Summary: Aloite liha- ja maitotuotteiden käytön puolittamisesta Helsingin kaupungin yksiköissä käsitellään uudelleen tänään illalla.

Helsingin valtuustossa käsitellään toistamiseen vihreiden valtuutetun  Atte Harjanteen  aloite lihan- ja maidonkulutuksen puolittamisesta seuraavan kuuden vuoden aikana.
 Helmikuussa esillä ollut aloite tulee tänä iltana uudelleen käsittelyyn, koska valtuutetut eivät hyväksyneet kaupungin kevättalvella antamaa vastausta. Kaupunginhallitus ei innostunut Harjanteen aloitteessaan esittämistä mittavista uudistuksista.
 Helsingin valtuuston enemmistö kannatti Harjanteen esityksen palauttamista uudelleen valmisteluun, ja asian uudelleen käsittelyä.
 Aloitteen taustalla on vihreiden Atte Harjanne ja 22 muuta valtuutettua. Aloite on jätetty kesäkuussa 2018.
 Ruoantuotanto on merkittävä ilmastopäästöjen aiheuttaja
 Aloitteen mukaan Helsingin tulisi asettaa tavoitteeksi puolittaa liha- ja maitotuotteiden kulutus vuoteen 2025 mennessä. Aloitteen mukaan myös maidon kulutus voitaisiin puolittaa korvaamalla se kasvisperäisillä tuotteilla.
 Vihreiden Atte Harjanteen aloitteen odotetaan synnyttävän vilkasta keskustelua. Toni Määttä / Yle
 Aloitteessa todetaan, että ruoantuotanto on yksi merkittävimmistä ilmastopäästöjen aiheuttajista ja sillä on myös suuria vaikutuksia ympäristöön ja eläinten hyvinvointiin.
 Esitys jakaa mielipiteet jyrkästi
 Valtuuston istunnosta odotetaan illalla varsin kiivasta, koska aloite liha- ja maitotuotteiden käytön puolittamisesta Helsingin yksiköissä jakaa mielipiteet jyrkästi. Harjanteen aloitteen palauttamista uuteen käsittelyyn puolustivat kaikki vihreät ja vasemmistoliitto kokonaisuudessaan. Sitä vastustivat perussuomalaiset. Kaikkien muiden isojen ryhmien äänet hajosivat äänestyksessä.
 Valtuusto palautti aloitteen takaisin valmisteluun täpärästi äänin 42–39.
 Kaupungilta edellytetään nyt käytännön suunnitelmaa tavoitteen toteuttamiseksi. Suunnitelma koskisi siis kaupungin alaisten toimijoiden, esimerkiksi koulujen, ruokahuoltoa.
 Harjanteen mukaan tavoite lihankulutuksen puolittamisessa on mahdollista toteuttaa.
 – Uskon, että aloite hyväksytään, mutta keskustelusta tulee varmasti vilkas.
 Perussuomalaisten Rantanen: Kaikki korvattava kotimaisella tuotannolla
 Perussuomalaisten valtuutettu  Mari Rantanen  puolestaan on varsin epäileväinen uudistuksen suhteen. Maitotaloustuotteiden vähentäminen etenkin lapsilta, vanhuksilta ja sairaaloiden potilailta on hänen mukaansa hankala tehtävä.
 Rantanen toteaa, että tämänkaltaisissa linjauksissa tulee huomioida uudistuksen kokonaisvaikutukset ilmastolle.
 Perussuomalaisten Mari Rantanen ei innostu liha- ja maitotuotteiden puolittamisesta. Pekka Tynell / YLE
 – Jos liha- ja maitotuotteiden käyttöä aiotaan merkittävästi karsia, kaikki pitäisi korvata kotimaisella tuotannolla, Rantanen lataa.
 "Ulkomailta kuljetettu tuote kuormittaa luontoa oli se mitä hyvänsä"
 Rantanen sanoo, että ulkomailta kuljetettu tuote kuormittaa luontoa aina enemmän kuin lähellä tuotettu ruoka oli se sitten mitä hyvänsä.
 – Pakko on ylipäätään huono keino ajaa uudistuksia läpi.
 Rantasen mielestä ihmisille tulee antaa mahdollisuus valita.
 – Idealismi ei toimi tässäkään, koska Helsingin kaupunki ei päätöksellään pysty vaikuttamaan asioiden maailmanlaajuiseen kehitykseen.
 Rantanen kysyy myös, onko meillä varaa vähätellä muun muassa iäkkäiden makutottumuksia.

Lihansyönnistä syttymässä jälleen iso riita Helsingin kaupunginvaltuustossa – ”Idealismi ei toimi tässäkään”


Summary: Työttömien määrä kasvoi viime vuoden vastaavasta ajasta noin 400 henkeä. Ely-keskuksen mukaan Pirkanmaan suunta oli poikkeus koko maan kehityksestä.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pirkanmaan työttömyys on kääntynyt kasvusuuntaan. Työttömiä työnhakijoita oli elokuussa noin 22 000 eli nelisen sataa enemmän kuin vuosi aikaisemmin.
 Työttömyysaste oli tasan 9, vuosi sitten 8,9. Tampereella työttömyys kasvoi, mutta esimerkiksi Mänttä-Vilppulassa ja Punkalaitumella laski.
 Ely-keskuksen mukaan Pirkanmaan kehitys oli heikompi kuin koko maan. Syyksi keskus arvioi ainakin sen, että kuntouttavasta työtoiminnasta on nyt palattu työttömyyteen eikä töihin.

Pirkanmaalla työttömyys kasvoi, muualla pieneni


Summary: Ruotsin ja Norjan jäätiköistä 80 prosenttia voi kadota 2100 mennessä, mikäli päästöjä ei leikata. Voit seurata raportin julkistamista Monacossa klikkaamalla pääkuvaa.

Ilmastonmuutos uhkaa ennennäkemättömällä tavalla maailman jäätiköitä, lumipeitteitä ja meriä.
 Keskiviikkona julkaistu kansainvälinen ilmastoraportti varoittaa vakavista seurauksista, mikäli kasvihuonekaasupäästöjä ei saada rajoitettua.
 Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC sanoo raportissaan, että mikäli päästöt jatkuvat voimakkaina:
 jäätiköiden sulamisnopeus kiihtyy Grönlannissa ja Etelämantereella Alppien ja Skandinavian vuoristojäätiköistä voidaan menettää 80 prosenttia 2100 mennessä merenpinta voi nousta jopa metrin jo tällä vuosisadalla, mikä uhkaa satojen miljoonien ihmisten asuinsijoja meret lämpenevät, happamoituvat ja menettävät hapekkuuttaan Pohjoinen jäämeri pysyy sulana aiempaa pidempään
 Raporttia varten yli sata tutkijaa eri puolilta maailmaa kävi läpi lähes 7 000 tutkimusta.
 Dramaattiset seuraukset näkyvät selvästi esimerkiksi Tanskalle kuuluvassa Grönlannissa sekä Etelämantereella.
 Kun jättiläiset sulavat, liikkeelle lähtevät vesimäärät ovat valtavia.
 Napajään pinta-ala mitattuna 15.9. vuosina 1979–2018 (materiaalista puuttuvat vuodet 1981, 1983 ja 1984). Valkoinen rajaviiva kuvassa on vuoden 1979 jääpeitteen laajuus.  Stina Tuominen/Yle, Lähde: Copernicus/ECMWF
 Sulaminen kiihtyy
 Valtaosa maailman jäästä on Etelämantereen ja Grönlannin mannerjäätiköissä.
 Raportin mukaan Grönlannin mannerjäätikkö menetti massaansa keskimäärin 278 miljardia tonnia vuodessa aikavälillä 2006–2015.
 Tämä riittää yksin nostamaan merenpintaa globaalisti vajaan millimetrin vuodessa.
 – Ilmastonmuutos on totta. Se tapahtuu nopeudella ja laajuudella, jota emme täysin vielä ymmärrä, sanoo Grönlannin ilmastonmuutoksen tutkimuskeskuksen tutkija  Thomas Juul-Pedersen  Ylelle.
 Juul-Pederseniä haastatteli Grönlannissa Ylen Pohjoismaiden-kirjeenvaihtaja  Kirsi Heikel .Hänen Grönlanti-kuvareportaasin voit lukea  tästä .
 Makeaksi vedeksi muutettuna Grönlannin jäämassa pieneni lähes 19 kertaa Päijänteen tilavuuden verran joka vuosi.
 Luku on hurja, mutta on syytä muistaa Grönlannin mannerjäätikön mittakaava. Se on tuhat kilometriä leveä, 2 400 kilometriä pitkä ja parhaimmillaan kolme kilometriä paksu.
 Massan hupeneminen on siis edelleen pientä suhteessa kokonaistilavuuteen.
 Tanskalaiset tutkijat ovat ilmastomallikokeen perusteella arvioineet, että Grönlanti voi menettää noin 60 prosenttia massastaan vuoteen 3 200 mennessä.
 Matalalla sijaitseville vuoristojäätiköillä voi käydä köpelösti tätä nopeammin.
 Raportti arvioi, että esimerkiksi Alppien, Ruotsin ja Norjan vuoristojäätiköistä voi kadota 80 prosenttia vuosisadan loppuun mennessä.
 Tällä olisi isoja vaikutuksia paitsi matkailuun, mutta alueellisesti myös puhtaan juomaveden ja maatalouden kasteluveden saatavuuteen sekä vesivoiman tuotantoon.
 Merenpinta nousee vääjäämättä
 Suomalainen polaarialueiden ilmastotutkija, Ilmatieteen laitoksen tutkimusprofessori  Timo Vihma  sanoo, että raportin huolestuttavimmat tiedot kantautuvat Etelämantereelta.
 – Nyt on selvä varmuus siitä, että myös Etelämantereen mannerjäätikkö on menettänyt paljon massaa, hän sanoo.
 Raportin mukaan maailman suurin mannerjäätikkö pienenee 155 miljardia tonnia vuodessa.
 Etelämantereen tilanteella on suuri merkitys, sillä se vaikuttaa pitkällä tähtäimellä muita jäätiköitä enemmän merenpinnan tasoon, painottaa Vihma.
 IPCC on nostanut arviotaan globaalista merenpinnan noususta.
 Jos päästöihin ei puututa kovalla kädellä, merenpinta voi nousta jopa metrin jo tällä vuosisadalla.
 Mikäli päästöjen kasvu jatkuu kiivaana, merenpinta nousee mallinnusten mukaan keskimäärin 84 senttimetriä vuoteen 2100 mennessä 2000-luvun alkuun verrattuna. Mikäli päästöjä saadaan leikattua rajusti nykyisestä, merenpinnan nousu voisi rajautua keskimäärin 43 senttimetriin 2100 mennessä. IPCC:n raportissa nousua verrataan vuosien 1986-2005 keskiarvoon.
 Raportti huomauttaa, että kyse on keskiarvosta. Alueellisesti merenpinnan nousu voi olla 30 prosenttia keskiarvoa enemmän tai vähemmän.
 – Ääritilanteissa, joissa ilmanpaine-erot ja myrskyt työntävät vettä rannikoille, merenpinta voi hetkellisesti nousta hyvin paljon enemmän kuin keskimääräinen nousu antaa ymmärtää, Vihma sanoo.
 Merenpinnan nousulla on valtavia vaikutuksia:
 kaikkein alavimmat alueet muuttuvat asuinkelvottomiksi alavilla mailla asuu nyt arviolta 680 miljoonaa ihmistä suurimmat ongelmat ovat edessä esimerkiksi Tyynen valtameren pienillä saarilla, Kiinassa, Indonesiassa, Bangladeshissa, Hollannissa ja Floridassa myrskyjen aiheuttamat tulva-aallot ja eroosio pahenevat
 Raportti painottaa, ettei merenpinnan nousu lopu nykytiedon valossa vuonna 2100.
 Jos päästöjä ei hillitä, nousuvauhti voi kiihtyä useisiin senttimetreihin vuodessa seuraavalla vuosisadalla.
 Tällöin merenpinta voisi nousta yli 3,5 metriä vuoteen 2300 mennessä. Epävarmuudet ovat kuitenkin suuria näin pitkän aikavälin mallinnuksissa.
 Merissä poikkeuksellinen tilanne
 Ilmastonmuutos vaikuttaa voimakkaasti paitsi merenpinnan tasoon mutta myös merten lämpötilaan, fysikaalisiin ominaisuuksiin ja virtauksiin.
 Geofysiikan professori  Petteri Uotila  Helsingin yliopistosta sanoo, että merissä on meneillään poikkeuksellisen muutos.
 – Meret ovat imeneet 1970-luvulta lähtien itseensä 90 prosenttia ilmastonmuutoksen tuomasta lämmöstä, mikä näkyy lämpölaajenemisena, Uotila sanoo.
 Lämpeneminen näkyy esimerkiksi Arktisen merijään ohentumisena ja pinta-alan pientymisenä.
 Raportin mukaan jään kattama alue on hyvin todennäköisesti pienempi kuin kertaakaan tuhanteen vuoteen.
 Mitä enemmän ilmasto lämpenee, sitä enemmän merijäätä sulaa Pohjoiselta jäämereltä.
 Jos keskilämpötila nousee 1,5 astetta, Jäämeri on jäätön syyskuussa todennäköisesti kerran sadassa vuodessa Jos keskilämpötila nousee kaksi astetta, Jäämeri on jäätön syyskuussa todennäköisesti kerran kymmenessä vuodessa tai jopa kerran kolmessa vuodessa
 Raportin mukaan merten lämpöaallot yleistyvät, mikä lisää myös sään ääri-ilmiöiden esiintyvyyttä ja voimakkuutta.
 Uotila huomauttaa myös, että meret ovat lisäksi sitoneet noin 20–30 prosenttia ihmisen ilmakehään päästämästä hiilidioksidista.
 Tämä laskee meriveden pH-arvoa eli käytännössä happamoittaa meriä. Happamoituminen vaikeuttaa esimerkiksi korallien ja simpukoiden selviytymistä.
 Miten käy merten syvän kiertoliikkeen?
 Raportin valossa ilmastomuutos lisää myös meriveden kerrostumista. Se tarkoittaa sitä, että pintavesien ja syvällä olevien vesien sekoittuminen vähenee.
 Tämä muuttaa esimerkiksi ravinteiden ja hapen kiertoa, millä voi olla vaikutuksia merieliöihin sekä merten syvään kiertoliikkeeseen.
 – Veden kerrostuminen vaikuttaa valtamerten pitkäaikaiseen kiertoliikkeeseen heikentäen sitä, Uotila sanoo.
 Tämä voi puolestaan vaikuttaa odottamattomalla tavalla esimerkiksi myrskyjen voimakkuuteen ja kiertoratoihin.
 Huolestuttavinta on Uotilan mukaan kuitenkin muutoksen nopeus.
 – Raportin mukaan olemme kiihtyvän muutoksen tiellä, hän sanoo.
 Toivo ei ole raportin valossa mennyt.
 Ihminen voi vaikuttaa kehitykseen leikkaamalla rajusti erityisesti fossiilisesta energiasta, kuten kivihiilestä ja öljystä, aiheutuvia päästöjä.
 Kiire on kuitenkin kova. Maailman yhteenlasketut päästöt kasvoivat viime vuonna kaksi prosenttia vuodentakaisesta.
 Lue myös:
 Kymmenen kuvaa Grönlannista: Nämä maisemat muuttuvat, kun ilmasto lämpenee – merijää haurastuu, koiravaljakot katoavat, jäävuoret kutistuvat
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa

IPCC:n jättiraportti varoittaa: Alppien ja Skandinavian jäätiköt vaarassa, merenpinta voi nousta jopa metrin – katso info suorana


Summary: Merivartiostolla ei ollut toimivaltaa puuttua hautarauhan rikkomisesta epäillyn saksalaisaluksen toimintaan.

Matkustaja-alus Estonian uppoamispaikalla liikkunut saksalaisalus on poistunut alueelta keskiviikkona aamupäivällä.
 Länsi-Suomen merivartioston apulaiskomentaja  Petteri Partasen  mukaan alus poistui merivartiston partioaluksen valvonnassa.
 Merivartiosto epäilee aluksen rikkoneen Estonian hautarauhaa maanantaina.
 Länsi-Suomen merivartiosto tarkkaili aluksen toimintaa, mutta sillä ei ollut toimivaltaa puuttua tilanteeseen.
 – Meillä on partio paikalla katsomassa, mitä siellä tapahtuu. Emme voi puuttua toimintaan, mutta jatkoselvittelyjä varten meidän pitää tietää mitä siellä on tapahtunut, toteaa apulaiskomentaja Petteri Partanen.
 Hautarauhan rikkomisesta epäilty alus. Länsi-Suomen merivartiosto
 Saksan lipun alla purjehtiva alus  laski ilmeisesti kuvausrobotin mereen  uppoamispaikalla maanantaina.
 Matkustaja-alus M/S Estonia upposi vuonna 1994. Sen hylyn rauhoittaminen säädettiin laissa vuonna 1995. Länsi-Suomen merivartiosto valvoo Estonian hylyn rauhaa.
 Hylky sijaitsee kansainvälisellä merialueella, mutta Suomen talousvyöhykkeellä. Saksa ei ole liittynyt Estonian hautarauhaa suojaavaan sopimukseen.
 Lue lisää:
 Rajavartiolaitos epäilee: Saksan lipun alla kulkeva alus rikkoi Estonian hautarauhaa – kyseessä mahdollisesti dokumentin kuvausryhmä

Saksalaisalus on poistunut Estonian uppoamispaikalta


Summary: Pankki oli ryvettynyt rahanpesuepäilyjen takia.

Danske Bankin Viron-yksikön entinen johtaja Aivar Rehe on löydetty kuolleena, kertoo Viron poliisi.
 Rehe katosi kodistaan Tallinnan Piritan kaupunginosasta maanantaiaamuna. Häntä etsittiin muun muassa asuinalueen lähimetsistä.
 Hän oli jättänyt kotiin koiransa, eikä hänellä ollut myöskään matkapuhelinta mukanaan. Tämä sai poliisin epäilemään, että Rehe oli pakotettu lähtemään kotoaan ja että hänen henkensä saattoi olla vaarassa.
 Danske Bankin Viron-yksikkö on ollut laajan rahanpesuepäilyn kohteena. Reheä on kuultu asiassa todistajana, mutta hän ei ole ollut rikossyytteessä.
 Rehe toimi pankin johtajana vuosina 2007 – 2015.

Danske Bankin Viron-yksikön entinen johtaja löydettiin kuolleena – poliisi etsi kaksi päivää maastosta


Summary: Saamelaiskäräjävaalit päättyvät virallisesti ensi maanantaina, mutta äänestäminen täytyy suorittaa jo tällä viikolla.

Saamelaiskäräjien vaalilautakunnan toimistossa Inarissa eletään kiireisiä aikoja. Lähiseudun asukkaat pistäytyvät toimittamaan äänestysasiakirjojaan henkilökohtaisesti ja Posti kantaa vaalikirjeitä lautakunnalle laatikoittain.
 Meneillään on saamelaiskäräjävaalien viimeinen äänestysviikko. Vaalit päättyvät maanantaina 30.9.
 Vaaliasiakirjoja otetaan vastaan vaalilautakunnan toimistossa Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksen kolmannessa kerroksessa vielä perjantaihin 27.9. kello 16.00 saakka. Mikäli äänestäjät palauttavat äänestysasiakirjat suoraan vaalilautakunnalle, täytyy asia toimittaa henkilökohtaisesti – näin määrätään  saamelaiskäräjälaissa .
 Postiäänestys suositellaan hoidettavan viimeistään keskiviikkona
 Postin kautta lähetettyjen äänestysasiakirjojen tulee olla vaalilautakunnassa viimeistään maanantaina 30.9. kello 18.00. Nyt ovatkin käsillä viimeiset hetket, kun vaaliasiakirjoja kannattaa enää lähettää.
 – Suosittelen lähettämään vaaliasiakirjat viimeistään keskiviikkona, toteaa Postin Itä- ja Pohjois-Suomen aluepäällikkö  Ari Korhonen .
 Menneellä viikolla Saamelaiskäräjien vaalilautakunta tiedotti, että Posti säilyttää kirjattuja vaalikirjeitä Pohjois-Suomen postinumeroalueella pitempään kuin aluksi oli tarkoitus, eli torstaihin 26.9.2019 saakka. Sen jälkeen vaalikirjeet lähetetään takaisin vaalilautakunnalle.
 Utsjoen asiamiespostissa elettiin kuitenkin vanhentuneen tiedon mukaan, ja noutamattomat vaalikirjeet pääsivät lähtemään vaalilautakunnalle ilmoitettua aiemmin.
 Aluepäällikkö Korhonen kertoo, että kyseessä oli inhimillinen erehdys. Asia ratkaistiin tiistaina ja kirjeet kiidätettiin taksilla Inarista takaisin Utsjoelle.
 – Kirjeet ovat noudettavissa Utsjoella keskiviikkona kaupan aukioloaikojen puitteissa, kertoo Korhonen.
 Vaalilautakunta suosittelee hoitamaan äänestyksen heti kirjettä noudettaessa, jotta äänet ehtivät varmasti perille.
 Virallinen vaalitulos vahvistetaan viikon päästä
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta aloittaa ääntenlaskun vaalitoimituksen jälkeen maanantaina kello 18.00 Saamelaiskulttuurikeskus Sajoksessa Inarissa.
 – Ääntenlaskennan aloittamisen jälkeen saapuneet lähetekuoret jätetään avaamattomina huomioon ottamatta, tiedottaa vaalilautakunta.
 Epävirallinen vaalitulos annettaneen jo tiistaina 1.10.
 – Vaalilautakunta ei ole vielä päättänyt asiasta, mutta pidämme mahdollisesti tiistaina 1.10. tiedotustilaisuuden, kuten viime vaaleissakin, kertoo vaalilautakunnan puheenjohtaja  Janne Näkkäläjärvi .
 Vaalilautakunta vahvistaa vaalien tuloksen kokouksessa, joka pidetään keskiviikkona 2.10. Saamelaiskäräjille valitaan 21 jäsentä ja neljä varajäsentä.
 Ehdokkaisiin voi tutustua  Yle Sápmin vaalikoneessa .
 Lue myös:
 Terhi Harju lähti äänestämään 112 kilometrin päähän mukanaan tukku valtakirjoja – saamelaiskäräjävaalien ongelmaisen postiäänestyksen uskotaan vaikuttavan äänestysintoon
 Suomen saamelaispolitiikan kärkipaikoista kisaavat muiden muassa Norjan saamelaiskäräjien jäsen, saamelaispolitiikan veteraani sekä Tenon kalastusaktivisti

Viimeiset hetket äänestää saamelaiskäräjävaaleissa – Posti kehottaa postittamaan äänet pikimmiten


Summary: Parlamentti palaa tänään reilut kaksi viikkoa kestäneeltä istuntotauoltaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian parlamentti palaa tänään keskiviikkona työhönsä reilut pari viikkoa kestäneen istuntotauon jälkeen.
 Britannian korkein oikeus totesi eilisessa  tuomiossaan,  että pääministeri  Boris Johnson   toimi vastoin lakia  passittaessaan parlamentin istuntotauolle EU-eron alla.
 Tuomion mukaan istuntokauden keskeyttäminen oli “laiton ja mitätön” päätös eikä siellä ollut oikeudellista perustetta. Istuntotauko esti parlamenttia toteuttamasta perustuslaillista tehtäväänsä.
 Parlamentin istunto alkaa kello 13.30 Suomen aikaa. Tässä artikkelissa voit seurata suoraa lähetystä istunnosta.
 Johnson myrskyn silmässä
 Istuntotauon päättyminen sai työväenpuolueen keskeyttämään oman puoluekokouksensa. Tauon oli alun perin määrä jatkua 14.10. asti.
 Myös myrskyn silmässä oleva pääministeri  Boris Johnson  palaa YK:n yleiskokouksesta  New Yorkista tänään . Johnsonia on vastassa joukko raivostuneita parlamenttiedustajia.
 Oikeuden päätöksen jälkeen Johnsonia on vaadittu eroamaan. Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on vaatinut pääministeriä pyytämään anteeksi toimiaan sekä kuningattarelta että kansalaisilta.
 Jo tiistaina Corbyn vinkkasi, että Johnsonista voisi tulla lyhyimmän aikaa palvellut Britannian pääministeri. Myös brittilehti Daily Mirror vinkkaa etusivullaan, että Johnsonilla voisi olla erityispaikka historiassa.
 Brittimedia seuraa päivän tapahtumia tiiviisti. The Guardianin liveseurantaan pääset  tästä.
 Lue lisää:
 Tutkijat: Britannian pääministeri entistä ahtaammalla – kuningattaren vetämisellä mukaan voi olla vakavat seuraukset
 Britannian korkein oikeus: Boris Johnson rikkoi lakia määrätessään parlamentin tauolle – pääministeri ei aio erota tehtävästään

Britannian parlamentti palaa työhönsä tänään, Johnsonia odottaa raivokas vastaanotto – Seuraa päivän tapahtumia tässä jutussa


Summary: Sairaalaosasto säästyi pahemmilta vesivahingoilta, koska sprinklerit eivät ehtineet laueta.

Tampereen yliopistollisen sairaalan tulipalon aiheutti hoitokutsujärjestelmän laitevika. Laitteeseen tuli todennäköisesti oikosulku.
 Taysin turvallisuuspäällikkö  Esa Särkimäki  kertoo, että laite on vanhemmasta päästä ja vastaavia on ilmeisesti käytössä kolmella osastolla. Laitteita käydään parhaillaan läpi mahdollisten vastaavien vikojen ehkäisemiseksi.
 Vasta tarkastuskierroksen jälkeen arvioidaan, täytyykö tulipalossa vaurioituneen laitteen lisäksi uusia muita.
 – Nehän on aika kalliita operaatioita. Tämä voi hyvinkin paljastua yksittäisen laitteen viaksi, eli siinä järjestelmässä ei varsinaisesti ole vikaa, Särkimäki sanoo.
 Vastaavat tulipalot ovat Taysissa hyvin harvinaisia.
 – Edellinen sellainen tapaus, että oikein liekkejä on tullut täällä keskussairaalassa, on monen, monen vuoden takaa, Särkimäki sanoo.
 Tulipalo syttyi tiistaina iltapäivällä Taysin B-rakennuksessa sijaitsevalla osastolla. Palo saatiin sammumaan niin nopeasti, että sairaalan sprinklerijärjestelmä ei ehtinyt laueta. Tämä säästi osaston huomattavilta vesivahingoilta.
 Paloesimies arveli hälytyksen syyksi teatterisavua
 Alkusammutuksen suoritti sairaalassa valmiiksi paikalla ollut pelastuslaitoksen paloesimies. Hän oli pitämässä evakuointiharjoitusta tyhjällä osastolla neljä kerrosta ylempänä, kun sai tiedon hälytyksestä.
 Tiistaina pelastuslaitos kertoi ensi tiedoissa palomiehen olleen vapaalla.
 Särkimäki kertoo, että evakuointiharjoituksessa käytetään teatterisavua, joka on joskus aiheuttanut palohälytyksen. Harjoituksen vetäjä oli aluksi ajatellut, että tämäkin hälytys johtui siitä, että savu oli levinnyt väärään paikkaan.
 Paikan päällä hänelle kuitenkin valkeni, että kyse oli oikeasta tulipalosta. Paloesimies sammutti suurimmat liekit sairaalan nestesammuttimella sairaalan henkilökunnan avustuksella.
 – Taysin oma tekniikan edustaja repi johtokanavaa auki, että paloesimies sai tuupattua sinne sammutinta, Särkimäki sanoo.
 Sairaalasta on pääosin poistettu käytöstä jauhesammuttimet, koska ne sotkevat paikat nestesammutinta pahemmin.
 – Emme ehkä olisi saaneet siivottua jälkiä aamuksi, Särkimäki sanoo.
 Turvallisuuspäällikkö kehuu hoitajien toimintaa tilanteessa. Potilaiden evakuointi pois osastolta tapahtui nopeasti. Hoitajat olivat myös muistaneet harjoituksissa läpikäydyt pienetkin yksityiskohdat, kuten kaasusulkujen sammuttamisen.
 Lue lisää:
 Taysissa tulipalo – potilaita evakuoitu, vapaapäivää sairaalan lähellä viettänyt paloesimies sammutti palon

Taysin tulipalon syyksi varmistui laitevika – sammutuksessa auttoi paloesimies, joka piti evakuointiharjoituksia samassa rakennuksessa


Summary: Yksin jääminen muuntaa tuoreen väitöksen mukaan reaktioita toisten näyttämiin sosiaalisiin viesteihin.

Miksi toisten katseet tuntuvat niin pahalta? Tuntuuko, että olet ulkopuolinen tai kuin sinua ei olisi olemassakaan?
 Psykologian maisteri  Aleksi Syrjämäen  väitöskirjassa havaittiin, että yksin jääminen muuntaa reaktioita toisten näyttämiin sosiaalisiin viesteihin.
 Väitöskirja osoitti, että yksin jääneestä saattaa tuntua siltä, etteivät muut edes katso häntä kohti. Toisaalta vaikka joku katsoisi kohti, tämäkään ei välttämättä piristä yksinäistä.
 Reaktio voi kertoa halusta suojautua
 Tutkittaville esitettiin tutkimuksessa kasvoja, joista ei voinut tulkita, katsoivatko he kohti vai eivät. Osa tutkittavista oli joutunut juuri ennen tätä tehtävää vuorovaikutuskumppaneidensa hyljeksimäksi. He olivat muita taipuvaisempia tulkitsemaan, että kuvien henkilöt olivat suunnanneet katseensa heistä sivuun.
 Kokemus yksinäisyydestä vaikuttaa tutkijan mukaan siihen, miten ihminen katselee ympäröivää maailmaa. Tällöin voi tulkita muiden toimintaa, ilmeitä ja sanoja helposti negatiiviseen sävyyn. Syy tähän voi olla luonnollinen.
 – Muiden eleiden tulkitseminen negatiivisesti ja huomion kiinnittäminen uhkaan voivat olla keinoja suojautua, Syrjämäki kertoo tutkimustiedotteessa.
 Jos karttaa muita, ei tule vaaraa siitä, että torjutaan uudelleen. Toisaalta tämä lisää entisestään yksinäisyyttä.
 Kohti katsominen ei piristänyt
 Väitöskirjassa selvitettiin myös, kuinka hyljeksityksi tulleet henkilöt reagoivat suoraan kohti katsoviin silmiin. Kokeissa esitettiin kuvia kohti katsovista tai alaspäin katsovista kasvoista ja katsottiin, miten tutkittavat reagoivat niihin.
 Hyljeksityksi tulleet tutkittavat eivät reagoineet vertailuryhmiä voimakkaammin kohti katsoviin kasvokuviin. Kohti katsovien kasvojen näkeminen ei piristänyt heidän mielialaansa. Heidän huomionsa ei edes pysähtynyt, vaikka olisi voinut luulla näin.
 – Kun tuntee olonsa yksinäiseksi, ei välttämättä riitä, että näkee jonkun katsovan kohti. Sen sijaan ulkopuoliseksi olonsa tunteva kaipaa aitoa huomioiduksi tulemista ja syvempää ihmiskontaktia, Syrjämäki sanoo.
 Psykologian maisteri Aleksi Syrjämäen väitöskirja  Social exclusion and responses to eye gaze  tarkastetaan julkisesti Tampereen yliopiston yhteiskuntatieteiden tiedekunnassa lauantaina 12. lokakuuta.
 Lue lisää:
 Kukaan ei oikeastaan ajattele sinua – eikä se ole ollenkaan huono juttu

Miksi tuntuu kuin muut tuijottaisivat vihaisesti tai katsovat ohi? Tuore väitös selittää, miten tulkitsemme "väärin" muita ihmisiä


Summary: Presidentti Abdelaziz Bouteflikan Saïd-veljeä on pidetty yleisesti maan todellisena johtajana.

Algerialainen oikeusistuin on antanut 15 vuoden vankeustuomiot neljälle maan ylimpään johtoon kuuluneelle henkilölle.
 Merkittävin tuomion saanut on  Saïd Bouteflika , maan virallisen presidentin Abdelaziz Bouteflikan veli. Saïdin uskotaan olleen Algerian todellinen hallitsija vuoden 2013 jälkeen, kun presidentti sai hänet rampauttaneen aivoverenkiertohäiriön.
 15 vuoden tuomion saivat myös Algerian tiedustelupalvelua johtaneet Mohamed Mediene ja Bachir Tartag sekä Algerian Työväenpuolueen puheenjohtaja Louisa Hanoune.
 Heidän tuomionsa perusteena oli "armeijan auktoriteetin horjuttaminen ja salaliitto valtiota vastaan vallanvaihdoksen toteuttamiseksi".
 Algeriassa oli alkuvuodesta lähtien suuria mielenosoituksia, jotka tähtäsivät maan poliittisen eliitin täydelliseen vaihtamiseen. Ne huipentuivat presidentti Abdelazizin väistymiseen maaliskuun lopulla.
 Syytteen mukaan Saïd Bouteflika ja muut syytetyt pitivät kokouksen ja suunnittelivat erottavansa armeijan ylipäällikön Ahmed Gaid Salahin ja julistavansa maahan poikkeustilan.
 Algeriassa on nyt vallassa siirtymäkauden hallitus. Maassa aiotaan järjestää presidentinvaalit 12. joulukuuta. Mielenosoitukset koko aikaisemman eliitin erottamiseksi ovat jatkuneet.
 Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia

Algerian vallanvaihdos etenee: Maan "vahva mies" ja tiedustelupalvelun johtajat saivat pitkät vankeustuomiot


Summary: Liikennekatko kestää ainakin keskiviikon alkuiltaan asti.

Saimaan kanavan liikennekatko jatkuu ainakin keskiviikkoon kello 18 asti.
 Yksikön päällikkö  Tero Sikiö  Väylävirastosta sanoo, että Soskuan sulun vioittunella sulkuportilla ovat menossa tutkimus- ja korjaustyöt.
 – Nosturi ja sukeltaja ovat töissä, sululta tavoitettu Sikiö kertoo.
 Saimaan kanavan liikenne  piti pysäyttää tiistaina . Syynä on vika Soskuan sulkuportin alaosan jalkalaakerissa. Vian takia sulkuporttia ei pysty liikuttamaan.
 Tilanne on poikkeuksellinen. Sikiön mukaan sulkuvauriosta johtuvaa liikennekatkoa ei ole ollut vuosikausiin.
 Soskuan sulussa on tällä hetkellä yksi rahtialus. Lisäksi muutamia aluksia odottaa kanavassa pääsyä Saimaalle sekä Saimaalta kanavaan.

Saimaan kanavan liikennekatko jatkuu – Soskuan sulussa ilmennyttä vikaa korjataan


Summary: Kuinka Britannian korkeimman oikeuden päätös vaikuttaa brexit-prosessiin? Ylen EU-kirjeenvaihtaja Susanna Turunen vastaa yleisön kysymyksiin

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnson  kärsi tappion, kun maan korkein oikeus tuomitsi laittomaksi hänen määräyksensä parlamentin istuntotauosta.
 Tässä voit esittää kysymyksiä brexit-tilanteesta ja Euroopan Unionin asennoitumisesta. Ylen EU-kirjeenvaihtaja  Susanna Turunen   vastaa Brysselistä kello 14-16.
 Ylen EU-kirjeenvaihtaja Susanna Turunen.  Antti Haanpää / Yle
 Asiantuntijoiden mukaan korkeimman oikeuden päätös saattaa Britannian pääministerin entistä ahtaammalle - etenkin kun kuningatar on  joutunut osalliseksi kiistaan .
 Pääministeri Johnsonin määräyksellä maan parlamentti oli istuntotauolla 9. syyskuuta lähtien. Parlamentti kokoontuu tänään uudelleen.
 Brexit-tilannetta taustoitti tutkija  Mikko Kuisman  Radion Ykkösaamun haastattelussa tiistaina. Hänen mukaansa “brexit ei ole vain alku- ja päätepiste vaan laaja ilmiö, joka vaikuttaa kaikkeen arkiseen elämään."  Haastattelun voit kuulla tästä .
 Kysymyksiä brexit-prosessin uuden käänteen vaikutuksista voi tehdä jo nyt tämän jutun kommenttikentässä.
 Kysymysten tekemiseen tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä .

Kysy tässä: toiko Boris Johnsonin tappio käänteen Britannian brexitiin? Muuttuuko Brysselin taktiikka? Kirjeenvaihtaja Susanna Turunen vastaa klo 14-16


Summary: Maailmanlaajuisesti yhtiö suunnittelee 350 työpaikan vähentämistä.

Koneiden, laitteiden ja tarvikkeiden tukkukauppa

Konepajayhtiö Wärtsilä aloittaa yt-neuvottelut liiketoimintansa tehostamiseksi. Yhtiö suunnittelee vähentävänsä maailmanlaajuisesti noin 350 työpaikkaa.
 Suomessa yhtiö saattaa vähentää enintään 200 työsuhdetta.
 Suomessa yt-neuvottelut koskevat konsernin kaikkia yhtiöitä ja toimipaikkoja lukuun ottamatta Delivery Centre Vaasan tuotannon työntekijöitä.
 Wärtsilä antoi viikko sitten tulosvaroituksen ja ennakoi kuluvan vuoden tuloksensa jäävän noin 100 miljoonaa euroa viime vuoden tulosta alemmaksi.

Wärtsilä aloittaa yt-neuvottelut maailmanlaajuisesti – Suomessa vähennetään jopa 200 työpaikkaa


Summary: Skeittilinja yhdistelee urheilua ja viestintää. Aloituspaikkoja on näillä näkymin 20 oppilaalle.

Nyt se on lähes varmaa: Tampereelle on tulossa Suomen ensimmäinen skeittilukiolinja. Suunnitelmien mukaan ensimmäiset skeittilinjalaiset aloittavat opintonsa jo syksyllä 2021 Sammon keskuslukiossa.
 Jo nyt lukiossa toimii sekä urheilu- että viestintälinja. Skeittilinja yhdistelisi urheilua ja viestintää ja vielä vähän päälle. Skeittaus ei ole vain rullalaudalla liikkumista ja temppujen heittelyä, vaan yhteisö ja sen kulttuuri siinä ympärillä.
 – Skeittaus liikkuu eri alojen rajapinnoilla ja luovuudelle on paljon tilaa. On tapahtumien tuottamista ja niiden markkinointia, streamausta, verkostointia, somea ja erityyppistä kuvaamista. Tätä me pystymme Hiedanrannan skeittialueella tarjoamaan lukio-opetukseen, Pirkanmaan Kaarikoirien puheenjohtaja  Teemu Grönlund  kertoo.
 Teemu Grönlund korostaa, että ilman yhteisön voimaa koko Hiedanrannan projekti olisi sammunut alkuunsa. Jani Aarnio / Yle
 Skeittiyhdistys Kaarikoirat rakensi talkoovoimin pari vuotta sitten Tampereen Hiedanrantaan olympiatason betonisen sisäskeittiparkin. Hallissa voi siis treenata ja järjestää tapahtumia ympäri vuoden. Alue on jatkanut kehitystään ja nyt myös ulkoa löytyy skeittirata, joka on jo harrastajien ahkerassa käytössä.
 – Seuraavaksi toteutamme uuteen sisätilaan street-radan, jolle on kova tarve Tampereella, tarkentaa Grönlund.
 Nyt skeittiyhteisön projektista lähtenyt kokonaisuus pääsee myös lukio-opetukseen mukaan.
 Kuljettu polku ei ole ollut lyhyt eikä helppo. On pitänyt neuvotella tiloista, vääntää rahoista, tehdä selvityksiä, hankkia yhteistyökumppaneita. Todistella ja vakuuttaa skeittihallin tarkoitusta ja merkitystä.
 Hiedanrannassa leivotaan jo tulevia skeittilinjalaisia.  Jani Aarnio / Yle
 Sittemmin Hiedanrannan kulttuuriyhteisö on noussut kansainväliseen kiinnostukseen ja luontaiseksi osaksi kaupungin kulttuurikokonaisuutta.
 Miltä tuntuu, kun skeittaus ymmärretään vihdoin osaksi aika tavallista, hyväksyttyä valtavirtakulttuuria?
 – Tie on ollut todella kivinen. Me harrastettiin skeittausta jo silloin, kun sitä ei hyväksytty osaksi kaupunkikuvaa tai -tilaa. Tämä avaa mahdollisuuksia niin meille vanhoille kuin etenkin nuorille harrastajille. Hienoltahan se tuntuu, Grönlund sanoo.
 Skeittauksen hyväksymiseen vaikuttanee se, että laji on hyväksytty seuraaviin olympialaisiin ensimmäistä kertaa mukaan.
 Jorma Suonio kertoo, että seuraavaksi neuvotellaan skeittaajien kanssa siitä, mitä kaikkea linja voisi sisältää ja miten se kannattaa toteuttaa. Jani Aarnio / Yle
 Tampereen lukiokoulutuksen johtajan  Jorma Suonion  mukaan skeittilinja vastaa kaupungin haluun tarjota nuorille nykypäiväistä, nuorista itsestään kumpuavaa ja omaa osaamista hyödyntävää koulutusta.
 – Taustalla on päättäjien vahva tahto ja valtuustoaloitteestahan tämä lähti. Opetussuunnitelma ehditään nyt laatia huolellisesti valmiiksi, Suonio sanoo.
 Suonion mukaan rahaa kaivataan esimerkiksi monimediaisen koulutuksen välineistön hankintaan. Koska Sammon keskuslukion opiskelijamäärä kasvaa, kasvun pitää näkyä myös rahoituksessa eli laskennallisessa valtionosuudessa.
 Hiedanrannan seiniä koristavat muraalit ovat jo tuttu näky muun muassa Uusi Tampere -festarin kävijöille.  Jani Aarnio / Yle
 – Asunto- ja kiinteistölautakunnan talousarvioesityksessä on esitetty Hiedanrannan osalta 1,1 miljoonan euron määrärahaa skeittauksen olosuhteiden parantamiseen, Suonio sanoo.
 Tällä Suonio viittaa Hiedanrannan skeittialueen sisätilojen kehittämiseen.
 Skeittilukioita on jo muualla Pohjoismaissa. Umpinaisessa tyhjiössä lukiolinjaa ei suunnitella, vaan Tampereelta on jo tehty opinto- ja yhteistyömatka Malmön Bryggeriet-skettilukioon.
 – Jos nuori oppii sisällön- ja tapahtumatuotannon ja saa Hiedanrannasta vielä kontakteja Suomen sisällä, mutta myös ulkomaille, nuori voi saada myös ammatin lukiokoulutuksen lisäksi, Grönlund tiivistää.
 Lue lisää:   Tampereella pohditaan Suomen ensimmäisen skeittilukion perustamista

Suomen ensimmäistä skeittilukiolinjaa suunnitellaan Tampereelle ja opetus voi alkaa jo kahden vuoden päästä – "Nuori voi saada myös ammatin"


Summary: Zimbabwea vaivaavat kuivuus ja huonon hallinnon aiheuttama rahapula.

Eteläisessä Afrikassa sijaitsevan Zimbabwen pääkaupunki Harare on hätätilassa vedenpuutteen takia.
 Viranomaiset sulkivat eilen tiistaina kaupungin tärkeimmän vedenpuhdistamon. Tämän seurauksena yli kaksi miljoonaa ihmistä Hararessa ja sen lähikaupungeissa on vailla puhdistettua vettä.
 Vedenpuhdistamon johto sanoo, ettei se ole saanut riittävästi varoja, jotta se voisi ostaa puhdistuskemikaaleja. Laitos tarvitsee rahaa 40 miljoonaa Zimbabwen dollaria, eli noin 2,5 miljoonaa euroa kemikaalien ostamiseen. Laitos on tässä kuussa tuottanut vain 15 miljoonaa dollaria, mikä ei riitä.
 Samaan aikaan Zimbabwea vaivaa ankara kuivuus, joka on kuivattanut monet tekoaltaat, joista puhdistuslaitos ottaa vetensä.
 Esimerkiksi puhdistuslaitoksen tärkein vesilähde, Chiveron tekojärvi, on lähes kuivunut, levän saastuttama ja täynnä erilaista jätettä, kuten autonrenkaita, kertoo uutistoimisto AP.
 Asukkaat ovat raivoissaan vedenpuutteen takia. Monet joutuvat heräämään aamuyöllä ja jonottamaan tuntikausia saadakseen edes pienen määrän tarkasti säännösteltyä puhdistettua vettä.
 Monet käyttävät käsin kaivettuja kaivoja, joiden veden laadusta ei ole takeita.
 Jokien kuivuminen heikentää myös sähköenergian saamista. Jo kuukausien ajan osassa maata voimalaitoksilta ei tule sähköä ja ihmiset joutuvat valaisemaan talonsa kynttilöillä tai kännyköillä.
 – Mikään ei toimi tässä maassa. Miten me selviämme? Emme voi käyttää vessoja ja siksi lapsetkaan eivät voi mennä kouluun. Nyt pelkäämme, että kolera iskee tänne uudestaan, sanoi AP:n haastattelema hararelainen  Hatineyi Kamwanda .
 Viime vuonna Zimbabwe kärsi pahimmasta koleraepidemiasta vuosikymmeniin. 26 ihmistä kuoli, heistä suurin osa Hararessa.
 Zimbabwea pidettiin aikaisemmin "Afrikan vilja-aittana", mutta maan talous on ajautunut kaaokseen huonon hallinnon ja maata riivaavan kuivuuden takia.

Zimbabwen pääkaupunki sulki vedenpuhdistuslaitoksen – Kaksi miljoonaa ihmistä jäi vaille puhdistettua vettä


Summary: Bresky tulee yrityksen sisältä.

Metsäkonserni Stora Enson uudeksi toimitusjohtajaksi tulee  Annica Bresky . Hän aloittaa tehtävässään joulukuun alussa. Väistyvä toimitusjohtaja  Karl-Henrik Sundström  jatkaa toimessaan siihen asti.
 Bresky, 44, on tällä haavaa Stora Enson Consumer Board -divisioonan johtaja. Hän on ruotsalainen ja on työskennellyt Stora Enson palveluksessa vuodesta 2001.
 .Stora Enson hallituksen puheenjohtaja  Jorma Eloranta  sanoi Breskyn tuovan mukanaan laajaa kokemusta alalta ja vahvan taustan liike-elämässä.
 – Annicalla on sekä vankkaa osaamista kasvun ja toiminnallisen erinomaisuuden edistämisestä että vahva painotus asiakkaisiin ja innovaatioihin. Hän soveltuu hyvin johtamaan vastuullisen uusiutuvien materiaalien yhtiömme muutosta, Eloranta sanoi  tiedotteessa .
 Bresky sanoi pitävänsä nimitystä suurena kunniana ja odottavansa innolla mahdollisuutta rakentaa Stora Enson tulevaisuutta.
 Lue myös:
 Stora Enson toimitusjohtaja jättää yrityksen ensi vuonna

Stora Enson uudeksi toimitusjohtajaksi Annica Bresky


Summary: Haastavin osuus säävarman verkon rakentamisessa alkaa vasta nyt, kun työt etenevät haja-asutusalueille.

Energiaviraston mukaan sähkönjakeluyhtiöt ovat saavuttamassa säävarman sähkönjakeluverkon ensimmäisen vaiheen vaatimukset.
 Ensimmäisessä vaiheessa puolet kaikista sähkönkäyttöpaikoista pitää saada säävarman sähkönjakelun piiriin tämän vuoden loppuun mennessä. Verkkoinsinööri  Joel Seppälän  mukaan tavoitteisiin päästään, vaikka iso osa sähköverkosta on vielä maakaapeloimatta.
 – Kyseessä ei ole vaatimus maakaapeloinnista vaan siitä, että saadaan verkot toimintavarmoiksi myös myrsky- ja lumikuormatilanteessa.
 Päätavoite on vuodessa 2028, jolloin kaikkien Suomen sähkönkäyttöpaikat tulisi olla säävarman verkon piirissä. Se tarkoittaa sitä, että häiriötilanne saa kestää asemakaava-alueella enintään kuusi tuntia ja muualla maksimissaan 36 tuntia.
 Keskijänniteverkko keskiössä
 Suomen sähköverkko jakautuu suurjännite-, keskijännite- ja pienjänniteverkkoihin. Keskijänniteverkko toimii syöttäjänä pienjänniteverkkoihin, joten keskijänniteverkon vikatilanteissa sähkökatkot ulottuvat laajalle alueelle.
 Energiavirasto seuraa etenkin keskijänniteverkon toimintavarmuutta. Seppälän arvion mukaan vuonna 2028 keskijänniteverkosta on kaapeloitu noin 70 prosenttia.
 Maakaapeloinnin lisäksi muita keinoja säävarmuuden saavuttamiseksi on muun muassa linjojen siirto teiden varsiin ja puiden karsiminen läheltä sähkölinjoja.
 Haja-asutusalueen kaapelointi vasta alkamassa
 Sähkönjakelusta vastaavat yhtiöt ovat tehneet hartiavoimin töitä saavuttaakseen sähkömarkkinalain tiukat vaatimukset. Esimerkiksi Vakka-Suomen Voima on tänä vuonna kaapeloinut noin 35 kilometriä keskijänniteverkkoa maan alle Euran Hinnerjoella.
 Yhtiö tavoittelee noin 70 prosentin maakaapelointi-astetta verkolleen vuoteen 2028 mennessä. Tekemistä on vuosiksi eteenpäin.
 – Tällä hetkellä noin kolmannes on säävarmaa. Keskijännitteessä on reilu neljäsosa kaapeloitu ja pienjännitteellä hiukan yli 40 prosenttia.
 Verkkojohtaja Juho Jussilan mukaan sähköyhtiöiden todellinen haaste on vasta alkamassa, kun sähköverkkoja aletaan kaapeloimaan haja-asutusalueilla. Jari Pelkonen / Yle
 Vakka-Suomen Voimalla on sähköverkkoa vajaat 200 metriä jokaista asiakasta kohden. Yhteensä verkoston pituus on lähes 4000 kilometriä. Asemakaava-alueilla välimatkat ovat lyhyet. Seuraavaksi yhtiö lähtee rakentamaan haja-asutusalueiden verkkoja, jossa välimatkat kasvavat.
 – Tämä ensimmäinen taso oli ehkä helpoimmin saavutettavissa. Sitten jatketaan tätä kaapelointia haja-asutusalueille. Siellä kaapelointimatkat ovat selkeästi pidempiä. Sitten tulee enemmän haastetta seuraavissa vaiheissa.
 Juho Jussilan mukaan korotuspainetta on myös sähkönsiirron hintaan, jota yhtiö on viimeksi korottanut vuonna 2016.
 Lisäaika jäi haaveeksi Pohjois-Satakunnassa
 Energiavirasto myönsi kesäkuussa  usealle yhtiölle lisäaikaa  säävarman verkon rakentamiseen. Lisäaikaa haki yhteensä 16 yhtiötä, joista kuudelle lisäaikaa ei myönnetty.
 Yksi näistä oli Pohjois-Satakunnassa sähkönjakeluverkkoa omistava Vatajankosken Sähkö, jolla sähköverkkoa on pikkuisen alle 220 metriä jokaista asiakasta kohden.
 Verkkopäällikkö  Markku Salon  mukaan Energiaviraston päätös ei tuonut toivottua helpotusta yhtiön tilanteeseen. Esimerkiksi keskijänniteverkkoa on viety maan alle vasta alle kymmenen prosenttia.
 – Kyllähän se tietysti vaikuttaa siihen meidän strategiasuunnitteluun. Se olisi helpottanut tätä meidän ajatusta, miten tätä kaapelointi- ja säävarmuutta tähän viedään.
 Verkkopäällikkö Markku Salo Vatajankosken Sähköstä sanoo, että yhtiön on vääjäämättä korotettava sähkönsiirron hintaa myös tulevaisuudessa. Jari Pelkonen / Yle
 Vatajankosken Sähkö korotti hintojaan viimeksi elokuun alussa 7,4 prosentilla. Markku Salon mukaan korotuksiin joudutaan turvautumaan vääjäämättä myös tulevaisuudessa. Tilanne on vaikea, koska samalla pääosin kuntaomisteisen sähköyhtiön pitää ajatella myös alueen elinvoimaisuutta.
 – On mahdollista, että korotuksia joudutaan tekemään entistä tiuhempaan. Pyrimme kuitenkin hakemaan sellaisen keskitien tähän.
 Kokemäellä joki vaikeuttaa rakentamista ja ylläpitoa
 Yksi korkeiden siirtokustannusten kanssa kamppailevista sähköyhtiöistä on Kokemäen Sähkö.
 Yhtiön toimitusjohtajan  Olli-Pekka Marttilan  mukaan yhtiö on panostanut liikevaihdostaan huomattavan suuria summia sähköverkon varmuuteen. Nyt yhtiö lupaa asiakkailleen, että korotuksia ei vähään aikaan tehdä.
 – Uskon, että hinta lähitulevaisuudessa painottuu tähän nykyiseen tasoon. Näillä mennään ainakin seuraava vuosi ja uskon, että vähän pidempäänkin.
 Marttilan mukaan Kokemäenjoki antaa oman haasteensa alueen toimintavarman sähköverkon rakentamiseen. Juuri Kokemäen kohdalla joki tekee useita mutkia, mikä vaikuttaa myös sähköverkon ylläpitämiseen.
 – Kartasta katsoen etäisyydet moneen paikkaan ovat lyhyitä, mutta kun lähdetään autolla kiertämään, niin voidaan joutua kiertämään kymmeniä kilometrejä, että päästään lähellekään vikapaikkaa.

Säävarman sähköverkon rakentaminen on aikataulussa Suomessa – jatkossa vaikeusaste kasvaa


Summary: Vain neljännes yli 30-vuotiasta suomalaisista on normaalipainoisia.

Suomella on vaikeuksia saavuttaa Maailman terveysjärjestön WHO:n terveystavoitteita, jos kansalaisten lihominen jatkuu nykytahtia. Tavoitteen mukaan lihavuuden ja tyypin 2 diabeteksen lisääntymisen pitäisi pysähtyä vuonna 2025.
 Näyttää siltä, ettei tavoitteeseen päästä Suomessa ilman entistä tehokkaampia keinoja, toteaa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL  tiedotteessaan .
 Lihavuus yleistyy Suomessa erityisesti työikäisillä. Yli 30-vuotiaista vain neljännes on normaalipainoisia.
 THL viittaa  FinTerveys 2017 -tutkimukseen , jonka mukaan yli 30-vuotiaista miehistä 72 prosenttia ja naisista 63 prosenttia oli vähintään ylipainoisia. Miehistä 26 prosenttia ja naisista 28 prosenttia oli lihavia.
 Lähes joka toinen aikuinen oli vyötärölihava. Vyötärölihavuus on erityisen haitallista terveydelle.
 Ylipainoisuus on Suomessa yleistä myös lapsilla. Melkein joka neljäs  lapsi ja nuori on ylipainoinen .
 THL:n erikoistutkija  Annamari Lundqvist  sanoo, että millään yksittäisellä keinolla lihavuutta ei ehkäistä, vaan siihen tarvitaan eri toimijoiden välistä yhteistyötä.
 – Poliittisia päätöksiä tarvitaan, esimerkiksi verotuksellisin keinoin voidaan ohjata ihmisiä kohti terveellisempää ruokavaliota. Keskeisiä keinoja ovat myös ravitsemusohjaus, liikkumista edistävä yhdyskuntasuunnittelu sekä terveydenhuollon toimet, kuten painonhallinnan tuki ja ohjaus, Lundqvist kertoo tiedotteessa.
 Diabetestilanne ristiriitainen
 Tyypin 2 diabeteksen lisääntyminen on hidastunut Suomessa kymmenen viime vuoden aikana. Väestön keskimääräinen verensokeritaso ei ole suurentunut, ja uusien tyypin 2 diabetestapausten määrä on pienentynyt.
 Toisaalta tyypin 2 diabetesta sairastavien kokonaismäärä kuitenkin kasvaa, mikä johtuu väestön vanhenemisesta, diabeteksen varhaisemmasta tunnistamisesta ja diabetesta sairastavien eliniän pitenemisestä paremman hoidon ansiosta.
 – Vaikka tyypin 2 diabeteksen kehitys näyttäisi menevän oikeaan suuntaan, voi diabeteksen esiintyvyydessä tapahtua käänne huonompaan, jos työikäisten lihominen jatkuu. Riski sairastua tyypin 2 diabetekseen on lihavilla kahdeksankertainen normaalipainoisiin verrattuna, kertoo tutkimuspäällikkö  Jaana Lindström .
 Lue myös:
 Suomalaisten riski kuolla ennenaikaisesti pienentynyt, lihominen hyvän kehityksen jarruna
 Huomio 40-vuotias tai nuorempi: Tässä seitsemän vinkkiä, joilla elät terveen elämän ja vältät kurjan lopun
 Karkkihyllyt piiloon, pähkinät halvemmiksi, ilmaisia kehonkoostumusmittauksia – näin ylipainoiset ihmiset ja asiantuntijat ratkaisisivat suomalaisten lihomisen

Suomi tuskailee ylipainon kanssa – WHO:n tavoitteiden saavuttaminen näyttää vaikealta


Summary: Estonian onnettomuudessa 25 vuotta sitten kuoli 852 ihmistä. Toimittaja Yrjö Hjelt on pohtinut siitä lähtien, oliko kaiken hirveyden näyttäminen tarpeellista.

Keskiviikkona 28. syyskuuta 1994  minulla piti olla normaali työpäivä TV2:n Kotimaan katsauksen Turun-toimituksessa. En enää muista, mitä juttua olin menossa tekemään, mutta suunnitelmat muuttuivat.
 Autolautta Estonia oli uponnut yöllä Itämerellä. Valtaosan matkustajista pelättiin kuolleen.
 Turusta muodostui onnettomuuden kannalta keskeinen paikka, sillä pelastustoimintaa johdettiin Turusta ja  tiedotustoiminta  keskitettiin Turun poliisitalolle.
 Seuraavat päivät olivat pitkiä ja menivät nopeasti. Juttuja tehtiin pelastajista ja pelastetuista, etsittiin onnettomuuden syytä ja selitystä. 25 vuoden takaiset asiat ovat mielessä usein. Edelleenkään en oikein pysty nukkumaan kunnolla ruotsinlaivoilla.
 Estonian onnettomuuden pelastustöitä johti kommodori  Raimo Tiilikainen . Hän oli tuolloin Saaristomeren merivartioston komentajana. Hän veti Turun poliisilaitoksella järjestettyjä lukuisia tiedotustilaisuuksia. Kielinä oli suomi, ruotsi ja englanti, sillä paikalle saapui kymmeniä toimittajia ympäri Eurooppaa.
 Tiilikainen antoi yhdet kasvot onnettomuudelle. Jossain vaiheessa tilanteen toivottomuuden selvittyä, lopen uupuneena, hän ei pystynyt enää kunnolla puhumaan ja ääni värisi itkuksi. Eloonjääneitä ei enää löydetä, hän selitti.
 Myös minä itkin,  ainoan kerran toimittajan urallani, kun katsoimme Turun poliisitalon auditoriossa ensimmäiset kuvat Estonian onnettomuudesta. Pelastusviranomaisten helikoptereista ottamissa kuvissa näkyi lähinnä kuolleita pelastuslautoilla.
 Erityisesti mieleen on jäänyt nuori nainen, jota nostettiin helikopteriin. Hänellä ei ollut päällään juuri mitään. Hän oli selvinnyt laivasta ulos, mutta voimat olivat loppuneet pelastuslautassa tai meressä. Kuva on piirtynyt verkkokalvolle lopuksi ikää.
 Turkuun saapui toimittajia Euroopasta pikahälytyksellä. Muistan Tanskan TV:n toimittajan, joka tiedotustilaisuudessa tuli kysymään minulta, mistä hän voisi saada kuvaajan. Hän oli ehtinyt Kööpenhaminassa koneeseen, mutta kuvaaja ei.
 Kaikki Turun Ylen kuvaajat olivat varattuna, samoin Turussa tuolloin toimivat pari freelancer-kuvaajaa. Tarjouduin lainaamaan omaa kuvaajaani pariksi tunniksi, jotta hän sai työnsä tehdyksi. Turun Ylen tiloista kansainväliset kuvausryhmät siirsivät kuvamateriaalia kotimaihinsa.
 Turku oli siis tuolloin  pelastustoimen ja -tiedotustilaisuuksien keskiössä. Esimerkiksi Suomen, Ruotsin ja Viron pääministerit saapuivat Turkuun ja pitivät siellä tiedotustilaisuuden.
 Ylen Elävän arkiston kuvissa minä näyn auditorion penkillä muiden toimittajien joukossa. Mitään muistikuvaa ei kuitenkaan ole, haastattelinko esimerkiksi silloista pääministeriä  Esko Ahoa .
 Toinen henkilö, johon Estonian onnettomuus kiteytyi, oli onnettomuuden tutkintaa johtanut  Kari Lehtola . Sekä Lehtola että Tiilikainen olivat tuolloin ja sen jälkeenkin paljon julkisuudessa.
 Kumpikin myös pyrki myöhemmin eduskuntaan. Tiilikainen pääsi, Lehtola ei. Tiilikainen toimi yhden kauden RKP:n edustajana.
 Myöhemmin tein Kotimaan katsaukseen Kari Lehtolasta pienen henkilökuvan. Hiljattain edesmenneen onnettomuustutkijan haastattelu on nyt nostettu  katsottavaksi Areenaan .
 Lehtola kertoi muun muassa onnettomuustutkinnan hankaluudesta: työtä vaikeutti se, kun koko ajan piti ampua alas erilaisia salaliittoteorioita, joita onnettomuuteen liittyi.
 Näitä teorioita elää edelleenkin. Osa ihmisistä ei voi uskoa, että Estonia upposi aluksen  keulaportin lukituksen petettyä .
 Estonian onnettomuuden tiedotustilaisuuksia  järjestettiin onnettomuuspäivänä ja seuraavina useita, aina kun oli jotain kerrottavaa. Tieto pelastettujen määrästä muuttui jatkuvasti.
 Välillä luku nousi, sitten taas laski. Osa pelastuneista oli laskettu kahteen kertaan. Ensin helikopterissa, sitten sairaalassa.
 Lopulliseksi pelastuneiden määräksi vahvistui 137. Hukkuneita oli 852, heistä valtaosa ruotsalaisia ja virolaisia. Suomalaisia kuoli vain kymmenen.
 Onnettomuus kosketti silti laajasti koko Suomea, tapahtuihan haveri lähellä Utön linnakesaarta. Sinne myös kerättiin merestä löytyneet vainajat. Onnettomuus tuli liki Suomea myös siksi, että Turusta muodostui niin keskeinen paikka heti onnettomuuden jälkeen.
 Haastattelin useita kertoja  Raimo Tiilikaista ja Kari Lehtolaa. Laivalta pelastuneita haastateltiin Turun yliopistollisessa keskussairaalassa. Pelastusoperaatioon osallistuneet helikopterilentäjät ja pintapelastajat kertoivat tarinansa kameralle.
 Vuosi onnettomuuden jälkeen tein Kotimaan katsaukseen puolituntisen dokumentin Estoniasta. Kävin Ruotsissa haastattelemassa muun muassa suomenruotsalaista  Vilho Itärantaa . Hän antoi yhdet kasvot Estonian turmalle.
 Itäranta oli yksi ensimmäisistä pelastuneista, joka kertoi onnettomuudesta televisiolle. Hän makasi sairaalassa Tammisaaressa ja kertoi  Ylen uutisille , kuinka selvisi laivasta ulos pelastuslautalle. Saman tarinan hän kertoi vuosien saatossa useaan kertaan.
 Yksi asia Turun tiedotustilaisuuksista  on jäänyt erityisesti mieltäni painamaan.
 Kun poliisilaitoksen auditoriossa näytettiin toimittajille pelastusviranomaisten ottamia kuvia Estonian uhreista, käskin kuvaajaa kuvaamaan suoraan auditorion seinälle heijastettua elävää kuvaa. Meillä oli iltapäivällä ylimääräinen lähetys, ja pelkäsin, ettemme ehdi saada onnettomuuskuvia lähetykseen muulla tavalla.
 Ne kuvat ajettiin lähetyksessä. Samat kuvat kuolleista, vähäpukeisista nuorista naisista ja miehistä menivät myöhemmin myös monissa muissa uutis- ja ajankohtaisohjelmissa. Nyt niitä ei onneksi juuri googlettamallakaan oikein löydy.
 Myös  Ylen Elävä arkisto  on jättänyt pahimmat kuvat pois. Minua on vaivannut kaikki nämä vuodet, oliko pakko näyttää kaikki se hirveys. Missä oli uhrien yksityisyys?
 Yle nimitti vuonna 2017  journalististen standardien ja etiikan päälliköksi  Timo Huovisen . Mitä hän ajattelee asiasta ja uhrien näyttämisestä onnettomuustilanteissa nyt? Tehtäisiinkö vielä samoin kuin Estonian aikana?
 – Jos mietitään tätä päivää ja Estonian aikaa, niin ehkä harkinta on parantunut ja syventynyt. Kyllä kuvien julkaisuja mietitään nyt tarkemmin kuin 25 vuotta sitten.
 Huovinen sanoo, että toimittajat joutuvat pohtimaan kaiken aikaa yksityisyyden rajoja. Uhreihin pitää suhtautua hienotunteisesti. Estonian onnettomuus oli kuitenkin niin suuri tapahtuma, että se tuo pohdintaan oman näkökulmansa.
 – Minun on hyvin hankala ruveta tuomitsemaan sen hetkistä kuvan käyttöä, koska tilanteet ja kuvat ovat aina tilannekohtaisia.
 Ylessä, niin kuin muissakin mediataloissa, mietitään tarkoin, minkälaisia kuvia julkaistaan. Yleisen ja yksityisen hyvän välillä käydään jatkuvaa pallottelua. Harkinta on vastuullista toimintaa, eikä aina voi sanoa, onko jonkun kuvan julkaiseminen oiken vai väärin.
 – Näihinhän ei ole yksiselittäistä vastausta. Se, että näitä asioita pohditaan toimituksissa yhdessä, on hyvä asia, sanoo etiikkapäällikkö Timo Huovinen.
 Estoniasta tuli  hämmästyttävän suuri mediatapahtuma. Tiedotustilaisuuksia oli seuraamassa kymmeniä toimittajia ja kuvaajia. Onnettomuudesta raportoitiin ympäri maailmaa.
 Jossain vaiheessa tokaisin turkulaiselle kollegalleni, että tämän suurempaa uutista me emme toimittajan urallamme saa kerrottavaksi. Emmekä ole saaneet.
 Yrjö Hjelt työskenteli Estonian onnettomuuden aikana Ylen Kotimaan katsauksen toimittajana Turussa. Hän työskentelee yhä toimittajana, nyt Yle Turun toimituksessa.
 Millaisia uutismuistoja Estonian lähestyvä vuosipäivä herättää? Aiheesta voi keskustella kello 17:ään saakka.
 Lue lisää:
 Estonian pelastusvene esillä Turun Forum Marinumissa
 Estonian pelastusrengas huuhtoutui rantaan yli 20 vuotta onnettomuuden jälkeen – sai nyt uuden kodin Suomen merimuseosta Kotkasta
 Ranskalainen tuomioistuin torjui Estonia-uhrien vahingonkorvausvaatimukset

Toimittajalta: Estonian uppoamisesta 25 vuotta – tällaista oli kertoa onnettomuudesta


Summary: Maanantaisen konkurssi-ilmoituksen jälkeen melkein 3 000 suomalaisturistia jäi lomakohteisiin ilman tietoa paluusta.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Viimeisten ulkomaille jumiin jääneiden Tjäreborgin matkustajien on määrä palata kotiin tänään, Suomen-yksikön vetäjä  Jessica Virtanen  kertoo STT:lle sähköpostissa.
 Paluulennoissa Tjäreborg käyttää Thomas Cook Scandinavian koneita sekä muun muassa Finnairia ja Jettime-lentoyhtiötä. Thomas Cook Scandinavia on oma irrallinen osansa konsernia.
 Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook ilmoitti maanantaiaamuna menevänsä konkurssiin ja lähes 3 000 suomalaisturistia jäi lomakohteisiin ilman tietoa paluusta.
 Lue myös:   Hullun maanantain jälkiä korjaava Tjäreborg on kaupan – "Ei tiedetä, kuka uusi omistaja tulee olemaan", Suomen-yksikön vetäjä sanoo

Tjäreborgin viimeisten jumiin jääneiden matkustajien on määrä palata kotiin tänään


Summary: Luonnonvarakeskuksen arvion mukaan eläinten perimästä saadaan tietoa tammikuussa.

Kouvolassa lampaita tappaneiden susien dna-tutkimuksissa voi mennä aikaa kuukausia.
 Kaksi sutta  raateli  neljä lammasta hengiltä viime viikonloppuna Sippolassa. Paikalliset metsästäjät  ampuivat  sudet poliisin pyynnöstä.
 Vielä on epäselvää, olivatko eläimet susia vai koirasusia. Koirasusien myynti ja hallussapito  kiellettiin  Suomessa viime kesäkuussa. Kiellolla halutaan suojella Suomen villiä susikantaa, jotta susien perimä ei muutu.
 Eläinten ruhot toimitetaan tutkittaviksi Ruokavirastoon Ouluun. Tutkimuksissa on tarkoitus selvittää, mitä eläimet ovat perimältään. Ruokavirasto tutkii ruhot ja toimittaa kudosnäytteet Luonnonvarakeskukselle dna-analyysiä varten.
 Pirjo Vanhala löysi neljä lammastaan kuolleina viime lauantaiaamuna. Jesse Mäntysalo / Yle
 Luonnonvarakeskus lähettää näytteet analysoitaviksi Turun yliopistoon sitten, kun analysoitavia näytteitä on kerääntynyt tarpeeksi. Niitä lähetetään tutkittaviksi vain muutaman kerran vuodessa, koska yksittäisen näytteen analysointi tulisi liian kalliiksi.
 – Keräämme noin 100 näytettä, ennen kuin lähetämme ne dna-analyysiin Turun yliopistoon, kertoo erityisasiantuntija  Sinikka Jortikka  Luonnonvarakeskuksen viestinnästä.
 Luonnonvarakeskus arvioi tässä vaiheessa, että dna-analyysien tulokset valmistuvat tammikuussa. Tutkinta voisi olla nopeampi, jos poliisi pyytäisi virka-apua. Toistaiseksi pyyntöä ei ole tullut.
 – Yleensä virka-apua pyydetään aika pian tapahtuman jälkeen, mutta koska kyseessä ei ole rikosepäily, kuten salametsästys, virka-apupyyntöä ei välttämättä tulekaan, Sinikka Jortikka kertoo.
 Lue lisää :  Lampaita raadelleet sudet on ammuttu Kouvolassa – ruhot lähetetään tutkittaviksi Ruokavirastoon
 Pariskunta heräsi karmeaan näkyyn – lampaat oli raadeltu pihaan, ja syylliset seisoivat vieressä

Olivatko Kouvolassa lampaita raadelleet eläimet susia vai koirasusia? Tutkimukset valmistuvat vasta kuukausien päästä


Summary: Itsensä vahingoittaminen alkaa tavallisesti 12–15 -vuotiaana. Tässä jutussa kolme naista kertoo, miten pääsi yli viiltelystä.

Hanna Ranta: Olen piilottanut arvet
 "Lapsena purin pahaa oloa itseni vahingoittamisella. Ensimmäinen viiltoni 11-vuotiaana oli vahinko. Se toi hetkellisen helpotuksen ja sain kohdistettua sen paskan olon, vihan ja itkun johonkin tiettyyn kohtaan. Näin jälkeenpäin ajateltuna se oli väärä keino, mutta sillä hetkellä se tuntui oikealta.
 Viiltely ei ollut säännöllistä, vaan aaltoili olotilan mukaan. Tiesin, että tein väärin, mutta jatkoin tapaani.
 Itselleni viiltely oli jonkinmoinen hätähuuto. Yritin itse pyytää apua, mutta koin saavani osakseni vähättelyä. Tämä tapahtui 90-luvulla eikä kukaan tuntunut uskovan minua, vaikka käsissäni oli arpia.Kaverit ihmettelivät, että "mitä sinä teet", mutta aikuiset eivät puuttuneet.
 Viiltely oli itselläni aktiivista 14-ikävuoteen asti, kunnes muutin omilleni. Sen jälkeen sitä tapahtui enää harvemmin ja loppui lopulta kokonaan. Vei kuitenkin vuosia päästä itseni vahingoittamisesta eroon.
 Olen piilottanut arvet myöhemmin ruusutatuoinneilla, mutta silti ne tuovat menneen elämän mieleen.
 Kouluterveydenhuollon, vanhempien ja ystävien pitää puuttua heti, jos huomaa, että joku viiltelee eikä pidä syyllistää. Ei kukaan varmastikaan viiltele itseään huvikseen. Älkää pitäkö sitä näkymättömänä, vaan puuttukaa siihen rohkeasti."
 Hanna Ranta tatuoi käteensä ruusuja arpia peittääkseen. Merja Siirilä / Yle
 Selviytymistarinoita, mutta myös glorifiointia
 Viiltely ja nuorten itsetuhoinen käytös on pitkään ollut tabuaihe, josta ei ole pystytty keskustelemaan. Psykologi  Katja Myllyviita  onkin ilahtunut, että esimerkiksi sosiaalisessa mediassa jaetaan selviytymistarinoita.
 Myös kaikki tässä jutussa viiltelystään kertovat naiset ovat kertoneet kokemuksistaan sosiaalisessa mediassa.
 – Tämä ei olisi voinut olla mahdollista yksi sukupolvi taaksepäin. Se on ollut niin tabu, että siitä ei ole kerrottu edes parhaille ystäville. Nyt ihmiset pystyvät somessa jakamaan asian ja omalla nimellään. Se on erittäin tärkeää niille, jotka ovat jumissa ja kokevat, että eivät pääse eteenpäin elämässä, Myllyviita kertoo.
 Ilmiöllä on myös kääntöpuolensa. Sosiaalisessa mediassa on myös ryhmiä, joissa viiltelyä glorifioidaan ja häpeä on kääntynyt ihan päälaelleen.
 – Nuoret haluavat kuulua ryhmiin: pitää olla tietynlainen ja käyttäytyä tietyllä lailla.
 Emma Kaukoselle viiltely oli keino, joka siirsi henkisen kivun fyysiseksi. Merja Siirilä / Yle
 Emma Kaukonen: Välillä viiltely oli jopa päivittäistä
 "Masennus vei itseni nuoruudessa välillä syviinkin vesiin. Omaa masennusta purkaakseni aloin viiltelemään itseäni 15-vuotiaana. Viiltely ei ollut hätähuuto, vaan keino, joka siirsi henkisen kivun fyysiseksi. Koitin pitää sen mahdollisimman salassa.
 Opin olemaan varovainen, etten viiltänyt liian syvälle, että olisin tarvinnut sairaalahoitoa. Asuin tuolloin viikonloput kotonani ja viikot koulun yhteydessä olevassa asuntolassa.
 Ensimmäistä kertaa puhuin aiheesta asuntolan yövalvojalle, joka kertoi puolestaan terveydenhoitajalle. Lopulta myös vanhempani saivat tietää. Itselläni oli aiemmin myös itsemurhayrityksiä ja ne ovat olleet erityisesti äidilleni vaikea asia, koska hän on minut synnyttänyt ja koittanut pitää minut aina turvassa.
 Aloin viillellä itseäni uudelleen 20-vuotiaana parin vuoden tauon jälkeen. Välillä viiltely oli jopa päivittäistä. Muutto toiselle paikkakunnalle ja uusi parisuhde auttoivat jaksamaan.En ollut enää yksin ajatusteni kanssa ja oli joku jonka kanssa jakaa pahaa oloa. Sain myös lääkityksen masennuksen hoitoon.
 Nykyään minulla on kaksi ihanaa lasta, jotka ovat iloni, onneni ja aurinkoni. Myös opiskelukaverini on ollut tukenani vaikeina aikoina 20 vuoden ajan. Hän tuskin tietää, kuinka iso apu hän on ollut minulle.
 Käsivarsien arvet ovat jo vaalentuneet eikä niitä paljon huomaa. Suunnittelen ottavani itselleni puolipisteen muotoisen tatuoinnin, joka on yleinen mielenterveysongelmien ja itsetuhoisten ajatusten kanssa kamppailleilla. Se tarkoittaa sitä, että tarina jatkuu vielä."
 Perhe on Emma Kaukoselle suuri voimavara. Merja Siirilä / Yle
 Tärkeintä puhuminen ja puuttuminen
 Suomen Mielenterveysseuran Sekasin-chatin ammattilaiset ja koulutetut vapaaehtoiset keskustelivat viime vuonna nuorten kanssa 15 000 kertaa. Yhteydenottoyrityksiä oli 115 604.
 Vastaanotetuista yhteydenotoista 19 prosenttia käsitteli itsetuhoisuutta ja viiltelyä. Usein taustalla on masennusta, syömishäiriöitä, hyväksikäyttöä tai pahoinpitelyä.
 – Pystyimme vastaamaan vain jäävuoren huippuun. Chat on todella suosittu ja meidän luvut tulevat tänä vuonna kohoamaan, kertoo tiimipäällikkö  Miguel Reyes .
 Sekä Reyesin että Myllyviidan mukaan viiltelyn lopettamisessa tärkeintä on puhuminen ja puuttuminen - kuten Emman tapauksessa asuntolan yövalvoja toimi.
 – Ei nämä asiat puhumatta katoa, Reyes toteaa.
 .
  Tiimipäällikkö Miguel Reyes on tyytyväinen, että nuoret puhuvat viiltelystä nykypäivänä avoimesti.  Jyrki Ojala / Yle
 Susanna: Hyvänolontunne vaihtui katumukseen ja peittelyyn
 “Aloin viiltelemään itseäni yläasteikäisenä. Syynä tähän olivat masennus, yksinjäämisen pelko ja koulukiusaaminen. Viiltelyn aiheuttama kipu aiheutti ensin hyvänolon tunteen, mutta lopulta tuli katumus ja jälkien peittely. Sisällä joku huuti kipeästi apua. Paha olo ja yksinäisyys saivat kuitenkin jatkamaan.
 En sanoisi, että viiltely koukutti, mutta kyllä siitä haki sitä hyvänolontunnetta. Ulospäin esitin, että kaikki on hyvin vaikka todellisuudessa sisältä olin ihan rikki.
 Viiltelyä kesti kahdesta kolmeen vuotta. Varsinaisesti itse viiltelyyn en koskaan hakenut apua, mutta pahaan oloon, yksinäisyyteen ja masennukseen kylläkin. Juttelin aluksi kouluterveydenhoitajalle, jonka kautta pääsin juttelemaan myös psykologille.
 En ole viillellyt itseäni yli kymmeneen vuoteen. Uusi parisuhde ja muutto toiselle paikkakunnalle pelastivat. Onneksi minulla oli myös ystäviä, jotka pysyivät rinnalla.
 Viiltelystä eroon pääseminen ei ollut helppoa. Jälkiä minulla on edelleen käsissä ja myös reisissä. Ne kertovat minulle siitä, mistä olen selvinnyt ja kuinka vahvaksi olen tullut.
 Ihmiset kommentoivat arpia usein aika ilkeästi. Kukaan ei koskaan voi tietää mitä siellä toisen ihmisen syvällä sisimmässä on. Se ilkeä kommentti, halveksuva katse voi olla toiselle todella musertava.
 Suurin osa läheisistä ei tiedä asiasta. Siksi halusin antaa aiheesta haastattelun ilman kuvaani ja sukunimeä.“
 Emma Kaukosen käsivarressa on vielä haaleita arpia Merja Siirilä / Yle
 Kun huomaat, ohjaa hakemaan apua
 Apua viiltelevälle ja lähimmille: – Mikäli sinä tai tuttavasi viiltelee, hae nopeasti apua. Apua voi hakea lähimmältä nuorisopsykiatrian poliklinikalta, koulukuraattoreilta, koulupsykologeilta tai muilta kouluterveydenhuollon ihmisiltä. Sekä nuoret että aikuiset voivat keskustella tilanteesta esimerkiksi  kriisipuhelimessa. – Jos viiltelyä tuntuu tapahtuvan tietyissä tilanteissa, mieti voiko kyseiset tilanteet estää ennalta. Voisiko ahdistavan tilanteen, kuten riidan jälkeen esimerkiksi lähteä ulos kävelemään tai soittaa ystävälle? – Tärkeää on selvittää mistä viiltely johtuu? Esimerkki: kotona on perheväkivaltaa -> itseä ahdistaa -> ahdistus purkautuu viiltelynä. Viiltelemisen sijasta tilanteessa olisi haettava apua esimerkiksi poliisilta, kunnan sosiaalityöntekijältä tai koulukuraattorilta. – Mikäli huomaat läheisen viillelleen tai muuten vahingoittaneen itseään, ota asia puheeksi. Yritä kuitenkin pysyä itse rauhallisena, sillä asia voi olla pelottava ja järkyttävä. On tärkeää olla kiihtymättä, jotta läheinen uskaltaa itse puhua asiasta. – Tärkeää on kuunnella ja selvittää mitä viiltelyn takana saattaa olla. Onko läheisellesi sattunut jotain pahaa? Millaisissa tilanteissa viiltelyä esiintyy? Yritä rohkaista läheistäsi hakemaan apua. Lähde:  Mieli ry
 Hannan, Emman ja Susannan tarinat ovat erilaisia. Siinä, missä Hannan kohdalla aikuiset eivät puuttuneet, Emma ja Susanna saivat apua. Usein viiltely liittyy yksinoloon ja ahdistukseen. Erityisen tärkeää on ohjata ihminen avun piiriin.
 Psykologi Kati Myllyviita kertoo, että lapsena itseään viillelleiden aikuisten mielestä ikävintä on ollut se, ettei arpia ole noteerattu mitenkään.
 – Viilteleville on ristiriita siinä, että he kaipaavat heidän pahan olo huomioimista ja ohjaamista avun piiriin, mutta samalla he pelkäävät kiinnijäämistä. Toinen, mikä on satuttanut ihmisiä on huonojen selityksien uskominen. Kaipuu saada apua on kova, Myllyviita kertoo.
 Monelle nuorelle on tärkeää pitää yllä kiiltokuvamallia, täydellistä kuvaa itsestä, johon ei sisälly alakuloa tai masennusta.
 – Ihminen kun muistaisi, että hän on muutakin kuin ulkonäkönsä ja kehonsa.
 Artikkeliin on käytetty henkilöhaastatteluiden lisäksi myös    Mielenterveystalon ,  THL:n   ja  Mannerheimin lastensuojeluliiton   verkkosivuja.
 Artikkelista voi keskustella 25. syyskuuta 2019 kello 22 asti. Voit myös laittaa viestiä toimittajalle osoitteeseen merja.siirila@yle.fi.

Paha olo ajoi Hannan, Emman ja Susannan viiltelemään itseään: “Sisällä joku huusi kipeästi apua”


Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 ”Se kuuluu tähän lajiin, ja se sun pitää pistää päähäs, ja olla ehkä vähä kovaluonteinen siinä että sua saa arvostella ja se on vaan pakko hyväksyä. Jos sä et pysty siihen, niin se tuottaa erittäin paljon vaikeuksia”. Näin kuvaili nuori nainen lajiaan Ylen Akuutin jaksossa  Bikinifitness – ihanaa itsekuria?  Niin tämän fitnessaktiivin kuin useiden muidenkin ohjelmassa esiintyneiden kommenteissa toistui sana ”pitää”. Ohjelman (minä)kerrontaa vei eteenpäin pitäisi tehdä -tyyppinen ajattelutapa.
 Pitäisi tai täytyisi (tehdä) ovat  kielen konditionaalimuotoja, jotka kertovat suorittavasta elämäntyylistä ja maailmankatsomuksesta. Vaikuttaisi siltä, että monet kehon muokkauksen ammattilaiset käyttävät puheissaan useammin pakottavia kuin minä haluan (tehdä) tyyppisiä ilmaisuja. Tämä on yllättävää, sillä ilmeisesti erilaiset fitnesslajit kuitenkin tuottavat myös voimaannuttavia ja palkitsevia kokemuksia hyvänolontunteineen.
 Näin käynee etenkin silloin, kun somen poseerauskuvien alle ilmestyy treenikavereiden ihailevia tsemppikommentteja ja tykkäyksiä. Näitä kuvia saattavat kierrättää iltapäivälehtien toimittajat, jotka ovat tehneet journalismista älyllisesti leppoisaa puuhaa lainaamalla vartalo- ja takapuolijulkkisten viestejä.
 Kun minuuden ajatellaan huokuvan kehon pinnalta tai poseerauskuvista, voi perustellusti puhua ulkonäkökeskeisestä yhteiskunnasta.
 Oletetun naisellisen ihannekropan  saavuttaminen kapeine vyötäröineen, pyöreine rintoineen ja brasilialaisine takamuksineen vaatii valtavasti itsekuria ja saliharjoituksia. Ihannekropan metsästäjän ”pitäisi” laskea hiilarit ja protskut, tarkkailla itseään peilin edessä ja brändätä kehoaan somessa. Ei ole poikkeuksellista, että tällainen itsen projekti johtaa ajoittain fyysisiin ja henkisiin luhistumisiin.
 Keitä muita kuin itseä varten  ulkonäkökeskeistä kehoa työstetään? Ainakin lähipiirin vuoksi, mutta jos kyseessä on somejulkkis myös muita seuraajia ja sponsoreita varten.
 Näkökulmaa voi laajentaa ja puhua nykyajalle tyypillisestä kulttuurisesta katseesta, jossa timmeiksi treenattuja ihmisiä pidetään hyvinä työntekijöinä.
 Kyse ei ole siis vain muiden hyväksynnän hakemisesta vaan myös suoritussuuntautuneen ja ulkonäkökeskeisen kehosuhteen – sekä paikoin jopa huippu-urheiluun liittyvien ihanteiden – levittäytymisestä jokapäiväiseen arkeen tavisten keskuuteen.
 Kun minuuden ajatellaan huokuvan kehon pinnalta tai poseerauskuvista, voi perustellusti puhua ulkonäkökeskeisestä yhteiskunnasta.
 Millaista vallankäyttöä katsomiseen  ja katseen alaisena olemiseen sisältyy?  St. Louisin olympialaisten yhteydessä vuonna 1904 järjestettiin antropologian päivät , joissa testattiin primitiiviseksi määriteltyjen ihmisten fyysisyyttä. Tapahtumapaikalle oli kuljetettu organisaattoreiden sanoin muun muassa ”pygmejä” ja ”kannibaaleja”, jotka majoitettiin omiin tarkkailuyksiköihinsä. Heidän oletettiin olevan älyllisesti valkoisia länsimaalaisia jäljessä, mutta ”luonnollisina atleetteina” ylivoimaisia urheilukentällä. Vastoin odotuksia nämä jäntevät ja kiinteävartaloiset ”ulkonäkökehot” eivät piitanneet suorittavasta kehollisuudesta ja katsojien sekä tutkijoiden harmiksi laittoivat leikiksi kesken kilpailun.
 Toisin kuin ulkonäkökeskeinen ja standardoitu suorituskeho, kokeva keho ainutkertaisine tunteineen pakenee mittaamista ja arvioimista.
 Noihin aikoihin ja jo aiemminkin Lontoon ja Pariisin näyttelytiloissa pällisteltiin siirtomaiden ihmisten kehon muotoja kuin eläintarhan asukkeja. Näissä tapauksissa voi puhua skopofiliasta eli katsomisen pakosta, josta tehtiin sallittua tieteellistämällä tuijottaminen. Kaunisvartaloista afroamerikkalaista saatettiin tuijottaa tuntitolkulla – olihan kyse tieteellisestä arvioinnista, ei niinkään ”rotututkijan” tirkistelyn halusta.
 Elokuvassa  Little Miss Sunshine  puretaan hauskasti skopofiliaan liittyviä piilohaluja. Elokuvan päähenkilöiden lapsi osallistuu kauneuskilpailuun. Kisassa lapsibarbit tanssivat ja laulavat tuomareiden ja yleisön edessä. Kun päähenkilöiden lapsi odotusten vastaisesti tanssii eroottisesti rytkyttämällä lanteitaan kuin kulmabaarin strippari, kisan järjestäjällä menee herne nenään. Tuomareiden ja katsojien arvioivaan katseeseen ilmestyy inhoa ja vihaa. Heidän tekopyhä ja rajoittunut ymmärryksensä kehollisuudesta on paljastettu sietämättömän ronskilla tavalla.
 Vastaavanlainen reaktio saattaisi syntyä bikinifitnesskisoissa – vaikkapa silloin kun poseerausriviin lompsisi navettavitnessi-asenteella shortseihin ja saappaisiin pukeutunut kilpailija. Ehkäpä tähän mielikuvaan kannattaa hetkeksi pysähtyä, sillä korkokengillä kääntyileminen, ihon keinoruskettaminen ja väkinäinen hymyileminen on kovin yksipuolista toimintaa jokapäiväisen kokevan kehon näkökulmasta. Toisin kuin ulkonäkökeskeinen ja standardoitu suorituskeho, kokeva keho ainutkertaisine tunteineen pakenee mittaamista ja arvioimista.
 Sami Kolamo
 Kirjoittaja on Tampereen yliopiston mediakulttuurin dosentti. Filosofian opettajana hän on kiinnostunut paitsi yhteiskuntafilosofiasta ja etiikasta myös eksistentialismista ja kehon fenomenologiasta.
 Lue myös:
 Anton Vanha-Majamaan kolumni: Kolmetoistavuotiaana minua epäiltiin tytöksi, ja siitä asti olen halunnut olla miehinen mies
 "Mitä helkkarin väliä pitäisi olla, repsahtavatko tissit?" Terveyden kannalta rintaliivien käyttö on yksi lysti; silti liivittömyys voi kuohuttaa
 Sami Kolamon kolumni: E-urheilun pimeä puoli – sponsorirahan ylivalta ja naisten halventaminen

Sami Kolamon kolumni: Kuviteltua ihanteellista vartaloa tavoittelevia ihmisiä yhdistää suorittaminen ja kilpaileminen arvioivista katseista


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Presidentti Trumpista aloitetaan virkarikostutkinta
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  on ilmoittanut  aloittavansa virkarikostutkinnan  presidentti  Donald Trumpista . Syynä on Trumpin käymä puhelinkeskustelu Ukrainan presidentin kanssa. Pelosin mukaan Trump rikkoi perustuslakia yrittäessään saada Ukrainan presidentiltä apua vaalitaisteluunsa.
 Mitä ilmastonmuutos tarkoittaa jäätiköiden, lumipeitteen ja merien kannalta?
 Raportti julkaistaan kello 12. Atli Mar Hafsteinsson / Alamy Stock Photo / AOP
 Ilmastonmuutos uhkaa maailman jäätiköitä, lumipeitteitä ja meriä, mutta kuinka pahasti? Hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC julkaisee tänään uuden raportin siitä, kuinka paljon valtamerten pinta nousee ja mitä tapahtuu lumen ja jään peittämille alueille ilmaston muuttuessa. Raportti julkaistaan kello 12 Suomen aikaa, ja Yle uutisoi sen annista laajasti.
 79 perhettä testaa nyt ilmastoystävällistä arkea
 Oskari Päätalo, 16, sai koko perheen elämään vihreämmin. Petri Niemi / Yle
 Päijät-Hämeessä alkaa kokeilu, jossa 79 perhettä  vähentää arkensa hiilijalanjälkeä . Tutkija pitää kokeilua hyvänä, kun ympäristöystävälliset valinnat tehdään mahdollisimman helpoiksi erilaisille perheille. Tärkeimmät päästöjä ja kuluttamista karsivat päätökset ovat kuitenkin poliittisia.
 Vaatelainaamot odottavat vielä nousuaan markettimuodin Suomessa
 Oululaisessa Mallaamossa lainavaatteet odottavat seuraavia käyttäjiään siisteissä rekeissä. Paulus Markkula / Yle
 Monille ekologisuudesta kiinnostuneille suomalainen design on ensisijainen valinta, mutta enemmistö shoppailee vaatteensa lähimarketista.  Asenteet muuttuvat hitaasti , ja sen ovat saaneet huomata myös vaatelainaamot, joista on povattu  suosittua vaihtoehtoa ostamiselle . Asiantuntijoiden mukaan vaatelainaamoissa on kuitenkin ideaa.
 Lapissa sataa, muualla poutaantuu
 Matti Huutonen / Yle
 Pohjoiseen leviää päivän aikana sateita, jotka voivat Pohjois-Lapissa olla alkuun räntää. Päivällä Lapissa sataa ajoittain vettä. Etelästä sateet väistyvät, ja iltapäivä on etelä- ja keskiosassa maata poutainen. Aurinkoisinta on lännessä ja maan keskiosassa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Trumpista aloitetaan virkarikostutkinta, uusi IPCC-raportti julkaistaan, pohjoisessa sataa


Summary: Arkivaatteiden jakaminen tuntuu monista vieraalta. Myös lainaamotoiminnassa on vielä kehitettävää.

Luulitko, että suomalaiset ovat kiinnostuneita kestävästä kehityksestä ja karttavat pikamuotia?
 Harhaluulosta ei käy syyttäminen, onhan vaateteollisuuden aiheuttamasta ympäristökuormituksesta puhuttu pitkään. Todellisuudessa vaatteita ostettiin viime vuonna  entistä enemmän entistä halvemmalla .
 Asenteet muuttuvat hitaasti. Sen ovat saaneet huomata myös vaatelainaamot, joista on povattu  suosittua vaihtoehtoa ostamiselle .
 Niiden asiakasvirta on kuitenkin pysynyt toistaiseksi vähintäänkin maltillisena.
 Kuvasta näkyy, että suomalaiset ostivat viime vuonna aiempaa enemmän vaatteita, mutta halvemmalla. Muutokset ovat kuitenkin melko pieniä. Muoti- ja urheilukauppa ry, Harri Vähäkangas / Yle
 Ylen haastattelemat asiantuntijat uskovat vaatelainaamoiden potentiaaliin, mutta matka menestykseen on töyssyinen.
 Omistamisesta vaikeaa päästää irti
 Lainaamiskulttuuriin siirtyminen ottaa aikansa, koska omistaminen on suomalaisille vielä keskimäärin tärkeää.
 Tämä johtuu Aalto-kauppakorkeakoulun ohjelmapäällikön  Laura Sivulan  mukaan maamme historiasta, jossa on vielä vastikään ollut taloudellista niukkuutta. Omaisuuden kautta on osoitettu perinteisesti oma varallisuusaste, hyvinvointi ja sosiaalinen asema.
 Vaatteet voivat tuntua erityisen henkilökohtaisilta ja siksi niiden jakaminen arveluttaa monia. Juhlavaatteita on toki haettu vuokraamoista jo pitkään, mutta arkivaatteiden jakaminen muiden kaupunkilaisten kanssa on vielä uutta.
 Prismassa asioiva Eila Alatolonen ei osaa kuvitella itseään vaatelainaamon jäseneksi. Hän uskoo, että lainaaminen on luontevampaa nuorille.  Paulus Markkula / Yle
 Oululaisessa Mallaamossa ja vaatelainaamoketju Vaatepuussa on huomattu, että monet suhtautuvat lainaamiseen aluksi ennakkoluuloisesti. Kun lainaamiseen tottuu, tulee siitä luonteva osa arkea.
 Entistä laajemman suosion saavuttamiseksi lainaamoiden liiketoimintaa pitäisi asiantuntijoiden mukaan vielä viilata.
 Suomalainen törsää elektroniikkaan
 Suomessa toimivat vaatelainaamot keskittyvät pääosin suomalaisiin brändeihin ja hyväksyvät valikoimaansa vain eettisestä ja ekologisesta näkökulmasta kestävästi tuotettuja vaatteita.
 Design-luomuksista koostuva valikoima voi olla ongelmallinen, koska suomalaiset eivät varsinaisesti elä ja hengitä muodista. Ostovimmassa lähdetään vaatteiden sijaan hiplailemaan mobiililaitteita.
 Vaatteisiin suomalaiset käyttävät rahaa tulotasoonsa nähden neljänneksi vähiten Euroopassa. Suomea enemmän pihistellään vain Tanskassa, Ranskassa ja Kreikassa, selviää muoti- ja urheilukauppa ry:n tilastoista.
 – Italiassa käytetään tonni kenkiin, että tulisi huomatuksi. Suomalainen hakee mukavuutta ja ostaa mieluummin hyvän television, toimitusjohtaja  Veli-Matti Kankaanpää  sanoo.
 Vaatteisiin käytetyn rahamäärän pienuutta selittää myös se, ettei töihin välttämättä mennä enää kalliissa puvussa vaan farkuissa ja hupparissa.
 Design ei kiinnosta markettikansaa
 Monille ekologisuudesta kiinnostuneille suomalainen design on ensisijainen valinta, mutta enemmistö shoppailee vaatteensa lähimarketista.
 Kaupan liiton viime vuonna tekemän selvityksen mukaan suomalaisten eniten käyttämä vaatekauppa on Prisma ja hyvänä kakkosena tulee K-Citymarket. Myös halpavaateketju Hennes & Mauritz sekä verkkokauppa Zalando ovat käytetyimpien vaateliikkeiden top viidessä.
 Kirsi Valta-Hulkkonen on ollut oululaisen Mallaamon jäsen kesästä asti. Hän pitää kiihtyvää halpavaatteiden kuluttamista surullisena ja käsittämättömänä. Paulus Markkula / Yle
 Suomalaiset suhtautuvat designiin kenties hieman varauksella, pohtii markkinoinnin ja viestinnän tutkija  Hannele Kauppinen-Räisänen .
 – Itseään ei korosteta vaatteilla vielä isosti ja valtavirrasta poikkeavia on vähemmän kuin tuolla isossa maailmassa.
 Jos vaatemuotoilusta ei ole erityisen kiinnostunut, voivat vaatelainaamoiden lainahinnat tuntua myös kalliilta.
 Esimerkiksi yhdessä suomalaisessa vaatelainaamossa kahden kuukauden jäsenyys maksaa 90 euroa eli 45 euroa kuussa. Tämä on suunnilleen saman verran kuin suomalainen käyttää kuukausittain rahaa vaatteisiin.
 Viime vuonna yksittäinen suomalainen osti vaatteita 591 eurolla, mikä on 49,25 kuussa. Lainaaminen ei siis tule suomalaiselle kovinkaan paljon halvemmaksi kuin halpavaatteiden ostaminen.
 Vaatelainaamoketju Vaatepuun yrittäjä  Soile-Maria Linnemäki  ei kuitenkaan ole huomannut, että asiakkaat olisivat tyytymättömiä hinnoitteluun. Päinvastoin he ovat kannustaneet nostamaan hintoja, kun toiminnan ja valikoiman laajentaminen ovat sitä vaatineet.
 Vaatteiden perässä saa ravata tiheään
 Vaatteiden lainaaminen on vielä vaivalloista. Lainaamoja ei ole joka nurkan takana, ja niissä täytyy vierailla muutaman viikon välein – vaatteita saa mukaansa maksimissaan kolmeksi viikoksi kerrallaan.
 Palveluiden siirtäminen verkkoon voisi helpottaa lainaamista. Lainaamojen nettisivuilta voi nykyään nähdä valikoiman, mutta ei esimerkiksi, onko haluttu tuote heti saatavissa oikeassa koossa.
 Osa lainaamoista onkin tarttunut tähän ja on aikeissa laajentaa verkkopalveluitaan.
 Miten vaatelainaamo toimii? Vaatelainaamot lainaavat vaatteita maksua vastaan sovituksi ajaksi, yleensä pariksi viikoksi kerrallaan. Lainaamot tarjoavat eritasoisia jäsenyyksiä, mutta lainata voi myös yhden kerran tarpeeseen. Tarjonta vaatelainaamoissa koostuu pääosin suomalaisista design-vaatteista. Lainausmahdollisuus on tällä hetkellä lähinnä naisten vaatteissa.
 Toimialan kasvattamiseksi lainaamoja täytyisi myös markkinoida nykyistä enemmän. Tieto vaatelainaamoista on tällä hetkellä lähinnä puskaradion tai asiakkaan oman aktiivisuuden varassa.
 Mainontaan pitäisi uskaltaa laittaa euroja jo perustamisvaiheessa ja vaatevalikoimaa rohkeasti laajentaa, näkee Laura Sivula Aalto-kauppakorkeakoulusta. Tämä voi tarkoittaa tappiollisen toiminnan sietämistä jonkin aikaa.
 – Tärkeintä olisi miettiä, miten saataisiin mahdollisimman paljon asiakkaita jäseniksi, hän sanoo.
 Bisnesmahdollisuus lähinnä juhlavaatteissa?
 Vaikka työnsarkaa on vielä paljon, on asiantuntijoiden mukaan vaatelainaamoissa ideaa.
 – Olemme menossa kuluttamisesta kokemukseen. Vuokrausmahdollisuus vastaa siihen, että halutaan kokea vaate mutta ei välttämättä omistaa sitä, tutkija Hannele Kauppinen-Räisänen sanoo.
 Lainaamoissakin usko tulevaisuuteen on raudanluja, sillä ne ovat jo löytäneet uskollisia ja pitkäaikaisia jäseniä, jotka eivät halua palata ostamiskulttuuriin.
 – Jotkut asiakkaani ovat sanoneet, etten saa lopettaa yrittämistä, koska tämä on heille jo elämäntapa, kertoo Soile-Maria Linnemäki Vaatepuulta.
 Mallaamossa lainavaatteet odottavat seuraavia käyttäjiään siisteissä rekeissä. Paulus Markkula / Yle
 Laura Sivula näkee vaatelainaamojen potentiaalin erityisesti edustus- tai juhlavaatteissa. Hän uskoo, että lainaaminen voisi kiinnostaa myös miehiä, mikäli se on riittävän helppoa. Tällä hetkellä lainaamoissa on pääosin naisten vaatteita.
 Muoti- ja urheilukauppa ry:n toimitusjohtaja Kankaanpää näkee bisnesmahdollisuuden lähinnä tuotteissa, jotka ovat lyhyttä käyttöä varten liian kalliita ostaa.
 – En usko, että jokapäiväisessä pukeutumisessa on kovin suurta bisnesmahdollisuutta.
 Voisitko sinä luopua vaatteiden ostamisesta ja siirtyä lainaamiseen? Aiheesta voi keskustella kello 22:een saakka.

Suomalaiset tykkäävät markettivaatteiden omistamisesta – mutta se ei ole ainut syy, miksi vaatelainaamoista ei ole tullut isompaa trendiä


Summary: Suomen jätevedenpuhdistamoissa syntyy vuosittain miljoona tonnia lietettä, joka haluttaisiin hyödyntää esimerkiksi lannoitteeksi.

Jos ajat autoa, tuotat jäteveteen päätyvää mikromuovia. Auton renkaista ja tiepinnoitteista irtoaa merkittäviä määriä muovia.
 Alle viiden millimetrin kokoisia muovipartikkeleita joutuu jäteveteen myös kotitalouksista esimerkiksi kosmetiikasta tai vaatteiden pesun yhteydessä.
 Suomalaisilta jätevedenpuhdistamoilta mikromuovit eivät juurikaan jatka kulkuaan kohti maailman meriä – yli 99 prosenttia jäteveden sisältämästä muovista saadaan talteen puhdistamoissa.
 – Kaikkein pienimmät mikromuovit ovat niitä hankalimpia, mutta kuitumaiset ja isommat partikkelit saadaan todella hyvin talteen, kertoo apulaisprofessori  Essi Sarlin  Tampereen yliopistosta.
 Mutta mitä tapahtuu sille muovimassalle, joka jää puhdistuksessa syntyvään lietteeseen? Tampereen yliopistossa on alkanut tutkimus, jossa selvitellään juuri tätä.
 Kysymys on merkitykseltään suurempi kuin äkkiseltään tulisi ajatelleeksi.
 Suomen jätevedenpuhdistamoissa syntyy kiintoaineita sisältävää lietettä  peräti miljoona tonnia vuodessa . Johonkin se pitää tunkea ja mielellään niin, että puhdistamolietteen sisältämät ravinteet saadaan käytettyä esimerkiksi lannoitteeksi tai maanparannukseen.
 Lietenäytteitä otetaan tutkimuksen aikana useista puhdistamoista, etenkin Pirkanmaalta. Esimerkiksi  Helsingin Viikin jätevedenpuhdistamolla syntyy lietettä viisi rekallista päivässä. Toni Määttä / Yle
 Tampereen yliopiston apulaisprofessorit Essi Sarlin ja  Marika Kokko  vetävät projektia, jossa etsitään turvallisia tapoja käsitellä ja hyödyntää puhdistamojätettä.
 Käsitellyn puhdistamolietteen sisältämiä mikromuoveja ei ole juurikaan tutkittu aikaisemmin. Tamperelaistutkijat selvittävät muun muassa sitä, miten mikromuovit hajoavat ja muuttuvat eri käsittelyprosesseissa.
 Lietettä voidaan jatkojalostaa esimerkiksi lämpökäsittelyllä. Hajoavatko muovit kokonaan tai pienemmiksi palasiksi?
 – Haluamme löytää sellaisen teknologian, jolla saataisiin aikaan mahdollisimman turvallinen puhdistamoliete ilman mikromuoveja, Kokko kertoo.
 Kaksivuotinen hanke on saanut Pirkanmaan rahastolta 100 000 euron rahoituksen.
 Apulaisprofessorit Marika Kokko (vas.) ja Essi Sarlin Tampereen yliopistosta haluavat selvittää, millaista mikromuovimassaa kertyy jätevedenpuhdistamoissa syntyvään lietteeseen ja miten mikromuovi voitaisiin siitä poistaa. Tampereen yliopisto
 Lannoitteeksi?
 Paine käyttää puhdistamolietettä lannoitteeksi on kova, sillä liete sisältää runsaasti orgaanista ainetta ja maan laatua parantavia ravinteita, kuten fosforia ja typpeä.
 – Haluaisimme osoittaa, että käsitelty puhdistamoliete on turvallista käyttää. Se on tärkeää, koska maailman fosforivarannot tulevat loppumaan lähitulevaisuudessa, Kokko sanoo.
 Jätevesilietteen on arvioitu olevan yksi merkittävimmistä  maaperän mikromuovilähteistä . Osa muovista voi päätyä myös ravintoketjuun.
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK:n kyselyn mukaan 85 prosenttia Suomen viljelijöistä ei käytä eikä aio käyttää puhdistamolietteitä lannoituksessa, koska sen puhtauteen ei luoteta. Maan  saastumisriskiä  pidetään liian suurena.
 Uusimpien tutkimusten mukaan ihmisten terveydelle ei pitäisi koitua riskiä, vaikka viljelyssä olisi käytetty puhdistamolietteestä tehtyä lannoitetta.
 EU:ssa on valmisteilla uusi lannoitevalmistelaki, jossa otetaan kantaa myös mikromuoveihin.
 – Alan toimijat ovat hyvinkin kiinnostuneita tässä projektissa tuotetusta tiedosta, Sarlin uskoo.
 Kaikkiaan tutkimus kestää neljä vuotta.
 Näytteet puhdistamolietteen sisältämistä mikromuoveista kuvataan pyyhkäisyelektronimikroskoopilla Tampereen yliopistossa. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 "Rikospaikkaa" ei saa sotkea
 Koska jätevesilietteiden sisältämiä mikromuoveja ei ole juurikaan tutkittu, osa tutkimuksen haasteista liittyy ihan perusteisiin eli näytteenottoon.
 Kuten rikospaikkatutkijoiden, pitää puhdistamolietteestä näytteitä ottavan tutkijan varmistaa, ettei näyte saastu.
 – Meidän pitää varmistaa, että kaikki välineet ovat joko lasisia tai metallisia, ettemme tuo näytteen käsittelyn aikana mikromuoveja tai kuituja. Laboratoriossa suojapukuna pitää olla puuvillainen laboratoriotakki ja niin edespäin, Sarlin kuvaa.
 Näytteitä on tarkoitus ottaa puhdistamoilta eri puolilta Suomea. Onko koko tutkimus haiseva haaste tutkijoille?
 – Muovi ei haise, Essi Sarlin nauraa.
 – Ympäristötekniikan tutkijat ovat hyvinkin tottuneita tämänkaltaisiin näytteisiin. Pienet hajut eivät heitä häiritse, Marika Kokko sanoo.
 Apulaisprofessori Essi Sarlin kuvaa näytettä pyyhkäisyelektronimikroskoopilla Tampereen yliopistossa. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Helsingissä on meneillään pohjoismainen jätevesikonferenssi, jossa jätevedenpuhdistuksen haasteita tarkastellaan laajasti, muun muassa juuri kiertotalouden näkökulmasta.
 Lue myös:
 Jätevedet sisältävät mikromuoveja ja antibioottijäämiä – Kannattaako niistä tehtyä multaa levittää viljeltäville pelloille ja kasvimaille?
 Merien lisäksi myös maaperään päätyy mikromuovia jätevesistä – vaikutuksia vasta tutkitaan, mutta osa muovista voi päätyä ravintoketjuun
 Kunnalliset jätevedenpuhdistamot pian pinteessä – jätevesissä yhä enemmän mikromuovia ja lääkejäämiä, jota ei pystytä keräämään

Suomalaistutkijat haisevan haasteen edessä: Jätevesien mikromuovista saadaan talteen yli 99 prosenttia, mutta mitä sille pitäisi tehdä?


Summary: Tutkijan mukaan ilmastoystävälliset vaihtoehdot pitäisi tehdä mahdollisimman helpoiksi tavallisille perheille.

Perjantaina järjestettävä ilmastolakko päättää kansainvälisen ilmastoviikon. Lakkoon osallistuu suomalaisia ympäri maan. Asiantuntijoiden mielestä ilmastonmuutoksen torjunnan vierittäminen vain kuluttajien vastuulle ei kuitenkaan riitä. Päästöjen ja kulutuksen vähentämisen tärkeimmät ratkaisut ovat poliittisia.
 Lahtelainen 16-vuotias  Oskari Päätalo  aikoo lähteä Helsinkiin perjantaina. Hän on myös mukana kansalaisliikkeessä, joka toimii "ilmastonmuutosta ajavaa politiikkaa vastaan".
 – Kasvua ihannoivalle yhteiskunnalle pitäisi etsiä vaihtoehtoa, Päätalo sanoo.
 Päätalo on vegaani ja hankkii paljon vaatteita kirpputorilta. Kestävän arjen kokeilu on hänestä tärkeää.
 – Eivät ihmiset muuten ymmärrä, että voisimme pärjätä ilman lihaa tai autoa. Kokeilun kautta nämä muutokset voivat yleistyä.
 Päätalo on pitänyt huolta siitä, että ympäristöasioista puhutaan perheessä päivittäin. Hänen äitinsä ilmoitti perheen tänä syksynä kokeiluun, jossa perheet mittauttavat hiilijalanjälkensä ja pyrkivät entistä päästöttömämpään elämäntapaan.
  Oskari Päätalo pitää kaikkien ihmisten toimintaa tärkeänä ilmastonmuutoksen torjunnassa, mutta suuryrityksillä ja poliitikoilla on suuri vastuu. Petri Niemi/Yle
 Oskarin valinnoilla on merkitys
 Maailman ilmatieteen järjestö kertoo, että  ilmastonmuutos näkyy kaikkialla maapallolla  ja viimeiset viisi vuotta ovat olleet maapallon tilastoidun ilmastohistorian lämpimimmät.  Kansainvälinen ilmastopaneeli  IPCC julkistaa uuden erikoisraporttinsa keskiviikkona.
 Vaikka ilmastonmuutoksen ennusteet ovat karuja, Päijät-Hämeessä perheitä kannustetaan elämään entistä vähäpäästöisempää elämää.
 Tänä syksynä 79 erikokoista perhettä on lähtenyt mukaan kokeiluun, jossa he pyrkivät vähentämään asumisensa, liikkumisensa ja kulutuksensa aiheuttamaa ilmastokuormaa. Lahdessa on  myös otettu käyttöön sovellus , jonka avulla kaupunkilaisia kannustetaan vähäpäästöiseen liikkumiseen.
 Perheet kokeilevat muutaman kuukauden ajan elämäntapaa, jolla ilmaston lämpeneminen saataisiin pidettyä alle 1,5 asteessa.
 Oskarin äiti,  Anna Päätalo , kertoo, että perheen esikoisen mielipiteet ja valinnat ovat vaikuttaneet koko perheen ajattelutapoihin.
 – Oskari on erityisen ympäristötietoinen, mikä on vaikuttanut omaan ajatteluun ja toimintaan. Toivon, että saamme kokeilusta käytännön vinkkejä entistä kestävämpään arkeen.
 Ravitsemusterapeuttina työskentelevän äidin lisäksi perheeseen kuuluvat ympäristöalan konsultin töitä tekevä mies sekä kolme lasta.
 – Teen perheelle vegaaniruokaa, koska teinit sitä halusivat. Mieheni ja nuorin lapsistamme käyttävät maitotuotteita ja harvoin ostamme kalaa, kanaa tai lihaa.
 Perheellä on kaksi autoa, mutta Päätalon mukaan toisen tarpeellisuutta mietitään kokeilun aikana.
 – Minulla on runsaan 20 kilometrin matka kotoa työpaikalle, mutta pääsääntöisesti kuljen työmatkani bussilla. Mies tarvitsee autoa työssään. Autoa käytetään myös joskus lasten kuskaamiseen harrastuksiin.
 Tutkija: vihreästä kulutuksesta helpompaa
 Kulutuskulttuuritutkijan  Henri Weijon  mielestä kokeilu kuulostaa siinä mielessä hyvältä, että siinä pureudutaan perheiden arkeen. Hänen mukaansa on tärkeää, että ilmastoystävällisempi kulutus tehdään mahdollisimman helpoksi ja kivuttomaksi.
 – Meillä on taipumus kiinnittää huomiota edelläkävijöihin, jotka ovat motivoituneita ja myös kyvykkäitä muokkaamaan käytöstään. Suurin osa suomalaisista miettii ilmastoasioita, mutta päähuomio kulutustottumuksissa on perheen arjessa, jaksamisessa ja rahan säästämisessä, sanoo markkinoinnin apulaisprofessori Weijo Aalto-yliopistosta.
 Weijon vinkit kuluttajille korostavat poliittisen vaikuttamisen merkitystä. Suuremmissa investoinneissa, kuten asumisessa ja auton hankinnassa, kuluttajan kannattaa pohtia valintojaan.
 – Muistakaa äänestää ja olla yhteydessä kansanedustajiin vaalien välilläkin.
 Anna Päätalo kertoo, että perheessä vältetään turhaa kuluttamista, mutta toivoo kokeiluista lisää vinkkejä entistä kestävämpään arkeen. Petri Niemi/Yle
 Kuluttajan rooli vain rajallinen, politiikalla pitäisi tehdä enemmän
 Kulutuskulttuurin tutkijan mukaan kuluttajan rooli on rajallinen: ilmastonmuutoksen torjunnassa myös suuremman mittaluokan toimet ovat välttämättömiä.
 – Esimerkiksi ympäristöystävälliset valinnat ruokakaupassa tuntuvat yksilöstä voimaannuttavilta. Kaikki muutos ei lähde kuluttajasta, vaan tarvitaan kansallista ja kansainvälistä sääntelyä, sanoo apulaisprofessori Weijo Aalto-yilopistosta.
 Luontojärjestö WWF:n ympäristökasvatuksen asiantuntija, filosofian tohtori  Essi Aarnio-Linnanvuori  on Weijon kanssa samoilla linjoilla.
 – Yksilön valinnoilla on merkitystä, mutta suuret muutokset tehdään yhteiskunnan tasolla. Tarvitaan vuorovaikutusta ruohonjuuritason ja päätöksentekijöiden välillä. Tuotantotapojen muutos ja poliittiset päätökset eivät tapahdu ilman yksilöiden muutoksia.
 Suomen hallitusohjelman tavoitteena on, että Suomi on hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä. Hallitus haluaa  sitouttaa teollisuutta  tavoitteen saavuttamiseen.
 Alkuviikolla  YK:n ilmastokokouksessa saatiin hiilineutraalisuussitoumukset 77 maalta sekä nippu muita lupauksia ilmastokestävän kehityksen edistämiseksi.
 – On puhkeamassa harhanäkemys, että kuluttaja yksin ratkaisee ilmastonmuutoksen, arvioi Weijo.
 Lue lisää:
 YK:n ilmastokokous kovan paikan edessä – ”Pariisin ilmastosopimusta on toteutettu laiskasti, nyt on painettava kaasua”
 Ilmastonmuutokselle on pakko tehdä jotain, mutta mitä se olisi – tarjolla vain ikäviä vastauksia

Oskari Päätalo, 16, sai koko perheen elämään vihreämmin – 79 perhettä testaa nyt, miten ilmastoystävällinen elämäntapa taipuu arkeen


Summary: Edustajainhuoneen puheenjohtaja Nancy Pelosi käynnisti virkarikossyytemenettelyn kuultuaan asiantuntijoita ja ilmiantajan lakimiestä, kirjoittaa Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen.

WASHINGTON
 – Ei tämä vielä valtakunnanoikeutta tarkoita.
 Asiantuntijoiden maltilliset ja aiheelliset huomautukset sinkoilivat kongressirakennuksen seinien hiekkakivistä kuin lasersäteet. Niiden kaiku peittyi kuitenkin pian toimittajalauman huutojen alle.
 Nancy Pelosi oli pudottanut uutispommin, tarkasteli asiaa Capitol-kukkulalla miltä kantilta hyvänsä.
 Ei vielä valtakunnanoikeuteen, mutta raju siirto se oli. Pelosi ei olisi käynnistänyt menettelyä elleivät demokraatit oikeasti uskoisi voittavansa valtakunnanoikeudessa tai vähintäänkin hyötyvänsä siitä ratkaisevan paljon poliittisesti.
 Demokraattien mahtinainen oli tähän saakka tyrmännyt vaatimukset Trumpin syyttämisestä.  Sillä perusteella, että proseduuri imee liiaksi voimavaroja puolueelta, jonka pitäisi yhdistää rivinsä yhden hyvän ehdokkaan taakse. Sellaisen, joka pystyisi lyömään Trumpin seuraavissa vaaleissa, jotka ovat jo reilun vuoden kuluttua.
 Moni myös uskoo, että demokraattien nostamat syytteet vain lisäävät Trumpin kannatusta. Ne ovat kuin pasuunan kutsuääni hänen vankkumattomalle kannattajakunnalleen, kuten Keskilännen valkoisille uskovaisille.
 Venäjä-tutkinta, pornopaljastukset, skandaalit ja jatkuva riitely – viimeksi 16-vuotiaan Greta Thunbergin kanssa – eivät ole notkauttaneet Trumpin kannatusta. Toisaalta hyvät talousluvut eivät ole nostaneet sitä merkittävästi.
 Trump jää historiaan presidenttinä, jonka kannatus rakentuu eri palasista kuin kaikilla edeltäjillään.  Hänestä vain lähtökohtaisesti joko tykätään tai ei tykätä ja tässä kannassa pysytään.
 Trump soitti heinäkuussa Ukrainan presidentille. Hänen hallinnossaan työskennelleen ilmiantajan mukaan hän käytti virka-asemaansa väärin ja yritti vedota presidenttiin, jotta Ukraina alkaisi tutkia demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän Joe Bidenin ja tämän pojan toimia.
 Hunter Biden työskenteli korruptiosta syytetyssä ukrainalaisessa Burisma-kaasuyhtiössä. Häntä itseään ei ole syytetty, mutta ilmiantajan mielestä Trump yritti kalastella itselleen tietoja, olisiko aiemmin varapresidenttinä työskennellyt Joe Biden auttanut poikaansa pääsemään pälkähästä.
 Viikko ennen puhelua Trump jäädytti 360 miljoonan euron apupaketin Ukrainalle.  Virallisen selityksen mukaan se siirtyi takaisin eri ministeriöiden käsittelyyn, mutta ilmiantaja epäilee Trumpin käyttäneen sitäkin kiristyskeinona oman poliittisen hyödyn saavuttamiseksi. Trump on pitänyt Bidenia pahimpana uhkaajanaan 2020 vaaleissa.
 Trump kiistää toimineensa väärin ja lupaa julkistaa puhelinkeskustelun. Demokraatit kuitenkin vaativat häntä julkistamaan myös tämän nimettömän ilmiantajan lausunnon.
 Demokraatit epäilevät Trumpin rikkoneen virkavalansa ja vaarantaneen kansallisen turvallisuuden.. Jos presidentti tuomitaan niistä, hän voi joutua ulos Valkoisesta talosta, ja vielä käsiraudoissa.
 Valtakunnanoikeus on kokoontunut vain kaksi kertaa Yhdysvaltain historiassa:  1864 Andrew Johnson ja 1998 Bill Clinton selvisivät siitä ilman tuomiota. Richard Nixon erosi tehtävästään 1974 välttääkseen joutumisen valtakunnanoikeuteen Watergate-skandaalin takia.
 Demokraateilla on enemmistö kongressin edustajainhuoneen paikoista, mutta Trumpin puolue republikaanit hallitsee senaattia, joka varsinaisen oikeudenkäynnin järjestää. Niinpä demokraattien hanke Trumpin syyttämiseksi näyttää hankalalta toteuttaa.
 Miksi Pelosi kuitenkin päätti käynnistää menettelyn?
 Pelosi itse pukee asian niin, että se on hänen moraalinen velvollisuutensa. Hän keskusteli tiistaina ennen päätöstään ilmiantajan asianajajan kanssa, jolla on ilmeisen vahvoja näyttöjä vakavien syytösten tueksi.
 Demokraatit yrittävät myös ottaa prosessista kaiken poliittisen hyödyn irti ja häiritä sillä Trumpin kampanjointia. Jos he häviävät vaaleissa, he pyrkivät tekemään Trumpin toisesta kaudesta painajaisen.
 Valtakunnanoikeuden uhka voi nimittäin säilyä 2020 presidentinvaalin ylikin, koska menettely on nyt käynnistynyt.

Analyysi: Raju siirto demokraateilta –  Se ei tähtää enempään eikä vähempään kuin Trumpin potkimiseen pihalle Valkoisesta talosta ja vielä käsiraudoissa


Summary: Uhriluku vaihtelee eri viranomaislähteiden mukaan 10 ja 22 hengen välillä.

Useita on kuollut ja satoja on loukkaantunut koillisessa Pakistanissa tapahtuneessa 5,8 magnitudin maanjäristyksessä. Yhdysvaltain geologian keskuksen mukaan järistyksen keskus oli lähellä Mirpurin kaupunkia, Kashmirin alueella.
 Maanjäristys sai ihmiset pakenemaan kaduille myös Lahoren ja Islamabadin kaupungeissa.
 Pelastustöiden odotetaan jatkuvan vielä yön yli, sillä maanjäristyksen seurauksena lukuisia rakennuksia on sortunut ja autoteitä on halkeillut. Lisäksi myös matkapuhelin- ja sähkötolppia on vaurioitunut runsain määrin.
 Uutistoimisto AFP:n saamien tietojen mukaan yhdellä Mirpurin alueen valtatiellä oli havaittavissa yli metrin syvyisiä halkeamia, joihin oli myös suistunut ajoneuvoja.
 Mirpurin alueella sijaitsevan Sahankikrin kylän asukkaat kertovat, että kylän lähes 400:sta asuintalosta jokainen olisi vaurioitunut maanjäristyksessä.
 Mirpurin poliisilaitoksen mukaan maanjäristyksen uhriluku on tällä hetkellä 19 henkeä ja loukkaantuneita yli 300. Toisen paikalisen viranomaislähteen mukaan kuolleita olisi 20.
 Paikallisen onnettomuuksien hallinnasta vastaavan viranomaisen mukaan kuolleita olisi kuitenkin vain 10 ja haavoittuneita noin 100.
 Pakistanin puoleisen Kashmirin informaatioministerin mukaan kuolleita olisi 22 ja loukkaantuneita olisi lähes 700, kertoo uutistoimisto AP.
 Pakistanin armeija on lähettänyt muun muassa lääkintäjoukkoja auttamaan maanjärityksessä kärsineitä alueita, armeijan tiedottaja kertoo.

Maanjäristys ravisteli Pakistanissa – useita kuollut rakennusten romahdettua


Summary: Macron totesi, että jos Iranin ja USA:n presidentit eivät tapaa kuluvan viikon aikana, on se hukattu mahdollisuus.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi tiistaina New Yorkissa Yhdistyneiden kansakuntien kokouksen yhteydessä, että olosuhteet Iranin ja Yhdysvaltojen pikaiselle paluulle neuvottelupöytään on saavutettu.
 – Olosuhteet on saavutettu neuvottelujen pikaiselle jatkumiselle. Iranin ja Yhdysvaltojen vastuulla on tarttua tilaisuuteen, Macron sanoi tavattuaan molempien maiden johtajat.
 Macron oli jo aikaisemmin tiistaina kehottanut Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  ja Iranin presidenttiä  Hasan Ruhania  tapaamaan toisensa. Macron totesi myös, että jos presidentit eivät tapaa YK:n kokouksen puitteissa kuluvan viikon aikana, on se hukattu mahdollisuus.
 Macron on yrittänyt toimia sovittelijan roolissa Iranin ja Yhdysvaltojen välillä sekä yrittänyt järjestää maiden välille historiallista tapaamista vuoden 2015 ydinsopimuksen pelastamiseksi.
 Jännitteet ovat kuitenkin kiristyneet entisestään, kun Yhdysvallat sekä Ranska, Saksa ja Britannia totesivat Iranin syylliseksi Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin syyskuussa tehtyihin iskuihin.
 Aiheesta lisää:
 Saksa tukee Yhdysvaltojen ja Iranin ydinsopimuskeskusteluja – Merkel näkee silti pakotteiden pysyvän tiukasti
 Ranska, Saksa ja Britannia pitävät Irania syyllisenä Saudi-Arabian iskuihin – Euroopan suurmaat edelleen diplomatian kannalla
 Iranin presidentti varoittaa ulkomaisten joukkojen lisäävän ongelmia Persianlahdella – esittelee rauhansuunnitelmansa YK:lle lähipäivinä

Ranskan presidentti Macron: Olosuhteet Iranin ja USA:n paluulle neuvottelupöytään on saavutettu