Summary: Suomenruotsalaiset ovat kaksin verroin tyytyväisempiä elämäänsä kuin suomea puhuvat.

Suorastaan räikeä auringonpaiste kultaa Turun Vartiovuoren rinteitä, jonne korkeakouluopiskelijat ovat kerääntyneet viettämään perinteistä laskiaisriehaa. Lumi on huvennut mäestä vauhdilla, mutta se ei mitä moninaisimpien menopelien rymistelyä haittaa.
 Puiden väliin viritetty Åbo Akademin satavuotislakana julistaa yhteisöllisyyttä. Etenkin ruotsinkielisillä opiskelijoilla on pitkät perinteet tämäntapaisista opiskelijatapahtumista, joskaan eivät ne suomenkielisillekään vieraita ole.
 – Olen tyytyväinen elämääni, ei ole valittamista. Elämä hymyilee, aurinko paistaa, sanoo  Jonas Möller  pienokainen sylissään.
 Jonas Möller ja Ada Selänniemi ovat tyytyväisiä opiskelijaelämäänsä. Lina Frisk / Yle
 Valittamista ei ole pulkkariehaa vieressä seuraavalla  Ada Selänniemelläkään .
 – Olen kyllä todella tyytyväinen elämääni. Luulen, että sillä on hirveästi tekemistä yhteisöllisyyden kanssa, piirit ovat pienemmät i svenska ankdammen. Tietysti on siinä huonojakin puolia että kaikki tuntevat kaikki, miettii Selänniemi.
 Haittapuolet ovat kuitenkin lopulta melko vähäisiä.
 – Hirveän vaikea mennä suomenruotsalaisiin juhliin ilman, että on joku yhteinen tuttu. Siitä se keskustelu yleensä lähtee, sanoo Ada Selänniemi.
 – Ehkä se periytyy siitä, että suomenruotsalaiset porukat ovat hyvin yhteisöllisiä. Kaikki tuntevat toisensa, kaikki tulevat toimeen ja ovat tuttuja toisilleen, säestää Möller.
 Kaksin verroin elämäänsä erittäin tyytyväisiä
 Sama suomenruotsalaisten tyytyväisyys elämään huokuu myös Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselytutkimuksessa.
 Suomalaisten pelot ja haaveet  -kyselyssä luodattiin erikseen myös ruotsinkielisen väestön tuntoja maailmanmenosta.
 Erittäin tyytyväisiä elämäänsä ruotsia puhuvista vastaajista on 41 prosenttia. Vastaava luku suomenkielisillä on 19 prosenttia. Kokonaisuudessa ero kuitenkin hieman tasaantuu, kun mukaan otetaan melko tyytyväisten vastaajien osuus.
 Fakta: Yle kysyi suomalaisten peloista ja haaveista Taloustutkimus kartoitti Ylen toimeksiannosta, millaiseksi suomalaiset kokevat elämänsä tällä hetkellä. Kohderyhmänä oli 25–79-vuotiaat suomalaiset. Suomenkieliset haastattelut tehtiin Taloustutkimuksen internet-paneelissa 27.–29.11.2018. Nettilomakkeeseen vastasi kaikkiaan 1 833 henkilöä. Lisäksi aineistoa täydennettiin 15–24-vuotiaiden osalta 303 puhelinhaastattelulla 27.11.–17.12.2018. Ruotsinkielisen väestön tiedonkeruu toteutettiin puhelinhaastatteluina 27.11.–17.12.2018. Vastaajia oli 101. Tulosten virhemarginaali on noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Tulos ei yllätä Åbo Akademin sosiologian professori  Mikko Lagerspetzia . Selvitys vahvistaa kuvaa osallistuvista suomenruotsalaisista, jotka ovat keskimääräistä aktiivisempia järjestöissä, yhdistyksissä ja muissa riennoissa.
 – On aika muodikaskin tulkintatapa sanoa, että suomenruotsalaiset elävät kauemmin, koska niillä on sosiaalista pääomaa ja ne laulavat kuoroissa. Sosiaalista pääomaa tietenkin kertyy osallistumalla lähiyhteisöön ja erilaisiin yhteistoimintoihin ja verkostoihin, toteaa Lagerspetz.
 Onnen peruskivet ovat kuitenkin pitkälti samoja kielestä riippumatta.
 Oma ja läheisten terveys sekä turvallinen asuinympäristö ovat tärkeimpiä asioita elämässä molemmille kieliryhmille. Perheen ja lasten sekä ystävien ja läheisten merkitys vielä korostuu ruotsia äidinkielenään puhuvilla.
 Omasta toimeentulostaan huolissaan on 8 prosenttia ruotsinkielisistä vastaajista. Suomenkielisillä sama prosenttiluku on 18.
 Yhteenkuuluvuus ilmenee auttamishaluna
 Elämä hymyilee myös Paraisilla sisustusliikettä pyörittävälle  Ann-Charlotte Vuoriolle . Hänkin arvioi, että suomenruotsalaiset pitävät valtaväestöä enemmän yhteyttä erilaisilla kekkereillä.
 Paraislaisen Ann-Charlotte Vuorion mukaan tiiviissä yhteisössä autetaan mielellään toisiaan. Lina Frisk / Yle
 – Olemme tiiviimmin yhteydessä toisiimme, kun olemme vähemmistö. Ei ole niin paljoa valinnanvaraa, kun on vähemmän porukkaa. Se on hyvä asia, jos tietää jonkun olevan vähän hädässä, voi auttaa, toteaa Vuorio.
 Tästä löytyykin eräs merkittävä eroavaisuus suomenkielisten vastauksiin nähden.
 Peräti 55 prosenttia ruotsia puhuvista vastaajista nosti tärkeäksi tekijäksi elämässään sen, että voi auttaa muita. Suomenkielisillä vastaava luku oli 24 prosenttia.
 Luvut kiinnittivät myös professori Mikko Lagerspetzin huomion. Ruotsinkielisen väestön keskuudessa keskinäinen avunanto näyttäisi olevan normi.
 – Ei tämä sinänsä kielestä riipu, mutta tiivis lähiyhteisö ja osallistuminen yhteisiin toimintoihin varmasti lisää sosiaalista pääomaa ja tyytyväisyyttä elämään. Tuntuu tavallaan luonnolliselta osoittaa solidaarisuutta ja huolehtia toisista yhteisössä. Ilmeisesti elämä vähemmistössä vahvistaa yhteenkuuluvuuden tunnetta, pohtii Lagerspetz.
 Sosiologian professori Mikko Lagerspetz Åbo Akademista kiittelee Ylen kyselyä, jossa on erikseen tutkittu ruotsinkielisen väestön tuntoja. Lina Frisk / Yle
 Ehkä samasta yhteenkuuluvuuden tunteesta kumpuaa myös ruotsinkielisten vahva seurakuntaelämä. Uskonnon määritteli merkittäväksi tekijäksi elämässään 18 prosenttia ruotsinkielisistä vastaajista, kun suomenkielisillä luku oli kymmenen prosenttiyksikköä alhaisempi.
 Muitakin selkeitä eroja kieliryhmien välillä löytyy Ylen selvityksestä.
 Ympäristöstä huolehtiminen on erittäin tärkeää liki puolelle ruotsinkielisistä vastaajista, kun suomenkielisillä osuus on kolmanneksen luokkaa. Toisaalta ilmastonmuutos huolettaa yhtä suurta osaa, 40 prosenttia kummastakin ryhmästä.
 Eläinten oikeudet ovat ruotsinkieliselle väestölle tärkeämpiä kuin suomenkielisille. Selvityksessä prosenttiluvut olivat 37 ja 24.
 Suurin huolenaihe tulevaisuudessa on kuitenkin yhtäläinen kummallekin kieliryhmälle: vanhustenhoito. Ruotsinkielisistä vastaajista ikäihmisten hoidosta huolissaan on 45 prosenttia, prosenttiyksikön vähemmän kuin suomenkielisistä.
 Syrjintä synkkä pilvi Ankkalammikon yllä
 Rasismi ja vihapuhe huolettavat kyselyn perusteella ruotsinkielisiä keskimääräistä enemmän. 43 prosenttia ruotsinkielisistä vastaajista oli asiasta erittäin huolissaan, kun suomenkielisistä rasismi ja vihapuhe huoletti 26 prosenttia.
 Tiiviin vähemmistöyhteisön kääntöpuoli on tunne syrjityksi tulemisesta. Ei toki kaikilla.
 – En koe enää tänä päivänä mitään uhkia. Nuorempana ehkä oli vähän hurrittelua, mutta en kyllä koe tänä päivänä sellaista enää, hymyilee paraislainen Ann-Charlotte Vuorio.
 Ann-Charlotte Vuorion arki rullaa sisustusliikettä hoitaessa. Lina Frisk / Yle
 Kyselymme ruotsinkielisistä vastaajista 37 prosenttia koki kuuluvansa johonkin syrjityssä asemassa olevaan ryhmään. Heistä peräti 88 prosenttia nimesi syrjinnän syyksi kielen. Suomenkielisistä syrjintää koki 19 prosenttia vastaajista, ja yleisimpiä syitä olivat ikä, sukupuoli tai jokin muu tekijä.
 Ylen kyselyssä suomenruotsalaiset kokivat myös suomenkielisiä enemmän väkivallan uhkaa.
 Ada Selänniemi ei ole kokenut suoranaista syrjintää kasvotusten, mutta kertoo käyttäneensä pelisilmää tarvittaessa.
 – Kun huomaa, että asenne ruotsin kieleen on negatiivinen, on parempi vaihtaa kieltä välttyäkseen sanasodalta. Usein se on johtunut stereotypioista, että meillä on enemmän rahaa ja kaikesta näistä, mitkä eivät ainakaan minuun päde.
 Ei meillä kaikilla sitä kuuluisaa segelbåtia ole.  Jonas Möller
 Omakohtaista kokemusta syrjinnästä ei löydy myöskään Jonas Mölleriltä.
 Hänkin on kuullut puheita hurrittelusta, mutta uskaltaa huoleti puhua ruotsia väkijoukossa ja koettaa onneaan myös päivittäisessä asioinnissa.
 – Aina välillä tulee kaupan kassalla kokeiltua, saako sieltä ruotsinkielistä palvelua. Joskus kassan takaa hymyillään takaisin ja todetaan että otetaanko suomeksi. Mutta kokemukseni mukaan ruotsinkielistä palvelua saa kun pyytää, vakuuttaa Möller.
 Piirit pieniä puolin ja toisin
 Tiivis yhteisöllisyys voi olla myös eräänlainen selviytymiskeino. Sosiologian professori Mikko Lagerspetz Åbo Akademista huomauttaa vireän järjestöelämän olevan eräänlainen suojaava sateenvarjo.
 – Lopultakin kaikki elämme pienissä piireissä kielestä riippumatta. On vain helpompi tulla mukaan, kun tällaisia aktiviteetteja ja verkostoja on olemassa. Nähdäkseni se ei ole niinkään kielikysymys, vaan vuosikymmenten aikana muovautuneiden rakenteiden tulos, sanoo Lagerspetz.
 Kielistä ei ikinä ole haittaa, ei missään vaiheessa.  Ada Selänniemi
 Ainakin turkulaisen nuorenparin elämässä kuuluisa kielimuuri on hutera raja-aita. Ilokseen kaksikko on havainnut, että myös suomenkieliset uskaltautuvat koettelemaan entistä useammin ruotsinsa ruosteisuutta.
 Åbo Akademin satavuotislakana julistaa yhteisöllisyyttä. Lina Frisk / Yle
 Jonas Möllerin mukaan opiskelijapiireissä asiat hoituvat molemmilla kotimaisilla. Myös työelämästä löytyy jo kokemusta täysin suomenkielisen yrityksen ”ruotsalaisvahvistuksena”.
 – Eihän meitä sinänsä erota mikään suomenkielisistä. On tietenkin ruotsinkieliset koulut ja joidenkin mielestä niihin on ehkä helpompi päästä sisälle. Ei meillä kaikilla sitä kuuluisaa segelbåtia ole, mutta ehkä se on jokaisella haaveena, naurahtaa Möller.
 Kielestä ei pitäisi tulla kynnystä myöskään Ada Selänniemen sylissä pötköttävälle pienokaiselle. Kasvatus tähtää alusta asti kaksikielisyyteen – vähintään.
 – Hänen virallinen äidinkielensä on ruotsi, mutta äitinsä kanssa hän puhuu suomea ja isän kanssa ruotsia. Haluamme hänen oppivan molemmat kielet ja myös englannin. Kielistä ei ikinä ole haittaa, ei missään vaiheessa.
 Lue lisää:
 Mihin tyytyväisyys elämään karkaa, kun mies täyttää 30? Yli 450 miestä kertoi Ylelle elämästään
 Mikko erosi, Paavo haaveilee perheestä ja Pekka vaihtoi ammattia ruuhkavuosina – Kolme miestä kertoo, miten kolmikymppisyys muutti elämää
 Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"
 Ylen kysely: Nuoret naiset ovat samanikäisiä miehiä huolestuneempia – tutkija: "Naisilla on tuplataakka"
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Vastaavalta päätoimittajalta:
Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin

Ylen kysely: ”Elämä hymyilee, aurinko paistaa” – ruotsinkielisten onnellisuus kumpuaa yhteisöstä ja auttamishalusta


Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Naisten valitseminen pörssiyhtiön hallitukseen ei vaikuta naisten osuuteen yhtiön johtoryhmässä, ilmenee Keskuskauppakamarin selvityksestä.
 Naisten osuus pörssiyhtiöiden hallituksissa on noussut 23 prosentista 29 prosenttiin vuosina 2013–2018. Samaan aikaan myös naisten osuus johtoryhmissä on noussut 19 prosentista 25 prosenttiin. Tästä ei kuitenkaan voi vetää johtopäätöstä, että naisten lisääntynyt määrä hallituksissa olisi lisännyt naisten määrää myös johtoryhmissä. Tilanteet yhtiöiden välillä vaihtelevat suuresti.
 Keskuskauppakamarin mukaan naisten osuus suomalaisten pörssiyhtiöiden hallituksissa on kansainvälisesti katsoen huippulukemissa, mutta huomiota tulisi kiinnittää myös johtoryhmien kokoonpanoon ja yleisemmin naisten urapolkuun johtajina.
 – Erityistä huolta aiheuttaa naisten vähäisyys pörssiyhtiöiden liiketoimintajohdossa – valtaosa johtoryhmätasolla työskentelevistä naisista nimittäin toimii niin sanottujen tukitoimintojen johdossa, sanoo Keskuskauppakamarin lakimies  Antti Turunen  tiedotteessa.
 Turusen mielestä erilliset nais- ja mieskiintiöt pitäisi toistaiseksi haudata.
 – Tarvitaan huomattavasti monipuolisempia lähestymistapoja. Yhteiskunnasta on purettava sellaisia rakenteellisia haasteita, jotka liittyvät koulutuslinjavalintoihin, perhe- ja työelämän yhdistämiseen sekä naisille tarjolla olevaan koulutus- ja uravalmennukseen, hän sanoo.
 Selvitys kattaa kaikki 126 suomalaista pörssiyhtiötä, joiden päälistauspaikka on Helsingin pörssissä. Selvitys pohjautuu Keskuskauppakamarin viime vuonna tekemien selvitysten aineistoihin.

Selvitys: Naisten valinta pörssiyhtiön hallitukseen ei lisää naisten määrää johtoryhmässä


Summary: Tapaus sattui perjantain vastaisena yönä.

Asukas pelastettiin savua täynnä olleesta kerrostalohuoneistosta Helsingin Kontulassa perjantain vastaisena yönä.
 Hälytys Naapurintielle tuli hieman puolenyön jälkeen. Pelastuslaitokselta kerrotaan, että naapuri oli hälyttänyt apua kuultuaan palovaroittimen soivan.
 Pelastajat murtautuivat asuntoon ja auttoivat asukkaan ulos. Hänet vietiin sairaalaan tarkastettavaksi. Palomestarin mukaan runsaan savun aiheutti asunnossa kytemällä palanut lattiamatto. Hän arveli, että tuli olisi saattanut roihahtaa kunnolla vain muutamien minuuttien kuluessa.

Asukas pelastettiin ehkä viime hetkillä savun täyttämästä asunnosta Helsingin Kontulassa


Summary: Manafortin uskottiin aluksi saavan jopa 19-24 vuotta vankeutta.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  on saanut vajaan neljän vuoden vankeustuomion. Tarkalleen ottaen 47 kuukautta vankeutta saanut Manafort todettiin viime vuonna syylliseksi vero- ja pankkirikoksiin.
 Virginialainen tuomioistuin totesi elokuussa Paul Manafortinsyylliseksi kahdeksaan eri syytekohtaan.
 Manafortin toimia on tutkittu osana erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkintaa, jossa selvitetäänDonald Trumpin kampanjakoneiston ja Venäjän epäiltyä juonittelua vuoden 2016 presidentinvaaleissa.
 Syyskuussa Manafort sitoutui avustamaan Muellerin tutkintaa lyhyemmän tuomion toivossa. Marraskuussa Muellerin tiimi kuitenkin kertoi Manafortin valehdelleen tutkinnassa.
 Manafortia on syytetty Washingtonissa erillisessä oikeusjutussa muun muassa rahanpesusta ja valheellisten lausuntojen antamisesta. Siitä tuomiota odotetaan 13. maaliskuuta.
 Virginialainen oikeusistuin totesi viime vuonna, että Manafort muun muassa kätki Yhdysvaltojen veroviranomaisilta kymmeniä miljoonia dollareita, jotka hän tienasi työskentelemällä konsulttina Venäjän tukemille poliitikoille Ukrainassa.

Trumpin ex-kampanjapäällikkö sai tuomion – lähes neljä vuotta vankeutta


Summary: Naisasialiikkeen merkkipäivää on juhlittu yli sadan vuoden ajan

Tänään ympäri maailman vietetään kansainvälistä naistenpäivää. Sen teemana tänä vuonna on sukupuolten välinen tasapaino. Naistenpäivä on Suomessa kalenterista löytyvä juhlapäivä, mutta se ei ole virallinen juhlapyhä tai liputuspäivä.
 Naistenpäivän historia nivoutuu 1900-luvun alun työväenliikkeen tarinaan Pohjois-Amerikassa ja Euroopassa. Ensimmäistä kansallista naistenpäivää vietettiin Yhdysvalloissa 28. helmikuuta 1909 New Yorkissa.
 Juhlapäivän aloitti amerikkalainen sosialistipuolue, joka halusi tehdä kunniaa edellisvuonna New Yorkissa järjestetylle vaatetyöläisten lakolle, jossa naiset protestoivat työolosuhteitaan vastaan.
 YK tunnusti vuonna 1975
 Kansainvälistä naistenpäivää vietettiin eri maissa ensi kertaa vuonna 1911 sen jälkeen, kun sosialidemokraattisten puolueiden toinen internationaali päätti asiasta Kööpenhaminassa vuonna 1910. Kööpenhaminan kokoukseen osallistui Suomessa valittuja naiskansanedustajia.
 YK tunnusti kansainvälisen naistenpäivän virallisesti vuonna 1975, joka julistettiin kansainväliseksi naistenvuodeksi. Suomessa naistenpäivä on ollut almanakassa 90-luvulta lähtien.
 Naistenpäivää on perinteisesti pidetty poliittisempana ja vasemmistolaisempana kuin samoihin aikoihin 1910-luvulla syntynyttä äitienpäivää, joka on tyypillisesti liitetty porvarillisiin ja konservatiivisiin perinteisiin.

Tänään vietetään kansainvälistä naistenpäivää


Summary: Aluksen on määrä laskeutua Atlantin valtamereen.

Yksityisen yhdysvaltalaisen avaruusyhtiön SpaceX:n koelennon on määrä lähteä tänään paluumatkalle kohti Maata kansainväliseltä avaruusasemalta ISS:ltä.
 SpaceX:n alus telakoitui onnistuneesti ISS:lle viime viikonloppuna vuorokauden mittaisen lennon päätteeksi. Lennolla on mukana Ripleyksi nimetty nukke, jonka avulla tutkijat voivat seurata, minkälaiset olot olisivat lennon aikana oikeille astronauteille.
 Jos myös paluumatka sujuu hyvin, Nasa lähettää aluksella kaksi astronauttia asemalle myöhemmin tänä vuonna.
 Nasa lopetti sukkulaohjelmansa vuonna 2011. Sen jälkeen Venäjän Sojuz-alukset ovat olleet ainoa keino matkata kansainväliselle avaruusasemalle ISS:lle.
 Ilman omia aluksia Nasa on joutunut maksamaan Venäjälle yli 80 miljoonaa dollaria jokaisesta ISS:lle lähetetystä astronautista.
 Nasalla on sopimus miehitettyjen avaruusalusten kehittämisestä SpaceX:n lisäksi myös Boeingin kanssa. Boeingin Starliner-aluksen testilennot alkavat aikaisintaan huhtikuussa.

SpaceX:n historiallisen koelennon on määrä palata Maahan


Summary: Malaysia Arlines -yhtiön matkustajakoneen katoamisesta tulee tänään kuluneeksi viisi vuotta.

Malaysia Airlinesin matkustajakone katosi maaliskuussa 2014.
 Malaysia Airlinesin matkustajakone oli matkalla Kuala Lumpurista Pekingiin. Boeing 777 -koneessa oli 239 matkustajaa ja miehistön jäsentä.
 Kone muutti selittämättömästi kurssiaan ja lensi yli kuusi tuntia satelliitti- ja navigaatiojärjestelmät suljettuina ennen kuin sen uskotaan syöksyneen Intian valtamereen.
 Koneen runkoa tai sen mustia laatikoita ei ole löydetty. Tutkijoilla ei ole käsitystä siitä, miksi kone lensi kauas suunnitellulta reitiltään. Koneen oletetaan pudonneen jonnekin Intian valtamereen.
 Hylystä ei löydetty merkkiäkään laajoissa etsinnöissä, jotka lopetettiin viime vuonna. Malesian hallitus on sanonut olevansa valmis uusiin etsintöihin, jos hylyn sijainnista saadaan uusia varteenotettavia johtolankoja.

Malesialaiskoneen katoamisesta viisi vuotta – uusia etsintöjä ei näköpiirissä


Summary: Poliisin mukaan noin 60-vuotias mies oli istunut ensin lapsen viereen bussissa ja lopulta pysäkillä käynyt lapseen käsiksi.

Lounais-Suomen poliisilaitos tutkii rikosepäilyä, jossa uhrina on lapsi.
 Poliisi kertoo, että keskiviikkona aamulla oli Turun Yli-Maariassa linja-autoon noussut noin 60-vuotias normaalivartaloinen mies, joka oli istunut lapsen viereen. Bussissa lapsi oli pyytänyt viereen istunutta miestä poistumaan viereltään.
 Mies ja lapsi olivat kummatkin poistuneet linja-autosta Puutorilla. Poliisi kertoo tiedotteessaan lapsen kertoneen, että Puutorilla mies oli kosketellut häntä intiimeiltä alueilta. Lapsi oli pyytänyt miestä lopettamaan ja myös huutanut apua. Avunhuudon jälkeen mies oli lyönyt lasta.
 Poliisi pyytää silminnäkijähavaintoja
 Poliisille lapsi on kertonut miehen tuntomerkeiksi keltaisen tai muuten värikkään takin ja siniset farkut. Lapsen mukaan miehellä oli punakka iho sekä harmaa parta.
 Tapahtumalla on poliisin saamien tietojen mukaan silminnäkijöitä ja heitä pyydetään ilmoittamaan poliisille havannoistaan.
 Sosiaalisessa mediassa on keskusteltu, että sama mies olisi myös aikaisemmin lähestynyt nuoria tai lapsia. Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario  Juhani Malmberg  on tietoinen keskusteluista.
 – Poliisi ottaa vastaan myös aikaisempia havaintoja epäillystä henkilöstä, Malmberg sanoo Ylelle.
 Poliisi pyytää muitakin tapauksesta tietäviä tai havaintoja tehneitä ottamaan yhteyttä  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi , Whatsapp p. 050-4117655 tai puhelimitse numeroon 02-95417259.

Miehen epäillään kähmineen ja lyöneen lasta Turun Puutorilla – poliisi pyytää havaintoja


Summary: Apulaisvaltakunnansyyttäjä kumosi aikaisemman päätöksen syyttämättä jättämisestä.

Kuorma-auton kuljettajaa vastaan nostetaan sittenkin syytteet kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta Raaseporissa vuonna 2017. Länsi-Uudenmaan kihlakunnansyyttäjä oli aiemmin päättänyt, ettei tapauksesta nosteta syytteitä, mutta apulaisvaltakunnansyyttäjä kumosi nyt aikaisemman päätöksen.
 Onnettomuus sattui Raaseporissa lokakuussa 2017, kun  VR:n kiskobussi ja Puolustusvoimien kuorma-auto törmäsivät toisiinsa Skogbyn vartioimattomassa tasoristeyksessä . Onnettomuudessa kuoli kolme Dragsvikin varuskunnan varusmiestä ja yksi junan matkustaja sekä loukkaantui useita.
 Varusmiehiä kuljettaneen kuorma-auton kuljettajaa vastaan nostetaan syytteet liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kolmesta kuolemantuottamuksesta ja palvelusrikoksesta.
 – Tasoristeystä ylitettäessä kuljettajalta edellytetään suurempaa varovaisuutta kuin tieliikenteessä yleensä. Kuljettajalla oli ollut mahdollisuus ja hänen olisi myös pitänyt toimia varovaisemmin, valtakunnansyyttäjänvirasto kertoo tiedotteessa.
 Päätöksen mukaan todennäköisin syin voidaan epäillä, että kuljettaja on rikkonut sekä tieliikennelakia että Puolustusvoimien liikenneturvallisuusmääräystä, ja näin aiheuttanut kolmen ihmisen kuoleman.
 Vielä ei tiedetä, milloin tapausta käsitellään oikeudessa.
 "Kuljettajan olisi ollut lähes mahdotonta nähdä junaa"
 Onnettomuustutkintakeskus katsoi kesäkuussa 2018, että  tasoristeys on hyvin vaarallinen ja kuorma-auton kuljettajan olisi ollut lähes mahdotonta nähdä takaviistosta lähestyvää junaa .
 Raaseporin tapauksen jälkeen  Onnettomuustutkintakeskus katsoi raportissaan , että Suomen tasoristeysturvallisuus on huonolla tolalla. Sen seurauksena Liikennevirasto päätti poistaa käytöstä 15 tasoristeystä, mukaan lukien Skogbyn tasoristeys.
 Lue myös:
 Raaseporin tasoristeysonnettomuudesta ei syytettä kuorma-autoa kuljettaneelle varusmiehelle
 Vuosi Raaseporin tasoristeysonnettomuuden jälkeen – uusi "hätänumero" ja neljä muuta asiaa, joihin Raaseporin tasoristeysonnettomuus vaikuttaa

Kolmen varusmiehen kuolemaan johtaneesta onnettomuudesta nostetaan sittenkin syytteet kuorma-auton kuljettajalle


Summary: EPP:n johtaja pitää julisteiden poistamista hyvänä signaalina.

Unkari ilmoitti torstaina poistavansa katukuvasta Euroopan unionin vastaiset mainostaulut. Asiasta kertoi pääministeri  Viktor Orbánin  esikuntapäällikkö  Gergely Gulyas .
 EU-parlamentin keskustaoikeistolaisen EPP-ryhmän johtaja  Manfred Weber  vaati tällä viikolla Unkaria poistamaan mainokset, joissa hyökätään Euroopan komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria  ja miljardööri  George Sorosta  vastaan.
 Oikeistopopulistinen Fidesz on ottanut eurovaalien pääteemakseen maahanmuuttovastaisuuden. Kiistellyissä mainoksissa syytetään Junckeria ja Sorosia pyrkimyksistä tuhota eurooppalainen sivilisaatio tuomalla joukoittain muslimeja Eurooppaan.
 Orbánin johtama Fidesz kuuluu EPP-ryhmään. EPP on uhannut erottaa Fideszin ryhmästä, jos se ei pyydä anteeksi EU:n vastaista retoriikkaansa.
 Gulyasin mukaan Fidesz haluaa pysyä EPP:n jäsenenä. Hän kertoi, että EU-vastaiset mainokset korvataan ensi viikolla kylteillä, joissa mainostetaan Orbánin suunnitelmia syntyvyyden nostamiseksi Unkarissa.
 Weber kiittelee, lehti vaatii Fideszia irti EPP:stä
 EPP-pomo Manfred Weber on tyytyväinen Fideszin päätökseen.
 – Julisteiden poistaminen on hyvä signaali. Se oli yksi vaatimuksista, jonka esitin tällä viikolla, Weber sanoi uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Vielä sunnuntaina Orbán sanoi Welt Am Sonntag -lehden haastattelussa, että he  jatkavat julistekampaanjaa  ja pysyvät EPP-ryhmässä.
 Pääministeri Orbánia lähellä oleva unkarilainen sanomalehti Magyar Nemzet kehotti torstaina Fidesz-puoluetta eroamaan EPP:stä ja muodostamaan radikaalimman liittouman Italian, Itävallan ja Puolan oikeistopopulistipuolueiden kanssa.
 Manfred Weber on EPP:n pääkandidaatti seuraavaksi Euroopan komission puheenjohtajaksi.
 Juttua voi kommentoida Yle-tunnuksin klo 17 saakka.
 Lue myös:
 Europarlamentin EPP-ryhmän mitta alkaa täyttyä: Käsittelee Unkarin Orbánin ja Fidesz-puolueen erottamista tässä kuussa
 Analyysi: Unkarin Orbánin puolueen lähtölaskenta kokoomuksen EU-viiteryhmästä palvelee molempien etuja
 Orbán ei peräänny, vaikka hänen puoluettaan vaaditaan eroon EPP-ryhmästä: "Aiomme jatkaa julistekampanjaamme ja pysyä ryhmässä

Orbán taipui EPP:n painostukseen – Junckeria ja Sorosia arvostelevat maahanmuuttovastaiset julisteet poistetaan katukuvasta


Summary: Uusi laki takaa samanlaisen terveydenhoidon yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa opiskeleville.

Tästä on kyse Eduskunta hyväksyi uuden lain, joka takaa samat terveydenhoitopalvelut kaikille korkeakouluopiskelijoille. YTHS:n tarjoamat terveyspalvelut kuuluvat kahden vuoden kuluttua myös ammattikorkeakouluissa opiskeleville. Uusia toimipaikkoja tulee uusille paikkakunnille, mutta vielä ei ole päätetty niiden määrästä, sijainnista tai koosta.
 Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön odotetaan avaavan uusia toimipisteitä useille uusille opiskelupaikkakunnille.
 Lakimuutoksen myötä YTHS pitää jatkossa huolta myös ammattikorkeakouluissa opiskelevien terveyspalveluista, kun toistaiseksi YTHS:n piiriin ovat kuuluneet vain yliopistoissa opiskelevat.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa, Xamkissa, muutoksen toivotaan tuovan tasavertaiset opiskelijaterveydenhuollon palvelut kaikille neljälle kampukselle – Mikkeliin, Kotkaan, Kouvolaan ja Savonlinnaan. Mikkeliä lukuunottamatta näillä paikkakunnilla YTHS:llä ei ole ennestään toimintaa.
 – Tämä on ollut opiskelijaliikkeiden pitkäaikainen toive ja viimein se toteutuu. Olemme samalla tavalla korkeakouluopiskelijoita kuin yliopisto-opiskelijatkin, opiskelijakunta Kaakon hallituksen puheenjohtaja  Sauli Sarjus  sanoo.
 Hän opiskelee Kouvolan kampuksella oikeustradenomiksi.
 – Nykyiselläänkin hoito on toiminut ihan hyvin. Jonoja toki on, ja erityisesti hammaslääkärille pääsyssä voi vierähtää pitkäkin aika, Sarjus sanoo.
 Pyry Sarkiola / Yle
 Yhdenvertaisuus
 YTHS toimii kahdellatoista paikkakunnalla Suomessa. Lisäksi sillä on sivutoimipisteet kuudella muulla paikkakunnalla. Säätiö tarjoaa opiskelijoille yleisterveyden, mielenterveyden ja suunterveyden palveluja.
 Toistaiseksi ammattikorkeakoulujen opiskelijaterveydenhoidon ovat järjestäneet kunnat.
 Xamkin opetuksen palvelujohtaja  Olli Ervaala  toivoo, että uudistus yhdenvertaistaa palveluja opiskelijoiden kesken eri puolilla Suomea, mutta myös yhden ja saman koulun eri kampuksilla.
 – Meillä on kaupunkikohtaisia eroja Xamkin sisällä. Kaikilla kampuksilla on terveydenhoitajien vastaanotto, mutta Mikkelissä opiskelijoilla on kampuksella myös lääkäripalvelut, Ervaala sanoo.
 Mikkelin kampuksella lääkäri on paikalla noin kahdesti viikossa. Esimerkiksi Kotkassa ja Kouvolassa lääkärin vastaanotto on terveysasemilla.
 Uusien toimipisteiden määrästä ei vielä tietoa
 YTHS ei lupaa uusien toimipaikkojen määrästä, koosta tai sijainnista tässä vaiheessa mitään. Uusi laki hyväksyttiin eduskunnassa  perjantaina .
 – Toimipisteiden määrä kasvaa kyllä. Jossain voi riittää pieni terveydenhoitajavetoinen toimipiste, toisaalla tarvitaan hallinnollista suuryksikköä, YTHS:n toimitusjohtaja  Katariina Poskiparta  sanoo.
 Hän muistuttaa, että aina terveydenhuoltoon ei tarvita välttämättä seiniä vaan tärkeintä on ammattilaisen ja opiskelijan kohtaaminen.
 – Olemme kehittäneet muun muassa etävastaanottoja ja verkkopalveluita. Niiden tuella pystytään järjestämään opiskeluterveydenhuollon palvelut kaikille paikkakunnille.
 Opiskelijakunta Kaakon hallituksen puheenjohtajan Sauli Sarjuksen mukaan etäpalvelut ovat hyvä lisä.
 – Kyllähän se pitää järjestää niin, että kaikilla kampuspaikkakunnilla meilläkin on sitten toimipiste. Jotkut asiat ovat varmasti hoidettavissa etänä. Sen voisi sitten määritellä siinä kohtaa, kun ensimmäisen kerran opiskelija ottaa YTHS:ään yhteyttä, Sarjus sanoo.
 Uusi toimipaikkaverkosto tulee pohjautumaan oppilaitosten opiskelijamääriin ja palveluntarpeeseen. Laajentumista suunnitellaan tänä vuonna ja toteutetaan vuoden 2020 aikana.
 YTHS:n nykyiset toimipisteet sijaitsevat Espoossa, Helsingissä, Joensuussa, Jyväskylässä, Kuopiossa, Lappeenrannassa, Oulussa, Raumalla, Rovaniemellä, Tampereella, Turussa ja Vaasassa.
 Lisäksi säätiöllä on sivutoimipisteet Kokkolassa, Lahdessa, Mikkelissä, Porissa, Seinäjoella ja Sotkamossa. Osan näistä palveluista säätiö ostaa alihankintana.
 YTHS tarjoaa opiskelijoille perusterveydenhuollon, mielenterveyden ja suunterveyden palvelut. Yle
 Asiakasmäärä tuplaantuu
 YTHS on palveluna ainutlaatuinen: vastaavaa opiskeluterveydenhuollon organisaatiota ei löydy muualta maailmasta.
 Palveluiden laajentuminen ammattikorkeakouluopiskelijoille tuplaa YTHS:n asiakkaiden määrän. Kahden vuoden kuluttua heitä on 250 000.
 Suurimmat ammattikorkeakoulut sijaitsevat yliopistopaikkakunnilla, joten myös nykyisiä toimipisteitä pitää vahvistaa.
 – Tarvitsemme lisää henkilökuntaa kasvavan asiakasmäärän myötä, Poskiparta sanoo, mutta ei pysty vielä sanomaan, kuinka paljon uusia työntekijöitä tullaan palkkaamaan.
 – Olemme toki iloisia, jos kuntien opiskeluterveydenhuollossa tällä hetkellä työskentelevät haluavat jatkaa työskentelyä juuri tämän asiakaskunnan parissa ja hakevat meillä tulevaisuudessa avautuviin paikkoihin.
 YTHS:n toimintaa rahoitetaan opiskelijoiden itsensä maksamilla terveydenhoitomaksuilla ja käyntimaksuilla, Kelan maksamalla korvauksella ja kaupunkien maksamalla yleisavustuksella.

Ammattikorkeakoululaiset odottavat tasa-arvoista terveydenhoitoa – YTHS ei pysty vielä lupaamaan, miten se tehdään


Summary: Robotti voi ehkä aikanaan opettaa myös työprosesseja, vaikka vessan siivouksen.

Pöydällä istuva Välkky-robotti katsoo  Day Chin  näyttämää kuvaa ja sanoo: "siivousvaunu". Burmalainen Day toistaa sanan.
 Mikäli ääntämys ei kelpaa Välkylle, Day toistaa sanan. Opetusrobotilla ei ole mihinkään kiire; se jaksaa kärsivällisesti odottaa vaikka maailmantappiin – tai ainakin siihen asti, että robotin akuista loppuu virta.
 Tällä kertaa Välkky-robotti ei joudu odottelemaan. Viimeistään kolmannella toistolla Välkky on tyytyväinen opetettavansa ääntämykseen ja tuokio pääsee etenemään.
 Meri-Lapissa robotti on vuodenvaihteesta asti opettanut suomea maahanmuuttajille.
 – Tämä on kyllä mahtava apuväline, eikä se kuitenkaan sulje pois meitä ohjaajia, sanoo laitoshoitaja  Birge Jussi  Coor Oy:stä. Hän toimii Day Chin ohjaajana työpaikalla.
 Parikymmentä erilaista opetustuokiota
 Ennen varsinaista opetustuokiota Day ja Välkky ovat tervehtineet toisiaan. Robotti on ehtinyt myös kysyä, mistä maasta keskustelukumppani on kotoisin ja saanut vastaukseksi tämän olevan Burmasta.
 Käyttäytymisensä ja ulkomuotonsa inhimillisistä puolista huolimatta Välkyllä ei ole älyä. Se tekee ainoastaan sen, mitä kulloiseenkin opetustuokioon on ohjelmoitu.
 – Työpaikalla Välkky voi opettaa vaikka ammattisanastoa. Riippuu aivan siitä, miten opetustuokio on ohjelmoitu, kertoo maahanmuuttajille suomea opettava  Ellinoora Köpman  Ammattiopisto Lappiasta.
 Ensimmäisen parin kuukauden aikana Välkky-robottiin on ohjelmoitu yli 20 opetustuokiota.
 Helposti lähestyttävä
 Opetusrobotti pystyy tunnistamaan työvälineet kuvantunnistusohjelman avulla. Opetustilanteessa oleellista on robotin äärimmäisen kärsivällisyyden lisäksi sen ulkomuoto: Välkky muistuttaa pientä ihmislasta.
 – Tämä on uudenlaista pedagogiikkaa. Välkyn ulkomuoto rohkaisee opiskelijaa puhumaan. Toiston avulla se aktivoi opiskelijaa kiinnittämään huomiota omaan puhumiseensa, kertoo Köpman.
 Ihmisiä eivät Välkky tai sen seuraajat ole korvaamassa. Ihmistä tarvitaan edelleen muun muassa opetustuokioiden ohjelmoinnissa.
 – Välkky on yksi opetusvälineistä, joilla tuetaan maahanmuuttajan suomen kielen vahvistamista, sanoo projektipäällikkö  Susanna Kouri  Ammattiopisto Lappiasta.
 Keskustelukin sujuu
 Välkky pystyy chat-toimintonsa ansiosta myös keskustelemaan suomea opiskelevan ihmisen kanssa. Todellisuudessa opiskelijan keskustelukumppanina on kuitenkin opettaja. Tämä syöttää tabletilla tai läppärillä Välkylle vuorosanat, jotka tulevat kuuluviin robotin puhesyntetisaattorista.
 Kourin mukaan Lappia ja ohjelmistoyritys tekevät kehitysyhteistyötä ja erilaisten opetustuokioiden määrä kasvaa nykyisestään. Kielen lisäksi Välkky voisi mahdollisesti aikanaan opettaa myös työprosesseja.
 – Ehkä se pystyy aikanaan opettamaan koko siivousprosessin, esimerkiksi vessan siivouksen, sanoo Birge Jussi.

"Näytä minulle työväline ja toista perässä" – Välkky-robotti jaksaa opettaa suomea


Summary: Konstaapelin leskelle musta perjantai on jatkunut 50 vuotta.

Riitta Turpeinen  muistaa, kun puhelin soi.
 Oli maaliskuinen perjantaipäivä 1969, lasten hiihtolomaviikko. Mies, nuorempi konstaapeli  Pentti Turpeinen , oli lähtenyt työasioissa seuraamaan erään pontikkajupakan edistymistä käräjillä.
 45 minuuttia miehen lähdön jälkeen vaimo vastasi puheluun.
 – Meidän ukot on kaikki tapettu, sanoi soittaja, vanhemman konstaapeli  Väinö Viinikaisen Reetta -vaimo. Perhetuttu.
 – Älä nyt höpötä, huudahti Turpeinen ja sulki puhelun.
 Hän istahti lattialle. Kauhu valtasi nuoren perheenäidin mielen ja kehon.
 Oliko se totta?
 Turpeinen soitti kiireesti nimismiehen kansliaan. Ensin hänen aneleviin kysymyksiinsä ei suostuttu edes vastaamaan, mutta lopulta kanslisti soitti takaisin.
 – Kyllä se on totta, kuului vastaus.
 Hän laski luurin, käveli ulko-ovelle ja huusi pihalla leikkiville lapsille:
 Meidän isä on kuollut!
 Hopeahiuksisen Riitta Turpeisen ääni murtuu. Leski on nyt lähes 83-vuotias, mutta muistaa kaiken. Neljä lasta huusi hänelle viisikymmentä vuotta sitten pihalta: Ei isä voi olla kuollut! Hän lähti äsken kotoa!
 – Hän lähti viimeisen kerran, Turpeinen sanoo kotonaan Pihtiputaalla.
 Leski nostaa käden kasvojensa eteen. Sormien takaa valuu kyyneleitä.
 Pihtiputaan poliisisurmat 1969 "Soita nimismiehelle, että tulee hakemaan nuo raatonsa pois" – 50 vuotta sitten Tauno Pasanen ampui neljä poliisia.  Lue juttu tästä . Konepistooli ei suojannut Pihtiputaan surmilta – Poliisi voi yhä yllättyä hälytystehtävissä: "Kotiinsa linnoittautunut on kuin villieläin".  Lue juttu tästä .
 Koti täyttyy kukista
 Turpeisen seinällä olevassa valokuvassa on mustiin pukeutunut nuori nainen ja neljä mustiin pukeutunutta lasta. Perhe Turpeinen ilman isää.
 Tapahtumien jälkeisistä ajoista on muistoja, joita ei kukaan toivoisi.
 Vanhoista, mustavalkokuvista ei sitä voi päätellä, mutta Riitta Turpeisella on kirkkaat, harmaansiniset silmät.
 Niihin on raastavaa nostattaa lisää kyyneleitä.
 Seinässä olevassa mustavalkoisessa kuvassa on edelleen muistona Turpeisen lapset ja leski pukeutuneena mustiin. Niko Mannonen / Yle
 Turpeinen kutsuu surmapäivää mustaksi perjantaiksi. Silloin Pihtiputaan kukkakauppiailla riitti asiakkaita. Turpeisen koti täyttyi surukimpuista niin, että niitä piti lopulta viedä saaveissa hangelle. Kaikki halusivat muistaa nuorta leskeksi jäänyttä äitiä, joka jäi yksin.
 – Vähärahaisena ihmisenä olin katkera, kun ihmiset toivat kukkia. Miksi he eivät tuoneet rahaa? Turpeinen sanoo.
 Yhtäkkiä lesken täytyi pystyä paitsi elättämään perheensä, myös maksamaan perheen uusi talo. Se oli hankittu vasta muutamia kuukausia ennen miehen kuolemaa. Kaikki kaatui yhtenä painajaismaisena päivänä naisen harteille.
 – Sitä päivää on eletty nyt 50 vuotta, Riitta Turpeinen sanoo.
 Surmien jälkeen otetussa valokuvassa itkevää Riitta Turpeista autetaan autosta. Turpeinen ei itse muista kuvan ottohetkeä. Helge Heinonen / Museovirasto
 Pentti ja Riitta Turpeinen ehtivät olla naimisissa 12 vuotta. Mies oli töissä, rouva pitkälti kotona lasten kanssa. Tuohon aikaan poliisit ja heidän vaimonsa olivat keskenään ystäviä, ja iltoja istuttiin yhdessä. Kaikki olivat kuin yhtä perhettä.
 Se kaikki loppui surmiin.
 Pentti Turpeisen toimialueeseen kuului muutamakin syrjäisempi kylä, mukaanluettuna Korppinen, jossa Pasaset asuivat. Turpeisen lapset kutsuivat niitä alueita yhteisnimellä Pimeäperä.
 Pontikka virtasi kylillä, ja sen sai poliisin vaimona kokea myös Riitta Turpeinen.
 – Jos poliisi pysäytti pontikankeittäjät tiellä, he yrittivät ajaa päälle, Turpeinen kertoo vakavana.
 Mutta vakava ilme keventyy hetkeksi, ja surun keskeltä pilkahtaa Turpeisen kujeileva luonne.
 Turpeinen kertoo, miten kerran ajatteli maistaa pontikkaa itse - ihan vain tietääkseen, mistä kaikki kohkasivat. Litkua oli takavarikoituna kotona, joten Turpeinen otti kupin ja korkkasi astian ajatellen, ettei mies sitä kuule.
 Mutta Pentti kuuli. Riitta Turpeinen kiroaa kevyesti, kun muistelee tapahtumaa selvästi huvittuneena.
 Pentti tarttui Riitan käteen ja kaatoi pontikan takaisin. Poliisin vaimo ei toista kertaa aineeseen sotkeutunut.
 Pentti-miehen valokuva on edelleen Riitta Turpeisella tallessa. Niko Mannonen / Yle
 Pontikan takia yksi Pihtiputaan poliisien mieliharmeista oli  Tauno Pasanen : mies, jonka kanssa Turpeinen oli joutunut ottamaan mittaa aiemminkin hakiessaan tätä kotisaunastaan. Riitta Turpeinen muistaa nähneensä Pentin kravatin katkenneena ja kaula hiertyneenä tapauksen jälkeen.
 Pentti Turpeinen sai usein kotiinsa puhelimitse pyynnön tulla Pasasille rauhoittamaan tilannetta. Se johtui siitä, että Riitta-vaimo ja Tauno Pasasen  Liisa -vaimo olivat olleet rippikoulukavereita. Luottamus oli säilynyt vuosien jälkeen.
 Mutta kerran Pentti sanoi vaimolleen, ettei tiennyt, milloin lähtee viimeisen kerran Pasasen tiluksille.
 Riitta Turpeinen muisti asian, kun häntä kuultiin tutkintapöytäkirjaan.
 Turpeisen painajainen
 Perjantaita edeltävänä yönä Riitta Turpeinen heräsi. Pentti oli pyörinyt sängyssä niin kovasti, että vaimokin havahtui. Mies oli hiestä märkä ja tuskissaan.
 Lopulta Pentti nousi ja istahti sängyn päähän miettimään.
 – Kysyin, mikä hänen on. Hän vastasi: “En minä sinulle sitä kerro”, Riitta Turpeinen sanoo.
 Pentti oli vain sanonut, että Tauno Pasanen on kuvioissa, ja vaimolle tulisi kova suru.
 – "Sinä tästä eniten kärsit. Muuta en kerro sinulle." Ja hän kävi uudestaan nukkumaan, Turpeinen toteaa.
 Seuraava aamu alkoi kuin muutkin. Pentti oli pyytänyt Riittaa keittämään ruoan sillä aikaa, kun mies olisi käymässä käräjillä. Oli huikannut heipat ovella ja lähtenyt.
 Sitten tuli puhelinsoitto, ja Riitta Turpeisen elämä särkyi.
 Riitta Turpeisen muisti on haalistanut osan surmapäivän ja sen jälkeisten päivien tapahtumista. Valokuvissa on muistoja miehen ja muiden konstaapeleiden hautajaisista. Niko Mannonen / Yle
 Lesken muistissa on aukkoja noilta päiviltä. Lääkäri oli määrännyt terveyssisaren antamaan rauhoittavan piikin, jotta nuori äiti saataisiin edes jotenkin tolpilleen.
 Mielikuvien palaset palautuvat mieleen ja kirveltävät silmiä.
 Turpeista järkytettiin vielä lisää.
 Pihtiputaan kirkkoherra tuli noutamaan perhettä ja johdatti heidät Pasasen tilalle. Leski ei vieläkään ymmärrä, miksi niin tehtiin.
 Hangessa oli neljä jälkeä. Verta oli valtavasti. Yksi Turpeisen lapsista yritti lapioida jälkiä piiloon, mutta ne eivät peittyneet.
 Turpeinen ei muista, milloin heidät haettiin sairaalaan - samana iltana vai seuraavana. Mutta sen hän muistaa, että neljän poliisin ruumiit oli pesty, puhdistettu ja pantu arkkuun. Ne olivat peräkkäin lattialla.
 – Poikani sanoi: "Minä tahdon nähdä isin!" Turpeinen kertoo ääni särkyen.
 Kaikkien poliisien kasvot olivat murskaantuneet. Turpeinen ei voinut katsoa niitä.
 Ylihoitaja ymmärsi sentään puhua lapset ympäri, ettei arkun kantta avattaisi, mutta poika näki isänsä silti.
 Siinä oli Riitta Turpeisen ja hänen perheensä saama kriisiapu.
 Pasasella on leskelle asiaa
 Seuraavina päivinä tulivat sukulaiset, lehtimiehet ja viranomaiset. "Hullunmylly", kuten Turpeinen ilmaisee. Kaikki viralliset tilaisuudet pidettiin hänen kotonaan, sillä neljän lapsen kanssa leski ei olisi päässyt mihinkään.
 Presidentti  Urho Kekkosen  osanotto, tuttavien värssyt ja kortit ovat kaikki Turpeisen aitassa tallessa kymmenen kilon kahvilaatikossa.
 Hautajaispäivä koitti. Vanhassa lehtivalokuvassa näkyy surun musertama nuori Riitta Turpeinen nousemassa poliisiautosta hautausmaalle. Turpeinen ei muista kuvan ottamista.
 Kirkossa poliisien leskille annettiin kullekin keltainen kukkakimppu käteen. Ne oli tarkoitus heittää arkkujen päälle myöhemmin, mutta kukaan ei ollut muistanut kertoa asiasta naisille.
 Koko siunaustilaisuuden ajan Turpeinen pystyi ajattelemaan vain kädessään olevia kukkia, joiden tarkoitusta ei ymmärtänyt.
 – Keltainen kukkakimppu, voi Herranjumala! Ajattelin, että kuka meitä onnittelee? Turpeinen henkäisee pyyhkien silmiään.
 Valokuva-albumiin on tallentunut paljon muistoja myös poliisien hautajaisista. Niko Mannonen / Yle
 Pentin yöllinen levottomuus ei koskaan selvinnyt Riitta Turpeiselle. Hän päätteli, että uni oli varmasti koskenut Tauno Pasasta.
 Surmatyön oikeudenkäynti koitti. Turpeinen oli paikalla seuraamassa kaikkea ja ihmetteli, miten Tauno Pasasen kaltainen solakka ja komea mies oli pystynyt tekemään niin hirvittävän teon.
 Yhtäkkiä poliisi kutsui Turpeisen mukaansa. Tauno Pasasella oli tälle asiaa.
 "Istu siihen", oli kahlehdittu Pasanen ehtinyt sanoa, kunnes edesmenneen Pentin sisko tuli keskeyttämään.
 – Hän sanoi: Riitta, lähde pois, mitä sinä täällä istut, Turpeinen kertoo.
 Sen verran hän sai Pasasesta irti, ettei tämä ollut omien sanojensa mukaan erityisesti vihannut Penttiä. Turpeinen tulkitsi asian niin, että Pasanen oli kaikille poliiseille yhtä vihainen.
 Se, mitä muuta asiaa Pasasella oli, jäi ikuisesti kesken.
 "Miksi minä?"
 Hautajaisten jälkeen Turpeinen pukeutui mustiin vuoden päivät. Pentin kuva ja muistoalbumit pysyivät pöydällä. Miehen sukulaiset olivat uskonnollisia, ja Turpeinen halusi olla heille mieliksi.
 Leski kävi lastenhoitajan työhön tarvittavat kurssit ja pestautui kunnalle töihin. Työelämää kesti kymmenen vuotta, kunnes Turpeinen sairastui eikä jaksanut enää. Eläke myönnettiin, kun hän oli viisissäkymmenissä.
 Vuosikymmenien ajan surmapäivä risteili mielessä. Kivääri oli ollut lumessa juuri oman miehen vieressä. Kerta toisensa jälkeen Turpeinen kysyi: Miksi minä?
 – Kun lasten kasvaessa nuoriksi alkoi tulla vaikeuksia, sanoin monena aamuna: miksi Pentti lähti ja jätti minut? Turpeinen huudahtaa ja pyyhkii poskiaan.
 Riitta Turpeisella on edelleen muistona Pentti-miehen virkalakki. Niko Mannonen / Yle
 Pihtiputaalaiset olivat aina olleet keskenään tuttuja, mutta surmien jälkeen Turpeinen ei enää uskaltanut lähteä talostaan ulos. Kaikki tuijottivat ja arvostelivat tapahtunutta.
 Siltä Turpeisesta ainakin tuntui. Jotkut tulivat juttelemaankin ja sanoivat, että surmatapahtuma oli poliisien oma syy - mitäs menivät tiluksille. Osa syytti Penttiä, koska tällä oli ollut konepistooli mukana.
 Mutta Korppisen kylä oli kuulunut Pentti Turpeisen piirin, ja hänen oli pakko mennä partion etummaisena.
 Konepistooli löydettiin hänen ruumiinsa vierestä varmistamattomana. Mutta sitä ei oltu ladattu, eikä sillä ammuttu.
 Kahdeksan surmanluodin katkeruus
 Riitta Turpeinen on selvinnyt surusta. Ehkä oli pakkokin. Silti hän ei aivan osaa kertoa, miten se tapahtui.
 Yhtenä apuna oli, että lähimpien ystävien kanssa sai keskustella ja purkaa asioita. Erityisesti Pentin koulukaverit ja tämän opettaja olivat Turpeiselle läheisiä. Muutoin lesken tukena oli ristiä kätensä rukoukseen.
 Pasasia hän ei nähnyt enää koskaan; ei edes vanhaa rippikoulukaveriaan Liisaa. Tämä oli muuttanut perheineen Hankasalmelle pian tapahtumien jälkeen, ja tila Pihtiputaalla myytiin.
 – Sen koommin en kuullut mitään Liisasta. Paitsi mitä lehdet kirjoittivat siitä, millainen hänen lähtönsä oli, Turpeinen sanoo ja hiljenee.
 Hän sai Pentin kuoleman jälkeen kunniamerkin miehensä muistoksi. Leskille kuului myös poliisineläke ja joitakin korvauksia, mutta lisänä ollut perhe-eläke otettiin Turpeiselta pois ja kunta pyysi siitä maksamansa rahat takaisin.
 Joku leskistä oli valittanut siitä, että toinen sai toista enemmän rahaa.
 Tragedia oli viilentänyt vanhat ystävyyssuhteet.
 Riitta Turpeinen asuu yhä samassa talossa, johon muutti miehensä Pentin kanssa. Niko Mannonen / Yle
 Turpeinen oli pitkään katkera siitä, että joutui maksamaan talon yksin. Perheellä oli niukkoja aikoja: kun lapset kävivät koulussa, ei rahaa busseihin ja juniin ollut.
 Turpeisen tytär liftasi silloin tällöin koulumatkan Jyväskylästä Pihtiputaalle. Kerran kotiin tultuaan tytär oli todennut: "Perhana, minä satuin  Mikko Niskasen  autoon!".
 Kahdeksan surmanluotia  oli ollut jo julkisuudessa.
 Riitta Turpeisen ilme muuttuu.
 – Voisin hirttää Mikko Niskasen, hän sanoo.
 – Miten kiehuu sisällä, kun teki elokuvasta tuollaisen paskan.
 Turpeinen katsoo, että elokuvassa puhuttiin surmaajan puolesta, ei virkavallan. Sekin risoo, että elokuvaohjaaja ei koskaan käynyt jututtamassa Turpeisen perhettä tapahtumista.
 Turpeinen katsoi  Kahdeksan surmanluotia  televisiosta tasan kerran, yksin eräänä perjantai-iltana, kun lapset olivat jo muuttaneet kotoa pois. Kaunahan siitä jäi sydämeen.
 – Enkä sen jälkeen ole katsonut.
 Muistotilaisuus, jossa ajatellaan leskiäkin
 Vuonna 1982 presidentti  Mauno Koivisto  armahti Tauno Pasasen. Kun tieto kantautui Riitta Turpeiselle, Koivisto menetti maineensa lesken silmissä kokonaan.
 – Hän ei ollut enää minun presidenttini, Turpeinen sanoo.
 Hän ei ole tähän päivään saakka saanut lopullista syytä surmille. Leski ajattelee, että tapahtuma oli kohtalon sanelemaa.
 – Se olisi voinut tapahtua milloin vain ja vaikka kuinka paljon aikaisemminkin, kun tilanne oli mikä oli, Turpeinen sanoo.
 Hän tarkoittaa niitä lukuisia pontikkatehtaita, joita poliisit kylillä hävittivät. Turpeinen päätti aikanaan, ettei itse kajoa aineeseen koskaan – sen tähden, mitä tapahtui "pojille", kuten hän edesmenneitä poliiseja välillä kutsuu.
 Pasasen poliisikaunaan hän kuitenkin uskoo vakaasti.
 – En yhtään epäile sitä. Se on fakta, Turpeinen toteaa tiukasti.
 Riitta Turpeinen kertoo aluksi olleen hieman peloissaan tulevasta muistotilaisuudesta, mutta sittemmin huoli on hälventynyt. Niko Mannonen / Yle
 Leski ei pääse hautausmaalle enää niin usein kuin ennen. Terveys ei anna periksi. Vuodet ovat haalistaneet ajatuksia mustasta perjantaista mielestä. Kevät tuo tapahtumat jälleen ajatuksiin, mutta Turpeisella on onneksi muutakin mietittävää.
 – Sukuumme on syntynyt niin paljon pieniä ihmisiä! Eivät tapahtumat ole enää päivittäin mielessä, hän sanoo.
 Kyläläisetkin ovat unohtaneet. Turpeisten ja Pasasten lasten ikätoverit ovat kasvaneet ja muuttaneet pois. Nykyään, kun leski puhuu tapahtumista, saattaa keskustelukumppani kertoa, ettei muista koko asiaa. Moni ikätoverikin on jo kuollut.
 Mutta eivät kaikki unohda. Sunnuntaina pidetään muistotilaisuus surmansa saaneille Pihtiputaan poliiseille. Poliisihallitus on ollut järjestämässä sitä.
 Tällä kertaa Turpeisen ei tarvitse pelätä, että hänelle ojennetaan kukkakimppu kertomatta miksi. Tuttu suntio on lupaillut tilaisuuteen leskille pientä yllätystä. Se ilahduttaa leskeä kovin.
 – Kun kuulin siitä, ajattelin: Ai! Ovatko he ajatelleet meidänkin sydäntämme?
 "Soita nimismiehelle, että tulee hakemaan nuo raatonsa pois" – 50 vuotta sitten Tauno Pasanen ampui neljä poliisia.  Lue juttu tästä .

 Konepistooli ei suojannut Pihtiputaan surmilta – Poliisi voi yhä yllättyä hälytystehtävissä: "Kotiinsa linnoittautunut on kuin villieläin".  Lue juttu tästä .

 Katso elokuva  Kahdeksan surmanluotia Yle Areenassa .

Verijäljet ja ruumishuone olivat vuoden 1969 kriisiapu – kun mies ammuttiin, 33-vuotias Riitta Turpeinen jäi lasten kanssa yksin


Summary: EKP alkaa tarjota kahden vuoden halpoja lainoja pankeille syyskuussa. Asuntovelallisille näkymä matalista koroista piteni.

Euroopan keskuspankki (EKP) antoi torstaina markkinoille entistä selkeämmän viestin siitä, että se on huolestunut Euroopan talouskasvun hidastumisesta ja aikoo pitää korot matalina ainakin koko tämän vuoden. EKP on pudottanut arviotaan tämän vuoden talouskasvusta 1,7 prosentista 1,1 prosenttiin.
 – Tavalliselle suomalaiselle asuntovelalliselle viesti on se, että ainakaan vielä korkoja ei olla nostamassa, sanoo Suomen Pankin ennustepäällikkö  Meri Obstbaum .
 EKP haluaa matalilla koroilla tukea Euroopan talouskasvua, joka on viime aikoina hidastunut. Sitä kautta keskuspankin korkolinjaukset vaikuttavat piristävästi myös Suomen talouteen.
 –Tämä EKP:n viesti osaltaan tukee sitä näkymää, että myös Suomen talous ja työllisyys voivat edelleen kehittyä myönteisesti, Obstbaum sanoo.
 Toiveissa "laimeampi nyykähdys"
 Eläkeyhtiö Varman varatoimitusjohtaja  Reima Rytsölä  pitää EKP:n viestiä odotettuna, mutta yllättävän voimakkaana.
 – EKP:n ulostulo oli yllättävän kyyhkysmäinen, Rytsölä sanoo.
 Reima Rytsölän mielestä EKP:n ulostulo oli yllättävän voimakas.  Varma
 Sijoittajapiireissä “kyyhkysillä” tarkoitetaan keskupankkiireja, jotka tekevät kevyttä rahapolitiikkaa vauhdittaakseen talouskasvua. Kyyhkysten vastakohtia ovat “haukat” jotka pelkäävät inflaatiota vaikeampinakin aikoina niin paljon, että kannattavat tiukempaa korkopolitiikkaa, vaikka talouskasvu voi siitä kärsiä.
 – Tammikuussa Yhdysvaltojen keskuspankki jo ehti kääntää oman kelkkansa kevyemmän rahapolitiikan suuntaan ja nyt kun EKP tuli mukaan, on toiveita että nyykähtäminen reaalitaloudessa jäisi laimeammaksi, Rytsölä sanoo.
 Rytsölän mukaan poikkeuksellisen löysän keskuspankkipolitiikan jatkumista vuosikausia voi pitää myös huolestuttavana, koska seuraavan laskukauden alkaessa ei keskuspankkien käytettävissä ole enää mitään keinoja auttaa taloutta.
 – Eväät on silloin jo valmiiksi syöty, Rytsölä sanoo.
 Halpoja lainoja pankeille
 EKP:n tätä vuotta koskevan talouskasvuarvion pudottamista 1,7 prosentista 1,1 prosenttiin pidettiin torstaina yllättävän suurena.
 EKP pitää odotetusti ohjauskorkonsa ennallaan 0,00 prosentissa, talletuskorkonsa –0,40 prosentissa ja maksuvalmiusluoton koron 0,25 prosentissa. Keskuspankki ennakoi nyt, että korot pysyvät ennallaan ainakin tämän vuoden loppuun asti. Aiemmin EKP on arvioinut, että korot pysyisivät ennallaan ainakin ensi kesän yli.
 Ohjauskorko on keskuspankin määrittämä korkotaso, jolla se lainaa rahaa pankeille.
 EKP ilmoitti samalla alkavansa tarjota erittäin halpoja lainoja pankeille tukeakseen euroalueen taloutta. EKP alkaa tarjota kahden vuoden lainoja syyskuussa. Tarkoituksena on EKP:n mukaan auttaa säilyttämään suotuisat rahoitusolosuhteet pankeille.
 Kello 18.00. Juttua on muokattu ja täydennetty lisäämällä Varman varatoimitusjohtajan Reima Rytsölän ja ja Suomen Pankin ennustepäällikön Meri Obstbaumin komentit.

EKP linjasi asuntovelkaisille lisää kissanpäiviä – Varman Rytsölä: “Yllättävän kyyhkysmäinen viesti”


Summary: Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan huoneesta tuli torstaina ulos väsyneeltä vaikuttavaa väkeä.

Valtiovarainministeri, kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  myöntää, että sote- ja maakuntauudistus on tällä hetkellä vaikeuksissa.
 – Kaikki varmasti näkevät, että sote on erittäin isoissa haasteissa. Täytyy antaa valiokuntien tehdä maltilla arviointi perustuslaillisista ja sisällöllisistä kysymyksistä. Sen jälkeen katsotaan, mikä on mahdollista, hän sanoi eduskunnassa torstaina ennen kokoomuksen ryhmäkokousta.
 Orpo uskoo soten kohtalon ratkeavan lähipäivinä.
 – Haluan katsoa, että kun 3,5 vuotta on tehty töitä tämän uudistuksen eteen ja kun tämä iso paketti on eduskuntaan saatu, ettei tehdä hätiköityjä ratkaisuja. Tehdään huolellinen harkinta.
 Sote-uudistusta yritetään puskea hiki hatussa eteenpäin, vaikka aikataulu on äärimmäisen tiukka.
 Puhemiesneuvosto antoi ensin torstaina ymmärtää, ettei päätöstä istuntokauden jatkamisesta ole tehty vaan keskustelu asiasta jatkuu perjantaina.
 Myöhemmin puhemiesneuvosto tiedotti, että istuntokautta pidennetään ainakin siten, että maanantaina 18. maaliskuuta on täysistunto. Myös tiistaille 19. maaliskuuta on tehty istuntovaraus.
 Istuntokausi päättyisi normaalisti ensi viikon perjantaina 15. maaliskuuta.
 Puhemiesneuvosto lisäsi jatkavansa perjantaina keskustelua sote- ja maakuntauudistuksen mahdollisista vaikutuksista istuntoaikatauluun.
 Ylen tietojen mukaan sote-valiokunnan mietintöä odotetaan aikaisintaan 16. maaliskuuta.
 Puhemies  Paula Risikko  (kok.)  on aiemmin sanonut , että mikäli sote- ja maakuntauudistus halutaan maaliin, on päivänselvää, että istuntokautta on jatkettava.
 Sote-valiokunta kokousti aamusta lähtien
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta kuuli torstaina aamuvarhaisesta lähtien perustuslaki- ja EU-oikeusoppineita sote- ja maakuntauudistuksen ongelmakohdista eli  perustuslakivaliokunnan esiin nostamista korjausvaatimuksista .
 – Vaikeaa on, huokaisi keskustalainen  Pekka Puska  sosiaali- ja terveysvaliokunnan kokouksen jälkeen.
 Valiokunnan oppositiojäsenen, vihreiden  Outi Alanko-Kahiluodon  mukaan perustuslailliset ongelmat sotessa ovat merkittäviä.
 – Niin kuin olisi koonnut Ikean tuolin väärin ja väittäisi, että tästä tulee vielä Billnäs. Ei siitä tule. Se voi rösähtää, jos sille istuu, hän kuvaili.
 Alanko-Kahiluoto on valmis toteamaan, että valmista ei tule tällä vaalikaudella.
 – Ei minun mielestäni näillä valtiopäivillä. Pitäisi jatkaa niin pitkästi valtiopäiviä, että en usko, että se on enää lain puitteissa mahdollista.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunta  pyysi tällä viikolla  hallitukselta sen antamaan sote-vastineeseen täydennyksen.
 Täydennys ei Alanko-Kahiluodon mukaan vastaa riittävästi perustuslaillisiin kysymyksiin.
 – Sote-valiokunta ei voi tehdä sitä työtä, joka kuuluu hallitukselle.
 Kiuru: Ei tule valmiiksi yhdessä yössä
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja  Krista Kiuru  (sd.) toisti, että työtä on vielä jäljellä.
 – Eipä tule varmasti viime päivien jälkeen kenellekään yllätyksenä, että olisihan valtioneuvoston vastineessa ja vastineen täydennyksessä paremminkin voitu onnistua.
 Kiurun mukaan sote-valiokunta käy perjantaina läpi asiantuntijatiedon valossa jokaisen ongelmakohdan, jotta saataisiin selvyys, voidaanko perustuslaillisuudesta saada varmuus.
 – Selvää on, että ei tämä nyt tässä yhdessä yössä tule valmiiksi, Kiuru sanoi.
 – Pallo on hallituksella, jotta tämä työ voi jatkua.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja, keskustan  Hannakaisa Heikkinen  sanoi, että työ jatkuu.
 – Maakunnissa nähdään asia paljon ongelmattomampana. Heillä on ratkaisut ja nykyinen lainsäädäntö antaa heille monissa asioissa suuntaviivat.
 Kokoomuksen  Sari Sarkomaa  melkeinpä loukkaantui, kun häneltä kysyttiin, onko kyse enää pelkästään teatterista.
 – Ei tämä ole teatteria, tämä on vakavaa kansanedustajan työtä. Tosi iso uudistus ja yritetään etsiä ratkaisuja.
 Juttua muokattu 7.3.2019 kello 17.36: Lisätty puhemiesneuvoston uusimmat tiedot istuntokaudesta.
 Lisää aiheesta:
 Yle seurasi eduskunnan kyselytuntia: SDP kysyi hoitohenkilökunnan työolosuhteista, Soini syytti kommentteja "rasistisiksi"
 Analyysi: Sote-näytelmän viimeiset kummallisuudet – ohittiko röyhkeys perustuslain noudattamisen?

Hallituksen malli ei vieläkään kelpaa oikeusoppineille – Vaativat lisätakuita, että hoitoa saa kaikissa tilanteissa
 Sote-valiokunta järjestää jättikuulemiset – vielä 21 asiantuntijaa kutsutaan eduskuntaan

Orpo myöntää soten vaikeudet – Alanko-Kahiluoto: Kuin olisi koonnut Ikean tuolin väärin


Summary: Vaarallisten jätteiden hautaamista maastoon Napolin lähialueilla aletaan käsitellä Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa.

Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on aloittanut oikeudenkäynnin Italiaa vastaan niin kutsutussa Terra dei Fuochi -tapauksessa.
 Napolin Camorra-mafia on haudannut vuosien varrella Napolin lähiseudulla sijaitsevalle alueelle kymmeniä miljoonia tonneja teollisuusjätteitä. Joukossa on runsaasti erittäin myrkyllisiä jätteitä, kuten teollisuuskemikaaleja, asbestia ja lyijyä.
 Toiminta on laitonta, mutta se on saanut jatkua paikallisten poliitikkojen ja viranomaisten siunauksella.
 Myrkkydumppauksen seurauksena lapsia ja nuoria on  sairastunut nopeasti eteneviin syöpiin  ja maaperä saastunut pahoin Terra dei Fuochin eli Tulen maan alueella.
 Kuolleisuus on tavallista korkeampi Napiolin lähialueilla, joille myrkkyjätteitä on haudattu. Yle Uutisgrafiikka
 Oikeudenkäynnissä on asianomistajina italialaisia kansalaisia ja yhdistyksiä. He syyttävät Italian valtiota siitä, että se ei ryhtynyt toimiin riskien vähentämiseksi, vaikka viranomaiset olivat tietoisia ongelmista.
 Asiasta kertovat italiankieliset mediat, kuten  Sveitsin italiankielinen yleisradio .
 Lisää aiheesta:
 9-vuotias Antonio kuoli outoon syöpään – Myrkkyjätteet ovat Italian mafialle valtava bisnes, eikä valtio juuri puutu siihen

Lasten syöpiä aiheuttanut Napolin mafian myrkkydumppaus oikeuteen Strasbourgissa


Summary: Eksote tekee kantelun aluehallintovirastoon, koska terveyspiirin näkemykset eroavat omaisten näkemyksistä.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Terveydenhuollon, opetuksen, kulttuurin ja muiden yhteiskuntapalvelujen hallinto

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri on tehnyt kantelun aluehallintovirastoon kotihoidon asiakkaan palokuolemasta.
 Etelä-Saimaa  kertoo menehtyneen naisen olleen täysin sokea ja lähes kuuro sekä muutenkin toimintakyvyltään rajoittunut.
 Uhrin omaiset kertoivat Etelä-Saimaalle, että palo sai alkunsa mikroaaltouunista. 96-vuotias oli laittanut mikroon vääränlaisen astian, joka oli syttynyt tuleen. Tuli tarttui sokeaan naiseen, kun hän otti palavan astian mikrosta.
 Imatralla 96-vuotias nainen menehtyi viime viikon maanantaina rivitaloasunnon tulipalossa saamiinsa vammoihin.
 Omaiset olivat hakeneet yksin asuvalle naiselle hoitopaikkaa useita kertoja Eksotelta, mutta sitä ei oltu myönnetty.
 Näkemykset eroavat, siksi kantelu
 Terveys- ja vanhustenpalvelujen johtaja Tuula Karhula kertoo, että Eksoten näkemykset eroavat omaisten näkemyksestä. Eksote on pyytänyt aluehallintovirastoa selvittämään, onko sosiaali- ja terveyspiiri toiminut oikein.
 Joutseno-lehden mukaan hallintojohtaja Keijo Siiskonen arvioi Eksoten toiminnan olleen lain- ja asianmukaista. Eksoten hallitus keskusteli asiasta ja kotihoidon tilanteesta yleisesti .
 Tällä hetkellä tapausta tutkii aluehallintovirasto ja apulaisoikeusasiamies. Lisäksi pelastuslaitos tekee omaa palokuolemaselvitystä.
 Eksoten kantelusta aluehallintovirastoon kertoi ensimmäisenä  Joutseno-leht i.

Sokea ja lähes kuuro 96-vuotias jäi toistuvasti ilman hoivakotipaikkaa – kuoli kotonaan tulipalossa


Summary: Satamajohtaja vetoaa liikesalaisuuksiin eikä kommentoi asiaa.

Kokkolaan suunnitellut kivihiilikuljetukset ovat aiheuttaneet hämmentävän riidan yhden Suomen johtavan satamaoperaattorin eli Rauanheimon ja Kokkolan satamayhtiön välille.
 Kokkolan satama on suunnitellut vastaanottavansa Venäjältä avojunavaunuissa miljoona tonnia kivihiiltä vuodessa. Kuljetusten lisäämiselle on haettu ympäristölupaa aluehallintovirastosta, ja  Kokkolan kaupunkikin on näyttänyt vihreää valoa luvan myöntämiselle.
 Tämä ei kuitenkaan sovi sataman suurimmalle asiakkaalle eli venäläiselle kaivosjätti Severstalille, jonka rautapellettiä laivataan Kokkolan kautta maailmalle jopa 4,5 miljoonaa tonnia vuodessa. Kokkola onkin maan suurin kauttakulkusatama.
 Venäläisyhtiön kielteinen kanta kivihiilen tulolle Kokkolaan on ollut jo pari vuotta kaupungin ja sataman tiedossa, sanoo Rauanheimon toimitusjohtaja  Joakim Laxåbacka  Ylelle.
 Hänen mielestään nyt ollaan tekemässä vakavaa virhettä ja se näkyy jo.
 – Venäläisyhtiö on jo vähentänyt rautapellettikuljetuksia Kokkolan sataman kautta tämän vuoksi. Tammi-maaliskuussa ne vähenivät 350 000 tonnia viime vuodesta, eikä se ole pelkkää markkinoiden vaihtelua. Yhtiö myös selvittää jo muita satamavaihtoehtoja. Sellaisen sähköpostin sain pari päivää sitten, kertoo Rauanheimon toimitusjohtaja Laxåbacka.
 Kokkolan Satama Oy:n toimitusjohtaja  Torbjörn Witting  ei halua kommentoida millään tavoin asiaa julkisuudessa.
 – Sekä Rauanheimo että muutkin yhteistyökumppanit ovat tervetulleita Kokkolan satamakonttoriin, joka on tuttu paikka heille. Keskustellaan asioista, jotka ovat sopimusasioita tai lähellä sitä, sanoo Witting.
 Kivihiilikeskustelua sivusta seuraavalle asia näyttäytyy hämmentävänä. Asian kaikkia puolia ei tuoda julkisuuteen, kun kaupungin sataprosenttisesti omistama satamayhtiö voi vedota osakeyhtiölain julkisuuspykäliin.
 – Toimittaja on varmaan ymmärtänyt, että taustalla voi olla monta asiaa, joissa on muitakin vivahteita, toteaa Witting.
 Voiko taustalla olla satamien välinen kilpailu tai kilpailu siitä, ketkä toimivat satamaoperaattoreina?
 – Sehän voi liittyä myös sellaiseen asiaan jonkin verran. Tämä koko asia on sellainen, josta käydään keskustelua asianomaisten kanssa. Tämä on haluttu aihe nyt julkisuudessa, mutta en voi sataman edustajana käydä keskustelua tästä mediassa, sanoo Witting.
 Kokkolassa on satsattu voimakkaasti rautapellittikuljetuksiin viime vuosina. Esimerkiksi viime syksynä käynnistyi 60 miljoonan euron ruoppausurakka, jossa satamaväylä ruopataan metrillä 14 metriin.
 Venäläisyhtiön huolena aineiden sekoittuminen
 Ongelman ydin on siinä, että rautapellettiä ja kivihiiltä käsiteltäisiin ja varastoitaisiin vierekkäin satamassa.
 Venäläisyhtiön rautapellettiä käsittelevä Rauanheimo on kertonut venäläisten pelkäävän, että kivihiilestä tarttuu rautapellettiin epäpuhtauksia. Ne taas haittaavat raudanvalmistusprosessia.
 Rauanheimon toimitusjohtajan mukaan satama on luvannut venäläisille vuonna 2017, ettei Kokkolassa käsitellä jatkossa kivihiiltä.
 – He ovat jatkaneet kuljetuksia siinä uskossa, että Kokkola on heidän tuotteelleen turvallinen satama. Nyt lupaukset on pyörretty. Ei näin voi toimia bisnesmaailmassa, ihmettelee Laxåbacka.
 Witting ei kommentoi väitettä vuonna 2017 annetusta lupauksesta.
 Kokkolan kaupunginjohtaja Stina Mattila kertoi Ylelle tiistaina luottavansa satamayhtiön selvitykseen, jonka mukaan kaavaillut kivihiilikuljetukset eivät häiritse muita asiakkaita. Hän sanoo kaupungin kuitenkin jatkavan omistajaohjausta.
 Satamaoperaattorin lisäksi kivihiilikuljetuksia ovat vastustaneet myös Ykspihlajan sataman lähialueen asukkaat.
 Kokkolan kaupunki totesi lausunnossaan aluehallintovirastolle, että kivihiilen käsittelyn ympäristöhaittoihin, kuten pölyyn ja meluun on kiinnitettävä erityistä huomiota. Lisäksi kaupunki halusi toimintaohjeen siitä, miten kivihiilen pölyäminen saadaan minimoitua.
 Kokkola on Suomen kolmanneksi suurin satama kuljetusmäärältään . Vuonna 2018 sen kautta kulki tavaraa yhteensä noin 7,5 miljoonaa tonnia.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Keskipohjanmaa-lehti.
 Kokkolan kaupunki on valmis miljoonaan tonniin kivihiiltä
 Keskipohjanmaa: Kokkolan satamaan koe-erä kivihiihiltä
 Päätös kivihiilen vastaanoton lisäämisestä venyy Kokkolassa
 Kokkolan sataman kivihiilikuljetuksille hyväksyntä lautakunnalta – pölyyn ja meluun kiinnitettävä erityistä huomiota

Kivihiilikuljetuksista virisi hämmentävä riita Kokkolassa – Satama on menettämässä suurimman asiakkaansa niiden vuoksi, väittää satamaoperaattori


Summary: Danwatch-järjestön raportti paljasti aiemmin tässä kuussa, että työolosuhteet tekstiilitehtaassa ovat surkeat.

Lidl Suomesta kerrotaan, että yrityksen yhteistyö  ihmisoikeusrikkomuksista epäillyn myanmarilaisen tekstiilitehtaan  kanssa jatkuu.
 – Emme ole lopettaneet yhteistyötä tuotantolaitoksen kanssa, koska sillä tavalla ongelmia ei ratkaista vaan ne siirtyisivät eteenpäin. Paras tapa vaikuttaa asiaan on tuotantolaitoksen työolojen kehittäminen, Lidl Suomen vastuullisuusasiantuntija  Riikka Pöllänen  sanoo tiedotteessa.
 Tanskalaisen kansalaisjärjestön Danwatchin raportti paljasti aiemmin tässä kuussa, että työolosuhteet Lidlille vaatteita ja kenkiä valmistavissa tehtaissa Myanmarissa saattavat olla surkeat.
 Järjestön raportin mukaan vaatteita tehdään alle kolmen euron päiväpalkalla ja työntekijät tekevät tauotta töitä päästäkseen päivän tavoitteisiin.
 Raportin mukaan tehtaan työntekijät kärsivät fyysisestä ja henkisestä väkivallasta ja heiltä on kielletty ammatillinen järjestäytyminen. Lisäksi naisilla teetetään usein raskauskoe ennen työhönottoa, raportista ilmenee.
 Lidl kouluttaa henkilöstöä Myanmarissa
 Lidlin vaatteita tuotetaan 19 tehtaassa Myanmarissa, Lidl kertoo kotisivuillaan. Lidlin mukaan Myanmar on kuitenkin tunnistettu riskimaaksi jo ennen Danwatchin julkaisemaa raporttia.
 Lidlin viestinnästä kerrotaan, että Lidl on käynnistänyt kehitysohjelman jo viime syksynä paikan päällä. Kehitystyö on EU:n tukeman kehitysohjelman ohjauksessa.
 Raportissa esitettyjä väitteitä tutkitaan lisäksi Myanmarissa yhteistyössä liikekumppaneiden kanssa.
 – Ohjelmaan sisältyy esimerkiksi tehdaspäällikköjen koulutusta henkilökunnan valituksien käsittelyyn ja siihen, että asioihin osattaisiin puuttua ajoissa. Lisäksi tuotantolaitoksen henkilöstöosastoa on koulutettu ylityökäytännöistä. Raportin jälkeen myös työntekijän raskauteen ja raskaana olevan oikeuksiin liittyvää koulutusta on lisätty,  Anna Rissanen  Lidl Suomen viestinnästä kertoo STT:lle.
 Lidl ilmoitti raportin ilmestymisen jälkeen aiemmin tällä viikolla suhtautuvansa vakavasti syytöksiin työntekijöiden oikeuksien loukkaamisesta.
 – Emme hyväksy ihmis- ja työoikeuksien loukkaamista missään muodossa, yrityksen viestintäjohtaja Pilvi-Sisko Riikonen kuvaili.
 Lisää aiheesta:
 Järjestö: Lidlin halpavaatteita tehdään surkeissa oloissa Myanmarissa

Lidl ei ole lopettanut yhteistyötä myanmarilaisen hikipajan kanssa – haluaa kehittää työoloja


Summary: Matti Tolvasen mukaan on kiistaton riski, että Suomeen palaavat, mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneet henkilöt kävelevät vapaalla jalalla.

Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  Itä-Suomen yliopistosta pitää erittäin epätodennäköisenä, että Suomeen mahdollisesti palaavat äärijärjestö Isisin riveissä taistelleet henkilöt saataisiin tuomittua terrorismirikoksista.
 Tolvasen mukaan tämä johtuu siitä, että terrorismirikoksissa näyttökynnys on korkea. Lisäksi hän painottaa, että ulkomailla epäillyiksi tehtyjen terrorismirikosten tutkinta on haastavaa.
 – Siinä tarvittaisiin ilman muuta oikeusapua sieltä, mistä taistelijat ovat tulleet, mutta sen saaminen erityisesti Irakin ja Syyrian suunnasta on vaikeaa. Enkä usko, että nämä henkilöt ovat itsekään halukkaita selvittämään rikoksiaan, Tolvanen sanoo.
 Tolvanen muistuttaa, että rikoksesta epäillyillä on usein apunaan oikeusavustajat, jotka osaavat tarkkaan kertoa heille oikeutensa, mutta myös sen, että heillä ei ole velvollisuutta selvittää omia rikoksiaan.
 Tolvanen sanoo, että Suomessa on jo olemassa oikeuskäytäntöä ulkomailla epäillyiksi tehdyistä terrorismirikoksista, joissa syytteet ovat kaatuneet juuri näytön puutteeseen.
 Tuorein tapauksista on  kolmea suomalaismiestä koskenut juttu , jossa heitä epäiltiin terroristisessa tarkoituksessa tehtävän rikoksen valmistelusta Syyriassa. Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet tammikuussa 2018. Oikeus katsoi, että näyttö ei riittänyt suunnitelman ja terroristisen tarkoituksen osoittamiseen.
 Hieman vanhempi tapaus on  irakilaisia kaksosveljeksiä koskeva tapaus . Veljeksiä epäiltiin muun muassa terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä murhista. Pirkanmaan käräjäoikeus kumosi syytteet toukokuussa 2017. Oikeuden mukaan jutussa annettu näyttö ei riittänyt tuomitsemiskynnyksen ylitykseen. Jutun käsittely hovioikeudessa on yhä kesken.
 Isis-vierastaistelijoiden mahdollinen paluu Suomeen on noussut jälleen keskusteluun, kun järjestön kalifaatti on saatu kukistettua jo lähes olemattomiin.  Suojelupoliisin  mukaan Suomesta on lähtenyt Syyrian ja Irakin konfliktialueelle yli 80 tunnistettua henkilöä, joista arviolta noin 20 on kuollut ja 20 palannut.
 Lakia kiristettiin liian myöhään?
 Rikos- ja prosessioikeuden professori Matti Tolvanen huomauttaa, että Suomen tilannetta ei helpota se, että matkustaminen terrorismirikoksen tekemistä varten kriminalisoitiin vuonna 2016. Suurin osa Suomesta Isis-alueelle lähteneistä suomalaisista oli jo siinä vaiheessa mennyt Syyriaan eli he ovat tehneet mahdolliset rikoksensa ennen lakimuutosta. Suomessa lainsäädäntöä ei sovelleta taannehtivasti.
 Tolvasen mukaan on kiistaton riski, että Suomeen palavat, mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneet tai vähintäänkin radikalisoituneet henkilöt kävelevät vapaalla jalalla.
 – Riskinä on se, että he saattavat myös Suomessa syyllistyä joihinkin väkivallantekoihin. Se on tietysti onneton tilanne, mutta toki on niinkin, että Suomen pitää ottaa takaisin kansalaisensa.
 – Varmasti nämä palaajat toki joutuvat jonkinlaiseen poliisin seurantaan. Siinä tulevat kuitenkin perusoikeudet vastaan, että millä tavalla ihmisten tekemisiä saa seurata.
 Tolvasen mukaan yksi saattaa keino suomalaiset Isis-taistelijat rikosvastuuseen olisi se, että heidän rikoksensa tutkittaisiin ja niistä annettaisiin tuomiot siellä, missä ne ovat tapahtuneet. Hän kuitenkin pitää tällaista käytäntöä epätodennäköisenä.
 – Syyriassa on jo valmiiksi iso joukko paikallisia taistelijoita, jotka ovat syyllistyneet hyvin vakaviin rikoksiin. Voi olla, että maan viranomaisia ei juuri kiinnosta Suomesta tulleiden henkilöiden saattaminen vastuuseen.
 Suomen virallinen kanta tällä hetkellä on, että Isisin konfliktialueelle matkustaneita, mutta nyt kotiin haluavia henkilöitä ei mitenkään erikseen haeta tai muutenkaan auteta palaamaan kotiin.
 Tolvanen tulkitsee kantaa niin, että Suomi pyrkii sillä hallitsemaan tilannetta turvallisuusnäkökulmasta, koska palaajien tuomitseminen oikeudessa on epätodennäköistä.
 – Poliitikot ovat ajatelleet, että tilanne pysyy paremmin hallinnassa, jos palaamishaluiset eivät koskaan tule takaisin Suomeen.
 Lue myös:
 Mykkänen: Suomi tukee tuomioistuimen perustamista Isis-taistelijoille
 Ruotsalaismediat: Ruotsi ehdottaa kansainvälisen oikeusistuimen perustamista Isis-terroristien tuomitsemiseksi
 Isisin vierastaistelijoiden paluu Euroopan päänsärkynä
 Isisin kalifaatista kotiin haikaileva "Sanna" videolla: "Pystyn elämään normaalia elämää Suomessa"

Rikosoikeuden professori Isis-taistelijoiden paluusta Suomeen: Hyvin epätodennäköistä, että heitä tuomittaisiin rikoksista


Summary: Kevitsan kaivoksella odotetaan avoimin mielin, mitä kunta päättää esittää.

Suomessa toimivat ulkomaiset kaivosyritykset herättävät aika ajoin kysymyksen siitä, mikä on maaperän rikkauksien oikea hinta. Onko Suomi Euroopan Kongo, joka antaa malmit puoli-ilmaiseksi sille joka ensimmäisenä paikalle ehtii ? Jo enemmistö puolueista on sitä mieltä, että kaivoksille pitäisi säätää erityinen kaivosvero, jotta euroja jäisi nykyistä enemmän sinne, minne haitatkin jäävät.
 Kaivosyhtiöt ovat nyt erityisen kiinnostuneita Sodankylän alueesta, jossa Kevitsan kaivos on louhinut nikkeliä, kuparia ja kultaa jo vuosien ajan. Brittiyhtiö Anglo American tähyää Natura-suojellulle Viiankiaavalle, jonka alla on Euroopan rikkaimpiin kuuluva monimetalliesiintymä. Myös aika ajoin toiminutta Pahtavaaran kultakaivosta suunnitellaan jälleen avattavaksi.
 Sodankylää johtava  Viljo Pesonen  ei kuitenkaan kaivosverolle lämpene. Kaivosyhtiöiden työpaikat halutaan pitää Sodankylässä.
 – Siinä on riski, että kaivosyhtiöiden taloudellinen taakka kasvaa liian suureksi. Olen ymmärtänyt, että Suomessa on aika paljon veroja Ruotsiin verrattuna, kunnanjohtaja Pesonen sanoo.
 Kunta ei kuitenkaan ole tyytyväinen hyötyjen ja haittojen jakautumiseen kaivosyhtiön ja kunnan välillä. Pelisäännöt halutaan tehdä selviksi vapaaehtoisella kaivossopimuksella, joka olisi toteutuessaan Suomen ensimmäinen.
 Sodankylään nousee Boliden-halli
 Kunta perusti hiljattain Pesosen johtaman työryhmän miettimään, millainen sopimus voisi olla.
 – Tavoitteena on esimerkiksi lisätä paikallisten yrittäjien osuutta yhteistyössä kaivosyhtiön kanssa eli lisätä heidän työmahdollisuuksiaan sopimusneuvottelujen kautta, kertoo työryhmään kuuluva kunnanvaltuuston varapuheenjohtaja (kesk.)  Arja Mäkitalo .
 Kunta tavoittelee sopimuksella myös parempaa luottamusta kuntalaisten ja kaivosyhtiön välillä. Luottamuspulaa ovat poteneet esimerkiksi porojen laidunmaista huolta kantavat Sodankylän poromiehet.
 – Parempi, että kunta on mukana kuin että yksittäinen poromies on eri mieltä kaivosyhtiön kanssa, Mäkitalo toteaa.
 Boliden tukee Sodankylän urheiluseurojen junioritoimintaa ja maksaa myös osan rakenteilla olevan jäähallin käyttökustannuksista. Kaivosyhtiö saa nimetä hallin kuten haluaa.  Kittilässä pallokenttä on nimetty Agnico Eagle-kentäksi sponsorina toimivan kultakaivoksen mukaan. Annu Passoja / Yle
 Keskeistä on sekin, että kaivosyhtiön euroja tulisi nykyistä enemmän kunnan hyödyksi esimerkiksi kaivosrahaston kautta. Kunnanjohtaja Viljo Pesonen pohtii, että rahasto voisi esimerkiksi olla avuksi muiden elinkeinojen kehittämisessä sitten kun kaivos aikanaan suljetaan. Tavoitteena on pitkävaikutteisempi hyöty satunnaisen sponsorituen sijaan.
 Nyt Bolidenin nimi näkyy Sodankylän uuden jäähallin työmaakyltissä. Vastineeksi osallistumisesta käyttökustannuksiin Boliden saa nimetä pian valmistuvan hallin mielensä mukaan. Anglo Americanin rahoilla taas on esimerkiksi lennätetty BBC:n sinfoniaorkesteri Luosto Classicin pääesiintyjäksi.
 Kaivosyhtiö toivoo yhteisen edun löytyvän
 Sopimus ei synny, ellei se hyödytä molempia. Kevitsan kaivoksella odotetaankin, mitä kunta aikoo lopulta esittää. Boliden Kevitsan johtaja  Peter Bergman  sanoo yhtiön olevan avoin ehdotuksille.
 – Se riippuu rahaston tarkoituksesta, onko se jälleen yksi vero vai käytettäisiinkö rahastoa esimerkiksi kaivosalan koulutuksen rahoittamiseen. Sellainen voisi hyödyttää meitäkin, koska meillä on suuria vaikeuksia löytää tiettyjen alojen ammattilaisia tänne pohjoiseen, Bergman sanoo.
 Kaivosjohtaja tuntuu pitävän mahdollisena sitäkin, että Sodankylän vapaa-ajanviettomahdollisuuksia parannettaisiin Bolidenin rahoilla, jos se tekisi kunnasta houkuttelevamman asuinpaikan uusille työntekijöille.
 Bergman haluaa kuitenkin muistuttaa, että Kevitsassa työskentelee joko kaivosyhtiön tai alihankkijoiden palveluksessa noin 700 työntekijää, joista lähes kaikkien tuloverot jäävät alueelle. Yhteisöveroa Boliden Kevitsa maksaa ensi kertaa vuoden 2018 tuloista, yhtiö tosin ei vielä kerro kuinka paljon. Kiinteistöveroa kertyi maksettavaksi yli 900 000 euroa.
 Kaivosyhtiö Bolidenilla ei ole kaivossopimusta missään päin maailmaa, kertoo Kevitsan kaivoksen johtaja Peter Bergman. Hän pitää ajatusta sopimuksesta periaatteessa hyvänä. Annu Passoja / Yle
 Kaivosjohtaja Peter Bergman sanoo pitävänsä sinänsä hyvänä, jos yhteinen etu löytyy ja sopimus syntyy.
 – Yhtiö voi aina parantaa imagoaan ja lisätä avoimuutta. Yhteistyö on ilman muuta tärkeää, hän toteaa.
 Kaivossopimus olisi tiettävästi maanosan ensimmäinen
 Suomessa sopimus olisi ensimmäinen laatuaan, eikä sopimuksia tutkinut Itä-Suomen yliopiston ympäristöoikeuden professori  Ismo Pölönen  muista Euroopastakaan vastaavaa. Sen sijaan Kanadassa ja Australiassa kaivosyhtiöt ovat sopineet alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen kanssa esimerkiksi työllistämisestä sekä ympäristövaikutusten seuraamisesta yhdessä.
 – Yhtiöissä on ilmeisesti ajateltu, että konfliktien ja oikeusriitojen kustannukset ovat isommat kuin sopimuksesta koituvat kustannukset, Pölönen sanoo.
 Sopimuksella on myös osoitettu vastuullisuutta sijoittajien suuntaan.
 Toisin kuin kaivosvero, sopimus ja jo sen valmistelu voisi lisätä luottamusta yhtiön ja paikallisyhteisön välillä. Toisaalta sopimus ei saa tarkoittaa eikä edes näyttää siltä, että kaivosyhtiö ostaa kuntapäättäjien myötämielen esimerkiksi kaavoituksessa.
 – Tämäntyyppiset ongelmat voidaan välttää esimerkiksi niin, että perustetaan yleishyödyllisiä säätiöitä, joita kaivosyhtiö pääomittaa. Jos tahtoa yhteistyölle on, niin sellaiset oikeudelliset keinot kyllä löytyvät, että se ei näytä ulospäinkään huonolta, Pölönen sanoo.
 Pölönen arvioi, että Sodankylässä on kaikki mahdollisuudet päästä sopimukseen. Kunnassa on voimassaoleva kaivosohjelma, jonka keskeinen tavoite on yhteistyön lisääminen kaivosyhtiöiden kanssa.
 – Kunnanpäättäjät ovat innoissaan mahdollisuudesta keskustella ja saada paikallinen sopimus aikaiseksi, kunnanvaltuutettu Arja Mäkitalo sanoo.
 Sopimukseen pyritään tällä valtuustokaudella eli kahden vuoden sisällä.
 Kevitsassa on louhittu metalleja vuodesta 2012. Ruotsalaisen Bolidenin omistukseen kaivos siirtyi vuonna 2016. Annu Passoja / Yle

Malmirikas Sodankylä haluaa sopia kaivosyhtiöiden kanssa pelisäännöistä – kaivossopimus olisi toteutuessaan Suomen ensimmäinen


Summary: Foreign Policy -lehti arvioi, että palkinto peruttiin Aron kriittisten Trump-kommenttien takia.

Ylen toimittaja  Jessikka Aro  sai tammikuun lopulla Yhdysvaltain ulkoministeriöstä tiedon, että hänelle myönnetään maaliskuun alussa International Women of Courage -palkinto.
 Palkinto myönnetään vuosittain rohkeille naiselle maailmassa esimerkiksi naisten oikeuksien edistämisestä tai muusta hyvästä teosta.
 Helmikuun lopulla Arolle ilmoitettiin, ettei palkintoa tulekaan.
 – En ole tähän päivään mennessä saanut kirjallisia perusteluja, Aro ihmettelee.
 Yhdysvaltalainen  Foreign Policy -lehti  kertoo, että syynä olisivat Aron kriittiset sosiaalisen median postaukset presidentti  Donald Trumpista.
 Siitä ei ole viitteitä, että käsky palkinnon perumisesta olisi tullut presidentiltä itseltään tai ulkoministeri  Mike Pompeolta.  Foreign Policy on haastatellut Yhdysvaltain ulkoministeriössä olevia lähteitä, joiden mukaan alemman tason virkamiehet olisivat päättäneet evätä palkinnon.
 Virkamiehet olisivat lehden mukaan ajatelleet, ettei näytä hyvältä, että palkinto myönnetään suorasanaiselle Trump-kriitikolle.
 – Sanattomaksi tämä vetää. Olin sokissa ja järkyttynyt palkinnon perumisesta, Aro sanoo.
 Aro hämmästelee päätöstä etenkin siksi, että sosiaalisen median aktivismi oli tärkeä kriteeri palkinnon myöntämisessä.
 Ehti perua työkeikkoja palkintomatkan tieltä
 Jessikka Aro on  Venäjään ja informaatiosotaan erikoistunut toimittaja . Hän on tullut tunnetuksi Venäjän trollitehtaita koskevasta uutisoinnistaan. Sen takia hän on joutunut myös venäläisten ja kansainvälisten valeuutisten, vihakampanjoiden ja suoranaisen uhkailun kohteeksi.
 Aro oli jo perunut työkeikkojaan lähestyvän Yhdysvaltain-matkan tieltä ja oli tekemässä viisumijärjestelyjä. Hänen oli tarkoitus päästä itselleen räätälöidylle kolmen viikon palkintomatkalle tapaamaan esimerkiksi naistoimittajien järjestön edustajia.
 – Kun tietää Venäjä-tutkinnat ja että presidentti Trump on kohteena, tämä on hänen esikunnalleen ehkä herkkä aihe, Jessikka Aro pohtii.
 Aro toteaa olevansa kaikesta huolimatta iloinen ja kiitollinen siitä, että palkinto oli päätetty alun perin myöntää hänelle.
 – On kuitenkin voittajaolo. Palkinto oli alun perin myönnetty ansioista, Aro sanoo.
 International Women of Courage -palkintoa on jaettu vuodesta 2007 lähtien. Palkinnonsaajia on vuosittain useita, ja he ovat olleet pääasiassa kehittyvistä maista kotoisin olevia naisia.

Yhdysvaltain ulkoministeriö perui palkinnon Ylen toimittajalta Jessikka Arolta – "Sanattomaksi tämä vetää"


Summary: Asiantuntijat eivät näytä uskovan, että Kiina vakoilisi Huawein asiakkaita. Sillä on paljon enemmän voitettavanaan.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Kuukausien ajan Yhdysvallat on väittänyt, että Huawei on vaarallinen, koska Kiinan hallitus voi yhtiön verkkolaitteilla vakoilla kännykänkäyttäjiä ja häiritä verkkoyhteyksiä niin halutessaan. Jo viime vuonna Yhdysvalloissa astui voimaan laki, joka kieltää viranomaisia sekä viranomaisten tavarantoimittajia ja alihankkijoita käyttämästä Huawein teknologiaa.
 Kaiken huipuksi presidentti  Donald Trumpin  hallinto käynnisti maailmanlaajuisen kampanjan, jotta myös muut maat ryhtyisivät boikottiin.
 Australia ja Uusi-Seelanti liittyivät Huawein vastaiseen rintamaan. Euroopassa viesti ei ole uponnut toivotulla tavalla, vaikka kiinalaisyhtiöt ovat herättäneet  huolta  myös Suomessa.
 Väitteet eivät tulleet tietoturva-alan asiantuntijoille yllätyksenä. Kiinan keskushallinnon harjoittamasta vakoilusta on puhuttu kulissien takana  jo pitkään . Tästä johtuen myös kiinalaiset yhtiöt, kuten Huawei ja sen kilpailija ZTE, ovat olleet erityistarkkailun kohteena.
 Esimerkiksi Yhdysvalloissa kiinalaisilla verkkolaitevalmistajilla ei ole ollut missään vaiheessa merkittävää liiketoimintaa.
 Tällä kertaa kiista on mitä suurimmassa määrin poliittinen ja osa Yhdysvaltain ja Kiinan välistä kauppasotaa. Samalla se osuu hetkeen, jolloin teleyhtiöt kaikkialla maailmassa valmistautuvat satojen miljardien eurojen verkkokauppoihin.
 Huawein oli toimittava.
 Viime viikolla  Barcelonassa järjestetyillä telealan suurmessuilla yhtiön ylin johto puhui vakavaan sävyyn vastuustaan ja toisaalta vitsaillen taannoisista Yhdysvaltoja koskevista vakoilupaljastuksista.
 Tänään Huawei haastoi Yhdysvallat oikeuteen.
 Vakoileeko Huawei?
 Barcelonaan viime viikolla kokoontuneet telealan vaikuttajat eivät uskoneet, että Huawei vakoilisi länsimaita Kiinan hallituksen lukuun. Jättioperaattori Vodafone  vaati  Yhdysvaltoja esittämään todisteita syytöstensä tueksi. Britit kertoivat jo aiemmin arvioineensa Huawein tietoturvaa ja totesivat riskin olevan  hallinnassa .
 Nämä viestit olivat pettymys Yhdysvaltain Huawein vastaiselle kampanjalle. Toisaalta kannanotoista voi päätellä, ettei Huaweita kohtaan tunnettu luottamus ole ehdotonta.
 Näyttää enemmänkin siltä, että teleala uskoo omaan kykyynsä arvioida verkkojen turvallisuutta.
 Tämän totesi myös messuille saapunut Oulun yliopiston professori  Ari Pouttu . Hänen mukaansa operaattorit tarkkailevat verkoissaan tapahtuvaa liikennettä tekoälypohjaisilla työkaluilla.
 – Jos siellä jotain kummaa on, se tunnistetaan, Pouttu arvioi.
 Made in China
 Vakoiluväitteitä voi pohtia myös siltä kannalta, mitä Kiina kaikkein eniten haluaa. Enemmän kuin mitään muuta, Kiina haluaa lisätä taloudellista vaikutusvaltaansa. Se haluaa olla talouden, informaatioteknologian ja teollisuuden suurvalta.
 Tätä varten Kiina tarvitsee menestyviä yrityksiä ja haluttuja tuotemerkkejä – jopa enemmän kuin uusia näppäriä vakoiluvälineitä.
 Tutkimusyhtiö Kantar Millward Brownin ja WPP -yhtiöiden julkaiseman  raportin  mukaan Kiinan johtavia kansainvälisten brändien rakentajia vuonna 2018 olivat Lenovo, Huawei, Alibaba, Xiaomi, Air China, Elex, Anker, Haier, Hisense, Cheetah Mobile, DJI...
 Siis muutama tuttu nimi – ja sen jälkeen lista tuntemattomia.
 Tässä joukossa Huawei on poikkeuksellinen menestystarina. Se toteuttaa virallista  Made In China -strategiaa  äärimmäisen tehokkaasti.
 Älypuhelinten kauppiaana se on kivunnut kolmen suurimman joukoon, ja kännykkäverkkojen kauppiaana se on ylivoimainen markkinajohtaja. Tutkimusyhtiö Dell’Oron analyysin mukaan Huawein markkinaosuus on kasvanut telealan verkkolaitteissa kuudesta prosentista peräti 28 prosenttiin vuoden 2006 ja syksyn 2018 välillä.
 Tänään Huawei on 28 prosentin markkinaosuudella lähes yhtä suuri kuin Nokia ja Ericsson yhteensä.
 Barcelonan messuhallin kahviossa Dell’Oron vanhempi analyytikko  Dave Bolan  totesi, ettei hän usko vakoiluun. Siitä kiinni jääminen olisi Huawein liiketoiminnan loppu.
 Toisaalta se olisi vahingoksi muillekin kiinalaisille brändiyhtiöille.
 Oikeudenkäynti tuskin muuttaa mitään
 Huawein mukaan Yhdysvaltalaisviranomaisten myyntikielto rajoittaa vapaata kilpailua ja viime kädessä se vahingoittaa kuluttajia.
 Yhtiö väittää  tiedotteessaan  – nimettömiin tutkimuslähteisiin viitaten – että ilman kieltoa verkkolaitteiden hinnat voisivat Yhdysvalloissa laskea 15–40 prosenttia. Näin voitaisiin yhtiön mukaan saavuttaa jopa 20 miljardin dollarin säästöt.
 Tämä laskelma lienee silkkaa propagandaa.
 Kolmannen kännykkäverkkovalmistajan astuminen Pohjois-Amerikan markkinoille kiristäisi kilpailua ja se olisi omiaan laskemaan hintoja. Prosentit ja summat ovat kuitenkin arvailua.
 Onnistuuko Huawei avaamaan oikeudenkäynnillä ovet Yhdysvaltain verkkomarkkinoille?
 Se ei ole todennäköistä.
 New York Times  muistuttaa , että venäläinen tietoturvayhtiö Kaspersky Lab haastoi pari vuotta sitten Yhdysvaltain turvallisuuspalvelun oikeuteen, koska yhtiön tuotteet kiellettiin viranomaiskäytössä. Kielto oli monessa suhteessa samanlainen kuin Huawein kohtaama.
 Kaspersky hävisi.

Huawei haastoi Yhdysvallat oikeuteen – se tuskin avaa ovia Pohjois-Amerikkaan


Summary: Nuoriin valeuutinen ei uppoa niin hyvin kuin vanhempiin, sanoo viestintätieteiden  tutkija Elisa Vainikka.

Taputukset täyttävät pimenevän hallin Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksessa. Alkamassa on LanTrek 2019 -tapahtuma, joka on tuhansien tietokonepeliharrastajien paratiisi kolmen vuorokauden ajan.
 Kavala arkinen maailma on kaukana ja läsnä vain pelit sekä kaverit. Vai onko?
 Kysyimme kolmelta pelaajalta, miten he seuraavat muun maailman menoa. Ilmeni, että melko aktiivisesti jopa pelihuuman keskellä. Vastaukset yllättivät mediatutkijan ainakin perinteisten paperilehtien osalta.
 Teemu Niskanen: "Luen uutiseni sivustoilta, joihin voi luottaa"
 Lempääläläinen  Teemu Niskanen  on laneilla jo konkarikävijä. Hän kertoo, että seuraa pelimaailman ulkopuolisia tapahtumia netin kautta.
 Uutisensa hän ammentaa lähinnä lehtien nettisivujen kautta.
 – Käytän itse asiassa uutisten seuraamiseen aika vähän sosiaalista mediaa. Luen uutiseni sivustoilta, joihin voi luottaa, Teemu Niskanen kertoo. Hän uskoo olevansa jonkinlainen poikkeus kaveripiirissään somen suhteellisen vähäisen käytön takana.
 Lempääläläinen Teemu Niskanen käyttää monipuolisesti eri medioita. Kai Pohjanen / Yle
 Teemu Niskanen kertoo tunnistavansa somen vaarat harhatiedon levittäjänä. Häntä ei huoleta somepalveluiden riskit esimerkiksi identiteettivarkausten osalta.
 – Katson nykyään enemmän esimerkiksi Youtubea, josta seuraan tubettajia, mutta en etsi sieltä niinkään uutisia.
 Niskanen haluaa lisää mediakritiikin opetusta koulumaailmaan.
 – Mä tiedän paljon itseäni nuorempia ihmisiä, jotka käyttävät paljon sosiaalista mediaa ajatellen, että siellä kaikki on totta. Mitä aikaisemmin mediakritiikkiä opetetaan kouluissa, sitä parempi.
 Jonne Soukola: "Suurimmat uutiset kuulen isältäni"
 Sastamalalainen 21-vuotias  Jonne Soukola  on Niskasen kanssa samaa mieltä, että pitkässä pelitapahtumassa on välillä hyvä irrottautua virtuaalimaailmasta.
 – On hyvä pitää taukoa ja käveleskellä sekä katsella ympärilleen.
 Soukola löytää uutiset suurimmaksi osaksi netistä eri sanomalehtien verkkosivuilta. Hän ei ole mielestään mitenkään uutisorientoitunut, mutta sanoo pysyvänsä hyvin perillä maailman menosta.
 – Kyllä mä suurimmat uutiset kuulen isältäni, joka seuraa niitä kovin paljon. Ei niitä tule itse riittävästi seurattua.
 Somepalvelujen kautta uutiset tulevat Jonne Soukolan korviin ja näytölle suhteellisen harvoin.
 – Joskus joku kaveri saattaa Instagram-viestin kautta pistää tietoa jostain tapahtumasta, mutta itse ei oikein tule löydettyä uutisia sosiaalisen median kautta.
 Jonne Soukola  saa valtaosan uutisista perinteisen median kautta. Kai Pohjanen / Yle
 Perinteisiä televisiokanavia Jonne Soukola ei juurikaan katso.
 – Kattelen lähinnä Netflixiä ja Viaplayta. Muuten televisio voi olla siinä itsekseen päällä, kun teen muita hommia.
 Riku Petteri Vainio: "Olen niin hurahtanut Radio Rockiin"
 Tampereella opiskeleva huittislainen  Riku-Petteri Vainio , 21, määrittelee itsensä suhteellisen aktiiviseksi median seuraajaksi. Tietonsa maailman menosta hän hahmottaa etupäässä netin ja radion kautta.
 – Lisäksi saan paljon tietoa sellaisilta itsenäisiltä toimijoilta, jotka antavat omat mielipiteensä uutisiin. Heitä ovat lähinnä Youtube-kanavien tubettajat, joilta tulee mielenkiintoisia näkemyksiä ajassa esillä oleviin asioihin.
 Vainio tunnustautuu intohimoiseksi radion kuuntelijaksi.
 – Ei meidänkään koulussa likikään kaikki kuuntele radiota niin paljon kuin mää. Olen niin hurahtanut Radio Rockiin, että sitä tulee kuunneltua juontajien hyvien juttujen sekä hyvän musiikin takia.
 Riku-Petteri Vainiolla on käytössään useita sosiaalisen median palveluita. Kai Pohjanen / Yle
 Valeuutiset Riku-Petteri Vainio uskoo seulovansa pois helposti.
 – Minulla ei ole sellaista yhtä lähdettä, johon uskonnollisesti uskon. Jos uutisessa vaikuttaa olevan vähänkään epäilyttävää, niin tsekkaan sitä sitten muualtakin, että pitääkö tämän nyt sitten oikeasti paikkaansa.
 Tutkija Elisa Vainikka: "Nämä nuoret miehet tuntuivat tarttuvan myös paperilehtiin"
 Tutkija  Elisa Vainikka  kuuntelee mielenkiinnolla Teemu Niskasen, Jonne Soukolan ja Riku-Petteri Vainion kommentteja median käytöstään. Ehkä suurimpana yllätyksenä Tampereen yliopiston viestintätieteiden väitöskirjatutkijalle tulee perinteisen paperisen sanomalehden nouseminen esiin.
 – Sanomalehdetkin ovat siirtyneet hyvin pitkälti sähköisiksi, mutta nämä nuoret miehet tuntuivat tarttuvan myös paperilehtiin ainakin vanhempien luona, kirjastoissa tai kahviloissa. Nuoret eivät enää välttämättä tilaa lehtiä, mutta he löytävät kyllä uutisensa niistä, Elisa Vainikka summaa.
 Vainikan mielestä radiolle löytyy edelleen oman paikkansa. Erilaiset podcastit ovat lähteneet kovaan nousuun erityisesti nuorten keskuudessa.
 – Youtube-videoiden tapaan myös suositut radio-ohjelmat ja podcastit keskittyvät vaikuttavien persoonien ja tarinoiden ympärille.
 Tulevaisuudessa Vainikka uskoo radion olevan se media, jossa on mahdollista pohdiskella suuria kysymyksiä analyyttisesti ajan kanssa.
 Televisiouutiset eivät innosta, valeuutiset blokataan
 Televisio on radion ohella pitänyt yllättävän hyvin pintansa myös nuorten keskuudessa. Tosin radiota kuunnellaan entistä enemmän mobiililaitteilla ja tietokoneella.
 – Keskimäärin puoli yhdeksän tai kymmenen uutiset eivät nuoria juuri houkuta, Elisa Vainikka tietää.
 Väitöskirjatutkija Elisa Vainikan mukaan nuoret ovat usein mediakriittisempiä kuin vanhemmat ikäluokat.   Kai Pohjanen / Yle
 Hän pitää jututtamiemme nuorten miesten mediakriittisyyttä hienona asiana. Sen syyt löytyvät koulujen mediakasvatuksesta, minkä ansiosta nuoret ovat median suhteen  valveutuneempia  kuin vanhemmat ikäluokat.
 – Nuoriin valeuutinen ei uppoa niin hyvin kuin vanhempiin, Vainikka sanoo.
 Median tulevaisuutta on vaikea ennustaa
 Sosiaalisen median palveluita on niin paljon, että niiden käyttö on erityisesti nuoremmissa ikäryhmissä varsin pirstaleista. Eri ihmiset käyttävät eri palveluita hyvinkin eri tavalla.
 Nuoret suosivat keskinäisviestintää kavereidensa kanssa eli esimerkiksi Snapchattia, WhatsAppia ja Instagramia.
 – Kyllä tilastot näyttävät, että sosiaalisen median käyttö on hyvin suosittua nuorten keskuudessa. Näyttää se kasvavan vanhemmissa ikäluokissakin koko ajan.
 Väitöskirjatutkija Elisa Vainikan mukaan nuoret löytävät aina uudet "omat juttunsa" vanhempien pidättäytyessä enemmän tutuissa vanhoissa kuvioissa.
 Media-alan tulevaisuutta on Vainikan mielestä äärimmäisen hankala ennustaa. Hän uskoo, että uusia palveluita tulee tiheään tahtiin, mutta millaisia ne ovat, se on hämärän peitossa.
 – Virtuaalitodellisuudesta puhutaan jonkun verran, että sieltä suunnasta voisi tulla hyvinkin näyttäviä virtuaalisia palveluita, mutta muuten on erittäin vaikea ennakoida, mistä uusista palveluista voi tulla hittejä.
 Lue myös:
 Zuckerberg pohti Facebookin tulevaisuutta: Ihmiset eivät halua huudella toriaukiolla vaan jutella olohuoneessa
 Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Sisäministeriön turvallisuusstrategin ykkösohjeet nuorille: Älä niele valeuutisia ja pidä kaverista huolta
 Mikä on valeuutinen, somekupla tai trollitehdas? Yle Uutisluokan videot ja tehtävät auttavat tunnistamaan verkon ansat
 Trollit ja valeuutiset hämmentävät: "Tulee vastaan aika hulppeita juttuja"

Kysyimme kolmelta pelitapahtumaan osallistuneelta, mistä he löytävät uutisensa – vastausten perinteisyys yllätti tutkijan


Summary: Lauri Tähkän kappaleissa eivät enää helapääpuukot heilu. Hän ei välitä uhota entiseen malliin. Nyt soivat uudet laulut.

Eteläpohjalainen nuotti soi puheessa. Lauluissa murteesta kuuluu hädintuskin häivähdys.  Elonkerjuun  aika on ohi. On ollut jo pitkään.
 Meidän tulevat päivät  -levyllä lauletaan irtipäästämisen vaikeudesta, rakkaudesta nyt ja siitä rakkaudesta, joka on tuloillaan.
 Esiintyminen on puiden hakkaamista ja halkojen pinoamista
 Lauri Tähkä  on viikon säntäillyt haastattelusta toiseen kertomassa uudesta levystä ja kirjasta.
 – Tuntuu kuin en olisi mitään taukoa pitänytkään, vaikka edellisestä albumista on kolmisen vuotta. Nyt taas uudet biisit soi radiossa, ihmiset tulevat keikoille ja sain kirjankin julkaistua. Kaikki on ihan hyvin.
 Tätä haastattelua tehdään helsinkiläisravintolassa, jonka ikkunoista avautuu näkymä merelle.
 – Sitä elää niin impulsiivisesti. Vaikka meri ei katsomalla miksikään muutu, sen ääressä on hyvä olla. Se rauhoittaa näinkin kiivasta mieltä, mikä itselläni on, Tähkä sanoo katse vedenrajassa.
 Tänään torstaina alkaa  Palavaa vettä  -kiertue. Sen liput myytiin nopeasti ilman massiivista mainoskampanjaa.
 – Luovuudessa rämpiminen on omalla tavallaan raskasta – vaihe, kun puurtaa uusia kappaleita. Se on aika kuluttavaa tällä iällä, kun kaikki on kesken ja deadline lähestyy.
 "Helpottaa, kun pääsee ihmisten ilmoille esiintymään."  Lauri Tähkä
 – Helpottaa, kun pääsee ihmisten ilmoille esiintymään. Se on kuin puiden pinoamista ja halkojen hakkaamista. Tulos näkyy heti. Kuulen, tykkäävätkö ihmiset kappaleistani.
 "Jokainen laulu kertoo minusta. Olen kokenut ne asiat, joista laulan." Antti Haanpää / Yle
 Lauri Tähkä on yksi tämän hetken suosituimmista suomalaisartisteista. Hiljattain hänet valittiin vuoden miesartistiksi.  Mä en pelkää  äänestettiin vuoden iskelmäksi. Se sai myös kuukauden radiobiisi -palkinnon.
 Kappaleet ovat radiokanavien soitetuimpien kärjessä ja Spotifyn striimatuimpia.
 Hittibiisi ei synny väkisin
 Suosikkikappaleet eivät synny väkisin vääntämällä. Tähkän mielestä jos niitä ryhdytään tekemällä tekemään, epäonnistutaan.
 – En minä ainakaan tiedä, miten menestyskappale syntyy. Laulun tekeminen on edelleen niin mystinen juttu. Siksi jaksan siitä innostua vuodesta toiseen.
 Laulajalla on tukenaan musiikin ammattilaisten luottotiimi. Yhteistyö tuottaja  Jukka Immosen  kanssa on jatkunut useamman vuoden.
 Kappaleiden tekemiseen ovat osallistuneet myös muusikko  Matti Mikkola  sekä laulaja, lauluntekijä  Timo Kiiskinen . Vuosien varrella Tähkästä ja Kiiskisestä on tullut ystäviä. Elämää on puitu yhdessä ja puhuttu syntyjä syviä.
 – Mietimme, miten voimme omat kipeät asiamme tuoda lauluihin niin, että ne koskettavat kuulijoita vielä syvemmin, Tähkä kertoo.
 Kiiskinen on ollut mukana tekemässä muun muassa kappaleita  Palavaa vettä  ja  Mä en pelkää.
 Hänen mielestään jotta laulu yltäisi soitetuimpien joukkoon, sen täytyy tuntua niin tekijässä kuin kuulijassakin.

 Menestyskappale vaatii alastomuutta
 Helmikuussa vuoden musiikintekijä -palkinnon saanut Timo Kiiskinen laskee, että Teostossa on hänen nimissään lähes tuhat kappaletta. Niitä on syntynyt myös  Vesa-Matti Loirille ,  Anna Puulle ,  Kaija Koolle ,  Samuli Edelmannille  ja  Kari Tapiolle .
 "Paljaus ja alastomuus ovat tärkeitä."   Timo Kiiskinen
 – Varmaa hitin kaavaa ei ole, mutta tietynlainen paljaus ja alastomuus ovat menestyskappaleessa tärkeitä. Vaikka aihe olisi syvällinen ja monimutkainen, siitä pitää kertoa yksinkertaisesti.
 Aiheista rakkaus on ehtymätön runsaudensarvi.
 – Ehdottomasti. Rakkaus elämään, rakkaus toiseen ihmiseen, rakkaus kaikkeen, Timo Kiiskinen sanoo.
 Kappaleesta on myös välityttävä aitous.
 Lauri Tähkä uskoo, että hänen musiikkinsa voi tuoda kuulijoille lohtua ja toiveikkuutta. Hän on itse kokenut asiat, joista laulaa.
 – Lauluni ovat elettyä elämää, suoraa ja rehellistä, eikä siinä ei ole mitään feikkiä. Minulla voisi olla erilainen elämä takanapäin, mutta näin minulle on käynyt ja siitä laulan.
 "Kaikki ei voi olla hittibiisejä, mutta Palavaa vettä -kappaleessa on mielestäni onnistuttu täydellisesti." Antti Haanpää / Yle
 Laulaja pakenee metsäkirkkoon
 Tähkälle luonto on tärkeä. Laulujen sanoituksissa on ikiroutaa, jääkukkia, hyytävää tuulta, väkevää metsää, liikkuvia mannerlaattoja ja mustaherukan tuoksua.
 Kun kiire hellittää, kun hän ei kaipaa ihmisiä ympärilleen, kun hälyä on ollut liikaa, hän hakeutuu luontoon, metsän rauhaan ja hiljaisuuteen.
 – Mitä enemmän on tullut menestystä ja mitä enemmän isoja biisejä, sitä tärkeämmäksi metsä on minulle tullut. Se on voimavara, se on kirkkoni. Luonnossa on turvallista olla ja helppo hengittää.
 Mitä tulevaisuudessa tapahtuu?
 – En edes ajattele, mihin suuntaan tästä lähden. En tiedä, mitä on tulossa ja minkälaisia lauluja jatkossa syntyy. Ehkä nyt olisi hyvä etten heti alkaisi tehdä mitään.
 – Jos malttais olla vähän itteksensä.

Lauri Tähkälle metsä on kirkko: "Mitä enemmän on tullut menestysbiisejä, sitä tärkeämmäksi metsä on minulle tullut"


Summary: Asukas vaati korvauksia kahden vuorokauden mittaisesta sähkökatkosta, mutta vasta korkein hallinto-oikeus ratkaisi asian lopullisesti hänen hyväkseen. Verkkoyhtiön mielestä ratkaisulla voi olla vaikutuksia koko alan kannalta.

Missä tilanteessa sähköyhtiö voi välttyä maksamasta korvauksia pitkäksi venyneestä sähkökatkosta? Tätä kysymystä on ratkottu eri oikeusasteissa lähes viiden vuoden ajan.
 Tapaus sai alkunsa toukokuussa 2014, kun Kotkan edustalla sijaitsevassa Vassaaressa sähköt menivät poikki. Sähkökatko kesti yli kaksi vuorokautta ja paikallinen asukas vaati vakiokorvauksia katkoksen aiheuttamasta haitasta. Korvauksen suuruus oli runsaat sata euroa.
 Sähköverkkoyhtiö kieltäytyi maksamasta korvausta, ja asukas vei asian Energiaviraston ratkaistavaksi. Energiavirasto asettui asukkaan puolelle, ja samoin teki myös markkinaoikeus.
 Kymenlaakson Sähköverkko Oy vei tapauksen lopulta korkeimman hallinto-oikeuden ratkaistavaksi, joka torstaina hylkäsi yhtiön valituksen.
 Periaatteellinen kysymys
 Sadan euron korvaussummasta vääntäminen voi vaikuttaa yliampuvalta. Kymenlaakson Sähköverkon toimitusjohtajan  Raimo Härmän  mukaan se ei ollut kuitenkaan oleellista.
 – Se oli enemmän periaatteellinen ja koko alan kannalta tärkeä kysymys. Meitä rangaistaan, vaikka joku muu oli huolimattomuuttaan vaurioittanut sähköverkkoamme. Ja korjasimme kaapelin vielä hyvin nopeasti, sanoo Härmä.
 Sähkökatkos johtui merikaapelin vaurioitumisesta Kotkan Kuusisen ja Kuutsalon välillä. Kaapelin vaurioituminen johtui puolestaan ulkopuolisen rakennusurakoitsijan tekemästä virheestä ruoppaustöiden yhteydessä. Koska vika ei ollut yhtiön oma syy, ei yhtiö ollut mielestään velvollinen maksamaan korvauksia.
 KHO:n mukaan merikaapelin vaurioitumisessa oli kyse harvinaisesta, mutta ei poikkeuksellisesta tapauksesta. Tämän vuoksi yhtiön olisi pitänyt pystyä varautumaan tilanteeseen eikä perusteita korvausvastuusta vapautumisesta ollut.
 KHO:n mielestä varautumisen olisi pitänyt parempi myös siksi, että yhtiöllä oli jo ennestään paljon merikaapeleita alueella. Yhtiö laski, että varayhteyden rakentaminen olisi tullut maksamaan sille 1,3 miljoonaa euroa.
 Korvaus myös muille alueen asukkaille
 Valituksen tehneen asiakkaan lisäksi oikeutettuja korvauksiin ovat myös muut alueen asukkaat, joita on noin tuhat. Kymenlaakson Sähköverkon mukaan korvaussumma on yhteensä noin 40 000 euroa.
 Asiakkaalla on oikeus saada vakiokorvauksia sähkönjakelun häiriöistä. Summa riippuu häiriön kestosta, asuinpaikasta ja asiakkaan vuotuisesta siirtopalvelumaksusta. Kalenterivuoden kuluessa maksettavien vakiokorvausten määrä on kuitenkin enintään 200 prosenttia vuotuisesta siirtopalvelumaksusta tai 2 000 euroa.
 Sähkömarkkinoihin liittyviä asioita ratkotaan korkeimmassa hallinto-oikeudessa melko harvoin. Esimerkiksi vuonna 2017 tällaisista tapauksista annettiin vain yksi ratkaisu.

Oikeudessa taisteltiin viisi vuotta 100 eurosta: "Kyse oli periaatteesta"