Jäätävä sade on muuttanut tiet erittäin liukkaiksi suuressa osassa maata perjantain ja lauantain välisenä yönä. Ajokeli on erittäin huono Suomen länsi-, keski, pohjois- ja eteläosissa, kertoo liikenteenohjauksesta vastaava TMF.
 Tamperelainen  Pasi Raukko  lähti ajamaan Helsingistä Tampereelle ennen puoltayötä. Hänen mukaansa tiet olivat peilikirkkaat jäästä ja vaarallisen liukkaat.
 Raukon mukaan ajokeli huononi mitä lähemmäksi Tamperetta hän pääsi: hän näki useita rekkoja, jotka olivat jääneet jumiin ylämäkiin.
 – Minulla on vähän huonot talvirenkaat, joten piti ajaa viittäkymppiä loppumatka, sanoo Raukko.
 "Talven huonoin ajokeli"
 TMF:n liikennepäivystäjä  Timo Rimmi  kuvailee perjantain ja lauantain välisen yön ajokeliä erittäin haastavaksi.
 – Tänä talvena ei ole ollut yhtä huonoa ajokeliä kuin tänä yönä. Teillä saattaa olla parin sentin jääkerros, Rimmi huokaisee.
 Rimmin mukaan pääväylät ovat tällä hetkellä peilijäätiköllä Kokkola-Turku-akselilla ja siitä itään. Onnettomuuksien sumaa ei ole ainakaan vielä tullut TMF:n tietoon.
 – Jos mahdollista, kannattaa jättää auto parkkiin tänä yönä, kunnes kunnossapito saa tiet suolattua, sanoo Rimmi.
 TMF:n arvion mukaan ajokelin pitäisi parantua lauantaiaamuun mennessä, kun sää lämpenee ja sade siirtyy itään ja kaakkoon.
 Ilmatieteen laitos varoittaa jalankulkijoita liukkaista teistä Länsi-Suomessa.

Tänä yönä on talven huonoin ajokeli: Tiet kuin luistinradat, rekat jumissa ylämäissä - "Piti ajaa viittäkymppiä loppumatka"


Summary: Alun perin YK-lähettilääksi valittiin Heather Nauert, joka ilmoitti kuitenkin viikko sitten luopuvansa pestistä kovan kritiikin takia.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  nimittää maan YK-lähettilääksi  Kelly Knight Craftin , joka on Kanadan suurlähettiläs. Valkoinen talo ilmoitti asiasta perjantaina paikallista aikaa.
 Alun perin YK-lähettilääksi valittiin  Heather Nauert , joka ilmoitti kuitenkin viikko sitten luopuvansa pestistä. Nauertin valintaa oli kritisoitu, sillä hänen ei uskottu olevan tarpeeksi kokenut yhteen korkeimmista diplomaattisista tehtävistä.
 Päivitämme uutista pian.

Yhdysvaltain uudeksi YK-lähettilääksi Kanadan suurlähettiläs Kelly Knight Kraftin


Summary: Vaalilautakunta on vakuuttanut, että vaaleja ei lykätä toistamiseen.

Afrikan runsasväkisimmässä maassa Nigeriassa on määrä järjestää tänään presidentin- ja parlamenttivaalit, joita lykättiin jo kertaalleen.
 Alun perin vaalit piti järjestää viikko sitten lauantaina, mutta vaaliviranomaiset ilmoittivat lykkäyksestä vain muutamia tunteja ennen äänestyksen alkua. Syyksi kerrottiin muun muassa logistiset ongelmat, joiden takia vaaliaineistoja ei ollut saatu toimitettua kaikille äänestyspaikoille.
 Vaalilautakunta on vakuuttanut, että tällä kertaa vaalit varmasti järjestetään.
 Presidenttikilpa käydään istuvan presidentin  Muhammadu Buharin , 76, ja vuosina 1999-2007 varapresidenttinä toimineen  Atiku Abubakarin , 72, välillä. Asiantuntijoiden mukaan kisasta on tulossa tiukka.
 Lykkäys laskee todennäköisesti äänestysaktiivisuutta. Viime viikonloppuna osa äänioikeutetuista oli matkustanut pitkän matkan kotiseuduilleen äänestämään. Kaikki heistä eivät pysty tekemään reissua uudestaan.
 Puolueita syytetty äänestyskorttien ostamisesta
 Nigeriassa asuu yli 190 miljoonaa ihmistä ja maa on puolitoista kertaa Ranskan kokoinen. Vaalien järjestäminen on valtava logistinen haaste.
 Äänestyspaikkoja on tarkoitus olla yli 120 000 ympäri maata. Käytännön ongelmia aiheuttavat muun muassa heikkokuntoiset tie- ja sähköverkot.
 Väkivaltaisuuksia pelätään eritoten Pohjois-Nigeriassa, missä äärijärjestö Boko Haram on tehnyt kymmenen vuotta aseellisia hyökkäyksiä viranomaisia ja paikallisia asukkaita vastaan.
 Aiempia vaaleja vaivannutta vilppiä yritetään torjua sillä, että kaikilta äänestäjiltä vaaditaan biometrinen henkilökortti. Korttien jakamisessa äänestäjille on kuitenkin ollut vaikeuksia.
 Lisäksi puolueita on syytetty korttien ostamisesta. Viime vuonna Kaakkois-Nigeriassa järjestettiin paikallisvaalit, joissa äänestäjät kertoivat puolueiden tarjonneen heidän korteistaan 3 000-5 000 nairaa (7-12 euroa) kappaleelta.

Nigeriassa jännitetään, avautuvatko äänestyspaikat tällä kertaa - viime viikolla presidentinvaalien järjestäminen ei onnistunut


Summary: Järjestöjen mukaan uuden rajoituksen tarkoituksena on ajaa perhesuunnittelutoiminta niin ahtaalle, että se joudutaan lopulta lopettamaan.

Planned Parenthood (yleishyödyllinen yhteisö)

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  hallinto kertoi perjantaina suunnitelmistaan asettaa lisää esteitä abortin hankkimiselle. Verorahoilla toimivat perhesuunnitteluklinikat eivät saa jatkossa antaa lähetettä raskaudenkeskeytykseen.
 Lisäksi liittovaltion ylläpitämät perhesuunnittelupalvelut eivät saisi jatkossa olla samoissa tiloissa toimijoiden kanssa, jotka tekevät abortteja. Perhesuunnittelun henkilökunta saa kuitenkin edelleen keskustella raskauden keskeyttämisestä potilaiden kanssa.
 Varmaa on se, että edessä on oikeustaistelu: Naisten oikeuksia ajavien ryhmien, klinikoita edustavien järjestöjen sekä demokraattien johtamien osavaltioiden odotetaan vievän päätöksen oikeuteen ja näin yrittävän estää sen toimeenpano.
 – Aiomme taistella tätä päätöstä vastaan kaikkia mahdollisia kanavia pitkin, sanoi  Emily Steward , perhesuunnittelua tarjoavan järjestön Planned Parenthoodin varapääjohtaja.
 – Tämä päätös iskee tarkoituksella potilaan ja palveluntarjoajan väliseen suhteeseen, tunkemalla väkisin poliittisen ideologian perhesuunnitteluklinikalla käymiseen, mikä turhauttaa potilaita ja lopulta estää heitä hakemasta tarvitsemaansa terveydenhuoltoa, sanoi johtohahmo  Clare Coleman  toisestaperhesuunnittelujärjestöstä.
 Planned Parenthood ja muut alan toimijat sanoivat, että perhesuunnittelun ja aborttiklinikoiden erottaminen eri tiloihin olisi melkein mahdotonta järjestää. Heidän mukaansa uuden rajoituksen tarkoituksena on ajaa perhesuunnittelutoiminta niin ahtaalle, että se joudutaan lopulta lopettamaan. Aiemmin Trumpin hallinto yritti estää perhesuunnittelun rahoituksen, mutta kongressi kumosi aikeet.
 Trump uhosi jo vaalikampanjassaan
 Uskonnolliset konservatiivit kommentoivat tuoreeltaan, että uusi käytäntö on iso askel kohti aborttia tukevan järjestelmän purkamista. Abortin vastustajat arvostelevat sitä, että aborttiklinikat saavat epäsuoraa tulonsiirtoa veronmaksajilta.
 Trump uhosi jo vaalikampanjassaan puuttuvansa naisten oikeuteen keskeyttää raskaus: hän ilmoitti, että  hän aikoo nimittää korkeimpaan oikeuteen tuomareita, jotka kannattavat sikiön oikeutta elämään.
 Perhesuunnitteluohjelma Title X palvelee noin 4 miljoonaa naista vuosittain itsenäisten klinikoiden kautta ja moni niistä on Planned Parenthood -järjestön ylläpitämiä. Perhesuunnittelu maksaa veronmaksajille 260 miljoonaa dollaria eli 229 miljoonaa euroa vuodessa.
 Abortti on sallittua Yhdysvalloissa, mutta liittovaltion lait estävät veronmaksajien rahojen käyttämisen aborttiin, lukuun ottamatta raiskauksen ja insestin uhreille tai naisen hengen pelastamiseksi.
 Lue lisää:
 Trump vie rahat "aborttijärjestöiltä" – Senegalissa tuhannet naiset jäämässä ilman apua

Trumpin hallinnolta uusi isku naisten oikeuksia vastaan: aborttilähetteen saaminen vaikeutuu


Summary: Liiton mukaan lakkovaroitus on vastareaktio sille, että työnantajat vaativat ulkomaisen työvoiman lisäämistä aluksilla.

Suomen Konepäällystöliitto (SKL) kertoo jättäneensä perjantaina koko kauppamerenkulkua ja jäänmurtajaliikennettä koskevan lakkovaroituksen. Lakon on määrä alkaa 9. maaliskuuta.
 SKL:n mukaan kyseessä on vastareaktio sille, että työnantajat vaativat ulkomaisen työvoiman lisäämistä aluksilla.
 Liitto kertoo, että työnantajia edustava Suomen Varustamot haluaa nostaa ulkomaalaisen työvoiman osuutta 75 prosenttiin alushenkilöstöstä, kun nyt ulkomaisen työvoiman osuus voi olla kolmannes aluksen kustakin henkilöstöryhmästä.
 SKL arvioi työnantajan vaatimuksen tarkoittavan vähintään tuhannen merityöpaikan menettämistä. Liiton mukaan työnantajien vaatimus on jumittanut ulkomaanliikennettä koskevat työehtosopimusneuvottelut.
 Työehtosopimusneuvottelut koskevat noin 900 työntekijää, jotka työskentelevät merenkulussa alusten konepäällikköinä, konemestareina ja sähkömestareina.
 – Jos lakko toteutuu, ulkomaan meriliikenteessä kauppa-alukset ja jäänmurtajat jäävät seisomaan satamiin, kertoo SKL:n toiminnanjohtaja  Robert Nyman  Ylelle.
 Työnantaja vetoaa kansainväliseen kilpailuun
 Suomalaiset varustamot tarvitsevat ulkomaisia työntekijöitä pystyäkseen kansainväliseen kilpailuun, sanoo alan työnantajia edustava Suomen Varustamot.
 SKL:n väite vähintään tuhannen merityöpaikan menettämisestä ei Suomen Varustamoiden mukaan pidä paikkansa. Sen mukaan työnantajan esityksen ehtona on samalla suomalaisten merenkulkijoiden määrän kasvattaminen ja tavoitteena Suomen lipun alla kulkevien laivojen lisääminen.
 Myös merimiehet uhkaavat lakolla
 Konepäällystöliiton ilmoituksen jälkeen merenkulkualalla on nyt päällä kaksi lakonuhkaa.
 Suomen Merimies-Unioni SMU on uhannut aloittavansa alushenkilökuntaa koskevan työnseisauksen ensi viikon perjantaina, jos sopua alan työehdoista ei synny.
 Tässä työriidassa on kyse ulkomaanliikenteen matkustaja-aluksia, kauppa-aluksia sekä jäänmurtajia koskevien työehtosopimusten solmimisesta. Työriidan sovittelua jatkettiin perjantaina.
 Juttua päivitetty kello 16.53: Lisätty Suomen Varustamojen kanta.
 Lue myös:
 Ulkomaanliikenteen matkustaja-aluksia, kauppa-aluksia ja jäänmurtajia koskevassa työriidassa ei sopua

Merenkulkualalle taas uusi lakonuhka – konepäällystöliitolta koko kauppamerenkulkua ja jäänmurtajia koskeva lakkovaroitus


Summary: Maan kehitystä seurataan tarkkaan, sillä suurin osa maapallon väestöstä elää niin ikään lämpimällä vyöhykkeellä.

Australia ottaa uusiutuvia energialähteitä käyttöön nopeammin kuin mikään muu valtio maailmassa.
 Viime vuonna Australiassa otettiin asukasta kohden käyttöön tuuli- ja aurinkovoimaa neljä kertaa enemmän kuin EU:ssa tai Yhdysvalloissa.
 Maan uskotaankin saavuttavan Pariisin ilmastosopimuksessa vuodelle 2030 asetetut hiilidioksidin päästövähennykset viisi vuotta etuajassa.
 Tiedot käyvät ilmi Australian kansallisen yliopiston  ANU:n helmikuussa julkaisemasta raportista , jossa selvitettiin maan siirtymistä uusiutuvaan energiaan.
 – Australia on matkalla kohti tilannetta, jossa vuonna 2024 puolet sähköstä on peräisin uusiutuvista lähteistä ja vuonna 2032 kaikki, raporttia laatimassa ollut professori  Andrew Blakers  kommentoi yliopiston  lehdistötiedotteessa .
 Nämäkin hyvät asiat tapahtuivat maailmalla tällä viikolla Johanna Aulén / Yle Hyvät uutiset jäävät usein synkkien varjoon. Poimimme tähän hyviä uutisia maailmalta viikon varrelta. Katoileva jättimehiläinen hukkui ensin 120 vuodeksi, sitten 38 vuodeksi – löytyi puusta Indonesiassa Taiwan laillistamassa samaa sukupuolta olevien liitot, mutta samalle viivalle heteroparien kanssa on vielä matkaa Sveitsiläispankki UBS sai miljardien sakot veronkierrosta Suomalainen startup-tohtori suuntaa Pohjois-Korean jälkeen Lähi-itään – Tavoitteena tukea libanonilaisten naisten perustamia yrityksiä EU sopuun rekkojen päästörajoista – ”Ilman Saksaa sopimus olisi ollut kunnianhimoisempi”
 Perustuu vanhaan teknologiaan
 Pariisin ilmastopimuksessa asetettujen päästömäärien asteittainen saavuttaminen ei ole Australiassa tuottanut lisäkustannuksia, koska uusiutuvat energialähteet ovat käyttöönoton jälkeen verrattain edullisia.
 Siirtyminen uusiin energialähteisiin ei ole myöskään vaatinut suuria investointeja teknologian kehittämiseen. Tutkijoiden mukaan uusiutuvien luonnonvarojen hyödyntäminen perustuu pitkälti markkinoilla jo entuudestaan olevan teknologian laajamittaiseen käyttöönottoon.
 – Aurinko- tai tuulivoimalassa tuotetun sähkön hinta on Australiassa noin 30 dollaria (31 euroa) megawattitunnilta, ja se laskee edelleen, sanoo tutkija  Matthew Stocks .
 Australiassa ekosähkö onkin jo nyt halvempaa kuin fossiilisista lähteistä tuotettu energia ja keskimääräisen hiilivoimalan ikä on maassa noussut 30 vuoteen.
 Tutkijat uskovat, että monet hiilivoimalat ajetaan alas ensi vuosikymmenellä. Tilalle ei nouse uusia savupiippuja.
 – Lähes kaikki uudet voimalat ovat joko aurinko- tai tuulivoimaloita. Odotamme, että tämä jatkuu myös tulevaisuudessa, mikäli energiapolitiikkaa ei aktiivisesti estä kehitystä, Stocks arvioi.
 Mallia etelälle?
 Australian maantiede on ihanteellinen uusiutuvan energian hyödyntämiselle.
 Harvaan asutetulla mantereella riittää auringonpaistetta ja tilaa tuulivoimalle. Vuodenajan lämpötilavaihtelut ovat pienet ja lämmityskustannukset olemattomat.
 Tällaiset tekijät puuttuvat pohjoisemmilta leveysasteilta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Raportin kirjoittaneet tutkijat kuitenkin huomauttavat, että suurin osa maailman ihmisistä elää juuri lämpimällä vyöhykkeellä. Myös väestönkasvu ja energiankulutus keskittyvät tulevaisuudessa aurinkoisille leveysasteille.
 Nämä alueet muistuttavat maantieteellisesti enemmän Australiaa kuin Eurooppaa tai Pohjois-Amerikkaa.
 – Australian kokemus uusiutuvasta energiasta antaa aidosti toivoa siitä, että päästöjä voidaan vähentää nopeasti maailmanlaajuisesti, arvioi professori Andrew Blakers.

Australia saavuttanee Pariisin ilmastotavoitteet etuajassa


Summary: Työntekijät ja omaiset ovat rohkaistuneet ottamaan yhteyttä aluehallintovirastoihin tänä vuonna aiempaa enemmän.

Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto

Ylen aluehallintovirastoista saamat tuoreet tiedot kertovat, että vanhustenhuollon valvonta- ja kanteluasioita on vireillä aluehallintovirastoissa aiempaa enemmän.
 Manner-Suomen kuuteen aluehallintovirastoon on tämän vuoden puolella tullut vireille jo 185 valvonta- ja kanteluasiaa. Määrä on yli kolminkertainen viime vuoden tammi-helmikuuhun verrattuna.
 Paula Collin / Yle
 Yksityiset palveluntarjoajat kohteina
 Erityisen paljon tänä vuonna on kanneltu yksityisen puolen hoivalaitoksista. Viime vuonna kanteluita ja valvonta-asioita oli yksityisen ja julkisen puolen laitoksista tehty lähes yhtä paljon. Tänä vuonna yksityisen puolen laitoksista on kanneltu noin kaksi kertaa useammin.
 – Lähes kaikki kantelut ovat kohdistuneet palvelun huonoon laatuun, sanoo ylitarkastaja  Hanna Kujanpää  Etelä-Suomen aluehallintovirastosta.
 Kujanpään mukaan kanteluiden kasvu johtuu viime aikoina velloneesta mediakohusta, joka on liittynyt vanhustenhoitoon.
 – Kohu on aiheuttanut sen, että omaiset ovat halunneet tuoda ongelmia valvovan viranomaiseen tietoon.
 Kujanpään mukaan kanteluissa on tullut ilmi esimerkiksi hoivalaitosten liian vähäinen henkilökunta ja huono hygienia.
 Henkilökuntapula ongelmien taustalla
 Myös Lounais-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Marjo Henrichson  sanoo, että mediakohu on lisääntyneiden kanteluiden ja valvontapyyntöjen taustalla.
 – Kyllä viime aikoina tulleet ilmoitukset varmasti johtuvat tästä kohusta.
 – Hyvä, että asiaan kiinnitetään nyt huomiota. Henkilöstöä on yhä vähemmän, ja siksi hoidon laadun ongelmia myös esiintyy yhä enemmän, Henrichson sanoo.
 Henrichson toivoo, että kantelut saavat aikaan parannusta myöskin vanhusten hoivapalveluja tuottavissa tahoissa.
 – Palveluntuottajat varmastikin nyt terästäytyvät omavalvonnan suhteen ja rupeavat laittamaan asioita kuntoon.
 Lue lisää:
 Avi pyytää kuntia tarkastamaan hoitoyksiköt
 Ylen laaja selvitys paljastaa Esperi Caren hoivakotien karuja käytäntöjä: sängystä pudonneet jätetty lattialle, hoivakoti välillä ilman hoitajaa
 Hoitajat ja omaiset tekivät sata uutta valitusta, ja Valviran mukaan hoivakoteja saatetaan vielä sulkea – Näin hoivakriisi on edennyt
 Vanhustenhoidon kriisikokouksen lopputuloksena 25 lupauksen lista – Attendon toimitusjohtaja kuvailee ongelmia "pieniksi rikkaruohoiksi"

Mediakohu moninkertaisti vanhustenhuollon kantelut ja valvontapyynnöt aluehallintovirastoissa


Summary: Botswanassa elää liki kolmasosa koko Afrikan norsuista. Joidenkin mielestä se on liikaa, sillä norsut aiheuttavat tuhoa pienviljelijöille.

Botswana suunnittelee norsujen metsästyskiellon purkamista. Kielto on ollut voimassa vuodesta 2014.
 Presidentti  Mokgweetsi Masisin  nimittämä komitea on juuri saanut valmiiksi raportin, joka suosittaa metsästyksen sallimista.
 Komitean toiveissa ovat lait, jotka "luovat metsästyssafarien toimialalle kasvun mahdollistavan ympäristön."
 Raportissa norsukannan rajoittaminen myös sallittaisiin "säännöllisesti mutta rajatusti." Lisäksi esitetään norsunlihan prosessoimista lemmikkien ruuaksi ja muiksi tuotteiksi.
 Hallitus käsittelee asiaa vielä.
 Imagohaitta Botswanan turismille?
 Siinä, missä esimerkiksi Tansaniassa norsukanta on kutistunut kymmenen  vuoden aikana huolestuttavaa vauhtia , Botswanan tilanne on parempi.
 Noin 2,2 miljoonan asukkaan maassa elää noin 130 000 norsua, eniten koko Afrikassa. Eteläisessä Afrikassa sijaitseva Botswana on pinta-alaltaan yli puolet Suomea suurempi.
 Afrikan norsukantaa on verottanut esimerkiksi salametsästys.
 Botswanan metsästyskiellon asetti maan edellinen presidentti viitisen vuotta sitten, kun Botswanankin norsukanta alkoi näyttää hälyttävältä.
 Norsujen metsästyskeskustelussa on kaksi koulukuntaa.
 Metsästyksen kannattajien mielestä norsuja on jo liikaa suhteessa väestöön ja niitä voisi hyvin ampua. Norsut aiheuttavat haittaa esimerkiksi pienviljelijöille.
 Vastustajien mielestä metsästyksen salliminen pilaa maan maineen turistien silmissä.
 – Botswanassa on kaksi miljoonaa asukasta ja talousmenestys on timanttien ja turismin varassa, sanoi luonnonsuojeluasiantuntija  Dex Kotze  uutistoimisto AFP:lle.
 – Tämä voi tehdä todellista imagohaittaa Botswanan turismille. Hullua.

Botswana aikeissa sallia norsujen tappamisen: lihaa lemmikeille, saalista metsästysturisteille


Summary: Westenergyn ja Vaasan Sähkön savukaasupesuriin liittyvät yhteiskustannukset nousevat yhdeksään miljoonaan euroon.

Jätteenpolttolaitos Westenergy Mustasaaressa investoi miljoonilla euroilla savukaasujen puhdistamiseen. Laitokseen hankitaan uusi savukaasupesuri, jolla valmistaudutaan päästöjen tiukentuviin raja-arvoihin. Pesurin kustannukset ovat seitsemän miljoonaa euroa.
 Pian valmistuu jätteen energiahyödyntämisen asiakirja, joka määrittää muun muassa savukaasujen päästöjen raja-arvot koko EU:ssa. Odotettavissa on tiukennuksia aiempaan.
 Westenergyn puhdistusteho on jo valmiiksi korkealla tasolla, mutta uusi pesuri parantaa tilannetta entisestään. Esimerkiksi savukaasujen suolahappo- ja rikkidioksidipitoisuudet vähenevät edelleen. Tällä hetkellä laitos saa 99% epäpuhtauksista talteen.
 Kaukolämmön tuotanto tehostuu
 Uuden pesurin avulla savukaasujen sisältämä lämpöenergia pystytään myös hyödyntämään tehokkaammin. Toimitusjohtaja  Olli Alhoniemi  sanoo, että laitoksen kaukolämpöteho kasvaa lähes 20 prosenttia vuodessa. Se tarkoittaa 55 gigawattituntia lisää.
 Käytännössä Westenergy toimittaa noin puolet Vaasan seudun kaukolämpötarpeesta uudistuksen jälkeen.
 Vaasan Sähkölle uuden pesurin hankinta tietää kaukolämpöverkoston perusparannus- ja rakennustöitä. Sähköyhtiö rakentaa 2,4 kilometriä siirtojohtoa, rakentaa uuden pumppaamon ja tekee pääjohdon perusparannusta Kuninkaantien ja Kiilapalstan välillä. Kustannukset ovat 2 miljoonaa euroa.
 Vaasan Sähkön on käytännössä välttämätöntä tehdä omat investointinsa. Lisälämpöenergia saadaan näin paremmin kaupungin suuntaan, sanoo Vaasan Sähkön kaukolämpöliiketoiminnan johtaja  Jaakko Metsäranta .
 – Energiansiirto ei onnistuisi ilman tätä uutta investointia, sillä nykyinen verkosto kävisi liian ahtaaksi.
 Nopea aikataulu
 Aikataulu pesurin asentamisessa on tiukka. Alhoniemi kertoo, että sopimukset allekirjoitettiin torstaina ja tarkoitus on päästä tekemään ensimmäisiä rakennustöitä vielä kevään aikana. Laitteen toimittaa ruotsalainen Babcock&Wilcox Volund Ab.
 Itse pesurin asennukset alkavat kesällä ja lopulliset asennukset tehdään marraskuussa, kun laitoksella on vuotuinen huoltoseisokki. Käytössä uusi pesuri on kuluvan vuoden loppuun mennessä.

Mustasaaren jätteenpolttolaitos tehostaa miljoonilla euroilla savukaasujensa puhdistusta – samalla jopa puolet Vaasan seudun kaukolämmöstä tuotetaan jätteenpoltosta


Summary: Yhtiö vaihtoi ykköstavoitteensa kasvusta kannattavuuden hakemiseen. Norwegian sanoo olevansa täällä jäädäkseen.

Halpalentäjä Norwegian on ollut alkuvuonna otsikoissa tiheään. Nopea laajentuminen ja polttoaineen hinnanvaihtelut ovat käyneet yhtiön taloudelle raskaiksi.
 Verkkokeskusteluissa on jo pohdittu, uskaltaako Norwegianilta ostaa lentolippuja vaikka tulevalle kesälle, kun yhtiön taloushankaluudet pyörivät jatkuvasti otsikoissa.
 Norwegianin mukaan matkustajien ei tarvitse olla huolissaan, sillä yhtiön liiketoiminta pyörii normaaliin tapaan. Viestintäjohtaja toteaa yhtiön tilanteen olevan "business as usual".
 – Asiakkaiden ei tarvitse olla huolissaan lippuja ostaessaan, olemme täällä jäädäksemme. Suomi on meille erittäin tärkeä markkina ja jatkamme hyvien reittien tarjoamista Suomesta, sanoo viestintäjohtaja  Charlotte Holmbergh Jacobsson .
 Suomesta Norwegianilla on nyt noin kolmekymmentä suoraa reittiä eri puolille Eurooppaa. Keväällä se aloittaa lennot Montenegron Tivatiin ja Italian Pisaan, mutta luopuu esimerkiksi Amsterdamin suorista lennoista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Voitolliseksi paluu ykköstavoite
 Vaikka bisnes pyörii, Holmbergh Jacobsson kertoo halpalentäjän siirtyneen toiminnassaan nyt uuteen vaiheeseen: kasvun hakeminen vaihdetaan kannattavuuden hakemiseen.
 – Nopea kasvaminen on aiheuttanut meille paljon kustannuksia. Nyt meille tärkein asia on palata voitolliseksi ja sen eteen teemme useita toimia. Meillä on kulujen leikkausohjelma, reittivalikoimaa tarkastellaan ja muutamia lentokoneita on myyty, Holmbergh Jacobsson luettelee.
 Lentoalaa seuraava Inderesin analyytikko näkee, että yhtiöllä on vielä runsaasti tehtävää taloutensa oikaisemisessa.
 – Jotta Norwegian saa taloudellisen asemansa kestävälle pohjalle, sen täytyy tehdä erittäin voimakkaita uudelleenjärjestelyjä sekä strategian, taseen että kulurakenteen puolella, Inderesin  Antti Viljakainen  arvioi.
 Viljakainen toteaa, että viime vuodet ovat olleet lentoyhtiöille hyviä. Öljyn hinta on ollut alhaalla ja talouskasvu saanut ihmiset matkustelemaan aiempaa enemmän ja kauemmas. Alan kehitys on kuitenkin ollut kaksijakoista: osa yhtiöistä menestyy hyvin ja osa on vaikeuksissa.
 Parhaiten Euroopassa ovat pärjänneet suuret lentoyhtiöt ja halpalentäjät. Vaikeuksia on ollut varsinkin pienillä ja keskisuurilla toimijoilla, jotka ovat kilpailluimmilla Keski-Euroopan markkinoilla. Poikkeuksiakin löytyy.
 – Pienien yhtiöiden pitää käytännössä löytää erottautumiskulma jolla pärjää isompia vastaan, Viljakainen sanoo.
 Polttoainekulut toivat lisälaskun, kilpailu jatkuu tiukkana
 Norwegian haki tällä viikolla lisärahaa osakkeenomistajiltaan ja saikin näiltä toivomansa noin 300 miljoonaa euroa. Yhtiö teki viime vuonna 150 miljoonan euron tappion, liikevaihtoa kertyi noin neljä miljardia euroa.
 Tappiota tuli varsinkin huomattavasti kasvaneista polttoainekuluista, ja matkustajamäärä kasvoi odotettua hitaammin loppuvuonna. Yhtiön osakkeen arvo Oslon pörssissä on tänä vuonna laskenut melkein 50 prosenttia.
 Yhtiö on säästöohjelmassaan muun muassa sulkenut tukikohtiaan Espanjassa ja lopettanut joitakin vuorojaan.
 Norwegianissakin on huomattu viimeisen vuoden aikana käyty vilkas keskustelu lentoliikenteen hiilidioksidipäästöistä. Yhtiön viestintäjohtaja haluaa korostaa Norwegianin onnistuneen pienentämään päästöjään uusien lentokoneidensa avulla.
 – Vanhan ja uuden lentokoneen välillä on merkittävä ero päästöissä. Tulevaisuus on biopolttoaineissa, mutta ennen kuin niitä saadaan tarpeeksi, paras keino lentoyhtiölle vähentää päästöjä on investoida uusiin koneisiin, Holmbergh Jacobsson toteaa.
 Lentoalan haasteita ovat tänä vuonna kovan kilpailun ohella talouskasvun hidastuminen ja mahdollisesti edelleen kallistuva polttoaine.
 Alan näkymistä keskusteltiin myös  Ylen aamu-tv:ssä  aiemmin tällä viikolla. Liikennetekniikan professori  Jorma Mäntynen  arvioi lentoalan kasvun olevan Euroopassa jo ylärajoilla.
 Mäntynen pohti haastattelussa Norwegianin saattavan olla aikanaan yritysjärjestelyiden kohteena, sillä useiden lentoyhtiöiden on arvioitu olevan kiinnostuneita yhtiön ostamisesta.
 Lue myös
 Suurin osa Suomen ruusuista lentää rahtikoneella Keniasta – Keskustelu lentämisen ilmastovaikutuksista pyörii kuitenkin lomalentämisessä
 Wizz Air avaa lentoyhteyden Turusta Makedonian Skopjeen
 Halpalentoyhtiö Ryanair lisää Suomen reittejään – suorat lennot alkavat Lappeenrannasta Berliiniin
 Finnair: Jos jokainen matkustaja pakkaisi yhden kilon vähemmän, säästyneellä polttoaineella lentäisi 20 lentoa Tokioon

Talousturbulenssiin joutunut Norwegian rauhoittelee asiakkaita – Analyytikko: Erittäin voimakkaat järjestelyt tarpeen


Summary: Vuonna 1970 syntynyt mies on lähestynyt lapsia Fortnite-pelissä ja lähettänyt näille seksuaalissävytteisiä viestejä ja kuvia ainakin Satakunnassa.

Porin poliisi on pidättänyt miehen, joka on lähestynyt lapsia Fortnite-pelissä.
 Vuonna 1970 syntynyt suomalainen mies on epäilyjen mukaan lähestynyt lapsia myös Instagramissa ja Whatsappissa ja lähettänyt näille seksuaalissävytteisiä kuvia ja viestejä.
 Asia on Porin poliisin lapsirikosryhmän tutkinnassa. Esitutkinta on poliisin mukaan vasta alkuvaiheessa.
 Miestä epäillään lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen houkuttelemisesta seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Sanomalehti  Satakunnan Kansan  mukaan koulut ovat varoittaneet vanhempia miehestä Porissa ja Säkylässä.

Poliisi pidätti keski-ikäisen miehen lasten houkuttelusta nettipeleissä


Summary: Psykologien johdolla tehdyn raportin mukaan Amnestyn kansainvälisen sihteeristön johdon harjoittama kiusaaminen ja julkinen nöyryyttäminen ovat olleet rutiinia.

Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn seitsenjäseninen johtoporras tarjoutuu eroamaan järjestöä ravistelevan työilmapiiriskandaalin seurauksena, kirjoittaa  The Guardian.
 Helmikuun alussa julki tulleen raportin on katsottu kyseenalaistavan organisaation uskottavuutta ihmisoikeuksien puolestapuhujana.
 Johtajisto on julkaissut kirjelmän, jossa se myöntää tekemänsä virheet. Kaikki seitsemän johtoportaan jäsentä ilmoittavat, että he kantavat yhteisen vastuun ”kireästä ja epäluottamuksellisesta” ilmapiiristä järjestössä.
 Kuun alussa julkaistusta raportista paljastui, että ihmisoikeusjärjestön kansainvälisen sihteeristön työilmapiiri on myrkyllinen ja että järjestössä on laajaa kiusaamista.
 Raportin teki KonTerra Group -konsulttiyhtiö psykologien johdolla sen jälkeen, kun Lontoossa toimivan kansainvälisen sihteeristön kaksi työntekijää teki itsemurhan viime vuonna.
 Raportin mukaan johto kiusasi ja julkisesti nöyryytti ihmisiä rutiininomaisesti. Kertomusten mukaan esimiehet saattoivat kokouksissa muun muassa haukkua työntekijöitä voimasanoilla tai kehottaa työntekijöitä irtisanoutumaan. Raportin taustalla olevaan kyselytutkimukseen osallistui 475 työntekijää, joka tarkoittaa 70 prosenttia Amnestyn kansainvälisen sihteeristön työntekijöistä.
 – Olemme vilpittömästi pahoillamme, että enemmistö kollegoistamme on tuntenut itsensä aliarvostetuksi ja kokenut tuen puutetta. Olemme valmiita tekemään mitä tahansa, jotta tämä asia muuttuu, kirjoittaa johtoporras Amnestyn kansainväliselle sihteeristölle osoittamassaan kirjelmässä.
  "Olisimme voineet toimia monessa asiassa toisin"
 Johtajat kertovat ilmoittaneensa järjestön pääsihteerille  Kumi Naidoolle , että jokainen heistä on valmis astumaan syrjään Amnestyn edun vuoksi.
 Pääsihteeri Naidoo on luonnehtinut kohua herättänyttä työilmapiiriraporttia ”huolestuttavaksi luettavaksi”. Hän ilmoitti tänään, että ei välttämättä hyväksy jokaisen kirjeen allekirjoittaneen johtajan eropyyntöä.
 Moni Amnestylla työskentelevä kuvaili raportissa työtään kutsumukseksi tai elämäntehtäväksi. Työn luonteen vuoksi stressin ja traumatisoitumisen riski on suuri. Raportin mukaan Amnestyn kansainvälisessä sihteeristössä isoimmat hyvinvointiongelmat eivät kuitenkaan liittyneet työn luonteeseen, vaan vihamieliseen kulttuuriin, johdon epäonnistumisiin ja suureen työmäärään.
 – Jälkiviisaana voimme sanoa, että olisimme voineet toimia monessa asiassa toisin. Ja vaikka tarkoituksenamme ei koskaan ollut aiheuttaa tuskaa kenellekään, on meidän hyväksyttävä se, että näin ikävä kyllä kävi, myöntävät johtajat kirjelmässään.
 Amnestyn pääsihteeri kertoo julkistavansa maaliskuun loppuun mennessä uudistamissuunnitelman, jossa pureudutaan organisaation johtamisrakenteisiin.
 Aiheesta lisää:
 Amnesty International leaders offer to resign over bullying culture
 Tuore selvitys: Amnestyssä laajaa kiusaamista, syrjintää ja julkista nöyryyttämistä

Ihmisoikeusjärjestö Amnestyn johtoporras tarjoutuu eroamaan musertavan työilmapiiriraportin vuoksi


Summary: Viikonloppuna lähtöhäkkien luukut heilahtavat auki ja kevään porokisakausi alkaa.

Se on kuin tarttuva tauti, josta ei parane koskaan. Nuorgamilaista 83-vuotiasta  Antti Niilo Länsmania  se on kiusannut aina, nimittäin kova kilpailuvietti.
 – Kilpaileminen on minulla vähän niin kuin veressä. Kisat ovat aina kiehtoneet, oli se mikä tahansa, kunhan on kisa. Sellainen höpsö olen aina ollut, nauraa Länsman ja heittää jäkälätukon hihnassa oleville kilpaporoille.
 Länsman on lapsuudesta asti taamonut poroja, eli kouluttanut niistä ajoporoja.
 – Enhän minä muuta osaakaan, ja pitäähän minullakin tekemistä olla. Muuten minusta tulee vaivainen pirtissä istuja, jos en liiku. Tämä on kuin lääkettä.
 Kilpaporojen harjoitusohjelmaa ei mielellään haluta kovin tarkasti paljastaa. Kysyttäessä Länsman vastaa kierrellen, että porot ovat vähän kahlanneet umpisessa ja laukkoneet ylämäkeen.
 Antti Niilon Länsman palkintopallilla vuonna 2012 Luoston porokisoissa. Vesa Toppari / Yle
 Porokisoissa tarvitaan nopean poron lisäksi myös onnea
 Tänä viikonloppuna  alkaa kevään porokilpailukausi Rovaniemellä.  Ensimmäisessä kisassa nähdään, miten kenenkin harjoitusohjelma on tepsinyt. Ensimmäisillä kisoilla ei Länsmanin mukaan ole vielä kovin suurta merkitystä.
 – Minä ajattelen ensimmäisiä kisoja vähän niin kuin harjoituskisoina. Porot oppivat laukkomaan. Ensimmäisten kisojen jälkeen ne oppivat, mistä tässä on kyse.
 Rovaniemen alkueräajojen lähdöissä lähetetään kerrallaan viisi poroa yhtä aikaa radalle mittelemään nopeimmasta ajasta. Radan pituus on kilometri.
 – Kisoissa pärjäämiseen tarvitaan rutkasti myös onnea. Lähtöpaikka ja ryhmä sekä radan kunto merkitsevät paljon. Kilpailun voitto koostuu monesta eri tekijästä, kertoo Länsman.
 ”Kisoihin lähteminen on niin veressä, ettei siitä taida koskaan päästä”
 Kun hieman heilauttaa rehuämpäriä, kerääntyy ympärille nopeasti isokokoisia kavereita. Utsjokelainen  Eero Länsman  ruokkii kilpaporojaan ja valmistautuu lähtemään kuuden poron kanssa talven ensimmäisiin kisoihin.
 Viimehetken konsteja ei ole. Nyt täytyy enää muistaa pakata porot, sukset ja länget eli valjaat pakettiautoon ja huristella 500 kilometriä etelän suuntaan.
 Voi tulla hyviä aikoja, jos on lentokeli, tai ohut hankikeli. Sehän se nopein keli on. Silloin on porolla hyvä laukkoa ja suksi luistaa, kertoo Eero Länsman. Kaija Länsman / Yle
 – Kyllä se vähän jännittää kun kisat lähenevät. Enää ei kuitenkaan polttele, kuten nuorempana. Kisoihin lähteminen on niin veressä, ettei siitä taida koskaan päästä, arvelee Eero Länsman.
 ”Pieni suivakko, siitä se tulee melkoinen ajokas”
 Eero Länsman on ollut kauan mukana porokisoissa. Pikku-Salkoksi kutsutulta isältään,  Uula Länsmanilta ,hän sai kerran elämänohjeen, jota on siitä saakka seurannut.
 – Silloin kun aloitin taamomisen, edesmennyt isäni neuvoi taamomaan pikku suivakon (vaalean poron), siitä se tulee melkoinen ajokas. Sen neuvon olen muistanut, ja kyllä minun suivakkohärät ovatkin olleet hyviä ajokkaita, kertoo Länsman.
 Ei sellaista kilpaporokeskustelua, etteikö se jossain kohtaa kääntyisi yhteen pieneen suivakkoon,  Eurokkaaseen .  Se voitti viisi kertaa porokuninkuuden , joka on  himotuin saavutus porokisailijoiden keskuudessa.
 – Eurokas oli pieni suivakko. Pitkäselkäinen, ei missään nimessä korkea. Mitä pidempi selkä, sitä paremmin se jaksaa, paljastaa Länsman.
 Eurokkaalla oli tietty ominaispiirre, jota seuraamalla sen tunteneet saattoivat päätellä kisamenestyksen, vaikka poro oli vasta radalla.
 – Siitä näki laukkoiko se tosissaan. Jos se painoi oikean korvan alas, vauhti oli kohdallaan. Jos se nosti korvansa, tiesin, että se höllää vauhtia, muistelee Länsman härkäänsä.
 Eurokas radalla vuonna 2010 YLE/Raimo Torikka
 Nyt Länsman perheineen ei ole asettanut tavoitteita. Ensimmäisen kisan tarkoitus on vain nähdä omien porojen vauhti.
 – Ensimmäisissä kisoissa näkee, miten harjoittelu on onnistunut ja kannattaako koko hommaa enää jatkaa. Kärkivauhdissa pitää pysyä, jos keväämmällä aikoo palkintosijoja saavuttaa.
 – Ensimmäisten kisojen perusteella en osaa tulkita muiden kuin omien porojeni vauhtia, kertoo Länsman.
 On tietty keli jolloin on mahdollisuus saavuttaa kovia aikoja.
 – Se on kelistä kiinni. Voi tulla hyviä aikoja, jos on lentokeli tai ohut hankikeli, joka on nopein keli. Silloin porolla on hyvä laukkoa ja suksi luistaa. Tärkeintä on kuitenkin päästä kisoihin. Hauskaahan se vielä on katsella kisoja, sanoo Länsman.
 Kuumaan sarjaan pääsee poro, joka on joskus onnistunut saavuttamaan kilometrin matkalla alle 1.19.00 ajan.  Tutustu kilpailusääntöihin täällä.
 Porokuski Marko Tervaniemi on harjoitellut ahkerasti kevään kisakautta varten. Anja Kaarret / Yle
 Ajajan täytyy treenata jalka- ja pakaralihaksensa ja pysyä suksilla
 Kun lähtöhäkkien ovet aukenevat ja porot suorastaan syöksyvät radalle, ohjastan täytyy olla hereillä ja kunnossa.
 Inarilainen  Marko Tervaniemi  on nuoruudesta asti ohjastanut kilpaporoja, eikä vielä ole lyönyt suksiaan naulaan. Hän on juossut, pelannut jalkapalloa ja tietysti hiihtänyt reilun kuukauden mittaista kisakautta varten.
 – Silloin kun kisakausi on alkamaisillaan, harjoittelen itse ajoa. Se on parasta treeniä. Otan parikymmentä starttia ennen varsinaisia kisoja, kertoo Tervaniemi.
 Jalka- ja pakaralihasten täytyy olla iskussa. Kyykkyasennossa ajaminen rasittaa juuri näitä lihaksia. Ohjastajalta vaaditaan myös järkkymätöntä tasapainoa. Kuskin tulee tuntea ohjastettavat porot.
 – Porot ovat luonteeltaan erilaisia. Täytyy tietää, miten kutakin poroa ajaa. Joku voi olla sellainen että pelkää hihnaa, jolla voi säädellä poron vauhtia, kertoo Tervaniemi.
 Kyykkyasennossa ajaessa ajajan reisi- ja pakaralihakset ovat kovilla. Vesa Toppari / Yle
 Voitto ei ole tärkeintä, mutta kyllä tappio välillä sapettaa.
 – En lähde aina voittamaan. Tärkeintä on päästä ajamaan. Jos häviän, niin kyllä tappio kirvelee sen päivän, mutta suuntaan sitten ajatukset seuraaviin kisoihin.
 Tervaniemi uskoo, että ensimmäisissä kisoissa vahvin ja nopein voi olla  viime vuoden kuninkuusporo ,  Rauni Näkkäläjärven  omistama  Tulimus . Vahvoja vastustajia ovat myös eteläpalkisten porot  Tälli, Mellakka ja Annin Suivakko.
 Norjalainen porokisailija on lannistunut, kun ei pääse Suomen kisoihin
 Porokisapiireissä jokainen tuntee norjalaisen  Ánne-Risten Saran . Tullessaan aikanaan  Ena  ja  Ena Kakkosen  kanssa Suomen kisoihin hän puhdisti palkintopöydät pokaaleista. Nykyään häntä ja hänen härkiään ei enää nähdä Suomen kisoissa.
 Hirvieläinten näivetystauti CWD sulki rajat.  Norjan poroilla ei tulla enää Suomen kisoihin. Sara on ottanut raskaasti asian.
 – Olen miettinyt, että lopetan porokilpailun siihen saakka että rajat taas aukenevat.
 – Into ei ole enää sama kuin silloin, kun saimme tulla Suomen kisoihin, kuvaa Sara tuntemuksiaan.
 Ánne-Risten Sara on kotoisin Norjan Kautokeinosta. Kaija Länsman / Yle
 Norjassa porokisamaailmaa hallitsi aiemmin kaksi seuraa. Nyt ne ovat yhdistetty ja laitettu Norjan saamelaiskäräjien urheiluosaston alle. Kilpailukalenteriin ei ole varmuudella merkitty kuin yksi kisa. Se ajetaan 2.3.–3.3.2019 Norjan Kautokeinossa. Muista kisoista ei ole tietoa, kertoo Sara, joka istuu itsekin väliaikaisessa porokisahallituksessa.
 – Suomessa on isommat kisat. Hyvä jos saamme täällä Norjassa kisoihin 30 kilpaporoa. Suomen kisoissa on lähes aina jopa 200 poroa, vertailee Sara.
 Hän kaipaa Suomen poro cup -kisoihin.
 – Se ei ollut ennen matka eikä mikään ajaa Yli-Iihin asti kilpailemaan. Me lähdimme aina niin innoissamme Suomen kisoihin ja pääsimme tapaamaan tuttuja, muistelee Sara.
 Kisat alkavat huomenna lauantaina aamupäivällä Rovaniemen Mäntyvaaranraviradalla. Sunnuntaina ajetaan finaaliajot ja iltapäivällä selviää kenellä oli ensimmäisten kisojen nopein ajokas.
 Uutisen toimittanut Kaija Länsman kuuluu samaan paliskuntaan kuin Antti Niilo ja Eero Länsman.

Porokisojen konkarit tietävät, millaisesta porosta tulee hyvä ajokas – kisa nopeimmasta porosta alkaa viikonloppuna


Summary: Kiki Smith aloitti veistämällä kuvia ruumiinosista ja ihmiskehosta. Huoli ympäristöstä toi töihin eläimet.

Ilmetty  Outi Heiskanen . Suomalainen taiteen akateemikko tulee mieleen, kun katsoo yhdysvaltalaista  Kiki Smithiä . Molemmilla on samanlainen valkoisena halona loistava tukka.
 Jos tukka on pöyhkeä, asenne on kaikkea muuta. Smith on mutkaton ja maanläheinen. Hän muistelee käyneensä Rovaniemellä yli 10 vuotta sitten. Kylmää oli ja helmikuisen Tampereen pikkupakkanen tuntuu nyt kesähelteiltä.
 Tällä kertaa Smithin on tuonut Suomeen Sara Hildénin taidemuseon retrospektiivinen näyttely, joka esittelee Smithin uraa 1980-luvulta tähän päivään.
 Uransa alkutaipaleella Smith teki veistoksia ruumiinjäsenistä ja ihmiskehosta. Hän työsti lasisia vatsoja, pronssisia kohtuja ja näytti, millaista kehon sisäpuolella on.
 – Minusta tuntui epämukavalta omassa ruumiissani. Taiteen kautta sain tilaa pohtia asiaa ja katsoa kehoani. 30 vuotta myöhemmin tunnen edelleen samaa epämukavuutta, mutta asioihin tottuu, 65-vuotias Smith perustelee.
 Usein Smithin teosten keskiössä on nainen. Siksi Smithiä on tituleerattu ahkerasti feministiseksi taiteilijaksi. Smith tekee kuitenkin heti selväksi, ettei hän liiemmin allekirjoita väitettä. Hänelle naisasia on itsestäänselvyys, normaalitila ja ihmisoikeuskysymys, ei agenda, jota ajaa taiteella.
 – Aina, kun yritän määrätä tai käskeä työtäni, lopputulos on katastrofi. Jos taas luotan siihen ja annan sen paljastua itsekseen, se vie minut yllättäviin suuntiin, hän sanoo.
 Kiki Smithin pronssinen Syntynyt-veistos on vuodelta 2002. Ellen Gage Wilson / Pace Gallery
 Pihan eläimet vaativat huomiota
 Tampereelle Smith on tuonut veistoksia, piirroksia, grafiikkaa ja kuvakudoksia. Materiaalien kirjo on laaja: teoksia on syntynyt muun muassa mehiläisvahasta, höyhenistä ja korukivistä.
 Viime aikoina töihin on ilmestynyt värejä ja eläimiä. Smith on siirtynyt realistisesta ruumiista sen ulkopuolelle, kohti maagista maailmaa, joka aukeaa erityisesti sadunomaisissa kuvakudoksissa.
 Näkee, että luonto ja sen asukit ovat Smithille tärkeitä. Yksi teoksista kuvaa varisparvea, joka on pudonnut kuolleena maahan.
 – Minusta alkoi tuntua, että minun pitää alkaa kiinnittää huomiota ympäristöön, Smith sanoo.
 Hän tarkkailee eläimiä pikkukaupungissa sijaitsevassa talossaan. Ympärillä on peltoja.
 – Mieheni pitää mehiläisiä. On loputtoman kiehtovaa oppia mehiläisistä ja pölyttäjistä. Osassa kuvakudoksista on yöperhosia, koska sain niitä ystävältäni.
 Työ ja aiheet tulevat luokse. Kauriita ja kotkia Smith näkee päivittäin.
 – Samoin kettuja, kojootteja, karhuja – karhuja tosin yritän olla tapaamatta. Eläimiä on valtavasti, Smith kuvaillee ympäristöään ja sen vaikutuksia.
 Jussi Koivunen
 Lapsuus kului taiteilijapiireissä
 Smith kasvoi taiteilijaperheeseen. Isä oli  Tony Smith , tunnettu arkkitehti ja abstrakti kuvanveistäjä ja äiti oli näyttelijä-oopperalaulaja  Jane Lawrence Smith . Koti oli täynnä taidetta ja aikansa tunnettuja kuvantekijöitä.
 – Kasvoin ei-esittävän taiteen ympäröimänä. Se on luultavasti syy, miksi itse teen esittävää. Se on minulle eksoottista.
 Smithin sisko ilmoitti jo 13-vuotiaana alkavansa samalle uralle kuin vanhempansa. Smithillä meni pidempään. Hän oli 24-vuotias, kun päätti ryhtyä kuvataiteilijaksi.
 – Minulla ei ollut aavistustakaan, mitä muuta olisin voinut tehdä. En ollut erityisen hyvä missään muussa, enkä luultavasti taiteilijanakaan, mutta en antanut sen estää itseäni.
 Smithin mielestä ihmisten ei ylipäätään pitäisi luovuttaa, jos ensin tuntuu, ettei jokin luonnistu. Itse hän pikemminkin pitää siitä, jos ei ole erityisen hyvä, koska silloin asian kanssa saa painiskella.
 Smithillä on hyvin käytännönläheinen suhde taiteeseen: hän luottaa intuitioon ja tykkää nikkaroida.
 – Pidän oppimisesta. On uskomatonta saada ensin idea, ja sitten miettiä, miten sen voisi toteuttaa. Joskus teoksista tulee katastrofaalisen huonoja. Ne kalvavat vuosia, niihin palaa aina uudelleen ja yrittää keksiä ratkaisun. Yhtenä päivänä se sitten onnistuu.
 Jussi Koivunen
 Hengenheimolainen löytyi Tampereelta
 Tampereelta amerikkalaistaiteilija löysi yllättäen hengenheimolaisen. Sara Hildénin taidemuseon kahvilassa on esillä suomalaiskeraamikko  Rut Brykin  (1916–1999) teos, johon Smith ihastui.
 – Minua kiinnostavat työt, jotka häilyvät veistoksen ja reliefin välillä. Siksi ilahduin Brykin teoksen näkemisestä. Se on tehty erittäin kauniisti ja taidokkaasti.
 Kiki Smithin retrospektiivinen näyttely on saanut nimekseen  Procession  (kulkue). Se oli Münchenissä keväällä 2018 ja siirtyy Tampereelta Wieniin.
 Kiki Smith: Procession-näyttely tamperelaisessa Sara Hildénin taidemuseossa 12.5. asti.
 Katedraali (2013) on Kiki Smithin viimeaikaisia kuvakudoksia, jotka ovat tuoneet värit ja eläimet töihin.  Kerry Ryan McFate / Pace Gallery

Nykytaiteen amerikkalainen huippunimi rohkaisee ihmisiä olemaan luovuttamatta: “Joskus teoksistani tulee katastrofaalisen huonoja ja ne kalvavat vuosia”


Summary: May tapaa Tuskin Egyptissä viikonloppuna. Läpimurtoa tapaamiselta ei odoteta.

Irlanti varautuu hätätilanteeseen siltä varalta, että naapurimaa Britannia eroaa EU:sta ilman sopimusta.
 Irlannin hallitus julkisti perjantaina lakiesityksen, joka yrittää pehmittää mahdollisen kovan eron vaikutuksia. Laki otetaan käyttöön vain, jos kova ero toteutuu.
 Kovaksi eroksi kutsutaan vaihtoehtoa, jossa Britannia hylkää EU:n kanssa alustavasti neuvotellun erosopimuksen.
 – Hallitsematon brexit on häviää-häviää-häviää -tilanne sekä Britannialle, EU:lle että Irlannille, maan ulko- ja kauppaministeri  Simon Coveney  sanoi toimittajille.
 Lakiesityksessä on 15 osaa, joissa käsitellään terveydenhuoltoa, energian jakelua, matkailua, maahanmuuttoa ja opiskelijoiden taloudellista tukea. Siinä on myös muutoksia verojärjestelyihin, raportoi uutistoimisto AFP.
 Lakiesityksessä ei ole mainittu, mitä hallitus tekee Irlannin ja Pohjois-Irlannin välisen rajan suhteen, jos kova brexit toteutuu.
 Yleisenä pelkona on, että Pohjois-Irlannin vanha konflikti  leimahtaa uudelleen , jos Irlannin saarelle nousee kova raja. Tällä hetkellä rajaa Irlannin ja Pohjois-Irlannin eli Britannian välillä ei juuri huomaa. Rajan kohtalo on suurin brexit-kiistakapula brittien sisäisessä brexit-väännössä.
 Arkisesti kova ero vaikuttaisi esimerkiksi niin, että Britannian myöntämä ajokortti ei enää sellaisenaan kelpaisi Irlannissa, raportoi  brittilehti Guardian .
 Viikonloppuna tapaaminen Egyptissä
 Britannian pääministeri  Theresa May  on yrittänyt parannella jo solmittua erosopimusta, mutta EU ei ole innostunut asiasta.
 May tapaa sunnuntaina Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan  Donald Tuskin  Egyptissä Arabiliiton kokouksen yhteydessä. Etukäteen EU:n puolelta varoiteltiin toimittajille, että "aavikolta ei ole tulossa sopimusta".
 Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta.

Irlanti valmistautuu kovaan brexitiin, julkaisi lakipaketin pehmentämään iskua


Kainuun käräjäoikeus tuomitsi perjantaina kantasuomalaisen miehen viideksi vuodeksi vankeuteen törkeästä ihmiskaupasta, joka jatkui yli kuuden vuoden ajan. Rikokset jatkuivat maaliskuusta 2010 vuoden 2016 marraskuuhun saakka.
 Käräjäoikeuden mukaan teko katsotaan törkeäksi ihmiskaupaksi, koska siinä on käytetty väkivaltaa ja uhattu sillä. Lisäksi pitkään jatkunut teko on kohdistunut henkilöön, jonka kyky puolustaa itseään on olennaisesti heikentynyt.
 Näytön perusteella Kainuun käräjäoikeus on katsonut, että mies on painostanut uhria ja käyttänyt hyväksi tämän riippuvaista asemaa ja turvatonta tilaa saattaakseen hänet seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi.
 Vankeuden lisäksi mies tuomittiin maksamaan uhrille kivusta, särystä ja muusta tilapäisestä haitasta 5 000 euroa, 20 000 euroa henkisestä kärsimyksestä ja saamatta jääneestä ansiosta 24 000 euroa.

Kainuun käräjäoikeus tuomitsi miehen vankeuteen yli kuusi vuotta jatkuneesta ihmiskaupasta


Summary: Kun liitukauden ympäristö muuttui,  tyrannosauruksista alkoi kehittyä valtavia.

Tyrannosaurus rexin  sukupuuhun on löytynyt sukulainen, joka sai pienestä koostaan huolimatta nimen kreikkalaiselta tuhon tuloa ennakoivalta jumalalta Morosilta. Vaikka  Moros intrepidus  oli itsekin tehokas tappaja, nimi viittaa siihen, että tyrannosaurusten kehityksessä seurasivat hirmuliskoista hirmuisimmat.
 Otus eli 96 miljoonaa vuotta sitten rehevässä jokisuistossa nykyisen Utahin alueella. Pohjois-Amerikasta ei tunneta toista yhtä varhaista liitukauden tyrannosauruslajia.
 Jättiläisiksi kehittyneillä tyrannosauruksilla oli luut murskaava purenta ja stereonäkö. On helppo ymmärtää, ettei niille ollut liitukauden lopulla haastajaa.
 Niin ei kuitenkaan ollut tyrannosaurusten evoluution alusta asti, sanoo uuden lajin tutkimuksia johtanut  Pohjois-Carolinan osavaltioyliopiston  ja Pohjois-Carolinan luonnonhistoriallisen museon paleontologi  Lindsay Zanno .
 Moros intrepidusin  aikaan valtaa pitivät allosaurukset ja muut ravintoketjun huipulle jo ehtineet lajit, Zanno sanoo.
 Takaraaja paljasti uuden lajin
 Pohjois-Amerikasta tunnetaan vanhastaan jurakauden keskikokoisia alkukantaisia tyrannosauruksia noin 150 miljoonan vuoden takaa.
 70 miljoonaa vuotta myöhemmin tyrannosaurukset olivat kehittyneet valtaviksi pedoiksi.
 Mitä välissä tapahtui? Se on ollut tutkijoille aukko, jota kattamaan ei ole ollut fossiililöytöjä.
 – Paleontologeja on mietityttänyt pitkään, miten ja millaista vauhtia seinäkukkasista tuli tanssiaisten kuninkaita. Kysymystä on voitu yrittää ratkaista vain etsimällä lisää fossiileja, Zanno kertoo.
 Juuri sitä Zanno ja hänen ryhmänsä ovat tehneet vuosikymmenen ajan. Lopulta löytyi takaraajan luita, jotka osoittautuivat uudeksi tyrannosauruslajiksi,  Moros intrepidusiksi.
 Nopeus auttoi saalistamaan ja pakenemaan
 Zanno arvioi, että löydetty yksilö oli ainakin 6–7-vuotias eli nuori mutta kuitenkin lähes täysikasvuinen.
 Hän oli aiemmin löytänyt samalta alueelta  toisen aiemmin tuntemattoman lajin , suuren carcharodontosauruksen  Siats meekerorumin .
 Moros intrepidus  oli tuon nelitonnisen aikalaisensa rinnalla kääpiö, lantionsa kohdalta vain 1,2 metrin korkuinen. Painoa sillä oli alle 80 kiloa. Pienen koon ei pidä antaa hämätä, Zanno sanoo.
 – Se oli kevyt ja erittäin nopea. Ne ominaisuudet yhdistettynä kehittyneisiin aisteihin kertovat sen olleen tosi tappaja. Se sai helposti juostua kiinni saaliin ja pystyi myös välttämään aikansa pahimpia petoja.
 Liitukauden pienet tyrannosaurukset olivat Zannon mukaan juuri oikeanlaisia hyödyntämään evoluutiotilaisuutta, kun lämpötilat alkoivat kohota, merenpinta nousta ja elintila rajoittua myöhäisen liitukauden alkaessa.
 Tyronnosaurukset tulivat Aasiasta
 Morosin  luut tukevat myös sitä käsitystä, että Pohjois-Amerikkaa aikanaan haastamatta hallinnut  Tyrannosaurus rex  ei ollut sieltä kotoisin.  Morosin  lähimmiksi sukulaisiksi osoittautuivat aasialaiset tyrannosauruslajit.
 –  T. rex  voi olla rakas ikonimme, mutta olemme siitä velkaa sen rohkeille esivanhemmille, jotka olivat muuttaneet Aasiasta, Zanno muistuttaa.
 Noita muuttajia kunnioittaa uuden lajin nimen loppuosa  intrepidus , joka tarkoittaa pelotonta.
 Tutkimus on ilmestynyt  Communications Biology  -julkaisussa.  Tästä  voit katsoa tutkimuksesta videon, ja  tässä  videossa Zanno perustelee, mikä tekee paleontologiasta kiehtovan tieteenlajin.
 Hän jatkaa tutkimuksia selvittääkseen, millainen  Moros intrepidusin  elinympäristö tarkalleen oli.

Pieni mutta pippurinen – Tyrannosaurus rexin varhainen sukulainen oli metrin mittainen nopealiikkeinen tappaja


Summary: Ilmansaasteet, hiilenpoltto ja lentäminen - mikä saa Kiinan johdon toimiin? Kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen vastaa

Kirjeenvaihtaja  Jenny Matikaisen  Kiinaa ja ilmastonmuutosta pohtiva näkökulmakirjoitus keräsi runsaasti kommentteja ja kysymyksiä.
 “Miks mun pitää, kun ei ne kiinalaisetkaan” – Kiina-kortilla pääsee eroon kiusallisesta ilmastotuskasta, mutta se on petkutusta -  blogin löydät tästä .
 Jenny Matikainen vastaa tässä joihinkin blogin kommenttiosassa esitettyihin yleisön kysymyksiin.
 Miksi Kiina luopui yhden lapsen politiikasta?
 1. kysymys: – Jos väestönkasvuun ei puututa niin kasvava keskiluokka ympäri maailmaa vie pohjan pois ilmastotalkoiden hyvää tarkoittavilta toimilta. Mutta onko Kiinakin luopunut yhden lapsen politiikasta?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kiina tosiaan luopui yhden lapsen politiikasta vuoden 2016 alussa. Tosin sääntöjä oli helpotettu jo sitä ennen, ja yhä useammat perheet olivat saaneet hankkia kaksi lasta. Nyt Kiinan on epäilty olevan luopumassa lapsisäännöstelystä jopa kokonaan.
 – Syynä on se, että maassa syntyy yhä vähemmän lapsia ja  väestörakenne on maan talouden kannalta huolestuttava .  Samoin kuin Suomessakin, Kiinassa työikäisten määrä vähenee ja eläkeläisten määrä kasvaa. Kiina ei siis tulevina vuosina ole syypää maailman voimakkaaseen väestönkasvuun, mutta se ei myöskään ole kannustamassa kansalaisiaan vähentämään lapsilukua.
 Tekeekö Kiina mitään ilmastonmuutosuhalle?
 2. kysymys: – Näkyykö ilmastonmuutoksesta johtuva huoli ”tavallisen” kiinalaisen arjessa, puheissa tai ajatuksissa?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kovin vähän. Mutta ilmansaasteista puhutaan paljon. Kysehän on osin samoista bensa- ja hiilipäästöistä, jotka vaikuttavat ilmastonmuutokseen. Näkökulma on täällä arkipuheessa kuitenkin enemmän se, miten saasteet vaikuttavat terveyteen ja arkielämän mukavuuteen.
 – Pekingin voimakkaat ilmansaasteet ovatkin varmasti olleet osittain syynä Kiinan päästöpolitiikkaan. Lyhyesti sanottuna: kun saasteet alkoivat toden teolla ärsyttää kiinalaisia, johto koki, että on parempi puuttua asiaan kuin sietää vihaisia kansalaisia.
 Onnistuiko hiilenpolton rajoittaminen?
 3. kysymys: – Olen kuullut että Kiinassa rajoitettiin hiilenpolttoa muun muassa kotitalouksissa. 1,4 miljardin kiinalaisen tavalla lämmittää asumuksensa on taatusti merkitystä myös koko maapallon ilmastolle. Pitääkö tämä paikkansa?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kielto pitää paikkansa mutta se ei vaikuttanut läheskään kaikkiin kiinalaisiin.
 -  Viime talvena rajoituksia oli voimassa Pekingin ympäristössä .  Kielto koski pienpolttoa, eli koteja, jotka polttivat hiiltä omissa kaminoissaan lämmittääkseen asuntonsa. Kun hiili kiellettiin, kaikille ei kuitenkaan ollut tarjolla kaasua ja ihmiset palelivat kotonaan sydäntalvella.
 – Pohjois-Kiinan suurissa kaupungeissa on keskuslämmitys, jolloin pienpolttokielto ei vaikuta kaupunkilaisten lämmityspäästöihin. Maan etelä-osissa keskuslämmitystä taas ei ole, ja moni lämmittää kotinsa sähköpattereilla tai ilmastointilaitteella.
 – Ja suurin osa sähköstä taas tuotetaan hiilellä: Kiina on yhä maailman suurin hiilen tuottaja ja kuluttaja.
 Onko meillä mahdollisuutta vaikuttaa?
 4. kysymys: – Mutta onko meillä mitään keinoa vaatia Kiinalta muutoksia, jos ei itse tehdä edellä?
 Jenny Matikainen vastaa: – Suomalaisten yksilöinä tai Suomen yksittäisenä valtiona on vaikea vaatia Kiinalta muutosta, tehtiin itse edellä tai ei.
 – Mutta asiaa voi ajatella näin: Kiina on nyt siinä vaiheessa, jossa yhä useampi kansalainen saa nauttia keskiluokkaisesta elämästä. Heidän ei enää tarvitse miettiä, mistä huomiseksi saadaan ruokaa ja katto pään päälle. Sen sijaan he hankkivat autoja, elekroniikkaa ja lomamatkoja.
 – Kun nämä tarpeet on tyydytetty, tulee toivottavasti aika, kun yhä useampi miettii asiaa myös kestävyyden kannalta. Kun kiinalaiset matkustavat ulkomailla, vaikkapa Suomessa, he usein kehuvat puhdasta luontoa ja raitista ilmaa. Kun he näkevät, miten asiat ovat muualla, se saa heidän kiinnittämään huomiota siihen, miten asiat ovat kotimaassa.
 – Eli toivon, että voimme vaikuttaa esimerkin kautta.
 Mihin muoviroska päätyy?
 5. kysymys: – Muoviroskan vähentämisen luulisi olevan mahdollista keskusjohtoisessa Kiinassa. Onko mitään tehty mitään merien roskaamiselle?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kiina on asettanut rajoituksia kaupoissa jaettaville muovikasseille. Osassa kaupoista muovikassit ovatkin nykyisin maksullisia, mutta esimerkiksi verkkokaupassa käytettävän muovikääreen määrä on valtava.
 – Viime vuonna Kiina kielsi ulkomailta tuotavan muovijätteen .  Aiemmin monet Euroopan maat ja Yhdysvallat olivat ulkoistaneet muovinkierrätyksensä Kiinaan. Asiantuntijat toivoivat kiellon vaikuttavan niin, että länsimaat tehostaisivat omia kierrätystekniikoitaan.
 – Sen kuitenkin pelätään johtavan siihen, että muoviroska laivataan muualle Kaakkois-Aasiaan. Näin myös näyttää osittain tapahtuneen.
  Onko kierrätys kiinalaisista noloa?
 6. kysymys: - Kiertotalous on merkittävä päästöjen vähentäjä. Miten kiertotalousajattelu on edennyt Kiinassa?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kiertotalous ei ainakaan yksilön arjen tasolla ole Kiinassa kovinkaan pitkällä. Esimerkiksi käytettyjä käyttötavaroita ei myydä juuri missään.
 – Kaverini kertoi jopa päiväkodin kirpputorista, jonne vanhemmat ostavat myyntiin uusia leluja, koska olisi liian noloa myydä jotain käytettyä. Täytyypä palata tähän, kun olen saanut kaivettua hieman lisätietoa vastausta varten.
 Voiko lentämistä vähentää?
 7. kysymys: – Nyt Suomeenkin houkutellaan kiinalaisia matkailijoita, vaikka nämä lennot tietysti tuottavat yhtä paljon päästöjä kuin suomalaisten vastaavat lennot. Onko mahdollista vähentää kiinalaisten lentämistä?
 Jenny Matikainen vastaa: – Varmasti keinoja olisi. Tällä hetkellä en kuitenkaan usko, että sellaisia oltaisiin lähivuosina ottamassa käyttöön.
 – Moni kiinalainen haaveilee vasta ensimmäisestä ulkomaanmatkastaan - itse asiassa vasta noin kymmenellä prosentilla kiinalaisista on passi.
 – Matkailulla on Kiinassa vielä hyvä maine: ulkomaanmatkailu on paitsi mukavaa, myös osoitus siitä, että olet menestynyt elämässäsi. Kiinalaiset ovat siis monille lentoyhtiöille ja matkailuyrittäjille vasta löydetty kultakaivos.
 – Maan sisällä lentojen suosimiseen vaikuttaa sekin, että välimatkat ovat pitkiä. Junamatkailu on yksinkertaisesti liian hidasta. Kiina kyllä rakentaa vauhdilla uusia luotijunayhteyksiä, mikä saattaa lisätä junamatkailua.
 Torjuuko Kiinan johto vaatimukset?
 8. kysymys: – Onko Kiinassa mahdollista esittää vaatimuksia päättäjille ilmastonmuutokseen vedoten?
 Jenny Matikainen vastaa: – Kiinassa kaiken kaikkiaan päätöksentekoon vaikuttaminen on vaikeaa. Mutta kuten edellä kävi ilmi, ihmisten huoli ilmansaasteista on varmasti ollut vaikuttamassa Kiinan päästöpolitiikkaan.
 – Maan johdon kritisointi on vaikeaa ja esimerkiksi mediassa sitä ei näe, sillä media on valtiojohdon alainen tai vähintään sen tarkkailussa.
 – Myös netin keskustelupalstoilta ja sosiaalisesta mediasta liian kovat sanat ja arvostelut siivotaan. Mutta johto haistelee kuplivia signaaleja: sille on tärkeää pitää kansa tyytyväisenä.

Tekeekö Kiina mitään ilmastonmuutokselle? Onko kierrätys noloa?  - Jenny Matikaisen vastaukset yleisön kysymyksiin


Summary: Silminnäkijöiden mukaan Venezuelan sotilaat ryhtyivät ampumaan siviilejä kohti sen jälkeen, kun nämä yrittivät pitää Venezuelan ja Brasilian välistä rajanylityspaikkaa auki.

Kaksi ihmistä on kuollut ja 15 haavoittunut, kun Venezuelan armeijan sotilaat ampuivat siviilejä kohti lähellä Brasilian rajaa. Asiasta kertovat silminnäkijät sekä uhrien omaiset uutistoimisto Reutersille.
 Siviilit kuuluvat Venezuelan alkuperäisväestöön, Pemones-nimiseen heimoon .  Washington Post  ja uutistoimisto AP kertovat, että surmansa saaneet ovat 42-vuotias nainen ja tämän puoliso. Ammuskelu tapahtui Kumarakapain kylän alueella.
 Silminnäkijöiden mukaan oppositiota tukevat siviilit asettuivat Venezuelan armeijan ajoneuvojen eteen pitääkseen auki osan rajatarkastuspisteestä, jotta humanitäärinen apu saataisiin Brasiliasta Venezuelan puolelle. Paikalla olleet kertovat, että yhtäkkiä sotilaat ryhtyivät ampumaan siviilejä rynnäkkökivääreillä. Uutistoimisto AP:lle puhunut Gran Sabanan pormestari  Emilio Gonzalez  sanoi sotilaiden käyttäneen kumiluoteja ja kyynelkaasua.
 Silminnäkijät kertovat Washington Postille, että ammuskelun jälkeen kaduille rynnänneet ihmiset kidnappasivat kolme armeijan sotilasta.
 Monet Venezuelan alkuperäisväestön edustajat ovat jo aiemmin ilmaisseet tukeaan Venezuelan opposition pyrkimyksille saada ulkomaista apua maahan.
 Venezuelan viestintäministeriö ei ole kommentoinut tapausta toistaiseksi.
 Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  määräsi eilen Venezuelan ja Brasilian välisen rajan suljettavaksi, koska hän pitää avustusyrityksiä provokaationa. Maduro harkitsee myös sulkevansa rajan Kolumbian kanssa.
 Venezuelan presidentiksi julistautunut  Juan Guaidó  on ilmoittanut aikovansa toteuttaa lauantaina suunnitelmansa yrittää tuoda ruoka- ja lääkeapua tuhansien vapaaehtoisten avustuksella Kolumbian-vastaisen rajan yli.
 Aiheesta lisää:
 One dead, multiple injured after Venezuelan national guard opens fire on opposition supporters
 Venezuelan "Live Aid" jättikonserttiin odotetaan 250 000 ihmistä – Avustuskuljetukset aiotaan tuoda rajan yli 600 000 vapaaehtoisen voimin
 Venezuelan "Live Aid" jättikonserttiin odotetaan 250 000 ihmistä – Avustuskuljetukset aiotaan tuoda rajan yli 600 000 vapaaehtoisen voimin

Venezuelan sotilaat ampuivat siviilejä kohti Brasilian rajalla – kaksi kuollut, useita loukkaantunut


Summary: Lappeenrannan-Lahden teknillisellä yliopistolla on kevään yhteishaussa on 50 aloituspaikkaa tietotekniikan kandidaattiohjelmaan. Tällä helpotetaan osaltaan ohjelmistoalan työntekijäpulaa.

Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto tuplaa tietotekniikan koulutuksen aloituspaikat.
 25 aloituspaikan sijasta tämän kevään yhteishaussa on 50 tietotekniikan kandidaattiohjelman aloituspaikkaa. Koulutus järjestetään Lappeenrannassa.
 Yliopisto päätti lisätä aloituspaikkojen määrää huomattavasti, koska ohjelmistoalan yritykset ovat kertoneet kovasta työntekijäpulasta.
 Työntekijöiden tarve on kasvanut merkittävästi viime vuosina koko maassa. Pelkästään Kaakkois-Suomessa työtä olisi tarjolla usealle sadalle osaajalle.
 – Tämän alan osaajista on ihan krooninen pula. Nyt ajattelimme ottaa nuoria kandiputkeen reilusti. Vastaamme kentän huutoon, koulutuksesta vastaava yliopiston vararehtori  Jaana Sandström  kertoo.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston vararehtori Jaana Sandström. Kare Lehtonen / Yle
 Yliopisto on myös muokkaamassa kandiohjelman sisältöä työelämäystävällisemmäksi. Se tarkoittaa sitä, että opintojen ohella voisi tehdä enemmän töitä ja samalla valmistua tekniikan kandidaatiksi.
 – Opiskelijat oppivat paljon töissä. Kandin papereilla pärjää, Sandström sanoo.
 Osaajapulaa helpotetaan useilla eri keinoilla
 Viidellä paikkakunnalla toimivan Visma Consulting Oy:n  Tommi Laitinen  ei peittele riemuaan kuultuaan yliopiston päätöksestä tuplata tietotekniikan koulutuksen aloituspaikat. Laitinen työskentelee yhtiön tuotekehityspalvelujen liiketoimintajohtajana.
 – Tämähän oli kerta kaikkiaan loistava uutinen, Laitinen hehkuttaa.
 Visma Consulting Oy on yksi ohjelmistoalan yrityksistä, joka tarvitsee uusia ohjelmistokehittäjiä.
 Lappeenrannan seudulla osaavien työntekijöiden puute on Laitisen mukaan jopa estänyt ohjelmistoyritysten kasvua. Yritykset ovat vuosien ajan toivoneet, että yliopisto lisäisi koulutuspaikkojen määrää.
 – Aloituspaikkojen lisäys Lappeenrannassa tarkoittaa sitä, että osa siitä porukasta jää paikallisiin yrityksiin töihin ja vahvistaa meidän osaamiskeskittymää täällä Etelä-Karjalassa.
 Lappeenrannassa alkoi viime syksynä koulutus, jossa koulutetaan koodareita suoraan yritysten tarpeisiin. Kare Lehtonen / Yle
 Yliopiston koulutus ei kuitenkaan yksin riitä. Ohjelmistoalan työntekijäpulan helpottamiseksi on tehty työtä jo pidempään.
 Esimerkiksi Saimaan ammattikorkeakoulu aloitti digitradenomikoulutuksen reilu vuosi sitten. Ammattikorkeakoulu on myös järjestänyt alan yritysten kanssa  ohjelmistoalan täydennyskoulutusta .
 Viime syksynä Kaakkois-Suomen ely-keskus, TE-palvelut ja konsulttiyhtiö Saranen  aloittivat koulutuksen , joka kouluttaa koodareita suoraan kaakkoissuomalaisiin ict-alan yrityksiin.
 Lisäksi yritykset ja Lappeenrannan kaupunki ovat  yhdessä houkutelleet  työntekijöitä alueelle.
 – Kaikki yksittäiset toimenpiteet ovat melko pieniä, mutta pienistä puroista kasvaa iso virta osaajapulan hellittämiseksi, Laitinen sanoo.
 Laitisen mukaan, että osaavista työntekijöistä hyötyvät ohjelmistoalan rinnalla myös muut toimialat.
 – Ohjelmistoteknologiat ovat vahvasti läsnä kaikissa uusissa innovaatioissa. Ja mitä enemmän ohjelmistoalan osaamista on, sitä paremmat edellytykset on luoda ympäristö- ja energisektorilla ja clean-techissä uusia ideoita, uusia tuotteita ja kasvua.

Ohjelmistoalan yritysten huuto sai yliopiston toimimaan – tietotekniikan koulutukseen tuplamäärä aloituspaikkoja Lappeenrannassa


Summary: Yle Perjantaissa keskustellaan tänään sukupuolen vaikutuksesta kasvatukseen.

Illan Perjantaissa on aiheena sukupuolitietoinen kasvatus. Vieraina nähdään suositut vanhemmuusbloggaajat  Laura Satamo  ja  Samuel Jyrinki  sekä lastenpsykiatrian professori  Kaija Puura .
 Aihe on jo saanut aikaan runsasta keskustelua puolesta ja vastaan sosiaalisessa mediassa. Perjantai kysyi seuraajiltaan  Instagramissa , haluaisivatko he lastensa kasvavan sukupuolisensitiivisessä päiväkodissa. Vain rahtusen yli puolet reilusta 300 vastaajasta, 52 prosenttia, vastasi kyllä.
 Tämä on sikälikin kiinnostava lopputulos, sillä Opetushallitus on jo linjannut, että kaikilta oppilaitoksilta vaaditaan sukupuolitietoista opetusta ja ohjausta. Toisin sanottuna kaikissa oppilaitoksissa Suomessa, myös päiväkodeissa, pitäisi jo saada sukupuolisensitiivistä kasvatusta. Vaatimus kuuluu osaksi Opetushallituksen tasa-arvotavoitteita.
 Sukupuolitietoisen opetuksen tavoitteena on muun muassa vähentää työelämän sukupuoli-segregaatiota, eli työmarkkinoiden jakoa naisten ja miesten aloihin. Päiväkoti-ikäiset lapset ovat tutkimusten mukaan herkässä iässä omaksumaan sukupuolistereotyyppejä, jotka puolestaan usein johtavat segregaatioon.
 Kriitikot sekoittavat usein sukupuolitietoisen kasvatuksen sukupuolineutraaliin kasvatukseen.
 Lastenpsykiatrian professori  Jari Sinkkonen  on yksi tunnetuimpia sukupuolineutraalin kasvatuksen vastustajia.
 – Ajatus sukupuolineutraaliudesta pyrkii kieltämään [sukupuolten] erot ja lisäämään sillä tavalla tasa-arvoa, mutta sehän ei onnistu. Kyseessä on holhoava, aikuislähtöinen ideologia, joka ei millään tavalla edistä lasten kasvua ja hyvää kehitystä, Sinkkonen totesi  Pressiklubille marraskuussa 2017 .
 "Totuuden muuntelu voi haitata lapsen kehitystä"
 Illan  Perjantai-dokkari Poika nimeltä Railey  puolestaan on kuvattu Ruotsissa Tukholmassa. Dokkarin päähenkilö  Railey Hector , 6, on sukupuolineutraalin Egalia-päiväkodin kasvatti.
 Sukupuolineutraalissa päiväkodissa on menty askel sukupuolitietoista kasvatusta pidemmälle: Lapsia ei kutsuta tytöiksi tai pojiksi vaan kavereiksi, ja äidin ja isän sijaan käytetään sanaa vanhempi.
 Sukupuolineutraalin ja sukupuolitietoisen kasvatuksen keskeinen ero on, että sukupuolineutraaliudessa ei oteta sukupuolten eroja huomioon lainkaan. Sukupuolitietoinen kasvatus ei kiellä lapsen sukupuolta.
 Sukupuolitietoisessa kasvatuksessa olennaista on nähdä jokainen lapsi yksilönä eikä sukupuolensa edustajana ja tiedostaa, kuinka sukupuolinormit määrittävät sen millainen toiminta on odotettua ja sallittua eri sukupuolille.
 – Sukupuolitietoisella kasvatuksella ei saada vahinkoa aikaan, mutta totuuden muuntelu voi haitata lapsen kehitystä, siis jos häivytetään se, että on olemassa tyttöjä ja poikia, sanoo Perjantain vieraaksi saapuva lastenpsykiatrian professori Kaija Puura.
 "Tytöt saa olla tyttöjä ja pojat poikia"
 Herkkä mies -blogista  tunnetulla Samuel Jyringillä on vaimonsa kanssa neljä lasta. He kasvattavat lapsiaan sukupuolitietoisesti.
 – Yksi pojistani on ”naismielinen poika.” Näin hänelle oli koulussa toinen oppilas sanonut. Syy oli ollut hänen pitkissä hiuksissaan. Kotona poika kertoi asian, nauroi hauskalle ja mainiolle nimitykselle ja antoi asian olla. Hän ei ymmärtänyt, miten hiukset liittyvät mitenkään sukupuoleen,  Jyrinki kirjoittaa blogissaan .
 – Isänä olen siitä onnellinen, sillä itse olen kasvanut ilmapiiriin, jossa pitkiä hiuksia oli vain tytöillä ja sivareilla. Toki miehellä halveksittuja piirteitä oli paljon muitakin. Esimerkiksi kaikkinainen feminiinisyys, arkuus, liiallinen ulkonäön huolittelu ja väärät kiinnostuksen kohteet. Tuossa ympäristössä on ollut helppo kokea olevansa vääränlainen sukupuolensa edustaja, Jyrinki jatkaa.
 Jyringin kanssa keskustelemaan saapuu  Mamma rimpuilee -blogia  kirjoittava Laura Satamo. Hän uskoo myös sukupuolisensitiiviseen kasvatukseen.
 – Tytöt saa olla tyttöjä, pojat poikia, ja just niin sterotyyppisiä ilmentymiä sukupuolistaan kuin haluavat olla, jos haluavat. Mutta kenenkään ei ole pakko olla, eikä niihin tulisi tiedostamatta tai tiedostaen väkisin ketään ohjata,  Satamo kirjoittaa .
 Perjantai: Miten sukupuoli vaikuttaa kasvatukseen? tänään perjantaina klo 21.05 suorana Yle TV1:llä ja Areenassa. Lähetyksen tallenne löytyy Areenasta lähetyksen jälkeen:

Lastenpsykiatrian professori varoittaa menemästä liian pitkälle sukupuolineutraaliudessa: “Jos sukupuolten erot häivytetään, voi tulla vahinkoa”


Summary: Näyttely kertoo kahden Draculan tarinan. Ikonisen vampyyrihahmon suosio ei osoita laantumisen merkkejä.

Vuonna 1462 nykyisen Romanian eteläisessä osassa sijaitsevassa Valakiassa elettiin kaoottisia aikoja. Valakian ruhtinas  Vlad III  halusi irrottautua Ottomaanien valtakunnan ikeestä ja teki verisiä hyökkäyksiä turkkilaisten hallitsemille alueille. Vladin tuhoisissa ja raaoissa täsmäiskuissa tapettiin lyhyen ajan sisällä jopa 20 000 ihmistä.
 Ottomaanien sulttaani  Mehmed II  sai tarpeekseen pienen vasallivaltionsa kapinahengestä ja lähetti matkaan 100 000 miehen jättiläisarmeijan. Ylivoimasta huolimatta Mehmed II:n sotaretki ei sujunut kovin mallikkaasti. Vlad III harjoitti sekä sissisotaa että poltetun maan taktiikkaa, ja jo heti ensimmäisissä taisteluissa kaatui satoja sulttaanin eliittijoukkoihin kuuluvia janitsaareja.
 Kosmografia-kirja vuodelta 1598. Teoksessa kerrotaan Transilvanian historiasta,  mutta myös Vlad Seivästäjästä ja hänen julmista teoistaan.   Jussi Mankkinen / Yle
 Varsinaisen järkytyksen sulttaanin armeija koki Valakian pääkaupungin Târgovișten lähettyvillä. Turkkilaissotilaiden eteen ilmestyi tuhansien seivästettyjen ihmisruumiiden löyhkäävä meri: miehiä, naisia ja lapsia – loputtomiin. Vlad III:n aiemmissa iskuissa tapettujen ihmisten ruumiit oli koottu yhteen paikkaan ja niistä oli tehty kauhistuttava performanssi, joka syöpyi sulttaanin armeijan mieliin pitkäksi aikaa.
 Vlad III eli  Vlad Seivästäjä  oli todellakin nimensä veroinen.
 Vlad Seivästäjän muotokuva 1500-luvun loppupuolelta, yksityiskohta. Maalaus antanee varsin todenmukaisen kuvan siitä, miltä Vlad on näyttänyt.  Jussi Mankkinen / Yle
 Nimi voi pahentaa miestä
 Vlad Seivästäjä (n. 1430 - 1476), jota kutsuttiin myös  Vlad Draculaksi , on jäänyt kummittelemaan jälkipolville paitsi julmuutensa, mutta etenkin nimensä takia.
 Bram Stoker  ryhtyi valmistelemaan vuonna 1897 ilmestynyttä  Dracula -klassikkoromaaniaan jo vuonna 1890. Hän teki kirjaansa varten perusteellista tutkimustyötä ja perehtyi hirviöistä, ihmissusista, paholaisista ja taikauskosta kertoviin lähteisiin. Stoker oli myös tietoinen vampyyrifiktiosta, jota oli kirjoitettu 1720-luvulta lähtien ja jossa viitattiin myös koko Eurooppaa kauhistuttaneisiin Balkanin alueen "oikeisiin" vampyyritapauksiin.
 Serbiassa oli tuolloin kaivettu esiin hyvin säilyneitä, mädäntymättömiä ruumiita, joita epäiltiin lukuisia ihmisiä tappaneiksi verenjanoisiksi vampyyreiksi. Epäiltyjä hirviöitä kohdeltiin kaikkien taiteen sääntöjen mukaan: sydämen läpi iskettiin vaaja, päät irrotettiin ja lopuksi ruumiit vielä poltettiin.
 Turkkilainen haarniska.  Jussi Mankkinen / Yle
 Stoker käänsi siis katseensa syrjäiseen kaakkois-Eurooppaan ja sai käsiinsä  William Wilkinsonin  Valakian historiasta kertovan teoksen, jossa oli mainintoja hirmuhallitsija Vlad Draculasta. Romanian kielellä nimi tarkoittaa paholaista, mikä kiehtoi Stokeria. Alun perin hänen piti nimetä kirjansa päähenkilö kreivi  Wampyriksi,  mutta pahaenteiseltä kalskahtava Dracula vei voiton ja jäi historiaan yhtenä populaarikulttuurin tunnetuimmista hahmoista.
 Samalla henkiin herätettiin valakialainen ruhtinas, joka oli uinunut unholassa vuosisatojen ajan. Sittemmin myös historiallista henkilöä ryhdyttiin pitämään vampyyrina ja fiktiivisen hahmon esikuvana.
 – 1940-luvulta lähtien monet tutkijat ovat halunneet luoda yhteyksiä historiallisen Vlad Draculan ja Bram Stokerin luoman fiktiivisen Draculan välillä, mutta käytännössä nimi on ainoa asia, mikä heitä yhdistää, Dracula-tutkija  Tuomas Hovi  painottaa.
 Dracula-tutkija Tuomas Hovi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Vlad oli oman aikansa julkkis
 Tuomas Hovi on tutkinut Dracula-myyttiä _Vlad Seivästäjä ja vampyyrikreivi Dracula -_kirjassaan ja vaikka Vlad ei ollut niitä maailmanhistorian lempeimpiä hallitsijoita ja seivästeli ihmisiä tiuhaan tahtiin, hänen ei esimerkiksi tiedetä koskaan juoneen uhriensa verta. Hän ei siis ollut vampyyri, eikä hänellä ollut vampyyrimaisia taipumuksia.
 1400-luvulla Vlad oli kuitenkin oman aikansa julkkis, josta levisi sekä suullisia että painettuja tarinoita ympäri Eurooppaa. Toisaalta hän oli älykkäänä pidetty ja oikeudenmukainen kristitty hallitsija, joka puolusti urheasti Eurooppaa muslimien invaasiota vastaan, toisaalta hänen julmuuteensa suhtauduttiin pelonsekaisella kunnioituksella ja inholla.
 Kuuluisa saksalainen puupiirros Vlad Seivästäjästä ja tämän uhreista noin vuodelta 1500. Kuvassa Vlad nauttii aamiaista väkivaltaisten tapahtumien keskellä.   Jussi Mankkinen / Yle
 Romanian alueella Vladia on kohdeltu lähes kansallissankarina, mutta etenkin saksalaisissa tarinoissa Vladiin liitetään toinen toistaan kauhistuttavimpia kidutusmenetelmiä ja hänet kuvataan sadistisena hirviönä, joka nautti ihmisille aiheuttamastaan tuskasta. Vladin kerrotaan muun muassa nylkeneen ja keittäneen uhrejaan elävältä ja viiltäneen raskaana olevien naisten vatsoja auki.
 – Tällaisten tarinoiden taustalla oli puhdas propagandistinen funktio. Niitä levittivät transilvanialaiset kauppiaat sekä Unkarin kuninkaan hovi. Heillä oli poliittisia motiiveja päästä Vladista eroon, joten tämänkaltainen mustamaalaaminen oli tässä yhteydessä hyödyllistä, Tuomas Hovi kertoo.
 Vlad Seivästäjän aikainen miekka.  Jussi Mankkinen / Yle
 Harvinaisia esineitä Unkarista
 Tampereen Vapriikin Dracula-näyttelyssä näiden kahden Draculan tarinat nivotaan yhteen. Näyttelyssä käydään läpi Dracula-hahmon historiaa ja merkitystä populaarikulttuurissa ja toisaalta se kertoo Vlad Seivästäjästä ja hänen kuohuvasta aikakaudestaan.
 Tampereella on esillä todellisia harvinaisuuksia, kuten Vladista 1500-luvulla maalattu muotokuva, joka on kopio hänen elinaikanaan tehdystä maalauksesta. Näyttelyyn on saatu esineitä ympäri Eurooppaa, muun muassa Unkarista.
 – Tällaista esineistöä ei Suomessa ole aiemmin vielä nähty oikeastaan missään yhteydessä. Olemme ylpeitä myös siitä, että saimme tänne  Nosferatu -mykkäelokuvaan liittyvää materiaalia, joka löytyi eräästä sveitsiläisestä kirjastosta, näyttelypäällikkö Marjo-Riitta Saloniemi paljastaa.
 Näyttelypäällikkö Marjo-Riitta Saloniemi Jussi Mankkinen / Yle
 Dracula-näyttelyn populaarikulttuuripuolen helmiä ovat kolmiulotteiset, muun muassa  The Lost Boysin  (1987)  Kiefer Sutherlandin  ja  Nosferatun  1970-luvun uusintaversiossa pääroolia vetäneen  Klaus Kinskin  käsityönä tehdytmaskeeraussuunnitelmat. Näyttely käy myös läpi Dracula-hahmon muodonmuutokset ja metamorfoosin 1900-luvun alkupuolelta nykypäivään.
 – Etenkin viime vuosikymmeninä Vladin ja Draculan hahmot ovat kietoutuneet toisiinsa hyvin mielenkiintoisilla tavoilla. Voisi sanoa, että on olemassa Dracula 1.0, joka on Vlad Seivästäjä, Dracula 2.0, eli vampyyrikreivi Dracula ja nyt sitten Dracula 3.0, joka on uuden vampyyrifiktion myötä syntynyt hahmo, Marjo-Riitta Saloniemi sanoo.
 Vapriikin Dracula-näyttelyssä käydään läpi populaarikulttuurin vampyyrihistoriaa. Etualalla kävelykeppi, jota Gary Oldman käytti vuoden 1992 Bram Stokerin Dracula -elokuvassa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bela Lugosin kuolema
 Elokuvantekijät kiinnostuivat Bram Stokerin kauhuromaanista jo melko varhaisessa vaiheessa, ja kirjan ensimmäinen filmiversio tehtiin Unkarissa vuonna 1921 –  Drakula halála -elokuvasta ei tosin ole jäänyt jälkipolville ihmeteltäväksi yhtään mitään.
 Vuonna 1922 kreivi Draculasta innostui ohjaaja  F.W. Murnau .  Nosferatu -elokuva esitteli  Max Schreckin  tulkitseman varsin groteskin ja primitiivisen, mutta toisaalta myös traagisuutta huokuvan hahmon, joka pelottelee ihmisiä dramaattisesti valaistuissa lavasteissa. Stokerin leski  Florence  haastoi Murnaun myöhemmin oikeuteen tekijänoikeusrikkomuksesta, ja valtaosa  Nosferatun  filmikopioista tuhottiin.
 Bela Lugosi Draculan roolissa ohjaaja Tod Browningin elokuvassa Dracula – vanha vampyyri (1931). Universal / Kobal / REX / AOP
 Vuonna 1931 sai ensi-iltansa  Tod Browningin  ohjaama ja  Bela Lugosin  tähdittämä  Dracula - vanha vampyyri  -elokuva. Unkarilaissyntyisen näyttelijän vetovoima perustui hypnoottiseen katseeseen ja eksoottiseen aksenttiin – hienostuneesta ja hillitystä käytöksestä huolimatta oli helppo havaita, että siellä jossakin, kultivoituneen pinnan alla lymyili vaarallinen ja arvaamaton peto. Ei ihme, että  Draculaa  katsottiin kauhunsekaisissa tunnelmissa ja elokuvayleisö – etenkin naispuolinen – pyörtyili.
 Krusifiksi on voimakas esine vampyyreja vastaan.  Jussi Mankkinen / Yle
 Bela Lugosin sulavan aristokraattinen Dracula-tulkinta vei hahmoa valovuosia eteenpäin ja siitä tuli monien seuraavien vuosikymmenten hieman modernimpien yön ruhtinaiden esikuva. Lugosille ikonisesta hahmosta muodostui loppujen lopuksi riippakivi: hän päätyi parodioimaan rooliaan komedioissa ja hänet jopa haudattiin Dracula-viitassaan.
 Vuonna 1979 Lugosi sai uusia faneja, kun goottiyhtye Bauhaus teki  Bela Lugosi's Dead  -klassikkokappaleensa, jossa "lepakot ovat lehahtaneet kellotornista" ja "uhrit tihkuvat verta".
 Tematiikkaan sopivasti Bauhaus esitti  Bela Lugosi's Deadin  neljä vuotta myöhemmin  Tony Scottin  tekotaiteellisessa  The Hunger  -elokuvassa, jossa verenjanoaan tyydyttivät  David Bowie  ja  Catherine Deneuve .
 – Kyllähän Dracula-elokuvat toki heijastavat omaa aikaansa. Esimerkiksi  Gary   Oldmanin  Dracula on fantasiatyylinen ja seurasi samalla 1990-luvun alun trendejä, Tuomas Hovi kertoo.
 Samankaltaisella visuaalisella linjalla jatkoi vuoden 1994  Veren vangit , jonka pääosassa teräviä kulmahampaitaan väläytteli  Tom Cruise .
 Vampyyrinmetsästäjän välineet. Tällaisia settejä ryhdyttiin valmistamaan 1900-luvulla vampyyrielokuvaboomin myötä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Romantiikan ja erotiikan kautta pornoon
 Jos harppaus Nosferatusta Bela Lugosiin oli melkoinen, seuraava radikaali muutos Draculan imagoon tapahtui seksuaalisen vallankumouksen jälkimainingeissa 1970-luvun alussa.
 – Bram Stokerin kirjassa kreivi Dracula oli hirviömäinen saalistajahahmo, mutta 1970-luvulta lähtien häntä on pyritty inhimillistämään. Draculasta tuli rakkautta janoava ja kaipaava romanttinen hahmo, ja tätä kautta kuvioihin astui mukaan myös erotiikka, Tuomas Hovi kertoo.
 Bela Lugosin manttelinperijäksi oli 1950-luvun loppupuolella liidellyt synkänkomea  Christopher Lee , joka teki brittiläiselle Hammer-kauhuyhtiölle useita Dracula-elokuvia. Leen Dracula viettelee eläimellisellä vetovoimallaan uhkeita naispuolisia uhrejaan sensuellein suudelmin, ja vasta sitten seuraa kohtalokas puraisu.
 – Meidän Draculamme on komea ja seksikäs ja hänen uhrinsa ovat vetävännäköisiä nuoria naisia, Hammerin vastaavana tuottajana toiminut  Michael Carreras  kiteytti aikoinaan koko konseptin.
 Paitsi lepakoksi, Dracula pystyy muuntautumaan myös sudeksi.  Jussi Mankkinen / Yle
 Yksi 1970-luvun vampyyrierotiikkaboomin esimerkeistä on  Vampyros Lesbos  (1970), joka nimensä mukaisesti yhdistää verenjanon ja lesboilun. Samoihin aikoihin markkinoille ilmestyi vähäpukeinen, kurvikas ja tummakutrinen sarjakuvasankaritar  Vampirella , joka laskeutui Maan pinnalle, koska hänen kotiplaneetaltaan Drakulonilta oli loppunut juotavaksi kelpaava veri.
 Ei liene yllättävää, että Dracula on löytänyt tiensä myös aikuisviihdeteollisuuteen. Esimerkiksi Hustler-julkaisu tuotti vuonna 2011  This Ain't Dracula  -pornoelokuvan, joka on railakas parodia Stokerin romaanista.
 –  Finally Dracula finds his beloved Mina... and proceeds to fuck the living shit out of her , Hustler on mainostanut elokuvaansa.
 Draculasta on tehty myös lukuisia homopornoversioita. Esimerkiksi  Gayraculassa  (1983) kreivi  Gaylord  jahtailee ja vehtailee vihollistaan  Marquis de Suedea .
 Aito suomalainen vampyyri. Vapriikin näytelyssä vierailee silloin tällöin myös Vlad Tammerforscus, jonka verenjano on loputon.   Jussi Mankkinen / Yle
 Vampyyreista tuli teiniviihdettä
 2000-lukua on leimannut vampirismin muuttuminen teiniviihteeksi. Trendin huipentumiin kuuluu  Stephenie Meyerin   Houkutus -kirjasarjaan perustuva, vampyyripojan ja kuolevaisen tytön rakkaustarinaan keskittyvä  Twilight -saaga, joka sulatti monen teinitytön (ja ehkä pojankin) sydämen.
 Vuonna 2006 alkanut brittiläinen, Ylenkin kanavilla nähty  Teinidracula -sarja taas kertoo nuoresta Vladista, joka isänsä kauhuksi ei haluakaan purra ihmisiä kaulaan, vaan sulautuu mieluummin kuolevaisten ystäviensä joukkoon.
 Teinidraculan  tavoin vuoden 2014  Dracula Untold  -elokuva on hyvä esimerkki siitä, kuinka Draculaa on pyritty inhimillistämään entistä enemmän.
 – Dracula Untoldissa Vlad Seivästäjä ja Dracula yhdistetään hyvin vahvasti toisiinsa. Kyseessä on hahmo, jota ajautuu vampyyriksi tahtomattaan, mutta onnistuu silti rakastamaan ja pitämään huolta perheestään, Tuomas Hovi sanoo.
 Bella Swanin hääpuku Twilightissa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Myös vampyyrilarpit ovat viime aikoina kokeneet renessanssin, ja suosittuihin Halloween-pukuihin kuuluu edelleen klassinen Dracula-asu viittoineen ja röyhelöpaitoineen.
 – Nykyvampyyreiden kohdalla korostuu näkemys, että he ovat ovat olosuhteiden uhreja. Myös tekninen kehitys on kulkenut vampyyrien rinnalla: vampyyrien ei enää tarvitse hyökätä ihmisten kimppuun, koska nyt osataan valmistaa synteettistä verta, Marjo-Riitta Saloniemi viittaa  True Blood  -sarjassa esiintyvään japanilaiseen keksintöön.
 Mutta mikä Draculassa ja vampyyreissa sitten jaksaa kiinnostaa vuosisadasta toiseen?
 – Kyllähän vampyyri on pohjimmiltaan hyvin kiehtova hahmo. Se on myös hyvin monipuolinen – siihen voidaan liittää vaivattomasti ajankohtaisia kulttuurisia teemoja. Toisekseen siinä näkyy ihmisen kaipuu ikiaikaiseen elämään, ja jos tällaisen ikuisesti elävän hahmon yhdistää romantiikkaan, niin onhan se kieltämättä ihmismieltä kiinnostava yhdistelmä, Tuomas Hovi kiteyttää.
 Vapriikin Dracula-näyttelyä ja vertaimevä lepakko.  Jussi Mankkinen / Yle

Dracula muuttui hirviöstä erotiikkaa tihkuvaksi hurmuriksi – Vapriikin näyttelyssä kohtaavat verenhimoinen vampyyri ja Valakian julma hallitsija Vlad Seivästäjä


Summary: Erikoistoimittaja Tiina Merikanto kokosi soten lukuisat käänteet ennen perustuslakivaliokunnan tämänpäiväistä lausuntoa.

Sote-uudistus ei ole vain Sipilän hallituksen projekti. Sitä on tehty kymmenkunta vuotta kaikissa poliittisissa väreissä. Tässä viimeisimmät ponnistukset.
 Yle Uutisgrafiikka
  Juha Rissanen / Yle Uutisgrafiikka
 Lue myös:
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Yhä jatkuva sote-saaga  – tässä lyhyesti soten käänteet viime  hallituskausilta


Summary: HKL vakuuttaa vuotavan veden olevan normaali osa kalliorakentamista.

Matkustajat ovat ihmetelleet Koivusaaren ja Lauttasaaren metroasemilla olleita vesilätäköitä. Molempien metroasemien katosta näyttäisi vuotavan vettä.
 HKL:n hallinnollinen isännöitsijä  Jouni Ikonen  myöntää, että kyseisten metroasemien katosta vuotaa vettä parista kohtaa asemien laitureille. Hänen mukaansa vettä tippuu katosta asemalaiturille päivässä arviolta noin ”puoli ämpärillistä tai vähemmän”.
 Ikonen vakuuttaa, että kyseessä on normaali ilmiö, joka liittyy kalliorakentamiseen.
 – Varsinaisesti tiedossa ei ole isompia ongelmia. Kysymyksessä on kallioperästä johtuvat pienet vuotokohdat, jotka näkyvät tietenkin matkustajille tällaisina inhottavina vesilätäkköinä tai vastaavana. Mutta isompia vuotokohtia ei pitäisi olla tällä hetkellä tiedossa.
 Syynä kallioperä
 Ikonen kertoo, että käytännössä syy veden vuotamiselle on kallioperä. Vettä on vuotanut Koivusaaren ja Lauttasaaren katoista länsimetron avaamisesta asti.
 – Kalliorakentamisessa nämä eivät ole mikään poikkeus. Yleensä jos tehdään tunneleita tai vastaavia, niin yleensä siellä on vuotokohtia, koska kallioperä on sen tyyppinen, että vesi pääsee liikkumaan halkemien kautta.
 Lisäksi metroasemien ympärillä olevat rakennustyöt lisäävät maaperän liikkumista.
 – Kun asemien lähistöllä tehdään rakennustöitä, niin ne voivat avata vedelle uusia kulkureittejä ja tästä johtuen vuotoja voi esiintyä.
 Ikonen kertoo, että veden tippuminen koetetaan estää asentamalla kattoon astia, johon vesi kerätään. Keräysastiasta vesi ohjataan poistoputkea pitkin maaperään ja salaojiin.
 Ikosen mukaan työt on aloitettu jo viime vuoden puolella ja ne jatkuvat tänä vuonna. Tarkempaa aikataulua hän ei osaa kertoa.
 Onko aseman katto "mätä"?
 Ylen toimittaja näki tänään perjantaiaamuna Lauttasaaren metroasemalla kaksi Figere Oy:n liiveihin pukeutunutta henkilöä tutkimassa ja kuvaamassa vuotokohtia. Figere tarjoaa kalliorakentamisen palveluita kunnille, kaupungeille ja rakennusalan ammattilaisille. Toinen henkilöistä oli todennut katon näyttävän ”mädältä”.
 Isännöitsijä Jouni Ikonen, mitä tämä tarkoittaa?
 – Tämä on kyllä uutta tietoa minulle, jos tällaista on ollut.
 – Se on vähän vaikea sanoa, koska betoni on harvemmin mätä, mutta täytyy tarkistaa. Kunnossapito on mahdollisesti seuraamassa tilannetta paikan päällä, mistä en ole valitettavasti tietoinen.
 Veden tippuminen katosta ei ole vain uusien metroasemien ongelma. Ikonen kertoo, että myös Herttoniemen ja Itäkeskuksen metroasemilla on vuotoja. Niissä vettä tulee vuorokaudessa jopa ämpärillisen verran.
 – Siellä on muutamia kohtia, mitkä ovat aiheuttaneet jo vuosia tämän tyyppisiä ongelmia.
 Ikosen mukaan vuodot vanhoilla metroasemilla liittyvät ongelmiin asemien rakenteissa. Ne aiotaan korjata tulevaisuudessa, kun molempien asemien ympäristössä tehdään rakennustöitä.

Vuotaako länsimetro? Ihmiset kummastelevat vesilätäköitä Koivusaaren ja Lauttasaaren metroasemilla


Summary: Tarjolla on muun muassa kampauksia Kimin ja Trumpin tyyliin. Kim Jong-un ja Donald Trump tapaavat Vietnamin Hanoissa ensi viikolla.

Vietnamin pääkaupunki Hanoi valmistautuu Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen huippukokoukseen kaikin keinoin.
 Myös kaupungin pienyrittäjät koittavat saada oman siivunsa irti  Kim Jong-unin  ja  Donald Trumpin  ensi keskiviikon ja torstain tapaamisesta.
 Kampaamoyrittäjä  Le Tuan Duong  on järjestänyt erikoisen markkinointitempauksen. Hän leikkaa ja värjää ilmaiseksi Kimin ja Trumpin tyyliset kuontalot halukkaille. Kummallakin johtajalla on hyvin tunnistettava hiustyyli.
 – Olen yllättynyt ihmisten myönteisistä reaktioista tähän. Olen tyytyväinen, Le Tuan Duong kertoi Reutersille.
 Trump-kuontalon valinnut 66-vuotias  Le Phuc Hai  kehui uutta tyyliä mahtavaksi ja ikäiselleen sopivaksi.
 – Oranssit hiukset eivät huolestuta, koska omistaja on luvannut värjätä hiukseni normaaleiksi mainoskampanjan jälkeen, mies pohti.
 T-paitoja myyvä  Truong Thanh Duc  on suunnitellut toiveikkaan paidan, jossa on Kimin ja Trumpin kuvien lisäksi teksti peace eli rauha.
 – Ihailen molempia johtajia. Toinen johtaa maailman teknologisesti kehittyneintä valtiota. Toinen on vähän äärimmäinen, mutta hän on tajunnut kansansa olevan liian köyhää. Uskon, että hän haluaa maansa kehittyvän, paitasuunnittelija arveli Reutersille.
 Huippukokousteemalla koitetaan myös myydä ruokaa ja juomaa. Eräs drinkkkibaari on ottanut valikoimiinsa juoman nimeltä "Rauhanneuvottelut".
 Drinkki pohjautuu italialaiseen Negroni-cocktailiin, mutta Hanoin versiossa gini on korvattu korealaisella soju-viinalla. Muut ainekset ovat vermutti, Campari ja Angostura-katkero.
 – Ehkäpä Angosturan kitkeryys muistuttaa hieman Donald Trumpista ja Kim Jong-unista, sanoi baariyrittäjä  Antoine Ursat .

Video: Hanoi hullaantuu huippukokouksesta – Pienyrittäjät koittavat saada oman siivunsa Kimin ja Trumpin tapaamisesta


Summary: Hiihtokeskuksista kerrotaan, että rinteissä on väkeä vähintäänkin saman verran kuin vuosi sitten.

Aurinko helottaa täydeltä terältä Pyhätunturin laelle, jossa helsinkiläiset  Kirsi-Marja Ajosensuu  ja  Yrjö Mensola  liukuvat pois hiihtohissistä.
 – Ystäväperhe houkutteli meidät tänne. He ovat olleet täällä monta kertaa ja onhan tämä tosi hieno. Ollaan tykätty oikein paljon, Ajosensuu kehuu.
 Puoliso tunnustaa rinneloman alkaneen pelokkaissa tunnelmissa sikäli, että edellisistä laskuista on pitkä aika.
 – Nyt kun vuokrasin sukset, niin ovathan nämä paljon paremmat kuin 30 vuotta sitten. Minulla on nimittäin sellaiset sukset mukana. Vaimo sai onneksi yllytettyä, että ota paremmat, Mensola kertoo.
 Laskettelusukset ovat vuosikymmenten varrella lyhentyneet silmin nähden ja muutakin ihmeteltävää Mensolalla on.
 – Tämä istumahissikin ja se, kuinka kätevästi pääset siihen ja siitä pois. Olen kyllä ihmetellyt, että kuka näitä asioita on voinut näin hyvin funtsia.
 Yrjö Mensola viihtyy hiihtoladulla paremmin kuin rinteessä. "Täällä ihmiset moikkailevat kun tulevat ladulla vastaan", puolisonsa Kirsi-Marja Ajosenpään kanssa lomaileva Mensola kehuu.  Annu Passoja / Yle
 Pohjoismaiden ensimmäinen hiilineutraali hiihtokeskus
 Pyhätunturilla on viime vuosina funtsittu ja ratkottu aivan erityisesti lomalaisten ympäristökuormaa. Pyhän yhdeksän hissiä pyörii joko vesi- tai tuulivoimalla eli päästöttömästi. Rinnekoneiden ja moottorikelkkojen päästöt kompensoidaan, joten Pyhä on voinut jo vuodesta 2011 kertoa olevansa hiilineutraali hiihtokeskus.
 Sähkökelkkoja ja vähäpäästöisempiä rinnekoneita odotellessa rinneyritys etsii energiansäästöä muualta.
 – Viimeisen kymmenen vuoden kuluessa on uusittu koko lumetusjärjestelmä ja siirrytty tehokkaampaan automaattijärjestelmään, joka säästää energiaa. Lisäksi rakennamme lumiaitoja, joilla keräämme lunta ettei tarvitsisi lumettaa niin paljon, kertoo Pyhätunturi Oy:n rinnetoimintajohtaja  Jouni Nopanen .
 Lumitykki laulaa alkutalvesta, mutta myöhemmin sitä ei juurikaan tarvitse käyttää. Sen sijaan rinnekoneet keräävät lumiaitojen kupeesta tuulen lennättämän lumen ja levittävät sen rinteeseen.
 Annu Passoja / Yle
 Etelän lomalaiset törmäilevät toisiinsa Lapissa
 Hiihtolomaviikot ovat Lapin tunturikeskuksissa vilkkainta aikaa vuodenvaihteen ja pääsiäisen ohella. Pyhän lisäksi Luostolta, Leviltä ja Ylläkseltä kerrotaan, että lomalaisia on tällä viikolla ollut rinteessä ainakin saman verran kuin vuosi sitten, ellei enemmänkin.
 Nopanen kertoo, että Pyhällä vuoden tuloista viidesosa saadaan kolmen hiihtolomaviikon aikana. Hyvänä päivänä Pyhän rinteessä on 2000 laskijaa.
 – Tänään on hyvä päivä, Nopanen myhäilee.
 Kahvilan vilinästä pois pujotteleva vantaalainen  Reetta Sipilä  ei pidä väenpaljoutta pahana.
 – Täällä on minusta aika sopivasti ihmisiä, ei liikaa. Hissit vetävät hyvin eikä niissäkään tarvitse kauhesti jonotella.
 Onko tullut tuttuja vastaan ?
 – Yhdet naapurit Ylästöstä tulivat vastaan tuolla kahvilassa ihan yllättäen, Sipilä kertoo.
 Pyhätunturi on Levia ja Yllästä pienempi hiihtokeskus Itä-Lapissa Pelkosenniemellä. Annu Passoja / Yle
 Tytär  Selma Sipilä  viihtyy Pyhällä jo toista kertaa.
 – Parasta on kaverit ja laskettelu, Selma kertoo. Suunnitelmissa on myös uintia ja pulkkailua. Kavereina riennoissa ovat turkulaiset  Aada Lehtinen  ja  Viivi Kause .
 – Olen lasketellut aika vaikeissa rinteissä ja täällä on ollut aika kylmä, kertoo puolestaan kokenut Lapin kävijä Viivi Kause.
 Rinnekansaa ovat koetelleet tuulet ja myräkät, mutta torstaina sää ei jättänyt moitteen sijaa. Kahvilan aurinkopaneelit keräsivät aurinkoenergiaa ja lumiaidat töröttivät toimettomina paikoillaan.

Etelän hiihtolomalaiset valtasivat Lapin hiihtokeskukset –  vantaalaisnaapurit tupsahtivat vastakkain Pyhällä


Summary: Poika huolestui yksin kotona riutuneen isänsä pärjäämisestä. Nyt vanhus kehuu saavansa hoitokodissaan parasta mahdollista hoitoa.

Tästä on kyse Yrittäjävetoisten pienten hoivakotien määrä vähenee. Usein maaseudulla sijaitsevien pienten hoivayritysten on vaikea pärjätä alan kiristyneessä kilpailussa.
 89-vuotias  Hannu Mäkinen  muutti kaksi vuotta sitten kotoaan Imatralta pieneen yksityiseen hoivakotiin. Kovista reumakivuista kärsineen leskimiehen yksinäinen arki oli lääkehuuruista ja onnetonta.
 Vaimon kuoleman jälkeen Mäkinen oli pärjännyt useamman vuoden kotona lapsenlapsensa avustamana. Sitten kivut pahenivat, opiaattipohjaista lääkitystä piti lisätä ja lapsenlapsi muutti toiselle paikkakunnalle.
 – Olin sekaisin. Nukuin suurimman osan aikaa enkä syönyt juuri mitään. Olin jokseenkin heitteillä, Mäkinen kuvaa viimeisiä aikojaan Imatralla vuoden 2016 lopussa.
 – Minulle tuotiin ruoka päivittäin, mutta en jaksanut syödä sitä. Laihduin muutamassa kuukaudessa toistakymmentä kiloa.
 Kuolemaa odotellessa
 Mäkinen kertoo olleensa kyllä järjissään jopa pahimpina aikoina, mutta pää oli ajatuksista aikalailla tyhjä.
 – Ajattelin, että tämä on menoa. Odotin lähtöä, Mäkinen muistelee hoivakodin huoneessa istuskellessaan.
 Huteran vanhuksen poika ehdotti koejaksoa yksityisen yrittäjän ylläpitämässä hoivakodissa.
 Silamuskoti on perustettu koulukäytöstä poistuneeseen vanhaan hirsirakennukseen. Emma Pietarila / Yle
 Poika oli tutustunut pienessä Rautjärven kunnassa sijaitsevaan hoivakotiin jo vuonna 2009, kun koulukäytöstä poistunutta rakennusta remontoitiin uuden yrityksen käyttöön. Mäkisen poikakin oli käynyt muutamissa talkoissa.
 Isä-Mäkiselle koejakso Silamuskodiksi nimetyssä yrityksessä oli käänteentekevä.
 Täyskäännös elämään päin
 – Tulin tänne illalla. Seuraavana päivänä ymmärsin, että elämäni on muuttunut. Voi sanoa, että tein täyskäännöksen elämään päin, Mäkinen kuvailee.
 Mäkinen kehuu saavansa hoivakodissa parasta mahdollista hoitoa. Hänen mukaansa yrityksessä työskentelevät hoitajat ovat erittäin ammattitaitoisia ja inhimillisiä. Kokin valmistama ruoka on hyvää ja monipuolista.
 Mäkisen työ Imatran Kaukopään tehtaalla oli kansainvälistä. Hoivakodin kirjahyllyyn hän on tuonut monien kielten oppikirjoja.  Emma Pietarila / Yle
 Hannu Mäkinen on tehostetun palveluasumisen Silamuskodissa itsemaksavana asukkaana. Hän kertoo maksavansa vajaan 4000 euron kuukausimaksun eläkkeestään sekä säästöillä, joita elämän varrella on kertynyt "lompsan pohjalle".
 – Koen, että tämä on ainoa vaihtoehto. Sellainen vaihtoehto, että en mielelläni tästä luovu.
 Loppuelämän ratkaisu
 Julkisen terveydenhuollon kriteerit tehostetun palveluasumisen paikkoihin ovat tiukat. Hannu Mäkinen ei täytä kriteereitä mutta Silamuskodin asukkaissa on myös Etelä-Karjalan sote-piirin asiakkaita.
 Kissa viihtyy talon asukkaiden seurassa. Emma Pietarila / Yle
 Silamuskodin kuudestatoista hoivapaikasta yksitoista on varattu vanhuksille. Useimmat asukkaista ovat muistisairaita. Yhtä vanhuspaikkaa pidetään valmiina lyhytaikaista tarvetta varten.
 Vanhusten lisäksi Silamuskodissa on paikat viidelle kehitysvammaiselle asukkaalle. Aluehallintavirastoon ei ole tehty Silamuskotiin liittyviä valituksia.
 Hannu Mäkiselle paikka Silamuskodissa on loppuelämän ratkaisu.
 – Olen tänne tullut ja tänne haluan jäädä, Mäkinen vastaa kysymykseen elämän loppumiseen liittyvistä ajatuksistaan.
 Hannu Mäkinen kertoo saavansa hoivakodissaan erittäin hyvää ja inhimillistä kohtelua. Emma Pietarila / Yle
 Pienen hoivakodin arvot
 Rautjärven Silamuskodin kaltaisia vanhusten tehostettua palveluasumista tarjoavia pieniä yrittäjävetoisia hoivakoteja ei ole enää monta. Kun yrittäjä  Eeva Siitonen  kumppaneineen perusti Silamuskodin vuonna 2010, lähikunnissa oli yhteensä kahdeksan vastaavanlaista paikkaa.
 Nyt Etelä-Karjalan sote-piirin alueella mihinkään ketjuun kuulumattomia yrittäjävetoisia hoivakoteja on jäljellä kolme. Osa pienistä yrityksistä on viime vuosina siirtynyt hoiva-alan sijoitusyhtiöiden omistukseen. Silamuskodin yrittäjä Eeva Siitonenkin kertoo saaneensa ostotarjouksen Esperi Carelta.
 Yrittäjä Eeva Siitonen kutsuu itseään mieluiten Silamuskodin "äidiksi" tai "emännäksi". Emma Pietarila / Yle
 Kauppoja ei syntynyt.
 – Ennemmin kaadumme saappaat jalassa, kuin myydään jollekin isommalle, jolla on arvot jossakin muussa kuin ihmisyydessä, Eeva Siitonen perustelee.
 Arvo on sana, joka vilahtelee Siitosen puheessa usein. Hänen mukaansa yrityksessä työtä tehdään arvot edellä ja arvovalinnasta on kyse esimerkiksi silloin, kun talon asukkaan saattohoidosta aiheutuu tavallista enemmän työvoimakustannuksia.
 Paljon perusteita itsenäisenä pysymiselle
 Itsenäisenä pysymiselle on muitakin perusteita kuin hoitotyön laatu. Siitosen yrityksellä on muutaman tuhannen asukkaan Rautjärvellä huomattava työllistävä vaikutus.
 – Suurimmat työllistäjät ovat kunta ja tehdas, mutta me tulemme heti niiden jälkeen, Siitonen laskee.
 Silamuskodissa sairaanhoitajana työskentelevä Tuija Juga pitää työnsä parhaana puolena sitä, että työn saa tehdä huolella. Emma Pietarila / Yle
 Silamuskodissa on neljätoista vakituista työntekijää. Sen lisäksi paikka tarjoaa tilapäisesti työtä noin viidelle sijaiselle.
 Kotikunnan asiat ovat Siitoselle tärkeitä. Hänestä tuntuu hienolta, kun pystyy synnyttämään ja ylläpitämään työpaikkoja vähenevien asukkaiden paikkakunnalla. Sekin tuntuu tärkeältä, että voi keskittää hoivakodin ostokset oman pitäjän ruokakauppaan.
 Erikoisuutena Eeva Siitonen mainitsee vielä, että hoivakoti ostaa säännöllisesti järvikalaa muutamalta lähiseudun kalastajalta.
 Arvojen ja kotiseutuhengen lisäksi Silamuskodin liiketoiminnan myynnin hoiva-alan sijoitusyhtiöille estää myös raha. Koulukäytöstä poistuneeseen vanhaan rakennukseen oli kymmenen vuotta sitten tehtävä noin puolen miljoonan euron remontti, ennen kuin sinne saattoi perustaa hoivakodin.
 – Arvelen, että hoivajätti viihtyisi tässä vuokralaisena vain hetken, jos edes sitä. Sen jälkeen meillä olisi käsissämme arvorakennus ilman liiketoimintaa, Siitonen avaa maaseutuyrittäjän huolta.
 Hoivayrityksen toimintaa ohjaavat arvot on kirjoitettu kaikkien nähtäville tuvan seinälle on.  Emma Pietarila / Yle
 Keskustelu aiheesta on auki artikkelin lopussa tänään kello 22 saakka.

Sairastelevan vanhuksen vointi kohentui, kun hän vihdoin pääsi muuttamaan pois kotoa - "hoivakodissa tein täyskäännöksen elämään päin"


Summary: Muun muassa EU-komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker haluaa savustaa Unkarin valtapuolueen Fideszin oikeistopuolueiden EU-perheestä.

Vaatimukset Unkarin valtapuolueen Fideszin erottamisesta Euroopan parlamentin EPP-ryhmästä ovat kasvaneet. Erottamista ovat vaatineet muun muassa Ruotsin maltillinen kokoomus ja kristillisdemokraatit.
 Myös kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoo Twitterissä Fideszin menneen liian pitkälle. Orpon mielestä on aika käynnistää sen EPP-jäsenyyden arviointi.
 EPP eli Euroopan kansanpuolue on keskusta-oikeistolaisten puolueiden ryhmä Euroopan parlamentissa.
 Unkarin hallitus nostatti viimeksi tiistaina närää aloittaessaan siirtolaisvastaisen mediakampanjan syyttämällä EU-komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  ja yhdysvaltalaista suursijoittajaa ja hyväntekijää  George Sorosia  laittoman maahantulon kannattamisesta.
 Torstaina Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ilmaisi täyden tukensa Junckerille.

Unkarilainen Fidesz herättänyt närää EU-parlamentin EPP:ssä, Orpon mielestä mennyt liian pitkälle


Summary: Välitön sulkemisuhka on tällä hetkellä kahdessa päiväkodissa. Ilman asianmukaisia lupia oli niin kaupungin omia päiväkoteja kuin yksityisiäkin.

Helsingissä on useita yksityisiä ja kaupungin omia päiväkoteja, joiden tiloihin liittyvät luvat ovat puutteelliset.
 Välitön sulkemisuhka on tällä hetkellä kahdessa päiväkodissa: yksityisen Ankkalammen päiväkodeissa Pursimiehenkatu 12:ssa ja Koulumestarintie 15:ssä.  Kaupungin tiedotteen  mukaan niissä ilmenneet puutteet aiheuttavat kiireellisiä toimenpiteitä.
 Selvitys Helsingin yksityisten päiväkotien sekä kaupungin omien varhaiskasvatustilojen lupatilanteen kartoittamiseksi käynnistettiin  Ankkalampi-päiväkotiketjun ongelmien paljastuttua  tammikuun lopulla.
 Tuolloin uutisoitiin, että Ankkalampi-päiväkotiketjun yksiköissä on hoidettu lapsia vuosia ilman asianmukaisia rakennuslupia. Rakennusluvan avulla pystytään varmistamaan tilojen turvallisuus ja sulkemaan pois terveyshaittojen mahdollisuus.
 Osa päiväkodeista ei ole hakenut rakennuslupaa lainkaan
 Kaupungin mukaan selvitystyö on osoittautunut paljon luultua haastavammaksi.
 Rakennusluvissa olevat puutteet poikkeavat toisistaan tapauskohtaisesti. Osassa päiväkodeista ei ole esimerkiksi haettu rakennuslupaa lainkaan, osassa sitä on haettu puutteellisesti, ja joissain tapauksissa määräaikainen lupa on rauennut.
 Tiedotteessa painotetaan, ettei luvattomuus automaattisesti tarkoita tilan olevan päiväkotitoimintaan sopimaton tai että tilat olisivat uhka turvallisuudelle.
 Lisäksi tiedotteessa todetaan, että se aikoo tehdä tutkintapyynnön kaikista tapauksista, joissa lain mukaiset teonkuvaukset täyttyvät.
 – Suhtaudumme erittäin vakavasti esille nousseisiin puutteisiin, pormestari  Jan Vapaavuori  toteaa tiedotteessa.
 Pormestari kertoo, että kaupungille on perustettu erillinen ryhmä varmistamaan tilojen turvallisuus lapsille. Tämän niin kutsutun task force –ryhmän tehtävänä on hallita mahdollisista pikaisista tilojen sulkemisista johtuvaa akuuttia tilannetta.
 Työ kaikkien puutteellisten päiväkoti-tilojen paikallistamiseksi jatkuu edelleen. Kaupunki arvioi voivansa tiedottaa selvityksen tuloksista tarkemmin viikolla 10.
 Aiheesta aiemmin:
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa
 Yksityiset päiväkodit pyörivät vuosia ilman asianmukaista rakennuslupaa – Helsinki aikoo tehdä tutkintapyynnön kohutusta Ankkalammesta
 Vanhemmat moittivat Helsinkiä käsienpesusta Ankkalampi-päiväkotien lupasotkussa – "Koko tilanteen on aiheuttanut julkisen puolen kyvyttömyys tarjota päivähoitopaikkoja"

Ankkalampi-päiväkotien lupasotkuista alkanut vyyhti laajenee – Helsingistä on löytynyt lisää luvattomia päiväkoteja