Summary: Budjettitoimiston mukaan nyt julkistettu ennuste ei ole pahin mahdollinen vaihtoehto.

Britannian talous supistuu kaksi prosenttia seuraavan vuoden aikana, jos maa eroaa Euroopan unionista ilman erosopimusta ja siirtymäaikaa.
 Ennusteen on laatinut puolueettomasti toimiva Budjettitoimisto (The Office for Budget Responsibility, OBR) Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n talouslukujen perusteella.
 Toimiston mukaan seurauksena olisi talouslama, jonka takia valtion olisi lainattava rahaa huomattavasti aiempaa enemmän. Toimisto arvioi, että lisävelan tarve olisi ensi vuodesta alkaen 30 miljardia puntaa eli 33 miljardia euroa vuodessa.
 Viidessä vuodessa valtionvelka kasvaisi 12 prosenttia.
 Talouden heikkeneminen johtuisi ennen muuta siitä, että Britannia joutuisi maksamaan viennistään EU-alueelle neljän prosentin tullia.
 – Kasvanut epävarmuus ja heikkenevä luottamus vähentävät investointeja samaan aikaan, kun kaupan esteet vähentävät vientiä. Yhdessä nämä työntävät talouden lamaan, jossa omaisuuden arvot ja punnan kurssi laskevat nopeasti, OBR:n ennusteessa todetaan.
 Verotulojen lasku olisi huomattavasti suurempi kuin maan saama hyöty EU:n maksuosuuksien lakkaamisesta.
 OBR huomauttaa myös, että maan pääministerin paikasta kilpailevat konservatiivipoliitikot  Boris Johnson  ja  Jeremy Hunt  ovat kumpikin tehneet "ilman kustannusarvioita ehdotuksia veroleikkauksista ja uusista määrärahoista, jotka toteutuessaan todennäköisesti kasvattaisivat valtion velanottotarvetta kymmenillä miljardeilla punnilla".
 Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta. Tällä hetkellä ei ole näköpiirissä, että maa tekisi EU:n kanssa erosopimuksen.
 OBR:n tehtävänä on antaa puolueettomia arvioita maan budjetin vaikutuksista. Sen on otettava arvioissaan huomioon kaikki tiedossa olevat julkista taloutta uhkaavat tekijät.
 Nyt julkaistu arvio sisältyy kaksi kertaa vuodessa laadittavaan raporttiin fiskaalisista riskeistä.
 Lue lisää : BBC:  No-deal could cause £30bn economic hit, watchdog says

Britannian budjettitoimisto: Brexit ilman sopimusta toisi äkillisen talouslaman


Summary: Jätteiden lajittelu tuli heinäkuun alussa pakolliseksi Kiinan suurimmassa kaupungissa. Muualla maassa vastaavaa lakia ei vielä ole.

SHANGHAI  Olemme tulleet liian myöhään. Vartin yli kymmeneltä aamupäivällä shanghailaisen asuinalueen jäteastiat on jo lukittu.
 Pihassa istuva rouva  Li  kertoo, että täällä keskustan kortteleissa roskia ei voi enää tuoda ulos ihan mihin aikaan tahansa. Matalien kerrostalojen keskellä sijaitseva jäteasema on auki ainoastaan aamulla kello 7–10 ja illalla 17–20.
 Silloin paikalla on myös Li, joka valvoo roskien lajittelua.
 – Jos asukkaan keittiöjätepussissa on vaikkapa paperinenäliina, leikkaan pussista palan pois sen kohdalta, hän kertoo.
 Näin asukkaan ei tarvitse kaivaa väärää roskaa likaisesta pussista, mutta hän oppii että Shanghaissa nenäliinat kuuluvat sekajätteeseen
 .
 Shanghain kaduilla on jo pitkään ollut kaksi erilaista roskakoria, mutta nyt lajittelusta on tehty pakollista. Jenny Matikainen / Yle
 Tarkan valvonnan syynä on Shanghain uusi jätelaki, joka astui voimaan heinäkuun alussa. Se teki lajittelusta pakollista sakon uhalla. Yksityishenkilöille lajittelematta jättämisestä seuraa 200 juanin eli noin 27 euron sakko, yrityksille rangaistusmaksu voi olla jopa 50 000 juania eli noin 6 500 euroa.
 Mihin luut kuuluvat, entä paristot?
 Jätteet ovat olleet Shanghaissa kevään ja kesän kuuma puheenaihe. Kaupunki päätti lajittelulaista jo vuoden alussa, ja valmisteluja on tehty siitä lähtien. Kaduilla näkyy julisteita, joissa opastetaan lajittelemaan.
 Shanghain kaduille on ilmestynyt ohjetauluja, joissa neuvotaan lajittelemaan oikein. Jenny Matikainen / Yle
 Shanghaissa roskat pitää erotella neljään eri astiaan. Ruskeaan heitetään keittiö- eli biojäte, mustaan sekajäte, punaiseen ongelmajäte ja siniseen kaikki kierrätettävät roskat. Sinne kelpaavat pullot, tölkit, paperi, pahvi, vaatteet ja jopa elektroniikka.
 Kadulla vastaan tuleva  Lao Liu  kertoo kuulleensa aiheesta paljon, vaikka hänen talossaan uusia lajitteluastioita ei vielä ole. Mutta tietääkö Lao, mikä jäte kuuluu minnekin?
 – Niitä on neljä erilaista. Mutta en ole aivan varma, mitä ne ovat, Lao pohtii.
 Moni muukin shanghailainen on yhä ihmeissään, vaikka kaupunki on palkannut 1 700 jäteopasta ja järjestänyt opetusta asukkaille. Ohjeeksi on jopa painettu pelikortit, joissa jokainen maa edustaa yhtä jätesorttia. Korttien kuvituksena on erilaisia roskia.
 Tarjolla on myös puhelimeen ladattava lajittelusovellus. Käyttäjä voi ottaa kuvan roskastaan ja puhelin kertoo, mihin jäteastiaan se kuuluu.
 Tästä huolimatta sosiaalinen media on täyttynyt kysymyksistä. Miten kierrättää paristot, hiukset tai lihassa olevat luut? Minne hedelmien siemenet?
 – Kyllä, se on vaikeaa, sanoo muovista mehumukia kantava  Yang Fan .
 Hän on ottanut kotonaan käyttöön toisen roska-astian kierrätettäville roskille. Keittiöstä tulevan jätteen hän sanoo käsittelevänsä erikseen.
 Yan Fang pohtii, mihin astiaan kertakäyttömukin osat kuuluvat. Hän on alkanut lajitella myös kotona. Jenny Matikainen / Yle
 Yang pohtii hetken, mitkä mukin osat kuuluvat mihinkin astiaan, ja päätyy siihen, että kaikki menisivät kierrätykseen.
 – Kunhan juon tämän tyhjäksi, hän lisää.
 Totuus taitaa olla, että kuppi kuuluu sekajätteeseen.
 #Shanghailaisetovattulossahulluiksi
 Shanghai ei ole ainoa kiinalaiskaupunki, joka yrittää edistää lajittelua, mutta se on ensimmäinen, joka on tehnyt siitä pakollista.
 Kierrätyksen tehostamisesta on puhuttu jo vuosia. Toissa vuonna Kiinan keskusjohto julkaisi suunnitelman, jonka mukaan lajittelu pitäisi saada toimimaan ensi vuoteen mennessä 46 kaupungissa. Tavoite on, että kaupungit kierrättäisivät tuolloin 35 prosenttia jätteestään.
 Vertailun vuoksi:  Suomen ympäristökeskuksen selvityksen mukaan  Suomessa kiertoon päätyy 51 prosenttia kotitalousjätteestä.
 Monissa Kiinan suurkaupunkien taloyhtiöissä lajitteluastioita on ollut jo aiemmin, mutta asukkaat ovat käyttäneet niitä laiskasti. Kierrätys onkin perustunut pitkälti roskankerääjiin, jotka poimivat jäteastioista kierrätykseen kelpaavat roskat.
 Kiinalaiskaupungeissa lounas syödään usein nopeasti ulkona tai tilataan toimistolle. Roskaa syntyy runsaasti. Jenny Matikainen / Yle
 Netissä shanghailaiset ovat ottaneet erityisasemansa vastaan mustalla huumorilla.
 South China Morning Post -lehden mukaan  kuun vaihteessa kiinalaisen sosiaalisen median palvelun Weibon käytetyin aihetunniste oli lause, joka tarkoittaa kutakuinkin “Shanghailaiset ovat tulossa hulluksi lajittelun vuoksi”.
 Verkko onkin myös täynnä meemejä ja vitsikkäitä keskustelun pätkiä lajittelupakosta:
 – Lähdin Hangzhouhun.
 – Ai viemään roskat?
 Ja:
 – Ystäväni lähti takaisin kotiin Jiangsuun.
 – Luulin, että hän ei kestäisi työpaineita, mutta hän ei kestänyt jätteiden lajittelua.
 Ravintoloitsija Ye Dawangin katuravintolassa on lajiteltu jo ennen uutta lakia.  Jenny Matikainen / Yle
 Ravintoloitsija  Ye Dawang  puolestaan suhtautuu asiaan leppoisasti. Hän näyttää, miten lajittelu hoidetaan hänen kahdessa ravintolassaan.
 – Asiakkaita varten on tässä kadulla sekajäteastia ja toinen laatikko kierrätettäville. Biojäteastia on keittiössä, Ye selittää.
 Hän kertoo, että ravintolat ovat lajitelleet jo ennen uusia sääntöjä. Kaupungin puhtaanapito hakee keittiöjätteen säännöllisesti, kuivajäte viedään kadun päässä oleviin säiliöihin.
 Sakottajia ei näy kaduilla
 Sakolla uhkailusta huolimatta kierros kaupungilla antaa mielikuvan, että ainakaan kaduilla olevien roska-astioiden käyttöä ei valvota kovin tarkasti ainakaan ihmisvoimin. Kameroita kiinalaiskaupungeissa on toki kaikkialla.
 Kesäkuun lopussa järjestämässään tiedotustilaisuudessa  Shanghain apulaiskaupunginjohtaja  Huang Rong  kertoi, että viranomaiset ovat tänä vuonna tehneet lähes 14 000 tarkastuskäyntiä ja antaneet 13 000 varoitusta.
 Vain sukunimellään esittäytyvän rouva Lin valvomassa korttelissa väärin lajittelusta ei kuulemma sakoteta, mutta onnistumisesta saa pisteen keräilykorttiin.
 Shanghain keskustan asuinkortteleihin on tuotu uudet jäteastiat. Päivisin ne pidetään suljettuna. Jenny Matikainen / Yle
 Pyynnöstä huolimatta Shanghain kaupungin edustajat eivät halunneet kommentoida lajittelun sujumista Ylelle.
 Kaupungin johto on aiemmin myöntänyt, että lajitteluun liittyy paljon haasteita. Osa kiinteistönhoitoyhtiöistä pitää uusien sääntöjen noudattamista vaikeana ja on haluttomia tekemään yhteistyötä. Myös osa jätteenkuljettajista heittää eri astioiden sisällön samaan jäteautoon.
 Sota roskia vastaan
 Tekemistä riittää, sillä kiinalaistilastojen mukaan Shanghai tuottaa vuodessa 9 miljoonaa tonnia jätettä. Apulaiskaupunginjohtaja Huangin mukaan tämän vuoden aikana 70 prosenttia Shanghain asuinalueista pyritään saamaan lajittelun piiriin.
 Kuusi vuotta sitten Kiina julisti “saasteiden vastaisen sodan”, johon kuuluu myös taistelu jätteiden vähentämikseksi. Yksi näkyvä muutos tapahtui viime vuoden alussa, kun  Kiina kielsi jätemuovin tuonnin maahan . Kielto aiheutti päänvaivaa  muun muassa Yhdysvalloille , joka oli kuljettanut leijonanosan jätteistään Kiinaan.
 Kiina on maailman suurin muovijätteet tuottaja. Jenny Matikainen / Yle
 Kiinan kokoisessa maassa kierrättämiseen liittyy kuitenkin paljon haasteita. Maaseudulle on vaikea kehittää toimivaa järjestelmää.
 Vuodessa pitäisi saada paljon aikaiseksi. Kiinan ympäristöministeriön toukokuussa julkaiseman tutkimuksen mukaan yli 90 prosenttia kiinalaisista ajattelee, että kierrättäminen on tärkeää. Kuitenkin vain 30 prosenttia vastaajista sanoi kierrätävänsä hyvin tai aika hyvin.
 Kolmannes vastaajista sanoi, ettei tiedä, miten lajitella.

"Shanghailaiset ovat tulossa hulluksi" – Yli 25 miljoonan asukkaan kiinalaiskaupungissa voi nyt saada sakot ellei lajittele roskiaan


Summary: Jonottaminen konserttialueelle on sallittua turvallisuussyistä vasta konserttipäivänä aamuyhdeksän jälkeen, konserttijärjestäjä sanoo.

Brittilaulaja  Ed Sheeranin  Helsingissä järjestettäviä konsertteja leimaa harvinaisen tiukka protokolla.
 Malmin lentokentällä järjestettäviin konsertteihin lipun ostaneet ovat saaneet tuhdin 13-sivuisen  infopaketin  täynnä ohjeita – ja rajoituksia – konserttiin liittyen.
 Ed Sheeran Helsingissä Brittilaulaja Ed Sheeran esiintyy Malmilla tiistaina 23. ja keskiviikkona 24. heinäkuuta. Kyseessä on yksi kesän suurimpia tapahtumia Helsingissä. Paikalle odotetaan molempina päivinä jopa 60 000:ta konserttivierasta. Keskiviikon konsertti on jo  loppuunmyyty . Katusoittajana uransa aloittanut Ed Sheeran nousi suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 2011 ilmestyneellä debyytillään  + (plus) . Hänet tunnetaan muun muassa kappaleestaan  Shape of You , joka on Spotifyn kuunnelluin kappale.
 Ohjeissa kerrotaan muun muassa konserttialueesta, sinne saapumisesta ja sieltä poistumisesta, lippukäytännöistä sekä rajoituksista liittyen konserttialueelle jonottamiseen.
 Maailmalla Ed Sheeranin fanit ovat saattaneet jonottaa jopa päiviä  konserttiin pääsyä .
 Konserttijärjestäjä Fullsteamin mukaan jonottaminen Malmilla on turvallisuussyistä sallittua vasta konserttipäivänä aamuyhdeksän jälkeen.
 – Ennen sitä täällä rakennetaan vielä aluetta. Kaikki rakenteet eivät ole välttämättä vielä valmiita, ja sen vuoksi alueen läheisyyteen ei ole mahdollista päästä jonottamaan, konserttien projektipäällikkö  Iina Maula  Fullsteam Agency Oy:stä kertoo.
 Projektipäällikkö Iina Maula kertoo, että Malmin luontoarvot on otettu huomioon konserttijärjestelyissä. "Yleisöalueen alle jäävät ruohoalueet on katsottu erikseen ympäristöviranomaisen kanssa. Meidän toiminnan ei pitäisi vaarantaa millään tavoin esimerkiksi täällä olevaa perhos- ja lintulajistoa."  Matti Myller / Yle
 Malmin lentokentälle ahtautuu ensi viikolla kymmeniätuhansia ihmisiä.  Matti Myller / Yle
 Lavan etuosassa tilaa 4 000 katsojalle
 Järjestäjätaho viestittää, että heillä on oikeus poistaa konserttialueen läheisyydestä ennen aamuyhdeksää saapuneet, kuten telttailijat.
 – Ohjaamme mahdolliset telttailijat ja muut siirtymään kauemmaksi alueesta, jos he pyrkivät portille. Pidämme kiinni ilmoittamastamme jonotusaloitusajasta, Maula sanoo.
 Järjestelyjä tehdään konserttipäivään asti.  Matti Myller / Yle
 Tapahtuma-alueen portit aukaistaan konserttipäivänä kello 16. Maula kertoo, että jo aamulla jonottamaan saapuvista pidetään kyllä huolta: jonotusalueelta löytyy bajamajoja ja vesipiste.
 Ensimmäisten paikalle tulleiden on porttien auettua mahdollista päästä aidatulle alueelle lavan eteen. Lavan etuosaan mahtuu noin 4 000 katsojaa.
 Maula kertoo, että tälle alueelle pääsemiseen vaaditut rannekkeet jaetaan niille, jotka ovat tulleet jonottamaan hyvissä ajoin.
 – Pyrimme järjestämään reilusti niin, että ne, jotka ensimmäisenä ja pisimpään jonottavat, pääsisivät halutessaan sinne etuosaan. Tämä on myös artistin ja artistiorganisaation toive.
 HSL:n joukkoliikenteessä lisäliikennettä Lisälähtöjä ja pidempiä junia: P-, N- ja T-junilla Malmilta Helsingin suuntaan I-junilla Tikkurilaan, lentoasemalle ja Myyrmäkeen N- ja T-junilla Keravalle ja Riihimäelle L-junilla ja Z-junilla lisäliikennettä yöllä Bussit: Linjalla 554 lisälähtöjä Itäkeskuksen suuntaan kello 22.27 alkaen Linjalla 560 lisälähtöjä Rastilan suuntaan kello 22 jälkeen Yksittäinen lisälähtö linjalla 147N Kampin terminaalista Kivenlahteen kello 2.05 molempina öinä Metro: Metro liikennöi kaksi tuntia normaalia pidempään Viimeinen metro Itäkeskuksesta Rautatientorille ja Matinkylään lähtee kello 1.11 Lähde:  HSL
 Malmille rakennetaan infra lähes nollasta
 Sheeranin keikka on ensimmäinen tämän mittaluokan konsertti, joka järjestetään Malmilla.
 Maula kertoo esityspaikan olevan erityinen, sillä kaikki alueelle tuleva infra – kuten sähköt ja vedet – pitää rakentaa alusta asti. Esiintymislava tulee keskelle terminaalialuetta.
 Konserttijärjestäjien on pitänyt myös pohtia parhaat kulkureitit syrjäiselle Malmille. Maula kertoo, että konserttijärjestäjä suosittelee saapumaan Malmille lähijunalla.
 Helsingin seudun liikenne eli HSL  tiedotti eilen  järjestävänsä ylimääräisiä vuoroja lähijuniin, busseihin ja metroon tiistaille ja keskiviikolle. Sekä konserttijärjestäjä että HSL kuitenkin muistuttavat varaamaan liikkumiseen tarpeeksi aikaa.
 Konserttijärjestäjä ohjeistaa keskustan suunnasta saapuvia jäämään pois Malmin juna-asemalla ja pohjoisesta saapuvia jäämään pois Tapanilan juna-asemalla. Molemmilta asemilta on konserttipaikalle noin kahden kilometrin kävelymatka.
 Konserttipaikkaa lähellä asuvia kannustetaan saapumaan paikalle jalan tai pyörällä.
 Poptähti Ed Sheeran esiintyy Suomessa ensi viikolla. EPA
 Malmin lentokentän alueelle Helsinkiin on suunniteltu uutta tuhansien asukkaiden kaupunginosaa.  Matti Myller / Yle
 Ed Sheeranin Suomen-keikoista tiedotettiin viime syksynä. Hän konsertoi Malmin lentokentällä kahtena peräkkäisenä iltana.  Matti Myller / Yle
 Lue myös:
 Laulajatähti Ed Sheeran kopiointikohun keskellä – tuomari määräsi kiistan valamiehistön päätettäväksi
 Huippusuosittu Ed Sheeran tekee lisäkeikan Suomessa – toiset 60 000 lippua tulevat myyntiin maanantaina
 Ed Sheeranin Suomen-konsertti myytiin loppuun 20 minuutissa
 Ed Sheeran konsertoi Helsingissä ensi kesänä

Poptähti Ed Sheeranin jättikeikkoja leimaa harvinaisen tiukka protokolla: yleisölle 13-sivuinen infopaketti, jonottaminen sallittu vasta aamulla


Summary: Päätös kohdistuu erityisesti Boris Johnsoniin.

Britannian parlamentti on hyväksynyt selvin numeroin lain, joka vaikeuttaa tulevan pääministerin mahdollista aikomusta syrjäyttää parlamentti Britannian EU-eron käsittelystä.
 Lakia kannatti myös 17 hallituksessa olevan konservatiivipuolueen kansanedustajaa ja 30 pidättäytyi äänestämästä, kertoo  SkyNews . Digitaalisesta teollisuudesta vastannut ministeri  Margot James  erosi tehtävästään saadakseen vapaat kädet äänestää lakiesityksen puolesta.
 Lain mukaan parlamentin on voitava olla koolla ainakin viiden päivän ajan joulukuuhun saakka kahdesti kuukaudessa.
 Tämä merkitsee, että hallituksen olisi hyvin vaikea viedä läpi hanketta, jossa Britannian EU-ero astuisi voimaan ilman, että parlamentti pääsisi käsittelemään sitä.
 Britanniassa on pohdiskeltu mahdollisuutta, jonka mukaan brexitiä kannattava hallitus keskeyttäisi parlamentin toiminnan ja siten ohittaisi sen brexit-päätöksenteossa. Parlamentti on jo kolme kertää hylännyt hallituksen esittämän EU-erosopimuksen.
 Britannian konservatiivipuolue valitsee lähipäivinä uuden puheenjohtajan, josta tulee myös maan pääministeri väistyvän  Theresa Mayn  tilalle.
 Ehdokkaista  Jeremy Hunt  on todennut, ettei hän estäisi parlamentin toimintaa, mutta hänen vastaehdokkaansa  Boris Johnson  ei ole sulkenut pois sitä vaihtoehtoa.
 Britannian on määrä erota EU:sta lokakuun lopussa.
 Lisää aiheesta :
 Britannian budjettitoimisto: Brexit ilman sopimusta toisi äkillisen talouslaman

Britannian parlamentti hyväksyi lain, joka vaikeuttaa pääministerin aikomusta syrjäyttää parlamentti


Summary: Halosen mukaan turvallisuus on iso haaste, eikä hän kadehdi hallituksen edessä olevaa tilannetta.

Syyriassa al-Holin leirillä olevilla lapsilla on oikeus tulla Suomeen ja sen tavoitteen mukaisesti on toimittava, kommentoi presidentti  Tarja Halonen  Porissa.
 Halonen ei pidä myöskään lasten edun mukaisena sitä, että heidät erotettaisiin leirillä olevista äideistään.
 Halonen pohtii, että pitkällä aikavälillä lapselle voi olla erittäin turhauttava kokemus, jos kaiken muun lisäksi lapsi menettää yhteyden äitiinsä.
 – Siinä on tietysti yhtenä isona haasteena, jonka kaikki myöntävät, tämä turvallisuus, että minkälaisia aktiviteetteja nämä jotkut äidit heistä ovat saattaneet tehdä, Halonen sanoi. Hän korosti kommentoivansa tilannetta kansalaisena.
 Halonen kertoo, ettei kadehdi Suomen hallitusta siinä, millainen tilanne sillä on ratkaistavanaan.
 – Tiedän hyvin nämä tiukat säännöt, millä tavalla ihmisiä yleensäkään pääsee "konsulin kyydillä". Siinä on näitä maksusitoumuksia ja kaikkea muuta.
 Halonen huomauttaa, että samaan aikaan kun pohditaan lasten ja naisten kotiinhakemista, pitäisi miettiä keinoja, joilla voisi parantaa ihmisten tilannetta paikan päällä leirillä.
 Vaikeat olot leirillä
 Julkisuudessa on puhuttu paljon Syyriassa al-Holin leirillä olevista naisista ja lapsista, joilla uskotaan olevan kytköksiä äärijärjestö Isisiin. Ylen toukokuussa haastattelemien naisten mukaan leirillä olisi 11 suomalaista naista ja 33 lasta.
 Al-Holin oloja on kuvattu hengelle ja terveydelle vaarallisiksi. Esimerkiksi avustusjärjestö Punaisen Ristin mukaan tilanne on "apokalyptinen", ja ihmiset leirillä ovat nälkiintyneitä, sairaita ja traumatisoituneita.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ilmoitti kesäkuussa, ettei Suomi aktiivisesti evakuoi kansalaisiaan leiriltä.
 Viime perjantaina Rinne tapasi naisten ja lasten omaisia ja kuuli heidän kuvauksiaan leirillä olevien läheisten tilanteesta.
 Rinteen mukaan Suomen valtio on tehnyt tiiviisti työtä, jotta tilanteeseen löytyisi ratkaisu.
 Viime viikonloppuna STT:n haastattelussa sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kuvaili tilannetta monimutkaiseksi, sillä naisia ei välttämättä saataisi Suomessa rikosvastuuseen. Ohisalon mukaan lasten hakeminen ilman äitejä ei onnistu.
 Lue myös:
 Ulkoministeri Haavisto Isis-leirillä olevista: Suomalaisilla on aina oikeus palata kotiin
 Pääministeri Rinne tapasi al-Holin leirillä olevien läheisiä
 Suojelupoliisi: Al-Holin leirillä olevien suomalaisten tapaukset tutkitaan yksitellen – palaajat viranomaistoimien piiriin "tavalla tai toisella"

Presidentti Halonen: Al-Holin leirillä olevilla lapsilla oikeus tulla Suomeen, sen mukaisesti on toimittava


Summary: Yölinja, Suosikin Bees & Honey -palsta ja Redditin Tifu-yhteisö. Jokaista yhdistää se, että ne ovat antaneet ihmisille väylän puhua noloista asioista ilman häpeää. Dear Eki ja Pekka Sauri muistelevat, miltä tuntui kohdata rikkinäisiä sieluja.

Anonyymi keskustelufoorumi Reddit on yksi maailman vierailluimmista verkkosivuista. Maaliskuussa 2019 tehdyissä mittauksissa Redditissä vieraili kuukausittain yli puoli miljardia henkilöä.
 Alustalla eri aihepiireille muodostetaan usein omia keskustelualueitaan, joita kutsutaan subredditeiksi. Yksi suosituimmista subreddit-yhteisöistä on vuonna 2012 perustettu  Tifu .
 Tifu on lyhenne alatyylisestä englanninkielisestä fraasista " Today I Fucked Up ", joka suomentuu hieman sensuroituna jotakuinkin "tänään mokasin". Palstalla on lähes 15 miljoonaa seuraajaa, ja tämän jutun kirjoittamishetkelläkin yhteisön sisältöjä lukee noin 15 000.
 Tifussa ihmiset jakavat tarinoita elämänsä suurimmista mokista ja reagoivat toistensa juttuihin. Yhteisössä tarjotaan vertaistukea, niin vakavaa kuin humorististakin.
 Samanlaisia paikkoja kertoa ja kysyä vaikeita ja noloja ovat aiempina vuosikymmeninä olleet muun muassa lääkäri  Erkki-Pekka Helteen  vetämä Bees & Honey -palsta Suosikki-nuortenlehdessä ja psykologi  Pekka Saurin  juontama radio-ohjelma Yölinja.
 Suurin osa Tifun tarinoista on kevyehköjä parisuhdemokia ja noloja kohtaamisia tuntemattomien ihmisten kanssa. Ne eivät saa valtavaa yleisötulvaa, vaan hukkuvat massaan.
 Osa tarinoista on kuitenkin ihmeellisiä, surullisia, järkyttäviä ja jopa ällöttäviä. Joissain tapauksissa tarinan kirjoittaja on joko itse joutunut hengenvaaraan tai aiheuttanut sellaisen muille.
 Jotkut jutut ovat absurdiudessaan niin koomisia, että niiden todenperäisyyden epäileminen on lukijan luonnollinen ensireaktio.
 Jutun rinnalla esitellään tarkemmin kolme Tifu-yhteisön suosikkeihin kuuluvaa tarinaa. Jutun lopussa voi osallistua keskusteluun ja kertoa halutessaan omia noloja tarinoita elämän varrelta.
 Ensimmäinen tarina: perheen perimä Heinäkuussa tämän jutun kirjoittamishetkellä Tifun "peukutetuin" tarina oli jouluna tapahtunut kommellus. Nimimerkki "Snorkels172" kertoo ostaneensa koko perheelleen lahjaksi AncestryDNA-perimätutkimuspakkaukset, joilla he voisivat yhdessä selvittää, mistä poppoon perimä on. Perheen äiti sai raivarin avattuaan paketin eikä halunnut tehdä testiä. Juhlatunnelma ymmärrettävästi latistui, ja perheen äiti ja isä siirtyivät yläkertaan riitelemään. Lapset säikähtivät täysin. Äiti voisi reagoida näin vain, mikäli vanhemmilla olisi jotain salattavaa. Jos esimerkiksi yhdellä lapsista olisi eri isä tai äiti. Vanhemmat paljastivat lapsille totuuden. Perheen vanhimman lapsen isä kuoli pian syntymän jälkeen. Mies, jota kirjoittaja oli aina luullut biologiseksi isäkseen, olikin alun perin äidin ystävä, joka oli auttanut tätä selviämään menetyksestä. He rakastuivat, ja perheen loput lapset ovat yhteisiä. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 Noloja ja vaikeita on kerrottu aina
 Anonyymit mokapalstat eivät tietenkään ole mikään internet-aikakauden uusi keksintö. Ihmisellä on aina ollut tarve tunnustaa mokia, kertoa kipeitä elämäntarinoita ja kysyä noloja kysymyksiä siten, ettei joudu julkisen nöyryytyksen tai valtavan häpeän kohteeksi.
 Esimerkkeinä tämmöisistä väylistä toimivat aiemmin mainittujen Suosikin palstan ja Yölinjan lisäksi esimerkiksi Ylen Kansanradio ja Jodel-mobiilisovellus. Ja onhan ripittäytyminen yksi kristinuskonkin peruspilareista.
 Anonyymit palstat ovat oiva paikka keskusteluille, joita ei haluaisi käydä päivänvalossa omilla kasvoillaan.
 Otavamedian kustantamat Suosikki-lehdet viihdyttivät ja neuvoivat suomalaista nuorisoa yli puoli vuosisataa. Mikko Kuusisalo / Yle
 Lääkäri Erkki-Pekka Helle piti lähes 40 vuotta Suosikki-lehden sivuilla legendaarista Bees & Honey -kysymys-vastaus-palstaa, jonne kaikenikäiset nuoret lähettivät noloina pitämiään seksi- ja terveysaiheisiä kysymyksiä.
 "Dear Ekinä" tunnettu Helle näkee, että ihmiset kyselivät kysymyksiään ja kertoivat hänelle ongelmistaan kahdesta syystä: uteliaisuuden ja tiedontarpeen takia.
 – Tiedonvälitys on sittemmin muuttunut paljon ja siten vaikuttanut ihmisten käyttäytymiseen. Nykyään on niin tavattoman vaivatonta kysyä ja sanoa mitä tahansa netissä. Kynnys on mataloitunut, Helle sanoo.
 – Ihminen kokee turvallisuuden tunnetta, kun anonyymiys on niin helppoa. Voi sanoa kaiken, mitä sylki suuhun tuo.
 Helle näkee ongelmaksi sen, ettei Suosikki-lehden Bees & Honey -palstojen kaltaisia perinteisempiä tiedonvälityksen väyliä enää käytetä. Netissä vertaistukea ja apua antavat ihmiset ovat itsekin anonyymeja, useimmiten maallikoita. Tai vaikkeivät olisikaan, ei heidän pätevyyttään voida tarkistaa.
 Kun minulta loppuaikoina kyseltiin asioita, sanottiin viestin yhteydessä usein, että on jo sieltä ja tuolta etsinyt vastauksia, mutta haluaa kuitenkin kuulla vielä minun näkemykseni.  Erkki-Pekka Helle, lääkäri
 – Mutta internetin hyvä puoli on ehdottomasti se, että sen kautta yhä useampi uskaltaa kysyä apua ja purkaa tuntojaan.
 Suosikki lakkautettiin vuonna 2012, ja Helteen palsta oli olemassa viimeisiin päiviin asti, viimeiseksi Ilta-Sanomissa. Ei ole kyse siis esihistoriallisesta ajasta, jolloin nettiä ei ollut olemassa. Palsta kuitenkin veti kuoppaukseensa asti kysymyksiä.
 – Kun minulta loppuaikoina kyseltiin asioita, sanottiin viestin yhteydessä usein, että on jo sieltä ja tuolta etsinyt vastauksia, mutta haluaa kuitenkin kuulla vielä minun näkemykseni, Helle kertoo.
 Toinen tarina: syöpäsolusähläys Nimimerkki "IndecisiveProcastina" kertoo Tifu-palstalla ällöttävän ja pelottavan tarinan, joka valittiin yhteisön "vuoden mokaksi" muutama vuosi sitten. Ilmeisesti tutkijana työskennellyt kirjoittaja oli tutkinut leukemiaa hiirillä ja pyrki piikittämään niille syöpäsoluja. Kävikin vain vahingossa niin, että hän pisti piikillä vahingossa itseään sormeen. Hups. Nimimerkki kertoi olevansa tarinan kirjoittamishetkellä odottamassa ensiavussa. Hän päivitti tarinaansa lisäyksen myöhemmin, jossa kertoo, ettei hätää pitäisi olla. Lääkäri oli kuulemma sanonut, että kehon immuunijärjestelmä todennäköisesti selviää tilanteesta, mutta jos kehossa näkyy yllättäviä muutoksia, pitäisi ottaa yhteyttä hetimiten. Lisäpäivityksiä asiasta ei ole saatu. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 "Kun keskustelu lähti käyntiin, muu unohtui"
 Yölinjaa 15 vuotta juontanut psykologi ja Helsingin yliopiston työelämäprofessori Pekka Saurin mukaan joka päivä joku tulee puhumaan hänelle tekemästään työstä. Siitä huolimatta, että Yölinjan viimeisestä lähetyksestä tulee syksyllä kuluneeksi 17 vuotta.
 Nuoret, jotka eivät olleet ohjelman esitysvuosina edes syntyneet, ovat kertoneet hänelle kuunnelleensa pätkiä netistä.
 Yölinja oli vuosina 1986–2002 esitetty radion kontaktiohjelma, jossa Sauri keskusteli anonyymien soittajien kanssa heidän murheistaan ja elämänkokemuksistaan.
 Tärisikö käsi? Jos käsittelee vaarallisia aineita, kuten leukemiasoluja, täytyy olla erityisen varovainen. Kerttu Kamula / Yle
 – Kriisitilanteissa olleet ihmiset kokivat, että Yölinja oli sopiva foorumi purkaa kokemuksiaan. Heille oli tärkeää paitsi keskustella minun kanssani, myös tietää, että näkymätön yleisö kuunteli ja samaistui kertomuksiin, Sauri sanoo.
 – Kahdenkeskinen keskustelu muodostui kuitenkin usein tärkeimmäksi. Monet soittivat hyvin herkistä ja raskaista aiheista ja totesivat alussa, että "uskaltaakohan tästä nyt puhua". Kun keskustelu lähti käyntiin, muu unohtui.
 Yölinjalla ja muillakin anonyymeillä palstoilla kukaan ei leimaudu. Anonymiteetti suojaa kertojaa kasvojensa menetykseltä.
 – Häpeällisistä asioista ei halua usein puhua julkisesti, mutta niistä haluaa puhua jollekin, Sauri kertoo.
 Vuodatuspalstojen siirtymisessä verkkoon Sauri näkee pitkälti samat hyvät ja huonot puolet kuin Suosikin lääkäri Hellekin. Netissä on tarjolla paljon vertaistukea, mutta avittava yleisö ei aina ole täynnä ammattiauttajia.
 Raskaat virheet riipivät edelleen
 Yölinjaan tuli paljon pilasoittoja. Pekka Sauri kertoo, että niissä tuli piikki aina silloin, kun koulut olivat loppumassa.
 – Ohjelman alkuvuosina pohdin paljon sitä, oliko jokin tarina totta. Lopulta tulin siihen tulokseen, ettei kertomuksien todenperäisyyttä voi koskaan tarkistaa.
 – Tärkeintä oli kuitenkin se, että ne olisivat voineet olla tosia. Näkymätön yleisö pystyi samaistumaan niihin kaikesta huolimatta. Lakkasin stressaamasta asiasta ja työ muuttui paljon helpommaksi.
 Pekka Sauri juonsi Yölinjaa 15 vuotta. Katriina Laine / Yle
 Sauri teki Yölinja-uran alussa muutamia virhearviointeja. Hän epäili joskus soittajan kertomuksen todenperäisyyttä ääneen. Sitten soittajaa sattui, ja niin sattui Sauriakin.
 – Tein ikään kuin oikeusmurhan. Soittajat olivat erittäin loukkaantuneita ja kävi ilmi, että olin ollut väärässä. Kauheinta on, kun joku vuodattaa sydänvertaan suorassa lähetyksessä, ja toinen epäilee totuutta, Sauri sanoo.
 – Opin hyvin äkkiä, että en voi tehdä näin.
 Ohjelman alkuvuosina pohdin paljon sitä, oliko jokin tarina totta.  Tärkeintä oli kuitenkin se, että ne olisivat voineet olla.  Pekka Sauri
 Samaa toimintatapaa Sauri suosittelee myös niille, jotka netissä lukevat ihmisten elämänkokemuksista ja tarjoavat vertaistukeaan.
 Kaikki voi olla totta, joten halutessaan auttaa ei kannata ottaa riskiä.
 Kolmas tarina: Venäjän valtion väliintulo VenäläinenReddit-käyttäjä "rsocfan" sanoo Tifu-yhteisölle onnistuneensa aiheuttamaan yhdellä viestillä sen, että Venäjän valtion mediasensuurista huolehtiva Roskomnadzor esti koko Reddit-verkkosivun käytön koko Venäjän federaation alueella vuonna 2015. Käyttäjä oli päättänyt kokeilla, kuinka herkästi valtio estää verkkosivuja. Hän julkaisi Redditissä venäjänkielisen ohjeen huumausainekäyttöön tarkoitettujen madonlakki-sienien kasvattamiseen. Rsocfan muun muassa kertoo Roskomnadzor-viraston julkaisseen VK-somesivullaan avunpyynnön käyttäjille saadakseen yhteyden Redditin ylläpitoon. Hieman myöhemmin Reddit oli estetty koko valtion alueella. Verkkosivu vapautettiin Venäjällä vasta sitten, kun Reddit-ylläpito oli estänyt madonlakkien kasvatusohjeen venäläisiltä käyttäjiltä. Alkuperäisen englanninkielisen tekstin voit lukea  täältä .
 "Ei se emätin mikään komposti ole"
 Suosikin lääkäri Erkki-Pekka Helle muistelee tapausta, jossa kysyjä oli kertonut kokeilleensa masturbaatiota banaanilla. Hedelmä jumittui hänen sisäänsä, eikä kysyjä tiennyt, mitä tehdä.
 – Vastasin sitten siihen alkuun humoristisesti, että ei se emätin mikään komposti ole. Vitsin jälkeen kerroin ohjeet, kuinka toimia, ja varoitin, ettei jatkossa kannattaisi näin tehdä, Helle naureskelee.
 – Kerrottiin kuitenkin myös tosi vakavista asioista, kuten perhetraumoista. Etenkin Pohjanmaan perukoilta tuli paljon postia, jossa kipuiltiin elämää perheessä, jossa uskonto hallitsee kaikkea.
 Bees & Honey -palstalta kysyttiin hölmöjä muun muassa masturbaatiosta. Jotkut kirjoittajat olivat kokeilleet itsetyydytystä mitä kummallisimmilla välineillä, myös banaanilla. Kerttu Kamula / Yle
 Vastaavia seksuaalisuuteen liittyviä mokatarinoita on jaettu paljon myös jutussa aiemmin esitellyllä Redditin Tifu-palstalla.
 Yksi tunnetuimmista kertoo tapauksesta, jossa nimimerkki "coconutthrowaway69" oli kaivertanut kookospähkinästä seksilelun ja aiheuttanut kotiinsa lopulta toukkainfestaation. Yäk. Myös tämä juttu valittiin aikanaan yhteisön vuoden mokaksi. Oliko tapaus totta? Ken tietää.
 Jos kirjeessä luki, että sitä on kirjoitettu fikkarin valossa peiton alla, niin siinä tuli joskus tippa linssiin.  Erkki-Pekka Helle
 Dear Eki suosittelee suhtautumaan netin kertomuksiin aina tietyllä varauksella, ja toivoisi, että kouluissa pidettäisiin pakollisia kursseja, joilla opetettaisiin analysoimaan ja perkaamaan verkon informaatiota.
 Bees & Honey -palstalle saamiensa kysymysten ja kertomusten todellisuutta hän kuitenkin epäili vain harvoin.
 – Kyseenalaistin eniten silloin, kun olin vasta aloittanut tehtävässäni. Tuli vitsikirjeitä, jopa aiemmilta opiskelukavereiltani, Helle sanoo.
 – Sen jälkeen vuosikymmenet menivät hyvin. Vuodessa tuli ehkä pari kolme epäilyttävää kirjettä, mutta ei niistäkään voinut sanoa, olivatko ne varmasti valetta.
 Helle kehuu Pekka Sauria vuolaasti ja kertoo pitäneensä tämän työtä Yölinja-ohjelmassa hyvin tärkeänä.
 – Nuoret kirjoittivat useita kirjeitään minulle juuri yöllä. Jos kirjeessä luki, että sitä on kirjoitettu fikkarin valossa peiton alla, niin siinä tuli joskus tippa linssiin. Todella tajusin, kuinka tärkeää kirjoittaminen on sillä hetkellä tälle nuorelle ollut, Helle muistelee.
 Osallistu aiheesta käytävään keskusteluun jutun kommenttiosiossa! Keskustelua voi käydä kello 22:een saakka.
 Lue, katso ja kuuntele aiheesta lisää :
 Bees & Honey -palstan Eki, teinien turvana jo vuodesta 1974
 Yölinjalla Pekka Sauri
 Radio Suomesta poimittuja: Yölinja Pekka Sauri
 Suosikki-lehti lopetetaan

Itsetyydytystä kookoksella ja kipeitä perhehistorian salaisuuksia – noloja ja vaikeita asioita avataan nykyään Suosikin ja Yölinjan sijaan netissä


Summary: Kuolleiden joukossa on naisia ja lapsia. Autoon oli ahdettu lähes 70 ihmistä.

Ainakin 17 ihmistä on kuollut ja jopa 50 loukkaantunut pikkubussin suistuttua tieltä Itä-Turkissa lähellä Iranin rajaa. Uhrien joukossa on lapsia ja naisia.
 Onnettomuuden uhrit olivat ulkomaalaisia ja saapuneet Turkkiin luvattomasti. Onnettomuuspaikka on Vanin maakunnassa Özalpin alueella.
 Vanin maakunnan kuvernöörin  Mehmet Emin Binmezin  mukaan bussin matkustajat olivat ilmeisesti Afganistanista, Pakistanista ja Bangladeshista tulleita siirtolaisia. Kuvernöörin mukaan autossa oli 67 ihmistä, vaikka siinä oli paikat vain 17–18 ihmiselle.
 Osa uhreista lensi ulosajossa pikkubussista.
 Alustavien tietojen mukaan turma tapahtui, kun kuljettaja menetti bussin hallinnan tuntemattomasta syystä. Kuljettaja kuoli turmassa.

Pikkubussi suistui tieltä Turkissa – 17 kuoli ja kymmeniä loukkaantui


Summary: – Me olemme tottuneet tiukkoihin aikatauluihin, sanoo Metsä Fibren YVA- ja ympäristölupavastaava Kaisu Annala.

ympäristövaikutusten arviointi (vaikutusten arviointi)

Metsä Fibren mukaan Kemin biotuotetehtaan ympäristöarvioinnin aikataulu on sen kireydestä huolimatta realistinen. Yhtiö aikoo saada arviointiselostuksen valmiiksi syyskuun puoliväliin mennessä.
 Tavoitteena on, että yhtiö saisi ympäristöluvan jo ensi vuoden huhtikuussa.
 Metsä Fibren YVA- ja ympäristölupavastaava  Kaisu Annala  toteaa, että yhtiöllä on kokemusta suurista hankkeista.
 Yhtiö toivookin, että Kemin tehtaan YVA- ja lupaprosessi saataisiin vietyä läpi yhtä joustavasti kuin Äänekosken tehtaalla viitisen vuotta sitten.
 – Meillähän on Äänekosken biotuotetehtaalta hyvät kokemukset siitä, kuinka joustavasti virkamiehet saivat YVA- ja lupaprosessin menemään läpi, Kaisu Annala sanoo.
 Hänen mukaansa Äänekoski oli hyvä esimerkki myös lupaprosessien sujuvoittamisesta.
 – Oleellinen asia on, että ympäristövaikutusten arviointi ja lupa ovat rinnakkaisia prosesseja eikä niitä tehdä peräjälkeen. Me olemme tottuneet tiukkoihin aikatuluihin. Useita kymmeniä ihmisiä on tekemässä töitä tämän ympärillä.
 ELY: Aikataulu on tiukka, mutta mahdollinen
 Yhteysviranomaisena toimiva Lapin ELY-keskus huomautti YVA-ohjelmasta antamassaan lausunnossaan Metsä Fibren YVA-menettelyn aikataulun olevan erittäin tiukka.
 ELY-keskus esitti myös useita tarkennuksia, jotka Metsä Fibren on huomioitava YVA-selostuksessa. Täysin uutena asiana ELY esitti, että selostukseen on selvitettävä vaikutukset metsän monimuotoisuuteen ja hiilinieluun.
 Lapin ELY-keskuksen ylitarkastaja  Matti Prakkula  sanoo, että YVAn valmistuminen suunnitellussa aikataulussa on silti mahdollisuuksien rajoissa.
 – Kyllä se vielä realistinen on, mikäli yhtiö toteuttaa ripeästi ELY-keskuksen vaatimat tarkennukset.

Metsä Fibre aikoo saada biotuotetehtaan ympäristövaikutusten arvioinnin valmiiksi parissa kuukaudessa


Summary: Naiset löytyivät murhattuina viime joulukuussa Atlas-vuoristossa Marokossa.

Marokkolainen oikeusistuin on tuominnut kolme miestä kuolemaan pohjoismaisten naisturistien murhista. Tuomioista kertovat  Tanskan yleisradioyhtiö DR  ja  Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Neljäs marokkolaismies sai elinkautisen vankeustuomion. Hän ei osallistunut naisten tappamiseen, mutta hänen henkilöllisyystodistuksensa löytyi rikospaikalta.
 19 muuta miestä tuomittiin 5–30 vuodeksi vankeuteen terroristiryhmän avustamisesta.
 Marokossa ei ole pantu toimeen kuolemantuomioita vuoden 1993 jälkeen.
 Atlas-vuoristossa Marokossa telttailemassa olleet tanskalainen  Louisa Vesterager Jespersen  ja norjalainen  Maren Ueland  löydettiin julmasti murhattuina viime joulukuussa. Luontomatkailua opiskelleet naiset olivat olleet vaellusretkellä Pohjois-Afrikan korkeimman vuoren Toubkalin alueella.
 Norjalainen ja tanskalainen nainen tapettiin joulukuussa, kun he telttailivat Marokon vuoristossa. AOP
 Naiset joutuivat uhreiksi sattumalta
 Naiset joutuivat henkirikoksen uhreiksi täysin sattumalta. Joukko marokkolaismiehiä oli etsiskellyt alueella jonkin aikaa länsimaalaisia turisteja tappaakseen nämä.
 Julkaisemallaan videolla murhat tehneet miehet vannoivat uskollisuutta terroristijärjestö Isisille. Isis ei ole kuitenkaan missään vaiheessa sanonut olleensa verityön takana.
 Louisa Vesterager Jespersen oli 24-vuotias ja Maren Ueland 28-vuotias.
 Lisää aiheesta:
 Tanskalaisen ja norjalaisen turistin murhista syytetty marokkolaismies katuu tekoaan: En enää tiedä tuenko Isisiä
 Mestausvideon jakamisesta sosiaalisessa mediassa ensimmäinen tuomio Tanskassa – tapaus liittyy Marokossa murhattuihin naisiin
 Pohjoismaalaisten naisten murhat Marokossa: Isis-kannattajat jakoivat mestausvideota sosiaalisessa mediassa

Norjalaisen ja tanskalaisen naisen julmasti murhanneille islamisteille kuolemantuomiot Marokossa


Summary: Saksan ja Ranskan sisäministerit tekivät aloitteen taakanjaosta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Helsingissä koolla olleet EU:n sisäministerit ovat yrittäneet päästä sopuun väliaikaisesta taakanjaosta Välimeren siirtolaisongelman ratkaisemiseksi.
 Ranskan ja Saksan sisäministerien aloite ei kuitenkaan vielä ole saanut tarvittavaa 15 jäsenmaan tukea. Italian sisäministeri  Matteo Salvini  heitti kokouksessa kapuloita rattaisiin.
 – Haluamme enemmän panostuksia turvapaikanhakijoiden palautuksiin. Sopimuksen pitäisi lisäksi erottaa toisistaan turvapaikanhakijoiden pelastaminen mereltä ja heidän järjestelmällinen kuljettaminen Eurooppaan, Salvini sanoi Finlandia-talossa.
 Italian ohella muun muassa Malta esitti Ranskan ja Saksan aloitteeseen muutoksia. Kumpikin karsastaa Ranskan ja Saksan esityksen ehdottamia turvallisten vastaanottosatamien perustamista maaperälleen, vaikka taakanjakosopimuksen mukaan niistä siirtolaiset olisi tarkoitus siirtää muihin EU-maihin.
 Salvinin mukaan Italialle ja Maltalle kaavaillaan turvapaikanhakijoista huolehtimisessa liian raskasta roolia. Italia ei hyväksy luonnosta korjattunakaan.
 – Emme tule hyväksymään turvasatamiin liittyvää kohtaa, koska se tarkottaisi sitä, että kaikki saapuvat Välimereltä Italiaan tai Maltalle. En oikein luota siihen, että siirtolaisia meiltä enää siirrettäisiin eteenpäin, Salvini sanoi.
 Italiassa on Salvinin aloitteesta säädetty lakeja, jotka estävät Välimereltä siirtolaisia ja pakolaisia pelastavien avustuslaivojen maahanpääsyn.
 Ministeri vaatii, että myös muut EU-maat osallistuvat tulevaisuudessa siirtolaisten vastaanottoon alusta asti.
 – Vaadimme turvapaikanhakijoiden siirtoa myös sellaisiin maihin, jotka kieltäytyvät ottamasta vastaan turvapaikanhakijoita, Salvini sanoi.
 Ohisalo: Keskustelut hyvä alku
 Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan Suomi aikoo jatkaa töitä sen eteen, että EU:n jäsenmaat osallistuisivat laajemmin yhteiseen vastuunjakoon Välimereltä saapuvien turvapaikanhakijoiden sijoittamisessa.
 Ohisalo sanoi sisäministerien tapaamisen jälkeen, että epävirallinen kokous ja eilinen illalistapaaminen olivat hyvä alku keskustelulle yhteisestä turvapaikkapolitiikasta. Hänen mukaansa keskustelut jatkuvat tiiviisti seuraavien viikkojen ja kuukausien kuluessa.
 – Käymämme keskustelut osoittavat, että jäsenvaltioilla on selkeä tahto viedä yhteisen eurooppalaisen turvapaikkajärjestelmän uudistamista eteenpäin koetuista haasteista huolimatta. Tähän Suomi neuvoston puheenjohtajana tarttuu ja pyrkii viemään uudistusta eteenpäin rakentavassa yhteistyössä, Ohisalo totesi heti kokouksen jälkeen julkaistussa tiedotteessa.
 Euroopan komission muuttoliike-, sisä- ja kansalaisasioista vastaava komissaari  Dimitris Avramopoulos  sanoi tapaamisen jälkeen järjestetyssä tiedotustilaisuudessa, että mitään valmista päätöstä ei vielä ole.
 – Teidän pitää olla kärsivällisiä, hän kehotti kysyttäessä kokouksen pöydällä olleiden luonnnospaperien sisällöstä.
 Yhteistä linjaa on EU:ssa etsitty ilman tuloksia syksyn 2015 pakolaiskriisin jälkeen.
 Salvini sanoi toivovansa, että asiasta päästään sopuun myöhemmin kesällä Maltalla.
 – Ensimmäistä kertaa Italia ja Malta ovat liittoutuneet tässä asiassa, ja olemme saaneet lisättyä luonnokseen myös meille tärkeitä asioita. Keskustelut jatkuvat, hän totesi.

Italian Salvinille ei kelpaa EU-sisäministerien kaavailema taakanjakosopimus Välimeren siirtolaisista


Summary: Hiihtokeskuksessa asumisessa on monia hyviä puolia, mutta välillä täytyy mennä metsään tai tunturiin nollaamaan päätä.

Kevättalvella Levillä vieraillessa tuntuu, että siellä on karnevaalit yötä päivää, eikä ihme, onhan Levi Suomen suosituin laskettelukeskus. Alueella on noin 60 ravintolaa ja vuosittain siellä  vierailee noin 600 000 ihmistä.
 Saara Proksi  on jo kauan asunut Levillä. Hänen perheensä koti on viiden kilometrin päässä Levin keskustasta. Siellä ei ihmismääriä näy kuten keskustassa. Eivätkä matkailijat eksy pihoille,  kuten pienemmillä paikkakunnilla.
 Kittilän Levillä sesonki määrää elämisen tahdin, kertoo Proksi.
 – Suurimman sesongin aikaan emme käy Levillä kaupassa ollenkaan. Silloin menemme esimerkiksi parinkymmenen kilometrin päähän Kittilään, tai sitten Muonioon. Siellä pääsee nopeammin ulos kaupasta, kertoo Proksi.
 Talvisin Levin syke on nopea ja kiivas. Toukokuussa ja lokakuussa on hiljaista. Proksi ei osaa valita, mikä kuukausi on parasta aikaa Levillä.
 Se on niin ihmisestä kiinni.
 – Jos tykkäät olla paljon tekemisissä ihmisten kanssa, silloin on mukavaa olla täällä sesongin aikaan. Jos taas haluat rauhallisempaa menoa, silloin kannattaa tulla toukokuussa tänne, silloin saat olla melkein yksin täällä, kertoo Proksi.
 Koti-ikävä painaa välillä jokaista, asuinpaikasta riippumatta. Proksi muistuttaa, että koti on siellä mihin sen tekee.
 – Kyllähän ihminen asettuu sinne, minne sen kodin tekee. Siellä missä sinulla on lapset, talo ja tavarat. Kyllä se on silloin koti.
 Aikio ei muuttaisi Levin keskustaan, vaikka paikka onkin kuin elävä kaupunki
 Ante Aikio  toimii Levillä yrittäjänä. Hänkin asuu keskustan ulkopuolella, eikä millään muuttaisi ihan ydinkeskustaan. Aikion mielestä Levillä asumisessa on paljon hyviä puolia.
 Ante Aikio on toisen polven yrittäjänä Levillä ja on tottunut hulinaan. Silti sielu kaipaa välillä totaalista hiljaisuutta ja poroja. Kaija Länsman / Yle
 – Hauskaa, että täällä on hyvät palvelut ympäri vuoden. Puoli vuotta tämä on kuin elävä kaupunki. Minun mielestäni täällä on ihmisen hyvä, vakuuttaa Aikio.
 Parhaimman sesongin aikaan hänellä ja muilla yrittäjillä on pitkiä päiviä. Matkailijavirrat eivät ole hiljentymään päin.  Ski.fi -sivuston mukaan  kaudelle 2018–19 Levi on investoinut 2,6 miljoonaa euroa.
 – Joskus täällä on todella paljon ihmisiä. Joskus tuntuu, että melkein jo liikaakin. Varsinkin joulun ja uuden vuoden aikaan ihmisiä on paljon. Joskus stressaannun, mutta ei täällä asumisessa silti moitittavaa ole, sanoo Aikio.
 Aslak-Ilkka Niittyvuopion  mielestä Levillä asumisessa on hyviä puolia, kunhan asuu jossain, missä on omaa rauhaa.
 Niittyvuopio viihtyy perheensä kanssa hyvin Levin kupeessa. Oma rauha tulee kuitenkin enemmän kuin  tarpeeseen. Kaija Länsman / Yle
 Niittyvuopio toimii myös yrittäjänä Levillä. Niittyvuopion perhe on asunut alueella jo vuosia. Kesällä, kun on rauhallisempaa, yrittäjäkin ehtii lomalle.
 – Olen viihtynyt täällä hyvin. Täällä on perhe ja oma talo. Asumme kymmenen kilometrin päässä keskustasta. Siellä on omaa rauhaa, sanoo Niittyvuopio.
 – Lasten kannalta on hyvä, että palvelut ovat lähellä ja täältä löytyy melkein kaikkea mitä ihminen voi tarvita, jatkaa Niittyvuopio.
 Levin vappukulkue 2014 Levin Matkailu Oy
 Hiljaisemmat tunturit ja porotyöt toimivat vastakohtana vilkkaalle hiihtokeskuselämälle
 Vaikka matkailu tuokin leivän Aikion perheelle, niin joskus hiljaisuus tulee todella tarpeeseen. Saamelainen Aikio on yrittäjyyden lisäksi myös poromies.
 – Lapsuuden kotini on tunnin ajomatkan päässä. Käyn kotipaikassani Ivalon-Matissa usein. Varsinkin kesällä viihdyn siellä.
 – Aita- ja porotyöt tyhjentävät pään kaikesta muusta. Porot ovat minulle todella tärkeitä, kertoo Aikio.
 Myös Proksi hyppää autoon ja suuntaa kotituntureille, jos vilkas meno käy hermoille.
 – Eihän täällä kilometrit paina, naurahtaa Proksi.

Millaista on asua paikassa, jossa käy yli puoli miljoonaa turistia vuodessa? “Suurimman sesongin aikaan emme käy Levillä kaupassa ollenkaan"


Summary: Opetusneuvos Kristina Kaiharin mukaan kyselytutkimukset eivät anna realistista kuvaa nuorten talousosaamisesta.

Suomalaisten nuorten talousosaaminen huolestuttaa, ainakin mikäli hiljattain julkaistuja kyselytutkimuksia on katsominen.
 Talous ja nuoret TAT:n tuoreessa kyselyssä yli puolet vastanneista ajattelee, että nuorten talousosaaminen on huonolla tai erittäin huonolla tasolla.
 Pörssisäätiön kyselyssä peräti 80 prosenttia vastanneista ottaisi  taloustiedon pakolliseksi aineeksi  peruskouluihin. Opetusala ei tästä innostu, mutta silti opettajistakin 64 prosenttia on huolissaan nuorten heikosta talousosaamisesta, kertoo TAT:n aiempi kysely  opettajien taloustaidoista .
 Kyselyihin vastanneet nostivat tärkeimmiksi parannuskohteiksi erityisesti arjen taloustaidot ja oman talouden hallinnan.
 Lukiolaiset kaipaavat konkreettisia taloustaitoja
 Myös 18-vuotiaat  Anna Ihamuotila  ja  Ella Okko  kaipaisivat lukion talousopetukseen konkretiaa ja arkeen sitomista. He osallistuivat keskiviikkona Ohjaamon ja Talous ja nuoret TAT:n järjestämään nuorten talous- ja sijoitusiltaan Porissa.
 – Sijoittamisesta puhutaan tosi paljon. Kuitenkin tarvittaisiin kursseja, joista saisi hands on -käsityksen tosielämän sijoittamisesta, rahankäytöstä ja talousasioista. Ei pelkkää pintaraapaisua vaan oikeaa, hyödyllistä tietoa, Ihamuotila sanoo.
 Okkon mielestä taloustiedot ja -taidot ovat eri asioita.
 - Suomalaisen lukion opetus on tosi paljon sitä, että mikä on veron määritelmä tai mitä joku tietty sana tarkoittaa. Pitäisi olla joku taloustaitojen kurssi sen sijaan, että opetetaan taloustietoja, Okko sanoo.
 Opetusneuvos: Nuorten taloustaidot eivät ole rapautuneet
 Opetusneuvos  Kristina Kaihari  pitää talousopetuksen jatkuvaa kehittämistä tärkeänä, mutta kyselytutkimukset eivät hänen mukaansa anna realistista kuvaa nuorten talousosaamisesta.
 – Julkisessa keskusteluissa on nyt nostettu vahvasti näkökulmaa, että nuorten taloustaidot ovat rapautuneet tai että ne olisivat huolestuttavalla tasolla. Siitä ei kuitenkaan ole olemassa tutkimuspohjaista tietoa. Nämä kyselyt perustuvat siihen, miltä ihmisistä tuntuu, Kaihari sanoo.
 Mitä haluaisit oppia talousasioista? Yle/Niklas Fagerström Kalle Tuominen, 18: – Itseäni kiinnostaa sijoittaminen, ja haluaisin oppia, mistä tietää mikä on tuottava osake ja mihin kannattaisi sijoittaa. Taloutta opitaan kyllä koulussa. Lukion ensimmäisellä kävin kolme kurssia yhteiskuntaoppia, ja taloutta opiskeltiin todella paljon. Tuntuu, että talousopetuksen taso on myös opettajakohtaista, eri opettajat opettavat vähän eri tavoilla.
 Joulukuussa julkaistaan talousjärjestö OECD:n uusin Pisa-tutkimus, jossa suomalaisnuoret ovat ensimmäistä kertaa mukana myös taloustaitojen mittaamisessa. Kaiharin mukaan ennen sitä ei voida vetää johtopäätöksiä taloustaidoista.
 – Silloin saadaan kattavaa tietoa ja voidaan vertailla kansainvälisesti, mikä on todellinen talousosaamisen taso 14-15-vuotiailla nuorilla, Kaihari sanoo.
 Mitä talousasioita koulussa pitäisi opetella? Yle/Niklas Fagerström Severi Kankeri, 16: – Yhteiskuntaopin tunnillakaan ei oikeastaan puhuta esimerkiksi pörssiseuraamisesta ja sijoittamisesta kovin tarkasti, ainakaan en ole koulussa kuullut. Ehkä pitäisi lisätä tietoisuutta osakkeista ja säästämisestä nuorille. Se on hyvä taito alkaa jo aikaisin säästämään ja sijoittamaankin, jos haluaa.
 Rahan näkymättömyys lisää huolta talousosaamisesta
 Talous ja nuoret TAT:n johtaja  Liisa Tenhunen-Ruotsalainen  sanoo, että kyselyidenkin tulokset pitää ottaa vakavasti. TAT:n kyselyssä viidennes nuorista koki, että koulu ei tarjoa riittäviä taloustaitoja.
 – Nuoret ovat hyvin kiinnostuneita talousasioista, mutta kokevat, etteivät saa riittäviä valmiuksia oman talouden hallintaan ja talousasioiden suorittamiseen. Tässä asiassa pitäisi kuunnella nuoria itseään, Tenhunen-Ruotsalainen sanoo.
 Tenhunen-Ruotsalainen uskoo, että huoli taloustaitojen rapautumisesta johtuu yhtäältä muutoksista rahassa ja maksamisessa. Kun rahaa ei enää fyysisesti näe, sen arvo voi hämärtyä.
 – Raha on digitalisoitunut, muuttunut näkymättömäksi. Sen vuoksi tarvitaan myös uudenlaista talousosaamista ja ymmärrystä rahan arvosta. Rahasta pitää puhua sekä koulussa että kotona.

Nuorten talousosaaminen huolestuttaa, mutta mitä sanovat nuoret itse? 18-vuotiaat Ella Okko ja Anna Ihamuotila kaipaisivat talousopetukseen konkretiaa


Summary: Nuortevan mukaan selvitystä ei oikaista eikä pahoitella.

Kansallisarkiston pääjohtaja, dosentti  Jussi Nuorteva  kertoo saaneensa ala-arvoisia viestejä ja uhkauksia suomalaisista SS-vapaaehtoisista tehdyn selvityksen takia. Nuorteva kertoo asiasta torstaina julkaistussa  kannanotossaan .
 Nuorteva sanoo, että uhkaukset toimitetaan poliisille.
 Nuorteva kirjoitti kannanottonsa vastauksena tällä viikolla käytyyn keskusteluun Kansallisarkiston selvityksestä. Helmikuussa julkistetussa selvityksessä todettiin, että suomalaiset vapaaehtoiset osallistuivat hyvin todennäköisesti juutalaisten, muiden siviilien ja sotavankien surmaamiseen osana saksalaista SS-sotilasjoukko-osastoa.
 Helsingin Sanomat kertoi sunnuntaina, että SS-miesten omaiset vaativat Kansallisarkistoa korjaamaan selvitystään. Omaiset kirjoittivat Kansallisarkistolle osoittamassaan kirjeessä muun muassa, että selvityksen johtopäätökset häpäisevät heidän isiensä muiston.
 Nuorteva kirjoittaa, että vaadittuun oikaisuun ja anteeksipyyntöön ei ole syytä, ja asiasta on ilmoitettu Kansallisarkiston aiemmin omaisille antamassa vastauksessa.
 Väkivaltaisuuksista tiedettiin
 Selvityksessä tuotiin esille tapauksia, joissa suomalaiset kertoivat väkivaltaisuuksista ja osallistumisesta niihin. Niiden pohjalta pääteltiin, että tieto näistä asioista oli suomalaisten keskuudessa yleinen, Nuorteva kirjoittaa.
 – Useimpien suomalaisten SS-vapaaehtoisten kokemuksista ei kuitenkaan ole säilynyt tietoja. Se ei silti merkitse sitä, etteivätkö he olisi saattaneet osallistua väkivaltaisuuksiin, Nuorteva sanoo.
 Selvitys ei ottanut kantaa siihen, olisivatko suomalaisten teot täyttäneet sotarikoksen määritelmän. Nuortevan mukaan pyrkimyksenä ei ollut arvioida tekojen luonnetta, vaan luoda suomalaisista SS-vapaaehtoisista yleiskuva kansainväliselle yleisölle.
 – Asiaa koskevat kirjoitukset ja saapuneet viestit säilytetään Kansallisarkiston tietojärjestelmässä kiinnostavana esimerkkinä siitä, millaisia reaktioita selvitys aiheutti Suomessa vuonna 2019, Nuorteva lisää.
 Lue myös:
 HS: SS-miesten läheiset vaativat Kansallisarkistoa oikaisemaan "häpäisevän" selvityksen
 Puolustusministeri Niinistöltä haukut SS-miesten tekoja kaivelleelle selvitykselle – "Heidän päälleen heitetään epäilyksen varjo ilman todisteita"

Kansallisarkiston pääjohtaja saanut uhkauksia SS-miehistä tehdyn selvityksen takia


Summary: Hallitus lisää rahaa kehitysyhteistyöhön jo ensi vuonna.

Edellisellä hallituskaudella kehitysyhteistyötä tekevät kansalaisjärjestöt menettivät lähes 40 prosenttia rahoituksestaan.
 Antti Rinteen  hallitus on luvannut kasvattaa näiden järjestöjen roolia kehitysyhteistyössä.
 Myös leikattua rahoitusta palautetaan.
 – Tulemme lisäämään euromääräisiä panostuksia. Se näkyy jo ensi vuonna, sanoo tuore kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.)
 Mistä kyse?
 Skinnari näkee kehitysyhteistyön tärkeänä osana globaalia vastuunkantoa. Hän muistuttaa, että Suomi sai vielä 1960-luvulla itsekin kehitysapua.
 – Muut pohjoismaat kantavat vastuuta vielä enemmän, jos katsotaan taloudellisia panostuksia.
 Tuoreen ministerin mukaan on kuitenkin tärkeää, että kehitysyhteistyötä tehtäisiin mahdollisimman vaikuttavasti.
 – Kriteerien pitää olla yli vaalikauden mittaisia, Skinnari sanoo.
 Suomi on perinteisesti panostanut kehitysyhteistyössä naisiin, tasa-arvoon, lapsiin ja nuoriin. Näistä painotuksista pidetään edelleen kiinni.
 Kehityspolitiikka, kauppapolitiikka ja ulko- ja turvallisuuspolitiikka muodostavat kokonaisuuden, sanoo kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri Ville Skinnari (sd.) Karoliina Simoinen / Yle
 Kuka ja mitä?
 Ville Skinnari on toisen kauden kansanedustaja ja ministerinä nyt ensimmäistä kertaa.
 Loppukevät ja kesä ovat olleet vauhdikasta aikaa tuoreelle ministerille.
 – Heti on lähdetty täysillä töihin.
 Skinnaria itseään kiinnostaa ulkomaankaupan ja kehitysyhteistyön yhteinen maaperä. Hän painottaakin kehitysyhteistyössä myös yritysten ja elinkeinoelämän roolia.
 – Että liimaisimme entistä tehokkaammin kauppapolitiikkaa kehitysyhteistyöhön, hän sanoo.
 – Kehityspolitiikka, kauppapolitiikka ja ulko- ja turvallisuuspolitiikka ovat yhteinen kokonaisuus.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Hallitus kertoo tavoittelevansa pitkällä aikavälillä sitä, että kehitysyhteistöhön käytettäisiin 0,7 prosenttia bruttokansantuotteesta. Vielä tällä hallituskaudella tavoitteeseen ei kuitenkaan päästä.
 – Teemme tiekartan siitä, miten tavoitteeseen päästään pitkällä aikavälillä, Skinnari sanoo.
 Ministerinä hän näkee, että tiekartan valmisteluun voitaisiin osallistaa isompikin joukko tekijöitä. Siis esimerkiksi oppositiopuolueet.
 Näin tavoitteelle ja toimille sen saavuttamiseksi olisi laajempi, parlamentaarinen tuki.
 Ville Skinnaria haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 Kehitysyhteistyö saa Rinteen hallitukselta lisää rahaa – silti Suomi jää yhä jälkeen Pohjoismaiden vertailussa ja lipsuu YK-tavoitteesta

Hallitus haluaa lisää rahaa kehitysyhteistyöhön, mutta pitemmällä aikavälillä – myös oppositiolla voisi olla tässä rooli, sanoo ministeri Ville Skinnari


Summary: Kokeilumaissa Instagramin käyttäjät näkevät oman tilinsä tykkäykset, mutta muut eivät niitä näe.

Sosiaalisen median kuvien jakopalvelu Instagram piilottaa käyttäjiltä toisten käyttäjien antamat tykkäykset. Yhtiö perustelee tätä sillä, että se haluaa vähentää käyttäjiensä painetta olla suosittuja, jotta he voisivat keskittyä enemmän itselleen tärkeisiin asioihin.
 Instagram kertoi  BBC:lle  kyseessä olevan tällä hetkellä kokeilu, joka on otettu tänään käyttöön Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Irlannissa, Italiassa, Japanissa sekä Brasiliassa.
 Samanlainen kokeilu on ollut jo aiemmin käytössä Kanadassa.
 Yle kertoi jo  huhtikuussa , että Instragramilla olleen suunnitteilla kokeilu tykkäämisien piilottamisesta.
 – Toivomme, että tämä kokeilu poistaa käyttäjien paineita sen suhteen, kuinka moni heidän kuvistaan tykkäävät ja, jotta he voisivat keskittyä jakamaan sellaisia kuvia, joita oikeasti rakastavat, kertoo  Mia Garlick  kertoo Instagramin tiedotteessa.
 Facebookin Australian ja Uuden Seelannin politiikkajohtajana työskentelevä Garlick jatkaa, että yhtiö haluaa käyttäjiensä keskittyvän vähemmän tykkäyksien määrään ja että he voisivat keskittyä enemmän jakamiinsa tarinoihin.
 Muutoksen myötä kuvan julkaissut käyttäjä pystyy näkemään tykkäysten määrän, mutta muut käyttäjät eivät.
 Yhteisöpalvelu Facebook omistaa Instagramin.
 Tykkäysten vaikutus itsetuntoon huolestuttanut jo aiemmin
 Tykkäysten piilottamien saattaa vaikuttaa pieneltä muutokselta, mutta sen vaikutukset olisivat huomattavat alustalla. Monet teknologia-alan vaikuttajat ovat jo pitkään rinnastaneet tykkäysten tavoittelun addiktioon.
 Jokainen Instagramissa saatu sydän antaa käyttäjälle pienen dopamiinipiikin, joka antaa hetkeksi mielihyvää, mutta saa pian kaipaamaan lisää.
 Facebookin tykkäys-nappulan kehittänyt  Justin Rosenstein  on myöhemmin kertonut katuvansa keksintöään. Samoin Instagramin luonut  Kevin Systrom  on puhunut tavoitteistaan keventää ihmisten kokemia paineita tykkäysten metsästyksestä.
 Asiaan on ottanut kantaa myös räppäri  Kanye West , joka viime syksynä ehdotti seuraajamäärien ja tykkäysten piilottamista sosiaalisen median palveluista.
 Yle  kertoi  toukokuussa bloggaaja  Sara Vannisesta , joka kertoi kuinka sosiaalinen media toimii, ja miten periaatteessa kuka tahansa voi työllistyä Instagramin tai muiden sosiaalisen median alustojen avulla.
 Suomessa Instagramin tykkääjien piilottamisesta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .

Tykkäykset piiloon – Instagram haluaa vähentää käyttäjien paineita sekä riittämättömyyden tunnetta


Summary: Jatkuva varastelu on pyöränomistajien murhe varsinkin isommissa kaupungeissa. Älä pahenna ongelmaa ostamalla varastettua pyörää.

Varastettujen pyörien myyminen on netin kirpputoreilla iso bisnes. Pelkästään Helsingin poliisilaitoksen alueella ilmoitetaan varastetuksi keskimäärin kymmenen pyörää päivässä, ja niistä iso osa myydään laillisia kanavia pitkin.
 Fillariharrastajat ovat jo oppineet bongaamaan merkkejä, joista varastetun pyörän myynti-ilmoituksen tunnistaa. Mitä useampi kohta seuraavalta listalta toteutuu, sitä äänekkäämmin pitäisi hälytyskellojen soida käytetyn pyörän ostajalla.
 Sama myyjä kaupittelee pyöriä sarjatyönä.  Parhaimmillaan samalta myyjältä voi tulla toistakymmentä pyörää myyntiin viikon aikana. Jotkut meistä harrastavat pyörien kunnostamista ja myymistä tietysti laillisestikin – katso, ovatko ilmoitukset muuten luotettavia. Myyjä panttaa tietoja itsestään.  Jos pyörä on myynnissä Facebookissa, onko myyjä omalla vai keksityllä nimellä? Onko hänellä Facebook-ystäviä? Onko hänellä prepaid-liittymä? Eikö hän suostu kertomaan tilinumeroaan, vaan haluaa maksun käteisellä? Haluaako hän tavata vaikkapa asemalla mieluummin kuin kotikulmillaan? Mitä vähemmän myyjä paljastaa itsestään, sitä enemmän häntä on syytä epäillä. Hinta on epäilyttävän halpa.  Ota selvää, minkä verran myytävästä pyörästä pyydetään muualla. Monesti varastettuja pyöriä myydään selvästi alle markkinahinnan. Sille on syynsä: varas tarvitsee rahaa nopeasti, ja kun itse ei ole maksanut pyörästä euroakaan, voi huoletta myydä halvalla. Myyjällä ei ole tarvittavia papereita.  Onko myyjällä kuittia pyörän ostamisesta tai edes alkuperäisiä huolto-ohjeita? Varkaalla niitä ei ainakaan ole. Hän saattaa myös vastata kierrellen ja kaarrellen, kun kysyt häneltä lisätietoja pyörästä. Myyjä ei tunne pyörää muutenkaan.  Usein pyörävaras ei tiedä tarkkaan pyörän ominaisuuksia tai mallia. 21-vaihteista pyörää saatetaan esimerkiksi kaupitella seitsemänvaihteisena, jos siinä on seitsemän takaratasta. Tai sitten uudennäköinen pyörä on ilmoituksessa vain "maastopyörä", eikä esimerkiksi "Nishiki 29" Bigfoot". Kuvissa on jotain epäilyttävää.  Hätäinen pyörävaras ei viitsi panostaa kuviin, vaan ottaa ne sarjatyönä vaikkapa kerrostalon kellarikäytävässä samaa taustaa vasten. Entä näkyykö kuvissa jotain erityistä tuntomerkkiä? Joku saattaa tälläkin hetkellä kysellä pyörän perään Facebookin fillariryhmissä. Avain on hävinnyt tai lukko on rikki.  Jos myyjä sanoo kadottaneensa avaimen, hälytyskellojen pitäisi kilkattaa. Tökeröimmillään varas on voinut peittää murtamansa lukon muovipussilla pyörää kuvatessaan. Myyjällä on kiire.  Niin kuin nettihuijarit yleensä, varastetun pyörän myyjä haluaa solmia kaupat mahdollisimman nopeasti. Muita kyselijöitä on tietysti aina jonoksi asti, ellet juuri sinä osta. Uskoo ken tahtoo.
 Juttua varten on haastateltu pyörävarkauden kokeneita ihmisiä Facebookin pääkaupunkiseudun pyörävarkaudet -ryhmästä sekä poliiseja Helsingin ja Itä-Uudenmaan poliisilaitoksista.
 Lue myös:   Pyörävarkauksista tuli rikollisten raha-automaatti, koska kiinni jää niin harvoin – perheenisä ei luovuttanut, vaan paljasti varkaan ovelalla juonella

Pyörävarkaan tunnistaa usein ilmoituksesta – näiden 8 merkin pitäisi soittaa kelloja, kun olet ostamassa käytettyä pyörää


Summary: Kansalaisaloite ajaa nopeampaa apua mielenterveyspalveluihin. Hinnaksi on arvioitu 35 miljoonaa euroa vuodessa.

Suomalaisista nuorista  joka viidennellä  on jokin mielenterveyden häiriö, joka tarvitsisi hoitoa. Viime vuonna mielenterveyspalveluja tarvitsevia 13–24-vuotiaita nuoria oli siis yli 100 000.
 Tällä hetkellä takaraja hoidon odottamiselle on kolme kuukautta. Kaikkialla sekään ei toteudu, esimerkiksi  Turussa  nuorisopsykiatriseen hoitoon pääsyssä kestää toisinaan kauemmin.
 Mielenterveysjärjestöjen tekemän  terapiatakuu-kansalaisaloitteen  tarkoitus on, että pitkä odottaminen jäisi historiaan. Psykoterapiaan tai muuhun hoitoon pitäisi päästä kuukauden sisällä ensimmäisestä terveyskeskuskäynnistä, ja hoidontarpeen arviointi pitäisi tehdä heti ensimmäisen avunpyynnön yhteydessä.
 Aloitteen on kirjoittanut alle liki 50 000 ihmistä, mikä vaaditaan siihen, että se päätyisi eduskunnan käsittelyyn.
 Kansalaisaloitteen takana olevan Mielenterveyspoolin projektipäällikkö  Alviina Alametsän  mukaan apua pitäisi saada välittömästi.
 – Jos ihmisellä on itsetuhoisia oireita tai hyvin paha olla, niin kolme kuukautta on valtavan pitkä aika.
 Arviolta  vain puolet  mielenterveyden häiriöitä sairastavista saa tarvitsemaansa hoitoa.
 Potilaiden määrä kasvaa, lääkärien ei
 Nuorisopsykiatrian erikoissairaanhoidon palvelujen kysyntä on kasvussa: pääkaupunkiseudulla lähetteiden määrä on noussut 40 prosenttia kymmenessä vuodessa.
 Samassa ajassa erikoissairaanhoidon piirissä olevien  nuorten määrä  on kasvanut puolitoistakertaiseksi koko maassa.
 Hyksin nuorisopsykiatrian ylilääkäri  Laura Häkkinen  kertoo, että noin 15 prosenttia mielenterveyspalveluja tarvitsevista nuorista kuuluisi peruspalvelujen piiriin, eli heidän sairautensa on lievä tai keskivaikea.
 Kuitenkin joka kymmenes nuori on erikoissairaanhoidon piirissä. Häkkisen mukaan ongelmana on, että perustason palvelut eivät toimi niin nopeasti kuin pitäisi.
 – Nuorten mielenterveyden häiriöt ovat kohtuullisen helppoja tunnistaa ja hoitaa, eli hoito pitäisi aloittaa aikaisemmin, hän sanoo.
 Hoitoon pääsemisen hitaus johtuu pitkälti työvoiman puutteesta.
 Onko aikaisempaan hoitoon varaa?
 Kansalaisaloitteella tavoiteltavan terapiatakuun tarkoituksena on varhaistaa hoitoa ja tehdä esimerkiksi nopeasti vaikuttavasta lyhytterapiasta paremmin saatavaa.
 Takuun toteuttaminen vaatii uusien työntekijöiden palkkaamista ja nykyisten täydennyskoulutusta.
 Nyt erikoissairaanhoidossa on pulaa työvoimasta. Viime vuonna  Husin  68:sta nuorisopsykiatrian erikoislääkärin virasta 10–15 oli täyttämättä.
 Kansalaisaloitteen tekijät ovat arvioineet terapiatakuun vuosittaisiksi kustannuksiksi 35 miljoonaa euroa.
 Mielenterveysjärjestöjen mukaan satsaus maksaisi muutamien vuosien kuluessa itsensä moninkertaisena takaisin, koska mielenterveysongelmista johtuvat työpoissaolot ja työkyvyttömyyseläkkeet vähenisivät.
 Viime vuonna mielenterveyden ongelmat olivat  yleisin syy  20–29-vuotiaiden sairauspoissaoloille.
 – Erikoissairaanhoito on kalliimpaa kuin varhainen puuttuminen, sikäli myös taloudelliset syyt puoltavat terapiatakuun mukaista, aikaisessa vaiheessa alkavaa hoitoa, Häkkinen sanoo.
 "Palveluihin pääsy on luokattoman huonoa"
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) ja sosiaali- ja terveysvaliokunnan varapuheenjohtaja  Mia Laiho  (kok.) ovat molemmat terapiatakuun kannalla.
 – Lasten ja nuorten mielenterveyspalveluihin pääsy on ihan luokattoman huonoa osassa Suomea, eikä se ole missään optimaalinen, Laiho sanoo.
 Kiuru kertoo, että hallitusneuvotteluissa harkittiin terapiatakuun kirjaamista hallitusohjelmaan.
 Nyt mielenterveyspalvelujen hoitotakuuta suunnitellaan osana tulevaisuuden sote-mallia, jonka valmistelu on käynnissä.
 Kiurun mukaan takuun toteuttaminen onnistuu. Hän toteaa, että keskustelu kääntyy usein erityistason palveluihin, mutta niitä tarvitsevien ihmisten ongelmiin olisi pitänyt puuttua jo paljon aiemmin.
 – Kun on hätä, olipa kyseessä polvivaivat tai mielen vaivat, ne pitää saada nopeammin hoidettua. Sekä perusterveydenhuoltoon että erityistasolle tarvitaan näitä palveluja, Kiuru sanoo.
 Lue myös:
 Terapiassa käymisestä tuli ylpeydenaihe – mutta vain osalla on voimia taistella omasta hoidostaan
 Nuori räppäri kamppailee masennuksen kanssa ja yllättyi vastaanotolla: "Ammattiauttaja pisti Kummeli-videon pyörimään"
 Keravan verran suomalaisia sai viime vuonna terapiaa mielenterveyden ongelmiin – vaikka hoitoa saa yhä useampi, moni jää sitä vaille

Yli 100 000 nuorta kärsii mielenterveyden häiriöistä, ja hoito ruuhkautuu – "Jos on itsetuhoisia oireita, kolme kuukautta on pitkä aika"


Summary: Europarlamentaarikkojen kirjeessä vedottiin siihen, että monilla yhtiöillä on kiinnostusta vaikuttaa EU-päätöksentekoon.

Suomi jatkaa EU-puheenjohtajuuskaudellaan linjaa, jossa kaupallisia yhtiöitä otetaan sponsoreiksi, vaikka käytäntö on alkanut herättää Euroopassa vastustusta.
 Suomi on tosin ottanut sponsoriksi vain yhden yhtiön, autonvalmistaja BMW:n. Yhtiö tarjoaa EU:n epävirallisiin ministerikokouksiin ministereiden ja kokousvieraiden kuljetuksia varten käyttöön sata autoa.
 Romania, joka oli EU-puheenjohtajamaa ennen Suomea, otti sponsorikseen autonvalmistajat Renault'n ja Mercedeksen sekä virvoitusjuomayhtiö Coca Colan.
 Suomen EU-puheenjohtajuussihteeristön päällikkö  Anja Laisi  sanoo Ylelle, että kuljetusten hankkiminen sponsorisopimuksin on puheenjohtajamailla "vakiintunut käytäntö".
 Samoin on toimittu Suomen edellisillä puheenjohtajakausilla.
 – Siihen on hyvin käytännölliset syyt. Kun tarvitaan lyhytaikaisesti paljon kuljetuskalustoa, jäsenmaat ovat yleensä hankkineet niitä näin käyttöönsä.
 Suomen EU-puheenjohtajuussihteeristön päällikkö Anja Laisi sanoo, että Suomella on ollut samanlainen sponsorikäytäntö autokuljetuksissa myös edellisillä puheenjohtajuuskausilla vuonna 1999 ja 2006. Thomas Hagström
 Suomen linjasta on kertonut muun muassa verkkolehti  EUobserver . Se huomauttaa, että lähes sata europarlamentaarikkoa kirjoitti keväällä  kirjeen  Suomen silloiselle pääministerille  Juha Sipilälle  (kesk.).
 Kirje koskee Euroopan unionin neuvoston läpinäkyvyyttä.
 Osana sitä kirjeessä pyydetään Suomea kieltäytymään puheenjohtajakaudellaan yrityssponsoroinnista ja tekemään ehdotuksen myös muille EU-maille, että jatkossa näin toimisivat puheenjohtajuuskaudellaan muutkin maat.
 Kirjeessä vedotaan siihen, että monilla yhtiöillä on intressiä vaikuttaa EU:n päätöksentekoon ja siksi sponsorointikäytännöt ovat poliittisesti haitallisia.
 Kirjeen ensimmäinen allekirjoittaja on vihreiden  Heidi Hautala .
 – BMW:n sponsoroinnilla ja neuvoston roolilla lainsäätäjänä on selvä eturistiriita, hän sanoo Ylen englanninkielisten uutisten  Yle Newsin haastattelussa .
 EUobserver-lehti huomauttaa, että yrityssponsorointi ei ole uutta, mutta siitä näyttää tulleen pikemminkin sääntö kuin poikkeus.
 Suomi ei aio käynnistää keskusteluja
 Suomen EU-puheenjohtajuussihteeristön päällikkö Anja Laisi sanoo, että europarlamentaarikkojen kirje on huomioitu.
 – Suomi ei ole suunnitellut käynnistävänsä keskustelua sponsoroinnista jäsenmaiden kesken. Puheenjohtajamaa vastaa epävirallisten ministerikokousten järjestelyistä. Kysymys on ensijaisesti jokaisen puheenjohtajamaan omalla vastuulla, ja sen vuoksi ei ole suunniteltu käynnistettävän mitään yleistä keskustelua.
 Suomi ei näe mitään ongelmaa tässä asiassa?
 – Suomi on nyt toiminut tällä tavalla tässä yhdessä sponsoritapauksessa, Laisi sanoo.
 Laisin mukaan yritysyhteistyö autokuljetuksiin hankittiin hankintalain mukaisen EU:n laajuisen kilpailutuksen kautta. Tarjouspyyntöön tuli vain yksi vastaus: Oy BMW Suomi Ab:lta.
 BMW ei saa Laisin mukaan mitään ylimääräistä näkyvyyttä, esimerkiksi logojaan kokoustiloihin, vaan näkyvyys tulee ainoastaan autokyyditysten kautta.
 Sopimuksen osana BMW:n edustajilla ei ole myöskään mahdollisuutta tavata suomalaisministereitä tai muita poliittisia toimijoita.
 Suomi haluaa nostaa puheenjohtajakaudellaan esille  erityisesti ilmastoasioita . Onko Suomen mielestä ristiriitaista, että juuri autonvalmistaja toimii sponsorina?
 – Nämä autot on hankittu ministerikokousten kuljetuksiin. Käytännön aikataulusyyt ja turvallisuussyyt harvoin sallivat mahdollisuuden, että ministereiden kohdalla voitaisiin käyttää julkisia liikennevälineitä. Joka tapauksessa ministereitä kuljetettaisiin, Laisi sanoo.
 Puolet autoista on pistokelataushybridejä ja puolet diesel-autoja.
 Sponsoriratkaisu on myös kustannuskysymys, hän lisää.
 – Tämä on veronmaksajien rahojen kannalta edullinen tapa, eli että saamme ajoneuvot kokouskuljetuksiin veloituksetta.
 Oikeusasiamies otti selvittääkseen
 Yle News kertoo, että Euroopan oikeusasiamies on päättänyt alkaa selvittää EU:n puheenjohtajuuskausien sponsorointikäytäntöjä.
 Euroopan oikeusasiamies  Emily O'Reilly  on lähettänyt kirjeen EU:n unionin neuvoston pääsihteerille  Jeppe Tranholm-Mikkelsenille.
 Yle News on nähnyt kirjeen.
 Siinä hän kertoo päättäneensä alkaa selvittää asiaa sen jälkeen, kun hän sai kansalaisjärjestöltä valituksen Coca Colan sponsoroinnista Romanian EU-puheenjohtajakaudella.
 Kantelu perustuu siihen, ettei jäsenmaille anneta mitään ohjeita yrityssponsorointia koskevassa asiassa.
 Heidi Hautala pitää selvitystä hyvänä asiana.
 – Olen tyytyväinen, että oikeusasiamies alkaa selvittää asiaa, hän sanoo Yle Newsin haastattelussa.
 Lisää aiheesta:
 "Tässä Suomen on onnistuttava" – eurooppaministeri Tytti Tuppurainen tekee kaikkensa, jotta rahaa saavat vain ne jotka noudattavat EU-periaatteita
 Suomi vetää nyt "EU-turisteja" – Testaa, nokittaisitko heidät tiedoillasi vai joutuisitko pulaan

Suomi otti EU-puheenjohtajakauden sponsoriksi BMW:n, vaikka sata meppiä vaati linjanmuutosta – "Ensisijaisesti jokaisen maan omalla vastuulla"


Summary: Harvinaiset lehtoukonhatut hyötyvät, kun lehdoista raivatut pellot metsittyvät.

Lehtoukonhatun kukinta tekee vaikutuksen. Jopa kolmen metrin korkeudessa huojuvat hiippalakit ja karvahatun tapaan lerpottavat lehdet ovat tuttu näky Laatokan Karjalassa, mutta Suomen puolella kasvia esiintyy vain samaan kasvillisuusvyöhykkeeseen kuuluvassa Keski-Karjalassa eli nykyisten Tohmajärven ja Kiteen kuntien alueilla Pohjois-Karjalan maakunnassa.
 Rauhoitetun lehtoukonhatun tulevaisuus näyttää valoisalta, sillä kasvi on levittäytynyt maanviljelyksen vähentymisen jälkeen umpeen kasvaviin lehtometsiin.
 Pohjois-Karjalassa on vaalittu lehtoukonhattua. Tohmajärven Piilovaaran lehtoa suojeltiin jo 1970-luvun alkupuolella ja suojelualuetta on sittemmin laajennettu.
 Lehtoukonhattu kukkii Kiteen Papinniemessä.  Tanja Perkkiö / Yle
 Uusia lehtoukonhattuesiintymiäkin löytyy. Eläkkeellä oleva kiteeläinen biologian opettaja ja luontoaktiivi  Veikko Makkonen  on havainnoinut ja tutkinut lehtometsien elämää Keski-Karjalassa jo yli puoli vuosisataa.
 – Lehtoja on Kiteellä jo ainakin puoli tusinaa ja Tohmajärvellä vielä enemmän.
 Tohmajärven ja Kiteen alueille jatkuu sama kallioperä kuin Venäjän Karjalassa. Lehtoukonhattua ( Aconitum septentrionale)  on Venäjän puolella jo Ruskealan paikkeilla muutaman kymmenen kilometrin päässä Suomen rajalta todella runsaasti. Mineraalipitoinen kallioperä, kosteat puronotkelmat ja ravinnerikas maaperä ovat kasvien mieleen.
 Pohjolan lehtoja on vähän
 Suomen metsistä lehtoja on vain noin prosentti, ja ne ovat lähes kaikki Etelä- ja Lounais-Suomessa. Laatokan Karjalan vaikutuksesta lehtoukonhattujen elinalue ulottuu Suomen puolelle Keski-Karjalaan. Ukonhattulehdot mainitaan esimerksiksi WWF:n ja metsäyhtiö Metsä Groupin arvioissa erityisinä. Lehtoja onkin suojeltu niin vapaaehtoisesti yksityismailla kuin valtionkin toimesta.
 Lehtoukonhatulla menee moniin muihin lehtokasveihin verrattuna varsin hyvin.
 Veikko Makkonen lehtoukonhattujen keskellä.  Tanja Perkkiö / Yle
 – Aika hyvin kasvi säilyy ihmisen myllerryksessäkin. Nyt, kun esimerkiksi monet pellot ovat metsittyneet, "Karjalan lokkaheinä" on levinnyt niille entisille alueilleen, jotka ovat välillä olleet peltoina, selittää Veikko Makkonen.
 Kiteen Papinniemen Saarekkeeksi kutsutulla viljelysalueella on enää muutama maatila. Metsästä löytyy vanhojen talon kivijalkoja ja kaskimaasta on tullut järeää koivikkoa.
 – Ukonhatun häviämisestä ei ole tällä hetkellä pelkoa, arvioi pitkän linjan luontoaktiivi Veikko Makkonen.
 Ukonhattukimalainen elää nimikkokukallaan
 Kiteen Papinniemi on Ätäskön ja Karjalan Pyhäjärven välinen niemi, jonka keskellä kulkee korkea ja pitkä kallioketju. Avokallioiden kupeessa virtaa puroja ja kilometrejä pitkä lehtometsä on monen kasvin ja eläimen turvapaikka. Perhosharrastajat etsivät seudulta häiveperhosia, ja lehdossa elää muitakin harvinaisia hyönteisiä. Lehtoukonhatullakin on oma, juuri sen pöyttämiseen erikoistunut ukonhattukimalainen.
 Vaikkei lehtoukonhattua uhkaa sukupuutto, Veikko Makkonen toivoo lehtojen suojeluun myötämielisyyttä.
 Keski-Karjalan lehdot ovat tulleet tutuiksi Veikko Makkoselle. Hän on tehnyt luontopolkuja eri puolille, myös ukonhattulehtoon Papinniemeen.  Tanja Perkkiö / Yle
 – Toivon, ettei lehtoukonhattua hävitetä mistään. Toivon sitä juuri siksi, että siitä ja muistakin lehtokasveista riippuvaisia hyönteisiä on olemassa. Muutenkin lehdoissa on sellaisia hyönteisiä, joita ei ole missään muualla.
 Tohmajärvi on ottanut lehtoukonhatun osaksi kuntamarkkinointiaan uudessa logossaan. Uusilta monitoimiretkeilyreiteiltäkin pääsee poikkeamaan ukonhattulehtoon Piilovaarassa. Kookkaan kasvin kukinta-aika jatkuu juhannukselta heinäkuun loppupuolelle suotuisan kosteana kesänä.
 – On tämä uhkea näky kaikenkaikkiaan siellä missä tätä on, sanoo reilusti parin metrin korkeuteen kurottavan kukkavarren vieressä Veikko Makkonen.
 Lue lisää:
   Ukonhattukimalaisen ja lehtoukonhatun suhteen salaisuus

Tämä kasvi pärjää vain kahdessa kunnassa Suomessa – uhkea lehtojen kukka on terveinen rajan takaa Karjalasta


Summary: Reima Leinonen haluaa puhua hyttysistä niin yksinkertaisesti, että hyönteisiin vähemmän perehtyneetkin ymmärtävät mistä puhutaan.

Reima Leinonen  viettää kesät mielellään mökillään Suomussalmella ja luonnossa samoillen. Useimmiten miehen löytää sieltä, missä surina ja ininä käy kaikkein kovimmin. 58-vuotiaan hyönteistutkijan haavi heiluu tottuneesti ilmassa ja nappaa ötököitä kyytiinsä. Perhoset, hyttyset ja pistiäiset ovat Leinoselle intohimo. Niiden parissa hän viettää sekä työ- että vapaa-aikansa.
 Keväällä ja kesällä Leinosen puhelin käy kuumana, kun medioiden edustajat soittavat hänelle. Leinonen on Kainuun ELY-keskuksen ympäristöasiantuntija sekä hyönteistutkija. Hän on tullut tunnetuksi hyttysasiantuntijana, joka arvioi tulevien säiden perusteella, kuinka suuri riesa inisijöistä on kesällä tulossa.
 Miestä kutsutaan leikkisästi jopa hyttysguruksi.
 Palo alalle kehittyi jo lapsuudessa
 Leinonen on ollut kiinnostunut hyönteisistä aina. Jo pienenä hän konttasi naama muurahaiskeossa tutkailemassa ötököiden elämää.
 Viimeistään yläkoulussa hän tajusi, että hyönteisten tutkimisesta voisi saada ammatin.
 – Kuhmon peruskoulun yläasteelle tuli biologian opettajaksi  Ilmari Mäkisalo . Hän piti biologian kerhopäivän, jossa aloin oivaltaa, miten hyönteisiä voi tutkia ja siitä harrastus varsinaisesti lähti.
 Leinonen sai kannustusta alalle myös kotoaan. Hänen isänsä oli metsuri sekä maanviljelijä ja äiti toimi maatilan emäntänä. Luonnon ympäröimänä elänyt perhe ajoi tulevaa hyttysmiestä omalle polulleen.
 Leinonen ei läiskäise hyttystä hengiltä, vaan saattaa tutkailla verta imevää hyönteistä. Elisa Kinnunen / Yle
 Leinonen kertoo isänsä tietäneen luonnosta niin paljon, että olisi varmasti peitonnut tietoisuudellaan useat biologitkin. Isä myös jakoi tietoaan luonnosta innostuneelle pojalleen.
 Leinonen sai vanhemmiltaan hyväksynnän unelmalleen joskus työskennellä hyönteisten parissa. Yksi kommentti on erityisesti jäänyt Leinosen mieleen.
 – Isä totesi, että enpä ainakaan ole sitten muualla pahanteossa. Ilmeisesti hän näki, että olin aika vilkas poika ja halusi minulle jotain mielekästä tekemistä, Leinonen nauraa.
 Harrastusmielellä tohtoriksi
 Leinonen valmistui ympäristötieteiden maisteriksi Itä-Suomen yliopistosta vuonna 2012 ja on tällä hetkellä tohtorikoulutettavana.
 Hän kävi aikanaan lukion sijaan teollisuuslaborantin koulutuksen, eikä yliopisto käynyt nuorempana mielessäkään. Työelämä kiinnosti opiskelua enemmän.
 Kun työnkuva alkoi suuntautua yhä voimakkaammin hyönteisiin, heräsi myös ajatus maisterin papereista. Opiskelun olisi kuitenkin onnistuttava työn ohessa suurilta osin etänä. Leinoselle ykkösprioriteetti, perhe, ei saisi kärsiä.
 Sopiva mahdollisuus opiskeluun löytyikin Kuopiosta. Kun maisterin tutkinto oli taskussa, Leinonen päätyi jatkamaan vielä tohtorikoulutukseen.
 – Se ei ole minulle mikään pakkomielle, ennemminkin harrastus. Elämääni tohtorin tutkinnolla ei ole merkitystä, mutta teen sen mielenkiinnosta. Haluan katsoa mihin pystyn.
 Lupsakka kainuulainen osaa kansantajuistaa
 Reima Leinosesta tuli Suomen tunnetuin hyttysasiantuntija, kun  Juhani Itämies  jäi tehtävästä eläkkeelle vuonna 2008.
 Itämiehen mukaan rooli koko kansan hyttysguruna vaatii tietynlaista persoonaa, sillä hyttyset herättävät voimakkaita tunteita. Itämiehen mukaan Leinoselta löytyy tarvittavat ominaisuudet.
 – Reima on kovanahkainen, mutta lupsakka kainuulainen. Hän on pärjännyt siinä roolissa todella hyvin.
 Ennen Leinosta hyttystiedon yleistajuistajana tunnettu Itämies sanoo Reiman kyvyn ja halun puhua ilman tieteellistä kapulakieltä olleen suuri syy, miksi juuri hän valikoitui uudeksi kasvoksi.
 – Se sekä sairas ja huono huumori, Itämies hekottaa.
 Reima Leinonen paljastaa, ettei hän omasta mielestään ole välttämättä kaikkein pätevin tutkija kertomaan hyttysistä tieteellisessä mielessä. Suomessa on tutkijoita, joiden erityisalaa ovat nimenomaan hyttyset. Leinoselle on kuitenkin erityisen tärkeää kertoa asiat niin yksinkertaisesti, että hyönteisiin vähemmän perehtyneetkin ymmärtävät mistä puhutaan.
 Leinonen kuljettaa tarvikkeita mukanaan minne ikinä kulkeekin, jotta voi tutkia  hyönteisiä missä tahansa. Elisa Kinnunen / Yle
 Myös Itämies sanoo työn olevan yleisön palvelua.
 – Jos on niukkasanainen ja puhuu vain vaikeaselkoista kieltä, ei se annan kovin hyvää kuvaa. Reima osaa supliikkina miehenä heittää tekstiä niin, että jokainen voi sen ymmärtää.
 Leinonen komppaa Itämiestä. Hänen mukaansa pääpointti ei ole kertoa kaikkea mahdollista faktaa virallisilla termeillä, vaan antaa tietoa hyönteisistä helposti ymmärrettävässä muodossa.
 Siihen, miksi hyttysguruja on Suomessa aina paavinomaisesti aina yksi, Leinonen ei osaa vastata. Hyttysasiantuntijan roolin ja sen valinnan yhdistäminen paaviin huvittaa häntä.
 – Ei siinä vaihdossa sentään mitään valkoista savua päästetty ilmoille valinnan merkiksi, hän naurahtaa.
 Tappouhkaukset olivat viimeinen niitti
 Jo vuosia ennen eläköitymistään Juhani Itämies oli kertonut hyönteistutkija Reima Leinoselle, että tämä saisi jatkaa hänen työtään, kun työelämä tulisi päätökseen. Viimeinen niitti Itämiehelle olivat häneen kohdistuneet tappouhkaukset.
 Rooli yleisenä hyttystietäjänä on siitä erikoinen, että hyttyset ovat poikkeuksellisen tunteita herättäviä. Harva suomalainen varsinaisesti pitää verenimijöistä. Sen huomasi uransa aikana myös Itämies.
 Eräänä keväänä hänen ollessa vielä hyttysguruna, tunteet leimahtivat toden teolla. Sääolot, kosteus ja lammikoiden määrä antoivat odottaa suurta hyttysmäärää etenkin Lappiin. Näin Itämies myös kertoi eri medioille, kun häneltä totuttuun tapaan kysyttiin, miltä tuleva hyttyskesä vaikuttaa.
 Itämies mainitsi myös, että mahdollinen pitkä kuiva jakso voisi vielä kääntää kelkkaa. Tämä ei lehtien otsikoihin päätynyt. Ennen kesää koitti pidempi kuiva ja lämmin jakso, joten hyttysmäärät jäivät odotettua pienemmiksi.
 Lehdissä oli kuitenkin jo ehditty kirjoittaa isoin otsikoin Lappia piinaavasta itikka-aallosta. Paikalliset yrittäjät kokivat, että Itämies oli ennustuksillaan karkottanut Lapista turisteja ja näin vienyt heiltä tuloja.
 – Eihän Juhani tietenkään mitään ennustanut, kun ei se ole ennustamista. Luotettava arvio hyttyskesästä voidaan tehdä seuraamalla esimerkiksi lammikoita ja säätä.
 Itämiehelle sanottiin, ettei hänellä ole enää asiaa Lappiin ja hurjimmillaan hän sai jopa tappouhkauksia. Pian tämän jälkeen hän päätti jättäytyä eläkkeelle ja antoi Leinosen astua puikkoihin.
 Kaksi aiempaa kesää ovat Leinosen mukaan olleet kuivuuden takia hyttysten osalta rauhallisia. Tänä vuonna kesä on ollut hyttysten kannalta hyvä. Elisa Kinnunen / Yle
 Leinonen itse ei ole huolissaan, vaikka hyttyset saattavat toisinaan nostattaa suurempaakin äläkkää.
 – Jos jotain väärinymmärryksiä tulee, pitää vain rauhallisesti kertoa, miten asiat ovat. Itämieskin oli Lapissa tutkimushommissa vain hetki uhkailujen jälkeen, Leinonen selventää.
 Hyönteiset hämmästyttävät kerta toisensa jälkeen
 Itikoissa Reima Leinosta kiehtovat sitkeys ja mielenkiintoiset yksityiskohdat niiden elinkierrossa.
 – Esimerkiksi hyttysen kärsä on kiehtova. Se, että niin pieni otus saa kärsänsä ihon läpi ja voi imeä tarvitsemansa määrän verta, on ihmeellistä
 Leinonen kertoo hämmästyvänsä jatkuvasti löytäessään eri hyönteisistä uusia puolia ja kykyjä.
 – Luonnosta löytyy paljon monipuolisia ja hämmästyttäviä veijareita, hän tohkeilee.
 Hyönteisten lisäksi Leinosen alaa ovat levähaitat, kasvitarkastukset, ympäristökasvatus sekä viestintä. Leinonen kertoo tuntevansa itsensä etuoikeutetuksi, kun on saanut rakkaasta harrastuksestaan itselleen ammatin.
 Millaisia tunteita hyttyset herättävät sinussa? Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.

Tällainen on Suomen hyttysguru: Reima Leinonen rakastaa itikoita, jotka saavat suomalaiset lähettämään jopa tappouhkauksia


Summary: Perhe joutuu maksamaan verottajalle yli kaksi miljoonaa Australian dollaria.

Kristityn perheen selitys verojen välttelylle on saanut tyrmäyksen Australiassa.  Yleisradioyhtiö ABC:n mukaan  Tasmaniassa asuvat syvästi uskovaiset sisarukset eivät ole maksaneet tuloveroa vuoden 2011 jälkeen, sillä he pitävät verotusta jumalan tahdon vastaisena.
 Ennen vuotta 2011 he olivat vielä hoitaneet veronsa, sillä heidän uskonsa ei silloin ollut yhtä vahva. Vuonna 2011 heidän uskonsa kuitenkin vahvistui niin, ettei veronmaksu enää onnistunut.
 Verojen laiminlyömisen vuoksi oikeuteen joutuneet sisarukset sanoivat, että viranomaisten tahtoon alistuminen merkitsisi jumalan tahdon hylkäämistä.
 – Koko omaisuutemme kuuluu jumalalle, kuului perheen puolustuspuheenvuoro oikeudessa  The Guardianin mukaan .
 Oikeus ei sisarusten selityksiä niellyt, vaan määräsi nämä maksamaan Australian verottajalle 2,3 miljoonaa dollaria eli yli 1,4 miljoonaa euroa.

Uskovainen perhe jätti vuosia "jumalan tahdon vastaiset" verot maksamatta – Australian verottaja ei niellyt selitystä


Summary: Elokuvan musiikista muistetaan parhaiten Can You Feel the Love Tonight -kappale, joka voitti parhaan laulun Oscar-palkinnon.

Disneyn tuore  Leijonakuningas -elokuva sai ensi-iltansa Suomessa eilen keskiviikkona.  Jon Favreaun  ohjaama, fotorealistisesti tietokoneanimoitu fantasiaelokuva perustuu Disneyn samannimiseen animaatioelokuvaan vuodelta 1994.
 Alkuperäisestä elokuvasta tuli kertaheitolla klassikko, ja ikonista animaatioelokuvaa muistellaan yhä tänäkin päivänä, eikä vähiten juuri musiikkinsa takia.
 Elokuvalla oli myös käänteentekevä vaikutus englantilaisen muusikko  Elton Johnin  uraan.
 1990-luvulle tultaessa Elton Johnin tähti oli laskenut alas 1970-luvun huippuvuosista. Hitit kuten  Your Song ,  Tiny Dancer  sekä  Rocket Man  olivat vain kaukainen muisto.
 Sen sijaan alkoholismi, huumeongelma sekä bulimia olivat nostaneet päätään uran nousukiidosta alkaen. Tuolloin vielä homoseksuaalisuuttaan salailleella Eltonilla oli myös takana neljän vuoden kulissiavioliitto (1984–1988)  Renate Blauelin  kanssa.
 Lisäksi 1990-luvun alussa Elton Johnin hyvä ystävä, Queenin nokkamies  Freddie Mercury  kuoli AIDSiin. Elton John teki 1990-luvun puoliväliin mennessä vain yhden studioalbumin sekä yhden duettoalbumin.
 Elton John teki paljon hyväntekeväisyyttä perustaen muun muassa nimeään kantavan hyväntekeväisyyssäätiön AIDS-työn hyväksi.
 Musiikin osalta ura eli kuitenkin suvantovaihetta.
 Leijonakuningas räjäytti pankin
 Vuonna 1994 ilmestyi Walt Disney Picturesin animaatioelokuva  Leijonakuningas,  josta tuli pitkäksi aikaan Disneyn eniten tuottanut elokuva. Maailmanlaajuisesti  Leijonakuningas  tuotti lähes miljardin dollarin tulot Disneylle.
 Tällä hetkellä Disneyn rahakkain animaatioelokuva on  Frozen  vuodelta 2013.
 Elton John yhdisti  Leijonakuninkaassa  voimansa sanoittaja  Tim Ricen  sekä elokuvasävellyksistään tunnetun  Hans Zimmerin  kanssa.
 Suuri yleisö muistanee elokuvan musiikista parhaiten  Can You Feel the Love Tonight  -kappaleen (suom.  Tunnetko jo rakkauden ), joka voittikin parhaan laulun Oscar-palkinnon.
 Elton John (vas.) ja Tim Rice muodostivat dynaamisen parivaljakon. Leijonakuninkaan musiikin lisäksi he vastasivat pari vuotta myöhemmin ilmestyneen Tie El Doradoon -piirroselokuvan musiikista. AOP
 On kuitenkin hyvä muistaa, että ehdokkaina samassa kategoriassa oli myös kaksi muuta elokuvan kappaletta,  Circle of Life  sekä  Hakuna Matata .
 Lisäksi Hans Zimmer sai elokuvasta parhaan musiikin Oscarin.
 Leijonakuninkaan  myötä Elton Johnin uran voidaan katsoa lähteneen ikään kuin uudestaan nousuun.
 Tähän toki liittyy Eltonin seestyminen henkilökohtaisessa elämässään. Hän vieroittui vuosia jatkuneen rellestyksen mukanaan tuomista alkoholismista sekä huumeongelmasta. Hän löysi elämänkumppaninsa  David Furnishin , jonka kanssa hän pitää edelleen yhtä.
 Prinsessa Dianan kuolema ja aatelointi
 1990-luvun loppua kohden tullessa Eltonia kohtasi tragedia, kun hänen erittäin hyvä ystävä Walesin prinsessa  Diana  (Spencer) menehtyi auto-onnettomuudessa vuonna 1997.
 Dianan hautajaisissa Elton Johnin esittämästä ja uudelleen sanoittamasta  Candle In The Wind  -kappaleesta tuli kaikkien aikojen toiseksi myydyin single 33 miljoonalla kappaleella.
 Elton John esiintyi prinsessa Dianan hautajaisissa syyskuussa 1997. AOP
 Kyseisen kappaleen edellä on vain  Bing Crosbyn   White Christmas  vuodelta 1942.
 Myöhemmin vielä saman vuoden aikana, kun Diana menehtyi, sai Elton John aatelisen arvonimen Sir. Kuningatar  Elisabet  palkitsi laulajan aatelisarvolla musiikillisista ansioista ja hyväntekeväisyydestä.
 Elton John teki muutamaa vuotta  Leijonakuninkaan  jälkeen Tim Ricen sekä Hans Zimmerin kanssa musiikin  Tie El Doradoon  -piirroselokuvaan. Dreamworksin tuottamasta animaatioelokuvasta ei kuitenkaan koskaan tullut Leijonakuninkaan kaltaista hittiä.
 Tänä keväänä sai myös ensi-iltansa Elton Johnin elämästä kertova draama- ja musikaalielokuva  Rocketman .
 Lue lisää:
 Tunnetko rakkauden, kun Leijonakuningas hurmaa taas valkokankaalla: "Tuntuu mahtavalta saada uudet sukupolvet laulamaan näitä lauluja"
 Rocketman ei kaihda pimeitä puolia kertoessaan Elton Johnin tarinan – tähden ohje tekijöille oli: "Kertokaa kaikki"

Leijonakuningas toi Elton Johnille aikanaan Oscarin, mutta myös jotain paljon enemmän – hänen uransa takaisin


Summary: Ministeri Tuppurainen myöntää kuitenkin, että yksi puheenjohtajakausi ei riitä maiden suunnan muuttamiseen.

EU:n puheenjohtajamaa Suomi nostaa Unkarin oikeusvaltio-ongelmat ensi kertaa ministerineuvoston asialistalle syyskuussa.
 Kyse on Euroopan parlamentin käynnistämästä ns. artikla 7 -sanktiomenettelystä, joka on odottanut jo yli vuoden sitä, että jäsenmaat veisivät prosessia eteenpäin.
 Edellinen puheenjohtajamaa Romania ei tarttunut Unkarin tilanteeseen, ja suhtautui varauksella myös Puolan oikeusvaltio-ongelmien käsittelemiseen ministerineuvostossa. Puolan kohdalla kuulemisia on järjestetty jo aiemmin.
 – Me teemme palveluksen demokratialle jos pidämme aktiivisena tätä asiaa, sanoi eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) Ylelle ensimmäisen johtamansa ministerikokouksen jälkeen.
 Puheenjohtajamaalla on valta päättää johtamiensa kokousten asialistasta. Eurooppaministerien kokouksessa keskusteltiin myös Puolan tilanteesta.
 Artikla 7 -menettely voi lopulta johtaa siihen, että sen kohteeksi joutunut jäsenmaa menettää äänioikeutensa neuvostossa. Sanktiot vaatisivat kuitenkin muiden maiden yksimielisen päätöksen, jota on käytännössä liki mahdoton saada aikaan koska Puola ja Unkari ovat ilmoittaneet tukevansa toisiaan neuvostossa.
 Tuppurainen ei halunnut ennakoida, olisiko Suomi valmis viemään Puolan artikla 7 -tapauksen äänestykseen.
 – Jotkut sanovat, että se on artikla, jonka mukaista menettelyä ei ikinä pidäkään päättää. Että tärkeämpää on, että asiaa pidetään esillä ja aktiivisena. Näin minä itsekin tämän näen, Tuppurainen sanoi.
 "Puheenjohtajamaan oltava nöyrä"
 Voi käydä niinkin, että kumpikaan tapauksista ei päädy neuvoston äänestykseen koskaan. Tuppuraisen mukaan puheenjohtajamaan on oltava nöyrä, sillä puolen vuoden kauden aikana ei isoja muutoksia tehdä.
 – En usko, että voimme kauden aikana muuttaa Puolaa tai Unkaria perustavalla tavalla, hän sanoi.
 Molempien maiden kohdalla päällimmäinen ongelma on hallitusten sekaantuminen oikeuslaitoksen toimintaan. Unkarissa on lisäksi esimerkiksi rajoitettu riippumattoman median toimintamahdollisuuksia.
 Viime kuussa EU-tuomioistuin totesi, että Puolan uusi laki joka pakotti korkeimman oikeuden vanhemmat tuomarit eläkkeelle oli EU-lainsäädännön vastainen.
 Raha voi ratkaista
 Yksimielisyysvaatimukseen törmäävää äänestystä toimivampi resepti Puolan tai Unkarin suunnan muuttamiseen voi olla raha. Suomi haluaa kytkeä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen EU-rahan saamiseen osana seuraavaa monivuotista rahoituskehystä.
 Tämäkin vaatii yksimielisyyden. Mutta rahoituskehysneuvotteluissa hankalille maille voidaan myös tarjota porkkanaa.
 – Se on paketti, jossa jokainen saa jotain, Tuppurainen sanoi.
 Hänen mukaansa rakennerahastosta voitaisiin esimerkiksi jatkossa tukea alueita, joilla kärsitään hiilivoiman alasajosta osana ilmastotavoitteiden toteuttamista. Samalla rahastosta hyötyvät maat voisivat sitoutua noudattamaan oikeusvaltioperiaatetta EU-rahan saamisen ehtona.
 Euroopan komissio esitteli eurooppaministerien kokouksessa eilistä ehdotustaan, joka perustaisi uuden oikeusvaltioperiaatteen valvontamenettelyn. Menettelyssä jokaisen jäsenmaan tilannetta arvioitaisiin vuosittain.

Suomi nostaa Puolan ja Unkarin oikeusvaltio-ongelmat EU-maiden syyniin: "Teemme palveluksen demokratialle"


Summary: Talousrikoksista tuomittu Gulnara Karimova on ollut vankilassa rikottuaan kotiarestinsa ehtoja.

Keskiaasialaisen Uzbekistanin edesmenneen diktaattorin  Islam Karimovin  tytär  Gulnara Karimova  on ilmeisesti viety pois vankilasta ambulanssilla, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Karimovan asianajaja  Grégoire Mangeat  raportoi Twitterissä, että häntä ei päästetä tapaamaan päämiestään. Mangeat kirjoittaa nähneensä ambulanssin, jossa Karimova luotettavaksi kutsutun lähteen mukaan oli, kun hän odotti Zangiotan vankilan ulkopuolella päästäkseen tapaamaan Karimovan.
 Asianajaja Mangeat ja Karimovan tytär  Iman Karimova  ovat aiemmin kertoneet julkisuuteen Gulnara Karimovan terveysongelmista. Tyttären mukaan tämä tarvitsisi leikkaushoitoa.
 Vuonna 2015 talousrikoksista tuomittu Karimova on ollut vankilassa maaliskuusta lähtien rikottuaan kotiarestinsa ehtoja.
 Muun muassa liikenaisena ja laulajana huomion keskipisteenä aiemmin paistatellut Gulnara Karimova katosi julkisuudesta vuonna 2014. Uzbekistanin viranomaiset kertoivat hänen kohtalostaan ensi kertaa julkisuuteen vasta 2017.
 Uzbekistania 27 vuotta kovaotteisesti johtanut Islam Karimov kuoli vuonna 2016.
 Lisää aiheesta:
 Satoja miljoonia diktaattorin tyttärelle – ruotsalaiset syyttävät suomalaisia TeliaSoneran sotkuista
 Uzbekistanin johtajan tytärtä epäillään nyt rahanpesusta Ranskassa
 MOT: Suomalaisilla keskeinen rooli TeliaSoneran Uzbekistan-jupakassa
 Uzbekistanin presidentin tytär avautuu Telia Soneran lahjussotkusta

Reuters: Julkisuudesta vuosiksi kadonnut Uzbekistanin entisen diktaattorin tytär vietiin vankilasta ambulanssilla


Summary: "Mieskeskeinen sanasto ei vastaa todellisuutta."

Yhdysvaltain Kaliforniassa sijaitseva Berkeleyn kaupunki on päättänyt tehdä suursiivouksen virkakieleen. Ongelmana ei tällä kertaa ole liiallinen virkakielisyys, vaan kielen sukupuolittuneisuus.
 Kaupunginvaltuuston ilman vastaväitteitä hyväksymällä päätöksellä sanastosta tehdään sukupuolineutraali,  kertoo uutiskanava CNN .
 – Mieskeskeinen sanasto ei vastaa todellisuuttamme, perustelee kaupunginvaltuutettu  Rigel Robinson .
 – Kielessä on voimaa. Tämä on pieni askel, mutta sillä on merkitystä Robinson painottaa.
 Yksi vaihtoon menevistä sanoista on viemäri- tai huoltoaukkoa tarkoittava manhole. Miehen mentävä aukko on jatkossa maintenance hole eli huoltoaukko. Manpower eli miestyövoima on jatkossa kaikkien ihmisten työpanokseen viittaava human effort.
 Naista tarkoittavan she-pronominin ja miestä tarkoittavan he-pronominin sijaan Berkeleyn virkahenkilöt käyttävät jatkossa sanaa they eli he.
 San Franciscon kupeessa sijaitseva Berkeley tunnetaan varsinkin yliopistostaan.

Sukupuoleen viittaavat sanat siivotaan virkakielestä Yhdysvaltain Berkeleyssä: "manhole" muuttuu "maintenance holeksi"


Summary: Drone ammuttiin alas torstaina, kun se presidentti Donald Trumpin mukaan uhkasi yhdysvaltalaisen aluksen ja miehistön turvallisuutta.

Yhdysvallat ampui alas iranilaisen miehittämättömän ilma-aluksen kun se tuli noin 900 metrin päähän yhdysvaltalaista USS Boxer -alusta. Asiasta kertoi presidentti  Donald Trump  Valkoisessa talossa. Hän kuvaili toimintaa puolustustaisteluksi.
 – Drone tuhoutui välittömästi, hän kertoi.
 Iranin ja Yhdysvaltain välit ovat viime aikoina olleet hyvin kärjistyneet.
 – Tämä on viimeisin monista Iranin provokatiivistista ja vihamielisistä toimista kansainvälisillä vesillä operoivia aluksia kohtaan, Trump sanoi.
 Hän ilmoitti Yhdysvaltojen kutsuvan kansainvälisen yhteisön tuomitsemaan Iranin toimet.
 Aiemmin torstaina Iranin vallankumouskaarti ilmoitti ottaneensa hallintaansa polttoainetankkerin ja sen 12-henkisen miehistön. Asiasta kertoi Iranin televisio. Laivan miehistöä epäillään polttoaineen salakuljetuksesta.
 Iranin television mukaan tankkeri otettiin kiinni jo sunnuntaina Iraniin kuuluvan Larakin saaren lähistöllä Hormuzinsalmessa. Televisio ei kertonut minkä maalaisesta aluksesta on kysymys.
 Lue lisää:
 Iranin vallankumouskaarti otti hallintaansa ulkomaalaisen säiliöaluksen
 EU:n ulkoministerit huolissaan ydinsopimuksesta – Haavisto: Suomi haluaa edelleen käydä kauppaa Iranin kanssa
 Iranin presidentti on valmis neuvottelemaan Yhdysvaltain kanssa ydinsopimuksesta

Trump: Yhdysvallat tuhosi iranilaisen dronen Hormuzinsalmella


Summary: Tutkinta on osa Roomaa viime vuosikymmenet askarruttanutta nuoren naisen katoamista.

Vatikaanissa selvitetään monivaiheista mysteeriä, johon liittyy kaksi prinsessaa ja 80-luvulla kadonnut teinityttö.
 Lauantaina avattiin Vatikaanissa vastikään lattialuukun alta löytyneet ossuaarit eli luiden säilyttämiseen tarkoitetut hautakammiot. Ossuaarit löytyivät viime viikolla lattian alta  Collegio Teutonicon  tiloista.
 Ossuaarien löytymistä on edeltänyt tutkinta yhdestä Rooman viime vuosikymmenten suurimmista mysteereistä,  Emanuela Orlandin  kohtalosta.
 Orlandi katosi vuonna 1983 ollessaan 15-vuotias. Orlandin, joka on Vatikaanin työntekijän tytär, nähtiin viimeksi lähtevän musiikkitunnilta.
 Emanuela Orlandin veli Pietro Orlandi on jatkanut totuuden etsintää siskonsa katoamisen jälkeen. Fabio Fustaci / EPA
 Viimeisten 36 vuoden aikana on liikkunut jos jonkinmoista huhua siitä, kuka hänet olisi vienyt tai missä hänen ruumiinsa voisi olla.
 Salaperäinen kuva vinkkasi jäljille
 Unohdettuihin ossuaareihin Orlandi yhdistyi, kun hänen perheensä vastaanotti kuvan hautausmaalla olevasta hautakivestä, jonka päällä on enkelipatsas. Kuvan yhteydessä oli viesti, jossa luki "katsokaa, mihin enkeli osoittaa."
 Tämän tuntemattomasta lähteestä tulleen vihjeen pohjalta avattiin Vatikaanissa sijaitsevalla hautausmaalla kahden 1800-luvulla kuolleen prinsessan haudat. Paitsi, ettei kummastakaan haudasta löytynyt Orlandin jäänteitä, ei sieltä löytynyt prinsessojakaan.
 Vatikaanin mukaan  Sophie von Hohenlohen  ja  Charlotte Friederike zu Mecklenburgin  jäänteet olisi mahdollisesti siirretty, kun hautausmaalla tehtiin kunnostustöitä 60- ja 70-luvuilla. Von Hohenlohe haudattiin vuonna 1836 ja zu Mecklenburg 1840.
 Näyttelijä ja suunnittelija  Ira von Fürstenberg , joka on von Hohenlohen kaukainen sukulainen avioliiton kautta, oli hämillään tapauksesta. Hän kertoi italialaismedialle, että luurankojen katoaminen on "uskomaton, hullu tilanne".
 Uusi yritys maan alla
 Lauantaina etsinnät kohdistuvat prinsessa Sophien haudasta löydettyyn, maan alla sijaitsevaan tyhjään huoneeseen.
 Rikospaikkatutkijat avasivat epäillyt viimeiset leposijat Orlandin perheen nimittämän asiantuntijan läsnä ollessa. Paikalla Pyhän istuimen nimittämä oikeuslääketieteen professori  Giovanni Arcudi  analysoi löydöt.
 Vuonna 1983 kadonneen Emanuela Orlandin etsintöjä jatkettiin tänään Vatikaanissa. EPA/ VATICAN MEDIA
 Tutkijat ottivat DNA-näytteen jokaisesta lauantaina löytyneestä jäännöksestä. Vatikaanin mukaan tarkempi morfologinen tarkastelu jatkuu viikon päästä. Tutkimuksen kestoa on Vatikaanin mukaan vaikea ennakoida.
 Orlandin 60-vuotias veli  Pietro Orlandi  kertoi AFP:lle, että hän toivoo Emanuela Orlandin olevan vielä elossa.
 – Minun täytyy jatkaa. Minulla on velvollisuus etsiä totuutta siihen saakka, kunnes löydän Emanuelan, hän kertoi.
 Mafiaa epäilty Orlandin katoamisesta
 Joidenkin mediassa kiertäneiden teorioiden mukaan gangsterit veivät Orlandin. Mahdolliseksi motiiviksi on spekuloitu Vatikaanille annettua lainaa, jonka takaisin saantia he yrittivät jouduttaa kaappauksella.
 Toisen väitteen mukaan hänet olisi viety, jotta häntä voitaisiin käyttää vipuvartena ja painostaa Italiaa päästämään vapaaksi turkkilaisen palkkamurhaajan  Mehmet Ali Agcan . Agca yritti salamurhata paavi  Johannes Paavali II:n  vuonna 1981.
 Vuonna 2017 salaliittoteoreetikoille tarjoiltiin erityistä herkkua, kun julkisuuteen vuosi myöhemmin väärennetyksi epäilty asiakirja, jonka piti olla viiden kardinaalin kirjoittama. Dokumentin piti osoittaa Vatikaanin salailleen rikoksia.
 Viisi vuotta aiemmin 400 ruumisarkkua käytiin läpi kirkossa, johon oli haudattu mafiapomo  Enrico De Pedis , joka toimi Banda della Magliana -rikollisjengin johtajana. Häntä epäiltiin nuoren naisen kidnappauksesta, ja arveltiin, että Orlandi olisi haudattu hänen kanssaan De Pedisin kuoltua vuonna 1990. DNA-testit eivät löytäneet tässä tapauksessa yhteyttä.
 Lisää aiheesta:
 Vatikaanin rakennuksesta löytyneet luut eivät ratkaisseet kadonneiden tyttöjen tapausta

Vatikaani metsästää kuninkaallisten luita vastikään löydetyistä hautakammioista