Summary: Suuret kuvanäytöt saavat enemmän tilaa Ylen uutisstudiossa.

Ylen ehostetussa uutisstudiossa säädetään lamppuja ja hiotaan viimeisiä askelmerkkejä ennen ensimmäistä illan uutislähetystä. Uutistenjuontaja  Piia Pasanen  painaa mieleensä eri paikkoja, joista juonnot tapahtuvat.
 – Studio on sama, mutta nyt täällä on enemmän tilaa liikkua ja mahdollisuuksia vaihtaa paikkaa. Rutiinin myötä tämän omaksuu. Luotan meidän ohjaajiin täysin. Kun he antavat tarvittavat komennot, niin kyllä me tällä studiossa pärjätään.
 Ville Tapio
 Studiosta ovat kadoneet massiiviset pöydät ja tilalle on tullut yksi, melko pieni pöytä. Sen antamaan suojaan ei voi turvautua samalla tavalla kuin ennen.
 – Kyllähän tässä ollaan enemmän esillä. Kumisaappaat jalassa ei voi tulla studioon, nauraa Pasanen.
 Poistuneet pöydät tuovat antavat lisää tilaa kuvanäytöille, joita on yhdistelty. Nyt kuva päsee oikeuksiinsa.
 – Television voima perustuu juuri kuvaan. Nyt voimme kertoa katsojille uutisia näyttävämmin, sanoo tv-uutisten tuottaja  Ilmari Kontio .
 Ilmavampi tilaa antaa mahdollisuuden myös myös uudenlaisen ilmaisun kehittämiseen.
 – Lattialla on tilaa esimerkiksi AR-tekniikan eli lisätyn todellisuuden näyttämiseen, kertoo tv-lähetysten vastaava tuottaja  Riina Malhotra.
 Hän on tyytyväinen uudistuneeseen studioon.
 – Valoisa ja avara tila antaa enemmän mahdollisuuksia tehdä ymmärettäviä ja näyttäviä uutissisältöjä. Uutisetkin voivat olla elämys. Katsojia varten tämä uudistus tehtiin.
 Ville Tapio
 Uutisten sisältöihin uusi ilme ei vaikuta. Ainoastaan esitystapaan se tuo lisää vaihtoehtoja.
 – Kuva korostuu, mutta toisaalta myös epävisuaalisista aiheista saa kerrottua nyt kiinnostavammin, kun on enemmän mahdollisuuksia käytössä, muistuttaa uutistuottaja Ilmari Kontio.
 Uusi tekniikka aiheuttaa aina jännitystä
 Vaikka muutokset eivät ole suuria, on ehostustyö vaatinut paljon työtä eri alojen osaajilta. Jännittävimmät hetket ovat tänään ohjaamossa, missä vastataan lähetyksen kulusta.
 – Kädet taitaa hiota koko porukalla, myöntää illan ohjaaja  Sanna Ekorre , joka on ollut tiivisti mukana uudistustyössä.
 Ville Tapio
 Tekniikkaa on hiottu ja testattu, mutta siihen liittyy aina epävarmuuksia.
 – Täytyy pitää peukalot pystyssä ja toivoa, että kaikki toimii.
 Jännitys ei kuitenkaan näy kotikatsomoihin, sillä ohjaajat ovat tottuneet työskentelemään paineen alla.
 – Meillä on suuri kunnioitus pääuutislähetyksen isoja katsojalukuja kohtaan. Meillä on ohjaamossa kymmeniä ruutuja, mutta yksi on se tärkein – katsojille näkyvä ulosmenevä kuva, summaa ohjaaja Sanna Ekorre.
 Lue lisää:  Ylen uutisstudiolle tehdään kasvojenkohotus – "Lisäämme uutisten ymmärrettävyyttä ja tapahtumien taustoja"

Tältä näyttää Ylen ehostettu uutisstudio, jossa kuvat saavat enemmän tilaa – "Uutisetkin voivat olla elämys"


Summary: Ravitsemusasiantuntijan mukaan ihmisten vääriin ruokatottumuksiin vaikuttavat tiedon puute, ruoan hinta sekä jaksamisen ongelmat.

Suomalaisten ruokatottumukset ovat pielessä: kasviksia, marjoja ja hedelmiä syödään liian vähän, punaista ja prosessoitua lihaa taas liian paljon. Näin kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tuore  FinRavinto 2017 -tutkimus .
 Ravitsemusasiantuntija  Patrik Borg  ei ole tuloksista yllättynyt. Suurimpana ongelmana hän pitää kasvisten käytön vähäisyyttä. Kasvisten syönti pitäisi saada luontevaksi osaksi jokaista ateriaa.
 – Meillä on sellainen kulttuuri, että on se pääruoka ja kasvikset tulevat vähän siihen syrjälle, otetaan sivuun vähän kurkkua, Borg sanoo.
 Väsymys ja tiedon puute ajavat syömään huonosti
 Huonon syömisen taustalla on Borgin mukaan paljon isompia asioita kuin pelkät ruokatottumukset.
 Ruoan hinta on yksi merkittävä tekijä, mutta myös jaksaminen, hyvä uni ja stressinhallinta vaikuttavat siihen, miten ihminen syö.
 – Väsyneenä ihmisen on tosi vaikea syödä hyvin ja tämä on monella ongelma. Kun puhutaan jaksamisesta, puhutaan työssäuupumisesta, masennuksesta ja yhtäkkiä puhutaankin tosi isoista teemoista yhteiskunnassa. Nämä elämän muut olosuhteet vaikuttavat todella paljon syömiseen ja se on se, mikä näkyy näissä tuloksissa. Niistä ei vain puhuta.
 Tärkeää olisi myös saada ihmisille tietoa. Borgin mukaan monet eivät tiedä, mitä pitää syödä.
 – Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on auttamatta liian pieni. He luulevat, että pikku puuro ja mehu ovat okei.
 Alkupäivän aterioilla on iso merkitys
 Patrik Borgin mukaan on kaksi asiaa, jotka suomalaisten ruokailussa pitäisi saada ihan aluksi kuntoon. Ensimmäinen on ateriarytmi. Pitää syödä niin, että nälkä ei pääse kasvamaan liian kovaksi. Aamiaisen ja lounaan pitäisi olla riittävän isot.
 – Me syömme alkupäivästä niin vähän, että se tuottaa loppupäivään mielihyväsyömisen kokemusta. Illalla ei välttämättä ole nälkä, mutta tuntuu, että olisi kiva saada jotain hyvää syötävää mikä piristäisi. Se tuntuu tunnesyömiseltä, mutta oikeasti se johtuu siitä, että on syöty liian vähän.
 Patrik Borg Yle
 Borgin mukaan erityisesti aamiainen on monella liian pieni. Yksi leipä ja kahvi eivät riitä. Aamiaisen on oltava reilun kokoinen ja mukana pitäisi olla myös nyrkin kokoinen annos hedelmiä ja marjoja.
 Toinen korjattava asia onkin kasvisten lisääminen. Niitä pitäisi olla melkein jokaisella välipalalla.
 – Meidän välipalat ovat melkein samankokoisia kuin meidän lounaat, siinähän ei ole mitään järkeä. Se kertoo siitä, että meidän lounaat ovat niin pieniä, että nälkä kasautuu sellaiseksi välipalavoileipien syömiseksi, Borg toteaa.
 Aterioillakin kasviksia pitäisi olla vähintään kolmannes, mielellään melkein puolet lautasella olevan ruuan määrästä. Tärkeää on, että lounas ja illallinen ovat isoja ja riittäviä, jotta välipaloilla ei tarvitsisi syödä niin paljon.
 – Ei mitään pikku eväsboksia, missä on eiliset jämät ja pari kirsikkatomaattia, Borg havainnollistaa.
 Jotain muuta kuin ainaista jauhelihaa?
 THL:n raportin mukaan erityisesti miesten lautasilla on liikaa punaista ja prosessoitua lihaa, kuten leikkeleitä, makkaroita ja nakkeja. Miehistä lähes kahdeksan kymmenestä syö niitä suosituksia enemmän, naisistakin neljännes.
 – Lihaa saa syödä. Mutta löytyisikö arkeen jotain muitakin ruokaratkaisuja, kuin se jauhelihapaketin ostaminen? Borg kysyy.
 Borg arvelee, että jos lihan syömiseen saisi vaihtelua, se voisi vähitellen muuttaa lihan syöntiä myös kohtuullisemmaksi.
 Lisää aiheesta:
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän
 Lue myös:
 Iltasyönti lihotti opettajan reilusti ylipainoiseksi – Nyt 37 kiloa kevyempänä hän kertoo, ettei lopulta tehnyt mitään ihmeellistä

"Suurin osa asiakkaistani ei tiedä, että heidän aamiaisensa on liian pieni" – Asiantuntija kertoo, mitkä kaksi asiaa syömisessä pitäisi ensimmäisenä saada kuntoon


Summary: Pääministerin mukaan EU-johtajat pitävät hätälauseketta koskevia tarkennuksia mahdollisina.

Britannian parlamentin alahuone on aloittanut ensi tiistain äänestykseen saakka jatkuvan brexit-keskustelun.
 Pääministeri  Theresa May  toisti aluksi kantansa, jonka mukaan hallituksen esittämän brexit-erosopimuksen hyväksyminen on ainoa vaihtoehto ilman sopimusta toteutuvalle EU-erolle.
 May myös lupasi, että parlamentti pääsee äänestämään siirtymäajan jatkamisesta tai niin kutsutun hätälausekkeen astumisesta voimaan, jos vuoden 2020 loppuun mennessä ei ole saatu neuvottelutulosta Britannian ja EU:n uudesta kauppasuhteesta.
 May kertoi olleensa yhteydessä EU-johtajiin hätälausekkeesta ja saaneensa viestin, että tarkennukset siihen ovat mahdollisia. Pääministerin mukaan yhteydenpito EU:n suuntaan jatkuu.
 Hätälausekkeen (backstop) mukaan Britannia jää tulliliittoon EU:n kanssa, jos osapuolten uudesta suhteesta ei ole saatu ajoissa neuvottelutulosta. Näin varmistettaisiin se, ettei Pohjois-Irlannin ja Irlannin välille muodostu niin sanottua kovaa rajaa rajatarkastuksineen.
 Opposition työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  puolestaan peräsi Maylta "laillisesti sitovia" muutoksia sopimustekstiin ja joutui toteamaan, ettei niitä näemmä ole saatu.
 May vakuutti, ettei Britannian EU-eroon aiota hakea lykkäystä, vaan brexit astuu voimaan suunnitellusti 29. maaliskuuta.

Pääministeri May ei tingi kannastaan: Britannia lähtee EU:sta maaliskuun lopussa


Summary: 87-vuotiaan heinäveteläisen miehen epäillään tyydytäneen itseään höyrysaunassa lasten nähden.

Poliisi on selvittänyt Joensuussa lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä epäillyn miehen henkilöllisyyden. Hän on 87-vuotias heinäveteläinen mies.
 Tapaus tuli poliisin tietoon joulukuussa, kun kaksi alle 16-vuotiasta poikaa kertoi miehen seuranneen heitä höyrysaunaan ja tyydyttäneen itseään saunassa.
 Pojat olivat poistuneet paikalta, mutta heidän kertomuksensa mukaan mies oli seurannut saunaan myös muita lapsia. Poliisin tietoon ei kuitenkaan ole tulllut uusia tapauksia.
 Epäilty hyväksikäyttö tapahtui joulukuun 7. päivä.
 Päivitämme uutista.

Joensuussa uimahallissa lapsien hyväksikäytöstä epäilty mies on saatu kiinni


Summary: Pohjois-Korean Kin Jong Un ja Kiinan Xi Jingping tapasivat  sekä varsinaisissa neuvotteluissa että illallisella ja lähtölounaalla.

Kiina on eristyneen Pohjois-Korean tärkein ja ainoa liittolainen. Erityissuhdetta ovat viilentäneet Pohjois-Korean jatkamat ohjuskokeet, mutta  Kim  sai Pekingissä ykkösluokan vastaanoton.
 Johtajat pitivät Kimin vierailun päätteeksi lyhyen tiedotustilaisuuden, jossa käsiteltiin ainakin Kimin tulevaa tapaamista presidentti  Donald Trumpin  kanssa.
 Vuorokauden mittainen vierailu oli salassa valmisteltu. Kim neuvotteli presidentti Xin kanssa noin tunnin ajan. Vieras sai tiettävästi erityisiä huomionosoituksia myös eilisen syntymäpäivänsä vuoksi.
 Pohjois-Korean johtaja vieraili uutistoimisto Yonhapin mukaan myös Tongrentangin talousalueella sijaitsevassa lääketieteen alan yrityksessä.
 Analyysi: Pohjois-Korea hioo Kiinan kanssa neuvottelutaktiikkaa seuraavaan huipputapaamiseen presidentti Trumpin kanssa

Pohjois-Korean Kim sai  Kiinassa arvovieraan kohtelun


Summary: Tapaus sattui syksyllä 2016 Pohjanmaalla.

Kovista kivuista kärsinyt mies kuoli terveyskeskuksen vuodeosastolla Pohjanmaalla saatuaan 20-kertaisen annoksen morfiinia kipupumpun kautta. Lääkkeen antanut sairaanhoitaja tuomittiin kuolemantuottamuksesta sakkoihin joulukuussa.
 Nainen myönsi rikoksen ja kertoi oikeudessa, että kyseisen kipupumpun käyttö oli hoitajille vierasta. Sitä ei naisen mukaan ollut käytetty tapahtumahetkellä yhdeksään kuukauteen. Lisäksi edellisestä koulutuksesta oli paljon aikaa.
 Nainen oli valmistellut kipupumpun käyttöä muiden hoitajien kanssa. Todistajana kuullun hoitajan mukaan ohjeet käytiin yhdessä läpi useaan kertaan, mutta kukaan ei huomannut laitteessa yhtä tärkeää asetusta. Kipupumpusta piti erikseen valita annosteltavan määrän mittayksikkö.
 Tuomittu hoitaja asetti pumpun potilaan olkavarteen noin puoli yhden aikaan iltapäivällä. Epähuomiossa siihen oli jäänyt asetus, jolla se annosteli morfiinia viisi millilitraa tunnissa, kun oikea määrä olisi ollut viisi milligrammaa tunnissa.
 Oikeuden mukaan potilas sai 20-kertaisen määrän lääkettä tavanomaiseen hoitoon nähden. Mies todettiin kuolleeksi vähän ennen kahta. Kuolinsyy oli morfiinin yliannostus.
 Tuomion mukaan potilaan kuolemaan vaikutti merkittävästi se, että koulutus työpaikalla oli puutteellista.
 Valvira: Työnantajan vastuulla on, että hoitajilla on tehtävien edellyttämä osaaminen
 Pohjanmaan käräjäoikeus katsoi, että kipupumpun asettanut hoitaja oli huolimaton. Tuomiossa todetaan, että naisen olisi koulutuksensa perusteella pitänyt osata käyttää kyseistä pumppua ja, jos hän on ollut sen käytöstä epävarma, hänen olisi pitänyt kysyä neuvoa tai pyytää toista henkilöä tarkastamaan asetuksia.
 Toisaalta oikeus otti huomioon, että nainen oli pyrkinyt noudattamaan ohjeita.
 Tuomion mukaan kyse on ollut yksittäisestä virheestä eikä asiassa ole tullut esille, että nainen olisi toiminut välinpitämättömästi tai laiminlyönyt käytössä olevien ohjeiden noudattamista.
 Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira on antanut asiassa lausunnon ja huomauttanut, että sairaanhoitajien osaaminen kipupumpun käyttöön oli puutteellista, koska heille ei ollut annettu siitä tarpeeksi koulutusta. Valviran näkemyksen mukaan on ollut työnantajan vastuulla, että hoitajilla on tehtäviensä edellyttämä osaaminen.
 52-vuotias nainen tuomittiin syksyllä 2016 tapahtuneesta kuolemantuottamuksesta 60 päiväsakkoon. Tuomio on lainvoimainen.

Mies sai 20-kertaisen määrän morfiinia ja menehtyi – hoitaja tuomittiin sakkoihin


Summary: Telakka aikoo järjestää tänä vuonna neljä kampanjaa uusien työntekijöiden saamiseksi.

Tästä on kyse Meyer Turku aloittaa rekrytointikampanjan Telakka rekrytoi tänä vuonna jopa 200 uutta työntekijää Telakan tilauskanta on täynnä vuoteen 2024 asti Telakan työntekijämäärän kasvu lisää työllisyyttä myös alihankkijaverkostossa
 Meyer Turku aloittaa rekrytointikampanjan ensi viikolla. Kampanjan tavoitteena on saada telakalle töihin vähintään sata uutta työntekijää tämän vuoden aikana.
 Meyer Turun tiedottaja  Tapani Mylly  kertoo, että telakka rekrytoi tänä vuonna jopa 200 uutta työntekijää.
 – Ensi viikolla alkavalla rekrytointikierroksella palkattavat aloittavat työssään mahdollisimman pian. Tarkkoja rekrytointilukuja kerromme sitten kun kampanja alkaa.
 Kahden seuraavan risteilijän, Costa Cruisesin Costa Smeraldan ja Carnival Cruisesin Carnival XL1:n rakennustyöt ovat jo alkaneet. Laivat ovat huomattavasti suurempia kuin TUI Cruisesin Mein Schiff -alukset. Viimeisin Mein Schiff 2 -alus lähti telakalta Saksan Kieliin luovutettavaksi viime viikolla.
 Tuotanto kasvaa entisestään lähivuosina
 Telakan tilauskanta on täynnä vuoteen 2024 asti.
 – Tässä huomionarvoista on se, että tuotanto kasvaa seuraavien vuosien aikana huomattavasti. Ihmisiä ei enää palkata vain yhden laivan rakentamiseen liittyvään projektiin, vaan työntekijät palkataan jatkuvaan toimintaan, Mylly sanoo.
 Viime vuosina Meyer Turku on järjestänyt rekrytointikampanjoita neljä kertaa vuodessa. Myllyn mukaan tavoite on tehdä näin myös tänä vuonna. Mylly muistuttaa, että työllistämisvaikutus Varsinais-Suomessa on alihankkijaverkoston takia suuri.
 Ihmisiä ei enää palkata vain yhden laivan rakentamiseen liittyvään projektiin, vaan työntekijät palkataan jatkuvaan toimintaan.  Tapani Mylly
 – Kun meidän tuotanto- ja työntekijämäärä kasvaa, niin vastaavasti myös alihankkijaverkoston työllisyysvaikutus kasvaa.
 Tällä hetkellä Meyer Turun telakalla on Myllyn mukaan reilu 2 000 omaa työntekijää ja suurin piirtein saman verran yhteistyökumppaneiden työntekijöitä.
 Asiasta kertoo myös  Svenska Yle .

Meyer Turku palkkaa jälleen lisäväkeä – rekrytointikampanja alkaa ensi viikolla


Summary: Kun 11-vuotias kertoo seurustelevansa, moni vanhempi ottaa puheeksi kondomit, vaikka syytä olisi jutella kädestä pitämisestä.

Tuoreen  Rakkaus, ilo, rohkeus  -teoksen alkusanoissa kysytään, voiko rakkaudesta puhua lapsille. Kysymykseen myös vastataan: voi, ja pitää.
 Raisa Cacciatoren  ja  Erja Korteniemi-Poikelan  laatima opas antaa vanhemmille eväitä siihen, miten homma hoidetaan aiheuttamatta vahinkoa. Ideana on kannustaa, rohkaista ja hyväksyä lasta ja nuorta kehityksen joka portaalla. Rakkaus ja seksuaalisuus ovat mahtavia voimavaroja ja myönteisen energian lähteitä.
 Kun vanhempi oppii tuntemaan eri portaat, hän osaa auttaa lastaan kiipeämään niitä omaan tahtiinsa.
 Kirja tekee näkyväksi koko seksuaalisen kehityksen pienestä lapsesta herkän, hämmentyneen nuoruuden kautta isommaksi ja rohkaistuneemmaksi, summaa Ylen aamu-tv:ssä vieraillut Cacciatore.
 Oppaalle on Cacciatoren mukaan ollut valtava tarve. Vanhemmilla on heikosti tietoa  seksuaalisen kehityksen portaista , vaikka niihin perustuvaa seksuaalikasvatusta on tehty kouluissa jo parikymmentä vuotta.
 – Pienen lapsen seksuaalisuus on upeaa, hän on mielestään ihana, ja joka paikasta hyvä. Sitten pikkuhiljaa tulee kuvioihin tykkäys, kaverit, pussaus, hipat, salaiset rakkaudet ja hämmennys, ensimmäinen kerta käsi kädessä. Ja suudelma: uskaltaako, voiko, miten se tapahtuu?
 "Seksuaalisuus ei ole vain yhdyntää ja ehkäisyä"
 Cacciatoren mielestä seksuaalikasvatus on turhan paljon kieppunut ongelmien ja riskien ympärillä.
 – On ongelma, kun 11-vuotias jossain somesysteemissä kertoo olevansa parisuhteessa, niin vanhemmat alkavat puhua kondomeista, kun pitäisi puhua ystävyyden pelisäännöistä ja käsi kädessä -portaasta. Se on ymmärrettävää, koska näistä portaista ei ole puhuttu, vaan on puhuttu vain yhdynnästä, ehkäisystä ja taudeista.
 Turvataitoja tietenkin pitää opettaa, mutta seksuaalikasvatuksen pitää olla kannustavaa. Tuomitsemisen sijaan lapsille ja nuorille on syytä opettaa tunnetaitoja.
 – Rakkaus on niin iso asia elämässä, että sen kanssa on sata kertaa solmussa. Se voi olla tuskaa, mutta se on myös niin paljon ihanaa ja kaunista. Se antaa voimaa, ja on positiivisen energian ykkönen. Totta kai siitä pitää puhua!
 Nuorilla on tarve saada tietää, miten seksuaalisuus kehittyy, ja miten sitä voi suojella. Kun vanhempi tietää suunnilleen, millä portaalla oma jälkikasvu on menossa, hän osaa tukea ja rohkaista lasta parhaalla mahdollisella tavalla.
 Seksuaalisuudesta keskustelu oman lapsen kanssa voi tuntua tukalalta, mutta hyvällä keskusteluyhteydellä, hyväksyvällä asenteella ja tarkalla kuuntelulla pääsee jo pitkälle. Eri-ikäisten kanssa puhumiseen tarvitaan erilaisia lähestymistapoja. Niihin on tarjolla työkaluja.
 – Muuten lapsi sanoo äkkiä, että hyi, ällöä, mä en halua kuunnella. Kun itse tuntee seksuaalisuuden portaat, ja kuvailee niitä lapselle, niin lapsi tunnistaa itsekin hyvin, millä portaalla on. Hän voi sanoa, että joo, oon käsi kädessä -portaalla.
 Ennen varsinaisen rakastelun portaalle kapuamista on monta muuta, vähintään yhtä tärkeää.
 – Seksuaalisuus on seikkailu ja tuhat ekaa kertaa, joita on jo pelkästään koskettamisen ja hyväilyn portailla. Vasta sitten kun on aivan varma siitä, että on valmis ja kumppani on valmis, testataan rakastelun portaita. Ei se anna enempää kuin mikään muista portaista, vaan kyse on siitä, mikä on itselle juuri nyt ajankohtaista.
 Haluttaako enemmän kuin pelottaa?
 Kaikki alkaa ystävyystaidoista. Niitä on syytä opetella pienestä pitäen. Mielenterveydelle on olennaista saada ystäviä ja osata itse olla paras mahdollinen sellainen. Kun oppii arvioimaan itseään ystävänä, oppii arvioimaan myös tulevia kumppaneitaan.
 – Ystävä puhuu kunnioittavasti ja arvostavasti. Hän kuuntelee, ja jos on ongelmia, osaa kertoa niistä. Ystävä ei puhu pahaa toisen takana, ei pakota, ei painosta, ei puhu pornojuttuja. Ystävä tutustuu toiseen, ja toisen tarpeisiin ja toiveisiin.
 Myös hyvä seksuaalinen kohtaaminen edellyttää sitä, että osaamme kysyä toisen tarpeita ja valmiuksia, ja arvioida omiamme. On tärkeää tietää rajansa, ja oma arvonsa.
 –Seksi ei ole temppu, joka alkaa, ja jota kaikki tekevät. Sen kuuluu tuntua hyvältä, eikä näyttää hyvältä. Se on kommunikaatiota, eikä suoritustemppuilua, joka ehkä on pornon tuoma härdelikuva. Siihen eivät kuulu kavereiden luomat paineet siitä, miten pitkälle pitäisi ekoilla treffeillä mennä.
 Kirjassa on kyselymalli, jonka avulla vanhempi voi selvittää lapsensa kanssa, eteneekö tämä itselleen oikeaan tahtiin.
 – Haluttaako enemmän kuin pelottaa? Silloin ei tarvita alkoholia tai huumeita. Onko ehkäisy kunnossa, jos sitä tarvitaan? Onko tilanne se, että ei varmasti kaduta tälle portaalle kiipeäminen?
 Rakkaus on ihanaa, ja seksuaalisuus lahja ja mahdollisuus, Cacciatore painottaa. Aina asiat eivät kuitenkaan mene kuten itse toivoisi. Siksi myös pettymyksiin pitää osata valmentaa.
 Niistä selviää, jos lasta ja nuorta on kasvatettu hyväksyen ja herkkyydellä. Tuomitseminen haavoittaa ja murentaa itsetuntoa. Lapselle on tärkeä osoittaa, että hän on ihana millaisena hyvänsä, eikä hänen ihanuutensa ole kiinni siitä, ymmärtääkö joku tietty toinen henkilö sen vai ei.
 – Kannattaa selvittää, onko nuorella strategia sen suhteen, ettei kaikki mene niin kuin Strömsössä. Sekin on elämää.

Opaskirja vanhemmille tomuttaa ehkäisyyn ja ikävyyksiin keskittynyttä seksuaalikasvatusta: "Se on seikkailu ja tuhat ekaa kertaa"


Summary: 29-vuotiasta miestä syytetään törkeästä tuhotyöstä.

Itä-Suomen syyttäjänvirasto on nostanut syytteen Kiihtelysvaaran kirkon polttamisesta. Teosta epäiltyä 29-vuotiasta paikkakunnalta kotoisin olevaa miestä syytetään törkeästä tuhotyöstä. Tapausta käsitellään Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa tammikuun lopulla.
 Poliisin esitutkinnan mukaan  epäilty sytytti palon hetken mielijohteesta. Hän pyöräili tapahtumayönä kirkolle, siirsi pihamaalla olleen roska-astian kirkon seinustalle ja sytytti sen bensiinillä ja tupakansytyttimellä. Esitutkinnan mukaan mies oli nauttinut jonkun verran alkoholia edellisenä iltana.
 Poliisin mukaan tekoon ei liity minkäänlaista suunnitelmallisuutta. Epäilty on jo aiemmin tunnustanut teon. Joensuun Kiihtelysvaarassa sijainnut, vuonna 1770 valmistunut puukirkko tuhoutui täysin tulipalossa 23. syyskuuta.
 Lue lisää:
 Palosta epäilty 29-vuotias mies on tunnustanut sytyttäneensä Kiihtelysvaaran kirkon – poliisi ei paljasta vielä motiivia
 Kiihtelysvaaran kirkon raunioissa tehdyt tutkimukset vahvistavat epäilyä rikoksesta – palokoirat löysivät mahdollisesti jälkiä palavista nesteistä

Kiihtelysvaaran kirkon tuhopoltosta on nostettu syyte – tapaus oikeudessa tammikuun lopussa


Summary: Mikä on Theresa Mayn suunnitelma B? Sitä kysytään Britanniassa, kun keskustelu brexitistä jatkuu.

Keskustelu Britannian EU-erosta jatkuu taas tänään maan parlamentissa. Tarkoitus on sovitella askelmerkkejä kohti maaliskuun lopun EU-eroa.–
 Poliittinen epävarmuus kasvaa, koska parlamentissa ei ole yksimielisyyttä vieläkään siitä, miten brexit toteutetaan.
 Parlamenttikeskustelulle on annettu aikaa viisi päivää, ja äänestys pitäisi järjestää parlamentissa tiistaina 15. päivä tammikuuta. Päämininisteri  Theresa May  taistelee poliittisesta tulevaisuudestaan. On todennäköistä, että hänen EU:n kanssa neuvottelemansa sopimus kaatuu parlamenttiäänestyksessä.
 Britannian EU-eron keskeisin kiistakysymys on Pohjois-Irlannin kohtalo. Mayn hallitus on luvannut, ettei Irlannin saarelle tule niin sanottua kovaa rajaa. EU-eron kannattajat eivät puolestaan hyväksy, että Britanniaan kuuluva Pohjois-Irlanti jäisi EU-sääntelyn piiriin.
 Pääministeri Mayn hallinto käy koko ajan neuvonpitoa EU:n kanssa.
 Poliittinen kaaos Britanniassa jatkuu, ja uuden kansanäänestyksen mahdollisuus leijuu Mayn yllä. Oppositiossa oleva työväenpuolue odottaa sopivaa hetkeä yrittää kaataa hallitus esittämällä epäluottamuslausetta.
 Koska brexit-sopimus näyttää menevän karille, niin suurin kiinnostus tällä hetkellä on se, mikä on Theresa Mayn "Plan B"?
 Yle Uutisgrafiikka

Kaavio näyttää, miten brexit etenee: Britannian EU-ero ilman sopimusta on yhä todennäköisempää – parlamentti jatkaa eron vatvomista tänään


Enontekiön kunnassa Nunnasessa palaa omakotitalo.
 Lapin pelastuslaitos sai hälytyksen palosta keskiviikkona kello 11.30 maissa. Kohteeseen on hälytetty pelastuslaitoksen yksiköitä Hetasta, Muoniosta sekä Kittilästä. Ensimmäiset pelastuslaitoksen yksiköt saavuttivat kohteen noin klo 12.00 ja talo oli jo silloin niin sanotusti täyden palamisen vaiheessa.
 Uutista päivitetään.

Omakotitalo palaa Enontekiön Nunnasessa


Summary: Helsingin kaupunki jatkaa vuokraneuvotteluita Lapinlahden Lähteen ja Osuuskunta Tilajakamon kanssa perjantaina.

Graafikko  Klaus Welpiä  väsyttää. Hän kertoo editoineensa edellisenä päivänä 22 tuntia videota, joten ei ihme jos silmä vähän luppaa.
 Welpillä on työn alla "infopläjäys", jonka tarkoituksena on kertoa ihmisille, mitä Lapinlahden entisellä sairaala-alueella tätä nykyä oikein tapahtuu.
 Vapaaehtoisvoimin tehdyn  Kaikkien Lapinlahti  -videon piti valmistua alkuperäisen suunnitelman mukaan vasta muutaman viikon kuluttua.
 Aikatauluihin tuli kuitenkin muutos, sillä  kaupunki irtisanoi ennen joulua  Lapinlahden tilapäisten päävuokralaisten  Osuuskunta Lapinlahden Tilajakamon  ja Suomen Mielenterveysseuran alla toimivan  Lapinlahden Lähteen  vuokrasopimuksen.
 Vaihtoehtona oli maksaa 150 prosentilla korotettua vuokraa ja jatkaa sillä hinnalla vuokrasopimusta siihen asti, kunnes ideakilpailulla valittava uusi omistaja tai vuokralainen ottaa rakennukset ensi vuosikymmenen alkupuolella haltuunsa.
 – Virkamiesten keulimisen takia jouduin lopettamaan lomani kesken, Tämä pitää saada nyt pikavauhdilla valmiiksi. Haluan näyttää ihmisille, mikä mahtava meininki täällä on ja miksi se tulisi säilyttää, Welp sanoo.
 Suomen kenties työllistetyin postimerkkisuunnittelija Welp on yksi 170 Lapinlahden nykyisestä alivuokralaisesta. Heidän joukossaan on monipuolinen kattaus kuvataiteilijoita, kulttuurintekijöitä, tutkijoita, terapeutteja ja käsityöläisiä.
 Viime vuosien aikana Lapinlahdessa on järjestetty kaupunkilaisille jos jonkinlaista kulttuuri- ja luontotapahtumaa, tanssittu juhannustansseja ja lämmitetty kaupungin vanhinta yleistä saunaa.
 Kaikilla Lapinlahdessa työskentelevillä on edessä uusien työtilojen etsiminen, jos kaupunki ei hyväksy Osuuskunta Tilajakamon ja Lapinlahden Lähteen ehdottamaa 40 prosentin vuorankorotusta.
 Irtisanomisaikaa on kesäkuun viimeiseen päivään asti.
 Welpillä riittää humoristiseen uhmaan verhottua taistelutahtoa.
 – En lähde. Aion kahlita itseni tuohon painavaan patteriin. Minut saa kantaa ulos sitten sen mukana, hän sanoo.
 Vielä reilu vuosikymmen sitten tässä Welpin hallitun kaaoksen valtaamassa työhuoneessa hoidettiin syömishäiriöpotilaita. Jotkut heistä ovat kaivertaneet kaapintauksiin nimiään.
 Nykyinen vuokrahinta on ollut tuntuvasti alle alueen markkinatason
 Helsingin kaupunki jatkaa vuokraneuvotteluita Lapinlahden Lähteen ja Osuuskunta Tilajakamon kanssa perjantaina 11. tammikuuta. Vuokrausasiaa valmistellaan neuvottelujen perusteella tammikuussa. Päätöksiä tehdään vasta neuvottelujen jälkeen.
 Helsingin kaupungin tilapalveluiden päällikkö  Irmeli Grundström  kertoo, että kaupunki on koko ajan painottanut yhteistyöhalukkuutta ja toiveita päästä kumpaakin osapuolta tyydyttävään ratkaisuun.
 – Keskusteluja on käyty hyvässä hengessä. Arvostamme sitä sosiaalisesti arvokasta työtä, jota Lapinlahdessa on viimeisen reilun kolmen vuoden aikana tehty, Grundström sanoo.
 Tähän mennessä Lapinlahden vuokrataso on ollut 3,61 euroa neliöltä. Se on tuntuvasti alle lähialueen toimistojen vuokrahinnan, joka on 17,80e/m2.
 Kaupunki on laskenut, että 150 prosentin korostus vuokraan asettaisi neliöhinnan noin 9 euron tasolle.
 – Tällä hetkellä vuokra on erittäin alhainen. Se ei kata kaupungin ylläpitokustannuksista, joista suurimpia ovat lämmitys, sähkö ja vesikulut, Grundström sanoo.
 Koska nykyinen vuokra ei ole ollut markkinatason mukainen, se voidaan tulkita vuokra- tai yritystueksi. Kaupungin mukaan siihen on tehtävä muutos, jotta myös muille tahoille voidaan taata yhdenmukainen kohtelu ja samanlainen mahdollisuus vuokrata tiloja väliaikaisesti.
 Lapinlahden mielisairaala on Suomen ensimmäinen mielisairaalakäyttöön rakennettu sairaala. Carl Ludvig Engelin suunnittelemassa sairaalassa oli sairaalatoimintaa vuosien 1841–2008 aikana. Elise Tykkyläinen / Yle
 Vuokrankorotusten taustalla on myös se, että viimeisen kolmen vuoden aikana kaupunki on tehnyt yli viidellä miljoonalla eurolla välttämättömiä korjauksia, jotta suojeltu vuonna 1841 valmistunut sairaalarakennus säilyisi ja jotta sitä olisi mahdollisuus käyttää. Nämä korjauskustannukset näkyvät Lapinlahden rakennusten tarkistetussa vuokrassa 15 vuodelle jyvitettynä.
 Helsingin kaupunki hakee Lapinlahden sairaalan rakennuksille uutta omistajaa tai vuokralaista  ideakilpailulla , joka käynnistyi perjantaina 4. tammikuuta. Kaksivaiheisen kilpailun ensimmäinen vaihe päättyy toukokuun lopussa.
 Kilpailun toinen vaihe käynnistyy elokuussa 2019. Kaupunginvaltuusto päättää voittajasta alkuvuonna 2020. Tämän jälkeen asemakaavaan aletaan mahdollisesti tekemään tarvittavia muutoksia voittajaehdotuksen pohjalta. Kiinteistöjen korjaus- ja rakennustyöt käynnistyisivät arviolta vuonna 2021.
 Puisto jää kaupungin omistukseen ja se säilytetään kaikille avoimena alueena.
 – Tarkoituksena on, että kilpailun myötä saadaan lisäarvoa tällä alueelle, jolla on hieno historia. Toivotaan että olisi hieno tulevaisuuskin.
 "Lapinlahtelaisuus on vahva kuulumisen tunne"
 Ihan kuin seisoisi veden päällä.
 Venetsia-taloksi kutsuttu rakennus sijaitsee niin lähellä rantaa, että sen ikkunoista näkyy vain jään rauhoittama meri ja vähän kauempana vaaleanpunaisen auringonlaskupeiton yllensä saanut Espoo.
 Tämä 1800-luvun lopulla rakennettu tiilitalo toimi aikoinaan Lapinlahden mielisairaalan pesulana, leipomona ja henkilökunnan asuntolana.
 Sittemmin talosta tuli sairaalan varasto, kaiken turhan tyyssija sekä talonvaltaajien vakiokohde.
 Yhteisötaiteilija ja Lapinlahden Lähteen hanketyöntekijä  Tuomas Karisto  muistaa vieläkin, millainen työ oli raivata vuosikaudet hunningolla ollut rakennus nykyiseen kuntoonsa. Alkuvuodesta 2017 hän ja joukko muita vapaaehtoisia kantoi tonneittain kamaa ulos roskalavalle. Talossa majailleiden asunnottomien kuivuneita ulosteita kaavittiin irti lattioista.
 – Se oli valtava urakka, mutta koska päärakennuksessa ei ollut enää tyhjiä tiloja, oli tärkeää saada kaikki neliöt käyttöön, Karisto sanoo.
 Lapinlahden Lähteen toiminnassa aktiivisesti mukana oleva Tuomas Karisto on perustanut Venetsia-rakennuksen kellariin Suomen pienimmän teatterin. Elise Tykkyläinen / Yle
 Hän avaa portaikon vieressä olevan oven osoittaakseen, että neliöillä hän tarkoittaa niistä jokaista. Vanha siivouskomero nimittäin sai uuden elämän Lapinlahden Huoneteatterina, joka on seitsemällä neliöllään todennäköisesti Suomen pienin teatteri.
 Huoneteatteri on Kariston harrastus, mutta itse Lapinlahti ja sen tarjoamien puitteiden valjastaminen kaupunkilaisten käyttöön hänen työnsä ja samalla intohimonsa.
 – Olen viimeisten vuosien aikana leimaantunut tänne. Lapinlahtelaisuus on vahva kuulumisen tunne, hän sanoo.
 Karisto on mukana  WE POP UP -hankkeessa , jossa ihmisille tarjotaan mahdollisuuksia tehdä vapaaehtoistyötä erilaisten kulttuuri- ja luontotapahtumien yhteydessä. Hän sanoo, että on tärkeää saada toimintaan mukaan etenkin sellaiset ihmiset, jotka jäävät helposti muuten yhteiskunnan ulkopuolelle. Tämän Karisto totesi viimeksi jouluaattona, jolloin hän oli töissä Venetsia-talossa.
 – Mahdollistaminen tuntuu hyvältä. On hienoa, että saadaan ihmisiä paikalle tapahtumiin ja nautitaan siitä, että kun he nauttivat.
 Keittiönpöydälle on jäänyt glögitiivistepullo. Se kertoo siitä, Lapinlahden puitteet tarjosivat lämminhenkisen joulun niille, joilla ei sellaista välttämättä olisi muuten ollut.
 Dramaattinen käänne vai uusi alku?
 – Elämme jännittäviä aikoja. Irtisanomisilmoitus saapui ennen joulua ja nyt sitä sitten sulatellaan. Asia ei onneksi ole vielä loppuunkäsitelty, Lapinlahden Lähteen projektipäällikkö  Tuula Sundman  sanoo.
 Jos sopua vuokrankorotuksista ei synny kaupungin kanssa, mielen hyvinvoinnin ja kulttuurin tapahtumapaikan Lapinlahden Lähteen tarina, sellaisena kuin nyt sen tunnemme, päättyy.
 Lapinlahden Lähteen projektipäällikkö Tuula Sundman sanoo, että tunnelma Lapinlahdessa on ollut irtisanomisilmoituksesta huolimatta toiveikas. "Asia ei ole vielä loppuunkäsitelty", hän sanoo. Elise Tykkyläinen / Yle
 – Monen meistä toiminta liittyy konkreettisesti tähän ympäristöön. Jos joudumme täältä kuuden kuukauden varoajalla pois, niin kyllä monen pointti siitä mitä tekee ja miksi, katoaa. Näen tämän hyvin dramaattisena, Sundman sanoo.
 Käänne ei ole Sundmanin mielestä dramaattinen pelkästään Lapinlahden yhteisön kannalta, vaan myös kuntatasolla.
 – Kaupungilla ei ole kovinkaan montaa tällaista matalan kynnyksen paikkaa, joka tarjoaisi monipuolista pääosin maksunta toimintaa kaupunkilaisille. Jos toimintamme loppuu, se on dramaattinen menetys myös kaupunkilaisille, hän ilmoittaa.
 Sundman sanoo, että kummatkin nykyisistä päävuokralaisista ovat mukana Lapinlahden tulevaisuuden määrittävässä ideakilpailussa.
 – Me olemme sitä mieltä, että meillä on hyvä idea ja me olemme sitä testanneet tässä jo kolmen vuoden ajan. Toisaalta koemme myös, että olemme vasta taipaleen alussa. Näemme oman toimintamme potentiaalin sekä Lapinlahteen Lähteen että Tilajakamon puolella. Ilman muuta se on selvää, että olemme mukana kisassa.
 Lue myös:
 Lapinlahden sairaala voidaan myös vuokrata
 "Tarvitsemme ainakin yhden paikan, jossa ihmiset voivat edistää omaa mielenterveyttään" – Säätiöistä pelastaja Lapinlahden sairaalan toiminnalle?
 Lapinlahden sairaala-alueen nykytoiminnan puolesta on kerätty jo 30 000 nimeä
 Helsinki aikoo myydä suojellun Lapinlahden sairaalan – tiukat ehdot: tultava pääosin muuhun kuin asumiskäyttöön

Pysyykö Lapinlahden entinen mielisairaala nykykäytössä? Graafikko Klaus Welpin ja muiden vuokralaisten kohtalo ratkeaa pian: "Aion kahlita itseni patteriin"


Summary: Kuolonkolarit ovat yhä harvinaisia pohjoisimmassa Suomessa.

Poliisi jatkaa maanantaina  Sodankylän pohjoisosassa tapahtuneen liikenneonnettomuuden tutkintaa .
 Kaksi ihmistä kuoli ja kolme loukkaantui henkilöauton ja rekan nokkakolarissa Kakslauttasen eteläpuolella maanantaina aamupäivällä. Poliisin mukaan onnettomuus tapahtui, kun pohjoiseen ajanut, Venäjän rekisterissä ollut henkilöauto lähti ohittamaan edellä ajanutta rekkaa ja törmäsi vastaantulleen Postin rekan keulaan.
 Onnettomuudessa kuolivat henkilöautoa ajanut mies ja takapenkillä istunut 3-vuotias lapsi.
 Onnettomuus tapahtui lähellä Sodankylän ja Inarin kunnanrajaa. Yle Uutisgrafiikka
 Vakavat, kuolonuhreja vaativat liikenneonnettomuudet ovat yhä harvinaisia pohjoisimmassa Suomessa. Viimeksi  vakavampi liikenneonnettomuus vaati kolmen ihmisen hengen muutama vuosi sitten Inarissa .
 Vaikka  liikenne on lisääntynyt  Lapin teillä, ei se poliisin tietojen mukaan näy onnettomuustilastoissa.
 – Raskaan liikenteen onnettomuudet eivät ole tilastollisesti lisääntyneet. Myöskään muissa liikenneonnettomuuksissa, joista poliisilla on tietoa, ei ole tapahtunut lisääntymistä, kertoo tutkinnanjohtaja, ylikonstaapeli  Esa Harju  Sodankylän poliisista.
 Ulkomaalaisten matkailijoiden lisääntyminen liikenteessä näkyy sen sijaan hinaustilastoissa. Hinausalantoimijoiden mukaan etenkin aasialaisturistien tieltäsuistumiset ovat viime vuosina, ja eritoten viime aikoina, työllistäneet lisääntyvissä määrin.
 – Tällaisista tapahtumista ei ole kuitenkaan tullut poliisille tietoa. Kysymys on vähäisemmistä tieltäsuistumisonnettomuuksista, joista ei koidu henkilövahinkoja tai merkittäviä omaisuusvahinkoja, kertoo Harju.
 Muun muassa erilaiset ajo-olosuhteet ja oikeanpuoleinen liikenne voivat aiheuttaa hämmennystä ulkomaalaisissa kuskeissa.
 – Turistit, etenkään aasialaiset, eivät useinkaan ole tottuneita liikkumaan ja ajamaan meidän olosuhteissa. Joissain Aasian maissahan on myös vasemmanpuoleinen liikenne, mikä voi aiheuttaa hämmennystä ja sekaannusta heille tietyissä tilanteissa. Se on eräänlainen riskitekijä, Harju jatkaa.
 Poliisi ei ollut keskiviikkoaamuun mennessä saanut uusia tietoja maanantaisen onnettomuuden syistä. Tutkinta jatkuu asianomaisten kuulemisella.

Poliisi jatkaa Kakslauttasen kuolonkolarin tutkintaa – Tieliikenteen lisääntyminen Lapissa ei näy onnettomuustilastoissa


Summary: Poliisi: Vahvistaa käsityksen, että kaikki neljä jäivät vyöryn alle.

Pohjois-Norjassa kadonneiden suomalaisten etsinnöissä on tapahtunut edistystä. Kolme suomalaista miestä ja ruotsalainen nainen katosivat viime viikolla alueella, jolla oli tapahtunut suuri lumivyöry.
 Tromssan poliisi kertoo, että etsintähelikopteri on havainnut signaaleja kahdesta uudesta lumivyörypaikantimesta. Ensimmäisten kahden lumivyörypaikantimen signaalit havaittiin perjantaina.
 Poliisin mukaan uusi löydös vahvistaa poliisin aiemman käsityksen, että kaikki neljä kadonnutta jäivät lumivyöryn alle. Löydös auttaa myös rajaamaan etsintäaluetta. Poliisi ei tässä vaiheessa kerro, missä signaalit on havaittu.
 Huono sää on vaikeuttanut etsintöjä. Etsintähelikopteri teki runsaan tunnin lennon yöllä, kun sääolot helpottivat hetkeksi. Etsintöjä on määrä jatkaa tänään päivänvalossa.
 Nelikko oli matkalla Blåbärfjelletin 1 440 metrin korkeudella olevalle huipulle. Ryhmän viides jäsen, ruotsalaismies, hälytti apua, kun ei tavoittanut ystäviään kännykällään.

Kadonneita suomalaisia etsivä kopteri havaitsi lisää lumivyörypaikantimien signaaleja – etsintäalue tarkentuu


Summary: Yksikään metsästysseura ei ollut kiinnostunut susien pannoittamisesta, vaikka susihavainnot ja kasvanut susikanta huolettavat pohjalaisia.

Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla ei päästä pannoittamaan susia nyt keväällä.
 Pannoittaminen olisi edellyttänyt lupaa metsästysseuroilta. Yksikään alueen metsästysseuroista ei kuitenkaan ollut Luonnonvarakeskuksen (Luke) mukaan pannoittamisesta kiinnostunut.
 Luken ohjelmajohtaja  Sirpa Thesslerin  mukaan pannoittaminen päästäneen aloittamaan Pohjois.-Pohjanmaalla helmi-maaliskuussa.
 Ei hyötyä tiedosta
 Suomen Riistakeskus Pohjanmaan riistapäällikkö  Mikael Luoma  arvioi, että metsästysseurat eivät kokeneet seurantapantojen avulla tuotetusta tiedosta olevan toiminnalleen niin merkittävää hyötyä, että olisivat lähteneet mukaan hankkeeseen. Pantojen tuottama paikkatieto on käytettävissä seitsemän tunnin välein, mutta ei reaaliajassa.
 Luoman mukaan pannoituksella olisi kuitenkin saatu kerättyä susista, niiden reviireistä ja liikkumisesta tietoa sekä tutkimukselle, hallinnolle että paikallisille metsäkoiraharrastajillekin.
 Luoma arvelee, että tuotettu tieto olisi helpottanut ihmisen ja suden rinnakkaiseloa pohjalaismaakunnissa. Seuroilla ei hänen näkemyksensä mukaan olisi ollut hankkeessa hävittävää.
 – Pantatieto olisi kertonut susireviirialueista, niiden rajoista ja sen, mitä alueita sudet käyttää eniten ja missä kohtaamiset ovat todennäköisimpiä, Luoma sanoo.
 Luoma muistuttaa, että susihavainnot ovat edelleen tärkeitä. Niitä tekevät ja kirjaavat muun muassa petoyhdyshenkilöt kunnissa.
 Hanne Leiwo/Yle
 Susihavaintoja aiempaa enemmän
 Susihavainnot ovat viime vuosina lisääntyneet merkittävästi Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla. Myös susien pihakäyntejä on raportoitu aiempaa enemmän.
 Luken kanta-arvion mukaan Suomen susikannan painopiste  on siirtynyt  itäisestä Suomesta Länsi-Suomeen.
 Maa- ja metsätalousministeriö  myönsi viime vuonna määrärahan  susien pannoitukselle Länsi-Suomen alueella. Myös Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla  oli tarkoitus pannoittaa  susia nyt helmi-maaliskuussa.
 Tiedosta apua suden ja ihmisen yhteiseloon? Länsi-Suomen susien pannoittamiseen tarvitaan metsästysseurojen yhteistyötä – ja luminen talvi

Metsästysseurat eivät innostuneet yhteistyöstä: sudet jäävät ilman pantoja Etelä-Pohjanmaalla ja Pohjanmaalla


Summary: Presidentti Trumpin antama tuki hiilivoimalle ei vielä vaikuttanut päästöjen kasvuun.

Yhdysvaltain ilmastopäästöt kasvoivat viime vuonna 3,4 prosenttia verrattuna edellisvuoteen, arvioi itsenäinen  tutkimuslaitos Rhodium Group . Laitoksen tilastoista uutisoi  BBC .
 Kolmena edellisenä vuonna Yhdysvaltain päästöt supistuivat.
 Päästöjen kasvu on pettymys ilmastonmuutoksesta huolestuneille, jotka toivoivat, että vaikka Yhdysvaltain hallinto ei tuekaan päästöjä vähentävää politiikkaa, osavaltioiden ja yritysten ilmastotoimet pitäisivät päästöt kurissa.
 Päästöjen kasvu johtuu erityisesti talouden kasvusta. Teollisuustuotanto oli suurta, tavaroita kuljetettiin kuorma-autoilla paljon ja ihmiset tekivät lentomatkoja entistä enemmän.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on purkanut edeltäjänsä päästöjenrajoitusmääräyksiä ja tukenut runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaa hiilivoimaa. Hän on myös nimittänyt ympäristönsuojelun johtotehtäviin teollisuustaustaisia henkilöitä sekä henkilöitä, jotka eivät usko ilmastonmuutoksen.
 Näillä toimilla ei Rhodiumin mukaan ole ainakaan vielä ollut juuri vaikutusta päästömääriin, mutta ne ovat omiaan jatkossa kasvattamaan päästöjä.
 Viime vuonna päästöjä kasvatti myös kylmä talvi, mikä pakotti tuottamaan lämmitysenergiaa, sekä kuuma kesä, joka lisäsi ilmastoinnin tarvetta.
 Rhodium arvioikin, ettei Yhdysvallat saavuta presidentti Barack Obaman aikana tehtyä päästöjenrajoitustavoitetta. Sen mukaan USA:n ilmastopäästöjen pitäisi vähentyä vuoteen 2025 mennessä ainakin 26 prosenttia verrattuna vuoden 2005 päästötasoon.

Yhdysvaltain ilmastopäästöt kääntyivät kasvuun


Summary: Nuorten maksuhäiriöt ovat laskussa.

Maksuhäiriömerkintöjen kokonaismäärä laski viidellä prosentilla viime vuonna, kertoo luottotietorekisteriä ylläpitävä Asiakastieto Group. Maksuhäiriöisten henkilöiden määrä on kuitenkin kasvussa: Yhtiön mukaan luottotietorekisterissä heitä on ennätysmäärä.
 Maksuhäiriöisiä on 382 000 eli 8 000 enemmän kuin vuotta aiemmin. Vuonna 2018 yksityishenkilöille rekisteröitiin noin 1,6 miljoonaa uutta maksuhäiriömerkintää.
 Uudessa nousussa näyttävät olevan eläkeikäisten maksuhäiriöt. Yli 65-vuotiaista lähes 34 500:lla on maksuhäiriömerkintä, ja joukko kasvoi vuodessa yhdeksällä prosentilla.
 – He velkaantuvat entistä enemmän ja ovat velkaantuneet myös ennen 65:ttä vuotta. Siinä iässä kuitenkin tulotaso usein putoaa, eivätkä tulot enää riitä kaikkien velkojen maksuun. Toisaalta nuoria lukuunottamatta kaikissa ryhmissä maksuhäiriöiden määrä kasvaa, sanoo liiketoimintajohtaja  Jouni Muhonen  Asiakastieto Groupista.
 Sen sijaan alle 20-vuotiaissa maksuhäiriöisiä on Asiakastiedon mukaan yhdeksän prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin, ja 20–24-vuotiaissakin maksuhäiriöisten määrä on laskenut. Tähän pääsyyksi Asiakastieto arvioi yritysten kiristyneen luotonannon.
 – Tiedetään, että vuoden 2011 jälkeen luottoja ei ole myönnetty samaan tahtiin nuorille kuin aiemmin, jolloin maksuhäiriöitä ei synny. Pieni toive on myös siitä, että jonkinlainen koulutus mennyt perille, Asiakastiedon Muhonen pohtii.
 Lue lisää:
 Loppuvatko rahat arjessa tai romahtiko elintaso erossa? Kokosimme neuvot rahavaikeuksista selviämiseksi
 Ylivelkaantuneiden eläkeläisten määrä kasvaa – "vapaa-aika ja menot lisääntyvät, mutta tulot putoavat"

Suomessa ennätysmäärä maksuhäiriöisiä – nyt korostuvat eläkeikäiset


Summary: Kanan antibioottien kustannukset ovat nelinkertaiset verrattuna rokoteproteiiniin, laskee VTT.

Teknologian tutkimuskeskus VTT toivoo eläinrokotteista vaihtoehtoa, jolla voitaisiin vähentää antibioottien liikakäyttöä lihantuotannossa. Tutkimuslaitos on projektissaan rokottanut kanoja muun muassa salmonellaa ja kolibakteeria vastaan.
 VTT:n mukaan eläinrokotteilla voitaisiin korvata antibioottien käyttöä, jos rokotteita pystytään tuottamaan tarpeeksi edullisesti ja tehokkaasti. VTT:n laskelmien mukaan rokoteproteiinin tuotantokustannukset yhtä kanaa kohti ovat kolme senttiä, kun yhden kanan antibiootit voivat maksaa noin 12 senttiä.
 Jopa 80 prosenttia vuosittain käytetyistä antibiooteista kulutetaan lihantuotannossa.

VTT rokottaa kanoja – tarkoituksena vähentää antibioottien liikakäyttöä lihantuotannossa


Summary: Syyttäjän mukaan puukotus oli tehty vakaasti harkiten ja sen motiivina olisi ollut kunnian puhdistaminen.

Syyttäjä vaatii Vaasan ammattiopistossa tapahtuneen puukotuksen tekijälle vankeutta murhan yrityksestä. Syyttäjän mukaan tekijä on vakaasti harkiten yrittänyt tappaa entisen vaimonsa. Hän oli ensin lyönyt uhria ja sen jälkeen yrittänyt lyödä tätä veitsellä ainakin seitsemän kertaa ylävartaloon ja niskaan.
 Rikosta on syyttäjän mukaan pidettävä murhan yrityksenä, koska se on tehty vakaasti harkiten ja tekoa on pidettävä törkeänä. Rikoksen motiivina on haastehakemuksen mukaan tekijän kunnian puhdistaminen entisen vaimon tappamisen kautta.
 Puukotus tapahtui Vaasan ammattiopistossa lokakuun alussa . Vamian Sampo Campuksella opiskelijana ollut mies puukotti niin ikään opiskelijana ollutta naista koulun tiloissa. Uhri oli puukottajan entinen puoliso. Sekä epäilty puukottaja että uhri ovat ulkomaalaistaustaisia. He olivat Vamiassa valma- eli valmentavan koulutuksen aikuisopiskelijoita. Epäilty on syntynyt vuonna 1969 ja uhri 1977.
 Uhri joutui hyökkäyksen jälkeen sairaalahoitoon, mutta hänen vammansa eivät olleet hengenvaarallisia. Poliisin mukaan ulkopuolisten nopea väliintulo todennäköisesti pelasti naisen hengen.
 Syytetylle vaaditaan lisäksi rangaistusta laittomasta uhkauksesta ja pahoinpitelystä, jotka ovat tapahtuneet pariskunnan yhteisessä kodissa.

Vamian puukottajalle vaaditaan vankeutta murhan yrityksestä


Summary: Manafort on aiemmin todettu syylliseksi moniin talousrikoksiin sekä salaliittoon Yhdysvaltoja vastaan.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  peitteli tapaamisiaan ja yhteydenpitoaan ukrainalais-venäläiseen  Konstantin Kilimnikiin , katsoo Venäjä-tutkintaa johtava erikoissyyttäjä  Robert Mueller .
 Tiedot selviävät oikeuden asiakirjojen kohdista, jotka oli mustattu. Sensurointi oli kuitenkin tehty siten, että mustattujen kohtien alta pystyi lukemaan tekstin. Asiasta kertoo yhdysvaltalaismedia.
 Lisäksi Manafort antoi vuoden 2016 presidentinvaalien galluptietoja Kilimnikille.
 Kilimnik työskenteli aiemmin Manafortin kanssa Venäjä-mielisten politiikkojen vaalikampanjoissa itäisessä Euroopassa.
 Kilimnikillä on myös yhteyksiä Venäjän tiedustelupalveluihin. Manafortin asianajajat eivät kiistä, että Kilimnikille annettiin dataa.
 Manafortin asianajajien mukaan Manafort ei kuitenkaan tahallaan ole johtanut tutkijoita harhaan, vaan hän ei vain ole kyennyt muistamaan yksityiskohtia. Asianajajien mukaan Manafort on kärsinyt uupumuksesta ja ahdistuneisuudesta.
 Lue lisää :
 Trumpin ex-kampanjapäällikkö Manafort myönsi syyllisyytensä salaliittoon Yhdysvaltoja vastaan – Ryhtyy yhteistyöhön Muellerin erikoistutkinnan kanssa

Trumpin entinen kampanjapäällikkö jakoi presidentinvaalien galluptietoja Kremliä lähellä olevalle liikemiehelle


Summary: Lappeenrannassa yliopiston yhteydessä toimii alakoulu ja nyt myös päiväkoti.

Tästä on kyse Päiväkotiyritys Touhula perusti päiväkodin Lappeenrannan kampukselle. Yliopisto halusi kampukselle päiväkodin palvelemaan opiskelijoitaan ja henkilökuntaansa. Päiväkotipaikkaa voi hakea muutkin lappeenrantalaiset.
 Dana ,  Väinö  ja  Niilo  aloittelevat hoitopäiväänsä trampoliinilla. Paikka on kaikille lapsille uusi, sillä kampus-päiväkoti on Lappeenrannassa auki vasta toista päivää.
 Päiväkoti sijaitsee Lappeenrannan Skinnarilassa, teknillisen yliopiston yhdessä rakennuksessa. Se on tiettävästi Suomen toinen kampusalueella oleva päiväkoti. Touhula Hervannan Kampus avasi ovensa Tampereella alkuvuodesta 2018.
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston yhteydessä avautui Touhula-ketjun päiväkoti tammikuussa 2019.  Tommi Parkkinen / Yle
 Aloite päiväkodista tuli yliopistolta.
 – Me nähdään tämä palveluna opiskelijoille, yliopiston henkilökunnalle ja kaikille muillekin kampuksella olijoille, sanoo Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston HR- ja talousjohtaja  Minna Sutela .
 Idea päivähoidon tuomisesta kampusalueelle oli syntynyt Sutelan muistin mukaan jossain aivan tavanomaisessa keskustelussa. Mukana keskustelussa oli yliopiston rehtori  Juha-Matti Saksa , joka innostui ja kehotti Sutelaa ottamaan pikaisesti yhteyttä Touhula-ketjun toimitusjohtajaan. Pian suunnitelmat olivatkin jo selvillä. Nyt avatussa päiväkodissa aiotaan painottaa kielten oppimista, tiedettä ja taidetta.
 Minna Sutelan mukaan päiväkodin saaminen kampukselle kävi vaivattomasti.  Yle
 Lappeenrannassa varhaiskasvatuksessa on käytössä palveluseteli. Se tarkoittaa sitä, että perheet voivat valita lapselleen hoitopaikan kunnalliselta tai yksityiseltä puolelta. Esimerkiksi yksityisen Touhula-päiväkodin hoitomaksu on perheille täysin samansuuruinen kuin kunnan omassa päiväkodissa.
 Lapset käyttävät ääntä eri tavalla
 Päiväkotilaiset eivät ole Lappeenrannan kampuksen ensimmäiset lapset, sillä päiväkodin viereisissä tiloissa on jo reilun vuoden verran käyneet koulua alueen alakoululaiset.
 Koululaiset siirtyivät yliopistolle sisäilmaongelmaisesta Skinnarilan koulusta. Lasten tulo yliopistolle  herätti alkujaan vastustusta  yliopiston  ylioppilaskunnassa.  Koululaisten pelättiin hankaloittavan opiskelijaelämää ja rikkovan työrauhaa. Yhteiselo on kuitenkin sujunut hyvin. Etenkin nyt, kun yliopiston opetusta ei enää ole samassa rakennuksessa lasten kanssa.
 – Koululaisilla on erilainen tapa käyttää ääntä kuin opiskelijoilla. Myös volyymi on erilainen, kuvailee Minna Sutela.
 Sittemmin keskustelua ja kompromisseja on tehty lähinnä lisääntyneen liikenteen vuoksi.
 Kiinnostava työpaikka
 Juuri avatun päiväkodin henkilökunta aloittaa portaittain, sillä lapsimäärän suhteen yksikkö on vielä vajaakäytöllä. Johtaja  Susanna Kupiaksen  mukaan päiväkoti täyttynee viimeistään syksyllä. Asiakkaina on kampuksella työskenteleviä perheitä, mutta myös muita alueella asuvia perheitä. Tämän linjan Touhula haluaa pitää jatkossakin.
 2-vuotias Oskar oli tutustumassa ensimmäiseen päiväkotiinsa isänsä Ian Glavatskin kanssa. Yliopiston yhteydessä oleva päiväkoti valikoitui perheelle sijaintinsa vuoksi.  Tommi Parkkinen / Yle
 Lastentarhanopettaja  Jenna Tiikasalolle  työpaikka kampus-päiväkodilla on hänen uransa ensimmäinen.
 – Juuri sen vuoksi itse asiassa hain tätä työpaikkaa, että paikka vaikutti kiinnostavalta. Tämä ei ole ihan tavallinen päiväkoti.
 Päiväkodin ensimmäisinä aukiolopäivinä lapset ja aikuiset tutustuvat toisiinsa. Moni lapsi vielä harjoittelee päiväkodin elämää oman vanhemman kanssa. Tiikasalon oma ryhmä tulee koostumaan päiväkodin vanhimmista lapsista, nyt ensimmäisinä päivinä ollaan pienellä porukalla kaikki yhdessä.
 Yliopiston toiveissa oli heti alkuunsa kansainvälinen meininki myös päiväkodissa. Tätä aiotaan toteuttaa kielisuihkutuksilla.
 – Painotamme kielten oppimista ja käytämme päivittäin englantia esimerkiksi lauluissa ja loruissa. Toiveissa on, että pääsemme lasten kanssa myös yliopiston tiloihin, sanoo lastentarhanopettaja Jenna Tiikasalo.
 Kampukselle avautunut päiväkoti on lastentarhanopettaja Jenna Tiikasalon alan ensimmäinen työpaikka.  Tommi Parkkinen / Yle
 Yliopisto haluaa olla tiivis osa yhteiskuntaa
 Lappeenrannan-Lahden teknillisen yliopiston pääaulasta lähtevät lattiaan liimatut värikkäät jalanjäljet. Niitä seuraamalla koululaiset löytävät tiensä omiin opetustiloihinsa rakennuksen syövereihin. Yliopiston takapihalla on aidatut ulkoilupihat koululaisille ja päiväkodin lapsille.
 Kysymys siitä, miksi päiväkoti haluttiin kampukselle, on helppo.
 – Yliopisto haluaa olla aidosti osa yhteiskuntaa ja kaupunkia. Yliopistolta ja ammattikorkeakoululta vapautuviin tiloihin toivomme muitakin yrityksiä, kertoo yliopiston HR- ja talousjohtaja Minna Sutela.

Yliopisto halusi palvella opiskelijoitaan paremmin ja hankki kampukselle päiväkodin


Summary: Tällä vuosikymmenellä suomalaisten ruokailutottumukset eivät ole kehittyneet välttämättä parempaan suuntaan.

Terveellisemmän ruokailun nyrkkisäännöt Lisää Kasvikset (erityisesti juurekset) Palkokasvit (herneet, pavut, linssit) Marjat, hedelmät Kalat ja muut merenelävät Pähkinät ja siemenet Vaihda Vaaleat viljavalmisteet täysjyväviljavalmisteiksi Voi ja voita sisältävät levitteet kasviöljyihin ja kasviöljypohjaisiin levitteisiin Rasvaiset maitovalmisteet vähärasvaisiin tai rasvattomiin maitovalmisteisiin Vähennä Lihavalmisteet ja punainen liha Lisättyä sokeria sisältävät juomat ja ruoat Suola Alkoholi Lähde: Suomalaiset ravitsemussuositukset 2014/THL
 Uusin  ravitsemustutkimus kertoo  suomalaisten syövän useimmiten varsin epäterveellisesti. Etenkin miehet kallistavat korvaansa ani harvoin suositusten mukaiselle ravinnolle.
 Lähes 80 prosenttia suomalaismiehistä syö punaista tai prosessoitua lihaa yli puoli kiloa viikossa. Naisista vain joka neljäs. Prosessoitu liha tarkoittaa esimerkiksi makkaroita ja nakkeja.
 Miesten ruokavalio sisältää energiaan suhteutettuna enemmän rasvaa, tyydyttynyttä rasvaa ja suolaa verrattuna naisten ruokavalioon.
 Naiset syövät jo nyt enemmän maitotuotteita, palkokasveja, hedelmiä ja kasviksia. Näiden lisäksi marjoja pitäisi popsia enemmän.
 Suomalaisten ruokavalioon pitäisi kuulua enemmän siemeniä ja pähkinöitä. Henrietta Hassinen / Yle
 Kaikki suomalaiset saavat silti ravinnostaan liian vähän hiilidydraatteja ja kuituja. Vaaleat vehnäleivät olisikin syytä vaihtaa täysjyvävalmisteisiin ja niiden päälle levittää muuta kuin voita tai voita sisältäviä levitteitä.
 Täsjyväleipä ja kasvispohjainen levite ovat suositusten mukaisia. Hanne Kinnunen / Yle
 Suolan saantia pitäisi vähentää, koska miltei jokainen saa sitä ravinnostaan liikaa. Silloin ehkä janokin sammuisi muulla kuin sokeripitoisilla juomilla, joiden kulutus on edelleen suurta.
 Yhä useammalle maistuukin janojuomaksi vesijohtovesi. Alkoholijuomia sen sijaan suositellaan juotavan entistä vähemmän.
 Ruokavalioomme tarvitaan myös lisää kalaa ja mereneläviä lihan tilalle. Silakkaa kalastetaan eniten, joten sitä kyllä riittäisi, mutta harvalle se nykyään maistuu.
 Kotimaista kalaa on saatavilla runsaasti, jos haluaa syödä silakkaa. Kalevi Rytkölä / Yle
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista

Ravitsemussuositukset: Kasviksia ja kalaa enemmän – punaista lihaa, rasvaa ja alkoholia vähemmän


Summary: Tulkintojen esittäminen faktoina on erittäin vahingollista vastuulliselle journalismille, sanoo Jouko Jokinen.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan vastaava päätoimittaja  Jouko Jokinen  kiistää väitteet, joiden mukaan Puolustusvoimat olisi vaikuttanut Ylen uutisointiin. Ylen toimittajat eivät ole ulkopuolisten ohjailtavissa,  sanoo Jokinen .
 Helsingin Sanomat esitti  Etusivun rikokset -kirjan arviossa tulkinnan , jonka mukaan Ylen toimittaja olisi osallistunut Puolustusvoimien vaikuttamisoperaatioon uutisoinnissa vuonna 2017. Yle on jo aiemmin kiistänyt tulkinnan.
 Ylen kanta on välitetty myös Helsingin Sanomille, mutta lehti  on pitänyt kiinni tulkinnastaan . HS on antanut ymmärtää, että Puolustusvoimilla olisi ollut niskalenkki Ylen toimittajasta.
 – Väite on vakava ja väärä. Yle kiistää ehdottomasti, että toimituksessa olisi työskennellyt Puolustusvoimien ohjailtavissa ollut toimittaja, sanoo Jouko Jokinen.
 Jokisen mukaan tulkintojen esittäminen faktoina on erittäin vahingollista koko vastuullisen journalismin kannalta.
 Lue myös:   Jouko Jokinen: Yle ei anna ulkopuolisten intressien vaikuttaa journalismiinsa

Päätoimittaja Jokinen: Puolustusvoimilla ei ole ollut niskalenkkiä Ylen toimittajasta


Summary: Naisten ja miesten ruokalautasten sisältö eroaa toisistaan yhä enemmän.

Suomalaisten miesten ruokavaliossa on reilusti parantamisen varaa. Naiset syövät miehiä terveellisemmin, mutta eivät hekään suositusten mukaisesti.
 Tämä käy ilmi tuoreesta Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) FinRavinto 2017 -tutkimuksesta. Vastaava tutkimus tehdään viiden vuoden välein.
 Liikaa makkaraa ja leikkeleitä
 Miesten lautasilla on liikaa varsinkin punaista ja prosessoitua lihaa, kuten leikkeleitä, makkaroita ja nakkeja. Miehistä lähes kahdeksan kymmenestä syö niitä suosituksia enemmän, naisistakin neljännes. Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan punaista ja prosessoitua lihaa saisi syödä enintään 500 grammaa viikossa.
 – Punaisen ja prosessoidun lihan sijaan voi valita kalaa, vaaleaa lihaa tai palkokasveja, THL:n erikoistutkija  Niina Kaartinen  sanoo tiedotteessa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kasvikset puuttuvat naistenkin lautasilta
 Kasviksia, hedelmiä ja marjoja pitäisi sen sijaan saada suomalaisten lautasille lisää. Suositusten mukaan niitä olisi hyvä popsia vähintään puoli kiloa päivässä. Miehistä siihen yltää 14 prosenttia ja naisistakin vain reilu viidennes.
 Niistä saisi myös vitamiineja, joita moni saa ruuastaan liian vähän.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ruuassa on liikaa kovaa rasvaa
 Moni saa ruuastaan myös liikaa rasvaa, ja varsinkin sen laadussa olisi petrattavaa. 95 prosenttia aikuisista syö ravitsemussuosituksia enemmän tyydyttyneitä rasvahappoja, joita on esimerkiksi voipohjaisissa levitteissä, juustoissa ja makkaroissa. Terveellisempää olisi käyttää kasviöljyä ja kasviöljypohjaisia levitteitä sekä syödä esimerkiksi kalaa tai kanaa.
 Suolaakin on suomalaisten ruuassa rutkasti liikaa. Sitä saisi syödä päivässä enintään vajaan teelusikallisen verran. Yhdeksän kymmenestä aikuisesta saa sitä kuitenkin enemmän.
 Jotain hyvääkin löytyy
 Vaikka suomalaisten ruokatottumukset eivät FinTerveys 2017 -tutkimuksessa kerää kehuja, myönteistäkin kehitystä löytyy. Kuitua saadaan ruuasta aiempaa enemmän. Aikuiset saavat ruuastaan riittävästi myös useita vitamiineja ja kivennäisaineita. Esimerkiksi D-vitamiinin saanti ruuasta on kymmenessä vuodessa lähes kaksinkertaistunut.
 FinRavinto 2017 -tutkimus toteutettiin vuonna 2017 viidelläkymmenellä paikkakunnalla osana FinTerveys 2017 -tutkimusta. Viiden vuoden välein tehtävään FinRavinto -tutkimukseen osallistui 1655 henkilöä, jotka olivat iältään 18–74-vuotiaita.
 Lue lisää:
 Ravitsemustieteilijä uskoo kasvisruokavalion olevan tulevaisuuden megatrendi – mutta pärjääkö ihminen kokonaan ilman lihaa?
 Kasvisruokabuumi kytee pinnan alla, kun sekasyöjät sekoittavat pakkaa – lihankulutus yhä viime vuosien tasolla

Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista


Summary: Muurikiistalle ei näy ratkaisua, eikä satojen tuhansien valtionhallinnon työntekijöiden pakkolomalle loppua, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvaltain presidentti puhuu kansakunnalle työhuoneestaan ns. Oval Officesta harvoin. Arvokas ja harvinaislaatuinen puhepaikka on perinteisesti varattu painaville ja tärkeille asioille.
 Presidentti  Ronald Reagan  puhui sieltä avaruussukkula Challengerin tuhouduttua,  George W. Bush  syyskuun yhdennentoista terrori-iskujen päivän iltana vuonna 2001.
 Presidentti  Donald Trump  piti ensimmäisen Oval Office -puheensa kansakunnalle "humanitaarisesta ja turvallisuuskriisistä etelärajalla".
 Puheen tavoite oli selvä: kuvailla tilanne etelärajalla niin kiireelliseksi ja Yhdysvaltain turvallisuutta uhkaavaksi, että jopa hallinnon osittainen sulkeminen on sen vuoksi perusteltua.
 Seuraavassa neljä havaintoa Trumpin yhdeksänminuuttisesta puheesta.
 1. Kansallinen hätätila jäi julistamatta
 Presidentti Donald Trump on sanonut voivansa julistaa Yhdysvaltoihin kansallisen hätätilan muurin rakentamiseksi etelärajalle ohi kongressin.
 Tiistai-illan puheessa hätätila jäi kuitenkin julistamatta. Syy lienee se, että ei ole lainkaan selvää, että edes hätätilan turvin Trump olisi saanut rahat muuriin.
 Presidentti voi Yhdysvalloissa laillisesti julistaa hätätilan, mutta sen perusteena pitää olla todellinen kansallinen turvallisuuden uhka, kuten esimerkiksi valloituksen vaara.
 Oikeusoppineiden piirissä onkin arvioitu, että jos Trump olisi julistanut hätätilan muurirahoituksen saamiseksi, presidentin toimien perustuslainmukaisuutta olisi takuuvarmasti selvitetty oikeudessa mahdollisena presidentin toimivaltuuksien ylittämisenä.
 Tosin tiistai-illan puheen jälkeen ei ole lainkaan poissuljettua, etteikö Trump mahdollisesti myöhemmin päättäisi julistaa hätätilan.
 2. Muuri tuli vasta puheen lopussa
 Jonkinlaisena kädenojennuksena muurista takajaloillaan oleville demokraateille voi pitää sitä, että Trump listasi puheessaan ensin liudan muita toimia rajaturvallisuuden parantamiseksi kuin tunteita kuumentavan muurin.
 Trumpin mukaan rajalle tarvitaan lisää huipputeknologiaa ja valvojia sekä tuomioistuimiin lisää turvapaikkahakemuksia käsitteleviä tuomareita.
 Trump on kampanjastaan lähtien käyttänyt kovaa kieltä rajanylittäjistä, mutta nyt kuultiin myös humaanimpaa Trumpia.
 Hän sanoi, että rajalle tarvitaan lisää humanitaarista ja lääkeapua sekä petipaikkoja rajan ylittäneille. Tästä rajan turvaamisen muuria laajemmasta kehyksestä voisikin löytyä yhteisymmärryksen perustaa demokraattien kanssa.
 3. Faktantarkistajilla töitä
 Trump ei olisi Trump, jos ei tässäkin puheessa olisi ollut faktantarkastajille töitä.
 Trump väitti puheessaan, että muuri maksaisi itse itsensä, ja että Meksikon kanssa solmittu uusi kauppasopimus myös epäsuorasti rahoittaisi muuria.
 Molemmat väitteet ovat vähintään harhaanjohtavia.
 Meksikon kanssa uusi kauppasopimus pitää vielä hyväksyä kongressissa. Siinä ei ole viittauksia muurin rahoitukseen, taloushyödyt tulevat alhaisempien tullimaksujen tai korkeampien palkkojen myötä,  The New York Timesin faktantarkistajat  huomauttavat.
 Kampanjassaan Trump lupasi Meksikon maksavan muurin.
 Trumpin laskelmien mukaan huumeista aiheutuu Yhdysvalloissa 500 miljardin vuotuiset kulut, joihin verrattuna muuriin havittelemansa 5,7 miljardia on nappikauppaa.
 Faktantarkistajat ovat huomauttaneet, että muuri ei patoaisi huumekauppaa, sillä niitä virtaa Yhdysvaltoihin myös muita reittejä kuin etelärajan yli.
 Lisäksi jo puheen lähtöolettama, turvallisuuskriisi etelärajalla, on numeroiden valossa väärä. Tilastojen mukaan laittomasti maahantulleiden määrä on viime vuosina selvästi vähentynyt.
 Washington Postin faktantarkistajat muistuttavat , että kun vielä vuosituhannen alussa laittomasti etelärajan yli Yhdysvaltoihin yrittäneitä otettiin kiinni 1,6 miljoonaa, viime vuonna kiinniotettuja laittomia maahantulijoita oli alle 400 000.
 4. Valtionhallinnon osittainen kiinniolo jatkuu
 Trumpin puhe ei tuottanut ratkaisua jo 18 päivää jatkuneeseen valtionhallinnon osittaiseen sulkemiseen.
 Trump on ilmoittanut, ettei hyväksy julkishallinnon rahoituspakettia ilman, että samassa syssyssä kongressi myöntää 5,7 miljardia muurin rakentamiseen.
 Tätä kantaansa hän ei puheessaan muuttanut. Päinvastoin hän syytti valtionhallinnon sulkemiseen johtaneesta tilanteesta demokraatteja, jotka Trumpin mukaan eivät "rahoita rajaturvallisuutta".
 Demokraattien näkemys on varsin toinen. Vastapuheenvuorossaan demokraatit patistivat Trumpia erottamaan rajaturvallisuuden ja valtionhallinnon rahoittamisen.
 Demokraattien mukaan rajaturvallisuutta voidaan parantaa tehokkaammin ja halvemmin keinoin kuin muurilla.
 Kiistaa yritetään ratkoa myöhemmin keskiviikkona kongressin johtajien mennessä Valkoiseen taloon.
 Mutta asetelma ei tiistai-illan puheiden jälkeen näytä juurikaan muuttuneen, eikä näin ollen satojen tuhansien julkishallinnon työntekijöiden palkattomalle pakkolomalle näy loppua.
 Lue lisää:
 Trump: Meksikon muuri tarvitaan kansallisen turvallisuuden takaamiseksi
 Demokraatit tyrmäävät Trumpin vaatimukset, uutistoimistoilta faktantarkastusta

Neljä nostoa Trumpin muuripuheesta: Ei hätätilaa, mutta kriisitunnelmaa faktojen kustannuksella


Summary: Nyt ruokakeskustelu versoo usein kasviksista, mutta karppausbuumi jäi elämään proteiinipuheena.

Kaura- ja soijapohjaiset tuotteet ovat vallanneet tilaa kauppojen maitohyllyillä, mutta ruokaprofessorin mukaan raaka-aineiden vaihtaminen ei muuta välttämättä perinteitä.
 – Jos menee lähikauppaan ja seisoo maitohyllyllä, siellä on perinteiset lehmänmaitoon perustuvat tuotteet ja kasvipohjaiset versiot samoista tuotteista. On ruokakulttuurinen perinne, jonka varassa tehdään valintoja. Halutaan samat tuotteet uusista raaka-aineista ja mietitään, millaiset vaikutukset niillä on joko ympäristöön tai ihmiseen, sanoi Helsingin yliopiston ruokakulttuurin professori  Johanna Mäkelä  keskiviikkona Ylen aamu-tv:ssä.
 Suomalaisten syöminen on kuitenkin muuttunut: Mäkelän mukaan pitkällä aikavälillä viljatuotteiden kulutus on laskenut, vihannesten kulutus lisääntynyt ja liha arkipäiväistynyt.
 Vihannesten asemaa ovat vankistaneet professorin mukaan työpaikka- ja opiskelijaruokaloiden salaattipöydät.
 Lyhyellä aikavälillä taas on vaikeampi sanoa, mitkä trendit jäävät pysyviksi.
 Niin ikään ruokakulttuurin professorina Helsingin yliopistossa toimiva  Mari Niva  sanoi aamu-tv:ssä, että jokin aika sitten esillä oli hiilihydraattien minimoimiseen tähdännyt karppaus. Nyt useilla huulilla ovat kasvisruokavaliot ja veganismi.
 – Karppaus kuitenkin elää tietyllä tavalla, puhutaan paljon proteiinista, Niva huomautti.
 Viime vuonna proteiinikeskustelun sekaan lensivät ja ryömivät hyönteiset. Se oli Nivan mielestä todella kiinnostava esimerkki ruokakulttuurin muutoksesta.
 – Meidän kulttuurissa hyönteiset on kategorisoitu ei-syötävien puolelle. Aika nopeasti on alkanut näyttää siltä, että suomalaiset voisivat olla valmiita hyväksymään hyönteiset osaksi ruokavaliotaan, Niva sanoi.

Professori: Ruokakulttuurin perinteet näkyvät myös uusissa elintarvikkeissa


Summary: Peltikolareita ja suistumisia on sattunut etenkin Nelostiellä, kerrotaan Tampereen tieliikennekeskuksesta.

Suurimmassa osassa Suomea on keskiviikkona poutaista, mutta etelässä ja kaakossa tulee vielä paikoin lunta tai jäätävää tihkua. Tämä tietää huonoa ajokeliä varsinkin maan eteläosiin.
 Lunta on satanut reippaasti yön aikana, kertoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen .
 – Suurin kertymä 12 tunnin aikana oli Helsingin Kaisaniemessä. Siellä oli satanut lunta aamuseitsemään mennessä 13 senttimetrin verran.
 Paasosen mukaan lunta on satanut Uudellamaalla kymmenen senttimetrin molemmin puolin, Varsinais-Suomessa, Kymenlaaksossa ja Etelä-Karjalassa 4–6 cm. Salpausselän pohjoispuolella sateet ovat jääneet vähiin.
 Runsas lumisade on vaikeuttanut liikennettä aamun tunteina. Tampereen tieliikennekeskuksen mukaan peltikolareita ja tieltä suistumisia on sattunut paljon etenkin Nelostiellä. Lisäksi joitakin rekkoja on jäänyt jumiin.
 Lähipäivien sää näyttää vaihtelevalta. Lämpötila on pakkasen puolella etelää myöten, sanoo Paasonen.
 – Seuraava matalapaine saapuu Suomeen jo huomenna torstaina. Perjantaina luvassa on lauha hönkäys, minkä jälkeen sää kylmenee selvästi.

 Voimassa olevat varoitukset löydät  Ilmatieteen laitoksen sivuilta . Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Helsinkiin humpsahti yhdessä yössä liki vaaksan verran lunta – ajokeli on etelässä huono lumen ja jäätävän tihkun vuoksi


Summary: Painoindeksin sijaan lääkärin olisikin hyvä tarkkailla potilaan kehon rasvapitoisuutta rintasyöpäriskiä arvioidessaan.

Lihavuus on osoitettu rintasyövän riskitekijäksi, mutta liiallinen kehon rasva voi altistaa myös normaalipainoisia.
 Havainto viittaa siihen, että painoindeksin sijaan lääkärien olisi hyvä tarkkailla potilaan kehon rasvapitoisuutta rintasyöpäriskiä arvioidessaan.
 Tutkimus julkaistiin  JAMA Oncology-lehdessä , ja se perustuu 3 500 vaihdevuodet ylittäneen, keskimäärin 63-vuotiaan, normaalipainoisen naisen 16-vuotiseen seurantaan. Kehon rasvapitoisuus määritettiin DEXA-mittauksella neljästi seurannan aikana.
 Naisen riski sairastua rintasyöpään oli selvästi suurempi, jos hänen kehossaan oli paljon rasvaa, vaikka hän olisi ollut painoindeksin perusteella normaalipainoinen. Yhteys koski kokonaisrasvapitoisuutta sekä keskivartalon rasvaa.
 Rasvapitoisuus liittyi varsinkin estrogeenireseptoripositiivisiin (ER+) rintasyöpiin.
 Kehon suuri rasvapitoisuus liittyi myös aineenvaihdunnallisiin ja tulehduksellisiin seikkoihin, jotka voivat selittää rintasyöpäyhteyttä. Myös muut mekanismit ovat mahdollisia.
 Seurannan aikana rintasyöpään sairastui 180 naista.

Kehon rasva suurentaa myös normaalipainoisen rintasyöpäriskiä


Summary: Vakuutuksen hintaan vaikuttavat, kuinka kattavan turvan haluat ja, millaisen omavastuun olet valmis maksamaan.

Vakuutuksia kannattaa kilpailuttaa muutaman vuoden välein, mutta etenkin silloin, kun elämässäsi tapahtuu muutoksia. Tällaisia muutoksia ovat esimerkiksi muutto pienempään tai isompaan asuntoon, kesämökin hankinta, perheen kasvaminen tai lasten muutto kotoa
 Tällöin on hyvä sauma päivittää, mille omaisuudelle ja, keille perheenjäsenille haluat ostaa turvaa uudessa tilanteessa. Samalla voit vertailla eri vakuutuusyhtiöiden tarjoamia vakuutuksia ja katsoa, voisitko säästää vakuutusmaksuissa vakuutusyhtiötä vaihtamalla.
 Millaista riskiä olet valmis sietämään säästääksesi vakuutusmaksuissa?
 Ennen kuin pyydät vakuutusyhtiöiltä tarjouksia, pohdi kuinka laajasta vakuutusturvasta olet valmis maksamaan. Haluatko vakuuttaa esimerkiksi kotisi vain ison vahingon kuten tulipalon varalta vai haluatko kotivakuutuksen korvaavan pienemmätkin vahingot, esimerkiksi pesukoneen hajoamisen? Näin voit säädellä vakuutusmaksua. Mitä vähemmän vakuutus korvaa, sitä halvempi se on.
 Vakuutuksen hintaan vaikuttaa myös omavastuu eli summa, jonka alle jääviä vahinkoja ei korvata. Jos valitset suuremman omavastuun, säästät vakuutusmaksuissa. Mieti kuitenkin etukäteen, kestääkö taloutesi isot omavastuut, jos vahinkoja sattuisi useita lyhyen ajan sisällä.
 Tutustu vakuutusehtoihin huolella
 Kuluttajia vakuutusasioissa auttavaan Vakuutus- ja rahoitusneuvonta Fineen otetaan yhteyttä yleensä vasta, kun vahinko on jo tapahtunut ja vakuutuskäsittely kesken, tai sitten apua hakeva on tyytymätön jo saamaansa korvaukseen. Vakuutusyhtiön kanssa kiistellään vakuutuskorvauksen määrän lisäksi siitä, korvataanko vahinko ylipäätään.
 – Monelta pettymykseltä vältyttäisiin, jos mietittäisiin mitä vakuutuksen odotetaan korvaavan ja tutustuttaisiin hyvin vakuutusehtoihin sekä vakuutusesitteisiin. Niissä kerrotaan, mitä vakuutus korvaa ja mitä ei sekä käydään läpi esimerkkitilanteita, Finen vakuutusasiantuntija  Hanna Salo  sanoo.
 Salon mukaan eniten heiltä haetaan neuvoja kotivakuutukseen liittyvissä kiistoissa. Kärjessä ovat erilaiset vesivahingot. Myös rikkoutuneen television, älypuhelimen ja tabletin korvauksista otetaan paljon yhteyttä. Lisäksi erilaisista esineiden katoamisista ja olosuhteiltaan epäselvistä varkauksista kysytään jatkuvasti.
 Vakuutusyhtiöiden nettisivujen laskurit helpottavat vertailua
 Vakuutusten kilpailuttaminen vaatii aikaa ja vaivaa. Tarjouksia kannattaa pyytää ainakin kahdelta tai kolmelta vakuutusyhtiöltä.
 Vakuutusten vertailu ei ole helppoa, koska vakuutusten sisällöt vaihtelevat eri yhtiöillä.
 Vertailussa auttavat yhtiöiden nettisivuilla olevat laskurit, joihin syötettyjen tietojen perusteella vakuutusmaksu lasketaan.
 Kotivakuutuksessa tällainen tieto on esimerkiksi asumismuoto eli asutko omakotitalossa vai rivi- tai kerrostalossa. Myös asunnon koko ja sijainti vaikuttavat vakuutusmaksuun.
 – Peruskorjaukset kuten putkien uusiminen tai lämmitysjärjestelmän vaihto kannattaa kertoa, koska tieto saattaa pienentää vakuutuksen hintaa, muistuttaa vakuutusasiantuntija Hanna Salo.
 Tietoja antaessaan kannattaa olla rehellinen, ettei tule ikäviä yllätyksiä, kun hakee korvausta.
 Kaikissa vakuutuksissa vakuutuksen hintaan vaikuttaa tietysti, kuinka laajan tai suppean vakuutuksen haluat, ja kuinka suuren omavastuun olet valmis kantamaan.
 Tarkista, kuinka kauan tarjotut alennukset ovat voimassa
 Vakuutusyhtiöt voivat tarjota alennuksia vakuutusmaksuista. Tällöin kannattaa tarkistaa, kuinka kauan alennusta saa.
 Uusille asiakkaille saatetaan tarjota alennusta esimerkiksi ensimmäisen vakuutuskauden vakuutusmaksuista. Tämän jälkeen vakuutuksen hinta nousee automaattisesti normaalille tasolle.
 Jos olet jonkun ammattiliiton jäsen, voit ehkä saada alennusta jonkun vakuutusyhtiön vakuutuksista. Kun jäsenyys loppuu esimerkiksi eläkkeelle siirtymisen takia myös alennukset loppuvat.
 Alennusta vakuutuksen hinnasta voi monesti saada myös, kun keskittää useampia vakuutuksia samaan yhtiöön. Jos vaihdat osan vakuutuksista toiseen yhtiöön, voit menettäää keskittämisalennuksen.
 Liikennevakuutus kannattaa nyt kilpailuttaa, kun kiinteiden bonustaulukoiden tilalle tulivat kuskin omaan vahinkohistoriaan perustuvat vakuutusmaksut.  AOP
 Vanhoissa vakuutuksissa voi olla paremmat ehdot kuin nykyisissä
 Vakuutusta ei kannata suin päin vaihtaa toiseen yhtiöön vaan olisi hyvä verrata vanhan vakuutuksen ja uusien vakuutustarjousten ehtoja.
 Vanhoissa vakuutuksissa saattaa olla selvästi paremmat ehdot kuin nykyään tarjottavissa.
 Esimerkiksi 90-luvulla otetuissa kotivakuutuksissa on usein paremmat ehdot muun muassa omaisuuden ikävähennyksissä. Vanhoissa henkilövakuutuksissa taas saattaa olla pienempi omavastuu ja laajempi korvausvastuu.
 Vakuutus, joka nyt kannattaa kilpailuttaa on liikennevakuutus, jossa kiinteiden bonustaulukoiden tilalle ovat tulleet kuljettajan omaan vahinkohistoriaan perustuvat vakuutusmaksut.
 Vanhoja vakuutuksia ei kannata irtisanoa ennen kuin uudet vakuutukset on myönnetty.
 – Esimerkiksi joissain vakuutusyhtiöissä kotivakuutus ja sairauskuluvakuutus on voitu sitoa yhteen niin, että sairauskuluvakuutus lakkaa samalla, kun vaihdat kotivakuutuksen toiseen yhtiöön, Hanna Salo kertoo.
 Laajaan kotivakuutukseen sisältyvä oikeusturvavakuutus ei saisi myöskään, esimerkiksi muuton yhteydessä, katketa hetkeksikään, sillä se korvaa asuntokauppaan liityviä oikeuskuluja.
 Fine tuottaa riippumatonta aineistoa vakuutusten valintaan ja vertailuun. Vakuuta viisaasti – opas vakuutuksen kilpailuttajalle löytyy täältä:  https://www.fine.fi/media/julkaisut-2018/vakuuta-viisaasti-2018.pdf .

Luetko riittävän tarkasti, mitä vakuutus korvaa ja mitä ei? Näillä vinkeillä säästät rahaa vakuutuksissa


Summary: Vaasan kissatalon taustayhdistys etsii sinnikkäästi uusia tiloja. Joukkorahoituksella kerätyistä rahoista on jäljellä 69 000 euroa.

Keväällä tulee vuosi täyteen siitä, kun Vaasan kissatalo keräsi joukkorahoituksella 80 000 euroa uusia tiloja varten. Kissatalon väki on siitä asti etsinyt uutta paikkaa toiminnalleen. Nykyinen vanha puutalo Palosaarella on tullut tiensä päähän.
 – Ei täällä enää montaa talvea asu. Talo on aikapommi, uskon sen olevan homeessakin, sanoo Kissatalon taustayhdistyksen Vaasan kodittomien kissojen ystävät ry:n puheenjohtaja  Kirsti Koivula .
 Vanhassa talossa on monta vaaran paikkaa. Elina Kaakinen / Yle
 Kissatalon tarpeisiin soveltuvaa tilaa ei ole kuitenkaan löytynyt. Talon pitäisi olla tarpeeksi tilava kissa-asukeille, parkkipaikkoja tulisi olla ja talon tulisi sijaita viiden kilometrin säteellä Vaasan keskustasta.
 – Ihmiset kyselevät kovasti, että koska me muutamme. Olemme hypänneet näytöissä, mutta meidän hintaluokassa olevat talot ovat olleet homeessa, puoliksi vajonneita tai niissä on ollut asbestia, Koivula kertoo.
 Kerätystä rahasta jäljellä 69 000 euroa
 Yhdistys on valmis ottamaan lainaa talon ostoon, mutta tähän asti sopivat talot ovat olleet siitä huolimatta liian kalliita. Joukkorahoituksella Mesenaatti-sivuston kautta kerätystä potista on Koivulan mukaan jäljellä 69 000 euroa.
 – Mesenaatin ylläpitäjä vei keräyksestä kymmenen prosenttia. Sitten hankimme t-paitoja ja kissa-aiheisia lahjoja yrityksille, jotka meitä tukivat. Loput rahat odottavat tilillä, johon ei saa koskea.
 Elina Kaakinen / Yle
 Epätoivottu asukki ja naapuri
 Uusia haasteita kissatalon väki kohtasi hiljattain, kun heitä kiinnostavan talon naapuri ei halunnut kissataloa viereensä.
 – Naapuri pelkäsi hajuhaittoja. Emme me halua sellaiseen taloon, jossa täytyy alkaa riitelemään naapurin kanssa.
 Muutama viikko sitten kissatalon väki löysi Vaasasta toisen kohteen, joka mahdollisesti sopisi heidän käyttöönsä. Talon omistaja kuitenkin kieltäytyi myymästä taloaan yhdistykselle.
 – Hän sanoi, ettei myy taloaan kissataloksi. Syytä emme saaneet. Oletan hänen ajatelleen, että kun on itse rakentanut talon, niin sitten tulee sata kissaa ja tuhoaa sen, Koivula toteaa.
 Yli 100-vuotias talo Vaasan Palosaarella on toiminut löytöeläintalona vuodesta 1996 lähtien. Elina Kaakinen / Yle
 Kaupungin vuokratiloissa
 Yhdistys on harkinnut myös tontin hankkimista ja sille rakentamista. Sekin on lopulta nähty liian kalliiksi vapaaehtoisten voimin toimivalle yhdistykselle.
 Nykyiset tilat vanhassa puutalossa ovat vuokralla kaupungilta. Muita tiloja kaupungilta ei kissatalolle ole löytynyt.
 – Kaupungin ukkojen kanssa on juteltu, mutta apua ei heru. Sanovat, ettei ole vapaita tiloja vuokrattavana, mitä me emme kyllä usko. Kyse on luultavasti siitä, että me emme tuota rahaa, Koivula harmittelee.

Kissoille ei löydy kotia Vaasassa – kaupat tyssäävät milloin mihinkin syyhyn: "Kun on itse rakentanut talon, niin sitten tulee sata kissaa ja tuhoaa sen"


Summary: Demokraattien mielestä presidentti Trump yrittää puheillaan siirtolaistulvasta ja huumekuolemista masinoida kriisitunnelmaa.

Yhdysvaltain oppositiossa oleva demokraattinen puolue on tyrmännyt presidentti  Donald Trumpin  vaatimukset Meksikon rajalle rakennettavasta muurista.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  ja senaatin demokraattiryhmän johtaja  Chuck Schumer  arvostelivat jyrkin sanoin Trumpin esiintymistä.
 – [Trump] on juuri käyttänyt virkahuonettaan kriisin tehtailemiseen, pelon levittämiseen ja harhauttaakseen huomion pois oman hallintonsa sekasorrosta, Schumer muotoili.
 Nancy Pelosi muistutti muurikiistan pitävän´Yhdysvaltain hallinnon osittain lamaantuneena. Pelosi sanoi, että Trump on päättänyt pitää kansakunnan terveys-, turvallisuus- ja hyvinvointipalveluita panttivankinaan.
 Pelosi muistutti, että demokraattien johtama edustajainhuone esitti viime viikolla budjettia, jolla hallinto olisi voitu taas avata. Esityksellä oli myös republikaanien tuki, Pelosi totesi.
 Trumpilla on Pelosin mukaan "pakkomielle muurista, joka pakottaisi amerikkalaiset tuhlaamaan miljardeja dollareita toimimattomaan rakennelmaan, muuriin, jonka Trump lupasi meksikolaisten maksavan".
 Trump: Meksikon muuri tarvitaan kansallisen turvallisuuden takaamiseksi
 Olivatko faktat oikein?
 Yhdysvaltain tiedotusvälineet ovat nopeasti tarkistaneet Trumpin puheen keskeiset faktat.
 Trump antoi ymmärtää, ettei Meksikosta tulevaa huumevirtaa voida estää ilman muuria.
 Uutistoimisto AP:n mukaan väite on virheellinen, sillä USA:n huumevalvontaviranomaisten tuoreen raportin mukaan ylivoimaisesti suurin osa huumeista tulee raja-asemien kautta. Vain "pieni prosenttiosuus" tulee raja-asemien välistä, jonne muuri siis olisi määrä rakentaa.
 Huumeet on piilotettu esimerkiksi henkilöautoihin, rekkoihin, linja-autoihin tai juniin, tai kuljetetaan tunneleiden kautta.
 Trumpin mukaan laittomat huumeet aiheuttavat valtiolle 500 miljardin dollarin vuosittaiset kulut, joten muurin rakentaminen maksaisi itsensä nopeasti takaisin huumeiden kadotessa. Tämä väite ei AP:n mukaan pidä paikkaansa.
 Trump väitti myös, etteivät demokraatit halua maksaa rajaturvallisuudesta. Tämäkään ei pidä paikkaansa, AP kirjoittaa.
 Demokraatit ovat esittäneet rajaturvallisuuteen 1,3 miljardin dollarin rahoitusta. Osa tästä tulisi fyysisiin kulkuesteisiin, osa esimerkiksi elektroniseen valvontaan.
 Demokraatit myös muistuttavat, että jos Trumpin haluama muuri rakennettaisiin, sen kustannus olisi jopa 24 miljardia dollaria, ei 5,7 miljardia, mistä Trump on puhunut

Demokraatit tyrmäävät Trumpin vaatimukset, uutistoimistoilta faktantarkastusta


Summary: Tiede tarvitsee sinua, kirjoittaa aivotutkija Katri Saarikivi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”Jos päätoimittaja jostain syystä päättää hyväksyä tämän artikkelin julkaistavaksi, lehden ja sen koko toimituskunnan uskottavuus on vaarassa tuhoutua pysyvästi.”
 ”Tätä artikkelia on vaikeaa arvioida. Lisäksi sitä on vaikeaa, jopa tuskallista, lukea.”
 ”Oliko tämä lause kirjoitettu sairauskohtauksen kourissa? Ainakin minusta tuntuu, että sain sellaisen tätä lukiessani.”
 ”Summaten, poista kaikki hypetys, osoita jonkinlaista selkärankaa ja kirjoita tasapainoinen artikkeli”.
 Tässä muutama poiminta  sivustolta , jossa tutkijat jakavat otteita saamistaan vertaisarvioista. Vertaisarviointi on tutkimuksen julkaisemista edeltävä menettely, jossa tutkijat syynäävät toistensa artikkelikäsikirjoituksia. Vertaisarviointi on osa tieteellistä metodia, koska ihmiset tekevät virheitä ja koska ihmisajattelu on täynnä  vinoumia , jotka muun muassa heikentävät kykyä huomata vastakkaista näyttöä. Vertaisarvioinnin avulla voidaan torjua virheitä ja vinoumia eli luoda paikkansa pitävämpää tietoa.
 Jos omaa tieteellistä työtään arvioisi vain itse, ja suostuisi kuulemaan vain itsensä kanssa samaa mieltä olevia, olisi tiedonrakentajana täysin omien vinoumiensa vietävissä.
 Arvioinnin tarkoitus on hyväntahtoinen , mutta yllä olevien kaltaisten arvioiden lukeminen on tuskallista. Moni tutkija haluaisi nimittäin olla työssään oikeassa. Julkaisuista riippuvat myös tutkijan tulevaisuuden tieteen tekemisen mahdollisuudet ja toimeentulo. Tuloksista ja johtopäätöksistä ja niiden kritiikistä tulee tästä syystä usein henkilökohtaisia.
 Niinpä tutkijan suhtautuminen vaikkapa artikkelin hylkäämiseen voi muistuttaa niitä vaiheita, joita ihminen käy läpi luopuessaan jostain tärkeästä. Ensimmäinen vaihe on kieltäminen:  ”tässä on varmasti joku virhe” . Sitä seuraa viha  ”Idiootit eivät tajua mistä puhuvat” , josta siirrytään kaupankäyntiin  ”jos korjaisin nämä virheet, eikö silloin voisi vielä julkaista?”  ja masennukseen  ”no ei sitten, pitäkää lehtenne, lopetan koko tutkimisen tähän paikkaan ja haen kaupan kassalle töihin” . Lopulta, kielteinen arvio hyväksytään ja ehkä jopa opitaan jotain  ”tämä juttu ei vain vielä ollut tarpeeksi hyvä” .
 Jos omaa tieteellistä työtään arvioisi vain itse, ja suostuisi kuulemaan vain itsensä kanssa samaa mieltä olevia, olisi tiedonrakentajana täysin omien vinoumiensa vietävissä. Mahdollisuudet oppimiseen olisivat äärimmäisen rajallisia.
 Arvioijat ja muut erimieliset  eivät tietenkään aina ole oikeassa. Tieteen historiassa riittää esimerkkejä siitä, kuinka tutkijat ovat väärin perustein hylänneet toisten löydöksiä. Sciencealert -sivustolla on kuvaava  listaus  tutkimuksista, jotka alun perin hylättiin, mutta jotka myöhemmin voittivat Nobel -palkinnon. Näihin kuuluu esimerkiksi  Higgsin  vuoden 1964 bosonitutkimus, joka palkittiin vasta vuonna 2013 fysiikan Nobelilla. Huomionarvoista näissä tapauksissa on, että alun vastalauseiden jälkeen tieteentekijät ovat päätyneet hyväksymään esitetyt väitteet. Tämä voisi tarkoittaa, että tieteellinen metodi toimii toisinaan kamalan hitaasti, mutta kuitenkin melko varmasti.
 Heikkilän kirja on synnyttänyt keskustelua siitä, mitä eri toimijoiden vastuulla on julkaisuprosessissa, sekä siitä mitä tiedon oikeaksi väittäminen edellyttää.
 Jouluna  kaksi vähittäiskaupan suurinta toimijaa vetivät myynnistä   Antti Heikkilän  kirjan, jossa kirjoittaja  siteeraa tutkimuksia väärin ja tekee omaan kokemukseen perustuvia, aihetta koskevien tutkimusten vastaisia johtopäätöksiä sekä suosituksia sairauksien hoidosta . Heikkilän kirja on synnyttänyt keskustelua siitä, mitä eri toimijoiden vastuulla on julkaisuprosessissa, sekä siitä mitä tiedon oikeaksi väittäminen edellyttää.
 Tiede on luottamukseen perustuva järjestelmä, joka toimii kun osallistujat seuraavat hyväksi havaittuja pelisääntöjä
 Tiedeviestinnässä keskitytään  useimmiten tutkimusten tuloksiin. Tulosten raportoinnin ohella olisi mielestäni tärkeää enemmän avata, millä tavalla tieto on rakennettu, ja mikä merkitys tieteenteon eri vaiheilla, kuten vertaisarvioinnilla, on tiedon luotettavuudelle.
 Tiede on luottamukseen perustuva järjestelmä, joka toimii kun osallistujat seuraavat hyväksi havaittuja pelisääntöjä. Jos sääntöjä ei kerrota, on vaikeaa luottaa, että homma toimii. Silloin voi kokea jäävänsä sivustakatsojaksi.
 Sivustakatsojuus on kuitenkin harha , sillä tiede koskettaa tavalla tai toisella ihan kaikkia. Tiede ja siihen perustuvat ratkaisut ovat läsnä ihan jokaisen arjessa. Parhaimmillaan tiede voi olla koko ihmiskuntaa yhdistävä tarina. Kun Kuun pinnalle laskeuduttiin vuonna 1969, seurasi tätä tieteen saavutusta 530 miljoonaa ihmistä. Nykyään on vaikeaa löytää ihmistä, joka ei tietäisi näin käyneen.
 Miten kuka tahansa  voisi sitten ottaa osaa tieteeseen? Kokeile vertaisarviointia! Siinä ei ole mitään, mitä jokainen meistä ei osaisi. Ota kohteeksi vaikkapa myynnistä vedetyn tietokirjan tarjoilemat väitteet. Jos joku väittää jotain, yleensä sitä tulee miettineeksi, mihin hän perustaa väitteensä. Jos väitteen perustana on oma kokemus, kaipaa sitä yleensä enemmän perusteita. Onko joku muu havainnut saman? Olisiko jokin toinen tulkinta havainnoista oikeampi? Onko joku muu havainnut vastakkaista? Kuinka todennäköistä on, että muiden erimielisyys on salajuoni? Mitä seuraisi siitä, jos väittäjä olisikin väärässä?
 Tiede tarvitsee ihmisiä toimiakseen kunnolla. Tiede tarvitsee sinua.
 Katri Saarikivi
 Kirjoittaja on tutkija, joka johtaa empatian ja laadukkaan vuorovaikutuksen mekanismeja selvittävää projektia Helsingin yliopiston Kognitiivisen aivotutkimuksen yksikössä. Hän haluaa ymmärtää paremmin todellisuutta, ei olla oikeassa. Hän ei ole ”vihervassari”, ”äärioikeistolainen” tai ”tolkun ihminen”.

Katri Saarikiven kolumni: Tiede toimii vain jos siihen osallistuvat kaikki


Summary: Rottia vastaan käydään säännöllisesti eri puolilla maata. Tutkija uskoo silti, ettei rotista päästä koskaan.

Pietarsaaren historiallisen puukaupunginosan Skatan rottaongelman kartoitus sai alkunsa siitä, kun päiväkodin alapohjasta löytyi rotan pesä. Korjaustöiden yhteydessä huomattiin, että rotat olivat tulleet viemäriverkoston kautta. Lisäksi Skatan asukkailta saatiin havaintoja jyrsijöistä.
 Ennen joulua tilannetta tutkittiin tarkemmin riistakameroiden avulla. Se näytti, että tarvetta jatkotoimille on, sanoo tekninen johtaja  Rune Hagström .
 – Määrää emme osaa sanoa, koska kameroissa ei ollut laskuria. Mutta sen verran runsaasti liikennettä on, että on järkevää ryhtyä torjuntatoimenpiteisiin.
 Yllätys "liikenne" ei sinänsä ollut, sillä tiedossa on, että maan päällä vilahtavat jyrsijät ovat vain jäävuoren huippu.
 – Jyrsijät ovat viisaita eläimiä eivätkä näyttäydy ihmisille, jos ei ole aivan pakko, sanoo Hagström.
 Pietarsaaren Skata eli Pohjoisnummi  on määritelty yhdeksi Suomen tärkeimmistä yhtenäisistä puukaupunginosista. Sen asutuksen juuret ovat 1730-luvulla (Skata-yhdistyksen sivut).
 Pietarsaaren tekninen johtaja Rune Hagström. Ville Viitamäki / Yle
 Rottia vastaan tehdään täsmäiskuja säännöllisesti eri puolilla maata. Esimerkiksi Porvoon vanhassakaupungissa  tapettiin viime kesänä sata rottaa . Tampereella rottasota alkoi juhannuksena, mutta vielä  syksylläkin jyrsijöitä näkyi keskustan Sorsapuistossa  kymmenittäin.
 Arviot rottien määrästä Helsingissä vaihtelevat sadastatuhannesta jopa puoleen miljoonaan. Kokonaan rotista ei päästä eroon, uskoo tutkijatohtori Tuomas Aivelo, jota  älykäs jyrsijä myös kiehtoo  (Ylen Perjantai-dokkari).
 Rottien torjunta on kehittynyt ja sitä on ollut pakko kehittää viime vuosina, sillä myrkkyjen riskit ja haitat tunnetaan aiempaa paremmin. Kuluttajakäytöstä myrkyt poistuivat viime vuonna, mutta myös ammattilaiset ovat siirtymässä yhä enemmän  jyrsijöiden hävittämisessä ekologisempiin vaihtoehtoihin kuten sähköloukkuihin .
 Pietarsaaressa käytössä ovat tarvittaessa kaikki keinot. Lähtökohtana on myrkytön torjunta, mutta jos rottia on jossain erityisen runsaasti, saatetaan myrkkyäkin käyttää, sanoo palvelupäällikkö  Jukka Tietäväinen  tuholaistorjuntayritys Anticimexista.
 Tietäväisen mukaan näin laajaa rottientorjuntaoperaatiota ei tehdä kovin usein.
 Ansojen asentaminen viemäriverkostoon alkaa ensi viikolla. Jos kiinteistönomistajat antavat luvan, ansoja tulee myös pihoille. Urakka etenee Pietarsaaren vanhassa puukaupunkiosassa kolme katua kerrallaan, ja työ kestää kaksi kuukautta. Sen jälkeen seurataan vielä kuukausi pahinta aluetta.
 Tony Margiocchi  / AOP
 Rottia ja muita jyrsijöitä esiintyy usein juuri vanhoissa kaupunginosissa. Pietarsaaressa Skatan tilanteeseen vaikuttanee myös se, että alueella on aiemmin ollut makkaratehdas.
 – Ruokaa on ollut varmasti riittävästi, ja siksi populaatiota on syntynyt runsaammin, arvelee tekninen johtaja Rune Hagström.
 Ongelma on myös kaupungin sekaviemäriverkosto: sadevesi- ja jäteviemärit ovat samaa putkea ja jyrsijät pääsevät kulkemaan avonaisten sadevesikaivojen kansien kautta verkostoon ja sitä kautta koteihinkin.
 Hulevesijärjestelmä on jo pitkään ollut tarkoitus eriyttää muusta viemäriverkostosta, mutta iso ja kallis operaatio odottaa yhä toteutumistaan.
 Hagström muistuttaakin, että jos ruuantähteitä vedetään vessasta, ne menevät rotille. Muutenkin Skatan asukkaita on neuvottu jo syksyllä pitämään paikat siisteinä. Myös roska-astioiden kunto pitää tarkistaa. Lintujen ruokkiminen on joko tehtävä se niin hallitusti, ettei samalla tule tarjonneeksi jyrsijöille ruokaa.
 Myös  auto kannattaa pitää siistinä , jos alueella on rottia. Ne ovat niin tehokkaita jyrsijöitä, että pääsevät ruuan äärelle vaikka läpi peltien – ainakin vanhempiin autoihin.
 Helsingissä voi olla jopa puoli miljoonaa rottaa – tuholaistorjuja on löytänyt rotan niin suihkun lattiakaivosta kuin olohuoneesta syömästä sipsejä
 "Tämä asema on ottanut yhteyttä kello kahdelta yöllä ja saaliina näkyy olevan 10 rottaa" – Nykyaikaisen rottasodankäynnin täsmäase on digitaalinen sähköloukku

Pitkä rottasota alkaa nyt Pietarsaaren vanhassa puukaupunginosassa – "Viemäreissä on sen verran runsaasti liikennettä"


Summary: Tuoreen väitöstutkimuksen mukaan pimeä talvi haastaa, mutta luonto ja eläimet eheyttävät lappilaistyttöjä.

Tästä on kyse Tuore väitöstutkimus selvitti pohjoissuomalaisten tyttöjen hyvinvointia. Tutkimuksen mukaan vuodenajoilla ja luonnolla on iso merkitys nuorille tytöille. Varpu Wiensin tutkimukseen osallistui 153 Lapissa asuvaa 13-16 -vuotiasta tyttöä. Tutkimus on julkaistu nimellä Well-being of the adolescent girls in Northern Finland - a Hypothetical model.
 Vaihtuvat vuodenajat ja luonto vaikuttavat nuorten lappilaistyttöjen hyvinvointiin enemmän kuin on osattu ajatella, ja eläimet ovat monelle yksi tärkeimmistä suhteista. Tämä paljastui tuoreessa Oulun yliopistossa tehdyssä väitöstutkimuksessa.
 Lappilaisten tyttöjen hyvinvointia on aiemmin tutkittu hyvin vähän. Vaikka suurin osa nuorista voi hyvin, on Suomessakin alueellisia sekä sukupuoleen liittyviä eroja, ja nimenomaan tytöt kokevat terveytensä ja hyvinvointinsa tietyssä vaiheessa huonommaksi kuin pojat.
 Pohjoissuomalaisten tyttöjen hyvinvoinnista väitellyt terveystieteiden tohtori  Varpu Wiens  kertoo, että ympäristön merkitys nousi tutkimuksessa selvästi esille uutena asiana, joka vaikuttaa tyttöjen hyvään oloon. Luonto toisaalta hellii ja toisaalta kurittaa.
 – Esimerkiksi vuodenaikojen vaihtelu vaatii sopeutumista ja mukautumista. Talvi koettiin haastavaksi, jopa passivoivaksi ajaksi. Koulunkäynti, pukeutuminen ja liikkuminen on haastavaa, Wiens luettelee.
 Talvessa nähtiin kuitenkin myös hyviä puolia, jotka korostuivat kevättalvella. Luonto itsessään oli tutkimukseen osallistuneille lappilaistytöille voimavara.
 "Talvella on kiva, kun on pakkasta. On kylmä, mutta sitten on ihanat, kauniit maisemat niin tykkään kyllä olla ulkona."  Sofia Helminen , 13.
 Luonto eheyttää, eläimet lohduttavat
 Nuoret tytöt kokivat, että luonto eheyttää, virkistää ja samalla rauhoittaa. Lisäksi ne tytöt, jotka olivat eläinten kanssa tekemisissä, pitivät niitä itselleen erittäin merkityksellisinä.
 – He saivat eläimiltä hyväksyntää, lohtua ja luotettavan kuuntelijan. Oli joku, jolle voi huolet kertoa ja ehkä kyyneleenkin tirauttaa. Ja voi olla varma siitä, etteivät juorut leviä, Wiens kuvailee.
 Tutkimuksen mukaan tyttöjen hyvinvointi rakentuu monesta eri tekijästä: terveydestä, sosiaalisista suhteista, tasapainoisesta elämästä, mukautumisesta ympäristön muutoksiin ja luontosuhteesta.
 Hyvinvointia heikentävät huonot elintavat, epäonnistumiset ja ristiriidat perheen tai ystävien kanssa.
 Wiens toivoo hartaasti, ettei väitös jäisi vain paperinmakuisiksi tuloksiksi kansioon, vaan tärkein viesti löytäisi tiensä nuorten kanssa tehtävään työhön.
 "Jos iltarusko on taivaalla ja lumi kimmeltää, niin ei siinä ainakaan voi huonolla tuulella olla."  Noora Tilja , 14.
 Riikka Rautiainen / Yle
 Tutkimuksesta apua käytännön työhön
 Wiensin mukaan väitöksessä esiin nousseet asiat voisivat auttaa sekä nuorten pahoinvoinnin ennaltaehkäisyssä että hoitotyössä. Eri palveluissa, joissa nuoria kohdataan, tulisi muistaa kysyä nuorilta itseltään miten ympäristö heihin vaikuttaa.
 – Ja lisäksi voisi tarjota luontoa ja eläimiä yhtenä vaihtoehtona hyvinvointia kohentamaan.
 "Se on tullut osaksi elämää. Pitää päästä ulos ja luontoon liikkumaan, se on tavallaan rauha. Ja talvella on hirveän nätit maisemat, ja tietysti kesälläkin on, niin tulee tietty hyvä fiilis kun on siellä." Noora Tilja, 14.
 Wiens korostaa, että tärkeintä olisi ymmärtää, että pohjoissuomalaisille tytöille hyvinvointi on kokonaisvaltainen asia, johon vaikuttaa moni tekijä.
 – Se on vuorovaikutuksessa olemista, sopeutumista ja mukautumista. Ja ennen kaikkea yksilöllinen asia. Nuorten pitää tulla kuulluksi ja ymmärretyksi.
 Varpu Wiens ja eestinhevonen Engagen eli Enu. Wiens on tullut tutkimuksessaan samaan tulokseen, kuin minkä hän on huomannut omassa ja tyttäriensä elämässä: luonto ja eläimet tuovat hyvinvointia. Laura Valta / Yle

Vuodenajat ja luonto vaikuttavat pohjoisen tyttöjen hyvinvointiin enemmän kuin on ymmärretty


Summary: Jotkut Ruotsiin lisensoiduista online-kasinoista ovat Suomeen suunnattuja sekä suomenkielisiä – ja siten laittomia, kertoo Svenska Yle.

Ruotsin valtion pelimonopoli lakkasi vuoden vaihteessa. Rahapeliyritykset saavat toimia nykyään lisenssillä, jonka myöntää Ruotsin rahapeliviranomainen Spelinspektionen.
 Uusi tilanne on luonut myös uudenlaista toimintaa. Jotkut lisenssin hankkineet yritykset ovat luoneet pelisivustoja verkkoon ilmeisenä tarkoituksena päästä Suomen ja Norjan säännellyille pelimarkkinoille.
 Svenska Ylen mukaan  lisensoiduilla toimijoilla on sivustoja, joiden verkkotunnukset ja nimet viittaavat suoraan esimerkiksi Suomeen ja niiden sisältö on myös suomeksi. Pelaaminen on mahdollista euroilla ja pelitileille voi siirtää rahaa suomalaisten verkkopankkien kautta.
 Ruotsin uuden rahapelilainsäädännön mukaan tällainen toiminta ei kuitenkaan ole laillista.
 Suomessa rahapelejä saa markkinoida vain Veikkaus
 Lain ensimmäisen luvun toisessa luvussa on kirjoitettu seuraavasti:  ”Lainsäädäntöä sovelletaan Ruotsissa tarjottuihin peleihin, ellei 3, 4 tai 5 kohdassa toisin säädetä. Verkkopelejä, joita ei ole suunnattu Ruotsin markkinoille, ei pidä pitää Ruotsissa. "
 Suomessa taas Veikkauksella on monopoli pelaamiseen, eikä mikään muu toimija voi olla aktiivinen tai markkinoida palveluitaan Suomessa. Ahvenanmaalla on muita sääntöjä, ja PAF: lla on monopoli pelaamisesta.
 Ulkomaisilla sivustoilla pelaaminen ei ole kiellettyä, ja Suomessa esimerkiksi Maltalla sijaitsevat pelisivustot ovat tuttuja.
 Suomen poliisi: Ruotsi valvoo ruotsalaistoimijoita
 Ruotsin pelivalvontaviranomainen aikoo nyt tutkia uudet toimijat, sillä viranomaisen mukaan jotkin uusista sivuista ei selvästikään täytä uuden lain kirjainta.
 Peliviranomaisen lehdistöpäällikkö  My Hamrén  lupaa Svenska Ylen haastattelussa ottaa pelisivustot syyniin. Hän muistuttaa, että uusi laki on ollut voimassa vasta reilun viikon, joten kaikkiin epäkohtiin ei ole ehditty tarttua.
 Suomessa Veikkauksen pelitoimintaa valvoo Poliisihallituksen arpajaishallinto. Poliisihallituksen ylitarkastajan  Laura Kumpulaisen  mukaan Ruotsissa olevien toimijoiden valvonta jää ruotsalaisille.
 Lisää aiheesta:
 Svenska Yle: Sverige öppnade spelmonopolet – nu registreras finskpråkiga penningspel i Sverige

Ruotsi alkaa tutkia Suomeen suunnattuja verkkopelisivustoja


Summary: Myös Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja Paavo Väyrynen aikoo osallistua keskusteluun.

Puoluejohtajien ilmasto-osaaminen testataan tiistaina, kun Maaseudun Tulevaisuus ja Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK järjestävät Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla ilmastopaneelin.
 Ilmastopaneelista tulee tulikoe SDP:n varapuheenjohtajalle  Sanna Marinille.  Hän siirtyy pikavauhdilla sijaistamaan puheenjohtaja  Antti Rinnettä .
 Suuriman oppositiopuolueen SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne joutui lentokieltoon  sairastuttuaan lomamatkallaan keuhkokuumeeseen . Hänen vointinsa on parantunut, mutta lääkäri on määrännyt Rinteelle lentokiellon.
 Ilmastoasiat pamahtivat kansalaisten tietoisuuteen toden teolla, kun hallitusten välinen ilmastopaneeli IPCC julkaisi lokakuussa raporttinsa. Raportin mukaan ihmisen aiheuttama lämpeneminen on rajattavissa 1,5 asteeseen,  mutta se vaatii välittömiä toimia.
 Nykyisillä päästötavoitteilla tavoitteeseen ei päästä, vaan ilmaston lämpeneminen nousee kolmeen asteeseen.
 Eduskuntapuolueet linjasivat yhdessä ennen joulua, että  EU:n ja Suomen on kiristettävä ilmastotavoitteita.  Keinot jäivät vielä auki. Perussuomalaiset irtaantuivat työryhmästä.
 Vanhalla ylioppilastalossa Helsingissä järjestettävään keskusteluun osallistuvat keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä , kokoomuksen  Petteri Orpo , sinisten  Sampo Terho , vihreiden  Pekka Haavisto , perussuomalaisten  Jussi Halla-aho ,vasemmistoliiton  Li Andersson  ja kristillisdemokraattien  Sari Essayah . RKP:ta edustaa eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Thomas Blomqvist .
 Myös Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja Paavo Väyrynen aikoo osallistua paneeliin.
 Puoluejohtajien ilmastopaneelin juontavat Maaseudun Tulevaisuuden päätoimittaja Jouni Kemppainen ja uutispäällikkö Niklas Holmberg.
 Paneelia voi seurata Yle Areenassa keskiviikkona alkaen kello 9.55.

Puoluejohtajat tentittävänä ilmastosta, SDP:n varapuheenjohtaja Sanna Marin tuuraa Antti Rinnettä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Trump vaati Meksikon muuria ja uhkaili rikoksilla
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on pitänyt tv-puheen, jossa hän vaati rahoitusta Meksikon rajalle rakennettavalle muurille. Trump kuvaili laajasti, millaisia rikoksia hallitsematon siirtolaisuus aiheuttaa. Hän vaati, että kongressin demokraatit hyväksyvät 5,7 miljardin dollarin rahoituksen. Puheen jälkeen USA:n tv-yhtiöt aloittivat puheen faktantarkistuksen. Katso  Trumpin puhe täältä .
 Kuvassa vasemmalta Juha Sipilä, Sanna Marin, Pekka Haavisto ja Petteri Orpo. Vanhalla ylioppilastalossa Helsingissä järjestettävään keskusteluun osallistuvat myös Sampo Terho, Jussi Halla-aho, Li Andersson, Sari Essayah. RKP:ta edustaa eduskuntaryhmän puheenjohtaja Thomas Blomqvist ja myös Seitsemän tähden liikkeen puheenjohtaja Paavo Väyrynen aikoo osallistua paneeliin. Yle
 Puoluejohtajat tentittävänä ilmastosta, SDP:n varapuheenjohtaja Sanna Marin tuuraa Antti Rinnettä
 Puoluejohtajien ilmasto-osaaminen  testataan tiistaina , kun Maaseudun Tulevaisuus ja Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK järjestävät Helsingin Vanhalla ylioppilastalolla ilmastopaneelin. Ilmastopaneelista tulee tulikoe SDP:n varapuheenjohtajalle  Sanna Marinille . Hän siirtyy pikavauhdilla sijaistamaan Espanjassa keuhkokuumeeseen sairastunutta  Antti Rinnettä . Lääkäri on antanut Rinteelle lentokiellon.
 Jukka Koski / Yle
 Kiusaaminen on suuri uhka nuoren mielenterveydelle – jopa joka neljäs yläkouluikäinen kokenut syrjintää
 Kiusaaminen on yksi merkittävimmistä riskitekijöistä nuorten mielenterveysongelmien taustalla.  Nuorisopsykiatrin mukaan  mielenterveysoireista kärsivien nuorten hoidossa olisikin tärkeä selvittää, onko taustalla kiusaamista. THL:n kouluterveyskyselyssä neljäsosa kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista kertoi kokeneensa syrjivää kiusaamista koulussa tai vapaa-ajalla.
 Yle Sää
 Sää poutaantuu etelässäkin hetkeksi
 Lumisateet väistyvät keskiviikon aikana etelästä ja kaakostakin, ja suurimmassa osassa maata päivä on poutainen. Ajokeli on eteläisissä maakunnissa vielä aamulla huono. Torstaina voimakas matalapaine lähestyy Lappia lännestä ja lunta tulee pohjoisessa ajoittain sakeasti. Etelässä sää on poutaista vielä päivällä, mutta perjantaiyönä lumisadealue liikkuu jälleen koko Suomen yli kaakkoon. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trump vaati tiukasti muurirahaa tv-puheessa, kiusaaminen uhkaa nuorten mielenterveyttä, lumisateet väistyvät etelästä