Summary: 20-vuotias tamperelainen unelmoi siitä, ettei hänen tarvitsisi koskaan tehdä töitä muille.

Juho Urhemaan  yrittäjän ura alkoi turhautumisesta keväällä 2015. Tuolloin 15-vuotias tamperelainen päätti saada itselleen kesätöitä. Hän lähetti monia työhakemuksia, mutta mikään ei napannut.
 – Mua alkoi ärsyttää se, ettei ole töitä saatavilla. Menin sellaiselle 4H-yrityskurssille. Se lähti oikeastaan sitä kautta.
 Urhemaa perusti Piha-apuri-nimisen yrityksen. Tampereen 4H-yhdistys auttoi löytämään puutarha-apua tarvitsevia, ja siitä Urhemaa on kiitollinen. Asiakkaita oli alussa kymmenkunta.
 Ensimmäiset yrittäjänä tienatut eurot tuntuivat hienolta.
 – Oli tosi siistiä, että pystyi menemään kavereiden kanssa syömään ja ostamaan omilla rahoilla mopobensat.
 "Yritykseni tuottaa pihapalveluita. On pensasleikkuuta, nurmikonleikkuuta ja kitkentää, terassin pesua, maalausta. Oikeastaan kaikkea, mitä nyt tulee pihanhoidosta mieleen. Töistä on tullut koko ajan vaativampia, kun asiakkaat huomasivat, että teen hyvää työjälkeä. Viimeisimpinä on tullut tehtyä piharakentamista ja laatoittamista." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Toisena kesänä töitä oli jo sen verran, että tarvittiin joku tuuraamaan yrittäjää lomapäivien ajaksi.
 – Mun veli perusti siihen rinnalle oman yrityksen. Molemmat laskuttaa asiakkaita erikseen, mutta tehdään kuitenkin yhdessä hommia.
 Nyt takana on viides yrittäjäkesä puutarhatöissä eikä loppua näy. Markkinointia ei ole tarvittu, sillä uudet asiakkaat ovat löytyneet vanhojen asiakkaiden suosittelujen kautta.
 Mitäs yrittäjä, kaverit sanovat
 Juho Urhemaan vanhemmat eivät ole yrittäjiä eikä lähipiiristä löydy muitakaan esikuvia. Silti yrittäjyys on kiinnostanut pienestä pitäen.
 – Muistan, että olen jo alakoulussa ajatellut, että vitsi, yrittäjänä olisi siisti olla. Saisi päättää mitä tekee ja kenties myös työajat. Ja sitähän se on. Se on ihan huippusiistiä.
 Vuoden 2018 alusta Urhemaa on ollut arvolisäverovelvollinen eli yrityksen liikevaihto on yli 10 000 euroa vuodessa.
 Vaikka Urhemaa ansaitsee kavereitaan enemmän kesäyrittäjänä, ei hän ole törmännyt kateellisiin reaktioihin. Kaverit ovat ennemminkin olleet todella kiinnostuneita ja kyselleet vinkkejä, josko heistäkin olisi yrittäjiksi.
 – Mitäs yrittäjä, ne sanovat. Miten tuo homma toimii ja miten olen onnistunut, sitä ne kysyvät.
 "Asiakaskunta on kasvanut koko ajan. Ekana kesänä mulla oli 5–10 asiakasta. Nyt luettelossa on 50–60 asiakasta. Nykyään töitä on jo niin, että saa tehdä niin paljon kuin jaksaa ja joutuu jo muutamista työjutuista kieltäytymään. Se on vaan lähtenyt vierimään eteenpäin." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Uskallusta ja päättäväisyyttä
 20-vuotiaan Urhemaan kokemukset yrittäjänä kiinnostavat. Hän on antanut haastatteluja ja käynyt puhumassa erilaisissa tilaisuuksissa. Torstaina hän on mukana valtakunnallisen Yrittäjän päivän päätapahtumassa Tampereella.
 Yrittäjän päivää on vietetty vuosittain syyskuun 5. päivä vuodesta 1997 lähtien. Tänä vuonna teemana on lapset ja yrittäjyys.
 Yle lähettää Areenassa torstaina kello 12 alkaen suorana tunnelmia tilaisuudesta, jossa 240 alakoululaista tutustuu yrittäjyyteen erilaisissa tehtäväpisteissä.

 Juho Urhemaa neuvoo muita yrittäjäksi haluavia nuoria olemaan rohkeita ja päättäväisiä.
 – Pitää uskaltaa vaan mennä. Mikään ei ole ollut parempaa kuin uskaltaa tehdä. Virheistä oppii. Ei kukaan voi hoitaa hommia täydellisesti aina.
 Keväällä ylioppilaaksi kirjoittanut Urhemaa on aloittanut yrittäjyyden ja tiimijohtamisen opinnot Tampereen ammattikorkeakoulussa tänä syksynä.
 – Siellä opetellaan juuri niitä asioita, joita haluan oppia, lisää yrittäjyydestä ja liiketaloutta. Musta tulee tradenomi. Sitten täytyy katsoa uusiksi, missä mennään.
 Haaveena itsensä ja muiden työllistäminen
 Juho Urhemaa tietää jo, mikä yrittäjyydessä on hienointa – vapaus päättää omasta aikataulusta ja tekemisistään.
 – Jos onnistuu, niin kyllä se kantaa poikaa. Se on motivoinut eteenpäin.
 "Yrittäjä saa tehdä pitkää päivää, ja sitä on myös tullut tehtyä. Sen kanssa on ollut vähän opettelemista. Viime kesänä tuli jo vähän liian pitkiä työpäiviä välillä. Siitä kyllä oppii tietämään ne omat rajat. " Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Hyvä palaute auttaa jaksamaan. Tosin joskus tulee pyyhkeitäkin, jos esimerkiksi aikataulu muuttuu sääolosuhteiden takia ja projekti venyy. Toisinaan sattuu virheitä, josta pitää sopia asiakkaan kanssa.
 – Ne aiheuttavat kyllä stressiä, mutta kyllä siitä selviää.
 Urhemaa sanoo, että hänellä on nälkä yrittäjyyteen.
 – Ihan unelma olisi, ettei tarvitsisi mennä kenellekään muulle töihin. Vaikka välillä on tosi haastavaa ja rankkaa, niin kyllä tää on mun juttu.
 "Alan nyt tämän syksyn osalta lopettelemaan hommia, kun koulu on just alkanut. Teen enää ihan yksittäisiä viikonloppukeikkoja, mitä opintojen ohella kerkeää. Haluan ehdottomasti jatkaa yrittäjänä. Koulusta saa varmaan paljon vinkkiä ja hyötyä. " Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Urhemaa haluaa kasvattaa yritystään hallitusti niin pitkälle kuin mahdollista.
 – Ehdottomasti haluaisin joku päivä palkkalistoille tyyppejä töihin. Asiakkaita ja töitä alkaa olemaan sen verran. Siihen vähän markkinointia lisää, niin olisi kyllä mahdollisuutta viedä hommaa eteenpäin.
 Piha-apuri Urhemaa voisi toimia jatkossa talviaikaankin. Yrittäjä on pohtinut investointia aurauskalustoon.
 – Toinen mitä olen miettinyt, että jos tähän ottaisi kylkeen siivouspalvelua niin yksityisille kuin yrityksille tai taloyhtiöille rappukäytäväsiivousta.
 "Mulla on ideoita, miten voisin kasvattaa tätä hommaa ja miten tästä voisi saada palkan täyspäiväisesti ja  voisi ehkä muitakin työllistää. Olen sitä mieltä, että elämä näyttää, mihin sitä kannattaa lähteä." Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Lue myös:
 Koululaisten yrittäjyyskasvatus alkaa kantaa hedelmää – kaverukset kehittivät vesiurheilusta itselleen kesätyön
 Mitä tapahtuisi, jos lapset johtaisivat yhteiskuntaa? Sitä testataan pienoiskaupungeissa ympäri maata

Juha Urhemaa oli vain 15-vuotias, kun hän aloitti yrittäjänä – kaikki alkoi turhautumisesta


Summary: Keskustan puheenjohtajaehdokkaat Katri Kulmuni ja Antti Kaikkonen kohtaavat A-studiossa ennen lauantain puoluekokousta.

Viikonloppuna selviää, kuka on keskustan uusi puheenjohtaja. Tällä hetkellä kisaan ovat ilmoittautuneet  Antti Kaikkonen  ja  Katri Kulmuni , jotka kohtaavat keskiviikon A-studiossa klo 21.05 alkaen.
 Alkuviikosta puheenjohtajakisa sai uutta virtaa, kun yhä useampi keskustavaikuttaja  valitsi puolensa . Esimerkiksi perhevapaalla oleva tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko  kannattaa Kaikkosta, konkaripoliitikot, kuten  Mauri Pekkarinen , taas ovat asettuneet Kulmunin tueksi. Kyselyiden perusteella kumpikin ehdokas on vahvoilla.
 Keskusta on kriisissä . Eduskuntavaaleissa historiallinen tappio, ja kannatus laskee edelleen. Miten uusi puheenjohtaja nostaa puolueensa suosiota? Miten tavoitetaan nuoret äänestäjät?
 Mitkä ovat keskustan suurimmat haasteet tällä hallituskaudella? Onko linjapuheet jo kirjoitettu?
 Keskiviikon A-studiossa selviää klo 21.05 alkaen, miten Katri Kulmunin ja Antti Kaikkosen näkemykset eroavat toisistaan. Juontajana Annika Damström. #yleastudio
 Lue lisää:
 Keskustan puheenjohtajakilpailu kiristyy, tunnetut puoluevaikuttajat leiriytyvät – Saarikolta tuki Kaikkoselle, konkareilta Kulmunille
 Alma Median kysely: Kulmuni repäisi kaulan Kaikkoseen
 Uutissuomalainen: Kaikkonen on piirijohtajien lievä suosikki keskustan puheenjohtajaksi
 Analyysi: Keskusta on yhä pohjimmiltaan maalaisliitto – kaupunkilaisten kosiskelu on puolueelle riski

Kumpi vie keskustan uuteen aikaan? – Kaikkonen ja Kulmuni kilvoittelevat puheenjohtajuudesta A-studiossa, katso suorana klo 21.05


Summary: Peurakanta leviää yhä enemmän pihoille ja maanteille. Katso kartasta, missä päin tapahtuu peura- ja kauriskolareita Suomessa.

Vantaalainen  Airi Väisänen  on täynnä kiukkua.
 Valkohäntäpeurat ovat vierailleet hänen pihassaan kuluneena kesänä lähes päivittäin.
 – Syövät kaiken, repivät kaiken. Aamusella et tiedä, mitä on jäljellä kasveista ja kukista!
 Väisäsen omakotitalon pihamaalla Vantaalla on kukka- ja puuistutuksia sekä marjapensaita.
 – Viinimarjoja saimme nyt vain kahvikupillisen! Kaikki pensaat on revitty, tuohtunut vantaalaisrouva kertoo.
 – Jokaisella pitää saada olla koti, rauha ja pihamaa. Airi Väisäsen on turhautunut peuroihin. Pasi Peiponen/Yle
 Väisänen on yrittänyt hätistää valkohäntäpeuroja.
 – On laitettu verkkoja roikkumaan ja sitä sun tätä. On laitettu hajusteita ja mitä ikinä mahdollista mutta ei!
 Auttaako peuran ampuminen pihamaalta?
 Väisänen pyysi lopulta apuun Vantaan riistanhoitoyhdistyksen.
 Yhdistyksen toiminnanohjaaja  Juhani Laitinen  väijyi maastoteltasta peuroja Väisästen takapihalla.
 Tarkoituksena oli ampua valkohäntäpeura pelokkeeksi.
 – Tällaista ei ole aikaisempina vuosina ollut, Laitinen sanoo.
 Pihamaalle ammuttu valkohäntäpeuran vasa.  Pasi Peiponen/Yle
 Ampuminen tehdään sääntöjen mukaan – ottaen huomioon etäisyydet, lähiympäristö ja naapurusto.
 Tovin odottelun jälkeen Laitinen ampuu pihamaalta valkohäntäpeuran vasan.
 Onko tällaisella vaikutusta peurojen vierailuihin?
 – Varmasti säikäyttää. Uskon että vierailut vähenevät. Naaras osaa yhdistää nyt vaaran ihmiseen, Laitinen sanoo.
 Katso kartasta peurakolarit
 Puutarha- ja pihavahinkojen lisäksi peurojen aiheuttamat kolarit ovat kasvussa.
 Alla olevassa kartasta voit katsoa, missä peurojen ja metsäkauriiden kolareita on tapahtunut.
 Vuonna 2018 tapahtui 6 353 ilmoitettua peurakolaria. Kasvua edellisvuodesta on 23 prosenttia.
 Metsäkauriiden aiheuttamia kolareita oli 4052 vuonna 2018. Määrä kasvoi peräti 35 prosenttia.
 Tiedot ovat peräisin Riistakeskukselta.
 Pyyntiluvat vapaiksi?
 Valkohäntäpeurakanta on tällä hetkellä Luonnonvarakeskuksen mukaan  111 500 yksilöä.
 Alla oleva kartta esittää valkohäntäpeuran levinneisyyden Suomessa.
 Laura Merikalla/ Yle Uutisgrafiikka
 Kasvanutta peurakantaa halutaan karsia nyt kovalla kädellä.
 Riistakeskuksen arvion mukaan kaatolupia myönnettiin peräti 30 prosenttia enemmän alkaneelle metsästyskaudelle.
 Maataloustuottajien keskusliitto,  MTK , on esittänyt vieläkin kovempia keinoja – muun muassa pyyntiluvista vapauttamista tiheimmillä kanta-alueilla.
 Erätalousneuvos  Vesa Ruusila  maa- ja metsätalousministeriöstä kommentoi Ylen  A-studion  haastattelussa MTK:n ehdotusta.
 Ruusilan mukaan kymmenien tuhansien hirvieläinten metsästämiseen lyhyessä ajassa tarvitaan toimivaa organisaatiota.
 – Metsästyseuratoiminta on ainoa oikea toimiva työkalu. Pyyntiluvat ovat siinä oikea ohjausväline, Ruusila totesi A-studion haastattelussa.
 Voit keskustella aiheesta alla keskiviikkona 4.9. klo 22 asti.
 Katso myös A-studion juttu peuran metsästyksestä vantaalaisella pihamaalla.

Järeät keinot käyttöön Vantaalla: peura ammuttiin pihamaalta, – Mikä ratkaisuksi kasvavaan peurakantaan? Keskustele


Yksityinen terveysjätti Terveystalo pyrkii nostamaan päivystyslääkäripalveluista kunnilta perittäviä hintoja. Syynä on lääkäripula.
 Terveystalo on ehdottanut roimaa hinnankorotusta esimerkiksi Kymenlaakson keskussairaalassa Kotkassa ja Pohjois-Kymen sairaalassa Kuusankoskella.
 – Tilanne on vastaava ollut ympäri Suomen – niin julkinen kuin yksityinenkin on ollut vaikeuksissa saada lääkäreitä päivystykseen, kertoo Suomen Terveystalon yhteiskuntasuhdejohtaja  Lauri Korkeaoja .
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalveluista vastaava Kymsote ostaa Terveystalo Julkiset Palvelut Oy:ltä päivystyslääkäreitä nykyisin noin kuudella miljoonalla eurolla vuodessa.
 Kymsoten palvelupäällikkö  Kimmo Salmio  arvioi, että hinnankorotus vähintään kaksinkertaistaisi summan ja Kymsote joutuisi maksamaan Terveystalolle päivystyslääkäreistä ainakin 12 miljoonaa euroa vuodessa. Pahimmillaan hinnat nousisivat jopa 250 prosenttia.
 Toiminta on muuttunut tappiolliseksi
 Terveystalo järjestää Kymenlaakson sairaaloissa 12–14 yleis- tai erikoissairaanhoidon tasoista lääkärityövuoroa vuorokaudessa. Kymsote ostaa suurimman osan ulkopuolisista lääkäreistä Terveystalolta.
 Terveystalon mukaan hinnankorotuksen syynä on se, että toiminta on muuttunut tappiolliseksi. Lääkäreiden rekrytointi on vaikeutunut, mikä on nostanut rajusti kustannuksia.
 – Sopimus on yli kolme vuotta vanha ja sinä aikana kustannustaso on noussut melkoisesti, sanoo yhteiskuntasuhdejohtaja Lauri Korkeaoja.
 – Etenkin työkuorma, tietojärjestelmäongelmat ja seniorituen puute ovat lääkärien esiin nostamia ongelmia. Hyvästä yhteistyöstä huolimatta Terveystalolla ei ole edellytyksiä jatkaa yhteistyötä nykyehdoin, hän sanoo.
 Virkalääkäreitä ei saada palkattua
 Terveystalo on irtisanonut voimassa olevan sopimuksen. Se päättyy viimeistään maaliskuussa 2020. Siihen asti Kymsote maksaa lääkäripalveluista nykyisen hinnan.
 Kuntayhtymän toimitusjohtaja  Annikki Niiranen  ehdottaa perjantaina kokoontuvalle Kymsoten hallitukselle, että hinnan korottamista ei hyväksytä ja että yhtiö käynnistäisi kilpailutuksen lääkärityövoiman hankinnasta.
 Kymsote on ostanut lääkäripalveluita terveysalan yrityksiltä, koska myös sillä on ollut vaikeuksia saada rekrytoitua lääkäreitä.

Terveystalo haluaisi jopa kolminkertaistaa lääkäreiden hinnan Kymenlaaksossa – kärsii itsekin lääkäripulasta


Summary: Yhdysvaltalaismuusikko sai ehdollisen vankeustuomion Tukholman keskustassa tehdystä pahoinpitelystä.

Pahoinpitelystä Tukholman käräjäoikeudessa tuomittu yhdysvaltalaisräppäri  Asap Rocky  ei valita saamastaan tuomiosta. Tuomioon tyytymisestä kertoo räppärin asianajaja  Slobodan Jovicic  uutistoimisto TT:lle. Jovicicin mukaan hänen päämiehensä on erittäin pettynyt tuomioon, muttei jaksa enää jatkaa oikeusprosessia.
 Asap Rocky eli  Rakim Mayers  ja kaksi hänen seurueeseensa kuulunutta miestä tuomittiin elokuussa ehdolliseen vankeuteen pahoinpitelystä, joka tapahtui Tukholmassa kesäkuun lopulla. Tuomitut  määrättiin myös maksamaan  1 200 euron vahingonkorvaukset uhrille. Pahoinpitelyn uhri oli 19-vuotias mies.
 Syyttäjä  Daniel Suneson   ilmoitti jo aiemmin, ettei hän valita tuomiosta .
 Rikostapaus herätti laajaa kansainvälistä huomiota. Esimerkiksi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  vetosi Ruotsin pääministeriin  Stefan Löfveniin  räppärin vapauttamisen puolesta.
 Lisää aiheesta:
 Asap Rocky Blockfestissä: katso kuvat tämän kesän kohutuimman räppärin keikasta
 Lue myös:
 SVT: ASAP Rocky överklagar inte misshandelsdomen

Katutappelusta tuomittu kohuräppäri Asap Rocky ei valita tuomiostaan


Summary: Osumia on löytynyt kahdesta junavaunusta. Ravintolavaunusta särkyi ikkunoita.

Poliisi epäilee, että Kolarista etelään matkalla ollutta junaa kohti ammuttiin tiistaina aseella Ylitorniolla. Poliisin mukaan kyseessä voi olla jopa isohaulinen haulikko. Laukausten epäillään tulleen Tornionjoen suunnalta.
 Osumia on löytynyt kahdesta junavaunusta. Toinen niistä on ravintolavaunu, jossa särkyi ikkunoita. Vaunun ikkunoista oli ensin kuulunut kova räpsähdys ja sen jälkeen kolme lasia oli mennyt rikki ulkopuolelta.
 Tapahtuma ei aiheuttanut junamatkaan keskeytystä.
 Jutun tekninen tutkinta on kesken. Sitä hoitaa Helsingin poliisi.
 Lisää aiheesta:
 IS: Yöjunan ravintolavaunun ikkunat hajosivat kesken matkan Ylitornion kohdalla – matkustajat epäilevät jonkun ampuneen junaa

Poliisi epäilee: Etelään matkalla ollutta junaa kohti ammuttiin aseella Ylitorniolla


Summary:
Teemme A-studiossa juttua siitä, miten perintöjen arvot vaihtelevat eri puolilla maata.
Kerro kokemuksestasi!

Suomalaisten kotitalouksien varallisuudesta yli 60 prosenttia on kiinni asunnoissa ja mökeissä. Niiden arvon kehitykseen vaikuttaa yhä enemmän se, missä asunto sijaitsee.
 Kylät tyhjenevät ja väki siirtyy kiihtyvään tahtiin suurempiin keskuksiin. Monilla edellisten sukupolvien vaalimilla taloilla ei ole käyttöä edes suvun kesämökkeinä.
 Jos perheellä taas on asunto-omaisuutta isoimmissa kaupungeissa ja erityisesti Helsingin seudulla, omaisuus ei todennäköisesti ole menettämässä arvoaan.
 Pääkaupunkiseudulla keskimääräinen varallisuus kasvaa muuta maata nopeammin, sillä Uudellamaalla varoja myös sijoitetaan innokkaammin rahastoihin ja osakkeisiin.
 Tämä selviää tuoreimmasta  Tilastokeskuksen varallisuustutkimuksesta .
 Oletko perinyt asunto-omaisuutta kaupungissa tai maalla, ja mietit, miten sen kanssa toimisit? Onko perinnöstä ollut sinulle enemmän haittaa vai hyötyä?
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella tai sähköpostilla anne.ali-hokka@yle.fi

Perintö riemastutti kuin lottovoitto – vai jäikö käsiisi rappeutuva talo maalla?


Summary: Rinne paheksuu pääministeri Boris Johnsonia demokratian unohtamisesta.

Suomen pääministeri  Antti Rinne  (sd.) paheksuu Britannian pääministerin  Boris Johnsonia  demokratian unohtamisesta brexit-väännön tuoksinnassa.
 – Kovasti ihmettelen pääministerin tapaa, että parlamentin työskentelyn kautta pyrkii ikäänkuin demokratian unohtamaan tässä tilanteessa. Jos meillä olisi tällainen tilanne mahdollista ylipäätään, niin se huuto olisi valtava, Rinne sanoi eduskunnassa.
 Johnsson  keskeytti viime viikolla maan parlamentin toiminnan  tavanomaista pidemmäksi aikaa. Parlamentille jäi siksi hyvin vähän aikaa uusille brexit-ratkaisuille.
 Rinteen mukaan  brexit-prosessi Britannian sisällä  on käynyt entistäkin sekavammaksi.
 Britannian parlamentti pyrkii estämään sopimuksettoman brexitin lainsäädännöllä ja pakottamaan Johnsonin hakemaan EU:lta lykkäystä brexitille. Johnson pyrkii viemään Britannian uusiin vaaleihin.
 Nykyisellään Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta, oli sopimusta tai ei.
 "Lisäaikaan ei ole halukkuutta"
 Rinteen mukaan yleinen ilmapiiri Euroopassa on, että lisäaikaa ei anneta, vaikka Britannia sitä päätyisi pyytämään.
 – Jos ei mitään varmuutta jostain muutoksesta ole syntymässä lisäajan kautta, niin sellaista lisäaikaa ei ole halukkuutta antaa. En tällä hetkellä osaa sanoa, onko briteissä tilanne muuttumassa tavalla, jonka pohjalta voisi olettaa jotakin tällaista uutta näkökulmaa tähän brexit-kokonaisuuteen saatavan.
 Hän jättää kuitenkin takaoven lisäajan myöntämiselle raolleen.
 – Kyse on siitä, että täytyy olla joku näkymä siitä, että tilanne muuttuisi fiksumpaan, parempaan suuntaan.
 Rinteen piti tavata pääministeri Boris Johnson EU:n puheenjohtajamaan pääministerin ominaisuudessa lähiaikoina. Johsson ilmoitti kuitenkin pian lykkäävänsä tapaamista kiireisiinsä vedotaen, eikä tapaamisen kohtalosta ole Rinteelläkään uutta tietoa.
 Rinne toteaa, ettei brexit-tilanteen sekavuus Britanniassa toistaiseksi anna Suomelle mahdollisuuksia esimerkiksi välittäjän rooliin tilanteen ratkaisemiseksi.

Pääministeri Rinne: Lisäaika brexitille epätodennäköinen – Vaatisi näkymän siitä, että takarajan lykkäämisestä on jotain hyötyä


Summary: Valtuutettu suosittelee myös yksityisten suihkutilojen rakentamista uimahalleihin.

Yhdenvertaisuusvaltuutettu suosittelee, että kaikki uimahallit sallisivat burkinien käytön.
 Valtuutetun tietoon on tullut useita tapauksia uimahalleista, joissa ei ole sallittu uimista burkinia käyttävälle naiselle. Burkini on joidenkin musliminaisten käyttämä koko vartalon peittävä uima-asu.
 Valtuutetun mukaan burkinikielto voi olla syrjintää. Koska burkinia käyttävät ovat naisia, syrjintä liittyy uskonnon lisäksi myös sukupuoleen, valtuutettu linjaa.
 Valtuutettu suosittelee myös yksityisten suihkutilojen rakentamista uimahalleihin, koska ne edistäisivät erilaisten ihmisryhmien yhdenvertaisuuden toteutumista.
 Esimerkkeinä mainitaan erilaisista kulttuurisista tai uskonnollisista taustoista tulevien lisäksi ihmiset, joilla on jokin vamma tai sairaus tai jotka kuuluvat sukupuolivähemmistöihin.

Burkinit tulisi sallia uimahalleissa, linjaa yhdenvertaisuusvaltuutettu – kielto voi olla syrjintää


Summary: Tuonnin mukana voi saapua ruokatauteja, ja varautumisessa on huomioitava myös ilmastonmuutos.

Kotimainen ruoka on kansainvälisesti vertaillen turvallista. Rajojen yli kulkeutuvat kuitenkin erilaiset taudit, ja viime aikoina otsikoissa ovatkin olleet niin  afrikkalainen sikarutto  kuin banaaneja uhkaava panamantauti. Myös ihmisten matkailu vaikuttaa tautien leviämiseen. Ruokaviraston elintarvikelinjan ylijohtaja  Pia Mäkelä  sanoo  Radio Suomen Päivän haastattelussa , että sekä EU:ssa että maailmanlaajuisesti vertaillen suomalainen ruoka on yhä turvallista.
 – Meillä on hyvä elintarvikevalvonta, hyvin vähän vierasaineita, patogeeneja tai eläin- tai kasvitauteja.
 Salmonnellakin on Suomessa varsin harvinainen, vaikka vastikään uutisoitiinkin  salmonellasta eteläpohjanmaalaisilla maatiloilla . Myös eläinten antibioottien käyttö on meillä EU:n alhaisimpia.
 Tulevatko siis suurimmat uhat rajojemme ulkopuolelta?
 – Elintarvikekauppa on maailmanlaajuisesti varsin vapaata, myös eläimet liikkuvat ja ihmiset liikkuvat. Tätä kautta uhkia tulee, Pia Mäkelä kuvailee.
 Afrikkalainen sikarutto on hänen mukaansa iso riski. Sitä on jo Baltian maissa ja Venäjällä, sekä monessa muussakin Euroopan maassa. Virus säilyy lihatuotteissa, joita ei kuumenneta, kuukausia tai jopa vuoden.
 – Sikarutto siirtyy hyvin helposti maasta toiseen. Olemme pyrkineet tiedottamaan ja opastamaan tästä paljon, mutta silti riski on suuri.
 Virus voi levitä vaikka eväistä; jos esimerkiksi makkara on tehty sairaan eläimen lihasta, virus säilyy siinä kauan. Eväsleivän välissä oleva makkaran jämä voi päätyä roskien kautta villisialle joka saa näin tartunnan.
 Esimerkiksi tullilla on afrikkalaisen sikaruton  torjuntaan ruokakoirakin.
 – Jos sikarutto tulisi tänne, se leviää hyvin helposti sikapopulaatiossa ja varmaan romahduttaisi sianlihan viennin, Mäkelä arvioi.
 Leviämisen torjuntatoimenpiteet ovat hänen mukaansa kalliita. Millaisia toimia leviämisen estämiseksi on?
 – Heti epäilyn noustessa näytteet tutkitaan laboratorioissa. Tutkinnan aikana eläimet eivät saa liikkua tilalta; esimerkiksi teurastamoon eläimiä ei saa viedä epäilyn tartunnan aikana, tauti pyritään rajoittamaan tietylle alueelle. Villisioille voidaan tehdä rajoitusvyöhyke, Mäkelä kuvaa esimerkkejä.
 Kyseessä olisi siis suuri operaatio.
 Sikaruton lisäksi viime aikoina on uutisoitu muun muassa  banaaniplantaaseja uhkaavasta panamantaudista . Miten on mahdollista, että koko banaanintuonto saattaa loppua yhden kasvitaudin leviämisen vuoksi?
 – Banaanilajike, jota nykyisin suurilta osin käytetään banaanintuotannossa, on hyvin herkkä panamantaudin aiheuttajalle. Suuri osa viljelmistä on samaa tai samantapaisia lajikkeita ja siksi on vaara, että kun tällainen tauti tulee, se leviää kaikille tiloille.
 Ilmastonmuutos tuo uusia uhkia
 Myös ilmastonmuutos vaikuttaa mahdollisiin tauteihin ruoissa. Ilmaston lämpenemisen myötä Suomeen tulee uusia kasvilajeja, uusia eläin- ja hyönteislajeja ja uusia taudinaiheuttajia, jotka eivät aiemmin ole meillä pitkän talven takia selviytyneet, Mäkelä kuvailee.
 – Olemme tietoisia tästä ja pyrkineet varautumaan. Myös tuottajia ja yleisöä on varoitettu näistä, jotta he ilmoittavat heti, jos epäilyttäviä tauteja ilmenee.
 Pia Mäkelän mukaan lintuinfluenssa ja hullun lehmän tauti ovat opettaneet varautumista ruokakriiseihin ja eläintauteihin. Suomessakin on olemassa kirjalliset suunnitelmat kuinka toimia, jos kriisi iskee.
 Tautiuhkia on monenlaisia. Pia Mäkelä sanoo olevansa huolissaan rabieksesta, vesikauhusta, koska esimerkiksi Itä-Euroopasta tuotavia koiria ei välttämättä ole rokotettu tautia vastaan.
 – Esimerkiksi rescue-koirien pitäisi periaatteessa olla rokotettuja tautia vastaan, mutta on tullut ilmi, että näin ei välttämättä ole. Se on ihmisellekin tappava tauti.
 Kuuntele koko haastattelu:  https://areena.yle.fi/1-50240402
 Lue myös:
 Ainon kuono suojelee Suomea sikarutolta - ruokakoira on tullille tärkeä apu vaarallisen virustaudin torjunnassa
 Salmonella on yleistynyt nautatiloilla – Ruokavirasto aikoo selvittää miksi
 Afrikkalainen sikarutto riehuu Kiinassa – suomalaiset lihatalot voivat hyötyä valtavien markkinoiden sianlihapulasta

Suomalaisen ruoan päivä: elintarvikkeet liikkuvat globaalisti, miten säilyttää ruoan turvallisuus?


Summary: Maailman seksuaaliterveyspäivän teemana on seksuaalikasvatus. Nyt on oiva aika kysyä seksistä.

Miten runkkaan?
 Kysymys on yksi yleisimmistä Väestöliiton  seksuaalineuvontachatissa .
 Nuorille suunnatussa palvelussa voi esittää kysymyksiä seksistä nimettömästi neljänä päivänä viikossa. Neuvontaa on tarjolla kaksi tuntia kerrallaan.
 Kysyntää olisi enemmänkin. Tänä vuonna chatissa ehtii vierailla arviolta 2 000 nuorta.
 Matala kynnys toimii ja vastaukset ovat mutkattomia.
 Moni pitää kiihottavana sukuelinten koskettamista tai hyväilyä, pojilla erityisesti terskan alue on herkkä kosketukselle, tytöillä klitoris.
 Vastaus löytyy kokonaisuudessaan Väestöliiton  kysymys ja vastaus -palstalta .
 Palsta avattiin noin kaksi viikkoa sitten. Se on tarkoitettu niille, jotka eivät halua osallistua live-keskusteluun chatissa. Tällainenkin mahdollisuus on koettu tarpeelliseksi.
 Perustiedot koulusta
 Väestöliiton palvelu on osa nuorten seksuaalikasvatusta. Sitä on moni tottunut saamaan lähinnä koulussa.
 Seksuaalikasvatus kuuluu opetussuunnitelmaan, mutta on pitkälti opettajasta kiinni, kuinka luonnolliselta aiheen käsittely koulussa tuntuu.
 Porilaisen Kuninkaanhaan koulun yhdeksäsluokkalaiset  Kiia Kulosaari  ja  Elias Tanninen  ovat ainakin tyytyväisiä opettajaansa.
 – Meidän opettajamme on tosi hyvä kertomaan siitä, mikä nuoria seksissä mietityttää. Jos jotain kysymyksiä on ollut, on niihin saanut tunnilla vastauksen, Tanninen kertoo.
 Luokassa on keskusteltu erityisesti ehkäisystä.
 – Siitä, millaisia tauteja voi saada, jos ei käytä ehkäisyä, mistä tietää, jos on saanut taudin ja miten sitä hoidetaan, Tanninen listaa.
 Kulosaaren mukaan tyttöjä askarruttaa myös raskauden mahdollisuus, vaikka siitä ei opettajalta olekaan kyselty. Perustiedot on saatu kysymättäkin.
 Ei pelkkää ehkäisyvalistusta
 Terveystiedon opettaja  Kati Koskelo  vakuuttaa, että nuoret saavat suunsa auki, jos heillä on asiaa. Seksuaalikasvatuksen tunnit ovat aktiivisia ja keskustelua on paljon.
 – On joukossa niitäkin, jotka nolostelevat, mutta yleisesti tilanne on muuttunut vuosien varrella. Ei asioista tällä tavalla puhuttu silloin, kun itse kävin koulua.
 Koskelo kuvailee koulun seksuaalikasvatusta tietoja antavaksi ja positiiviseksi. Kaikessa pyritään avoimuuteen. Siitä kertoo muun muassa yksi tuntien yleisimmistä puheenaiheista.
 – Seksuaaliset suuntautumiset kiinnostavat ja niistä puhutaan paljon. Koulun seksuaalikasvatus ei ole enää pelkkää ehkäisyvalistusta.
 Nimettömänä ei nolota
 Jokainen saavuttaa murrosiän omassa tahdissaan ja jollekin seksistä puhuminen on vielä yhdeksännelläkin luokalla niin noloa, että mielessä pyörivät kysymykset on helpompi jättää sanomatta.
 – Uskon, että tällainen nimetön nettipalvelu on siksi koettu erittäin tarpeelliseksi. Vaikka seksistä voisikin puhua koulussa, harva kehtaa kysyä kasvotusten, miten esimerkiksi suuseksiä annetaan. Nettiin asia on helpompi näpytellä, Väestöliiton seksuaalineuvoja  Sari Hälinen  pohtii.
 Elias Tanninen ja Kiia Kulosaari puhuvat seksistä koulussa vapautuneesti, mutta kotona aihe ei helposti nouse ruokapöytäkeskusteluun. Päivi Meritähti / Yle
 Kotonakin aiheesta voisi puhua, jos kehtaisi. Elias Tannisen mukaan seksi ei tunnu luontevimmalta aiheelta perheen ruokapöytäkeskustelussa. Hän kuitenkin uskoo, että vanhemmat suhtautuisivat hyvin, jos hän päättäisi ryhtyä puhumaan seksistä.
 Sari Hälinen heittää palloa myös vanhempien suuntaan. Hekin voivat ottaa seksin puheeksi. Seksuaalikasvatusta ei kannata jättää vain koulun varaan. Vaikka hyvä onkin, että edes siellä seksistä puhutaan.
 – Onhan se hyvä, että ainakin koulussa kaikki saavat aiheesta tietoa, jos eivät kehtaa muualta etsiä tai kysyä, Kiia Kulosaari toteaa.
 Seksi on kaikille erilaista
 Kuninkaanhaan koulussa sana  seksi  ei arjen keskellä herätä vaivaannuttavaa hihittelyä. Elias Tannisen mukaan seksi on vain yksi aihe muiden joukossa. Siitä päntätään tietoa kokeisiin osana normaalia koulunkäyntiä.
 – Koetta varten pitää harjoitella ja selvittää asioita. Siinä samalla alkaa tajuta, mistä on kyse. Seksihän on ihan yleissivistystä.
 Koulussa seksistä puhuminen tehdään helpoksi, mutta opetuksessa liikutaan Elias Tannisen mukaan aika yleistasolla. Hän ei pidä sitä kuitenkaan huonona asiana.
 – Mielestäni koulussa ei pitäisikään kertoa, miten yhdyntä tapahtuu, koska seksi on kaikille erilaista. On jokaisen yksityisasia, miten sitä harrastat.
 Neljä yleisintä kysymystä
 Miten suuseksiä annetaan, miten tapahtuu anaali- tai emätinyhdyntä? Nämä Väestöliiton seksuaalineuvontachatin vakiokysymyksetkin kertovat ihmisten erilaisista mieltymyksistä.
 Sari Hälisen mukaan on hyvä, että joku vastaa myös yksityiskohtaisiin kysymyksiin.
 Näistä nuoret ovat hänen mukaansa kysyneet tänä vuonna eniten:
 1. Seksuaalinen toiminta  on ykköspuheenaihe. Iso osa kysymyksistä liittyy itsetyydytykseen, erilaisiin yhdyntöihin, seksitapoihin tai seksivälineisiin. Miten voi aloittaa sooloseksin tekemisen, miten seksiä tehdään tai onko seksivälineiden ostamiseen ikärajaa?
 2. Seksuaalinen hyvinvointi  askarruttaa monia. Koulujen seksuaalikasvatus keskittyy vahvasti ehkäisyyn. Se voi tehdä aiheen käsittelystä yksipuolista, mutta ehkäisy on silti selkeästi yksi nuoria eniten kiinnostavista teemoista. Myös raskauden mahdollisuus nousee keskusteluissa esiin. Erityisesti tytöt ovat huolissaan sen mahdollisuudesta. Nuoret miettivät myös, kuinka ehkäisy hoidetaan, kun seksissä on mukana kaksi penistä tai kaksi vulvaa.
 Väestöliitto käynnistää tänään, Maailman seksuaaliterveyspäivänä Kumita-kampanjan. Se kannustaa nuoria harjoittelemaan kondomin käyttöä, vaikka seksi ei olisikaan vielä ajankohtaista. Kumita-kampanjan kyselyn mukaan 8.-luokkalaisten asenteet kondomin käyttöä kohtaan ovat myönteisiä, mutta silti joka kolmas yhdynnässä olleista ei käytä kondomia. 8.-luokkalaisista kuitenkin joka viides on jo ollut yhdynnässä.
 Elias Tanninen uskoo useiden poikien ajattelevan, että huolta ei ole, jos tyttö käyttää e-pillereitä. Silloin ei tarvitse pelätä raskautta. Mutta muutakin pelättävää olisi.
 – Moni ei tajua, että sillä täydellisimmälläkin tytöllä voi olla vaikka mikä tauti. Ikinä ei voi tietää, kenellä sellainen on ja milloin sen saa. Mielestäni aina pitäisi käyttää ehkäisyä.
 3. Seksin hyväksyttävyys  on aiheiden kärkikolmikossa. Nuoret pohtivat, mistä saa kiihottua ja fantasioida, ja onko jonkin seksiin liittyvän asian ajatteleminen OK. Erityisesti murrosiän alussa olevia poikia askarruttaa myös hallitsematon erektio. He huolestuvat, jos esimerkiksi hyvältä näyttävä opettaja saa peniksen kovettumaan tai jos niin käy esimerkiksi perhesaunassa. Silloin heidän on hyvä saada tietoa siitä, että hormonit voivat käydä omilla kierroksillaan, vaikka seksin harrastaminen ei olisikaan aikomuksena.
 4. Ihmissuhteet  herättävät kysymyksiä iästä riippumatta. Väestöliiton seksuaalineuvontachatissa nuoret pohtivat erityisesti valmiuttaan seksiin. Moni nuori toivoo löytävänsä seurustelukumppanin. Mitä jos kumppani haluaakin seksiä, mutta itse ei ole siihen vielä valmis? Entä miten ihastusta voi lähestyä?
 Kysy seksistä
 Seksi on ajatuksia, tunteita ja toimintaa. Seksin määritteleminen on Sari Hälisen mukaan vaikeaa, sillä se tarkoittaa ihmisille erilaisia asioita.
 Seksuaalineuvojana hänen tehtävänsä on antaa tietoa ja ohjausta seksuaalisuuteen liittyvissä asioissa ja kysymyksissä.
 Väestöliiton nuorten palvelut on suunnattu 13–19 -vuotiaille. Hälinen harmittelee, että moni parikymppinen ja vanhempikin joutuu käsittelemään seksuaalisuuteen liittyviä kysymyksiä ilman tukea.
 Tänään Väestöliiton seksuaalineuvontaa on tarjolla kaikenikäisille. Voit esittää kysymyksesi seksuaalineuvojalle tämän jutun kommenttiosiossa. Hän on linjoilla kello 18–20. Voit kirjoittaa kysymyksesi kommentteihin myös valmiiksi ennen iltaa. Kommentointiin tarvitset Yle-tunnuksen. Voit luoda sellaisen  täällä .
 Nuoret voivat osallistua tänään myös Väestöliiton omaan chattiin kello 15–17.
 Chat on avoinna joka viikko maanantaisin kello 14–16, keskiviikkoisin kello 15–17, torstaisin kello 13–14 ja perjantaisin kello 12–14.
 Kysy seksistä! Mitä haluaisit tietää? Huomaathan, että seksuaalineuvoja ei ole terapeutti. Jos tarvitset apua pidempiaikaiseen seksiin liittyvään ongelmaan esimerkiksi parisuhteessasi, ota yhteyttä seksuaaliterapeuttiin.
 Lue myös:
 Seksistä voi puhua ikätasoisesti pientenkin lasten kanssa. Pikku Kakkonen on julkaissut muun muassa tällaisen  Kehoni on minun -sarjan .

Kysy seksistä! Chat poikkeuksellisesti auki myös aikuisille – nuoret ovat jo tottuneet kysymään nolostelematta


Summary: Geotermisen lämpölaitoksen porausten viimeinen vaihe alkaa Espoossa viivästysten jälkeen.

Otaniemen kampuksen kainalossa on työmaa, jossa tavoitellaan vähäpäästöistä lämpöä läpi sen kuuluisan harmaan kiven. Eikä se ole ollut helppoa: aikataulu on moninkertaistunut, budjetti paisunut ja  maa järissyt Länsi-Helsinkiä myöten .
 Liki viisi vuotta sitten St1 ja Fortum arvioivat , että Espoolaisten koteja ja suihkuvettä lämmitetään maan syvyyksistä pumpattavalla lämmöllä vuonna 2016.
 Nyt arvio on, että yksi energia-alan kiinnostavimmista pilottilaitoksista on käytössä  loppukesästä 2020 . Ja tällä kertaa arvio pitää, uskoo ST1 Deep Heatin tuotantojohtaja Tero Saarno.
 – No kyllä sitä nyt on sen verran harjoiteltu ja tiedetään mitä tehdään, että kyllä tämä toinen reikä menee helpommin.
 Syvyyksissä kiehautetaan 100 litraa vettä sekunnissa
 Varsinaisen laitoksen  vaikein vaihe oli reijän poraaminen 6,4 kilometrin syvyyteen . Alunperin tarkoitus oli mennä vieläkin syvemmälle.
 Kesällä 2018 reikään pumpattiin vettä, jotta nähtiin mihin suuntaan se lähtee kallion halkeamissa etenemään. Tämä vaihe aiheutti myös  pieniä maanjäristyksiä .
 Nyt on jäljellä toisen, jo puoleen väliin poratun reiän vieminen sinne, minne vesi on tiensä raivannut.
 Kun koko homma on valmis, ensimmäiseen reikään pumpataan vettä, joka tulee kuumana ylös toisesta. Vettä virtaa joka sekunti sata litraa, eli kymmenen ämpärillistä.
 Kuva esittää geotermisen voimalan toimintaperiaatteen. Toinen kaivoista vie veden kuuden kilometrin syvyyteen, jossa sitä kulkeutuu kuuman kivikerroksen läpi kaivoon, joka tuo veden ylös. St1 Deep Heat Oy
 Poraamisen vaikeus oli "jonkin sortin yllätys"
 Vaikka kyse on suomalaisittain ennennäkemättömästä energiatekniikasta, ongelmien ydin on poraaminen. Vastaavia laitoksia on käytössä ympäri maailmaa, mutta missään muualla ei ole tarvinnut porata yhtä syvälle.
 – Me olimme varautuneet siihen, että joudumme keksimään uusia juttuja. Mutta tokihan se oli jonkin sortin yllätys, että miten kauan se vei aikaa. Tämä on tyypillistä insinöörityötä: insinööri kyllä ratkaisee ongelmat, siihen vain menee aikaa, sanoo tuotantojohtaja Saarno.
 Reiän pohjalla odottaa edullinen lämpö
 Syvyyksin on porattava, jotta saavutetaan 120 asteen lämpötila. Kuumuuden ansiosta laitos tuottaa niin kuumaa vettä, että se kelpaa kaukolämpöverkkoon ilman kalliita ja sähköä syöviä lämpöpumppuja.
 Vertailun vuoksi: tavanomaiset maalämpöpumput tuottavat yleensä kolminkertaisen määrän lämpöä kuluttamaansa sähköön verrattuna. Otaniemessä lämpöä syntyy yhdeksänkertainen määrä sähkönkulutukseen verrattuna.
 Siksi St1 vie projektin loppuun, vaikka budjetista kerrotaan ainoastaan se, että se on ylittynyt.
 – Pilottiprojektin luonteeseen kuuluu se, että aikaa kuluu enemmän, päätä raavitaan enemmän ja rahaakin kuluu enemmän. Oppirahat on maksettava, sanoo Saarno.
 "Kaksi vuotta on ihan realistinen"
 Varsinkin pääkaupunkiseudulla etsitään nyt kiivaasti uusia tapoja tuottaa lämpöä, koska kivihiilen käyttö on päätetty kieltää kymmenen vuoden kuluttua. Ellei parempaa keksitä, kivihiilen jättämä aukko täytetään  suurelta osin puuta polttamalla .
 St1 uskoo, että geoterminen lämpö ehtii vielä ilmastotalkoisiin mukaan vaikeuksista huolimatta. Kun tekniikka on kypsä, projekteja voi tehdä useampia samanaikaisesti ja porausten aloittamisesta pitäisi kulua vain kaksi vuotta laitoksen valmistumiseen.
 – Näiden oppien jälkeen aikatauluun sisältyy huomattavasti vähemmän epävarmuuksia kuin aikaisemmin. Uskoisin että kaksi vuotta on ihan realistinen, kun vielä vähän aikaa harjoitellaan joka tapauksessa, vakuuttaa Saarno.
 Tavoitteena kukistaa hakekattilat
 Poratessakin aika on rahaa: mitä nopeammin poraus sujuu, sitä halvemmalla laitos valmistuu. Kahden vuoden aikatavoite tarkoittaa euroissa sitä, että laitos maksaa miljoonan jokaista megawattia kohden. Otaniemeen rakennettavan 40 megawatin kokoinen laitos maksaisi siis 40 miljoonaa euroa. Laitoksella katetaan kymmenesosa Espoon vuotuisesta kaukolämmön tarpeesta.
 Vertailun vuoksi: Helen suunnittelee Vuosaareen biolämpölaitosta, jossa poltetaan pääasiassa metsähaketta. 250 megawatin laitoksen rakennuskustannuksiksi yhtiö arvioi 250 miljoonaa euroa.
 – Tämä pystyy kilpailemaan tämän tiedon valossa parhaiden bioenergialaitosten kanssa, sanoo Matti Pentti, joka johtaa St1:n Maasta lämpöä -liiketoimintayksikköä.
 St1 tarvitsee vielä kokeilunhaluisia kumppaneita - ja lisää oppirahoja
 Mutta kuinka kaukana St1 on tavoitteestaan?
 – Sen tiedon perusteella, mitä me olemme saaneet jo tähän asti, me pystymme merkittävästi vähentämään kokonaisinvestointeja. Mutta toki seuraavat laitokset tuovat lisää oppia ja ymmärrystä, että muutaman laitoksen päästä lopulta päästäisiin siihen noin miljoona per megawatti kustannusluokkaan, sanoo Pentti.
 Yhtiöllä on aiesopimukset laitoksista Turkuun ja Ruotsiin Malmöseen, jossa kumppanina on kansainvälinen suuryhtiö E.ON. Uusilta kumppaneilta kaivattaisiin kokeilunhalun lisäksi rahaa.
 –Tämä Otaniemen laitosinvestointi on ollut meidän vastuulla ja tuotekehityshankkeena onnistunut, kun listataan kaikki opit. Seuraavissa laitoksissa jää nähtäväksi, miten kustannuksia jaetaan kumppanien kanssa, sanoo Pentti.
 Lue lisää:
 Suomen syvin reikä kallistui – Kolaus uusiutuvan energian jättihankkeelle
 Huima hanke Espoossa: Suomen syvin reikä ja peruskalliosta kaukolämpövoimala
 Otaniemen reikä voi teoriassa aiheuttaa vielä lisää maanjäristyksiä – Sveitsissä samanlaisen laitoksen rakentaminen keskeytettiin
 Kivihiilikasat Helsingin Hanasaaressa ovat pian historiaa, sitten alkaa puunpoltto – Miten ratkaisu vaikuttaa ilmastotavoitteisiin? Asiantuntijat vastaavat
 Valtuustoaloite Helsingissä: Pienet ydinreaktorit jauhamaan kaukolämpöä koteihin
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?

Maan syvyyksien lämmöllä korvataan vielä kivihiiltä, uskoo Espoon koelaitoksen kanssa kamppaillut St1: "Oppirahat on maksettava"


Summary: Mikroskooppikuvat paljastavat millainen peto hirvikärpänen on.

Hirvikärpäsiä  on jälleen  tänä syksynä runsaasti metsissä liikkujien riesana. Eniten niitä on hirvien talvehtimisalueiden ja makuupaikkojen lähialueilla.
 Tänä kesänä olosuhteet olivat otolliset hirvikärpästen lisääntymisen kannalta, arvioi professori  Hannu Ylönen  Jyväskylän yliopiston Konneveden tutkimusasemalta.
 – Hirvikärpästen koteloiden kuoriutumisprosentti saattaa olla huomattavan korkea lämpimällä säällä.
 Esimerkiksi Konnevedellä hirvikärpäsiä alkoi esiintyä isommissa määrin reilut kymmenen vuotta sitten, muistelee hirvenmetsästystä harrastava  Hannu Heiskanen .
 – Kyllä niitä on lähes jokaisessa hirvessä. Kun hirven karvaa vastakarvaan vetää, niitä kärpäsiä on yleensä ihan mattona. Niitä on paljon.
 Prosessori Hannu Ylönen miettii, että jos hirvien määrä on pysynyt suhteellisen vakiona, niin silloin hirvikärpästen määrä yksittäisissä hirvissä on nousussa. Yksittäisessä hirvessä saattaakin olla tuhansia hirvikärpäsiä.
 Hirvikärpänen tarraa ihoon kiinni
 Mikroskoopilla otetut kuvat paljastavat millainen peto hirvikärpänen on. Ne ovat pelottavan näköisiä: niillä on väkäsiä ja teräviä kynsiä, joilla ne tarraavat isäntäeläimen ihoon.
 – Ne ovat sopeutuneet täysin pysymään karvoituksen sisällä eivätkä isäntäeläimet saa niitä pois, sanoo professori Hannu Ylönen.
 Löydettyään isäntäeläimen hirvikärpänen pudottaa siipensä pois, sillä niistä on vain haittaa eikä hirvikärpäsellä ole aikomustakaan lähteä enää lentämään.
 – Se keskittyy täysin ruokailemaan ja lisääntymään, sanoo Ylönen.
 Mikroskooppikuva hirvikärpäsestä. Paavo Niutanen, Jyväskylän yliopisto
 Hirvien on vaan siedettävä kärpäsiä, sillä pois ne eivät lähde.
 Ihmiselle hirvikärpänen saattaa aiheuttaa ikävän allergisen reaktion. Ylösen mukaan vieläkään ei tiedetä, mistä allerginen reaktio johtuu.
 – Varmaan joku proteiini erittyy hirvikärpäsen syljestä.
 Joillekin herkille ihmisille se voi aiheuttaa erittäin voimakkaan reaktion, jolloin niskaan ja selkään voi syntyä peukalonpään kokoisia muhkuroita, kertoo Ylönen.
 Vaikea torjuttava
 Hirvikärpäsiltä suojautuminen on hankalaa, sillä esimerkiksi hajusteisiin pohjautuvat torjunta-aineet eivät niihin tehoa, sanoo Ylönen.
 Paras keino hirvikärpäsiltä suojautumiseen on hupullinen hyttysverkko, joka vedetään pään yli kasvojen ja niskan suojaksi. Myös vaatetuksen värillä voi olla merkitystä. Tummat vaatteet tuntuvat erityisen hyvin vetävän hirvikärpäsiä puoleensa.
 Joskus hirvikärpäsiä on niin paljon, että metsästä on pakko lähteä pois, sanoo Hannu Heiskanen.
 – Tehokkain suojautumiskeino on pysyä kotona, sanoo Heiskanen.
 Hirvikärpäset eivät pysty lentämään alle 8 asteen lämpötilassa eivätkä kostealla säällä. Marjastajien kannattaakin mennä metsään aamuvarhaisella.
 Hirvikärpäsien lentoaika on elokuusta lokakuulle siihen saakka kunnes sää viilenee.
 Professori Hannu Ylönen arvelee, että hirvikärpänen on levinnyt Suomessa eteläisimpien paliskuntien alueelle Rovaniemen korkeudelle saakka. Ainakin  Meri-Lappiin ne ovat  asettuneet pysyvästi.
 Poroille hirvikärpänen ei ole samanlainen riesa kuin hirville. Ylönen kertoo, että poroilla aluskarvoitus on tiheämpi kuin hirvillä eikä hirvikärpänen pysty kaivautumaan porojen ihoon.
 Lue lisää:
 Karkottaako vanha viina hirvikärpäset? Ja kymmenen muuta kysymystä marjastajien inhokista
 Hirvikärpänen on puolukkametsän viheliäinen vitsaus – kuinka suojautua?

Hirvikärpäsiä on jälleen runsaasti – "Kun hirven karvaa vastakarvaan vetää, niitä kärpäsiä on yleensä ihan mattona"


Summary: Tilalöydösten lisäksi salmonella löytyi myös naakan ulosteesta. Nyt selvitetään, miten yleinen salmonella linnuilla on.

Kauhavalaiselta maito- ja lihatilalta on löytynyt yksi uusi salmonellatartunta Etelä-Pohjanmaalla.
 Viime viikolla Kauhavalta löytyi  salmonella kolmelta maito- ja lihakarjatilalta. Tällä viikolla tutkituista näytteistä yksi tilanäyte on ollut positiivinen.
 Salmonellaa on löytynyt myös Jalasjärvi-Kurikka -suunnalla yhdestä eläinsuojasta, mutta ei tilan eläimistä.
 Seinäjoen alueen johtava hygieenikko  Seppo Kangas  on huolissaan siitä, että tilanäytteiden lisäksi salmonella löytyi naakan ulosteesta. Kangas epäileekin, että salmonella leviää naakkojen välityksellä.
 – Pidän todennäköisenä, että salmonella on lähtöisin naakoista ja ne saattavat levittää tautia. Tilat ovat lähellä toisiaan ja siinä ympärillä on naakkaparvia, Kangas sanoo.
 Kankaan mukaan naakkojen ulosteista on tarkoitus ottaa lisää näytteitä ja selvittää, paljonko linnuilla ja ympäristössä on salmonellaa.
 Jos salmonellaa linnuista löytyy, joudutaan harkitsemaan poikkeuslupien hakemista niiden hävittämiseksi.
 – Ei siinä mikään muu auta, Kangas toteaa.
 Puhdistaminen tulee kalliiksi
 Salmonella on ulosteen mukana leviävä bakteeri. Tilat, joilla tartunta on todettu, joutuvat läpikäymään merkittävän salmonellasaneerauksen. Tartunta aiheuttaa tilan toimintaan myös  erilaisia rajoituksia .
 – Se vaatii paljon töitä ja voi aiheuttaa niin suuria kustannuksia, että heikentää tilan kannattavuutta huomattavasti, Seppo Kangas sanoo.
 Kankaan mukaan salmonellatartunta ei nautaeläimillä kuitenkaan automaattisesti tarkoita niiden teurastamista.
 – Salmonella häipyy yleensä eläimistä itsestään, kun paikat pidetään puhtaina.
 Aiheesta aiemmin:
 Salmonella on yleistynyt nautatiloilla – Ruokavirasto aikoo selvittää miksi
 Kolmelta maatilalta Kauhavalla on löytynyt salmonellaa

Uusia salmonellatartuntoja Etelä-Pohjanmaalla – tapausten uskotaan olevan lähtöisin naakoista


Summary: Varusmiespalveluksen suorittaa vuosittain 100-150 ulkosuomalaista.

19-vuotiaan  Leevi Kaurin  armeija alkoi paperihommilla. Washingtonissa Yhdysvalloissa asuva Kauri täytti liudan kutsuntapapereita isänsä avustuksella ja lähetti ne Suomeen. Paluukirjeellä tuli lisää papereita ja kysymyksiä, joihin piti myös vastata.
 Nyt Kauri suorittaa varusmiespalvelustaan Karjalan prikaatissa.
 Kauri on Suomen kansalainen, mutta asunut lähes koko ikänsä ulkomailla. Molempien vanhempien kansainväliset ammatit ovat vieneet perhettä ensin Vietnamista Kiinaan, jossa he asuivat yhdeksän vuotta. Kiinasta muuttokuorma lähti nelisen vuotta sitten Yhdysvaltoihin.
 Kesällä elämässä alkoi uusi vaihe, kun yliopisto-opinnot piti laittaa armeijan ajaksi tauolle. Ulkomailla pysyvästi asuvat Suomen kansalaiset ovat palvelusvelvollisia samalla tavalla kuin Suomessa asuvat.
 Suomeen saapuu vuosittain 100-150 ulkosuomalaista suorittamaan varusmiespaleluksen.  Laura Hyyti / Yle
 — Kyllä se jännitti, mutta samaan aikaan olin excited. Enemmän jännitti ekana päivänä täällä, kun sai kamat ja mentiin tupaan. Mutta se tuntui samalta, kuin jos olisi mennyt jonnekin uuteen kouluun, Kauri kuvailee.
 Salosta alunperin kotoisin olevan Kaurin puheesta kuuluu länsisuomalainen murre ja väliin mahtuu englanninkielisiä sanoja. Kielitaito on kuitenkin niin hyvä, ettei se ole tuottanut armeijassa suuria murheita.
 — Englanti sujuu paremmin, mutta kotona on aina puhuttu suomea. Ehkä ensimmäiseen viikkoon en muistanut sanaa alikersantti, Kauri kertoo.
 Yksi kotiloma
 Tykkimies Kaurin varusmiesaika kestää puoli vuotta. Sinä aikana hän saa käydä kerran Yhdysvalloissa.
 Kun varusmiehet päästetään viikonloppuvapaille, Kauri yrittää suunnitella reissuja kavereiden luokse. Osaan hän tutustui 15-vuotiaana rippileirillä, jonka kävi Suomessa. Muuten viikonloput menevät rennoissa merkeissä, sillä Suomessa ei sukulaisia lukuun ottamatta ole kovin laajaa lähipiiriä.
 — Jos ei ole mitään suunnitelmia, niin sitten chillaan mummolla.
 Armeijassa joihinkin asioihin piti totutella, esimerkiksi aikaisiin aamuheräämisiin. Telttailu ei kuulu Kaurin lempipuuhiin, mutta on armeijassa ollut jo ikimuistoisiakin hetkiä.
 Leevi Kauri on tykkimies II kenttätykistöpatterissa Karjalan prikaatissa.  Mikko Savolainen / Yle
 — Taisi olla perusampumatesti, jossa mentiin kolmen ihmisen joukkueessa 150 metrin matka metsän läpi ja ammuttiin peltitauluun ja piti pysyä piilossa. Se oli luultavasti hienoin kokemus tähän mennessä, Kauri kertoo.
 Varusmieskavereita kansainvälinen tausta kiinnostaa yleensä hetken.
 — Kyllä se on ensimmäinen juttu mistä puhutaan, ja mua kutsutaan jenkkipojaksi. Mutta ei se ainakaan poissulje mua mistään, Kauri sanoo.
 Yhdysvalloissa armeijan käymistä pidetään arvossa, ja Kauri uskoo siitä olevan hyötyä tulevaisuudessa myös työnhaussa. Insinööriopintoja suunnitteleva Kauri pitää hyvänä asiana myös itsenäistymistä vanhempien hoivista.
 — Samoin sitä, että on niin monen ihmisen kanssa samassa tuvassa. Jotain sosiaalista hyötyä siitä tulee, Kauri sanoo.
 Ulkomailta tullessa kielen lisäksi jännittää myös joukkoon sopeutuminen.  Katriina Laine / Yle
 Kaksoiskansalainen voisi hakea vapautusta
 Asevelvollisuuslaissa on säädöksiä, joiden perusteella kaksoiskansalainen voi hakea tietyissä tapauksissa vapautusta armeijasta. Joidenkin maiden välillä on erityissopimuksia ja esimerkiksi yli seitsemän vuotta ulkomailla asunut kaksoiskansalainen voi hakea vapautusta.
 Aaron Vander Eecken  on Suomen ja Belgian kaksoiskansalainen. 19-vuotias Vander Eecken on asunut koko elämänsä Belgiassa ja siteet Suomeen ovat tulleet äidin puolen suvun kautta. Vapautuksen hakeminen ei käynyt edes mielessä.
 — Olen aina halunnut tulla Suomen Puolustusvoimiin palvelukseen. Kun se kirje tuli niin ajattelin, että kiva, pääsen sinne, Vander Eecken kertoo.
 Aaron Vander Eecken ei tuntenut Suomesta ketään omien sukulaistensa lisäksi. Nyt hän on saanut kavereita armeijasta.  Mikko Savolainen / Yle
 Sotilaspoliisina miehistössä palveleva Vander Eecken kokee, että suomalaista armeijaa osaa arvostaa paremmin, kun asuu ulkomailla.
 — Armeija on hyvä juttu, koska täällä oppii tosi paljon asioita, joita elämässä voi käyttää. Saa myös miettimisaikaa siihen, mitä voi tehdä armeijan jälkeen, Vander Eecken sanoo.
 Vapaansa Vander Eecken viettää omassa asunnossaan Kouvolassa. Armeija edustaa siis myös itsenäistymistä, sillä Belgiassa hän asui vielä perheensä kanssa.
 Joukkoon sopeutuminen jännitti
 Vander Eecken on puhunut suomea aina äitinsä kanssa. Silti uusi kieli jännitti. Samoin joukkoon sopeutuminen.
 — Nyt suomen kieleni on paljon parempi, mutta alussa se oli aika paha. Jännitti aika paljon, että en kai ole outo porukassa.
 Kaverit eivät ole kyselleet paljoa Belgiasta.
 – Olen osa joukkuetta ja se on hyvä. Pelotti, että tippuisin pois joukosta, Vander Eecken kertoo.
 Vander Eeckenin varusmiespalvelus kestää yhdeksän kuukautta. Armeijassa rooli on sotilaspoliisi.  Toni Pitkänen / Yle
 Armeijan oma sanasto tuntui aluksi vieraalta, mutta siihen on saanut myös apua esimerkiksi kokeissa. Joku on istunut viereen ja selittänyt sanojen merkitystä.
 — Kerran oli koe, josta en ymmärtänyt montaa kysymystä. Alikersantti istui viereeni ja selitti ne.
 Vander Eecken uskoo, että armeija tuo hänelle fyysistä ja henkistä vahvuutta. Varusmiespalvelus kestää hänen kohdallaan yhdeksän kuukautta. Armeijan jälkeen hän on kiinnostunut opiskelemaan taideyliopistossa.
 — Ansioluetteloon armeija on hyvä lisä. Olen käynyt sen ja selvinnyt siitä, Vander Eecken virnistää.
 Jesse Pynnönen on asunut Norjassa lähes koko ikänsä. Silti hän kokee vahvasti olevansa suomalainen.  Mikko Savolainen / Yle
 Ylpeästi suomalainen
 20-vuotias  Jesse Pynnönen  ei ollut kovin innoissaan armeijasta ennen Suomeen tuloaan. Norjaan kaksivuotiaana muuttanut Pynnönen epäili varusmiespalveluksen olevan vaikea rasti. Pynnönen on Suomen kansalainen.
 — Sitten kun tulin tänne, se ei ollutkaan niin paha. Armeija on kovaa, mutta ei niin kovaa kuin luulin. Pääsin myös oppimaan kieltä paremmin. Nyt olen aliupseerioppilas, Pynnönen kertoo.
 Norjan kieli kuuluu Pynnösen puheesta pehmeänä nuottina. Pynnösen vanhemmat ovat Suomesta ja kotona on puhuttu suomea. Silti asuinmaan kieli on vahvempi. Armeijassa suoritettavat kokeet olisi mahdollista saada myös englanniksi tai ruotsiksi, mutta Pynnönen on halunnut tehdä kaiken suomeksi.
 — Kun on ollut kokeita, olen lukenut hitaasti. Jos on ollut pitkiä tekstejä, niitä pitää lukea monta kertaa.
 Jesse Pynnönen pitää eniten taisteluharjoituksista. Hän on armeijassa aliupseerioppilas.  Elisa Kinnunen
 Vaikka Pynnönen on asunut lähes koko elämä Norjassa, hän kokee olevansa hyvin vahvasti suomalainen.
 — Kannustan Suomea kaikissa urheilulajeissa ja olen ylpeä siitä. Kaikki kaverini sanovat, että joo, tämä on meidän suomalainen, Pynnönen kuvailee.
 Pynnösen armeija-aika kestää vuoden. Tähän asti armeijassa hauskinta ovat olleet taisteluharjoitukset metsässä. Armeijan etuina hän pitää johtajakoulutusta ja mahdollisuutta vahvistua henkisestä ja fyysisesti.
 Alussa Pynnöstä huolestutti se, että hän tulee Norjasta yksin isoon joukkoon.
 — Sitten tajusin, että täällä on monta muutakin, jotka ovat täällä yksin eivätkä tunteneet ketään.
 Yksinäisyyden pelko vaihtui ymmärrykseen siitä, että moni muukin tulee armeijaan yksin ja on samassa elämäntilanteessa, vaikka tulisikin Suomesta.  Toni Pitkänen / Yle
 Suomalaisena ulkomailla, ulkomaalaisena Suomessa
 Kahden tai useammankin maan välissä eläessä voi joskus olla haastavaa määrittää omaa itseään tiettyyn maahan tai kulttuuriin.
 Leevi Kauri sanoo suomalaiseksi piirteekseen mieltymyksen metallimusiikkiin. Yhdysvaltalaisille tyypillinen small talk -keskustelukulttuuri ei myöskään tunnu omalta.
 — Jenkeissä kaikki puhuvat toisilleen. Suomessa kaikki ottavat kilometrin välin toisiinsa. Se on vitsi, mutta se on myös totta. Ja se on ihan kiva.
 Kulttuurieroihin kiinnittää eri tavalla huomiota, kun on asunut muualla.  Elisa Kinnunen / Yle
 Aaron Vander Eecken nauttii siitä, että ihmiset puhuvat Suomessa hiljempaa kuin Belgiassa. Toinen ero on ihmisissä. Belgialaisen silmin suomalaiset avautuvat hitaammin ja näyttävät vähemmän tunteitaan. Omassa tuvassaan Vander Eecken on saanut kuulla nauravansa enemmän kuin muut.
 — Voin sanoa, että minussa on kumpaakin. Belgiassa tuntuu, että olen suomalainen ja täällä tuntuu, että olen belgialainen. Suomalainen piirteeni on se, että tykkään luonnosta ja hiljaisuudesta.
 Jesse Pynnönen kertoo oman suomalaisuutensa näkyvän urheilun lisäksi saunakulttuurissa.
 — Pidin kerran bileet kotona ja kaverit halusivat, että lämmitän saunan. He pitivät minua hulluna, kun sanoin, että saunassa pitää olla 80 astetta lämmintä. Heille olisi riittänyt 45. Sanoin, että te ette osaa saunoa, Pynnönen nauraa.
 Ulkosuomalaiset ovat armeijassa muiden joukossa. Jos esimerkiksi kielen kanssa on haasteita, saa siihen tarvittaessa apua. Johanna Vuonokari / Lehtikuva

Kolme ulkomailla asuvaa nuorta saapui Suomeen armeijaan – inttislangi oli aluksi vaikeaa: “Alikersantti istui viereeni ja selitti”


Summary: Itävalta kielsi heinäkuussa glyfosaatin käytön ensimmäisenä EU-maana.

Saksa aikoo kieltää suositun rikkakasvimyrkyn glyfosaatin vuoden 2023 lopulla, uutistoimisto Reuters raportoi. Tieto on peräisin kahdelta nimettömältä viranomaislähteeltä.
 Glyfosaattiin pohjautuvia torjunta-aineita on käytetty yli 40 vuotta ja ne ovat maailman yleisimpiä rikkakasvimyrkkyjä. Glyfosaatti on vaikuttava aine muun muassa kuluttajille tutussa Roundup-torjunta-aineessa.
 Mikäli Saksa päätyy kieltämään glyfosaatin, maa seuraa Itävallan jalanjälkiä. Itävalta kielsi heinäkuussa glyfosaatin kaikenlaisen käytön ensimmäisenä EU-maana.
 Glyfosaatin turvallisuus huolestuttaa ympäri maailman, sillä suositun torjunta-aineen pelätään aiheuttavan syöpää. Yhdysvalloissa kaksi tuomioistuinta on jo katsonut, että saksalaisen Bayer-yhtiön valmistaman Roundupin käyttö on johtanut syöpään.
 Glyfosaatti on yksi maailman eniten tutkituista torjunta-aineista, mutta sitä koskevat tutkimustulokset ovat osin ristiriitaisia
 EU:n tämänhetkisen linjauksen mukaan glyfosaatti ei aiheuta syöpää, jos sitä käytetään oikein. Suomessa ainetta myydään sekä ammatti- että kuluttajakäyttöön.
 Lue lisää:
 Ihmiset huolissaan kiistellyn torjunta-aineen glyfosaatin vaikutuksista: "Olisin toivonut, että jos tällaisia aineita tänne tuodaan niin olisi asiasta ilmoitettu"
 Monsanto joutuu maksamaan avioparille kaksi miljardia dollaria korvauksena Roundupin aiheuttamasta syövästä – tuhansia hakemuksia jonossa
 Huoli Suomen yleisimmän rikkakasvimyrkyn glyfosaatin turvallisuudesta kasvaa – viljelijät eivät panikoi, vaikka kielto voi olla kohta edessä

Reuters: Saksa kieltämässä rikkakasvimyrkky glyfosaatin


Summary: Hautakorvet ovat taistelleet oikeudessa 25 vuotta.

Yksi Suomen pisimmistä oikeustaisteluista on johtanut nälkälakkoon. Ikaalisissa asuvat  Marketta  ja  Jari Hautakorpi  aloittivat nälkälakon tiistaina vakuutusyhtiö Turvan konttorin edustalla Tampereella.
 Hautakorvet ovat käyneet oikeutta 25 vuotta kaikissa mahdollisissa oikeusasteissa useaan kertaan.
 Hovioikeuden mukaan Hautakorpi on kolarin takia työkyvytön, mutta tapaturmavakuutusyhtiö Turvan mukaan työkykyinen.
 Kaikki alkoi 16. syyskuuta 1993, kun Marketta Hautakorven perään ajettiin. Silloin 26-vuotias Hautakorpi oli ajamassa Tampereelta töistä kotiin.
 Hautakorven niskaan tuli retkahdusvamma. Aluksi peräänajajan liikennevakuutusyhtiö maksoi korvauksia, mutta sitten se lopetti, koska katsoi, etteivät kivut johdu kolarista.
 Sen jälkeen riitaa on käyty useissa oikeusasteissa kahta vakuutusyhtiötä ja Hautakorpien juristia vastaan.
 Hautakorpien oikeustaistelu on ollut julkisuudessa useaan kertaan. Aamulehti kirjoitti  heistä laajan artikkelin vuonna 2016 .
 "Meille riittää"
 Pariskunta päätyi tällä hetkellä nälkälakkoon, koska katsoo, ettei sillä ole muuta vaihtoehtoa. He kokevat tilanteen niin epäoikeudenmukaiseksi.
 – Meille riittää. 25 vuotta tuli täyteen, kun olen taistellut oikeustaistelua peräänajokolarista. Silti saan 15 prosenttia eläkettä, eikä sillä ihminen elä, Marketta Hautakorpi kertoo Ylelle.
 Hautakorpi kertoo kipujen olevan yhä päivittäisiä, ja hän joutuu syömään vahvoja lääkkeitä.
 Nälkälakosta kertoi ensin  Aamulehti .
 Vaarallinen nälkälakko
 Hautakorvet ovat olleet esimerkiksi korkeimmassa oikeudessa kuusi kertaa, mikä kuvaa oikeustaistelun poikkeuksellisuutta.
 Pariskunta on menettänyt oikeustaisteluissa kaiken omaisuutensa. He ovat eläneet yhteensä 1 500 euron työkyvyttömyyseläkkeillä. Nälkälakko on hengenvaarallinen miehen terveyden takia.
 Aiemmin kilpa-ajajana toiminut Jari Hautakorpi sairastaa kakkostyypin diabetestä.
 – Mieheni on ollut yli kaksi vuotta dialyysipotilas. Hän kieltäytyi eilen hoidoista, Marketta Hautakorpi sanoo.
 Työkyvystä kiista
 Pitkässä kiistassa on kyse siitä, onko Marketta Hautakorpi työkykyinen.
 Vuonna 2000 Turun hovioikeus päätti, että Marketta Hautakorpi on kokonaan työkyvytön kolarin takia. Hän sai 340 euroa kuukaudessa liikennevakuutusyhtiöltä. Tapaturmakuutusyhtiö Turvan lausunnon mukaan Marketta Hautakorpi on kuitenkin työkykyinen.
 Yksi monimutkaisen oikeusvyyhdin ongelma on siinä, että asianajaja vaati Hautakorven puolesta 15 prosenttia ansionmenetyskorvausta liikennevakuutusyhtiöltä ja 85 prosenttia tapaturmavakuutusyhtiöltä. Kun Hautakorpi hävisi oikeuskäsittelyn tapaturmavakuutusyhtiötä vastaan, hän ei saanut valtaosaa korvauksista.
 Asianajajaliitto antoi asianajajalle varoituksen huolimattomuudesta, mutta oikeudessa tapaus todettiin vanhentuneeksi.
 Vuonna 2013 korkein oikeus katsoi, että Hautakorpien juttu vakuutusyhtiötä ja juristia vastaan oli vanhentunut. Ennakkoratkaisun mukaan vanhentumisaika alkoi jo kanteen vireillepanosta eli vuodesta 1997.
 Yle on pyytänyt kommentteja Turvalta, mutta ei ole saanut niitä.  Aamulehdelle  Turvan palvelujohtaja  Loviisa Itäkannas  sanoo, että salassapitovelvollisuuden takia he eivät kommentoi kiistaa.
 – On valitettavaa, että he ovat päätyneet näin äärimmäiseen ratkaisuun, Itäkannas kommentoi.
 Vakuutusoikeudessa vireillä
 Pariskunta käy oikeutta tällä hetkellä Turvaa vastaan vakuutusoikeudessa. Lisäksi toista vakuutusyhtiötä vastaan on tehty kantelu oikeusasiamiehelle.
 – Ei ole kuin yksi toivomus, että saamme sopimuksen aikaan. Että Turvan yläkerrasta tullaan ja lopetetaan meidän 25 vuotta kestänyt kärsimys, Marketta Hautakorpi sanoo.
 Hautakorpien mukaan he haluavat näyttää, etteivät ihmiset antaisi periksi vakuutusyhtiöille, jos on omasta terveydestä kysymys.
 – Toivottavasti tämä päättyy hyvin vielä, Hautakorpi sanoo ja puhkeaa itkuun.

Pariskunta ryhtyi nälkälakkoon vakuutusyhtiötä vastaan – taustalla yksi Suomen pisimmistä oikeustaisteluista


Summary: Punaisen Ristin logistiikkatiimi lähtee matkaan torstaina Helsingistä. Tarvikkeet tulevat Tampereen logistiikkakeskuksesta.

Suomen Punaisen Risti lähettää avustustyöntekijöitä ja tarvikkeita Bahamasaarilla riehuneen hurrikaanin uhrien auttamiseksi.
 Tampereen Kalkun logistiikkakeskuksesta lähtee keskiviikkona kohti Helsinkiä muun muassa majoitus- ja toimistotarvikkeita sekä tietokoneita ja satelliittipuhelimia.
 Tarvikkeet tulevat Punaisen Ristin logistiikkatiimin käyttöön. Kuuden hengen tiimi lähtee kohti Bahamasaaria torstaina Helsingistä.
 Viikonloppuna tai ensi viikon alussa Tampereelta on vielä tarkoitus lähettää Bahamasaarille järeämpää kalustoa, kuten generaattoreita ja toimistotelttoja. Niiden kuljettamiseen tarvitaan rahtikuljetusta.
 Kuolonuhrien määrä kasvaa
 Hurrikaani Dorianin aiheuttamien vahvistettujen kuolonuhrien lukumäärä on noussut seitsemään. Kuolonuhrien määrän pelätään kasvavan.
 Pahimmin kärsineiltä saarilta otetuissa ilmakuvissa näkyy satoja taloja vailla kattoja. Kuvissa on myös laajoja tulvia ja tulvavesien keskellä näkyy veden kuljettamia autoja ja muuta tavaraa. Pelastustoimet ovat vaikeita laajojen tulvien vuoksi.
 Tällä hetkellä Hurrikaani Dorian etenee hitaasti pitkin Yhdysvaltain kaakkoisrannikkoa. Hurrikaani ei kuitenkaan välttämättä rantaudu ollenkaan Yhdysvaltoihin vaan etenee merellä jonkin matkan päästä rannikosta.
 Lue lisää:
 YK:n avustusjärjestöt valmiina lähtemään Bahaman avuksi – Suuri osa Grand Bahamasta uhkaa jäädä veden alle

Suomen Punaisen Ristin avustustyöntekijöitä lentää Bahamasaarille hurrikaanin uhrien avuksi


Summary: Asuntosäästäpalkkkiotili eli asp-tili on tarkoitettu ensiasunnon ostajalle. Tilin saa avata 15–39-vuotias.

Ensiasunnon ostoon tarkoitetun asuntosäästöpalkkiotilin eli asp-tilin suosio mateli pohjalukemissa vielä kymmenen vuotta sitten. Viime vuodet tilien määrä on kuitenkin noussut vuosi vuodelta. Kuluvan vuoden heinäkuun lopussa asp-tilejä oli jo 153 100.
 – Asp-tilien määrä on kasvanut 2010 vuodesta lähtien noin viiden prosentin vauhtia vuosittain, vähän vaihdellen. Tämä vuosi on ollut ihan linjassa aikaisempien vuosien kanssa ja hyvää kasvua on edelleenkin, sanoo Danske Bankin henkilöasiakasliiketoiminnasta vastaava johtaja  Riikka Laine-Tolonen.
 Valtiokonttori, Harri Vähäkangas / Yle
 Asp-tilien suosion kasvun taustalla on muun muassa ikärajoihin tehdyt laskut ja nostot. Nyt tilin saa avata 15–39-vuotias, joka ei ole vielä omistanut asuntoa. Ennen kaikkea suosiota on nostanut asp-tilille maksettava prosentin korko ja asunnon oston yhteydessä maksettava 2–4 prosentin lisäkorko.
 – Asuntosäästäjä ei saa mistään näin hyvää korkoa kuin asp-tililtä, sanoo Laine-Tolonen.
 Alaikäiselle hankalaa
 Tavallisin asp-tilin avaaja on parikymppinen nuori aikuinen. Tilin voi avata jo 15-vuotiaanakin, mutta se ei ole oikein lyönyt läpi.
 – Olemme huomanneet, että hyvin harva säästää asp-tilille alle 18-vuotiaana. Suurin syy on se, että tilille pitäisi säästää omia tuloja ja niitä harvalla yli 15-vuotiaalla vielä on, Laine-Tolonen sanoo.
 Riikka laine-Tolosen mielestä asp-tilin kartuttamisen ehtoja pitäisi lieventää alle 18-vuotiaiden osalta.  Antti Haanpää / Yle
 Laine-Tolosen mielestä asp:n ehtoja tulisikin lieventää, jotta alle 18-vuotiaat saadaan mukaan asp-säästäjiksi.
 – Asp:n isoin kehityskohde on juuri se alle 18-vuotiaiden säästäminen. Kannattaisi varmaan tarkastella pitääkö säästöön pistettävien olla oikeasti omia tuloja vai voisiko sinne myös säästää vaikka lahjarahoja vanhemmilta tai rippilahjarahoja tai muilta saatuja rahoja, Laine-Tolonen ehdottaa.
 Hän uskoo, että muutoksella olisi vaikutusta, mutta sen suuruutta on hänestä vaikea arvioida.
 Yläikäraja syytä poistaa
 Asumisen tunnustettu asiantuntija, Vuokraturvan hallituksen puheenjohtaja  Timo Metsola  ehdottaa nykyisen 39 vuoden yläikärajan kokonaan poistamista asp:n tiliehdoista. Hän muistuttaa, että asp-järjestelmään laitettiin aikanaan ikärajoja, jotta kustannukset pysyvät kurissa.
 Timo Metsola haluasi poistaa ikärajat kokonaan asp-säästämisen ehdoista.   Antti Haanpää / Yle
 – Mutta mielestäni asp-järjestelmän kautta tuleva tuki on tehokkainta tukea, mitä asuntomarkkinoille syydetään ja sen takia ikärajat voitaisiin kokonaan poistaa ja hyväksyä se, että tukisummat voivat tällä puolella kasvaa, kun sitten taas esimerkiksi asumistuesta voitaisiin säästää, Metsola huomauttaa.
 Valtio on maksanut asp:hen liityviä maksuja (korkotuki, luottovarauskorvaukset, asp-palkkiot) yhteensä 29,2 miljoonaa euroa vuosina 2009–2019. Viime vuosina maksettavaa on kuitenkin kertynyt hyvin vähän, esimerkiksi viime vuonna 13 000 euroa. Asumistukiin verrattuna asp on käytännössä ilmainen asumisen tukemismuoto valtiolle. Kela maksoi asumistukia viime vuonna yhteensä 2,1 miljardia euroa.
 Valtiokonttori, Harri Vähäkangas / Yle
 Metsolan mielestä Asp:ssä on kansalaisia säntillisyyteenkin kasvattavia piirteitä. Siksi pankitkin mielellään tarjoavat asp-tilejä, koska se on oiva tapa saada asiakkaaksi asiansa vastuullisesti hoitavia ihmisiä. Hyvä asp-korko on pankille asiakkaiden houkuttelukeino.
 – Asp-järjestelmässä säästäjä saa tuntuvan koron ja se tässä matalan koron ympäristössä opettaa ihmisiä säästämään ja ottamaan suunnitelmallisesti vastuuta omasta taloudesta, Metsola korostaa.
 – Nyt täytyy muistaa että tän päivän viisikymppiset voi aivan hyvin elää vielä 40 vuotta. Mielestäni ei ole mitään syytä miksi he eivät voisi ryhtyä asuntosäästäjiksi samoin ehdoin kuin muutama kymmenen vuotta nuoremmat.
 Hallituksella ei ole aikeita lähteä peukaloimaan asp-järjestelmää mihinkään suuntaan. Myös asumista hallinnoiva ympäristöministeriö on tyytyväinen nykyisiin asp-pykäliin.
 – If it ain't broke, don't fix it, kommentoi ympäristöministeriö tunnetulla sanonnalla.
 Eli älä korjaa sellaista, joka ei ole rikki. Myös pankit ovat pääosin tyytyväisiä nykyiseen asp:hen.
 Asp-laina ei aina riitä
 Asp-säästäjän on säästettävä vähintään 10 prosenttia ostettavan asunnon arvosta, jotta hän saada asuntokauppaansa asp-lainaa. Tämän lisäksi moni asunnonostaja ottaa lisälainaa, sillä asp-lainan enimmäiskoko on määritelty alueittain. Esimerkiksi Helsingissä maksimi on 180 000 euroa, Espoossa, Vantaalla ja Kauniaisissa 115 000 euroa.
 – Meidän asiakkaista jopa kuusi kymmenestä ottaa lisälainaa, koska erityisesti kasvukeskuksissa asp-laina ei välttämättä riitä ensiasuntoon. Lisälaina on noin 20 prosenttia lainasummasta, Laine-Tolonen kertoo.

Valtion tukemat asp-lainat ovat nousseet jälleen hurjaan suosioon – pitäisikö ne sallia muillekin kuin nuorille asuntosäästäjille?


Summary: Superpesiksessä pelaava Kouvolan Pallonlyöjät on kärsinyt jo pitkään ilkivallasta kotikentällään. Seuralla ei ole enää rahaa siivota sotkuja.

''Turha laittaa uutta tilalle ku mie sotken senki.''
 Näin viestittää nimimerkki ''07'' pesäpallokentän anniskeluterassin seinään raapustetussa viestissä.
 Kouvolan Urheilupuistossa toimivat urheiluseurat KPL ja KooKoo ovat joutuneet ilkivallan kohteeksi. Pesäpallokentän ja jäähallin aluetta on töhritty tusseilla ja spray-maalilla.
 KPL:n myyntipäällikön  Simo Pyöriän  mukaan töhrimistä tapahtui jo viime kauden alussa, mutta tänä kesänä se on lisääntynyt. Töhrimistä on ollut viikonloppuisin, todennäköisesti yöaikaan.
 – On töhritty anniskeluterassin ympäristöä ja jäähallin seinää. Uudessa katoksessa on kirjoiteltu mainoksiin. Korpeaahan se, kun niiden teettäminen maksaa aina, toteaa Pyöriä.
 KooKoon runkosarjan kotiottelukalenteri on sotkettu spray-maalilla. Pyry Sarkiola / Yle
 Viime vuonna spray-maalilla tehtyjä töherryksiä ilmestyi takakentän mainoksiin pesäpallokentällä. Uusimisesta aiheutui useiden tuhansien eurojen kulut.
 Simo Pyöriä uskoo, että ilkivallan takana on nuorisojoukko.
 – Kirjoitusten jutut eivät tunnu aikuisten ihmisten touhulta. Luulen, että taustalla on useampia tekijöitä, koska töhryjä on tehty sekä tusseilla että spray-maalilla.
 Myös lipunmyyntikoppi on töhritty. Pyry Sarkiola / Yle
 ''Nuoret ampuvat omaan jalkaansa''
 Töhrimisen lisäksi KPL:n anniskeluterassin koppiin murtauduttiin kesällä. Simo Pyöriän mukaan kopin riippulukko oli katkaistu pulttisaksilla.
 – Sieltä vietiin tyhjiä tölkkejä. Muuta viemisen arvoista siellä ei ollutkaan. Olen tyytyväinen, ettei sentään särjetty paikkoja.
 Lukon uusimisesta tuli tappiota kolmenumeroinen summa, mutta sen kanssa voidaan Pyöriän mukaan elää.
 Pesäpallokentän anniskeluterassin ympäristössä on paljon töhryjä. Pyry Sarkiola / Yle
 Tänä vuonna KPL ei ole alueelle ilmestyneitä töhryjä enää siivonnut.
 – Kaikki raha mitä näihin joudutaan käyttämään, on pois muusta meidän toiminnastamme. Tapahtumien järjestämisestä kouvolalaisille ja lähialueen ihmisille, sekä KPL:n junioritoiminnasta. Siinä nuoret ampuvat omaan jalkaansa, toteaa Pyöriä.
 KPL on harkinnut kameravalvonnan asentamista kentälle, mutta päätöksiä ei ole toistaiseksi tehty. Pesäpallokentän kokoista aluetta on Pyöriän mukaan vaikea valvoa.
 – Jos päätämme investoida satoja euroja siihen, että mitään ei jatkossa tapahdu, niin ei sekään oikein tunnu köyhästä urheiluseurasta mukavalta, toteaa Pyöriä.
 KPL:n anniskeluterassin myyntikopin seinää on sotkettu mustalla tussilla.  Pyry Sarkiola / Yle
 KPL on yrittänyt vedota suoraan ilkivallan tekijöihin. Noin kuukausi sitten seura vei pesäpallokentälle viestin.
 ''Sinä nuori, joka koristelet öisin Areenan seiniä. Olet ilmeisesti paremman harrastustoiminnan puutteessa. Tervetuloa Koplan toimistolle (ma-pe klo 10-15 tai sopimuksen mukaan) juttelemaan katutaiteen ja suhteesta. KSS Energia Areenalla on paljon harmaita spotteja, jotka kaipaavat väriä pintaansa – tarjoamme sinulle mahdollisuuden toteuttaa taiteellista puoltasi luvan kanssa, yhdessä sovitusti. Kouvolalainen graffitikulttuuri kaipaa piristysruiskeita. Kukaan ei ole virtuoosi syntyessään, mutta stadionimme ei ole oikea paikka tägien heittelemiselle. Tehdään yhdessä kunnon piissi.''
 Simo Pyöriän mukaan viesti ei ole poikinut yhteydenottoja, eikä hän usko, että niitä tuleekaan. Viesti ei kuitenkaan ollut mikään vitsi.
 – Pääkatsomon taustalla on harmaita levyjä. Ottaisimme mielellämme osaavia nuoria taiteilemaan sinne. Haluamme tarjota nuorille mahdollisuuksia hyödyttää seuraa, ja toteuttaa itseään samalla. Voisimme tehdä yhdessä jotain hienoa, sanoo Pyöriä.
 KPL:n viesti töhrijöille ei ole ainakaan toistaiseksi tuottanut yhteydenottoja. Pyry Sarkiola / Yle
 Poliisiin seura ei ole ilkivallan vuoksi ollut yhteydessä. Pyöriä uskoo, ettei tutkintaa olisi aloitettu kuitenkaan.
 – En ole varma, onko terassin ympäristöä edes vakuutettu, mutta olisimme kuitenkin joutuneet maksamaan omavastuun. Ei siitä olisi mitään saatu. Tässä on resurssit aika vähissä ja kiire aika kova. Ylimääräiseen paperisotaan ei olisi aikaa.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 saakka.

"07" kavereineen piinaa pesisseuraa hävyttömillä viesteillä – seura lopetti sotkujen siivoamisen, ja tältä sen kotikenttä näyttää nyt


Summary: Useita aikakauslehtiä yhdistyy Helsingin Sanomien toimitukseen.

Mediakonserni Sanoma yhdistää lehtiensä toimituksia. Aikakauslehtisisällöt Glorian Ruoka&Viini, Soppa365, Sport, Vauva ja Meidän Perhe siirtyvät Helsingin Sanomien lifestyle-toimituksen alaisuuteen.
 Helsingin Sanomien  mukaan muutoksella muutoksella tavoitellaan muun muassa uusia yleisöjä.
 Samalla lehti nimittää toiseksi päätoimittajakseen  Anu Ubaudin . Ubaud, 37, nousee tehtävään toimituspäällikön paikalta.
 Ubaud vastaa päätoimittajana lehden hyvinvointi-, tiede-, feature- ja kulttuuritoimituksista. Hän vastaa myös design-toimituksesta, Nyt-liitteestä ja Lasten uutisista.
 Anu Ubaud  Samuli Pulkkinen / HS
 Helsingin Sanomat täyttää tänä syksynä 130 vuotta. Lehden toimitusta johtavat jatkossa vastaava päätoimittaja  Kaius Niemi  sekä päätoimittajat Anu Ubaud ja  Antero Mukka .
 Jatkossa Me Naiset -lehteä tehdään Ilta-Sanomien toimituksessa.
 Lue lisää
 Sanoman tulos pysyi ennallaan – mainosmarkkinoiden kehitys oli vaisua Suomessa ja Hollannissa

HS: Sanoma yhdistää uutis- ja aikakauslehtiensä toimituksia, Hesarille uusi päätoimittaja


Eri puolille Tamperetta on maalattu lintuja sähkökaappeihin. Kyseessä on katutaidehanke, jossa taiteilija  Elliina Peltoniemi  ikuistaa alueen lintuja.
 Teosten linnut on valittu yhdessä talojen asukkaiden kanssa sekä sen perusteella mitä pihoilla, puistoissa ja lähimetsässä voi livenä nähdä.
 Kyseessä on SirkusRakkausPumPum ry:n, Tampereen Sähkölaitoksen, Tampereen taidemuseon ja Tampereen kaupungin yhteishanke.
 Myös yritykset ja taloyhtiöt ovat innostuneet tilaamaan taidetta sutattuihin sähkökaappeihin. Peltoniemi maalaa vielä syksyllä esimerkiksi Rajaportin saunan edustalla. Lintukin on valittu.
 – Pääsen tekemään tilhiä, se on herkutteluhomma, Peltoniemi sanoo.
 Harakka. SirkusRakkausPumPum
 Punarinta huutoäänestyksellä
 Tiistaina Muotialantielle Tampereen Nekalaan valmistui mustarastas. Ennen maalaamista Peltoniemi kysyi lähiasukkailta, mitä lintuja alueella liikkuu. Esille nousivat mustarastas ja varis.
 – Pikkulikat olisivat halunneet variksen, mutta tuli ongelma, miten saan sen mahtumaan tähän pönttöön. Rastas on tähän pönttöön esteettisesti kivempi.
 Punarinta. SirkusRakkausPumPum
 Punarinta päätyi taas Nekalan siirtolapuutarhan pönttöön huutoäänestyksellä.
 – Siellä oli tosi rohkeita punarintoja. Asukkaat kertoivat, että kukkamaata kääntäessä ne kyttäävät vieressä, nouseeko sieltä ötököitä. Linnut käyvät hakemassa safkat päältä, Peltoniemi sanoo.
 Kaappeja ei ole juuri sotkettu
 Ympäri Tamperetta tulee sata pönttöä.  Osan niistä ovat  tehneet lapset yhdessä taiteilija  Tomi Lastusen  kanssa.
 Lehtopöllö. SirkusRakkausPumPum
 Peltoniemi maalaa yleensä akryyleillä, mutta nyt hän on käyttänyt peltikattomaaleja. Sähkökaapit ovat saaneet olla rauhassa graffiteilta.
 – Yhden pöntön päälle on tullut juttuja, mutta yleisesti ottaen nuoret ovat tulleet sanomaan, että kiva saada erinäköistä. Palaute on ollut positiivista. Täytyy toivoa, että minullekin on tilaa kaduilla.
 Jo valmistuneiden kaappien sijainnit:
 Punarinta, Nekalan Siirtolapuutarha
 Tervapääsky, Vehmaisten koulu
 Harakka, toisella puolella Pähkinähakki, Vehmainen, urheilukentän laita
 Lehtopöllö, Vehmainen, Kaukaniemi
 Tiaisia, toisella puolella pihalintuja, varpusia ja peippo, Vehmaisten urheilukenttä
 Tikka, Kaukaniemi, Vehmainen
 Sirkuttajat (pikkusieppo, pyrstötiainen, mustapääkerttu, viitakerttunen) Vehmainen, Kaukaniemi
 Silkkiuikku, Nekalantie
 Puukiipijä, Pyynikki
 Leppälintu, Palomäentie, Pyynikki
 Lue lisää:
 Nuoret maalaavat sähkökaappeja – "Paltamossa kaikki on mahdollista"
 Ei töhryjä vaan taidetta! Kajaanissa halutaan hälventää ennakkoluuloja katutaidetta kohtaan
 100 sähkökaappia saa iloisen ilmeen Tampereella – kokeile ja katso, miten katukuva piristyy

Tampereelle on ilmaantunut sähkökaappeihin lintuja, mistä on kyse?


Summary: Kiinalaismedia vannoo maan selviävän kauppasodasta voittajana. Yle kysyi tavallisilta pekingiläisiltä, mitä he ajattelevat kiistasta.

Kiina on ollut jo yli vuoden kauppasodassa Yhdysvaltojen kanssa, mutta pääkaupungin kaduilla amerikkalaisbrändien logot hohtavat yhtä kirkkaina kuin aina ennenkin.
 Parin kilometrin päässä Taivaallisen rauhan aukiolta sijaitsevalla kävelykadulla kiinalaiset ja ulkomaiset merkkiliikkeet vetävät kiinalaisia turisteja puoleensa. McDonaldsin ovi käy tiuhaan, Applen lippulaivamyymälän lasipinnat kiiltävät kesäpäivässä.
 Läheisellä bussipysäkillä seisova  Cheng  tosin sanoo, ettei hän juurikaan käytä amerikkalaistuotteita.
 – Ostan kotimaista, se on isänmaallisempaa, aurinkolaseihin ja t-paitaan pukeutunut mies sanoo.
 Wuhanista kotoisin oleva Cheng haluaa kertoa vain sukunimensä. Kauppasota on monille haastava aihe, ja siitä puhuminen ulkomaiselle toimittajalle pohdinnan paikka. Tosin Chengin mielipiteet ovat kuin suoraan Kiinan johdon suusta.
 Kiinan virallinen totuus kuuluu kutakuinkin näin: a) kauppasota on presidentti  Donald Trumpin  hyökkäyssota, Kiina ei ole tehnyt mitään väärää, b) kauppasota vahingoittaa eniten Yhdysvaltoja, c) maailmantalous kärsii ja siksi koko maailman pitäisi ymmärtää olla huolissaan, sekä d) Kiina kyllä pärjää.
 Cheng sanookin olevansa luottavainen, sillä Kiina on voimakas ja kilpailukykyinen.
 – Emme välitä siitä, että Yhdysvallat tahallaan haluaa estää meitä kehittymästä. Meillä on keinoja selvitä, Cheng vakuuttaa.
 Kiinalaismedia sanoo yhtä, asiantuntijat toista
 Valtion ohjaama kiinalaismedia toitottaa tarinaa, jonka mukaan Yhdysvaltain  talous on vaipumassa lamaan.  Sen sijaan Kiina voi kääntää  kauppasodan mahdollisuudeksi.
 Asiantuntijat ovat kuitenkin toista mieltä: kauppasodassa on vain kärsijöitä ja kiista on jo vaikuttanut Kiinan talouteen. Kauppa Yhdysvaltain kanssa on supistunut, mikä hidastaa Kiinan jo entisestään taantunutta talouskasvua.
 Kiinalaislehti otsikoi, että kauppakiista kiihdyttää Yhdysvaltain taantumaa. Samaa tarinaa kerrotaan kaikissa virallisissa lehdissä, sillä Kiinan media on valtion ohjauksessa. Jenny Matikainen / Yle
 Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  nostaa tilastoista kiinnostavan yksityiskohdan. Vaikka suurin osa maiden välisestä kaupasta kulkee Kiinasta Yhdysvaltoihin, viime aikoina juuri tuonti Yhdysvalloista Kiinaan on supistunut enemmän kuin Kiinan vienti.
 Syy tähän voi toisaalta olla Kiinan hidastuneet tullikäsittelyt, toisaalta boikotti. Molemmat ovat Kiinalle keino käydä kauppasotaa.
 – Pidän tilastoja merkkinä siitä, että yhdysvaltalaisia tuotteita syrjitään Kiinassa sekä yrityksissä että kotitalouksissa, Koivu sanoo.
 Kotimaisen kysynnän kasvu voikin hieman hillitä viennin hiipumisen vaikutuksia Kiinan talouteen.
 “Ei vaikuta tavallisen ihmisen elämään”
 Teknologia-alalla työskentelevä  Zhang Yuhui  istuu lounasaikaan pekingiläisellä puistonpenkillä. Hän sanoo ylipäätään käyttävänsä lähinnä kiinalaisia tuotteita. Siksi hän kokee, ettei kauppasota vaikuta hänen elämäänsä juuri lainkaan.
 Kiinalaisissa ruokakaupoissa tuontitavaraa on vähän ja merkkituotteet maksavat.
 – Ehkä sillä on merkitystä varakkaampien ihmisten elämässä, mutta ei meidän tavallisten kiinalaisten, Zhang sanoo.
 Myös Zhang uskoo, että Kiina kestää kauppasodan. Hän kertoo lukeneensa asiasta paljon ja oppineensa, että Kiinan talous kasvaa mutta Yhdysvallat junnaa paikallaan.
 Zhang Yuhui ei usko kauppasodan vaikuttavan hänen omaan arkeensa, koska hän ylipäätään ostaa vain vähän ulkomaalaisia tuotteita. Jenny Matikainen / Yle
 Katuhaastattelut antavat kurkistuksen pekingiläisten näkemyksiin, mutta Kiinassa on vaikea muodostaa kokonaiskuvaa yleisestä mielipiteestä. Vaalit eivät mittaa päättäjien suosiota eikä kukaan julkaise luotettavia tutkimuksia siitä, mitä tavalliset kiinalaiset ajattelevat kauppasodasta.
 Sensuroidussa julkisuudessa esiin tuodaan vain näkemykset, jotka tukevat johdon tahtoa.
 Kiinalaisekonomistin mukaan on kuitenkin nähtävissä, että kiista on vaikuttanut ihmisten mielialoihin.
 – Kauppasodan näkyvimmät vaikutukset ovat psykologisia. Ihmiset ovat pessimistisiä, ekonomisti  Wang Jun  sanoo.
 Hän työskentelee asiantuntijana China Center for International Economic Exchanges -ajatushautomossa. Wangin mukaan kauppasodan muita vaikutuksia on vielä vaikea arvioida.
 Työttömyys on vuoden aikana hieman kasvanut, tosin Wangin mukaan odotusten mukaisesti. Kiinan virallisten tilastojen mukaan heinäkuun lopussa Kiinan työttömyysprosentti oli 5,3, kun se tammikuussa oli 5,1.
 Ekonomisti Wang ei usko, että kauppasota on heiluttanut työttömyyslukuja.
 – Irtisanomiset koskevat tiettyjä aloja ja tiettyjä yrityksiä. Kyseessä ei ole mikään yleinen ilmiö, hän sanoo.
 Kiinalaisyrittäjät eivät puhu ongelmista
 Juuri työllisyys huolettaa vaimonsa kanssa Pekingissä vierailevaa  Wangia , joka hänkin haluaa kommentoida kauppasotaa vain sukunimellään. Wang kokee, että vuoden jatkunut kiista on jo vaikuttanut kiinalaisten elämään. Jos se jatkuu, ongelmat alkavat kasaantua.
 – Moni menettää työpaikkansa. Lisäksi työntekijöiden kannustepalkkiot pienenevät, liike-elämässä mahdollisuudet vähenevät ja töitä on vähemmän tarjolla, Wang pohtii.
 Kiinalaiset yrityksiä on vaikea saada kertomaan kauppasodan vaikutuksista. Kiinalaismedian jutuissa ulkomaankauppaa käyvät yrittäjät kertovat virallisen linjan mukaista tarinaa.
 Uimapukutehtailija  Hong Jianku  sanoi pari viikkoa sitten  China Daily -sanomalehdelle  odottavansa 15 prosentin kasvua tuotteidensa vientiin. Uusia ostajia löytyy Hongin mukaan muun muassa Brasiliasta, Chilestä ja Argentiinasta.
 Muuta olisikin vaikea sanoa samalla, kun valtion media julistaa, ettei kauppasota Kiinaa juuri hetkauta. Aivan kuten bussipysäkin luottavainen herra Cheng asian tiivisti:
 – Me emme pelkää amerikkalaisten pientä sotaa.
 Mitä Kiinan valtion johdossa ja vientiyrityksissä todella mietitään, sitä kukaan ei voi tietää. Kiinassa julki kerrotaan vain toivottava versio kauppasodan lopputuloksesta.
 Lue lisää:
 Puheet kauppasodasta kovenevat – Trump määräsi Twitterissä yhdysvaltalaisyrityksiä etsimään vaihtoehtoja Kiinalle välittömästi
 Kiinan talouskasvu hidastui alimmilleen 27 vuoteen – kauppasota Yhdysvaltojen kanssa vaikuttaa selvästi
 USA:n ja Kiinan kauppaneuvottelijat tapasivat Shanghaissa pikaisesti – EK:n Vuorio: "Kompromissin löytäminen on vaikeaa"

"Emme anna Yhdysvaltojen estää meitä kehittymästä" – kiinalaisille kerrotaan, että kauppasota nujertaa Trumpin mutta Kiina kestää


Summary: Poliisin mukaan sen tietojärjestelmissä on valtakunnallinen ongelma.

Poliisin sähköisissä palveluissa on havaittu ongelma, joka hankaloittaa verkkoasiointia. Poliisi kertoo asiasta muun muassa Twitterissä.
 Esimerkiksi pikapassien myöntäminen Helsinki-Vantaan lentoaseman lupapalvelupisteessä ei tällä hetkellä onnistu valtakunnallisten tietojärjestelmäongelmien vuoksi. Poliisi pahoittelee tilannetta ja siitä matkustajille mahdollisesti koituvia ongelmia.
 Esimerkiksi Itä-Suomen poliisi kehottaa siirtämään lupapalveluissa asioinnin toiseen päivään, jos asialla ei ole kiire.
 Vian selvitys on käynnissä.

Poliisin sähköisissä järjestelmissä ongelmia – esimerkiksi pikapassien hakeminen ei onnistu Helsinki-Vantaan lentokentällä


Summary: Economist-lehden vuotuisessa listauksessa Helsinki ylsi 20 parhaan kaupungin joukkoon.

Wien on nimetty toisena vuotena peräkkäin maailman parhaaksi kaupungiksi elää.
 Economist-lehden vuotuisessa selvityksessä  Itävallan pääkaupunki ohitti jälleen Australian Melbournen, joka piti ykkössijaa seitsemän vuoden ajan ennen kuin hävisi Wienille viime vuonna.
 Kärkikaksikkoa seurasi Sydney, Osaka ja Calgary. Helsinki ylsi tänäkin vuonna 20 parhaimman kaupungin joukkoon. Viime vuonna Helsinki valittiin 16:nneksi parhaimmaksi kaupungiksi elää.
 Economist-lehti arvioi joka vuosi 140 suurkaupungin ominaisuuksia useilla osa-alueilla, kuten vakaudessa, terveydenhoidossa, infrastruktuurissa sekä kulttuurielämässä, ympäristöasioissa ja koulutuksessa.
 20 parhaimmasta kaupungista kahdeksan sijaitsee Euroopassa. Loput kärkikaupungit sijoittuvat Japaniin, Australiaan, Uuteen-Seelantiin ja Kanadaan.
 – Läntinen Eurooppa ja Pohjois-Amerikka ovat edelleen parhaita alueita elää, Economist kommentoi tiedotteessa.
 Lue lisää aiheesta:
 IT-ammattilainen Vladimir Bernat teki uraa maailman parhaassa kaupungissa, mutta valitsi Bratislavan – Slovakian pääkaupunki kirii kiinni naapurinsa Wienin etumatkaa
 Helsinki pääsi maailman viihtyisimpien kaupunkien kärkikymmenikköön, Melbourne voitti kisan

Wien valittu jälleen maailman parhaaksi kaupungiksi elää


Summary: Pääministeri Boris Johnson sanoo ilmoittavansa ennenaikaisista vaaleista, jos parlamentti äänestää Britannian EU-eron siirtämisen puolesta.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  kärsi keskiviikon vastaisena yönä  kirvelevän tappion  parlamentin alahuoneessa, kun parlamentti päätti edistää lakiesitystä sopimuksettoman EU-eron estämiseksi eron takarajaa lykkäämällä.
 – En halua vaaleja. Jos kansanedustajat keskiviikkona äänestävät jällen yhden järjettömän eropäivän siirron puolesta mahdollisesti jopa vuosiksi, vaalit ovat ainoa keino ratkaista tämä, Johnson sanoi yöllä parlamentissa.
 Britanniassa on ennakoitu, että Johnson kaavailee ennenaikaisia vaaleja lokakuun 14. päiväksi.
 Vaalien järjestäminen ei kuitenkaan onnistu pelkällä ilmoituksella. Johnsonilla on käytännössä kolme tapaa käytössään vaalien määräämiseksi, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 1. Kaksi kolmasosaa alahuoneesta kannattaa vaaleja
 Laki kiinteästä parlamenttikaudesta estää pääministeriä määräämästä vaaleja oman halunsa mukaisesti. Se edellyttää, että pääministerin aloite ennenaikaisista vaaleista saa alahuoneessa kahden kolmasosan tuen.
 Tällä hetkellä ei ole varmaa, onko alahuoneessa tälle näin suurta tukea. Muun muassa työväenpuoluetta kalvaa epäily, että tuen saatuaan Johnson voi siirtää vaalit lokakuusta marraskuulle ja Britannia ehtisi erota ilman sopimusta 31. lokakuuta.
 Vaalin päivämäärästä päättäminen on pääministerin käsissä.
 2. Lakia voi myös kiertää
 Hallitus voi tehdä ennenaikaisista vaaleista lyhytaikaisen lakiesityksen, jonka tekstiin yksinkertaisesti sisällytetään sanat  "kiinteää parlamenttikautta koskevasta laista huolimatta".
 Tällaisen lyhytaikaisen lain säätämiseen tarvittaisiin vain yksinkertainen enemmistö alahuoneessa. Tämä veisi kuitenkin enemmän aikaa, koska se pitäisi hyväksyttää myös parlamentin ylähuoneessa.
 Kaikkien kannalta tämä olisi myös riski, koska käsittelyssä lakiesitykseen voitaisiin tehdä epämieluisia lisäyksiä.
 3. Hallitus esittää itselleen epäluottamuslausetta
 Teoriassa hallitus voisi esittää itselleen myös epäluottamuslausetta. Tällöin kansanedustajien olisi päätettävä, haluavatko he nykyisen hallituksen jatkavan virassaan.
 Oppositio ja kapinoivat konservatiiviedustajat joutuisivat erikoiseen tilanteeseen. Jos he epäilevät Johnsonia vaalitaktikoinnista sopimuksettoman eron varmistamiseksi, opposition olisi äänestettävä hallituksen luottamuksen puolesta.
 Jos hallitus kuitenkin saisi epäluottamuslauseen, oppositiolla olisi kaksi viikkoa aikaa yrittää ensin muodostaa hallitus. Jos tämä onnistuisi, Johnson eroaisi ja uusi pääministeri voisi pyytää eropäivän lykkäystä.
 Jos oppositio ei kahdessa viikossa saisi uutta hallitusta muodostettua, mentäisiin ennenaikaisiin vaaleihin. BBC:n haastattelema tutkija  Catharine Haddod  Institute for Government -ajatushautomosta pitää itselle esitettävää epäluottamuslausetta erittäin epätodennäköisenä vaihtoehtona.
 Haddadin mukaan se näyttäisi hullulta.
 Tosin kun kyse on brexitistä, onko enää mitään vaihtoehtoa, joka ei näytä hullulta.

Britannian Johnson uhkaa ennenaikaisilla parlamenttivaaleilla – 3 tapaa, miten vaalit voisivat toteutua


Summary: Iranin presidentti Hassan Rouhani kertoi kantansa valtiollisella tv-kanavalla.

Iran ja Eurooppa eivät vielä ole tilanteessa, jossa 2015 solmittu yhdinsopimus voitaisiin pelastaa, paljasti maan presidentti  Hassan Rouhani  televisiossa.
 – On epätodennäköistä, että pääsisimme ratkaisuun lähipäivinä, hän sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Rouhanin mukaan Euroopan täytyy näyttää seuraavan parin kuukauden aikana, että "se täyttää sitoumuksensa".
 Rouhani ilmoitti myös toimista, jotka "kiihdyttävät Iranin ydinohjelmaa".
 Euroopan Unioni on tarjonnut uutistoimiston mukaan 15 miljardin dollarin lainaa Iranille vastineeksi ydinsovun säilymisestä. Iran on kuitenkin hylännyt tarjouksen.
 Iranin talous on kovilla Yhdysvaltain asettamien talouspakotteiden vuoksi. Yhdysvallat on irrottautunut sopimuksesta, jota presidentti  Donald Trump  on luonnehtinut "erittäin huonoksi."
 Iran ilmoitti keskiviikkona vapauttavansa haltuunottamansa brittiläistankkerin seitsemän miehistön jäsentä.
 Iran aikoo käynnistää raskasvesireaktorinsa uudelleen
 Israelin pääministeri syyttää Euroopan maita Iranin ydinsopimuksen hyysäämisestä
 EU:n ulkoministerit huolissaan ydinsopimuksesta – Haavisto: Suomi haluaa edelleen käydä kauppaa Iranin kanssa
 Iranin presidentti on valmis neuvottelemaan Yhdysvaltain kanssa ydinsopimuksesta
 Iran ilmoitti rikastavansa uraania yli ydinsopimuksessa sovitun rajan – neuvottelija: "Teheran on antanut tarpeeksi aikaa diplomatialle"

Iranin presidentti toppuuttelee ydinsopua eurooppalaisten kanssa: "Euroopalla on pari kuukautta aikaa täyttää sitoumuksensa"


Summary: Posti ja logistiikka-alan unionin lakot päättyivät tiistaina illalla.

Lakkojen päättymisestä huolimatta pieni osa Postin kirjeistä, paketeista ja lehdistä saattaa päätyä saajilleen myöhässä.
 – Poikkeustilanteen vuoksi lähetyksiä voi olla normaalia enemmän jakelutoimipaikoissamme, ja se saattaa aiheuttaa paikallisia ja lyhytaikaisia viiveitä jakelussa joidenkin lähetysten osalta, Postin Ohjauskeskuksen johtaja  Jarmo Ainasoja  kertoo.
 Lähetysten lopullinen kuljetusaika selviää keskiviikkoiltaan mennessä.
 Postin mukaan lajittelutoimintaa on yön aikana saatu palautettua normaaliksi ja poikkeusjärjestelyt saadaan purettua loppuviikon aikana.

Lakot viivästyttävät osaa Postin lähetyksistä vielä loppuviikon aikana


Summary: South China Morning Post perustaa tietonsa nimettömiin lähteisiin.

Hongkongin kiistelty hallintojohtaja  Carrie Lam  aikoo tänään ilmoittaa hallinnon hylkäävän virallisesti kiistellyn lakiesityksen.
 Reuters kertoi asiasta lainaten South China Morning Postia. Myös muut paikalliset mediat ovat kertoneet mahdollisesta ilmoituksesta.
 Mielenosoituksiin johtaneessa lakiesityksessä rikoksesta epäillyt voitaisiin luovuttaa Manner-Kiinaan. Lam on useaan otteeseen aiemmin todennut, että esitys on kuollut ja kuopattu. Kiinalaismedian mukaan kyse olisi kuitenkin ollut vain esityksen lykkäämisestä.
 Mielenosoitukset ovat jatkuneet kuukausia ja muuttuneet demokratiaa puolustaviksi.
 South China Morning Postin mukaan Hongkongin hallinto olisi siis taipumassa yhteen mielenosoittajien vaatimuksista, lakiesityksestä luopumiseen virallisesti. Yhteensä vaatimuksia on viisi.

Kiinalaislehti: Hongkongin johtaja lupaa tänään ratkaisun mielenosoituksiin johtaneeseen juurisyyhyn


Summary: Vastaajina ovat syyrialaisleirillä jo kahdesti vieraillut Ylen toimittaja Antti Kuronen, Pelastakaa lapset ry:n hankepäällikkö Eveliina Viitanen ja tutkija Karin Creutz.

Tiedot siitä, että Al Holin leirillä on lapsia ilman omia vanhempiaan lisäävät viranomaisten painetta ratkaisun etsimiseen. Yle uutiset kertoi uusista tiedoista eilen otsikoiden " Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta ".
 Toimittaja Antti Kuronen ja Pelastakaa Lapset ry:n hankepäällikkö Eveliina Viitanen. Yle / Pelastakaa lapset
 Tässä voit kysyä toimittaja  Antti Kuroselta , Pelastakaa lapset ry:n hankepäällikkö  Eveliina Viitaselta  sekä Helsingin yliopiston tutkija, sosiaalityön yliopisto-opettaja  Karin Creutzilta  tilanteesta.
 Ylen jutussa pääministeri  Antti Rinne  (sd.)  vastaa kysymyksiin  siitä, mitä Suomi aikoo tehdä leirillä olevien suomalaisten orpolapsien suhteen.
 Aiemmin Yle kertoi Al-Holin  leirillä olevien naisten näkemyksistä . Lisäksi yksi suomalaisnuorukainen on  Syyrian kurdialueella nuorisovankilassa.
 Kysymysten tekoa varten tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .
 Kysymyksiä voit esittää tässä jo nyt. Antti Kuronen, Eveliina Viitanen ja Karin Creutz vastaavat niihin iltapäivällä kello 14-16.
 Tämän jälkeen kommenttipalsta suljetaan. Palsta on tarkoitettu kysymysten esittämiseen. Muistetaan asiallisuus!

Mikä on tilanne al-Holin leirillä? Mikä olisi lasten etu? Kysy tässä, Ylen paikalla käynyt toimittaja, tutkija ja Pelan edustaja vastaavat klo 14-16


Summary: Sosiaali- ja terveysministeriö selvittää vaihtoehtoja ensiapukoulutuksen järjestämiseen.

Ensiapukurssien järjestäminen on nykyisin miljoonien eurojen arvoista liiketoimintaa. Bisnes on houkutteleva, koska lain mukaan työnantajien täytyy tarjota ensiapukursseja työntekijöilleen.
 Työnantaja saa osan kuluistaan takaisin Kansaneläkelaitokselta, jos työpaikan ensiapukoulutuksen järjestää Suomen Punainen Risti. Alalla toimivat yritykset pitävät tätä järjestelyä epäreiluna monopolina, kertoo  Yle Svenska .
 SPR:n hallinnoima Punainen Risti Ensiapu Oy vastaa ensiapukurssien järjestämisestä. Yhtiön liikevaihto oli yli neljä miljoonaa euroa viime vuonna. SPR käyttää ensiapukurssien tuottoja toimintansa rahoittamiseen.
 Svenska Ylen mukaan Kuluttaja- ja kilpailuvirasto sai ensimmäisen valituksen SPR:n asemasta alalla jo yli kymmenen vuotta sitten. Tuorein valitus tuli pari vuotta sitten.
 Kuluttaja- ja kilpailuviraston tutkimuspäällikkö  Max Jansson  kertoi Svenska Yle, että sosiaali- ja terveysministeriö selvittää nyt vaihtoehtoja ensiapukoulutuksen järjestämiseen.
 Kelan maksama palautus työnantajille perustuu SPR:n ja Suomen valtion sopimukseen vuodelta 1970. Ministeriön virkamiehet pohtivat nyt, kuinka pätevä sopimus on nykypäivänä.

Punaisen ristin "monopoli" ensiapukurssien järjestämisestä kyseenalaistettu – kilpailijat haluavat suuremman siivun miljoonabisneksestä


Summary: Aalto-yliopiston Designs for a Cooler Planet -näyttelyssä on esillä useita prototyyppejä tulevaisuuden tuoteratkaisuista.

Ihmisten päivittäisiä kulutustottumuksia halutaan muuttaa ilmastonmuutoksen torjumiseksi tai ainakin hidastamiseksi.
 Nykyteknologia on valjastettu avuksi tässä ylevässä tavoitteessa ja Aalto-yliopiston biomateriaalitutkimus kantaa oman kortensa kekoon useilla käyttöhyödykkeillä, joiden toivotaan ratkaisevan tiettyjä kysymyksiä tulevaisuudessa.
 Espoon Otaniemessä, Dipolin galleriassa, avataan torstaina 5. syyskuuta Designs for a Cooler Planet -näyttely, jossa on esillä Aalto-yliopistossa kehitettyjä prototyyppejä erilaisista tulevaisuuden käyttöesineistä.
 Esimerkiksi nanoselluloosamateriaalien kerrotaan olevan joustavia, turvallisia ja ympäristöystävällisiä. Niillä saatetaan jonain päivänä korvata erilaisia muoveja, joita käytetään vaikkapa tekstiileissä tai sisustusmateriaaleissa.
 Kim-Niklas Antin testaa nanoselluloosapyörää. Antti Lähteenmäki/YLE
 Polkupyörän runko luonnonmateriaalista
 Polkupyörien valmistuksessa käytetään runsaasti muovia ja hiilikuitua, joiden korvaajaksi kaavaillaan esimerkiksi nanoselluloosaa.
 Kyse on tavallisesta sellukuidusta, joka on pilkottu erittäin pieniksi palasiksi. Riittävän pieneksi pilkottuna kuidun puumainen rakenne katoaa, jolloin saadaan lujaa luonnonmateriaalia esimerkiksi putkimaisessa muodossa – joka ei tosin kestä vettä.
 – Kuivuessaan nanoselluloosa tekee sellaisen kaksoiskaarevan muodon ja sitä kautta saadaan ilman mitään lisäaineita huikean keveitä ja lujia kappaleita, sanoo maailman ensimmäistä nanoselluloosapyörää kehitellyt muotoilija  Tiina Härkäsalmi .
 Hän uskoo, että muutaman vuoden sisällä kehitetään erilaisia pinnoitusmenetelmiä, joilla nanoselluloosa saadaan vedenkestäväksi.
 Muotoilija Tiina Härkäsalmi uskoo nanoselluloosan mahdollisuuksiin. Antti Lähteenmäki/YLE
 Sienet ja mikrobit valjastettiin valmistamaan kuulokkeita
 Kuulokkeista on tullut erittäin suosittu päivittäinen käyttötavara ja kuulokkeiden valmistuksessa kuluu runsaasti muovia. Monissa kuulokkeissa käytetään sekä kovia että pehmeämpiä materiaaleja.
 Mikrobikuulokkeissa nämä kaikki ainesosat on tehty täysin luonnonmukaisten prosessien avulla, mikrobeja ja bakteereja hyödyntäen.
 – Kuulokkeiden nahkaosa on sienen tekemää, ihan sienirihmastoa. Siinä ei ole eläinkuntaa käytetty, vaan pieniä mikrobeja. Kuulokkeiden sisäpuolella taas on hämähäkinsilkkiä, joka ei ole hämähäkin tekemää, vaan tässä on mikrobin tuottamaa silkkiproteiinia, kertoo dokumenttiohjaaja ja Korvaa-hankkeen viestintäasiantuntija  Nina Pulkkis .
 Kova materiaali puolestaan on jo yleisessä käytössä olevaa, biohajoavaa PLA-muovia. Kuulokkeiden muut osat ovat sen sijaan täysin koeasteella olevia materiaaleja, joita ei ole varsinaisesti sovellettu aiemmin missään muualla, Pulkkis sanoo.
 Nina Pulkkis ja luonnonmukaiset mikrobikuulokkeet. Antti Lähteenmäki/YLE
 Sähköpotkulauta kokoon taittuvana design-versiona
 Helsingissä suureen suosioon tänä kesänä nousseet sähköpotkulaudat herättävät tunteita puolesta ja vastaan.
 Aalto-yliopistossa ryhdyttiin jo vuosi sitten kehittämään ketterää, kompaktia ja tyylikästä potkulautaa, joka olisi ympäristöystävällinen korvike kaupunkiautoilulle.
 Muotoilijaopiskelija  Jukka Jokisen  versio on rakennettu perinteisemmistä materiaaleista, muun muassa alumiinista ja puusta.
 – Haluttiin tehdä elegantti potkulauta, ne perusmallithan ovat aikamoisia härveleitä. Kokoon taittuminen oli myös olennainen osa kehitystyötä, siihen haluttiin uusia konsepteja.
 Jokisen mukaan tarkoitus on, että sähköpotkulautaa olisi helppo kuljettaa mukana julkisissa liikennevälineissä.
 Kauniisti muotoiltu sähköpotkulauta on Jukka Jokisen käsialaa. Antti Lähteenmäki/YLE
 Vettähylkiviä tekstiilejä päästöttömistä ja kierrätettävistä materiaaleista
 Myös tekstiili- ja vaateteollisuus ovat saamassa uusia, ympäristöystävällisempiä tuulia Aalto-yliopiston suunnalta.
 Gore-Tex on tuttu tuotemerkki vettähylkivissä vaatteissa, mutta se on hankalasti kierrätettävää materiaalia. Aalto-yliopistossa on kehitetty vielä tutkimusvaiheessa oleva menetelmä uudelle biopohjaiselle vedenhylkivyyskäsittelylle.
 Ioncell-prosessissa puolestaan selluloosa liuotetaan uudenlaisella ionisella nesteellä, jonka jälkeen siitä voidaan tehdä kestäviä tekstiilikuituja kuiva-märkäkehruumenetelmällä.
 Näin voidaan muuttaa käytetyt puuvillatekstiilit, vanhat sanomalehdet tai pahvi uusiksi tekstiilikuiduiksi ilman haitallisia kemikaaleja.
 Valmistusprosessi on suljettu, jolloin samoja kemikaaleja käytetään aina uudelleen, joten päästöjä tai hävikkiä ei synny.
 Matilda Tuuren suunnittelemia, ekologisia ja vettähylkiviä vaatteita. Antti Lähteenmäki/YLE

Polkupyörä nanoselluloosasta, kuulokkeet hämähäkinsilkistä – tulevaisuuden hyödykkeet ovat uusiokäytettäviä ja myrkyttömiä