Summary: Naisten asunnottomuus ei ole vähentynyt samassa tahdissa kuin miesten ja syynä on se, että palvelut on tehty miehiä varten.

Helsinkiläisestä  Emmasta  on viime aikoina tullut ahkera huonekalukirppisten asiakas. Puoli vuotta sitten hän muutti ensimmäiseen omaan asuntoonsa ja hankki kaiken sisustukseen tarvittavan kerralla. Hän oli säästänyt rahaa niitä varten ja osan lahjoittivat ystävät.
 Kaikki huonekalut puuttuivat, sillä Emma oli ollut asunnottomana. Omaisuus oli mahtunut yhteen rinkkaan.
 Jaksoin, koska kielsin asioiden edes olevan huonosti.  Emma
 Emma oli asunnottomana useaan eri otteeseen yhteensä vuoden verran. Asunnottomana elämästä puuttui pysyvyys. Oli uuvuttavaa, kun joka päivä oli etsittävä paikka, jossa levätä.
 – Jaksoin, koska kielsin pitkään asioiden edes olevan huonosti. Valehtelin itselleni, että halusin elää niin ja olla vapaa reppureissaaja, jolla on vaihtoehdot auki. Todellisuudessa minulla ei juuri ollut vaihtoehtoja.
 Pysyvää yöpaikkaa ei ollut. Useimmiten yösija löytyi kavereiden tai tuttavien luota. Välillä Emma yöpyi ulkona, esimerkiksi hylätyssä autossa tai ostoskeskuksen portaikossa.
 Toiveissa arkirutiini rikkinäisessä elämässä
 Emma halusi turvattomassa tilanteessa pitää itse yllä jonkinlaista säännöllisyyttä. Hänellä oli aina rinkassa mukana vaihtovaatteita ja kaikki kosmetiikkatuotteet, joita hän omisti: hammasharja ja -tahna, saippua, rasva ja kasvojenpesuaine.
 – Aamuisin menin aina vessaan pesulle missä ikinä pääsinkin, että voisin kokea olevani edes vähän siisti. Yritin rakentaa täysin rikkinäiseen elämään jotakin turvaa tuottavia rakenteita, kertoo Emma.
 Naisille katu tuo seksuaalisen hyväksikäytön riskin
 Emma kertoo, että asunnottomana nainen saa kadulla apua paljon helpommin kuin mies. Avuntarjoukset eivät aina kuitenkaan ole vilpittömiä: yöpaikkaa vastaan saatetaan vaatia seksiä.
 Asunnottomana naisilla on myös tutkimusten mukaan melkoinen riski joutua kohtaamaan hyväksikäyttöä tai väkivaltaa. Itsemääräämisoikeudesta voi olla mahdotonta pitää kiinni kun vaihtoehtona on yö ulkona.
 Naiset saattavat myös pysytellä väkivaltaisissa suhteissa asunnottomuuden tai lasten menettämisen pelossa.
 Naisten osuus asunnottomista on kasvanut
 Suomi on ainoa EU-maa, jossa asunnottomuus on saatu vähenemään viime vuosina.
 Naisten osuus asunnottomista on kuitenkin kasvanut. Vuonna 2018 Suomessa oli yli 1200 yksinelävää asunnotonta naista, mikä on noin neljäsosa kaikista asunnottomista.
 Miksi naisten asunnottomuus ei ole vähentynyt yhtä paljon kuin miesten?
 – Kun enemmistö asunnottomista on miehiä, on palveluja kehitetty miesten tarpeisiin ja näin saatukin asunnottomuutta vähennettyä, kertoo NEA-hankkeen projektipäällikkö  Leena Lehtonen .
 – Naisten tarpeet ovat kuitenkin osin omanlaisiaan, ja niitä ei ole vielä otettu riittävästi huomioon.
 NEA on Y-Säätiön koordinoima hanke, joka selvittää naisten asunnottomuuden syitä ja kehittää niihin ratkaisuja.
 Kun Emma oli asunnottomana, hän ei katsellut kirpparilla huonekaluja, koska niille ei olisi ollut paikkaa Henrietta Hassinen/ Yle
 Turvallisuus on keskeistä naisten toipumiselle
 Turvallisuus ja sen puute toistuvat Emman puheessa jatkuvasti, kun hän kertoo asunnottomuudestaan. Myös Lehtonen pitää turvallisuutta erityisen tärkeänä lähtökohtana asunnottomien naisten tukemisessa.
 – Naiset tarvitsevat enemmän turvallisia paikkoja, joissa he voivat alkaa selvittää tilannettaan. He tarvitsevat ennen kaikkea rauhaa.
 Myös matalan kynnyksen kohtaamispaikat ja asumisyhteisöt ovat miesvaltaisia ja niissä tapahtuu häirintää, vaikka ne sinänsä ovat auttamiseen tähtääviä paikkoja. Varsinkaan nuoret naiset eivät välttämättä ole turvassa niissäkään.
 Olisi turvallisempaa, jos naiset auttaisivat naisia.  Emma
 NEA-hankkeessa on huomattu, että tarvittaisiin lisää erityisesti naisille suunnattuja matalan kynnyksen kohtaamispaikkoja ja asumisyhteisöjä. Myös Emma ajattelee samoin:
 – Olisi turvallisempaa, jos naiset auttaisivat naisia. Silloin toisista voisi saada samaistumispintaa ja vertaistukea.
 Sininauhasäätiö onkin tässä kuussa käynnistämässä pelkästään naisille suunnattua päiväkeskustoimintaa Helsingissä.
 Emman on nykyään helpompi hymyillä Henrietta Hassinen/ Yle
 Kuka voi joutua asunnottomaksi?
 Miten Suomessa, jossa auttamisjärjestelmät toimivat, voi olla asunnottomia? Ei kai asunnottomaksi pitäisi täällä joutua, jos hoitaa asiansa hyvin?
 – Ei se aina ole itsestä kiinni. Onko reilua sanoa, että esimerkiksi asunnottomaksi joutuva nuori ei ole hoitanut asioitaan hyvin, jos hänen taustansa ei anna hyviä eväitä elämään? kysyy NEA-hankkeen Lehtonen.
 Ero, sairaus tai työttömyys ovat monen asunnottomuuden taustalla. Ne voivat kohdata melkein ketä tahansa. Riski joutua asunnottomaksi noissa tilanteissa vaihtelee kuitenkin ihmisestä toiseen.
 Riippuu paljon esimerkiksi verkostoista, perhesuhteista ja rahatilanteesta, selviääkö kiperästä paikasta joutumatta asunnottomaksi. Ihmisen voimavarat, verkostot ja elämänhallinta eivät ole myöskään kaikkina aikoina yhtä hyvät.
 Siksi se, onko asunnottomuus jollakin tavalla oma syy, ei ole yksiselitteinen kysymys. Tätä voi olla vaikea hahmottaa silloin, kun asiat ovat itsellä kunnossa.
 Vaikeus tottua rauhoittumaan
 Asunnottoman Emman elämään alkoi löytyä parempi suunta, kun hän sai riittävän monipuolista apua. Hän sai aluksi paikan asumisyhteisöstä, josta sai vertaistukea ja rauhaa ongelmien käsittelyyn. Nyt Emma asuu omassa asunnossa.
 Sisustaminen on ollut Emmalle tärkeä tapa tottua omaan kotiin, ottaa sitä haltuun ja tehdä siitä vähitellen oman näköinen.
 Totuttelemista onkin ollut. Emma ei vielä oikein osaa nimittää asuntoa kodiksi. Ajoittain oma koti tuntuu luonnottomalta ja siihen on vaikea sopeutua.
 Paikalleen, omaan asuntoon pysähtyminen pakottaa myös kohtaamaan itsensä ja tunteensa rankan elämänvaiheen jälkeen.
 – On vaikea opetella viihtymään itseni kanssa kotona. Minulle olisi edelleen paljon helpompaa juosta pitkin kyliä suorittamassa asioita, sanoo Emma.
 Nola-koira auttaa minua pitämään tätä kotina. Tuntuu, että koti on siellä, missä koira on.  Emma
 Emmalla on onneksi yksi, joka vetää häntä kotiin ja torjuu siellä yksinäisyyden tunnetta. Hän otti koiran heti asunnon saatuaan. Nola-koiran kanssa hän viihtyy kotona paremmin ja lisäksi koira velvoittaa tulemaan kotiin ajoissa.
 – Muuten varmasti keksisin itselleni koulun jälkeen loputtomasti tekemistä, ettei tarvitse tulla tänne olemaan yksin, Emma sanoo.
 Nola-koiran seura tuo Emman uuteen asuntoon kodin tuntua Thomas Hagström/ Yle
 Hyviä muutoksia
 Vaikka tottuminen on vaikeaa, huomaa Emma kuitenkin monen asian muuttuneen parempaan suuntaan. Aikaisemmin keskeistä oli selviytyminen, mutta nyt asiat ovat toisin:
 – Kun on kiinteä paikka, josta käsin elää elämää, niin silloin avautuu paljon muutakin - voi alkaa harjoittaa älyllistä toimintaa, sanoo Emma.
 Tärkein asia, jonka elämänmuutos on tuonut, liittyy omaan asemaan suhteessa ympäröiviin ihmisiin.
 – Se, että olen saanut asunnon, opiskelupaikan, pysyviä ihmissuhteita ja vastuuta, tuo valtavasti vapautta. Tuntuu, että olen paljon enemmän yhteiskunnan jäsen kuin silloin, kun minulla ei ollut mitään näistä.
 Emma esiintyy jutussa vain etunimelläään aiheen arkaluontoisuuden vuoksi.
 Asunnottomien yötä vietetään torstaina 17.10. YK:n köyhyyden ja syrjäytymisen vastaisena päivänä. Tapahtumia on yli 30 paikkakunnalla eri puolilla Suomea.
 Lue myös:
 Sara, 28, on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa: "En ymmärrä vieläkään, miten siihen pisteeseen joutuu"

Asunnottomuuden kokenut Emma, 23, takertui rutiineihin hammasharja rinkassa: Valehtelin itselleni, että halusin olla vapaa reppureissaaja


Summary: Vaelluskaladelegaatio on tehnyt kuusi avausta kalakantojen elvyttämiseksi.

Vaelluskaladelegaatio vaatii omistajaohjauksessa olevia Fortumia ja Kemijoki Oy:tä toteuttamaan hallitusohjelman tavoitteita vaelluskalan palauttamisessa.
 – Miten voi olla mahdollista, että valtion omistajaohjauksessa olevat Fortum ja Kemijoki Oy pyrkivät kaikin keinon estämään ja viivästyttämään  Lapin ELY:n käynnistämää Kemijoen kalatalousvelvoitteiden muuttamista , ihmettelee kala-aktiivi  Jasper Pääkkönen  delegaation tiedotteessa.
 Delegaation mielestä molemmat valtionyhtiöt Kemijokiyhtiö että Fortum toimivat hallitusohjelman kirjauksia ja tavoitteita vastaan, kun ne vastustavat kalatalousvelvoitteen muutosesityksiä Kemijoella ja Oulujoen vesistössä.
 – On turhauttavaa, että  Kemijoki Oy puhuu julkisuudessa yhteistyöstä , mutta käytännössä kentällä vastustetaan kaikin keinoin puutteellisten kalavelvoitteiden muuttamista ja hankaloitetaan hallitusohjelman toteuttamista, sanoo Lohijokitiimin toiminnanjohtaja  Jukka Viitala .
 Eri alojen asiantuntijoista koostuva vaelluskaladelegaatio vieraili keskiviikkona maa- ja metsätalousministeriössä ja tapaa torstaina omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  ja ympäristöministeri  Krista Mikkosen .
 "Hallitusohjelmassa hyviä kirjauksia"
 Delegaation mielestä hallitusohjelmassa on hyviä kirjauksia vaelluskalan palauttamiseksi lohijokiin.
 – Jatketaan luonnollisen kierron palauttamista rakennettuihin vesistöihin.  Puretaan vaellusesteitä  ja kunnostetaan kalojen lisääntymisalueita. Toteutetaan ohitusratkaisuja. Kalatalousvelvoitteita päivitetään viranomaistyönä. Vesilaki päivitetään ulottamaan kalatalousvelvoitteet ns. nollavelvoitelaitoksiin, delegaatio listaa.
 Kuusi avausta kantojen elvyttämiseen
 Kirjausten läpiviemiseksi delegaatiolla on kuusi ehdotusta:
 1) Kemijoki Oy:n ja Fortumin tulee vetää AVI:sta pois kirjeensä, joka vastustaa Lapin ELY:n tekemää Kemijoen kalatalousvelvoitteiden muutosesitystä.
 2) Vaelluskalakantojen elvyttämiseksi talousarviossa oleva 6 miljoonan määräraha vuodelle 2020 tulee ensisijaisesti käyttää sähköntuotannoltaan vähäisten tai merkityksettömien patojen purkamiseen vaelluskalavesistä.
 3) ELY:jen ja AVI:en velvoitteita käsittelevien henkilöiden lisäresursointiin on saatava lisää rahoitusta, jotta vanhentuneita velvoitteita saadaan tehokkaammin päivitettyä, ja jotta laiminlyödyt kalatievelvoitteet saadaan voimaan.
 4) Hallitusohjelma edellyttää uhanalaisten vaelluskalojen luonnonmukaisten kutupaikkojen vaalimista. Siten Kemijoki Oy:n tavoite rakentaa Sierilän vesivoimalaitos Rovaniemen viimeisiin Kemijoen virtoihin ei palvele hallitusohjelman vaelluskalapäämäärien toteutumista Kemijoen vesistössä.
 5) Hallitusohjelmassa mainittua vesilain päivittämisen aloittamista tulee kiirehtiä, jotta kalatievelvoitteet saadaan myös niihin voimaloihin, joissa ei ole kalatalousvelvoitteita lainkaan.
 6) Maa- ja metsätalousministeriön tulee luopua Itämeren lohen aikaistetusta pyynnistä, sillä se kohdistaa kohtuuttoman pyyntipaineen luonnonlohikantojen vahvistumisen kannalta arvokkaimpiin suuriin yksilöihin.

Vaelluskaladelegaatio: Valtionyhtiöt Fortum ja Kemijokiyhtiö toimivat hallituksen tavoitteita vastaan


Summary: Poliisi kertoi torstai-iltapäivänä Twitterissä etsivänsä mahdollisesti aseistettua henkilöä.

Lounais-Suomen poliisi viesti torstai-iltapäivällä Twitterissä, että sillä on operaatio Turun kristillisellä opistolla. Poliisi kertoi saaneensa ilmoituksen mahdollisesti aseistetusta miehestä.
 Poliisi sai nopeasti kiinteistön hallintaansa ja puoli kolmen jälkeen poliisi kertoi tilanteen olevan ohi.
 Turun kristillisen opiston rehtori Tapani Rantala sanoo, että kyseessä oli väärä hälytys.
 – Eräällä opiskelijalla oli vyö, joka muistuttaa ammusvyötä. Säikähdyksen vuoksi tehtiin ilmoitus poliisille.
 Ilmoituksen aiheuttaneella henkilöllä ei ollut asetta eikä tarkoitusta vahingoittaa ketään.
 Poliisi ei epäile asiassa rikosta.

Poliisioperaatio Turun kristillisellä opistolla ohi – tilanne hallinnassa ja turvallinen


Summary: EU:n ja Britannian sopimuksesta huolimatta mikään ei ole vielä varmaa ja kaikki jatkuu joka tapauksessa jonkin aikaa ennallaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian ja EU:n torstaina Brysselissä saavuttama sopu on merkittävä, muttei vielä lopullinen ratkaiseva askel brexitin toteuttamisessa. Kokosimme brexit-sopimuksesta kolme tärkeää seikkaa, jotka sinun on syytä tietää.
 1. Näin sopimus syntyi
 Vääntö Britannian erosta Euroopan unionista on jatkunut enemmän tai vähemmän aktiivisena kesäkuussa 2016 järjestetystä kansanäänestyksestä lähtien. Viimeisin vääntö käytiin tällä viikolla Brysselissä. Erityisen vaikeaksi ovat osoittautuneet Pohjois-Irlannin ja Irlannin rajaa koskevat ratkaisut.
 Erilaiset määräajat ovat ylittyneet, mutta lopulta torstaina iltapäivällä osapuolet ilmoittivat sovun lopulta löytyneen. Kiteytettynä sopimus merkitsee, että:
 Pohjois-Irlanti seuraa jatkossa osaa EU:n sisämarkkinasäännöistä. Osaan Pohjois-Irlantiin tuotavista tuotteista sovelletaan jatkossa EU:n tulleja. Arvonlisäverojen perinnästä on löytynyt ratkaisu. Pohjois-Irlannin aluehallinto voi neljän vuoden kuluttua päättää, haluaako se järjestelyn jatkuvan.
 2. Sopimuksen läpimeno ei ole vieläkään varma
 Sopimus vaatii vielä EU:n jäsenmaiden, europarlamentin ja Britannian parlamentin hyväksynnän. Pohjois-Irlannin unionistipuolue DUP, jonka tuesta konservatiivipuolue on riippuvainen, vastustaa edelleen uutta brexit-ratkaisua. Myös monien konservatiivien kiihkeimpien brexit-haukkojen tuleva toiminta on vielä arvoitus.
 Työväenpuolue ja Skotlannin kansallispuolue SNP äänestävät joka tapauksessa sopimusta vastaan.
 On siis edelleen epävarmaa, saako sopimus riittävän tuen. Britannian on määrä erota EU:sta 31.10.
 3. Mikään ei muutu heti
 Vaikka erosopimus saataisiin voimaan, ei mikään muutu heti. Siirtymäaika, jolloin Britannia vielä noudattaa EU:n lainsäädäntöä ja kansainvälisiä sopimuksia sekä osallistuu sisämarkkinoille ja tulliunioniin entiseen tapaan, kestää vähintään ensi vuoden loppuun saakka.
 Siirtymäaikaa voidaan kuitenkin tarvittaessa jatkaa niin, että se päättyykin vasta vuoden 2022 lopussa. Britannia ei siirtymäaikana enää osallistu EU:n päätöksentekoon.
 Lisää aiheesta:
 Jäsenmaat hyväksyivät uuden brexit-sopimuksen – "Pallo on nyt Britannialla"

Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä


Summary: Brexit-sopimuksen kaikkia yksityiskohtia ei vielä tiedetä, mutta aiempien arvioiden mukaan ero näkyy laajasti Suomessakin.

Brexit-sopimus  vaikuttaa muun muassa Suomen yrityksiin ja kansalaisiin. Pelivaraa antaa siirtymäaika, joka kestää vuoden 2020 loppuun asti.
 Sopimuksen kaikki yksityiskohdat eivät ole vielä selvillä. Pitkin tätä vuotta on kuitenkin kirjoitettu monenlaisia arvioita siitä, miten brexit näkyy Suomessa.
 1. Suomalaiset yritykset
 Suurimmat vaikutukset brexitillä on Suomessa yrityksiin ja talouteen ylipäätään.
 Brexit voi yllättää sadat yritykset tullimaksuillaan. Monta tuhatta suomalaista yritystä käy kauppaa brittien kanssa, mutta kaikilla ei ole vielä  EU:n ulkopuolisessa kaupassa tarvittavia tullitunnuksia.
 Brexit aiheuttaa monessa yrityksessä epätietoisuutta, ja jotkut valmistautuvat pahimpaan varmuuden vuoksi. Esimerkiksi hiomatarvikkeita valmistava  Mirka on varautunut tappioihin  ja liikevaihdon laskuun.
 – Tavarat eivät todennäköisesti liiku asiakkaille niin nopeasti kuin tällä hetkellä. Siitä koituu lisäkustannuksia, arvioi Mirkan toimitusjohtaja  Stefan Sjöberg  Uudestakaarlepyystä.
 Kauppakamaria puolestaan työllistää brexitissä se, että EU:n  ulkopuolelle vietäville tuotteille tarvitaan alkuperäistodistus . Todistuksia saa kauppakamarista.
 Sopimukseton brexit olisi ollut Suomen  kansantaloudelle kauhistus . Sopimuksen ansiosta Britannia noudattaa todennäköisesti siirtymäajalla EU:n lainsäädäntöä ja kansainvälisiä sopimuksia. Toisin sanoen Britannia osallistuisi sisämarkkinoille ja tulliunioniin sekä noudattaisi EU:n kauppasopimuksia ”jäsenmaan tapaan”, kertoo  ulkoministeriö .
 2. Tulli ja tilaukset brittiläisistä verkkokaupoista
 Tulli on laskenut, että jos Britannian EU-ero astuu voimaan, tullattavat tavarat lisääntyvät 25 prosenttia. Tulli palkkaakin  lisää väkeä.
 Yritysten lisäksi tullien sumppuja lisäävät myös yksittäisten ihmisten tekemät netti-tilaukset Britanniasta. Tulevaisuudessa yli 22 euroa maksavista nettitilauksista pitää tehdä tulli-ilmoitus ja maksaa verot.
 3. Matkustaminen Britanniaan
 Todennäköisesti matkustamiseen ei tule muutoksia. Nyt Britanniaan matkustaessa Suomen passin tai henkilökortin on oltava voimassa koko matkan ajan eikä Suomen kansalainen tarvitse viisumia.
 4. Suomalaiset Britanniassa
 Siirtymäkaudella EU:n ja Britannian kansalaiset voivat todennäköisesti liikkua ja oleskella Britanniassa entiseen tapaan. Jossain vaiheessa ulkomaalaisten rekisteröitymisestä Britanniassa tulee kuitenkin pakollista, kertoo  Helsingin Sanomat .
 5. Opiskelijoiden tilanne
 Suomalaisten opiskelijoiden kohtalo Briteissä on epävarma. Siirtymäkaudella tuskin mikään muuttuu rajusti, mutta mitä tapahtuu sen jälkeen? Kysymykseen voi hakea jonkinlaisia vastauksia  Ylen jutusta , jossa asiantuntijat arvioivat sopimuksettoman eron vaikutuksia ulkomaalaisten opiskelijoiden tilanteeseen.
 6. Vaikutus tiedeyhteisöön
 On povattu, että Britannian lähtö EU:sta saattaa olla katastrofi  eurooppalaiselle tiedemaailmalle  ja sen verkostoille. Myös suomalainen tiedeyhteisö kärsii.
 Esimerkiksi lääkekehitysyhtiö Faronin perustaja ja johtaja  Markku Jalkanen , että vuosien yhteistyö brittiläisten tutkijoiden kanssa voi pahimmillaan murentua yhdessä yössä.
 Britannian perinteikkäät huippuyliopistot kuten Oxford ja Cambridge ovat aiemmin keränneet maailman parhaita tutkijoita. Nyt tutkijoiden tulo voi vaikeutua huomattavasti.
 Lue myös:
 Ulkoministeriö on koostanut tuhdin tietopaketin brexitin vaikutuksesta suomalaisiin.

Näin brexit voi vaikuttaa Suomeen ja suomalaisiin – lue kuusi kohtaa, joissa ero näkyy


Summary: Kyselytunnin keskeiseksi teemaksi nousi perhepolitiikka.

Eduskunnan kyselytunti käynnistyi tänään torstaina perhepolitiikan teemoilla. Perussuomalaiset suurimpana oppositiopuolueena aloittivat keskustelun suomalaisten alhaisesti syntyvyydestä.
 Kansanedustaja  Ville Tavio  (ps.) sanoi, että Suomesta pitäisi tehdä maailman lapsiystävällisin maa. Tähän hän tarjosi erillaisia keinoja.
 – Lapsilisää voisi korottaa jo ensimmäisestä lapsesta, vähintään kahden lapsen perhe voisi saada valtion tukeman lainan ja kolme lasta synnyttäneet naiset voisivat vapautua vaikka kokonaan tuloverosta, Tavio sanoi puheenvuorossan.
 Tavio kysyi, voisiko hallitus ottaa perhepolitiikan kärkitavoitteekseen. Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) sanoi, että nyt valmistellaan parlamentaarisesti lapsistrategiaa.
 – Nyt haetaan niitä konkreettisia toimia, jotka vievät siihen, että suomalaisille syntyy käsitys, että tässä maassa jokaista lasta arvostetaan, Kiuru vastasi.
 Kiuru muistutti, että hallitus on lisännyt etuisuuksia varsinkin yksinhuoltajille ja monilapsisille perheille, jotta lapsiperheköyhyyttä voitaisiin torjua.
 Korjattu 17.10. klo 18.56: Tavio puhui vähintään kahden lapsen perheestä viitatessaan valtion tukemaan lainaan, ei kahden hengen perheestä.

Kyselytunnilla keskusteltiin perhepolitiikasta: "Kolme lasta synnyttäneet naiset voitaisiin vapauttaa kokonaan tuloveroista"


Summary: Veroja ja työeläkevakuutusmaksuja jätettiin syyttäjän mukaan maksamatta miljoonien eurojen edestä.

Rakennusalan poikkeuksellisen suuresta harmaan talouden rikosvyyhdistä on nostettu syytteet. Syytteen sai yhteensä 16 ihmistä, syyttäjä  Vilhelm Nordström  kertoi STT:lle torstaina.
 Keskusrikospoliisi (KRP) tiedotti tutkinnasta ensimmäisen kerran vuonna 2015. Sen mukaan juttu on suurimpia harmaan talouden vyyhtejä Suomessa vuosikymmeneen.
 Tutkinnan keskiössä oli kaksi pääkaupunkiseudulla toiminutta rakennusalan yritystä, jotka olivat KRP:n mukaan jättäneet vuosina 2013–2015 kaikki verot ja eläkevakuutusmaksut maksamatta. KRP on laskenut, että verovahinko oli noin 4,6 miljoonaa euroa ja työeläkevakuutusmaksuja jätettiin maksamatta 1,3 miljoonan euron edestä.
 KRP:n mukaan yritysten palveluksessa työskenteli vuosina 2013–2015 pimeästi lähes 700 ihmistä, joista suurin osa oli Virosta ja muualta Baltiasta. Palkkoja on epäilty maksetun pimeänä yli kuusi miljoonaa euroa.
 Toisin kuin monissa aiemmissa tapauksessa, kaikkea ei maksettu käteisellä. KRP:n mukaan osa työntekijöistä sai tekaistuja palkkalaskelmia, joissa verot ja eläkemaksut olivat mukana vaikkei niitä todellisuudessa maksettukaan.
 Molemmat yritykset lopetettiin konkurssimenettelyllä vuosien 2016–2017 paikkeilla.
 Neljä pääsyytettyä
 Syytteet koskevat muun muassa törkeitä veropetoksia, törkeitä työeläkevakuutusmaksupetoksia sekä törkeitä kirjanpitorikoksia. Nordströmin mukaan jutussa on neljä pääsyytettyä.
 – He ovat olleet näissä yrityksissä joko muodollisessa tai tosiasiallisessa vastuuasemassa. He ovat suomalaisia tai Suomessa pitkään oleskelleita henkilöitä, hän sanoi.
 KRP on aiemmin kertonut, että neljästä pääepäillystä kolme on suomalaisia ja yksi virolainen.
 Rikoskokonaisuuden käsittely alkaa Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa vasta ensi vuoden syksynä. Käräjäkäsittelyn on määrä alkaa syyskuun alussa ja jatkua lokakuun puolelle.
 Poliisi on myös epäillyt, että rakennustoiminnan jätteitä on viety luvattomasti Viroon. Ympäristörikoshaara on ollut arvioitavana toisella syyttäjällä, jota STT ei torstaina tavoittanut.
 Lue lisää:
 Työmailla jopa 700 vilunkityöntekijää – mittava harmaan talouden tutkinta paisuu pääkaupunkiseudulla
 Poliisi paljasti poikkeuksellisen laajan harmaan talouden vyyhdin – rakennuksilla pimeästi yli 150 työntekijää

Rakennusalan poikkeuksellisen suuresta petosvyyhdistä syytteet 16 ihmiselle – käräjäkäsittelyyn päästään vasta vuoden päästä


Summary: Kangasharjun mukaan Britannian poistuminen ei enää aiheuta suuria häiriöitä elinkeinoelämälle.

Brexit-sovun syntyminen  on tuo kauan odotetun hyvän uutisen Euroopan unionille ja Suomen elinkeinoelämälle, arvioi Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Kangasharju ei uskalla kuitenkaan vielä toivoa lopullista sopua ennen EU:n ja brittiparlamentin päätöksiä uudesta sopimuksesta. Sopu herättää Kangasharjussa uutta toivoa brexit-kysymyksen ratkaisusta, samalla hän epäilee sopimuksen läpimenomahdollisuuksia Britannian parlamentissa.
 EU:n puolelta Kangasharju näkee halun saada sopu pois päiväjärjestyksestä. Tarvittaessa Britannialle myönnetään lisäaikaa sovun tekemiseen, jos nyt solmittu sopimus ei toteudu.
 Hyvä asia Suomelle
 Suomen elinkeinoelämän kannalta tilanne ei ole muuttunut viime kesästä, jolloin Britannian äkkilähdön uhka EU:sta ja sen mukanaan tuoma markkinahäiriö poistuivat.
 – Tämä on käytännössä sama diili pienillä muutoksilla, joiden toivotaan tuovan brittiparlamentin hyväksynnän eikä mahdollista jatkoajan uusia vaaleja.
 Ennen lopullista päätöstä markkinat reagoivat Kangasharjun mukaan brexit-uutisten mukana, mutta niiden vaikutukset eivät ulotu Suomeen. Kangasharjun mukaan sopimusehdotuksen Pohjois-Irlannin kohdilla ei ole Suomen kannalta merkitystä.
 – Jos diili menee läpi, se auttaa Suomea ja koko Eurooppaa, kun epävarmuus vähän hälvenee.
 Kangasharjun mukaan isot yritykset ja monet muutkin yritykset ovat jo tehneet suunnitelmat Britannian poistumisen varalle EU:sta.
 – Vähään aikaan ei ole ollut näköpiirissä, että tästä mitään suurta shokkia olisi tulossa euroalueelle tai edes Britanniaan. Kaikki varmaan toivovat, että tämä saadaan pois päiväjärjestyksestä ja voitaisiin EU:ssa miettiä myös unionin kehittämistä.
 Lue myös:
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä
 Näin brexit voi vaikuttaa Suomeen ja suomalaisiin – lue kuusi kohtaa, joissa ero näkyy

Etlan Kangasharju brexitistä: Erittäin hyvä uutinen EU:lle ja Suomelle – "Epävarmuus hälvenee sovun myötä"


Summary: Terroristijärjestön mukaan naisia pidettiin Raqqan kaupungin länsipuolella.

Terroristijärjestö Isis väittää vapauttaneensa Syyrian kurdien vankina olleita musliminaisia, uutistoimisto AFP kertoo.
 Isis sanoo Telegram-sovelluksessa, että sen joukot tunkeutuivat keskiviikkona turvallisuuspäämajaan Raqqan kaupungin länsipuolella ja vapauttivat naisia.
 Isis ei kerro, kuinka monta naista se vapautti eikä sitäkään, ovatko naiset terroristijärjestön jäseniä tai jäsenten vaimoja.
 Turkin hyökkäys Syyrian kurdien hallussa olevalle alueelle on herättänyt huolta kurdien hallussa olevien Isis-vankien vapautumisesta.
 Viime viikolla kurdiviranomaiset sanoivat , että Ain Issan leiriltä Pohjois-Syyriassa on paennut lähes 800 ulkomailta tulleiden Isis-taistelijoiden perheenjäsentä. Turkki suhtautui tietoon epäillen.
 Kurdihallinnon mukaan sen turvallisuusjoukkojen hallussa on noin 12 000 epäiltyä Isis-taistelijaa. Heitä pidetään vankiloissa eri puolilla Syyriaa. Vangeista noin 2 500 on ulkomaalaisia.
 Lisäksi leireillä on YK:n mukaan kymmeniä tuhansia muita, muun muassa entisten tai nykyisten Isis-taistelijoiden perheenjäseniä.
 Lue myös:
 Pahempaa on, jos Isis-taistelijat pääsevät pakoon vankileireiltä  – Terrorismiin erikoistunut tutkija arvioi Ain Issan leiripaon seurauksia
 Pence ja Pompeo saapuivat Turkkiin neuvottelemaan Erdoğanin kanssa

AFP: Isis väittää "vapauttaneensa" kurdien vankeina olleita naisia


Summary: Poliisi kertoo ammuskelusta Twitterissä.

Kurikan keskustassa on ammuttu laukauksia. Poliisi kertoo asiasta Twitter-tilillään iltapäivällä torstaina. Paikalla on useita poliisipartioita. Poliisin mukaan tilanteesta ei aiheudu vaaraa sivullisille.
 Poliisi on tavoittanut ampumisesta epäillyt, ja jatkaa asian selvittämistä. Poliisi lupaa tiedottaa asiasta tarkemmin perjantaina.

Kurikan keskustassa ammuskeltu


Summary: Daily Star -tabloidin brexit-päivityksissä on lukenut muun muassa Blaa blaa blaa ja Zzzzz.

Britannian loputtomalta vaikuttanut paini EU-eronsa kanssa on vaikuttanut tiedotusvälineiden toimintaan. Useamman vuoden kestänyt päivittäinen asian puiminen, jossa erilaiset viimeiset takarajat ovat ylittyneet kerta toisensa jälkeen ja poliitikkojen kommentit ovat kiertäneet samaa rataa, on ajanut kansaa pois uutismedian parista.
 Reuters Institute for the Study of Journalismin kesäkuussa julkaiseman  Digital News Report 2019 -tutkimuksen  mukaan 35 prosenttia briteistä välttelee aktiivisesti uutisten seuraamista. Heistä 71 prosenttia mainitsee syyksi tähän täydellisen kyllästymisen repivää brexit-keskustelua koskeviin uutisiin.
 Uutisia välttelevien määrä on kasvanut kahdessa vuodessa 11 prosenttiyksikköä. 58 prosenttia vastaajista sanoo uutisten vaikuttavan kielteisesti heidän mielialaansa.
 Sky News kuuli katsojien toiveita ja perusti brexittömän kanavan.  Facundo Arrizabalaga / EPA
 Uutiskanava Sky News on vastannut katsojia karkottavaan brexit-väsymykseen perustamalla uuden kanavan , josta kaikki EU-eroa koskevat uutiset on siivottu pois. Sky Newsin mukaan uusi kanava perustettiin katsojien toiveesta.
 Keskiviikkona lähetyksensä aloittanut Sky News: Brexit-Free -kanava on nähtävissä arkisin klo 17.00–22.00. Perinteinen ympärivuorokautinen Sky News -kanava raportoi jatkossakin brexitin käänteistä.
 Brexit-päivitys: Blaa blaa blaa
 Daily Star -iltapäivälehti on julistanut jo kauan aikaa sitten, ettei se uutisoi sivuillaan EU-erosta, ellei jotain oikeasti merkittävää tapahdu.
 Uutisten sijaan lehti on julkaissut etusivullaan muutaman sanan brexit-päivityksiä, joissa on lukenut muun muassa "Blaa blaa blaa", "Zzzzz", "Edelleen tylsää", "Käännä sivulle 2, jos olet masokisti", "Voi tavaton, loppuuko tämä ikinä", "Mitään ei ole tapahtunut, jatkakaa" ja "Vieläkään ei ole tapahtunut mitään".
 Viime maaliskuussa lehti jopa kampanjoi etusivullaan sen puolesta, että briteille annettaisiin "edes yksi hemmetin päivä ilman brexitiä".
 Jatkuvasti kimurantimmaksi käyneen EU-keskustelun hämmentämille ja väsyttämille ihmisille on tarjottu eri tiedotusvälineissä monenlaista apua. Esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiö BBC on julkaissut nettisivuillaan  brexit-jargonia selittävän palvelun .
 Lisää aiheesta:
 Nämä kolme asiaa sinun kannattaa nyt tietää brexitistä
 Jäsenmaat hyväksyivät uuden brexit-sopimuksen – "Pallo on nyt Britannialla"

Brexit-myllytys ajanut monet lopettamaan uutisten seuraamisen – Sky News perusti brexit-vapaan kanavan, Daily Star väänsi seurannan vitsiksi


Summary: Kaikki vaihtoehdot ovat yhä mahdollisia – siirtymäaika, jatkoaika ja kova ero.

Britannian mahdolliseen eropäivään on tasan kaksi viikkoa. EU ja britit ovat nyt tilanteessa, jota nimenomaan piti välttää. On yhä paksun sumun peitossa, mitä Englannin kanaalin toisella puolella kahden viikon päästä tapahtuu.
 Jos EU olisi järjestelmä, jolla on selkäranka, viime viikkojen ja päivien neuvotteluja brittien kanssa ei olisi ylipäätään käyty.
 – Tästä ei neuvotella. Erosopimuksessa ei ole enää neuvotteluvaraa, Ylen uutiset kertoi EU-neuvottelulähteisiin vedoten  vajaa vuosi sitten .
 EU-maat kuitenkin päätyivät neuvottelemaan Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kanssa, mutkikasta reittiä.
 Sopimus, jota ei edes pitänyt syntyä
 Peli koveni reilu viikko sitten, kun britit alkoivat toden teolla vaatia uusia sopimusneuvotteluja.
 Britit vyöryttivät syytä EU-erosta muiden EU-maiden niskaan. Britannian hallitus halusi luoda vaikutelman, että he tekevät kaikkensa estääkseen sopimuksettoman eron, kun taas EU on jäykkä ja ajaa periksiantamattomuudellaan Britanniaa kohti eroa.
 Kahdenvälisissä neuvotteluissaan Britannia ja Irlanti löysivät oljenkorren, joka kelpasi myös muille unionimaille. Se oli reitti uusiin neuvotteluihin.
 Tänään EU-komissio ja Britannian hallituksen edustajat  saivat sovittua uudesta järjestelystä , joka osapuolten mielestä takaa, ettei Irlannin ja Pohjois-Irlannin väliin pystytetä saarta rikkovaa rajaa. Se korvaisi  Theresa Mayn  hallituksen ja EU:n sopimuksessa ehdotetun järjestelyn, joka olisi pitänyt Britannian EU:n tulliliiton jäsenenä. Tulliliitto ei kelvannut brittiparlamentille eikä Johnsonille.
 Sopimuksen syväanalyysiä on vaikea tehdä. EU-lähteiden mukaan se on kuitenkin tehty niin huolellisesti, että lakiteknisiä ongelmia siitä tuskin paljastuu. Samalla unioni sai osoitettua, että se teki kaikkensa eron estämiseksi. Unionin päässä sopimus pitää käyttää vielä EU-parlamentin hyväksyttävänä.
 Pohjois-Irlanti on vastakarvaan
 Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että brittien EU-ero olisi tällä selvä.
 Esteenä sopimuksen hyväksymiselle näyttää olevan pohjoisirlantilainen DUP-puolue, jonka tuen Johnsonin hallitus tarvinnee saadakseen sopimuksen hyväksytyksi Britannian parlamentissa.
 Unionistipuolueen mielestä sopimus ei ole Pohjois-Irlannin talouden ja unionin kannalta hyvä.
 Myös oppositio, työväenpuolueen johdolla, vastustaa sopimuksen hyväksymistä. Vaikka oppositiossa on myös EU-eron kannattajia, se ei halua Johnsonin hallituksen tukijaksi. Hajaääniä saattaa ropista.
 Mitä voisi tapahtua lokakuun lopussa?
 On ainakin kolme vaihtoehtoja, mitä Britannian ja EU:n välillä kuun lopussa voi tapahtua.
 Yksi mahdollisuus on, että Johnsonin sopimus hyväksytään brittiparlamentissa. Siinä tapauksessa Britannia eroaisi unionista lokakuun lopussa.
 Edessä olisi kuitenkin siirtymäaika, jolloin britit noudattaisivat yhä EU:n sääntöjä ja maksaisivat jäsenmaksunsa unionille. Jos eropäätös alkaisi siirtymäaikana kaduttaa, eron peruminen olisi todennäköisesti työlästä.
 Toinen vaihtoehto on, että brittiparlamentti hylkäisi Johnsonin sopimusehdotuksen ja Britannia eroaisi unionista kuun lopussa ilman sopimusta. Tämä niin sanottu kova brexit olisi isku Britannian ja EU:n taloudelle ja voisi johtaa ennakoimattomiin tilanteisiin. Ongelmia voisi olla esimerkiksi rajoilla, lentoliikenteessä ja lääkkeiden saamisessa.
 Kolmas vaihtoehto on, että brittiparlamentti hylkää Johnsonin ehdotuksen tai ehdotus ei jostain syystä päädy lauantaiksi sunniteltuun äänestykseen. Vaikka pääministeri Boris Johnson on sanonut makaavansa mielummin kuolleena katuojassa kuin pyytävänsä jatkoaikaa, jatkoajalle voidaan silti päätyä.
 Jos Britannia jää unioniin jatkoajalle, edessä voivat hyvin olla uudet vaalit tai uusi kansanäänestys.
 Tilaa luovalle ratkaisulle?
 Britannian parlamentti päättii syyskuussa, että lisäaikaa on pyydettävä, jos sopimus ei ole parlamentissa hyväksyttynä 19. lokakuuta.
 Vaikka EU:n ja Britannian tänään neuvottelema sopimus ei sellaisenaan toteutuisi, se voi kuitenkin antaa eväät sovun etsimiseen. Siihen kannustaisi kovan eron uhka.
 Brexitin erikoisen historian aikana on osoittautunut, että aina voi ilmaantua vielä jokin muu vaihtoehto. Lopputulos on, että marraskuun ensimmäisenä päivänä britit ovat tai eivät ole unionin jäseniä.
 Lue myös :
 Brexitin taustalla vuosikymmenten Eurooppa-inho: Jo 40 vuotta sitten Britannian pääministeri ilmoitti haluavansa rahansa takaisin

Analyysi: Vaikka EU ja britit sopivat erosta, lokakuun loppua kohti mennään paksussa sumussa


Summary: Unionistit eivät voi hyväksyä brexit-sopimusta, joka puskee Pohjois-Irlantia kauemmas muusta Britanniasta.

Pohjois-Irlannin demokraattinen unionistipuolue DUP on ilmoittanut, että se ei tue Britannian ja EU:n uutta brexit-sopimusta.
 DUP on ollut ensin entisen pääministerin  Theresa Mayn  ja nyt pääministeri  Boris Johnsonin  konservatiivisen vähemmistöhallituksen tukena Britannian parlamentissa.
 Puolueen kymmenen kansanedustajan ääniä pidetään ratkaisevan tärkeinä, jotta Johnson voisi saada uudelle sopimukselle parlamentin hyväksynnän.
 Parlamentin on määrä äänestää sopimuksesta lauantaina.
 Mikä puolue DUP on?
 DUP on Pohjois-Irlannissa toimiva unionistipuolue, joka haluaa Pohjois-Irlannin pysyvän tiiviisti osana Britanniaa.
 Se perustettiin Pohjois-Irlannin levottomuuksien aikaan vuonna 1971. Ensimmäiset 37 vuotta sitä johti kovan linjan protestanttipappi  Ian Paisley .
 Nykyään johtajana toimii 49-vuotias oikeustieteen kandidaatti ja poliitikko  Arlene Foster .
 Nigel Dodds on DUP:n kakkosmies ja yksi puolueen kymmenestä kansanedustajasta. Will Oliver / EPA
 Nimellisesti puolue hallitsee Pohjois-Irlantia yhdessä tasavaltalaispuolue Sinn Feinin kanssa, vuonna 1998 solmitun pitkänperjantain rauhansopimuksen vallanjakojärjestelyn mukaisesti.
 Pohjois-Irlannin aluehallintoelin eli niin kutsuttu Stormontin kansalliskokous ei kuitenkaan ole kokoontunut yli kahteen vuoteen. Syynä on DUP:n ja Sinn Feinin syvä luottamuspula.
 Miksi puolueella on niin paljon valtaa?
 Taustalla on pääministeri Mayn kärsimä tappio vuoden 2017 parlamenttivaaleissa. Konservatiivipuolue ei saanut enemmistöä parlamenttiin, joten se tarvitsi tukipuolueen.
 DUP teki Mayn kanssa sopimuksen, jossa se lupasi tukea hallituksen esityksiä. Samalla se sai käytännössä veto-oikeuden hallituksen käymiin brexit-neuvotteluihin.
 Sopimus on pysynyt voimassa Johnsonin noustua pääministeriksi Mayn tilalle.
 Johnsonin pääministerikaudella konservatiivien rivit parlamentissa ovat harventuneet entisestään Johnsonin toimintaa vastustaneiden kansanedustajan lähdettyä puolueesta, joten DUP:n merkitys on aiempaa suurempi.
 DUP:n kannanotot ovat ainakin aiemmin vaikuttaneet myös brexit-mielisten konservatiivien – niin sanottujen brexiteerien – äänestyspäätöksiin.
 Mitä asioita se ajaa?
 DUP on unionistipuolue, eli se haluaa säilyttää mahdollisimman tiiviin siteen – unionin – Britannian ja Pohjois-Irlannin välillä. Puolue näkee itsensä brittiläisyyden ja protestantisen kulttuurin puolustajana irlantilaista nationalismia vastaan.
 Se oli ainoa poliittinen ryhmittymä Pohjois-Irlannissa, joka vastusti kolme vuosikymmentä kestäneet levottomuudet lopettanutta pitkänperjantain sopimusta.
 DUP:ta on kuvattu oikeistolaiseksi ja konservatiiviseksi. Se ei hyväksy Pohjois-Irlannin tiukan aborttilain höllentämistä eikä samaa sukupuolta olevien avioliittoja.
 Ennen vuoden 2016 brexit-kansanäänestyksessä puolue kampajoi voimakkaasti EU-eron puolesta. Brexitistä se on siis eri mieltä kuin pohjoisirlantilaisten enemmistö: 56 prosenttia olisi nimittäin halunnut pysyä EU:n jäsenenä.
 Puolueen johtaja Arlene Foster on sanonut useasti, ettei kannata kovaa rajaa Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille. Mutta tärkeintä puolueelle kuitenkin on, että Pohjois-Irlanti pysyy kiinteänä osana muuta Britanniaa sekä poliittisesti että taloudellisesti.
 DUP:n kanta onkin vaikeuttanut suuresti sekä Mayn että nyt Johnsonin brexit-neuvotteluja.
 Entä millainen ihminen on Arlene Foster?
 Vuonna 1970 syntynyt Foster eli lapsuutensa ja nuoruutensa Pohjois-Irlannin levottomuuksien keskellä.
 Hän on kotoisin Fermanaghin rajamaakunnasta, jossa Fosterien kaltaiset protestanttiperheet tunsivat elävänsä Irlannin tasavaltalaisarmeijan IRA:n saartamana.
 The Guardian-lehden  mukaan Fosterin isää, osa-aikaista poliisia, ammuttiin perheen kotialon pihalla. Foster on kertonut nähneensä, kuinka hänen isänsä konttasi sisään pää verta vuotaen.
 Kymmenen vuotta myöhemmin hän matkusti bussissa, johon IRA teki pommi-iskun. Hänen vieressään istunut tyttö loukkaantui vakavasti.
 Brittimediassa Fosteria on kuvattu käytännölliseksi, lämpimäksi ja jalat maassa pitäväksi ihmiseksi. Mutta toisaalta myös kömpelöksi ja itsepäiseksi poliitikoksi, jonka joustamattomuus oli yksi suuri syy Pohjois-Irlannin yhteishallinnon romahtamiseen vuonna 2017.
 On siis vaikea sanoa, onko Fosterin johtama DUP valmis kompromisseihin brexit-sopimuksen läpiviemiseksi parlamentissa.

Kymmenen pohjoisirlantilaista kansanedustajaa, jotka voivat kaataa uuden brexit-sopimuksen – Millainen puolue DUP on ja mitä se ajaa?


Summary: Ensi kesänä Tampereen Ratinassa pelattaviin MM-kisoihin osallistuu jopa 700 pelaajaa yli 50 maasta. Suomen maajoukkueiden jäsenistä valtaosa on löytänyt jalkapallon päihdekuntoutuksessa.

Lokakuisena torstaina Ratinan stadionilla saa potkia jalkapalloa rauhassa. Tampereella asuva  Marko Salmi  nappaa pallon ilmasta tottunein maalivahdin ottein.
 Kokemusta on kertynyt muun muassa Suomen maajoukkueessa, jonka riveissä hän osallistui asunnottomien jalkapallon MM-kisoihin Walesin Cardiffissa viime kesänä.
 – Siellä todellakin tiedosti, että ollaan samanlaisia ihmisiä kaikki – kansallisuudesta riippumatta. Tunnelma oli lämmin ja siellä halattiin niin paljon, että kädet ihan väsyivät, hän muistelee parin kuukauden takaista tapahtumaa.
 – Kokemus oli uskomattoman hieno. Sanat eivät riitä kertomaan, millaista on olla kantamassa Suomen lippua, kuunnella Maamme-laulua ja laulaa mukana, kun on viisisataa ihmistä ympärillä.
 Suomen joukkue tuli 40. sijalle Cardiffissa viime kesänä. Kaikkiaan miesten joukkueita oli 44. Maalivahti Marko Salmi on edessä vihreässä paidassa. Homeless Academy ry.
 Marko Salmen tie MM-pelaajaksi alkoi pitkän päihde- ja rikosputken jälkeen. Hän pääsi Silta-valmennuksen päihdekuntoutukseen Tampereelle ja päätyi sieltä vankilasta vapautuville tukea tarjoavan Kris Tampereen jalkapallotreeneihin.
 – Koin, että ainoa vaihtoehto pysyä raittiina, on vaihtaa leikkikaverit ja leikkipaikka. Löysin nurmen ja jalkapallon ja raittiit ystävät. Tällä hetkellä ne täyttävät 99 prosenttia elämästäni.
 Kentällä oppii elämäntaitoja
 Asunnottomien jalkapallotoiminta alkoi Suomessa 15 vuotta sitten lehtijutusta. Helsingin Diakonissalaitoksen kulttuurituottaja  Ari Pirttineva  luki asunnottomien Big Issue -lehdestä jutun Ruotsin MM-joukkueen maalivahdista ja halusi käynnistää toiminnan myös Suomessa. Pirttineva otti yhteyttä Diakonissalaitokselta apua saaneeseen  Ari Huldéniin , jonka tiesi intohimoiseksi jalkapalloihmiseksi.
 Homeless World Cup Kisat järjestetään vuosittain eri puolilla maailmaa. Ensimmäiset kisat järjestettiin vuonna 2003. Yksi peli kestää 14 minuuttia ja se pelataan neljällä neljää vastaan katujalkapallosäännöillä ja -kaukalossa. Pelaajan on pitänyt olla asunnoton kahden viimeisen vuoden sisällä tai hän on toipunut päihdeongelmasta. Tampereen kisoihin odotetaan 48 miesten joukkuetta ja 16 naisten joukkuetta. Kisojen taustaorganisaatio Homeless World Cup Foundation on voittoa tavoittelematon hyväntekeväisyysjärjestö, samoin kuin Suomessa toimintaa koordinoiva ja kehittävä Homeless Academy ry. Lähteet:   Homeless World Cup Foundation ,  Homeless Academy ry.
 Jo seuraavana vuonna 2006 Suomi osallistui MM-kisoihin Cape Townissa Etelä-Afrikassa. Ensimmäisten kisojen jälkeen mukana ollaan oltu joka kerta.
 Ari Huldénin arvion mukaan toiminnan piirissä on tällä hetkellä noin 250 pelaajaa. Pelaajat MM-joukkueeseen löytyvät alueellisen verkoston kautta, muun muassa päihdekuntoutuksen ja Krisin joukkueista. Alueellista toimintaa on kymmenellä paikkakunnalla, esimerkiksi Tampereella, Helsingissä, Jyväskylässä, Lahdessa, Turussa ja Raumalla.
 – Omaan historiaani kuuluu asunnottomuuden lisäksi päihteitä ja rikollisuutta. Jalkapallotoiminta sopii kokemukseni mukaan tällaisten elämäntapamuutosta tukevien tahojen pyöritettäväksi, Huldén sanoo.
 – Jossain vaiheessa verkostossa oli myös vastaanottokeskuksia, mutta niiden toiminta on hiipunut.
 Asunnottomien jalkapallotoiminnan taustalla on ajatus toiminnallisen vertaistuen tarjoamisesta. Jalkapallon kautta saadaan vaikeassa elämäntilanteessa olevat ihmiset osallisiksi ja autetaan heitä elämässä eteenpäin. Yhteisissä treeneissä ja peleissä oppii jakamaan tunteita ja arvostamaan ja kunnioittamaan toista.
 – Ei pelkkä futiksen pelaaminen kaikkia ongelmia ratkaise, mutta on sillä merkitystä – erityisesti, kun saadaan näitä auttavia tahoja mukaan. Ja tietysti toiveena on, että tavat toimia ihmisten kanssa siirtyvät kentältä myös muuhun elämään, Ari Huldén kertoo.
 – Ihanteellista on, jos pelaaja pysyy toiminnassa mukana 2–3 vuotta. Sinä aikana hän ehtii rakentamaan elämäänsä, itsenäistymään ja ottamaan vastuun elämästään.
 Ari Huldén (vas.) on asunnottomien jalkapallotoiminnan kantava voima Suomessa. Cardiffissa hän sai kunnian vastaanottaa seuraavien MM-kisojen pallon Suomelle. Homeless World Cup Foundation
 Vuodesta 2003 järjestetyt MM-kisat, Homeless World Cup, ovat monelle alueellisessa toiminnassa mukana olevalle unelma. Sitä voi tavoitella muun muassa sitoutumalla päihteettömyyteen ja käymällä aktiivisesti treeneissä. MM-kisakoneeseen pääsee joka vuosi kahdeksan uutta pelaajaa.
 – Puolentoista viikon kisamatkalla näkee, että vaikeassa elämäntilanteessa olevia on kaikkialla. Eikä – vaikeuksista huolimatta –kenenkään elämä ole vain toivotonta, vastuutonta ja kurjaa, Huldén sanoo.
 Kotikisoihin saadaan myös naisten joukkue
 Palataan takaisin Ratinaan, jossa Marko Salmi potkaisee pallon Krisin treeneistä tutulle  Minna Kyyhkyselle .
 Kyyhkyselle pelipaikan saaminen kotikisojen MM-joukkueeseen on suuri unelma, joka voi olla saavutettavissa. Aiemmin Suomesta on MM-kisoihin lähtenyt vain miesten joukkue, mutta nyt näyttää siltä, että kotikisoihin saadaan koottua myös naisten joukkue.
 Silta-valmennuksen päihdekuntoutus ja Kris Tampere ovat olleet tärkeitä Marko Salmen ja Minna Kyyhkysen toipumisessa. Kumpikin asuu Silta-valmennuksen tukiasunnossa. Marko Melto / Yle
 Reilu puolitoista vuotta sitten vankilasta vapautunut Kyyhkynen on elänyt lähes kaksi vuotta ilman päihteitä. Jalkapalloa hän on pelannut vuoden ja ehtinyt voittaa jo SM-kultaa ja -hopeaa. Pohjoismaiden mestaruuskisoissa tänä syksynä tuli pronssia ja arvostettu fair play -palkinto. Vanhalla urheilutaustalla saattaa olla vaikutusta.
 – Pelasin pienenä Ilveksen junnuissa, ehkä 7–11-vuotiaana. Mutta se sitten loppui, kun tuli päihteiden käyttäminen tilalle. Nyt olen 39-vuotias eli kyllä siinä aika pitkä väli on, Kyyhkynen kertoo.
 – Kotikisoissa olen mukana ainakin talkootyöntekijänä, jos en muuten. Mutta olen ehdolla MM-joukkueeseen ja toivon, että olen joukkueessa.
 MM-kisat tarjoavat urheilujuhlaa yleisölle
 Ratinan tyhjä stadion näyttää lohduttomalta kevyen sateen ropistessa punaisille penkeille. Ensi kesänä tunnelma on kuitenkin toinen. Tällä samalla stadionilla, jossa Huuhkajat ovat tehneet kahden viime vuoden aikana Suomen jalkapallohistoriaa, pelataan 18. asunnottomien jalkapallon MM-kisat 28.6.–6.7.2020.
 Kisojen odotetaan tuovan Tampereelle jopa 700 pelaajaa yli 50 maasta. Mukana tulevat tietenkin myös tukijoukot ja tapahtumaan toivotaan isoa yleisöä.
 Ei pelkkä futiksen pelaaminen kaikkia ongelmia ratkaise, mutta on sillä merkitystä – erityisesti, kun saadaan näitä auttavia tahoja mukaan.   Ari Huldén
 Ratinan ympäristöstä tulee iso tapahtumapuisto, jossa on pelien lisäksi runsaasti esiintyjiä ja oheistapahtumia. Osa peleistä pelataan kauppakeskuksen alueella ja stadionin sisäpuolelle tulee kaksi katujalkapallokaukaloa.
 – Odotan eniten, että pääsemme kertomaan ihmisten tarinoita – sellaisia toivon tarinoita, joissa jalkapallo on näytellyt suurta roolia ja ollut elämää kantavan voiman lähtökohtana. Ja sitä, että ihmiset tulisivat näkemään, kuulemaan ja kokemaan hienoa urheilujuhlaa ja tapahtumaa, kertoo lokakuun alussa vetovastuun kisoista ottanut  Jaakko Hautamäki .
 – Kisojen eteen on tehty töitä jo vuosia ja kaupungilla on ollut iso rooli hankkeen eteenpäin viemisessä, Jaakko Hautamäki sanoo. Marko Melto / Yle
 Tampereen MM-kisojen takana ovat Tampereen kaupunki, Diakonissalaitos, Nauha ry ja Pelastusarmeija. Mukana järjestelyissä on myös Suomen Homeles Academy ry, jonka kautta Ari Huldén on vuodesta 2009 koordinoinut ja kehittänyt asunnottomien jalkapallotoimintaa. Yhteistyössä on mukana myös Suomen Palloliitto.
 Kisojen järjestämisessä isossa roolissa ovat vapaaehtoiset, joita tarvitaan Hautamäen mukaan "valtava määrä". Vapaaehtoisia rekrytoidaan paitsi Tampereen seudulta myös muualta Suomesta muun muassa järjestöjen kautta.
 Marko Salmi ei kotikisoissa pelaa – MM-kisojen sääntöjen mukaan pelaajana kisoihin voi päästä vain kerran. Mutta vähintään vapaaehtoisena hän aikoo olla mukana.
 – Haluan nähdä ne ihmiset, jotka kokevat sen saman fiiliksen, jonka minä olen kokenut Cardiffissa. Niiden saman hyvän olon ja rakkauden lajiin pelien jälkeen. Se on todella herkistävää, hän sanoo.
 Urheilullisia saavutuksia tärkeämpää on yhteishenki ja tutustuminen muihin samassa elämäntilanteessa oleviin. Suomen lippua kantava Marko Salmi on kuvassa joukkuekavereidensa kanssa Cardiffissa.  Homeless Academy ry.

"Ainoa vaihtoehto pysyä raittiina oli vaihtaa leikkikaverit ja leikkipaikka" – Asunnottomien jalkapallon MM-kisat ovat unelma, joka pitää kuivilla


Summary: Kuuntele Areenassa, miten Laaksonen kuvailee runojen syntyä ja asumistaan Rauman Lapissa.

Heli Laaksonen  keräilee lokakuun alun aurinkoisena päivänä tavaroita Rauman Lapissa, maaseudulla, kotitalonsa pihassa. Mukaan lähtevät ainakin patalapuin koristeltu jumppapallo ja siirreltävä taidenäyttelyseinä.
 Uusi runokirja  Aurinko. Porkkana. Vesi.  on syy, jonka vuoksi Laaksonen starttaa keltaisen runoautonsa.
 Laaksosen runoauto on värikäs ilmestys maantiellä. Minna Rosvall / Yle
 Kahdeksan vuotta on kulunut siitä, kun Laaksonen viimeksi julkaisi aikuisille tarkoitetun runokirjan,  Peippo vei .
 Laaksosen kotitalo Rauman Lapissa. Minna Rosvall / Yle
 – Ei runoi voi kirjotta simmotti vaa, et tänä mää kirjotan runo. Nämärunot o jonkinäköne yhteveto siit, mitä kaikelaist olen näin vuasin ajatellu. Kirjan nimi tule siit huamiost, et mitä ihmine viime käres ainakin tartte: aurinko, porkkana ja vesi.
 Luonto ja suomen kieli ovat rakkaita teemoja
 – Kirjan yks nimivaihtoehroist ol Yksnäise naise, ketkä kaatuva metäs. Luanno lisäks täsä o ihmisrakkaut ja sen hämmästelemist, et immoseks mailmameno o menny ja mil taval mun pitäis täsä olla. Siin on kova tyä jo siinäki, ko koitta pyssy ittenäs, pohtii Laaksonen.
 Runokiertueella voi nähdä Laaksosen kuvataidetta. Töiden teemat ovat yhteiskunnallisia, ja maalaukset on tehty yllättäville alustoille.
 Laaksonen ottaa siirrettävän kuvataideseinän mukaan kiertueelle.  Minna Rosvall / Yle
 – Rakastan kiärrättämist. Esimerkiks margariinirasiois o hianot kehykset jo valminas ja einesrasioittenki pohji voi hyvi maalata, kertoo Laaksonen.
 Laaksonen keskittyy nyt kiertueeseen. Runoja ja maalaamista on luvassa vuodenvaihteeseen saakka. Sen jälkeen tulevaisuus on avoin. Pari vuotta sitten Laaksonen pohti pitkään, jatkaako runoililijana. Silloin hän varmuuden vuoksi ajoi kuorma-autoajokortin.
 Luontoaiheet ovat tärkeitä. Minna Rosvall / Yle
 – Joskus mää kirjotan, joskus mää maalaan, mutten niitäkä tee saman päivän. Eikä runoaiheit ol koskan tullu miäle kesken kiartuet taik valmistelui tehres.
 – Runot o niinko unenäötki. Ne nouseva alitajunnast sillon, ko o rauha ja aikka kuunnel, mitä se alitajunta mul kirjotta. Ko mää tiän pääl keskityn sihe, et varmast muistaissin tankata toho auto dieseli eikä bensa, ni ei siin mul paljo runotuta.
 Laaksonen maalaa keskellä kirjoja Rauman Lapissa. Minna Rosvall / Yle
 Puiden kantoihin tehtyjä maalauksia. Minna Rosvall / Yle
 Puun syyt ovat antaneet innotuksen tähän teokseen. Minna Rosvall / Yle
 Laaksonen maalaa uunipellille hirveä. Minna Rosvall / Yle
 Oravat saavat opetusta suomen kielessä. Minna Rosvall / Yle
 Lue lisää:
 Kuusi kuvaa runoilija Heli Laaksosen elämästä
 Lounaismurteen sanansaattajan Heli Laaksosen kieli koskettaa, sillä "se, mikä syrämest tule, se syräme mene"
 Helmiä Heli Laaksoselta sveitsin kielellä - arvaatko mikä runo tämä on?
 Heli Laaksonen on yksi kesän naivistinäyttelyn uusista taiteilijoista

"Joskus mää kirjotan, joskus mää maalaan, mutten niitäkä tee saman päivän" – Heli Laaksonen julkaisi runoja aikuisille pitkän tauon jälkeen


Summary: Suurista mainospuheista huolimatta suurimman kauppakeskuksen titteli vaihtuu sen mukaan, mitä mitataan.

Helsingin Pasilassa torstaina avattu kauppakeskus Tripla kertoo olevansa Suomen ja myös Pohjoismaiden suurin kauppakeskus.
 Suurimman tittelin se katsoo ansainneensa vuokrattujen myymälöiden määrän perusteella. Niitä on 250 kappaletta.
 Tällä mittarilla se on suurin, sillä Espoon Sellossa on 170 liikettä ja Vantaan Jumbossa 120. Tukholmassa sijaitseva Mall of Scandinavia jää noin 230 liikkeellään myös niukasti Triplan taakse.
 Myymälöiden määrä ei kuitenkaan ole tyypillisin tapa vertailla kauppakeskuksia toisiinsa, sillä vuokralaisia tulee ja menee vuosittain. Tämän moni kauppakeskus on joutunut huomaamaan kantapään kautta.
 Sijoitus vaihtuu mittarin vaihtuessa
 Tavallisimmin kauppakeskusten keskinäistä järjestystä vertaillaan joko vuokrattavan liikepinta-alan, kokonaismyynnin tai kävijämäärän mukaan.
 Myynnin ja liikepinta-alan Top 5 koostuu samoista kauppakeskuksista, vain järjestys vaihtuu muuttujaa vaihtamalla.
 Mikko Airikka / Yle
 Kävijämäärä ja myynti ovat Triplan kohdalla vielä pelkkiä arvauksia, joten keskinäinen vertailu vanhempien kauppakeskusten kanssa ei onnistu niitä vertailemalla.
 Liikepinta-alan perusteella se onnistuu ja sen mukaan Tripla on Suomessa vasta jaetulla kolmannella sijalla Vantaalla sijaitsevan Jumbon kanssa. Kummassakin liikepinta-ala on 85 000 neliömetriä.
 Pinta-alaltaan suurin on Ideapark Lempäälässä. Se on Suomen ainoa kauppakeskus, jonka liikepinta-ala ylittää 100 000 neliömetriä. Toiseksi suurin on Espoon Sello, jonka liikepinta-ala on vajaat 92 000 neliömetriä.
 Kärkisija menee pian vaihtoon
 Liikepinta-alan mukaan määritelty Suomen suurimman kauppakeskuksen titteli vaihtuu todennäköisesti vielä tänä vuonna, kun kauppakeskus Jumbo ja sen yhteydessä toimiva viihdekeskus Flamingo yhdistyvät.
 Uuden kauppa- ja viihdekeskuksen liikepinta-ala kasvaa 140 000 neliömetriin, jolloin siitä tulee myös Pohjoismaiden suurin.
 Taakse jää tähän asti suurimman titteliä itsellään pitänyt Mall of Scandinavia Tukholmassa. Sen liikepinta-ala on 103 000 neliömetriä.
 Toisaalta Lempäälän Ideapark on uusimpien laajennusten jälkeen kasvattanut liikepinta-alansa jo 110 000 neliömetriin eli on toistaiseksi sillä mittarilla Pohjoismaiden suurin.
 Jumbon ja Flamingon omistavat eläkeyhtiöt Varma ja Elo ovat sopineet yhdistymisestä kesällä. Kaupalle on hiljattain saatu myös kilpailuviranomaisten hyväksyntä, joten yhdistyminen tapahtunee käytännössä vielä tämän vuoden puolella.
 Kilpailijoita Triplan tapa markkinoida itseään Pohjoismaiden suurimpana kauppakeskuksena ei juuri haittaa, vaan uudelle tulokkaalle toivotetaan onnea matkaan.

Tripla, Jumbo, Sello, Itis vai Ideapark? Selvitimme, mikä kauppakeskus onkaan oikeasti se kaikkein suurin ja millä perusteella


Summary: Hyvin brittiyhteiskuntaan sulautuneet suomalaiset ovat EU-eron myötä saaneet huomata olevansa sittenkin  maahanmuuttajia.

Jos brittiparlamentti hyväksyy tänään torstaina saavutetun brexit-sopimuksen, Britanniassa oleskelevien EU-kansalaisten pitkä epävarmuus asemastaan muuttuu pitkäksi paperisodaksi byrokratian kanssa.
 Tähän asti pitkin pitkää prosessia britanniansuomalaisten mielialat ovat vaihdelleet laidasta laitaan, kertoo Helsingin yliopiston Svenska social- och kommunalhögskolanissa työskentelevä tutkijatohtori  Saara Koikkalainen .
 Hän on  selvittänyt  Lontoossa asuvien pohjoismaalaisten reaktioita brexitiin. Britanniassa asuu tällä hetkellä noin 92 000 Pohjoismaiden kansalaista, joista 15 000–20 000 on suomalaistaustaisia.
 "Tuskin ketään heitetään ulos"
 – Ihmisillä on ollut tunne, että eipä tässä juuri mikään muutu, ja toiset ovat ajatelleet, että kaikki muuttuu, Koikkalainen kuvaillee tuntemuksia.
 Hän kertoo, että hankaluuksia voi olla luvassa vaikkapa terveydenhuollossa, sosiaaliturvassa, eläkkeissä ja vuokramarkkinoilla, vaikka brittihallinto on lupaillut, että entiset edut säilyvät EU-kansalaisilla.
 – Tuskin ketään heitetään ulos, mutta arkielämään voi tulla lisävaivaa.
 Koikkalaisen mukaan vastaisuudessa esimerkiksi työnantajat ja vuokranantajat joutuvat selvittämään, onko henkilö tullut maahan ennen brexitiä vai ei ja mikä hänen oleskelustatuksensa on. Se taas aiheuttaa ylimääräistä byrokratiaa.
 Brexitiä varten on kehitetty kahdenlaisia oleskelulupia.  Settled status  eli pysyvä oleskeluoikeus on tarjolla heille, jotka ovat oleskelleet maassa brexitin siirtymäajan loppuun mennessä yhtäjaksoisesti viisi vuotta. Jos viisi vuotta ei ehdi tulla täyteen, silloin voi saada  pre-settled statuksen  eli väliaikaisen oleskeluluvan. Kun viisi vuotta täyttyy, voi anoa pysyvää oleskelulupaa. Ne pitää anoa, ja paperinpyöritys alkaa.
 Vaikeusastetta lisää se, että oleskelun pitäisi olla yhtäjaksoista. Jos saa vaikka työkomennuksen Lontoosta New Yorkiin vuodeksi, niin yhtäjaksoinen oleskelu katkeaa ja etu voidaan menettää.
 – Terveysviranomainen NHS on esimerkiksi jo ilmoittanut, että heidän pitäisi jokaisen EU-maista tulleen kohdalla tarkistaa, millainen oleskelustatus kullakin on. Miten se oikein sujuu, on hämärän peitossa. Tällä hetkellä oikeudet ovat olleet samat kuin briteillä, joten kyllä siitä jonkinlaista arjen haittaa tulee.
 EU-kansalaisten rekisteri voi eriarvoistaa
 Koikkalainen kertoo, että statuksestaan ei edes saa mitään kirjallista todistusta, vaan se selviää jonkinlaisesta numerosarjasta asiasta kertovassa verkkopalvelussa. Britanniassa ei ole väestörekisterikeskusta eikä ulkomaalaisista ole erityistä rekisteriä. Brexitin takia tällainen nyt luodaan EU-kansalaisille.
 Koikkalainen kertoo esimerkin rekisterin luomasta eriarvoisuuden vaarasta:
 – Tätä on pidetty hieman ikävänä riskinä. Jos esimerkiksi vuokranantajalla on kaksi ehdokasta, niin kuinka halukas hän on tarkastamaan EU-kansalaisen statusta, vaikka laki niin velvoittaisikin?
 Huoli on nyt myös taloudellinen. Kuinka toimii sosiaaliturva, jos Britannian talous sakkaa ja työ menee alta? Entä siirtyvätkö eläkkeet, jos joutuu muuttamaan takaisin Suomeen? Koikkalaisen mukaan asioita ajatellaan nyt hyvin yleisesti oman tilanteen kautta.
 – Jos aviomies on britti, niin meneekö hän ja lapset eri portista passintarkastuksesta kuin perheen äiti lomamatkalta palatessa?
 Suomalaiset pieni ja pidetty ryhmä
 Koikkalainen korostaa, että suomalaiset ovat todella pieni vähemmistö Britanniassa ja hyvin yhteiskuntaan sulautunut kielitaitoinen ja pidetty ryhmä.
 – Monet eivät edes tiedä, keitä suomalaiset ovat. On aivan erilaista olla vaikka puolalainen, koska heitä vain on niin paljon enemmän ja heihin on helppo projisoida kaikenlaisia negatiivisia ajatuksia.
 Syrjintää suomalaiset eivät ole tiettävästi kokeneet.
 – Ihmisiä huolestuttaa se, että nyt he ovat tajunneet olevansa maahanmuuttajia siinä missä jotkin muutkin ryhmät, koska nyt erilaiset byrokraattiset esteet tulevat vaikuttamaan heidän elämäänsä.
 Näin siitä huolimatta, että suomalaiset saavat Koikkalaisen mukaan usein hyvää palautetta tyyliin "kyllähän sinä saat tänne jäädä, vaikka toivottaisiin, ettei romanialaisia tulisi niin paljon". Erilaisia maahanmuuttajaryhmiä on alettu erotella.
 Lue myös:
 Brexit-päätös oli shokki britanniansuomalaisille – "Taloudellinen itsemurha vain vihan takia"
 Brexit huolettaa, mutta britanniansuomalaisia tuskin potkittaisiin maasta

Brexit tuo britanniansuomalaisille byrokratiatalkoita, epävarmuutta ja eriarvoisuuden tunteita


Summary: Selluloosan hinta heikentyi ja pudottaa metsäyhtiöiden tulosta sadoilla miljoonilla euroilla. Nyt ennusteet povaavat sellun hinnan nousua.

Kotkan sataman uuden D-terminaalin eteen on saapunut tavarajuna UPM:n Kaukaan ja Kymin tehtailta. Junasta puretaan havu- ja lehtipuusellua odottamaan laivakuljetusta Eurooppaan ja Kiinaan.
 Kahden hehtaarin suuruinen  sellukeskus on vihitty käyttöön  syksyllä. UPM keskittää sellun merikuljetuksen Kotkan Mussalon satamaan.
 – Arvioimme, että uusi terminaali tuo jopa kahdeksan prosentin säästön kuljetuskustannuksiin, laskee UPM Merikuljetusten johtaja  Jukka Hölsä .
 UPM:n Kaukaan ja Kymin tehtailta tullutta sellujunaa puretaan Kotkan satamassa.  Mikko Savolainen / Yle
 Viime vuonna Suomesta vietiin sellua ulkomaille 3,7 miljoonaa tonnia. Tänä vuonna Tullin vientitilaston mukaan vientikuljetukset ovat lisääntyneet tammi-heinäkuun välisenä aikana viitisen prosenttia eli 300 000 tonnilla vuoden takaisesta, vaikka alkuvuodesta vienti Kiinaan väheni.
 Kuljetuksista noin 40 prosenttia tapahtuu Kotkan satamasta, joka nykyisin on Suomen suurin sellun vientisatama.
 – Sellua tehdään yhä enemmän paperiksi muualla kuin Suomessa, joten meiltä kuljetukset ovat lisääntyneet 30 prosenttia viime vuoteen verrattuna, sanoo HaminaKotka Satama Oy:n liikennejohtaja  Markku Koskinen .
 Kotkan Mussalon sataman uusi sellukeskus on kooltaan kaksi hehtaaria. Siihen mahtuu 60 000 tonnia sellua odottamaan laivausta. Mikko Savolainen / Yle
 Sellun halpeneminen heikentää metsäyhtiöiden tulosta
 Vaikka selluloosan vienti onkin lisääntynyt, tuotteesta maksettava hinta on laskenut. Viime vuonna havusellusta maksettiin jopa 1 100 euroa tonnilta, mutta tänä vuonna hinta on pudonnut lähes 30 prosentilla.
 – Sellun hinta nousi todella korkealle, ja tänä vuonna on tultu alapäin. Tämä on vielä normaalia vaihtelua tällaisen suhdanneherkän tuotteen hinnassa, rauhoittaa Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti  Maarit Lindström .
 Suomesta vietävästä sellusta kolmasosa päätyy Kiinaan. Siksi Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen kauppasodan seuraukset tuntuvat myös suomalaisen metsäteollisuuden tuloksessa. Alkuvuodesta vienti Kiinaan väheni, koska varastot olivat täynnä.
 – Suhdannetilanne on kansainvälisillä markkinoilla heikentynyt ja talouskasvulukuja on tuotu alaspäin, jatkaa pääekonomisti Maarit Lindström.
 Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti Maarit Lindström sanoo, että uudet megatrendit lisäävät sellun kysyntää Aasiassa. Mikko Savolainen / Yle
 Niinpä myös metsäomistaja joutuu tyytymään tänä syksynä huonompaan tiliin, sillä puun ostohinnat ovat laskussa.
 Metsäyhtiöt kertovat lähiviikkoina osavuosikatsauksissaan, millainen vaikutus sellun hinnanlaskulla lopulta on. Tosin esimerkiksi  Metsä Group kertoi jo kesällä  alkuvuoden tuloksen laskeneen sadalla miljoonalla eurolla. UPM:n tulosta parantaa muun muassa Lappeenrannassa tehtävä biodiesel.
 Sellun vienti piristymässä – Kotkaan odotetaan Kiinan jättilaivoja
 Pellervon taloustutkimus PTT ennustaa, että sellun hintojen lasku on pysähtymässä, kun markkinat vähitellen palaavat normaaliksi. PTT arvioi, että sellun vientihinnat nousevat ensi vuonna kuutisen prosenttia verrattuna tämän vuoden keskihintaan. Tämä johtuu muun muassa siitä, että sellun ostajien varastot Kiinassa alkavat tyhjentyä.
 Kotkan satamassa tämän odotetaan merkitsevän suorien laivakuljetusten alkamista Kiinaan, kunhan sataman uudet laiturit valmistuvat. Silloin Kotkaan päästään yli 200 metriä pitkillä jättialuksilla.
 – Laivakoko ei aivan heti ole kovin suuri, sillä ensivaiheessa sellu lähtee täältä konteissa ja Eurooppaan myös irtolasteina, sanoo UPM Merikuljetusten johtaja Jukka Hölsä.
 Uusi terminaali mahdollistaa kuitenkin Kiinaan ja Aasian menevien sellujen kuljettamisen myös irtolasteina, jolloin kaakkoissuomalainen sellu on entistä kilpailukykyisempää tiukasti kilpailluilla markkinoilla.
 Uudessa D-terminaalissa olevat sellupaalit lastaan kontteihin ennen kuin ne siirretään laivoihin. Mikko Savolainen / Yle
 Megatrendit tarvitsevat sellua
 Kiina rajoittaa kierrätyskuidun tuontia, jolloin Suomessa valmistettu puhdas ensikuitu on entistä houkuttelevampi vaihtoehto. Tämä tasaa jatkossa selluloosan kysynnän vaihteluita, kun sellu korvaa uusiutuvana kuitumateriaalina yhä useammin fossiilisia raaka-aineita.
 – Uudet innovaatiot liittyvät meidän arkipäiväiseen elämään. Sellusta voidaan valmistaa vaikkapa tekstiilejä ja komposiitteja. Sovellusalueet koskevat liikkumista, asumista, lääkkeitä ja ruokaa, luettelee Metsäteollisuus ry:n pääekonomisti Maarit Lindström.
 Kotkan satamasta odotetaan lähivuosina alkavan suorat laivakuljetukset Kiinaan.  Mikko Savolainen / Yle
 Kotkassa tilaa toiselle selluterminaalille
 HaminaKotkan Satama Oy varautuu sellukuljetusten lisääntymiseen lähivuosina. Kotkan Mussalon satama-alueella on varattu toistakymmentä hehtaaria tilaa sellun varastointiin ja käsittelyyn. Tästä noin puolet vie uusi D-terminaali.
 – Meillä on valmius aloittaa toisen kahden hehtaarin suuruisen sellukeskuksen rakentaminen, sanoo HaminaKotka Satama Oy:n liikennejohtajaMarkku Koskinen.
 HaminaKotka Satama Oy:n liikennejohtaja Markku Koskinen sanoo ensimmäisten laivojen saapuvan uuden D-terminaalin laituriin lähiviikkoina. Mikko Savolainen / Yle
 Rakentaminen alkaa sen jälkeen, kun Finnpulp päättää uuden biotuotetehtaan rakentamisesta Kuopioon.
 Jo nyt Kotkan Mussalon kautta laivataan UPM:n Kymin ja Kaukaan sekä Metsä Fibren Joutsenon tehtaiden valmistamaa sellua. Metsä Groupin Äänekosken biotuotehtaan valmistama sellu puolestaan lähtee maailmalle Vuosaaren sataman kautta.
 – Sellun vienti tulee keskittymään Suomessa muutamaan satamaan, ja Kotkassa uudet käsittelytilat mahdollistavat erityyppisten laivojen käsittelyn, jatkaa Markku Koskinen.
 Sellun viennin kasvuun tähtää myös Metsä Groupin suunnittelma  biotuotetehtaan rakentamisesta Kemiin .

Suomalainen sellu on maailmalla yhä kysytympää – nyt valmistaudutaan jo sellun hinnan nousuun ja jätti-investointeihin


Summary: Suomen viidenneksi pisin silta lyhentää Sulkavan syrjäseudun asukkaiden matka-aikaa kymmenillä tunneilla vuodessa.

Kati  ja  Jeri Hämäläisen  perheen keskiviikkoaamu Sulkavan Lohilahdella on poikkeava, suorastaan historiallinen. Aamukahvipöydässä on ilo pinnassa, vaikka lokakuinen aamu on sumuinen. Pian räntä alkaa putoilla taivaalta. Räntä värjää mustanpuhuvan Saimaan pinnan musta-valkoiseksi.
 Kati suuntaa aamulla oman kylän koululle opettamaan 3–6 -luokan lapsia. Jeri lähtee saattamaan perheen kuopusta  Joonatania  Sulkavan kirkonkylälle. Tavallisesti Joonatan kulkee koulumatkat bussilla.
 – Onhan tämä historiallinen päivä, kun silta avautuu, Jeri Hämäläinen muistuttaa.
 Myös perheen äiti pääsee testaamaan kauan kaivatun sillan avauspäivänä.
 – Jes, pääsen katsomaan siltaa iltapäivällä, sillä meillä on opettajakokous kirkonkylän yhtenäiskoululla.
 Yli 20 miljoonaa euroa maksaneella sillalla on pituutta 639 metriä. Alikulkukorkeutta on täydet 24,5 metriä, sillä ali kulkee Saimaan syväväylä. Autoja sillan yli kulkee 800 päivässä, kesällä lähes tuplasti. Rahtialuksia puksuttaa salmen läpi tuhatkunta vuodessa.
 Silta sujuvoittaa paitsi seudun asukkaiden arkista liikkumista myös puun kulkua itäisen Savon tunnetusti jylhistä metsistä Etelä-Karjalan metsätehtaille.
 Hämäläisten kotipihasta on matkaa Sulkavan keskustaan 35 kilometriä. Lähin kaupunki on naapurimaakunnan Imatra, jonne kilometrejä kertyy 62. Savonlinnaan on lähes sama matka mutta lossin takia se on ollut ajallisesti lähes puoli tuntia kauempana.
 – Imatralla on lossin takia asioitu aika paljon, mutta jatkossa kaupunkiasiointi siirtyy varmaan enemmän Savonlinnan suuntaan, Jeri Hämäläinen tuumii.
 .
 Kati Hämäläinen kulkee Vekaransalmen yli pari sataa kertaa vuodessa. Petri Vironen / Yle
 Seudun asukkaat ovat tottuneet odottelemaan lossikyytiä 10 minuutista puoleen tuntiin kertaa kohti. Jatkossa sillan yli karauttaa minuutissa.
 – Lossi on kuulunut meidän kylän ihmisten elämään. Siihen on totuttu. Minulla on kulkenut aina työlaukussa nippu kokeita, joita on voinut korjata lossia odottaessa, Kati Hämäläinen kertoo.
 Hämäläisten perheessä on neljä urheilevaa poikaa. Vanhin heistä,  Konsta  Hämäläinen on ollut ikäluokkansa kärkeä keskimatkojen juoksussa. Konsta on siirtynyt opiskelemaan Joensuuhun ja yrittää parannella ennätystään (1.54) jälleen ensi kesänä.
 Muut pelaavat jääpalloa, toiseksi vanhin  Ville  Mikkelin Kamppareiden edustusjoukkueessa. Myös nuoremmat  Elmeri  ja Joonatan pelaavat jääpalloa, Elmeri Mikkelissä, Joonatan Imatralla ja Varkaudessa. Myös juoksuharrastus kulkee edelleen kaikkien matkassa.
 – Onhan se jatkossa aivan eri asia aikataulutusten kanssa. Pystyy tarkempaan arvioimaan mihin aikaan pitää lähteä, kun harjoitukset tai pelit Mikkelissä tai Varkaudessa alkavat, Kati Hämäläinen pohtii.
 Pisimmillään lossilla on vierähtänyt kokonainen tunti, jos puutavarauitto on osunut kohdalle.
 "Kyynel oli vierähtää poskelle"
 Kun aamukahvit on juotu, Joonatan pakkaa koulureppunsa ja astelee isän pakettiauton kyytiin. Juhlan kunniaksi isä vie poikansa Sulkavan kirkonkylän yhtenäiskoululle, johon Joonatan on juuri siirtynyt kyläkoulta.
 On edessä ensimmäinen sillan ylitys. Perhe ei käynyt sillalla aiemmin järjestetyssä avoimessa siltakävelyssä, joten näkymä alikulkulkukorkeudeltaan 24,5-metriltä sillalta on täysin uusi. Pakettiauto lipuu 639-metrisen sillan yli hitaasti.
 – Oli se huikea, aivan huikea fiilis, ja upeat näkymät. Oli vierähtää kyynel poskelle, Jeri Hämäläinen tuumii sillan ylitettyään.
 Hämäläisten perheelle Vekaransalmi, Venäjän ja Ruotsin raja muuten 1743–1809, on ollut tärkeä paikka.
 – Vietin jo penskana täällä paljon aikaa isän mukana ja ongella, kun isä ajoi lossia. Itsekin ajoin myöhemmin itse lossia, kun en selkävaivan takia pystynyt muutamaan vuoteen tekemään kirvesmiehen töitä, Jeri Hämäläinen muistelee.
 Hämäläisistä tulee uuden sillan suurkuluttajia. Sillan yli kuljetaan arviolta joka toinen päivä. Ylityksiä tulee yhteensä satoja vuodessa.
 Lossikyyti on hidastanut tähän asti matkantekoa 10–30 minuuttia per suunta. Jatkossa ajansäästö on kymmeniä tunteja vuodessa. Mihin aiotte ajan käyttää?
 – Mihinkä tuon käyttäisi. Nukkumiseen ja lenkkeilyyn, Kati Hämäläinen tuumii.
 – Perheen kanssa olemiseen ja retkeilyyn. Ja sohvalla rojottamiseen ja tv:n katseluun, Jeri Hämäläinen puolestaan arvelee.
 – Perheen kanssa olemiseen ja varmaan koulutehtävin, Joonatan Hämäläinen sanoo.

Suomen viidenneksi pisimmän sillan ylitys nosti ruuhkavuosia elävän perheen tunteet pintaan: "Melkein kyynel vierähti poskelle"


Summary: Luonnonvarakeskuksen tutkija pohtii ravintolan päätöstä ilmastovaikustusten lisäksi ympäristön ja vastuullisuuden kannalta.

Helsingin yliopiston ylioppilaskunta ilmoitti  luopuvansa naudanlihasta  ravintoloissaan tiistaina. Jatkossa nauta korvataan sianlihalla, broilerilla tai kasvisproteiinilla.
 Naudanlihaa Liperissä tuottava  Vesa Eronen  on seurannut päätöksestä aiheutuvaa keskustelua harmissaan.
 – Keskustelusta unohtuu kokonaan se, että meidän kaikkien on syötävä kolmesti päivässä. Ennemmin keskittyisin valitsemaan kotimaiset vaihtoehtot olivat ne sitten kasviksia, nautaa, sikaa tai broileria.
 Erosen mielestä olisi aiheellista puhua muustakin kuin luoda naudasta ilmastonmuutoksen pahista.
 – Nauta pystyy pelastamaan näköjään lentomatkailun ja kaiken muun. Fiksumpi vaihtoehto olisi vaihtaa tuontiliha kotimaiseen, Eronen sanoo.
 Lihan vähentäminen on yksi keino vähentää hiilijalanjälkeä
 Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliiton koulutussuunnittelija  Sakari Alasuutari  pitää päätöstä luopua jostakin tietystä ruoka-aineesta huolestuttavana.
 – Vierastan ajatusta, että määrätään miten pitää syödä. Opiskelijoilla tulisi olla mahdollisuus itse päättää, mitä lautaselleen ottaa.
 Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan ravintolatoimintaa pyörittävän Ylvan laskelmien mukaan naudanlihan poistaminen ravintoloiden tarjonnasta vähentää raaka-aineiden hiilijalanjälkeä noin 11 prosentilla.
 – Naudanlihasta luopuminen on sinällänsä helppo tapa päästä sanomaan, että jotakin toimenpiteitä on tehty ilmastonmuutoksen eteen, Sakari Alasuutari sanoo.
 Helsingin yliopiston ylioppilaskuntien omistamissa ravintoloissa nauta korvataan jatkossa sianlihalla, broilerilla tai kasvisproteiinilla. Kuvituskuva. Anni Härkönen / Yle
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Juha-Matti Katajajuuren  mukaan puhtaasti ilmaston kannalta ajateltuna naudanlihan korvaaminen esimerkiksi muilla lihoilla on merkittävä yksittäinen keino pienentää hiilijalanjälkeä.
 – Toisaalta, kun asian ajattelua laajentaa muihin ympäristövaikutuksiin ja vastuullisuuteen, se ei ole niin yksiselitteistä. Esimerkiksi luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen on huolestuttavaa.
 Katajuuren mielestä punaisen lihan käytön vähentäminen on yleisesti ottaen hyvä suuntaus.
 – Se on terveyden ja ympäristön kannalta hyvä, mutta on pohdittava myös kuinka paljon sitä voidaan vähentää ja tapahtuuko se kieltämisen kautta, Katajajuuri pohtii.
 Nuorten päätös voi ennakoida tulevaa
 Muut yliopistokaupungit  eivät ole ainakaan vielä seuraamassa Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan esimerkkiä luopua naudanlihasta. Voiko kyseessä kuitenkin olla signaali jostain tulevasta?
 – Sitä on vaikea arvioida. Voi olla, että tämä aiheuttaa kovan vastareaktion ja kääntyy itseään vastaan. Tai he voivat olla edelläkävijöitä, joita muut seuraavat pikku hiljaa perässä, Katajajuuri pohtii.
 Suomessa noin 80 prosenttia naudanlihasta tulee maidontuotannon sivutuotteena. Sami Takkinen / Yle
 Keskustelu naudanlihasta yhdistyy myös maitotuotteisiin. Suomessa  yli 80 prosenttia  naudanlihasta tulee maidontuotannon sivutuotteena.
 – Isommassa mittakaavassa naudanlihasta luopuminen tarkoittaisi, että lypsykarjan vasikat syntyisivät turhaan ja mitä sitten tehtäisiin? Onko ajatuksena myös, että maidon kulutus pienenisi? Katajajuuri miettii.
 Ateriapalveluiden keskeisiä ilmastotekoja voisivat Katajajuuren mukaan olla ruokahävikin vähentäminen ja raaka-ainevalintojen tekeminen ennen kaikkea hiilijalanjäljen näkökulmasta.
 – Ilmastokuormaa syntyy täysin turhaan, jos ruokaa menee roskiin. Lisäksi ruuanvalmistuksessa pitäisi huomioida energiatehokkuus ja energiavalinnat siellä taustalla, Katajajuuri muistuttaa.
 Aiheesta lisää:
 Helsinkiläinen opiskelijaravintola Unicafe lopettaa naudanlihan käytön – Atria: Hämmentävä ja surullinen päätös
 Onko kotimaisesta naudanlihasta luopuminen paras tapa vaikuttaa ilmastonmuutokseen? "Ei" vastaa tutkija: "Pitäisi tehdä jotain isompaa"
 Voiko ruokaa tuottaa kestävästi? Maatalousmaan hiilivarannot hiipuvat ja pölyttäjät vähenevät

Opiskelijaravintola luopuu naudanlihasta, ja päätös harmittaa tuottajia: "Nauta pystyy pelastamaan näköjään lentomatkailun ja kaiken muun"


Summary: Vanhempainvapaa luo etäisyyttä työelämään ja antaa aikaa ajatella, jolloin elämänmuutos on helpompi tehdä.

Äitiys saa monen naisen pohtimaan koko elämäänsä uudessa valossa: esimerkiksi työpaikan vaihtoa pohtii tuoreehkon kyselyn mukaan jopa kolme neljästä perhevapailla olevasta äidistä.
 Työpaikan vaihto perhevapailla Kyselyn mukaan 72 prosenttia äideistä oli harkinnut työpaikan vaihtoa perhevapaiden aikana. Kyselyyn vastasi 483 Mothers in Businessin jäsentä. Kysely julkaistiin syyskuussa 2017. Kyselyn toteuttivat Mothers in business ja Fambition.
 Vanhempainvapaalla kypsynyt elämänmuutos voi viedä toiselle puolelle maata tai saada ihmisen kyseenalaistamaan kaikki siihenastiset suunnitelmansa.
 Niin työelämätutkija ja sosiologian professori  Harri Melinin  kuin psykologi ja perheterapeutti  Katja Vähäkankaankin  mukaan suuri elämänmuutokseen ajava tekijä on etäisyyden saaminen työelämään. Tällöin työpaikan asioita voi tarkastella kauempaa ja saa aikaa pohtia, millaiseen työhön haluaa palata.
 – Jos työpaikan arki ei ole ollut tyydyttävää, ihmiset voivat olla todella ahdistuneita vanhempainvapaan lähestyessä loppuaan. Onko pakko palata vai keksisinkö jotain muuta, Vähäkangas sanoo.
 Myyjästä metsätalousinsinööriksi
 Rovaniemeläinen  Hanna Ylitarvas  päätti lähteä opiskelemaan perheystävällisempään ammattiin toisen lapsen synnyttyä. Hän on elämänsä aikana tehnyt töitä ravitsemus-, ravintola-, matkailu-, puutarha- ja kaupan alalla.
 – Minulla ei ole ikinä ollut vakituista työpaikkaa. Kaupan alalla on epävarmaa ja aukioloajat ovat pidentyneet. En myöskään halua perheellisenä olla juhlapyhinä töissä.
 Hanna Ylitarvas lähti opiskelemaan metsätalousinsinööriksi päästääkseen perheystävällisempään työhön. Eeva Kuivas / Yle
 Ajatus korkeakouluopinnoista varmistui toisen lapsen synnyttyä tammikuussa. Ylitarvas pänttäsi ennakkomateriaalia netistä ja opiskeli matematiikkaa.
 Työn ja perheen yhteensovittaminen Kyselyn mukaan työpaikkaa oli työn ja perheen yhteensovittamisen haasteiden vuoksi vaihtanut 14 prosenttia äideistä. Lisäksi työpaikan vaihtoa oli vakavasti harkinnut 19 prosenttia ja jonkin verran 19 prosenttia äideistä. Kyselyyn vastasi 788 Mothers in Businessin jäsentä. Kysely julkaistiin syyskuussa 2019.
 Päätös metsätalousinsinöörin opintoihin hakeutumisesta ei ollut hetken päähänpisto, mutta äitiysloma oli sopiva hetki lähteä toteuttamaan unelmaa vakaasta työpaikasta.
 Juhannuksen aikaan hän sai tietää saaneensa paikan. Se tuntui mahtavalta. Paremmin toisen sukupuolen kanssa toimeen tuleva Ylitarvas päätyi miesvaltaiseen luokkaan.
 – Tuli fiilis, että olen löytänyt oman paikkani täältä.
 Tuoreen kyselyn mukaan työpaikan vaihtoa työn ja perheen yhteensovittamisen haasteiden vuoksi on vaihtanut 14 prosenttia äideistä. Lisäksi vaihtoa oli harkinnut yli kolmannes äideistä.
 Äitiyslomalta uraputkeen
 Työelämätutkija Harri Melinin mukaan ihmisten valmius suurten elämänmuutosten tekemiseen on selvästi lisääntynyt viimeksi kuluneiden 20 vuoden aikana.
 – Ihmiset ovat huomattavasti valmiimpia vaihtamaan kokonaan elämänsä suuntaa. Hyvän koulutuksen jälkeen hypätään kukkakaupan pitäjäksi tai päätetään myydä koko omaisuus ja lähteä kiertämään maailmaa, hän selittää.
 Melinin mukaan naiset ovat aina tehneet elämänmuutoksia lapsen saamisen yhteydessä. Vielä 50 vuotta sitten äidit jäivät töistä kotiin hoitamaan lapsia. Nykyään tehtävät elämänmuutokset voivat olla myös paljon muuta.
  En halua jäädä junnaamaan paikoilleen, vaikka lapsia syntyykin  Laura Kantomaa
 Kolmatta lastaan odottaessaan  Laura Kantomaa  päätti suorittaa opintonsa loppuun ja hakeutua haastavampaan työhön.
 Kantomaan elämä oli mukavasti asettunut uomiinsa Rovaniemellä: tutut ympäristöt, työ ylioppilaskunnalla ja rivitaloasunto työpaikan vieressä. Kahden perättäisen vanhempainvapaan aikana hän päätti suorittaa maisterin opintonsa loppuun.
 – En halua jäädä junnaamaan paikoilleen, vaikka lapsia syntyykin. Minulle on tärkeää, että menen eteenpäin ja kehityn omassa työssäni.
 Työ Ylitornion vapaa-aikajohtajana oli Laura Kantomaalle sopiva askel uralla. Antti Heikinmatti / Yle
 Hän tiesi, ettei Lapissa ole juurikaan hänelle sopivia työmahdollisuuksia, joten eteen tuleviin piti tarttua ennakkoluulottomasti. Sattumalta kohdalle osui vapaa-aikajohtajan virka kotikunnasta Ylitorniolta.
 Uudessa työssään hän pääsee hyödyntämään osaamistaan ja kehittämään kunnan vapaa-ajan toimintaa. Se motivoi.
 – Tässä on riittävästi haastetta, mutta se ei vie henkisesti liikaa, kolmen pienen lapsen äiti sanoo.
 Harrastuksesta tulikin yritys
 Kotiäiti  Sara Siivola  teki elämänsä ensimmäisen makrameen tammikuussa. Hän hurahti trendikkääseen käsityöharrastukseen ja työ toisensa perään valmistui.
 – Makramee-työt ovat tulleet tosi luontevasti, pikkuhiljaa salakavalasti elämään mukaan.
 Siivola laittoi kuvia töistään sosiaaliseen mediaan. Kohta Facebook ja Instagram täyttyivät tilaustyö- ja kurssikyselyistä. Muutama kuukausi myöhemmin hän oli jo perustanut yrityksen.
 Kaipasin kipeästi arjen keskellä jotain omaa juttua, joka ei liity lapsiin tai perhe-elämään  Sara Siivola
 Syksyllä Siivola aloitti pitkään suunnittelemansa opinnot terveydenhuoltoalalla. Yrityksen pyörittäminen jatkuu opintojen ohessa.
 – Se antaa kauheasti voimia arjen pyörittämiseen ja yritän pitää sen sellaisena. Ettei tilanne missään vaiheessa kääntyisi päinvastoin.
 Käsitöitä aiemmin harrastamaton Siivola uskoo, ettei olisi löytänyt makramee-solmeilua, ellei olisi ollut äitiyslomalla.
 – Kaipasin kipeästi arjen keskellä jotain omaa juttua, joka ei liity lapsiin tai perhe-elämään. Oma irtiotto iltaisin auttoi kovasti jaksamaan kotiäinä.
 Makramee-solmeilu antaa Sara Siivolalle voimia arjen pyörittämiseen. Eeva Kuivas / Yle
 Työelämätutkija Harri Melinin mukaan lapsen saaminen laukaisee usein elämänmuutoksen tekemisen. Ilman taustalla ollutta unelmaa elämänmuutosta ei kuitenkaan tapahtuisi.
 Haaveena voi olla vaikkapa muutto maalle tai ala, jolle ei uskaltanut nuorena hakeutua.
 – On esimerkiksi sinnitelty kaupungin oravanpyörässä, mutta lapsen syntyessä päätetään lähteä luomuviljelijäksi.
 Toiselle puolelle Suomea
 Psykologi ja perheterapeutti Katja Vähäkankaan mukaan omat arvot tulevat vahvasti mietintään vanhemmaksi tultaessa. Vähäkangas kuvaa mieltä vaatehuoneena.
 – Vauvalle pitää tehdä mielestä tilaa. Se tarkoittaa, että raivataan asioita hyllyiltä ja konmaritetaan. Työelämä voi olla iso ja raskaskin laatikko, joka pitää penkoa ja miettiä, mitä tämä minun kohdallani tarkoittaa, hän selittää.
 Kiitän itseäni valinnasta nykyään joka kerta, kun emme ehdi hakea lasta päivähoidosta tai haluamme hetken hengähtää  Johanna Tikkanen
 Johanna Tikkanen  asui Helsingissä tavatessaan nykyisen miehensä. Parin vuoden etäsuhteen jälkeen hän muutti miehen luo Rovaniemelle kokeilemaan yhteiseloa.
 Hän alkoi odottaa esikoistaan ja jäi äitiysvapaalle työstään Helsingin Sanomissa.
 – Päätös tänne jäämisestä ei ollut vielä syntynyt. Se oli avoin kysymys, joka vähän stressasi molempia.
 Kun perheen esikoinen oli vajaan vuoden ikäinen, Rovaniemen kaupungilla aukesi tiedottajan paikka, jota Tikkanen päätti hakea. Päätös hypätä uuteen syntyi tarkan pohdinnan jälkeen.
 – Mies sanoi, että meidän ei ole pakko jäädä jos se tuntuu pahalta, Tikkanen muistelee.
 Perheestä haaveillut Johanna Tikkanen muutti pääkaupungista miehen kotikaupunkiin Rovaniemelle. Eeva Kuivas / Yle
 Vaakakupissa painoi muun muassa miehen vanhempien apu Rovaniemellä ja asumisen kalleus Helsingissä. Isovanhemmista onkin ollut apua lastenhoidossa.
 – Kiitän itseäni valinnasta nykyään joka kerta, kun emme ehdi hakea lasta päivähoidosta tai haluamme hetken hengähtää.
 Elämänmuutos oli iso, sillä Tikkanen jätti Helsinkiin hyvän työyhteisön, kaupungin jossa viihtyi sekä paljon ystävyyssuhteita. Hän tiesi, että pariskunnasta jommankumman oli pakko tehdä muutos, jotta perhe voitaisiin perustaa.
 Nyt, kaksi vuotta myöhemmin kahden lapsen äitinä Tikkanen on tyytyväinen, että uskalsi hypätä tuntemattomaan.
 – Se ei ollut yksinkertaista ja kivutonta, sillä moni asia muuttui kerralla, mutta se kannatti tehdä.
 Herättikö juttu ajatuksia? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Rami Aalto on ongelmakuntien unelmamies — hän perusti perheen ja kouluttautuu alalle, jolla on hankala maine mutta varma työpaikka
 Yle tutki: lapsen saaneet tuplanneet kasvissyönnin – katso tästä, miten vauva, rakkaus tai eläke vaikuttavat sinun ruokatottumuksiisi
 Tubettaja muuttaa vuodeksi Sodankylään ja markkinoi kuntaa somessaan – 2 500 euron kuukausipalkka herättänyt närää kuntalaisissa

Elämänmuutos alkaa vanhempainvapaalta – neljä naista kertoo, miten he muuttivat elämänsä suuntaa lapsen saatuaan


Summary: Ylen toimittaja Antti Kuronen matkusti illalla Pohjois-Syyriaan Turkin rajan tuntumaan.

Vain noin vajaan kilometrin päässä Turkin rajasta Pohjois-Syyriassa sijaitsevan Qamishlin kaupungin rauha järkkyi tänään illalla Turkin ilmaiskujen takia, kertoo Ylen toimittaja  Antti Kuronen .
 Sen jälkeen kun Syyrian armeija liittyi kurdijoukkoihin muutama päivä sitten kaupungissa on ollut rauhallista. Tämä muuttui illalla kun Turkki ampui kolme isoa ammusta yhden lähiön alueelle ja sadat ihmiset lähtivät pakoon, Kuronen kertoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Katso videolta, mitä muuta  Antti Kuronen  kertoo tilanteesta.
 Lue myös :
 AFP: Isis väittää "vapauttaneensa" kurdien vankeina olleita naisia
 Pence ja Pompeo saapuivat Turkkiin neuvottelemaan Erdoğanin kanssa
 Valkoinen talo julkaisi presidentti Trumpin kirjeen Turkin Erdoganille: "Älä ole kova jätkä. Älä ole hölmö!"

Yle Pohjois-Syyriassa: Katso videolta, kuinka ihmiset pakenevat Turkin ilmaiskuja vain noin kilometrin päässä rajalta


Summary: Jopa oma puoliso saattaa parittaa naista kuitatakseen huumevelkoja. Poliisia ei useimmiten uskalleta kutsua rangaistuksen pelossa.

Ihmiskauppaa ja toisen pakottamista seksiin tapahtuu myös Suomessa.
 Naista saattaa kaupata jopa tämän oma puoliso. Tämän ovat huomanneet vähäosaisten kanssa työskentelevät ihmiset Raumalla.
 – On täällä Raumalla arkipäivää, että nainen pakotetaan myymään itseään, sanoo Rauman seurakunnan diakoni  Jenni Pohjonen .
 Etenkin päihdetilanteissa väkivallan uhka ja velkaantuminen voivat ajaa naisia siihen tilanteeseen, että heidät pakotetaan prostituutioon. Pohjosen mukaan pakottavana osapuolena toimii yleensä mies, jonka kanssa nainen asuu.
 – Minulla on asiakkaina toistakymmentä naista, joiden tiedän olevan tällaisessa tilanteessa. He eivät saa siitä itse rahaa, sillä kuitataan päihdevelkoja tai turvataan esimerkiksi asuminen.
 Eivät oikeasti asunnottomia
 Torstaina vietetään Asunnottomien yötä. Yhteiskunnan silmissä Jenni Pohjosen kuvaamat naiset eivät ole asunnottomia, joten ongelma ei näy tilastoissa.
 Niinpä syntyy toisenlainen asunnottomuuden haara: piiloasunnottomuus. Pohjonen arvioi, että Raumalla piiloasumisen piirissä on 20–30 naista.
 – He eivät ole asunnottomia, koska heillä on katto päänsä päällä. Meidän diakoniapalveluiden piirissä ovat kaikkein heikoimmassa asemassa olevat, joita esimerkiksi sosiaalitoimi tai Kela eivät pysty auttamaan.
 Heikoimmassa asemassa olevia ovat esimerkiksi sellaiset naiset, joiden elämään liittyvät päihteet ja niihin kuuluva rikollisuus. Sen takia poliisin kutsuminen ei yleensä rangaistuksen pelossa ole edes vaihtoehto.
 – Poliisin kutsuminen pahentaa asiaa. Heidän tilanteensa on usein sellainen, että huumausaineiden käyttö on vähintään käyttörikosten alaista toimintaa, eikä luottoa viranomaisiin ole.
 Parittaminen on maksuväline
 Rauman seudun katulähetyksen asukasohjaaja  Taru Nieminen  vahvistaa niin ikään väitteen, että Raumallakin tapahtuisi paritusta.
 – Kyllä sitä on tapahtunut täällä Raumallakin, se liittyy usein päihteiden käyttöön.
 Taru Nieminen ei osaa sanoa, kuinka yleistä parittaminen on, mutta ei usko sen olevan uusi ilmiö.
 – Naisen parittamista on käytetty esimerkiksi maksuvälineenä huumeita ostettaessa. On ihmisiä, jotka ovat tulleet pyytämään apua, että miten tällaisesta tilanteesta pääsisi pois.
 Nieminen kertoo tapauksista enemmän. Apua hakenut nainen on saattanut olla väkivaltaisessa ja alisteisessa parisuhteessa, jossa häntä käytetään hyväksi. Naisella ei välttämättä ole voimia lähteä suhteesta pois, kun vaarana on asunnottomuus tai jopa lasten menettäminen.
 Rauman seurakunnan diakoni Jenni Pohjonen sanoo, että ilmiön esiin nostaminen on hyvä asia.
 – Pitäisi keksiä järjestelyitä, että näille naisille voidaan taata oikeus turvalliseen asumiseen.
 Lue lisää:
 Asunnottomuuden kokenut Emma, 23, takertui rutiineihin hammasharja rinkassa: Valehtelin itselleni, että halusin olla vapaa reppureissaaja
 Sara, 28, on viettänyt yli viisi vuotta rappukäytävissä ja kodittomien suojissa: "En ymmärrä vieläkään, miten siihen pisteeseen joutuu"
 Naisten asunnottomuus on usein tilastoilta piilossa – "Naiseus häviää, kun kovetutaan"

Vähäosaisten kanssa työskentelevät huolissaan piiloasunnottomuudesta: "On täällä Raumalla arkipäivää, että nainen pakotetaan myymään itseään"


Summary: Suositulla Kaverin puolesta kyselen -podcastilla on monenikäisiä ystäviä, vaikka valtaosa kuulijoista onkin alle kolmekymppisiä.

Tiia Rantasen  ja  Anna Karhusen  podcastilla on yksinkertainen idea. Naiset kertovat kavereille sattuneita tai kavereilta kuultuja noloja sattumuksia, ja niistä heitetään huumoria.
 Kahdestaan studiossa tallennetut jutut julkaistaan Yle Areenassa aina perjantaisin. Tällä hetkellä podcast on yksi Suomen kuunnelluimpia.
 Naiset kertovat, että "startteja" eli käynnistyksiä podcastilla on jopa neljä miljoonaa. Se ei tarkoita kuuntelijoiden määrää, sillä osa kuuntelee jaksoja useamman kerran. Silti määrä on naisista ilahduttavan korkea.
 – Se on ihan järkyttävän upea luku, Rantanen sanoo.
 Tavoitteena häpeän hälventäminen
 Naisten alkuperäinen tarkoitus on ollut ottaa arkinen, kaikille silloin tällöin tapahtuva, mokailu "syleilyyn" ja vapauttaa ihmiset häpeästä.
 Karhusen mukaan erityisesti nuoret naiset tuntuvat tavoittelevan täydellisyyttä ja kärsivän suorituspaineista.
 Omille ja muiden mokille yhdessä nauraminen voi auttaa heitä. Se oli naisten alkuperäinen ajatus.
 Kuulijakunta on osoittautunut laajaksi.
 – Suurin osa on toki sellaista alle kolmekymppistä, mutta sieltä löytyy kuulijoita teini-ikäisistä eläkeikäisiin.
 Erityisen liikuttuneita naiset ovat olleet palautteista, joissa esimerkiksi masennuksesta kärsinyt on kertonut saavansa iloa naisten hilpeästä seurasta podcastin kautta.
 – Naurulla on parantava voima, ja se auttaa jaksamaan. Elämä on sen verran ankeaa, että me yritetään vähän riipiä iloa traumaattisistakin kokemuksista.
 KPK-podcastin tekijät päihittivät sanaselityspelissä Matin ja Tepon sekä Neon 2:n. Katso koko vierailu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

 Tutustu KPK-podcastiin Yle Areenassa

"Naurulla on parantava voima, ja se auttaa jaksamaan" – Kavereiden mokille naurava podcast on ilahduttanut masennuksesta kärsivääkin


Summary: Johtavien talousmaiden G7-kokous aiotaan pitää ensi kesänä Miamissa Kritiikistä huolimatta, myös Venäjä saatetaan pyytää mukaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  isännöi G7-kokousta Miamin lähellä kesäkuussa, kerrottiin Valkoisesta talosta torstaina.
 Maailman johtajien tapaaminen järjestetään Trumpin omistamassa paikassa, Trump National Doral -golfkentällä.
 Valkoisen talon virkaatekevä päällikkö  Mick Mulvaney  sanoi, että Trump ei hyötyisi taloudellisesti tapaamisesta. Tapaamispaikkaa on pidetty selkeänä eturistiriitana presidentille.
 Kokouspaikkaa varten Valkoinen talo kävi läpi 12 eri vaihtoehtoa. Mulvaney pitää golf-keskusta ylivoimaisesti parhaana pitopaikkana. Hänen mukaansa se on kuin tehty kokousta varten ja myös halvin.
 Trumpin isännöimän G7-maiden kesäkokouksessa ilmastonmuutos ei ole asialistalla lainkaan mukana.
 Sen sijaan Mulvaney paljasti, että Venäjän presidentti  Vladimir Putin  saatetaan hyvinkin kutsua mukaan.

Venäjä pääsemässä takaisin johtavien talousmaiden kerhoon


Summary: Turkki keskeyttää operaationsa Pohjois-Syyriassa seuraavan 120 tunnin sisällä.

Syyriaan hyökännyt Turkki on hyväksynyt Yhdysvaltain tulitaukoehdotuksen torstai-iltana. Turkki on luvannut keskeyttää sotilasoperaationsa Pohjois-Syyriassa 120 tunnin sisällä.
 Tulitauko kestää viisi päivää.
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  on parhaillaan vierailulla Turkin pääkaupungissa Ankarassa.
 Vastineeksi tulitauolle Yhdysvallat on lupautunut olemaan asettamatta lisää pakotteita Turkkia vastaan. Jo asetetut pakotteet puretaan, kun sotilasoperaatio on kokonaan ohi.
 Yhdysvaltain mukaan myös tullimaksut poistetaan nopealla aikataululla.
 Kurdijoukot ovat Pencen mukaan jo aloittaneet vetäytymisen alueelta.
 Pence kertoi keskustelleensa asiasta myös Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa. Trump tviittasikin, että "Turkista on pian luvassa mahtavia uutisia ja miljoonia ihmishenkiä säästetään."
 Trump lisäsi, että sopimus ei olisi onnistunut kolme päivää sitten. Sen syntymiseen tarvittiin vähän "kovaa rakkautta."
 Varapresidentti Pencen mukaan taistelu Isisin kukistamiseksi yhdessä Turkin kanssa jatkuu. Pence lupasi kurdeille, että myös yhteistyö heidän kanssaan "jatkuu vahvana."
 Pencen mukaan hän on aina kannattanut turvavyöhykkeen luomista Pohjois-Syyriaan ja se hyödyttää pitkällä tähtäimellä myös kurdeja.
 Turkin ulkoministerin mukaan vyöhyke on 32 kilometriä pitkä ja ulottuu Eufratin itäpuolelta Irakin rajalle. Eri alueista aiotaan käydä keskusteluja myös Venäjän kanssa.
 Kurdit valmiita noudattamaan tulitaukoa
 Kurdijoukkojen johtaja  Mazloum Kobani Abdi  kertoo, että kurdit ovat valmiita noudattamaan Yhdysvaltain ja Turkin sopimaa taulitaukoa Pohjois-Syyriaan.
 Kobani vahvistaa, että tulitaukosopimus rajoittuu vain Ras al-Ainin ja Tal Abyadin kaupunkien väliselle alueelle pohjoisessa Syyriassa.
 Kobani ei tarkentanut, ovatko kurdit vetäytymässä alueelta, jonne Turkki pyrkii tekemään turvavyöhykkeen.
 Al Arabiya -kanavan mukaan kurdijohtaja  Aldar Xelil  sanoo olevansa tyytyväinen, että taistelut taukoavat. Hän kuitenkin lisää, että kurdijoukot aikovat puolustautua hyökkäysten mahdollisesti jatkuessa.
 Syyrian presidentin  Bašar al-Assadin  vanhempi neuvonantaja  Bouthaina Shaaban  taas kommentoi tulitaukoa “epämääräiseksi”, Al-Mayadeen -kanava kertoo.
 Erdoğan Yhdysvaltoihin?
 Neuvotteluihin Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğaninin  kanssa osallistui myös Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo .
 Presidentti Erdoğaninin odotetaan matkustavan Yhdysvaltoihin ensi kuussa.
 Aiemmin päivällä Syyrian presidentti Bašar al-Assad ilmoitti, että maa on valmis vastaamaan missä tahansa Syyriaa Turkin hyökkäyksiin.
 Yhdysvaltain senaatissa esiteltiin aiemmin lakialoitetta, joka olisi sisältänyt laajoja pakotteita turkkilaisille sen vuoksi, että he ovat ostaneet venäläisiä S-400 -ohjusjärjestelmiä.
 Syyrian sotaa tarkkaileva kansalaisjärjestö Syrian Observatory for Human Rights (SOHR) ilmoitti, että Turkin viikon kestänyt hyökkäys Pohjois-Syyrian kurdialueelle on pakottanut jo yli 300 000 siviiliä pakenemaan kodeistaan.
 YK on ennakoinut, että pakolaisten määrä voi nousta jopa 400 000:een.
 Lue lisää:
 Yle Pohjois-Syyriassa: Katso videolta, kuinka ihmiset pakenevat Turkin ilmaiskuja vain noin kilometrin päässä rajalta
 AFP: Isis väittää "vapauttaneensa" kurdien vankeina olleita naisia
 Pence ja Pompeo saapuivat Turkkiin neuvottelemaan Erdoğanin kanssa

Yhdysvaltain varapresidentti: Väkivalta loppuu – Turkki hyväksyi viiden päivän tulitauon Syyriaan


Summary: Sid on ollut teatterin väliaikaisena johtajana siitä lähtien, kun Anna Takanen irtisanoutui.

Suomalainen näyttelijä ja ohjaaja  Maria Sid  on nimitetty Tukholman kaupunginteatterin uudeksi johtajaksi, kertoi teatteri tiedotteessaan torstaina. Sid on työskennellyt teatterin varajohtajana viime vuoden lokakuusta lähtien. Sid jatkaa johtajana vuoden 2020 loppuun asti.
 Sid on syksyn ajan toiminut väliaikaisesti teatterin johtajana sen jälkeen, kun ruotsinsuomalainen  Anna Takanen  irtisanoutui tehtävästä.
 Suomenruotsalainen Sid, 51, on tehnyt 25 vuoden mittaisen uran näyttelijänä ja ohjaajana Suomessa ja Ruotsissa.
 Tukholman kaupunginteatterilla on myös aiemmin ollut suomenruotsalainen teatterijohtaja,  Vivica Bandler , vuosina 1969–1980.
 Sidin valinnasta teatterin johtoon kertoi aiemmin torstaina Suomessa  Helsingin Sanomat .

Maria Sid on valittu Tukholman kaupunginteatterin johtajaksi


Summary: Poliisi kertoo Twitterissä, että osa mielenosoittajista ei noudattanut poliisin ohjeita.

Helsingin poliisi kertoo joutuneensa turvautumaan voimakeinoihin Helsingin keskustassa järjestetyssä mielenosoituksessa.
 Turkin sotatoimia Syyriassa vastuvassa mielenosoituksessa on poliisin mukaan noin 300 osallistujaa. Mielenosoituksen alkajaisiksi poliisi kertoi joutuneensa ohjaamaan järjestäjien auton toisaalle kävellen edenneen mielenosoituskulkeen seasta.
 Poliisi myös raportoi, että osa mielenosoittajista ei totellut poliisin ohjeistuksia.
 Helsingissä, Turussa ja Tampereella järjestetään tänään mielenosoituksia, joilla vastustetaan Turkin toimia ja Syyrian sotaa, kertoo Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkosto tiedotteessaan.
 Helsingin keskustassa tänään järjestettävä kulkue aiheuttaa häiriöitä myös liikenteelle, Helsingin poliisi kertoo Twitterissä.
 Iltapäivällä kello kolmelta Narinkkatorilta lähtenyt mielenosoitus on kulkenut ympäri ydinkeskustaa päätepisteenään Kansalaistori. Poliisi kertoo olevansa paikalla ohjaamassa liikennettä.
 Mielenosoituksen Facebook-sivuilla kerrotaan, että mielenosoittajat kokoontuvat "vaatimaan loppua Turkin miehityssodalle Pohjois-Syyrian Rojavassa". Helsingissä mielenosoituksen järjestävät Kurdien demokraattinen yhteisökeskus NCDK sekä Yhdessä Rojavan puolesta -solidaarisuusverkosto.
 Mielenosoittajat vaativat muun muassa, että Suomi ja EU asettaisivat Turkin kauppasaartoon.
 Turun vastaava mielenosoitus on lähtenyt liikkeelle Vanhalta Suurtorilta iltapäivällä kello yhden aikaan. Kulkue palaa kierroksen jälkeen lähtöpaikalle.

Poliisi joutui käyttämään voimakeinoja Helsingissä Turkin sotatoimia vastustavassa mielenosoituksessa