Summary: Kolme lasta menettänyt Irja Juntunen hukutti surunsa taiteeseen. Videolta näet, millaisen luomuksen äidin tuska sai aikaan.

Tästä on kyse Sotkamolaisen taidemaalarin viidestä lapsesta kolme on kuollut yllättäen nuorena. Irja Juntusen surutyötä on helpottanut keskittyminen taiteen tekemiseen sekä lauluharrastukseen. Juntunen maalasi kaikki lapsensa Suomussalmen Ämmänsaaren kirkon alttaritauluun. Juntusen suurin maalaus, jolla on leveyttä viisi metriä ja korkeutta yli kaksi metriä on ollut jo 40 vuotta alttaritauluna.
 Suomussalmella Ämmänsaaren kirkon takaseinää on koristanut jo 40 vuotta alttaritaulu. Lasten evankeliumi -nimisessä taulussa on kivellä istuva suojelusenkeli ja kuusi lasta rantahietikolla.
 Taulun oikeassa laidassa pieni poika kävelee poispäin muista lapsista, kohti valoa. Pojan nimi on Jyrki. Jyrki kuoli seitsemän vuotiaana aivoverenvuotoon pudotessaan noin metrin korkeudesta lattialle.
 Hän oli kiivennyt jääkaapin päälle ja liukastunut siellä olleeseen leikkuulautaan. Lääkärit kuittasivat pojan saaman kolhun harmittomana kopsahduksena. Jyrkin äiti ei kuitenkaan uskonut diagnoosia.
 Hän riiteli asiasta kolmen lääkärin kanssa kokonaisen päivän ja lopulta lääkärit huomasivat aivoverenvuodon, ja poika lähdettiin viemään kiireesti lentokoneella Helsinkiin leikkaukseen. Jyrki ei kuitenkaan ehtinyt leikkaussaliin asti. Hän kuoli kuljetuksen aikana.
  Lasten kuolema ei poistu mielestä koskaan.  Irja Juntunen
 Pojan kuolema oli suuri suru koko perheelle, eivätkä Jyrkin sisarukset leikkineet seuraavan vuoden aikana ollenkaan.
 Jyrkin on ikuistanut alttaritauluun hänen äitinsä, sotkamolainen taidemaalari  Irja Juntunen .
 – Taulussa Jyrki poistuu alastomana tästä ajasta polkunaan ristin valo, Juntunen sanoo.
 Juntunen kertoo, että Jyrki oli monilahjakkuus, joka oppi lukemaan jo neljä vuotiaana. Poika oli myös musiikillisesti lahjakas.
 – Jyrki pystyi soittamaan pianolla radiosta kuullun kappaleen saman tien, kertoo Juntunen.
 Kaikkiaan viisi alttaritauluun kuvatuista hahmoista on Juntusen omia lapsia. Heistä kolme on jo siirtynyt ajasta iäisyyteen. Lintua hautaava poika sekä kukkia kädessä pitelevä tyttö ovat Juntusen ystävän lapsia.
 Irja Juntusen maalauksissa esiintyvät ihmiset ja hänen lapsensa.  Timo Sihvonen / Yle
 Taulussa vihreässä mekossa enkelin vierellä istuu Juntusen tytär Virpi, joka kuoli vuonna 2001. Virpi oli sairastunut hankalan parisuhteen jälkeen vaikeaan kaksisuuntaiseen mielialahäiriöön. Virpi oli säästänyt kesän aikana kaikki lääkkeensä ja otti ne elokuun alussa kerralla.
 Itsemurha ei ollut yllätys Irja Juntuselle, sillä Virpi oli yrittänyt riistää hengen itseltään jo aikaisemmin. Juntunen kertoo kunnioittavansa tyttärensä ratkaisua, sillä päiväkirjoista ja jäähyväiskirjeistä selvisi, että hän oli suunnitellut tekoa jo pitkään.
 – Hän oli suunnitellut kaiken hautajaisia varten, jopa jokaiselle perheen jäsenelle oli varattu mustat sukat, joita meidän tuli käyttää hautajaisissa, kertoo Irja Juntunen.
 Matleena kuoli seuraavana
 Alttaritaulussa pojan kanssa lintua hautaamassa on Matleena, joka syntyi vuonna 1975. Hän oli puhelias ja vilkas lapsi, joka ilmoitti jo kouluikäisenä, että ei tarvitse koulutodistuksia, vaan haluaa työn, joka antaa enemmän kuin opiskelu.
 Aikuisiälläkin tyttären suhde vanhempiin oli läheinen ja hän soitteli heille päivittäin. Matleena kuoli yllättäen vuonna 2008, kun nuoren naisen sydän pysähtyi nukkuessa.
 – Matleenan mies oli ollut tietokoneella ja sieltä tullessa antoi vaimolleen suudelman, mutta Matleena ei enää hengittänyt, sanoo Juntunen.
 Matleenan kuoleman jälkeen Juntunen purki suruaan maalaamiseen, jota teki yöt toisensa jälkeen. Hänelle työnteko on ollut tapa selviytyä.
 – Lasten kuolema ei poistu mielestä koskaan. Surun käsittely jatkuu minussa edelleen, kuten myös muissakin perheenjäsenissämme, sanoo Juntunen.
 Ihmiset antavat rakkautta ja voimaa.  Irja Juntunen
 Maalauksen suojelusenkeli kuvastaa Juntusen vanhinta tytärtä Maria, joka on vielä elossa. Mari luki itsensä maisteriksi ja on nykyään opettajana Hyrynsalmella.
 Nuorin elossa olevista lapsista on Meriliisa, joka seisoo Ämmänsaaren kirkon alttaritaulussa kukkakranssi päässään. Meriliisa on työskennellyt muun muassa Afrikassa vähäosaisten parissa ja tällä hetkellä hän on erityisopettajana Dohassa Quatarissa. Pitkät välimatkat pitävät huolen siitä, että hän käy tapaamassa äitiään harvoin, mutta sitäkin useammin he ovat yhteydessä Skypen välityksellä.
 – Nämä surulliset tapahtumat eivät ole erottaneet perhettämme, vaan ne ovat hitsanneet meitä yhä tiukemmin yhteen, sanoo Juntunen.
 Kaikki eivät käsitä alttaritaulun tarinaa
 Eläkkeellä oleva Suomussalmen kirkkoherra  Risto Kormilainen  kertoo, että 40 vuotta sitten maalattu alttaritaulu on erikoinen ja vangitsee kirkossa kävijän koolla, aihevalinnalla ja väreillä. Taulu on yllättänyt myönteisesti, mutta on aiheuttanut myös paljon kysymyksiä kirkon vieraissa. Ihmiset, jotka eivät tunne Irja Juntusta ja hänen taustaansa eivät ymmärrä taulun ajatusta.
 – Jotkut ovat sanoneet, että siitä puuttuu kristillisiä symboleja tai niitä on vähän. Minä tai paikalliset ihmiset emme ole kokeneet sillä tavalla. Eniten minua kiehtoo oikealta puolelta tuleva valo, jota kohti poika kävelee, sanoo Risto Kormilainen.
 Eläkkeellä olevan kirkkoherra Risto Kormilaisen mielestä Juntusen maalaama alttaritaulu vangitsee katsojan. Timo Sihvonen / Yle
 Alttaritaulu tuli Irja Juntusen työpöydälle, koska hän oli aiemmin tehty kirkkohallitukselle maalauksen, josta pidettiin. Juntunen sai vapaat kädet alttaritaulun maalaamiseen.
 – Teosta suunniteltaessa mielessäni oli jo melko tarkasti, miltä taulun tulee näyttää, kertoo Juntunen.
 Taulun valmistumisen aikaan, vuonna 1979 vietettiin YK:n lastenvuotta, mikä on yksi syy siihen, että Juntunen halusi tauluun lapsia. Taulun maalaaminen oli Juntuselle myös osa surutyötä, sillä hän oli juuri menettänyt Jyrki-poikansa.
 – Sijoitin lapset veden äärelle, koska vesi on elämän lähde ja siksi minulle tärkeä, sanoo Juntunen.
 Surutyön monet kasvot
 Sotkamolainen taidemaalari Irja Juntunen istuu ateljeessaan, joka on Nuasjärven maisemissa Pääskyrannassa. Iso työtila on rakennettu entiseen autotalliin.
 Juntunen innostuu esittelemään monia taideteoksia, joita on jokaisella seinällä sekä päärakennuksessa. Osa teoksista on tehty öljyväreillä, ja osa on hiilipiirroksia. Monessa taulussa aiheena ovat ihmiset ja omat lapset.
 Seuraavaksi Irja Juntunen aikoo keskittyä maalaamaan pienempiä teoksia. Timo Sihvonen / Yle
 Irja Juntusen viime kesä oli myös surujen täyttämä. Viisi läheistä siirtyi ajasta iäisyyteen. Juntusen keinot surun käsittelyssä ovat yksinkertaiset: hän piirtää, laulaa ja puhuu asioista. Surun käsittelytavat eivät ole vuosien aikana muuttuneet, vaikka hän on kohdannut sitä paljon.
 – Kohtaan taiteen ja harrastusten kautta paljon ihmisiä ja heille uskallan kertoa asioistani. Ihmiset antavat rakkautta ja voimaa, sanoo Juntunen.
 Juntusen mukaan surutyötä voi tehdä monella tavalla ja osanottojenkaan ei tarvitse olla perinteisiä. Esimerkiksi kukista ja niiden tuoksusta hän sai tarpeeksi Jyrkin kuoleman jälkeen, kun muistokasveja oli kymmenissä ämpäreissä ympäri taloa. Myös adressin lähettämisen sijaan Juntunen haluaa kohdata ihmisen ihmisenä.
 – Menen ihmisen luo, halaan ja vien vaikka pienen konjakki- tai vesimarjalikööripullon, jota voi nauttia iltateen kanssa ja tulee unikin helpommin, sanoo sotkamolainen kuvataiteilija Irja Juntunen.

Poikkeuksellinen alttaritaulu kätkee taakseen traagisia tarinoita: "Hän oli suunnitellut kaiken hautajaisia varten"


Summary: Etelä-Amerikan suurin talous on kärsinyt lakkoilusta ja poliittisesta epävarmuudesta.

Brasilian bruttokansantuote kasvoi viime vuonna 1,1 prosenttia, maan tilastoviranomaiset kertovat.
 Talouskasvu jäi odotettua vaisummaksi. Alkuvuodesta 2018 bruttokansantuotteen ennustettiin kasvavan jopa kolme prosenttia. Juuri ennen lukujen julkaisua odotukset olivat laskeneet 1,2 prosenttiin.
 Brasilian talouskasvua sakotti kuljetusalan lakko, joka jäähdytti viime toukokuussa maan talouselämän. Myös lokakuussa pidetyt presidentinvaalit loivat epävarmuutta markkinoille.
 Etelä-Amerikan suurin talous on parhaillaan toipumassa kaksi vuotta kestäneestä taantumasta. Vuonna 2015 Brasilian bruttokansantuote kutistui 3,5 prosenttia ja seuraavana vuonna lasku jatkui 3,3 prosentilla.

Brasilian talouskasvu odotettua heikompaa  – bkt kasvoi viime vuonna 1,1 prosenttia


Summary: Vielä ei ole selvillä, onko Australian päättymässä oleva kesä ollut koralleille niin tuhoisa kuin syyskuuussa ennustettiin.

Australian rannikon ainutlaatuinen maailmanperintökohde Iso valliriutta on kokenut kovia kymmenen viime vuoden aikana meriveden lämpenemisen ja saasteiden takia. Nyt koralliriutan alueelle ollaan upottamassa miljoona tonnia hiilisatamasta ruopattua liejua.
 Kun Australian hallitus lupasi viime vuonna runsaat 310 miljoonaa euroa riutan suojelemiseen, yksi listatuista uhista oli mereen kipattu sedimentti.
 Myös vuonna 2015 säädetty laki kieltää sedimentin upottamisen Ison valliriutan meripuistoon. Porsaanreiän takia laki ei kuitenkaan estä suunnitteilla olevaa hanketta. Laki ei nimittäin koske jo olemassa olevien satamien kunnossapitotöitä.
 Australian koillisrannikolla Queenslandissa sijaitsevan Hay Pointin sataman ruoppauksen on määrä alkaa ensi kuussa. Satamalla on lupa kipata ruoppausjätettä Ison valliriutan meripuistoon 3–5 vuoden välein kymmenen vuoden ajan.
 Australian vihreä puolue yrittää vielä estää hankkeen parlamentissa.
 Tutkijat: Lieju tukahduttaa koralleja
 Hay Point on yksi maailman suurimmista hiilisatamista. Sitä ylläpitävän yrityksen  tiedotteen  mukaan liejun upottamisen riskit koralliriutalle on tutkittu ja päätelty pieniksi ja lyhytaikaisiksi.
 Ympäristöntutkijoiden näkemys on toinen. Riutan päällä lieju yhtäältä tukahduttaisi koralleja ja toisaalta horjuttaisi riutan ravinnetasapainoa, he sanovat.
 Liejun upottaminen syviin vesiin ei ole erityisen riskialtista, mutta matalissa vesissä on toisin, sanoo brittiläinen merentutkija Simon Boxall yleisradioyhtiö  BBC:lle .
 Jos lieju kaadetaan suoraan koralliriutan päälle, seuraukset voivat hänen mukaansa olla rajut. Liejukuormat ovat viimeinen naula Ison valliriutan arkkuun, Boxall pelkää.
 Teollisuussatamasta ruopatussa liejussa on luultavimmin myös raskasmetalleja, hän arvioi.
 Tuhotulvat jo lisärasite
 Tässä kuussa Isolle valliriutalle on jo huuhtoutunut suuria määriä maata Queenslandin valtavien tulvien takia. Joillakin alueilla saatiin puolessatoista viikossa vuoden sademäärä.
 Jokien juoksuttama tulvavesi levisi meressä poikkeuksellisen laajalle, pisimmillään koralliriutan kaukaisimpaan reunaan.
 Tulvavesien mukana mereen kulkeutui myös peltojen lannoitteita ja tuholaismyrkkyjä.
  Helmikuun puolivälissä Queenslandista mereen hulahtanutta mutaista tulvavettä satelliitin kuvaamana.  EPA-EFE / Nasa
 Ravinteet ovat lisänneet levien kukintaa, mikä sekä vie koralleilta auringonvaloa että houkuttelee piikkikruunuja. Nuo koralleista polyyppeja kaluavat meritähdet ovat yleistyneet viime vuosina Isolla valliriutalla niin, että ne omalta osaltaan vaarantavat koralliyhteisön.
 Merentutkijat pääsevät arvioimaan tulvatuhoja vasta kuukausien päästä, kun tulvavedet ovat hajaantuneet.
 Kärsivä koralli on kalmankalpea
 Korallien värikkyys on lainaa niiden sisällä eläviltä leviltä, joilta ne saavat myös suurimman osan tarvitsemastaan energiasta. Kun koralli stressaantuu liian lämpimästä vedestä, levät kaikkoavat ja koralli muuttuu hohtavan valkoiseksi.
 Ellei lämpötila palaa pian normaaliksi, koralli nääntyy nälkään. Korallien katoaminen vaarantaa samalla monet kalalajit ja riutan elämän muunkin monimuotoisuuden.
 Vuosina 2016–2017 Ison valliriutan pohjois- ja keskikolmannes kokivat kaksi perättäistä tuhokesää ja menettivät miltei puolet koralleistaan. Vain riutan eteläinen kolmannes säästyi suurtuhoilta, koska sää piti siellä veden suhteellisen viileänä.
 Viime vuonna uudelta laajalta vaalenemiselta vältyttiin, mutta tänä vuonna tilanne näyttää jälleen pahalta. Tutkijoiden mukaan myös riutan eteläpää voi olla vaarassa.
 Yhdysvaltain merentutkimuslaitos NOAA arvioi Australian päättymässä olevan kesän alla, että maaliskuuhun mennessä 60 prosenttia koralleista päätyy kuolemanvaaraan. Riutan tilannetta voi seurata ajantasaisesti  NOAA:n sivulta .
 Kalmankalpeaa korallia Isolla valliriutalla.  Justin Marshall / ARC CoE for Coral Reef Studies
 Viime vuoden lopulla riutta sai toisaalta hivenen toivoa, kun  ARC-korallintutkimuskeskuksen   tutkimus osoitti, että vuoden 2016 vaalenemisesta selvinneet korallit sietivät seuraavan kesän vieläkin pahempaa lämpöaaltoa odottamattoman hyvin.
 Ilmiötä, jota tutkijat kutsuvat ekologiseksi muistiksi, ei ollut aiemmin havaittu, koska kahta koralleja vaalentavaa kesää ei ollut koskaan ollut peräkkäin.
 Australian päästöt lisääntyvät
 ARC:n tutkimuksen antama lohtu on laiha, ellei ilmastonmuutosta saada pysäytettyä, tutkijat toteavat. Pahimmissa ennusteissa koralliriutat kuolevat kokonaan vuoteen 2050 mennessä.
 Ison valliriutan ja maailman muiden koralliriuttojen pelastamiseksi tarvitaan pikaisia maailmanlaajuisia toimia, joissa Australian pitäisi olla etulinjassa, ARC:n tutkimusta johtanut professori Terry Hughes sanoo.
 Valitettavasti niin ei vain ole, Hughes suri  tiedotteessa , joka saatteli  Nature Climate Change  -lehdessä ilmestynyttä tutkimusta.
 Australian kasvihuonekaasupäästöt jatkoivat viime vuonna kasvua neljättä vuotta, osoitti Australian yleisradioyhtiön  ABC:n faktantarkastusartikkeli  joulukuun lopussa.
 Australian hallitus on ilmoittanut, että maa jatkaa vastakin suurten hiilivarojensa hyödyntämistä omassa maassa ja vientituotteena. Australia on maailman suurin hiilenviejämaa.
 Tämän kuun alussa hiilipolitiikka kuitenkin sai kolauksen oikeudessa, kun se  torjui uuden hiilikaivoksen perustamisluvan . Vaikka pääsyy oli paikallisten asukkaiden vastustus, tuomari ilmoitti toiseksi perusteeksi ilmastosyyt ja viittasi Pariisin kansainväliseen ilmastosopimukseen.

Lain porsaanreikä sallimassa liejukuormien kippaamisen Isolle valliriutalle – "Viimeinen naula korallien arkkuun"


Summary: Maastamuutto on iso ongelma, sillä jo yli neljä miljoonaa romanialaista on lähtenyt maasta.

Edessä on loputtomiin autoja eikä liikenne etene lainkaan. Yhtäkkiä  Radu Terciu  kääntää rattia ja suuntaa sivukadulle. Siellä matkaa jatkuu kerrostalojen kuoppaisten takapihojen kautta.
 – Täällä pääsemme eteenpäin, mutta pääkadulla liikenne seisoo, Radu selittää outoa reittivalintaansa. Myös muut autoilijat ovat keksineet saman reitin, joten kerrostalojen takapihoille muodostuu ruuhkaa.
 Radu Terciu on ohjelmistotuotannon insinööri, joka työskentelee kansainvälisessä it-alan yrityksessä. Hänellä on Bukarestissa mielenkiintoinen työ ja hyvä palkka, mutta silti hän pohtii maastamuuttoa.
 – Täällä poliitikkoja ei kiinnosta mielipiteesi. Romanian yhteiskunnallisen tilanteen takia koulutetut ihmiset muuttavat maihin, joissa heidän osaamistaan arvostetaan, Radu sanoo.
 Radu Terciulla on hyväpalkkainen ja mielenkiintoinen työ, mutta silti hän suunnittelee muuttavansa pois Romaniasta.  Jouni Soikkeli / Yle
 Teknologia jakaa Romaniaa
 Viime vuosina Romaniassa on ollut töitä tarjolla, sillä kansainväliset tietotekniikkayhtiöt ovat tulleet maahan ryminällä. Kielitaitoiset ja koulutetut romanialaiset ovat haluttua työvoimaa, joten it-jätit ovat perustaneet maahan kehitysosastojaan ja asiakaspalvelukeskuksiaan.
 – Olemme lähellä Länsi-Eurooppaa ja työvoima on täällä halpaa. Teemme parempaa työtä ja koodimme on puhtaampi kuin Aasian maissa, Radu selittää Romanian vetovoimaa.
 Hän on itse tyytyväinen työpaikkaansa ja pitää Bukarestin vilkkaasta kaupunkikulttuurista. Keskustassa on lukuisia trendikkäitä baareja ja pienpanimoita, joissa tyylikkäät, nuoret bukarestilaiset näpräävät kännyköitään ja nauttivat elämästä.
 – Teknologinen kehitys jakaa maatamme. Osa kansasta haluaa edistystä, mutta toiset haluavat pysyä paikallaan. Näiden kahden ryhmän välillä on jännitteitä, Radu analysoi maansa tilannetta.
 Kaupungeissa eletään länsimaista elämää, mutta tyhjentyvällä maaseudulla äänestetään uskollisesti kommunistipuolueen perillistä, sosiaalidemokraattista puoluetta PSD:tä. Puolue voitti vuoden 2016 parlamenttivaalit, vaikka monet sen johtavat poliitikot ovat ryvettyneet korruptiossa.
 – He lupasivat rakentaa teitä ja kehittää Bukarestia. Tänne piti rakentaa sairaaloita ja lastentarhoja, jotta ihmiset pysyisivät täällä ja hankkisivat lapsia. Luvatuista 2 000 lastentarhasta on rakennettu vain kaksi – ja niidenkin rakennustyöt ovat yhä kesken.
 Korruptio ärsyttää nuoria
 Koulutettuja, nuoria kaupunkilaisia maan poliittinen tilanne ärsyttää. He eivät voi ymmärtää vanhemman sukupolven suvaitsevaa suhtautumista korruptioon.
 – Me kommunismin jälkeen syntyneet emme ymmärrä sitä. En osaa mennä sairaalaan ja viedä hoitajalle suklaata. Haluan yhteiskunnan, jossa sairaalaan mennään sovittuun aikaan ja maksetaan siitä verojen kautta, Radu painottaa.
 Moni romanialainen onkin äänestänyt jaloillaan ja muuttanut ulkomaille. Työikäisistä romanialaisista peräti viidennes on muuttanut maasta sen jälkeen kun Romania liittyi Euroopan Unioniin vuonna 2007. Kaikkiaan ulkomailla asuu yli neljä miljoonaa romanialaista.
 Hallitsevassa sosiaalidemokraattisessa puolueessa myönnetään, että maastamuutto on vakava ongelma. Keinot puuttua siihen ovat kuitenkin vähissä.
 Romanian entinen Eurooppa-ministeri Victor Negrescu uskoo, että maan hyvä talouskehitys houkuttelee paluumuuttajia. Jouni Soikkeli / Yle
 Yksi PSD:n ministeri aiheutti kohun ehdottamalla, että romanialaisten oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen pitäisi rajoittaa. Maan entinen Eurooppa-ministeri  Victor Negrescu  uskoo, että Romanian hyvä talouskehitys houkuttelee paluumuuttajia.
 – Taloutemme on yksi Euroopan unionin nopeimmin kasvavista. Palkat ovat nousseet huomattavasti. Myös elinolosuhteet ovat parantuneet, Negrescu painottaa.
 Hän kuitenkin myöntää, että aivovuoto on Romanialle ongelma. Myös perheiden tilanne on vaikea, kun vanhemmat lähtevät ulkomaille töihin. Monet joutuvat jättämään lapsensa maaseudun tyhjentyviin kyliin isovanhempien hoitoon.
 – Maaseudulla on kyliä, joissa on vain vanhoja ihmisiä tai pieniä lapsia jäljellä. Kaikki työiässä olevat ihmiset ovat lähteneet, kuvailee oppositiossa olevaa Pelastakaa Romania -puoluetta (USR) edustava  Serban Marinescu .
 Maastamuuton takia Romaniassa on pulaa työntekijöistä. Ulkomaille on muuttanut niin korkeasti koulutettuja ihmisiä kuin rakennustyöntekijöitä ja muita ruumiillisen työn tekijöitä.
 Romanian tilanne pelottaa
 Monia ulkomailla asuvia romanialaisia huolestuttaa maan nykymeno. Sosiaalidemokraattien vaalivoiton jälkeen maan korruptionvastainen taistelu on ottanut takapakkia.
 PSD-puolueen johdossa on poliitikkoja, jotka on tuomittu korruptiosta ja jopa vaalivilpistä. Viime vuosina puolue on ajanut rikoslakiin muutoksia, jotka lieventäisivät korruptiosta annettuja tuomioita, ja vainonnut syyttäjiä.
 Elokuussa Romaniassa osoitettiin mieltä hallitusta vastaan ja vaadittiin korruptionvastaisen taistelun jatkamista. Moni ulkomailla asuva romanialainen tuli tuolloin kotimaahansa osoittamaan mieltään uudistusten puolesta.
 Monet heistä eivät uskalla palata takaisin kotimaahansa ennen kuin Romania on muuttunut. Oppositiossa oleva itsenäinen kansanedustaja  Oana Bizgan  ei usko, että ihmiset muuttavat pois Romaniasta vain taloudellisten syiden takia.
 – Yhteiskuntamme on osa ongelmaa. Ihmiset eivät luota siihen suuntaan, mihin maatamme on viime aikoina kehitetty. On sääli, että maamme hyvä kehitys on pysähtynyt, kun hallitus on mitellyt voimiaan oikeuslaitoksen kanssa, Bizgan sanoo.
 Pelastakaa Romania-puolueen Marinescu korostaa, että maastamuuton taustalla on mahdollisuuksien puute. Romania on maa, jossa yhteiskunnallinen järjestelmä ja siihen liittyvä byrokratia tekee urahaaveiden toteuttamisesta vaikeaa.
 – Meidän pitäisi pystyä tarjoamaan ihmisille toivoa muutoksesta. Jos ihmiset näkevät maamme kehittyvän parempaan suuntaan, he pysyvät täällä tai jopa muuttavat takaisin, uskoo Pelastakaa Romania -puolueen Marinescu.
 Työikäisistä romanialaisista viidennes on muuttanut maasta sen jälkeen kun Romania liittyi Euroopan unioniin vuonna 2007. Minna Pye / Yle
 Muu Eurooppa mallina
 Radu Terciulla on selkeä suunnitelma. Hän aikoo odottaa seuraavien vaalien tulosta ennen kuin tekee päätöksen maastamuutosta.
 – Haluan nähdä, mihin maamme kehittyy. Jos tulevien vaalien tulos ei ole sellainen kuin toivon, aion muuttaa ulkomaille, korostaa uudistusmielisten voittoa toivova Radu.
 Radun ikkunalaudalla on puulle maalattu Euroopan kartta, johon hän on merkinnyt maat, joissa on vieraillut. Euroopassa matkustaminen on antanut hänelle osviittaa siitä, mihin suuntaan Romaniaa pitäisi kehittää.
 – Haluan pysyä täällä ja auttaa tätä maata kehittymään. Haluaisin, että maksamillani veroilla rahoitetaan eläkkeet sekä opettajien ja lääkärien palkat.
 Hän haluaisi elää niin kuin läntisessä Euroopassa eletään. Radun mielestä vanhempi sukupolvi ei tajua, että Romanian yhteiskunnan korruptio ei ole normaalia.
 – Meidän pitäisi selittää isovanhemmillemme, miten asiat muissa maissa hoidetaan. Mutta me teemme liikaa töitä, emmekä ehdi kertoa heille, miten normaalit yhteiskunnat toimivat.
 Radun mielestä Romanian vallanpitäjien kannattaisi kuunnella, millaista elämää nuorempi sukupolvi haluaa.
 – He vain sanovat, että emme ymmärrä asioita ja että emme halua oikeita asioita. Heidän mielestään oppositio, nuoret ja Euroopan unioni ovat väärässä. Vain he tietävät totuuden, Radu kuvailee hallitsevan sosiaalidemokraattisen puolueen asennetta.
 Katso aiheesta Ulkolinja Romania – Korruptio tappaa, TV1 klo 22.05. Ohjelman voi myös katsoa jo Yle Areenasta,  tästä linkistä.

Romanian korruptio ajaa koulutettuja ihmisiä ulkomaille – "Haluan, että veroillani maksetaan eläkkeitä ja opettajien palkkoja"


Summary: Pohjois-Korean ulkoministeri Ri Yong Ho kiistää presidentti Donald Trumpin väitteen siitä, että maa olisi vaatinut talouspakotteiden täyttä purkamista

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  väitti  Kim Jong-unin  kanssa käytyjen neuvottelujen jälkeen, että sopimuksen laadinta kariutui Pohjois-Korean vaatimukseen kaikkien pakotteiden purkamisesta.
 – Käytännössä he vaativat pakotteiden purkamista kokonaisuudessaan, emmekä voineet suostua siihen. He olivat valmiita purkamaan ison osan ydinlaitoksistaan, mutta me emme voineet luopua kaikista pakotteista siitä hyvästä, sanoi Trump.
 Kokouksen kulusta kuultiin myöhään illalla Pohjois-Korealta toisenlainen versio.
 Pohjois-Korean ulkoministeri  Ri Yong Ho  kiisti Trumpin väitteet: Pohjois-Korealla oli realistinen ehdotus, mutta Trum vaati maata tekemään enemmän kuin purkamaan Yongbyonin ydinaselaitoksensa.
 Rin mukaan maa oli valmis purkamaan ydinasemateriaalin tuotantonsa ja sallimaan amerikkalaisten tarkastukset, vastineeksi pakotteiden osittaiselle purkamiselle.
 Rin mukaan maa oli ollut valmis myös keskeyttämään pysyvästi ydinkokeet.
 Lue lisää:
 "On hetkiä, kun pitää kävellä" – Trumpin ja Kimin huippukokous päättyi ilman sopimusta, Yle seurasi hetki hetkeltä
 Analyysi: Trump ja Kim lähtivät Hanoista ilman diiliä – Mutta oli sittenkin hyvä, ettei lupauksia tehty hätäisesti
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut
 Mitä Trumpin ja Kimin huippukokouksen haaksirikko merkitsee? Onko näkyvissä myös edistystä?  UM:n Itä-Aasian tiiminvetäjä Arto Haapea vastaa

Pohjois-Korean ulkoministeri kiistää Trumpin puheet: Vähempikin pakotteiden purku olisi riittänyt


Summary: Jalosen ja kokoomuksen järjestely on erikoinen: hän jatkaa sinisessä eduskuntaryhmässä mutta eroaa puolueesta. Jos hän tulee valituksi eduskuntaan, hän siirtyy kokoomuksen tiedotteen mukaan kokoomuksen eduskuntaryhmään ja oman tiedotteensa mukaan myöhemmin takaisin sinisiin.

Tästä on kyse Kansanedustaja Ari Jalonen (sin.) eroaa sinisistä ja lähtee vaaleihin kokoomuksen listalta sitoutumattomana. Jalonen jatkaa vielä sinisten eduskuntaryhmässä, lupaa siirtyä vaalien jälkeen kokoomuksen ryhmään ja siitä takaisin sinisiin. Jalosen mahdollisuuksia päästä huhtikuun vaaleissa eduskuntaan on arvioitu varsin heikoiksi.
 Sinisen tulevaisuuden kansanedustaja  Ari Jalonen  lähtee eduskuntavaaleihin kokoomuksen ja RKP:n yhteiseltä listalta sitoutumattomana. Hän eroaa sinisestä tulevaisuudesta mutta jatkaa puolueen eduskuntaryhmässä.
 Jalonen on sinisten ainoa valtakunnallisesti tunnettu poliitikko Satakunnassa. Hänen mahdollisuuksiaan tulla valituksi eduskuntaan Satakunnasta sinisten omalta listalta  on pidetty  olemattomina.
 "En ole loikkari"
 Ari Jalosen  on odotettu  tekevän vaaliliiton kokoomuksen kanssa, mutta nyt tehty järjestely on erikoinen. Jalonen nimittäin jatkaa tämän vaalikauden loppuun sinisten eduskuntaryhmässä mutta jos hän tulee valituksi eduskuntaan, hän siirtyy kokoomuksen ryhmään – ja sitten oman tiedotteensa mukaan lopulta takaisin sinisiin.
 Sininen tulevaisuus on hyväksynyt ratkaisun. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Simon Elo sanoo toivovansa, että Jalonen pääsee eduskuntaan ja siirtyy kokoomuksen kautta takaisin siniseen tulevaisuuteen. Tällaista järjestelyä voi pitää varsin erikoisena.
 – En ole loikkari vaan sitoutumaton kokoomuksen listalla. Meillä on tarkka sopimus, Jalonen korostaa Ylelle.
 Jaloselle loikkausasia on poikkeuksellisen arka, koska häntä on syytelty loikkariksi entisen puolueensa perussuomalaisten riveistä. Hän on aiemmin useissa haastatteluissa  vakuuttanut Ylelle , että ei loikkaa tai vaihda puoluetta.
 "Orpo pääministeriksi"
 Porilaiskansanedustaja perustelee erikoislaatuista vaaliliittoa myös sillä, että hän haluaa omalta osaltaan olla varmistamassa nykyisen hallituspohjan jatkoa ja kokoomuksen puheenjohtajan  Petteri Orpon  nousua pääministeriksi.
 – Jos tämä ratkaisu vaikuttaa osaltaan siihen että demarit ja vasemmistoliitto saavat Satakunnassa vähemmän edustajapaikkoja, niin olen tyytyväinen, Jalonen sanoo
 Vaikea uusia paikkaa
 Kaksi kautta eduskunnassa istuneen Ari Jalosen mahdollisuuksia päästä läpi kokoomuksen vaalilistalta voi pitää varsin vaatimattomina.
 Kokoomuksella on tällä hetkellä Satakunnasta yksi kansanedustajan paikka.  Se tavoittelee  näissä vaaleissa vaalilistalleen RKP:n ja Jalosen kanssa peräti kolmea kansanedustajaa, mutta se vaatisi Satakunnassa lähes 30 prosentin kannatusta. Kaksi kansanedustajaa on  realistisempi toive .
 Kokoomuksen listalla on useita tunnettuja ehdokkaita, muun muassa entiset kansanedustajat  Sampsa Kataja ,  Anne Holmlund  ja  Jouni Lehtimäki  sekä entinen Porin apulaiskaupunginjohtaja  Kari Hannus , ammattiopisto Winnovan rehtori  Juha Vasama , lehtori  Mari Kaunistola  ja raumalainen ministerien erityisavustajana toiminut  Matias Marttinen .
 Kuntavaalituloksen perusteella Jalosen kannatus on ollut kaukana kokoomuksen kärkinimistä.
 Uutisesta voi keskustella torstaina klo 22 saakka.

Sinisten kansanedustaja Ari Jalonen kokoomuksen vaalilistalle ennennäkemättömällä järjestelyllä


Summary: Muusikko Lauri Tähkän laulut syntyvät eletystä elämästä, mutta luovaan prosessiin tarvitaan myös tyhjää tilaa.

– Minulla on usein tylsää. Se on inhimillistä ja kuuluu elämään, kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut muusikko  Lauri Tähkä .
 Nykyihmisen arkea hallitsee valtava ärsyketulva ja nopea reagointi niihin. Tylsyydestä on tullut lähes tuntematon käsite, kun pienetkin tyhjät hetket voi täyttää esimerkiksi älypuhelimen selaamisella.
 Tyhjään tuijottamisen taito
 Tylsyys on kuitenkin perustunne, joka johtaa parhaimmillaan luovien ja uusien asioiden syntyyn. Aivot tarvitsevat rauhaa ärsykkeiltä kyetäkseen luovaan ajatteluun. Tähkä on opetellut tietoisesti jouten oloa.
 – Olen maannut pitkiä aikoja patjalla ja vain tuijottanut ikkunasta näkyvää metsää. Se on vaikeaa, kun on aina elänyt niin, että pyrkii keksimään jotain tekemistä. Taiteen tekemisessä pitää kuitenkin olla niitä hetkiä, jolloin vain voivottelee ja valittaa tylsyyttä, Tähkä kertoo.
 Laulujen terapeuttinen voima
 Metsän tuijottelun lisäksi Tähkä on viimeistellyt uusinta levyään  Meidän tulevat päivät , joka ilmestyy maaliskuun alussa. Uusissa lauluissa kuuluu Tähkän eletty elämä.
 – Eteläpohjalaisuus palaa edelleen rinnassa, mutta sitä ei enää tarvitse alleviivata. Olen vuosien mittaan löytänyt itsestäni yhä lisää herkkyyttä ja pehmeyttä. Olen aina laulanut henkilökohtaisista asioista ja tämän uuden levyn myötä olen mennyt syvemmälle itseeni.
 Suomen suosituimpiin artisteihin kuuluvalle Tähkälle laulunteko on elämäntapa.
 – Laulaminen on minun tapani puhua ja kertoa elämän tärkeistä asioista. Laulujen teko on terapeuttista ja minulla on edelleen vahva halua päästä ihmisten eteen esittämään kappaleitani.
 Katso Lauri Tähkän koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .
 Lue lisää  tylsyydestä .

"Olen maannut patjalla ja tuijottanut metsää" – Lauri Tähkä on opetellut tylsistymään


Summary: Niinistö leikattiin keskiviikkona, mutta presidentti tarttui töihin heti torstaiaamuna.

Lonkkaleikkauksesta toipuva presidentti  Sauli Niinistö  on jo heti aamusta hoitanut tehtäviään puhelimitse ja sähköpostitse. Asiasta kertoo presidentin viestintäpäällikkö  Katri Makkonen  sähköpostitse STT:lle.
 Viestintäpäällikkö Makkonen kertoo myös, että keskiviikkona leikatun presidentti Niinistön  tviitit heräämöstä  olivat täysin spontaaneja.
 Heräämössä Seefeldin MM-kisoja seurannut presidentti muun muassa julkaisi hämmennystä herättäneen tviitin, jossa presidentti muun muassa kertoi mömmöjen syönnin olevan turhaa. Tällä presidentti viittasi Makkosen mukaan uutisoituihin doping-epäilyihin.
 STT kysyi presidentin kansliasta, leikattiinko presidentin lonkka julkisella vai yksityisellä puolella.
 – Presidentin lonkka leikattiin HUS-omisteisessa Ortonissa. Presidentti itse tviitissään eilen kuvaili, että Orton on julkisen sektorin yksityistä sektoria. Erona on se, että HUSin muussa sairaalassa hän olisi joutunut ohittamaan leikkausjonossa olevia, jotta leikkauspäivä olisi ollut presidentin tehtävien kannalta juuri sopivana ajankohtana. Ortonin kohdalla, omakustanteisesti, näin ei ollut, Makkonen kertoo.
 Presidentin kanslia  kertoi maanantaina , että Niinistö hoitaa tehtäviään leikkauksesta huolimatta lähtökohtaisesti normaalisti.
 Niinistöllä todetusta nivelkulumasta kerrottiin julkisuuteen  viime vuoden toukokuussa . Niinistön terveydentilaa koskevassa lausunnossa sanottiin tuolloin, että kulumamuutosten etenemistä seurataan säännöllisesti.
 Lue lisää:
 "Turhaa on mömmöjen syönti", lonkkaleikkauksesta toipuva presidentti Niinistö vitsaili sairaalapediltä
 Presidentti Niinistö lonkkaleikkaukseen
 Yle sai presidentin tuoreimman terveysselvityksen – Presidentti joutuu kesällä pieneen leikkaukseen

Sairasvuoteelta tviittaillut presidentti Niinistö viittasi "mömmöillä" doping-epäilyuutisiin


Summary: Alkuvuodesta maassa on surmattu jo 11 naista, yli kaksi kertaa enemmän kuin vuosi sitten samaan aikaan.

Portugalin hallitus ilmoitti torstaina, että maassa pidetään kansallinen surupäivä lähisuhdeväkivaltaan kuolleiden naisten muistoksi.
 Portugalissa on surmattu alkuvuodesta 11 naista. Määrä on suurin vuosikymmeneen ja yli kaksi kertaa enemmän kuin vuosi sitten samaan aikaan, sanoo naisiin kohdistuvia henkirikoksia seuraava OMA-järjestö.
 Portugalissa on viime viikkoina nähty useita mielenosoituksia, joissa hallitukselta on vaadittu lisää toimia naisten suojelemiseksi lähisuhdeväkivallalta.
 Hallitus määräsi valtion laitosten liput puolitankoon 7. maaliskuuta, päivää ennen kansainvälistä naistenpäivää.
 – Tuona päivänä meidän ei tule ainoastaan kunnioittaa uhreja, mutta myös kirkastaa ajatusta tämän taistelun jatkamisesta ja siitä, mitä me kaikki voimme tehdä, hallintoministeri  Mariana Vieira da Silva  kommentoi uutistoimisto Reutersille.
 Asukaslukuun suhteutettuna Portugalissa on alkuvuodesta surmattu naisia noin kolmannes enemmän kuin Suomessa keskimäärin.

Portugali pitää surupäivän lähisuhdeväkivaltaan kuolleiden naisten muistoksi


Summary: Kaupan arvo on yli 200 miljoonaa euroa

Työeläkeyhtiö Elosta tuli torstaina kauppakeskus Jumbon suurin omistaja. Elo osti kanssaomistajansa Unibail-Rodamco-Westfieldin osuuden Vantaalla sijaitsevasta Jumbosta.
 Nyt tehdyn kaupan arvo on yli 200 miljoonaa euroa. Kaupan jälkeen Elo omistaa koko kauppakeskuksen lukuun ottamatta hypermarkettien tiloja.
 – Jumbon pohjoispuolella sijaitsevalle Aviapoliksen alueelle on tulossa merkittävästi uutta asuinrakentamista ja se on Suomen nopeimmin kasvava työpaikka-alue, kommentoi kauppakeskuksen näkymiä Elon listaamattomista sijoituksista vastaava johtaja  Timo Stenius .
 Elon mukaan Jumbo on yli 400 miljoonan euron vuosimyynnillä Suomen suurin kauppakeskus. Sen vuotuinen kävijämäärä on noin 12 miljoonaa.

Työeläkeyhtiö Elo kauppakeskus Jumbon suurimmaksi omistajaksi


Summary: Previn voitti urallaan neljä Oscaria ja kymmenen Grammy-palkintoa.

Klassisen musiikin ja jazzin taitaja, moninkertainen Oscar- ja Grammy-voittaja  André Previn  on kuollut. 89-vuotias amerikkalainen säveltäjä, kapellimestari ja pianisti kuoli New Yorkin Manhattanilla torstaina.
 Previn sai elokuvamusiikistaan neljä Oscaria, muiden muassa filmeistä My Fair Lady sekä Porgy ja Bess. Musiikkialan Grammy-palkintoja hän pokkasi kymmenen.
 Urallaan Previn oli pääkapellimestarina Lontoon sinfoniaorkesterissa ja Los Angelesin filharmonikkojen musiikillisena johtajana.
 Saksassa juutalaisperheeseen syntynyt Previn pakeni perheineen ennen toisen maailmansodan alkua Ranskaan ja sitten Yhdysvaltoihin. Hän menestyi sodan jälkeen elokuvamusiikillaan mutta keskittyi jo 1960-luvulta lähtien klassiseen musiikkiin.
 Previn muistetaan myös avioliitostaan elokuvatähti Mia Farrow'n kanssa.

Nelinkertainen Oscar-voittaja André Previn on kuollut


Venäjä ja Kiina ovat käyttäneet veto-oikeuttaan YK:n turvallisuusneuvostossa ja estäneet Yhdysvaltojen ehdottaman päätöslauselman, jossa vaadittiin uusia presidentinvaaleja Venezuelassa sekä esteetöntä humanitaarisen avun toimittamista maahan.
 Muiden muassa Ranska, Saksa ja Britannia äänestivät päätöslauselman puolesta. Päätöslauselma sai tarvittavat yhdeksän ääntä, ja ilman Venäjän ja Kiinan vetoa se olisikin mennyt läpi. Etelä-Afrikka äänesti vastaan. Indonesia, Päiväntasaajan Guinea ja Norsunluunrannikko pidättäytyivät äänestämästä.
 Turvallisuusneuvostossa äänestettiin myös Venäjän muotoilemasta päätöslauselmasta, jossa kehotettiin ratkaisemaan tilanne rauhanomaisesti ja vaadittiin presidentti  Nicolas Maduron  hyväksyntää kaikelle maahan toimitettavalle humanitaariselle avulle. Tämä päätöslauselmaesitys sai vain neljä ääntä.
 Yhdysvaltain Venezuelan-erityislähettiläs  Elliott Abrams  kritisoi Kiinaa ja Venäjää veto-oikeuden käyttämisestä ja sanoi, että nämä vain suojelevat Maduroa ja tämän käskyläisiä ja pitkittävät venezuelalaisten kärsimystä. Venäjän YK-lähettiläs  Vasili Nebenzja  puolestaan sanoi, että Yhdysvallat pyörittää laitonta ja absurdia teatteria.Venezuela on syöksymässä yhä syvemmälle poliittiseen sekasortoon.
 Lisäksi presidentti Maduroa tukeva armeija on estänyt väkisin humanitaarisen avun tuomisen Venezuelaan.
 Jo yli 50 valtiota, mukaan lukien Yhdysvallat ja Suomi, on tunnustanut opposition  Juan Guaidon  Venezuelan virkaatekeväksi presidentiksi.
 Lue myös:
 Sotilaallista väliintuloa Venezuelaan väläyttelevä Yhdysvallat on uhkauksensa kanssa yksin
 Venezuelasta loikanneita sotilaita yli 150 – perheiden kohtalo pelottaa
 Venezuelan oppositiojohtaja ulkomaille: Pitäkää kaikki vaihtoehdot auki – USA:n ulkoministeri: Ryhdymme toimiin
 Ainakin kaksi kuollut lauantaina Venezuelan ja Brasilian rajalla – Kolumbian rajalla kaksi avustusrekkaa poltettiin

Venäjä ja Kiina kaatoivat Yhdysvaltain ehdottaman päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa – tavoitteena oli saada presidentinvaalit Venezuelaan


Summary: Darude matkaa edustamaan Suomea toukokuussa järjestettäviin Euroviisuihin Tel Aviviin, Israeliin.

Suomen edustussävelmä Euroviisuihin valittiin lauantaina UMK-kisassa Turun Logomossa.
 Viisuvoiton vei kappale  Look Away .
 Yleisö ja kansainvälinen raati äänestivät voittajan kolmesta tarjokkaasta. Muut kaksi kappaletta olivat  Superman  ja  Release Me .
 Sandstorm-hitistään tunnetun  DJ Daruden  eli  Ville Virtasen  kappaleet laulaa  Sebastian Rejman .
 Euroviisut järjestetään toukokuussa Tel Avivissa, Israelissa.
 Aiheesta aiemmin:
 ”Viisut ovat aivan huikean iso juttu” – Darude lähtee uhoamatta voittamaan, mutta lopputulos on universumin käsissä
 Toimittajalta: Daruden viisubiisit jäävät latteiksi
 Analyysi: Onko Sandstormin supersuosio uhka Daruden viisumenestykselle?

Look Away valittiin Suomen Euroviisubiisiksi


Summary: Kokoomuksen varapuheenjohtaja Antti Häkkänen vaatii SDP:lta kompromisseja, jotta puolueet mahtuisivat samaan hallitukseen.

Kokoomuksen varapuheenjohtaja, oikeusministeri  Antti Häkkänen  kummeksuu SDP:n puheenjohtajan  Antti Rinteen  puheita tulevan hallituksen linjasta ja hallituspohjasta.
 Pitkältä sairauslomalta julkisuuteen palannut Rinne linjasi heti ensimmäiseksi, ettei  nykyhallituksen leikkauslinjan ja eriarvoistavan politiikan jatkaminen käy SDP:lle . Aiemmissa lehtihaastatteluissa Rinne on sanonut  etteivät nykykokoomus ja keskusta mahtuisi demareiden kanssa samaan hallitukseen.
 TV1:n Ykkösaamussa vieraillut Häkkänen arvioi, että Rinteen puheissa kuuluu “vaalilaukan makua”.
 – Tässä nyt vähän omaa tulkintaa tehdään yhteiskunnallisesta kehityksestä Rinteen toimesta, siitä että eriarvoisuus olisi kasvanut, ja oltaisiin menty huonompaan suuntaan.
 – Neljä vuotta sitten oli erittäin korkea työttömyys, valtio voimakkaassa velkakierteesssä ja yritykset henkitoreissaan, ja nyt ollaan saatu työllisyys taas kasvuun, yritykset pärjäävät paremmin ja valtion velkaantuminenkin on taittumassa. Eli jos Rinne nyt lupaa täysin toisenlaista politiikkaa, niin kyllähän se suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan pelastamisen kannalta on aivan käsittämätön linjaus, sanoo Häkkänen Ykkösaamussa.
 Häkkäsen mukaan SDP:n tulee olla valmis kompromisseihin, jos puolueet aikovat mahtua samaan hallitukseen. Myös ensi vaalikaudella joudutaan tekemään ikäviäkin leikkauspäätöksiä, eikä kokoomukselle käy kasvua hyydyttävä ja veroja kiristävä politiikka, sanoo Häkkänen.
 – Eihän me sellaisen hallitukseen voida lähtee, jossa nähdään että se hyydyttää talouskasvua ja työllisyyttä, ja sitä kautta heikentää hyvinvointiyhteiskunnan rahoituspohjaa.
 – Jos SDP nyt lupaa täysin toisenlaista talous- ja työllisyyspolitiikkaa, eli hallituksen kaikki hyvät tulokset pyyhittäisiin pois, niin on aika vaikea nähdä että siitä jotenkin kompromisseja saataisiin aikaiseksi, arvioi Häkkänen Ykkösaamussa.

Kokoomuksen Häkkänen: Rinteen puheissa "vaalilaukan makua" – “Vaikea löytää kompromisseja jos SDP lupaa täysin toisenlaista politiikkaa”


Mäkihyppylegenda Matti Nykäsen hautajaiset ovat tänään lauantaina Jyväskylässä. Siunaustilaisuuteen osallistuu vain Nykäsen lähipiiri, mutta sen jälkeen  hautajaissaattue kulkee  Jyväskylän Vanhalta hautausmaalta Taulumäeltä Laajavuoreen kello 13 aikaan. Yleisö voi saapua hautajaissaattueen reitin varrelle.
 Yle seuraa hautajaissaattuetta suorana alkaen klo 13. Omaisten ja poliisin toive on, että saattue etenee ilman häiriöitä. Ihmisten toivotaan tulevan katujen varsille keskusta-alueelle ja Laajavuoreen jalkaisin.
 Nelinkertainen olympiavoittaja Nykänen  kuoli helmikuun alussa .
 Hautajaissaattueen reitti. Petri Aaltonen / Yle

Jyväskylä hiljentyy muistamaan Matti Nykästä – seuraa suorana hautajaissaattueen kulkua kello 13 alkaen


Summary: Protestoijat vastustavat 82-vuotiaan Abdelaziz Bouteflikan viidettä valtakautta.

Algerian kaupunkien kaduilla on nähty viimeisen viikon aikana poikkeuksellisia mielenosoituksia istuvaa presidenttiä  Abdelaziz Bouteflikaa  vastaan.
 Kymmenet tuhannet ihmiset ovat vaatineet Bouteflikaa luopumaan vallasta. Joukossa on ollut niin nuoria kuin vanhoja ihmisiä.
 – Katsokaa Algerian nuorisoa. He toivovat vain kunnollista presidenttiä, joka voi edes puhua kansalle, sanoi 45-vuotias virkamies  Hamdane Salim.
 Protesteissa on kuollut yksi ihminen ja haavoittunut kymmeniä.
 82-vuotias presidentti ilmoitti helmikuussa halukkuudestaan viidennelle valtakaudelle. Bouteflika on 1950–60-lukujen Ranskan vastaisen itsenäisyyssodan veteraaneja ja on ollut vallassa jo 20 vuotta.
 Presidentti Abdelaziz Bouteflika juhlii lauantaina 82-vuotispäiväänsä. Kuva vuodelta 2017 paikallisvaaleista. Ryad Kramdi / AFP
 Mielenosoitukset harvinaisia
 Algerian toiseksi suurimmassa kaupungissa Oranissa noin 8 000 ihmistä osoitti perjantaina mieltään presidenttiä vastaan,  kertoo ranskalaislehti Le Monde .
 – Kansa haluaa kaataa hallinnon, jotkut mielenosoittajista huusivat uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Iskulausetta käytettiin vuoden 2011 arabikevään mielenosoituksissa Egyptissä, Libyassa ja Tunisiassa. Niissä vaadittiin pitkään vallassa roikkuneita johtajia luopumaan vallasta.
 Laajat julkiset protestit ovat kaksi sotaa läpikäyneessä Algeriassa harvinaisia. Pääkaupunki Alger'ssa mielenosoitukset on kokonaan kielletty, mutta laajoja mielenosoituksia on ollut nyt sielläkin.
 "Hän on kuin kuollut"
 Presidentti  Bouteflika ilmoitti helmikuussa , että hän aikoo pyrkiä viidennelle kaudelle kevään vaaleissa.
 Mielenosoittajien mielestä presidentin horjuva terveys ei salli enää uutta valtakautta. Bouteflika käyttää pyörätuolia ja on esiintynyt vain harvoja kertoja julkisuudessa saatuaan sairauskohtauksen vuonna 2013.
 Bouteflikan vastustajien mukaan valtaa käyttävät Algeriassa presidentin lähipiiri ja neuvonantajat.
 – Hän on kuin kuollut. Hän ei pidä enää puheitakaan kansalle. On ymmärrettävää, että katkaisemme hiljaisuutemme ja lähdemme kaduille tässä tilanteessa, 23-vuotias  Tahar  sanoi Oranissa Le Mondelle.
 Bouteflikan kannatus perustuu pitkälti hänen taustaansa itsenäistymissodan sankarina sekä siihen, että hän nujersi 1990-luvulla käyneen sisällissodan päätteeksi Algerian islamistisen vastarintaliikkeen.
 Algerian pääministeri Ahmed Ouyahia (oik.) on yksi maan vallankäyttäjistä. Hän isännöi Saksan liittokansleria Angela Merkeliä Algerissa syksyllä. EPA
 Bouteflika on myös nauttinut tärkeiden eturyhmien, kuten ammattiliittojen ja yritysjohtajien tukea.
 Algerian talous on viime vuosina kärsinyt maan merkittävimmän vientituotteen öljyn hintojen laskusta. Taloustilanteen heikkeneminen on todennäköisesti lisännyt vastustusta istuvan presidentin hallintoa kohtaan.
 Lisää aiheesta:
 Algerian ulkoministeri siirtolaisten karkotuksista Ylelle: "Olemme erittäin tarkkaavaisia kansallisen turvallisuuden suhteen"

"Kansa haluaa kaataa hallinnon" – Algeriassa arabikevään kaikuja sairaalloisen presidentin vastaisissa mielenosoituksissa


Summary: Poliisi ei kuitenkaan ole havainnut  turvallisuustilanteessa merkittävää muutosta.

Ylen saamien lukujen valossa turvapaikanhakijoiden turhautuminen purkautuu yhä useammin aggressiona henkilökuntaa kohtaan.
 Vastaanottokeskukset raportoivat arjesta poikkeavat tapahtumat Maahanmuuttovirastolle. Viime vuonna tällaisia ilmoituksia tehtiin noin tuhat.
 Vain osa ilmoituksista koskee jonkinasteista turvallisuusuhkaa. Viime vuoden ilmoituksista 173 koski jonkinasteista henkilökuntaan kohdistuvaa uhkailua.
 Se on noin kaksi kertaa enemmän kuin toissavuonna, vaikka turvapaikanhakijoiden määrä on laskenut tuhansilla.
 – Osa ilmoituksista on voi sellaisia, että työntekijälle korotettu ääntä, on heitetty seinään jotakin tai sitten on uhattu, sanoo Maahanmuuttoviraston vastaanottotoiminnan tulosalueen johtaja  Olli Snellman .
 Snellmanin mukaan uhkailu on ollut sanallista.
 – Missään nimessä tämän tyypppistä käytöstä ei pidä hyväksyä. Mutta sellaista ei ole tiedossa, että työntekijän kimppuun on käyty, hän sanoo.
 Snellman tähdentää, että uhkailevaan käytökseen on syyllistynyt pieni osa asiakkaista. Suomen vastaanottokeskusjärjestelmässä on tällä hetkellä noin 10 000 turvapaikanhakijaa.

 Muut vastaanottokeskuksista tehdyt ilmoitukset koskevat kaikkea mahdollista arjesta poikkeavaa turvapaikanhakijoiden välisestä kinastelusta onnettomuuksiin, sähkökatkoksiin, turvapaikanhakijoiden itsensä vahingoittamiseen tai sillä uhkaamiseen.
 Poliisin mukaan turvallisuustilanteen heikentymisestä ei silti voi puhua. Vastaanottokeskukset eivät työllistä poliisia aiempaa enemmän.
 – Poliisin perusnäkemys on, että hälytystehtävien määrä on pysynyt samanlaisena. Niitä tulee tasaiseen tahtiin, mutta ei millään tavalla poikkeavissa määrin, sanoo poliisihallituksen poliisitarkastaja  Marko Heikkinen .
 Heikkisen mukaan vastaanottokeskuksia koskevien hälytystehtävien osuus on marginaalinen. Sen vuoksi vuonna 2015 aloitettu vastaanottokeskuksia koskevien hälytysten seurantakin on lopetettu.
 – Ei ollut syytä kiinnittää tähän erityistä huomiota. Mutta voi olla, että henkilökunta joutuu kokemaan nahoissaan kun ilmapiiri kiristyy.
 "Perinteisesti vastaanottojärjestelmä on toiminut niin, että prosessilla on alku ja päätepiste. Nyt kaikilla sitä päätepistettä ei ole".   Maahanmuuttoviraston tulosalueen johtaja Olli Snellman.
 Ilmapiirin kiristymiseen on hyvät syyt.
 Suuri osa vastaanottokeskusten asukkaista saapui Suomeen vuosina 2015–2016. Heistä enemmistö on saanut vähintään yhden kielteisen päätöksen turvapaikkahakemukseensa.
 Kielteisen päätöksen saaneet tavallisesti valittavat päätöksistään tai tekevät uuden turvapaikkahakemuksen uusilla perusteilla. Näin aika vastaanottokeskuksessa pitkittyy. Suurin osa turvapaikanhakijoista on irakilaisia, joita poliisi ei  tällä hetkellä voi väkisin poistaa  maasta.
 Lopputuloksena vastaanottokeskukset ovat täynnä konfliktimaista tulleita henkilöitä, jotka ovat eläneet vuosia laitosmaisissa oloissa, joilla on niukasti toivoa oleskeluluvan saamiseen, mutta jotka eivät kuitenkaan poistu maasta.
 – Perinteisesti vastaanottojärjestelmä on toiminut niin, että prosessilla on alku ja päätepiste. Nyt kaikilla sitä päätepistettä ei ole ollut. Toiveet ei ole toteutuneet, mutta kotimaahan paluuta ei ole tapahtunut, sanoo Maahanmuuttoviraston Snellman.
 Snellmanin mielestä on silti vaikea sanoa, onko vastaanottokeskusten ilmapiiri olennaisesti synkentynyt.
 Uhkailusta tehtyjen ilmoitusten määrän kasvua voi selittää myös aiempaa matalampi kynnys ilmoitusten tekemiseen. Snellmanin mukaan Maahanmuuttovirasto päivitti alkuvuonna 2018 ilmoitusten tekemistä koskevaa ohjeistustaan.
 – Se voi johtaa siihen, että ilmoituksia on tehty enemmän.

Vastaanottokeskuksista raportoidaan yhä enemmän henkilökuntaan kohdistuvasta uhkailusta, vaikka turvapaikanhakijoiden määrä laskee


Summary: Astman hyvä hoito tuo terveempiä kansalaisia, mutta säästää myös pitkän pennin yhteisiä rahojamme.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Maailman onnellisimmaksi maaksikin julistettu Suomi kerää yhtenään kiitosta mitä moninaisimmista asioista. Lääketieteen saralla tuoreita uutisia ovat  Suomen terveydenhuollon rankkaaminen yhdeksi Euroopan parhaista  sekä kansallisen astmaohjelmamme tarina.
 Astmaohjelmasta kirjoittaa maailman arvostetuimpiin lääkietieteellisiin julkaisuihin kuuluva  The Lancet , joka kehottaa muita maita ottamaan oppia Suomen saavutuksista.
 Kansallinen astmaohjelma oli käynnissä 1994–2004 ja allergiaohjelma 2008–2018 pitkälti jatkoi työtä.
 The Lancet muistuttaa Suomen käynnistäneen kansallisen astmaohjelmansa aikana, jolloin joka viides astmapotilas kärsi vaikeista oireista. Vuonna 2016 heitä oli enää 2–5 prosenttia potilaista.
 Myös sairaalapäivien määrä on vähentynyt. Tällä vuosituhannella vuoteen 2013 asti niiden määrä laski 46 prosenttia. Lasten osalta vähennys oli jopa tätä suurempi.
 Tällä kaikella oli myös merkittävä taloudellinen vaikutus: vuonna 1993 astma maksoi yhteiskunnalle nykyrahaksi muutettuna 330 miljoonaa euroa vuodessa, mutta 2013 kustannus oli vain 191 miljoonaa euroa, vaikka samana aikana diagnosoitujen astmatapausten määrä nousi tasaiseen tahtiin.
 Suomalainen malli merkitsi jalkatyötä
 Vielä 1980-luvun lopulla suomalaiset poliklinikat ja teho-osastot olivat täynnä astmakohtauksesta kärsiviä ihmisiä, kuvailee professori, lastentautien ja lastenallergologian erikoislääkäri  Mika Mäkelä  Helsingin yliopistollisesta sairaalasta.
 Samoihin aikoihin kuitenkin ymmärrettiin, että astma on keuhkoputken limakalvon pinnalla oleva tulehdussairaus. Tuolloin käyttöön oli myös saatu sisäänhengitettävä kortisoni, joka tehosi hyvin astmaan.
 Aiemmin käytössä olleet lääkkeet tehosivat kyllä oireisiin, mutta eivät alkusyyhyn. Keuhkolääkäri, nykyinen emeritusprofessori,  Tari Haahtela  pystyi osoittamaan, että aikuispotilaiden hoito kannatti aloittaa heti kortisonilla.
 Mika Mäkelä Yle
 – Tämä oli peruskivi, jonka ansiosta Suomessa aloitettiin jo aikaisessa vaiheessa laajamittainen sisäänhengitettävän kortisonin käyttö, kertoo Mäkelä Ylen haastattelussa. Suomi oli tässä oivalluksessa ensimmäisten joukossa.
 Keskeisessä asemassa oli tuonaikainen Tuberkuloosin vastustamisyhdistys, nykynimeltään Filha. Terveydenhuollon ammattilaisten yhdistyksenä Filhalle oli kehittynyt vankka osaaminen erilaisten ohjelmien läpiviemisessä.
 90-luvulta lähtien yhdistyksen jäsenet alkoivat viemään astmatietoutta kaikkialle Suomeen ja kaikkiin terveyskeskuksiin. Tämän jalkatyön ansiosta jokainen ammattilainen oppi tuntemaan roolinsa ja osuutensa hoitoprosessissa. Kaikkia sidosryhmiä koulutettiin löytämään ja diagnosoimaan astma, hoitamaan astmapotilaita ja huolehtimaan, että he ottivat ajallaan lääkkeensä.
 – Kansallinen astmaohjelma ei ollut yhden tai kahden ihmisen show, vaan kymmenien ihmisten yhteistyötä. He näkivät ongelman ja kokivat tehtävän tärkeäksi, toteaa Mäkelä.
 Suomalaisia kuunnellaan nyt maailmalla
 The Lancetissa, tai tarkkaan ottaen The Lancet Respiratory Medicinessä julkaistu artikkeli kertoo hyvin, kuinka paljon suomalaista astmaohjelmaa arvostetaan maailmalla.
 Moni maa on hakenut Suomesta esimerkkiä ja innostusta. Mäkelä maintsee muun muassa Etelä-Korean, Puolan ja Irlannin. Irlannin terveysministeri kävi jopa Suomessa vierailulla asian tiimoilta.
 – Uskaltaisin sanoa, että jopa kymmenet maat eri puolilta maailmaa ovat osoittaneet kiinnostusta. Kansainvälisissä kokouksissa Suomen menestykseen viitataan usein, Mäkelä kertoo.
 Täälläkö sitten on kaikki hyvin?
 Mäkelän mukaan meillä on potilaita, jotka eivät ole täysin kunnossa. Muutamalla prosentilla on vaikeamuotoinen astma. Kaikeksi onneksi heille on tarjolla uusia biologisia lääkkeitä.
 Ennen jokaisessa terveyskeskuksessa oli astmahoitaja. Nykyisin hoitajilla on paljon muutakin vastuuta. Mäkelän mukaan on olemassa vaara, että kehitys kääntyy huonompaan suuntaan. Varsinkin kun resurssit ovat vähentyneet.
 – Ylläpitäminenkin on aktiivista työtä, sanoo Mäkelä.

Taas kiitosta Suomen osaamiselle: Nyt vuorossa kansallinen astmaohjelma


Summary: En ehkä koskaan saa edustaa Suomea Euroviisuissa, mutta kukaan ei voi estää minua huutelemasta neuvoja viisuesitykseen, pohtii sarjakuvapiirtäjä Aiju Salminen.

Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä, liian myöhään valvomisesta ja lounasravintoloista joissa on buffet.
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 > Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 > Ykkösaamussa kuullut audiokolumnit voit kuunnella Areenassa
 Lue Lisää:
 Suomea edustaa Euroviisuissa Darude.  Kilpailukappale valitaan lauantaina 2.3.  UMK19: Darude klo 21.00 Yle TV2:ssa ja  Yle Areenassa .
 Sarjakuvaopas Euroviisuihin 1: Et kai äänestänyt vihollista?
 Sarjakuvaopas Euroviisuihin 2: Näin Euroviisuista tuli ihan homo juttu
 Sarjakuvaopas Euroviisuihin 3: Paljonko maksaa viisujen voitto?
 Viisuista voi keskustella 2.3. klo 21.00 asti.

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Kehittelin täydellisen esityksen, joka toisi Suomelle huippupisteet Euroviisuissa


Summary: Concorden ensilennosta on tänään lauantaina kulunut tasan 50 vuotta. Kaksinkertaisella äänen nopeudella lentäneen matkustajakoneen tarina on vertaansa vailla.

Satoja silmäpareja seuraa henkeään pidätellen 2. maaliskuuta 1969 Toulousen kentällä Ranskassa, kun ranskalais-brittiläistä Concorde-yliäänikonetta valmistellaan ensilennolleen.
 Insinöörien jännityksen ymmärtää, sillä uuden lentokoneen kehittäminen on ylittänyt budjetin miljoonilla englannin punnilla. Lisäksi koneen valmistuminen on vuosia myöhässä.
 Jännittynyt tunnelma purkautuu, kun kone nousee sulavasti ilmaan, kiertää Toulousen yllä puoli tuntia ja ensilennon jälkeen pilotit pääsevät hehkuttamaan koneen ominaisuuksia.
 Oli kehitetty maailman edistyksellisin matkustajakone, joka merkitsi käännettä siviili-ilmailussa. Pian esimerkiksi Lontoon ja New Yorkin välinen matka pystytään lentämään kolmessa tunnissa.
 British Airways ja Air France ottivat konetyypin kaupalliseen käyttöön tammikuussa 1976. Aluksi koneilla kuljetettiin matkustajia Lontoosta Bahrainiin sekä Pariisista Rio de Janeiroon. Hieman myöhemmin alkoivat Atlantin ylittävät lennot Washingtoniin ja New Yorkiin.
 British Airways aloitti kaupalliset lennot Concordella vuonna 1976.  British Airways
 Once in a Lifetime -matka
 Concordeen mahtui sata matkustajaa. Heille lipun hinta ei ollut niin merkittävä asia. Palvelu sekä kentällä että lentokoneessa oli loisteliasta.
 Turkulainen sijoittaja, nykyisin Rausanne Oy:n hallituksen puheenjohtajana toimiva  Rauno Puolimatka  matkusti Concordella 1980-luvun alkupuolella Lontoosta New Yorkiin.
 – Lontooseen piti mennä hyvissä ajoin, että ehti nauttia Concorden loungen ylellisistä palveluista, muistelee Rauno Puolimatka.
 Concorden matkustajille oli järjestetty oma lähtöselvitys, ja kone pysäköitiin aivan loungen eteen niin, että odotustilasta saattoi kävellä suoraan koneeseen.
 British Airwaysin Concorde-lounge Lontoon Heathrow'n kentällä.  British Airways
 Matkustamo oli pienempi kuin nykyisissä kapearunkokoneissa, istuimia oli kaksi rinnakkain. Puolimatka muistelee, ettei matkustusmukavuus ollut kovinkaan erikoinen, vaikka kaikki koneessa olikin ylellistä.
 – Penkki oli hienoa harmaata nahkaa ja sisutus oli kuin ylellisessä urheiluautossa. Viinit ja ruoka olivat parasta mahdollista, kuvailee Puolimatka lentomatkaa.
 Matkustamon ahtauden korvasi se, että lento oli niin nopea. Äänen nopeuden ylitystä saattoi seurata seinällä olevasta nopeusmittarista. Mutta kone saattoi lentää huippunopeutta vain Atlantin yläpuolella, sillä yliäänipamaus oli ongelma, jota ei voitu teknisesti poistaa.
 Concorde toi britit joululomalle Lappiin
 Yliäänikone Concorde merkitsi myös alkua brittien joulumatkailulle Lappiin.
 Brittituristeja oli käynyt Lapissa jo vuonna 1983, mutta vuotta myöhemmin tapahtunut ensimmäisen  Concorde-koneen laskeutuminen  Rovaniemen lentoasemalle merkitsi todellista läpimurtoa joulumatkoille.
 British Airways laskeutui Rovaniemelle ensimmäisen kerran vuonna 1984 Yle
 Ensimmäistä lentoa ja turistien kahdeksan tuntia kestänyttä käyntiä Lapissa seurattiin myös Britannian tv-uutisissa. Sen jälkeen monet lennoista myytiin nopeasti täyteen.
 British Airwaysin Concorde ehti vierailla Rovaniemellä viidentoista vuoden aikana kymmeniä kertoja ja kuljettaa yli 9 000 matkustajaa. Myös Air France järjesti lentoja Rovaniemen lisäksi Ivaloon.
 Viimeisen kerran Concorde vieraili Lapissa maaliskuussa 2000.
 Onnettomuus lopetti lennot
 Concordea oli pidetty maailman turvallisimpana lentokoneena kesään 2000 asti. Mielipiteen muutti 25. heinäkuuta 2000 Pariisissa sattunut onnettomuus, jossa Air Francen lentokone syöksyi maahan vain 90 sekuntia kestäneen lennon jälkeen.
 Onnettomuudessa saivat surmansa kaikki koneessa olleet 109 ihmistä sekä neljä maassa ollutta henkilöä. Onnettomuuden syynä oli kiitotiellä ollut metalliesine, joka puhkaisi koneen renkaan. Renkaasta irronnut palanen puolestaan osui polttoainetankkiin aiheuttaen vuodon ja tulipalon.
 Concorden onnettomuus oli maailmanlaajuinen uutinen.  AOP
 Turman jälkeen Concordet joutuivat vuodeksi lentokieltoon. Kun koneilla jälleen lennettiin, matkustajat eivät enää halunneet ostaa kallista lentolippua.
 Air France lopetti lennot Concordella 31. toukokuuta 2003 ja British Airways muutamaa kuukautta myöhemmin.
 British Airways ehti 27 vuoden aikana lentää vajaat 50 000 Concorde-lentoa ja kuljettaa näillä lennoilla 2,5 miljoonaa matkustajaa.
 Concorden viimeiseksi lennoksi jäi 24. lokakuuta 2003 rekisteritunnuksella G-BOAG lennetty vuoro BA002 New Yorkista Lontoon Heathrow'n kentälle. Historiallisen lennon kapteenina toimi British Airwaysin Concorde-ryhmäpäällikkö  Mike Bannister .
 Käsittämätön suorituskyky
 Concorde ylsi nopeuksiin, joista nykyisillä matkustajakoneilla ei voi edes haaveilla. Sen huippunopeus oli kaksinkertainen äänennopeus, eli 2 180 kilometriä tunnissa.
 Tällaisilla nopeuksilla lennettäessä ilmanvastuksen merkitys on jo niin suuri, että huippunopeutta voi lentää vain hyvin korkealla. Concordet nousivat 18 kilometrin korkeuteen, jossa ilman tiheys on vain murto-osa maanpinnalla vallitsevasta tiheydestä.
 Huippunopeuden saavuttamiseksi koneisiin asennettiin alun perin sotilaskoneisiin suunnitellut tehokkaat Rolls Roycen moottorit. Niiden huono puoli oli käsittämätön polttoaineenkulutus. Concorde kulutti polttoainetta 25 000 litraa tunnissa.
 Matkustajaa kohti laskettuna kulutus oli kymmenen kertaa suurempi kuin nykyisillä uusimmilla matkustajakoneilla.
 Tästä johtuen koneella voitiin lentää Atlantin yli, mutta Tyynenmeren ylitykseen tankeissa oleva polttoaine ei enää riittänyt. Kone pystyi lentämään vajaan 7 000 kilometrin päässä sijaitsevalle kentälle.
 Ranskalais-brittiläinen taidonnäyte
 Concordet suunniteltiin 1960-luvulla, jolloin polttoainekriisistä ei ollut tietoakaan. Aluksi britit suunnittelivat omaa konetta ja ranskalaiset omaansa, mutta koneen kalleus sai molempien maiden ilmailuteollisuuden yhdistämään voimansa. Iso-Britannia ja Ranska allekirjoittivat sopimuksen Concorde-yhteisprojektista 29. marraskuuta 1962.
 Alkuperäisen budjetin mukaan konetyypin arvioitiin maksavan noin 70 miljoonaa englannin puntaa, mutta kun kone lopulta valmistui vuonna 1975, oli loppulasku jo 1,3 miljardia englannin puntaa.
 Concordeja valmistettiin yhteensä vain 20, joista Air Francen ja British Airwaysin käyttöön tuli 14 konetta.
 Concorde oli aikansa suuruus, jonka ilmestyminen lentokentälle oli aina suuri tapaus.  British Airways

Tämän piti olla maailman turvallisin lentokone – loistelias taru päättyi, kun koneen kaikki matkustajat kuolivat tuhoisassa lento-onnettomuudessa


Summary: Erittäin huonoa ajokeliä on tänään luvassa Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa.

Ajokeli muuttuu paikoittain erittäin huonoksi tänään, kun lumisateet saapuvat lännestä, kertoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen . Hankalin ajokeli on Pohjois-Pohjanmaalla, Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa, jossa lunta voi tulla 5–10 senttimetriä.
 Huonoa ajokeliä on myös luvassa maan etelä- ja keskiosissa, joissa lumiennuste on 1–5 senttimetriä. Lounais-Suomessa sataa joko vähän tai ei ollenkaan.
 Lapissa on tiedossa poutainen talvipäivä sekä pakkasta viiden ja viidentoista asteen välillä. Muualla Suomessa lämpötila on nollan ja viiden miinusasteen välillä, paitsi etelässä päästään pari astetta plussan puolelle.
 Tänään tuulee voimakkaasti aamupäivästä alkaen: puuskissa tuulen nopeus voi olla jopa 20 metriä sekunnissa.
 Laskiaissunnuntaina sää tekee täysikäännöksen: isossa osassa maata on luvassa aurinkoinen pakkaspäivä.

Lumisateet saapuvat tänään ja tekevät ajokelistä erittäin huonon – Laskiassunnuntaina säässä tapahtuu täyskäännös


Kaksi kolmesta eduskuntavaalien ehdokkaista korottaisi mieluummin ansiotuloverotusta kuin leikkaisi palveluita tai etuuksia, kertoo Uutissuomalainen. Asia selviää ehdokkaiden antamista vastauksista mediatalo Keskisuomalaisen lehtien ja sanomalehti Karjalaisen vaalikoneisiin.
 Vahvimman tuen ansiotuloverotuksen korottamisella antavat vasemmistoliiton ja SDP:n ehdokkaat, kun suurinta vastustus on kokoomuksessa.
 Ehdokkaat vastasivat vaalikoneen väittämään "on parempi leikata palveluita ja etuuksia kuin korottaa ansioverotuloa". Kaikki vasemmistoliiton ehdokkaat ja SDP:n ehdokkaista 95 prosenttia olivat eri mieltä vaalikoneen väittämän kanssa. Myös valtaosa vihreistä oli samoilla linjoilla.
 Jyrkimmin ansioverotulon korottamista vastaan on kokoomus: kolme neljästä ehdokkaasta leikkaisi mieluummin palveluita ja etuuksia. Perussuomalaiset olivat jakautuneita, sillä puolet kannatti veroleikkauksia ja puolet vastusti.
 Kristillisdemokraattien, Seitsemän tähden liikkeen, keskustan ja sinisten ehdokkaiden näkemykset osuvat lähimmäksi kaikkien puolueiden keskiarvoa.
 Eduskuntavaalit on 14. huhtikuuta.

Uutissuomalainen: Valtaosa eduskuntavaalien ehdokkaista valitsisi mieluummin ansiotuloveron korottamisen kuin palveluista leikkaamisen


Summary: Torstaina alkaneessa kaivuussa Insight on päässyt vain 18–50 senttimetrin syvyyteen – mikä on kaukana tavoitteesta.

Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan uusi Insight-laskeutuja on aloittanut poraukset Marsissa, mutta alussa vastaan on tullut yllättäviä esteitä. Kaivuun avulla tutkijat pyrkivät mittaamaan Marsin sisäistä lämpötilaa.
 Torstaina alkaneessa kaivuussa Insight-laskeutuja on tähän mennessä päässyt porautumaan vain 18–50 senttimetrin syvyyteen – mikä on vielä kaukana viiden metrin tavoitteesta. Vastaan on tullut yllättäviä esteitä: Insightin saksalaisvalmisteiset porat ovat osuneet nimittäin kiviin.
 Laskeutujan vasaran on suunnitellut puolalainen Astronika-yritys.
 – Tämä ei ole hyvä uutinen minulle, sillä vaikka vasara näyttä toimivan, Marsin olosuhteet eivät ole kovin suotuisia meille, harmittelee yrityksen pääinsinööri  Jerzy Grygorczuk .
 Insightin ottama kuva Marsista. JPL-Caltech / Nasa
 Tutkijoiden tavoitteena on tehdä uusi ennätys avaruuskaivannossa, 5 metriä planeetan pinnasta.
 Insight  laskeutui Marsiin marraskuussa 2018.  Sen on määrä tutkia naapuriplaneettaamme ainakin kahden vuoden ajan.
 Laskeutujassa on seismometri, jolla seurataan mahdollisia maanjäristyksiä. Laskeutuja itsessään tulee pysymään samalla paikalla koko ajan, mutta sen robottikäsi ylettyy kauemmaksi tekemään mittauksia.
 Tutkijoiden mukaan Insight lepää nyt vähän aikaa ennen kuin se jatkaa taas kaivamista.
 Lue lisää:
 Nasan Mars-luotain laskeutui onnistuneesti punaisen planeetan pinnalle – Katso ensimmäinen kuva   Nasan InSight-laskeutuja saapui Marsiin

Nasan Insight-laskeutuja on aloittanut poraukset Marsissa – alku on tyssännyt harmillisiin esteisiin


Summary: Asiaa on määrä käsitellä oikeudessa ensi viikolla. Prosessi saattaa kuitenkin kestää kuukausia tai jopa vuosia.

Kanada on aloittanut teknologiajätti Huawein rikoksista epäillyn talousjohtajan  Meng Wanzhoun  luovutusprosessin. Maan hallituksen mukaan oikeusministeriö on antanut luvan edetä asiassa.
 Luovutusta Yhdysvaltoihin on määrä käsitellä oikeudessa keskiviikkona 6. maaliskuuta. Syyttäjät esittävät todisteita Mengiä vastaan ja antavat yksityiskohtaisia perusteluja hänen luovutukselleen. Prosessi saattaa kuitenkin kestää kuukausia tai jopa vuosia.
 Kanada pidätti joulukuussa talousjohtaja Meng Wanzhoun Yhdysvaltojen pyynnöstä. Mengiä, Huaweita ja sen kahta kumppania epäillään Yhdysvaltojen Iran-pakotteiden rikkomisesta. Meng on Huawein perustajan  Ren Zhengfein  tytär, ja hänet on vapautettu takuita vastaan.
 Yhdysvallat julkisti syytteet tammikuussa. Iran-pakotteiden rikkomisen lisäksi yhtiötä syytetään yrityksistä varastaa liikesalaisuuksia teleoperaattori T-Mobilelta.
 Kiina reagoi syytteisiin voimakkaasti ja väitti niitä poliittisesti motivoituneiksi.
 Pidätys kiristi Kanadan ja Kiinan välejä
 Kanadan ja Kiinan välit ovat tulehtuneet Mengin pidätyksen vuoksi. Yhdeksän päivää pidätyksen jälkeen kiinalaisviranomaiset pidättivät vuorostaan kaksi Kanadan kansalaista. Lisäksi Kiina tuomitsi aiemmin vankeusrangaistusta istuneen kanadalaisen kuolemaan. Nämä on yleisesti nähty Kiinan kostotoimina Kanadaa kohtaan.
 Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  on vaatinut ulkopuolisia pitämään näppinsä erossa asiasta. Maan oikeusministeriö painotti lausunnossaan perjantaina, että Kanada on maa, jossa noudatetaan lakia.
 Trudeau antoi tammikuun lopulla lähtöpassit Kanadan Kiinan-suurlähettiläälle, joka oli kritisoinut kiinankielisille tiedotusvälineille Yhdysvaltain Mengistä tekemää luovutuspyyntöä pahasti puutteelliseksi.
 Seuraavana päivänä suurlähettiläs julkaisi tiedotteen, jossa hän pahoitteli kommenttejaan. Myöhemmin hän kuitenkin sanoi lehtihaastattelussa, että Kanadan kannalta olisi hienoa, jos Yhdysvallat luopuisi luovutuspyynnöstään.

Kanada otti ensiaskeleita Huawein talousjohtajan luovutuksessa Yhdysvaltoihin


Summary: Ennusteen mukaan Suomessa on pian vain kolme aidosti kasvavaa kaupunkiseutua, kun tutuissakin kasvukeskuksissa väestö lähtee laskuun.

Asuntojen myyntihinnat laskivat suuressa osassa maata viime vuonna, kertoo Suomen Hypoteekkiyhdistys. Hinnat nousivat vain kasvukeskuksissa Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla.
 Joka toisen asunnon arvo laski viime vuonna. Yhteensä siis puolitoista miljoonaa asuntoa menetti arvoaan.
 Hypo-konsernin arvion mukaan koko maassa asuntojen hintojen nousu pysähtyy tänä vuonna ja kääntyy 0,5 prosentin laskuun vuonna 2020.
 Ainut poikkeus on Helsingin seutu, jossa hinnat jatkavat nousuaan. Tämän vuoden hintaennuste on 2 prosenttia ja ensi vuoden 1,5 prosenttia. Helsingissä kovin kysyntä kohdistuu kolmen kilometrin säteelle Rautatientorista.
 Myös Turussa menee nyt lujaa. Siellä asuntokauppa käy ja hinnat nousevat talouden vanavedessä.
 Kaupungistumisen kolmas aalto on alkamassa
 Suomessa on pian vain kolme aidosti kasvavaa kaupunkiseutua: Helsinki, Tampere ja Turku. Näin ennustaa Hypon tilaama tuore alueellinen väestökatsaus. Sen mukaan Suomi on siirtymässä kaupungistumisen seuraavaan aaltoon, joka on suurten kaupunkien aikakautta. Monilla kaupunkialueilla, jotka ovat tähän asti kasvaneet, väestö kääntyy laskuun 2030-luvulla.
 Ennusteen mukaan kaupungit tulevat tiivistymään entisestään. Maakunnan kasvukeskuksissa suunta on maaseudulta kaupunkiin. Samalla kaupungit kasvavat sisäänpäin eli keskustat vahvistuvat ja laita-alueet supistuvat.
 Hypon pääekonomistin  Juhana Brotheruksen  mukaan seuraavan hallituksen tulisi varmistaa asuntojen riittävyys kasvukolmiossa eli Helsinki-Tampere-Turku.
 – Rakennettavaa riittää, sillä uusien asuntojen tarve jatkuu, ARA-asuntoihin kaivataan kiertoa, muuttoavustuksia tarvitaan tulevaisuudessa ja kasvukolmion liikenneyhteydet täytyy varmistaa työvoiman liikkuvuudenkin vuoksi, Brotherus sanoo tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Vanhojen asuntojen hinnat laskivat tammikuussa
 Nyt alkavat ostajan markkinat – Hintakone kertoo asuntokaupan tilanteen postinumeroalueellasi

Hypoteekkiyhdistys: Asuntojen hinnat ovat alamäessä – Pian alkaa kaupungistumisen kolmas aalto


Summary: Saamelaisessa elokuvatuotannossa naisten rooli on jo pitkään ollut jopa vahvempi kuin miesten, kun taas Suomessa sukupuolten välinen tasa-arvo puhuttaa edelleen.

Tällaista rakkaustarinaa ei usein Suomen elokuvateattereissa nähdä.  Sofi Oksasen  kirjaan perustuva tuore elokuva  Baby Jane  kertoo kahden naisen rakkaustarinan – ja vieläpä niin, että suuri osa elokuvan muustakin tekijäkaartista ja näyttelijöistä on naisia.
 Elokuvan ohjaajaan, kolttasaamelaiseen  Katja Gauriloffiin  teki vaikutuksen juuri se, kuinka Baby Jane -kirjan tarina keskittyi naishahmoihin.
 – Minun mielestäni naisrooleja tai ylipäänsä naisista kertovia elokuvia on ollut liian vähän. Yleensä nainen on elokuvissa siinä miehen tukena jollain tavalla tai miehen vaimon, äidin tai tyttöystävän roolissa. Nykyään on kuitenkin tullut hyviä naiskuvauksia, pohtii Gauriloff.
 Mitä enemmän me saamme tuottaviin ja päättäviin paikkoihin naisia, sitä enemmän me saamme monipuolista naiskuvaa, pohtii Baby Jane -elokuvan pääosanäyttelijä Maria Ylipää. Baby Jane /  Oktober Oy
 Maaliskuussa Suomen elokuvateattereihin tulevassa Baby Janessa ei ole montaa mieshahmoa, ja nekin vain sivurooleissa.
 Elokuvan toisen pääroolin esittäjä  Maria Ylipää  kertoi  Ylen Puoli seitsemän -ohjelmassa, että tämä rooli on ollut hänen uransa tärkein.
 – Olen toiveikas, että monipuolisia, vakavasti otettavia ja moniulotteisia naisrooleja tulee yhä enemmän. Se on nyt näkyvissä. Mitä enemmän me saamme tuottaviin ja päättäviin paikkoihin naisia, sitä enemmän me saamme monipuolista naiskuvaa, Ylipää näkee.
 Sukupuolten välisen tasa-arvokysymykset puhuttavat Suomen elokuva-alaa
 Elokuva-alan sukupuolten välinen tasa-arvo on  puhuttanut Suomen elokuvateollisuudessa jo pitkään.
 Tasa-arvo-ongelmia on ollut muun muassa palkkauksen, rahoituksen kuin myös työllistymisen kanssa. Tutkimusten mukaan vain pieni osa elokuva-alalle valmistuvista naisista työskentelee alalla tai omien tuotantojen parissa.
 – Muun muassa me too -keskustelu vei siihen, että ollaan alettu puhumaan elokuva-alan tasa-arvosta ja tilanteesta. On se aika erikoista, että elokuvaa menee opiskelemaan saman verran miehiä ja naisia, mutta silti vain pieni osa naisista päätyy työskentelemään esimerkiksi ohjaajina elokuva-alalle, huomauttaa ohjaaja Katja Gauriloff.
 Gauriloff näkee kuitenkin naisten tulevaisuuden elokuva-alalla entistä valoisampana.
 – Asioita on tutkittu ja on todettu, että meillä on epätasa-arvoa alalla. Niitä rakenteita pitää alkaa muuttamaan. Olen huomannut, että asiaan puututaan yhä enemmän, sanoo Gauriloff.
 Naiset dominoivat saamelaista elokuvakenttää
 Saamelaisessa elokuvatuotannossa naisten rooli sekä elokuvatuotannossa että -tuotteissa on sen sijaan jo pitkään ollut harvinaisen vahva.
 Kansainvälisen saamelaisen elokuvainstituutin (International Sámi Film Institute ISFI) johtaja  Anne Lajla Utsi  kertoo, että naiset ovat olleet saamelaisessa elokuvatuotannossa alusta lähtien hyvin vahvassa roolissa.
 – Naiset ovat jo saamelaiselokuvan alkuajoista lähtien olleet etunenässä tekemässä elokuvia ja kehittämässä elokuva-alaa. Saman ilmiön voi huomata muutenkin alkuperäiskansaelokuvien saralla, kertoo Utsi.
 International Sámi Film Institute (ISFI) tukee saamelaisia elokuvatuotantoja ja elokuvantekijöitä. ISFI:n johtaja Anne Lajla Utsi.  ISFI
 Saamelaiselokuva on päässyt viime vuosina elämään vahvaa kulta-aikaansa. Katja Gauriloffin ohjaama  Kuun Metsän Kaisa  saavutti suuren yleisön. Kolttasaamelaisohjaaja palkittiinkin elokuvasta muun muassa parhaan ohjauksen Jussi-palkinnolla.
 Myös saamelaisohjaaja  Amanda Kernellin  maailmalla menestynyt  Saamelaisveri - Sameblod  toi saamelaisten asuntolahistoriaa esiin vahvojen naisroolien muodossa.
 Saamelainen elokuvatuotanto on kasvanut jopa 50 prosentilla viime vuodesta. Tästä tuotannosta jopa 70 prosenttia on saamelaisnaisten käden jälkiä.
 Ruotsin saamelaisen Amanda Kernellin elokuva Sameblod menestyi hyvin.  Sameblod
 Saamelaisen elokuvainstituutin johtaja näkee jopa, että nyt olisi tarpeen kannustaa myös saamelaismiehiä elokuvanteon pariin.
 – Elokuvateollisuudessa pyritään nykyisin siihen, että sukupuolijakauma olisi puolet ja puolet. Viimeisinä vuosina reilusti yli puolessa tuotannoissa saamelaisnaiset ovat vahvoissa rooleissa. Ehkä nyt olisi tarpeen myös kannustaa miehiä tälle alalle, pohtii Utsi.
 Baby Jane on saamelaisen elokuvaohjaajan Katja Gauriloffin ensimmäinen fiktioelokuva. Gauriloff tunnetaan muun muassa dokumenttielokuvistaan Kuun Metsän Kaisa ja  Säilöttyjä unelmia . Elokuvan ensi-ilta on naistenpäivänä 8. maaliskuuta.

Naisten roolia halutaan vahvistaa entisestään Suomen elokuva-alalla – saamelaiselokuvatuotannoissa taas dominoivat naiset


Summary: Yhdysvallat asetti pakotteita kuudelle venezuelalaiselle turvallisuusviranomaiselle, jotka tekevät yhteistyötä presidentti Maduron kanssa.

Venezuelan varapresidentti  Delcy Rodriguez  oli perjantaina vierailulla Moskovassa. Hän tapasi Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrovin .
 Tapaamisen jälkeen yhteisessä tiedotustilaisuudessa Venezuelan Rodriguez kertoi, että maa aikoo siirtää kansallisen öljy- ja kaasuyhtiön PDVSA:n pääkonttorin Portugalin Lissabonista Moskovaan. Rodriguezin mukaan presidentti  Nicolas Maduro  on antanut määräyksen asiasta.
 Yhdysvallat asetti perjantaina kuudelle henkilölle pakotteita Venezuelan tilanteen takia. Pakotteita asetettiin kuudelle turvallisuusviranomaiselle, joilla on yhteyksiä presidentti Maduroon. Pakotteet johtuvat heidän toiminnastaan avustuskuljetusten estämiseksi.
 Yhdysvallat asetti maanantaina pakotteita Venezuelan hallinnolle ja kehotti muita maita jäädyttämään PDVSA:n varoja , koska viime viikonloppuna avustusrekkojen pääsy Venezuelaan oli estetty.
 Venäjä puolestaan vannoi jatkavansa Maduron tukemista.
 Venezuelassa Maduro sekä virkaa tekeväksi presidentiksi itsensä julistanut oppositiojohtaja  Juan Guaidó  ovat kiistelleet Venezuelan hallinnasta.
 Guaidó  oli lauantaina  mukana, kun Kolumbiasta yritettiin tuoda avustustarvikkeita ruoka- ja lääkepulasta kärsivään Venezuelaan. Maan asevoimat esti kuljetukset voimatoimin. Tilanne on ollut sama Brasilian-vastaisella rajalla.
 Venäjä on tukenut Maduroa viime kuukausien kriisin aikana. Viimeksi  torstaina  Kiina ja Venäjä estivät YK:n turvallisuusneuvostossa veto-oikeudellaan vaalien järjestämisen Venezuelassa.
 Venezuelan Rodriguez kertoi, että maa aikoo siirtää kansallisen öljyja kaasuyhtiön PDVSA:n pääkonttorin Portugalin Lissabonista Moskovaan. Rodriguezin mukaan Maduro on antanut määräyksen asiasta.
 Lisää viljaa
 Venäjän ulkoministeri Lavrov lupasi, että Venäjä toimittaa jatkossa myös viljaa Venezuelaan. Hän ei kuitenkaan tarkentanut, minkälaisista avustusmääristä olisi kyse.
 Venäjä on maan tilastojen mukaan vuosien 2017-2018 aikana toimittanut Venezuelaan noin 64 000 tonnia viljaa.
 Lavrov toisti jälleen Venäjän epäilevän, että Yhdysvallat suunnittelee sotilaallista puuttumista Venezuelaan.  Etelä-Amerikan maat ja esimerkiksi EU  ovat ilmoittaneet, että eivät tue Yhdysvaltojen sotilaallista väliintuloa.
 Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa viikon alussa kokoontunut Liman ryhmä vastusti sotilaallisia toimia Venezuelan kriisin ratkaisemiseksi.
 Kanadasta sekä Latinalaisen Amerikan maista koostuva ryhmä toteaa yhteisessä kannanotossaan, että Venezuelan siirtymisen demokratiaan on tapahduttava rauhanomaisesti perustuslakia ja kansainvälisiä lakeja kunnioittaen.
 Lue myös:
 Venäjä ja Kiina kaatoivat Yhdysvaltain ehdottaman päätöslauselman YK:n turvallisuusneuvostossa – tavoitteena oli saada presidentinvaalit Venezuelaan
 Sotilaallista väliintuloa Venezuelaan väläyttelevä Yhdysvallat on uhkauksensa kanssa yksin
 Venezuelasta loikanneita sotilaita yli 150 – perheiden kohtalo pelottaa
 Venezuelan oppositiojohtaja ulkomaille: Pitäkää kaikki vaihtoehdot auki – USA:n ulkoministeri: Ryhdymme toimiin   Avustusrekat saapuneet Venezuelan ja Kolumbian rajalle – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Kolumbiaan

Venezuelan varapresidentti haki tukea Moskovasta – maan öljy- ja kaasuyhtiö siirretään Portugalista Venäjälle


Summary: Vantaa on tarjonnut maksutonta ehkäisyä alle 20-vuotiaille vuoden ajan. Nyt jakelu laajenee myös alle 25-vuotiaisiin.

Vantaa laajentaa nuorille naisille suunnattuja maksuttoman ehkäisyn palveluja.
 Maaliskuusta eli tästä päivästä lähtien kaikki alle 25-vuotiaat saavat pitkäaikaisen ehkäisyn ilmaiseksi. Pitkäaikaisilla ehkäisimillä tarkoitetaan hormonikierukoita, ehkäisykapseleita ja kuparikierukkaa.
 Vantaa on ollut  yksi edelläkävijöistä  suomalaisista kaupungeista seksuaaliterveyden edistäjänä ja raskaudenkeskeytysten vähentäjänä. Vuodesta 2013 alkaen vantaalaiset ja Vantaalla opiskelevat ovat saaneet maksutta ensimmäisen pitkävaikutteisen raskaudenehkäisymenetelmän.
 Tämän lisäksi maalikuusta 2018 alkaen Vantaa on tarjonnut kokonaan maksuttoman ehkäisyn kaikille alle 20-vuotiaille, mihin lasketaan mukaan myös lyhytaikaiset ehkäisyn menetelmät.
 Nyt maaliskuusta alkaen tilanne muuttuu niin, että kaikki alle 25-vuotiaat saavat pitkäaikaisen ehkäisimen maksutta, vaikka olisivatkin sellaista jo aiemmin käyttäneet.
 Ilmaisen ehkäisyn hyödyt kiistattomat
 Vantaan kaupungin harjoittaman ehkäisypolitiikan taustalla on  tutkittua tietoa . Myyrmäen terveyskeskuslääkäri, väitöskirjatutkija  Frida Gyllenberg  ja Vantaan ehkäisy- ja perhesuunnittelun vastuulääkäri, yleislääketieteen erikoislääkäri, tohtorikoulutettava  Tuire Saloranta  ovat olleet mukana Helsingin yliopiston professorin  Oskari Heikinheimon  johtamassa tutkimusryhmässä, joka on selvittänyt ilmaisen ehkäisyn hyötyjä.
 Vantaalla nuorten naisten tekemät raskaudenkeskeytykset  laskivat tuntuvasti  vuonna 2013 aloitetun pitkävaikutteisten ehkäisimien ilmaisjakelun jälkeen, sekä alle 20-vuotiaiden että alle 25-vuotiaiden naisten ryhmissä.
 – Alle 20-vuotiailla abortit vähenivät jopa 36 prosenttia ja alle 25-vuotiailla 14 prosenttia,  kertoi  Myyrmäen terveyskeskuslääkäri, väitöskirjatutkija Frida Gyllenberg Ylelle viime vuonna.
 Vantaa kertoo tiedotteessaan, että tavoitteena on paitsi parantaa edelleen nuorten naisten seksuaaliterveyttä myös vähentää taloudellisen eriarvoisuuden vaikutuksia tehokkaan ehkäisyn saatavuuteen.
 Tutkimuksessa todettiin myös, että ehkäisymenetelmistä nimenomaan pitkävaikutteiset ehkäisimet olivat tehokkaimpia. Naisilla, jotka valitsivat ilmaisen pitkävaikutteisen ehkäisymenetelmän, oli 80 prosenttia vähemmän raskaudenkeskeytyksiä verrattuna niihin perhesuunnitteluneuvoloiden asiakkaisiin, jotka valitsivat muun ehkäisymenetelmän.
 – Pitkävaikutteisten ehkäisymenetelmien hinta on kuitenkin kertakustannuksena monelle alle 25-vuotiaalle korkea. Kustantamalla pitkäaikaisen ehkäisimen nuorelle kunta voi tarjota tehokkaan ja käyttäjälle helpon ehkäisyn useaksi vuodeksi,  kertoo  Vantaan ehkäisy- ja perhesuunnittelun vastuulääkäri Tuire Saloranta tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Vantaalla teiniraskauksista hävisi kolmannes ilmaisen ehkäisyn myötä – Lääkäri: "Toivon todella, että ihmisillä olisi halu tarkastella tätä asiaa"
 Helsinki otti oppia Vantaalta – Kaupunki laajentaa ilmaista ehkäisyä alle 25-vuotiaille
 Ilmainen ehkäisy voisi vähentää abortteja ja niistä koituvia kuluja
 – vain 35 kuntaa herännyt asiaan, vaikka Väestöliitto suositellut kymmenen vuoden ajan
 Jo yläkouluikäiset harrastavat seksiä, mutta eivät aina turvallisesti – miksei maksuton ehkäisy lyö vieläkään kunnolla läpi kunnissa?

Ilmainen ehkäisy vähensi teiniraskauksia kolmanneksella – nyt Vantaa laajentaa jakelun kaikille alle 25-vuotiaille


Summary: Nasan satelliittikuvat antavat tarkat tiedot viimeisten parinkymmenen vuoden kehityksestä.

Yhdysvaltain  avaruushallinto Nasa kertoo  lohdullisia tietoja ihmisille, jotka ovat huolissaan aavikoitumisesta ja metsäkadosta.
 Nasan lähes 20 vuoden aikana keräämä satelliittiaineisto ilmentää, että maapallon kasvipeite on kasvanut selvästi. Kasvu koskee tosin vain tiettyjä maita.
 Maapallon vihreä ala on vuosina 2000–2017 kasvanut viidellä prosentilla eli yli viidellä miljoonalla neliökilometrillä. Ala on lähes yhtä suuri kuin koko Amazonin sademetsä.
 Nasan tietojen mukaan myönteisestä muutoksesta on kiittäminen etenkin kahta maata; Kiinaa ja Intiaa. Ne ovat ottaneet metsien katoamisen, aavikoiden leviämisen ja eroosion tosissaan ja ryhtyneet hyvin laajoihin toimenpiteisiin.
 Suurin sankari on Kiina
 Kiinassa maa-alaa on viherretty erityisesti suurten metsänistutusten avulla. Kiinaan on istutettu uutta metsää ja vanhempien metsien tilaa on parannettu.
 Nasa
 Kiinan istutusmetsiä ei yleensä ole tarkoitettu metsäteollisuuden käyttöön joutuvaksi puupelloksi, vaan istutuksissa on käytetty useita puulajeja monimuotoisuuden lisäämiseksi. Kiinan metsien arvo ei perustu niinkään puuainekseen, vaan metsistä kerätään paljon marjoja, sieniä ja havupuiden siemeniä, kertoivat  Metsälehteen  haastatellut asiantuntijat.
 Luonnonmetsät ovat muodostaneet kaksi kolmasosaa Kiinan metsäpinta-alasta. Muutama vuosi sitten Kiinan hallitus kielsi niiden hakkuut kokonaan.
 Kiinan osuus maapallon uudesta vihertymisestä on peräti neljännes ja tästä vajaa puolet on saatu aikaan metsittämällä, loppuosa lähinnä maataloutta tehostamalla. Kiinan aikaansaama muutos on suuri, sillä maan osuus on vain 6,6 prosenttia maapallon pinta-alasta.
 Intian maatalous tehostuu
 Nasan tutkimuksen mukaan myös Intia on kyennyt merkittävästi lisäämään kasvipeitteistä pinta-alaansa.
 Koululaiset istuttavat puita vesisateessa Maharashtran luonnonpuistossa Intian Mumbaissa. Arijit Sen / AOP
 Toisin kuin Kiinalla, Intialla muutos johtuu maatalouden tehostumisesta. Molemmilla mailla maatalouden käytössä on yhtä paljon maa-alaa, noin 1,2 miljoonaa neliökilometriä. Sen määrä ei ole juuri muuttunut viimeisten 20 vuoden aikana.
 Tästä huolimatta maat ovat kasvattaneet maataloutensa tuotantoa samana aikana 35–40 prosenttia.
 Kasvu on saatu aikaan maatalouden menetelmiä kehittämällä. Esimerkiksi Intiassa kerätään nyt samalta pellolta useampi sato samana vuonna. Tämä onnistuu, koska pellolla viljellään samaan aikaan useita eri kasveja sekä käyttämällä keinokastelua ja lannoitteita.
 Sekä Kiinassa että Intiassa maaseudun asukkaat on valjastettu puunistutustalkoisiin. Intialaiset ovat kilpailleet Pakistanin kanssa puunistutuksesta. Kisassa, jossa hyödynnetään kansallismielisiä tunteita, on saatu hurjia tuloksia aikaan.
 Intialainen sotilas istuttaa puita Assamin osavaltiossa. EPA
 Ennätykseen ovat tiettävästi päässeet  Madhya Pradeshin osavaltion 1,5 miljoonaa vapaaehtoista, jotka heinäkuussa 2017 istuttivat 12 tunnissa 66 miljoonaa puuntainta Narmadajoen rannoille.
 Kiinaan puolestaan on istutettu muutaman viime vuoden aikana metsää noin  300 000 neliökilometrin alalle , mikä vastaa suunnilleen koko Suomen pinta-alaa.
 Hiilidioksidista vetoapua
 Kasvitutkijat ovat uumoilleet jo 1990-luvulta lähtien, että maapallon kasvipeite on kasvussa, koska ilmasto lämpenee ja ilmakehän hiilidioksidipitoisuus kasvaa. Hiilidioksidi on kasvien tarvitsema kaasu ja sen lisääntynyt määrä nopeuttaa kasvien kasvua.
 Männyntaimien istuttajia Kiinassa. Wang Liqun / AOP
 Jos hiilidioksidin määrän kasvu olisi kasvien kasvuun eniten vaikuttava tekijä, valtioiden rajoilla ei pitäisi olla tuolloin merkitystä. Kasvun pitäisi myös olla nopeinta pohjoisilla vyöhykkeillä, missä lämpötila nousee nopeiten ja ikijää antaa sulaessaan mahdollisuuden kasvillisuuden leviämiselle.
 Nämäkin hyvät asiat tapahtuivat maailmalla tällä viikolla Johanna Aulén / Yle Hyvät uutiset jäävät usein synkkien varjoon. Poimimme tähän hyviä uutisia maailmalta viikon varrelta. Yle Islamabadissa: Suomen koulutusopit kiinnostavat Pakistanissa – osaajia tarvitaan raksoilta ravintoloihin Avokadon painoinen "mini-ihme" pääsi kotiin – Japanissa ihastellaan tiettävästi pienintä sairaalasta päässyttä keskosta
 Nasan uudet havainnot selkeyttävät kuvaa. Niistä näkyy että vihertyminen keskityy tiettyihin maihin. Kiinan ja Intian jälkeen eniten kasvipeitettä ovat kyenneet kasvattamaan Kanada sekä EU-maat.
 Havainnoista siis käy ilmi, että kasvillisuuden leviämisessä eniten vaikuttaa ihmisen toiminta.
 Tutkijat huomauttavat, että kun tutkimuksen aihe on kasvillisuuden leviäminen ja sen nopeus, lähtöarvoilla on suuri merkitys. Intia ja Kiina ovat aikaisemmin hävittäneet paljon metsiään. Kun niitä nyt elvytetään, näkyy se korkeina lukuina tutkijoiden kaavioissa.
 Nasa
 Monissa maissa kasvillisuuden tila ei ole juuri muuttunut.
 Nasan kuvien perusteella huolestuttavin tilanne on Brasilian itäosassa, missä metsäpeite on huvennut rajusti. Samaa on havaittavissa itäisessä Afrikassa, Australiassa ja Kazakstanin suunnalla. Kuvien mukaan pohjoinen Suomikin kärsii jonkinasteisesta kasvipeitteen hupenemisesta.
 Nasan kuvien perusteella ei voi tehdä päätelmiä kasvillisuuden laadusta ja luonnonmukaisuudesta.
 Tutkimus on julkaistu  Nature Sustainability -tiedelehdessä .
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  kello 21 saakka.
 Lue lisää:
 Forbes:  NASA Says Earth Is Greener Today Than 20 Years Ago Thanks To China, India
 Nasa Earth Observatoryn  kuvasarja maapallon kasvillisuuden muutoksista 19 vuoden aikana.

Maapallon kasvipeitteinen ala kasvaa – tutkijat ihmeissään Kiinan ja Intian saavutuksista


Summary: Yt-neuvottelut ovat seurausta Fennian ja Folksam Vahinkovakuutuksen yhdistymisestä.

Fennia on parhaillaan yhdistämässä ostamansa Folksam Vahinkovakuutuksen toimintoja itseensä. Uudelleenorganisointi tarkoittaa yt-neuvottelujen aloittamista muun muassa päällekkäisten toimintojen purkamiseksi.
 Yt-neuvottelut koskevat yhteensä 1 150:tä työntekijää, mutta vähennystarve on alustavan arvion mukaan korkeintaan 95 henkilötyövuotta.
 Neuvottelut eivät koske Henki-Fennian, Fennia Varainhoidon ja Fennia Kiinteistökehityksen henkilöstöä.
 Yt-neuvottelujen lisäksi Fennia tarkastelee yhdistyvien toimintojen tilankäyttöä ja it-järjestelmien tehokkuutta, kertoo Fennian konsernijohtaja  Antti Kuljukka tiedotteessa .
 Valmista pitäisi olla kesäkuuhun mennessä.
 Fennialla ja entisellä Folksamilla, nykyisellä Fennia Vahinkovakuutus Oy:llä on yhteensä yli 380 000 asiakasta.

Fennia aloittaa yli tuhatta koskeva yt-neuvottelut, vähennustarve vajaa sata henkilötyövuotta


Summary: Sekä kovien huumeiden että kannabiksen käyttö lisääntyy koko Suomessa.

Huumeiden käyttö lisääntyy Suomessa ja asenneilmapiiri muuttuu yhä sallivammaksi etenkin kannabiksen suhteen. Asia selviää tällä viikolla julkaistusta Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen  päihdetutkimuksesta .
 Yleisimmin kokeiltu tai käytetty huume Suomessa on edelleen kannabis. Kokeilut ovat yleistyneet runsaasti, ja nyt jo joka neljäs suomalainen on kokeillut kannabista.
 Luku on kaksinkertaistunut kahdeksassa vuodessa.
 Nuorilla aikuisilla kannabiskokeiluja on selkeästi eniten. Heistä jo lähes puolet on ainakin joskus käyttänyt kannabista.
 Tampereen psykiatria- ja päihdekeskuksen apulaisylilääkäri  Pekka Salmelan  arvion mukaan Tampereella suurin syy hakeutua päihdehoitoon on kannabis.
 Lääkkeiden väärinkäyttö kaksinkertaistui
 Päihdetutkimuksen mukaan 15–24-vuotiaista jo yksi neljästä on kokeillut huumeita elämänsä aikana.
 Tosiasiassa kokeilut tarkoittavat pitkälti kannabista, THL:n tutkimusprofessori  Pekka Hakkarainen  kertoo.
 – Nuorilla tytöillä näkyy kannabiksen lisäksi perinteisesti lääkkeiden ja alkoholin sekakäyttö, Hakkarainen kertoo.
 Kannabiksen jälkeen toiseksi yleisintä onkin suomalaisilla lääkkeiden väärinkäyttö. Jopa seitsemän prosenttia on kokeillut lääkkeitä päihdyttäviin tarkoituksiin.
 Luku on kaksinkertaistunut 1990-luvulta.
 Nuorten kohdalla myös Pirkanmaalla lääkkeiden väärinkäyttö ja päihdeongelmat polarisoituvat. Entistä useampi nuori ei käytä päihteitä ollenkaan. Sitten on heitä, jotka käyttävät, mitä saavat ja jo lapsuudesta alkaen.
 – Jo 10–12-vuotiaat tytöt kokeilevat lääkkeitä alkoholin kanssa. Perinteisesti tällainen sekakäyttö on Pirkanmaallakin korostunut juuri tytöillä, Salmela kertoo.
 20 prosenttia laillistaisi kannabiksen
 Suomalaiset suhtautuvat selkeästi entistä sallivammin kannabikseen. 40 prosenttia suomalaisista ajattelee, että kannabiksen käytöstä ei tulisi rangaista. Joka viidennen mielestä kannabiksen voisi jo laillistaa.
 Yli 70 prosenttia sallisi kannabiksen lääkekäytön. Tutkimusprofessori Hakkarainen ja apulaisylilääkäri Salmela ovat yhtä mieltä siitä, että entistä sallivampi ajattelu johtaa myös kokeiluihin.
 – Kun maailmalla uutisoidaan, että USA ja Kanada laillistavat kannabiksen, toki se vaikuttaa meilläkin asenteisiin ja sitä mukaa myös kokeilun lisääntymiseen, Hakkarainen toteaa.
 Kovien huumeiden kokeilu kaksinkertaistunut
 Vuoden 2018 kyselyn mukaan 20 prosenttia suomalaisista olisi valmis luopumaan kaikkien huumeiden käytön rangaistavuudesta.
 Esimerkiksi amfetamiinin kokeilu on Suomessa kaksinkertaistunut kahdeksassa vuodessa kahdesta prosentista reiluun neljään prosenttiin.
 Apulaisylilääkäri Salmelan mukaan päihdetutkimuksen luvut pitävät Pirkanmaallakin paikkansa: myös Pirkanmaalla huumeita käytetään enemmän kuin aiemmin.
 – Toisaalta on turha ajatella, että huumeiden yleistyminen olisi vain suurten kaupunkien asia. Kun ei tarvitse etsiä aineita kadulta, vaan netistä saa jo kaiken, huumeongelma laajenee kaikkialle Suomessa, Salmela toteaa.
 40 prosenttia pirkanmaalaisista 8.- ja 9.-luokkalaisista kertoi viime vuoden  kouluterveyskyselyssä , että omalla paikkakunnalla on helppo hankkia huumeita.
 – Ongelma on, kun nuori tilaa netistä jotakin, eikä edes tiedä mitä saa. Vaarallisinta on, kun nuori kokeilee yksin netistä tilaamaansa ainetta. Hän jää illalla yksin huoneeseensa ja löytyy aamulla kuolleena. Tällaisia tapauksia on Pirkanmaallakin enemmän nyt kuin aiemmin juuri tämän verkkovälittämisen vuoksi, Salmela kertoo.
 Lue lisää:
 "Katujen gorillalaumassa selviää, jos ei jää velkaa ja pitää suunsa kiinni" – kaksi tarinaa piikkikoukusta
 Pahaan huumekoukkuun jäänyt nuori nainen ei saanut apua yhteiskunnalta – selvisi päihdehelvetistä rahalla, mutta läheskään kaikille se ei ole mahdollista
 Tampere havahtui kasvavaan huumeongelmaan – ratkaisuksi lisää valvontakameroita ja helpompaa hoitoonpääsyä

“Jo 10–12-vuotiaat tytöt kokeilevat lääkkeitä alkoholin kanssa” – joka viides suomalainen luopuisi kaikkien huumeiden rangaistavuudesta


Summary: Oluen jäätyminen ei sinällään pilaa juomaa, mutta jäähdytys- ja sulatusratkaisujen kanssa kannattaa olla tarkkana.

Tästä on kyse Selvitimme, mitä jäätyneelle oluelle tapahtuu. Hiilidioksidi poistuu jäätyvästä oluesta, mutta sitä palautuu takaisin nesteeseen, jos pakkaus on pysynyt tiiviinä. Jäätyminen ei pilaa oluen mikrobiologista laatua, mutta juomaa ei kannata pakastaa. Jäätynyttä olutpulloa tai tölkkiä pitää käsitellä varovaisesti, ja pakkaus kannattaa sulattaa huolellisesti.
 Moni meistä on unohtanut oluet terassille talvipakkaseen tai kesähelteillä pakastimeen. Ensi harmistuksen jälkeen mieleen saattaa kiiriä epäillys, onko olut enää juotavaa.
 Onko juoma pilaantunut, väljähtänyt tai maistuuko se metallille? Pitääkö oluttölkki tai -pullo sulattaa lämpimässä, jääkaapissa vai vesialtaassa?
 Tästä pitää ottaa selvää, koska lopputalven pakkaset voivat vielä tehdä tepposet monelle hiihtolomalaiselle.
 1. Pilaantuuko jäätynyt olut?
 Ei.
 Mikrobiologisesti tarkasteltuna jäätyminen ei pilaa olutta. Jäädyttämistä voidaan jopa käyttää hyväksi jääoluen valmistuksessa, mutta tuolloin juoma on vielä valmistussäiliöissä eikä pienissä pulloissa tai tölkeissä.
 – Olut ei ole helposti pilaantuva elintarvike, ja se säilyy pitkiä aikoja oikein säilytettynä. Toki tölkkiä tai pulloa ei ole tarkoitettu pakastettavaksi, kertoo Ruokaviraston ylitarkastaja  Merja Virtanen .
 Oluen ominaisuudet muuttuvat jäätyessään, varsinkin jos juoma ei ehdi sulaa kunnolla.  Hanna Juopperi / Yle
 Olvin panimomestarin  Silja Hylkisen  mukaan oluen laatu voi heiketä jäätyessään.
 – Jäätyminen ei ole tuoteturvallisuusriski, mutta olut voi olla normaalia sameampaa ja maistua hieman hapettuneelta ja oikeaa ikäänsä vanhemmalta. Myös oluelle tuttu terävyys pyöristyy, kun juoma jäätyy.
 Sinebrychoffin panimomestari  Tapio Kangas-Heiska  kertoo, että maltti on valttia, jos oluen olomuoto on päässyt vaihtumaan nesteestä kiinteäksi.
 – Rauhallinen sulatus pelastaa jäätyneen juoman. Jos olut sulatetaan ajan kanssa välttäen suuria lämpötilaeroja, niin sen pitäisi olla edelleen saman makuista kuin aiemminkin, kertoo yli 30 vuotta alalla työskennellyt panimomestari.
 Kangas-Heiskan mukaan panimolla on maistettu testin vuoksi viisi vuotta terassin alla vaihtelevissa lämpötiloissa ollutta olutta, joka maistui edelleen hyvältä.
 2. Väljähtyykö sulanut olut?
 Kyllä ja ei.
 Hapot katoavat juomasta, jos sen avaa liian pian jäätymisen jälkeen. Ilmiö liittyy hiilidioksidin kykyyn sitoutua nesteeseen, kertoo fysikaalisen kemian professori  Jouni Pursiainen  Oulun yliopistosta.
 – Vesi ja hiilidioksidi muodostavat oluen hiilihapon. Veden jäätyessä hiilidioksidille ei kuitenkaan ole enää tilaa yhdisteessä. Kiteinen jää on puhdasta, eikä siihen liukene muita aineita.
 Eli oluen jäätyessä hiilidioksidi poistuu nesteestä. Kaasu pysyy kuitenkin edelleen ehjässä tölkissä tai pullossa, ja oluen sulaessa kaasu ja neste kohtaavat taas toisensa.
 Hiilidioksidi ei pysty sitoutumaan jäätyneeseen nesteeseen, mutta se ei myöskään pääse pois ehjästä ja avaamattomasta tölkistä. Risto Ukkonen / Yle
 Professori Pursiainen naurahtaa, että hän ei ole asiaa tutkinut, mutta sulaneen veden ja hiilidioksidin pitäisi periaatteessa löytää toisensa.
 – Systeemi pyrkii palaamaan tasapainoon, jos olosuhteet palautuvat ennalleen suljetussa tilassa eli tässä tapauksessa tölkissä tai pullossa.
 3. Maistuuko sulanut olut metallille?
 Ei ja kyllä.
 Vanha totuushan on, että makuasioista ei kannata kiistellä mutta Sinebrychoffin panimomestari Tapio Kangas-Heiskalle väite ei ole tuttu.
 – Jos olut maistuu metallille, niin todennäköisesti siihen on joku muu syy kuin jäätyminen.
 Myöskään Olvin panimomestari Silja Hylkinen ei ole kuullut jäätyneen oluen metallisesta mausta, mutta hänen mukaansa jäätyminen voi aiheuttaa juomaan metallin makua.
 – Se voisi liittyä jäätyneen juoman hapettumiseen, jonka yksi tunnusmerkki on metallinen sivumaku.
 4. Olut jäähtyy hangessa nopeammin kuin paljaalla tasolla
 Kyllä.
 Jäähtymisessä ja jäätymisessä on kyse lämmön siirtymisestä ympäristöön. Kaasu eli ilma ottaa lämpöä hitaammin vastaan kuin esimerkiksi tölkin ympärillä oleva hanki.
 Lämmön siirtymisestä johtuen oluet jäähtyvät hangessa nopeammin kuin paljaalla pinnalla. Risto Ukkonen / Yle
 Fysikaalisen kemian professori Jouni Pursiainen saa avata jäähtymisprosessia hieman tarkemmin.
 – Fysiikan ja kemian yksi pyhimpiä periaatteita on, että lämpö siirtyy aina lämpimästä kylmään päin.
 – Lämpö siirtyy aineesta ja astiasta pois sen pinnan kautta, ja hangessa pintakontakti on kokonaisvaltaisempi kuin ilmassa ja lämmönsiirto on tehokkaampaa.
 Jäähtymisnopeuden arviointi on hankalaa, koska siihen vaikuttaa moni muuttuja: nesteen lähtölämpötila, määrä, nestettä sisältävän pakkauksen muoto, alkoholivahvuus, ympäristö.
 Fysikaalisen kemian professori Jouni Pursiainen neuvookin luottamaan empiirisiin tietoihin ja kokemuksiin tässä tapauksessa.
 – Laskukaavoja, teorioita ja tietoa löytyy netistä, mutta nopein tapa selvittää sopiva oluttölkin jäähtymisnopeus on kokeilla itse, professori naurahtaa.
 Fysikaalinen kemia tutkii aineen ominaisuuksia, vuorovaikutuksia ja olomuodon muutoksia. Professori Jouni Pursiainen työskentelee Oulun yliopistossa. Risto Ukkonen / Yle
 Tieteen nimissä asiaa oli siis kokeiltava kotona. 20 asteen pakkasessa kauppahyllylämmin pieni keskioluttölkki jäätyy noin kolmessa tunnissa. Vähäinen neste, joka tölkistä oli vielä kaadettavissa oli pari astetta pakkasen puolella.
 5. Jäätynyt olut kannattaa sulattaa jääkaapissa
 Kyllä ja ei.
 Jääkaapille on muitakin vaihtoehtoja, mutta sulattamisessa kannattaa välttää isoja lämpötilan vaihteluja. Etenkin lasipullojen kohdalla rikkoutumisriski on huomioitava, kertoo panimomestari Tapio Kangas-Heiska.
 – Jäätynyttä pakkausta ei kannata lähteä lämpimällä vedellä sulattamaan, vaan jättää juoma joko huoneenlämpöön tai jääkaappiin sulamaan. Lasipullojen kanssa kannattaa olla vielä varovaisempi kuin tölkkien, panimomestari muistuttaa.
 Oluttölkki jäätyy pakastimessa muutamassa tunnissa. Risto Ukkonen / Yle
 Myös Olvin panimomestari Silja Hylkinen ohjeistaa huolelliseen sulattamiseen.
 – Jäätynyttä tuotetta suurempi riski on jäätynyt pakkaus. Tölkkikin laajentuu jäätyneen nesteen mukana, ja korkin sauma voi pettää, Hylkinen muistuttaa.
 Tölkki kestää jäätymistä kuitenkin huomattavasti paremmin kuin lasipullo, kertoo fysikaalisen kemian professori Jouni Pursiainen.
 – Kiinteä jää vaatii enemmän tilaa kuin nestemäinen vesi, ja suljetussa tilassa jäälaajentumisen voima on hirmuinen. Metallirakenne pystyy kuitenkin joustamaan paremmin kuin lasipullo.
 6. Sulanut olut on helppo erottaa tavallisesta oluesta
 Ei.
 Oluen jäätyessä ja sulaessa sen normaali molekyylirakenne muuttuu, myös makuun voi tulla selkeitäkin muutoksia.
 Mutta kuinka helppoa sulanut olut on tunnistaa? Sen selvittämiseksi piti järjestää sokkotesti.
 Testihenkilöt arvioivat sulaneen oluen eroja tavalliseen jääkaappikylmään olueen. Risto Ukkonen / Yle
 Kahdeksan testihenkilöä maistoi muutaman senttilitran saman olutmerkin sulanutta ja tavallista olutta. Juomien lämpötilat olivat lähellä toisiaan, ja henkilöiden piti arvioida makua ja arvata jäätynyt olut.
 Makueroja ei juurikaan havaittu, mutta tuoksun perusteella kolme henkilöä arvasi oikein jäätyneen oluen. Testihenkilöiden mukaan sen tuoksu oli ohuempi ja heikompi.
 Kahdeksan henkilön sokkotesti päättyi lopulta tasatulokseen 4-4.
 Vaikka isoja eroja juomista ei löytynytkään, niin oluita ei edelleenkään kannata unohtaa tuntikausiksi pakkaseen, koska juomaa ja sen pakkausta ei ole tarkoitettu pakastettavaksi.

Unohditko oluet pakkaseen? Selvitimme, mitä juomalle tapahtuu ja voiko sitä vielä juoda


Summary: Hallintovaliokunnan lopullinen mietintö tiedustelulainsäädännöstä on valmistunut.

Hallintovaliokunta on tehnyt yksimielisessä uudessa mietinnössään perustuslakivaliokunnan esittämät täsmennykset.
 Valiokunnan puheenjohtaja  Juho Eerola  (ps.) kertoi, että eniten muutoksia tehtiin syrjintäpykälään.
 – Kun aiemmin sanottiin, ettei ketään saa syrjiä, nyt se on tarkoin määritelty, Eerola kertoi Ylelle.
 Hänen mukaansa täsmennyksiä on tehty myös mm. hakuehtoihin, joilla tietoa voi kerätä.
 Eduskunnan päätettäväksi menevän mietinnön mukaan tietoliikennetiedustelu ei saa myöskään olla yleistä ja kohdentamatonta tietoliikenteen seurantaa.
 Tiedustelulakien ympärillä on nähty monipolvinen prosessi eduskunnassa. Tiedustelulait päätyivät "sakkokierrokselle" valiokuntiin.
 Sotilas- ja siviilitiedustelulakeja piti jo käsitellä eduskunnan täysistunnossa, mutta ne vedettiin yllättäen pois asialistalta pari viikkoa sitten.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) piti menettelyä tarpeellisena perustuslakiasiantuntijoiden esittämän kritiikin jälkeen. Kritiikin takana olivat ainakin professorit  Juha Lavapuro  ja  Martin Scheinin  Twitterissä.
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Risikko antoi laiskanläksyn hallintovaliokunnalle ja ojensi perustuslakioppineita – kenen syytä tiedustelulakisotku on?

Hallintovaliokunnalta yksimielinen mietintö tiedustelulainsäädännöstä – Puheenjohtajan mukaan pyydetyt tarkennukset tehtiin


Summary: Tavoitteena on parantaa kaivosteollisuuden, metallinjalostuksen ja akkukemikaalien tuotantoprosesseja ja lisätä litiumioniakkujen kierrätystä.

Business Finland on myöntänyt alan toimijoista koostuvalle yhteenliittymälle yhteensä kymmenen miljoonan euron rahoituksen. Siitä iso osa kohdistuu Keski-Pohjanmaalle.
 Kansalliseen yhteenliittymään, niin sanottuun BATCircle-konsortioon kuuluu kaikkiaan 22 yritystä, neljä yliopistoa, kaksi tutkimuslaitosta sekä kaksi kaupunkia. Sen toimintaa koordinoi Aalto yliopisto.
 Kokkolan yliopistokeskus Chydeniuksessa on tehty Oulun yliopiston alaisuudessa erityisesti akkukemikaalien valmistukseen liittyvää tutkimusta yli kymmenen vuoden ajan yhdessä alueen yritysten kanssa.
 Mukana hankkeessa ovat muun muassa Freeport Cobalt, Keliber, Tracegrow ja Boliden Kokkola. Oulun yliopistolle myönnetyn rahoituksen ohella Keski-Pohjanmaalle kohdentuvat myös suurimmat yksittäiset yrityshankkeiden rahoitukset.
 Yliopistojen tiedotteessa kerrotaan, että rahoitus vahvistaa entisestään alueen kansallisesti johtavaa roolia akkukemian tutkimuksen vahvana keskuksena ja osaajana.
 Euroopan akkumarkkinoiden arvon arvioidaan nousevan 250 miljardiin euroon vuoteen 2025 mennessä. Suomeen tavoitteena on luona ainakin viiden miljardin euron markkinat.

Akkukemikaalitutkimus sai merkittävän rahoituksen – iso osa siitä kohdistuu Keski-Pohjanmaalle