Summary: Britannian parlamentti äänestää illalla kansanedustajien brexit-suunnitelmiin esittämistä muutoksista. Se ei tapahdu nappia painamalla vaan kävelemällä ulos salista.

Westminsterissä brittiparlamentin alahuoneen istuntosalin vihreille penkeille on tänään tiedossa tungosta, sillä alahuone käsittelee kansanedustajien esittämiä muutoksia Britannian EU-erosuunnitelmiin.
 Puhemiehen valitsemista muutosesityksistä äänestetään noin kello 21 alkaen. Sitä ennen niistä keskustellaan parlamentissa, ja mikäli vanhat merkit pitävät paikkansa, tänäänkin kuullaan monta kertaa alahuoneen puhemiehen  John Bercow'n  komentoääni:  Oooorder!
 Miksi puhemies huutaa yhtenään järjestystä saliin?
 Ilmeisin syy on siinä, että puhemies Bercow'lla ei ole nuijaa, jota voisi paukuttaa.
 Puheenvuoron pitäjällä on oikeus tulla kuulluksi, joten Bercow'n tehtävänä on hiljentää taustameteli, mikäli muiden edustajien huutelu käy liian äänekkääksi. Puhemies on korkeimmalla istuva henkilö salin päädyssä, hallituksen ja opposition penkkirivien välissä.
 John Bercow on toiminut alahuoneen puhemiehenä vuodesta 2009.  Lehtikuva
 Nykyinen puhemies Bercow tunnetaan värikkäästä kielenkäytöstään ja napakoista vastauksistaan kansanedustajille.
 Terävästä keskustelukulttuuristaan kuulussa brittiparlamentissa nokkelat välihuudot ovat sallittuja ja suotaviakin. Aivan mitä hyvänsä loukkauksia salissa ei saa kuitenkaan huudella: toista edustajaa ei saa syyttää valehtelijaksi.
 Parlamentin sivuilta löytyy  pieni lista nimityksistä , joita puhemiehet ovat vuosien varrella pitäneet sopimattomina. Esimerkiksi siaksi, rotaksi, pelkuriksi tai petturiksi nimittely on katsottu asiattomaksi.
 Puhemies on ainoa salissa, joka voi tavan mukaan kutsua muita edustajia nimeltä. Muiden tulee puhutella puoluetovereita "arvoisaksi ystäväksi" ja muihin puolueisiin kuuluvia "arvoisaksi sen-ja-sen vaalipiirin edustajaksi".
 Mikä on se kultainen kapine istuntosalin pöydällä puhemiehen edessä?
 Se on  seremoniallinen sauva , joka edustaa kuningattaren valtaa. Jos puolitoistametrinen sauva ei ole salin pöydällä, alahuone ei voi laillisesti kokoontua, käsitellä lakeja tai äänestää niistä.
 Mark Duffy / Lehtikuva
 Sauva tuodaan pöydälle jokaisena istuntopäivänä ja viedään pois istunnon päätyttyä. Parlamentaarikot eivät saa koskea siihen, mutta vuosien varrella jotkut eivät ole voineet vastustaa kiusausta.
 Viimeksi ennen joulua työväenpuolueen edustaja  Lloyd Russell-Moyle  otti sauvan käteensä ja yritti viedä sen istuntosalista pois. Russell-Moyle pysäytettiin nopeasti, ja rangaistuksena hänet poistettiin salista loppupäiväksi.
 Kapinointinsa syyksi Russell-Moyle nimesi hallituksen brexit-suunnitelmat.
 Miksi monet edustajat pongahtavat seisomaan, kun yksi saa puheenvuoronsa pidettyä?
 Se on tapa kiinnittää puhemiehen huomio eli pyytää puheenvuoroa. Seisomaan saa nousta vain puheiden välissä, kun puhemies valmistautuu ilmoittamaan seuraavan puhujan.
 Puheenvuoroa voi pyytää myös kirjallisesti ennen istuntoa.
 Miksi kaikki häipyvät kesken kaiken salista?
 Parlamentin tärkeät äänestykset toteutetaan siten, että edustajat lähtevät salista ja jakautuvat niin kutsutuille kyllä- ja ei-käytäville. Käytävillä virkailijat kirjaavat ylös edustajien nimet ja tehtävään nimetyt edustajat laskevat äänet.
 Britannian parlamentti ei käytä elektronista äänestysjärjestelmää.
 Kun jokin asia tulee äänestettäväksi, puhemies kehottaa ensiksi esitystä puoltavia huutamaan kyllä ja sen jälkeen vastustajia huutamaan ei. Sitten hän arvioi, kumpi huutokuoro voitti. Vain, jos puhemiehen arvio kyseenalaistetaan, järjestetään käytävä-äänestys eli jako.
 Miksi edustajat istuvat niin ahtaasti?
 Salissa ei yksinkertaisesti ole riittävästi istumapaikkoja kaikille edustajille.
 Britannian parlamentin alahuoneessa on 650 edustajaa, mutta istumaan mahtuu vain noin kaksi kolmasosaa heistä. Kun parlamentti käsittelee tärkeitä lakeja ja kaikki haluavat olla paikalla, osa joutuu seisomaan tai istumaan penkkirivien viereen.
 Minkä takia hallitus ja oppositio on sijoitettu vastakkain?
 Tapa periytyy historian sattumasta. Alahuone sai oman istuntosalinsa, kun kuningas  Edvard VI  luovutti 1500-luvulla maalliseen käyttöön siirretyn kirkkosalin alahuoneen käyttöön. Tilan muoto ja aiempi käyttötarkoitus vaikuttivat siihen, miten istumapaikat sijoitettiin.
 Puhemiehen paikka sijoitettiin alttarin portaille, ja edustajat istutettiin toisiaan vasten kuin kilpailevat kuorot. Siitä lähtien alahuoneessa on ollut sama järjestys. Myös kyllä- ja ei-käytävillä äänestäminen on ollut tapana noista ajoista lähtien.
 Jessica Taylor / Lehtikuva
 1800-luvulla Westminsterin suuren palon jälkeen rakennettiin saman mallinen uusi istuntosali, joka puolestaan tuhoutui toisen maailmansodan pommituksissa. Silloin harkittiin, pitäisikö tilalle rakentaa suurempi, mahdollisesti puolikaaren tai hevosenkengän muotoinen istuntosali.
 Muun muassa sodan ajan pääministeri  Winston Churchill  vastusti muutoksia. Churchill piti kaksipuoluejärjestelmää Britannian parlamentaarisen demokratian ytimenä ja näki sen juontavan juurensa parlamenttisalin muotoon. Myös salin koosta Churchillilla oli selvät mielipiteet.
 – Salin [...] ei tule olla niin iso, että kaikki edustajat mahtuisivat sisään ilman tilanahtautta, eikä pidä edes kysyä, pitäisikö jokaiselle edustajalle olla hänelle varattu oma paikka. Jos sali on tarpeeksi suuri kaikille, yhdeksän kymmenesosaa keskusteluista käydään masentavassa ympäristössä lähes tyhjässä tai puolityhjässä salissa. [...] Suurina hetkinä ilmassa pitäisi olla tungoksen ja kiireen tuntua, Churchill perusteli  Encyclopaedia Britannican mukaan .
 Pommitetun tilalle rakennettiin samanmuotoinen ja yhtä ahdas sali. Ja Britannian parlamentin alahuoneessa istutaan edelleen tärkeinä äänestyspäivinä kuin sillit suolassa.
 Lähteet:   Britannian parlamentin kotisivut ,  The Guardian ,  The New York Times ,  Encyclopaedia Britannica .

Suomalaisin silmin brittiparlamentti on täynnä teatteria – Lue kummien käytäntöjen taustat ja katso brexit-keskustelu suorana


Summary: Kauhavalla on tehty kuntalaisaloite Alahärmän ja Ylihärmän irrottautumisesta Kauhavasta.

Aloitteessa vaaditaan neuvoa-antavaa kansanäänestystä, jossa voitaisiin äänestää selvitystyön aloittamisesta. Tavoitteena olisi joko liitoksen purkaminen, tai Ylihärmän ja Alahärmän osakuntaliitos johonkin toiseen kuntaan.
 Aloitetta perustellaan sillä, ettei kaupunginosien tasapuolinen kehittäminen ole toteutunut sovitulla tavalla. Aloitteen taustalla ovat keskustan varavaltuutettu  Jarkko Korkiakangas  ja perussuomalaisten valtuutettu  Esa Puronvarsi .
 – Ihmiset Ala- ja Ylihärmässä ovat kyllästyneet siihen keskittämispolitiikkaan, mitä Kauhavalla on viimeisen kymmenen vuoden aikana harjoitettu. Alahärmässä kiehahti, kun kaksi kauhavalaista valitti hallinto-oikeuteen Alahärmän liikuntahallihankkeesta, Puronvarsi sanoo.
 Hänen mukaansa kauhavalaisia hiertää lisäksi Kauhavalle suunnitellun uuden Sote-keskuksen rakentaminen. Puronvarsi sanoo, että kaupungilla ei ole siihen varaa ja sen rakentaminen tarkoittaisi palvelujen heikentämistä.
 Kansanäänestys vaatii noin 500 kauhavalaisen allekirjoituksen
 Kunnallisista kansanäänestyksistä säädetään kuntalaissa. Kansanäänestyksen toimeenpanosta päättää valtuusto. Aloitteen kansanäänestyksen järjestämisestä voi tehdä vähintään neljä prosenttia 15 vuotta täyttäneistä kunnan asukkaista.
 Alahärmän, kaksi Kauhavan, Kortesjärven sekä Ylihärmän vaakunat. Merja Siirilä / Yle
 Kauhavalla kansanäänestyksen eteneminen tarkoittaisi, että noin 500 yli 15-vuotiasta kauhavalaista allekirjoittaa sen. Puronvarsi näkee tärkeimpänä selvitystyön aloittamisen.
 – Selvittäminen tässä nyt on se pääasia. Äänestyksen tarkoitus ei ole se, että lyödään halki poikki ja pinoon, vaan nyt halutaan selvittää kuntalaisten mielipiteet ja eroamisen realistisuus, Puronvarsi sanoo.
 Kuntaliitos Kauhavan, Kortesjärven, Alahärmän ja Ylihärmän välillä tehtiin tasan kymmenen vuotta sitten.
 – Ei voi jatkua niin, että kolmea Kauhavaan liittynyttä kuntaa jatkuvasti kuritetaan. Jos ajatellaan kymmenen vuoden aikana tehtyjä investointeja, niin Kanta-Kauhavan alueelle on hakattu rahaa noin 70 miljoonaa, Ylihärmään 14,5, Kortesjärvelle 5,5 miljoonaa ja Alahärmään 3,9 miljoonaa euroa, Puronvarsi laskee.
 Kaupunginvaltuuston puheenjohtaja ymmärtää huolen
 Kauhavan kaupunginvaltuuston puheenjohtajan, kokoomuksen  Janne Sankelon  mukaan kuntalaismielipiteiden kuunteleminen on tärkeää.
 – Haluan painottaa, että kaupunginvaltuustossa on tehty selkeästi myönteinen päätös Alahärmän liikuntahallihankkeeseen äänin 36-6. Kun puukkojunkkarien kaupungissa eletään, niin mentaliteetti aina joskus vähän räiskyy. Vahvojen kuntakeskusten välillä on joskus hankausta, mutta mielestäni Kauhava pystyy silti tasapuolisesti kahittämään kaikkia alueitaan, Sankelo sanoo.

Kauhavalla puuhataan omaa Brexitiä – "Häxitin" taustalla tyytymättömyys kantakaupungin mahtirooliin kaupungin rahanjaossa


Summary: Konemusiikin konkarin valinta on herättänyt sekä ihastusta että silkkaa kauhua.

Yle kertoi tiistaina, että  Darude  eli  Ville Virtanen   on valittu  edustamaan Suomea kevään Euroviisuissa. Tämä juttu sisältää poimintoja nettikeskustelijoiden reaktioista.
 Twitterissä  arvailtiin jo tulevan edustuskappaleen nimeä.
 @noinviikon  listasi menneet ja tulevan hitin kieli poskessa.
 – 1992 Yamma Yamma. 1976 Pump Pump. 1973 Tom Tom Tom. 1962 Tipi-Tii. 2019 Dädädädädää.
 @JussiKurppa  aprikoi Daruden mahdollisen viisuvoiton seurauksia: Mikä Turussa silloin nimetään Daruden mukaan?
 @Arskarian  näki Darude-julkistuksen vaikuttavan jopa kotimaan politiikkaan.
 – Jaaha. Teema muuttui nopeasti. Nyt tulee sitten #Darude-vaalit.
 @arnkil  katsoo UMK:n tarjoavan "huikean mahdollisuuden lupaavalle artistille, joka breikkasi Martti Ahtisaaren presidenttikaudella."
 Viisufanit: Eeppistä, legenda
 Euroviisuilmiöiden seuraamiseen omistautuneella  Wiwibloggs -blogisivustolla kommentoijat intoilivat tunnetusta esiintyjästä.
 Nimimerkki  Luuk  pitää DJ:n valintaa "kerrassaan eeppisenä".
 – Suomi on todella lisännyt kierroksia kahtena viime vuonna.
 EDM-faniksi ilmoittautuva nimimerkki  Pancake  pitää Daruden osallistumista odottamattomana ja hänen mielestään on huikeaa, että maata edustaa "legenda".
 –DJ:t kuten  Martin Garrix  tai  Axwell  eivät halua olla Euroviisujen kanssa tekemisissä, mutta tämä mies [Darude] on valmis riskeeraamaan kaiken tuodakseen kisat jälleen Suomeen.
 Facebookin  Eurovision Song Contest  -sivulla viisufanit haikailivatkin mukaan myös muita konemusiikin konkareita: Saksalta Scooter, Sveitsiltä  DJ Bobo  ja Belgialta Technotronic.
 Osaako DJ laulaa?
 Daruden kolmea kappale-ehdokasta puntaroidaan Uuden musiikin kilpailussa maaliskuussa. Yksi lauluista lähtee viisuihin.
 Jokaisen vaihtoehdon lauluosuuksista vastaa Daruden ystävä  Sebastian Rejman .
 Yle.fi:n  keskustelussa  kuitenkin taivasteltiin, voiko Eurovision laulukilpailuun lähettää DJ:tä.
 Nimimerkki  iRobot  pohti, "eikö oikea esiintyjä ole tuo laulaja ja Darude on rekvisiittaa".
 Nimimerkki  Roz of Inkoon  mielestä varsinaista viisulaulajaa ei valinnutkaan kansa tai Yleisradio vaan Darude itse. Nimimerkki  Danieko  taas uskoo, että suomalaisen elektronisen musiikin ystävät voittavat joka tapauksessa.
 Lue myös:
 Katso Elävä arkisto: Darude löi läpi kuin myrsky – Sandstorm ei laannu vieläkään
 Näin seuraat Uuden Musiikin Kilpailua

Mitä Turussa nimetään Daruden voiton kunniaksi? – Näin euroviisuehdokasta on kommentoitu netissä


Summary: Hoitajien mukaan Attendon henkilöstösäästöt heikentävät merkittävästi vanhuspotilaiden hoitoa.

Attendo-konsernissa työskentelevät vanhuspalvelujen tehyläiset hoitajat kertovat henkilöstökuluissa tehtyjen säästöpäätösten osuvan suoraan hoidettaviin vanhuksiin.
 Heidän kertomansa mukaan aika kuluu muuhun kuin potilastyöhön, koska väkeä ei ole tarpeeksi. Tuloksena potilasturvallisuus vaarantuu ja hoidettavat vanhukset joutuvat virumaan joskus karmivissa oloissa. Ruokailuvälit jäävät liian pitkiksi eikä aikaa riitä ulkoiluun tai viriketoimintaan.
 Hoitokotien ankea arki paljastuu sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö  Tehyn tekemästä kyselystä  Attendo-konsernissa työskenteleville tehyläisille. Tehyn Attendoa koskevaan kyselyyn vastasi 300 Tehyn jäsentä, joista valtaosa työskentelee vanhuspalveluiden parissa.
 Yksityisten vanhuspalvelujen toiminta on ollut viime päivät julkisuudessa, koska vähäisen henkilöstömäärän takia vanhusten hoito on jäänyt retuperälle. Nyt Tehyn kyselyn vastauksista käy ilmi, että myös Attendossa tehdään kyseenalaisia säästöpäätöksiä, jotka kohdistuvat henkilöstömitoitukseen ja henkilöstökuluihin sekä vaikuttavat hoidon laatuun.
 Kaksi hoitajaa aamuvuorossa ja 15 asukasta, joista osa nostimella liikuteltavia ym. Paljon hoitoa tarvitsevia. Siihen päälle
ruokahuolto eli ruuan lämmitys ja tarjoilu, astioiden keräys ym. Ja se kaikki pois asukkaiden hoidosta.  Tehyläinen hoitaja
 Kiire vaivaa hoitajia, ja jopa 70 prosenttia vastaajista koki, ettei heillä ole aikaa vastata potilaan tarpeisiin. Henkilökuntaa puuttuu jatkuvasti työvuoroista ja erityisesti viikonloppuisin on liian vähän työntekijöitä. Lisäksi hoitajat joutuvat tekemään avustavia tehtäviä kuten siivousta ja ruokahuoltoa.
 Kyselyn ehkä huolestuttavin viesti on, että 56 prosenttia koki potilasturvallisuuden vaarantuneen viimeisen kuuden kuukauden aikana. Esimerkiksi muistisairaita potilaita jä valvomatta yhteisissä tiloissa, sattuu kaatumisia ja lääkkeiden jakelussa voi olla puutteita.
 Sydäntäraastavin kokemus hoitajilla on saattohoidosta – tai sen puuttumisesta. Hoitajat kertovat, että potilas lääkitään, mutta hän saattaa jäädä yksin kuoleman hetkellä. Vastaajista 68 prosenttia kertoi, ettei saattohoitotilanteisiin saada lisää henkilöstöä.
 Meillä on sama miehitys aina, ihan sama missä kunnossa asukkaat ovat. Välillä jää saattohoidossa oleva potilas vähän heitteille, kun pitää palvella muita asukkaita eikä voi olla saattohoitopotilaan kanssa niin paljon kuin haluaisi.  Tehyläinen hoitaja
 Tehyläiset kertovat Attendon harrastavan samaa kuin jo muista yksityisistä vanhuspalveluista on paljastunut: työvuorolistoihin merkitään haamutyöntekijöitä, jotka eivät työskentele kyseisessä työvuorossa tai he eivät enää ollenkaan tee töitä kyseisessä yksikössä. Toinen keino on merkitä työvuoroihin henkilöitä, jotka eivät tee todellisuudessa hoitotyötä.
 Vastaajista 47 prosenttia kertoi, että työnantaja on painostanut pitämään kertyneet ylityöt yksinkertaisina vapaina, jolloin normaaleja ylityökorvauksia ei makseta.
 Lue lisää:
 Hoivaskandaaliin liitetty Attendo: Takavuosina yhtiötä arvosteltiin veroparatiisikytkyistä – nyt yhtiö maksaa Suomeen veroja yli 10 miljoonaa
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan

Tuore kysely paljastaa karun arjen Attendolla: Potilas jää kuoleman hetkellä yksin, turvallisuus vaarantuu kiireen takia, aika kuluu siivouksessa


Summary: Saksassa on auki on noin 38 000 hoiva-alan työpaikkaa, suuri osa vanhustenhoidossa.

Saksassa hallitus on ryhtynyt toimiin hoiva-alan työvoimapulan helpottamiseksi.
 Hoiva-ala on Saksassa ollut jo pitkään huonossa maineessa: työntekijöitä on liian vähän ja he uupuvat kasvavan työtaakan alle.
 Alalla on auki on noin 38 000 työpaikkaa – sairaanhoitajille, lähihoitajille, terapeuteille ja muille ammattilaisille, kertoo  Deutsche Welle . Suuri osa avoimista työpaikoista on vanhustenhoidossa.
 Hallitus lupasi viime kesänä aloittaa kampanjan uusien työntekijöiden houkuttelemiseksi. Maanantaina terveysministeri  Jens Spahn , perheministeri  Franziska Giffey  sekä työ- ja sosiaaliministeri  Hubertus Heil  allekirjoittivat listan 111 konkreettisesta toimenpiteestä.
 Hallitus lupaa vuoden 2020 alusta lisätä hoiva-alan koulutuspaikkoja 5 000:lla, tekee koulutuksesta maksuttoman ja aloittaa mainoskampanjan.
 Tavoitteena on lisätä alalle valmistuvien määrää 10 prosentilla vuoteen 2023 mennessä.
 Moni hoitaja kokee, että hoivatyötä ei arvosteta. EPA
 – Jos nuori ihminen nyt haluaa alkaa hoitajaksi, hänen vanhempansa eivät välttämättä ilahdu. Suurin osa todenäköisesti yrittää suostutella valitsemaan jonkin toisen alan, terveysministeri Spahn sanoi tiedotustilaisuudessa maanantaina.
 Tarkoituksena on, että tulevaisuudessa hoivatyötä voisi suositella hyvällä omallatunnolla.
 – Että vanhemmat voisivat sanoa: hyvä valinta, tuemme sinua siinä.
 Hoivatyön tarve kasvaa, kun väestö ikääntyy
 Hoiva-alan työntekijöiden apua tarvitsee lähivuosikymmeninä väestön ikääntyessä yhä useampi saksalainen.
 Kun vuonna 2017 hoivaa tarvitsevien määrä oli 3,3, miljoonaa, luvun ennustetaan kasvavan 4 miljoonaan vuoteen 2030 ja 5,3 miljoonaan vuoteen 2050 mennessä.
 Saksassa työskentelee hoitajia myös esimerkiksi Kiinasta. Jens Wolf / EPA
 Ilmapiiri hoivatyössä on kuitenkin tällä hetkellä huono.
 Tammikuussa tehdyn tutkimuksen mukaan 74 prosenttia hoitajista, lääkäreistä, hoidettavista ja heidän omaisistaan uskoo, että hoivatyötä ei pidetä arvossa Saksan politiikassa.
 Työntekijäjärjestöjen mielestä koulutuksen lisäksi olisi syytä parantaa hoiva-alan työoloja ja palkkausta. Saksan hoiva-alan ammattiliittojen kattojärjestö  DPR  on vaatinut hallitusta luomaan alalle 100 000 uutta työpaikkaa.
 – Koulutus ei auta, jos työolot eivät muutu. Opiskelijat huomaavat jo koulutuksen aikana, että työ ei ole houkuttelevaa, DPR:n puheejohtaja Franz Wagner sanoo .
 Hoiva-alan työntekijäjärjestöt vaativat myös parempaa palkkaa. Sascha Steinbach / EPA
 Hoitajia Itä-Euroopasta
 Saksa on yrittänyt paikata työvoimapulaa  värväämällä hoitajia ulkomailta , erityisesti itäisen Euroopan maista.
 Tämä ei kuitenkaan ratkaise koko ongelmaa.
 – Ulkomailta tulevat hoivatyöntekijät haluavat kunnolliset työolot samalla tavalla kuin saksalaiset, työntekijäjärjestö DPR:n Wagner sanoo.
 Koulutettujen nuorten aivovuoto Saksaan ei myöskään välttämättä ole hyvä asia lähtömaiden kannalta.
 – Ei ole moraalisesti oikein käyttää hyväksi muita maita vain siksi, koska emme onnistu kouluttamaan omia kansalaisiamme, Wagner toteaa.

Saksa kärsii kroonisesta hoitajapulasta – Hallitus kampanjoi hoiva-alan imagon kohottamiseksi


Summary: Työnohjauksessa käydään läpi ja kehitetään omaa tekemistä yhdessä koulutetun ohjaajan kanssa.

Suomessa on tiistaina vietetty ensimmäistä kertaa työnohjauksen teemapäivää. Työnohjaajat ovat havainneet, että työnohjauksen käsite on monelle epäselvä ja siksi he haluavat lisätä tietoa sen sisällöstä ja vaikuttavuudesta
 Työnohjaus-termi ohjaa ajatukset helposti siihen, että kyse on perehdyttämisestä työtehtäviin tai siitä, että ohjaaja ryhtyy mestaroimaan ohjattavan työtä. Ohjakset ovat kuitenkin nimenomaan itsellään työnohjattavalla, joka säännöllisten, luottamuksellisten keskustelujen avulla oppii arvioimaan omaa tekemistään ja kehittämään sitä entistä paremmaksi.
 Työnohjausta voi toteuttaa ryhmissä tai kahdenkeskisillä tapaamisilla. Kemiläinen koulukuraattori  Johanna Pesälä  on hakenut eväitä tekemiseensä työnohjaajansa  Kaisi Peltoniemen  kanssa jo usean vuoden ajan. Naiset tapaavat kerran kuukaudessa noin puolentoista tunnin istunnoissa ja käyvät läpi seikkoja, joita Johanna Pesälän työssä on noussut esiin.
 Ohjaaja ei anna valmiita vastauksia
 –Johanna esimerkiksi pohtii, miten hoitaa jonkin tilanteen. Hän analysoi omaa tapaansa tehdä työtä. Joskus se koskee koko työyhteisön asioita tai vaikkapa yhteistyökumppaneita, ohjaaja Kaisi Peltoniemi kertoo.
 – Minä en anna hänelle valmiita vastauksia, vaan hän pohtii niitä itse. Minä autan, kertoo Kaisi Peltoniemi.
 Vuosien mittainen työnohjaus on tuonut keskusteluihin lujan luottamuksen.
 – Kun meillä on taustalla tämä pitkä keskustelusuhde, niin Kaisi uskaltaa esittää kipeitäkin kysymyksiä, joihin joutuu itseään peilaamaan, Johanna Pesälä kertoo.
 Pesälä on myös havainnut, että vastauksia alkaa kummuta melkein itsestään kunhan pystyy muotoilemaan ajatuksiaan ääneen ja kertoo niistä toiselle.
 Hyötyjä voidaan laskea euroissakin
 Onnistunut työnohjaus on siis omiaan parantamaan työntekijän tapaa tehdä työtä, tukemaan jaksamista ja lisäämään työhyvinvointia. Varsinkin, kun työnohjausta saa esimies, vaikutus ulottuu koko työyhteisöön. Asiaa on tutkittu muun muassa Lapin yliopistossa ja tutkimukset ovat osoittaneet työnohjauksen jopa parantavan tuottavuutta.
 – Tulosparannusta syntyy vähintäänkin luokkaa 500-1000 euroa työntekijää kohti vuositasolla. Vaikuttavuus voi toki olla paljon enemmänkin, kertoo Lapin yliopiston dosentti ja henkilöstötuottavuuden tutkimusjohtaja  Marko Kesti .
 Työhyvinvointi on yksi tuotantotekijä, joten kun työn sujuvuus paranee, myös tuottavuus kasvaa.
 – Kun työntekijä tekee asioita fiksummin ja sählää vähemmän, sieltä tulee tuottavuushyötyjä. Lisäksi ikään kuin bonuksena syntyy myös kustannushyötyjä, kun sairauspoissaoloja on vähemmän ja työntekijöiden vaihtuvuus pienenee, Kesti kertoo.
 Etenkin esimiehet kuormittuvat
 Myös pitkään, jo 80-luvulta asti, työnohjaajana Meri-Lapissa toiminut Kaisi Peltoniemi tietää, että esimiesten työssä jaksaminen on tärkeää koko työpaikalle.
 – Kaikki me, jotka työskentelemme työnohjauksen parissa tiedämme, että esimiestyöstä se lähtee. Ja tiedämme, etteivät vain alaiset väsy. Esimiehet ne vasta tänä päivänä kuormitettuja ovatkin.
 Peltoniemi painottaa, että kuorman jakaminen toisen kanssa olisi hyvin tärkeää.
 – Kun esimiehet huolehtivat omasta jaksamisestaan, se on suuri panos koko työyhteisölle, Peltoniemi sanoo.

Työnohjaus auttaa jaksamaan ja lisää koko työyhteisön tuottavuutta


Summary: Vanhojen hoivan ongelmista on puhuttu liian kauan.  Tämä ei enää yllätä, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa.

Olen vuosien saatossa tehnyt todella monia vanhoja ihmisiä käsitteleviä juttuja.
 Olen seurannut kameran kanssa, mitä vanhainkodissa yöllä tapahtuu. Olen kertonut kotona asuvista vanhoista ihmisistä, joille ei järjestynyt kunnan kotiapua. Olen tavannut työlleen antautuneita omaishoitajia, joilta kunta on evännyt omaishoidon tuen, vaikka he täyttivät kriteerit.
 Kymmenisen vuotta on niistä tapahtumista, joista tein parikin tv-juttua uuskaupunkilaiseen Esperi Caren hoivakotiin liittyen.
 Sinne ei saanut viedä kameraa ja haastatteluja oli vaikea saada.
 Yksikössä työskennellyt lähihoitaja  Satu Lainio  nosti esiin hoitopaikan huonon hoidon. Hän puhui asiasta esimiehilleen ja kuntaan. Ja joutui erotetuksi.
 Oikeudenkäynnin jälkeen Satu Lainio sai maineen palautuksen ja useamman kuukauden palkkaa vastaavan korvauksen.
 Yksikköä oli tarkastanut lääninhallitus ja paikasta tehtiin myös kantelu Valviraan. Muutoksia edellytettiin niin Esperiltä kuin Uudenkaupungin kaupungilta.
 Vanhojen ihmisten hoitoa kauhistellaan – iso kuva ei muutu
 Nyt Esperi on otsikoissa taas. Ja kunnat, jotka ostavat hoitoa mahdollisimman halvalla yrityksiltä, joiden tehtävä on tuottaa omistajilleen voittoa. Näistä ongelmista on puhuttu vuosia ja vuosia.
 Keskustelu etenee suurin piirtein näin: Media kertoo ongelmista. Hallitus selittää ja oppositio syyttää hallitusta. Vuosien kuluessa puhujien roolit vaihtuvat. Syyttely vaihtuu selittelyksi ja selittely syyttelyksi riippuen siitä, kuka on hallituksessa ja kuka oppositiossa.
 Ihmiset eivät voi asua kotona, jos ajantaju on kadonnut, kirjoitettuja ohjeita ei osaa lukea eikä ihminen tiedä missä hän on ja mitä pitää tehdä.
 Tämä ei tietenkään tarkoita sitä, ettei vuosien kuluessa ole tehty mitään. Esimerkiksi hallituksen  Kehitetään ikäihmisten kotihoitoa ja vahvistetaan kaikenikäisten omaishoitoa  -kärkihankkeessa on tehty paljon hyvää työtä.
 Kuitenkin niin kauan kuin vanhojen ihmisten hoito on marginaalinen asia, joka ei nouse politiikan “kovaksi aiheeksi”, ei isoa muutosta tapahdu.
 Vanhojen hoito ei ole vaaliteema, miksei?
 Vanhojen ihmisten hoito ei ollut vaaliteema vuonna 2011 tai vuonna 2015. Toistaiseksi ei ole ollut merkkejä näkyvissä, että se olisi sitä nytkään, jos tämä kohu ei muuta tilannetta.
 Kunnallisalan kehittämissäätiö j ulkaisi marraskuussa selvityksen, jonka mukaan joka toinen vastaajista arvioi vanhuspalvelut riittämättömiksi. Vanhusten huoltoon kohdistui myös enemmän tyytymättömyyttä kuin vuonna 2012, jolloin asiasta viimeksi kysyttiin.
 Rahaa pitäisi antaa siihen, että meillä on riittävästi myös viranomaisvalvontaa.
 Kun ihmisiltä kysyttiin huhtikuun eduskuntavaalien tärkeitä asioita, niitä olivat sairaiden hoito, nuorten syrjäytyminen ja vanhusten hoito. Tämä  Kunnallisalan kehittämissäätiön selvitys  julkaistiin vain vajaa kuukausi sitten.
 Miksi ihmisten huoli ei yllä poliitikkojen korviin? Tai jos huoli vaalikentillä kuullaankin, se ei näytä korvissa pysyvän, kun vaalit ovat käyty.
 Ja mitä sote-uudistukseen tulee, totta on, että jos vastuu siirtyy kunnilta 18 maakunnalle, se parantaa kilpailutus- ja osto-osaamista. Toisaalta toteutuessaan sote tuo mukanaan vielä pirstaleisemmat palvelumarkkinat, jossa vahdittavaa toimintaa on vielä enemmän. Valvojan tehtävät eivät ole helppoja.
 Tietoa on, mutta käytäntöön siirtyminen on kovin hidasta
 Edellisen hallituksen peruspalveluministeri  Susanna Huovinen  (sd.) nimitti vuonna 2014 asiantuntijaryhmän, jonka tehtävänä oli määrittää niitä tekijöitä, joita on otettava huomioon vanhuspalvelulain toimeenpanossa sekä ottaa kantaa ja vaikuttaa ikäystävällistä Suomea rakentaviin arvioihin ja asenteisiin.
 Kahdeksan ihmisen työryhmä oli todellisten asiantuntijoiden joukko. Ryhmän teesit olivat selkeitä, järkeenkäyviä ja vastaansanomattomia. Esimerkkinä vaikkapa ensimmäinen teesi: “Ikääntyminen koskee koko yhteiskuntaa. Se on otettava huomioon kaikessa lainsäädännössä ja kaikissa politiikoissa.”
 Miksi ihmisten huoli vanhojen hoivasta ei yllä poliitikkojen korviin? Tai jos huoli vaalikentillä kuullaankin, se ei näytä korvissa pysyvän, kun vaalit ovat käyty.
 Kokeneet ja viisaat -työryhmä muistutti siitä, että palvelujärjestelmä on suunniteltava kokonaisuutena ja sen on joustettava yksilöllisten tarpeiden mukaan. He sanoivat, että kaikille on taattava myös yhdenvertainen oikeus riittävään hoitoon ja huolenpitoon.
 Viime päivinä puhuttaneesta ympärivuorokautisesta hoidosta asiantuntijat sanoivat, että ympärivuorokautisen hoidon tulee vastata pidentyvän vanhuusiän ja muistisairauksien luomiin tarpeisiin.
 Mutta miten tämä tai lukemattomat muut muistiot ja työryhmät ovat vaikuttaneet arjen tekemiseen?
 Vuodesta toiseen ja vuoron perään kuka milloinkin todistaa näitä samoja asioita, ja millä tuloksin?
 Luvut puhuvat karua kieltä
 Yhteiskunnassamme vanhuus on pidentynyt ja hyvin vanhojen määrä kasvaa. Terve elämä pitenee, mutta raihnaisuusvaihe elämän lopussa ei lyhene.
 Luvut kertovat.
 Parinkymmenen vuoden päästä 85-vuotiaita ja sitä vanhempia on kaksinkertainen määrä vuoteen 2017 verrattuna.

 Yhdeksänkymmentävuotiaita ja sitä vanhempia on melkein kolme kertaa niin paljon vuonna 2040 kuin vuonna 2017.
 Tampereen yliopistossa tehtyjen tutkimusten mukaan elämän loppuvaiheen raihnaisuuden ja avun tarpeen aika siirtyy korkeampaan ikään, mutta ei lyhene. Lisäksi 40–50 prosnettia yli 90-vuotiaaksi elävistä sairastaa dementiaa elämänsä loppuvaiheessa, mikä tarkoittaa sitä, että he tarvitsevat jossakin kohtaa ympärivuorokautista hoitoa.

 Tiedon pitäisi ohjata päätöksentekoa
 Päätösten pitäisi pohjautua tutkittuun tietoon ja siihen pitäisi löytyä myös rahoitus. Asiantuntijoita pitäisi kuulla. Eikä vain kuulla, vaan tiedon pitäisi muuttua teoiksi.
 Samalla, kun kirjoitan näitä sanoja, tiedän kuulostavani lattealta ja itsestään selvältä. Tuon toistaminen on niin ”last season” sanoisi joku. Mutta kirjoitan silti: politiikan pitäisi pohjautua tietoon, kun ja jos sitä on käytettävissä.
 Muutama päivä kohistaan ja kauhistellaan, ja sitten kaikki jatkuu enemmän ja vähemmän ennallaan - kunnes on seuraavan kohun aika.
 Eikö nyt, vihdoinkin, pitäisi aivan erityisen huolella kuulla niitä ääniä, jotka varoittavat hoitopaikkojen vähyydestä.
 Ihmiset eivät voi asua kotona, jos ajantaju on kadonnut, kirjoitettuja ohjeita ei osaa lukea eikä ihminen tiedä missä hän on ja mitä pitää tehdä.
 “Jokainen haluaa asua kotona” -on hyvä toimintaperiaate, mutta vain tiettyyn pisteeseen saakka. Jo nyt monien omaisten jatkuva huoli on, miten äiti tai isoäiti kotona pärjää, kun ilmeinen tarve olisi jo ympärivuorokautiselle hoidolle.
 Pitäisikö hoitopaikkojen riittävyyteen vihdoin suhtautua kuoleman vakavasti? Niin, että hoitopaikkoja olisi riittävästi.
 Niin kauan kuin vanhojen ihmisten hoito on marginaalinen asia, joka ei nouse politiikan “kovaksi aiheeksi”, ei isoa muutosta tapahdu.
 Me tarvitsemme erilaisia asumispaikkoja, esimerkiksi ryhmäkoteja, jossa on turvallista asua silloin, kun kotona asuminen ei ole enää mahdollista. Laitoshoidon purku on terveyskeskusten vuodeosastojen kohdalla ollut järkevää: siellä ei kenenkään pitäisi asua. Siihen maailmaan ei kukaan kaipaa takaisin.
 Eikä riittävä hoitajien ja hoitopaikkojen määrä saa sulkea pois sitä, että ihmisten pitäisi voida asua ihmisarvonsa säilyttäen myös kotona.
 Ja sitten se valvonta. Voisivatko viime päivien tapahtumat olla viimeinen todiste myös sille, että hoivayksikön omavalvonta ei riitä, eikä välttämättä tilaajankaan valvonta. Rahaa pitäisi antaa siihen, että meillä on riittävästi myös viranomaisvalvontaa. Sillä on oma tärkeä roolinsa, vaikkei valvonta yksin ongelmaa ratkaise.
 Korjausliikkeiden pitäisi toteutua paljon paljon aiemmin kuin vasta silloin, kun hoivakodin toiminta pitää keskeyttää.

Toimittajalta: Tein juttua Esperin ongelmista jo 10 vuotta sitten – joko nyt on aika ottaa vanhat ihmiset vakavasti


Summary: Enää hetki, ja sitten tarjoamme sinulle ennenkokemattoman matkan saarelle, joka kätkee palan ihmiskunnan synkintä historiaa.

Kiinnostaisiko matkalippu paratiisisaarelle, ja vieläpä ilman päästöjä? Tämä kaikki muuttuu pian todeksi – aivan uudella tavalla


Summary: Keskustelu Britanniassa EU-eron lykkäämisestä kiihtyy. Lykkäys voisi kuitenkin vaikuttaa Euroopan parlamentin toimintakykyyn.

Euroopan parlamentin brittijäsenet joutuvat tekemään uusia urasuunnitelmia. Heidän parlamenttipaikkansa on jaettu muille EU-maille Britannian maaliskuuksi suunnitellun EU-eron takia.
 – Minulla on eläkesuunnitelma. Aion kirjoittaa menestysmusikaalin brexitistä. Siinä EU-eron kannattajat esittävät kappaleen "I Want to Break Free", vitsaili brittimeppi  Molly Scott Cato  taannoin  the Indepent -lehdessä.
 Brittimepeillä on Euroopan parlamentissa tällä hetkellä 73 paikkaa.  Niistä 27 jaetaan EU:hun jääville jäsenmaille . Sen ansiosta Suomikin saa kevään EU-vaaleissa yhden paikan lisää. Meppipaikkojen määrä nousee näin 13:sta 14:ään.
 Britannia ei kuitenkaan ole saanut muodostettua mielipidetään EU-ero sopimuksesta, vaikka EU-eropäivä uhkaavasti lähestyy. Samalla keskustelu  Britannian EU-eron lykkäämisestä on kiihtynyt .
 Lykkäys mutkistaisi tilannetta myös parlamentissa. Niin kauan kuin Britannia on EU:n jäsenmaa, sillä on oltava edustus EU-parlamentissa.
 Brittimeppien kohtalolla vaikutusta myös Suomeen
 Yksi takaraja brittien EU-erolle ovatkin toukokuussa käytävät EU-vaalit ja parlamentin järjestäytyminen niiden jälleen. Uuden EU-parlamentin pitää olla toiminnassa 1. heinäkuutta 2019.
 Jos Britannia ei siihen mennessä ole jättänyt EU:ta, parlamentissa on silloin oltava myös brittimeppejä.
 Mitä tehdään, jos Britannia on yhä jäsen mutta brittimeppien paikat on jo jaettu muille?
 – Siitä lähes varmasti lähdetään, että kertaalleen tehtyä paikkajakoa ei pureta, sanoo Euroopan parlamentin Suomen-toimiston päällikkö  Jarmo Oikarinen .
 Käytännössä siis Suomesta neljäntenätoista parlamenttiin valittavan mepin ei tarvitse olla huolissaan siitä, että joutuisi antamaan paikkansa takaisin briteille.
 Suomen kannalta on muutenkin merkittävää, että Euroopan parlamentti on toimintakunnossa heinäkuun alussa. Silloin alkaa myös Suomen kausi EU-puheenjohtajana.
 Päätöksenteko olisi Suomen kauden alussa mahdotonta, jos Britannia olisi yhä EU:n jäsen, mutta sen osallistuminen päätöksentekoon olisi epäselvää.
 – Tämä tietenkin tarkoittaisi myös sitä, että brexit-neuvottelut olisivat kuumimmillaan Suomen puheenjohtajuuskaudella, Oikarinen sanoo.
 Parlamentin jäsenmäärä voisi jopa nousta
 Jos Britannian EU-ero lykkääntyy, seuraava kysymys on, miten brittimepit valittaisiin uuteen parlamenttiin.
 Periaatteessa Britannia voisi yhä päättää osallistua toukokuun EU-vaaleihin, sillä EU ei määrää esimerkiksi ehdokasasettelun takarajoista. Jäsenmaat saavat päättää siitä itse.
 Mutta kalliita vaaleja tuskin kannattaa järjestää, ellei Britannian EU-ero jostain syystä peruunnu kokonaan.
 – Britit voisivat esimerkiksi tehdä päätöksen, että nykyiset istuvat brittimepit jatkavat, kunnes EU-ero on selvä. Toinen vaihtoehto voisi olla, että Britannian parlamentti valitsee jonkin meppikokoonpanon, Oikarinen sanoo.
 Jos istuvat mepit jatkaisivat. Euroopan parlamentin jäsenmäärä kasvaisi väliaikaisesti 778:an nykyisestä 751:stä, kun jo muille maille jaetut lisäpaikat olisivat samaan aikaan käytössä.
 Tämä vaatii kaikkien jäsenmaiden suostumuksen, sillä perussopimuksen mukaan parlamentissa on 751 jäsentä.
 – Lopulta tästä tuskin tulee ongelmaa, sillä jäsenmaiden pitää päättää yksimielisesti myös Britannian EU-eron lykkäämisestä. Siinä samalla varmasti ratkaistaisiin tämä kysymys, Oikarinen arvioi.
 Brexitin peruuntuminen muuttaisi parlamentin voimasuhteita
 Jos EU-ero lykkääntyisi ja Britannian nykymepit jäisivät parlamenttiin, sillä olisi merkittävä vaikutus parlamentin kokoonpanoon ja voimasuhteisiin.
 Erityisesti brittimepit vahvistaisivat sosiaalidemokraattisen S&D-ryhmän ja konservatiivista ECR-ryhmää. Populistit puolestaan saisivat rintamaansa brexitiä voimakkaasti ajaneen Britannian Ukip-puolueen mepit.
 Vaikka brittimepit olisivat parlamentissa vain muutaman kuukauden, he voisivat vaikuttaa tärkeisiin äänestyksiin esimerkiksi Euroopan komission uudesta puheenjohtajasta, ja vaikuttaa näin EU-asioihin paljon pidemmällä aikavälillä.
 – Lisäksi Britannialla tietenkin pitäisi olla edustus komissiossa sekä ministerineuvostossa. Iso kysymys olisi, miten Britannia osallistuisi etenkin pitkän tähtäimen suunnitteluun ja päätöksentekoon, Oikarinen sanoo.
 Tyhjän päälle brittimepit eivät jää. He saavat lähtiessään niin sanotun sopeutuskorvauksen, eli kuukauden palkkaa vastaava summan jokaista parlamenttivuodeltaan.
 The Independent- lehden mukaan  korvaus kohoaa pisimpään EU-parlamentissa istuneilla briteillä 170 000 puntaan eli lähes 200 000 euroon.
 Lue myös:
 Theresa May Britannian parlamentille ennen äänestystä: Näyttäkää EU:lle, minkälaisen brexit-sopimuksen haluatte   Suomalaisin silmin brittiparlamentti on täynnä teatteria – Lue kummien käytäntöjen taustat ja katso brexit-keskustelu suorana Britannia voi suistua "ennennäkemättömään tilanteeseen" – Parlamentti yrittää riistää brexitin hallituksen käsistä

Brittimeppien asema mutkistuu entisestään – Paikat EU-parlamentissa on jo jaettu muille, mutta britit eivät voi lähteä ennen kuin EU-ero on selvä


Summary: Koli Culturaksi nimetyn matkailukeskuksen rahoitusta, asiakkaita ja kumppaneita haetaan ulkomailta.

Lieksan Kolille jo kymmenisen vuotta kansainvälistä luontomatkailukeskusta puuhannut Napa-Koli oy on julkistanut uusimmat laskelmansa ja suunnitelmansa. Kansallispuiston kupeeseen, Purunlammen alueelle suunnitellun Koli Culturan kokonaisbudjetti on noussut yli sataan miljoonaan euroon. Purunlampi sijaitsee Ylä-Kolin länsipuolella.
 Napa-Kolin toimitusjohtaja  Ari Uusikangas  on ideoinut matkailukeskusta jo 1990-luvulta alkaen. Hanketta on hidastanut viimeisimpänä viisi vuotta kestänyt kaavoitusprosessi.
 Tästä on kyse Napa-Kolin suunnitelmien mukaan keskukseen tulee 1 252 petipaikkaa. Niistä noin 700 sijoittuu hotelleihin, loput lomahuviloihin ja leirintäalueelle Ylä-Kolintien varteen kaavaillaan majoitustilojen lisäksi muun muassa sauna- ja elämysmaailmaa sekä bioenergialaitosta. Parkkipaikkoja alueelle tulisi 300, joista 270 rakennettaisiin maan alle. Kansallispuistoon kuljettaisiin keskuksesta busseilla, joille tulisi omat pysäköintipaikkansa
 Tuoreiden suunnitelmien mukaan keskukseen tulee yli 1 200 petipaikkaa, joihin odotetaan aasialaisia ja eurooppalaisia luontomatkailijoita.
 Metsähallituksen tilastojen mukaan Kolilla vieraili vuonna 2017 yli 200 000 vierailijaa. Kävijämäärä kasvaa noin 15 prosentin vuosivauhdilla. Kaikki vierailijat eivät kuitenkaan jää yöksi Kolille. Napa-Kolin Uusikankaan mielestä kävijämäärään suhteutettuna Kolin runsaan 82 hotellihuoneen kapasiteetti on pieni.
 Lomamökkejä Kolin alueella välittävästä Lomarengas-yrityksestä kerrotaan kuitenkin, että lomamökkejä ei vuokrata täyteen edes sesongin aikana.
 Aluekartta suunnitellusta Koli Cultura -keskuksesta. Alueelle tulevat hotellit ovat kuvassa merkittynä pinkillä (ovaalin muotoinen päärakennus), punaisella, oranssilla ja violetilla värillä. Leirintäalue on merkitty keltaisella ja rantasauna sekä elämysalue vihreällä.  Koli Cultura
 Kolin matkailuyhdistyksen toiminnanjohtajan  Veli Lyytikäisen  mukaan uudelle matkailukeskukselle olisi kysyntää.
 – Tällä hetkellä meillä on 2 300 petipaikkaa, eli määrä kasvaisi kolmasosalla. Erityisesti hotellimajoituksesta on iso pula, ja kesällä myydään ei-oota paljon. Ulkomaisia ryhmämatkoja ei pystytä juuri ottamaan vastaan.
 Lyytikäisen mukaan alue kestäisi jopa 350 000 vierailijaa vuodessa.
 Lieksan kaupunginjohtaja  Jarkko Määttäsen  mukaan Koli Cultura sopisi hyvin Kolin tulevaisuuden tavoitteisiin.
 – Alue tarvitsisi uuden ison peruskohteen, josta voisi liikkua kansallispuistoon.
 Hän lisää, että Lieksan kaupunki on tukenut hanketta kehitysyhtiönsä kautta. Määttänen kertoo myös, että kaupunki on parhaillaan yhdessä Juuan kunnan kanssa tekemässä Koli-Ahmovaara -alueen kaavoitus- ja infrastruktuurityötä, jossa valmistaudutaan alueen kasvavaan matkailija- ja asukasmäärään.
 Rahoitus ja hotelli ulkomailta
 Napa-Koli-yhtiö on alkanut etsiä hankkeelle investoijia ja hotellia käytännössä hoitavaa yritystä eli operaattoria. Toimitusjohtaja Uusikangas kertoo, että molempia etsitään lähtökohtaisesti ulkomailta.
 – Näin saisimme Suomeen sellaista luontomatkailuosaamista ja asiakasvirtoja, joita on jo valmiina maailmalla.
 Tällaista osaamista löytyy Uusikankaan mukaan esimerkiksi Euroopasta Unescon kohteiden yhteydessä olevista hotelleista.
 Käytännössä rakentaminen Kolin ympäristössä voi Uusikankaan arvion mukaan alkaa noin viiden vuoden kuluttua. Se vaatii ensin kuitenkin rahoituksen ja hotellia pyörittävän yrityksen löytymisen.
 – Pientä valmistelua voi tapahtua kuitenkin nopeasti, Uusikangas lisää.
 100 miljoonaa ei hirvitä
 100 miljoonan euron rahoituksen löytyminen ei Uusikankaan mielestä ole ylivoimaista. Kansainvälisten investointien ollessa kyseessä, ei hänen mielestään pienempää yksikköä kannata edes rakentaa.
 – Pääkaupunkiseudulla tämän kokoluokan hankkeet eivät ole poikkeuksellisia.
 Lisäksi Uusikangas kertoo, että hankkeen rahoituksesta on käyty jo aiemmin neuvotteluja suuren yhtiön kanssa. Neuvottelut tyssäsivät tuolloin kaavasta tehtyihin valituksiin. Valituksia tekivät Uusikankaan mukaan muun muassa ELY-keskus ja Museovirasto. Jälkimmäinen valitti aina korkeimpaan hallinto-oikeuteen asti.
 Kaikki kaavoitusta kohtaan esitetyt valitukset hylättiin vuonna 2017. Valitukset koskivat muun muassa hankkeen kokoluokkaa ja sen mahdollisia kielteisiä vaikutuksia Kolin maisemalle, Uusikangas kertoo.

Kolin kansallismaiseman kupeeseen vuosikausia kaavailtu matkailukeskus etenemässä – rahoitusta tarvitaan yli 100 miljoonaa euroa


Summary: Miehittämättömistä ilma-aluksista on tullut suuri apu sammutustöiden johtamisessa.

Lappeenrannan Lauritsalan kaupunginosan teollisuusalueella  syttyi viime viikolla tuleen peltinen teollisuushalli , jossa paloi jäteöljyä ja autojen renkaita. Palo luokiteltiin heti suureksi, ja hälytyksen sai toistakymmentä sammutusyksikköä Lappeenrannasta ja Imatralta. Joukossa oli myös Lappeenrannan VPK:n droonin, lentäjän ja tähystäjän tehoyksikkö eli RPAS-yksikkö.
 Palopaikalla sammutustyön johtaja näki ilmassa lentävän robottilennokin eli droonin lähettämästä kuvasta, miltä palopaikka näyttää ilmasta. Teollisuushallin katto oli jo romahtanut ja ilmasta erottui kolme kohtaa, joissa palo oli voimakkainta.
 – Droonit ovat pelastustoimen johtajalle työkaluja. Hän näkee ilmasta, mitä onnettomuus- tai palopaikalla tapahtuu, ja voi tehdä toimintastrategian sen perusteella, sanoo Lappeenrannan VPK:n puheenjohtaja  Tero Forsman .
 Teollisuushallin paloa 21. tammikuuta oli sammuttamassa yksiköitä Lappeenrannasta ja Imatralta. Palo sai alkunsa sähköjohdoista. Etelä-Karjalan pelastuslaitos
 Tällä hetkellä jo joka toinen Suomen pelastuslaitoksista on ottanut droonit käyttöön.
 Palon jälkeen ilmasta otetuista kuvista on hyötyä myös palonsyyn tutkinnassa. Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson pelastuslaitokset käyttävät miehittämättömiä ilma-aluksia eniten metsäpalojen tähystykseen.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen kehittämispäällikkö Teemu Veneskari. Kare Lehtonen/Yle
 – Henkilö on soittanut hätäkeskukseen savun hajusta, mutta ei pysty sanomaan tarkasti missä palaa. Me voimme droonilla nopeasti käydä alueen läpi, sanoo Kymenlaakson pelastuslaitoksen kehittämispäällikkö  Teemu Veneskari .
 Uusi tekniikka tuo lisää jäseniä vapaapalokuntiin
 Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson pelastuslaitosten alueilla neljä sopimuspalokuntana toimivaa VPK:ta on kouluttanut miehistöään käyttämään RPAS-laitteita. Samalla se on tuonut harrastuksen pariin uusia jäseniä.
 – Meillä oli tarve kehittää uusia toimintamalleja, ja tämä osoittautui hyväksi. Saimme joukkoon tekniikasta kiinnostuneita uusia sopimuspalokuntalaisia, mutta samalla tarjoutui mahdollisuus jatkaa harrastuksen parissa myös sellaisille henkilöille, jotka eivät esimerkiksi kykene enää savusukeltamaan, sanoo Forsman.
 Lappeenrannan VPK:n puheenjohtaja Tero Forsman. Kare Lehtonen/Yle
 Forsman toivoo, että alalle saataisiin nopeasti valtakunnallinen ohjeistus koulutuksesta, jotta kaikissa pelastuslaitoksissa tarjottaisiin samanlaista palvelua.
 Drooneista apua öljyntorjunnassa
 Tällä hetkellä droonit tuottavat pelastusviranomaisille lähinnä videokuvaa. Kymenlaakson pelastuslaitoksessa tutkitaan keinoälyn ja uudenlaisten sensorien hyödyntämistä, jolloin ilmasta saataisiin kokonaan uudentyyppistä tietoa.
 Ilmassa lentävä drooni välittää hyvälaatuista kuvaa maassa olevaan vastaanottimeen.  AOP
 – Laserkeilauksen avulla voisimme selvittää missä öljylautta on ja minkä kokoinen se on. Jos on tarpeeksi vahva laser, voidaan mitata myös öljypatjan paksuus, sanoo kehittämispäällikkö Teemu Veneskari.
 Keinoälyä voitaisiin käyttää myös hyperspektrikameroiden keräämien näytteiden analysoinnissa. Hyperspektriteknologiaa hyödynnetään näytteiden nopeassa ja vaativassa analysoinnissa, esimerkiksi lääketieteessä tai rikospaikkatutkimuksissa.
 Lentävät tiedusteluyksiköt kuvaavat ja mittaavat
 Miehittämättömälle ilmailulle on tulossa EU:n laajuinen yhtenäinen ohjeistus, joka koskee myös ilmatilan käyttöä. Kymenlaakson pelastuslaitoksella sen toivotaan tuovan helpotuksia viranomaisten RPAS-lentämiseen. Yksi tulevaisuuden toimintamuoto olisivat kiinteäsiipiset ilma-alukset, joilla voitaisiin tiedustella kaukana sijaitsevaa kohdetta.
 – Tehtävälle lähtisi maayksikkö ja lentävä yksikkö, joka tavoittaisi kohteen hyvin nopeasti ilmasta. Tämä helpottaisi tilannekuvan muodostamista ja voisimme pohtia vaikkapa sitä, onko tehtävälle hälytetty yksikkö oikea, pohtii kehittämispäällikkö Veneskari.
 Räjähdysvaaralliselta alueelta drooni voisi turvallisesti lähettää kuvaa ennen maayksikön saapumista paikalle. Drooni voisi myös paikallistaa lämpökameralla palokohteen, jolloin sammutusyksikkö voisi aloittaa suoraan sammutuksen, eikä aikaa kuluisi palon etsimiseen.
 Autonomisesti toimivien ilma-alusten ohjaus voisi Veneskarin mukaan tapahtua vaikkapa tilannekeskuksessa, ja lentomatkat voisivat olla satoja kilometrejä.

Drooni auttoi merkittävästi ison tulipalon sammuttamisessa – robottihelikopterit on käytössä jo joka toisella pelastuslaitoksella


Summary: Venezuelalainen syyttäjä Tarek Saab haluaa, että Juan Guaidon toimet tutkitaan.

Venezuelan pääsyyttäjä haluaa, että presidentiksi viime viikolla julistautuneen parlamentin puhemiehen  Juan Guaidon  toimet tutkitaan, hänen varansa jäädytetään ja hänet asetetaan matkustuskieltoon.
 Syyttäjä haluaa selvittää, onko Guaido rikkonut lakia hallituksen vastaisissa toimissaan. Hän ei kuitenkaan yksilöinyt, mistä mahdollisista rikoksista Guaidoa voitaisiin epäillä.
 Guaido sanoi, että hän on varautunut mahdolliseen vangitsemiseen.
 Muun muassa Yhdysvallat tunnusti Guaidon Venezuelan johtajaksi, ja esti käytännössä nykyistä johtajaa, presidentti  Nicolás Maduroa   nostamasta kultavaroja Britannian keskuspankista .
 Lisäksi Yhdysvaltain presidentin hallinto päätti asettaa pakotteita  venezuelalaista öljyä vastaan.
 Esimerkiksi Venäjä on asettunut Maduron taakse ja on tuominnut pakotteet lainvastaisina. Venäjällä asiantuntijat arvioivat, että Venezuelalla voi olla edessään vaikeuksia hoitaa lainojaan, joita se on ottanut Venäjän lisäksi Kiinasta.
 Yhdysvallat varoitti kansalaisiaan matkustamasta Venezuelaan
 Venezuelalaissyyttäjän vaatimus jäädyttää Guaidon varat tuli sen jälkeen, kun Yhdysvaltain valtiovarainministeriö kertoi, että osa Venezuelan amerikkalaispankeissa sijaitsevista varoista on annettu oppositiojohtaja Guaidon hallintaan.
 Joidenkin arvioiden mukaan Nicolas Maduro pitää kiinni vallankahvasta niin kauan kuin hänellä on armeijan tuki takanaan.
 Yhdysvallat on varoittanut kansalaisiaan matkustamasta Venezuelaan. Yhdysvallat on myös tyhjentänyt pääkaupungissa sijaitsevan konsulaatinsa lähes kokonaan.
 Oppositiojohtajat Venezuelassa aikovat jatkaa hallituksen vastaisia mielenosoituksia tällä viikolla.
 Viime viikon levottomuuksissa kuoli ainakin 40 ihmistä.
 Venäjä pitää Yhdysvaltojen Venezuelalle asettamia öljypakotteita laittomina
 Yhdysvallat asetti pakotteita Venezuelan valtiolliselle öljy-yhtiölle

Syyttäjä vaatii: Venezuelan presidentiksi julistautunut Guaido kotiarestiin, varat jäädytettävä


Summary: Britanniassa kerrotaan kauhukertomuksia vanhusten kurjasta kohtelusta.

Ikäihmisten määrä on viime vuosina kasvanut kaikissa Euroopan maissa, kun sodan jälkeen syntyneet suuret ikäluokat alkavat tulla eläkeikään. Maat ovat vastanneet kasvaneeseen hoidon tarpeeseen eri tavoin, mutta useimmissa maissa tärkeimmäksi keinoksi on valittu yksityisten hoivapalvelujen määrän lisääminen.
 EU-maiden hoivapalveluista on tehty niukasti vertailevaa tutkimusta. Kattavimmat tiedot ovat ehkä Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiöllä Eurofoundilla, joka kokoaa yhteen tietoa muun muassa jäsenmaiden sosiaalioloista.
 Eurofoundin marraskuussa 2017 julkaiseman tutkimuksen  mukaan yksityisen hoidon osuus on kasvanut yhteiskunnan tuottamaan hoitoon verrattuna lähes kaikkialla. EU:n suurimmista maista ainoastaan Espanjassa pääpaino on ollut julkisessa hoivatarjonnassa, joskin suurin osa Espanjan vanhuksista asuu perheidensä kanssa.
 Britanniassa ja Irlannissa lähes kaikki vanhustenhoito on yksityisissä käsissä. Myös Kreikassa, Alankomaissa ja Saksassa julkiset palvelut ovat harvinaisia, mutta näissä maissa voittoa tavoittelematon kolmas sektori tuottaa suuren osuuden vanhuspalveluista.
 Diagrammi hoitokotien omistajista Yle Uutisgrafiikka
 Britanniassa hurjia kertomuksia
 Britanniassa vanhuksia hoidetaan pääsääntöisesti yksityisissä hoitokodeissa, joiden toiminta on jatkuvien kohu-uutisten aihe.
 Maan hallituksen laskelmien  mukaan palveluntarjoajia on kaikkiaan noin 5 500, jotka ylläpitävät noin 11 300 hoitokotia.
 Britanniassa hoitolaitosten laatua valvoo valtion komitea nimeltään  Care Quality Commission (CQC) . Se julkaisee raportteja tekemistään tarkastuksista.
 Kuluneen kuukauden aikana CQC on tehnyt tarkastuksen noin 1 500 hoitolaitokseen. Komitean julkaiseman tiedon mukaan 88 laitosta ei täyttänyt laatuvaatimuksia ja 385 laitoksessa havaittiin puutteita.
 The Guardian -lehti  teki viime vuonna oman selvityksensä, joka kohdistui laitoksiin, jotka CQC:n tarkastuksissa olivat saaneet huonoimman arvosanan.
 Tutkittuja laitoksia oli 220. The Guardianin mukaan niistä ainakin 44 tuotti omistajilleen yhteensä yli sadan miljoonan punnan voiton huolimatta siitä, että asukkaiden hoito todettiin hyvin puutteelliseksi.
 Puutteet olivat samankaltaisia, jollaisia on raportoitu monista laitoksista, joiden hallinto on heikkoa tai joista puuttuu henkilökuntaa.
 Liikuntakyvyttömät asukkaat eivät päässeet pesulle, vaikka olivat tehneet tarpeensa alleen, ruoka- ja juomahuolto oli puutteellista, asukkaat saattoivat olla väkivaltaisia toisilleen ja hoitajat eivät piitanneet asukkaiden yksityisyydestä esimerkiksi pukemistilanteissa. Henkilökunnan käytös saattoi olla nöyryyttävää tai väkivaltaista.
 Väärinkäytöksiä Britanniassa
 Yorkshiressä sijaitseva hoitokoti Mulberry Manorin asukkaat kärsivät janosta ja nälästä sekä henkilökunnan nöyryyttävästä kohtelusta, kertoo The Guardian. Samaan aikaan hoitokodin omistava yhtiö teki voittoa 41,6 miljoonaa puntaa (47,2 miljoonaa euroa) ja maksoi osinkoja 44,2 miljoonaa (50,8 me).
 Essexissä kahta hoitokotia ylläpitävä Runwood Homes -yhtiö tuotti vuonna 2017 jopa 16,9 miljoonaa puntaa (19,45 me) voittoa ja maksoi hoitokotien johtajille usean miljoonan punnan palkkaa.
 Samaan aikaan tarkastajat totesivat, ettei laitoksissa ollut riittävästi henkilökuntaa, vaan asukkaat olivat vaaraksi toisilleen.
 The Guardianin mukaan huonolaatuisia hoitokoteja on paljon enemmänkin, mutta ongelmat eivät tule esiin, koska pienten yhtiöiden ei tarvitse paljastaa talouslukujaan.
 Henkilökuntaa enemmän julkisissa laitoksissa
 Eurofound on vertaillut hoitohenkilökunnan määrää eri maissa ja erilaisissa laitoksissa.
 Monissa maissa erot olivat selviä, mutta Suomi teki tässä suhteessa poikkeuksen. Suomessa voimassa olevan suosituksen mukaan hoitohenkilökunnan mitoituksen tulisi olla vähintään 0,5. Tämä tarkoittaa, että kahta hoidettavaa kohti tulisi olla vähintään yksi hoitaja.
 Suomessa laitostyyppien välillä ei juuri ollut eroja. Mitoitus oli vuonna 2014 tehdyn katsauksen mukaan sekä yksityisissä että julkisissa hoitolaitoksissa yleensä 0,6. Monilla laitoksilla oli kuitenkin vaikeuksia saada tarpeeksi työvoimaa.
 Monissa muissa maissa henkilökuntien määrissä oli eroja.
 Esimerkiksi Virossa yksityisissä laitoksissa yhdellä hoitajalla oli keskimäärin 5,7 hoidettavaa, kun julkisella puolella luku oli 4,3.
 Ruotsin hoitolaitoksissa henkilökuntaa on yleisesti enemmän kuin muissa maissa. Vuonna 2012 julkisissa laitoksissa hoitosuhde oli 0,9 ja yksityisissä laitoksissa 0,8.
 Hoitajien palkat vaihtelevat
 Yleisesti uskotaan, että yksityisissä laitoksissa henkilökunnan palkkataso on korkeampi kuin julkisella sektorilla.
 Eurofoundin mukaan asia oli monissa maissa kuitenkin päinvastoin. Esimerkiksi Saksassa ja Itävallassa julkisissa laitoksissa palkat olivat korkeammat.
 Irlannissa palkat olivat samalla tasolla riippumatta laitoksen omistussuhteista, mutta muut seikat, kuten eläke-edut ja vanhemmuudesta maksettavat lisät olivat paremmat julkisella sektorilla.
 Ranskassa yksityisen sektorin palkkataso voitti niukasti julkisen.
 Yleisesti ottaen hoitoalan palkkataso oli alhaisempi kuin maassa keskimäärin.
 Asukkaiden tyytyväisyydessä eroja
 Pohjoismaissa tehdyissä kyselyissä hoitolaitosten asiakkaat olivat yleisesti ottaen tyytyväisiä hoitopaikkaansa riippumatta siitä, oliko kyse yksityisestä vai julkisesti tuotetusta palvelusta.
 Norjassa, Ruotsissa ja Tanskassa valtaosa asukkaista oli tyytyväisiä. Tanskassa yksityiset laitokset - niin voittoa tavoittelevat kuin kolmannen sektorin omistamat - saivat hieman julkisia paremmat arviot.
 Ruotsissa vuonna 2012 tehty selvitys osoitti, että valituksia tuli tasapuolisesti riippumatta laitostyypistä.
 Virossa valituksia asukkaiden kaltoinkohtelusta tuli selvästi enemmän julkisen sektorin laitoksista.
 Puolassa tilanne oli päinvastoin. Väärinkäytösten tai huonon kohtelun riski oli vastausten mukaan suurempi yksityisissä hoitokodeissa. Julkiset laitokset koettiin turvallisemmiksi.
 Lue myös:
 Vanhukset saavat kotonaan niin tehokasta hoitoa, että yrityksestä tuli jo liiankin suosittu – Löytyykö kotihoivan ihme Hollannista?

Yksityinen vanhustenhoito yleistyy Euroopassa, erityisesti Britanniassa hoidetaan vanhuksia voittoa tavoittelevissa hoitokodeissa


Summary: Fysioterapeutti näkee jo selästä, mitä lapsi harrastaa ja kuinka paljon.

Liikuntaharrastus ei suojaa lapsia ja nuoria ryhtiongelmilta. Itse asiassa osa lajeista altistaa niille, jos samalla ei huolehdita siitä, että lihaksisto kehittyy tasapuolisesti.
 Lasten ja nuorten fysioterapeutti  Pauliina Malherbe  Keski-Pohjanmaan sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soitesta arvioi, että jopa puolet vastaanotolle tulijoista on siellä liikunnan aiheuttamien ongelmien tai epäilyjen vuoksi.
 Samoin arvioi Lasten Fysioterapia ry:n puheenjohtaja  Reetta Tuomisto : liikkumattomia ja liikaa liikkuvia on nuorissa asiakkaissa jotakuinkin saman verran.
 Yksipuolisuus harrastamisessa on lisääntynyt. Toisaalta viime vuosina valmennuksessa on jo havahduttu siihen, että lapsi tai nuori tarvitsee lajiharjoittelun vastapainoksi muutakin, sanoo Tuomisto.
 Epäsymmetria voi syntyä vaikka hiusmallista
 Fysioterapeutti Pauliina Malherbe erottaa jo selästä, mitä nuori harrastaa ja kuinka usein: päivittäin vai kerran viikossa. Erot ovat selvät myös silloin, kun treenikertoja on saman verran, mutta toinen liikkuu aktiivisesti myös muuten ja toinen viettää muun ajan koneella.
 Harrastukset luovat usein nuoreen kehoon toispuoleisuutta.
 – Jokaisen pitäisi osata yhtä hyvin asiat molemmilla puolilla kehoa, oli sitten kyseessä kärrynpyörä tai pallon käsittely, sanoo Malherbe.
 Erityinen haaste ovat lähtöjään toispuoleiset lajit, kuten jääkiekko, salibandy, pesäpallo tai vaikkapa viulun- tai huilunsoitto. Jatkuvasti toiseen suuntaan painottuva asento johtaa siihen, että lihaksisto kehittyy epätasaisesti ja selkä voi saada skolioottisia piirteitä. Seurauksena voi olla myös rasitusvammoja.
 Tuoreen tutkimuksen mukaan  urheiluseuroissa liikkuvilla nuorilla onkin ikätovereitaan enemmän vammoja . 60 prosenttia kertoi saaneensa vuoden aikana joko akuutin tai rasitusvamman. Tutkimuksessa oli nuoria kuudesta suomalaiskaupungista ja yleisimmistä liikuntalajeista.
 Epäsymmetria voi syntyä pienemmästäkin. Malherbe on joskus kehottanut nuorta vaihtamaan jakauksen toiselle puolelle, kun silmillä roikkuva tukka tai oikeastaan sen toistuva heilauttaminen samalla tavalla on paljastunut niskavaivojen syyksi.
 Pauliina Malherbe neuvoo Ava Niemiselle liikkuvuus- ja venytysliikettä lonkankoukistajalle. Ville Viitamäki / Yle
 12-vuotias kokkolalainen Ava Nieminen on harrastanut joukkuevoimistelua neljä vuotta, hänen toinen lajinsa on maastopyöräily. Tytön mielestä lajit tukevat toisiaan: molemmissa kehittyvät ja auttavat tasapaino, kestävyys ja koordinaatio.
 Harjoituksissa muistutetaan siitä, että molempia kehon puolia pitää työllistää: esimerkiksi kärrynpyörää heittää sekä oikea että vasen käsi edellä.
 – Onhan parempi puoli aina olemassa, mutta pyrin siihen, että teen molemmin puolin, sanoo Ava Nieminen.
 Äiti Mari Nieminen sanoo, että vammat ja loukkaantumiset ovat käyneet mielessä monestikin. Vanhemmat seuraavat tilannetta jatkuvasti ja ovat herkästi yhteydessä valmentajaan. Lasta itseään pitää jututtaa ja olla asiassa mukana, jotta vaivat eivät jää kertomatta.
 Toistaiseksi Avalla on ollut vain pientä lonkkavammaa ja jalkapöytä on ottanut lajissa osumaa. Mari Nieminen onkin luottavainen harrastuksen suhteen.
 – Meillä on onni, että on osaavat valmentajat. Se antaa turvallisuuden tunteen.
 Ava Nieminen harjoittelee voimistelua viikossa kymmenisen tuntia. Koululiikunta ja muu touhu tekevät äidin mielestä paketista riittävän ja hyvän. Muita lajeja ei tarvita, sillä lepopäiväkin on tarpeen. Venytellä pitää kotonakin, mutta onneksi sitäkin voi tehdä vaikka pikkusiskon tai kavereiden kanssa.
 Monipuolisuus, monipuolisuus ja monipuolisuus
 Riippuu myös perimästä, kuinka rasitus vaikuttaa: kaikille se ei välttämättä aiheuta mitään. Toisilla jo pienikin rasitus ja kierto voi nopeuttaa kehittymässä olevan skolioosin kehittymistä.
 Asiaan vaikuttaa se, mitä muuta nuori arjessaan tekee.
 – Mutta se, että esimerkiksi säbän pelaaja pelaa myös jääkiekkoa, ei ole tässä mielessä monipuolista harrastamista, havainnollistaa Malherbe.
 Olennaista on fysioterapeutti Pauliina Malherben mukaan monipuolisuus. Pelkkä lajiharjoittelu ei riitä, vaan mukana pitää olla pienestä asti fysiikkaharjoitteita.
 Kokkolan Jymyn Aminit-ryhmän voimistelijoita harjoituksissa. Ville Viitamäki / Yle
 Se ei tarkoita lihastreeniä samoilla liikkeillä kuin aikuiset tekevät, vaan kehonpainolla ja ikään sopivalla tavalla: kuperkeikkoja, hyppyjä, reaktiolähtöjä, tasapainoharjoituksia.
 – Esimerkiksi karhunkävely treenaa käsiä ja vatsalihaksia ikätasoisesti.
 Tilanne on hankala sikäli, että juniorijoukkueissa valmentajat ovat esimerkiksi vanhempia eli vapaaehtoisia, joilla voi olla oma lajitausta, mutta ei välttämättä koulutusta tai riittävää taustatukea.
 Ymmärrys asiasta on viime vuosina lisääntynyt, mutta juniorivalmentajat ovat usein itsekin nuoria oman lajinsa taitajia, muistuttaa Reetta Tuomisto. Fysioterapeutteja on kaivattu myös urheiluseuroihin, mutta tuo työ on Tuomiston mukaan vasta lapsenkengissä.
 Vastuu kokonaisvaltaisesta valmennuksesta onkin seuroilla.
 – On myös seuran etu, jos lajivalmennuksessa ymmärretään mitä hyötyä on siitä, että nuori treenaa kehoonsa nähden mahdollisimman oikein, sanoo Tuomisto.
 Kyse on myös asenteista. Monessa lajissa fysiikkatreeniä kutsutaan jumpaksi ja silloin Pauliina Malherben mukaan moni jää pois – usein ne, jotka treeniä eniten tarvitsisivat.
 Paljon harrastavat saattavat liikkua muita vähemmän
 Ongelmiin auttavat harjoitteet ja työnteko. Urheilijalapset ja -nuoret ovatkin usein kiinnostuneita asiasta ja halukkaita korjausliikkeisiin.
 – Valtava ongelma ovat ne, jotka eivät liiku ollenkaan, muistuttaa Malherbe.
 Liikuntaa harrastavien riskiaikaa on ala- ja yläkoulujen taite, kun arkiliikunta vähenee, mutta nuoret alkavat keskittyä valitsemaansa lajiin vakavammin.
 – Joskus paljon harrastavat liikkuvat vähemmän kuin muut, kun arkiliikunta jää pois, sanoo Lasten Fysioterapia ry:n puheenjohtaja Reetta Tuomisto.
 Fysioterapeuttien työn keskiössä on ennaltaehkäisy ja kasvun ja kehityksen tukeminen. Puolierot, alaraajojen pituuserot ja muut tunnusmerkit pyritään saamaan haaviin hyvissä ajoin.
 Fysioterapeutti Pauliina Malherbe. Ville Viitamäki / Yle
 Pauliina Malherbe on voimistellut lapsesta saakka, lukioaikanaan maajoukkuetasolla. Hän aloitti valmentamisen 18-vuotiaana ja on sekä Kokkolan Jymyn joukkuevoimistelijoiden valmentaja että juniorijalkapalloilijoiden fysiikkavalmentaja.
 Voimistelussa fysiikka ja symmetrian vaatimukset otetaan Malherben mukaan huomioon melko hyvin, mutta ei aina siinäkään.
 – Mieluummin sen kärrynpyörän tai siltakaadon usein tekee helpommalla puolella, samoin kuin jalkapalloilija mieluummin potkaisee vahvemmallaan.

Liikuntakin voi vetää lapsen vinoon – varsinkin toispuoliset lajit kuten salibandy ja jääkiekko ovat ryhdille riski


Summary: Jättihitti saattaa jättää varjoonsa artistin uudet viisukappaleet, kirjoittaa kulttuuritoimittaja Ville Vedenpää.

Daruden valinta Suomen euroviisuedustajaksi  sai monet hämilleen. Oliko tämä Yleltä hyvä veto kutsuvierasartistiksi vai ei?
 Ennakkospekulaatioissa veikkailtiin, että Tel Aviviin lähtee joko  Antti Tuisku  tai  Robin . Suomen edustaja ilmoitettiin suhteellisen myöhään, mikä sai iltapäivälehdet epäilemään, että ketään nimekästä artistia ei ole saatu innostumaan Euroviisuista.
 Yllätysvetona tiistaina ilmoitettiin, että edustaja on Darude, joka on yksi kansainvälisesti menestyneimmistä suomalaisartisteista. DJ on ollut pinnalla parikymmentä vuotta ja jättihitti  Sandstorm  soi ympäri maailmaa edelleen.
 Sandstorm  voi kuitenkin olla Daruden eli  Ville Virtasen  menestyksen hidaste Euroviisuissa. Kappaleen tietää moni, mutta artistia nimeltä Darude ei niinkään. Onko hän vain yhden hitin ihme?
 Biisi on ehdoton tanssimusiikin klassikko, joka saa edelleen pomppimaan. Jopa nuorempi yleisö tietää kappaleen. Tosin monelle heistä siitä on tullut loputtomien meemien lähde, eli jonkunlainen läppä.
 Darude on työstänyt  Uuden Musiikin Kilpailua varten kolme uutta kappaletta, joista yksi valitaan lopulta edustuskappaleeksi viisuihin. Niistä jokaista tullaan vertaamaan  Sandstormiin . Valitettava tosiasia on, että harva artisti pystyy tekemään täysosumahitin kuin kerran elämässään.
 Uudet kappaleet ovat muusikon mukaan tuttua ja turvallista Darudea pienillä lisämausteilla. Menevät tanssikappaleet sopivat Euroviisuihin erinomaisesti ja etenkin bilekaupunkina tunnettuun Tel Aviviin. Voi helposti kuvitella, kuinka Suomen viisuedustaja heittää DJ-keikan rannalla ja kaikki tanssivat iloisen vimmatusti.
 Mutta kuinka moni yleisöstä huutaa kesken muiden kappaleiden: "Soita  Sandstorm !"
 Emme hautaa vielä hiekkaan Daruden menestysmahdollisuuksia. Solisti  Sebastian Rejmanin  esittämät uudet kappaleet täytyy kuulla ensiksi.
 Se kuitenkin lienee jo varmaa, että Suomi järjestää tänä vuonna Euroviisuissa parhaat bileet!

Analyysi: Onko Sandstormin supersuosio uhka Daruden viisumenestykselle?


Summary: Anne Kolehmaisen mukaan hoivakodeissa on tapana puunata paikat ja ehostaa vanhukset edustuskuntoon ennen viranomaisten valvontakäyntejä. Hän katuu nyt sitä, ettei kertonut totuutta.

Tästä on kyse Yle on julkaissut alkuviikosta laajan selvityksen hoivakodeissa paljastuneista epäkohdista Vakavia puutteita on löytynyt kolmen hoivajätin Esperin, Attendon ja Mehiläisen omistamista hoivakodeista Haminassa asuva sairaanhoitaja Anne Kolehmainen on työskennellyt useissa yksiköissä kaikkien näiden palveluksesssa
 Sairaanhoitajana ja lähihoitajana vuosia työskennellyt  Anne Kolehmainen  huomasi jo ensimmäisessä työharjoittelussaan vuonna 2009, että ikäihmisten kanssa työskentely on hänen juttunsa.
 – Arvostin ja ihmettelin heille kertynyttä elämänviisautta. Halusin antaa ihmisille hyvän loppuelämän, Kolehmainen kertoo.
 Kymmenen vuotta myöhemmin hän ajattelee vanhuksista samoin, mutta hoivatyön laadun osalta ruusunpunaiset lasit ovat pudonneet silmiltä ja tallautuneet murskaksi.
 Haminassa asuva Kolehmainen on työskennellyt useissa yksityisissä hoivakodeissa Etelä-Suomessa. Työnantajina olivat vuorotellen hoivajätit, joiden kaikkien toiminnassa paljastuneista epäkohdista Yle on kertonut laajasti viime päivinä:  Esperi ,  Attendo  ja  Mehiläinen .
 Kolehmainen sanoo allekirjoittavansa jokaisen viime päivinä julkaistun uutisen.
 – Hoivayksiköt ovat pelkkiä säilöjä, joissa ihmiset on unohdettu. Hoidon taso on laskenut viime vuosina kuin lehmänhäntä. Yksikkökohtaisia eroja on, mutta yleisesti ottaen näin näiden kolmen kohdalla todella paljon jäätävää toimintaa, jossa ihmisarvolla ei juurikaan ole väliä. Raha ratkaisee.
 Enää ei tarvitse olla hiljaa eikä kukaan uhkaile töiden loppumisella.  Anne Kolehmainen
 Kolehmainen kertoo yrittäneensä puuttua epäkohtiin. Hän ja muut hoitajat tekivät valituksia aluehallintovirastoille ja Valviraan ja kertoivat puutteista esimiehilleen. Ohjeistivat myös omaisia ilmoittamaan epäkohdista. Mikään ei muuttunut.
 Viime vuonna Kolehmainen turhautui ja päätti vaihtaa alaa. Nyt hän haluaa kertoa omista kokemuksistaan julkisesti, koska haluaa asioiden muuttuvan.
 – Enää ei tarvitse olla hiljaa. Kukaan ei uhkaile töiden loppumisella, jos uskaltaa oikeasti kertoa mitä mieltä asioista on.
 Tarkastusten ajaksi "paplarit päähän"
 Kun Kolehmaiselta kysyy, millaisia asioita hän hoitajan työssään näki, listalle ei tule loppua.
 – Olen nähnyt väkivaltatilanteita. Asiakkaalla hoitajan aiheuttamia mustelmia. Lääkkeiden väärinkäyttöä ja osaamattomuutta lääkkeiden jaossa. Mielivaltaista esimiestyötä, sairaita työyhteisöjä.
 Kolehmaisen pahin kokemus on peräisin Kotkassa sijaitsevan hoivakodin vaikeasti muistisairaiden osastolta, jonka 14 asukkaasta vain neljä käveli enää omin jaloin. Hoitajia oli työvuoron aikana kaksi.
 – Se oli liukuhihnatyötä. Ruokailut oli hoidettava alle varttitunnissa, koska keittiöllä oli omat aikataulunsa. Asiakkaita laitettiin valmiiksi. Se on kamala ilmaisu.
 Kolehmainen kertoo, että tarkastajan valvontakäynnin ajankohta oli hoivakodeilla tiedossa pari viikkoa ennakkoon.
 – Henkilökunnalle tuli silloin ohjeistus, kuinka toimitaan. Paikat puunattiin, ikkunat pestiin ja asukkaille laitettiin paplarit päähän. Näille päiville lisättiin myös hoitajien määrää.
 Aivopesua
 Kolehmaisen mukaan työnantaja ohjeisti, miten tarkastajille puhutaan. Hän sanoo, että epäkohdista kertomista ei suoraan kielletty, mutta hoitajia muistutettiin vaitiolovelvollisuudesta ja sen rikkomisen vaikutuksista työsuhteeseen. Lisäksi kehotettiin korostamaan hyviä puolia.
 Nuoret hoitajat aivopestiin Kolehmaisen mukaan kulttuuriin, jossa vaitiolovelvollisuus koskee myös valvontaviranomaisten tarkastuksia.
 – Ihmiset pelotellaan hiljaisiksi ja sen jälkeen pannaan show päälle. Hymyillään, että kaikki on hyvin ja työpaikka on ihana, vanhukset saavat elää kuten haluavat. Samaan aikaan mietit päässäsi, että ei hitto.
 Se oli kuin massahypnoosi.  Anne Kolehmainen
 Kerran tarkastus osui myös 14 vaikeahoitoisen muistisairaan yksikköön, jossa oli aivan liian vähän henkilökuntaa. Kolehmaista harmittaa, ettei hän saanut silloin suutaan auki.
 – Hymyilin, että elämme asukkaan oman elämän mukaista arkea ja muuta tuubaa. Olin sokea, sillä työnantajaa vain oli tapana totella. Se oli kuin massahypnoosi. Minun olisi pitänyt sanoa, että se oli pelkkää feikkiä.
 Vaipat ja ruuat samoilla käsilllä
 Kolehmainen kummastelee hoivakotien valvontakäytäntöjä.
 – Miksei tehdä pistokokeita? Tulisivat käymään silloin, kun siellä on se normaali kaaos päällä.
 Kolehmainen sanoo, että esimerkiksi hygieniasta huolehtiminen on mahdotonta liian pienellä hoitajamäärällä. Samoilla käsillä syötetään ruuat, vaihdetaan vaipat ja annostellaan lääkkeet.
 – Ensin voit olla kädet kyynärvarsia myöten paskassa ja lähdet siitä suoraan jakamaan puuroa tai ottamaan verinäytteitä. On jokaisen omasta ammattietiikasta ja moraalista kiinni, puunaako itsensä kunnolla siinä välissä vai ei. Pelkkä hanskojen tai käsidesin käyttö ei riitä. Itse olin tässä hyvin tarkka.
 Yle kertoi aiemmin tiistaina Attendon hoitajille tehdystä  kyselystä , jonka mukaan vanhukset jätetään henkilöstösäästöjen vuoksi kuolemaan yksin. Anne Kolehmainenkin on joutunut tekemään niin sekä yksityisellä että julkisella puolella.
 – Kun ihmisen viimeiset hetket ovat olleet käsillä, olen kysynyt lupaa jäädä ylimääräisenä yöksi töihin. Yöhoitajilla ei ole siihen aikaa. Ei ole lupaa herunnut. Usein olen löytänyt ihmisen menehtyneenä yksin sänkyynsä.
 Haudataanko ongelmat taas?
 Hoivakotien ongelmia on tuotu viime päivinä esiin paljon, mutta samoista asioista on uutisoitu ennenkin.  Yle Uutiset  on kertonut esimerkiksi Esperin ongelmista jo kymmenen vuotta sitten.
 Kolehmainen sanoo kuulleensa työnantajien taholta aina “saman laulun”.
 – Sanotaan, ettei ole rahaa palkata lisää väkeä. En oikein ymmärrä tätä rahattomuuteen vetoamista, kun samaan aikaan hoivajättien johtajat nostavat miljoonaosinkoja ja asiakkaat maksavat hoivapaikasta tuhansia euroja.
 Yle kertoi  maanantaina, miten pääosa Esperi Caren omistuksista kulkee sijoittajille anteliaita veroetuja tarjoavan Luxemburgin kautta. Myös Attendoa on takavuosina arvosteltu veroparatiisikytkyistä, mutta  Ylen selvityksen  mukaan se maksaa nyt veroja Suomeen yli 10 miljoonaa euroa.
 Pelkään, ettei tälläkään kertaa mikään muutu.  Anne Kolehmainen
 Anne Kolehmainen toivoo tiukempaa puuttumista hoivakotien epäkohtiin. Hän kuitenkin pelkää, että tälläkin kertaa ongelmat hautautuvat uusien uutisten alle.
 – Puutteet ovat olleet päättäjillä tiedossa vuosikaudet, joten olen aika kyyninen. Pelkään, ettei tälläkään kertaa mikään muutu.
 Kolehmainen sanoo nähneensä, kuinka jotkut vanhukset itkevät pahaa oloaan jopa päivittäin.
 – Muistisairaalle riittää, jos hän on säikähtänyt jotain kovaa ääntä tai joku on vienyt hänet väkisin suihkuun. Muisti ei ehkä toimi, mutta siitä tunteesta jää pelkotila päälle. Samalla tavalla rauhallisen aamun tunnelma voi kantaa koko päivän läpi.

Anne Kolehmainen hoiti vanhuksia 10 vuotta ja kertoi tarkastajalle vain iloisia asioita, koska esimiehiä oli tapana totella: "Kaikki oli feikkiä"


Summary: Tarkastukseen päädyttiin sen jälkeen, kun selvisi, että Ankkalampi-päiväkotiyrityksen seitsemästä päiväkodista puuttuu rakennuslupa.

Helsingin kaupunki tarkistaa rakennusluvat kaikilta 130 yksityiseltä päiväkodilta, joiden kanssa sillä on sopimus. Asiasta kertoo  Svenska Yle .
 Tarkastuksen taustalla on Ankkalampi-päiväkotiyrityksen ympärillä vellova kohu. Viime päivinä on selvinnyt, että y ksityisellä päiväkotiyrityksellä on seitsemän luvatonta päiväkotia , joilta puuttuu rakennuslupa. Esimerkiksi Ankkalammen Lauttasaaren-päiväkodin tapauksessa Helsingin kaupunki pitää mahdollisena, että varastona olleessa tilassa voi olla asbestia tai jäämiä vaarallisista aineista.
 Vaikka kaikki yksityiset päiväkodit joutuvat nyt syyniin, varhaiskasvatuksen aluepäällikkö  Eeva Tiihonen  uskoo, että suurimmalla osalla yksityisistä päiväkodeista tilanne on hoidossa.
 – Oletan, että meidän yksityisillä päivähoitokeskuksilla on kaikki kunnossa. Tietysti meidän pitää tutkia asia, kun tällaisia seikkoja on noussut esiin, sanoo Tiihonen.
 Tiihosen mukaan tarkastuksen tulee hoitamaan kaupungin rakennusvalvonta ja sen arvioidaan kestävän noin puoli vuotta.
 Lue lisää:
 Useita yksityisiä päiväkoteja toiminut ilman asianmukaista rakennuslupaa Helsingissä – listasimme päiväkodit, joilla ei ole rakennuslupaa

Kaikkien yksityisten päiväkotien rakennusluvat syyniin Helsingissä – taustalla epäily jopa asbestista tai vaarallisista aineista


Summary: Arktiset tuulet tuovat ennätyskylmää ilmaa osaan Yhdysvaltoja.

Arktisilta alueilta saapunut kylmä ilmamassa laskee lämpötilat ennätysalas Dakotasta Maineen. Kylmä rintama ulottuu niinkin etelään kuin Alabamaan ja Georgiaan saakka.
 Satoja kouluja on suljettu ja tuhatkunta lentoa on jouduttu perumaan – esimerkiksi Atlantaan, missä vain muutaman päivän kuluttua on tarkoitus pelata huippusuosittu Super Bowl.
 Chicagoon ja Pohjois-Illinoisiin on ennustettu –46 asteen pakkasia. Koulu on huomisen osalta peruttu Chicagossa arviolta 360 000 oppilaalta.
 Viranomaiset ovat varoittaneet vetämästä syvään henkeä ulkona ja välttämään puhumista. Chicagossa ilmaa on kuvailtu jopa kylmemmäksi kuin pohjoisnavalla.
 Pakkaslukemat ovat kovia melkein missä tahansa, mutta eri toten alueilla, joissa sellaisiin ei ole osattu varautua eli varsinkin etelämpänä.
 Kylmän sään mukana on tullut myös runsaita lumisateita ja jäätävää tihkua. Esimerkiksi Wisconsinissa lunta on ennusteiden mukaan tulossa jopa 60 cm.
 Jäätävä säärintama kiertää tavallisesti pohjoisnavan ympärillä, mutta jostain syystä se on löytänyt tiensä nyt Amerikan mantereelle.
 Tiedemiehet ovat selittäneet, että äärimmäiset sääilmiöt johtuvat ilmastonmuutoksesta.

"Valkoinen kurittaja" iskee nyt ennätysvoimalla Yhdysvalloissa: Jopa -46 asteen pakkaset


Summary: Aluehallintovirastoista ja ammattijärjestöistä kerrotaan, että yksityisen vanhustenhoidon epäkohdista on ilmoitettu selvästi enemmän kuin julkisen.

Kun yksityisten hoivayritysten  Esperi Caren ,  Attendon  ja  Mehiläisen  vanhustenhoidon ongelmat ovat nousseet julkisuuteen, hallituspuolueiden  poliitikot ovat pitäneet esillä , että myös julkisessa vanhustenhoidossa on ongelmia.
 Ylen soittokierroksen perusteella epäkohdat keskittyvät kuitenkin yksityisiin hoivakoteihin.
 – Meille tulleiden epäkohtailmoitusten perusteella näyttää siltä, että ilman muuta yksityinen puoli painottuu, sanoo sosiaalihuollon ylitarkastaja  Päivi Salminen  Lapin aluehallintovirastosta.
 – Sillä puolella on ilmoitusten perusteella enemmän ongelmia, mutta se ei tarkoita etteikö ongelmia ole julkisellakin puolella.
 Mitä seuraavaksi jupakassa vanhusten hoivasta? Keskustelu vanhusten hoivan tasosta jatkuu tiedotusvälineissä. Tiistaina Ylen A-studiossa kello 21.00 on vieraana Attendon hoivapalveluiden johtaja  Pertti Karjalainen . Keskiviikkona oppositiopuolueet pitävät kokouksen ja päättävät välikysymyksen jättämisestä vanhusten hoivan tilasta. Kaikki oppositioryhmät osallistuvat kokoukseen ja todennäköisesti myös SDP:n ehdottamaan välikysymykseen. Eduskunta keskustelee välikysymyksestä ja äänestää hallituksen luottamuksesta parin viikon kuluessa kysymyksen jättämisestä. Perjantaina perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) tapaa hoivapalveluyrityksien, ammattiliittojen, kuntien ja valvontaviranomaisten edustajia. Tarkoitus on neuvotella, miten turvataan vanhuksille laadukkaat asumispalvelut.
 Salmisen mukaan näppituntuma on, että tilanne on suunnilleen samankaltainen koko maassa. Viesti on sama myös kahdessa muussa aluehallintovirastossa.
 Pohjois-Suomen aluehallintovirastosta kerrotaan, että parin viime vuoden aikana on kanneltu ja tehty ilmoituksia eniten yksityisistä palveluista.
 – Tulee ilmoituksia, että henkilökuntaa ei ole riittävästi. Yhteydenotot liittyvät myös hoidon laatuun. Näyttäytyy sellaisena, että mahdollisimman pienellä henkilömitoituksella pyritään palvelua tuottamaan, sanoo yksikönpäällikkö  Pirjo Mäkeläinen .
 Myös Lounais-Suomessa huolenaihe on yleensä henkilökunnan vähäisyys. Satakunnan aluetta valvova sosiaalihuollon ylitarkastaja  Marjo Heinrichson  sanoo, että valvontaan on otettu esille tulleiden epäkohtien takia selvästi enemmän yksityisiä kuin julkisia vanhusten hoitopaikkoja.
 "Julkisella puolella puututaan epäkohtiin nopeammin"
 Myös ammattijärjestöt kertovat saavansa yksityiseltä puolelta huomattavasti enemmän ilmoituksia epäkohdista.
 – Kyllä julkisellakin puolella säästöt ovat tehneet tehtävänsä, mutta se on minimaalista verrattuna yhteydenottoihin, joita meille tulee yksityiseltä puolelta, sanoo johtava lakimies  Vappu Okkeri  terveysalan ammattijärjestöstä Tehystä.
 Asiantuntija  Elina Kiuru  lähi- ja perushoitajaliitto Superista sanoo, että 80 prosenttia yhteydenotoista tulee yksityiseltä sektorilta. Hänen mukaansa julkiselta puolelta tulevat yhteydenotot liittyvät työntekijöiden kuormittumiseen ja henkilöstömitoitukseen, mutta yksityiseltä puolelta tulevat yhteydenotot ovat erilaisia ja vakavampia.
 – Julkisella puolella asiaan puututaan nopeammin ja ongelmat otetaan vakavasti. Poissaolevien tilalle otetaan myös sijaisia, Kiuru sanoo.
 Kuvaan voi tosin vaikuttaa se, että Okkerin mukaan Tehyllä on kattavammat luottamusmiesjärjestelmät kunnissa, minkä takia valtaosa asioista selviää paikallisesti eikä tule keskustoimiston tietoon.
 Okkerin mukaan kaikki suuret hoivayritykset edellyttävät, että yksikön päällikkö tai työvuorolistan laatija lähettää työvuoroluettelot alue- tai resurssipäällikölle, joka vähentää tunteja järjestelmällisesti.
 Vanhuuspalvelulaki kuitenkin lähtee Okkerin mukaan siitä, että työvuorot pitää laatia paikan päällä, jossa arvioidaan potilaiden kunto ja henkilöstön oikea mitoitus.
 – Eli jos potilaiden kunto heikkenee, henkilöstön määrää pitäisi lisätä ja se pitäisi tehdä paikallisesti, hän lisää.
 "Ihmeellinen kulttuuri", "laki kääntynyt työntekijöitä vastaan"
 Sekä Tehy että Super arvostelevat yksityisten työnantajien reaktioita, kun työntekijät ovat tuoneet epäkohtia esiin.
 Superin Kiurun mukaan työntekijöitä syyllistetään väärästä asenteesta eikä palautetta usein oteta vakavasti.
 – Sanotaan, että teillä on riittävästi henkilökuntaa ja tunnit paukkuvat jo nyt yli.
 Okkerin mukaan on ollut iso kynnys ottaa asioita käsittelyyn työpaikalla, koska työntekijä on leimattu herkästi hankalaksi.
 Tehy kannustaa, että yksittäistapauksessa jäsen tai henkilöstö selvittäisi epäkohdat työpaikalla, ja jos asia ei ratkea, niin otettaisiin yhteyttä palvelun ostajaan eli kuntaan ja lopulta aluehallintoviranomaisiin.
 – Kaikki eivät läheskään aina uskalla toimia näin, vaikka sosiaalialan henkilöstöllä on ilmoitusvelvollisuus, Okkeri valittaa.
 – Kulttuuri on tässä mielessä ihmeellinen ja tämän takia asia on paisunut isoksi.
 Kiurun mukaan ilmiö on "todella erikoinen", sillä ilmoitusvelvollisuus on sosiaalihuoltolaissa, jota työntekijöiden pitää noudattaa.
 – Sosiaalihuoltolaki on kääntynyt työntekijöitä vastaan, sillä heidän pitää ilmoittaa asioista, mutta heitä ei palkita, päinvastoin.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Tein juttua Esperin ongelmista jo 10 vuotta sitten – joko nyt on aika ottaa vanhat ihmiset vakavasti

Vanhustenhoidon ongelmat keskittyvät yksityisiin yrityksiin – Julkisesta puolesta tehdään selvästi vähemmän ilmoituksia


Summary: Harva ymmärtää hävittäjien eroja. Silloin on helpompi keskustella hävittäjien määrästä, kirjoittaa Ylen toimittaja Timo Keränen

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Puolustusvoimien jättihankinta eli Ilmavoimien Hornetien korvaaminen uusilla hävittäjillä alkaa kääntyä pitkään loppukirivaiheeseen. Puolustusministeriö saa tällä viikolla alustavat tarjoukset viideltä konevalmistajalta.
 Tarjouksia tarkennetaan ja arvioidaan heti keväällä, ja loppukeväästä tulee ensimmäinen välianalyysi ehdolla olevista koneista. Ensi syksynä pyydetään uudet tarjoukset.
 Samanaikaisesti kevään eduskuntavaalit sähköistävät keskustelua. Ylen kyselyssä osa puolueista on jo kyseenalaistanut, että hävittäjiä olisi hankittava juuri 64 kappaletta. Tulevissa vaaliväittelyissä kysytään varmasti, tarvitaanko maahan mieluummin kuusikymmentäneljä hävittäjää vai parempaa vanhustenhoitoa, ja jos ei kysytä, torilla joku varmasti kysyy.
 Kova lobbaus on jo käynnissä
 Puolustushallintoa sen paremmin kuin Puolustusvoimiakaan hävittäjien määrän karsiminen ei miellytä. Tiistaina järjestetyssä puolustusministeriön tiedotustilaisuudessa kolme kenraalia ja yksi eversti todistivat, että Suomen puolustus ei ole kohdallaan, jos hävittäjien määrää aletaan karsia.
 Tarkkaan ottaen hankkeen vetäjätkään eivät vaatineet juuri 64 uutta hävittäjää mutta kipuraja asettuu kuuteenkymmeneen. Tätä pienemmällä määrällä koneita ei riitä hädän hetkellä yhtä aikaa pohjoiseen ja etelään.
 Hävittäjähankinta on kuitenkin väistämättä sekoitus maanpuolustusta ja politiikkaa, missä lopulta haetaan kompromissi.
 Hävittäjä- eli HX-hankkeen vetäjät korostavat mielellään poliittisen ohjauksen tarvetta. Toisin sanoen, hallituksen ja eduskunnan täytyy kertoa hallitusohjelmassa ja puolustusselonteossa, mitä mieltä ne ovat kaikkien aikojen suurimmasta asehankinnasta.
 Puolustusvoimat kuulee mieluusti eduskunnalta sen saman viestin, mitä se on itse sinne lobannut.
 Viimeisen sanan hävittäjäkaupassa kuitenkin sanoo tuleva eduskunta ja tuleva hallitus. Siihen päätökseen on myös Puolustusvoimien taivuttava. Puolustushallinnossa tiedetään silti hyvin, että jos pöytään lyödään tarpeeksi kovat rätingit, uudelta hallitukselta vaaditaan lujasti rohkeutta päättää jotain muuta, kuin mitä Puolustusvoimat on esittänyt.
 Puolustusvoimissa muistellaan nyt mielellään, kuinka hyvin Hornetien hankinta onnistui yhdeksänkymmentäluvulla lamasta huolimatta. Paras valittiin, kun poliitikot eivät puuttuneet valintaan.
 Puolustusvoimat ja puolustusministeriön hankkeesta vastaava henkilöstö vie parin vuoden päästä hallituksen pöydälle esityksen, jossa vain yksi viidestä on rankattu parhaaksi. Paras ei tarkoita parasta konetta vaan parasta järjestelmää, joka tuottaa Puolustusvoimien mielestä parhaan mahdollisen suorituskyvyn.
 Näistä hallitus voi vapaasti valita parhaan.
 Vain yksi on paras
 Onko maan turvallisuus siis vaarassa, jos tuleva eduskunta ei ymmärrä, että määrä on vähintään kuusikymmentä ja mieluummin enemmän?
 Sitä harvalla poliitikolla ja siviilillä on kykyä arvioida, sillä niin monimutkaisesta kokonaisuudesta on kyse. Pelkästään Puolustusvoimissa ja puolustushallinnossa konehankintaa arvioi 70 hengen tiimi, jonka jokainen jäsen on alan asiantuntija.
 HX-hankkeessa korostetaan varoittavana esimerkkinä Kanadaa. Maa oli hankkimassa amerikkalaisia hävittäjiä, mutta ennen lopullista päätöstä hanke politisoitui ja nyt maassa ei saada päätettyä, mitä lopulta tulisi hankkia – paitsi ehkä käytettyjä koneita.
 Kun uusi hallitus päättää hävittäjästä kahden vuoden päästä, sillä on siis pöydällään yksi paras ja mahdollisesti neljä muuta vaihtoehtoa. Hallitus voi halutessaan vetää pakasta jonkun toiseksi jääneen mutta se ei ole kovin todennäköistä.
 Se sijaan tuleva hallitus voi hyvinkin päättää, että valitaan Puolustusvoimien esittämä kone mutta vähemmän kuin 64. On aivan oikein, että demokratiassa kyseenalaistetaan myös Puolustusvoimien esittämiä totuuksia, vaikka hävittäjistä ei mitään ymmärtäisikään.
 Kahden vuoden päästä ratkeaa, kuinka paljon tuon maagisen luvun alle hallituksen rohkeus riittää.
 Lue myös:
 Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku
 Analyysi: Hävittäjähankintoihin ilmakuoppia eduskuntavaaleista – Vasemmisto ja vihreät samassa leirissä turvallisuuden kiistakysymyksissä
 Kuuntele:
 Yli vai alle 64, vai peräti yli 100 - kuinka moneen hävittäjään Suomella on varaa?

Analyysi: Onko maan turvallisuus vaarassa jos poliitikot haluavatkin tilata vähemmän kuin 64 hävittäjää Suomeen?


Summary: Jenni Poikelus nauttii kuherruskuukaudesta uusien juontokavereidensa kanssa.

Jenni Poikelus ,  Jere Pehkonen  ja  Mika Parikka  ovat juontaneet YleX:n iltapäivää yhdessä kohta kuukauden. Ehkä kovimman haasteensa eteen kolmikko joutui kuitenkin Puoli seitsemän -ohjelman vieraana, kun  Mikko Kekäläinen  haastoi heidät tanssikisaan.
 Liikkeinä olivat lasten ja nuorten suosimasta Fortnite-taistelupelistä tutut voitontanssit.
 – Onneksi te olette jakamassa tämän nöyryytyksen mun kanssa, huokaisi Jenni Poikelus ennen kisan alkua.
 Mutta miten kisassa kävi? Käy katsomassa video  täältä .
 Radiosuhde on kuin parisuhde
 Jenni Poikeluksen mukaan kolmikon yhteistyö myös radiossa on toistaiseksi sujunut kuin tanssi.
 Radiojuontajien henkilökemioiden täytyy pelata erityisen hyvin yhteen ja usein aluksi menee aikaa, ennen kuin uudet työkaverit tutustuvat toisiinsa.
 Poikeluksen mukaan tällä tiimillä kaikki lähti rullaamaan heti.
 – Hirveän tiivistähän se yhteiselo on, se on parisuhteeseen verrattavissa oleva suhde.
 Haaveena käsikirjoittajan työt
 Poikeluksen ensikosketus radioon oli 6-vuotiaana, kun hän teki siskonsa kanssa Uutisputiikki-nimistä ohjelmaa c-kasetille. Ohjelmassa oli laulukilpailuja ja haastatteluja.
 Yläaste- ja lukioikäisenä hän kuunteli paljon radiota ja ajatteli, että tota työtä voisi olla kiva tehdä.
 Mutta vasta lukion jälkeen haave alkoi muodostua todeksi. Poikelus tajusi, että radiojuontajan työ on oikea ammatti jota voi myös opiskella.
 – Ja sitten päätin, että jonain päivänä olen YleX:llä töissä.
 Se päivä tuli vuonna 2012, kun Poikelus pääsi kanavalle harjoitteluun. Eikä loppua ainakaan vielä näy.
 – Totta kai sitä on koko ajan jotain korvan takana, mutta nyt kun on uusi tiimi radiossa, niin sitä on kiva tehdä. Mulla on uusi jännittävä suhde, kun vaihdoin yhden naisen kahteen mieheen.
 Urheilutietämyksen teeskentelijä
 Yksi mahdollinen uusi ura voisi olla fiktion käsikirjoittajana. Poikelus käsikirjoittaa paljon sketsejä YleX:n somevideoihin ja nauttii hommasta.
 Hän on myös vakipanelistina TV2:n Villi kortti -ohjelmassa. Tosin se pesti häntä itseäänkin vähän ihmetyttää.
 – On täysin huijausta, että tietäisin urheilusta mitään. Mutta olen huomannut, että pystyn kuulostamaan tosi pätevältä, kun opettelen Villin kortin uutisaiheet ulkoa ja katson jotain nippelitietoa niihin liittyen.
 Katso Jenni Poikeluksen koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Puoli seitsemän haastoi YleX iltapäivän juontajat Fortnite-tanssikisaan – katso kenellä oli liikkeet parhaiten hallussa!


Summary: Viisi seitsemästä esityksestä hylättiin. Kaksi esitystä hyväksyttiin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian EU-erosta eli Brexitistä on jo käyty neuvottelut Britannian ja Euroopan Unionin välillä. Sopimus ei kuitenkaan kelvannut parlamentille, joka hylkäsi sen murskaluvuin.
 Parlamentin puhemies valitsi iltapäivällä seitsemän muutosehdotusta, joista parlamentti nyt äänestää. Tosin EU on viimeksi tiistaina toistanut, että sopimusta ei ole mahdollista neuvotella uudelleen.
 21:06 Keskustelu parlamentissa äänestysten alla on ollut kiihkeää. Äänestysten pitäisi alkaa muutaman minuutin kuluttua.
 21:09 Salissa käy kuhina, kaikki edustajat eivät vielä ole istumassa.
 21:15 Ehdotus A, eli Työväenpuolueen virallinen esitys on hylätty. Siinä puolueen johtaja  Jeremy Corbyn  ehdotti, että muodostettaisiin jonkin sortin tulliliitto. 327 edustajaa äänesti ehdotusta vastaan.
 21:18 Seuraavaksi äänestetään muutosehdotuksesta O. Siinä esitetään, että hallitus yrittää lykätä eroa, ja sopimuksettomalle erolle sanotaan ehdoton ei.
 21:21 Äänestystulos on odotettavissa muutaman minuutin kuluttua...
 21:28 Esitys O on hylätty. 327 äänesti sitä vastaan.
 21:30 Seuraavaksi äänestetään esityksestä G, eli Dominic Grieven esityksestä. Se lisäisi parlamentin vaikutusvaltaa niin, että parlamentti voisi ottaa käsiteltäväksi asian, jos sen takana on 300 kansanedustajaa viidestä eri puolueesta, sen sijaan, että esityksen tekee hallitus ja sen takana on 326 edustajaa.
 21:38 Äänestysten välillä on noin 15 minuutin tauot.
 21:42 Myös esitys G on hylätty. 321 kansanedustajaa äänesti sitä vastaan.
 21:45 Seuraavaksi äänestetään esityksestä B eli Yvette Cooperista. Siinä esitetään, että brexit-prosessi siirtyy parlamentille, eroa EU:sta lykätään, mikäli pääministeri ei onnistu saamaan sopimusta läpi helmikuun loppuun mennessä.
 21:52 Uutistoimisto Reutersin lähteen mukaan myös Cooperille ennustetaan hylkyä.
 21:55 Äänestystulos kerrotaan näillä hetkillä.
 21:56 Myös Cooper hylättiin niukalla äänten enemmistöllä. 321 äänesti vastaan.
 21:57 Seuraavaksi äänestetään esityksestä J. Siinä työväenpuolueen Rachel Reeves esittää, että eroa lykättäisiin kahdella vuodella. Näin siinä tapauksessa, että sopimusta ei saada läpi helmikuun 26. päivään mennessä.
 22:11 Parlamentti hylkäsi myös esityksen J. 322 äänesti sitä vastaan. Seuraavaksi äänestetään Spelmanin esityksestä I.
 22:14 Kahdesta esityksestä on enää äänestys jäljellä. Seuraavassa muutosesityksessä esitetään, että EU:sta ei erota ilman sopimusta. Esitys on kuitenkin neuvoa-antava, ei lainvoimainen päätös. Tälle esitykselle povataan uutistoimisto Reutersin mukaan jopa mahdollista läpimenoa.
 22:17 Viimeiseksi äänestetään siis esityksestä N. Siinä keskeisin idea on se, että ns. Irlannin hätäjärjestelyä yriteltäisiin vielä neuvotella uudestaan, jotta kovalta rajalta voitaisiin välttyä. Mutta ensin esitys I.
 22:18 EU on ollut tiukkana ja toistanut jatkuvasti viestiä, että sopimusta ei voida enää avata tai neuvotella uudestaan. Myös mm. Ranskan presidentti muistutti asiasta tiistaina.
 22:20 Uutistoimisto AFP kertoo, että punta on jyrkässä laskussa sen jälkeen, kun parlamentti hylkäsi esityksen, jonka mukaan brexitiä olisi lykätty kuukausilla eteenpäin.
 22:25 Seuraavaksi siis äänestystulos siitä, voiko Britannia parlamentin mielestä erota EU:sta ilman sopimusta vai ei. Neuvoa-antava äänestys.
 22:27 Esitys I on hyväksytty. Ilman erosopimusta ei EU:sta haluta erota. Äänestystulos 318-310.
 22:30 Viimeisessä esityksessä, N, Irlannin hätäjärjestely korvattaisiin muilla ratkaisuilla. Äänestyksen lopputuloksen julkistamiseen on jälleen vajaat 15 minuuttia.
 22:40 Brexit-äänestysten seuranta päättyy pian, mutta viimeisenä äänestystulos kerrotaan esityksestä, joka on ehkä eniten ollut esillä aiemmin.
 22:41 Esitys N on hyväksytty. Britannia yrittää ilmeisesti siis vielä avata neuvotteluja Irlannin hätäratkaisun osalta.
 22:43 Pääministeri  Theresa May  muistutti, että EU ei ole halunnut neuvotella asiasta, joten "neuvotteluista ei tule helppoja".
 22:44 May sanoi, että hallitus tuplaa nyt voimavaransa, jotta parlamentti saa eteensä sopimuksen, jonka se voi hyväksyä.
 Pääministeri May kutsui opposition mukaan keskustelemaan jatkosta, työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  hyväksyi ehdotuksen.
 Seuranta Britannian brexit-äänestyksistä päättyy tähän. Ylen verkkosivuilla pian juttua siitä, miten brexit-prosessi etenee tästä eteenpäin. Kiitos seurasta ja hyvää yötä!

Yle seurasi Britannian parlamentin brexit-äänestystä: Ei EU-eroa ilman erosopimusta


Summary: Parlamentin alahuone päätti lähettää pääministeri Mayn Brysseliin neuvottelemaan. EU ei kuitenkaan halua neuvotella.

Euroopan unioni torjuu jälleen uudet neuvottelut Britannian kanssa EU-erosopimuksesta. Britannian parlamentin alahuone hyväksyi tiistai-iltana esityksen, joka kehottaa pääministeri  Theresa Mayta  neuvottelemaan EU:n kanssa muutoksista sopimukseen.
 Hyväksytty  Graham Bradyn  esitys pyrkii saamaan aikaan muutoksia järjestelyyn, jonka tarkoitus on välttää rajatarkastusten palauttaminen Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajalle.
 Tämä ns. backstop-järjestely jättäisi koko Ison-Britannian tulliliittoon EU:n kanssa kunnes parempi pysyvä ratkaisu saadaan aikaan.
 – Backstop on osa erosopimusta, eikä erosopimus ole avattavissa uusille neuvotteluille, Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  ilmoitti lausunnossaan vain minuutteja sen jälkeen kun parlamentin alahuone oli hyväksynyt Bradyn esityksen äänin 317–301.
 Tuskin lausunto jättää auki mahdollisuuden neuvotella poliittisesta sitoumuksesta, joka määrittelee suuntaviivat EU:n ja Britannian tulevalle suhteelle. Tuskin mukaan EU-maat ovat valmiita harkitsemaan myös Britanian eropäivän siirtämistä.
 Tämä ei kuitenkaan ratkaise ongelmaa, sillä backstop-järjestelystä on sovittu nimenomaan laillisesti sitovassa 585-sivuisessa erosopimuksessa.
 Artikkeli täydentyy.

EU torppasi brittiparlamentin avauksen minuuteissa: "Erosopimusta ei avata neuvotteluille"


Summary: Toimitusjohtaja Pertti Karjalainen myönsi hoitajien kiireen, mutta ei luvannut palkata vaikkapa lisää siivoajia kiirettä poistamaan.

Attendon toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen  ei aio erota tehtävästään Esperi Caren toimitusjohtajan  Marja Aarnio-Isohannin  tavoin nyt vellovan  hoivakotiskandaalin  takia.
 Päinvastoin, tiukka paikka antaa hänelle pikemminkin "tarmoa", kuten hän kertoi  tiistaina Ylen TV-uutisissa  juuri ennen alkavaa A-studiota.
 – Eroaminen olisi väärä ratkaisu tässä tilanteessa. Päinvastoin, saan lisää tarmoa tämmöisestä ja ponnekkaasti me tartumme näihin asioihin, Karjalainen sanoi.
 Ylen selvityksen mukaan  Attendo on painiskellut vuosia samankaltaisten laiminlyöntiongelmien kanssa kuin Esperi Care. Pääsyynä ongelmiin on se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän.
 Hoitajia vähän saatavilla
 Selitykseksi havaittuihin puutteisiin Karjalainen sanoi tiistai-illan  A-Studiossa  henkilöstön huonon saatavuuden.
 – Riittämättömyyden tunne ja tietynlainen kiire. Se on varmaan se, johon tämä eskaloituu tällä hetkellä, Karjalainen sanoi.
 Hän myönsi jakavansa hoitohenkilökunnan tunteen kiireestä, joka tuli ilmi tiistaina  Tehyn julkaisemasta kyselystä  Attendon tehyläisille hoitajille. Siinä yli 70 prosenttia kyselyyn vastanneista koki, ettei heillä ole aikaa vastata potilaan tarpeisiin. Hoitajat valittavat, että heidän aikansa kuluu muuhun työhön, kuten siivoamiseen.
 Karjalainen kuitenkin väisti kysymyksen henkilöstön riittämättömydestä vetoamalla THL:n viime keväänä tekemään tutkimukseen, jonka mukaan Attendon hoitajien keskimääräinen mitoitus asiakasta kohden oli 0,57 eli saman verran kuin muillakin.
 Karjalainen sanoi, että kaikki palaute pitää heidän nöyrästi ottaa vastaa ja käydä läpi. Hän korosti sitä, että tärkeintä on, että korjaavia toimia tehdään. Näin on hänen mukaansa myös tehty.
 Aliravitsemus voinut syntyä jo kotona
 Ohjelmassa kerrottiin muun muassa Attendo Laaksolahden ongelmista. Hoivakodissa olleista vanhuksista oli aluehallintoviraston (avi) tarkastuksen mukaan 17 aliravittuja. Heidän painoindeksinsä oli niin alhainen, että ennenaikaisen kuoleman riski oli avin mukaan lisääntynyt.
 Karjalainen kertoo tutustuneensa Laaksolahden tapaukseen syvällisesti. Hän viittasi ongelmien syntyneen jo mahdollisesti vanhusten kotona, jossa ruoan saaminen on jo heikentynyt – ja paljastuneen vasta heidän oltuaan hoidossa. Karjalainen sanoi painoindeksin mukaan aliravituiksi osoittatuneita olleen seitsemän.
 – Kun kuulimme asian, käynnistimme keittiön ja ravitsemuksemme kanssa prosessin, jossa asia saatettiin kuntoon ja aloitettiin lisäravinteiden käyttäminen niille asukkaille, joilla oli vaikeuksia syömisen kanssa.
 Tehtävänä antaa resurssit
 Karjalainen on taustaltaan lääkäri. Kun häneltä kysyttiin, kuinka hänen oma lääkärin etiikkansa vastaa nykytilanteeseen, Karjalainen vastasi pyrkivänsä tekemään parhaansa.
 – Minun pitää tehdä oma parhaani organisaatiossa ja yrittää antaa sellaiset resurssit ja puitteet tälle toiminnalle, että voimme siihen tehdä korjauksia. Se on se, mitä minä voin parantaa, Karjalainen sanoi.
 Kun Karjalaiselta tivattiin, eikö vaikka siivojia voisi palkata, jotta hoitajat voisivat keskittyä hoitamiseen eikä siivoamiseen, hän vetosi siihen, että eivät hoitajat pelkästään siivoa.
 Tehyn kyselyn mukaan hoitajat kuitenkin kokevat, että juuri muut työt, kuten siivoaminen ja ruoan lämittäminen, vievät heiltä ajan varsinaisesta hoitotyöstä.

Hoivakotiongelmista syytetyn Attendon toimitusjohtaja pysyy yrityksen johdossa –  "Saan lisää tarmoa tämmöisestä"