Summary: Perussuomalaisilla ei ole selkeää kyllä tai ei -vastausta Nato-jäsenyyteen. Puolue määrittää itsensä Nato-kriittiseksi.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Perussuomalaisten puheenjohtajan Jussi Halla-ahon vastaus Suomen jäsenyydestä sotilasliitto Natossa poikkeaa muista puoluejohtajista Ylen kyselyssä.
 Kun muut puoluejohtajat vastaavat kysymykseen "Pitäisikö Suomen hakea Naton jäsenyyttä" joko kyllä tai ei, Halla-ahon vastaus on: en osaa sanoa.
 Kun Jussi Halla-aholta kysyy erikseen tarkennusta, hän vastaa, että kannattaa ideatasolla Suomen jäsenyyttä sotilasliitto Natossa, mutta ei jättäisi nyt jäsenhakemusta.
 Perussuomalaiset on puolue, jossa puheenjohtaja on Nato-jäsenyyden kannattaja ja puolueen kanta on Nato-kriittinen.
 Puolueen ehdokas viime vuoden presidentinvaalissa, varapuheenjohtaja  Laura Huhtasaari, on vastustanut Nato-jäsenyyttä .
 Mielipidetiedusteluissa perussuomalaisten äänestäjiksi ilmoittautuvista sotilasliiton jäsenyyden vastustajia on enemmän kuin kannattajia.

 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.
 Jussi Halla-aho: Suomen olisi pitänyt liittyä Natoon jo 1990-luvulla
 Jussi Halla-ahon mielestä Suomen olisi pitänyt liittyä sotilasliitto Natoon jo 1990-luvulla yhdessä Itä-Euroopan maiden kanssa.
 – Tuolloin turvallisuuspoliittinen ympäristö (eli Venäjä) oli rauhallisempi. Asia olisi saatu pois päiväjärjestyksestä.
 – Tällä hetkellä jäsenyyden toteutuminen olisi epävarmaa Naton sisäisestä hajaannuksesta johtuen. Osa Naton jäsenmaista ei todennäköisesti haluaisi ärsyttää Venäjää Suomen jäsenyyttä tukemalla, arvioi Halla-aho vastauksessaan.
 Jussi Halla-aho täsmentää haastattelussa, että Nato-jäsenyyden hakeminen nyt asettaisi Suomen erittäin vaikeaan turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen. Halla-ahon mukaan mahdollista kansanäänestystä edeltävästä kampanjoinnista tulisi repivä. Vaalitulokseen yritettäisiin vaikuttaa ulkoa.
 – Uskon, että Nato-jäsenyyden hakeminen tässä tilanteessa aiheuttaisi paljon enemmän vahinkoa kuin mahdollisen Nato-jäsenyyden saaminen. Varsinkin tilanteessa, jossa jäsenyyden toteutumisesta ei olisi mitään takeita, Halla-aho arvioi.
 Halla-ahon mukaan Suomen ei pidä hakea Naton jäseneksi, jos Ruotsi hakisi.
 – Suomen ei pidä perustella omia ratkaisujaan Ruotsin tekemisillä, perustelee perussuomalaisten puheenjohtaja.
 Perussuomalaiset Nato-kriittinen, ei selkeää kyllä tai ei -kantaa
 Perussuomalaisilla ei ole selkeää kyllä tai ei -linjausta Suomen Nato-jäsenyydestä. Puolueen  puolustuspoliittisessa ohjelmassa  vuodelta 2015 perussuomalaiset määrittää itsensä Nato-kriittiseksi.
 – Sanalla sanoen Perussuomalaiset on Nato-kriittinen puolue, jolle Nato ei ole mörkö eikä taikasana. Puolue kannattaa ensisijaisesti oman puolustuksen saattamista kuntoon ja toissijaisesti Nato-selvityksen tekemistä, jossa ynnätään jäsenyydenhyödyt ja haitat, kirjoitetaan ohjelmassa.
 Perussuomalaiset valmistelee vaaleja varten eri politiikkaohjelmia. Varmaa ei ole, uudistaako puolue puolustuspoliittisen ohjelmansa vielä ennen vaaleja. Linjamuutoksia puolustuspolitiikkaan ei kuitenkaan ole luvassa.
 Enemmistö perussuomalaisten kannattajista vastustaa Natoa
 Viimeaikaisissa Nato-kyselyissä perussuomalaisten kannattajiksi itsensä ilmoittaneet vastaajat vastustavat Suomen Nato-jäsenyyttä enemmän kuin kannattavat.
 Maanpuolustustiedotuksen suunnittelukunta  julkisti viime marraskuussa Taloustutkimuksen tekemän kyselyn, pitäisikö Suomen pyrkiä Naton jäseneksi. Perussuomalaisten kannattajista viidennes puolsi Nato-jäsenyyttä, yli puolet vastusti ja viidesosa ei osannut sanoa.
 Vuotta aiemmin Ylen , niin ikään Taloustutkimuksella teettämän kyselyn vastaukset olivat samankaltaiset.
 Kyselyiden otoksen pienuuden vuoksi kannatusosuudet ovat suuntaa-antavia.
 LUE LISÄÄ:
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat Ylen kyselyssä: Suomeen tarvitaan lähivuosina 650 poliisia lisää – vain kokoomus empii

Natoa kannattava Jussi Halla-aho ei osaa sanoa, pitäisikö sotilasliiton jäsenyyttä hakea nyt – Perussuomalaiset johtajaansa varautuneempia


Summary: Lumitalvi tuo kiinteistöhuoltoyhtiöille paljon työtä, mutta ei välttämättä lisätuloja.

Lunta on tullut tänä talvena erityisesti Etelä-Suomessa enemmän kuin viime vuosina. Tämä on merkinnyt lisää töitä myös kiinteistöjen huoltoyhtiöille, koska lumitöitä taloyhtiöiden pihoilla on pitänyt tehdä enemmän.
 Lisätyöt eivät välttämättä kuitenkaan tuo lisää rahaa huoltoyhtiöiden kassaan.
 – Meillä se tuo lisää kuluja. Kun koneet liikkuu, se aiheuttaa kustannuksia, lappeenrantalainen Kiinteistöhuolto Reijuksen yrittäjä Tero Reijus kertoo.
 Tämä johtuu siitä, että yrityksellä on taloyhtiöiden kanssa sopimus, jonka kuukausihintaan kuuluvat myös lumityöt. Lisääntyvät lumityöt eivät siis tuo lisää rahaa yritykselle.
 Tommi Parkkinen / Yle
 Yleinen tilanne
 Kiinteistöhuolto Reijuksen tilanne on tyypillinen Suomessa.
 – Yleensä taloyhtiöiden huoltosopimuksissa lumen auraus on mukana kiinteässä kuukausihinnassa, Kiinteistötyönantajat yhdistyksen toimitusjohtaja Pia Gramén kertoo.
 Taloyhtiön kuukausisopimuksessa saattaa Graménin mukaan olla sovittu tietty määrä lumilähtöjä. Huoltoyritys saattaa näin saada lisätienestiä, jos töitä tulee sovitun määrän ylitse.
 Lumen kuljettaminen maksaa
 Taloyhtiö voi kuitenkin joutua maksamaan lisää, jos lunta tulee niin paljon, että sitä ei voida enää varastoida taloyhtiön piha-alueelle. Tällöin lunta pitää kuljettaa pois lumenkaatopaikalle, joka tyypillisesti ei kuulu kiinteähintaisiin huoltosopimuksiin.
 – Jos ollaan pienellä tontilla ja lumet pitää kuljettaa pois, niin kuljetuskustannukset lisääntyvät. Ne voivat muodostaa kymmeniä prosentteja huoltokustannuksista, lappeenrantalainen isännöitsijä Ari Perälä kertoo.
 Asia koskee erityisesti kaupunkien keskustoja, jossa taloyhtiöiden tonteilla ei ole tilaa lumen varastointiin.
 – Kaikki riippuu kuitenkin taloyhtiön ja huoltoyhtiön sopimuksista, Ari Perälä korostaa.

Kiinteistöhuoltoyhtiöt eivät vuole kultaa lumitöistä – lumenauraus kuuluu useimmiten sopimukseen


Summary: Asevienti jakaa puolueet opposition ihmisoikeusomatuntoon ja hallituksen reaalipoliitikkoihin, Ari Hakahuhta kirjoittaa.

Ylen kysely osoittaa selkeän leirijaon  eduskuntapuolueiden välillä useissa turvallisuusasioissa.
 Vasemmistopuolueet SDP ja vasemmistoliitto sekä vihreät vastasivat samalla lailla useimpiin kysymyksiin.
 Suurimpien porvaripuolueiden keskustan ja kokoomuksen kesken oli enemmän näkemyseroja kuin vasemmistopuolueilla ja vihreillä keskenään.
 Hävittäjäkauppoihin on luvassa ilmakuoppia  Ylen kyselyn perusteella.
 Vasemmistoliiton lisäksi myös SDP, vihreät sekä perussuomalaiset vastasivat, että hävittäjiä voitaisiin hankkia myös vähemmän kuin 64. Kysely näyttää, että hävittäjämäärästä tinkimiseen halukkaita puolueita on yllättävän paljon.
 Puolustusselonteon laajasta yksimielisyydestä huolimatta eduskuntavaalikampanjoissa voi alkaa tinkiminen tarvittavasta hävittäjämäärästä. Saattaa syntyä asetelma miljardien eurojen hävittäjähankinnat vastaan vähäosaisten tarpeet.
 SDP:stä kyselyyn vastasi varapuheenjohtaja  Sanna Marin . Oletus on, että Marin on  Antti Rinnettä  tuuratessaan vastannut puolueensa linjan mukaisesti.
 Jos SDP on seuraavan hallituksen pääministeripuolue, voi arvuutella, käydäänkö hävittäjämäärästä kiihkein taistelu hallitusneuvotteluissa, SDP:n eduskuntaryhmän sisällä vai seuraavan hallituksen ja opposition välillä.
 Vuosituhannen vaihteessa taisteluhelikopterit  jäivät kokonaan hankkimatta kuljetuskoptereiden rinnalle. Hallituksen omista riveistä vasemmistoliiton eduskuntaryhmä ja SDP:n ryhmän enemmistö painostivat demaripääministeri  Paavo Lipposen  hallitusta luopumaan taistelukoptereiden hankinnasta.
 Eduskuntapuolueet pyrkivät usein hakemaan yhtenäisiä linjauksia  kansallista turvallisuutta koskevissa asioissa. Viimeksi näin kävi tiedustelulakien valmistelussa. SDP lähti suurimpana oppositiopuolueena tiedustelulakien takuumieheksi pikaiseen perustuslakimuutokseen.
 Niin ikään hallituksen puolustusselonteko hävittäjähankintoineen hyväksyttiin laajalla enemmistöllä eduskunnassa. Vain vasemmistoliitto jätti  mietintöön vastalauseen . Vasemmistoliitto halusi karsia kustannuksia ja vähentää ilmavoimille hankittavien hävittäjien määrää suunnitellusta.
 Puolustusvoimissa on arvioitu, että uusia  monitoimihävittäjiä tarvittaneen 64  edellisen hankinnan tapaan.
 Asevienti Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin  on toinen tapaus, jossa vasemmistopuolueet ja vihreät löysivät toisensa.
 Vasemmistoliitto, SDP, vihreät sekä kristillidemokraatit olisivat kyselyssä valmiita perumaan jo yrityksille myönnettyjä asevientilupia.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  vastasi: en osaa sanoa. Perustelujensa puolesta RKP:n kanta on kuitenkin lähellä vientilupien perujia. Henrikssonin mukaan myönnetyt asevientiluvat pitäisi perua, jos se on mahdollista.
 – Periaatteessa tietenkin kyllä. Jos se vain sopimusoikeudellisesti on mahdollista, vastasi RKP:n puheenjohtaja.
 Oppositiossa näyttäisi olevan helpompaa taistella ihmisoikeudet edellä  kuin hallituksessa. Hallituksessa joutuu ratkomaan aiempien päätösten, vientiyritysten toiminnan ja moraalisten näkökulmien ristiriitaa.
 Hallituksen porvaripuolueiden lisäksi perussuomalaiset jättäisi aiemmin myönnetyt asevientiluvat perumatta.
 Suomi päätti viime marraskuussa,  ettei uusia asevientilupia myönnetä  Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin, koska maat ovat puuttuneet Jemenin sisällissotaan. Kymmenien tuhansien pikkulasten on arvioitu kuolleen nälkään sen jälkeen, kun sisällissota kiihtyi.
 Nykyhallituksen porvarikolmikko on eri leireissä  parissa turvallisuuspolitiikan kiistakysymyksessä.
 Merkittävin jakolinja on suhtautuminen sotilasliitto Naton jäsenyyteen. Kokoomus hakisi sotilasliitto Naton jäsenyyttä, keskusta ja siniset eivät.
 Keskustan mielestä Suomi on varautunut riittävästi ilmastonmuutoksen turvallisuusriskeihin, kokoomuksen ja sinisten mielestä ei.
 Näissäkin kysymyksissä vasemmistopuolueet ja vihreät ovat samaa mieltä, Natoon ei pidä liittyä ja Suomi ei ole varautunut riittävästi ilmastonmuutoksen turvallisuusriskeihin.

 Kysymykseen merkittävimmästä sisäisen turvallisuuden uhkasta  suurin osa puolueista vastaa samankaltaisesti, mutta eri näkökulmista. Vastaukset kiteytyvät kahteen sanaan.
 Sanat ovat syrjäytyminen ja eriarvoisuus .
 Vasemmistopuolueet määrittelevät suurimmaksi tulevaisuuden sisäisen turvallisuuden uhkaksi eriarvoisuuden. Samoin vastasivat RKP ja vihreät. Vihreät tosin mainitsee eriarvoisuuden rinnalla myös syrjäytymisen.
 Näiden puolueiden vastaus lähtee turvallisuusuhkan määrittelystä yhteiskunnan tilasta. Eriarvoisuus häivähtää tuloeroille ja sosiaaliturvan liian matalalle tasolle. Pitäisi tavoitella tasa-arvoa ja yhdenvertaista koulutusta.
 Syrjäytyminen kuuluu puolestaan porvaripuolueiden slangiin.  Syrjäytymisen määrittelivät suurimmaksi turvallisuusuhkaksi kokoomus, keskusta sekä osana muuta vastausta siniset ja kristillisdemokraatit.
 Syrjäytyminen vivahtaa ongelmien kasautumisesta joillekin ihmisille. Näiden puolueiden vastaus lähtee enemmän yksittäisten ihmisten elämäntilanteesta.
 Molempien leirien sanat ja ratkaisumallit mahtuisivat samaan hallitukseen. Mielenkiintoista on se, kuinka vastausten kaksi sanaa jakaa puolueet melko tarkkaan perinteisen vasemmisto-porvaristo -jaon mukaan.
 Perinteinen vasemmisto-porvaristo -jako näyttäytyi loppusyksystä myös  kiistassa irtisanomisen helpottamisesta  pienissä yrityksissä.
 Yhteinen oppositioaika on hitsannut  vasemmistopuolueita ja vihreitä yhteistyöhön. SDP ja vihreät ovat toki kilpailleet roolista opposition henkisenä johtajana. Silti nämä kolme puoluetta ymmärtävät toisiaan oppositiosta parhaiten.
 Ei ole uusi havainto, että etenkin SDP ja vihreät ovat lähellä toisiaan turvallisuuspolitiikassa. Yksi yhteinen kausi oppositiossa ei ole ilmiötä luonut.
 Eduskuntavaalien jälkeen nähdään, hajottaako vaalitulos SDP:n, vasemmistoliiton ja vihreiden kolmen koplan.
 Lue kaikkien puheenjohtajien vastaukset ja perustelut täältä.
 Puheenjohtajat vastasivat kyselyyn keskiviikkoon 9.1. 2019 mennessä.
 LUE LISÄÄ:
 Ylen kysely turvallisuuspolitiikasta: SDP, vasemmistoliitto, vihreät ja perussuomalaiset valmiita vähentämään hävittäjien määrää
 Natoa kannattava Jussi Halla-aho ei osaa sanoa, pitäisikö sotilasliiton jäsenyyttä hakea nyt – Perussuomalaiset johtajaansa varautuneempia
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat Ylen kyselyssä: Suomeen tarvitaan lähivuosina 650 poliisia lisää – vain kokoomus empii
 Seuraavaan hallitukseen huolitaan vain hävittäjäkauppoihin halukkaat – 6 pohdinnan paikkaa miljardihävittäjistä ja poliitikoista
 Ulkoministeriö: Ei uusia asevientilupia Saudi-Arabiaan tai Arabiemiraatteihin – syynä erityisesti Jemenin hälyttävä tilanne

Analyysi: Hävittäjähankintoihin ilmakuoppia eduskuntavaaleista – Vasemmisto ja vihreät samassa leirissä turvallisuuden kiistakysymyksissä


Summary: Markus Söderillä ei ollut vastaehdokasta. Vastapelurit löytyvät omasta puolueperheestä ja kannattajia imevästä äärioikeistosta.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Markus Söder  on valittu Baijerin kristillisdemokraattisen puolueen, CSU:n puheenjohtajaksi. Söder sai Münchenissä pidetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa 87,4 prosentin kannatuksen.
 Söderin valinta  Horst Seehoferin  seuraajaksi oli selvä jo etukäteen, sillä hänellä ei ollut vastaehdokasta.
 Söder kiitteli sanoissaan puoluekokousedustajille saamastaan kannatuksesta. Hän kannusti puolueväkeä tekemään vahvan kampanjan europarlamenttivaaleissa ja tekemään CSU:sta vahvan.
 CSU menetti rutkasti kannatustaan viime syksyn osavaltiovaaleissa. Puolueesta vuotaa kannattajia eritoten oikeistopopulistiseen ja osin äärioikeistolaiseen Vaihtoehto Saksalle -puolueeseen (AfD).
 Söderin keskeinen tehtävä on tukkia kannattajien kato.
 Puolueperheen heikot suhteet
 CSU on Saksaa hallitsevan kristillisdemokraattisen CDU:n sisarpuolue. Puolueiden välit ovat olleet viime aikoina koetuksella, sillä Seehofer on ollut tuon tuostakin kristillisdemokraattisen liittokanslerin  Angela Merkelin  kanssa napit vastakkain.
 Seehofer on erityisesti arvostellut Merkelin maahanmuutto- ja siirtolaispolitiikkaa. Entinen CSU-johtaja on halunnut juuri AfD:n kasvun pelossa tiukempaa linjaa maahanmuuttoon.
 Myös CDU:lla on uusi puheenjohtaja. Se valitsi viime kuussa johtoonsa  Annegret Kramp-Karrenbauerin . Uusi CDU-johtaja onnitteli tuoreeltaan sisarpuolueen uutta luotsia.
 Münchenin kokouksessa läsnä ollut Kramp-Karrenbauer sanoi puheessaan, että "olemme, olemme olleet ja tulemme olemaan yksi poliittinen perhe".
 Uusien puoluejohtajien tehtävä on normalisoida puolueiden kitkeriksi muuttuneet välit.

Söder CSU:n johtoon – uudella johtajalla kova työ estää kannattajakato ja saada suhteet emopuolueeseen kuntoon


Summary: Helsinki-Vantaalla perjantaina sattuneen vakavan vaaratilanteen syitä selvitetään.

Otkes on lauantaina jatkanut perjantaina Helsinki-Vantaan lentoasemalla tapahtuneen  vakavan vaaratilanteen alustavaa tutkintaa.  Iltapäivällä viiden jälkeen kiitotielle laskeutui ensin Istanbulista lähtenyt Turkish Airlinesin kone ja sen jälkeen Puolan Krakovasta saapunut Norwegianin kone siitä huolimatta, että lennonjohto oli antanut Norwegianin koneelle ylösvetokäskyn. Turkish Airlinesin kone ei ollut ehtinyt poistua kiitotieltä rullaustielle suunnitellusti.
 Onnettomuustutkintakeskuksen Otkesin johtaja Veli-Pekka Nurmen mukaan vaaratilanteen syyt selviävät vasta tutkinnan aikana. Selvitettävänä on, miksei Norwegianin kone tehnyt ylösvetoa lennonjohdon käskystä huolimatta ja toisaalta se, miksi Turkish Airlinesin koneen poistuminen kiitotieltä viivästyi.
 – Kumpikin on kokonaisuuden kannalta tärkeä asia. Jos turkkilaisen (koneen) poistuminen olisi mennyt suunnitellusti, mitään juttua ei olisi tullut, Nurmi kommentoi.
 Koneiden matkustajamäärät eivät tiedossa
 Nurmen käsityksen mukaan lennonjohto toimi tilanteessa asianmukaisesti ja antoi ylösvetokäskyn huomatessaan, että kiitotie oli yhä varattu. Käsky annettiin Nurmen mukaan enemmän kuin kerran.
 – Ylösveto on ihan normaali toimenpide lentämisessä. Jos se olisi tehty ja lennonjohdon käskyä noudatettu, ei myöskään olisi ollut mitään juttua.
 Nurmen mukaan on täysin kiistatonta, että lentämisessä lennonjohdon käskyjä on noudatettava.
 – On hyvin tärkeää, että selvitetään, miksi näin pääsi käymään ja miten siitä voidaan ottaa opiksi, Nurmi sanoo.
 Otkesilla ei edelleenkään ole tietoa siitä, montako matkustajaa koneissa oli. Se on Otkesin näkökulmasta vaaratilanteiden tutkinnassa taustatietoa. Nurmen mukaan molemmat olivat maailman yleisimpiin matkustajakoneisiin lukeutuvia Boeing 737 -koneita, joskin eri versioita.
 Norwegianin koneen ohjaamoäänitallenne on Otkesin hallussa, mutta sen purkamiseen menee aikaa. Lauantaina on myös jatkettu lennonjohdon ja koneiden henkilöstön kuulemisia. Turkish Airlinesin kone ehti lähteä paluumatkalle ennen kello iltakahdeksaa perjantaina.
 Varsinaisen tutkintaryhmän nimeäminen tapahtuu Nurmen mukaan jossakin vaiheessa viikonlopun jälkeen.
 ANS Finland: Ei vaaratilannetta
 Lennonvarmistuspalveluita muun muassa Helsinki-Vantaalla hoitavan ANS Finlandin mukaan mitään vaaratilannetta ei ole ollutkaan.
 "Kiitotiellä hidastellut kone kuitenkin vapautti kiitotien ajoissa, eikä todellista vaaraa tilanteesta syntynyt",  perjantaina julkaistussa tiedotteessa mainitaan .
 Muun muassa  Iltalehdessä  olleen tiedon mukaan Otkesin Nurmi on ihmetellyt ANS Finlandin kantaa.

Otkes: Lennonjohto antoi Norwegianin koneelle ylösvetokäskyn enemmän kuin kerran


Summary: Kokoomus korosti vaalikampanja-avauksessaan ilmastonmuutoksen vastaisia toimia.

Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo nostatti vaalikuumetta paljastamalla puolueen ensimmäisiä vaalilupauksia.
 Kokoomus aikoo taistella ilmastonmuutosta vastaan siten, ettei se vie kohtuuttomasti rahaa tavallisen ihmisen kukkarosta.
 Kokoomus poistaisi ensi vaalikaudella päästöttömien ja vähäpäästöisten autojen autoveron ja antaisi vähävaraisille rahaa pientalojen energiaremontteihin.
 Tällä tavoin suomalaisia ohjattaisiin kohti ympäristöystävällisempiä tekoja.
 – Tätä kautta autojen hinta alenisi ja yhä useampi suomalainen pystyisi hankkimaan vähäpäästöisen auton, Helsingin Narinkkatorilla puolueen vaalistartissa puhunut Orpo totesi.
 Yksityisautoilusta puolue ei kuitenkaan ole aikeissa luopua, koska Orpon mukaan Suomen kaltaisessa pitkien välimatkojen maassa auto on monelle ihmiselle elinehto arjen sujuvuuden takia.
 Sen sijaan kokoomus vähentäisi päästöjä luopumalla kivihiilestä ja fossiilisista polttoaineista energiantuotannossa. Päästöjä ja haittoja myös verotettaisiin nykyistä enemmän työn sijaan. Koska autoliikenne on suuri päästöjen aiheuttaja, Orpo laittaisi lisärahaa päärautatieyhteyksien kehittämiseen.
 Ilmastohuolesta huolimatta kokoomus ei kannata kansallista lentoveroa.
 – Lentämiseen liittyvät veroratkaisut ja päästövähennystoimet tulee tehdä EU:n ja globaalilla tasolla. Syrjäiselle maalle lentäminen on täysin välttämätöntä. Meidän ei tule tehdä yksin ratkaisuja, jotka vievät kilpailukykyämme, Orpo painotti.
 Tuliko ilmastovaaleista seksuaalirikosvaalit?
 Kevään eduskuntavaaleista piti tulla ilmastovaalit, mutta viime viikkoina julkista keskustelua ovat hallinneet maahanmuuttajien Oulussa ja Helsingissä tekemät seksuaalirikokset.
 Petteri Orpo sanoi ymmärtävänsä ihmisten reaktioita, koska ihmiset ovat syystä huolissaan.
 – On mahdoton ymmärtää sitä, että ihmiset, jotka ovat hakeneet meiltä turvaa, syyllistyvät tämän kaltaisiin rikoksiin. Yhteenkään tyttöön tai naiseen kohdistuva häirintä tai rikokset eivät ole hyväksyttäviä. Ne eivät kuulu tähän maahan ja me emme sitä salli, Orpo sanoi.
 Kokoomuksen vaaliehdokas tarjoili puheenjohtaja Petteri Orpolle kahvia ennen kampanja-avauspuhetta Helsingin Kampissa. Terhi Toivonen / Yle
 Orpon mielestä suomalaiset ovat kuitenkin tolkun väkeä.
 – Viime viikonlopun ymmärrettävän rajun reaktion jälkeen keskustelu on tasaantunut, ja nyt puhutaan siitä miten näitä asioita pitää ratkoa. On ymmärrys siitä, että millään yksittäisellä toimenpiteellä tällaista ilmiöitä ei kitketä, vaan nyt tarvitaan laajaa viranomaisyhteistyötä. Luotan suomalaisiin, että maltti voittaa, Orpo totesi.
 Orpon mukaan hallitus ei ole ollut maahanmuuttoon liittyvien ongelmien edessä toimeeton.
 Hän muistutti, että lähes kaikki hallituksen maahanmuuttopoliittisen ohjelman 80 kohtaa on toteutettu, ja lisää toimia on sovittu tällä viikolla  hallituksessa  ja  eduskuntaryhmien  kesken.
 Orpo uskoo, että näillä toimenpiteillä pystytään ennaltaehkäisemään julki tulleiden kaltaisia törkeitä tapahtumia.
 Pureeko Köyliön Kennedyn charmi?
 Kokoomus näyttää luottavan vaalikampanjansa ilmeessä Petteri Orpon vetovoimaan.
 Helsingin keskustan jättinäytöillä pyörii vaalimainoksia, joissa Orpo tuijottaa tulevaisuuteen ja taustalla välkkyy kampanjan pääslogan "Luotamme suomalaisiin".
 Vaalislogan on jo ehtinyt herättää ihmettelyä perinteisessä ja sosiaalisessa mediassa. Muun muassa  Helsingin Sanomissa  on kysytty, eikö suomalaisten pitäisi luottaa tässä tilanteessa kokoomukseen, eikä toisinpäin.
 Näyttää, että Orpon kuvassa on haettu hieman samaan tunnelmaa kuin Yhdysvaltain entisen presidentti John F. Kennedyn kuvassa.
 Eduskuntavaalit siintävät jo 85 päivän päässä ja silloin selviää, joutuuko "Kannuksen Kennedyksi" nimetty entinen keskustapääministeri Esko Aho luopumaan tittelistään "Köyliön Kennedyn" hyväksi.

Kokoomuksen Orpo latasi vaalilupauksia ensi vaalikaudelle: Autovero pois vähäpäästöisiltä autoilta ja rahaa pientalojen lämmitysremontteihin


Summary: Gdanskin Marian kirkko oli ääriään myöten täynnä surevia puolalaisia.

Gdanskin puukotetun 53-vuotiaan pormestarin  Pawel Adamowiczin  hautajaisseremonia on pidetty tänään.
 Gdanskin Marian kirkkoon pakkautui jo hyvissä ajoin aamulla tuhansia surevia puolalaisia. Osa halukkaista jonotti tuntikausia päästäkseen sisään kirkkoon.
 Hautajaisvieraiden joukossa oli muun muassa Nobel-palkittu Puolan entinen presidentti  Lech Walesa , Eurooppa-neuvoston puolalainen puheenjohtaja  Donald Tusk  ja Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki .
 Kaikkiaan Gdanskiin on saapunut yli 40 000 puolalaista jättämään jäähyväiset Gdanskin liberaalille pormestarille.
 Hautajaisseremonia pidettiin Marian kirkossa.   Adam Warzawa / EPA
 Adamowicz vastusti nykyjohtoa
 Pawel Adamowicz sai surmansa, kun 27-vuotias mies hyökkäsi hänen kimppuunsa kesken hyväntekeväisyystilaisuuden ja puukotti häntä sydämeen viime sunnuntaina. Adamowicz kuoli saamiinsa vammoihin maanantaina sairaalassa.
 Mielenterveysongelmista kärsinyt mies on ollut vankilassa, ja sanoo saaneensa tuomion väärin perustein. Hän pitää edellistä Kansalaisfoorumi-puolueen johtamaa hallitusta syyllisenä kohtaloonsa.
 Pawel Adamowicz on ollut aiemmin Kansallisfoorumin jäsen.
 Sittemmin Adamowicz on ollut tunnettu liberaaleista näkemyksistä ja muun muassa siitä, että hän vastustaa vallassa olevaa kansallismielistä ja oikeistolaista Laki ja oikeus -puoluetta.
 Surevien puolalaisten mielestä puukotus ja Adamowiczin kuolema on merkki vihan täyteisestä poliittisesta ilmapiiristä ja poliittisen kentän vaarallisesta jakautuneisuudesta.

Tuhannet puolalaiset jättivät jäähyväiset Gdanskin puukotetulle pormestarille


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Antti Kolppo / Yle
 Haetko pian kesätöitä? Kaksi kokenutta rekrytoijaa kertoo, mitkä virheet ainakin kannattaa välttää
 Kesätöiden hakuaika lähestyy ja on joillakin aloilla jo menossa. Mitä ei kannata tehdä, jos toivoo kesätyöpaikan ovien aukeavan? Pyysimme tähän vinkkejä kahdelta kokeneelta rekrytoijalta.
 Marion Maréchal puhui Yhdysvaltain konservatiivien CPAC-kokouksessa helmikuussa 2018. JIm Lo Scalzo / EPA
 Äärioikeiston perijätär haluaa nyt kouluttaa Ranskan tulevia johtajia – Yle tapasi Marion Maréchalin: "Arvokonservatismi on vallitseva ideologia Ranskassa"
 29-vuotias Maréchal perusti Ranskaan kansallismielisen korkeakoulun. Moni haikailee hänestä konservatiivisen oikeiston yhdistäjää.
 Toni PItkänen / Yle
 Hue Vo on venepakolainen, joka kesti pakolaisleirin ja koulukiusaajat – nyt hän on savolaiskylän rakastettu kauppias
 Vietnamin venepakolaiset olivat Suomen ensimmäisiä kiintiöpakolaisia. Heidän tarinansa auttaa ymmärtämään, mitä kotouttaminen vaatii.
 Pauliina Tolvanen / Yle
 Poimittuihin klementiineihin lisätään jopa 6 käsittelyainetta – uskaltaako talven suosikkihedelmää syödä?
 Tulli tutkii tuontihedelmiä satunnaisotannalla. Tuoreimmissa tilastoissa ongelmia oli eniten granaattiomenoissa.
 Petra Ristola / Yle
 “Kehut kolme päivää kaikkea mikä liikkuu ja elämäsi muuttuu!” –  Näin väitti psykologi ja toimittaja testasi – molemmat yllättyivät
 Kehumalla muita saa höynäytettyä aivoja, jotka varautuvat jatkuvasti katastrofeihin. Helppoa kehuminen ei aina ole.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Lue, miten kehumalla voi muuttaa elämää ja tutustu Hue Vohon, joka kasvoi Suomessa venepakolaisesta kauppiaaksi


Summary: Ensimmäisten testien perusteella Janakkalan miekkamiehen DNA:sta kolmannes oli samaa kuin nykyisissä suomalaisissa.

Janakkalasta hieman yli viisi vuotta sitten löytyneistä miehen jäänteistä on julkaistu ensimmäiset DNA-testien tulokset. Vuoden 1300 tienoilla elänyt ja kuollut mies kantoi isosti paikallista perimää. Miekkamiehen DNA:n ensituloksista kertoi lauantaina Tukholman yliopiston professori  Jan Storå  seminaarissa Tampereella.
 – Tämä geneettinen variaatio, minkä olemme miekkamiehestä löytäneet, muistuttaa eniten nykypäivän suomalaisen variaatiota, eli hän näyttäisi olleen paikallinen ihminen, kertoo Storå tutkimuksien tuloksista.
 Heti lausumansa perään Jan Storå varoittaa liian pitkälle menevistä päätelmistä: täyttä tietoa ei ole, sillä tutkijoilla ei ole vielä sen ajan vertailuaineistoa olemassa.
 – Miekkamiehen äidin puolen perimässä on tyyppi, joka on yleinen Suomessa. 30 prosentilla suomalaisista on tämä tyyppi. Sen sijaan isän puolelta tilanne on toinen, vain pari kolme prosenttia on samanlaista kuin nykysuomalaisilla, kertoo professori Jan Storå
 Miekkamies ei ollut viikinki
 Miekkamiehen haudasta löytyi viikinkimiekka, mutta hänen kuollessaan viikinkiaika oli jo ohi. DNA-tutkimukset murentavat melkoisella varmuudella senkin haaveen, että miekkamies olisi edes viikinkien jälkeläisiä.
 Janakkalan miekkamiehen haudasta löytynyt viikinkimiekka. Ville Välimäki / Yle
 – Meillä on tutkimustietoa perimästä Sigtunan kaupungissa asuneilta viikinkiajan henkilöiltä. Siihen verrattuna Janakkalan miekkamiehen DNA-variaatio on aika erilainen. Toisaalta, siinä on pari sataa vuotta eroa, eli siinä ajassa on saattanut tapahtua vaikka mitä, lohduttaa Jan Storå niitä, jotka toivoivat miekkamiehestä viikinkisoturien jälkeläistä.
 Tuoreiden DNA-tutkimusten perusteella suomalaisista miehistä suurin osa kuuluu niin sanottuun N-haploryhmään, jonka juuret ovat kaukana idässä. Näin kertoo muun muassa  Marja Pirttivaara  kirjassaan  Juuresi näkyvät .
 Janakkalan miekkamiehen DNA kertoo muuta.
 – Tiedot näyttävät viittaavan siihen, että hänen perimänsä tulee ennemmin lännestä ja etelästä kuin idästä. Nämä ovat tosin alustavia tietoja, korostaa professori Jan Storå.
 Ei viikinki, mutta suomalainen soturi
 Janakkalan miekkamies oli todennäköisesti soturi. Yhtä todennäköistä on, että Hakoisten linnavuori oli hänelle tärkeä paikka.
 – Janakkalan Hyvikkälä on vanha kylä, josta on tietoja jo 1400-luvulta. Voi hyvin olettaa, että miekkamies on puolustanut kyläänsä ja sen asukkaita vihollisia vastaan. Se, että hän sai hautaansa ainakin kaksi miekkaa, kertoo suuresta arvostuksesta, arvioi tutkija  Simo Vanhatalo .
 Miekkamiehen miekkoja on katsonut lasin sormenjäljistä päätellen usea ihminen lähempääkin.  Antti Ruonaniemi / Yle
 Ainakin kaksi miekkaa tarkoittaa sitä, että Vanhatalo epäilee, että miekkamiehellä oli alun perin kolmaskin miekka.
 – Aiemmin samalta pellolta on löytynyt miekka, mutta miekkamiehen löydön jälkeisissä tutkimuksissa alueelta ei ole löytynyt toista hautaa. Voisiko olla, että tämä aiemmin löytynyt miekka on myös ollut haudassa, mutta tarttunut äkeeseen ja kulkeutunut kauemmas itse haudasta, miettii Vanhatalo.
 Miehen arvostuksesta kertoo myös se, että hän oli kuollessaan hyvässä kunnossa.
 – Esimerkiksi hampaiden perusteella voi sanoa, että mies on saanut hyvää ravintoa eläessään, kertoo Simo Vanhatalo.
 Piipparimiehet löysivät
 Ansio  Janakkalan miekkamiehen löytymisestä  kuuluu historian harrastajille. Harrastajat olivat lokakuun lopulla 2013 tutkimassa peltoa metallinilmaisimien kanssa Janakkalan Hyvikkälässä. Etsintä tuotti tulokseksi ensin keihäänkärjen ja kirveenterän. Kun maata kaivettaessa tuli esiin pala miekkaa, harrastajat keskeyttivät kaivamisen ja ilmoittivat löydöstä Museovirastolle.
 Miekkamiehen hauta löytyi pellosta Janakkalan Hyvikkälän kylästä. Simo Vanhatalo / Museovirasto
 Museovirasto saapui paikalle nopeasti ja löytö osoittautui harvinaiseksi ja arvokkaaksi. Maasta paljastui hauta, jossa miehen luurangon lisäksi oli kaksi eri aikakauden miekkaa.  Myöhemmin miehen kuolinvuodeksi ajoitettiin  noin vuosi 1300.
 Toinen löydetyistä miekoista oli viikinkiaikainen, noin tuhatluvulta. Toinen, harvinaisen pitkä ristiretkiaikainen ratsumiehen miekka on ajoitettu ristiretkiaikaan eli ajalle 1050–1200. Miekkojen lisäksi haudasta löytyi vainajan matkaan laitettuja työkaluja, kuten keihäänkärjen katkelma ja työkirveen terä.
 Miekat konservoitiin  Suomen kansallismuseon konservointiyksikössä. Ne ovat yhdessä miekkamiehen kanssa parhaillaan näytteillä Birckala 1017 -näyttelyssä Tampereen Vapriikissa.
 Arkeologinen jättipotti
 Miekkamieslöytö herätti nopeasti maailmanlaajuista huomiota. Brittiläinen Yorkin yliopiston arkeologiryhmä ja keskiaikaisia hautalöytöjä tutkiva  dokumentin tekijä  saapuivat Janakkalaan miekkamiehen perässä. Löydöstä myös  uutisoitiin laajasti  eri puolilla maailmaa.
 Janakkalan miekkamiehen löytyminen ei ole lähellekään ainoa historian harrastajien merkittävä arkeologinen löytö. Puolitoista vuotta sitten löytyi Lopelta  tuhat vuotta vanha viikinkimiekka . Samoihin aikoihin saaliiksi tuli Sastamalassa harvinainen koristeltu  rautakautinen solki  (Aamulehti) ja Hattulassa  erittäin harvinainen raha .
 Lopelta löytynyt viikinkiajan miekka. Marianna Niukkanen / Museovirasto
 Piipparimiehet ovat löytäneet myös todennäköisen  tuhat vuotta vanhan taistelupaikan  Hämeenlinnan Tuuloksessa. Kaiken kaikkiaan löytöjä on niin paljon, että arkeologeilla riittää tutkittavaa vuosikausiksi.
 Arkeologian harrastajat ovat pääsääntöisesti toimineet vastuullisesti. Kun löytö on ollut riittävän arvokas, paikalle on ajoissa kutsuttu ammattilaiset, jotka ovat tehneet varsinaiset kaivaukset.
 Jo nyt voi sanoa, että metallinpaljastimia käyttäneet historian harrastajat ja heidän löytöjään tutkineet arkeologit ovat muuttaneet ja muuttamassa Suomen merovingi- ja viikinkiajan historiankirjoitusta uusiksi.
 Lue myös:
 Viikinkiajan kylässä paiskittiin töitä ja herkuteltiin possunlihalla – Vapriikki vie aikamatkalle vuoteen 1017

Maailmankuulun Janakkalan miekkamiehen mysteeri avautui DNA-tutkimuksissa: suomalaissoturi puolusti kyläänsä ja sai mahtimiehen hautajaiset


Summary: Huippu-urheilijan elämässä ei ole tilaa kompromisseille. Paralympialaishaave menee nyt jopa perheen edelle.

Aamulla Raksilan uimahallissa Oulussa on vielä rauhallista. Keskiradalla mies sahaa vapaauintia altaan päästä päähän. Hän on aloittanut harjoituksen puoli seitsemältä ja nyt, kellon lähestyessä kahdeksaa, treeni alkaa olla päätöksessään.
 Mies punnertaa pois altaasta, kiinnittää jalantynkäänsä proteesin ja tulee kättelemään. Sovimme, että jatkamme seuraavaksi kuntosalille.
 Aamutreeni on  Jussi Lotvoselle , 37, arkipäivää. Kolmen lapsen isä, kuntosalin toimitusjohtaja ja paratriathlonisti järjestää aikaa harjoittelulle vaikka aamuyöstä.
 – Minä tykkään juosta juoksumatolla, kun muut vielä nukkuvat kotona.
 Jussi Lotvosen aamutreeni uimahallissa kestää puolitoista tuntia. Timo Nykyri / Yle
 Jäälle jo nelivuotiaana
 Jussi Lotvosesta piti tulla NHL-jääkiekkoilija. Hän alkoi pelata kiekkoa nelivuotiaana. Laji määritti nuorta miestä.
 Lotvonen muistelee junioriaikojaan ja pohtii, että edelleenkin A- ja B-juniori-ikäiset kiekkoilijat ovat eräänlaisia alfauroksia. Varsinkin Oulun tapaisessa kaupungissa, missä kiekko on lajeista suurin ja kaunein.
 Hän kertoo esimerkin. Nuoret miehet pukeutuvat joukkueen tuulipukuihin, valkoiset tennissukat vedetään lahkeiden päälle, huulessa on nuuskamälli ja pipo vedettynä korville. Kiekkoilijan tunnistaa katukuvasta.
 – He kävelevätkin kuin jääkiekkoilijat. Se on se tietty juttu, Lotvonen pohtii nyt, vuosia oman uran päättymisen jälkeen.
 Sitä polkua hänkin tallasi, kunnes parikymppisenä kehittymisen rajat alkoivat tulla vastaan. Kiekon rinnalle ja pian tärkeimmäksi asiaksi nousi raha ja sen tekeminen. Oma auto heti, kun sai kortin. Asunto armeijan jälkeen. Sen remontointi ja myynti heti kahden vuoden asumisen jälkeen. Taas uusi auto, mutta ilman velkaa.
 Vanha kantapään urheiluvamma alkoi kuitenkin vaivata niin, että se piti hoitaa järjestykseen.
 "Ei muuta kuin tsemppiä"
 Oli vuosi 2006. Kantapää operoitiin sairaalassa. 25-vuotias Jussi Lotvonen oli jo valmistautumassa kotiinlähtöön, kun plastiikkakirurgi tuli iltapäivän lopulla käymään. Paperien joukosta löytyikin yllättäen patologin lausunto. Jalasta oli löytynyt syöpä. Sitä alettaisiin tutkia seuraavana aamuna.
 Syöpädiagnoosin ja jalan amputoinnin jälkeen koko omakuva piti rakentaa uudelleen. Jussi Lotvonen sanoo, että kaiken pohjana oli itsensä hyväksyminen. Sitten kun hyväksyt itsesi, myös ympärillä olevat ihmiset tekevät niin.  Timo Nykyri / Yle
 Lotvonen muistelee käänteentekevää päivää ja hämmentävää tunnetta, kun kirurgi toivotti hänelle tsemppiä tulevaan ja lähti kotiin. Lääkärin työpäivä oli varmaankin päätöksessään, mutta Lotvonen tavoittaa vieläkin tunteen siitä, kuinka jäi yksin pysäyttävän diagnoosinsa kanssa.
 – Muistan, että minulla oli kepit, kun kantapäätä ei saanut rasittaa. Alkoi ärsyttää ja itkettää niin paljon, kun kävelin sairaalan pitkää käytävää, että nakkasin kepit pois. Aivan sama vaikka sattui, ei tästä tule enää mitään.
 Jalassa oli pahanlaatuinen syöpä, harvinainen pehmytkudossarkooma.
 Hyviä ja huonoja uutisia
 Sairaalassa oli kulunut jo pidemmän aikaa, ensiksi urheiluvamman vuoksi, ja nyt edessä olivat yllättäen syöpähoidot.
 Sairaalaosastolla Lotvosella oli aikaa miettiä. Viihdettä ei löytynyt nykymalliin kännyköistä ja tietokoneista, eivätkä kaverit viihtyneet seurana sairaalahuoneissa. Osastolla, mummojen ja pappojen ympäröimänä, oli aikaa ajatella. Lotvonen halusi pitää tunteensa piilossa läheisiltään.
 –Minä surin ja itkin asioita yöllä.
 Talvisessa Suomessa treenitunnit kuluvat salilla juoksumatolla ja kuntopyörän selässä. Talven aikana Jussi Lotvonen matkustaa harjoittelemaan useita kertoja myös Espanjaan.  Timo Nykyri / Yle
 Kun tutkimukset lopulta valmistuivat, lääkärillä oli hyviä ja huonoja uutisia.
 – Sanoin, että saanko arvata. Syöpä ei ole levinnyt, mutta jalka joudutaan amputoimaan.
 Arvaus osui oikeaan. Muutaman kuukauden ikäisen poikavauvan isän maailma meni uusiksi.
 – Itsellä oli vain sellainen halu, että tahdon nähdä lapsen kasvavan. Päätin, että tämä on minun uuden elämän alku, enkä aio jäädä valittamaan, vaan aion ottaa siitä kaiken irti.
 Monelle syöpään sairastuminen kuulostaa todella järkyttävältä elämäntilanteelta. Nyt Lotvonen toteaa, että lopulta syöpä on ollut hänen vastoinkäymisistään pienimpiä. Muutama vuosi syöpädiagnoosin jälkeen hänen isänsä kuoli liikenneonnettomuudessa. Se on edelleen kipeä paikka miehelle. Myös avioero kahden ensimmäisen lapsen äidistä jätti jälkensä.
 Neljän vuoden pettymys
 Operaatio muutti miestä. Vasen jalka polven alapuolelta amputoituna Jussi Lotvosen piti rakentaa elämäänsä uudelta pohjalta. Raha ei enää ollut tärkeintä.
 – Päätin heti itse, että identiteettini muuttuu. Olen vammainen ihminen ja haluan olla ylpeä siitä, että olen erilainen.
 Treenaamisesta ja kilpailemisesta hän ei suostunut luopumaan. Proteesijääkiekosta kertyi EM- ja MM-mitaleja, mutta joukkueurheilijaa oli alkanut kiehtoa toinen laji, jossa kaikki oli joukkueen sijasta kiinni omasta itsestä.
 Jussi Lotvonen alkoi harjoitella triathlonia ja päämääräksi nousivat Rion paralympialaiset 2016. Paratriathlon oli otettu ensimmäistä kertaa mukaan kisaohjelmaan.
 Paratriathlonissa käytetään kilpailun aikana erilaisia jalkaproteeseja.  Kuvassa juoksu- ja pyöräilyproteesit. Uinnin aikana lisävarusteita ei käytetä, koska se voisi olla vaarallista kanssakilpailijoille. Timo Nykyri / Yle
 Neljän vuoden projekti sai kuitenkin harmittavan käänteen, kun vähän ennen kisoja vammaisurheilijoiden luokituksia muutettiin niin, että sääriamputoitujen kanssa samaan sarjaan tulivat myös esimerkiksi yläraajoistaan vammautuneet.
 – Neljä vuotta tehtiin sen projektin eteen töitä perheen ja tiimin kanssa. Sitten 2015 tuli tieto, että luokat muuttuvat. Riossa ei kilpaillut lopulta yhtään sääriamputoitua, Lotvonen sanoo.
 Huippu-urheilijan itsekkyys
 Pettymyksen jälkeen Jussi Lotvonen jätti kilpailemisen vuodeksi. Kilpailumotivaatiota ei ollut, mutta mieltä kaihersi, että oma taso oli vielä kunnolla testaamatta. Onnistuisiko paratriathlonin kansainväliselle huipulle pääseminen? Se ei selviäisi, jos ei vielä kerran pistäisi itseään todella koville.
 Paratriathlon Paratriathlon oli ensimmäistä kertaa mukana Rion paralympialaisissa 2016. Laji koostuu 750 metrin uinnista avomeressä, 20 kilometrin pyöräilystä ja viiden kilometrin juoksusta. Lajissa kilpaillaan eri vammaluokissa. Paratriathlon on myös Tokion paralympialaisten 2020 kilpailulaji.
 Tiukimmat keskustelut paluusta huippu-urheilijaksi käytiin perheen sisällä. Jussi Lotvosen avopuoliso  Terje Marjakangas  sanoo, että jatkopäätöstä piti vähän aikaa sulatella. Haaveissa olleen normaaliarjen sijasta perheessä palattaisiin urheilu-uran tahdittamaan elämään.
 – Aikaa se vie, kun harjoittelee kolmea lajia. Kyllähän siinä joutuu kotipuolesta joustamaan ja antamaan tukea. Yritetään tehdä työtä toisen unelman eteen.
 Mikä onkaan miehen roolien nykyinen arvojärjestys? Sen hän listaa heti. Nyt Jussi Lotvonen on huippu-urheilija, kolmen lapsen isä ja toimitusjohtaja. Tässä järjestyksessä, ainakin toistaiseksi. Perheen elämää muokataan urheilun ehdoilla ja arki pyörii avovaimon johdolla.
 – Se on itsekästä, Lotvonen myöntää.
 Toisaalta itsekästä olisi myös pyytää toista luopumaan suuresta unelmastaan, Terje Marjakangas pohtii.
 Perheloma, ehkä 2021
 Viime vuonna Lotvonen palasi kilpailemaan paratriathlonin maailmancupiin ja sijoittui kilpailuissa kolme kertaa viidenneksi.
 – Me kutsutaan sitä sirkukseksi. Triathlonsirkus on älyttömän vaativa, kun olet yhdeksän kuukautta vuodesta tien päällä.
 Kilpaurheilu ja perhe-elämä kulkevat erillään. Lotvosen lapset eivät esimerkiksi ole koskaan nähneet isänsä kilpailevan. Terje Marjakangas ymmärtää päätöstä, sillä kisatapahtumien alla mielessä pyörii tuleva kilpailu ja keskittyminen on kovimmillaan.
 – Ei häntä silloin viitsi häiritä. On urheilija-Jussi ja kotona oleva Jussi.
 Kisojen lisäksi matkapäiviä poissa perheen parista kertyy ulkomaanleireillä. Tämän talven aikana suunnitelmissa on kolme harjoittelujaksoa Espanjassa. Lisäksi maailmancupin kilpailuja järjestetään ympäri maailman.
 Vaikka perhe lähteekin mukaan osalle leireistä, on se kaukana perinteisestä lomasta. Marjakangas sanookin haaveilevansa perinteisestä perhelomasta ilman harjoitteluohjelmaa ja mukana kulkevia polkupyöriä.
 Jos kaikki menee suunnitelmien mukaan, se ei tule järjestymään ennen Tokion paralympialaisia 2020, minne Lotvonen nyt tähtää.
 Masters of The Universe
 Kuntosalilla Jussi Lotvonen pyyhkii hikeä otsaltaan juoksumattotreenin jälkeen. Hän vaihtaa juoksuproteesinsa toiseen, arkikäyttöön tehtyyn.
 Jussi Lotvosen jalkaproteesin kuosi palauttaa muistoja mieleen, ainakin 1980-luvun lapselle. Siinä komeilee Masters of The Universe -piirretyn hahmoja. Timo Nykyri / Yle
 Lotvonen sanoo, että proteesin pitää olla mahdollisimman huomiota herättävä. Toisen jalan puuttumista ei piilotella. Kuosivaihtoehtona oli myös My Little Pony, mutta hyvän ja pahan taisteluun pohjautuva Masters of The Universe vei voiton.
 – He-Man oli hyvä, ja haluan aina ajatella niin, että yritän parhaani. Haluan olla kaikille ihmisille hyvä. Kyllä se ohjaa sillä tavalla sieltä lapsuudesta asti.
 He-Manin voimalause piirretyssä oli “I have the power!” Sen on selvästi omaksunut myös Jussi Lotvonen.

Syöpä vei jalan, mutta Jussi Lotvonen ei luovuttanut – nyt menetetyn jalan tilalla on He-Man -proteesi ja mies tähtää paralympialaisiin


Summary: Köysillä leikkiminen voi olla kevyttä hauskanpitoa tai padottujen tunteiden käsittelyä. Mutta onko se aina seksiä?

Istun lattialla kapealla futonpatjalla. Mustaa huulipunaa huuliinsa laittanut köysiopettaja  Ceci Ferox  on polvillaan selkäni takana. Hengitämme hetken hiljaa, sitten Ceci ottaa lempeästi kiinni käsivarsistani ja kääntää ne selkäni taakse. Paksu punaiseksi värjätty juuttiköysi kiertyy ranteitteni ympärille.
 Taiteilijanimellä Ceci Ferox esiintyvä sitoja kokee sitomisen hyvin tärkeäksi osaksi seksuaalista identiteettiään.
 – Vähän samaan tapaan kuin joku voi olla hetero-, homo- tai biseksuaali, niin ihminen voi olla identiteetiltään kinky. Se on BDSM-piireissä aktiivisille  usein ensisijainen identiteetti, ja vasta sen jälkeen mietitään, mikä kumppanin sukupuoli on.
 Kinky-seksiksi luettavaa sitomista tai muuta BDSM-toimintaa  (BDSM:n määrittely Sexpon nettisivuilla)  harrastavien määrää on vaikea arvioida, mutta näppituntuma on, että avoimuuden ja tiedon lisääntyessä yhä useampi ihminen maustaa ainakin silloin tällöin seksielämäänsä myös erikoisemmilla mausteilla.
 Cecille sitominen eli shibari on niin tärkeää, että kesätauko viikottaisista  Helsinki Shibarin  vertaisryhmän tapaamisista heikentää hänen henkistä hyvinvointiaan.
 – Minuun vaikuttaa tosi paljon, jos en pääse rauhoittumaan köysien kanssa enkä saa sitomisesta tulevaa oppimisen ja onnistumisen iloa. En pääse toteuttamaan itseäni.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Cecin kokemus sitomisen henkisistä ja kehollisista vaikutuksista sai minut toimittajana kiinnostumaan ja päätin kokeilla, mitä ajatuksia se minussa herättää. Siksi istumme nyt valokuvausstudion lattialla ja leikimme köysillä.
 Köyden pinta on käsitelty siten, että se tuntuu sileältä eikä raavi tai kutita ihoa. Ceci Ferox käyttää köyttä kaksinkertaisena, jotta se ei painu liian syvälle ihoon. Silti sen kosketus tuntuu voimakkaana, kun hän kiristää ensimmäisiä solmuja.
 Sitojan määrätietoisia otteita ja köysiä vastaan on turha rimpuilla. Antautuminen ja toiseen luottaminen ovatkin shibarissa keskeistä
 – Köysissä ollessaan joutuu avaamaan itseään. Aika usein sanotaan, että ”ropes don't lie” eli köydet eivät valehtele. Sitomistilanteessa ihminen on niin herkkänä, että pintaan voi nousta tunteita, jotka arkielämässä pystyy peittämään.
 Sidonnassa ollaan hyvin lähekkäin ja siinä kosketetaan toista ihmistä. Sidottava on lisäksi sitojan armoilla, koska ei ehkä pysty itse liikkumaan eikä vapautumaan köysistä. Toiseen ihmiseen täytyy pystyä luottamaan.
 – Kehokontakti vaatii avoimuutta ja luottamusta siihen, ettei toinen käytä hyväksi omaa avoimuutta puolin tai toisin.
 Jokainen sitomistilanne on Cecin mukaan erilainen. Tunnelma on kiinni siitä, kuka sitoo ja ketä ja minkälaisessa tilanteessa. Yhdessä tekemisen lopputulosta ei voi aina ennakoida.
 – Se voi olla hauskaa, se voi olla humoristista tai se voi olla sellaista, että molemmat itkevät ja sitten täytyy pari tuntia palata sitomisesta takaisin arkeen.
 Hyvä jälkihoito, kuten rauhallinen yhdessäolo, keskustelu tai halaaminen ovatkin osa vastuullista ja onnistunutta sitomissessiota.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Sidottuaan käsivarteni kokonaan selän taakse Ceci on siirtynyt paketoimaan jalkojani. Lopuksi hän kiristää jalkoja ja käsiä ympäröivät köydet yhteen ja piilottaa köyden päät sievästi piiloon. Olen tiukassa köysipaketissa, enkä pysty liikuttamaan kuin päätäni.
 Ceci nojautuu olkaani vasten ja kurkistaa katsomaan kasvojani. Hän tarkistaa, että minulla on kaikki hyvin. Nyökkään vastaukseksi.
 Asentoni on hieman hankala, mutta ei liian tukala. Henkisesti sen sijaan tuntuu vapautuneelta, koska juuri nyt en pysty tekemään mitään muuta kuin olemaan paikoillani. En voi tehdä töitä, en somettaa, en pestä pyykkiä. Arjen vaatimukset katoavat hetkeksi.
 Mutta onko tämä seksiä? Kyllä ja ei, Ceci vastaa.
 – Riippuu siitä, miten seksin määrittelee. Seksi on itse asiassa korvien välissä. Olen oppinut, että vaikka sitominen ei minulle olisi seksiä, se voi olla sitä sidottavalle. Sitominen voi olla mitä vaan kavereiden kanssa hengaamisesta yhdyntään tai itsetyydytykseen.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Modernin sidonnan juuret ovat 1950-luvun Japanissa ja BDSM-kulttuurissa. Shibariharrastajien mukaan sidonta on niin monipuolista, että sen opiskeluun voi omistaa vaikka koko elämänsä. Varsinaisen sitomisen lisäksi köyden materiaalin valinta ja sen käsittely ovat tärkeä osa harrastusta.
 BDSM-seksistä kiinnostuneille sitominen tuo myös jatkuvasti uusia mahdollisuuksia toteuttaa seksuaalisuuttaan.
 – Jos vertaa muuhun BDSM-seksiin, niin sitomisessa voi olla kepeyttä, mutta se voi olla myös tosi syvälle menevää. Jos on kiinnostunut kivusta, niin köydellä voi tehdä kipua asteittain, ettei kipu ole nolla tai sata, vaan mitä tahansa siltä väliltä.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Sidontaan liittyy paljon kielteisiä ennakkoluuloja ja asenteita. Cecin mukaan Suomessa ilmapiiri on jo melko salliva, mutta esimerkiksi Romaniassa shibaria harrastavat voivat joutua salaamaan asian. Shibarin synnyinmaassa Japanissa sidonta on sen verran suuri tabu, että sitä voivat julkisesti kertoa harrastavansa vain pornonäyttelijät.
 Yhdysvalloissa asenteet ovat kiristyneet viime vuosina. Cecin mukaan joissakin osavaltioissa BDSM-järjestöjen perustaminen on lailla kielletty ja esimerkiksi sidonnan opettamista voidaan pitää syynä estää maahan pääsy. Myös sosiaalisessa mediassa ryhmien perustamista ja keskustelua on rajoitettu.
 – Se miten sidonnasta puhutaan ja miten se hyväksytään on tärkeää, jotta sitä harrastavien ei tarvitse luulla olevansa jotenkin vääränlaisia. Onneksi me Suomessa elämme tosi liberaalissa yhteiskunnassa kun mietitään miten erilaiset seksuaalisuudet hyväksytään ja miten ne halutaan ymmärtää.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Noin tunnin kestäneen session lopuksi Ceci alkaa irrottaa köysiä. Hän ikään kuin peruuttaa saman matkan, jonka olemme kulkeneet sidonnan edistyessä. Köysien puristuksen hellittäessä pystyn taas oikaisemaan jalkani ja käteni, ja happikin virtaa taas vapaammin keuhkoihin.
 Kun viimeinenkin köysi on pois ranteistani, katselemme yhdessä ihoon jääneitä taiteellisia painaumia. Minuun ei sattunut. En itkenyt enkä nauranut, mutta kokemus oli mielenkiintoinen, rentouttava ja meditatiivinen. Stressi hävisi hetkeksi, koska köysissä olleessa ei pystynyt tekemään muuta kuin olemaan läsnä.
 Halaamme hetken aikaa hiljaisuuden vallitessa. Kuvaaja  Henrietta Hassinenkin  on lakannut ottamasta kuvia. Kun luottamus on saavutettu, on toisen ihmisen lähellä hyvä olla. Keinot läheisyyden ja luottamuksen saavuttamiseen vaihtelevat ihmisestä toiseen. Ja olkoon niin.
 Ceci Ferox on taiteilijanimi. Maailmalla paljon matkusteleva kinkyaktivisti ei halua julkisesti käyttää oikeaa nimeään, koska BDSM-harrastukseen liittyy eri maissa suuria ennakkoluuloja.

Eroottinen sidonta nostaa esiin vahvoja tunteita ja on joillekin jopa seksuaalinen identiteetti – "Sanotaan, että köydet eivät valehtele"


Summary: Käld on tehnyt TikTok-sovellukseen parituhatta videota. Niillä on yli 124 miljoonaa tykkäystä.

Jennifer Käld  on 17-vuotias lukiolainen pienestä ruotsinkielisestä Kruunupyyn kunnasta. Kotikulmillaan hän elää lähes normaalia elämää, mutta muualla kaikki on toisin.
 Käld on tuorein suomalainen someidoli, jolla on maailmalla tällä hetkellä jo lähes neljä miljoonaa fania.
 Hänen suosionsa perustuu TikTok-mobiilisovellukseen, josta on viime vuoden aikana tullut hittisovellus 8–15-vuotiaiden keskuudessa.
 Käldin fanit asuvat ympäri maailman. Eniten heitä on Suomessa, Ruotsissa, Turkissa, Australiassa, Englannissa ja Yhdysvalloissa.
 – Hän on tehnyt muutaman osuvan videon, jotka ovat olleet tosi hyviä, sanoo sometohtori Suvi Uski.
 Sometohtori Suvi Uski. Miisa Kaartinen
 Käldin joulukuussa ladattua suosituinta yksittäistä videota onkin katsottu yli 50 miljoonaa kertaa. TikTok on luonteeltaan mobiili ja videoiden pituus on rajattu viiteentoista sekuntiin. Sovellus ei mahdollista pitkää formaattia, kuten vaikkapa Youtube.
 – Algoritmit toimivat niin, että jo tykättyjä videoita tarjoillaan uudelleen ja uudelleen, kertoo sometohtori Suvi Uski.
 Tämä nopeuttaa suosittujen videoiden tykkäysten lisääntymisen ja mahdollistaa sen, että kenestä vain taitavasta videoiden tekijästä voi tulla tähti yhdessä yössä.
 – Suosittuna oleminen on ihmisen sisäänrakennettu toive, sanoo sometohtori Suvi Uski.
 Globaalia nuorisokulttuuria
 TikTokissa julkaistu sisältö on juuri sitä, mitä teinit puuhaavat ympäri maailman. Tanssi- ja lauluvideoiden lisäksi sieltä löytyy esimerkiksi pränkkivideoita, joissa pilaillaan toisen kustannuksella tai sellaisia, joissa on oivallettu ympäröivästä maailmasta jotain merkityksellistä.
 – Globaalia nuorisokulttuuria parhaimmillaan, se voi yhdistää maailmaa, sometohtori Suvi Uski.
 Pieruhuumorikaan ei loista poissaolollaan, vaan sekin on löytänyt oman paikkansa.
 Jennifer Käldin TikTok-tilin videoita. Kalle Niskala / Yle
 Jennifer Käldin noin 2 000 videon joukossa on monenlaista: tanssin ja laulun lisäksi löytyy myös hauskuutusvideoita. Tykätyimpiä ovat tanssivideot ja sellaiset, joissa on käytetty kuvamanipulaatiota.
 – Tekninen kikkailu on yksi suosion salaisuuksista, sanoo Jennifer Käld.
 Teknisten kikkojen kiinnostavuudesta kertoo se, että hänen jouluna lataamastaan, kuvamanipulaatiota sisältävästä Takki ilmassa -videosta on tykätty 3,9 miljoonaa kertaa ja sitä on katseltu yli 50 miljoonaa kertaa. Kaikkiaan Jennifer Käld on taltioinut lähes 2 000 videota ja niistä on tykätty 124,5 miljoonaa kertaa.
 Kuvassa Jennifer Käldin TikTok-tili ja suosituin yksittäinen video, jota on katsottu yli 50 miljoonaa kertaa. Kalle Niskala / Yle
 Pietarsaaresta maailmalle ponnistaneen someilmiön Sara Forsbergin kielivideo on neljässä vuodessa kerännyt noin 20 miljoonaa katselukertaa. Käldin Takki ilmassa -videon 50 miljoonaa katselukertaa kuukaudessa onkin luku, jota on vaikea heti ymmärtää.
 Vertailun vuoksi: tubekanavista Duudsonien, Angry Birdsin ja pelikanava TheRelaxinEndin käyttäjämäärät ovat lähellä Jennifer Käldin tämänhetkistä fanimäärää.
 Näistä lukemista on kuitenkin vielä matkaa varsinaisten maailmantähtien seuraajamääriin. Esimerkiksi Britney Spearsilla on lähes 20 miljonaa ja Justin Timberlakella yli 50 miljoonaa seuraajaa Instagramissa.
 Jos Jennifer Käldin fanittajien määrä kasvaa samaa tahtia kuin se on kasvanut vuoden ajan, Britney Spears tavoitetaan syksyllä ja Justin Timberlake ensi vuonna.
 Pikkusisko houkutteli TikTokiin
 Jennifer Käld saa kiittää siskoaan Jaminaa siitä, että on nyt tykkäysmiljonääri. Alun nihkeän suhtautumisen jälkeen latasi omaan puhelimeensa TikTok-sovelluksen ja alkoi tehdä omia videoita.
 Jennifer Käld on perheen fanitetuin. Nuorempi veli Hugo on saanut vasta 125 000 seuraajaa ja sisko Jamina 53 000. Myös vanhemmilla on omat TikTok-tilinsä, mutta seuraajia on tasan nolla.
 Isästä tuli tyttärensä manageri, kun tämän suosio alkoi paisua hurjaa vauhtia. Kalle Niskala / Yle
 Perheestä löytyi myös manageri: isä  Mats-Erik Käld  ajautui siihen virkaan, kun homma karkasi käsistä.
 – Muistan kun Jenniferillä oli faneja 10 000 ja fanipostia alkoi tulla. Vastasimme silloin jokaiselle. Nyt ei enää yksinkertaisesti pysty. Viikottain tulee kymmeniä kirjeitä ja lisäksi fanilahjat, sanoo Mats-Erik Käld.
 Isä näkee videoilla tyttärensä aitouden ja on sitä mieltä, että tämä on videoissa sama ihminen kuin kotona. Jennifer sanoo samaa, ja aitous on molempien mielestä suosion salaisuus.
 Sometohtori Suvi Uski on tehnyt sosiaalisen median tutkimusta nimenomaan aitoudesta ja on toista mieltä.
 – Sometähtien suosion taustalla piilee usein, että osataan välittää aito vaikutelma yleisölle. Ihmisellä on someminä ja omaminä, sanoo sometohtori Suvi Uski.
 Jennifer Käld on jo saanut kokemusta siitä, että yksityisyyttä pitää suojella. Ennen hänellä oli Instagramissa osoitetiedot, mutta kun fanipostin määrä alkoi paisua, ne piti poistaa.
 Käld ei vastaa tuntemattomiin numeroihin ilman että on keskustellut isänsä kanssa. Hän saa päivittäin satoja meilejä, joihin yrittää tietysti vastata. Yhteistyöehdotukset käydään nekin läpi isän kanssa.
 Miten miljoonat tykkäykset muuttuvat miljooniksi?
 Lähes joka päivä Jennifer Käldin meiliin kilahtaa yhteistyöpyyntö jostain päin maailmaa. Tarjoukset tutkitaan tarkkaan.
 – Viime viikolla hylkäsimme kiinalaisen vaatekaupan ja skotlantilaisen sometoimiston yhteistyötarjoukset. Ne eivät olleet tarpeeksi houkuttelevia, sanoo Mats-Erik Käld.
 Joitain yhteistyökuvioita Jenniferillä jo on, kuten oma fanituotekauppa. Ensi viikolla julkaistaan isompi yhteistyökuvio suomalaisen yrityksen kanssa.
 – Suosituimmat somepersoonat tienaavat kuusinumeroisia summia, kertoo sometohtori Suvi Uski
 Joulukuussa 2018 juhlittiin kolmea miljoonaa fania, kuukauden päästä faneja oli melkein neljä miljoonaa. Kalle Niskala / Yle
 Jennifer Käld lähtee mukaan yhteistyöhön, kun se sopii hänen arvoihinsa ja sopimus hyödyttää molempia osapuolia.
 Kruunupyyssä Jennifer saa olla normi teini
 Jennifer Käldin fanitapaamisessa joulukuussa Vaasassa oli paikalla satoja nuoria, jotka tulivat tapaamaan someidoliaan, ottamaan yhteiskuvan ja hakemaan nimikirjoituksen.
 Tšekissä fanit ovat kokoontuneet ilman idolia: he pitivät fanitapaamisen keskenään.
 Omassa lukiossaan Jennifer Käld ei ole stara, vaan normaali lukiolainen kuten muutkin. Ikätoverit ovat kuitenkin huomanneet, että alakoulusta saattaa tulla faneja pyytämään nimikirjoituksia.
 Jennifer Käld koulussa.  Kalle Niskala / Yle
 – Yksi fani tuli Närpiöstä Kruunupyyhyn ja toi suuren yksisarvisen pehmolelun, suklaata ja kukkia.
 Koulun jälkeen Jennifer Käld viettää aikaa kavereidensa kanssa, niin kuin ennenkin. Joskus he tekevät yhdessä videoitakin.
 Tulevaisuus on vielä avoin
 Jennifer Käld tekee videoita, koska se on hauskaa. Hän aikoo jatkaa niin kauan kuin homma huvittaa ja pysyy hauskana.
 Käld pitää kuitenkin koulutusta tärkeänä: lukio käydään loppuun, ja sitten tie vie yliopistoon.
 – Lukion jälkeen pidän kuitenkin vuoden vapaata ja katselen ympärilleni.

Käldin perhe: äiti Kia, isä Mats-Erik sekä lapset Jennifer, Jamina ja Hugo. Kaje Komulainen / Yle

Sisko houkutteli 17-vuotiaan Jennifer Käldin TikTokiin – nyt tällä on lähes 4 miljoonaa fania ja manageri-isä


Summary: Tänä iltana selviää, millaisen vastatarjouksen Trump tekee demokraateille, jos tekee. Trumpin puhe alkaa kello 23 Suomen aikaa.

Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on luvannut antaa vielä tänään merkittävän ilmoituksen.
 Hänen puheensa kärki on siinä, miten kuukauden kiinni ollut liittovaltion hallinto saadaan taas auki. Kiinnostavaa on myös se, tekeekö hän uuden tarjouksen demokraateille Meksikon muurin rahoituksesta.
 Trump haluaa yli viiden miljardin dollarin rahoituksen Meksikon vastaiselle muurille. Hän arvioi muurin vähentävän laitonta siirtolaisuutta Yhdysvaltoihin. Trumpin mukaan siirtolaiset tuovat väkivallan ja huumekaupan ongelmia tullessaan.
 Demokraattienemmistöinen kongressi ei ole taipunut Trumpin vaatimukseen muurista. Demokraatit pitävät sitä liian kalliina ja lopulta myös tehottomana estämään siirtolaisuutta.
 Rahoituskiistan vuoksi osa liittovaltion hallinnosta on ollut jo lähes kuukauden kiinni. Hallinnon sulun vuoksi noin 800 000 hallinnon työntekijää on ollut tuon ajan palkatta.
 Yhtenä vaihtoehtona Trump on väläyttänyt hätätilalakien käyttöönottoa. Tällöin hän voisi tehdä muurin rahoituksesta päätöksen kuulematta kongressia.

Trump puhuu, avautuvatko solmut? Hallinto ollut kuukauden kiinni ja muuri vailla rahaa – suora lähetys kello 22.50


Summary: Yhdysvallat teki vastaiskun, koska Al-Shabaabin terroristit hyökkäsivät aamulla Somalian armeijan tukikohtaan.

Yhdysvallat on tehnyt tuhoisan ilmaiskun al-Shabaabin tukikohtaan Somaliassa. Iskussa on kuollut tiettävästi yli 50 al-Shabaabin terroristia.
 Isku tehtiin Somalian keskiosissa Juban alueella. Yhdysvaltain Afrikan joukkojen päämajan mukaan isku oli vastatoimi al-Shabaabin Somalian armeijan vastaiselle hyökkäykselle.
 Al-Shabaab iski Somalian armeijan leiriin Kismayon kaupungin liepeillä lauantaiaamuna. Iskussa kuoli ainakin kahdeksan Somalian armeijan sotilasta.
 Aiemmin tällä viikolla al-Shabaab teki tuhoisan terrori-iskun naapurimaassa Keniassa. Terroristijärjestön itsemurhapommittaja iski Nairobissa hotellikortteliin. Räjähdyksissä ja tulitaisteluissa kuoli yli 20 ihmistä ja lähes 30 ihmistä haavoittui.

Yhdysvallat teki ilmaiskun al-Shabaabin asemiin - kymmeniä kuolleita


Summary: Loton päävoittoa ei ole jaettu kolmeen kuukauteen.

Lotossa ei nähty lauantain arvonnassa taaskaan yhtään seitsemän oikein -tulosta, joten ennätyksellinen 15 miljoonan potti jäi jakamatta. Potti on jaossa jälleen ensi viikolla.
 Illan arvonnassa ei löytynyt myöskään yhtään kuusi ja lisänumero -tulosta. Sen sijaan kuusi oikein -tuloksia oli 68 kappaletta. Niillä voitti 3 479 euroa.
 Edellinen seitsemän oikein -tulos saatiin 20. lokakuuta, joten päävoittoa ei ole jaettu kolmeen kuukauteen.

Loton 15 miljoonan ennätyspotti jäi taas jakamatta


Pohjois-Irlannin poliisi kertoo tutkivansa Londonderryn kaupungissa tapahtunutta epäiltyä autopommi-iskua.
 Muun muassa Twitterissä leviävissä kuvissa näkyy palava auto kaupungin oikeustalon edustalla.
 Epäilty isku ei ole tiettävästi vaatinut henkilövahinkoja.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Poliisi tutkii epäiltyä autopommia Pohjois-Irlannissa


Summary: Osa Yhdysvaltojen hallinnosta on ollut suljettuna jo viidettä viikkoa.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  ehdottaa, että laittomasti maahan tulleiden lasten suojelemiseksi luotu Daca-ohjelma saisi kolmen vuoden jatkoajan.
 Trump yrittää tarjouksellaan saada päätökseen Yhdysvaltain hallinnon lamauttaneen budjettikiistan.
 Lisäksi presidentti esitti, että Yhdysvaltain etelärajalle palkataan 2750 uutta rajavartijaa.
 Vastineeksi presidentti haluaa 5,7 miljardia dollaria tavoittelemalleen muurille.
 Edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  tyrmäsi ehdotuksen jo ennen Trumpin pitämää puhetta ja kuvaili sitä mahdottomaksi hyväksyä.
 Osa Yhdysvaltojen hallinnosta on suljettuna jo viidettä viikkoa Meksikon rajamuurin rahoitusta koskevan kiistan takia.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Trump vaatii yhä 5,7 miljardia dollaria muurille – Pelosi tyrmäsi ehdotuksen jo etukäteen


Summary: Pelastuslaitos sai palosta hälytyksen puoli kymmenen aikaa maanantai-iltana.

Laukaan Lievestuoreella palaa vanha teollisuushalli, joka on pelastuslaitoksen mukaan nykyään asuinkäytössä.
 Pelastuslaitokselta arvellaan, että tällä hetkellä rakennuksessa ei kuitenkaan asu ketään.
 Palosta tehtiin hälytys hieman ennen puolta kymmentä maanantai-iltana.
 Uutinen päivittyy.

Asuinkäyttöön muutettu teollisuushalli palaa Lievestuoreella


Summary: Aluksissa olleiden miehistön jäsenien kerrotaan hypänneen mereen paetakseen liekkejä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kaksi alusta on tulessa Kertšinsalmella lähellä Krimin niemimaata, kertoo Venäjän liikenneministeriö. Pelastustyöt ovat käynnissä turmapaikalla.
 Aluksissa olleiden miehistön jäsenien kerrotaan hypänneen mereen. Aluksissa on yhteensä noin 30 henkilöä.
 Venäjän liikenneministeriön mukaan heidän joukossaan on ainakin Intian ja Turkin kansalaisia.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Kaksi alusta tulessa Kertšinsalmella lähellä Krimin niemimaata


Summary: Pesulayhtiön mukaan papanoiden saastuttamaa pyykkiä ei ole voinut päätyä potilaiden käyttöön.

Tästä on kyse Keskussairaalan pesulassa Kotkassa tehtiin viime syksynä tavanomaista enemmän jyrsijähavaintoja Pesulassa aloitettiin tehotorjunta joulukuussa Hiiriä on jäänyt ansoihin runsaasti etenkin pesulan ulkopuolella Sairaalapesula pesee päivittäin 3000 kiloa lakanoita, potilasvaatteita ja henkilökunnan työasuja
 Jyrsijät ovat olleet jo pidempään tuttu ilmiö Kymenlaakson keskussairaalan pesulan lähistöllä Kotkassa. Pesulassa niiden jätöksiä alkoi näkyä enemmän viime syksynä, kun sää viileni.
 Pesulasta kerrotaan, että jyrsijät alkavat ilmeisesti liikkua pesulassa työpäivän jälkeen, kun koneet eivät enää pidä meteliä. Pesukoneissa pyörii päivittäin 3000 kiloa sairaalatekstiileitä. Pyykki sisältää vuodevaatteet, potilasvaatteet ja henkilökunnan työasut. Suurin osa on keskussairaalan ja terveydenhuollon pyykkiä, mutta mukana on jonkin verran myös alueen päiväkotien tekstiilejä.
 Kotkassa pesulaa pyörittävä Uudenmaan Sairaalapesula vahvistaa, että havaintoja jyrsijöistä ja niiden jätöksistä tuli loppuvuodesta tavanomaista enemmän. Siksi Kotkan yksikössä on aloitettu joulukuussa jyrsijöiden tehotorjunta. Toimitusjohtaja  Juha Kosonen  sanoo, että kiinteistön sijainti on jyrsijöille otollinen.
 – Kotkassa yksi seinä on metsän puolella ja takapiha on suoryteikköä. Siellä liikkuu metsähiiriä, päästäisiä ja muita pienjyrsijöitä, Kosonen toteaa.
 Jyrsijät ovat Kososen mukaan voineet päästä pesulan sisätiloihin lastausovien kautta.
 – Likapyykin puolella meillä on lastausovet, joista pyykki tulee sisään. Jyrsijä ei suurta koloa vaadi päästäkseen kiinteistöön.
 Hiiriä "paljon"
 Pesulan tuholaistorjunnasta vastaavasta Anticimexistä kerrotaan, että pesulan ympäristöön ja sisätiloihin on laitettu loukkuja ja ansoja, jotka on tarkastettu nyt kahdesti. Lisäksi on tukittu jyrsijöiltä reittejä, jotta ne eivät pääse kiinteistöön sisälle esimerkiksi jonkin tuuletusritilässä olevan reiän kautta.
 Joulukuussa hiiriä oli jäänyt kiinni yhteensä seitsemän, joista yksi sisätiloista toimiston ja yksi tuotannon puolelta. Reilu viikko sitten ulkoansoista löytyi 11 hiirtä, sisätiloista ei yhtään.
 – Hiiriä on saatu kummallakin kertaa kiinni paljon, joten niitä liikkuu pesulan ympäristössä paljon. Siksi pidämme järeät keinot käytössä jatkossakin. Tilanne on nyt parantunut ja eikä sisätiloista ole enää tullut hiirihavaintoja. Pyrimme siihen, ettei niitä enää pääsisi sisälle, kertoo Anticimexin Kaakkois-Suomen myyntipäällikkö  Jari Lehmusmetsä .
 Kari Saastamoinen / Yle
 Myös Lehmusmetsä huomauttaa, että lähellä metsää sijaitseva pesulakiinteistö houkuttelee jyrsijöitä.
 – Jos se olisi asfalttikentällä muiden teollisuushallien joukossa, ei siellä liikkuisi hiiriäkään.
 Työntekijäpuolella on herännyt huoli sitä, voiko jätöksiä päätyä puhtaan pyykin sekaan. Kaikkea puhdasta pyykkiä ei pystytä aina käsittelemään heti, ja silloin se saattaa seisoa hyllyssä päiviä.
 Jätöksiä pyykkipussien alla
 Nimettömänä pysyttelevän työntekijän mukaan hiirenjätöksiä löytyi syksyllä varastotiloista, joissa pidetään puhdasta pyykkiä hätävarana. Varastotiloihin on myös tuholaistorjuntayrityksen mukaan laitettu loukkuja, mutta niihin ei ole jäänyt yhtään jyrsijää.
 Lisäksi työntekijä sanoo nähneensä hiiren jätöksiä puhtaan pyykin puolella siivoukseen tarkoitettujen pölyrättien seassa. Rätit oli pakattu pyykkipusseihin, mutta pussien alla oli hiiren jätöksiä. Työntekijä epäili, että jätökset olisivat imeytyneet pussin läpi. Rätit seisoivat työntekijän mukaan puhtaan pyykin vieressä pari viikkoa.
 Toimitusjohtaja Kososen mukaan kyseessä oli havainto, jonka jälkeen tehotorjunta alkoi.
 – Puhtaita, harvemmin käytettyjä siivousliinoja oli varastoitu pusseissa rullakkoon tai laatikkoon. Sen pohjalla oli huomattu jätöksiä, mutta ne eivät olleet kosketuksissa liinojen kanssa. Siivousliinapussit lähtivät uuteen pesuun ja alue puhdistettiin. Mitään riskiä ei ollut, mutta tämän havainnon jälkeen päätimme turvautua ammattilaisten apuun.
 Puhdasta sairaalapyykkiä. Tiina Karppi / Yle
 Tarkka valvonta
 Uudenmaan Sairaalapesulan mukaan huoli jätösten päätymisestä käyttöön menevän pyykin sekaan on turha.
 – Sen ei pitäisi olla mitenkään mahdollista. Likapyykki ja puhdas pyykki käsitellään eri tiloissa. Pyykki saa desinfektiokäsittelyn pesuprosessissa. Puhdas pyykki pakataan käsin, ja siitä otetaan myös näytteitä, sanoo toimitusjohtaja Juha Kosonen.
 Kosonen sanoo, että pestyn pyykin puhtautta valvotaan erittäin tarkasti, koska monilla potilailla on alentunut vastustuskyky.
 – Mikrobiologisen puhtaudenhallintajärjestelmän kautta varmistetaan, ettei pyykissä ole mitään taudinaiheuttajia. Jos puhdas pyykki likaantuu uudestaan, se lähtee takaisin pesuun. Toimintamme lähtökohta on, että tekstiilit ovat asiakkaille turvallisia käyttää.
 Sairaalapesula sijaitsee kahdessa tasossa erillään keskussairaalasta. Likainen pyykki vastaanotetaan maan tasolla, kun kuljetusauto tuo sen lastauslaiturille. Likapyykki käsitellään rakennuksen alakerrassa ja puhdas pyykki ylätasolla. Likaista ja puhdasta pyykkiä kuljetetaan samoilla autoilla.
 – Periaate on, että puhdas pyykki kuljetetaan ensin ja likapyykki sen jälkeen. Jos puhdasta ja likaista pyykkiä on samassa autossa, siinä on turvaväli. Lisäksi rullakot, joissa pyykki kuljetetaan, on suojattu.
 Keravalla vähän havaintoja
 Uudenmaan Sairaalapesulan pääyksikössä Keravalla pestään kymmenen kertaa enemmän pyykkiä kuin Kotkassa. Siellä jyrsijähavaintoja tehdään Kososen mukaan melko vähän. Sisältä niitä ei ole löytynyt lainkaan.
 Kotkan sairaalapesulan toiminta siirtyi kiinteistöhuoltoyhtiö Kastekilta Uudenmaan Sairaalapesulalle vuonna 2016. Keravan yksikössä on käytetty tuholaisfirman palveluja kiinteistön rakentamisesta saakka.
 – Sama toimintamalli on nyt pysyvästi käytössä Kotkassa. Jos työntekijät havaitsevat vielä tuholaisia sisätiloissa, he ottavat yhteyttä ja tuholaisfirma tulee käymään. Se voi myös tehdä uudelleenarvioinnin, jos toimet eivät ole olleet riittäviä, sanoo toimitusjohtaja Juha Kosonen.
 Kari Saastamoinen / Yle
 Tuholaistorjuja käy kahden kuukauden tehotorjuntajakson jälkeen pesulassa vähintään kerran kuukaudessa. Anticimexin mukaan jyrsijävuosi on ollut työllistävä, mutta ei mitenkään poikkeuksellinen.
 – Metsähiirten esiintymishuippu tulee neljän vuoden välein. Kun populaatio saavuttaa huippunsa, tulee ravintopula ja taudit, jotka romahduttavat kannan, sanoo myyntipäällikkö Jari Lehmusmetsä.

Sairaalan pesulassa taistellaan jyrsijöitä vastaan – papanoita löytynyt myös pyykin seasta


Summary: Taksin asiakas joutui taksikuskin ahdistelemaksi Turussa viikonloppuna.

Tutkinnanjohtaja Juhani Malmberg sanoo, että poliisi on edennyt viikonloppuna Turussa sattuneen seksuaalirikosepäilyn tutkinnassa. Uhri on taksin asiakas ja epäilty tekijä taksikuski.
 Poliisi kertoi sunnuntaisessa tiedotteessaan taksikyydin asiakkaan joutuneen seksuaalirikoksen uhriksi sunnuntaina aamuyöllä. Nyt tutkintanimikkeeksi on tarkentunut seksuaalinen ahdistelu.
 Poliisin mukaan taksinkuljettaja oli ulkomaalaistaustainen mies, joka ajoi virallista taksia. Mies on yhä karkuteillä.
 – Meillä ei ole hänen henkilöllisyyttään vielä tiedossa, mutta se on eri keinoin selvitettävissä, sanoo tutkinnanjohtaja Juhani Malmberg Lounais-Suomen poliisista.
 Poliisi pyytää havaintoja ahdistelijasta
 Alun perin poliisi kertoi ahdistelujen tapahtuneen asiakkaan asunnolla. Poliisin mukaan tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Teot ovat tapahtuneet Turussa Haritun kaupunginosassa, mutta tarkempaa tekopaikkaa poliisi ei halua kertoa.
 – Uskoisin, että saamme kuljettajan kiinni kuulusteluja varten viimeistään loppuviikosta, arvioi tutkinnanjohtaja Juhani Malmberg.
 Poliisi pyytää havaintoja tummahkosta taksista ja mahdollisesti Lähi-idästä kotoisin olevasta hoikasta kuljettajasta, joka ajoi autoa Turun keskustan ja Haritun välillä sunnuntaina aamuyöllä neljän aikoihin.

Turun taksiahdistelija yhä karkuteillä – poliisi päässyt jäljille


Summary: Theresa Mayn tiedonanto parlamentille näytetään suorana Yle Areenassa.

Britannian pääministerin Theresa Mayn on määrä esitellä maanantaina parlamentille vaihtoehtoinen suunnitelma siitä, miten Britannia eroaa Euroopan unionista.
 Viime viikolla parlamentti hylkäsi murskaluvuin Mayn hallituksen neuvotteleman EU-erosopimuksen.
 Tämä on kasvattanut riskiä, että Britannia joutuu maaliskuun lopulla lähtemään EU:sta ilman sopimusta, mikä voisi aiheuttaa muun muassa vakavia häiriöitä Britannian ja EU-maiden kauppaan.
 Parlamentti velvoitti Mayn esittelemään uuden suunnitelman viimeistään tänään. Äänestys siitä on näillä näkymin 29. tammikuuta.
 Lue myös:
 Britannia ajautuu kohden brexit-kurimusta – mitä tämä merkitsee saarivaltakunnalle ja EU:lle? Ylen erikoistoimittajat vastasivat yleisön kysymyksiin.
 Brittiparlamentin jäsenet yrittävät huomenna ottaa brexit-vallan hallitukselta – Downing street: Erittäin huolestuttavaa

Yle näyttää suorana: Britannian pääministeri yrittää avata Brexit-takalukon kello 17.20


Summary: Poliisikoiralaitoksen johtajan mukaan Hämeenlinnan poliisiaseman pihalla lumenauraajan kimppuun käyneen poliisikoiran tapaus on tutkittava perusteellisesti.

Hämeenlinnan poliisitalon sisäpihalla ulkoilemassa ollut poliisikoira puri lumenauraustehtävissä ollutta miestä sunnuntaina aamupäivällä. Poliisiammattikorkeakouluun kuuluva poliisikoiralaitos Hämeenlinnassa kouluttaa kaikki Suomen poliisikoiranohjaajat. Se myös hankkii koirat poliisin käyttöön.
 Yle Hämeenlinna tavoitti poliisikoiralaitoksen johtajan  Joni Tonterin  Ruotsista. Tonteri oli matkalla Pohjoismaisten poliisikoiralaitosten johtajien vuosittaiseen kokoontumiseen. Tonteri kuuli  Hämeenlinnan tapauksesta  ensimmäisen kerran puhelinkeskustelun aikana.
 – Siellä on kyllä tapahtunut jotain virheitä jossain vaiheessa, kun näin on päässyt käymään.
 Koska hyökkäys tapahtui poliisiaseman sisäpihalla, saattaa taustalla olla reviirin puolustaminen.
 – Koira on ajatellut, että täällä on ylimääräinen, ja on toiminut kuten on koulutettu, arvioi Tonteri.
 Ei ainutkertainen tapahtuma
 Tapahtuma ei ole ainutlaatuinen. Poliisikoirat käyvät aina välillä myös ulkopuolisten kimppuun, vaikka hyvin harvinaista tämä Tonterin mukaan kuitenkin on.
 Ennaltaehkäisynä toimii hyvä koulutus.
 – Koulutus, ohjaus, oma ammattitaito ja kokemus. Niitä kun vahvistetaan, niin se auttaa. Jatkossakin koulutetaan jo alkuvaiheessa poliisikoira, joka tarvittaessa käyttää myös sitä purukalustoaan, jos tarvetta tulee.
 Tapauksista on uutisoitu esimerkiksi  vuonna 2017 , kun poliisikoira löysi kadonneen sienestäjän ja puri häntä. Vuonna 2009 Seinäjoen poliisilaitoksella poliisikoira puri jalkaan palomiestä, joka oli tullut tuulettamaan putkatiloissa ollutta tulipaloa, kertoi  MTV .
 Koiraa ei lopeteta eikä hyllytetä
 Kysymys siitä, hyllytetäänkö Hämeenlinnassa hyökännyt koira, tai onko nyt edessä eläkepäivät, saa Tonterin naurahtamaan.
 – Ei missään nimessä! Poliisikoirahan on saattanut tehdä omasta mielestään ihan oikein ja koulutuksen mukaisesti. Virhe on todennäköisesti siellä hihnan toisessa päässä. Kun en vielä tunne tämän tapauksen yksityiskohtia, niin tarkemmin en osaa vielä ottaa kantaa.
 Hämeen poliisi on luvannut tiedottaa asiasta tarkemmin, kunhan sunnuntaiaamun tapahtumat saadaan selvitettyä.

Sivullista purevaa poliisikoiraa ei automaattisesti hyllytetä – Hämeenlinnassa lumenauraajaa purrut koira on voinut toimia koulutuksensa mukaisesti


Summary: Viha on alkukantainen tunne, joka voi luoda hyvää ihmisen elämään. Toisaalta viha voi ruokkia itseään loputtomiin ja vääristää yksilön mielenmaisemaa.

– Viha on energiapiikin antaja, joka sysää kohti toimintaa, joko hyvää tai pahaa. Tunnelataus antaa halun ja innostuksen tehdä jotakin, selittää vihaa tutkinut filosofian tohtori  Rauno Juntumaa .
 Radio Suomen Päivä -lähetyksen haastattelussa maanantaina ollut Juntumaa on myös psykologi ja psykoanalyytikko.
 Viha antaa sorretuille voimaa puolustaa oikeuksiaan. Usein ihmisen henkinen kasvu vahvemmaksi on saanut polttoainetta juuri vihasta, jonka avulla ihminen oppii asettamaan rajoja.
 – Todennäköisesti  Mahatma Gandhi  ja  Martin Luther King  ovat aluksi kokeneet suuttumusta ja vihaa, mutta he osasivat lopulta toimimaan rakentavasti, tutkija sanoo.
 Juntumaan mukaan viha voi ryöpsähtää kuin tulitikun raapaisusta. Varastoidut vihan ja nöyryytyksen tunteet voivat oikeanlaisen ärsykkeen takia räjähtää hetkessä. Joskus ärsykettä ei tule, jolloin ihminen haluaa keksiä syyn.
 – Koska viha tuntuu joskus niin mukavalta.
 Kollektiivinen viha palkitsee ja ruokkii
 Juntumaa on tutkinut vihaa ja sen ilmenemismuotoja, ja kirjoittanut taannoin aiheesta kirjankin. Näin sosiaalisen median aikakaudella yksi vihan muodoista on yhteisöllinen viha, joka näkyy muun muassa vihapuheena verkossa.
 Psykologi nostaa esimerkiksi poliitikon, joka kertoo tyytymättömälle kansalle kuka on syyllinen vallitsevaan ahdinkoon. Jos kansalainen on kokenut jo tilanteestaan vihan tunteita hän on herkkä uskomaan poliitikkoa.
 – Mennään salamannopeasti mukaan. Ikään kuin koira hyökkää luun kimppuun, niin ihminenkin, kun heitetään täky, että tuolla on syyllinen, Juntumaa sanoo.
 – Tämän jälkeen tuntuu hyvältä.
 Juntumaan mukaan vihan vallassa oleva ihminen tuntee itsensä vahvemmaksi kuin mitä todellisuudessa onkaan. Lisäksi ihminen kokee yhteenkuuluvaisuutta muiden, samalla tavalla ajattelevien kanssa.
 – Kaikkein ihaninta siinä on, että saa kuulua joukkoon, vaikka se olisi miten paha ryhmä. Tämä raju tunne voi mennä kaiken ohi, jopa itsesuojelun ja seksin.
 Ryhmän tuki vahvistaa ja palkitsee vihan tunnetta. Rauno Juntumaan mukaan viha lopulta tyhmentää ihmistä, koska yksilön ajattelu ei välttämättä käynnisty ryhmässä.
 – Kaikkein älykkäimmätkään ihmiset eivät pysty tätä vastustamaan. Ihmisen ajattelukyky voi heilahdella tilanteen ja asian mukaan.
 Kuuntele Rauno Juntumaan koko haastattelu Radio Suomen Päivä -ohjelmassa

Vihaa tutkinut psykologi: ”Viha tuntuu joskus niin mukavalta”


Summary: Virhe oli aamun tv- ja radiouutisissa muttei verkkosivuilla.

Maaseudun Tulevaisuuden teettämän kyselyn mukaan  suomalaisista 38 prosenttia on sitä mieltä, että avohakkuista pitäisi luopua valtion metsissä. Joka kolmas katsoo, että avohakkuista pitäisi luopua yksityismetsissä.
 Ylen tv- ja radiolähetyksissä kerrottiin aiemmin maanantaina virheellisesti, että avohakkuiden kieltämistä sekä valtion omistamissa metsissä että yksityismetsissä kannattaisi 28 prosenttia suomalaisista. Ylen verkkosivuilla ei ole ollut väärää tietoa.
 Virhe juontui STT:n uutisesta.

Oikaisu liittyen uutiseen avohakkuista


Summary: Sunnuntaina rikkoutuneen junan pohjarakenteisiin on osunut tuntematon esine, arvioi Onnettomuustutkintakeskus.

Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) tutkii sunnuntaina rikkoutuneen Oulun-junan veturia ja junarunkoa tänään uudelleen. Tutkimuksissa on tänään paljastunut, että junan pohjarakenteisiin osui tuntematon esine.
 Otkes esittelee  Twitterissä  junan vaunun pohjassa näkyviä vaurioita. Jälkiä on useita pitkin pohjaa.
 Otkesin johtaja, dosentti Veli-Pekka Nurmi kertoo, että aiemmassa tarkastuksessa mitään jälkiä ei löydetty. Veturinkuljettajakaan ei nähnyt raiteilla mitään.
 Sunnuntainen pamaus oli erikoinen myös siksi, että rysäys tuntui kuudennessa vaunussa. Pamaus oli niin voimakas, että esimerkiksi penkin selkänoja vääntyi taakse ja osalla matkustajista epäiltiin niskan retkahdusta.
 Lue lisää:
 Intercityjunan vaunu "rytkähti" oudosti oikoradalla – muutamille matkustajille niskan ja selän retkahduskipuja

Intercityjunan mystisestä pamauksesta jäi jäljet junan pohjaan


Summary: Yrittäjät ovat katselleet paikkoja uudelle leipomolle.  Kahvila ja konditoria jatkavat maaliskuussa vanhassa osoitteessa.

Tästä on kyse Kajaanilaisen perheleipomon katto tuhoutui täysin toukokuisessa tulipalossa.
 Kajaanilainen perheleipomo on ollut suojapeitteen ja rakennustelineiden alla piilossa jo lähes vuoden. Leipomo Pekka Heikkinen kärsi pahoja vahinkoja viime vuoden toukokuussa sattuneessa tulipalossa. Siitä lähtien kaupungissa on liikkunut monia huhuja yli sata vuotta toimineen leipomon tulevaisuudesta.
 Leipomon yrittäjä  Kaisa Marin  paljasti tänään, että leipomon toiminta ei enää jatku vanhoissa tiloissa. Kahvila, myymälä ja konditoria löytyvät edelleen vanhasta osoitteesta Kajaanin keskustassa maaliskuussa.
 Leipomolle etsitään parhaillaan uusia tiloja. Marinin mukaan todennäköisin sijainti on Kajaanin Petäisenniska.
 – Tämä ei ole pikkujuttu. Puhutaan yli miljoonan euro täräyksestä, joten haluamme suunnitella uutta tilaa rauhassa.
 Tällä hetkellä vanhan leipomon kattorakenteissa tehdään purkutöitä, joissa puretaan tulipalossa vaurioituneet päätykolmiot.
 Lisäksi leipomon henkilökunta tekee ulko- ja sisätiloissa siivous- ja järjestelytöitä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue lisää:
 Perinteikkään leipomon tulipalo yhdisti ihmisiä – "Emme ole tässä tilanteessa yksin"

Kajaanilainen perinteikäs Pekka Heikkisen leipomo tuhoutui tulipalossa – jatkossa leipä syntyy uudessa osoitteessa


Summary: Sinisten Maria Lohela on entinen puhemies.

Sinisten kansanedustaja  Maria Lohela  loikkaa kansanedustaja  Harry "Hjallis" Harkimon  perustamaan Liike Nyt -eduskuntaryhmään. Kokoomuksesta keväällä eronnut Harkimo oli eduskuntaryhmän ainoa kansanedustaja ennen loikkaa.
 Asiasta kerrottiin tiedotustilaisuudessa Liike Nyt -yhdistyksen toimistolla Helsingissä. Eduskuntavaaleihin osallistuva yhdistys julkisti yli 20 uutta eduskuntavaaliehdokkaaksi pyrkivää. Kokonaisuudessaan ehdolle pyrkiviä on Harkimon mukaan nyt melkein 80.
 Yhdistys ei ole puolue, joten se ei voi asettaa itse ehdokkaita vaalei hin. Ehdokkaiksi pyrkivien on ensin muodostettava valitsijayhdistys, mikä vaatii ehdokkailta sadan tukijan nimen keräämistä.
 Sinisten kansanedustaja Maria Lohela. Jarno Kuusinen / AOP
 * Kerromme kohta lisää.

Kansanedustaja Maria Lohela loikkaa sinisistä Harkimon Liike Nytiin


Summary: Onnettomuuslautakunta suosittaa päivittämään kaikkien vähäliikenteisten kenttien viestintä- ja lennonvarmistusjärjestelmät.

Ruotsalaiskone laskeutui maaliskuussa 2018 Kokkola–Pietarsaaren lentoaseman kiitoradalle ilman lennonjohdon lupaa. Radalla oli laskeutumisen aikana työkoneita ja onnettomuudelta vältyttiin täpärästi. Ohjaaja koki laskeutumisen välttämättömäksi koneen pintojen jäätymisen takia.
 Onnettomuustutkintakeskuksen juuri valmistuneesta loppuraportista selviää, että koneen ja lennonjohdon viestittely ei ollut riittävän määrätietoista eikä kaikilta osin ohjeistuksen mukaista.
 Radiopuhelinkeskustelua myös häiritsi kaiuttimista kuulunut huoltoajoneuvon kuljettajien keskustelu. Vajavaisen yhteydenpidon takia jäätämisongelman vakavuus ei välittynyt lennonjohtajalle asti.
 Onnettomuustutkintakeskus suosittaa, että Finavia ja Air Navigation Services Finland päivittävät vähäliikenteisten lentoasemien viestintä- ja lennonvarmistusjärjestelmät vastaamaan tämän päivän vaatimuksia.
 – Ei voi olla niin, että toimitaan 1980-luvun radioilla sekä vanhalla ja osin puutteellisella tekniikalla, sanoo Onnettomuustutkintakeskuksen johtaja  Veli-Pekka Nurmi.
 Onnettomuustutkintakeskus suosittaa myös, että Air Navigation Services Finland päivittää lennonjohtajien osaamisen erikoistilanteiden osalta.
 Kruunupyyn tapauksessa lennonjohtajan kokemus talvikunnossapidon ja lentoliikenteen yhteensovittamisesta oli vähäinen. Nurmen mukaan Kruunupyyn tapaus oli reilun vuoden aikana jo neljäs ilmailu-turvallisuustutkinta, johon liittyy talvikunnossapito.
 Myös Ruotsin Kuljetushallituksen halutaan varmistavan, että heidän valvonnassaan olevien lentotoiminnan harjoittajien ohjaamoyhteistyö, radiopuhelinviestintä sekä lentotoiminnan harjoittajien antama koulutus tapahtuu viraston vahvistamien koulutusohjelmien mukaisesti.
 Miten kaikki tapahtui
 Lennonjohto oli antanut harjauskalustolle luvan ajaa kiitotielle lähes samaan aikaan kuin ruotsalaiskone otti yhteyttä lennonjohtoon. Koneelle annettiin lähestymisselvitys ja kerrottiin, että käynnissä olevat kiitotien kunnossapitotyöt aiheuttaisivat mahdollisesti odotusta.
 Jonair AB -yhtiön Piper PA-31-350 -tyyppisen koneen ohjaajat olivat havainneet koneen pinnoilla heikkoa jäätämistä ja ilmoittivat, että kapeampi puhdistettu alue riittäisi laskeutumista varten.
 Jäätäminen lisääntyi, jolloin kone ilmoitti haluavansa yrittää lähestymistä tai muussa tapauksessa joutuvansa tekemään jäätävien olosuhteiden vuoksi ylösvedon. Ohjaajat myös harkitsivat palaamista lähtökentälle.
 Lennonjohto antoi lähestymisselvityksen ja pyysi hetkeä myöhemmin konetta ilmoittamaan loppulähestymisrastin ohituksen. Muutaman minuutin kuluttua koneen ohjaajat pyysivät lennonjohtoa vahvistamaan, että kiitotien suurtehovalot olivat täysin kirkkaalla. Ohjaajat eivät saaneet vastausta toistuviin pyyntöihinsä.
 Lennonjohdossa viestien kuulemista vaikeutti kaiuttimista voimakkaasti kuulunut huoltotöiden tekijöiden viestittely. Lennonjohtaja oletti koneen ilmoittaneen ylittänensä loppulähestymisrastin, ja määräsi ylösvedon. Ohjajan mukaan jäätämisen takia oli kuitenkin laskeuduttava. Lennonjohtaja ei antanut lupaa, koska kiitotiellä oli kaksi harjapuhallinautoa ja yksi kitkanmittauslaitetta vetävä huoltoauto .
 Ruotsalaiskone laskeutui ajoneuvojen eteen. Lennonjohtaja varoitti kunnossapitokalustoa, kun kone oli laskeutumassa.
 Laskeutuminen onnistui, eikä vaaratilanteesta aiheutunut henkilö- tai materiaalivahinkoja.

Vakava vaaratilanne lentokentällä johtui ongelmista yhteydenpidossa ja tekniikassa – "Ei voi olla niin, että toimitaan 1980-luvun radioilla"


Summary: Opiskelijajoukon ympäröimäksi päätynyt sotaveteraani lähestyi itse joukkoa. Hän kertoo halunneensa mennä rauhoittamaan tilannetta nuorten ja paikalla olleiden mustien miesten välillä.

Yhdysvalloissa kuva katolisen poikakoulun oppilaiden ja alkuperäisväestöön kuuluvan sotaveteraanin vastakkainasettelusta on täydentynyt.
 Sosiaalisessa mediassa on  herättänyt suurta huomiota kohtaaminen , joka tapahtui mielenilmauksien välillä Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonin keskustassa.
 Netissä levinneellä videolla alkuperäisväestöön kuuluva sotaveteraani  Nathan Phillips  soittaa rumpua punaisiin presidentti  Donald Trumpin  kannattajien Make America Great Again -hattuihin pukeutuneen teinijoukon ympäröimänä.
 Videolla nuoret näyttävät naureskelevan ja pilkkaavan Phillipsiä. Phillips on sanonut kokeneensa tilanteen uhkaavana.
 Katolisen poikakoulun oppilaat olivat osallistuneet abortin vastaiseen mielenosoitukseen ja olivat ryhmänä Lincolnin muistomerkin portailla. Samaan aikaan oli päättymässä alkuperäiskansojen joukkokokous.
 Uusilla videoilla näkyy, kuinka paikalla oli myös pieni joukko juutalaisen uskon seuraajiksi ilmoittautuvia mustia miehiä.
 Miehet huutelivat kovaäänisesti loukkauksia kaikille läsnäoleville – sekä alkuperäisväestön edustajille että Lincolnin muistomerkin portailla seisoville teineille.
 Samaan aikaan teinit huutavat omia iskulauseitaan – oman kertomansa mukaan koulunsa kannustushuutoja.
 Teinit ovat kiistäneet huudelleensa Trumpin kampanjakokouksista tuttua  Rakentakaa se muuri!  -huutoa.
 Phillips lähestyi itse joukkoa
 Youtube-videopalvelussa  on julkaistu videoita, joilla näkyy, kuinka Phillips kävelee kahden ryhmän väliin rummun kanssa.
 Phillips on itsekin selventänyt, että hän itse lähestyi joukkoa. Hän kertoi menneensä väliin, koska hän katsoi opiskelijoiden ja mustien miesten jännitteiden saavuttaneen kiehumispisteen.
 – Astuin väliin rukoillakseni, Phillips sanoi.
 Tämä jälkeen Phillips päätyi opiskelijoiden ympäröimäksi. Kohua herättäneellä videolla näkyy, kuinka Phillips laulaa ja rummuttaa joukon ympäröimänä.
 Oppilas antoi julkilausuman
 Videon keskiössä oleva opiskelija  Nick Sandmann  puolestaan on antanut julkilausuman, jossa hän kiistää syyllistyneensä rasismiin tai pelotteluun. Sandmann on nuori mies, joka videolla seisoo Phillipsin edessä hymyillen.
 – En missään vaiheessa ryhtynyt vuorovaikutukseen tämän protestoijan kanssa. En puhunut hänelle. En tehnyt mitään käsieleitä tai mitään aggressiivisia liikkeitä, Sandmann kirjoitti.
 – Rehellisesti sanoen olin säikähtänyt ja hämmentynyt siitä, miksi hän lähestyi minua.
 Sandmann kertoo, että hänelle ja hänen vanhemmilleen on videon levittyä lähetetty uhkauksia.
 Videon tapahtumien noustua julkisuuteen Kentuckyssä toimiva katolinen poikakoulu pahoitteli tapahtunutta ja lupasi tutkia asian.
 Tapaus jakaa jälleen jyrkästi mielipiteitä Yhdysvalloissa.
 Konservatiivit syyttävät, että opiskelijoita mustamaalattiin epäoikeudenmukaisesti ja tilanteen laajempi asiakokonaisuus oli tahallisesti häivytetty.
 Alkuperäisväestön marssille osallistuneet kertoivat kokeneensa opiskelijaryhmän suuren koon, asenteen ja poliittisen vaatetuksen uhkaaviksi.
 Aiheesta aiemmin:
 Amerikan alkuperäisväestöön kuuluva sotaveteraani joutui opiskelijoiden pilkan kohteeksi Washingtonissa – koulu pyysi anteeksi  20.1.2019
 Aiheesta muualla:
 New York Times:  Fuller Picture Emerges of Viral Video Between Native American Man and Catholic Students  21.1.2019
 Fox News:  BuzzFeed, Covington, NFL controversies make for busy weekend in Court of Public Opinion  21.1.2019
 Huffington Post:  New Video Complicates Uproar Over Incident Between Student And Native American Man  21.1.2019
 Daily Beast:  New Video, Details Emerge of Kentucky High School Students’ Viral Encounter in D.C.  21.1.2019
 The Independent:  'Black Muslims' to blame for high school students' confrontation with Native American man, mother claims  21.1.2019

Alkuperäisväestön edustajan ja katolisen koulun opiskelijoiden vastakkainasettelu herätti kohua netissä – Kuva tapahtumista saa uusia sävyjä


Summary: Ruotsi saa hallituksen kuukausien poliittisen väännön jälkeen.

Ruotsin pääministeri Stefan Löfven esitteli Ruotsin uuden hallituksen maanantaina. Hallituksessa jatkaa useita ministereitä edellisestä hallituksesta, esimerkiksi ulkoministeri Margot Wallström sekä valtiovarainministeri Magdalena Andersson pitävät salkkunsa. Myös Peter Hultqvist jatkaa hallituksessa, kuten uumoiltiin.
 SVT:n mukaan vanhassa hallituksessa olleita ministereistä osa saa uuden tehtävän myös uudessa hallituksessa. Esimerkiksi Peter Eriksson, Mikael Damberg, Isabella Lövin, ja Ibrahim Baylan saavat uudet tehtävät.
 Ruotsin pääministeri esitteli samalla myös uutta hallitusohjelmaa.
 Löfvenin mukaan Ruotsi ei esimerkiksi suunnittele hakevansa Naton jäsenyyttä, mutta tekee läheistä yhteistyötä sotilasliiton lisäksi erityisesti Suomen kanssa.  SVT  näytti pääministerin puheen suorana.

Ruotsin Löfven esitteli hallituksen – Margot Wallström ja Magdalena Andersson jatkavat ministereinä


Summary: Raide-Jokeri-pikaraitiotien toteutus etenee kaupunkien päätöksentekoon tänä keväänä. Mikäli rakentaminen päästään aloittamaan kesäkuussa 2019, alkaa pikaraitiotien liikennenöinti kesäkuussa 2024.

Päivitetty Raide-Jokerin hankesuunnitelma kustannusarvioineen etenee Helsingin ja Espoon kaupungin hyväksyttäväksi kevään 2019 aikana.
 Pikaraitiotien lopullinen kustannusarvio on 386 miljoonaa euroa joulukuun 2018 hintatasossa. Helsingin osuus kustannusarviosta on 268 euroa ja Espoon 118 miljoonaa euroa. Korotus aikaisempaan hankepäätöksen kustannusarvioon on 93 miljoonaa euroa huhtikuun 2015 hintatasossa.
 – Kustannusarvio perustuu allianssin kehitysvaiheessa laadittuihin tarkentuneisiin suunnitelmiin ja laskelmiin, sanoo Raide-Jokeri-projektin tilaajan projektijohtaja  Juha Saarikoski .
 "Kannattaa nousseista kustannuksista huolimatta"
 Raide-Jokerin tilaajan asettama alkuperäinen kustannusarvio on 275 miljoonaa euroa.
 – Ainoa mahdollisuus päästä tähän aiempaan hyväksyttyyn kustannustasoon olisivat olleet radan linjamuutokset, sanoo projektijohtaja Saarikoski.
 Tähän ei kuitenkaan haluttu mennä. Voivatko kustannukset sitten nousta tästä edelleen?
 – Kaikki osapuolet ovat nyt sitoutuneet tähän kustannusarvioon. Emme tietenkään voi olla täysin varmoja, että vuonna 2023 tietyllä katuosuudella joku alihankkija tekee juuri tietyllä hinnalla jonkin työn, mutta kustannusarviossa pysyminen on mahdollista tiukalla projektinhallinnalla, sanoo projektijohtaja Saarikoski.
 Kustannusten noususta huolimatta hanketta pidetään edelleen kannattavana.
 – On valitettavaa, että kustannukset ovat nousseet alkuperäisestä. Raide-Jokerin hyödyt joukkoliikenteessä tulevat olemaan kuitenkin niin suuret, että hanke kannattaa nousseista kustannuksista huolimatta, sanoo Helsingin kaupunkitekniikan johtaja  Harri Tanska .
 Päätöksentekoa kiirehditään
 Helsingin ja Espoon kaupunginvaltuustot ovat kesäkuussa 2016 tehneet päätöksen Raide-Jokerin hanke-suunnitelman mukaisesta kustannusarviosta, joka oli 275 miljoonaa euroa huhtikuun 2015 hintatasossa.
 Koska nyt valmistunut kustannusarvio on tätä korkeampi, etenevät kustannukset uudelleen kaupunkien päätettäväksi. Päätöksenteko alkaa Helsingissä HKL:n johtokunnasta, jossa asiaa käsitellään 25.1.
 – HKL:n johtokunta käsittelee Raide-Jokerin uuden kustannusarvion yllimääräisessä kokouksessaan. Näin siksi, että asian käsittely olisi mahdollisimman ripeää, sanoo HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski .
 Espoossa käsittely alkaa kaupunginhallituksessa 28.1. Tämän jälkeen päätöksenteko etenee molemmissa kaupungeissa kaupunginvaltuustoihin.
 Tavoitteena on, että Raide-Jokerin rakentaminen voitaisiin aloittaa kesäkuussa 2019. Tässä tapauksessa pikaraitiotien liikennöinti alkaisi kesäkuussa 2024.

Raide-Jokerin liikennöinti voisi alkaa kesäkuussa 2024 – Hinta hyppäsi 90 miljoonalla ylöspäin


Summary: Rinne kertoo saaneen bakteeritartunnan Espanjassa.

Sdp:n puheenjohtaja  Antti Rinteen  paluu kotimaan politiikkaan viivästyy. Rinne on saanut keuhkokuumeen hoidon yhteydessä tartunnan sairaalabakteerista.
 Puolueesta on arvioitu, että Rinne palaa politiikkaan kuun lopulla, mutta nyt paluu viivästyy.
 Rinne kertoo omalla Facebook-sivullaan, että Helsingissä tehdyn lääkäriarvion mukaan sairauslomaa jatketaan näillä näkymin helmikuun loppupuolelle.
 Rinne on ollut keuhkokuumeen takia hoidossa sairaalassa Helsingissä, jossa häneltä löydettiin myös sairaalabakteeri. Tartunnan Rinne on saanut hoidossa Espanjassa.
 Asiasta uutisoi ensin  Iltalehti .

SDP:n Rinne on saanut vielä sairaalabakteerin – paluu politiikkaan viivästyy


Summary: Bashir pääsee ennenaikaisesti vapaaksi, sillä vakuutti Indonesian presidentille luopuvansa radikaaleista ajatuksista.

Indonesia vapauttaa muslimisaarnaaja  Abu Bakar Bashirin  viiden päivän kuluessa, kertoi Bashirin asianajaja maanantaina. Syynä Bashirin vapautukselle on kerrottu olevan humanitaariset syyt.
 80-vuotiaalla Bashirilla on asianajajan  Muhammad Mahendradattan  mukaan sairaus, joka vaatii sairaalahoitoa. Bashir on itse toivonut pääsevänsä vapaaksi vasta päivien kuluttua, kertoi asianajaja.
 Aiemmin Bashir on muun muassa vastustanut Indonesian hallinnon auktoriteettia, joten häntä ei ole päästetty vapaaksi. Indonesian presidentti  Joko Widodo  kertoi perjantaina päätöksestä vapauttaa Bashir.
 Bashirin on kerrottu vakuuttaneen presidentille luopuvansa radikaaleista ajatuksista. Presidentti pyrkii parhaillaan toiselle kaudelleen.
 Muslimisaarnaaja tuomittiin  15 vuodeksi vankeuteen vuonna 2011. Bashir tuomittiin pyhään sotaan valmistautuvien terroristien harjoitusleirin rahoittamisesta ja organisoinnista. Syyttäjä oli vaatinut elinkautista tuomiota.
 Bashirin on syytetty olleen Balin vuoden 2002 pommi-iskun takana, jossa kuoli 202 ihmistä. Bashir on sanonut, että Australia ja Yhdysvallat ovat lavastaneet hänet syylliseksi. Todisteet Bashirin syyllisyydestä jäivät uupumaan.
 Balin iskussa kuoli kymmeniä australialaisia. Australialaiset iskusta selvinneet ovat olleet pettyneitä Indonesian päätökseen vapauttaa Bashir.  Sky Newsin mukaan  iskusta selvinneet ovat kommentoineet etteivät ole iloisia tilanteesta ja uskovansa vapautuksen takana olevan poliittiset syyt.
 Bashirin asianajaja Mahendradatta, joka on mukana presidentti Widodon vastustajan  Prabowo Subianton  kampanjassa, on sanonut, ettei vapautusta pidä politisoida.
 Lue lisää:
 Balilla muistellaan pommi-iskun uhreja - uusi terrori-isku uhkana
 Balin pommimiehelle langetettiin 20 vuotta vankeutta
 Al-Qaida tunnusti Balin iskun

Indonesia vapauttaa Abu Bakar Bashirin – radikaalisaarnaajan on syytetty olleen Balin pommi-iskujen innoittaja


Summary: Maanantaiaamun kuunpimennys näkyi parhaiten läntisessä Euroopassa sekä Pohjois- ja Etelä-Amerikassa.

Brysselin Cinquantenaire-puisto lähellä EU-kortteleita. Olivier Hoslet / EPA
 Kuunpimennys Espanjanjan Santiago de Compostelassa Obradoiron aukiolla. Lavandeira Jr. / EPA
 Saksan Dresden. Filip Singer / EPA
 Kuunpimennys Yhdysvaltain Washingtonissa. Jim Lo Scalzo / EPA
 Allaman Sveitsi. Valentin Flauraud / EPA
 Kuunpimennyksen vaiheet kuvattuna Sveitsin Allamanissa. Valentin Flauraud / EPA
 Kuunpimennys Salgo linnalla Salgotarjanissa Unkarissa aamun jo sarastaessa. Peter Komka / EPA

"Superverisusikuu" ihastutti – katso kuvat eri puolilta maailmaa


Summary: Iron Sky -elokuvan jatko-osa Iron Sky The Coming Race sai kuuden ensimmäisen päivän aikana teattereissa noin 15 000 katsojaa.

Uuden Iron Sky -elokuvan maailmanvalloitus näyttää Suomen ensi-iltalukujen valossa takkuiselta. Elokuvan jatko-osa keräsi ensi-iltajaksolla teattereissa noin 15 000 katsojaa, kun ensimmäinen  Iron Sky  sai samassa ajassa yli neljä kertaa enemmän, eli noin 70 000 katsojaa.
 Molempien elokuvien luvut perustuvat kuuden ensimmäisen päivän tulokseen,  Iron Sky  tuli ensi-iltaan pääsiäisenä 2012, mikä voi ehkä jossain määrin selittää ensimmäisen elokuvan menestystä.
 Jatko-osaa levitettiin hieman yli sadalla kopiolla Suomessa, mikä on hieman enemmän kuin ensimmäisen osan kohdalla.
 Suomen kalleimman, Timo Vuorensolan ohjaaman elokuvan budjetti on noin 20 miljoonaa euroa, jota elokuvasäätiö on tukenut miljoonalla eurolla. Iron Skyn fanit rahoittivat jatko-osaa noin kahdella miljoonalla eurolla. Varat kerättiin joukkorahoituksella.
 Elokuvan tuottajan Tero Kaukomaan mukaan jatko-osan pitäisi ainakin tuplata ensimmäisen  Iron Skyn  katsojaluvut maailmalla, jotta se tuottaisi voittoa.  Iron Sky  (2012) keräsi tiettävästi yhteensä noin miljoona katsojaa.
 Iron Sky The Coming Race  -elokuvan ensi-ilta myöhästyi kahdella vuodella suunnitellusta.  Elokuvan tekoa ovat varjostaneet lukuisat vastoinkäymiset . Keväällä 2017 Universal, yksi maailman suurimmista elokuvien levittäjistä, vetäytyi hankkeesta, ja tuotanto oli kaatua siihen, mutta toisin kävi.
 Kaukomaa uskoo, että jatko-osa voi päästä elokuvateatterilevitykseen esimerkiksi Yhdysvalloissa, koska elokuvan ensi-iltojen ympärille voi rakentaa yhteisöllisiä tapahtumia fanien kanssa. Se madaltaa todennäköisesti teatteriketjujen kynnystä ottaa elokuva ohjelmistoonsa.
 Elokuva lähtee Kaukomaan mukaan levitykseen muun muassa saksankieliseen Eurooppaan, Iso-Britanniaan, Ranskaan ja Kiinaan.
 Kiinalaiset ovat tehneet Iron Sky -elokuvasta oman versionsa .  Iron Sky The Ark  on 30 miljoonalla dollarilla tehty, pääosin kiinankielinen elokuva, jonka Timo Vuorensola ohjaa. Palkan maksavat kiinalaiset.

Kiinnostus Iron Sky -elokuvaan romahti – katsojia enää alle neljännes edelliseen elokuvaan verrattuna