Summary: Uudet autot kuluttavat todellisessa ajossa merkittävästi enemmän polttoainetta kuin valmistajat ilmoittavat. Kohta totuus paljastuu.

Riippumaton tutkimusorganisaatio ICCT:n eli International Council on Clean Transportation julkaisi alkuvuonna  raportin , jonka mukaan henkilöautojen todellinen kulutus on keskimäärin 39 prosenttia ilmoitettua suurempi.
 Kuluttajan ei kohta enää tarvitse arvuutella autonsa todellisia kulutuslukemia, sillä autonvalmistajien on varustettava jokainen nestemäisellä polttoaineella kulkeva uusi auto kulutuksen tallentavalla järjestelmällä ensi vuoden loppuun mennessä.
 Polttoaineenkulutusta ja energiankulutustietoja mittaava ja tallentava OBFCM- eli On-Board Fuel and energy Consumption Monitoring -järjestelmä tulee ensimmäisenä pakolliseksi jo ensi vuoden aikana tyyppihyväksyttäviin uusiin autoihin.
 Auton ostajalle OBFCM näkyy viimeistään vuoden 2021 alussa, jolloin järjestelmä on oltava EU:n alueella uutena myytävissä autoissa.
 Tieliikenteen Tietokeskuksen erityisasiantuntija  Hanna Kalenojan  mukaan uusi vaatimus on sekä kuluttajan että autonvalmistajien etu. OBFCM:n myötä saadaan kulutustietoa isosta määrästä ajoneuvoja mitattuna todellisessa liikenteessä.
 – Jos ajatellaan päästöjen ja kulutuksen ilmoittamiseen ja mittaamiseen liittyvää lainsäädäntöä, niin lähtötilannehan oli vielä muutama vuosi sitten se, että meillä oli täysin teoreettinen laboratoriomittaus NEDC.
 Pelkästään laboratoriossa mitatut kulutukset johtivat siihen, että valmistajien ilmoittamat kulutuslukemat olivat vuoteen 2016 saakka vuosi vuodelta enemmän pielessä.
 Ajoneuvoteknologian vaikutukseen ilmanlaatuun sekä ilmastoon erikoistunut ICCT selvitti, että ero todellisen ja ilmoitetun kulutuksen välillä nelinkertaistui vuosien 2001-2017 välillä.
 Näkyy joko suoraan auton näytöstä tai kännykästä
 Lähes kaikilla automerkeillä on jo nyt ollut ajotietokoneissaan erilaisia kulutusta näyttäviä ja mittaavia järjestelmiä, mutta yhtenäistä standardia, johon kuluttaja voisi aidosti luottaa, ei ole tähän saakka ollut. OBFCM:n mukana sellainen tulee.
 Osa autonvalmistajista ei vielä paljasta tai edes tiedä, miten kuluttaja voi seurata järjestelmän keräämää tietoa. Jotain kuitenkin jo tiedetään.
 Esimerkiksi Mercedes-kuljettaja voi seurata oman autonsa lukemia suoraan autonsa näytöltä. Lisäksi kuka tahansa voi käydä netistä katsomassa mallikohtaisesti, millaisia kulutuslukemia milläkin merkin automallilla on eri puolilla maailmaa ajettu.
 Volvo puolestaan ilmoittaa, että kulutuslukemia ei voi lukea suoraan auton näytöstä, mutta asiakas voi seurata tietoja Volvo On Call -järjestelmän kautta omalla mobiililaitteellaan.
 Traficomin tarkastaja  Jussi Alantie  sanoo, että ajoneuvon valmistajan on huolehdittava vain, että järjestelmä tallentaa ajoneuvolta edellytettävät käyttöikäiset arvot. Valmistajien on myös huolehdittava, että ajoneuvolta edellytetyt tietyt parametrit ovat luettavissa tiettyjen tiedonsiirtostandardien mukaisesti. Muuten teknistä toteutustapaa ei ole määritelty.
 – Tiedot olisi oltava luettavissa esimerkiksi OBD-lukijalla. Todennäköisesti nuo tiedot tulevat näkymään ajotietokoneen näytöltä, kuten useissa autoissa on jo nykyään, mutta se ei ole edellytys.
 Tiedot pysyvät tallessa omistajalta toiselle
 OBFCM-järjestelmä tallentaa kulutustietoja ajoneuvossa moottorinohjausyksikön eli ECU:n tuottamilla tiedoilla. Vuoden 2021 alusta on uusien autojen moottoriohjausyksikön säilytettävä koko auton elinkaaren aikaiset kulutustiedot.
 Tiedot saa nollata vain poikkeustapauksissa kuten, jos järjestelmään tulee käyttöhäiriö tai moottorinohjausyksikkö täytyy vaihtaa. Kova pakkanen ja kylmäkäynnistykset eivät siis saa olla syy jättää tietoja tallentamatta. Valmistajille ei jätetä mitään takaportteja kulutuslukemien kaunisteluun.
 – Järjestelmä tallentaa ajoneuvon käyttöhistorian ajan polttoaineen kulutuksen ja kokonaisajomatkan ilman mitään poikkeuksia, Traficomin Alantie toteaa.
 Tieliikenteen Tietokeskuksen erityisasiantuntija Hanna Kalenoja sanoo, että autonostaja pystyy vastaisuudessa vertailemaan jopa saman automallin samalla moottorilla olevia mallivaihtoehtoja. OBFCM:n myötä ei enää tarvitse arvailla, onko esimerkiksi manuaalivaihteisto käsivalintaista vaihtoehtoa vähemmän vai enemmän kuluttava.
 – Jos kuluttaja haluaa valita energiatehokkaan auton, niin hän pystyy löytämään tietoa enemmän kuin vain ne tyyppihyväksynnän päästötestiarvot. Ja, jos ajaa vaikka paljon maantieajoa, niin pystyy valitsemaan jopa sellaisen auton, joka sopii juuri hänen tyyppiseensä ajamiseen.
 Kalenojan mukaan OBFCM-järjestelmällä on myös kauaskantoisempia vaikutuksia tutkimuksen ja tuotekehityksen tietolähteenä.
 – Ajoneuvoteollisuudellakaan ei ole aikaisemmin ollut mahdollisuutta auton koko elinkaaren jatkuvan seurannan menetelmiin. Nyt kun sitä tietoa tulee, niin ollaan askel lähempänä sitä todellisen kulutuksen mittaamista.

Arvailu autojen todellisesta polttoaineenkulutuksesta loppuu – uusissa autoissa on oltava kulutusta seuraava järjestelmä 2021


Poliisia ammuttiin ilma-aseella Jyväskylässä varhain lauantaiaamuna.
 Sisä-Suomen poliisilaitos kertoo tiedotteessa, että poliisille tuli kello viiden aikaan ilmoitus Säynätsalossa itsetuhoisesta henkilöstä. Poliisi saapuessa paikalle kohdehenkilö ampui poliisia kohti kaasutoimisella ilma-aseella useita laukauksia. Yksi kuulista osui kasvoihin.
 Poliisi loukkaantui tilanteessa, mutta hänellä ei ole hengenvaaraa.
 Ampuja otettiin paikalta kiinni. Kiinniottotilanteessa ampuja potkaisi poliisia kasvoihin.
 Poliisi epäilee keskisuomalaista vuonna 1998 syntynyttä miestä murhan yrityksestä ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta. Hänet on toimitettu sairaalaan.
 Lain mukaan tapon yrityksen kohdistuessa poliisiin rikosnimikkeenä on lähtökohtaisesti murhan yritys.
 Tapauksen tutkinta on alkuvaiheessa, eikä poliisi kerro tapahtumista tässä vaiheessa enempää. Poliisi kertoo, että seuraava tiedote tapauksesta annetaan maanantaina.

Poliisia ammuttiin kaasutoimisella ilma-aseella Jyväskylässä – yksi kuulista osui kasvoihin, ampujaa epäillään murhan yrityksestä


Summary: Kuuden tunnin työpäivän lyhyt historia Suomessa.

Kuusituntinen työpäivä teki 90-luvulla tehdyssä kokeilussa  "tuottavuusloikan" , mutta vajaan kolmen vuoden kokeilun jälkeen kuusituntisuus ei juurtunutkaan suomalaiseen työelämään.
 Miten se on mahdollista, vaikka tuottavuus, jaksaminen ja työhyvinvointi vain paranivat?
 Kokeilun hyytymiseen oli useita syitä: työnantajien ja työntekijöiden epäluulo ja vastustus, monenlaiset sosiaaliset paineet, pelot palkkatulojen vähenemisestä tai palkkamenojen kasvamisesta, yhteiskunnan eritahtisuus ja kuntapuolella rahoituksen loppuminen.
 Ja lopulta muuttui maailma: lama meni ja nousukausi tuli. Töitä löytyi jakamattakin ja tuottavuuskin oli kohdillaan.
 Vanha kokeilu
 Nykyistä lyhyempi työviikko nousi jälleen otsikoihin, kun liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.)  visioi  viime viikonvaihteessa ihmisille uudenlaista ajankäyttöä.
 – Mielestäni ihmiset ansaitsevat enemmän aikaa perheidensä, harrastusten ja muunkin elämän parissa, sivistyksen parissa, Marin perusteli SDP:n 120-vuotisjuhlassa.
 Ratkaisuksi hän esitti vanhaa ideaa lyhyemmästä, kuusituntisesta työpäivästä. Vaihtoehtoisesti työviikko voisi olla nelipäiväinen.
 Idea on vanha, koska Suomessa todellakin kokeiltiin lyhyempää työaikaa vajaat kolme vuotta 1996—98.
 Liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marin SDP:n eduskuntaryhmän kansalaistapaamisessa Helsingissä varhain aamulla 15. elokuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 Mukana kuntia ja yksityisiä yrityksiä
 Alkuperäinen ajatus perustui sosiologian professorin  Paavo Seppäsen  ajatukseen, jonka mukaan tuottavan organisaation tulisi toimia 12 tuntia päivässä kahdeksan tunnin sijaan. 12 tuntia jaettaisiin kahteen kuusituntiseen työvuoroon. Mallin nimeksi tuli havainnollisesti 6+6.
 Kolmisenkymmentä vuotta myöhemmin Euroopan sosiaalirahaston pilottiprojekti "Flexibility through 6-hour shifts" eli "Joustavuutta kuusituntisten työvuorojen avulla" testasi 6+6-mallia kuntatasolla Espoossa, Jyväskylässä ja Naantalissa.
 Hanke laajeni useihin muihin kuntiin työministeriön omana projektina. Sitä rahoitettiiin osittain työllistämistuella.
 Kaikkiaan 20 kuntaa osallistui työaikakokeiluun. Yhteensä 1 320 työntekijää lyhensi työviikkonsa keston 30 tuntiin. Samalla 580 uutta työntekijää palkattiin paikkaamaan syntynyttä työvoiman tarvetta.
 Syntyi työtä ja toisaalta työuupumus hieman hellitti.
 Yksityisillä "tuottavuusloikka"
 Mukana oli myös 12 yksityistä yritystä, jotka eivät saaneet minkäänlaisia tukia. Niissä työskenteli yhteensä 200 henkilöä, joista 40 oli saanut työajan lyhentämisestä johtuen työpaikan ja sen lisäksi 15 henkilön irtisanomisesta oli voitu luopua.
 Malliesimerkkeinä on kerrottu kuinka kokeiluun osallistuneiden Nokian Renkaiden tuottavuus kohosi 33 prosenttia ja putkiyhtiö KWH-Pipe kasvatti tuottavuuttaan 42,2 prosenttia.
 Muita kokeilun yrityksiä olivat muun muassa linssinvalmistaja Essilor, muoviyritys Orthex, lämmitinvalmistaja Wallas-Marin, teräsyhtiö Imatra Steel Billnäs, rakennusyhtiö Ou-Ra, kustannusyhtiö Otava ja komponenttivalmistaja MFG-components.
 Yrityksistä yksikään ei liene enää aivan entisen kaltainen erilaisten yritysjärjestelyjen, myyntien ja fuusioiden jäljiltä.
 Useita motiiveja
 Työelämätutkija ja Jyväskylän yliopiston yliopistolehtori  Timo Anttila  seurasi aikanaan kokeilua ja sen tuloksia tarkkaan ja teki niistä vuonna 2005 julkaistun  väitöstutkimuksensa .
 Anttila kertoo, että lyhennettyyn työaikaan johti monta eri vaikutinta: kuntapuolella enimmäkseen oli laman ja työttömyyden aikana tarve jakaa töitä ja työllistää, yksityisillä lyhentäminen taas palveli tuotannon uudelleen organisoimista ja tuottavuuden kasvattamista.
 Tosin jotkut yrityksetkin olivat työn jakamisen tiellä, jolla ne pyrkivät torjumaan laman vaikutuksia. Jos kysyntä lopahti, lyhyt työaika merkitsi pienempiä palkkoja tai sitten torjuttiin lomauttamisia ja irtisanomisia.
 Timo Anttila Marko Melto / Yle
 Tuottavuuden kasvulla sitoutettiin
 – Kokeiltiin fiksua työajan lyhentämistä ja työn organisointia – miten sillä voisi paremmin ratkaista tuotannon ongelmia.
 – Useimmiten maksettiin entinen kahdeksan tunnin palkka ja työ tehtiin esimerkiksi kahdessa kuuden tunnin vuorossa. Tuottavuutta saatiin nostettua sen verran, että se myös teki mahdolliseksi entisen suuruisten palkkojen maksun.
 Anttilan mukaan yrityksissä myös keskityttiin tuottavuuteen uudella tavalla. Maksettiin tuloksesta eikä tunneista ja sitoutettiin työntekijät uudella tavalla työhön.
 Avain oli siinä, että kalliit investoinnit, kuten koneet – ja vaikka hammaslääkärien tuolit kuntapuolella – olivat pidempään yhtäjaksoissa käytössä ja tuottivat siten enemmän suhteessa pääomaan.
 Hammaslääkäri ja hammashoitaja työssään tammikuuussa 1998. Juha-Pekka Inkinen / Yle
 Monta kompastuskiveä
 Miksi hyväksi havaittu kehitys ei sitten jatkunut?
 – Lama-aika pikku hiljaa hiipui eikä lyhyelle työajalle ollut tilausta työn jakamisen takia.
 Anttilan mukaan myös työnajantajajärjestöt olivat penseitä työaikakokeilua kohtaan.
 – Ongelmia aiheutti myös se, että yhteiskunta elää kello kahdeksasta viiteen -rytmissä.
 Kun tästä poiketaan 06–12 -työajalla, se aiheuttaa vaikeuksia vaikkapa lastenhoidossa. Toisille taas kello 18 loppuva vuoro ei sovi harrastusten takia.
 Anttila havaitsi tutkimuksessaan myös selvän sukupuolijaon. Jos työajan lyhennys merkitsi palkan alenemista, kyseessä olivat enimmäkseen naisvaltaiset työpaikat.
 Kateutta, pelkoa ja palkanalennuksia
 Kun työpaikalla kaikki eivät ole kuusituntisessa työvuorossa, se aiheuttaa kateutta niiden joukossa, jotka joutuvat tekemään pari tuntia enemmän saman palkan eteen.
 Anttila kertoo myös, että työntekijät saattoivat pelätä kokeilun kuusituntisen muuttuvan normiksi: pian vaaditaan samaa tehokkuutta kahdeksantuntisilta työpäiviltä.
 – Onnistuminen vaati lujaa luottamusta työntekijöiden ja työnantajan välillä, Anttila kertoo.
 Kunnallisella puolella lyhyttä työaikaa kompensoimaan olisi pitänyt palkata lisää tekijöitä. Se olisi lisännyt työvoimakustannuksia tai vastaavasti palkkatasoa olisi pitänyt alentaa. Pienipalkkaisilla aloilla se on vaikeaa.
 Työpäivän pituus vireillä usein
 Alkiolaisen keskustaryhmän perustanut kansanedustaja  Sulo Aittoniemi  teki vuonna 2001  kirjallisen kysymyksen  kuusituntiseen työpäivään siirtymiseksi. Perusteena oli työn jakaminen työttömyyden vaivaamassa Suomessa.
 Työministeri  Tarja Filatovin  (sd.) vastauksessa viitattiin 90-luvun kokeilun hyviin tuloksiin kannattavuuden ja jaksamisen suhteen, mutta todettiin samalla ettei työaikaa voida lyhentää ilman työmarkkinaosapuolten sopimista – ovathan kyseessä aina palkat.
 Vuonna 2012 eduskunnan työelämävaliokunta kannatti lyhennetyn työajan kokeilua uudelleen, mutta SDP:n työministeri  Lauri Ihalainen  tyrmäsi ajatuksen, eikä rahaa enää herunut 90-luvun tavoin.
 Vuonna 2016 vasemmistoliitto teki eduskuntaan  toimenpidealoitteen  kuusituntisen työpäivän kokeilusta.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  esitti  viime talvena , että tulevalla vaalikaudella pitäisi tehdä lyhyempien työviikkojen tai työpäivien kokeilu.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson on puhunut myös kuusituntisen työpäivän puolesta. Andersson eduskuntavaalien tulosillassa Pikkuparlamentissa. Tuomo Björksten / Yle
 Ja nyt keskustelu pulppuaa Marinin ehdotuksen jälkimainingeissa.
 Anttila uskoo, että tulevaisuudessa lyhyttä työpäivää tullaan ehdottamaan lisääntyvästi.
 – Jos esimerkiksi robotisaatio vie työpaikkoja merkittävästi – jota ei juuri nyt näy – niin sitten ehdotuksia kuullaan lisää.
 Työaika vähenee koko ajan
 Anttila huomauttaa, että työviikon lyheneminen on perustunut tuottavuuden kasvuun. Siihen perustui viisipäiväiseen työviikkoon siirtyminen 1960-luvulla. Nyt tuottavuuskasvu on ollut vähäistä ja kasvu on siirtynyt työajan lyhenemisen sijaan palkkoihin ja kulutukseen.
 Alati kasvava elinajanodote tosin toimii toiseen suuntaan.
 – Meillä työaika lyhenee aika merkittävästi koko ajan, jos sitä ajatellaan elinkaarella. Meidän elinikämme koko ajan pitenee ja suhteessa siihen työaikamme lyhenee.
 Kun 50 vuotta sitten miehen eliniästä 70 prosenttia oli työuraa, nykyään töitä paiskitaan alle puolet elämästä.
 – Tätä ei usein huomata. Ajatellaan vain viikkotyöaikaa ja että se ei ole lyhentynyt, mutta sehän on lyhentynyt koko ajan, Anttila sanoo.
 Lue myös:
 Keskustelu kuuden tunnin työpäivästä käy kuumana: “Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita"

Kuusituntista työpäivää kokeiltiin Suomessa jo 1990-luvulla ja kaikki tuntuivat hyötyvän siitä – miten ihmeessä kokeilu ei jatkunut tähän päivään?


Summary: Sosiaali- ja terveysalan pitkäaikainen virkamies muuttaisi kansliapäälliköiden nimitykset avoimen poliittisiksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikkö  Päivi Sillanaukee  istuu viimeisiä viikkoja huoneessaan Etelä-Helsingissä. Hän on tyytyväinen menneisiin virkavuosiin siitä huolimatta, että ministeriö tuo suomalaisten mieleen surullisen kuuluisan sote-uudistuksen, jota on yritetty saada kasaan monen hallituksen aikana. Viimeinen sote-sotkuksi ristitty ponnistus kaatui keväällä.
 Sillanaukee muistuttaa, että ministeriössä on tehty paljon muutakin kuin sote-uudistusta.
 – Puhutaan pehmoministeriöstä, vaikka täällä työskentelevillä on paljon osaamista, joka on kovaa yhteiskuntapolitiikan ydintä. Täällä tehdään töitä ihmisten elämän ja monenlaisten elämäntilanteiden parantamiseksi.
 STM ei ole pehmoministeriö vaan kovaa yhteiskuntapolitiikan ydintä, sanoo Sillanaukee. Antti Haanpää / Yle
 Sosiaali- ja terveydenhuollon päätöksiin vaikuttavat yhä enemmän kansainväliset sopimukset kuten EU-säädökset vaikka suurin osa päätöksistä tehdään lopulta kansallisesti eduskunnassa.
 Kansainvälinen verkottuminen on ollut ollut Sillanaukeelle tärkeää: hän kutsuu sitä toimintansa punaiseksi langaksi.
 – Se ei ole ollut ylimmän johdon toimintatapa ennen minua, vaan on keskitytty enemmän oman hallinnonalan asioihin. Me teemme jokainen tästä työstä oman näköistämme.
 Sillanaukee valittiin Maailman terveysjärjestön WHO:n hallintoneuvostoon kaudelle 2018–2021.
 Hän pyrki STM:n kansliapäälliköksi uudelle viisivuotiskaudelle, mutta laajasta kokemuksesta ja kansainvälisestä ansioista huolimatta häntä ei nimitetty.
 Mitä tapahtui?
 Sote sotki tekijöiden mielenrauhan ja urat
 Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen sote-ratkaisun kaatuminen alkuvuodesta 2019 väsytti monet soten kanssa tekemisissä olleet. Ministereitä ja virkamiehiä kutsuttiiin leikkisästi sote-veteraaneiksi, mutta myöhemmin sana muistutti käydystä taistelusta.
 Sillanaukeen haastatteluaamuna entinen sote-ministeri ja eduskunnasta pudonnut  Juha Rehula  (kesk.)  kertoo Iltalehdessä  unettomuudestaan ja siitä, miten kaverit hävisivät. Rehulan paras työtarjous on tullut mansikanmyynnistä torilla.
 Sillanaukee sanoo ymmärtävänsä hyvin Rehulan tuntoja, vaikka hän ei itse ollut suorassa operatiivisessa vastuussa sotesta. Madame Soteksi kutsuttiin projektia vetänyttä  Päivi Nergiä  tai osastopäällikkö  Kirsi Varhilaa . Sillanaukee keskittyi ministeriön strategiseen johtamiseen ja osin kansainvälisiin tehtäviin.
 – Se oli ministerin päätös. Soteen haluttiin oma projektipäällikkö. Minä tein tehtäviä, joita ministeri ohjasi.
 Sote-paineet ryöpsähtivät kuitenkin Sillanaukeen pöydälle ja nostivat hänet otsikoihin vuosi sitten joulun alla. "Ylikuormitus on täällä ihan hysteeristä",  otsikoi Helsingin Sanomat juttunsa  STM:n uupuneesta työilmapiiristä marraskuussa 2018. Vaikka jutussa puhuttiin monikossa virkamiesjohdosta ja esimiehistä, kritiikin kärki kohdistui ylimpään virkamieheen, kansliapäällikköön.
 – Se liittyi sote-valmisteluun, Sillanaukee muistelee.
 – Se oli hektistä ja aikataulut olivat tiukkoja. Henkilöstö oli erittäin sitoutunutta ja halusi palvella ministereitä. Ministeri kysyi usein suoraan valmistelijalta, pystytkö tekemään tämän, ja virkamies vastasi kyllä.
 Ministeriöllä ei ollut Sillanaukeen mielestä riittävästi resursseja, tuottavuusohjelman säästöt nakersivat henkilöstöbudjettia ja kaikki halusivat soten valmiiksi. Se vaikutti kaikkeen lainvalmisteluun. Kohun jälkeen ministeriöön tehtiin suunnitelma siitä, missä järjestyksessä lait kulkevat valmisteluun.
 – Nyt voidaan vastata ministerille, että henkilöt ovat kiinni, tämän enempään ei pystytä.
 Kansliapäällikön virka meni alaiselle
 Viime syksynä ministeriöissä valmistauduttiin kevään eduskuntavaaleihin ja mahdolliseen hallituksen vaihtumiseen. Sote kompuroi valiokunnissa eteenpäin, mutta sen läpimenoon eivät uskoneet enää monet ministeritkään.
 STM:n kansliapäällikön virka pantiin yllättäen marraskuussa auki, lähes vuosi ennen viran päättymistä. Julkisuudessa Sipilän porvarihallituksen arveltiin haluavan varmistaa itselleen sopivan ehdokkaan eli kokoomustaustaisen Sillanaukeen jatkokausi.
 Sosiaalidemokraaatit kantelivat viran täyttämisestä oikeuskansleri  Tuomas Pöystille .
 – Olin ehdottamassa ministerille, että paikka avataan. Edessä olivat EU-puheenjohtajuuskausi ja mahdollisesti pitkittyvät hallitusneuvottelut. Organisaation jatkuvuuden ja ylimmän johdon piti olla kunnossa, Sillanaukee perustelee omaa kantaansa viran aikaiseen avaamiseen.
 STM:n kansliapäällikön paikan avaamisesta nousi kohu.  Antti Haanpää / Yle
 Nimitys siirtyi kuitenkin uudelle hallitukselle kun Sipilän hallitus hajosi ennen vaaleja.  Antti Rinteen  (sd.) hallitus nimitti Sillanaukeen vahvimman vastaehdokkaan, demaritaustaisen  Kirsi Varhilan  elokuussa STM:n kansliapäälliköksi 1. lokakuuta 2019 alkaen.
 Nimitysmuistiossa todetaan, että Varhilalla on parhaat valmiudet ja motivaatio johtaa tuoreeseen hallitusohjelmaan sisältyvien suurten uudistushankkeiden läpivienti. Tämä ihmetyttää Sillanaukeeta.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosella  (vas.) on laaja harkintavalta virkojen täyttämisessä, mutta kuultuaan toisen hakijan esittämisestä Sillanaukee halusi muistuttaa valitsijoita laajasta kokemuksestaan kunnan ja valtion tehtävissä.
 Hän soitti oikeuskanslerille ja kertoi lähettävänsä kirjelmän huomioitavaksi nimityksen yhteydessä. Oikeuskanslerin mielestä sille ei ollut estettä.
 Kirjelmistä ja yhden viestin kellonajasta nousi kohu. Sitä ei Sillanaukee aavistanut.
 Poliittiset vai objektiiviset virkanimitykset?
 Kansliapäällikön viran täyttöprosessista ja erityisesti Päivi Sillanaukeen oikeuskanslerille lähettämistä kirjelmistä on kysytty muiden muassa hallinto-oikeuden professorin  Olli Mäenpään  näkemystä. Hän on pitänyt Sillanaukeen viestittelyä oikeuskanslerille poikkeuksellisena.  Lännen Median haastattelussa  aiemmin tällä viikolla hän totesi, että Sillanaukeen toiminta kuulostaa "jännittyneeltä".
 Sillanaukee ei mieltänyt kirjelmiä kanteluksi vaan halusi täydentää viranhakua.
 – Minusta on mielenkiintoista, että Mäenpään mielestä virkamies ei voi laittaa kirjettä oikeuskanslerin virastoon. Oikeuskansleri ei nähnyt sille estettä, Sillanaukee ihmettelee.
 Hän kertoo lähettäneensä täydennykset kirjelmiin sähköpostilla ja muistutuksen Whatsapp-viestillä eikä pidä kellonaikaa 00.27 mitenkään kummallisena.
 – Virkamiehet pääsevät usein sähköpostin kimppuun vasta illalla.
 Sillanaukee ei kyseenalaista ministerin laajaa harkintavaltaa mutta haluaa herättää keskustelua hakukriteerien täyttymisestä ja pätevyysvaatimuksista.
 – On reilua kansalaisia ja virkamiehiä kohtaan, että on selkeää, millä perusteella virkaa haetaan ja täytetään, hän toteaa.
 Nyt tehtyä kansliapäällikkönimitystä hän pitää poliittisena.
 – Totta kai se oli poliittinen, Sillanaukee sanoo.
 Sillanaukee jatkaa STM:n osastopäällikkönä lokakuussa. Antti Haanpää / Yle
 Hallinto-oikeuden professori Mäenpää totesi vuosi sitten Ylelle , että hakijan sopivuus istuvalle hallitukselle ei saisi vaikuttaa virkanimityksiin.
 – Sitä varten ovat poliittiset valtiosihteerit, joita kulloinkin istuva hallitus voi nimittää niin kuin haluaa. Virkamiespaikat on tarkoitus ja niistä pitäisi päättää objektiivisin perustein, professori Mäenpää sanoi.
 Sillanaukee on jäänyt nimityskuvioiden jälkeen pohtimaan, pitäisikö kansliapäälliköiden nimitysten olla avoimen poliittisia. Sitä on myös mietitty useiden vuosien ajan valtionhallinnon kehittämishankkeiden yhteydessä, mutta aina on päädytty nykyisiin, ei-poliittisiin virkamiesnimityksiin.
 – En näe tässä dramatiikkaa, mutta nimitykset pitäisi tehdä toisella tavalla, jos lopulta muut kuin pätevyyteen perustuvat kriteerit vaikuttavat, Sillanaukee sanoo.
 Sosiaali-ja terveysministeriön kansliapäällikön paikka ei ole ensimmäinen, jonka poliittisuudesta syntyi jälkipuheita.
 Vuonna 2013 silloinen  peruspalveluministeri  Maria Guzenina-Richardson  (sd.) nimitti  kansliapäälliköksi siirtyneen Päivi Sillanaukeen paikalle STM:n osastopäälliköksi demaritaustaisen Kirsi Varhilan (tuolloin sukunimeltään Paasikoski). Tämä koki julkisuudessa esitetyt väitteet poliittisesta virkanimityksestä loukkaaviksi.
 – Olen huolissani jos virkamiehellä ei saa olla poliittista kantaa, Varhila totesi tuolloin.
 Porvaritaustainen Sillanaukee nousi itse sosiaali- ja terveysministeriön virkamieheksi ja myöhemmin kansliapäälliköksi kokoomusministeri  Paula Risikon  nimittämänä.
 Myös Rinteen hallituksen nimittämien valtiosihteerien ja poliittisten avustajien määrää on arvosteltu julkisuudessa. Ne ovat avoimen poliittisia nimityksiä, joihin nostettiin kesällä useita eduskunnasta pudonneita kansanedustajia. Etenkin ministeriöiden valtiosihteereillä on mahdollisuus toimia virkamiesjohdon päällystakkina.
 Sillanaukee haluaa, että kansliapäälliköiden ja poliittisten valtiosihteerien työnjaosta ja rooleista uskallettaisiin käydä avoin keskustelu.
 Hän tietää, ettei oman hakuprosessinsa kyseenalaistamisesta saa välttämättä kiitosta, vaikka tavoitteena olisi keskustelu laajemmasta avoimmuudesta ja virkanimitysten poliittisuudesta.
 Hän aikoo siirtyä lokakuun alusta vanhaan kansliapäällikkyyttä edeltävään virkaansa, STM:n osastopäälliköksi.
 – Sitten olen kädet savessa sote-uudistuksen kanssa tekemisissä. Toivottavasti nyt ei enää keskitytä vain järjestelmiin ja mietitä vain niitä vaan sitä, tuleeko ihmisen asia ratkaistua.
 Hän myöntää, että viime hallituskaudella yritettiin viedä läpi liian suurta pakettia. Kiistelty valinnanvapauskin olisi voitu yrittää jo alunperin toteuttaa toisin.
 – Nythän siellä on tehty rajujakin linjauksia siitä mitä valinnanvapaus voi tulevaisuudessa olla. On mielenkiintoista miettiä, olisiko se voitu viedä portaittain läpi. Veikkaan, että olisi.
 Koukkuniemen ryöpytys
 Sillanaukee pitää itseään esimerkkinä suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnnan antamista mahdollisuuksista. Hän tulee kolmilapsisesta perheestä, jossa vanhemmilla ei olisi ollut varaa kolmen tytön koulutukseen ilman yhteiskunnan tarjoamaa koulutusjärjestelmää.
 Hän sanoo oppineensa perheessään yltiörehelliseksi ja onkin joutunut toistuvasti kohun keskelle suorapuheisuutensa takia.
 Vuonna 2006 Suomi kohisi Koukkuniemen vanhainkodista. Vanhusten hoito oli puutteellista ja laitoksen arvioitiin tarvitsevan jopa sata hoitajaa, jotta asiat saataisiin hyvälle tolalle.
 Päivi Sillanaukee oli tuore Tampereen apulaiskaupunginjohtaja vastuualueenaan sosiaali- ja terveydenhuolto. Hän osallistui Ylen A-talk-ohjelmaan ja tyrmistytti katsojat puheillaan. Keskustelupalstoilla häntä haukuttiin kylmäkiskoiseksi.
 – Sain ihan hirveän ryöpyn. Minusta tuli syyllinen kaikkeen, hän muistelee.
 Sillanaukee uskoi puolustavansa omia työntekijöitään selittämällä ohjelmassa, ettei kaikki ole niin huonosti kuin väitetään. Hän ei myöskään luvannut nopeita muutoksia.
 – Minun on hirveän vaikea sanoa sellaista, joka ei ole mahdollista, luvata, että ilman muuta tähän otetaan tuhat hoitajaa lisää.
 Hän myös kysyi ohjelmassa, että eihän tässä vaan olla ostamassa hyvää omaatuntoa keskiluokalle. Sen taustalla oli Sillanaukeen kokemus muunmuassa Mänttä-Vilppulan vanhusten hoitolaitoksista.
 – Olin suivaantunut siitä, että laitoksissa olevien vanhusten omaisista osa tuli kerran kesässä haukkumaan ne hoitajat ja lähti sen jälkeen taas pois.
 Sillanaukee sanoo oppineensa Koukkuniemen jälkeisestä ryöpytyksestä paljon.
 Hän uskoo, että tulevaisuudessa tarvitaan yhä enemmän avointa keskustelua siitä mikä on yksilön vastuu ja mikä yhteiskunnan vastuu.
 – Näillähän ei saada ääniä ja ehkä siksi olenkin enemmän virkamiespuolella.
 Suorapuheisella Sillanaukeella saattavat olla uudet koettelemukset edessä. Lokakuun alusta virkamiesura jatkuu sosiaali- ja terveysministeriön uudistushankkeita ja vanhusmitoituksia valmistellessa.

STM:n kansliapäällikön valinnassa sivuutettu Päivi Sillanaukee: “Totta kai nimitys oli poliittinen”


Summary: Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah on valittu KD:n puheenjohtajaksi jatkokaudelle puoluekokouksessa Oulussa.

Kristillisdemokraatit terävöittää oppositiopolitiikkaansa.
 Puolueen puheenjohtajaksi uudestaan valittu  Sari Essayah  sanoo kristillisten korostavan viestissään alueiden puolustamista ja vastuullista talouspolitiikkaa.
 Essayah huomauttaa poliittisessa katsauksessaan, että  Antti Rinteen  (sd.) vihervasemmistolaiselle hallitukselle on olemassa vaihtoehto, nimittäin perussuomalaisten, kokoomuksen, keskustan ja kristillisten muodostama yhteishallitus.
 – Kolme oppositiopuoluetta pystyisivät muodostamaan hallituspuolue keskustan kanssa tukevan 113 edustajan enemmistöhallituksen. Tämä varmaankin muistetaan myös hallituksen palavereissa ja hallituspuolueiden puoluetoimistoilla.
 Rinteen hallituksella on eduskunnassa 117 paikkaa. Essayahin mukaan nykyhallituksen alkutaivalta on leimannut kinastelu siitä, mitä Säätytalolla oikein sovittiinkaan asioista.
 Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Essayah kukitettiin toiselle jatkokaudelle Oulun puoluekokouksessa lauantaina. Essayah on johtanut nyt oppositiossa olevia kristillisiä vuodesta 2015. Hänellä ei ollut puheenjohtajavaalissa vastaehdokkaita.
 Essayah vitsaili kiitospuheessaan puolueen tilanteesta vielä kuukausi sitten: puheenjohtaja on sairauslomalla ja eduskuntaryhmän puheenjohtajaa  Päivi Räsästä   uhkaa rikostutkinta .  Myös puoluesihteeri  Asmo Maanselkä  on ollut vakavasti sairaana.
 – Kävimme eilen illalla Asmon kanssa läpi kokouksen juoksutusta ja kysyin, miten sinä Asmo jaksat? Hän nosti paitaa ja näytti komeaa arpeaan. Sanoin, että minä en aio näyttää omaani. Olemme kuitenkin kristillisdemokraatteja, nauratti Essayah puolueväkeä.
 Essayah uskoo, että nämä vaikeat kokemukset ovat hitsanneet puoluetta vain yhteen.
 Miten keskusta suostuu maaseudun kurittamiseen?
 Kristillisten puheenjohtajan mielestä Rinteen hallitusohjelma on rakennettu hataralle pohjalle. Hyvinvointivaltio tarvitsee kestävästi toteutettua taloutta ja korkeaa työllisyysastetta, mutta hänestä hallituksen toimet ovat ristiriidassa tämän tavoitteen kanssa.
 – Veronkiristykset, erityisesti energian ja liikenteen osalta, kotitalousvähennyksen rajaaminen ja entisten työllistämismallien purku ilman tietoa uusista tulevat heikentämään työllisyyskehitystä.
 Essayah katsoo, että valtion tuottavan omaisuuden myynti ja pysyvien lisämenojen kasvattaminen tulevat pahentamaan alijäämää. Hän muistuttaa, että samaan aikaan kansainvälinen taloussuhdanne on kääntymässä laskuun.
 Essayah arvostelee hallituksen toimien rankaisevan erityisesti haja-asutusalueiden asukkaita.
 – Asumisen, energia ja liikkumisen suunnitellut veronkiristykset osuvat heihin kipeästi. Taipuuko keskusta tosiaan Rinteen hallituksessa tälle haja-asutusalueiden kurittamiselle? Essayah hämmästelee.
 Elinvoimainen maaseutu tarvitsee Essayahin mukaan nyt puolustajan, joten KD aikoo kunnostautua tässä asiassa kuluvalla vaalikaudella. Kristilliset tulevat kalastelemaan ääniä keskustan perinteisillä vesillä.
 Rahaa löytyy kyllä avustajakunnalle ja puoluetukeen
 Sari Essayahin mukaan nykyinen hallitus on ehtinyt jo perua useita keskeisiä vaalilupauksiaan, vaikka se saamaan aikaan lisää merkittävästi julkisia menoja.
 – Eläkeläisille luvattu vappusatanen on muuttumassa muutamiksi kympeiksi. Opintotuen 100 euron korotus muuttui 1,5 euron indeksikorotukseksi. Nopeat ratayhteydet Itä-Suomesta, Turusta ja Tampereelta Helsinkiin muuttuivat selvittelyksi, Essayah listaa.
 Essayah sivaltaa, että valtiosihteereiden ja erityisavustajien määrän kasvattamiseen sekä puoluetukeen on löytynyt enemmän rahaa kuin yliopistoille.
 Essayah harmittelee puolueväelle eduskuntavaalien tuloksen maistuneen hyvän kampanjan jälkeen karvaalta. Kristilliset kasvatti kevään vaaleissa äänimääräänsä 15 000 äänellä, mutta ei onnistunut saamaan läpi uusia kansanedustajia.
 Kristillisdemokraattien varapuheenjohtajaksi valittiin puoluekokouksessa  Peter Östman , puolueen eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja.
 Muokattu kello 17.55: Lisätty tieto KD:n varapuheenjohtajan valinnasta.
 Lue lisää:   Syöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah jatkaa KD:n johdossa, punnitsi puolueen toiveet ja oman jaksamisen: Hoidot jatkuvat, suhtaudun optimismilla
 Rintasyöpäleikkauksesta toipuva Sari Essayah hakee jatkokautta kristillisdemokraattien puheenjohtajaksi

KD:n Essayah sivaltaa Rinteen hallitusta vaalilupausten pettämisestä: Satasen opintorahakorotus suli 1,5 euroksi, eläkeläisten vappusatanen muutamiksi kympeiksi


Summary: Simon Cheng oli pidätettynä 15 päivää.

Kiina on vapauttanut Britannian Hongkongin konsulaatissa työskenneelleen  Simon Chengin  15 päivän pidätyksen jälkeen.
 Cheng otettiin kiinni Kiinan rajakaupungissa Shenzhenissä, missä hän oli ollut työmatkalla. Cheng on Britannian kansalainen. Britannia sanoi olevansa pidätyksestä hyvin huolissaan.
 Pidätys herätti paljon huomiota, koska samaan aikaan Hongkongissa oli Kiinan-vastaisia mielenosoituksia. Kiina syytti ulkovaltoja mielenosoitusten yllyttämisestä.
 Kiina ärtyi Britannian kommenteista Hongkong-kiistassa ja pidätti brittikonsulaatin työntekijän

 Kiinan viranomaiset perustelivat pidätystä sillä, että Cheng olisi rikkonut julkisia turvallisuusmääräyksiä, josta lainmukainen seuraamus on 15 vuorokauden pidätys.
 Shenzhenin poliisi kertoi myös, että Cheng olisi tunnustanut tekonsa, joskaan hän ei ole voinut puolustaa itseään oikeudessa.
 Kiinan tiedotusvälineissä liikkuneiden huhujen mukaan pidätys johtui siitä, että Cheng olisi käynyt Shenzhenissä prostituoidun luona. Hänen läheisensä ovat sanoneet tiedotusvälineille, että tämä tuskin pitää paikkansa. Kiinan tiedotusvälineissä on myös tavanomaista, että hallinnon vastustajiksi luokiteltujen henkilöiden maine yritetään loata.
 Cheng on nyt palannut Hongkongiin. Facebook-viestissään hän toivoo, että hänelle ja perheelleen annettaisiin nyt hieman aikaa ja tilaa levätä. Hän lupaa kertoa lisätietoja pidätyksestään myöhemmin,  kertoo BBC .

Kiina vapautti pidättämänsä Britannian konsulaatin työntekijän – "Hän tunnusti tekonsa"


Summary: Hongkongissa on pidätetty 28 ihmistä väkivaltaisuuksien takia. Mielenosoitukset pysyivät rauhanomaisina vain viikon.

Kyynelkaasu ja väkivalta palasivat jälleen tänään illalla Hongkongin kaduille viikon tauon jälkeen.
 Demokratiaa vaativat hongkongilaiset ja paikalliset poliisit ottivat yhteen aluksi Kwun Tongin alueella, missä on paljon yrityksiä ja teollisuutta. Väkivaltaisuudet levisivät myös läheisille asuinalueille ja kauppakeskittymiin.
 Kowloonissa väkivaltaisuuksiin joutui myös useita sivullisia. Osa alueen ravintoloista joutui evakuoimaan asiakkaansa ruokapöydistä tilanteen vuoksi, kertoo tilannetta seurannut hongkongilainen  South China Morning Post  -lehti.
 Poliisi on paikoin käyttänyt patukoita ja kyynelkaasua karkottaakseen mielenosoittajat. Nämä ovat vastanneet heittelemällä kiviä ja polttopulloja ja hakkaamalla poliiseja bambuisilla rakennuspuilla.
 Mielenosoittajat häiritsivät liikennettä rakentamalla barrikadeja. Monet mielenosoittajat olivat laittaneet päähänsä kypärän ja peittäneet kasvonsa hengityssuojilla.
 Mielenosoittajat rikkoivat viranomaisten viime aikoina pystyttämiä "älykkäitä valopylväitä", joiden arvellaan pitävän sisällään myös valvontalaitteita.
 Illan väkivaltaisuuksien myötä pidätettiin ainakin 28 ihmistä, kertoo South China Morning Post. Pidätettyjen joukossa on lehden mukaan mielenosoituksen järjestäjiä.
 Kyseessä on jo 12. perättäinen viikonloppu, kun Hongkongissa on demokratiaa puolustavia mielenosoituksia.
 Lue lisää :
 Kiina vapautti pidättämänsä Britannian konsulaatin työntekijän – "Hän tunnusti tekonsa"

Hongkongin mielenosoituksissa patukoita ja kyynelkaasua – ravintolat joutuivat evakuoimaan asiakkaitaan rähinöiden alta


Summary: Kylillä käy nyt kova kuhina, kelle kaikille voitto osui.

Uutinen 50 uudesta lottomiljonääristä on tänään kiirinyt pitkin Pohjois-Savossa sijaitsevaa Siilinjärven pikkukuntaa. Paikallisessa ruokakaupassa pelattu Eurojackpot-kimppa  voitti eilen illalla lähes 92 miljoonaa euroa , joka siis jaetaan 50 osaan.
 Tieto jättipotista sai tänään myös siilinjärveläisen  Elina Korhosen  liikkeelle. Hän on yksi niistä, joka lähti voitokkaaseen K-Supermarket Herkkupataan saadakseen lisätietoa siitä, onko voittajien joukossa tuttuja.
 – Kysäistiin juuri tuossa kassalla, että joko on käynyt voittajia. Myyjä vain hymeksi, Korhonen naurahtaa.
 Kylillä käy nyt kova kuhina siitä, kelle kaikille voitto osui. Korhonen uskoo, että 50 uutta miljonääriä Siilinjärven alueella tulee näkymään katukuvassa.
 – Kyllä täällä varmasti kohta näkyy pientä pöhinää, että on tällainen hyvä onni osunut tänne kylälle, sanoo Korhonen.
 Mairelta meni miljoonavoitto sivu suun
 Lapinlahtelainen Maire Ruotsalainen ei tunnusta, että kukaan hänen tutuistaan olisi voittajien joukossa. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Maire Ruotsalaisesta  tuli melkein miljonääri. Siilinjärven naapurikunnasta Lapinlahdelta kotoisin oleva Ruotsalainen oli nähnyt kaupalla Eurojackpotin kimppalistan.
 – Meinasin kanssa itse ostaa, mutta ei sitten tullut ostettua, sanoo Ruotsalainen.
 Harmittaako?
 – Ei harmita, Ruotsalainen sanoo suu hymyssä.
 Siilinjärveläinen Vesa Väätäinen oli ollut lauantain aamupäivän mökillä uutis- ja juorupimennossa, eikä siksi tiennyt, ketä kaikkia onni potkaisi. Antti-Petteri Karhunen / Yle
 Siilinjärveläisellä  Vesa Väätäisellä  ei ollut voiton riskiä, koska hän ei pelannut tällä kierroksella ollenkaan. Väätäisen mukaan on parempi, että 92 miljoonan euron voitto jakautui 50 osaan.
 – Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin, sanoo Väätäinen.
 Lue lisää:
 Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin päävoitto Pohjois-Savoon – IL: Voitto jakautuu 50 ihmisen porukalle

Tieto 50 uudesta lottomiljonääristä sai siilinjärveläiset uteliaiksi  – "Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin"


Summary: Rikkaiden maiden huippukokouksesta odotetaan riitaisaa, joskin maat ovat etukäteen luvanneet konkreettisia toimia ainakin Amazonin metsäpaloihin.

G7-maiden johtajat ovat alkaneet saapua huippukokoukseen Biarritzin kaupunkiin Etelä-Ranskaan. Kokouksesta odotetaan riitaisasta ja jännitteitä pursuavaa.
 EU:ta G7-huippukokouksessa edustaa Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk . Tusk sanoi tiedotustilaisuudessa tänään, että kokouksesta on tulossa ”vaikea testi yhtenäisyydelle ja solidaarisuudelle”. Tuskin mukaan rikkailla mailla on ollut vaikeaa löytää yhteisymmärrystä sitten viime G7-kokouksen.
 Tusk varoitti tiedotustilaisuudessa, että kauppasodat G7-maiden välillä voisivat nakertaa maiden välistä luottamusta entisestään.
 G7-maat ovat luvanneet viikonlopun kokouksessaan Ranskassa päättää konkreettisista toimista, jotka koskevat Brasilian metsätuhoja.
 Tuskin mukaan on vaikea nähdä, että EU:n ja Etelä-Amerikan Mercosur-maiden välinen kauppasopimus vahvistettaisiin, ellei Brasilia saa hillittyä Amazonin sademetsässä riehuvia tulipaloja.
 Mielenosoittajat kantoivat rikkaiden teollisuusmaiden johtajien kuvia G7-kokousta vastustavassa mielenosoituksessa Hendayessa lähellä huippukokouksen järjestämispaikkaa. Guillaume Horcajuelo / Epa
 Kokousta isännöivä Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ehdottanut sopimuksen jäädyttämistä Amazonin palojen takia.
 Tusk sanoi EU:n yhä kannattavan kauppasopimusta, mutta hän ei usko, että sopimuksen vahvistaminen etenee "niin kauan kuin Brasilian hallitus sallii Amazonin tuhoamisen".
 Sopimukset ovat esillä myös sunnuntaina, jolloin Tusk tapaa Britannian pääministerin  Boris Johnsonin .
 Johnson on ehdottanut muutoksia jo aiemmin neuvoteltuun EU-erosopimukseen, esimerkiksi Irlannin rajajärjestelyn osalta. Tusk sanoi toivovansa, että Johnson ei halua jäädä historiaan miehenä, jonka kanssa on mahdotonta tehdä sopimuksia.
 Brexit, Iran ja kauppasodat puhuttavat
 Kokouksen pääteema on taistelu eriarvoisuutta vastaan. Tarkoituksena on keskustella myös ilmastosta ja kansainvälisestä turvallisuudesta. Näiden ja Amazonin sademetsäpalojen ohella kokouksen asialistalle noussee Britannian EU-ero brexit, Yhdysvaltojen ja Kiinan välinen kauppasota ja Iranin tilanne.
 Trump on kertonut haluavansa keskustella myös siitä, pitäisikö Venäjä tuoda mukaan ja tehdä kokouksesta G8-kokous.
 Ranskalaistaiteilija Sam Dougados vetosi G7-maiden johtajia ottamaan huomioon sukupuolten välisen tasa-arvon. Julien De Rosa / Epa
 Kokoukseen osallistuu seitsemän maailman rikkainta maata eli isäntämaa Ranskan lisäksi Yhdysvallat, Kanada, Japani, Saksa, Britannia ja Italia.
 Merenrantakaupunkiin Atlantin rannikolle on kokoontunut myös tuhansia mielenosoittajia.
 Huippukokous kestää maanantaihin saakka.

Rikkaiden maiden G7-kokouksesta on tulossa ”vaikea testi yhtenäisyydelle ja solidaarisuudelle”, arvioi EU:n Donald Tusk


Summary: Sähkösavukkeissa käytettäviä aineita säännellään, mutta ne voivat silti olla terveydelle vaarallisia.

Yhdysvalloissa liki 200 ihmistä  on sairastunut keuhko-ongelmiin , joilla epäillään olevan yhteys sähkösavukkeiden käyttöön. Perjantaina Illinoisin osavaltiossa yksi potilas kuoli hengitystiesairauteen poltettuaan sähkötupakkaa.
 THL:n asiantuntija  Otto Ruokolaisen  tietojen mukaan vastaavia tapauksia ei ole ollut Suomessa, mutta niitä voi tulla.
 – Siitä saakka kun sähkösavukkeet ovat olleet markkinoilla, on raportoitu, että niiden käytöstä on lyhytaikaisia haittoja keuhkoihin. Pitkäaikaisemmista vaikutuksista ei ole vielä ehtinyt kertyä tietoa.
 Lääkärien ammatillista kehitymistä tukevan Pro Medicon toiminnanjohtaja, erikoislääkäri  Kristiina Patja  arvelee, että yksittäisiä Yhdysvaltojen sairaustapauksia vastaavia oireita, kuten hengenahdistusta, on voinut olla sähkötupakan käyttäjillä Suomessakin. Niitä ei vain ole yhdistetty sähkösavukkeille altistumiseen.
 Ruokolainen toteaa, että sähkötupakointiin käytettäviä laitteita on monia erilaisia, eikä niiden vaikutuksia voi siksi yleistää. Mallien eroista huolimatta sähkösavukkeiden käyttötarkoitus on kuitenkin sama.
 – Sähkösavukkeet toimivat samalla periaatteella täällä kuin Yhdysvalloissa. En näe mahdottomana sitä, että täällä tulisi samanlaisia ongelmia.
 Eri aineet, eri haitat?
 Yhdysvaltojen keuhkosairaustapauksista ei tiedetä, mitä aineita sähkösavukkeet ovat sisältäneet ja millaisilla laitteilla höyryttely on tapahtunut.  Washington Post -lehden  viranomaislähteiden mukaan osassa tapauksista sähkösavukkeella on käytetty kannabistuotteita.
 EU:ssa on tarkat sääntelyt sille, mitä sähkösavukkeissa höyrytettävät nesteet saavat sisältää.
 – Se ei estä sitä, etteivätkö ne silti olisi haitallisia aineita, Ruokolainen sanoo.
 Ruokolainen toteaa, että koska sääntely ei Yhdysvalloissa ole samalla tasolla kuin EU:ssa, sähkösavukkeissa on Atlantin toisella puolen saatettu käyttää haitallisempia aineita kuin Suomessa on mahdollista. Yksittäistapauksista on kuitenkin vaikea sanoa.
 Suomessa on  kielletty  sellaisten sähkösavukenesteiden myynti, joiden nikotiinipitoisuus on yli 20 mg/ml. Tavallista nikotiinipitoisempia savukenesteitä saa kuitenkin  tuoda ulkomailta  korkeintaan kymmenen millilitraa omaan käyttöön.
 Valvira valvoo sähkösavukkeiden ja nikotiininesteiden maahantuontia, THL seuraa niiden käytön yleisyyttä.
 Ruokolaisen mukaan säännöllinen sähkösavukkeiden käyttö on vähäistä, sitä tekee noin 2 prosenttia väestöstä. Nuorten keskuudessa säännöllinen käyttö on myös harvinaista, mutta kokeilut yleisempiä.
 Muokattu kello 19.20: Lisätty linkki Washington Post -lehden artikkeliin ja maininta siitä, että osa sairastuneista on höyrytellyt sähkösavukkeella kannabistuotteita.
 Lue myös:
 Sähkötupakan höyryjä on päästelty Suomessa kymmenisen vuotta, mutta tietoa tuotteesta on yhä vähän

Sähkötupakan käyttäjillä selittämättömiä keuhkosairauksia Yhdysvalloissa – THL:n asiantuntija: Vastaavaa voi tapahtua Suomessakin


Summary: Poliisi epäilee pojan surmanneen ensin äitinsä ja sen jälkeen itsensä.

Poliisi sai lauantaina aamupäivällä hälytyksen Mäntyharjun eteläpuolella sijaitsevalla Voikoskella sijaitsevaan omakotitaloon, josta sivullinen oli löytänyt kaksi henkilöä kuolleena.
 Poliisin mukaan kuolleet olivat talossa asuneet vuonna 1939 syntynyt nainen ja hänen vuonna 1964 syntynyt poikansa.
 Poliisi epäilee pojan surmanneen ensin äitinsä ja tämän jälkeen itsensä. Tapausta tutkitaan henkirikoksena ja kuolemansyyntutkintana.

Äiti ja poika löytyivät kuolleena omakotitalosta Voikoskella Kymenlaaksossa


Potenssilääke Viagraa ryhdytään myymään ilman reseptiä Norjassa. Lääkkeen ostajan on kuitenkin täytettävä apteekissa terveystietoja koskeva ilmoitus ja saatava apteekissa valmistetta koskeva opastus.
 Norjan lisäksi Viagraa saa ilman reseptiä myös Britanniassa, jossa siitä tuli reseptivapaa toissa vuonna. Useimmissa muissa maissa Viagraa myydään edelleen vain reseptillä. Syynä tähän on se, että Viagran tehoaineet voivat aiheuttaa riskejä muihin lääkkeisiin yhdistettynä. Impotenssi voi olla myös varhainen merkki sydänsairaudesta, joten impotenssin syy on hyvä selvittää lääkärillä.
 Reseptivapauden myötä Viagraa on mahdollista tuoda Norjasta laillisesti omaan käyttöön muihin ETA-maihin, joihin myös Suomi kuuluu. Viagraa ei voi kuitenkaan tilata Norjasta postitse ilman reseptiä.
 Lue myös:
 Viagra vapautuu osittain reseptistä Britanniassa – Fimea: Samaa ei ole näköpiirissä Suomessa

Viagrasta tulee reseptivapaa Norjassa


Summary: Venäjän ensimmäinen humanoidirobotti avaruudessa odottelee pääsyä kansainväliselle avaruusasemalle ainakin maanantaihin.

Venäjän torstaiaamuna laukaisema miehittämätön avaruusraketti on epäonnistunut telakoitumisessa kansainväliselle avaruusasemalle ISS:lle, kertovat venäläiset uutistoimistot.
 Avaruusaluksen kyydissä on myös ihmisen kokoinen humanoidirobotti Fedor. Sen on määrä viettää avaruusasemalla 10 päivää, jonka aikana se oppii teknisiä avustustehtäviä astronauttien tueksi.
 Avaruusalus ehti käydä vain 60 metrin päässä avaruusasemasta ennen kuin telakoitumisyritys keskeytettiin. Epäonnistumisen syyksi epäillään vikaa avaruusaseman automaattisessa telakointijärjestelmässä.
 Fedorilla on omat sosiaalisen median tilinsä Twitterissä ja Instagramissa, joissa se kertoo matkan sujumisesta.
 Robotti tviittasi tänään havaitsevansa hyvin kansainvälisen avaruusaseman ja ilmoitti olevansa noin 153 metrin päässä tavoitteestaan.
 Normaalisti lennot ovat miehitettyjä. Nyt kyydissä ei ollut ihmisiä, koska laukaisussa testattiin myös uutta pelastusjärjestelmää.
 Soyuz MS-14 -aluksen telakoitumista yritetään uudelleen maanantaiaamuna.
 Lue myös :
 Venäjä laukaisi avaruusasemalle robonautin – Katso, miltä näyttää Fedor, Venäjän ensimmäinen humanoidirobotti avaruudessa

Miehittämättömän avaruusaluksen telakointi ISS:lle epäonnistui – Venäjän Fedor-robotti tviittasi: "Olen noin 153 metrin päässä tavoitteesta"


Lukiolaisten perinteiset nasujaiset eli uusille opiskelijoille tarkoitetut aloitusjuhlat työllistivät poliisia Helsingissä ja Vantaalla lauantain vastaisena yönä.
 Itä-Uudenmaan poliisi kertoo tiedotteessa, että alkuilta sujui vielä maltillisesti, mutta kello 20 jälkeen Heurekan ja Jokiuoman puistoihin Vantaalle alkoi kerääntyä enemmän väkeä, paikalla olleiden poliisipartioiden mukaan jopa satoja nuoria.
 Jokiuoman puistossa juhlinta sujui kohtalaisen rauhallisesti, vaikka poliisille tuli paikalta ilmoituksia mahdollisista tappeluista. Poliisi jalkautui nuorten keskuuteen ja puuttui levottomuuksiin ja häiriöihin ennaltaehkäisevästi.
 Heurekan puistossa oli poliisin mukaan koko illan rauhattomampaa ja paikalta ilmoitettiin useampia tappeluita. Poliisi puuttui tappeluihin ja häiriöihin ja poisti häiriköitä paikalta. Poliisi kirjasi kaksi rikosilmoitusta pahoinpitelystä.
 Tilanne rauhoittui vasta yöllä kello kahden aikaan, kun poliisi päätti tyhjentää puiston nuorista.
 Päihtyneitä nuoria vietiin kotiin
 Helsingissä nasujaiset työllistivät poliisia edellisiin vuosiin nähden poikkeuksellisen paljon. Helsingin poliisi kertoo tiedotteessa, että eniten nuoria kokoontui Vanhaan kirkkopuistoon, Tähtitorninmäelle, Alppipuistoon ja Lenininpuistoon.
 Poliisi poisti useita satoja nuoria puistoista. Poliisi joutui viemään muutamia päihtyneitä nuoria kotiin, vaikka alkoholin käyttö oli poliisin mukaan huomattavasti maltillisempaa kuin esimerkiksi koulujen päättäjäisviikonloppuna.
 Poliisin tietoon ei tullut, että yksikään nuorista olisi joutunut omaisuus- tai väkivaltarikosten uhriksi.
 Poliisi kuvailee lukiolaisten juhlintaa suhteellisen asialliseksi, mutta harmittelee sitä, että he jättivät puistot muiden siivottavaksi.

Lukiolaisten nasujaiset teettivät töitä poliisille Helsingissä ja Vantaalla – useita satoja nuoria poistettiin puistoista, sotkut jäivät muiden siivottavaksi


Summary: Keskustelu työajoista roihahti, kun SDP:n varapuheenjohtaja Sanna Marin väläytti tulevaisuuden työviikon olevan joko nelipäiväinen tai työpäivän kuusituntinen.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Tehdäänkö tulevaisuudessa töitä vain kuusi tuntia päivässä?
 SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin  sytytti keskustelun tulevaisuuden työstä viikko sitten, kun hän sanoi uskovansa, että työaika lyhenee tulevaisuudessa.
 Moni helsinkiläisessä Hakaniemen hallissa lounasaikaan liikkuvista uskoo Marinin lailla, että tulevaisuudessa töitä tehdään nykyistä vähemmän.
 – Ihan järkevältä kuulostaa sikäli, että miksi tämäkään olisi todellisuutta tämä kahdeksan tuntia, missä nyt ollaan. Ainahan se on muuttunut ja miksei se voisi tulevaisuudessakin muuttua, arvelee  Teemu Åke .
 Teemu Åke on yrittäjä, joka tietää omasta kokemuksesta, että lyhyen työpäivät tunnit ovat tehokkaampia. Yle
 Marin vastasi kysymykseen tulevaisuuden visioista SDP:n 120-vuotisjuhlapaneelissa Turussa viime viikonloppuna. Marin uskoo työviikon lyhenevän nelipäiväiseksi tai työpäivän lyhenevän kuusituntiseksi. Käytännössä työaika olisi nykyisen runsaan 37 viikkotunnin sijasta 30.
 Kun työaika aiemmin on laskenut, on palkka pysynyt samana. Pitäisikö niin tehdä myös nyt? Se saa espoolaisen  Vera Ruokosen  pohtimaan.
 Vera Ruokonen on varma, että lyhyempi työviikko on tulevaisuudessa totta ainakin joillakin aloilla.  Yle
 –No tietenkin, jos työteho lisääntyy, niin sitten se pitää miettiä, että pysyisi samana. Tämä on sitten kysymys, mitä pitää pallotella.
 Vähemmän, mutta tehokkaampia työtunteja?
 Vantaalainen  Juha Väänänen  ei Marinin visiosta innostu.
 –Mä olen yrittäjä, ja se kuulosti hyvin oudolta minusta. Olen itse tehnyt tosi pitkiä työpäiviä, 10 ja 12 tuntia, ja tuntui ettei sekään riitä. Luulen, että Suomen talous ei kestä sitä.
 Juha Väänänen näki Yhdysvalloissa, että pelkkä työpäivän pituus ei tuo tehoa. Yle
 Väänänen myöntää kuitenkin, että puheissa lyhyen työpäivän tehokkaammista työtunneista on perää. Sen hän oli huomannut Yhdysvalloissa asuessaan.
 Veera Ruokonen toteaa, että lyhyempää työaikaa kannattaisi taas kokeilla.
 – Voisihan sitä tehdä jonkun kokeilun. Onhan siitä saatu Ruotsista ihan hyviä tuloksia. Hollannista kuulin, että tämä on tosi yleistä, Vera Ruokonen perustelee.
 Lue lisää:   Kuusituntista työpäivää kokeiltiin Suomessa jo 90-luvulla ja kaikki tuntuivat hyötyvän siitä – miten ihmeessä kokeilu ei jatkunut tähän päivään?
 SAK: Nuoret arvostavat omaa aikaa
 Palkansaajakeskusjärjestö SAK:ssa nähdään, että nuorten aikuisten arvomaailmassa työn merkitys on muuttunut. Keskusjärjestön päälakimies  Timo Koskinen  ei ota kantaa lyhennyksen tapaan tai palkkaan, mutta patistaa Rinteen hallitusta kokeiluun.
 SAK:n Timo Koskisen mukaan nuorten aikuisten arvoissa työ ei ole aina ykkönen, vaan esimerkiksi oma tai perheen yhteinen aika.   Yle
 Edellisen kerran  työajan lyhentämistä kokeiltiin  1990-luvulla. Sen jälkeen maailma on muuttunut ja suomalaisten elämä kansainvälistynyt, joten olisi uuden kokeilun aika, Koskinen sanoo.
 – Olisi hyvä selvittää tätä asiaa. Edellisen hallituksen aikanahan vahvistui tällainen kokeilukulttuuri.
 Koskisen mukaan voisi olla hyvä ihan konkreettisesti kokeilla, mitä lyhyempi työaika työelämässä tarkoittaisi.
 EK nihkeä kokeilullekin
 SAK:n Koskinen uskoo, että Marinin mallin nykyistä alempi viikkotuntimäärä kohentaisi työkykyä, pidentäisi työuria ja parantaisi kilpailukykyä.
 EK:n Penna Urrila uskoo, että työajan lyhennys heikentäisi Suomen kilpailukykyä. Emmi Tulokas / Lehtikuva
 Työnantajien keskusjärjestössä ollaan eri mieltä. EK:ssa korostetaan, että hallitus päättää kokeiluistaan itse, mutta työnantajissa suhtaudutaan johtaja  Penna Urrilan  mukaan lähtökohtaisesti nihkeästi kokeiluihinkin, jotka muuttaisivat työaikoja suuntaan, johon ei pitäisi mennä.
 – Jos tuntipalkat nousisivat, niin kuin on usein käynyt silloin kun työaikaa lyhennetään, että saadaan sama palkka lyhyemmästä työstä, niin silloin se vaikuttaisi suoraan suomalaisen työn kilpailukykyyn. Meillä on ollut tässä yksi vakava kilpailukykyongelma, joka on saatu sitten suurella työllä osin poistumaan, niin silloin me joutuisimme uudelleen hyvin hankalalle uralle, Urrila perustelee.
 Työministeri  Timo Harakan   (sd.) mukaan hallitus ei ole aloittamassa työajan lyhentämiseen liittyviä kokeiluja, mutta asiaan voidaan hänen mukaansa palata hallituksen puoliväliriihessä, jos työllisyysaste on noussut toivotulla tavalla.
 Lue myös :
 Kuusituntista työpäivää kokeiltiin Suomessa jo 1990-luvulla ja kaikki tuntuivat hyötyvän siitä – miten ihmeessä kokeilu ei jatkunut tähän päivään?
 Keskustelu kuuden tunnin työpäivästä käy kuumana: “Se kertoo tästä ajasta, että muutos herättää tunteita"
 Sanna Marin unelmoi neljän päivän työviikosta: "Tänään ehkä utopiaa, tulevaisuudessa voi olla totta" – Talousviisaat tyrmänneet idean aiemmin

SAK kannustaa hallitusta aloittamaan kokeilun nykyistä lyhyemmästä työpäivästä tai työviikosta, EK suhtautuu kokeiluunkin nihkeästi


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Linda Sorrius elää uupumuksen ja pahoinvoinnin vallassa – Hän kärsii väsymysoireyhtymästä, jota lääkäreiden on vaikea tunnistaa
 On kokonaisia päiviä, jolloin 25-vuotias  Linda Sorrius  vain makaa opiskelija-asunnossaan voimattomana.
 Paula Tiessalo Laura Railamaa / Yle
 Paula Tiessalo: Oodi miehille
 Onko aikuinen mies tämän ajan väärinymmärretyin olento, pohtii  Paula Tiessalo  blogissaan.
 Asunnoton Toni Markus nojaa kaiteeseen Tammerkosken rannalla Matias Väänänen / Yle
 Facebook täyttyy kotia hakevien koskettavista viesteistä – Toni Markus otti nuorena pikavippejä eikä saa nyt asuntoa: "En ole täysi hulttio"
 Vanhakin vuokravelka tai maksuhäiriömerkintä estää monella asunnon saamisen.  Toni Markus  velkaantui kymmenen vuotta sitten 50 euron pikavippien takia.
 Petra Tannisen Erityisen herkkää elämää -sarjakuvakirja Petra Tanninen
 Apua, puhelias ihminen lähestyy! Erityisherkkä Petra Tanninen piirsi vaikeat tilanteet sarjakuviksi
 Erityisherkälle sosiaaliset tilanteet ja päätöksenteko saattavat olla hankalia.  Petra Tanninen  piirsi arjen hankalat kokemukset hauskoiksi sarjakuviksi.
 Palanutta sademetsää Brasiliassa. Julio Etchart / AOP
 Amazonin hiilivarasto ei palaudu palojen jälkeen entiselleen – tässä viisi syytä, miksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa
 Amazonin sademetsän tuhoisat tulipalot huolestuttavat koko maailmaa. Amazonin sademetsässä on säilössä jopa ratkaisevan paljon hiiltä ja valtaisa määrä eliölajeja.

Viisi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Nuori nainen kärsii väsymysoireyhtymästä, velka esti asunnon saannin ja sademetsän tuhot uhkaavat maailmaa


Summary: Brasilian presidentti Jair Bolsonaro sanoo nyt tuntevansa syvää rakkautta sademetsiin ja haluavansa suojella niitä.

Brasilian presidentti  Jair Bolsonaro  on määrännyt armeijan auttamaan Amazonin metsäpalojen sammuttamisessa.
 Bolsonaro sanoi myös tuntevansa syvää rakkautta sademetsiin ja haluavansa suojella niitä. Brasiliaa on viime päivinä arvosteltu entistä voimakkaammin välinpitämättömästä suhtautumisesta maassa riehuviin sademetsien paloihin.
 Brasilian presidentin nyt antamat lausunnot metsien puolesta eivät vakuuta ilmasto- ja ympäristöturvallisuuteen perehtynyttä tutkijaa. Ulkopoliittisen instituutin vieraileva vanhempi tutkija  Emma Hakala  ei usko, että Bolsonaron politiikka muuttuu dramaattisesti.
 – Se on vähän jotenkin ulkokultaista patsastelua, Hakala sanoo.
 Hakala muistuttaa, että Bolsonaro toimi vasta kovan kansainvälisen kritiikin jälkeen.
 Aiemmin Bolsonaro vastusti ilmastonmuutoksen vastaisia toimia ja piti maailman johtajien huolta Amazonin metsäpaloista  "ympäristöpsykoosin lietsontana" .
 Talousmahdit puivat metsäpaloja kokouksessaan
 Tänään alkaneessa huippukokouksessa G7-maat ovat luvanneet päättää konkreettisista toimista, jotka koskevat Brasilian metsätuhoja. Yksi näistä on EU:n ja Etelä-Amerikan Mercosur-maiden välinen kauppasopimus.
 Kokousta isännöivä Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  on ehdottanut sopimuksen jäädyttämistä Amazonin palojen takia.
 Ilmakuva Porto Velhosta Rondoniasta Amazonin sademetsän eräältä paloalueelta Brasiliassa 23. elokuuta.  Joedson Alves / EPA
 EU:ta G7-huippukokouksessa edustava Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  on kertonut EU:n yhä kannattavan kauppasopimusta. Tusk ei kuitenkaan usko, että sopimuksen vahvistaminen etenee "niin kauan kuin Brasilian hallitus sallii Amazonin tuhoamisen".
 Yksi vaihtoehto on se, että sopimus jätetään ratifioimatta.
 – Toinen on se, että sopimukseen lisätään ehtoja, joilla vaaditaan Brasiliaa ryhtymään voimakkaampiin ilmastonmuutoksen vastaisiin toimiin ja puututtaisiin tähän metsien kestävään käyttöön, Hakala Ulkopoliittisesta instituutista sanoo.
 Vaihtoehtoja on vähän
 Silti keinot Amazonin metsäpaloihin puuttumisessa ovat rajalliset.
 – Ei ole mitään kansainvälisoikeudellista mekanismia, jolla tähän voidaan puuttua. Kauppasopimukset tai mahdolliset tullit voivat olla tehokkain keino, kun ei muutakaan vaihtoehtoa ole, Hakala sanoo.
 Nasan havainnekuvasta näkyy Amazonin palojen laajuus. Nasa Earth Observatory Handout / Epa
 Tutkija uskoo, että maailma on reagoinut Amazonin tilanteeseen ilmastonmuutoksen ja pitkään esillä olleen sademetsien suojelun takia. Hakalan mukaan melko moni on jo koulussa oppinut, että maapallon toiminta riippuu pitkälti sademetsien toiminnasta.
 – Ja ehkä tietysti kansainvälisesti ajatellen myös se, että sitten muiden maiden pitäisi tehdä entistä enemmän päästövähennyksiä kompensoidakseen vahinkoa, mitä näistä metsäpaloista nyt seuraa, Hakala sanoo.
 Lue myös :
 Amazonin hiilivarasto ei palaudu palojen jälkeen entiselleen – tässä viisi syytä, miksi sademetsän tuhot uhkaavat koko maailmaa
 Brasilian presidentti lähettää sotilaita sammuttamaan Amazonin metsäpaloja – Bolsonaro pistää palot kuivuuden piikkiin
 Trump tarjosi Brasilialle apua Amazonin metsäpalojen sammuttamisessa
 Brasilian presidentti syyttää kansalaisjärjestöjä Amazonin maastopaloista

Tutkija Brasilian presidentin sademetsien suojeluun liittyvästä ulostulosta: ”Ulkokultaista patsastelua”


Summary: Maksutonta ehkäisyä vaihtelevin ehdoin tarjoaa tällä hetkellä noin 50 kuntaa.

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen arvioiden mukaan Suomessa on tällä hetkellä noin 50 nuorille ilmaista ehkäisyä tarjoavaa kuntaa.
 Projektia on ajettu osassa kuntia läpi yli vuosikymmen, mutta se on edennyt madellen. Parannusta tilanteeseen kuitenkin voisi olla luvassa.
 Kesän alussa julkaistussa  hallitusohjelmassa  kaavaillaan valtakunnallista kokeilua, jossa alle 25-vuotiaille nuorille tarjottaisiin ilmaista ehkäisyä.
 Vastauksia kysymyksiin mitä, miten ja milloin ei ole kuitenkaan vielä kuulunut. Kirjauksen käytännöllinen puoli on vielä täysin pimennossa.
 – Kuka palvelua tuottaa ja mitä se pitää sisällään? Tässä on vielä paljon liikkuvia osia, Suomen ylioppilaskuntien liiton varapuheenjohtaja  Kim Kujala  miettii.
 Hänestä hallituksen kaavailema kokeilu kuulostaa kuitenkin hyvältä: Kuntien väliset erot ehkäisyn tarjoamisessa voisivat pienentyä, jos maahan saataisiin koko valtakuntaa sitova velvoite sen järjestämiseksi.
 Sosiaali- ja terveysministeriöstä kerrotaan, että ensi vuoden budjettiesityksessä ei näy paikkaa kokeiluun varatuille rahoille.
 Näin ollen kokeilun alkamista saadaan luultavasti odottaa.
 Suomessa ei yhdenmukaista linjaa
 Väestöliitto, THL ja STM ovat  suositelleet kunnille ilmaista ehkäisyä  jo vuodesta 2006 lähtien. Silti vain noin 50 kuntaa on ottanut ohjeistuksesta vaarin.
 Joissain kunnissa ehkäisyä tarjotaan maksutta alle 25-vuotaille, kuten Vantaalla, Turussa ja Helsingissä.
 Muualla, esimerkiksi Tampereella ja Raumalla, ilmaista ehkäisyä saavat alle 20-vuotiaat nuoret.
 Allianssi ry:n puheenjohtaja  Elisa Gebhard  pitää hallituksen suunnittelemaa kokeilua askeleena oikeaan suuntaan. Yhdistys on Suomen nuorisoalan kattojärjestö.
 Hallitusohjelman kirjauksesta ei kuitenkaan selviä, mitä maksuton ehkäisy käytännössä tarkoittaisi.
 Kärjistäen: jaetaanko kunnantalolla ehkäisyvälineitä vai onko mukana myös ilmaista seksuaalineuvontaa?
 – Pelkkien ilmaisten ehkäisyvälineiden jakaminen ei riitä. Liikkeelle pitäisi lähteä ensin siitä, että nuorille annettaisiin neuvontaa turvallisesta seksistä, Gebhard sanoo.
 Nuorisoalan kattojärjestön Allianssi ry:n puheenjohtaja Elisa Gebhardin mukaan hallituksen kokeilun tulisi lähteä liikkeelle ensisijaisesti seksuaalineuvonnasta, ei pelkistä välineistä. Terhi Liimu / YLE
 Kunnat ovat asettaneet erilaisia ikä- ja aikarajoitteita sen suhteen, miten pitkään nuoren on mahdollista saada maksutonta ehkäisyä. Myös tarjottavat ehkäisyvälineet vaihtelevat.
 Ilmaista ehkäisyä vaihtelevin muodoin tarjoavat myös muun muassa Jyväskylä, Rovaniemi ja Oulu.
 – Toisissa kunnissa ehkäisy tarjotaan 25-vuotiaaksi saakka, toisissa vain alle 20-vuotiaille lyhyitä aikoja. Joissain kunnissa maksutonta ehkäisyä ei taas tarjota lainkaan. Tämä asettaa nuoret eri arvoisiin asemiin, toteaa yleisterveyden vastaava lääkäri  Minna Paavonsalo  Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiöstä.
 Ylioppilaskuntien liiton varapuheenjohtaja Kim Kujala on asunut itse kahdessa opiskelijakaupungissa.
 Hänen mukaansa Vaasan ja Helsingin alueelliset näkemyserot maksuttoman ehkäisyn järjestämisen ja hyötyjen suhteen ovat merkittävät.
 – Tasavertaisuuden puuttuminen on ongelma nykyisessä järjestelmässä. Esimerkiksi Pohjanmaalla raskaudenkeskeytyksiä on tilastollisesti maan keskiarvoa vähemmän, joten Vaasan kaupunginvaltuusto ei katsonut alle 25-vuotiaille tarkoitetun kokonaan maksuttoman ehkäisyn tuovan riittävästi hyötyä suhteessa sen kustannuksiin.
 Suomen Ylioppilaskuntien liiton varapuheenjohtaja Kim Kujala on huomannut opiskelijakaupunkien väliset  erot ehkäisypalveluiden tarjonnassa.  Laura Hyyti / Yle
 "Kokeilu" ei herätä riemastusta
 Vuonna 2018  Suomessa tehtiin 8 602  raskaudenkeskeytystä. Pienimmät keskeytysluvut olivat Pirkanmaan ja Kainuun sairaanhoitopiirien alueilla.
 Vantaalla nuorten naisten tekemät raskaudenkeskeytykset  laskivat tuntuvasti  vuonna 2013 aloitetun pitkävaikutteisten ehkäisimien ilmaisjakelun jälkeen, sekä alle 20-vuotiaiden että alle 25-vuotiaiden naisten ryhmissä.
 YTHS:n yleisterveyden vastaava lääkäri Minna Paavonsalo toivoo, että yhä useampi kunta alkaisi tarjoamaan ehkäisyä maksuttomasti.  Jari Kovalainen / Yle
 Pitkävaikutteisia ehkäisymuotoja ovat muun muassa hormonikierukka ja ehkäisykapselit.
 THL:n erikoissuunnittelijan  Anna Heinon  mukaan ilmaisen ehkäisyn edistämisen täytyy tulla valtiolliselta tasolta, vaikka myös kuntien omaa panostusta tarvitaan.
 – Huolena kuitenkin on, että tämän kirjauksen jälkeen kunnat eivät enää edistä hanketta, vaan jäävät odottamaan valtakunnallista linjausta.
 Hän pitää hallitusohjelman kirjausta hyvänä alkuna, vaikkakin sana "kokeilu" ei herätä hänessä riemastusta.
 – Nyt kun isot kunnat ovat lähteneet mukaan, kehityksen tulisi jatkua samankaltaisena. Toiveemme on, että hankkeesta selviää lisää mahdollisimman pian.
 Lue lisää:
 Pelkkä kondomien jako kunnantalolla ei riitä – maksutonta ehkäisyä tutkinut lääkäri epäilee hallituksen hanketta tarjota maksuton ehkäisy alle 25-vuotiaille
 Ilmainen ehkäisy vähensi teiniraskauksia kolmanneksella – nyt Vantaa laajentaa jakelun kaikille alle 25-vuotiaille

Hallitus lupailee maksutonta ehkäisyä alle 25-vuotiaille, mutta sille ei ole vielä varattu euroakaan: "Kuka palvelun tuottaa?"


Summary: Johanna Niskasen mukaan lapsia pitää opastaa hyvään eläintenpitoon, sillä lapsissa on eläinten tulevaisuus.

Johanna Niskanen  ei halua lipua elämän virrassa, vaan tehdä päätöksiä ja tavoitella itselleen tärkeitä asioita.
 – Joku suuri ajattelija on sanonut, että “hiukan liikaa on juuri sopivasti minulle”, hän kuvailee elämäänsä.
 Ylä-Savossa Lapinlahdella asuva Niskanen on kuuden lapsen äiti, lypsykarjatilallinen ja runoilija. Hän kasvattaa poneja ja hoitaa hevosia. Maatalon pihasta löytyy lisäksi kanoja, koiria ja kissoja.
 Perheessä on aina puhuttu, että mitä tahansa voi oppia, kun opettelee. Ei ole miesten ja naisten töitä, vaan tilalla tehdään kaikkea. Ruoka tuotetaan omassa pihapiirissä pöytään asti ja sillä on nimi.
 Kanan hautomista tipuista kasvaa uusia asukkaita kotitarvekanalaan. Antti Karhunen / Yle
 Arki on täyttä, mutta juuri sellaista, mistä Niskanen lapsena haaveili. Hän ilmoitti jo 4-vuotiaana, että hänestä tulee isona karjakko. Urahaave oli akateemisessa perheessä vieras, mutta sitä ei koskaan ajettu pois.
 – Olin lapsena niin kova juomaan maitoa, että äidin mukaan minulla olisi pitänyt olla oma lehmä, Niskanen naurahtaa.
 Opettajana työskennellyt äiti yritti houkutella Niskasta yliopistoon, lupasi koiranpennunkin valmistujaislahjaksi. Kieliä opettanut isä kuitenkin muistutti, että sellaista työtä ei jaksa tehdä, mikä ei ole mieleistä.
 – Isä sanoi, että on tärkeää järjestää sellainen elämä, missä viihtyy.
 Tie vei ensin maatalousoppilaitokseen, ja sitä kautta lomittajaksi. Nerkoonniemelläkin Johanna Niskanen lomitti, mutta jäi lopulta emännäksi. Yhteistä perhe-elämää on takana yli 20 vuotta.
 Eläinrakkaus löytyi vasikan turkista
 Varhaisimmat lapsuusmuistot liittyvät maaseutuun ja eläimiin. Niskasen äidin lapsuudenkodissa oli ayrshirerotuisia lehmiä ja alle kouluikäiset lapset olivat usein isovanhemmilla hoidossa.
 Töitä piti tehdä ja maatilaa pyörittää. Lapset kulkivat mukana.
 – Mummo laittoi minut ja serkkuni seisomaan lypsyn ajaksi navetassa olleeseen pulsaattoripesukoneeseen, Niskanen kertoo.
 Kaunein lehmä oli tummanpunaruskea Viola. Almu ja Valma olivat paljon vaaleampia.
 Johanna Niskasen varhaisimmat lapsuusmuistot liittyvät mummolan lehmiin. Oma karja oli haaveissa kauan. Antti Karhunen / Yle
 Navetasta on jäänyt mieleen myös tuoksumuisto, lämmin ammoniakkinen haju, mikä tulvahti vastaan talvella ovea avatessa. Samaan muistoon kietoutuu Violan vasikka, joka nimettiin Senniksi. Siitä tuli Niskasen nimikkovasikka.
 Eläinrakas tyttö nostettiin samaan karsinaan Senniä hoitamaan. Lehmän nuolema vasikan turkki oli kuivunut sotkuiseksi ja Johanna oikoi sitä pienin sormin.
 – Väitän, että eläinten ymmärtäminen ja käsittely on jollain tavalla sisäsyntyistä. Minulle se on ollut aina todella helppoa.
 Kun lihalle tuli nimi
 Pienenä Johanna Niskanen ei miettinyt, mistä syöty liha tulee. Mummolassa oli joskus porsaita, mutta niiden lähtö selitettiin parhain päin.
 Hän ymmärsi eläinten kohtalon ensimmäistä kertaa 5-vuotiaana, kun isovanhemmat luopuivat lehmien pidosta.
 Lehmät laitettiin autoon, joka kuljetti ne Iisalmessa sijainneeseen teurastamoon. Tytölle sanottiin, että lehmät lähtivät kaupunkiin.
 Lapsen mielikuvituksessa eläimet nousivat takajaloilleen, ottivat kapsäkit etusorkkiin ja nousivat linja-autoon postilaatikon kohdalta.
 Totuus paljastui, kun hiehoksi ehtinyt Senni-rakas tuli takaisin palautuslihana.
 – Minulle irvailtiin lapsena, kun en olisi halunnut sitä syödä.
 Eläinrakkaalle Niskaselle on naurettu myös myöhemmin. Monia huvittaa, kun lapsena vasikan perään surrut tyttö tarttuu aikuisena itse pulttipistooliin.
 – Edelleen, ja aina, pyydän eläimeltä anteeksi, että tapan sen, Niskanen kertoo.
 Niskanen on teurastanut tilallaan seitsemän täysikasvuista nautaa, sekä kukkoja ja kanoja. Kädentaitoja vaativa työ onnistuu karsinasta lautaselle asti.
 Auroran joulu
 Itselleen merkittävistä eläimistä puhuttaessa Johanna Niskanen mainitsee Aurora-nimisen lehmän. Se liukastui jouluaaton aattona, reväytti takajalat ison painonsa alla pahoin, eikä noussut enää ylös.
 Kun takajalat leviävät kuin sammakolla, repeävät naudalla lihakset, joita ei voi enää korjata. Hän tiesi, että lehmää voi auttaa enää yhdellä tapaa.
 Niskanen kysyi tuttuja apuun, mutta kukaan ei joulukiireiltään joutanut. Lopulta työhön tottunut emäntä tarttui pulttipistooliin itse.
 Hätälopetuksen teko oli tuttua, samoin kuolleiden vasikoiden paloittelu koirille. Niskanen pyysi Auroralta anteeksi ja lopetti eläimen kärsimykset.
 – On mielestäni tuotantoeläimen kunnioitusta, että se käytetään kuoleman jälkeen hyödyksi, Niskanen sanoo. Antti Karhunen / Yle
 Aurora oli nuori, lääkkeittä kasvanut ja nurmella ruokittu lehmä. Jotta ruho ei olisi päätynyt Honkajoen kierrätyslaitokseen, tarttui Niskanen puukkoon, suolisti vatsan ja nylki taljan.
 Aluksi eläimen kohtalo suretti, mutta työn edetessä ajatukset siirtyivät eläimen anatomiaan. Työ vei ensikertalaiselta aikaa ja voimia.
 – Olihan se tietysti kornia kuunnella traktoriradiosta Ave Mariaa ja pistää lehmää palasiksi. Siinä meni kroppa ihan kipeäksi, Niskanen kuvailee.
 Pressulla peitetty ruho roikkui konehallissa traktorin kauhassa muutaman päivän. Pakkasten vuoksi paloittelua oli pakko jatkaa heti joulun jälkeen ja niin perheen pakastimeen saatiin satoja kiloja ruokaa.
 – Pelkästään jauhelihaa tuli sadan litran korvo täyteen. Siihen vielä paistit ja sisäelimet, sekä koirille luita.
 Lapset tietävät, mistä ruoka tulee
 Johanna Niskanen ei näe ristiriitaa elämää ohjanneen eläinrakkauden ja lihansyönnin välillä. Päinvastoin.
 Niskanen liittyi eläinsuojeluyhdistykseen nuorena aikuisena. Hän halusi tietää, miten ruoaksi päätynyt tuotantoeläin oli elänyt ja miten sitä oli kohdeltu.
 – Jos eläimellä on minun tai perheeni antama nimi, ja se on kasvatettu täällä, tiedän tarkkaan mitä sen elämässä on tapahtunut.
 Sellaisen eläimen syöminen tuntuu luonnolliselta.
 Niskanen kuvailee, miten rutiineja rakastavia eläimet ovat. Kun eläimellä on turvallinen olo ja asiat on ajateltu eläinlajia varten, se ei kärsi tai suunnittele tulevaa.
 – Sitä ei moni ihminen käsitä, hän sanoo.
 Kukko kuoriutuu ja elää samassa tutussa pihapiirissä, missä se aikanaan päättää päivänsä. Antti Karhunen / Yle
 Niskasen lapset eivät luule, että eläimet lähtevät kaupunkiin. Asiasta on puhuttu aina rehellisesti ja osana maatilan arkea.
 Hän on kuitenkin halunnut suojella pieniä lapsiaan, eikä päästänyt heitä aluksi näkemään eläimen lopetusta. Sitten lapset alkoivat kysellä asiasta itse.
 Lapset pohtivat, onko teurastaminen yhtä pelottavaa todellisuudessa kuin heidän mielikuvissaan. Pakkohan sen oli olla, kun sitä ei päässyt katsomaan.
 Lopulta Niskanen otti lapset mukaan, kun arvioi heidän olevan siihen valmiita.
 – Selitin heille tarkasti, mitä siinä tapahtuu ja miksi.
 Eläimen lopettaminen ei lopettanut lasten kiinnostusta liharuokaan, mutta lisäsi ymmärrystä ruoan alkuperästä. Lapset ottivat tavakseen kysyä, mikä lautasella olevan eläimen nimi oli ollut.
 Eläinsuojelutyötä varten
 Vanhan piharakennuksen päädyssä on kanala, jonka avoimesta ikkunasta kurkistaa kirjava kana. Pihamaalla asteleva kukko houkuttelee sitä ulos.
 Johanna Niskanen nostaa hiekkatieltä kaksi navettakissaa syliinsä. Kolmas ruskearaidallinen pyörähtää jaloissa. Se on tullut taloon Hätäapukissalan kautta.
 Niskanen perusti kissalan viisi vuotta sitten, kun naapurikunnan sosiaalitoimesta soitettiin ja kerrottiin kahdesta kodittomasta kissasta. Hän haki eläimet ja majoitti ne vanhaan päärakennukseen.
 Sitten kissoja alkoi tulla yhä enemmän. Joskus Niskanen otti hoitoonsa 35 loukutettua kissaa samalla kertaa, kun puolivilli populaatio jahdattiin ihmisasumusten liepeiltä.
 – Ne olivat todella villejä, arkoja, matoisia ja sairaita. Niitä sitten hoidettiin.
 Hätäapukissalan kautta on kulkenut yli 350 kissaa, joista lähes kaikki ovat saaneet uuden kodin.
 Niskanen tekee eläinsuojelutyötä vapaa-ajallaan, eikä saa siitä korvausta. Myydyistä kissoista pyydetyllä summalla maksetaan seuraavien hoito, mutta esimerkiksi oman auton käyttö, vanhan päärakennuksen sähkölaskut ja hoitoon käytetyt tunnit menevät Johannan piikkiin.
 – Se on kissanpissin ja -kakan siivoamista, joskus se on raapimisen sietämistä. On minua purtukin, mutta se on elämää.
 Johanna Niskanen kasvattaa poneja. Tamma varsoi elokuun alussa ja varsa jää kotiin kasvamaan. Antti Karhunen / Yle
 Vuosi sitten elokuussa alkoivat ajetut kilometrit tuntua. Kesä oli maatilalla kiireinen ja kissalan lopettaminen oli lähellä. Päätös jäi kuitenkin lyhyeksi.
 – Varmaan 40 kissaa on sen jälkeen tullut ja lähtenyt, hän naurahtaa.
 Niskasen puheessa toistuvat sanat “sitä varten minä olen”. Onko hän eläimiä varten?
 – Moni sanoo, että en minä ainakaan kehtaa ryhtyä tuollaiseen. Minä yleensä kehtaan. En minä voi kärsimykselle kääntää selkää.
 Sitä Niskanen korostaa. Nykyään on niin helppoa livetä vastuusta ja jättää työt muille. Kääntää katse ja ajatella, että joku muu hoitaa asian.
 Jos Johanna Niskanen näkee vieraan lapsen retuuttavan luonnoneläintä tai lemmikkiä, hän menee ja kieltää. Sitten hän kertoo ja opastaa. Kutsuu tarvittaessa vaikka kylään.
 – Lapsia pitää opastaa, sillä lapsissa on eläinten tulevaisuus.
 Työtä vuodenkierron ja säiden mukaan
 Ruoantuotannon tulevaisuus mietityttää, sillä muutos on ollut nopeaa. Niskasen lapsuudessa ruokaa pidettiin arvossaan, koska tiedettiin sen vaatiman työn määrä.
 Ulkopuolinen paine on kasvanut lapsuusvuosien jälkeen osaksi maatilojen arkea. Niskasen mielestä tilallisten kokema arvostelu on välillä kohtuutonta.
 – Maatilalliset ovat vapaata riistaa. Yleinen mielipide on nyrjähtänyt, jos ajatellaan, että he haluavat pahaa eläimilleen.
 Toisaalta nykytekniikka on keventänyt monia arjen töitä ja tuonut aivan uudella tavalla vertaistukea välillä melko yksin tehtävään työhön.
 Niskanen vaihtaa ajatuksiaan maatilan emännille tarkoitetussa Facebook-ryhmässä. Omat ryhmänsä ovat myös Niskasen kirjoittamilla runoilla ja Hätäapukissalalla.
 – Mummo kunnioitti lehmää. Kun keskustelen muiden emäntien kanssa, huomaan, että puhumme samanlaisista iloista ja suruista.
 Runot tulevat Johanna Niskasen mieleen valmiina lauseina. Kirjoittaminen on omaa aikaa. Antti Karhunen / Yle
 Niskasen ensimmäinen runokirja kertoi rakkaudesta, toinen elämästä ja siihen liittyvistä valinnoista. Kolmas kirja on valmisteilla.
 Eläinten muistoksi kirjoitetut runot ovat saaneet paljon siteerauksia sosiaalisessa mediassa.  Hevosista parhaat  (2000) ja koiralle kirjoitettu  Minä saatan sinut  (2003) ovat löytäneet laajalti samoja tunteita jakaneita lukijoita.
 Hän antoi runoryhmänsä nimeksi "Ole onnellinen nyt". Saman nimisessä runossa ohjeistetaan etsimään paikka, missä on hyvä olla.
 – Jos kuvittelee vain lipuvansa elämän virrassa, vetäytyy helposti katkeruuteen, että ei ole jotain saanut tai saavuttanut. Täytyy uskaltaa tavoitella niitä asioita, jotka ovat itselle tärkeitä.
 Lue myös:
 Löytöeläintaloille päätyy vuosittain noin 10 000 kissaa – eikä ongelma ole helpottamassa, kertovat auttajat
 "Kun ensimmäinen sonnimme lähti teuraaksi, itkin koko illan" – Nyt Terhi Karisalmi on itse mukana karjansa teurastuksessa ja leikkelee ruhot
 Maanviljelijän elämä synkkeni, kun hänen sanottiin olevan syypää ilmastonmuutokseen: "Haluaisin vain sulkeutua omaan kuplaani ja olla kuuntelematta"

Maatilan emäntä valitsi alan eläinrakkaudesta, samasta syystä ruokapöydästä löytyvällä lihalla on nimi – “Pyydän eläimeltä anteeksi, että tapan sen”


Summary: Kontaktimuovin käyttöä voi vähentää ompelemalla koulukirjoihin vaihdettavat kestopäälliset. Katso ohjeet  tästä jutusta ja tee perässä.

Seitsemän vuotias  Elsi Ignatius  kaivaa repustaan kolme lukuvuoden alkajaisiksi saamaansa koulukirjaa. Vain Aapisen kannet on päällystetty kontaktimuovilla. Matematiikan kirjaa ja äidinkielen tehtävävihkoa peittävät kangaspäälliset. Ne on ommeltu tilkuista.
 – Tämä on hupparistani, tämä mekostani, tämä yhdestä toisesta mekosta ja tämä housuistani, Ignatius esittelee kankaiden alkuperän.
 Keittiön pöydän toisella puolella istuva äiti  Anni Ignatius  surruttaa saumurilla päällisiä tyttärensä vihkoon vanhasta tyynyliinasta.
 Ignatiuksen perhe on ensimmäistä kertaa koulukirjojen päällystysurakan edessä Elsin aloitettua ekaluokan tänä syksynä. Esa Huuhko/Yle
 Mikkeliläinen Ignatiuksen perhe haluaa käyttää muovia niin vähän kuin mahdollista ja välttää kierrätyskelvottoman jätteen syntymistä. Jos kirjan kannet päällystää muovilla, ei niitä enää voi kierrättää.
 – Ommellut päälliset voi vaihtaa uusiin, kun kirja vaihtuu. Kun päälliset tekee jämäkankaista ja vanhoista vaatteista, roska saa uuden elämän, Anni Ignatius sanoo.
 Kangaspäällisen voi vaihtaa kirjan vaihtuessa uuteen kirjaan, jos kirjasarja ei vaihdu. Opettaja tietää, mitkä kirjat pysyvät samankokoisina ensi vuonnakin. Esa Huuhko/Yle
 Kirjaston pokkarit ovat kestäneet jo vuosia ilman päällysteitä
 Ignatiuksen perhe ei ole ainoa, joka on alkanut kyseenalaistaa kirjojen päällystämisen kontaktimuovilla. Teimme elokuun puolivälissä  jutun , jossa pohdittiin päällystämisen ympäristöystävällisyyttä. Moni jutun lukija koki, että kontaktimuovilla päällystäminen on välttämätöntä kirjojen pitkäikäisyyden takaamiseksi. Niin uskotaan myös monissa kouluissa.
 Kuopion kaupunginkirjaston  tuore kokeilu  kuitenkin haastaa vanhan käsityksen muovipäällysteen välttämättömyydestä. Kirjasto ei ole päällystänyt kirjoja reiluun puoleen vuoteen. Ei edes lastenkirjoja.
 Kuopion kaupunginkirjaston pokkareita ei ole päällystetty kolmeen vuoteen. Yhtään ei ole tarvinnut poistaa käytöstä huonon kunnon takia. Antti Karhunen / Yle
 Kirjaston asiakas- ja kokoelmapäällikkö  Minna Koistinen  kertoo, että kirjojen kuntoa seurataan nyt järjestelmällisesti, jotta selviäisi, miten kirjat kestävät ilman päällysteitä.
 Tähän mennessä vain yhden kirjan paperiset irtokannet ovat nuhraantuneet.
 – Siinä ongelmana oli kansien tavallista nahkeampi pinta, jossa näkyi tummia sormenjälkiä.
 Lastenosaston kirjoissa kannet ovat kestäneet hyvin. Kansien kulumista tavallisempi ongelma on esimerkiksi mehun loiskahtaminen kirjan sivuille. Siinä eivät kansien muovit auta.
 – Meillä oli henkilökunnassakin epäluuloisesti kokeiluun suhtautuvia, jotka arvelivat, etteivät kirjat tule kestämään. Mutta kukaan ei ole kaivannut muoveja, Koistinen sanoo.
 Tältä lastenosaston kirja näyttää, kun se on ollut puoli vuotta käytössä ilman päällystettä. Antti Karhunen / Yle
 Kirjaston kirjat ovat kuitenkin erilaisessa käytössä kuin koulukirjat. Vaikkapa englanninkirjaa selataan edestakaisin, samalla sivulla ollaan pitkään ja sivua saatetaan peittää kädellä sanakokeeseen lukiessa.
 – Kirja kuluu siinä eri tavalla kuin romaani. Ei romaaneja sillä tavalla plärätä.
 Koistinen työskenteli aikaisemmin ammattikorkeakoulun kirjastossa, mutta sielläkään kirjoja ei päällystetty. Hän ei muista, että kirjoja olisi koskaan tarvinnut poistaa huonon kunnon takia. Sen sijaan niitä poistettiin usein uusien painosten takia..
 – Toki koululaisen motoriikka on erilainen kuin aikuisen opiskelijan. Lapsille sattuu ja tapahtuu, Koistinen sanoo.
 Ekaluokkalaisen motoriikka on kehittyy vielä. Kirjojen käsittely on kömpelömpää kuin aikuisilla. Esa Huuhko/Yle
 Kontaktimuovillakin on paikkansa
 Elsi Ignatius silittelee matematiikan kirjan pörröistä päällistä. Kangas on jämäpala keppihevosen turkista. Ignatiuksen kirjojen erikoiset päälliset ovat herättäneet koulukavereiden huomion.
 – Niiden mielestä nämä ovat upeita, Elsi Ignatius sanoo hymyillen.
 Ignatiuksen Aapisessa on muovikannet, sillä Anni-äiti arveli sen tarvitsevan enemmän suojausta kuin tehtäväkirjojen. Ignatius on ammatiltaan luokanopettaja ja on todennut, että kontaktimuovilla on paikkansa kirjoissa, joiden pitäisi kiertää oppilaalta toiselle usean vuoden ajan.
 – Ei ole ekologista jättää muovikääre pois sillä kustannuksella, että kirja menee huonoksi hetkessä.
 Kontaktimuovin myynti ei olekaan vähentynyt ympäristötietoisuuden kasvaessa vaan pikemminkin päinvastoin. Toisaalta markkinoille on tullut myös uusiutuvista raaka-aineista tehtyjä kontaktimuoveja, kertoi  Helsingin Sanomat elokuun alussa .
 Anni Ignatius on käsityöbloggari. Esa Huuhko/Yle
 Anni Ignatius pohtii, etteivät kangaspäälliset varmaankaan ole muovia huonompi vaihtoehto.
 – Jos muovi osuu johonkin terävään, siihen tulee reikä. Kangas sen sijaan antaa periksi ja joustaa.
 Ignatius surauttaa vihkoon päälliset valmiiksi viidessä minuutissa. Hän on käsityöbloggari ja ompelu käy häneltä kuin ammattilaiselta. Päällisten tekeminen on kuitenkin niin helppoa, että se onnistuu vähemmänkin ommelleelta.
 Näin teet itse kangaspäällysteet kirjoihin
 Anni Ignatius on paitsi äiti, myös käsityöbloggari. Tässä hänen ohjeensa kankaisen kirjanpäällisen tekoon.
 1. Laita kangas kaksinkerroin ja aseta päällystettävä vihko tai kirja taitteelle. Leikkaa kangas siten, että ylä- ja alalaitaan jää noin sentin saumanvarat.
 Jätä leveyssuunnassa ylimääräistä kangasta vähintään puolet kirjan tai vihkon leveydestä tai hieman enemmän. Ylimääräisestä kankaasta muodostuu taskut, johon kannet pujotetaan. Mitä syvemmälle tasku menee kannessa, sen tukevammin kannet pysyvät paikoillaan.
 Vaihe 1. Esa Huuhko/Yle
 2. Huolittele kangaskappaleen lyhyet sivut saumurilla tai siksakilla. Vaihtoehtoisesti voit taittaa ja ommella reunoihin yhden senttimetrin päärmeen.
 Vaihe 2. Esa Huuhko/Yle
 3. Tarkista, miten paljon kangas menee vihkon tai kirjan yli ja merkkaa taite nuppineuloin. Käännä kansien yli jäävä osa kankaan oikealle puolelle siten, että kankaan oikeat puolet ovat vastakkain.
 Vaihe 3. Esa Huuhko/Yle
 4. Ompele saumurilla kansien ylä- sekä alalaita. Yhdellä ompeleella taskut kiinnittyvät kirjankansien reunoille ja keskelle jäävä osa tulee huolitelluksi.
 Vaihe 4. Esa Huuhko/Yle
 5. Halutessasi voit kääntää reunataskujen väliin jäävän taitteen ommellen. Vaihtoehtoisesti voit silittää taitteen. Sujauta päälliset kirjaan tai vihkoon ja nauti uuden oppimisesta!

Ekaluokkalaisen äiti päällystää lapsensa kirjat vanhoilla vaatteilla – "Kaverit sanovat, että kirjani ovat aika upeita"


Summary: Nuorten omat järjestyksenvalvojat vahtivat kauppakeskuksen ilmapiiriä ja saattavat olla jopa ensimmäinen apu sitä tarvitsevalle nuorelle.

Nuorten omista järjestyksenvalvojista on saatu myönteisiä kokemuksia lahtelaisessa kauppakeskuksessa.
 Nojat  ovat vartijoita, jotka ovat erikoistuneet nuorten kohtaamiseen. Työ on paljon muutakin kuin häiriköintiin puuttumista.
 – Menen juttelemaan ja kyselemään kuulumisia. Pyrin rakentamaan sellaista luottamusta. Ensimmäisellä kerralla se ei aina onnistu, mutta kyllä sillä kontaktilla on suuri vaikutus, sanoo Trion ylivartija ja nuorten oman järjestyksen valvoja  Jere  Securitas Oy:stä.
 Jere esiintyy työssään ja myös tässä jutussa vain etunimellään työnsä luonteen vuoksi. Hänen lisäkseen kauppakeskuksessa toimii toinenkin nuorten järjestyksenvalvojaksi koulutettu vartija.
 Valvojat pitävät järjestystä yllä ja kuuntelevat nuoria myös silloin, kun heillä on murheita.
 – Joku kertoo kiusaamisesta, joka on tapahtunut netissä. On myös uhkailua nuorten välillä, välillä tappeluitakin. Joskus tulee esiin mielenterveysongelmia.
 Nuorten oma järjestyksenvalvoja Jere sanoo, että moni tilanne ratkeaa, kun juttelee nuoren kanssa. Toistuvassa häiriköinnissä on tarvittu muun muassa poliisin apua. Petri Niemi/Yle
 Kauppakeskuksen päällikkö  Saara Viento  Cityconista on huomannut, että valvojien työ on rauhoittanut ilmapiiriä puolen vuoden takaisesta.
 – Triossa nuoret eivät ole rellestäneet mitenkään poikkeuksellisen paljon verrattuna muihin kauppakeskuksiimme, mutta nuorten häiriökäyttäytyminen on saatu entistä paremmin hallintaan ja tilanteita on pystytty myös ennakoimaan.
 Keskustassa ja kauppakeskuksessa liikkuu pieniä nuorisoporukoita. Häiriöt liittyvät Viennon mukaan useimmiten näihin porukoihin.
 Citycon on kouluttanut nuorten omia valvojia aiemmin muun muassa Espoon ja Tampereen kauppakeskuksiinsa.
 Kauppakeskus on nuorten "oma tila"
 Meno kauppakeskuksissa on kesän jälkeen vilkastunut, kun nuoret ovat aloittaneet uuden lukuvuoden. Erikoistutkija  Tomi Kiilakoski  Nuorisotutkimusverkostosta selittää ostospaikan lumoa oman tilan hakemisella.
 – Nuoruuteen kuuluu hakeutuminen "kolmansiin tiloihin". Ne ovat koulun ja kodin ulkopuolisia tiloja, jotka nuoret kokevat itsenäisenä maailmana.
 Tutkijan mukaan kyse ei ole myöskään pelkästä hengailusta, vaan myös kulutuskulttuurista ja asiakkuudesta.
 – Entistä useampi nuori asuu kaupungissa, ja nuorilla on myös aikaa ja rahaa. Kaupallisille toimijoille on tärkeää, että nuorille syntyy myönteinen suhde kauppakeskukseen tai tuotemerkkeihin. Muutamassa vuodessa teinistä kasvaa aikuinen.
 Valvoja ohjaa tarvittaessa ammattiauttajalle
 Osa nuorista tarvitsee muutakin apua kuin juttuhetken kauppakeskusvartijan kanssa. Joskus Noja-vartija on kuitenkin ensimmäinen, joka on huomannut, että nuorella ei ole kaikki kunnossa.
 – Ollaan törmätty myös nuoriin, joilla on itsetuhoisia ajatuksia. Sosiaali- ja nuorisotyöntekijöiden kanssa on saatu asioita hallintaan, kertoo vanhempi vartija ja nuorten oma järjestyksenvalvoja  Miko  Securitakselta.
 Nuortentila Tripla avautui elokuussa kesätauon jälkeen.  Petri Niemi/Yle
 Lahti oli Suomessa ensimmäisiä kaupunkeja, joka siirsi nuorisotiloja kauppakeskukseen. Kaupungin nuortentila Tripla on toiminut Triossa kahdeksan vuotta. Moni nuori tulee sinne odottamaan bussia koulun jälkeen, pelaamaan pelejä tai latamaan puhelinta.
 Yli 13-vuotiaille tarkoitetussa nuorisotilassa nuoret tapaavat kavereitaan, mutta moni haluaa jutella myös nuorisotyöntekijän kanssa.
 – Nuoren mielen päällä voi olla esimerkiksi kiusaamiskokemus. Juttelemme nuoren kanssa mahdollisuudesta ratkaista asia. Tarvittaessa ohjataan eteenpäin sopivan palvelun luo, kertoo nuorisotyöntekijä  Sari Immonen .
 Syyskuun alussa nuortentilassa julkistetaan kauppakeskuksen uudet pelisäännöt, joita nuoret ovat olleet mukana tekemässä.
 Trion kauppakeskuksessa kampanjoidaan parhaillaan kiusaamista, syrjintää ja häirintää vastaan, kertoo Trion kauppakeskuksen päällikkö Saara Viento Cityconista Petri Niemi/Yle

Kauppakeskuksiin koulutetaan nyt nuorten murheita kuuntelevia vartijoita – Lahdessa häiriöt vähenivät


Summary: Laukaassa huokaistiin alkuillasta helpotuksesta, kun keväästä asti pakoillut nautalauma kotiutui uuteen aitaukseen.

Noin kolmenkymmenen sonnin, lehmän ja vasikan lauma saatiin houkuteltua rehuilla ja muilla herkuilla torstaina rakennettuun uuteen aitaukseen. Karkurit saatiin ohjattua ajomiehen avulla aitaukseen noin kello 19.
 – Alkuperäinen ruokahoukutin puri hyvin. Se kävi nenään niin hyvin, että tulivat katsomaan ja koko porukka on tullut aitaukseen, kertoo Laukaan ympäristötoimenjohtaja  Jukka Lappalainen.
 Lauman tarkaksi nuppiluvuksi on vahvistunut 29 eläintä.
 Maatilan isäntä kertoi puhelimessa olevansa erittäin helpottunut pitkään jatkuneen tilanteen laukeamisesta.
 Vielä aamulla viiden aikaan laumaa ei tilan lähettyvillä näkynyt. Todennäköisesti lauma oli suojatunut runsailta sateilta lähimetsän tiheään kuusikkoon.
 – Nyt on välintilinpäätöksen aika. Katsotaan nyt kuinka ne rauhoittuvat siellä olemaan, miettii Jukka Lappalainen.
 Uteliaita ei kaivata maatilalle
 Tilalle johtava tie on suljettu traktorilla, jotta sivulliset eivät pääse häiritsemään nautajahdin finaalia. Lauma on tarkoitus saada laajasta aitauksesta vielä pihattoon. Jännitettävää riittää vielä siitä, pysyvätkö eläimet aitauksen sisällä ennen pihattoon saamista.
 – Nyt pitää erityisen tarkasti pysyä pois sieltä alueelta, että eläimet eivät lähde ryntäilemään. Siellä on massaa niin paljon, että vaikka on tehty vahvat sähköaidat, niin lauman vauhkoontuessa niitä ei pidätä mikään muu kuin betoni, muistuttaa Lappalainen.
 Koska kyseessä on lihakarja, niin seuraavassa vaiheessa sitä odottaa teurastamokyyti.
 Villinautalauma  saatiin melkein kiinni perjantaina  illansuussa, mutta toimittajien hurautettua paikalle autolla, osittain aitauksessa sisällä ollut lauma pakeni takaisin lähimetsiin.
 Jukka Lappalainen ja suurriistayhdyshenkilö  Jari Halttunen  tunnustavat olevansa helpottuneita operaation saamisesta maaliin.
 – Laitoin saunan päälle ja Jari laittaa varmaan myös, naurahtaa Lappalainen.
 Villinaudat olivat karkuteillä keväästä asti. Jarkko Riikonen / Yle

Villiintynyt nautalauma saatiin vihdoinkin aitaukseen Laukaassa


Summary: Junamatkustajien maahantulo sähköisellä viisumilla voi kompastua sopivien tarkastuspisteiden puuttumiseen.

Allegro-matkustajat eivät ehkä pääse Pietariin sähköisen viisumin avulla, uutisoi venäläinen talousasioihin keskittynyt  abnews.ru.
 Asiasta on uutisoinut myös taloussanomalehti  Kommersant .
 Sivustojen mukaan Venäjän liikenneministeriö on laatinut listan tarkastuspisteistä, joiden kautta muiden maiden kansalaiset pääsevät Pietarin alueelle sähköisen viisumin avulla.
 Näiden tarkastuspisteiden joukossa ei ole sivustojen mukaan pisteitä, joita Allegro-junan matkustajat voivat käyttää Viipurissa tai Pietarissa. Sivustojen mukaan maahan pääsee siis sähköisellä viisumilla vain autolla tai meri- ja ilmateitse.
 Pietariin ja sen ympäristöön myönnettävä sähköinen viisumi otetaan käyttöön Venäjällä lokakuun alussa.
 Lue myös :
 Putin lupasi ilmaisen sähköisen viisumin Venäjälle – reilun viikon viisumi netistä neljässä päivässä?

Venäläissivusto: Allegro-matkustajat eivät ehkä pääse Pietariin sähköisen viisumin avulla


Summary: Tutkijat pitävät todistettuna, että valtaosa maailmankaikkeuden aineesta on tieteelle vielä tuntematonta pimeää ainetta. Siitäkään ei ole varmuutta, koostuuko se hiukkasista vai jostain ihan muusta.

Maailmankaikkeutemme sai alkunsa alkuräjähdyksessä runsaat 13 miljardia vuotta sitten. Sitä taas seurasi välittömästi universumia rajusti laajentanut kosmisen inflaation vaihe. Näinhän meille on opetettu.
 Väärin, sanoo tutkija  Tommi Tenkanen  yhdysvaltalaisesta Johns Hopkins -yliopistosta.
 – Alkuräjähdys ei ollut alku eikä räjähdys. Sillä tarkoitetaan tilaa, jossa havaittava maailmankaikkeus oli yli 13 miljardia vuotta sitten. Se oli tila, jossa kaikki maailmankaikkeuden aine oli pakkautunut hyvin tiiviisti yhteen ja oli hyvin kuuma.
 Tenkanen on hiljan julkaissut arvostetussa  Physical Review Lettersissä artikkelin , joka on herättänyt kiinnostusta maailmalla. Siinä hän esittää, että ensin tapahtui pimeän aineen synnyttänyt kosminen inflaatio. Sitä seurasi välittömästi kuuma alkuräjähdys, joka synnytti tavallisen aineen. Kosmisessa inflaatiossa maailmankaikkeus olisi laajentunut hetkessä eksponentiaalisen paljon.
 Voiko siis olla, että jotain on ollut jo ennen hetkeä, joka on pitkään mielletty kaiken aluksi?
 – Kyllä voi, vastaa Tenkanen.
 Pimeän aineen synty heijastuu vieläkin tähtitaivaalla
 Alkuräjähdyksen tiedetään varmasti tapahtuneen, ja kosmisesta inflaatiostakin on paljon todisteita. Toisaalta meillä ei Tenkasen mukaan ole mitään tietoa siitä, mitä tapahtui ennen kosmista inflaatiota. Tai edes siitä, oliko maailmankaikkeudella alkua ensinkään.
 Tietoa alun tapahtumista kertyy tulevaisuudessa lisää ja on hyvin mahdollista, että uusia elementtejä ja uusia järjestyksiä löytyy jatkossakin, hän sanoo.
 Pimeän aineen syntymisestä kosmisen inflaation aikana – ja siis ennen alkuräjähdystä – voi Tenkasen mukaan nähdä merkkejä nykyuniversumissamme. Osaava katse pitää suunnata kauas tähtitaivaalle.
 – Jos pimeä aine syntyi kosmisen inflaation aikana, vaikutti se aivan tietyllä tavalla siihen, millä tavalla galaksit ja galaksijoukot jakaantuivat maailmankaikkeudessa.
 Käytännössä galaksien ja galaksijoukkojen ryhmittyminen tapahtui siis eri tavalla kuin olisi käynyt, jos pimeä aine olisi syntynyt alkuräjähdyksen aikana eli inflaation jälkeen.
 Pimeän aineen olemassaolon päätteli jo 1930-luvulla  Fritz Zwicky .
 Caltech-yliopistossa Yhdysvalloissa työskennellyt Zwicky päätyi ideaansa kummasteltuaan Coman galaksijoukon galaksien liikkeitä. Ne eivät vastanneet galaksien oletettua massaa.
 Sittemmin on esitetty, että jopa yli 80 prosenttia universuminen kaikesta aineesta on pimeää.
 Hubblen kuvaama pimeän aineen rengas galaksiklusterissa CI 0024 17 AOP
 Hiukkasen metsästys jatkuu
 Pimeän aineen olemassaoloa pidetään siis jo varmana, mutta kovasta yrityksestä huolimatta sitä ei ole saatu minkäänlaisen mittalaitteen pyydykseen.
 Esimerkiksi Sveitsissä maan alle kaivettu Euroopan hiukkasfysiikan tutkimuskeskuksen Cernin LHC-törmäytin on yrittänyt tuloksetta luoda pimeän aineen hiukkasia.
 Pimeää ainetta on houkuteltu esiin myös Gran Sassossa Italiassa. Siellä vuoren sisään on sijoitettu iso tynnyri, joka on täynnä ksenon-alkuainetta nestemäisessä muodossa.
 Toiveena on, että pimeän aineen hiukkanen eksyisi tynnyriin ja törmäisi siellä tavallisen aineen hiukkaseen. Törmääminen näkyisi tietynlaisena valonvälähdyksenä.
 Ensimmäistä havaintoa odotetaan yhä.
 Tenkasen mukaan se voi kuitenkin tapahtua vaikka tänään. Siitä kuluisi muutama kuukausi siihen, että meillä olisi vahvaa näyttöä siitä, mitä pimeä aine oikeasti on.
 Pimeäksi aineeksi paljon ehdokkaita
 Eikö tieteen kannalta ole aika noloa, että etsintä ei ole vieläkään tuottanut tulosta?
 – Ei oikeastaan. Kyse on jostain, mikä on täysin näkymätön, täysin hajuton ja mauton. Eikä pelkästään meille, vaan myös kaikille mittalaitteille. Onhan se aika huikeata, että voimme silti sanoa, että tällaista ainetta täytyy olla olemassa, Tenkanen sanoo.
 Ja sekään ei ehkä riitä, että etsimme hiukkasta. Ei nimittäin ole edes varmaa, muodostuuko pimeä aine hiukkasista. Kyse voi olla painovoiman ominaisuudesta, jota emme vielä tunne.
 Tenkanen pitää hiukkasvaihtoehtoa kuitenkin todennäköisempänä.
 Tosin sitäkään ei tiedetä, minkälaista uutta hiukkasta pitäisi etsiä. Vaihtoehtoja on monia. Yksi niistä on  vuosikymmenen alkupuolella löydetyn Higgsin bosonin  kaltainen niin sanottu skalaarihiukkanen. Se voisi olla yksinkertaisin selitys, Tenkanen sanoo.
 Tommi Tenkanen työskentelee yhdysvaltalaisessa Johns Hopkins -yliopistossa. Laura Hyyti / Yle
 Jos pimeää ainetta on yli 80 prosenttia kaikesta aineesta, niin luulisi, että sitä olisi tullut jo jossain vastaan, eikö?
 – No ehkä. Se riippuu siitä, kuinka pimeää pimeä aine on.
 Vaikka kosmologit kutsuvat pimeää ainetta pimeäksi aineeksi, niin Tenkasen mielestä parempi nimi sille olisi läpinäkyvä aine.
 – Meillä on paljon esimerkkejä läpinäkyvästä aineesta, esimerkiksi radioaallot ovat sellaisia. Nehän eivät ole muuta kuin fotoni-nimisiä hiukkasia, jotka tietyn aallonpituuden tapauksissa eivät ole herkkiä meidän havaintolaitteillemme – kuten silmille.
 – Pimeä aine voi olla jotain samantapaista.
 Herättikö juttu jatkokysymyksiä? Voit lähettää kysymyksesi artikkelin keskusteluosuuteen. Valikoimme kiinnostavimmat ja haemme niihin vastaukset Tommi Tenkaselta. Keskustelu on auki sunnuntaihin kello 9.00 saakka.

"Alkuräjähdys ei ollut alku eikä räjähdys" – suomalaistutkijan mukaan pimeää ainetta oli jo ennen alkuräjähdystä


Summary: Viranomaiset selvittävät tapausta. Kyseessä saattaa olla historian ensimmäinen avaruudessa tehty rikos.

Yhdysvaltojen viranomaiset tutkivat, tapahtuiko kansainvälisellä avaruusasemalla ISS:llä rikos, uutisoi  The New York Times .
 Astronautti  Anne McClain  on myöntänyt käyneensä tutkimassa entisen kumppaninsa  Summer Wordenin  tilitietoja ollessaan avaruusasemalla.
 Ilmavoimien entinen tiedusteluviranomainen Worden ja McClain ovat lehden mukaan keskellä katkeraa asumusero- ja huoltajuuskiistaa.
 Vuonna 2014 avioituneet McClain ja Worden jättivät avioerohakemuksen viime vuonna.
 Astronautti kiistää toimineensa väärin
 McClain on asianajajansa välityksellä kertonut, että hän halusi vain varmistaa perheen talouden olevan kunnossa. Astronautti on kiistänyt tiukasti toimineensa väärin.
 Worden ilmoitti tapauksesta viranomaisille sen jälkeen kun hän huomasi, että McClain tuntui tietävän kummallisen paljon hänen raha-asioistaan.
 Astronautti Anne McClain, kosmonautti Oleg Kononenko ja kanadalainen avaruuslentäjä David Saint-Jacques ikuistettuna maatuskoihin. Alexander Nemenov / Epa
 Kyseessä voi olla ensimmäinen kerta kun avaruudessa on tapahtunut rikos.
 Kansainvälistä avaruusasemaa käyttävät tahot ovat sopineet, että avaruusasemalla olevia sitoo heidän kotimaidensa lainsäädäntö.
 Nasan viranomaisten tiedossa ei ole, että kansainvälisellä avaruusasemalla olisi aiemmin tehty rikoksia.
 McClain palasi avaruusasemalta kesäkuun lopulla.
 Hän vietti avaruusasemalla puoli vuotta. Nasan kaavailema historiallinen, kokonaan naisista koostunut avaruuskävely perutettiin McClainin ollessa asemalla. Syynä oli se, että sopivan kokoisia avaruuspukuja ei ollut tarpeeksi.
 Nasa on kiistänyt väitteen siitä, että avaruuskävelyn peruutuksella olisi jotain tekemistä tapauksen kanssa.

Astronautti kävi salaa katsomassa entisen kumppaninsa tilitietoja ollessaan kansainvälisellä avaruusasemalla


Summary: Perjantain Eurojackpotista osui Suomeen lähes 92 miljoonan euron voitto.

Lauantain lottoarvonnassa on löytynyt yksi täysosuma. 3,6 miljoonan euron voiton tuonut rivi pelattiin S-market Karkkilassa.
 Arvonnassa ei löytynyt 6+1-tuloksia. Ensi viikolla Loton potissa on 1,2 miljoonaa euroa.
 Suomeen on saatu tänä viikonloppuna kasapäin miljonäärejä, sillä myös Eurojackpotista osui Suomeen lähes 92 miljoonan euron voitto. Voitto meni Siilinjärvellä pelanneelle 50 osuuden porukalle.
 Lähes 92 miljoonan euron voitto oli Eurojackpotin kaikkien aikojen suurin potti.
 Kyseessä oli Suomen 16. Eurojackpotin päävoitto ja ensimmäinen Suomeen tullut päävoitto tänä vuonna.
 Lisää aiheesta:
 Tieto 50 uudesta lottomiljonääristä sai siilinjärveläiset uteliaiksi – "Johan siinä nyt riittää makkaraa leivän päälle tuossakin"

Miljonäärijuhlat jatkuvat Suomessa – Loton 3,6 miljoonan päävoitto Karkkilaan


Summary: Yhdysvaltain ja Kiinan markkinoita ja maailmaa säikäyttäneet kauppakiistat tulevat taas neuvoteltaviksi. Biarritzin G7-kokousta varjostaa  Macronin ja Bolsonaron sanaharkka.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoo Yhdysvaltain ja Kiinan palaavan pian neuvottelupöytään. Trump kertoi G7-maiden kokouksen yhteydessä, että Kiina oli ottanut viime yönä yhteyttä ja kertonut valmiuden jatkaa kauppaneuvotteluja.
 Viikonlopun aikana Yhdysvaltain ja Kiina välinen kauppasota kiihtyi ja maat asettivat toisilleen uusia tullimaksujen korotuksia.
 Rikkaat G7-maat ovat päättäneet myös auttaa Amazonoin metsäpalojen sammutuksissa. G7-maat avustavat Amazonia 20 miljoonalla eurolla. Apuun kuuluu muun muassa sammmutuslentokoneen lähettäminen paloalueelle.
 Kokousta ja Brasilian avustamista on varjostanut Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  ja Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  välinen suukopu.
 Bolsonaro on suutahtanut siihen, että Ranskan presidentti kytki Euroopan unionin ja Latinalaisen Amerikan kauppasopimuksen siihen, ettei Bolsonaro ota ilmastonmuutoksen vastaista taistelua tosissaan.
 Brasilian presidentti Bolsonaro antoi myöhemmin Facebookissa tilaa julkaisulle, jossa vertaillaan Ranskan ja Brasilian presidenttien vaimoja.
 Presidentti Macron pitää Bolsonaron kommenttia röyhkeänä ja surullisena. Macronin mielestä Brasilia ansaitsisi paremman presidentin.

Yhdysvallat ja Kiina takaisin neuvottelupöytään ja sammutuskoneita Amazoniin – G7 loppusuoralla, katso tästä päätösinfo klo 16.15