Summary: Brysselissä vierailevan Rinteen mukaan Britannian EU-eroneuvotteluissa ei ole tapahtunut sellaista läpimurtoa, joka antaisi toivoa ratkaisusta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapasi EU:n brexit-pääneuvottelijan  Michel Barnierin  perjantaina aamupäivällä Brysselissä. Tapaaminen komissiossa kesti vajaan tunnin. Barnierin Rinteelle antama tilannekatsaus ei ollut rohkaiseva.
 – Ei ole sellaista läpimurtoa näköpiirissä, että voisi sanoa valoa olevan tunnelin päässä, sanoi Rinne tapaamisen jälkeen.
 Tilannearvioon ovat oleellisesti vaikuttaneet Britannian tämänviikkoiset tapahtumat. Rinne arvioi tapaamisen jälkeen, että brexit tulee lokakuun lopussa.
 Pääministerin avustajat ovat käyneet Lontoossa keskustelemassa sekä konservatiivien että työväenpuolueen edustajien kanssa.
 – Ajatus siitä, että työväenpuolue pelastaisi ketään, ei ole tästä maailmasta. Ainakaan niiden tietojen perusteella, mitä meillä on, totesi Rinne.
 EU yhtenäinen ja Irlannin takana
 Britannian EU-eroon on enää 34 päivää. Hermo on kireällä molemmin puolin Englannin kanaalia.
 Heti Rinteen jälkeen Barnier tapasi sekä Irlannin ulkoministerin  Simon Coveneyn  että Britannian brexit-neuvottelijan  Stephen Barclayn .
 Rinne tapasi Brysselissä EU:n brexit-neuvottelijan Michel Barnierin.  Johanna Geron / EPA
 Barnier kertoi torstaina EU-maiden suurlähettiläille, että Britannialta ei ole saatu yhtään käyttökelpoista esitystä, jonka pohjalta neuvottelut Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajakiistassa voisivat edetä.
 Irlannin ulkoministeri Simon Coveney totesi oman tapaamisensa jälkeen, että näkemykset ovat vielä kaukana toisistaan.
 Rinne painotti sitä, että EU on neuvotteluissa hyvin yhtenäinen ja, että tilanne ei saa Irlannin osalta heikentyä, ei rauhan eikä talouden suhteen.
 Rinne kannattaa kolmen kuukauden jatkoaikaa
 Väistyvän komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  on antanut ymmärtää, että sopimuksettoman eron mahdollisuus on kasvanut.
 EU korostaa, että jos Britannialta tulee uusia neuvotteluavauksia, unionilla pitää olla riittävästi aikaa arvioida esitysten kelvollisuus juridisesti ja teknisesti.
 Syyskuun lopun jälkeen aika alkaa loppua. Näillä näkymin Britannian on määrä erota lokakuun lopussa.
 Ainoa mahdollisuus estää Britannian sopimukseton ero on antaa neuvotteluille jatkoaikaa lokakuun lopun yli. Se voi tapahtua ainoastaan Britannian pyynnöstä.
 Rinne sanoi pitävänsä järkevänä ajatuksena myöntää Britannialle kolmen kuukauden jatkoaika. Hän kuitenkin painotti, että se on hänen henkilökohtainen kantansa.
 Lontoon tämänviikkoiset tapahtumat oikeudessa ja parlamentissa hermostuttavat Brysselissä.  BBC:n mukaan  virkamiehet varautuvat jo siihen, että Britannian poliittinen myrsky jatkuu vuosia.

Rinne:  Brexit-neuvotteluissa "ei valoa tunnelin päässä"


Summary: VR:n mukaan vika on noin kello 15 saatu korjattua, mutta viivästyksiin on syytä varautua.

Liikenteenohjausjärjestelmässä ollut vika aiheuttaa merkittäviä viivästyksiä kaikille Tampereelle saapuville ja sieltä lähteville junille.
 Esimerkiksi Pendolino 178 Tampereelta Helsinkiin klo 14:02 on myöhässä noin 45 minuuttia ratajärjestelmävian vuoksi.
 VR tiedottaa junien myöhästymisesä  nettisivullaan .
 VR:n kello 15.00 julkaiseman tiedotteen mukaan liikenteenohjausjärjestelmän vika Tampereen rautatieasemalla on saatu korjattua ja liikenne pääsee jatkumaan. VR pyytää Tampereelle saapuvien ja sieltä lähtevien junien matkustajia kuitenkin vielä varautumaan viivästyksiin.
 Juttua päivitetään.

Tampereen kautta kulkevat junat ovat pahasti myöhässä – syynä vika liikenteenohjausjärjestelmässä


Summary: Pulaa puolestaan on sosiaalityön erityisasiantuntijoista, lastentarhanopettajista, siivoojista, kuulontutkijoista ja puheterapeuteista.

Media-alan murros näkyy tuoreessa  ammattibarometrissä : ylitarjontalistalle ovat joutuneet muun muassa toimittajat, graafiset suunnittelijat, painajat ja painopinnanvalmistajat.
 Kaikkein huonoin tilanne on kuitenkin yleissihteereillä, jotka keikkuvat listalla ykkösenä. Myös johdon sihteereistä ja osastosihteereistä on ylitarjontaa. Listalla on lisäksi liuta käsityöläisiä.
 Ammattibarometri kertoo työ- ja elinkeinotoimistojen näkemyksen keskeisten ammattien kehitysnäkymistä lähitulevaisuudessa. Barometri laaditaan kaksi kertaa vuodessa, keväällä ja syksyllä.
 Barometri listaa myös ammattilaisia, joista on suurin pula. Tuo luettelo painottuu sosiaali- ja terveydenhuoltoon.
 Huutava pula on sosiaalityön erityisasiantuntijoista, lastentarhanopettajista sekä kuulontutkijoista ja puheterapeutista. Myös toimisto- ja laitossiivojilla on loistava työmarkkinatilanne.
 Pulaa on myös lääkäreistä, sairaanhoitajista, lähihoitajista ja psykologeista.
 Heitä on liikaa, TOP 15
 Yleissihteerit Vaatturit, pukuompelijat, turkkurit, hatuntekijät Graafiset- ja multimediasuunnittelijat Tieto- ja viestintäteknologian asentajat ja korjaajat Käytön tukihenkilöt Toimittajat Johdon sihteerit ja osastosihteerit Mainonnan ja markkinoinnin erityisasiantuntija Huonekalupuusepät ym. Painajat Painopinnanvalmistajat Yhteiskunta- ja kulttuuritutkijat Konepuusepät Kirjastotyöntekijät Tuote- ja vaatesuunnittelijat
 Heistä on pulaa, TOP 15
 Sosiaalityön erityisasiantuntijat Lastentarhanopettajat Toimisto- ja laitossiivoojat ym. Kuulontutkijat ja puheterapeutit Yleislääkärit Ylilääkärit ja erikoislääkärit Sairaanhoitaja ja terveydenhoitaja Lähihoitajat Puhelin- ja asiakaspalvelukeskusten myyjät Ravintola- ja suurtaloustyöntekijät Myyntiedustajat Hammaslääkärit Erityisopettajat Psykologit Kotiapulaiset ja -siivoojat
 Barometristä voi nähdä työvoimatarjonnan  myös alueittain .
 Lue myös:
 Työvoimapula on iskenyt yhä useampaan ammattiin – katso taulukosta ne työt, joihin tekijöitä kaivataan kipeimmin
 Ovatko 10 tunnin työpäivät yksi ratkaisu hoitoalan työvoimapulaan? Asiaa tutkitaan, jotta kotihoidon työolot saadaan houkuttelevammiksi
 Valtiovarainministeri Lintilä: Työvoimapula vaatii lisää maahanmuuttoa – "Kymmenen vuoden aikana puolet valtiolta eläköityy"
 Pirullinen ongelma riivaa sote-yhtymää: työvoimapula iski miljoonasäästöjen kanssa samaan aikaan
 Ekonomisti huolissaan kasvavasta työvoimapulasta – Lukijat kertovat, mikä saisi heidät muuttamaan työn perässä tai kouluttautumaan uuteen ammattiin

Katso lista ammattilaisista, joista on ylitarjontaa – sihteereitä, toimittajia ja käsityöläisiä on liikaa


Summary: Kiinalainen ruoka, Lapin maisemat. Kahden eri kulttuurin kohtaaminen, ystävyys, rakkaus. Siinä eväät, joista Mika Kaurismäen elokuva on kokattu.

Kesällä 2018 yleensä niin hiljaisessa Kittilän Raattaman kylässä on toimintaa enemmän kuin miesmuistiin. Kylässä kuvataan  Mika Kaurismäen  elokuvaa Mestari Cheng.
 Raattamassa on noin 160 vakituista asukasta. Kuvausten aikaan kylällä pyörii parhaimmillaan jopa sata muuta ihmistä.
 Kuvauksista on nyt vuosi. Suomalais-kiinalaisena yhteistuotantona tehty elokuvaa pyörii Suomen elokuvateattereissa.
 Elokuvan toiselle päänäyttelijälle kesä 2018 on ikimuistoinen kokemus.
 – Se oli aivan mielettömän hienoa aikaa, kun kuvattiin tätä elokuvaa Raattaman kylässä. Minulle oli yksi elämän huippukokemuksia, että sain viettää Lapissa kuusi viikkoa ja tehdä tätä elokuvaa, baarin pitäjää Sirkkaa näyttelevä  Anna-Maija Tuokko  sanoo.
 Elokuva elää juuri tunnelmilla. Kuvauskesän säpinä ei lopputuloksessa näy, elokuva henkii rauhaa näyttelijöiden ja luontokuvien kautta.
 Juoni on klassinen perustarina, katsojaa ei juuri kuormiteta yllätyksillä.
 – Halusin elokuvan, jossa ei ole kaikkia niitä tyypillisiä juonikäänteitä ja tavanomaisia asioita, mitä elokuvissa on. Juonikäänteitä ei ole yhtään enempää kuin on tarvis, ohjaaja ja tuottaja Mika Kaurismäki sanoo.
 – Tämä elokuva nimenomaan nojaa näyttelijän läsnäoloon ja tunnelmaan sekä pieniin yksityiskohtiin.
 Pitkä kuvausaika oli huolella harkittu
 Elokuvan budjetti 2,9 miljoonaa euroa on lähes kaksinkertainen kotimaiseen keskivertoelokuvaan verrattuna. Kuvausaikaa oli kuusi viikkoa, mikä on lähes pari viikkoa enemmän kuin kotimaisella pitkällä elokuvalla keskimäärin.
 – Minulla oli pidempi kuvausaika juuri siksi, että saatiin luotua oikea tunnelma kuvauspaikalle. Että näyttelijöillä olisi rauha ja olisi tilaa tehdä se, Mika Kaurismäki sanoo.
 – Sitä kautta myös koko ryhmä ja koko kyläyhteisö pääsi mukaan elokuvan tekemiseen. Minä uskon, että elokuvassa näkyy, että me integroiduttiin siihen paikkaan ja yhteisöön. Samalla tavalla kuin elokuvassa päähenkilö Cheng, Kaurismäki sanoo.
 Lue myös:
 Mika Kaurismäki teki positiivisen elokuvan vastalauseeksi vihapuheelle – Mestari Chengissä ruoka yhdistää ihmiset
 Mika Kaurismäki ja Anna-Maija Tuokko vierailivat Tähtihetkessä  kertomassa elokuvan mielenkiintoisista yksityiskohdista.

Mika Kaurismäki otti koko kylän Mestari Cheng -elokuvan tekoon mukaan – päänäyttelijä Anna-Maija Tuokko: "Yksi elämän huippukokemuksia"


Summary: Särkänniemen toimitusjohtajan Miikka Seppälän mukaan huvipuistolla ei ole museoon liittyviä suunnitelmia.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Maankuulu Sara Hildénin taidemuseo rakennettiin 1970-luvun lopulla luonnonkauniille paikalle Tampereen Näsinneulan ja Särkänniemen huvipuiston kupeeseen. Rakennus on tullut peruskorjausikään ja myös museon toiminta kaipaa lisätilaa.
 Keskiviikkona julki tulleen suunnitelman mukaan museolle suunnitellaan nyt kokonaan uutta rakennusta lähemmäs Tampereen keskustaa, Finlaysonin alueelle.
 Särkänniemen toimitusjohtaja Miikka Seppälän mukaan museon siirtoaikeet tulivat Särkänniemelle yllätyksenä.
 – Henkilökohtaisesti olen suruissani, jos museo siirtyy muualle. Se on huikea kohde ja me olemme tosi ylpeitä siitä, Seppälä sanoo.
 Sara Hildénin taidemuseo sijaitsee aivan Näsijärven rannan tuntumassa.  Mari Latva-Karjanmaa / Yle
 Seppälän mukaan Särkänniemellä ei ole ajatuksia siitä, mitä huvipuisto voisi museorakennukseen sijoittaa.
 – Asia tuli meille uutena ja yllätyksenä. Jos tällainen sitten tapahtuu, siitä pohtiminen alkaa, Seppälä sanoo.
 – Jos nopeasti pitäisi keksiä, niin sinne voisi sopia Järviluontokeskus, jota tulevassa kaavassa on suunniteltu sataman kupeeseen, Seppälä heittää.
 Järviluontokeskus  (Järviluontokeskuksen sivut) on edellisen hallituksen alullepanema vesistömatkailun kärkihanke. Tampereelle suunnitteilla olevan keskuksen tavoitteena on tarjota yhteinen ja ympärivuotinen paikka järvistä ja luonnosta nauttimiseen.
 Museo liputtaa muuton puolesta
 Taidemuseo on syntynyt tamperelaisen tunnetun yrittäjän  Sara Hildénin  taidekokoelman ympärille.
 Museonjohtaja  Päivi Loimaalan  mukaan muutossa Finlaysonille olisi haasteita mutta myös paljon mahdollisuuksia.
 – Tämän haasteen otamme ihan mielellämme vastaan.
 Loimaalan mukaan positiivista olisi erityisesti se, että omasta kokoelmasta voitaisiin koostaa pysyvä näyttely.
 Sara Hildénin taidemuseossa on nykyään 2500 neliötä, joista 1500 neliötä on näyttelytilaa.
 Myös Särkänniemen tekeillä oleva kaava mahdollistaisi lisätilan rakentamisen museolle. Lisäksi museon liikenneongelmille on kaavassa etsitty ratkaisua.
 Lue myös:
 Yllätyskäänne: Sara Hildénin taidemuseo saattaa siirtyä Särkänniemestä Tampereen keskustaan

Sara Hildénin taidemuseon siirtoaikeet tulivat Särkänniemen toimitusjohtajalle yllätyksenä – "Olen suruissani, jos museo lähtee"


Summary: Koululaisia, opiskelijoita ja aikuisia osallistuu ilmastolakkoon kaikissa maanosissa Aasiasta Amerikkaan.

Miljoonat nuoret osallistuvat perjantaina ilmastolakkoon ja ilmastonmuutoksen vastaisiin mielenosoituksiin eri puolilla maailmaa. Keräämme iltapäivän aikana tähän artikkeliin tunnelmia eri maista.
 Päivän ensimmäisten lakkoilijoiden joukossa olivat kymmenet tuhannet uusiseelantilaiset. Ilmastonmuutoksen vastaisen liikkeen symboli ja ilmastolakkoilun alullepanija  Greta Thurnberg  tviittasi aamupäivällä Suomen aikaa, että ensi tietojen mukaan Uudessa-Seelannissa lakkoilisi 170 000 ihmistä eli 3,5 prosenttia väestöstä.
 Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan  jokainen kansanliike, jonka takana oli ollut vähintään 3,5% väestöstä oli onnistunut muutoksen aikaansaamisessa
 – Onnea kaikille lakkoilijoille eri puolilla maailmaa. Muutos on tulossa!!, Thurnberg tviittasi.
 Ilmastolakkoilijat eri puolilta maailmaa ovat lähettäneet sosiaaliseen mediaan kuvia protesteista ja iskulauseista.
 – Nuoriso Davaossa Filippiineillä marssii yhtenäisenä miljoonien muiden kanssa maailmassa, tviittasi ilmastokampanjajärjestö  +350 East Asia.
 Mielenosoitukset ovat koonneet suuria ihmisjoukkoja myös esimerkiksi Roomassa ja muualla Italiassa.
 Ilmastolakkoilijoita mielenosoituksessa Roomassa. Massimo Percossi / EPA-EFE
 – Loputon ihmismeri, kuvaa Twitter-käyttäjä Luciano Muhlbauer mielenosoitusta Milanossa.
 Ilmastolakkoilijat ovat vaatineet iskulauseissaan päättäjiltä toimia ja muistuttaneet, ettei aikaa ole hukattavaksi. Paljon näkyvyyttä on saanut myös Greta Thurnberg. Hän on näkynyt kuvissa ja häntä on siteerattu myös iskulauseissa. Myös tavallisia ihmisiä on muistutettu muun muassa autoilun haitallisuudesta.
 "Autoilu riittää, menkää bussilla!", vaativat mielenosoittajat Lausannessa Sveitsissä. Cyril Zingaro / EPA-EFE
 Ilmastolakkopäivä huipentuu Montrealissa Kanadassa, jossa  lakkolaisia on tukemassa Thurnberg.  Marssille osallistuu myös Kanadan pääministeri  Justin Trudeau .
 Lue myös:
 Oppilaat jäivät ilmastolakkoon kymmenillä paikkakunnilla Suomessa – Eduskuntatalon edusta on täyttyi mielenosoittajista ja Mannerheimintie tukkeutui

Ilmastolakkoilijat valtaavat kaupunkien kadut eri puolilla maailmaa – Tältä näyttää, kun miljoonat nuoret vaativat päättäjiltä toimia


Summary: Ohjaaja Miko Jaakkola kävi Utön saarella ensimmäisen kerran kuusi vuotta sitten. Tarinat Estonian onnettomuudesta nousevat nyt pääosaan.

Pienellä Utön saarella Saaristomerellä on vuosisatojen aikana totuttu merionnettomuuksiin. Vuonna 1994 tapahtui kuitenkin jotain ennenkokemattoman suurta. Autolautta Estonia upposi vain noin 40 kilometrin päässä saaresta.
 Utön saarelle perustettiin onnettomuusyönä pelastusasema, jonne helikopterit toivat loukkaantuneita ja onnettomuudessa menehtyneitä.
 Ohjaaja  Miko Jaakkola  kävi perheensä kanssa Utöllä vuonna 2013 ja hämmästyi. Vuosien takainen Estonian onnettomuusyö oli edelleen vahvasti ihmisten mielissä. Silloin onnettomuudesta oli kulunut 19 vuotta.
 Estonian hylky on noin 80 metrin syvyydessä.  Yle
 Paikalliset asukkaat kertoivat hänelle tarinoita, muistoja päivistä, jolloin Utö oli yksi merkittävä linkki Estonia valtavassa pelastusoperaatiossa.
 – Saaren asukkaat keräsivät ruokaa, polttopuita, hätäaputavaroita ja avasivat kotiensa ovia hätää kärsiville. He toimivat yhdessä vuorokaudet ympäri uhrien hyväksi, kertoo Jaakkola.
 Pintaan nousi Utön asukkaiden yhteisöllisyys.
 Tarinat jäivät Miko Jaakkolan mieleen. Vuosien mittaan ohjaajassa alkoi versoa ajatus tarinoiden jalostamisesta teatterin näyttämölle.
 Ajan oli kuluttava
 Vaikka Jaakkola vieraili Utössä liki kaksi vuosikymmentä onnettomuuden jälkeen, ei hän heti pystynyt tarttumaan aiheeseen. Tuntui, että aikaa oli kulunut liian vähän.
 – Se on niin hienovarainen aihe. Onnettomuus koskettaa niin monia ihmisiä, sanoo Miko Jaakkola.
 Miko Jaakkola kirjoitti ja ohjasi M/S Estonia - Alinan selviytysmitarina -näytelmän Kotkan kaupunginteatteriin.  Antro Valo / Yle
 Tänä vuonna syntyi musiikkinäytelmä M/S Estonia – Alinan selviytymistarina. Jaakkolan kirjoittama näytelmä on paitsi utölaisten tarina, myös matkustaja Alinan tarina. Se oli pakko ottaa näytelmään mukaan.
 – Kun valitsin näytelmään myös Alinan selviytymistarinan, alkoi tuntua, että nyt tämän aiheen pystyy jo tekemään.
 Alinassa kiteytyy kaikkien selviytyneiden kohtalo, vaikka selvää esikuvaa Alinalla ei tosimaailmassa olekaan.
 Uskomattomat utölaiset
 Utössä vakituisia asukkaita on vain muutama kymmen. Se on Suomen asutuista saarista eteläisin. Saari on tunnettu majakastaan ja Radio Suomen merisäätiedotuksista.
 Autolautta Estonian onnettuuspaikka sijaitsee noin 40 kilometriä Utöstä etelään.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Utön edusta on hyvin karikkoinen, minkä takia asukkaat ovat vuosisatojen aikana tottuneet kohtaamaan meren voiman ja salakavaluuden.
 Ohjaaja Miko Jaakkolalle on jäänyt utöläisistä hyvin vaikuttava kuva. Hän liikuttui erityisesti siitä, miten taitavia asukkaat ovat havainnoimaan säätä ja merta.
 – He tietävät, milloin merelle ei voi lähteä. Utössä luotsin ammatti on hyvin arvostettu. Kun onnettomuus sattuu, luotsiveneet lähtevät liikkeelle säässä kuin säässä, kertoo Jaakkola.
 Iso taustayö
 Näytelmää varten Miko Jaakkola kahlasi läpi kaikki onnettomuustutkintaraportit, joissa käydään onnettomuus ja sen syy perusteellisesti läpi.
 M/S Estonia -teatteriesitys Kotkan kaupungiteatterissa. Kuvakaappaus Miko Jaakkolan videomateriaalsta. Miko Jaakkola
 Valtavasta aineistosta Jaakkolalle jäi mieleen M/S Estonian merkitys Viron tasavallalle, joka oli itsenäistynyt vasta hiljattain. Estoniaan kiteytyi se, miten Neuvostoliitosta itsenäistynyt valtio pystyi nousemaan jaloilleen ja kasvamaan pienestä suureksi.
 – Estonia oli itsenäistyneen Viron lippulaiva.
 Tallinnasta Tukholmaan matkalla olleen M/S Estonian onnettomuudessa sai surmansa 852 ihmistä. Vain 137 selvisi hengissä.
 Suurin osa kuolleista oli ruotsalaisia ja virolaisia.  Loukkaantuneita tuotiin Utön lisäksi  Tammisaareen, Hankoon ja Turkuun.
 Oman elämän Estonia
 Onnettomuuden jälkeen lehdissä, TV:ssä ja kirjoina ilmestyi onnettomuudesta selvinneiden selviytymistarinoita. Jaakkola olisi voinut ottaa jonkun niistä näytelmänsä päähenkilön esikuvaksi. Näin hän ei kuitenkaan halunnut tehdä.
 – Se oli sellainen hienovaraisuuskysymys. En voinut käsitellä oikeita henkilöitä, koska suru on edelleen niin suuri.
 Siksi päähenkilöksi rakentui virolainen Alina.
 Ella Mustajärvi näyttelee Alinaa.  Kotkan kaupunginteatteri/Anita Heikkinen
 Jaakkola alkoi miettiä, millainen ihminen ylipäätään pystyy selviytymään isoista tragedioista ja miten ihminen käsittelee kohdalleen sattunutta valtavaa surua tai merkittävää onnettomuutta.
 – Se, miten ihminen valtavista tragedioista ylipäätään selviää, on kuin oman elämän Estonia.
 Jaakkola rakensi Alinasta purjehdusta harrastaneen naisen, joka tiesi, mitä voimakas tuuli ja myrsky voivat tarkoittaa. Alina on ihminen, jolla oli jo lähtökohtaisesti mahdollisuus selviytyä.
 – Alina on hyvin voimakas, määrätietoinen ja temperamenttinen. Hänellä on myös taitoja käsitellä surua.
 Missä olit, kun....
 Miko Jaakkolan kirjoittamassa M/S Estonia – Alinan selviytymistarina -näytelmässä soivat 1990-luvun hitit, virolaiset laulut sekä osia  Veljo Tormisin  ja  Jaakko Mäntyjärven  M/S Estonian uhrien muistolle sävelletystä kuoroteoksesta.
 Jaakkolan mukaan näytelmässä käydään läpi äärimmäisiä tunteita. Niitä on helpompi käsitellä musiikin avulla.
 – Musiikin kautta saa toivon ja valon, mutta myös sopivan keveyden. Oikeilla musiikkivalinnoilla katsojan tunteita pystyy kuljettamaan paremmin kuin pelkässä puhenäytelmässä.
 Estonialta pelastettuja ihmisiä pelastuslautalla, joka on ankkuroitu matkustajalautta Silja Symphonyn kylkeen Utön ulkopuolella 28. syyskuuta 1994. Yle
 Ohjaaja Miko Jaakkola on nyt 50-vuotias. Hänen sukupolvelleen 25 vuotta sitten tapahtunut onnettomuus on vahvasti mielessä. Hän muistaa tuon päivän kirkkaasti.
 – Olin Helsingissä linja-autossa. Autoradio oli laitettu kovalle juuri tämän onnettomuuden takia. Se on iso sukupolvikokemus, jonka muistaa aina.
 M/S Estonia – Alinan selviytymistarina -näytelmä sai ensi-iltansa Kotkan kaupunginteatterissa 7.9.2019

Estonia kasvatti yhteen pienen saaren asukkaat, jotka avasivat kotiensa ovet uhreille – ohjaajalta vei 6 vuotta, ennen kuin pystyi kertomaan heidän tarinansa suurelle yleisölle


Summary: Bakteerien käyttäytymistä tutkittiin Newcastlen yliopistossa Britanniassa.

Bakteerit ovat kekseliäitä. Uuden  tutkimuksen  mukaan ne osaavat "stripata" antibioottia hämätäkseen.
 Näin se tapahtuu:
 Joidenkin antibioottien – esimerkiksi penisilliinin – teho perustuu siihen, että ne häiritsevät bakteerin soluseinän toimintaa.
 Soluseinä on bakteerin uloin osa, joka tukee ja suojaa bakteeria. Tutkijoiden mukaan sitä voi ajatella eräänlaisena huomiotakkina, jonka bakteeri saattaa riisua ja piilottaa, kun antibiootti tulee kylään.
 "Takin riisuminen" on bakteerille selviytymiskeino. Kun antibiootin teho loppuu, bakteeri pukeutuu jälleen takkiinsa eli luo uuden soluseinän ja jatkaa jylläämistään ihmiskehossa.
 Jo 1930-luvulla havaittiin, että bakteeri voi elää  soluseinänsä ulkopuolella . Uutta tietoa on kuitenkin se, että pöpöt osaavat käyttää tätä keinoa selviytyäkseen antibiooteista.
 Bakteerin riisuutumistaidoista kertovat myös  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja  Independent -lehti.
 Bakteerien taito saa infektiot uusiutumaan
 Bakteerin käyttäytymistä tutkittiin Newcastlen yliopistossa Britanniassa. Tutkijat saivat videolle näyn, jossa bakteeri riisuutuu soluseinästään. Video on nähtävissä Britannian yleisradioyhtiö BBC:n jutussa.
 Tutkijoiden mukaan bakteeriin taito irtaantua soluseinästään voi selittää sitä, miksi jotkut infektiot palaavat aina takaisin.
 Kokeessa tutkittiin 30 iäkkään, toistuvista virtsatieinfektioista kärsivän henkilön virtsaa. Tavoitteena oli selvittää, mikseivät antibiootit tehoa vaivoihin.
 Newcastlen yliopistossa tutkittiin iäkkäiden potilaiden virtsatienäytteitä. Emma Pietarila/Yle
 29 henkilön näytteissä antibioottien käyttäminen oli saanut bakteerin riisuutumaan soluseinästään.
 Tavallisesti ihminen selättää helpommin soluseinättömän bakteerin, mutta iäkkäillä ihmisillä vastustuskyky voi olla heikentynyt.
 Kun koehenkilöiden antibiootin käyttö loppui, bakteeria suojaava seinä palasi ja infektio saattoi uusiutua.
 Antibiootti-immuniteetti on globaali riski
 Bakteerit ovat kekseliäitä ottaessaan käyttöön keinoja, joilla ne estävät antibiootin vaikutuksen. Ne osaavat esimerkiksi pumpata antibiootin pois solustaan ja jakaa  vastustuskykyä toisilleen .
 Antibiootti-immuniteetti on yksi nykypäivän suurimmista riskeistä globaalille terveydelle. CC0
 Usein keinojen taustalla on jonkinlainen mutaatio. Soluseinästä riisuutuminen ei kuitenkaan vaadi muutosta bakteerin geneettiseen koodistoon, mikä herättää huolta tutkijatiimissä.
 – Ne luultavasti tekevät tätä paljon enemmän kuin ymmärrämme, tutkija  Katarzyna Mickiwicz  sanoo BBC:lle.
 Seuraavaksi Mickiwiczin tiimi aikoo tutkia, mitkä bakteerit tarkalleen ottaen reagoivat antibiootteihin soluseinästään irtautumalla ja millaisia vaikutuksia sillä on potilaisiin.
 Mickiwiczin toiveissa on, että tutkimustyön avulla löydetään uusia tapoja hoitaa tulehduksia. Hän sanoo BBC:lle, että yksi vaihtoehto voisi olla käyttää sellaista lääkeyhdistelmää, joka puree sekä bakteerin soluseinään että bakteerin sisäiseen toimintaan.
 Maailman terveysjärjestö  WHO:n mukaan  antibiootti-immuniteetti on yksi nykypäivän suurimmista riskeistä globaalille terveydelle, ruokaturvalle ja kehitykselle.
 Lisää aiheesta:
 Bakteerit selättävät antibiootit yllättävän monilla keinoilla
 Bakteerien ase käännettiin niitä itseään vastaan: suomalaistutkijat onnistuivat tuhoamaan bakteerien vastustuskyvyn antibiooteille

Tutkimus: Bakteerit osaavat "stripata" ja se tekee niistä immuuneja antibiooteille


Summary: EU haluaa kiihdyttää investointeja ilmastoteknologiaan rahoitusalan ekomerkin avulla.

Uusien ydinvoimaloiden ja ydinvoimaa omistavien yritysten rahoitus voi vaikeutua EU:ssa.
 Näin saattaa käydä, mikäli EU:n parlamentti ja komission tekninen asiantuntijaryhmä saavat tahtonsa läpi merkittävän lakipaketin valmistelussa.
 Paketti tunnetaan nimellä kestävän rahoituksen suunnitelma. Tavoitteena on laatia pankkien ja rahoituslaitosten käyttöön eräänlainen ekomerkki.
 Sen avulla sijoittajat voisivat erottaa nykyistä helpommin ilmaston kannalta hyvät ja huonot investointikohteet toisistaan.
 Käytännössä tämä tarkoittaisi esimerkiksi sitä, että tavallisen piensijoittajan tai ison eläkeyhtiön olisi helppo tunnistaa, mitkä rahastot tai yritykset ovat ilmastoystävällisiä.
 Myös viherpesun pitäisi vähentyä rahoitusalalla, arvioi hankkeen käynnistänyt Euroopan komissio.
 Ekomerkkiä varten EU laatii paraikaa luokitusta vihreistä sijoituskohteista. Päämääränä on, että rahaa virtaa entistä enemmän fossiilisten polttoaineiden sijaan esimerkiksi aurinko- ja tuulivoimaan.
 Energia-ala pitää lakipakettia tarpeellisena, mutta on huolissaan sen yksityiskohdista. Pahin kipupiste on ydinvoima.
 Euroopan parlamentti sekä komission asettama tekninen asiantuntijaryhmä eivät ole kelpuuttaneet ydinvoimaa kestävien energiamuotojen luetteloon.
 Fortumin yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja  Esa Hyvärinen  huomauttaa, että vielä vuosi sitten komissio julkaisi tiedonannon, jonka mukaan tulevaisuuden päästötön energiajärjestelmä EU:ssa nojaa uusiutuvaan energiaan ja ydinvoimaan.
 – On aika outoa, että nyt kaikki päästöttömät energiamuodot eivät olisikaan kestävien energialähteiden listalla, hän sanoo.
 Samanlainen varjo leijuu myös jätteenpolton, hiilidioksidin talteenoton ja varastoinnin sekä sähkön ja kaasun siirtoyhteyksien yllä.
 Ydinvoima ei ole kelvannut parlamentille ja komission asiantuntijaryhmälle korkea-aktiivisen käytetyn ydinpolttoaineen, eli tutummin ydinjätteen, vuoksi.
 Sähkön tuottaminen ydinvoimalla ei aiheuta ilmastolle haitallisia co2-päästöjä. Komission alkuperäisessä esityksessä ydinvoimaa ei suljettu pois.
 Fortumin mukaan kestävän rahoituksen lakipaketin pitäisi olla neutraali suhtautumisessa eri energiateknologioihin, sanoo yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja Esa Hyvärinen. Sini Järnström/ Yle
 Mainehaitta mutkistaisi rahoitusta
 Lakipaketin taustalla on EU:n tarve saada rutkasti lisää yksityistä rahaa ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Komissio on arvioinut, että Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteiden saavuttaminen vuonna 2030 edellyttää EU-maissa 180 miljardin euron vuotuiset lisäinvestoinnit vähähiilisiin kohteisiin.
 Lisäksi pankeilla on kova tarve saada konkreettinen ja vertailukelpoinen listaus ilmastoystävällisistä sijoituksista, sillä sijoittajat kyselevät yhä tiuhempaan esimerkiksi rahastojen kestävyyden perään.
 Valmistuessaan kestävän rahoituksen paketti on suositus. Ydinvoimaa saisi siis jatkossakin rahoittaa ja rakentaa EU-maissa.
 Ekoleiman ulkopuolelle jääminen tarkoittaisi kuitenkin mainehaittaa ydinvoimalle, mikä voisi säikäyttää osan sijoittajista.
 Lisäksi viherleima vaikuttaisi todennäköisesti julkisten rahoituslaitosten, kuten Euroopan investointipankin, lainapäätöksiin.
 – Jos ydinvoima ei ole kestävien listalla, rahoituksen hankkiminen saattaa hankaloitua, tiivistää Hyvärinen.
 Käytännössä rahaa voisi olla aiempaa vähemmän tarjolla ydinvoimahankkeisiin tai siitä pitäisi maksaa nykyistä kovempaa korkoa.
 Asia on tärkeä Fortumille, sillä yhtiöllä on merkittävät ydinvoimaomistukset Suomessa ja Ruotsissa.
 Yhtiön on määrä päättää lähiaikoina, hakeeko se jatkolupaa Loviisan kahdelle ydinreaktorille.
 Ydinvoiman jääminen ekomerkin ulkopuolelle olisi EU-jäsenmaista kovin isku Ranskalle, joka tuottaa 75 prosenttia sähköstään ydinvoimalla.
 Suomen ratkaisuehdotus sai kannatusta
 EU:ssa isot lakihankkeet kulkevat mutkikasta polkua, jossa komission esitykseen ottavat kantaa sekä parlamentti että jäsenvaltioiden muodostama neuvosto.
 Kestävän rahoituksen lakipaketissa on nyt käynnissä jäsenmaiden yhteisen kannan viimeistely.
 Suomi on EU:n puheenjohtajamaana tärkeässä asemassa neuvotteluissa. Keskiviikkona jäsenmaat hyväksyivät suurlähettiläiden kokouksessa Suomen ratkaisuehdotuksen, jossa ydinvoimaa ei suljeta pois ekomerkin piiristä.
 EU-asioita seuraavan Politico-lehden mukaan ydinvoimavastaiset maat Saksa, Itävalta ja Luxemburg äänestivät Suomen esitystä vastaan.
 Kestävän rahoituksen paketti kuuluu Suomessa valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) pöydälle.
 – Komissiolla on aika selkeä esitys ja kanta siihen, että kun haemme hiilineutraalia EU:ta vuonna 2050, ydinvoima on yhtenä tekijänä kokonaisuudessa. Sen vuoksi olisi erittäin loogista, että ydinvoima olisi tässä mukana, Lintilä sanoi Ylen haastattelussa ennen jäsenmaiden välisiä neuvotteluita.
 Lopullinen sopu sorvataan jäsenmaiden, komission ja parlamentin välisissä neuvotteluissa, niin kutsutuissa trilogeissa.
 Suomen tavoitteena on, että paketista päästään sopuun vuoden loppuun mennessä. Lopullisesti paketin on määrä tulla voimaan vuonna 2023.
 EU-mailla on edessä mittavat investoinnit ydinvoimaan, mikäli ydinvoima halutaan pitää osana energiapalettia. Mikko Airikka | Yle
 Ydinvoimalla iso rooli ilmastotyössä
 Komissio on todennut aiemmin, että ydinvoimaa tarvitaan edelleen aurinko- ja tuulivoiman rinnalla, mikäli EU mielii saavuttaa hiilineutraaliuden vuoteen 2050 mennessä.
 Komission visiossa ydinvoima voisi kattaa tuolloin 15 prosenttia EU:n sähköntarpeesta, kun uusiutuvien osuus olisi 80 prosenttia.
 Visio vaatisi kuitenkin 400 miljardin euron investoinnit uusiin ydinvoimaloihin, sillä nykyiset voimalaitokset poistuvat pitkälti käytöstä 2050 mennessä.
 Siksi ydinvoiman asema kestävän rahoituksen luokituksessa voi pitkällä tähtäimellä osoittautua merkittäväksi.
 Toisaalta tuleva linjaus voi vaikuttaa myös EU:n omien ilmastotavoitteiden kiristämiseen.
 Komissio on esittänyt, että EU tähtäisi hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Poliittista sopua ei ole toistaiseksi syntynyt, sillä Puola, Unkari, Tsekki ja Viro vastustavat tavoitetta.
 – Jos ydinvoima luokiteltaisiin kestäväksi energiamuodoksi kestävän rahoituksen suunnitelmassa, viimeistenkin vastahakoisten maiden olisi helpompi hyväksyä hiilineutraaliustavoite, arvioi Brysselissä työskentelevä EU-asioiden päällikkö  Joona Turtiainen  Energiateollisuus ry:stä.
 Esimerkiksi rankasti kivihiilestä riippuvainen Puola kaavailee  kuuden reaktorin  rakentamista maahan tulevaisuudessa hiilen osittaiseksi korvaajaksi.
 Ydinvoima kattaa nyt noin neljänneksen EU-maiden sähköntarpeesta. Alueella on toiminnassa yli 120 ydinvoimalaa.
 Lue myös:
 Ydinvoima tekee paluuta EU:ssa – Komission energiajohtaja Ylelle: Ilmastopäästöjen nollaaminen vaatisi kymmeniä uusia laitoksia
 Kaikki keinot käyttöön: EU haluaa nollata päästönsä vuoteen 2050 mennessä

Ydinvoiman rahoitus voi kohta vaikeutua – Valtaosa EU-maista pitää Suomen johdolla ydinvoimaa "vihreänä", mutta parlamentti on aivan toista mieltä


Summary: Lauantaina nautitaan vielä poutaisesta säästä, sitten muuttuu.

Pohjois-Lappiin on ennusteiden mukaan luvassa sunnuntaina paikoin jopa useita senttejä lunta, kertoo Ylen meteorologi  Seija Paasonen .
 Paasosen mukaan lauantaina sää on vielä koko maassa pääosin poutainen ja lämpötila vaihtelee 10 asteen molemmin puolin. Suomea lähestyvä sadealue saattaa yltää lauantaina illalla Lounais-Suomeen.
 Lauantain ja sunnuntain välillä tapahtuu kuitenkin selkeä muutos, kun vesisateita leviää maan etelä- ja keskiosaan ja yksi sadealue muotoutuu yön aikana Lappiin. Sadealueen pohjoisreunalla Lapissa saatetaan nähdä lunta jo aamusta.
 Seija Paasonen 7 Yle
 – Saa nähdä, tuleeko virallinen ensilumi sunnuntaiaamuna. Ennusteiden mukaan Pohjois-Lapissa voisi olla silloin vähintäänkin se vaadittava sentti lunta, Paasonen sanoo.
 Autoilijoiden onkin sunnuntaina hyvä varautua Pohjois-Lapissa liukkaaseen ajokeliin,  varoittaa Ilmatieteen laitos .
 Ensi viikon sää on isossa osassa maata syksyinen: luvassa on reippaasti sateita, tuulta ja viileää keliä.

Sunnuntaina saattaa sataa virallinen ensilumi – Pohjois-Lappiin luvassa useita senttejä lunta


Summary: Ruotsalaisomisteinen alus joutui suurvaltakiistan välikappaleeksi.

Britannian lipun alla purjehtiva säiliöalus Stena Impero on lähtenyt Iranin Bandar Abbasin satamasta.
 Iranin viranomaiset pakottivat aluksen satamaan heinäkuun alussa. Iranin mukaan alus oli jättänyt hätäviestin huomioimatta, törmännyt kalastusalukseen ja sulkenut paikantimensa.
 Länsimaissa uskotaan, että aluksen pidättäminen oli Iranin vastatoimi Britannialle. Britannian hallinto oli pidättänyt Gibraltarilla iranilaistankkeri Grace 1:n, jonka uskottiin olleen matkalla Syyriaan.
 Britannia päästi myöhemmin Grace 1:n lähtemään, kun Iran oli Britannian mukaan luvannut, ettei alus veisi 2,1 miljoonan barrelin öljylastiaan Syyriaan ja rikkoisi täten Syyrian vientikieltoa. Alus kuitenkin kävi Syyrian rannikolla. Aluksen nimeksi vaihdettiin myöhemmin Adrian Darya 1.
 Stena Impero -aluksella oli alun perin 23 hengen miehistö. Iran vapautti heistä syyskuun alussa seitsemän.
 Toistaiseksi ei ole tiedossa, mihin alus on matkalla. Sen paikanninlaite on toiminnassa.
 Stena Imperon omistaja on ruotsalainen Stena Bulk -yhtiö.
 Omistaja: Iran vapauttamassa haltuun ottamansa ruotsalaistankkerin
 Iranilainen öljytankkeri on lähtenyt Gibraltarilta – Matkalla kohti Kreikkaa

Iranin kaappama tankkeri päästettiin lähtemään


Summary: Vasemmistoliiton Yrttiahon mielestä alukset ovat liian suuria ja kalliita.

Vasemmistoliiton turkulaiskansanedustaja  Johannes Yrttiaho  pitää Merivoimien sota-alushankintaa ylimitoitettuna. Hallitus päätti viime viikolla neljän laivan tilauksesta 1,3 miljardilla eurolla RMC-telakalta Raumalta. Yrttiahon puolue kuuluu hallitukseen.
 Yrttiaho arvostelee hankinnan noin sadan miljoonan euron kustannusylitystä, kun samaan aikaan sosiaaliturvaan sekä hyvinvointi- ja koulutuspalveluihin ei löydy rahaa riittävästi.
 Yrttiaho katsoo myös, että tilatut neljä alusta ovat luokkaa suurempia kuin hankintaprosessin kuluessa on annettu ymmärtää. Hänen mielestään uusista Pohjanmaa-luokan aluksista tulee uppoumansa perusteella fregatteja eikä korvetteja.
 Kansanedustaja epäilee, että alusten todellinen käyttötarkoitus on jätetty kertomatta. Hän katsoo, että ne soveltuvat paremmin kansainvälisiin tehtäviin kuin Suomen rannikko- ja merialueen puolustukseen.
 Johannes Yrttiaho on tehnyt hallitukselle kirjallisen kysymyksen alushankinnan kustannusylityksestä, alusten luokituksesta ja niiden käyttötarkoituksesta.
 Juttu täydentyy.
 Lue lisää:
 Hallitus vahvisti sotalaivatilauksen Rauman telakalta ja Saabilta, hinta nousi liki 100 miljoonaa euroa – Katso tiedotustilaisuus    Merivoimien suurhanke etenee – monitoimikorvetit korvaamaan käytöstä poistuvia aluksia
 Merivoimien uusien sotalaivojen tilaus Rauman telakalta on varmistunut – laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi

Turkulaiskansanedustaja Johannes Yrttiaho kritisoi hallitusta sotalaivahankinnasta – epäilee, että todellisesta käyttötarkoituksesta vaietaan


Summary: Valitusluvat koskevat saamelaisten kulttuurista perusoikeutta kalastuksen harjoittamiseen.

Korkein oikeus on myöntänyt syyttäjälle valitusluvat Tenon kalastusta koskevissa kiistoissa. Kiistaan voidaan nyt hakea ennakkopäätös suoraan korkeimmalta oikeudelta.
 Kyse on paikallisten kalastusoikeudesta Tenon vesistössä. Epäillyt rikokset tapahtuivat kesällä 2017, jolloin viisi saamelaista rikkoi tahallaan lakia kalastamalla luvatta Tenon vesistössä ja teki itsestään rikosilmoituksen.
 Lapin käräjäoikeus hylkäsi saamelaisten syytteet kalastusrikkomuksesta ja luvattomasta pyynnistä maaliskuussa. Käräjäoikeuden mukaan saamelaisilla oli perustuslaissa turvattu oikeus kalastaa ainakin kotijoessaan.
 Neljää heistä syytettiin luvattomasta pyynnistä heidän kalastettuaan Vetsijoessa ilman vapakalastuslupaa. Lisäksi yhtä ihmistä syytetään kalastusrikkomuksesta hänen laskettuaan lohiverkon Utsjoen yläjuoksulle ilman asianmukaista lupaa.
 Epäiltyjen tavoitteena on saada oikeudenkäynnin avulla muutos lakiin, joka on vienyt paikallisilta ilmaisen kalastusluvan Ylä-Lapissa. Saamelaiset katsovat vuonna 2016 voimaan tulleen kalastuslain uudistuksen uhkaavan jokisaamelaista kulttuuria.
 Kiistaan voidaan hakea ennakkopäätöstä suoraan korkeimmalta oikeudelta, koska syytetyt ovat suostuneet siihen.
 Lue lisää:
 Viisi saamelaista oikeudessa salakalastuksesta – ovat valmiita viemään asian kansainvälisiin tuomioistuimiin
 Lapin käräjäoikeus on hylännyt kaikki Utsjoen saamelaisten syytteet luvattomasta kalastuksesta Vetsijoella ja Utsjoella

Tenon kalakiistaan haetaan ratkaisua korkeimmasta oikeudesta – syyttäjä sai valitusluvat


Summary: Konkreettisesti kaupungin ohjaus näkyy monen piha-alueen, taloyhtiön ja kiinteistön valaistuksessa.

Pimeän laskeutuessa Matti Nykäsen mäen laelle kiipeää valojana ja vihreän merkkivalon myötä kiihdyttää vauhtia hyppyrinnokalle. Jyväskylän kaupungin tuorein pysyvä valaistuskohde on syttynyt.
 Parinkymmenen viime vuoden aikana kaupunkiin on huolella suunniteltu yli sata pysyvää valaisua.
 Matti Nykäsen mäessä valot liikkuvat ja vaihtuvat. Petri Aaltonen / Yle
 Valo alkoi kajastaa Jyväkylässä vuonna 2000, kun kantakaupungin ulkovalaistukselle kirjoitettiin oma yleissuunnitelma.
 – Yksi oivalluksista silloin oli se, että kaupungin tuon ajan valaistusratkaisuilla valaistiin asfalttia. Miksi pitäisi valaista asfalttia? Valo on ihmisiä varten, muistelee Jyväskylän kaupungin palvelupäällikkö  Kari Ström .
 Jyväskylä heräsi valon voimaan 10–15 vuotta monia muita Suomen kaupunkeja aiemmin.
 Lisäksi se on ainoa kaupunki, jossa on päätyökseen kaupunkivalaistukseen keskittyvä suunnittelija.
 Ohjauksella valaistus oikeaan suuntaan
 Elisa Hillgenin  pesti kaupungin valaistussuunnittelijana on tehdä pitkäjänteistä työtä laadukkaan valaistuksen eteen ympäri vuoden.
 Nykyään valo on alusta saakka mukana kaupungin suunnitteluprosesseissa.
 – Valaistusasioissa jyväskyläläisiä ohjaillaan yllättävän paljon. Huomattavasti enemmän kuin muissa kaupungeissa, kertoo Hillgen.
 Taloyhtiöt saavat maksutonta suunnitteluapua kaupungilta Jyväskylässä. Petri Aaltonen / Yle
 Konkreettisesti kaupungin tiukka ohjaus näkyy monen piha-alueen, taloyhtiön ja kiinteistön valaistuksessa.
 – Niitä eivät ehkä jyväskyläläiset huomaa, mutta minä ainakin itse näen sen, kun tulen muualta, sanoo Hillgen.
 Taloyhtiöt ja yritykset saavat Jyväskylässä maksutonta ohjausta valaistuksen suunnitteluun tai muuttamiseen.
 – Vastikään eräs taloyhtiö otti yhteyttä, koska asukkaat valittivat yöllä asuntoihin kajastavasta pihavalaistuksesta. Suunnittelimme yhdessä, millaisilla muutoksilla valaistus saadaan paremmaksi, kertoo Hillgen.
 Hillgenin työpöydän kautta kulkevat rakennusvalvonnan lausuntopyynnöt esimerkiksi koulurakennusten tai vanhusten hoitokotien ulkovalaistukseen.
 Läpi käydään valaisinten tekniset ominaisuudet ja valon värilämpötila. Jyväskylän ohjeistus on, että valaistukseen käytetään lämmintä valkoista valoa.
 – Se ei saa olla kylmää valkoista, josta monet nykyään suunnittelee paljon valaistuksia, sanoo Hillgen.
 Lisäksi kaupunki vaatii merkittäviin kohteisiin koevalaistuksen tekemistä.
 Ihmisen kokoista valoa läpi vuoden
 Jyväkylässä valaistussuunnittelun tavoitteena on välttää turhaa valoa ja valosaastetta.
 Valoa päästetään vain sinne, missä sitä tarvitaan ja vain se määrä, mitä tarvitaan.
 – Ei ole tarkoituksenmukaista tehdä monumentaalisia valaistuksia, vaan ihmisen kokoista valoa, sanoo Kari Ström.
 Elisa Hillgenin mukaan ihmisen kokoinen valo tarkoittaa jotain aivan muuta, kuin automarketin kymmenmetrisiä valonheittimiä.
 – Valaisun suunnittelussa ajatellaan käyttäjää. Ei mietitä paljonko kadun pinnassa on luxeja, vaan sitä, miten ihminen käyttäytyy siinä ympäristössä, miten suunnistaa ja viihtyy siellä.
 Jyväskylässä valaistuksen suunnittelussa lähdetään liikkeelle ihmisen tasolta. Petri Aaltonen / Yle
 Nykyään led-teknologialla voi toteuttaa ohjelmoitavia valaistusratkaisuja kohtuullisin kustannuksin.
 Hyvällä valosuunnittelulla säästetään energiaa ja näin ollen myös euroja.
 – Valo on edullisin tapa muuttaa infrastruktuuria. Rumankin talon voi valaista näyttämään hyvältä, toteaa Kari Ström.
 Huimaa vauhtia kehittyvä teknologia mahdollistaa myös entistäkin persoonallisemman kaupunkivalaisun. Strömin mukaan on mahdollista, että lähitulevaisuudessa Jyväskylässä nähdään "taiteellista valoa" taajaman pysyvänä valaistuksena.
 Valo vetää ihmisiä ja tuo euroja
 Alkusyksystä järjestettävä Valon kaupunki -viikonloppu on noussut merkittäväksi tapahtumaksi Jyväskylälle.
 Viime vuonna tapahtumassa oli noin 109 000 kävijää. Tänä vuonna jännitetään, joko kolkutellaan 150 000 kävijän rajaa. Jos haluaa valoviikonlopuksi Jyväskylästä hotellihuoneen, on se varattava ajoissa.
 Valon kaupunki -tapahtuman ajaksi Kirkkopuisto muuttuu fantasiamaailmaksi. Petri Aaltonen / Yle
 Strömin mukaan tapahtuman arvioidaan tuovan kaupunkiin jo miljoonia euroja.
 – Esimerkiksi erään ravintoloitsijan mukaan myynti on ollut parempaa kuin rallin MM-ajojen aikaan, kertoo Ström.
 Silti osa kaupunkikeskustan kahviloista ja ravintoloista on pitänyt ovensa kiinni valotapahtuman aikaan.
 Kaupungille on tullut tapahtumakävijöiltä palautetta siitä, että olisi mukava kun tapahtuman aikana pääsisi välillä istahtamaan ja juomaan vaikkapa kupposen kuumaa, ennen kuin taas jatkaa valoteosten ihastelua.
 – Olisi todella toivottavaa, että yritykset tarttuisivat tähän mahdollisuuteen tehdä tulosta, toteaa Ström.

Ainoa kaupunki, jossa on kaupunkivalaistukseen keskittyvä suunnittelija – Jyväskylä ohjaa tiukasti valaistusta


Summary: Tehtaasta leviää yhä kevyttä savua ja Rouenin kaupungin lähellä vallitsee epämiellyttävä haju, palomiehet kertovat.

Palomiehet ovat onnistuneet sammuttamaan  kemiantehtaan palon Pohjois-Ranskan Rouenissa , viranomaiset kertovat.
 Tehtaassa syttyi palo torstain vastaisena yönä. Palon levittämän sankan savun takia viranomaiset sulkivat torstaina kouluja ja kehottivat alueen asukkaita pysyttelemään sisätiloissa.
 Tehtaasta leviää yhä kevyttä savua ja alueella vallitsee epämiellyttävä haju, sammutustyöntekijöiden tiedottaja  Chris Chislard  kuvasi.
 Lubrizol-yhtiön tehtaassa valmistetaan muun muassa voiteluaineita ja polttonesteiden lisäaineita. Viranomaiset varoittivat torstaina saasteiden mahdollisesta leviämisestä sammutusveden mukana lähellä tehdasta virtaavaan Seine-jokeen.
 Kenenkään ei ole kerrottu loukkaantuneen palossa. Paloa oli sammuttamassa yli 200 sammutustyöntekijää.

Kemiantehtaan palo saatu sammutettua Pohjois-Ranskassa


Summary: Lakkoon osallistuu kokonaisia koululuokkia opettajineen. Yle seuraa tapahtumia neljällä eri paikkakunnalla: Helsingissä, Lappeenrannassa, Oulussa ja Tampereella.

Eduskuntatalolle Helsinkiin odotetaan tänään tuhansia lakkoilijoita, jotka vaativat päättäjiltä konkreettisia tekoja ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi.
 Mielenosoittajat kokoontuvat eduskuntatalon edustalle Helsingissä kello 10, ja tapahtuman aikana kuullaan puheenvuoroja muun muassa "Suomen Greta Thunbergilta",  Atte Ahokkaalta  ja useiden nimekkäiden muusikkojen esityksiä. Tapahtuman koko ohjelma katsottavissa  täältä.
 Suoran lähetyksen Yle TV1:ssä ja Yle Areenassa juontaa toimittaja  Tuulia Thynell .
 Tapahtuma on osa kansainvälistä Ilmastoviikkoa. Helsingin lisäksi ilmastoaiheisia tapahtumia järjestetään myös esimerkiksi Espoossa, Tampereella, Turussa, Oulussa ja Jyväskylässä.
 Ilmastolakkoilijoiden vaatimuslista:
 Suomi toteuttaa aikeensa olla maailman ensimmäinen fossiilivapaa hyvinvointivaltio. Suomi sitoutuu päivittämään ilmastolain siten että siihen kirjattavat päästövähennys- ja hiilinielutavoitteet ovat linjassa 1,5 asteen lämpenemisrajan kanssa. Fossiilisten polttoaineiden suorat ja epäsuorat tuet on lakkautettava. Siirtymä fossiilivapaaseen yhteiskuntaan on toteutettava reilusti.

 Edellisen kerran nuoret ilmastolakkoilivat  viime maaliskuussa , jolloin eduskuntatalolle kerääntyi kesken koulupäivän noin 3000 osallistujaa. Nyt paikan päälle odotetaan nuorten lisäksi myös aikuisia.
 Ilmastolakot ovat seurausta ruotsalaisen Greta Thunbergin elokuussa 2018 aloittamasta viikoittaisesta koululakosta. Thunberg kieltäytyi menemästä perjantaisin kouluun kunnes Ruotsin poliitikot ottavat ilmastonmuutoksen tosissaan.
 Pian ruotsalaisen ilmastoaktivistin esimerkkiä seurattiin muuallakin ja ilmastolakosta kasvoi kansainvälinen liike, jossa nuoret vaativat aikuisia tarttumaan toimeen ja kantavan vastuunsa planeettamme tulevaisuudesta.
 Tällä viikolla Thunberg läksytti maailman johtajia  YK:n ilmastokokouksessa  New Yorkissa.

Katso suorana kello 10: Yle seuraa kansainvälistä ilmastolakkoa kymmenillä paikkakunnilla Suomessa – tällä kertaa myös aikuiset on kutsuttu mukaan


Summary: Suomella on 15 vuotta aikaa päästä eroon hiilipäästöistä, jos hallituksen tavoite aiotaan toteuttaa. Teollisuus arvioi siirtymän maksavan miljardeja.

Alkuviikosta koko ilmastouutisia seuraava maailma  kuuli Suomen ilmastotavoitteesta YK:n kokouksessa  New Yorkissa.  Suomen hallitus haluaa päästöjen vähentämisen  ykköseksi.
 Hiilineutraalius vuonna 2035 tarkoittaa, että Suomi tuottaisi hiilipäästöjä vain sen verran kuin hiilinielut sitovat hiiltä. Euroopan maista useimmat tavoittelevat hiilineutraaliutta vasta vuoteen 2050 mennessä.
 Tavoite on kuitenkin vasta tavoite. Hallitus ei ole vielä päättänyt, miten vähennykset toteutetaan ja aikataulutetaan ja millä panoksilla hallitus tukee siirtymistä päästöttömyyteen.
 Selvitimme, miten hallitus on suunnitellut reittiä päästöttömyyteen ja miten se asiantuntijoiden mielestä olisi kannattavinta tehdä.
 1. Mistä päästöjä olisi helpointa vähentää?
 Helpointa päästövähennykset olisi aloittaa sieltä, missä päästöjä syntyy eniten, korvaavia tekniikoita on olemassa eikä muutos tule kohtuuttoman kalliiksi.
 Suomi on jo päättänyt, että kivihiiltä ei polteta energiaksi enää vuoden 2029 jälkeen.  Tämän päätöksen teki  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus. Energian tuottamiseen on olemassa muitakin vaihtoehtoja kuin kivihiili, ja kivihiilen päästöt ovat suhteessa suuret.
 Hallitus haluaa puolittaa liikenteen päästöt. Yksi tapa on nopeuttaa siirtymistä sähköautoihin.  Mostphotos
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus päätti, että  liikenteen päästöistä vähennetään puolet .
 Autoteollisuus on siirtymässä vähitellen sähköautoihin, ja siirtymistä voi tukea vaikkapa rahoittamalla latauspisteiden rakentamista. Pitää myös huolehtia, ettei päästötön auto tule kalliimmaksi kuin hiilidioksidipäästöjä tuottava auto.
 Hallitus vauhdittaa siirtymää sekä porkkanalla että kepillä: budjetissa se varasi tukirahaa esimerkiksi latauspisteiden rakentamiseen. Toisaalta se nosti bensan hintaa.
 2. Missä päästöjä on vaikeinta vähentää?
 Päästöjä on vaikeinta vähentää siellä, missä tekniikkaa ei vielä ole olemassa tai siirtyminen tulee huomattavan kalliiksi.
 Esimerkiksi Outokummun ruostumattoman teräksen valmistus ei nykytekniikoilla onnistu ilman hiilipäästöjä.
 SSAB:n Raahen tehtaan kaksi masuunia ovat Suomen ainoat. Uusi teknologia siirtää hiiltä syövät tuhatvuotista teknologiaa edustavat  laitokset historiaan. Timo Sipola / Yle
 Toinen teollisuusesimerkki on SSAB:n Raahen terästehdas, joka on siirtymässä 2030-luvulla sähköenergiaan.
 Teknologiateollisuuden mukaan tekniikka on mahdollinen mutta kallis: Raahesta valmistuvasta teräksestä tulee viidenneksen kalliimpaa kuin tavanomaisella tekniikalle valmistetusta. Silti investointi on päätetty toteuttaa.
 Toisaalta päästöjä on vaikeaa vähentää sieltä, missä muutos pakottaisi ihmiset muuttamaan rankasti elintapojaan.
 Ilmastopaneelin puheenjohtaja  Markku Ollikainen  sanoo, että ihmiset olisi hyvin vaikea esimerkiksi pakottaa muuttamaan ahtaampiin asuntoihin.
 3. Mitä päästöistä eroon hankkiutuminen maksaa?
 Hiilettömään talouteen siirtymisen hinnasta on vasta karkeita arvioita. Kustannukset jakautuvat useille vuosille ja maksajiakin on useita: kuluttajat, teollisuus ja valtio.
 Teknologiateollisuuden johtaja  Helena Soimakallio  arvioi, että siirtymän hinta lasketaan miljardeissa. Ilmastopaneelin Ollikainen taas arvioi, ettei suurta laskua olisi tulossa, sillä aikajänne on suhteellisen pitkä.
 Esimerkiksi liikenteen sähköistyminen maksaa. Ylen Teknologiateollisuudelta saamien arvioiden mukaan julkisia latauspisteitä pitäisi rakentaa yksi jokaista kymmentä autoa kohden. Yhden latauspisteen hinta 2 000–7 000 euroa.
 Lisäksi pitäisi rakentaa tehokkaita pikalatauspisteitä. Niiden hinta vaihtelee 25 000 eurosta 50 000 euroon. Kodeissa ja työpaikoilla pitäisi myös olla latauspaikat, niitä tarvittaisiin 1,5-kertaisesti autojen määrä. Niiden kustannusarvio on 500–1 500 euroa.
 Kaikkiaan pelkästään henkilöautojen latausinfran rakentaminen maksaisi yhteensä miljardeja.
 Hallituksella ei vielä ole laskelmaa hiilettömyyden kustannuksista. Se muodostuu vähitellen, kun teollisuus saa tehtyä omat tiekarttansa kohti hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja hallitus pääsee keinojen etsinnässä pidemmälle.
 4. Miksi Suomi haluaa olla hiilineutraali juuri vuonna 2035?
 Sipilän hallituksen aikana tavoite oli, että Suomi olisi hiilineutraali vuonna 2045. Rinteen hallitusohjelmassa tavoite olikin monen yllätykseksi kiristynyt vuoteen 2035.
 Hallitus oli tavoitetta miettiessään tutustunut  ainakin Suomen ilmastopaneelin arvioihin , joissa tavoitteeksi oli esitetty vuotta 2035.
 Tutkijoista koostuva ilmastopaneeli pitää mahdollisena, että hiilettömään talouteen voidaan päästä 15 vuodessa. Näin Suomi yrittäisi osaltaan estää maapallon lämpötilan nousua.
 Suomi hakee päästöttömyydellä myös kilpailuetua. Jos hiilettömiä tekniikoita onnistutaan Suomessa kehittämään ja ottamaan käyttöön ennen muuta maailmaa, se voi hyödyttää teollisuutta.
 5. Miten hallitus aikoo päästä tavoitteeseen?
 Kunnianhimoisessa ohjelmassaan hallituksella on  valtava määrä tavoitteita , jotka pienentäisivät suomalaisten hiilijalanjälkeä. Budjetissa rahaa ripoteltiin moniin näistä kohteista yhteensä vähintään kymmeniä miljoonia euroja.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (vihr.) johtaa ministeriryhmää, jonka tehtävä on huolehtia ilmastotavoitteen toteuttamisesta.  Mauri Ratilainen / AOP
 Vaikutusarvioita toimilleen hallitus ei kuitenkaan ole Ylen tietojen mukaan vielä laskenut. Samoin se, miten siirtymistä hiilettömyyteen tuettaisiin ja millä keinoilla olisi suurimmat vaikutukset, on vielä selvittämättä. Kukin ministeriö on toistaiseksi tehnyt sen, mitä on katsonut parhaaksi.
 Hallituksen energia- ja ilmastoministerityöryhmä on tilannut selvityksiä, joissa esitetään skenaarioita tavoitteeseen pääsemiseksi.
 Työ- ja elinkeinoministeriö taas on alkanut tehdä teollisuuden kanssa "tiekarttoja", kuinka päästöt voisivat vähentyä.
 Myös Suomen ilmastopaneeli laatii parhaillaan omia laskelmiaan, mihin nykyiset päätökset riittävät ja kuinka paljon vielä olisi tehtävä, jotta hiilineutraaliuteen päästäisiin 15 vuodessa.
 Lisää aiheesta:
 IPCC:n jättiraportti varoittaa: Alppien ja Skandinavian jäätiköt vaarassa, merenpinta voi nousta jopa metrin
 Analyysi: Suomelle ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin kieltää uusien bensiini- ja dieselautojen myynti vuonna 2030   Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot

Suomi asetti itselleen huippukovan ilmastotavoitteen – Miten hallitus onnistuu lunastamaan lupauksensa, 5 kysymystä ja vastausta


Kuluttajien arviot Suomen talouden kehityksen synkkenevän entisestään syyskuussa, kertoo Tilastokeskus.
 Luottamus omaan talouteen kuitenkin vahvistui elokuun tasoon verrattuna.
 Kuluttajat ennakoivat yhä selvemmin, että Suomen työttömyystilanne heikkenee jatkossa. Myös omalla kohdalla työttömyyden uhka on kuluttajien mielestä lisääntynyt merkittävästi viime aikoina.
 Kokonaisuudessaan kuluttajien luottamus talouteen pysyi suunnilleen ennallaan. Luottamusindikaattori sai syyskuussa arvon –4,2, kun se kuukautta aiemmin oli –4,5.

Tilastokeskus: Kuluttajat ennakoivat työttömyyden lisääntyvän ja kaikkiaan Suomen taloustilanteen heikkenevän


Summary: Tykkäyksiä on piilotettu aiemmin jo Instagramissa.

Facebook testaa tykkäyksien määrän piilottamista käyttäjiltä Australiassa, yhtiö kertoi perjantaina.
 Facebookin käyttäjät eivät myöskään voi nähdä, kuinka paljon tykkäyksiä muiden päivitykset ovat saaneet.
 – Emme halua, että Facebookista tulee kilpailu. Tämä on testi, jotta näemme, miten ihmiset reagoivat. Toivomme saavamme tästä oppia, jotta voimme päättää, otammeko tämän laajemminkin käyttöön, yhtiö sanoi tiedotteessaan.
 Facebook on jo rajoittanut tykkäyksien näkymistä useissa maissa toisessa sosiaalisen median palvelussaan, Instagramissa.
 – Haluamme tietää, parantaako tykkäyksien määrän piilottaminen ihmisten käyttökokemusta, mutta samalla haluamme myös välttää positiivisten kokemusten rajoittamista, pyöritteli Facebookin Australian-osaston edustaja  Mia Garlick .
 Jutun keskusteluosio on auki klo 22.00 saakka.
 Lue myös:   Tykkäykset piiloon – Instagram haluaa vähentää käyttäjien paineita sekä riittämättömyyden tunnetta


Summary: Palvelualoilla luottamus edelliskuun tasolla.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Teollisuusyritysten talousluottamus heikkeni hieman syyskuussa, ilmenee Elinkeinoelämän keskusliiton luottamusindikaattoreista.
 Teollisuuden saldoluku oli syyskuussa –5, kun edellisen kuun lukema oli –2. Indikaattorin pitkän aikavälin keskiarvo on +1.
 Teollisuuden tilauskannat pysyivät ennallaan syyskuussa. Valmiiden tuotteiden varastot kasvoivat, ja ne ovat yhä tavanomaista täydemmät.
 Vähittäiskaupassa ja rakennusalalla yritysten luottamus koheni syyskuussa. Palveluyrityksissä luottamus pysyi edelliskuun tasolla.

EK: Teollisuusalan yritysten luottamus talouteen heikkeni, vähittäiskaupan ja rakennusalan luottamus koheni


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Hei lukijamme ja tervetuloa  seuraamaan ajatuksiani Brysselistä!
 Seitsemän vuoden tauon jälkeen olen palannut tänne toiselle EU-kirjeenvaihtajapestilleni ja on pakko myöntää, että tuntuu kuin olisi kotiin palannut. EU ja Eurooppa ovat asioita joita ilman en voi olla, Bryssel taas on kaupunki, jossa haluan olla.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Brysseliin tiivistyy koko Eurooppa , sen henki, monimuotoisuus, kompleksisuus, historia ja ihmiset, jotka kaikki lopulta tekevät Euroopasta Euroopan.
 Kävin Brysselissä ensimmäisen kerran alkuvuonna 1990. Nuorena aikuisen alkuna en ollut lainkaan innostunut näkemästäni. Euroopan unionin kahdentoista jäsenmaan pääkaupunki oli harmaa ja suttuinen, jalkakäytävät roskapussien ja koirankakan päällystämiä ja talvinen tihkusade kalsea.
 Sittemmin tunne on muuttunut . Kymmenet ja kymmenet työmatkat ja kuusi asuinvuotta ovat tehneet tehtävänsä. Kaupunki on vuosien kuluessa siistiytynyt, uudistunut ja kehittynyt. Jopa koirankakat ovat hävinneet jalkakäytäviltä.
 Ilokseni nyt huomasin, että suosikkialuettani, kaupungin ainoan kanavan rantoja rakennetaan. Vanhoja teollisuusrakennuksia on purettu ja tilalle on tulossa leveät kävely- ja pyörätiet, kulttuuria ja kokoontumistiloja.
 Bryssel on paljon mainettaan parempi . Se on Euroopan sulatusuuni, joka vetää vertoja Lontoolle ja miksei myös New Yorkille. Sen asukkaat edustavat lukuisia kansoja, kulttuureja ja kieliä ja värittävät kukin omalla tavallaan kaupunginosaansa. Brysselin loputtoman laaja ravintolavalikoima, lukuisat puistot ja erinomaiset museot korvaavat pienet kauneusvirheet.
 Paluu entiseen kotiosoitteeseen on ollut helppoa. Ilokseni vanha naapurusto on edelleen täällä. Ympäriltä löytyy muun muassa hollantilainen, englantilais-venäläinen, suomalainen, belgialainen ja brasilialainen perhe.
 Lähikatujen kauppiaatkin muistavat  minut hyvin. Kortteliravintolan omistajalta saan aina lämpimän poskisuudelman. Voisiko paremmin olla!
 Liikenne on ongelma täällä kuten kaikissa suurkaupungeissa. Tällä kertaa päätin jättää ison dieselautoni Suomeen. Eihän niillä kohta saa ajaa enää minkään eurooppalaisen suurkaupungin kaduilla.
 Mutta toissa sunnuntaina mieleni teki Antwerpeniin. Naapuri tarjosi avoautoaan avuksi ja hyppäsin rattiin. Hiukset hulmuten päräytin naapurikaupunkiin kunnes matkani tyssäsi tympeän näköiseen metalliesteeseen ja riviin poliiseja.
 Aikani pyörittyäni pysäytin auton  ja kysäisin poliisilta mistä on kyse. Olisihan se pitänyt arvata - autoton sunnuntai. Oli siis käveltävä kilometritolkulla haluamaani kohteeseen.
 Viikkoa myöhemmin astuin kotikadulle käydäkseni kaupassa. Hiljaisuus hieman ihmetytti ja vielä enemmän se, että kadun päässä naapurusto oli kammennut puutarhapöydät ja tuolit keskelle ajotietä ja nauttivat lounasta viinin ja musiikin kera.
 Tietysti – autoton sunnuntai , nyt Brysselissä.
 Nyt ei ollut kilometrejä käveltävänä, mutta henkeään sai varoa. Rämäpäisten nuorukaisten ohjaamat äänettömät sähköpotkulaudat ja täysiä paahtavat, leveille kaduille villiintyneet pyöräilijät ovat vähintäänkin yhtä vaarallisia kuin hiilidioksidia tupruttelevat autot.
 Yllätyksekseni Brysselissä on jo tehty paljon ympäristön hyväksi. Kaupoissa on harvoin enää tarjolla muovikasseja. Pienet kaupat myyvät ruokaa mahdollisimman pitkälle pakkaamattomana suoraan paperipusseihin. Jätteet lajitellaan paljon tehokkaammin kuin seitsemän vuotta sitten. Törmäsinpä kadulla kierrätysmuotinäytökseenkin.
 Ilmastonsuojelu on suuri haaste  ja elintärkeä tulevaisuutemme kannalta. Hieman ennen Brysselin autotonta päivää  Saksan hallitus oli julkistanut 50 miljardin euron ilmastopaketin . Seuraavana päivänä maailman johtajat kokoontuivat New Yorkiin YK:n pääsihteerin ilmastokokoukseen.
 Euroopan unionilla  ei ollut New Yorkissa esittää uusia lupauksia . Ilmastonmuutosta poliitikot eivät kuitenkaan pääse pakoon, eivät Brysselissä eivätkä kotona.
 Puhtaampaa syysilmaa kaikille ja ensi kertaan!
 #SOMESSA: Britanniasta tulee EU:lle yhä suurempi päänsärky

 Brexit-kriisi on paisunut  Britanniassa  sellaisiin mittasuhteisiin , että myös EU-maat joutuvat pian pohtimaan uudelleen kantojaan Britannian EU-eroon ja sekasortoiseen poliittiseen tilanteeseen.
 Mantereella pohditaan nyt, miten perustuslaillisessa kriisissä painivalle Britannialle oikein kävisi EU:n ulkopuolella.
 Kupit läikkyivät EU-kahvipöydissä  maanantaina, kun korkein oikeus tuomitsi yksimielisesti Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  toimineen laittomasti määrätessään parlamentin tauolle muutama viikko sitten.
 Kirjeenvaihtaja  Nick Gutteridge  twiittasi Brysselin tuntoja: "Miten seuraavina vuosina ja vuosikymmeninä toimitaan yhä jakautuneemman ja toimimattomamman Britannian kanssa?"
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 #FAKTA: Luxemburgin EU-intoilijoista Prahan epäileviin tuomaisiin
 Joel Kanerva / Yle
 Alkuviikosta julkaistun eurobarometrin  mukaan 59 prosenttia EU-kansalaisista on sitä mieltä, että heidän maansa EU-jäsenyys on hyvä asia. Vastakkaista mieltä on 13 prosenttia kansalaisista.
 Maakohtaisista tuloksista löytyy kiinnostavia yksityiskohtia. Esimerkiksi briteistä liki puolet on sitä mieltä, että Britannian jäsenyys on hyvä asia. Jäsenyyden vastustajia oli 28 prosenttia.
 Molempiin leireihin  oli Britanniassa tullut kevään jälkeen kuusi prosenttiyksikköä lisää vastaajia. Jatkuva Brexit-kuohonta näyttäisi hyödyttävän leave- ja remain-porukoita tasapuolisesti.
 Suomessa EU-jäsenyyden kannatus oli noussut neljä prosenttiyksikköä 70:een prosenttiin.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Suomi tasapainoilee maatalouden päästöjen vähentämisessä
 Maatalousministeri Jari Leppä Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 EU-maiden maatalousministereitä  vietiin alkuviikosta eteläsuomalaiselle maaseudulle ja sieltä Finlandia-talolle pohtimaan, miten maatalouden ilmastopäästöjä voitaisiin vähentää.
 Kokousta isännöinyt  Jari Leppä  (kesk.) ajaa kahta raidetta. Yhtäältä hallitus haluaa tehdä maaperän hiilensidonnasta EU:n laajuisen ilmastoreseptin. Toisaalta se on myös sitä mieltä, että  uuden maatalouspolitiikan ekojärjestelmän pitää olla jäsenmaille vapaaehtoinen, ei pakollinen .
 EU:n ja Mercosur-maiden  eli Argentiinan, Brasilian, Paraguayn ja Uruguayn väliseen alustavasti sovittuun kauppasopimukseen olisi tullut sisällyttää tiukempia ehtoja työntekijöiden oikeuksista ja ympäristön suojelusta, toteaa Finnwatchin toiminnanjohtaja  Sonja Finér . Näin sopimuksen avulla voitaisiin rajoittaa esimerkiksi Brasilian metsien polttoa.
 Hän kertoo  Brysselin koneessa  Maija Elonheimon  haastattelussa  myös EU:ssa kehitteillä olevasta yritysvastuuajattelusta. Siinä eurooppalaisten yritysten EU:n ulkopuolisissa maissa teettämälle tuotannolle asetetaan erilaisia eettisiä kriteereitä esimerkiksi työntekijöiden oikeuksien suhteen.
 Viime aikoina on seurattu huolestuneesti,  kuinka pakolaisvirta Turkista Kreikan saarille on taas lisääntynyt. Kreikka oli polttopisteessä myös edellisen ison pakolaiskriisin aikana.
 Ulkolinjan  Pertti Pesonen  seurasi vapaaehtoisten auttajien työtä Lesboksen saarella kesällä 2016. Ulkolinja: Kreikkalainen omatunto  katsottavissa Yle Areenassa .
 ENSI VIIKOLLA: Boris Johnson kohtaa puolueensa, Jutta Urpilainen kuultavana
 Britannian konservatiivipuolue  on koolla Manchesterissa sunnuntaista keskiviikkoon. Vuosikokouksen alla pääministeri Johnson kärsi kirvelevän tappion maan korkeimmassa oikeudessa.
 Onko Johnsonilla enää edellytyksiä johtaa maata? Erovaatimuksia sataa, mutta pääministeri itse aikoo viedä brexitin päätökseen lokakuun lopussa.
 Suomen  pääministeri  Antti Rinne  (sd.) vierailee maanantaina Unkarissa ja tapaa maan pääministerin  Viktor Orbánin . Suomen ja Unkarin välejä hiertää se, että Suomi on vienyt Unkarin oikeusvaltiotilanteen jäsenmaiden käsittelyyn. Unkari vastustaa myös ajatusta että EU-rahoitus sidottaisiin oikeusvaltioperiaatteen noudattamiseen.
 Samaan aikaan Brysselissä EU-parlamentti aloittaa komissaariehdokkaiden kuulemiset. Suomen ehdokas,  Jutta Urpilainen  (sd.) on kehitysyhteistyövaliokunnan kuultavana tiistaina aamupäivällä. Kuulemiset jatkuvat seuraavalla viikolla.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Bon weekend!
 Terveisin Susanna

Eurooppa-kirje: Susanna Turusen paluu – Naapurin avoauto ja Belgian ehdottoman autoton päivä


Summary: Valtio haluaa helpottaa lupaprosesseja ja viedä kala-altaat kauas avomerelle.

Vaikka Suomi on Itämeren suurin kalastusvaltio, tuodaan maahan yli puolet enemmän kalaa kuin mitä sitä viedään. Suomalaisessa ruokapöydässä alle viidesosa kalasta on kotimaista.
 Kasvatusta halutaan tukea niin maalla kuin merellä. Valtioneuvoston periaatepäätös on tehty jo kauan sitten, mutta toistaiseksi kotimainen kalankasvatus ei ole lähtenyt vielä kunnolla liikkeelle.
 Muutama vuosi sitten Suomessa herättiin maailmalla kasvavaan trendiin kasvattaa kalaa myös sisämaassa. Kasvattamot toimivat kiertovesilaitoksissa, joita on onnistuttu käynnistämään muutamia Suomessakin.
 Perinteisempi menetelmä kalankasvatuksessa ovat olleet kala-altaat merellä. Kasvatusta vastustetaan yhä monin paikoin altaiden ympäristövaikutusten vuoksi. Lisäksi lupakäytäntö on kankea, joten uusia altaita ei ole helppo pystyttää.
 Nyt valtio ottaa askelia edistääkseen kalankasvatusta myös merellä. Työ on jo aloitettu etsimällä sijoituspaikkoja altaille avomereltä ja helpottamalla luvanhakua yrittäjille.
 Raskaat lupaprosessit
 90-luvun alku oli kulta-aikaa kalanviljelyaltaille. Norjalaisesta lohesta piti kantaa tulli, eikä yrittäjien täytynyt takuta ympäristölupien parissa yhtä tuskissaan kuin nykyään. Yrittäjiä oli pitkälle toista sataa. Nyt heitä on enää toistakymmentä.
 Kjell Råtts  on kasvattanut kalaa yli 30 vuotta. Hänellä on kalankasvatusaltaita merellä Närpiön Piolahdessa. Råttsin poika perkaa kalaa Kaskisten satamassa sijaitsevassa perkaamossa. Perheyrityksessä työskentelee kymmenkunta ihmistä.
 Altaissa kasvatetaan kirjolohta ja siikaa. Kalaa saadaan altaista vuositasolla noin 150 000 kiloa, eli tuotanto on suhteellisen pientä. Råtts laajentaisi toimintaansa mielellään, mutta tekemistä lupien kanssa riittää tarpeeksi jo nykyiselläänkin.
 – Lupia pitää uusia säännöllisesti ja luvan saaminen kestää yleensä 2–3 vuotta. Koko ajan on joku prosessi käynnissä.
 Kjell Råttsilla on perkaamo Kaskisten kalasatamassa. Niklas Joki / Yle
 Laajennussuunnitelmia hänellä on ollut aina. Hän on kuitenkin onnistunut kasvattamaan tuotantoaan alkuvuosista, 80-luvun lopulta, vain vajaalla 100 000 kilolla. Tavoite on miljoonassa kilossa. Råtts kokee, että viranomaiset laittavat suunnitelmille kapuloita rattaisiin.
 – Mikään muu ei ole esteenä, paitsi virkamiehet. Hallitus ja eduskunta vaihtuvat, mutta samat virkamiehet jäävät. Heidän mielestään kala pitää tuoda Norjasta. Viikon kestävä edestakainen rekkamatka Norjasta ei voi olla ympäristöystävällinen sekään.
 – Kerran sain aluehallintovirastolta kirjeen, jossa sanottiin, että odota kunnes merelle valmistuu tuulivoimaa, niin rakennetaan kala-altaita vasta sen jälkeen.
 Kasvatusaltaat tuulivoimaloiden yhteyteen
 Aluehallintovirastolta myönnetään, että lupaprosessi voi olla kalankasvattajalle raskas. Se on monine vaiheineen pitkä ja lisäksi vielä kallis, koska apuna on käytettävä konsultteja.
 Lupaprosessi maksaa yrittäjälle pienien altaiden osalta kymmeniä ja suurempien altaiden kohdalla jopa satoja tuhansia euroja.
 Yrittäjän on haettava sekä ympäristölupaa että vesitalouslupaa. Lausuntoja on pyydettävä usealta viranomaiselta ja mahdollisesti vesialueiden omistajilta. Tavoiteaika hakemuksen käsittelylle on kymmenen kuukautta, mutta valituksineen Råttsin mainitsema 2–3 vuotta on mahdollinen.
 Tuulivoiman ja kalankasvatuksen yhteys perustuu puolestaan valtioneuvoston vuoden 2009 periaatepäätökseen vesiviljelyn  sijainninohjauksesta . Sen mukaan kalankasvattamoja haluttaisiin merituulipuistojen lähettyville. Ajatuksen mukaan tuulipuistot voisivat suojata kalankasvattamoja voimakkaita virtauksia ja ajojäätä vastaan.
 – Suunnitelma ei estä kasvattajaa hakemasta ja saamasta ympäristölupaa sijainninohjaussuunnitelman tunnistettujen vesialueiden ulkopuolelta, mikäli muut ympäristöluvan edellytykset toteutuvat, kertoo ympäristöneuvos  Stefan Nyman  Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirastolta.
 Nyman tosin myöntää, että kalanviljelijöiden kanssa on saatettu käydä Råttsin mainitseman kaltaisia keskusteluja.
 Suomessa ei ole vielä perustettu ensimmäistäkään kala-allasta merituulipuiston suojiin. Merituulipuistot ovat ylipäätään vielä harvinaisia.
 Kala-altailla isoja haasteita maalla
 Valtioneuvosto hyväksyi uuden vesiviljelystrategian viisi vuotta sitten. Sen tavoitteena oli jälleen nostaa kotimaisen kalan tuotantoa. Suomesta piti tulla kilpailukykyinen ja kannustava toimintaympäristö vesiviljelyelinkeinolle.
 Uutena kasvatusmenetelmänä tulivat kiertovesilaitokset, jotka mahdollistivat kalankasvattamot myös sisämaassa. Niitä on perustettu Suomeen jo kymmenkunta, joista suurimmat löytyvät Varkaudesta ja Ahvenanmaalta.
 Kiertovesilaitosten perustaminen on kuitenkin kallista ja niiden saaminen kannattavaksi on osoittautunut vaikeaksi. Lisäksi laitokset ovat törmänneet moniin haasteisiin tekniikan osalta, kalan laadun suhteen ja myös  päästöjensä kanssa .
 Vesiviljelystrategia ulottuu vuoteen 2022. Ensimmäisen viiden vuoden tulokset ovat olleet pettymys.
 – Tuotannon volyymi ei ole juurikaan noussut. Odotamme, että suurimmat laitokset alkavat toimia kunnolla tänä vuonna. Kun niiden tuotantomäärät realisoituvat, niin laitosten toiminta kääntyy kannattavaksi, sanoo neuvotteleva virkamies  Timo Halonen  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Varkaudessa on yksi Suomen suurimmista kiertovesilaitoksista. Antti Karhunen / Yle
 Valtio neuvottelemaan virkamiesten kanssa
 Luonnonvarakeskuksen mukaan kiertovesilaitosten fosforipäästöjen on laskettu olevan noin viidenneksen normaalista kalankasvatuksesta. Seuraavaksi valtion katse kääntyy kuitenkin takaisin merelle. Tänä vuonna käynnistynyt Kalavaltio-hanke haluaa lisätä perinteistä kalankasvatusta.
 – Merellä suurten laitosten toiminta on todella kannattavaa, jopa ilman tukia. Niissä voidaan tehdä kalaa paljon halvemmalla kuin kiertovesilaitoksissa. Merellä veden laatu on yleisesti hyvä, mikä tekee myös kalan laadusta hyvän, kertoo Luonnonvarakeskuksen tutkija  Markus Kankainen .
 Yksi Kalavaltio-hankkeen tärkeimmistä tehtävistä on helpottaa lupaprosessia yrittäjille. Ajatuksena on, että Metsähallitus, joka hallinnoi valtion vesialueita hakisi luvat, tekisi vaadittavat selvitykset ja vuokraisi sitten alueita kalankasvattajille. Käytännössä valtio hakisi jatkossa lupia itseltään. Hankkeessa myös kartoitetaan valmiiksi vesialueita, joilla kalankasvatus olisi hyväksyttävää.
 – Ympäristöluvitus on ollut erityinen pullonkaula. Se on pitkä, kallis ja epävarma prosessi ja siksi yrittäjät eivät ole hakeneet uusia lupia. Olemme ennenkin etsineet alueita yrittäjille, mutta nyt asia viedään askel pidemmälle, Kankainen kertoo.
 – Merellä suurin osa alueista on valtion omistamia, mutta niistä ei ole tällä hetkellä käytännössä mitään tuottoa valtiolle. Samalla tavalla, kun Metsähallitus miettii, miten metsistä saa tuottoa, niin nyt on mietitty, miten vesialueita voisi hyödyntää ja saada samalla edistettyä elinkeinotoimintaa, hän jatkaa.
 Kala-altaat halutaan jatkossa nykyistä syvempiin vesiin, joissa niiden rehevöittämisvaikutuksista olisi vähemmän haittaa. Kjell Råtts
 Altaiden paluu merelle
 Tällä kertaa tarkoituksena on sijoittaa suurempia kalankasvatuslaitoksia avomerelle ja ulkosaaristoon, jossa haitta altaiden ravinnekuormituksesta jäisi ympäristölle vähäisemmäksi kuin rannikolla. Sopivien alueiden kartoitus avomeren kala-altaille on jo aloitettu. Myös yrittäjiltä on kyselty, mitkä olisivat kiinnostavia paikkoja ja kiinnostusta löytyi koko rannikon mitalta.
 Ryhmä Kalavaltio-hankkeen väkeä kävi muun muassa Kaskisissa. Kaupunki kutsui edustajat paikalle, koska se haluaa olla yksi pilottipaikkakunnista.
 – Kaskisissa on vetoa alalle. Siellä on satama, valmis infra, useita kiinnostuneita yrityksiä, joilla olisi valmiita yhteistyömalleja ja myös kaupunki on kiinnostunut lisäämään elinkeinotoimintaa, Kankainen toteaa.
 Kaskisissa on kalasatama, jossa toimii esimerkiksi jalostamoja, savustamo ja perkaamo. Kalasatamasta on myös lyhyt matka avomerelle alueille, joissa vesi on tarpeeksi syvää uudenmukaisen kala-altaan sijoittamistavoitteen mukaisesti. Kaupungissa joskus aiemmin toimineet kalankasvattajat ovat lopettaneet toimintansa.
 Kaskisten kaupungin aikeissa on selvittää, voisiko satamaan perustaa uudenlaisen kiertovesilaitoksen kala-altaiden tueksi. Kaskisten laitos olisi pienempi kuin esimerkiksi  Varkauden kasvattamo , jossa kala käy läpi koko elinkaarensa poikasesta valmiiksi filepakkaukseksi. Kaskisissa tuotettaisiin poikasia, jotka siirrettäisiin niiden kasvettua altaisiin merelle.
 – Kalankasvatus tukisi muuta toimintaa satamassa ja toisi myös uutta jalostamiseen. Kaskinen on kalan jatkojalostamisen kannalta hyvä paikka. Olemme jo neuvotelleet joidenkin yrittäjien kanssa kala-altaiden talvisäilyttämisestä sataman edustalla, kertoo Kaskisten elinkeinoasiamies  Johanna Peltoniemi .
 Ilmastotietoisuus vaikuttanut
 Kotimaista kalatuotantoa on pyritty lisäämään jo pitkään. Monet hankkeet ovat vetäneet hutia, eikä tulosta ole syntynyt. Nyt maa- ja metsätalousministeriössä uskotaan, että suhtautuminen perinteiseen kalankasvatukseen on muuttunut.
 – Ilmastonmuutoskeskustelu on lisännyt ymmärrystä, joten asia tunnetaan nyt paremmin. Tiedetään, että muuhun eläintuotantoon verrattuna kalan hiilijalanjälki on pieni. Myös WWF on näyttänyt vihreää valoa ja todennut suomalaisen kalankasvatuksen kestäväksi toiminnaksi, sanoo Timo Halonen maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Halosen mukaan yhteiskunnallinen keskustelu pyörii usein sen ympärillä, onko ympäristöystävällisempää tuoda altaassa kasvatettu kala Norjasta sen sijaan, että se kasvatettaisiin altaassa Suomessa. Nykyinen panostus kalankasvatukseen ei silti johdu minkäänlaisesta valtion järkeilypäätöksestä.
 – Se on monen asian summa. Kalankasvatuksen ympäristövaikutuksissa on otettu isoja harppauksia, ravinnekuormitusta on onnistuttu vähentämään merkittävästi viimeisen parin vuosikymmenen aikana. Luvituksessa on tapahtumassa historiallinen muutos, koska Kalavaltio-hankkeessa varmistetaan tuotannon kestävyys ympäristön kannalta.
 Maa- ja metsätalousministeriö korosti kalankasvatuksen tehokkuutta kansallisen meripolitiikan julkaisutilaisuudessa. Wageningen, Nofima
 Luonnonvarakeskuksen tutkija Markus Kankainen myöntää, että kotimaisen kalankasvatuksen eteenpäin vieminen on ollut hidas prosessi juuri kestävän kehityksen varmistamisen vuoksi.
 – Meillä on Suomessa ympäristötavoitteita ja sitten on elinkeinotavoitteita. Niiden yhteensovittaminen on hirveän vaikeaa. Esimerkiksi Itämeressä on paljon tavoitteita vähentää ravinteita ja samalla pitäisi lisätä tuotantoa. Tässä tulee väkisinkin ristiriita. Olemme lisänneet keskustelua osapuolien välillä, ja miettineet erilaisia ratkaisuja, miten järjestää kalankasvatus kestävästi, koska Suomessa on tuotettava ruokaa.
 Uudet vanhat haasteet
 Kjell Råtts on valmis laajentamaan toimintaansa Kalavaltio-hankkeen avulla. Hän on valmis viemään uudet altaat kauas, syvempiin vesiin, ja käynnistämään siellä vaikka kuinka suuren tuotannon. Silti, erityisen innokkaalta hän ei vaikuta.
 – Kyllä me voidaan kasvattaa, jos saamme lupia sieltä. Tällä hetkellä näyttää siltä, että he haluavat auttaa, mutta kaikki on vielä hyvin epäselvää.
 Ympäristö- ja elinkeinotavoitteiden yhteensovittaminen on haasteellista jatkossakin. Ennen kuin Kalavaltio-hanke pääsee edes kunnolla käyntiin, on matkassa jo uusia mutkia. Kankainen kertoo, että Suomen ympäristökeskukselta on tullut tuore tieto vesialueen tilan muutoksesta Kaskisten rannikolla.
 – Kaskisissa oli suurin imu pilottipaikkakunnaksi, mutta asiaa tarkastellaan nyt uudelleen. Vesialueen ekologinen tilaluokittelu on muuttunut hyvästä tyydyttäväksi. Tämä tuli uutena tietona ja meidän on käytävä keskustelua sen vaikutuksista. Nyt pohditaan sitä, kuinka paljon tällainen kalanviljelyhanke vaikuttaisi vesialueen tilaluokittelutavoitteisiin ja hyvän tilan saavuttamiseen.
 Råtts ei ylläty ympäristökeskuksen uudesta lausunnosta.
 – Tämä on taas keino viivyttää asioita. Minun on silti pakko uskoa Kalavaltio-hankkeen onnistumiseen. Minulla on kaksi poikaa, jotka aikovat jatkaa yritystä. Toivon, että saan itse lopettaa kunnialla, ja että heillä on luvat kunnossa alalla jatkamiseen.
 Aiheesta voi keskustella 27.9. klo 22 saakka.
 Lue lisää:
 Kalankasvatukselle heltiää niukasti lupia, vaikka WWF suosittelee kotimaisen kirjolohen syömistä
 Kirjolohi kulkee nyt vauhdilla merestä kuluttajalle, mutta jouluna kalasta voi olla pulaa
 Suomeen nousee mullistavia kalankasvattamoja – kävimme teollisuushallissa, jossa muhii vastaisku Norjan lohelle

Kalanviljelyaltaat halutaan vuosikymmenien jälkeen tuoda takaisin – valtio alkaa nyt itse hakea lupia yrittäjien puolesta, koska se on niin vaikeaa


Summary: Mihin pitäisi vetää raja lempeän uteliaisuuden ja epäkohteliaan käytöksen välillä, pohtii Jenny Matikainen.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Jono metroon on pitkä, mutta se etenee lupaavan tasaisesti. Ympärilläni aukeaa tuttu meri mustia kiiltäviä hiuksia. Jostain pilkottaa keltaisen vaaleita raitoja, muuten sävy on yhdenmukainen.
 Oma Suomessa tummaksi kutsuttu tukkani on pekingiläisittäin vaalea ja ohut. Myös naisenpääni pistää silmään, sillä se keikkuu kaiken yllä kuin lyhtypylväs. Tämän pituiset ovat täällä lähinnä miehiä tai nuoria, jos heitäkään.
 Vieressäni on perhe, lapsi lienee viisi tai vähemmän. Poika nostaa sormensa osoittamaan minua ja sanoo äidilleen: Katso, katso, ulkomaalainen!
 Äiti kääntyy katsomaan.
 Kiinassa on noin 3,5 kertaa enemmän ulkomaalaisia asukkaita kuin Suomessa, vaikka Kiinan väkiluku on 250-kertainen Suomeen verrattuna.
 Kiina on yhä hämmästyttävän  homogeeninen. Toki maailma on täynnä kolkkia, joissa muualta tullut erottuu, mutta harva niistä on kansainvälisesti yhtä näkyvä kuin Kiina.
 Valtiona Kiina haluaa osallistua maailman menoon mutta samalla se varjelee itseään kansainvälistymiseltä. Se näkyy katukuvassa – ja numeroissa.
 Tilastot ovat epämääräisiä mutta Kiinan valtion alaisen sanomalehden mukaan Kiinassa asuu reilut 900 000 ulkomaalaista. Tilastokeskuksen mukaan Suomessa muun maan kansalaisia asui viime vuonna 260 000.
 Kiinassa on siis vain noin 3,5 kertaa enemmän ulkomaalaisia asukkaita kuin Suomessa, vaikka Kiinan väkiluku on 250-kertainen Suomeen verrattuna.
 Siksi näköiseni länsinaaman, afrikkalaistaustaisen tai edes keskiaasialaisen on mahdotonta sulautua joukkoon. Suurkaupungeissa ulkomaalainen on toki vähemmän kummallinen kuin maalla, mutta myös Pekingissä joku aina poimii oudon kulkijan katseellaan.
 Kuten nyt. Metrojonossa pojan ja äidin lisäksi minua tuijottaa nyt koko perhe. He puhuvat jotain, mitä en kuule tai ymmärrä.
 Mutta ulkomaalaista tarkoittavat sanat ymmärrän, olen ymmärtänyt siitä päivästä saakka kun tulin Kiinaan. Niitä kuulee niin usein ja suoraan päin naamaa, ettei niitä voi välttyä oppimasta.
 Laowai. Waiguoren.
 Sanat eivät ole pilkkaavia vai pahoja, mutta ne erottavat minut muista.
 Entä sitten, jos joku katsoo , sanon taas itselleni. Hymyilen pojalle ja teen hassuja ilmeitä.
 Vastaava toistuu vähintään viikoittain. Lapsia, tätejä, vanhoja miehiä, keski-ikäisiä naisia. He saattava puhua täyteen ääneen siitä, että tuossa seisoo joku, joka on tullut muualta. Hihittää ja tuijottaa joskus jopa suu auki. Oletpa sinä iso! vaatemyyjä saattaa sanoa.
 Hymyilen heillekin. Itsepähän tänne tulin.
 Vuosien aikana hymyyni on kuitenkin tullut venähtänyt vivahde. KYLLÄ OLEN ULKOMAALAINEN JA NÄYTÄN TÄLTÄ!! MITÄ SITTEN?! ANTAKAA MINUN OLLA RAUHASSA!!
 Ärsyttää eikä tietenkään saisi. Valkoinen etuoikeutettu nurisija. Eihän kukaan mitään pahaa halua, hämmästellä vain.
 Usein ulkomaalaisten Kiinassa saama huomio on uteliaisuutta. Niin minulle sanotaan ja niin minä sanon itselleni.
 Kiina oli vuosia suljettu maa, jonka syvyyksissä ulkomaalaisia kasvoja ei juurikaan nähty. Vaikka turisteja nykyisin virtaa suurkaupunkeihin, arkipäivän kohtaamiset ovat miljoonille kiinalaisia harvinaisia.
 Siksi yleensä suhtaudun uteliaisuuteen avoimesti ja suostun selfieihin syrjäkylillä.
 Välillä tilanteet kuitenkin muuttuvat kiusallisiksi. Vaaleatukkaisia lapsia kosketellaan ja nostellaan vaunuista väkisin. Ne ovat niin nättejä, että niistä halutaan kuvia. Ajatus taustalla ei ole vihamielinen, mutta teko itsessään voi olla häiritsevä. Pojan pitäisi nukkua. Kolmevuotias ei jaksaisi poseerata jokaisen perheenjäsenen kanssa erikseen.
 Ei vaikka tahto olisikin hyvä.
 Ja kuka sen sitä paitsi määrittelee? Ei meillä katsottaisi vastaavaa hyvällä vaikka kuinka sanoisi, ettei millään pahalla. Sellainen olisi epäkohteliasta, tolloa ja jopa rasistista.
 Pidetäänkö ulkomaalaisia Kiinassa muita huonompina vai ainoastaan omituisina ja vähän vaivalloisina. Mihin raja lopulta vedetään?
 Tapahtumien kuvitteellinen  siirtäminen maasta toiseen on aina vaarallista. Silti en voi välillä olla kääntämättä asiaa toisin päin. Ajatella kohtausta Helsingin metroon, tätejä kikattamassa kiinalaiselle koska hän näyttää erilaiselta.
 Pikkukaupungin hotellia sanomassa, ettei sinulle ole tilaa koska et ole suomalainen.
 Kiinassa kyse on osin ulkomaalaisia koskevista säännöistä mutta osin myös peloista, joista valtiovalta ei kannusta kansalaisiaan luopumaan.
 Usein mietin, onko kyse myös puhtaasta rasismista? Pidetäänkö ulkomaalaisia Kiinassa muita huonompina vai ainoastaan omituisina ja vähän vaivalloisina. Mihin raja lopulta vedetään?
 Ehkä rasismi on  liian raju sana arjen kohtaamisiin.
 Rasismissa kun on yleensä kyse valta-asemasta ja historiasta – siitä, kuka on päässyt määrittelemään normaalin. Valkoinen mies on ehtinyt nöyryyttää Kiinaakin.
 Eikä pidä unohtaa, että iso osa etenkin muista maanosista tulleista ulkomaalaisista elää nyky-Kiinassakin hyväosaista elämää.
 Mutta voiko tilanne muuttua?
 Kiinan omakuva perustuu pitkälti historian luomiin itsetunto-ongelmiin. Kansallisen narratiivin mukaan nöyryytysten aika on viimein ohi. Nyt on Kiinan hetki johtaa.
 Eikä Kiinalla enää ole pulaa vallasta. Sillä on rahaa, näkyvyyttä ja kykyä saada muut tekemään halujensa mukaan. Siksi sen kansalaisten käytöstavoista kannattaa olla kiinnostunut. Hyväntahtoinenkin huomio erilaisuuteen saattaa olla myrkyllistä.
 Siksi sydän särkyy, kun vaaleatukkainen lapsi tulee surullisena päiväkodista ja kysyy, voisiko hän saada mustan tukan. Opettajien mielestä hän näyttää nukelta, mutta mieluiten hän haluaisi olla kuten muut. Niin olisi paljon helpompaa.
 Vielä pahemmalta tuntuu, kun kiinalaishoitaja opettaa vaaleaihoista lasta pelkäämään mustia poikia.
 Sillä hetkellä historia ja nykyisyys paiskaavat kättä pelottavalla tavalla.
 Jenny Matikainen
 Kirjoittaja on Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hän katsoo tässä blogissa Kiinaa eri kanteilta ja uskoo, että asian ymmärtäminen ei tarkoita, että olisi siitä samaa mieltä.
 Aiheesta voi keskustella perjantaina 27.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Jenny Matikainen: Kiinassa on normipäivä, kun kerrostalo lipuu pitkin jokea ja mies heittää lapsensa kalliolta, mutta pitääkö niistä kirjoittaa juttuja?
 Jenny Matikainen: “Miks mun pitää, kun ei ne kiinalaisetkaan” – Kiina-kortilla pääsee eroon kiusallisesta ilmastotuskasta, mutta se on petkutusta
 Maryan Abdulkarimin kolumni: Somali

Jenny Matikainen: Katso äiti, ulkomaalainen! Kiinassa erilaisia saa osoitella – mutta mitä siitä pitäisi ajatella?


Summary: Mielipidemittaukset kertovat kahtiajaosta suhtautumisessa Trumpin toimista käynnistettyyn virkarikossyytetutkintaan.

Yhdysvalloissa tuoreet mielipidemittaukset kertovat syvästä kahtiajaosta suhtautumisessa presidentti  Donald Trumpin   toimista käynnistettyyn virkarikossyytetutkintaan.
 Tuoreimmat käänteet presidentin toimien perkaamisessa eivät kyselyjen valossa näytä muuttaneen yhdysvaltalaisten käsityksiä ainakaan välittömästi, kertoi  yhdysvaltalainen Washington Post -lehti .
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi   ilmoitti keskiviikkona määräävänsä aloittamaan virkarikostutkinnan  Trumpin toiminnasta.
 Demokraatit haluavat selvittää, syyllistyikö Trump lain rikkomiseen pyytäessään Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskyin  apua demokraattipuolueen mahdollisen tulevan presidenttiehdokkaan  Joe Bidenin  ja tämän pojan  Hunterin  toimien tutkimisessa.
 NPR-radion ja PBS-yleisradioyhtiön keskiviikkona teettämässä  mittauksessa 49 prosenttia amerikkalaisista tuki tutkinnan avaamista ja 46 prosenttia vastusti.
 Vastanneista 50 prosenttia arvioi virkarikossyytetutkinnan olevan "vakava asia". Vastaajista 48 prosenttia sitä vastoin olis sitä mieltä, että kyse on "vain politiikasta".
 Huffington Post -lehden  tiistain ja torstain välisenä aikana teettämässä mittauksessa taas 47 prosenttia vastaajista sanoi, että Trump pitäisi asettaa virkarikossyytteeseen ja syrjäyttää tehtävästään. 39 prosenttia vastaajista ei kannattanut virkarikostutkintaa.
 Trump itse on syyttänyt tutkintaa ajojahdiksi. Hän on sanonut, että tutkinta pitäisi lopettaa.
 Lue myös:
 Voidaanko presidentti Trump panna viralta? Näin Valkoista taloa horjuttava virkarikostutkinta etenee
 Kiukkuinen Trump: Tutkinta pitäisi lopettaa, noitavaino – Lehti: Ilmiantaja on CIA:n Ukraina-asiantuntija
 Ilmiantaja: Trumpin puhelun vakavuuden ymmärtänyt Valkoinen talo salaili, Tiedustelujohtaja: Ei ole tehtäväni arvioida asiaa

Trumpia koskevan Ukraina-kohun käänteet eivät heti näkyneet muutoksina mielipidemittauksissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen kysely: Valtaosa suomalaisista ei lisäisi metsänhakkuita nykyisestä
 Suomalaisista yli puolet on sitä mieltä, että Suomen ei pitäisi lisätä metsänhakkuita nykyiseltä tasolta. Tieto selviää Yle Luonnon Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä, jossa  selvitettiin suomalaisten suhdetta luontoon .
 Hypo: Ammattisijoittajat sekoittavat kiinteistöpakkaa
 Kimmo Hiltunen / Yle
 Suursijoittajat siirtävät rahojaan pois korkosijoituksista riskisempiin kohteisiin kuten asuntoihin ja muihin kiinteistöihin. Hypon mukaan sijoittajat ovat tulleet pääkaupunkiseudulle, Tampereelle ja Turkuun jäädäkseen. Asuntomarkkinoilta voi lukea,  miten talous ylipäätään on kehittymässä .
 Itävalta on modernin oikeistopopulismin edelläkävijä – Kun Jörg Haider veti ylleen ruskean perinnetakin, ei Eurooppa ollut enää ennallaan
 Alice Rothille on tärkeää välittää kansallispukuperinne seuraaville sukupolville mahdollisimman aitona. Hän asuu Itävallassa Kärntenin osavaltiossa. Suvi Turtiainen / Yle
 Itävallassa  pidetään sunnuntaina ennenaikaiset vaalit . Syy nationalistipuolue FPÖ:n suosioon löytyy Itävallan maaseudulta. Mielipidetiedusteluissa on vahvoilla entinen liittokansleri  Sebastian Kurzin  konservatiivinen ÖVP-kansanpuolue.
 Saudi-Arabia avaa ovensa ulkomaisille turisteille – ei abaya-pakkoa naisille, mutta alkoholin nauttiminen on kielletty
 Mada’in Salehin arkeologisella alueella on yli 100 koristeellista hautamonumenttia. YAHYA ARHAB/ EPA
 Saudi-Arabia on ollut vuosikymmenet suhteellisen eristetty ulkomaisilta matkailijoilta.  Nyt maa ilmoitti perjantaina suurista satsauksista turismiin . Konservatiivinen maa tarjoaa vastedes turistiviisumeja 49 maan kansalaisille. Viime vuosina Saudi-Arabia on myös höllentänyt tiukkoja, erityisesti naisten elämää rajoittavia lakeja. Alkoholi sen sijaa pysyy kiellettynä. Lisäksi vierailut muslimien pyhiin kaupunkeihin Meccaan ja Medinaan ovat tiukasti rajoitettuja
 Kansainvälinen ilmastolakko näkyy myös Suomessa
 Maaliskuussa ilmaston vuoksi lakkoilivat lapset ja nuoret. Tällä kertaa mukaan lakkoon on kutsuttu myös aikuiset. Kimmo Brandt / AOP
 Eduskuntatalolle Helsinkiin odotetaan tänään tuhansia lakkoilijoita, jotka vaativat päättäjiltä konkreettisia tekoja ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi. Yle seuraa tapahtumia kello kymmenestä alkaen neljällä eri paikkakunnalla: Helsingin lisäksi Lappeenrannassa, Oulussa ja Tampereella.
 Yleisurheilun MM-kisoissa heti kova suomalaispäivä
 Tänään voi seurata jo useiden suomalaisurheilijoiden pärjäämistä alkuerissä ja karsinnoissa. AOP
 Kauden tärkein yleisurheilutapahtuma kerää maailman huiput  Qatarin kuumiin olosuhteisiin . Suomalaisista avauspäivänä tulessa ovat muun muassa korkeushyppääjä  Ella Junnila , estejuoksija  Camilla Richardsson  ja kolmiloikkaaja  Simo Lipsanen .
 Tänään on pääosin poutainen päivä, vaikka idässä voi vähän sadella
 Yle
 Perjantaina sää on pääosin poutainen ja lännessä osin aurinkoinen. Idässä voi tulla paikoin vähäisiä sateita. Lämpötila vaihtelee 10 asteen molemmin puolin. Yöllä selkeimmillä paikoilla voi olla hallaa. Myös lauantai on suurelta osin poutainen päivä. Paikoitellen päivällä aurinkokin pilkahtelee, mutta illalla voi jo ehtiä vesisateita lounaisimpaan Suomeen.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Yle selvitti halukkuutta hakkuisiin, Hypo lyö löylyä asuntomarkkinoille, yleisurheilun MM-kisat alkavat


Summary: Itävallassa pidetään sunnuntaina ennenaikaiset vaalit. Syy nationalistipuolue FPÖ:n suosioon löytyy Itävallan maaseudulta.

GLANEGG/ KLAGENFURT  Itävaltalaisella  Alice Rothilla  on viisi lasta, perintötila ja työ uskonnonopettajana. Lisäksi pitäisi ehtiä pelastaa itävaltalainen kansallispukuperinne.
 Sen vuoksi Roth, 50, on asettanut päähänsä korkean mustan samettihatun. Jaloissa on virkatut polvisukat ja yllä Glaneggin villakankainen kansallispuku.
 Glaneggin maaseutupitäjä sijaitsee eteläisessä Itävallassa keskellä kumpuilevaa maaseutua. Puku on päällä, koska Glaneggissä vietetään katolisia sadonkorjuujuhlia paikallisen koulun juhlasalissa. Samalla juhlitaan Rothin perustaman kansallispukuseuran 30-vuotisjuhlia.
 Täällä mekon rintamus kiristetään hakasilla, ei napeilla. Päällä roikkuu ohuita hapsuja. Aitoa pukua ei kaupoista saa. Se on tehtävä itse.
 Samaan aikaan vaatekauppojen rekit täyttyvät uumaa korostavista jäljitelmistä – varsinkin nyt Oktoberfestin aikaan. Siitä Roth ei pidä.
 – Halumme välittää aidon perinteen eteenpäin seuraaville sukupolville, Roth sanoo Glaneggissä.
 Hän pelkää, että näistäkin puvuista tulee pelkkää kitsiä, teennäistä museokamaa.
 Sama huoli koskee itävaltalaista maaseutukulttuuria ylipäänsä. Kun oma väki vähenee ja tilalle tulee maahanmuuttajia, perinteiden ylläpitäminen vaatii entistä enemmän työtä.
 Alice Roth on perustanut kansallispukuseuran kotiseudulleen Glaneggiin. Hän haluaa paikallisten perinteiden välittyvän myös seuraaville sukupolville. Suvi Turtiainen / Yle
 Itävallassa pidetään   tänä  sunnuntaina parlamenttivaalit. Mielipidetiedustelujen mukaan vahvoilla on entinen liittokansleri  Sebastian Kurz  ja hänen konservatiivinen ÖVP-kansanpuolueensa. Kurzin hallitus kaatui keväällä, kun hallituskumppani FPÖ:n johtaja paljasti  Ibizalla kuvatulla salavideolla  olevansa valmis korruptioon venäläisten kanssa.
 FPÖ eli Itävallan vapauspuolue on maahanmuuttovastainen nationalistipuolue, jonka nousu maan hallitukseen vuoden 1999 vaaleissa sai Euroopan unionin asettamaan pakotteita Itävaltaa vastaan. Osa EU-johtajista  kieltäytyi  tuolloin jopa kättelemästä itävaltalaisjohtajia.
 Kärntenin osavaltiossa, johon myös Glanegg kuuluu, FPÖ on sen sijaan ollut jo vuosikymmeniä valtavirtaa. Sitä äänestää myös Alice Roth.
 Roth osaa nimetä selvän syyn, miksi hän alkoi kannattaa FPÖ:tä.
 1980–90-luvuilla eräs paikallinen Kärntenin osavaltiossa vaikuttanut poliitikko alkoi pukeutua näyttävästi alueen kansallispukuun. Koska kyseessä oli mies, asuun kuului ruskea takki.
 Erityisesti Roth piti siitä, että poliitikko puhui kansallispuku päällä kotiseudun tärkeydestä.
 Tuo mies oli  Jörg Haider , modernin eurooppalaisen populismin kantaisä.
 Jörg Haider poseerasi Kärntenin lipun kanssa kansallispuvun takki päällä vuonna 1999. Gert Eggenberger / EPA
 Takin pitäminen ei sinällään ollut radikaalia, samaa tekivät monet muutkin paikallispoliitikot. Mutta yhdistettynä nationalistiseen ja ulkomaalaisvastaiseen politiikkaan ruskea perinnetakki sai uusi sävyjä.
 Perinteisesti ruskea väri on yhdistetty natseihin ja kansallissosialismiin. FPÖ on entisten natsien perustama puolue ja Itävallassa maan omaa natsihistoriaa alettiin purkaa toden teolla vasta vuosikymmeniä toisen maailmansodan jälkeen.
 Takilla Jörg Haider rikkoi yhden tabun ja vei Euroopan uuteen aikaan.
 Hänen johdollaan marginaalisesta FPÖ:stä kasvoi oikeistopopulistinen valtavirtapuolue 1980-luvun lopussa, parikymmentä vuotta edellä monia muita Euroopan maita.
 Itävallasta tuli modernin oikeistopopulismin koelaboratorio.
 Maaseudulla kansallispuku on yhä osa tavallista juhlaperinnettä. Wienissä se yhdistetään helposti äärioikeistolaiseen ideologiaan. Suvi Turtiainen / Yle
 FPÖ:n kärnteniläisen   puolue-eliitin  kokoontuminen käynnistyy puisen oluttynnyrin auki iskemisellä. Olut alkaa suihkuta ja ensimmäiset muovimukit täyttyvät lähinnä vaahdolla.
 Muusikkokaksikko alkaa soittaa itävaltalaista iskelmää. Osalla naisista on päällään kansallispuku. Muutamalla miehellä nahkahousut.
 Erityisesti pääkaupungista Wienistä saapuviin toimittajiin suhtaudutaan vapauspuolue FPÖ:ssä epäluuloisesti. Yle sai ensin kieltävän vastauksen pyyntöön päästä seuraamaan FPÖ:n juhlaa, mutta paikan päällä haastattelu onnistuu.
 Mies valkoisessa paidassa on  Gernot Darmann . Hänen tittelinsä on Kärntenin FPÖ:n puoluejohtaja eli sama kuin Jörg Haiderilla tämän aloitettua nousunsa eurooppalaisen populismin esikuvaksi.
 Darmannin mukaan eurooppalainen kulttuuri tarvitsee puolustajia. Hänen mielestä osa maahan tulevista muslimeista haluaa muuttaa Itävallan ja oikeastaan koko Euroopan kulttuuria.
 – Tänne tulee ihmisiä, jotka haluavat viedä naisiltamme oikeudet ja pukea päähuivit päiväkotilapsille, Darmann sanoo.
 Itävallan Kärntenissä nationalistipuolue FPÖ:lla on vahva kannatus. Gernot Darmann (vas.) on Kärntenin osavaltion FPÖ-johtaja. Suvi Turtiainen / Yle
 FPÖ:n kampanjointi ennen sunnuntain  vaaleja on keskittynyt siihen, että se haluaa takaisin Sebastian Kurzin ja ÖVP:n johtamaan hallitukseen. Mielipidetiedustelujen mukaan näyttää aika selvältä, että Kurz palaa liittokansleriksi.
 Gallupit paljastavat myös sen, että Ibiza-skandaali on heikentänyt FPÖ:n kannatusta vain hieman. Ennen eurovaaleja tullut skandaali pudotti puolueen kannatusta esimerkiksi Glaneggissä vain puolisen prosenttia.
 FPÖ ja Kurz mahtuvat hyvin samaan hallitukseen, sillä 33-vuotias Kurz on vienyt konservatiivipuolueensa osin FPÖ:n tontille ja ajaa nyt tiukkaa maahanmuuttopolitiikkaa. Samalla tavalla esimerkiksi naapurimaa Unkarin nationalistipääministeri  Viktor Orbán  vei hapen äärioikeistolta: se vei oman Fidesz-puolueensa oikealta ohi.
 Myös Tanskassa muut puolueet ovat lähentyneet ulkomaalaispolitiikassa maahanmuuttovastaista Tanskan kansanpuoluetta.
 Se, mikä oli ennen oikeistopopulismia, on nyt valtavirtaa.
 "Yksi, joka puhuu meidän kieltämme."
 Näin sanotaan ex-liittokansleri Kurzin vaalimainoksessa. Mutta sanasta sanaan identtinen vaalilause on myös FPÖ:n radikaalia laitaa edustavan, entisen sisäministerin  Herbert Kicklin  vaalimainoksessa.
 Ja täsmälleen sama viesti oli jo 20 vuotta sitten Jörg Haiderin  vaalimainoksessa .
 Viimeksi syyskuun alussa nousi haloo, kun Euroopan komission uusi puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  nimitti yhden komissaarin työnkuvaksi "eurooppalaisen elämäntavan suojelemisen". Salkun nimi tulkittiin silmäniskuksi äärioikeistolle, koska siihen kuuluvat maahanmuutto, turvallisuus ja integraatio.
 Jörg Haider kuoli ajettuaan humalassa ulos tieltä vuonna 2008. Mutta hänen perintönsä elää.
 Kleine Zeitung tarkoittaa suomeksi  Pientä sanomalehteä ja lehti on kirjaimellisesti pieni. Lehti on koko 115-vuotisen historian ollut tabloidikokoinen eli noin sata vuotta edellä esimerkiksi Suomen lehdistön uudistumista pieneen printtikokoon.
 – Kärnten on avantgardea, kärkijoukossa. Itävallassa vitsaillaan, että mitä Kärntenissä tapahtuu, tapahtuu myöhemmin myös muualla Itävallassa, päätoimittaja  Antonia Gössinger  sanoo Kleine Zeitungin toimituksessa Klagenfurtissa Kärntenin osavaltiopääkaupungissa.
 Antonia Gössinger on Kärntenin osavaltiossa ilmestyvän Kleine Zeitungin päätoimittaja. Seinällä roikkuu journalismipalkinto, jonka hän sai jouduttuaan Jörg Haiderin ja FPÖ:n kannattajien painostuksen kohteeksi. Suvi Turtiainen / Yle
 Gössinger on seurannut FPÖ:n ja aikoinaan Haiderin nousua Kärntenissä ja myöhemmin liittovaltiotasolla vuosikymmeniä. Hänen mukaansa Haiderin hurjan suosion salaisuus oli se, että hän osasi puhua ihmisille tavalla, joka sai hänet näyttämään kansan puolustajalta.
 Haider puhui pienen ihmisen puolesta. Itävalta on Suomea selvästi hierarkisempi ja tittelitarkempi yhteiskunta, joten viesti puri. Samaa asetelmaa käyttävät nyt populistit ympäri Eurooppaa. Myyttinen "kansa" vastaan eliitti.
 Haider esiintyi puhtaana vaihtoehtona suhmuisille perinteisille suurpuolueille sosiaalidemokraattiselle SPÖ:lle ja konservatiiviselle ÖVP:lle, jotka ovat vuorotellen hallinneet Itävaltaa toisen maailmansodan jälkeen.
 Gössinger sanoo FPÖ:n vakiintuneen osaksi puoluekarttaa Kärntenissä osavaltion vaaliperinteen vuoksi. Aiemmin osavaltiohallitukseen nousivat kaikki tietyn kannatusprosentin saaneet puolueet, eikä erillistä keskustelua oikeistopopulistien mukaan ottamisesta pitänyt käydä.
 Toisin on esimerkiksi Saksassa.
 Historiansa painolastin yhä tunteva Saksa miettii, ottaako jatkuvasti suosiotaan kasvattava nationalistipuolue Alternative für Deutschland (AfD) mukaan osavaltiohallituksiin vai ei. Tähän asti yhteistyö on torjuttu, mutta kohta hallitusten muodostaminen ilman sitä voi olla vaikeaa.
 Saksan katse on tiiviisti Itävallassa. Liittovaltiotasolla FPÖ on ollut neljästi mukana Itävallan hallituksissa. Kolme kertaa hallitus on kaatunut ennenaikaisesti.
 Itävaltaa seuraavat myös muiden maiden oikeistopopulistit.
 Saksassa AfD:n radikaalisiiven johtohahmo  Björn Höcke  onkin ominut sanasta sanaan Jörg Haiderin käyttämän vaalilauseen "He ovat häntä vastaan, koska hän on teidän puolellanne". Samaa käytti myös Ibiza-kohussa kaatunut FPÖ:n entinen johtaja ja ex-varakansleri  Heinz-Christian Strache .
 Asiasta twiittasi muun muassa poliittinen aktivistiryhmä Saksassa.
 Oikeistopopulistit esiintyvät mielellään perinteisen eurooppalaisen elämäntavan puolustajina maahanmuuttoa vastaan. Siirtolaisvuosi 2015 onkin nostanut populistien suosiota ympäri Eurooppaa.
 Mutta voiko eurooppalainen kulttuuri selvitä ilman maahanmuuttoa? Myös tässä kysymyksessä Kärnten saattaa olla avantgardea eli etujoukoissa.
 Glaneggin pappi Francis Nelaturi on kotoisin Intiasta. Hän suoritti itävaltalaisen sadonkorjuumessun päätteeksi intialaisen kiitosseremonian vieraana olleelle papille. Suvi Turtiainen / Yle
 Glaneggissä koulun   juhlasali on   täpöten  täynnä. Huoneessa on tasan yksi ihminen, joka ei ole valkoihoinen. Hän on Glaneggin uusi katolinen pappi, Intiasta kotoisin oleva  Francis Nelaturi.
 – Paikallinen piispa kysyi kotimaani piispalta apua, koska täällä Kärntenissä on liian vähän pappeja. Itse asiassa papeista on pulaa Itävallassa ja koko Euroopassa, Nelaturi sanoo samassa sadonkorjuutilaisuudessa, jossa myös Alice Rothin kansallispukuseura juhlii.
 Kärntenin maaseutu on yksi Itävallan alueista, joiden asukasluku on laskussa. Nuoria lähtee suuriin kaupunkeihin tai ulkomaille. Tilalle tarvitaan maahanmuuttajia, jotta perinteet – kuten sadonkorjuujuhla – voivat ylipäätään jatkua.
 Pappi Nelaturi puhuu saksaa vahvalla intialaisella korostuksella. Nelauturi on ollut Itävallassa kaikkiaan kuusi vuotta. Hän sanoo uuden seurakunnan olevan papille aina aluksi vaikea.
 – Mutta olen onnellinen Glaneggissä. Vaikka aksenttini on vaikea ja tulen vieraasta kulttuurista, ihmiset ovat rohkaisevia, hän sanoo.
 Euroopassa laajasti siteerattu politiikan tutkija  Ivan Krastev  on sanonut poismuuton ja maahanmuuton vastustamisen olevan osa samaa ilmiötä. Maahanmuuttoa vastustetaan erityisen paljon esimerkiksi itäisessä Keski-Euroopassa Unkarissa ja Puolassa, josta työikäinen väestö muuttaa länteen.
 Pelkona ei ole välttämättä vieraat tulijat vaan se, ettei kukaan jää vaalimaan perinteistä kulttuuria.
 Alice Roth asettelee mustan perinnepäähineen hiuksilleen. Hän on saanut sen äidiltään, joka sai sen äidiltään. Seuraavaksi hattu menee Rothin tyttärelle.
 Glaneggiläiset kokoontuvat ryhmäkuvaan sadonkorjuujuhlan päätteeksi Etelä-Itävallassa. Suvi Turtiainen / Yle
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?
 Korruptiokohua sulatteleva Itävalta valmistautuu ennenaikaisiin vaaleihin – liittokansleri Kurzin puolue gallupkärjessä
 Itävallan vastaanottokeskuksista tuli maastalähtökeskuksia – maa haluaa eroon turvapaikanhakijoista, vaikka kärsii työvoimapulasta

Itävalta on modernin oikeistopopulismin edelläkävijä – Kun Jörg Haider veti ylleen ruskean perinnetakin, ei Eurooppa ollut enää ennallaan