Summary: Luksusjahdin ostanut Panamax ja sen valmistanut pohjalainen Baltic Yachts ovat eri mieltä siitä, oliko 60 miljoonan euron veneessä jo valmistuessaan vikaa.

Korkein oikeus on hylännyt Baltic Yachtsin vaatimuksen sille asetetun 22,4 miljoonan euron takavarikon perumisesta.
 Kyse on luksusveneita valmistavan  pohjalaisen venevalmistaja Baltic Yachtsin ja sen kaikkien aikojen suurimman veneen ostaneen Panamax Ltd:n välisestä riidasta .
 Panamax väittää, että vuonna 2011 valmistuneessa S/y Hetairos jahdissa on ollut puutteita, vikoja ja virheitä, joita Baltic on kieltäytynyt korvaamasta. Baltic Yachtsin mukaan veneessä ei ole ollut väitettyjä vikoja.
 Asiaa on käsitelty jo vuodesta 2014 alkaen Saksan Hampurissa toimivassa, merenkulkualaan erikoistuneessa välimiesoikeudessa.
 Pohjanmaan käräjäoikeus määräsi Panamaxin hakemuksesta maaliskuussa 2018 Baltic Yachtsin omaisuutta takavarikoitavaksi mahdollisen saatavan vakuudeksi yli 22 miljoonan euron edestä. Summasta vähennetään miljoona euroa, jonka Panamax oli jo saanut Balticilta.
 Vaasan hovioikeus vahvisti vakuustakavarikon heinäkuussa.
 Panamaxin Baltic Yachtsilta hakema korvaussumma on noussut jo 29 miljoonaan euroon. Venevalmistajan vuotuinen liikevaihto on noin 40 miljoonaa euroa. Saksalaismedia arvioi Hetairoksen arvoksi 60 miljoonaa euroa.
 Korkein oikeus: Omaisuuden hukkaamisvaara on olemassa
 Korkein oikeus (KKO) käsitteli asiaa ainoastaan hukkaamisvaaran osalta. Hukkaamisvaaralla tarkoitetaan sitä, että oikeudessa mahdollisesti vahvistettavaa saatavaa ei saada perityksi, jos velallinen siirtää varoja velkojien ulottumattomiin.
 Korkein oikeus vetoaa päätöksessään aiempiin linjauksiinsa. Niiden mukaan omaisuuden hukkaamisvaara on olemassa jo summan suuruudenvuoksi.
 Vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan hukkaamisvaara on olemassa myös, elleisitä voi pitää vallitsevissa olosuhteissa hyvin epätodennäköisenä.
 KKO:n mukaan hukkaamisvaaraa voidaan tässä tapauksessa perustella sillä, että Baltic Yachtsin varallisuus on pieni verrattuna 22,4 miljoonan euron vaateeseen. Venevalmistajan taseen loppusumma oli vuonna 2016 6,6 miljoonaa euroa.
 Lisäksi KKO painotti ratkaisussaan sitä, että sama henkilö eli yhtiön pääomistaja, saksalainen professori Hans Georg Näder toimii Baltic Yachtsin hallituksen ainoana jäsenenä ja käyttää määräysvaltaa Baltic Yachtsin emoyhtiössä. Se helpottaa omaisuuden siirtelyä, etenkin jos yhtiössä on nopeasti siirrettävää omaisuutta.
 Jahdin ostanut Panamax esitti takavarikkohakemuksessaan, että välimiesmenettelyn aikana hukkaamisvaara oli käynyt ilmeiseksi.
 Baltic Yachts vetosi omissa perusteluissaan siihen, että hukkaamisvaaraa ei ole, koska Panamax on itsekin rajoittanut takavarikon toistaiseksi kahteen miljoonaan euroon. KKO:n mukaan rajoitus voi olla myös hakijan etu, jos täysimääräinen takavarikko uhkaisi liiketoiminnan jatkuvuutta.
 Veneen valmistaja Baltic taas perusteli omaa vaatimustaan takavarikkopäätöksen kumoamisestasillä, että yhtiöllä on hyvä tilauskanta ja paljon työntekijöitä. KKO:n mukaan se ei ole kuitenkaan ratkaisevaa asian oikeudellisessa arvioinnissa.
 KKO ei pitänyt myöskään ratkaisevana sitä, että Näder on sijoittanut lisää rahaa Baltic Yachtsille antamillaan pääomalainoilla.
 Vastakkain kaksi saksalaista suuryritysjohtajaa
 Kiistassa vastakkain ovat kahden suuren ja perinteisen saksalaisyhtiön nokkamiehet. Baltic Yachtsin päämistaja Hans Georg Näder on 1919 perustetun Ottobockin omistaja.
 Hans Georg Näder vuonna 2017 valmistuneen toisen jättiveneen luona. Baltic Yacht Pink Gin VI on 54-metrinen, kun kiistan kohteena oleva Hetairos on lähes 67 metriä. Kalle Niskala / Yle
 Noin 8 000 ihmistä työllistävä yritys valmistaa muun muassa pyörätuoleja ja tekoraajoja. Yrityksen perusti Näderin isoisä, ja yhtiön liikevaihto on lähes miljardi euroa.
 S/y Hetairosin omistavan Panamax Ltd:n takana on puolestaan saksalainen liikemies Otto Happel. Forbes-lehden mukaan hänellä on 2,7 miljardin dollarin omaisuus. Sillä hän sijoittui maailman rikkaiden listalla 13 vuotta sitten sijalle ???; tänä vuonna ??? sama omaisuus antaa enää sijoituksen 838.
 Happel toimi aiemmin isänsä perustaman saksalaisen GEA Groupin omistajana. Monialayrityksen liikevaihto on tällä hetkellä jo liki viisi miljardia. Yhtiöllä on noin 18 000 työntekijää.
 Baltic Yachts haluaa viedä takavarikkopäätöksen korkeimpaan oikeuteen
 Luksusveneestä tuli kallis kiista – ostaja vaatii pohjalaisfirmalta yli 22 miljoonan euron jättikorvauksia korkoineen

Kiista pohjalaisen luksusveneen ympärillä jatkuu: korkein oikeus pitää kiinni 22 miljoonan takavarikosta


Summary: Kun moskovalainen saapuu Pietariin, paikalliset jäävät hänen jalkoihinsa, kirjoittaa Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Marjo Näkki.

– Et ala sitten hiippailla siellä, opasti suomalainen ystäväni toista, joka oli muuttamassa Moskovasta Pietariin.
 Molemmat olivat moskovalaistuneet työkomennustensa takia.
 Moskovassa ulkomaalainenkin tottuu nopeasti kaupungin kiivaaseen rytmiin. Heiluriovista työnnytään reippaasti ja ne lykätään vielä saranoilleen niin, että seuraava nopsajalka ei saa ovea vasten kasvojaan.
 Moskovassa vallan keskus on Kreml. Grigory Vorobjov
 Metrossa käy jatkuva tanssi, jotta saadaan seuraavalla pysäkillä pois jäävät kanssamatkustajat mahdollisimman lähelle metrovaunun ovea ja siitä sitten ajallaan ulos.
 Kadulla luikahdetaan ohi hartiat noin kolmenkymmenen asteen kulmassa, jotta yhteentörmäyksiltä vältytään – myös vastaantulijoiden kanssa.
 Sitten kun moskovalainen saapuu Pietariin, hän törmää jo juna-asemalla edessään tuskaisan hitaasti flaneeraaviin kulttuuripääkaupunkilaisiin.
 Pietari on ränsistyneen romanttinen suurkaupunki. Grigory Vorobjov
 Pietarissa aika tuntuu hidastuvan, sanoo metalliyrityksen johdossa työskentelevä moskovalainen  Aleksandra Šelehova .
 – Jos Moskovan vauhti ja sekasorto kyllästyttävät, Pietari on hyvä vaihtoehto rentoutumiseen, hän sanoo.
 Pietarilaiset kehuskelevat kotikaupunkinsa olevan Venäjän kulttuuripääkaupunki. Tätä virttä on kuultu siitä lähtien, kun  Pietari Suuri  toteutti mahtipontiset suunnitelmansa perustaa uusi moderni ja länteen suuntautuva pääkaupunki Nevan suiston onnettomille suomaille kolmesataa vuotta sitten.
 Moskovalainen Aleksandra Šelehova käy välillä Pietarissa rentoutumassa. Grigory Vorobjov
 Ehkä Pietarin mahtaileva arkkitehtuuri ja Eremitaašin valtaisat taidekokoelmat ovat aiheuttaneet sen, että pietarilaisten tapa ylipäätään edetä muistuttaa enemmän uneliasta museossa käyskentelyä kuin kävelyä.
 – Asun Pietarin keskustassa juuri siksi, että lapseni saisivat kasvaa automaattisesti arkkitehtuurin ja kulttuurin ympäröimänä, kertoo Talvipalatsin tietämillä vastaan kävelevä  Natalia Kulagina .
 Hän kertoo työskentelevänsä nyt oppaana, vaikka oikeasti hän on näyttelijä. Sopii hyvin pietarilaisen boheemin taiteilija-asukkaan stereotypiaan.
 Pietarilainen Natalia Kulagina on oikealta ammatiltaan näyttelijä. Grigory Vorobjov
 Toki Kulagina arvostaa myös Moskovaa mutta painottaa silti, että kulttuuri Venäjällä asuu Pietarissa.
 Moskovan ja Pietarin nahistelu muistuttaa Turun ja Helsingin vääntöä Suomessa tai New Yorkin ja Los Angelesin painia Yhdysvalloissa. Virossa paremmuudesta kilpailevat Tallinna ja yliopistokaupunki Tartto.
 Väitteet puolesta ja vastaan tuntuvat noudattelevan kulttuuri–valta-akselia.
 Moskova on jatkuvasti muun Venäjän kateuden kohde. Pääkaupunkiin kaadetaan rahaa, sen ilmettä uudistetaan, rakennuksia kohennetaan ja katuja puhdistetaan.
 Moskovassa ikiaikainen ja huippumoderni lyövät kättä Valko-Venäjän aseman kupeessa. Grigory Vorobjov
 Pietarin osittainen viehätys nojaa siihen, että rakennusten maalipinta hilseilee ja talvisin kaduilla saa navigoida sekä kattojen räystäiltä että jalkojen alta uhkaavien jäiden takia.
 – En pidä siitä, että meitä moskovalaisia aina syyllistetään,  Filip Rokin  puuskahtaa.
 Hän etsii parhaillaan töitä, joten hänellä on hetki aikaa pohdiskella kotikaupunkinsa mainetta. Rokin muistuttaa, että kateelliset harvoin muistavat, että pääkaupungin hintataso on melkoisen paljon korkeampi kuin muualla Venäjällä.
 Filip Rokinin mielestä Moskovaa kadehditaan suotta. Grigory Vorobjov
 – Palkkamme täällä eivät ole niin paljon suuremmat kuin hintatason ero on, hän sanoo.
 Rokin ei edes viitsi ryhtyä pohtimaan sen enempää Pietarin ja Moskovan eroja. Valinta on hänelle selvä: Moskova on ykkönen.
 Moskova on monikansallinen mutta ei kovinkaan kansainvälinen kaupunki. Pääkaupunkiin saapuu jatkuvasti siirtolaisia muualta Venäjältä ja entisistä neuvostotasavalloista, mutta he kaikki puhuvat venäjää.
 Moskovan valoissa ei säästellä, varsinkaan Kremlin kulmilla Nikolskaja-kadulla. Grigory Vorobjov
 Niinpä ei ollut yllätys, että saimme kylään saapuneen suomalaisystäväni kanssa paljon huomiota, kun kälätimme äidinkielellämme.
 – Anteeksi, mutta mitä kieltä puhutte? kahvilan tarjoilijatar kyseli uteliaana.
 Useimmiten meidän epäiltiin olevan kotoisin Saksasta.
 Pietarissa muita kieliä kuulee Moskovaa enemmän, varsinkin kesäaikaan, kun turistit eri puolita maailmaa saapuvat Pohjoisen Venetsiaan. Erityisesti italialaiset tuntuvat olevan hyvin edustettuina, tai sitten he ovat vain niitä äänekkäimpiä.
 Pietari on tunnettu pittoreskeista kanaaleista. Tässä kuljeskellaan Punaisen sillan yli. Grigory Vorobjov
 Moskovassa turistiryhmiä ylipäätään näkee paljon vähemmän.
 Opiskelija  Vasili Marinski  repeää nauramaan, kun kuulee kysymykseni: kumpi on parempi, Pietari vai Moskova?
 – Inhoan Moskovaa, kuten kaikki kunnon pietarilaiset, hän paukauttaa.
 Vasili Marinski on pietarilaispatriootti. Grigory Vorobjov
 Erityisen ärsyttävää on pääkaupunkilaisten itsekorostus.
 – Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän, hän kuvaa.
 No mutta, jos kerran ollaan kulttuuripääkaupungissa, niin täytyyhän siihen kulttuuriin tutustua. Eremitaašin Pääesikunta-rakennuksessa on juuri avautunut chileläissyntyisen surrealistin  Roberto Mattan  näyttely.
 Robertto Mattan huikea teos on vain taustaa venäläisten poseerauksille. Marjo Näkki / Yle
 Saliin astuu pariskunta. Nainen ohjeistaa miestä monisanaisesti ja asettuu sitten näennäisen huolettomasti suuren kanvaasin eteen. Hän on sattumoisin – tai sitten ei – sonnustautunut täysin teoksen väreihin sointuviin vaatteisiin.
 Oli sitten kyse Pietarista tai Moskovasta, poseerata täällä osataan.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle

Moskova ja Pietari käyvät yhä kamppailua paremmuudesta – "Moskovassa ihmiselle kasvaa kruunu päähän"


Summary: Lounaspussikokeiluun osallistui tammi-helmikuussa  2 500 varusmiestä.

Puolustusvoimat kokeili alkuvuonna, voitaisiinko varusmiesten lämmin metsälounas korvata lounaspussilla. Tammi-helmikuussa lounasruokapussikokeiluun osallistui  2 500 varusmiestä  Porin prikaatissa Niinisalossa,, Maasotakoulussa Haminassa, Rannikkoprikaatissa Upinniemessä ja Ilmasotakoulussa Tikkakoskella.
 Puolustusvoimien mukaan ensimmäisestä kokeilusta saatiin rohkaisevia tuloksia. Lounaspussien käyttö tehosti maastoharjoittelua ja säästi siirtymisiin käytettävää aikaa. Pussiruokailulla voitiin myös harjoitella poikkeusolojen ruokailumallia.
 Ei samaa kylläisyyden tunnetta
 Lounaspusseja testanneet varusmiehet olivat enimmäkseen tyytyväisiä tuotteiden makuun, mutta riittävästä energiamäärästä huolimatta lounaspussin sisällön nauttiminen ei tuonut lämpimän lounaan kaltaista kylläisyyden tunnetta.
 Maastoharjoittelun aikana varusmiehen toimintakyky saattoi heikentyä, jos hän ei syönyt kaikkia pussin sisältämiä tuotteita tai koko sisältö oli käytetty yhdellä ruokailukerralla.
 Pussien sisällöstä vastasi Leijona Catering oy. Yhden pussin energiasisältö oli noin tuhat kaloria. Pussien sisältö koostui erilaisista leipätuotteista, liha- kala- tai kasvislevitteistä, proteiinipatukoista, urheilujuomista, suklaasta ja pähkinöistä.
 Jatkossa pussiin aiotaan lisätä hitaammin vaikuttavia energianlähteitä ja pureskeltavia tuotteita.
 Kokeilu jatkuu heinäkuussa
 Puolustusvoimat jatkaa lounaspussikokeilua heinäkuun 2/19 saapumiserän varusmieskoulutuksessa samoissa joukko-osastoissa kuin alkuvuonna.
 Kokeiluun osallistuu 2500 varusmiestä lähes koko varusmiespalveluksen aikana.

Varusmiesten ruokapussikokeilulle jatkoa: Säästi aikaa, mutta toimintakyky saattoi heikentyä


Summary: Puolustusvoimat pitää tuloksia rohkaisevina, koska lounaspussit säästivät siirtymisiin käytettävää aikaa maastossa.

Armeijassa jatketaan lounaspussikokeilua, jossa maastossa lämmin lounas korvataan kuivamuonalla ajan säästämiseksi. Puolustusvoimien mukaan kokeilua päätettiin jatkaa, koska alustavat tulokset olivat  kritiikistä  huolimatta rohkaisevia.
 Varusmiehet kokivat, että lounaspussin eväät eivät tuoneet samanlaista kylläisyyden tunnetta kuin lämmin lounas. Myös alkuvuoden kovat pakkaset tekivät kokeilusta haastavan varusmiehille.
 Lounaspussiruokailua kokeili 2 500 varusmiestä tämän vuoden tammi-helmikuussa Porin prikaatissa, Maasotakoulussa Haminassa, Rannikkoprikaatissa Upinniemessä ja Ilmasotakoulussa Tikkakoskella. Tarjolla oli sisällöltään viisi erilaista lounaspussia, jossa oli muun muassa energiapatukoita, pähkinöitä sekä levitteitä. Ideana oli, että tuotteet eivät vaadi lämmittämistä tai vettä, vaan ne voi nauttia sellaisenaan. Energiamäärä oli sama kuin lämpimässä lounaassa.
 Puolustusvoimat pitää kokeilun tuloksia rohkaisevina, koska lounaspussit tehostivat maastoharjoittelua ja säästivät siirtymisiin käytettävää aikaa. Samalla varusmiehet saivat harjoitusta poikkeusolojen ruokailusta.
 Kaikki pussin tuotteet eivät kelvanneet varusmiehille
 Varusmiehet olivat enimmäkseen tyytyväisiä tuotteiden makuun, vaikka kuivamuonaa ei koettu yhtä täyttäväksi kuin lämmin lounas. Osa varusmiehistä ei syönyt kaikkia pussin sisältämiä tuotteita, jolloin heidän toimintakykynsä heikkeni maastoharjoittelussa. Samoin kävi, jos varusmies söi eniten energiaa sisältävät tuotteet jo päivän aluksi.
 Siksi Puolustusvoimat aikoo jatkossa panostaa siihen, että kokeiluun osallistuvia varusmiehiä opastetaan rytmittämään syömistä paremmin. Pussiin aiotaan myös laittaa hitaammin vaikuttavia energianlähteitä ja pureskeltavia ruokia.
 Lue lisää:
 Yli 2 000 varusmiestä sai kuukauden ajan metsälounaaksi vain kylmän lounaspussin: "Jaksaisi varmasti paremmin, jos saisi oikeata ruokaa"

Puolustusvoimat: Lounaspussi korvaa lämpimän ruuan jatkossakin, vaikka kokeilussa varusmiehen toimintakyky saattoi heikentyä


Summary: Pariisia vuosisatojen ajan valvonutta Notre Damen katedraalia ei enää ole sellaisena kuin se tunnettiin. Keskellä kaupunkia lepää ikonisen rakennuksen hiiltynyt runko.

Surulliset kaupunkilaiset seurasivat Notre Damen tuhoutumista Pariisin yössä. Pariisilaisten rakkain monumentti Notre Dame paloi yhä pienellä liekillä, ja kuumuus kirkon lähellä oli kova. Moni halusi tulla kuitenkin jättämään jäähyväisensä rakkaalle katedraalille.
 Seine-joen varsi oli aamuyöllä täynnä ihmisiä. Osa paikalle tulleista itki ja osa lauloi hiljaa hengellisiä lauluja. Monet pitivät toisiaan käsistä kiinni ja tuijottivat samalla käsittämättömältä tuntuvaa näkyä.
 Välillä sadat ihmiset hurrasivat ja taputtivat sammutustöitä urheasti jatkaville palomiehille.
 Pariisilainen  Raymond Pic  seurasi tulipaloa tyttärensä ja pojanpoikansa kanssa. Hän halusi viipyä palopaikalla kunnioittamassa Notre-Damen, suomeksi "meidän rouvamme" muistoa.
 – Olen aivan järkyttynyt. Kyseessä on pahin katastrofi vuosisatoihin. Notre Dame on Pariisin symboli, se on vielä Eiffel-torniakin merkittävämpi. Pahoin pelkään, ettei siitä ole aamun sarastaessa juuri mitään jäljellä, mies totesi.
 Samaa mieltä oli  Françoise -niminen pariisitar. Hän ihmetteli viranomaisten voimattomuutta tulipalon edessä.
 – Rakennus on valvonut kaupunkia vuosisatojen ajan, mutta romahtaa muutamassa tunnissa. Eikä mitään ollut tehtävissä, kaikesta tekniikasta ja kalustosta huolimatta, hän huokasi.
 Harras katolinen  Ghyslaine Nordin  oli rukoillut palopaikalla koko illan. Hän kertoi käyneensä kirkossa viimeksi kaksi viikkoa sitten. Tuolloin ei voinut tuolloin arvata, ettei seuraavaa kertaa kenties enää tulisi.
 – Kyyneleet nousivat silmiini, kun näin Notre Damen ilmiliekeissä. Toivottavasti katedraali suojelisi meitä jatkossakin, mittavista tuhoista huolimatta. Toivottavasti se pystytään kunnostamaan parhaalla mahdollisella tavalla.
 Notre Damen katedraalin tuhoisa tulipalo on Ranskalle ja koko Euroopallekin kulttuurihistoriallinen katastrofi. Rakennus on ollut Pariisin sydän vuodesta 1345 ja todistanut maailmansotia, vallankumouksia ja luonnonmullistuksia. Tulipalon myötä osa Ranskan ja koko ihmiskunnan historiaa katosi.
 Varhaisgoottilainen rakennus on Unescon maailmanperintökohde ja myös yksi Euroopan suosituimmista turistinähtävyyksistä. Siellä on vieraillut vuosittain jopa 14 miljoonaa ihmistä.
 Katedraali oli monelle suomalaisellekin tärkeä paikka, johon liittyy rakkaita muistoja.
 Tiistain valjetessa nuo muistot elävät mielessämme. Notre Damen paikalla Pariisin ytimessä on savuava runko.
 Pientä lohdutusta tuo se, että osa kirkon taidehistoriallisesti merkittävistä aarteista saatiin vietyä savun ja liekkien luota turvaan. Pariisilaiset heräävät uuteen päivään kuitenkin hiljaisina ja tuskaisina.

Toimittajalta: Päivä Pariisissa valkenee tuhkanharmaana


Summary: Wallin kertoi alkuvuodesta jättävänsä eduskunnan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

RKP:n kansanedustaja ja entinen ministeri Stefan Wallin aloittaa viestintäyritys Milttonin tytäryhtiön Miltton Networksin toimitusjohtajana ja partnerina.
 Wallin kertoi alkuvuodesta  jättävänsä eduskunnan , eikä hae jatkokaudelle. Hän oli kansanedustajana kolme kautta ja tuona aikana myös ministerinä. Hän aloittaa uudessa tehtävässään 1. toukokuuta.
 Lue myös:
 Seitsemän kansanedustajaa jättää eduskunnan Lounais-Suomessa  – Wallin: "Tiedostan oman poliittisen parasta ennen -päiväykseni"

Ex-ministeri Stefan Wallin viestintäyritys Miltton Networksin johtoon


Summary: Ylen Ykkösaamusta ja A-studiosta tuttu toimittaja ja juontaja Olli Seuri on valittu journalistiikan työelämäprofessoriksi Tampereen yliopistoon. Pesti kestää lukuvuoden.

Olli Seuri kertoo, että hän on halunnut jo pitempään yhdistää käytännön osaamisensa työhön yliopistolla. Pesti alkaa elokuussa.
 – Mikä onkaan parempi paikka kaltaiselleni tekijälle kuin se, että pääsee työelämäprofessorina tuomaan opiskelijoille omaa osaamistaan, oppejaan ja ajatuksiaan siitä, mistä journalismissa on kyse ja mihin se on menossa, Seuri sanoo.
 Hänen tärkein tehtävänsä professorina on lähentää käytännön työelämää yliopistokoulutukseen ja -tutkimukseen.
 Seuri uskoo, että hänen uutis- ja ajankohtaisjournalismin taidoistaan on hyötyä opiskelijoille. Niihin liittyy myös kokemus suorien lähetysten ja haastattelujen teosta.
 – Olen lisäksi tutustunut viime aikoina podcast-maailmaan. Haluan päästä tekemään niitä opiskelijoiden kanssa, Seuri sanoo.
 Hän on yksi  Totuuden jälkeen. Miten media selviää algoritmien ja paskapuheen aikana  (2018) -kirjan kirjoittajista, ja myös sitä Seuri käyttää hyväkseen opetuksessa. Lisäksi häntä kiinnostaa journalismin ydin.
 – Näiden kautta yritän hahmottaa tuleville journalisteille sitä, mikä siinä murroksessa on merkittävää, ja mikä journalismissa on toisaalta jatkuvaa ja muuttumatonta, Seuri sanoo.
 Valemediat ovat yksi journalismin ja tulevien opiskelijoiden suurimmista haasteista.
 – Olen itse kasvanut erilaiseen mediaympäristöön kuin opiskelijat. On kiinnostavaa nähdä, millainen se ero on, Seuri toteaa.
 Hänet palkittiin vuoden 2017 journalistina  Bonnierin Suurella journalistipalkinnolla . Seuri on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden tohtori.
 Journalistiikan työelämäprofessuurista käytettiin aiemmin nimitystä journalistiikan vierailijaprofessori.

A-studion Olli Seurista professori Tampereen yliopistoon


Summary: Venäjältä löytyneet suomalaiset sankarivainajat haudataan Lappeenrannan sankarihautausmaalle kaatuneitten muistopäivänä toukokuussa.

30 suomalaista sotavainajaa pääsee suomalaiseen hautausmaahan Lappeenrannassa kaatuneitten muistopäivänä 19.5.2019. Vainajat ovat odottaneet hautaamista yli 70 vuotta, sillä heidän ruumiinsa jäännökset on löydetty etsinnöissä vasta parin viime kesän aikana Venäjällä sijaitsevilta entisiltä taistelualueilta.
 Nyt haudattavien suomalaissotilaiden henkilöllisyyttä ei ole kyetty varmistamaan. Heistä tiedetään ainoastaan, että kyseessä on suomalainen sotilas. Tämä on pystytty varmistamaan esimerkiksi löytöpaikalla olleista esineistä, kuten metallisista napeista, vyöstä tai muusta suomalaissotilaalle kuuluneesta esineestä.
 Lappeenrannan sankarihautausmaalle haudataan kaikki tuntemattomiksi jääneet suomalaissotilaat. Mikäli vainaja on pystytty tunnistamaan esimerkiksi tuntolevyn tai DNA-tutkimusten perusteella, pääsee hän oman kotipitäjänsä sankarihautausmaalle.
 Yli 1 000 löytynyt
 Kaikkiaan talvi- ja jatkosodissa sota-alueille jäi noin 13 000 suomalaissotilasta. Vuosien aikana heistä on löydetty joka kymmenes eli 1 300.
 Sotilaiden jäännöksiä ovat reilun 20 vuoden aikana Venäjän taistelupaikoilta etsineet ja löytäneet suomalaiset vapaaehtoiset. Myös venäläiset ovat omissa etsinnöissään löytäneet suomalaisten sotilaiden jäännöksiä.
 Rajakorpraali Uuno Johannes Jantunen siunattiin 21.5 2017 kotiseurakuntansa sankarihautausmaalle Parikkalan Saarella. Hän löytyi taistelupaikoilta Ihantalasta kesällä 2011. Mika Albertsson
 Kaikkia sotilaita ei kuitenkaan tulla ikinä löytämään. Huomattava osa sotilaista silpoutui tulituksissa niin pahasti, että löytäminen on käytännössä mahdotonta. Lisäksi sodista on aikaa jo yli 70 vuotta, joten maasto on ehtinyt vuosien aikana muuttua merkittävästi. Myös sotilaiden luut alkavat jo olla maatuneita tai vaikeasti havaittavia.
 Neuvostoliiton romahdettua Suomi ja Venäjä sopivat, että suomalaiset pääsevät etsimään sotavainajia Venäjän taistelualueilta. Alkuvuosina sotilaiden jäännöksiä löytyi runsaasti, mutta viime vuosina uusien vainajien löytyminen on tullut koko ajan vaikeammaksi. Kuitenkin sotavainajien etsintä jatkuu myös ensi kesänä.
 Sankarihautajaiset Lappeenrannassa
 Siunaustilaisuus ja sankarihautajaiset alkavat Lappeenrannan sankarihautausmaalla kaatuneiden muistopäivänä kello 12. Sitä ennen viereisessä Lappeen Marian kirkossa alkaa kello 10 muistojumalanpalvelus.
 Sankarivainajat siunaa hautaan kenttäpiispa  Pekka Särkiö . Mukana siunaustilaisuudessa on lukuisia veteraanijärjestöjä sekä Sotavainajien muiston vaalimisyhdistys, joka koordinoi kadonneiden sotavainajien etsimistä Venäjältä.
 Viimeksi tuntemattomaksi jääneitä sotavainajia haudattiin Lappeenrannassa keväällä 2017.
 Kaikkiaan Lappeenrannan sankarihautausmaalle on haudattu vuosien 1993–2018 etsintöjen tuloksena 782 tunnistamatonta 18 tunnistettua sankarivainajaa.
 Lue seuraavaksi:   Yli viiden vuoden tutkinta kannatti – Ihantalasta löytyneet luut ovat jatkosodassa kaatuneen suomalaismiehen jäänteet
 Kuuntele   imatralaisen Mika Albertssonin kertomukset sotavainajien etsinnöistä Ylen podcsteina.

Sitkeiden etsintöjen onnillinen lopputulos  – 30 suomalaista tuntematonta sotilasta pääsee vuosikymmenten odotusten jälkeen haudan lepoon


Summary: Pesti on vuoden mittainen vierailijaprofessuuri, jonka tarkoituksena on tuoda työelämän näkökulma yliopistomaailmaan.

Ylen toimittaja  Olli Seuri  on valittu Tampereen yliopiston journalistiikan työelämäprofessoriksi kaudelle 2019–2020. Seuri toimii toimittajana ja juontajana Ylen A-Talkissa.
 Seurin valinnan perusteena ovat muun muassa vahva käytännön osaaminen journalismista.
 – Seurin näkemykset siitä, miten teknologinen murros, yhteiskunnalliset muutokset ja asiakaslähtöisyyden vaatimus muokkaavat journalismin toimintaympäristöä, antavat hänelle vahvan pohjan toimia vaikuttavasti työelämäprofessorin tehtävässä, Tampereen yliopisto perustelee valintaa tiedotteessa.
 Olli Seurilla on monipuolinen kokemus niin printistä, televisiosta kuin radiosta. Hän väitteli tohtoriksi Tampereen yliopistossa vuonna 2016 aiheenaan historian esittäminen journalismissa. Bonnierin Suuren journalistipalkinnon hän voitti vuonna 2017.
 Journalistiikan työelämäprofessoriksi haki tällä kertaa 12 henkilöä. Pesti on vuoden mittainen vierailijaprofessuuri, jonka tarkoituksena on ollut tuoda työelämän käytännön kokemusta yliopistomaailmaan. Tällä hetkellä tehtävää hoitaa Aamulehden uutispäällikkö  Elina Paasonen .

Ylen toimittaja Olli Seuri siirtyy journalistiikan professoriksi Tampereen yliopistoon


Summary: Viitteitä löytyi laumasuojan kehittymisestä, sillä kohdunkaulan syöpä väheni myös rokottamattomissa ikäluokissa.

HPV-rokotukset ovat tuoreen selvityksen mukaan johtaneet kohdunkaulan syövän merkittävään vähentymiseen rokotuksen saaneilla, mutta suoja ulottuu jossain määrin myös rokottamattomiin.
 Skotlantilaistutkimuksen perusteella rokotukset ovat vähentäneet kaikkia kohdunkaulan epiteelin muutoksia ja kasvaimia riippumatta niiden vakavuusasteesta. Teho näyttäisi olevan noin 80 prosentin luokkaa tai jopa parempi, kun rokote annetaan 12–13-vuoden iässä.
 Tutkijat löysivät viitteitä myös laumasuojan kehittymisestä, sillä kohdunkaulan syöpä väheni jonkin verran myös rokottamattomissa ikäluokissa sen jälkeen, kun rokotusohjelmat otettiin käyttöön.
 Suomessa HPV-rokotusohjelma aloitettiin marraskuussa 2013. Rokote tarjotaan kouluissa kaikille 11–12-vuotiaille tytöille.
 Tutkimus julkaistiin  BMJ-lehdessä .
 Lue lisää:
 THL haluaa HPV-rokotteen myös poikien rokotusohjelmaan

Skotlantilaistutkimus: HPV-rokotukset vähentäneet kohdunkaulasyöpiä yli 80 prosenttia


Summary: Kurttila jäi eduskuntavaaleissa SDP:n ehdokkaana varasijalle.

Lapsiasiavaltuutettu  Tuomas Kurttila  on valittu Helsingin Ensikoti ry:n uudeksi toiminnanjohtajaksi. Kurttila aloittaa uuden työnsä syyskuussa.
 Kurttila on toiminut vuodesta 2014 Suomen lapsiasiavaltuutettuna ja päättää viiden vuoden toimikautensa vappuna.
 Kurttila oli eduskuntavaaleissa SDP:n ehdokkaana Keski-Suomen vaalipiiristä ja jäi varasijalle.
 Kurttila  kertoi  jo alkuvuodesta, että häntä ei tulla esittämään lapsiasiavaltuutetuksi jatkokaudelle.
 Uudeksi lapsiasiavaltuutetuksi  valittiin määräaikaisena professorina Turun yliopistossa sosiaalityön oppiaineessa ja lastensuojelun asiantuntijajäsenenä Helsingin hallinto-oikeudessa toiminut  Elina Pekkarinen .
 Helsingin Ensikoti ry on kansalais- ja lastensuojelujärjestö, jonka tehtävänä on tukea lasta odottavia ja pienten lasten perheitä vanhemmuudessa ja arjen hallinnassa. Sen toimintayksiköt sijaitsevat Helsingissä ja Espoossa. Yhdistyksellä on lisäksi asuntoja, joita vuokrataan vähävaraisille lapsiperheille.

Lapsiasiavaltuutettu Tuomas Kurttila Helsingin Ensikoti ry:n toiminnanjohtajaksi


Summary: Viime vuoden luku on yli kymmenen miljoonaa euroa enemmän kuin vuosina 2016 ja 2017.

42 miljoonaa euroa pimeitä palkkoja Tulli pysäytti 2,2 miljoonan euron edestä tuoteväärennöksiä Verohallinto tunnisti pimeitä palkkoja noin 42 miljoonan euron edestä Eläketurvakeskuksen valvonnassa löytyi 109 miljoonaa euroa vakuuttamattomia palkkoja
 Poliisi kirjasi talousrikoksissa haltuun saatua rikoshyötyä viime vuonna yhteensä noin 27,4 miljoonaa euroa, ilmenee vuoden 2018  Harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjuntatilastoista.
 Luku on yli kymmenen miljoonaa euroa enemmän kuin vuosina 2016 ja 2017. Yleensä vain osa rikoshyödystä saadaan takaisin. Poliisin mukaan sen haltuun saamaa rikoshyödyn määrää voidaan pitää kansainvälisesti vertaillen hyvänä.
 Verohallinnon mukaan hyvät tulokset ovat torjunnan tehostamiseen tähtäävien lakimuutosten ansiota: ne ovat edistäneet viranomaisten välistä yhteistyötä, parantaneet tiedonsaantioikeuksia ja helpottaneet valvottavien kohteiden valvontaa.
 Esimerkiksi Aluehallintoviraston ulkomaalaisvalvonta ja Poliisi tekivät viime vuonna yhteensä 220 yhteistarkastusta.
 – Valvontatilastot kertovat viranomaisten tehokkuudesta ja tehdyistä suoritteista. Merkittäviä parannuksia harmaan talouden torjuntaan tulee lainsäädännöstä, kertoo  Janne Marttinen  Verohallinnon Harmaan talouden selvitysyksiköstä.
 Poliisin tietoon tuli vähemmän petoksia
 Poliisin tietoon tulleiden veropetosten sekä törkeiden veropetosten määrät laskivat selvästi vuonna 2018. Viime vuonna veropetokset laskivat lähes 37 prosenttia ja törkeät veropetokset noin 35 prosenttia verrattuna vuoteen 2017.
 Viime vuonna veropetoksia kirjattiin 84 ja törkeitä veropetoksia 404.
 Rikoshyödyn määrät vaihtelevat vuosittain, sillä poliisin haltuun saamaan rikoshyötyyn vaikuttaa tutkinnassa olevien rikosasioiden laatu.

Verohallinto: "Panostaminen harmaan talouden torjuntaan on kannattanut" – talousrikollisilta saatiin pois 27 miljoonaa euroa


Summary: Miksi meillä pitäisi olla enää duunareiden, porvareiden ja maanviljelijöiden isot puolueet, kun kansa ei enää jakaudu näin? Jakolinjat ovat nyt ihan muualla, kirjoittaa Reetta Räty.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Ei se ole mikään ihme, että perinteiset isot puolueet saavat enää puolet äänistä. Paljon suurempi ihme on se, että ne ovat sinnitelleet tasavahvoina näin kauan, vaikka yhteiskunta on muuttunut radikaalisti.
 Maatalousyhteiskunnasta on siirrytty teollisen yhteiskunnan kautta digitaaliseen arkeen. Suomi ei jakaudu duunareihin, porvareihin ja maanviljelijöihin. Koulutus ei takaa kovapalkkaista työtä, epätyypillisistä työsuhteista tulee tyypillisiä, ilmasto herättää enemmän intohimoja kuin ay-liike.
 Tietenkin kolmen suuren malli murtuu!
 Puoluekenttä reagoi muutokseen, ja ihmettelyn sijaan voi ajatella myös näin: Bravo, edustuksellinen, poliittisiin puolueisiin perustuva systeemi! Hyvin vedetty!
 Tätä uutta tilannetta – kasa keskisuuria tai keskipieniä puolueita – pidetään epävarmana, ja syystä. Mutta tiedättekö, epävarmuutta on myös kansalaisten arjessa. Globaalitalouden aikana maailma ei jäsenny kuten aiemmin. Äänestäjät liikkuvat, koska arjen realiteetit liikkuvat.
 Työn muutos on tehnyt  yhä useammasta yrittäjän – pelkästään yksinyrittäjiä on 180 000 – mutta ei heitä porvareiksi voi laskea 2 000-3 000 euron kuukausipalkoilla.
 Onko demareiden vaalivoiton niukkuus ihme, jos miettii työmarkkinoiden muutosta ja politiikan avuttomuutta globaaleihin taloussuhdanteisiin verrattuna? Sama kysymys keskustan puolustukseksi: Onko sen tulos rökäletappio, kun katsoo kaupungistumisen vauhtia ja kaupunkien vetovoimaa?
 Isoista puolueista varsinkin keskustan ja demareiden perinteiset kannattajat voivat katsoa johtajiaan ja kysyä: keitä te oikein olette?
 Perussuomalaisen populismin vakiintuminen keskisuurien joukkoon on sekin hyvin selitettävissä. Yleiseurooppalainen trendi, seurausta juuri tästä nykyisestä epävarmuudesta.
 Isoista puolueista varsinkin keskustan ja demareiden perinteiset kannattajat voivat katsoa johtajiaan ja kysyä: keitä te oikein olette? Kysymys peilin edessä on yhtä hankala: keitä me oikein olemme? Kun kansalainen sanoo, ettei ihan tiedä, mihin joukkoon kuuluu, hän on hahmottanut paikkansa maailmassa varsin täsmällisesti.
 Eipä juuri yllätä sekään, että vähiten maailman muutos koskettaa heitä, joilla kaikkea on jo ennestään. Kun epävarmuus lisääntyy, kokoomus ottaa vähiten turpaansa.
 Kun vaalitulos selvisi , jännitys ei lauennut. Tällä vaalituloksella ei voi tietää, millaista politiikkaa maassa tullaan tekemään. Tämä on polarisaation seuraus ja hinta.
 Talouspolitiikassa demarit ja kokoomus ikään kuin neutraloivat toisensa, ja arvokysymyksissä taas perussuomalaisten konservatiivisia ja nationalistisia arvoja ovat vastassa vaalivoittajat vihreät ja punavihreä vasemmistoliitto.
 Punavihreät ovat liberaalia vasemmistoa, perussuomalaiset konservatiivista oikeistoa. Näillä ryhmillä on selkeä profiili. Kokoomuskin liukuu kohti kotiaan, eli konservatiivisuutta.
 Yksi vaalituloksen olennaisista piirteistä on se, että perinteisen oikeisto-vasemmisto-akselin rinnalle on vakiintunut uusi akseli: liberaali vasemmisto (vihreät ja punavihreä vasemmisto), ja sen vastavoimana konservatiivinen ja nationalistinen oikeisto (perussuomalaiset).
 Tätä ei pidä tulkita hähmäisyydeksi. Se on kirkas politiikan jakolinja, ja kertoo siitä, että oikeisto-vasemmisto-asetelman lisäksi –  ei sen sijaan  - poliittista orientaatiota selittää esimerkiksi suhde kansainvälisyyteen, ilmastoon ja elämän moninaisuuteen. Nyt menestystä näyttäisi tuovan se, että puolue osaa sijoittaa itsensä janan sijaan nelikenttään. Punavihreät ovat liberaalia vasemmistoa, perussuomalaiset konservatiivista oikeistoa. Näillä ryhmillä on selkeä profiili. Kokoomuskin liukuu kohti kotiaan, eli konservatiivisuutta.
 Vuoden 1999 vaaleissa  eduskuntaan pääsi 11 vihreää. Jututin vaalivalvojaisissa  Osmo Soininvaaraa , jonka rinnalla läpi meni rivi nuoria naisia kuten  Anni Sinnemäk i,  Irina Krohn  ja  Tuija Brax .
 Niin sanottu uusvasemmisto meillä siis jo oli parikymmentä vuotta sitten, mutta ei vielä uutta oikeistoa. Tutkijat kuitenkin opettivat nuorta toimittajaa ja valtiotieteilijää: arvotutkimuksissa näkyi jo tämä muista länsimaista tuttu kansallismielinen asenneilmapiiri. Enää tarvittaisiin sille karismaattinen ottaja. Ja katso, seuraavissa vaaleissa seurasin Helsingin Myllypurossa, kun kansa vaelsi äänestämään perussuomalaisten  Tony Halmetta .
 Nyt politiikan uusi akseli on vakiintunut myös muualla kuin Helsingissä. Tämä  näkyy jopa keskustan kultamailla  Oulun vaalipiirissä.
 Se että puoluekenttä reagoi  yhteiskunnan muutokseen on edustuksellisuuden näkökulmasta hyvä asia. Mutta politiikan tekemisestä ja johtajuudesta se tekee vaikeaa. Ryhdikästä ilmastopolitikkaa tai suuri sosiaaliturvauudistus tällä jengillä? Onnea matkaan.
 Kirjoittaja on politiikan penkkiurheilija, joka laskee päiviä eurovaaleihin.
 Aiheesta voi keskustella 16.4. klo 16.00 asti.

Reetta Rädyn kolumni: Jos kansalainen ei vaalien jälkeen tiedä, mihin joukkoon kuuluu, on hän hahmottanut paikkansa maailmassa täsmällisesti


Summary: Saimaa Stadiumin käyttäjien määrä on noussut alkukangertelun jälkeen.

Monitoimihalli Saimaa Stadiumi Mikkelissä on ollut käytössä nyt vuoden. Etukäteen moni epäili, että hallin puutteet pitävät urheiluseurat poissa. Hallia  moitittiin etukäteen torsoksi .
 Osa epäilyksistä on jo karissut, mutta juoksuratojen kaarteiden kallistusten puuttuminen estää hallin käytön esimerkiksi yleisurheilukisoissa tai edustusurheilijoiden vauhdikkaiden juoksuharjoitusten tekemisen hallissa.
 Yleisurheiluseura Mikkelin Kilpa-Veikot haaveili alunperin täysimittaisesta sisähallista, jossa olisi voitu järjestää muun muassa aikuisten sekä eri ikäluokkien halli-SM-kisoja. Nyt MiKV:n juniorit harjoittelevat hallissa kaksi kertaa viikossa ja seuran edustusurheilijat harjoittelevat siellä omien aikataulujensa mukaan.
 – Ratajuoksu, aitajuoksu, pituushyppy ja korkeushyppy ja kolmiloikka onnistuvat täällä hyvin. Sitten kun vauhti juoksijoilla kasvaa, esimerkiksi pikamatkoja juoksevilla edustusurheilijoilla, tulee ongelmia. Myöskään seiväshyppymahdollisuutta ei tällä hetkellä ole, kertoo nuorisopäällikkö  Mikko Haverinen  Mikkelin Kilpa-Veikoista.
 Mikkelin Kilpa-Veikkojen nuorisopäällikkö Mikko Haverinen kertoo, että esimerkiksi pituushypyn harjoittelu onnistuu Saimaa Stadiumilla hyvin.  Esa Huuhko / Yle
 Haverinen sanoo, että moni hallin alkumetreillä vaivannut pulma on jo ratkaistu ja asiat ovat menneet parempaan suuntaan. Haverinen kertoo, että hallin toimintaa kehitetään yhteistuumin.
 – Arvokas hintataso on, mutta kyllähän hallin ylläpito maksaa. Jäsenmaksua emme ole sen takia nostaneet, vaan on otettu vuorohinta hallin käyttäjiltä.
 Lentopalloseura Mikkelin Passarit harjoittelee monitoimihallissa kolmena iltana viikossa.
 – Tämähän on suorastaan tehty lentopalloharjoituksia varten. Lattiamateriaalit on äärettömän hyvät, ja lentopallon pelaamiselle tärkeä salin korkeus ja valaistus ovat hyvät, sanoo Mikkelin Passareiden puheenjohtaja  Lasse Turunen .
 Mikkelin Passareiden puheenjohtaja Lasse Turunen kertoo, että monitoimihalli on lentopalloilijoiden mieleen.  Esa Huuhko / Yle
 Turunen sanoo, että Saimaa Stadiumi on reagoinut seuran toiveisiin ja tarpeisiin. Viimeisimpänä hallille saatiin seuran kaipaamat pallohäkit.
 – Kustannuksistahan voisi aina valittaa, mutta ylläpito maksaa ja ollaan päästy neuvottelemaan kustannuksista. Heille, jotka täällä pelaavat, tämä tulee kustannuksina sitten. On hankittu myös lisää sponsoritukea, että lapset ja nuoret voivat harrastaa upeissa puitteissa, kertoo Turunen.
 Passarit on jälleen mukana järjestämässä Saimaa Stadiumilla lentopallon kultaisen Euroopan liigan ottelutapahtuman kesäkuussa. Alkuvuonna järjestettyyn  ottelutapahtumaan  myytiin 2500 lippua.
 – Mikkelistä on puuttunut tällainen isompien urheilutapahtumien järjestämiseen sopiva tila, sanoo Turunen.
 Esa Huuhko / Yle
 Hintataso ja puitteet puhuttavat edelleen
 Saimaa Stadiumin tuntihinta yleisurheiluun ja palloilulajeihin vaihtelee verkossa saatavilla olevan hinnaston mukaan 20 eurosta 90 euroon tunnilta riippuen siitä, mitä osaa hallista halutaan vuokrata ja minä viikonpäivänä. Esimerkiksi Saimaa Stadiumin yleisurheilun tuntihinnasto löytyy  tästä linkistä . Kukin seura tekee oman sopimuksensa halliyhtiön kanssa.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu rakennutti hallin 20 miljoonalla eurolla ja Mikkelin kaupunki lunastaa sen omakseen 15 vuoden kuluessa.
 Ylen tekemän kyselyn mukaan seudun urheiluseurojen suurin kynnys käyttää hallia on juuri sen hintataso tai puitteiden sopimattomuus tiettyjen lajien harrastamiseen. Kysely lähetettiin seudun urheiluseuroille. Kyselyyn saatiin vastaus yhteensä kymmeneltä seuralta. Esimerkiksi sulkapallon pelaamista hallissa valkoiset seinät ja kirkas valo hankaloittavat. Koripallokoreja hallissa taas ei ole ollenkaan.
 Myös sähköisen varausjärjestelmän puuttuminen ja vuoromuutoksista tiedottamisen ongelmat ovat puhuttaneet seuroja Saimaa Stadiumin alkutaipaleella.
 – Vaikka tilaa on, niin se on rajallinen. Ihan kaikkea ei pystytä tarjoamaan tällä hetkellä. Meille on tulossa sähköinen varausjärjestelmä ja toivottavasti saamme sen ennen kesää auki. Opintietä tuo viime vuosi on ollut. Myönnän, että on ollut haasteita, toteaa Saimaa Stadiumin asiakkuuspäällikkö  Maria Honkanen .
 Saimaa Stadiumin asiakkuuspäällikkö Maria Honkanen toteaa, että seurojen kaipaama vuorojen sähköinen varausjärjestelmä on tulossa käyttöön. Esa Huuhko / Yle
 Honkanen kertoo, että Saimaa Stadiumi on tehostanut tiedottamista esimerkiksi tapahtumien tuomista peruutuksista vakiovuorojen käyttäjille.
 – Olemme ottaneet opiksemme, ja erityisesti tämän vuoden puolella olemme saaneet asiat aika hyvin kuntoon. Pystymme varautumaan aiempaa paremmin ja tiedottamaan.
 Käyttäjien määrä noussut
 Asiakkuuspäällikkö Maria Honkanen kertoo, että hallin avaaminen keväällä 2018 kesken harjoittelukauden toi lisähaastetta, mutta matkan varrella uusia seuroja on saatu mukaan käyttämään hallia.
 Honkasen mukaan Saimaa Stadiumin käyttöaste on 50–75 prosenttia riippuen päivästä. Käyttöasteeseen vaikuttavat muun muassa erilaiset tapahtumat ja tilaisuudet ja niiden järjestelyt, jotka vähentävät mahdollisesti vapaana olevan liikuntatilan käyttöä.
 – Syksyn varauskalenteri täyttyy hyvää tahtia, ja illat alkavat olla aika mukavasti vakiovuoroja täynnä. Olemme tosi tyytyväisiä, Honkanen sanoo.
 Esa Huuhko / Yle
 Saimaa Stadiumin toimitusjohtaja  Timo Welsby   siirtyi vuoden alussa  muihin tehtäviin ja hallia luotsaa nyt väliaikainen toimitusjohtaja  Hanna Kuninkaanniemi .
 Koulut, varhaiskasvatus ja erityisryhmät ovat asiakkuuspäällikkö Honkasen mukaan löytäneet tiensä hallille. Myös eri turnaukset, konsertit sekä ylioppilaskirjoitukset ovat testanneet Saimaa Stadiumin puitteita kuluneen vuoden mittaan.
 – Tapahtumat ja konsertit ovat osa meidän lupaustamme kaupunkilaisille. Olemme myös esimerkiksi kaupungin seniorikortissa mukana, toteaa Maria Honkanen.
 Bussikuljetuksia koululaisille kokeillaan
 Mikkelin kaupunki on kokeillut alkuvuoden aikana yhteiskuljetuksia lukion ja Urheilupuiston parakkikoulun oppilaille, jotta he pääsisivät jouhevasti kulkemaan liikuntatunneillaan Saimaa Stadiumille. Urheilupuiston koulu käyttää kuljetuksia edelleen.
 – Jatkossa mietimme, miten tämä palvelisi järkevimmin myös muiden koulujen käyttöä. Kokeilu on toteutettu olemassa olevia resursseja järjestellen, tähän ei ole otettu lisäkalustoa, kertoo logistiikkapäällikkö  Janne Skott  Mikkelin kaupungilta.
 Esa Huuhko / Yle
 Paikallisliikenteen linja 7 kulkee tunnin välein keskustasta Saimaa Stadiumille.
 Myös Saimaa Stadiumin lähistöllä sijaitsevan Kalevankankaan koulun oppilaat käyttävät säännöllisesti monitoimihallia liikuntatunneillaan. Seniori-ikäisten ilmainen liikuntavuoro keskiviikkoisin on täyttynyt niinikään innokkaista liikkujista ja lapsiperheille suunnatulla Iik – mikä meno -liikuntavuorolla on ollut jopa 120 liikkujaa kerralla.
 – Tavoite on, että tällainen toiminta jatkuu. Kesällä Iik-toiminta ja Voimaa vanhuuteen -vuoro siirtyvät ulos, kertoo vs. liikunta- ja nuorisosihteeri  Tiina Juhola  Mikkelin kaupungilta.

Torsoksi moitittu 20 miljoonan euron monitoimihalli saanut pikku hiljaa urheiluseuroja vuoroilleen – "Opintietä viime vuosi on ollut"


Summary: Tutkijoiden alustava arvio on, että palo sai alkunsa katon korjaustöistä.

Pariisilaiset ovat yön aikana seuranneet kauhistuneina maailmankuulun Notre Damen katedraalin tulipaloa.
 Palokunnan mukaan palo saatiin aamuyöllä hallintaan. Sammutustyö jatkuu edelleen täydellä voimalla.
 Alustavan arvion mukaan palo alkoi kirkon kattorakenteista, joissa tehtiin korjaustöitä. Palo levisi heti räjähdysmäisesti ullakolla ja nousi katkon keskelle rakennettuun ohueen torniin.
 Kirkon laaja katto on romahtanut, samoin torni.
 Palokunta onnistui kuitenkin rajaamaan palon siten, että suuret kellotornit ovat säilyneet, samoin kuin seinärakenteet.
 Palomiehiä Notre Damen kattopalon sammutustöissä 15. huhtikuuta.  Julien De Rosa / EPA
 Kirkossa oli käynnissä laaja korjaustyö. Sisälle oli tehty rakennustelineitä ja niiden takia eräitä arvokkaita taide-esineitä, kuten 16 kuparipatsasta, oli viety säilytykseen muualle.
 Pariisin pormestari  Anne Hidalgo  on kertonut, että monia kirkossa olleita taideaarteita ehdittiin pelastaa ja viedä turvaan.
  Macron: rakennamme uudelleen
 Pariisilaiset pitävät Notre Damea kaupungin sydämenä. Historiallisesti ja kulttuurisesti Notre Dame on jopa Eiffel-tornia tärkeämpi Pariisin maamerkki.
 Lukuisat pariisilaiset ovat valvoneet tuskaisina kirkon liepeillä seuraten palon sammutusta.
 Fouad Maghrane / AFP
 Presidentti  Emmanuel Macron  on luvannut, että kirkko korjataan entiselleen maksoi mitä maksoi. Hänen mukaansa pahimmalta vältyttiin. Monet maat ovat luvanneet apua.
 Notre Dame on peräisin 1200-luvulta. Edellisen kerran kirkko kärsi vaurioita Ranskan suuren vallankumouksen aikaan 1700-luvun lopulla. Kirkko selvisi molemmista maailmansodista hyvin vähin vaurioin.
 Lue lisää:
 Yle seuraa: Notre Damen katedraalin palo on saatu nyt hallintaan

Tämän tiedämme nyt Notre Damen palosta – Macron: vältyimme pahimmalta


Summary: Uskontokasvatus on kuulunut partion toimintaan. Nyt suhde kirkkoon on murroksessa.

Sana “Jumala” saatetaan poistaa partiolupauksesta. Tuore partiolainen antaa juhlallisen partiolupauksen, joka alkaa näillä sanoilla: “Lupaan parhaani mukaan rakastaa Jumalaani, omaa maatani ja maailmaa”.
 Nyt iso osa Suomen partiolaisista haluaa luopua Jumala-sanasta partiolupauksessa. Partiolupauksen muuttaminen on osa partion arvot määrittelevän peruskirjan uudistamista. Kyse ei kuitenkaan ole pelkästään yhdestä sanasta, vaan koko partioliikkeen suhteesta uskontoon ja kirkkoon. Tiivis side on murroksessa.
 Partio on Suomen suurin nuorisojärjestö Suomen Partiolaisilla on noin 60 000 jäsentä Suomessa toimii 750 lippukuntaa Maailmanlaajuisesti partiolaisia on yli 40 miljoonaa yli 200 maassa.
 – Haluamme, että partio on avoin liike, jossa on tilaa kaikille taustoista riippumatta. Tämä heijastelee myös yhteiskunnan ja maailman muuttumista, sanoo Suomen partiolaisten puheenjohtaja  Maria Ruohola .
 Kirkko rahoittaa lippukuntia
 Uskonto on herkkä kysymys partion sisällä. Kirkon ja partion suhde on perinteisesti ollut tiivis, ja Suomen partiolaisilla on yhteistyösopimus evankelis-luterilaisen ja ortodoksisen kirkon kanssa.
 Noin 80 prosenttia lippukunnista toimii yhteistyössä jonkin seurakunnan kanssa. Seurakunnat esimerkiksi rahoittavat lippukuntien toimintaa ja tarjoavat tilojaan partion käyttöön. Lisäksi ne voivat antaa tunnustuksellista uskontokasvatusta lippukunnissa.
 Partiolaisen tunnistaa usein huivista. Jouni Koutonen / Yle
 – Kirkko on partiolle tärkeä yhteistyökumppani, ja haluamme, että näin on myös jatkossa. Lippukunnat voivat paikallisesti päättää, millaista yhteistyötä halutaan tehdä, mutta kirkko ei kuitenkaan määrittele partion toimintaa, Ruohola toteaa.
 Ruoholan mukaan partion lippukunnissa on tällä hetkellä suuria eroja uskonnollisessa toiminnassa. Joissakin lippukunnissa sitä ei ole lainkaan, ja tilalla voi olla esimerkiksi katsomuskasvatusta, jossa pohditaan moraalia ja etiikkaa. Joissakin lippukunnissa vakaumuksellisuus on vahvasti läsnä arjessa esimerkiksi lauluissa ja perinteissä.
 Uskonto jakaa voimakkaasti mielipiteitä
 Uskontokysymys jakaa voimakkaasti partiolaisten mielipiteitä. Suomen partiolaiset on viime vuosina tehnyt jäsenilleen kaksi arvokyselyä, joissa uskonto nousi esiin kaikkein ristiriitaisimpana teemana.
 – Osa partiolaisista on sitä mieltä, että uskonto ja vakaumuksellisuus kuuluvat partioon. Osa puolestaan kokee vakaumuksellisen toiminnan esteenä omalle osallistumiselle. Haluaisimme, että kaikki voisivat löytää paikkansa partiosta katsomuksesta riippumatta , sanoo pitkän linja partiolainen  Mikko Laitinen .
 Hän on mukana työryhmässä, joka päivittää parhaillaan partion arvot ja toiminnan määrittelevää partion peruskirjaa. Partiolupauksen muuttaminen on osa peruskirjan uudistamista. Uusi peruskirjaehdotus tulee partiolaisten jäsenkokouksen hyväksyttäväksi ensi vuonna.
 Oma ryhmä islaminuskoisille nuorille
 Mikko Laitinen pitää todennäköisenä, että jatkossa partiolupauksessa ei enää mainita Jumalaa. Samaa vaihtoehtoa kannattaa myös joensuulainen  Veera Nousiainen , joka on tehnyt oma ehdotuksensa partiolupauksen sanamuodoksi.
 – Oma ehdotukseni olisi: “Lupaan kunnioittaa sitä, mikä on minulle pyhää.” Se kattaa mielestäni sekä uskonnolliset että uskonnottomat näkemykset, Nousiainen sanoo.
 Partio on Suomen suurin nuorisojärjestö.  Yle/Linus Hoffman
 Keskustelua partion ja uskonnon suhteesta käydään tällä hetkellä ympäri maailmaa, puheenjohtaja Maria Ruohola kertoo. Muissa Pohjoismaissa partio on löyhentänyt siteitään uskontoon jo pidempään. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa partiolupaus ja peruskirja on uudistettu viiden viime vuoden aikana.
 Myös Suomessa partio haluaa profiloitua kaikkien harrastuksena uskontokunnasta riippumatta. Esimerkiksi Turun seudulla on käynnissä pilottiprojekti, jossa partioon houkutellaan islaminuskoisia nuoria.
 Osallistu keskusteluun aiheesta! Keskustelu suljetaan klo 17.

Sana “Jumala” saatetaan poistaa partiolupauksesta – suhde uskontoon jakaa partiolaisten mielipiteet voimakkaasti


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pariisin Notre Dame vaurioitui rajussa palossa
 Pariisin kuuluisa Notre Damen katedraali  on kärsinyt suuria vaurioita tulipalossa.  Palo on nyt saatu hallintaan, mutta se ehti tuhota kirkkoa pahoin. Keskilaivan katto ja sen päällä seisonut kapea torni ovat romahtaneet. Palokunta onnistui pelastamaan suuret kellotornit. Palo sai alkunsa todennäköisesti korjaustöistä. Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  lupaa, että Ranskan ehkä tärkein kulttuurimonumentti rakennetaan uudelleen. Sammutustyö jatkuu.
 Menoja leikaten vai veroja kiristäen – talouspolitiikasta on tulossa hallituksen jakolinja
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Jos rahat eivät riitä, on periaatteessa kaksi vaihtoehtoa: Menoja on pienennettävä tai tuloja kasvatettava. Tämä pätee myös valtion taloudenpitoon.  Yle selvitti , kumpaan vaihtoehtoon kansanedustajien enemmistö on vaalikonevastausten perusteella kallistumassa.
 Jumala-sana saatetaan poistaa partiolupauksesta – kirkon ja partion tiivis side on murtumassa
 Partiolaiset tunnistaa usein huivista ja osmonsolmusta, tai kuten kuvassa, josefiinansolmusta. Jouni Koutonen / Yle
 Jatkossa tuore partiolainen ei ehkä enää lupaakaan rakastaa Jumalaa, kuten partiolupauksessa nyt sanotaan. Kyse ei kuitenkaan ole pelkästään yhdestä sanasta, vaan koko  partioliikkeen suhteesta uskontoon  ja kirkkoon. Uskonto on Suomen suurimmalle nuorisojärjestölle herkkä kysymys, joka jakaa mielipiteitä.
 Tänään on todennäköisesti vuoden toistaiseksi lämpimin päivä
 Sääennuste tiistaille 16. huhtikuuta.  Yle
 Sää on tänään aurinkoista. Pohjois- ja Itä-Lapissa pilvisyys on paikoin runsasta. Lämpötila kohoaa Länsi-Suomessa ylimmillään 15 asteen tuntumaan, joten päivästä on tulossa todennäköisesti kuluvan vuoden toistaiseksi lämpimin päivä. Ainoastaan osassa Lappia on tänään hieman viileämpää kuin eilen, muualla maassa sää lämpenee edellispäiviin nähden.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Notre Damen tuhoisa tulipalo sai ranskalaiset kyyneliin, Yle selvitti kansanedustajien leikkaushalut ja kevään lämpimin päivä


Summary: Yleisradio haluaa saada entistä paremman yhteyden suomalaisiin. Kutsu kahville koskee myös niitä, joita Ylen tarjonta ei kiinnosta.

Yleisradio pyytää suomalaisia kutsumaan yleläisiä kahville kevään ja kesän aikana. Tarkoituksena on tavata suomalaisia ja kuunnella, mitä heillä on sanottavaa Ylestä tai Ylelle. Hakulomake kahvitteluun löytyy jutun lopusta.
 Yleisradiolla on paljon tietoa yleisönsä mieltymyksistä jo entuudestaan. Kaikkea tietoa ei voi kuitenkaan pakata kylmään dataan, sanoo Ylen journalismin akatemian päällikkö Elina Ravantti.
 – Dataa on välillä vaikeaa hahmottaa. On hyvä kuulla ihmisiltä suoraan, miten he käyttävät Ylen palveluita tai mediaa ylipäänsä.
 – Haluamme, että meidän oma ymmärryksemme lisääntyisi, että voisimme olla tärkeitä ja merkityksellisiä kaikille ihmisille, Ravantti pohtii.
 Elina Ravantti uskoo, että kahvittelemalla suomalaisten kanssa eri puolilla maata yleläiset saavat kuulla, mikä ihmisten mielestä on tärkeää ja millaiset asiat heistä ovat uutisten väärtejä.
 Kyseenalaista, kehu tai haasta!
 Ihan kaikkien kanssa nokakkain Yle ei ehdi. Tapaamista varten olisi hyvä koota ryhmä, iso tai pieni. Kyseessä voisi olla työporukka, lukupiiri, sählyjengi tai vaikkapa naapurit keskenään. Perheetkin voivat kutsua yleläisiä juttusille.
 Yle toivoo, että sen työntekijät pääsisivät tapaamaan mahdollisimman erilaisia ihmisiä, eri puolilla Suomea.
 Tarkoituksena on lisätä ymmärrystä ihmisistä, jotka käyttävät Ylen palveluita ja sekä niistä, jotka eivät käytä. Porukka voi siis myös kertoa, mikä Ylessä ärsyttää tai miksi se on samantekevä.
 – Kaikilla suomalaisilla on oikeus tietoon ja viihtymiseen. Julkisen palvelun hieno tehtävä on tarjota sisältöjä kaikille, riippumatta siitä, missä päin Suomea ihminen asuu tai kuinka paljon hän tienaa, sanoo Ravantti.
 Suomalaisille on luontevaa jutustella kahvikupin äärellä. Heikki Haapalainen / Yle
 Yleläisille voi tarjota kahvitteluhetkiä huhtikuun 16. lähtien kuun loppuun. Tarjokkaista valitaan ryhmät, jotka edustavat suomalaisia mahdollisimman laajasti. Yritämme myös erikseen löytää sellaisia, joita Yle ei tavoita, joita se ei kiinnosta tai joissa se herättää epäluuloja.
 Kaikki suomalaiset, aivan pienituloisimpia lukuunottamatta, maksavat Yle-veroa. Ravantin mukaan olisi epäreilua, että Yle tarjoaisi palveluja yksille, mutta ei toisille. Nyt yritetään ottaa selvää, miten voitaisiin palvella niitäkin, joita Yle ei tällä hetkellä tavoita.
 Kuka tulee, kun kutsu käy?
 Kutsu Yle kahville -projektissa on mukana uutis- ja ajakohtaisohjelmien ja urheilun tekijöitä. Osa heistä työskentelee Svenska Ylessä.
 Vierailijat ovat monista eri ammattiryhmistä, eivätkä kaikki ole televisiosta tuttuja kasvoja.
 – Teemme täällä sisältöjä yleisölle yhdessä. Vain pieni osa työntekijöistämme näkyy televisiossa, kuuluu radiossa tai vilahtaa netissä. Siksi on tärkeää, että kaikki myös saavat tavata ihmisiä ja kuulla, mitä he meistä ajattelevat, sanoo Elina Ravantti.
 Yksi kahvittelemaan lähtijöistä on uutisten tiedetoimittaja Ilpo Pajunen. Kun mahdollisuutta lähteä mukaan vilautettiin, Pajunen nosti heti kätensä pystyyn.
 – Minusta on tavattoman kiinnostavaa tavata ihmisiä, joita Yle kiinnostaa niin paljon, että järjestävät tällaiset kahvikutsut.
 – Haluan sanoa siellä ihmisille, että Ylenkin toiminta on inhimillistä. Joskus arvostamme vääriä asioita tai emme vain tajua jotain, mutta osaamme kyllä kuunnella palautetta, Pajunen tokaisee.
 Yle Uutisten tiedetoimittaja, Ilpo Pajunen, ilmoittautui heti vapaaehtoiseksi kahvitteluseuraksi. Pajunen toivoo, että keskusteluissa voi puhua suoraan ja vilpittömästi. Antti Haanpää / Yle
 Toimittaja Pajunen haluaa puhua ihmisten kanssa vilpittömästi ja suoraan. Hän uskoo, että, jos vastapuoli toimii samoin, keskusteluista tulee hedelmällisiä.
 – Jos kohtaamiset ovat aitoja ja rehellisiä, lopputulos vie taatusti meitä Ylessä eteenpäin. Me kahvittelijat pidämme huolta, että ihmisten ääni tulee kuuluviin Ylen käytävillä ja johtaa parhaimmillaan toiminnan perusteiden pohdiskeluun, Ilpo Pajunen toteaa.
 Kyseessä ei ole ohjelmatoiminta tai jutunteko
 Tällä kertaa tapaamisia ei nauhoiteta, eikä niistä tehdä tv-ohjelmaa tai nettijuttua. Ylen väki haluaa keskustelun virtaavan vapaana, ilman, että tarvitsee jännittää tv-kameroita tai sitä, mitä tuli sanottua.
 Lopputulemat kirjataan toki ylös. Keskustelujen toiveet ja ajatukset kerrotaan talon sisällä eteenpäin ja mietitään yhdessä, miten Ylen toimintaa voi parantaa niiden pohjalta.
 – Nyt jonku sitten kysyy, miksi tarjoamme vain pullat emme kahvia, arvelee Ravantti.
 – Kahvinkeitto ympäri Suomea voisi olla vähän vaikeaa. Ihmisillä on niin erilaisia kahvimieltymyksiä, eivätkä kaikki edes juo sitä. Tuomme pullat ja nautitaan niitä sitten vaikka veden kanssa, jos siltä tuntuu. Eikä meitä varten tarvitse kattaa mitään, jos ei halua. Jutteleminen on tärkeintä.
 Ruotsissa on kahviteltu jo useamman vuoden ajan
 Kansan kanssa kahvittelusta on enemmän kokemusta länsinaapurissa, jossa paikallinen Yleisradio SVT on kiertänyt tapaamassa yleisöään jo neljän vuoden ajan.
 Tulokset ovat näkyneet SVT:n sisällöissä. Ruotsalaiset esimerkiksi kaipasivat tv-uutisiin ratkaisuja ja myönteisyyttä katastrofien ja ongelmien keskelle. Nyt tv-uutisissa on joka ilta ainakin yksi juttu, joka kertoo asiasta, jolla on onnellinen loppu.
 Hakulomake kahvitteluun löytyy tästä linkistä:  Kutsu Yle kahville!

Sinä siellä, kutsu Yle kahville! Ylen väki tuo pullat ja kuuntelee, mitä suomalaisilla on sydämellään


Summary: Kioskikauppa Suomessa hiipuu. Kävimme 73-vuotiaan Arjan kioskilla Turussa ja Markosyanin perheen kioskilla Kaarinassa.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Tästä on kyse Kioskit vähenevät koko ajan, sillä kilpailu kauppoja vastaan on kovaa Tarkkoja määriä kaikista Suomen kioskeista ei ole Sinnittelevät kioskit ovat kuitenkin tärkeitä kohtaamispaikkoja alueen asukkaille
 Kello on puoli kymmenen perjantaiaamuna, ja Arjan kioskin pysäköintialue on niin täynnä autoja, että omaansa on vaikea saada mahtumaan joukkoon.
 Turun Kähärin asuinalueella, puiston laidalla ja omakotitalojen keskellä on ruskea, puinen kioski.
 Sen liukuoven takana käy kiivas puheensorina.
 Muutaman neliömetrin kokoisessa asiakastilassa on melkein tungosta. Kahden pöydän ympärillä istuvat miehet ja naiset lukevat lehtiä, hörppivät kahvia ja syövät sämpylöitä.
 Juttu luistaa koko ajan.
 Tiskin takaa menoa katselee  Arja Kukkonen , 73 vuotta. Nainen on virallisesti eläkkeellä, mutta kioski työllistää häntä silti viitenä päivänä viikossa, aamuseitsemästä iltapäiväkolmeen. Tiskin takana on tullut seistyä viimeiset 18 vuotta.
 Itse kioskilla on ikää moninkertaisesti sen verran. Kukkonen muistelee, että hän on käynyt samalla kioskilla jo lapsena. Kioski on siis aloittanut toimintansa viimeistään 50-luvulla, ehkä jo aiemmin.
 Silloin elintarvikekioskeja oli lukuisia muitakin, mutta nyt Arjan kioski on harvinaisuus. Vastaavia kahvikioskeja ei edes Turun kokoisesta kaupungista löydy montaa. Vanhat elintarvikekioskit ovat muuttuneet grillikioskeiksi tai muiksi pikaruokaloiksi, tai lopettaneet kokonaan. Monia kioskeja on purettu.
 Arjan kioskissa käy joka päivä vakioporukka, joka juo kahvit, syö leivät, lukee lehdet ja vaihtaa kuulumiset. Paula Collin / Yle
 Arjan kioskissa istuva  Reijo Koskinen  intoutuu hänkin muistelemaan 50-lukua.
 – Kävin täällä lapsena ostamassa nallekarkkeja, Koskinen sanoo.
 Myös moni muu paikalla oleva kertoo käyneensä kioskissa säännöllisesti vuosia, joku jopa yli kymmenen vuotta. Suurin osa käy kioskissa päivittäin. Siellä kahvittelusta on tullut tapa.
 Kioskit ovat monelle sosiaalisesti tosi tärkeitä.  Matti Mäki
 – Tulen tänne aina aamukahville. Juon kahvin ja syön maksamakkaraleivän. Tulee lähdettyä pois kotoa ja saa sosiaalisia kontakteja,  Arja Virtanen  kertoo.
 Hän asuu Kaarinassa, Turun naapurikunnassa. Kioski siis vetää väkeä pidemmänkin matkan päästä. Miksi?
 – Täällä on hyvää kahvia ja leipiä. On tosi harmi, että tällaisia kioskeja ei ole enemmän. Nämä ovat monelle sosiaalisesti tosi tärkeitä, sanoo  Matti Mäki , joka käy kioskissa päivittäin, vaikka asuu muutaman kilometrin päässä.
 Kuoleva kioski
 Kioskeja on aiempaa vähemmän, mutta tarkkoja tilastotietoja aiheesta ei ole. Kioskien kokonaismäärää on vaikea arvioida, sillä kaikki alle 100 neliömetrin kokoiset myymälärakennukset luokitellaan virallisesti kioskeiksi. Osa alle sadan neliön myymälöistä on kuitenkin pieniä päivittäistavarakauppoja.
 Kioskien vähäisestä määrästä kertoo muun muassa se, että  Kioskiliitto lopetti toimintansa viime vuosikymmenellä , kun jäseniä oli enää kuutisenkymmentä.
 Kioskien mainetta pitävät yllä R-kioskit, joita on Suomessa edelleen satoja. Niidenkin  määrä on tosin laskussa . 1980-luvulla R-kioskeja oli yli 800, viisi vuotta sitten 627 ja tällä hetkellä noin 560.
 Nykypäivän R-kioskit ovat kaukana siitä, mitä kioskit muinoin olivat. Kun kioskista ostettiin ennen juomia, jäätelöä, karkkia, lehtiä ja muuta sellaista, haetaan Ärrältä nykyään passit, monet paketit ja voidaan hoitaa vaikka laskujen maksut.
 Neljävuotias Mette, Elina Taskinen ja Eero Karisalmi istuivat aurinkoisena iltapäivänä jäätelöllä Kesämäen kioskilla Kaarinassa.  Paula Collin / Yle
 Kuin pieni ruokakauppa
 Kesä on kioskeille tärkeää aikaa, joten kevään ensimmäinen aurinkoinen ja lämmin päivä saa hymyn sekä asiakkaiden että yrittäjän huulille.
 Kaarinalaisen Kesämäen kioskin pihalle on kannettu tuoleja ja pöytiä, joiden ääressä istuu useampi ihminen jäätelöllä.
 Kesämäessä asuvat  Elina Taskinen ,  Eero Karisalmi  ja neljävuotias  Mette  ovat tulleet jo perinteeksi muodostuneelle jätskille tarhan jälkeen. He käyvät kioskilla aika harvoin, mutta pitävät sitä asuinalueelle tärkeänä.
 – Joskus käydään lottoa laittamassa. Kioski luo yhteisöllisyyttä tähän ympäristöön ja jos tulee äkillinen tarve jollekin asialle, tämä on lähin paikka, josta sen saa, Karisalmi sanoo.
  Ihmiset tulevat kysymään maitoa tai munia, varsinkin vanhukset.  Nano Markosyan
 Näin ajattelevat monet muutkin. Kesämäessä ei ole kauppaa, joten varsinkin alueen ikäihmiset piipahtavat kioskissa hakemassa milloin mitäkin.
 Kioskia miehensä  Karenin  kanssa pyörittävä  Nano Markosyan  kertoo, että hän on ottanut valikoimaan perusruokatarvikkeita, yhden tai kaksi kutakin.
 – Ihmiset tulevat kysymään maitoa tai munia, varsinkin vanhukset, joten on hyvä, että täällä on niitä, Nano Markosyan kertoo.
 Karen ja Nano Markosyan ovat pitäneet Kesämäen kioskia runsaan kahden vuoden ajan. Armeniasta kotoisin oleva pariskunta muutti Suomeen vuonna 2008. Paula Collin / Yle
 Elämäntapa
 Arjan kioskissa pistäytyy asiakkaita aamupäivän aikana tasaiseen tahtiin. Taksinkuljettaja parkkeeraa autonsa pihaan ja käy ostamassa muutaman pelin. Toinen asiakas tulee hakemaan kahvin ja sämpylän.
 Sitten soi puhelin. Vakioasiakas pyytää Arjaa tekemään tietynlaisen pelin valmiiksi ennen kuin peliaika sulkeutuu. Hän aikoo tulla hakemaan sen myöhemmin.
 Välillä ajattelee, onko tässä mitään järkeä.  Arja Kukkonen
 Arja Kukkonen kertoo, että suurin osa kioskin kävijöistä on vakioasiakkaita. Yhteensä kävijöitä on päivän mittaan ehkä kuutisenkymmentä. Se on juuri sen verran, että kioskista saa ruokarahan. Kokonaan toiminta ei Kukkosta elättäisi. Onneksi hän saa lisäksi eläkettä entisestä päivätyöstään.
 – Kyllä tämä on elämäntapa. Välillä ajattelee, onko tässä mitään järkeä, mutta onhan tämä kivaa.
 Paula Collin / Yle
 Ennen aika oli toinen. Kun Kukkonen aloitti kioskin pyörittämisen, se oli avoinna pitkälle iltaan ja myös viikonloppuisin. Kioski toi silloin elannon hänen miehelleen ja lisätuloja Kukkoselle.
 18 vuodessa maailma on muuttunut, eikä pienelle elintarvikekioskille ole enää samanlaista tarvetta. Kaupat ovat vieneet asiakkaat.
 – Kyllähän tällaiset kuolevat pois, kun on tavaratalot ja kaikki. Ihmiset menevät sinne, mistä saa kaiken samalla kertaa, Kukkonen sanoo.
 Uskoa tarvitaan
 Helppoa pärjääminen ei ole Kesämäen kioskillekaan. Nano ja Karen Markosyan myöntävät, että ensimmäiset kaksi vuotta on tehty tappiota. Karen Markosyan tekee samalla metallitöitä, joista tulee elanto.
 Asiakkaita käy vaihtelevasti. Heikoimpina päivinä asiakasmäärä jää 30:een, vilkkaina kesäviikonloppuina voi kävijöitä olla jopa 150 päivässä.
 Paula Collin / Yle
 Kaksi poikaa tulee kioskin luukulle katselemaan karkkivalikoimaa. Esillä on muun muassa irtokarkkeja pieniin pusseihin laitettuna. Nano Markosyan on pussittanut ne itse.
 Lopulta pojat päätyvät donitsiin ja Jaffaan.
 Lapset ovatkin Kesämäen kioskille tärkein asiakasryhmä. He tulevat koulun jälkeen ostamaan karkkia ja jäätelöä, ja kesällä ovat ulkona iltaisin pitkäänkin. Ihan niin kuin ennen vanhaan.
 Uskon, että toiminta alkaa pyöriä paremmin.  Karen Markosyan
 Työ on kivaa ja parasta ovat asiakkaat. Päivät ovat kuitenkin rankkoja, Nano Markosyan myöntää, varsinkin kun tienestit ovat mitä ovat – tai niitä ei ole. Joka päivä 10 tuntia, ilman vapaita ja lomia. Kesämäen kioski on auki viikon jokaisena päivänä.
 Pelkällä kioskilla on vaikea pärjätä, joten Markosyanit ovat suunnitelleet kioskiin lounaskahvilatoimintaa. Ruokaa pitää olla, jos haluaa pärjätä kilpailussa. Lounaskahvilan perustaminen vaatii kuitenkin paljon investointeja: muun muassa parannuksia keittiöön, asiakas-wc:n ja esteettömän kulun sisätiloihin.
 – Uskon, että toiminta alkaa pyöriä paremmin, kun kehitämme tähän kaikenlaista, Karen Markosyan vakuuttaa.
 Uskoa kioskitoiminnassa todella tarvitaan.
 Arjan kioski on seissyt paikoillaan vuosikymmenten ajan. Loppu alkaa kuitenkin häämöttää. Paula Collin / Yle
 Kahvi eurolla, loppuun asti
 Arjan kioskissa ei käy aamupäivän aikana yhtään lasta, mutta heitäkin riittää iltapäivisin. He asioivat usein perinteisesti luukulta.
 – Tässä näkee lasten kasvavan, kun he tulevat ostamaan karkkia koulun jälkeen. Yhtäkkiä huomaa, että ovatko ne noin isoiksi kasvaneet. Joskus heitä tulee kaupungilla vastaan ja he kysyvät, että oletko sinä se kioskintäti.
 Lapsiasiakkaiden määrä on kuitenkin vähentynyt. Lapsetkin menevät yhä useammin ostoksille kauppaan.
 Olen päättänyt, että kahvi maksaa euron, ja se ei siitä nouse niin kauan kuin kioskia pidän.  Arja Kukkonen
 Kukkonen palvelee kaikkia asiakkaitaan iloisesti, ainakin vielä toistaiseksi. Hän kertoo miettineensä jo useampana keväänä, pitäisikö kioski sulkea kesän jälkeen.
 Vielä hän on jatkanut, mutta ei tiedä miten pitkään.
 Uutta yrittäjää kioskille tuskin löytyy, eikä kaupunkikaan välttämättä jatka tontin vuokrasopimusta, Kukkonen epäilee. Kioskin tulevaisuudelle luo varjoja myös alueelle pitkään  kaavailtu tiesuunnitelma .
 Mikä on saanut jatkamaan vuodesta toiseen?
 – Ihmiset, Kukkonen vastaa.
 Se on helppo uskoa. Kioskissa on niin välitön tunnelma, että vakioporukan pöytään on vieraankin helppo istua.
 Paula Collin / Yle
 Toisinaan vakioasiakkaat astuvat hieman sivuun roolistaan. Kukkonen kertoo, että he tuovat hänelle välillä kahviakin, jos sitä sattuu olemaan tarjouksessa edullisesti.
 – Olen päättänyt, että kahvi maksaa euron, ja se ei siitä nouse niin kauan kuin kioskia pidän.
 Miten kauan niin on, sitä ei tiedä vielä kukaan. Ainakin tämän kesän, ellei mitään ihmeellistä satu.
 Huomenna Arja Kukkonen lähtee taas kotoaan puoli kuudelta aamulla, kävelee huoltoasemalle ostamaan päivän lehdet ja suuntaa avaamaan kioskin.
 Ensimmäiset aamiaisleivän hakijat tulevat ennen seitsemää.
 Heitä Kukkonen tietää jo odottaa.
 Paula Collin / Yle
 Käytkö sinä kioskeilla? Miten tärkeitä ne sinulle ovat? Voit keskustella aiheesta artikkelin alla klo 22:een asti.

Kioskit katoavat kannattamattomina, vaikka kävijöille ne ovat tärkeitä kohtauspaikkoja – kerro meille kioskimuistosi


Summary: Vaalikonevastausten mukaan kansanedustajien enemmistö pitää menojen karsimista veronkorotuksia parempana vaihtoehtona.

Kansanedustajan paikan saaneiden ehdokkaiden Ylen vaalikoneeseen antamien vastausten mukaan menojen karsiminen on veronkiristyksiä suositumpi tapa kohentaa valtion taloutta.
 Valtiovarainministeriön keväällä julkistaman  arvion  mukaan taloudessa on yhä noin kahden miljardin euron verran kurottavaa.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju  muistuttaa, että kokonaisuutena leikkaustarve on jopa kasvanut.
 – Kun siihen lisätään se, että sotea ei tullut, jonka varaan laskettiin kolme miljardia, niin nythän se on itse asiassa viisi [miljardia euroa] se sopeuttamistarve, Kangasharju sanoo.
 Keinoista hän on kansanedustajien enemmistön kanssa samaa mieltä: Mieluummin menojen karsimista kuin veronkirityksiä.
 Mikko Airikka | Yle
 – Kyllä se on parempi vaihtoehto tällaisessa maassa jossa on jo kireä verotus. Taloustieteellinen tutkimus osoittaa, että mitä korkeampi on lähtötaso, sitä haitallisempia ovat lisäkiristykset verotukseen.
 Hän myös muistuttaa, että veronkiristysten haitat tulisivat esiin nopeasti.
 – Tuore tutkimus myös osoittaa, että lyhyen tähtäimen vaikutukset ovat haitallisemmat verojen kiristyksellä kuin menoleikkauksella.
 Sipilän hallitus pystyi pienentämään kestävyysvajetta. Mutta maali on samalla karannut kauemmas ja meillä on edelleen sopeuttamistarvetta, sanoo Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja Aki Kangasharju.  Jari Kärkkäinen/Yle
 Kestävyysvajeen umpeenkuromisessa on kyse pitkän aikavälin toimista. Toki se on helpompaa silloin kun taloudessa menee hyvin.
 – Aivan ylivoimaisesti parasta työllisyyspolitiikkaa on se, että Suomi on kilpailukykyinen ja talouskasvu on hyvä, hän jatkaa.
 Mutta kun näkemyseroja on, millainen hallituspohja voisi nyt toimia?
 – Luulen että tällaisessa tilanteessa se ehkä helpoiten löytyisi - jos ajatellaan että demarivetoisesti lähdetään tätä hallitusta tekemään - keskustan ja demareiden välille ja sen ympärille muita puolueita.
 Punamultavaihtoehto olisi siis ainakin vaalikonevastausten perusteella toista mahdollisuutta helpompi:
 – Paljon vaikeampaa on sitten varmaan löytää yhteinen sävel kokoomuksen ja demareiden välillä, koska kokoomus haluaisi ansiotuloveroja alentaa kun taas demarit haluaisi yritysveroa kiristää ja menojakin lisätä.
 Mieluiten hän kuitenkin katsoisi, mitä annettavaa perussuomalaisilla on.
 – Minun suosikki olisi perussuomalaiset hallitukseen, koska sitten me tiedettäisiin, mitä perussuomalaisten talouspolitiikka lopulta on. Nythän me emme sitä tiedä, Kangasharju muistuttaa.
 Palkansaajien puolella kerättäisiin pahan päivän varalle
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja  Elina Pylkkänen  on vastauksissaan varovaisempi. Hänen mukaan nyt on oikea aika varautua tulevaan.
 – Nyt nimenomaan on se tilanne, koska talous kasvaa edelleen, työllisyys kasvaa, työttömyys vähenee. Nyt ajattelisin, että on se aika, jolloin tulee kerätä resurssia siihen, jolloin menee vähän huonommin taloudessa tai kun väestö edelleenkin vanhenee, eli nyt on se puskurien keräämisen aika.
 Vaikka vaalikamppailussa muodostuu eroja, on vaalien jälkeen tilanne aina toinen, muistuttaa Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja Elina Pylkkänen.
 Mutta, onnistuuko tämä, kun vaalikonevastausten mukaan keinoista ollaan hyvinkin erimielisiä?
 Mikko Airikka | Yle
 – Ajattelisin näin, että kun katsotaan vähän taaksepäin, niin ainahan vaalikamppailussa jotain eroja muodostuu, mutta vaalien jälkeen tilanne on aina toinen ja yritetään löytää sitä yhteistä näkemystä, yhteistä ohjelmaa ja varmaan aikaisemmatkin vaalit ovat toistaneet tätä samaa kaavaa.
 Mitä tulee tarvittavien toimien laajuuteen, Pylkkänen pitää valtiovarainministeriön esittämiä kahden miljardin euron sopeutustoimia suurina.
 – Mutta sitten taas täytyy muistaa, että talouskasvu voi pienentää tätä menoleikkausten tarvetta. Toisaalta sitten nämä suuret uudistukset on tekemättä. Nämä rakenneuudistukset, kuten sote-uudistus ja sotu-uudistus [sosiaaliturvan uudistus]. Eli myöskin näihin ladataan aika paljon odotuksia, niin että ne ratkaisee osan meidän ongelmista, Pylkkänen sanoo.

Menoja leikaten vai veroja kiristäen – Talouspolitiikasta on tulossa hallituksen jakolinja


Summary: Sekä Orpolta että Sipilältä odotetaan linjauksia tulevaisuudesta ja siitä miltä hallitusmahdollisuudet näyttävät.

Kokoomuksen puoluehallitus on koolla tänään aamupäivällä Helsingissä. Kokouksen jälkeen puheenjohtaja  Petteri Orpo  pitää tiedotustilaisuuden medialle.
 Hänen odotetaan avaavan muun muassa puolueen jatkonäkymiä ja mahdollisuuksia tuleviin hallitusneuvotteluihin.
 Kokoomus jäi vaaleissa kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi SDP:n ja perussuomalaisten jälkeen. Se sai 17,0 prosentin kannatuksen ja 38 kansanedustajapaikkaa.
 Orpo ennakoi sunnuntaina hallitusneuvotteluista vaikeita. Hän korosti, että kokoomus lähtee vain hallitukseen, jossa tehdään puolueen arvojen mukaista politiikkaa.
 Jäsenet: Puheenjohtajuuden jatko on Sipilän ratkaistavissa
 Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  ei halunnut kommentoida maanantaina keskustan tilannetta. Keskustan puoluehallitus on koolla aamulla Kesärannassa.
 Rökäletappiotaan sulattelevan keskustan puoluehallituksessa ei ole suuria intohimoja vaihtaa puheenjohtajaa ainakaan ennen eurovaaleja. Useimpien STT:n tavoittamien jäsenten mielestä on Juha Sipilän oma päätös, haluaako hän jatkaa puikoissa kesän 2020 puoluekokoukseen asti.
 Useimmille piirien edustajille on selvää, että keskustan kannattaa vaalitappiosta huolimatta olla hallituksessa, jos kutsu käy ja hallitusohjelma puolueelle sopii.

Kokoomuksen ja keskustan puoluehallitukset koolla tänään


Summary: Valtion päämiehet eri puolilta maailmaa ovat kommentoineet paloa.

– Notre Dame kuuluu koko ihmiskunnalle. Se on inspiroinut kirjailijoita, maalareita, filosofeja ja vierailijoita, joita siellä on käynyt kaikista maailman kolkista, kommentoi Euroopan komission puheenjohtaja  Jean Claude Juncker .
 – Pariisin Notre Dame on koko Euroopan Notre Dame. Pariisi – olemme kaikki teidän kanssanne tänään, totesi Euroopa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk .
 Vatikaanista kommentoitiin, että te olette läheisiä meille Ranskan katoliset ja koko Pariisin asukkaat.
 – Rukoilemme palomiesten puolesta ja kaikkien niiden puolesta, jotka yrittävät sammuttaa paloa, sanoi Vatikaanin tiedottaja.
 – Kauheaa katsoa massiivista Notre Damen paloa. Ehkä voitaisiin käyttää lentäviä sammutuskoneita. Mutta on toimittava nopeasti totesi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  Twitterissä.
 – Ajatukseni ovat ranskalaisissa tänä iltana ja kaikkien niiden kanssa, jotka taistelevat tulta vastaan Notre Damessa, kommentoi Britannian pääministeri  Theresa May .
 – Näitä kauhistuttavia kuvia on tuskallista katsoa. Notre Dame on Ranskan symboli ja osa eurooppalaista kulttuuriperintöä. Ajatuksemme ovat teidän kanssanne ranskalaiset ystävämme, totesi Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  tiedottaja  Steffen Seibert .
 – Seuraamme huolestuneina Pariisista tulevia uutisia Notre Damen palosta. Notre Dame on yksi maailman kauneimmista katedraaleista. Surullisia uutisia historiallemme ja koko maailman kulttuurihistorialle, sanoi Espanjan pääministeri  Pedro Sanchez .
 – Isku ranskalaisten ja meidän kaikkien eurooppalaisten sydämiin, sanoi Italian pääministeri  Giuseppe Conte .
 – Suomi ottaa osaa suruun Notre Damen kauhean palon johdosta. Ajatuksemme ovat Ranskassa ja pariisilaisissa tänä iltana, tviittasi Suomen presidentti  Sauli Niinistö .

Johtajat eri puolilta maailmaa esittävät Ranskalle pahoittelunsa Notre Damen palosta


Summary: Demariehdokkaat saivat 40,8 prosenttia kaikista Imatralla annetuista äänistä.

Imatralla äänestettiin sosialidemokraatteja enemmän kuin missään muussa Suomen kunnassa.
 Sosialidemokraatit saivat 40,8 prosenttia kaikista imatralaisille kansanedustajaehdokkaille annetuista äänistä.
 Kymmenen eniten sosialidemokraatteja äänestäneiden kuntien joukossa olivat Kaakkois-Suomen vaalipiiristä myös Imatran naapurikunnat Rautjärvi (32,8 %) ja Ruokolahti (29,5 %).

Imatra on Suomen sosialidemokraattisin kunta


Summary: Teknologiayhtiö Wärtsilä antaa 500 000 euron rahoituksen lappeenrantalaiselle startup-yritykselle.

Startup-yritys Soletair Power saa merkittävän rahoituksen teknologiayhtiö Wärtsilältä. Wärtsilä antaa yritykselle 500 000 euroa.
 Soletair Power -yhtiö on kehittänyt rakennusten ilmanvaihtoon kytkettävän laitteiston, joka tekee sisäilman hiilidioksidista synteettistä uusiutuvaa polttoainetta.
 – Tarkoituksemme on tehdä rakennuksista hiilinieluja, toimitusjohtaja  Petri Laakso  sanoo.
 Käytännössä laitteisto ottaa rakennuksen ilmanvaihdosta hiilidioksidia pois. Vastaavasti sisätiloihin tai ulos voidaan työntää ilmaa, missä on vähemmän hiilidioksidia.
 Sisäilmasta otettu hiilidioksidi yhdistetään katalyyttisen synteesin avulla vetyyn, jota puolestaan valmistetaan elektrolyyserillä uusiutuvia energialähteitä käyttäen.
 Hiilidioksidia ja vetyä yhdistämällä syntyy hiilivetyjä, joita voidaan käyttää synteettisenä polttoaineena.
 – Siitä voidaan tehdä esimerkiksi maakaasua, Laakso sanoo.
 Prosessissa syntyy myös hukkalämpöä, jota voidaan käyttää esimerkiksi kiinteistön veden lämmityksessä.
 Järjestelmän pohjana on Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston ja Teknologian tutkimuskeskus VTT:nSoletair-tekniikka.
 Suurin arvo sisäilman laadun parantamisessa
 Laakson mukaan polttoaineiden tuottaminen ei ainakaan vielä ole rahallisesti merkittävin asia Soletair Powerin laitteen toiminnassa.
 Suurimpana hyötynä Laakso näkee rakennuksen sisäilman laadun paranemisen, kun rakennukseen johdetaan vähemmän hiilidioksidia sisältävää ilmaa.
 Tämä voi tuoda esimerkiksi yritykselle taloudellista hyötyä, kun työntekijöiden vireystaso pysyy korkealla.
 – Esimerkiksi neuvotteluhuoneessa saattaa alkaa väsyttää, kun ilman hiilidioksiditaso nousee. Tätä pyritään estämään. Pidetään sisäilma raikkaana. Ihmisten tuottavuus paranee, kun on virkeä mieli.
 Rakennuksen koosta riippuu, minkä tehoinen laite sinne asennetaan. Laite voidaan laittaa esimerkiksi pieneen merikonttiin.
 – Laite voi olla hyvin pienikin, jos puhutaan omakotitalosta, mutta tähtäämme kyllä isompiin toimistorakennuksiin.
 Wärtsilän rahoituksella vuonna 2016 perustettu Soletair Power saa liiketoiminnan vauhtiin ja pääsee pilotoimaan laitetta.
 Pilottikohteeksi on muutama vaihtoehto, joista yritys vielä keskustelee.
 – Luulen, että kesään mennessä tiedämme, minne ensimmäinen laite laitetaan.
 Wärtsilä: Soletair Power malliesimerkki eteenpäin katsovasta tutkimuksesta
 Wärtsilä pyrkii vahvistamaan osaamistaan uusiutuvan energian liiketoiminta-alueilla.
 – Sijoituksemme Soletair Powerin ratkaisuun on konkreettinen esimerkki tästä, Wärtsilän energialiiketoiminnan strategiasta ja liiketoiminnan kehityksestä vastaava johtaja  Matti Rautkivi  sanoo.
 Rautkiven mukaan Soletair Powerin konsepti on tärkeä askel kohti uusiutuvaan energiaan perustuvaa maailmaa, jota Wärtsilä tavoittelee.
 – Soletair Power on malliesimerkki siitä, miten tehdään eteenpäin katsovaa tutkimusta, Rautkivi kertoo.
 Wärtsilä tarjoaa Soletair Powerille osaamista tuotteistamiseen sekä maailmanlaajuisen myyntiverkoston.
 Wärtsilä on aiemminkin tehnyt yhteistyötä startup-yritysten kanssa, mutta Soletair Power on ensimmäinen suora sijoitus Suomessa.
 Otsikkoa ja juttua täydennetty kauttaaltaan 15.4.2019 kello 16.06.

Startup-yritys saa ison rahoituksen Wärtsilältä – Soletair Power tekee polttoainetta sisäilman hiilidioksidista ja parantaa samalla sisäilmaa


Summary: Islamia vastustava puoluejohtaja aikoo jatkaa puhetilaisuuksiaan, poliisijärjestö ärsyyntyi.

Kööpenhaminan kantakaupungissa oli eilen sunnuntaina suuria mellakoita. Väkijoukko sytytti tuleen autoja, roska-astioita, heitteli poliiseja katukivillä ja vandalisoi kaupunkia.
 Kahakat alkoivat Nørrebron kaupunginosassa, missä islamia ja maahanmuuttoa vastustavan Stram Kurs -puolueen perustajan  Rasmus Paludanin  oli määrä puhua. Asiasta kertovat tanskalaiset tiedotusvälineet, muun muassa  yleisradioyhtiö DR .
 Paludan provosoi tilannetta puhepaikalla heiluttelemalla koraania. Vastamielenosoitus syntyi välittömästi, ja väkivalta levisi.
 Paludania itseäänkin uhattiin, jolloin poliisi siirsi hänet pois paikalta. Paludan olisi halunnut aloittaa toisenkin tapahtuman, tällä kertaa Østerbron alueella, mutta poliisi kielsi sen.
 Mellakkavarusteisia poliiseja Kööpenhaminassa sunnuntaina. Philip Davali / EPA
 Paludanin toiminnasta raivostuneiden joukkioiden vandalismi jatkui Kööpenhaminan kaduilla aamuyöhön. Kahakat uhkasivat levitä jopa kaupungin ydinkeskustaan. Poliisi kehotti Nørrebron asukkaita pysyttelemään illan sisätiloissa.
 Poliisi käytti kyynelkaasua, ja eräät poliisimiehet joutuivat ottamaan aseensa esille. Laukauksia ei kuitenkaan ammuttu, lukuun ottamatta mellakoitsijoiden paukkupommeja.
 Poliisi otti kiinni 23 henkilöä. Pelastusviranomaisten mukaan kaupungissa sytytettiin yhteensä noin 70 tulipaloa. Toistakymmentä autoa tuhoutui.
 Kööpenhaminan poliisi on joutunut arvostelun kohteeksi päätöksestään sallia äärioikeistolaisista mielipiteistään Paludanin esiintyminen, jonka saattoi odottaa johtavan mellakoihin. Paludan sai hiljattain 14 päivän ehdollisen vankeustuomion rasismista, kertoo Tanskan yleisradio DR.
 Tanskan pääministeri  Lars Løkke Rasmussen  tuomitsi tviitissään Paludanin "merkityksettömät provokaatiot, joiden tarkoituksena on vain luoda jakolinjoja".
 Samalla hän esitti toiveen, ettei Paludanin esittämiin väitteisiin vastattaisi väkivallalla. Rasmussen puolusti myös sananvapautta.
 Poliisi kielsi maanantaisen kokoontumisen
 Rasmus Paludan kutsui maanantai-illaksi koolle uuden joukkokokouksen Albertslundiin, kaupungin länsiosaan. Hän on valinnut tapahtumansa sijainnin sillä perusteella, että Albertslundissa asuu Black Lives Matter Denmark -järjestön johtohahmo. Paludanin saama rasismituomio liittyy liikkeen johtajaan.
 Poliisi ilmoitti maanantaina iltapäivällä Twitterissä kieltävänsä mielenosoituksen. Kielto on voimassa tiistaihin puoleenpäivään saakka.
 Tanskan poliisijärjestön puheenjohtaja  Claus Oxfeldt  kertoo  kirjoituksessaan  olevansa erittäin huolissaan Paludanin toiminnasta, sillä tietoiset provokaatiot merkitsevät poliisin resurssien haaskausta.
 – Minusta on pelottavaa, että elämme aikaa, jolloin metelinpidosta ja vastakkainasettelun provosoinnista on itsessään tullut työkalu. Nähdäkseni Rasmus Paludan on ottanut poliisin työajan tässä pelissä panttivangikseen, Oxfeldt kirjoittaa.
 Kööpenhaminan tapahtumat ovat johtaneet kiivaaseen sanailuun myös sosiaalisessa mediassa. Paludanin provokaatiot tuomitaan, mutta samalla tuomion saavat kiviä heittävät maahanmuuttajat, jotka provosoiduttuaan pahentavat tilannetta.
 Lue lisää :  Massive uroligheder på Nørrebro: Folk går til angreb på politiet
 Berlingske :  Fordømmelse af Paludan og stenkastere – skal blasfemiparagraffen genindføres?
 15.4. klo 19.45 Uutista täydennetty ja päivitetty tälle illalle suunnitellun mielenosoituksen osalta.

Maahanmuuton vastustajat provosoivat mellakan Kööpenhaminassa – seurauksena kymmeniä tulipaloja


Summary: Nuoret vapaaehtoiset lähetetään kehityksestä jälkeen jääneille syrjäseuduille vuoteen 2022 mennessä.

Kiina aikoo lähettää 10 miljoonaa vapaaehtoista kaupunkilaisnuorta elävöittämään maaseudun syrjäseutuja.
 Asia käy ilmi maata hallitsevan kommunistipuolueen asiakirjoista, ruotsalainen  Dagens Nyheter -sanomalehti kertoo .
 – Tarvitsemme nuoria, jotka hallitsevat tieteen ja teknologian, auttamaan maaseutua uudistamaan perinteisiä kehitysmallejaan, varapormestari  Zhang Linbin  Hunanin provinssissa sijaitsevasta pikkukaupungista kertoo kiinalaisen  Global Times -sanomalehden haastattelussa.
 Kiinassa monet nuoret osaajat ovat muuttaneet kaupunkeihin, mikä on johtanut osaajapulaan maaseudulla.
 Zhangin mukaan hänen asuinkaupungissaan tarvitaan nuoria, jotka osaavat käyttää tietokoneita.

Kiina aikoo lähettää 10 miljoonaa kaupunkilaisnuorta elävöittämään maaseutua – "Tieteen ja teknologian hallitsevat uudistavat käytäntöjä"


Summary: Seuraaviin vaaleihin eli eurovaaleihin osallistuminen tosin mietityttää Paavo Väyrystä.

Entinen kansanedustaja  Paavo Väyrynen  (tl.) kertoo uusimman puolueensa tähtiliikkeen jatkavan toimintaansa, vaikka puolue ei saanut lainkaan kansanedustajia sunnuntain eduskuntavaaleissa.
 Väyrysen mukaan tähtiliike on mukana tulevissa vaaleissa, vaikkakin eurovaaleihin osallistuminen mietityttää. Väyrynen pelkää puolueensa eurovaalikampanjan jäävän ilman televisiojulkisuutta.
 Väyrynen oli eduskuntavaaleissa ehdolla Uudellamaalla.  Hän sai runsaat 1200 ääntä ja putosi eduskunnasta.
 Väyrynen syyttää tiedotusvälineitä vaalitappiostaan, koska ei mielestään päässyt puolueineen riittävästi esille vaaliväittelyissä. Hän kommentoi  vaaleja blogissaan maanantaina .
 Tähtiliikkeellä oli 175 ehdokasta eduskuntavaaleissa.

Väyrynen: Tähtiliike mukana myös tulevissa vaaleissa


Asiantuntijapalveluita tarjoava Accenture suunnittelee vähentävänsä jopa 200 työpaikkaa Suomesta. Yhtiön mukaan taustalla on tarve uudistua nopeasti muuttuvaan toimintaympäristöön.
 Yhteistoimintaneuvottelut alkavat ensi viikolla 24. huhtikuuta.
 Accenturen Suomen toimitusjohtaja  Frank Korsström  vakuuttaa, että yritys on sitoutunut jatkossakin kehittämään liiketoimintaansa Suomessa.
 – Rekrytoimme jatkossakin konsultointi- ja teknologiaosaajia vastataksemme asiakkaidemme kysyntään, sanooKorsström.
 Accenturella on Suomessa 1 200 työntekijää. Maailmanlaajuisesti henkilöstöä oli vuosi sitten vajaat 450 000.
 Lue lisää:
 Miljardin euron it-hankkeet toivat terveen kilpailun
 Accenturen tyly joululahja - lopputili ennen joulua

Accenture aloittaa yt-neuvottelut: jopa 200 vaarassa menettää työnsä


Summary: Vaalijohtaja Arto Jääskeläisen mukaan paikan vaihtuminen yhdeltä puolueelta toiselle olisi äärimmäisen harvinaista.

Satakunnan vaalitulos voi vielä muuttua tarkastuslaskennassa, millä olisi dramaattiset vaikutukset koko Suomen vaalitulokseen.
 SDP sai Satakunnassa kolme paikkaa  äärimmäisen täpärästi . Jos keskustalle löytyy tarkastuslaskennassa runsaat sata ylimääräistä ääntä, keskusta nousee Satakunnassa kahteen paikkaan ja SDP putoaa kahteen.
 Jos demarit menettävät Satakunnassa kolmannen paikkansa, SDP:n  edustajamäärä  eduskunnassa putoaa 39 kansanedustajaan. Tämä toisi perussuomalaiset ja SDP:n tasoihin paikoissa, vaikka ääniosuudessa demarit ovat hieman perussuomalaisten edellä.
 Tulos ulos tiistaina?
 Satakunnan äänten tarkastuslaskenta on aloitettu maanantaina Porin poliisiasemalla. Virallista vaalitulosta joudutaan odottamaan todennäköisesti huomiseen tiistaihin asti.
 Vaalipiirilautakunnan puheenjohtajan  Vappu Laukkasen  mukaan yllätykset tarkastuslaskennoissa ovat hyvin harvinaisia. Yleensä kyse on muutaman äänen muutoksista, jotka johtuvat siitä, että alustavassa laskennassa ääni on laskettu huolimattomuusvirheen takia väärälle ehdokkaalle.
 Vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  oikeusministeriöstä puolestaan toteaa, että tarkastuslaskennassa tapahtunut paikan vaihtuminen yhdeltä puolueelta toiselle on äärimmäisen harvinaista. Puolueen sisällä ehdokkaiden järjestys on tarkastuslaskennassa aiemmin muuttunut.
 Satakunnan lisäksi vaalien lopputulos oli tiukka ainakin Lapin vaalipiirissä. Siellä vihreät tarvitsisivat alle kymmenen lisä-ääntä viedäkseen keskustalta paikan.
 Päivitys klo 17.26:  Vaalitulos on vahvistunut. SDP säilytti Satakunnassa kolme paikkaa.  Lue uutinen aiheesta.
 Aiheesta voi keskustella 15.4. klo 22 saakka.

Satakunnan tarkastuslaskenta voi viedä demareilta suurimman puolueen paikan eduskunnassa


Summary: Syytteiden taustalla on skandaali, jossa Volkswagen jäi kiinni päästömittausten manipuloimisesta.

Saksassa syyttäjät ovat nostaneet petossyytteen autovalmistaja Volkswagenin entistä toimitusjohtajaa  Martin Winterkornia  ja neljää muuta yhtiön johtoportaaseen kuulunutta henkilöä vastaan.
 Syytteiden taustalla on niin kutsuttu dieselgate-päästöskandaali, jossa Volkswagen jäi Yhdysvalloissa kiinni dieselautojensa päästömittausten manipuloimisesta.
 Volkswagenin johtajia syytetään petoksen lisäksi kilpailulainsäädännön rikkomisesta.
 – Heitä syytetään useista rikoksista, jotka kietoutuvat osaksi yhtä suurta rikollista tointa, johon kuuluu erityisen vakava petos, syyttäjät kertovat lausunnossaan.
 Winterkornin ohella muiden syytettyjen henkilöllisyyttä ei julkistettu, eikä toistaiseksi ole tiedossa, onko heidän joukossaan Volkswagenin nykyisiä työntekijöitä.
 Syyttäjät pitävät Winterkornia päätekijänä, jonka katsotaan tietäneen laittomasta päästömanipuloinnista ja valehdelleen asiasta viranomaisille.
 Skandaali maksanut kymmeniä miljardeja autoyhtiölle
 Winterkornia vastaan nostettiin syytteet myös Yhdysvalloissa viime vuonna. Syyttäjien mukaan Winterkorn tiesi yhtiön päästöhuijauksesta jo vuoden 2014 toukokuussa ja päätti jatkaa huijausta. Saksalaissyyttäjät ovat samalla kannalla.
 Yhdysvaltain syyttäjien mukaan kesällä 2015 Winterkorn myös toimi puheenjohtajana yrityksen päämajassa Saksassa järjestetyssä kokouksessa, jossa käsiteltiin sitä, kuinka yritys huijaa Yhdysvaltain viranomaisia päästöissä. Syyttäjien mukaan kokouksen jälkeen Winterkorn valtuutti yrityksen jatkamaan valehtelua.
 Winterkorn erosi autojätin palveluksesta muutama päivä päästöhuijausskandaalin paljastumisen jälkeen syyskuussa 2015. Volkswagen myönsi tuolloin huijanneensa dieselautojensa päästömittauksissa. Päästömanipulointi koski maailmanlaajuisesti noin 11:tä miljoonaa autoa.
 Päästöhuijausskandaalin jälkipyykin pesemisen on arveltu aiheuttaneen Volkswagenille 29 miljardin euron kulut. Yksin Saksassa se on maksanut sakkoja jo 1,8 miljardin euron edestä.

Volkswagenin entinen toimitusjohtaja sai petossyytteen päästöhuijauksen vuoksi Saksassa


Summary: Suomessa HBO Nordicin palvelin kaatui ja aiheutti kiukkuisen palauteryöpyn.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

VAROITUS: Tämä juttu sisältää juonipaljastuksia.
 Game of Thronesin  kahdeksannen kauden tämänpäiväinen aloitus on herättänyt maailmalla huomiota ja siitä on kirjoitettu mediassa runsaasti erilaisia arvioita ja analyyseja.
 Brittiläinen  The Guardian  kiinnittää huomiota siihen, että Rautavaltaistuimesta kilpailevat kuningattaret Daenerys Targaryen ja Cersei Lannister ovat vähitellen alkaneet muistuttaa toisiaan, eikä heidän välillään loppujen lopuksi ole enää paljoakaan eroa: molemmat haluavat ihmisten polvistuvat edessään ja viihtyvät dramaattisesti lavastetuissa vallan kuvastoissa.
 The Guardian huomauttaa myös, että vaikka suuremmat tuotantobudjetit ovat mahdollistaneet entistä näyttävämpiä lentoretkiä lohikäärmeillä, niistä tulee valitettavia mielleyhtymiä 80-luvun  Päättymätön tarina  -fantasiaelokuvaan.
 The Variety  -julkaisussa taas kehutaan Daenerys Targaryenin ja Jon Snown lohikäärmeillä ratsastamista visuaalisesti häikäiseväksi. Samalla ihmetellään sarjan logiikkaa: kun kaikkien tulevaisuus on vaakalaudalla, miksi ihmeessä lähdetään huviretkeilemään arvokastakin arvokkaammilla taruolennoilla, joilla voi olla ratkaiseva rooli taistelussa eläviä kuolleita vastaan?
 The Variety huomaa myös, että Daenerysille on ilmestynyt jostakin yllättävää huumorintajua, ja että jaksossa yleensäkin on enemmän huumoria, raskaiden tunnelmien vastapainoksi.
 The Varietyssa pohditaan, millainen tulevaisuus HBO:lla on megasarjan päättymisen jälkeen. Tv-kriitikko  Daniel D'Addarion  mukaan sarjan loppuminen on HBO:lle iso menetys, koska mitään  Game of Thronesiin  verrattavaa ei ole toistaiseksi nähty: sarjan katsojaluvut ovat nousseet kausi kaudelta ja monille ihmisille  Game of Thrones  on myös ollut ainoa syy tilata HBO. Kun sarja päättyy, moni tilaaja todennäköisesti jättää HBO:n.
 D'Addorio myös epäilee, ettei sarjasta tehtävä spin off vetäisi yhtä hyvin katsojia kuin alkuperäinen, mutta että siitäkin tulee todennäköisesti suosittu.
 Cersei Lannister HBO Nordic
 Jännitteisiä ihmissuhteita
 Muotijulkaisu  Harper's Bazaarissa  taas tarkastellaan uudessa jaksossa ilmeneviä hahmojen välisiä jännitteitä. Jon Snow ja Arya Stark kohtaavat viimein sitten sarjan ensimmäinen kauden ja jälleennäkeminen on tunteellinen ja lämmin. Sen sijaan Jonin ja Sansa Starkin kohtaamisessa on selviä jännitteitä. Vielä monimutkaisempi suhde tuntuu kehkeytyvän Sansan ja Daenerysin välille: ehkä he kokevat toisensa kilpailijoiksi.
 Lue myös:   Oletko todella valmis Game of Thronesin päätöskauteen? Testaa tietosi 20 kiperällä kysymyksellä
 New York Timesin   Jeremy Egner  on tehnyt saman huomion: hänen mukaansa Talvivaarassa "ovat lähes kaikki, joista me pidämme, vaikkeivät he taas välttämättä pidä toisistaan". Sansa Starkin ja Tyrion Lannisterin välejä sotkee heidän pakkoavioliittonsa, joka käytännössä jatkuu vieläkin.
 Daenerys taas on tappanut Sam Tarlyn isän ja veljen – tässä vain muutamia esimerkkejä pinnan alaisesta kuohunnasta. Egnerin mukaan Talvivaara on nyt paikka, joka on täynnä historian painolastia ja voimakkaiden persoonallisuuksien yhteenottoja. Superlatiiveilla kuorrutettu ja kaukaisissa paikoissa tapahtunut sarja tuntuu kutistuneen Talvivaaran klaustrofobisiin varjoihin.
 CNN:n  Brian Lowryn  mukaan häikäilemätöntä Cersei Lannisteria näyttelevä  Lena Headey  on kahdeksannen kauden ensimmäisessä jaksossa – kaikessa ylimielisyydessään – parhaimmillaan. Cersei ei välitä, vaikka maailman ympärillä palaisi poroksi, kunhan hän itse selviää hengissä.
 Edelliseen kauteen on kohdistunut jonkin verran kritiikkiä siitä, että tapahtumat etenivät liian nopeasti ja paikasta toiseen siirryttiin ennätysmäisen pikaisesti, mutta Lowryn mielestä tämä on tehnyt sarjalle terää.
 Ensimmäisen jakson perusteella Lowry ennustaa Game of Thronesin viiden jäljellä olevan jakson olevan vauhdikasta katsottavaa.
 The Time  -lehdessä pohditaan tilannetta, jossa Jon Snow on vihdoinkin saanut selville, että hän on omaa sukuaan Targaryen ja että hänellä on laillinen oikeus Rautavaltaistuimeen. Jonille tieto on järkytys, eikä hän voi aluksi uskoa sitä.
 Mutta mitä tieto sitten merkitsee Rautavaltaistuinta himoitsevalle Daenerysille? Historiallisista syistä valtaistuimella ovat ensisijaisesti hallinneet miespuoliset perilliset – poikkeuksena tästä tietenkin Cersei. Daenerysin onneksi Jon ei ainakaan toistaiseksi ole ilmoittanut halustaan hallita ketään tai mitään. Lisäksi hänen ajatuksensa ovat tulevassa taistelussa Yön kuninkaan ja Valkoisten kulkijoiden kanssa. Voi hyvinkin olla, että Jon luopuu vallasta Daenerysin hyväksi, The Time spekuloi.
 Lue myös:   Game of Thronesin viimeinen kausi alkaa, faneilta synkkiä ennustuksia: "Kaikki kuolevat, myös lohikäärmeet"
 Bran Stark HBO Nordic
 HBO:n palvelin kaatui
 Myös Suomessa  Game of Thronesin  ympärille on kehkeytynyt draamaa:
 – Kiitos kun pilasitte kauden aloituksen huoltokatkolla.
 – Ei pitäisi olla ylläri että maanantaina katsojaluvut räjähtävät.
 Tällaista, kiukkuista palautetta löytyy HBO Nordicin facebook-sivuilta. HBO Nordicin palvelin kaatui tänään, ja syynä oli  Game of Thronesin  kahdeksannen kauden ensimmäisestä jaksosta johtuva ylikuormitus. HBO:n ongelmista kertoi ensin  Ilta-Sanomat.
 HBO Nordicille kävi yhtä köpelösti kolme vuotta sitten, jolloin alkoi  Game of Thronesin  kuudes kausi – tuolloinkin yhtiön palvelin kaatui, mistä seurasi vihaista katsojapalautetta.
 HBO:n toimitusjohtaja  Casey Blows  on jo ehtinyt katsoa koko uuden kauden. Hänen mukaansa sarjan fanit eivät tule pettymään.
 – Kaikki mitä olen nähnyt, on saanut minut hyvin onnelliseksi. Kahdeksas kausi on sekä dramaattinen ja emotionaalinen tapa lopettaa sarja. Uskon että se ylittää vaativimmatkin odotukset, Blows kertoi äskettäin TVLine -julkaisulle.
 Jutun kommentointimahdollisuus on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Lohikäärmeiden upeaa lentoa, lisää huumoria ja vaikeita ihmissuhteita: Näin maailman media huomioi Game of Thronesin viimeisen kauden alkamisen


Summary: Pyhtäällä on muisteltu maanantaina Levin tulipalossa menehtyneitä Huutjärven koulun oppilaita.

Koulun piha oli maanantaiaamuna poikkeuksellisen hiljainen Pyhtään Huutjärvellä. Päivä alkoi suruliputuksella, jonka jälkeen koulu piti hiljaisen hetken Levin mökkipalossa menehtyneiden nuorten muistoksi.
 Oppilaat ovat saaneet käydä vapaasti puhumassa tunteistaan useille kriisityöntekijöille, jotka päivystivät koulun tiloissa koko päivän. Heidän luonaan kävi kymmeniä nuoria.
 – Heitä on tullut yksin tai ryhmissä. Osa on halunnut puhua, jotkut olla vain hiljaa. Tänään on itketty paljon, kertoo Pyhtään seurakunnan nuorisopappina toimiva pastori  Tanja Roiha .
 Omat tunteet on pitänyt tänään siirtää pois.  Tanja Roiha
 Roihan mukaan päällimmäisenä on noussut esiin vaikeus ymmärtää, kuinka näin voi ylipäänsä tapahtua.
 – Kuoleman äkillisyys on vaikea käsittää. Se, kuinka näin nuorilla voi jäädä elämä kesken. Kysymyksiä on herättänyt se, ettei tiedetä yksityiskohtia tapahtumista.
 Tragedia koskettaa koko kuntaa
 Oppilaat ovat halunneet myös muistella ystäviään ja kertoa hyviä muistoja ystävyytensä varrelta. On myös jätetty konkreettisia hyvästejä piirtämällä tai kirjoittamalla.
 – Moni on halunnut kirjoittaa kavereilleen kirjeen, joka on laitettu menehtyneen nuoren tyhjilleen jääneeseen pulpettiin.
 OTKES
 Roiha on myös kiertänyt menehtyneiden oppilaiden luokissa yhdessä koulukuraattorin kanssa. Heidän lisäkseen oppilaita ovat tukeneet kunnan nuorisotoimen työntekijät, opettajat ja terveydenhoitaja.
 – Omat tunteet on pitänyt tänään siirtää pois. Me aikuiset saimme tiedon tapahtuneesta jo perjantaina iltapäivällä. Oma järkytys tuli siinä, ja sitä ehti käsitellä jonkin verran viikonlopun aikana, Roiha sanoo.
 Kuoleman äkillisyys on vaikea käsittää. Se, kuinka näin nuorilla voi jäädä elämä kesken.   Tanja Roiha
 Tulipalo syttyi kaksikerroksisessa hirsimökissä Levillä varhain perjantaina. Kaikki kolme kuolonuhria ja yksi palosta selviytynyt olivat alaikäisiä. Palosta selviytynyt oli lähes täysi-ikäinen ja yläkerrassa nukkuneet ja menehtyneet olivat nuorempia saman perheen jäseniä.
 Lapin poliisilaitoksen mukaan mökkiseurueeseen kuului lisäksi yksi täysi-ikäinen huoltaja, joka ei ollut palon aikaan rakennuksessa.
 Tragedia on koskettanut syvästi pientä, noin 5000 asukkaan Pyhtäätä.
 – Se on tavattoman murheellinen asia meille kaikille, mutta etenkin läheisille. Olen ollut tiiviissä yhteydessä lähiomaisiin, kertoo Pyhtään seurakunnan kirkkoherra  Marjo Kujala .
 Suruhartaus tiistaina
 Pyhtään kunta ja seurakunta järjestävät keskusteluapua kaikille halukkaille koko viikon ajan.
 Nuorisotoimen tilat ovat nuorille auki koko viikon, ja seurakunta järjestää tiistai-iltana suruhartauden Pyhtään kirkossa. Kujalan mukaan suruhartaus koostuu rukouksesta, musiikista ja psalmiteksteistä.
 Lisäksi kuntalaisille tarjotaan keskusteluapua koko viikon ajan seurakunnan tilaisuuksien jälkeen. Nuorisopappi Tanja Roiha menee keskiviikkona uudelleen Huutjärven koululle.
 – Nuoret ovat kokeneet tosi hyväksi sen, että voivat vapaasti lähteä tunnilta ja mennä sinne takaisin. Siten he ovat pystyneet olemaan koulussa, Roiha sanoo.

Ystävät hyvästelivät Levin mökkipalossa kuolleet nuoret kirjeillä, jotka he jättivät tyhjiin pulpetteihin – "Tänään on itketty paljon"


Summary: Eduskuntavaalien toiseksi suurin puolue on valmis kompromisseihin päästäkseen hallitukseen.

Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kertoi maanantaina Ylen haastattelussa puoluetoimistolla, että perussuomalaiset voisivat hallitukseen päästessään tehdä yhteistyötä minkä puolueen kanssa tahansa.
 – Meillä on paljon yhtymäkohtia monien puolueiden kanssa, jos niitä vain halutaan löytää, Halla-aho sanoi.
 Halla-ahon mukaan esimerkiksi vihreiden kanssa perussuomalaisilla on paljon yhteisiä näkemyksiä koulutuspolitiikassa.
 Koko maan ääniharavaksi 30 527 äänellä noussut Halla-aho kertoo tärkeimmiksi poliittisiksi tavoitteiksi kriittisen maahanmuuttolinjan ja realistisen ilmastopolitiikan.
 Kun hallitusta lähdetään muodostamaan, hän kertoo olevansa valmis kompromisseihin. Konkreettisista kompromissiehdotuksista Halla-aho mainitsee humanitaarisen maahanmuuton.
 – Muut puolueet haluavat lisätä humanitaarista maahanmuuttoa. Me haluamme lopettaa sen kokonaan, joten mahdollinen kompromissi voisi olla humanitaarisen maahanmuuton vähentäminen.
 Aiemmin Halla-aho on ollut kokonaan pakolaiskiintiötä vastaan, nyt hän on kuitenkin valmis keskustelemaan aiheesta.
 – Tärkeää on huomioida, mistä maasta kiintiöpakolaisia otetaan, hän huomauttaa.
 – Jos otetaan pakolaisia, pitää heidät valita sen mukaan, joiden todennäköisyys integroitua Suomeen on suuri.

 "Puhemiehen paikka kuuluu perussuomalaisille"
 Halla-aho kertoi myös maanantaina STT:lle, että perussuomalaisille kuuluu eduskunnan puhemiehen paikka.
 – Kun puhemiehen paikka perinnäissääntöjen mukaan kuuluu toiseksi suurimmalle puolueelle, niin tässä tapauksessa se tietenkin kuuluu perussuomalaisille.
 Halla-aho itse ei ole halukas tarttumaan puhemiehen nuijaan.
 – En missään nimessä ole kiinnostunut siitä tehtävästä, koska se käytännössä estää tehtävässä olevan henkilön kaiken poliittisen toiminnan koko vaalikauden ajan.
 Lue myös:
 Halla-aho vaalien äänikuningas ja ohitti Sauli Niinistön aikaisemman ennätyksen Helsingin vaalipiirissä – katso täältä muutkin äänirohmut

Halla-aho sovittelevana: Olemme valmiita kompromisseihin – myös maahanmuuttopolitiikassa