Summary: Woima Corporation pyrkii vähentämään maailman jätekuormaa jätteenpolttolaitoksillaan. Vaikka työtekijämäärä ei tulevaisuudessa ole suuri, yritys tavoittelee seuraavan viiden vuoden aikana yli 200 miljoonan euron liikevaihtoa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Viimeksi kun  Henri Kinnunen  saapui lentokoneella rantalomalaisten paratiisiin Mauritiukselle, tahtoi hän ensimmäisenä nähdä turistikohteiden ja rantojen sijaan kaatopaikan.
 Työ jätteenpolttovoimalaitoksien toimittavana toimitusjohtajana vie hänet eksoottisiin maihin, mutta siistien kokoustilojen sijaan monesti jätevuorien äärelle.
 Kaksi vuotta sitten perustettu Woima Corporation on kehittänyt modulaarisen konteista koottavan jätteenpolttovoimalaitoksen, jonka avulla voi polttaa kaikenlaista jätettä, toimitusjohtajan mukaan jopa vaarallista jätettä.
 – Sadasta prosentista jätettä me pystymme tuhoamaan 95 prosenttia, jopa enemmänkin. 3-4 prosenttia on tuhkaa, joka pitää viedä kaatopaikalle tai hyödyntää jotenkin muuten, Kinnunen kertoo.
 Henri Kinnunen, Woima Corporationin toimitusjohtaja Merja Siirilä / Yle
 Vaikka maailman pelastaminen muovijätteeltä kuulostaa hienolta, yrityksen idean taustalla on suuret markkinat. Jätemäärät maailmalla vain kasvavat ja kasvavat.
 – On vain ajan kysymys, milloin maailman merissä on enemmän muovia kuin kaloja. Sille pitää tehdä jotain, Kinnunen toteaa.
 Kinnunen viettää vuodessa yli 150 päivää ulkomailla. Vaikka yrityksellä on maailmalla agentteja parikymmentä kappaletta, täytyy myös toimitusjohtajan, kuten muiden työntekijöiden matkustaa aktiivisesti.
 Matkustelun vuoksi vaasalaisen toimiston kirjahyllyn päälle on kertynyt suuri määrä matkamuistoja kohdemaista.
 Työntekijöiden tuomia matkamuistoja kohdematkoiltaan Merja Siirilä / Yle
 Vaasalaista osaamista
 Kinnunen työskenteli 11 vuotta Wärtsilän palveluksessa, joista useamman vuoden kansainvälisissä tehtävissä. Myös muilla yrityksen ydintiimiläisillä on kokemusta vaasalaisista yrityksistä, kuten ABB:ltä.
 Woima tekeekin työntekijöiden taustoista johtuen yhteistyötä monien vaasalaisyritysten kanssa. Kinnunen antaa kiitosta vaasalaiselle osaamiselle.
 Mikäli Woimalle tulee ulkomailta vierailijoita, kierrättää Kinnunen heidät esimerkiksi Westenergyn jätteenpolttolaitoksella.
 – Westenergyn laitos on yksi maailman moderneimpia laitoksia. Vieraamme, jotka ovat tutustuneet laitokseen, ovat olleet todella vaikuttuneita.
 Kinnunen on lukuisilla matkoillaan nähnyt, kuinka hyvällä tolalla jätteenpoltto ja lajittelu on Suomessa verrattuna moniin maihin. Esimerkiksi myrkylliset jätekaasut eivät päädy taivaalle.
 Tapani Korhonen ja Henri Kinnunen tietokoneen äärellä Merja Siirilä / Yle
 Roskaantuminen suuri ongelma
 Roskaantuminen on maailman suurimpia ympäristöongelmia ilmaston lämpenemisen ja puhtaan veden puutteen lisäksi. Vaikka Suomessa roskaantuminen on pientä, kantaa Suomi huolta aiheesta maailmanlaajuisesti. Työtä on kuitenkin Suomessakin.
 – Meillä pitäisi panostaa jäteveden puhdistuksessa siihen, että mikromuovia ei pääsisi vesistöihin. Sillä tulee olemaan pidemmän päälle arvaamattomat vaikutukset, kertoo Lappeenrannan teknillisen yliopiston ympäristötekniikan professori  Mika Horttanainen .
 Merien roskaantuminen johtuu pitkälti Aasian ja Afrikan suurista nopeasti kasvavista ja kehittyvistä kaupungeista, jotka sijaitsevat jokien varsilla.
 – Näissä kaupungeissa ei vielä toimi jätehuolto niin, että jätteet kerättäisiin kaduilta. Kaduilta se päätyy hulevesi- ja tulvavesikanaviin ja sitä kautta jokiin ja meriin, Horttanainen kertoo.
 Antonio Silva / AOP
 Jätehuolto kuntoon nopeasti kehittyvissä maissa
 Jätteet viedään lähes sataprosenttisesti kehittyvissä maissa kaatopaikoille, jotka on sijoitettu monissa maissa jokien läheisyyteen. Tulva- ja sadekauden aikana roskat huuhtoutuvat jokeen ja mereen.
 – Kaatopaikat eivät ole lähelläkään sitä tasoa, mitä ne ovat Suomessa. Lähinnä ne ovat kuoppia kaupungin reunamilla, jonne voi jätettä kasata, Horttanainen kertoo.
 Jätteiden kierrättäminen ja polttaminen jätteenpolttolaitoksissa on harvinaisempaa. Syy polttamattomuuteen on Horttanaisen mukaan teknologian kalleus.
 – Jätettä poltetaan kyllä monissa maissa takapihoilla metallisissa jäteastioissa, että saadaan vähennettyä jätteen määrää. Näin voidaan pienentää jätteen määrää ja myös pienentää jätteen hausta kertyviä kustannuksia. Tästä syntyy myrkyllistä kaasua ja savua, joka päätyy ihmisten hengitettäväksi.
 Lisäksi suuria määriä jätettä palaa vuosittain kaatopaikoilla, eikä näiden palojen myrkyllisiä päästöjä voida hallita mitenkään. Jätteen poltto hallitusti energiaa tuottavissa laitoksissa on aina parempi ratkaisu kuin huonosti hallittu kaatopaikkasijoittaminen.
 Antro Valo / Yle
 Mahdollisuudet menestyä
 Yrityksille kansainvälistymis- ja rahoituspalveluita tarjoavan Business Finlandin senior director  Juha Peltomäki  näkee Woima Corporationilla hyvät mahdollisuudet menestyä maailmalla.
 – Nuoreksi ja kokoonsa nähden pieneksi yritykseksi se on tunnettu jopa maailmanlaajuisesti.
 Peltomäen mukaan suomalainen osaaminen on täysin kilpailukykyistä maailmalla. Lähtökohdat menestymiseen voivat kuitenkin vaihdella. Osalla yrittäjillä voi olla jo valmiiksi hyvät verkostot maailmalle ja tietämys alansa tapahtumista maailmalla.
 – Meillä on myös suuri joukko yrityksiä, jotka eivät ole valmiita. Moni yrittää maailmalle valmistautumatta. Tämä on sellainen yritysjoukko, joka pitäisi saada parempaan kuosiin, Peltomäki kertoo.
 Peltomäki uskoo, että neljännes maailmalle päätyvistä yrityksistä menestyy heti alusta pitäen hyvin ja neljänneksellä kasvu pysähtyy puutteisiin.
 – Suurimmalla osalla kasvu menestymiseen on hitaampaa kuin se voisi olla. Monilla olisi potentiaalia, Peltomäki kertoo.
 Woima Corporation Woima Corporation
 Potentiaaliset asiakkaat haussa
 Hyvät kasvumahdollisuudet Juha Peltomäki näkee Aasiassa, jossa väestön ja jätemäärän kasvu on nopeaa. Ensimmäiset kaupat ratkaisevat hyvin paljon.
 – Tässä vaiheessa Woimaa hidastaa, että yhtään kauppaa jätevoimalasta ei ole tehty. Mutta sitten kun ensimmäiset kaupat on tehty, niin sitten he saavat siitä referenssin, jolla saadaan toiset ja kolmannet kaupat. Se luo uskottavuutta muille asiakkaille, Peltomäki kertoo.
 Myös Henri Kinnunen uskoo asiakkaita löytyvän erityisesti Kaakkois-Aasiasta, Afrikasta ja Itä-Euroopasta. Tuote soveltuu yrityksen mukaan erityisen hyvin saarille, joiden rannoille pakkautuu päivässä paljon muovia.
 – Voimalaitoksemme pystyy käsittelemään vähintään 70-80 tonnia puhdasta muovia päivässä, joka muutetaan energiaksi. Tietenkin kierrätys olisi parempi ratkaisu, mutta kaikkea muovia ei voi kierrättää.
 Merja Siirilä / Yle
 Woiman jätteenpolttolaitoksen tekniikka on Kinnusen mukaan hyvin samanlainen kuin muissakin laitoksissa. Etuna on kuitenkin modulaarisuus, eli tuotteen liikuteltavuus ja muokkautuvuus eri kokoihin. Tällä hetkellä lähellä onnistumista on Kinnusen mukaan viisi kauppaa.
 – Potentiaalisten asiakkaiden kanssa toteutaan juuri technical due diligencea (tekninen kuntokatselmus). Kaikista ollaan päästy kirkkaasti läpi, Kinnunen kertoo.
 Alalta löytyy Kinnusen mukaan paljon kilpailua, jopa suomalaisten kesken. Kaakkois-Aasian markkinoilla yritys kilpailee kiinalaisten massapolttolaitosten kanssa.
 – Me emme häviä heille teknologiassa, vaan siinä, että kiinalaiset tuovat rahoituksen mukanaan.
 Laitoksien talous koostuu Suomessa, Euroopassa ja Amerikassa jätteenvastaanottomaksuista ja energiatuotosta.
  Pienen kokoluokan jätteenpolttolaitokset voivat olla yksi ratkaisu.  Mika Horttanainen
 – Kehittyvissä maissa jätteenkäsittelykustannukset ovat alhaiset, kun jäte viedään kaatopaikalle. Aina kun tehdään kehittyneempi ratkaisu, kustannukset kasvaa kaupungille ja kuluttajille.
 Horttanaisen mukaan tilanne on hankala, koska monissa maissa on alhaiset jätehuoltokulut, ei ole kuluja ollenkaan tai kulut on sisällytetty kaupungin veroon. Siksi maksuja täytyisi korottaa aika rajusti, että kehittyneempi jätehuolto saataisiin kannattamaan.
 – Yleensä energian myynnillä ei pystytä koko kustannusta maksamaan, Mika Horttanainen kertoo.
 Tämän vuoksi Horttanaisen mukaan on tärkeää kehittää edullisempia jätteiden käsittelyratkaisuja, jotka kuitenkin toimivat ympäristön kannalta turvallisesti.
 – Pienen kokoluokan jätteenpolttolaitokset voivat olla yksi ratkaisu tähän, kunhan ne saadaan kannattaviksi ja toimimaan luotettavasti sekä jätteiden hyödyntämisen että päästöjen hallinnan kannalta.
 Woima Corporationin seinällä oleva kartta, johon on merkitty asiakkuussuhteita värikoodeilla. Merja Siirilä / Yle
 Ensimmäiset kaupat tänä vuonna?
 Woima Corporationin tavoitteena on allekirjoittaa ensimmäiset kaupat vielä tämän vuoden aikana. Toimitusprojektin kesto on noin 15 kuukautta toimitussopimuksen allekirjoituksesta. Toimitettavien laitosten kokoluokka vaihtelee 15-60 MW välillä, josta sähköä syntyy 2.5-10 MW. Kehitysmaissa yhden linjan sähköntuotto palvelee jopa 100 000 - 200 000 ihmisen sähköntarvetta.
 Yhden kaupan arvo on noin 20 miljoonaa euroa. Tarjouksia yritys on jättänyt Kinnusen mukaan jo 7 miljardin euron edestä.
 – Näitä ei myydä kuin karkkeja ja projektit vievät aikaa. Sen vuoksi tavoittelemme monia asiakkaita ja tarjouksia on jätetty 120 hankkeesta, Kinnunen kertoo.
 Yritys ei itse valmista tuotteita, vaan käyttää hyväkseen globaalia toimittajaverkostoa. Tästä syystä Kinnunen ei usko, että yritys tulee kasvamaan merkittävästi yli 25 ihmistä suuremmaksi. Tällä hetkellä yritys työllistää neljä henkilöä Vaasassa kansainväliseen myyntiverkoston lisäksi.
 Peltomäki näkee tuotteiden valmistamisen ulkoistamisessa paljon positiivisia puolia.
 – Se, että joku muu yritys tekee fyysisen valmistuksen, on hyvä asia, koska silloin Woiman resurssit vapautuvat asiakasrajapinnan hallintaan.
 Vaikka työtekijämäärä ei ole suuri, yritys tavoittelee seuraavan viiden vuoden aikana yli 200 miljoonan euron liikevaihtoa.
 – Tavoitteena on olla tulevaisuudessa Vaasan merkittävimpiä veronmaksajia, Kinnunen visioi.

Tässäkö ratkaisu saarivaltioiden muoviongelmaan? Vaasalaisyritys kehittää konteista koottavia jätteenpolttolaitoksia


Summary: Rahaa yritetään huijata muun muassa valesoitoilla ja -sivustoilla

Ranskassa varoitetaan Notre Damen katedraalin jälleenrakennusrahojen perässä olevista huijareista. Ranskan Perintösäätiö on jo kerännyt yli 13 miljoonaa euroa yksityisiltä henkilöiltä, mutta nyt apajille on tullut myös huijareita.
 Säätiö kertoo, että sen tietoon on tullut huijaustapauksia niin Ranskassa kuin ulkomailla. Säätiö ei kerää rahaa puhelimella tai sähköpostilla, joten puhelut ja meilissä esitetyt vetoomukset ovat huijausta.
 Säätiö itse kerää lahjoituksia muun muassa verkkosivuillaan. Ranskan kulttuuriministeri  Franck Riester  kuitenkin muistutti, että Notre Damen jälleenrakennuksen varainkeruu on tuonut mukanaan myös huijaussivustoja.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  haluaa, että maanantain palossa pahoin kärsinyt Notre Dame seisoo uljaana jo vuonna 2024, kun Ranska isännöi kesäolympialaisia.
 Tavallisten kansalaisten lisäksi myös huippurikkaat ovat luvanneet lahjoittaa miljooniaan pariisilaiskatedraalin korjaukseen.
 L'Oreal-kosmetiikkavalmistaja ja tuotemerkin taustalla oleva Bettencourtin perhe kertoi lahjoittavansa jälleenrakennukseen huimat 200 miljoonalla euroa. Summa on sama, minkä luksustavaroita valmistavan LVMH-yhtiön toimitusjohtaja  Bernard Arnault  lupasi lahjoittaa.
 Ranskalainen öljy-yhtiö Total ja Kering-luksustavarayhtiö ovat kummatkin sitoutuneet lahjoittamaan 100 miljoonaa euroa. Lisäksi esimerkiksi teknologiayhtiö Applen toimitusjohtaja  Tim Cook  ilmoitti tiistaina Twitterissä, että Apple lahjoittaa rahaa Notre Damen kunnostukseen.

Notre Damen palo on saanut huijarit liikkeelle Ranskassa – jälleenrakennusrahoja kalastellaan ovelasti


Summary: Yhteismetsästä saaduista rahoista ei makseta veroa, eikä niitä tarvitse ilmoittaa verottajalle.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Mikä yhteismetsä? En tiedä. Joku osuuskuntasysteemi. Joku kommuuni. Ihmisten yhteinen metsä.
 Kun satunnaisilta ihmisiltä kysyy, mikä on yhteismetsä, vastauksien pohjavire on säännönmukaisesti hämmentynyt. Vastauksien kirjo alkaa levitä, kun pyytää sanomaan ensimmäisen asian, joka tulee mieleen yhteismetsä-sanasta.
 Kuka hyötyy, kun suvunkin kanssa on hankalaa? Kuulostaa kivalta. Riitaa. Monta yhdessä. Kuka sitä oikeasti hoitaa? Miten käy jokamiehenoikeuksien? Haravoidaanko yhteismetsää talkoilla?
 Monta kysymystä ja paljon ennakkoluuloja tuntemattomasta.
 Mikä on yhteismetsä? Kiinteistöille yhteisesti kuuluva, pääasiassa metsätalouden harjoittamiseen käytettävä alue. Osakkaiden yhdessä hallitsemaa yksityismaata. Osakkaat muodostavat osakaskunnan, joka on oikeushenkilö. Yhteismetsä huolehtii tuloillaan kaikista menoista ja veroista. Ylijäämä on osakkaalle verovapaata. Osakkaat eivät ole vastuussa osakaskunnan sitoumuksista.
 – Ajatus ja idea on ihan täydellinen, sanoo  Anna Kaisanlahti , oululainen 28-vuotias biokemisti.
 Kaisanlahden perheellä on metsää Kuhmossa, yli 200 kilometrin päässä Oulusta. He harkitsevat metsiensä liittämistä perusteilla olevaan Kuhmon yhteismetsään.
 Veroteknisesti yhteismetsä on  yhteisetuus  (vero.fi). Sanamutantti tarkoittaa, että metsänomistajat ovat liittäneet metsänsä yhteen kokonaisuudeksi, jonka toimintaa ohjaa omistajien valitsema hallinto. Yhteismetsä toimii vain osakkaidensa hyväksi.
 Yhä useampi perii metsää, mutta sitä ei osata hoitaa.   Yle Kuvapalvelu
 Ensimmäiset yhteismetsät perustettiin jo yli 130 vuotta sitten. Alkuun yhteismetsiä saivat perustaa vain viranomaiset. Niitä perustettiin pääasiassa 1930–1960-luvuilla, kun tehtiin isojakotoimituksia ja asutettiin Karjalan evakoita.
 Vuonna 2003 asiat muuttuivat, kun yhteismetsiä saivat perustaa myös metsänomistajat keskinäisillä sopimuksilla. Määrä on lähes nelinkertaistunut sen jälkeen.
 Nyt eri yhteismetsissä on yhteensä pinta-alaa 671 000 hehtaaria. Viimeisen viiden vuoden aikana pinta-ala on lisääntynyt noin 100 000 hehtaarilla.
 Suomeen on perustettu myös yhteismetsiä, jossa ei tehdä avohakkuita. Niistä lisää vähän alempana.
 Silloin voidaan huomioida paremmin monenlainen virkistäytyminen sekä maisema- että ilmastovaatimukset.  Petri Luukkonen
 Perinteisesti yhteismetsään liitytään, kun metsiä ei jakseta tai pystytä hoitamaan itse. Yhä useampi perii metsää, mutta metsän hoitamiseen ei ole ammattitaitoa – keskimääräinen suomalainen metsänomistaja on jo reilusti yli 60-vuotias.
 Tavanomaisesti yhteismetsän tulot muodostuvat pääasiassa metsätuloista. Tuloja voi tulla myös metsästysoikeuksista, maa-aineksista tai muusta toiminnasta.
 Osakkaat saavat tuloa yhteismetsästä osuuksiensa suhteessa. Saadusta rahasta ei makseta veroa, eikä niitä tarvitse ilmoittaa verottajalle. Yhteismetsä huolehtii niistä osakkaiden puolesta.
 – Tarvitset vain pankkitilin, jonne rahaa laitetaan. Hallintoon ei ole pakko osallistua, sanoo asiantuntija  Mikko Honkanen  Maanmittauslaitoksesta.
 Yhteismetsästä hiilinielu?
 Suomeen on myös perustettu hieman perinteisestä toimintatavasta poikkeavia yhteismetsiä. Tavallisesti yhteismetsä koostuu maatieteellisesti kohtuullisen lähellä toisiaan olevista alueista. Sillä saavutetaan etua esimerkiksi metsätöiden organisoinnissa, kun yhdelle urakoitsijalle voidaan osoittaa runsaasti työalueita läheltä toisiaan.
 Suurimmat ja pienimmät Tammikuussa 2019 Suomessa oli 460 yhteismetsää. Viime vuonna uusia yhteismetsiä perustettiin 36 kappaletta. Suurin on Kuusamon yhteismetsä, jolla on maa- ja vesialueita 91 511 hehtaaria. Pienin on Heposaaren yhteismetsä, jolla on maa-aluetta 4,7 hehtaaria. Keskimäärin yhteismetsän pinta-ala on 1467 hehtaaria, mediaani puolestaan on 368 hehtaaria. Yhteismetsien suurin pinta-ala on Lapissa ja Pohjois-Pohjanmaalla. Yhdeksän yhteismetsän pinta-ala on yli 10 000 hehtaaria. 46 yhteismetsän pinta-ala on alle 100 hehtaaria. Lähde:  Suomen Metsäkeskus  (PDF)
 Oululainen  Petri Luukkonen  on juuri perustanut Suomen hiilinielu -yhteismetsän Suomussalmelle, jossa metsää hoidetaan jatkuvan kasvatuksen periaattein. Luukkonen sanoo, että hän haluaa pitää metsän peitteisenä – siellä on aina puita.
 – Ollaan maltillisia tuottovaatimuksissa. Silloin voidaan huomioida paremmin monenlainen virkistäytyminen sekä maisema- että ilmastovaatimukset.
 Luukkonen sanoo heidän yhteismetsänsä olevan avoin, eli he ottavat osakkaita mistä päin Suomea tahansa.
 Toinen vastaavalla tavalla toimiva on Yhteismetsä Tuohi, jonka metsäalueet sijoittuvat hajalleen Kaakkois-Suomeen, Pohjois-Karjalaan sekä Pohjois-Pohjanmaalle.
 Molemmilla on metsää noin 300 hehtaaria, eli ne ovat varsin pieniä. Molempia yhteismetsiä myös yhdistää kasvuhalu – ne etsivät myös silkalla rahalla sijoittavia osakkaita.
 Jatkuvan kasvatuksen metsissä ei tavallisesti istuteta puun taimia. Antti Haanpää / Yle
 Nimestään huolimatta Suomen hiilinielu -yhteismetsä ei vielä saa tuloja hiilinieluna toimimisesta.
 – Ei sitä voi vielä luvata eikä taata. Se olisi sellainen kirsikka kakun päällä, jos se toteutuisi, sanoo Luukkonen.
 Hiilinielu-ajatusta pitää tervetulleena myös Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK.
 – Metsänomistajan kannalta se olisi erittäin tervetullut. EU-tasolla tällaista pohditaan, mutta päätökset vievät aikaa, arvioi MTK:n Metsälinjan kenttäpäällikkö  Samuli Kokkoniemi.
 Perustaminen on halpaa kuin mäntysaippua
 Valtio maksaa yhteismetsän perustamiskuluja, esimerkiksi maanmittaustoimituksien kulut. Lisäksi etua voi tulla maanomistajalle, joka haluaa säilyttää itsellään palstan vaikkapa järvenrannasta tai hyvästä polttopuumetsiköstä.
 – Perustamisen yhteydessä siitä ei mene lohkomismaksua. Hinta riippuu pinta-alasta, mutta se on heti vähintään tuhannen euron etu, sanoo Mikko Honkanen.
 Jos metsätuho osuu omaan metsään, kustannus voi olla suuri. Jos metsä on yhteismetsässä, riski jakaantuu. Markku Vaario
 Valtio houkuttelee yhteismetsien perustamiseen myös veroeduilla. Yhteismetsä maksaa verotettavasta tulostaan jopa 7,5 prosenttia vähemmän veroa kuin mitä yksityinen joutuisi maksamaan puunmyynnistään.
 Valtion motiivi on selkeä. Kun metsät siirtyvät perinnönjaossa seuraaville sukupolville, ne pirstoutuvat yhä pienemmiksi plänteiksi. Lisäksi metsien hoito saattaa jäädä hunningolle, kun perijöillä ei ole ammattitaitoa, aikaa tai kiinnostusta niitä hoitaa. Se taas kostautuu ajan mittaan. Metsistä sadaan puuta vähemmän.
 Lain mukaan yhteismetsän on hoidettava metsiään suunnitelmallisesti.
 Yksi yhteismetsän hyvistä puolista on sen helppous.  Anna Kaisanlahti
 Yhteismetsäosuus on perinnönjaossa huomattavasti helpompi käsiteltävä kuin metsäpalsta. Yhteismetsäosuus voidaan helposti jakaa tasan. Metsäpalstan jako sen sijaan vaatii maanmittaria ja tarkkaa eri osien arvon määritystä.
 – Yhteismetsäosuuden voi myös myydä, sanoo Honkanen.
 Kuhmossa halukkuutta neljä kertaa ajateltua enemmän
 Kuhmossa suunnitelmat uuden yhteismetsän perustamiseksi ovat pitkällä. Alkuun tavoitteena oli 1 000 hehtaarin pinta-ala, mutta halukkuutta on ilmentynyt rutkasti enemmän, sanoo Mikko Honkanen.
 – Mukaan on alustavasti lähdössä 65 metsänomistajaa ja pinta-alaa on 4 600 hehtaaria.
 Mukana on yksityisiä metsänomistajia, metsäyhtymiä, perikuntia, Kuhmon kaupunki ja muutama osakeyhtiökin.
 Suuri osa liittymishalukkaista on muualta kuin Kuhmosta. Yksi heistä on oululainen Anna Kaisanlahti perheineen.
 – Yksi yhteismetsän hyvistä puolista on sen helppous. Kun metsäpalsta on kaukana, on hyvä antaa se paikalliseen, hyvään hoitoon. Ettei metsä kärsi siitä, jos itse ei ole aina kykenevä menemään paikalle, Kaisanlahti sanoo.
 Perheen omistama metsä on Anna Kaisanlahdelle tuttu jo lapsuudesta.  Timo Nykyri / Yle
 Hän on kulkenut perheensä kanssa Kuhmon metsissä pienestä tytöstä saakka. Metsä on biokemistille paitsi sijoitus, myös tunneasia.
 – Tykkään vaeltaa ja marjastaa. Ja metsä on paikka rauhoittua.
 Miten niille jokamiehenoikeuksille käy?
 Yhteismetsä ei kuitenkaan ole ihan pelkkää auvoa. Monelle metsää omistavalle kynnyskysymys on menettää oman metsän hallinta. Yhteismetsässä ei enää voi tehdä omalla luvalla samoja asioita kuin omassaan, vaikka osuuden siitä omistaa.
 – Alueen hallinta siirtyy yhteismetsälle, painottaa Maanmittauslaitoksen asiantuntija Mikko Honkanen.
 Käytännössä se tarkoittaa, että esimerkiksi polttopuiden hakemisesta pitää sopia yhteismetsän kanssa etukäteen. Useimmiten yhteismetsän ohjesäännössä on määritelty, kuinka osakkaiden tarpeet ja toiveet otetaan huomioon, sanoo Honkanen.
 – Siellä voi olla määritelty esimerkiksi, että osakas saa hakea joulukuusen tai polttopuita. Mutta se ei tarkoita, että niitä voi hakea juuri sieltä entisestä omasta metsästä, vaan paikka voi olla eri.
 Metsästys on yksi suosituimmista harrastuksista metsässä. Mostphotos/Robert Nyholm
 Koville metsästäjille voi olla tiukka paikka luopua oman maan metsästysoikeuksista. Sekin on asia, josta osakkaat voivat sopia keskenään.
 Ja sitten vielä ne jokamiehenoikeudet. Ne eivät muutu mitenkään – myös yhteismetsässä ovat jokamiehenoikeudet voimassa samalla tavalla kuin muuallakin.
 Oletko perimässä metsää? Miten aiot hoitaa sitä? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka. Toimittaja  Heikki Rönty  osallistuu keskusteluun kello 15:00 saakka.
 Lue lisää:
 Apua, sain metsää perinnöksi – mitä sille pitäisi tehdä?
 Paisunut työvoimapula voi tehdä metsäalasta uuden marjanpoiminnan: "Otetaan kylmästi ulkomailta porukkaa, joka on kiinnostunut tästä alasta "

Metsän omistaminenko hankalaa? Tarvitset vain pankkitilin, jonne rahaa laitetaan


Etelä-Suomen aluehallintovirasto myöntänyt ympäristöluvan Fortumin Mäntyluodon tuhkanjalostamolle ja sen toiminnan aloittamiselle.
 Aluehallintoviraston mukaan päästöä on mahdollista rajoittaa tehokkaalla jätevedenpuhdistuksella. Virasto pitää jätevesien sisältämiä haitallisten maineiden pitoisuuksia niin alhaisina, että lupa voidaan myöntää. Laitoksella ei saa ottaa vastaan ulkomailta tuotuja jätteitä.
 Energiayhtiö Fortum Poriin rakentama tuhkajalostamo on Suomen suurin. Mäntyluodossa on tarkoitus käsitellä melkein kaikki Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyvä tuhka, jota ei voi sellaisenaan sijoittaa kaatopaikalle.
 Nykyisten suunnitelmien mukaan Fortum laskisi poistovedet mereen. Poistoputki tulisi suunnitelmien mukaan Karhuluodon edustalle, noin puolitoista kilometriä rannasta. Alkuperäisen suunnitelman mukaan putki olisi laskenut suoraan  Porin satama-altaaseen.  Uusi sijainti päätettiin viranomaisilta ja asukkailta tulleen palautteen perusteella.
 Fortum sai jo aiemmin  luvan suljetun järjestelmän koetoiminnan  aloittamiseen Mäntyluodossa. Mikäli suljettu järjestelmä saataisiin teknisesti toimimaan, laitoksen ei tarvitsisi ohjata jätevesiä lainkaan mereen.
 Vastustus poiki kansalaisliikkeen
 Meri-Porin asukkaat vastustavat  laitoksen avaamista sen mahdollisten ympäristövaikutusten takia. Asian takia on perustettiin myös kansalaisliike, joka on vaatinut laitokselle suljettua järjestelmää.
 Fortum haki aluehallintovirastolta ympäristölupaa jo toistamiseen. Keväällä 2017 myönnetty lupa kumottiin myöhemmin Vaasan hallinto-oikeudessa. Pitkän valitusprosessin välttämiseksi Fortum päätti hakea kokonaan uutta lupaa.
 Täydennämme uutista

Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamo sai luvan toiminnan aloittamiselle


Summary: Millaisia ihmisiä kotikulmillasi asuu ja miten teillä äänestettiin? Entä naapurissa? Katsele vaalitulosta uusin silmin.

Tapulikaupunki ja Tapanila ovat viereiset äänestysalueet Pohjois-Helsingissä.
 Isossa kuvassa ne ovat yhtä ja samaa: keskustaan on lähijunalla 20 minuuttia, lähimmät maamerkit ovat Malmin lentokenttä ja Tikkurilan asema, ja Keravanjoen varsi tarjoaa ulkoilumaastoa.
 Mutta eduskuntavaaleissa alueet äänestivät aivan eri tavalla.
 Tapanila, tai oikeammin  Tapanila A , äänesti eniten vihreitä (22 prosenttia äänistä) ja kokoomusta (17 prosenttia). Tapulikaupunki, eli  Tapulikaupunki A , äänesti eniten perussuomalaisia (20,1 prosenttia) ja SDP:tä (19,9 prosenttia).
 Miksi Tapanila äänesti vihreitä?
 – Tapanilahan on kuin lintukoto! Luulisin, että vihreät ilman muuta. Täällä on omakotitaloja ja kaikkea mahdollista, ja eiköhän täällä ole paremmin koulutettua väkeä, sanoo Tapanilan Rönttösrouva-kahvilasta tavoitettu  Arja Kettunen , joka asuu Vantaalla mutta on työskennellyt Tapanilassa yli 20 vuotta.
 Entä miksi perussuomalaiset? Tapulikaupungin Maatullinaukiolta löytyy  Maija-Leena Multala , joka hänkin asuu muualla eli Jakomäessä mutta käy täällä muun muassa terveysasemalla.
 – Täällä asuu sen tyyppistä porukkaa, tämmöistä duunaria niin kuin meikäläinenkin. Täällä ei pahemmin johtajia näy katukuvassa, enkä edes tiedä asuuko heitä täällä.
 Miten Suomen eri alueilla oikein äänestettiin?
 Otimme tarkasteluun Suomen kaikki noin 2 000 äänestysaluetta.
 Vertailimme eniten ääniä saanutta puoluetta siihen, millaista väestöä äänestysalueella asuu.
 Jutun lopussa voit tutkia omaa aluettasi ja verrata sitä muihin.
 Mutta katsotaan ensin, miten kaikki vajaat 2 000 äänestysaluetta sijoittuvat kartalle. Jokainen on väritetty siellä eniten kannatusta saaneen puolueen mukaan – kirkkaanpunaiset ovat SDP:n voittamia äänestysalueita, tummansiniset kokoomuksen, vaaleansiniset perussuomalaisten ja niin edelleen.
 Tältä kartta näyttää:
 Äänestysalueet vaihtelevat väkimäärältään ja pinta-alaltaan. Pääkaupunkiseudulla on noin 300 äänestysaluetta, muissa isoissa kaupungeissa kymmeniä ja pienimmissä kunnissa vain yksi eli koko kunta.
 Väkiluvultaan suurin ja pienin äänestysalue sijaitsevat ruotsinkielisellä rannikolla: Paraisilla on 12 268 asukasta, ja Kaukaluodon (Köklot) saarella Mustasaaressa lähellä Vaasaa 54 asukasta.
 Keskusta hallitsee pohjoisessa
 Laitetaan seuraavaksi kaikki äänestysalueet ruudukkoon. Jokainen ruutu on yksi äänestysalue. Oma äänestysalueesi, jota voit tarkastella myöhemmin, on yksi näistä ruuduista, mutta et vielä näe mikä.
 Alueet on ensin järjestetty niiden sijainnin mukaan. Pohjoisin äänestysalue eli Utsjoen Nuorgam on ylärivillä oikealla sijaitseva ruutu. Siitä alueet rullaavat oikealta vasemmalle rivi kerrallaan kohti etelää, ja eteläisin alue eli Hangon Hangonkylä on vasemmanpuoleisin ruutu alarivissä.
 Paina kartan yläpuolella olevaa KESK-nappia. Näet, että keskusta keräsi kannatuksensa ennen kaikkea Suomen pohjoisemmalla puolikkaalla sijaitsevilta alueilta.
 Keskusta voitti eniten äänestysalueita, mutta hävisi silti vaalit
 Unohdetaan pohjoinen ja etelä. Järjestetään ruudut yksinkertaisesti puolueittain: kuinka monella äänestysalueella kukin puolue sai eniten ääniä?
 Kyllä vain: tummanvihreällä merkitty keskusta. Koska keskustaa äänestettiin ennen kaikkea maaseudun väkimäärältään pienemmillä äänestysalueilla, sen äänisaalis jäi kuitenkin SDP:tä, kokoomusta ja perussuomalaisia pienemmäksi.
 RKP:kin oli ykkönen selvästi useammalla alueella kuin vihreät ja vasemmistoliitto, mutta jäi äänisaalissa näiden taakse. Selitys on sama: ruotsinkielisten pienten kuntien äänestysalueet ovat selvästi pienempiä kuin esimerkiksi kaupunkien äänestysalueet, joista vihervasemmisto keräsi kannatuksensa.
 Hyvätuloisilla alueilla äänestetään kokoomusta
 Nyt ruudukko on järjestetty mediaanitulon eli alueen tyypillisimmän tulotason mukaan.
 Ruudukkoa pitää taas lukea ylhäältä alas tai alhaalta ylös. Ylärivissä oikealla on hyvätuloisin äänestysalue eli Espoon Westend, jonka mediaanitulo on 34 782 euroa vuodessa. Alarivissä vasemmalla on pienituloisin eli myös Espoossa sijaitseva opiskelija-alue Otaniemi, 10 999 euroa vuodessa.
 Paina ruudukon yläpuolella olevaa KOK-nappia. Huomaat, että kokoomuksen kannatus keskittyy hyvätuloisimmille äänestysalueille – mutta kannatusta löytyy kaikentuloisilta alueilta.
 Tummanvihreä keskusta painottuu matalampaan tulopäähän, kun taas SDP:n kirkkaanpunaista näkyy eniten keskellä ruudukkoa.
 SDP sai kannatusta työttömiltä alueilta
 Tarkastellaan vielä työttömien osuutta alueen työvoimasta. Yläoikealla on Kotkan Karhuvuori, jossa 49 prosenttia alueen työvoimasta on työttömänä. Alavasemmalla on Uudenkaarlepyyn Pensala, jossa työttömiä on 1,5 prosenttia.
 Paina SDP-nappia kuvion yläpuolella: demarit saivat paljon kannatusta alueilla, joissa on paljon työttömiä. Myös vasemmistoliiton tummanpunaiset alueet ovat ruudukon yläosassa.
 Erottuuko esimerkiksi vasemmistoliiton tummanpunainen joukosta huonosti? Jutun lopussa voit klikata näkyviin vain haluamasi puolueet.
 Lukion käyneet äänestävät vihreitä
 Alueilla, joilla asuu eniten ylioppilastutkinnon suorittaneita, äänestetään eniten vihreitä. Paina VIHR-nappia, ja näet taulukon yläpäähän sijoittuvat vihreiden voittamat alueet. Keskusta on puolestaan suosituin alueilla, joilla asuu vähiten ylioppilaita.
 Äänestysalueista eniten ylioppilaita on Otaniemessä, runsaat 40 prosenttia. Kristiinankaupungin Korsbäckissä luku on nolla prosenttia.
 Tutki asiaa työkalulla
 Alla olevalla työkalulla voit tutkia asiaa itse.
 Kirjoita kenttään haluamasi äänestysalue tai kunta – valitsemasi äänestysalue tai valitsemasi kunnan kaikki äänestysalueet näkyvät kirkkaina.
 Viereisestä kentästä voit valita tarkasteltavan muuttujan. Grafiikan oikeassa reunassa kerrotaan kunkin kuvion tarkka sisältö.
 Voit klikata näkyviin tai piiloon myös haluamasi puolueet. Näytä kaikki -napista pääset alkutilaan.
 Mitä kartat kertovat?
 Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori  Hanna Wass  ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö  Timo Kauppinen  ovat tutkineet alueellisten erojen ja äänestyskäyttäytymisen välisiä yhteyksiä sekä poliittista osallistumista.
 He tekevät työkalulla muutamia huomioita. Vaalivoittaja SDP keräsi hyvän kannatuksen alueilla, jossa asuu muita enemmän työttömiä.
 – Demarien viesti vaaleissa oli, että nyt on kikytetty tarpeeksi ja aktiivimalli heivataan mäkeen. Se näyttää saaneen kannatusta, Wass sanoo.
 Vasemmistoliitto puhui samasta asiasta, myös onnistuen. Puolue näyttää pystyneen pitämään riveissään haja-asutusalueiden perinteisiä "korpikommunisteja" matalan tulotason haja-asutusalueilta punavihreiden kaupunkilaisten lisäksi.
 Perussuomalaisista Wass ja Kauppinen nostavat esiin kaksi havaintoa. Puolue keräsi kartan mukaan paljon kannatusta isoja kaupunkeja ympäröiviltä seuduilta, ja mikä kiinnostavinta, kannatuspohja ei ole leimallisesti pienituloista vaan keskituloista.
 – Helsingissä perussuomalaisten suurimmat kannatusalueet ovat pienituloisia, mutta koko maan tasolla ei ole näin, Kauppinen sanoo.
 Wassin mukaan näyttäisi siltä, että perussuomalaisten profiili on muuttunut. Vuotoa on tapahtunut keskustasta perussuomalaisiin, eivätkä mielikuvat pienituloisesta “unohdetusta kansasta” pidä paikkaansa.
 – Uusi profiili ei ole enää SMP:läinen, vaan keskituloisempi ja valmis kovempaan talouspolitiikkaan, Wass sanoo.
 Kokoomuksen kannatus on tutkijoiden mukaan odotettua. Puoluetta äänestetään ennen kaikkea alueilla, joilla asuu muita enemmän hyvätuloisia ja koulutettuja.
 Keskusta on yhä vallassa maaseudulla ja Pohjois-Suomessa. Puoluetta äänestäneiden alueiden tulotaso ja koulutus ovat matalammat kuin kokoomuksella.
 – Se on kiinnostavaa, koska hallituksessa puolueet tekivät tästä huolimatta yhteistä politiikkaa, Kauppinen sanoo.
 Vihreiden kannatusalueet eroavat erityisesti koulutuksessa – mitä enemmän koulutettuja alueella asuu, sitä parempi on vihreiden kannatus.
 RKP:n kannattajat erottuvat lähinnä maantieteellisesti eli Pohjanmaan ja Etelä-Suomen ruotsinkielisten alueiden mukaan. Kristillisten alueet ovat nuoria, työssäkäyviä ja sijaitsevat Pohjanmaan uskonnollisella seudulla.
 Wass ja Kauppinen muistuttavat, että aineistosta ei voi tehdä päätelmiä siitä, miten yksittäiset ihmiset ovat äänestäneet.
 Esimerkiksi käy vaikkapa alue, jossa on enemmän työttömiä kuin muualla ja jossa suurin puolue on ollut SDP. Kuinka moni alueen työttömistä on äänestänyt SDP:tä ja kuinka moni jotain muuta puoluetta – sitä ei voida tietää.
 Maija-Leena Multala. Pasi Peiponen, Yle
 Arja Kettunen. Pasi Peiponen, Yle
 "Rivitaloissa asuu oma porukkansa"
 Tapulikaupungista ja Tapanilastakaan ei voi tehdä pelkkiä yleistyksiä. Kummassakin on noin 4 000 asukasta, eli joukkoon mahtuu monenlaista väkeä.
 Mutta niin myös eroja. Tapanila A:ssa joka viidennellä on korkeakoulututkinto, Tapulikaupunki A:ssa joka kymmenennellä. Työttömiä on Tapanila A:ssa vajaat 10 prosenttia, Tapulikaupunki A:ssa yli 15. Tapanila A:n mediaanitulo on 26 000 euroa vuodessa, Tapulikaupunki A:n 21 500 euroa.
 Isossa kuvassa ne näyttävän selittävän sitä, mikä puolue aidan eri puolilla valikoituu ykköseksi. Mutta jokaisen asukkaan valintoja asuinalue ei selitä.
 Arja Kettunen ja Maija-Leena Multala etsivät selitystä muun muassa koulutuksesta ja asumisesta, jostain omakotitalo- ja vuokrataloelämän välimaastosta.
 – Eiks nääkin ole vuokrakämppiä? Kyllä sekin tekee oman vaikutuksensa. Rivitaloissa asuu oma porukkansa, Multala sanoo.
 Näin juttu tehtiin Väestötiedot ovat peräisin Tilastokeskuksen ruutuaineistosta ja sovitettu vuoden 2019 eduskuntavaalien äänestysalueisiin. Muuttujien tarkat nimet ovat: omistusasunnoissa asuvat taloudet (asumismuoto), asukkaiden keski-ikä (ikä), ylioppilastutkinnon suorittaneet (koulutus), asukkaiden mediaanitulot (tulotaso) ja työttömien osuus työvoimasta (työttömyys). Väestötilastot ovat vuodelta 2017, paitsi tiedot mediaanitulosta ja työttömien osuudesta vuodelta 2016. Äänestystiedot on otettu 2019 eduskuntavaalien tulospalvelusta.

Perussuomalaiset ei ole vain "unohdetun kansan" puolue – katso miten tulot tai työttömyys vaikuttavat vaalitulokseen alueellasi


Summary: Suomen nousuun vaikuttivat skandaaliton vuosi, yksi oikeustuomio ja kekseliäs huippukokouskampanja.

Suomi kolkuttelee parin vuoden notkahduksen jälkeen taas lehdistönvapausindeksin kärkisijaa. Suomi on nyt sijalla kaksi heti Norjan jälkeen. Kolmantena on Ruotsi ja neljäntenä Alankomaat.
 Listaa kokoaa kansainvälinen Toimittajat ilman rajoja -järjestö. Sen Suomen osaston puheenjohtaja  Jarmo Mäkelä  kertoo, että Suomen nousuun vaikuttivat hyvät perusrakenteet, skandaaliton vuosi, yksi oikeustuomio ja kekseliäs huippukokouskampanja.
 Suomen sijoitusta oli nostamassa Helsingin käräjäoikeuden lokakuussa antama  päätös , jossa  Johan Bäckman  tuomittiin törkeästä kunnianloukkauksesta ja vainoamisesta ja MV-lehden perustaja  Ilja Janitskin  törkeästä kunnianloukkauksesta, joka kohdistui muun muassa toimittaja  Jessikka Aroon .
 – Oikeus veti selkeän rajan: äärimmäinen vihapuhe ei ansaitse sananvapauden suojaa, järjestö kiittää Suomea raportin maakuvauksessa.
 Mäkelän mukaan tapauksen painoarvoa kuvaa se, että Jessikka Aro on kutsuttu pääesiintyjäksi Washingtoniin, jossa lehdistönvapausindeksi julkaistaan tänään.
 Suomen sijoitusta parantanut käräjäoikeuden päätös ei ole lainvoimainen, sillä Janitskin ja Bäckman valittivat siitä.
 Suomen listanousuun vaikutti myös  Donald Trumpin  ja  Vladimir Putinin  tapaaminen Helsingissä toukokuussa 2018. Helsingin Sanomien kampanjassa presidentit otettiin vastaan kylteillä, joissa päämiehet toivotettiin tervetulleiksi vapaan lehdistön maahan.
 – Tästä puhuttiin paljon neuvoston kokouksessa ja minuakin tultiin onnittelemaan Hesarin kampanjasta, Mäkelä kuvailee.
 Painostus ja takavarikko haittasivat mainetta
 Suomi piti lehdistönvapauden ykköspaikkaa vuodesta 2010, kunnes tipahti kolmanneksi vuonna 2017 ja neljänneksi vuonna 2018. Ensimmäisen notkahduksen aiheutti pääministeri  Juha Sipilän  Yleen kohdistama  painostus  ja toisen Puolustusvoimien Viestikoekeskusta koskeva  uutisointi , jonka jälkeen  poliisi takavarikoi  toimituksellista aineistoa.
 – Näistä pitäisi ottaa opiksi ja välttää tilanteita, joissa poliitikot suoraan puuttuvat median toimintaan. Toisessa tapauksessa järjestettiin kotietsintä toimittajan kotona. Sitä ei pidetä hyvänä, vaikka oikeus kuinka toteasi, että oli menetelty oikein. Lähdesuoja on pyhä, Mäkelä sanoo.
 Suomen kakkospaikkaan Mäkelä on tyytyväinen.
 – Pisteluvuissa meidän ja Norjan välillä ei ole juurikaan eroa. Me olemme aivan omassa sarjassamme. Millään muilla mailla luku ei ala seitsemällä. Norja on meitä edellä, koska siellä ei ole vuosikausiin tapahtunut mitään sellaista mitä meillä vuosina 2016 ja 2017.
 Naapurimaa Ruotsi tippui yhden pykälän heti Suomen taakse. Järjestö kertoo syyksi toimittajiin kohdistuvan online-häirinnän, johon viranomaiset eivät ole puuttuneet riittävän hanakasti.
 Toimittajan tuomio ensi vuonna luupin alla
 Mäkelä näkee mahdollisia pilviä Suomen ensi vuoden sijoituksen yllä.
 – Pelkään, että  Johanna Vehkoon  tapaus katsotaan suurennuslasilla. Jos Oulun käräjäoikeuden tuomio jää pysyväksi, siitä on Suomelle mainehaittaa.
 Mäkelä viittaa oikeudenkäyntiin, jossa  Johanna Vehkoo tuomittiin  kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi.
 Vehkoon saama tuomio ei ehtinyt vaikuttaa nyt julkaistuihin tuloksiin. Puntteja saattaa kuitenkin tasata lehdistönvapauden kannalta positiivinen tuomio.
 – Meidän asemaamme vahvistaa päätös siitä, että  Panama-papereita ei tarvinnut luovuttaa  verottajalle. Se osoittaa, että oikeus varjelee lähdesuojaa.
 Tämäkään päätös ei ehtinyt vaikuttaa nyt julkaistuun sijoitukseen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kansainvälinen tilanne huolestuttava
 Tilanne on Suomen kannalta valoisa, mutta kansainvälisesti huolestuttava. Järjestön mukaan vain 24 prosentissa maista tilanne on lehdistönvapauden suhteen hyvä tai tyydyttävä. Tilanne on huonontunut viime vuodesta, jolloin luku oli 26 prosenttia.
 Alueellisesti katsottuna lehdistönvapaus on parhaalla tolalla Euroopan unionissa ja Balkanilla, mutta se on huonontunut sielläkin 1,7 prosentilla. Tämä näkyi järjestön mukaan muun muassa Ranskan keltaliivien protestien aikana: monet tv-ryhmät eivät uskaltautuneet paikalle raportoimaan tilanteesta ilman turvamiehiä. Ranska on nyt sijalla 32.
 Järjestö kantaa huolta siitä, että autoritääriset hallinnot kiristävät otettaan mediasta. Poliitikkojen vihamielisyys journalisteja kohtaan on johtanut monissa maissa väkivaltaan ja pelon ilmapiiriin.
 – Demokratia vaarantuu, jos poliittinen keskustelu kääntyy sisällissotamaiseksi ilmapiiriksi, jossa journalisteista tehdään syntipukkeja, toteaa järjestön pääsihteeri  Christophe Deloire  tiedotteessa.
 Putoajia mm. Yhdysvallat ja Itävalta
 Yhdysvallat on pudonnut kolme pykälää sijalle 48. Järjestö pitää maan lehdistönvapauden tilannetta ongelmallisena. Syynä on vihamielinen ilmapiiri, jota Donald Trumpin kommentointi lietsoo.
 – Koskaan aiemmin yhdysvaltalaisjournalistit eivät ole saaneet yhtä paljon tappouhkauksia ja joutuneet turvautumaan yksityisten turva-alan yritysten suojeluun, järjestön tiedotteessa todetaan.
 Mäkelä nostaa toisena huolestuttavan esimerkkinä esiin Itävallan.
 – Se on tippunut viisi sijaa alaspäin vain siksi, että hallitus ahdistelee aktiivisesti sikäläistä yleisradioyhtiötä.
 Myös Venäjän sijoitus tipahti yhden pykälän sijalle 149. Järjestö perustelee pudotusta Kremlin tekemillä pidätyksillä, mielivaltaisilla etsinnöillä ja ankarilla laeilla, jotka lisäävät painetta itsenäistä mediaa kohtaan.
 Jumbosijoilla Turkmenistan ja Korea
 Surkeimmissa kantimissa lehdistönvapaus on Turkmenistanissa, joka pitää jumbosijaa numero 180. Toiseksi huonoin sijoitus on Korealla (179).
 Alueellisesti kaikkein huonoin lehdistönvapaus vallitsee Lähi-idässä ja Pohjois-Afrikassa. Ne ovat vaarallisimmat paikat journalisteille. Alueen vaarallisin maa on Syyria (sijalla 174). Saudi-Arabia putosi kolme pykälää sijalle 172 Istanbulin konsulaatissa tehdyn toimittaja  Jamal Khashoggin  raa’an  murhan vuoksi .
 Journalistit ilman rajoja -järjestön indeksissä 180 maailman maata asetetaan järjestykseen sen mukaan, millainen tilanne sanan- ja lehdistönvapauden suhteen maassa vallitsee. Jokaiselle maalle lasketaan pisteluku, jonka mukaan sen paikka indeksissä määräytyy.

Suomi nousi lehdistönvapausindeksissä toiselle sijalle, edellä vielä Norja


Summary: Sosiaalinen media on juuri sellainen, millaiseksi me ihmiset sen teemme, pohtii Saara Särmä.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Rakastan sosiaalista mediaa ja vihaan sosiaalista mediaa. Some on aikasyöppö ja saan hukattua tunteja ja päiviä sen äärellä. Saan valtavasti innostusta, ajateltavaa ja uusia näkökulmia sosiaalisesta mediasta.
 Ihmiset ovat somessa  todella ärsyttäviä ja typeriä. Ihmiset ovat somessa todella ihania ja kannustavia.
 Somessa tuotetaan siloiteltua kuvaa omasta itsestä ja elämästä. Somessa avaudutaan vaikeista aiheista.
 Somessa huudetaan toisten ohi. Somessa käydään syvällisiä keskusteluja vakavista aiheista.
 Nämä kaikki asiat ovat totta samaan aikaan. Niin kuin moni muukin asia elämässä sosiaalinen mediakaan ei ole joko-tai vaan sekä-että.
 En näe, että kukaan olisi tilivelvollinen kenellekään muulle siitä mitä haluaa somea selatessa eteensä.
 Kansainvälisen politiikan konstruktivistiteoreetikko  Alexander Wendt  kirjoitti 1990-luvun alussa, että kansainvälinen järjestelmä on sellainen, millaiseksi valtiot sen tekevät. Samaan tapaan sosiaalinen media on juuri sellainen, millaiseksi me ihmiset sen teemme. Jokainen voi kuratoida itselleen sellaisen somen kun haluaa ja tuottamalla haluamansa kaltaista sisältöä vaikuttaa siihen millainen some on.
 Kaverit ja seurattavat kannattaa valita  sen mukaan millaista sisältöä haluaa nähdä. Estämis- ja piilottamistoiminnoilla voi taas välttää itselle epämiellyttävän sisällön eteensä saamisen. En näe, että kukaan olisi tilivelvollinen kenellekään muulle siitä mitä haluaa somea selatessa eteensä. On toki hyvä huomioida, että kokonaan kontrollia ei itselleen saa, sillä algoritmit määrittelevät mitä eteen tulee. Huolellisella kuratoinnilla voi kuitenkin tehdä paljon.
 Se millaista sisältöä itse someen tuottaa  vaikuttaa niin ikään siihen millaiseksi juuri se oma some muodostuu. Jos haluaa kertoa pelkästään ihanasta arjesta, on todennäköistä että muutkin silottelevat elämäänsä. Ja toisinpäin, jos koko oma some tulvii vaan hyvää ja kaunista, voi olla vaikea kertoa mistään kuvaan sopimattomasta.
 Minun somessani on keskusteltu todella avoimesti muun muassa mielenterveysongelmista, syvästä surusta, kateudesta ja aikaansaamattomuudesta.
 Jos itse on avoin ja haavoittuvainen eli kertoo myös huonoista ja vaikeista asioista, se saattaa avata tilaa myös muille tehdä samoin. Minun somessani on keskusteltu todella avoimesti muun muassa mielenterveysongelmista, syvästä surusta, kateudesta ja aikaansaamattomuudesta. Lempeästi toista tukien, kissakuvia, meemikuvia ja giffejä säästelemättä.
 Ilman somea eläisin vakaassa luulossa, että muille kirjoittaminen on helppoa kuin heinänteko.
 Omassa työssäni  some on ollut ehdoton edellytys. En ehkä koskaan olisi saanut väitöskirjaa valmiiksi, jos en olisi voinut somen kautta olla yhteydessä tärkeimpiin kollegoihin, mentoreihin ja tutkijayhteisöön. Suurinta osaa feministitutkijakollegoistani tapaan harvoin, kerran vuodessa jos sitäkään, mutta kommunikoin heidän kanssaan somen välityksellä lähes päivittäin.
 Esimerkiksi jonkun olennaisen lähteen ollessa hukassa apua saa yleensä noin minuutissa. Lisäksi on ollut helpottavaa huomata, että minua huomattavasti fiksummat ihmisetkin kärsivät kirjoitusangsteista. Ilman somea eläisin vakaassa luulossa, että muille kirjoittaminen on helppoa kuin heinänteko.
 Parhaat keskustelut yleensä syntyvät yhdistelmästä aitoa ihmettelyä, uteliaisuutta ja epävarmuutta.
 Olen oppinut  somessa valtavan paljon muilta ihmisiltä. Parhaat keskustelut yleensä syntyvät yhdistelmästä aitoa ihmettelyä, uteliaisuutta ja epävarmuutta. Lukkoon lyödyt näkemykset yleensä saavat vastaansa vaan toisia samanlaisia.
 On loputtoman mielenkiintoista kuinka eri tavoin ihmiset havainnoivat maailmaa ja millaisia erilaisia haasteita maailma eri ihmisten eteen heittää. Sitä on usein vaikea muistaa tai ymmärtää, koska taipumus vetää yleismaailmallisia johtopäätöksiä omasta kokemuksesta on vahva.
 On myös niin, että joillekin some ja ruutuihin tuijottelu on olennainen kommunikoinnin edellytys, se on yhteys maailmaan. Esimerkiksi puhevammaiselle nykyteknologia mahdollistaa ennennäkemättömän mahdollisuuden kommunikoida. Myös niille, joiden syystä tai toisesta on mahdotonta tai todella vaikeaa tavata ihmisiä livenä, voi some olla todellinen henkireikä.
 Somessa voi tutustua  ihmisiin ihan kunnolla, vaikka jotkut toista väittävät. Tuttavista on tullut läheisempiä. Moni syvällinen ja hedelmällinen keskustelu olisi ilman somea jäänyt käymättä ihmisten kanssa, joita etäisyyden tai muiden syiden takia ei juuri koskaan tapaa.
 Viime päivinä somessa on juhlittu yhdessä vaalivoittajien kanssa, surtu yhdessä tippuneiden kanssa, kiitelty puolueaktiiveja valtavasta työmäärästä sekä analysoitu vaalituloksia monelta kantilta. Hyvin käytettyä ruutuaikaa, mielestäni, demokratian puolesta.
 Saara Särmä
 Kolumnisti on akateeminen sekatyöläinen, feministi ja taiteilija. Tamperelainen, jonka sisällä asuu vorssalainen. Hän haluaa uskoa yksisarvisiin ja parempaan maailmaan.

Saara Särmän kolumni: Ihmiset ovat somessa todella ihania ja ärsyttäviä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ainakin 29 ihmistä kuoli turistibussin kaaduttua Madeiralla
 Ainakin 29 ihmistä on kuollut ja yli 27 loukkaantunut  turisteja kuljettaneen linja-auton kaaduttua  Madeiran lomasaarella. Tiettävästi suurin osa uhreista on saksalaisia turisteja, mutta tiedot turmasta ovat vielä tässä vaiheessa epäselvät. Ulkoministeriön tiedon mukaan bussissa ei ollut kyydissä suomalaisia. Madeiralle on tehnyt matkustusilmoituksen 29 suomalaista.
 Lypsylehmät ja vasikkatuotanto vähenevät koko ajan Suomessa
 Jan Sandvik / AOP
 Hyvin tuotettua kotimaista lihaa pidetään  kuluttajien keskuudessa  tuontilihaa eettisempänä, vastuullisempana vaihtoehtona. Mutta kuinka käy, kun kasvattamoihin ei enää tule vasikoita? Kotimainen tarjonta ei riitä kattamaan kysyntää, joten tuontilihan kulutus lisääntyy koko ajan.
 Jätevesiasetuksen siirtymäajan päättyminen näkyy urakoitsijoiden tilauskirjoissa
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Nyt alkaa olla viimeiset hetket uusia  kesämökin jätevesijärjestelmä  lain edellyttämälle tasolle. Haja-asutusalueiden jätevesiasetuksen siirtymäaika nimittäin päättyy lokakuussa. Takarajan lähestyessä jätevesiremontteja tekevien yritysten tilauskirjat ovat alkeneet täyttyä. Vielä eivät kaivurit ole kuitenkaan loppumassa.
 Eurovaalien ehdokasasettelu päättyy tänään
 Euroopan parlamentti Patrick Seeger / EPA
 Tänään on viimeinen päivä jättää ehdokashakemukset europarlamenttivaaleihin Helsingin vaalipiirilautakunnalle. Joillakin puolueilla listat ovat jo täynnä, mutta osa puolueista julkistaa viimeiset vapaat paikat ja koko listansa vasta tänään. Monet puolueet ovat nostaneet listalleen eduskuntavaaleissa eniten ääniä keränneitä ehdokkaita. Meppipaikan saavat kansanedustajat ratkaisevat myöhemmin, kumman ottavat vastaan. Eurovaalit järjestetään Suomessa sunnuntaina 26. toukokuuta.
 Muellerin Venäjä-tutkinnan raportti julki tänä iltana
 Oikeusministeri William Barr Erik S. Lesser / EPA
 Kauan kaivattu erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan  raportti julkaistaan tänä iltana  kello 19 Suomen aikaa. Sitä ennen Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  pitää tiedotustilaisuuden. Myös presidentti  Donald Trump  saattaa pitää oman tiedotustilaisuutensa.
 Lämmin kevätsää jatkuu
 Yle Sää
 Kiirastorstai on edeltävien päivien tapaan lämpöä täynnä. Lämpötila kohoaa suuressa osassa maata 10:n ja 15 asteen välille. Etelässä sisämaassa voi olla jopa 17–18 astetta lämmintä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Madeiralla sattui vakava bussiturma, suomalainen lihantuotanto hiipuu, mökkien jätevesijärjestelmiä uusitaan kiivaasti


Summary: Britannian europarlamentaarikot valmistautuvat jo vaalikampanjaan, vaikka maa on periaatteessa eroamassa unionista.

Charles Tannock  on varautunut äkäiseen palautteeseen, jos hän pääsee soittelemaan lontoolaisten ovikelloja jo viidennessä eurovaalikampanjassaan.
 Tannock edustaa Euroopan parlamentissa konservatiivipuoluetta, jonka johtama hallitus on päätynyt umpikujaan yrittäessään irrottaa Britanniaa EU:sta. Neljä viidestä britistä on kyselyjen mukaan sitä mieltä, että hallitus on hoitanut eroneuvottelut huonosti.
 – Siellä on suuttumusta ja paheksuntaa. Meillä ei pitänyt olla näitä vaaleja kolme vuotta brexit-kansanäänestyksen jälkeen, Tannock ennakoi tunnelmia äänestäjien keskuudessa.
 Silti hän aikoo pyrkiä uudelleen ehdolle ja vakuutella ihmisten ovensuissa, että konservatiivien on tärkeää äänestää konservatiiveja kaikesta huolimatta. Tannock itse vastustaa eroa EU:sta.
 Britannian hallitus on jo käynnistänyt valmistelut vaalien järjestämiseksi, ja puolueet ovat ryhtyneet valitsemaan ehdokkaitaan. Vaalien pitäminen on EU:n asettama ehto sille, että Britannia sai brexitille jatkoaikaa lokakuun loppuun saakka. Niin kauan kuin Britannia on jäsen, sillä on oltava vaaleilla valittu edustus myös Euroopan parlamentissa.
 Jatkoaika tosin katkeaa, jos Britannian hallitus saa EU:n kanssa neuvotellun erosopimuksen läpi brittiparlamentissa. Mutta tämä on varsin epätodennäköistä. Siispä Britanniassa on luultavasti edessä eurovaalien historian ehkä omituisimmat vaalit.
 Yksi kysymys vaalien keskiössä
 Vaaleja hallitsee kysymys, johon niissä valittavat europarlamentaarikot eivät voi juuri vaikuttaa: mitä jumittuneelle brexitille pitäisi tehdä? Britannian itsenäisyyspuolue Ukipin entinen johtaja  Nigel Farage  perusti viime viikolla uuden Brexit-nimisen puolueen eurovaaleja varten.
 – Farage ja Brexit-puolue puhuvat brexitin viemisestä maaliin. Mutta ei Euroopan parlamentin jäsen voi sitä tehdä. Se on kansallisen parlamentin asia, Tannock sanoo.
 Sitä paitsi eurovaaleissa äänestetään puolueita, jotka ovat jakautuneita EU-eron suhteen. Konservatiiveissa on Tannockin kaltaisia eron vastustajia, mutta myös kovan eron kannattajia.
 Mitä kansa haluaa?
 Työväenpuoluekaan ei ole täysin yhtenäinen. Niinpä tuloksesta voi olla vaikea vetää johtopäätöksiä siitä, mitä kansa brexitin suhteen haluaa.
 Siitä huolimatta Tannock pitää pitkän puheenvuoron suhtautumisestaan brexitiin kun häneltä kysyy, millaisilla argumenteilla hän aikoo puhua äänestäjiä puolelleen. Erosopimuksen jumittaminen parlamentin alahuoneessa on hänen mukaansa pohjimmiltaan opposition työväenpuolueen syytä.
 Työväenpuolueessa asiasta ollaan tietysti päinvastaista mieltä.
 – Ihmiset ovat kurkkuaan myöten täynnä konservatiivien brexitiä, sanoo työväenpuolueen europarlamentaarikko  Theresa Griffin .
 Hänkin valmistautuu jo kampanjoimaan eurovaaleissa ja vastustaa Tannockin tavoin Britannian EU-eroa. Griffin aikoo korostaa äänestäjille parlamentissa tekemäänsä tavallista lainsäädäntötyötä, meppien peruskauraa.
 Theresa Griffin edustaa Britannian työväenpuoluetta Euroopan parlamentissa. Petri Raivio / Yle
 Kuten työntekijöiden oikeuksien parannuksia tai vaikkapa ilmastopykäliä, joita hän on työstänyt teollisuusvaliokunnassa.
 – Saimme aikaan 32,5 prosentin energiansäästötavoitteen. En ole edes laskenut, kuinka monta tuntia tein töitä, jotta saimme siihen sen 0,5 prosenttia lisää, Griffin sanoo.
 Brexitin vuoksi on epätodennäköistä, että yhteiset ilmastotavoitteet pätisivät enää Britanniaan jatkossa.
 Parlamentti brexitin sijaiskärsijä
 Britannian eurovaalien asetelmaa mutkistaa sekin, että kukaan ei tiedä, miten pitkään mahdollisesti valittavat europarlamentaarikot saavat istua parlamentissa. Jos ero toteutuu lokakuun lopussa, brittimeppien kausi jää neljän kuukauden mittaiseksi.
 – Olemme silti valmiit koettelemukseen, koska kampanjassa pääsee puhumaan ihmisille heidän kotiovillaan. Ja sitä kautta saamme läpi myönteistä viestiä Euroopasta, Griffin sanoo.
 Euroopan parlamentti uhkaa joutua eräänlaiseksi Britannian eron sijaiskärsijäksi. EU:ssa on päätetty jakaa parlamentin paikkoja uusiksi eron takia. Esimerkiksi Suomelle olisi tulossa 14. meppi. Mutta uusi paikkajako tulee voimaan vasta kun Britannia eroaa eli luultavasti kesken kauden.
 Konservatiivien Charles Tannock edustaa Euroopan parlamentissa Lontoon vaalipiiriä. EU
 Asian reaalipoliittinen puoli on, että Britannian jatkaminen jäsenenä vaikuttaa myös parlamentin poliittiseen tasapainoon. Eniten siitä hyötyy sosialidemokraattien ryhmä, joka olisi viime kyselyjen mukaan saamassa Britanniasta peräti 28 edustajaa. Suhteellisia häviäjiä taas ovat liberaalit ja Euroopan kansanpuolue, joiden riveissä brittejä ei ole.
 Tänään torstaina päättyvä parlamentin täysistunto Strasbourgissa on joka tapauksessa nykyisen viisivuotiskauden viimeinen. Edustajat jäävät vaalitauolle. Moni luopuu vapaaehtoisesti, mutta brexitiä vastustavien brittien keskuudessa tunnelma on sekavampi.
 – Tämä on hyvin surullista. Olen tehnyt tätä työtä 20 vuotta. Brexit on historiallinen virhe, Tannock sanoo.

Brittien EU-ehdokkaat joutuvat kohta soittelemaan äkäisten äänestäjien ovikelloja – brexitin jatkoaika tuo eurovaalit Britanniaankin


Summary: Suomalaisen naudanlihan hiilijalanjälki on yleensä ulkomaista pienempi, oli kyseessä maito- tai liharotuinen nauta.

Tästä on kyse Maitotilojen määrä vähenee Suomessa voimakkaasti. Tämän vuoksi myös maitotiloilta lihakarjan kasvattamoihin lähtevät vasikat vähenevät. Lihantuottajat ja lihatalot ovat huolissaan vähenevästä materiaalista. Vastaavasti punaisen lihan kulutuksen ennustetaan vähenevän Suomessa. Lihataloista muun muassa Atria ja HK ovat aloittaneet tukemaan lihantuotantoa kannustamalla aloittavia tuottajia taloudellisesti.
 Suomalaisen naudanlihan tuotanto voi muuttua, jos maitotilojen väheneminen jatkuu. Tähän asti suurin osa lihantuotannon naudoista on tullut maitotiloilta, joissa vasikoita syntyy maidontuotannon sivutuotteena.
 Epävarma tulevaisuus tiedostetaan kuusamolaisella sonnien loppukasvattamolla.
 – Ennusteet eivät ole hyviä tilastojen valossa. Toistaiseksi olen saanut kasvattamoon hyvin vasikoita, sanoo kuusamolaisen sonnien loppukasvattamon yrittäjä  Heikki Kämäräinen .
 Kämäräinen on pohtinut tuotantomäärän tuplaamista nykyisestä yli 250 kasvavasta vasikasta. Sitä varten hän kuitenkin saattaa hankkia itselleen aikuisia emolehmiä, jotta myös vastedes vasikoita olisi saatavilla, vaikka maitotilojen alamäki jatkuisi.
 – Vaihtoehtona on emolehmätuotannon aloittaminen tilalla ja sen myötä kasvatusvasikoiden kasvattaminen nykyisen navetan ohessa, Kämäräinen kertoo.
 Teuraspainoja ei voi enää nostaa
 Maitotilojen väheneminen ja sitä kautta lehmien määrän lasku on on huomattu myös  Luonnonvarakeskuksen tilastoissa .
 – Tämä vaikuttaa tietenkin vasikoiden määrään ja saatavuuteen nimenomaan maitorotuisten eläinten kohdalla. Naudanlihan tuotannon kannalta tämä on uhkakuva, kun potentiaali pienenee, Luonnonvarakeskuksen tutkijaprofessori  Ari Huuskonen  sanoo.
 Oiva Pitkänen pitää kiinni maidontuotannosta. Ensio Karjalainen / Yle
 Huuskonen toteaa, että nautojen teuraspainoa, eli teurastettavan eläimen elopainoa, on nostettu vuosituhannen vaihteesta saakka, jotta lihan tuotanto saataisiin tehokkaammaksi.
 – Tämä tie alkaa olla aika lailla loppuun kuljettu, sillä ruhojen painoa ei voi enää juuri korkeammalle nostaa, Huuskonen toteaa.
 Punaisen lihan syönti vähenemässä
 Punaisen lihan kulutuksen  ennustetaan laskevan tulevaisuudessa , vaikka viime vuosiin saakka kulutus on  pysynytkin kasvussa .
 Elintarvikealan kehitysyhtiö Foodwestin markkinatutkimuspäällikkö  Juuli Seppälän  mukaan kuluttajatutkimusten perusteella on nähtävissä, että punaisen lihan käyttö on vähentymässä tai kuluttajat ainakin harkitsevat sen vähentämistä.
 – Sen sijaan vaalean siipikarjan lihan käyttö ei näyttäisi vähentyvän. Myös erilaiset viljapohjaiset proteiinituotteet kasvattavat suosiotaan, Seppälä sanoo.
 Kotimaisen lihan tuotantoa ovat lähteneet tukemaan voimakkaasti muun muassa lihatalot Atria ja HK. Ensio Karjalainen / Yle
 Seppälä muistuttaa, että suomalaiset lihansyöjät arvostavat yhä enemmän kotimaista lihaa. Hyvin tuotettua kotimaista lihaa pidetään Seppälän mukaan kuluttajien keskuudessa tuontilihaa eettisempänä, vastuullisempana vaihtoehtona.
 Seppälän arvion mukaan suomalaisen lihantuotannon tulevaisuus näyttäisi jopa lupaavalta, jos kotimaisuuden arvostus kasvaa.
 Luonnonvarakeskuksen tutkijaprofessori  Ari Huuskonen  arvelee tuontilihan kysynnän edelleen kasvavan lähivuosina. Lihaa kulutetaan Suomessa tällä hetkellä vuosittain noin 100 miljoonaa kiloa ja tuotanto on noin 80 miljoonaa kiloa.
 – Joten tuontilihaa kulutetaan merkittävä määrä. Nykyisellä kulutuksella kotimaisen lihan vaje ei tule ainakaan vähenemään kovin pian. Näillä näkymin tuontilihan kulutus lisääntyy, Ari Huuskonen sanoo.
  Tuotantoa jatkavia tiloja pitää tukea kaikin tavoin.  Sinikka Hassinen
 Lihakarjan kasvattaja Heikki Kämäräinen luottaa kotimaisen lihan vetovoimaan pitkälle tulevaisuuteen.
 – Ilmastonmuutoksen vuoksi pohjoisen lihantuotanto nousee vielä arvoon arvaamattomaan, Kämäräinen ennustaa.
 Lihatalot tukevat lihantuottajia
 Kotimaisen lihan tuotantoa ovat lähteneet tukemaan voimakkaasti muun muassa lihatalot Atria ja HK. HKScanin hankintapäällikkö  Ilkka Ojanen  laskee, että maitorotuisten lehmien eli lypsylehmien määrä vähenee Suomessa vuosittain 2 000:sta 4 000:een kappaletta.
 Ojanen kertoo, että HK:n kanssa tuotantosopimuksen on tehnyt Rotukarja 2025 -hankkeen myötä 62 tilaa viime keväänä. Lihatalo maksaa hankkeessa emolehmästä lisiä tuottajalle viiden vuoden ajan.
 – Eli uudesta emolehmästä maksetaan tuottajalle lisätili. Kolmasosa sopimuksen tehneistä tiloista on sellaisia, joilla ei ole ollenkaan eläimiä. Sopimuksen piirissä on esimerkiksi viljatiloja, jotka aloittavat kotieläintuotannon kokonaan uudestaan, Ilkka Ojanen kertoo.
 Ilmastonmuutoksen vuoksi pohjoisen tuotanto nousee vielä arvoon arvaamattomaan.  Heikki Kämäräinen
 Ojanen arvioi, että HK yhdessä Atrian kanssa lisää tukitoimien myötä noin 10 000 uutta emolehmää Suomeen vuoteen 2025 mennessä.
 Ilkka Ojanen muistuttaa, että naudanlihan tuotanto perustuu Suomessa lypsylehmien "sivutuotteena" tuottamiin vasikoihin, mutta lypsylehmiä pidetään navetoissa pääasiassa maidontuotannon vuoksi.
 Luonnonvarakeskuksen tilaston mukaan  yli 85 prosenttia suomalaisesta naudanlihasta tuotetaan maidontuotannon "sivutuotteena".
 – Me teurastamona emme voi sanoa tuottajalle, että teidän pitää laajentaa tuotantoa. Eli emme voi vaikuttaa lypsylehmien määrään. Emolehmäpuoli on ainoa mihin me voimme vaikuttaa, Ojanen kertoo.
 Lihaa kulutetaan Suomessa tällä hetkellä vuosittain noin 100 miljoonaa kiloa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ojanen sanoo, että lypsylehmän vasikoiden teuraspainoihin HK:n lihatalo voi muun muassa rotuvalintojen kautta. Rotuvalinnoilla päästään korkeimpiin teuraspainoihin.
 Atria käynnisti Emolehmä 2020 -ohjelman 2017 syksyllä. Viime vuonna lihatalo investoi noin 3 000:een emolehmäpaikkaan. Tänä vuonna investointitukea saa Atrialta 1 700.
 – Jatkavien tilojen määrä on ensi vuosikymmenen puolivälissä pieni. Tuotantoa jatkavia tiloja pitää tukea kaikin tavoin, kertoo Atria Naudan johtaja  Sinikka Hassinen .
 Kaikki vasikat kasvattamoon
 Kuusamon Suiningilla 50 lehmän lypsykarjatilaa pitävä  Oiva Pitkänen  ei rotuvalinnasta innostu.
 – En ole harkinnut koskaan, että ottaisin lypsykarjan lisäksi tilalle esimerkiksi emolehmätuotantoa tai lihakarjatuotantoa. Meidän tilalla ei ole juuri käytetty liharotuisia sonneja, jolloin teuraspainot lihakarjankasvattajilla kasvaisivat.
 – Meidän tilamme keskittyy maidontuotantoon, Pitkänen painottaa.
 Oiva Pitkänen tunnistaa lihankasvatuksen osin synkät näkymät, kun maitotilat vähenevät ja sen myötä myös kasvatusvasikoiden määrät harvenevat. Pitkäsen maitotilalta lähtee kaikki syntyvät vasikat lihakarjan kasvattamoon.
 Hiilijalanjäljessä melkoinen ero
 Luonnonvarakeskuksen tutkimuksen mukaan  pelkkä lihakarjan kasvattaminen emolehmänavetoissa jättää kaksinkertaisen hiilijalanjäljen lypsylehmätuotantoon verrattuna.
 Keskuksen johtavan tutkijan  Perttu Virkajärven  mukaan laskelmat perustuvat siihen, että emolehmä tuottaa vain yhden vasikan eläen vuoden.
 – Se syö rehua ja röyhtäilee päästöjä. Lisäksi sen vasikka päästää omat päästönsä kun se kasvatetaan lihaksi. Näin ollen voidaan laskea, että päästöt ovat lähes kaksinkertaiset lypsylehmävasikkaan verrattuna, kun lypsylehmä tuottaa vasikan maidontuotannon sivutuotteena kasvattamolle, Virkajärvi sanoo.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusten mukaan suomalaiset naudat saastuttavat luontoa vain vähän. Jan Sandvik / AOP
 Virkajärvi muistuttaa, ettei hiilijalanjäljestä puhuttaessa pitäisi kuitenkaan kauhistella emolehmätuotannon ja lypsykarjan lähes kaksinkertaista eroa.
 – Emolehmät ovat varsin hyviä hoitamaan perinnebiotooppeja ja luonnon monimuotoisuutta, koska ne ovat hyviä laiduntajia.
 Virkajärven mukaan suomalaisen naudan hiilijalanjälki on joka tapauksessa yleensä pienempi kuin ulkomaisen, koska suomalainen nauta syö nurmea eikä esimerkiksi soijaa.

Yhä useampi vasikka syntyy ainoastaan lihan tuotantoa varten – samalla naudanlihan hiilijalanjälki kaksinkertaistuu


Summary: Viron presidentti Kersti Kaljulaid tapaa Venäjän presidentin Vladimir Putinin Kremlissä ja avaa remontoidun lähetystörakennuksen.

Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  tapaa tänään päivällä Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  Moskovassa. Kyse on maiden presidenttien ensimmäisestä virallisesta kohtaamisesta kymmeneen vuoteen.
 Aloite tuli virolaisilta, jotka osana protokollaa tiedustelivat tapaamisen mahdollisuutta. Myös Kaljulaid itse oli aktiivinen Putinin suuntaan.
 Kaljulaid kertoi Viron lehdistölle, että hän vaihtoi Putinin kanssa muutaman lauseen marraskuussa Pariisissa, jossa molemmat osallistuivat ensimmäisen maailmansodan päättymisen 100-vuotismuistojuhliin.
 – Sanoin hänelle, että olemme naapureita ja meidän pitäisi puhua, vaikka itse asioista olisimmekin eri mieltä, Kaljulaid sanoi.
 Asialistalla Itämeren turvallisuus
 Tänään ohjelmassa on presidenttien kahdenvälinen tapaaminen Kremlissä. Aikaa sille on varattu puoli tuntia.
 Kremlin tiedotteessa neuvottelujen aiheeksi muotoillaan maiden väliset suhteet sekä kauppa- ja kulttuurisuhteiden kehittämisnäkymät. Lisäksi ajatuksia aiotaan vaihtaa Itämeren alueen turvallisuudesta ja sen takaamisesta.
 Neuvotteluihin osallistuu myös ulkoministeri  Sergei Lavrov . Tapaamisen jälkeen presidentit lounastavat. Mukana on talouden kehittämisministeri  Maksim Oreškin .
 Viron lehdistössä arvioidaan lounasseurueen kokoonpanon kertovan siitä, että pöydässä keskustellaan Viron ja Venäjän taloussuhteiden lisäksi laajemminkin Venäjän ja EU:n välisestä kaupankäynnistä.
 Vuosikymmenen tauko
 Viron ja Venäjän korkean tason suhteet ovat olleet jäissä viimeiset kymmenen vuotta.
 Viimeinen niitti oli suomalaisugrilainen konferenssi Hanti-Mansiassa, josta Viron tuolloinen presidentti  Toomas Hendrik Ilves  marssi ulos delegaationsa kanssa.
 Syy oli venäläisten esittämä arvostelu ja maiden välinen tulehtunut tilanne vuosi Tallinnan pronssisoturimellakoiden jälkeen.
 Kaljulaidin Venäjän-visiitti on aiheuttanut Virossa jonkin verran arvostelua. Virolaiset kriitikot epäilevät, että Viro ei näyttäydy hyvässä valossa muiden länsiliittolaisten silmissä. Virolle EU:hun ja sotilasliitto Natoon kuuluminen on turvallisuuden tae.
 Venäjä syyttää Viroa säännöllisin väliajoin venäjänkielisen vähemmistön oikeuksien rikkomisesta. Viro ja muut Baltian maat saavat tuta Venäjän toistuvan inhon myös kuulumisestaan Natoon.
 Viro on ainoa EU-maa, jonka kanssa Venäjällä ei ole rajasopimusta. Se jäi pöydälle sen jälkeen kun Viron parlamentti halusi sopimuksen esittelyosaan maininnan Tarton rauhasta. Nämä ovat aiheita, joita tänään saatetaan sivuta.
 Putinin vilkas kevät
 Viime viikolla sekä Ruotsin pääministeri  Stefan Löfven  että Norjan pääministeri  Erna Solberg  tapasivat Putinin vuosien tauon jälkeen  Pietarin arktisella foorumilla .
 Viron presidentin tapaaminen asettuu näin jatkumoon, jossa länsijohtajat pitävät keskusteluyhteyttä Venäjän kanssa tarpeellisena.
 – Pidän kiinni niistä perusteista, jotka olemme muiden Euroopan maiden kanssa sopineet Venäjän kanssa toimimisesta, Kaljulaid painotti Viron yleisradioyhtiön ERR:n haastattelussa.
 Kaljulaid on rauhallinen ja pragmaattinen presidentti, joka tuskin odottaa mitään suurta läpimurtoa Viron ja Venäjän suhteisiin torstainkaan jälkeen.
 – Tapaamisella otan vastuuta muiden EU-johtajien kanssa yhteydenpidosta naapurimaamme kanssa, Kaljulaid sanoi.

Viron ja Venäjän presidentit tapaavat vuosikymmenen tauon jälkeen – ”Kannan vastuuni muiden EU-johtajien kanssa"


Summary: Ensimmäisenä myyntipäivänä meni tunnissa sata kiloa silakkaa. Kalastajan täytyi käydä hakemassa lisää myytävää.

Kalastajapariskunta  Jukka  ja  Saija Toivonen  pakkaavat huhtikuisena lauantaiaamuna kauppa-autoa talonsa pihalla. Puuhaa riittää pariksi tunniksi. Viimeisenä autoon työnnetään pari laatikkoa hittituotteeksi noussutta silakkaa. Yleensä vanhemman väen suosiossa ollutta herkkua on myyty todella paljon.
 – Ensimmäisenä myyntipäivänä sitä meni tunnissa sata kiloa. Piti lähteä hakemaan lisää. Yhteensä kaloja pakataan mukaan noin 300 kiloa, kertoo Jukka Toivonen.
 Kaupunkilaisella saattaa olla romanttinen kuvitelma, että kalastaja on aamulla kokenut verkot ja siitä hän lähtee myyntihommiin. Toivoset ovat pyytäneet kuitenkin kalat tai hankkineet ne tuntemiltaan kalastajilta edellisenä päivänä. Kalakauppa-auton varustaminen myyntikuntoon vaatii jo itsessään kaksi tuntia.
 – Ajateltiin, ettei kukaan lähde hakemaan näitä kaloja täältä Mynämäen korvesta, joten kalat pitää saada pyörien päälle. Nyt juodaan vielä aamukahvit ja sitten lähdetään liikkeelle, pohtivat kalastajat.
 Jukka ja Saija Toivanen pakkaavat silakoita kauppa-autoon.  Minna Rosvall / Yle
 Ostajat toivovat tuoretta kalaa
 Kalastaja Jukka Toivonen on opiskellut viime vuodet Livian ammattiopistossa. Kokenut kalastaja on ollut tyytyväinen opintoihinsa. Samalla syntyi ajatus kauppa-autosta. Siitä Toivonen on haaveillut kahden vuoden ajan.
 – Kuluttajilta on tullut pyyntö tulla myymään tuoretta kalaa. Kuluttajat eivät luota siihen, että sitä löytyy kaupan tiskiltä. Kalalle voi tulla pitkä matka sinne, pohtii Saija Toivonen, joka toimii yrityksessä miehensä rinnalla.
 Hopeakylkisiä silakoita pakattiin kauppa-autoon noin 150 kiloa. Minna Rosvall / Yle
 Liviassa Jukka Toivonen on oppinut paljon muun muassa hygieniasta ja kylmäketjusta. Kauppa-autoon liittyvä byrokratia on ollut yllätys. Myyntipaikkoihin, esimerkiksi tielaitoksen levähdysalueille, tarvitaan luvat ja tuotteiden etiketit on tehtävä tietyllä fontilla.
 – Kalalla on kasvot, kun me tuomme sen myyntipaikalle. Jos en ole itse saanut määrättyä kalaa, tiedän, kuka sen on pyytänyt. Nämä silakat ovat  Takalan Petterin  pyytämiä eli vastuullisesti pyydettyjä, kertoo Jukka Toivonen.
 Hän kertoo, että silakka ei ole vielä rantautunut rysäpyyntiin, joten siksi ne eivät ole Toivosten itse kalastamia. Sen sijaan ahven- ja kuhaverkot on saatu talven jälkeen veteen, ja omat kuhat ja ahvenet on jo saatu kyytiin. Kauppa-autokierros pystyttiin aloittamaan nyt, kun kevätkalastuskausi alkoi. Kauppa-auto kulkee näillä näkymin ainakin juhannukseen asti.
 Kalastaja Jukka Toivonen punnitsee suosittuja silakoita kauppa-autossa. Minna Rosvall / Yle
 Ensimmäiset ostajat saapuvat nopeasti
 Yle kertoi kesällä 2018, että Suomessa on enää kuusi myymäläautoa.   Päivittäistavarakauppa ry:n mukaan  myymäläautoja tai-veneitä on vain neljä.Toivosten hankkima auto on 34 vuotta vanha ja sen kunnostaminen on kestänyt vuoden. Jukka Toivonen irrottaa auton latauksesta ja sitten lähdetään liikkeelle. Toivonen on tyytyväinen, että nuorena tuli ajettua kuorma-autokortti. Nyt siitä on hyötyä.
 – Tässä vanhassa autossa on omat haasteensa. Pitää olla sen verran rahaa mukana, että pääsee taksilla kotiin, naurahtaa Toivonen ja painaa kaasua.
 Ensimmäinen asiakas saapuu autolle lähes heti, kun saavutaan Mynämäen torille.  Seppo Salminen  oli lukenut Vakka-Suomen Sanomista ilmoituksen ja tuli hakemaan silakkaa ja savukalaa.
 – Lähikala on halpaa ja hyvää. Kaupassa hinta on korkeampi, koska kalastajan ja kaupan välissä on monta ottajaa. Hankin kalani yleensä täältä torilta. Paistan silakat ja jaan tästä vähän muillekin, kertoo Salminen.
 Tässä vanhassa autossa on omat haasteensa. Pitää olla sen verran rahaa mukana, että pääsee taksilla kotiin.  Jukka Toivonen
 Ritva Salminen  kertoo tulleensa hakemaan lohta. Hän kertoo, että kalastaja on jollain tavalla tuttu ja hän haluaa kannattaa omia kalastajia. Hän sanoo syövänsä kalaa noin kerran viikossa. Salminen kertoo, että lapsena hänelle syötettiin niin paljon suolalahnaa, ettei kala oikein vieläkään maistu niin usein kuin ehkä pitäisi.
 – Vihanneksia syön kalaa enemmän, Salminen sanoo.
 Autolla on vilkas kauppatunnelma. Asiakkaat tulevat sisään takaovesta ja poistuvat ulos ohjaamon kautta. Toivoset ovat laittaneet tukevia jakkaroita oville, ja ne ovatkin tarpeen, jotta autoon pääsee kiipeämään.
 Ovesta ulos pyrähtävä  Marja Kari  oli hankkinut haukipihvejä ja kirjolohta. Hänen kalankäyttöään rajoittaa hinta. Kun kala on edullisempaa, sitä tarttuu mukaan herkemmin.
 Maarit  ja  Kari Suominen  ostivat kaksi kuhaa, joista toinen menee seuraavana päivänä uuniin ja toinen pakkaseen.
 – Meillä oli joskus yksi tuttava, jolta hommattiin kalaa. Hän ei enää kalasta, joten mainiota, että kalaa saa nyt täältä, kertoo Kari Suominen.
 Ritva Salminen tulee ulos kauppa-autosta Mynämäen aurinkoisella torilla. Minna Rosvall / Yle
 Kalastaja toivoo lähiruuan hakemisesta harrastusta
 Kalastajapariskunta Saija Ja Jukka Toivosen apuna työskentelee kauppa-autossa tytär  Jasmin Toivonen . Mummot ja vaarit auttavat tarvittaessa, ja kesällä merellä käytetään apuna ulkopuolista työvoimaa. Ilman sesonkityövoimaa aika ei riittäisi.
 Merellä kalastamista ovat viime vuosina hankaloittaneet hylkeet ja merimetsot.  Myös kuhan alamitan muuttuminen  on mietityttänyt kalastajia. Merialueiden kuhasaaliiden pelätään romahtavan. Jukka Toivonen patistaa luomaan toimintaedellytykset sellaisiksi, että kalastajat voivat jatkaa.
 Saija Toivosen (vas.) apuna on tytär Jasmin Toivonen, joka hoitaa kassaa. Minna Rosvall / Yle
 Hän toivoo myös, että kuluttajat jaksaisivat hakea kalansa muualtakin kuin kaupasta.
 – Ihmiset ottavat kalan mielellään kauppareissunsa yhteydessä koriinsa. Ehkä tulevaisuudessa he hakevat kalaa tuottajilta nykyistä enemmän. Siitä voisi tehdä ajanvietteen tai harrastuksen, että hakee kalaa tällaisista torien kalakaupoista, pohtii Jukka Toivonen.
 Toivonen on huomannut, että maaseutupitäjissä arvostetaan kalan tuoreutta ja kalastajaa halutaan haastatella. Yksi asiakas varoittaa Toivosta heikoista jäistä ja muistuttaa, että lähistöllä Vehmaalla oli henkilö pudonnut veteen, kun oli lähtenyt jään päälle veneellä.
 – On harvinaisuus, että kalastaja on jossakin liikkeellä. Ei meitä montaa ole Saaristomerellä ja suurin osa on merellä. Minä ajattelin rantautua välillä tänne tänne ihmisten ilmoille, naurahtaa Toivonen ja rientää takaisin kauppa-autoonsa.
 Keskustele aiheesta! Kommentointi sulkeutuu 18.4. kello 18.00.

”Ei kukaan lähde hakemaan näitä kaloja Mynämäen korvesta” – kalastaja Jukka Toivonen hankki kauppa-auton ja lastasi kalat kumipyörien päälle


Summary: Haja-asustusalueiden jätevesiasetus koskee ennen vuotta 2004 rakennettuja rantakiinteistöjä tai pohjavesialueille rakennettuja rakennuksia.

Tästä on kyse Haja-asutusalueiden jätevesiasetuksen siirtymäaika päättyy tämän vuoden lokakuun viimeinen päivä. Asetus koskee ennen vuotta 2004 rakennettuja kiinteistöjä, jotka sijaitsevat enintään sadan metrin päässä vesistöstä tai pohjavesialuella. Asetus ei koske rakennuksia, jotka ovat kytketty viemäriverkostoon. Asetus ei koske rakennuksia, joissa on kantovesi ja kuivakäymälä. Nämäkin kiinteistöt tarvitsevat kuitenkin jätevesiselvityksen. Asetus ei koske kiinteistöjen omistajia, jotka ovat syntyneet ennen 9. maaliskuuta 1943.
 Kesämökkikausi on hiljalleen käynnistymässä. Kevätsiivouksen ja uuden grillin hankkimisen lisäksi monella mökillä pohditaan nyt myös jätevesiremonttia. Haja-asutusalueita koskevan jätevesiasetuksen siirtymäaika päättyy lokakuun lopussa, mikä tarkoittaa, että nyt alkaa olla viimeiset hetket käynnistää urakka.
 Haja-asutusalueiden jätevesiasetus koskee ennen vuotta 2004 rakennettuja kiinteistöjä, jotka sijaitsevat joko pohjavesialueella tai alle sata metriä vesistöstä. Muissa kiinteistöissä asia pitää hoitaa kuntoon seuraavan luvanvaraisen remontin yhteydessä.
 Kuivakäymälällä varustetuissa ja kantoveden varassa olevissa mökeissä riittää jätevesiselvitys. Tosin kantoveden määritelmästä löytyy kuntakohtaisia eroja, joten asia kannattaa tarkistaa mökkikunnalta.
 Takarajan lähestyminen näkyy jätevesiremontteja tarjoavien yritysten tilauskirjoissa. Tuhansia jätevesijärjestelmiä ympäri Suomea asentaneen Vestelli Oy:n myyntijohtaja  Regina Kunnas  odottaakin vilkasta kevättä.
 – Meille on tullut tosi paljon yhteydenottoja. Ihmiset ovat todella kiinnostuneita asiasta ja meidän toimitukset ovat jo nyt ainakin kolminkertaistuneet. Ja kausihan on vasta alussa, Kunnas toteaa.
 Pitkä vääntö saa päätöksensä
 Jätevesiasetuksesta on väännetty Suomessa yli 15 vuotta. Valtioneuvosto antoi haja-asutusalueiden jätevesien käsittelystä asetuksen jo vuonna 2003.
 Kansan keskuudessa nopeasti paskalaiksi ristitty asetus määräsi tiukkoja vaatimuksia kiinteistöjen jätevesien käsittelyyn. Asetus onkin saanut kritiikkiä niin Vapaa-ajan asukkaiden liitolta kuin Omakotiliitolta. Ne ovat pitäneet asetuksen vaatimuksia liian ankarina.
 Vuosien varrella jätevesiasetus on muuttanut muotoaan ja sen vaatimuksia on höllennetty useaan otteeseen. Tämä sai monet mökkiläiset odottavalle kannalle.
 Enää vaatimuksissa ei kuitenkaan ole kevennettävää, vaan nyt kiinteistöjen omistajien on laitettava jätevesijärjestelmät asetuksen vaatimaan kuntoon.
 Vaikka jätevesiasetus on herättänyt vuosien varrella närää, ymmärrys asetusta kohtaan lisääntynyt.
 – Varsinkin nykyään ihmiset oikeasti ymmärtävät, että sitä omaa mökkiympäristöä pitää suojella. Etenkin jos ollaan vesistöjen lähellä tai pohjavesialueella, Kunnas sanoo.
 Loppuvatko kaivurit kesken?
 Mökkiläisiä on viime vuodet varoiteltu, ettei jätevesiremonttia kannata jättää viime tippaan. Takarajan lähestyessä pätevistä suunnittelijoista ja urakoitsijoista saattaa nimittäin olla pula.
 Ympäristöministeriöllä ei ole tarkkaa lukua siitä, kuinka moni asetuksen alainen kiinteistö on vielä uuden jätevesijärjestelmän tarpeessa. Asiaa selvitetään parhaillaan ja tietoa odotetaan toukokuussa.
 Vestellin Regina Kunnas ei usko, että remontit jäävät ilman tekijää, vaikka kysyntä loppua kohti kasvaakin.
 –Kyllä tässä maassa riittää kaivureita ja urakoitsijoita, Kunnas vakuuttaa.
 Samaa mieltä on ympäristöneuvos  Saara Bäck  ympäristöministeriöstä. Hän arvioi, että suomalaiset kiinteistöjen omistajat ovat uusineet järjestelmiä kiitettävästi. Bäck ei myöskään usko määräajan umpeutumisen johtavan ruuhkiin.
 – Suomalaiset kiinteistöjen omistajat ovat aina pitäneet huolta ja arvostaneet omaa lähiympäristöään ja puhtaita vesiä. Kiinteistöjen jätevesijärjestelmien uusintaa on tapahtunut aiempina vuosina, Bäck toteaa.
 Mitä jos remontti jää tekemättä?
 Kun jätevesiasetuksen siirtymäaika umpeutuu marraskuun ensimmäinen päivä, valvontavastuu siirtyy kunnille. Aivan ensimmäisenä kunnat eivät ole lähettämässä tarkastajia tonteille, Bäck toppuuttelee.
 – Ei sieltä heti lähdetä tarkastuskierrokselle, mutta tietenkin puututaan asioihin, jos järjestelmät eivät ole kunnossa ja ympäristön pilaantumista tapahtuu, ympäristöneuvos toteaa.
 Tärkeintä Bäckin mukaan on nyt, että kiinteistöjen omistajat selvittävät, koskeeko lainsäädäntö heidän kiinteistöään. Tämän tiedon saa helpoiten selville ottamalla yhteyttä kuntaan, jonka alueella kiinteistö sijaitsee.
 Asetuksen toteuttamiselle voi anoa viiden vuoden poikkeusta esimerkiksi vähäisen käytön tai omistajan työttömyyden vuoksi, Bäck muistuttaa.
 Lue myös:
 Kiistelty jätevesisääntely vihdoin eduskunnan käsittelyyn – mökkiläisiä ärsyttänyt 100 metrin sääntö pysyy
 Jätevesiremontti edessä jopa 100 000 rantakiinteistöllä – kuivakäymälä ja kantovesi vapauttavat puhdistusvaateista

Nyt alkavat olla viimeiset hetket hoitaa mökin jätevesijärjestelmät kuntoon – "Kyllä tässä maassa riittää kaivureita ja urakoitsijoita"


Summary: Boeing on tehnyt koneen ohjelmistoon päivityksiä esimerkiksi sakkauksenestojärjestelmään.

Boeingin pääjohtaja Dennis Muilenberg kertoo, että Indonesian ja Etiopian lento-onnettomuuksissa käytössä ollut 737 MAX -konemalli on nyt valmis sertifiointilennolleen.
 Muilenberg kertoo varhain torstaina Twitterissä julkaistulla videolla, että 737 MAX -koneilla on nyt lennetty 120 koelentoa, ja koneet ovat olleet ilmassa yli 200 tuntia. Hänen mukaansa viimeinen koelento on nyt takana.
 – Olemme vahvasti matkalla kohti sertifiointia, Muilenberg sanoo.
 737 MAX -koneet ovat olleet lentokiellossa ympäri maailmaa sen jälkeen, kun Ethiopian Airlines kone syöksyi maahan vain hieman nousun jälkeen maaliskuussa. Lokakuussa samaa mallia oleva Lion Airin kone syöksyi maahan Indonesiassa.
 Lento-onnettomuuksissa kuoli yhteensä lähes 350 ihmistä.
 Boeing on tehnyt koneen ohjelmistoon päivityksiä sakkauksenestojärjestelmään. Lion Airin ja Ethiopian Airlinesin lentoturmien epäillään johtuneen juuri automaattisen sakkauksenestojärjestelmän MCAS:n virheellisestä toiminnasta.
 Lue myös:
 Boeingin pääjohtaja: 737 Maxin ohjelmistopäivitykset toimivat kuten pitääkin  (12.4.)

Boeing: 737 MAX on nyt testien osalta valmis


Summary: Kim Jong-unin mukaan uudet aseet kasvattavat merkittävästi Pohjois-Korean armeijan taisteluvoimaa.

Pohjois-Korea kertoo testanneensa uudenlaisia, taktisia taistelukärkiä. Pohjois-Korean valtiollisen median mukaan maan johtaja  Kim Jong-un  valvoi asekokeita.
 Valtiollinen media kertoi Kimin todenneen, että uudet aseet kasvattavat merkittävästi Pohjois-Korean armeijan taisteluvoimaa.
 Ilmoitus asekokeista tulee vain päivä sen jälkeen, kun Yhdysvaltalainen tutkimuslaitos kertoi, että se oli havainnut toimintaa Pohjois-Korean ydinaseiden kehittämiseen liittyvässä laitoksessa.
 Asekoe on tiettävästi ensimmäinen, jonka Pohjois-Korea tekee sen jälkeen, kun Kim ajautui helmikuussa umpikujaan presidentti  Donald Trumpin  kanssa käymissään neuvotteluissa.
 Lue myös:
 Pohjois-Korean johtaja Kim Jong Un vaatii Yhdysvaltoja muuttamaan asennettaan vuoden loppuun mennessä (13.4.)

Pohjois-Korea kertoo testanneensa uudenlaisia taistelukärkiä


Summary: Turvallisuusneuvonantaja kutsui Kuubaa, Venezuelaa ja Nicaraguaa "tyrannian troikaksi".

Yhdysvaltain hallitus kertoo kiristävänsä sanktioitaan Kuubaa, Venezuelaa ja Nicaraguaa kohtaan, uutistoimistot kertovat.
 Presidentti  Donald Trumpin  turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  kertoi uusista sanktioista keskiviikkona puheessaan Miamissa. Bolton kutsui kolmea maata "tyrannian troikaksi". Boltonin mukaan useat pankit, yritykset ja yksityishenkilöt lisätään mustalle listalle.
 Yhdysvallat lisäävät painetta ennen kaikkea Kuubaa kohtaan, kertoo uutistoimisto Reuters. Boltonin mukaan kohteena ovat Kuuban armeija ja tiedustelupalvelut. Tarkoituksena on painostaa Kuubaa lopettamaan Venezuelan presidentin  Nicolas Maduron  tukeminen.
 Presidentti Donald Trumpin turvallisuusneuvonantaja John Bolton puhui Sikojenlahden veteraanien tilaisuudessa Miamissa keskiviikkona. CRISTOBAL HERRERA/EPA
 Kuuban-matkailua rajoitetaan
 Yhdysvaltain kansalaisten matkustamista Kuubaan rajoitetaan. Uutistoimisto AP:n mukaan edellisen presidentin  Barack Obaman  aikakaudella myönnetyt, niin kutsutut tarkoitukselliset vierailut kulttuurisista ja opinnollisista syistä tulevat nyt päätökseen. Tämä tulee väistämättä vaikuttamaan Kuuban talouteen, joka on varsin riippuvainen turismista.
 Samoin uusia rajoituksia tulee Yhdysvalloissa asuvien kuubalaisten kotimaahansa lähettämiin rahasummiin. Uusien säädösten mukaan kuubalaiset saavat lähettää kotiinpäin 1000 dollaria vuosineljännestä kohti. Vuonna 2015 annetun säädöksen mukaan rahaa sai lähettää tuplasti enemmän. Vuotta myöhemmin Yhdysvalloista lähetettiin Kuubaan yhteensä kolme miljardia dollaria.
 Kuuban presidentti  Miguel Diaz-Canel  vastasi Yhdysvaltain sanktiopäätökseen uhmakkaasti.
 – Kukaan ei vie meiltä maatamme. Ei vietellen eikä voimalla. Me kuubalaiset emme antaudu, Diaz-Canel twiittasi Reutersin mukaan.
 Venezuelan keskuspankki sanktioiden kohteena
 Yhdysvallat aikoo estää Venezuelan keskuspankkia pääsemästä käsiksi dollareihin. Venezuelan presidentti Nicolas Maduro kommentoi asiaa tuoreeltaan sanoen aikeen olevan täysin laiton.
 – Keskuspankit kautta maailman ovat pyhiä. Kaikki valtiot kunnioittavat niitä, Maduro sanoi.
 Nicaraguan sanktiot kohdistuvat muun muassa maan Bancorp-pankkiin, joka on jo aiemmin ollut Yhdysvaltain mustalla listalla johtuen yhteyksistään Venezuelaan.
 Nicaraguan presidenttipariskunnan  Daniel Ortegan  ja  Rosario Murillon  poika  Laureano Ortega  liitettiin vanhempiensa seuraan sanktiolistalle.

Yhdysvallat kiristää sanktioitaan Latinalaisessa Amerikassa – matkustusta Kuubaan rajoitetaan


Summary: 400-sivuisesta raportista jätetään julkaisematta esimerkiksi salaiseksi luokiteltua tietoa.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  pitää torstaina tiedotustilaisuuden liittyen erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan raporttiin kello 17.30 Suomen aikaa, kertoo  The Washington Post .
 Barrin on myös määrä julkistaa raportista karsittu versio torstaina. Keskiviikkona ei vielä ollut tietoa, julkaiseeko Barr raportin versionsa tiedotustilaisuutta ennen vai sen jälkeen.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi tiedotustilaisuudesta radiohaastattelussa keskiviikkona, jonka jälkeen myös oikeusministeriöstä vahvistettiin asia.
 CNN :n mukaan myös Trump saattaa pitää tiedotustilaisuuden aiheesta.
 – Oikeusministeri Barr pitää tiedotustilaisuuden. Ehkä minäkin sen jälkeen. Saa nähdä, Trump sanoi WMAL Radion Larry O'Connorille.
 400-sivuinen raportti
 Barr on kertonut aiemmin, että Muellerin raportti on lähes 400 sivua pitkä ja sitä varten on haastateltu noin 500 ihmistä. Hän julkisti  maaliskuun lopulla nelisivuisen tiivistelmän raportista , jonka mukaan Muellerin tutkinnassa ei löytynyt todisteita siitä, että Trump tai hänen presidentinvaalikampanjansa olisi vehkeillyt venäläisten kanssa.
 Sen sijaan Mueller ei raportissaan ota suoraan kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen. Raportti esittelee kunkin toimen osalta todisteita "kysymyksen molemmin puolin", ja Muellerin itsensäkin mukaan asia on vaikea.
 Julkisuudessa arvostelua on herättänyt etenkin se, että Trump erotti Venäjä-tutkintaa aiemmin johtaneen liittovaltion poliisin FBI:n johtajan  James Comeyn  keväällä 2017.
 – Vaikka tämä raportti ei päättele, että presidentti syyllistyi rikokseen, se ei myöskään vapauta häntä epäilyistä, Barr siteeraa Muelleria.
 Oikeusministeri Barrin mukaan osa raportista tullaan jättämään pois julkisuudeta, sillä se sisältää valamiehistön materiaalia, salaiseksi luokiteltua tietoa sekä yksityiskohtia käynnissä olevista tutkimuksista.

Muellerin Venäjä-tutkinta julki torstaina – oikeusministeri pitää tiedotustilaisuuden ja Trump ehkä


Summary: Journalistiiiton mielestä Vehkoon saama tuomio tuntuu kohtuuttomalta.

Journalistiliitto on  kertonut hankkivansa  pilapiirtäjä ja sarjakuvataitelija  Ville Rannan   Junes Lokka  -aiheisen alkuperäisteoksen hintaan 7588,80 euroa.
 Ranta ilmoitti teoksen olevan kaupan viime viikolla, kun Oulun käräjäoikeus katsoi päätöksessään toimittaja  Johanna Vehkoon  syyllistyneen oululaisen kaupunginvaltuutetun Junes Lokan kunnian loukkaamiseen.
 Teoksesta saamansa voiton Ranta kertoi lahjoittavansa Vehkoolle oikeudenkäyntikulujen maksamista varten.
 Vehkoo määrättiin maksamaan sakkoja sekä Lokan oikeudenkäyntikulut. Nämä kulut ovat yhteensä 7588,80 euroa eli täsmälleen sama summa, minkä Journalistiliitto on nyt Rannalle teoksesta maksamassa.
 Journalistiliiton puheenjohtaja  Hanne Ahon  mukaan Vehkoo on ollut kansanryhmää vastaan kiihottamisesta tuomitun Lokan silmätikkuna jo pitkään.
 – Vehkoon tuomio tuntuu kohtuuttomalta, kun tietää millaista pitkäkestoista häirintää ja painostusta Lokka on häneen kohdistanut.
 Lisää aiheesta:
 Toimittaja Johanna Vehkoo sai sakkotuomion Junes Lokan kunnian loukkaamisesta ja hetkeä myöhemmin Lokka sai syytteen kiihottamisesta kansaryhmää vastaan
 Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi
 Hanne Aho: ”Vehkoon tuomio tuntuu kohtuuttomalta”
 Jutun otsikkoa täsmennetty 17.4.2019 klo 17.40

Journalistiliitto maksaa toimittaja Johanna Vehkoolle tuomitut kulut ja sakot ostamalla Ville Rannan pilakuvan


Summary: EU:n asettamien 25 prosentin tullien vuoksi yhdysvaltalaisen viskin tuonti Eurooppaan on vähentynyt.

LORETTO, KENTUCKY  Lämmin maltainen löyhähdys lyö kasvoille heti, kun avaa viskitislaamon oven. Jättimäisissä puusammioissa muhii puuromainen viljan ja veden mäski, joka pulpahtelee hiivan voimin.
 Yli sata vuotta vanhoista sammioista nouseva vesihöyry tekee tilasta kostean ja hämyisän. Se sopii hyvin tunnelmaan, sillä yhdysvaltalaisen viskiteollisuuden näkymät ovat sumentuneet dramaattisesti.
 Kentuckylaisen Maker's Mark -viskitislaamon tapahtumapäällikkö  Roy Lee Wigginton  kehottaa kokeilemaan, miltä mäski maistuu, ja kaapaisee sormellaan malliksi sammiosta.
 – Eikö olekin makeaa?
 Wigginton kertoo, että yhdestä sammiosta saadaan 20–25 tynnyrillistä maineikasta kentuckylaista bourbonia. Bourbonissa pitää olla vähintään 51 prosenttia maissia.

 Viskimäskiä käytetään perinteitä kunnioittaen yli sata vuotta vanhoissa sypressisammioissa. Nina Svahn
 Vaikka viskintuotannon tahti ei tällä tislaamolla ole hiljentynyt, EU:n ja Yhdysvaltain kauppakiista on saanut viskimarkkinat sekaisin. EU asetti yhdysvaltalaiselle viskille viime kesänä 25 prosentin tuontitullin vastatoimena Yhdysvaltain alumiini- ja terästulleille.
 Nokittelun vaikutukset Yhdysvaltojen viskialalle ovat synkät. Tullien voimaantulon jälkeen viskin vienti laski viidessä kuukaudessa 8,7 prosenttia.
 – Viime vuosikymmenen aikana viskiala on kasvanut rivakasti. Mutta nyt lyödään jarruja pohjaan, harmittelee Kentuckyn viskintuottajajärjestön johtaja  Eric Gregory .
 Kentuckyssä tuotetaan 95 prosenttia  yhdysvaltalaisesta viskistä. Ala työllistää osavaltiossa suoraan yli 20 000 ihmistä ja välillisesti paljon enemmän, sillä jokaisen viskiteollisuuden työpaikan on arvioitu tuottavan kolme muuta työpaikkaa, esimerkiksi kuljetus- ja turismialalle.
 Kentuckyssä kauppakiistaa seurataankin hyvin huolestuneina.
 – Me jouduimme tämän kaiken keskelle pyytämättä. Meidän täytyisi saada hallinnolle läpi viesti, että kauppasodissa ei ole voittajia, ja me häviämme tässä nyt, Gregory toteaa.

 Kentucky on yhdysvaltalaisen viskintuotannon keskus, siellä tuotettiin viime vuonna 1,7 miljoonaa tynnyrillistä viskiä. Nina Svahn
 Kentuckyn viskintuottajat ovat selvästi myös hyvin selvillä, miksi EU iski vastatoimena juuri Kentuckyn viskiin. Senaatin republikaanijohtaja  Mitch McConnell  on Kentuckysta.
 – Monen mielestä EU asetti viskitullit juuri McConnellin vuoksi.
 Vahvasti republikaanisessa Kentuckyssä tuki Trumpin hallinnolle ei näytä horjuvan. Eric Gregory kertoo viskintuottajien ymmärtävän, että Trumpin hallinto tavoittelee kauppapolitiikallaan parempia kauppamahdollisuuksia.
 Mutta tullinokittelu ei silti ole viskintuottajien mieleen. Gregory luonnehtii heitä vapaakaupan vankoiksi kannattajiksi.
 – Tariffi on käytännössä vero. Mitä pidemmän aikaa tuotteillemme lyödään 25 prosentin vero, sitä pahempia seurauksia sillä on. Voimme menettää markkina-asemiamme pitkäksi aikaa, Gregory toteaa Kentuckyn viskintuottajajärjestön päämajassa Frankfortissa.
 Erityisen kipeästi EU:n viskitariffi  iskee siksi, että Eurooppa on yhdysvaltalaisen viskin päävientimarkkina, ja viskintuottajat ovat viime vuosina hakeneet kasvua juuri ulkomailta.
 Kauppakiistan vuoksi tie Euroopan markkinoille on etenkin pienemmille tislaamoille noussut nyt pystyyn.
 – Jotkut yhtiöt eivät vie tällä hetkellä Eurooppaan lainkaan. Osa on korottanut hintoja kymmenen prosenttia, viskintuottajajärjestön Gregory sanoo.

 Viskiä kypsytetään jopa seitsemän vuotta tammitynnyreissä, jotka valmistetaan käsityönä. Nina Svahn
 Gregoryn mukaan kauppakiistassa on viskiteollisuuden kannalta vain huonoja vaihtoehtoja.
 – Jotta pysyisi hinnaltaan kilpailukykyisenä, voi niellä tullimaksun korottamatta hintoja. Se pienentää voittoja ja sen myötä investointeja.
 – Tai sitten voi yrittää vierittää tullimaksun kuluttajan maksettavaksi nostamalla hintoja, mutta tällöin menettää hintakilpailukykyä.
 Viskipullon hinnan nostaminen  on tuottajille riskinottoa. On vaikea tietää, miten paljon hintoja voi korottaa, ennen kuin kuluttaja vaihtaa halvempaan viskiin. Ostopäätökseen voi yrittää vaikuttaa luomalla kuluttajaan erityissuhteen. Tosifani voi sietää lempiviskinsä hinnannousun.
 Kentuckyssa suhdetta kuluttajiin on rakennettu jo vuosituhannen vaihteesta, sillä viskintuottajat ovat avanneet tislaamoidensa ovet turisteille. Bourbonin synnyinmailla vierailee vuosittain 1,5 miljoonaa ihmistä.
 Myös Maker’s Mark -tislaamolla toivotetaan tulijat iloisesti tervetulleiksi. He pääsevät tutustumaan tuotannon kaikkiin vaiheisiin mäskisammioiden ääreltä tislauksen kautta varastoon ja pullottamoon.
 – Lisääntynyt kiinnostus viskiin näkyy vierailijamäärissä. Viime vuonna täällä kävi 150 000 ihmistä, tapahtumapäällikkö Roy Lee Wigginton laskee. Muutama päivä aiemmin tislaamolla oli käynyt vieraita Saksasta.

 Viskiala työllistää Kentuckyssa yli 20 000 ihmistä.  Nina Svahn
 Viimeistään tislaamokierroksella  kävijälle selviää, että viskin valmistus on kärsivällisyyttä vaativaa työtä. Viskin pitää tekeytyä tammitynnyreissä jopa seitsemän vuotta, ja tynnyreitä käydään aika ajoin pyörittelemässä makujen tasapainon varmistamiseksi.
 Kun aika on kypsä, viski pullotetaan. Keskikokoiseksi itseään luonnehtivan Maker’s Markin tislaamolla pulloja täyttyy päivässä tuhansia.
 Käsityön leima säilyy tuotantolinjalla loppuun asti, sillä jokainen viskipullo sinetöidään käsin upottamalla pullonkaula korkkia myöden punaiseen vahaan.

 Viskintuottajat joutuvat miettimään siirtävätkö EU:n tullimaksun suoraan viskin hintaan vai leikkaavatko omia voittojaan. Nina Svahn
 – Alamme siunaus ja kirous on, että viskiä ei tehdä yhdessä yössä. Mutta nyt tuotantoa suunnittelevat katsovat epävarmaan markkinaan. Se on iso huoli, Gregory sanoo.
 Gregoryn johtaman viskintuottajajärjestön tiedossa ei ole, että tislaamot olisivat vielä joutuneet irtisanomaan ketään. Mutta osa on laittanut isompia investointeja jäihin.
 – Osa tislaamoista voi joutua vähentämään työvoimaa ja pienemmistä tislaamoista jotkut jopa lopettamaan kokonaan, jos kiista pitkittyy, Gregory varoittaa.
 Kentuckyssa USA:n ja EU:n kauppakiistaan toivotaankin ratkaisua mahdollisimman pian.
 – Nämä kauppapoliittiset päätökset tehdään poliittisesti korkealla tasolla, jossa meillä ei ole sananvaltaa. Ehkäpä meidän pitäisi matkustaa Washingtoniin pyörittämään tynnyreitä protestiksi.

Kiista EU:n kanssa kurittaa USA:n viskintuottajia: "Kauppasodissa ei ole voittajia, me häviämme tässä nyt"


Summary: Opiskelijoiden mielestä he ovat joutuneet tuhat hehtaaria tuhonneen palon syntipukeiksi.

Italiassa kahdelle yliopisto-opiskelijalle on langetettu 13,5 miljoonan euron sakot viime joulukuussa Comon alueella syttyneestä maastopalosta, kertovat muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja  italialaislehti La Stampa .
 22-vuotiaat miehet olivat viime joulukuun lopussa grillaamassa toisen isovanhempien vuoristomökillä, kun palo sai alkunsa.
 Palo riehui useita päiviä ja tuhosi noin tuhat hehtaaria metsää Berlinghera-vuorella. Viranomaisten mukaan noin sata hehtaaria kärsi korvaamatonta vahinkoa.
 Viranomaisten tutkimusten mukaan palo sai alkunsa mökillä olleista grillihiilistä. Paloa lietsoi kuivuus. Pojat ja mökin omistajapariskunta tuomittiin yhteisvastuullisesti maksamaan sakot.
 "Olemme syntipukkeja"
 Toinen tuomituista opiskelijoista katsoo, että he ovat joutuneet tulipalon syntipukeiksi. Puolustuksen mukaan tulipalo sai alkunsa useasta lähteestä.
 Hän myös toteaa La Stampalle, että he soittivat heti palokunnan ja yrittivät itsekin tukahduttaa liekkejä.
 Toisen pojista asianajaja myös huomauttaa, että mitä mieltä on määrätä niin suuri sakko tietäen, etteivät opiskelijat pysty sitä maksamaan.
 Jutun syyttäjä puolustaa sakkoa  Il Giorno Como -lehdelle  sanomalla, että se on signaali ihmisten patistamiseksi suojelemaan paremmin ympäristöä.
 Italialaismedian mukaan opiskelijoita saattavat uhata vielä uudet korvausvaateet, jos paloalueella omaisuusvahinkoja kärsineet haastavat heidät oikeuteen.

Grilli-ilta mökillä tuli kalliiksi italialaisille opiskelijapojille: 13,5 miljoonan euron sakko metsäpalosta


Summary: Alan Garciaa epäiltiin lahjusten ottamisesta rakennusyritykseltä, joka havitteli sopimusta metrolinjan rakentamisesta.

Perussa entinen presidentti  Alan Garcia  on menehtynyt sairaalassa vammoihinsa ammuttuaan itseään päähän, kertovat Garcian asianajaja ja sairaalan edustajat.
 Aiemmin tänään poliisi oli menossa Garcian kotiin pidättämään tätä korruptioepäilyjen takia. Garcia ampui tilanteessa itseään päähän ja hänet kiidätettiin sairaalaan leikattavaksi. 69-vuotias ex-presidentti menehtyi myöhemmin vammoihinsa.
 Garciaa epäiltiin lahjusten vastaanottamisesta tapauksessa, jossa brasilialainen rakennusalan jätti Odebrecht yritti varmistaa hallituksen kanssa sopimuksen metrolinjan rakentamisesta Perun pääkaupunkiin Limaan.
 Odebrecht on myöntänyt maksaneensa 29 miljoonan dollarin edestä lahjuksia Perun viranomaisille.
 Garcia kiisti lahjussyytökset. Viime vuonna hän haki turvapaikkaa Uruguaysta, kun viranomaiset kielsivät häntä poistumasta maasta. Uruguay torjui hakemuksen.
 Garcia toimi Perun presidenttinä kahteen otteeseen, vuosina 2006–2011 sekä 1985–1990. Lahjussyytökset liittyvät hänen toiseen presidenttikauteensa.
 Aiheesta aiemmin:
 Korruptiosta syytetty Perun ex-presidentti hakee turvapaikkaa

Poliisi oli tulossa pidättämään – korruptiosta epäilty Perun ex-presidentti teki itsemurhan


Summary: Matti Suurosen suunnittelemia huoltoasemia on tiettävästi Suomessa jäljellä neljä.

Netin huutokauppasivustolla on myynnissä arvostetun arkkitehdin  Matti Suurosen  suunnittelema huoltamorakennus. Casa Finlandia on oiva esimerkki 1970-luvun futuristisesta muoviarkkitehtuurista.
 Harvinaista, lujitemuovista valmistettua rakennusta myydään purettavaksi ja poiskuljetettavaksi. Huoltoasema sijaitsee Lempäälässä.
 – Väitän, että rakennus on hyvinkin hyvässä kunnossa ikäisekseen, sanoo huoltamon omistaja, yrittäjä  Lasse Lemmitti.
 – Olemme käyneet sen läpi tarkkaan. Siinä ei ole kosteusvaurioita. Ainoastaan lipassa, joka on jakelukentän puolella, on kolhuja ja sisätiloissa on tehty ilkivaltaa.
 Alkuperäisiä ulospäin pullistuvia ikkunoita on jäljellä enää muutama.
 Elementit pitää olla koottavissa
 Lemmitti kertoo, että hänen yrityksensä on hieronut rakennuksesta kauppoja muutaman kiinnostuneen kanssa vuoden verran, mutta tuloksetta. Keskiviikkona huoltamo päätettiin laittaa julkiseen myyntiin.
 – Nyt nähdään, onko siihen kiinnostusta. Pitäisi olla, koska näitä tulee harvoin myyntiin, Lemmitti sanoo.
 Pirkanmaan maakuntamuseo edellyttää, että purkutyö tehdään niin, että elementit ovat koottavissa uuteen paikkaan.
 Arkkitehti Matti Suurosen tunnetuin rakennus on Futuro, joista yksi on Espoon modernin taiteen museossa Emmassa. Helena von Alfthan / Yle
 Huutokauppasivustolla  muistutetaan, että ennen purkamista on syytä varmistua siitä, että rakennuksen uudelleen pystytykselle on varmasti saatavissa rakennuslupa.
 Muovitalojen taru päättyi öljykriisiin
 Huoltamoa kaupataan 10 000 euron lähtöhinnalla. Lemmitti uskoo, että hinta kuitenkin nousee.
 – Realistisen hinnan pitäisi olla jossain 50 000 euron tietämillä.
 Helsingin Sanomien mukaan  Casa Finlandia -huoltoasemia valmistettiin Suomeen aikanaan vain kuusi kappaletta. Näistä neljä on edelleen pystyssä. Lempäälän lisäksi asemia on Tampereella, Vantaalla ja Kemissä.
 Casa Finlandia -sarjasta eniten myytyjä olivat Venturot, joita myytiin asuin- ja liikerakennuksiksi. Nämä Venturot odottavat entisöintiään Suomen Moottoripyörämuseon alueella vuonna 2012. Yle / Markku Lähdetluoma
 Casa Finlandia -sarjaan  (Wikipedia) kuului aikanaan kolme erimallista rakennusta. Casa Finlandia -tuotteiden yhteisenä nimittäjänä oli ajatus tehdä sarjavalmisteisia, kestäviä, helposti kuljetettavia ja pystytettäviä rakennuksia.
 Lujitemuovisten rakennusten valmistus päättyi 1970-luvun öljykriisiin, kun materiaalin hinta moninkertaistui.
 Lue myös:   Näitä kaupataan harvoin: suomalainen siisti Futuro-ufotalo tuli myyntiin Uudessa-Seelannissa   Venturo oli futuristinen bensis   Muovi toi avaruusajan 70-luvun koteihin – luonnonläheinen nykysisustaja suosii kierrätysmateriaaleja

Muovista 1970-luvun huoltamoharvinaisuutta kaupataan purettavaksi – suunnittelija muistetaan lentävää lautasta muistuttavasta talosta