Summary: Lappeenrannassa tapahtunut onnettomuus herätti harrastajan pohtimaan huippunopeustapahtumien turvallisuutta.

Autoharrastajan  Petri Variksen  puhetahti rauhoittuu ja ääni muuttuu alakuloiseksi. Keskustelun aiheena on Lappeenrannassa huippunopeustapahtumassa sunnuntaina sattunut onnettomuus, jossa kuoli ulkopaikkakuntalainen mies.
 Varis oli tapahtumassa katsojana. Hän sattui paikalle juuri ennen onnettomuusajoa.
 – Jarrutuspäästä kuului ruminaa. Katsoin, että auto pyöri siellä. Kyllähän siinä heti huoli tuli, että toivottavasti oli suojelusenkeli mukana kyydissä. Edelleen on surullinen fiilis, lappeenrantalainen Petri Varis sanoo.
 Varis on kiertänyt huippunopeustapahtumissa muutaman vuoden ajan. Hän käy niissä seuraamassa ajoja sekä tapaamassa muita alan harrastajia. Hän ei ole aiemmin nähnyt tapahtumissa kuolemaan johtaneita onnettomuuksia.
 – Tuollaisiin tapahtumiin kertyy normaalimassasta poikkeavia autoja. Siellä näkee autoja, joita ei Citymarketin parkkipaikalla näe.
 Tapahtumissa on Variksen mukaan myös aika paljon niin sanottuja tavan tallaajia, jotka haluavat luvan kanssa ajaa kaasu pohjassa.
 – Se on minun mielestäni paras paikka siihen hommaan, sanoo Varis.
 Pari kertaa Varis on myös kokeillut itse, kuinka kovaan vauhtiin oma auto kiihtyy tietyllä matkalla.
 – Onhan se hienoa, kun siinä on paljon tilaa, lupa painaa kaasu pohjassa ja käydä läpi vaihteet, jotka siinä ehtii käydä.
 Turvallisuusjärjestelyt puhuttavat
 Lappeenrannan huippunopeustapahtumassa autot ajavat lentokentän kiitoradalla.
 Kyseessä on niin sanottu seisovan mailin ajo, jossa auto lähtee kiihdyttämään suoraan lähtöviivalta. Auton nopeus mitataan mailin eli 1609 metrin kohdalla.
 Tapahtumaan saa kuka tahansa tulla kokeilemaan oman ajoneuvonsa kiihtyvyyttä.
 Kuolemaan johtaneessa onnettomuudessa auto oli hidastamisvaiheessa. Auton nopeus oli noin 300 kilometriä tunnissa, kun se alkoi heittelehtiä ja ajautui sivuun. Auto kierähti useita kertoja katon kautta ympäri. Auto oli viritetty henkilöauto.
 Onnettomuuden jälkeen Varis on pohtinut huippunopeustapahtumien turvallisuusjärjestelyjä muiden autoharrastajien kanssa. Hänellä itsellään ei ole valmista vastausta esimerkiksi siihen, pitäisikö esimerkiksi autojen turvallisuutta parantaa ja miten.
 – Mihin sen rajan sitten vedät? Jos joiltain vaaditaan enemmän niin mikä se raja on ja miten se määritellään, Varis kysyy.
 Lappeenrannassa järjestäjät  tarkastavat ajoneuvot  silmämääräisesti ennen ajoa.
 – Katsotaan, että akku ei ole irti eikä ole irtonaisia tavaroita sisäpuolella autoa tai ulkoisesti irtoavia osia. Myös renkaiden kunto katsotaan, Lappeenrannan Ilmailuyhdistyksen puheenjohtaja  Ilkka Toivanen  kertoi sunnuntaina STT:lle.
 Renkaisiin haetaan lisää pitoa sudittamalla ennen lähtöä. Arkistokuva Kauhavan kiihdytysajoista vuodelta 2018. Tarmo Niemi / Yle
 Tapahtumien järjestäjät määrittelevät säännöt
 Lentokentät ovat tyypillisiä huippunopeustapahtumien järjestämispaikkoja. Kullakin tapahtumalla on oma järjestäjä. Yhteistä kattojärjestöä ei ole. Tapahtuman järjestäjä määrittelee säännöt tapahtumalle.
 – Se ei ole varsinaisesti urheilulaji Suomessa, kertoo Finnish Hot Rod Association FHRA:n toimitusjohtaja  Leo Laurell .
 FHRA on ajoneuvoharrastajien kattojärjestö. Se ei osallistu huippunopeustapahtumien järjestämiseen.
 Sen sijaan FHRA järjestää kiihdytyskilpailuja. Niissä mitataan, minkä verran autolla menee aikaa 402 metrillä eli varttimaililla.
 Laurellin mukaan FHRA:n järjestämissä kiihdystyskilpailuissa noudatetaan autourheilun kansainvälisen lajiliiton FIAn ja kansallisen lajiliiton AKK-Motorsportin kanssa tehtyjä tarkkoja sääntöjä.
 – Se on näissä on toinen oleellinen ero matkan pituuden ja mittaustavan lisäksi.
 Pienikin virhe voi vaikuttaa kovassa nopeudessa
 Huippunopeustapahtumia ja kiihdystyskilpailuja yhdistäviä tekijöitä ovat nopeus sekä autojen rakentaminen ja virittäminen.
 – Uskon, että jokainen lajeja harrastava on punninnut riskit. Jos he tulevat viivan päähän niin se on heidän mielestä sen arvoista. Ei voi kuitenkaan sanoa, että nämä lajit ovat vaarallisia, Laurell sanoo.
 Suomessa on paljon moottoriurheilun harrastajia.
 – Vakavia onnettomuuksia tai kuolemantapauksia sattuu siihen suhteutettuna vähän, Laurell huomauttaa.
 Laurell ei halua spekuloida Lappeenrannassa sattuneen onnettomuuden mahdollisia syitä, sillä hän ei ole nähnyt tapahtunutta.
 – Tuommoisissa nopeuksissa hyvinkin pienet virheet voivat aiheuttaa tällaisia. Toisaalta tekninen vikakin on voinut aiheuttaa sen.
 Onnettomuustutkintakeskus (Otkes) kertoi tänään maanantaina,  ettei se ota onnettomuutta tutkittavakseen . Laurell pettyi päätökseen.
 – Oliko kyseessä ajovirhe vai ajoneuvossa tekninen vika? Vai oliko ajoneuvossa jätetty huomioimatta joku asia, joka noissa nopeuksissa olisi pitänyt huomioida? Se olisi varmaan selvinnyt onnettomuustutkinnassa, Laurell kommentoi.
 Riskit tiedostettava
 Lappeenrannassa kuskit ovat voineet käydä testaamassa autojensa ajonopeuksia parinkymmenen vuoden ajan. Lappeenrannan Ilmailuyhdistys pohtii,  järjestääkö se huippunopeustapahtumaa enää .
 – Kyllä minun mielestä näitä pitää edelleen järjestää. Mahdollisuutta tuollaiseen toimintaan ei ole muualla. Kuka tahansa voi laillisesti kokeilla kovaa vauhtia. Jokaisen sinne menevän pitää tiedostaa, mitä voi pahimmillaan tapahtua, sanoo tapahtumissa käyvä Petri Varis.

"Onhan se hienoa, kun on lupa painaa kaasu pohjassa" – eilisen kuolonkolarin nähnyt autoharrastaja kertoo, mikä kiihdyttämisessä vetää puoleensa


Summary: Lain mukaan tupakkatuotteita ei saa mainostaa Suomessa, mutta Valviran tuoreen päätöksen mukaan laissa olevaa porsaanreikää ei saada tukittua.

Haaparannassa sijaitseva tupakkatuotteita myyvä  Nuuskakairan tukku  saa jatkaa mainostamista jääkiekkojoukkue Kärppien kotihallissa Oulussa. Yritys sponsoroi Oulun Kärppiä esimerkiksi viime sarjakaudella.
 Tällöin se osti mainostilaa kahdelta led-näytöltä, joista toinen sijaitsee jäähallin keskellä ja toinen pitkän päädyn katsomon alareunassa.
 Molemmat mainokset näkyivät viiden minuutin välein ja yhteensä 25 kertaa ottelun aikana. Sponsorisopimuksen hintaa ei kerrota.
 – Sopimuksen arvo ei kuulu kenellekään mutta kaikki yhteistyökumppanit ovat meille tärkeitä. Nuuskakairan tukku ei kuitenkaan kuulu niin sanottuun ykkösketjuun, sanoo Kärppien toimitusjohtaja  Tommi Virkkunen .
 Valviran mukaan markkinointiin ei voi puuttua, vaikka tupakkatuotteiden mainonta on Suomessa kiellettyä. Valvira antoi päätöksensä asiassa viime torstaina, 15.8.2019.
 Nurinkurinen tilanne johtuu siitä, että Nuuskakairan tukku sijaitsee Suomen rajojen ulkopuolella. Lisäksi yrityksen mainonta on sellaista, ettei siinä suoraan mainita tupakkalain alaisia tuotteita, kuten nuuskaa.
 Valviran ylitarkastaja  Eveliina Röyskyn  mukaan kysymyksessä on porsaanreikä, jota ei voida tukkia.
 Antti J. Leinonen / Yle
 – Emme pysty osoittamaan heidän markkinoivan Suomen tupakkalain alaisia tuotteita, koska yritys sijaitsee Ruotsissa, sanoo Röysky.
 Näin ollen Valvira ei voi kieltää ruotsalaista nuuskakauppaa mainostamasta Oulun Kärppien otteluissa. Silti jääkiekkojuokkueen yhteistyö nuuskaa myyvän yrityksen kanssa on Röyskyn mielestä yleisen oikeustajun vastaista.
 – Kaikki mikä on laillista, ei ole oikein. Toiminta on epäeettistä, mutta silti siihen ei voi puuttua, hän jatkaa.
 Nuuskaa saa ostaa laillisesti Ruotsista
 Nuuska on suussa käytettävä tupakkatuote, joka sisältää nikotiinia ja aiheuttaa riippuvuutta.
 EU:n alueella nuuskaa saa myydä laillisesti ainoastaan Ruotsissa, jossa miehistä päivittäin nuuskaa lähes joka viides. Nuorten nuuskaaminen on viime aikoina lisääntynyt myös Suomessa.
 Viime viikolla julkaistun nuorten terveystapatutkimuksen  mukaan suomalaisista 14–18- vuotiaista pojista nuuskaa käyttää päivittäin lähes joka kahdeksas, tytöistäkin joka 20:s.
 Tilastojen mukaan nuuska maistuu etenkin Pohjois-Suomen nuorille. Silti oululainen Kärppien toimitusjohtaja Tommi Virkkunen ei näe eettisiä ongelmia yhteistyössä nuuskaa myyvän yrityksen kanssa.
 – Tässähän ei mainosteta nuuskaa, vaan puhutaan yrityksestä. Sama koskee laivayhtiöitä ja ravintoloita, joissa myydään esimerkiksi alkoholia. Kaikki tietävät miksi laivoille mennään, mutta silti yhtiöt saavat mainostaa itseään, Virkkunen sanoo.
 Valviran mukaan Nuuskakairan tukku ei voisi mainostaa oululaisessa jäähallissa, jos se olisi suomalainen yritys.
 Nuuskakairan tukku. Antti J. Leinonen / Yle
 Nuuskakairan tukku on yksi Haaparannan suurimmista nuuskakaupoista, jossa myydään tupakkatuotteiden lisäksi mm. makeisia ja virvoitusjuomia. Liikkeessä käy paljon suomalaisia asiakkaita ja heitä palvellaan suomeksi.
 Vuonna 2017 yrityksen liikevaihto oli lähes kolme miljoonaa euroa. Kahdessa vuodessa liikevaihto on lähes tuplaantunut.
 A-studio kertoi vuonna 2018 laajasti nuuskan  kulkeutumisesta Ruotsista Suomeen.
 Jääkiekon SM-liigakausi käynnistyy syyskuussa ja Kärpät pelaa ensimmäisen kotiottelunsa 14.9. Kärppien toimitusjohtaja Tommi Virkkunen ei ota kantaa siihen, jatkuuko yhteistyö nuuskaa myyvän yrityksen kanssa myös alkavalla kaudella.
 Yle ei tavoittanut Nuuskakairan tukun omistajia kommentoimaan asiaa.
 Lue myös:
 Nuuskaralli on 50 miljoonan euron hämäräbisnes
 Nuoret: nuuska on siistiä ja sporttista
 Jopa 11-12- vuotiaat käyttävät jo nuuskaa

Nuuskakauppa sai mainostaa Oulun Kärppien otteluissa mainontakiellosta huolimatta – Valvira: “Toiminta on epäeettistä”


Summary: Turun Hirvensalossa sijaitsevan saattohoitokodin tulevaisuus on puhuttanut kuukausia. Nyt alkavat neuvottelut.

Turun kaupunginhallitus päätti maanantain kokouksessaan yksimielisesti aloittaa neuvottelut saattohoitopalvelua tarjoavan Karinakodin toiminnan jatkumisesta.
 Kaupunki ryhtyy neuvottelemaan tilojen vuokraamisesta ja henkilöstön siirrosta, kertoo SDP:n  Piia Elo.
 – Päätös syntyi esityksestäni yksimielisesti. En yllättynyt yksimielisyydestä enkä päätöksestä, Elo sanoo.
 Hän arvelee viime aikojen vilkkaan keskustelun vaikuttaneen päätöksentekoon.
 – Näyttää siltä, että nyt halutaan tehdä inhimillistä politiikkaa.
 Kynttilät syttyivät valoisan tulevaisuuden toivossa
 Parisataa ihmistä osallistui kaupunginhallituksen kokouksen edellä keskustan kävelykadulle hiljaiseen kannanottoon. Tilaisuuden järjestäjät jakoivat paikallaolijoille kynttilöitä, jotka sytytettiin kuvaamaan Karinakodin valoisaa tulevaisuutta.
 Yksi paikalle tulleista oli  Emilia Nordquist , joka laittoi myös alulle viime toukokuussa adressin Karinakodin sulkemista vastaan. Adressiin tuli 2 418 nimeä.
 – Olin itse Karinakodissa omaisena. Äitini oli neljä ja puoli kuukautta ensin intervalli- ja sitten saattohoidossa, hän kertoo.
 Hän on hyvillään siitä, että yli 200 ihmistä kokoontui kertomaan mielipiteensä, että Karinakotia edelleen tarvitaan.
 – Tottakai siinä herää omia tunteita siitä, että oma äiti nukkui Karinakodissa pois. Samalla on rakkaus ja lämpö sitä paikkaa kohtaan, koska kuitenkin ne muistot ovat hyviä.
 Karinakodin puolesta järjestettyyn hiljaiseen kannanottoon osallistui parisataa ihmistä. Minna Rosvall / Yle
 Lounais-Suomen saattohoitosäätiön hallintoneuvosto ilmoitti huhtikuussa, että  Karinakodin toiminta lakkautetaan . Syyksi kerrottiin vuosia jatkunut tappiollinen toiminta.
 Lue lisää:
 Turun kaupunginhallitus jätti Karinakodin kohtalon avoimeksi
 Turku aikoo ottaa aikalisän Karinakodin jatkon tiimoilta
 Suljettavan saattohoitokodin asukkaat joutuvat muuttamaan vielä kerran – "Ajattelin, että tämä on viimeinen paikkani"

Karinakodin toiminnan jatkolle vihreää valoa Turun kaupunginhallitukselta


Summary: Turkin mukaan ilmaisku oli vastoin Syyrian ja Venäjän kanssa tehtyjä sopimuksia.

Syyrian hallituksen joukot ovat tehneet ilmaiskun turkkilaiseen autosaattueeseen Luoteis-Syyriassa. Turkin armeijan mukaan kolme siviiliä on saanut iskussa surmansa ja 12 on haavoittunut.
 Autosaattue oli Turkin armeijan ja se oli matkalla Idlibin maakuntaan. Idlibissä on Syyrian viimeisiä alueita, jotka eivät ole hallituksen joukkojen hallinnassa.
 Turkki tukee joitakin Idlibin maakunnassa toimivia kapinallisryhmiä. Turkilla on alueella Syyrian ja Venäjän kanssa tehtyjen sopimusten mukaisesti useita valvontapisteitä.
 Turkin mukaan ilmaisku oli vastoin Turkin, Syyrian ja Venäjän yhdessä tekemiä sopimuksia. Turkki sanoo ilmoittaneensa autosaattueen liikkeistä hyvissä ajoin venäläisviranomaisille.
 Syyria on tuominnut Turkin autosaattueen toiminnan, sillä Syyrian hallituksen mukaan autosaattue kuljetti ammuksia.
 Idlibiä on yritetty rauhoittaa usealla eri aselevolla ja sopimuksella, mutta taistelut ovat leimahtaneet aina uudelleen.
 Nyt alueella on taisteltu huhtikuusta lähtien. Viime päivien kiivaimmat yhteenotot ovat olleet Khan Sheikhounin kaupungissa. Turkin autosaattue oli matkalla juuri Khan Sheikhouniin.

Ilmaisku Turkin armeijan autosaattueeseen Idlibin porteilla – Syyria syyttää ammusten kuljettamisesta kapinallisille


Summary: Masatoshi Sasayama matkusti Japanista Suomeen ja halusi kunnioittaa suomalaista sotasankari Simo Häyhää.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Hiekkatietä pitkin tulee reipasta vauhtia pieni hahmo päässään japanilaistyylinen päähine.
 Museon edustalla odotettua vierasta on jo reilun tunnin ajan odottanut Rautjärven kunnanjohtajasta lähtien koko Kollaa ja  Simo Häyhä  -museon iskujoukko.
 Japanilainen  Masatoshi Sasayama  tervehtii iloisesti vastaanottajiaan. Muutaman tervehdyssanan jälkeen seurue astuu sisään vaatimattomaan museorakennukseen.
 – Meillä ei ole mitään kiirettä. Voitte olla täällä niin kauan kuin haluatte, kertoo Kollaa ja Simo Häyhä - museon toiminnanjohtaja  Kari Partanen .
 Masatoshi Sasayama pääsi poseeraamaan Kollaa ja Simo Häyhä -museon esineiden keskelle.  Petri Kivimäki/Yle
 Aivan itärajan pinnassa Rautjärven Miettilän kylässä on viime päivät eletty jännittäviä aikoja.  Viime viikolla kiiri  tieto, että japanilainen 72-vuotias Masatoshi Sasayama on toteuttamassa unelmaansa ja kävelemässä ihailemansa sotasankari, tarkka-ampuja Simo Häyhän synnyinseudulle.
 Sasayama lensi pari viikkoa sitten Japanin Tokiosta 8 000 kilometriä Helsinkiin. Sieltä hän jatkoi matkaansa kävellen Rautjärvellä sijaitsevaa Kollaa ja Simo Häyhä -museota kohti. Kävelymatkaa tulisi yhteensä noin 300 kilometriä.
 – Haluan kävelemällä kunnioittaa Simo Häyhää, kertoi Sasayama Ylen haastattelussa viikko sitten.
 Museon toiminnanjohtaja Kari Partanen sai vieraakseen intohimoisen Simo Häyhä -fanin.  Petri Kivimäki/Yle
 Matka tuli päätökseen tänään maanantaina vähän ennen puolta päivää. Oikeasti museo on jo tältä kesältä suljettu, mutta jos vieras matkustaa 8 300 kilometriä, ei museo voinut olla avaamatta ovia.
 – Minulla soi puhelin koko viikonlopun ajan, kun ihmiset soittivat. Heillä oli hätä, että pääseekö japanilaisvieras sisälle. Totta kai pääsee, sanoo Kollaa ja Simo Höyhä -museon tukiyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja  Reijo Sinkkonen .
 Kunnioitus Simo Häyhälle
 Tokiossa asuva Masatoshi Sasayama kertoo miten hän nuorena luki japanilaista Golgo 13 -mangasarjakuvaa.
 – Siinä seikkailee tarkka-ampuja, jonka esikuvana sanotaan olleen suomalainen tarkka-ampuja Simo Häyhä. Päätin, että haluan joku päivä kävellä hänen asuinseudulleen.
 Häyhästä Sasayama tiesi aluksi vain nimen. Internetistä hän oppi, että Häyhä on suomalainen ja syntynyt Rautjärvellä.
 Masatoshi Sasayama taltioi muun muassa museon seinällä olevan Simo Häyhä -kuvan. Petri Kivimäki/Yle
 Sasayama korostaa, ettei hän ole sodan ihannoija tai sotafani. Päinvastoin. Hän haluaa rauhaa ihan niin kuin Simo Häyhäkin halusi.
 – Maat joutuivat sotaan, ja Simo Häyhä joutui sotimaan, sanoo Sasayama.
 Kollaa ja Simo Häyhä -museon toiminnanjohtaja Kari Partanen on samaa mieltä Sasayaman kanssa.
 – Kyllä se juuri näin oli. Simo Häyhä sanoi, että "Mie tien mitä käskettiin", kertoo Partanen.
 Simo Häyhässä Sasayaman mieltä viehättää erityisesti vaatimattomuus. Sasayama kertoo, miten Häyhä ei tehnyt itsestään sankaria ja oli muutenkin vaatimaton ja syrjäänvetäytyvä mies.
 – Me japanilaiset olemme samanlaisia.
 Suomalaisten talvisodan taistelut saivat Masatoshi Sasayaman mietteliääksi.  Petri Kivimäki/Yle
 Lehtileikkeitä kuolleesta
 Kollaa ja Simo Häyhä -museo sijaitsee reilun kymmenen kilometrin päässä Kuutostieltä Etelä-Karjalassa. Suomen ja Venäjän väliselle rajalle on matkaa muutama kilometri.
 Museo on vanhassa suojeluskuntarakennuksessa, jonka pihalla Häyhä nuorena opetteli ampumista.
 Simo Häyhä Syntyi Rautjärvellä 17.5.1905 Oli maailmanluokan tarkka-ampuja, joka talvisodassa 98 vuorokauden aikana ampui 542 venäläissotilasta. Haavoittui pahasti viikko ennen talvisodan päättymistä 6.3.1940. Häyhä eli talvisodan jälkeen Ruokolahdella ja pari viimeistä vuottaan hoitokodissa Haminassa.
 Sasayamalle tulee yllätyksenä, että tämä ei ole Häyhän synnyinpaikka. Museon toiminnanjohtaja Kari Partanen kertoo, että Häyhän kotipaikka on nykyään Venäjällä, sillä se jäi alueluovutuksissa silloisen Neuvostoliiton puolelle.
 – Oo. Todellako, hämmästelee Sasayama.
 Masatoshi Sasayama halusi perehtyä museon esineisiin hyvin tarkasti.  Petri Kivimäki/Yle
 Itse asiassa suuri ihmetys on koko ajan ilmassa. Sasayama pääsee näkemään seinällä olevia kuvia Häyhästä, vanhoja sodanaikaisia asuja ja lehtileikkeitä. Hän katsoo niitä tarkasti.
 Kun Häyhä oli talvisodassa haavoittunut, kertoivat useat lehdet Häyhän kuolleen. Tosiasiassa Häyhä on oli sairaalassa hoidettavana. Simo Häyhä piristi itseään leikkaamalla omasta kuolemastaan kertovia lehtileikkeitä talteen.
 Sairaalassa ollessaan Häyhä kirjoitti  pienen muistelmateoksen . Sen sivuille Häyhä kirjoitti: "Minä olen elossa". Museon toiminnanjohtaja Kari Partasen mukaan se oli osoitus Häyhän huumorista.
 Sasayamaa tämä huvittaa kovasti.

 Paljon lahjoja
 Museon yläkerrassa Sasayamalle näytetään kuvia Kollaan taistelupaikoilta. Kuvassa näkyy Kollaanjoki. Maisemat ovat samoja, joissa Simo Häyhä taisteli. Kuvat saavat Sasayaman mielen vakavaksi.
 Pari päivää sitten Sasayama oli jo käynyt Imatran Immolassa Rajamuseossa. Sieltä hän sai lahjaksi päähineen.
 Täällä Kollaa ja Simo Häyhä -museossa paikan päälle on saapunut paikallinen reserviupseerikerho. Se lahjoittaa Sasayamalle muistolaatan, johon on kiinnitetty Simo Häyhän taistelupaikalta Kollaalta löydettyjä hylsyjä. Ne ovat mitä ilmeisimme juuri Häyhän hylsyjä.
 – Olen todella onnellinen tästä lahjasta, kertoo Sasayama vaatimattomasti.
 Rautjärven reserviupseerikerhon aktiivit lahjoittivat Masatoshi Sasayamalle Simo Häyhä -muistolaatan, jossa on mukana taistelualueelta löytynyt hylsy.  Petri Kivimäki/Yle
 Himottu kivääri
 Masatoshi Sasayaman intohimo oli tällä matkalla nähdä Simo Häyhän kivääri. Hän ihmetteli, miten Häyhä pystyi ampumaan niin tarkasti kiväärillä, jossa ei ollut kiikaritähtäintä.
 Museolla hänelle selviää, että Simo Häyhän asetta ei täällä ole. Se tiettävästi jäi Kollaalle, kun Häyhä haavoittui.
 Sasayama pääsee kuitenkin pitämään kädessään samanlaista asetta, joka Häyhällä oli käytössään. Kyseessä on jalkaväenkivääri M28–30 eli pystykorva. Pelkästään sen piteleminen kädessä näyttää tekevän japanilaisvieraaseen suuren vaikutuksen.
 Pystykorvaan tutustuminen oli Masatoshi Sasayaman matkan yksi päätavoitteista.  Petri Kivimäki/Yle
 Kun parin tunnin vierailu museossa on ohi, viedään vieras vielä uuteen  Simo Häyhä -ampumasimulaattoriin . Siellä pystyy kokeilemaan, miten hyvin itse osuisi 150 metrin päässä olevaan maaliin. Matka on itse asiassa vielä lyhyt verrattuna Simo Häyhään, joka ampui 490 metrin päässä olevaan kohteeseen.
 Sasayama kapuaa telttakankaan alle ja saa käteensä jalkaväenkiväärin. Kohdistus ja sen jälkeen viisi ammuntaa.
 – Kolme olisi osunut täydellisesti, kerrotaan Sasayamalle.
 Vieras ei kuitenkaan tunnu olevan ampumisesta erityisen innostunut. Hän kieltäytyy kohteliaasti kokeilemasta uudelleen.
 Ampumasimulaattorissa Masatoshi Sasayama pääsi kokeilemaan aitoa tarkka-ammuntaa.  Petri Kivimäki/Yle
 Viimeinen kävelymatka
 Sasayama on tehnyt erilaisia pyhiinvaellusmatkoja lähes joka vuosi. Hän on käynyt kävelemässä muun muassa Saksassa, Australiassa sekä Ranskasta Espanjaan Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreitin.
 – Minulla on kaksi lasta. He sanovat, että minä olen hullu, naurahtaa Sasayama.
 Sasayama haluaa tehdä matkoja kävellen, koska hän pitää kävelemisestä.
 – Japanissa meillä on sanonta, että jos haluat tehdä jotain, tee se. Minä pidän kävelemisestä ja siksi minä kävelen.
 Mutta pikku hiljaa Sasayaman kävelyt on kävelty.
 – Tämä on minun viimeinen kävelymatka. Ikää on jo niin paljon, etten enää jaksa kävellä, kertoo Sasayama.
 Rautjärveltä Helsinkiin mies matkustaa takaisin linja-autolla. Ennen kotimatkaansa hän aikoo käydä Kansallismuseossa.
 Tosin Kollaa ja Simo Häyhä -museon väki kehottaa Sasayamaa menemään Suomenlinnassa sijaitsevaan Sotamuseoon, jossa on esillä muun muassa Simo Häyhän asepuku.
 – Oo. Sinne minä yritän mennä, sanoo Masatoshi Sasayama.
 Masatoshi Sasayamalla oli mukanaan vain sauva, päähine ja reppu.  Petri Kivimäki/Yle

72-vuotias japanilainen matkusti 8 300 kilometriä nähdäkseen tarkka-ampuja Simo Häyhän kiväärin – suuri unelma jäi vieläkin toteutumatta


Summary: Asiantuntijan mukaan rahallista palkkiota ei tarvita, jos lapsi oppii, että itse tekeminen on palkitsevaa.

Suomalaislapset saavat keskimäärin enemmän  viikkorahaa  kuin lapset muissa Pohjoismaissa, mutta joutuvat usein tekemään kotitöitä rahan eteen. Monissa perheissä viikkorahan saadakseen lasten täytyy esimerkiksi siivota oma huone, tiskata astiat ja tehdä läksyt.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton (MLL) ohjelmajohtajan  Marie Rautavan  mukaan viikkoraha voi olla korvaus kotitöiden tekemisestä, mutta lasta ei kannata opettaa siihen, että kaikista askareista maksetaan automaattisesti palkkio.
 – En itse maksaisi lapselle siitä, että hän auttaa laittamaan ruokaa, petaa oman sänkynsä tai tekee läksyt, Rautava sanoo.
 Rahallista korvausta ei välttämättä tarvita, jos lapsi oppii, että itse tekeminen voi olla palkitsevaa. Siisti huone tai hyvä arvosana lämmittävät mieltä ilman palkkiotakin.
 "Lapset ovat hyvin erilaisia"
 Rautavan mukaan perheessä on tärkeä sopia yhdessä, mitä viikkoraha tarkoittaa ja mitä menoja sillä on tarkoitus kattaa.
 – Viikkoraha on yksi tapa opettaa lapselle rahankäyttöä sekä omien tulojen ja menojen seuraamista, Rautava sanoo.
 Viikkoraha voi olla suurempi, jos lapsi maksaa itse esimerkiksi joukkoliikenteen kuukausilipusta tai matkapuhelinliittymästä. Myös vanhempien tulot vaikuttavat viikkorahan suuruuteen.
 Rautava muistuttaa, että lapset ovat hyvin erilaisia. Jotkut tekevät mielellään kotitöitä, toiset tarvitsevat enemmän kannustusta.
 – Lapsen voi palkita esimerkiksi silloin, kun tämä tekee enemmän kotitöitä kuin on etukäteen sovittu tai saavuttaa tavallista paremman arvosanan.
 Lue aiheesta lisää:
 Pankkikortti korvaa käteisen lapsillakin: kortti hankitaan yhä nuoremmille, kun vanhempien lompakoista ei käteistä enää juuri löydy
 Suomalaisilla lapsilla Pohjoismaiden kovimmat kuukausirahat – ruotsalaislapset saavat vähiten
 Liikenneturvan asiantuntija vähentäisi lapsien viemistä autolla kouluun: "Se on iso riski kaikille lapsille"

MLL:n asiantuntija lasten viikkorahoista: "En itse maksaisi siitä, että lapsi auttaa ruoanlaitossa tai tekee läksyt"


Summary: Ohjeissa annetaan neuvoja sen varmistamiseksi, ettei tuleva matka uhkaa lapsen turvallisuutta.

Helsinki aikoo lähipäivinä ohjeistaa koulut ja muut lasten kanssa tekemisissä olevat tilanteisiin, joissa ulkomaanmatka saattaa uhata maahanmuuttajataustaisen lapsen etua.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .
 Ohjeissa neuvotaan, miten vaikkapa opettaja voi pyrkiä varmistamaan, ettei lasta odota matkalla esimerkiksi sukupuolielinten silpominen, pakkoavioliitto tai ettei lapsen koulunkäynti keskeydy liian pitkäksi aikaa.
 Ohjeet ovat syntyneet työryhmässä, jossa on pyritty selvittämään ilmiön laajuutta ja sitä, millaisin toimenpitein asiaan voitaisiin puuttua.
 – Asia tuli esille ensimmäisen kerran lähisuhdeväkivaltatyöryhmässä, jossa jäsen otti sen puheeksi. Aloin kartoittaa, onko asian eteen tehty mitään kaupunkitasolla, ja sen perusteella perustettiin työryhmä, Helsingin kaupungin turvallisuus- ja valmiusyksikön asiantuntija  Mirjami Silvennoinen  kertoo.
 Työryhmässä on ollut mukana muun muassa Helsingin kaupunki, ulkoministeriö, Helsingin poliisilaitos, Opetushallitus, Terveyden ja hyvinvoinninlaitos, Aseman Lapset ry ja Fenix Helsinki ry.
 Viime vuonna ainakin 10 lasta katosi
 Työryhmän tekemän kyselyn mukaan ainakin 10 oppilasta katosi helsinkiläisistä peruskouluista vuonna 2017.
 Kysely lähetettiin viime vuonna kaikkiin Helsingin noin sataan peruskouluun, ja vastaukset saatiin noin 20:sta koulusta.
 Silvennoinen toteaa, ettei määrä välttämättä vastaa koko todellisuutta.
 Nyt työryhmä on muotoillut ohjeet siitä, miten toimia, jos koulumaailmassa kohdataan ulkomaille lähdössä oleva maahanmuuttajataustainen lapsi.
 – Hahmottelimme toimintakaavio, josta jokainen voi nopeasti nähdä, mitä voi tehdä, jos kohtaa lapsen, joka on lähdössä ulkomaan matkalla kenties vastoin omaa etuaan, Silvennoinen kertoo.
 Silvennoinen sanoo, että ohjeistukset on tarkoitettu kaikille lasten kanssa toimiville, mutta myös lapsille ja nuorille itselleen sekä heidän läheisilleen.
 – Jos lapsi itse on lähdössä, niin mitä voi tehdä, jos kokee, ettei se ole hänen etujensa mukaista.
 Ulkomaille lähetetään niin tyttöjä kuin poikia
 Yksi ongelma on ilmiön monimuotoisuus.
 Silvennoisen mukaan on yleistä, että yläasteikäisiä nuoria lähetetään vanhempien entiseen kotimaahan oppimaan kulttuuria ja tapaamaan sukulaisia vuoden tai parin ajaksi. Matkan tarkoituksena voi olla kuitenkin myös esimerkiksi pakkoavioliitto.
 – Jos tiedetään, että siellä on edessä ympärileikkaus tai pakkoavioliitto, niin siihen pitää puuttua. Se on sellainen asia, joka on Suomen lainsäädännön mukaan rikos, mutta ei se tietenkään kuulu kaupungin toimivaltaan, Silvennoinen toteaa.
 Silvennoinen kertoo, että ulkomaille lähtevien lasten ja nuorten joukossa on niin poikia kuin tyttöjäkin.
 Hän sanoo, että ohjeiden fokuksena ovat erityisesti nuoret, jotka lähtevät matkalle ilman vanhempiaan.
 – Perhekunnat matkustavat kuitenkin perhelomillaan, ja siihen on vaikea lähteä ottamaan kantaa, mutta jos lähtee useammaksi vuodeksi ulkomaille ilman vanhempiaan, niin siinä voi olla taustalla jotain muutakin, Silvennoinen summaa.

Uhkaako lasta matkalla silpominen tai pakkoavioliitto? Helsinki heräsi katoavien lasten ilmiöön ja jakaa pian kouluille ohjeet


Summary: Lapset etsivät verkosta tietoa seksistä ja seksuaalisuudesta. Siellä he altistuvat seksuaaliselle häirinnälle ja jopa hyväksikäytöille.

Kännykkäni piippaa uuden viestin merkiksi. Viesti sisältää kuvan, ja tiedän jo avaamatta millaisesta kuvasta on kysymys.
 Tiedostosta paljastuu penis. Jos kuvan vastaanottaja olisi lapsi, lähettäjä olisi saattanut syyllistyä rikokseen.
 Olen esiintynyt muutaman viikon ajan netissä 14-vuotiaana poikana ja viestitellyt lukuisten aikuisten ja nuorten kanssa. Käytin tätä poikkeuksellista tiedonhankintamenetelmää, koska muulla tavalla asiasta olisi ollut vaikea saada täsmällistä tietoa.
 Osa käyttämistäni verkkoaluistoista on ollut sellaisia, jotka on tarkoitettu ainoastaan täysi-ikäisille. Netissä iän valehtelu on helppoa.
 Onko seksuaalikasvatus ajan tasalla?
 Törmään aikuisten palveluissa myös alaikäisiin. He ovat tulleet nettiin etsimään seuraa tai tietoa. Eivätkä he ole ainoita.
 Monet seksuaalirikosten uhreiksi joutuneista lapsista ovat kertoneet tuomioistuimille hakeutuneensa verkkoon, kun ovat halunneet tietoa seksistä tai seksuaalisuudesta. Erityisesti tarve etsiä tietoa netistä korostuu seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen kohdalla.
 Netissä lapsi kohtaa maailman, jossa toimitaan aikuisten pelisäännöillä.
 Onko lasten seksuaalikasvatuksessa jotain vialla, kun tietoa pitää mennä etsimään verkosta?
 Lähdin selvittämään asiaa.
 Omista nettikokemuksistaan ja seksuaalikasvatuksestaan videolla kertovat helsinkiläinen  Eino Nurmisto , espoolainen  Janne Hyrynkangas  ja tamperelainen  Hugo Paananen .
 Jutussa esiintyvät myös Liikunnan ja Terveystiedon Opettajat ry:n hallituksen jäsen  Mirva Ikola , seksuaalikasvattaja  Saara Sahlstén  ja Hivpointin suunnittelija  Anni Susineva .
 Pelkkää taudeilla pelottelua vai modernia ja monipuolista - millä tolalla on koulujen seksuaalikasvatus? A-studiossa vieraina nuorisolääkäri Miila Halonen, Poikien Talon seksuaalikasvattaja Henrik Heiskanen ja lehtori Olli Paakkari Jyväskylän yliopistosta. Sakari Sirkkanen juontaa.  A-studio ma 19.8. kello 21.  #yleastudio
 Lue myös:
 Parikymppiset vonkaavat seksiä, sukulaiset koskettelevat ja keski-ikäiset ehdottelevat – Yle tutki 450 hyväksikäyttötuomiota

Esiinnyin netissä 14-vuotiaana poikana ja sain aikuisilta peniskuvia – Seksuaalikasvatus alkaa vitosluokalla, vaikka opettajan mielestä sen pitäisi alkaa jo ekalla


Summary: Ilmaisilla koulutuksilla halutaan tehdä digiosaamisesta suomalaisten kansalaistaito.

Suomalaisten digitaitoja pyritään parantamaan kesäyliopistojen ilmaisilla koulutuksilla. Koulutustarjonta kattaa esimerkiksi sähköpostin ja tekstinkäsittelyohjelma Wordin käytön alkeista alkaen. Oppia on saatavissa myös esimerkiksi lisätyn todellisuuden käytössä ja videoeditoinnissa.
 Valtaosa suomalaisista osaa käyttää digilaitteita hyvin, mutta monella on myös petrattavaa.  Eurostatin vuonna 2017  julkaistun selvityksen mukaan noin joka viidennellä suomalaisella oli heikot digitaidot.
 Koulutukset toteuttaa kuopiolainen Snellman-yliopisto. Pyrkimyksenä on kohentaa jopa 30 000 suomalaisen digiosaamista, josta halutaan suomalaisten uusi kansalaistaito.
 – Se on kunnianhimoinen tavoite, mutta mahdollinen, koska koulutuksia tarjotaan koko maan kattavasti, 17 kesäyliopiston kautta, kertoo  Dikata-hankkeen  koordinaattori  Reetta Karjalainen .
 Verkkoluennoille osallistuvat tarvitsevat oman tietokoneen, tabletin tai älypuhelimen sekä verkkoyhteyden. Tarkoituksena on, että koulutuksiin voi osallistua mahdollisimman helposti.
 Myös työikäisten taidot kaipaavat päivitystä
 Monet työikäiset kokevat, että heidän digitaitonsa kaipaavat päivitystä. Vaikka digilaitteita käyttäisi työssään säännöllisesti ja osaisi perusasiat, voi silti kokea taitonsa puutteellisiksi, Karjalainen sanoo.
 – Puutteellisiksi koetut taidot voivat aiheuttaa häpeää ja epävarmuutta työelämässä. Töissä ei välttämättä uskalleta kertoa, että kokee digitaidoissaan heikkouksia, koska pelätään, että se näyttää huonolta.
 Koulutukset lähtevät liikkeelle perusasioista, kuten Gmail-tilin luomisesta ja Officen tehokäytöstä, mutta tarjolla on koulutusta myös bloggaamiseen, medialukutaitoon ja tietotulvan jäsentämiseen. Koulutusvalikoimaa aiotaan myös täydentää palautteen perusteella.
 Koulutukset alkavat syyskuussa ja jatkuvat ensi vuoden loppuun asti.  Niihin ilmoittautuminen  on alkanut tänään maanantaina. Digitaitoja voi opetella myös  Ylen digitreenien avulla . Yle on julkaissut myös  Suomen laajimman digisanaston .
 Opetushallitus rahoittaa koulutuksia. Hallitus antoi  aikuisten digitaitojen vahvistamiseen rahaa viime vuonna .
 Lue myös:
 Ylen kysely: Digilaitteiden käyttö monelle tuskaisen hankalaa - Eero Kalevi Kaivola, 86: Tuntuu siltä, että kielikin muuttuu, jos vaihtaa laitteesta toiseen
 Lukee, lukee, muttei ymmärrä – Satojentuhansien aikuisten lukutaito on surkea

Jopa lähes miljoonalla suomalaisella on heikot digitaidot: "Puutteellisiksi koetut taidot voivat aiheuttaa häpeää"


Summary: Sää on kuitenkin melko lämmintä.

Valtaosassa Suomea on syytä varautua rajuihin ukonilmoihin tiistaina, ilmenee  Ilmatieteen laitoksen varoituskartasta . Salamoinnilta vältytään ennusteen mukaan vain Pohjanmaan maakunnissa, Satakunnassa, Ahvenanmaalla sekä Luoteis- ja Kaakkois-Lapissa.
 Sää on kuitenkin melko lämmintä. Päivälämpötilat saattavat kivuta tiistaina maan länsi- ja itäosissa enimmillään 22 asteeseen. Pohjoisessakin voidaan mitata 20 astetta.
 Läntisillä merialueilla tuulee navakasti. Perämeren pohjoisosaan on annettu tiistaiksi myös aallokkovaroitus.
 Ukkosten ennustetaan jatkuvan keskiviikkona, joskin hieman suppeammalla alueella. Rajuja ukonilmoja on alkuviikosta tehdyn ennusteen mukaan luvassa keskiviikoksi Varsinais-Suomeen, Pirkanmaalle, Pohjois-Savoon ja Pohjois-Karjalaan sekä niistä kaakkoon sijaitseviin maakuntiin.

Rajuja ukonilmoja valtaosassa Suomea tiistaina, myös keskiviikkona salamoi


Summary: Finnairin lennoilla palvelee 130 hongkongilaista lentoemäntää ja stuerttia matkustamopalvelutehtävissä.

Hongkongilainen  South China Morning Post -lehti  kertoo, että Finnair etäännyttää itseään Hongkongin poliittisista levottomuksista.
 Yhtiö on varoittanut yhteistyökumppaninsa välityksellä sen paikallista miehistöä sotkemasta Finnairia mitenkään poliittiseen kuohuntaan.
 Finnair käyttää Hongkongin lennoilla paikallista matkustamohenkilöstöä ja sen lennoilla työskentelee 130 hongkongilaista lentoemäntää ja stuerttia.
 Matkustamohenkilöstöä on varoitettu, että Finnairin yhdistäminen mitenkään liikehdintään voi johtaa asiakkaiden tyytymättömyyteen ja peruutuksiin. Henkilöstöä on myös varoitettu, että heidät poistetaan jatkossa lennoilta, jos he mainitsevat Finnairin protesteihin liittyvissä sosiaalisen median postauksissa.
 "Työ ja politiikka on pidettävä erillään"
 Hongkongilainen matkustamohenkilöstö työskentelee Finnairille OSM Aviation -miehistöpalveluyrityksen kautta.
 – Hongkongin poliittinen tilanne on hyvin valitettava, mutta sillä ei ole mitään tekemistä Finnarin tai OSM Aviationin kanssa. Ammattiliiton ja jokaisen on pitäisi ymmärtää paremmin, että työ ja politiikka on pidettävä erillään, sanoo OSM Aviationin Kaakkois-Aasian HR-johtaja  Sami Sievä  South China Morning Post -lehden haltuunsa saamassa sähköpostissa henkilöstölle.
 OSM Aviation on lehden mukaan myös vaatinut miehistöä edustavaa ammattiliittoa poistamaan nimestään viittauksen Finnairiin. Miehistö on järjestäytynyt nimellä AY Hong Kong Cabin Crew Union. AY on Finnairin lentojen tunnus.
 – AY-koodi on Finnairin koodi, jolla Finnair tunnistetaan. Sitä ei voi käyttää sellaisessa viestinnässä, joka ei ole meidän viestintää, Finnairin mediasuhteiden johtaja  Päivyt Tallqvist  sanoo Ylelle.
 South China Morning Postin mukaan OSM Aviation myös kieltäytyy tunnustamasta ammattiliittoa toistaiseksi, koska se vaarantaa Finnairin maineen ja OSM:n yhteistyön Finnairin kanssa.
 Kiinalaisessa sosiaalisessa mediassa on jaettuja listauksia ammattiliitoista, jotka ovat  osallistuneet lentokenttäprotestien organisoimiseen . AY Hong Kong Cabin Crew Union on mainittu yhtenä niistä.
 Finnair: Ei painostusta Kiinan suunnalta
 Lehden mukaan henkilöstölle on kerrottu Finnairin olevan erittäin pettynyt, että sen nimeä on käytetty ilman lupaa ja näin yhdistetty sosiaalisessa mediassa poliittiseen kuohuntaan.
 – Olemme pyytäneet alihankkijaa muistuttamaan työntekijöitä, että Finnairia tai yhtiön tunnuksia ei saa käyttää poliittisessa, uskonnollisessa tai kaupallisessa viestinnässä, Tallqvist kertoo.
 South China Morning Post arvioi, että Kiina painostaa ulkomaisia yrityksiä. Finnairilla on kaksi päivittäistä, edestakaista lentoa Helsingin ja Hongkongin välillä. Manner-Kiina on sille erittäin tärkeä markkina-alue. Sinne yhtiöllä 42 viikottaista lentoa.
 Tallqvistin mukaan Kiina ei ole painostanut Finnairia asiassa, vaan kyse on yleisestä sosiaalisen median ohjeistuksesta, joka koskee yhtiön kaikkia työntekijöitä.
 Aiemmin Hongkongin oma lentoyhtiö Cathay Pacific j outui Kiinan silmätikuksi . Kiina linjasi, että yhtiön protesteihin osallistuneet työntekijät eivät saa työskennellä Kiinaan suuntaavilla tai Kiinan ilmatilassa lentävillä lennoilla.

Finnair vahvistaa: Yhtiön hongkongilaisia miehistön jäseniä varoitettu sotkeutumasta mielenosoituksiin


Summary: Porno on usein ensimmäinen tiedonlähde, kun tutustutaan seksiin. Monen mielestä tunteista pitäisi puhua enemmän.

Seksuaalisuudesta keskusteleminen kotona tai koulussa on lähinnä kiusaannuttavaa.
 Näin Ylen lukijat vastasivat, kun  kysyimme , mistä he ovat saaneet nuorena tietoa seksuaalisuudesta.
 Saimme kyselyyn vuorokaudessa noin 150 vastausta.
 Aihetta käsitellään myös maanantai-illan  A-studiossa .
 Moni vastaajista kuvaili keränneensä tietonsa seksuaalisuudesta itse. Koulussa tai kotona annettuun seksuaalikasvatukseen harva on kovin tyytyväinen.
 Porno on suosituin tietolähde
 Enemmistö kaikista vastaajista kertoi saaneensa perustiedot seksuaalisuudesta pornon kautta. Myös isompien lasten puheet ja vanhemmat sisarukset ovat kertoneet, mistä on kyse.
 Vastauksissa tietoa oli kerätty myös esimerkiksi sarjakuvista, fanifiktiosta ja alusvaatekuvastoista. Albert Shakirov / AOP
 Aihetta on opiskeltu myös lääkärikirjoista ja nuortenkirjojen seksikohtauksista. Nuortenlehdet, kuten Suosikki, SinäMinä ja Demi, ovat olleet monelle tärkeitä tietolähteitä.
 “Lukioikäisenä luin kotoamme löytyneestä tietokirjasta, että seksissä kuuluisi saada reaktio nimeltä orgasmi. Se kuulosti tosi hämärältä.” Nainen, s. 1985
 “Olin luullakseni 9- tai 10-vuotias, kun lueskelin kotona vanhoja Valittuja Paloja, ja silmiini osui artikkeli otsikolla "Näin kerrot lapsellesi seksistä". En siis oikeasti tuntenut edes tuota seksi-sanaa. Taisin luulla että se on teksti-tv:n lempinimi.” Nainen, s. 1986
 “Lukioikäisenä luin kotoamme löytyneestä tietokirjasta, että seksissä kuuluisi saada reaktio nimeltä orgasmi. Se kuulosti tosi hämärältä.”   Nainen, s. 1985
 Mitä vanhempia vastaajat ovat, sitä vähemmän heidän nuoruudessaan on ollut tietoa tarjolla:
 “Omat vanhemmat, 1915 ja -16 syntyneet eivät puhuneet mitään, eivät edes sitä, mistä vauvat tulivat. Oman kehon muuttumisesta olisi ollut suuri tarve tietää.” Mies, s. 1948
 “Mummolassa lehmä vietiin astutettavaksi. Olin pieni enkä täysin ymmärtänyt mistä on kyse, vaikka ilmeinen tarkoitus oli antaa seksuaalikasvatusta.” Nainen, s. 1954
 “Opettaja hyppäsi avoimesti aiheen yli”
 Kouluissa moderniin  seksuaalikasvatukseen kuuluu  muun muassa ihmissuhteista ja tunteista puhuminen sekä omien rajojen kunnioitus.
 Silti osa asiantuntijoista pitää opetusta edelleen  vanhanaikaisena  ja pahimmillaan  mielivaltaisena .
 Vastaajista moni muistelee seksuaalikasvatuksen koulussa olleen onnetonta tai olematonta.
 “Lukiossa opettaja avoimesti hyppäsi aiheen yli ja kertoi kannattavansa Tosi rakkaus odottaa -liikettä.” Nainen, s. 1981
 “Seiskaluokan kokeessa kysyttiin kuinka kondomi laitetaan, enkä saanut tehtävästä kuin yhden pisteen, koska minulla ei ollut käsitystä miehen anatomiasta, eikä kyllä pahemmin omastanikaan.” Nainen, s. 1992
 Monessa vastauksessa kerrottiin, että koulussa puhuttiin lähinnä taudeista ja ehkäisystä. AOP
 Silti suuri osa vastaajista arvioi oppineensa riittävästi perusasioita koulusta ja vanhempien kanssa käydyistä keskusteluista.
 “Aika kattavasti kertoi vanhemmat ja heiltä oli aina luonteva kysyä, jos jokin mietitytti.” Nainen, s. 2000
 “Yläasteella meillä oli hyvä terveystiedon kirja, jossa puhuttiin paitsi sukupuolitaudeista ja ehkäisystä, myös seksuaalisuuden positiivisista puolista. Terveystiedon opettajamme oli myös mukava ja rohkaisi keskustelemaan.” Nainen, s. 1996
 Toiveissa enemmän opetusta tunteista, vähemmistöistä ja suostumuksesta
 Vastaajilta kysyttiin myös, millaista seksuaalikasvatusta he olisivat toivoneet tai tarvinneet.
 Moni vastaajista korosti, että olisi tärkeää keskustella myös tunteista ja seurustelusta, ei ainoastaan seksistä.
 “Olisin tarvinnut keskustelua vanhempien kanssa siitä, että se on normaalia, kun on tunteita.” Mies, s. 1997
 “Olisin tarvinnut tietoa seurustelusta, en seksistä.” Mies s. 1972
 “Olisin tarvinnut keskustelua vanhempien kanssa siitä, että se on normaalia, kun on tunteita.”
  Mies, s. 1997
 Varsinkin nuoret naiset mainitsivat suostumuksen tärkeänä opeteltavana asiana:
 “Teini-ikäisenä olisi ollut tärkeää kuulla esim. koulussa, etten ikinä ole kenellekään "velkaa" mennä petipuuhissa pidemmälle kuin haluan, ja että voin aina sanoa ei.” Nainen, s. 1996
 “Kovin moni ei luokallamme ottanut raiskausta vakavasti, kun sitä selitetty miltään taholta kovin hyvin.” Nainen, s. 1997
 “Kovin moni ei luokallamme ottanut raiskausta vakavasti, kun sitä selitetty miltään taholta kovin hyvin.”   Nainen, s. 1997
 Vastaajien kouluopetuksessa ei puhuttu juurikaan sukupuoli- tai seksuaalivähemmistöistä.
 “Koulussa puhuttiin vain heteroseksistä, ja jouduin itse etsimään netistä tietoa siitä, miten lesbo voi esim. suojella itseään sukupuolitaudeilta. Virallisessa seksuaalikasvatuksessa jäin aina ulkopuoliseksi ja se oli teininä todella rankkaa.” Nainen, s. 1990
 “Olisipa edes joku taho kertonut, ettei meitä homoseksuaaleja kaikki tapeta.” Mies, s. 1954
 Sekä miesten että naisten vastauksissa korostui naisen kehoon ja nautintoon liittyvän tiedon puute.
 “Naisten anatomia pysyi mysteerinä aina siihen asti, kun kokeilin itsekseni tamponeja ensimmäistä kertaa ja pakkauksen ohjeista tajusin, ettei virtsa tulekaan emättimestä.” Nainen, s. 1979
 “Ehkä pojille olisi voitu virallisessa valistuksessa opettaa enemmän kuukautisista ja siitä, mitä ne tytöille tarkoittavat – muutenkin kuin teknisesti hedelmällisyyden ja raskaaksi tulemisen kannalta.” Mies, s. 1975
 “Klitoriksesta luin 19-vuotiaana siskoni jostain feministisestä opuksesta.” Nainen, s. 1966
 Miten puhua seksistä omille lapsille?
 Jotkut vastaajat pohtivat sitä, millaista seksuaalivalistusta haluaa tarjota, tai olla tarjoamatta, omille lapsilleen.
 “Vanhempien tai koulun opetukseen en oikein usko, on se niin vaikeaa onnistua luontevasti. En minäkään pojalleni mitään opettanut juuri siksi.” Mies, 1941
 “Olen yrittänyt omille lapsilleni puhua aika pienestä pitäen seksuaalisuudesta ikätasoon nähden mahdollisimman avoimesti ja luonnollisena asiana. Koen, että tämä on suorastaan välttämätöntä.” Mies, 1970
 Netissä tapahtuva häirintä, porno ja omat rajat. Mitä koulussa ja kotona näistä opetetaan? A-studiosssa keskustelemassa nuorisolääkäri  Miila Halonen , seksuaaliterveystyön ohjaaja  Henrik Heiskanen  ja lehtori  Olli Paakkari .  Sakari Sirkkanen  juontaa.  A-studio ma 19.8. kello 21.  #yleastudio
 Lue lisää:
 Esiinnyin netissä 14-vuotiaana poikana ja sain aikuisilta peniskuvia – Seksuaalikasvatus alkaa vitosluokalla, vaikka opettajan mielestä sen pitäisi alkaa jo ekalla

Suomalaiset kertovat, miten vaikeaa seksuaalisuudesta puhuminen on: “Mummolassa lehmä vietiin astutettavaksi, tarkoitus oli antaa seksuaalikasvatusta”


Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes selvittää Lappeenrannan lentokentällä sattunutta kuolemantapausta, kertoo  Helsingin Sanomat .
 Vuonna 1988 syntynyt mies osallistui paikallisen ilmailuyhdistyksen järjestämään kiihdytysajotapahtumaan viritetyllä Audilla. Hän menetti auton hallinnan noin 300 kilometrin vauhdissa. Auto pyöri useita kertoja katon kautta ympäri.
 Tukesin ylitarkastaja  Kari Koponen  vahvistaa Helsingin Sanomille, että tapaus on selvittelyssä, mutta ei muuten kommentoi asiaa.
 Tukes tekee selvityksen kuluttajaturvallisuuslain perusteella. Lain mukaan tapahtumajärjestäjällä on velvollisuus antaa osallistujalle riittävästi tietoja tapahtuman turvallisuudesta.
 Lappeenrannan kiihdytysajoihin osallistuneet olivat kirjoittaneet vastuuvapauslomakkeen ennen osallistumistaan.
 Tukesin mukaan lomake ei kuitenkaan vapauta järjestäjää vastuusta.
 Yle kertoi aiemmin tänään, että onnettomuustutkintakeskus Otkes ei käynnistä tutkintaa Lappeenrannan onnettomuudesta.
 Lue aiheesta lisää:
 "Onhan se hienoa, kun on lupa painaa kaasu pohjassa" – eilisen kuolonkolarin nähnyt autoharrastaja kertoo, mikä kiihdyttämisessä vetää puoleensa
 Kuolemantapaus pisti Lappeenrannan kiihdytystapahtuman jatkon vaakalaudalle – "Tässä harkitaan nyt hyvin vakavasti, järjestetäänkö tapahtumaa enää jatkossa"
 Mies kuoli ajettuaan noin 300 kilometrin tuntivauhdissa ulos Lappeenrannassa ilmailutapahtumassa
 Mies kuoli huippunopeustapahtumassa – Onnettomuustutkintakeskus ei tutki onnettomuutta: "Kyseessä on extreme-laji"

HS: Tukes tutkii Lappeenrannan kiihdytysajo-onnettomuutta


Summary: Pesti hautausmaapappina sai Kai Sadinmaan kirjoittamaan Kuolleiden kirjan.

Pappi ja tietokirjailija  Kai Sadinmaa  julkaisee maanantaina tietoteoksen nimeltään  Kuolleiden kirja eli kuinka kävelin Suomen suurimman hautausmaan halki ja opin kaiken elämästä, hautaamisesta, rakkaudenkaipuusta ja puista.
 Idea kirjasta syntyi viime kesänä, jolloin Sadinmaa  alkoi tehdä papin työtä Suomen suurimmalla hautausmaalla Malmilla Helsingissä . Ihmisten kohtaamisen ohessa Sadinmaalla oli aikaa tutkia hautausmaata, hautoja ja niihin liittyviä elämäntarinoita.
 – Syntyi ajatus, voisiko näistä tarinoista oppia jotain, voisiko oppia elämään paremmin tai kuolemaan paremmin. Opettaisivatko ne jättämään kaiken turhan pois ja keskittymään oleelliseen?
 Opas hautausmaalle tai kimmoke pohtia kuolemaa
 Kuolleiden kirjaa voi käyttää Malmin hautausmaan retkioppaana, mutta teos on paljon muutakin Se sisältää yleisesti elämään, kuolemaan ja esimerkiksi hautauskulttuuriin liittyvää tietoa ja pohdintaa. Se on tietokirja, jossa on faktoja jopa puulajeista, mutta mukana on myös fiktiivisyyttä ja kaunokirjallisia piirteitä.
 Sadinmaa haluaa kirjallaan paitsi toimia hautausmaaoppaana, myös kertoa hautauskulttuurista, hautausmaista ja erityisesti ihmisten elämän- ja kuolemantarinoista.
 – Kirja on aika iso paketti. Sitä voi lukea niin ihmisten tarinoista, hautausmaista tai vaikka tuhkauksesta kiinnostunut kuin se, joka haluaa pohtia kuoleman kysymyksiä, Sadinmaa sanoo.
 Lisäsävyjä julkkisten tarinoihin
 Malmin hautausmaalle on haudattu paljon tunnettuja suomalaisia, muun muassa  Tapio Rautavaara, Laila Kinnunen, Ansa Ikonen  ja  Tauno Palo . Kirjassa Sadinmaa seisahtaa monen julkkiksen haudan äärellä ja kertoo heidän tarinaansa, mutta hiukan uudelta kantilta.
 – Yritän tuoda tuttuihinkin tarinoihin uusia näkökohtia ja ajatuksia.
 Kirjan esittelyssä kerrotaan, että Kuolleiden kirja käsittelee elämän suuria kysymyksiä hautausmaan asukkaiden tarinoiden kautta. Mihin ihminen elämässään pyrkii, mikä häntä ajaa eteenpäin? Kaipaammeko elämässämme lopulta vain rakkautta? Millainen on unohdettu köyhien lasten hautapaikka?
 Lohduttavat puut
 Sadinmaa kulkee teoksessaan hautausmaalla, mutta myös krematoriossa. Kirja kertoo, mitä krematorion työntekijä tekee, mitä tapahtuu, kun ruumis poltetaan, miten hauta kaivetaan ja millaisia hautauskulttuureja on muualla maailmassa ja historiassa.
 Kirja nostaa esille myös hautausmaan puiden, pensaiden ja kukkien merkityksen.
 – Puut ovat suuria ja hienoja, ne voivat olla eräänlaisia lohduttavia jättiläisiä.
 Elokuvia hautausmaalla
 Pesti hautausmaapappina sai jatkoa myös tänä kesänä eikä Sadinmaa olisi Sadinmaa, ellei hän olisi kehitellyt jotain uutta tänäkin kesänä. Samalla kun Kuolleiden kirja maanantai-iltana julkistetaan, Malmin hautausmaalla alkaa tapahtumaviikko, joka pitää sisällään muun muassa elokuvaesityksiä. musiikkia ja teemakävelyitä.
 Jatkuuko hautausmaapapin pesti myös ensi kesänä, sitä Sadinmaa ei vielä tiedä. Teemakävelyitä hän aikoo joka tapauksessa jatkaa. Myös uusi kirja on jo suunnitelmissa.
 Kai Sadinmaa on Torniossa syntynyt kirjoittaja ja pappi, joka on tullut tunnetuksi muun muassa radikaaleista aamuhartauksistaan Radio Ylen Ykkösessä sekä Suomen ensimmäisenä pappina, joka vihki samaa sukupuolta olevia pareja avioliittoon.
 Lue myös:
 Hallinto-oikeus ei käsitellyt homopareja vihkineen kohupapin valitusta: moite ei ole rangaistus
 Kohupappi Sadinmaa hakee muutosta tuomiokapitulilta saamaansa vakavaan moitteeseen

Julkkisten tarinat saavat uusia sävyjä uutuuskirjassa – kohupappi Kai Sadinmaa pohtii, voisiko ihminen oppia kuolemaan paremmin


Summary: Presidentit olivat rahtusen optimistisia Itä-Ukrainan rauhoittumisen suhteen.

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kehottaa Venäjän presidenttiä  Vladimir Putinia  kunnioittamaan demokratiaa.
 Macron tapasi Putinin kesäasunnollaan Etelä-Ranskassa. Macron muistutti Venäjän presidenttiä sananvapaudesta, mielipiteenvapaudesta ja vapaudesta osoittaa mieltä.
 – Venäjän pitää muiden Euroopan Neuvoston maiden tavoin kunnioittaa täysin myös ihmisten mahdollisuutta asettua ehdolle vaaleissa, Macron huomautti.
 Venäjällä on pitkin kesää ollut lukuisia mielenosoituksia, joissa kansalaiset ovat vaatineet oikeutta asettua ehdolle syksyllä Moskovan paikallisvaaleissa. Kansa raivostui, koska viranomaiset kielsivät joidenkin opposition ehdokkaiden asettumisen ehdolle vaaleissa.
 Poliisi on tukahduttanut mielenosoituksia kovakouraisesti.
 Putin muistutti, että mielenosoittajien täytyy toimia lakien mukaan. Hän painotti, että lain rikkojat asetetaan vastuuseen.
 – Me emme halua samanlaisia mielenosoituksia kuin keltaliiveillä on Ranskassa, Putin puolestaan vastasi Macronille.
 Ukrainasta ohutta optimismia
 Presidentit keskustelivat myös Itä-Ukrainan tilanteesta. Macron oli jopa toiveikas, koska valta Ukrainassa on vaihtunut.  Volodymyr Zelenskyi  valittiin maan presidentiksi huhtikuussa.
 – Ukrainassa on nyt todellinen mahdollisuus rauhaan, Macron uskoi.
 Macron arvioi, että niin kutsuttu Normandian nelikko eli Ukrainan, Venäjän, Saksan ja Ranskan johtajat voisivat tavata huippukokouksessa jo lähiviikkojen aikana ja Itä-Ukrainan rauha nytkähtäisi eteenpäin.
 Putin puolestaan arvioi, että Zelenskyin valinta voisi tuoda "varovaista optimismia" Ukrainan tilanteeseen.

Macron muistutti vapauksista – Putin sivalsi vastaan keltaliiveistä


Summary: Pohjoismaiden pääministerit kokoontuvat Reykjavikissa tiistaina.

REYKJAVIK  Pohjoismaiset pääministerit kokoontuvat tiistaina vuotuiseen kesäkokoukseen, tällä kertaa Islannin Reykjavikiin.
 Asialistalla on monta ajankohtaista, isoa kysymystä. Niistä varmasti vaikein on pohjoismaisten  perheiden tilanne al-Holin leirillä  Syyriassa.
 – Esillä on Ruotsin aloite hybridituomioistuimesta, kertoo pääministeri  Antti Rinne  Ylelle.
 Hybridituomioistuin olisi tavallaan kansainvälinen tuomioistuin, joka toimisi Syyrian ja Irakin alueella. Sinne keskitettäisiin toimintaan osallistuneiden henkilöiden tutkinta ja kaikki tiedot tapauksista.
 Ratkaisua on haettu Pohjoismaissa jo kuukausia. Maat ovat olleet samoilla linjoilla, mutta edistystä ei ole toistaiseksi tapahtunut.
 – Kysymys on kuitenkin hyvin hankala ratkaista. Leirillä ei ole valtiollista statusta. Kenen kanssa asioista voidaan sopia, Rinne pohtii ja sanoo, että asia on kuitenkin käsittelyssä.
 Suomi haluaa muut Pohjoismaat linjalleen
 Pääministereiden asialistalla on laajasti turvallisuutta, kun tiistaina käsitellään Venäjää, Kiinaa, arktista aluetta ja Euroopan unionin tilannetta. Suomi pohjustaa päämiesten EU-keskustelun ja siihen on selkeä tavoite:
 – Haluamme kuulla, että muut Pohjoismaat, jotka ovat EU:n jäseninä, ovat varmasti sen takana, että oikeusvaltioperiaate voidaan kytkeä EU:n tulevaan budjettiin. Ehdollisuutta tarvitaan. Demokratian, sananvapauden ja vapaan oikeuslaitoksen täytyy olla kriteereinä rahoitukselle, Rinne painottaa.
 – Haluamme selventää myös näiden kysymysten tärkeyttä ja sitä, miten niitä edistämme muille, EU:n ulkopuolisille Pohjoismaille.
 Suomi ottaa esille myös EU:n yhteisen maahanmuuttopolitiikan ja yhteisen ilmastotavoitteen aikaansaamisen. Ne tulee Suomen mielestä myös ehdollistaa monivuotiseen rahoituskehykseen muun muassa tukemalla kivihiilestä luopuvia maita.
 Kolme sosialidemokraattista pääministeriä
 Ruotsilla, Tanskalla ja Suomella sosialidemokraattinen pääministeri. Edellisen kerran vastaava tilanne on ollut vuonna 2001, silloin trion muodostivat  Göran Persson ,  Paavo Lipponen  ja  Poul Nyrup Rasmussen . Nyt sosialidemokraattinen pääministeri on siis kaikissa kolmessa EU-maassa.
 Islannin pääministerin  Katrin Jakobsdóttirin  puolue on vasemmistovihreä. Norjassa on oikeistoa edustava pääministeri  Erna Solberg , mutta työväenpuolue on viimeisimmän  yleisradioyhtiö NRK:n mittauksen mukaan  maan suosituin puolue.
 Maat ovat lähentyneet ainakin hallitusohjelmien perusteella talouspolitiikassa. Esimerkiksi Tanskan uusi haliitus haluaa satsata hyvinvointivaltioon, kitkeä eriarvoistumista ja vahvistaa julkista taloutta.
 Yhtä lailla oppositio peräänkuuluttaa hallituksen visioon konkretiaa ja kysyy, millä kaikki maksetaan.
 Ilmastopolitiikassa kaikilla kolmella maalla on kunnianhimoiset tavoitteet. Tanska haluaa vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 70 prosentilla vuoteen 2030 mennessä ja tämä on todella kova tavoite maailman mittakaavassa.
 Islannin tapaamisessa käsitellään paljon ilmastoa ja kestävää kehitystä. Vuoden alussa Pohjoismaiset ministerit allekirjoittivat Helsingissä julistuksen, jolla maat pyrkivät hiilineutraaliuteen muuta maailmaa nopeammin. Tähän tahtotilaan halutaan puhaltaa vielä lisää henkilä Reykjavikissa yhteisellä julistuksella.
 Rinne Trumpin ostoaikeista
 Pohjoismaat ovat viime päivinä päässeet myös kansainvälisiin uutisiin Valkoisen talon isännän toimesta. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vahvistanut ehdottaneensa Grönlannin ostoa Tanskana hyvän turvallisuuspoliittisen sijaintinsa takia.
 Pääministeri Rinne, mitä aiotte sanoa Tanskan pääministeri  Mette Fredrikssenille  Trumpin ostoaikeista?
 -Hyvä, ettet myynyt.

Pohjoismaiden johtajat keskustelevat ratkaisusta al-Holin leirin perheiden tilanteeseen


Summary: Tanskalla ei ole aikomustakaan toteuttaa Donald Trumpin ilmaan heittämää ajatusta Grönlannin myymisestä Yhdysvalloille.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  esiin nostama ajatus Grönlannin ostamisesta Yhdysvalloille herättää laajaa kiinnostusta, vaikka Tanska on jo ehtinyt tyrmätä idean.
 Trump kertoi sunnuntaina toimittajille miettivänsä asiaa, vaikkakaan se ei ole hänen asialistallaan ykkösenä.
 Grönlannin ostaminen olisi Trumpille kiinteistösijoitus – ei kuitenkaan hallinnon ykkösprioriteetti
 Yhdysvaltain kansallisen talousneuvoston johtaja  Larry Kudlow  kertoi myös sunnuntaina, että Valkoisessa talossa on pohdiskeltu Grönlannin ostamisen mahdollisuutta.
 Grönlannin kartta Ilkka Kemppinen / Yle
 Ajatus Grönlannin hankkimiseksi Yhdysvalloille ei suinkaan ole ennenkuulumaton. Yhdysvallat yritti jo vuonna 1867 hankkia itselleen sekä Grönlannin että Islannin. Tuolloin tavoitteena  uutistoimisto Bloombergin  mukaan oli ympäröidä Kanada Yhdysvalloille kuuluvilla alueilla, jotta Kanada liittyisi Yhdysvaltoihin.
 Seuraavan kerran Grönlanti yritettiin ostaa toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1946. Yhdysvaltain presidentti  Harry Truman  tarjosi Grönlannista Tanskalle 100 miljoonaa dollaria. Tanska kieltäytyi.
 Vielä vuonna 1996 Yhdysvaltain presidentiksi reformipuolueen ehdokkaana pyrkineen  Pat Buchananin  yksi  kampanjateema  oli Grönlannin, samoin kuin eräiden Kanadan osien liittäminen Yhdysvaltoihin.
 Strateginen merkitys Venäjän vieressä
 Sekä Trumanin että Buchananin mielessä oli vahvistaa Yhdysvaltain sotilaallista asemaa Grönlannin avulla Neuvostoliiton ja myöhemmin Venäjän uhkaa vastaan.
 Tavoite on eräässä mielessä jo toteutunut Tanskan liityttyä sotilasliitto Natoon. Yhdysvallat sai tuolloin oikeuden perustaa Grönlantiin sotilastukikohtia.
 Yhdysvaltain asevoimien yksi tärkeimmistä tutka-asemista, Thule, sijaitsee Grönlannin luoteisosassa. Sinne on sijoitettu erittäin voimakas tutka, joka voi antaa nopeasti ennakkovaroituksen, jos Venäjä alkaa ampua ballistisia ohjuksia. Tutka tarkkailee myös vakoilusatelliittien toimintaa. Lisäksi Thuleen on rakennettu lento- ja laivastotukikohta.
 Thulen lentotukikohta Grönlannissa. PJF Military Collection / AOP
 Grönlannin strateginen merkitys on kuitenkin kasvanut jatkuvasti samaan aikaan, kun Venäjä kasvattaa sotilaallista voimaansa Jäämeren rannalla.
 Yhdysvalloissa pelätään, että Venäjä, mahdollisesti yhteistyössä Kiinan kanssa, ottaisi haltuunsa Siperian pohjoispuolitse kulkevan Koillisväylän, kun se vähitellen avautuu laivaliikenteelle.
 Omistamalla Grönlannin Yhdysvalloilla voisi olla enemmän sananvaltaa alueella.
 Monet Euroopan ja Amerikan väliset lennot kulkevat Grönlannin yli, joten niitä voitaisiin Grönlannista käsin valvoa nykyistä paremmin.
 Tulevaisuuden rikkaudet
 Presidentti Trump on luonnehtinut mahdollista Grönlanti-kauppaa kiinteistösijoitukseksi. Grönlanti onkin asiantuntijoiden mukaan houkutteleva, joskin vaikea sijoituskohde.
 Maailman suurin saari on pääosin jäätikön peitossa, mutta jään alla odottavat  suuret luonnonrikkaudet . Ilmaston lämpenemisen myötä jäätikkö on sulamassa. Tämä kehityskulku on sinänsä ekologinen katastrofi, mutta talouselämälle lämpeneminen tuo suuret bisnesmahdollisuudet, kun luonnonvaroja voidaan alkaa hyödyttää.
 Kalastusalus jäävuorten keskellä. Joana Kruse / AOP
 Grönlannissa arvioidaan olevan mittavat  öljy- ja kaasuvarat . Esimerkiksi öljyvarannon suuruudeksi arvioidaan 17 miljardia barrelia. Lukua voi verrata öljyvaltio Qatarin varantoihin, jotka ovat noin 25 miljardia barrelia.
 Grönlannin öljyvarojen hyödyntäminen ei ole käytännössä vielä alkanutkaan. Sen arvioidaan pääsevän käyntiin muutaman vuoden kuluessa.
 Grönlannin kallioperästä on myös löydetty esimerkiksi rautaa, lyijyä, sinkkiä, timantteja, kultaa ja uraania.
 Yhdysvalloissa kiinnostusta herättävät myös monissa nykyaikaisissa teollisuustuotteissa tarvittavat ns. harvinaiset maametallit. Kiina on tällä hetkellä niiden tärkein tuottaja. Kiina on vihjannut voivansa rajoittaa metallien vientiä, mikä olisi paha isku Yhdysvaltain yrityksille.
 Grönlannista löytyy näitäkin kaivannaisia. Kvanefjeldiin, saaren eteläosaan puuhataan kaivosta, josta on määrä tulla yksi maailman suurimmista neudyymin, praseodyymin, dysprosiumin ja terbiumin tuottajista. Asiasta kertoi kaivosalan julkaisu  Mining-Journal  kesäkuussa.
 Kaikenlainen luonnonvarojen hyödyntäminen on Grönlannissa hankalaa kylmyyden ja sääolojen oikullisuuden takia.
 Mitä sanoo oikeus?
 Presidentti Trump on sanonut, että Grönlannin omistaminen on Tanskalle kannattamatonta, koska Tanska joutuu maksamaan Grönlannille erilaisia avustuksia noin 500 miljoonan euron arvosta vuosittain.
 Grönlanti Tanskalle kuuluva itsehallintoalue Väkiluku noin 56 000 Väestöstä noin 88 % Grönlannin inuiitteja, 12 % eurooppalaistaustaisia, lähinnä tanskalaisia Pinta-ala 2 166 000 neliökilometriä (noin 7 kertaa Suomen kokoinen) pääkaupunki Nuuk, asukkaita noin 18 000
 Yhdysvaltain budjetissa tuo olisi pikkusumma, vaikka ei Tanskallakaan ole vaikeuksia selvitä siitä.
 Monet asiantuntijat uskovat, että valtioiden laajeneminen ottamalla haltuun muiden maiden alueita, on jo taakse jäänyt politiikan muoto. Kaupankäynnin avulla voidaan usein saavuttaa samat hyödyt ilman erimielisyyksiä.
 Yhdysvaltalaisen Duken yliopiston lakitieteen professorit  Joseph Blocher  ja  Mitu Gulati  pohtivat vuonna 2017 julkaisemassaan  tutkielmassa , voisivatko maat myydä alueita toisilleen. He tulivat siihen tulokseen, ettei kansainvälinen laki aseta esteitä, kunhan kauppa tehdään molemmin puolin vapaaehtoisesti.
 Trumpin Grönlanti-kauppa näyttää kaatuvan myyjäosapuolen vastahankaisuuteen. Tanskan pääministeri  Mette Frederiksen  on todennut, että jo keskustelu asiasta on järjenvastaista.
 – Grönlanti ei ole kaupan. Grönlanti ei ole tanskalainen. Grönlanti kuuluu grönlantilaisille. Toivon todella, ettei tätä [myymistä] ole tarkoitettu otettavaksi vakavasti, Frederiksen sanoi.
 Myös Grönlannin pääministeri  Kim Kielsen  on todennut, ettei saari ole myynnissä.
 Taloja Nanortalikin kylässä. Fred Ortyl / AOP
 Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"
 Grönlannin pääkaupungissa Nuukissa toimiva kiinteistönvälittäjä  Kenneth Mortensen  lisää vielä, ettei saaren ostaminen välttämättä antaisi ostajalle oikeutta tehdä mitä vain.
 – Täällä ei voi omistaa maata. Kaiken maan omistaa valtio. Grönlannissa voit saada oikeuden esimerkiksi talon rakentamiseen, mutta sinä et voi ostaa maata itsellesi, Mortensen selittää Grönlannin omistusoloja  The Wall Street Journal  -lehdessä.

Grönlannin ostaminen voisi tuoda Yhdysvalloille valtavasti hyötyä – saaren strateginen merkitys on vain kasvanut


Summary: Pääministeri Rinne huomautti Johnsonille, että neuvoteltu brexit-sopimus pitää. Rinne aikoo tavata Johnsonin piakkoin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Pääministeri  Antti Rinne  on keskustellut puhelimessa Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  kanssa. Puhelu käytiin Johnsonin aloitteesta.
 Puhelun tavoitteena oli peilata Suomen kantaa siihen, onko Britannian EU-erosopimusta mahdollista avata.
 Ylen Reykjavikissa haastattelema Antti Rinne vastasi Johnsonille, että 27 EU-maata on sopinut yhdessä sopimuksesta.
 – Sitä ei aukaista. Se pitää.
 Antti Rinne sanoi Johnsonille, että hän on valmis EU-puheenjohtajamaan pääministerinä hakemaan jotain ulospääsyä asiassa.
 Johnson oli kiinnostunut kuulemaan, mikä se olisi. Rinteellä ei ole vielä konkreettista esitystä, mutta hän etsii sellaista.
 Rinne ja Johnson aikovat tavata lähiaikoina.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Johnson on lähettänyt Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle  Donald Tuskille  kirjeen, jossa hän sanoo toivovansa, että Britannia lähtee EU:sta sopimuksen kanssa.
 Erosopimus on Johnsonin mukaan hallituksensa tärkein asia.

Pääministeri Antti Rinne puhui puhelimessa Boris Johnsonin kanssa – aikovat tavata lähiaikoina


Summary: Tilien tarkoitus on kyseenalaistaa Hongkongin mielenosoittajien vaatimuksia alueen itsehallinnon säilyttämisestä.

Twitter kertoo sulkevansa 936 Kiinasta lähtöisin olevaa propagandatiliä. Twitterin mukaan tilit ovat Kiinan valtion tukemia ja niiden tarkoitus on kyseenalaistaa Hongkongin mielenosoittajien vaatimuksia alueen itsehallinnon säilyttämisestä.
 – Tutkimustemme mukaan kyseessä on Kiinan valtion operaatio, jossa suuri joukko tilejä viestii koordinoidusti Hongkongin protesteihin liittyen, kerrotaan yhtiön  tiedotteessa .
 Twitterin käyttö on kielletty Kiinassa, joten monia tilejä on käytetty VPN-yhteyden kautta. VPN-yhteyden avulla voi salata verkossa olevan laitteen sijainnin.
 Twitter on kuitenkin pystynyt paikantamaan joitakin tilejä IP-osoitteiden avulla Manner-Kiinaan.
 Twitterin mukaan suljetut tilit ovat osa laajaa verkostoa, johon kuuluu yhteensä noin 200 000 tiliä. Suurin osa tileistä suljettiin ennen kuin ne ehtivät lähettää yhtään viestiä.
 Myös Facebook on kertonut poistaneensa operaatioon osallistuneita kiinalaisia sivuja, ryhmiä ja tilejä.
 Lue aiheesta lisää:
 Finnair vahvistaa: Yhtiön hongkongilaisia miehistön jäseniä varoitettu sotkeutumasta mielenosoituksiin
 Yle Hongkongissa: Nuori opiskelija on valmis puolustautumaan poliisia vastaan vaikka voimakeinoin – Suurmielenosoitus sateessa sujui silti rauhallisesti
 Yle Hongkongissa: Opettajat osoittavat mieltään – "Älkää ampuko oppilaitamme"

Twitter sulkee noin tuhat kiinalaista propagandatiliä


Summary: Suomalaisten sydämet valloittaneen kukkakeitaan kasvattaneella Miina Tuominen-Brinkaksella on myös auringonkukkapelto, joka kerää nyt ihastusta sosiaalisessa mediassa.

Pyhtäällä, hiukan autoliikenteeltä syrjässä hehkuu pelto keltaista väriä. Kyseessä on  Miina Tuominen-Brinkaksen  auringonkukkapelto, joka ottaa autoilijan vastaan.
 – Pellolla on käynyt jo monia vieraita, Tuominen-Brinkas sanoo.
 Auringonkukkapelto sijaitsee muutaman kilometrin päässä Tuominen-Brinkaksen toisesta kukkapellosta. Kauempana sijaitsevan pellon kukkaloisto on saanut viime viikkoina paljon huomiota sosiaalisessa mediassa. Yle seurasi Miina Tuominen-Brinkaksen kukkapellon vaiheita  elokuun puolivälissä . Monia eri kukkalajikkeita käsittävästä pellosta ei saa poimia kukkia, eikä pellolla saa kulkea kuin merkatuilla poluilla.
 Kukkakeitaasta hullaantuneet  vieraat  kuitenkin talloivat peltoa, mikä järkytti omistajan mieltä.
 Kuvia auringonkukkapellosta alkoi näkyä sosiaalisessa mediassa tämän viikon alussa, ja ne ovat keränneet ihastuneita kommentteja. Tältä pellolta kukkia saakin hakea luvan kanssa. Auringonkukkapelto itsessään ei ole harvinaisuus, vaan niitä on Suomessa paljon.
 Tuominen-Brinkaksen auringonkukkapelto on tehty ensisijaisesti ohikulkijoiden iloksi.
 Tuominen-Brinkaksen auringonkukkapellolta saa hakea kukkia vapaasti. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 "Aina kukkia on jäänyt"
 Auringonkukkia on istutettu puolen hehtaarin kokoiselle alueelle. Valtaosa tälle vuodelle istutetuista auringonkukista on Diana-lajiketta. Pelto kukkii nyt kolmatta kesää.
 Tuominen-Brinkaksen mukaan auringonkukkia on haettu pellolta useita satoja vuosittain.
 – Aina kukkia on kuitenkin jäänyt pellolle kesän jälkeen.
 Tuominen-Brinkas ei aio kaupallistaa kukkapeltojaan.
 – Kyllä meille on ihan selvää, että kukkapellot ovat semmoisia asioita, joihin ei sotketa rahaa. Kaupallista toimintaa tästä ei tule koskaan, Tuominen-Brinkas toteaa.
 Pyhtääläisellä pellolla auringonkukat ovat Diana-lajiketta. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Kauniin maisemoinnin lisäksi kukkapeltojen on tarkoitus antaa viljatilan viljelykierrolle monimuotoisuutta. Tuominen-Brinkas kertoo, että kukkien kasvattamisella on tarkoitus tukea viljatilan peltojen maaperän kuntoa ja tarjota ruokaa hyönteisille ja pölyttäjille.
 Ammattiviljelyllä tilalla Tuominen-Brinkaksen kaikki kukkapellot kuuluvat EU:n maisemanhoitotuen piiriin.
 – EU:n tuki ei kata peltojen hoitokuluja, Tuominen-Brinkas kertoo.
 Asenteet parantuneet
 Luonnonhoito voi olla tiloille merkittäväkin tulonlähde. Maatalousluonnon monimuotoisuuden edistämistä on pohdittu tänä kesänä myös  maa- ja metsätalousministeriön työpajassa .
 Sen mukaan asenteet monimuotoisuuden edistämiseen ovat parantuneet, ja viljelijät ovat yhä kiinnostuneempia hoitamaan luonnonlaitumia, kosteikkoja ja erilaisia nurmia ja niittyjä. Osaa toimijoista kuitenkin häiritsee peltomaan käyttäminen muuhun kuin ruuan tuotantoon ja mahdollinen rikkakasvien leviäminen.
 Toimenpidepalettiin ehdotettiin työpajassa pölyttäjille suotuisia toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin kukkivien, mettä tuottavien kasvien jatkuva esiintyminen kasvukauden aikana ja edistettäisiin yhteistyötä, kuten pölytyspalvelun hyödyntämistä.
 Auringonkukat sijaitsevat Länsikyläntien ja Franssilanmäentien risteyksessä. Antti-Jussi Korhonen / Yle

Upean kukkakeitaan kasvattaja sai toisenkin pellon hehkumaan – ja sieltä saa poimia kukkia luvan kanssa


Summary: Kiinan-tavarajunien vähyys yllätti valtuutetut Kouvolassa.

Kouvolan kaupunginvaltuutetut  saivat maanantaina kuulla , että Kiinan-junaliikenne on ollut huomattavasti oletettua vähäisempää. Kun ensimmäinen tavarajuna lähti Kouvolasta Kiinan Xi'aniin lähes kaksi vuotta sitten, vuoroista kaavailtiin jopa viikottaisia.
 Tänä vuonna junia on kuitenkin lähtenyt vasta viisi.
 – Kyllähän se yllätti. Ei meillä ollut mitään tietoa siitä, ettei junayhteys olekaan toiminut sillä potentiaalilla tai oletuksella, mitä meidän on annettu ymmärtää. Tai ehkä emme ole vain osanneet kysyä – olemme olettaneet, että junat menevät, niin kuin oli suunnitelmat, toteaa Kouvolan suurimman valtuustoryhmän SDP:n puheenjohtaja  Outi Kasurinen .
 Kasurinen uskoo, että asiaa tullaan käsittelemään sekä SDP:n seuraavassa ryhmäkokouksessa, että ryhmäpuheenjohtajien kokouksessa.
 – Jotenkin sitä kyllä luottaa, että valtuutettuja informoidaan myös, jos jokin asia ei mene, kuten on suunniteltu.
 Konttijuna lähdössä Kouvolasta Kiinan Xi'aniin. Juulia Tillaeus / Yle
 Syynä junaliikenteen kuihtumiseen on operaattorikumppanin vaihtuminen, jonka vuoksi junia ei muutamaan kuukauteen kulkenut ollenkaan.
 Maanantain tiedonantokokouksessa asiaa kaupunginvaltuustolle esitteli elinkeinoyhtiö Kinnon toimitusjohtaja  Martti Husu .
 – Tunsin pienen piston sydämessäni. Olemme keväästä saakka omassa hallituksessamme puhuneet, että järjestetään valtuustoryhmille vapaamuotoisia tiedotustilaisuuksia. Ne olisi vain pitänyt järjestää aikaisemmin, toteaa Husu.
 Kiinan-junayhteys on yksi Kouvolan kärkihankkeista. Vaikeuksista huolimatta valtuutetuilla riittää kuitenkin yhä uskoa junayhteyden tulevaisuuteen.
 ''En vielä lähtisi vetämään ranteita auki''
 Puheenjohtaja  Matti Lindholm  kertoo, että kokoomuksen valtuustoryhmässä asiaa ei ole vielä puitu. Lindholm suhtautuu asiaan rauhallisesti, vaikka tänä vuonna kulkeneiden junien vähäinen määrä oli hänellekin negatiivinen yllätys.
 – Itse en ole Kinnon hallituksessa, enkä ole odottanutkaan, että minun täytyisi ihan perusvaltuutettuna olla ihan kaikista juna-aikatauluista tietoinen. Edelleen uskotaan hankkeeseen, ja toivotaan, että se ottaa tuosta entistä enemmän tuulta alleen, sanoo Lindholm.
 Tavarajunat kulkevat Kouvolasta Kiinaan Kazakstanin kautta. Pyry Sarkiola / Yle
 Lindholm ei koe, että tietoa olisi suuremmin pimitetty valtuutetuilta.
 – Uskon, että Kinnon johdossa ja hallituksessa on oltu asiasta tietoisia, ja he ovat kuitenkin ne, jotka projektista ja muun muassa junien liikkumisesta ovat enemmän vastuussa. Mielestäni tässä tehdään kärpäsestä härkänen. En vielä lähtisi vetämään ranteita auki.
 Matti Lindholm kuitenkin uskoo, että asiasta tullaan vielä keskustelemaan.
 – Tämä on kaupungille niin merkittävä hanke, että tietysti siitä koko ajan keskustellaan. En kuitenkaan näe, että maanantainen tiedonantokokous olisi jotenkin dramaattisesti antanut aihetta miettiä jotain uusia ratkaisua. Juna puksuttaa eteenpäin edelleen.
 ''Olisi ollut hyvä tietää''
 Myös keskustan valtuustoryhmässä yllätyttiin junien määrästä. Ryhmä on puheenjohtaja  Kimmo Jokirannan  mukaan jo päättänyt järjestää asiasta sisäisen neuvonpidon, johon osallistuu luottamushenkilöitä, virkamiehiä ja Kinnon väkeä.
 Jokiranta uskoo, että vastaava kokous tullaan järjestämään myös laajemmalla kokoonpanolla.
 – Kyllä olisimme toivoneet, että meille olisi kerrottu aikaisemmin asiasta. Tiedonkulun pitää kyllä tapahtua nopeammin näissäkin asioissa. Välttämättähän yhtiöiden ei pidä kertoa kaikkia tapahtumia, mutta tämä nyt olisi näin äkkiseltään tuntunut sellaiselta, joka olisi kyllä ollut hyvä tietää. Valtuutetuilla pitäisi olla paras mahdollinen tieto kaiken aikaa saatavilla – myös sellainen tieto, jota valtuutetut eivät osaa kysyä.
 Myös Jokirannalla riittää uskoa junayhteyden tulevaisuuteen.
 – Tämä on näitä järjestelmän ylösajoja, joille emme oikein voi mitään. Uskomme, että tämä vielä lähtee rullaamaan tästä hyvin.
 Vientireitti Kouvolasta rautateitse Xi'aniin. Yle Uutisgrafiikka
 Kouvolan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Harri Helminen  ei hänkään tiennyt, että Kiinan-junia on tänä vuonna mennyt vain viisi. Hän ei kuitenkaan halua alkaa osoittelemaan tai syyttelemään elinkeinoyhtiö Kinnoa millään tavalla.
 – Nyt taas nähtiin, että yleensäkin kaikista asioista, joissa yhteiskunta on mukana, pitäisi tiedottaa mahdollisimman hyvin. Mutta siinä on se ongelma, kun mukana on myös yrityksiä. Kinno joutuu tietysti vähän pelaamaan, että miten se kertoo nämä asiat ja missä vaiheessa.
 – Toivon, että Kinno tiedottaa meitä tiheämmin, ja pitää meitä ajan tasalla tästä asiasta. Uskoisin, että näin tulee tapahtumaan, sanoo Helminen.
 Myös Helminen uskoo yhä Kiinan-junayhteyden tulevaisuuteen.
 – Olen ensisijaisesti nähnyt asian niin, että nämä ovat niitä käynnistystoimenpiteitä, jotka nyt ovat menossa. Haluan ainakin uskoa, että nämä asiat saadaan toimimaan.
 Pitkäjänteistä työtä
 Kouvolan kaupungin kehitysjohtaja  Petteri Portaankorva  kertoo olleensa tietoinen siitä, että junia on kulkenut suunniteltua vähemmän. Hän haluaa kuitenkin nostaa esille asian positiivisia puolia.
 – Positiivisia kokemuksia on saatu siitä, että yhteydet ovat toimineet, kuten pitääkin. Logistiikkayritykset tekevät pitkän tähtäimen ratkaisuja omien sopimustensa puitteissa, ja asia voi kääntyä hyvinkin nopeasti siihen, että kuljetuksia on runsaasti, toteaa Portaankorva.
 Portaankorva näkee, että Kiinan- tai ylipäätään kansainvälisten junayhteyksien kehittäminen on pitkäjänteistä työtä, jossa tulee välillä onnistumisia, ja välillä haasteita vastaan.
 – Olemme  terminaalihankkeen  rakentamisen puolessa välissä siinä mielessä, että suunnittelu on käynnistetty jo vuonna 2016, ja hanke valmistuu vuoden 2022 lopussa. Valmiudet vastaanottaa toimijoita ja suuria kuljetusmääriä realisoituvat vasta vuosien 2022-2023 vaihteessa, toteaa Portaankorva.
 Terminaalihankkeen  kokonaiskustannukset  ovat noin 39,3 miljoonaa euroa. Kustannuksista valtaosan, noin 27 miljoonaa euroa maksaa Kouvolan kaupunki, ja valtio noin 4,4 miljoonaa. Loput rahoituksesta saadaan EU-tukena.

Kiinaan piti lähteä yksi juna viikossa – yllättäen selvisi, että tänä vuonna niitä onkin mennyt vasta viisi: ''En lähtisi vetämään ranteita auki''


Summary: Lapin käräjäoikeus on vanginnut miehen todennäköisin syin epäiltynä murhan yritykseen.

Ylitorniolla Raanujärventiellä viime lauantaina omakotitalon polttanut mies on vangittu. Poliisin tiedotteen mukaan Lapin käräjäoikeus on vanginnut 24-vuotiaan miehen todennäköisin syin epäiltynä murhan yritykseen.
 Miestä epäillään murhan yrityksen lisäksi muun muassa törkeästä kotirauhan rikkomisesta, törkeästä vahingonteosta, lähestymiskiellon rikkomisesta, vainoamisesta, moottorikulkuneuvon käyttövarkaudesta, vahingonteosta, kulkuneuvon kuljettamisesta oikeudetta ja rattijuopumuksesta.
 Vangittu on aiemmin syyllistynyt rikoksiin ex-puolisoaan kohtaan ja ollut tämän vuoksi vangittuna sekä määrättynä matkustuskieltoon. Lisäksi Lapin käräjäoikeus on aiemmin tänä vuonna määrännyt vangittuun lähestymiskieltoon asunnossa ollutta ex-puolisoaan kohtaan. Vangittu oli kuitenkin rikkonut lähestymiskieltoa kesän aikana.
 Vangitun ex-puoliso ei asunut tapahtumaosoitteessa. Asian esitutkinta jatkuu muun muassa kuulemisten osalta.
 Poliisi ei tiedota tässä vaiheessa enempää.
 Lue myös:
 Ylitornion asuntopalon sytyttäjäksi epäilty ja uhri ovat ex-pariskunta
 Omakotitalo paloi Ylitorniolla – poliisi tutkii murhan yrityksenä

Murhapolton yrityksestä vangittiin 24-vuotias mies Ylitorniolla – piinannut ex-puolisoaan pitkään


Junaliikenne on keskeytetty Helsingin ja Oulunkylän välillä,  kertoo VR .
 VR:n mukaan junaliikenne on keskeytetty henkilövahingon vuoksi.
 Matkustajia pyydetään varautumaan viivästyksiin sekä lähiliikenteessä että kaukoliikenteessä.
 Päivitämme uutista.

Junaliikenne poikki Helsingin ja Oulunkylän välillä: aiheuttaa viivästyksiä lähi- ja kaukoliikenteeseen


Summary: Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen: Tuon työllistämiskeinoja budjettiriiheen.

Vasemmistoliiton ministerit eivät innostu toiseksi suurimman oppositiopuolueen, kokoomuksen työllistämiskeinoista.
 Sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  arvioi ehdotuksia tyyppillisen kokoomuslaisiksi.
 – Tuttua kokoomusta. Aina työttömyysturvaa heikentämällä, kiteytti Pekonen käsityksensä ehdotuksista.
 Kokoomus ehdotti työllisyysasteen nostamiseksi  muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista sekä työttömyysputkeksi tai eläkeputkeksi kutsutun mahdollisuuden poistamista. Kokoomuksen mielestä heidän ehdotuksensa ei heikennä työttömyysturvaa.
 Työttömyysputki tai eläkeputki tarkoittaa sitä, että ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäisajan lisäksi työttömällä on mahdollisuus saada työttömyysturvan lisäpäiviä eläkeikään saakka.
 Aino-Kaisa Pekonen lupasi, että hän tuo uusia työllistämiskeinoja hallituksen budjettineuvotteluihin syyskuussa.
 – Ilman keppiä. Uskon, että työllisyyttä voidaan lisätä järkevillä keinoilla, ilman, että ihmisiä täytyy rangaista.
 Pekonen viittaa aiemman,  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen työttömien aktiivimallin leikkuriin. Nykyinen  Antti Rinteen  (sd.) hallitus poistaa leikkurin ensi vuoden alussa.
 Andersson ja Arhinmäki pyöräilivät Porvoon kesäkokoukseen
 Vasemmistoliitto pitää parhaillaan ministeriryhmänsä kesäkokousta Porvoossa. Yle seuraa kokouksen tapahtumia.
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja Paavo Arhinmäki pyöräilivät Helsingistä Porvooseen puolueen ministeriryhmän kesäkokoukseen.
 Arhinmäki arvioi hitaan kaupunkiajon jälkeen maantieosuuksien keskinopeudeksi noin 25 kilometriä tunnissa. Mikäli arvio osuu kohdalleen, vauhti oli kohtuullisen hyvä kuntoilunopeus.
 Lue lisää:
 Kokoomus julkisti ehdotuksensa 60 000 uuden työllisen saamiseksi: "Hallitus ei uskalla toimia itse tuoda"

Vasemmistoliitto ei innostu kokoomuksen työllistämiskeinoista: "Tuttua, aina työttömyysturvaa heikentämällä" – Yle seuraa kesäkokousta


Summary: Rakentaminen voidaan aloittaa jo tänä syksynä.

Kirkkohallituksen täysistunto vahvisti keskiviikkona äänin 10-3 Ylivieskan kirkon rakennussuunnitelman. Asia oli jo toisen kerran kirkkohallituksen käsittelyssä.
 Ensimmäisellä kerralla kesäkuun alussa kirkkohallituksen virkamieskollegio jätti suunnitelman vahvistamatta. Kollegio piti 13,4 miljoonan euron hanketta liian kalliina seurakunnan maksukykyyn nähden. Kirkon rakentaminen lisää huomattavasti seurakunnan velkataakka.
 Päätös on merkittävä Ylivieskan seurakunnalle, sillä se merkitsee kirkon rakennustöiden mahdollista alkamista heti valitusajan jälkeen vielä tämän syksyn aikana.
 Ylivieskan edellinen, vuonna 1786 valmistunut, puukirkko paloi pääsiäislauantaina 2016 tuhopoltossa.
 Ylivieskan seurakunta järjestää päätöksen johdosta kiitoshartauden kirkon raunioilla tänään klo 19.
 Lue lisää:
 Kirkkohallitus pitää Ylivieskan uutta kirkkoa liian kalliina –  Kirkkoa ei päästäkään rakentamaan: "Olemme ymmällään ja pettyneitä"
 Tuhopoltosta kolme vuotta – uusi kirkko alkaa nousta Ylivieskaan kesällä
 Poltetun puukirkon tilalle nousee moderni kivikirkko Ylivieskassa – myös kaivattu torni toteutuu

Ylivieska saa sittenkin uuden kirkon poltetun tilalle – hintalappu oli jo upottaa hankkeen kirkkohallituksessa


Summary: Peliriippuvuus on perinteisesti ollut nuorten miesten ongelma, viime vuosina esiin ovat tulleet ikääntyneet pelaajat.

Turkulaistutkijat tavoittelevat jättipottia. He haluavat kehittää lääkkeen, joka tepsisi peliriippuvuuteen.
 Turun yliopistollisessa keskussairaalassa tutkitaan parhaillaan yli 55-vuotiaiden peliriippuvaisten aivojen dopamiinituotantoa.
 Dopamiini tunnetaan aivojen mielihyvähormonina. Tavoitteena on löytää lääke, joka toimisi terapian ohella peliriippuvuuden hoitokeinona.
 Alkoholitutkimussäätiön tukemassa tutkimuksessa kartoitetaan noin 30 peliriippuvaisen ja samankokoisen verrokkiryhmän aivojen rakenteita magneettikuvauksella ja aivojen isotooppikuvauksella.
 Tutkimusta johtaa neurologian erikoislääkäri, dosentti  Valtteri Kaasinen  Turun yliopistosta.
 – Tavoitteena on pyrkiä löytämään sellaisia neurobiologisia muutoksia, joihin voi jatkossa vaikuttaa lääkinnällisesti, sanoo Kaasinen.
 Lääkkeen kehitys hankalaa
 Peliriippuvaisia on Suomessa tutkittu pitkään. Täsmälääkkeen kehityksestä ollaan vielä kaukana, edistymistä on kuitenkin tapahtunut. Apua etsitään  opioiditutkimuksesta .
 Tiedossa on, että dopamiinilääkkeet auttavat huonosti peliongelmana.
 – Sen sijaan voi olla niin, että jos dopamiinijärjestelmään vaikutetaan mutkan kautta opioidijärjestelmän lääkkeillä, saadaan parempia tuloksia, kertoo Valtteri Kaasinen.
 Ongelmana peliriippuvuuden lääkinnässä on lääkkeen eristäminen muista aivojen palkitsemistoiminnoista.
 – Riippuvuussairaudet kietoutuvat hyvin syvälle aivojen palkitsemisjärjestelmän normaalitoimintoihin. Aivomekanismeja tunnetaan vielä vähän, muistuttaa Valtteri Kaasinen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuorein tutkimus vuodelta 2015 kertoo yli 65-vuotiaiden pelaamisen lisääntyneen. Neljän vuoden seurantajakson aikana esimerkiksi 25–34-vuotiaiden pelaaminen on pysynyt ennallaan.
 Paula Collin / Yle
 Pelaamista hävetään
 Turkulaisen marketin peliautomaatille on puolen päivän aikaan muodostunut jono. Peliin uppoutuneet ikäihmiset selittävät pelaamistaan hauskuudella, jännityksellä, ajanvietolla ja yksinäisen elämän täyttämisellä.
 Omalla nimellä ja kuvalla ei kukaan kuitenkaan suostu haastatteluun. Pelikoneisiin sujahtaa kolikoiden lisäksi seteleitä. Lähiomainenkaan ei usein tiedä ikäihmisen pelaamisesta.
 THL:n erikoistutkija, dosentti  Anne Salonen  sanoo, että joka viidennellä suomalaisella on ollut lähipiirissään ongelmallisesti pelaava henkilö. Erityisesti iäkkäät naiset ovat peliautomaattien suurkuluttajia.
 – THL:n vuoden 2015 väestökyselyn mukaan rahapeliongelma koskee noin 124 000:ta suomalaista. Naisilla ongelmat ovat lisääntyneet, miehillä suunta on ollut päinvastainen.
 Kansainvälisten pitkittäistutkimusten perusteella tiedetään, että rahapeliongelman vakavuus vaihtelee eri aikoina. Samoin vaihtuvat tutkittavat henkilöt.
 Seuraava suomalaisten rahapelaamista tutkiva väestötutkimus käynnistyy tämän vuoden syyskuussa. Siinä kysytään mielipiteitä siitä, pitäisikö peliautomaatit siirtää pois ruokakaupoista. Suomalaisilta kysytään myös, pitäisikö rahapelejä voida pelata ilman rajoituksia.
 Nettipelaamista on pidetty nuorten tapana, mutta ikäihmisetkin ovat löytäneet verkkopelit.
 Paula Collin / Yle
 Monet tekijät vaikuttavat pelaamiseen
 Tyksin tutkimuksessa keskitytään aivojen dopamiinituotantoon. Dopamiini vähenee ihmisen ikääntyessä. Tietyt lääkkeet voivat laukaista peliriippuvuuden ihmisillä, joilla ei aiemmin ole sitä ollut.
 Esimerkiksi Parkinsonin taudin lääkkeet lisäävät dopamiinin tuotantoa.
 Neurologian erikoislääkärin Valtteri Kaasisen mukaan dopamiinijärjestelmälääkkeitä käyttävistä ikääntyneistä Parkinson-potilaista 14 prosentille tulee jokin toiminnallinen riippuvuus. Niitä saattavat olla peliriippuuus, yliseksuaalinen käyttäytyminen, ylenpalttinen ahmiminen tai pakonomainen shoppailu.
 Valtteri Kaasisen johtamaan tutkimukseen haetaan edelleen peliriippuvaisia tutkittavia.  Tarja Hiltunen / Yle
 Peliriippuvuuteen sairastumiseen vaikuttavat myös perimä ja ympäristötekijät. Valtteri Kaasinen korostaa, ettei ongelmia voi selittää pelkästään aivojen biologisella tai kemiallisella mekanismilla.
 Pelatuimmat rahapelityypit ikäryhmittäin vuonna 2015:
 Lähde: THL
 Peliriippuvuuteen johtavia riskitekijöitä voi tunnistaa etukäteen. Riskiasemassa on nuorehko mies, jolla on muitakin riippuvuuksia ja ehkä psyykkisiä ongelmia.
 – Jos näemme, että dopamiinijärjestelmässä on jonkinlainen edesauttava tai riskiä kasvattava puutos, tai jos järjestelmä on jollakin alueella yliaktiivinen, se saattaa olla sellainen tekijä, joka ei ainoastaan ylläpidä vaan myös laukaisee ongelman, sanoo Kaasinen.
 Tutkija itse poistaisi peliautomaatit kauppojen auloista kokonaan.
 – Uskon, että nimenomaan ikääntyneiden peliongelmissa on pelien saatavuus keskeinen asia. Suomessa ei voi ostaa maitolitraakaan törmäämättä peliautomaatteihin, sanoo Valtteri Kaasinen.
 Lue lisää:
 Poliitikot haluavat kiirehtiä rahapeliasiakkaiden tunnistamista: Paniikkinappula voi vähentää pelaamiseen kuluvaa aikaa ja rahaa
 ”Halusin ostaa perheelleni ruokaa, mutta jo kauppaan mennessä pelotti” – lue mitä peliriippuvainen ja 4 muuta tekisivät peliautomaateille
 Tampereelle tulevaan kasinoon ehdotettiin kaupungin hakupapereissa pelialuetta alle 18-vuotiaille – tällaista ei ole tulossa

Pelihimoon etsitään lääkehoitoa tutkimalla aivojen dopamiinituotantoa – peliriippuvuuteen johtavia riskitekijöitä voi tunnistaa etukäteen


Summary: Puolueen mukaan tukijärjestelmään on pakkoa puuttua, jotta työllisyystavoitteeseen päästään.

Kokoomus uskoo työllisyysasteen nousevan muun muassa ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamisella, työttömyysputkesta luopumalla ja perhevapaauudistuksella.
 Hallituksen tavoite  on 75 prosentin työllisyysaste, joka vaatii 60 000 uutta työllistä.
 Kokoomus esitteli keskiviikkona puolue- ja ryhmäjohdon kesäkokouksessa Turussa  keinoja , joilla se uskoo, että tuo määrä työllisiä saavutettaisiin.
 – Hallitus ei uskalla toimia itse tuoda. Haluamme myös osoittaa, että ei pidä paikkansa, etteikö olisi sellaisia toimia, joille on asiantuntijoiden arvioimat työllisyysvaikutukset, joilla jo sinänsä päästään 30 000 työpaikkaan, sanoi kokoomuksen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Kai Mykkänen  Ylelle tiedotustilaisuuden jälkeen.
 Kokoomuksen mukaan työn tekemisen ja teettämisen on oltava nykyistä kannattavampaa sekä työntekijöille että työnantajille.
 Ansiosidonnaista työttömyysturvaa muutettaisiin puolueen esityksessä niin, että turva on työttömyyden alussa nykyistä parempi, minkä jälkeen tukisumma laskee joko tasaisesti tai portaittain. Työttömyysturvaan liittyisi yhä myös tiukat velvoitteet työnhakuun tai muuhun aktiivisuuteen.
 – Emme esitä työttömyysturvan heikentämistä, korostaa Mykkänen.
 Työttömyysputkesta luopuminen nostaa kokoomuksen mukaan ikääntyneiden työllisyyttä merkittävästi. Työttömyysputki tarkoittaa sitä, että ansiosidonnaisen työttömyysturvan enimmäisajan lisäksi työttömällä on mahdollisuus saada työttömyysturvan lisäpäiviä eläkeikään saakka.
 Mykkäsen mukaan tukijärjestelmään on pakko puuttua, jos 60 000 uuteen työlliseen halutaan päästä.
 Lisäksi kokoomuksen mielestä pitäisi toteuttaa työllisyyttä ja tasa-arvoa vahvistava perhevapaauudistus, korottaa ulosoton suojaosuutta, palauttaa toimeentulotuen asumiskustannusten omavastuu ja jatkaa varhaiskasvatusmaksujen alentamista.
 Näillä keinoilla saataisiin puolueen mukaan 30 000 uutta työllistä.
 Orpo: Kokoomus valmis tukemaan aitoja työllisyystoimia
 Loppuihin 30 000 uuteen työlliseen kokoomus pyrkisi muun muassa työn verotusta keventämällä, palkkatukea kehittämällä ja paikallista sopimista edistämällä.
 Kokoomuksen mukaan osa keinoista tuo julkiselle taloudelle säästöä, osa kasvattaa menoja. Puolue arvioi, että saatavat säästöt riittävät kattamaan lisämenoja vaativien toimien kulut.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoi tiedotustilaisuudessa puolueen olevan valmis tukemaan oppositiossa kaikkia hallituksen esittämiä työllisyyskeinoja, jotka ovat aidosti vaikuttavia.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja Mykkänen haastaa myös muita puolueita tuomaan esiin listoja voivottelun sijaan.
 Lisää aiheesta:
 Kokoomuksen esittämät keinot
 Orpo moittii hallitusta hidastelusta: "Kuin ottaisi neljän vuoden köllöttelytauon – on tullut ikävä vanhoja sosialidemokraattisia vastuunkantajia"
 Työllisyyden kasvu käytännössä pysähtynyt
 Hallituksen asettamien työllisyysryhmien työ käynnistyy – budjettiriiheen odotetaan linjauksia palkkatuesta

Kokoomus julkisti ehdotuksensa 60 000 uuden työllisen saamiseksi: "Hallitus ei uskalla toimia itse tuoda"


Summary: Victorian osavaltion vetoomustuomioistuin hylkäsi George Pellin valituksen.

Katolisen kirkon kardinaalin  George Pellin  teinipoikien seksuaalisesta hyväksikäytöstä saama vankeustuomio pysyy voimassa. Australian Victorian osavaltion vetoomustuomioistuin hylkäsi keskiviikkona Pellin tekemän valituksen.
 78-vuotias Pell piti saamaansa kuuden vuoden vankeustuomiota epäoikeudenmukaisena, sillä se pohjautui yhden henkilön vahvistamattomaan todistukseen.
 Kyseinen henkilö on toinen oikeuden toteamista Pellin hyväksikäytön uhreista. Toinen uhreista kuoli huumeiden yliannostukseen vuonna 2014.
 Hyväksikäytön uhreille oikeutta vaativia mielenosoittajia kokoontui keskiviikkona oikeustalon edustalle Melbournessa.  Julian Smith / EPA
 Pell hyväksikäytti poikia ollessaan Melbournen arkkipiispa. Ensimmäinen kerta oli vuonna 1996, jolloin uhreiksi joutuneet pojat olivat 13-vuotiaita. Toista pojista hän käytti seksuaalisesti hyväkseen myös vuonna 1997.
 Paavin läheisenä neuvonantajana Vatikaanin talouspäällikkönä toiminut Pell on korkea-arvoisin katolisen kirkon edustaja, joka on tuomittu kirkkoa jo vuosia ravistelleen hyväksikäyttöskandaalin aikana.
 Pell vakuuttaa edelleen olevansa syytön ja harkitsee valittamista Australian korkeimpaan oikeusasteeseen.
 Oikeustalolle Melbournessa kokoontuneet mielenosoittajat puhkesivat tänään keskiviikkona suosionosoituksiin oikeuden päätöksen kuultuaan.
 – Olen kiitollinen oikeusjärjestelmästä, johon kaikki voivat uskoa, jossa kaikki ovat samanarvoisia ja jossa kukaan ei ole lain yläpuolella, Pellin nimettömänä pysyttelevä uhri kommentoi asianajajansa  Vivian Wallerin  lukemassa lausunnossa oikeuden päätöstä.
 Lisää aiheesta:
 Paavi puolusteli päätöstään olla myöntämättä eroa hyväksikäytön peittelystä tuomitulle kardinaalille
 Kardinaali sai kuuden vuoden vankeustuomion seksuaalirikoksista
 Kardinaali George Pell tuomittiin lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista – Hänellä on "verta käsissään", kommentoi yhden uhrin isä

Teinipoikia hyväksikäyttäneen australialaisen kardinaalin tuomio pysyy voimassa


Summary: Tutkijan mukaan Ylen riippumattomuutta ovat 2010-luvulla lisänneet muun muassa eduskunnan roolin vahvistuminen, ulkopuolinen hallitus ja vuoden 2013 rahoitusuudistus.

Yleisradion rakenteellinen riippumattomuus on vahvistunut voimakkaasti, selviää yhteiskuntatieteiden tohtorin  Martti Soramäen  tekemässä  tutkimuksessa .
 Soramäen tutkimus käsittelee ensisijaisesti sananvapauden rakenteellisia ja toiminnallisia edellytyksiä, mutta myös sananvapauden käytännön toteutumista ja siihen liittyviä ongelmia Ylessä.
 – Eduskunnan roolin vahvistuminen suhteessa Yleen, ulkopuolinen hallitus ja viimeisimpänä vuoden 2013 rahoitusuudistus ovat kaikki osaltaan lisänneet Ylen riippumattomuutta, Soramäki sanoo.
 Ylen toimintaa ohjaavat laki Yleisradiosta, laki sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä, journalistin ohjeet, yhtiön sisäinen ohjelmatoiminnan ja sisältöjen eettinen ohje, rakenteellinen ja toiminnallinen riippumattomuus sekä valtiontukisäännöt.
 Soramäen tutkimuksessa on selvitetty Ylen riippumattomuuden kehitystä vuodesta 1926 alkaen. Tutkijan mukaan yhtiön kehitys nykyiseen asemaansa on ollut pitkä prosessi.
 – Yhteiskunta, arvot ja lainsäädäntö ovat muuttuneet radikaalisti näiden yli 90 vuoden aikana. Yleisradio on muuttunut sensuurin kohteesta sananvapautta toteuttavaksi julkisen palvelun mediaksi, Soramäki sanoo.
 YTT Martti Soramäen tutkimus Yleisradio 1926–2018. Sensuurin kohteesta sananvapausyhtiöksi julkaistiin keskiviikkona 21.8.2019.
 Lue aiheesta lisää:
 Martti Soramäki: Ylen rakenteellinen riippumattomuus turvaa sananvapautta

Tutkimus: Yleisradion sananvapauden edellytykset vahvistuneet


Summary: Uzbekistanin johto yrittää saada maahan investointeja.

Keski-Aasiassa sijaitseva Uzbekistan sallii jatkossa valuuttansa sumin arvon määräytyä markkinoilla.
 Entinen Neuvostoliiton tasavallan valuutan nimellisen arvon ja mustassa pörssissä maksetun arvon ero on ollut maan itsenäisyyden alkuvuosina valtava.
 Uzbekistania itsevaltaisesti johtanut  Islam Karimov  kuoli vuonna 2016 ja seuraavana vuonna valuuttasäännöstelyä alettiin varovasti purkaa. Vaikka keskuspankki säilyttikin mahdollisuuden sumin arvon säännöstelyyn, valuutan virallisen arvon sallittiin tuolloin laskea jopa 50 prosenttia, eli lähemmäs todellista arvoa.
 Tästäkin huolimatta Uzbekistanin vientiyritykset ovat joutuneet myymään ulkomaanvaluuttaa huonolla kurssilla, mikä on heikentänyt niiden tulosta ja vähentänyt investointihalukkuutta maahan.
 Nyt Uzbekistanin 32 miljoonaa asukasta voivat ostaa ja myydä vapaasti maansa valuuttaa. Päätöksen myötä sumin arvo heikkeni noin neljä prosenttia.
 Tuhannen sumin seteli. Glyn Thomas / Alamy / AOP
 Tällä hetkellä yhdellä eurolla saa runsaat 1 100 Uzbekistanin sumia.
 Maan johto on muuttanut pikkuhiljaa maan ulko- ja talouspolitiikkaa avoimemmaksi, jotta maahan saataisiin investointeja. Tavoitteena on uudenaikaistaa Uzbekistanin takapajuista taloutta. Maan tärkeimmät vientituotteet ovat puuvilla, kulta ja maakaasu.
 Viime viikolla uusi presidentti  Shavkat Mirzijojev  esitteli maan budjettia, jossa investointien osuus oli peräti 38 prosenttia.
 Kansainvälinen valuuttarahasto IMF on varoittanut, että Uzbekistanin talous saattaa ylikuumentua.

Yksi maailman suljetuimmista talouksista uudistuu – Uzbekistan vapauttaa valuuttansa


Summary: Iisalmen puu kuuluu asiantuntijan mukaan paksuudeltaan Suomen suurimpien mäntyjen joukkoon.

Vanha ja suuri mänty rauhoitetaan luonnonmuistomerkiksi Iisalmessa.
 Erikoinen luonnonmuodostuma, kuten puu, puuryhmä tai siirtolohkare voidaan rauhoittaa  luonnonsuojelulain nojalla luonnonmuistomerkiksi , jota ei saa vahingoittaa tai turmella.
 Mänty sijaitsee yksityisen maanomistajan mailla, hänen sukunsa tilalla. Silmämääräisesti arvioituna mänty on 400–450 vuotta vanha ja ympärysmitaltaan yli kolmimetrinen. Rinnankorkeudelta puun läpimitta on runsaat 100 senttiä ja pituus noin 24 metriä.
 Mäntyyn on iskenyt salama ainakin kaksi kertaa, ja se on siitä huolimatta säilynyt hyvässä kunnossa.
 Iisalmen kaupungin vihertyönjohtaja  Antti Rytkösen  mukaan omistaja haluaa suojella puun, jotta se säilyy jälkipolville. Hänen mukaansa pihamänty on vaikuttava näky.
 – En ole sellaista nähnyt koskaan aiemmin. Se lukeutunee paksuudeltaan Suomen 50 suurimman männyn joukkoon, Rytkönen arvioi.
 Mänty sijaitsee yksityisen maanomistajan pihalla. Maanomistaja halusi männystä luonnonmuistomerkin, jotta se säilyisi jälkipolville. Antti Rytkönen / Iisalmen kaupunki
 Suurimpien joukossa
 Metsäntutkijana Luonnonvarakeskuksen Punkaharjun toimipaikassa työskentelevä  Teijo Nikkanen  vahvistaa Rytkösen arvion.
 Suomen paksuimman männyn, Hämeenlinnan "Keisarinmännyn" , ympärysmitta on noin viisi metriä 70 sentin korkeudelta.  Niilo Karhun  kirjassa  Vihreät jättiläiset – Suomen paksuimmat puut  esitellään Nikkasen mukaan seitsemän ympärysmitaltaan yli nelimetristä mäntyä, jotka kaikki ovat monihaaraisia ja melko lyhyitä puita.
 – Iisalmen puu kuuluu joka tapauksessa maamme suurimpien mäntyjen joukkoon, Nikkanen kertoo sähköpostitse.
 Nikkasen mukaan yksirunkoisena Iisalmen puu on hyvinkin ainutlaatuinen yksilö.
 – Pitää vielä ottaa huomioon se, että melkein kaikki paksuimmat männyt sijaitsevat selvästi Iisalmen puuta etelämpänä, hän lisää.
 Suojeluinnostus hiipunut
 Luonnonmuistomerkeistä suurin osa on perustettu vuosikymmeniä sitten. 2010-luvulla suojelupäätöksiä on tehty Metsähallituksen mukaan vain satakunta.
 Kuntaliitto käynnisti Suomen satavuotisjuhlien kunniaksi  kampanjan luonnonmuistomerkkien elvyttämiseksi, ja se johtikin 65 uuden muistomerkin rauhoittamiseen.
 – Silloin muistuteltiin kuntia tästä mahdollisuudesta ja saatiinkin mukavasti ehdotuksia, kertoo Kuntaliiton ympäristöpäällikkö  Miira Riipinen .
 Metsähallituksen ylläpitämässä suojelualuetietojärjestelmässä on tällä hetkellä 2 684 luonnonmuistomerkkiä. Metsähallituksesta kuitenkin kerrotaan, ettei kaikkia uusia kohteita ole ehditty viedä järjestelmään. Arvion mukaan luonnonmuistomerkkejä olisi siis noin 2 900.
 Valtaosa luonnonmuistomerkeistä on puita tai puuryhmiä, siirtolohkareita, hiidenkirnuja tai muita geologisia kohteita. Muita tyyppejä ovat kasvilajiesiintymät ja lähteet.
 Metsähallituksen mukaan suurin osa luonnonmuistomerkeistä sijaitsee Etelä-Suomessa. Lapin ELY-keskuksen alueelta on vain 82 kohdetta.
 Lue myös:
 Tissikuusi suojellaan Pentti Peuhkurisen pihassa: "Rauhoitusta hain, että luonnonihmettä voivat tulla ihailemaan muutkin"

Iisalmessa suojeltiin vaikuttava mänty – luonnonmuistomerkkejä perustetaan nykyään harvakseltaan


Summary: Hovioikeus hylkäsi Levin hissiyhtiön toimitusjohtajan syytteet.

Rovaniemen hovioikeus hylkäsi Levin hissiyhtiön toimitusjohtaja  Jouni Palosaarta  koskevan syytteen luottamusaseman väärinkäytöstä.
 Kittilän laaja rikostutkintojen vyyhti sai tänään keskiviikkona yhden saagansa päätökseen, kun Rovaniemen hovioikeus antoi päätöksensä ns. hissihaarajutussa. Hovioikeudessa käsiteltiin Levin hissihankintojen kilpailutusta, jossa syyttäjä epäili Levin hissiyhtiön toimitusjohtajan Jouni Palosaaren vuotaneen toiselle tarjouskilpailussa olevista hissivalmistajista luottamuksellisia tietoja ja näin vääristäneen kilpailua sekä suosineen yhtä hissivalmistajista.
 Lapin käräjäoikeus vapautti Jouni Palosaaren kesäkuussa 2018 syytteistä, mutta kihlakunnansyyttäjä  Sari Anttonen  oli tyytymätön tuomioon ja valitti Lapin käräjäoikeuden tuomiosta hovioikeuteen runsas vuosi sitten.
 Hovioikeus velvoitti valtion korvaamaan Jouni Palosaaren oikeudenkäyntikulut hovioikeudessa.
 Lue myös:
 Levin hissipomo Jouni Palosaari vapautettiin syytteistä, mutta tapausta käsitellään nyt hovioikeudessa – todistajana myös hallitusneuvottelija Antti Rinne

Rovaniemen hovioikeus vapautti Levin hissipomon syytteistä – käräjäoikeuden päätös pysyy voimassa


Summary: Häiriöt heijastuvat tuloihin, koulutukseen ja työttömyyteen. Matalin työllisyysaste oli skitsofrenian takia hoidetuilla.

Nuoruudessa ja varhaisaikuisuudessa sairaalahoitoa vaatineet mielenterveysongelmat jättävät jälkensä työuraan. Ongelmat ovat yhteydessä alhaisiin tuloihin, heikkoon koulutukseen ja työttömyyteen elämänkaaren aikana.
 Tuoreen suomalaistutkimuksen mukaan alle 25-vuotiaana mielenterveyshäiriön takia sairaalahoidossa olleiden tulot, koulutus ja työllistyminen ovat huomattavasti heikommat kuin muulla väestöllä. Riski olla pois työmarkkinoilta ja olla suorittamatta toisen tai korkeamman asteen tutkintoa on suuri.
 Matalin työllisyysaste oli niillä, jotka olivat olleet sairaalahoidossa skitsofrenian takia. Heistä alle kymmenen prosenttia oli töissä tutkimuksen seurannan aikana.
 Mielialahäiriöiden takia sairaalahoidossa olleista vajaa puolet oli töissä 25 ikävuoden jälkeen.
 Ansiotulot jäivät mataliksi
 Nuoruudessa vakavista mielenterveysongelmista kärsineiden ansiotulot myöhemmin elämässä olivat varsin matalat, eivätkä ne juuri nousseet. Yli puolella ei ollut mitään ansiotuloja tutkimuksen seurannan aikana.
 Laaja rekisteriaineistoja hyödyntävä tutkimus käsitti yli kaksi miljoonaa henkilöä, jotka asuivat Suomessa vuosina 1988–2015. Tutkittavia seuratiin 25–52-vuotiaina.
 – Mielenterveyden häiriöistä kärsivät jäävät pois työmarkkinoilta hyvin moninaisten syiden takia. Vakavien häiriöiden hoidossa olisi kuitenkin hyvä jo varhaisessa vaiheessa pitää huolta, että tarjottaisiin mahdollisuuksia työelämään osallistumiseen tai kouluttautumiseen, jos vointi vain sen sallii, sanoo tutkijatohtori  Christian Hakulinen  Helsingin yliopistosta  tiedotteessa .
 Tutkimuksen on tehnyt viisi suomalaista yliopistoa yhteistyössä.  Acta Psychiatrica Scandinavica  -lehdessä julkaistun tutkimuksen ovat rahoittaneet Suomen Akatemia ja Palkansaajasäätiö.
 Lue myös:
 Heinäkuussa suomalaisilla oli hätä: Mielenterveysjärjestön kriisipuhelimeen tuli enemmän soittoja kuin koskaan ennen
 Professori: Yhä useampi nuori on moniongelmainen – nuorten mielenterveyspalveluiden tarve on kasvanut räjähdysmäisesti
 Terapiatakuu-kansalaisaloite keräsi 50 000 nimeä ja etenee eduskuntaan – kaikille halutaan nopea pääsy mielenterveysapuun
 Yli 100 000 nuorta kärsii mielenterveyden häiriöistä, ja hoito ruuhkautuu – "Jos on itsetuhoisia oireita, kolme kuukautta on pitkä aika"

Vakava mielenterveyden häiriö nuoruudessa vaikuttaa työuraan


Summary: Avustuksen voi käyttää esimerkiksi opettajien, koulunkäyntiavustajien ja kuraattoreiden palkkaamiseen.

Opetus- ja kulttuuriministeriö avaa haun, jossa koulujen on mahdollista saada valtion erityisavustusta lasten ja nuorten mediataitojen kehittämiseksi.
 Avustuksella tuetaan toimintaa, jossa lapsia ja nuoria ohjataan toimimaan turvallisesti ja tiedostavasti sosiaalisessa mediassa. Sen avulla on tarkoitus kehittää opetusta niin, että oppilaat osaavat tutkia eri palveluiden käyttösääntöjä ja yksityisyysasetuksia.
 – Verkossa tapahtuva houkuttelu ja hyväksikäyttö on huolestuttava ilmiö, johon on tartuttava päättäväisesti. Meidän aikuisten tehtävä on tarjota lapsille ja nuorille riittävästi tukea ja tietoa, jotta he voivat toimia turvallisesti sosiaalisessa mediassa ja muualla verkossa, opetusministeri  Li Andersson  (vas.) sanoo ministeriön  tiedotteessa .
 Myönnettävä avustus on enintään miljoona euroa ja koskee esi- ja perusopetusta. Rahan voi käyttää esimerkiksi opettajien, koulunkäyntiavustajien ja kuraattoreiden palkkaamiseen.
 Lue aiheesta lisää:
 Esiinnyin netissä 14-vuotiaana poikana ja sain aikuisilta peniskuvia – Seksuaalikasvatus alkaa vitosluokalla, vaikka opettajan mielestä sen pitäisi alkaa jo ekalla
 Poliisi epäilee miestä poikkeuksellisen laajasta lapsiin kohdistuneesta seksuaalirikosten sarjasta – "Tapahtunut sosiaalisen median sovelluksissa"
 Lasten houkuttelu seksitekoihin internetissä ei laannu – "Digielämän turvaohjeita kannattaa kerrata kotona"

Ministeriö aikoo myöntää valtionavustusta lasten ja nuorten nettihoukuttelun ehkäisemiseksi