Summary: Esperi Caren hoivakodeissa on paljastunut ongelmia.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) pitää hyvänä, että sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on puuttunut hoivayhtiö Esperi Caren ongelmiin.
 Yle kertoi lauantaina, että monet kaupungit  ovat keskeyttäneet  vanhusten sijoittamisen Esperi Caren hoivakoteihin väliaikaisesti niissä paljastuneiden vakavien ongelmien vuoksi.
 Valvira on joutunut keskeyttämään Esperi Caren hoivakodin toiminnan Pohjanmaalla sijaitsevassa Kristiinankaupungissa.
 Sipilän mukaan Valviran puuttuminen asiaan kertoo siitä, että valvonta toimii.
 – On selvää, että jokainen suomalainen vanhus on ansannut hyvän hoidon, Sipilä sanoi Pääministerin haastattelutunnilla Yle Radio Suomessa.
 Sipilän mukaan kunnilla on asiassa iso vastuu. Kokemuksia yksityisistä toimijoista hoivapalveluissa on ollut vuosikymmeniä ja kokemuksia on ollut niin hyviä kuin huonojakin.
 – Kuntien pitää olla äärimmäisen huollellinen, kun ulkoistuksia tehdään, Sipilä sanoi.
 Sipilä pyrki rauhoittelemaan sote-huolia sanomalla, että niin julkisia kuin yksityisiä palveluntuottajia koskevat samat säännöt.
 Myös yritysten oma etu on laittaa asiat kuntoon, hän lisäsi.
 * Juttua täydennetään.
 Lue lisää:
 Asiakasturvallisuus on vaarantunut useissa Esperi Caren hoivakodeissa – monet kaupungit keskeyttäneet asukkaiden sijoittamisen vakavien ongelmien vuoksi
 Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassa, palkkaa lisää työntekijöitä – Tehy: Esperillä runsaasti ongelmia
 Arviointineuvosto ruoskii ja kehuu hallitusta: "Veronalennukset suhdanteen näkökulmasta huonosti ajoitettuja"
 Soten rankka viikko – nämä 6 vastoinkäymistä tulivat jättiuudistuksen tielle
 Hallitusta hiillostettiin sote-säästöistä – "Joka viikko tulee uutta ja huolestuttavaa tietoa"
 Sote-uudistuksesta löytyi uusi perustuslain kipupiste – heikentäisi Ahvenanmaan itsehallintoa

Pääministeri Juha Sipilä Esperi Caren ongelmista: Kuntien oltava huolellisia, kun ulkoistuksia tehdään


Summary: Nicolás Maduron hallinto vältti yhteentörmäyksen Yhdysvaltojen kanssa poistamalla tiukan aikarajan diplomaattien poistumiselle.

Yhdysvaltojen ja Venezuelan välinen jännite laski aavistuksen verran lauantaina, kun presidentti  Nicolás Maduron  hallinto ilmoitti sallivansa Yhdysvaltain diplomaatit jatkossakin maaperällään.
 Maiden välinen nokittelu alkoi kiihtyä keskiviikkona, kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tunnusti oppositiojohtaja  Juan Guaidón  Venezuelan presidentiksi. Myöhemmin samana päivänä Maduro ilmoitti katkaisseensa diplomaattiset suhteet Yhdysvaltoihin. Hän antoi amerikkalaisdiplomaateille 72 tuntia aikaa poistua maasta.
 Yhdysvallat ilmoitti edustajiensa jäävän maahan, koska käskyä ei esittänyt Washingtonin tunnustama hallinto. Aikaraja diplomaattien poistumiselle umpeutui myöhään lauantai-iltana.
 Auringon laskiessa Venezuelassa maan ulkoministeriö perui poistumismääräyksen ja asetti sen sijaan kuukauden mittaisen neuvotteluajan. Tänä aikana Maduron hallinto haluaa luoda Yhdysvaltain ja Venezuelan välille järjestelyn, jossa suurlähetystöt korvataan maita edustavilla toimistoilla.
 Yhdysvalloilla ja Kuuballa oli samankaltainen järjestely vuosikymmeniä aina vuoteen 2015 saakka. Tuolloin  Barack Obaman  hallinto palautti diplomaattiset suhteet kommunistien johtamaan saarivaltioon.
 Yhdysvaltain ulkoministeriö ei ole vahvistanut tai muutoin kommentoinut Venezuelan eilistä linjausta. Ulkoministeriö on ainoastaaan toistanut, että henkilöstön turvallisuus on sille tärkeintä ja ettei Yhdysvallat aio sulkea suurlähetystöään.
 Lue lisää:
 Jyrkän linjan diplomaatti luotsaamaan Yhdysvaltain Venezuela-politiikkaa – Elliott Abrams vähätteli ihmisoikeusrikoksia ja valehteli kongressille
 Venezuelassa suurmielenosoituksia Maduron hallintoa vastaan – Maduro katkaisi diplomaattisuhteet Yhdysvaltoihin

Venezuela sallii Yhdysvaltojen diplomaattien jäädä maahan


Summary: 20-vuotias suomalaismies on malesialaisten tiedotusvälineiden mukaan kadonnut tiistaina.

Lomamatkalla Malesiassa oleva 20-vuotias suomalaismies on kateissa Pulau Tiomanin saarella, kertovat malesialaiset tiedotusvälineet. Niiden mukaan mies katosi tiistaina.
 Malesialaisviranomaisten mukaan miehen etsinnät aloitettiin tämän tuttavan tehtyä katoamisilmoituksen poliisille. Etsinnöissä on mukana muun muassa palomiehiä ja poliiseja.
 Pulau Tioman on saari Etelä-Kiinan meressä Malesian itärannikolla.

Lehti: Suomalaisturisti kateissa Pulau Tiomanin saarella


Summary: Mikään ryhmittymä ei ole toistaiseksi ilmoittautunut iskun tekijäksi.

Ainakin 21 ihmistä sai surmansa ja 71 haavoittui, kun kaksi pommia räjähti sunnuntaina Jolon saarella Filippiineillä.
 Ensimmäinen pommi räjähti lähellä tuomiokirkkoa saaren pääkaupungissa Jolossa. Toinen pommi räjähti katedraalin parkkipaikalla pelastushenkilökunnan saavuttua paikalle. Iskut tapahtuivat aamumessun aikaan.
 Filippiinien asevoimien tiedottajan  Edgard Arevalon  mukaan kuolleiden joukossa on sekä siviilejä että sotilaita.
 Räjähdysalueelle johtavat tiet on nyt suljettu ja loukkaantuneita on kuljetettu sairaalahoitoon. Osa haavoittuneista on lennätetty läheiseen Zamboangan kaupunkiin tehohoitoon.
 – Olen määrännyt joukkomme nostamaan valmiustasoaan. He varmistavat kaikkien jumalanpalveluspaikkojen ja julkisten tilojen turvallisuuden, kommentoi maan puolustusministeri  Delfin Lorenzana .
 Terrorismi jatkunut pitkään
 Jolon saarella ja sen lähialueilla on toiminut vuosikymmeniä islamistinen separatistiryhmä Abu Sayyaf, jonka tiedetään aiemmin syyllistyneen pommi-iskuihin ja sieppauksiin.
 Toistaiseksi mikään ryhmittymä ei ole kuitenkaan ilmoittautunut iskun tekijäksi.
 Sunnuntainen pommi-isku tapahtui muutama päivä sen jälkeen, kun Filippiinit hyväksyi kansanäänestyksessä uuden autonomisen alueen perustamisen maan eteläosiin. Äänestyksellä pyrittiin päättää roomalaiskatolista maata vuosikymmeniä repinyt kapina.
 Suurin osa maan muslimivaltaisista alueista kannatti autonomian myöntämistä. Sulun maakunnassa, jossa Jolo sijaitsee, autonomiaa kuitenkin vastustettiin. Uutistoimisto AP mukaan alueella toimii kapinallisjoukko joka vastustaa sekä autonomiaa että Aby Sayyaf -ryhmää.
 Iskun tekijät selviävät, jahka räjähdemateriaalit saadaan tutkittua, arvioi asevoimien tiedottaja majuri  Gerry Besana .

Pommi-isku kirkkoon Filippiineillä – ainakin 21 kuollut, yli 70 loukkaantunut


Summary: Suomessa botuliini luokitellaan lääkeaineeksi, mutta täyteaineita ei. Siksi täyteainehoitoja saa pistää kuka tahansa.

– Kohta pistää, plastiikkakirurgi varoittaa.
 Tamperelainen  Anu Mäkinen  henkäisee vastaanottopöydällä. Silmäluomet värähtävät, kun neula uppoaa ohimon ihokerrokseen. Pistosreiästä vierähtää botuliinipisara.
 Päälle nelikymppinen Mäkinen on käynyt botuliinihoidoissa yhdeksän vuoden ajan pari kertaa vuodessa. Hoitoihin kulutettua tarkkaa summaa hän ei paljasta, mutta toteaa euromäärän olevan sama kuin vaikkapa kampaamokäynteihin kulutettu raha.
 Mäkinen työskentelee liikunta-alalla ja käyttää työssään hyväkseen kasvojensa ilmeitä kannustaessaan asiakkaitaan liikkumaan.
 – Minulla on voimakkaat ilmeet ja niiden avulla työskentely on ehkä syventänyt kasvojeni juonteita. Aloitin botuliinihoidot, koska haluan näyttää raikkaalta. Ikuista nuoruutta en tavoittele, Mäkinen kertoo.
 Arkikielessä botuliinia kutsutaan usein botoxiksi, sillä se on hermomyrkyn tunnetuin merkki. Toisin kuin usein ajatellaan, botuliinilla ei suurenneta huulia, vaan muhevampia huulia tavoitellaan täyteainepistoksilla.
 Botuliini  lamaa lihaksia ja siten se siloittaa myös juonteet.
 – Jo Hämeenkadulla näkee kymmeniä botuliinihoidoissa käyneitä naisia, jos vain osaa katsoa, tamperelainen Anu Mäkinen sanoo. Antti Eintola / Yle
 Mäkinen ei ole pistoshoitojensa kanssa yksin. Pistoshoidot, eli botuliini- ja täyteainehoidot, ovat yleistyneet Suomessa jo ilmiöksi asti.
 Niiden suosioon 2010-luvulla on selvästi vaikuttanut hintojen lasku, mutta myös hoitoloiden lisääntyminen Suomessa.
 Samat salongit, jotka ennen tekivät perinteisiä kasvonaamioita, geelikynsiä ja hiustenleikkuuta, tarjoavat nyt täyteaineita ryppyihin ja kasvojen muotoiluun alkaen huultentäytöstä.
 "Pistoshoito on tuottoisa"
 Tällä hetkellä Valvira ohjeistaa, että pistoshoitoja tekisivät vain terveydenhuollon ammattilaiset, mutta ohjeistus ei ole yksiselitteinen. Esimerkiksi puudutusainetta ja hyaluronihappoa sisältävä aine tulkitaan "terveydenhuollon laitteeksi".
 Suomessa kaikkia täyteaineita ei kuitenkaan ole luokiteltu lääkeaineiksi, eikä niiden pistämistä määritellä laissa välttämättä terveydenhoidoksi. Siksi niitä ei Suomessa valvota eikä terveydenhuollon sääntely koske niitä.
 Tästä syystä viranomaisilla ei ole esimerkiksi lukuja siitä, kuinka paljon täyteainehoitoja Suomessa tehdään ja kuinka monelle.
 Sen sijaan botuliini on Suomessa reseptilääke ja sitä saa pistää vain lääkäri tai hänen alaisuudessaan toimiva hoitaja.
 Sekä julkisen että yksityisen puolen plastiikkakirurgeja edustavan Suomen plastiikkakirurgiyhdistyksen puheenjohtaja  Anna Höckerstedt  kertoo, että suomalaiset plastiikkakirurgian ammattilaiset pyysivät jo vuonna 2014 ministeritasolta alalle lakimuutosta.
 – Olemme ajaneet niin sanottua puoskarilakia. Potilasvakuutus korvaa vahingot vain silloin, kun toimenpiteen tekee lääkäri tai hoitaja, Höckerstedt sanoo.
 Pikku hiljaa myös viranomaiset ovat heränneet tilanteeseen.
 Nyt Suomessa on tekeillä sote-uudistukseen kuuluva lakikokonaisuus sosiaali- ja terveyspalveluiden tuottamisesta. Uudistuksessa terveyspalveluiden määritelmää laajennettaisiin niin, että myös esteettiset toimenpiteet voitaisiin ainakin osin lukea lain piiriin kuuluviksi.
 – Injektiohoito voi olla vaativa lääketieteellinen toimenpide, joka sisältää riskejä. Siksi pistoshoidot uudistuksessa määriteltäisiin kuuluviksi terveydenhuollon lakiin, eivätkä ne enää olisi niin tulkinnanvaraisia, vaan lain säätelemiä, Valviran lakimies  Mirka-Tuulia Kuoksa  sanoo.
 Juuri pistoshoitojen vapautta, alan tekijöiden moninaisuutta ja mahdollista kouluttamattomuutta pidetään täyteainehoitojen suurimpana ongelmana.
 Nykypäivän trendi tuntuu olevan se, että otetaan kauneushoitoja siellä, missä ne halvalla saa.  Katariina Tala
 Myös kosmetologit ovat kiinnittäneet täyteainehoitojen monenkirjavaan tekijäjoukkoon huomiota. Tamperelaisen Lumova-kosmetologikoulun toimitusjohtaja  Katariina Tala  sanoo, että kun hoitoja antaa osaamaton tekijä, se vaikuttaa koko alan arvostukseen ja luotettavuuteen.
 – Pistoshoito on tuottoisa, koska tekijä maksaa vain aineesta ja itse hoidon tekemiseen menee hyvin vähän aikaa, Tala toteaa.
 Hinta voi houkutella asiakkaita koulutettujen hoitajien luota kauneussalonkeihin, joiden kaikkia työntekijöitä ei välttämättä ole koulutettu pistoshoitoihin.
 Täyteainehoitojen erot voivat vaihdella sadoilla euroilla sen mukaan, tekeekö pistoksen sairaanhoitaja, lääkäri vai kosmetologi. Kun kauneushoitolassa työn tekee sairaanhoitaja tai koulutettu pistoshoitaja, sen myös huomaa yrityksen markkinoinnissa ja osin myös hinnoissa.
 – On huolestuttavaa, että valvontaa ei ole ja harkinta jää asiakkaalle. Nykypäivän trendi tuntuu olevan se, että otetaan kauneushoitoja siellä, missä ne halvalla saa, vaikka pieleen mennyt hoito on tietenkin kallista korjata, Tala sanoo.
 Plastiikkakirurgi ja esteettisten plastiikkakirurgien edustaja Heikki Kupi toivoo pistoshoitoihin nykyistä tarkempaa valvontaa. Antti Eintola / Yle
 Hoitojen hintoihin vaikuttaa myös se, mitä ainetta ihoon pistetään. Markkinoille tuodaan jatkuvasti uusia botuliinin ja täyteaineiden merkkejä, joiden hinta nousee sitä mukaan, mitä tunnetumpi ja tutkitumpi merkki on.
 Asiakkaan on siis ratkaistava, haluaako ihoonsa edullisempaa vai kalliimpaa ainetta ja mietittävä, onko valmis maksamaan siitä, että aineen piikittää ihoon sairaanhoitaja tai lääkäri.
 – Valvonnan puutteen takia pistoshoitokoulutus on jäänyt maahantuojien harteille. Koska kyse on bisneksestä, pienet maahantuojat eivät välttämättä edes anna koulutusta, Suomen esteettiset plastiikkakirurgit -yhdistyksen, eli yksityisen puolen plastiikkakirurgien puheenjohtaja  Heikki Kupi  kertoo.
 "Suru runteli kehoni"
 Tamperelainen terapeutti  Päivi Niemi , 46, käy aika-ajoin ottamassa botuliinia silmänympäryksiensä juonteisiin, jotta uupumuksen merkit lientyisivät iholta.
 Niemi toimi aiemmassa ammatissaan kauneusalalla ja oli tottunut pitämään ulkonäöstään huolta.
 Yhtenä tavallisena päivänä kolme ja puoli vuotta sitten elämä pysähtyi ja itsestä huolehtiminen unohtui samalla.
 – Mieheni teki itsemurhan 15 vuoden avioliiton jälkeen. Huolista aiheutunut uupumus ja suru runtelivat kehoni niin, että silmänympärykseni olivat aivan väsymyksen raiskaamat, Niemi kertoo.
 Niemi lihoi nopeasti 15 kiloa ja väsyi, kun murhe myllersi mieltä ja puolison yrityksen velat ja huolet jäivät Niemen hoidettaviksi.
 Halusin palata lähemmäksi sitä ihmistä, joka olin ennen elämäni pahinta kriisiä.  Päivi Niemi
 Traumoihin erikoistuneena terapeuttina Niemi tiesi, miten syvästi trauma voi vaikuttaa kehoon, alkaen sydämensykkeen noususta ja ruokahalun muutoksista.
 Työnsä ja koulutuksensa avulla hän tiesi senkin, miten keho voi vaikuttaa toipumiseen.
 – Jos kulkee ryhti lysyssä, se voi painaa myös mieltä alas. Mutta jos oikaisee ryhtinsä ja leukansa, se tuo voimaa. Näin kävi minullekin, symbolisesti, Niemi kuvailee.
 Vähitellen hän sai elämästä jälleen otteen. Painokin putosi. Samaan aikaan peilistä takaisin katsova väsynyt hahmo kauhistutti.
 – Halusin palata lähemmäksi sitä ihmistä, joka olin ennen elämäni pahinta kriisiä. En enää ole uupunut, murtunut ihminen, enkä siksi tahdo sellaiselta näyttääkään.
 Mitä sanoisit heille, joiden mielestä pistoshoidot ovat vain pinnallista hömppää ja rahan tuhlaamista?
 – Niinhän ne ovatkin! Niemi huudahtaa.
 Hän heläyttää naurun ja jatkaa:
 – Pistoshoidoilla ei ole mitään tekemistä arvojen tai minkään oikeasti arvokkaan kanssa. Ystävät, perhe ja terveys ovat arvokkaita asioita. Mutta jos kaikki on hyvin, pistoshoitoihin on mahdollisuus ja perusteita, kysyisin, että miksi ei? Niemi sanoo.
 Botuliinia pistetään pieniä määriä kerrallaan, mutta useilla pistoksilla vähentämään juonteita. Antti Eintola / Yle
 "Katso keitä työnantajat palkkaavat"
 Tamperelainen Anu Mäkinen on huomannut työelämästä kumpuavat ulkonäköpaineet omalla alallaan liikunnanohjaajana, mutta myös lähipiirissään.
 – Suomessa työmarkkinatilanne on plus viiskytvuotiaalle naiselle aika hurja. Nainen parhaassa iässään, mikä tietotaito ja osaaminen! Sitten ei iän takia edes kutsuta työhaastatteluun. Ehkä tämä näkyy veitsettömien hoitojen asiakasmäärien kasvussa, Mäkinen miettii.
 Suomessa on 2010-luvulla puhuttu ilmiönä, miten yritykset syrjivät yli viisikymppisiä työnhakijoita, vaikka näillä olisi kuinka laaja työkokemus ja asiantuntemus.
 Pelko ikäsyrjinnästä luo paineita.
 Työelämässä jatketaan entistä pidempään. Kuusikymppinen pomo voi hyvin olla parikymppisten työntekijöiden ympäröimä.
 Onko siis ihmekään, että yhä useampi tahtoo täyttää juonteitaan ja näyttää nuorekkaammalta?
 Plastiikkakirurgi Heikki Kupi on jo kuullut työelämästä nousevista ulkonäköpaineista kauneusleikkausklinikallaan.
 – Katso keitä työnantajat palkkaavat, kyllä iällä ja ulkonäöllä on merkitystä. Emme vielä ole amerikkalaisten tasolla, mutta työkulttuuri painottuu entistä ulkonäkökeskeisemmäksi ja sen huomaa asiakkaiden puheista ja tarpeista, Kupi toteaa.
 Botuliinia saa Suomessa pistää vain lääkäri, tai hänen alaisuudessaan toimiva hoitaja. Antti Eintola / Yle
 Tarkista, kuka pistää ja mitä
 Suomalaiset iltapäivälehdet ovat 2010-luvulla esitelleet kuvin ja tekstein, millä tavoilla täyteainehoidot ovat menneet eri puolilla maailmaa pieleen. Suomessakaan ongelmilta ei ole vältytty.
 Esimerkiksi kohukaunottareksi tituleerattu  Cheyenne Järvinen kertoi  vuonna 2017 julkisuudessa, miten hänen huuliinsa pistettiin liikaa ja viallista täyteainetta niin, että huulet muuttuivat muhkuraisiksi.
 Täyteainehoitojen vakavat seuraukset eivät rajoitu vain kauneusriskeihin.
 – Esimerkiksi nenän muotoilua täyteaineilla pidetään yhtenä plastiikkakirurgian vaarallisimmista toimenpiteistä, sillä väärin pistettynä ainetta voi joutua verenkiertoon ja sieltä esimerkiksi silmänpohjaan. Tätä kaikki pistoshoitojen tekijätkään eivät tiedä, yksityisten plastiikkakirurgien edustaja Heikki Kupi sanoo.
 Esimerkiksi Ruotsissa yksi asiakas sokeutui toisesta silmästään, kun täyteainetta joutui nenämuokkauksessa verenkiertoon ja sieltä silmänpohjaan.
 "Pistoshoidon voi ottaa vaikka lounastauolla"
 Yksi suurimmista syistä veitsettömien hoitojen suosioon löytyy suomalaisten arjesta, joka on entistä kiireisempää. Harva haluaa ottaa töistä monen viikon sairauslomaa esteettisistä syistä.
 Botuliini- ja täyteainehoidoissa varsinaista toipumisaikaa ei ole.
 – Pistoshoidon voi ottaa vaikka lounastauolla ja mennä takaisin töihin, botuliinihoitojen vakiasiakas Anu Mäkinen vahvistaa.
 "Kaikki huomaavat eron. Mutta kukaan ei tiedä." Näin mainostaa yksi tamperelainen hiuksiin ja kauneuteen erikoistunut kauneussalonki pistoshoitojaan.
 Mainoksen ydin on osuva, sillä juuri tähän moni suomalainen veitsettömillä hoidoilla pyrkiikin. Suomalaiset ovat myös esteettisissä hoidoissa maltillista kansaa.
 Tavoitteena on, että ilme raikastuu, mutta huomaamattomasti.
 – En halua näyttää muoviselta tai siltä, että nyt on kiristetty. En häpeä tai salaile hoitoja, mutta luonnollinen lopputulos on se, mitä pistoshoidoilla haen, Mäkinen toteaa.
 Älä katso heti peiliin
 – Se oli siinä, plastiikkakirurgi sanoo ehkä kymmenennen botuliinipistoksen jälkeen.
 Anu Mäkinen nousee vakain jaloin vastaanottopediltä ja sipaisee kasvojaan.
 – Heti tänään ei kannata etsiä botuliinin vaikutuksia peilistä. Yöunien jälkeen voi jo katsoa, että mitenkäs se botuliini toimikaan, Mäkinen toteaa ja virnistää.
 Lue lisää:
 Länsimaiset ulkonäköpaineet uuvuttavat – Tutkija: "Se voi johtaa traagisiin kokemuksiin"
 Asiantuntijan vinkki plastiikkakirurgiaa harkitsevalle nuorelle: "Usein selvitään puhumalla"

Kaksi naista kertoo, miksi haluaa botoxia kasvoihinsa: "Silmänympärykseni olivat väsymyksen raiskaamat" – täyteainetta saa pistää kuka vain


Summary: "Me elimme kärsimyksen ajanjakson. Toivottavasti nuorten ei tarvitse kokea sitä täällä", Hong sanoo nyt.

Ilta oli kaunis ja meri tyyni. Juuri täydellinen hetki siihen, mitä  Hong Ying  aikoi.
 Nuorukainen hyppäsi veteen päättäväisenä, jopa innoissaan. Hän oli suunnitellut tätä iltaa jo pitkään.
 Hong alkoi kauhoa rintavetoja, niitä pitäisi ottaa tuhansia. Tumma vesi oli hänen puolellaan. Se ei nostanut aaltoja vaan velloi rauhallisena yksinäisen uimarin ympärillä.
 Takana kotimaan pimeä ranta katosi nopeasti syyskuun yöhön. Mutta edessä näkyi valoa. Hong ui sitä kohti.
 Hong haluaa kertoa menneisyydestään valaakseen nuoriin uskoa. Heillä on kykyjä vaikuttaa tulevaan, hän sanoo.
 Jenny Matikainen / Yle
 Marraskuussa lähes  viisikymmentä vuotta myöhemmin sitkeän näköinen seitsemänkymppinen mies avaa pikkiriikkisen asunnon liukuoven. Hongkongissa neliöt ovat kalliita, ja sitä paitsi Hong on täällä vain osan vuodesta.
 Vaimo ja aikuinen tytär asuvat nykyisin Atlantassa. Hongillakin on Yhdysvaltain kansalaisuus.
 Hongin reilun kymmenen neliön yksiöön mahtuu sänky, nojatuoli ja muutama säilytyskaluste. Seinälle on ripustettu Etelä-Kiinan ja Yhdysvaltain kartat, sohvamainos ja kalenteri, josta on raksittu pois jo kuluneet päivät.
 Hymyileväinen Hong on kuin kuka tahansa aktiivinen eläkeläinen leviksissään ja lenkkareissaan. Mutta se, mitä hänellä on kerrottavanaan, ei ole mikä tahansa tarina.
 Hong siirtää laatikoita Guangdongin  maakuntaa esittävän kartan edestä ja etsii rannalta sen kohdan, josta hän 29-vuotiaana aloitti uintimatkansa kohti Hongkongia.
 Hän muistaa yhä kirkkaasti sen yön, kun jätti Kiinan ensimmäisen kerran taakseen.
 – Minua ei pelottanut uida kohti etelää. Tiesin, että se oli ainoa tie vapauteen. Mantereella minulla ei ollut tulevaisuutta, siellä odotti vain nälkä ja kuolema.
 Hong Ying opiskeli Kiinassa kemiantekniikan insinööriksi.
 Jenny Matikainen / Yle
 Oli vuosi 1972.Kulttuurivallankumous oli kuuden vuoden ajan myllännyt Kiinaa vereslihalle.
 Kyseessä oli puhemies  Mao Zedongin  poliittinen kampanja, jonka ääneen lausuttu tarkoitus oli vapauttaa Kiina porvarillisesta ajattelusta. Pinnan alla kyse oli Kiinan kommunistisen puolueen sisäisestä valtakamppailusta.
 Lopputuloksena olivat laajat väkivaltaisuudet, joissa kuoli satoja tuhansia ihmistä. Joidenkin arvioiden mukaan uhreja oli jopa yli miljoona.
 Hong oli yksi niistä nuorista, jotka kulttuurivallankumouksen loppupuolella lähetettiin maaseudulle pakkotöihin. Parikymppinen Guangzhoun kaupungissa asuva kemiantekniikan insinööri passitettiin maatöihin pieneen kylään Shaoguaniin parinsadan kilometrin päähän kotoa.
 Saman kohtalon koki 1960–70-luvuilla noin 17 miljoonaa koulutettua nuorta, myös nykyinen presidentti Xi Jinping.
 – Elinolot maaseudulla olivat todella kauheat. Emmekä olleet tottuneet raivaus- ja peltotöihin, Hong sanoo.
 Osa nuorista kuoli, osa selvisi. Osa, kuten tuleva puoluejohtaja Xi, uskoi kaiken jälkeenkin kommunistiseen puolueeseen. Osa taas koki, että Kiinassa ei olisi heille tulevaisuutta.
 – Päätin jättää kaiken taakseni ja lähteä etsimään vapautta, Hong sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Katse kääntyi kohti Hongkongia . Britannialle kuuluva kaupunki oli vain muutaman sadan kilometrin päässä paikasta, johon Hong oli lähetetty.
 Hong yritti pakoa useasti ja jäi neljä kertaa kiinni matkalla. Sen vuoksi hän vietti viikkoja pidätyskeskuksissa. Niissä sai vaihdettua kokemuksia ja neuvoja muiden pakoa yrittäneiden kanssa.
 Lopulta uusi suunnitelma oli hiottu valmiiksi. Ensin piti kulkea parin sadan kilometrin matka vuorten yli rannalle. Teitä ei voisi käyttää, sillä niitä valvottiin.
 Lopuksi edessä olisi viiden kilometrin uinti Hongkongille kuuluvalle Crooked Islandille. Voimassa oli politiikka, jonka mukaan rantautuminen Hongkongin maaperälle riitti.
 Silloin olisi vapaa jäämään.
 Hongkong on nykyään yli seitsemän miljoonan asukkaan metropoli. Jmaes Davis / AOP
 Taksi pysähtyy Hongkongin  lainsäädäntöneuvoston päärakennuksen eteen tunnin ajomatkan päässä Hongin nykyisestä asunnosta.
 Taksista kömpii hintelä nuorimies, joka ojentaa kätensä tottuneesti, poliitikon kiireellä.
 Joshua Wong , 22, on hädin tuskin aikuinen, mutta tehnyt tätä jo pitkään: antanut nopeita, suorasanaisia tv-haastatteluja siitä, mikä hänen mielestään on vinossa Kiinan ja Hongkongin suhteissa.
 Wong on myös istunut vankilassa ja johtanut historiankirjoihin jääneitä mielenosoituksia. Suoratoistopalvelu Netflix on tuottanut hänestä Sundancen elokuvafestivaaleilla yleisöpalkitun elokuvan nimeltä  Teini vastaan supervalta.
 Joshua Wong oli yksi Hongkongin suurmielenosoitusten johtohahmoista. Nyt hän työskentelee kampanjoijana ja lobbarina Demosisto-puolueessaan.
 Jenny Matikainen / Yle
 Tuo teini on nyt kiireinen lobbari ja perustamansa Demosisto-puolueen äänitorvi. Supervaltaa vastaan hän taistelee yhä.
 – Meidän pitää taistella vapaiden vaalien puolesta Kiinan uhkaa vastaa. Ihmisten pitää tunnustaa, että Hongkongilla on itsemääräämisoikeus, Wong latelee tottuneesti heti alkuun.
 Nuo sanat on kuultu hänen suustaan satoja kertoja. Wong on kampanjoinut Kiinaa vastaan vuosia, eikä sanoma ole muuttunut: Hongkongin on saatava olla Hongkong
 Kun Britannia vuonna 1997 luovutti  Hongkongin Kiinalle, maan johto lupasi, että alue säilyttää laajan autonomian. Sen takasi niin sanottu "yksi maa, kaksi järjestelmää" -periaate.
 Periaatteen mukaan Hongkongilla on oma lainsäädäntönsä, joka muun muassa takaa sananvapauden. Peking hoitaa lähinnä ulkopolitiikan ja puolustuksen. Sopimuksen on määrä olla voimassa 50 vuotta, vuoteen 2047 saakka.
 Moni aktivisti ja asiantuntija katsoo Kiinan rikkoneen sen jo. Peking on puuttunut Hongkongin vaaleihin ja lainsäädäntöön.
 – “Yksi maa, kaksi systeemiä” -järjestelmä murenee. Nykyisin on enää jäljellä yksi maa ja puolitoista systeemiä. On vaikea ennustaa, mitä Hongkongille tapahtuu, kun sopimus raukeaa, Wong sanoo.
 Hongkongin lainsäädäntöneuvostonopäärakennuksen eteen rakennettiin aita sen jälkeen kun Joshua Wong oli usuttanut opiskelijat valtaamaan rakennuksen edustan.
 Jenny Matikainen / Yle
 Kelloaan vilkuileva nuorukainen  näyttää kuuliaisen koulupojan perikuvalta. Ulkokuori kuitenkin pettää: Wong on tehnyt tottelemattomuudesta itselleen ammatin.
 Kuten  Malala Yousafzai  tai  Greta Thunberg , Wong on noussut puolustamaan sukupolveaan – sitä, joka kärsii nykypäivän valtataistelun seuraukset.
 Wong aloitti taistelunsa Kiinan keskushallintoa vastaan vuonna 2011, kun hän perusti scholarism-liikkeen vastustamaan Hongkongin koulutusuudistusta. Uudistuksen oli määrä tehdä Kiinan “kansallisesta koulutuksesta” pakollista Hongkongin kouluissa.
 Wong piti uudistusta Kiinan aivopesuna. Hän alkoi haalia ihmisiä vastarintaan ja sai kasattua yli 100 000 hongkongilaista kaduille vastustamaan uudistusta.
 Syksyllä 2012 mielenosoittajat saivat vielä vallattua teltoillaan lainsäädäntöneuvoston päärakennuksen oven edustan. Myöhemmin sen ympärille rakennettiin aita. Mielenosoittajat söivät ja nukkuivat aukiolla, jota he kutsuivat “Kansalaisaukioksi”. Wong jakeli lausuntoja medioille.
 Lopulta Hongkongin johto taipui, ja koulutusuudistus peruttiin: Kiinan kansallinen koulutus ei tulisi Hongkongissa pakolliseksi.
 Demokratian kannalta kyse oli jostain paljon suuremmasta. Wong oli johtanut opiskelijat voittoon Kiinan määräysvaltaa vastaan. Se oli ensimmäinen kerta, kun kansa sai tahtomansa, sen jälkeen kun Hongkong oli palautettu Kiinalle.
 Mutta suuri muutos oli jo kulman takana. Tulevana talvena Kiinan johtoon nousi kulttuurivallankumouksesta omat oppinsa saanut Xi Jinping.
 Kukkulalla otetussa kuvassa vajaa kolmekymppinen Hong Ying on vielä kotona Kiinassa. Hän muistelee, että kuva on otettu joitain kuukausia ennen pakoa. Hong Yingin albumi
 Syyskuussa 1972 Hong Ying lähti  viidennen kerran pakomatkalle neljän ystävänsä kanssa.
 – Me valmistimme eväät sotkemalla laardia ja sokeria ja paistamalla seoksen. Siinä oli paljon energiaa. Laskimme, että ruoka riittäisi kymmeneksi päiväksi.
 Hänellä oli kompassi ja muovinen pussi, jonka saattoi puhaltaa ilmatyynyksi. Sen avulla voisi levätä uintimatkalla, kunhan ei puristaisi sitä liikaa.
 Matka vuorilla kesti seitsemän päivää. Edetä saattoi vain yön pimeydessä, sillä teiden ulkopuolellakin oli ihmisiä raivaustöissä.
 Loppumatkasta heidät huomattiin. Kansalaiskaartilaiset lähtivät heidän peräänsä, ja viisikko joutui erilleen. Pakeneva Hong kaatui ja putosi kuoppaan. Hän piileskeli vuorokauden ennen kuin uskalsi jatkaa matkaa.
 Lopulta Hong oli Dameishan rannalla, noin 30 kilometrin päässä Shenzhenin nykyisestä keskustasta. Sykkivä miljoonakaupunki oli tuolloin vielä hiljainen ja pimeä. Mutta vastarannalla siintivät Hongkongin valot.
 Hongkong eli brittihallinnon alla kuin toista aikaa. Kiina vasta aloitteli toipumista kulttuurivallankumouksesta, mutta Hongkongissa talous porskutti ja elintaso kohosi vauhdilla.
 Hong hyppäsi veteen. Häntä ei pelottanut, sillä hän oli varta vasten uinut päivittäin ja tiesi jaksavansa. Meri oli tyyni sinä iltana. Kohti valoa, Hong ajatteli.
 Viisi ja puoli tuntia myöhemmin hän nousi rantaan.
 Hong muistaa, että vesi oli sillä puolella matalampaa. Vuoretkin olivat erilaisia, teräviä, kuin merituulen muovaamia.
 – Tiesin heti, että Hongkong oli erilainen. Näin rannikkovartioston alukset ja lähdin niitä kohti.
 Hong pyysi poliiseja soittamaan Hongkongissa asuvalle sukulaiselleen. Täti tiesi odottaa puhelua. Hong sai paperin, jossa sanottiin hänen paenneen mantereelta. Hän oli vapaa menemään.
 – Kuulin myöhemmin, että ystäväni jäivät kiinni. Olin ainoa joka selvisi.
 Hong Yingin mukaan vuoret ovat Hongkongissa erilaisia kuin mantereella. Se on hänen esimmäisiä muistojaan Hongkongista. Jenny Matikainen /  Yle
 Elokuussa vuonna 2014 Kiina päätti  muuttaa tapaa, jolla Hongkong valitsisi jatkossa johtajansa. Kommunistisen puolueen antama määräys tarkoitti käytännössä, että Hongkongin korkeimman johtajan vaaliin osallistuisi jatkossa vain Pekingille mieluisia kandidaatteja.
 Vielä samana iltana Joshua Wong nousi Hongkongissa lavalle muiden aktivistien kanssa.
 – On käynyt selväksi, että kompromissien aika on ohi! On totaalisen sodan aika! Wong huusi väkijoukolle.
 Hongkongiin oli jo ollut suunnitella suurmielenosoitus, mutta Wong halusi saada opiskelijat aktivoitua heti. Hän järjesti opiskelijalakon, ja muutaman päivän aikana sadat opintonsa keskeyttäneet nuoret valtasivat hallintokortteleiden nurmikentät.
 Valtauksen neljäntenä iltana Wong kumppaneineen päätti, että oli aika ottaa takaisin aukio, jolla ensimmäinen voitto Pekingiä vastaan oli saavutettu.
 – Tämän sukupolven on saatava tehtävä päätökseen! Lähdetään Kansalaisaukiolle!
 Tuona iltana Wong pidätettiin ensimmäisen kerran.
 Uutiskuvissa näkyy, kuinka kymmenpäinen poliisijoukko saartaa Wongin salamavalojen välkkyessä. He raahaavat rimpuilevan pojan pois väkijoukosta. Mustat paksusankaiset silmälasit tippuivat matkalla jonnekin. Poliisilaitoksella otetuissa kuvissa niitä ei enää ole.
 Joshua Wong kuvattiin 17-vuotiaana opiskelijana Hongkongin hallintorakennuksen edessä vuonna 2014, kun opiskleijamielenosoitukset olivat juuri alkaneet. Alex Hofford / EPA
 Wongin pidätykseen jälkeisinä  päivinä kansa lähti Hongkongin kaduille spontaanisti. Nuoria ja vanhoja, heitä tuli koko ajan enemmän. Ihmismeri jatkui korttelikaupalla. Ilmapiiri väreili muutosta.
 Hongkong hallintojohtaja  Leung Chun-ying  sanoi televisiossa, ettei Hongkongin johto siedä keskustan laitonta valtausta. Leung lähetti poliisin kaduille. Yö täyttyi kyynelkaasusta ja sekasorrosta.
 Johdon kovat otteet kääntyivät kuitenkin itseään vastaan.
 Seuraavina päivinä Hongkongin tiheään rakennetun keskustan päällekkäin risteilevät kadut ja autotiet täyttyivät jopa kymmenistä tuhansista ihmisistä. Moni kantoi sateenvarjoa, joista tuli mielenosoitusten symboli.
 Wong pääsi vapaaksi ja palasi kaduille johtamaan joukkoa, joka vaatii Hongkongille “todellista itsehallintoa”. Historiaan jäävä Hongkongin valtaus oli alkanut. Ja juuri 18 täyttänyt Joshua Wong oli antanut sille kasvot.
 Opiskelijamielenosoittajat tukkivat katuja syksyllä 2014.  Mast Irham / EPA
 1970-luvulla Hongkong  ei tarjonnut Kiinasta tuleville pakolaisille apua. Elämä oli kasattava itse.
 Hong Ying löysi iltakoulusta tytön, meni naimisiin ja sai lapsen. Hän sai työtä ja oli onnellinen siitä, että ruokaa riitti.
 Silti suurin ero mantereen ja Hongkongin välillä oli poliittinen, Hong sanoo rantaravintolassa lähellä kotoaan. Hän on tilannut annoksen riisiä ja kastiketta. Uimareissun jälkeen on aina nälkä.
 76-vuotias Hong pakkaa uimahousut keltaiseen kassiin ja matkustaa bussilla rannalle lähes päivittäin niin kauan, kun kesäsäätä riittää. Uinti on yhä rakas harrastus.
 Sen lisäksi hän pelaa pöytätennistä ja juo teetä ystäväporukan kanssa. He kaikki pakenivat aikoinaan Manner-Kiinasta.
 Kirjailija  Chen Binganin  arvion mukaan Kiinasta pakeni Hongkongiin 1950–70-lukujen aikana jopa kaksi miljoonaa ihmistä. Tutkijoiden aiemmat laskelmat ovat maltillisempia: niiden mukaan laittomasti  Hongkongiin tuli 500 000–700 000 kiinalaista
 .
 Hong tapaa viikoittain muita Manner-Kiinasta paenneita. Pakomatkasta puhutaan paljon, sille se muutti kaikkien elämän.
 Jenny Matikainen / Yle
 Hong jatkoi matkaansa  vielä Yhdysvaltoihin. Nyt hän on siitä onnellinen, sillä Kiinan kommunistinen puolue on hiipinyt takaisin hänen elämäänsä Hongkongissa. Siitä Hong ei pidä.
 – Kiina on jo nyt pettäneet lupaukset, jotka se antoi Hongkongille luovutuksen yhteydessä. Kiina ei tee nopeita päätöksiä, mutta se muuttaa Hongkongia hitaasti, Hong sanoo.
 Hänen mielestään Kiina käyttää Hongkongia käyntikorttina ulkomaailmalle. Moni uskaltaa tehdä bisnestä helpommin hongkongilaisten kuin kiinalaisten kanssa, hän sanoo.
 Hongkongiin paenneet saattoivat vierailla mantereella 1980-luvulla kun  Deng Xiaoping  johti Kiinan avautumista. Hong palasi kotiin ensimmäisen kerran vasta vuonna 1992 ja näki perheensä kahdenkymmenen vuoden jälkeen.
 Hän ei kerro tilanteesta enempää, vaan on hetken hiljaa. Äiti kyllä tiesi, että hän aikoi lähteä.
 Nykyisin Hong käy Guangzhoussa säännöllisesti tapaamassa siellä asuvia sukulaisiaan. Matkan voi nykyisin tehdä vaikka bussilla:  uusi Hongkongin mantereeseen yhdistävä silta avattiin viime syksynä .
 Mutta poliittisesti Kiina on yhä hänelle vieras.
 – Minulla ei ole uskoa Kiinaan. Ainoa toivo on nuorissa. He ovat älykkäitä ja heillä on mahdollisuus muuttaa tulevaa. He eivät anna Hongkongia kommunistien käsiin.
 Hongkongin vuoden 2014 demokratiaprotesteja kutsutaan sateenvarjomielenosoituksiksi.  Jerome Favre / EPA
 Digitaalinen, kuin robotti,  omistautunut asialleen 24 tuntia vuorokaudessa liikaa tunteilematta. Näin työtoverit, ystävät ja tutkijat ovat kuvailleet Joshua Wongia.
 Saman mielikuvan hän antaa yhä: vastaukset ovat teräviä, hiottuja ja asiaan keskittyviä.
 Haastattelu on tehty, ja Wong on kävellyt pari kertaa Kansalaisaukion aidan ohi televisiokuvia varten. Hän toistaa reitin ja eleet tottuneesti. Ammattilainen tietää, miten toimia.
 Wongia on myös kuvattu tavallisen perheen tavalliseksi pojaksi. Hän itse on sanonut toistamiseen, että julkisuus oli paha, joka piti sietää. Häntä ajoi taistelu demokratian puolesta.
 – Minun piti valmistua yliopistosta jo viime vuonna, mutta opinnot lykkääntyivät, koska olin vankilassa, Wong selittää.
 Keväällä 2017 Wong tuomittiin vakeuteen laittomasta kokoontumisesta vuoden 2014 mielenosoitusten yhteydessä. Seuraava vuonna hän sai uuden tuomion oikeudenkäytön estämisestä. Yksi oikeusjuttu on yhä kesken. Tuomioiden vuoksi Wong ei voi hakea poliittista virtaa viiteen vuoteen.
 Monet ovat pitäneet Wongin ja muiden mielenosoitusten johtohahmojen tuomioita poliittisina.
 – Verrattuna moniin aktivisteihin manner-Kiinassa ne [tuomiot] eivät ole mitään, Wong sanoo.
 Vuonna 2014 Time-aikakauslehti valitsi Wongin maailman vaikutusvaltaisimpien teinien joukkoon. Fortune-lehti puolestaan nimesi hänet ehdolle Vuoden 2014 vaikuttajaksi.
 Toisaalta monille hongkongilaisille hän on lapsitähti, joka ei tosipaikan tullen pystynytkään pitämään lupauksiaan.
 Poliisit hajoittivat sateenvarjomielenosoitukset loppuvuodesta 2014.  Jerome Favre / EPA
 Sateenvarjomielenosoitukset jatkuivat  lopulta yhteensä 79 päivää. Hongkongin hallinto luopui kyynelkaasusta ja päätti väsyttää ihmiset.
 Niinpä poliisi lähti siivoamaan katuja vasta, kun mielenosoittajien toivo hallinnon myönnytyksistä alkoi parin kuukauden kadulla asumisen jälkeen hiipua. Wong pidätettiin jälleen ja mielenosoituksen toinen johtohahmo, yliopiston professori  Benny Tae  antautui.
 Lopulta Hongkongin valtaus julistettiin päättyneeksi. Kiinan presidentti Xi Jinping ylisti Hongkongin johtoa siitä, ettei se antanut periksi mielenosoittajille.
 Supervalta oli voittanut toisen erän teiniä vastaan.
 Nyt, neljä vuotta myöhemmin  Wong yrittää löytää tasapainon työn ja läksyjen välillä. Wong ja Scholarism-liikkeen muut johtohahmot ovat perustaneet uuden Demosisto-puolueen.
 Vuonna 2016 puolueen ehdokas 23-vuotias  Nathan Law  valittiin Hongkongin parlamenttiin kaikkien aikojen nuorimpana edustajana. Ura jäi kuitenkin lyhyeksi: Law erotettiin hänen protestoituaan virkavalan vannomisen aikaan.
 Puolueen täytevaaliehdokas  Agnes Chow  ei saanut osallistua vaaleihin lainkaan. Hylkäämistä perusteltiin sillä, että Dmosisto ajaa Hongkongin itsemääräämisoikeutta.
 – Neljä vuotta sitten valtasimme kadut demokratian nimissä. Myöhemmin olemme tajunneet, että Peking vain tiukentaa otettaan Hongkongista Xi Jinpingin johdolla, Wong sanoo.
 Tällä viikolla Hongkongissa esiteltiin laki, joka  kieltäisi Kiinan kansallislaulun pilkkaamisen  ja epäkunnioittavan kohtelun. Hymnille on buuattu viime vuosina muun muassa jalkapallopeleissä vastalauseena Kiinan politiikalle. Lain mukana pilkkahuudoista voi saada tuhansien eurojen sakon ja kolmen vuoden vankeustuomion.
 Esityksen arvellaan päätyvän laiksi jo ennen kesää.
 Wongin mielestä kyseessä on taas yksi tapa, jolla Kiina rajoittaa hongkongilaisten ilmaisunvapautta.
 – Kukaan Hongkongissa ei voi elää normaalia elämää. Ne, jotka tukevat demokratiaa, joutuvat pelkäämään turvallisuutensa puolesta, hän sanoo.
 Nykyinen kotiranta Butterfly Beach on toisella puolella Hongkongia kuin mihin Hong Ying aikoinaan rantautui.  Jenny Matikainen / Yle
 Teinistä ja supervallasta  kertovassa dokumentissa käy ilmi, miten sateenvarjomielenosoitusten jälkeinen epäonnistumisen tunne ja sen päälle lisätty pelko lamauttivat Hongkongin toiveikkuuden.
 Jo mielenosoitusten aikana monet kaupunkilaiset olivat kääntyneet aktivisteja vastaan, sillä katujen valtaus haittasi päivittäistä elämää. Kauppiaat tekivät tappiota, markkinoilla oli epävarmuutta.
 – Minun on vaikea hyväksyä, että valtaus päättyi, Wong sanoo dokumentissa.
 Hän ei silti sano katuvansa. Kahden kuukauden katuprotestit eivät tuoneet tulosta, mutta sitä tärkeämpää on pitää Hongkongin asia esillä, Wong toistaa.
 – Ihmiset voivat olla masentuneita, mutta he ymmärtävät, että meillä on vastassamme maailman suurin autoritäärinen valtiojohto. Me olemme etulinjassa, maailman pitää muistaa se.
 Valtakautensa rajoituksen poistanutta Xi Jinpingiä on pidetty on Kiinan ideologisimpana johtaja sitten Maon. Häntä ajaa tarve pitää Kiina vahvana ja yhtenäisenä. Xin mukaan separatisimi on Kiinan päävihollisia.
 Tämä on näkynyt muun muassa Länsi-Kiinan Xinjiangissa, missä jopa miljoona vähemmistöön kuuluvaa  uiguurimuslimia on pakotettu suljetuille leireille .
 Kiina on toistanut, että kyse on vapaaehtoisesta uudelleenkoulutuksesta. Asiantuntijoiden mukaan tilanne lähentelee pikemminkin etnistä puhdistusta
 Tutkija Adrian Zenz totesi viime keväänä , että Xinjiangissa on käynnissä tehokkain sosiaalinen pakkojärjestely sitten kulttuurivallankumouksen.
 Muutkin Kiinaa seuraavat tutkijat ovat verranneet Xin otteita Maon kampanjoihin: myös Xinjiangissa syntyy traumoja, jotka kestävät yli sukupolvien.
 Uimari Hong Yingin lautanen on tyhjä ja on aika ottaa bussi kotiin. Myöhemmin tällä viikolla hän tapaa taas ystäviään, pelaa pingistä ja puhuu ehkä jälleen kerran siitä, millaista oli paeta omasta kotimaastaan.
 Hänen mielestään vertaus menneeseen on varsin osuva.
 – Me elimme kärsimyksen ajanjakson. Toivottavasti nuorten ei tarvitse kokea sitä.

Eräänä päivänä Hong Ying hyppäsi mereen ja ui pois Kiinasta – Nyt menneisyys hiipii takaisin, kun Kiina kiristää otettaan Hongkongista


Summary: Onko vetkuttelun syy menestymisen pelko, pohtii sarjakuvapiirtäjä Aiju Salminen.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Aiju Salminen
 Kolumnisti on kuvittaja, taidekuraattori, kuvataiteilija ja sarjakuvapiirtäjä, kahden lapsen äiti sekä kahvinjuoja. Hän pitää podcastien kuuntelemisesta, inkivääristä, liian myöhään valvomisesta ja lounasravintoloista joissa on buffet.
 Kolumneja  tekee laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä.
 > Kaikki kolumnit voit lukea täällä
 > Ykkösaamussa kuullut audiokolumnit voit kuunnella Areenassa

Aiju Salmisen sarjakuvakolumni: Näin käy, kun deadline lähestyy


Summary: Järjestön mielestä pankkien pitäisi saada muun muassa vaihtaa rahanpesuepäilyjä koskevia tietoja keskenään.

Epäiltyä rahanpesua koskevien pankkien tekemien ilmoitusten määrä on kasvanut nopeasti.
 Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskukseen saapui viime vuonna pankkien kautta noin 9 000 epäilyttävää liiketointa koskevaa ilmoitusta. Vielä vuonna 2017 vastaava luku oli runsaat 5 000 eli noin 4 000 vähemmän.
 Kun mukaan otetaan myös muiden tahojen kuin pankkien tekemät rahapesuilmoitukset, nousee ilmoitusten määrä moninkertaiseksi. Esimerkiksi viime vuonna ilmoituksia tuli rahanpesun selvittelykeskukseen hieman alle 40 000 kappaletta. Kokokonaismäärä on kuitenkin edellisvuotista pienempi.
 Keskuksen tutkimusten myötä viime vuonna rahoja saatiin viranomaisten haltuun kotimaassa 2,3 miljoonan euron edestä. Lisäksi ulkomailla haaviin jäi varoja miljoonan euron verran.
 Osa tapauksista on kuitenkin sellaisia, että nykyinen ilmoitusmenettely on rahapesun torjumisen kannalta liian hidas.
 Esimerkiksi kun pankin valvontajärjestelmä hälyttää poikkeuksellisesta maksusuorituksesta, on siirretyt rahat saatettu jo nostaa ulkomaisesta pankkiautomaatista.
 Nyt muun muassa pankkien ja vakuutusyhtiöiden etujärjestö Finanssiala ry haluaa nopeuttaa torjuntatoimia. Keinoksi ehdotetaan pankkien keskinäisen tietojenvaihdon lisäämistä.
 Rahanpesuepäily raottaa pankkisalaisuutta
 – Tällä hetkellä meillä on lainsäädännössä rajoitteita, miten pankit esimerkiksi keskenään saavat vaihtaa tietoja epäilyttävistä liiketoimista, sanoo Finanssialan toimitusjohtaja  Piia-Noora Kauppi .
 Tietojenvaihdosta on keskusteltu aiemminkin, mutta se ei ole toteutunut muun muassa tietosuojaan liittyvien kysymysten takia.
 Pankeilla on kuitenkin erityinen tarve osoittaa, että rahanpesun torjuntaan satsataan ja siltä odotetaan myös tuloksia.
 Tavoitteiden saavuttamiseksi torjuntaketjun on oltava tiivis aina asiakkaiden tunnistamisesta lähtien.
 – Tällaista rikollisuutta on torjuttava nimenomaan järjestelmän ulkorajoilla. Tarkoitan sitä, että jos rikollinen toimija pääsee sisään yhdenkin Euroopan unionin sisämarkkinoilla toimivan pankin järjestelmiin, se riski siitä, että pystyy sitä kautta operoimaan, on paljon suurempi, Kauppi jatkaa.
 Finanssiala ry edustaa muun muassa pankkeja, vakuutusyhtiöitä, rahoitusyhtiöitä, arvopaperivälittäjiä, sijoitusrahastoyhtiöiä ja alan työnantajia.
 Keskusrikospoliisin rahanpesun selvittelykeskuksessa Finanssialan ehdotukseen suhtaudutaan myönteisesti.
 Tilinumerohuijarit kiinni verekseltään
 – Kaikki keinot, joilla sekä ilmoitusvelvolliset että viranomaiset pystyvät nopeammin löytämään epäilyttävien tekojen suorittajia ja sitten identifioimaan myös sieltä joitakin henkilöitä, jotka ottavat esimerkiksi varoja vastaan epärehellisesti, on meidän mielestämme kannatettavia, kertoo rahanpesun selvittelykeskuksen päällikkö  Pekka Vasara .
 Hänen mukaansa nopeammalla tietojenvaihdolla voitaisiin estää myös muita rikoksia, kuten huijauksia. Esimerkiksi laskuissa olevien tilinumeroiden vaihdot eivät välttämättä onnistuisi, jos järjestelmä hälyttäisi, kun lasku pyydetään maksamaan tilille, jonka numero ei ole saajayrityksen oikea tilinumero.
 – Kun nähtäisiin, kuka varojen vastaanottajana toimi, voitaisiin myös paremmin estää näitä tapauksia. Samoin tilanteissa, joissa yleensä nettihuijauksiin liittyen perustetaan nopeasti tilejä ja niiltä siirretään veroja eteenpäin, tällainen pankkien välinen tiedonvaihto voisi olla tehokas tapa, Vasara pohtii.
 Rahanpesuepäilyt ovat viime vuosina ravistelleet finanssimaailmaa rajusti. Esimerkiksi viime syksynä  Dansken  pääjohtaja jätti tehtävänsä rahanpesuskandaalin takia.

Pankkien tekemien rahanpesuilmoitusten määrä kasvoi rajusti – Finanssiala haluaa uusia torjuntakeinoja


Summary: Eversti Jose Luis Silva kannattaa parlamentin puhemiestä maan väliaikaiseksi presidentiksi.

Venezuelan Washingtonin-lähetystössä työskenteleväksi sotilasattaseaksi esittäytyvä mies on irtisanoutunut maansa presidentistä  Nicolas Madurosta  ja liittynyt tämän arvostelijoiden joukkoon.
 Lauantaina julkaistussa videossa sotilasattasea, eversti  Jose Luis Silva  kehottaa muita sotilaita yhtymään Maduron hallituksen vastustamiseen. Hän kehottaa myös muita tukemaan parlamentin puhemiestä  Juan Guaidoa  Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi.
 – Asevoimilla on keskeinen rooli demokratian palauttamisessa, Silva sanoo videolla, jonka hän sanoo kuvatun Venezuelan Washingtonin-lähetystössä..
 Oppositiota edustava Guaido julistautui presidentiksi aiemmin tällä viikolla. Maan asevoimien johto on vannonut uskollisuuttaan Maduron hallitukselle siitä lähtien.
 Oppositio pitää Maduron toista presidenttikautta laittomana ja yrittää erottaa hänet epärehellisenä pidettyjen vaalien jälkeen. Muun muassa Yhdysvallat, Espanja, Ranska ja Saksa ovat antaneet tukensa presidentiksi julistautuneelle Guaidolle.
 Lue lisää:
 Jyrkän linjan diplomaatti luotsaamaan Yhdysvaltain Venezuela-politiikkaa – Elliott Abrams vähätteli ihmisoikeusrikoksia ja valehteli kongressille
 YK:n turvaneuvosto käy kiivasta keskustelua Venezuelan tilanteesta, Venäjä syyttää Yhdysvaltoja vallankaappauksen juonimisesta
 Ranska, Saksa, Espanja ja Britannia vaativat Venezuelaan uusintavaaleja ja uhkaavat tunnustaa oppositiojohtajan presidentiksi
 ”Jatkakaa taistelua!” – Yle seurasi Venezuelassa Juan Guaidón puhetta kannattajajoukolleen
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”
 Venezuelan oppositiojohtaja olisi valmis harkitsemaan armahdusta presidentti Madurolle

Korkea-arvoinen sotilasvirkamies veti tukensa Madurolta Venezuelan johtajana


Summary: Huawei-tapauksen kommentointi maksoi John McCallumin työpaikan.

Kanadan pääministeri  Justin Trudeau  on antanut lähtöpassit maan Kiinan-suurlähettiläälle. Trudeau kertoi lauantaina pyytäneensä  John McCallumin  eronpyyntöä ja hyväksyneensä sen.
 Vaikka Trudeau ei sitä suoraan tiedotteessaan sanonut, syynä McCallumin potkuihin ovat hänen viime päivien kohua herättäneet kommenttinsa, jotka liittyvät Kanadan ja Kiinan diplomaattiseen kiistaan.
 Maiden välit ovat kiristyneet huomattavasti sen jälkeen, kun kiinalaisen teknologiajätti Huawein talousjohtaja  Meng Wanzhou  pidätettiin joulukuun alussa Vancouverissa Yhdysvaltojen pyynnöstä. Kiina on sittemmin pidättänyt kaksi kanadalaista ja tuominnut yhden maassa jo aiemmin vankeusrangaistusta istuneen kanadalaisen kuolemaan. Nämä on yleisesti nähty Kiinan kostotoimina Kanadaa kohtaan.
 Suurlähettiläs pahoitteli sanomisiaan
 Tiistaina McCallum oli Kanadassa antamassa parlamentille selvitystä Kiinassa vangittuina olevien kanadalaisten tilanteesta ja kritisoi sen jälkeen kiinankielisille tiedotusvälineille Yhdysvaltain Mengistä tekemää luovutuspyyntöä pahasti puutteelliseksi.
 Hän otti esimerkiksi esille Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tapauksen tiimoilta esittämät poliittiset kommentit sekä muistutti, että Kanada ei ole mukana Iran-pakotteissa, joiden kiertämisestä Yhdysvallat Mengiä syyttää.
 Seuraavana päivänä McCallum julkaisi tiedotteen, jossa hän pahoitteli kommenttejaan. Perjantaina hän kuitenkin sanoi Vancouver Starin haastattelussa, että Kanadan kannalta olisi hienoa, jos Yhdysvallat luopuisi luovutuspyynnöstään.
 – Meidän täytyy varmistaa, että jos Yhdysvallat tekee sellaisen sopimuksen, siihen sisältyy kahden kansalaisemme vapautus. Ja Yhdysvallat on tietoinen tästä, McCallum sanoi.
 Kanadan oppositio kritisoi McCallumia oikeuslaitoksen itsenäisyyden vesittämisestä.
 Trudeau kiitti tiedotteessaan McCallumia pitkästä urasta julkisessa hallinnossa. Hän on toiminut aiemmin muun muassa Kanadan puolustusministerinä.
 Lue lisää:
 Kanadan Kiinan-lähettiläs pyörsi puheensa Huawei-pomon luovutuksesta
 Kanadan Kiinan-lähettiläs: Trumpin lausunnot saattavat vaikeuttaa pidätetyn Huawei-pomon luovutusta Yhdysvaltoihin

Kanadan pääministeri Trudeau erotti maan Kiinan-suurlähettilään


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Miten kurjuus yleistyi Britanniassa? Liki kolmannes lapsista elää köyhyydessä
 Britannia on maailman viidenneksi suurin talous ja hyvinvointivaltio. Niin ainakin luulisi. Kuitenkin sen asukkaista melkein viidesosa elää köyhyydessä. Köyhistä iso osa on lapsiperheitä, ja köyhiä lapsia on 4,5 miljoonaa. Britannian oikeistohallituksen mielestä köyhyysongelmaa ei ole, mutta avustusjärjestöt ja esimerkiksi YK ovat asiasta päinvastaista mieltä. Toimittajamme tutustui  köyhien perheiden arkeen Birminghamissa .
 Soten rankka viikko – nämä 6 vastoinkäymistä tulivat jättiuudistuksen tielle
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Annika Lapintie aloittamassa valiokunnan kokousta eduskunnassa Helsingissä perjantaiaamuna 14. joulukuuta 2018, vasemmalla valiokunnan varapuheenjohtaja Tapani Tölli sekä jäsenet Wille Rydman ja Anna-Maja Henriksson, oikealla Ilkka Kantola ja Kimmo Kivelä. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Sote sitä, sote tätä. Oletko pudonnut kärryillä sote-uudistuksen tilanteesta? Kerromme, mitä tällä viikolla on tapahtunut ja miltä jättiuudistuksen tilanne  tällä hetkellä näyttää . Tällä viikolla hallituksen enemmistö kapeni jälleen ja eduskuntavaalien armoton kello tikittää valiokuntakäsittelyn taustalla.
 Sanna Marin on uransa kovimmassa paikassa – demareiden työmyyrä rentoutuu siivoamalla
 Sanna Marin Markku Pitkänen / Yle
 33-vuotias Sanna Marin johtaa demareita Antti Rinteen sairausloman ajan. Marin tuli tunnetuksi Tampereen kaupunginvaltuuston jämäkkänä johtajana, mutta miten vähävaraisen sateenkaariperheen lapsesta  kasvoi yksi Suomen suosituimmista poliitikoista ?
 Katso kouluvaalitentti kello 11.25 – Mitä puoluejohtajat lupaavat nyt?
 Jari Kovalainen / Yle
 Yle näyttää suorana verkossa koulutusta ja kasvatusta käsittelevän puoluejohtajien vaalitentin. Opetusalan ammattijärjestön OAJ:n tentissä teemoja ovat muun muassa ammattikoulutus uudistusten ja leikkausten jälkeen, pitäisikö oppivelvollisuutta pidentää ja miten varhaiskasvatusta pitäisi muuttaa.  Suora verkkolähetys kouluvaalitentistä  alkaa lauantaina klo 11.25 Yle Areenassa ja Ylen uutissivuilla.
 Professori: Ei Facebook tarvitse "10 vuoden haastetta" kasvojentunnistukseen – "Sillä on jo kaikki tarvitsemansa data"
 Mauritz Antin / EPA
 Facebookissa levinnyt "10 vuoden haaste" on saanut miljoonat ihmiset lisäämään nykyisen profiilikuvansa yhteyteen kuvan 10 vuoden takaa. Samalla on virinnyt keskustelua siitä, voiko kyseessä olla Facebookin ovela tapa kerätä dataa kasvojentunnistuksen kehittämistä varten. Aalto-yliopiston professori Jaakko Lehtinen kuitenkin  tyrmää ajatuksen . Hänen mukaansa Facebookilla on ollut alusta lähtien käytössään kaikki se data, mitä kasvontunnistukseen tarvitaan.
 Pakkanen kiristyy
 Lauantaina pakkanen kiristyy etenkin Etelä- ja Länsi-Suomessa ja voimistuva itätuuli lisää pakkasen purevuutta,  ennustaa Ylen meteorologi Matti Huutonen . Lapissa sää jatkuu kylmänä ja pääosin poutaisena. Lue lisää säästä  Ylen sää-sivuilta .
 Yle Sää

Herätys: Britannian lapsista lähes kolmannes köyhiä, soten rankka viikko, pakkanen kiristyy


Summary: Pienessä hämäläiskunnassa valmistetaan tofua aidon kiinalaisen reseptin mukaan. Alan markkinajohtaja toimii Tammisaaressa.

Tästä on kyse Suomessa toimii kaksi tofutehdasta, Padasjoella ja Tammisaaressa. Ruuan puhtaus ja eettinen tuotantotapa ovat tärkeä asia erityisesti vegaaneille ja kasvissyöjille. Voimakkaaseen kasvuun luottava Padasjoen tofutehdas aikoo palkata lisäväkeä.
 Ilmassa leijuu tymäkkä soijan haju. Lattia lainehtii vedestä, jota pulppuaa sinne isosta metallisesta sammiosta. Meneillään on tofun valmistus.
 Yrittäjä  Jouni Partonen  kertoo, että soijapapuja on liotettu yön yli vedessä. Sitten niistä on jauhettu soijamaitoa, joka on hyydytetty. Nyt munakokkelia muistuttava hyytynyt soijamaito on pantu metalliastiaan harson sisään. Paketti menee puristimeen, joka puristaa siitä nesteen pois.
 – Sitten se hyytyy pehmeäksi harkoksi, joka leikataan ja pakataan rasioihin.
 Jouni Partonen kuvailee tofun tekemistä vetiseksi.
 – Tofu on kuin kala: se on aina vedessä koko valmistusprosessin ajan. Lopulta se pakataan rasiaan, jossa on myös vettä.
 Tuoreet yrittäjät ovat laskeneet, että Padasjoen tofutehtaan liikevaihto voisi tulevaisuudessa jopa kymmenkertaistua, miljoonaan euroon.
 Soijapapuja raakana. Tästä se lähtee. Johanna Talasterä / Yle
 Liotettuja soijapapuja. Johanna Talasterä / Yle
 Ruokakauppias hyppäsi tofubisnekseen
 Lahtelainen Jouni Partonen on ollut parikymmentä vuotta K–kauppiaana. Viimeksi hän pyöritti vaimonsa Päivin kanssa kauppaa Villähteellä. Veri veti itsenäiseen yrittämiseen. Padasjokelainen kauppiaskollega  Marko Samiola  vinkkasi, että sikäläinen tofutehdas saattaisi olla myytävänä.
 Kyseessä on Suomen toinen tofun tuotantolaitos. Markkinajohtaja on Tammisaaressa vuonna 1989 toimintansa aloittanut Jalofoods Oy Soya Ab, jonka liikevaihto on yli kolme miljoonaa.
 Kauppiaspariskunnat näkivät tofussa tilaisuuden. Viime keväänä Partoset tekivät yrityksestä ostotarjouksen paikkakunnalla K–kauppaa pyörittävän Samiolan ja hänen puolisonsa  Minna Salokankaan  kanssa.
 – Olen ketjuyrittäjä ja yritysidea tuntui järkevältä. Olisi ollut eri asia, jos kyseessä olisi ollut leipomo, joita on useita joka paikkakunnalla. Tofun valmistajia on Suomessa ainoastaan kaksi, toteaa Partonen.
 Päivi Partonen, Jouni Partonen, Minna Salokoski työn touhussa Johanna Talasterä / Yle
 Tofu purjehtii härkiksen ja nyhtökauran vanavedessä
 Kasvisruuan suosio on ollut  vahvassa kasvussa jo muutaman vuoden , kertoi Yle heinäkuussa. Muodissa ovat myös vähähiilihydraattiset ja ketogeeniset ruokavaliot. Yrittäjät uskovat Padasjoella, että lihankorvikkeena tunnetun tofun suosio on kasvussa. Siitä huolimatta, että suosiosta kilpailevat  härkäpavusta  ja kotimaisesta  kaurasta valmistetut uudet tuotteet .
 – Olen sitä mieltä, että tofu voi jopa lisätä suosiotaan siinä vanavedessä, kun valmistajat markkinoivat härkistä ja uusia nyhtökauravalmisteita, pohtii Jouni Partonen.
 Partosen mukaan tofun tuotanto on Suomessa vielä alkutekijöissään. Padasjoella suunnitellaan jo uusia tuotteita, joilla pyritään valloittamaan einestiskit. Tofua voi maustaa ja marinoida sekä muotoilla muuksikin kuin perinteiseksi palaksi.
 – Uskon, että uudet tofutuotteet tekevät hyvin kauppansa, kun ne asetetaan lihapullien viereen einestiskiin.
 Kiinalaisissa ravintoloissa arvostetaan erityisesti aidolla, kiinalaisella tavalla tehtyä tofua. Johanna Talasterä / Yle
 Soijapavut laivalla Kanadasta
 Markkinajohtaja Jalofoods vetoaan mainonnassaan luomuun ja erityisesti eettisyyteen. Valmistuksessa käytetään reilun kaupan soijapapuja. Myös padasjokelaisen haastajan ostamat soijapavut ovat gmo-vapaata tuotantoa: joukossa ei ole geenimuunneltuja lajikkeita.
 Pavut tuodaan konteissa laivalla Kanadasta.
 – Toki tällä on ympäristövaikutuksia, mutta samassa laivassa tulee paljon muutakin tavaraa. Jos toisimme soijapavut lentoteitse, ymäristövaikutukset olisivat paljon suuremmat, naurahtaa yrittäjä Jouni Partonen.
 Raaka-aine siis tuodaan kaukaa Kanadasta, mutta Tofusta Oy aikoo markkinoida tuotettaan lähiruokana.
 – Soijapapua ei pystytä viljelemään Suomessa. Me kuitenkin jalostamme tofun Suomessa.
 Kokeilemme ehkä nyhtökauraa jossain vaiheessa.   Jouni Partonen
 Ruuan puhtaus ja eettinen tuotantotapa ovat nykyään tärkeä asia erityisesti vegaaneille ja kasvissyöjille.
 – Kanadalainen soijapapujen tuottaja on luotettava, pitkään toiminut yritys. Tuotteella on laatusertifikaatti ja tulli ottaa näytteitä tavarasta sen tullessa Suomeen.
 Suunnitelmissa on myöhemmin ottaa tavallisten valmisteiden rinnalle luomua. Katseet on käännetty myös kaurasta tehtyjen lihankorvikkeiden suuntaan. Toinen osakas on osa-aikainen maanviljelijä, jolla on vuokralla kaurapelto tehtaan läheisyydessä.
 – Kokeilemme ehkä nyhtökauraa tai sen tapaisia tuotteita jossain vaiheessa.
 Munakokkelia muistuttava hyytynyt soijamaito on päässyt harson sisään. Johanna Talasterä / Yle
 Tofun valmistaminen on vetistä touhua. Johanna Talasterä / Yle
 Padasjoella on tehty tofua kiinalaiseen tapaan kymmenen vuotta
 Riihimäellä aiemmin tofua valmistaneet kiinalaiset yrittäjät tohtori  Hua Ma  ja insinööri  Shaolong Chen  siirsivät tehtaansa vanhaan kotitalouskouluun Padasjoelle, Taulun alueelle 2009.
 Heidän aikanaan tehdas tuotti tofua Suomessa sijaitseviin kiinalaisiin ravintoloihin. Liikevaihto oli noin satatuhatta euroa.
 – Kiinalaisissa ravintoloissa arvostetaan erityisesti aidolla, kiinalaisella tavalla tehtyä tofua, sanoo yrittäjä Jouni Partonen.
 Partosen mukaan kiinalaisella tavalla tehdyssä tofussa on hiukan poikkeava koostumus. Tuontitofua on markkinoilla entisen ruokakauppiaan mielestä melko vähän.
 – Päivittäistavarakaupoissa on usein hyllyssä enintään paria merkkiä tuontitofua.
 Entiset tofu-yrittäjät ovat auttaneet uusia tekijöitä alkuun. Tällä hetkellä tehdas työllistää omistajanelikon lisäksi kaksi henkilöä. Töitä tehdään vielä ainoastaan viikonloppuisin. Partonen uskoo, että tuotantoa lisätään kevään aikana, koska entisinä kauppiaina heillä on hyvät verkostot ruokakauppoihin.
 Tofua ja siitä tehtyjä eineksiä aiotaan markkinoida kaikille kasvisruuasta kiinnostuneille kuluttajille. Mikäli Padasjoen tofutehtaalla saavutetaan myyntitavoite, on tarkoitus jatkossa työllistää paikkakuntalaisia.
 – Arvioni mukaan voimme jossain vaiheessa työllistää ainakin muutamia paikkakuntalaisia. Ehkä jopa kymmenkunta.
 Lue lisää:
 Miten valmistaa täydellinen vegaaninen burgerpihvi? Voiko kasvissyöjä noudattaa FODMAP-ruokavaliota? 12 kysymystä ja vastausta kasvisruuasta
 Kasvisruokien menekki pompannut moninkertaiseksi: nyt myös keski-ikäiset miehet syövät vegeä
 Koulut alkavat vähitellen tarjota kahta pääruokaa – liharuuan rinnalle kasvisruokaa

Tältä näyttää Suomen toisessa tofutehtaassa – "Tofu on kuin kala, se on aina vedessä"


Summary: Viisi Grammyä ja kolme Oscaria voittanut Legrand kuoli launtaina 86-vuotiaana.

Oscar-palkittu ranskalainen säveltäjä  Michel Legrand  on kuollut. Varsinkin elokuvamusiikin tekijänä tunnettu Legrand kuoli 86-vuotiaana.
 Legrandin virallisen  Facebook-sivun mukaan  säveltäjä kuoli lauantaina.
 Michel Legrand nousi maineeseen sävellyksillään musikaalielokuviin  Cherbourgin sateenvarjot  ja  Rochefortin tytöt . Molemmat elokuvat ohjasi  Jacques Demy .
 Myös Legrandin musiikki  Norman Jewisonin  elokuvaan  Thomas Crownin tapaus  on erittäin tunnettu. Filmin tunnussävelmästä The  Windmills of Your Mind  on levytetty paljon eri versioita. Epävirallisena pidetyn James Bond -elokuvan  Älä kieltäydy kahdesti  musiikki on sekin Legrandin kynästä.
 Myös kapellimestarina toiminut Legrand julkaisi yli sata musiikkialbumia.
 Legrand voitti kolme elokuva-alan Oscar-palkintoa ja oli ehdolla voittajaksi 13 kertaa. Musiikkiala palkitsi hänen viidellä Grammylla.
 Michel Legrand esiintyi Suomessa useita kertoja. Vuonna 2006 hän esiintyi jazztrionsa kanssa Helsingin juhlaviikoilla. Vuonna 2013 hän konsertoi Finlandia-talossa ja vuonna 2015 UMO Jazz Orcherstran ja Helsingin kaupunginorkesterin solistina Musiikkitalossa.
 Elävä arkisto: Anki Lindqvistin versio Cherbourgin sateenvarjot -elokuvan tunnuskappaleesta I Will Wait For You
 Juttua tarkennettu kello 11.31: Ohjaaja Jacques Demyn nimi korjattu oikeaan asuun.

Ranskalaissäveltäjä Michel Legrand on kuollut – tunnettiin muun muassa Cherbourgin sateenvarjot -elokuvan musiikista


Summary: Tuhoisa autopommi-isku on saanut Kolumbian vaatimaan kapinallisjohtajien palauttamista.

Kuuba on ollut viime päivät diplomaattisessa pinteessä sen jälkeen, kun Kolumbian presidentti  Iván Duque  pyysi maata karkottamaan ELN-kapinallisjohtajat takaisin Kolumbiaan.
 Kuuban isännöimissä rauhanneuvotteluissa on aikaisemmin sovittu, että Kolumbia sitoutuu takaamaan Havannassa maanpaossa elävien vasemmistosissien turvallisuuden, mikäli nämä palaavat kotimaahansa tai Venezuelaan.
 Presidentti Duquen mukaan sitoumukset eivät kuitenkaan enää päde, sillä ne on neuvoteltu hänen edeltäjänsä presidentti  Juan Manuel Santosin  kaudella. Perjantaina Kuuba lähetti Kolumbialle virallisen muistutuksen, jossa se vaati hallitusta noudattamaan rauhanneuvotteluissa sovittuja askelmerkkejä.
 Kolumbian esittämän karkotuspyynnön syy on Bogotássa sijaitsevaan poliisikouluun viime viikolla tehty autopommi-isku.  Räjähdyksessä sai surmansa 21 ihmistä ja 68 haavoittui.  Vasemmistolainen sissijärjestö ELN eli Kansallinen vapautusarmeija on ottanut iskun nimiinsä. Samaan aikaan järjestön Kuubassa elävät johtajat sanovat, ettei heillä ole osaa iskuun.
 Kolumbian hallitukset ja ELN:n väliset neuvottelut ovat toistaiseksi poikki. Duque on kieltäytynyt aloittamasta neuvotteluja uudelleen ennen kuin järjestö vapauttaa kaikki panttivangit ja luopuu rikollisesta toiminnastaan.
 Lue lisää:
 Autopommi räjähti poliisikoulun pihalla Kolumbian pääkaupungissa – ainakin kymmenen kuollut

Kiista maanpaossa elävien kapinallisten karkottamisesta hiertää Kuuban ja Kolumbian välejä


Summary: SDP pyrkii oppositiosta takaisin valtaan ja lupaa muutosta politiikan suuntaan ja tyyliin.

Suurin oppositiopuolue SDP on avannut vaalikampanjansa korostamalla sopimista työmarkkinoilla.
 Sairauslomalla olevaa puoluejohtaja  Antti Rinnettä  sijaistava varapuheenjohtaja  Sanna Marin  korosti SDP:n vaalistartissa Helsingissä, että nyt on muutoksen aika ja muutos alkaa eduskuntavaalien vaalipäivänä 14. huhtikuuta 2019.
 Maksuton toinen aste ja hoitotakuu
 Marinin mukaan SDP haluaa viedä Suomen tulevaisuuslinjalle, jossa panostetaan koulutukseen ja osaamiseen, reiluun työelämään, eriarvoisuuden vähentämiseen ja ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 – Ensi vaalikaudella jokainen nuori saa maksuttoman toisen asteen koulutukseen ja Suomessa otetaan käyttöön hoitotakuu, jonka mukaisesti kiireettömään hoitoon pääsee viikon kuluessa, Marin lupasi.
 Antti Rinteen vappusatasesta  alkanut eläkeläisten silittäminen sai jatkoa, kun sijaisjohtaja Marin linjasi, että SDP haluaa parantaa pienituloisten eläkeläisten asemaa. Marinin mukaan SDP:lle köyhyyden vähentämisessä on kyse arvovalinnasta.
 SDP: Työelämää kehitetään yhdessä
 Ammattiyhdistysliikkeen vaalitukeen vahvasti nojaavan SDP:n johto lupaa muutosta  Juha Sipilän  (kesk.) porvarihallituksen työelämäpolitiikkaan.
 – Ensi vaalikaudella suomalaista työelämää kehitetään yhdessä sopimalla, ei repimällä tai sanelemalla, Marin ojensi kättä erityisesti palkansaajajärjestöille.
 Puoluesihteeri  Antton Rönnholm  tuki Marinin viestiä.
 – Meidän tavoitteemme on sopimisen Suomi, Rönnholm linjasi.
 Tulevaisuuslinja tähtää vuoteen 2030
 Rönnholm kehui, että SDP on vaalikampanjassaan lähtenyt keskustelemaan ihmisten kanssa kuunnellen ja yhteisymmärrystä hakien.
 – Tällaista politiikkaa haluamme tehdä myös ensi hallituskaudella. Riitely riittää nyt, olemme siihen liian pieni kansa. Kevään eduskuntavaaleissa päätetään suunta Suomelle, Rönnholm maalaili.
 SDP:n johto myhäilee, että puolueen vaaliohjelman ja vuoteen 2030 tähtäävän tulevaisuuslinjan takana on helmikuun 2017 puoluekokouksesta alkanut ohjelmatyön renessanssi, johon on osallistunut yli 450 SDP:n jäsentä.

SDP:n vaalistartti: Sanna Marin lupasi sopimista työmarkkinoille


Summary: Sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto Valvira keskeytti Kristiinankaupungissa toimivan Esperi Caren pyörittämän hoivakodin toiminnan toissapäivänä. Valvira kutsuu tilannetta hoivakodissa akuutiksi kriisiksi.

Valviran lakimies  Reija Kauppi  kutsuu tilannetta todella poikkeukselliseksi. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valviran luvalla toimivasta yksiköstä on  tehty toiminnan keskeyttämispäätös . Nopean päätöksen taustalla oli huoli asukkaiden välittömästä turvallisuudesta.
 – Tämä on todella poikkeuksellinen tilanne. Tässä on akuutti kriisi päällä. Välitön asiakasturvallisuus on ollut vaarassa ja siksi toiminta on keskeytetty, Kauppi kertoo Yle uutisille.
 Kun teitte tarkastuksen hoitokotiin, niin minkälaisia ongelmia sieltä löytyi?
 – Valvira ei ole ollut paikan päällä tekemässä tarkastusta, vaan kaikki nämä tiedot ovat tulleet aluehallintovirastolta, joka on käynyt tarkastuksella paikan päällä. Me olemme tiiviisti tehneet yhteistyötä aluehallintoviraston kanssa. Siellä on ilmennyt esimerkiksi henkilökunnan määrän riittämättömyyttä koskevia epäkohtia, joka on oikeastaan ollut se pääasiallinen syy.
 Eli siellä on ollut liian vähän henkilökuntaa suhteessa asukkaisiin, ja siihen, miten paljon heidän hoitonsa vaatisi henkilökuntaa?
 – Kyllä, henkilökunnan määrä on ollut riittämätöntä.
 Miten Kristiinankaupungin hoitokodin asukkaiden hoito on nyt järjestetty?
 – Pääosa asukkaista asuu edelleen samassa toimintayksikössä. Kunta on ottanut toimintayksikön haltuunsa ja on työnjohdollisessa vastuussa sen toiminnasta. Siellä on Esperi Caren työntekijöitä, joiden kanssa kunta on tehnyt henkilöstövuokraussopimuksen ja lisäksi siellä on kaupungin omia työntekijöitä. Aluehallintovirasto on ollut tiiviisti yhteydessä kuntaan, jotta toiminta on asianmukaista ainakin lähipäivien ajan.
 Myös muita Esperi Caren hoitoyksikköjä tarkastetaan
 Te tutkitte myös muita epäkohtia Esperi Caren hoitoyksiköissä. Mitä tarkemmin ottaen te tutkitte?
 – Asian käsittely on vielä kesken. Siinä on otettu käsittelyyn aluehallintovirastosta saatuja epäkohtia koskevia tietoja ja näiden perusteella otettu koko palveluntuottajan toiminnan asianmukaisuus tutkittavaksi Valviraan.
 Kuinka monessa Esperi Caren hoitoyksikössä näitä epäkohtia epäillään olevan?
 – Tarkkoja lukumääriä en pysty antamaan, mutta useampien aluehallintovirastojen alueelta näitä epäkohtailmoituksia on tullut ja ne koskevat useampia toimintayksiköitä.
 Milloin selvitystyöstä saadaan lisätietoja?
 – Nyt tehty keskeyttämispäätös on voimassa toistaiseksi. Etenemme siten, että Esperi Carelta pyydetään selvitystä asian osalta. Jatkotoimenpiteet arvioidaan selvityksen perusteella.
 Yle uutiset ei ole tavoittanut Esperi Caren edustajia kommentoimaan tapahtumia.
 Aiheesta lisää:  Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa – Yhden asiakkaan epäillään kuolleen hoitovirheen takia

Akuutti kriisi päällä, asiakasturvallisuus vaarassa hoivakoti Ulrikassa – Kunta otti toiminnan vastuulleen


Summary: Paloa teollisuusalueella oli sammuttamassa yli 30 palomiestä.

Tehdashallin täydellinen palaminen Kotkassa lauantaina vältettiin ripeyden ansiosta. Palomiesten nopea ja tehokas toiminta esti tehdashallin täydellisen palamisen, arvioi päivystävä palomestari  Antti Kosonen .
 Henkilövahinkoja palo ei aiheuttanut.
 Alkupalo hallin sisällä sammutettiin, ja palo rajoittui kattorakenteisiin.
 – Muuten hallin ulkoseinät jäivät enimmäkseen melko hyvään kuntoon, Kosonen sanoi.
 Hallista poistettiin useita nestekaasupulloja sekä asetyleeni- ja happipulloja. Lisäksi hallin sähköt katkaistiin sammutustöiden yhteydessä.
 Palomiehet pelastivat hallista työkoneita ja työkaluja Kososen arvion mukaan noin 100 000 euron arvosta. Niin ikään sieltä saatiin talteen kolme ajoneuvoa, joiden arvo oli arviolta 80 000 euroa. Yksi ajoneuvoista oli museoajoneuvo.
 Tulta taltutti yli 30 palomiestä. Mukana oli myös kaksi nostolavayksikköä, joista toinen hälytettiin paikalle Itä-Uudenmaan pelastuslaitokselta.

Tulipalo turmeli teollisuushallia Kotkassa, kymmenet palomiehet estivät täyden tuhon


Summary: Laulajalegenda myöntää että niin siinä olisi käynyt. Jos hän ei olisi aikoinaan lopettanut alkoholin kanssa läträämistä, ura olisi loppunut lyhyeen. Nyt se jatkuu ilman takarajaa.

Eino Grön  liikuttuu kesken haastattelun ja silmät kostuvat. Hän lainaa nenäliinaa.
 – Tunteet tulee aina joskus, purskahtaa pintaan.
 Tähän aikaan vuodesta laulaja yleensä viettää aikaansa Floridan lämmössä. Nyt Suomeen on tuonut kevään juhlakiertue.
 Kyse ei ole jäähyväisistä yleisölle.
 Kyyneleiden syynä ovat muistot.
 Eino Grön syntyi Reposaaressa vuonna 1939. Nykyään hän on Yhdysvaltojen ja Suomen kansalainen. Foto-Jatta / Yle
 Viina meinasi viedä kuten monen muunkin
 Kun laulaja Eino Grönin elämässä meno oli vauhdikkainta, esiintymiset ja kiertueet vaativat veronsa. Viinaa kului. Muutama ginipaukku ei tuntunut missään.
 – Se kuului siihen aikaan ja juoneen ja oli osa muusikoiden elämää, Eino Grön muistuttaa.
 Kun keikkajuopottelu loppui, koitti loppuelämän ensimmäinen päivä. Se oli vuonna 1977. Aikaisemmin pullon korkin oli sulkenut  Junnu Vainio , joka nyt tuki hyvää ystäväänsä raittiuspäätöksessä.
 Se piti.
 Mutta sitten oli  Olavi Virta .
 Laulajan suhde Eino Gröniin oli isällinen. Hän kutsui Gröniä manttelinperijäkseen.
 Grönille Olavi Virta oli esikuvista ykkönen. Mestari.
 Hänelle tulee mieleen muisto käynnistä jo alkoholisoituneen Olavi Virran Lauttasaaren kodissa Helsingissä. Virran vaimo oli muuttanut lasten kanssa Ruotsiin. Laulajaa masensivat myös hänestä kirjoitetut lehtijutut. Ehkä kyse oli "laulavaksi lihapullaksi" moittimisesta. Tunnelma oli alakuloinen.
 Vuosikymmenten jälkeenkin näitä on vaikea muistella.
 "Olavi Virta oli ainutlaatuinen."   Eino Grön
 – Olen saanut koko urani työskennellä hienojen maestrojen kanssa. Olavi Virta oli ainutlaatuinen. Meitä oli muutama, jotka olimme hänen kavereitaan.
 Eino Grön, Olavi Virta ja Kai Lind. Grönille Virta oli laulajana tärkein esikuva. Foto-Jatta / Yle
 Grön myöntää, että jos hän ei olisi onnistunut lopettamaan juomista ajoissa, hänestä ei olisi tullut Suomen kansan "Eikkaa" ja laulajasuosikkia.
 Olisi voinut käydä huonosti.
 – Kyllä se on selviö. Yli 40 vuotta ilman alkoholia on antanut niin paljon lisää mahdollisuuksia. Meinasin hukata ne.
 Tango on tok, tok ja tok
 Uran läpimuto oli kappale  Liian paljon rahaa  vuonna 1959. Sen jälkeen levytyksiä on kertynyt satoja. Esiintyjän repertuaari on laaja iskelmästä jazziin ja hengelliseen musiikkiin.
 Tärkein on kuitenkin tango.
 – Minulle kaikki musiikki on ollut samalla viivalla, mutta tangobuumista tuli suomalaisille niin tärkeä.
 "Salit olivat turvoksissa väkeä. Joka tuutista tuli tangoa."  Eino Grön
 Eino Grön muistelee 1960-lukua.
 – Kaikki salit olivat turvoksissa väkeä. Joka tuutista tuli tangoa. Siitä oli jo ylitarjontaakin.
 Huvittuneena hän kertoo lavakeikoista Pohjanmaalla. Siellä ei muuta sopinut esittääkään, ettei yleisö olisi suuttunut. Ei missään nimessä jazzia.
 Tango oli tanssikansan suosiossa 1960-luvulla. Eino Grönillä riitti kysyntää. Kuva vuodelta 1968. Yle
 Grönin laulamasta  Sä kuulut päivään jokaiseen  tuli yksi tunnetuimmista suomalaistangoista.
 – Tango on hieno laji. Kenen tahansa on helppo mennä mukaan sen rytmiin. Kävelemään sinne vaan ja siitä se lähtee. Se on tok, tok, tok, hän sanoo ja käsi näyttää ilmassa rytmiä.
 Laulaja keinuu kuvitellun musiikin tahtiin ja eläytyy lavatunnelmaan.
 – Tanssitaan. Solisti laulaa. Eletään tekstissä ja rytmissä. Suomalainen tuppisuu saa sillä tavalla kerrottua, millä asialla hän nyt tässä on.
 Kansa päätti, että Grönistä on tähdeksi
 Eino Grön on saanut paljon tunnustusta työstään. Hän on muun muassa voittanut Syksyn sävelen, saanut Iskelmä-Finlandian ja Pro Finlandia -mitalin.  Hänestä on tehty musikaali  ja kirjoitettu kirjoja.
 Laulajalle tärkeintä on ollut kuunteleva yleisö.
 – Yleisön myötämielinen suhtautuminen on ollut se tosiasiallinen palkkio. Se lämmittää ja antaa voimia tulkintaan.
 "Kansa päättää, tuleeko sinusta tähti vai ei. Yleensä kansa tietää."  Eino Grön
 – Jos kaikki menee onnellisten tähtien alla, kansa päättää, tuleeko sinusta tähti vai ei. Yleensä kansa tietää.
 Yleisradion televisio-ohjelma "Kun tango soi". Kyröskosken suurlavalla esiintyjinä Eino Grön ja Ossi Malisen orkesteri. Antero Tenhunen / Yle
 Grön on tyytyväinen, koska hänen ei omien sanojensa mukaan ole "tarvinnut tyrkyttää itseään palstojen täytteeksi". Tähän saakka hän on saanut olla julkisuudessa esillä laulajana, ja tiedotusvälineiden kiinnostus on kohdistunut musiikkiin.
 Viime viikkoina lehtien otsikoihin ovat nousseet laulajan yksityiselämä ja ihmissuhteet.
 Laulaja suhtautuu kirjoituksiin rennosti.
 – Toivon vaan, että kyllä se tästä. Kuten hanuristiveljeni sanoi: "Toiset moittii, toiset kehhuu", hän sanoo ja nauraa päälle.
 Eino Grön Syntynyt Reposaaressa Porissa 31.1. 1939. Läpimurtokappale 1959 "Liian paljon rahaa". Tunnetaan etenkin tangolevytyksistään. Voittanut Syksyn sävelen, saanut Iskelmä-Finlandian ja Pro Finlandian. 80-vuotisjuhlakiertue alkaa Turusta 22.2. 2019.
 Laulaminen jatkuu, jos ääntä riittää
 Ensi viikolla 80 vuotta täyttävä Eino Grön harrastaa golfia, käy kuntosalilla sekä jumppaa ja nostelee painoja kotonaan.
 Turusta helmikuussa alkavaan juhlakiertueeseen kuuluu konsertteja eri puolilla Suomea, mutta myös Ruotsissa.
 Entisellä painijalla ei ole aikomustakaan ryhtyä eläkeläiseksi. Laulajan into lähteä tien päälle on kova.
 – Jaksan hyvin. Jos ääneni on tässä kunnossa ja vireyttä riittää fyysisesti, niin mielelläni jatkan laulamista. Siihen ei ole takarajaa.
 Antti Haanpää / Yle

Jos pullon korkki ei olisi mennyt kiinni, Eino Grönin 80-vuotisjuhlakiertue ei olisi koskaan toteutunut


Summary: Lähteiden mukaan taistelijat työskentelevät Venäjän hallintoa lähellä olevalle Wagner-yhtiölle.

Venezuelaan on saapunut muutaman viime päivän aikana venäläisiä palkkasotureita, kaksi uutistoimisto Reutersin lähdettä kertoo. Myös kolmas lähde vahvistaa, että Venezuelassa on venäläisiä taistelijoita.
 Erään lähteen mukaan palkkasotureita olisi Venezuelassa jopa 400, mutta muut lähteet puhuvat pienemmistä määristä.
 Lähteiden mukaan taistelijoiden on tarkoitus suojella Venezuelan presidenttiä  Nicolás Maduroa , jonka  eroa on vaadittu verenvuodatukseen johtaneissa mielenosoituksissa tällä viikolla.
 Venäjä tukee Maduroa, kun taas Yhdysvallat ja monet latinalaisen Amerikan maat ovat tunnustaneet oppositiojohtaja  Juan Guaidón  presidentiksi.
 Lähteiden mukaan palkkasoturit työskentelevät Venäjän hallintoa lähellä olevalle Wagner-yhtiölle. Sen taistelijat ovat sotineet Venäjän asevoimien tukena Syyriassa ja Ukrainassa sekä mediatietojen mukaan edistäneet Venäjän etuja myös Sudanissa ja Keski-Afrikan tasavallassa.
 Wagner-yhtiötä kontrolloi tiettävästi  muun muassa Kremlin ruokapalveluista vastaava suurliikemies  Jevgeni  Prigožin.  Hän on itse kiistänyt yhteydet yhtiöön.
 Reutersin lähteiden tietoja ei ole vahvistettu muista lähteistä. Venäjän presidentinhallinnon tiedottaja  Dmitri Peskov  sanoi Reutersille, ettei hänellä ole tietoa asiasta.
 Lue myös:
 ”Jatkakaa taistelua!” – Yle seurasi Venezuelassa Juan Guaidón puhetta kannattajajoukolleen
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Uusi mysteerien vyyhti Venäjällä – Kytkeytyykö Pussy Riotin aktivistin epäilty myrkytys venäläistoimittajien murhiin Keski-Afrikan tasavallassa?

Reutersin lähteet: Venäläisiä palkkasotureita on saapunut Venezuelaan suojelemaan presidentti Maduroa


Summary: Anderssonin mukaan ihmisiä askarruttavat tulo- ja varallisuuserojen lisäksi muun muassa terveydenhoito ja vanhustyö.

Vasemmistoliitto haluaa nostaa eriarvoisuuden kasvamisen keskeiseksi vaaliteemaksi kevään eduskuntavaaleissa.
 TV1:n Ykkösaamussa haastateltu puolueen puheenjohtaja  Li Andersson  muistuttaa, että kyselytutkimuksissa suomalaiset ovat huolissaan nimenomaan eriarvoisuuden kasvusta.
 Yksi eriarvoisuuden ilmentymä Anderssonin mielestä ovat kasvavat varallisuuserot. Ihmisiä askarruttavat myös tuloerot, terveydenhoito ja vanhustyö. Juuri nämä aiheet jäävät Anderssonin mukaan vähälle huomiolle puheenjohtajatenteissä.
 Sote-uudistus epävarma
 Maakunta- ja sote-uudistuksen eteneminen eduskunnassa on julkisuudessa olleiden arvioiden mukaan hyvin täpärällä. Puheenjohtaja Andersson pitää todennäköisenä, että sote-sopua ei synny tällä vaalikaudella.
 Hän sanoo, että hallitukselta puuttuvat edelleen kaikkein keskeisimmät ainesosat keittämässään "sote-sopassa": varmuutta mallin perustuslaillisuudesta ei ole, ei myöskään yhteensopivuudesta EU-oikeuden kanssa.
 – Hallituksella ei ole yhtäkään asiantuntija-arviota, joka tukisi väitettä kolmen miljardin euron kustannussäästöistä. Päinvastoin; mallissa on useita kustannuksia lisääviä elementtejä. Lisäksi hallitukselta puuttuu esitykselle kunnollinen parlamentaarinen tuki.
 Andersson muistuttaa valtiovarainministeri  Petteri Orpon  (kok.) tällä viikolla kertoneen, ettei kokoomuksessa olla päätymässä ryhmäkuriin sote-uudistusta käsiteltäessä.

Li Andersson nostaa eriarvoisuuden vaaliteemaksi


Summary: Vajaa vuosi sitten samakaltaisessa onnettomuudessa menehtyi 44 ihmistä.

Perussa ainakin kymmenen ihmistä sai surmansa ja 30 loukkaantui, kun bussi syöksyi jokeen perjantaina. Onnettomuus tapahtui maan keskiosissa Huánucon maakunnassa.
 – Tähän mennessä kymmenen kuolonuhria on varmistettu, maan pelastusviranomaiset tviittasivat.
 Pääkaupunki Limasta kohti Tarapotoa matkanneessa linja-autossa oli onnettomuushetkellä noin 50 matkustajaa. Kun kuljettaja menetti toistaiseksi tuntemattomasta syystä bussin hallinnan, se suistui tieltä Huallaga-jokeen.
 Vakavat bussionnettomuudet ovat Perussa verrattain yleisiä.
 Viime vuoden helmikuussa 44 ihmistä sai surmansa, kun kaksikerroksinen linja-auto suistui vuoristotieltä syvään rotkoon. Tammikuussa 2018 samankaltaisessa onnettomuudessa kuoli 52. Tuolloin linja-auto törmästi kapealla rantatiellä traktoriin ja syöksyi 100 metrin pudotuksen alas mereen.

Bussi syöksyi jokeen Perussa – ainakin 10 kuoli, 30 loukkaantui


Summary: Loppuelämän kestävä elinkautinen vankeusrangaistus nousi Suomessa puheenaiheeksi oikeusministeri Antti Häkkäsen lehtihaastattelun jälkeen.

Oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.)  esitti Lännen Median haastattelussa , että Suomessa pitäisi olla mahdollisuus tuomita kaikkein kovimpiin rikoksiin syyllistyneet elinkautiseen tuomioon ilman mahdollisuutta vapautua.
 Häkkänen viittasi muun muassa terrorismirikoksiin. Nyt asiaa selvitetään oikeusministeriössä.
 Ylen tiistaina julkaisemassa jutussa rikosoikeuden professorit suhtautuivat ministerin avaukseen varauksellisesti .
 Euroopan ihmisoikeussopimuksen  kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun kieltävä artikla 3 kieltää elinkautiset ilman mahdollisuutta vapauteen.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen mukaan useat maat ovat kuitenkin rikkoneet artiklaa 3 elinkautisvankien kohtelussa.
 Useimmiten kyse on ollut siitä, ettei todellista vapautumismahdollisuutta ole ollut tai ehdonalais- tai armahdusanomusten hylkäämistä ei ole perusteltu.
 Hollannissa on periaatteessa ikuinen elinkautinen
 Hollantia pidetään ainoana Euroopan maana, jossa on käytössä periaatteessa ikuinen elinkautinen vankeustuomio. Elinkautisesta voi  Hollannissa vapautua vain kuninkaan armahduksella . Näin on tapahtunut viime vuosina ilmeisesti vain kerran, kun kuolemansairas vanki vapautettiin vuonna 2014.
 Vangin kuoleman jälkeen Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi Hollannin rikkoneen ihmisoikeussopimuksen artiklaa 3, koska vanki ei ollut saanut mahdollisuutta riittävään hoitoon.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on huomauttanut Hollantia ihmisoikeussopimuksen artiklan 3 rikkomisesta elinkautisvankien kohtelussa. Kuvassa Almeren vankila Hollannissa.  AOP
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on huomauttanut Hollannin lisäksi myös ainakin Liettuaa, Unkaria, Bulgariaa ja Turkkia artiklan 3 rikkomisesta elinkautisvankien kohtelussa.
 Vertailevan oikeushistorian professori  Heikki Pihlajamäki  Helsingin yliopistosta toteaa, että Euroopan ihmisoikeussopimus kieltää yksiselitteisesti sen, että elinkautinen kestäisi vangin kuolemaan asti ilman, että sitä saatetaan tutkittavaksi.
 – Ihmisoikeustuomioistuimen tulkinnan mukaan vangilla pitää olla aina mahdollisuus saattaa elinkautinen tuomio uudelleen arvioitavaksi, Pihlajamäki sanoo.
 Teoreettinen mahdollisuus vapauteen ei riitä
 Valtaosassa Euroopan maita on elinkautistuomioille asetettu vähimmäispituus, jonka jälkeen vanki voi anoa vapautta.
 Yleensä elinkautisen minimipituudeksi on Euroopassa kirjattu lakiin 12–25 vuotta.
 Suomessa armahdusta voi hakea Helsingin hovioikeudelta 12 vankeusvuoden jälkeen. Vastaavasti esimerkiksi Venäjällä elinkautisesta voi vapautua 25 vuoden, Saksassa 15 vuoden jälkeen ja Belgiassa kymmenen vuoden jälkeen.
 Unkarin tapauksessa ihmisoikeustuomioistuin totesi maan rikkoneen artiklaa 3, kun  murhasta tuomitulla miehellä oli oikeus anoa vapautta  vasta 40 vankilavuoden jälkeen.
 Penal Reform International (PRI) -järjestön mukaan 64 maassa vanki voidaan tuomita elinkautiseen ilman mahdollisuutta vapauteen.  AOP
 Anomusmahdollisuuden oltava todellinen
 Anomusmahdollisuuden on myös oltava todellinen.  Liettuan tapauksessa kuusi elinkautisvankia valitti  siitä, ettei heillä ole mahdollisuutta päästä vapauteen.
 Liettuassa elinkautisvangit voivat hakea armahdusta presidentiltä. Ihmisoikeustuomioistuin kiinnitti huomiota siihen, ettei anomusten hylkäyksiä perusteltu eikä hylkäyksestä voinut valittaa.
 – Ihmisoikeustuomioistuin on lausunut, että mahdollisuuden päästä vapauteen pitää olla sekä lain mukaan että todellisuudessa mahdollinen. Teoreettinen mahdollisuus ei riitä, toteaa professori Heikki Pihlajamäki.
 Hän jatkaa, että elinkautisvangilla pitää ihmisoikeussopimuksen perusteella olla myös oikeus tietää, millä perusteilla vapauteen voi päästä.
 – Hollanninkin osalta ihmisoikeustuomioistuin on todennut, etteivät armahduksen perusteet ole julkiset ja armahdus on niin harvinainen, ettei se riitä toteuttamaan ihmisoikeussopimuksen vaatimuksia.
 Englannissa ja Walesissa vanki voidaan tuomita elinkautiseen ilman vuosimäärää, jonka jälkeen vapautumista harkittaisiin. Ihmisoikeustuomioistuin on huomauttanut Britanniaa artiklan kolme rikkomisesta, kun kolme elinkautisvankia kanteli asiasta.
 Ikuisia elinkautisia 64 maassa
 Muualla maailmassa vangin loppuiän jatkuvat elinkautistuomiot sen sijaan ovat käytössä tai ainakin mahdollisia varsin monissa maissa.
 Vankien oikeuksia ja hyvää rikosoikeutta edistämään pyrkivän  Penal Reform International (PRI) -järjestön mukaan 64 maassa  vanki voidaan tuomita elinkautiseen ilman mahdollisuutta vapauteen.
 Vuonna 2016 Yhdysvaltojen vankiloissa oli PRI-järjestön mukaan 53 000 elinkautisvankia, joilla ei ollut mahdollisuutta vapautua.  Getty Images
 Järjestön raportti kertoo, että monet kuolemantuomiosta luopuneet maat ovat ottaneet käyttöön lopullisen elinkautisen.
 Elinkautinen vankeusrangaistus on käytössä 183 maassa. Vastaavasti 33 valtiossa ei ole elinkautista vankeusrangaistusta tai kuolemantuomiota.
 Tällainen maa on muun muassa Portugali, jossa perustuslaki kieltää elinkautisen rangaistuksen. Espanjassa ja Norjassa rikoslait eivät puolestaan tunne elinkautista.
 Yhdysvalloissa eniten lopullisia elinkautisvankeja
 Hyvin tunnettua on, että elinkautinen ilman mahdollisuutta vapauteen on käytössä useissa Yhdysvaltojen osavaltioissa.
 Yhdysvalloissa on noussut keskustelu alaikäisten saamista elinkautisista  ilman mahdollisuutta vapauteen. Alaikäisenä lopulliseen elinkautiseen tuomittuja arvioidaan olevan noin 2 500.
 Yhdysvaltojen lisäksi lopullinen elinkautinen vankeusrangaistus on ollut käytössä muun muassa Afganistanissa, Kiinassa, Jordaniassa, Kirgisiassa, Libanonissa, Marokkossa, Nigeriassa, Pohjois-Koreassa ja Saudi-Arabiassa.
 Useimmissa näistä maista esimerkiksi hallitsija voi myöntää armahduksen.
 Monissa maissa, joissa on käytössä elinikäinen elinkautinen, on käytössä myös kuolemanrangaistus. Amnestyn mukaan toissa vuonna pantiin täytäntöön ainakin noin tuhat kuolemantuomiota 23 maassa.
 Eniten kuolemanrangaistuksia pantiin täytäntöön Kiinassa, Iranissa, Saudi-Arabiassa, Irakissa ja Pakistanissa.
 Elinkautisvankien määrä on kasvanut
 Elinkautisvankien määrä on PRI:n tilastoinnin mukaan lähes kaksinkertaistunut tämän vuosituhannen aikana.  Vuonna 2014 maailman vankiloissa oli arviolta 479 000 elinkautisvankia , kun vuonna 2000 heitä oli 261 000.
 Merkittävä osa elinkautisvangeista on Yhdysvalloissa. Vuonna 2016 Yhdysvaltojen rangaistuslaitoksissa oli 162 000 elinkautisvankia. Heistä kolmanneksella eli 53 000 ei ollut mahdollisuutta vapauteen.
 Elinkautisvankeja on paljon myös muun muassa Intiassa, 72 000, Etelä-Afrikassa, 13 000 ja Keniassa, 3 700 (vuonna 2014 PRI:n tietojen mukaan).
 Tuhansien vuosien tuomioita
 Oma lukunsa elinkautisissa tuomioissa ovat joissakin maissa oikeusistuinten antamat ja sittemmin lain vastaisina pyörretyt moninkertaiset elinkautiset.
 Kautta aikojen pisin vankeustuomio on tiettävästi annettu kovista tuomioistaan ja kurjista vankilaoloistaan tunnetussa Thaimaassa.
 Oikeus tuomitsi polttoainevirastolle työskennelleen  Chamoy Thipyason   141 078 vuoden vankeuteen vuonna 1989  Thaimaata kuohuttaneesta pyramidihuijauksesta. Yli 16 000 huijatun joukossa oli kuningasperheen jäseniä.
 Thaimaan lain mukaan maksimituomio petoksesta oli kuitenkin 20 vuotta. Thipyaso istui lopulta tuomiostaan vain noin kahdeksan vuotta.
 Samankaltainen oli Espanjassa Madridin junapommi-iskuihin osallistuneen  Othman el Gnaouin  tuomio. Hänet tuomittiin joukkomurhasta 42 924 vuoden vankeuteen, mutta Espanjan lain mukaan pisin mahdollinen tuomio on 40 vuotta.
 Yhdysvalloissa on annettu 30 000 vuoden voimaan jäänyt tuomio lasten raiskauksiin syyllistyneelle  Charles Scott Robinsonille .
 Aiheesta muualla:
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisuja

Häkkäsen harkitsema ikuinen elinkautinen olisi Euroopan ihmisoikeussopimuksen vastainen – Huomautuksia on jaettu useille maille


Summary: Kristiinankaupungin perusturvajohtaja Christian Lindedahl pitää esiinnousseita ongelmia vakavina, mutta luottaa yhä yksityisiin palveluntuottajiin.

Kristiinankaupunki lähetti hoivakoti Ulrikaan omaa hoitohenkilökuntaansa välittömästi sen jälkeen, kun  Valviran päätös Esperi Caren toiminnan keskeyttämisestä  oli tullut myöhään torstai-iltana.
 – Jokaisessa työvuorossa vastuu on nyt Kristiinankaupungin työntekijällä. Tämä on tietysti väliaikainen ratkaisu, jotta toiminta saadaan pikimmiten kuntoon, sanoo Kristiinankaupungin perusturvajohtaja Christian Lindedahl.
 Tilanne hoivakodissa huononi Lindedahlin mukaan lyhyen ajan sisällä, kun Esperi Caren palkkalistoilla ollut esimies vaihtoi vuoden vaihteessa muihin tehtäviin. Esperi Care oli parhaillaan rekrytoimassa uutta henkilöstöä. Lindedahl arvioi, että puutteellinen esimiestyö ja mahdollisesti henkilökunnan sairaustapaukset edesauttoivat tilanteen kärjistymistä.
 Asukkaiden hoidontarve arvioidaan uudelleen
 Hoivakodissa asuu tällä hetkellä 17 asukasta. Tilanteen kriisiydyttyä naapurikunta Kaskinen poisti neljä omaa asukastaan Ulrikasta perjantaina. Kristiinankaupungin perusturvajohtaja Christian Lindedahl vakuuttaa, ettei jäljelle jääneillä asukkailla tai heidän omaisillaan ole syytä huoleen.
 – Hoivakodin asukkaille tehdään nyt uusi hoidontarpeen arviointi, jotta henkilökunta osataan mitoittaa oikein.
 Ikävistä tapahtumista huolimatta Lindedahl uskoo yhä yksityisten hoivakotien pystyvän tarjoamaan asianmukaista hoitoa.
 – Totta kai tämä on vakava juttu, se on aivan selvä. Toiminta pitää nopeasti saattaa asialliseen kuntoon, ja se saatiinkin kun kunta tuli mukaan. On minulla kuitenkin yhä luottamus yksityisiin toimijoihin.
 Lindedahl harmittelee, että pienille ja hieman syrjäisille paikkakunnille on vaikea saada rekrytoitua tarpeeksi hoitohenkilökuntaa.
 – Se ei kuitenkaan saa millään tavalla kyseenalaistaa sitä hoivaa ja hoitoa, mikä asiakkaalle annetaan. Se on vaan järjestettävä akuuteilla toimenpiteillä.

Kriisiin joutuneen hoivakoti Ulrikan asukkaiden turvallisuus on nyt taattu, vakuuttaa kunnan edustaja


Summary: Henkilöstön huolia ja viestejä johdolle ei ole otettu riittävän vakavasti, sanoo toimitusjohtaja Marja Aarnio-Isohanni.

Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassaan ja selvittää Kristiinankaupungissa sijaitsevan hoivakoti Ulrikan tapahtumia sekä hoivan laadun ja resurssien riittävyyden kaikissa yksiköissään, yhtiö tiedottaa.
 Hoivakoti Ulrikan ongelmat liittyvät yhtiön mukaan henkilöstön määrään. Yhtiö aikoo palkata lisää työntekijöitä ja kokoaikaistaa tuntityöntekijöitä.
 – Esimiesten työpanos tullaan jatkossa kaikissa yksiköissämme merkitsemään yli puoliksi hallinnon puolelle – tällä hetkellä tässä on ollut epäselvyyksiä, ja sekin on vaikuttanut käsillä olevan henkilöstön määrään yksiköissämme, sanoo toimitusjohtaja  Marja Aarnio-Isohanni  tiedotteessa.
 Henkilöstön huolia ja viestejä johdolle ei ole otettu riittävän vakavasti, Aarnio-Isohanni sanoo.
 – Tästä olemme erittäin pahoillamme ja tämä on meille tästä tilanteesta kaikkein tärkein oppi.
 Tehy: Esperin hoitokodeissa erityisen runsaasti ongelmia
 Henkilöstön vähyyteen liittyvät ongelmat ovat yksityisissä hoivakodeissa selvästi laajempia ja vakavampia kuin kuntien ja kaupunkien itse pyörittämissä laitoksissa, sanoo sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn johtava lakimies  Vappu Okkeri .
 Okkerin mukaan Esperi Care erottuu kaikkea muuta kuin edukseen. Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on määrännyt Esperi Caren toiminnan keskeytettäväksi Ulrika-hoitokodissa Kristiinankaupungissa Pohjanmaalla. Vastuu hoidosta on siirtynyt kaupungille.
 – Esperin ongelmat ovat olleet kaikkein syvimmät. Vastaavia ongelmia on myös muiden isojen hoiva-alan ketjujen eli Attendon ja Mehiläisen kanssa, sanoo Okkeri.
 – Kaikkien näiden kanssa Tehy on käynyt keskustelua ja kaikilla on hyvin samanlaiset säästökeinot. Kaikissa ketjuissa on myös yksittäisiä hyvin toimivia toimipisteitä, hän jatkaa. Taustalla on Okkerin mukaan epäterve kilpailutus. Kun kunnat tavoittelevat säästöjä ulkoistamalla palveluja hoitoalan yrityksille ja yritykset taas pyrkivät tuottamaan voittoa, on henkilöstön alimitoituksen ja riittämättömän hoidon kierre valmis.
 – Henkilöstövaltaisella alalla kuluja on vaikea vähentää muusta kuin henkilöstöstä.
 Hoitajien vähyys aiheuttaa vaaratilanteita
 Henkilöstön määrässä pihistetään Okkerin mukaan muun muassa jättämällä sijaisia palkkaamatta, lyhentämällä työvuoroja ja luistamalla ylityökorvauksista. Etenkin viikonloppuisin on hänen mukaansa tavallista, että hoitaja on vuorojen vaihteessa yksin osastolla.
 – Miten yksi ihminen voi vastata vaikka 16 dementikosta, Okkeri kysyy.
 Okkeri huomauttaa, että ongelmia ja vaaratilanteita tulee silloinkin, kun työvuorossa on kaksi hoitajaa. Näin esimerkiksi silloin, kun työpari on auttamassa kahden autettavaa asukasta ja muut asukkaat ovat sen ajan vailla apua.
 Lisäksi säästetään avustavan henkilökunnan palkkauksesta, eli hoitohenkilöstön aikaa kuluu siivoamiseen, ruuan lämmittämiseen ja pyykkihuoltoon. Okkeri huomauttaa, että henkilöstön määrää pitäisi tarvittaessa myös tarkistaa sen mukaan, miten runsaasti apua ja hoitoa asukkaat tarvitsevat.
 Vanhustenhoidossa tulee eteen myös kuolemaa lähestyvän saattohoito, johon siihenkin tarvitaan henkilökunnan aikaa.
 – Sopimuksissa olisi varmistettava, että henkilöstömitoitusta nostetaan, jos asukkaiden hoidon tarve kasvaa. Yritysten kanssa ei pidä olla sinisilmäinen, Okkeri patistaa.
 – Tehyn jäsenistö haluaa tehdä työnsä hyvin ja eettisiä periaatteita noudattaen, hän painottaa.
 Niukan henkilömäärän lisäksi myös yksityisen sosiaalialan palkat ovat edelleen pienemmät kuin julkisella puolella. Okkerin mukaan ero on lähihoitajan kuukausituloissa noin 150–200 euroa, esimiestehtävissä jo noin 400 euroa.
 Lue lisää:
 Kriisiin joutuneen hoivakoti Ulrikan asukkaiden turvallisuus on nyt taattu, vakuuttaa kunnan edustaja
 Akuutti kriisi päällä, asiakasturvallisuus vaarassa hoivakoti Ulrikassa – Kunta otti toiminnan vastuulleen
 Valvira keskeytti Esperi Caren hoivakodin toiminnan Kristiinankaupungissa – yhden asiakkaan epäillään kuolleen hoitovirheen takia

Esperi Care myöntää virheet hoivakotitoiminnassa, palkkaa lisää työntekijöitä – Tehy: Esperillä runsaasti ongelmia


Lohjalla linja-auto on kaatunut kyljelleen Hossanmäentiellä.
 Autossa oli 25 ihmistä, joista kukaan ei ole pelastuslaitoksen mukaan loukkaantunut.
 Matkustajia evakuoidaan parhaillaan viereiselle huoltoasemalle.

Lohjalla linja-auto kaatui kyljelleen, kukaan ei loukkaantunut


Summary: Lappeenrannassa lukiolaisten kanta voitti: lukio ei siirry yliopiston tiloihin.

Tästä on kyse Lappeenrannassa yliopisto ja kaupunki selvittivät, voisiko osa lukio-opetuksesta olla yliopiston yhteydessä. Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto olisi tarjonnut käyttöön mm. modernit laboratoriot, kieliopintoja sekä mahdollisuuden opiskella yliopisto-opintoja. Kaupunki päätti, että lukio ei siirry yliopistolle.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston rehtorin  Juha-Matti Saksan  äänestä on kuultavissa ärtymystä. Hän kysyy ennen haastattelua, saako kiroilla.
 Lappeenrannan kaupunki oli juuri päätynyt lopputulokseen, ettei yliopistolle perusteta lukiolaisten tiedelinjaa, eikä sinne siirretä kansainvälistä IB-lukiota.
 Yliopiston rehtori Saksa ajoi lukio-opetuksen aloittamista tekniikkaan ja kauppatieteisiin keskittyneelle yliopistolleen. Hän ei voi ymmärtää, miksi lukion siirtäminen yliopiston yhteyteen on niin vaikeaa.
 – Itse lähden siitä, että kaikki mikä ei ole laitonta tai epäeettistä, on mahdollista. En oikein ymmärrä, että mikä tässä on mahdotonta, Saksa sanoo.
 Taustalla on laajempi selvitystyö, jossa Lappeenrannan kaupungin virkamiehet pohtivat lukiokoulutuksen siirtämistä osittain yliopistolle. Palataan siis ajassa taaksepäin.
 Lappeenrannan lyseon lukion rakennus on valmistunut  vuonna 1892.  Milla Tynkkynen/Yle
 Lappeenrannan kaupunki ja Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto alkoivat hieman vajaa vuosi sitten neuvotella, voisiko kaupungin toinen lukio olla  tulevaisuudessa yliopiston yhteydessä .
 Neuvotteluissa tuli esiin monia hyötyjä. Lukiolaiset voisivat käyttää esimerkiksi yliopiston laboratoriotiloja ja tiedekirjastoa, ja näin syventää osaamistaan.
 Yliopiston rehtori Juha-Matti Saksa suitsutti, että lukiolaiset voisivat suorittaa samalla myös yliopisto-opintoja.
 – Mieti tilannetta, että olisit jo lukioaikana suorittanut yliopistollisia kieliopintoja tai matematiikkaa. Se olisi ihan huikea kilpailuetu, sanoi Saksa melko tarkalleen vuosi sitten.
 Välimatkasta kynnyskysymys
 Alkoi laaja selvitystyö, jota tekemään kaupunki valjasti Lappeenrannan Kimpisen lukion rehtori  Olli Mielosen . Hän pohti siirtämisen hyötyjä ja haittoja. Lisäksi hän kysyi mielipidettä opettajilta ja koulujen oppilailta.
 Lappeenrannassa on kaksi lukiota, Kimpisen lukio ja Lyseon lukio. Niissä on yhteensä noin 1 300 opiskelijaa. Molemmat lukiot sijaitsevat aivan kaupungin keskustassa.
 Sen sijaan sekä teknillinen yliopisto että Saimaan korkeakoulu sijaitsevat Lappeenrannan Skinnarilassa noin kymmenen kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Suurimmaksi ongelmaksi muodostuikin yliopiston etäisyys.
 Sanomalehti  Etelä-Saimaan haastattelemia  lukiolaisia arvelutti erityisesti pitkä välimatka kaupungin keskustasta yliopistolle. Osa lukiolaisista koki, että kulkeminen Skinnarilaan on vaikeaa. Pitempi matka venyttää koulupäivää.
 Siirtyminen 15 minuutin välitunneilla Skinnarilan ja keskustan välillä on käytännössä mahdottomuus  Lappeenrannan Kimpisen lukion rehtori Olli Mielonen
 Ylen radiohaastattelussa Lappeenrannan lyseon lukion oppilaat eivät löytäneet oikeastaan mitään hyviä puolia lukion ja yliopiston yhdistämiselle. Oppilaat halusivat olla ikäistensä kanssa kaupungin keskustassa.
 Opettajat puolestaan ihmettelivät, miksi hiljattain juuri lukiolaisia varten peruskorjattu Lyseo pitäisi ottaa pois lukiokäytöstä.
 Yhdistämisen ylle alkoi nousta harmaita pilviä. Kaiken kaikkiaan haittoja olisi ollut enemmän kuin hyötyjä.
 Lopulta kaupunki päätti, että lukiota ei Skinnarilaan siirretä. Opetuksen järjestäminen sinänsä ei olisi rehtori Olli Mielosen selvityksen mukaan ollut ongelma, mutta lukioiden toimintakulttuurin muutos sekä vaikutukset lukiolaisten  arkeen herättivät huolta .
 Asiaa ei kuitenkaan jäänyt tähän. Vaikka kokonaista lukiota ei korkeakoulujen nurkille päädytty perustamaan, alkoi kaupunki vielä selvittää, voitaisiinko Skinnarilaan yliopiston yhteyteen perustaa erillinen tiede- ja tutkimuspainotteinen lukiolinja.
 Toisaalta Skinnarilaan voisi siirtyä myös Lyseon lukion tiloissa toimiva IB-lukio.
 Tiedelinjassa paljon hyvää, mutta myös hankaluuksia
 Myös lukion tiedelinjan perustamista alkoi selvittää Lappeenrannan Kimpisen lukion rehtori Olli Mielonen. Selvitystyössä nousi esiin monia jo vuoden takaa tuttuja hyötyjä: yliopiston laboratoriot, tiedekirjasto, kielikeskus.
 Yhdessä tiedelinjan ryhmässä olisi 25–30 oppilasta. Kolmella vuosikurssilla olisi siis yhteensä noin 90 oppilasta. Pieni porukka olisi tiivis.
 – Jos meillä on pieni, tietyllä tavalla orientoitunut opiskelijaryhmä, niin todennäköisesti se ryhmäytyy hyvin. Myös heidän kanssaan työskentelevät opettajat oppisivat tuntemaan oppilaat hyvin, kertoo Mielonen.
 Kolikolla oli myös toinen puoli. Jälleen selvitystyö osoitti saman ongelman kuin aiemmin: välimatka. Päivät venyvät, jos koulumatka kasvaa.
 – Ja mitä oppilaille tarkoittaa, jos he ovat irrallaan muusta lukioyhteisöstä ja muusta lukion toiminnasta, Mielonen kysyy.
 Kaupungin keskustassa sijaitsevien lukioiden yhteistyö on tiivistä ja oppilaat pystyvät Mielosen mukaan valitsemaan vapaavalintaisia kursseja molemmista lukioista.
 Skinnarilassa opiskelevien opiskelijoiden valinnanvapausmahdollisuudet supistuisivat, jos he olisivat kaukana keskustan lukioista. Mielosen mukaan Skinnarilassa olevat lukiolaiset voisivat toki ottaa valinnaisia kursseja Kimpisestä tai Lyseosta, mutta...
 – Tällä hetkellä valinnaisten kurssien tunteja on keskellä päivää tai aamu- tai iltapäivällä. Siirtyminen 15 minuutin välitunneilla Skinnarilan ja keskustan välillä on käytännössä mahdottomuus. Sitten pitäisi rakenne rukata lukioissa niin, että siirtyminen olisi mahdollista.
 Lappeenrannassa on kaksi lukiota, joissa on yhteensä noin 1 300 opiskelijaa.  Yle
 Oma ohjelmanumeronsa olisi opetuksen järjestäminen. Lukion tiedelinja työllistäisi yhden kielten opettajan ja yhden matemaattisten aineiden opettajan. Muiden aineiden opettajat joutuisivat kulkemaan eri lukioyksiköiden välillä.
 – Paljon puhutaan myös lukiolaisten hyvinvoinnista ja jaksamisesta. Opiskeluhuollon palvelujen, erityisen tuen ja opinto-ohjauksen järjestäminen pitäisi miettiä uusiksi, kun kysymys ei ole kokonaisesta lukiosta, Mielonen lisää.
 Entä sitten IB-lukio, joka tällä hetkellä toimii Lyseon lukion tiloissa?
 Myös sen opiskelijat ja opettajat vastustivat ajatusta siirtyä keskustasta Skinnarilaan. Perustelut ovat pitkälti samat kuin tiedelinjalla. Lopputulema oli, että uudistuksia ei tehdä. Lappeenrannan kaupungin lasten ja nuorten lautakunta laittoi asialle  pisteen kokouksessaan 22.1.2019 .
 Kiville meni
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston rehtori Juha-Matti Saksa sanoo, että yliopisto halusi tarjota nuorille lukioaikana "jotain, mitä ei ole muualla saatavissa". Eli ilmiöpohjaista yhteistyötä, opiskelua miljoonilla euroilla rakennetuissa laboratorioissa tai vaikkapa robotiikan  tekemistä Jamie Hyneman centerissä .
 Eikä pelkästään yliopistossa, vaan samalla alueella olevassa Saimaan ammattikorkeakoulussa.
 – Tämä meni nyt kiville tältä osin, Saksa toteaa.
 Yliopisto-opintojen lisäksi lukiolaiset olisivat voineet suorittaa ammattikorkeakouluopintoja.
 – Korkeakouluun voisi päästä ilman pääsykoetta.
 Entä mitä yliopiston rehtori sanoo Skinnarilan kampuksen sijainnista ja sen aiheuttamasta ongelmasta?
 – Se on tietty miten katsoo. Yliopistossa ja Saimaan ammattikorkeakoulussa on tuhansia opiskelijoita ja työntekijöitä. Me pystymme siirtymään tänne päivittäin.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston rehtori Juha-Matti Saksa olisi halunnut osan lukio-opetuksesta yliopistolle.  Kari Saastamoinen/Yle
 Yhteistyö tiivistyy joka tapauksessa
 Yhteistyötä korkeakoulut ja lukiot joka tapauksessa alkavat tehdä aiempaa tiiviimmin. Uusi lukiolaki velvoittaa, että osa lukio-opinnoista pitää järjestää yhdessä korkeakoulujen kanssa.
 Lappeenrannassa on aloiteltu  Junior University -toimintaa . Se tarjoaa ja on jo tarjonnut monenikäisille koululaisille mahdollisuuden tutustua yliopistoon tekemisen kautta. Junior Universityn kehittäminen on Kimpisen lukion rehtorin Olli Mielosen mukaan luontaista.
 – Sitä kautta voidaan tuoda luonnontiedeopetusta niille opiskelijoille, jotka sitä haluavat. Samalla pitää kuitenkin muistaa, että yhteistyö ei voi rajoittua pelkästään luonnontieteisiin. Korkeakouluyhteistyömahdollisuuksia pitää tarjota myös muille aloille ja sillä tavalla kohdella kaikkia oppilaita tasapuolisesti, Mielonen sanoo.
 Yliopiston rehtori Juha-Matti Saksa toivoo päättäjien miettivän, mikä on tärkeää. Hän ei ole luovuttanut.
 – Lukio voi muuttaa tänne vaikka huomenna.

Haaveet lukion siirtämisestä yliopiston yhteyteen loppuivat lyhyeen – päivät olisivat venyneet ja lukiohenki kadonnut