Summary: Helteistä kannattaa nauttia nyt, sillä loppuviikolla Suomeen saapuvat Atlantin myrskyjen rippeet.

Lappeenrannassa on rikottu tänään tiistaina helleraja, kun lämpötila kohosi 26,2 asteeseen Konnunsuon mittausasemalla. Hellelukemat mitattiin puoli viideltä iltapäivällä. Viime yönä samalla mittausasemalla alin lämpötila oli vain 6,9 celsiusta.
 Myös Kokemäellä ylitettiin helleraja iltapäivällä, kun Tulkkilan mittausasemalta mitattiin 25,1 celsiusasteen lukema.
 Helteestä voidaan puhua silloin, kun mittarin lukema näyttää yli 25,0 celsiusta.
 Hellepäivät tähän aikaan vuodesta ovat poikkeuksellisia. Tästä päivästä tuli toiseksi myöhäisin hellepäivä Suomen mittaushistoriassa.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan  kesäkauden myöhäisin hellelukema  on mitattu 17. syyskuuta vuonna 1947, jolloin mittari näytti 25,2 astetta.
 Tänään Lappeenrannassa ohitettiin toiseksi myöhäisimmän hellepäivän ennätys, joka mitattiin 9. syyskuuta 2002 Mietoisissa Varsinais-Suomessa.
 Ilmatieteen laitoksen listausta kuukausittaisista lämpötilaennätyksistä voit katsoa  täältä . Syyskuun osalta ylintä ja alinta lämpötilaa voit vertailla 1960-luvulta lähtien  täältä .
 Tänään lämpimintä on ollut eteläisen Suomen sisäosissa. Keskiviikkona lämmin ilmamassa liikkuu Pohjois-Pohjanmaan, Kainuun ja Etelä-Lapin alueella, missä voidaan päästä huomennakin yli 20 asteen.
 Kovin kauan syyskuun lämmöistä ei kuitenkaan ehditä nauttia, sillä jo huomisesta alkaen sää alkaa viiletä, kun Suomeen saapuvat  Dorian- ja Gabrielle-myrskyjen rippeet .
 "Vähän soijaa pukkaa"
 Hellepäivästä huolimatta Lappeenrannan suosituimmalla Myllysaaren uimarannalla oli hiljaista tiistaina iltapäivällä. Imatralainen  Piia Järvensivu  oli kuitenkin löytänyt rannalle auringonottoon syyskuun helteessä. Järvensivu oli ehtinyt jo virkistäytyä kohtuullisen lämpimänä säilyneessä Saimaassa.
 – Nyt on vapaapäivä ja täytyy nauttia syyskuun lämmöstä. Tämä on ihan uskomatonta pitkästä aikaa kun syyskuun alussakin on näin helteistä, Järvensivu iloitsee.
 Myllysaaren uimarannan ohi kävelee kaksi poikaa, toinen on pukeutunut syksyiseen flanellipaitaan.
 Sulla on pitkähihainen paita päällä, eikö ole kuuma?
 – No on vähän kuuma, mä kävelin tuosta Linnoituksesta. Vähän soijaa pukkaa, sanoo  Eppu Porkka .
 Rasmus Parkkari  on uskaltautunut jo vähentämään vaatetta.
 – On se ihan mukava, että on lämmintä. Voi olla ihan tällä lailla t-paidassa, sanoo Parkkari.
 Lämmöstä nautittiin myös helteisen kaupungin keskustassa.  Eeva Villanen  harjoitteli syyskuun lämmössä huomenna edessä olevaa pitkää Indonesian matkaa varten.
 – Lämmin on aina ihanaa. Kyllä aina ilmastonmuutoksetkin mietityttää, mutta en mä vielä kauhean huolissani ole tästä, Villanen sanoo.
 Korjaus kello 16.15. Alun perin jutussa luki, että helleraja olisi rikottu Kristiinankaupungissa, mutta tieto oli väärä Kristiinankaupungin majakan havaintoaseman vian takia. Vian syytä ei tiedetä, mutta asema on rekisteröinyt 8. syyskuuta alkaen virheellisiä, lähiympäristöstä selvästi poikkeavia lukemia. Siksi aseman lämpötilalukemia ei voi tässä vaiheessa pitää luotettavina, kertoo Ilmatieteen laitoksen meteorologi Iiris Viljamaa.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .
 Lue lisää: Kaiva esiin sateenvarjo, kumpparit ja villapaita: Hurrikaanien rippeet tuovat sateita ja navakkaa tuulta Suomeen loppuviikosta – hyvästi kesä

Helleraja rikki Lappeenrannassa ja Kokemäellä – Tiistaista tuli mittaushistorian toiseksi myöhäisin hellepäivä


Summary: Päästöjen hyvittämispalvelut pitäisi selkeästi joko sallia tai kieltää Suomessa, vaatii Compensaten perustaja Antero Vartia.

Yrittäjä ja ex-kansanedustaja  Antero Vartia  vaatii valtiovallalta selvennystä arpajaislain tulkintaan.
 Vartian medialle lähettämän tiedotteen mukaan hankalasti tulkittava laki uhkaa jähmettää ilmastopäästöjen hyvittämistä tarjoavien palveluiden toiminnan.
 Vartian ulostulon syynä on hänen perustamansa hyvityspalvelun, Compensaten, epäselvä oikeudellinen asema.
 Compensaten idea on tarjota kuluttajille mahdollisuus hyvittää tuotteiden tai palveluiden hiilidioksidipäästöt  ostotapahtuman yhteydessä .
 Palvelun taustalla oleva säätiö ohjaa rahat lyhentämättömänä hiilensidontahankkeisiin, kuten metsitykseen Etelä-Amerikassa ja Afrikassa.
 Vapaaehtoinen hyvitysmaksu otettiin ensimmäisenä käyttöön Helsingissä opiskelijaravintola  Unicafessa viime keväänä .
 Poliisihallitus: Toiminta vaatii rahankeräysluvan
 Compensaten oikeudellinen asema on kuitenkin ollut epäselvä kesäkuusta lähtien.
 Tuolloin poliisihallituksen arpajaishallinto antoi Compensatesta  lausunnon , jonka mukaan vapaaehtoiseen hyvitykseen perustuva toiminta on vastikkeetonta ja vaatii siten rahankeräysluvan.
 Vartia pitää tulkintaa vääränä, sillä säätiö ostaa kuluttajan maksamalla summalla päästövähennysyksiköitä eli hiilensidontaa. Kuluttajilta kerättyjä maksuja ei siis käytetä säätiön toiminnan rahoittamiseen.
 Vartia kertoo tiedotteessaan käyneensä asiasta keskusteluja kesän aikana poliisihallituksen arpajaishallinnon kanssa.
 Pulmana on se, että arpajaishallinnolla ei ole toimivaltaa kieltää tai sallia Compensaten toimintaa. Vartian mukaan oikeudellisesti epäselvään tilanteeseen tarvitaan linjaus poliittisilta päättäjiltä.
 – Päästökompensaatioiden myyminen tulee joko sallia tai kieltää, vaatii Vartia tiedotteessa.
 Arpajaislaki kuuluu hallinnollisesti sisäministeriön alaisuuteen. Sisäministerinä toimii Vartian entinen puoluetoveri, Vihreiden puheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Vartian mukaan Compensate jatkaa toimintaansa normaalisti ja aikoo laajentua kansainväliseksi ensi talvena.
 Compensaten kautta on tähän mennessä sidottu ilmakehästä hiilidioksidia noin 6 000 suomalaisen vuosipäästöjen verran. Säätiö on ostanut hiilensidontaa 250 000 euron arvosta.
 Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC on todennut, että hiilinielujen vahvistaminen on päästöleikkausten ohella välttämätöntä, mikäli maapallon keskilämpötilan nousu halutaan pitää siedettävällä tasolla.
 Lue myös:
 Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate

Antero Vartian perustama hiilipäästöjen hyvityspalvelu juuttui lakihetteikköön – "Epäselvä arpajaislaki vaikeuttaa ilmastotoimia"


Summary: Kauhajoelta löytyy savanni, jonne on  neljännesvuosisadan aikana syntynyt yli sata romueläintä.

Kauhajoen Nummijärvellä on savanni, jonka palmujen katveesta löytyy reippaasti yli sata eläintä. Neljännesvuosisadan aikana synnytetyt hahmot on rakennettu käytännössä jätteistä, vain harvoin tekijällä on ollut asiaa rautakauppaan.
 Alpo Koivumäki  toteuttaa sitä, minkä näkee. Muovi voi taipua villasarvikuonon koiveksi, traktorin renkaasta muotoutuu karhu tai krokotiili, öljytynnyristä vääntyy hirvi.
 Puilla lämmittäminen on ollut tästä syystä vaikeaa.
 – En meinaa saada polttopuita pesään, kun näen, että tuosta saisi sitä tai tätä. Kaiken minkä pesään laitan, katson tarkasti.
 Alpo Koivumäen savannin enimmäinen eläinveistos esittää kurkea.  Jari Pussinen / Yle
 Ensimmäinen veistos syntyi vuonna 1993 ja se oli kurki, jonka materiaali löytyi helposti kotipihalta: peltiä, rautalankaa, traktorin istuin ja muuta romua ja kaulaksi puunoksa. Oksan muoto vaikutti ratkaisevasti siihen, että työstä ei tullutkaan lentoon lähtevä vaan laskeutuva kurki.
 Maanviljelyä ja kieliä
 Alpo Koivumäki syntyi samana vuonna kun talvisota alkoi. Kotitaloa asutti 10 henkeä ja maata oli 12 hehtaaria.
 Alle kouluikäisenä lapsuuden kivi- tai käpylehmät vaihtuivat oikeisiin ja Alpo ajautui maanviljelijäksi. Hän halusi pysyä kotona ja tehdä töitä isovanhempiensa, vanhempiensa ja tätiensä sukutilalla.
 Koko tila oli yksin Alpon vastuulla aina 1980-luvulta sen lopettamiseen vuonna 1994. Vanhat tädit auttoivat minkä kykenivät.
 Raskasta työntekoa helpottivat vilkas mielikuvitus ja lukuisat harrastukset aina runoilusta ja musiikista kielten opiskeluun.
 Intohimo kieliin alkoi jo alle 10-vuotiaana ja jatkuu edelleen. Ensin koukutti englanti, sitten kuvioihin tuli ranska ja vähemmälle jääneet saksa ja venäjä.
 Alpo opiskee lauseita ja tarkistaa, että kaikki menee oikein. Yllätävä apu on ollut Jehovan todistajien Vartiotorni-lehdistä.
 –  Lehtiä on monella kielellä ja niissä on myös suomenkieliset tekstit, joista varmistun, että olen ymmärtänyt oikein.
 Alpon myöhemmällä iällä kukkaan puhjennut taiteellisuus oli uinunut hänessä jo pienestä pitäen. Alle kouluikäisenä hän teki jo itse leikkikalunsa ja vesiväreillä syntyi lintuja. Mitään ei koskaan heitetty pois, kaikesta piti tehdä jotain.
 Savannilta löytyy myös karhu.  Jari Pussinen / Yle
 Veistokset olivat tämän kehityksen suora jatke.
 ITE-taide: voimaa ja luovuuta
 ITE-taide tulee tulee sanoista Itse Tehty Elämä. Ite-taiteilijat ovat ulkopuolisia, outsidereita.
 Nimi tulee kansainvälisesti siitä, että he työskentelevät kirjaimellisesti taidemaailman ulkopuolella. Teokset syntyvät ja ovat esillä omassa arjen ympäristössä.
 Ite-taiteilijat ovat itseoppineita, mikä tarkoittaa sitä, ettei heillä ole koulutusta taiteen tekemiseen, halua ja sielun paloa kylläkin.
 Koko käsite syntyi Suomessa parikymmentä vuotta sitten, kun keräystä ja kartoitusta lähti tekemään Maaseudun sivistysliitto ja ITE-taiteen äidiksi kutsuttu  Liisa Heikkilä-Palo .
 ITE-taiteen äiti Liisa Heikkilä-Palo Jari Pussinen / Yle
 – Ei meillä ollut tuolloin aavistustakaan, miten ison asian äärellä me olimme, muistelee Heikkilä-Palo.
 – Kun sitten materiaalia alkoi tulla ovista ja ikkunoista, olimme ensin ihastuneita, sitten kauhistuneita. Tajusimme, miten valtavaan kansalliseen aarteistoon olimme törmänneet. Suomen maaseudun ihmisten luovuus oli ääretön.
 Kartoitus on ollut tarkkaa ja jatkunut nykypäivään. Missään muualla maailmassa kansantaidetta ei ole dokumentoitu tässä tarkuudessa ja laajuudessa.
 Alpoismia
 Alpo Koivumäen tyyli on alusta asti ollut tunnistevaa ja omanlaistaan.
 Edes alkuvuosina Alpo ei epäillyt taitojaan. Hän ei myöskää koskaan ajatellut olevansa taiteilija tai osallistuvansa taide-elämään.
 Suosio ja sen mukana tuomat monet kansainväliset näyttelyt ja mielenkiinto ovat olleet yllätyksiä ja hiljaisesta maalaispojasta on kasvanut puhelias herrasmies, joka liikkuu kaikissa piireissä jo varsin sulavasti.
 Kielten osaaminen on matkoilla tullut tarpeeseen. Alpon veistoksista kuutisenkymmentä on ollut esillä maailmalla niin gallerioissa kuin museoissa muiden muassa Ranskassa, Saksassa ja Venäjällä. Alpo on hurmannut olemuksellaan ja kielitaidollaan myös kansainvälisen kultturiväen ja median. Hänestä on kertonut esimerkiksi maineikas taidekanava Arte.
 Ranskalainen Alpon taiteen ystävä  Jean-Noel Montagne  on sanonut, että Alpo tekee kaukomaiden eläimiä ja nyt nuo eläimet vievät hänet matkoille.
 Sapelihammastiikerit.  Jari Pussinen / Yle
 Alpo tekemistä ruokkii se, että ihmiset pitävät hänen töistään.
 –  Jos veistokseni antavat jollekin nykyajan kiireiselle ihmiselle voimaa tai edes pysäyttävät katsomaan, niin onhan se hienoa!
 Kesäisin, kun Alpon tontilla kävisi eniten väkeä, teokset ovat olleet näyttelyissä muilla mailla.
 Tänä vuonna ne kaikki ovat kotona, koottuna taitelijan pihamaalle.
 Alpon perunapelto on raivattu näyttelyalueeksi ja sinne on tehty haketetut polut.
 Tässä on voimansa näyttänyt yhteisöllisyys: Kauhajoki-seuran, muiden kulttuuriyhdistysten aktiivit sekä kyläläiset, yli 30 henkilöä, ovat tehneet talkootyötä eli "kökkineet" näyttelyn eteen runsain mitoin.
 Iloa ja hauskuutta
 Alpon Savannilla ollaan ITE-taiteen syvässä ytimessä. Koko kylä on toteuttaa sitä, mitä yksi näkee.
 Kaikilla on hauskaa ja kaikki on kivaa. Vaikka ITE-taide on siloittelematonta, raakaa ja raffia, se on usein ilmaisuvoimaltaan korkeataiteen kadehtimaa.
 Sitä tehdään tosissaan mutta ei vakavissaan ja sen kyllästeaineena on nauru.
 Alpon savanni on avoinna syyskuun loppuun.

80-vuotiaan Alpon ITE-taide hurmaa ympäri Eurooppaa: "Ajattelin, että pannaan esille, niin että muutkin näkee!"


Summary: Amerikkalaismediat kertovat miehen olleen yksi CIA:n arvokkaimmista vakoojista, joka lähetti sisäpiiritietoa Venäjältä vuosikymmeniä.

Venäjä on kommentoinut amerikkalaismedioissa esiintyneitä tietoja korkean profiilin keskustiedustelupalvelun CIA-agentista, jonka väitetään vuotaneen sisäpiiritietoja Venäjän hallinnosta vuosikymmenien ajan.
 Venäjällä ei ole Kremlin tiedottajan  Dmitry Peskovin  mukaan tietoa siitä, onko kyseinen henkilö ollut CIA:n agentti. Peskov vahvistaa kuitenkin, että kyseinen henkilö on työskennellyt Venäjän presidentinhallinnossa.
 Hänet irtisanottiin tehtävistään vuonna joko vuonna 2016 tai vuonna 2017, Peskov sanoo. Väitetyllä agentilla ei ollut hänen mukaansa pääsyä Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  lähipiirin, toisin kuin amerikkalaismediat väittävät.
 Agentti tarjosi arvokasta tietoa Venäjän vaalivaikuttamisesta
 New York Times -sanomalehti on haastatellut useita nykyisiä ja eläkkeellä olevia virkamiehiä. Heiltä nimettöminä saaduista tiedoista  käy lehden mukaan ilmi , että agentti oli yksi Yhdysvaltain arvokkaimpia tietolähteitä.
 Agentin kerrotaan muun muassa pystyneen valokuvaamaan Putinin työpöydällä olevia asiakirjoja.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump tapasivat G20-kokouksen ohella 28. kesäkuuta.  Michael Klimentyev / EPA / SPUTNIK / KREMLIN
 Henkilöltä saadut sisäpiiritiedot auttoivat CIA:ta muun muassa selvittämään, että Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin siten, että Venäjälle mieluinen ehdokas  Donald Trump  tulisi valituksi.
 CNN-uutiskanavan mukaan  Yhdysvallat teki vuonna 2017 päätöksen agentin noutamisesta Venäjältä. Agentin nykyistä olinpaikkaa ei tiedetä. New York Timesin haastattelemien virkamiesten mukaan päätös hänen noutamisestaan tehtiin, koska hänen henkensä uskottiin olevan uhattuna.
 Kremlin tiedottajan mukaan väitetyn agentin olinpaikasta ei ole tietoa, eikä Venäjä aio etsiä häntä.

Venäjä kommentoi väitteitä amerikkalaisvakoojasta Putinin lähipiirissä: "Hän sai potkut, emmekä tiedä hänen olinpaikkaansa"


Summary: Salmonellatartuntoja ei ole ilmennyt toistaiseksi enempää. MTK Etelä-Pohjanmaa haastoi metsästäjät naakkajahteihin yhteistyössä maatilallisten kanssa.

SeiLabin tiloissa Seinäjoella on ruuhkaa salmonellanäytteiden laboratoriohuoneessa. Täällä on tutkittu viime aikoina muun muassa neljällä kauhavalaisella maito- ja lihatilalla  paljastunutta salmonellatartuntaa .
 Tilanteen uskotaan kuitenkin olevan nyt hallinnassa.
 – Uusia tartuntoja ei ole ilmennyt, kertoo Seinäjoen alueen johtava hygieenikko  Seppo Kangas .
 Salmonellatapauksia on todettu tänä vuonna 19:llä nautatilalla pääasiassa pohjalaismaakunnissa. Viime vuosi oli tartuntojen suhteen poikkeuksellinen, kun uusia tapauksia ilmeni koko maassa nautatiloilla 29 kappaletta.
 Laborantti Tiina Riippi tekee salmonella-analyysia Seilab -laboratoriossa.  Mirva Ekman / Yle
 Salmonellatartunnat ovat kasvussa muun muassa nautatiloilla, ja  Ruokavirasto haluaa selvittää syyn  suuntaukseen. Syitä on pohdittu myös muun muassa tuotantoeläinten terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen tähtäävässä Eläinten terveys ETT ry:ssä.
 – Kyse voi olla ilmastonmuutoksesta tai tuotantorakennemuutoksesta – tilat ovat suurempia ja niillä käsitellään suurempia rehumääriä. Eläimet liikkuvat tiloilta toisille ja uusia tuotantomuotoja on tullut lisää, kuten vasikoiden kolmivaihekasvatus, joka tavallaan altistaa tiettyjen tartuntojen leviämiselle, pohtii ETT:n asiantuntijaeläinlääkäri ja tarttuvien eläintautien erikoiseläinlääkäri  Olli Ruoho .
 Salmonellasaneeraus voi olla tilalle työläs ja pitkäkin prosessi. Tilojen puhdistaminen voi viedä kuukausia ja kustannukset voivat nousta maidontuotantotiloilla kymmeniin tuhansiin tai jopa sataan tuhanteen euroon.
 Naakkajahtiin viikonloppuna?
 Naakkojen epäillään aiheuttaneen salmonellaryppään nimenomaan Kauhavalla. Tilojen läheisyydessä on liikkunut ilmeisesti sama iso naakkaparvi ja salmonellaa löytyi myös naakkojen ulosteesta.
 Bakteeri leviää yleensä ympäristötartuntana eli jyrsijöiden ja lintujen ulosteista.
 Salmonellanäytepurkkeja Seilabin laboratoriossa Seinäjoella. Mirva Ekman / Yle
 – Ulosteita tutkitaan vieläkin ja jos tänne tulee näytteitä, me kyllä tutkimme ne. Niitä voi lähettää tänne kuka tahansa, niin saamme kartoitettua tilannetta tarkemmin, Seppo Kangas kertoo.
 Naakkojen levittämä salmonella on herättänyt huolta maatiloilla Kauhavan ulkopuolellakin. Parvet ovat paikoitellen isoja ja aiheuttavat muitakin tuhoja tiloilla.
 – Sanoisin näin, että paniikkiin ei ole aihetta. Mutta tietysti kun tällaisia tapauksia tulee, niin kyllä ne antavat viitteen siitä, että tilojen tautisuojaukseen ja erityisesti rehuvarastojen ja ruokintalaitteiden suojaukseen on syytä kiinnittää huomiota, muistuttaa Olli Ruoho.
 Maanviljelijöiden, metsänomistajien ja maaseutuyrittäjien etujärjestö MTK Etelä-Pohjanmaa otti kantaa tällä viikolla naakkatilanteeseen. Yhdistys haastoi alueen metsästäjiä pelottelemaan naakkoja pois maatiloilta siten, etteivät kotieläimet säikähdä.
 Järjestön kenttäpäällikkö  Ari Mäkelän  mukaan naakkakantaa tämä ei vähentäisi, mutta se saisi linnut pois nimenomaan karjasuojien luota. Naakkajahteihin kehotetaan lähtemään tulevana lauantaina 14. syyskuuta yhteistyössä maatilojen kanssa.
 Lue lisää:
 Uusia salmonellatartuntoja Etelä-Pohjanmaalla – tapausten uskotaan olevan lähtöisin naakoista
 Salmonella on yleistynyt nautatiloilla – Ruokavirasto aikoo selvittää miksi
 Kolmelta maatilalta Kauhavalla on löytynyt salmonellaa

Naakkojen levittämä salmonella huolestuttaa Etelä-Pohjanmaalla – metsästäjiä haastetaan nyt maatiloille naakkajahtiin


Summary: Opiskelijat ovat ottaneet kaupunkipyörät käyttöönsä Lappeenrannassa. Tämä on johtanut siihen, että pyöriä ei tahdo saada enää vuokrattua rautatieasemalta eikä keskustasta.

Yliopiston ja ammattikorkeakoulun lukuvuosien alkaminen on aiheuttanut yllätyksen kaupunkipyörien vuokraajille Lappeenrannassa. Kaupunkipyörien vuokraajat ovat havainneet, että pyöriä ei tahdo enää saada ajoon rautatieasemalta eikä kaupungin keskustasta.
 Sen sijaan korkeakoulujen kampusalueella seisoo tiistaiaamuna 36 kaupunkipyörää. Skinnarilan kampusalue on noin kahdeksan kilometrin päässä kaupungin keskustasta.
 Monen opiskelijan suusta kuuluu, että kaupunkipyöriä käyttävät lähinnä vaihto-oppilaat ja ulkomaalaiset opiskelijat, joilla omaa pyörää Suomessa ei ole.
 – Kyllä suomalaisetkin käyttävät kaupunkipyöriä, mutta vaihtarit ehkä kaikkein eniten, opiskelijat  Aarni Vaittinen  toteaa.
 Maisterin tutkintoa Lappeenrantaan tekemään tulleen  Hari Pathakin  mielestä kaupunkipyörät ovat hyvä idea. Silti hän ei ole vielä kokeillut niitä.
 – En ole vielä vuokrannut kaupunkipyörää, mutta ehkä ensi kesänä. Asun tässä ihan lähellä, joten kävelen, kertoo Pathak.
 Miehen mukaan lähestyvä talvi ei houkuttele pyöräilemään.
 – Ehkä ensi kesänä kokeilen kaupunkipyörää, toteaa Pathak.
 Pyörät pyörivät kampusalueella, eikä palaudu keskustaan
 Korkeakouluopiskelijat näyttävät siis suosivan kaupunkipyöriä siirtyessään rautatieasemalta tai keskustasta noin kahdeksan kilometrin päähän Skinnarilan kampukselle. Pyörät eivät kuitenkaan palaudu samaa tahtia.
 – Se on jatkuvaa liikehdintää. Jos 30 pyörää siirretään keskustaan, ne ovat hyvin äkkiä siirtyneet takaisin yliopistolle päin, sanoo kaupunkipyöriä vuokraavan Kaakau-yrityksen toimitusjohtaja  Aleksanteri Repo .
 Repo on luonnollisesti tyytyväinen, että pyörillä ajetaan.
 – Tarkoitus kuitenkin on, että pyöriä olisi tarjolla ympäri Lappeenrantaa, Repo sanoo.
 Pyörien määrää ei pystytä tasaamaan joka päivä
 Kaupunkipyörät ovat tänä kesänä olleet ensimmäistä kertaa käytössä Lappeenrannassa. Vuokrattavana on 85 pyörää.
 Pyörän saa käyttöön pysäkiltä, joita on eri puolilla kaupunkia. Pyörän voi palauttaa mille tahansa pysäkille. Vuokraaja saa pyörän käyttöönsä mobiilisovelluksen avulla.
 Kaakau tasaa pyörien määrä eri pysäkkien välillä kaksi kertaa viikossa. Näin on sovittu Lappeenrannan kaupungin kanssa.
 Käytännössä yrityksen työntekijä hakee pakettiautolla polkupyöriä asemilta, joille pyöriä on kasaantunut ja vie niitä muille pysäkeille.
 – Ehkä tarkastelemme nyt, millä tahdilla pyöriä liikutellaan, toimitusjohtaja Aleksanteri Repo sanoo.
 Ilmastokoordinaattori  Petri Kero  Lappeenrannan kaupungilta sanoo, että kaupunki ei voi velvoittaa yritystä tasaamaan pyörien määrää useammin.
 Korkeakoulujen kampukselle kerääntyy kymmeniä kaupunkipyöriä. Kalle Purhonen / Yle
 Poikkeuksellinen ilmiö
 Kaakau vuokraa kaupunkipyöriä Lappeenrannan lisäksi seitsemässä kaupungissa. Toimitusjohtaja Aleksanteri Revon mukaan Lappeenrannassa tänä syksynä paljastunut ilmiö on ainoa laatuaan.
 Esimerkiksi Kotkassa, Kouvolassa ja Porvoossa on myös korkeakouluopiskelijoita. Se selkeästi näkyy pyöräilymäärissä.
 – Mutta tällaista positiivista ongelmaa, jossa koko järjestelmä tyhjenee korkeakoulujen kupeeseen ei ole ollut Lappeenrannan lisäksi muualla.
 Repo arvioi, että Lappeenrannan ilmiö johtuu suuresta opiskelijamäärästä.
 – He ovat aktiivisia ja ehkäpä ympäristötietoisia. He haluavat käyttää tällaista palvelua uskomattoman paljon.
 Kausimaksut saavat kannatusta
 Opiskelija Aarni Vaittisen mukaan opiskelijat suhaavat eniten koulun ja kodin väliä kaupunkipyörillä. Monet opiskelijat asuvat Huhtiniemessä. Sieltä kampukselle tulee matkaa vajaa neljä kilometriä.
 Lappeenrannassa kaupunkipyöriä voi vuokrata joko tunti- tai kuukausihintaan. Aikaperusteiset maksut lähtevät eurosta ylöspäin, kuukausimaksut vaihtelevat 9–18 euron välillä.
 Pyörien tuntiveloituksesta opiskelija Aarni Vaittinen ei innostu. Hänen mielestään kaupunkipyörien kuukausi- tai kausimaksut ovat järkevämmät.
 – Kausimaksulla homma on houkuttelevampi. Silloin sitä voisi käyttää oman pyörän korvikkeena, Vaittinen pohtii.
 "Lappeenrantaan mahtuisi vähintään toiset 85 pyörää"
 Sekä Kaakaun toimitusjohtaja Aleksanteri Repo että ilmastokoordinaattori Petri Kero kaupungilta ovat sitä mieltä, että pyöriä ei ole Lappeenrannassa riittävästi.
 Näyttää siltä, että yritys ja kaupunki alkavat keskustella ensi kesän pyörien määrästä.
 – Tämän kesän oppien mukaan Lappeenrantaan mahtuisi vähintään toiset 85 pyörää, jos haluaisimme oikeasti kattaa koko kaupungin. Esimerkiksi Lauritsalan suunnalla pysäkkejä ei ole juuri ollenkaan, Kaakaun toimitusjohtaja Aleksanteri Repo sanoo.
 Ensimmäinen kesä oli vilkas. Revon mukaan kaupunkipyöriä käyttivät paikallisten lisäksi matkailijat.
 – Meille on tärkeää, että meidän palvelu on meidän osalta niin hyvässä kunnossa kuin voi olla. Kaupunki määrittelee, minkä laajuinen palvelu on, Repo sanoo.
 Kaupunkipyörät ovat liikenteessä ainakin lokakuun loppuun asti, kelien salliessa marraskuun loppuun asti.

Kaupunkipyörät katosivat keskustasta, koska opiskelijat kahmivat ne omaan käyttöönsä – pyöriä vuokraava yritys voimaton


Summary: Ukraina syyttää Venäjää vakavista ihmisoikeusloukkauksista miehityshallinnon alaisuudessa.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin (EIT) alkaa keskiviikkona käsitellä Ukrainan tekemiä valituksia Venäjän ihmisoikeusloukkauksista Krimillä. EIT:n suuren jaoston (Grand Chamber) piti aloittaa kuulemiset asiassa jo helmikuussa, mutta käsittelyä lykättiin aivan viime hetkillä.
 Ukrainan valitukset eivät koske itse niemimaan anastamista vaan siellä miehityksen jälkeen toteutettuja toimia.
 Ukrainan mukaan Venäjä on muun muassa surmannut ja vanginnut ukrainalaisia sotilaita ja poliiseja sekä estänyt lehdistön toimintaa ja syrjinyt voimakkaasti Krimin islaminuskoisia tataareja.
 Ukrainan mukaan sen kansalaisten omaisuutta on myös takavarikoitu laittomasti ja ukrainalaisia on pakotettu ottamaan Venäjän kansalaisuus. Jos henkilö on tästä kieltäytynyt, seurauksena on ollut monien perusoikeuksien menetys.
 Ranskan Strasbourgissa sijaitseva EIT toimii Euroopan neuvoston yhteydessä ja valvoo Euroopan ihmisoikeussopimuksen noudattamista.
 Yleensä tuomioistuin käsittelee kansalaisten oman maansa viranomaisia vastaan tekemiä valituksia, ja valtioiden valitukset toisen valtion toimista ovat harvinaisempia.
 Venäjä palasi Euroopan neuvoston työhön
 Venäjä miehitti ja liitti itseensä Ukrainalle kuuluvan Krimin alueen keväällä 2014. Venäjän äänioikeus Euroopan neuvoston parlamentaarisessa yleiskokouksessa peruttiin valtauksen jälkeen.
 Venäjä ei myöhemminkään lähettänyt edustajiaan yleiskokoukseen ja keskeytti myös jäsenmaksujensa maksamisen. Tänä kesänä Venäjän edustajat kuitenkin palasivat parlamentaarisen yleiskokouksen työhön.
 Ukraina teki Krimin valtauksen jälkeen EIT:lle useita valituksia Venäjän toimista, jotka on tuomioistuimessa niputettu käsittelyn helpottamiseksi yhdeksi valitukseksi.
 Samoin on toimittu niiden valitusten osalta, joita Ukraina on tehnyt Venäjän toimista Itä-Ukrainassa.
 Valtioiden välisten valitusten lisäksi yksityishenkilöt ovat tehneet EIT:lle yli 4 000 valitusta Venäjän toimista Krimillä ja Itä-Ukrainassa.
 EIT:ltä useita tuomioita Venäjälle
 EIT on tuominnut Venäjän useaan otteeseen kansalaistensa kohtelusta.
 Tuorein tapaus on elokuulta, kun tuomioistuin totesi Venäjän kohdelleen huonosti tutkintavankeudessa vuonna 2009 kuollutta juristia  Sergei Magnistkya  ja muun muassa evänneen tätä tarpeellisen lääketieteellisen hoidon.
 Huhtikuussa EIT totesi Venäjän loukanneen oppositiopoliitikko  Aleksei Navalnyin  ihmisoikeuksia määräämällä hänet lähes vuodeksi kotiarestiin vuonna 2014.
 Tuomioistuimen mukaan rajoitukset olivat suhteettomia syytteisiin nähden ja suunniteltu rajoittamaan Navalnyin julkista toimintaa.
 EIT tuomitsi Venäjän Navalnyin laittomista pidättämisistä myös viime vuoden marraskuussa.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin alkaa tutkia Venäjän toimia Krimillä


Summary: Ylen MOT-ohjelma kertoi maanantaina sairaalan potilasturvallisuuteen liittyvistä ongelmista.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Husin johto on käynnistänyt lisäselvitykset Uuden lastensairaalan tilanteesta. Yle kertoi maanantaina sairaalan hoitajien työkuormasta, resurssipulasta sekä potilasturvallisuuden vaarantaneista tapauksista.
 Hoitajat lähettivät maaliskuussa kirjeen ongelmista sekä lastensairaalan johdolle että valvovalle viranomaiselle, joka selvittää yhä tilannetta.
 Julkisuudessa esiin tulleita Uuden lastensairaalan ongelmia puidaan ensi maanantaina myös Husin hallituksessa.
 STT:n tavoittamat Husin hallituksen jäsenet eivät kommentoi tilannetta, mutta korostavat, että mahdolliset ongelmat tulee selvittää pikaisesti.
 Aluehallintovirasto arvioi, että sen vielä kesken oleva selvitys valmistuu alkusyksyn aikana. Avi ei kommentoi kesken olevaa asiaa.
 Lue lisää:
 Vastasyntyneen vauvan kuolema oli vain senteistä kiinni – hoitajat kertovat vakavista puutteista potilasturvallisuudessa Uudessa lastensairaalassa
 “Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista

Husin johto käynnistää lisäselvitykset Uudesta lastensairaalasta


Summary: Kimmo Nuotion mukaan kanteen menestyminen riippuu siitä, kuinka hyvin syyttäjä ja Poliisihallitus pystyvät todistamaan järjestön rikolliset pyrkimykset.

Helsingin yliopiston rikosoikeuden professori, oikeustieteen tohtori  Kimmo Nuotio  kertoo odottavansa mielenkiinnolla sitä, miten tuomioistuin arvioi kannetta, jossa vaaditaan rikolliseksi katsotun United Brotherhood-järjestön lakkauttamista.
 Nuotion mukaan kanteen menestyminen riippuu siitä, kuinka hyvin syyttäjä ja Poliisihallitus pystyvät todistamaan sen, että rikollisuus on keskeinen osa järjestön toimintaa. Kannetta itsessään hän pitää perusteltuna.
 – United Brotherhoodin kaltaisilla järjestöillä on pitkälle menevät organisaatiot ja toimintamallit. Tässä mielessä kanne on ihan mahdollinen, joten itse pidän perusteltuna koeponnistaa tämä linja. Hyvä, että asiaan saadaan tuomioistuimen ratkaisu, Nuotio toteaa.
 Valtionsyyttäjä  Leena Metsäpelto  ja Poliisihallitus kertoivat maanantaina nostaneensa Itä-Uudenmaan käräjäoikeudessa  yhteisen kanteen  United Brotherhoodin ja sen alajärjestö Bad Unionin lakkauttamiseksi. Kanne on nostettu yhdistyslain perusteella. Poliisihallitus myös vaatii kanteessa järjestön määräämistä välittömään toimintakieltoon. Vastaavanlaista kannetta ei ole aiemmin Suomessa nostettu.
 Nuotio arvioi, että Poliisihallitus ja syyttäjä ovat todennäköisesti keränneet kanteen tueksi paljon näyttöä ennen kuin sen nostamisesta on päätetty.
 Nuotion mukaan United Brotherhoodin tapauksessa viranomaiset selvästi etsivät nyt keinoja rajoittaa ja puuttua sellaiseen rikolliseen alakulttuuriin, joka on systemaattista ja johon järjestäytyneen rikollisuuden perinteiset torjuntakeinot eivät ole tehonneet.
 United Brotherhood -jengin tunnusliivi. Poliisi
 "Huumerikollisuuden asema järjestön toiminnassa epäsuorempi"
 Vaikka kanteelle on Nuotion mielestä hyvät perustelut, sen menestymistä oikeudessa voi vaikeuttaa ainakin yksi seikka. Nuotio vertaa United Brotherhoodin tapausta lakkautetun uusnatsijärjestö Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) tapaukseen.
 Nuotion mukaan PVL:n rikolliset toimintatavat, muodot ja vallankumoukselliset pyrkimykset oli kirjattu selvästi liikkeen dokumentteihin, mutta samoin ei välttämättä ole United Brotherhoodin tapauksessa. Tämä ero voi hankaloittaa järjestön rikollisten pyrkimysten todistamista.
 – United Brotherhoodin tapauksessa huumerikollisuuden asema järjestön toiminnassa on ollut tavallaan epäsuorempi, Nuotio huomauttaa.
 Viranomaisten pyrkimyksiä lakkauttaa jokin järjestö on usein moittittu tehottomaksi, koska järjestöjen on odotettu aloittavansa toimintansa helposti uudelleen.
 Esimerkiksi PVL:n lakkauttaminen  ei ole estänyt  Suomen uusnatseja järjestäytymästä uudella tavalla.
 Nuotio myöntää, että järjestöjen "tarinaa ei ole helppo saada päättymään" ja ne saattavat keksiä jotain korvaavaa toimintaa. Mutta esimerkiksi PVL:n tapauksessa lakkauttamisella on kuitenkin ollut Nuotion mielestä merkitystä.
 – Tunnusten kieltäminen ja toiminnan jatkamisen kieltäminen rangaistuksen uhalla on tietyllä tavalla tehokas toimintamuoto. Siinä mennään järjestön identiteettiin, jonka menettämisellä voi olla jäsenille suuri merkitys.
 Jengien liivikieltoa selvitettiin takavuosina
 Nuotio myöntää, että viranomaisten pyrkimys lakkauttaa jokin järjestö saattaa kuulostaa Suomen oloissa järeältä toimelta.
 Hän kuitenkin huomauttaa, että PVL:n tapaus saattoi herättää viranomaiset ajattelemaan, että minkälainen toiminta vapaassa demokraattisessa yhteiskunnassa voi olla sallittua.
 – Tässä (PVL:n) tapauksessa tuntui selvältä, että demokraattisessa yhteiskunnassa on vaikea sallia toimintaa, joka tähtää kokonaan toisenlaiseen hallintajärjestelmään.
 Rikollisten jengien toiminnan lakkauttamisesta on keskusteltu myös poliittisella tasolla useiden vuosien aikana. Nykylainsäädännöllä poliisilla ei ole toimivaltuuksia jengien tunnusten käytön kieltämiselle tai toimitilojen sulkemiselle.
 Esimerkiksi vuonna 2012, silloin sisäministerinä toiminut  Päivi Räsänen  (kd.) halusi selvittää, voidaanko edes rikollisjengien tunnusliivien käyttö kieltää lailla.  Anna-Maja Henriksson  (r.) selvittikin asiaa oikeusministerinä, mutta kävi ilmi, että kielto ei onnistu.
 Keskusrikospoliisin mukaan  Suomessa toimii tällä hetkellä seitsemän organisaatiota, jotka katsotaan järjestäytyneiksi rikollisryhmiksi. United Brotherhoodin lisäksi Suomessa toimivat Bandidos MC, Cannonball MC, Outlaws MC, Hells Angels MC, Satudarah MC sekä Bats.
 Organisaatioilla on poliisin mukaan noin 75 osastoa, joissa on noin 800 jäsentä.
 Lue myös:
 Poliisin viimeviikkoiset operaatiot olivat harvinaisen iso isku United Brotherhoodia vastaan – katso video poliisin tiedotustilaisuudesta
 Poliisi huolissaan: Suomessa on 800 rikollisjengien jäsentä – ulkomailta tulee uusia ryhmiä ja rikollisuus lisääntyy

Rikosoikeuden professori kanteesta United Brotherhoodin lakkauttamiseksi: "Hyvä, että asiaan saadaan tuomioistuimen ratkaisu"


Summary: Vakavaan veriripulitautiin on eri puolilla Norjaa kuollut 25 koiraa. Norjan tilanne huolestuttaa myös monia koiranomistajia Suomessa.

Ritva Metsola  ja  Marja Koivu  kävelyttävät koiriaan koirapuiston vierustalla Kotkassa. Koirapuistoa reunustavat korkeat verkkoaidat, joiden sisälle naiset eivät astu.
 – Ei voi tietää, onko siellä kaikki koirat rokotettu vai ei. Tänne ei kaivata koiria, joita ei ole. Karkuun emme aio lähteä, mutta koirapuistoon emme mene, sanovat molemmat rouvat painokkaasti.
 Norjan tautitapaukset on herättäneet huolta ja keskustelua koiranomistajien keskuudessa.
 – Olemme juuri puhuneet aiheesta. Olemme kauhuissamme, että mitä jos se leviää tänne, sanovat rouvat yhdestä suusta.
 Yle Uutiset kertoi  viikonloppuna , että Norjassa parisataa koiraa on sairastunut ja runsaat 20 koiraa on kuollut tuntemattomaan sairauteen. Oireena on ollut veriripuli. Maanantaina  Kennelliitto suositteli  koiranomistajia välttämään kuonokontaktia tuntemattomien koirien kanssa Norjan tautitapauksien vuoksi.
 Myös Ruokavirasto suosittelee välttämään koirien tuontia Norjasta Suomeen sekä koirien viemistä Suomesta Norjaan.
 Kennelliitto: Ei syytä paniikkiin
 Epäilyt Norjan taudin leviämisestä Suomeenkin alkoivat Etelä-Pohjanmaalta, kun teuvalainen koiranomistaja päivitti Facebookissa sunnuntaina omien koiriensa sairastumisesta ja toisen menehtymisestä.
 Suomen Kennelliitto suhtautuu vakavasti tautitapauksiin, mutta korostaa, että tauti ei ole levinnyt Suomeen.
 Norjassa asuvat koirat eivät kuitenkaan edelleenkään saa osallistua Suomen Kennelliiton alaisiin koiratapahtumiin Suomessa. Kiellon jatkamisesta on päättänyt Kennelliiton hallitus. Tilannetta arvioidaan uudelleen ensi viikolla.
 Kennelliiton mukaan suomalaisten koiranomistajien on syytä olla varovaisia, mutta paniikkiin ei ole syytä. Suomen Kennelliiton hallituksen puheenjohtajan  Harri Lehkosen  mukaan nyt on tärkeää pitää koiran rokotukset ajan tasalla.
 – Emme tiedä, mistä tässä taudissa on kyse. On syytä pitää ne suositellut rokotukset kunnossa ja ainakin tarkistaa, että rokotukset eivät ole menneet vanhaksi, Lehkonen painottaa.
 "En anna vieraan koiran tulla lähelle"
 Kotkassa koiraansa ulkoiluttanut Ritva Metsola aikoo noudattaa Kennelliiton suositusta vieraiden koirien kuonokontaktin välttämisestä.
 – En anna nyt kenenkään vieraan koiran tulla niin lähelle. Nämä tutut koirat on eri asia, sanoo Metsola.
 Toisesta koirapuistosta Kotkasta löytyvät  Juha Tuominen  ja  Jaakko Sinkko  koiriensa kanssa. Heidän mielestään koirapuistoa ei silti tarvitse Tuomisen ja Sinkon mielestä karttaa, kun rokotukset ovat koirilla kunnossa.
 – Sitten kyllä pitäisi olla aika eristyksessä. Kun on sosiaalinen koira, se tarvitsee seuraa ja niitä kavereita on koirapuistossa. Olemme käyneet siellä ihan normaalisti, sanoo Sinkko.
 Myös  Henna Uronen  kertoo lukeneensa Norjan tautitapauksista somesta. Uronen käy yleensä koiransa kanssa koirapuistossa päivittäin ja myös antaa oman koiransa tervehtiä muita koiria.
 – Ensin vaikutti siltä, että pitäisi olla varuillaan myös täällä Suomessa. Tänään sitten taas luin, että ei tarvitse olla varuillaan. Olen kuitenkin vältellyt koirapuistoon menemistä. Ehkä alitajuisestikin pitää hihnaa vähän tiukemmalla, kun ei oikein tiedä mistä on kyse, sanoo Uronen.
 Suomessa kilpaillaan normaalisti
 Norjassa koirien kokeet, kilpailut ja näyttelyt on peruttu ainakin ensi maanantaihin asti. Norja ei myöskään lähetä edustusjoukkueita kansainvälisen koiranjalostusliiton, FCI:n, kansainvälisiin mestaruuskilpailuihin.
 Suomen Kennelliiton tietojen mukaan myös Ruotsin ja Tanskan Kennelliitot ovat kieltäneet Norjassa asuvien koirien osallistumisen tapahtumiin toistaiseksi. Islannin eläinlääkintäviranomaiset ovat asettaneet maahantulokiellon norjalaisille koirille.
 Kennelliitto ei ole toistaiseksi rajoittamassa eikä kieltämässä kilpailuja tai koirakokeita Suomessa. Näillä näkymin myös Turun MM-agilitykisat järjestetään ensi viikonloppuna normaalisti.
 – Norjalaisilta koirilta on tietysti pääsy evätty kaikkiin kilpailuihin ja kokeisiin Suomessa, linjaa Kennelliiton hallituksen puheenjohtaja Harri Lehkonen.
 Sairastumisia kaikkialla Norjassa
 Norjan eläinlääketieteellisen instituutin mukaan sairastuneita koiria oli jo perjantaihin mennessä noin 190 ja uusia sairastuneita raportoidaan yhä lisää.
 Tautitapauksia on raportoitu 20. elokuuta alkaen. Sairastumisia on koko maassa; niitä on kirjattu 70 eläinklinikalta eri puolilta Norjaa. Sairastuneissa on kaikenikäisiä ja kaikenlaisia koiria. Tauti ilmenee verisenä ripulina, oksennuksena ja nopeasti heikkenevänä yleiskuntona.
 Norjan Kennelliiton maanantaisen tiedon mukaan maan elintarvikeviranomaisille on ilmoitettu, että 25 koiraa on kuollut. Vielä ei ole varmuutta siitä, ovatko koirat kuolleet samaan tautiin. Oireet ovat kuitenkin olleet samanlaisia.
 Useimmat sairastuneet koirat ovat kuitenkin toipuneet taudista nopeasti, kun ne ovat saaneet eläinlääkärin hoitoa.
 Tutkittavaa on paljon
 Suomen Kennelliiton tietojen mukaan kymmenelle koiralle on tehty ruumiinavaus ja näytteet on lähetetty Norjan eläinlääketieteellisen instituutin ja Eläinlääketieteellisen korkeakoulun analysoitaviksi.
 Alustavien tulosten mukaan kuolleilta koirilta todettiin verinen suolistotulehdus. Tutkimuksissa löydettiin kaksi bakteeria, jotka molemmat voivat aiheuttaa ripulia. Toistaiseksi ei voida sulkea pois sitä, etteikö tauti voisi olla tarttuva.
 Norjan eläinlääketieteellisen instituutin mukaan sairauden aiheuttajan tutkiminen on hyvin haastavaa. Mahdollisimman kattavan kuvan saamiseksi ruumiinavauksista saatavia tietoja täydennetään koirien taustatiedoilla, joita kerätään koiranomistajilta ja eläinlääkäriasemilta.
 Norjan terveysviranomaisten mukaan viitteitä taudin tarttumisesta ihmiseen ei ole. Terveysviranomaiset painottavat kuitenkin huolehtimaan tarkkaan hygieniasta, kun ollaan koirien kanssa tekemisissä.
 Koiranruokahuhu kumottu
 Norjan Eläinlääketieteellinen instituutti on kumonnut huhut siitä, että taudin aiheuttaja voisi olla jokin tietty koiranruoka. Instituutin mukaan tähän mennessä saatu tutkimustieto ei tue tätä olettamaa. Sairastuneet koirat ovat syöneet useita erityyppisiä koiranruokia.
 Koiran saama ravinto on vain yksi niistä tutkimuslinjoista, joita tutkijat seuraavat. Parhaillaan selvitetään, voisiko mahdollinen taudinaiheuttaja olla esimerkiksi vesi, sieni-itiöt, loiseläimet, bakteeri tai virus. Toistaiseksi tutkijat ovat sulkeneet taudinaiheuttajista pois salmonellan, kampylobakteerin ja tunnetut myrkyt.
 Lisää aiheesta:
 Kennelliitto suosittelee välttämään koirien kuonokontaktia – Ruokavirastoon tullut kymmenkunta ilmoitusta eri puolilta Suomea, viranomaiset rauhoittelevat koiranomistajia
 Norjassa on kuollut yli 20 koiraa tuntemattomaan tautiin – Ruokavirastolta ja Kennelliitolta varoituksia Suomeenkin

Koirien tuontikielto Norjasta jatkuu – moni koiranomistaja Suomessa pelkää, että tauti leviää silti: "Olemme kauhuissamme"


Summary: Kaikki hallituspuolueet, mutta myös maan suurin puolue menettivät ääniä.

Norjassa järjestettiin eilen maanantaina kunta- ja aluevaalit. Ne toivat suuria muutoksia monien puolueiden kannatuslukuihin.
 Vaalituloksista kertovat Norjan tiedotusvälineet, muiden muassa  Aftenposten-lehti .
 Suurimman pudotuksen koki maan suurin puolue, Työväenpuolue. Sen kannatuslukema putosi kuntavaaleissa kahdeksalla prosenttiyksiköllä ja aluevaaleissa peräti yhdeksällä prosenttiyksiköllä alle 25 prosentin tasolle.
 Puolue pysyy silti Norjan suurimpana.
 Maan keskustaoikeistolaisen hallituksen kaikki neljä puoluetta kärsivät tappion. Eniten kannatuksestaan menetti konservatiivinen pääministeripuolue Høyre, kolme prosenttiyksikköä. Puolue pysyy maan toiseksi suurimpana 20 prosentin kannatuksella.
 Muiden hallituspuolueiden, oikeistopopulistisen Edistyspuolueen, liberaalipuolue Venstren ja Kristillisen kansanpuolueen tappiot olivat kullakin 1,5 prosenttiyksikön luokkaa.
 Vaaleissa suurimman voiton sai Keskustapuolue, jonka kannatus nousi runsaalla viidellä prosenttiyksiköllä 15 prosentin tasolle.
 Ympäristöpuolue Vihreät oli toiseksi suurin voittaja noin 2,5 prosenttiyksikön nousulla. Voittolukema jäi tosin selvästi pienemmäksi, kuin mitä mielipidetiedustelut olivat ennen vaaleja povanneet. Toisaalta pääkaupunki Oslossa puolue sai peräti 15 prosenttia äänistä.
 Norjan Ympäristöpuolueen vaalijuhlat Oslossa, missä puolue sai yli 15 prosentin kannatuksen. Kuvassa puolueen 1. ehdokas Lan Marie Berg. Hakon Mosvold Larsen / EPA
 Myös Sosialistinen vasemmistopuolue ja vasemmistopuolue Punaiset saivat merkittävät vaalivoitot.
 Saavatko vihreät historiallisen vaalivoiton ja kostavatko äänestäjät tietullit oikeistopopulisteille? – Norja äänestää aluevaaleissa
 Lue lisää :
 Norjan yleisradion  NRK:n vaalisivut .

Norjan vaalit heiluttivat puolueiden voimasuhteita


Summary: Yhä useampi alaikäinen haaveilee henkilöauton ajokortista. Ikäpoikkeusluvalla haave voi toteutua ja B-luokan ajokortti olla taskussa jo 17-vuotiaana.

Tästä on kyse 17-vuotias voi saada B- eli henkilöauton ajokortin ikäpoikkeusluvalla. Viime vuonna voimaan tullut uusi ajokorttilaki höllensi lupavaatimuksia. Hakemuksia on jätetty lakiuudistuksen jälkeen ennätysmäärä. Poikkeusluvan voi saada esimerkiksi yli tunnin kestävän työ- tai koulumatkan takia.
 Kevytmoottoripyörät hyrähtävät syksyisessä illassa käyntiin, kun poikakolmikko valmistautuu lähtemään ajelulle. Alaikäisten kaverusten taskuista löytyy kevytmoottoripyörän ajoon oikeuttava ajokortti.
 Pian siellä on myös henkilöautokortti.
 17-vuotias  Mauri Heiskanen  työskentelee oppisopimuksella sähköasennusliikkeessä. Hänellä on jo liikenne- ja viestintävirasto Traficomin myöntämä ikäpoikkeuslupa, jolla hän saa henkilöauton ajokortin 17-vuotiaana.
 – Pitää päästä töihin helposti talvella, koska julkiset eivät kulje sinne ja työpaikalla pitää päästä liikkumaan autolla.
 Linja-autolla työmatkaan kuluisi kaksi tuntia. Heiskanen on haaveillut ajokortista siitä asti, kun kuuli, että se on mahdollista hankkia myös alaikäisenä.
 – Aion aloittaa mahdollisimman pian autokoulun.
 Mauri Heiskanen suuntaa pian autokouluun ikäpoikkeusluvan turvin. Eemeli Metelinen vasta hakee poikkeuslupaa. Mikko Savolainen / Yle
 Eemeli Metelisellä  ei vielä ole poikkeuslupaa, mutta hän aikoo pian hakea sitä. Hän pelaa jääpalloa, ja edestakainen matka kotoa Lappeenrannasta treeneihin on 200 kilometriä.
 – Pelaan Mikkelissä jääpalloa Kamppareitten joukkueessa. Olisi kätevää, ettei tarvitse äidin tai isän lähteä joka ilta kuskaamaan sinne, Metelinen toteaa.
 Ajokortti helpottaisi nuoren elämää suuresti.
 – Kyllähän se pitää treeneihin päästä, ei auta sitten kuin kulkea bussilla tai vanhempien kyydillä, jos en saa poikkeuslupaa.
 Metelinen suunnittelee kulkevansa autolla myös esimerkiksi kouluun.
 – Jonkinnäköisellä roadtripilläkin voisi käydä ja kavereita aion myös kuljettaa.
 Jo 11 000 hakenut poikkeuslupaa
 Viime vuoden heinäkuussa voimaan tullut  uusi ajokorttilaki höllensi  ikäpoikkeusluvan saamista. Ennen tarvittiin erityisen painavia syitä, nyt perusteluiden ei tarvitse olla enää yhtä painavia.
 – Luvan voi saada, jos nuorella on säännöllinen kulkemistarve kouluun, töihin, työharjoitteluun tai tavoitteelliseen harrastukseen, Liikenne ja viestintävirasto Traficomin erityisasiantuntija  Henna Antila  selittää.
 Lupia on haettu reilussa vuodessa noin 11 000 kappaletta ja niitä on myönnetty jo 8 500 kappaletta.
 – Uusi ajokorttilaki on vaikuttanut ihan huomattavasti määriin. Aikaisemmin ikäpoikkeuslupia haettiiin noin 20–50 kappaletta vuodessa ja niitä myönnettiin vain murto-osalle hakijoista.
 Poikkeusluvalla hankitulla ajokortilla saa kulkea muuallekin kuin treeneihin tai töihin. Kulkemista ei ole rajattu. Mikko Savolainen / Yle
 Parhaillaan käsittelyä odottaa noin 2 600 hakemusta.
 – Kyllä se mielestäni osoittaa, että nuorilla on säännöllisiä kulkemistarpeita. Suomi on perinteisesti pitkien etäisyyksien maa.
 Kielteisiä päätöksiäkin on tehty. Niihin on päädytty Antilan mukaan esimerkiksi siksi, että kuljettavat matkat jäävät bussilla, junalla tai kävellen alle tuntiin tai joukkoliikenteen vuoroja tarvitsee odottaa alle tunnin.
 – Muita kielteisten päätösten syitä ovat esimerkiksi se, ettei hakemuksella ole esitetty mitään omia kulkemistarpeita tai Traficomin määräyksen mukaista pakollista todistusta hakemisen perusteesta ei ole toimitettu.
 Tällainen pakollinen liite voi olla esimerkiksi urheiluvalmentajan allekirjoittama todistus säännöllisestä ja tavoitteellisesta urheilutoiminnasta.
 Poikkeuslupien määrä näkyy autokouluissa
 Uusi ajokorttilaki mahdollistaa sen, että ajokorttia varten tarvittavien teoria- ja ajo-opetuksen suorittamisen voi aloittaa jo 16-vuotiaana.
 Käytännössä kaikki opetus voi siis olla suoritettuna ennen ikäpoikkeusluvan hakemista. Jos poikkeusluvan saa, voi ajokokeeseen astella heti täytettyään 17 vuotta.
 – Opetussuoritukset eivät vanhene. Ne eivät siis mene hukkaan, vaikka poikkeuslupaa ei saisikaan.
 Jos poikkeuslupaa ei saa, voi rauhassa odottaa täysi-ikäistymistä ja jatkaa ajokortin hankkimista silloin.
 Poikkeusluvalla saadun ajokortin säännöt ja oikeudet ovat täysin samat kuin täysi-ikäiselle myönnettävän kortin. Kulkemista ei ole rajattu esimerkiksi pelkästään treeni- tai koulumatkoihin.
 Ikäpoikkeuslupahakemusten suuri määrä heijastuu jo autokoulujen oppilasmääriin. Koulutuspäällikkö  Sampsa Lindberg  Cap-autokoulusta kertoo, että varsinkin maaseudulla ja harvaan asutuilla alueilla sijaitsevissa autokouluissa nuoria kuljettajaoppilaita on yhä enemmän.
 Lindbergiä henkilöauton kuljettajien nuori ikä mietityttää.
 – 15–17-vuotiaiden vahinkoriski liikenteessä on huomattavan korkea verrattuna muutamaa vuotta vanhempiin.
 Tuukka Vuorinen on huomannut, että 17-vuotias nuori käyttäytyy liikenteessä eri tavalla kuin 18-vuotias. Mikko Savolainen / Yle
 Myös liikenneopettaja  Tuukka Vuorinen  on huomannut työssään, että 16-vuotiaalla ja 17-vuotiaalla kuljettajalla on eroa. Lappeenrannan Drive Centerillä työskentelevän Vuorisen mielestä nuori ikä pitäisikin huomioida opetuksessa.
 – 17-vuotiaalla ajamiseen liittyvät moraaliset asiat ovat hyvin eri tasolla kuin vaikka 18- tai 19-vuotiaalla. Nuoremmat eivät juuri välitä siitä, sujuuko ajaminen liikennesääntöjen mukaisesti vai vähän sinne päin. Mitä enemmän ikää tulee, sen tarkempia ollaan.
 Liikenneopettaja Tuukka Vuorinen uskoo, ettei poikkeuslupien suuri määrä vaikuta mopo- tai kevytmoottoripyöräkorttien hankkimisen määrään. Mopokortin voi saada 15-vuotiaana ja kevytmoottoripyöräkortin 16-vuotiaana.
 – Kortteja haetaan niin eri-ikäisinä. Oman kokemukseni mukaan kevytmoottoripyöräkorttia haetaan nykyään entistä enemmän, siinä on oppilasmäärät kasvaneet.
 Kevytauto ei ollut vaihtoehto
 Sen sijaan kevytautojen määrässä ikäpoikkeusluvat voivat näkyä. 15–17-vuotiaille suunnatut kevytautot tulevat maanteille aikaisintaan ensi vuoden marraskuussa.
 Kevytautolla tarkoitetaan tavallista henkilöautoa, jonka ajonopeutta on rajoitettu.
 Kevytautoja koskevan lain oli tarkoitus tulla voimaan tänä vuonna.  Lain voimaantuloa lykättiin , sillä EU-komissio antoi Suomelle huomautuksen kevytautojen turvallisuudesta.
 – He, jotka ovat ehkä miettineet, että lapselle hankitaan kevytauto, lähtevät varmaan enemmän mukaan tähän ikäpoikkeuslupaprosessiin, liikenneopettaja Tuukka Vuorinen toteaa.
 Mauri Heiskanen ja Eemeli Metelinen eivät harkinneet kevytauton hankkimista. Heiskasen mukaan kevytautot ovat turhan kalliita.
 – Aiemmin minulla ei ollut tällaista kulkemistarvetta, joten en olisi kevytautoa tarvinnut 16-vuotiaana, Metelinen pohtii.
 Eemeli Metelinen ei voinut aiemmin hakea poikkeuslupaa, sillä häneltä puuttui valmentajan allekirjoittama todistus tavoitteellisesta harrastuksesta. Mikko Savolainen / Yle

Liikenneopettaja huolestui 17-vuotiaiden ajokorteista: "Eivät välitä, sujuuko ajaminen liikennesääntöjen mukaisesti vai vähän sinne päin"


Summary: Suomi ja Jutta Urpilainen saivat komission salkkujaossa sen, mitä lähtivät tavoittelemaan, kirjoittaa EU-erikoistoimittaja Petri Raivio.

Jutta Urpilaisen  (sd.) ja Suomen hallituksen onnistumista EU-komissaarien tehtävien jaossa voi mitata kuvaannollisella vaa'alla. Mitä painavampi salkku, sen parempi Suomelle, ajatellaan.
 Perinteisesti painavia salkkuja ovat olleet talouteen liittyvät tehtävät. Talouskomissaari vahtii vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamista ja kovistelee budjettivajeidensa kanssa painivia jäsenmaita.
 Kilpailukomissaarilla on valta torpata  jättifuusioita ja määrätä miljardisakkoja yrityksille, jotka rikkovat unionin kilpailusääntöjä. Kauppakomissaari pääsee käymään neuvotteluita kauppasodasta ja kaupparauhasta.
 Varapuheenjohtaja, kuten nyt vaikka  Jyrki Katainen  (kok.), on komission hierarkiassa korkeammalla kuin rivikomissaari.
 Miten paljon salkkupuntarin viisari värähtää  kansainvälisistä kumppanuuksista vastaavan  komissaariehdokas Urpilaisen kohdalla?
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja Urpilainen itse ovat sitä mieltä, että tehtävä on merkittävä. Rinteen mukaan Urpilainen sai työn, jollaista hallitus lähti hakemaankin.
 Urpilainen puolestaan korosti,  että hänen alaisuudessaan on EU:n ulkosuhdehallinto ja sadan miljardin euron määrärahat. Tosin hallinto ei ole yksin hänen näpeissään, vaan ulkosuhteiden kokonaisuudesta vastaa korkea edustaja  Josep Borrell .
 Urpilainen ryhtyy kirjoittamaan EU:lle Afrikka-strategiaa ja neuvottelemaan siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden lähtö- ja kauttakulkumaiden kanssa. Tämä voi osoittautua painavaksi tehtäväksi, etenkin jos turvapaikanhakijoiden määrä lähtee taas kasvuun syksyn 2015 tapaan.
 Työ voi olla myös pirullista, jos neuvottelukumppaneina on Turkin tai Libyan kaltaisia maita joilta EU ostaa yhteistyötä rahalla. Urpilainen joutuisi tasapainoilemaan EU:n arvojen ja rajat kiinni -linjaa vaativien EU-maiden välillä.
 Afrikka-strategiassa täydellinen onnistuminen  taas tarkoittaisi sitä, että maanosalla menee 20 vuoden päästä niin hyvin, että sieltä ei olisi enää tarvetta lähteä Välimeren yli Eurooppaan. Siitä Urpilainen ei välttämättä ehdi saada kiitosta.
 Urpilaisesta tulee EU:n pehmeän vallan käyttäjä, mutta kovaa valtaa hänellä on niukasti. Hän ei juuri laadi uutta lainsäädäntöä eikä ole vahtimassa sitä, että jäsenmaat noudattavat EU-sopimuksia.
 Entä Suomen kannalta?  Katainen on kabinetteineen ollut tärkeä linkki suomalaisten ja komission koneiston välillä. Kolmasosa hänen  vierailurekisterinsä  tapaamisista oli viime vuonna suomalaistahojen kanssa.
 Vaikka Suomen komissaarin tehtävä on ajaa Euroopan eikä Suomen asiaa, Kataisen kautta on voinut yrittää ujuttaa suomalaista näkökulmaa päätöksentekoon. Varapuheenjohtajan vastuulle on kuulunut yhtä ja toista suomalaisia kiinnostavaa bioenergiasta puolustukseen.
 Suomalaisen edunvalvonnan  kannalta Urpilaisen kumppanuussalkku on hankalampi. Paperiliitolla ja Patrialla lienee vähemmän annettavaa Afrikka-strategiaan kuin kiertotaloutta tai puolustusrahastoa koskevaan lainsäädäntöön.
 Tämä ei silti tarkoita, että Urpilaisen salkku olisi kevyt. Oikea aika salkun punnitsemiseen on vasta jälkikäteen.

Analyysi: Jutta Urpilaisesta tulee EU:n pehmeän vallan käyttäjä


Summary: "Työn sankareille" räätälöity työuraeläke on myönnetty vain muutamalle. Anne Karhu on yksi heistä.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Lappeenrantalainen lähihoitaja  Anne Karhu , 63, on äärimmäinen harvinaisuus. Hän on "työn sankareiden" eläkkeeksi kutsutulla työuraeläkkeellä ja nainen.
 Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan tällä hetkellä pitkään työelämässä olleille tarkoitetulla työuraeläkkeellä on kaikkiaan yhdeksän. Heistä kaksi on naisia.
 Suomessa on sentään kaikkiaan noin 1,5 miljoonaa eläkeläistä.
 – Kyllä tämä on tosi ihanaa aikaa, Karhu huokaa eläkkeelle päästyään.
 Karhu on tyytyväinen ratkaisuunsa hakea työuraeläkettä – eikä sen hakeminenkaan ollut kovin hankalaa.
 Mikä työuraeläkkeestä oikein tekee vain muutaman suomalaisen eläkemuodon?
 Pitkästä puurtamisesta pitäisi hyötyä
 Entisessä Neuvostoliitossa ryhdyttiin 1920-luvulla palkitsemaan parhaita työläisiä. Heitä kutsuttiin työn sankareiksi.
 Annettiin prenikka ja kunniakirja vähintään 35 vuotta työskenneelle erityisen ansioituneelle henkilölle. Joskus saattoi saada myös tavaralahjoja.
 Vuoteen 1991 mennessä työn sankareita oli yhteensä yli 20 000. Nimike oli ajan myötä muuttunut sosialistisen työn sankariksi. Sitten Neuvostoliitto hajosi.
 Suomessa "työn sankarin" on täytynyt paiskia töitä vähintään 38 vuotta. Se on vähimmäisvaatimus vuoden 2017 eläkeuudistuksessa kehitetylle  työuraeläkkeelle , jota ryhdyttiin oitis kutsumaan "työn sankarin" eläkkeeksi.
 Idea on vähän sama meillä ja naapurissa: vuosien työn pitäisi näkyä jossain.
 Harvojen herkku
 Eläkeiän rajaa nostettiin vuoden 2017 eläkeuudistuksessa. Vanhuuseläke alkoi karata niiltä pitkään raskaissa töissä olleilta, joiden krempat eivät vielä oikeuttaneet työkyvyttömyyseläkkeeseen.
 Kehitettiin työuraeläke, joka tarjoaa heille väylän päästä eläkkeelle hieman virallista vahuuseläkeikää aiemmin
 Työuraeläkkeen suosio on kuitenkin jäänyt vähäiseksi ja siitä hyötyneiden eläkeläisten määrä marginaaliseksi.
 Eläketurvakeskuksen tilastojen mukaan työuraeläkkeellä on tähän mennessä ollut viime ja tämän vuoden aikana yhteensä 32 henkilöä. Viime vuonna heitä oli 21 ja tänä vuonna 11.
 Työuraeläkkeen saaneet ovat olleet hyvin lähellä virallista vanhuuseläkeikäänsä, joten suurin osa on jo siirtynyt vanhuseläkkeelle.
 Tämän vuoden heinäkuun lopussa näistä kaikista "työn sankareista" oli työuraeläkkeellä vanhuuseläkettä odottamassa enää yhdeksän. Heistä vain kaksi on naisia.
 Paljon porua
 Työuraeläkeläisten määrä on käsittämättömän pieni verrattuna siihen poliittiseen vääntöön ja julkisuuteen, jonka uusi eläkelaji eläkeuudistuksen yhteydessä synnytti.
 Kaikki alkoi  Rukan lumilla  2009. Silloiselle pääministeri  Matti Vanhaselle  (kesk.) valaistui kesken hiihtoloman, että Suomen orastavaa kestävyysvajetta pitäisi torjua nostamalla eläkeikä 63:sta 65:een.
 Ay-järjestöt pillastuivat ja uhkasivat jopa yleislakolla. Raskasta ja pienipalkkaista työtä tekevät kauhistuivat eläkeiän karkaamista.
 Ajatus jalostui lopulta eläkeiän asteittaiseksi nostamiseksi. Tunnelmaa taltutettiin kehittämällä työuraeläke ja SAK, STTK ja Kuntatyönantajat sekä EK  hyväksyivät lopulta uuden eläkeratkaisun . Akava jäi sovun ulkopuolelle.
 Millaista on rasittuneisuutta ja kuluneisuutta aiheuttava työ? Suurta lihasvoimaa edellyttäviä tai lihaksia pitkäkestoisesti kuormittavia työliikkeitä Hengitys- ja verenkiertoelimistön erityisen voimakasta kuormittumista Kuormittavia ja hankalia työasentoja Voimaa tai suurta nopeutta vaativia toistuvia työliikkeitä sisältävä työ Työskentelyä erityisen vaativassa ja poikkeuksellista henkistä kuormitusta aiheuttava vuorovaikutteinen työ Työskentelyä jatkuvaa varuillaan oloa tai erityistä tarkkaavaisuutta edellyttävässä tehtävässä, jossa on korkea tapaturman tai onnettomuuden riski tai ilmeinen väkivallan uhka Lisäksi arvioidaan työn poikkeukselliset fysikaaliset tekijät kuten toistuva yötyö tai muutoin kuormittava vuorotyö Lähde: Eläketurvakeskus
 Nopeasti tajuttiin kuitenkin työuraeläkkeen tiukat ehdot. Sen voi saada 63 vuotta täyttänyt ja vähintään 38 vuotta rasittuneisuutta ja kuluneisuutta aiheuttavassa työssä ollut henkilö, jonka työkyky on sairauden, vian tai vamman vuoksi heikentynyt, mutta kuitenkin vähemmän kuin täyden työkyvyttömyyseläkkeen myöntäminen edellyttää.
 Hakuprosesissa kaikki vaatimuskohdat pitäisi vielä pystyä selvittämään kirjallisesti työhistorioin ja lääkärinlausunnoin.
 Näytti siltä, että eläkkeen voi saada vain yksijalkainen puolisokea kiviporariveteraani. Alkoi kirjoittelu siitä, että työuraeläke olisi  vain teollisuusmiesten eläkelaji .
 Toinen huomio oli se, että eläkehän on  käytännössä huononnettu työkyvyttömyyseläke  – eläkepotti ei enää karttuisi työuraeläkkeen aikana toisin kuin työkyvyttömyyseläkkeellä. "Työn sankari" jäisi vanhuuseläkkeelle pienemmällä eläkkeellä kuin pitkään työkyvyttömänä ollut.
 Ei ihme, että hakijoita ei ole ollut rynnäköksi asti.
 Suurta ryntäystä ei halutakaan
 Eläkeasiantuntijat ovat arvioineet, että työuraeläke ei olisikaan kovin vetovoimainen uudistuksen alkuvuosina. Eläkejakso jää silloin kovin lyhyeksi: 2018 se oli vain kolme kuukautta ja tänä vuonna 63 vuotta täyttäville puoli vuotta, eli se aika, jonka eläkeuudistus loitonsi vanhuuseläkkeen alinta alkamisaikaa.
 Moni ei ole halunnut lähteä hakemaan paljon paperityötä vaativaa eläkettä muutaman kuukauden takia.
 Toisin voi olla muutaman vuoden kuluttua. Silloin vuonna 1962 ja sen jälkeen syntyneet alkavat lähestyä 63 vuoden ikää ja vanhuuseläke siintää vasta parin vuoden päässä 65 vuoden ikäisenä.
 Silloinkaan Suomessa ei nähtäne suurta "työn sankarien" joukkoa.  Suomen Kuvalehti kertoi  eläkeuudistuksen suunnitteluvaiheessa käsiinsä saaneesta sosiaali- ja terveysministeriön muistiosta, jossa todettiin, ettei työuraeläkkeelle voisi päästää vuosittain yli 2 000:ta henkilöä.
 Edes poliisit ja palomiehet eivät voi päästä automaattisesti eläkkeelle alle 65-vuotiaina, vaan jokaisen työntekijän kohdalla pitää tehdä yksilöllinen arvio, muistiossa todettiin.
 Taustalla väijyi kestävyysvaje eikä millekään ammattikunnalle haluttu myöntää oikotietä eläkkeelle. Tarkoituksena oli päinvastoin tukkia niitä ja pidentää ihmisten työuria.
 Arkikokemus on hyvä
 Anne Karhun työuraeläke osoittaa, että sen saaminen ei ole aivan mahdotonta.
 Karhu valmistui perushoitajaksi 1976 ja on tehnyt 43 vuoden työuran lähihoitajana vanhustyössä. Hoitotyö on ollut fyysiesti raskasta ja aiheuttanut muun muassa nivelrikkoja.
 – Työn aiheuttamat rasitukset ovat jo useamman vuoden kropassani tuntuneet. Haittavaikutuksia on tullut arkeen, Karhu kertoo.
 Työuraeläkkeestä Karhu luki lehdestä.
 – Kun uudistus tuli viittasin silloin sille kintaalla. Vaivani eivät vielä olleet silloin sillä tasolla. Mutta nehän lisääntyivät ja työterveys sitten vinkkasi tästä minulle.
 Anne Karhun mukaan työuraeläkkeen hakeminen oli hieman työlästä, mutta sujui hyvin. Mikko Savolainen / Yle
 "Tämä olikin ihan selvä juttu"
 Hankalalta vaikuttanut hakumenettely hieman toppuutteli Karhua.
 – Kyllä se arvelutti. Siinä pisteessä, kun työterveyslääkäri sanoi, että tämä on ihan selvä juttu, niin ajattelin, että katin kontit – tämä mikään selvä ole, Varman lääkärithän ne tämän päättävät. Mutta loppujen lopuksihan tämä olikin ihan selvä juttu!
 Karhun mukaan kaikki sujui hyvin, vaikka toki hän joutuikin tekemään hakulomakkeiden ja työterveyslausuntojen hankkimisen lisäksi paljon paperityötä: työhistoriasta piti kirjoittaa kokonainen essee.
 Mukaan tulivat kaikki työpaikat, lasten syntymät, hoitovapaat, kaikki sairaudet ja sairauslomat. Työnantaja joutui kirjaileman toisen selonteon työstä ja Karhun työnkuvasta.
 Haku sujui hyvin ja nyt Karhulla on puoli vuotta "työn sankareille" räätälöityä eläkettä ennen vanhuuseläkkeelle siirtymistä. Aika oli muutenkin sopiva, sillä Karhun puoliso on ollut jo kolme vuotta eläkkeellä ja pari lastenlasta peruskouluikäisiä.
 Villasukan kantapään opettelua
 Varsinaista heikkoutta työuraeläkkeestä Karhu ei löydä.
 – Onhan tässä se, että eläke on sitten se, mikä se on tähän asti, eikä se enää siitä nouse. Mutta minulla ei ole tätä kuin puoli vuotta, niin eipä tulot sieltä paljoa enää nousisikaan, vaikka töissä olisinkin.
 – Ja kyllähän tämä on sellaisen henkisen vapautuksen tuonut!
 Karhulla ei ole suuria suunnitelmia eläkevuosien varalle. Nyt ehtii hoitaa pihaa ja harrastaa kelloon katsomatta.
 – Jotain uuttakin täytyy arkeen vielä tuoda. Jahka syksyn pimät tulevat, niin villasukan kantapään kutomisen ajattelin opetella. Pitää olla tavoitteita, "työn sankari" Karhu suunnittelee.
 Mariinsky-teatterin taiteellinen johtaja ja kapellimestari Valeri Gergijev sai Vladimir Putinilta työn sankarin mitalin vuonna 2013. Alexey Nikolsky / Ria Novosti / Kremlin Pool / EPA
 Työn sankareita nimitetään taas
 Ja kerrottakoon lopuksi, että työn sankarin arvonimi ei kadonnut Venäjältä Neuvostoliiton myötä. Presidentti  Vladimir Putin  otti sen  uudelleen käyttöön  vappuna 2013, jolloin prenikan rintaan sai viisi venäläistä työn sankaria.
 Se oli neljä vähemmän kuin työuraeläkeläisiä on Suomessa.

Anne Karhu on yksi harvoista työuraeläkettä saavista työn sankareista: "Kyllä tämä on tosi ihanaa aikaa"


Summary: Tampereen taidemuseo tarjoaa mangaa kahden näyttelyn verran: Osamu Tezuka – Mangan jumala ja MangaMania! tarjovat moni-ilmeisen katsauksen mangaan.

150 000 tuhatta sivua piirrettyä mangaa, 700 eri nimikettä, 70 anime-elokuvaa ja satoja miljoonia myytyjä teoksia. Jo pelkkien lukujen valossa  Osamu Tezuka  (1928–1989) on mangan kiistaton jättiläinen, mutta hänen merkityksensä japanilaiselle sarjakuvalle ja populaarikulttuurille on huomattavasti syvällisempi. Tezukaa ei kutsuta turhaan mangan jumalaksi.
 – Hän tavallaan loi koko modernin mangan ja animen tradition, mikä on sittemmin paisunut nykyisen kaltaiseksi viihdeteollisuuden muodoksi. Tezuka toi Japaniin niin tarinallisen kuin eri ikäryhmillekin kohdennetun mangan ja uudisti sitä teknisesti sekä loi uudenlaisia henkilögallerioita, näyttelyn kuraattori  Virpi Nikkari  Tampereen taidemuseosta luettelee.
 Osamu Tezukan Astro Boy -mangaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Astro Boy -mangan originaaleja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Robottitarinoita-mangaa Tampereen taidemuseossa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Astro Boy ja robottimangan ensiaskeleet
 Toyonakassa Osakan lähettyvillä vauraaseen perheeseen syntynyt Osamu Tezuka opiskeli alun perin lääkäriksi, mutta manga oli hänen elämässään tärkeä sivujuonne jo lapsuudesta lähtien. Ensimmäisen, Mā-chan-pojan seikkailuista kertovan mangansa hän sai julkaistua jo 17-vuotiaana vuonna 1946.
 Suursuosioon Tezuka singahti  Atom - eli  Astro Boy  -sarjallaan 1950-luvun alkupuolella. Sarjaa tähdittää mangan ja animen ensimmäinen robottihahmo, jolla on atomivoimien lisäksi käytössään muhkeat satatuhatta hevosvoimaa.
 Astro Boyn  tarina on lähtökohdiltaan varsin koskettava: tohtori Umataro Tenman Tobio-poika kuolee liikenneonnettomuudessa ja surun murtama isä rakentaa robotin lapsensa korvikkeeksi. Tenman ei kuitenkaan ole tyytyväinen luomukseensa, joka ei esimerkiksi kasva kuten muut lapset, ja lopulta hylkää tämän.
 Manga-näyttelyjen kuraattori Virpi Nikkari Tampereen taidemuseosta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Astro Boy  -mangaa on myyty yli sata miljoonaa kappaletta ja sen ympärille rakentui myös Japanin ensimmäinen televisio-anime, vuoden 1963  Mighty Atom . Robottimangasta on sittemmin kehkeytynyt kokonaan oma genrensä.
 – Kyse on hyvin inhimillisestä robotista, ja sen suosiota Japanissa verrataan yleisesti  Aku Ankan  suosioon länsimaissa, Virpi Nikkari toteaa.
 Princess Knight -mangan ensipainoksia 1950-luvulta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Osamu Tezuman tunnetuimpiin sarjoihin kuuluu myös  Princess Knight , jonka päähenkilöllä prinsessa Safiirilla sykkii rinnassaan sekä pojan sininen että tytön vaaleanpunainen sydän, ja joka aina tarpeen vaatiessa tekeytyy prinssiksi ja joutuu hurjiin seikkailuihin.  Princess Knightin  takia Tezumaa pidetään nimenomaan tytöille suunnatun mangan eli shōjon pioneerina.
 Princess Knight  on myös jättänyt lähtemättömän jäljen mangan visuaaliseen puoleen – tässä yhteydessä voisi jopa puhua prototyypistä.
 – 1950-luvulla luotu ritariasuinen prinsessa on ensimmäinen sädehtiväsilmäinen mangatyttö, ja se on myöhemmin antanut vaikutteita monille muille hahmoille, Virpi Nikkari sanoo.
 Osamu Tezukan Phoenix-sarjan originaaliruutu.  Jussi Mankkinen / Yle
 Phoenix-manga ja tulesta syntynyt uusi elämä
 Osamu Tezukan elämäntyönä pidetään  Phoenix - eli  Tulilintu -mangaa. Sitä kutoo yhteen myyttinen feenikslintu, joka pystyy lahjoittamaan ihmiselle ja lopulta kokonaiselle ihmiskunnalle uuden elämän.  Phoenixissa  liikutaan useissa eri ajanjaksoissa, jotka saattavat sijoittua jopa kolmen miljardin vuoden päähän nykyajasta.
 Yksi tarinoista on dystopia, jossa saastunutta maailmaa hallitsevat supertietokoneet ja ihmiskunta ajautuu ydinsotaan ja tuhoutuu. Tezuka piirsi  Phoenixia  1960-luvulta lähtien aina kuolemaansa saakka.
 Tampereella on esillä myös Tezukan suosittua  Black Jack  -mangaa, jota taiteilija teki vuosina 1973–1983. Sarja on kiinnostava, koska sen päähenkilön, salaperäisen lääkärin harjoittama kirurgia on usein logiikan ja fysiikan lakien vastaista, mutta samalla Tezukan omista ammatillisista taustoista johtuen realistisesti piirrettyä.
 Osamu Tezukan Black Jack -tussipiirros vuodelta 1973.  Jussi Mankkinen / Yle
 Osamu Tezukan mielikuvituksella ei näytä olleen rajoja: hän on tehnyt mangaa niin miespuolisesta merenneidosta, hyönteisiin vertautuvista ihmisistä, Japaniin muuttaneesta kreivi Draculasta kuin kolmesta Adolfistakin, joista yksi on Hitler.
 Tezuka itse koki teini-ikäisenä toisen maailmansodan kauhut, mikä jätti selkeän pohjavireen hänen koko tuotantoonsa.
 – Hän oli ennen kaikkea humanisti ja hänen koko taidekäsityksensä pasifistinen henki näkyy useimmissa teoksissa. Vaikka monet hänen tarinoistaan ovat kepeitä, siellä syvemmällä on elämän tarkoituksen ja kiertokulun pohdintaa, Virpi Nikkari summaa.
 British Museumissa päättyi äskettäin  Manga マンガ  -näyttely, joka on tähän mennessä ollut laajin Japanin ulkopuolella koskaan järjestetty mangakatselmus. Vaikka mangalla on vankka kannattajakuntansa Euroopassa, sen ympärille keskittyviä näyttelyitä nähdään taidemuseoissa harvoin. Syykin on selvä.
 – Mangateokset ovat lähinnnä kustantamojen omistuksessa, mikä tarkoittaa pitkiä neuvotteluja ja isoja tekijänoikeuskysymyksiä. Manganäyttelyt ovat myös varsin hintavia, Virpi Nikkari kertoo.
 Osamu Tezukan humoristisempaa puolta. Mako, Rumi and Chii -manga kertoo sarjakuvapiirtäjä Ohsamu Tetsuron arjesta, eli Tezukasta itsestään. Ruuduissa näkyy myös Tezukan tunnusmerkki, eli musta tai punainen baskeri.  Jussi Mankkinen / Yle
 Osamu Tezukan Human Metamorphosis -mangaa vuodelta 1971. Mangan ideana on, että ihmiset alkavat käyttäytyä kuten hyönteiset.  Jussi Mankkinen / Yle
 The Story of Three Adolfs -mangan kantta vuodelta 1985. Mangan keskiössä on kolme Adolf-nimistä miestä.  Jussi Mankkinen / Yle
 Sotahistoriasta pornoon
 Tampereen taidemuseossa on esillä myös mangan nykyvirtauksia. Tammen mangaa julkaisevan Sangatsu Mangan toimituspäällikkö ja kääntäjä  Antti Valkama  tutustui genreen jo lapsena asuessaan Japanissa.
 1980-luvulla manga oli nousevan auringon maassa koko kansan huvia, tällä hetkellä sen evoluutioon kuuluvat muun muassa entistä pienemmät ja joissakin tapauksessa myös oudommat kohderyhmät.
 – Yksi tällainen kohderyhmä on sotahistorian harrastajat: kun kansa on iso ja lukijoita on paljon kuten Japanissa, mangaa voi julkaista kuinka pienelle kohderyhmälle tahansa, Valkama kertoo.
 Mangakustantaja Antti Valkama.  Jussi Mankkinen / Yle
 Militariamangasta – ja vähemmän ryppyotsaisesta sellaisesta – käy esimerkkinä vuonna 2015 julkaistu  Naruki Nagakawan  ja  Pairanin   Valkoinen Noita – Talvisota  -manga, jossa yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista tarkka-ampujista eli  Simo Häyhä  on muuttunut vihollisia lumisissa maisemissa jahtaavaksi teinitytöksi. Japanilaiset ovat kiepauttaneet sukupuolta toiseen suuntaan myös marsalkka  Mannerheimin  kohdalla.
 – Toivoin, että naispuolisesta Mannerheimista olisi syntynyt Suomessa skandaali, mutta näin ei kuitenkaan käynyt.
 Valkaman tämänhetkisiin suosikkeihin kuuluu arkinen manga, jossa vietetään perhe-elämää maaseudulla ilman sen suurempaa draamaa. Supersankarien ja yliluonnollisten tapahtumien vastapainoksi syntynyt arkimanga alkoi saada enemmän jalansijaa Japanissa vuoden 2015 tienoilla.
 Valkoinen Noita – Talvisota -mangaa. Kuvassa naispuolinen marsalkka Mannerheim sekä tämän lähin avustaja, kenraaliluutnantti Oesch. Naruki Nagakawa & Pairan 2014 / TAKESHOBO
 Tällä hetkellä pinnalla on myös mangagenre, jossa henkilö siirtyy toiseen ulottuvuuteen tai fantasiamaailmaan jälleensyntymän tai maagisen tapahtuman kautta.
 – Joku syntyy uudestaan sankarina, joku limapallo-otuksena, joku taas miekkana tai jopa onsenina eli kuumana lähteenä. Kyse on kasvavasta ja laajenevasta genrestä. Ja koska pitäisi pystyä keksimään yhä omaperäisempää tarinointia, niin sitten löytyy tällaisia yksittäisiä älynväläyksiä, kuten kuumana lähteenä jälleensyntynyt päähenkilö, Antti Valkama kertoo.
 Japanilaisen manga-lehden kantta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mangasta löytyy myös boys' love -genre, jonka teemana ovat (nuorten) miesten väliset romanttiset ja homoseksuaaliset suhteet, myös pornografisin painotuksin. Ei liene yllätys, että porno- eli hentaimangaa tehdään ja kulutetaan Japanissa runsain mitoin
 – Pornomangaan suhtaudutaan kahtiajakoisesti, eli löytyy ihmisiä, jotka vastustavat sitä ja päinvastoin. Japanilainen yhteiskunta sietää erilaisia asioita hyvinkin pitkälle, kunhan yhteisön ei tarvitse kohdata avoimesti sitä, mitä yksilö puuhaa. Eli tehkää mitä lystäätte, kunhan ette mesoa siitä julkisuudessa, Antti Valkama kertoo.
 Manga seuraa myös tiukasti aikaansa ja japanilaisen yhteiskunnan liikehdintää.
 – Ihan varmasti mangalla pyritään muokkaamaan mielipiteitä – tosin käsittääkseni kyse on enemmän tekijän ja kustantajan yhteiskunnallisista näkemyksistä. Hyvää tarinaa on kuitenkin hankalampaa saada tehtyä, jos tähtäimenä on julistaminen tai vaikuttaminen. Joskus mangan kautta voi tulla esille sellaista, että Japanin pitäisi lakkauttaa armeijansa ja ryhtyä sataprosenttisen pasifistiseksi valtioksi, joskus taas että Japanin pitäisi vahvistaa puolustusvoimiaan ja vaikuttaa aktiivisemmin ulkomailla.
 Hopenuoli-mangaa, joka on kestosuosikki esimerkiksi Suomessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Kun Japani ja Hollywood kohtaavat
 Antti Valkaman mukaan mangan ja animen kulloisia trendejä esimerkiksi Suomessa pystyy havainnoimaan  cosplay-tapahtumissa  sen mukaan, minkä sarjojen hahmoiksi ihmiset pukeutuvat.
 – Sen suurempia muotivirtauksia ei mangassa ole enää ollut, jos verrataan alkuaikoihin. Kun ryhdyimme julkaisemaan mangaa vuonna 2003, kaikki ostivat niitä muutamia samoja sarjoja. Nyt valikoidaan tarkemmin ja seurataan sarjoja, joista valtaosa harrastajista ei ole välttämättä kuullut mitään.
 Tämän hetken suosittuihin mangoihin kuuluvat muun muassa  Kōhei Horikoshin   My Hero Academia  sekä  Yoshihiro Takahashin   Hopeanuoli .
 – Ensimmäinen niputtaa supersankari- ja mangakliseitä, mutta keksii samalla paljon uutta kivaa. Jälkimmäinen taas on puhuvine koirineen kestosuosikki, Antti Valkama toteaa.
 Osamu Tezukan Kimba-tussipiirros vuodelta 1950.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mangan ja animen tuotantokoneistoja Japanissa voisi verrata Hollywoodin vastaaviin: markkinat ovat vuosikymmenten myötä hioutuneet ja kypsyneet huippuunsa ja synnyttäneet tietynlaisia visuaalisia ratkaisuja.
 Ei siis ihme, että Osamu Tezukaakin kutsutaan Japanin  Walt Disneyksi . Virpi Nikkarin mukaan tämä on perusteltua.
 – Vaikutteita on valunut molempiin suuntiin. Tezuka ihaili Disneytä ja katsoi  Bambin  80 kertaa. Disneyn  Leijonakuninkaasta  taas on sanottu, että se on ottanut hyvin paljon vaikutteita Tezukan  Kimba the White Lion  -mangasta ja animesta, Nikkari kiteyttää.
 Osamu Tezuka vuonna 1984. The Asahi Shimbun / Getty Images

Mangan jumala ihaili Walt Disneytä, loi robottilapsia ja oli pasifisti: Tampereella on esillä harvinainen mangataiteen suurnäyttely


Summary: Presidentti Trump sanoo olleensa Boltonin kanssa eri mieltä monista asioista.

Yhdysvaltain presidentin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  on erotettu tehtävästään.
 Asiasta kertoi presidentti  Donald Trump  Twitter-viestissään.
 Trump sanoi olleensa Boltonin kanssa eri mieltä monista poliittisista kysymyksistä.
 – Olen ilmoittanut John Boltonille viime yönä, ettei hänen palveluksiaan enää tarvita Valkoisessa talossa. Olin eri mieltä monista hänen ehdotuksistaan, samoin kuin muutkin hallinnossamme, Trump kertoi Twitterissä.
 Uusi turvallisuusneuvonantaja nimetään ensi viikolla.
 Kova linja herätti vastustusta
 Bolton tunnettiin jo Irakin-sotien aikana haukkamaisesta ulkopoliittisesta ajattelustaan. Hänen arvellaan olleen vahvasti mukana tukemassa ajatusta Irakin miehittämisestä.
 Boltonin tiedetään olleen presidentti Trumpin kanssa eri mieltä muun muassa joukkojen vetämisestä Syyriasta. Bolton yritti vetää USA:n ulkoministeriössä ja USA:n kumppanimaiden kanssa hiljaista kampanjaa, jotta Trumpin päätös kumoutuisi.
 Bolton ei myöskään pitänyt Trumpin halusta lähentyä Pohjois-Korean kanssa. Samoin Venezuelan suhteen Bolton halusi kovempaa linjaa.
 Uutistoimistojen tietojen mukaan viimeinen niitti Boltonin uralle Valkoisessa talossa oli se, että hän vastusti Trumpin ja Iranin presidentin Hassan Rouhanin tapaamista.
 Boltonin ero näyttää tulleen yllätyksenä Valkoisen talon henkilökunnalle. Vielä pari tuntia ennen Trumpin tviittiä Valkoisessa talossa kerrottiin, että Bolton osallistuisi tiedotustilaisuuteen valtiovarainministeri Steven Mnuchinin ja ulkoministeri Mike Pompeon kanssa.
 Heti erotustviitin tultua Boltonin kerrotaan lähteneen talosta.
 "Viallinen yksilö" ja "sodanlietsoja" – Trumpin turvallisuusneuvonantaja John Bolton herättää arvostelua sekä ulkomailla että kotona

USA:n ulkopolitiikan kovin haukka, John Bolton, on erotettu


Summary: Lämmin syksy on pidentänyt hieman jäätelökioskien kautta, mutta nyt alkaa olla viimeinen hetki hakea jäätelöpallo.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Kesä on ohi ja jäätelökioskit häviävät lähipäivinä katukuvasta kaikkialla Suomessa. Pohjoisessa kioskeja on jo suljettu ja laitettu talviteloille. Etelässä kioskit palvelevat jäätelönhimoisia keskimäärin pidempään.
 Ingmanin edustaja  Mårten Ullberg  Unilever Finland Oy:ltä kertoo, että esimerkiksi Turussa Ingmanin kioskijäätelöä voi saada jopa lokakuun alkuun saakka.
 Kioskien sulkemisajankohtaan vaikuttaa hänen mukaansa vuokrasopimuksen ohella sää. Hyvällä kelillä jäätelö menee kaupaksi pidempään, mutta lomien päättyessä ja koulujen alkaessa jäätelön kysyntä alkaa aina vähitellen hiipua.
 Oululainen vauhtipuiston omistaja ja kuusi vuotta pingviini-kioskia pitänyt  Kalle Komulainen  ehti jo kertaalleen laittaa Oulun Nallikarissa sijaitsevan kioskinsa säppiin, mutta lämpimäksi muuttunut sää sai viilentämään pakastimet vielä viikoksi.
 – Kaikki myytiin, mitä oli. Jäätelö jopa loppui vähän kesken, Komulainen kertoo.
 Viime viikolla Komulainen suostui viimein jättämään kioskilleen hyvästit. Hän seurasi haikeana, kun se nostettiin kuorma-auton lavalle.
 Kioski kuljetetaan Temmeksellä sijaitsevalle piha-alueelle, jossa kaikki Pohjois-Suomen pingviinikioskit talvehtivat. Alueella värjöttelee talvisin yhteensä kolmisenkymmentä jäätelökioskia.
 Ensimmäiset tötteröt viimeistään vappuna
 Sekä pingviinikioskeja että Ingmanin jäätelökioskeja on molempia Suomessa parisataa.
 Kioskit palaavat, kun lumet sulavat. Esimerkiksi Ingman pyrkii avaamaan kaikki kioskinsa vappuun mennessä, Ullberg kertoo. Jos kevät on aurinkoinen, maan eteläosissa ensimmäiset kioskit avautuvat jo pääsiäisen tienoilla.
 Lue myös:   Helleraja rikki Lappeenrannassa – Tiistaista tuli mittaushistorian toiseksi myöhäisin hellepäivä

Kesä on ohi! On aika heittää hyvästit jäätelökioskeille


Summary: Kokemusasiantuntijan mukaan itsetuhoisen tunteita ei kannata kieltää.

Vuonna 2015 turkulainen  Joni Vainio  nautti heinäkuisesta auringonnoususta ilman kiirettä. Kotimatkan rauha muuttui kuitenkin äkisti, kun kävelyreitille osui arviolta parikymppinen, Vainiolle entuudestaan tuntematon mies.
 Miehen olemus kiinnitti Vainion huomion. Hän pysähtyi ja alkoi juttelemaan.
 – Menin vierelle ja kysyin, onko kaikki ok. Tajusin heti, että ei ole.
 Nyyhkivä mies alkoi kertoa ongelmistaan. Vainio muistaa miehen toistelleen, kuinka hänen elämänsä on pilalla ja turhaa – kuinka hän on pilannut kaiken.
 Miehet jatkoivat keskustelua, ja samalla Vainio asettui niin, että voisi estää mahdollisen itsemurhayrityksen parhaansa mukaan. Mies kielsi soittamasta apua, mutta Vainio näppäili vaivihkaa hätänumeron ja antoi päivystäjän kuulla keskustelun.
 Minuutteja myöhemmin poliisit saapuivat paikalle, ja tilanne raukesi.
 – Siinä hetkessä sitä ei oikein edes tajunnut. Olin vain siinä ja pyrin estämään yrityksen. Kun poliisit lähtivät, istuin hetkeksi alas. Siinä vasta iski päälle emotionaalinen puoli, että mitä juuri tapahtui.
 MIELI Suomen Mielenterveys ry:n tuoreen kyselytutkimuksen mukaan  joka kolmas 18–34-vuotiaista suomalaisista kertoo harkinneensa vakavasti itsemurhaa jossain elämänsä vaiheessa .
 Puhuminen saa aivot järkeilemään
 Joni Vainio teki itsetuhoisen kohdatessaan sen, mikä on kaikkein tärkeintä: hän pysähtyi ja puuttui tilanteeseen.
 – Tärkeää on yrittää saada puhekontakti ihmisen kanssa ja hälyttää apua, sanoo kriisityöntekijä  Jannecke Lindqvist  MIELI ry:stä.
 Jannecke Lindqvist auttaa työkseen itsetuhoisia ihmisiä. Lindqvistin mukaan itsemurhaa yrittäneen ajatus on usein se, että onneksi olen vielä elossa. Lauri Rautavuori / Yle
 112:een kannattaa soittaa, vaikka itsemurhaa aikova sen kieltäisi. Vaikka ihmisen pyrkimys kuolla on hyvin voimakas, se voi hetken päästä olla aivan toinen.
 – Se avun tarve ylittää kaiken muun, samalla tavalla kuin vaikka sydänkohtauksen saaneen ihmisen kanssa, Lindqvist sanoo.
 Ylläpitämällä keskustelua voi saada arvokkaita lisäminuutteja, ennen kuin muu apu ehtii paikalle. Itsetuhoisen kanssa puhuminen on muutoinkin viisasta, sillä pelkkä puhe sulattaa tuskan tunnetta.
 – Puheen tuottaminen aktivoi etuaivolohkoa, joka on rationaalinen puoli meissä. Se tuo ymmärrystä siitä, mitä kaikkea tässä elämässä on. Itsetuhoisessa tilassa ihmisen rationaalinen puoli ei toimi. Silloin vain tunnekeskus on aktiivinen, ja ihminen haluaa pois tästä hirvittävästä tunteesta.
 Lue myös:   Kuinka tukea lähimmäistä, jolla on itsetuhoisia ajatuksia - kriisityöntekijä kehottaa rauhalliseen kuunteluun
 "Tilanteeseen ajaneet tunteet voivat olla kauhean tosia"
 Koulutettu kokemusasiantuntija  Riikka Nieminen  korostaa keskustelun tärkeyttä. Nieminen oli itsekin päättänyt tehdä itsemurhan, ennen kuin sai apua.
 Itsemurhatilanteessa huomion vieminen edes hetkeksi pois ahdistuksesta on tärkeää. Jopa huono musta huumori voi olla tilanteessa parempi kuin ei mitään, jos ei keksi muuta sanottavaa.
 Itsetuhoisen pyyntöihin ei kannata suostua, jos ne ovat logiikan vastaisia, Nieminen sanoo. Esimerkiksi, ettei hätänumeroon saisi soittaa, on juuri tällainen pyyntö. On kuitenkin tärkeää hyväksyä itsetuhoisen ihmisen tunnetilat.
 – Jos toinen sanoo haluavansa tehdä itsemurhan, on nopea reaktio todeta, että ei niin saa tehdä. Silloin lyttää täysin toisen ihmisen tunteet siitä, että elämän pitää päättyä. Tilanteeseen ajaneet tunteet voivat olla kauhean tosia ja oikeita asioita, Nieminen sanoo.
 Riikka Nieminen tietää, miten itsetuhoinen kannattaa kohdata. Lauri Rautavuori / Yle
 Yli neljä vuotta sitten tapahtunut kohtaaminen ei enää pyöri Joni Vainion päässä, vaikka hän saattoi pelastaa tuntemattoman ihmisen elämän. Nimiä ei tilanteessa vaihdettu, eivätkä miehet ole kohdanneet sen koommin.
 – Muistaakseni joutuessaan poliisiautoon hän vielä huusi, että kiitos.
 Lue myös:    "Välillä painaa rinnasta niin kovaa, että on vaikea hengittää" – Jari aikoi kuolla syntymäpäivänään mutta valitsi toisin, muistoksi jäi valokuva

"Onko kaikki ok?" kysyi Joni Vainio tuntemattomalta ja saattoi pelastaa tämän hengen – toimi näin, jos kohtaat itsemurhaa aikovan


Summary: Israelin parlamenttivaalien vaalikampanja uhkaa Lähi-idän rauhaa.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  on ilmoittanut, että jos hänen puolueensa voittaa viikon kuluttua järjestettävät Israelin parlamenttivaalit, hän liittää Jordanjoen laakson Israelin valtioon.
 – Tänään ilmoitan aikomuksestani, että uuden hallituksen muodostamisen jälkeen aion liittää Jordanin laakson ja Kuolleen meren pohjoisrannan Israelin hallintaan, hän sanoi televisioidussa puheessaan.
 Netanjahu toisti myös aiemmin tekemänsä suunnitelman liittää kaikki Länsirannan juutalaissirtokunnat Israelin valtion alaisuuteen. Hän totesi kuitenkin, että tämä toimenpide edellyttää neuvotteluja Yhdysvaltain kanssa, eikä sitä toteutettaisi ennen kuin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on julkistanut lupaamansa Lähi-idän rauhansuunnitelman.
 Asiasta kertoo muun muassa israelilainen  Jerusalem Post -lehti .
 Jordanjoki virtaa etelään Genesaretinjärvestä ja muodostaa osittain Israelin ja Jordanian välisen rajan. Jokilaakso kattaa jopa yli neljänneksen Länsirannan alueesta.
 Kartta Israelin ja Jordanian välisestä Jordanjoesta. Joonas Haverinen / Yle
 Israel valtasi Länsirannan vuoden 1967 sodassa Jordanialta. Kansainvälinen yhteisö ei ole hyväksynyt miehitystä, eikä myöskään Israelin Länsirannalle perustamia siirtokuntia.
 Vuonna 1993 tehdyssä Oslon rauhansopimuksessa Jordanjoen laaksosta suuri osa kuuluu niinsanottuun C-alueeseen, jossa Israelille on annettu oikeus ylläpitää siviili- ja sotilashallintoa.
 Israelin oikeistopuolueet ovat jo kauan halunneet, että Jordanin laakso liitetään tiukemmin Israeliin. Netanjahu sai heti ilmoituksensa jälkeen kehuja äärioikeistolaiselta Otzma Yehudit -puolueelta.
 Israel pitää jokirantaa puolustuksensa kannalta tärkeänä. Joella on myös suuri merkitys maan vesihuoltoon.
 Palestiinalaisten pääministeri  Mohammed Shtayyeh  sanoi tiedotteessaan, että Netanjahu on "Lähi-idän rauhanprosessin suurin vihollinen". Jokilaaksossa asuu noin 65 000 palestiinalaista, kertoo  al-Jazeera-lehti .

Netanjahu: Jos voitan vaalit, Jordanjoen laakso liitetään Israeliin


Summary: Vuoden vantaalaiseksi pari vuotta sitten valittu yhtye opetti Puoli seitsemän -ohjelmassa, miten tehdään Vantaa-tervehdys.

Kalevauva.fi, eli muusikot  Aapo Niininen  ja  Kimmo Numminen  keksivät kevättalvella 2016 idean, josta nousi parissa vuodessa monella tapaa palkittu suosikkiyhtye. Koko idea syntyi noin seitsemässä minuutissa.
 – Ajatuksena oli keksiä joku projekti, että saataisiin ilmaiset liput Kaustisen kansanmusiikkijuhlille, muistelee Kimmo Numminen.
 Numminen googlaili ideoita projektiin ja törmäsi Vauva.fi -keskustelufoorumille. Syntyi ajatus tehdä kappaleita foorumin teksteihin.
 – Ideathan tulevat nopeasti. Se oli sellainen yksi lyhyt Messenger-keskustelu, missä se hiottiin valmiiksi, muistelee duon toinen muusikko Aapo Niininen.
 Abauttiarallaa juurikin se tunne kun...
 Vauva.fi-palstan jälkeen tekstejä on kerätty muun muassa Twitteristä ja uusimpana hittinä yhtye teki kesäbiisin erilaisista inhokkisanonnoista. Positiiviset miehet eivät halua suhteutua ärsyttäviin muotisanontoihinkaan kielteisesti, koska heidän mukaansa nekin ovat lopulta aika mukavia. Suosikkiärsykki irtoaa tosin molemmalta:
 – Jäätävä soija, hiestä puhuttaessa, sanoo Aapo Niininen
 – Zempatiaa, jatkaa Kimmo Numminen.
 Kalevauva.fi sanoo suhtautuvansa kunnioituksella teksteihin, jota internet ja sen erilaiset keskustelupalstat tarjoavat uuden kansanmusiikin tekijöille paljon.
 – Me emme halua nauraa kommentoijille, vaan tuoda niitä keskustelupalstojen absurdeja kommentteja uuteen muotoon. Juhlistaa ja kunnioittaa niitä tekstejä.
 Koskettamisen ja naurattamisen rajapinnalla
 Kappaleista saatu palaute on välillä yllättänyt duon itsensäkin.
 – Kappaleissa ollaan usein sillä rajapinnalla, että koskettaa, mutta alkaa vähän naurattaakin. Ja ihmiset ovat saaneet voimabiisejä joistakin kappaleista, kun ovat muuttaaneet esimerkiksi uuteen kaupunkiin. Sellaiset ovat olleet mukavia kommentteja kuulla.
 Vantaa-tervehdyksessä lohi kohtaa sydämen
 Kolmessa vuodessa Kalevauva.fi -yhtye on noussut nopeasti kansan suosikiksi muun muassa YouTube-julkaisujen takia. Palkintojakin on ropissut. Esikoisalbumi valittiin vuoden kansanmusiikkilevyksi vuonna 2017 ja samana vuonna yhtye äänestettiin Vuoden vantaalaiseksi.
 Se kunnianosoitus on Vantaalla kasvaneille muusikoille tärkeä, ja se myös tuodaan esille yhtyeen jokaisella keikalla. Niillä opetetaan muun muassa oikeaoppinen Vantaa-tervehdys.
 – Nyrkki yhteen, ja siitä molskahtaa lohen pyrstö V:n muotoon sydämen päälle.
 Mutta millainen on Kalevauva.fi:n mielestä vantaalainen identiteetti?
 – Se on ehkä vähän se ongelma. Kappaleessammekin sanotaan, että kaupunki ilman identiteettiä. Ehkä sen on kuitenkin sellainen Helsingin rento maalaisveli. Että ei ole ihan nöpönuukaa, ja voi menna ihan verkkareissa raitille kävelemään.
 Katso Kalevauva.fi:n koko haastattelu ja lopun pelimannihaaste Yle Areenassa:

Kalevauva.fi ammentaa kansanperinnettä internetistä: "Joistain kappaleista on tullut ihmisille voimabiisejä"


Summary: Puoluejohtajana nainen ei enää ole lasikaton murtaja, vaan siitä on tullut normaalia, politiikantutkija arvioi.

Kun keskustan puoluekokous valitsi  Katri Kulmunin  puolueen puheenjohtajaksi, Suomen politiikan historiassa alkoi uusi aika: kahdeksan eduskuntapuolueen johtajista viisi eli enemmistö on naisia.
 Tänään on murrettu myös yksi uusi lasikatto, kun  Jutta Urpilaisesta  (sd.) tuli virallisesti komissaariehdokas Euroopan unionin komissioon.
 – Se kertoo, että poliitikon muotti on muuttunut ja myös naisten edellytykset päästä johtaviin tehtäviin ovat parantuneet, vasemmistoliiton  Li Andersson  sanoo.
 Naisten tie politiikan huipulle on kestänyt melkein sata vuotta. Vuonna 1907 eduskuntaan valittiin 19 naista. Sen jälkeen naisten poliittisella uralla ei vuosikymmeniin tapahtunut juuri mitään, kunnes 90-luvulla moni lasikatto murtui.
 Anna-Maja Henriksson Pekka Tynell / Yle
 Valtio-opin professori  Ilkka Ruostetsaari  Tampereen yliopistosta pitää tärkeänä, että esimerkiksi puoluejohtajina on enemmän kuin yksi nainen.
 – Kyse ei enää ole lasikaton murtamisesta vaan yleisestä ilmiösta, että politiikassa nainen voi päästä huipulle, Ilkka Ruostetsaari sanoo.
 Naisten nostaminen heijastaa politiikan tasa-arvoistumista.
 – Suurimmassa osassa puolueista miehiä ja naisia kohdellaan tasa-arvoisesti, se on minusta päällimmäinen viesti, RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  sanoo.
 Sari Essayah Pekka Tynell / Yle
 – Tänä päivänä puoluejohtoon valitaan ihmisiä ei sukupuolensa takia vaan sukupuolesta riippumatta. Pyritään saamaan paras johto kuhunkin puolueeseen, kristillisdemokraattien  Sari Essayah  sanoo.
 Politiikassa naisten tie huipulle kesti vain sata vuotta
 Naisten tie politiikan huipulle on ollut melkein kiitotie verrattuna esimerkiksi liike-elämään.
 – Poliittisessa eliitissä naisten osuus on ollut suurempi kuin missään muussa eliitissä. Politiikka on naisille ollut avoimempi nousukanava, Ruostetsaari sanoo.
 Vaikein kanava naisten etenemiseen on elinkeinoelämässä, missä naiset ovat johtajina aliedustettuja. Suuryrityksissä ylimpään johtoon noustaan useammin liiketoimintavastuusta kuin naisille tavallisimmista viestintä ja henkilöstöjohtamisen tehtävistä, Ruostetsaari arvioi.
 Lasikattojen murtajia: Nämä naiset ovat olleet ensimmäisiä yhteiskunnan merkittävillä johtopaikoilla: Jutta Urpilainen (sd.): EU-komissaarina 2019 -, valtiovarainministerinä 2011 - 2014 ja SDP:n puheenjohtajana 2008 - 2014 Tarja Halonen (sd.): tasavallan presidenttinä 2000 - 2012 ja ulkoministerinä 1995 - 2000 Anneli Jäätteenmäki (kesk.): pääministerinä 2003 Riitta Uosukainen (kok.): eduskunnan puhemiehenä 1994 - 2003 Elisabeth Rehn (r.): puolustusministerinä 1990 - 1994 Heidi Hautala (vihr.): eduskuntapuolueen puheenjohtajana 1987 - 1991 Helvi Sipilä (lkp.): presidenttiehdokkaana 1982 Miina Sillanpää (sd.): ensimmäinen nainen ministerinä 1926 - 1927 Sirkka Hämäläinen: ensimmäinen nainen Suomen pankin pääjohtajana 1992 - 1998 Riitta Prusti: työntekijäkeskusjärjestö TVK:n puheenjohtajana 1992 Nainen ei vielä ole Suomessa ollut: arkkipiispana puolustusvoimien komentajana työnantajakeskusjärjestön puheenjohtajana
 Myös se, mitä töitä naiset ja miehet Suomessa tekevät, on edelleen sukupuolittain jakautunutta.
 – Onhan meillä paljon vaikkapa yritysmaailmassa ja työelämässä ylipäänsä vielä nais- ja miesvaltaisia aloja. Kyllä tasa-arvossa riittää vielä tekemistä, keskustan Katri Kulmuni sanoo.
 Kokoomusta ja perussuomalaisia ovat johtaneet vain miehet
 Anna-Maja Henriksson (r.), Li Andersson (vas.), Sari Essayah (kd.), Maria Ohisalo (vihr.) ja Katri Kulmuni (kesk.) ovat tulleet puolueen jäsenten äänillä valituksi vetämään puolueen linjaa. Se kertoo puolueiden jäsenten arvoista ja asenteista.
 – Täytyy muistaa, että tämä ei ole suora kansanvaali. Puheenjohtajan valinta kuvastaa puolueen sisäisiä asioita ja sitä mitä puolueen jäsenistö pitää tärkeänä, sanoo nuorempi tutkija  Jenni Rinne  Helsingin yliopistosta.
 Eduskuntapuolueista vain kokoomuksella ja perussuomalaisilla ei toistaiseksi ole ollut naisjohtajaa.
 Maria Ohisalo Pekka Tynell / Yle
 Puolueita johtavat naiset ovat huolissaan, edustaako eduskunta riittävästi koko Suomea ja kaikkia suomalaisia.
 – Tottakai erilaiset asiat pääsevät agendalle, kun ihmisiä hyvin eri taustoista tulee tähänkin taloon, vihreiden Maria Ohisalo sanoo.
 Ohisalo muistuttaa, että esimerkiksi vammaiset ovat aliedustettuina päätöksenteossa.
 Tasa-arvo politiikassa ja ylipäätään on edennyt, mutta tasa-arvon ongelmat ovat osin kääntymässä toisin päin. Esimerkiksi poikien tyttöjä heikompi lukutaito ja sivuun jääminen nousee esiin monen naispuheenjohtajan haastattelussa.
 Myös tasa-arvon perinteisellä työkentällä riittää tekemistä.
 – Lähisuhdeväkivalta, segregoituneet työmarkkinat, palkkatasa-arvo, perhevapaat. Niissä on vielä tekemistä, Li Andersson listaa.
 Li Andersson Pekka Tynell / Yle
 Näistä huolimatta Andersson pitää tärkeänä sitä, että lasikatot ovat murtuneet.
 Politiikassakaan tasa-arvo ei vielä ole täysin saavutettu.
 – Niin kauan kuin eduskunnassa ei ole yhtä paljon naisia ja miehiä, työtä täytyy vielä tehdä, Katri Kulmuni muistuttaa.
 Usein naiset eivät tule valituiksi siksi, että ovat naisia. Politiikantutkija Jenni Rinne arvioi, että esimerkiksi Kulmunin valintaan saattoi olla paljon muitakin syitä.
 – Ehkä haluttiin valita uusmaalaisen sijaan muualta Suomesta oleva ehdokas. Tässä haetaan ulkoisesti katkoa aiempaan keskustaan, mutta sisällöllisesti vaikuttaa kuitenkin siltä että puolueen linja pysyy aikalailla samana, nuorempi tutkija Jenni Rinne Helsingin yliopistosta arvioi.
 Tutkija: Kulmunin valinta erityisen hieno asia tasa-arvon kannalta
 Vihreissä ja vasemmistoliitossa naispuheenjohtajia on ollut useampia. Samoin keskustassa.
 – Vihreiden ja vasemmiston osalta se kertoo jäsenten ja äänestäjien sitoutumisesta tasa-arvoon, sanoo sukupuolentutkimuksen professori  Johanna Kantola  Tampereen yliopistosta.
 Kantolan mielestä Kulmunin valinta keskustan puheenjohtajaksi muistuttaa, ettei naisten valinta ole kuitenkaan yksiulotteisesti vain vasemmiston ja vihreiden käytäntö.
 – On erityisen hienoa, että myös Kulmuni nousi puheenjohtajaksi. Keskustassa naisia on ollut puheenjohtajina, vaikka kyseessä on sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta konservatiivisempi puolue, Kantola sanoo.
 Matti Vanhasen (kesk.) 2. hallitus vuonna 2007 oli ensimmäinen, jossa naisia oli enemmän kuin miehiä. Antti Rinteen (sd.) hallituksessa on tällä hetkellä 11 naista ja 8 miestä.
 Rinteen hallituksessa on mukana kolme puoluetta, joita johtaa alle 35-vuotias nainen. Johanna Kantolan mielestä siitä kannattaa olla iloinen, että tämä rikkoo ja laajentaa suomalaisten kuvaa nuoresta naisesta.
 Korjaus 20.46: korjattu Rinteen hallituksen nais- ja miesministereiden määrä

"Poliitikon muotti on muuttunut", "Tasa-arvossa riittää vielä tekemistä"– Onko Suomi nyt tasa-arvoinen kun useimpia puolueita johtaa nainen?


Summary: Senioreiden kyläyhteisöjä on tulossa eri puolille maata.

Pirkko Koposella , 69, on jännät paikat, kun elämä on järjestymässä uuteen kotiin.
 Vaikka muutto on vielä kesken ja tavarat hakevat hieman paikkaansa, ehtii hän käydä saunansa ovella kurkkaamassa millaisissa tiloissa löylyihin pääsee, kunhan muutto on ohi.
 – Täällähän tuoksuu jo ihan saunalta, toteaa Koponen ilmaa nuuhkaistuaan.
 Jostain todellakin leijailee hieman tervan ja savun sekainen tuoksu, vaikka saunaa ei ole käytetty vielä kertaakaan.
 Kouvolan Virkkulankylän kortteli- eli kylätalo. Yle / Vesa Grekula
 Tarkalleen ottaen sauna ei ole ihan pelkästään Pirkko Koposen sauna. Sitä käyttää upouuden pientalon kolme muutakin asukasta, kunhan ovat ensin Koposen seinänaapureiksi muuttaneet.
 – Mitenkähän me sitten saunavuorot jaetaan? Jotenkin niistä pitää varmaan sopia, mietiskelee Koponen ääneen.
 Pohdiskelu osuu oikeaan, sillä asumismuodossa on kyse osittaisesta yhteisasumisesta niin kutsutussa modernissa kyläyhteisössä. Vajaassa kymmenessä vuodessa niitä on rakennettu Suomeen viisi. Uusin valmistui kesällä Kouvolaan.
 Ei ehdotonta alaikärajaa
 Pirkko Koposen ja kolmen muun asukkaan talo sijaitsee kuluneen kesän asuntomessualueella Korian Pioneeripuistossa Kouvolassa.
 Virkkulankylän nimeä kantavassa yhteisössä on kahdeksan pientaloa, joissa jokaisessa on neljän asunnon lisäksi yhteiset oleskelutilat. Entisaikojen kyläyhteisön tuntua pyritään luomaan yhteisellä korttelitalolla. Sitä kutsutaan tuttavallisesti kylätaloksi.
 Lähes asuintalojen keskipisteessä sijaitsevassa kylätalossa on keittiön ja Postin automaattipisteen sisältävä yhteinen oleskelutila sekä iso lasitettu terassi.
 Asukkaat saavat kylätaloonsa myös Postin palveluita. Yle / Antro Valo
 Terveyspalveluja virkkulalaisille tuottaa Kymenlaakson sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsote.
 Esimerkiksi tehostetusta palveluasumisesta Virkkulankylät eroavat siinä, että asukas voi räätälöidä itselleen palvelut, olipa sitten kyse kotiapu- tai hoivapalveluista – jos niille kokee tarvetta.
 Virkkulankyliin on usein julkisuudessa liitetty määritelmät "ikäihminen", "vanhus", "seniori" tai "55 vuoden alaikäraja".
 – Tämä on kolmannen elämän asumismuoto. Sille ei ole tarkkaa rajaa. Kolmas elämä voi alkaa 45-vuotiaana tai 65-vuotiaana, määrittelee Virkkulankylät kymmenisen vuotta sitten ideoinut  Leo Tolonen , 74.
 Nyt hän työskentelee kyliä hallinnoivan Kuusikkoaho Oy:n toimitusjohtajana.
 Kun elämä lähestyy loppusuoraa
 Idean Virkkulankylistä Tolonen kertoo saaneensa seuratessaan uutisia Suomen vanhushuollosta, johon oli tullut mukaan kansainvälisiä toimijoita. Myös palvelujen kilpailutuksista oli tullut arkipäivää.
 Virkkulan syntytarinassa  Tolonen kertoo ajatelleensa, että vanheneva ihminen oli jäämässä heitteille ellei jotain tehdä.
 Tolonen – muun muassa entinen päätoimittaja, kustantaja ja Venäjän kaupan asiantuntija – päätti tehdä. Hän halusi kehittää Suomeen uudenlaisen vanhenevien ihmisten elinympäristön, jossa kolmas elämä voi alkaa.
 Modernin kyläasumisen ideoinut Leo Tolonen toimii kylien taustayhtiö Kuusikkoaho Oy:n toimitusjohtajana. Yle / Antro Valo
 Tolosen mielestä kolmas elämä voi alkaa esimerkiksi silloin, kun lapset ovat muuttaneet pois kotoa tai eläkepäivät ovat alkaneet, ja on aikaa harrastuksille ja omalle elämälle.
 – Se on se vaihe elämässä, kun ei olla vielä loppusuoralla, mutta katsotaan jo sinne, lisää Tolonen.
 Kouvolan Korian lisäksi Virkkulankyliä on Outokummussa, Joensuussa, Kauhavalla ja Porissa. Suunnitelma-asteella kyliä on parisenkymmentä. Asukkaiden kokemuksia uudesta asumismuodosta on Tolosen mukaan tarkoitus ryhtyä selvittämään lähiaikoina.
 Yksinäisyydestä eroon
 Virkkulankylien yhtenä tavoitteena on vähentää yksinäisyyttä yhteisöllisen vuokra-asumisen keinoin. Asuntojen ja kylätalon yhteistilojen avulla asukkaille on tarjolla seuraa samankaltaisissa elämäntilanteissa olevilta. Omaankin rauhaan pääsee niin halutessaan.
 Suomen uusimmassa Virkkulankylässä yksinäisyyden poistamisessa auttavat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin  vanhustyön eli geronomian  kolmannen vuoden opiskelijat. He ovat asukkaiden käytettävissä kylätalossa kerran viikossa.
 – Emme välttämättä itse järjestä tapahtumia asukkaille, vaan autamme heitä järjestämään tekemistä itselleen, sanoo opiskelija  Hanna Uosukainen .
 Entisaikojen kyläyhteisöjen henkeä tavoittelevassa asumisessa yksi keino on lähekkäin sijaitsevat ja esteettömästi saavutettavat pientalot. Kouvolan Korialla talot on rakennettu yhteen tasoon. Keskellä yhteiskäytössä olevan kylätalon terassi. Yle / Antro Valo
 Opiskelijat ovat lanseeranneet tapaamishetkelleen nimen "geronomit keskiviikkoisin".
 – Yhteinen tekeminen voi olla vaikka porukalla lenkkeilyä, jos asukkaat niin haluavat, lisää opiskelija  Tuulikki Juppi-Meriläinen .
 Yksinäisyyden poistaminen on tärkeää myös toimitusjohtaja Leo Toloselle, jolla on asiasta selvä ja painokas näkemys.
 – Yksinäisyys on Suomessa kansantauti, sanoo Tolonen vakavana.
 Ihmiset ja seura tärkeämpiä kuin seinät
 Suomen johtava  yksinäisyystutkija , kasvatuspsykologian dosentti  Niina Junttila  pitää modernia kyläyhteisöasumista toimivana ajatuksena.
 Hän arvelee, että Suomessa on kenties liian kauan ajateltu, että vanhuksen pitää pystyä asumaan omassa kodissa mahdolllisimman pitkään.
 – Kyllä muut ihmiset ja seura ovat ainakin useimmille paljon tärkeämpää kuin omat seinät, sanoo Junttila.
 Yhteisöasuminenkaan ei silti välttämättä sovi kaikille. Uuteen paikkaan asettuminen voi olla vaativaa, jos on jo ehtinyt asua yksin.
 Yksinäisyys- ja eriarvoisuustutkija Niina Junttila. Ari Welling / Yle
 Niina Junttilan mukaan yhteisöasuminen vaatii sopeutumista myös muiden ihmisten tavoille.
 – Mutta ihminen, joka tekee ratkaisun muuttamisesta tuommoiseen paikkaan, kaipaa varmaankin seuraa ja samalla turvallisuutta ja tekemistä ympärilleen. Meitä on monenlaisia, huomauttaa Junttila.
 Vanhustyön keskusliiton mukaan yli 75-vuotiaista suomalaisista joka kolmas on  kertonut kokeneensa  yksinäisyyttä.
 “Hypin seinille jos en näe ihmisiä”
 Pirkko Koponen päätti muuttaa Kouvolan Virkkulankylään Korialle poikansa suosituksesta.
 – Poika sanoi, että olisi kiva, jos asuisin lähempänä. Hän asuu noin kymmenen kilometrin päässä, ja hänen työmatkansa kulkee tästä ohi.
 Aiemmin Koponen asui palvelutalon rivitalossa parisenkymmentä kilometriä kauempana Valkealassa. Sielläkin Koponen sanoo viihtyneensä.
 – Juttelimme toistemme kanssa ulkona, ja hauskoja hetkiähän siellä oli.
 Pirkko Koposella on tulevaa toimintaa koskeva juttutuokio Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa vanhustyön asiantuntijoiksi eli geronomeiksi opiskelevien Hanna Uosukaisen (keskellä) ja Tuulikki Juppi-Meriläisen kanssa.
 Hauskoja hetkiä ja virkistävää toimintaa Koponen odottaa uudessakin asuinpaikassaan. Toiminta voi hänen mielestään olla oikeastaan mitä tahansa kunhan sitä tehdään yhdessä. Hän sanoo olevansa sosiaalinen ihminen.
 – Jos menee päiväkin, että ei näe ihmisiä, niin johan sitä alkaa kävellä pitkin seiniä, tokaisee Koponen ja nauraa hersyvästi.
 Hetkeksi hän menee kuitenkin mietteliääksi. Koponen muutti uuteen kotiinsa syyskuun alussa, ja naapureita on vasta muutama. Kylän 32 asunnosta vajaa puolet on varattu.
 – Sitä mietin, että lähteekö tämä kehittymään niin, että tänne tulee paljon ihmisiä. Toivoisin, että tulisi.

69-vuotias Pirkko Koponen muutti erikoiseen kylään, jonka jokainen asukas aloittaa "kolmannen elämän" – opiskelijat auttavat