhtiön myyntijärjestelmä ei tunnistanut interrail-lippua.
 – Onneksi ongelman saattoi kiertää, mutta laitoin kyllä asiasta palautetta.
 Lentäminen olisi halvempaa ja nopeampaa, mutta...
 Interrail-korttien ja -hintojen kirjo on laaja. Kortin voimassaoloaika vaihtelee 15 päivästä kolmeen kuukauteen. Lisäksi matkustuspäivien määrä voi olla rajattu 5–15 päivään.
 Aikuisten lipun hinta vaihtelee 282 eurosta lähes tuhanteen euroon. Nuorilla eli 12–27-vuotiailla hinta on halvimmillaan runsaan 200 euroa. On myös mahdollista rajata matka vain yhteen maahan, joilloin halvin hinta jää alle 130 euroon.
 Tämän lisäksi Suomesta lähtijöille tulee laivamaksut. Paikkavarausmaksut liikkuvat 6–20 euron välillä.
 Edessä on kuukauden kestävä matka, johon liittyy seitsemän matkustuspäivää.  Antti Parviala / Yle
 Suosituin interrail-kortti on voimassa 15 päivää, jonka kuluessa saa matkustaa viitenä päivänä. Suomalaisten suosituimpia matkakohteita ovat Saksa ja Ranska.
 Keski-Eurooppaan lentäminen voisi tulla huomattavasti halvemmaksi, mutta Toivasilla ei edes vertailtu hintaa lentämiseen. Periaate oli tärkeämpi, tänä vuonna ei lentoja kertyisi.
 Tuusulan Jokelasta alkava matka jatkuu laivalla Helsingistä Tukholmaan ja sieltä Kööpenhaminaan, jossa vietetään kaksi yötä AirBnB-majoituksessa.
 Myös seuraavassa kohteessa, Amsterdamissa vieteään kaksi vuorokautta. Hollannista matkaa jatketaan Pariisiin tai tarkemmin sanottuna Disneylandiin.
 Kaukaisin kohde on Välimeren rannalla, Nizza, josta alkaa kotimatka vielä määrittelemätöntä reittiä.
 Kaikkiaan aikaa on tarkoitus käyttää runsas kolme viikkoa.
 Nyt loppui lentäminen – ainakin vuodeksi
 WWF:n mukaan  junaan verrattuna lentokoneen päästöt ovat vähintään viisitoistakertaiset. Onko siis Toivasten lentäminen pannassa tästä lähtien ikuisesti?
 – En uskalla ajatella niin pitkälle, etteikö ikinä enää lentäisi. Mutta tavoitteena on, että ainakaan tänä vuonna en lentäisi.
 Aino on valmis minimoimaan lentämisen, mutta ei luopumaan siitä kokonaan.
 – Amerikkoihin haluaisin vielä mennä. Junalla se on vähän vaikeaa, mutta varmaan ei enää ainakaan paljon lennetä.
 Matkustamisen ja eri liikkumisvälineiden hiilijalanjäljen vertailu on mutkikasta, kun esimerkiksi lentokoneen täyttöaste ja konetyyppi vaikuttavat paljon sen päästöihin.
 Tällä VR:n laskurilla  voi verrata junan, auton ja lentämisen päästöjä kotimaan matkoilla.
 Tällä lentoyhtiöiden laskurilla  voi vertailla lentämisen päästöjä eri reiteillä.
 Keskustele aiheesta klo 22 saakka: Miten sinä laitat puntariin nopeuden, hinnan ja päästöt kun valitset matkustustapaasi?

Ilmastohuoli sai interrailin hurjaan kiitoon – Äiti ja tytär Toivanen valitsivat junan Nizzan-reissulle: “Hintaa lentämiseen ei edes verrattu“