Summary: Rinne odottaa edelleen, että kaikki puolueet vastaavat "vakavasti" hänen perjantaina lähettämiinsä kysymyksiin.

Hallitustunnustelija, SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ei edelleenkään ota kantaa siihen, mikä olisi hänelle ihanteellinen hallituskokoonpano.
 TV1:n Ykkösaamussa lauantaina vieraillut Rinne kiersi esimerkiksi kysymykset siitä, onko perussuomalaiset rajattu ulos hallituksesta näiden ilmasto- ja EU-linjausten vuoksi.
 – Toivon todellakin että kaikki puolueet nyt sitoutuvat vastaamaan vakavasti, sillä tarkoituksella, että ovat käytettävissä hallituspuolueena, myös perussuomalaiset. Kaikkien puolueiden vastaukset tullaan käsittelemään samalla tavalla, sanoi Rinne.
 SDP:n linja on, että tulevan hallituksen tulee sitoutua ilmastopolitiikassaan lämpenemisen pysäyttämiseen enintään 1,5 asteeseen. Perussuomalaiset on ainoa eduskuntapuolue, joka ei ole sitoutunut tähän tavoitteeseen.
 Voit katsoa lähetyksen klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Rinne haluaa tuhat uutta lääkäriä tai hoitajaa
 Hallitustunnustelija Rinne  jätti eilen perjantaina eduskuntapuolueille  joukon kysymyksiä, joilla SDP yrittää nyt haarukoida mitkä puolueet voisivat aloittaa hallitusneuvottelut.
 Hallituspohjaan, tai tavoittelemaansa “dream teamiin” Rinne ei lauantaina halunnut oottaa kantaa. Rinteen mukaan tavoitteena on muodostaa vahva enemmistöhallitus, jolla on tukenaan "reilusti yli sata" kansanedustajaa eduskunnassa.
 Hallituksen tärkeimmiksi tavoitteiksi Rinne asettaa hoitajamitoituksen kirjaamisen lakiin ja ja tuhannen uuden lääkärin tai hoitajan palkkaamisen perusterveydenhoitoon.
 Mitä Rinne tarkalleen ottaen sanoi?
 Näin Rinne vastasi eräisiin keskeisimmistä juontaja  Kirsi Heikelin  esittämistä kysymyksistä:
 Jätitte puolueille eilen kysymykset, joiden perusteella selvitätte keiden kanssa hallitusohjelmaa lähdetään neuvottelemaan. Heti kärkeen on kommentoitu että näillä kysymyksillä, joista ensimmäinen käsitteli ilmastonmuutosta ja toinen EU:ta, pelattiin perussuomalaiset ulos neuvotteluista. Mitä vastaatte?
 – Meillä oli viime syksynä oli kaikkien eduskuntapuolueiden yhteinen neuvonpito, jossa käytiin läpi Suomen ilmastopolitiikan lähtökohtia ja siellä kaikki puolueet sitoutuivat siihen, että tavoitteena on enintään puolentoista asteen lämpeneminen, ja että Suomi on hiilineutraali 2030–2040-luvuilla. Olisi perin kummallista, kun monissa erilaisissa selvityksissä kansalaiset kantavat erityisen paljon huolta juuri ilmastonmuutoksesta, että siitä ei sitten kysyttäisi hallitusta muodostettaessa.
 – Minun mielestäni on ehdottomasti selvää, että Suomen täytyy tähän puoleentoista asteen tavoitteeseen kiinnittyä .
 Mutta perussuomalaiset eivät sitoutuneet tähän tavoitteiseen, ja jos eivät sitoudu nytkään, niin oliko se siinä?
 – Toivon todellakin, että kaikki puolueet nyt sitoutuvat vastaamaan vakavasti, sillä tarkoituksella että ovat käytettävissä hallituspuolueena, myös perussuomalaiset. Siis tämä koskee kaikkia puolueita.
 – Kaikkien puolueiden vastaukset tullaan käsittelemään samalla tavalla. Tavoitteena on arvioida niitä nimenomaan näiden kysymysten kuvaamien ilmiöiden kautta: miten suhtaudutaan maailmaan, jossa meidän mielestä pitää asioita pistää toteutumaan.
 Mikä olisi teidän Dream Team, minkälainen hallituskokoonpano?
 – On aivan luonnollista, että tässä tilanteessa en kerro yhtään mitään muuta kuin sen, että tavoittelen sellaista enemmistöhallitusta, jolla on riittävä kansanedustajamäärä eduskunnassa, ja joka kykenee tekemään niitä isoja rakenteellisia muutoksia, korjaamaan suomalaisen yhteiskunnan eriarvoisuutta lisääviä tekijöitä, kääntämään suunnan kohti tasa-arvoa ja heikoimmista ihmisistä huolehtimista. Joka kykenee tekemään investointeja tulevaisuuteen, erityisesti koulutuksen ja osaamisen puolella, mutta myös palauttamaan tutkimuksen ja tieteenteon kunniaan. Huolehtimaan siitä, että työelämä on reilujen pelisääntöjen ja ahkerien ihmisten palkitsevaa työelämää.
 Mikä on riittävä enemmistö hallitukselle?
 – Tässäkin sanon vain, että reilusti yli sata kansanedustajaa eduskunnassa.
 Mikä on se yksi iso tavoite Rinteen hallitukselle seuraavalle neljälle vuodelle?
 – Ikääntyvien määrä kasvaa nopeasti ja, kuten viime talven keskusteluista havaittiin, meillä on isoja ongelmia ihmisten hoivan toteuttamisessa, laadussa ja saatavuudessa. SDP antoi selkeästi vaalilupauksen, joka tullaan pitämään, että jos me olemme mukana hallituksessa, hoitajamitoitus kirjataan lakiin.
 – Vaadimme, että hallitusohjelmaan kirjataan, että vähintään tuhat uutta hoitajaa ja lääkäriä lisää palkataan. Olemme myös sitä mieltä, että perusterveydenhoitoon tarvitaan hoitotakuu kiireettömiin hoitoihin. Seitsemän päivän kuluessa pitää päästä lääkärin hoitoon, kun hoidon tarve on todettu.

Näin Antti Rinne väisteli kysymyksiä Ylen Ykkösaamussa: "Tässä tilanteessa en kerro mitään muuta kuin sen, että tavoittelen enemmistöhallitusta"


Summary: Aiemmin tällä viikolla Venäjä lupasi Itä-Ukrainan separatistialueiden asukkaille passin kolmessa kuukaudessa.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kertoo maansa harkitsevan kansalaisuusprosessinsa keventämistä kaikille ukrainalaisille. Putin esitti kommenttinsa lehdistötilaisuudessa Pekingissä.
 – Harkitsemme itse asiassa kansalaisuuden yksinkertaisempaa hakemista kaikille ukrainalaisille, emme vain Luhanskin ja Donetskin asukkaille, Putin kertoi toimittajille Pekingissä.
 Venäjä ilmoitti  aiemmin tällä viikolla  yksinkertaistavansa kansalaisuutensa hakemista Itä-Ukrainan separatistialueiden Luhanskin ja Donetskin asukkaille. Jatkossa alueiden asukkaat voivat saada Venäjän passin kolmen kuukauden sisällä sen hakemisesta.
 Ukraina vetosi torstaina YK:n turvallisuusneuvostoon, jotta se puuttuisi Venäjän päätökseen. Ukrainan YK-lähettiläs  Volodymyr Jeltshenko  kutsui Venäjän toimia laittomiksi.
 Lähettiläs myös vaati turvallisuusneuvostolta todellisia toimia siitä huolimatta, että Venäjä todennäköisesti käyttäisi veto-oikeuttaan, jos turvallisuusneuvosto nousisi sitä vastaan.
 Ukrainan ulkoministerin  Pavlo Klimkinin  mukaan Ukraina valmistelee Venäjää vastaan uutta sanktiopakettia separatistialueita koskevan kansalaisuuspäätöksen vuoksi, raportoi ukrainalainen  Unian-uutistoimisto .
 Suunnitelmissa on Klimkinin mukaan taloudellisia ja sektorikohtaisia rajoituksia. Hän ei kuitenkaan valottanut tarkemmin Ukrainan aikeita.
 Koepallo uudelle johdolle?
 Putinin aiempi lupaus Luhanskin ja Donetskin asukkaiden passeista nähtiin koepallona Ukrainan vastavalitun presidentin suuntaan.
 Ukrainassa järjestettiin viime sunnuntaina presidentinvaalien toinen kierros, jonka  voittajaksi nousi  poliitikkona kokematon koomikko  Volodymyr Zelenskyi.  Kesäkuussa virkaansa astuva Zelenskyi on vaatinut uusia pakotteita Venäjää kohtaan.
 Putin ei ole onnitellut vaalivoittajaa, mutta ei ole kieltäytynyt keskusteluista hänen kanssaan.
 Presidentti sanoi lauantaina olevansa kiinnostunut kuulemaan Zelenskyin kannan Itä-Ukrainan sotaan, sillä hänen käsityksensä on, että Zelenskyi ei aikoisi noudattaa vuonna 2015 Minskissä solmitun tulitaukosopimuksen ehtoja.
 Venäjän ja Ukrainan välit ovat olleet jäätävät vuodesta 2014. Tuolloin Venäjä päätti liittää Ukrainaan kuuluvan Krimin itseensä ja Itä-Ukrainan separatistialueilla puhkesi sota.

Putin: Venäjä harkitsee, pitäisikö sen helpottaa kansalaisuutensa hakemista kaikille ukrainalaisille


Summary: Keskustan puoluevaltuusto on ruotinut vaalitappion syitä ja seurauksia Riihimäellä puoluevaltuuston kokouksessa tänä viikonloppuna.

Keskustan väistyvä puheenjohtaja  Juha Sipilä  piti puoluevaltuuston kokouksen aluksi poliittisen katsauksen, jossa ruodittiin historiallisen vaalitappion syitä.
 Sipilä  näkee puolueen suuntaavan oppositioon.  Kynnys hallitukseen lähtemiselle on hänen mielestään korkea.
 Tuntuma Riihimäen kokousväen keskuudessa oli samansuuntainen. Tosin hallitusovi näyttää olevan eräiden mielestä enemmän raollaan kuin toisten.
 Kysyimme neljältä puoluevaltuuston jäseneltä vastaukset kolmeen ajankohtaiseen kysymykseen.
 Pekka Tynell / Yle
 Matti Kämäräinen, puoluevaltuuston jäsen, Pohjois-Karjalan piiri
 Mikä on keskustan suunta: hallitustie vai oppositiotaival?
 – Kuunnellaan ja katsotaan kysymykset, jotka Rinne on jättänyt. Pystymmekö edes antamaan sellaiset vastaukset, että olemme mukana?
 – Oppositioonhan sitä ollaan valmiita jäämään. Mutta kyllä siellä olisi tärkeitä asioita tulossa päätettäväksi: esimerkiksi terveydenhuollon rahoitusjärjestely. Se jos kuntien vastuulla täysin pysyy, niin tilanne on kestämätön.
 – Mutta katsotaan ensin mitä vaalien voittajat tekevät, saavatko ne aikaan koalition. Sanoisin, että keskusta on joskus livahtanut [hallitukseen] sieltä takaportin kauttakin.
 – Keskustahan on tottunut kantamaan vastuuta vaikeina aikoina. Siinä mielessä uskon, että puoluevaltuusto ja -hallitus tarvittaessa näyttäisivät vihreää valoa myös hallitukseen menolle.
 Kuka on suosikkisi uudeksi puheenjohtajaksi?
 – Suosikkini oli  Annika Saarikko , mutta kun hänellä on nyt tämä iloinen perhetapahtuma.  Hän on sanavalmis ja nuorekas, ja semmosta tämmöinen harmaatukkainen ukko arvostaa.
 [Saarikko kieltäytyi ehdokkuudesta aiemmin tällä viikolla perhesyihin vedoten.]
 – Mutta on tässä joku toinenkin nimi jo mielessä. Mutta sitä en uskalla julkisuuteen antaa, että tutkailen vaan nyt.
 Sataan vuoteen surkein vaalitulos – yhdellä lauseella, miten tästä eteenpäin?
 – Keskusta on aina ollut vahvimmillaan silloin kun se on ahdistettuna: silloin se kokoaa voimansa ja nousee uuteen kukoistukseen. Mutta tie on kyllä nyt pidempi – huipulle ei ole nyt suoraa tietä.
 Pekka Tynell / Yle
 Hanna Markkanen, puoluevaltuuston jäsen, Pohjois-Pohjanmaan piiri
 Mikä on keskustan suunta: hallitustie vai oppositiotaival?
 – Lähtisin tässä vaiheessa opposition taipaleelle. Toki vaalit olivat erikoiset. Kun voittaja sai 17,7 prosenttia äänistä, niin hallitusneuvottelut ovat todella vaikeat ja erikoiset.
 – Ei hallitusovea ole vielä täysin suljettu. Keskustassa ajatellaan, että isänmaan etu menee aina puolueen edun edelle.
 Kuka on suosikkisi uudeksi puheenjohtajaksi?
 – Odotan, että kesän aikana alkaa nimiä nousemaan. Keskusta on sillä tavalla elinvoimainen, että meillä on paljon nousevia ja nuoria kykyjä. Oma ehdokkaani voisi olla  Antti Kaikkonen , hänet näen kyllä tulevaisuuden kasvona.
 Sataan vuoteen surkein vaalitulos – yhdellä lauseella, miten tästä eteenpäin?
 – Tolkun keskilinjalla eteenpäin.
 Pekka Tynell / Yle
 Juho Korpela, Keskustanuorten edustaja puoluevaltuustossa
 Mikä on keskustan suunta: hallitustie vai oppositiotaival?
 – Historiallisen murskatappion jälkeen olisi minusta todella outoa, jos tästä vielä lähdettäisiin hallitukseen. En näe sellaista mahdollisuutta.
 – Silmissäni ovi on jo sulkeutunut käytännössä kokonaan. Mutta hallituskysymyksiin vastaaminen sinänsä on paikka profiloitua ja ehkä hakea uutta alkua puolueelle.
 Kuka on suosikkisi uudeksi puheenjohtajaksi?
 – On liian aikaista puhua siitä, koska nyt pitäisi käydä kriittisesti läpi tämä neljän vuoden hallitustaival. Sen jälkeen vasta voidaan lähteä miettimään, kuka on seuraava puheenjohtaja.
 – Varmasti löytyy hyviä ehdokkaita. Toivon syksyn puoluekokouksessa linjavaalia eli aidosti eri vaihtoehtoja.  Annika Saarikko  oli oma suosikkini, kunnes hän ilmoitti, ettei ole käytettävissä. Nyt oma suosikki on vielä haussa.
 Sataan vuoteen surkein vaalitulos – yhdellä lauseella, miten tästä eteenpäin?
 – Raikasta ja ravistelevaa keskustelua siitä, mikä meni vikaan ja mitä pitää tehdä tulevaisuudessa eri tavalla, koska sama meno ei voi jatkua.
 Pekka Tynell / Yle
 Hanna Pesonen, puoluevaltuuston jäsen, Peräpohjolan piiri
 Mikä on keskustan suunta: hallitustie vai oppositiotaival?
 – Sanoisin tässä kohdassa, että oppositioon. Mutta sitten jos ei muuhun tulokseen päästä, niin onhan keskusta perinteisesti ollut aina vastuunkantaja. Kynnys on kuitenkin korkea, joten kyllä minä tässä vaiheessa opposition puolesta puhuisin.
 – En osaa sanoa, kuinka monta senttiä hallitusovi on vielä raollaan, mutta toivoisin, että ei lainkaan – mieluummin oppositioon.
 Kuka on suosikkisi uudeksi puheenjohtajaksi?
 – Tämä on kyllä paha kysymys. Kyllä varmaankin  Antti Kaikkonen  on se minun henkilökohtainen suosikkini.
 Sataan vuoteen surkein vaalitulos – yhdellä lauseella, miten tästä eteenpäin?
 – Pitää uskoa tulevaisuuteen ja elämään ja siihen, että se kantaa.

Hallitusvastuu vai oppositiotaival? Kuka korvaa Sipilän? Kysyimme keskustaväeltä, miten turpaansa saanut puolue kokoaa itsensä


Summary: Hän ei tarkentanut, mitä sopimukset koskivat tai ketkä niitä allekirjoittivat.

Kiinan presidentti  Xi Jinping  mainosti lauantaina Uusi silkkitie -kokouksen päätteeksi kymmenien miljardien eurojen sopimuksia ja kehotti uusia maita liittymään mukaan hankkeeseen.
 Xin mukaan kaksipäiväisessä kokouksessa Pekingissä allekirjoitettiin 64 miljardin dollarin eli noin 57,3 miljardin euron arvosta uusia sopimuksia. Hän ei tarkentanut, mitä sopimukset koskivat tai ketkä niitä allekirjoittivat, uutistoimisto AP huomautti.
 Xi pyrki myös vakuuttamaan kriitikoille, että projekti tuo kestävää kasvua kaikille osallistujille. Uutistoimisto Reutersin mukaan Xi sanoi yhteisprojektien toimivan markkinaperiaatteilla ja tuovan vihreää ja korkealaatuista kehitystä.
 – Meidän täytyy rohkaista muita maita ja yrityksiä tulemaan täysillä mukaan, Xi sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Jättimäinen projekti närästää Yhdysvaltoja
 Xin Uudeksi silkkitieksi kutsutun hankkeen tarkoituksena on parantaa Kiinan meri- ja maareittejä Lähi-itään, Afrikkaan ja Eurooppaan.
 Suunnitelman projektien kokonaisarvo on 3 670 miljardia dollaria eli noin 3 300 miljardia euroa. Kiinan mukaan 115 maata on allekirjoittanut hanketta tukevan sopimuksen.
 Virallisemmin Silkkitie-hanke kulkee nimellä Yksi vyöhyke, yksi tie.
 Lähteet: Merics, The New York Times, Liikennevirasto Mikko Airikka / Yle
 Jotkut osallistujamaat ovat valittaneet projektien korkeista kustannuksista. Jotkut länsihallitukset taas pitävät projektia Kiinan keinona laajentaa vaikutusvaltaansa maailmalla. Pelkona on myös, että köyhille maille kasataan mittava velkataakka.
 Valituksia on kuulunut siitäkin, että urakoita menee liikaa kiinalaisyrityksille.
 Euroopassa  Italia oli ensimmäinen G7-maa , joka on allekirjoittanut Kiinan kanssa aiesopimuksen Silkkitiehen liittyvistä projekteista. Nimet laitettiin paperiin maaliskuussa.
 Italian innokkuus on saanut  kylmää kyytiä muilta EU-mailta ja Yhdysvalloilta .
 Kiinan kokoukseen osallistui esimerkiksi Venäjän presidentti  Vladimir Putin , ja projekti keräsi kehuja osanottajilta. Tätä pidetään takaiskuna Yhdysvalloille, joka on yrittänyt hillitä muiden maiden haluja osallistua hankkeeseen, raportoi uutistoimisto AP.
 Lue myös:
 “Me olemme Pekingin silmissä pähkinän kokoisia” – Kiinan uusi silkkitie vie pian Italiaan, mutta millä hinnalla?

Kiinan presidentti Xi kehui Silkkitie-kokouksen tuoneen 57 miljardin euron arvosta sopimuksia


Summary: Taipale kuoli perjantaina pitkäaikaiseen sairauteen.

Edesmenneen laulajan  Reijo Taipaleen  pitkää ja menestyksekästä uraa kunnioitetaan Ylellä  Onnen maa  -elokuvalla, joka tulee pysyvästi nähtäville  Yle Areenaan . Elokuva esitetään ensi maanantaina myös TV1:ssä kello 19.
 Palkintoja keränneen elokuvan ohjaaja  Markku Pölönen  muisteli lauantaina Ylelle ikonisen laulajan merkitystä suomalaiselle kulttuurille.
 – Reijo Taipale oli minulle kaikkein suurin tangokuningas, jonka mukana lohkesi pois iso osa suomalaisuutta. Taipaleen musiikki on tärkein ainesosa Onnen maan ajankuvassa. Ilman sitä ei olisi olemassa koko elokuvaa, Pölönen kuvailee.
 – Reiska ei tehnyt ikinä itsestään numeroa, vaan antoi laulujen puhua puolestaan. Tango on kuin suomalaisten bluesia. Tämä elokuva olkoon jäähyväistervehdykseni Reijo Taipaleelle.
 Taipale kuoli perjantaina Helsingissä sairastettuaan muistisairautta usean vuoden ajan. Taipale oli kuollessaan 79-vuotias.
 Lue lisää
 Iskelmälaulaja Reijo Taipale on kuollut
 Tangolaulaja Markus Allan herkistyi ystävänsä Reijo Taipaleen kuolemasta – muistelee hetkeä, jolloin puhui laulajan kanssa viimeisen kerran
 Reijo Taipale oli tanssilavojen työmyyrä – Musiikkitoimittaja Tarja Närhi: "Hän ei halunnut olla tangotähti"
 Tosi tarina: Reijo Taipaleen tie

Yle kunnioittaa edesmennyttä iskelmälegenda Reijo Taipaletta – Onnen maa -elokuva katsottavissa pysyvästi Areenassa


Summary: Yhdenvertaisuudesta 2/3: Miehet ry:n mukaan miehiä uhkaavat etenkin oppimiserojen kasvu ja syrjäytyminen.

Kuka? Janne Salakka, feministisen miesjärjestön Miehet ry:n puheenjohtaja. Syntynyt vuonna 1991 Turussa. Opiskelee valtio-oppia ja kansainvälisiä suhteita Turun yliopistossa.
 "En kokenut nuorena kuuluvani poikaporukkaan ja miesten juttuihin.
 En löytänyt itseäni naljailevasta puhetavasta, kilpailuhenkisyydestä enkä joukkueurheilusta. Olin kiinnostunut elokuvista ja taiteesta, hengailin usein tyttöporukassa. Tottakai mulla oli myös poikapuolisia kavereita, mutta siinä oli aina jotain sellaista, ettei se ollut ihan  mun juttu .
 Tuli aikoja, jolloin oli tosi hankalaa löytää seuraa oman ikäisistä ihmisistä, mutta asiat kääntyivät loppujen lopuksi varsin hyvin. Olen korkeakoulutettu cis-heteromies, mulla on hyvät vanhemmat ja onnea matkassa. Kaikki miehet eivät ole samalla tavalla etuoikeutettuja.
 Miesten joukko on erittäin polarisoitunut. Meistä löytyvät sekä parhaiten että huonoiten pärjäävät.
 Parhaiten pärjäävien pitäisi ottaa enemmän vastuuta, tiedostaa etuoikeutensa ja skarpata todella paljon tasa-arvotyössä.
 Korkeakoulutetuilla miehillä on paljon liikkumatilaa tässä yhteiskunnassa, heidän pärjäämisestään en ole huolissani. Mutta miten me oikeasti tarjoamme tukea niille miehille, joilla ei mene hyvin, tai jotka kohtaavat elämässään syrjintää tai huono-osaisuutta?
 Miesten joukko on erittäin polarisoitunut.   Janne Salakka
 Janne Salakka johtaa feminististä miesjärjestöä. Sakari Piippo / Yle
 Halusimme aloittaa puhtaalta pöydältä.  Janne Salakka
 Ajatus uudesta miesjärjestöstä syntyi viime lokakuussa kansainvälisenä tyttöjenpäivänä.  Marraskuussa kansainvälisenä miestenpäivänä perustettiin Miehet ry.
 Joukko aktiivisia miesfeministejä ajatteli, että voisimme ottaa aktiivisemman roolin tasa-arvotyössä ja tuoda esiin miesspesifejä tasa-arvo- ja yhdenvertaisuuskysymyksiä.
 Lisäksi halusimme muuttaa vallitsevaa keskustelukulttuuria, joka meidän nähdäksemme oli ollut turhan vastakkainasettelevaa – nimenomaan perinteisen miesasialiikkeen osalta. Kielenkäyttö on ollut misogynistä ja seksististä. Pahimmillaan tietyt miesasiamiehet luovat turvattomuuden tunnetta muille.
 Me halusimme, että keskustelu olisi mahdollisimman mukaansaottavaa ja se huomioisi myös ei-miehet. Että asioita ei käsiteltäisi puoliaggressiivisen öyhöttämisen kautta, vaan intersektionaalisesti.
 Jos olisimme lähteneet mukaan vanhojen miesjärjestöjen toimintaan, olisimme samalla antaneet sanattoman hyväksynnän heidän harjoittamilleen toimintatavoille. Jos taas lähdetään järjestön sisälle ja aletaan vähitellen muokata sen toimintastrategiaa ja viestintää, se ei näy kovin selkeästi ulkopuolelle ja prosessi on todennäköisesti paljon pidempi.
 Halusimme aloittaa puhtaalta pöydältä.
 Haluaisimme, että tämä olisi koko Suomen liike.  Janne Salakka
 Miehet ry:llä on tällä hetkellä 193 jäsentä.  Se on minusta hyvä luku. Olemme toimineet vasta muutaman kuukauden, emmekä ole vielä järjestäneet varsinaista jäsentoimintaa.
 Toimintamme koostuu tällä hetkellä keskustelunavausten tekemisestä, mielipidevaikuttamisesta ja keskusteluun osallistumisesta sosiaalisessa mediassa ja perinteisempien medioiden kautta.
 Haluaisimme, että tämä olisi koko Suomen liike. Siihen me varmasti tarvitaan Twitterin lisäksi oikeita keskusteluja. Mennään paikan päälle juttelemaan ihmisille ja järjestetään alueellista toimintaa.
 Miehet ry:n toiminta on toistaiseksi varsin pienimuotoista. Sakari Piippo / Yle
 On kaksi teemaa, jotka olemme halunneet nostaa kärkeen.  Ensimmäinen on koulutus- ja oppimiserojen kasvu ja toinen nuorten miesten syrjäytyminen.
 Suomessa poikien ja tyttöjen väliset oppimiserot ovat OECD-maiden suurimpia. Poikien lukutaito on romahtanut, mikä vaikuttaa pärjäämiseen tulevaisuudessa, oli sitten työelämässä tai korkeakouluopintojen parissa.
 Koulutuksessa pitäisi olla riittävästi resursseja puuttua oppimisvaikeuksiin ja huomioida erilaiset oppijat.
 Lisäksi meidän pitäisi jollain tavalla saada pojat lukemaan entistä enemmän. Miten lasten ja nuorten kirjallisuudesta saataisiin pojille houkuttelevaa? Entä onko pojilla riittävästi esikuvia lukemiseen? Vai olemmeko tottuneet ajattelemaan, ettei lukeminen kuulu pojille?
 Koen, että koulutusjärjestelmässämme usein rangaistaan poikia, jotka ovat kiinnostuneita eri asioista kuin pojat perinteisesti ovat.
 On äärettömän tärkeää, ettei heistä tule meidän aikamme kadotettua sukupolvea.  Janne Salakka
 Arvioidaan, että Suomessa on 60 000–70 000 syrjäytynyttä tai syrjäytettyä nuorta.  Heistä suurin osa on nuoria miehiä.
 Syrjäytymiskehitys alkaa usein jo hyvin varhaisessa vaiheessa elämää. Siksi pitäisi puuttua ylisukupolvisiin jatkumoihin, kuten vanhempien työttömyyteen ja toimeentulotuen asiakkuuteen. Nämä tekijät periytyvät helpommin pojille kuin tytöille, ja niiden pitkän aikavälin seurauksia ovat esimerkiksi työttömyys sekä syrjäytymis- ja päihdeongelmat.
 Miehet ry voi yrittää tuoda esiin ratkaisuja. Vaikka sitä, että peruspalveluiden pitää olla kunnossa ja perhepolitiikkaa on tuettava. Lapsiperheiden köyhyyttä pitää pyrkiä vähentämään. Koulutukseen pitäisi panostaa etenkin toisella asteella. Ammatillisesta koulutuksesta on leikattu runsaasti, ja kontaktiopetusta on vähennetty. Pelkään, että se lisää koulupudokkuutta.
 On äärettömän tärkeää, ettei nuorista miehistä tule meidän aikamme kadotettua sukupolvea."
 Janne Salakan mielestä poikia pitäisi innostaa lukemaan. Sakari Piippo / Yle
 - - -
 Tästä on kyse Cis-sukupuolisuus tarkoittaa ihmistä, joka ei koe ristiriitaa hänelle syntymässä määrätyn sukupuolen kanssa. Intersukupuolisuus tarkoittaa tilaa, jossa ihmistä ei ulkoisten ominaisuuksien perusteella pysty määrittelemään mieheksi tai naiseksi. Muunsukupuolinen on henkilö, joka ei koe "naisen" tai "miehen" kuvaavan sukupuoltaan. Jotkut kokevat olevansa jotain siltä väliltä, jotkut jotain aivan muuta. Transsukupuolinen on ihminen, jonka sukupuoli ei vastaa hänelle syntymässä määritettyä sukupuolta. Lähde:  Trasek ry
 - - -
 Lue myös:
 Milja Suihkon mielestä nykyinen asepalvelus on epätasa-arvoinen – Asepalvelus 2020 haluaa muuttaa järjestelmän, muttei vielä tiedä miten

Janne Salakka perusti feministisen järjestön, koska "öyhöttäminen" ei edistä tasa-arvoa – Miehet ry haluaa tukea syrjittyjä ja huono-osaisia


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Kun Christa Mikkolan puoliso sairastui vatsatautiin, ventovieras tuki Mikkolaa koko yön – "Myös puolisoni joutui sairaana kantamaan huolta paniikistani"
 Kaikki lääkäritkään eivät tunne kunnolla emetofobiaa, joka tarkoittaa oksentamisen pelkoa.  Christa Mikkola  on kärsinyt siitä lapsesta saakka. Hänet lähetettiin jo ala-asteella kouluterveydenhoitajalle, sillä hän oli bakteerien – ja niiden mahdollisesti aiheuttaman oksennustaudin – pelossa pessyt kätensä verille.
 Jenny Kärkkäinen on harrastanut ratsastusta 9-vuotiaasta asti.  Terhi Liimu / Yle
 Äidin alkoholinkäyttö vammautti Jennyn pysyvästi jo sikiönä – hänestä kasvoi silti moninkertainen voittaja
 A-studio tapasi  Jenny Kärkkäisen  ensimmäisen kerran kymmenen vuotta sitten. Miten aikuistuminen on sujunut sen jälkeen?
 Aalto-yliopiston kauppatieteet ovat kevään suosituin hakukohde. Sinne hakee myös helsinkiläinen Elli Abrahamsson Laura Railamaa / Yle
 Elli Abrahamsson tähtää maan halutuimpaan kauppakorkeakouluun kuten tuhannet muutkin: "Niin iso määrä, että on vaikea käsittää" – Katso korkeakouluhaun 600 suosituinta opiskelupaikkaa
 Helsinkiläinen  Elli Abrahamsson  hakee opiskelupaikkaa Aalto-yliopiston kauppatieteistä. Hieman yli 280 opiskelupaikasta kilpailee lähes 3 100 hakijaa, jotka ovat Abrahamssonin tavoin valinneet sen ensisijaiseksi hakukohteekseen. Jutustamme pääset katsomaan 600 suosituinta opiskelupaikkaa.
 Ihmisten on nähtävä omin silmin kuluttamisen hiilipäästön hintalappu, sanoo Antero Vartia. Laura Railamaa / Yle
 Ex-kansanedustaja ja tv-tähti Antero Vartia koukuttaa kuluttajat päästöjen hyvittämiseen – Näin toimii hiljaisuudessa valmisteltu Compensate
 "Haluatko hyvittää ostoksesi hiilidioksidipäästöt?" Kysymykseen saatat törmätä pian lounasravintolan kassalla, verkkokaupassa tai huoltoaseman tankkausautomaatilla. Kysymyksen esittää toimintansa tällä viikolla aloittanut Compensate-säätiö. Sen tavoitteena on tuoda ilmastopäästöjen hyvitys osaksi kaikkia mahdollisia maksutapahtumia Suomessa – ja lopulta koko maailmassa.
 Niko Pirosmani: Leaning Against Woman Mutake (1904). Jussi Mankkinen / Yle
 Pablo Picasson ihailema Pirosmani oli traaginen taiteilija, joka kuoli nälkään ja jätti jälkeensä legendan miljoonasta ruususta
 Tallinnassa Mikkelin museossa on georgialaistaiteilijan  Niko Pirosmanin  harvinainen näyttely.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Nuoren naisen oksentamisen pelko, korkeakoulujen suosituimmat opiskelupaikat ja taiteilijan traaginen elämä


Summary: New York Times laski, että 17 suosituimmasta sovelluksesta 11 on poistettu tai sen toimintaa on rajoitettu.

Apple on poistanut sovelluskaupastaan laitteidensa käyttöä hillitseviä sovelluksia, kertoo  New York Times .
 "Alasajo" koskee sovelluksia, joiden avulla vanhemmat voivat rajoittaa lastensa puhelimen käyttöä tai omaa puhelimen käyttöään.
 New York Timesin mukaan sovelluksia alettiin rajoittaa tai niitä alettiin poistaa Applen sovelluskaupasta sen jälkeen, kun Apple toi itse laitteisiinsa ominaisuuden, jolla ruutuajan käyttöä voi seurata ja rajoittaa.
 New York Times laskee, että viimeisen vuoden aikana 17:stä ladatuimmasta rajoitussovelluksesta 11 on poistettu tai niiden toimintaa on rajoitettu.
 Jotkut sovelluskehittäjät ovat joutuneet lopettamaan toimintansa tai pelkäävät tulevaisuutensa puolesta.
 Lehden haastattelemien sovelluskehittäjien mukaan poisto on saattanut tapahtua varoittamatta tai selvää vastausta sovelluksen muuttamista koskeviin kysymyksiin ei ole annettu.
 Apple on perustellut poistoja sanomalla, että sovellukset rikkovat sovelluskaupan ehtoja esimerkiksi antamalla mahdollisuuden hallita toisen ihmisen puhelinta. Aiemmin Apple on sallinut tämän, NYT huomauttaa.
 Kaksi yhtiötä on valittanut asiasta EU:n kilpailuviranomaisille.
 Applen edustaja kommentoi New York Timesille, että yhtiö kohtelee kaikkia sovelluksia samanarvoisesti, myös niitä, jotka kilpailevat Applen omien palveluiden kanssa.
 Lue myös:
 Näin rajoitat lasten kännykkäaikaa – samalla voit hillitä omaa someaikaasi

NYT: Apple on poistanut sovelluksia, jotka yrittävät rajoittaa Applen laitteiden käyttöä


Summary: Urheilija ei uskonut, että keho ja mieli voivat murentua. Niin kuitenkin kävi.

Varpaiden kynnet ovat vääntyneet. Ne sojottavat suoraan ylöspäin, koska jokaisen kynnen alla tykyttää valtava vesirakkula. Nilkat ovat tulehtuneet ja turvonneet kaksinkertaiseksi. Jaloilla ei pysty enää kävelemään, mutta  Mikko Auvinen  pakottaa pyöräilykengät jalkaansa.
 Edessä on enää 200 kilometriä maastopyöräilyä ja 100 kilometriä kajakkimelontaa. Se on mitättömän vähän. Takana on jo viisi vuorokautta lähes tauotonta rypemistä vuoristossa: juoksua, suunnistusta, uintia ja melontaa Norjan Lofooteilta Ruotsin rannikolle. 900 kilometrin mittainen Explore Sweden on yksi maailman rankimmista seikkailukisoista.
 Mikko Auvinen joukkueineen kuuden vuorokauden seikkailukisassa Norjasta Ruotsiin vuonna 2009. Mikko Auvisen kotialbumi
 Viimeisellä melontaosuudella horisontti heittää. Tuntuu kuin kajakki kulkisi alamäkeen. Se johtuu luultavasti siitä, että äärimmäisessä rasituksessa tasapainoelimen toiminta häiriintyy. Maalissa tunne pakenee sanoja. On heinäkuu vuonna 2009. Mikko Auvinen on 27-vuotias ja kuolematon.
 Kuluu kuusi vuotta, ja seikkailija ei pysty juoksemaan edes kilometriä tai menemään metsään pelkäämättä.
 – Tuntui, ettei kehon tai mielen suorituskyvyllä ole rajoja. Niitä pystyi venyttämään loputtomiin, Auvinen sanoo nyt.
 Elmo päihitti aikuiset miehet
 Joensuulainen Mikko Auvinen, 37, syntyi urheilijaksi. Porukassa poika oli arka ja ujo, mutta juoksi jo alakouluikäisenä rinta rinnan aikuisten miesten kanssa kyläkisoissa. Teini-ikäisenä Auvinen treenasi tosissaan hiihtoa, kestävyysjuoksua ja kymmenottelua. Vuosituhannen vaihteessa hän juoksi  Jukka Keskisalon  rinnalla 2000 metrin esteet nuorten Suomi–Ruotsi-maaottelussa ja seuraavana vuonna voitti hiihdossa nuorten MM-viestihopeaa samassa joukkueessa  Sami Jauhojärven  kanssa.
 Urheilusta ei tullut Mikko Auviselle ammattia, mutta intohimo se on edelleen. Ari Tauslahti / Yle
 Lahjat olisivat riittäneet huippu-urheilijaksi. Samaan viittasi myös lempinimi Elmo: Auvinen oli poikkeuslahjakkuus, joka pärjäsi lajissa kuin lajissa. Ammattiurheilijaa Auvisesta ei kuitenkaan tullut, sillä hän kammoksui kurinalaista lajiharjoittelua, sen puuduttavaa toisteisuutta. Auvinen halusi treenata lujaa, mutta fiilispohjalta. Urheilu oli hänelle pohjimmiltaan leikkiä.
 Se oli tapa olla maailmassa.
 Onko sykemittari rikki?
 Huhtikuussa 2015 Mikko Auvinen tekee tavanomaista harjoitusta: ohjelmassa on kevyt juoksulenkki ja sen päälle muutama kilometri uintia intervallivedoilla. Auvinen on innostunut seikkailukisojen ohella triathlonista. Lajin vaativin sarja, täyspitkä Iron man -matka, tuntuu pyrähdykseltä päiväkausien seikkailukisoihin verrattuna. Edellisenä kesänä Auvinen on osallistunut elämänsä ensimmäisiin triathlonkisoihin ja voittanut niistä kylmiltään yleisen sarjan SM-hopeaa.
 Auvinen ui 3,8 kilometriä, pyöräili 180 kilometriä ja juoksi maratonin alle yhdeksään ja puoleen tuntiin. Siitä on nyt tarkoitus pistää paremmaksi.
 Lenkillä Auvinen vilkaisee sykemittariaan ja ihmettelee, miksi syke huitelee lähes 200:ssa. Hän arvelee, että mittari valehtelee tai että patteri on loppumassa. Pulssi ei rauhoitu edes uimahallin pukuhuoneessa lenkin jälkeen. Rinnassa muljahtelee. Treenikaveri on lääkäri ja tietää saman tien, mistä on kyse. Auvisella on rytmihäiriökohtaus, flimmeri, jossa sydämen eteiset eivät pumppaa verta normaalissa rytmissä, vaan pulssi tykyttää nopeasti ja epätasaisena. Rytmihäiriö ei ole vaarallinen, mutta vaatii tarkkailua. Auvinen pakkaa uimakamppeet takaisin kassiin ja ajaa päivystykseen.
 Jos tekniikka on väärä, ote kirpoaa herkästi kiipeilyssä. Ari Tauslahti / Yle
 Hätää ei ole, mutta kuolemanpelko iskee silti. Auvinen makaa verhojen takana päivystyksessä, eikä kukaan ehdi selittää perusteellisesti, mistä on kyse. Sydän ei rauhoitu lääkityksellä, joten Auviselle tehdään rytminsiirto: nopeassa nukutuksessa sydämelle annetaan pieni sähköisku. Lääkäri sanoo, että homma on tällä hoidettu. Sydän palaa normaaliin rytmiinsä, mutta Auvisen elämä ei.
 Hermosto hirttää kaasun päälle
 Rytmihäiriö on yksi ylikunnon tyypillisistä oireista, mutta sitä Mikko Auvinen ei vielä tiedä. Ylikunto on kokonaisvaltainen rasitustila. Ihmisen fyysinen ja psyykkinen kestävyys venyy kuin kuminauha, mutta jossakin vaiheessa tulee vastaan raja. Sitten joustoa ei enää löydy.
 Silloin autonomisen hermoston tasapainotila kehossa järkkyy. Sympaattinen hermosto eli kansanomaisemmin stressihermosto käy ylikierroksilla: leposyke ja verenpaine nousevat, keho erittää taistele tai pakene -hormoneja. Sama mekanismi, joka normaalisti auttaa meitä selviytymään elämästä, estääkin nyt levon ja palautumisen.
 Oireet ovat moninaiset: ihminen voi olla uupunut, mutta samaan aikaan levoton. Vapina, rytmihäiriöt ja uniongelmat ovat yleisiä, samoin herkkyys infektioille. Masennus, jännittyneisyys, pelko ja ahdistus seuraavat fyysisiä oireita. Urheilija voi ajautua ylikuntoon liian kovasta harjoittelusta, mutta työelämän henkisessä loppuunpalamisessa on kyse samasta ilmiöstä: kuminauhaa on venytetty liian pitkään ja kireälle ilman löysäämistä.
 Mikko Auvinen löysi kiipeilyn sen jälkeen, kun ei pystynyt enää harrastamaan kestävyyslajeja.  Ari Tauslahti / Yle
 Vauva syntyy, Auvinen hiihtää
 Ennen rytmihäiriökohtausta Mikko Auvisen elämässä on tapahtunut paljon. Harjoitusmäärät ovat tolkuttomia, vaikka Auvinen ei koe niitä sellaisiksi. Enimmillään hän treenaa töiden päälle neljä tuntia päivässä. Joskus hän päättää tehdä pitkän hiihtolenkin ja lykkii yhdellä kertaa 150 kilometriä.
 Triathlonin täysmatka on keholle valtava rääkki, mutta vajaa viikko SM-kisojen jälkeen Auvinen lähtee joukkueensa kanssa Kiinaan vuorokauden mittaiseen seikkailukisaan. Se painetaan täysillä alusta loppuun saakka, sillä mukana ovat maailman kovimmat joukkueet. Auvisen joukkue sijoittuu neljänneksi, ja rahapalkinnosta jää kulujen jälkeen myös vaivanpalkkaa.
 Koskimelonta on usein mukana seikkailukisoissa. Mikko Auvinen viimeisellä melontaosuudella Explore Sweden -kisassa vuonna 2009, kun takana on lähes kuusi vuorokautta kilpailua. Mikko Auvisen kotialbumi
 Kotona odottaa pieni  Vili . Auvisen ja hänen puolisonsa esikoispoika on syntynyt joulun alla. Vauvavuoden ajan Auvinen on harjoitellut kovempaa kuin koskaan, mutta vauvan kanssa yöt ovat repaleisia.
 Väsymyksen tajuaa vasta jälkeenpäin. Olo on ollut uupunut ja alavireinen koko talven. On tehnyt mieli jumittua sohvalle.
 – Oikeastaan ainoat nautinnon hetket koin treenatessa. Liikkeelle lähteminen kävi koko ajan vaikeammaksi, mutta harjoituksen aikana pöhnäinen olo helpotti hetkeksi, Auvinen muistelee.
 Lääkärin määräystä on vaikea uskoa
 Rytmihäiriökohtauksen jälkeen Auvisen sydän tutkitaan perusteellisesti. Rasituskokeessa ei ilmene mitään poikkeavaa, mutta kun Auvinen yrittää käydä lenkillä, kurkussa ja rintakehässä tuntuu siltä kuin olisi tukehtumassa. On pakko pysähtyä. Kuristus helpottaa usein vasta kotona.
 Myös sydämen magneettikuva näyttää normaalilta, mutta sen määrännyt lääkäri tekee huomion: potilas on kireä kuin äärimmilleen viritetty jousi. Lääkäri suosittelee kääntymään psykiatrin tai psykologin puoleen. Aluksi Mikko Auvisen on vaikea uskoa, että syy kuristavaan tunteeseen ja heittelevään pulssiin olisi päässä eikä sydämessä. Kroppa pettää ensin, mieli vasta vähän sen jälkeen.
 Mikko Auvisen palo haastaa itseään kunnolla ei ole kadonnut, mutta keho ja mieli eivät anna tehdä sitä. Ari Tauslahti / Yle
 Pulssista tulee Auviselle pakkomielle. Hän kuulostelee jatkuvasti vointiaan ja vilkuilee sykemittariaan. Mitä jos saan jonkin kohtauksen? Entä jos sydämessä on sittenkin vikaa? Kuinka pitkä matka on sairaalaan, jos jotain tapahtuu?
 Auvinen ei uskalla enää jäädä pienen poikansa kanssa kahden. Häntä pelottaa, mitä pojalle tapahtuisi, jos isän sydän pettäisi. Kun puoliso ei ole paikalla, on pakko pyytää omat vanhemmat avuksi. Yhtäkkiä seikkailu-urheilijalla ei ole turvallinen olo enää missään: kotoa poistuminen tuntuu vaaran paikalta metsässä lenkkeilystä puhumattakaan. Elämä käpristyy kovin pieneksi. Ahdistus kasvaa niin voimakkaaksi, että Auvinen jää neljäksi kuukaudeksi sairauslomalle töistä. Päivisin olo on kammottava, mutta öisin uni tuo hetkeksi unohduksen.
 – Onneksi pystyin sentään nukkumaan. Jos unetkin olisivat menneet, olisi varmasti pitänyt hakea vauhtia laitoksesta, Auvinen arvioi.
 Voiko voittamaton murentua?
 Auvisen autonominen hermosto käy niin ylikierroksilla, että alapaine huitelee yli sadassa. Auvinen joutuu aloittamaan verenpainelääkityksen. Sykettä rauhoittamaan hän syö betasalpaajia ja paniikin tunteisiin on oma kohtauslääkkeensä. Masennuslääkityksen aloittaminen leikkaa onneksi ahdistukselta terävimmän kärjen. Mutta silti: purkkikaupalla pillereitä terveelle miehelle.
 Sitä ei ole helppo hyväksyä.
 Vili-pojan pyörästä putosivat ketjut metsäreitillä. Isä auttaa. Ari Tauslahti / Yle
 Kun treenit jäävät, jäävät myös treenikaverit. Urheilu on ollut tapa viettää aikaa yhdessä. Nyt sosiaaliselta elämältä putoaa pohja pois. Auvinen aloittaa psykoterapian. Se ehkä on tavallista taiteilijapiireissä, mutta ei niissä porukoissa, joissa Auvinen liikkuu. Monen kaverin on vaikea ymmärtää, että ihminen voi murentua palasiksi.
 – Nyt kun on ihmisten kanssa enemmän jutellut, vaikuttaa siltä, että ei ahdistus ole vierasta keski-ikää lähestyville miehille. Siitä ei vain puhuta, Auvinen toteaa.
 Paniikki päälle pikkulenkistä
 Kun Auvinen sai rytmihäiriökohtauksen lenkillä, lääkärikaveri varoitti, että ylikunnosta toipumiseen voi mennä jopa kuukausia.
 – Emme kumpikaan olisi voineet arvata, miten pieleen arvio meni, Auvinen toteaa.
 Nyt aikaa on kulunut neljä vuotta, eikä elämä ole entisellään. Kestävyyslajeja Auvinen ei pysty harrastamaan enää ollenkaan. Jos syke nousee, seurauksena on herkästi paniikki. Sydän muljahtelee tämän tästä. Se tuntuu pelottavalta. Psykoterapiassa Auvinen opetteli rentoutumistekniikoita, mutta siitä huolimatta keho ja mieli lähtevät helposti laukalle urheillessa. Tulee huono olo ja ahdistus.
 Auvinen kiipeilee useimmiten seinällä, sillä kalliokiipeilypaikat ovat kaukana kotoa. Ari Tauslahti / Yle
 Viime aikoina Auvinen on innostunut telemark-hiihdosta virallisten rinteiden ulkopuolella. Tänä talvena hän laski kavereidensa kanssa suljetuilla Lomakolin rinteillä. Sen kauemmaksi kotoa ei tee mieli lähteä, vaikka kaverit ehdottivat laskureissua Norjan vuoristoon telttamajoituksella. Aiemmin Auvinen olisi pakannut rinkkansa saman tien, nyt ei missään nimessä.
 – Ei minusta ole siihen, enkä halua pilata muiden reissua.
 Auvisen ylikunto on pitkittynyt ja muuttunut krooniseksi. Niin käy joillekin uupuneille. Auvisen kehon ja mielen stressikynnys on edelleen hyvin matala, ja pienikin ärsyke laukaisee hälytystilan. Urheilijoiden ylikunnosta seurantatutkimuksia on tehty vain vähän, mutta henkisestä burn outista enemmän. Ne osoittavat, että kaikki loppuunpalaneet eivät toivu viiden vuoden seurantajakson aikana.
 Auvinen kokee, ettei oikein voi muuta kuin odottaa, että aika tekisi jossain vaiheessa tehtävänsä. Terapiat on käyty, ja fyysiset oireet pysyvät kurissa lääkityksellä. Mieltä polttelisi haastaa itseään kunnolla, mutta kun sitä yrittää, vastassa on seinä, jonka yli ei pääse.
 Putoaminen ei pelota
 Huhtikuisena tiistaina Auvinen pukee päälleen valjaat ja varmistaa varusteet ristiin yhdessä kiipeilykaverin kanssa. Ensimmäiset metrit seinällä hän nousee kuin tanssien. Auvinen harrastaa mieluiten köysikiipeilyn vaativampaa lajia, niin sanottua liidausta. Siinä kiipeilijä itse pujottaa matkan varrella köyden varmistuslenkeistä. Toisin kuin yläköysikiipeilyssä, liidauksessa kiipeilijä voi pudota useamman metrin matkan ennen kuin varmistusköysi nappaa kiinni. Se pelottaa monia.
 Taitava kiipeilijä osaa käyttää koko vartaloaan ja lepuuttaa käsiä kesken matkan. Ari Tauslahti / Yle
 Auvinen tarrautuu värikkäisiin otteisiin jo yli 15 metrin korkeudessa. Siinä kohdassa kiipeilyreittiä on uloke, jonka yli on erityisen hankala päästä. Kyynärvarret puutuvat ja tärisevät. Taitava kiipeilijä osaa lepuuttaa niitä suorituksen aikana ja tekee suurimman työn jaloilla ja keskivartalolla. Auvinen ponnistaa kynnyksen yli mutta putoaa korkeuksista. Se näyttää hurjalta, mutta ei tunnu missään. Korkeammaltakin on pudottu.
 Jyrkkään mäkeen yhdessä
 Kotona autotallissa odottaa enää cyclocrosspyörä. Aiemmin varasto oli täynnä tavaraa märkäpuvusta melontavarusteisiin ja maantiekiitureihin. Nyt kamppeet on myyty eikä unelmia ole. Tai ainakin ne ovat hyvin erilaisia kuin ennen: että 5-vuotias Vili ja 1-vuotias  Aava  kasvaisivat vähän isommiksi, niin pääsisi harrastamaan yhdessä. Että kokisi pystyvänsä. Ettei takapakkia enää tulisi.
 Poluilla Mikko Auvinen pyöräilee Vilin tahdissa. Ari Tauslahti / Yle
 Kun viimeiset jäät metsäpoluilta sulavat, Mikko ja Vili Auvinen nostavat maastopyörät esiin. Kotona Vilin on joskus vaikea keskittyä, mutta polulla pyörän selässä ei koskaan. Auvinen näkee, miten poika nauttii. Siinä on jotain hyvin tuttua.
 Vili on jo taitava maastopyöräilijä, mutta mäkisellä reitillä Auvinen kiinnittää omasta pyörästään paksun kuminauhan kiinni pojan pyörään. Sitten isä ja poika polkevat jyrkän mäen huipulle. Toinen auttaa toista eteenpäin.
 Juttua varten on haastateltu myös liikuntalääketieteen erikoislääkäri Arja Uusitaloa.

Mikko Auvinen, 37, kiersi maailman kovimpia seikkailukisoja, sitten ylikunto romutti kaiken – nyt pelkkä lenkki lähimetsässä pelottaa


Summary: Elossa on enää alle 10 000 sotaveteraania.

Kansallisen veteraanipäivän valtakunnallista pääjuhlaa vietettiin lauantaina Kuopiossa.  Ylen televisioimassa juhlassa  oli mukana satakunta sotaveteraania ja rintamalottaa.
 Pääjuhlan puheissa korostui kiitollisuus sotaveteraaneja kohtaan.
 – Vaikka rivinne ovat harvenemassa, tekemänne uhraukset eivät unohdu, vakuutti valtiovallan tervehdyksen esittänyt puolustusministeriön kansliapäällikkö  Jukka Juusti .
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  myönsi päivän kunniaksi Suomen Valkoisen Ruusun ensimmäisen luokan mitalin kaikille vielä elossa oleville veteraaneille, jotka eivät olleet mitalia aiemmin saaneet. Kuopiossa mitalia oli henkilökohtaisesti vastaanottamassa runsaat kaksikymmentä veteraania.
 Martti Miettinen oli yksi lauantaina kunniamerkillä palkituista sotaveteraaneista. Antti Karhunen / Yle
 Lapinlahtelaiselle  Martti Miettiselle  kyseessä oli kunnia, joka hänen mielestään olisi kuulunut jo vanhemmille ikäluokille.
 – Enemmän näitä olisivat ansainneet ne, jotka olivat jo talvisodassa, hän sanoi liikuttuneena.
 Presidentti Sauli Niinistö: "Tärkeintä on, että se ei unohdu"
 Elossa on enää noin 9 800 veteraania, joiden keski-ikä on jo 94 vuotta.
 Miten kansallista veteraanipäivää pitäisi viettää sitten, kun kaikki veteraanit ovat poissa? Presidentti Niinistö toivoo, että itse kukin voisi muistella veteraaneja ja heidän tekemiään uhrauksia myös silloin.
 – Juhliin löytyy varmasti soveliaita viettämistapoja. Tärkeintä on, että se ei unohdu.
 Lue lisää
 Nuoren korpraalin sanat hiljensivät sotaan kyllästyneen miesporukan – kolme veteraania kertoo, miten sota päättyi ja mitä sitten tapahtui

Kansallisen veteraanipäivän pääjuhlassa Kuopiossa korostui kiitollisuus – katso tallenne


Summary: Ranskan poliisi käytti kyynelkaasua mielensoittajia vastaan.

Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  torstaiset  lupaukset uudistuksista  ja liki 5,6 miljardin euron veroleikkauksista eivät näytä tyynnyttäneen Ranskan keltaliiviprotesteja. –
 Lauantaina keltaliivejä kokoontui jälleen Ranskan kaduille. Strasbourgissa poliisi käytti kyynelkaasua hillitäkseen kohti Euroopan parlamentin rakennusta marssineita joukkoja.
 Keltaliiviprotestit saivat alkunsa marraskuussa polttoaineiden hinnankorotuksista. Protestit ovat sittemmin äityneet jopa  väkivaltaisiksi tai tuhoisiksi  mielenilmauksiksi poliitikkoja vastaan.
 Hillitäkseen protesteja presidentti Macron lupasi aiemmin tänä vuonna laajan kansallisen keskustelun Ranskan asioista.
 Näin tehtiin, ja torstaina Macron esitteli uudistuksiaan pitkässä tiedotustilaisuudessa. Siinä hän lupasi muun muassa lisää päätäntävaltaa alueille ja pienten eläkkeiden sitomista inflaatioon.
 "Ei riitä, liian epämääräistä"
 Kriittisten protestoijien mielestä Macronin ehdotukset eivät olleet riittäviä tai ne olivat liian epämääräisiä, vailla yksityiskohtia. Macron on saanut kritiikkiä myös haluttomuudestaan perua leikkauksia hyvätuloisten niin sanottuun solidaarisuusveroon.
 Strasbourgin mielenosoituksessa arvioitiin olleen noin 2 000 ihmistä. Viranomaiset olivat estäneet pääsyn EU-rakennusten ympäristöön. Pelkona oli, että niille tehtäisiin tuhoa.
 Yleensä Strasbourgin mielenosoitukset ovat olleet pääasiassa rauhallisia, mutta nyt uutistoimisto Reutersin silminnäkijä sanoi poliisin ampuneen useita kanistereita kyynelkaasua mielensoittajia vastaan. Ranskalaistelevisiossa näytettiin, kuinka jotkut huppuun päänsä peittäneet mielenosoittajat puolestaan heittivät poliiseja kivillä.
 Uutta poliittista yhteistyötä
 Ranskan pääkaupungissa Pariisissa yhdessä kovan linjan vasemmistolaisen ammattijärjestöjen liiton CGT:n kanssa järjestetty mielenosoitus oli pääosin rauhallinen.
 Uutena käänteenä mukana oli myös vasemmistolainen poliitikko  Jean-Luc Mélenchon , Macronin kovaääninen kriitikko.
 Mielenosoituksia oli myös Lyonissa ja Bordeaux'ssa. Ranskan sisäministeriön mukaan päivän mielenosoituksiin eri puolilla Ranskaa oli alkuiltapäivään mennessä osallistunut noin 5 500 marssijaa. Viime viikolla marsseilla laskettiin 9 600 osallistujaa.
 Marraskuussa mielenosoituksissa saattoi olla yli 300 000 ihmistä.
 Vappuna odotettavissa on suurempia marsseja, kun ammattijärjestöjen on määrä järjestää yhteinen marssi.

Macronin lupaukset eivät hillinneet Ranskan keltaliivejä – yhteenottoja Strasbourgissa


Summary: Turmassa loukkaantui useita.

Ainakin kymmenen ihmistä on kuollut bussiturmassa Intian Himalajan vuoristoalueella, kertoo uutistoimisto AFP.
 Turmabussi oli matkalla Dalhousiesta Pathankotiin Punjabin osavaltiossa, kun se putosi 60-metriseen rotkoon, kertoi intialainen PTI-toimisto viranomaisia siteeraten.
 Kuolleiden lisäksi useita loukkaantui. Pimeys on vaikeuttanut pelastustöitä.
 Viimeksi tammikuussa kuusi lasta ja heidän kuskinsa kuoli bussin ajauduttua tieltä Himalajan vuoristossa. Huoleton ajotapa sekä kapeat, mutkaiset ja huonokuntoiset tiet aiheuttavat alueella säännöllisesti onnettomuuksia. Intiassa kuolee vuosittain noin 150 000 ihmistä tieliikenneonnettomuuksissa.

Ainakin kymmenen kuoli bussin syöksyttyä 60-metriseen rotkoon Intiassa


Summary: Uudet perumiset vaikuttavat noin 64 000 matkustajaan.

Lentoyhtiö SAS peruu 587 lentoa sunnuntailta. Syynä on perjantaina alkanut lentäjien lakko.
 Yhtiö arvioi, että sunnuntain peruutukset vaikuttavat noin 64 000 matkustajaan.
 Perjantaina peruttiin noin 70 prosenttia suunnitelluista lennoista, mikä hankaloitti noin 170 000 ihmisen matkantekoa. Perutuista lennoista  neljä oli  Helsingin ja Tukholman välillä.
 Oman lentonsa tilanteen voi tarkistaa  SAS:n nettisivuilta .
 Lakossa on kyse muun muassa palkoista. Kiista ei näyttänyt lientymisen merkkejä lauantaina, raportoi uutistoimisto Reuters.

SAS:n lakko jatkuu, lisää lentoja perutaan


Summary: Kyselytutkimuksen mukaan positiivisia tunteita koetaan eniten Latinalaisessa Amerikassa.

Suomi on kruunattu kaksi kertaa maailman onnellisimmaksi maaksi YK:n  World Happiness Report  -vuosijulkaisussa. Sen sijaan tunnetasolla Suomi jää kauaksi maailman onnellisimmasta kärjestä, ilmenee Gallup-yhtiön kyselytutkimuksesta.
 YK:n raportissa maiden sijoitus listalla perustuu eri maissa tehtyyn kyselyyn, jossa vastaajat arvioivat onnellisuuden astetta. Gallup puolestaan selvitti ihmisten positiivisia ja negatiivisia tuntemuksia.
 Tutkimuksessa selvitettiin, oliko haastateltava esimerkiksi nauranut tai saanut arvostusta osakseen edellisen päivän aikana – tai tuntenut kipua tai huolta, jos selvitettiin ikäviä tuntemuksia.
 Eniten positiivisia tuntemuksia koetaan selvityksen mukaan Latinalaisessa Amerikassa. Kolmen kärjessä ovat Paraguay, Panama ja Guatemala.
 Vähiten positiivisia tuntemuksia koettiin Afganistanissa, Jemenissä ja Valko-Venäjällä.
 Suomi vahvasti keskinkertainen
 Tuntemusten toisessa ääripäässä, negatiivisissa tuntemuksissa Saharan alueen valtiot vetivät pisimmän korren. Eniten pahaa oloa oli Tshadissa ja naapurivaltio Nigerissä. Myös Irak, Iran ja palestiinalaisalueet mahtuvat kärkikymmenikköön.
 Negatiiviset tuntemukset loistavat poissaolollaan entisissä neuvostomaissa. Azerbaidzhan ja Kirgisia ovat listauksen kärjessä, mutta myös Ruotsi ja Viro mahtuvat huolettomaan tusinaan.
 Neuvostoliiton vaikutuspiiriin kuuluneissa maissa tunnetaan tunteita suuntaan tai toiseen ylipäänsä niukasti. Yhteenlasketusti hyviä ja huonoja tunteita koetaan eniten Nigerissä, Filippiineillä ja Liberiassa.
 Gallupin raportissa Suomea ei mainita erikseen, sillä maa ei sijoitu yhdelläkään listauksella kärkitusinaan. Raportissa olevien karttojen värikoodausten perusteella Suomi vaikuttaisi sijoittuvan monella mittarilla keskikastiin.

"Maailman onnellisin" Suomi jäi kyselytutkimuksessa kauas iloisimpien maiden kärjestä


Summary: Uhrien vammojen vakavuudesta ei ole tietoa.

Neljä ihmistä loukkaantunut ammuskelussa synagogassa San Diegossa Yhdysvalloissa.
 Poliisi kertoo ottaneensa kiinni yhden henkilön ammuskeluun liittyen.
 Ammuskelu tapahtui Powayn kaupungissa reilu 30 kilometriä pohjoiseen San Diegosta.
 Uhrit on viety sairaalaan, mutta heidän vammojensa vakavuudesta ei ole tietoa.
 Tänään tuli kuluneeksi päivälleen puoli vuotta Pittsburghin synagogaiskusta, jossa kuoli 11 ihmistä. Hyökkäys on Yhdysvaltain historian tuhoisin juutalaisiin kohdistunut hyökkäys.

Ampumavälikohtaus synagogassa San Diegossa – yksi otettu kiinni


Summary: Ville Virtanen haluaa Euroviisu-kappaleella herättää ajatelemaan ilmastonmuutosta ja muita globaaleja ongelmia.

Ville Virtasen , eli artistinimeltään  Daruden  ensimmäisestä kaupallisesta levyjulkaisusta  Sandstormista  tuli kansinvälinen instrumentaalihitti 2000-luvun alussa. Kappaleen suosio on pysynyt ja sitä on kuuneltu suoratoistopalvelu Spotifyssä yli 100 miljoonaa, ja katsottu YouTubessa yli 150 miljoonaa kertaa.
 Eräänlaisen toisen tulemisen kappale koki noin kymmenen vuotta julkaisunsa jälkeen, kun se löysi uuden yleisön e-urheilumaailmasta. Näin Virtanen kertoi meemin synnystä Puoli seitsemän -ohjelmassa:
 – Yksi  League of Legends  -pelaaja  TheOddOne  kuunteli minun musiikkiani pelatessaan. Hän oli ilmeisen kova pelaaja, jonka pelaamista seurasi satoja tuhansia ihmisiä. Chatissa kysyttiin, että mikä biisi? Kun kyselijöitä oli tarpeeksi monta, joku jo tympääntyi ja sanoi, että se on Darude - Sandstorm. Sitten siitä tuli sellainen, että mitä tahansa biisiä kysyttiin, niin alettiin aina vastata Darude - Sandstorm.
 Darude – Ville Virtanen alkoi lopulta itsekin saada samoja kysymyksiä, eikä aluksi tajunnut ollenkaan, mistä on kyse.
 – Se sama kysymys tuli minunkin Facebookiin ja YouTubeen, että mikä biisi? Ja pari kertaa vastasin, että tuossahan se lukee ylhäällä – Darude Sandstrom. Ja ihmiset naureskeli minulle, kun en tajunnut sitä vitsiä.
 Sandstormista YouTuben aprillipila
 Vuonna 2015 meemi sai uudet mittasuhteet kun YouTube teki siitä maailmanlaajuisen aprillipilan.
 – Miettikää, kun tulee tällainen puhelu, että haluaisitko tehdä YouTuben kanssa "pikkupilan". Se toimi niin, että jos hait vaikka  Metallican   Sandmania , vastaukseksi tuli, että tarkoititko Darude - Sandstorm? Tai hait mitä kappaletta tahansa. Voiko parempaa mainosta saada. Sandstormille taisi tulla 2,5 miljoonaa katselua sinä päivänä.
 Euroviisuihin globaaleilla teemoilla
 Darude ja  Sebastian Rejman  edustavat Suomea Eurovision laulukilpailussa Tel Avivissa toukokuussa. Kappaleen  Look Away  taustalla on halu herätellä ihmisiä ajattelemaan globaaleja uhkia, kuten ilmastonmuutosta. Esiintyjäpari on myös aloittanut yhteistyön Suomen UNICEF:n kanssa.
 – Hyppäsimme mukaan UNICEF:n  Jano-kampanjaan . Jos meidän toimillamme, tai musiikillamme pystytään jollakin tavalla vaikuttamaan ja auttamaan, olisi se hienoa. Minulle on kunnianosoitus, että pääsen tekemään tätä yhteistyötä.
 Suomi on mukana on Eurovision laulukilpailun ensimmäisessä semifinaalissa tiistaina 14.5. ja esiintyy silloin kolmentena
 Katso Ville Virtasen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

"Darude - Sandstormista" tuli internet-meemi, jota biisin tekijäkään ei ensin ymmärtänyt "Ihmiset nauroi mulle, kun en tajunnut vitsiä"


Summary: Indonesian pääkaupunki on erittäin ruuhkainen ja saastunut.

Indonesiassa pitkään pohdittu pääkaupungin siirtäminen on nytkähtänyt eteenpäin. Presidentti  Joko Widodon  kerrotaan maanantaina päättäneen siirtää pääkaupunki muualle.
 Jakartan ongelmana ovat valtavat ruuhkat, saasteet, tulvat ja hallitsemattomasti kasvaneen kaupungin uppoaminen. Suur-Jakartan alueella asuu lähes 30 miljoonaa ihmistä.
 Kaupunkisuunnitteluministeri  Bambang Brodjonegoro  kertoi hallituksen kokouksen jälkeen presidentti Widodon kannattaneen kolmesta vaihtoehdosta pääkaupungin siirtämistä Javan saaren ulkopuolelle.  Aiheesta kirjoittaa muun muassa The Jakarta Post .
 Kyseessä on useiden vuosien, mahdollisesti vuosikymmenen projektista, Brodjonegoro arvioi.
 Muut vaihtoehdot olivat pääkaupungin pitäminen Jakartassa tai sen siirtäminen Jakartan lähistölle.
 Pääkaupungin tulevaa sijaintia ei ole kerrottu, mutta vahvana vaihtoehtona on pidetty Borneon saarella olevaa Balangkarayaa.
 Jakartan uppoaminen johtuu pohjaveden varastamisesta  ja kontrolloimattomasta käytöstä. Vain neljä prosenttia kaupungin jätevesistä puhdistetaan, joten saastuminen on mittavaa.
 Jos pääkaupunki tulevaisuudessa siirretään, säilyy Jakarta edelleen kaupan ja talouden keskuksena.
 Lisää aiheesta:
 Indonesia yrittää pysäyttää valtameren jättimuurilla, sillä Jakartan kaupunki vajoaa jo 25 senttiä vuodessa – ja se johtuu vesivarkaista

Indonesia aikoo vaihtaa pääkaupunkia – Jakarta uppoaa ja on kasvanut liian suureksi


Summary: Kohun aiheuttaneet kommentit olivat kaikki aitoja, al-Taee myönsi tänään blogissaan.

Kohu konfliktinratkaisujärjestö CMI:n entisen työntekijän ja SDP:n tuoreen kansanedustajan  Hussein al-Taeen   Facebook-kommenttien ympärillä jatkuu .
 Al-Taeen vanhoja kommentteja on tulkittu muun muassa homovastaisiksi, rasistisiksi sekä juutalaisvastaisiksi.
 Tänään al-Taee myönsi  blogissaan  kaikkien julkisuudessa olleiden kuvakaappausten olevan aitoja ja pyysi vanhoja kommenttejaan anteeksi.
 – Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt niistä ennakkoluuloista, ajatuksista ja kielestä jota olen käyttänyt homoseksuaaleista, juutalaisista, sunneista, somaleista tai muista ihmisryhmistä, al-Taee kirjoittaa blogissaan.
 Al-Taee vierailee tänään  A-studiossa , katso lähetystä Areenassa kello 21 alkaen.
 Mistä kohussa on kyse?
 Kohu sai alkunsa, kun ruutukaappaukset al-Taeen  sosiaalisen median kommentoinnista  vuosien varrelta nousivat julkisuuteen vaalien jälkeen.
 Iltalehden  haastattelussa al-Taee sanoi, ettei muista kyseisiä kommentteja ja epäili, että kyse oli kuvamanipulaatiosta.
 Myöhemmin hän myönsi osan kommenteista  pahoitteli niitä  Facebookissa.
 – Tiedän, että olen sanonut ja kirjoittanut typeryyksiä, joita en itse tänään allekirjoita enkä hyväksy, al-Taee kirjoitti.
 CMI kommentoi viime viikolla , että al-Taee nauttii edelleen järjestön luottamusta. Tänään CMI:n hallituksen puheenjohtaja  Alexander Stubb   tuomitsi kirjoitukset .
 Myös SDP on kommentoinut aiemmin asian olevan  puolueen osalta loppuun käsitelty , tänään SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  sanoi Ylelle, että  keskustelua kirjoituksista jatketaan .
 Juttua täydennetään.
 Hussein al-Taee vieraana  A-studiossa tänään kello 21 . Juontajana Heikki Ali-Hokka.
 LUE MYÖS:
 Näitä törkykirjoituksia kansanedustaja al-Taee pahoittelee: rinnasti somalit ääri-islamisteihin, pilkkasi juutalaisia ja vihjaili Egyptin presidentin hirttämisestä
 Kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksista aidoiksi: “Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt”
 Israelissakin tuohduttiin al-Taeen kommenteista – "SDP:n pitäisi erottaa hänet"
 STT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin
 Kansanedustaja Al-Taee irtisanoutui eduskunnassa Israelia ja Isisiä rinnastaneista kommenteistaan: "Asia on SDP:ssä loppuunkäsitelty"

Katso suorana klo 21 alkaen: Kansanedustaja Hussein al-Taee pyysi kommenttejaan anteeksi – Miten hän selittää toimintaansa?


Summary: Keskustasta on jo useaan kertaan arvioitu, että rökäletappion jälkeen puolueen paikka on oppositiossa.

Keskustan eduskuntaryhmän on iltapäivällä käsitellyt vastauksiaan hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) tekemiin kysymyksiin. Vastauksista päätetään kokouksessa. Ryhmä avaa vastauksiaan tänään noin klo 17.15.
 Yle näyttää tilaisuuden suorana Areenassa. Ohjelma on katsottavissa klikkaamalla jutun kuvaa tai  tästä linkistä.
 Keskustasta on jo useaan kertaan viestitetty, että rökäletappion jälkeen puolueen paikka on oppositiossa. Viimeksi  tällaista viestiä tuli puoluevaltuuston kokouksesta  Riihimäeltä.
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen   arvioi viime viikolla, että hallitusovessa olisi noin viiden sentin rako .
 Kaikkonen on sanonut, että todennäköisesti haussa on sinipunahallitus eli SDP:n ja kokoomuksen varaan rakentuva hallitus. Kaksikko tarvitsee Antti Rinteen tavoittelemaan enemmistöhallitukseen muitakin puolueita.
 Keskustan vaalitappio sai puheenjohtaja  Juha Sipilän   luopumaan tehtävästään . Puolue valitsee uuden puheenjohtajan syyskuun alussa.

Miten laajasti keskusta avaa hallitustunnustelijalle antamiaan vastauksia? Katso suorana klo 17.15


Summary: Aamu-tv:n ja Yle Radio 1:n Ykkösaamun yhteistentissä eduskuntapuolueiden puheenjohtajat kello 8.11–8.29.  Yksi puolue joka arkiaamu.

Millaista työllisyyspolitiikkaa, maatalouspolitiikkaa, ilmastopolitiikkaa tai turvapaikkapolitiikkaa suomalaiset eduskuntapuolueet haluavat ajaa EU:ssa? Entä pitäisikö EU-mailla olla yhteinen armeija? Pystyvätkö Suomen mepit ylipäätään vaikuttamaan europarlamentissa? Kerro meille mitä sinä haluaisit kysyä puoluejohtajilta.
 Aamu-tv:n ja Ykkösaamun yhteistentit alkavat torstaina 2.5. kello 8.11.
 Tenttijärjestys:
 2.5. Vasemmistoliitto
 3.5. Keskustapuolue
 6.5. SDP
 7.5. Kristillisdemokraatit
 8.5. RKP
 9.5. Kokoomus
 10.5. Vihreät
 13.5. Perussuomalaiset
 Tenttaajana on politiikan toimittaja  Pirjo Auvinen .
 Eurovaalit pidetään sunnuntaina 26.5. ja ennakkoon voi äänestää 15.–21.5.

Ylen eurovaalitentit alkavat 2.5. – Mitä haluat kysyä puoluejohtajilta?


Summary: Laulaja Reijo Taipaleen syntymäkunnassa Miehikkälässä tuntuu selvästi, että jotain pysyvää on poissa.

Tästä on kyse Laulaja Reijo Taipale syntyi Miehikkälässä 9.3.1940. Taipale kävi Miehikkälässä koulunsa ja aloitti metsätyöt. Miehikkälässä osa Muurikkalantietä on nimeltää Reijo Taipaleen tie. Reijo Taipale vietti paljon lomiaan kesämökillään Miehikkälässä.
 Miehikkäläläinen  Matti Peltola  kokoaa miehikkäläläisten päivän tunnelman yhdeksi lauseeksi: "Nyt on suuri mies Miehikkälästä pois".
 Hieman alle 2 000 asukkaan kaakkoissuomalainen Miehikkälä  on perjantaina  edesmenneen laulaja  Reijo Taipaleen  syntymäkunta. Täällä hän kävi koulunsa ja tienasi ensimmäiset tienestinsä metsätöissä.
 Parikymppisenä Taipale muutti Helsinkiin, mutta Miehikkälää hän ei koskaan unohtanut.
 – Aina Reijo Taipale muisti korostaa Miehikkälää. Oli niin kotiseuturakas ihminen, sanoo Peltola.
 Vuonna 2003 Miehikkälän kunta juhlisti omaa sankariaan, kun osa kunnan keskustaajamasta lähtevästä Muurikkalantiestä nimettiin Reijo Taipaleen tieksi. Muutaman kilometrin mittainen tie kulkee laulajamestarin kotitalon ohitse Taipaleen kylän kupeessa.
 Reijo Taipale oli itse mukana tien avajaisissa laikkaamassa nauhaa 4.7.2003. Sankan yleisön seassa oli myös miehikkäläläinen  Leo Märkälä .
 – Hän kertoi silloin, miten nuorena hakkasi halkoja ja totesi, ettei se ole hänen hommansa. Hän haluaa laulaa, muistelee Märkälä Taipaleen kertoneen.
 Reijo Taipale ja Miehikkälän pelimannipäivien festivaalijohtaja Arto Saksa kahvilassa kesällä 2012.  Anna-Leena Ilmarinen / Yle
 Itse Reijo Taipaleen kotitalo on parin kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Miehikkälän Kalliokoskelle Reijo Taipale myöhemmin pystytti kesämökin.
 – Siellä hän vietti paljon aikaa kesällä ja muulloinkin, jos vain ehti, kertoo ikänsä Miehikkälässä asunut Matti Peltola.
 Tangotanssit antoi kipinän
 Miehikkälän Vilkas -urheiluseura järjesti vuosien ajan erittäin suosittua kesätapahtumaa Reijo Taipale ystävineen -tangotanssit. Se alkoi jo 1980-luvulla ja kesti 1990-luvun loppupuolelle saakka.
 Tangotanssit vietettiin Miehikkälän keskustassa sijaitsevalla Myllylammen lavalla. Matti Peltola oli niitä urheiluseuran puheenjohtajana järjestämässä, ja muistaa hyvin miten väkeä tuli Pohjanmaata myöten. Parhaimmillaan yleisöä oli jopa 3 000.
 – Reijo toi sinne laulajaystäviään. Oli Topi Sorsakoskea ja muita eturivin laulajia toistakymmentä. Oli se aikamoinen tapahtuma.
 Reijo Taipale vietti lomaa aina heinäkuussa. Kuvassa hän on vierailemassa Miehikkälässä vaimonsa Anita Taipaleen kanssa kesällä 2014. Yle / Kirsi Partanen
 Nyt Myllylammen lava alkaa olla jo vaatimattomassa kunnossa ja toiminta on hiipunut. Mutta Myllylammen lavalla on ollut mielenkiintoinen vaikutus Suomen nykypäivän iskelmämusiikille.
 Nimittäin samaisen Myllylammen lavan raosta muistelee vuoden 2008 tangokuningas  Jukka Hallikainen  ensimmäisen kerran nähneensä Reijo Taipaleen. Edelleen Miehikkälässä asuva Hallikainen uskoo, että Reijo Taipaleen näkeminen on ollut hänelle syy ryhtyä laulajaksi.
 – Minä pikkupoikana tuijotin sinne lavalle ja katsoin, että tuo on hienon näköistä hommaa. Siellä on herra mustassa tukassaan, harmaassa puvussaan ja laulaa hienosti tangoa. Se sykähdytti, kertoo Hallikainen.
 Jukka Hallikainen kertoo, miten Reijo Taipale on ollut merkityksellinen ihminen koko Miehikkälälle. Olihan Taipale koko kansan tuntema iskelmätähti ja julkkis, josta kaikilla oli jonkinlainen muisto. Siksikin Reijo Taipaleen sukujuurilla ja Taipaleen musiikilla ja on ollut todella suuri merkitys Hallikaisen uralle.
 – Täällä Miehikkälässä on järjestetty pelimannipäiviä ja tangotansseja, joissa Taipale esiintyi. Sukulaisetkin ovat kertoneet paljon juttuja Reijo Taipaleesta. Hän on tosi iso hahmo ja merkittävä persoona, joka täällä Miehikkälässä oli ikään kuin koko ajan lähellä.
 Reijo Taipaleen kotipaikka on noin kahden kilometrin päässä tästä Miehikkälän kuntakeskuksesta.  Petri Lassheikki / Yle
 Hallikainen on tavannut ja jutellut Reijo Taipaleen kanssa lukuisia kertoja, mutta yksi kerta on jäänyt erityisesti mieleen.
 – Kun voitin tangokuninkuuden Seinäjoella, minulle kiikutettiin ensimmäisenä sähke. Se oli Reijo Taipaleelta ja siinä luki: "Onnittelut Miehikkälän miehelle".
 Jukka Hallikainen jäi kaipaamaan erityisesti Reijo Taipaleen tapaa olla ihmisten parissa ja välittää muista.
 – Reijo oli aina kiinnostunut muidenkin tekemisistä ja halusi tietä mitä kuuluu. Se oli sellaista vilpitöntä välittämistä ja toisten huomioon ottamisesta.
 Tänään maanantaiaamuna suru Miehikkälässä on Hallikaisen mukaan ollut käsin kosketeltavissa.
 – Selkeästi jotain on pois, sanoo tangokuningas Jukka Hallikainen.
 Katso Yle Areenasta   Markku Plösen Onnen maa -elokuva, jossa Reijo Taipale esittää itseänsä.  Elokuva lähetetään myös TV 1:ssä tänään maanantaina 29.4. kello 19.

Suuri laulaja muisti aina pientä kotikuntaansa: "Nyt on maansuru, kun Reijo Taipale on poissa"


Summary: Tamara Aladinin tuotanto on tunnettu vahvasta omaperäisestä muotokielestä ja rohkeasta värinkäytöstä.

Suomen lasimuseossa Riihimäellä on parhaillaan esillä  Tamara Aladinin  muistonäyttely. Tämän vuoden maaliskuussa menehtynyt Aladin oli monipuolinen suunnittelija.
 Lasitaitelija  Nanny Still  ja lasimuotoilija  Helena Tynell  työskentelivät Riihimäen Lasi Oy:ssä samaan aikaan Aladinin kanssa. Kaikki kolme naista tekivät itsenäisesti omaa työtänsä.
 Aladinin työ Kehrä. Timo Syrjänen / Riihimäen lasi Oy
 – Jostakin olen lukenut, että Helena Tynell kannusti kovasti Aladinia ja piti hänen muotokielestään ja värimaailmastaan, kertoo muistonäyttelyn koonnut museonjohtaja  Hanna Mamia-Walther  Suomen lasimuseosta.
 Aladinin maljakoita vientiin
 Kaikki alkoi siitä, kun Tamara Aladinin piirsi siron, naisille tarkoitetun konjakkilasin. Piirros päätyi lopulta Riihimäen Lasi Oy:lle, jossa kiinnostuttiin nuoresta kyvystä.
 Aladin työskenteli Riihimäen lasitehtaalla kaikkiaan 17 vuotta. Tänä aikana hän suunnitteli tehtaan mallistoon lähes 150 esinettä.
 Aladin oli erikoistunut etenkin maljakkojen suunnitteluun. Esimerkiksi vuosina 1968–1979 Riihimäen lasitehtaalla valmistettiin Kehrä-maljakkoja. 1970-luvulla tuotannossa oli Aladinin Koralli-sarja.
 Tamara Aladinin muistonäyttelyn koonnut museonjohtaja Hanna Mamia-Walther Suomen lasimuseosta. Miki Wallenius / Yle
 Käyttölasin sekä taidelasiesineiden lisäksi Tamara Aladin suunnitteli erityisen vientimalliston.
 – Vientiin valmistettiin paljon maljakoita. Ne olivat näyttäviä, valmistuskustannuksiltaan edullisia toteuttaa ja tehtaalle myyntihinnaltaan kannattavia, Mamia-Walther sanoo.
 Tamara Aladinin ura päättyi marraskuun lopussa 1976, kun suupuhalletun lasin valmistus päättyi Riihimäellä. Viimeinen valmistettu tuote oli Aladinin Carmen kynttilänjalka.
 Muistonäyttelyssä on esillä myös piirustuksia
 Muistonäyttelyssä on esillä esineitä lasimuseon oman kokoelman lisäksi myös yksityiskokoelmista. Museonjohtaja Hanna Mamia-Walther haluaa nostaa näyttelyssä esiin suunnittelijan monipuolisuuden.
 – Halusin luoda visuaalisesti kauniin ja harmonisen kokonaisuuden, vaikka nämä esineiden värivaihtoehdot ovat ihan valtavat.
 – Tein aika paljon karsintaa, että mitä esineitä ja värejä näyttelyyn tuli esille, jotta sain tästä sellaisen yhden ihmisen tarinan.
 Tamara Aladin työt punainen ja vihreä Kleopatra. Timo Syrjänen / Riihimäen lasi Oy
 Esillä on myös Tamara Aladin piirustuksia.
 – Halusin ottaa niitä mukaan, koska ne ovat yksittäisinä suunnitelminakin hyvin kauniita. Tässä on mukana myös sellaisten esineiden piirustuksia, joita ei ole esillä näyttelyssä.
 Tamara Aladinin muistonäyttely on esillä Riihimäellä kesäkuun alkuun saakka.

Rohkeasta värinkäytöstä tunnetun Tamara Aladinin muistonäyttely on esillä Suomen lasimuseossa


Summary: Puhtaan meren puolesta -yhdistys vaatii yhä energiayhtiötä ottamaan käyttöön suljetun järjestelmän suolojen poistamiseen. Fortumin mukaan sellainen on koekäytössä.

Puhtaan meren puolesta -yhdistys (PMP) aikoo vaatia Fortumin Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamon toiminnan keskeyttämistä, ellei laitos ala käyttää suljettua kiertojärjestelmää.
 Fortum sai huhtikuun puolivälissä aluehallintovirastolta  ympäristöluvan Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamolle ja sen toiminnalle . Aluehallintoviraston mukaan päästöjä on mahdollista rajoittaa tehokkaalla jätevedenpuhdistuksella. Puhtaan meren puolesta -yhdistyksessä asiasta ollaan eri mieltä.
 – Olemme käyttäneet kahta asiantuntijaa, joista toinen on perehtynyt jätevesien sisältöön ja toinen suljettuihin kiertojärjestelmiin. He ovat todentaneet sen, että Fortumin luvuissa on selkeitä asiavirheitä, kertoo PMP:n varapuheenjohtaja  Marja Tomberg .
 Tombergin mukaan Fortum on esimerkiksi tehnyt laskelmia, joissa on ilmoitettu vain minimimääriä, ei todellisia tai maksimimääriä.
 Jyrki Kangas: Avin päätös Porin tuhkanjalostamosta on puolueellinen, eikä huomioi kansan mielipidettä
 "Laskelmat eivät perustu käytäntöön"
 PMP:n mukaan aluehallintoviraston myöntämässä luvassa on runsaasti virheitä. Yhdistys on esimerkiksi sitä mieltä, että Fortumin laskelmat perustuvat vain minimimääriin, eivätkä todellisiin lukuihin.
 – Lisäksi virtauslaskelmat eivät perustu käytäntöön. Ne ovat pelkkiä arvioita, sanoo Uniluodossa asuva  Tapio Hacklin .
 Hacklinilla on vuosikymmenien kokemus jätevesiasioista. Hänen mukaansa Suomi on ainoa Euroopan maa, missä vastaavia suoloja saa päästää mereen.
 Marja Tomberg ei usko Fortumin valehtelevan – tarkoituksella.
 – Uskon, että Fortum on tehnyt hakemuksensa oman etunsa mukaan ja lainsäädännön puitteissa. Meidän asiantuntijamme näkevät asian sen mukaan, mikä on kansalaisten kannalta paras vaihtoehto.
 Fortumin poistoputki tulisi noin puolentoista kilometrin päähän rannasta. Fortum
 Lue lisää:
 Fortum alkaa kokeilla suolojen talteenottoa Meri-Porin tuhkanjalostamossa
 Fortumin putkisuunnitelmat poikivat kansalaisliikkeen Meri-Porissa: "On saatava valtakunnallinen haloo" – Reposaareen vaaditaan Porin kaupungin tuki

Kansanliike jatkaa taistelua Fortumia vastaan ja vaatii toiminnan keskeyttämistä: "Mitään päästöjä mereen ei sallita"


Summary: YK:n kymmenen vuotta sitten tekemät sopimukset biodiversiteetin turvaamiseksi ovat epäonnistuneet.

Pariisissa on alkanut  Kansainvälisen luontopaneelin IPBES:n  seitsemäs yleiskokous. Kokouksen tarkoituksena on kartoittaa maapallon luonnon tilaa erityisesti luonnon monimuotoisuuden eli biodiversiteetin näkökulmasta.
 Eliölajien nopea sukupuuttoaalto on jäänyt suhteellisen vähälle huomiolle, sillä ilmaston lämpenemistä on pidetty vieläkin suurempana ongelmana. Ilmiöt kuitenkin liittyvät läheisesti toisiinsa.
 IPBES:n johtaja  Robert Watson  totesi kokouksen avaussanoissaan, että luonnon tuhoutuminen uhkaa ihmiskuntaa vähintäänkin yhtä paljon kuin ihmisen aiheuttama ilmastonmuutos.
 Kansainvälisen luontopaneeli on verrannollinen YK:n alaiselle hallitustenväliselle ilmastopaneelille IPCC:lle, jonka viime syksynä julkaisema raportti havainnollisti globaalien ilmastotoimien merkityksen. Sen mukaan ilmastopäästöjä olisi kyettävä rajoittamaan 45 prosenttia vuoteen 2030 mennessä ja planeetan tulisi olla "hiilineutraali" vuosisadan puoliväliin mennessä, jotta pahin ilmastokatastrofi vältetään.
 Valtiot solmivat vuonna 2015 Pariisin ilmastosopimuksen, johon toimenpiteet perustuvat. Pariisin sopimus on ollut tunnettu perusta kaikelle ilmaston hyväksi tehdylle työlle.
 Biodiversiteetin suojelussa pyritään myös saamaan aikaan "Pariisin henki", jotta yhteistyö eliölajien turvaamiseksi laadittavasta sopimuksesta käynnistyisi.
 Nyt käynnistyneessä kokouksessa on 6. toukokuuta mennessä määrä hyväksyä raportti luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalveluiden tilasta.
 Uutistoimisto AFP on saanut nähdäkseen kokouksen aluksi politiikantekijöitä varten laaditun yhteenvedon raporttiluonnoksesta. Siinä oli luetteloitu 1001 tapaa, jolla ihminen on riistänyt luonnonvaroja ja heikentänyt maapallon kykyä uudistaa elämälle välttämättömiä aineksia, kuten puhdasta ilmaa, vettä ja maaperää.
 Kokouksessa todettiin, että YK:n vuonna 2010 laatimat 20 kymmenvuotista hanketta biodiversiteetin turvaamiseksi ovat epäonnistuneet kaikki yhtä tai kahta lukuunottamatta.
 Toistaiseksi ei ole selvää, millaiseen globaaliin biodiversiteettisopimukseen asiantuntijat pyrkivät. Monet järjestöt esittävät, että 30 – 50 prosenttia maapallon maa-alasta tulisi olla "kestävästi hoidettua". Pariisin kokouksessa tästä ei kuitenkaan tehdä esityksiä.
 Työn on määrä jatkua ensi vuoden lokakuussa Kiinan Kunmingissä järjestettävässä yleiskokouksessa.

Luonnon monimuotoisuudelle laaditaan omaa "Pariisin sopimusta" – Eliölajien sukupuutot ovat ilmastonmuutoksen veroinen uhka ihmiskunnalle


Summary: Tämän vuoden suosituin pallo on sateenkaaren väreissä oleva kakka-emoji.

Kaukana ovat nyt prinsessat ja supersankarit. Tämän vuoden suosikki-ilmapallo liittyy kakkaan.
 Tamperelaisen Ilmapallomestareiden toimitusjohtaja  Jouni Kämäräinen  sanoo, että tämän vuoden suosituin pallo on sateenkaaren väreissä oleva kakka-emoji.
 – Tämän vuoden suosituin on Rainbow poop. Sitä on raavittu maailmalta kaikki mitä saadaan ja kaikki on mennyt.
 Viime vuoden suosikki-ilmapallo oli kakka-emoji,  kertoi Kauppalehti .
 Yksisarvisen suosio jatkuu.  Jani Aarnio / Yle
 Kyseessä on varsinainen ilmiö, sillä yksi viime joulun suosikkilahjoista oli yksisarvinen, joka kakkaa sateenkaarenväristä limaa.
 Kämäräisen mukaan myös yksisarvinen-ilmapallo on tänä vuonna suosittu.
 My Little Pony on aina vaan mieleen monille.  Jani Aarnio / Yle
 Suomessa ostetaan satojatuhansia ilmapalloja joka vuosi. Määrä on Kämäräisen mukaan kasvanut.
 Yrittäjä arvioi sen johtuvan siitä, että koululuokat ja urheiluseurat myyvät palloja varainkeruuta varten. Yrittäjällä riittää töitä myös muulloin kuin vappuna.
 – Tää on älytön show pyörittää. Teemme mainos- ja jättipalloja, ja ne hommat eivät häviä vapun ajaksi.
 Ensimmäisen kerran Suomeen tuli ilmapalloja noin sata vuotta sitten, yrittäjä arvioi.
 Miksi ilmapallot kiehtovat?
 – Sen kun tietäisi. Ilmapallo on kiva. Kaikki vaan aina tykkää niistä.

Tässä on tämän vapun suosikki-ilmapallo: Sateenkaarikakkaa on raavittu maailmalta kaikki mitä saadaan


Summary: Kiinassa kamalaa ja ihanaa on se, että  törmäily on sallittu eikä kukaan jaksa olla koko ajan kohtelias, kirjoittaa Aasian-kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen.

Kiinasta puhutaan paljon pahaa. Tarkemmin sanottuna siitä puhutaan kahdenlaista pahaa: suuren ja pienen mittaluokan.
 Ensimmäinen on vakavaa puhetta. Se koskee ihmisoikeusloukkauksia ja mielipidevankeja, ympäristötuhoja ja ruokakriisejä. Kaikkea sellaista, mikä ei sovi meidän käsitykseemme turvallisesta ja toimivasta yhteiskunnasta.
 Se keskustelu on tärkeää, mutta siihen ei tässä jutussa kajota.
 Nyt puhutaan niistä pienistä ärsyttävistä asioista. Ja niistäkin puhutaan tällä kertaa hyvää.
 Kiinan omituisuudet ja ärsyttävyydet kun voi kääntää myös edukseen. Seuraavassa ohjeita, kuinka se tapahtuu.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle  Saksa:  Berliiniläisestä kassajonosta on tehokkuus kaukana – Saksa tarvitsee pakkausalueen jakajia Venäjä:  Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän" Ranska:  Home ei hetkauta ranskalaisia – Tummunut kohta seinässä peitetään maalilla tai sohvaa siirtämällä Belgia:  Suomalaiset ovat nykyään muutakin kuin kalpeita tuohivirsumannekiineja – silti heidät jotenkin vain tunnistaa Espanja:  Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa Viro:  Eivätkö virolaiset pode lainkaan ilmastoahdistusta? Virossa ilmastonmuutoksesta puhutaan hämmentävän vähän
 1. Etuileminen on sallittua – kerrankin!
 Tämän ymmärtäminen on upea hetki.
 Tuoreella maahantulijalla on tapana sanoa “anteeksi” joka kerta, kun hän tönäisee vierustoveria ahtailla metrokäytävillä tai tökkää vastaantulijaa kauppakassilla, vaikka oikeastaan juuri se toinen käveli päin.
 Pikkuhiljaa Kiinassa tajuaa, ettei kukaan muukaan pahoittele tönimistä. Ja mikä tärkeämpää, juuri kukaan ei kiinnitä huomiota anteeksipyyntöösi. Siitä tulee turha. Toiseen osuminen kävellessä on normaali tyyli.
 Selkeissä jonotustilanteissa etuileminen ei ehkä lakkaa ärsyttämästä, mutta välillä sen avulla voittaa itse aikaa. Pitää vain sulkea silmät ja uskaltaa olla vähän törkeä.
 Lopulta huomaa kiukkuisina päivinä tunkevansa tahallaan ihmisjoukkoon silkasta runnomisen iloista. Ja mikä parasta, se on monien mielestä ihan ok.
 2. Kiina on rakastettavan suora
 Kiinassa mukavaa on sekin, ettei juuri kukaan odota jutustelua ellei asiaa ole. Hississä saa olla hiljaa ja kohteliaisuuksia ei tarvitse viljellä joka lauseeseen. Peruskäytöstavat riittävät.
 Vertailu ei aina ole reilua, mutta tehdään se silti. Kiinalaisten kanssa elämisen helppous korostuu, kun palaa maahan vaikkapa Japanista. Siinä missä Japanissa jatkuva kumartelu on lähes pakonomaista, Kiinassa ihmisten kanssa voi kohdata ilman turhia kommervenkkejä.
 Vain vieraat kiittelevät pikkuasioista, sanoi kiinalainen tuttavani kerran. Jos kiität läheisiäsi, he saattavat loukkaantua.
 Ellei kyse ole politiikasta tai bisneksestä, Kiinassa ei myöskään ole pakko kiinnittää huomiota siihen, onko solmio suorassa ja kaulukset silitetty. Juhlaviinkin tilaisuuksiin joku saapuu aina verkkareissa tai paidassa, jossa on piirroshahmon kuva.
 Sama toimii myös toisin päin: arkisissakin seurustelutilaisuuksissa joku on aina pynttäytynyt kuin olisi matkalla linnan juhliin.
 3. Kiinalainen liikenne... no, pahempaakin on nähty
 Riittää, että käy jossain Kaakkois- tai Etelä-Aasiassa niin tajuaa, että Kiinassa liikennekulttuuri on oikeastaan varsin sulavaa. Väite on tietenkin täysin suhteellinen.
 Suomeen tai Etelä-Eurooppaankin verrattuna Kiinan tieliikenteessä ei ole välillä järjen hiventä, mutta kiinalaiset sentään yleensä pysyvät suoralla tiellä omilla kaistoillaan. Näin ei tapahdu Intiassa.
 Kaaoksen voi myös kääntää edukseen. Pyörällä tai mopolla voi aina halutessaan koukata vastaantulevien kaistalle tai ajaa ihanasti punaisia päin. Koska jalankulkijat kävelevät surutta pyöräkaistalla, heille saa rimputtaa kelloa sydämensä kyllyydestä. Suomessa tällaisestä käytöksestä saisi kävelijöiltä jäätävän katseen ja spandexpyöräilijän maineen.
 4. Kaikki aina tuijottaa – tuijota takaisin
 Kiinassa kuulee usein ohimennen, kuinka lapset ja aikuisetkin puhuvat sinusta kovaan ääneen. “Ulkomaalainen! Onpa se pitkä!”
 Myönnetään, joskus se ärsyttää. Mutta toisaalta asiaan voi suhtautua maassa maan tavalla -periaatteen mukaisesti. Kun joku tuijottaa, tuijota takaisin. Parasta puuhaa kaupungeissa on istua puistossa tuijottamassa tanssivia setiä ja tätejä.
 5. Kiinassa voi tanssia yöpaidassa kadulla
 Eräs suomalainen tuttuni oli lähdössä naapuritaloon kauppaan ostamaan kahvimaitoa ja pohti, pitäisikö hänen vaihtaa olohousut farkkuihin. Miksi ihmeessä, ihmettelin.
 Kiinassa on täysin tavallista lähteä ulos pyjamassa. Etenkin Shanghaissa yöpaita-asuisia kaupunkilaisia vilahtelee siellä täällä.
 Normaalia on myös olla kuntosalilla farkuissa tai puvussa lenkillä. Olenpa nähnyt naisen matalakorkoiset avokkaat jalassa juoksumatolla.
 Kiinassa voi lopulta olla aika rauhassa vähän outo. Kukaan ei katso hölmönä, jos vartija laulaa itsekseen tai joku tanssiii puistossa yksin. Paitsi ehkä ne vierailevat suomalaiset.
 Kaikelle tälle löytyy tietenkin  kääntöpuolensa – se sanottakoon väärinymmärrysten välttämiseksi. Käytöstavat ovat kivoja ja kiitos kaunis. Se, että kadulla syljetään ei ole lopulta kovin kivaa.
 Mutta näkökulman muutos piristää ja auttaa näkemään Kiinan toisin silmin. Sen on keksinyt jopa Kiina itse.
 Shanghain maailmannäyttelyn aikaan näyttelypaviljonkien lähellä oli kylttejä, joissa kehotettiin kaupunkilaisia pukemaan päälleen päivävaatteet.
 “Ole sivistynyt näyttelyisäntä, älä mene kadulle pyjamassa”, siinä kehotettiin.
 Viime vuonna Kiinan kansallismielinen Global Times -lehti julkaisi kuitenkin mielipidekirjoituksen. Siinä toivottiin, että pyjamat pysyisivät Shanghain katukuvassa.
 Siihen toiveeseen on helppo yhtyä.

Kiinassa suomalainenkin saa olla oma tuppisuinen itsensä tai tanssia yöpaidassa kadulla – etuillakin voi, jos uskaltaa


Summary: Simon Wiesenthal -keskuksen Israelin-johtajan Efraim Zuroffin mielestä al-Taee on ilmiselvästi antisemitisti.

Simon Wiesenthal -keskuksen Israelin-toimiston johtajan  Efraim Zuroffin  mielestä SDP:n pitäisi erottaa  Hussein al-Taee  puolueesta tämän kohuttujen kommenttien takia.
 Zuroff pitää kommentteja antisemitistisinä ja vastakkaisina sosiaalidemokratialle.
 – Voisi kuvitella, että tällaista sanovat ovat kytköksissä esimerkiksi äärivasemmistoon tai äärioikeistoon, Zuroff sanoo Ylelle.
 – Hän on ilmiselvästi antisemitisti eikä hänen pitäisi selvästikään olla siellä, missä hän on, Zuroff lataa.
 Zuroff arvelee, että al-Taee kasvatettiin Irakissa ajattelemaan, että juutalaiset ovat pahoja.
 Yle pyysi Zuroffilta kommenttia sen jälkeen, kun  israelilaislehti The Jerusalem Post  oli nostanut al-Taeen kommentteja koskevan kohun esille Israelissa.
 Ei ymmärrystä CMI:n kommenteille
 Zuroff pitää al-Taeen näkemyksiä outoina myös, kun ajattelee, että tämä on työskennellyt konfliktinratkaisun parissa, Crisis Management Initiativessa CMI:ssä.
 Zuroff ei myöskään ymmärrä tapaa, jolla CMI reagoi al-Taeen kommenteista nousseeseen kohuun.
 – He sanoivat, ettei al-Taee ole enää meillä, koska hän on eduskunnassa. He eivät sanoneet, ettei hän enää voisi palata CMI:hin. He eivät ole ilmaisseet katumusta, että tällainen ihminen tällaisine näkemyksineen on ollut heidän palveluksessaan, Zuroff toteasi maanantaina päivällä.
 Al-Taeen anteeksipyyntöä Zuroff ei pidä riittävänä. Hän kommentoi asiaa Ylelle, ennen kuin  al-Taee julkaisi maanantaina bloginsa,  jossa hän pyysi anteeksi ja selitti laajalti ajattelutapansa muuttumista.
 Zuroff ei osaa sanoa, aiheuttaako al-Taeeta koskeva kohu laajempaa keskustelua Israelissa. Suomi ei varsinaiseasti ole Israelin median erityishuomion kohteena, hän toteaa.
 Lue myös:
 Kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksista aidoiksi: “Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt”
 CMI poisti maininnan Hussein al-Taeesta

Israelissakin tuohduttiin al-Taeen kommenteista – "SDP:n pitäisi erottaa hänet"


Summary: Varaa vappupiknikille toppatakki, jos mielit rannikolle, vihjaa Ylen meteorologi.

Hyviä uutisia säärintamalta: vapusta saattaa tänä vuonna selvitä kuivin jaloin, eikä välttämättä edes palele koko ajan!
 Erityisesti tiistai näyttää koko maassa oikein mukavalta, vahvistaa Ylen meteorologi  Kerttu Kotakorpi .
 Vappuaattona simaa hörpitään maan etelä- ja keskiosissa 10–15 asteen lämmössä.
 Keli on ennusteiden mukaan lempein Pohjanmaalla ja Lounais-Suomessa sisämaassa, missä lämpötilat voivat nousta yli 15 asteen.
 Vapunpäivänä keskiviikkona korkeimmat lukemat mittareissa nähtäneen Etelä-Suomessa sisämaassa. Esimerkiksi Lahti–Hämeenlinna -akselilla lämpötila voi pyöriä päivällä 15 asteessa.
 Kotakorpi sanoo, että lämpötila on tavanomainen tai jopa hieman tavallista lämpimämpi.
 – Moni on sitä mieltä, että nyt on jäätävän kylmä. Se kuitenkin johtuu siitä, että viime viikolla oli niin hirveän lämmintä, Kotakorpi huomauttaa.
 Kylmintä on pohjoisimmassa Lapissa: vappuaattona päivällä nollan tuntumassa, vapunpäivänä hieman jopa pakkasen puolella.
 Vapun lämpötilat ovat ajankohtaan tyypilliset. Paikoin on tavanomaista hieman lämpimämpää. Yle / Kerttu Kotakorpi
 Toppatakki päälle piknikille
 Pääkaupunkiseudulla moni suuntaa Helsingin Kaivopuistoon perinteiselle piknikille vapunpäivänä.
 Kotakorpi kehottaa pukeutumaan rannikolla toppatakkiin, sillä voimistuva tuuli tekee juhlasta vilpoisen.
 – Kannattaa valita myös tuulensuojainen paikka, hän vinkkaa.
 Moderni suomalainen kansanperinne kertoo, että vappuna kuohujuoma hupenee tyypillisesti vesi-, räntä- tai lumisateessa.
 Tällä kertaa perinteinen vappusää näyttää saapuvan vuorokauden myöhässä aikataulustaan.
 Kotakorven mukaan vappuaattona on etelä- ja länsiosassa maata vain hyvin pieni sadekuuron riski. Sekin olisi toteutuessaan hento ja ohikiitävä.
 Vapunpäivänä perunasalaatit ja nakit kannattaa vetää naamariin jo aamupäivän aikana.
 Iltapäivällä juhlakansasta nimittäin karistetaan jo luulot pois. Sadekuurot alkavat maan länsiosasta ja iltaan mennessä ne saavuttavat eteläisen Suomen.
 – Nyt näyttäisi, että torstaina sataa koko maassa, Kotakorpi sanoo.
 Luonnon kannalta sade on enemmän kuin toivottua: metsäpalovaara on yhä voimassa suuressa osassa maata kuivuuden vuoksi.

Perinteinen vappusää on lähes päivän myöhässä – Koko maassa sataa vasta torstaina!


Summary: Yli miljoonan matkustajan arki meni uusiksi, kun pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus tuli vihdoin voimaan lauantaina.

Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen suuri,  lauantaina voimaan tullut  vyöhykeuudistus on onnistunut HSL:n mukaan hyvin.
 Mutta mitä matkustajan pitää tietää uudistuksesta? Mikä on ollut tänään toisin kuin vielä ennen viikonloppua?
 Mistä lippuja saa, mitä pitää tehdä, jos ei ole muistanut vaihtaa vanhaa matkakorttia uuteen?
 Helsingin seudun liikenteen HSL:n projektipäällikkö  Eeva Jakobsson  vastaa.
 Miten uusia matkakortinlukijoita käytetään?
 Kun matkustaja astuu bussiin, junaan, metroon tai ratikkaan, hän huomaa, että kortinlukijoiden näkymät ovat muuttuneet uudenlaisiksi, koska käyttöliittymä on vaihdettu.
 Kortinlukijassa näkyy valittavat liput, joita on yhteensä seitsemän. Kortinlukija poistaa automaattisesti ne vaihtoehdot, joita ei voi ostaa juuri siinä paikassa, jossa liikenneväline juuri sillä hetkellä on. Kortinlukijan näkymä vaihtuu siis sen mukaan, millä vyöhykkeellä ollaan. Näin asiakas välttyy virheostoilta.
 Näytöltä valitaan lippu, jonka haluaa ostaa, eli se lippu, jolla haluaa matkustaa. Sitten kortinlukijalle näytetään kortti ja osto on valmis.
 Esimerkiksi: jos astuu bussiin Pasilasta, kortinlukija näyttää vaihtoehdot AB, ABC, ABCD. Siinä ei siis näy BC, BCD, CD ja D, koska niitä lippuja ei voi ostaa Pasilassa bussista.
 Uudet vyöhykkeet. HSL
 Matkustajan täytyy kuitenkin tietää, minne ja mitä kautta on menossa määränpäähänsä.
 Jos en tiedä tai muista mitä vyöhykkeet tarkoittavat, mistä saan sen selville?
 Vyöhykkeet näkyvät Reittioppaassa. Niitä voi katsoa kotona tietokoneelta tai vaikka puhelimella.
 Myös HSL:n sovelluksesta voi katsoa vyöhykkeet. Sovelluksessa on myös mistä–mihin-toiminto, johon voi kirjoittaa alueen nimen ja määränpään. Sovellus kertoo, minkä lipun tarvitsee juuri sille matkalle.
 Jos on jo matkalla, voi tarkistaa vyöhykkeet pysäkkijulisteista. Siellä on kaikkien juuri kyseiseltä pysäkiltä lähtevien linjojen reitit ja määränpäät, ja siitä näkyy, missä vyöhyke vaihtuu.
 Bussissa voi vielä varmistaa näytöltä, millä vyöhykkeellä auto kulkee: jokaisen pysäkin kohdalla lukee, millä vyöhykkeellä seuraava pysäkki on. Junassa ja metrossa on kuulutukset, joilla kerrotaan, milloin vyöhyke vaihtuu. Kaikki julisteet ja matkustajainformaatio on vaihtunut, ja niissä on uudet vyöhykekartat.
 Miten saan ostettua HSL-sovelluksella lippuja?
 Jotta voi ostaa lipun sovelluksessa, se pitää päivittää, jos se on jo ollut puhelimessa. Tai sen voi ladata sovelluskaupasta. HSL-sovelluksessa on reittiopas ja lipunostopaikka samassa paikassa.
 Uuden opiskelijahintaisen kausilipun ostaminen sovelluksen kautta ei vielä toimi. HSL pyrkii maanantain aikana korjaamaan vian. Nykyisellä HSL-kortilla opiskelijoiden kausikorttien ostaminen kyllä onnistuu. Lauantaina tuli voimaan uudistus, jonka mukaan myös yli 30-vuotiaat opiskelijat saavat opiskelija-alennnuksen.
 Sovellukseen kirjautumisessa on ollut viikonlopun aikana ongelmia myös muilla asiakkailla, mutta viat on korjattu.
 Kertalippujen ostamisessa sovelluksen kautta on ollut tänään aamupäivällä ongelmia, mutta HSL:n mukaan ne eivät liity vyöhykeuudistukseen, vaan operaattoreihin. HSL selvittää asiaa parhaillaan.
 Lasten kausilippua ei ole mahdollista vielä ostaa sovelluksen kautta. Lasten kertalipun sen sijaan voi ostaa sovelluksella.
 Mistä matkalipun voi ostaa?
 Lipunmyyntipaikat eivät ole muuttuneet. Lippuja voi ostaa samoista paikoista kuin ennenkin. Niitä saa R-kioskeilta, Citymarketeista, Prismoista, kuntien ja HSL:n omista palvelupisteistä.
 Myös kuljettajalta saa kertalippuja, kuten myös automaateilta asemilta ja pysäkeiltä, kuten ennenkin. Joistakin automaateista voi ostaa myös käteisellä lippuja.
 Voinko enää ostaa tekstiviesti- tai ratikkalippuja?
 Tekstiviestillä ei voi enää ostaa lippuja: tekstiviestipalvelu poistui uudistuksen myötä lauantaina.
 Ratikoissa ei ole enää myyty kertalippuja vähään aikaan, ja nyt raitiovaunun oma matkakortilla ladattava arvolippu on poistunut myös myynnistä. Eli tästä lähtien ei ole olemassa minkäänlaisia vain ratikoissa kelpaavia matkalippuja eli raitiovaunulippuja, vaan myös ratikoissa noudatetaan samaa vyöhykejakoa kuin muissakin välineissä.
 HSL:n mukaan valtava vyöhykeuudistus on sujunut hyvin. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kelpaavatko vanhat kertaliput enää?
 Ennakkoon ostetut ennakkokertaliput toimivat vieläkin, vaikka ne olisi ostettu aiemmin kuin lauantaina, jolloin uudistus tuli voimaan.
 Mitä jos en ole muistanut vaihtaa vihreää matkakorttia siniseen HSL-korttiin? Mitä teen?
 Sen voi vaihtaa vielä, sille ei ole aikarajaa. Vanhan vihreän kortin voi vaihtaa uuteen siniseen HSL-korttiin HSL:n ja kuntien palvelupisteissä. Vaihtaminen maksaa kuusi euroa. Vielä viime viikolla kortin pystyi vaihtamaan maksutta.
 Netin kautta korttia ei voi enää vaihtaa, mutta uuden kortin voi tilata niin ikään kuuden euron hintaan. Jos haluaa siirtää vanhalla kortilla olevat rahat uudelle kortille, niin täytyy mennä palvelupisteeseen.
 Palvelupisteissä on tosin tänään pitkät jonot, joten siellä varmaan tovi vierähtää. Jonoja on kaikilla palvelupisteillä, mikä oli odotettavissa.
 Jos olen yli 70-vuotias ja haluan saada uudet alennukset, mitä minun pitää tehdä?
 Yli 70-vuotiaat kuuluvat uuteen alennusryhmään. He saavat lipun puoleen hintaan, alennusta kaikista matkoista kello 9–15 alkavilla matkoilla.
 Omalle HSL-kortille voi päivittää asiakasryhmän ja päivitys täytyy käydä tekemässä palvelupisteessä.
 Jos en ole onnistunut hankkimaan itselleni lippua, lennänkö ratikasta ulos ja saanko sakot perään? Miten kuljettajia ja lipuntarkastajia on ohjeistettu?
 Jos matkustaa vanhalla vihreällä matkakortilla ja huomaa kortinlukijalla, että se ei toimi, niin HSL on ohjeistanut kuljettajia neuvomaan asiakkaita, että nämä voivat ostaa matkalipun sovelluksella. Myös kuljettajalta voi ostaa kertalipun ja lippuautomaatteja voi käyttää. Jos tilanne näyttää siltä, että asiakas ei saa lippua hankittua, niin täytyy olla joustava, Jakobsson sanoo.
 Jos vaikkapa lapsella ei ole uutta sinistä matkakorttia tai HSL-sovellusta ja akkukin loppuu puhelimesta, niin lasta ei jätetä pysäkille, vaan otetaan kyytiin, vaikka hänellä ei olisi lippua?
 Juuri näin.
 Jos minulta on akku loppunut ja lippuni on puhelimessa, miten voin todistaa, että minulla on lippu?
 Tarkastajilla on varavirtalähde, jonka avulla he voivat tarkistaa lipun.
 Lisää aiheesta:
 Pääkaupunkiseudun joukkoliikenteen lippu-uudistus on sujunut ilman suuria ongelmia: Kaikki on mennyt paremmin kuin luultiin  (27.4.2019)
 Yli miljoonan matkustajan arki menee uusiksi, kun pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus tulee vihdoin voimaan – tämä kaikki siitä pitää tietää  (25.4.2019)
 Nyt se tapahtuu: HSL:n jättiuudistus otetaan käyttöön huhtikuussa – listasimme keskeiset muutokset  (13.3.2019)
 Näin HSL:n vyöhykeuudistus muuttaa lippujen hintoja – kouluryhmät reissaavat nyt maksutta, opiskelijoille huonoja uutisia  (30.10.2018)
 "Aina kaikki otetaan kantakaupungissa asuvien selkänahasta" – HSL:n vyöhykeuudistus herättää tunteita somessa  (8.6.2018)

Jos ei osaa ostaa matkalippua, lentääkö bussista ulos tarkastusmaksu taskussaan? HSL vastaa, mitä täytyy tehdä nyt, kun vyöhykeuudistus on voimassa


Summary: SDP:n tuore kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää nyt blogissaan kirjoittaneensa halveksivaan sävyyn muun muassa juutalaisista ja homoseksuaaleista.

Vanhoista Facebook-kirjoituksistaan julkisuuteen noussut SDP:n tuore kansanedustaja, rauhanneuvottelija Hussein al-Taee on avautunut blogissaan aiheuttamastaan kohusta.
 Blogissaan hän kertoo käyneensä kuvakaappaukset uudelleen läpi.
 -Voin sanoa niiden olevan valitettavasti aitoja.
 -Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt niistä ennakkoluuloista, ajatuksista ja kielestä jota olen käyttänyt homoseksuaaleista, juutalaisista, sunneista, somaleista tai muista ihmisryhmistä.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset aidoiksi: “Minulla ei ole sanoja häpeälle, jota tunnen nyt”


Summary: Kansainvälinen tutkijaryhmä on tutkinut liikunnan vaikutusta ja sen periytymistä eläinkokeilla.

Liikunnan terveysvaikutukset ovat kaikille tuttuja, mutta niiden periytymisestä vanhemmilta lapsille ei ole tutkittu yhtä paljon.
 Kansainvälinen tutkijaryhmä on selvittänyt eläinkokeiden avulla, että liikunnan aikaansaamat kognitiiviset hyödyt periytyvät.
 Tulokset on julkaistu  PNAS-tiedejulkaisussa.
 Tutkimus keskittyi uroshiiriin ja vertasin fyysistä rasitusta kokeneiden hiirien jälkeläisiä sellaisten hiirten jälkeläisiin, joiden ei annettu liikkua.
 Tutkimustulokset osoittavat, että lasten aivojen kehitys sekä oppiminen, havainnointikyky ja ajatteleminen ovat kehittyneempiä, mikäli heidän isänsä on harrastanut liikuntaa.
 Lue lisää:
 Psychology Today: Fathers' Exercise May Aid Babies' Brains, Mouse Study Finds

Liikunnan kognitiiviset hyödyt periytyvät isältä lapsille, väittää tuore tutkimus


Summary: Vuodenvaihteessa iskenyt Alfrida-myrsky kaatoi jopa kymmenen prosenttia saarimaakunnan metsistä.

Tästä on kyse Talvimyrsky kaatoi satoja hehtaareita metsää Ahvenanmaalla. Puunkorjuuseen on saatu apua mantereelta, mutta kesään mennessä puista on saatu kerättyä ehkä neljäsosa. Kesällä myrskypuihin iskevät tuhohyönteiset ja istutettaviin taimikoihin kauriit.
 Metsäkone jurraa Lemlandin kuusikossa parikymmentä kilometriä Maarianhaminasta. Ohjaimissa on luumäkeläinen  Simo Lohi . Hän on paiskinut töitä Ahvenanmaalla jo parisen kuukautta.
 Vuodenvaihteen jälkeen saarimaakuntaan iskenyt  Alfrida-myrsky, eli suomalaisittain Aapeli, ajoi ihmisiä evakkoon kodeistaan, jätti tuhannet ilman sähköä ja kaatoi metsää. Myrskyn lanaamia puita on edelleen pitkin maata tai konkelona nojaamassa muihin.
 Metsäkoneen koura tarttuu juurakkoon, leikkaa sen kantoineen irti ja pätkii rungon. Homma etenee hitaasti, sillä puita on välillä ristiin rastiin toistensa päällä.
 – On se aika paljon erilaista ja hankalampaa kuin pystypuunkaato. Kuitenkin teräketjulle aika hupaa. Kanto pitäisi saada lyhyeksi vaikka se on nurinkin, jotta isäntä olisi tyytyväinen, kokenut Simo Lohi sanoo.
 Aurinko paistaa ja kevät sulattaa maastoa. Raskaiden koneiden jäljiltä maahan painuu syviä uria. Ympäri Ahvenanmaata on töissä useita Manner-Suomesta ja Baltiasta tulleita metsäkoneita kuljettajineen.
 Kesään saakka Simo  Lohi ajelee metsäkonetta saarimaakunnassa. Markku Sandell / Yle
 Simo Lohi arvioi olevansa hommissa Lemlandin metsissä kesään saakka. Ihan joka viikonloppu ei Luumäelle Etelä-Karjalaan ole viitsinyt lähteä.
 – Toukokuun lopussa on meininki, että sitten lopetettaisiin ja lähdettäisiin kotimetsiin.
 Se ei tarkoita, että kaikki myrskypuut olisi silloin jo kerätty, sillä puita on varovasti arvioiden kaatunut jopa miljoona kuutiota.
 – Eiköhän tämä ole jonkinlainen pintaraapaisu vasta tässä vaiheessa, metsäkonekuski arvioi.
 Myrskyn arvioidaan kaataneen jopa kuusi tuhatta hehtaaria Ahvenanmaan metsiä. Markku Sandell / Yle
 Tuhojen arviointi hankalaa
 Ahvenanmaan metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Torbjörn Björkman  katselee sikin sokin kaatuneita mäntyjä yhdellä tuhoalueella. Koillisesta tullut myrskytuuli ravisteli Ahvenanmaata totuttua enemmän.
 Ahvenanmaalle metsätöihin on tullut useita koneurakoitsijoita Suomesta ja Baltiasta. Markku Sandell / Yle
 Björkman arvioi, että viidestä kymmeneen prosenttia saarimaakunnan 60 000 metsähehtaarista on kärsinyt tuhoja. Lopullinen määrä ei selvinne hetkeen, sillä kaatuneita puita on vähän joka puolella ja osa jäänee korjaamatta.
 – Olemme laskeskelleet, että ennen kesää saamme korjattua ehkä 250 000 kuutiota puuta. Sitten syksyllä katsomme, miten loput metsiin jääneet puut ovat selvinneet, Björkman selvittää.
 Nyt pelätään hyönteistuhojen leviävän kesällä myrskypuihin. Kirjanpainajahyönteiset iskevät ensin kaatuneisiin kuusiin ja niistä myöhemmin eläviin.
 Tulevien istutustaimikoiden riesana ovat lähivuosina kauriit, joita Ahvenanmaalla on yli 10 000 eläintä. Kauriit syövät taimia ja metsän uudistaminen hidastuu.
 – Lähivuosina Ahvenanmaan metsille riittää monta uhkaa, Torbjörn Björkman toteaa.
 Alfrida-myrskyn jäljet näkyvät Torbjörn Björkmanin mukaan kauan Ahvenanmaan metsissä. Markku Sandell / Yle
 Metsänomistajille melkoiset tappiot
 Metsänomistajille myrsky aiheutti tappioita, kun hakkuukelpoista metsää meni nurin hehtaarikaupalla.
 Ahvenanmaalla toimii kaksi puutavaraa välittävää yritystä, joista SkogAx on toinen. Sen kautta kulkee myrskypuuta  Kotkan Sunilan sellutehtaalle . Ahvenanmaalta menee kuitupuuta myös Ruotsin puolelle metsäteollisuuden käyttöön.
 Puuta kulkee laivalla Manner-Suomeen. Kennet Berndtsson
 SkogAxin toimitusjohtaja  Kennet Berndtsson  kertoo puita menneen jo useita laivalasteja Svibyvikenin rannasta Stora Ensolle Kotkaan.
 – Puun hinta on pudonnut, koska ostajille korjuukustannukset ovat tavallista korkeammat, Berndtsson kertoo.
 Osa puista on myös pirstoutunut kaatuessaan, jolloin ne eivät kelpaa sahatavaraksi.
 Energiakäyttöön menevät myrskypuut käytetään Ahvenanmaalla, eikä niitä ole laivattu esimerkiksi Naantalin monipolttolaitokselle.
 Lue myös:
 Aapelin jäljiltä vieläkin reilut 3 000 taloutta sähköttä – valtaosa Ahvenanmaalla
 Yle myrskyn riepottamalla Ahvenanmaalla: "Nyt siivotaan ja mietitään, mitä tehdä kaikella tällä puulla"
 Myrskyn aiheuttamien sähkövaurioiden korjaus voi kestää Ahvenanmaalla useamman viikon – video näyttää laajoja tuhoja pääsaarella
 Ennätysmyrsky Aapelin tuhoja korjataan Ahvenanmaalla – vanhuksia on evakuoitu kodeistaan, ihmiset lämmittelivät yöllä kaupassa
 Aapeli-myrsky puhaltanut ennätyslukemia: merellä kovimmat puuskat 41,6 m/s, korkeimmat aallot jopa 14-metrisiä – Video: tältä näyttää lossimatka Korppoossa

Ahvenanmaa kärsii edelleen alkuvuoden myrskyn tuhoista – nyt metsiä uhkaavat myös tuhohyönteiset ja taimikoita syövät kauriit


Summary: Suuri osa asunnoista tarvitsee remontin heti.

Ruotsin on lähivuosina käytettävä jopa 500 miljardia kruunua, eli noin 50 miljardia euroa vanhenevien asuntojen kunnostukseen. Asiasta kertoi Ruotsin television  SVT:n haastattelussa  Ruotsin valtiollisessa tutkimuslaitoksessa RISEssa tohtorinväitöskirjaa kirjoittava  Jenny von Platten .
 Ruotsiin rakennettiin 1960- ja 1970-lukujen aikana lähes miljoona asuntoa. Nyt tämän niinsanotun miljoonaohjelman aikana rakennetut asunnot ovat tulossa teknisen käyttöikänsä päähän.
 – Noin puoleen miljoonaohjelman aikana tehdyistä asunnoista ei ole rekisteröity minkäänlaista remonttia. Tämä tarkoittaa noin 400 000 asuntoa, ja noin 140 000 asuntoa tarvitsee remontin välittömästi, von Platten kertoo.
 Esimerkiksi Tukholman alueella on 60 000 asuntoa, jotka tarvitsevat kunnostuksen lähivuosina.
 Koko maassa asuntojen korjausohjelman kustannuksiksi arvioidaan 30 – 50 miljardia euroa, sanoo Jenny von Platten.
 SVT:n artikkelin keskusteluosuudessa lukijat ovat huolissaan vuokrien noususta.

Ruotsia odottaa kymmenien miljardien rakennusurakka – 400 000 asuntoa tarvitsee remontin


Summary: Lintu sai ely-keskukselta luvan jäädä eläintarhaan.

Korkeasaareen muutti pääsiäisenä uusi laji, tuulihaukka. Sen tausta on varsin erikoinen.
 Haukkaa pidettiin vuosien ajan lemmikkinä suomalaiskodissa, ja sitä koulutettiin mahdollisesti metsästyskäyttöön. Luonnonvaraisten eläinten pito lemmikkinä on kiellettyä Suomessa.
 Poliisi takavarikoi tuulihaukan viime kesänä. Tuolloin höyhenpeitteeltään vajavainen lintu ei ollut lentokykyinen.
 Tuulihaukka oli aluksi hoidossa Suomen Eläinsuojeluyhdistysten liiton vapaaehtoisella eläinsuojeluneuvojalla, minkä jälkeen se siirrettiin hoidettavaksi isompaan tarhaan Korkeasaaren villieläinsairaalaan.
 Tuulihaukka kasvatti uudet sulat ja pystyi jälleen lentämään, mutta ihmisiin tottuneen petolinnun selviämisestä luonnossa ei ollut takeita. Siksi tuulihaukalle anottiin ely-keskukselta lupa jäädä Korkeasaareen asumaan.
 Tuulihaukan tarha on Korkeasaaren etelärannalla, kotimaisia lajeja esittelevällä Korpi-alueella.
 Torjunta-aine DDT lähes tuhosi tuulihaukat
 Tuulihaukka tunnusomaisine äänineen kuuluu Suomen maalaismaisemaan. Kevätmuutolta palatessaan se etsii joka vuosi uuden pesimäalueen sieltä, mistä löytää paljon myyriä ravinnokseen. Pesänsä se tekee usein variksen tai harakan rakentamaan risupesään.
 Tuulihaukkojen pesintöjä on autettu pesäpöntöin, joita on ripustettu latojen seiniin tai pellon laidalla oleviin puihin. Pöntöt ovat edistäneet tuulihaukan yleistymistä.
 Tuulihaukka Annika Sorjonen / Helsinki Zoo
 Tuulihaukka on esimerkki siitä, miten nopeasti yleisenkin lajin määrät voivat romahtaa. Tuulihaukka oli 1950-luvulla Suomen runsain petolintu, mutta parissa vuosikymmenessä se hävisi miltei kokonaan.
 Vähenemiseen vaikuttivat eurooppalaisten talvehtimisalueiden ankarat talvet ja tehomaatalouden muuttamat elinympäristöt. Pääsyyllinen oli kuitenkin hyönteisten torjunta-aineena yleisesti käytetty DDT, joka kertyi ravintoketjussa petolintuihin ja heikensi niiden lisääntymiskykyä. Nykyään tuulihaukka luokitellaan jälleen elinvoimaiseksi lajiksi.
 Petra Ristola / Yle
 31 vuotta linnunpönttöjä – Seppo Liikala on 110 000 pöntön mies
 Tuulihaukan poikasmäärät jäämässä pieniksi
 Tuulihaukan pesästä löytyy vieläkin alle kaksiviikkoisia poikasia

Tuulihaukkaa pidettiin laittomana lemmikkinä – sai uuden kodin Korkeasaaresta


Summary: Iltalehti kertoo epäilystä. Tapausta selvitetään parhaillaan.

Pohjois-Karjalan keskussairaalassa Joensuussa hoidetaan epäiltyä tuhkarokkotapausta. Tapauksesta kertoo  Iltalehti.
 Päivitämme uutista.

IL: Tuhkarokkoepäily Pohjois-Karjalan keskussairaalassa