Summary: Perusteluissa korostuvat festivaalin kansainvälinen kiinnostavuus ja ihmisläheinen lähestymistapa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Kuopiolainen esittävän taiteen festivaali ANTI – Contemporary Art Festival voitti Vuoden Teatteri 2019 -palkinnon. Palkinnon saaja julkistettiin maanantai-iltana. Kysessä on ensimmäinen kerta, kun Suomen Teatterit ry:n palkinto myönnettiin festivaalille.
 – Olemme ihan superiloisia ja onnellisia.  Jo ehdolle asettaminen  oli meille iso yllätys ja kunnia. On aika uskomatonta, että festivaali, joka saa valtiolta 35 000 euron avustuksen, pystyy tulemaan Suomessa vuoden teatteriksi, festivaalin taiteellinen johtaja ja vastaava tuottaja  Johanna Tuukkanen  sanoo.
 ANTI-festivaali järjestetän vuosittain Kuopiossa, ja sen näyttämönä voi toimia mikä tahansa julkinen tila lentokentästä verotoimistoon ja kaupasta parturiin.
 Tuukkanen kertoo pitävänsä Suomen Teattereiden myöntämää tunnustusta kunnianosoituksena paitsi festivaaleilla vuosien saatossa esiintyneille taiteilijoille, myös nykymuotoiselle esitystaiteelle.
 – ANTI-festivaali onnistuu käyttämään julkisia tiloja ja arkisia tilanteita kiinnostavan, kansainvälisen esitystaiteen näyttämönä. Se kertoo siitä, missä tämän hetken kiinnostavin teatteri tapahtuu ja mitä kaikkea se voi olla. Me olemme onnistuneet tuomaan sen kiinnostavasti esiin. Siinä eivät ehkä perinteiset teatteritalot ole onnistuneet, Tuukkanen pohtii.
 Tämän vuoden teemana kuolema
 Vuoden Teatteri -palkinto on myönnetty vuodesta 1997 alkaen. Tänä vuonna finaalissa oli ANTI-festivaalin lisäksi helsinkiläinen Baltic Circle -festivaali. Lopullisen voittajavalinnan teki vihreiden kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto .
 Alanko-Kahiluoto perustelee valintaansa ANTI-festivalin kansainvälisellä kiinnostavuuudella ja taiteellisella korkeatasoisuudella, mutta alleviivaa, ettei festivaliin liity mitään elitismiä tai sisäpiiriläisyyttä.
 – Kyse on festivaalista, joka asettaa taiteeseen osallistumisen ja sille altistumisen kynnyksen mahdollisimman matalalle, Alanko-Kahiluoto perustelee tiedotteessa.
 Taiteellinen johtaja Johanna Tuukkanen vahvistaa, että ANTI-festivaalin kiinnostus on aina ollut tuoda taide ihmisen lähelle.
 – Ei ainoastaan niille, joilla on taloudellista, sosiaalista tai kulttuurista pääomaa kuluttaa kulttuuripalveluja. Haluamme olla ihmisiä lähellä arkisissa paikoissa ja tilanteissa. Jokaisella ihmisellä on oikeus kokea taidetta omassa arkielämässään, Tuukkanen sanoo.
 Viime vuonna festivaalin teemana olivat pelit, leikit ja pelillistäminen. Tänä vuonna ANTI-festivaali sukeltaa kuoleman teemoihin.
 – Leikillisesti voi sanoa, että nyt on game over ja teemana kuolema. Saamamme palkinto antaa intoa ja motivaatiota jatkaa ja kehittää toimintaamme, Tuukkanen summaa.

Kuopiolainen ANTI-festivaali nappasi Vuoden Teatteri -palkinnon ensimmäisenä festivaalina


Summary: Teatterintekijöitä palkittiin tänään Thalia-juhlassa.

Vuoden 2018 teatterinäyttelijäksi on valittu  Helmi-Leena Nummela.
 Palkinnon toi hänen lavasuorituksensa 15-vuotiaana Sigridinä KOM-teatterin  Veriruusut  -näytelmässä, jokakertoo vuoden 1918 sisällissodan tapahtumista punakaartiin kuuluneiden naisten näkökulmasta.
 Nummela itse sanoo Sigridin olevan tähänastisen uransa tärkein, kokonaisvaltaisin ja haastavin roolityö.
 Veriruusut Yle Areenassa Helmi-Leena Nummelan tähdittämä Veriruusut on katsottavissa kokonaisuudessaan Yle Areenassa. KOM-teatterin esitys on taltioitu Tampereen Teatterikesässä 10.8.2018.
 Palkintotiedotteessa hän avaa rooliin liittyviä tuntojaan näin:
 – Kylmäävintä oli eläytyä harjoitusten alkuvaiheessa Valkeakosken naiskaartilaisten kohtaloihin ymmärtäen, että näytelmän tapahtumat pohjautuvat todellisiin tilanteisiin. Nuorten tyttöjen toiveet, halut, pelot ja viimeiset hengenvedot teloituskuopan reunalla tulivat näyttelijäntyön seurauksena lihaksi ja tunsin suurta vastuuntuntoa päästessäni toisintamaan tätä unohdettua ja vaiettua historian osaa.
 – Mitä valintoja olisin itse tehnyt tuolloin? Miten toimii ihminen, jolla ei ole muuta menetettävää, kuin kahleensa ja kurjuutensa? Oliko heillä vaihtoehtoja?
 Veriruusujen  lisäksi Nummela näytteli viime vuonna myös Kansallisteatterin ja Teatteri Vapaa Vyöhykkeen yhteistyöprojekti  Prinsessa Pikkiriikissä . Lavojen lisäksi hänet nähtiin viime vuonna myös mm. tv-sarja  Putouksessa .
 Nummela, 32, valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2014 ja työskentelee freelancerina. Hän on vieraillut mm. KOM-teatterissa, Turun Kaupunginteatterissa, Helsingin Kaupunginteatterissa ja Kansallisteatterissa.
 Vuoden teatterinäyttelijä -palkittavan valitsevat Näyttelijäliiton jäsenet jäsenäänestyksellä. Ehdokkaat asettaa Näyttelijäliiton hallitus.
 "Kun Kuopiossa tapahtuu jotain kummallista, ihmiset tietävät jo epäillä ANTI Festivalia"
 Vuoden Teatteri -palkinnon on voittanut kuopiolainen esittävän taiteen festivaali ANTI – Contemporary Art Festival.
 Voittajan valitsi kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto  (vihr). Hän perustelee valintaansa sillä, että ANTI:n tekijöillä ei ole ennakkoon lukkoon lyötyjä ajatuksia siitä, mitä esitystaide on tai mitä se voi olla
 – ANTI Festival on kansainvälisesti kiinnostava ja taiteellisesti korkeatasoinen esitystaiteen festivaali ilman minkäänlaista elitismiä tai sisäpiiriläisyyttä, Alanko-Kahiluoto kirjoittaa valintaperusteluissa.
 – Kun Kuopiossa tapahtuu jotain kummallista, ihmiset tietävät jo epäillä ANTI Festivalia
 Palkinto jaettiin nyt ensimmäistä kertaa festivaalille varsinaisen teatterin sijaan.
 Teatterintekijöitä palkittiin illalla Thalia-gaalajuhlassa Teatteri Viiruksessa Helsingissä.  Kaikki palkitut löytyvät Teatterin tiedotuskeskuksen Instagramista .
 Jutun kommentointi on avoinna klo 22:00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Helmi-Leena Nummela on vuoden näyttelijä, vuoden teatteri -palkinto ANTI-festivaalille


Summary: Ritala kertoo rakastavansa ruuanlaittoa ja näyttää mallia miten kasviksista tehdään herkkuruokaa.

Näyttelijä  Eero Ritala  ryhtyi vegaaniksi noin kolme vuotta sitten. Ruuanlaittoa rakastava Ritala haluaa jakaa päätöksestään seurannutta hyvää oloa myös Puoli seitsemän -ohjelman juontajaparille  Susanna Laineelle  ja  Mikko Kekäläiselle .
 – Haastan teidät syömään viikon verran vegaaniruokaa.
 Eeron keittiössä
 Eero Ritala kertoo hymyillen saavansa vihdoinkin toteuttaa haaveensa kokkiohjelmasta.
 – Nyt me tehdään dumplingseja.
 Ritala näyttää kuinka valmiiksi tehdyt takinapalat asetellaan muotteihin. Muotteihin lisätään härkis-kaali-sipulipaistosta, jonka Ritala on valmistanut ennakkoon kotona. Sitten muotin reunoille laitetaan hieman vettä "liimaksi" ja muotti suljetaan. Lopuksi dumplingsit, eli suomeksi vaikkapa mykyt, höyrytetään.
 Ritala kehottaa ottamaan haasteen vastaan kahdesta hyvästä syystä: siitä tulee hyvä olo sekä itselle että maailmalle. Ilmastonmuutos huolettaa Ritalaa.
 Oman olemuksensa Ritala kertoo keventyneen aivan kirjaimellisesti.
 – Minulle se on aiheuttanut yleistä keveyden tunnetta. Minullahan lähti painoakin parhaimmillaan viisitoista kiloa.
 Seuraa #viikkovegaanina haastetta
 Ritalan mukaan vegaaniksi ryhtyminen ei ole vaikeaa.
 – Esimerkiksi aamupalaksi voi tehdä smoothien, johon tulee hedelmiä tai vihanneksia. Leivän päälle voi laittaa vegaanisia juustoja ja niin edelleen.
 Susanna Laineen ja Mikko Kekäläisen vegaanihaasteen onnistumista voit seurata Puoli seitsemän -ohjelman Instagramissa #viikkovegaanina
 Katso koko lähetys  Areenasta .

Näyttelijä Eero Ritala haastaa juontajat Susanna Laineen ja Mikko Kekäläisen syömään viikon vegaanisesti


Summary: Trumpin budjettiesityksen muuriraha tulisi hätätilan julistamisella saatavien rahojen päälle. Kongressi tuskin suostuu suunnitelmaan.

Jos presidentti  Donald Trump  saisi tahtonsa läpi, Yhdysvalloissa säästettäisiin ensi vuonna muun muassa terveydenhuollosta ja lisättäisiin rahaa turvallisuuteen – sekä tietysti Trumpin lempihankkeeseen, Meksikon rajalle rakennettavaan muuriin.
 Muun muassa tällaisia ajatuksia sisältää  Trumpin budjettiesitys vuodelle 2020 . Käytännössä budjettiesitys tuskin vaikuttaa rahankäyttöön, josta vastaa kongressi. Siellä alahuone eli edustajainhuone on demokraattien hallussa.
 Esimerkiksi  New York Times huomauttaakin , että esitys on enemmän ohjekirja Trumpin uudelleenvalintakampanjaan kuin varsinaiseen liittovaltion rahankäyttöön. Näin on ollut muillakin presidenteillä silloin, kun valta kongressissa on jakautunut.
 Washington Post muistuttaa , että jos kongressi ja presidentti eivät pääse syyskuun loppuun mennessä sopuun budjetista, Yhdysvaltain valtionhallintoa uhkaa jälleen sulku lokakuussa. Näin kävi joulun aikaan viime vuonna Meksikon muurin rahoitusta koskevan kiistan vuoksi.
 Trumpin 4,7 biljoonan dollarin budjettiesitys on historiallisen suuri. Biljoona on tuhat miljardia.
 Esityksessä ennustetaan ensi vuodelle 3,1 prosentin talouskasvua. Aiemmin kongressin budjettitoimisto on ennustanut pienempää, 1,7 prosentin kasvua.
 Budjettivaje on esityksen mukaan ensi vuonna 1,1 biljoonaa dollaria. Esitys kasvattaisi budjettivajetta 4,3 biljoonaa dollaria neljässä vuodessa.
 Republikaanit ovat puhuneet vajeen pienentämisen puolesta. Tätä ajatusta presidentin esitys ei siis varsinaisesti tue.
 Tässä muutamia poimintoja Valkoisen talon budjettiesityksestä
 Meksikon rajamuuriin  Valkoinen talo esittää 8,6 miljardin dollarin rahoitusta.
 Trump julisti helmikuussa Yhdysvaltoihin kansallisen hätätilan, jonka  turvin hän saisi kasattua muurille yhteensä kahdeksan miljardin dollarin rahoituksen . Uusi rahoitus tulisi hätätilan kautta hankittavien varojen päälle.
 Muuri on ollut keskeinen Trumpin kampanjalupaus. Aluksi hän tosin lupasi, että muurin maksaisi Meksiko.
 Kongressin demokraattijohto kommentoi jo aiemmin, että raha menee parempaan käyttöön, jos sillä muurin sijaan rakennetaan Yhdysvaltoja.
 Puolustukseen  rahaa annettaisiin 750 miljardia dollaria. Tämä on viisi prosenttia eli 34 miljardia enemmän kuin vuoden 2019 luku. Esityksessä priorisoidaan strategista kilpailua Kiinan ja Venäjän kanssa.
 Foreign Policy -lehden mukaan  puolustusministeriö itse oli suunnitellut kansalliseen puolustukseen 733 miljardin dollarin kokonaisbudjettia.
 Terveysasioissa  Trump leikkaisi vanhemman väen Medicare-ohjelmasta 845 miljardia dollaria. Pienituloisten Medicaid-ohjelma siirrettäisiin entistä enemmän osavaltioiden vastuulle. Uutistoimisto AP:n mukaan molemmat ohjelmat siirrettäisiin osavaltioille vuodesta 2021.
 Rahaa annettaisiin muun muassa opioidikriisin hoitamiseen ja veteraanien terveydenhuoltoon. Sähkötupakalle asetettaisiin lisämaksu, jotta sähkötupakasta innostuneiden nuorten halu käyttää tuotteita vähenisi. Myös HIV:n ehkäisyyn luvataan rahaa.
 Opetushallinnon  rahoja leikattaisiin kymmenen prosenttia, mutta lisää rahaa annettaisiin vapaamman kouluvalinnan laajentamiseen ja koulujen turvallisuuteen.
 Maatalousministeriön  menoja leikattaisiin 15 prosenttia. Budjettiesityksen mukaan maataloustuet ovat liian anteliaita. Yhdysvaltain maataloustuotanto on kärsinyt kauppariidoista muun muassa Kiinan kanssa.
 Ympäristönsuojeluvirasto  EPA:n rahoitusta Valkoinen talo leikkaisi 31 prosenttia edellisestä vuodesta. Aiemmat yritykset leikata EPA:n rahoitusta ovat kaatuneet kongressin vastustukseen.

Trump haluaa vielä 8,6 miljardia ekstradollaria Meksikon rajamuuria varten


Summary: Perustelujen mukaan Lainsuojattomat-teatterifestivaali on vahvistanut vapaiden ammattiteattereiden identiteettiä ja yhteisöllisyyttä.

Teatterikeskus ry on valinnut Vuoden Teatteriteko 2019 -palkinnon voittajaksi porilaisen Lainsuojattomat-teatterifestivaalin.
 Vapaiden ammattiteatteriryhmien festivaali järjestetään tänä vuonna 20. kerran. Juhlavuodeksi  festivaalin ajankohta  muutettin syksystä keväälle toukokuun puoliväliin.
 Esitysten lisäksi Lainsuojattomat on tarjonnut vuosien aikana myös teatteripoliittista keskustelua, työpajoja, seminaareja ja erityisesti vapaan kentän teatteritoimijoille kokemuksen yhteisöllisyydestä ja kentän yhteisestä voimasta.
 Rakastajat-teatterin siipien suojassa kasvanut festivaali on kasvanut valtakunnallisesti merkittäväksi tapahtumaksi ja se on tärkeä osa Porin kulttuurielämää
 Lainsuojattomat-festivaalia olivat perustamassa muun muassa  Annamari Karjalainen ,  Leea Klemola ,  Jari Juutinen ,  Kristian Smeds ,  Anna Veijalainen ,  Kai Tanner  ja  Angelika Meusel .
 Palkinnosta kisasi kolme finalistia
 Teatterikeskus jakaa vuosittain Vuoden Teatteriteko -palkinnon, jonka tarkoitus on nostaa esiin merkittävä taiteellinen, taidepoliittinen tai uutta luova teko.
 Vuoden Teatteriteko 2019 -palkinnosta kisasi kolme finalistia: Aura of Puppets -nukketeatteriverkosto, Kallo Collectiven NouNous -festivaali ja Lainsuojattomat-festivaali.
 Teatterikeskuksen mukaan kaikkia finalisteja yhdisti se, miten ne tuovat esittävän taiteen eri toimijoita yhteen sekä kansallisesti että kansainvälisesti ja luovat yhteistyön avulla jotain hienoa ja kestävää.
 Vuoden Teatteriteko -palkintoa on jaettu vuodesta 1977 lähtien.

Porin 20-vuotias Lainsuojattomat-festivaali on Vuoden Teatteriteko


Summary: Susi-päivään osunut pääministeri Juha Sipilän tviitti herätti hilpeyttä somekansassa.

Susi oli maanantaina päivän puheenaihe.
 Helsingin poliisi kertoi aamupäivällä, että Itä-Helsingissä oli tehty poikkeuksellinen havainto sudesta. Aiheesta tehtiin  juttu Ylen verkkosivuille  ja siitä oli myös video.
 Samaan aikaan oli päivän teemassa kiinni myös keskustan puheenjohtaja ja vasta hallituksensa eroilmoituksen jättänyt pääministeri  Juha Sipilä .
 Hän tviittasi näin: Olipahan jäädä susi äsken Sipoon Västerskogissa rautakauppareissulla auton alle.
 Tästäpä riemu repesi. Vastaukset Twitterissä ovat paikoin hykerryttäviä.
 Ensimmäinen vastaaja tinkasi heti: –  Mutta mistä tiedät, että se oli rautakauppareissulla?
 Pääkaupunkiseudulla vieraillutta sutta kehuttiikin nopeaksi integroitujaksi, kun jo ensimmäisenä muuttopäivänään oli ehtinyt rautakauppaan.
 Ja siten kyseenalaistettiin Sipilän havainto ja saavutukset: –  Sotes oli susi...
 Ja lisää kritiikkiä: –  Yrität leikkiä kepulaista kansanmiestä? En usko, että pelastaa teitä enää.
 Sellainen some on. Heti tulee kuraa, vaikka vain tviittaisi pörröisiä luontohavaintojaan.
 Sympatiaakin tuli
 Saaga jatkui empatialla, siis suden asemaan asettautumisella. –  Susi kertoo juur ny kavereilleen, et joku meinas vetää autolla yli... ”Ette usko kuka yritti yliajaa mut!”
 Tapauksen mahdollinen uutisarvokin noteerattiin nopeasti: –  Jos olisi kolahtanut, olisi ollut kyllä EU-tason uutinen!
 Tähän Sipilä ehättikin jo vastaamaan: –  Lähellä oli. Just sain pysäytettyä, molemmat säikähtivät.
 Ei tullut siis kuin kansallinen uutinen, ja nyt onneksi tiedämme, että säikähdyksellä selvittiin.
 Lopuksi tuli vielä muutama kannustuksen sanakin: –  Nyt ollaan oikealla tiellä isojen poikien joukkoon - suden kaadosta ei enää pitkä matka karhun kesyttämiseen.
 Tämän viestin lähettäjä vahvisti viestiään viehkolla meemikuvalla, jossa Venäjän presidentti  Vladimir Putin  ratsastaa karhulla – ilman paitaa, luonnollisesti.

Pääministeri Sipilä oli jyrätä rautakauppaan matkalla olleen suden


Summary: Ääniero oli erittäin niukka.

Britannian parlamentti on estänyt niukasti estänyt mahdollisuuden, että maa eroaisi Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Äänet jakautuivat 312 – 308 sopimuksettoman eron estämisen puolesta
 Ehdotuksen oli tehnyt konservatiivien kansanedustaja  Caroline Spelman . Hänen ehdotuksensa mukaan parlamentti estää sopimuksettoman eron kaikissa olosuhteissa.
 Käytännössä määräys on epäselvä, koska Britannia on joka tapauksessa eroamassa EU:sta 29.3. Sillä ei ole nyt suunnitelmaa, miten ero toteutettaisiin, sillä parlamentti torjui pääministeri  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvotteleman erosopimuksen maanantaina.
 Yle seuraa hetki hetkeltä: Brittiparlamentti torjui sopimuksettoman EU-eron

Britannian parlamentti esti sopimuksettoman brexitin


Summary: Häiriöt ovat estäneet muun muassa uusien sisältöjen lataamista palveluun.

Mainosrahoitteisella yhteisöpalvelu Facebookilla raportoidaan olevan teknisiä ongelmia.
 Monissa maissa käyttäjillä on ollut vaikeuksia niin palveluun kirjautumisessa kuin sisältöjen lataamisessa.
 Muun muassa vikailmoituksia kokoavan downdetector – sivuston mukaan häiriöilmoitusten määrä kasvoi voimakkaasti illalla Suomen aikaa.
 Myös Facebookin omalla teknisellä sivustolla on kerrottu häriöstä. Suomessa Facebookin ongelmista kertoi ensimmäisenä Iltalehti.

Facebookilla teknisiä ongelmia –monilla käyttäjillä ongelmia kirjautumisessa ja sisältöjen lataamisessa


Summary: Viime vuoden merkittävimmät journalistiset teot palkitaan tänään illalla. Yle seuraa palkintojenjakoa.

Bonnierin Suuret journalistipalkinnot jaetaan tänään illalla MTV:n järjestämässä gaalassa.
 Palkintoja jaetaan neljässä kategoriassa, joita ovat vuoden juttu, vuoden journalistinen teko, vuoden kirja sekä vuoden journalisti. Palkinnon perusteena on merkittävä journalistinen teko edeltäneen vuoden aikana. Jokaisen palkinnon rahallinen arvo on 7 500 euroa.
 Ylen A-studion toimittaja  Sara Rigatellin  juttu professori  Lauri Törhöseen  kohdistuneista ahdistelusyytöksistä on ehdolla vuoden jutuksi. Lue Rigatellin ajatuksia ehdokkudesta ja juttuprosessista  täältä . Ehdokkuuden tuonut juttu puolestaan  löytyy täältä .
 Muut ehdokkaat vuoden jutuksi ovat Urheilulehden toimittajien  Marika Lehdon ,  Mikko Marttisen ,  Tuomo Heitin  ja  Petri Lahden   reportaasi  joukkuevoimistelun valmennuskulttuurin varjopuolista sekä Tekniikan Maailman toimittajien  Velimatti Honkasen ,  Jari Kujalan  ja  Aimo Niemen   juttu  VW-konsernin autojen vaarallisesta turvavyöviasta.
 Vuoden journalistinen teko -kategoriassa kisaa poikkeuksellinen ehdokas: suomalainen oikeusvaltio. Ehdokkuusperusteluissa asiaa avataan näin: "Suomen laki ja oikeusvaltio asettuivat puolustamaan uhkailun, väärien ilmiantojen ja vihakirjoittelun kohteeksi joutunutta suomalaista mediaa ja toimittajia. Järjestelmä osoitti toimivuutensa, kun vale- ja vihasivustojen rikokset saivat tuomion. Työtään tekevien toimittajien vainoamiselle piirrettiin selvä raja."
 Kaikki voittajaehdokkaat Suuri Journalistipalkinto 2018 -julkaistustilaisuudessa Helsingissä 14. helmikuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Kategorian muut ehdokkaat ovat Helsingin Sanomien  Land of Free Press  -kampanja, joka nosti esille lehdistönvapauden merkityksen  Donald Trumpin  ja  Vladimir Putinin  Helsingin huippukokouksen alla, Haaga-Helian koululaisten medialukutaitoa vahvistanut  Faktana kiitos!  -kiertue sekä vastuullisia toimittajien suojeleva ja valejournalismin tuomitsevat suomalainen oikeusvaltio.
 Vuoden kirjaksi ehdolla ovat  Juha Itkosen   Ihmettä kaikki ,  Minna Rytisalon   Rouva C  ja  Mia Kankimäen   Naiset joita ajattelen öisin .
 Vuoden journalistiksi ehdolla puolestaan ovat Suomen Kuvalehden toimittaja  Vappu Kaarenoja , freelancer-piirtäjä  Ville Ranta  ja Helsingin Sanomien toimittaja  Teppo Sillantaus .
 Kaikki ehdokkaat esittelyineen löydät  Suuren Journalistipalkinnon sivuilta .
 Suuren Journalistipalkinnon saajat valitsee kymmenpäinen palkintolautakunta, jonka puheenjohtajana toimi MTV Uutisten vastaava päätoimittaja  Tomi Einonen . Lautakunnan jäsenet eivät saa osallistua edustamansa tiedotusvälineen piiristä tulleiden ehdotusten arviointiin.
 Lue myös:
 Naiset elokuva-alalla kertovat professori Lauri Törhösen vuosia jatkuneesta ahdistelusta – "Häirinnästä tuli sukupolvikokemus"
 Älä tuhoa uraasi kertomalla raiskauksesta, teatteriopettaja varoitti – vasta #metoon myötä tajusin, miksi vaikeneminen oli väärin
 Suuri journalistipalkinto -ehdokkaat julki – Ylen Sara Rigatellin juttu seksuaalisesta häirinnästä elokuva-alalla ehdolla vuoden jutuksi

Suuret Journalismipalkinnot jaetaan illalla – Yle mukana kisassa, samoin suomalainen oikeusvaltio


Summary: Loukkaantuneiden määrästä ja kunnosta ei toistaiseksi ole tarkkaa tietoa.

Ainakin kahdeksan ihmistä on kuollut kouluampumisessa Brasiliassa.
 Heidän joukossaan on viisi koululaista, yksi koulussa työskennellyt aikuinen ja kaksi teini-ikäistä ampujaa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 São Paulon poliisin mukaan ammuskelu Raul Brasilin koulussa alkoi noin 9.30 paikallista aikaa. Kahden naamioituneen nuoren miehen nähtiin menevän rakennukseen ja avaavan tulen.
 Ammuskelussa loukkaantui myös muita oppilaita. Heidän tarkka määränsä ja terveydentilansa ei ole vielä tiedossa.
 Reutersin mukaan ampujat tappoivat lopulta itsensä.
 Ammuskelu tapahtui Suzanon kaupungissa São Paulon laitamilla.
 Myös toinen ammuskelu – onko tapahtumilla yhteys?
 Poliisi kertoi paikalliselle Globo TV:lle, että ennen koulusurmia noin 500 metrin päässä tapahtui toinen ammuskelu. Heti ei ollut selvää, onko tapauksilla yhteyttä.
 Kouluammuskelut ovat harvinaisia Brasiliassa, vaikka Brasiliassa tehdään henkirikoksia enemmän kuin missään muualla.
 Edellinen suuri kouluammuskelu tapahtui vuonna 2011. Tuolloin entinen oppilas ampui kuoliaaksi 12 oppilasta Rio de Janeirossa sijaitsevassa koulussa.

Ainakin kahdeksan kuoli luoteihin koulussa Brasiliassa –  Kouluampumiset ovat väkivaltaisessa Brasiliassa harvinaisia


Summary: Kotipianokin pitää virittää säännöllisesti, vaikka sillä ei soitettaisi.

Yksi yleisimmistä pianoon liittyvistä harhaluuloista on, ettei sitä tarvitse virittää jos sillä ei soiteta, eikä sitä siirretä.
 – Mikään piano ei pysy vireessä vuosikausia, vaikka se kuinka ammattitaidolla viritettäisiin, tiivistää pianonvirittäjä  Pekka Savolainen .
 Ilmankosteuden ja lämpötilan muutosten sekä pianon kielten venymisen takia soittimen viritystaso yleensä laskee.
 Pahimmillaan liian korkea suhteellinen ilmankosteus voi aiheuttaa sen, että koneiston akselit jäävät jumiin ja koskettimet pohjaan. Liian matala suhteellinen ilmankosteus voi puolestaan halkaista soittimen kaikupohjan, kielisillan tai viritystukin.
 Suomen pianonvirittäjien  suositusten mukaan kotipiano pitäisi virittää vähintään kerran vuodessa.
 Jos tyytyy tähän minimiin, ei vuodenaikojen vaihtelun aiheuttamien olosuhdemuutosten takia ole yhdentekevää, milloin virittäjä soitetaan hoitamaan homma. Kuivimmilla pakkaskeleillä tai kosteimpina kesäkuukausina ei kannata vaivautua.
 – Se kannattaa tehdä syksyllä lämmityskauden alun ja joulun välillä tai sitten keväällä kovimpien pakkasten jälkeen, Savolainen opastaa.
 Pianonvirittäjän käyntiin kuuluu myös soittimen imurointi pölyistä sekä koneiston hienosäätö.  Thomas Hagström / YLE
 Tyypillisen tunnista pariin kestävän ja karkeasti 100-150€ maksavan pianonvirittäjän vierailun ajasta noin puolet kuluu muuhun kuin varsinaiseen virittämiseen. Soittimen sisältä imuroidaan pölyt, koneistoa säädetään, ruuveja kiristellään, vasaroiden huopia fiksaillaan ja niin edelleen.
 Olosuhdemuutokset ovat tuhoisia
 Säännöllisen virittämisen lisäksi kotipianon omistajan kannattaa kiinnittää huomio kahteen asiaan: sijoituspaikkaan ja olosuhdemuutosten minimoimiseen.
 Pianoa ei kannata sijoittaa lämmönlähteen läheisyyteen, saati suoraan esimerkiksi lämpöpatteria vasten. Ulko-oven tai ilmastointilaitteen läheisyys on niin ikään pahasta.
 Hyvä sijoituspaikka on sellainen, missä lämpotila ja ilmankosteus pysyvät mahdollisimman tasaisina. Vaihtelua tapahtuu joka tapauksessa jo pelkästään vuodenaikojen vaihtelusta johtuen, mutta mitä pienemmät vaihtelut, sen parempi.
 Korjaaminen ei aina kannata
 Savolainen törmää joka vuosi kotikäynneillään muutamaan pianoon, jotka on päästetty niin huonon kuntoon, että ammattimieskin joutuu nostamaan kätensä pystyyn. Yleensä tällaisissa tapauksissa edellisestä virittäjän käynnistä on kulunut vuosikausia tai jopa vuosikymmeniä.
 –Jos piano on viritetty säännöllisesti, se saadaan hyvään soittokuntoon kohtuukustannuksella, mutta jos piano on jätetty vuosikausiksi hoitamatta, työtä tarvitaan niin paljon, ettei hommaan kannata välttämättä edes ryhtyä, Savolainen kertoo.
 Suuren työmäärän lisäksi riskinä on, että hyvin matalaksi laskeneen viritystason nostamisyrityksen seurauksena kieliä voi katketa ja koneiston osia hajota. Jopa runkorauta saattaa vahingoittua.
 Kotipiano tulisi virittää kerran vuodessa.  Thomas Hagström / YLE
 Korjauksen kannattaminen on myös tapauskohtaista. 170 000 euroa maksavalle laadukkaalle flyygelille kannattaa toki tehdä paljon aikaa vaativa kymppitonnin peruskorjaus, mutta muutaman sadan euron arvoisen pianon huollosta harva haluaa maksaa tuhansia euroja. Tällaisessa tapauksessa soitin jää koriste-esineeksi tai siitä voi tehdä vaikkapa baarikaapin.
 Hiirenpesiä ja -jätöksiä
 Hurjimmissa tapauksissa pianonvirittäjät ovat löytäneet pianojen sisältä esimerkiksi hiirenpesiä, -jätöksiä ja ruokaa. Ovatpa jotkut joutuneet ratkomaan myös yliluonnollisilta kuulostaneita tapauksia.
 – Yhtä kollegaa pyydettiin kerran katsomaan pianoa, joka asiakkaan mukaan soi öisin itsestään. Syyksi paljastui luonnollinen selitys. Pianon sisällä asui hiiri, joka juoksenteli soittimen sisällä niin, että soittimen vasarat pompahtelivat välillä kieliä vasten, Savolainen tarinoi hymyillen.
 Sormukset, kaulakorut ja kitaran plektrat ovat pianonvirittäjille huoltohommissa tuiki tavallisia löydöksiä.
 Artikkelin pääkuvana olevan Puoli seitsemän -ohjelman Alan ammattilanen -juttusarjan videolla pianonvirittäjä Pekka Savolainen kertoo herrasmiesduunarin hommastaan.

Moni pilaa pianonsa tietämättään – vuosikausiin virittämätöntä soitinta ei välttämättä saa enää soittokuntoon


Summary: Attendon pitää antaa selvitys asiasta ensi maanantaihin mennessä.

Attendon pitää antaa selvitys Vänrikin hoivakodissa Siilinjärvellä havaituista epäselvyyksistä liittyen huumausaineiksi luokiteltaviin lääkkeisiin. Itä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Anne Kejosen  mukaan helmikuun lopussa tehdyllä tarkastuskäynnillä tuli ilmi puutteita huumausaineiksi luokiteltavien lääkkeiden seurannassa.
 – Niiden kulutuskortit olivat epäselviä. Niistä ei aina selvinnyt, kuka lääkkeitä oli antanut. Lääkkeiden määrä ei myöskään täsmännyt kulutuskorteissa ilmoitettuihin määriin nähden, Kejonen kertoo.
 Kejosen mukaan asiasta on tehtävä asiasta rikosilmoitus, jos Attendo ei osaa selittää puutteita.
 – Jos he eivät osaa selittää, missä puuttuvat lääkkeet ovat, meidän on viranomaisena tehtävä rikosilmoitus.
 Attendon täytyy antaa selvitys asiasta aluehallintovirastolle ja Siilinjärven kunnalle 18. maaliskuuta mennessä.
 Attendon viestinnästä on kerrottu asiasta ensin kertoneelle  Savon Sanomille , että he selvittävät asiaa parhaillaan.
 Attendo ilmoitti tiistaina 12. maaliskuuta  keskeyttävänsä  toistaiseksi tehostetun palveluasumisen Vänrikin hoivakodissa Siilinjärvellä. Kevyemmän tuen tarpeessa olevat asukkaat jatkavat Vänrikissä normaalisti.

Attendon Vänrikin hoivakodissa epäselvyyksiä huumaavien lääkkeiden käytössä – "Jos he eivät osaa selittää asiaa, meidän on tehtävä rikosilmoitus"


Valion yt-neuvottelut on saatu eilen tiistaina päätökseen, ja työnsä menettää 80 henkilöä. Irtisanomisten ohella vähennykset toteutetaan määräaikaisten tehtävien lopettamisella ja eläkejärjestelyillä.
 Yt-neuvottelut koskivat Valion pääkonttoria Helsingissä. Neuvotteluiden piirissä oli noin 660 henkilöä. Alun perin  vähennystarpeeksi arvioitiin 80–100 työntekijää .
 Henkilöstöjohtaja  Marianne Tammelan  mukaan Valion tavoitteena on nyt irtisanottujen henkilöiden tukeminen uudelleentyöllistymisessä.
 – Panostamme muutosvalmennukseen työllistymismahdollisuuksien nopeuttamiseksi, ja lisäksi yhteistoimintaneuvotteluiden lopputulemana syntyi uusia rooleja, joita ensisijaisesti tarjotaan vähennysten piirissä oleville henkilöille, toteaa henkilöstöjohtaja  Tammela  tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Valio aloittaa yt-neuvottelut pääkonttorilla – vähennystarve 80–100

Valion yt-neuvottelut päätökseen: 80 työntekijää vähennetään


Summary: Pori sai väärin ilmoitetuista aikuislukion opiskelijamääristä liikaa valtionosuuksia noin kolme miljoonaa euroa.

Porin kaupunki maksaa aikuislukion haamuopiskelijoista saadut valtionosuudet takaisin opetus- ja kulttuuriministeriölle.
 Kaupunki sai liikaa valtionosuuksia, koska Porin aikuislukion opiskelijamäärät oli ilmoitettu liian suuriksi vuosina 2013–2017.
 Kyse on noin kolmesta miljoonasta eurosta. Ylen saamien tietojen mukaan takaisinmaksusta on tehty kolmen vuoden maksuohjelma.
 Asia käsiteltiin loppuvuodesta kaupunginhallituksessa salaisena asiana siihen liittyvän poliisin esitutkinnan vuoksi.
 Porin kaupunginhallitus teki viime vuoden toukokuussa  poliisille tutkintapyynnön  aikuislukion rehtorin toiminnasta.
 Asia  nousi esille  viime vuoden alussa, kun Porin kaupunki alkoi selvittää, onko aikuislukion opiskelijamääriä vääristelty.

Pori maksaa takaisin aikuislukion haamuopiskelijoista saadut miljoonat – poliisin esitutkinta yhä kesken


Summary: Syytettynä on kaikkiaan 15 ihmistä. Huumekauppaa on syyttäjän mukaan johdettu Hämeenlinnasta.

Käräjäoikeus on alkanut käsitellä laajaa, Hämeessä tutkittua huumejuttua. 15 ihmiselle luettiin keskiviikkona syytteet Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa. Syytteen mukaan useat epäillyistä rikoksista liittyvät MC Cannonball -järjestön toimintaan.
 Syytteet koskevat muun muassa törkeitä huumausainerikoksia, väkivaltarikoksia, aserikoksia ja vapaudenriistoa. Neljän vastaajan epäillään pitäneen hallussaan, myyneen ja levittäneen noin 12 kilogrammaa amfetamiinia, jonka pitoisuus oli noin 36 painoprosenttia.
 Syytteen mukaan myyntitoimintaa on johdettu Hämeenlinnasta, ja 12 kilogramman amfetamiinierä noudettiin Heinolasta. Puolet erästä olisi poliisitutkinnan perusteella kätketty Rengossa sijaitsevaan latoon, josta huumetta on myyty eteenpäin. Toiset kuusi kiloa amfetamiinia päätyi syytteen mukaan Turkuun.
 Yhtä vastaajaa syytetään vajaan 500:n ekstaasitabletin hallussapidosta. Kokonaisuudessa käsitellään myös muun muassa pienempiin amfetamiinieriin liittyviä syytteitä.
 Rikoshyötyä satoja tuhansia euroja
 Syyttäjän rangaistusvaatimukset eivät ilmenneet vielä keskiviikkona julki annetusta haastehakemuksesta. Syyttäjä katsoo useiden käsiteltävien rikosten osalta, että niiden tekeminen osana järjestäytyneen rikollisryhmän toimintaa on peruste rangaistuksen koventamiselle.
 Huumekaupoista saadun rikoshyödyn lasketaan nousevan satoihin tuhansiin euroihin.
 Rikokset oli tehty vuosien 2016–2018 aikana. Päijät-Hämeen käräjäoikeus on varannut syytteiden käsittelyä varten yhdeksän päivää. Viimeinen käsittelypäivä on 1. huhtikuuta.

Syyte: amfetamiinia levitettiin hämäläisestä ladosta – Cannonball-järjestön toimintaan liittyvä oikeudenkäynti käynnistyi Lahdessa


Summary: Jamaikalaisella Kerron Stewartilla on sopimus KTP:n kanssa toukokuusta syyskuuhun.

Jalkapallon alempien sarjatasojen joukkueita

Tästä on kyse KTP ry palkkasi valmennusrinkiinsä jamaikalaisen pikajuoksijan Kerron Stewartin. Juoksu- ja fysiikkavalmentajana seurassa toimivan Stewartin sopimus kestää toukokuulta syyskuulle. KTP:n edustusjoukkue pelaa jalkapallon Ykköstä tulevana kaudella.
 Kotkalainen jalkapalloseura FC KTP on tehnyt harvinaisen rekrytoinnin: seura on palkannut valmennusryhmäänsä jamaikalaisen pikajuoksun moninkertaisen maailmanmestaruus- ja olympiamitalistin  Kerron Stewartin .
 Sopimuksen pituus on toukokuusta syyskuulle.
 34-vuotiaan Stewartin palkintokaapista löytyy pikaviestin maailmanmestaruudet Berliinistä vuodelta 2009, Moskovasta vuodelta 2013 ja Pekingistä vuodelta 2015.
 Henkilökohtaisilta matkoilta Stewartilta löytyy hopeaa 100 metriltä Pekingin olympialaisista vuodelta 2008 ja pronssia samoista kisoista 200 metriltä. Hän voitti myös hopeaa Berliinin MM-kisojen 100 metrillä vuonna 2009. Juoksu-uransa päättymisestä Stewart ilmoitti viime vuonna.
 Stewartin sadan metrin ennätys on 10,75. Kaksisataa metriä hän juossut aikaan 21,99.
 Osaamista myydään muillekin
 KTP:n myynti- ja markkinointipäällikkö  Jari-Pekka Gummerus  kertoo, että Stewartin juoksu- ja valmennusosaamistaan on tarkoitus kaupata muille seuroille Suomeen ja Pietariin.
 – Hänen osaamistaan on tarkoitus myydä muun muassa yleisurheiluseuroille, akatemioille ja urheiluliitoille. Tämä on meiltä uusi avaus.
 Gummeruksen mukaan KTP:llä on suunnitelma valmiina, kuinka valmentajapalveluita lähdetään markkinoimaan.
 – Perinteistä puhelimella soittamista ja yhteistyökumppaniverkostojen hyödyntämistä. Lähdemme siitä, että valmentajapalveluita myymällä saamme hänen palkkakustannuksensa piiloon.
 Juoksu-uransa jälkeen Stewart on ilmoittanut halukkuudestaan jatkaa työtä urheilun parissa valmentajana. Suomeen Stewart tulee toukokuussa.
 KTP:n organisaatiossa Stewartin on tarkoitus vetää harjoituksia kaikille joukkueille.
 "Tämä on panostus"
 Gummeruksenmukaan Stewartin siirto Kotkaan lähti etenemään urheilija-agentin kautta.
 – Joskus maailma on pieni. Keskustelimme Stewartin kanssaan pitkään tällaisesta valmentajakuviosta ja päätimme palkata hänet. Näin pystymme myös edistämään hänen valmentajauransa alkua.
 Stewartin sopimuksen arvoa Gummerus kommentoi vähäsanaisesti.
 – Voi sanoa, että tämä on meiltä panostus.

Jalkapalloseura palkkasi jamaikalaisen MM-kultamitalistin - 34-vuotias nainen alkaa opettaa pelaajia juoksemaan


Summary: Ongelmat verkkopalvelinten kanssa jatkuvat ainakin Turussa ja Kouvolassa.

Sammuttakaa kone ja käynnistäkää se uudelleen.
 Kun viesti räpsähti Helsingin Kuvataidelukion abiturientin  Miikka Ruusun  koneen näytölle ennen äidinkielen lukutaidon kokeen alkua, hän ei yllättynyt.
 – Ei siinä ollut mitään kummallista. Tekniikan kanssa käy aina noin. Samoja ongelmia on ollut kokeissa paljon jo ennen kirjoituksia. Opettajat sanoivat, että saamme valmistautua ja syödä omenoita, Ruusu sanoo.
 Kokeen tekeminen viivästyi, koska kokelaat eivät päässeet verkkoon palvelin- ja verkkoasetusten vikojen vuoksi. Teknisistä ongelmista joutuivat kärsimään sadat abiturientit eri puolilla maata.
 Kahdessa lukiossa kokeen aloittaminen viivästyi yli kaksi tuntia.  Kouvolan Yhteislyseossa  130 kokelasta joutui istumaan kolmatta tuntia hiljaa paikoillaan.  Kaurialan lukiossa  Hämeenlinnassa äidinkielen koetta ehdittiin kirjoittaa reilun tunnin ajan, kunnes palvelimet jumittuivat ja koe keskeytyi. Katkos kesti yli tunnin.
 "Turhautunut fiilis"
 Helsingin Kuvataidelukiossa kokeen aloittaminen viivästyi puoli tuntia. Suomen vieraana kielenä kirjoittanut Miikka Ruusu kertoo suhtautuneensa odotteluun tyynesti, mutta kaikki eivät olleet samoilla linjoilla.
 – Yritin rauhoitella muita takapenkkiläisiä. Muut olivat stressaantuneita siitä, milloin koe pääsee alkamaan.
 Ainakin  Roosa Viertiötä  viivästys harmitti.
 – Oli turhautunut fiilis, mutta ongelma selvisi. En ollut kovin huolissani, että viivästys vaikuttaisi omaan suoritukseeni. Kirjoitan esseen yleensä kahdessa tunnissa.
 Kouvolassa ja Hämeenlinnassa viive näkyi niin, että osa kokelaista istui tekemässä koetta iltaan asti.
 – Viimeiset lisäaikaa saaneet kokelaat poistuivat koululta vasta puoli kahdeksalta illalla, kertoo Kouvolan Yhteislyseon rehtori  Tapio Karvonen .
 Ongelmat jatkuvat
 Keskiviikko on kevään ylioppilaskirjoitusten osalta välipäivä. Henkilökunnan osalta välipäivä kuluu muutamissa lukioissa työn touhussa, kun äidinkielen lukutaidon kokeessa tiistaina ilmenneitä teknisiä ongelmia selvitellään.
 – Opiskelijoiden vanhemmilta on tullut muutamia palautteita. Kaikki varmaan ymmärtävät, ettei näin tehdä tarkoituksella. Emme siinä tilanteessa voineet tehdä muuta kuin yrittää selvittää asioita, Karvonen toteaa.
 Kouvolassa vaihdettiin verkkopalvelin vähän ennen ylioppilaskirjoitusten alkua. Verkko kaatui tiistaina, vaikka kuormitustestissä kaikki oli toiminut hyvin. Tänään keskiviikkona tehdyn testin perusteella uusi palvelin ei edelleenkään toimi kunnolla. Siksi torstain kokeessa käytössä on vanha palvelin. Uuden palvelimen vikojen selvittely jatkuu.
 Liikaa videomateriaalia?
 Turku syyttää ongelmista ylioppilastutkintolautakuntaa. Kaupungin mukaan Turun kaikissa lukioissa Luostarivuoren lukiota lukuunottamatta palvelinten notkahdus. Palvelimista ei kuitenkaan löydetty vikaa. Lukiokoulutuksen palvelualuejohtaja  Esko Heikkonen  uskoo, että notkahduksen aiheutti tiistain kokeen runsas videomateriaali.
 – Kun iso joukko avasi materiaalin kerralla, palvelimet notkahtivat. Koulut eivät voi ongelman laatuun juuri vaikuttaa, sillä ongelma on YTL-lähtöistä. Olemme olleet sinne yhteydessä ja korjauksia tehdään yhteistyössä, Heikkonen kertoo.
 Heikkosen mukaan ongelma saattaisi ratketa, jos videot avautuisivat linkkien takaa.
 – Torstain kokeessa tuskin on ongelmaa, sillä kirjoittajamäärät ovat vähäisemmät. Mahdollisuus kuitenkin on, sillä toistaiseksi korjausta ei ole saatu.
 Ylioppilastutkintolautakunta ei tiistaina halunnut kommentoida Ylelle sitä, ovatko ongelmat teknisiä vai käyttäjälähtöisiä. Se on kuitenkin tiiviissä yhteydessä kouluihin verkko-ongelmien selvittämiseksi.
 Ennen ei ollut paremmin
 Lautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä  sanoo, että yleensä lautakunta saa kirjoituspäivänä kymmeniä yhteydenottoja.
 – Voi sattua esimerkiksi sairauskohtauksia, joku tulee kokeeseen myöhässä ja teknisiä ilmoituksia tulee usein. Yleensä se tarkoittaa, että yksittäisen kokelaan kone joudutaan vaihtamaan. Yli kahden tunnin viivästys on toki poikkeuksellista, sanoo Tähkä.
 Kokeen viivästyminen voidaan ottaa huomioon kokelaan arvostelussa. Ongelmista kärsineet lukiot toimittavat lautakunnalle raportin, josta käyvät ilmi viivästyksestä kärsineiden opiskelijoiden nimet.
 Tähkä muistuttaa, että tekniset ongelmat ovat aina olleet osa ylioppilaskirjoituksia. Viivästyksiä on ollut esimerkiksi kielten kuuntelukokeissa.
 – Hajonnutta CD-levyä on jouduttu odottamaan pahimmillaan toisesta koulusta ja katkenneet kelanauhat aiheuttavat omat teippausoperaationsa. Oleellista on se, että koe pääsee käyntiin ja tilanteita ratkotaan yhdessä.

Yo-kirjoitusten tekniset ongelmat jatkuvat – pilasivat jo monen abin keskittymisen: "Yritin rauhoitella muita takapenkkiläisiä"


Summary: Puolustusvoimien ohjesäännön mukaan asepukua ei saa käyttää vaalimainonnassa, mutta porilaisen entisen kansanedustajan Jouni Lehtimäen (kok.) mainoksesta tällainen löytyy.

Tästä on kyse Porilainen kansanedustajaehdokas käytti vaalimainoksessaan sotilaspuvussa olevaa varusmiestä. Ehdokas Jouni Lehtimäen (kok.) mainos saa puolustusvoimilta tuomion. Puolustusvoimien mukaan sotilaspuvussa ei saa esiintyä vaalimainoksessa.
 Porilainen eduskuntavaaliehdokas, entinen kansanedustaja  Jouni Lehtimäki  (kok.) on käyttänyt vaalimainoksessaan asepuvussa olevaa varusmiestä. Puolustusvoimat kieltää ehdottomasti käyttämästä asepukua vaalimainonnassa.
 Lehtimäki jakoi tiistaina Facebookissa mainoksen, jossa porilainen 20-vuotias varusmies kehuu Lehtimäkeä. Varusmiespalvelusta suorittava nuori mies on kuvassa asepuvussa. Yle ei julkaise varusmiehen nimeä tai kasvoja tämän henkilöllisyyden suojaamiseksi.
 Yle on peittänyt kuvasta varusmiehen kasvot ja nimen tämän henkilöllisyyden suojaamiseksi. Kuvakaappaus Facebookista
 Puolustusvoimien  määryksen  mukaan sotilaspuvun ja siihen kuuluvan pukineen, merkin ja tunnuksen käyttö on kielletty puoluepoliittisessa toiminnassa ja vaalimainonnassa. Syynä on se, että puolustusvoimat haluaa pysyä ehdottoman puolueettomana ja estää sotilaiden tai armeijan politisoitumisen.
 – Tämä on Suomessa hyvin pitkä perinne. Puolustusvoimat on puoluepoliittisesti sitoutumaton koko kansaa palveleva toimija. Emme halua liittää puolustusvoimien kuvaa yksittäisen puolueen toimintaan, puolustusvoimien tiedotuspäällikkö  Max Arhippainen  toteaa.
 "Joukko-osaston reagoitava"
 Tiedotuspäällikkö Arhippainen korostaa, että varusmiehellä on oikeus poliittisiin mielipiteisiin ja osallistumiseen. Sotilaspukua ei kuitenkaan tule vaalien yhteydessä käyttää. Ammattisotilailta puolueisiin kuuluminen on kielletty.
 Puolustusvoimat on puoluepoliittisesti sitoutumaton koko kansaa palveleva toimija.  Max Arhippainen
 – On varusmiehen joukko-osaston asia reagoida ja ohjeistaa varusmiestä tässä tilanteessa, Arhippainen toteaa.
 Yle ei tavoittanut Lehtimäkeä kommentoimaan asiaa.
 Kunniakonsuli ja sotilaslakimies
 Jouni Lehtimäki toimi kansanedustajana vuosina 1999–2003. Hän profiloitui  ehdottamalla  rikosoikeudellisen vastuuikärajan poistamista.
 Lakialoitteen allekirjoitti ensin yli puolet kansanedustajista. Kun eduskunta perehtyi asiaan ja ehdotuksesta annettuihin kriittisiin lausuntoihin tarkemmin, ikäraja jäi 15 vuoteen.
 Kansanedustajaehdokas Jouni Lehtimäki (kok.). Antti Laakso / Yle
 Lehtimäki on toiminut kansanedustajavuosiensa jälkeen muun muassa sotilaslakimiehenä ja Kosovon oikeusministerin kansainvälisten asioiden juridinena neuvonantajana. Hän on Kosovon  Suomen-kunniakonsuli .
 Ristiriitoja herättävä hahmo
 Satakunnan kokoomuspiireissä Jouni Lehtimäen valinta eduskuntavaaliehdokkaaksi ei ollut läpihuutojuttu. Porilaiset  kokoomuslaiset pitävät  Lehtimäkeä epälojaalina ja  estivät  tämän nousun kokoomuksen listalle kuntavaaleissa vuonna 2017. Lehtimäki lähti tuolloin ehdolle omalla listallaan ja  sai 290 ääntä .
 Kokoomuksen sisältä saatujen tietojen mukaan Lehtimäki sai ehdokkuudelleen tällä kertaa voimakasta tukea kokoomuksen puoluetoimistosta, jossa pelättiin Lehtimäen lähtevän ehdolle omalla listalla ja vievän kookomukselta ääniä.
 Satakunnan vaalipiirissä kokoomuksella on huhtikuussa  mahdollisuus saada takaisin  viime kerralla menettämänsä toinen kansanedustajan paikka.
 Aiheesta voi keskustella 13.3. klo 22 saakka.

Kokoomusehdokkaan vaalimainoksessa varusmies asepuvussa – puolustusvoimat suhtautuu hyvin kielteisesti


Summary: Varkaussarja tehtiin usean kuukauden aikana viime vuonna. Pääosin saalis on jäänyt kateisiin.

Hämeen poliisi on selvittänyt 30 törkeän varkauden sarjan, joka sisältää asuntomurtoja.
 Teot ovat tapahtuneet vuoden 2018 heinä-marraskuun aikana. Epäillyt tekijät ovat olleet vangittuna joulukuulta 2018 ja odottavat vangittuna tulevaa oikeudenkäyntiä.
 Epäillyt ovat nuorehkoja virolaisia miehiä, jotka oman kertomansa mukaan ovat tulleet työskentelemään Suomessa. Merkittävää entisyyttä heillä ei ole Suomessa entuudestaan.
 Pääosin taloista on anastettu koruja, rahaa ja elektroniikkaa: omaisuutta joka on helposti ja nopeasti mukaan otettavaa.
 Törkeistä varkauksista on Kanta-Hämeen alueelta puolet rikossarjasta. Sarja sisältää asuntomurtoja myös muualta poliisipiireistä Etelä- ja Länsi-Suomesta. Kokonaisuus on siirtynyt syyttäjälle syyteharkintaan.
 Ovikelloja soiteltu
 Hämeen poliisin tiedotteen mukaan kohteet on todennäköisesti tiedusteltu etukäteen. Kun omistajat eivät ole olleet paikalla, niin vuorokauden ajasta riippumatta asuntoihin on murtauduttu.
 Tekijöiden epäillään asustaneen rikospaikkojen lähialueilla ennen rikoksen tekemistä ja soitelleen asukkaiden ovikelloja. Kun ovi on avattu, he ovat pyytäneet vettä tai kysyneet tietä johonkin. Ilmeisenä tarkoituksena poliisin mukaan on ollut kartoittaa, ovatko asukkaat paikalla asunnossa.
 Asianomistajat ovat ilmoittaneet heti poliisille havaittuaan rikoksen tapahtuneen, mikä on tärkeää tutkinnan näkökulmasta. Anastettu omaisuus on kuljetettu nopeasti tekojen jälkeen laivalla yli Viroon. Pääosin anastettu omaisuus on jäänyt kateisiin.

Iso murtosarja selvinnyt Etelä-Suomessa – epäillyt virolaismiehet kartoittivat asukkaiden paikallaoloa etukäteen


Summary: Neljän kannatuskyselyjen perusteella suosituimman puolueen puheenjohtajat ovat koolla vaalipaneelissa ensi kertaa hallituksen kaatumisen jälkeen.

Keskustan puheenjohtaja, pääministeri  Juha Sipilä  arvioi, että sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus voidaan saada ensi vaalikaudella nopeimmillaan voimaan vuonna 2021.
 Sipilä sanoi Veronmaksajain keskusliiton pääministeripaneelissa keskiviikkona Helsingissä, että tämä on mahdollista, "jos ollaan fiksuja ja hyödynntetään valmista lainsäädäntötyötä".
 Sipilän hallitus erosi perjantaina, kun hallituksen tärkein hanke, eli sote-uudistus kaatui.
 Pääoppositiopuolue SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  ennakoi, että sote-uudistus lähtee käyntiin vuotta myöhemmin, vuonna 2022.
 Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo tyytyi arvioimaan, että sote-uudistus toteutuu ensi hallituskauden aikana ja vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto oli samalla linjalla.
 Talous- ja veropolitiikkaan keskittyvään vaalipaneeliin on kutsuttu neljän kannatuskyselyjen perusteella suosituimman puolueen puheenjohtajat. SDP:n Rinne kohtaa ensi kertaa kahden kuukauden sairauslomansa jälkeen kolmen muun suosituimman puolueen puheenjohtajat.
 Puolueiden verolinjoissa eroja
 Keskusta linjaa vaaliohjelmassaan, että ansiotulojen verotuksen keventämisvara on kohdennettava pieni- ja keskituloisiin. Yrittäjien verotusta ei puolueen mielestä saa kiristää, vaan sitä voidaan maltillisesti keventää esimerkiksi yrittäjävähennystä korottamalla.
 Kokoomus esittää vaaliohjelmassaan miljardin euron kevennystä tuloveroihin seuraavalla vaalikaudella. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo lupaa tuloveroalen kaikille palkansaajille sekä eläkeläisille. Veroale on tarkoitus rahoittaa haitta-, päästö- ja kulutusveroja kiristämällä.
 SDP kiristäisi pääomatulojen ja omistuksen verottamista ja ilmoittaa, että "ansiotulojen verotus saattaa jopa keventyä". SDP:n mukaan sen vaihtoehdossa pieni- ja keskituloisille palkansaajille, eläkeläisille ja työnhakijoille jää aina enemmän käteen.
 Vihreät siirtäisivät verotuksen painopistettä työn verotuksesta ympäristön kuormituksen verotukseen ja veronkierron torjuntaan. Ympäristö- ja kulutusverojen kiristyksiä puolue korvaisi pienituloisille tulonsiirtojen ja tuloveron alennusten kautta.
 Juttua täydennetään.

Sipilä: Sote-uudistus toteutuu 2021, Rinne: vuotta myöhemmin


Summary: Eduskunta äänesti kalastuslakiin ehdotetuista muutoksista torstain täysistunnossa.

Eduskunta on hyväksynyt hallituksen esityksen kalastuslakiin tehtävistä muutoksista. Lakimuutos parantaa Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kuntien asukkaiden kalastusoikeuksia. Lisäksi muutoksen myötä  uhanalaisen kalan saaliiksi ottanut  joutuu korvaamaan valtiolle kalan arvon.
 Inarin, Utsjoen ja Enontekiön kuntalaiset voivat jatkossa lunastaa Metsähallitukselta henkilökohtaisen kausiluvan omassa kunnassaan sijaitsevien lohen ja taimenen nousualueiden kalastukseen.
 Vuonna 2016 voimaantulleen  uuden kalastulain myötä  Ylä-Lapin asukkailta vietiin vapaa kalastusoikeus. Kuntalaiset joutuivat samalle viivalle turistikalastajien kanssa ja joutuivat ostamaan Metsähallitukselta vuorokausiluvan valtion virtavesiin turistien tapaan.

Ylä-Lapin asukkaiden kalastusoikeudet paranevat – Eduskunta hyväksyi kalastuslakiin esitetyt muutokset


Summary: Keskusta on esitellyt tulevan vaalikauden talous- ja verolinjauksiaan.

Keskusta asettaa talous- ja verolinjauksensa tavoitteeksi, että ensi vaalikaudella saataisiin luotua 100 000 uutta työpaikkaa.
 Verotuksessa keskusta haluaa ajaa maltillisia tuloveroalennuksia pieni- ja keskituloisille sekä eläkeläisille. Lisäksi yrittäjävähennystä pitäisi korottaa, sähkövero tulisi porrastaa alueellisesti ja kiinteistöveroihin pitäisi määrätä maksukatto.
 Keskusta haluaa myös lopettaa sinkkujen ja lapsettomien avoparien verosyrjinnän antamalla myös heille työasuntovähennyksoikeuden ja viikonloppumatkojen vähennysoikeuden.
 Liikenteen polttoaineiden verotuksen keskusta torjuu, mutta kannattaa tupakan, alkoholin ja virvoitusjuomien verojen korotuksia.

Keskusta alentaisi maltilla pieni- ja keskituloisten veroja


Summary: Scouterin taustalla on osaamista Uudenkaupungin autotehtaalta. Asiakkaiksi yhtiö hakee kaupunkeja ja lomakohteita.

Oikea, vasen, oikea, vasen... Siitä onkin kauan, kun viimeksi ajoin polkuautoa!
 Helsingissä esiteltiin tänään aivan uudenlainen ajoneuvo. Scouter LMV on sähköavusteinen poljettava kevytajoneuvo, joka liikkuu osin akkuvoimalla, osin polkemalla.
 Tapapuolisuuden nimissä polkemiseen osallistuu kuskin lisäksi myös kartanlukija.
 ... oikea, vasen, oikea, vasen. Kun testiradan ensimmäinen suora aukeaa, puristan ratin kaasuvipua.
 Sähkömoottori antaa sysäykseen ja laite kiihdyttää rivakasti huippunopeuteensa.
 Rideascout julkisti autonsa keskiviikkona Helsingin Jäähallissa. Antti Haanpää / Yle
 Todettakoon, että huippunopeus ei ole päätä huimaava. Lain mukaan tällaisella ajoneuvolla saa ajaa vain 25 kilometriä tunnissa. Sisätiloissa tehtävää testiajoa silmällä pitäen valmistaja on rajoittanut nopeutta vielä senkin alle – 17 kilometriin tunnissa.
 Kapealla radalla se riittää. Ohjaus on tarkka ja laitteella on hauska ajaa.
 Takaseinän lähestyessä vieressä istuva avustaja huomauttaa, että jarru löytyy ratin vasemmalta puolelta. Vedän liinat kiinni ja käännän mutkaan.
 "Uusi ajoneuvoluokka"
 Haemme asiakkaiksi kaupunkeja ja lomakohteita, mutta toki me myymme, jos yksityishenkilö haluaa ostaa, Petri Pitkänen sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Miksi tällaista autoa pitäisi kutsua – sähkömopopolkuautoksiko?
 – Se on Scouter – täysin uusi ajoneuvoluokka, toimitusjohtaja  Petri Pitkänen  sanoo.
 Pitkäsen mukaan Scouter on vastaus ilmastonmuutoksen ja kaupungistumisen synnyttämiin ongelmiin. Kaupungit täyttyvät saastuttavista autoista ja ihmiset liikkuvat liian vähän. Poljettava sähköauto voisi korvata tavallisen auton.
 – Seitsemänkymmentä prosenttia suomalaisista liikkuu alle kymmenen kilometrin matkoja.
 Polkimet eivät pyöri vaan liikkuvat ylös ja alas. Näin polkeminen ei haittaa ratin kääntelyä. Antti Haanpää / Yle
 Kaupunkipyörän korvaaja?
 Scouter LMV -ajoneuvoja myydään yksityisille kuluttajille, mutta ennen kaikkea niitä kaupataan kaupungeille ja lomakohteille, jotka haluvat tarjota asukkailleen ja asiakkailleen liikkumismahdollisuuksia.
 Ensimmäisen sopimuksen yhtiö on tehnyt Tampereen kaupungin kanssa. Keskustelut ovat pitkällä myös muutamissa lomakohteissa, kuten Ellivuorella, Messilässä ja Korkeasaaressa. Suomen lisäksi katseet on suunnattu Eurooppaan.
 Etelä-Euroopan kaupungeissa näkee nykyisin kaupunkipyörien lisäksi yhteiskäytössä olevia sähköskoottereita – kenties seuraavaksi myös poljettavia sähköautoja?
 Tässä käytössä yksi haaste on laitteen ulkomitta. Kahden ja puolen metrin pituisena ja metrin levyisenä Scouter on autoksi hyvin pieni, mutta pyörätiellä tai jalkakäytävälle pysäköitynä se on aika iso.
 Kapeine renkaineen sähköpolkuauto tuo mieleen 1900-luvun alun klassikkoautot. Antti Haanpää / Yle
 Vähän kuin T-Ford
 Rideascoutin tuotekehityskumppanina on Uudenkaupungin autotehdas, eli Valmet Automotive. Auto-osaaminen näkyy alusta- ja korirakenteissa sekä sähköisessä voimansiirrossa.
 Muotoilusta vastaa suunnittelutoimisto Omuus, joka on aiemmin tehnyt työtä esimerkiksi Suunnolle, Nokialle, Samsungille ja Koneelle.
 Scouter muistuttaa aavistuksen T-mallin Fordia tai 1900-luvun taitteen  sähkö-Studebakereita  – ja samalla jotain, jonka olet nähnyt science fiction -elokuvissa. Ulkonäkö on kehittynyt paljon – laitteen varhaisimmat kehitysversiot näyttivät liiaksi perinteisiltä  polkuautoilta .
 Kuorirakenteet on tehty muovin sijasta kankaasta. Tämä mahdollistaa auton muokkaamisen. Ajoneuvo voidaan varustaa aurinkolipalla, tai se voidaan muokata tavarakuljetuksia varten.
 Tekstiilin etu on myös keveys. Scouter painaa vain noin sata kiloa.
 Kaasu on ratin oikealla puolella, jarru vasemmalla. Antti Haanpää / Yle
 Ei korttia – ei ikärajaa
 Sitten se tärkein kysymys, kuka tällaisella laitteella saa ajaa?
 – Sillä saa ajaa kuka tahansa – koska se on polkupyörä, Pitkänen sanoo.
 Halutessaan Suomen tulevat kimiräikköset voivat siis siirtyä polkuautoista suoraan sähköautoihin.
 On hieman pelottava ajatus, jos jatkossa näemme liikenteessä kymmenvuotiaita lapsia tällaisen ajoneuvon ratissa – vaikka nopeus olisikin vain 25 kilometriä tunnissa. Toisaalta, eduskunta on jo päättänyt, että jatkossa 15-vuotiaat saavat ajaa  aivan oikeita autoja  jopa 60 kilometrin tuntinopeudella.
 Kannattaa totutella ajatukseen, että liikenne on muutakin kuin polttomoottoreita, pyöriä ja potkukelkkoja.
 Scouterin hinta on noin 7500 euroa, sen lisäksi maksettavaksi tulee arvonlisävero. Hinta on melko kallis, mutta Pitkäsen mukaan valmistusmäärän kasvaessa hinta voi laskea merkittävästikin.
 – Tuo ensimmäinen automme maksoi miljoonan, toinen vähän sen alle, Pitkänen virnistää.
 Scoutereiden sarjavalmistuksen on määrä alkaa vuoden 2020 alussa.

Onko tämä laite tulevaisuuden tapa liikkua? Yle koeajoi suomalaisen poljettavan sähköauton, joka lähtee nyt maailmanvalloitukseen


Summary: Uhanalalaisten kalalajien korvaussummat nousevat tuntuvasti. Muutos on Kalatalouden Keskusliiton ajama.

Eduskunnan hyväksymä kalastuslain muutos tekee uhanalaisten kalalajien salakalastuksesta kallista puuhaa.
 Toukokuun alussa voimaan tulevan lakimuutoksen myötä uhanalaisen kalan saaliiksi ottanut joutuu korvaamaan kalan arvon valtiolle. Esimerkiksi järvilohiemon korvaussumma voi nousta jopa 7 000 euroon.
 Tähän mennessä kaloille ei ole ollut luonnonsuojelu- ja metsästysrikoksissa korvausarvoa. Muille rauhoitetuille eläimille ja riistalajeille ohjeelliset arvot ovat olleet käytössä jo vuosia.
 Tähän mennessä kalastuksenvalvojia on turhaannuttanut salakalastuksesta kiinnijääneiden pienet rangaistukset. Esimerkiksi Saimaan järvilohen kalastamisesta on selvinnyt liki rangaistuksetta.
 Käytännössä uhanalaisia kaloja on tahallaan, ja jopa laajamittaisesti salakalastettu puutteellisten rangaistusten takia, arvioidaan Kalatalouden Keskusliitosta.
 Lakimuutos on  Kalatalouden Keskusliiton  ja sen jäsenjärjestöjen ajama hanke.

Salakalalle tulossa hintaa – järvilohiemon korvaussummaksi jopa 7 000 euroa


Summary: Ville Tapani Lehmusmetsä jäi kiinni Espanjassa.

Yksi Suomen etsityimmistä rikollisista, kansainväisestikin etsintäkuulutettu Ville Tapani Lehmusmetsä  on otettu kiinni Espanjassa. Keskusrikospoliisi kertoi asiasta keskiviikkona Twitterissä.
 Lehmusmetsä oli etsintäkuulutettu, koska hänellä on suorittamatta liki 7,5 vuotta vankeutta törkeästä huumausainerikoksesta. Lehmusmetsä on saanut tuomion osallisuudesta vahvan amfetamiinin salakuljetukseen.
 Hän pääsi karkuun poliiseilta, kun hänet päästettiin vastaamaan vapaalta jalalta hovioikeuden käsittelyyn.
 Suomi on etsintäkuuluttanut kansainvälisesti eurooppalaisen ja pohjoismaisen pidätysmääräyksen perusteella  kaikkiaan 130 ihmistä .
 Suomen, Ruotsin ja Tanskan etsintäkuuluttamista henkilöistä voi antaa vinkin soittamalla numeroon 050 440 1800 tai sähköpostilla osoitteeseen wanted.krp@poliisi.fi.

Yksi Suomen etsityimmistä rikollisista kiinni Espanjassa


Summary: Sosiaali- ja terveysvaliokunta tekee Vaasaan laajaa päivystystä vaativan kansalaisaloitteen pohjalta ponsilausuman.

Sosiaali- ja terveysvaliokunta äänesti tänään valmistavan keskustelun päätteeksi kansalaisaloitteesta, jossa vaaditaan laajaa päivystystä Vaasan keskussairaalaan.
 Veronica Rehn-Kivi (r.) esitti, että kansalaisaloite hyväksytään eli että Vaasan keskussairaala lisätään kolmanneksitoista sairaalaksi laajan päivystyksen sairaaloiden joukkoon. Valiokunnan enemmistö kuitenkin tuki Pekka Puskan (kesk.) vastaesitystä, joka velvoittaisi seuraavan hallituksen ottamaan asian käsittelyyn. Äänet jakautuivat 10-7.
 Valiokunnan jäsen Vesa-Matti Saarakkala (sin.) tuki Rehn-Kiven esitystä, ja toteaa tiedotteessa että pelkkä väljä ja epämääräinen ponsilausuma, jota enemmistö valiokunnasta tuki, ei riitä varmistamaan sitä, että Vaasan keskussairaala nousisi tulevaisuudessa laajan päivystyksen sairaaloiden joukkoon.
 Hän aikoo valiokunnan jatkokäsittelyssä ja eduskunnan täysistuntokäsittelyssä tukea kansalaisaloitteen lakiesitystä. Myös Veronica Rehn-Kivi arvioi, että suureen saliin tuodaan vastaehdotus, jossa esitetään kansalaisaloitteen hyväksymistä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lisää aiheesta:  Vaasaan sittenkin laaja päivystys? Sosiaali- ja terveysvaliokunta ottaa kansalaisaloitteen uudelleen käsittelyyn

Vaasan keskussairaalan kohtalo todennäköisesti seuraavan eduskunnan käsiin – valiokunta ei hyväksynyt kansalaisaloitetta


Suomen koulut suhtautuvat hyvin vaihtelevasti perjantaina järjestettävään ilmastolakkoon. Osassa kouluja kannustetaan lapsia osallistumaan ilmastolakkoon, osassa taas toivotaan, että nuoret jättäisivät lakon väliin.
 Joissakin kouluissa koko koululuokka lähtee mielenilmaukseen perjantaina, toisissa taas on kerrottu, että oppilailla ei ole lakko-oikeutta.
 Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  on innoittanut koululaisia ilmastolakkoihin ympäri maailmaa.
 Tämän viikon perjantaiksi on kutsuttu koolle maailmanlaajuinen koululakko ilmastotoimien puolesta. Suomessa järjestetään suurempia mielenilmauksia ainakin Helsingissä, Tampereella ja Turussa. Lisäksi pienempiä lakkoja on monilla muilla paikkakunnilla.
 Greta Thunberg on osoittanut mieltään Tukholmassa, parlamenttitalon edessä. Hanna Franzen / EPA
 Suomen Lukiolaisten Liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen  sanoo, että oppilaille on tullut sekä tukea lakkoon että kielteistä viestiä.
 – Aika paljon kyselyitä on tullut siitä, onko oikeutta osallistua ja miten pitäisi toimia kouluissa. Miten keskustella rehtorin tai opettajan kanssa, jos haluaa lakkoon, Pajunen sanoo.
 Onko osa kouluista kieltänyt tai toivonut, ettei osallistuta?
 – On tullut myös sitä. Se on täysin ymmärrettävää siltä kannalta, että lukiot saattavat pelätä, ettei paljon opiskelijoita näy koulussa sinä päivänä. En ole saanut viestiä, että lakkoa olisi täysin kielletty. En pidä tätä mahdottomana, mutta en ole kuullut.
 Tällaisia Wilma-viestejä lähtenyt
 Koulujen asenteet tulevat selville esimerkiksi perheille lähteneistä, rehtoreiden lähettämistä Wilma- ja Helmi-viesteistä. Esimerkiksi tällaisia viestejä on lähtenyt vanhemmille eri puolilla Suomea:
 – Vaikka asia sinänsä on tärkeä, ei oppilailla kuitenkaan varsinaista lakko-oikeutta ole, sanotaan ainakin kahdessa Ylen näkemässä viestissä.
 Myös tällaisia viestejä kotiin on lähtenyt:
 – Kaikilla oppilailla on perjantaina koe, joten on erittäin toivottavaa, että kaikki tulevat paikalle.
 – Huomatkaa kuitenkin, että jos oppilailla on perjantaina koe, on erittäin toivottavaa, että koe tehdään ja koulupäivä ollaan paikalla.
 – Tapahtuma ei kuulu lukuvuoden toimintasuunnitelmaan 2018–2019 eikä siten ole koulun toimintaa. Harjoittelukouluna meidän on syytä tässä kohtaa pitää kiinni opetusharjoittelijoiden sovituista oppitunneista sekä lukion kurssien suunnitellusta ohjelmasta eli mitään oppitunteja ei tapahtuman vuoksi peruta.
 Kouluilta on tullut myös positiivista viestiä:
 – Olemme iloisia, että opiskelijat ovat aktiivisia ja haluavat vaikuttaa.
 "Saattaa olla lamauttava viesti"
 Roosa Pajusen mukaan osa kouluista on toivonut, että ilmastoasioihin kiinnitetään huomiota muuten kuin lakkoilemalla. Lukiolaisten liiton mukaan osa pelkää osallistua lakkoon, jos koulun asenne on nihkeä.
 – Se saattaa olla lamauttava viesti, emmekä halua sellaista nuorille. Haluamme, että he ovat aktiivisia kansalaisia. Siinä vaiheessa kannattaa mennä omien arvojensa mukaan ja tehdä, mikä on itsestä oikein. Opiskelijalla on lupa olla yksi päivä pois koulusta vanhemman ilmoituksella.
 Kuva Joensuun ilmastomarssista helmikuulta.  Pauliina Tolvanen / Yle
 Pajusen mukaan joissakin kouluissa oppilaat haluaisivat järjestää lakon, mutta siihen ei suhtauduta myötämielisesti.
 – Toki ymmärrän perustelut, mutta onhan se ikävää, että nuorten vaikuttamishalua yritetään painaa alemmas. Keskustelukulttuuria voisi parantaa tässä tilanteessa, Roosa Pajunen sanoo.
 "Yhteislähtöjä on peruttu"
 Tamperelainen valtuutettu  Iiris Suomela  (vihr.) sanoo, että oppilaat ovat ottaneet yhteyttä, kun osa kouluista on suhtautunut kielteisesti esimerkiksi siihen, että oppilaskunta järjestäisi yhteislähdön mielenilmaukseen.
 – Suhtautuminen on ollut vaihtelevaa. Joissakin kouluissa on korostettu sitä, että pitää tulla kouluun, vaikka oppilaat olisivat jo miettineet tapahtumia. Tapahtumien yhteislähtöjä on lähdetty perumaan, vaikka jossain niitä on ehditty suunnittelemaan pitkälle.
 Monessa koulussa vaaditaan, että huoltajan tulee anoa oppilaalle perjantai vapaaksi etukäteen. Suomelan mukaan luvan pitäisi tulla automaattisesti.
 – Valitettavasti tämä linja ei ole oppilaille välittynyt, ja moni on ollut pettynyt.
 Greta Thunberg seisoo joka perjantai parlamenttitalon vieressä Tukholmassa. Riikka Uosukainen / Yle
 Tampereen apulaispormestari  Johanna Loukaskorpi  (sd.) kannustaa kouluja myöntämään luvan lakkoon, jos vanhemman lupa siihen on. Vaikuttaminen ja osallistaminen ovat vahvasti opetussuunnitelmassa mukana.
 Osa nuorista on kritisoinut sitä, että eihän se ole lakko, jos siihen pyytää luvan. Lupa pyydetään Loukaskorven mukaan sen takia, että koulu tietää, missä oppilaat ovat. Lakkoileva lapsi on vanhempien vastuulla.
 – Koulussa tulee kannustaa siihen, että nuoret kokevat yhteiskunnallisen vaikuttamisen osallisuutta. Ilmastoasiat ovat nuorille tärkeitä ja heidän pitää saada ottaa kantaa siihen, Loukaskorpi sanoo.
 Huoltajan pitää anoa lupa
 Yle sai eri puolilta Suomea lukuisia Wilma-viestejä, joissa on yleisesti pyydetty anomaan lupaa poissaoloon.
 – Vanhempien luvalla on mahdollista osallistua, vahvistaa tamperelaisen Takahuhdin rehtori  Sami Nykänen  yleisen käytännön.
 Kaikissa kunnissa ei ole tullut ohjeistusta.
 Tampereen yliopiston normaalikoulun lukion rehtori  Arja Aalto-Laaksonen  sanoo, että koulusta ei voi olla pois luvatta. Lakon takia pitää pyytää lupa koululta.
 – Ajatuksena tämä on ihan hieno juttu, mutta en näe, miten koulusta poissaolo parantaisi asiaa, Aalto-Laaksonen sanoo.
 Greta Thunbergin perjantainen koululakko jatkuu. Riikka Uosukainen / Yle
 Aalto-Laaksosen mukaan opetussuunnitelmissa on kohtia, joiden mukaan ilmastoasiaa voisi edistää koko koulu yhdessä sen sijaan, että oppilaat hajautuvat.
 Jos lupaa ei ano, huoltajan pitää kuitata, mistä syystä oppilas on poissa luvatta koulusta.
 Myös Pirkkalan Suupanniityn koulussa oppilaalle myönnetään vapaata perjantaiksi huoltajan anomuksesta.
 – Jätämme siis asian kodeissa keskusteltavaksi. Asia on tärkeä, mutta pyrimme täällä koululla keskustelemaan siitä, miten käytännön teoilla ja muilla vaikuttamiskeinoilla voi itse vaikuttaa ilmastonmuutokseen. Meillä on menossa koejakso ja perjantaina lähes kaikilla oppilailla on kokeet. Toivomme siis, että oppilaat tulisivat perjantaina kouluun, rehtori  Marita Intonen  sanoo.
 Koulut saavat päättää
 Opetushallituksen johtaja  Anni Miettunen  sanoo, että asia puhuttaa kouluja.
 – Selvästikin on erilaisia keskusteluja käyty, Miettunen sanoo.
 Lainsäädännön mukaan oppilaiden pitää osallistua opetukseen.
 – Se on opetuksen järjestäjän asia aina miettiä, onko ilmastolakko hyväksyttävä syy olla pois koulusta tai miten muuten järjestetään asiat.
 Samaan hengenvetoon Miettunen muistuttaa, että ympäristöasiat ovat tärkeitä.
 – Kestävän kehitykseen liittyvät asiat ovat aina opetussuunnitelmien mukaista opetusta kouluissa. Lisäksi voidaan miettiä, miten oppilaita voidaan tukea ja järjestää koulussa tai koulun ulkopuolella yhteisiä tapahtumia, joissa he voivat keskustella ja esittää näkemyksiään tästä tärkeästä teemasta.
 Onko asiallista, että koulut toivovat, ettei lakkoon mennä?
 – Koulut harkitsevat, onko ilmastolakko hyväksyttävä syy.
 Lue lisää:
 Inka Österberg lievittää ilmastoahdistustaan veganismilla ja bussikyydeillä – ilmastolakot leviävät ympäri maan
 Yli sata lasta ja nuorta jätti oppitunnit väliin ja marssi ilmaston puolesta – "Aikuisten välinpitämättömyys harmittaa"   Nuoret vaativat eduskunnan portailla parempaa ilmastopolitiikkaa päättäjiltä – "Joskus välitämme enemmän kuin aikuiset"
 Yli 1200 tutkijaa tukee ilmastolakkoilevia nuoria: "Planeetan hyväksikäyttö on lastemme laiminlyöntiä"
 Ruotsin 16-vuotias ilmastotähti Greta Thunberg kiersi maailman huippukokoukset, mutta ei usko minkään muuttuneen
 15-vuotias Greta Thunberg on Puolan ilmastokokouksen supertähti –  kannustaa kaikkia perjantaina lakkoon ilmaston vuoksi

Osa nuorista pelkää, uskaltaako perjantain ilmastolakkoon osallistua koulun asenteen takia: Näin rehtorit yrittävät suitsia lakkoilijoita


Summary: Nainen on Ilta-Sanomien mukaan synnyttänyt helmi-maaliskuun vaihteessa.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Helsingin Naistenklinikalla on hiljattain synnyttänyt tuberkuloosia sairastava henkilö, kertoo  Ilta-Sanomat .
 Asian vahvistaa Yle Uutisille HYKS:n naistentautien ja synnytysten hallinnollinen ylilääkäri  Veli-Matti Ulander .
 HYS:n viestintä ei kerro asiasta enempää, mutta sieltä on luvannut tiedottaa asiasta lisää vielä tänään.
 Kerromme pian lisää.

Naistenklinikalla synnyttäneellä on todettu tarttuva tuberkuloosi – useat helmi-maaliskuun taitteessa vastasyntyneet ovat saattaneet altistua


Eduskunnan täysistunto alkoi keskiviikkona sekavissa merkeissä. Istunnossa on useita äänestyksiä, mutta tekniset epäselvyydet haittasivat äänestyksen alkua.
 Ainakaan salin toinen äänestyskartta ei toiminut.
 Osa kansanedustajista äänesti väärin tai ei lainkaan, ja ainakin yksi sanoi, ettei hänen äänestysnappinsa toiminut.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.) päätti, että äänestyksissä pidetään kymmenen minuutin tauko, jolloin laitteet käynnistetään uudelleen.
 Laitteiden käynnistäminen uudelleen ei auttanut ainakaan täysin, sillä toinen äänestyskartta ei toiminut vielä senkään jälkeen.
 Muita epäselvyyksiä ei enää ole ilmennyt.
 Äänestyksiä jatketaan normaaliin tapaan.

Eduskunnan täysistunnossa teknisiä epäselvyyksiä – puhemies otti 10 minuutin aikalisän


Summary: Poliisi ohjaa kiertoliikennettä.

Kirkkonummella Kehä III:lla tapahtuneessa onnettomuudessa nokkakolaroivat henkilöauto ja kuorma-auto. Onnettomuudessa loukkaantui kaksi ihmistä, joista toinen vakavasti. Tapahtumapaikka on Kirkkonummen Sundbergin liittymän sekä Espoon Kauklahdenväylän välillä.
 Onnettomuus haittaa liikennettä molempiin suuntiin, sillä paikalla suoritetaan parhaillaan onnettomuustutkintaa. Pelastuslaitoksen mukaan siinä voi kestää jopa useita tunteja.
 Tapahtumapaikalla on käytössä kiertotie. Kiertotie kulkee Sundsbergin ja Kauklahden liittymistä Masalantien ja Mankintien kautta. Poliisi ohjaa liikennettä.
 Hätäkeskus sai tiedon onnettomuudesta kello 10.23.

Liikenne suljettu Kehä III:lla Kirkkonummella useiden tuntien ajan


Summary: Apulaisoikeuskansleri antaa moitteita Pohjois-Suomen lastensuojelun valvonnalle ja erityisesti viraston johdolle.

Apulaisoikeuskansleri  Mikko Puumalainen  on antanut moitteita Pohjois-Suomen aluehallintovirastolle, joka on ollut pahasti kykenemätön selvittämään lastensuojelua koskevia kanteluita. Erityisesti moitteita saa viraston johto.
 Vuonna 2018 pisin kantelun käsittelyaika oli yli 49 kuukautta. Tilanne on perustuslain ja hallintolain vastainen, ja apulaisoikeuskansleri pitää sitä erittäin vakavana.
 Esittelyneuvos  Marjo Mustonen  pitää näin pitkää käsittelyaikaa erittäin poikkeuksellisena.
 Apulaisoikeuskanslerin mukaan syitä kangerteluun on monia, ja osa niistä on aluehallintovirastosta johtumattomia kuten resurssien puute.
 Apulaisoikeuskansleri kuitenkin sanoo, että ongelmaa on liikaa käsitelty ulkopuolisista syistä johtuvana ongelmana, mikä on hämärtänyt viraston ylimmän johdon vastuuta ryhtyä vaikuttavampiin toimenpiteisiin.
 Pohjois-Suomen aluehallintoviraston ongelmat lastensuojelun valvonnassa ovat olleet esillä muun muassa muhoslaisen P ohjolakodin laajojen ongelmien ja lainvastaisen toiminnan takia . Avi sai eduskunnan apulaisoikeusasiamieheltä moitteita, kun se ei valvonut Pohjolakotia riittävästi.
 Kerromme kohta lisää.

Pohjois-Suomen alueella lastensuojelun valvonta takkuaa todella pahasti – tilanne "erittäin vakava"


Musiikkilehti Rumban paperiversio lopetetaan. Lehden viimeinen paperinen numero ilmestyy 24. toukokuuta.
 Rumban julkaisu jatkuu verkossa.
 Kerromme aiheeesta kohta lisää.

Rumba-lehden paperiversio lopetetaan


Summary: Onnettomuus sattui Mikkelin Anttolan kirkonkylän kohdalla ennen kymmentä aamupäivällä.

Yksi ihminen on kuollut liikenneonnettomuudessa Mikkelin Anttolassa. Onnettomuus sattui kantatiellä 62 Mikkelin Anttolan kirkonkylän kohdalla ennen kello kymmentä.
 Tie on poikki onnettomuuden vuoksi, ja kaikki liikenne ohjataan Anttolan kirkonkylän kautta onnettomuuspaikan ohi. Tarkempi onnettomuuspaikka on Sydänmaantien risteys Anttolan kirkonkylän kohdalla.
 Itä-Suomen poliisin Twitter-viestissä kerrotaan, että onnettomuudessa kuoli henkilöautoa kuljettanut mies.
 Poliisin tietojen mukaan henkilöautoa kuljettanut mies oli kääntynyt kärkikolmion takaa tukkirekan eteen.
 Onnettomuuspaikan pelastus- ja raivaustyöt ovat käynnissä.
 Itä-Suomen poliisi tiedottaa asiasta lisää myöhemmin iltapäivällä.

Risteyskolari kantatiellä 62 Mikkelissä – yksi kuollut, tie poikki


Summary: Syytettyjen joukossa on muun muassa Täydelliset naiset -sarjassa näytellyt Felicity Huffman.

Yhdysvalloissa on paljastunut laajamittainen opiskelijavalintahuijaus. Syyttäjän mukaan rikkaat vanhemmat maksoivat yhteensä miljoonia euroja pääsykoekonsultille, joka lahjoi huippuyliopistojen urheiluvalmentajia ja vääristeli hakijoiden koetuloksia.
 Syytettyjä on yhteensä 50. Heidän joukossaan on yli 30 vanhempaa sekä yliopistojen urheiluvalmentajia ja konsulttiyhtiön työntekijöitä. Yhtiön johtaja  Rick Singer  on myöntänyt syyllisyytensä ja tekee yhteistyötä syyttäjien kanssa.
 Syytettyinä ovat myös Täydelliset naiset -sarjassa näytellyt  Felicity Huffman  sekä Full House -sarjassa näytellyt  Lori Loughlin . Huffman pidätettiin mutta vapautettiin takuita vastaan.
 Syytettyjen lasten epäillään päässeen muun muassa Yalen, Stanfordin, UCLA:n ja Georgetownin yliopistoihin. Kaikki ovat arvostettuja yliopistoja.
 Väärennettyjä tasokokeita ja lahjottuja valmentajia
 Syyttäjän mukaan konsulttiyhtiö aloitti huijauksen jo silloin, kun oppilaat olivat vasta lukiossa,  uutiskanava CNN kertoo.  Yhdysvalloissa ei ole ylioppilaskirjoituksia tai pääsykokeita, mutta yliopistot ottavat oppilasvalinnoissaan huomioon lukiolaisten tekemät tasokokeet.
 Joissain tapauksissa yhtiön työntekijä teki tasokokeen oppilaan puolesta ja lahjoi valvojia, jotta huijausta ei paljastettaisi. Lisäksi oppilaille hankittiin väärin perustein todistuksia oppimisvaikeuksista, jotta he saisivat lisäaikaa kokeen tekemiseen.
 Seuraavassa vaiheessa yhtiö lahjoi huippuyliopistojen urheiluvalmentajia ja -virkailijoita. Yhdysvaltalaisyliopistoilla on merkittäviä urheilujoukkueita esimerkiksi jalkapallossa, tenniksessä ja soudussa. Yliopistot hyväksyvätkin helpommin opiskelijoita, joista ne toivovat vahvistusta urheilujoukkueilleen.
 Syyttäjän mukaan lahjotut valmentajat ottivat varakkaiden vanhempien lapsia joukkueisiinsa ja suosittelivat heitä yliopiston opiskelijoiksi, vaikka nämä eivät välttämättä edes harrastaneet kyseistä urheilulajia.
 Valokuvamuokkauksilla urheilijan vartalo
 Esimerkiksi näyttelijä Lori Loughlinin kaksi tytärtä poseerasivat soutulaitteessa konsulttiyhtiölle lähetetyssä kuvassa. Tämän jälkeen konsulttiyhtiö lahjoi Etelä-Kalifornian yliopiston USC:n urheilujohtajaa hyväksymään tytöt soutujoukkueeseen, syyttäjä väittää.
 Tyttäret pääsivätkin soutujoukkueen jäseniksi ja yliopistoon, mutta eivät lopulta kilpailleet joukkueen riveissä tai osallistuneet sen toimintaan.
 Syyttäjän mukaan Loughlin ja hänen puolisonsa, muotisuunnittelija  Mossimo Giannulli , maksoivat tyttäriensä soutujoukkueen jäsenyydestä yhteensä yli 440 000 euroa lahjuksina.
 Joissain tapauksissa oikeista urheilijoista otettuja kuvia muokattiin niin, että heidän kasvojensa tilalle muokattiin opiskelijaksi pyrkivien kasvot.
 Syyttäjän mukaan lahjusrahoja kierrätettiin hyväntekeväisyyssäätiön kautta.
 Opiskelijoita ei syytetä rikoksista
 Tapaus on laajamittaisin opiskelijavalintahuijaus, josta on Yhdysvalloissa nostettu syytteet. Syyttäjän mukaan konsulttiyhtiö aloitti huijaamisen jo vuonna 2011, ja toiminta jatkui viime kuuhun asti.
 Yhdysvalloissa on puhuttu jo pitkään, että varakkaiden ja vaikutusvaltaisten on muita helpompi saada lapsiaan huippuyliopistoihin. Rikkaat saattavat esimerkiksi tehdä suuria lahjoituksia yliopistoille, joihin heidän lapsensa ovat pyrkimässä.
 Yhtäkään opiskelijaa ei syytetä rikoksista. Syyttäjien mukaan he eivät monesti olleet itse tietoisia huijauksista. Myöskään yliopistot eivät ole toistaiseksi aloittaneet kurinpitomenettelyjä opiskelijoita vastaan.

Lahjo valmentaja, muokkaa valokuvaan urheilijan vartalo – Näin rikkaat ja kuuluisat huijasivat lapsensa huippuyliopistoihin Yhdysvalloissa


Taksikuskeja pääkaupunkiseudulla useille yrityksille vuokrannut yhtiö vältti veroja ja työnantajamaksuja yli kaksi miljoonaa euroa, totesi syyttäjä tänään Helsingin käräjäoikeudessa.
 Verottaja vaatii päätekijöiksi epäillyiltä kolmelta mieheltä yli kahden miljoonan euron maksamattomia veroja ja maksuja vahingonkorvauksena valtiolle.
 Jutussa on yhteensä kahdeksan syytettyä, joista kahta ei ole saatu haastettua oikeuteen ja yhden asia käsitellään myöhemmin.
 Kaikki pääsyytetyt kiistävät törkeän veropetoksen. Yksi heistä myöntää muun muassa törkeän kirjanpitorikoksen.

Syyte: Taksikuskeja pääkaupunkiseudulla vuokrannut henkilöstöfirma jätti maksamatta miljoonien verot


Summary: HSL:n vyöhykeuudistus astuu voimaan 27.4. Samaan aikaan myös lippujen hinnat muuttuvat.

Helsingin seudun liikenne HSL ottaa uuden vyöhykemallin käyttöön 27.4. yöllä kello 4.30..
 HSL:n vyöhykemallissa Helsingin seutu on jaettu neljään vyöhykkeeseen, jotka piirtyvät noin 10 kilometrin levyisiksi kaariksi Helsingin keskustan ympärille. Helsinki, Espoo ja Vantaa sijoittuvat vyöhykkeille A, B ja C, mutta kehyskunnat, Kirkkonummi, Siuntio, Tuusula, Kerava ja Sipoo, sijoittuvat D-vyöhykkeelle.
 Keräsimme alle keskeisimmät asiat vyöhykeuudistuksesta. HSL on tekemässä joukon myös muita muutoksia, kuten kortinlukijan muutokset.  Näistä voi lukea lisää HSL:n nettisivuilta .
 Esimerkkejä HSL:n uusista lippuhinnoista Kausiliput 30 vrk AB/BC/D  59,70€ ABC  107,50€ CD  98€ BCD  115,80€ ABCD  156,40€
 Matkaliput menevät uusiksi
 Jatkossa lippu ostetaan kaikille niille vyöhykkeille, joiden kautta matka kulkee. Yksittäisille vyöhykkeille matkalippua ei kuitenkaan myydä vyöhykkeillä A, B tai C. Nykyisen kaupungin sisäisen lipun tilalle ostetaan siis AB- tai BC -lippu.
 Tämä tarkoittaa myös, että näiden lippujen matkustusalue on laajempi kuin aiempi kaupungin sisäinen lippu.
 Jatkossa kuntarajojen yli matkustava ei osta enää seutulippua, vaan sitä vastaa jatkossa ABC-lippu.
 Osalla lipunhinta kallistuu, osalla halpenee
 HSL muuttaa uudistuksen yhteydessä lippujen hintoja. HSL:n hinnoittelun perusteena on enemmän jatkossa matkan pituus Helsingin keskustasta mitattuna. Toisille tämä tarkoittaa lipunhinnan laskua, toisille nousua.
 Esimerkiksi tällä hetkellä Helsingin sisäisellä 30 vuorokauden kausilipulla matkustavan lippu maksaa 54,70 euroa. Jatkossa samalla alueella matkustava joutuu pulittamaan AB-kausilipusta 59,70 euroa.
 Sen sijaan, 30 vuorokauden seutulippu maksaa tällä hetkellä 106,50 euroa, mutta jos matkustaa esimerkiksi Tapiolan ja Helsingin keskustan väliä. 30 vuorokauden AB-kausilippu maksaa 59,70 euroa.
 Esimerkkejä pidemmistä vaihtoajoista AB-, BC- ja D -liput  80 min ABC- ja CD -liput  90 min BCD-lippu  100 min ABCD-lippu  110 min
 Lisävyöhykkeellä lentokentälle
 Vyöhykeuudistuksen myötä kausilipun omistaja voi ostaa lisävyöhykelipun kausilipun jatkeeksi. Esimerkiksi, jos sinulla on AB-kausilippu ja sinun tarvitseekin matkustaa lentoasemalle, voit ostaa puuttuvalle C-vyöhykkeelle lisävyöhykelipun.
 Lisävyöhykelippu tulee ostaa samalla kanavalla kuin kausilippu, esimerkiksi HSL-kortilla tai HSL-sovelluksella.
 Opiskelija-alennus pienenee
 Voittajien puolelle pääsevät alennuslippujen omistajista 16-vuotiaat nuoret, sillä uudistuksen myötä lastenlipun ikäraja nousee nykyisestä 16 vuodesta 17 vuoteen. Jatkossa myös kaikki eläkeläiset ja liikuntarajoitteiset saavat 50 prosentin alennuksen, kun aiemmin osa on saanut alennusta vain 25 prosenttia.
 Alennukset pienenevät opiskelijoilla, jotka saavat jatkossa kausilipuista 45 prosentin alennuksen entisen 50 prosentin sijaan. opiskelija-alennus koskee jatkossa vain kausilippuja, kun aiemmin opiskelija sai alennuksen myös kertalipuista.
 Jatkossa kuitenkin pyörätuolilla liikkuvat, pientä lasta vaunuissa tai rattaissa kuljettavat sekä sokeat saavat matkustaa yhä ilman lippua.
 HSL uusii kausilippujen sisällön automaattisesti
 Arvo- ja kausilippujen sisällöt muuttuvat uudistuksen yhteydessä automaattisesti. Esimerkiksi Helsingin sisäiseen liikenteeseen ostettu lippu muuttuu AB-vyöhykelipuksi ja seutulippu ABC-lipuksi.
 Jos uusi kausilippu ei vastaa matkustustarpeita, lipun matkustusalueen voi käydä muuttamassa paöveöupisteessä kahden kuukauden ajan. Mahdollinen hintaero joko hyvitetään asiakkaalle tai peritään lisämaksuna muutoksen yhteydessä.
 – Jos seutulipun käyttäjä ei jatkossa tarvitse ABC-lippua, vaan hänelle riittää jatkossa AB-lippu, niin kausi muutetaan AB-kaudeksi. Jos siitä jää yylimääräistä rahaa, niin se hyvitetään sitten asiakkaalle, HSL:n markkinointi- ja viestintäpäällikkö  Sari Kotikangas  kertoi aiemmin Ylelle.
 HSL ennustaa lisääntyviä matkustajamääriä joukkoliikenteeseen
 HSL ennustaa uusistuksen tuovan lisää matkustajia erityisesti Rantaradalla ja Länsimetron osuudella. Kaiken kaikkiaan joukkoliikennekasvua HSL ennustaa vain yhden prosentin verran koko seudulla. HSL arvioi uudistuksen lisäävän Helsingin kantakaupungissa lyhyiden matkojen pyöräilyn ja kävelyn määrää.
 Lue lisää:
 Näin HSL:n vyöhykeuudistus muuttaa lippujen hintoja – kouluryhmät reissaavat nyt maksutta, opiskelijoille huonoja uutisia
 Matkakortin vaihtaminen on aiheuttanut ongelmia osalle asiakkaista – Kova vaihtotahti kuormittaa HSL:n järjestelmiä
 Pääkaupunkiseudun lippu-uudistus viivästyy – vyöhykkeet pysyvät samana alkukevääseen

Nyt se vihdoin tapahtuu: HSL:n jättiuudistus otetaan käyttöön ja sen myötä opiskelija-alennus pienenee, vaihtoajat pitenevät –listasimme keskeisimmät muutokset


Halpalentoyhtiö Norwegian aikoo vaatia, että lentokonevalmistaja Boeing korvaa täysimääräisesti vahingot, jotka aiheutuvat Boeing 737 Max 8 -koneen lentokiellosta. Norwegianin edustaja sanoo, että keskustelut asiasta Boeingin kanssa on aloitettu.
 Norwegianin viestintäpäällikkö  Lasse Sandaker-Nielsen  sanoo, että uuden konetyypin pitää voida olla käytettävissä kaupallisiin lentoihin ilman viivästyksiä.
 – Me lähetämme koko laskun Boeingille. Norwegianin ei pidä joutua kärsimään tappioita siitä, että täysin uutta lentokonemallia ei voida käyttää liikenteessä, Sandaker-Nielsen sanoi uutissivusto E24:lle.
 Sandaker-Nielsenin mukaan Norwegian katsoo olevansa oikeutettu korvauksiin, vaikka konetta ei ole määrätty lentokieltoon Yhdysvalloissa eikä Boeing itse ole kieltänyt sen käyttöä.
 Norwegianin 163 koneen laivastosta 18 on Euroopan lentoturvallisuusvirasto EASAn määräyksestä joutunut lentokieltoon. Yhtiö ei kuitenkaan ole aikeissa vuokrata korvaavia koneita, vaan aikoo pärjätä järjestelemällä lentojaan uudelleen.
 Turvallisuusongelmat lisäävät Norwegianin ahdinkoa
 Boeing 737 Max 8 -mallin turvallisuusongelmat pahentavat jo ennestään vaikeuksiin ajautuneen yhtiön ahdinkoa. Norwegian on vastikään pannut toimeen osakeannin, jolla se sai kassaansa noin 300 miljoonaa euroa lisärahoitusta. Yhtiö on viime vuosina laajentanut toimintaansa vauhdikkaasti, mutta rahaa ei ole virrannut sisään samaa tahtia.
 Yhtiö on suunnitellut ottavansa käyttöön 16 uutta turmamallin konetta tämän vuoden aikana. Vuoteen 2021 mennessä yhtiön oli määrä täydentää laivastoaan vielä 40 uudella tämän mallin koneella.
 Sekä Norwegianin että koneen valmistajayhtiö Boeingin pörssikurssit ovat olleet kovassa laskussa sunnuntaina tapahtuneen Ethiopian Airlines -yhtiön lentoturman jälkeen.
 Lue lisää:
 Boeing-lentokiellolla vaikutusta viiteen lentoon Suomessa
 Yhdysvallat ei määrää Boeing 737 MAX -mallin koneita lentokieltoon –  "ei perusteita"
 Voimakkaasti laajentunut Norwegian rämpii velkaongelmissa, halpalentoyhtiön osake romahti
 Norwegianin pomo rauhoittelee: Lentoyhtiö ei ole menossa nurin

Norwegian vaatii Boeingilta korvauksia turmakoneen lentokiellosta


Summary: Da 5 Bloodsin tähtenä nähdään Black Pantherista tuttu näyttelijä.

Ohjaaja  Spike Leen  uusi elokuva on Netflix-tuotanto  Da 5 Bloods.  Näyttelijäkaartiin on  yhdysvaltalaislähteiden mukaan  roolitettu  Jasper Pääkkönen , joka esiintyi Leen Oscar-ehdokkuuksia keränneessä elokuvassa  BlacKkKlansman .
 Da 5 Bloods  kertoo afroamerikkalaisista sotaveteraaneista, jotka palaavat Vietnamiin etsimään aseveljeään ja väitettyä aarretta.
 Elokuva on esituotantovaiheessa, eikä Pääkkösen roolista ole vielä tarkempaa tietoa.
 Filmin suurina kansainvälisinä niminä nähdään ainakin  Black Pantherista  tuttu  Chadwick Boseman  sekä aikanaan  Luc Bessonin  elokuvista tähteyteen noussut  Jean Reno .
 Asiasta kertoi Suomessa ensimmäisenä elokuvasivusto Episodi.

Jasper Pääkkönen tekee Spike Leen kanssa uuden Vietnam-elokuvan


Summary: Forssa nousi esiin maahanmuuttovastaisten ihmisten kaupunkina muutama vuosi sitten. Kiperä tilanne pystyttiin selvittämään yhteistyöllä.

"Invaders go home" -kyltti heilui Saksankujalla Forssassa. Vuonna 2016 vastaanottokeskuksen edessä oli koolla sekä maahanmuuttajia että kantaväestöä.
 Uutisjuttujen mukana levinneet kuvat mielenosoituksesta leimasivat Forssan suomalaiseksi esimerkkikaupungiksi, joka ei suvaitse muualta tulleita. Maahanmuuttokriittiset ryhmät tarttuivat Forssan tarjoamaan aseeseen välittömästi.
 Forssa päätti reagoida tapahtumiin , turvapaikanhakijoista kiertäviin huhuihin ja väkivallantekoihin nopeasti. Kaupunkiin perustettiin tiimi, jossa oli edustettuna muun muassa poliisi, nuorisotyö, koulut ja seurakunta. Tiimi tapasi alussa jopa monta kertaa viikossa.
 Vuoden 2016 syksyllä Forssaa kuumensivat maahanmuuttajat. Osin ulkopuolisten masinoima kampanja leimasi koko kaupungin. Ville Välimäki / Yle
 – Tieto siitä, mitä asiaa esimerkiksi kaduilla, kouluissa tai eläkeläisten keskuudessa kulloinkin vatvottiin, kulki nopeasti eteenpäin. Koska tieto kulki, pystyimme reagoimaan siihen heti, kun huolta tai ongelmia ilmeni, kertoo Forssan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kaisa Lepola .
 Palkittu Forssan malli
 Turvapaikanhakijoiden tuloon liittyvästä ajanjaksosta nousee esiin kaksi asiaa. Yksittäisten ihmisten tekoset lietsoivat ongelman kokoaan suuremmaksi. Toisekseen aika, jolloin kaupungissa kuohui, oli suhteellisen lyhyt.
 "Forssan malli" palkittiin joulukuussa  kansainvälisell ä rikoksentorjuntapalkinnolla.
 Kaisa Lepola sanoo kotouttamistyön onnistuneen, koska reagointi, tiedotus ja ratkaisuihin panostaminen oli nopeaa. Työ jatkuu edelleen, hän muistuttaa. Marja-Helena Ojanperä / Yle
 Kaisa Lepola sanoo Forssan mallin olevan hybridi erilaisia käytännön tekoja. Päätös kattavasta tilannekuvasta, nopeasta reagoinnista ja maahanmuuttokoordinaattorin palkkaamisesta ovat osa sitä.
 Naapurustosovittelun mallista sovellettiin forssalainen yhteisösovittelu, esimerkkinä tehokkaasta rikoksentorjunnasta. Kantaväestön äänekkäimmät, jotka kokivat vastatulleet uhkana, istutettiin nenäkkäin vastaanottokeskuksen aktivistien kanssa; sovitellen pulmat ratkottiin ja tilanne rauhoittui.
 – Tälle työlle on myös annettava tuki, pelkkä toivominen ei riitä. Resursseja ja apua siirrettiin nopealla aikataululla sinne, missä niitä kulloinkin tarvittiin, sanoo Lepola.
 Hämeessä kunnille maksettavat pakolaiskorvaukset ovat kasvaneet vuodessa lähes miljoonalla eurolla. Forssa sai pakolaisten kotoutumisen edistämiseen lähes 300 000 euroa viime vuonna, mikä oli edellisvuotta tuplasti enemmän.
 Keväällä Rana valmistuu kokiksi
 Vaikka Forssassa oli todella iso kriisi hätämajoituskeskuksen tulon jälkeen ja tapahtumista syntyi Forssalle maineelle hetkellisesti haittaa, kaupunkiin jäi kuitenkin kriisin jälkeen iso osa nykyään tyytyväisiä maahanmuuttajaperheitä.
 Esimerkiksi irakilainen  Rana Abdulkareem  on asunut Suomessa reilut kolme vuotta. Aluksi Rana tuli Suomeen vanhimman poikansa kanssa. Perhe yhdistyi vuonna 2017, kun isä  Teif  ja lapset  Hasan  ja  Teref  saapuivat Suomeen. Perheen kolme lasta ovat sujuvaa suomen kieltä puhuvia koululaisia.
 Rana aloitti kielenopiskelun jälkeen nopeasti opinnot ja valmistuu keväällä kokiksi. Puoliso Teif opiskelee parhaillaan suomen kieltä, mistä varsinkin perheen nuorin poika saa jatkuvaa hupia.
 – Isältä menee varmaan ainakin kymmenen vuotta, ennen kuin se oppii suomen kunnolla, nauraa poika yhdeksänvuotiaan itsevarmuudella.
 Rana Abdulkareem ja hänen miehensä Teif asuvat Forssassa. Heidi Kononen / Yle
 Ranan kotiseutu jäi Irakiin noin kuudenkymmenen kilometrin päähän Bagdadista. Forssa tuntuu turvalliselta – ja pieneltä.
 – Täällä pääsee joka paikkaan pelkällä polkupyörällä! Lasten on turvallista tulla kouluun ja lähteä harrastuksiin, hän iloitsee.
 Sekä perheen lapset että vanhemmat ovat saaneet suomalaisista kavereita. Vaikka Ranalle ehkä maistuisi hieman suuremmankin kaupungin meno, lasten tyytyväisyyttä on mukava katsoa.
 – Jos vain saan Forssasta työpaikan, miksemme voisi jäädä tännekin, hän toteaa.
 Alkuvaiheeseen panostaminen kannattaa
 Forssan seudun maahanmuuttokoordinaattori  Milla Parviainen  pitää kotouttamista tehokkaana silloin, kun panostetaan alkuvaiheen palveluihin. Määrätietoinen kotouttamistyö on pienten asioiden summa. Arkinen apu on tehokkainta kotouttamista, hän uskoo.
 Miten suomalaisessa kerrostalossa asutaan? Miten Suomessa käydään kaupassa ja miten ilmaistaan toisen ihmisen kunnioitusta?
 Suomalaisesta lainsäädännöstä ja perusteista täytyy kertoa paljon. Parviaisen mukaan ei riitä, että kerrotaan miten Suomessa toimitaan, vaan täytyy myös perustella se, miksi näin on.
 Milla Parviaisen mukaan pelkkä suomalaisten tapojen kertominen ei riitä, vaan asiat on myös perusteltava hyvin. Heidi Kononen / Yle
 – Kotouttamisen alkuvaiheessa auki puhuttavia asioita on paljon. Suomessa lapsi koulutetaan, eikä siihen vaikuta perheen asema, suku tai varallisuus, kertoo Milla Parviainen esimerkin.
 Eniten ristiriitaa ei herätä uskonto tai naisen ja miehen välinen tasa-arvo, vaan suomalaisen yhteiskunnan tuloloukut, kertoo Parviainen.
 – Usein keskustelemme siitä, miten on mahdollista, että Suomessa työtä tekevä ja työttömänä oleva henkilö voivat saada saman verran rahaa. Se herättää eniten hämmästystä, kertoo Milla Parviainen.
 Yhteisiin harrastuksiin
 Forssan kotouttamista voi pitää monella mittarilla onnistuneena. Kaupungilla huhut ovat vaimenneet, ja jos ongelmia tulee esiin, niihin puututaan heti. Kaupunginhallituksen puheenjohtajan Kaisa Lepolan mukaan on kaikkien forssalaisten ansiota, että yhteinen ymmärrys taannoin löytyi ja tilanne rauhoittui.
 – Että meille mahtuu tänne väkeä ja pystymme elämään yhdessä.
 Parin vuoden aikana kotouttamispalveluissa asioineista maahanmuuttajista noin 75 prosenttia on jäänyt asumaan ja opiskelemaan Forssan seudulle, tähtäimessään ammatti ja työpaikka, kertoo Milla Parviainen.
 – Ajattelen niin, että noin viiden vuoden aikana ihminen sopeutuu ja löytää oman paikkansa uudesta maasta ja yhteiskunnasta. Avoin keskustelu ja oikean tiedon jakaminen on tärkeintä.
 Maahanmuuttajia ja kantasuomalaisia ei eristetä omiin porukoihin. Jos Forssasta löytyy maahanmuuttajataustainen talentti, sopiva urheilujoukkue tarpeeseen varmasti löytyy, pohtii Parviainen.
 – Vapaa-ajalla löytyy sosiaalinen verkosto ja oma tukiverkko, minkä turvin maahan kotoutuminen voi alkaa. Viranomaistyöllä on paikkansa alkuvaiheessa, mutta loppu on sitten meidän kaikkien yhteinen asia, toteaa Parviainen.

Maahanmuuttovastaisen maineen saanut Forssa käänsi kriisin voitokseen


Summary: Brittiparlamentti päättää tänään, voiko Britannia erota EU:sta ilman mitään sopimusta.

Tästä on kyse Britannian on määrä erota Euroopan unionista 29. maaliskuuta. Pääministeri May on neuvotellut EU:n kanssa erosopimuksen, mutta se ei ole kelvannut parlamentin alahuoneelle. Osa edustajista tahtoo paremman sopimuksen, osa eroon kokonaan ilman sopimusta. Osa haluaa uudet parlamenttivaalit, osa uuden kansanäänestyksen koko erosta. Keskiviikkona tarjolla on vielä äänestys siitä, pitäisikö Britannian pyytää eroon lykkäystä.
 Brittiparlamentin brexit-viikko on edennyt päivään kaksi. Tänään erosaagassa on vuorossa jakso, jossa parlamentaarikot äänestävät, pitäisikö Britannian erota Euroopan unionista ilman sopimusta.
 Seuraamme päivän käänteitä.

Yle seuraa: Brittiparlamentti päättää tänään, hyppääkö se ulos EU:sta ilman sopimusta


Summary: Automatiikan lisääntyminen maatiloilla tuo aurinkoenergialle potentiaalisia asiakkaita.

Halsualainen maitotilallinen Arsi Kanala investoi aurinkoenergiaan viime vuonna. Hän sai sillä tuotettua kymmenen prosenttia navetan koko vuoden sähkötarpeesta, vaikka sai aurinkopaneelit katolle vasta loppukesällä.
 – Viime kesä oli tosin tosi aurinkoinen, mutta päästiin yli odotusten, ja parhaat kuukaudet jäivät vielä käyttämättä.
 Kanalan navetta on pitkälti automatisoitu. Sähköä kuluu vuosittain noin 100 000 kilowattia. Ruokinta, lypsy ja maidon jäähdytys ovat täysin sähkön varassa, ympäri vuorokauden.
 – Sähkön kulutus on aika tasaista, päivällä pikkuisen korkeampaa, mutta yhä yölläkin menee merkittävä määrä sähköä.
 Energia-avustus vauhdittaa pohdintoja
 Keski-Pohjanmaalla vasta kymmenkunta tilaa on hankkinut aurinkopaneeleita, mutta kiinnostus on nyt kovaa, sanoo energia-asiantuntija Jari Tikkanen Pro Agria Keski-Pohjanmaasta. Muissa pohjalaismaakunnissa aurinkosähköä hyödyntäviä maatiloja on enemmän.
 Aurinkoenergiasta saavat irti parhaan hyödyn juuri ne maatilat, joilla sähköä kuluu ympäri vuorokauden. Tyypillinen tila ei tarvitse paljon sähköä päiväsaikaan. Keski-Pohjanmaalla robottinavetat ovat yleistyneet ja lypsyasematilat vähentyneet, joten teoriassa kysyntää olisi.
 Tilat voivat saada hankintaan 40 prosentin investointiavustuksen. Silti hankinta ei ole läpihuutojuttu.
 – Onhan se investointi, ja tiloilla on paljon muitakin kohteita. Aurinkosähkö ei ehkä ole tärkeysjärjestyksessä alkupäässä, pohtii Tikkanen.
 Halsualla aurinkopaneelit kuoriutuvat lumen alta vasta maaliskuussa. Kalle Niskala / Yle
 Myös Arsi Kanala selvitteli aurinkosähköön siirtymistä pari, kolme vuotta. Avustuksen lisäksi päätöksessä painoivat ekologisuus ja huoltovarmuus.
 – Robotti tarvitsee joko veden tai sähkön. Jos jompikumpi puuttuu, homma ei toimi.
 Kanala on pyrkinyt omavaraisuuteen myös rehun suhteen. Vesi tulee paikalliselta vedenottamolta, mutta sen voi ottaa myös omasta porakaivosta. Aggregaatti hoitaa tilapäiset sähköhäiriöt, ja aurinkopaneelien avulla Kanala nyt myös tuottaa sähköä.
 Kanala kiittelee myös järjestelmän helppoutta: huoltovapaa järjestelmä tuo lisäarvoa, mutta ei lisätyötä.
 – Karjatilalla on muutenkin työtä, turha sitä on hommata lisää.
 Toinen paneelikenttä kasvattaisi keruuaikaa
 Maatiloilla on usein aurinkosähkölle hyvät olosuhteet, kuten paljon kattopinta-alaa. Selvitysten mukaan investointi maksaakin itsensä takaisin alle kymmenessä vuodessa, mutta järjestelmän käyttöikä on 20–30 vuotta, sanoo energia-asiantuntija Jari Tikkanen.
 Arsi Kanala nojaa laskelmiin, joiden mukaan investointi on maksettu 10–12 vuodessa, ja järjestelmälle on annettu 25 vuoden toimintatakuu.
 – Ei voi moittia.
 Järjestelmä kannattaa mitoittaa oman kulutuksen mukaan, liian suurta ei Kanalan mielestä kannata hankkia. Hyvä tuotto alkaa nyt aamulla 10 jälkeen, ja parhaina aikoina kestää jopa kello 20:een. Kanala pohtiikin toisen paneelikentän rakentamista siihen suuntaan, että sillä nappaisi nyt hukkaan menevät aamuauringon säteet.
 – Silloin pystyy nostamaan tehoa, vaikka ei järjestelmän kokoa kasvata.
 Maatiloja patistetaan tekemään ympäristötekoja, ja tämä oli realistinen vaihtoehto.  Arsi Kanala
 Aurinkoenergiaan siirtymistä pohditaan tiloilla Jari Tikkasen mukaan myös ympäristönäkökulmasta.
 – Tämähän on uusiutuva energia, pitkällinen investointi ja helppohoitoinen. Se sopii moneen ajatusmaailmaan.
 Kanalallekin ekologia oli yksi peruste muutokselle.
 – Kyllä se oli tärkeä pointti. Maatiloja patistetaan tekemään ympäristötekoja, ja tämä oli realistinen vaihtoehto.

Kevätaurinko paistaa nyt Arsi Kanalan lypsyrobotille – aurinkoenergiasta hyötyvät maatilat, joilla sähköä kuluu päivälläkin


Summary: Helsinki ja viisi muuta isoa kaupunkia haluaa järjestää sosiaali- ja terveyspalvelut jatkossakin kuntapohjaisesti eikä liittää mukaan laajaa hallintoremonttia.

Lapin liiton maakuntajohtaja  Mika Riipi  arvostelee isojen kaupunkien esittelemää sote-mallia. Riipin mukaan kuuden suurimman kaupungin malli ei ratkaise miten yli 300 pienemmän kaupungin ja kunnan palvelut voitaisiin tulevaisuudessa järjestää.
 Helsinki, Espoo, Oulu, Tampere, Turku ja Vantaa esittävät, että sosiaali- ja terveyspalvelut järjestettäisiin jatkossakin kuntapohjaisesti eikä siihen liitettäisi laajaa, muita toimialoja koskevaa hallinnon uudistamista. Hallituksen kaatuneessa sote-mallissa oli mukana maakuntauudistus, jossa perustettaville maakunnille olisi annettu myös muita tehtäviä, muun muassa pelastustoimi.
 – Isojen kaupunkien malli on ympäripyöreä ja täysin epätodennäköinen, Riipi kommentoi.
 Suurempiin yksiköihin
 Kaupungit toteavat yhteisessä tiedotteessaan , että "sosiaali- ja terveydehuollon järjestämisvastuun kokoamista suurempiin kokonaisuuksiin on jatkettava".
 – Useilla alueilla on jo koottu tai lähdetty kokoamaan järjestämisvastuuta suurempiin yksiköihin, esimerkiksi kuntayhtymiin, kaupunkien tiedotteessa kerrotaan.
 Kaupungit eivät mainitse suoraan, olisiko palvelujen järjestäjillä oltava jatkossa jokin minimiasukasmäärä.
 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  sanoo Ilta-Sanomissa, että vähimmäisasukasmäärän pitäisi olla merkittävästi isompi kuin 20 000 asukasta, jota valtiovalta ajoi aikanaan kuntia yhteen patistavassa Paras-hankkeessa.
 Nykymallikaan ei toimi kunnolla
 Riipi sanoo, että jos isojen kaupunkien malli toteutuisi, se johtaisi Lapissa kuntaliitoksiin tai siihen, että kuntien olisi pakolla luovutettava sote-palvelunsa kuntayhtymien järjestettäväksi.
 – Nykyinen, käytössä oleva kuntayhtymämallikaan ei toimi toivotusti, sillä niiden talous on vaikeasti hallittavissa.

Lapin maakuntajohtaja tylyttää isojen kaupunkien sote-mallia: Johtaisi kuntaliitoksiin tai pakkoluovutuksiin