Summary: Ennustetta ei ole, koska NACC1-geenimutaatio löydettiin vasta toissa vuonna.

Tänään on hyvä päivä:  Eetu Lampinen  makoilee levollisena eikä tahdottomia liikkeitä ole. Suulla käy pieni hymy.
 – Eetu on musiikkimies, tykkää kuunnella musiikkia. Monesti, jos Eetulla on vähän levoton olo, laitan lauluja soimaan, ja hän pysähtyy kuuntelemaan niitä, kertoo 3-vuotiaan äiti  Jenni Vikman .
 Omaishoitajana oleva äiti kuitenkin näkee jo, että poika on siirtymässä vaiheeseen, jossa kontaktin saaminen on vaikeaa.
 Lampisella on harvinainen NACC1-geenimutaatiosta johtuva neurologinen sairaus. Siihen liittyy syvä kehitysvamma, vaikea epilepsia, itkuisuus, autonomisen hermoston säätelyhäiriö ja kaihi silmissä.
 Sairauden takia Eetu ei pysty puhumaan eikä juurikaan liikkumaan. Hänellä on rajua oksentelua, ja autonomisen hermoston säätelyhäiriön takia hän voi valvoa pahimmillaan melkein kolme vuorokautta yhteen menoon.
 Äiti Jenni Vikman leikkii Eetun kanssa lattialla lähes päivittäin. Aina pojan kunto ei sitä kuitenkaan mahdollista.  Kalle Niskala / Yle
 Sairaus etenee noin kahden viikon sykleissä. Kun pojan mieliala vaihtuu iloisesta vakavammaksi ja kulmat menevät kurttuun, alkaa siirtyminen valvomisvaiheeseen.
 – Silloin kun on hankala vaihe, en pysty edes vessassa käymään niin, että Eetu jäisi siksi aikaa yksikseen. Hän liikkuu kouristuksenomaisesti, mutta oksentaminen on melkein se pahin. Eetu ei osaa kääntyä kyljelleen, ja siksi tukehtumisen riski on suuri, jos hän oksentaa, Jenni Vikman sanoo.
 Tukehtumisvaaran takia hoitaja valvoo pojan unta öisin, ja silloin muu perhe saa nukkua.
 Eetun unta pitää valvoa tukehtumisvaaran takia. Kalle Niskala / Yle
 Geenimutaatio löydettiin vasta vuonna 2017
 Seitsemän lapsipotilasta ja heidän oireensa kuvattiin vasta vuonna 2017 tieteellisessä artikkelissa The American Journal of Human Genetics -lehdessä. Löydös on siis tuore.
 Näiden seitsemän lisäksi yhdeksällä on epävirallisten tietojen mukaan NACC1-geenimutaation aiheuttama sairaus eli kaiken kaikkiaan kuudellatoista lapsella maailmassa on sama sairaus. Lähimmät Eetun kohtalotoverit löytyvät Norjasta ja Irlannista.
 – Nämä kaikki potilaat ovat kehittyneistä maista, mutta todennäköisestihän potilaita on myös kehitysmaissa. Todellinen geenimutaatiota kantavien määrä on varmasti suurempi kuin tämä kuusitoista, arvioi Oulun yliopistollisen sairaalan lastenneurologian erikoislääkäri  Jonna Komulainen-Ebrahim .
 Hän on mukana tutkimusryhmässä, joka tutkii harvinaisia lasten perinnöllisiä aivosairauksia.
 NACC1-geenimutaatio ei ole periytynyt vanhemmilta, vaan mutaatio tapahtuu todennäköisesti jo heti munasolun hedelmöittymisen aikaan. Oireet ovat vakavia:
 – Nämä potilaat ovat kaikissa arjen toimissa täysin toisten avun varassa. Yleisesti voi sanoa, että vaikeissa, varhain alkavissa neurologisissa sairauksissa elämänkaari on normaalia lyhyempi, mutta juuri tähän geenimutaatioon ei voi antaa tarkkaa ennustetta, koska julkaistuja tapauksia on vähän, Komulainen-Ebrahim sanoo.
 Tällä hetkellä vanhimmat tiedossa olevat NACC1-geenimutaatiodiagnoosin saaneet ovat teini-ikäisiä.
 Perhe luuli saaneensa terveen pojan
 Jussi Lampisen  ja Jenni Vikmanin perheessä oli jo ennestään kolme poikaa, kun Eetu syntyi. Pian pojan syntymän jälkeen vanhemmat ja neuvola havahtuivat siihen, ettei kaikki ollut kunnossa.
 – Raskaus- ja vauva-aika menivät ihan normaalisti, mutta sitten alettiin kiinnittää huomiota siihen, ettei Eetuun saatu katsekontaktia. Ensin ajatus oli, että se johtuu karsastuksesta, mutta sitten myös muun kontaktin saaminen poikaan alkoi olla hankalaa, Vikman sanoo.
 Eetu nauttii aurinkokeinussa olemisesta. Silloin hän saa olla muun perheen touhujen keskellä. Kuvassa on Eetun veli Väinö sekä isä Jussi Lampinen ja äiti Jenni Vikman. Kalle Niskala / Yle
 Eetu ei myöskään alkanut tarttua tavaroihin ja päänympärys lakkasi kasvamasta. Poika lähetettiin neuvolasta jatkotutkimuksiin. Diagnoosia jouduttiin kuitenkin odottamaan pitkään, sillä geenimutaatio löydettiin vasta vuonna 2017.
 – Oikeastaan oli onni, ettei heti tiennyt, mistä on kyse, vaan sai sopeutua aina yhteen asiaan kerrallaan, äiti muistelee.
 Kun diagnoosi tuli, tietoa oli saatavilla vielä hyvin vähän. Perhe sai lääkäriltä pari englanninkielistä artikkelia.
 – Kyllähän siinä aika hukassa alkuun oltiin. Onneksi meillä on Facebook-ryhmässä perheitä, joilla on saman diagnoosin saanut lapsi. Heidän kanssaan on käyty keskusteluja, saatu hoitoneuvoja ja vertaistukea. Onhan se tärkeää tietää, ettei ole yksin asian kanssa.
 Lähimmät kohtalotoverit löytyvät Norjasta ja Irlannista. Heitä on myös muun muassa Ranskassa, Italiassa, Autraliassa ja Yhdysvalloissa. Eetun oireet ovat hyvin samankaltaiset kuin muillakin sairastuneilla.
 NACC1:tä voi epäillä, jos lapsella on tietyt ydinoireet:
 – Jos lapsella on kaihi ja siihen yhdistyy vaikea aivosairaus ja selvä kehityspoikkeavuus, pienipäisyys, lohduton itkuisuus, autonomisen hermoston oireet, silloin voisi epäillä, että kyse voi olla tästä geenimutaatiosta, sanoo lastenneurologian erikoislääkäri Jonna Komulainen-Ebrahim.
 Eetun tulevaisuus on iso kysymysmerkki
 Jenni Vikman nostaa Eetun usein lattialle syliinsä leikkimään. Mukana liikkuu iso määrä letkuja, muun muassa ohutsuoleen menevä ravintoletku. Tänään poika ei tahdo jaksaa keskittyä leikkiin; pää painuu rintaan.
 – Nosta Eetu pää ylös, äiti sanoo hellästi. Hetken poika jaksaa kannatella päätään kunnes se taas painuu rintaan.
 Eetu rakastaa musiikkia. Sen takia pojan huoneessa soivatkin lähes aina lastenlaulut. Kalle Niskala / Yle
 Parhaat päivät ovat äidin mielestä ihania ja antavat voimaa arkeen:
 – Eetu osaa olla kyllä sellainen hymypoika ja sydäntenmurskaaja. Hyvänä päivänä poikaan saa enemmän kontaktia. Kun näkee, että Eetulla on levollinen ja rauhallinen olo, niin silloin on asiat mallillaan.
 Jenni Vikman toivoo tutkimuksesta apua.
 – Amerikan puolella on kovasti tutkimuksia käynnissä. Esimerkiksi yhden NACC1-lapsen isovanhemmat tutkivat tätä sairautta. Kyllä minä kovasti toivon, että sieltä löytyisi apua, jotain hoidollisesti ratkaisevaa.
 Koska mitään ennusteita ei voida antaa, perhe elää pienen hetken kerrallaan.
 – Toivon mukaan saadaan paljon vuosia Eetun kanssa, äidin ääni sortuu.

"Toivon mukaan me saadaan paljon vuosia Eetun kanssa" – pienellä suomalaispojalla on geenimutaatio, joka on todettu vasta 16 lapsella koko maailmassa


Summary: Pääministeri on pahoillaan siitä, että Britannian täytyy osallistua eurovaaleihin.

Britannian pääministeri  Theresa May  on pahoillaan siitä, että maa joutuu osallistumaan eurovaaleihin. Hänen edustajansa mukaan May on päättänyt löytää keinon saadakseen tehtyä brexit-sopimuksen mahdollisimman nopeasti EU:n kanssa.
 Mayn mielestä parasta olisi, että sopimus saataisin aikaan ennen kuin uudet europarlamentikot aloittavat työnsä 2. heinäkuuta.
 Mayn edustaja totesi myös, ettei pääministerillä ole hänen tietojensa mukaan tarkoitusta siirtyä sivuun ennen kuin ensimmäinen vaihe brexitistä on ohi.
 Britannia kertoi tiistaina järjestävänsä eurovaalinsa 23. toukokuuta.
 Punnan arvo laski tiistaina puolisen prosenttia maan brexit-huolien takia.
 Lue myös:
 Britannian paikallisvaaleissa suurpuolueille rökäletappio – brexitin vastustajat etenivät
 Valtaosa briteistä on sitä mieltä, ettei brexit-kansanäänestystä  olisi koskaan pitänyt järjestää

May: Brexit-sopimus täytyy tehdä ennen uusien europarlamentaarikoiden istuntokautta


Summary: Naista syytetään uskonnollisten tunteiden loukkaamisesta. Amnestyn mukaan pidätyksen syy oli ihmisoikeusaktivismi.

Puolassa 51-vuotias nainen on pidätetty, koska hän oli maalannut sateenkaarilipun värit neitsyt Marian ja Jeesus-lapsen sädekehiin. Asiasta kertovat muun muassa  brittilehti The Guardian  sekä Itä-Euroopan uutisiin keskittyvä  Kafkadesk-sivusto.
 Julisteita ja lehtisiä sateenkaarisädekehäisestä neitsyt Mariasta alkoi näkyä Płockin kaupungissa Keski-Puolassa viime kuun lopulla, kertoo  Kafkadesk.
 Epäilty oli ulkomailla, mutta hänet pidätettiin, kun hän saapui takaisin Puolaan. Naista syytetään nyt uskonnollisten tunteiden loukkaamisesta.
 Nainen oli maalannut sateenkaarisädekehän valokuvaan  Częstochowan madonna eli Musta madonna  - maalauksesta , joka on puolalaisille katolilaisille erityisen tärkeä. Sateenkaarilippu on puolestaan seksuaalivähemmistöjen oikeuksia ajavan liikkeen symboli.
 Sisäministeri  Joachim Brudziński   syyttää Twitterissä  naista Częstochowan neitsyt Marian häpäisemisestä. Hän on kutsunut naisen tekemiä julisteita "kulttuuriseksi barbarismiksi".
 Poliisi teki pidätyksen jälkeen kotietsinnän naisen asuntoon ja löysi sieltä kymmeniä samanlaisia kuvia.
 Uskonnollisten tunteiden loukkaaminen on Puolassa rikos. Siitä voidaan tuomita jopa kahden vuoden vankeuteen.
 Noin 87 prosenttia puolalaisista on katolilaisia ja yli puolet heistä on uskonnollisesti aktiivisia.
 Amnesty: Nainen on ihmisoikeusaktivisti
 Poliisi ei ole julkistanut pidätetyn naisen nimeä, mutta  ihmisoikeusjärjestö Amnestyn Internationalin mukaan  hän on ihmisoikeusaktivisti. Amnesty katsoo, että hänet pidätettiin rauhanomaisen aktivismin takia.
 Nainen pidätettiin, kun hän palasi Amnestyn matkalta Belgiasta ja Hollannista. Hän oli matkan aikana ilmaissut huolensa oikeusturvasta Puolassa, Amnesty sanoo.
 Amnestyn mukaan poliisi takavarikoi kotietsinnässä naisen kannettavan tietokoneen, matkapuhelimen ja muistikortteja.
 Muun muassa Euroopan neuvosto  on ollut huolissaan ihmisoikeuksien rapautumisesta  Puolassa.
 Hallitseva Laki- ja oikeuspuolue on hyökännyt muun muassa seksuaalivähemmistöjen oikeuksia vastaan,  kertoo muun muassa The Economist -lehti.

Neitsyt Marialle sateenkaarisädekehän maalannut nainen pidätettiin Puolassa – häntä uhkaa nyt jopa kahden vuoden vankeus


Summary: Posti on kiikuttanut jo lähes tuhat näytettä kekomuurahaisista Itä-Suomen yliopistolle.

Muurahaiset ovat lähellä suomalaisten sydäntä: yli 500 ihmistä kykki viime kesänä silkasta mielenkiinnosta keräämässä muurahaisnäytteitä ympäri maata. He pakastivat ja postittivat lähes tuhat näytettä, jotka sisälsivät yli 10 000 muurahaista.
 Kyseessä on valtakunnallinen kekomuurahaisten levinneisyyttä ja elinympäristöjä selvittävä tutkimus, joka alkoi viime vuonna  Itä-Suomen yliopistossa .
 Tutkimuksen kohteena ovat eri kekomuurahaiset, jotka rakentavat pesänsä jostakin kasvimateriaalista kuten neulasista, heinän silpusta tai varpujen lehdistä. Väriltään kekomuurahaiset ovat tavallisesti punamustia.
 Kansalaisilta toivottiin apua muurahaisnäytteiden ottamiseksi eri puolilta Suomea. Ihmiset lähettivätkin jo viime kesänä yliopiston ympäristö- ja biotieteiden laitokselle lähes tuhat pakastettua muurahaisnäytettä.
 – Erittäin hyvä tulos ensimmäiselle vuodelle, iloitsee apulaisprofessori  Jouni Sorvari .
 Seuraavaksi suolle muurahaisia tonkimaan
 Tutkija toivoo syksyyn asti jatkuvaan tutkimukseen vielä lisää muurahaisnäytteitä monista syistä, muun muassa levinneisyysalueiden selvittämiseksi.
 – Etsimme tarkennusta siihen, minne asti mikäkin laji menee pohjoiseen päin mentäessä. Uhanalaisen ja silmälläpidettävän ruotsinloviniska-nimisen muurahaisen uusia esiintymiä olisi kiva löytää, Sorvari kertoo.
 Tutkimusta varten pakastetut muurahaiset voidaan pakata tulitikkurasiaan.  Heikki Haapalainen / Yle
 Erityisesti hän toivoo näytteitä suolla elävistä muurahaisista, joita tuli viime kesänä vähän. Myös Lapin ja Ahvenanmaan osalta näytteitä tuli muuta maata vähemmän.
 – Mutta edelleenkin kaikista ympäristöistä kannattaa kerätä, Sorvari kannustaa.
 Kuka tahansa voi auttaa tutkimusta ottamalla muurahaisnäytteitä eri puolilta Suomea.  Toimintaohjeet  löytyvät Itä-Suomen yliopiston nettisivulta.
 Kaksivuotisen tutkimuksen tuloksia on luvassa ensi vuonna, jolloin valmistuu hankkeen loppuraportti.
 Lue lisää:
 Tunnetko muurahaiset ja niiden tavat? Tee Yle Luonnon muurahaistesti!
 Kansalaisten keräämiä näytteitä hyödynnetään yhä enemmän tutkimuksissa – Näin osallistut suureen muurahaistutkimukseen

Innokkaat kansalaiset ovat pakastaneet jo tuhansia muurahaisia – suurtutkimus on innostanut vapaaehtoisia ympäri maata


Summary: Suomalaiset saavat maksutonta hyvinvointivalmennusta ja liikuntaneuvontaa ainakin sadassa kunnassa.

Nakkilalainen naiskolmikko on karistanut ilmaisen liikuntaneuvonnan avulla jo kymmeniä kiloja. Osa heistä on aloittanut urakkansa vasta kolme kuukautta sitten.
 Anika Ahokannas  pääsi elämänmuutoksessaan vauhtiin kevättalvella. Vyötärölle oli kertynyt vuosien aikana ylimääräisiä senttejä reippaasti, lähinnä tunnesyömisen takia.
 – Vuodet ovat olleet aika haasteellisia ja olen syönyt lohdutukseksi. Kun päässä on kaaosta, on syöminenkin sellaista. Hyvä, että siihen on nyt löytynyt kuri ja järjestys.
 Palvelutarjonnassa suuria eroja
 Naisten tsempparina on toiminut hyvinvointi- ja terveysvalmentaja, liikuntaneuvoja  Mari Jalava . Hän on tavannut alkuvuoden aikana jo neljäkymmentä uutta asiakasta.
 – Kolmetoista uutta olisi vielä jonossa, joten päivät venyvät pitkiksi, mutta aion löytää kaikille ajan ennen kesää.
 Jalavan työnantaja, Keski-Satakunnan terveydenhuollon kuntayhtymä tarjoaa maksutonta liikuntaneuvontaa kaikille, jotka tarvitsevat apua liikkeelle lähtemiseen.
 Mari Jalava on auttanut alkuvuoden aikana jo kymmeniä asiakkaita terveellisen elämän alkuun. Mari Kahila / Yle
 Työ on osa Lounais-Suomen Liikunta ja Urheilu ry:n liikunnan palveluketjua rakentavaa  LiPaKe -hanketta.
 Hankkeen vastuuhenkilö  Tino-Taneli Tanttu  arvelee, että liikuntaneuvontaa annetaan Suomessa nyt jo noin sadassa kunnassa. Käytännöt kuitenkin vaihtelevat suuresti.
 Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa liikuntaneuvonta on monen kunnan alueella osa perusterveydenhuoltoa. Sitä kautta asiakkaita yritetään ohjata tuetusti kunnan liikuntapalvelujen pariin. Muualla Suomessa liikuntaneuvontaa annetaan yleisemmin kunnan liikuntatoimessa. Siellä palvelu voi jäädä lyhyeksi – jopa kertaluonteiseksi.
 – Erot ovat todella suuria. Toivon, että toimintamalleja yhtenäistettäisiin valtakunnallisesti, Tanttu toteaa.
 Kaksi vuotta ja kaksikymmentä kiloa
 Esimerkiksi  Maria Lehmuskallio-Loula  on saanut maksutonta ohjausta jo kahden vuoden ajan.
 – Saa nähdä, koska minut potkitaan porukasta ulos. Olen kokenut neuvonnasta saamani avun erittäin tärkeäksi ja olisin vaikka valmis maksamaan siitä jotain, jotta saisin jatkaa.
 Apu näkyy jo ulkoisestikin. Lehmuskallio-Loula on tiputtanut neuvonnan aikana kiloja reilusti yli 20 ja senttejä on lähtenyt vyötäröltä 16.
 Maria Lehmuskallio-Loula aloitti elämänmuutoksen kaksi vuotta sitten. Mari Kahila / Yle
 Toki töitäkin on pitänyt tehdä. Tähän mennessä kilot ovat tippuneet hänen mukaansa pääasiassa ruokavalion avulla, mutta jonkin verran liikuntaakin on pitänyt lisätä.
 Tino-Taneli Tanttu kertoo, että juuri ravitsemustottumuksilla on painonpudotuksen kannalta liikuntaa suurempi vaikutus. Liikunnan merkitys näkyy kuitenkin vahvasti terveydessä.
 – Se muun muassa laskee verenpainetta ja verensokeria sekä antaa suojaa kymmeniin eri sairauksiin, monet syöpäsairaudet mukaanlukien. Ravitsemus, liikunta ja riittävä lepo ovatkin erottamattomat palaset hyvinvoinnin ja terveyden osalta, Tanttu korostaa.
 Näihin kaikkiin edellä mainittuihin asioihin hyvinvointi- ja terveysvalmentaja Mari Jalava keskittyy asiakkaidensa kanssa. Väki pitää saada liikkeelle, mutta siinä samalla ravitsemuspuoli pistetään kuntoon. Monellehan painonpudotus on kannustava tekijä elämänmuutokseen.
 – Ateriarytmi on kaiken a ja o. Moni ihmettelee, että ei laihdu, vaikka ei syö mitään. On huomattava, että säästöliekillä eläminen ei ole hyvä asia. Kunnon ruokaa pitää syödä. Herkut ja makeat juomat voi puolestaan jättää vähemmälle, Jalava ohjeistaa.
 Ei laihdutusta vaan terveellistä elämää
 Ehdoton ei silti tarvitse olla. Anika Ahokannas kokee voivansa vihdoin syödä kunnon kotiruokaa hyvällä omallatunnolla. Jälkiruuaksi voi syödä vaikka palan munkkia, jos siltä tuntuu.
 Normaalilla syömisellä ja liikuntaa lisäämällä painoa on pudonnut kevään aikana jo viisi kiloa.
 – Mikä hienointa, kymmenen senttiä katosi vyötäröltä kolmessa kuukaudessa, Ahokannas iloitsee.
 Anika Ahokannas on saanut karistettua vyötäröltään kymmenen senttiä kolmessa kuukaudessa. Mari Kahila / Yle
 Kesän grillimakkarat Ahokannas aikoo kuitenkin jättää väliin, sillä terveelliset elämäntavat ovat saaneet hänen olonsa paranemaan niin merkittävästi, että entiseen ei ole lipsumista.
 – Nivelreuma kannustaa minua tässä päätöksessä. Säryt ovat lähteneet kolmessa kuukaudessa, enkä halua niitä enää takaisin.
 En halua olla laihdutuskuurilla. Haluan opetella elämään terveellisesti.  Maria Lehmuskallio-Loula
 Maria Lehmuskallio-Loula tietää, kuinka pieleen voi mennä, jos rajoittaa syömistään liikaa.
 – Tiukkoja dieettejä jaksaa jonkin aikaa, mutta itse ainakin retkahdan jossain vaiheessa ja sitten kiloja tulee entistä enemmän takaisin. En halua olla laihdutuskuurilla. Haluan opetella elämään terveellisesti.
 Samaa ohjetta olisi syytä noudattaa monen muunkin. Varsinkin Satakunnassa riittää kiloja karistettavaksi. Maakunnan aikuisväestö on  THL:n mukaan  maan lihavinta.
 Liikuntaneuvojan työ hyödyttää asiakkaiden lisäksi koko yhteiskuntaa.
 – Liikkumattomuuden arvioidaan maksavan pelkästään Satakunnassa tuoreimpien laskelmien mukaan huimat 235 miljoonaa euroa joka vuosi, Tino-Taneli Tanttu kertoo.
 Suomessa vastaava summa on  Liikun mukaan  jopa 3,2 – 7,5 miljardia euroa.
 Selityksiä riittää
 Jotta muutos onnistuisi, on ihmisten otettava itseään niskasta kiinni. Se vaatii välillä hieman patistelua.
 Mari Jalava on huomannut, että selityksiä riittää.
 – Naiset selittävät, kuinka kilot ovat jääneet raskaudesta ja miehet turvautuvat sitku- ja mutku-selityksiin. Ei ole verkkareita tai sitten löytyy joku muu syy.
 Jalava tapaa neuvottaviaan alkuvaiheessa noin kerran kuukaudessa. Osa löytää motivaation muutokseen välittömästi, hankalimmat saavat Jalavan mukaan ahaa-elämyksen viimeistään kolmannella käynnillä. Tämän jälkeen käyntikerrat harvenevat.
 Osa ohjattavista vaatii kuitenkin tiuhempia tapaamisia, jotta ote ei pääse lipsumaan. Elämäntapamuutoksen tekeminen ei käy sormia napsauttamalla.
 Heidi Haraholma on kamppaillut painonsa kanssa nuoresta iästään huolimatta pitkään. Hän uskoo löytäneensä liikuntaneuvonnan avulla itselleen sopivan tavan laihtua. Mari Kahila / Yle
 Kolmikon nuorin, 22-vuotias  Heidi Haraholma  myöntää, että takapakkeja on tullut. Hän aloitti valmennuksen vuosi sitten ja on tehnyt töitä oman hyvinvointinsa eteen vaihtelevalla menestyksellä. Pääasia kuitenkin on, että suunta on oikea.
 – Olen oppinut hyväksymään valmennuksen aikana, että olen tällainen ja asialle on tehtävä jotain, jos haluan tuloksia. Uskon, että saan niitä aikaan varmemmin lähtemällä liikkeelle rauhassa.
 Liiallinen patistaminen tuntuukin hänestä ahdistavalta.
 – Mitä enemmän on paineita suoriutua, sitä enemmän se kuormittaa. Ensin pitäisikin selvittää ihmisen taustat, jotta tiedetään, miksi tällaiseen tilanteeseen on päädytty. Sitten voidaan tehdä suunnitelma, miten tavoitteisiin päästään – ja missä ajassa.
 Motivaatio pitää löytyä itseltä
 Naiset kiittelevät ohjaajaansa siitä, että hän jaksaa kuunnella ja kannustaa ilman syyllistävää äänensävyä. Mari Jalavan tavoitteena ei olekaan piiskata kiloja kenenkään vyötäröltä.
 – En minä ketään laihduta. Laihtuminen tulee päälliskauppana siitä, että on terveet elämäntavat. Niihin minä kannustan lempeästi.
 Motivaation pitää löytyä asiakkaalta itseltään. Sitä ei voi ostaa kaupasta.  Mari Jalava
 Tukea on siis tarjolla. Sitä pitää vain osata pyytää.
 – Motivaation pitää löytyä asiakkaalta itseltään. Sitä ei voi ostaa kaupasta. Kun sitä löytyy, pääsemme yhdessä vauhtiin.
 Motivaatio kuntoon! Mari Kahila / Yle
 Olisiko sinulla tarvetta elämäntaparemontille? Oletko jo onnistunut siinä? Kerro muillekin, miten siinä onnistuit tai mitkä ovat kompastuskiviä muutoksen tiellä. Voit osallistua keskusteluun jutun kommenttiosiossa. Kommentointi päättyy kello 22.

Elämäntavat remonttiin – ihan ilmaiseksi: "Kymmenen senttiä katosi vyötäröltä kolmessa kuukaudessa"


Summary: Suosittu livekamera on kiinnostanut aiempina vuosina miljoonia katsojia.

Sympaattinen saimaannorppa loikoilemassa rantakivellä on näky, joka on saanut tähän mennessä jo yli kuusi miljoonaa ihmistä seuraamaan ympäristöjärjestö  WWF:n Norppaliveä .
 Valtavaan suosioon yltänyt Norppalive syntyi keväällä 2016 alunperin osana Itä-Suomen yliopiston tutkimusta, jossa Saimaan rannalle asetetun kameran avulla haluttiin tunnistaa mahdollisimman monta norppayksilöä.
 WWF:n idean myötä livekuvaa ryhdyttiin välittämään kaikkien nähtäville verkkoon. Ensimmäisenä rantakivelle saapui köllöttelemään Pullervo, josta onkin tullut Norppaliven jokakeväinen kestotähti.
 Pullervosta ennustetaan myös neljännen tuotantokauden päätähteä. Saimaannorpan suojelijana tunnetuksi tulleen luontokuvaaja  Juha Taskisen  mukaan parikymppinen Pullervo on rauhallinen ja kotiseuturakas yksilö. Viime keväänä Pullervon kanssa kivillä lötköttelivät myös Päivö ja Ginny.
 Norppakanta vahvistuu mutta tarvitsee ihmisen apua
 Saimaannorppa on yksi maailman uhanalaisimmista hylkeistä – kannan suuruudeksi arvioidaan tällä hetkellä noin 400 yksilöä. Viime talvi oli lumesta rakennettuun pesään synnyttävälle saimaannorpalle hyvä, kuutteja syntyi yli 80.
 Saimaannorppien määrä on viimeisten neljän vuosikymmenen aikana yli kolminkertaistunut. Onnistuneesta kannankasvusta huolimatta norppaa uhkaavat edelleen sekä verkkokalastus että ilmastonmuutos.
 Lumettomina talvina norpille rakennetaan apukinoksia pesinnän turvaamiseksi. Lisäksi Itä-Suomen yliopistossa on kehitelty  kelluvia tekopesiä  tulevaisuutta varten.

Yllättävät juonenkäänteet eivät rasita Norppaliveä – neljännen kauden päätähdeksi povataan jälleen Pullervoa


Summary: Selvitys paljasti laajaa rahanpesua ja rikollisten käyttämiä keinoja hankkia vääriä passeja.

EU-maat menettävät vuosittain noin 50 miljardia euroa kansainvälisen kaupan arvonlisäveroon (ALV) liittyvissä huijauksissa. Asiasta on tehnyt laajan selvityksen tutkivaan journalismiin erikoistunut saksalainen toimittajaryhmä Correctiv.
 Correctiv on tehnyt yhteistyötä 30 maan toimittajien kanssa ja tuottanut raportin  Grand Theft Europe . Raportti perustuu yli 300 000 sivuun aiemmin tutkimatonta viranomaisaineistoa.
 Suomesta mukana on ollut Ylen MOT-ohjelma.
 Huijaus tapahtuu siten, että tuote myydään EU-maasta toiseen. Tuolloin arvonlisäveroa ei tarvitse periä. Yritykset kuitenkin perivät sen myydessään tuotteen eteenpäin, mutta eivät tilitä sitä valtiolle. Sen sijaan yritys voi vaatia valtiolta veronpalautusta vastineena maksamastaan ALV:stä, jolloin oikeiden veronmaksajien tappio on kaksinkertainen.
 Toiminta edellyttää internetissä toimivia maksujärjestelmiä, niinsanottuja varjopankkeja. Niiden avulla maksut sujuvat erittäin nopeasti. Lukuisat maksutapahtumat eri maiden välillä tekevät maksujen seuraamisesta viranomaisille erittäin vaikeaa, ellei mahdotonta, kertoo  Irish Times -lehti .
 Lehden mukaan irlantilaispankit Bank of Ireland ja Ulster Bank ovat olleet yhteyksissä tahoihin, joita epäillään ALV-petoksista.
 Päästöoikeuksia ja polttoainetta
 Huijarit käyttävät mieluusti immateriaalisia myyntiartikkeleita, joita ei tarvitse fyysisesti liikuttaa rajojen yli.
 Yksi suosituimmista ovat EU:n päästökauppajärjestelmän hiilidioksidipäästöoikeudet, jonka hallinto on ollut puutteellista. Correctivin mukaan myös polttoaineita on hyödynnetty petoksissa.
 ALV-huijauksia ovat hyödyntäneet myös terroristiryhmät. Eräs Espanjassa toiminut islamistiryhmä rahoitti toimintansa jättämällä verot maksamatta Tanskaan myymästään juustosta, kananlihasta ja suklaasta.
 "Bisnesystävällisyys" helpottaa huijausta
 Correctivin mukaan huijarit hyödyntävät "bisnesystävällisimpiä" EU-maita, joista erityisesti mainitaan Malta.
 Maltalla voi helposti ottaa käyttöön yrityksen, joka on ALV-rekisterissä. Maltalle rekisteröidyt, nyt jo lakkautetut yritykset, ovat olleet karusellihuijaukseksi nimetyn toiminnan keskiössä, kertoo tutkivaa journalismia tekevä  The Shift News .
 Toiminnassa on myös hyödynnetty valtioita, joiden viranomaisvalvonta on keskimääräistä heikompaa. Hyvänä apuna on myös ollut EU-maiden haluttomuus tehdä yhteistyötä rikollisten löytämiseksi.
 Rikollinen toiminta edellyttää myös rahanpesua ja väärien henkilötodistusten käyttöä.
 The Shift Newsin mukaan eri nimille kirjoitettujen passien saaminen on ollut helppoa. Kun henkilö hakee uutta passia maassa, jossa käytetään eri kirjaimistoa kuin hänen kotimaassaan, hänen nimensä on voitu kirjoittaa eri tavalla kuin alkuperäisessä passissa. Tuolloin syntyy uusi henkilöllisyys ja uusi passin numero.
 Viranomaisilla uusia keinoja
 Huijauskäytäntö on jatkunut jo vuosikymmenten ajan ilman että viranomaiset ovat kyenneet tehokkaasti puuttumaan toimintaa mahdollistavaan rakenteeseen.
 Joitakin yksittäisiä yritysten toimihenkilöitä on otettu kiinni, mutta hekään eivät ole aina edes tienneet, ketkä ovat johtaneet rikollista toimintaa.
 Ruotsin radion haastattelussa  maan verohallinnon kansainvälisen toiminnan koordinoija  Alma Olofsdottir  kertoo, että viranomaiset ovat saamassa lähiaikoina käyttöön uusia työkaluja, joilla ongelmaa voidaan ratkoa entistä tehokkaammin.
 Sellainen voisi olla EU-maiden yhteinen verovalvontatietokanta, joka paljastaa ALV-karusellit nopeammin.
 – Niin kauan kuin lainsäädäntö on sellainen kuin se on, emme voi estää huijauksia, mutta voim me kuitenkin kehittää työkalujamme, jotta minimoimme vahingot, Olofsdottir sanoo.
 Maanantaina 13.5.  MOT: Verovarkaat suomalaisten kukkarolla  avaa ALV-karusellipetosten taustoja ja kertoo, miten tämä koskettaa meitä suomalaisia.

Toimittajaryhmä: EU-maat menettävät 50 miljardia euroa vuodessa verohuijauksissa – suuri huijauskohde ovat päästöoikeudet


Summary: Lääkäri uskotteli lasten riisumisen ja koskettelun olevan tarpeellisia tutkimustoimenpiteitä.

Ruotsissa työskennellyt lääkäri on saanut kymmenen vuoden vankeustuomion kymmeniin lapsipotilaisiinsa kohdistuneista seksuaalirikoksista. Tukholman käräjäoikeuden mukaan lääkäri syyllistyi neljään törkeään raiskaukseen ja 46 törkeään hyväksikäyttöön.
 29-vuotias lääkäri vangittiin vuosi sitten tammikuussa epäiltynä viidestä hyväksikäytöstä. Tutkinnan edetessä epäiltyjen rikosten määrä kuitenkin kasvoi rajusti ja lopulta rikosten uhreja löydettiin 70. Uhreista 52 on lapsia ja 18 aikuisia. Rikosten uhreiksi joutuneet lapset ovat 2–12-vuotiaita.
 Lääkäri työskenteli useissa terveyskeskuksissa eri puolilla Ruotsia. Lisäksi hän työskenteli lääkäripalveluja kännykän välityksellä tarjoavan yrityksen palveluksessa. Osan rikoksistaan hän teki itse ja osan mobiilisovelluksen avulla pyytämällä vanhempia riisumaan ja koskettelemaan lapsiaan kännykkäkameran edessä. Lääkäri vakuutti vanhemmille, että tämä kuuluu tutkimuksiin.
 Kiinni jäätyään lääkäri väitti kyseisten tutkimusten olevan normaali käytäntö Espanjassa, jossa hän on saanut koulutuksensa.
 Vankeustuomion lisäksi käräjäoikeus tuomitsi miehen korvauksiin ja karkotettavaksi Ruotsista.
 Lue myös:
 SVT: Läkare döms för flera fall av sexuella övergrepp mot barn
 Dagens Nyheter: Läkare döms till tio års fängelse för sexuella övergrepp mot över 50 barn

Ruotsissa tuomio erikoisesta seksuaalirikoksesta – lääkäri hyväksikäytti lapsipotilaita myös vanhempien avustuksella


Summary: Epäiltyinä on varusmiehiä ja ammattisotilaita.

Viime marraskuussa ollutta  Ilmavoimien päättöharjoitusta  koskevat rikosepäilyt siirtyivät syyttäjälle syyteharkintaan.
 Epäiltyinä rikoksina ovat toiseen sotilaaseen kohdistunut pahoinpitely ja palvelusrikos.
 Epäilyjen mukaan varusmiehiltä oli riisuttu vaatteita ja kenkiä ja heitä oli pidetty pitkään lumihangessa. Joitakin varusmiehiä oli myös pidetty lyhyitä aikoja avannossa. Osa varusmiehistä sai lieviä vammoja ja joutui käymään lääkärissä.
 Epäiltyinä sekä varusmiehiä että ammattisotilaita
 Kyse oli Jämsän Hallissa pidetystä Ilmavoimien joukkokoulutuskauden päättöharjoituksesta, jossa Ilmasotakoulun varusmiehet ottivat kiinni ja kuulustelivat Porin prikaatin varusmiehiä. Joukon kouluttajina toimineet ammattisotilaat valvoivat toimintaa.
 Esitutkinnan mukaan epäiltyjä on 21, joista 18 on varusmiehiä ja kolme ammattisotilaita. He ovat Porin prikaatista ja Ilmasotakoulusta.

Ilmavoimien päättöharjoituksen rikosepäilyt syyttäjälle – varusmiehiä riisutettiin ja pidettiin avannossa


Summary: Metsähallituksen ja Satakunnan vankilan yhteistyön tavoitteena on järjestää avolaitosvangeille kuntouttavaa työtä.

Tästä on kyse Huittisten avovankilan vangit osallistuvat kansallispuistojen hoitotyöhön Satakunnassa. Metsähallituksella ja Rikosseuraamuslaitoksella on aiemmn ollut yhteistyötä mm. Uudellamaalla, Sisä-Suomessa ja Varsinais-Suomessa. Yhteistyöllä pystytään kohentamaan luontokohteita, joissa työt olisivat muuten jääneet tekemättä määrärahojen vähyyden vuoksi.
 Satakunnan vankilan vangit alkavat kunnostaa maakunnan kansallispuistoja.
 Metsähallitus ja Satakunnan vankila ovat solmineet puolitoistavuotisen sopimuksen, jonka mukaan Huittisen avovankilan vangit osallistuvat Puurijärvi-Isosuon ja Selkämeren kansallispuistojen kunnostukseen. Työalueina on lisäksi pienempiä valtion omistamia luonnonsuojelualueita Satakunnassa.
 Satakunnan kansallispuistojen palvelut ovat päässeet viime vuosina rappeutumaan, sillä Metsähallitus on ohjannut vähentynyttä rahoitustaan suosituimpiin kohteisiinsa, jotka sijaitsevat muualla maassa.
 Kuntouttavaa työtä luontokohteissa
 Metsähallituksen ja Satakunnan vankilan yhteistyön tavoitteena on järjestää vangeille kuntouttavia töitä.
 Metsähallituksella ja Rikosseuraamuslaitoksella on ollut pitkään yhteistyötä mm. Uudellamaalla, Sisä-Suomessa ja Varsinais-Suomessa. Satakunnassa tämä sopimus on ensimmäinen laatuaan.
 Metsähallitus rekrytoi puistomestarin ja vankila sijoittaa noin kuuden vangin ryhmän puistomestarin ohjaukseen.
 Vankiryhmä tekee luonnonhoitotöitä, kuten vieraslajien poistoa ja raivauksia sekä virkistysrakenteiden kunnostuksia esimerkkinä luontotornit, pitkokset ja maastorappuset.
 Vangit työskentelevät valvotusti
 Metsähallituksen mukaan aiemmissa kokeiluissa vankityövoima on osoittautunut turvalliseksi käytännöksi. Vankien työskentely on ohjattua ja valvottua.
 Työtä tekevät vangit ovat avolaitosvankeja, jotka ovat pääsemässä pian vapauteen.
 Metsähallituksessa ollaan innostuneista yhteistyöstä Satakunnan vankilan kanssa. Rahan puutteen vuoksi alueella on jäänyt viime vuosina luonnonhoitotöitä paljon tekemättä.
 – Tämä yhteistyö korjaa tilannetta melkoisesti. Ja sen yhteiskunnallinen merkitys on kaikkiaan huomattava, sanoo tiedotteessa kenttäpäällikkö  Anssi Riihiaho  Metsähallituksesta.

Vangit alkavat kunnostaa kansallispuistoja Satakunnassa – "Yhteiskunnallinen merkitys on kaikkiaan huomattava"


Summary: Yhdysvallat toi suurvaltapolitiikan kahdeksan arktisen maan yhteistyökokoukseen, mutta jäi yksin muita maita vastaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Tiistai-aamun ulkoministerien  yhteiskuvahetki oli paljon puhuva. Ulkoministerit seisoivat omassa ryhmässään, samalla kun arktisten alueiden alkuperäiskansojen johtajat olivat valmiina odottamaan. Tässä kuvassa tiivistyi viime päivien linja.
 Arktinen puhuri oli alkanut maanantaina, kun Yhdysvallat nousi dominoimaan normaalisti yhteistyöhön ja konsensukseen pohjaavaa arktista yhteistyötä.
 Maanantaina Yhdysvaltojen ulkoministeri  Mike Pompeo  piti maansa arktista näkemystä terävöittävän puheen, joka oli tarkoitettu varoitukseksi Venäjälle sekä arktiseksi maaksi hamuavalle Kiinalle. Puhetta pidettiin vähintään erikoisena lausuntona, joka ei jättänyt paljon neuvotteluvaraa.
 Samalla Pompeon puhe  antoi kuvan siitä, miten presidentti  Donald Trumpin  hallinto näkee arktisen alueen: aarreaitana, josta suurvallat käyvät kilpailua. Pompeo luonnehti arktista aluetta "mahdollisuuksien ja yltäkylläisyyden maaksi" ja luetteli alueen hyödyntämättömiä maakaasu- ja öljyvaroja sekä muita luonnonresursseja.
 Tämä on hyvin linjassa Trumpin Amerikka ensin -politiikan linjan kanssa. Näin arktinen neuvostokin näyttäytyy yhtenä suurvaltakilvoittelun näyttämönä yhteistyöjärjestön sijaan.
 Pompeon puhe oli järisyttävä arktiselle neuvostolle jo siksikin, että hänen esiin nostamansa sotilaalliset kysymykset eivät kuulu neuvoston toimialaan.
 Puheen jälkeen Rovaniemen julistuksen  syntymisessä ei ollut enää kyse siitä, onko mukana Yhdysvaltojen inhoama, ilmastonmuutoksen vastaista työtä kuvaava termi. Julistus jäi tällä kertaa kokonaan pöydälle. Syntyi yksisivuinen yhteinen ministerilausunto sekä puheenjohtajamaan lausuntopaperi.
 Ylen tiedon mukaan Yhdysvallat olisi halunnut ilmastonmuutoksen kohdalla käyttää sanamuotoa "enemmistö meistä". Tätä eivät muut maat hyväksyneet, vaan päättivät jättää julistuksen allekirjoittamatta, etteivät vesittäisi ilmastonmuutokseen liittyviä lauseita.
 Voisi helposti ajatella , että puhetta johtaneelle  Timo Soinille  (sin.) kokous oli pettymys, vaikka hän sen painokkaasti ja useaan otteeseen kiisti.
 Tämä oli kuitenkin hänen viimeinen suuri esiintymisensä Suomen ulkoministerinä.
 Soini antoi ymmärtää, että kahden lausunnon tulos oli parempi kuin ei mitään. Suomen puheenjohtajan lausunnossa oli mainittu kuitenkin ilmastonmuutos, jota Soini pitää arktisena kohtalonkysymyksenä.
 Eri asia sitten on , olisiko kukaan onnistunut paremmin nykyisessä kansainvälisessä ilmapiirissä.
 Puheissa kokouksen osanottajat kyllä jaksoivat kiitellä Suomen puheenjohtajuutta. Esimerkiksi alkuperäiskansojen edustajat pitivät lopulta tärkeänä Suomen lausunnon sisältöä, jossa heidän oikeutensa ja tilanteensa kerrotaan yksityiskohtaisesti.
 Meriympäristön suojelua  ainakin puheenjohtajaohjelmassaan painottavalla Islannilla on edessään palapelimainen puheenjohtajakausi. Islannin ulkoministeri  Guðlaugur Þór Þórðarson  myönsi, että helppoa ei tule olemaan.
 Kun liikutaan arktisilla alueilla, kulkijan eteneminen voi pysähtyä niin sanottuun white out -hetkeen, jossa eteensä ei näe mitään muuta kuin valkoista ja suunnistaminen on hankalaa. Seuraavat kaksi vuotta näyttävät, miten Arktinen neuvosto jatkaa tämän oman valkoisen hetkensä jälkeen.
 Lue lisää:
 Huippukokous Rovaniemellä päättyi dramaattisesti: Yhteistä loppujulistusta ei tule – katso tiedotustilaisuus tästä
 Sovinnollinen yhteistyö Arktisessa neuvostossa koki kolauksen  – Tutkija: "Voimapolitiikka on tullut myös arktiselle alueelle"
 Mihin ilmastonmuutoksen torjunta jäi? Grönlannissa asunut tutkija  Lotta Manninen ja Ylen toimittaja Saana Uosukainen vastaavat yleisön kysymyksiin Rovaniemen Arktisen neuvoston kokouksesta

Analyysi: Trumpilainen ulkopolitiikka jyräsi Rovaniemellä – Arktisella neuvostolla on nyt valkoinen hetki


Summary: Ruotsin korkein oikeus ei myönnä valituslupaa kahden ja puolen vuoden vankeustuomion hovioikeudessa saaneelle Jean-Claude Arnault'lle.

Kahdesta raiskauksesta tuomitun ruotsalaisen kulttuurivaikuttajan  Jean-Claude Arnault'n  hovioikeudessa saama kahden ja puolen vuoden vankeustuomio jää voimaan. Ruotsin tiedotusvälineiden mukaan Arnault olisi halunnut korkeimman oikeuden käsittelevän jutun, mutta ei saanut valituslupaa.
 Korkein oikeus toteaa päätöksessään, ettei perusteita jutun käsittelylle korkeimmassa oikeusasteessa ole.
 Arnault'lla on ollut erittäin läheiset siteet kirjallisuuden Nobel-palkinnon jakavaan Ruotsin akatemiaan. Häneen kytkeytyvä skandaali on ravistellut vakavasti akatemiaa ja johtanut useiden jäsenten eroihin.
 Lue myös:
 Kulttuurivaikuttaja Arnault'n raiskaustuomio koveni Ruotsissa
 SVT: Våldtäktsdomen mot Kulturprofilen står fast
 Dagens Nyheter: Domen mot Kulturprofilen står fast

Ruotsin akatemian syvään kriisiin ajaneen kulttuurivaikuttajan raiskaustuomio jää voimaan


Summary: Turussa yleisökaivaukset jatkuvat taas Aboa Vetus & Ars Nova -museon pihapiirissä.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Turun Aboa Vetus & Ars Nova Museon arkeologiset kaivaukset ovat jatkuneet tänään tiistaina talven jäljiltä. Viime syksynä soralla peitetty kuoppa kaivetaan auki talkoovoimin.
 – Kaivaus peitettiin, jotta routa ei vahingoita keski-aikaisia löytöjä. Tiistaina urheilullinen ohjelmanumero on kaivaa se esille talkooporukalla, museon kaivausjohtaja  Ilari Aalto  kertoo.
 Kaivausalue sijaitsee museon sisäpihalla, Itäisen rantakadun ja Nunnankadun kulmauksessa. Paikalla on tehty arkeologista tutkimusta myös kahtena edeltävänä kesänä. Tutkimuskohteena on keskiaikaisen kivitalon raunio ja sen pihamaa. Rakennus on tuhoutunut vuoden 1827 Turun palossa, jonka jälkeen sen rauniot ovat hautautuneet uudelleen rakennetun kaupungin alle.
 Pihapiiriä kaivataan pala palalta esiin
 Viime kesänä Museon sisäpihalta löydettiin keskiaikaisen kivitalon kellarin perustukset. Tänä kesänä tavoitteena on kaivaa 1600–1800 luvun talon jäänteet kokonaan esiin. Samalla tutkitaan myös esinelöytöjä.
 – Kaivamme myös talon ympäristöstä. Tutkimusalueella, museon nykyisellä pihamaalla, on aika iso Turun palossa tuhoutunut pihapiiri, joka on kokonaan kivetty. Me kaivamme pihakivetystä myös esille. Kesän aikana näkyville tulee parisataa vuotta vanha piha.
 Arkeologiset kaivaukset tehdään tänäkin vuonna yleisökaivauksina.
 – Meillä on vapaaehtoisten ydinjoukko kaivausten ajan mukana. He tulivat tänään tiistaina kaivamaan jo kuoppaa auki. Sen lisäksi museon kesäkoululaiset, lapset, osallistuvat kesällä viikottain kaivaukseen. Heinäkuussa meillä on parin viikon ajan aikuisille suunnattuja arkeologisia museokursseja, missä ihan oikeasti osallistutaan arkeologiseen tutkimustyöhön meidän kanssa, Aalto kuvailee.
 Alueella useampi historiallinen talojäännös
 Museo kertoo, että yleisö on tervetullut piipahtamaan kaivausalueella museon aukioloaikoina – aitauksen sisään voi astua aina arkeologien ollessa paikalla. Aalto vakuuttaa, että arkeologille kysymyksiin vastaaminen on luontevaa.
 – Tietenkin kun museossa tehdään kaivauksia, niin se tehdään yleisön ehdoilla. Se on ollut mahtavaa, että ihmiset ovat päässeet katsomaan työtämme ja kyselemään asioista. Tuntuu luontevalta, että yleisö pääsee myös osallistumaan itse kaivauksiin. Hirmuhauskaa se on ollut jo edellisinä kesinä. Siinä syntyy kiinnostavia keskusteluja siitä, miten arkeologista tietoa tuotetaan ja mitä siellä maan alla on säilyneenä.
 Museon tarkoituksena on jatkaa pihamaan kaivaustutkimuksia lähivuosien ajan.
 – Täällä on useamman kivitalon jäännökset, joita ei ole tutkittu, Aalto sanoo.

Turussa kaivetaan jälleen keskiaikaista kaupunkia esille – yleisökaivauksissa paljastetaan kivitalon pihapiiri nykyaikaan


Summary: Öljyssä havaittiin huhtikuussa suuria haitta-ainepitoisuuksia. Neljä ihmistä on pidätetty.

Uutistoimisto TASS:n mukaan neljä ihmistä on pidätetty öljyn saastumistapauksen vuoksi ja kahta etsitään. Saastuminen johtui tutkijoiden mukaan siitä, että epäillyt yrittivät peitellä öljyvarkautta.
 Haitta-aineita sisältänyt öljy johti Druzhba-öljyputken  molempien haarojen sulkemiseen  huhtikuun lopulla.
 Öljyn laatu on nyt parempaa, mutta vaihtelee edelleen rajusti. Venäjä lupailee, että laatu paranee kuun loppuun mennessä.
 Öljyä toimitettiin tiistaina muun muassa Laukaanjoensuun eli Ust-Lugan satamaan. Sitä virtaa myös Valko-Venäjälle, mutta siitä eteenpäin putki on edelleen suljettu.
 Öljynjalostamot havaitsivat pari viikkoa sitten, että venäläisessä tuontiöljyssä on erittäin paljon haitta-ainetta, orgaanista klooria. Ainetta käytetään tuotannon tehostamiseen, mutta se on erotettava öljystä ennen kuljetusta, sillä kloori voi tärvellä öljynjalostamojen laitteistoja.
 Ei ole myöskään selvää, milloin Druzhba-öljyputki on taas toimintakunnossa. Sen puhdistaminen  saattaa kestää kuukausia .
 Druzhba-öljyputken eteläinen haara johtaa Slovakiaan, Tšekkiin ja Unkariin ja pohjoinen haara Puolaan ja Saksaan. Druzhba-putkien kautta voidaan kuljettaa yli miljoona barrelia öljyä päivässä.
 Druzhba-öljyputkien kartta Ilkka Kemppinen / Yle
 Katkos aiheuttaa satojen miljoonien eurojen tappiot niin Venäjälle kuin välityskauppaa käyvälle Valko-Venäjällekin.
 Nähtäväksi jää, millaisia korvausvaatimuksia öljyn tilaajamaat esittävät putkea hallinnoivalle Transneft-yhtiölle siitä saastuneesta öljystä, jota ne ehtivät saada.
 Lue myös:
 Venäjältä Eurooppaan tuotavan öljyn laatu romahti  – voi pilata jalostamon

Venäjä pidätti neljä öljyskandaalin vuoksi  –  saastuminen johtui ehkä varkauden peittelystä


Summary: Tekoäly osaa shakkipelin siirrot täydellisesti, mutta siitä ei ole vielä siirtelemään nappuloita laudalla.

Ensimmäinen Bladerunner-elokuva sijoittuu vuoden 2019 marraskuuhun. Elokuvassa on hahmoina ihmisen kaltaisia robotteja, joita kutsutaan replikoiksi. Niitä ei päälle päin erota ihmisestä sitten millään. Tämän kirjoittamisen hetkellä marraskuuhun on vielä aikaa, mutta emme taida olla lähelläkään tuon tieteiselokuvan todellisuutta. Miksi näin?
 Jäljet johtavat ns. Moravecin paradoksiin, minkä  Hans Moravec  kehitti muutaman muun tutkijan kanssa 1980-luvulla. Sen mukaan “on jokseenkin helppoa opettaa tietokoneet selviytymään aikuistason älykkyystesteissä tai pelaamaan shakkia, mutta toisaalta on vaikeaa, ellei mahdotonta antaa niille samantasoinen havaintokyky ja liikkuvuus, kuin mikä yksivuotiaalla lapsella jo on.”
 Sellaiset asiat, jotka ovat ihmiselle helppoja, ovat yleensä kaikkein vaikeimpia opettaa koneelle ja vastaavasti asiat, jotka ovat ihmiselle vaikeita, ovat helppoja koneelle..
 EPA/TESLA
 Itsestään liikkuva auto on tekoälylle helppo nakki
 Itsestään liikkuva auto on todennäköisesti ensimmäinen robotti, joka lyö itsensä läpi massoille. Syyt ovat taloudelliset. Asunnon ohella autot ovat kohteita, mihin ihmiset käyttävät eniten rahaa eli markkinat ovat valmiina olemassa. Tuotekehitykseen kannattaa siis satsata.
 – Tiesuunnittelussa on tietyt standardit, jotka tekevät ajamisesta mahdollisimman helppoa ihmiselle. Tämä auttaa tietysti myös koneen opettamisessa, sanoo kognitiotieteen dosentti  Otto Lappi  Helsingin yliopistosta.
 Liikennesäännöt ja liikennemerkit ovat kutakuinkin yksiselitteisiä. Tiegeometriat noudattavat tiettyjä lainalaisuuksia eli esimerkiksi kaarteet ja mutkat ovat tietynmuotoisia, jotta ne eivät olisi kuskille harhaanjohtavia.
 Jari Kovalainen, Kerttu Kamula / YLE
 Voileivänteko on tekoälylle rakettitiedettä
 Jos liikenneympäristö on pitkälle standardisoitu, niin samaa ei voi sanoa keittiöympäristöstä. Samassa kerrostalossa sijaitsevat eri asuntojen keittiöt saattavat olla samanlaisia arkkitehtuuriltaan, mutta keittiösuunnittelussa on tekoälyn oppimista ajatellen lukemattomasti enemmän muuttujia kuin liikenteessä.
 – Ihminen pystyy soveltamaan luovasti aiempaa tietoa ja saatavilla olevia resursseja. Välineiden säilytyspaikat vaihtelevat, ne ovat erinäköisiä ja -kokoisia. Entä onko jääkaapissa makkaraa, juustoa tai maapähkinävoita - sikäli kun keittiössä edes on jääkaappia, puhumattakaan siitä, että erilaisia leipiä on olemassa lukematon määrä, luettelee Otto Lappi.
 Ihminen tekee ympäristössään havaintoja ja reagoi toiminnallaan niihin. Havainto yhdistyy toimintaan muistin kautta. Jotta ihminen pystyy tekemään voileivän, pitää pitkäkestoisessa muistissa olla suuri määrä tietoa siitä, miten voileivän voi tehdä eri tilanteissa ja erilaisilla välineillä.
 Otto Lappi YLE
 – Me emme ole tietoisia siitä, miten liikutamme silmiä tai miten havainnoimme katseella ympäristöä. Me vaan koemme, että näemme, mitä kaikkea ympäristössä on. Kokonaisuus muodostuu samaan tapaan kuin lasten tehtäväkirjojen kuvat, joissa pisteiden väliin piirretyt viivat vasta paljastavat kokonaisuuden, kuvaa Lappi.
 Evoluutio on kaiken alku ja juuri
 Jos muistikapasiteettia ja sinne opittua asiaa on massiivisen suuri määrä, ongelmaksi muodostuu se, miten massan seasta löydetään aina kuhunkin tilanteeseen kuuluva tieto. Siinä tehtävässä ihmisaivot on hämmästyttävän hyvä.
 Shakkia pelaavat tekoäly ja ihminen pelaavat eri tekniikoilla. Shakkitekoäly käy huikean nopeassa ajassa läpi erilaisia siirtoja, joista valitsee parhaan vaihtoehdon. Ihminen sen sijaan punnitsee vain muutaman olennaisen vaihtoehdon välillä eikä huomioi lainkaan epäolennaisia vaihtoehtoja.
 YLE
 Onko ihmisellä on siis aivoissaan tekoälyyn verrattuna olemassa jokin erityinen nokkeluus? Sitä tutkijat eivät vielä tiedä. Hans Moravec on ehdottanut, että ihmisen nokkeluus olennaiseen keskittymisessä johtuu evoluutiosta. Osaamme pitää tasapainon ja liikkua sujuvasti epätasaisella alustalla, ottaa kiinni meille heitetyn pallon, tunnistaa kasvot ja tulkita toisten ihmisten motivaatioita. Edellä mainitut esimerkit ovat kaikki sellaisia, joihin olemme harjaantuneet koko evoluutiomme ajan.
 – Täytyy muistaa, että tekoälyä ei ole kehitetty kuin kymmeniä vuosia. Kun uutta tekoälyjärjestelmää rakennetaan, niin aika, jota sen opettamiseen voidaan käyttää ei voi olla vuosia, koska se täytyy jossain vaiheessa saada myyntiin, toteaa Otto Lappi.

Robotti on helpompi kouluttaa shakkimestariksi kuin tekemään voileipä – Ihminen soveltaa luovasti aiempaa tietoa ja saatavilla olevia resursseja


Summary: Maavoimien mukaan varusmies sai iskun päähänsä panssarivaunun äkkijarrutuksen seurauksena.

Panssariprikaatin varusmies loukkaantui vakavasti tänään aamupäivällä sotaharjoituksessa Niinisalossa.
 Onnettomuus sattui maavoimien mekanisoidussa Arrow 19-sotaharjoituksessa Panssariprikaatin Panssarivaunukomppanian harjoituksen yhteydessä.
 Maavoimien mukaan Leopard-panssarivaunun äkkijarrutuksen seurauksena vaunun lataajana toimineen varusmiehen pää sai iskun vaunun tykin peräytymissuojuksesta. Varusmies kuljettettiin sairaalaan Tampereelle.
 Hänellä on vakavia pään alueen vammoja, mutta ei välitöntä hengenvaaraa. Varusmiehen omaisiin on oltu yhteydessä. Muille tilanteessa mukana olleille tarjotaan iltapäivän aikana kriisiapua.
 Harjoitus jatkuu Niinisalossa normaalisti.

Varusmies loukkaantui vakavasti sotaharjoituksessa Niinisalossa


Summary: New Yorkin Metropolitan Museum of Artin vuotuisen gaalan teemana oli tänä vuonna camp-tyyli. Tähdet poseerasivat huikaisevissa luomuksissa.

Performanssitaiteilija Billy Porter saapui gaalaan kultaisten siipien kera. Justin Lane / EPA
 Yhdysvaltalaisnäyttelijä Ezra Millerin naamion takaa paljastui näyttävä maskeeraus. Justin Lane
 Hiphop-laulaja ja näyttelijä Nicki Minajin puvun laahuksella oli metrikaupalla mittaa. Nicki Minaj tunnetaan muutenkin persoonallisesta tyylistään. Neilson Barnard / AFP
 Laulaja ja lauluntekijä Katy Perry oli pukeutunut kynttiläkruunuun. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä Michael Urien camp-tyylissä yhdistyivät liituraidat ja hörhelöt. Justin Lane / EPA
 Yhdysvaltalaislaulaja Ciara näyttäytyi Met Gala 2019:ssä huikeassa kampauksessa.  Angela Weiss / AFP
 Australialainen näyttelijä Cody Fern Met Gala 2019:n punaisella matolla. Justin Lane / EPA
 Englantilainen Voguen muotitoimittaja Hamish Bowles herätti huomiota värikylläisessä asussaan. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä Tracee Ellis Ross poseerasi kullanvärisissä kehyksissä. Justin Lane / EPA
 Oscar-palkittu näyttelijä ja laulaja Jared Leto kantoi gaalassa mukanaan itsensä näköistä irtopäätä. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä ja malli Hailee Steinfeld oli puvun viestistä huolimatta kuvattu kohde. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä Madeleine Petschin camp-tyyli oli keijukaismainen. Justin Lane / EPA
 Laulaja Celine Dionin asun kohokohtana oli huikea päähine. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä ja elokuvantekijä Lena Dunhamin ja näyttelijä-taiteilija Jemima Kirken asut kuuluivat yhteen. Justin Lane / EPA
 Drag queen Aquaria oli pukeutunut mustaan asuun. Justin Lane / EPA
 Huippumalli Cara Delevingne hätkähdytti banaanipäähineellään. Justin Lane / EPA
 Näyttelijä-laulaja Zendayan asu vaihtui mustasta vaaleaan, kun stylisti Law Roach heilautti taikasauvaa. Justin Lane / EPA
 Yhtä Met Gala 2019:n huikaisevimmista asuista kantoi rap-artisti Cardi B. Puvun koristeena oli Vogue-lehden mukaan kymmeniätuhansia höyheniä. Neilson Barnard / AFP

Tähdet hätkähdyttivät mitä kekseliäimmissä gaala-asuissa – MET Gala 2019 kuvina


Summary: Kerro jutun lopussa, mikä saisi sinut kouluttautumaan uuteen ammattiin tai muuttamaan työn perässä. A-studiossa pohditaan tänään, mistä työlle löytyisi tekijöitä.

EK:n johtaja ja pääekonomisti Penna Urrila pitää kasvavaa työvoimapulaa erittäin huolestuttavana ilmiönä.
 – Kyllä minä olen tästä hyvin huolissani. Laajemminkin kuin vain se, että joku yritys ei saa tällä hetkellä työvoimaa. Se voi johtaa pahimmillaan siihen, että yritykset eivät Suomessa pysty enää kasvattamaan toimintaansa.
 Enemmän kuin joka neljäs yritys kokee rekrytoinnin niin vaikeaksi, että se rajoittaa heidän toimintaansa, selviää EK:n tuoreesta suhdannebarometrista.
 Yli puolet pienistä ja keskisuurista yrityksistä kokee osaavan ja yrityksen tarpeita vastaavan työvoiman saatavuuden rajoittavan ainakin jossain määrin niiden kasvua, selviää  kevään PK-yritysbarometrista .
 Myös yhä useampi ammatti kärsii työvoimapulasta. Eri puolilla maata painottuvat hieman eri ammatit, mutta joka puolelle kaivataan työntekijöitä varsinkin terveys- ja sosiaalialalle. Suurta pulaa on muun muassa osaavista puheterapeuteista, lääkäreistä ja lastentarhanopettajista.
 Ammattibarometrista  näet, millä alueilla on pulaa mistäkin ammateista.
 Työvoimapulan juurisyy on Urrilan mukaan se, että väestö vanhenee ja työikäinen väestö kutistuu.
 Eri alueilla pulaa eri tekijöistä
 Penna Urrilan mukaan eri puolilla maata on hieman erilaisia ongelmia. Hän muistuttaa, että kyseessä ei ole pelkästään syrjäseutujen ongelma, vaan työvoimapulaa on myös kasvukeskuksissa.
 – Itä-Suomessa työllisyysaste on matala ja työttömyysaste on korkea. Kuitenkin kun yrityksiltä kysytään, saavatko ne sieltä osaajia, niin eivät ne sielläkään saa. Lounais-Suomessa talous on lähtenyt kasvamaan ja siellä tarvitaan paljon työvoimaa, mutta sitä on vaikea saada.
 Urrila huomauttaa, että on olemassa hyviä syitä siihen, miksi työn perässä ei haluta lähteä toiselle paikkakunnalle. Tällainen voi olla esimerkiksi puolison työpaikka.
 Suomessa välimatkat ovat pitkiä eikä työtä välttämättä haluta ottaa vastaan kaukana omasta asuinpaikasta.
 Mistä ratkaisuja työvoimapulaan?
 Urrilan mielestä mitään yhtä helppoa ratkaisua työvoimapulaan ei ole olemassa.
 Nopeita toimenpiteitä voisivat hänen mukaansa olla esimerkiksi liikkuvuusavustukset ja verotuksen työmatkavähennykset.
 – Ylipäänsä työn verotus on sellainen, jolla voidaan vaikuttaa houkuttavuuteen koko Suomen tasolla.
 Pidemmän päälle työvoimapulan ratkaisemiseen tarvitaan Urrilan mukaan rakenteellisia keinoja, joista yksi on työperäinen maahanmuutto.
 Työllisyysaste pitäisi hänen mukaansa saada mahdollisimman ylös.
 – Paitsi työttömiä meillä on paljon myös työvoiman ulkopuolella olevia ihmisiä, jotka eivät siis ole tilastollisesti työttömiä.
 Urrilan mukaan myös kannustinloukkuihin pitäisi puuttua verotusta ja sosiaaliturvaa uudistamalla, jotta palkasta jäisi enemmän käteen kun huomioidaan sekä verot että sosiaalietuuksien menetys työllistymisen myötä.
 – Jos loukkuja saadaan lievennettyä, työnteko tulee suhteessa kannattavammaksi työttömyyskorvaukseen nähden ja on taloudellisesti mielekkäämpää ottaa vastaan työtä hieman kauempaa kotia, Urrila selittää.
 Ihmisiä pitäisi myös pystyä uudelleen kouluttamaan, jos vanha ammatti lähtee alta pois.
 – Uudelleenkoulutus on tärkeää, mutta tarvitsemme sen rinnalle myös muita keinoja joilla työvoimapulaa voidaan lieventää.
 Olisitko sinä valmis muuttamaan työn perässä toiselle paikkakunnalle?
 Mitä uhrauksia olisit valmis tekemään työn takia?
 Mikä saisi sinut kouluttautumaan uuteen ammattiin?
 Voit keskustella aiheesta jutun lopussa klo 21 asti.
 A-studiossa  pohditaan tänään tiistaina klo 21, mistä työlle löytyisi tekijöitä. Vieraina kansanedustajat Seppo Eskelinen (sd.), Anna-Kaisa Ikonen (kok.) ja Mikko Kärnä (kesk.). Juontajana Heikki Ali-Hokka. #yleastudio
 Lue lisää:
 Työvoimapula on iskenyt yhä useampaan ammattiin – katso taulukosta ne työt, joihin tekijöitä kaivataan kipeimmin
 Valtava työvoimapula vaivaa metallialaa – muutamassa vuodessa tarvitaan 53 000 uutta työntekijää
 Viime vuonna syntyi 260 000 uutta työpaikkaa – Katso listasta, mihin ammattiryhmiin syntyi lisää työpaikkoja ja mistä niitä katosi
 Suomessa on huutava työvoimapula, mutta työnantajilla on ennakkoluuloja maahanmuuttajista – tämä leipomoyrittäjä palkkaa heitä mielellään
 Työntekijäpula johtuu monista syistä – Listan ykkösammatissa erikoinen ongelma: tulijoita ja ottajia olisi, mutta puheterapeuttien koulutus jumittaa
 Ulkomaisen työvoiman pääsy Suomeen jakaa palkansaajia: Duunarien SAK haluaa pitää kiinni tarveharkinnasta, toimihenkilöiden STTK luopuisi siitä

Ekonomisti kasvavasta työvoimapulasta: "Olen hyvin huolissani" – Keskustele: Mikä saisi sinut muuttamaan työn perässä?


Summary: Tanskassa pääministeri voi halutessaan päättää vaalien ajankohdan ja kilpailevat puolueet ovat odottaneet tietoa äänestyspäivästä täydessä vaalivalmiudessa.

Tanskassa järjestetään parlamenttivaalit kesäkuun 5. päivä. Pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  ilmoitti kauan odotetun tiedon vaalipäivästä tänään tiistaina kansankäräjien istuntosalissa.
 Tanskassa kansankäräjävaalit järjestetään vähintään neljän vuoden välein, mutta pääministeri voi halutessaan päättää vaalien ajankohdan. Vaalit olisi joka tapauksessa järjestetty viimeistään kesäkuun 17. päivä.
 Poliittiset kilpailijat ovatkin odottaneet koko kevään tietoa vaalipäivästä valmiina aloittamaan kampanjoinnin heti äänestyspäivän varmistuessa.
 Mielipidetiedustelujen perusteella Løkke Rasmussenin liberaalipuolue Venstre on häviämässä vaalit oppositiossa nyt oleville sosiaalidemokraateille, kertoo  Tanskan yleisradioyhtiö DR .

Pääministeri julkisti pitkään odotetun tiedon: Tanskassa järjestetään parlamenttivaalit 5. kesäkuuta


Summary: Varapresidentti Mike Pence pitää Venezuela-linjapuheen illalla Suomen aikaa.

Yhdysvallat yrittää houkutella Venezuelan armeijaa kääntymään presidentti  Nicolás Maduroa  vastaan, kertoo uutistoimisto Reutersin lähde.
 Varapresidentti  Mike Pence  kertoo Yhdysvaltain toimista Venezuelaa kohtaan puheessaan tänään illalla Suomen aikaa. Julkisuuteen ei ole vuodettu sitä, millaisia porkkanoita Pence Venezuelan armeijalle mahdollisesti lupaa.
 Yhdysvallat on tiukentamassa linjaansa sen jälkeen, kun  Venezuelassa puhkesi jälleen vappuna laajoja protesteja . Protestit muuttuivat väkivaltaisiksi turvallisuusjoukkojen ja mielenosoittajien otettua yhteen.
 Venezuelan armeijan ajoneuvojen vesitykeillä ammuttiin kohti mielenosoittajia Caracasissa.  Miguel Gutierrez / EPA
 Armeija pysynyt Maduron takana
 Yhdysvallat ja yli 50 muuta valtiota tukevat Venezuelan väliaikaiseksi johtajaksi julistautunutta oppositiojohtaja  Juan Guaidóa , joka on parlamentin puhemies.  Myös Suomi tukee Guaidóa .
 Maduroa tukevat Venäjä ja Kiina ja Venezuelan armeija on pysynyt hänen takanaan.
 Guaidó on toistuvasti julistanut Maduron menettävän armeijan tuen, mutta toistaiseksi vain pieni joukko sotilaita on siirtynyt Guaidón taakse. Näistä sotilaista 25 haki viime viikolla turvapaikkaa Brasilian Venezuelan-suurlähetystöstä.
 Juan Guaidó puhui kannattajilleen Caracasissa viime tiistaina.  Cristian Hernandez / AFP
 Reutersille vuotaneiden tietojen mukaan Yhdysvaltain varapresidentti Mike Pence aikoisi luvata illan puheessaan talousapupaketin vallanvaihdon ja Maduron jälkeiselle ajalle. Lisäksi Pence lupaa tiettävästi avustuksia Venezuelasta paenneille ihmisille.
 Sekasortoon ajautuneesta Venezuelasta on paennut yli kolme miljoonaa ihmistä. Öljyrikas maa on vajonnut ruoka- ja lääkepulaan.
 Lisää talouspakotteita mahdollisesti luvassa
 Lisäksi Yhdysvallat aikoo uhata 25 korkeimman oikeuden jäsentä pakotteilla. Aikaisemmin pakotteita on annettu jo korkeimman oikeuden presidentille ja seitsemälle jäsenelle.
 Presidentti Nicolás Madurolla on toistaiseksi armeijan tuki. Viime lauantaina Maduro osallistui sotilasnäytökseen.  Miraflores Press / EPA
 Oikeuslaitokseen liittyen Yhdysvallat on varoittanut Venezuelaa siitä, että Guaidón pidättämisellä olisi vakavia seurauksia.
 Taloudellista painetta Yhdysvallat saattaa lisätä asettamalla pakotteita yrityksille, jotka tekevät yhteistyötä Venezuelan kanssa. Venezuelan valtiolliselle öljy-yhtiölle Yhdysvallat asetti laajoja pakotteita tammikuussa.
 Yhdysvallat ja presidentti Maduroa tukeva Venäjä ovat syytelleet toisiaan Venezuelan kriisiin sekaantumisesta. Eilen asia oli  esillä Rovaniemellä Arktisten maiden kokouksessa , kun ulkoministerit  Mike Pompeo  ja  Sergei Lavrov  kommentoivat tilannetta.
 Lisää aiheesta:
 Venäjä ja USA kovistelivat toisiaan Venezuelan sisäisiin asioihin puuttumisesta, levottomuuksien pelätään jatkuvan tänään

Reuters: Yhdysvallat tarjoamassa Venezuelan armeijalle porkkanaa ja tuomareille keppiä


Summary: Arktisen neuvoston huippukokous Rovaniemellä vesittyi, kun Yhdysvallat vetäytyi yhteisestä julistuksesta.

Suomen puheenjohtajuuskauden päättänyt Arktisen neuvoston huippukokous Rovaniemellä päättyi pettymykseen.
 Osanottajamaat eivät saaneet aikaan yhteistä julistusta, koska ilmastonmuutosta koskevien näkemysten yhteensovittaminen osoittautui ylivoimaiseksi.
 Ylen kokousta seurannut toimittaja  Saana Uosukainen  kertoo, että yhteistä julistusta ei saatu aikaan Yhdysvaltain vastustuksen takia. Yhdysvallat vastusti juuri sopimuksen ilmastonmuutosta käsittelevää kohtaa.
 Soini ei suostunut nimeämään syyllisiä
 Suomen ulkoministeri  Timo Soini  korosti kokouksen päättäneessä lehdistötilaisuudessa, että kaikkien arktisten jäsenmaiden osallistuminen kokoukseen kertoo kuitenkin siitä, että arktinen alue on merkittävä.
 Soinilta kysyttiin, vastustiko Yhdysvallat julistuksen ilmasto-osiota. Hän ei vastannut kysymykseen suoraan, mutta myönsi maiden välillä olleen erimielisyyksiä.
 Hän ei kuitenkaan omien sanojensa mukaan pitänyt sitä "maailman seitsemäntenä ihmeenä".
 Soini kertoi olevansa luova ihminen ja siksi ehdottaneensa yhteisen julistuksen sijaan kahta lausuntoa, joiden sisältö toisti hyvin pitkälti sen, mitä myös julistuksessa olisi ollut.
 Hän kuitenkin sanoi, että Suomi on onnistunut puheenjohtajuutensa aikana edistämään tärkeinä pitämiään tavoitteita.
 Soini myös sanoi olevansa tyytyväinen huippukokouksen antiin.
 Lapin yliopiston arktisen keskuksen johtaja  Timo Koivurova  puolestaan on pettynyt siihen, ettei kokouksessa saatu aikaan julistusta, jossa olisi sitouduttu ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Myös Koivurova uskoo, että tämä johtui nimenomaan Yhdysvaltojen vastustuksesta.
 WWF Suomen pääsihteeri  Liisa Rohweder  oli julistuksen vesittymisestä huolimatta positiivinen, sillä monet muut kokoukseen osallistuneet maat ja järjestöt ottavat ilmastonmuutoksen tosissaan.
 Hän toivoo arktisen alueiden mailta johtajuutta asian suhteen, koska ilmastonmuutos vaikuttaa kaikista eniten juuri niihin.
 Arktisen neuvoston huippukokouksen osallistujat ryhmäkuvassa. Yle News / Tom Bateman
 Tutkija yllättyi kovasta kielenkäytöstä
 Ulkopoliittisen instituutin arktiseen alueeseen erikoistunut tutkija  Harri Mikkola  on yllättynyt kokouksessa esiintyneestä kovasta kielenkäytöstä.
 – Sama retoriikka, jota Trumpin hallinto toistaa ilmastonmuutoksesta ja monenkeskisestä sopimisesta, on nyt osa myös arktisen alueen politiikkaa, hän sanoo.
 Arktisen neuvoston työnkuvaan ei ole perinteisesti kuulunut geostrateginen suurvaltapolitiikka, vaan se on ympäristökysymyksiin keskittynyt konsensushakuinen yhteistyöelin.
 Nyt kuitenkin Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  keskittyi puheenvuoroissaan varoittamaan sekä Kiinan että Venäjän vaikutusvallan kasvusta alueella.
 – Konfrontationaalisen kielenkäytön tuominen Arktiseen neuvostoon oli aika raju veto, Mikkola sanoo.
 – Strateginen kilpailu ja voimapolitiikka tuli nyt osaksi myös arktista kontekstia.
 Hänen mukaansa arktisen alueen geostrateginen merkitys kasvaa Venäjän asevarustelun ja Kiinan vaikutusvallan myötä.
 Arktisen neuvoston puheenjohtajuus siirtyy nyt Islannille. Islannin ulkoministeri  Guðlaugur Þór Þórðarson  kertoi, että arktisen alueen suhteissa pitää noudattaa kansainvälistä lakia ja sopimuksia.
 Hän ei nimennyt maita, joiden koetaan uhkaavan arktisen alueen vakautta.

Sovinnollinen yhteistyö Arktisessa neuvostossa koki kolauksen  – Tutkija: "Voimapolitiikka on tullut myös arktiselle alueelle"


Summary: Poliisi ohjasi liikenteen kiertotielle Ilolan liittymästä.

Poliisi sulki liikenteen Tuusulanväylällä molempiin suuntiin Ilolan liittymän ja Ruskeasannan liittymän väliltä kello yhden jälkeen tiistaina. Tieliikennekeskus ilmoitti tilanteen olevan ohi hieman kahden jälkeen iltapäivällä.
 Poliisi kertoi, että tien reunassa kallion kielekkeellä oli itsetuhoinen henkilö, jonka poliisi koetti saada turvallisesti alas. Tämän vuoksi ajoneuvoliikenne jouduttiin sulkemaan.
 Poliisi ohjasi paikalla liikennettä kiertotielle Ilolan liittymästä. Liikenne Tuusulanväylällä ehti ruuhkautua hieman.

Pelastustehtävä sulki Tuusulanväylän kokonaan lähes tunniksi


Summary: Saksan ulkoministeri luonnehti päätöstä uusista vaaleista käsittämättömäksi.

Turkin presidentti  Receep Tayyip Erdogan  mielestä Istanbulin vaalien uusinta on paras askel Turkille. Erdoganin AKP-puolue koki tappion Istanbulin pormestarinvaaleissa maaliskuun lopulla, ja puolue tuomitsi vaalit korruptoituneiksi ja vilpillisiksi.
 – Uskomme todella, että vaaleissa oli järjestäytynyttä korruptiota ja epäsäännöllisyyksiä. Uudet vaalit vahvistavat kykyämme ratkaista demokratiamme ja lakimme ongelmia, Erdogan puhui puoluetovereilleen.
 Turkin vaaliviranomainen määräsi maanantaina Istanbuliin uudet pormestarinvaalit. Vaalit on määrä järjestää kesäkuun 23. päivä.
 Hylätyn maaliskuun vaalin voitti Turkin suurimman oppositiopuolueen CHP:n ehdokas  Ekrem Imamoglu . Hän peittosi AKP:n ehdokkaan hiuksenhienolla 13 000 äänen erolla.
 CHP nimitti uudet vaalit epädemokraattisiksi ja laittomiksi.
 Myös Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  hämmästeli Turkin uusintavaaleja. Maasin mukaan vaalien läpinäkyvyys ja tuloksen toimeenpano ovat demokratian peruspilareita.
 – Nämä vaalit eivät tule olemaan läpinäkyvät, mikä on käsittämätöntä, Maas sanoi.
 Selkäsauna ensimmäinen 25 vuoteen
 Pormestarinvaalin tuloksen perusteella AKP menetti otteensa Istanbulista ensimmäistä kertaa 25 vuoteen.
 Istanbulin lisäksi AKP hävisi pormestarin paikan myös Ankarassa. Sen sijaan se säilytti enemmistön paikoista Istanbulin paikallisessa valtuustossa, jota puolueen vaatimus uusintavaaleista ei koskenut.
 AKP:n eri puolilla maata kärsimien paikallisten vaalitappioiden arvioidaan ilmentävän tyytymättömyyttä Erdoganin harjoittamaan talouspolitiikkaan. Turkki on esimerkiksi vajonnut taantumaan ensimmäistä kertaa vuosikymmeneen, inflaatio on ennätyslukemissa ja liira on menettänyt arvoaan.
 Lue lisää:
 Turkin vaaliviranomaiset mitätöivät presidentti Erdoganille epämieluisan Istanbulin vaalituloksen

Erdogan pitää Istanbulin uusintavaaleja parhaana askeleena Turkille – vaalit voittanut puolue näkee toimet laittomina


Summary: "Kyproksen ensimmäisen sarjamurhaajan" epäillään tappaneen ainakin seitsemän naista tai tyttöä.

Kyproksen poliisi on pyytänyt anteeksi suurta arvostelua osakseen saaneessa sarjamurhaajatutkinnassa tehtyjä virheitä. Poliisia on syytetty hidastelusta kadonneiksi ilmoitettujen ulkomaalaisten naisten ja tyttöjen tapausten selvittämisessä.
 Arvostelijoiden mukaan murhista epäilty kyproslainen sotilas pystyi jatkamaan henkirikoksien tekemistä lähes kolmen vuoden ajan poliisin passiivisuuden vuoksi.
 Anteeksipyynnön esitti Kyproksen uusi poliisijohtaja  Kypros Michaelides . Hänen edeltäjänsä  Zacharias Chrysostomou  erotettiin viime viikolla virastaan tutkinnassa tehtyjen virheiden vuoksi.
 Poliisijohtaja Michaelidesin mukaan tapaus on vahingoittanut vakavasti Kyproksen poliisin mainetta.
 – Haluan pyytää anteeksi sitä, että emme onnistuneet suojelemaan näitä traagisella ja häpeällisellä tavalla kuolleita viattomia ja puolustuskyvyttömiä ihmisiä, Michaelides sanoi.
 Poliisi- ja pelastusyksiköt tutkivat 25. huhtikuuta armeijan aluetta Orountan kylässä, josta löytyi murhattu filippiiniläisnainen. KATIA CHRISTODOULOU/ EPA
 Kyproksen ensimmäiseksi sarjamurhaajaksi kutsutun 35-vuotiaan kapteenin epäillään murhanneen ainakin seitsemän naista tai tyttöä. Epäilty on tunnustanut seitsemän murhaa, mutta uhreja saattaa olla enemmän.
 Lue myös:
 Kyproksen sarjamurhaaja lopetti oikeusministerin uran – omatunto pakotti eroamaan
 Järvestä löytyi matkalaukku ja sieltä naisen ruumis – epäillään Kyproksen kenties ensimmäisen sarjamurhaajan uhriksi

Kyproksen poliisi pyytää anteeksi epäonnistumistaan sarjamurhien estämisessä – "Emme suojelleet viattomia"


Summary: Kiinan ja Yhdysvaltain välille on kehittymässä uusi välirikko, koska Yhdysvallat sanoo Kiinan kokoavan muslimeja keskitysleireille.

Tutkivaa journalismia tekevä Bellingcat-ryhmä on löytänyt todisteita Kiinan muslimeihin kohdistamista sortotoimista. Asiasta uutisoi  The Guardian -lehti .
 Bellingcat on muun muassa  satelliittikuvista saamien tietojen avulla  tutkinut sadan moskeijan ja pyhäkön tilanteen Kiinan Xinjiangin maakunnassa.
 Kuvista ilmenee, että 31 moskeijaa ja kaksi pyhäkköä on kärsinyt suuria vaurioita vuoden 2016 jälkeen. Näistä 15 moskeijaa ja molemmat pyhäköt on tuhottu kokonaan.
 Yksi tuhotuista on Taklamakanin autiomaassa sijainnut imaami Asimin pyhäkkö, jossa on vuosittain järjestetty suuri uskonnollinen festivaali, kertoo The Guardian.
 The Guardianin tutkijoilta ja paikallisilta asiantuntijoilta saamien tietojen mukaan Kiinassa on tuhottu viime vuosina jopa tuhansia moskeijoita. Asiaa on paikan päällä erittäin vaikea varmentaa, koska Kiina ei juuri päästä toimittajia liikkumaan Xinjiangissa vapaasti ja myös paikallisten asukkaiden toimintaa kontrolloidaan tiukasti.
 Uskonnon "kiinalaistaminen"
 Kiina kiistää jyrkästi Xinjiangin muslimien vainoamisen ja moskeijoiden tuhoamisen.
 Sen sijaan Kiina kertoo avoimesti halustaan "kiinalaistaa" uskonnonharjoitus. Sama koskee yhtä lailla kristinuskoa kuin islamiakin.
 Tammikuussa Kiina otti käyttöön 5-vuotissuunnitelman, jonka tarkoituksena on "muokata islam sopimaan paremmin yhteen sosialismin kanssa".
 Kiina on myös aloittanut hankkeen "uskonnollisten kohteiden olosuhteiden parantamiseksi". Tämä merkitsee moskeijoiden kunnostamista. Moskeijat varustetaan esimerkiksi sähköistyksellä, ilmastoinnilla, kirjakaupoilla ja käymälöillä.
 The Guardian haastatteleman La Trobe -yliopiston apulaisprofessorin  James Leiboldin  mukaan kunnostusohjelma on käytännössä ohjelma moskeijoiden tuhoamiseksi, jos niiden katsotaan olevan edistyksen tiellä tai turvattomia.
 Kiista leireistä
 Kiinan kerrotaan myös vanginneen jopa miljoonia muslimeita leireille. Virallisen Kiinan mukaan kyse on ammatillisista koulutusleireistä.
 Yhdysvaltain apulaispuolustusministeri  Randall Schriver  sanoi perjantaina, että Kiinan pystyttämät leirit ovat käytännössä keskitysleirejä. Tällä nimellä on ikävä kaiku, sillä natsi-Saksa käytti keskitysleirejä toisen maailmmansodan aikana esimerkiksi juutalaisten joukkotuhon välineenä.
 Kiinan vastaus saatiin eilen maanantaina. Kiinan hallituksen tiedottaja kehotti Yhdysvaltoja "olemaan puuttumatta Kiinan sisäisiin asioihin", kertoo  uutiskanava CNN .
 Tiedottajan mukaan väitteet siitä, että kyseessä olisi keskitysleiri, "eivät yksinkertaisesti ole totta". Tiedottajan mukaan leirit on perustettu terrorismin estämiseksi.
 Lisää aiheesta:
 Kiinassa kadonneet: Kiina sulkee ihmisiä varoittamatta säilöön ja marssittaa heitä esiin sopivalla hetkellä – moni jää kuukausiksi "arestiin"   Turkki jyrähti Kiinalle uiguurien kohtelusta – "Suuri häpeä ihmiskunnalle"

Bellingcat: Kiina tuhoaa moskeijoita järjestelmällisesti


Summary: WWF:n Varsinais-Suomeen asentama Kyykamera oli käynnissä kuukauden päivät.

Ympäristöjärjestö WWF:n Luontoliven keväinen uutuus Kyykäärme-live osoittautui menestykseksi. Suora lähetys varsinaissuomalaiselta kyykäärmepesältä keräsi yli puoli miljoonaa katselijaa kuukaudessa.
 – Ihmiset olivat todella kiinnostuneita. Kyykamera oli käynnissä huhtikuun ajan ja meillä oli yli puoli miljoonaa eri katselukertaa. Kuukauden aikana oli noin 140 000 eri käyttäjää. Tämä oli menestys siinä mielessä, että jos vertaa viime kesäiseen Norppaliveen, niin tämä oli 40 prosenttia Norppaliven katselumääristä. Se on älyttömän hieno tulos, WWF:n kehityspäällikkö  Justus Hyvärinen  kertoo.
 Kyykäärme jakoi kuitenkin mielipiteitä. Verrattuna esimerkiksi suosittuun Norppaliveen, oli keskustelu varsin erilaista, kertoo WWF:n viestinnän asiantuntija  Mari Paavoseppä.  Hän tekee WWF:n sisältöjä sosiaaliseen mediaan.
 – Suomalaisilla tuntuu olevan hyvin tunnepitoinen suhde kyykäärmeeseen. Tuntuu, että sellaista välimallin kommenttia ei oikein tähän kyykäärmeeseen ole. Keskustelut, joita me olemme seuranneet omilla sosiaalisen median tileillämme, ovat aika kahtiajakautuneita.
 – Toisessa laarissa ovat ne ihmiset, jotka sanovat, että jos minun pihaani tulee kyykäärme, niin se saa lapiosta. Pelätään myös muun muassa lasten ja koirien puolesta. Sitten on porukka, joka sanoo, että kyyn kanssa on helppo elää rinnakkain ja että kyyn siirtäminen on helppoa. Usein tässä keskustelussa tuodaan kyyn postitiiviset hyödyt esille. Kyy esimerkiksi syö jyrsijöitä ja myyriä, joka pienentää niiden kantoja. Jyrsijöiden syömisen on muistutettu vaikuttavan myös punkkikantaan, kuvailee Paavoseppä keskusteluja.
 Kyykäärme innosti keskustelemaan
 Mari Paavoseppä kertoo, että Kyykäärme-liven keskustelu on ollut erilaista verrattuna esimerkiksi Norppaliveen tai WWF:n Luontoliven muihin kameroihin.
 – Norppalivessä ihmiset halusivat hirveästi tietää itse lajista jotain. Kysyttiin, miten kauan norppa voi olla hengittämättä ja kuorsaako se? Sääksikamerassa ollaan kyselty munien selviämisestä pakkasella ja muutenkin kyselty paljon lajista itsestään. Käärmekamerassa ihmiset eivät kyselleet meiltä oikeastaan mitään, vaan ovat keskustelleet keskenään. Onko oikein, että kohdatessa kyykäärme tapetaan? Välillä keskustelu on mennyt aika kuumaksi ja ollaan hyvien tapojen vastaisestikin otettu kantaa muiden mielipiteisiin.
 Keskusteluissa on Paavosepän mukaan ollut lähinnä yksityisihmisiä. Jos keskustelua on käyty esimerkiksi WWF:n omilla Facebook-sivuilla, on se hetkittäin voinut olla hieman vinoutunutta.
 – Emme mainosta julkaisujamme, joten voimme olettaa, että keskustelijat seuraavat sivujamme ja sisältöjämme. Tällöin luontomyönteisyys varmasti keskusteluissa korostuu. Toisaalta siellä on ollut kommentteja, joissa luontoihmisenä itseään pitävät ovat ilmaisseet, että raja kulkee kyykäärmeissä.
 Kamera sijaitsi Varsinais-Suomessa
 Justus Hyvärisen mukaan Kyykameran suosio kertoo siitä, että suomalaisilla on suhde kyykäärmeeseen.
 – Ajattelimme, että kyytä olisi hyvä tehdä tutummaksi suomalaisille. Livekamera luonnossa on siihen aika hyvä konsti. Kamera ei häiritse eläintä ja me saamme tarkkailla sen luontaista käyttäytymistä. Pointtina on, että jos kyytä ei häiritä, niin se ei ole aggressivinen. Pureminen on niiden vihoviimeinen puolustuskeino. Niitä kannattaa toki varoa, mutta vainoamiseen ei ole syytä, Hyvärinen painottaa.
 WWF asensi kameran tiedettyyn käärmeiden pesäpaikkaan Varsinais-Suomessa. Keväällä käärmeet heräävät talvihorroksesta ja lähtevät liikkeelle.
 Takuita käärmeiden näkemisestä ei ollut WWF:lläkään.
 – Asensimme kameran ja aloimme itsekin seuraamaan lähetystä, että näkyykö niitä käärmeitä. Kameraan on tallentunut huhtikuun aikana kyykäärmeiden lisäksi myös rantakäärmeitä, Hyvärinen kertoo.
 Käärmeet aktivoituvat lämmön mukaan, koska ne ovat vaihtolämpöisiä. Lämpiminä päivinä käärmeitä saattoi nähdä useammankin, kylminä päivinä pesällä oli hiljaista.
 Kyykameran uudelleen aktivoimisesta ei ole tehty WWF:llä vielä päätöstä.
 – Kyykamera oli käynnissä kuukauden päivät, koska käärmeiden herääminen tapahtuu keväisin. Toivotaan, että ensi kesänä tehdään vastaava. Kyllä vaikuttaa ainakin siltä, että kiinnostusta olisi.
 Paavoseppä vinkkaa, että vaikka Kyykamera sulkeutuikin, niin Norppalive on pian avautumassa.
 – Kävimme juuri asentamassa kalliolle kameran ja se avautuu yleisölle seuraavaksi.
 Lue lisää:
 On mielenkiintoista seurata, kun pitkään aikaan ei tapahtu yhtään mitään – Kokosimme Suomen luonnon rauhallisimmat livelähetykset
 Pullervo-norpalle luikertelee kilpailija Varsinais-Suomesta: WWF:n kyykäärmelive alkoi

WWF:n kyykamera keräsi puoli miljoonaa katsojaa – supersuosittu Norppalive aukeaa seuraavaksi


Summary: Ryhmäjohtajat edellyttävät medianäkyvyyden parantamista suuressa salissa istumapaikasta riippumatta.  Nyt suuren salin oikealle laidalle, lehdistölehterin alle jää katvealue.

Eduskuntaryhmien puheenjohtajat siirsivät kiistaa aiheuttaneen suuren salin istumajärjestykseksen muutoksen puhemiesneuvoston päätettäväksi.
 Perussuomalaiset on tarkoitus siirtää salissa oikealle laidalle, ja RKP keskemmäs.
 Ryhmäjohtajat koolle kutsunut suurimman SDP:n ryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kertoo, että puolueiden kannoissa ei ole tapahtunut muutosta.
 – Ryhmien kannat ovat suurinpiirtein ennallaan. Nyt asia on puhemiesneuvoston ratkaistavana tänään. Eduskuntaryhmät totesivat, että riippumatta ratkaisusta, ryhmät esittävät, että puhemiesneuvosto edellyttää, että kaikille ryhmille taataan mahdollisuus tasapuoliseen medianäkyvyyteen istumapaikasta riippumatta istuntosalissa, Lindtman kertoi.
 Lindtmanin mukaan salissa on "kuvausteknisesti" erilaisia paikkoja, joten ryhmäjohtajat pyysivät yksimielisesti puhemiesneuvostoa katsomaan asian kuntoon. Nyt suuren salin oikealle laidalle, lehdistölehterin alle jää katvealue.
 Eduskuntasalin laitimmaiset paikat jäävät katveseen tv- ja lehtikuvaajien lehterin alapuolelle, josta kansanedustajien saaminen kuviin on hankalampaa kuin muualta salista.  Mikko Airikka | Yle
 Eduskuntaryhmät sopivat viime torstaina, että perussuomalaiset siirretään istumaan eduskunnan oikeaan laitaan. Perussuomalaiset ovat vastustaneet kiivaasti muutosta. Oikeassa laidassa istuneiden RKP:n edustajien piti siirtyä puolueen toiveen mukaisesti keskemmälle salia.
 Eduskunnan piti vahvistaa istumajärjestys perjantaina, mutta puhemiesneuvosto päättikin lykätä asian käsittelyn tiistaille. Ryhmäjohtajien piti vielä käsitellä asiaa.
 Ylen tietojen mukaan kokoomus olisi empinyt perjantaina puhemiehenneuvoston kokouksessa aiempaa päätöstään. Osa kokoomuksen ryhmän kansanedustajista olikin alkanut kyseenalaistaa muutosta.
 Lopulta kokoomuksen edustaja oli kuitenkin äänestänyt perussuomalaisten ja RKP:n siirron puolesta.
 Puhemies Antti Rinteeltä (sd.) jäi perjantain täysistunnon lopuksi mikrofoni päälle, ja häneltä lipsahti päivittely "aika outoa tuo kokoomuksen toiminta taas". Kommentti viittasi kokoomuksen toimintaan puhemiesneuvostossa.
 *Uutista päivitetään
 Lue lisää:   Eduskunta otti aikalisän istumajärjestyksestä päättämiseen – Risikko: Naurettava asia

SDP:n Lindtman: Puhemiesneuvosto päättää istumajärjestyksestä, ryhmäjohtajat suosittavat medianäkyvyyden parantamista


Summary: Ruotsin ja Norjan tunturialueilla elää nyt ainakin 400 naalia. Suomessa viimeisin poikue havaittiin yli 20 vuotta sitten.

Ruotsin ja Norjan tunturialueilta kuuluu hyviä uutisia uhanalaisen naalin eli napaketun tilanteesta. Tuoreimmassa laskennassa havaittiin 300 aikuista naalia ja sata poikasta, kertoo  Ruotsin radio .
 Vielä vuonna 2000 naaleja oli samalla alueella vain noin 60.
 Naalien määrä on saatu kasvamaan hankkeella, jolla pyritään turvaamaan lajin elinmahdollisuudet viemällä tunturialueille ravintoa ja tappamalla kettuja, jotka ovat naalien luontaisia vihollisia.
 Myös Suomessa erittäin uhanalaisen naalin olosuhteita pyritään parantamaan lisäruokinnan ja ketunmetsästyksen avulla. Luontojärjestö  WWF:n mukaan  viimeinen varma poikuehavainto Suomessa tehtiin vuonna 1996.
 Lue myös:
 Erittäin uhanalainen naali ei edelleenkään pesi Suomessa

Naalit olivat jo katoamassa Skandinaviasta – nyt tuntureilta kuuluu hyviä uutisia


Summary: Euroopan ilmailuviranomaiset ovat parhaillaan koolla Pariisissa keskustelemassa muun muassa siitä, pitäisikö Boeing 737 MAX -konetyyppi päästää lentokiellosta.

Yhdysvallat ja Eurooppa ovat erimielisiä Boeing 737 Max -konetyypin lentokiellon kumoamisesta.
 Euroopan ilmailuviranomaiset ovat parhaillaan koolla Pariisissa.
 Liikenne- ja viestintäviraston Traficomin ilmailujohtaja  Pekka Henttu  kertoo, että Yhdysvallat aikonee lopettaa konetyypin lentokiellon kesäkuun alussa.
 Hentun mukaan Eurooppa, Kanada, Singapore ja Kiina aikovat kuitenkin toistaiseksi pitää kiinni lentokiellosta, koska niiden mielestä konetyypin turvallisuus ei ole riittävää.
 – Kone ei tule näillä eväillä lentämään, Henttu tiivistää Pariisin-kokouksen osallistujien näkemykset.
 Yhdysvaltain ilmailuhallinto (FAA) on kutsunut Euroopan ilmailujohtajia Dallasiin 23. tokokuuta. FAA haluaa esitellä Boeing 737 Max -konetyypille tehdyt toimenpiteet ja kertoa tarkemmin tilanteesta.
 Lentokonevalmistaja Boeingin 737 Max -konetyyppi on ollut lentokiellossa maaliskuun puolivälistä lähtien. Koneelle tapahtui puolen vuoden aikana kaksi vakavaa lento-onnettomuutta: viime lokakuussa Indonesiassa ja maaliskuussa Etiopiassa.
 Lentoturmien epäillään johtuneen automaattisen sakkauksenestojärjestelmän virheellisestä toiminnasta.
 Lue myös:   USA:ssa harkittiin Boeingin turmakoneiden lentokieltoa jo viime vuonna

Boeingin turmakonetyyppi pysyy toistaiseksi poissa Euroopan taivaalta


Summary: Vastuullinen sijoittaminen on ottamassa vankan aseman varsinkin energian tuotannossa.

Harmaatukkaisen pankkiirin kädet elehtivät vilkkaasti haastattelun aikana. Käy selväksi, että nyt puhutaan asiasta, josta todella halutaan puhua – ja paljon.
 Mark Lewis  on vastuullisuusasioiden, erityisesti ilmastonmuutoksen tutkimuksen johtaja ranskalaisessa BNP Paribas -pankissa, joka on yksi maailman suurimmista pankeista. Vastuullisuuden teemoihin hän ajautui kuitenkin pikkuhiljaa pitkän uransa aikana oltuaan eri tehtävissä muun muassa energia-alalla.
 Hän kertookin esimerkin, kuinka ison saksalaisen energia-alan yhtiön toimitusjohtaja ei ottanut kuuleviin korviinsa, että tilinpäätöksen esittelyssä olisi jotakin myös yhtiön vastuullisuuspolitiikasta. Siitä on jo aikaa yli kymmenen vuotta, mutta edelleen vanhan liiton ajattelua esiintyy.
 – Jollakin perinteisellä alalla hyviä tuottoja pitkään tehneelle ihmiselle voi olla henkisesti vaikeaa hypätä johonkin uuteen tapaan. Ihmisten on hyvin vaikea päästä irti totunnaisesta ajattelustaan, Lewis sanoo Ylen haastattelussa.
 Muutoksen viima käy kuitenkin kovana. Lewis puhuu sukupolvisesta ajattelun muutoksesta, joka pakottaa yhtiöt ja niiden johtajiston ottamaan asian vakavasti.
 – Yhtiöiden johdon on otettava toiminnassaan paljon enemmän huomioon ilmaston muutos. Johdon palkitsemiseen pitää saada ehtoja, jotka perustuvat vastuullisen toiminnan periaatteisiin. Vastuullisesta toiminnasta on tullut arkipäivää, se ei ole enää pienen piirin puuhastelua, Lewis sanoo.
 Kuinka vastuullista on tehdä sellua tai pyörittää ydinvoimalaa?
 Vastuullisen sijoittamisen periaatteet tiivistetään yleisesti kirjainlyhenteeseen ESG, jotka kuvaavat vastuuta ympäristöstä (Environment), yhteiskunnasta (Social) ja hyvästä hallinnosta (Governance).
 Missään ei ole kuitenkaan määritelty, milloin nämä vastuut on toteutettu oikein tai riittävästi. Yhtiöt saavat kertoa varsin vapaasti, miten toteuttavat omaa vastuullisuuttaan. Muutos on tulossa tähänkin, sillä EU on jo pari vuotta valmistellut yhdenmukaista sääntelyä.
 – Uskon, että EU saa varsin pian valmiiksi raamit vastuulliselle toiminnalle myös investointialalle. Muun muassa energiateollisuudelle nämä raamit on jo tehty, Lewis sanoo.
 Petri Aaltonen / Yle
 Otan puheeksi Suomen selluteollisuuden suurhankkeet keskusteluineen kestävistä hakkuista. Miten tämä sellubuumi asettuu vastuullisen sijoittamisen raameihin?
 – Maailman metsien varjeleminen on tärkeämpää kuin koskaan aiemmin. Siksi tarvitaan kannustimia kestävän metsäteollisuuden harjoittamiseksi. Esimerkiksi hiilidioksidipäästöistä perittävä maksu kannustaa yhtiöitä miettimään tuotantonsa vastuullisuutta. Myös metsien uudistaminen on osa tätä keskustelua, Lewis vastaa.
 Kysymys ydinvoiman vastuullisuudesta saa jälleen Mark Lewisin kädet puhumaan vilkkaasti. Hän tuntee hyvin Olkiluodossa ja Ranskan Flamanvillessä rakenteilla olevien ydinvoimaloiden valmistumisen viivästymiset.
 – Ydinvoima on kaikkein keskittynein energian tuotantotapa ja samalla hyvin kallis. Ydinvoima-alan elinkelpoisuuden kannalta on keskeistä alentaa kustannuksia ja pysyä rakentamisaikataulussa. Aurinkopaneelikentän rakentaa 1,5 vuodessa ja ne myös halpenevat koko ajan, Lewis vertaa.
 Uusiutuva energia on sijoittajien mieleen
 Aurinkoenergian ja akkujen kustannukset suhteessa energian määrään ovat alentuneet voimakkaasti tämän vuosikymmenen aikana.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tämä hintatason suoranainen romahdus on asia, joka ajaa sijoittajia tällä hetkellä uusiutuvan energian äärelle, vaikka luvassa ei olekaan mitään megatuottoja.
 – Sijoittamisessa ollaan menossa matalampien tuottojen suuntaan, mutta samalla myös riskit pienenevät. Kun sijoitusta mietitään tuoton ja riskin yhdistelmänä, vastuullinen sijoittaminen on hyvinkin tehokasta ja vakuuttavaa, Mark Lewis sanoo.
 Lewis kertoo, että vastuullisuusteemasta on tullut hänelle jo vähän kuin intohimo. Kun on pitkään seurannut alaa ja nähnyt muutoksen alkaneen, haluaa jatkaa ja katsoa mitä kaikkea voi vielä tapahtua kymmenen tai kahdenkymmenen vuoden kuluttua.
 – Saamani palaute on tänään hyvin erilaista kuin vain viisi vuotta sitten, puhumattakaan ajasta kymmenen tai viisitoista vuotta sitten. Silloin tuhahdettiin, että tämä on liian vaikeaa ja kallista eikä tästä tule mitään. Mutta kylläpä tulee, Lewis sanoo.
 Mark Lewis pysähtyi Suomeen osana suurpankin pohjoismaista kiertuetta. Hän piti esityksen vastuullisesta sijoittamisesta parillekymmenelle sijoittajalle Elite Alfred Berg -sijoitusyhtiön tiloissa. BNP Paribas on myös yhtiön suurin omistaja.

Suurpankin johtaja: Vastuullinen sijoittaminen on valtavirtaa eikä mitään pienen piirin puuhastelua – siitä pitää myös palkita


Summary: Helsingin poliisin ostamat tuotteet olivat hintavertailun edullisimpia ja kaikki toimitettiin, sanovat syytettyjen puolustukset.

Karhu-ryhmä (Suomen poliisin erikoisjoukko)

Poliisin valmiusyksikön karhuryhmän entinen varajohtaja ja poliisille tuotteita myynyt yrittäjä kiistävät erehdyttäneensä Helsingin poliisilaitosta perusteettomilla laskuilla ja ylihintaisilla tuotteilla.
 Syyttäjä vaatii molemmille ehdotonta vankeutta törkeästä petoksesta tänään alkaneessa oikeudenkäynnissä Helsingin käräjäoikeudessa.
 Ylikonstaapelin puolustuksen mukaan hänellä ei edes ole ollut ratkaisevaa roolia hankinnoissa. Hankinnat olivat häntä ylempien virkamiesten käsissä ja tapahtuivat tiukan budjetin ja etukäteissuunnitelman raamissa, puolustusasianajaja sanoi.
 – Edullisimman tuotteen tilaamisesta ei olisi edes teoriassa voinut syntyä poliisilaitokselle vahinkoa. Tuotteet ovat olleet hintavertailun edullisimpia, ylikonstaapelin asianajaja sanoi.
 Yrittäjän puolustus sen sijaan vetoaa muun muassa siihen, että hän asioi monen muunkin poliisin kuin kanssasyytetyn kanssa. Asianajajan mukaan yrittäjä vain noudatti Helsingin poliisin ohjeita. Hänen huomautti, että karhuryhmän toiminta on sillä tavalla salaista, ettei yrittäjällä edes olisi ollut oikeutta saada parempia tietoja sen tarvikehankinnan taustoista.
 Syytteen mukaan miehet laativat yhtiön nimissä laskuja, joiden perusteella Helsingin poliisilaitos maksoi perusteettomasti yli 150 000 euroa.
 Yhtiö myi poliisilaitokselle erilaisia varusteita, joista suurin osa meni valmiusyksikön käyttöön. Syyttäjän mukaan yhtiö laskutti poliisilaitosta myös tuotteista, joita ei koskaan toimitettu ja poliisia myös ylilaskutettiin toimitetuista tuotteista. Syyte ulottuu vuoden 2005 lopulta vuoden 2012 alkuun.
 "Kun säädetään, jää rahaa, joka on piikissä"
 Syyttäjä pitää olennaisena sitä, että miehet tuntevat pitkältä ajalta aina 1990-luvulta lähtien.
 – Henkilökohtainen tuttavuus on ollut ensin ja yhteistyö Helsingin poliisilaitoksen ja yrityksen välillä vuodesta 2005.
 Poliisimiesten varusteita ja tarvikkeita toimittanut yritys oli syyttäjän mukaan Helsingin poliisille merkittävä yhteistyökumppani, varsinainen "hovihankkija". Syytteessä oleva ylikonstaapeli taas toimi yhteyshenkilönä yrityksen ja poliisilaitoksen välillä, syyttäjä sanoi.
 – Jossain vaiheessa Helsingin poliisilaitoksen ylijohto on tarjoutunut tekemään hankinnan karhuryhmän puolesta, mutta jostain syystä karhuryhmä ei ole halunnut lähteä siihen mukaan, syyttäjä sanoi.
 Syyttäjä vetosi asiaesittelyssään ylikonstaapelin ja yrittäjän väliseen viestittelyyn, johon päästiin käsiksi pääosin yrittäjältä takavarikoitujen tietokoneiden kautta. Viesteissä puhutaan syyttäjän mukaan "säätämisestä" ja "piikistä", joiden hän katsoo olevan koodikieltä syytettyjen välillä.
 – Syyttäjän käsitys on, että kun "säädetään" eli ylilaskutetaan, tällöin jää rahaa, joka on "piikissä", joka siirretään ylikonstaapelille.
 Syyttäjä: Valitus verotarkastuksesta toi asian poliisilaitoksen tietoon
 Tutkinta lähti syyttäjän mukaan liikkeelle yritykseen tehdystä verotarkastuksesta. Siinä huomattiin, että yrityksestä oli tehty merkittäviä siirtoja muutamille tileille, joiden rikostutkinnassa huomattiin todellisuudessa olleen ylikonstaapelin hallinnassa. Kysyttäessä rahasiirtoja väitettiin sponsorirahoiksi, ja verotarkastus ei hyväksynyt niitä liiketoiminnan kuluiksi.
 – Yrittäjä ei tyytynyt tähän, vaan valitti hallinto-oikeuteen ja tämän prosessin myötä Helsingin poliisilaitos sai tietää näistä rahoista, syyttäjä sanoi.
 "Säätämisestä" ja "piikistä" viestittelyn lisäksi syyttäjän mukaan paljastavaa oli kaksikon yhteydenpito heti sen jälkeen, kun esimies kysyi ylikonstaapelilta rahasiirroista.
 – Hän poistui välittömästä työpaikalta tapaamaan yrittäjää, syyttäjä sanoi.

Karhuryhmän ex-varajohtaja ja yrittäjä tunsivat toisensa jo kauan ennen kuin "säätäminen" alkoi, syyttäjä sanoo – Syytetyt kiistävät vedättäneensä poliisilaitosta


Summary: Arktisen neuvoston Suomen-kausi päättyi Rovaniemellä. Tässä voit kysyä tuloksista WWF:n asiantuntijalta ja kokousta seuraavalta Ylen toimittajalta.

Suomen puheenjohtajuus Arktisessa neuvostossa päättyi Rovaniemellä ilman loppujulistusta. Yhdysvaltojen, Venäjän ja muiden osanottajien ilmastonmuutosta koskevien näkemysten yhteensovittaminen osoittautui ylivoimaiseksi.
 Oliko puheenjohtajuudesta hyötyä? Muuttuiko maailma? Mikä on luonnoltaan äärimmäisen herkän alueen tulevaisuus?
 Kysymyksiin vastavast kokousta Rovaniemellä seuraava Ylen toimittaja  Saana Uosukainen   ja Maailman Luonnon Säätiön WWF:n erityisasiantuntija  Lotta Manninen . Hän on tutkinut arktisen alueen muutosta usean vuoden ajan, ja asunut ja asunut ja opiskellut Grönlannissa.
 Ylen uusimman jutun Arktisen neuvoston kokouksesta  voit lukea tästä .
 Kysymyksiä voi esittää tämän jutun kommenttipalstalla, joka on nyt auki ja suljetaan kello 16.
 Kysymysten esittämiseen tarvittavan  Yle-tunnuksen voit luoda tästä .

Mihin ilmastonmuutoksen torjunta jäi? Kysy Rovaniemen kokouksesta Grönlannissa asuneelta tutkija  Lotta Manniselta ja Ylen toimittaja Saana Uosukaiselta


Tulli kertoo takavarikoineensa viimeisen kahden vuoden aikana lääkeväärennöksiä, jotka ovat sisältäneet ilmoitetun lääkeaineen alpratsolaamin sijaan esimerkiksi hengenvaarallista opioidia tai muuntohuumeita.
 Alpratsolaami on bentsodiatsepiini, jota käytetään masennuksen, ahdistuksen ja paniikkihäiriöiden hoitoon. Ulkoisesti tabletit jäljittelevät muun muassa Xanax- ja Valium-nimimerkeillä myytäviä lääketabletteja.
 Löydetty opioidi on nimeltään U-47700, joka tunnetaan morfiinin kaltaisena opioidina. Tulli kertoo, että se on vaikutuksiltaan voimakasta ja hengenvaarallista. Aineelle ei ole laillista käyttöä.
 Huumeen vakavin vaikutus on hengityksen pysähtyminen. Siinä vaiheessa käyttäjän voi pelastaa vain elvytys. Suomessa ainetta havaittiin ensimmäisen kerran keväällä 2016 ja siihen kerrottiin kuolleen lyhyen ajan sisällä viisi henkilöä.
 Lisäksi tullin lääkeväärennöstesteissä on löydetty Parkinson taudin hoidossa käytettyä amantadiinia sekä antihistamiineja.
 Väärennökset on useimmin ostanut yksityishenkilö, ja niitä tilattu esimerkiksi ulkomaisilta verkkosivustoilta. Tuotteet on toimitettu Suomeen posti- ja rahtilähetyksinä.
 Tulli pitää mahdollisena, että suurempia väärennettyjä tablettieriä on tuotu maahan myös levitystarkoituksessa laittomille markkinoille.
 Lue myös:
 KRP:n ja Tullin laboratorioissa tunnetaan Suomen huumetrendit – vuosittain löytyy jopa kymmeniä täysin uusia aineita
 Poikkeuksellisen tappava muuntohuume levinnyt Suomeen – ainetta löydetty jo viidestä vainajasta

Tulli varoittaa: Lääkeväärennöksistä löydetty hengenvaarallista opioidia ja muuntohuumeita


Summary: Tuore näyttely juhlistaa Suomen ja Japanin diplomatiasuhteiden satavuotista historiaa. Esillä on harvoin nähtyjä puupiirroksia japanilaisen kulttuurin murroskaudelta.

Tästä on kyse Suomen ja Japanin diplomaattisuhteet solmittiin 100 vuotta sitten. Japanissa elettiin murroskautta, kun pitkään eristäytynyt maa avautui ulkomaailmalle. Tuore näyttely esittelee vesiväripuupiirroksia, joissa on viitteitä länsimaisen taiteen ja kulttuurin vaikutuksesta. Näyttelyn teokset ovat pääosin yksityiskokoelmista ja niitä pääsee harvoin näkemään.
 Kun lahtelaisten taiteilijoiden Painovoima-yhdistys päätti toteuttaa näyttelyn Suomen ja Japanin diplomaattisuhteiden juhlavuoden kunniaksi, 20 vuotta Japanissa asunut  Tuula Moilanen  oli itsestään selvä valinta yhteistyökumppaniksi.
 Länsituulen tuulahduksia -näyttelyn puupiirrokset ovat pääosin 1800-luvun lopulta ja 1900-luvun alkupuolelta Moilasen yksityiskokoelmista.
 Näyttelyn Ukiyo-e-puupiirrokset olivat kaiken kansan taidetta, jossa kuvattiin aikakauden arkista elämää, huvituksia ja julkkiksia. Niitä keräiltiin ja hankittiin koteihin.
 – Esimerkiksi kabuki-näyttelijät olivat kuuluisuuksia, joiden kuvia kerätiin ja haluttiin esityksistä muistoksi kotiin.
 Kabuki-näyttelijät olivat oman aikansa huipputähtiä, joiden kuvia haluttiin koteihinkin.  Tuija Veirto / Yle
 Viisi hiusta millimetrillä
 Mestarillista puupiirostekniikkaa ja veitsen käyttöä osoittavat Moilasen mukaan muun muassa hiuksenhienot yksityiskohdat japanilaisissa kaunotarkuvissa.
 – Vaatii äärimmäistä taituruutta kaivertaa pienellä veitsellä kohopainolaattaan ihan millimetriin neljä, viisi hiusta.
 Yksityiskohta teoksesta. Väripuupiirroksen  kulmakarvat ja hiussuortuvat on tehty taiten.  Tuija Veirto / Lahti
 – Kaunotarkuvista jäljiteltiin hiustyylejä, kimonokuoseja ja –malleja. Ne olivat sen ajan muotikuvia, Moilanen toteaa.
 Tuula Moilanen lukee kaunotarkuvien pään, käden ja vartalon asennoista eri aikakausille tyypillisiä piirteitä.
 –  Hashiguchi Goyon  näyttelyjulisteeseenkin lainattu kuva on minusta länsimaisen taiteen alastonmaalaus, vaikka puuppiirroksena. Kaunottaren asennossa on paljon samaa kuin taidehistoriasta tutuissa merkkiteoksissa.
 Kaunotarkuvista jäljiteltiin hiustyylejä, kimonokuoseja ja –malleja.  Tuula Moilanen
 Perinteisissä japanilaisissa eroottissa puupirroksissa tyyli on peitellympi
 – Ne ovat sellaista kimonoiden mylläkkää, jonka seasta paljastetaan jotakin ja jätetään loput mielikuvituksen täytettäväksi.
 Hashiguchi Goyon Kylvyn jälkeen -puupiirroksessa kuvatun kaunottaren asento on tuttu länsimaisen taiteen alastonmaalauksista.  Tuija Veirto / Yle
 Länsituulten tuulahduksia sata vuotta sitten
 Japanissa elettiin sata vuotta sitten aikaa, jolloin 250 vuotta muulta maailmalta sulkeutunut maa oli alkanut availla oviaan länteen.
 Tämä näkyi myös taiteessa – puolin ja tosin. Japonismi sai länsimaissa jalansijaa. Kuvataiteissa inspiraatiota ja aiheita haettiin erityisesti japanilaista puupiirroksista.
 Ne ovat sellaista kimonoiden mylläkkää, jonka seasta paljastetaan jotakin ja jätetään loput mielikuvituksen täytettäväksi.  Tuula Moilanen
 Japanilaisessa taiteessa puolestaan alkoi näkyä viitteitä muun muassa perspektiivin käytöstä.
 Perinteisissä japanilaisissa puupiirroksissa ei ole perspektiiviä sanan länsimaisessa merkityksessä. Ominaista ovat laajat, tasaiset värialueet ja vahvat värit. Kuviin on saatettu sommitella tekstiä kertomaan kuvaan liittyvää tarinaa.
 Japanissa elää Moilasen mukaan edelleen vahvana mieltymys pintojen esittämiseen ja "tietynlaiseen kosketeltavuuteen".
 – Siinä mielessä ollaan edelleen perinteissä kiinni. Tämä näkyy myös moderneissa puupiirroksissa, joita on näyttelyssä muutamia.
 Pääosa näyttelyn teoksista on Tuula Moilasen yksityiskokoelmista. Tuija Veirto / Yle
 Vesiväripuupiirustus on taito- ja tarkkuuslaji
 Näyttelyn yhtenä päämääränä on lisätä tietoa taidegrafiikasta ja perinteisistä painomenetelmistä. Ohjelmaan kuuluu työpajoja ja -näytöksiä.
 Vesiväripuupiirustus on valtavan herkkää tekniikkaa ja erityistä tarkkuutta vaativa laji.  Pekka Litmanen
 Kun kuvien muokkaaminen ja käsittely digitaalisesti tietokoneella on yleistynyt, taidegrafiikkaa ei välttämättä tunneta ja osata arvostaa.
 – Vesiväripuupiirustus on valtavan herkkää tekniikkaa ja erityistä tarkkuutta vaativa laji. Nyt näitä harvinaisempia tekniikoita päästään esittelemään ja tekemään paremmin tunnetuksi, iloitsee Painovoima ry:n pajamestari ja hankepäällikkö  Pekka Litmanen .
 Länsituulen tuomisia – Japanilisen puupiirroksen mestariteoksia 1900-luvun taitteesta Pro Puu Galleriassa Lahdessa 4.–31.5.2019. Jutun kuvat ovat näyttelyn ripustusvaiheesta.

Japani-näyttely esittelee mestarillista puupiirostekniikkaa ja hiuksenhienoja yksityiskohtia


Summary: Apajille kärkkyvät myös kansainväliset laboratoriojätit.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Vaimea kilinä ja koneiden suhina täyttää ilman. Lasivitriinissä liikkuvat pienet näytepullot, jotka kulkevat automaatin sisällä kohti erilaisia kokeita. Laboratoriotiloissa on kymmeniä koneita, jotka analysoivat näytteitä sisuksissaan.
 – Näytteiden analysointi on nykyään erittäin pitkälle automatisoitu, kertoo Etelä-Karjalan keskussairaalan vs. palvelupäällikkö  Arja Nenonen .
 Paikka näyttää enemmän modernilta tehtaalta kuin laboratoriolta. Näytteet analysoidaan koneissa ja myös tulokset tulevat niiden käyttäjille digitaalisesti.
 Etelä-Karjalan keskussairaalan upouusi laboratorio Lappeenrannassa on malliesimerkki nykyaikaisesta sairaalalaboratoriosta.
 Automaatio ja massatuotanto tuovat säästöjä
 Automatisointi merkitsee nopeutta, tarkkuutta ja mahdollisia säästöjä laboratoriotoimintaan. Analyysiautomaatit ovat kuitenkin kalliita. Säästöjen saaminen riippuukin pitkälti siitä, kuinka tehokkaasti koneita voidaan käyttää.
 – Tämä on nykyään mittakaavaetuihin perustuva toimiala, Fimlab-laboratorioyhtiön toimitusjohtaja  Ari Miettinen  tiivistää.
 Fimlab on yksi Suomen suurimmista julkisomisteisista laboratorioyhtiöistä. Sen omistajat ovat Pirkanmaan, Kanta-Hämeen, Keski-Suomen ja Päijät-Hämeen sairaanhoitopiirit. Yhtiö muodostettiin aikanaan yhdistämällä näiden sairaanhoitopiirien laboratoriotoiminnot.
 Laboratoriot yhdistyvät
 Suomessa on käynnissä laboratorioalan yhdistymisaalto, jolla haetaan ennen kaikkea säästöjä. Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote käy parhaillaan neuvotteluja Helsingin yliopistollisen sairaalan HUSin kanssa kuvantamis- ja laboratoriotoimintojen myymisestä.
 Eksote odottaa myynnistä säästöjä.
 – Näyttää siltä, että näissä suuremmissa yksiköissä hintakehitys on huomattavasti maltillisempaa kuin meillä olisi omassa yksikössä, Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkonen  sanoo.
 Mielenkiintoisen lisämausteen myyntineuvotteluihin on tuonut se, että Eksote on ottanut myyntikilpailuun kirittäjiksi myös kaksi yksityistä laboratorioyhtiötä: kansainvälisen Synlabin ja suomalais-saksalaisen Vita Laboratoriot.
 Tiettävästi tämä on ensimmäinen kerta, kun kansainväliset laboratoriojätit kilpailevat suomalaisen keskussairaalan laboratorion ostosta.
 Ylen tietojen mukaan Eksote sai parannettua huomattavasti Husin ensimmäistä tarjousta kuvantamis- ja laboratoriotoiminnoista sen jälkeen, kun se lähti neuvottelemaan vakavasti myös yksityisten laboratorioyhtiöiden kanssa.
 Uusjako käynnissä
 Kansainvälisten laboratoriojättien kiinnostus Suomen markkinaan on yksi syy siihen, miksi Suomen laboratoriomarkkinoilla on käynnissä uusjako. Julkiset toimijat haluavat luoda tarpeeksi isoja toimijoita voidakseen vastata kansainvälisten yhtiöiden luomaan kustannuspaineeseen.
 – Suomen viisi miljoonaa asukasta on aika pieni määrä laboratorioautomatiikassa. Vaikka kaikki Suomen laboratoriot yhdistyisivät yhdelle ainoalle toimijalle, se olisi silti aika pieni yksikkö eurooppalaisessa mittakaavassa, lääkintöneuvos  Timo Keistinen  sosiaali- ja terveysministeriöstä sanoo.
 Rintamalinja laboratoriomarkkinoilla näyttää muodostuvan kahden suuren yhteenliittymän välille. Toinen koostuu Oulun, Tampereen ja Turun erityisvastuualuiden suurimmista laboratorioista, toinen Husin ja Kuopion erityisvastuualueella toimivan Islab-yhtiön yhteistyöstä.
 Selvitys osoitti hyötyjä
 Oulun, Tampereen ja Turun alueiden yhteistä laboratorioyhtiötä on selvitetty viime vuoden lopusta saakka. Yhteenliittymässä olisi näillä näkymin mukana kymmenen sairaanhoitopiiriä. Se muodostettaisiin laittamalla yhteen Oulun Nordlab-yhtiö, Tampereen Fimlab ja Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin laboratoriotoiminnot.
 Selvitysryhmän puheenjohtajan Fimlabin toimitusjohtaja Ari Miettisen mukaan äskettäin saatiin valmiiksi selvityksen ensimmäinen vaihe. Se osoitti, että yhteinen laboratorioyhtiö toisi hyötyä omistajilleen.
 – Kustannussäästöjä tulisi toiminnan tehostamisesta ja kapasiteetin käytön parantamisesta, Miettinen sanoo.
 Toinen hyöty olisi Miettisen mukaan asiantuntijapulan ehkäiseminen. Eläkkeelle jääviä asiantuntijoita on vaikea korvata varsinkin Pohjois- ja Itä-Suomessa.
 – Suuremmassa yhtiössä asiantuntijoita voitaisiin käyttää tehokkaammin, kun heitä ei olisi rajattu palvelemaan vain jotain tiettyä sairaanhoitopiiriä, Miettinen sanoo.
 Selvitysryhmän ehdotus uudesta yhtiöstä on tarkoitus valmistua tämän vuoden syksyllä. Uudella osakeyhtiöllä olisi noin 250 miljoonan euron liikevaihto ja sen toiminta-alueella olisi noin 2,5 miljoonan asukkaan väestöpohja.
 Hus rakentaa omaa yhteenliittymäänsä
 Myös Helsingin yliopistollinen keskussairaala kokoaa omaa yhteenliittymäänsä laboratoriomarkkinoille. Se pyrkii liittämään oman erva-alueensa maakunnalliset laboratoriotoiminnot oman sateenvarjonsa alle. Se on jo ostanut Kymenlaakson sote-alueen Carean laboratoriotoiminnot ja jättänyt tarjouksen Etelä-Karjalan sote-alueen Eksoten kuvantamis- ja laboratoriotoiminnoista. Eksoten hallitus käsittelee HUSin tarjousta toukokuun puolivälissä.
 Samalla HUS käy neuvotteluja yhteistyöstä Kuopion erva-alueen laboratorioyhtiö Islabin kanssa. Islabin omistavat Pohjois-Savon ja Itä-Savon sairaanhoitopiirit sekä Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Essote sekä Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Siun sote.
 – Meillä on valmistumassa yhteistyösopimus strategisen tason yhteistyöstä, HUSin hallintoylilääkäri  Lasse Lehtonen  kertoo.
 Kysymys on nimenomaan yhteistyöstä, ei yhdistymisestä tai fuusiosta.
 – Tarkastelemme työnjakoa ja toimintavarmuuden sekä palvelujen saatavuuden parantamista, kustannusten alentamista, Lehtonen luettelee selvityksen tavoitteita.
 HUS on jo kärsinyt yhden tappion reviiritaistelussa. Viime kesänä sen erva-alueeseen kuuluvan Päijät-Hämeen hyvinvointipiirin laboratoriotoiminnot fuusioitiin Fimlab-laboratorioyhtiöön.
 Fimlab on napannut myös Kuopion erva-alueelta Keski-Suomen sairaanhoitopiirin laboratoriotoiminnot.

Keskussairaalat myyvät laboratorioitaan säästöjen toivossa – HUS ja maakuntien oma yhtiö kilpailevat reviiristä