Summary: Stasevska debytoi BBC:n sinfoniaorkesterin päävierailijana Proms-festivaalilla tiistaina.

Kapellimestarit ovat säännöllisesti kuin tulisilla hiilillä. Jännittävintä on silloin, kun keikka uuden ja kiinnostavan orkesterin edessä on ohi. Pelin henki on silloin selvä: jos kutsu käy takaisin, orkesterin muusikot ovat pitäneet johtajastaan. Jos mitään ei kuulu, kapu ei ole onnistunut tekemään vaikutusta tai yhteispeli ei ole jostain muusta syystä miellyttänyt työyhteisöä.
 Suomalaiskapellimestari  Dalia Stasevska , 34, sai näytönpaikan Britanniassa keväällä 2018. Hän johti yleisradioyhtiö BBC:n sinfoniaorkesteria studiokonsertissa, jossa äänitetään materiaalia radion tarpeisiin.
 Stasevska sai pian huokaista helpotuksesta.
 – Ilmeisen hyvin meni, koska he pyysivät minua heti takaisin. Se on aina sellainen, että huh, ihanaa. Toisen keikan jälkeen he ilmoittivat haluavansa minut päävierailijakseen, Stasevska kertoo kotinsa lähellä sijaitsevassa kahvilassa Helsingissä.
 Päävierailijan titteli on luottamuslause orkesterilta kapellimestarille. Hänestä pidetään, ja luvassa on tietty määrä johdettavia konsertteja vuodessa.
 Stasevskan mukaan hänellä ja BBC:n orkesterilla synkkasi alusta saakka hyvin, mutta sen enempää dynamiikkaa ei ehtinyt keikoilla analysoida.
 – Englanti on kuuluisa musiikkimaana siitä, että aikaa valmistautumiseen on tosi vähän. Usein se on yksi harjoitus, kenraali ja konsertti. Harha-ajatuksille ei silloin ole tilaa.
 Viime vuonna Stasevska oli kuuntelemassa tangolle pyhitettyä Proms-konserttia ja piti kokemastaan. – Jossain lehdessä sanottiin, että suomalaiset pesivät siellä argentiinalaiset, hän nauraa. Laura Hyyti / Yle
 Lahjakas nuori nainen on nyt vahvoilla
 Monimuotoisuus on noussut orkesterimaailmaa osaltaan määritteleväksi ilmiöksi. Jokainen itseään kunnioittava instituutio haluaa näyttää, ettei se ole historiansa vanki, kun kysymys on sukupuolten välisestä tasa-arvosta. Ennen kapellimestarin töitä tarjottiin varsinkin kokeneille miehille, nyt paikat ovat auki erityisesti osaaville nuorille naisille.
 Radion sinfoniaorkesterin intendentti  Tuula Sarotie  vahvistaa, että juuri nyt on paljon helpompi luoda kapellimestarin uraa lahjakkaana nuorena naisena kuin vaikkapa lahjakkaana keski-ikäisenä miehenä.
 Stasevska on tahtomattaan tilanteessa, jossa hänen BBC-pestiään punnitaan myös osana tällaista ilmiötä.
 – Tuohon on vaikea ottaa kantaa. Katsotaan sitten, kun olen vanhempi, että onko minulla vielä keikkoja, hän haastaa.
 Toki Stasevska on sitä mieltä, että diversiteetti on rikkautta. Toisaalta perfektionistiksi tunnustautuva kapellimestari uskoo siihen, että kapellimestarit paranevat vanhetessaan sukupuolesta riippumatta.
 – Musiikissa mikään ei ole niin arvokasta kuin kokemus. Se on paras kortti, jota pitää käyttää hyvin ja viisaasti. Päivääkään nuorempi en haluaisi olla.
 Vielä hetki sitten asiat olivat toisin. Tietä naisille musiikkimaailmassa on raivannut muun muassa yhdysvaltalaiskapellimestari  Marin Alsop . Vuonna 2007 hänestä tuli ensimmäinen nainen merkittävän yhdysvaltalaisorkesterin, Baltimoren sinfoniaorkesterin, musiikillisena johtajana.
 – Olen ollut ensimmäinen nainen monissa tilanteissa. Toisaalta olen siitä ylpeä, mutta toisaalta se on täysin säälittävää. Vielä kolmekymmentä vuotta sitten mahdollisuuksia ei ollut, hän  totesi hiljattain New York Timesille .
 Yhtä lailla esimerkiksi  Susanna Mälkki  on parhaillaan ensimmäinen nainen Helsingin kaupunginorkesterin ylikapellimestarina.  Kaija Saariahon   Kaukainen rakkaus  oli kolme vuotta sitten ensimmäinen naisen säveltämä ooppera New Yorkin Metropolitanissa yli sataan vuoteen.
 Stasevskan mielestä puheenaihe alkaa olla kulahtanut, vaikka hänen uransa alkuvaiheessa ei ollut tietoakaan ilmiöstä, jossa nuoret naiset olisivat alalla vahvoilla.
 – Jos kannan sellaista narratiivia, että minulla on vaikeaa sen takia, että olen nainen, niin olen väärällä alalla. Maailma on ollut epäoikeudenmukainen ja se on sitä yhä. Toisaalta olemme menneet helvetisti eteenpäin, Stasevska summaa.
 – Miksi pitäisi murehtia siitä, millainen musiikkimaailma oli sata vuotta sitten? Muutetaan maailmaa yhdessä nyt kohtelemalla toisiamme tasa-arvoisesti, Stasevska toteaa. Laura Hyyti / Yle
 Kaikki aiempi romukoppaan
 Tiistaina Stasevska debytoi maailman suurimmalla klassisen musiikin festivaalilla, Britanniassa järjestettävillä Promeilla. Samalla se on ensimmäinen kerta yleisön edessä BBC:n sinfoniaorkesterin päävierailijana.
 Yle Klassisella kuultavan konsertin  alkupuolella ohjelmassa on  Sibeliuksen   Karelia-sarja  ja  Mieczyslaw Weinbergin   Sellokonsertto .
 Huipennuksena on yleisön kestosuosikki,  Pjotr Tšaikovskin   Sinfonia nro 6 , lisänimeltään  Pateettinen .
 – Se on vähän kuin rakkauden kanssa. Jostain syystä sen haluaa kokea yhä uudestaan. Tuollaiset biisit myös kestävät sen.
 Kapellimestarin on Stasevskan mukaan nähtävä teoksen nuottien taakse. Hyvä tulkinta vaatii ymmärrystä ihmismielestä.
 – Pitää uskaltaa laittaa kaikki aiempi romukoppaan. Työkalupakkia omaa näkemystä varten on rakennettu lapsuudesta lähtien. Konsertissa pitää antaa kaikkensa ja olla läsnä hetkessä. Sen pitää riittää.
 Suomalaiset ovat totuttuun tapaan näyttävästi esillä BBC:n Proms-festivaalilla. Stasevskan lisäksi tänä vuonna mukana ovat muun muassa BBC:n sinfoniaorkesterin ylikapellimestari  Sakari Oramo , Lontoon Philharmonia-orkesterin ylikapellimestari  Esa-Pekka Salonen , säveltäjä  Outi Tarkiainen , kapellimestari  John Storgårds  ja viulisti  Pekka Kuusisto .
 Toisinaan muusikot tuovat mukanaan yllätyksiä festivaalihengessä. Kuusisto muistetaan erityisesti  vuoden 2016 Proms-konsertin ylimääräisestä , jossa hän pisti yleisön laulamaan suomalaista kansanlaulua, ja jonka tallenteesta tuli viraalihitti internetissä. Myös tänä vuonna Kuusisto  otti yleisön osaksi esitystä . Stasevska ei vastaavia hullutuksia ole debyyttiään varten suunnitellut.
 – Ajattelin vielä tällä kertaa mennä ihan vain johtamaan konsertin, hän nauraa.

Suomalainen Dalia Stasevska sai pestin BBC:n orkesterista, kun nuoret naiset jyräävät kapellimestareina – "Päivääkään nuorempi en haluaisi olla"


Summary: Kauppahinta on 2,85 miljardia euroa.

Mastercard ostaa Netsin tililtä tilille -maksamisen palvelut, Nets kertoo tiedotteessa. Kauppaan kuuluvat muun muassa reaaliaikaiset maksut ja digitaaliset laskupalvelut. Kauppahinta on 2,85 miljardia euroa.
 Kauppa vaatii vielä hyväksynnän viranomaisilta.
 Nets kertoo verkkosivuillaan olevansa yksi johtavista eurooppalaisista maksamisen alan yrityksistä.
 Netsin konsernijohtaja  Bo Nilsson  sanoo tiedotteessa, että viimeisten viiden vuoden aikana Nets on rakentanut vahvan tililtä tilille -maksamisen alustan, jolla on mahdollisuudet kasvaa globaaliksi.
 – Kuitenkin täyden kansainvälisen kasvupotentiaalin saavuttaminen yli Netsin tämänhetkisen maantieteellisen ulottuvuuden vaatii maailmanlaajuisen johtavan toimijan kyvykkyyksiä ja resursseja, hän sanoo.
 Hänen mukaansa Mastercard on resursseillaan ja globaalilla ulottuvuudellaan ainutlaatuisessa asemassa avatakseen Netsin tililtä tilille -liiketoiminnan koko potentiaalin.
 Suomessa ei näkyviä vaikutuksia
 Netsin Suomen maajohtaja  Sirpa Nordlund  kertoo, ettei kaupalla ole suomalaislle kuluttajille tai yrityksille näkyviä vaikutuksia.
 – Kaupassa siirtyy kuluttajienkin käytössä oleva laskunmaksupalvelu, joka on käytössä esimerkiksi Tanskassa ja Norjassa. Näissä maissa pankin ja laskujen maksajan välillä on erillinen palvelunsa. Suomessa tällaista ei ole, vaan meillä laskut kulkevat e-laskuina suoraan pankkiin, Nordlund valottaa.
 Laskunmaksupalvelut ovat useiden pankkien käytössä etenkin Norjassa ja Tanskassa.
 Nordlund kuvailee kauppaa Suomen Netsin näkökulmasta iloiseksi uutiseksi, sillä se korostaa Suomen toimintojen asemaa konsernissa.
 – Meillä on sellaista osaamista, jonka merkitys kasvaa nyt muissa Pohjoismaissa. Olemme Suomessa vahvoja kauppiaille ja pankeille tarjottavissa maksamisen palveluissa, ja niiden merkitys korostuu nyt muuallakin, Nordlund sanoo.
 Lue myös
 Pian pelkkä luottokortti ei enää käy verkkokaupassa – Osa kauppiaista ei ole läheskään valmiita uudistukseen, miljardien ostot vaarassa
 Ruotsissa käteisen käymättömyys voi olla jo normaalia – Helsingissä kahvilaketjun testi käteisettömyydestä oli asiakkaille liikaa

Mastercard ostaa Netsin tililtä tilille -maksamisen palvelut, ei näy Suomessa kuluttajille


Summary: Donetskin ja Luhanskin alueet julistautuivat itsenäisiksi vuonna 2014. Mikään valtio ei ole hyväksynyt niiden itsenäisyyttä.

Viro ei tunnusta passeja, jotka Venäjä on myöntänyt Itä-Ukrainassa sijaitsevien Donetskin ja Luhanskin separatistialueiden asukkaille huhtikuun 24. päivän jälkeen.
 Viron ulkoministeriö tiedotti päätöksestä maanantaina.  Päätöksestä kertoi Viron yleisradio ERR.  Päätös astuu voimaan heti.
 Venäjä päätti 24. huhtikuuta alkaen ryhtyä nopeuttamaan Venäjän kansalaisuuden myöntämistä Ukrainan separatistialueiden asukkaille. Vastineeksi kansalaisuuden saaneiden pitää vannoa uskollisuutta Venäjälle.
 Viro on ensimmäinen EU-maa, joka on päättänyt olla tunnustamatta alueiden asukkaille myönnettyjä uusia passeja, jos passin omistaja ei ole ollut aikaisemmin Venäjän kansalainen.
 EU:n ulkopuolisista maista vastaavan päätöksen teki ensimmäisenä Kanada.
 – Venäjän päätös kansalaisuusprosessin nopeuttamisesta separatistialueilla horjuttaa Ukrainan itsenäisyyttä ja pitää maan turvallisuustilanteen epävakaana. Viro tuomitsee jyrkästi nämä Venäjän pyrkimykset, Viron ulkoministeri  Urmas Reinsalu  perusteli päätöstä maanantaina.
 – Uskon, että muut Euroopan unionin jäsenvaltiot ja koko kansainvälinen yhteisö päättävät pian samoin. Velvollisuutemme on tukea Ukrainan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta, Reinsalu sanoi.
 Venäjän passeja Luhanskin passinjakelukeskuksessa. Alexander Reka / AOP
 Suomen kanta ei ole vielä selvillä
 Suomi ei ole vielä päättänyt, miten se suhtautuu Donetskin ja Luhanskin alueella asuville myönnettyihin uusiin Venäjän passeihin.
 – Näistä asioista keskustellaan aina EU-tasolla. Tänä kesänä tästä aiheesta on käyty paljon keskustelua EU:n piirissä, mutta vielä ei ole päädytty yhteisiin kansainvälisiin linjauksiin, kertoo ulkoministeriön passiasioiden yksikön päällikkö  Leena Ritola .
 Ritolan mukaan jokainen valtio päättää passi- ja viisumiasioistaan lopulta itse.
 – Viro on halunnut edetä tässä asiassa muita EU:n jäsenmaita nopeammin, ja se on Viron oma päätös. Suomi jatkaa keskustelua muiden EU-maiden kanssa ennen päätöksentekoa.
 Ritolan mukaan Suomen päätöstä asiaan liittyen voidaan odottaa todennäköisesti alkusyksyllä.
 – Krimin suhteen toimittiin aikoinaan samalla lailla. Suomi päätti silloin yhdessä muiden EU-maiden kanssa, ettei se tunnusta Krimin niemimaata osaksi Venäjää, Ritola sanoo.
 Viron ulkoministeri: Venäjä rikkoo Minskin sopimusta
 Donetskin ja Luhanskin alueet ovat julistautuneet itsenäisiksi Ukrainasta vuonna 2014. Mikään kansainvälisesti tunnustettu valtio ei ole hyväksynyt alueiden itsenäisyyttä.
 Alueita hallitsevat Venäjän tukemat kapinalliset, jotka ovat sodassa Ukrainan hallituksen kanssa. Venäjän on epäilty pyrkivän liittämään alueet itseensä.
 Sen jälkeen kun Venäjä huhtikuussa päätti helpottaa kapinallisalueilla asuvien kansalaisuusprosessia, Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  toivoi kansainvälistä yhteisöä lisäämään Venäjä-pakotteitaan.
 Viron ulkoministerin Urmas Reinsalun mukaan Venäjän keväällä aloittama kansalaisuusprosessin helpottaminen alueiden asukkaille on jyrkässä ristiriidassa Minskin sopimuksen kanssa.
 Minskin sopimus solmittiin syyskuussa 2014 Ukrainan, Venäjän, Donetskin ja Luhanskin kesken. Sopimuksen tavoitteena on pysäyttää taistelut Itä-Ukrainassa.
 Itä-Ukrainan taisteluissa on saanut surmansa yli 13 000 ihmistä vuoden 2014 jälkeen.

Viro ei tunnusta Itä-Ukrainan kapinallisille myönnettyjä Venäjän passeja – Suomen kanta asiaan vielä auki


Yhdysvaltalainen kirjailija  Toni Morrison  on kuollut, Morrisonin perhe kertoo tiedotteessaan. Kirjailija oli 88-vuotias.
 Morrisonin perhe kertoi, että kirjailija kuoli lyhyen sairauden jälkeen omaisten ja ystävien ympäröimänä 5. elokuuta, kirjoittaa  BBC .
 Perhe kertoo olevansa kiitollinen siitä, että kirjailija vietti pitkän ja hyvän elämän. Kirjailijan perhe toivoo rauhaa suruaikana, mutta tiedotti kertovansa myöhemmin miten kirjailijan elämän perintöä tullaan muistamaan.
 Toni Morrison, oikealta nimeltään  Chloe Anthony Wofford , syntyi Ohion Lorainissa. Morrisonin esikoisromaani Sinisimmät silmät ilmestyi 1970.
 Morrison oli ensimmäinen musta nainen ja musta amerikkalainen, joka sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon. Morrison kirjoitti muun muassa rotukysymyksistä sekä mustien naisten arjesta teoksissaan.
 Hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 1993. Morrison sai vuonna 2012 presidentti  Barack Obaman  hänelle myöntämän presidentin vapausmitalin.
 Guardian-lehti  kuvailee Morrisonin työstä tulleen osa "amerikkalaisen elämän kangasta, joka kudottiin lukioiden opinto-ohjelmiin".
 Morrison myös opetti luovan kirjoittamista Princetonin yliopistossa vuodesta 1989 eläköitymiseensä asti vuoteen 2006. Vuonna 2017 hänen kunniakseen nimettiin myös  rakennus yliopistokampuksella .
 Useita Morrisonin teoksia on suomennettu. Hänen menestynein teoksensa on Beloved. Se on suomennettu nimellä Minun kansani, minun rakkaani. Tarina kertoo Yhdysvaltojen orjien elämästä mustan naisen näkökulmasta. Teos suomennettiin vuonna 1988.
 Morrisonin kirjoja Suomessa julkaissut kustannusosakeyhtiö Tammi muisti kirjailijaa  Facebook-sivuillaan .

Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut Toni Morrison on kuollut


Summary: Lappeenrannassa sijaitsevien maisemakuvakehysten luona voi ottaa kuvan itsestään tai vain kauniista näkymästä. Kehyksiä on tulossa Suomeen lisää.

Oikea kuvakulma kasvoista, hymyä ja sitten kännykän kamera laulamaan.
 Lappeenrannassa on tänä kesänä voinut kuvauttaa itsensä maisemakuvakehyksissä. Puusta ja metallista valmistettuja kehyksiä on kaksi: toinen sataman alueella Kasinon puistossa ja toinen vähän matkan päässä Linnoituksen valleilla.
 – Jos otetaan valokuva ja laitetaan se seinälle, siihen laitetaan usein jotkut kehykset. Tässähän kehykset ovat valmiina kuvassa eli niitä ei tarvitse hankkia kehystämöstä, toinen teosten tekijöistä, kuvanveistäjä  Samuli Poutanen  selittää.
 Kehyksiin mahtuu isompikin porukka kerralla, sillä leveyttä ja korkeutta on lähes kaksi metriä.
 Corten-terästä ja lehtikuusta
 Erityylisiä maisemakuvakehyksiä on ympäri Eurooppaa, muun muassa Virossa. Suomessa maisemakehyksiä on esimerkiksi Uudessakaupungissa. 370 vuotta täyttävä Lappeenrannan kaupunki tilasi kehykset juhlavuoden kunniaksi.
 – Maisemakuvakehyksiä alkoi näkyä sosiaalisessa mediassa. Minusta oli korkea aika saada Lappeenrantaankin sellaiset, sanoo Lappeenrannan kaupungin matkailupäällikkö  Mirka Rahman .
 Kehysten paikat valittiin asukkaille suunnatulla Facebook-kyselyllä. Vastauksissa nousivat esiin varsinkin sataman ja Linnoituksen alueet. Kaupungin toiveena oli, että teokset tehdään kestävistä ja tyylikkäistä materiaaleista, jotka sopivat maisemaan.
 – Valitsimme lehtikuusen ja corten-teräksen, sillä ne ovat kustannustehokkaita. Lisäksi corten-teräs on säänkestävä, kun se saavuttaa punaruskean pintansa, kertoo taideseppä  Antti Nieminen .
 Hanna Muukkonen testaa maisemakuvakehystä Lappeenrannan Kasinon puistossa. Lappeenrannan kaupunki
 Kehykset asennettiin paikoilleen kesäkuussa.
 Mirka Rahmanin mukaan kehykset ovat olleet niin suosittuja, että niille on aika ajoin muodostunut jopa jonoa. Rahman on kuullut kehyksistä vain positiivista palautetta.
 Kehysten hinnaksi tuli noin 700 euroa kappaleelta. Rahmanin mielestä kaupunki sai rahalle vastinetta.
 – Raha on tullut takaisin kaikella sillä kuvien jakamisella, mitä ihmiset ovat tehneet. On ollut ilo nähdä, että joskus joutuu jonottamaan ennen kuin saa kuvan itsestään kehyksissä.
 Mirka Rahman ei kuitenkaan pysty sanomaan, kuinka paljon kuvia kehyksistä on jaettu sosiaalisessa mediassa, koska kehyskuvilla ei ole virallista hastagia eli aihetunnistetta, jolla jakojen määrää voisi seurata.
 "Tuollaiset haluan tuoda meille!"
 Myös ulkomailla maisemakuvakehysten suosio on ollut suurta. Kansainvälisen aikakauslehti National Geographicin suojattu tuotemerkki, Keltainen kehys, on maailmanlaajuisesti tunnettu.
 Idea fyysisistä keltaisista kehyksistä, joiden kanssa ihmiset voivat ottaa valokuvia, on syntynyt lehden kansikuvasta. National Geographicin kansi on ympäröity keltaisella kehyksellä, joten ihmiset voivat kuvitella olevansa arvostetun lehden kannessa ottaessaan kuvan keltaisissa kehyksissä. Kehyksiä on kahta kokoa.
 Keltaisia kehyksiä on ympäri maailmaa erilaisissa kulttuuri- ja luontokohteissa, esimerkiksi Virossa. Kehysten ideana on lisätä vähemmän tunnettujen kohteiden tunnettavuutta.
 Lappeenrannan kaupunki on saanut omista maisemakuvakehyksistään vain positiivista palautetta. Kare Lehtonen/Yle
 Kymenlaakson Leader Sepra ry ja Etelä-Karjalan Kärki-Leader ry ovat yhteistyössä puuhanneet keltaisia kehyksiä myös Kaakkois-Suomeen.
 – Näin National Geographicin keltaiset kehykset ensimmäisen kerran työmatkalla Virossa noin kuusi vuotta sitten. Kuulin, että niiden avulla on kehitetty erityisesti luonto- ja kulttuurimatkailua. Ajattelin saman tien, että tuollaiset haluan tuoda jonakin päivänä meidänkin alueellemme, Leader Sepran toiminnanjohtaja  Marjo Tolvanen  kertoo.
 Joka kuntaan kaksi kehystä
 Keltaiset kehykset muodostavat kehysreittejä, joita seuraamalla matkailijat voivat kulkea maasta toiseen ja tutustua erilaisiin kohteisiin.
 – Kevättalvella 2018 virolainen kollegani Kristiina Tammets kertoi, että he aikovat laajentaa kehysten reittiä Latviaan ja Pohjois-Irlantiin. Samassa yhteydessä kehykset voisi tuoda myös Suomeen, Tolvanen sanoo.
 Tolvanen alkoi samantien selvitellä kiinnostusta ja vaadittavia käytännön järjestelyjä. Tolvasen ansiosta kehyksiä on nyt tulossa Leader Sepran alueelle, johon kuuluvat Pyhtää, Kotka, Hamina, Virolahti ja Miehikkälä, yhteensä 11 kehystä.
 – Jokaiseen kuntaan tulee kaksi pientä kehystä ja sen lisäksi yksi iso reitin aloituspisteeseen Virolahden Bunkkerimuseolle.
 Etelä-Karjalan Kärki-Leaderin eli Imatran, Parikkalan, Ruokolahden ja Rautjärven alueelle kehyksiä tulee niin ikään kaksi kuhunkin kuntaan. Yhteensä Kaakkois-Suomen reitille tulee siis vähintään 19 kehystä.
 Lehtikuusesta ja corten-teräksestä valmistetut maisemakuvakehykset ovat noin kaksi metriä korkeita ja kaksi metriä leveitä. Kare Lehtonen/Yle
 Tolvasen mukaan varsinainen kehysten asennustyö on tarkoitus aloittaa Kymenlaaksossa elokuussa. Kehysten rakentajina ovat toimineet Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Ekamin opiskelijat, jotka myös asentavat ne paikoilleen.
 Etelä-Karjalassa kerätään vielä ehdotuksia kehysten asennuspaikoista.
 Kehysreitin varrella katkos
 Keltaisten kehysten käyttöoikeutta ei myydä rahalla.
 – Uskon, että saimme yhteistyösopimuksen nimenomaan siksi, että toimimme samoilla arvoilla ja periaatteilla kuin National Geographic -organisaatio.
 Leader Sepralla on oikeus tehdä Suomessa yhteistyösopimuksia muiden Leader-ryhmien kanssa, ja näin laajentaa reitti vaikka koko itärajan pituiseksi. Tällä hetkellä vain Etelä-Karjalan Kärki-Leader on lähtenyt mukaan hankkeeseen.
 Nyt keltaisten kehysten reittiin onkin jäämässä Lappeenrannan kokoinen aukko. Lappeenrannan alueella toimiva Leader Länsi-Saimaa ry ei lähtenyt mukaan hankkimaan kehyksiä alueelleen.
 Kehykset ulottuvat Kotkan seudulla pohjoisimmillaan Miehikkälään. Sen jälkeen reittiin tulee Lappeenrannan kohdalla katko, kunnes kehyksiä tulee taas vastaan Imatralla.
 – Olisi toki hienoa, jos saisimme reitin kulkemaan keskeytyksettä Lappeenrannan alueen läpi, jotta kulkijoille ei tule 60-70 kilometrin kehyksetöntä taivalta.

Satamaan pystytetty vaatimaton teräskehys niittää turistien suosiota: "On muodostunut jopa jonoa"


Summary: Erityisluokkia ryhdyttiin vähentämään vuoden 2011 lakimuutoksen myötä, mikä on herättänyt kärjekästä arvostelua.

Johtaja  Jorma Kauppinen  Opetushallituksesta harmittelee, että erityislasten opettamisesta tavallisissa luokissa  on tullut kirosana .
 Kauppisen mielestä periaate, että erityistä tukea tarvitsevia lapsia ei eristetä omiin ryhmiinsä tai kouluihinsa on hyvä, toteutus kunnissa on vain ontunut.
 – Voi olla, että osa kunnista on ymmärtänyt tämän väärinkin, Kauppinen sanoo.
 Kauppisen mukaan inkluusio eli ajatus kaikkien oppilaiden opettamisesta samassa luokassa ei tarkoita sitä, että pitäisi lopettaa erityiskoulut tai -luokat, vaan oppilaille pitää olla erilaiset tukimuodot.
 – Siinä on tapahtunut jonkinlaista väärintulkintaa. Kun tästä keskustellaan, uskon, että tätä mietitään uudelleen.
 Sen sijaan, että erityisoppilas kuljetaan pitkien matkojen päähän erityiskouluun tai -luokkaan, hänelle pyritään järjestämään paikka lähikoulusta. Ajatuksena on oppia yhdessä. Kunnat ovat päätyneet hyvin erilaisiin ratkaisuihin opetusjärjestelyissä.
 – Samanaikaisesti käydään keskustelua siitä, saavatko kaikki oppilaat riittävästi tukea. Tuen muotoja pitäisi osata käyttää joustavasti ja oppilaan tarpeen mukaisesti. Mikä toimenpide on riittävä missäkin tilanteessa, oppilaan etu aina huomioon ottaen, Kauppinen huomauttaa.
 Johtaja Jorma Kauppinen Opetushallituksesta sanoo, että inkluusion periaate on hyvä, mutta toteutus on ontunut. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Käytännössä osa kunnista on nähnyt oppilaiden siirroissa mahdollisuuden säästöihin, koska erityisopetus on kalliimpaa.
 Opettajat valittavat, etteivät he ole saaneet luokkiin lisää aikuisia  eli resurssi- ja erityisopettajia tai avustajia, vaikka aiempaa useampi erityislapsi opiskelee tavallisessa luokassa joko kokonaan tai osa-aikaisesti.
 – Taloudelliset syyt ovat yksi tekijä, muut liittyvät erityisopettajien saatavuuteen ja tilaratkaisuihin, Kauppinen toteaa.
 Resurssien riittämättömyyden lisäksi Opetushallitus on saanut opettajilta ja vanhemmilta kritiikkiä tukien raskaasta päätöksentekoprosessista. Kauppinen helpottaisi ja yhdenmukaistaisi tukien byrokratiaa.
 – Samanaikaisesti käydään keskustelua siitä, saavatko kaikki oppilaat riittävästi tukea. Tuen muotoja pitäisi osata käyttää joustavasti ja tarpeen mukaisesti. Mikä toimenpide on riittävä missäkin tilanteessa, oppilaan etu aina huomioon ottaen, Kauppinen huomauttaa.
 Yli sata tuhatta lasta saa tukea opintoihin
 Tilastokeskuksen tuoreen koulutustilaston  mukaan lähes viidennes peruskoululaisista sai viime vuonna erityistä tai tehostettua tukea.
 Tämä tarkoittaa noin 105 000 lasta. Kevyempää tehostettua tukea sai lähes 60 000 lasta ja erityisen tuen päätös oli noin 45 500 lapsella. Molempien tuen saajien määrä kasvoi hieman edellisvuodesta.
 Tämän lisäksi vielä runsas 65 000 peruskoulaista sai osa-aikaista erityisopetusta. Enemmistö sekä tehostetun tuen että erityisen tuen saajista on poikia.
 Tuen saajien määrä on kasvanut koko 2010-luvun. Samaan aikaan erityiskouluissa ja pienryhmissä kokonaan opetuksen saavien lasten ja nuorten määrä on vähentynyt.
 Erityisluokkia ryhdyttiin vähentämään vuoden 2011 lakimuutoksen myötä, ja erityisen tuen rinnalle luotiin tehostettu tuki.
 – Tilastoissa näkyvää kasvua selittää se, että tehostettua tukea saavien lasten määrä on kasvanut. Samaan aikaan erityistä tukea saavien oppilaiden määrä on laskenut tai pysynyt suurin piirtein ennallaan, Jorma Kauppinen kertoo.
 Professori  Markku Jahnukainen  Helsingin yliopistosta sanoo, ettei tukea saaneiden määrän nousu välttämättä kerro ongelmallisten oppilaiden määrän lisääntymisestä. Hän huomauttaa, että erityisopetuksen oppilaaksi määrittäminen lähti kasvamaan jo 1990-luvun loppupuolella.
 – Kritiikki tulee juuri siitä, että on tunne että olisi enemmän oppilaita joilla on erityisiä tarpeita. Näin voi olla, mutta se johtuu yleisemminkin siitä, mitä yhteiskunnassa tapahtuu, erityisopetuksen tilaa selvittänyt Jahnukainen sanoo.
 Hänen mukaansa merkitystä on silläkin, miten vanhemmat suhtautuvat koulutukseen ja miten lapset lukevat.
 – Ei olla niin tottuneita sellaiseen työskentelyyn mitä koulussa vaaditaan.
 Vuonna 2011 erityisen tuen rinnalle tuli kevyempi tehostettu tuki. Tilastossa on käytetty vuoteen 2011 asti erityisopetukseen siirrettyjä oppilaita. Heidät on rinnastettu erityistä tukea saaneisiin peruskoululaisiin.  Kerttu Kamula / Yle
 Osa tuen tarpeen lisäyksestä johtuu myös siitä, että nykyisin päiväkodeissa, kouluissa ja terveydenhuollossa tunnistetaan yhä paremmin lasten oppimista vaikeuttavia sairauksia ja muita oppimisvaikeuksia aiheuttavia tekijöitä. Tätä kautta syihin pystytään puuttumaan paremmin jo varhaisessa vaiheessa.
 – Jos koulun ja terveydenhuollon yhteistyö toimii tehokkaasti, heidät saadaan kiinni, ja annetaan sitä tukea, mitä oppilas kaipaa, Jorma Kauppinen toteaa.
 Professori: Inkluusio ymmärretty väärin
 Markku Jahnukainen sanoo, että inkluusion arvostelu menee osin ohi maalin myös siksi, että inkluusio ymmärretään terminä usein väärin.
 Hän huomauttaa, että maailmalla inkluusio liitetään lähtökohtaisesti ihmisoikeuksiin kuten esimerkiksi vammaisten oppilaiden tuomiseen yleisopetukseen, mikä on Suomessa kohtuullisen harvinaista.
 – Usein inkluusiosta puhutaan tehostetun tuen oppilaiden kohdalla, mutta määritelmällisesti heidän yhteydessään ei kannattaisi puhua koko inkluusiosta, koska he ovat normaalin oppilaan variaation toisessa ääripäässä, Jahnukainen sanoo.
 – On helppo selitys sanoa, että inkluusio on aiheuttanut opettajille harmaita hiuksia, mutta asioita on monia yhtä aikaa. Yksi on opetussuunnitelmiassa tapahtuneet muutokset. Opettajat eivät tiedä, miten niitä pitäisi viedä eteenpäin.
 Jahnukainen sanoo, että esimerkiksi ilmiöoppimista tulkitaan kouluissa usein kummallisella tavalla.
 Tuen tarpeen lisääntymistä ei Jahnukaisen mukaan voi selittää myöskään maahanmuutolla, koska lapsen taustaa enemmän vaikuttaa esimerkiksi vanhempien koulutus.
 – Samantapaisia ongelmia on niin suomalaistaustaisilla oppilailla kuin maahanmuuttajataustaisilla, hän sanoo.
 Sitä hän pitää selvänä, että kielelliset vaikeudet vaikuttavat, mutta "ne kyllä ne tasaantuvat matkan varrella".
 Kokonaisuuteen maahanmuutolla ei Jahnukaisen mukaan ole vaikutusta, koska maahanmuuttajataustaisten lasten ja nuorten osuus on Suomen kouluissa pieni.
 Lue lisää:
 Englantia jo ekaluokalla, enemmän digiä ja stressaantunut ope –  Opettaja, kouluvuosi on alkamassa, mikä mietityttää?
 Näitä muutoksia alkava lukuvuosi tuo mukanaan: vierasta kieltä jo ekaluokalta, mahdollisuus uusia yo-kokeita rajattomasti
 Miten käy opettajan auktoriteetin nykykoulussa, kun luokissa on yhä enemmän erityislapsia? Ei välttämättä huonosti, sanoo tuore väitös   Antto Hautamäki kävi ala-asteensa erityiskoulussa ja on siitä kiitollinen – "Minulla ei olisi ollut mitään mahdollisuuksia pärjätä normaalikoulussa"   Erityisluokkien vähentäminen toi kouluihin kaaoksen: Lapselle se voi olla heitteillejättö ja opettajalle hyppy syvään päähän
 Suomi siirsi erityisoppilaat suuriin luokkiin, eivätkä kaikki opettajat pidä muutoksesta: "En ole koskaan ollut näin väsynyt"
 "Lapseni ei neljään vuoteen saanut riittävää tukea" – Ylen kysely paljastaa erityislasten vanhempien karut kokemukset arjesta
 Kolumni: Jokainen on omalla tavallaan erilainen

Asiantuntijat puolustavat kaikkien lasten opettamista samassa luokassa – lähes joka viides peruskoululainen sai tehostettua tai erityistä tukea


Saamelaiskäräjien mukaan äänioikeushakemusten kasvanut määrä käsitellään niin nopeasti kuin mahdollista.
 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloista on väännetty kättä erityisesti  vuoden 2011 jälkeen . Silloin korkein hallinto-oikeus KHO uudella tulkinnalla laajensi saamelaismääritelmää. Laajennus lisäsi äänioikeushakemusten määrää.
 Viime talvena YK:n ihmisoikeuskomitea päätyi siihen, että KHO:n tulkinta loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Tänä kesänä KHO päätti ettei se pura komitean arvostelemia päätöksiä.
 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta puolestaan poisti itseoikaisuna heinäkuun alussa KHO:n ottamat henkilöt vaaliluettelosta. KHO vastasi tähän ja kumosi vaalilautakunnan itseoikaisuna tekemän päätöksen laittomana viime viikolla.
 Seuraavat saamelaiskäräjävaalit käydään syyskuun aikana. Niiden vaaliluettelosta on saamelaiskäräjien hallituksen käsittelyssä 240 oikaisupyyntöä henkilöiltä, joiden hakemuksen vaalioikeudesta vaalilautakunta on hylännyt.
 Riittääkö aika valitusten käsittelyyn?
 Nyt korkeimmassa hallinto-oikeudessa pelätään, että aika mahdollisten valitusten käsittelyyn ennen vaaleja ei riitä. Edellisten vaalien alla valituksia korkeimpaan hallinto-oikeuteen tuli lähes kaksi sataa.
 – Jos saamelaiskäräjien hallitus käsittelee nämä asiat vasta elokuun loppupuolella kokouksessaan, ja jos niistä päätöksistä valitetaan korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mistä seuraa tietenkin tavanomainen kuulemismenettely tuomioistuimessa, niin se että päätökset ehdittäisiin antaa syyskuun loppuun mennessä, vaikuttaa epävarmalta, jopa epätodennäköiseltä, pohtii korkeimman hallinto-oikeuden presidentti  Kari Kuusiniemi .
 Vaalilautakuntaan tuli runsaat 550 uutta vaalioikeushakemusta. Lautakunta hyväksyi hakemuksista runsaat kaksi sataa.
 Saamelaiskäräjien hallitus käsittelee nyt vaalilautakunnan hylkäämien 240 henkilön oikaisupyynnöt. Päätökset hallitus tekee kokouksessa, joka alkaa 20. päivä elokuuta. Niillä, joiden oikaisupyynnön hallitus hylkää, on mahdollisuus valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Saamelaiskäräjien kahdessa viime vaalissa rajusti lisääntyneen hakijamäärän käsittely vaatii huomattavasti enemmän aikaa kuin ennen.
 – Huolellinen työ, mitä tähän asti vaalilautakunta on tehnyt, ottaa oman aikansa. Omalta osaltamme hallituksessa pyrimme huolehtimaan käsittelystä. Aikataulullisesti emme voi muuta kuin tehdä parhaamme, ja käsitellä asiat niin nopeasti kuin mahdollista, sanoo saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio.
 Lue myös:
 Oikeusoppinut Saamelaiskäräjien vaaliluetteloasiasta: Tässä vaiheessa toivoisi, että valtiovalta olisi suostunut vaalien lykkäämiseen

Saamelaiskäräjien vaaliluettelosta 240 oikaisupyyntöä: KHO pelkää, että mahdollisia valituksia ei ehditä käsitellä ennen syyskuun vaaleja


Summary: Postin toimitusjohtajan Heikki Malisen mukaan kirjepostin jakelun pitäminen ennallaan tulee olemaan hankalaa, kun kirjeiden määrä romahtaa.

Postin tulevaisuus on pitkälti nettishoppailijoiden käsissä – samaan aikaan kun asiakkaat ärsyyntyvät kirjepostin jakelun heikentyessä ja hintojen kallistuessa. Kuluttajaliiton mukaan asiakkaiden luottamus Postiin on rapautunut.
 Posti kertoi tänään , että kirjeiden lähetys väheni toisella vuosineljänneksellä 13 prosentilla viime vuoden vastaavaan ajankohtaan verrattuna. Toisaalta pakettijakelu vilkastui kahdeksan prosenttia. Tämä tarkoittaa  postimerkin kallistumista , mutta lisää pakettiautomaatteja.
 Postinjakelun murroksen takia Posti on joutunut viime vuosina laittamaan palvelunsa ja rakenteensa uusiksi, esimerkiksi sulkemalla omia myymälöitä sekä irtisanomalla työntekijöitä. Lisää muutoksia on luvassa jatkossakin.
 Yle kysyi asiakkaiden, postilaisten sekä Postin johdon näkemyksiä siihen, millainen postinjakelu meillä on tulevaisuudessa.
 Mihin posti on menossa viiden vuoden sisällä?
 Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group
 – Posti käy läpi historiansa suurinta murrosta, sillä kirjeposti on laskenut noin 50 prosenttia 10 vuodessa. Meillä on tähän kaksi keinoa: Vastaamme kuluttajien kasvavaan verkkokaupan ostamisen tarpeeseen laajentamalla pakettiautomaattiverkostoa. Toiseksi, haemme kasvua logistiikasta.
 Heidi Nieminen, puheenjohtaja, Posti ja logistiikka -alan unioni PAU
 – Toivoisin, että Posti pysyisi luotettavana ja tärkeää yhteiskunnallisena palveluna. Viime vuosina kuitenkin työntekijöitä on vähennetty paljon. Pelkään, että se romuttaa luottamusta Postin palveluun.
 Juha Beurling-Pomoell, pääsihteeri, Kuluttajaliitto
 – Postin palvelut monialaistuvat, mikä ei ole usein kuluttajien toive. He haluaisivat, että Posti pysyisi Postina, eli turvaisi jatkossakin laadukkaan postin kulkemisen.
 Posti Groupin toimitusjohtaja Heikki Malinen kertoo, että Postilla on tällä hetkellä yksi Euroopan suurimmista pakettiautomaattien verkostosta. Pakettiautomaatteja on tällä hetkellä lähes 1 500. Jani Saikko / Yle
 Vieläkö kirjeiden jakelu supistuu ja postimerkkien hinnat nousevat?
 Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group
 – Tällä hetkellä kirjepostin määrä laskee noin 14 prosentin vauhtia. Valitettavasti tämä jatkuu lähivuosina, sillä meidän suuret kirjelähettäjät, kuten Verohallinto ja Kela, digitalisoivat omian prosessejaan ja näin niiden kirjeiden postittaminen tulee laskemaan tulevina vuosina.
 Heidi Nieminen, puheenjohtaja, Posti ja logistiikka -alan unioni PAU
 –  Varmasti supistuu. Toki jos Posti nostaa palvelun hintaa ja heikentää laatua, nopeuttaa se ennestään kirjemäärän laskua. Harva varmaan uskoo, että Postin työntekijämäärä tulee olemaan niin iso, mitä se tällä hetkellä on.
 Juha Beurling-Pomoell, pääsihteeri, Kuluttajaliitto
 –  Käynnissä on itseään ruokkiva kierre: luottamus rapautuu, kun palvelu heikkenee. Kirjejakelua tulisi olla jatkossakin, koska on asiakkaita, jotka ovat siitä riippuvaisia.
 Kuinka pakettijakelu jatkossa hoidetaan?
 Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group
 –  Kuluttajat haluavat, että tavara tulee nopeasti perille. Nopea toimittaminen on myös verkkokauppojen keskeinen kilpailutekijä. Automaattiverkkoa laajentamalla tuomme noutopisteen mahdollisimman lähelle kuluttajaa.
 Heidi Nieminen, puheenjohtaja, Posti ja logistiikka -alan unioni PAU
 – Paketit eivät ilmesty tyhjästä pakettiautomaatteihin – sitä työtä postilaiset tulevat tekemään jatkossakin. Kilpailu on kovaa, mutta Postin verkko on lyömätön. Postilla on varsin hyvä markkina-asema, jonka pitäminen tosin vaatii jatkossa kovaa työtä.
 Juha Beurling-Pomoell, pääsihteeri, Kuluttajaliitto
 –  Moni asiakas ei ymmärrä, että alalla on useita toimijoita. Posti saa haukut, vaikka joku muu firma olisi toimittanut paketin väärään osoitteeseen. Pakettiautomaatit ovat käteviä, mutta kuluttajat tarvitsisivat enemmän ohjeistusta niiden käyttämiseen.
 PAU:n puheenjohtaja Heidi Nieminen. Yle
 Ovatko asiakkaat tyytyväisiä Postiin?
 Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group
 – Kirjepostin jakelupäivien määrä askarruttaa asiakkaita. Me teemme kaikkemme, että nämä palvelut pysyisivät hyvinä valtakunnallisesti. Toki se tulee aina vaan haastavammaksi, kun kirjepostin määrä laskee niin nopeasti. Pakettiautomaateista saamme paljon hyvää palautetta.
 Heidi Nieminen, puheenjohtaja, Posti ja logistiikka -alan unioni PAU
 – Asiakkailta tulee ikävää palautetta siitä, että laatu laskee ja hinnat nousevat. Viimeaikaiset toimet ovat heikentäneet asiakkaiden luottamusta. Työntekijöitä on vähemmän kuin ennen ja vuokratyövoiman tuoma jatkuva vaihtuvuus vaikuttaa väistämättä laatuun.
 Juha Beurling-Pomoell, pääsihteeri, Kuluttajaliitto
 –  Luottamus Postiin on rapautunut. Maakuntien kuluttajayhdistysten edustajille tehdyssä kyselyssä Posti sai kouluarvosanan 5,8. Postinkulkua pidetään nykyisin epävarmana ja hitaana.
 Kuluttajaliiton pääsihteeri Juha Beurling-Pomoell. Yle/Niklas Fagerström
 Pitäisikö postinjakelun olla kaikille kuuluva peruspalvelu vai puhtaasti markkinaehtoista liiketoimintaa?
 Heikki Malinen, toimitusjohtaja, Posti Group
 – Molempia. Täytyy muistaa, että ala on erittäin kilpailtu tänä päivänä. Meidän täytyy pystyä toimimaan mahdollisimman kustannustehokkaasti, että pärjäämme. Valtakunnallinen verkko on meidän suuri kilpailuetu, ja teemme kaikkemme sen eteen, että se pysyisi jatkossakin sellaisena.
 Heidi Nieminen, puheenjohtaja, Posti ja logistiikka -alan unioni PAU
 – Jatkossa kysymys on siitä, onko Postin tuottama palvelu sellaista palvelua, jota meillä kansalaiset tarvitsee ja sitä tuotetaan, vaikka se ei olisi kannattavaa. Vai laitetaanko ruksi päälle siinä vaiheessa, kun huomataan, että tästä ei tuottavaa bisnestä saa?
 Juha Beurling-Pomoell, pääsihteeri, Kuluttajaliitto
 – Yleispalveluvelvoite kotiin kannetusta postista on laissa ja se pitää taata jatkossakin. Viimeksi kun postilakia muutettiin, väljennettiin esimerkiksi vaatimuksia siitä, missä ajassa postin tulisi olla perillä. Tätä Kuluttajaliitto vastusti.
 Lue lisää:
 Posti nostaa kevyiden kirjeiden hintoja
 Posti karsii 18 myymäläänsä ympäri Suomen – sulkemisten ajankohta tarkentuu myöhemmin
 Verkkokaupan kasvu tuonut jo yli tuhat pakettiautomaattia Suomeen ja lisää tulee – katso kartasta mistä löytyy lähin automaatti
 Mielikuvamme epäluotettavasta Postista on vääristynyt: valtaosa kirjeistä pääsee perille päivässä ja alle prosentin tuhannesosa katoaa – eikä ruohoakaan enää leikata

Kuluttajaliitto: Asiakkaiden luottamus Postiin on rapautunut – Näin postinjakaja, asiakas ja Postin johto näkevät postinjakelun tulevaisuuden


Summary: Mäkelä sairasti maksasyöpää. Hän menehtyi Joensuussa.

Ilmajokelaislähtöinen kirjailija  Matti Mäkelä  on kuollut 68 vuoden iässä. Hän menehtyi tänään tiistaina iltapäivällä Siilaisten terveysaseman palliatiivisella osastolla Joensuussa,  kertoo pohjalainen sanomalehti Ilkka .
 Mäkelä sairasti maksasyöpää. Hän kertoi sairaudestaan  Ilta-Sanomille  kesäkuussa.
 – Tyhjyyden tunne oli aikamoinen. Suurin huoleni oli, miten kerron tästä muille ihmisille ja läheisille, Mäkelä kuvaili tuolloin.
 Mäkelä kertoi  Helsingin Sanomille  kesäkuussa peittelevänsä vitsailulla ja kevyesti kuolemaan suhtautumisella omaa pelkoaan.
 – Mutta en sillä lailla, että heräisin yöllä kylmässä hiessä pelkoon, että kuolen ihan kohta, saati muuta sen tyyppistä. Olen ympärivuorokautisesti ihan normaali, Mäkelä sanoi.
 Vuonna 1951 syntynyt Mäkelä valmistui filosofian kandidaatiksi 1980 ja lisensiaatiksi 1988 Helsingin yliopistosta. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2016 Itä-Suomen yliopistosta aiheenaan viime vuosikymmenten taiteen kohutapaukset.
 Mäkelä toimi kirjailijantyönsä ohessa kriitikkona, kolumnistina, blogistina ja tutkijana. Hän on julkaissut yli 20 kirjaa, muun muassa teokset  Sääkirja ,  Rakkausromaani ,  Ihmisen olosijat  ja  Vanha metsuri ja metsähippi , yhdessä  Tero Tähtisen  kanssa.
 Hän oli myös kotkalaisen kirjallisuutta ja luovaa kirjoittamista opettavan Pekkas-akatemian rehtorina lähes kymmenen vuotta.
 Mäkelä palkittiin Valtion kirjallisuuspalkinnolla 1986, Valtion kirjallisuustoimikunnan kolmivuotisella taiteilija-apurahalla 2010 ja Aleksis Kiven Seuran Eskon puumerkki -palkinnolla 2013.
 Näin Mäkelä puhui kylistä vuonna 2015 :
 Kuolevat kylät – ja muita vanhentuneita uskomuksia
 "Kun olet nähnyt yhden kylän, olet nähnyt yhden kylän"

Ilkka: Kirjailija Matti Mäkelä on kuollut


Summary: Elinkautista vankilassa suorittanut jengipomo löytyi kuolleena tiistaina.

Sunnuntaina pakoa yrittänyt jengipomo  Clauvino da Silva  on löytynyt hengettömänä sellistään, kertoivat viranomaiset tiistaina. Mies oli  BBC:n mukaan  tehnyt itsemurhan eristyssellissään.
 Mies yritti sunnuntaina pakoa 19-vuotiaaksi tyttärekseen naamioituneena. Tapauksesta julkaistiin video, jolla mies riisuu kumimaskinsa ja valepukunsa. Da Silva siirrettiin kiinnioton jälkeen toiseen vankilaan eristykseen.

 Vankilan johdon mukaan da Silva oli yrittänyt pakoa epätoivoissaan. Da Silva istui useiden kymmenien vuosien tuomiota huumekaupasta.
 Da Silva oli johtanut yhtä Rio de Janeiron pahamaineisimmista huumeidensalakuljetus- ja rikollisryhmää Red Commandia eli Comando Vermelhoa.

Vankilasta naamioituneena pakoa yrittänyt vanki kuoli


Summary: Britannian ja Irlannin McDonald'sit korvasivat muovipillit paperisilla viime vuonna.

Viime vuonna muovipilleistä Britanniassa ja Irlannissa luopunut hampurilaisketju McDonald's on joutunut ongelmiin uusien paperisten pillien kanssa. Pikaruokaketju kertoo, että sen käyttämät paperipillit ovat liian paksuja käsiteltäviksi kierrätyslaitoksissa.
 Ongelmasta uutisoi ensimmäisenä  brittilehti The Sun .
 McDonald's korvasi kierrätettävät muovipillinsä viime syksynä Britanniassa ja Irlannissa . Ympäristönsuojelun nimissä tehty muutos ei kerännyt pelkästään kiitosta. Monet asiakkaat valittivat paperisten pillien hajoavan juoman sekaan, etenkin pirtelöitä juotaessa.
 Asiakaspalautteet ansiosta McDonald's vahvisti paperipilliensa rakennetta. Samalla pilleistä tuli kuitenkin liian paksuja kierrätykseen. Nyt pikaruokaketju etsii ratkaisua ongelmaan. Sillä välin paperipillit päätyvät sekajätteeseen.
 Yhdistyneen kuningaskunnan McDonald'seissa kuluu  yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan päivittäin 1,8 miljoonaa pilliä.
 Suomessa etsitään yhä sopivaa korvaajaa muovipillille
 Suomen McDonald'seissa muovipilleistä ei olla vielä luovuttu, mutta niiden käyttöä on yritetty vähentää. Suurimmassa osassa Suomen McDonald'seja ei muovipilliä enää anneta juoman mukana automaattisesti, vaan asiakkaan pitää erikseen pyytää sitä.
 Suomen McDonald'sin viestintäjohtaja  Heli Ryhänen  kertoo, että ravintolaketju etsii korvaajaa muovipilleille, mutta toistaiseksi sopivaa materiaalia ei ole löytynyt. Britannian ja Irlannin pilliongelmat eivät suoraan vaikuta tähän, sillä eri maiden ketjut etsivät paikallisia ratkaisuja pakkausmateriaaleihinsa.
 Vaikka muovisille pilleille ei ole vielä löytynyt korvaajaa, muutaman muun pakkauksen kohdalla kehitystä on tapahtunut, Ryhänen huomauttaa. Puuro tarjoillaan nykyään muovilautasen sijaan kartonkikupista ja Flurry-jäätelökuppi on uudistettu kokonaan kartonkiseksi.
 – Muovikannen poistaminen jäätelökupista vähensi ravintoloiden muovijätteen määrää 3,5 tonnilla vuodessa, Ryhänen sanoo.
 Eikä muovista luopuminen rajoitu vain tarjoiluastioihin. Ryhänen kertoo, että McDonald's aikoo jo tämän vuoden puolella korvata ilmapallojen muovitikut kartonkisilla.
 – Loppujen lopuksi pienillä teoilla saadaan suuria muutoksia, Ryhänen toteaa.
 Lue myös:
 EU-parlamentti hyväksyi muovipillit, kertakäyttölautaset ja ilmapallotikut kieltävän lain
 Muovipillit ja muut merta kuormittavat kertakäyttömuovit kielletään 2021 alkaen
 Kahvilaketju Starbucks hylkää muovipillit

McDonald's huomasi, että sen "ympäristöystävällisiä" paperipillejä ei voi kierrättää – Suomessa käytössä yhä muovipillit


Summary: Kansainvälinen kokeilu laajenee syksyn aikana lähes kymmeneen kaupunkiin.

Kuopiolaisessa Niskasen perheessä on otettu jo suuria askeleita kohti hiilijalanjäljen pienentämistä.
 Nelihenkinen perhe muutti hiljattain lähiössä sijainneesta rivitaloasunnosta huomattavasti pienempään keskustakolmioon. Yksi syy oli juuri hiilijalanjäljen pienentäminen.
 Niskaset ovat myös ryhtyneet käyttämään aiempaa enemmän joukkoliikennettä ja polkupyörää.
 Nyt on aika miettiä sitä, miten perhe pystyy arkisemmilla teoilla ottamaan ympäristöasiat huomioon.
 – Meillä on aika iso ruokahävikki kotona. Haluaisimme vinkkejä, että miten siihen voisi vaikuttaa, kertoo kahden pienen lapsen äiti  Jenni Niskanen.
 Perhe toivoo tähän neuvoja osallistumalla kansainväliseen hankkeeseen, missä kokeillaan ilmastoystävällisempää arkea.
 Astianpesukone pyörii Niskasen nelihenkisessä perheessä päivittäin, kertoo Jenni Niskanen. Sami Takkinen / Yle
 Ilmoittautuneiden määrä yllätti
  Porvoossa viime syksynä  käynnistynyt  Kestävien elämäntapojen kiihdyttämö  laajenee nyt myös muihin kaupunkeihin. Mukana on jo lähes kymmenen kaupunkia, joista Kuopio on yksi.
 Ympäri Suomea syksyn mittaan käynnistyvissä kokeiluissa kodit pyrkivät kuukauden ajan pienentämään hiilijalanjälkeään arkisilla valinnoilla. Tällaisia ovat esimerkiksi autoilun vaihtaminen joukkoliikenteeseen tai pyöräilyyn tai lihan syömisen vähentäminen.
 Hiilijalanjälkeä on tarkoitus pienentää hiilijalanjälkeä  Pariisin ilmastosopimuksen  vuoden 2030 tavoitetasolle, joka on alle kolme tonnia henkilöä kohti vuodessa. Suomalaisten hiilijalanjäljen keskiarvo on noin 10,4 tonnia henkilöä kohti vuodessa.
 Porvoon kokeilussa kotitalouksien hiilijalanjälki pieneni kotitalouksilla noin 25 prosenttia.
 – Se osoittaa, kuinka paljon mahdollisuuksia on lyhyelläkin tähtäimellä, toteaa toimitusjohtaja  Michael Lettenmeier  projektia Suomessa koordinoivasta D-mat oy:stä.
 Mukaan on ilmoittautunut jo kymmeniä kotitalouksia ja kaikki halukkaat pääsevät kokeiluun.
 Innokkuus yllätti kaupungeissa.
 – Ikinä ei tiedä, että kuinka hyvin ihmiset lähtevät tämmöiseen mukaan. Tämä vaatii kuitenkin yhden kuukauden aktiivisia toimenpiteitä, iloitsee energianeuvoja  Mari Turunen  Kuopion kaupungilta.
 Myös esimerkiksi Lappeenrannassa ja Valkeakoskella on jo saatu runsaasti kotitalouksia mukaan kokeiluun. Lappeenrannassa mukaan ilmoittautui lyhyessä ajassa 35 kotitaloutta.
 – Ilmastonmuutosasiat ovat viime aikoina olleet pinnalla ja ihmiset ovat selkeästi heränneet pohtimaan omaa hiilijalanjälkeään ja keinoja sen pienentämiseksi, sanoo asiantuntija  Sanna Laukkanen  Lappeenrannan kaupungin greenreality-palveluista.
 Kansainvälisessä kokeilussa on mukana seitsemän maata. Kestävien elämäntapojen kiihdyttämöä koordinoivat saksalainen Wuppertal-instituutti, Suomessa D-mat oy ja mukana olevat kaupungit.
 Kokeiluun kaivataan mukaan myös yrityksiä, joiden tarjoamia tuotteita tai palveluita osallistujat voisivat testata kuukauden kestävän kokeilujakson aikana.
 Kuopion kaupungin Energianeuvoja Mari Turusen mukaan mukaan ilmoittautuneiden kotitalouksien määrä yllätti. Sami Takkinen / Yle
 Osallistujat haluavat tutkia hiilijalanjälkeään
 Projekti alkaa kussakin kaupungissa viikon mittaisella jaksolla, jonka aikana kotitaloudet kirjaavat omaa kulutustaan. Perheet arvioivat muun muassa liikkumistaan, syömistään ja vapaa-aikaansa.
 Tämän jälkeen kotitalouksille lasketaan tiekartta tulevaisuuteen, missä valikoidaan muutamia toimenpiteitä, joiden avulla hiilijalanjälkeä pyritään pienentämään. Näitä voisivat olla esimerkiksi autoilun vaihtaminen joukkoliikenteeseen ja lihan syömisen vähentäminen.
 Perheet saavat neuvoa ja tukea koko kokeilun ajan.
 – Kokeilun jälkeen jää tietysti nähtäväksi, että kuinka siitä eteenpäin ja jääkö omaan arkeen pysyviä muutoksia. Tämän myötä pystytään myös levittämään tietoutta muillekin, sanoo Kuopion kaupungin energianeuvoja Mari Turunen.
 Hänen mukaansa kotitaloudet ovat kertoneet halukkuudestaan tutkia omaa hiilijalanjälkeään ja siksi ottavat osaa kokeiluun. Monet ovat jo ennestään hyvin ekologisia, mutta useille keskustelu hiilijalanjäljestä on ollut hämmentävää.
 – Mediassa tulee jatkuvasti uutta tietoa siitä, mikä on ympäristölle hyväksi. Se hämää ihmisiä. Ilmoittautuneet haluavat asiantuntijoilta tietoa oikeista toimintatavoista, uskoo Turunen.
 Hiilijalanjälkeä voi pienentää hyvin arkisilla valinnoilla. Sami Takkinen / Yle
 Luonto ei tykkää roskista, sanoo 6-vuotias Hertta
 Kuopiolainen Jenni Niskanen pitää kokeilua hyvänä keinona tukea ihmisten toimintaa arjessa.
 – Tämän avulla tulee varmasti tietoisemmiksi asioista.
 Hän toivoo puolisonsa kanssa erityisesti neuvoja liikkumiseen ja ruokahävikin pienentämiseen, mutta myös ruokailuun ylipäätään.
 Perheessä on pyritty keskustelemaan ilmastonmuutokseen liittyvistä asioista myös 4- ja 6-vuotiaiden lasten kanssa.
 Aikuisten termeillä puhumisen sijaan lasten kanssa on keskusteltu siitä, mistä luonto ei tykkää. Kouluun tänä syksynä lähtevän  Hertta Niskasella  on tähän nopea vastaus.
 – Se kuolee, jos tulee liikaa roskia, kommentoi Hertta.
 Lapset halutaan ottaa myös mukaan kokeiluun.
 – Toivon, että he oppivat myös tässä mukana, Jenni Niskanen toteaa.
 Keskustele aiheesta klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Perheenisä vähensi Pepsi Maxin juomista, koska halusi osallistua ilmastotalkoisiin: "Koska emme ole ituhippejä, on kiinnostavaa nähdä mihin pystymme"

Suomalaiset innostuivat ilmastoystävällisen arjen kokeilusta – kuopiolaisperhe aikoo pienentää hiilijalanjälkeä vähentämällä ruokahävikkiä


Summary: Yhdysvalloista Suomeen tullut fire-ilmiö on innostanut nuoria aloittamaan säästämisen ja nuukailun.

Miltä kuulostaisi hypätä pois oravanpyörästä ja palkkatyön rutiineista nelikymppisenä? Tästä haaveilee yhä useampi nuori.
 Nordean tänä vuonna teettämän kyselyn mukaan jopa  yli puolet 18–25-vuotiaista nuorista  tavoittelee taloudellista riippumattomuutta.
 Firettäjä Jamilla Heiskasen mielestä ilmiötä selittävät julkinen keskustelu nuorten eläkkeistä ja kokemus työelämän pirstaleisuudesta. Taloudellista turvaa halutaan etsiä useammasta eri suunnasta epävarmoina aikoina.
 Mistä kyse?
 Yhdysvalloista lähtenyt ilmiö nimeltään FIRE tulee sanoista  financial independence, retire early . Se tarkoittaa taloudellisen riippumattomuuden tavoittelua niin, että on esimerkiksi varaa jättäytyä eläkkeelle tavallista aikaisemmin.
 Käytännössä firettäjä yrittää nipistää tuloistaan mahdollisimman ison siivun säästöön joka kuukausi. Ilmiössä on kyse sekä säästäväisestä elämäntavasta että sijoittamisesta.
 –Minulle firettäminen on vastuullista taloudenpitoa, rahan arvostamista, järkevää yhteiskunnallista vaikuttamista ja mielekkäiden asioiden tekemistä, Heiskanen sanoo.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Jamilla Heiskanen on omasta mielestään firettäjänä maltillinen. Kuukausittaisista tuloistaan hän laittaa säästöön noin 30 prosenttia, vaikka nuukailevimmat firettäjät saattavat nipistää jopa 50–70 prosenttia tuloistaan sivuun.
 –Itse en ole sellainen, että eläisin kovin askeettista elämää.
 Heiskanen säästää osakkeisiin, vakuutuskuoriin ja rahastoihin. Jossain vaiheessa hän aikoo sijoittaa myös kiinteistöihin. Heiskanen on perustanut muun muassa Nuoret Osakesäästäjät -verkoston.
 Heiskasen tavoitteena ei ole hypätä pois työelämästä, mutta hän haluaa saada enemmän vapautta valita, mitä ajallaan tekee. Se voi olla esimerkiksi mahdollisuus tehdä vapaaehtoistyötä tai keskittyä harrastuksiin. Kun tuloja alkaa tulla useammasta lähteestä, palkkatyö ei määrittele kaikkea.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Onko työelämästä jättäytyminen nelikymppisenä realistinen haave, jos sijoittamisen aloittaa 20-vuotiaana?
 Firettäjien ohjenuorana on, että säästössä täytyy olla lähemmäs miljoona euroa, jotta eläkkeellä voi nostaa elämiseen noin neljä prosenttia vuodessa.
 –Se on iso summa. Jokainen voi miettiä, pystyykö sellaisen summan säästämään, Heiskanen sanoo.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Mitä on tärkeä muistaa?
 Jos firettämisen aloittaa, kannattaa henkisesti varautua markkinoiden vaihteluun. Heiskanen korostaa, että sijoittamisessa on kyse pitkäjänteisestä työstä.
 –Moni sanoo, että seuraava taantuma kyllä pyyhkäisee viimeisetkin firettäjät pois pelistä, Jamilla Heiskanen sanoo.
 Nuorilla sijoittajilla ei välttämättä ole kokemusta kuin nousukaudesta. Malttia tarvitaan erityisesti, kun omaisuus sijoituksissa alkaa sulaa huonoina aikoina.
 –Markkinan heilahdukset eivät saisi vaikuttaa niin, että lähtee myymään heti kaiken tai että menettää kaikki rahat.
 Jamilla Heiskanen 8 minuuttia -ohjelman vieraana. Näet haastattelun klikkaamalla pääkuvaa.
 Kaikki 8 minuuttia -jaksot on katsottavissa  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 28-vuotias Antti Möttönen haluaa taloudellisen vapauden nelikymppisenä – Dosentti: "Firettäjät ottavat työelämän ongelmien ratkaisut omiin käsiinsä"

Tavoitteena päästä nelikymppisenä eläkkeelle? Firettäjä säästää ja paiskii hommia, jotta voi myöhemmin nautiskella


Summary: Yhdysvaltain hallinnon turvallisuusneuvonantajan John Boltonin mukaan nyt on aika toimia Venezuelan presidenttiä vastaan.

Yhdysvallat kiristää pakotteita Venezuelan presidenttiä  Nicolas Maduroa  vastaan. Maa on jäädyttänyt venezuelalaisten tilejä maanantaina.
 BBC:n  mukaan venezuelalaisten tilien jäädyttäminen on tähän mennessä tehokkain isku Maduroa vastaan. Noin 50 maata maailmassa ei pidä Maduroa enää Venezuelan laillisena johtajana.
 Venezuelan tilanne on aiheuttanut kitkaa myös  Yhdysvaltain ja Venäjän välille . Yhdysvallat tukee väliaikaiseksi presidentiksi julistautunutta  Juan Guaidoa , Venäjä puolestaan presidentti Maduron johtamaa hallintoa.
 Guaido kertoi tiistaina, että venezuelalaisen öljy-yhtiö PDVSA:n yhdysvaltalainen tytäryhtiö Citgo on turvassa Yhdysvaltain uusien pakotteidenkin jälkeen.
 Venäjän mielestä Yhdysvaltojen uusin toiminta on "taloudellista terroria". Ria Novostin mukaan Venäjä pitää tämänkaltaista toimintaa toisen maan sisäisiin asioihin sekaantumisena.
 Venezuelan varapresidentti sanoi tiistaina, että Yhdysvaltojen uudet pakotteet Venezuelan Maduron hallintoa vastaan uhkaavat yksityisomistusta ja maailman järjestystä.
 – Yhdysvaltojen täytyy ymmärtää, että he eivät omista maailmaa, sanoi  Delcy Rodriguez  lausunnossaan Venezuelan hallinnon johtajien vierellä.
 Varapresidentistä tilien jäädyttäminen osuu eniten tavallisiin venezuelalaisiin, jotka kärsivät nyt jo kiihtyvästä inflaatiosta.
 Venezuela samalle listalle kuin Pohjois-Korea
 Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  sanoi tiistaina, että nyt on aika toimia Maduroa vastaan. Hän piti tiedotustilaisuuden asiasta tiistaina.
 Boltonin mukaan Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  määräämät uudet vastatoimet tarkoittavat sitä, että Venezuelan hallinnon kanssa yhteistyötä tekevät yritykset voidaan tunnistaa paremmin. Lisäksi pakotteet sallivat rangaistuksen antamisen "ulkomaisille henkilöille", jotka tukevat toiminnallaan Venezuelan hallintoa.
 Boltonin mukaan yritysten pitää nyt valita, tekevätkö he kauppaa Venezuelan vai Yhdysvaltojen kanssa.
 Turvallisuusneuvontajan mukaan Yhdysvallat siirsi toiminnallaan Venezuelan samalle listalle kuin Kuuban, Pohjois-Korean, Syyrian ja Iranin.
 – Me otamme askelia Maduron eristämiseksi globaalista talousjärjestelmästä sekä kansainvälisesti, sanoi Bolton.
 Valkoinen talo tiedotti tiistaina, että Yhdysvallat tekee kaikkensa Maduron diktatuurin päättämiseksi Venezuelassa.
 Lue myös:
 Venezuelan oppositio ja hallitus paalavat neuvottelupöydän ääreen – uusi yritys Barbadoksella
 YK-raportti: Venezuelan joukot ovat surmanneet lähes 7 000 ihmistä puolentoista vuoden aikana
 Oppositiopoliitikko sai syytteet Venezuelassa – syytetään presidentti Maduron murhayrityksestä sotilasparaatissa
 "Vallanvaihtoa ei ole Venezuelassa näkyvissä, on vain kasvavaa kurjuutta." – Toimittaja Pertti Pesonen ja professori Teivo Teivainen vastasivat yleisön kysymyksiin

Yhdysvallat tehosti toimiaan Venezuelan Maduroa vastaan  – jäädytti venezuelalaistilien toiminnan


Summary: C-hepatiitti saatiin hävitettyä kokonaan korvaushoitoklinikan potilailta systemaattisella lääkehoidolla. THL julkaisi tänä vuonna uuden hoitosuosituksen maksasairauksia aiheuttavan viruksen nujertamiseksi.

Kymenlaakso päätti viime vuonna ryhtyä toden teolla hävittämään C-hepatiittia. Maakunnassa on suhteellisesti eniten virustartuntoja koko maassa ja hoidettavia potilaita oli THL:n tilaston mukaan viime vuonna noin 660.
 C-hepatiitti leviää pääasiassa suonensisäisiä huumeita käyttävien keskuudessa neulojen välityksellä. Lääkehoidon kohteeksi otettiin kuitenkin ensin Kotkan korvaushoitopoliklinikan potilaat, jotka eivät enää aktiivisesti käytä huumeita. Syynä oli se, että potilailla oli kiinteä hoitosuhde jo olemassa.
 Käytännössä korvaushoitolääkkeet hakeva potilas sai samalla matkaansa C-hepatiittia hoitavan lääkkeen eli kerran päivässä otettavan pillerin. Lääkekuuri kestää 12 viikkoa, jonka jälkeen viruksen pitäisi hävitä elimistöstä kokonaan.
 Virus hävisi kokonaan yhden klinikan potilailta
 Päihdelääkäri  Juha Oksanen  Kymenlaakson sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymä Kymsotesta kertoo, että kaikki klinikan 130 potilasta kävivät testeissä. Osalla tartuntaa ei ollut ja osalla se parani spontaanisti. Lääkehoitoa sai lopulta 70 potilasta.
 Lääkkeiden avulla C-hepatiitti saatiin lopulta hävitettyä kokonaan Kotkan korvaushoitopoliklinikan potilailta alle vuodessa, ensimmäisenä Suomessa.
 Korvaushoitopoliklinikan jälkeen hepatiittihoito laajeni tänä kesänä terveysneuvontapisteeseen, josta huumeidenkäyttäjät saavat hepatiittilääkityksen neulojen vaihdon yhteydessä. Potilas myös hoidetaan loppuun pisteen kautta vaikka hän hoidon aikana luopuisikin suonensisäisestä huumeiden käytöstä.
 – Kohteena ovat nimenomaan aktiiviset huumeidenkäyttäjät. Käyttäjät liikkuvat omassa porukassaan ja melko pienellä alueella. Eli jos heiltä hävitetään C-hepatiitti, niin tauti ei enää leviä, sanoo Oksanen.
 Seuraavaksi hepatiittihoito laajenee Kotkan ja myöhemmin koko Kymenlaakson terveysasemille.
 Matalan kynnyksen palvelujen kautta pyritään myös löytämään ne C-hepatiitinkantajat, joita ei ole vielä testattu. Tavoitteena on hävittää C-hepatiitti Kymenlaakson alueelta kokonaan.
 Oksanen harmittelee, miten hitaasti viruksen torjuminen on edennyt Suomessa. Periaatteessa taudinkantajat pitäisi pystyä löytämään tehokkaasti, koska huumeidenkäyttäjät eivät välttele julkista terveydenhuoltoa ja tiedonkulun pitäisi toimia.
 Oksasen mukaan  hoitoa ovat haitanneet  perus- ja erikoissairaanhoidon väliset kiistat vastuista ja kustannuksista.
 – Ilmeisesti ei ole ollut sellaista tahdonvoimaa rakentaa hoitojärjestelmää, joka minua kyllä ihmetyttää. Minkään sairauden hoito ei ole näin helppoa. On ällistyttävää, että meillä on lääke joka käytännössä hävittää taudin. Kansainvälisissä konferensseissakin on ihmetelty, miksi Suomessa kaikkia potilaita ei hoideta, Oksanen toteaa.
 Uusi hoitopolku
 Kotkassa käytetyt keinot ovat pitkälti samoja, joihin Terveyden ja hyvinvoinnin laitos kannustaa muitakin kuntia. THL julkaisi keväällä uuden  suosituksen C-hepatiitin hoitopolusta .
 Siinä korostetaan ennaltaehkäisyä ja testausta terveysneuvontapisteissä sekä sairauden hoitoa mahdollisimman aikaisin. Hoito pitäisi aloittaa siellä, missä se todetaankin eli esimerkiksi terveyskeskuksessa, korvaushoidossa tai vankilassa.
 Hoitoa halutaan viedä lähemmäs potilasta, pois erikoissairaanhoidosta. Suosituksen mukaan hoito tulisi tehdä lääkkeillä.
 – Ensimmäinen asia on löytää ne ihmiset, jotka hoitoa tarvitsevat. On varmasti paljon tapauksia, jotka eivät edes tiedä kantavansa hepatiitti C:tä, sanoo tutkimuspäällikkö  Henrikki Brummer-Korvenkontio  THL:stä.
 Aiemmin C-hepatiittia on hoidettu pääasiassa pistosten ja lääkehoidon yhdistelmällä, joka on ollut monelle potilaalle hyvin raskasta henkisesti ja fyysisesti. Osa potilaista onkin jättänyt hoidot sen vuoksi kesken, ja hoito on ollut tehokas vain 50-70 prosentille hoidettavista.
 Kotkan korvaushoitoklinikalla käytössä oli uudenlainen niin sanottu DAA-lääke eli suoraan virukseen vaikuttava lääke.
 Hepatiitti C Suomessa taudinkantajia noin 22 000. Vuosittain uusia tapauksia todetaan noin 1 100. Virus tarttuu veren välityksellä, esimerkiksi neulojen yhteiskäytössä. Tartunta sukupuoliyhteydessä tai synnytyksessä on mahdollista, mutta harvinaista. Hoitamattomana virus nostaa merkittävästi maksakirroosin ja maksasyövän riskiä. Virusta vastaan ei ole rokotusta. Maailman terveysjärjestön WHO:n tavoitteena on hävittää C-hepatiitti maailmasta vuoteen 2030 mennessä.
 Lääkkeiden hinnat laskeneet
 Jos taudin parantaminen on uusien lääkkeiden avulla potilaalle helpompaa ja lähes takuuvarmaa, niin miksi sitä ei vain oteta käyttöön?
 Ongelmana on ollut yksinkertaisesti raha. Lääkkeet ovat hyvin kalliita, ja yhden potilaan hoitaminen on voinut edullisimmillaankin maksaa kymmeniä tuhansia euroja.
 Suomessa C-hepatiittilääkkeitä on hankittu pienillä paikallisilla kilpailutuksilla, mutta nyt THL ajaa valtakunnallista kilpailutusta, jolloin hintaa saataisiin laskettua. Hintataso onkin laskenut selvästi.
 Toisaalta voi pohtia, mitä C-hepatiitin hoitamatta jättäminen tulee maksamaan. Esimerkiksi Portugalissa hoitoon on panostettu, ja laskelmien mukaan jokaista 100 hoidettua C-hepatiittipotilasta kohti vältetään kolme maksansiirtoa, 19 maksasyöpää ja 54 maksakirroosia. Tällöin säästö olisi 30 000 euroa per potilas.
 C-hepatiitti pitäisi poistaa vuoteen 2030 mennessä
 Esimerkiksi Islannissa ja Australiassa ollaan pitkällä C-hepatiitin taltuttamisessa. Maailman terveysjärjestö WHO:n tavoitteena on viruksen hävittäminen maailmasta vuoteen 2030 mennessä.
 THL:n tutkimuspäällikkö Henrikki Brummer-Korvenkontio uskoo, että uudet valtakunnalliset suositukset viruksen hoitopolusta pistävät työhön vauhtia ja tavoitteisiin lopulta päästään myös Suomessa.
 – Jotkut kunnat edistyvät nopeammin kuin toiset ja uskon myös sote-uudistuksen laittavan siihen vauhtia. Mutta kannattaa muistaa, että ongelma on koko maan laajuinen ja taudinkantajia on paljon. Se ei hetkessä ratkea.
 – Kestää myös oma aikansa, että julkinen terveydenhuolto osaa tunnistaa ne ihmiset joilta pitää testata C-hepatiitti. Riskiryhmät eivät ole niin hyvin tiedossa, tutkimuspäällikkö sanoo.
 Brummer-Korvenkontio muistuttaa myös vahvasta leimasta, joka liittyy C-hepatiittiin. Merkintä tartunnasta paljastaa käytännössä henkilön huumeidenkäyttäjäksi.

Lääkäri hävitti yhdeltä klinikalta C-hepatiitin ja ihmettelee nyt muun Suomen saamattomuutta: "Minkään sairauden hoito ei ole näin helppoa"


Summary: Yhdysvaltain ja Kiinan kauppa saa maataloudessa kovempia kierroksia. Suomalaiset lihantuottajat voivat olla entistä ahtaammalla, kun Yhdysvallat myy halpaa soijaa entistä enemmän Eurooppaan eläinten rehuksi.

Kauppasodan uuden vaiheen isoin asia on talouden epävarmuuden heikkeneminen maailmalla, Euroopassa ja Suomessa.
 Tätä mieltä ovat kansainvälisen kauppakamarin maajohtaja  Timo Vuori  ja maa- ja metsätaloustuottajien keskusliiton (MTK) puheenjohtaja  Juha Marttila .
 Kiina on kertonut lopettavansa kokonaan maataloustuotteiden ostamisen Yhdysvalloista vastatoimena Yhdysvaltain asettamille tulleille. Viime torstaina Yhdysvallat kertoi uusista kymmenen prosentin tulleista 300 miljardin potille kiinalaistuotteita. Ne tulevat voimaan syyskuun alusta. Yhdysvallat puolestaan syyttää virallisesti Kiinaa valuuttansa arvon tahallisesta laskemisesta suojellaakseen omaa talouttaan kauppasodan vaikutuksilta.
 – Ennen kaikkea kauppasodan kierre jatkuu ja syvenee. Nyt tämä syvenee myös maatalouspuolella. Epävarmuus on myrkkyä, ja se on hiekkaa rattaisiin, Vuori sanoo.
 Marttila painottaa, että kauppasodan uusi vaihe heiluttaa suoraan maailmantalouden virtoja.
 – Aivan varmasti vaikutuksia on, ja pääasiassa lähinnä kielteisiä, kun maailmantalouden kasvu hidastuu ja heijastuu Suomeen, Marttila sanoo.
 "Soijan alennusmyynti heikentäisi suomalaistuottajien kilpailukykyä"
 Yhdysvalloista tuodaan jo nyt halpaa soijaa EU:n alueelle entistä enemmän, kun Kiina ei sitä osta.
 Yhdysvaltain soijan kokonaisvienti on pudonnut tämän vuoden aikana neljänneksen viime vuodesta. Soijan vienti Kiinaan on tippunut 70 prosenttia viime vuoteen verrattuna. Yhdysvallat tuottaa soijaa toiseksi eniten maailmassa.
 Eurooppalaisia lihantuottajia halpa soija hyödyttää. Suomessa soijan käyttö on ollut jo pitkään vähenemään päin.
 Voi syntyä tilanne, jossa muut saavat kilpailuetua nimenomaan halpenevan soijarehun käytöstä .
 – Jos tästä alkaa soijan alennusmyynti, miltä tämä vähän näyttää, niin kyllä se heikentää meidän tuottajien kilpailukykyä suhteessa niihin, jotka käyttävät halpaa soijaa, Marttila arvioi.
 Eurooppalainen lihantuotanto hyötynyt halpenevasta soijasta ja Kiinan sikarutosta
 Tutkimusprofessori  Jyrki Niemi  Luonnonvarakeskuksesta pitää Kiinan päätöstä isona takaiskuna Yhdysvaltain maataloustuottajille.
 – Yhdysvaltalaiset tuottajat ovat jo nyt kärsineet kauppasodasta ja sen myötä tuoduista tulleista. Viennin arvo on tippunut jo kolmannekseen siitä, mitä se oli ennen kauppasotaa.
 Kiinan uusi päätös tarkoittaa edelleen Yhdysvaltain viennin vähentymistä Kiinaan merkittävästi.
 Professori Jyrki Niemi ei usko, että suomalainen kuluttaja saa hyötyjä kauppasodasta.    Kimmo Hiltunen / Yle
 Yhdysvallat on professori Niemen mukaan pyrkinyt myymään soijaa Eurooppaan ja kasvaviin talouksiin kuten Egyptiin. Kiinan aukkoa on kuitenkin vaikea täyttää, hän arvioi.
 Eurooppalainen lihantuotanto on jo hyötynyt halpenevasta soijasta. Samaan aikaan Kiinassa riehuu sikarutto, joten sen oma sianlihantuotanto on kärsinyt pahoin.
 – Eurooppalaiset tuottajat ovat jo nyt hieman hyötyneet tilanteesta Kiinan markkinoilla. Varsinkin nyt, kun afrikkalainen sikarutto leikkaa Kiinan omaa tuotantoa, ja Kiina joutuu tuomaan sianlihaa muista maista. Tässä kohtaa eurooppalaiset lihantuottajat ehkä vievät pidemmän korren, Niemi sanoo.
 Niemi odottaa, että suomalainenkin sianlihanvienti Kiinaan kasvaa sikaruton takia.
 Niemen mukaan soija on tärkeä lisäproteiiniin lähde Suomessakin siipikarja- ja sianlihatuotannossa.
 Suomalainen kuluttaja tuskin hyötyy kauppasodasta, sillä kauppasota heikentää maailmantaloutta ja saattaa nostaa hintatasoa maailmalla.
 – Ei ole nähtävissä, että suomalainen kuluttaja ainakaan kovin merkittävästi tulisi hyötymään, Niemi sanoo.
 Sianlihan ystäville kukkaro voi keventyä. Niemi nimittäin ennakoi, että sianlihan hinta Suomessa saattaa hieman jopa nousta, koska Kiina on kasvattanut tuontiaan.
  Onko meneillään maatalousmarkkinoiden uusjako?
 Maataloudessa saattaa olla meneillään isompikin jako uusiin kauppablokkeihin.
 – Kun Kiina sanoo ei USA:lle ja samaan aikaan USA ja EU ovat sopineet, että EU lisää USA:n lihantuontikiintiötä, niin Yhdysvallat saa myönnytyksiä EU:lta korvikkeena Kiinan aiheuttamiin tappioihin, Vuori päättelee.
 Kansainvälisen kauppakamarin maajohtaja Timo Vuori pohtii, onko maatalousmarkkinoilla meneillään uusjako?    Rinna Härkönen / Yle
 Erotettavissa ovat länsimarkkinat, USA, Eurooppa, latinalainen Amerikka sekä Kiina ja Venäjä, jotka ovat löytäneet toisensa maatalousmarkkinoilla.
 Kiina on taas omalta osaltaan lisännyt maataloustuotteiden tuontia Venäjältä.
 EU puolestaan on tehnyt kauppasopimuksen neljän latinalaisen Amerikan maan kanssa. Mercosur on maailman suurin kauppasopimus. Se avaa Mercosur-maiden eli Argentiinan, Brasilian, Paraguayn ja Uruguayn markkinoita Eu:lle ja EU:n markkinoita Mercosur-maille. Sopimuksen hyväksymiseen menee kuitenkin vielä pitkä aika, joten sen vaikutuksia voi olla vielä vaikea arvioida.
 Huolta suomalaisten lihantuottajien keskuudessa on aiheuttanut se, että Suomeen tuodaan entistä enemmän brasilialaista naudanlihaa, mikä voisi vaikuttaa suomalaisen liha-alan kannattavuuteen.
 – Kyllä se avaa markkinoita naudanlihan ja siipikarjanlihan tuonnille, Marttila sanoo.
 Marttila kuvailee viime vuosien kehitystä maataloudessa, että se on "revennyt ihan täysin". Maataloustuottajat ovat ihmeissään, koska he ovat liputtaneet monenkeskisen kauppajärjestelmän puolesta maailman kauppajärjestössä WTO:ssa. MTK pitää kehityksen suuntaa tuottajien kannalta huolestuttavana.
 Tanskalaiset ovat nopeasti sianliha-apajilla Kiinassa
 Marttilan mielestä tanskalaiset sianlihantuottajat ovat olleet ketterästi ja nopeasti Kiinan markkinoilla, kun maan oma tuotanto on vaikeuksissa ja hinnat ovat pilvissä. Ja sika maistuu tunnetusti kiinalaisille.
 – Eritoten tanskalaiset sianlihan viejät ovat rynnineet Kiinan apajille tehokkaan vientikoneiston ansiosta, Marttila sanoo.
 Vuoren mukaan nyt voi kysyä, onko soijasota johtamassa lihasotaan, jos Kiina lisää Venäjältä lihantuontia.
 Pitkän ajan vaikutukset jäävät nähtäviksi hän huomauttaa, mutta on syytä muistaa, että kiinalaisia kiinnostavat eurooppalaiset ja yhdysvaltalaiset brändituotteet.
 Halpa juan rokottaa eurooppalaisia yrityksiä
 Yhdysvallat ilmoitti virallisesti eilen, että se syyttää Kiinaa juaniin kurssin manipuloinnista. Kiina suojaisi näin heikkenevää talouttaan kauppasodan vaikutuksilta. Kiina on kiistänyt väitteet.
 Valuuttamanipulaation pelisäännöistä pitäisi sopia tarkemmin maailman kauppajärjestön WTO:n piirissä, katsoo Vuori. Nyt ei ole olemassa riittävän tehokkaita ja toimivia kansainvälisen kaupan sääntöjä, miten yksittäisen maan valuutan tahalliseen peukaloimiseen voitaisiin puuttua.
 Jos Japani, EU ja muut isot G20-maat alkavat reagoida Kiinan toimiin ja valuutan arvon tahalliseen painamiseen, sota Yhdysvaltoja vastaan muuttuu sodaksi EU:ta ja Japania vastaan. Kiinalla on kuitenkin intressi ettei se joudu eristetyksi G20-maiden pöydissä, Vuori huomauttaa.
 Kiinan kanssa käytävästä kaupasta kärsivät myös eurooppalaiset yritykset, kun juanin arvo on alhaalla ja kiinalaisyritysten suhteellinen asema paranee. Kiinalle se voi myös olla riski.
 – Tämä voi johtaa siihen, että Yhdysvallat ja Eurooppa löytävät paremmin toisensa suhteessa Kiinaan, Vuori sanoo.
 Suomalaisille vientiyrityksille euromääräinen vienti on kalliimpaa, joten haasteita riittää Kiinan suunnassa. Kiina taas saa hintakilpailuetua esimerkiksi teknologiatuotteissa, jotka kilpailevat suomalaisten kanssa samoilla markkinoilla.
 Pörsskurssit reagoivat eilen maanantaina kaikkialla voimakkaasti uusiin tietoihin kauppasodasta ja Kiinan valuutan heikkenemisestä suhteessa dollariin. Tänään pörssikurssit ovat rauhoittuneet Yhdysvalloissa ja Euroopassa. Euroopassa osakekurssit ovat vielä noin puoli prosenttia miinuksella. Kiinassa ja Etelä-Koreassa osakekurssit ovat hieman enemmän pakkasella.
 Lue myös:
 Yhdysvallat: Kiina polkee juania – kauppasodan leviäminen valuuttoihin säikäytti osakemarkkinat
 Kiina keskeyttää maataloustuotteiden tuonnin Yhdysvalloista – maanviljelijöiden ahdinko syvenee entisestään

Kauppasodan kovemmat kierrokset iskevät Suomeenkin – MTK:  "Jos soijasota alkaa, niin tuottajien kilpailukyky heikkenee"


Viime vuoden lokakuussa siepatun norjalaisnaisen sieppaaja sanoo naisen olevan yhä elossa. Pohjoismaiset uutistoimistot TT ja NTB kertoivat tiistaina, että sieppaaja tai sieppaajat olivat olleet yhteydessä  Anne-Elisabeth Hagenin  perheeseen heinäkuun alussa.
 Perheen asianajaja sanoi, että sieppaaja oli kertonut naisen olevan elossa, mutta vahvistusta asialle ei ole saatu. Asianajajan mukaan perhe on kuitenkin vakuuttunut, että yhteyttä ottanut taho on sama, joka on vastuussa sieppauksesta.
 Ruotsin uutistoimisto TT:n mukaan Hagenista ei ole saatu elonmerkkejä sieppauksen jälkeen. Uutistoimiston mukaan myös poliisi on alkanut uskoa, että Hagen on surmattu, mutta ei toisaalta sulje pois mahdollisuutta, että nainen on yhä elossa.
 Siepattu on miljonääri  Tom Hagenin  vaimo. Mediatietojen mukaan siepatusta on vaadittu yhdeksän miljoonan euron lunnaita.
 Lue lisää:
 Norjan poliisi epäilee: Miljardöörin vaimon sieppaus lavastettiin henkirikoksen peittelemiseksi
 Suomalainen turvallisuusasiantuntija Norjan miljonäärin vaimon  sieppauksesta: Katoaminen pysyi salassa yllättävän pitkään
 Norjalaisen teollisuuspohatan vaimo kateissa, sieppausta epäillään – kidnappaajana esiintyvä taho vaatii miljoonalunnaita kryptovaluuttana

Norjassa siepattu miljonäärin vaimo on edelleen elossa, sieppaaja kertoi perheelle


Summary: Miehet satsaavat yhä enemmän partojensa ulkonäköön. Se työllistää parturiliikkeitä ja kasvattaa hoitotuotteiden kysyntää.

Lahtelaisessa kampaamossa parturi-kampaaja  Elina Kaurian  leikkuukone surisee väsymättä. Työn alla on tällä kertaa parta. Asiakkaan kasvoja peittävä kokoparta saa tottunein liikkein siistimmän ulkoasun.
 Yhä useampi mies turvautuu partansa siistimisessä ammattilaisen apuun. Ehkä hieman yllättäen suurin into partamuotoiluihin ei ole nuorilla, muotitietoisilla hipstereillä.
 Partamuotoilijan asiakaskunnan ydin on toki yli 25–30-vuotiassa, mutta merkittävä osa asiakkaista on keski-ikäisiä "pukumiehiä".
 – Asiakkaissa on paljon keski-ikäisiä miehiä, jotka tahtovat pitää itsestään huolta. Heidän työnsä on usein sellainen, jossa ulkonäön edellytetään olevan siistitty, Kauria kertoo.
 Partamuotoilijoiden asiakkaista merkittävä ryhmä ovat keski-ikäiset miehet, joiden on työnsä vuoksi näytettävä siisteiltä. Juha-Petri Koponen / Yle
 Siisti mies on siisti
 Suomen Hiusyrittäjissäkin miesten aktiivisuus on huomattu. Tarkkaa tutkimus- tai tilastotietoa miesten parranhoitoinnokkuudesta ei ole, mutta miesten osuuden tiedetään kasvaneen.
 Etujärjestön toiminnanjohtaja  Marja Liimatainen  kertoo, että alalla on huomattu miesten tahtovan vaikuttaa omaan ulkonäköönsä yhä enemmän, ja partaa hoidatetaan siinä missä hiuksiakin.
 Lue myös:   Curly girl tyhjensi kauppojen hyllyt – miehetkin alkoivat kihartaa partojaan: "Paljon on ollut puheita pehmeästä parrasta"
 Partapalveluiden kysyntä voisi Liimataisen mukaan kasvaa enemmänkin, mutta varsinkin pienemmillä liikkeillä tarjontaa on hankala kasvattaa, koska parranhoitoon tarvitaan esimerkiksi omanlaisensa parturintuoli. Se on hankintahinnaltaan kallis.
 Elina Kauria työskentelee Studio Savon & Eko -nimisessä kampaamossa. Talo työllistää 13 parturi-kampaajaa, ja heistä neljä tekee partamuotoiluja. Liike aikoo panostaa jatkossa vieläkin enemmän miehiin. Uusia työntekijöitä palkatessa kampaamoyrittäjä  Kati Mouhu  edellyttää parranmuotoilutaitoja.
 – Muutamassa vuodessa miesten osuus kaikista kampaamoasiakkaista on meillä kasvanut viidestä kymmeneen prosenttia. Ja partapalveluiden kysyntä on kasvanut niin paljon, että se voisi työllistää yhden parturin täyspäiväisesti tämän kokoisessa liikkeessä, Mouhu kertoo.
 Riihimäkeläinen Partawa valmistaa partaöljyjä. Raaka-aineet tulevat ulkomailta, mutta reseptit ovat omia ja öljyt pullotetaan itse. Pullotustouhussa yrittäjä Mika Poikonen. Mika Moksu / Yle
 Saippuat, öljyt ja vahat aseina rehottavia karvoja vastaan
 Partojen siistiminen ammattilaisella on vain yksi osuus parranhoitobuumista. Moni mies huolehtii parrastaan erilaisilla hoitoaineilla. Tavallisten markettienkin kosmetiikkaosastoille on ilmestynyt monenlaisia partatuotteita.
 Vain muutama vuosi sitten tarjolla oli usein vain parranajoon liittyviä tuotteita. Nyt hyllyissä on partasaippuoita, partaöljyjä ja muotoiluun tarkoitettuja vahoja. Niiden kasvavasta kysynnästä kertoo sekin, että monet kosmettiikateollisuuden suurbrändit ovat laajentaneet valikoimaansa partatuotteisiin.
 Partabuumi on poikinut myös kotimaista yrittäjyyttä. Esimerkiksi partaöljyjä valmistaa muutama pienyritys. Yksi niistä on riihimäkeläinen Partawa.
 Partaöljy syntyy pitkälti käsityönä. Partawan osakas Jesse Korhonen tarkastelee pullotetun öljyn laatua. Mika Moksu / Yle
 Partawa syntyi pari vuotta sitten. Kipinä partaöljyjen valmistukseen syttyi, kun yrityksen perustaja  Mika Poikonen  sai joululahjaksi pullon partaöljyä. Hän oli tuskaillut pitkään oman partansa kanssa. Sen kasvu sai ihon kutisemaan ja hilseilemään ja partaöljy helpotti oireita.
 Poikonen tutkaili öljypullon tuoteselostetta ja totesi sen koostumuksen olevan melko yksinkertainen. Hän toimi jo hierojayrittäjänä yhdessä äitinsä kanssa. Äiti  Tarja Poikonen-Tennilä  lähti mukaan myös Partawaan, ja lisäksi mukaan haalittiin pari Mika Poikosen kaveria.
 Muutaman tuhannen euron alkupääomalla öljynvalmistus alkoi hierontaliikkeen takahuoneessa. Ensimmäisenä täytenä toimintavuonna öljypulloja lähti kauppoihin 3000, ja vauhti kiihtyy.
 – Tuotteen saaminen kauppojen hyllyihin oli yllättävän helppoa. Otin aluksi yhteyttä parta-alan pioneeriyritykseen Dick Johnsoniin, heidän kauttaan aukeni moni ovi, Poikonen muistelee.
 Partawan liike-idea syntyi tarpeesta hoitaa omaa partaa. Mika Poikosen (vas.), Jesse Korhosen ja kumppaneiden yritys onnistui saamaan tuotteensa helposti kauppojen hyllyille. Mika Moksu / Yle
 Ulkonäön hoitaminen ei enää hävetä
 Parrakkuus on siis poikinut bisnestä. Pelkkä muodikkuus ei silti selitä ilmiötä. Sekä hiusalan etujärjestössä, kampaamoliikkeessä että partaöljyverstaassa nähdään keskeiseksi syyksi miehissä tapahtuneen asennemuutoksen. Ennakkoluulot ulkonäöstä huolehtimiseen ovat hälvenneet myös varttuneemmissa ikäluokissa.
 – Partapalveluiden lisäksi kosmetologin vastaanotolle tulee enemmän ja enemmän miehiä ihonhoitoon. Jotenkin se kokonaisuus, iho, hiukset ja parta ymmärretään niin, että niillä saa aikaan tarvittaessa isonkin muodonmuutoksen, sanoo kampaamoyrittäjä Kati Mouhu.
 – Partoihin liittyy paljon yhteisöllisyyttä. Miehet puhuvat parroista paljon ja niitä vertaillaan. Moni tuttu sanookin, että parrasta huolehtimiseen kuluu enemmän aikaa kuin naisilta meikkaamiseen, partaöljy-yrittäjä Poikonen naurahtaa.
 Lue myös:
 Ihmisen taistelu karvoja vastaan kertoo niiden merkityksestä
 Parrakkaat miehet joutuvat kestämään ikävää piikittelyä töissä: "Tervehdys oli joka kerta ISIS-tyyliin allahu akbar"

Parrakas mies ei häpeä hoitaa ulkonäköään: "Parran laittamiseen voi kulua enemmän aikaa kuin naisella meikkaamiseen"


Summary: Kunta- ja omistajaohjausministeri Sirpa Paaterolla (sd.) oli jo aiemmin sovittuna käynti Veikkauksessa. Nyt asialistalle nousee  yhtiön horjahtelu mainonnassa.

Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei ministerinä aio nyt puuttua Veikkauksen mainontaan, vaikka sanookin, ettei se ole ollut kaikilta osin hyvää ja asiallista.
 Hänestä valvonta toimii niin kuin pitääkin, kun "Veikkauksen virallinen valvoja" eli Poliisihallitus puuttui aiemmin Keno-mainoksiin.
 Viikonvaihteessa Veikkaus päätti puolestaan itse hyllyttää Totopelimainokset. Niiden sopimattomuudesta huomautti ensimmäisenä sinisten entinen kansanedustaja  Tiina Elovaara  Twitterissä.
 Paaterolla oli jo ennestään sovittuna vierailu Veikkaukseen syksymmällä. Nyt mainonta nousee yhdeksi keskustelukohdaksi.
 Paatero kertoo, että eduskunnassa on ollut jo uuden Veikkauksen perustamisesta lähtien toive arpajaislain kakkosvaiheesta. Siihen on tarkoitus kirjoittaa ohjeistus, joka koskee sekä uusia pelejä että mainontaa. Nyt lakihanke on kirjattu hallitusohjelmaan.
 – Kyllä tämä kaikki saattaa nyt kirittää lainvalmistelua, Paatero arvioi.
 Nykyinen Veikkaus syntyi kun Finntoto, Raha-automaattiyhdistys ja Veikkaus yhdistyivät vuoden 2017 alussa.
 Hallaa myös monopoliasemalle
 Paatero ei tiedä syitä, mikä juuri nyt on aiheuttanut Veikkauksen mainonnan horjahtelua, mutta tietää, että valvoja eli Poliisihallitus ja Veikkaus ovat käyneet aiheesta useita keskusteluja.
 Paateron mielestä pelaamiseen yllyttävä mainonta on peliongelmaisten kannalta vakava. Mutta Paatero muistuttaa, että asia on vakava myös Veikkauksen monopoliaseman takia. Pelihaittojen suitsiminen kun on yksi syy, jolla Veikkauksen monipoliasemaa on perusteltu EU-komissiolle.
 Lue myös :
 Veikkaus laittaa osan mainonnastaan tauolle –  Toimitusjohtaja: "Olemme tehneet virheitä"

Omistajaohjausministeri Paatero: Mainosmokat vakavia sekä peliriippuvaisille että Veikkauksen monopoliasemalle


Summary: Eniten koliiniyhdistettä saaneiden riski sairastua dementiaan oli neljänneksen pienempi kuin vähiten ravintoainetta saaneilla.

Erityisesti kananmunissa ja lihassa esiintyvän koliiniyhdisteen saanti on yhteydessä pienempään dementian riskiin. Asia ilmenee heinäkuun lopussa American Journal of Clinical Nutrition -tiedelehdessä julkaistusta  Itä-Suomen yliopiston tutkimuksesta .
 Eniten fosfatidyylikoliinia saaneen neljänneksen riski sairastua dementiaan oli 28 prosenttia pienempi kuin vähiten ravintoainetta saaneella neljänneksellä. Havainto tehtiin ensimmäistä kertaa, ja vaatii siten vielä vahvistusta tulevista tutkimuksista.
 Tutkijoiden mukaan havainnot ovat merkittäviä, sillä dementiaan johtanut muistisairaus on yli 50 miljoonalla ihmisellä maailmassa. Määrä on kasvussa väestön ikääntyessä.
 – Havainto on kiinnostava, mutta tarvitaan runsaasti lisää tutkimusta ennen kuin voidaan sanoa mitään varmaa, väitöskirjatutkija  Maija Ylilauri  toteaa.
 Marjat ja viljat myös ravintoaineen lähteitä
 Tutkimuksessa havainnoidut henkilöt saivat fosfatidyylikoliinia päivässä keskimäärin 188 milligrammaa. Noin 39 prosenttia tästä saatiin kananmunia syömällä, 37 prosenttia lihasta. Yksi kananmuna sisältää ravintoainetta noin 130 milligrammaa.
 Eniten ravintoainetta saanut neljännes sai fosfatidyylikoliinia yli 222 milligrammaa vuorokaudessa. Alin neljännes sai ravintoainetta alle 144 milligrammaa.
 – On vaikeaa vielä sanoa, mitkä määrät ovat merkittäviä. Ero on kuitenkin jonkinlainen, kun ylimmän ja alimman neljänneksen välillä on nähty ero riskissä sairastua dementiaan, Ylilauri toteaa.
 Ravintoainetta eniten saaneet myös menestyivät muistia ja kielellistä sujuvuutta mittaavissa testeissä paremmin kuin sitä vähiten saaneet.
 Pienessä määrin fosfatidyylikoliinia saadaan kananmunien ja lihan ohella muun muassa hedelmistä, marjoista ja kasviksista sekä viljoista. Ylilauri kuitenkin huomauttaa, että muistisairauksien riskiin vaikuttavat ravitsemuksen ohella myös muut elintavat.
 Tutkimuksen aineistona käytettiin aiemman sepelvaltimotautitutkimuksen tietoja. Aineisto koostui noin 2 500 itäsuomalaisen 42–60-vuotiaan miehen ruokailu- ja elintavoista sekä terveydentilasta. Elintavat selvitettiin vuosina 1984–1989.
 Miesten sairaus-, kuolinsyy- ja lääkekorvaustietoja seurattiin keskimäärin 22 vuoden ajan. Tutkimuksen seurannan aikana 337 miestä sairastui dementiaan.
 Lue lisää :
 Tutkimus: Kananmuna päivässä ei ole yhteydessä aivoinfarktin riskiin

Suomalaistutkijoilta kiinnostava löytö: kananmunien ja lihan sisältämä ravintoaine pienentää riskiä sairastua dementiaan


Summary: Alus rakennettiin alun perin Alankomaiden kuninkaallisen laivaston fregatiksi.

Helsingin Katajanokan satamaan ankkuroitiin tiistaina 141-metrinen superjahti.
 Yas-nimisen jahdin omistaa sheikki  Hamdan bin Zayed bin Sultan Al Nahyan  Arabiemiraateista. Hänen sukunsa on yksi Arabiemiraattien hallitsijasuvuista.
 Yas-jahti on maailman kahdeksanneksi pisin superjahti. Luksusominaisuuksilla varusteltuun alukseen mahtuu netistä löytyvien tietojen mukaan 60 matkustajaa sekä 56 miehistön jäsentä.
 Jahti oli alun perin vuonna 1978 Alankomaiden kuninkaallisen laivaston käyttöön rakennettu fregatti. Se myytiin Arabiemiraattien laivastolle 1998 ja muokattiin jahdiksi.
 Alukselta  löytyy muun muassa  lentokansi omistajan helikopterille, kylpyläosasto ja huippulaadukas elektroninen viihdejärjestelmä.
 Kuvassa näkyy jahdin uima-allas. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Sheikki Hamdan on vuonna 2004 kuolleen Arabiemiraattien perustaja  Zayed bin Sultan Al Nahyanin  neljäs poika. Sheikin isä toimi myös Abu Dhabin emiirinä.
 Sheikki Hamdan opiskeli politiikkaa ja liiketaloutta yliopistossa kotimaassaan ja on toiminut Arabiemiraattien varapääministerin virassa yhtä aikaa velipuolensa kanssa.
 Sheikillä on vaimonsa kanssa kuusi poikaa, joista Yas on mitä ilmeisimmin antanut nimen isänsä jahdille.
 Lue lisää :
 Arabiemiraattien hurja suunnitelma massiivisen jäävuoren hinaamisesta Etelämantereelta etenee – koehinaus vielä tänä vuonna

Helsingin Katajanokalle rantautui sheikin 141-metrinen luksusjahti, jolle voi muun muassa parkkeerata helikopterin


Helsingin Hernesaaren edustalla syntyi vaaratilanne tiistai-iltana, kun purjevene ohjaili vaarallisesti lähes 300-metrisen Disney Magic -risteilijäaluksen eteen. Merivartiosto tiedotti asiasta Twitter-tilillään.
 Risteilijä oli lähdössä satamasta, kun tilanne sattui. Risteilijä onnistui väistämään purjehtijaa.
 Purjeveneen kuljettajaa epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta.
 Disney Magic on Disney Cruise Line -varustamon omistama risteilijä, joka teki neitsytmatkansa vuonna 1998. Sen kotisatama on Floridan Port Canaveral.
 Kesäisin alus ylittää Atlantin valtameren ja vierailee Helsingin lisäksi muun muassa Barcelonassa, Tukholmassa ja Pietarissa.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue lisää :
 Helsingin Katajanokalle rantautui sheikin 141-metrinen luksusjahti, jolle voi muun muassa parkkeerata helikopterin

Vene purjehti yllättäen Helsingistä lähteneen suuren Disney Magic -risteilijän eteen – alus onnistui väistämään


Summary: Eri asiakkaiden tietoja näyttää menneen tulostusvirheen vuoksi sekaisin verotuspäätöksissä.

Verottaja on lähettänyt suomalaisille noin 60 000 mahdollisesti virheellistä verokirjettä, kertoo Verohallinnon kehitys- ja tietohallintojohtaja  Jarkko Levasma  STT:lle. Verottajan mukaan ongelma koskee mahdollisesti kaikkia tiistaina 6. elokuuta lähetettyjä kirjeitä.
 – Emme osaa vielä sanoa, ovatko kaikki virheellisiä vai onko siellä vain osajoukko. On erityyppisiä kirjeitä havaittu, joissa on sama ongelma, kertoo Levasma.
 Verottaja on keskeyttänyt tulostamisen kokonaan ja selvittää ongelman vakavuutta ja laajuutta. Ongelma paljastui, kun verottaja alkoi saada yhteydenottoja virheellisiä kirjeitä saaneilta ihmisiltä.
 Verottajan mukaan kyse näyttäisi olevan tulostusongelmasta, jonka vuoksi eri asiakkaiden tietoja on mennyt sekaisin tulostetuissa verotuspäätöksissä.
 Toisten ihmisten tietoja verotuspäätöksissä
 Asiasta ensimmäisenä kertoneeseen  Ilta-Sanomiin  on ollut yhteydessä useita ihmisiä, joiden verotuspäätöksistä on löytynyt paikkansa pitämättömiä asioita.
 Verotuspäätöksistä on löytynyt muun muassa väärän puolison nimi, muiden kauppaamia osakkeita sekä kokonaan tuntemattoman yhtiön tietoja.
 – Toisinaan tiedoissa on ikävämpiä tietoja, kuten esimerkiksi henkilötunnuksia, toisinaan taas ei ole. Meillä on vielä selvityksessä, mikä virheen logiikka on ollut. Tämän tarkempaa tietoa ei tällä hetkellä pysty antamaan.
 Myös vääränsuuruisia veronpalautuksia on penätty. Eräällä IS:n lukijalla ansiotulot, ennakkoverojen määrä, omistukset sekä muutkin tiedot olivat kokonaan toisen ihmisen.
 Levasman mukaan ongelma näyttää koskevan kaikenlaisia päivän aikana lähetettyjä tulosteita, ei pelkästään henkilöiden verotuspäätöksiä.
 Sivuillaan  Verohallinto kehottaa vääriä tietoja sisältäneitä kirjeitä saaneita tuhoamaan kirjeet. Virheellisen kirjeen saaneille lähetetään uudet ajantasaiset kirjeet.
 Verohallinnon mukaan tiedot näkyvät oikein  OmaVero-palvelussa .

Verottaja lähettänyt jopa 60 000 virheellistä verokirjettä – virhekirjeitä saaneita kehotetaan tuhoamaan paperit


Summary: Lääkäripula ja myös päivystyksestä maksettava korvaus ovat johtaneet pitkiin päivystysvuoroihin, jotka voivat olla vaarallisia sekä potilaalle että lääkärille.

24 tunnin työvuoro ei ole harvinaisuus Suomen keskussairaaloissa ja yliopistollisissa sairaaloissa. Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri  Sally Järvelän  mukaan pitkät päivystykset ovat todellinen ongelma, joka vain koko ajan pahenee.
 – Ei meistä kukaan halua mennä lentokoneeseen, jossa lentäjä on jo edeltävät 24 tuntia lentänyt. Minä en menisi edes kampaajalle, joka on 24 tuntia valvonut.
 Yle kertoi aiemmin  lääkäreiden uupumuksesta, jonka seurauksena potilaat ovat voineet joutua kokemaan lääkärin vastaanotolla kiroilua, huutoa ja raivoa.
 Lääkäriliiton toiminnanjohtaja  Kati Myllymäki  on kertonut joutuneensa rajoittamaan keikkalääkäreiden päivystysvuoroja, vaikka lääkärit olisivatkin halunneet tehdä niitä enemmän.
 Työvuoro venyy 24 tunnin mittaiseksi, kun lääkäri ensin tekee normaalin työvuoron kello 8–16 ja siirtyy sen jälkeen päivystämään. Päivystys loppuu seuraavana aamuna kello 8.
 Yön hiljaisina hetkinä lääkärillä voi olla mahdollisuus päästä hetkeksi nukkumaan sairaalan lepohuoneeseen. Aina se ei kuitenkaan ole mahdollista, vaan lääkäri joutuu valvomaan yli vuorokauden. Harvalla alalla sallitaan näin pitkiä työaikoja.
 Johtajajaylilääkäri Sally Järvelä kertoo itsekin tehneensä erikoistumisjaksonsa aikana 24 tunnin työvuoroja.  Marjut Suomi / Yle
 Johtajaylilääkäri Sally Järvelän mielestä lääkärin ei pitäisi tehdä hoitopäätöksiä väsynein mielin ja silmin, koska todennäköisyys virheeseen kasvaa.
 – Lääkärit eivät ole yli-ihmisiä, ja yli 12 tunnin työvuoroja ei lääkärin pitäisi tehdä. Se ei minun mielestäni ole nykypäivää, sanoo Järvelä.
 Lääkäripula ja hyvä korvaus
 Lääkäreitä ajaa pitkiin päivystysjaksoihin lääkäripula ja toisaalta siitä maksettava korvaus. Päivystys on yleensä yö- ja viikonlopputyötä, joten siitä työntekijä saa myös päivätyötä suuremman korvauksen.
 Rahan himo voi ajaa lääkäreitä rohmuamaan liikaa päivystyksiä itselleen. Joillakin paikkakunnilla maksetaan jopa sopimuksia enemmän palkkaa, jotta erityisesti nuoria lääkäreitä saataisiin tekemään päivystyksiä.
 – Jos päivystystä tekee terveytensä kustannuksella tai altistuu hoitovirheille, ei ole sellaista rahamäärää, jolla se olisi korvattavissa, sanoo Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri Sally Järvelä.
 Palkkaa suurempi syy pitkiin päivystyksiin on kuitenkin lääkäripula.
 – Jos ei ole päivystäviä lääkäreitä, tyhjästä on paha nyhjästä. On pakko jakaa työtä mahdollisimman hyvin niiden kesken, jotka ovat käytettävissä. Ne harvat lääkärit, jotka päivystystä tekevät, tekevät sitä ehkä liikaa, arvioi Järvelä.
 Väsyneenä tekee virheitä
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen THL:n tutkimusprofessori  Timo Partonen  on arvostettu unitutkija. Hän kertoo, että ihmisen unen puute johtaa lukuisiin oireisiin.
 24 tunnin yhtäjaksoinen valvominen aiheuttaa väsymyksen tunteen lisäksi torkahtelua ja nukahtelua. Lisäksi keskittymiskyky herpaantuu, tarkkaavuus heikkenee ja huomiokyky kapenee.
 – On vaikea painaa mieleen asioita ja toisaalta ottaa muistista siellä olevaa tietoa käyttöön, kertoo Partonen.
 THL:n tutkimusprofessori Timo Partonen mukaan väsyneenä töiden tekeminen voi aiheuttaa monenlaisia haittoja.  Jyrki Ojala / Yle
 Valvominen aiheuttaa Partosen mukaan ihmisessä mielialamuutoksia, joita ei virkeänä ollessa tapahtuisi.
 – Ihminen tulee ärtyneemmäksi ja saattaa huutaa potilaille, kollegoille tai kelle tahansa. Riitojakin voi tulla herkemmin.
 Timo Partonen korostaa lääkärin ammatissa juuri valvomisen aiheuttamaa keskittymiskyvyn, muistin ja ajattelun selkeyden heikkenemistä. Niiden takia ihminen altistuu tekemään virheitä ja virhearviota.
 – Voi tehdä helppojakin virheitä ihan rutiininomaisissa tehtävissä. Silloin voi sattua potilasvahinkoja, sanoo Timo Partonen.
 Kaiken lisäksi 24 tuntia valvonut työntekijä joutuu kotimatkallaan muita herkemmin tapaturmiin tai onnettomuuksiin. Näitä on todettu Partosen mukaan erityisesti yhdysvaltalaisissa tutkimuksissa, joissa on selvitetty sairaalatyöntekijöiden pitkiä työvuoroja.
 – Liian pitkä valvominen on huolenaihe. Johtui se sitten päivystyksestä tai jostain muusta syystä.
 Partonen kannustaa pohtimaan, olisiko pitkiin päivystyksiin keksittävissä muuta ratkaisua. Hänkin tietää, että monia lääkäreitä houkuttaa niistä saatava hyvä korvaus.
 – Mutta onko se sen arvoista, kun miettii näitä haittoja?
 Päivystäjiä lisää
 Useilla paikkakunnilla on lopetettu päivystäviä pieniä sairaaloita ja keskitetty päivystys isoihin keskussairaaloihin. Kuitenkaan aikaisemmin pienissä sairaaloissa päivystäneet lääkärit eivät ole enää tulleet ison sairaalan päivystysrinkiin mukaan.
 Silloin päivystävien lääkäreiden määrä pienenee entisestään.
 – Yksi tärkeä askel ratkaista ongelma on saada terveyskeskusten taitavat yleislääkärit takaisin päivystysrinkiin. Olisi myös potilaan hoidon ja edun mukaista, että meillä on yleislääkäreitä yhteispäivystyksissä, kertoo Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkäri Sally Järvelä.
 Keskussairaaloiden päivystyksessä ruuhkaisinta on viikonloppuisin ja silloin, kun terveyskeskukset alkavat mennä iltapäivällä kiinni. Yleislääkäreiden saaminen keskussairaalan päivystykseen vaikka vain neljäksi tunniksi helpottaisi johtajaylilääkäri Sally Järvelän muiden lääkäreiden päivystystilannetta merkittävästi.
 – Suurin osa lääkäreistä ei halua tehdä päivystystyötä, koska se on niin karmean kuormittavaa.
 Sally Järvelän mukaan yksi vaihtoehto olisi, että normaalin työpäivän jälkeen lääkärillä olisi esimerkiksi neljän tunnin tai yöaikaan korkeintaan 12 tunnin päivystysvuoro.
 – Minä toivon, että myös potilaiden vuoksi me saadaan tämä asia lähivuosina kuntoon.
 Jos lääkäreitä olisi tarpeeksi, voitaisiin lääkäreiden osalta harkita tavallista, teollisuudesta tuttua kolmivuorotyötä.
 – Minä en oikein tiedä, miksi kolmivuorotyöhön ei ole menty. Meillä on iso ammatti, jossa on iso vastuu. Se on luottamustoimi, mutta sitäkin voi joutua tekemään kolmivuorotyössä.
 Potilaalle ei saa kiukuta
 Sally Järvelän on ollut Kanta-Hämeen keskussairaalan johtajaylilääkärinä vasta reilun viikon, mutta oli sitä ennen Tampereen yliopistollisen sairaalan toimialuejohtajana. Koulutukseltaan hän on ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri.
 Lääkärin huonoa käytöstä hän ei voi millään tavalla hyväksyä.
 – Eihän sitä sallita missään muussakaan asiakaspalvelutyössä. Siinä ollaan kyllä jo tosi kaltevalla pinnalla, jos lääkärin väsymys näkyy potilaalle saakka, sanoo Järvelä.

"Minä en menisi edes kampaajalle, joka on valvonut 24 tuntia" – lääkäri suomii kovin sanoin vuorokauden mittaisia päivystysvuoroja


Summary: Kaksikielinen lähetys Vaasan torilta alkaa kello 19:30.

Taiteiden yötä vietetään jälleen tänään torstaina Vaasassa. Kaupungin säästötoimenpiteiden vuoksi tapahtuman budjetti on todella pieni, mutta tämä ei estä esiintyjiä ja satoja esityksiä valtaamasta kaupunkia.
 Luvassa on muun muassa Intopiukeiden, Tenasingersin ja Neogreenin esitykset.
 Ylen lähetyksen toteuttavat kaksikielisenä Yle Pohjanmaa ja Yle Österbotten Vaasan torilta. Toimittajina ovat Terhi Varjonen ja Anna Kurtén. Tervetuloa seuraamaan lähetystä livenä paikan päälle tai Yle Areenan välityksellä.

Taiteiden yö valtaa jälleen Vaasan - Yle välittää suorana tunnelmat torilta


Summary: Keskussairaalan ja Luvianpuistokadun alikulut ovat jo tukossa.

Satakunnan pelastuslaitoksen tilannekeskus varoittaa porilaisia. Kaduilla liikkuessa on nyt syytä noudattaa erityistä varovaisuutta ja turhaa liikennöintiä keskustassa on vältettävä. Rankkasade on saanut kadut tulvimaan. Useat alikulut ovat jo tukkeutuneet ja kaduilla on irtonaisia kaivonkansia.
 Luvianpuistokadun alikulku tulvii. Poliisi ja pelastuslaitos sulkivat liikenteen autoilla.  Jenni Joensuu / Yle
 Ainakin Luvianpuistokadun alikulkutunneli on suljettu liikenteeltä. Puoli neljän aikaan iltapäivällä alikulussa oli jumissa kaksi autoa. Poliisi ja pelastuslaitos ovat tukkineet pääsyn alikulkuun.
 Porissa on satanut iltapäivällä rankasti vettä ja rakeita. Terhi Sulin

Pelastuslaitos varoittaa porilaisia: irtonaisia kaivonkansia ja tulvivia alikulkuja


Summary: Paikalla on eri arvioiden mukaan 1 000–2 000 turvallisuusjoukkojen jäsentä ja poliisia. Entisen presidentin tukijat puolustavat huvilaa.

Kirgisian turvallisuusjoukot ovat tehneet uuden rynnäkön entisen presidentin huvilaan ja päässeet rakennukseen sisälle.
 Asiasta kertoi muun muassa kirgisialainen riippumaton uutissivusto Akipress.kg.
 Kirgisian turvallisuusjoukot ovat yrittäneet pidättää korruptiosta syytettyä entistä presidenttiä  Almazbek Atambajevia .
 Taustalla kiistassa on valtataistelu Kirgisian nykyisen presidentin  Sooronbai Žeenbekovin  ja entisen presidentin Atambajevin välillä. Kiista on ajanut keskiaasialaisen valtion poliittisen kriisin partaalle.
 Keskiviikkoiltana turvallisuusjoukot tekivät operaation Atambajevin kotiin  Koi Tashin kylässä lähellä pääkaupunki Bishkekiä. Operaatio ei kuitenkaan onnistunut, koska Atambajevin kannattajat ottivat yhteen turvallisuusjoukkojen kanssa.
 Torstaina uuteen rynnäkköön osallistui noin tuhat turvallisuusjoukkojen jäsentä, kirgisialainen kansanedustaja ja Atambajevin läheinen poliittinen liittolainen  Irina Karamushkina  kertoi.
 Uutistoimisto Tassin mukaan paikalla olisi ollut jopa 2 000 poliisia ja turvallisuusjoukkojen jäsentä.
 Silminnäkijöiden mukaan joukot pääsivät rakennukseen sisälle ja paikalta kuultiin laukausten ääniä. Karamushkinan mukaan turvallisuusjoukkoja vastassa ja huvilaa puolustamassa oli noin tuhat Atambajevin kannattajaa. Uutistoimisto Tassin mukaan kannattajia on 300–400.
 – He ovat valmiita puolustamaan entistä presidenttiä loppuun saakka, Karamushkina sanoi.
 Lue myös:
 Kirgisian entisen presidentin pidätys meni pahasti pieleen – kannattajat ampuivat ja ottivat turvallisuusjoukkoja panttivangiksi

Kirgisian turvallisuusjoukot rynnäköivät entisen presidentin huvilaan


Summary: Tarkkaa ajankohtaa tapaamiselle ei ole vielä vahvistettu.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  vierailee Suomessa elokuun loppupuolella. Putin tapaa tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa. Päivämäärää ei kuitenkaan ole vielä vahvistettu.
 Kansliasta todetaan, että Putin on tulossa Suomeen, mutta tarkemmasta ajankohdasta tiedotetaan myöhemmin.
 Niinistö kommentoi Putinin tulevaa tapaamista Kultarannassa päällikkötoimittajille pidetyssä tilaisuudessa torstaina.
 – Tämä on aika tavanomainen vierailu. Yleensä on käsitelty kahdenvälisiä asioita ja lisäksi on ollut kv-poliittinen osio, joka on nyt aika laaja, aiheita riittää.
 Presidentti Sauli Niinistö mainitsi suomalaismedialle heinäkuussa Ranskan kansallispäivän vierailun yhteydessä, että hän tapaa Putinin lähiaikoina.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Lue lisää :
 Niinistö tapaamisesta Putinin kanssa: "Venäjä ymmärtää, että pakotteet pysyvät voimassa, kunnes syyt niiden asettamiseen poistuvat"

Venäjän presidentti Vladimir Putin vierailee Suomessa kahden viikon päästä