Summary: Perussuomalaisten 39 kansanedustajasta peräti 24 on uusia. Siksi heidän linjauksiaan muussa kuin maahanmuutossa on vaikea tietää.

Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Niko Pyrhösen  silmissä perussuomalaisten eduskuntaryhmä näyttää suurelta. Monikaan ei odottanut heille näin suurta pottia.
 Vanhojen nimien lisäksi valituksi tuli huomattava määrä uusia kansanedustajia. Heistä muutamat ovat valtkunnallisestikin tunnettuja, kuten Brother Christmas -hahmona julkisuuteen noussut  Ari Koponen  sekä  Timo Soinin  aikana puolueen toisinajattelijana tunnetuksi tullut  Sebastian Tynkkynen .
 Perussuomalaisten nuorisojärjestön ex-puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen nousi eduskuntaan Oulun vaalipiiristä uutena kansanedustajana. Tuomo Björksten
 Populismia tutkineen Niko Pyrhösen mielestä on mielenkiintoista nähdä, miten uudet kansanedustajat vaikuttavat puolueen toimintaan.
 – Puoluetta ja uusia edustajia yhdistää tiukka ja nuiva maahanmuuttolinjaus. Näin suuri joukko uusia edustajia on musta hevonen. On vaikea sanoa minkälaisia konsensuksia puolueen sisällä muodostuu varsinkin, jos puhutaan sellaisista asioista, joissa perussuomalaiset eivät ole olleet perinteisesti niin vahvoilla eli muut kuin maahanmuuttokysymykset.
 Isoin kysymysmerkki Pyrhösen mukaan on se, kuinka perussuomalaiset sijoittuu oikeisto–vasemmisto-akselille. Haluavatko he lisätä vai leikata? Ja jos, niin mitä ja mistä.
 Asetelma muistuttaa jytkyn jälkeistä aikaa
 Tutkijatohtori Pyrhösen mielestä perussuomalaisten asetelma on tällä hetkellä samankaltainen kuin Timo Soinin ollessa puheenjohtaja.
 Puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on maltillistanut omia kommenttejaan. Tosin hänen esiintymisensä on edelleen karheaa vastakarvaan olemista.
 – Toisaalta Halla-aho nostaa esiin, että persunuorten etnonationalistiset linjaukset ovat täysin kestämättömiä. Vastaavasti hän ottaa vastaan haukkuja heiltä [nuorilta], että on vetänyt liian löysää linjaa, Pyrhönen sanoo.
 Vaalien äänikuninkaana Halla-aho saa kuitenkin ilmatilaa ja vapauden toimia. Vaalivoittajana hänen ei tarvitse huomoida perussuomalaisten nuorten kärkkäitä kommentteja linjastaan.
 – Maahanmuuttokriittisyys on Perussuomalaisten virallinen, kiistaton ykkösagenda, mutta sen sisältö ei varsinaisesti näytä kovinkaan erilaiselta kuin mitä se on ollut jo pidempään.  Niko Pyrhönen
 Pyrhönen arvelee, että Halla-aho pitää johtohahmona Soinin tavoin radikaalit aisoissa.
 – Vaikuttaa siltä, että Halla-aho nostaa esiin sen, että on täällä paljon kreisimpääkin porukkaa kuin minä ja se mitä minä edustan, Pyrhönen sanoo.
 Hän arvelee, että Halla-aho antaa itsestään vastuullisen kuvan, jotta saa pidettyä maahanmuuttovastaisen liikkeen käsissään.
 Perussuomalaisten vaalivideo kuvasi samaa asiaa: ihmisistä nousee valtava määrä vihaa ja ainoastaan Halla-ahon perussuomalaisten kautta kiukun voi kanavoida jotenkin rakentavasti.
 Jussi Halla-aho ja puoluesihteeri Riikka Slunga-Poutsalo jännittävät ennakkoääniä. Tuomo Björksten
 Maahanmuuttokriittisyys on perussuomalaisten tärkein poliittinen teema ja se on pysynyt Pyrhösen mukaan samanalaisena kuin ennenkin.
 Maahanmuuton rooli puolueen sisällä on kuitenkin erilainen kuin aiemmin.
 Timo Soinin aikaan maahamuuton rooli ei ollut avoimesti puolueen tärkein asia. Nyt se on.
 – Se on avoimesti sitä. Se on virallinen, kiistaton ykkösagenda, mutta sen sisältö ei varsinaisesti näytä kovinkaan erilaiselta kuin mitä se on ollut jo pidempään. Nuiva porukka on voinut määritellä sen jo pitkään, Pyrhönen sanoo.
 Suhtautuminen muihin aiheisiin ei tutkijatohtori Pyrhösen mukaan ole juuri muuttunut ajan kuluessa. Äänenpainot ovat tosin koventuneet.
 – Esimerkiksi Oulun seksuaalirikosepäilyt on pidetty esillä ja niihin on otettu tiukasti kantaa. Puhe on tiukkaa vaalien alla ja silloin ei olla hakemassa kestäviä kompromisseja, vaan tiukkaan paalutetaan, mikä on oma linja.
 Pyrhönen arvelee, että perussuomalaisten uudet kansanedustajat eivät voi sanella sitä, kuinka radikaali puolueen linja tulee olemaan.
 – Uusien täytyy asettua talon tavoille. Lisäksi Halla-aho on jo pitkään vetänyt tiukkaa linjaa ja hänellä on vaalikuninkaana sellainen mandaatti, että mitä linjauksia hän lähtee tekemään, niin niitä on tosi vaikea puolueen sisältä lähteä kyseenalaistamaan.
 Muut puolueet pyrkivät perussuomalaisten vesille
 Pyrhönen ei usko, että perussuomalaiset päätyvät hallitukseen. Siitä kielivät jo Halla-ahon ja SDP:n  Antti Rinteen  väliset kemiat vaalien alla.
 – Paljon riippuu siitä, minkälaisia ehtoja muut isoimmat puolueet asettavat ja mikä on heidän hallitukseen pääsemishalunsa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ja SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne eduskuntavaalien tulosillassa. Tuomo Björksten
 Moni on ennustanut, että hallitusneuvotteluista on tulossa vaikeat. Niko Pyrhönen arvioi, ettei tilanne ole kuitenkaan poikkeuksellisen vaikea. Hän viittaa Ruotsin hallitusneuvotteluihin, jotka kestivät 134 päivää sekä perussuomalaisten vuoden 2011 jytkyyn, jolloin neuvotteluihin meni 66 päivää.
 Perussuomalaisten nousu suureksi puolueeksi ei ole uutta. Siksi muut puolueet osaavat toimia sen kanssa.
 – Moni asia on suhteellisen selvää, kuten minkälaista politiikkaa kukin puolue haluaa tehdä. Tässä on monia eri teitä enemmistöhallituksen muodostamiseen. En näkisi, että näistä hallitusneuvotteluista tulisi lainkaan vaikeita.
 Perussuomalaiset on melkein suurin eduskuntapuolue ja Pyrhönen uskoo, että se tulee näkymään muiden puolueiden politiikassa viimeistään seuraavien vaalien lähestyessä.
 – Silloin aletaan nähdä sitä, että isot puolueet alkavat miettiä, että millä tavoin ne voisivat jotenkin nakertaa perussuomalaisten seuraavaa menestystä. Enemmän tai vähemmän tullaan kalastelemaan perussuomalaisten vesillä. Vähintäänkin yksittäiset puolueiden edustajat tulevat tekemään tämän tyyppisiä irtiottoja.

Ovatko perussuomalaiset vasemmalla vai oikealla? Tutkija: "Suuri joukko uusia edustajia on musta hevonen" – tiukka maahanmuuttolinja yhdistää


Summary: Sitra ehdottaa mittavaa verojärjestelmän uudistusta kestävän kehityksen mallissaan.

Sitran ehdotus kestävän kehityksen verouudistuksesta saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin vihreää valoa.
 Ylen haastattelemat SDP, kokoomus ja vihreät pitävät  Sitran raporttia  tervetulleena avauksena, mutta perussuomalaiset ei usko raportin ilmastopoliittisiin keinoihin.
 Taloustutkijoiden mukaan Suomeen tarvitaan mittava kestävän kehityksen verouudistus. Ryhmä tutkijoita arvioi Sitran julkaisemassa raportissa, että palkkaveroa pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.
 Mallinnusten mukaan Suomeen voisi syntyä kymmeniätuhansia uusia työpaikkoja ja samalla ilmastopäästöt laskisivat.
 SDP: Käytännössä sama kuin kestävän kehityksen arvonlisävero
 Eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi noussut SDP pitää Sitran raporttia kiitettävänä.
 Puolueen veroasiantuntija, kansanedustaja  Timo Harakka  katsoo, että Sitran esittämä kulutusvero, joka perustuu tuotteen elinkaaripäästöihin, on käytännössä sama kuin SDP:n esittämä kestävän kehityksen arvonlisävero.
 Harakka huomauttaa, että tuotteiden hiilijalanjälkeen perustuvia veroja ovat ehdottaneet muun muassa Euroopan parlamentti, Maailmanpankki ja OECD.
 SDP:n kansanedustaja Timo Harakka. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Harakan mukaan verouudistuksen täytyy olla yleismaailmallinen tai ainakin yleiseurooppalainen.
 Harakan mukaan kyseessä olisi verouudistus, joka veisi ainakin kymmenen vuotta.
 – Täytyy tehdä lisää laskelemia ja mallinnuksia ja miettiä, mikä on täsmälleen oikea toteuttaa se niin, että tällainen ilmastovero on myöskin sosiaalisesti oikeudenmukainen. Tämä tarkoittaa silloin sitä, että pienten palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitää samalla alentaa tai voidaan päättää, että ostoskassin hinta ei nouse.
 Harakan mukaan Sitran raportti osoittaa ilmastopelottelun olevan vailla pohjaa.
 – Ilmastonsuojelu voi kasvattaa taloutta ja työllisyyttä.
 Kokoomus: Haittoja verotettava suoraan tuotannossa
 Kokoomuksen talousasiantuntija, kansanedustaja J uhana Vartiainen  kiittää Sitran ehdotusten kokonaisuutta.
 – Se on hyvä avaus. Siirtämällä verorasitusta työn verotuksesta ympäristöhaittatekijöiden verotukseen voidaan saada enemmän hyvinvointia ja parempi ympäristö, Vartiainen arvioi.
 Kokoomuksen kansanedustaja Juhana Vartiainen. Kokoomus
 Kokoomuksen Vartiainen epäilee SDP:n kestävän kehityksen arvonlisäveromallia vaikeasti toteutettavaksi. Hän verottaisi suoraan tuotannon haittoa.
 – Sitran skenaarioista minun nähdäkseni paras on se, jossa suoraan tuotannossa verotetaan haittoja. Se, että me tuote- tai tuoteryhmäkohtaisesti määrättäisiin välillinen verotus, on todennäköisesti byrokraattisesti liian vaativaa, Vartiainen toteaa.
 Juhana Vartiainen uskoo, että ilmastoverouudistus voidaan viedä läpi neljässä vuodessa.
 – Kyllä tähän yksi hallituskausi riittää. Onhan näitä tehty ennenkin, Vartiainen huomauttaa.
 Vihreät: Pitää pystyä tekemään laaja reformi
 Vihreät toivottaa Sitran raportin tervetulleeksi.
 – Ajatus, että verotuksen painopistettä siirretään työn verotuksesta kohti ympäristölle haitallista toimintaa, on erittäin kannatettava, sanoo puolueen varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo .
 Vihreiden mielestä raportti osoittaa, että yhtä aikaa voidaan verottaa ympäristölle haitallista toimintaa ja kompensoida se pienituloisille.
 Vihreiden varapuheenjohtaja Maria Ohisalo. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Ohisalo olisi mielellään nähnyt vaalikeskusteluissa enemmän keskustelua siitä, mitkä ovat puolueiden laajat keinot ilmastonmuutoksen torjuntaan sen sijaan, että puhuttiin siitä, katoaako lautaselta makkara.
 – Olisi pitänyt puhua siitä, miten ylipäätään ympäristölle haitallista toimintaa verotetaan laajemmin ja miten samaan aikaan sosiaaliturvaa pitää uudistaa.
 Pitäisi pystyä tekemään laaja reformi, ei vain yksittäisiä muutoksia siellä täällä, lisää Ohisalo.
 Missä ajassa verouudistuksia voitaisiin toteuttaa?
 – Nyt pitää ottaa hallitusohjelmassa ensimmäiset askeleet, mutta yhdessä hallituskaudessa tuskin tätä tässä ajassa vaadittavaa isoa rakennemuutosta saadaan aikaiseksi.
 Perussuomalaiset tyrmää: Lisäisi eriarvoisuutta
 Perussuomalaiset jättäytyi sivuun muiden eduskuntapuolueiden ilmastolinjauksista jo viime vaalikaudella.
 Perussuomalaiset suhtautuu myös Sitran kestävän kehityksen verouudistukseen penseästi.
 Puolue pelkää, että verouudistus nostaisi merkittävästi suomalaisten asumisen ja liikkumisen hintaa.
 – Siinä sivussa ne nostavat sikamaisen paljon suomalaisen teollisuuden kustannuksia, katsoo perussuomalaisten viestintävastaava  Matti Putkonen .
 Perussuomalaisten viestintävastaava Matti Putkonen. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Perussuomalaisten mielestä palkkojen ja eläkkeiden verotuksen alentaminen ei ole riittävä kädenojennus pienituloisille.
 – Tässä köyhät ja keskituloiset joutuvat taas maksumiehiksi.
 Perussuomalaiset toistavat linjansa, jonka mukaan EU:n puheenjohtakaudella Suomen pitäisi saada ne maat, jotka saastuttavat eniten, myös kantamaan suurimman vastuun.
 Lisää aiheesta:
 Korkman kommentoi Sitran järeää avausta: Kärsimys ja hyvitykset jakautuvat kaikille, jos päästöjä ohjaava verouudistus toteutetaan pakettina   Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja

Sitran jykevä veroavaus saa hallitusneuvotteluihin valmistautuvilta puolueilta pääosin myönteisen vastaanoton – perussuomalaiset tyrmää täysin


Summary: Presidentti Trump väittää, ettei Fox News olisi päästänyt Trumpin kannattajia  presidentinvaaliehdokas Bernien Sandersin vaalitenttiin.

Presidentti  Donald Trump  vaikuttaa olevan äärimmäisen turhautunut lempikanavansa Fox Newsin järjestämään presidentinvaalitenttiin, jossa demokraattisenaattori  Bernie Sanders  esiintyi alkuviikosta.
 Demokraattien presidentinvaaliehdokkuutta havitteleva Sanders oli Fox Newsin tentattavana Bethlehemin kaupungintalolla Pennsylvaniassa. Sanders sai paikoin raikuvia suosionosoituksia tilaisuuden aikana. Lisäksi Fox Newsin televisioma tilaisuus keräsi korkeat katsojaluvut.
 Trumpia tämä ei miellyttänyt, joten presidentti päätti avautua tapansa mukaan Twitterissä. Hän hämmästeli, kuinka ”outoa on nähdä Hullu-Bernie Fox Newsillä”.
 Trump jatkoi myöhemmin Twitter-hyökkäystään väittämällä, että kaupungintalon ulkopuolella olleita Trumpin kannattajia ei oltu päästetty tilaisuuteen sisään. Presidentin mukaan tila olikin täytetty Sandersin tukijoilla.
 – Mikä ihme Fox Newsiä vaivaa? presidentti äimisteli.
 Trumpin väitteille siitä, että tilaisuuteen olisi kutsuttu vain Bernie Sandersin kannattajia, ei ole löydettävissä minkään sortin todisteita. Tilaisuutta juontanut Fox Newsin ankkuri  Martha MacCallum  kertoi ennen tilaisuutta paikalliselle The Morning Call -lehdelle, millä tavoin yleisö oli tilaisuuteen valittu.
 – Fox haki (yleisöksi) alueen erilaisia poliittisia ja paikallisia ryhmiä ja otti vastaan pyyntöjä päästä tilaisuuteen sen jälkeen, kun siitä oli julkisesti ilmoitettu, sanoi MacCallum ja lisäsi, että satoja ihmisiä oli jonotuslistalla.
 Trump esiintyy säännöllisesti Fox Newsillä, mutta tyypillisesti häntä haastattelevat kanavalla  Sean Hannityn  kaltaiset kommentaattorit, jotka eivät varsinaisesti haasta presidenttiä, vaan tukevat tätä peittelemättä.
 Kaupungintalon tilaisuuden toinen juontaja, Fox News-ankkuri ja suosittua Special Report ohjelmaa vetävä  Bret Baier  vihjasikin pian Trumpin Twitter-sanailun jälkeen presidentin haluttomuudesta tulla kanavan uutisankkurien haastateltavaksi.
 – Haluaisimme saada sinut pian kaupungintalolle tai jopa Special Reportin haastateltavaksi. Siitä on jo tovi. Me uutisoimme kaikki näkökannat, Baier tviittasi.
 Aiheesta lisää:
 Trump takes second whack at Fox News
 Trump goes after Fox News for 'weird' Sanders town hall
 Trump calls it ‘so weird’ to watch Bernie Sanders on Fox News

Trump ei sulata lempikanavansa Fox Newsin antamaa ruutuaikaa Bernie Sandersille


Summary: Tiettävästi suurin osa uhreista on saksalaisia turisteja, mutta tiedot turmasta ovat vielä tässä vaiheessa epäselvät.

Ainakin 28 ihmistä on kuollut ja useita loukkaantunut turisteja kuljettaneen linja-auton kaaduttua Madeiran lomasaarella, kertovat uutistoimistot. Tiettävästi suurin osa uhreista on saksalaisia.
 Tiedot ovat vielä epäselviä, sillä esimerkiksi saksalainen  Bild-lehti  kertoo, että kuolleiden joukossa on yhdeksän saksalaista.
 Ulkoministeriön tiedon mukaan bussissa ei ollut suomalaisia. Madeiralle on tehnyt matkustusilmoituksen 29 suomalaista ja Portugaliin 290. UM:n viestinnän mukaan maakohtaisen ilmoituksen tehneistä kaikki eivät välttämättä tarkenna matkakohdettaan.
 Portugalilainen uutistoimisto  Lusa  kertoo, että turma sattui Caniçossa, Santa Cruzin kunnassa.
 Diario de Noticias -lehti  kertoo, että kuski oli tuntemattomasta syystä menettänyt bussin hallinnan, jonka jälkeen bussi oli syöksynyt tieltä alas rinnettä asuintalojen päälle.
 Yle
 Lehti kuvaa näkyä turmapaikalla kauhistuttavaksi, sillä ruumiita makaa eri puolilla rinnettä.
 Euronews puolestaan kertoo alustavien tietojen perusteella, että bussi törmäsi toiseen bussiin, minkä vuoksi kuljettaja menetti ajoneuvon hallinnan.
 Saksalainen  Bild-lehti  kertoo, että bussissa oli kaikkiaan 50 ihmistä.
 Paikalla on useita ambulanssi- ja pelastusyksiköitä.

Ainakin 28 ihmistä kuoli turistibussin kaaduttua Madeiralla – UM:n tietojen mukaan bussissa ei ollut suomalaisia


Summary: Kaksi vaaralliselle aineelle altistunutta on kuljetettu sairaalaan tarkistettaviksi.

Stora Enson sellutehtaalla Oulussa tapahtui pitkäperjantaina kemiallisen aineen onnettomuus.
 Nuottasaaren tehdasalueella oli pelastuslaitoksen mukaan iltapäivällä toimintahäiriö, jonka johdosta kahden ihmisen epäillään joutuneen kemikaalialtistuksen kohteeksi.
 – Kaksi ihmistä altistui aineelle. Ympäristölle aineesta ei ole vaaraa, kertoi päivystävä palomestari  Harri Timonen .
 Pelastuslaitos sai hälytyksen vaarallisen aineen onnettomuudesta hiukan ennen kello 16:tta.
 Henkilöt kuljetettiin Oulun yliopistolliseen sairaalaan tarkistettaviksi.
 Pelastuslaitoksen mukaan tehtaalla ei ole aineen leviämisvaaraa eikä muita altistuneita. Stora Enso tutkii asiaa.

Turma sellutehtaalla Oulussa – kaksi altistui kemikaaleille


Summary: Jäätilanne on huono, kun lämmintä on toistakymmentä astetta. Silti  jäille on uskaltauduttu jopa moottorikelkalla.

Meren jäälle lähteneet pilkkijät ja ulkoilijat ovat lauantaina aiheuttaneet useita pelastustehtäviä Oulun alueella. Liminganlahdella Oulunsalossa, Peuhun rannassa pelastuslaitos ja poliisi pelastivat kolme veden varaan joutunutta ihmistä, kertoo kertoo päivystävä palomestari  Hannu Timonen .
 – Paikalle oli hälytetty poliisin, pelastuslaitoksen ja rajavartiolaitoksen yksiköitä. Jäihin pudonneet vietiin ensihoidon toimesta sairaalaan tarkastettaviksi, osa oli ollut yli 20 minuuttia veden varassa, hän sanoo.
 Timosen mukaan samalta alueelta pelastettiin lisäksi kolme railon taakse jäänyttä pilkkijää, jotka kuitenkin selvisivät pinteestään pintapelastuslautan avulla ja kuivin jaloin saman tehtävän aikana.
 – Lähes samaan aikaan kun pelastuslaitos auttoi jäihin vajonneita pilkkijöitä, kävi rajavartioston helikopteri Virpiniemessä vinssaamassa ylös kaksi jäihin pudonnutta hiihtäjää, Timonen kertoo.
 Myös heidät vietiin Timosen mukaan sairaalaan. Timonen kertoo, että tässä tapauksessa hiihtäjät olivat ilmeisesti itse kyenneet hälyttämään apua.
 Jäihin pudonneilla ei ole Timosen mukaan hengenvaaraa.
 Olosuhteet muuttuneet hyvin äkkiä
 Timosen mukaan pääsiäinen ja kaunis sää ovat houkuttelleet ihmisiä jäille ja vaara on jostakin syystä jäänyt tiedostamatta.
 – Sää on kaunis ja ihmiset haluaisivat ulkoilla ja jatkaa pilkkimisharrastusta, mutta kyllä pilkkimiset on tältä vuodelta pilkitty ainakin Oulun alueella, palomestari linjaa.
 – Jäätilanne on tosi huono ja jäät eivät välttämättä kannata edes ihmistä, silti jäillä on jopa moottorikelkalla liikuttu. Kun nyt on jo toistakymmentä astetta lämmintä päivällä, olosuhteet ovat muuttuneet hyvin äkkiä, Timonen huomauttaa.
 Myös Oulun poliisi ja Merivartiosto ovat varoittaneet Twitterissä heikoista jäistä ja kehottavat ihmisiä välttämään jäille menoa.

Oulussa pelastettu kahdeksan veden varaan joutunutta


Summary: Sammakonkutu käynnistyy myös näihin aikoihin ja nokkosperhosia lentelee jo ympäri maata.

Siilit ovat alkaneet heräillä horroksesta. Luonto-Liiton kevätseurannassa siilejä on nähty liikkeellä muun muassa Turussa ja Jyväskylässä. Suomessa on viisi talviunta viettävää luonnonvaraista nisäkäslajia, joista siili on yksi. Muut ovat mäyrä, supikoira, koivuhiiri ja karhu.
 Siilin selässä on tuhansia piikkejä, ja se painaa enimmillään puolitoista kiloa. Talvihorroksen jälkeen siilin paino on huomattavasti tätä pienempi.
 Siili on tullut Suomeen 1900-luvun alussa Virosta ja Ruotsista ja on levinnyt Lappiin saakka. Se syö muun muassa hyönteisiä, pikkunisäkkäiden poikasia ja linnunmunia, mutta myös vihanneksia ja marjoja. Siili on rauhoitettu.
 Matelijahavaintoja on tähän mennessä tehty niin sisiliskoista, kyykäärmeistä, rantakäärmeistä kuin vaskitsoista.
 AOP
 Leskenlehtiä Kajaanin korkeudella asti
 Luonto herää myös kukkasin. Sinivuokkojen kukinta on käynnistynyt lounaisessa ja eteläisessä Suomessa. Leskenlehtiä on nähty Kajaanin korkeudella asti.
 Nokkosperhoset lentelevät jo ympäri maan, tiedottaa liitto. Lisäksi sitruunaperhosista on tehty havaintoja eteläisessä Suomessa. Myös sammakoiden kutu on käynnistymässä Etelä-Suomessa, kertoo liiton kevätseurantakampanjan Vilja Tupola tiedotteessa.
 – Pääsiäiseksi on luvassa loistavat olosuhteet kevään havainnointiin. Todennäköisesti seuraavaksi runsastuvat hyönteiset, etenkin perhoset ja kimalaiset. Ehkä pian nähdään myös valkovuokkopeite koristamassa maanpintaa tai kuullaan kirjosiepon liverrystä.
 Luonto-Liiton kevätseurannassa havainnoidaan eläin- ja kasvilajien runsastumista kevään mittaan kesäkuun toiseen viikonvaihteeseen saakka.
 Kevään etenemisestä voi kertoa lomakkeella osoitteessa  www.kevatseuranta.fi.  Havainnot päätyvät Luonnontieteellisen keskusmuseon tietokantaan tutkimuskäyttöön.

Siilit ja matelijat ovat heränneet, sinivuokot kukkivat etelässä


Summary: PS:n puheenjohtajana Halla-aho ei ollut vieltä kertaakaan aiemmin kirjoittanut polemiikkia nostattaneeseen blogiinsa.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on torstaina  päivittänyt Scripta-blogiaan . Kärkevää blogia lukevat tuhannet seuraajat ja juuri sen avulla Halla-aho valoi takavuosina perustaa kansansuosiolleen. Edellisen kerran Halla-aho on julkaissut alustalla kaksi vuotta sitten huhtikuussa 2017.
 Halla-aho purkaa eduskuntavaalien tulosta ja kirjoituksen kärjekkäimmässä kohdassa kerää yhteen puolueestaan loikanneiden kohtalon. Osuus on otsikoitu "Pettäjän tie". Halla-aho toteaa, että kaikki vuonna 2017 lähteneet putosivat eduskunnasta niin sinisten kuin kokoomuksenkin listoilla.
 Jussi Halla-aho oli eduskuntavaalien äänikuningas.
 Lue myös:
 Video: Perussuomalaisten tiedotustilaisuus kuumeni – toimittaja kysyi Halla-aholta vanhoista blogiteksteistä, Putkonen keskeytti

Jussi Halla-aho kirjoitti blogiinsa kahden vuoden hiljaiselon jälkeen – kokosi tylyjä lukuja loikkareista


Summary: Tuhannet suomalaiset seuraavat sosiaalisessa mediassa eläimiä.

Sisu-kissa ottaa suuhunsa vanhan villasukan. Se on Sisun vauva. Kissa kuljeskelee ympäri asuntoa sukan kanssa ja laskee sen lopuksi maahan. Sitten alkaa laulu.
 – Villasukan sisällä on rapiseva kissanlelu. Kun Sisu leikattiin, se alkoi hoitaa sitä kuin vauvaa. Pitkä laulu alkaa aina, kun Sisu laskee villasukan suustaan. En tiedä, mikä se juttu on, kertoo Sisun omistaja  Mari Peippo .
 Sisun laulua on katsottu ja kuunneltu Facebookissa jo 55 000 kertaa. Mainittakoon, että Sisu on nimestään huolimatta tyttökissa. Oikea sukupuoli selvisi eläinlääkärikäynnillä sen jälkeen, kun Peippo oli pelastanut sen kadulta. Siksi Sisu sai toiseksi nimekseen Sisutar.
 Sisu oli pieni takkuinen pallo, kun Mari Peippo löysi sen. Terveysongelmat on nyt selätetty. Mari Peippo
 Sisu sai  oman Facebook-sivun  pari vuotta sitten.
 – Kun Sisu tuli minulle, aloin jakaa sen kuulumisia omaan Facebookiini ja kissaryhmiin. Tuli ihan hirveästi pyyntöjä, että perusta Sisulle oma sivu.
 Sivu lähti elämään omaa elämäänsä. Ensin Sisu sai joitakin kymmeniä seuraajia. Äkkiä heitä oli sata, sitten tuhat. Suosio oli Peipolle yllätys. Se on ollut niin kovaa, että monet ovat halunneet tulla Sisun kotiin katsomaan sitä.
 – Heitä oli kymmeniä. Yksi kävi Helsingistä asti. Vedin siihen sitten jossain vaiheessa rajan, kun tulijoita olisi ollut ihan jatkuvasti.
 Murtunut katse vei sydämen
 Peippo kirjoittaa päivityksiä kissan näkökulmasta. Sivulla esiintyy Sisun lisäksi myös Peipon toinen kissa Viivi. Eivät tosin omasta tahdostaan.
 – Ne eivät ole sydänystäviä. On aika yleistä, ettei kaksi tyttökissaa tule toimeen keskenään. Viivi oli tottunut olemaan talon kuningatar, ja Sisu tuli niin yllättäen.
 Sisu ja Viivi eivät pidä toisistaan. Mari Peippo
 Sisu tuli haminalaisen Peipon elämään talvella 2016. Silloin hän näki kaupasta tullessaan, kuinka pieni takkuinen karvapallo vilahti pihalla seisseen kontin alle. Peippo ei voinut unohtaa pikkukissan murtunutta katsetta. Hän polki monena päivänä pyörällä ympäri Haminaa etsimässä sitä.
 Lopulta kissa saatiin loukutettua. Kova pakkanen oli kuitenkin tehnyt tuhojaan. Sisun häntä ja toinen korvalehti menivät kuolioon. Korvalehti putosi, ja hännästä piti leikata puolet pois.
 Sisulla oli pitkään terveysongelmia, mutta ne on nyt selätetty. Se viettää tätä nykyä varsin tavallista kissanelämää. Aivan tavallinen kissa se ei kuitenkaan ole.

 Murisee kuin koira
 Mari Peippo pukee Sisulle joka päivä valjaat ja lähtee sen kanssa ulos. Yleensä kissat ovat valjaissa melko rauhallisia ja haistelevat ympäristöä. Mutta ei Sisu.
 – Se vetää minua tuolla pitkin metsiä. Ihan kuin olisi lenkillä koiran kanssa. Sisu myös murisee, jos kuuluu epäilyttäviä ääniä tai askelia.
 Sisu on myös hyvin energinen ja mukana kaikessa, mitä Peippo kotona tekee. Se haluaa myös paljon huomiota ja ottaa sen hyvällä tai pahalla.
 – Se on tosi mustasukkainen minusta, vaikka yritän antaa molemmille huomiota tasapuolisesti. Se voi olla peruja jostain pentuajoilta, kun se ei hellyyttä saanut.
 Päivitysten tekeminen Facebookiin ei ole aina helppoa, mutta onneksi Sisu on hyvin ilmeikäs kissa. Yhdessä kuvassa Sisu seisoo pihalla leijonanharja päässään. Näyttää siltä, kuin se kuvittelisi oikeasti olevansa leijona.
 Mari Peippo julkaisee Sisun Facebookiin sisältöä lähes päivittäin. Satu Krautsuk / Yle
 Mari Peippo törmäsi leijonahattuun etsiessään nettikaupasta itselleen kissa-aiheisia vaatteita. Hattu oli kissoille tarkoitettu ja hän ajatteli, että se näyttäisi hauskalta Sisun päässä.
 Kun hattu tuli postissa, Peippo yritti ensin laittaa hattua Sisulle sisätiloissa.
 – Neiti pyyhkäisi tassulla oitis sen pois. Vein Sisun takapihalle, koska siellä on aina jotain mielenkiintoista tiirattavaa. Sisu suostui pitämään hattua ehkä kymmenen sekuntia, että sain otettua kuvan, Peippo kertoo.
 Kuva keräsi nopeasti satoja reaktioita.
 Sisu perusti eduskuntavaalien alla Facebookissa myös oman puolueen, jonka ainoa ehdokas se oli. Mäy-puolue ajaa luonnollisesti kissojen etuja.
 Sisu ajaa kissojen oikeuksia vaatimalla kaikille kissoille rakastavaa kotia. Ja rauhallisia päiväunia ilman imurihirviötä. Mari Peippo
 Sisu ja Viivi saavat myös fyysistä fanipostia. Sisulle sitä tulee enemmän. Ihmiset lähettävät ruokaa, herkkuja ja lahjakortteja eläinkauppoihin.
 – Jouluna ja Sisun syntymäpäivinä tulee kortteja. Yllätyslahjoja tulee pitkin vuotta, Mari Peippo kertoo.
 Talvella Sisu valitteli Facebook-sivullaan kovia pakkasia. Yksi ihailijoista ompeli sille tassuihin töppöset.
 Maailmallakin ihastellaan
 Kovimmat fanit ovat eläkeikäisiä naisia, joilla on omiakin kissoja. Sivuprofiilin mukaan muutkin seuraajat ovat aikuisia, sekä naisia että miehiä.
 – Seuraajia on myös pitkin Eurooppaa ja jopa Afrikassa. He eivät varmaan edes ymmärrä, mitä kirjoitan.
 Sosiaalisessa mediasta on paljon lemmikeille perustettuja tilejä kuten Twitteristä esiintyvät Seppo-koira ja Topi The Dog. Facebookista löytyy myös Martti The Hanhi.
 Mari Peippo
 Tilit keräävät tuhansia seuraajia, vaikka sisältö on yksinkertaista: loikoilua, syömistä, ihmiselämän ihmettelyä pilke silmäkulmassa. Mediatutkija  Paula Haara  Tampereen yliopistosta uskoo, että se juuri on suosion takana.
 – Se vastaa samaan tarpeeseen kuin kissavideo-ilmiö. Ihmisen perspektiivistä sisältö ei ole kovin kiinnostavaa eikä varmaan edes ylittäisi julkaisukynnystä, mutta lemmikkitileillä tyhjänpäiväisyys on se pihvi, Haara toteaa.
 Vaikuttamispyrkimyksiä
 Seuraajat ovat aktiivisia reagoimaan kuviin tai videoihin ja jakamaan niitä. Siksi osa lemmikkitilien ylläpitäjistä yrittää myös vaikuttaa eläimen kautta. Taustalla voi olla ammatillisia, kaupallisia tai ideologisia tavoitteita. Haara on kiinnittänyt huomiota siihen, että poliitikot esittelevät välillä lemmikkejään julkisuudessa.
 – Petteri Orpon Pessi-koiralla on ollut oma Facebook-tili, mikä on aika kiinnostavaa. Ihmisiä voi aktivoida ja saada sitoutumaan lemmikin kautta. Kaupallisuus olisi aika päälleliimattua. Itse uskon, että ihmiset arvostavat nimenomaan arkisuutta ja aitoutta.
 Orpon Pessi-koiran tili katosi Facebookista vaalien jälkeen.
 Fanit muistavat Sisua merkkipäivinä ja muulloinkin korteilla ja lahjoilla. Satu Krautsuk / Yle
 Järkeään tai arvostelukykyään ihmiset eivät ole menettäneet, vaan todennäköisesti he hakevat eläimistä kevennystä kovien uutisten keskelle ja vastapainoa sosiaalisen median kärkkäälle keskustelukulttuurille. Erilaisen mielipiteen ilmaiseva ihminen teilataan somessa helposti, mutta eläin saa olla hassu ja höhlä ja tyhmäkin.
 – On kiinnostavaa, kuinka ihmiset puhuvat eläimelle suoraan. Kielenkäyttö on vähän höpsähtävää ja kommentit hirveän positiivisia ja empaattisia.
 Sisällön tuottaminen koiran tai kissan nimissä voi tarjota mielekkäitä haasteita omalle luovuudelle ja teknisille taidoille. Mari Peippo on saanut paljon kiitosta Sisun Facebook-sivusta. Häntä on pyydetty jopa kirjoittamaan Sisusta kirja.
 – Käyn itsekin muiden lemmikkien sivuilla, koska ne tuovat tauon päivään ja piristystä elämään. Olen niin henkeen ja vereen kissaihminen, että kaikki kissat ovat ihania.
 Satu Krautsuk / Yle

Kadulta pelastettu Sisu-kissa on nyt somejulkkis ja laulaja – fanit pyrkivät jopa kotiin


Summary: Vaalivoiton saaneissa vihreissä lisärahan käyttöä ei ole ehditty vielä pohtia.

Keskustan historiallisen huono tulos eduskuntavaaleissa pakottaa puolueen kovalle kulukuurille.
 Koska murskatappio vei keskustalta 18 kansanedustajan paikkaa, tarkoittaa se sitä, että puolueen saama puoluetuki vähenee runsaalla 2,6 miljoonalla eurolla vuodessa.
 Puoluetuki jaetaan eduskuntapuolueiden kansanedustajapaikkojen perusteella.
 Keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  sanoo, että puolueen täytyy nyt miettiä, miten se organisoi menonsa, kun tulot putoavat.
 – Kyllä tämä meille sopeuttamisia tarkoittaa ja totta kai se on ikävä tunne.
 Pirkkalainen ei osaa vielä sanoa, joutuuko keskusta esimerkiksi vähentämään työntekijöitä puoluetoimistosta tai piirijärjestöistä.
 – Meillä puolue-elimet tekevät lopulta sen päätöksen, että millä tavalla talousarviota muutetaan ja mistä sopeutus tehdään, hän kertoo.
 Pirkkalainen arvioi kuitenkin, että muun muassa vuoden 2021 kuntavaalien ja neljän vuoden päästä järjestettävien eduskuntavaalien rahoittaminen tulee olemaan puolueelle aiempaa vaikeampaa. Pian järjestettävät eurovaalit puolue pystyy vielä rahoittamaan vanhan puoluetukipotin rahoilla.
 Valtava puoluetukien menetys ja siitä seuraava vyönkiristys ei silti tarkoita keskustan talouden romahtamista. Pirkkalainen muistuttaa, että puolueen talous on jo ennalta kunnossa.
 – Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen puolue oli taloudeltaan huonommassa kunnossa ja velkaakin oli.  Juha Sipilän  puheenjohtajuuskauden aikana puolueen talous laitettiin taas kuntoon, että siinä mielessä tilanne on parempi kuin ennen hänen puheenjohtajuuttaan.
 Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen. Jouni Immonen / Yle
 Vasemmistopuolueille jättilisäys
 Vaalivoittaja SDP:n saama puoluetuki luonnollisesti nousee.
 SDP:n kuuden paikan voitto ja 40 edustajanpaikkaa tietävät lähes 900 000:ta euroa lisää rahaa puolueen kassaan vuodessa. Täten SDP saa puoluetukea jatkossa noin kuusi miljoonaa euroa vuodessa.
 SDP:n tilanne on nyt täysin toisenlainen kuin vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen, jolloin puoleen kokema kipeä vaalitappio  pakotti demarit säästöihin . Säästöjen seurauksena puolue joutui muun muassa vähentämään puoluelehtensä ilmestymistiheyttä.
 Toisenlainen tilanne on nyt myös vasemmistoliitolla, joka niin ikään joutui sopeuttamaan toimintaansa viime eduskuntavaaleissa saadun tappion jälkeen.
 Neljä lisäpaikkaa saaneen vasemmistoliiton puoluetuki kasvaa lähes 600 000 eurolla vuodessa lähes 2,4 miljoonaan euroon.
 Vihreät: Rahat "maailman muuttamiseen"
 Vaaleissa paikkamääräänsä viidellä lisännyt vihreät hyötyy myös voitostaan rahallisesti. Vihreillä puoluetuki nousee vuositasolla runsaalla 740 000 eurolla lähes kolmeen miljoonaan euroon.
 Vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen  kuvailee lisärahoitusta tärkeäksi, koska vihreillä ei ole taustalla suuria yksittäisiä rahoittajia kuten  säätiöitä . Vihreät on joutunut perinteisesti turvautumaan puoluetuen lisäksi vain yksittäisten ihmisten lahjoituksiin.
 Miettinen sanoo, että vihreissä ei ole vielä tehty päätöksiä siitä, miten tuleva resurssilisäys aiotaan käyttää. Asiaa mietitään hänen mukaansa seuraavien kuukausien aikana.
 – Sen voin kuitenkin tässä vaiheessa sanoa, että kaikki raha tullaan käyttämään lyhentämättömänä maailman muuttamiseen, eli siihen suuntaan, mitä meidän äänestäjät ovat toivoneet, Miettinen muotoilee.
 Vihreiden puoluesihteeri Lasse Miettinen. Jari Kovalainen / Yle
 Kolmannen jytkynsä vaaleissa ottanut perussuomalaiset kasvattaa jo aiemmin muhkeaksi muodostunutta tukipottiaan, mutta vain hieman. Puolueen saama yksi lisäpaikka tarkoittaa puolueelle jatkossa yli 5,7 miljoonaa euroa vuodessa.
 Kokoomuksenkin yksi lisäpaikka takaa puolueelle jatkossa mukavat runsaat 5,5 miljoonaa euroa vuodessa.
 Tähän juttuun lasketut puoluetuen vähenemiset ja lisäykset perustuvat valtion viimeisimpään vahvistettuun talousarvioon, jossa asiasta on päätetty. Viime kädessä uusi hallitus päättää, minkä suuruiset tuet puolueet vastedes saavat.
 Viimeisimmän vahvistetun talousarvion mukaan valtioneuvosto myöntää lähes 30 miljoonaa euroa vuodessa puoluetukea puolueille. Tuki on 148 175 euroa kansanedustajaa kohden.
 Tuesta puolet on varsinaista puoluetukea ja lopulla tuetaan puolueiden tiedotustoimintaa ja viestintää. Puoluetukea on myönnetty vuodesta 1967 lähtien.
 Voit keskustella aiheesta kello 20 saakka.
 Lue myös:
 SDP voitti perussuomalaiset hiuksenhienolla erolla – suurimman puolueen asema on nyt heikompi kuin koskaan itsenäisyyden aikana

Rökäletappio eduskuntavaaleissa leikkaa keskustan puoluetukea miljoonilla – Puoluesihteeri: "Totta kai se on ikävä tunne"


Summary: Qataria on arvosteltu jalkapallokisoja rakentavien siirtotyöntekijöiden huonosta kohtelusta. Nyt he kertovat arjestaan harvinaisessa haastattelussa.

DOHA  Kuinka monta ihmistä täällä asuu?
 Suihku lorisee, jostain peremmällä olevasta huoneesta kuuluu vauvan itkua.
 – Kolme perhettä ja pari sinkkua, vastaa yksi asukkaista.
 Tarkkaa määrää kukaan ei halua sanoa. Ilmeisesti vaihtuvuutta on.
 Arviolta 80 neliön asunto on Qatarin pääkaupungissa Dohassa työskentelevien filippiiniläisten siirtotyöntekijöiden koti.
 Huonekalut näyttävät vanhoilta, ja keittiö kaipaisi remonttia. Hyllyllä mönkii banaanikärpäsiä. Makuuhuoneessa sänkyjen väliin on saatu ahdettua vain kymmenen sentin rako.
 Mutta asunnossa on kodin tuntu, ja se sijaitsee kävelymatkan päässä keskustasta.
 Täällä ystäviensä kotona seitsemän siirtotyöntekijää Filippiineiltä, Intiasta ja Nepalista suostuu kertomaan arjestaan.
 Se on tärkeää siksi, että Qatarissa asuvien siirtotyöntekijöiden oikeuksien loukkaukset ja huonot työolot ovat olleet uutisaihe siitä lähtien, kun Qatarille myönnettiin jalkapallon MM-kisat.
 Keittiö on filippiiniläisten siirtotyöntekijöiden yhteisasunnon tärkein paikka.  Satu Helin / Yle
 Haastattelun ehdot ovat tarkat.  Kukaan ei saa nähdä, että asuntoon tuodaan kamera.
 Siksi kuvaaja on purkanut kameran osiin ja jakanut sen kolmeen eri laukkuun.
 Ketään paikalla olijaa ei saa missään nimessä tunnistaa, eikä kukaan puhu omalla nimellään. Sitä miten haastattelu ylipäätään sovittiin, ei voi kertoa tässä jutussa.
 Siirtotyöntekijät ovat Qatarissa monella tavoin haavoittuvassa asemassa. Poikkipuolinen lausunto voisi johtaa työpaikan menetykseen ja oleskeluluvan päättymiseen.
 Lehdistönvapausindeksissä sijalla 128 oleva Qatar siertää julkista arvostelua huonosti.
 Qatarilaismiehet pukeutuvat perinteisesti valkoiseen perinneasuun, naiset mustaan.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Toisaalta ilman Aasiasta ja Afrikasta tulevia siirtotyöntekijöitä Arabian niemimaalla sijaitseva piskuinen Qatarin valtio ei pyörisi.
 Ja aivan varmaa on, että täällä vuonna 2022 järjestettävistä MM-kisoista ei ilman heitä tulisi mitään.
 Tälläkin hetkellä noin 30 000 siirtotyöntekijää painaa töitä täyttääkseen  Qatarin lupauksen seitsemästä upeasta jalkapallostadionista.
 Sadattuhannet muut rakentavat metroa, uusivat teitä ja, no, kaikkea. Kisojen alkuun tähtäävien rakennushankkeiden budjetti on 200 miljardia dollaria.
 Takatakataka-ääni kaikuu Dohassa ympäri vuorokauden. Seitsemäntenä yönä siihen ei enää herää.
 Siirtotyöläisten yhteisasunnon nojatuolissa  istuu filippiiniläinen  Ben .
 Hän on ollut rakentamassa kolmea Qatariin nousevaa jalkapallostadionia. Hän on työskennellyt täällä jo 12 vuotta ja kohonnut esimiesasemaan.
 Koska nelikymppinen Ben on ollut maassa pitkään ja puhuu melko hyvää englantia, hän on paremmassa asemassa kuin moni Bangladeshin tai Nepalin maaseudulta ummikkona tuleva nuori mies. Silti ongelmat ovat osittain samoja.
 – Raskainta työ täällä on kesällä, kun lämpöä on 50–52 astetta, Ben sanoo.
 Qatarin pääkaupunkiin Dohaan nousee uusia pilvenpiirtäjiä hurjalla vauhdilla. Yhtä koristaa  emiiri Tamim bin Hamad Al Thanin kuva. Jari Kärkkäinen / Yle
 Kuuman kauden aikana siirtotyöntekijöiden on vaikea päästä lääkäriin.
 Jos esimerkiksi nestehukka, auringonpistos tai vain väsyneenä saatu kolhu pakottaa yrittämään terveyskeskukseen, siellä voi joutua jonottamaan tuntikausia. Samoin lääkkeitä joutuu odottamaan, eikä niitä aina Benin mukaan saa lainkaan.
 Periaatteessa terveydenhoito on Qatarissa ilmaista, mutta siirtotyöntekijöitä se ei aina koske.
 – Jotkut urakoitsijat korvaavat vain hyvin tarkasti määriteltyjen sairauksien hoidon. Se että hoito pitäisikin maksaa itse, tulee usein työntekijälle yllätyksenä, Ben sanoo.
 Qatarissa viisi vuotta ollut intialainen rakennustyöntekijä  Jim  on samaa mieltä.
 – Sääntömuutoksia ja lakiuudistuksia on, mutta meille alihankintaketjun päähän asti ne tulevat hitaasti, hyvin hitaasti. Tiedät kyllä, miten tämä menee, hän sanoo.
 Muut nyökyttelevät varovasti.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Siirtotyöntekijöitä on 2,6 miljoonan  asukkaan Qatarissa kaikkiaan käsittämättömät 1,6 miljoonaa.
 Heistä noin puolet on kotiapulaisia, jotka yleensä asuvat perheissä.
 Seuraavaksi eniten on rakennusmiehiä ja erilaisia huoltotöitä tekeviä ihmisiä. Heidän asemansa nousi esiin viimeistään sen jälkeen kun Qatarille myönnettiin jalkapallon vuoden 2022 MM-kisat vuonna 2010.
 Niihin aikoihin oli tavallista, että työnantaja otti haltuunsa työntekijän passin. Maasta poistumiseen tarvittiin työnantajan lupa. Työnantaja saattoi kiristää työntekijöitä velalla, joka syntyi “rekrytointimaksusta”.
 Monet työ- ja ihmisoikeusjärjestöt ovat raportoineet väärinkäytöksistä pitkin 2010-lukua. Koska Qatar inhoaa kielteistä mediahuomiota, siirtotyöntekijöistä on tullut maalle arka kysymys.
 Perjantai on useimman siirtotyöntekijn viikon ainoa vapaapäivä. Silloin filippiiniläiskommuunin asukkaat laittavat ruokaa ja syövät yhdessä.  Satu Helin / Yle
 Leppoisana perjantaina  tunnelma on filippiiniläisasunnossa kuin missä tahansa ulkomaalaisyhteisön yhteislounaalla.
 Tänään ei pueta kypäriä, haalaria tai muutakaan virka-asua. Sen sijaan syödään yhdessä, käydään markkinoilla ja ehkä istuskellaan rannassa.
 Useimmat paikalla olijoista työskentelevät rakennuksilla, yksi nainen on töissä ison hotellin vastaanotossa ja yksi työskentelee itse emiirin, Qatarin hallitsijan palatsissa.
 Kaikki ovatyksimielisiä siitä, että työolot ovat Qatarissa parantuneet viime vuosina.
 Monella työmaalla on alettu soveltaa esimerkiksi sääntöä, jonka mukaan kesän 50-asteisten helteiden aikana ei työskennellä kello 11:n ja 15:n välillä. Juomataukojen määrää on lisätty kuumana aikana.
 Työntekijöille on määrätty minimipalkka, noin 180 euroa kuussa.
 Kansainvälisen työjärjestön Qatarin-toimitston johtaja Houtan Hamanyonpourm Jari Kärkkäinen / Yle
 Kansainvälisen työjärjestön ILO:n Qatarin-johtaja  Houtan Hamanyonpourm  kertoo Dohan toimistossaan, että työnantaja ei enää saa ottaa työntekijältä passia eikä maasta poistumiseen tarvita työnantajan lupaa, ainakaan teoriassa. Työsuhteen saa päättää ennen sopimuskauden loppua, ainakin lain mukaan.
 Ongelma on, että muutokset koskevat lähinnä vain rakennusalaa.
 – Esimerkiksi kotiapulaisiin mitkään uudistukset eivät vaikuta pätevän. Enkä usko, että näin käy tulevaisuudessakaan, Ben sanoo.
 Työntekijöiden tilannetta hankaloittavat  monimutkaiset alihankintaketjut. Kuten kaikkialla, Qatarissakin isot rakennusurakat on jaettu firmoille, jotka puolestaan jakavat niitä omille alihankkijoilleen.
 Jimin ja Benin mielestä pahimpia ovat intialaiset tai ylipäätään aasialaiset firmat. Heidän mielestään näitä työmaita myös valvotaan heikoiten. Myös ILO:n Hamanyonpourminmukaan työmaiden valvonta on yksi isoimmista ongelmista.
 Työntekijöiden mielestä parasta on, jos pääsee työskentelemään suoraan MM-kisaorganisaatiolle. Silloin puitteet ovat yleensä pilkulleen kunnossa.
 – Ehkä 40 prosenttia firmoista noudattaa taukoihin, palkkoihin ja muihin työntekijöiden oikeuksiin liittyviä sääntöjä, Ben sanoo.
 – 60 prosenttia ei noudata.
 Siirtotyöntekijöiden asuinalueella on muun muassa omat kaupat. Samalle yritykselle työskentelevät asuvat samassa rakennuksessa.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Ben on filippiiniläiskommuunissa vain kylässä.  Hänen oma kotinsa on toisessa yksityisasunnossa. Ben tienaa nykyään yli 2 000 euroa kuussa. Sillä asuu jo omassa asunnossa.
 – Mutta hinnat ovat nousseet täällä Dohassa niin paljon, että siirtotyöntekijän on vaikea vuokrata asuntoa itse. Ennen paikasta tällaisessa huoneessa riitti tuhat realia (250 euroa). Nyt siitä joutuu maksamaan 2 500 (620 euroa), Ben sanoo.
 Eikä asuntoa välttämättä saa vuokrattua, vaikka rahaa olisi.
 Qatarissa siirtotyöntekijöitä kerätään erillisille leireille pääkaupungin ulkopuolelle. Intiasta, Nepalista, Filippiineiltä, Ghanasta, Senegalista ja muista maista tulleet miehet kootaan pienoiskaupunkeihin, joissa heille tarjotaan sänky, ruoka, kuljetukset ja vaihteleva määrä virikkeitä. Näin asuu merkittävä osa miespuolisista siirtotyöntekijöistä.
 Moderneilla leireillä on fiinit kuntosalit, parturit, pingishuoneet ja elokuvateatterit. Asukkaita yhdellä leirillä voi olla jopa satatuhatta.
 Järjestelmä on tehokas.
 Samalla alihankkijalla työskentelevät ihmiset asuvat samoissa rakennuksissa ja nukkuvat samoissa huoneissa. Bussi hakee ihmiset töihin ja tuo vuoron loputtua takaisin.
 Intialaisten siirtotyöntekijöiden huone Challenger-nimisellä siirtotyöntekijöiden leirillä. Satu Helin / Yle
 Pidempään Qatarissa olleiden  mielestä ongelma on kuitenkin vapauden puute.
 Siirtotyöntekijät saavat toki halutessaan poistua leiriltä, mutta koska niiden on lain mukaan sijaittava Dohan ulkopuolella, matkat ovat pitkiä. Ja 10-12 tunnin työvuoron jälkeen ei välttämättä jaksa lähteä mihinkään. Elämä rajoittuu silloin leirin ja työpaikan väliin.
 Toisaalta jos työnantaja maksaa asumisen ja ruuan ainakin pari kertaa päivästä, palkasta jää enemmän kotiin lähetettäväksi.
 Rahan lähettäminen on lähes kaikille siirtotyöntekijöille syy tulla Qatarin kuumalle aavikolle rakentamaan jättimäisiä stadioneita, ostoskeskuksia ja pilvenpiirtäjiä.
 Rakennustyöntekijä Jim on kotoisin köyhästä maaseutukylästä Pohjois-Intiasta. Hän sanoo tukevansa rahallisesti 70–80:tä ihmistä kotipuolessaan. Hän kertoo maksavansa 26 lapsen koulunkäynnin. Lisäksi hän on ostanut kylään sen ensimmäisen ambulanssin.
 Dohan reunamilla sijaitseva siirtotyöntekijöiden kaupunginosa on tarkasti vartioitu. Jari Kärkkäinen / Yle
 Filippiiniläinen Ben lähettää palkastaan  60 prosenttia kotiin joka kuukausi.Se menee vanhemmille ja hänen kahden sisarensa perheille.
 – Joka päivä tunnen yksinäisyyttä, koska olen niin kaukana. Soitan vanhemmilleni joka aamu ennen töihin lähtöä ja taas illalla viimeiseksi ennen kuin menen nukkumaan.
 – Itken, mutta mitä minä voin?
 Yksinäisyys ja koti-ikävä. Ne valvottavat siirtotyöntekijöitä öisin.
 Ne ovat myös syy siihen, että Ben on tänäkin perjantaina tässä kommuunissa. Viikon ainoaa vapaapäivää olisi kurjaa viettää yksin.
 Tänään laitetaan yhdessä filippiiniläistä ruokaa. Keittiöön päästessään Ben hymyilee enemmän kuin kertaakaan omasta arjestaan jutellessaan.
 Ben on nähnyt perhettään viimeksi vuonna 2016.
 Hän ei kuitenkaan halua käydä kotona useammin, vaikka periaatteessa se olisi mahdollista. Syitä on kaksi. Ensiksi lähteminen perheen luota on aina vaikeaa ja se pahentaa ikävää. Toiseksi, matkustaminen on kallista.
 – Mieluummin lähetän rahaa kuin tuhlaan lentolippuun.
 Havainnekuva Qatarin jalkapallon MM-kisojen finaalistadionista Lusailista.  Suppreme Committee for Delivery & Legacy
 Lusailin stadion näyttää aavikolle heitetyltä jättiammeelta . Takatatakatakataka. Jo tutuksi tullut ääniraita kaikuu täälläkin.
 Tämä on Qatarin jalkapallon MM-kisojen kruununjalokivi, isoin projekti. Tällä 80 000 hengen stadionilla pelataan MM-kisojen finaali 18. joulukuuta 2022. Kaikkea muuta kuin sattumaa on, että talvinen finaalipäivä on myös Qatarin kansallispäivä.
 Lusailin stadion on myös yksi filippiiniläisen Benin työpaikoista.
 Kisoihin on aikaa yli kolme vuotta, mutta stadionin sisällä nostetaan jo penkkirivejä paikoilleen. Pelaajien sisääntulotunnelin aukko on jo hahmollaan, samoin sen vieressä oleva VIP-katsomo.
 – Tavoite on, että kaikki stadionit ovat valmiit kaksi vuotta etukäteen, ja me olemme sen mukaisessa aikataulussa, sanoo projektipäällikkö  Tamim Al Abed .
 Täällä tehdään töitä kymmenen tuntia päivässä, kuusi päivää viikossa. Nyt on lopputalvi, joten lämpöä on Suomen keskikesän verran, noin 25 astetta. Työntekijöille riittää yksi tunnin mittainen tauko.
 Heitä on juuri nyt noin 5 000. Lähinnä Intiasta, Bangladeshista ja Nepalista.
 – Sairaaloita, pilvenpiirtäjiä ja kauppakeskuksia rakennetaan maailmalla joka päivä. Ei tämä ole rakennusurakkana mitään poikkeuksellista, sanoo Al Abed.
 Kaikkien Qatarin jalkapallostadioneiden on määrä valmistua kaksi vuotta ennen MM-kisojen alkua. Jari Kärkkäinen / Yle
 Se on puhdasta vähättelyä.  Harvaa rakennusta kerääntyy tuijottamaan kuukauden ajaksi pari miljardia ihmistä. MM-stadionissa on kyse parlamenttitaloon verrattavasta kansallisesta maamerkistä.
 – Rakentamisessa vuorottelevat jatkuvasti innostus, jännitys ja vastuun painava taakka, Al Abedmyöntää.
 – En ole yhdessäkään työssä ollut niin stressaantunut kuin tässä.
 Al Abed on syntynyt Qatarissa ja kertoo lapsena käyneensä katsomassa jalkapalloa Dohan ainoalla stadionilla, jossa ei ollut edes istuimia.
 Hän arvelee, että stadionin arkkitehtuuri jää historiaan, mutta insinöörin vaakakupissa painavat muut asiat.
 – Tärkeintä on, että ihmiset löytävät helposti istumapaikkansa, vessat ja ruokapaikat. Toivon, että he muistavat nähneensä pelin omalta paikaltaan erinomaisesti. Ja että kukaan ei liiskaannu seinää vasten tai rusennu ihmisten väliin.
 Käytännöllisyys ohittaa kansallistunteen. Näin Qatarissa käy harvoin.
 Lusail-stadionin rakentamisesta vastaava projektipäällikkö Tamim Al Abed  Jari Kärkkäinen / Yle
 Kun keskustelee tulevista jalkapallon MM-kisoista  ihmisten kanssa torilla taivessajonossa, huomaa nopeasti, että mitkään ylisanat eivät tunnu olevan paikallisille tarpeeksi.
 Qatarissa kaikki kisoihin liittyvä on jo nyt niin loppuun asti harkittua, että tuntuu kuin paikallisten ajatuksetkin olisi ennakkoon käsikirjoitettu.
 – Nämä kisat ovat emiirin antama lahja meille!
 – Olen niin ylpeä, niin ylpeä, että en pysty edes sanomaan kuinka ylpeä!
 – Minä rakastan Qataria, rakastan!
 Innostuneita lausuntoja kuulee niinvalkoisiin kaapuihin pukeutuneilta qatarilaismiehiltä, vakituisesti maassa asuvilta ei-kansalaisilta kuin siirtotyöntekijöiltä.
 Tämä on tärkeää, sillä nämä kolme ihmisryhmää elävät Qatarissa erilaisissa todellisuuksissa. Jos jossain voi puhua kolmen kerroksen väestä, niin täällä.
 2,6 miljoonan asukkaan maassa on vain noin 300–400 000 varsinaista Qatarin kansalaista. Loput ovat maassa vakituisesti asuvia, mutta eivät kansalaisia, ja siirtotyöntekijöitä.
 Qatarissa vapaa-aikaa vietetään mieluiten iltatoreilla ja ostoskeskuksissa.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Johtotehtävissä on etuoikeutettu kansalaisten joukko. Ruumiillinen työ on 1,6 miljoonalle siirtotyöntekijälle.
 Kansalaisuutta ei saa, vaikka syntyisi Qatarissa, jos sukujuuret ovat muualla. Nainen voi saada kansalaisuuden menemällä qatarilaismiehen kanssa naimisiin. Toinen tapa on menestyä urheilussa tai tieteessä.
 Qatarin kansalaiset saavat ilmaisen koulutuksen. Pelkät oleskeluluvan haltijat maksavat pulpetista samassa luokassa. Vaikka olisi asunut maassa koko ikänsä, oleskelulupa on uusittava joka vuosi.
 Kukaan ei maksa kaasulla rikastuneessa maassa tuloveroa – Itse asiassa ainoastaan alkoholia ja muita terveydelle haitallisia tuotteita verotetaan.
 .
 Jalkapallokisoista 2022 vastaava organisaatio toimii pilvenpiirtäjän 30. kerroksessa.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Qatar on tehnyt valtavasti sekä imagotyötä  että konkreettisia uudistuksia yhteiskunnan alimman kerroksen eli siirtotyöntekijöiden tilanteen parantamiseksi.
 Suuri kysymys on, ovatko muutokset työntekijöiden oikeuksiin todellisia vai onko niiden avulla tarkoitus vain kiillottaa pintaa. Molempia vastauksia kuulee.
 Siirtotyöntekijöiden tilanteen nosti uutisvirtaan vuonna 2013 ilmestynyt ay-liike ITUC:in raportti, jonka mukaan stadiontyömailla oli kuollut jopa 1 200 työntekijää. Muun muassa yleisradioyhtiö BBC:n ja Washington Postin tutkivat toimittajat ovat sittemmin  kyseenalaistaneet luvut.
 Qatarin MM-kisajärjestelyistä vastava organisaatio on taistellut ympäri maailmaa levinnyttä raporttia vastaan väsymykseen saakka.
 Kisaorganisaation tilat sijaitsevat lasiseinäisen pilvenpiirtäjän yläkerroksissa. Siellä istuu myös yksi Qatarin alkuperäisen kisahakemuksen laatijoista,  Mahmoud Qutub .
 Qatarin MM-kisaorganisaation edustaja Mahmoud Qutub sanoo vastaavansa vähintään viikottain siirtotyöntekijöiden oloihin liittyviin kysymyksiin. Jari Kärkkäinen / Yle
 – Olin ihan täydelllisessä sokissa, hän kuvaa mielialaansa sinä päivänä, kun kisat myönnettiin Qatarille.
 – Mutta seuraavana päivänä olin jo toimistolla töissä.
 Qutub on järjestäjien puolelta se, joka on erikoistunut nimenomaan työntekijöiden oikeuksiin.
 – Tuo luku [1 200 työssä kuollutta] on ja on alusta lähtien ollut virheellinen, hän sanoo,
 Hänestä tutkimusmetodologian virheiden selittäminen kuuluu raportin julkaisseelle ITUC:lle.
 – Periaatteessa kyse kuitenkin on ennusteesta, eli ajatuksesta siitä kuinka moni ihminen ylipäätään voisi kuolla niiden vuosien aikana, kun kisoihin valmistaudutaan, Qutub sanoo.
 Dohan toimistokeskusta on varsin futuristinen. Jari Kärkkäinen / Yle
 Mahmoud Qutubin mukaan  kisatyömailla on tähän mennessä kuollut kolme siirtotyöntekijää. Kaikkien kuolemat liittyvät sydänvikoihin. 22 siirtotyöntekijää on kuollut muusta kuin töihin liittyvästä syystä.
 – Yksikin kuolema on liikaa. Olemme erikseen päättäneet, että haluamme olla mahdollisimman avoimia kaikissa työntekijöiden kuolemiin liittyvissä kysymyksissä, Qutub sanoo.
 Silti harva pitää myöskään kisajärjestäjien ilmoittamaa kuolleiden määrää lopullisena totuutena.
 Tässä pilvenpiirtäjässä ollaan kuitenkin sitä mieltä, että kansainväliselle yhteisölle on ollut helpompaa nostaa Qatar kuin Kiina, Venäjä tai Brasilia tikunnokkaan ihmisoikeusrikkomuksista.
 Väite ei ole ihan tuulesta temmattu.
 Arvokisojen rakennustyömaita jo kymmenen vuotta arvioinut Rakennusliiton asiantuntija  Kyösti Suokas  huomauttaa, että esimerkiksi Venäjä pääsi suhteellisen pienellä arvostelulla Sotšin olympialaisista ja jalkapallon MM-kisoista.
 Venäjän tiedetään käyttäneen rakennustyömailla muun muassa pohjoiskorealaisia siirtotyöntekijöitä, eikä se juuri suostunut raportoimaan heidän oloistaan.
 – Venäjällä oli rakennustelineitä, joille en olisi missään nimessä noussut, Suokas sanoo.
 Hänen Qatarissa näkemällään stadiontyömaalla turvajärjestelyt sen sijaan olivat kunnossa. Silti on mahdotonta sanoa, onko tilanne kaikilla työmailla sama.
 .
 Saudi-Arabian ja Qatarin välinen raja-alue on suurimmaksi osaksi aavikkoa. Nykyään maiden välillä ei ole saarron vuoksi ilma-, maa- tai meriliikennettä.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Qatarin naapurimaa ja nykyinen  ykkösvihollinen Saudi-Arabia on pyrkinytkäyttämään hyväkseen herkkää siirtotyöntekijäkysymystä.
 Saudi-Arabia on eristänyt Qataria taloudellisesti ja diplomaattisesti  jo lähes kahden vuoden ajan.
 Qatarin hallinnossa pelätään, että työntekijöiden joukkoon soluttautuu vakoojia, jotka pyrkivät vahingoittamaan Qataria Saudi-Arabian laskuun.
 Siirtotyöntekijöitä on väkilukuun suhteutettuna niin pajon, että siirtotyöntekijöiden mellakat olisivat vaikeita taltuttaa.
 Tarkasti kontrolloitujen siirtotyöntekijöiden epäileminen vakoilusta kuulostaa dekkarikirjallisuudelta. Tänä keväänä ulkomailta yritettiin kuitenkin masinoida työntekijöiden mielenilmausta väärennetyn kutsukirjeen avulla.
 Tavoitteena oli kerätä ihmisjoukko Qatarin työministeriön eteen, jotta siitä saataisiin valokuvia maailmalle. Jäljet johtavat Saudi-Arabiaan.
 Siirtotyöntekijät viettävät Qatarissa yleensä useita vuosia.  Jari Kärkkäinen / Yle
 Qatarissa kaksi jalkapallon MM-kisoihin  ja siirtotyöntekijöihin liittyvää kysymystä nousevat jatkuvasti esiin. Aiotaanko työlakiin tehtyjä muutoksia soveltaa myös MM-kisojen jälkeen ja laajennetaanko ne lupausten mukaisesti koskemaan kaikkia siirtotyöntekijöitä? Ja mitä siirtotyöntekijöille tapahtuu, kun kisat ovat ohi?
 Filippiiniläinen Ben suunnittelee olevansa Qatarissa vielä suunnilleen kisoihin asti. Sen jälkeen hänellä pitäisi olla riittävästi säästöjä jonkinlaisen yrityksen perustamiseen Filippiineillä. Hänellä on myös neuvo Qatariin lähtöä harkitseville työntekijöille.
 – Pari, kolme vuotta on ihan ok. Mutta älkää jääkö 12 vuodeksi kuten minä tein. Se on liikaa.
 Benillä on myös viesti kaikille, jotka tulevat ihailemaan hänen rakentamiaan stadioneita paikan päältä tai televisiosta.
 – MM-kisoilla on kaksi puolta. Toisaalta Qatarin valtiolle ne ovat hieno juttu. Mutta siirtotyöntekijöiden näkökulmasta kaikki ei ole ok. Moni ei tiedä yhtään, minne menee tämän jälkeen. Jo nyt osa rakennuspiikeistä on ohitettu, ja ihmisiä istuu täällä ilman työtä ja ilman rahaa lähteä.
 Juttua varten on haastateltu myös Ulkopoliittisen instituutin tutkijaa Wolfgang Mühlbergeria.
 Keskustele: Urheilun suurtapahtumia rakentavat siirtotyöläiset kaikkialla maailmassa, usein puutteellisissa oloissa. Unohtuuko se, kun arvokisat käynnistyvät? Kommenttipalsta sulkeutuu klo 18.
 Lue myös:
 Kunnianhimoinen emiiri ja veljeily Iranin kanssa – neljä syytä Qatarin ja arabimaiden kiistaan
 Tutkija Qatarin eristämisestä: Saudi-Arabia yrittää painostaa Qataria omalle linjalleen
 Tutkijat ylistävät maajoukkuepaidasta kieltäytyneen Huuhkaja-hyökkääjän poikkeuksellisen rohkeaa päätöstä – jalkapallopomon puheet Qatarin-matkan syistä eivät vakuuttaneet
 Palloliiton puheenjohtaja pitää hassuna Riku Riskin kieltäytymistä Qatarin-matkalta: ”Boikotointi ei ole tehokas keino"

MM-stadioneita Qatariin rakentava siirtotyöntekijä tapasi perheensä viimeksi kolme vuotta sitten: "Joskus itken, mutta minkä minä voin"


Summary: Rahoituksen takana on japanilaisyhtiöiden yhteenliittymä.

Kuljetuspalveluistaan tunnettu Uber on saanut yhteensä miljardin dollarin rahoituksen itseohjautuvien autojen kehitykseensä, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Uberin itseohjautuvien autojen yhtiön Advanced Technologies Groupin (ATG) rahoituksen takana on japanilaisyhtiöiden yhteenliittymä. Tietoliikennealan yhtiö Softbank sijoittaa 333 miljoonaa ja Toyota sekä Denso yhteensä 667 miljoonaa dollaria. Lisäksi Toyota sijoittaa itseohjautuvien autojen kehitykseen vielä 300 miljoonaa dollaria seuraavan kolmen vuoden aikana.
 Uberin toimitusjohtaja Dara Khosrowshahi sanoi, että rahoitus auttaa Uberia pysymään muuttuvan kuljetusalan eturintamassa.
 Rahoituksen myötä ATG:stä tuli oma laillinen kokonaisuutensa, mutta se jatkaa toimintaansa Uberin alaisuudessa.
 Uberin on määrä listautua New Yorkin pörssiin toukokuun alussa.

Uber sai miljardin dollarin rahoituksen itseohjautuvien autojen kehitykseen


Summary: Asunnossa ei ollut muita ihmisiä.

Järvenpäässä yksi henkilö on loukkaantunut vakavasti kerrostaloasunnossa sattuneessa tulipalossa.¨
 Päivystävän palomestarin mukaan savusukeltajat pelastivat tajuttomana olleen asukkaan palavasta toisen kerroksen asunnosta. Hänet on viety sairaalaan hoitoon. Asunnossa ei ollut muita ihmisiä.
 Palo saatiin sammutettua, eikä se päässyt leviämään muihin asuntoihin.
 Syttymissyystä ei ole vielä tietoa.
 Hälytys palosta Sauvakadulla tehtiin hieman ennen kahta yöllä.

Savusukeltajat pelastivat tajuttoman asukkaan tulipalosta Järvenpäässä


Summary: Torstain pommitukset osuivat lähelle sairaalaa Tripolissa.

Kranaatinheittimet moukaroivat Libyan pääkaupunkia Tripolia torstaina myöhään iltaan asti, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Entisen armeijan kenraalin  Khalifa Haftarin  johtaman Libyan kansallisen armeijan LNA:n joukkojen hyökkäykset pääkaupunkiin ovat jatkuneet nyt kahden viikon ajan. Reutersin mukaan torstain pommitukset osuivat lähelle sairaalaa.
 Keskiviikkona seitsemän ihmistä kuoli, kun raketinheittimellä osuttiin tiheään asutulle alueelle Tripolissa. Haftarin komennuksessa joukot ovat kiistäneet ampuneensa asuinalueille.
 WHO:n mukaan taisteluissa on kuollut 205 ihmistä, joista 19 on siviilejä. Lisäksi yli 900 on loukkaantunut.
 Lue myös:
 Libyassa ammuttu raketteja pääkaupungin keskustaan, kahden siviilin kerrotaan kuolleen  (17.4.)
 Itä-Libyan joukkojen hävittäjä syöksyi maahan lähellä Tripolia   (14.4.)

Kranaatinheittimet moukaroivat Tripolia torstaina – taisteluissa kuollut jo yli 200 ihmistä


Summary: Kongon presidentti kertoo maansa liittyvän terrorisminvastaiseen taisteluun.

Demokratian ja sosiaalisen kehityksen liitto

Kongon demokraattisen tasavallan poliitikot

Terroristijärjestö ISIS on ilmoittanut perustaneensa hallintoalueen Keski-Afrikkaan, kertoo uutistoimisto AP.
 AP siteeraa terroristiorganisaatioiden toimintaa netissä seuraavaa SITE Intelligence Groupia, jonka mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun ISIS mainitsee niin kutsutun Keski-Afrikan islamilaisen provinssin.
 ISIS väittää taistelijoidensa tappaneen kolme kongolaista sotilasta ja haavoittaneensa viittä muuta Benin kaupungissa Kongon demokraattisessa tasavallassa, lähellä Ugandan rajaa.
 Kongon presidentti huolissaan
 Kongon presidentti  Felix Tshisekedi  sanoi huhtikuun alussa amerikkalaisen ajatushautomon  Atlantic Councilin  kokouksessa, että ISIS on uhka hänen valtiolleen. Tshisekedi kertoi Kongon hallituksen liittyvän mukaan terrorismin vastaiseen taisteluun.
 – On helppo nähdä mahdollisuus, jossa ISIS laajentaa toimintaansa Afrikkaan ja hyötyy alueen laaja-alaisesta köyhyydestä ja esimerkiksi Benin ja Butembon alueiden kaaoksesta perustaakseen kalifaattinsa, Tshisekedi sanoi.
 Hän viittasi sotilastiedustelun tuloksiin, jotka kertoivat sen puolesta, että "islamistinen uhka" juontaa juurensa ugandalaisjohtoisesta militanttiryhmä ADF:stä.
 Itäisessä Kongossa on useita kapinallisia ryhmiä, jotka taistelevat mineraalirikkaan alueen hallinnasta.

ISIS kertoo laajentaneensa Keski-Afrikkaan – väittää taistelijoidensa tappaneen kolme kongolaista sotilasta


Summary: Kreikan parlamentin mukaan Saksa on sille velkaa yli 300 miljardia euroa.

Kreikan parlamentti on päättänyt vaatia Saksalta korvauksia natsi-miehityksen ajalta.
 Parlamentti päätti asiasta eilen. Sekä hallitus että oppositio tukivat päätöstä.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Kreikka ottaa sotakorvausasian käsittelyyn virallisesti parlamentin päätöksellä.
 Korvauksia vaaditaan muun muassa Saksan Kreikalta vuonna 1942 ottamasta pakkolainasta, arkeologisten aarteiden varastamisesta, natsien aikaansaamasta materiaalisesta tuhosta, ja natsien uhrien omaisten kokemasta kärsimyksestä, kreikkalainen  Kathimerini-sanomalehti kertoo .
 Parlamentti ei kertonut vaadittujen korvausten määrää. Sen vuonna 2016 tekemän selvityksen mukaan Saksa on Kreikalle velkaa yli 300 miljardia euroa, kertoo  Deutsche Welle -uutiskanava.
 Natsit aiheuttivat Kreikassa nälänhädän, jossa yli 100 000 ihmistä kuoli. Natsit veivät sen lisäksi yli 50 000 juutalaista Kreikasta Auschwitzin keskitysleiriin tapettaviksi.
 Kreikka aikoo pääministeri  Alexis Tsiprasin  mukaan lähettää Saksalle asista virallisen nootin. Parlamentin päätöksen mukaan Kreikan tulee käyttää "kaikkia tarpeellisia diplomaattisia ja laillisia keinoja" sotakorvausten saamiseksi Saksalta.
 Saksan hallituksen tiedottajan mukaan saksalaiset ovat tietoisia historiallisesta vastuustaan, mutta asia on sekä laillisesti että poliittisesti loppuunkäsitelty.
 Lue myös:
 Kreikka vaati yhä sotakorvauksia ja pakkolainan takaisinmaksua Saksalta  (17.3.2015)

Kreikka vaatii Saksalta sotakorvauksia natsi-miehityksen ajalta – Saksa: "Asia on loppuunkäsitelty"


Summary: Europarlamenttiin valitaan toukokuussa 13 meppiä.  Brexitistä riippuen lisäpaikka voi tulla kesken kauden.

Suomessa ehdittiin jo iloita yhdestä lisämepistä, joka olisi tulossa toukokuun europarlamenttivaaleissa. Osa brittien jättämistä EU-parlamenttipaikoista on päätetty jakaa muille ja Suomi sai jaossa yhden lisäpaikan.
 Nyt britit tuskin lähtevät EU:sta ennen toukokuun lopun parlamenttivaaleja vaan osallistuvat vaaleihin. Ehdokkaiden keruu on Britanniassa täydessä käynnissä. Suomesta valitaan toukokuun 26. päivä 13 meppiä kuten ennenkin.
 Lisämeppipaikat siis perutaan, mutta ehkä vain tilapäisesti.
 Valituksi tulleet brittimepit syrjäyttävät uudessa parlamentissa muiden maiden lisämepit siksi ajaksi kun Britannia pysyy jäsenenä.
 Oikeusministeriön vaalipäällikkö  Arto Jääskeläinen  sanoo, että Brysseliin mahdollisesti kesken kauden lähtevä lisämeppi on vaaleissa 14:ksi suurimman vertausluvun saanut.
 Brexit-tilanne on niin vaihtelevainen, että jonossa neljäntenätoista oleva ei tiedä, poksauttaako vaali-iltana sampanjapullo auki vai ei.
 Tilanne muistuttaa hieman vaaleissa varasijalle sijoittumista. Silloin parlamenttipaikka aukeaa, jos saman puolueen meppi tulee Brysselistä pois kesken kautta.
 14. meppi kuitenkin tietää olevansa seuraava lähtijä koko porukasta. On mahdotonta ennustaa, mitä puoluetta hän edustaa.
 Britannian eroonkaan ei voi luottaa
 EU on myöntänyt Britannialle lisäaikaa nyt lokakuun loppuun saakka. Britannia voi erota aiemminkin, jos maassa päästään sopuun erosopimuksen ehdoista. Sitäkään ei voi tietää, kuinka ehdoton EU on takarajassa.
 Britannia voi halutessaan myös perua koko eron. Uutta kansanäänestystäkään ei ole kokonaan hylätty.
 Suomen extra-meppi jää odottelemaan brittien lähtöä ties miksi ajaksi.
 Hänellä on tavallista mutkikkaampia expatriaatin haasteita. Esimerkiksi tehtävästä riippuen nykyisellä työpaikalla 14. mepistä voi tulla rampa ankka, jolle ei kannata enää antaa mitään kunnollista projektia, kun hän kohta lähtee. Tai sitten hän ei lähdekään.
 Jos perhe on lähdössä mukaan, mitä sanotaan kouluun ja puolison työpaikalla. Pitääkö Brysselistä etsiä asunto vai ei?
 Melkein-europarlamentaarikko voi vain seurata sivusta brexitin kulkua. Samaa kohtaloa tuskin jakaa kukaan tämän jälkeen.
 Valtasuhteet muuttuvat
 Brittimepeillä ongelma on käänteinen: parlamenttihommia riittää joksikin aikaa, sitten voi tulla käsky kotiin.
 Euroopan parlamentissa on nyt 751 edustajaa. Briteillä on 73 paikkaa. Brexitin jälkeen brittien paikoista 27 jaetaan muille jäsenmaille ja 46 jätetään tyhjiksi. Lisäpaikoilla korjataan joidenkin maiden aliedustusta.
 Eniten lisäpaikkoja parlamenttiin saavat Ranska ja Espanja, joista kummallekin tulee 5 uutta paikkaa.
 Suomi kannatti alun perin parlamentin koon pienentämistä brexitin jälkeen, niin että lisäpaikkoja ei olisi jaettu lainkaan.
 Lisäpaikkoja suurempi asia on brittien liikkeiden vaikutus europarlamentin valtasuhteisiin. Briteillä on ollut edustajia varsinkin sosialistiryhmässä ja Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmässä, johon kuuluu muun muassa perussuomalaiset.
 Euroopan parlamentin teettämän mielipidetutkimuksen mukaan  euroskeptisten ryhmien saama äänimäärä kasvaa , mikäli Britannia osallistuu toukokuun eurovaaleihin.
 Lue myös:
 Brittien EU-ehdokkaat joutuvat kohta soittelemaan äkäisten äänestäjien ovikelloja – brexitin jatkoaika tuo eurovaalit Britanniaankin
 Pimeyden ytimessä – Ylen erikoisartikkeli kertoo, miksi hyljeksitystä Euroopan parlamentista pitäisi puhua paljon enemmän kuin siitä puhutaan

Suomen eurovaaleissa 14:ksi sijoittuva voi joutua odottamaan omaa meppipaikkaansa  kuukausia


Summary: Aikoinaan etelästä kotoisin olleet papit tulivat Saamenmaalle ja tuomitsivat joiun kirkkoon sopimattomana.

Muusikko  Anna Näkkäläjärvi-Länsman  astelee tottuneesti kirkon alttarin eteen. Virsien laulaminen on hänen sydäntään lähellä ja kirkossa laulamisesta on tullut iso osa hänen työtään.
 Silloin tällöin hän laulaa myös joiunomaisia lauluja kirkossa, koko seurakunnan edessä.
 Joikaajana hän toivoisi kuitenkin kuulevansa enemmän joikuja kirkollisissa tapahtumissa.
 – Se on todella mukavaa ja luonnollista, että myös saamen värit ovat osa musiikkia, ja myös täällä kirkossa. On mukavaa päästä joikaamaan, mutta samaan aikaan se on myös pelottavaa. Tiedän, etteivät kaikki pidä siitä, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 Anna Näkkäläjärvi-Länsman on varuillaan joikaamisesta kirkossa.  Sara Wesslin / Yle
 Saamelaisten perinnemusiikin, joiun ja kirkon yhteenkuuluvuudesta nousee silloin tällöin keskustelua. Hiljattain kysymys siitä, sopiiko joiku kirkkoon, nousi otsikoihin, kun  Sippolan kirkko aikoi perua saamelaismuusikko Wimmen konsertin.  Pohdinnan jälkeen Sippolan kirkko toivotti kuitenkin joiun ja Wimmen musiikin tervetulleiksi kirkkoon.
 Vanha ajattelutavan mukaan saamelaisten joiku on ollut syntiä.  Pitkään ajateltiin, ettei joiku kuulu kirkkoon. Sen vuoksi myös Anna Näkkäläjärvi-Länsman on joutunut pohtimaan, onko joiun esittäminen kirkossa soveliasta.
 – Tiedän sen historian, mikä joiuilla on ollut ja varmaan tunnen sen, mitä yhteisö asiasta ajattelee. Se on ollut iso prosessi miettiä, että voiko näin edes tehdä. Lopulta se on ollut hieno kokemus joikata myös joiuntapaisia lauluja kirkossa, kertoo Näkkäläjärvi-Länsman.
 "Joiun sisältö ratkaisee" – yleisökyselyn mukaan joiku on tervetullut kirkkoon
 Saamen kieli ja joiut eivät ole aina kuuluneet kirkossa, mutta hiljalleen ne ovat palanneet osaksi kirkollisia toimituksia.
 Yle Saamen tekemä kysely osoittaa, että monet soisivat joiun kuuluvan myös kirkossa.  Kyselyyn saatiin torstaihin mennessä 36 vastausta.  Suurin osa, lähes 89 prosenttia vastanneista oli sitä mieltä, että joiku sopii kirkkoon. Reilu 11 prosenttia vastanneista taas näki, ettei kirkossa sovi joikata.
 Utsjoen kirkon historian aikana näiden seinien sisällä on laulettu niin saameksi kuin suomeksi - mutta joikua ei täällä usein kuule.  Sara Wesslin / Yle
 Myös kommenttien perusteella saamelaisten perinteet halutaan vahvemmaksi osaksi kirkollista elämään.
 “Joiku voi olla hyvin hengellistä musiikkia, joka joskus sopii jopa paremmin kirkkoon, kuin muualle - samalla tavalla kuin joiku sopii luontoon ja tunturiin.”
 “Saamelaisten oma musiikkikulttuuri sopii kirkkoon todella hyvin. Eivät kaikki siitä pidä, mutta uskon, että tulevaisuudessa asia on ihan luonnollista. Uusia polvia pitäisi osata kasvattaa niin, että joiku kuuluu elämään niin kotona kuin erilaisissa kokoontumisissa, kuten kirkossa. Kirkollisessa elämässä olisi myös tärkeää pystyä säilyttämään saamelaisten perinteinen virsilaulanta.”
 “Joiun ovat leimanneet synniksi muut kuin saamelaiset. Joiku on meidän perinteemme ja samanarvoinen kuin muutkin musiikkiperinteet. Siinä ei ole mitään pahaa, vain hyvää.”
 “Se on joiun sisällöstä kiinni. Räp-kiroilu ei sovi, tavalliset joiut kyllä.”
 “Kirkossa on ollut tapana olla joikuja, jotka sopivat sinne. Ei kirkkoympäristössä sellaisia joikuja edes joikata, jotka eivät sinne sopisi.”
 Sopiiko joiku pyhään paikkaan?
 Utsjokelainen  Niilo Vuomajoki  innostui joikaamisesta reilu 17 vuotta sitten. Hän on kulkenut joikaamassa kirkoissa ympäri Pohjoismaita yhdessä saamenkielisen kuoron kanssa. Sámi Jienat -niminen kuoro esittää niin perinteisiä joikuja kuin myös Saamenmaan ikivihreitä.
 Suurin osa kuoron konserttipaikoista on kirkkoja. Samoin kuin Anna Näkkäläjärvi-Länsman, pohti hänkin pitkään, ennen kuin rohkeni astella alttarin eteen joikaamaan.
 – On totuttu ajattelemaan, että kirkko on pyhä paikka, eikä joiku ole ehkä ollut sellaista, mikä sopii pyhään paikkaan. Joiku on ollut enemmän arkipäivän musiikkia. Se, voiko joiun kanssa mennä kirkkoon, on hieman epäselvä asia, pohtii Vuomajoki.
 Niilo Vuomajoki kuvailee joikaamisen tunnetta pyhänä ja arvokkaana.  Sara Wesslin / Yle
 Kirkossa joikaamisesta syntyi kuitenkin upea, pyhä tunne, kuvailee Niilo Vuomajoki.
 Anna Näkkäläjärvi-Länsman ja Niilo Vuomajoki ovat sitä mieltä, että saamelaisyhteisössä olisi aika ottaa puheeksi joiun asema kirkossa.
 – Ehkä olisi hyvä, että myös Suomen kirkko käsittelisi aihetta, jotta kirkkoherrat ympäri maan ymmärtäisivät enemmän joikua ja sen sopimista hengelliseen elämään, pohtii Vuomajoki.
 Niilo Vuomajoki on mukana saamenkielisessä kuorossa, jonka keikkapaikat koostuvat lähinnä kirkoista. Sara Wesslin / Yle
 Piispa Jukka Keskitalo: Joiulla on paikkansa myös kirkossa
 Oulun hiippakunnan piispa  Jukka Keskitalon  mielestä joikuperinteellä tulee olla tilaa kirkollisessa elämässä. Piispa näkee, että kirkossa ei kenties ole ollut tarpeeksi keskustelua siitä, miten ottaa perinteet paremmin huomioon kirkollisissa toimituksissa.
 – Se on saamelaisyhteisölle elävä tapa ilmaista itseään ja tunteitaan. Kun uskossa on kysymys niin henkilökohtaisesta sydämen asiasta, niin ajattelen, että jos tällainen perinteinen ilmaisumuoto voi tuoda myös uskon sisältöjä ihmisten elämään, niin sehän on vain positiivinen asia. Asiasta tarvitaan varmasti lisää keskustelua, sanoo Keskitalo.
 Piispa Jukka Keskitalo avaisi kirkon ovet myös joiuille. Joiun sisältö on se, mikä ratkaisee, painottaa Keskitalo.  Juha Hintsala / Yle
 Historiassa etelästä kotoisin olleet papit tulivat Saamenmaalle ja tuomitsivat joiun kirkkoon sopimattomana.
 Ajat ovat kuitenkin muuttuneet ja saamelaiskulttuurin tuntemus ja ymmärrys lisääntyneet. Keskitalo avaisi valtaväestölle yhä enemmän sitä, mistä joiuissa on kysymys.
 – Perinteiset joiut, joiden keskiössä ovat kristilliset teemat ja luonto, niin miksipäs ne eivät sopisi kirkkoon? Ihmisillä on heikosti tietoa siitä, mitä joiku on, pohtii Keskitalo.
 Kenties tulevaisuudessa hänet nähdään virsien laulamisen lisäksi myös joikaamassa Saamenmaan kirkoissa.  Sara Wesslin / Yle
 Anna Näkkäläjärvi-Länsman sulkee virsikirjan Utsjoen kirkossa. Vaikka joikaaminen olisikin sallittua kirkossa, ei hän suinpäin ryntäisi joikaamaan kirkon alttaritaulun edessä.
 Siitäkin huolimatta hän toivoo, että pääsisi tulevaisuudessa joikaamaan enemmän myös kotikirkossaan. Se on kuitenkin kiinni saamelaisyhteisöstä.
 – Uskon, että meidän pitäisi täällä Saamenmaalla voimakkaammin nostaa perinteidemme arvostusta. Kaikista tärkeintä on, että me saamelaiset itse kannamme huolta perinteistämme. Se on lähtökohta sille, että joiku alkaa kuulua myös hengellisessä elämässä, näkee Näkkäläjärvi-Länsman.

Syntinä pidetty joiku ja kirkko lähenevät pienin askelin toisiaan – moni toivoo saamelaisten perinteiden näkyvän myös hengellisessä elämässä


Summary: Vartija pysäytti miehen, jolla oli mukanaan myös sytyttimiä.

Polttoainekanistereita mukanaan kantanut mies on otettu kiinni, kun hän yritti päästä Pyhän Patrickin tuomiokirkkoon New Yorkissa, kertoi poliisi torstaina. Kahden polttoainekanisterin lisäksi keskiviikkona kirkkoon yrittäneellä miehellä oli mukanaan sytyttimen bensaa ja sytyttimiä.
 Kirkon vartija kertoi kirkkoon sisään pyrkineelle miehelle, ettei sisään ole asiaa kannujen kanssa. Kun mies kääntyi lähteäkseen, lattialle loiskahti polttoainetta ja vartija hälytti poliisit.
 Mies väitti poliisille halunneensa vain oikaista kirkon läpi autolleen, josta oli loppunut polttoaine. Poliisin mukaan miehen selitykset olivat kuitenkin kierteleviä ja epäjohdonmukaisia.
 – Tarkistimme auton. Siitä ei ollut polttoaine loppu, joten veimme miehen tutkintavankeuteen, kertoi New Yorkin poliisin edustaja  John Miller .
 Millerin mukaan tutkimuksissa on käynyt ilmi, että 37-vuotias mies on poliisin vanha tuttu.
 Manhattanilla sijaitseva tuomiokirkko on Yhdysvaltain suurin uusgoottilainen kirkko.

Mies pyrki bensakannujen kanssa Pyhän Patrickin tuomiokirkkoon New Yorkissa


Summary: Pohjois-Korea vaati tänään Yhdysvaltain ulkoministerin siirtämistä syrjään ydinneuvotteluista.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  aikoo vierailla Venäjällä lähiviikkoina, kertovat uutistoimistot.
 Vierailun aikana Kim tapaa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin .
 Yhdysvaltain Pohjois-Korea -edustaja  Stephen Biegun  vierailee parhaillaan Moskovassa keskustalemassa Pohjois-Korean ydinaseriisunnasta.
 Venäjä on valmistellut Putinin ja Kimin tapaamista jo pitkään.
 Pohjois-Korea: Pompeo ulos ydinneuvotteluista
 Pohjois-Korea ilmoitti tänään vaativansa, että Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  siirretään syrjään maiden välisistä ydinaseneuvotteista.
 Korkea-arvoinen pohjoiskorealaisviranomainen syyttää Pompeota ”roskan puhumisesta” ja edesvastuuttomuudesta. Hänen mukaansa Pompeon sijasta neuvottelupöytään tulisi saada Yhdysvaltojen puolelta henkilö, joka on ulkoministeriä harkitsevaisempi.
 Pohjois-Korean ulkoministeriö syyttää Pompeota muun muassa siitä, että presidentti  Donald Trumpin  ja  Kimin  väliset neuvottelulut päätyivät helmikuussa umpikujaan Hanoissa.
 Aiemmin tänään  Pohjois-Korea kertoi testanneensa uudenlaista, taktista taistelukärkeä.
 Ilmoitus asekokeista tulee vain päivä sen jälkeen, kun yhdysvaltalainen tutkimuslaitos kertoi, että se oli havainnut toimintaa Pohjois-Korean ydinaseiden kehittämiseen liittyvässä laitoksessa.
 Aiheesta lisää:
 North Korea demands removal of US Secretary of State Mike Pompeo from talks
 Pohjois-Korea kertoo testanneensa uudenlaisia taistelukärkiä

Pohjois-Korean Kim tapaa Putinin Venäjällä


Summary: Kälviän Tarmo saa lapset ja nuoret painimaan. Seuran historian ensimmäinen arvokisamitalikin on nyt pokattu.

Puolet elämästään paininut 14-vuotias  Jimi Witick  on onnellinen nuori mies. Poika voitti ensimmäisen arvokisamitalinsa, SM-pronssia kreikkalais-roomalaisessa painissa 48 kiloisten sarjassa.
 Samalla hän tuli tehneeksi historiaa. SM-mitali on ensimmäinen kilpailut järjestäneen seuran, Kälviän Tarmon, painihistoriassa.
 – Pronssi tuli yllätyksenä, en arvannut, että noin hyvin menisi. Yleisö kannusti kovasti ja se auttoi. Tuntui hyvältä, kun kaikki hurrasivat, Witick iloitsee.
 Taaperoista kilpailijoihin
 Myös Kälviän Tarmon painijaoston puheenjohtaja  Jouko Salmelalla  on syytä iloon. Mies viritti painiharrastuksen seurassa seitsemän vuotta sitten.
 – Aloitin nollasta, enkä olisi voinut uskoa, että tämä kasvaa näin isoksi. Meillä on nyt 250 harrastajaa, 17 koulutettua ohjaajaa ja 12 ryhmää, Salmela luettelee.
 Nuorimmat taaperopainijat ovat 1-vuotiaita. He opettelevat motoriikkaa ja temmeltävät painimatolla vanhempiensa kanssa. Kolmivuotiaat ovat nallepainijoita, isommat nassikkapainijoita. Kilpapainijoita seurassa on parikymmentä.
 Mikä sai pojat ja tytöt innostumaan palavasti painista Kokkolan vajaan 5000 asukkaan liitoskunnassa?
 – Hyvää valmennusta, ryhmiä eri ikäisille, kivaa hommaa, pehmeä painimatto koukuttaa lapsia. Ehkä myös vielä uutuudenviehätystä, Salmela sanoo.
 Vaikka laji on yksi perinteisimmistä, Kokkolassa harrastaminen on hänen mukaansa jäänyt vähälle.
 Myös SM-kisojen järjestäminen on sulka Kälviän Tarmon painitoiminnan hattuun. Alle 18-vuotiaiden poikien kreikkalais-roomalaisen painin SM-kilpailu toi Kokkolaan noin 90 kilpailijaa.
 Heti perään urheiluseura isännöi kansallisen juniorikisan, joka keräsi paikalle 230 painijaa.
 Jimi Witick tekee lihastreeniä autotallissa. Raila Paavola / Yle
 Jimi Witick lähti kokeilemaan painia, kun isoveli ja kaveritkin menivät.
 – Ensin tuntui vähän oudolta, mutta lajin otteisiin tottui kuitenkin nopeasti. Kipeääkin otti, ennen kuin oppi kunnolla.
 Paini on Witickin mukaan vuosien mittaan kasvattanut kipukynnystä ja tuonut voimaa, ketteryyttä ja uskallusta.
 – Vahvuuteni on varmaan se, että menen koko ajan kaverin päälle, olen aktiivinen.
 Witickillä on painitreenit kolmesti viikossa. Välipäivinä hän nostelee painoja, hakkaa nyrkkeilysäkkiä ja käy lenkillä. Välillä poika käy treenaamassa Etelä-Pohjanmaalla.
 SM-pronssimitalisti ei ole vielä ehtinyt miettiä tavoitteita painiuransa suhteen. Painijaoston puheenjohtaja Jouko Salmela kuitenkin tähyilee jo tulevaisuuteen.
 – Toivottavasti meillä on jossakin vaiheessa myös aikuisia kilpapainijoita. Siihen on vielä aikaa, koska kaikki painijamme ovat alle 15-vuotiaita.
 Kiireisin tavoite on Salmelan mukaan ohjaajan palkkaaminen.
 – Silloin pystyisimme hyödyntämään omaa painisaliamme myös iltapäivisin.

Keskipohjalaislapset innostuivat painista – "Nollasta lähdettiin ja muutamassa vuodessa saatiin 250 harrastajaa"


Summary: Koulujen epäillään poistavan heikosti menestyviä oppilaita luotteloistaan pärjätäkseen paremmin päättökokeissa.

Koulupudokkaiden suuri määrä herättää hämmennystä Britanniassa.
 Torstaina julkaistun tutkimusraportin mukaan  lähes 50 000 yläkouluikäistä oppilasta on kadonnut koulujen oppilasluetteloista tuntemattomasta syystä.
 Raportissa havaittiin, että kahdeksan prosenttia lähinnä suomalaista yläkoulua vastaavan secondary schoolin vuonna 2012 aloittaneiden ja viisi vuotta myöhemmin lopettaneiden ikäluokasta poistettiin oppilasluettelosta jossain vaiheessa.
 Tutkimuksen on tehnyt riippumaton The Education Policy -tutkimuslaitos.
 Koulupudokkuuden taustalla on usein huono-osaisuus. Lue tästä Ylen raportti Birminghamista ja Sheffieldistä:  Britanniasta tuli kurjuuden kuningaskunta, jossa lapsista liki joka kolmas elää köyhyydessä .
 The Education Policy -tutkimuslaitoksen selvityksessä tarkasteltiin kolmea ikäluokkaa, jotka suorittivat loppukokeensa vuosina 2011 (602 933 oppilasta), 2014 (616 829) ja 2017 (603 705).
 Eniten kadonneita oli nuorimmassa ikäluokassa. Heistä 55 300 oli jossain vaiheessa viiden vuoden aikana poistunut koulun oppilasrekisteristä.
 Osa oli kadonnut useamman kerran, sillä poistumiset koskivat 49 100 yläkouluikäistä.  Selvityksestä kirjoittaa muun muassa The Guardian-lehti .
 Ongelmat keskittyvät tiettyihin kouluihin
 Tutkijat rajasivat pois aineistosta koulua vaihtaneet oppilaat, perhesyistä muuttaneet ja pysyvästi erotetut.
 Jäljelle jäivät ilman selkeää syytä kadonneet oppilaat. Heistä monet ovat päättäneet lopettaa koulunkäynnin.
 Keskustelua ovat herättäneet epäilykset, että koulut siirtäisivät pois hankalia tai huonosti menestyviä oppilaita menestyäkseen paremmin päättökokeissa eli GCSE:ssä.
 Koulut voivat esimerkiksi ohjata oppilaan toisaalle opiskelemaan tai kotiopetuksen pariin.
 Oppilaiden katoaminen ilman perhesyitä näyttää keskittyvän pieneen ryhmään kouluja.  AOP
 Tutkijat huomauttavat, että on vaikea arvioida, onko päätös oppilaan koulusta lähdölle ollut koulun, oppilaan vai vanhempien.
 Viranomaiset pitävät kirjaa kouluista virallisesti erotetuista, mutta epävirallisten poistumisten tai poistamisten syitä ei kirjata.
 Oppilaiden katoaminen ilman perhesyitä näyttää keskittyvän pieneen ryhmään kouluja. 330 koulussa eli kuudessa prosentissa kouluja tapahtui lähes neljännes poistumisista. Näistä kouluista katosi jokaista kohden vuodessa luokallinen eli kolmisenkymmentä oppilasta.
 Kadonneiden koululaisten kohdalla toistuivat tietyt piirteet. Joka kolmas oli ollut tekemisissä sosiaaliviranomaisten kanssa tai erotettu aiemmin koulusta. Kahdella viidestä oli ollut paljon poissaoloja ja joka seitsemäs oli ilmaisen kouluruokailun piirissä.
 Lisää aiheesta:
 Britanniasta tuli kurjuuden kuningaskunta, jossa lapsista liki joka kolmas elää köyhyydessä
 Aiheesta muualla:
 The Education Policy: Unexplained pupil exits from schools: A growing problem?
 The Guardian: More than 49,000 pupils ‘disappeared’ from schools – study

Lähes 50 000 koululaista kadonnut oppilasluetteloista Britanniassa


Summary: Raporttia ei vieläkään julkaista täysin, mutta se antanee lisävalaisua kysymyksiin Muellerin Venäjä-tutkinnasta.

Yhdysvalloissa julkaistaan tänään osittain erikoissyyttäjä  Robert Muellerin   Venäjä-tutkintaa koskeva raportti .
 Oikeusministeri  William Barr  on aiemmin julkaissut raportista  oman tiivistelmänsä . Sen mukaan Mueller ei löytänyt näyttöä siitä, että presidentti  Donald Trump  olisi vehkeillyt Venäjän kanssa voittaakseen vaalit.
 Mueller ei lopulta ota suoraan kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen. Hän käsittelee asiaa raportissa molemmilta puolilta, siis vapauttavien ja langettavien todisteiden kannalta.
 Epäilyjä oikeuden estämisestä on nostattanut  tapa, jolla Trump erotti  Venäjä-tutkintaa aiemmin johtaneen liittovaltion poliisin FBI:n johtajan  James Comeyn  keväällä 2017.
 Muellerin raportin julkaisua edeltävä oikeusministerin tiedotustilaisuus alkaa kello 16.30 Suomen aikaa. Raportti on yhä osin salattu. Yle lähettää tiedotustilaisuuden suorana.
 Uutistoimisto Reuters listasi viisi kohtaa, joihin kiinnittää huomiota.
 1. Oikeuden estäminen: miksi Trumpia ei täysin vapautettu epäilyistä?
 Tämä kohta sisältää suurimmat poliittiset riskit presidentti Trumpille. Mitkä ovat ne todisteet, jotka tukevat Muellerin päätelmää siitä, että vaikka raportissa ei päädytä epäilemään presidenttiä rikoksesta, häntä ei myöskään vapauteta kaikista epäilyksistä?
 Barr päätteli aiemmin Muellerin muotoilun tarkoittavan, että aihetta syytteen nostamiseen ei ole. Demokraattien mielestä viimeinen sana asiassa ei voi olla oikeusministerillä, jonka Trump on nimittänyt.
 2. Venäjän informaatiosota ja kampanjakontaktit
 Muellerin tutkinta on jo johtanut syytteisiin 34 ihmistä vastaan. Mukana on kuusi Trumpin avustajaa ja neuvonantajaa. Heihin lukeutuvat muun muassa Trumpin turvallisuuspoliittinen neuvonantaja  Michael Flynn  ja neuvonantaja  Roger Stone .
 Viisi Trumpin entistä avustajaa tai neuvonantajaa on tunnustanut syyllisyytensä ja tehnyt yhteistyötä Muellerin kanssa. Esimerkiksi Trumpin entinen asianajaja  Michael Cohen  on todistanut entistä asiakastaan vastaan.
 Tutkinta on paljastanut, että Venäjä todella yritti vaikuttaa vuoden 2016 presidentinvaalien tulokseen. Syytetyistä 25 on venäläisiä. Heitä on syytetty joko demokraattien sähköpostien hakkeroinnista tai propagandan levittämisestä sosiaalisessa mediassa.
 Muellerin raportissa on yksityiskohtia pietarilaisen trollitehtaan ja venäläisten tiedustelupalvelun työntekijöiden syytteistä. Nämä syytteet ovat jo julki ja niistä ei ole yhteyksiä Trumpiin. Nyt monia kuitenkin kiinnostanee, onko Mueller tehnyt jotain päätelmiä venäläisten ja Trumpin lähipiirin tapaamisista.
 Yksi kiinnostava tapaaminen oli kesällä 2016 Trump Towerissa New Yorkissa. Tuolloin paikalla oli venäläinen asianajaja, joka tiettävästi lupasi Trumpin joukoille "törkyä"  Hillary Clintonista .
 Toinen kiinnostava tapaaminen järjestettiin tammikuussa 2017 Seychelleillä. Tapaamista on tutkittu, koska on epäilty, että siinä yritettiin rakentaa yhteydenpitojärjestelmää Kremlin ja Trumpin joukkojen välillä aikana, jolloin presidenttinä oli vielä  Barack Obama.
 3. Manafort, Ukraina ja mielipidetiedustelut
 Trumpin entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  on jo ollut  käräjillä useasta syytekohdasta .
 Mueller oli erityisen kiinnostunut Manafortin ja Venäjä-yhteyksistä tunnetun  Konstantin Kilimnikin  tapaamisesta elokuussa 2016.
 Tapaamisessa käsiteltiin tiettävästi Ukrainan sodan ratkaisua Kremlille mieluisalla tavalla. Syyttäjien mukaan Manafort olisi myös antanut Kilimnikille Trumpin suosiosta tehtyjä mielipidetiedustelutietoja. Epäselvää on, kuinka merkittäviä tiedot ovat.
 Manafortin on todettu aiemmin valehdelleen oikeudelle.
 4. Uhkia kansalliselle turvallisuudelle?
 Mueller ei ole löytänyt todisteita rikollisesta juonittelusta Venäjän kanssa. Nyt odotetaan, löytyykö raportista yksityiskohtia, jotka antavat lisäpotkua kriitikkojen väitteille siitä, että Trump suosii Venäjää.
 Yksi esimerkki Trumpin läheisestä suhteesta Venäjään voisi olla ajatus Trump-pilvenpiirtäjän rakentamisesta Moskovaan. Michael Cohen on tunnustanut valehdelleensa kongressille tästä hankkeesta.
 5. Lähi-itä ja muut tutkinnat
 Raportin toivotaan myös siihen, onko Lähi-idän suunnalta yritetty vaikuttaa Trumpiin. Tässä kysymyksessä keskiössä on libanonilais-amerikkalainen yrittäjä ja muun muassa Saudi-Arabian kruununprinssin konsultti  George Nader . Myös hän osallistui tammikuussa 2017 Seychelleillä järjestettyyn salaiseen tapaamiseen.

Muellerin raportti julkaistaan – kiinnitä huomio näihin viiteen kohtaan


Summary: Viestikyyhkyn Kanarian koti saatiin selville, mutta omistaja ei karkuria halunnut takaisin. Uusi koti löytyi Oulusta.

Tästä on kyse Viestikyyhky lensi Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelinetilassa maaliskuussa. Linnun omistaja löydettiin työlään etsinnän jälkeen, mutta hän ei halunnut eksynyttä kyyhkyään takaisin. Linnulle löytyi uusi koti Haukiputaalta paikallisen kyyhkysharrastajan lakasta. Mehmet Cevirel nimesi uuden lintunsa Messiksi. Espanjassa on kiinnostuttu Suomessa hyvin kohdellun kyyhkyn kohtalosta.
 Lentokoneen siivin Kanariansaarilta Suomeen lentänyt kalliokyyhky ei pääsekään takaisin etelän lämpöön. Ensin  Juan Carlokseksi  ja sittemmin  Messiksi  nimetyn kyyhkyn uusi koti on Oulun kupeessa Haukiputaalla.
 Rankasta lentomatkasta  nelisen viikkoa kotihoidossa toipunut lintu voi hyvin. Seuraavaksi edessä on kuitenkin totuttelu uuteen ympäristöön, kun linnun omistaja ei kaivannutkaan kyyhkyä takaisin Kanariansaarille.
 Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtaja  Ari-Pekka Auvinen  järjesteli linnun palauttamista Kanarialle.
 – Kyllähän se pettymys oli, kun kuulin, että omistaja ei ole kiinnostunut kyyhkystään. Mutta lopulta tämä on kaikin puolin parempi ratkaisu, Auvinen arvioi.
 Messin uudessa kotilakassa 26 kyyhkykaveria
 Noin vuoden ikäisen linnun uusi omistaja on haukiputaalainen viestikyyhkyharrastaja  Mehmet Cevirel , joka toivottaa tulokkaan tervetulleeksi uuteen kotiinsa.
 Cevirel ottaa Messin käteensä ja tarkastaa sen sukupuolen. Hän päättelee sukupuolen vetämällä kyyhkystä nokasta.
 – Tämä on tyttö. Pojat pistää hanttiin ja pyristelevät, tytöt eivät välitä, Cevirel arvioi.

Mehmet Cevirelin oli helppo nimetä uusi tulokas. Cevirel kertoo, että perheen poika nimettäisiin Messiksi, mutta perheessä on nyt kolme tyttöä, joita vaimo ei ole antanut nimetä jalkapallotähden mukaan.  Timo Nykyri / Yle
 Cevirel päätti antaa linnun nimeksi Messi, joka on nopea kaveri kuten kyyhkykin. Olihan lintu sentään jonkin aikaa luultavasti maailman nopein kyyhky tullessaan lentokoneella Suomeen. Vaikka sukupuoli varmistui, ei Messin nimi enää muutu.
 – Jos linnuista tykkää, niin niillä on nimet.
 Mies päästää Messin kyyhkyslakan ovelta lentoon, ja se pyrähtää suoraan uusien ystäviensä viereen.
 – Tervetuloa Messi, Cevirel naurahtaa.
 Mehmet Cevirel aloitti kyyhkysharrastuksen jo teini-iässä Turkissa.
 – 14–15-vuotiaana aloitin, mutta isä ei tykännyt. Hän käski lopettamaan, mutta harrastus jäi sydämeen.
 Nyt hänellä on Oulun Haukiputaalla kyyhkysilleen oma kotilakka, jossa oli jo entuudestaan 26 viestikyyhkyä. Cevirelin mukaan Oulun seudulla on hänen lisäkseen muutama muu harrastaja. Suomessa on kaikkiaan parikymmentä viestikyyhkyharrastajaa.
 Kyyhky selvisi kylmästä lomalennosta
 Kanarialla rengastettu kyyhky saapui Suomeen lentokoneen laskutelinetilassa maaliskuun puolenvälin jälkeen.
 Kylmettyneen kyyhkyn löysivät Oulun lentokentän työntekijät, joilta lintu siirtyi Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen kotihoitoon.
 Heikossa kunnossa ollut lintu virkosi nopeasti. Kovia kokeneen kyyhkyn ensimmäiset eväät olivat vesi, keitetty kananmuna ja vedessä liotettu leipä.
 Messi ei kauaa aristellut uusia kumppaneitaan, vaan alkoi tehdä tuttavuutta muiden kyyhkyjen kanssa. Timo Nykyri / Yle
 30 vuotta lintuja harrastanut ja tutkinut Ari-Pekka Auvinen kertoo, että viestikyyhky siirtyy nyt täydessä kunnossa uudelle omistajalleen.
 – Lintu oli virkeä ja valpas ja ulkoisestikin kyyhkystä näki, että se on niin hyvässä kunnossa kuin vain voi olla.
 Mutta miten tulokaskyyhkyn uskaltaa laskea ensimmäisen kerran lentoon, kun sen sisäiseen navigaattoriin kodiksi on ohjelmoitu Gran Canaria?
 Auvisen mukaan tässä ei pitäisi olla ongelmia. Hän arvioi, että viime vuonna syntynyt lintu kotiutuu hyvin Haukiputaalle.
 – Kokeneempi kyyhky voisi lentoon päästessään ottaa suunnan kohti Kanariansaaria, mutta nuori lintu kiintyy nopeasti lakkaansa ja hahmottaa uuden ympäristönsä ensimmäisillä lennoillaan.
 Espanjan maataloushallinto kiinnostui kyyhkystä
 Vaikka omistaja ei kyyhkyään takaisin halunnutkaan, niin lintu vaikuttaa kiinnostavan Espanjassa.
 Ari-Pekka Auvisen mukaan heidän Kanarian yhteyshenkilönsä on kertonut paikallisen maataloushallinnon kiinnostuneen karkurikyyhkyn kohtalosta.
 – Ilmeisesti Espanjassa ihmetellään, että miten tällaista vaivaista pulua kohdellaan näin hyvin. Ensin halutaan palauttaa takaisin, ja kun se ei onnistu, niin sitten järjestetään uusi koti.
 Viestikyyhkyn aiempi omistaja ei halunnut takaisin eksynyttä lintuaan, mutta Kanariansaarten maatalousviranomainen kiinnostui kyyhkyn kohtalosta. Timo Nykyri / Yle
 Auvinen aikoo lähipäivinä lähettää maatalousviranomaiselle kuvia kyyhkystä ja sen uudesta kodista.
 Auvisen mukaan nuorta lintua ei olisi laskettu yksin lentoon kohti Kanariansaaria, vaan lomalentoyhtiö oli jo lupautunut lennättämään linnun kustannuksitta takaisin kotiin.
 – Tällä kertaa toki lämpimässä ja painestetussa tilassa, Auvinen naurahtaa.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Kalliokyyhky matkasi Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelineessä ja selvisi siitä hengissä, nyt mietitään jo paluuta kotiin

Lentokoneella Kanarialta Ouluun tullut kirjekyyhky ei pääsekään kotiin – "Kyllähän se pettymys oli, että omistajaa ei kyyhky kiinnostanut"


Summary: Mahdollisesti lämpöennätys saattaa rikkoutua vielä uudestaan tämän päivän aikana.

Kevään lämpöennätys on taas mennyt rikki. Tällä kertaa Kemiönsaaressa Varsinais-Suomessa mitattiiin 19,3 astetta. Vain muutama tunti aiemmin samassa paikassa mitattiin edellinen ennätys 18,9 astetta.
 Ylen meteorologi  Anne Borgström  kertoo sään jatkuvan tavanomaista lämpimämpänä ja aurinkoa riittävän pääsiäisenä.
 – Heti pääsiäisen jälkeisenä tiistaina tulee olemaan vielä selvästi lämpimämpää.
 Borgström kertoo, että laajoilla alueissa Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla sekä Kanta-Hämeessä tullaan pääsemään tulevina päivinä yli 18 asteeseen.

19 lämpöastetta rikki ensimmäistä kertaa tänä vuonna


Summary: Levin Matkailu Oy lupaa edistää lomalaisten turvallisuutta matkailualueella.

Levin Matkailu Oy uudistaa välittämiensä lomahuoneistojen turvallisuussuunnitelmat. Taustalla on viime viikolla Levillä tapahtunut  mökkipalo, jossa kuoli kolme ihmistä .
 Vaikka tulipalon kohteena ollut mökki Isorakassa ei ollut Levin Matkailun välittämä, yhtiö lupaa edistää lomalaisten turvallisuutta matkailualueella.
 Heti pääsiäisen jälkeen Levin Matkailun edustajat tapaavat alueen lomahuoneistojen huolitsijat turvallisuuteen liittyvissä asioissa. Toukokuussa vastaavat keskusteltu käydään mökkien ja lomahuoneistojen omistajien kanssa.
 Levin Matkailu tekee kohteisiin uudet laatu- ja turvallisuusluokitukset ensi kesänä. Lisäksi yhtiö ottaa käyttöön mobiilipalveluna toimivan digitaalisen lomahuoneistokansion, josta löytyvät muun muassa asuntojen turvallisuusohjeet.
 – Tulemme myös esittämään, että mökkien siivoaminen sesonkien aikaan tulee tapahtua huolitsijoiden toimesta. Haluamme taata, että mökki on aina uutta lomalaista varten kunnossa eli se on siivottu ja huolehdittu kuntoon ammattilaisten toimesta, Levin Matkailu Oy:n vt. toimitusjohtaja  Yrjötapio Kivisaari  sanoo tiedotteessa.

Mökkien turvallisuussuunnitelmat uusiksi Levillä – taustalla tuhoisa tulipalo


Summary: Munien haudonta ja tipujen touhujen seuraaminen ovat tuoneet oppitunneille uutta virettä.  Se on opettanut myös sen, että elämän alku on usein huteraa.

Neljä keltaista ankkauntuvikkoa tepastelee uteliaana lämpölampun alla. Yksi kopsuttelee leveällä nokallaan sanomalehdellä vuorattua akvaarion seinää, toinen nokkaisee suuhunsa pienen keltuaisenmurun. Jokainen käy vuorollaan juomassa vettä peltikannesta tehdystä vesikiposta, ja välillä koko sakki hakeutuu liki toisiaan.
 Vetelin koululaiset Keski-Pohjanmaalla hautoivat munia, joista kuoriutui neljä ankanpoikasta pääsiäiseksi. Koko keskuskoulu esikoululaisista 9-luokkalaisiin pääsi ihailemaan koulun biologian luokassa majailevia untuvikkoja pääsiäisviikolla.
 Oitin seniorikodissa Hausjärvellä sen sijaan munien kuorintaa vielä odotellaan.
 Kuka tahansa voi käydä katsomassa matkaa munasta tipuksi Yle Areenan streamista.
 Vetelin koululla lirkuttelulta ei voinut välttyä.
 Elias Storbacka ja Sivi Heikkilä pääsivät esikouluryhmänsä kanssa ihailemaan ankkoja. Päivi Seeskorpi / Yle
 –Ihan liian söpöjä, tuumasi  Sivi Heikkilä , joka oli tullut katsomaan ankkoja oman esikouluryhmänsä kanssa.
 9-luokkalainen  Oona Haapasalo  seisoi tipujen akvaarion vieressä ja vastasi pienten vierailijoiden ankkakysymyksiin.
 –Ne syövät nyt kananmunan keltuaista ja juovat vettä. Vesiastioissa on kiviä, jotta ankat eivät nukahtaessaan upottaisi päätään veteen, hän selvitti.
 Ankkojen akvaarion yllä on lämpölamppu. Ne pitävät untuvikot lämpiminä, kun oma emo ei ole antamassa niille suojaa.
 Läpivalaisua ja kutkuttavaa odottelua
 Munien haudonta alkoi Vetelin keskuskoulussa maaliskuun puolivälin tienoilla. Yläkoulun oppilaat laittoivat hautomakoneeseen seitsemän kalkkunan ja viisi ankan munaa. Hautomakoneeseen lisättiin vain vettä. Muusta, kuten munien pyörittelystä, kone huolehti automaattisesti.
 Siitä alkoi kutkuttava odottelu: kuinka moni muna itää ja kehittyy lopulta tipuksi asti.
 Tällaisesta munasta ankka kuoriutui. Päivi Seeskorpi / Yle
 Viikon kuluttua haudonnan aloittamisesta ilmassa oli osin surua, osin iloa. Munien läpivalaisu paljasti, että kalkkunanmunista vain yksi oli itänyt varmasti. Ankanmunista neljässä näkyi elämää.
 Sitten ruvettiin jännittämään, kuorituvatko tiput ja ehtivätkö ne pääsiäiseksi.
 – Osapuilleen meni niin kuin piti siihen pettymykseen nähden, että kalkkunat itivät tosi huonosti. Yksi kalkkunantipu iti, mutta sekin oli niin raihnainen, että se oli pakko lopettaa, kotitalousopettaja  Sanna Karppinen  kertoi.
 Ilman huolta ei selvitty ankkojenkaan alkutaipaleesta, sillä yksi tipu alkoi kuoriutua tuntuvasti etuajassa ja vielä väärästä päästä munaa.
 – Tipun olisi pitänyt rikkoa munan tylppä pää. Voi olla, että hautomakoneen pyörittäjäautomaatti oli vähän tökännyt munaan reikää alulle, joten tipu lähti siitä polkemaan jalkojensa kanssa ulos. Lopulta se ei kuoritunut edes ensimmäisenä, vaan vasta toisena.
 Oikeanpuoleinen ankka on muita heiveröisempi, mutta sekin on terhakoitumassa jo kovaa vauhtia. Päivi Seeskorpi / Yle
 Tämä jalat edellä tullut ankka olikin nelikosta kaikkein heiveröisin. Välillä se nukahti akvaarion nurkkaan, mutta jo kohta taas säntäsi liikkeelle muiden kavereidensa tavoin.
 – Kun se jaksaa syödä ja juoda, en olisi hirveän huolissani. Kyllä ne aika täpäköitä ovat.
 Tipuista hyötyä monella oppitunnilla
 Vetelin koululaisilla on jo aiempaa kokemusta munanhaudonnasta: viime vuonna koulussa haudottiin kananmunia ja viiriäisenmunia.
 Alkuun lähdettiin kananmunien kanssa vanhalla lämpökaapilla ja taulusienikostutuksella. Innostus ja kokemukset olivat niin hyviä, että kouluun päätettiin hankkia automaattinen haudontakone. Sillä viiriäisiä saatiin toistakymmentä.
 Munanhaudontaa ja tipuja on hyödynnetty koulussa monella tunnilla. Munien kuoritumista on seurattu live-kameran avulla.
 – Olemme hyödyntäneet näitä ankkojakin mahdollisimman monipuolisesti. Olemme opiskelleet 7–9-luokkalaisten kanssa ankkojen anatomiaa. Isoin oppimisen paikka on ollut siinä, kun olemme läpivalaisseet piirtoheittimellä munia säännöllisesti. Näin olemme nähneet, miten alkio pikkuhiljaa kehittyy, biologian ja maantiedon opettaja  Anni Sillanpää  selvitti.
 Hänen mukaansa asioiden näkeminen ja kokeminen ihan konkreettisesti innostaa sellaisiakin oppilaita, joita koulunkäynti ei ehkä muuten kiinnosta. Vanhemmat oppilaat ovat lisäksi päässeet jakamaan tietojaan koulun pienimmille: eskarilaiset saivat 8.-luokkalaisilta pienryhmissä opetusta ankan kehityksen eri vaiheista.
 Munanhaudonta ja tipujen kasvattaminen on ollut esillä myös kotitaloustunnilla.
 Kananmuna näyttää pieneltä ankanmunien rinnalla. Päivi Seeskorpi / Yle
 – Aika paljon puhutaan eettisestä kuluttamisesta, lihantuotannosta ja omavaraistaloudesta, ja nämä asiat liittyvät munanhaudontaprojektiin sitä kautta. Me saadaan sitä lihaa, mitä me tuotetaan, Sanna Karppinen sanoi.
 Sanna Karppisella on kotikanala, jonne aikoinaan päätyivät koulussa haudotut kanat ja viiriäiset ja jonne ankkanelikkokin muutti juuri ennen pääsiäisenpyhiä. Siellä tiput vahvistuvat tarkassa valvonnassa ja lokoisissa oloissa.
 – Ne pääsevät kylpyhuoneeseen, jossa on lattialämmitys. Ne saavat läträtä siellä niin paljon kuin sielu sietää.

Vetelin koululaiset hautoivat tipuja pääsiäiseksi: "Ihan liian söpöjä!" Hausjärvellä vielä odotellaan – seuraa suorana kuoriutumista Yle Areenassa