Summary: Avi: Mehiläisen työntekijät ovat hoitaneet julkisen vallan käyttöön kuuluvia tehtäviä.

Tästä on kyse Mehiläinen on tuottanut Siikalatvan kunnan kaikki sote-palvelut vuodesta 2017 lähtien. Valvova viranomainen avi on antanut toistakymmentä kuntaa tai Mehiläistä koskevaa päätöstä, joissa on kehotettu korjaamaan havaitut epäkohdat. Lopulta avi päätti ensimmäistä kertaa ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelujen järjestämisen ja valvonnan tarkkailtavaksi.
 Pohjois-Pohjanmaalla Siikalatvan kunta on siirtänyt lainvastaisesti yksityiselle terveysalan yritykselle tehtäviä, jotka kuuluvat kunnan vastuulle.
 Kunnan sosiaali- ja terveydenhuollossa on paljastunut monia muitakin vakavia ja pitkäaikaisia puutteita. Niitä on tullut ilmi sen jälkeen, kun kunta ulkoisti sote-palvelunsa terveysjätti Mehiläiselle vuonna 2017.
 Valvovan viranomaisen aluehallintoviraston (avi) mukaan ongelmat koskevat sekä sote-palvelujen järjestämistä että valvontaa.
 Pohjois-Suomen avi on sen vuoksi ottanut Siikalatvan sosiaali- ja terveyspalvelut valvontaansa. Kyseessä on ensimmäinen kerta Suomessa, kun avi ottaa yksittäisen kunnan koko sote-palvelut tarkkailuunsa.
 Avin maaliskuun 2019 lopussa antama ratkaisu on poikkeuksellinen, mutta niin ovat sen esittämät moitteetkin.
 Avin mukaan Siikalatvan virkamiehet ovat luovuttaneet julkisen vallan käyttöön liittyviä sosiaalihuollon tehtäviä lainvastaisesti Mehiläisen työntekijöille.
 Kunnissa kehitysvammaisten erityishuollon päätöksistä ovat vastuussa viranhaltijat, kuten sosiaalityöntekijät. Heidän tehtäviinsä kuuluu myös laatia kehitysvammaisille arjesta selviytymistä helpottavia palvelusuunnitelmia.
 Siikalatvalla päätöksiä ovat kuitenkin valmistelleet ja esitelleet Mehiläisen työntekijät.
 Aville jäi epäselväksi, miten Siikalatva valvoo Mehiläistä
 Siikalatvan ja Mehiläisen sopimus on niin sanottu kokonaisulkoistus. Siinä kunta tai kuntayhtymä maksaa yksityiselle yritykselle sote-palvelujen tuottamisesta.
 Kokonaisulkoistuksia on tehnyt runsaat 20 kuntaa. Hyvinvointialan selvityksen mukaan kokonaisulkoistettujen palvelujen piiriin kuului noin kaksi prosenttia suomalaisista vuonna 2018.
 Vaikka kunta ulkoistaisi sote-palvelunsa, se ei voi sanoutua irti kaikista sote-asioista. Ulkoistuksen jälkeenkin kunta on vastuussa siitä, että palvelut myös järjestetään asianmukaisesti.
 Lisäksi kunnalla pitää säilyä julkisen vallan käyttö. Sitä on henkilön etua ja oikeuksia koskevat päätökset, kuten sosiaalietuuksien myöntäminen ja tahdosta riippumattoman hoito.
 Julkisen vallan käyttöä voi olla myös päätösten valmistelu ja esittely, jos ne vaikuttavat merkittävästi päätöksentekoon. Näin on tapahtunut avin mukaan Siikalatvalla.
 Mehiläisen työntekijät ovat valmistelleet ja esitelleet kehitysvammaisten erityishuoltoa koskevia päätöksiä kunnan johtavalle viranhaltijalle, joka on allekirjoittanut paperit. Tällaiset tehtävät kuuluvat kunnalle.
 Siikalatvan johtava sosiaalityöntekijä on kertonut aville, ettei hänellä ole ollut aikaa työkiireiden vuoksi perehtyä kaikkeen. Tietoa ei ole ollut myöskään mahdollisista rajoitustoimista. Esimerkiksi kehitysvammaisen liikkumista voidaan rajoittaa hänen oman tai jonkun muun turvallisuuden suojaamiseksi.
 Mehiläinen on myös tehnyt sopimuksia omaishoitajien kanssa, vaikka sopimukset pitäisi solmia omaishoitajien ja kunnan välillä.
 Avin mielestä kunnassa on ollut myös epäselvää, mitkä kunnan johtavan lääkärin tehtävät kuuluvat virkavastuulle.
 Avi ei ole saanut selvyyttä siihen, miten ja missä laajuudessa Siikalatva valvoo Mehiläisen toimintaa. Kunta ei ollut laatinut lain edellyttämää omavalvontasuunnitelmaa.
 Kunnalle ja Mehiläiselle annettu toistakymmentä valvontapäätöstä
 Jo ennen ulkoistusta Avi neuvoi ja ohjasi kunnan edustajia useamman kerran siitä, miten julkisen vallan käyttöön liittyvät tehtävät järjestetään. Tämä ei tuottanut toivottua tulosta.
 Siikalatvalla toimii viisi Mehiläisen yksikköä, joista suuri osa on parhaillaan tai on ollut avin valvonnassa.
 Avi on antanut Siikalatvan kunnalle tai Mehiläiselle kaikkiaan toistakymmentä valvonta- tai kantelupäätöstä sen jälkeen, kun Mehiläinen otti kunnan sote-palvelut harteilleen. Ratkaisuissa on kehotettu kuntaa ja Mehiläistä korjaamaan havaitut epäkohdat.
 “Yrityksen edustaja ei voi ohjata virkamiestä tekemään oikeita päätöksiä”
 Kun valvonta-asioita alkoi kasaantua, avi otti poikkeuksellisesti Siikalatvan koko sote-palvelut valvontaansa.
 Pohjois-Suomen avin lakimies  Heli Kajava  kertoo, että heidän alueellaan on tehty useita kuntien kokonaisulkoistuksia, mutta muualla ei ole tullut esille samassa laajuudessa Siikalatvan kaltaisia ongelmia.
 – Yleensä asiat on saatu kuntoon alkuvaiheessa, mutta Siikalatvan osalta on tullut pitkään valituksia monenlaisista eri asioista, Kajava sanoo.
 Avin mukaan Siikalatvan viranhaltijoiden päätökset vaikuttavat Mehiläisen etuihin. Päätösten riippumattomuus voi vaarantua, jos niitä valmistelevat Mehiläisen työntekijät.
 Mehiläinen on siis voinut hyötyä siitä, että sen edustajat ovat valmistelleet Siikalatvan virkamiehille kuuluvia päätöksiä.
 Kajavan mukaan kunta ei ole kaikilta osin ymmärtänyt rooliaan valvonnassa. Kuntalaisilla on ollut epäselvyyttä, kumman toimijan palveluksessa työntekijä on.
 – En tiedä, mitä keskusteluja siellä on käyty, että tällainen on sallittu. Taustalla voivat olla kunnan niukat resurssit, mutta jos rooleista lipsutaan, asiakkaan etu voi päätösten johdosta vaarantua. Yleisellä tasolla sanottuna yrityksen edustaja ei voi ohjata kunnan virkamiestä tekemään “oikeita” päätöksiä.
 Kunnanjohtaja: Yhteisymmärrys avin kanssa löytynyt
 Siikalatvalla on toukokuun 2019 puoliväliin asti aikaa selvittää aville, miten se on parantanut toimintaansa. Siikalatvan kunnanjohtajan  Pauli Piilman  mukaan avin mainitsemia puutteita on jo korjattu.
 Kunta on perustanut uuden sosiaaliohjaajan viran, jolla on tarkoitus varmistaa virkavastuulle kuuluvien tehtävien hoitaminen. Johtavalle lääkärille on palkattu sijainen, valvontakäyntien määrä on moninkertaistettu ja kunnan omavalvontasuunnitelma hyväksytty.
 Piilman mukaan ongelmat ovat johtuneet osin työvoimapulasta. Kuntaan on ollut vaikeaa löytää sosiaalihuollon ammattilaisia. Nyt virat on saatu täytettyä ja sosiaalityöntekijöiden määrä nostettua kahdesta kolmeen.
 – Pohjois-Suomessa oikeastaan kaikki kunnat hakevat päteviä sosiaalityöntekijöitä. Paikkoja on avoinna vaikka kuinka, hän sanoo.
 Piilma myöntää, että kunta ymmärsi aiemmin osittain väärin virkavastuulle kuuluvien tehtävien sisällön.
 – Avin tulkinnat ovat muuttuneet jonkin verran vuosien varrella, mutta he ovat täsmentäneet meille asioita ja nyt ymmärrämme ne samalla tavalla.
 Hoivakodissa käytetty sijaisina eläkeläisiä
 Siikalatvan sote-kokonaisulkoistuksen keskeinen osa on vanhustenhuolto. Avi on puuttunut myös kunnan hoivakotien puutteisiin.
 Valituksia on tullut etenkin Mehiläisen palvelukeskus Pihlajistosta. Sama hoivakoti nousi esiin, kun Yle uutisoi tammikuussa Mehiläisen hoivakotien  ongelmista  eri puolilla Suomea.
 Avi havaitsi jo pari vuotta sitten, että Pihlajistossa oli liian pieni hoitajamitoitus etenkin öisin, mikä aiheutti riskin asiakkaiden turvallisuudelle. Lisäksi vanhuksien itsemääräämisoikeutta oli rajoitettu väärin, kun heitä oli toisinaan kiinnitetty pyörätuoliin lannevyöllä ilman lääkärin päätöstä tai omaisen hyväksyntää.
 Avi ja kunta ovat jatkaneet Pihlajiston valvontaa. Tänä vuonna tarkastuksia on tehty useita. Isompia puutteita ei uusimmilla käynneillä ole havaittu.
 Siikalatvan kunnanhallituksen helmikuussa 2019 laatiman vanhuspalvelujen tilannekatsauksen mukaan ongelmana on ollut henkilökunnan ja sijaisten heikko saatavuus. Eläkkeelle jääneitä on jouduttu pyytämään sijaisiksi.
 Tilannekatsauksesta selviää myös, että palvelukeskus Koivulehdossa loukkaantui tammikuussa 2019 vanhus ilmeisesti pesettämisen yhteydessä. Tapaturmaa ei havaittu heti.
 Koivulehtoon avi teki tarkastuksen viime vuonna ja antoi huomautuksen, koska hoitajamitoitukseen oli laskettu hallinnon työntekijä. Yksi asukas oli yksikössä ylipaikalla. Kunnan saaman tiedon mukaan nämä puutteet on korjattu.
 Siikalatva sai haluamansa säästöt Mehiläisen avulla
 Kokonaisulkoistuksia Suomessa ovat tehneet lähinnä pienet kunnat. Ne ovat halunneet säästöjä.
 Siikalatvalla Mehiläinen on vastannut vuodesta 2017 lähtien kunnan sote-palveluista. Sopimus on kymmenvuotinen.
 Säästöjä on tullut. Kunta kertoo viime vuoden tilinpäätöksessään, että kokonaisulkoistuksen tavoitteena olleet 1,5–2 miljoonan vuotuiset säästöt toteutuivat 2017–2018.
 Sote-puolella alkoivat yt-neuvottelut pian sen jälkeen, kun Mehiläinen otti komennon. Ne johtivat useisiin irtisanomisiin.
 Mehiläisen perusterveydenhuollon palveluista vastaava  Joonas Turunen  Mehiläisestä sanoo, että Siikalatva on säästänyt karkeasti kymmenen prosenttia vuosittaisista sote-menoistaan, kun Mehiläinen on vastannut palveluista.
 Turusen mielestä myös palvelujen saatavuus ja laatu ovat parantuneet. Perusterveydenhoitoa on vahvistettu, mikä on vähentänyt erikoissairaanhoidon tarvetta.
 Hän sanoo, että kuntalaisilta on tullut pääosin myönteistä viestiä. Kriittinen palaute on liittynyt yleensä yksittäisiin palvelukokemuksiin.
 – Tuotamme Siikalatvalla palvelut neljän kyläkeskuksen alueella. Siinä on henkilöstön ja rekrytoinnin kannalta omat haasteensa, kun välimatkat ovat pitkiä.
 Turusen mukaan Siikalatva on Mehiläiselle tärkeä asiakas. Se on ainoa kunta, jonka kaikki sote-palvelut Mehiläinen tuottaa.
 – Siksi haluamme onnistua Siikalatvan palvelutuotannossa mahdollisimman hyvin.
 Fakta: Kokonaisulkoistuksia tehneet kunnat ja yritykset:
 Pihlajalinna:  Alavus, Juupajoki, Jämsä, Kihniö, Kuortane, Mänttä-Vilppula, Parkano, Soini, Ähtäri
 Terveystalo:  Kinnula, Lumijoki, Rantasalmi, Tervola
 Attendo  (Terveystalon alihankkijana hoivapalveluissa): Puolanka, Kärsämäki, Pyhtää, Rääkkylä, Sulkava, Sysmä, Tohmajärvi
 Mehiläinen:  Siikalatva, Keminmaa, Kemi, Tornio, Simo
 Coronaria:  Posio
 *Sote-ulkoistussopimusten laajuudessa on eroja kuntien välillä. Osa sopimuksista on kuntayhtymissä tai yhteisyrityksissä. Lähde: Kuntaliitto

Suomessa otettu ensimmäistä kertaa kunnan koko sote-palvelut valvontaan – valitusten kierre alkoi yhteistyöstä Mehiläisen kanssa


Summary: Markkinaoikeuden päätöksen mukaan Kelan eteläisessä piirissä on järjestettävä uusi tarjouskilpailu. Yrittäjälle se antaa toivoa.

Markkinaoikeus on kumonnut Kelan hankintapäätökset, jotka koskevat vaativaa lääkinnällistä terapiaa. Markkinaoikeuden ratkaisu koskee Kelan eteläisen piirin päätöksiä. Markkinaoikeus myös kielsi Kelaa solmimasta riidanalaisia hankintasopimuksia.
 Kyseessä on Kelan viime vuoden lopulla tekemä kilpailutus. Sen myötä vaikeasti vammaisten ja fysioterapeuttien pitkiäkin hoitosuhteita päättyi.
 Esimerkiksi lappeenrantalainen fysioterapeutti  Mikko Tynkkynen  kertoi helmikuussa  Ylen haastattelussa , kuinka Kelan päätös päätti hänen vuosia kestäneen hoitosuhteensa asiakkaan kanssa.
 Sote Palveluntuottajat -yhdistyksen mukaan kilpailutuksen ulkopuolelle jäi 400 fysioterapiayritystä. Yhdistys arvioi, että jopa 5 000 vaikeasti vammaista henkilöä on joutunut vaihtamaan fysioterapeuttia.
 Kela puolestaan arvioi, että kuntouttaja vaihtuu 3 500 ihmiseltä.
 Markkinaoikeuden päätöksestä kertoi ensin  Kauppalehti .
 Pisteitä ilman erikoisosaamista
 Markkinaoikeuteen asian veivät Myyr-Fysio ja Neuroliitto. Ne perustelivat valitustaan muun muassa toteamalla, että tarjousten vertailuperusteet ovat liittyneet hankinnankohteeseen vain osittain.
 Kyseessä on lääkinnällisen kuntoutuksen tarjoaminen. Valittajien mukaan koulutuspisteitä on kuitenkin saanut kaikista fysioterapiakoulutuksista, vaikka ne eivät olisi liittyneet lääkinnälliseen kuntoutukseen mitenkään. Vertailupisteet eivät siksi ole mahdollistaneet tarjousten puolueetonta arviointia.
 Valituksen mukaan vertailuperusteet ovat olleet laadun osalta syrjiviä ja kohtuuttomia.
 Asian käsittely voi jatkua vielä pitkään, sillä Kela on hakenut valituspäätöstä korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Tommi Parkkinen / Yle
 Kela vastusti, markkinaoikeus tuomitsi
 Kansaneläkelaitos vaati  vastineessaan  markkinaoikeutta hylkäämään valituksen. Kelan mukaan terapeuttien koulutustasoon liittyvä pisteytysperuste on hankintasäännösten mukainen. Hankinnassa on asetettu tarkat laatua koskevat vähimmäisvaatimukset.
 Kilpailutuksen perusteissa painotettiin 80 prosenttia hintaa ja 20 prosenttia laatua.
 Markkinaoikeus katsoi, että tarjouspyyntö on ollut tarjoajien valintaperusteiden osalta epäselvä ja perusteli asiaa laajasti. Tarjouspyyntö ei myöskään ole ollut omiaan turvaamaan tarjoajien tasapuolista ja syrjimätöntä kohtelua tarjousten vertailussa. Kela on menetellyt hankintasäännösten vastaisesti.
 Markkinaoikeuden päätöksen mukaan Kelan hankintayksikön on järjestettävä uusi tarjouskilpailu. Kilpailussa on otettava huomioon päätöksessä mainitut seikat.
 Kela tiedotti verkkosivuillaan , että aikoo hakea korkeimmalta hallinto-oikeudelta valituslupaa markkinaoikeuden päätökseen.
 Edessä on pitkä tie
 Fysioterapeutti Mikko Tynkkynen kertoo markkinaoikeuden päätöksen luovan toiveikkuutta.
 – Mutta samaan aikaan ymmärrän myös realiteetit, Tynkkynen sanoo.
 Pelkkä tuomiosta valittaminen voi kestää kuukausia ja jos korkein hallinto-oikeus antaa luvan, alkaa uusi käsittely. Edessä voi olla pitkä tie.
 Kelan päätös alkoi näkyä Tynkkysen yrityksessä vuoden vaihteessa.
 – Vuoden vaihteen jälkeen vaikeavammaisia kuntoutujia siirtyi toisten palveluntuottajien piiriin. Silloin oli vaihtuvuutta. Mutta se on väistämättä potkinut kehittymään yrittäjänä, Tynkkynen kertoo.
 Piinallisin pitkä odotus on Tynkkysen mukaan kuntoutujilla, jotka ovat joutuneet siirtymään muualle. Yrittäjä voi aina keksiä ratkaisuja ja kehittää toimintaa, joka tuo lisää asiakasvirtaa. Toiveissa kuitenkin on, että markkinaoikeuden päätös pysyy.
 – Me emme olisi kilpailutukseen osallistuneet, jos motivaatio ei olisi ollut kohdillaan ja osaamista toimia. Negatiivinen hankintapäätös oli meille totta kai pettymys.
 Markkinaoikeuden tuomio oli yrittäjälle myös helpotus. Tynkkynen sanoo odottavansa tasa-arvoista kohtelua sekä yrittäjiä että kuntoutujia kohtaan ja yhteisten pelisääntöjen noudattamista.
 – Se tässä on eniten kiusannut ja häirinnyt, että kaikkia yrittäjiä ei ole kohdeltu tasavertaisesti. Jos olisimme jääneet rannalle sellaisista syistä, joista olisi voitu mennä peilin eteen, olisi asian voinut vielä niellä.

Markkinaoikeus kumosi Kelan päätökset vaikeavammaisten fysioterapiasta: “Se tässä on eniten kiusannut, että kaikkia ei ole kohdeltu tasavertaisesti”


Summary: Mistä asioista ja miten teidän perheessänne neuvotellaan? Voit keskustella aiheesta jutun lopussa.

Super Mario -fani  Jirka Jonninen  tietää, mistä vanhempien kanssa pitää neuvotella.
 – Meinaan vähän liikaa käyttää tuota puhelinta, täräyttää 6-vuotias kuopiolainen.
 Vieressä äiti  Piia  jää sanattomaksi, kun poika ottaa haastattelutilanteen haltuun.
 – Jos mä oon liikaa puhelimella, äiti ja iskä sanoo mulle siitä. Välillä mä vaan pelaan enemmän ja joskus tottelen. Se riippuu, mikä tilanne on, Jirka Jonninen jatkaa.
 Kuvio on varmasti tuttu monissa perheissä. Arjen kiire saa vanhemmat toivomaan, että lapset toimisivat tietyissä tilanteissa sukkelasti ja ohjeiden mukaisesti. Lapsi taas ajattelee asian omista lähtökohdistaan.
 Väestöliiton psykologin  Suvi Larun  mukaan nykypäivässä on paljon sellaista, mikä haastaa perheiden vuorovaikutusta. Vanhemmilla pinna saattaa kiristyä, kun iltapesut eivät suju aikataulussaan ja lapsi vain jatkaa tabletin näpräystä.
 – Työn ja perheen yhteensovittamisen teemat ovat paljon läsnä nykyarjessa. Olemme monien älylaitteiden piirissä, ja sosiaalinen media haastaa arkeamme, Laru perustelee.
 Pinna kiristyy, kun pipo ei löydä päähän ja kengät jalkoihin
 Tällä viikolla asiantuntijat kannustavat perheitä parempaan vuorovaikutukseen lapsiperhearjen vauhdikkaissa käänteissä.
 Meneillään on kaksi aihepiiriin pureutuvaa kampanjaa.  Lempeän kasvatuksen viikko  keskittyy perheiden vuorovaikutuksen parantamiseen. Kampanja korostaa läsnäoloa, tunteiden sanoittamista ja kuuntelutaitoja myös haastavissa tilanteissa.
 – Joka paikassa tarvitaan rakentavaa vuorovaikutusta. Erityisesti perheissä, kun me kasvatamme lapsia, jotka tulevaisuudessa toimivat myös työelämässä, aiheesta perhekahvilaa vetänyt kuopiolainen  Lotta Parkkonen  muistuttaa.
 Lotta Parkkonen leikkii lastensa Antonin ja Alissan kanssa perhekahvilassa Kuopiossa. Antti Karhunen / Yle
 Toinen kampanjoista on usean eri asiantuntijatahon yhteiskampanja  Hyvä kasvaa .
 Se kannustaa perheitä pyristelemään irti kielteisistä kasvatuskeinoista kuten huomiotta jättämisestä ja huutamisesta. Kurittavat kasvatuskeinot ovat jo pikkuhiljaa jäämässä menneisyyteen, mutta muutos parempaan  on tapahtunut hitaasti  (Meidän Perhe -lehti).
 Erityisesti erilaiset siirtymätilanteet pukeutumisineen ja matkaan lähtöineen aiheuttavat monissa perheissä päänvaivaa, arvioi Lempeän kasvatuksen viikkoa luotsaavan Kiintymyysvanhemmuusperheet ry:n puheenjohtaja, erityisluokanopettaja  Petra Masko.
 – Usein lapset osoittautuvat kaikkein vaativimmiksi silloin, kun vanhempi kaipaisi rauhaa ja omaa aikaa, Masko luonnehtii.
 Karjuminen ei kannata
 Miten rassaavissa tilanteissa sitten pitäisi toimia? Petra Masko ammentaa omasta perhe-elämästään muutaman esimerkin.
 Kun lapsi jättää toistuvasti repun keskelle lattiaa, vanhempien kenties tekee mieli karjua kyllästymistään. Rakentavampaa olisi kuitenkin kertoa lapselle, että lattialla lojuvaan reppuun saattaa kompastua ja siinä saattaa käydä huonosti. Niin lapsi ymmärtää viestin paremmin.
 Myös Masko on viime aikoina neuvotellut oman lapsensa kanssa ruutuajasta. Lähtökohtana on ollut, että lapsi saa itsekin vaikuttaa linjauksiin ja ymmärtää, miten liika ruudun tuijottelu vaikuttaa omaan vointiin.
 Joka paikassa tarvitaan rakentavaa vuorovaikutusta. Erityisesti perheissä, kun me kasvatamme lapsia, jotka tulevaisuudessa toimivat myös työelämässä.  Lotta Parkkonen
 Ensin Maskon lapsi ehdotti, että päivittäisestä puolen tunnin peliajasta luovuttaisiin. Sen sijaan hän pelaisi vain yhtenä päivänä viikossa, mutta pidemmän aikaa kerralla. Niin hänellä olisi enemmän aikaa uppoutua peliin.
 Äiti suostui, mutta vähän ajan kuluttua lapsi sanoi, ettei sääntö sittenkään ole hyvä, kun muut lapset pelaavat päivittäin. Viimeisimmäksi lapsi ehdotti, että voisiko pelata viisi tuntia putkeen, jos on ensin viisi tuntia putkeen ulkona urheilemassa.
 – Näissä asioissa on tärkeää tehdä selväksi, että ruutuaika on terveys- ja turvallisuusasia.  Vanhempi asettaa lopulliset rajat  ja selkeät kellonajat ruudulle. Joustavuus on kuitenkin tärkeää. Jos lapsella on juttu kesken kaverinsa kanssa, voi sanoa, että vastaat vielä siihen ja sitten sanot hyvät yöt, Masko sanoo.
 Ruokailu, automatkat ja lauantaisauna hyötykäyttöön
 Masko arvelee, ettei nykyperheiden vuorovaikutuksessa ole sinänsä mitään rikki.
 Kyse on ennemminkin siitä, etteivät  aikuisetkaan aina osaa olla läsnä itsensä ja tunteidensa kanssa.  Jos perheessä riidellään ja arki tuntuu jatkuvasti takkuiselle, jotain on Maskon mukaan piilossa.
 – Jos emme osaa läsnäolon taitoa, emme ole aidosti mukana siinä, mitä lapsi kertoo tai puhuu. Nykyään ympärillämme on hirveä määrä virikkeitä, mutta toisaalta myös aivomme ovat luontaisesti sellaiset, että niissä pyörii jatkuvasti jotain. Kuuntelet lasta ja teet samalla kauppalistaa, Masko antaa esimerkin.
 Kasperi Korhosen (vas.) ja Rahul Fadten kotona neuvotellaan erityisesti ruutuajasta.  Antti Karhunen / Yle
 Esimerkiksi ruokailu, automatkat ja perheen yhteiset saunahetket ovat hyviä arjen tilanteita, joissa perheet voivat opetella läsnäolon taitoa. Masko korostaa, että paremman vuorovaikutuksen mallintaminen lapsille on tärkeää.
 – Ei kysytä pelkästään, että miten meni koulussa, koska siihen on helppo vastata lyhyesti. Sen sijaan pyydetään lasta kertomaan päivän leikeistä ja kavereista. Niin lapsi saa viestin, että minusta ollaan kiinnostuneita. Seuraavalla kerralla lapsi saattaa kysyä, että miten sinulla meni töissä, Masko hahmottelee.
 Masko muistuttaa, että yhdessä toimiminen on helpompaa, kun vanhemmalla on yhteys sekä omiin tunteisiinsa että lapseensa.
 – Tärkein neuvoni on, että vaalikaa, rakentakaa ja korjatkaa yhteys lapsiinne. Se auttaa kaikkea vuorovaikusta arjessa.
 Kiinnostuitko aiheesta? Keskustele ja lue lisää:
 Asiantuntijoiden 6 keinoa uhmaikäisen lapsen kanssa - Psykologi: Täydellinen ei tarvitse olla
 Äiti ja isä, näin vältät iltaraivarit – Asiantuntijan viisi vinkkiä mutkattomaan nukkumaanmenoon
 Psykologi tyrmää neuvottelevan kasvatuksen ja perää vanhempien vastuuta: Liika neuvottelu lapsen kanssa voi häiritä itsesäätelyn kehitystä
 Vuorovaikutuskouluttaja Elina Kauppila: Lapsia kyykytetään tavalla, jota aikuisten kesken ei sallittaisi
 "Lapsena oleminen on vaikeaa" – Mindfulnessguru toivoo lisää kiltteyttä perheisiin

"Meinaan vähän liikaa käyttää tuota puhelinta", myöntää 6-vuotias – teemaviikko kannustaa neuvottelemaan lapsiperheiden pelisäännöistä


Summary: Ranskan Macron: Sopimuksen hylkääminen purkaisi nykyiset saavutukset.

EU-maat tuomitsivat torstaina Iranin uhkauksen jatkaa ydinohjelmaansa, mutta lupaavat pitää kiinni ydinsopimuksesta.
 Iran ilmoitti keskiviikkona, että se lakkaa osittain noudattamasta vuonna 2015 solmittua ydinsopimusta. Iran on uhannut esimerkiksi  lisätä uraanin rikastusastetta  ja raskasvesivarastojaan.
 Iran vaatii, että Eurooppa, Kiina ja Venäjä keventävät maalle asetettuja talouspakotteita 60 päivän sisällä.
 Yhdysvallat irtautui ydinsopimuksesta vuosi sitten. Keskiviikkona presidentti  Donald Trump  määräsi Iranille  uusia pakotteita  vastineeksi maan päätökselle irtautua ydinsopimuksesta osittain.
 Torstaina sekä EU, Ranska, Saksa että Britannia ilmaisivat huolensa Iranin päätöksestä.
 – Kehotamme voimakkaasti Irania jatkamaan sitoutumistaan sopimukseen täysin, EU:n ulkosuhteista vastaava  Federica Mogherini  ja maiden edustajat sanoivat yhteisessä lausunnossaan.
 Ranska, Saksa ja Britannia ovat ydinsopimuksen eurooppalaisia allekirjoittajamaita.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  varoitti, että sopimuksen hylkääminen purkaisi nykyiset saavutukset.
 – Siksi Ranska pysyy mukana, ja todella toivon, että myös Iran tekee niin, Macron sanoi saapuessaan EU-johtajien tapaamiseen Romaniassa.
 Iranin odotetaan olevan EU-johtajien kokouksen puheenaiheena.

EU-maat kehottavat Irania pitämään kunnolla kiinni ydinsopimuksesta


Summary: Kaksien vaalien keväänä kunnilla riittää ulkomainonnassa neuvottavaa ja valvottavaa – jokaisella kun on omat sääntönsä.

Eduskuntavaalit ja europarlamenttivaalit osuvat nyt samaan kevääseen ja vaalimainontaa riittää monelle taholle. Harva kuitenkaan tietää, että jokainen kunta voi itse päättää ulkomainonnan käytännöistä omilla ja hallitsemillaan maa-alueilla.
 Tämä johtuu siitä, että kunnilla ei ole lakisääteistä velvollisuutta järjestää vaalimainontaa. Suomen Kuntaliitto kuitenkin suosittelee kunnille, että ne järjestävät mahdollisuuksia ulkomainontaan.
 Kuntaliiton ohjeistuksen mukaan kunta voi esimerkiksi periä vaalimainospaikkojen käytöstä maksua, joka kattaa työstä aiheutuneet kustannukset. Tasapuolisuusperiaate kannattaa kuitenkin muistaa.
 – Oleellinen asia on yhdenvertaisuusperiaate eli kaikkia ehdokkaita asettavia puolueita ja ryhmiä pitää kohdella samalla tavalla: varataan yhtä paljon mainospaikkoja jokaiselle, korostaa Kuntaliiton johtava lakimies  Riitta Myllymäki .
 Esimerkiksi vuonna 2004 eduskunnan apulaisoikeusasiamies katsoi Hyvinkään kaupungin loukanneen yhdenvertaisen kohtelun vaatimusta, kun ulkomainospaikkoja oli annettu enemmän niille puolueille, jotka menestyivät edellisissä vaaleissa paremmin.
 Kuntaliitto kehottaa myös kuntia olemaan etukäteen yhteydessä ehdokkaita asettaviin tahoihin – kuten puolueiden paikallisosastoihin – ja tiedottamaan mainontamahdollisuuksista ja yhteyshenkilöistä.
 – Annetaan tarpeellinen informaatio, milloin voi mainoksia pystyttää, minne ja milloin ne pitäisi ottaa pois. Voi myös etukäteen pyytää sitoumuksen, käyttääkö mainospaikan kunnan järjestämässä kehikossa, lakimies Myllymäki neuvoo.
 Eniten kysytään, missä saa mainostaa
 Kunnissa vaalien ulkomainonnasta vastaavat yhteyshenkilöt tietävät, mistä ehdokkaat ja puolueet ovat eniten epätietoisia.
 – Missä on kaupungin raja ja milloin alkaa Liikenneviraston, nykyisin Väyläviraston, alue. Ja kuinka sijoitellaan mainokset kaupunkikeskustan ulkopuolisille alueille, kertoo vaalimainonnasta Joensuussa vastaava  Tarja Rytkönen .
 Henkilökohtainen mainonta aiheuttaa yleensä eniten pulmia vaalimainonnasta kunnissa vastaaville viranhaltijoille. Näin on Joensuussakin.
 – Puolueet eivät ilmoita kaupungille, kuinka paljon he mainoksia laittavat ja mille alueelle, Rytkönen harmittelee.
 Joensuu edellyttää, että vaalimainosten sijoituspaikat ja kappalemäärät ilmoitetaan kaupungille kirjallisesti ennen mainosten asettamista. Joensuussa käytössä on jopa karttapohjat, joissa näkyvät sallitut alueet.
 – Meille toki riittää, että kertoo kadunvarret, mihin on mainoksia laitettu, tapahtumavastaava Rytkönen selvittää.
 Yhteystietoja kunnat tarvitsevat valvonnan takia sekä sen vuoksi, että esimerkiksi rikkoutuneista tai sotketuista mainoksista voidaan ilmoittaa ehdokkaalle tai puolueelle vaihtamista varten.
 Vaalimainosten laittajien pitää olla tarkkana, onko kyse kunnan, yksityisen vai Liikenneviraston hallitsemasta alueesta. Nyrkkisääntö on, että mainosten laittamiseen pitää aina olla maanomistajan lupa.
 Tienvarsialueilla mainoksista ei tarvitse ilmoittaa minnekään, mutta siellä puolestaan tulee toimia Liikenneviraston ohjeiden mukaan. Esimerkiksi häikäiseviä tai liikennettä häiritseviä valoja ei vaalimainoksissa sallita.
 Kuntaliiton ohjeistuksen mukaan ulkomainonta alkaa viikkoa ennen ennakkoäänestyksen alkua. Vuoden 2019 europarlamenttivaalien osalta tämä tarkoitti 8. toukokuuta. Useimmat kunnat noudattavat suositusta.
 Sen sijaan vaihtelua esiintyy, milloin ja miten mainokset on siivottava pois vaalien jälkeen. Esimerkiksi Joensuussa kaupunki poistaa telinemainokset "ensi tilassa äänestyspäivän jälkeen" ja henkilökohtaisten EU-vaalimainosten on oltava poistettu viimeistään kaksi päivää vaalien jälkeen.
 Teiden varsilla mainonta saa maantielain mukaan alkaa jo kuukautta ennen vaalipäivää ja mainokset on korjattava pois viikon kuluessa vaalipäivästä.
 Kiinnitätkö huomiota ulkona oleviin vaalimainoksiin? Keskustele aiheesta klo 22:een saakka.
 Lue lisää:
 Etsi oma ehdokkaasi EU-parlamenttiin  Ylen vaalikoneella .
 Ylen sivuilta voit lukea myös tärkeimmät  eurovaalijutut .

Kunnat päättävät vaalien ulkomainonnan säännöistä  – osa rahastaa mainoksista, mutta kaikkia ehdokkaita on kohdeltava tasapuolisesti


Summary: Nyt Ari Savénilla on 28 000 euroa velkaa. Oululainen rakennusmaalari syyttää itseään.

–  Pikavipit ovat tie velkahelvettiin.
 Näin toteaa oululainen rakennusmaalari  Ari Savén  Perjantai-dokkarissa  Ari, sänky ja velkakierre . Juha Portaankorvan ohjaamassa dokkarissa Savén käy läpi vuosia kestäneen velkakierteensä.
 Ari Savénille tuli 13 vuotta sitten avioero. Hän muutti vuokralle omaan asuntoon ja tarvitsi uuden sängyn.
 Myyjä ei huolinut käteistä rahaa, vaan tarjosi Arille luottokorttia. Ari otti kortin ja maksoi sillä 700 euron sängyn.
 Tästä alkoi Arin velkakierre.
 – Pankki tarjosi luottorajan nostamista 1 500 euroon. Suostuin korotukseen, ja myöhemmin luottorajaa nostettiin vielä lisää useaan otteeseen. Lopulta se oli 5 000 euroa.
 Todellisuus ja fiktio menevät sekaisin
 Arista oli huumaavaa, kun hän sai viisi tonnia rahaa käyttöönsä. Ostohalut heräsivät. Hän pisti rahaa poikansa mopoharrastukseen, auton korjaukseen, polttoaineeseen ja ruokaan. Lopulta luottotili oli 5 000 euroa miinuksella.
 – Sellaisen ihmisen, jolla on aina ollut rahaa, on tätä vaikea käsittää. Olen rakennusmaalari, ja ylimääräistä rahaa ei minulla ole koskaan ollut. Kun yhtäkkiä saa rahaa, niin siinä lähtee mopo käsistä. Todellisuus ja fiktio menevät sekaisin.
 "Ei minua hävetä enkä ole katkera. Olen itse tähän syyllinen."  Ari Savén
 Ari oli tilanteessa, jossa hän pähkäili, kuinka hän saa maksettua luottokorttivelan. Silloin posti toi kulutusluottoja tarjoavan Santanderin mainoksen.
 – Täytin paperit, meni muutama päivä ja tililläni oli 6 000 euroa. Maksoin luottokorttivelan pois, mutta nyt olin sitten velkaa Santanderille.
 - Olen omalle pojalleni sanonut, että tähän velkahelvettiin ei kannata ryhtyä. Älä ota vippejä. Niihin kun sortuu, varmasti menee kaikki, Ari kertoo. Aki Lahtinen / Yle
 Sitten pikavippifirmat alkoivat pommittaa Aria jatkuvasti mainoksilla. Aluksi summat olivat satasia, mutta myöhemmin Ari sortui jo tuhansien pikavippeihin.
 – Nyt on velkaa 28 000 euroa. Mihin ihmeeseen ne rahat ovat menneet? Ari pohtii.
 Hän ei ole ostanut kenkiä kymmeneen vuoteen. Housut hän osti kaksi vuotta sitten halpahallista. Ari ei käytä alkoholia, eikä käy ravintoloissa.
 – Hyvä sänky tämä on, mutta kalliiksi tuli. Velat on maksettava hinnalla millä hyvänsä.
 Ari on toimittanut paperit veloista velkaneuvojalle. Aika näyttää, paljonko hän joutuu maksamaan.
 – Ei minua hävetä enkä ole katkera. Olen itse tähän syyllinen. Luottokortin olisi voinut jättää ottamatta, ja olisin voinut ostaa sängyn käteisellä jostakin toisesta liikkeestä, Ari Savén toteaa.
 Perjantai-dokkari: Ari, sänky ja velkakierre katsottavissa Areenassa täällä.
 Perjantai: Onko velka häpeä? Vieraina velkaantumisen kokemusasiantuntija, toimittaja Renaz Ebrahimi ja velallisten auttaja Soile Niemi. Perjantai-dokkari: Ari, sänky ja velkakierre. Perjantaina 10.5. klo 21.05 Yle TV1:llä.
 Perjantai-dokkarin  Ari, sänky ja velkakierre  tv-uusinta lauantaina 11.5. Yle TV1:ssä kello 10.45
 Lue myös:
 Luotonvälittäjät kauppaavat jopa 70 000 euron pikavippejä – 5 asiaa, jotka kannattaa tietää lainavertailuista
 Mies otti pikavippejä yli 32 000 eurolla avovaimonsa nimissä
 "Jos ostaa luotolla, niin on aika nopeasti kusessa" – kolme nuorta kertoo, miltä tuntuu, kun rahat eivät riitä
 "Ei luottotietoja? Ei ongelmaa" – KKV pitää uuden lainayrityksen markkinointia pöyristyttävänä, kaiken nähnyt Takuusäätiökin ihmeissään
 Jo puoli miljoonaa suomalaista ulosotossa ja määrä kasvaa – "ei tarvitse kuin yhden tuen viivästyä ja velkakierre lähtee"
 Ministeri Häkkänen: Pikavippien sääntelyn kiristäminen etenee – eduskunnan käsittelyyn marraskuussa
 Apua velkaongelmiin:
 Takuusäätiö  tarjoaa maksutonta velkaneuvontaa.
 Oikeusaputoimistoista  on vuoden alusta alkaen saanut maksutonta talous- ja velkaneuvontaa.
 Kilpailu- ja kuluttajaviraston  sivuilla tietoa ja linkkejä avuksi.
 Valtakunnanvoudinviraston  sivuilla myös kootusti tietoa.
 Kuluttajaliiton  sivuilla mm. velkaopas.
 Penno.fi  on ilmainen työkalu päivittäisten tulojen ja menojen seuraamiseen. Palvelua ylläpitää Takuu-Säätiö.

Ari Savén osti luotolla sängyn - siitä alkoi vuosien pikavippikierre, joka johti velkahelvettiin: “Kun yhtäkkiä saa rahaa, mopo lähtee käsistä”


Summary: Orkesterikenttä on monelle kapellimestarille kivikkoinen työmaa, sillä johdettavana on joukko arvonsa tuntevia soittajia.

Sinivalkoinen kapellimestariruletti  pyörii.
 Hannu Lintu   nimitettiin  eilen illalla Suomen Kansallisoopperan ja -baletin ylikapellimestariksi viime viikolla julkistetun ehdotuksen mukaisesti. Radion sinfoniaorkesterin nykyisenä ylikapellimestarina työskentelevä Lintu aloittaa naapuritalossa tammikuussa 2022.
 Linnun karisma ja tapa sanoittaa kulttuurin ja taiteen merkitystä yhteiskunnassa ovat olleet oiva lisä musiikilliselle puolelle Yle-orkesterissa. Samanlaista medianäkyvyyttä tuskin on luvassa oopperamontun pohjilta.
 Ei sillä, etteikö Lintu kiinnostaisi kulttuuritoimittajia. Sen sijaan Linnun kommenteista voi lukea, että hän haluaa siirron myötä palata juurilleen ja keskittyä nimenomaan musiikin tekemiseen.
 Osittain matalan profiilin pitämiselle aukeaa mahdollisuuksia, sillä Kansallisoopperassa lausuntojen antaminen on luonteva osa myös taiteellisen johtajan  Lilli Paasikiven  ja pääjohtaja  Gita Kadambin  työtä. Toisaalta ylikapellimestarin pesti tarkoittaa väistämättä medianäkyvyyttä – oli kyse sitten sinfonia- tai oopperaorkesterista.
 Linnun nimitys on monella tapaa mitä sopivin jatkotarina suomalaisessa musiikkielämässä. Siirtyminen kotimaisesta huippuorkesterista toiseen oli mahdollista, kun kalenterit, halut ja tarpeet osuivat kohdilleen.
 Nimitys olisi jäänyt  tekemättä ilman Kansallisoopperan orkesterin tärkeimpien työntekijöiden eli muusikkojen siunausta. Paikka orkesterin edessä, vallan kahvassa, onkin aina kädenojennus kollegoilta.
 Kuulostaa pikku jutulta, mutta käytännössä orkesterimuusikon sanalla voi olla historiallista vaikutusta.
 Niin oli viime viikolla, kun RSO valitsi ylikapellimestarinsa ensimmäistä kertaa ulkomailta. Englantilainen  Nicholas Collon  aloittaa orkesterin ylikapellimestarina Hannu Linnun kauden päätyttyä.
 Erityislaatuisen nimityksestä teki se, että muusikot ihastuivat Colloniin vain yhden kohtaamisen perusteella: lyhyt työviikko keväällä 2017 teki lähtemättömän vaikutuksen.
 Salamarakkautta oli ilmassa myös viime syksynä, kun Oslon filharmonikot pestasivat ylikapellimestarikseen  Klaus Mäkelän . Vasta 23-vuotias huippukapellimestari sai pestin vastaavasti yhden konserttiperiodin perusteella.
 Kapellimestarin kiinnitys  on aina mielenkiintoinen ja työpaikan ilmapiiriä sähköistävä tapahtuma, sillä orkesteri on kuin pienoisyhteiskunta. Mielipiteitä on yhtä monta kuin on soittajia, eli tavallisesti 70–100.
 Siksi paraskin kapellimestari kohtaa työssään vastarintaa. Oppositio ruotii käytäväpuheissa johtajansa heikkouksia samalla, kun arvostus yleisön silmissä kasvaa. Kapellimestarista riippuen julkisuuskuvan ja orkesterin sisäisten mietteiden välinen ristiriita voi kasvaa valtavaksi.
 Uransa alussa kapellimestari saattaa näyttäytyä lehtien palstoilla varmalta menestyjältä samalla, kun orkesterit harkitsevat vakavissaan, pitäisikö uusintakutsu jättää lähettämättä. Ensimmäinen keikka orkesterin edessä on kapellimestarin työnäyte, jonka perusteella pitkälti muusikot päättävät, onko tälle luvassa lisää keikkoja.
 Orkesterikenttä on monelle kapellimestarille kivikkoinen työmaa. Kysymys on ihmisten välisestä kemiasta, mutta kaavaa ei ole. Tahdin lyöminen on kapellimestarille musiikkia tehdessä vain pieni sivubisnes muiden sanattomien viestien rinnalla.
 Lintu on Kansallisoopperan orkesterin muusikoille ja talon muulle väelle vanha tuttu, jolla on omat vahvuutensa ja heikkoutensa. Lintu on aiemmin  joutunut vaikeuksiin  temperamenttinsa takia, mutta toisaalta hän on johtanut Kansallisoopperassa useita menestyksekkäitä produktioita.
 Siinä missä orkesterin ja kapellimestarin yhteys voi olla alkujaan tuhoon tuomittu tai rakkautta ensi silmäyksellä, se voi syntyä myös pitkin matkaa tutustuen.
 Kapellimestarin ja orkesterin  suhde on toki aina kahden kauppa. Paineensa on orkesterillakin, sillä sen pitää pystyä houkuttelemaan itselleen sopivia kapellimestariehdokkaita.
 Sivuraiteille voi ajautua monista syistä, mistä Turun filharmoninen orkesteri on ajankohtainen esimerkki. Siellä  Leif Segerstam  jättää pestinsä ylikapellimestarina kevään päätteeksi.
 Tilanteen ei pitäisi olla orkesterin kannalta hullumpi, sillä Segerstam vei sitä kovaa vauhtia musiikillisesti eteenpäin etenkin 2010-luvun alkupuoliskolla. Pestiin riittäisi halukkaita.
 Ongelmaksi on muodostunut Turun kaupunki.
 Uutta ylikapellimestaria ei voida valita ennen kuin orkesteri tietää, missä se tulevaisuudessa soittaa konserttinsa. Musiikkiväen haaveena on kokonaan uusi konserttitalo, mutta kaupunki harkitsee vanhan ja rapistuvan korjaamista. Aiheen kanssa on jahkailtu pitkään.
 Ei hyvältä näytä, sillä kapellimestariruletissa ajoitus on kaikki kaikessa.
 Kirjoittaja on Yle Uutisten klassisen musiikin erikoistoimittaja.

Analyysi: Paraskin kapellimestari kohtaa työssään vastarintaa – Hannu Linnun ja Kansallisoopperan suhteen näyttää hyvältä


Summary: Sirkka Korkialan arkea pyykkikone helpotti niin, että hävetti. Tytär ei luopuisi tiskikoneesta. Tämän tyttären olisi helpompaa ilman somea.

Vilho ja Sirkka Korkiala olivat naimisissa 28 vuotta ja saivat kahdeksan lasta. Vuonna 1952 solmittu avioliitto päättyi Vilhon kuolemaan vuonna 1980. Sirkka jäi yksin kahden navetan ja kahdeksan lapsen kanssa.
 Meidän kotien väliä oli vain kilometri. Aina kun Vilho tuli pyörällä tai hevosella vastaan, hän kysyi, että joko Sirkka on 18.
 Minä olin vihainen että mitä sinä sillä tiedolla teet. Hän oli sellainen leikkisän luontoinen ja sanoi, että "en minä oo koskaan kenestäkään muusta tuumannutkaan akkaa ottaa kuin sinusta".
 Kerran Vilho puhui rehellisesti, että hän oli rukoillut oikein että saisi minut vaimokseen ja pääsisi hänkin taivaaseen. Minä sanoin, että kyllä minä oon vähän heikko johtamaan sinne, mutta jos hän nyt niin tuntee, niin kovin hyvä.
 Korkialan perhealbumi
 Hän kosi minua, ja minä sanoin että kyllä minä myönnyn, mutta tuu kysymään äitiltä ja isältä. Hän oli sellainen ryyppymies ollut ja huonoilla vilkkureilla vähän. Kyllä se oli niille varmasti kova isku alkuun.
 Niin se sitten onnistui, ei siinä mitään.
 Kun me kerran kävelimme Kokkolassa viinakaupan oven ohi, niin Vilho sanoi että hän ois kuule rikas poika, jos saisi takaisin ne rahat mitä on sinne vienyt.
 Minä en siitä kärsinyt, minä en milloinkaan nähnyt häntä juovuksissa, vaikka samalla kylällä asuttiin. Jumala pelasti hänet ja hänestä tuli uskovainen mies. Siinä jäi ryyppäämiset.
 Nyt minä olen ajatellut, että sehän meni valtiolle se raha tavallaan kun hän osti viinaa. Lapsetkin ovat saaneet pientä korvausta Vilhon sotainvaliditeetista. Valtio on maksanut ne rahat takaisin monta kertaa. Minä sitä aina ihailen, että Vilho haudasta vielä elättää minua.
 Tämä on vähän sellaista suomalaista puhetta.
 Vilho oli paljon navetassa, teki raskaimmat työt, loi lannat. Olihan siinä mulla vielä sitten. Joskus olin huonossa kunnossa, muistan kerrankin kun istuin lehmän alle ämpärin kanssa. Vilholle sanoin että istuu siinä vieressä jakkaralla ja ottaa sitten kun saan lehmän lypsettyä. Minä en ois jaksanut sitä ämpäriä nostaa.
 Yhdessä me tehtiin työt navetassa. Radion piti olla soimassa koko ajan, että kuuli uutiset ja musiikkia. Tuvassa Vilho saattoi laittaa valkian hellaan ja veden lämpiämään. Ja saunotti lapsia ulkosaunassa.
 Sirkka ja Vilho Korkiala sekä heidän 8 lastaan: ylh. vasemmalta Juha, Heli, Pekka, Jaakko. Öidin sylissä Sari, Matti, Riitta ja isän vieressä Mervi. Korkialan perhealbumi
 Kodinhoitajat olivat hyvä apu. Kodinhoitajien johtaja sanoi aina, että hän laittaa kaksi hoitajaa tulehen: silloin levähdät. Se oli niin ihanaa, kun hän huolehti kuin hyvä ystävä.
 Joka viikko oli leipomapäivä ja pyykkipäivä. Leipomapäivän aikana syntyi sata leipää. Kun uuni lämmitettiin, sitä leivottiin sitten. Rieskat ja ohraleivät, hienot ruisleivät ja paksut ruisleivät. Sitten pata pantiin uuniin vielä yöksi jälkilämmölle. Kun yön oli uunissa liha, niin oli se hyvää ja tuoksui ihanalta.
 Totta kai Vilho arvosti sitä mitä minä tein. Kyllä se aina sille antoi niin suuren arvon. Kiitollinen hän oli vaimosta.
 Ei sitä paljon paapotettu, sitä vaan tehtiin työtä ja onnellisia oltiin aina kun sai jostain vähän rahaa. Olihan se joskus tietysti vähän liikaakin. Molemmillekin oli liikaa työtä. Kun Vilholla oli se jalkakin.
 Kyllä minä aina niin onnellinen olin, kun sain terveen lapsen. Minut oli ihan niin kuin sillä lailla valmistettu siihen äitiyteen.
 Lasten kasvatus oli melkein Vilhon vastuulla, ainakin kurinpito. Monesti itkin lasten puolesta, mutta kyllä me yhessä iliman muuta sovinnossa kasvatettiin lapsia.
 Kerran kun minä pyykkäsin, Vilho sanoi että älä aina pyykkää, paiskaa menehen ne vaipat. Se oli vähän sellainen ratikaalin oloinen. Eihän sitä sellainen peli vetele.
 Heti kun kuuli kertakäyttövaipoista, se lähti moottoripyörällä niitä hakemaan.
 Kun toinen poika syntyi, Vilho lähti tilaamaan pyykkikoneen. Minä sanoin ensiksi, etten kehtaa kellekään sanoa, että olen pyykillä ollut. Se oli niin suuri helpotus, ettei sitä usko kukaan.
 Mervi Porkola ja Sirkka Korkiala. Sari Vähäsarja / Yle
 Kyllä se oli ihanaa aikaa. Minä en ole milloinkaan moittinut. En minä muista että ois milloinkaan yksinäinen ollut. Seuraa oli aina. Ja sitä oli niin väsynytkin aina, että kun sänkyyn pääsi, niin uni tuli heti.
 Kyllähän se kovaa oli, mutta niin sitä vain selvittiin. Ja kaikilla muilla oli samanlaista. Jumala on ollut hyvä ja sinne on saanut kertoa vaikeutensa ja sieltä on apu aina tullut.
 Niinhän sitä sanotaan, että tyytyväisyys on ihmisen onni. Jos vain aina valittaa, ei sitä voi onnelliseksi tullakaan. Pitää olla kiitollinen ja tyytyväinen.
 Kyllähän se kovaa elämä on ollut, mutta ei se niin vaikeaa että tyytymättömäksi kannattais ruveta. Kiitollisuus ennen kaikkea on aina mielessä, elämää kohtaa. Kiitollisuus on koko ajan sydämessä. Jumala on pitänyt huolen.
 En minä mitenkään tunne, että lapsilla olisi ollut helpompaa. Kyllä niillä on aivan täysi työ nykyajankin perheillä, vaikkei sitä niin raskasta ruumiillista työtä, mutta henkisesti se on heillekin raskasta. Kyllä se kovaa hommaa on.
 Mervi ja Esa Porkola rakastuivat kun Mervi oli 18 ja Esa 20. Kihloihin he menivät vuoden ja naimisiin kolmen vuoden kuluttua. Tyttäret Maria ja Elisa syntyivät 1989 ja 1992.
 Me oltiin tunnettu jo pitkään, samalta kylältä ja seurakunnan tilaisuuksista. Esa hurmasi minut salmiakilla, tuli aakkospussin kanssa ja tarjosi siitä.
 Kun lähdettiin ensimmäistä kertaa ajelulle, se oli heti selvä peli. Katsottiin talomalleja ja puhuttiin työnjaosta. Että siivoavatko molemmat ja tiskaavatko.
 Me on naurettukin jälkeen päin, että ekoiksi treffeiksi keskustelut oli aika käytännöllisiä. Hyviä vastauksia tuli ja ne ovat päteneet. Ei ole tarvinnut miettiä, että miksi tuo ei tee.
 Esa oli sitä mieltä, että kaksi lasta riittää: hänen mielestään molemmille pitää olla syli.
 Kun Maria syntyi, meillä oli tontti ja autotalli valmiina. Minä otin lapsia kotiin hoitoon: ensimmäinen tuli 6.15 ja viimeinen lähti 17.15. Oma lapsi oli pieni, ja sitten oli rakennus. Kun hoitolapset lähtivät, vietiin Maria hoitoon mummulle ja lähdettiin rakentamaan.
 Olin sillä lailla tunnollinen, etten tiskannut silloin, kun oli hoitolapsia. Sitten illalla kun tultiin raksalta ja saatiin Maria nukkumaan, alettiin tiskata.
 Meillä ei ollut tiskikonetta eikä lämmintä pesutilaa: saunaan piti mennä ulkokautta ja lämmittää pata. Onneksi oli vessassa käsisuihku: vessanpytyn päälle pantiiin amme ja siinä pestiin lapsi.
 Puoli vuotta oli sellaista aikaa, etten muista Mariasta mitään. Onneksi otettiin kuvia. Lopetin perhepäivähoitajan hommat, se ei ollut mun juttu.
 Puoli vuotta meni melko sumussa, kun Maria oli pieni ja rakennusurakka kesken. Porkoloiden kotialbumi
 Elisa oli koliikkilapsi, mutta silloin oli jo uusi koti valmis. Itkuisuus oli väsyttävää, silloin oli kyllä hermo tosi kireällä. Hän nukkui ensimmäisen kokonaisen yön vasta 3-vuotiaana.
 Lastenhoitajana sitä ajatteli, että minun pitää pärjätä. Vieläkin on takaraivossa se ajatus ja malli, että äidillä oli kahdeksan lasta ja maatalo. En osannut ajatella, että en ole äitini.
 Harmittaa, ettei ole nauttinut niin paljon kuin voisi. Joskus miettii tippa linssissä, että olisi vain ottanut lunkisti, kun lapset olivat pieniä.
 Jollain tapaa minulla on silti ollut helpompaa kuin äidillä. Työn määrä ja fyysisyys on ihan erilainen. Odotukset ovat tulleet itseltä: ei ole koskaan tehnyt mielestään riittävästi, koska on lapsena opetettu, että pitäisi tehdä vielä enemmän.
 Tiskikone on maailman ihanin laite – siitä en luovu koskaan! Ja videotkin oli aika hyvä juttu: sai hetken hengähtää, kun pani Tao Taon pyörimään. Kerran Maria tunki videonauhurin täyteen vahaliituja. Me ihmeteltiin, mikä siinä on.
 Joka aikakaudessa on omat helpotuksensa. Ja jos et ole tiennyt jostain helpotuksesta, et ole voinut kaivatakaan sitä.
 Mutta en kyllä kadehdi tämänkään päivän äitejä. Työelämän hektisyys ja paineet on vielä pahempia kuin silloin, kun omat lapset olivat pieniä.
 Elisa ja Maria leipomispuuhissa. Porkoloiden kotialbumi
 Minun ei ole koskaan tarvinnut olla lasten kanssa yksin. Esa on aina osallistunut kodinhoitoon ja lastenhoitoon. Kuvistakin näkee, että jos Esa vaikka työpäivän jälkeen levähti nojatuolissa, hänellä oli Elisa sylissä. Siinä molemmat nuokkuivat.
 Siinä olen samaa mieltä kuin äiti, että jos vanhemmat ovat eri mieltä jostain kasvatuksessa, ei voi vetää mattoa toisen jalkojen alta. Näkemyserot on sovittava välissään. Esa on jämäkkä isä, ja mielellään sitä on kunnioittanut toisen näkemyksiä. On tärkeää oppia, ettei aina olekaan oikeassa.
 Se me päätettiin jo alussa, että kerrotaan joka päivä lapsille ja toisillemme, että rakastetaan. Omassa lapsuudessa se ei ollut tapana.
 On hyvä, että oltiin ensin kaksin. Tuli vahva pohja, jolle oli hyvä saada lapset. Aina me ollaan äiti ja isä, ja nyt myös mummu ja "vaali". Mutta on meidän oikein mukava olla kahdestaankin.
 Maria ja Joel Savikko alkoivat seurustella elokuussa 2010. Hugo ja Elmo ovat syntyneet 2014 ja 2016.
 Me tavattiin tuttavien häissä, ihan vain moikattiin. Joel laittoi myöhemmin viestin, että on lähdössä vuodeksi vaihtoon Japaniin. Sen vuoden ajan me tutustuttiin Facebookissa.
 Joel on kotoisin Sundsvallista, mutta hän lensi Japanista palattuaan ensin Suomeen. Me mentiin jätskille ja se oli kyllä menoa. Tuntuu, että minä vain tuijotin sitä. Juteltiin enimmäkseen matkasta.
 Kihloihin me mentiin jo joulukuussa ja naimisiin elokuussa. Pojat on nyt 2- ja 4-vuotiaat.
 Tällä hetkellä olen pääasiassa äiti, mutta on meillä parisuhdekin. Me osataan jutella muustakin kuin lapsista, vaikka puhutaankin paljon kasvatuksesta. Tykätään myös olla kaksinkin, ja äiti ja isä on sen mahdollistaneet, kun ne haluaa monesti olla poikien kanssa.
 Joel tekee kotona yhtä lailla, melkein pitää miettiä, tekeekö enemmän.... Varsinkin lastenhoidolliset asiat tehdään ihan yhdessä. Siivouksesta ei tykkää kumpikaan.
 Maria Savikko, Hugo ja Elmo välipalalla. Savikoiden kotialbumi
 Pohdin aika paljon kasvatusasioita. Äitinä pyrin olemaan jämäkkä, mutta lempeä. Koetan ottaa poikia paljon syliin ja olla heidän kanssaan.
 Muistan omasta lapsuudesta, että mun kanssa on paljon värkätty ja touhattu.
 Ekana tulee mieleen se, miten äiti on aina sanonut, että rakastaa. Haluan sanoa sen omillekin lapsille. Äidiltä saan myös vertaistukea: jos on vaikka huutanut lapsille, äiti muistuttaa, että niin on muutkin huutaneet.
 Päätin kyllä aikanaan, että en koskaan huuda. Sitten huusin. Mutta myös selvitin sen lasten kanssa. Me keskustellaan paljon asioista.
 Maria Savikko lukee Hugolle ja Elmolle. Savikoiden kotialbumi
 Minulle ei ole vaikeaa kysyä neuvoja. Tietoa on tarjolla niin paljon, että pitää löytää oma tiensä: onko se sormiruokailu vai kestovaipat vai mikä.
 Osaan myös rajata asioita paremmin kuin äiti. Olen luonteeltani sellainen, että tykkään rauhasta ja kotona olemisesta. Jos meinaa mennä hullunmyllyksi, rauhoitan heti kaikki iltamenot.
 Nykyään some tuo sellaisia paineita, mitä omalla äidillä ei ollut. Pystyy seuraamaan muiden äitien arkea – tai sitä mitä he haluavat jakaa. Monesti se on kauniita koteja ja tyylikkäitä lapsia. Ilman sitä voisi kyllä elää ihan hyvinkin ja voisi olla jopa helpompaa.
 Täytyy tehdä paljon töitä sen kanssa, että ymmärtää, että meidän arki on ihan hyvä, vaikka ei näytäkään tuolta.

Kun isä kuuli kertakäyttövaipoista, hän hyppäsi heti moottoripyörän selkään – 3 äitiä kertoo, millaista lapsiperheen arki on 1950-, 1990- ja 2010-luvuilla


Summary: Keskivertotilallakin lannoitteisiin menee helposti kymmeniä tuhansia euroja.

Maatalouden kannattavuusongelmat voivat ajaa viljelijöitä siirtymään luonnonmukaiseen tuotantoon. Esimerkiksi Lapissa pari edellistä kesää on ollut niin heikkoja, että osa viljelijöistä joutuu nipistämään tai luopumaan kokonaan lannoitteiden käytöstä.
 Lannoitteista luopumisesta seuraava askel on siirtyminen virallisesti luomutuotantoon. Lannoitekustannuksista tulevan säästön lisäksi tilan kannattavuuteen vaikuttavat esimerkiksi luomutuotteiden korkeampi hinta ja luomutuet.
 Projektityöntekijä  Eija Tammela   Välitä viljelijästä -projektista  sanoo, että keskivertotilallakin lannoitteisiin menee helposti 10 000 – 20 000 euroa.
 – Se on todella iso summa rahaa. Jos talous on mennyt niin kuralle, että luotolla ei enää saa ostettua, niin se on mahdoton paikka. Niitä ei pysty ostamaan, Tammela kuvaa.
 Luomu käy talousjärkeen
 Maa- ja metsätalousministeriön erityisasiantuntija  Antero Nikander  tunnistaa ilmiön. Talousvaikeudet ovat saaneet monet tilat pohtimaan kannattavuusasioita.
 – Viljelijät joutuvat todella tarkkaan miettimään mikä tuotantosuunta ja millä tavalla on kaikkein kannattavinta, Nikander sanoo.
 Myös Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Arto Latukan  mielestä kiinnostus luomutuotantoa kohtaan nimenomaan taloudellisista syistä on järkeenkäypää.
 – Esimerkiksi maitotiloilla kannattavuusvertailussa pärjäävät ne tilat, jotka ovat kokonaan luomussa verrattuna niihin tiloihin, joilla vain pellot ovat luomulla, Latukka sanoo.
 Luomutilojen kannattavuus on tavanomaista viljelyä parempi huolimatta siitä, että satotaso on alhaisempi. Tätä kompensoi luomutuotteiden korkeampi hinta.
 – Erityisesti kun on hankalia vuosia, kuten nyt pari viimeisintä vuotta, ero sadoissa kapenee, Latukka sanoo.
 Viime vuosina maatalouden kannattavuus on laskenut ja ero luomun eduksi kaventunut.
 Maatilan pikavipiksi luomusta ei ole
 Luomusta ei toki ole pikaiseksi talousavuksi. Luomusitoumuksessa on siirtymäaika ja kaiken lisäksi luomusitoumuksia on haettu niin vilkkaasti, että määrärahat uusien tilojen ottamiseksi luomutukien piiriin ovat loppuneet tältä vuodelta.
 – Periaatteessa tukia voi hakea 15.6. asti, mutta toistaiseksi rahoja uusien luomusitoumusten tekoon ei ole, Antero Nikander maa- ja metsätalousministeriöstä sanoo.
 Viime vuonna luomukorvauksia maksettiin 55 miljoonaa euroa. Koko 2014-2020 EU-ohjelmakaudella luomusitoumuksiin on ollut käytettävissä 326 miljoonaa euroa.
  Jos talous on mennyt niin kuralle, että luotolla ei enää saa ostettua, niin se on mahdoton paikka.  Eija Tammela
 Luomutuotannon pinta-ala Suomessa on  kasvanut tasaisesti . Esimerkiksi vuonna 2015 luomulla oli noin 225 000 hehtaaria, mutta viime vuonna määrä oli kasvanut jo lähes 300 000 hehtaariin.
 Säästö väärästä paikasta kostautuu
 Välitä viljelijästä -projektin Eija Tammelan mielestä lannoitteet ovat ehdottoman väärä paikka säästää. Lannoitteiden käyttämättömyydellä on oma vaikutuksensa satoon.
 – Kun omaa rehua ei tule riittävästi, niin sitten seuraavana vuonna joudutaan taas ostaman rehua entistä enemmän muualta. Se on vähän niin, että suo siellä vetelä täällä.
 Talousvaikeuksista huolimatta maanviljelijöillä on Tammelan mukaan vahva usko tulevaan.
 – Luojan kiitos viljelijöillä on edelleen uskonto kymmenen. Aina jaksetaan uskoa ja toivoa, että parempaa on tulossa. Onneksi ei ole vaivuttu sillä tavalla epätoivoon, että ei enää edes yritettäisi.
 Artikkelista voi keskustella kello 22 asti.

Rahapula ajaa viljelijöitä luomuun – osalla tiloista ei ole varaa kalliisiin lannoitteisiin


Summary: Yhdysvaltain ulkoministerin piti vierailla Grönlannissa, mutta Iran muutti suunnitelmat.

Yhdysvallat aikoo perustaa pysyvän edustuston Grönlantiin, kertoo  Grönlannin radio KNR .
 Yhdysvaltain ulkoministerin  Mike Pompeon  oli määrä vierailla Grönlannissa tänään, mutta hän lyhensi Euroopan-matkaansa Iranin kriisin vuoksi.
 Yhdysvallat kuitenkin kertoo KNR:n mukaan, että maa aikoo perustaa Grönlantiin pysyvän edustuston mahdollisimman pian.
 KNR:n mukaan Tanskan ulkoministeriö on vahvistanut uutistoimisto Ritzaulle, että asiasta keskustellaan Yhdysvaltain, Tanskan ja Grönlannin kesken.
 Valta arktisella kiinnostaa
 Ministeri Pompeo osallistui alkuviikosta Rovaniemellä Arktisen neuvoston kokoukseen.
 Hän varoitti puheenvuorossaan Kiinan ja Venäjän vaikutusvallan kasvusta arktisella alueella. Pompeon mukaan Kiina ei ole arktinen valtio, joten sen ei pidä saada alueella erityistä asemaakaan.
 Pompeo oli  Ylen haastattelussa  huolissaan Venäjän aluevaatimuksista Pohjoisella jäämerellä. Lisäksi kysymyksiä herättää Venäjän kasvava sotilaallinen läsnäolo alueella.
 – Emme halua, että Venäjän kaltaiset maat käyttävät sotilaallista voimaa estääkseen esimerkiksi sellaisten alusten liikennöinnin, joilla on lupa liikennöidä. Tämä on kansainvälisen lain vastaista, Pompeo sanoi Ylen  Pirkko Pöntisen  haastattelussa.
 Kokouksen kova poliittinen kielenkäyttö  hämmästytti suomalaistutkijaa . Strateginen geopolitiikka ei ole perinteisesti kuulunut Arktiseen neuvostoon.
 Lue lisää:
 Analyysi: Trumpilainen ulkopolitiikka jyräsi Rovaniemellä – Arktisella neuvostolla on nyt valkoinen hetki

Yhdysvallat perustaa Grönlantiin edustuston


Summary: Aluksen takavarikko todennäköisesti kiristää maiden välejä entisestään.

Yhdysvaltain oikeusministeriö on ottanut haltuunsa pohjoiskorealaisen rahtialuksen. Ministeriö kertoi asiasta torstaina.
 Aluksen nimi on Wise Honest, suomeksi vapaasti käännettynä Viisas rehellinen.
 Viranomaisten mukaan alus on rikkonut Pohjois-Korean talouspakotteita kuljettamalla laittomasti hiiltä Pohjois-Koreasta.
 Oikeusministeriön  tiedotteen mukaan  aluksella on myös kuljetettu aseita Pohjois-Koreaan. Aluksen kotimaa on yritetty peittää.
 Ministeriön mukaan yhdysvaltalaispankit ovat olleet tahattomasti mukana, sillä niiden kautta on maksettu aluksen huollon, varusteiden ja korjausten maksuja. Talouspakotteet kieltävät Pohjois-Korealta yhdysvaltalaispankkien käytön.
 Muiden maiden meriviranomaiset takavarikoivat aluksen huhtikuussa 2018. Se on nyt Yhdysvaltain hallussa ja matkalla kohti Yhdysvaltain aluevesiä, viranomaiset tiedottavat uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Oikeusministeriön mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun siviiliviranomaiset takavarikoivat Pohjois-Korean rahtialuksen talouspakotteiden rikkomisen vuoksi.
 Pohjois-Korea on  viime päivinä ampunut  useita ohjuksia tai raketteja.
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  tapaaminen helmikuun lopulla Vietnamissa  päättyi tuloksettomana .
 Sanomalehti New York Times  huomauttaa , että aluksen haltuunotto lisää jännitteitä varmasti entisestään.
 Juttua päivitetty kello 20:20 kauttaaltaan lisätiedoilla.

Yhdysvallat takavarikoi Pohjois-Korean rahtialuksen – alusta käytetty Yhdysvaltain mukaan luvattomaan hiilen ja aseiden kuljettamiseen


Summary: Ruotsi, Tanska, Ranska ja kuusi muuta jäsenmaata haluavat pyrkiä kohti hiilineutraalia EU:ta vuoteen 2050 mennessä.

Suomi ei allekirjoita yhdeksän EU-maan yhteiskantaa, joka edellyttää kasvihuonekaasujen päästöjen nopeaa vähentämistä. Kannassa ovat mukana muiden muassa Tanska, Ruotsi ja Ranska.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) mukaan Suomi periaatteessa kyllä kannattaa tiukempia päästövähennyksiä, mutta lähestyvän EU-puheenjohtajakauden takia hallitus ei voi ottaa kantaa asiaan. Suomen kausi alkaa heinäkuun alussa.
 – Nyt ollaan niin lähellä Suomen puheenjohtajakautta, että silloin meidän täytyy pidättäytyä lähtemästä tällaisiin kirjeisiin mukaan. Meidän on tehtävä kompromisseja. Tämä on ainut syy, miksi me emme ole tässä mukana, Sipilä sanoi huippukokouksessa Romanian Sibiussa.
 Ylen tietojen mukaan suuri valiokunta ei ole keskustellut asiasta Sibiun kokouksen alla, eikä siitä ole ylipäätään keskusteltu puolueiden kesken vaalien jälkeen. Ylen tietojen mukaan sosiaalidemokraatit pitävät ongelmallisena sitä, että Suomi ei liity kunnianhimoisten maiden joukkoon.
 Kirjeen allekirjoittajat ehdottavat, että EU sitoutuisi hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä, ja osoittaisi neljäsosan seuraavasta seitsenvuotisesta budjettikehyksestä ilmastonmuutoksen torjuntaan.
 Kirjeen allekirjoittivat eilen keskiviikkona Alankomaat, Belgia, Tanska, Ranska, Luxemburg, Portugal, Espanja ja Ruotsi. Sibiun huippukokouksessa Latvia ilmoitti lähtevänsä mukaan yhdeksäntenä maana.
 Ajoituksen tarkoitus oli vaikuttaa keskustelun suuntaan Sibiun kokouksessa, jonka aiheena oli EU:n suunta tulevaisuudessa. Allekirjoittajajoukosta puuttuvat EU:n isoin jäsenmaa Saksa ja kaikki itäisen Euroopan jäsenmaat.
 Sipilä arvioi, että Suomi pystyy puheenjohtajana edistämään kompromissia, vaikka monessa jäsenmaassa suhtautuminen onkin "hyvin nihkeää".
 – Suomella on tähän esityksiä kyllä takataskussa, Sipilä sanoi.
 Sipilä sanoo, että hänen henkilökohtainen tavoitteensa olisi EU:n hiilineutraalius vuoteen 2050 mennessä. Joulukuussa kaikki eduskuntapuolueet perussuomalaisia lukuunottamatta sopivat pyrkivänsä ajamaan EU:ssa tiukempia päästötavoitteita.

Suomi jäi pois tiukkoja päästövähennyksiä vaativien maiden ryhmästä – Sipilä: Syynä lähestyvä EU-puheenjohtajuus


Summary: Anneli Jäätteenmäki valittiin Euroopan parlamenttiin äänivyöryllä vuonna 2004. Näiden vaalien jälkeen hän opiskelee ranskaa ja totuttelee elämään ilman kalenteria.

Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) aloitti europarlamentaarikkona vuonna 2004. Samana vuonna, kun Euroopan Unioni sai kymmenen uutta jäsenmaata.
 – Silloin innostus tulevaisuuteen oli aivan käsin kosketeltavaa. Oli tunnelma, että nyt Eurooppa on vihdoin yhdistynyt, eikä ole enää Itä- ja Länsi-Eurooppaa, Jäätteenmäki sanoo.
 Se Eurooppa, jonka parlamentista Jäätteenmäki nyt lähtee, on erilainen.
 – Aivan erilainen. Innostus ja eteenpäin katsominen on poissa.
 Haasteita on. Esimerkiksi globalisaatio.
 Jäätteenmäki ei halua sulkea rajoja, mutta globalisaatiolle pitäisi pystyä löytämään ratkaisu, joka hyödyttää kaikkia.
 – Ei muureja rakentamalla, mutta niitä vinoutumia ja eriarvoisuuksia korjaamalla ja parantamalla.
 Äänivyöryllä läpi
 Anneli Jäätteenmäki nousi kansanedustajaksi vuonna 1987. Hänet valittiin keskustan puheenjohtajaksi vuonna 2002 ja Suomen ensimmäiseksi naispääministeriksi vuonna 2003. Kausi jäi lyhyeksi, kun Jäätteenmäki erosi asiakirjojen vuotamista koskeneen jupakan jälkimainingeissa.
 Vaikka Jäätteenmäen eurovaaliehdokkuutta ihmeteltiin ja läpimenoa epäiltiin, hän sai vuoden 2004 eurovaaleissa  149 646 ääntä . Se oli 9 prosenttia annetuista äänistä ja maan suurin äänimäärä.
 Alkoi matkaaminen Lapualta Brysseliin ja Strasbourgiin.
 Nyt, 15 vuoden jälkeen, edessä ovat taas toisenlaiset vaalit. Jäätteenmäki tekee vaalityötä, mutta ei itselleen. 64-vuotiaana on aika katsoa, mitä uutta elämällä on vielä tarjottavana.
 – On aika avata lehti ja katsoa, millaista elämä on politiikan ulkopuolella, ilman kalenteria, Jäätteenmäki sanoo.
 Demokratian kriisi
 Britannian EU-eroa on seurattu jo kolmisen vuotta. Silti sen suhteen ollaan yhä epävarmuudessa.
 Anneli Jäätteenmäki näkee brexitin demokratian ja kansanvallan kriisinä. Hän vertaa sitä kansanäänestykseen Suomen liittymisestä Euroopan Unioniin.
 – Ajatella, jos meillä olisi 1994 EU-kansanäänestyksen jälkeen hallitus ja eduskunta miettineet vielä kolme vuotta, että liitytäänkö vai ei. Suomessa päätös toteutettiin, Britanniassa sitä ei pystytä viemään eteenpäin.
 Anneli Jäätteenmäki (kuvassa keskellä) edusti Suomea viimeistä kertaa EU-parlamentin täysistunnossa huhtikuun puolivälissä. Jorne Van Damme
 "Kannattaa puhua muutaman henkilön kanssa"
 Yksi parhaista asioista Euroopan parlamentissa on Jäätteenmäen mukaan ollut monikulttuurinen työympäristö ja työkaverit.
 28 jäsenmaan edustajien yhteisössä ei tarvitse tyytyä vain uutisten lukemiseen, vaan kahvipöydässä voi kollegoilta kysellä näiden näkemyksiä eri maiden tapahtumista.
 – Mutta tietysti parlamentissa kannattaa puhua muutaman henkilön kanssa, että saa erilaisen näkemyksen kaikilta, koska kaikki ovat poliitikkoja, Jäätteenmäki naurahtaa.
 "Ranskan merkitys tulee kasvamaan"
 Tulevaisuudessa, tai oikeastaan jo nyt, Jäätteenmäki haluaa parantaa ranskan kielen taitoaan. Ranskalainen kulttuuri on häntä aina kiinnostanut ja parlamentissa on nähnyt miten tärkeää ranskan kielen osaaminen on.
 – Kun puhuu ranskalaisten kanssa heidän omalla kielellään, he kuuntelevat tarkemmin ja auttavatkin mieluummin. Ja jos brexit toteutuu, ranskan merkitys tulee kasvamaan, Jäätteenmäki arvelee.
 Hän muistuttaa myös, että Ranska on suuri maatalousmaa, jonka kanssa on tärkeä tehdä yhteistyötä.
 Kaikkineen, yksi parlamenttityön rikkauksista liittyy Jäättenmäen mukaan kielten kirjoon.
 Parlamentissa jokainen puhuu omalla aksentillaan eikä asiaan kiinnitetä huomiota, toteaa joskus englannin ääntämisestään kritiikkiä saanut Jäätteenmäki.
 – Siellä voi rauhassa puhua vieraita kieliä ilman, että kukaan tulee nauramaan tai ilakoimaan. On kiva kuunnella esimerkiksi hississä, että mitäs kieliä siellä onkaan.
 Anneli Jäätteenmäki  on jatkossa tutumpi näky Lapualla. Halukasta juttuseuraa löytyy helposti. Tarmo Niemi / Yle
 "Suomen puolta olen koettanut pitää"
 Euroopan tulevaisuus jää nähtäväksi. Euroopan parlamentilta Anneli Jäätteenmäki toivoo uudistumiskykyä.
 Itse hän jää seuraamaan politiikkaa sen ulkopuolelta. 32 vuotta parlamenttityössä, josta 15 Euroopassa on pitänyt arjen työntäyteisenä.
 Nähtäväksi jää, miten sen jälkeen pärjää, kun ei tarvitsekaan mennä joka päivä töihin.
 – Suomen puolta olen koettanut pitää ja koen, että olen hyvä eurooppalainen, kun pidän Suomen lippua korkealla. Eurooppa-politiikka on sitä, että kukin edustaja tuo sinne oman näkemyksensä ja kokemuksensa.
 Lue lisää:
 Lue Ylen tärkeimmät eurovaalijutut täältä.
 Etsi oma ehdokkaasi Ylen vaalikoneella.

Eurooppa on nyt aivan erilainen kuin 15 vuotta sitten, sanoo parlamentin jättävä Anneli Jäätteenmäki (64): "Innostus ja eteenpäin katsominen ovat poissa"


Summary: Hämeentien katuremontti on kaikkien aikojen suurin katutyö Helsingissä.

Helsingin Hämeentien pari kuukautta kestänyt remontti on jo tyhjentänyt kadunvarren liiketiloja. Helsingin Yrittäjien puheenjohtaja  Mari Laaksosen  mukaan paikalliset yrittäjät ovat antaneet runsaasti palautetta hankalasta tilanteesta.
 – Yrittäjien viesti on ollut se, että myynnit ovat tippuneet jopa kymmeniä prosentteja, liikkeitä on lopettanut ja osa on muuttanut muualle, Laaksonen sanoo.
 Hämeentien remontin on tarkoitus valmistua vuoden 2020 loppuun mennessä, jonka jälkeen Hakaniemen remontti jatkuu vielä useita vuosia.
 – Kokonaisuudessaan Hakaniemen pää tulee olemaan kuusi vuotta remontissa. Kun koko Hämeentie on suljettuna yksityisautoilulta, niin se vaikuttaa kokonaisuudessaan ydinkeskustan liiketoimintaan ja kivijalkakauppiaisiin, Laaksonen jatkaa.
 Peruskorjauksen aikana Hämeentie uudistetaan Siltasaarenkadun ja Helsinginkadun välillä. Remontin yhteydessä katu muutetaan jalankululle, pyöräilylle ja joukkoliikenteen kaduksi Sörnäisten Kurvin ja Hakaniemen välillä.
 Laaksosen mukaan suurin ongelma on se, että yksityisautoilijat eivät löydä kivijalkakauppiaita alueella. Helsingin Yrittäjät korostavat sitä, että suuretkin remontit on tehtävä, mutta kritisoi vahvasti Helsingin toimia yritysvaikutuksiin. Laaksosen mukaan yrittäjät pitäisi ottaa keskusteluun mukaan silloin, kun suuria hankkeita suunnitellaan.
 Väliaikaisena ratkaisuna Laaksonen vaatii yritysten lähettyville lyhytaikaisia autopaikkoja ja että remontin aikana huolehditaan pääsy yrityksiin.
 Helsingin Yrittäjien puheenjohtaja Mari Laaksonen haluaa, että kaupunki huomioi yrittäjät paremmin suurissa katuhankkeissa. Terhi Liimu / Yle
 – Kaikki eivät käytä joukkoliikennettä ja kun Suomessa on neljä vuodenaikaa, niin kaikki eivät myöskään pyöräile, Helsingin Yrittäjien puheenjohtaja muistuttaa.
 Laaksosen mukaan yrittäjät ovat kyllästyneet Helsingin toimiin ja muuttavat siksi kehyskuntiin Espooseen ja Vantaalle. Mechelininkadun remontin yhteydessä Espoosta on Laaksosen mukaan myös otettu yrittäjään yhteyttä.
 – Espoon kaupungilta oltiin häneen yhteydessä ja kysyttiin, että kuinka voimme palvella, Laaksonen sanoo.
 Espoon kaupungin elinkeinojohtaja  Tuula Antola  sanoo Ylelle, ettäEspoo ei tavoittele Helsingin yrittäjiä.
 Hämeentien yrittäjät ahtaalla
 Kyselykierroksella yrittäjät kertovat muun muassa meluhaitoista ja epävarmasta tulevaisuudesta.
 – Pelottaa kyllä, kun remontti etenee, sanoo kenkäkauppayrittäjä  Sanna Lipponen-Poutanen .
 Lipponen-Poutanen on kuullut muilta kadun yrittäjiltä huonoista kokemuksista ja moni yrittäjä on muuttanut pois tai lopettanut kokonaan. Joku yrittäjistä naapurissa harkitsee muuttoa pois.
 – Kyllä mekin olemme joutuneet kaikkia vaihtoehtoja miettimään ja vakavasti pohditaan kestääkö remontti liian kauan odottaa tässä.
 Kenkäkauppayrittäjä Sanna Lipponen-Poutanen  sanoo, että yrityksen kohtaloa on pohdittu paljon. Terhi Liimu / Yle
 Myös Lipponen-Poutanen toivoo, että kaupunki kuulisi yrittäjiä enemmän suurissa hankkeissa.
 Uffin myymälästä kerrotaan, että remontti on vaikuttanut myymälän asiakasmääriin ja on aiheuttanut häiriötä.
 – Astmaatikot ovat reagoineet pölyyn ja välillä kun tuossa ihan vieressä, niin kassalla on vaikea kuulla asiakkaan kysymyksiä, kertoo myyjä  Veera Paatero .
 Mechelininkadun remontista tuoreita kokemuksia
 Yli kaksi vuotta kestänyt Mechelininkadun remontti aiheutti suurta tuskaa monille yrittäjille ja osa joutui lopettamaan toimintansa, kun osa taas muutti pois. Lisäksi remontti sekoitti liikennettä ja sitä  myös arvosteltiin liian hitaaksi .
 – Kokemus oli yrittäjälle todella hurja, kauppias  Tuula Byman  sanoo.
 Hänen mukaansa myynti väheni remontin takia puoleen normaalista, kun huonojalkaisimmat eivät päässeet liikkeelle ja autolla oli hankala ajaa kadulla.
 – Meillekin, kun tuodaan tauluja kehystettäväksi, niin ihmiset eivät enää uskaltaneet tulla tänne, Byman muistelee.
 Mechelininkadun yrittäjä Tuula Byman kertoo, että myynti väheni remontin aikana puoleen normaalista. Terhi Liimu / Yle
 Bymanin mukaan iso työ oli myös neuvotella työmiesten kanssa, jotta he eivät jättäisi suuria kuorma-autoja myymälän eteen, jolloin myymälää ei nähnyt eikä sinne päässyt tulemaan.
 Bymanin mukaan neuvottelua kuitenkin kannattaa käydä, sillä hänen kokemuksensa mukaan työmiehet ymmärsivät yrittäjän kiperän tilanteen. Hämeentien yrittäjille hän toivottaa tsemppiä.
 – Ei auta kuin jaksaa ja toivoa, että remontti menee omalta kohdalta mahdollisimman nopeasti ohi.
 Kaupungilta Byman peräänkuuluttaa vaiheittaista remonttia ja enemmän tiedottamista, jotta yrittäjät voisivat suunnitella tulevaa.
 – Jos tietäisi, että tiloissa on hankala toimia seuraavan kahden kuukauden ajan, voisi pitää vaikka lomaa, Byman pohdiskelee.
 Hämeentien remontti valmistuu vuoden 2020 loppuun mennessä. Terhi Liimu / Yle
 Helsinki: Oppia on otettu Mechelininkadun remontista
 Helsingin elinkeinojohtaja  Marja-Leena Rinkinevan  mukaan kaupunki on kuullut yrittäjiä ennen Hämeentien remonttia ja nyt remontin aikaan. Ennen remonttia kaupunki teki pari laajaa vaikutusten arviointia, remontin vaikutuksista liiketoimintaan.
 – Varsinaista yritysvaikutusten arviointia, joka nykyään tehdään kaikista isoimmista hankkeista, ei ole tehty, koska se ei ollut Hämeentien remontin valmistelun aikaan vielä käytössä jokaisessa päätöksentekovaiheessa, Rinkineva kertoo.
 Hänen mukaansa kaupungin teettämät selvitykset ovat vastaavanlaisia, vaikkei yhtä laajoja.
 Kaupunki on Rinkinevan mukaan tehnyt useita toimia yrittäjien kuulemiseksi, kuten tavannut henkilökohtaisesti yli 250 alueen yrittäjää.
 Niin sanotut yritysluotsit tapaavat yrittäjiä myös remontin aikaan. Kaupunki päätyi yritysluotsitoimintaan Mechelininkadun remontin kokemusten jälkeen ja myös viestintää on lisätty.
 Rinkinevan mukaan kaupungilla ei ole erityisiä keinoja tukea yksityisiä yrittäjiä remontin aikana.
 Lue lisää:
 Hämeentien remontti toi ruuhkia Helsinkiin – Iltapäivällä poliisi painoi vihreää valoa, ja liikenne sujuvoitui
 Mechelininkadun mittavan tietyömaan keskelle nousi piskuinen terassi – "Hankalaa on ollut monin tavoin, joten piti keksiä jotain piristävää"

Pari kuukautta kestänyt Hämeentien remontti pelottaa alueen yrittäjiä – osa liikkeistä on jo muuttanut pois tai harkitsee sitä


Summary: Vuosituhannen vaihteen hittibändi on valmis kesään.

Vaikka musiikkituottaja  Jaakko Salovaara  on monissa liemissä keitetty kettu, kesän keikat Bomfunk MC'sin kanssa eivät ole hänelle mikään läpihuutojuttu.
 Hän nousee nimittäin nyt ensimmäisen kerran lavalle bändin muiden alkuperäisjäsenien,  Raymond Ebanksin  ja  Ismo "Gismo" Lappalaisen  rinnalle.
 Vuosituhannen alussa Salovaara jäi Suomeen tietokoneen ääreen, kun muut kiersivät vuosia maailmaa.
 – On tosi hienot fiilikset. Se oli silloin taktinen veto, että en lähde kiertueelle mukaan, jotta voin keskittyä tekemään uusia biisejä, kertoi Salovaara  Puoli seitsemän  -ohjelmassa.
 Bomfunk MC’s tekee Suomessa kuuden keikan kesäkiertueen juhannuksesta alkaen. Edellisistä keikoista on 15 vuotta aikaa.
 Raymond Ebanks vastusti paluuta pitkään, sillä takki oli vuosituhannen alun supermenestyksen jälkeen pitkään tyhjänä. Nyt tunnelmat ovat hyvät.
 – Sain keikoista tarpeekseni huippuvuosina. Nyt taas kun kukaan ei odottanut mitään, niin ajattelin, että totta kai tätä tehdään jos voidaan.
 Palkintojenjako kuvattiin etukäteen
 Yksi Bomfunk MC’sin uran kohokohtia oli MTV Music Awards -palkintogaala vuonna 2000, jossa bändi sai parhaan pohjoismaisen artistin palkinnon.
 Gaala järjestettiin Tukholmassa Globenissa, mutta kaikki ei ollut aivan sitä miltä ulospäin näytti.
 Bomfunk MC’s kävi nimittäin tosiasiassa pokkaamassa palkinnon jo pari päivää etukäteen – tyhjässä hallissa.
 – Se on yksi mun pahimpia Spinal Tap -kokemuksia. Olimme tyhjässä Globenissa, pidimme kiitospuhetta ja kaksi jätkää siivosi siellä tyhjää hallia. Siinä romuttui täysin MTV-romantiikka, muistelee Raymond Ebanks erikoista kokemusta.
 Kiitospuhe nauhoitettiin ja näytettiin varsinaisessa gaalassa. Tosin sitä oli leikattu niin, että lopullisessa versiossa miehet sanoivat vain “thank you”.
 Mutta eivät miehet musiikkitelevisiota pahalla muista:  Miikka Lommin  ohjaama video  Freestyler -biisistä oli avainasemassa siinä, että kappaleesta ja bändistä tuli niin suosittu.
 Ja yleisössä istuneelle Jaakko Salovaaralle palkintogaalakin oli ikimuistoinen.
 – Saavutimme jotain sellaista hienoa, mistä olin aina uneksinut.
 Ulkomailta tullut jo kyselyjä
 Jaakko Salovaara tuottaa nykyään musiikkia muille ja tekee omaa uraa nimellä JS16.
 Raymond Ebanks puolestaan on asunut yli 10 vuotta Belgiassa ja tehnyt paljon myös muita kuin musahommia.
 Välissä hän ei käynyt Suomessa vuosikausiin, mutta nyt vanhat kaverukset ovat taas viettäneet aikaa treenikämpillä. Yhteinen historia ulottuu 1990-luvun Turkuun, missä he kohtasivat dj-miksauskisoissa Turussa.
 Yhteinen tulevaisuus puolestaan on kesän keikkojen jälkeen vielä auki. Miehet ovat tehneet uutta musiikkia, mutta eivät ole vielä päättäneet julkaisevatko sitä.
 Myös ulkomaisia keikkapyyntöjä on tullut ensi vuodeksi, kun Freestyler täyttää 20 vuotta.
 – Kaikki ovat nyt huomanneet, että olemme elossa. Teemme nyt tämän kesän täällä ja jos siihen väliin saisi vielä uuden lätyn niin sitten kaikki ovet aukeaisivat taas, pyörittelee Ebanks.
 Katso Jaakko Salovaaran ja Raymond Ebanksin koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa:

Bomfunk MC's paljasti huijauksen MTV Awardsien kulisseista: "Pidimme kiitospuhetta ja kaksi jätkää siivosi tyhjää hallia"


Summary: Denverin tiistainen kouluampuminen nosti esiin sankareita, mutta monen mielestä lasten ei pitäisi joutua sankareiksi.

Yhdysvalloissa Denverin tiistaisen  kouluammuskelun sankariksi on noussut  18-vuotias  Kendrick Castillo , joka kuoli taltuttaessaan toista ampujista.
 Kiitosta urheudestaan on saanut myös 12-vuotias  Nate Holley.  Hän tarttui baseball-mailaan, kun kuuli omassa luokkahuoneessaan, että koulussa ammuskeltiin.
 – Minulla oli maila kaiken varalta, koska aioin kaatua taistellen,  Holley kertoi uutiskanava CNN:lle .
 Holleyn luokkaan ampujat eivät tulleet, joten hän selvisi säikähdyksellä.
 Castillo oli ainoa, joka kuoli  Highlands Ranchin STEM-koulun  ammuskelussa. Kahdeksan ihmistä haavoittui.
 Castillo kävi ampujan kimppuun heti, kun tämä veti luokassa aseen esiin. Hän todennäköisesti pelasti toiminnallaan ainakin joidenkin toveriensa hengen.
 Castilloa on surtu ja kiitetty laajasti sankarina.
 – Juuri tätä on aito rohkeus ja uhrautuminen, toteaa muun muassa Twitter-käyttäjä Diego Sanchez Alatriste.
 Myös 12-vuotiaan Holleyn urheutta kiitetään. Samalla se on virittänyt keskustelun siitä, miksi yhdysvaltalaisten lasten pitää elää tällaisessa todellisuudessa, jossa kouluampumiset ovat arkipäivää.
 – Katso ja yritä olla itkemättä,  kirjoittaa Colorado Independent -lehden toimittaja   Mike Littwin  CNN:n tekemästä Nate Holleyn ja hänen isänsä  Steve Holleyn  haastattelusta.
 Littwin toteaa, että olemme kiitollisia Castillon kaltaisista ihmisistä, mutta samalla pitää muistaa, ettei tämän olisi pitänyt kuolla.
 Hänen mukaansa kouluampumisista ei ole tullut Yhdysvalloissa uusi normaali, vaan se on vanha, tuttu, järkyttävä normaali.
 Litwin huomauttaa, ettei pitäisi ajatella, että tällainen on väistämätöntä.
 – Tämä ei ole pelkästään maailma, jossa elämme. Se on myös maailma, jollaisen olemme valinneet, hän sanoo.
 Hänen tunteensa jakavat monet niin tiedotusvälineissä kuin sosiaalisessa mediassakin.
 – Tämä on niin väärin! Lasten ei pitäisi joutua ajattelemaan kaatuvansa taistellen, tviittaa Massachusettsin yliopiston professori  Louis Klarevas .
 – (12-vuotias Nate Holley on) uusimmasta kansallisesta tragediastamme selvinnyt. Tällainenko meistä on tullut? Kansakunta, joka luottaa siihen, että lapset antavat henkensä toistensa puolesta samalla, kun emme tee mitään. Ei ok, tviittaa puolestaan Amanda Twickerson.
 Moni tviittaaja vaatii poliitikoilta toimia aselakien tiukentamiseksi.
 – Kiitos Kendrick Castillo siitä, mitä teit. Toivoisin kuitenkin, että Yhdysvallat olisi tehnyt tämän paikan turvallisemmaksi sinulle, estänyt noita lapsia saamasta haltuunsa asetta, jonka vuoksi uhrasit itsesi, tviittaa Todd Sneed.
 Denverin ampujat käyttivät käsiaseita, jotka he olivat vieneet toisen vanhemmilta. Nämä olivat hankkineet aseet laillisesti. 16- ja 18-vuotiaat nuorukaiset eivät olisi voineet ostaa niitä itse laillisesti, sillä Coloradon osavaltiossa käsiaseen voi ostaa vasta 21-vuotiaana.
 Kouluampumiset ovat nostattaneet kerta toisensa jälkeen Yhdysvalloissa  keskustelua aselakien tiukentamisesta .
 Myös muita keinoja on pohdittu, kuten  opettajien aseistamista . Denverin Highlands Ranchin koulussa  toisen ampujista taltutti  kouluun palkattu vartija.
 Kouluampumisia ennätysmäärä
 Vuosikausia jatkunut keskustelu ei ole toistaiseksi johtanut toimiin, joilla kouluampumiset olisi saatu vähenemään. Päin vastoin, viime vuonna niitä oli ennätysmäärä.
 Laskentatapoja on erilaisia, mutta laivaston ylläpitämän koulun  Naval Post Graduate Schoolin tilastojen mukaan  kouluampumisia oli viime vuonna 97, mikä on eniten sitten tilastoinnin alkamisen vuonna 1970. Aikaisemmin 2000-luvulla määrä on vaihdellut vuosittain 13:sta 59:ään.
 Tänä vuonna kouluampumisia on ollut jo 30. Laivaston tilasto  laskee kouluampumisiksi kaikki tapaukset,  joissa ase on vedetty esiin koulun alueella, siellä on ammuttu tai koulun omaisuuteen on osunut luoti.
 Pelkästään Denverin alueella  joukkoampumisia on ollut useita . Viime kuussa siellä muisteltiin 20 vuoden takaista Columbinen lukion kouluampumista, jossa kuoli 12 oppilasta ja opettaja.
 Muistopäivän alla satoja kouluja, myös Highlands Ranch, suljettiin, kun poliisi etsi 18-vuotiasta floridalaisnaista, joka oli uhkaillut kouluja. Nainen ampui itsensä.
 Yhdysvalloissa  julkaistiin vastikään tutkimus,  jonka mukaan joukkoampumiset ovat sitä todennäköisempiä, mitä löyhempiä osavaltion aselait ovat.
 Jotain Yhdysvalloissa on kuitenkin kouluampumisista opittu. Kun Columbinen kouluammuskelu alkoi vuonna 1999, poliisilta kesti 47 minuuttia saapua paikalle.  Sen jälkeen poliisia on koulutettu , ja esimerkiksi Highlands Ranchiin he saapuivat muutamassa minuutissa.
 Lue lisää:
 "Valot pois ja ovet lukkoon!" Katso video: Zoe USA:ssa ja Leo Suomessa joutuvat harjoittelemaan varautumista kouluampumiseen
 Amerikkalaisopettaja Julie Cieniawskin arkea on kerrata opetusvideota kouluampujasta – "Irtisanoudun, jos minun pitää alkaa kantaa asetta"
 Australia kiristi aselakinsa 23 vuotta sitten - sen jälkeen joukkoampumiset loppuivat yli 20 vuodeksi

"Aioin kaatua taistellen" – 12-vuotiaan urheus kouluampumisen keskellä herätti keskustelun siitä, millainen Yhdysvalloista on tullut lapsille


Summary: Ex-jalkapalloilijalla oli jo ennestään ylinopeusrikkeitä.

Jalkapalloilijana tunnettu  David Beckham  on saanut kuuden kuukauden ajokiellon. Syynä on kännykän käyttö auton ratissa.
 Beckham päätyi rangaistavaksi, kun ohikulkija huomasi hänen käyttävän kännykkää ajaessaan Bentleyllään Lontoon keskustassa marraskuussa viime vuonna.
 BBC:n mukaan  ohikulkija kuvasi Beckhamin käyttämässä kännykkää hitaassa vauhdissa.
 Beckhamin asianajajan mukaan Beckham ei muista tilannetta, mutta tunnusti syyllisyytensä. Beckham on aiemmin jäänyt kiinni ylinopeudesta.
 Hän sai ajokiellon lisäksi 750 punnan (noin 870 euron) sakot ja maksettavakseen myös muita kuluja.
 Britanniassa on käytössä  pistejärjestelmä  rikkeitä varten. Jos pisteitä kerää 12 tai yli kolmen vuoden sisällä, menettää ajo-oikeutensa määräajaksi.
 Beckhamilla oli ylinopeuksista ennestään kuusi pistettä. Kännykän käyttö toi kuusi pistettä lisää, joten hän menetti väliaikaisesti ajo-oikeutensa.
 Kännykän käyttö ajaessa ilman hands free -laitetta on kiellettyä myös Suomessa.  Liikenneturvan mukaan  noin 40 prosenttia kuljettajista joutuu Suomessa vaaratilanteisiin puhelimen käytön takia.

Älä räplää kännykkää ratissa, ettei käy kuin Beckhamille


Summary: Virkaa tekevänä puolustusministerinä toiminut Shanahan on työskennellyt Boeingilla ennen uraansa valtionhallinnossa.

Presidentti  Donald Trump  aikoo nimittää  Patrick Shanahanin  maan puolustusministeriksi, kertoo Valkoinen talo.
 Shanahan on toiminut virkaa tekevänä puolustusministerinä tammikuusta lähtien.
 Hän on ennen uraansa valtionhallinnossa työskennellyt johtotehtävissä lentokonevalmistaja Boeingilla.
 Shanahanin edeltäjä  Jim Mattis  joutui jättämään tehtävänsä pikavauhdilla. Äkkilähdön taustalla olivat erimielisyydet Yhdysvaltojen Syyrian-politiikasta. Sittemmin Trump ei ole säästellyt sanojaan Mattisista.


Tämän kevään lämpöennätys on rikottu jälleen. Pohjois-Karjalan Ilomantsissa mitattiin iltapäivällä 24,1 astetta, kertoo meteorologi  Matti Huutonen .
 Aiempi ennätys tältä vuodelta oli 22,8 astetta, joka mitattiin Turussa 27. huhtikuuta.
 – Lämmin sää on tullut Venäjältä, missä Laatokan ja Äänisen ympäristössä lämpötila on noussut liki 30 asteeseen
 Lämpimän sään lisäksi Itä-Suomessa on odotettavissa ukkoskuuroja illan aikana.
 Huutonen kertoo, ettö kaakosta päin liikuu alkuillan aikana ukkoskuuroja kohti Kainuuta ja Pohjois-Suomea.
 – Myös Keski-Suomessa voi jyristä.
 Aamuyöksi ukkoskuurojen odotetaan saapuvan Lappiin.

Kevään lämpöennätys rikkoutui jälleen – samaan aikaan salamarintama jyrää puoli Suomea kaakosta pohjoiseen


Summary: Orpon mukaan Suomi on saamassa ostetun hallitusohjelman.

Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kertoo seuranneensa hallitusneuvottelujen ensimmäistä viikkoa erittäin huolestuneena.
 Helsingissä Narinkkatorilla lauantaina puhunut Orpo sanoi, että ensimmäisenä huoleen aiheena on talousasioiden sivuuttaminen neuvotteluissa.
 – Ensin rakennetaan visiota tulevasta, mikä sinänsä on hieno asia, mutta jos se tehdään ilman realistista käsitystä talouden reunaehdoista, niin ei siitä mitään tule, Orpo arvosteli.
 Toisena huolenaiheena Orpo pitää lobbareiden suurta määrä neuvotteluissa. Hallitusneuvottelupöytien kokoonpanot ovat herättäneet viime päivinä ihmettelyä, koska neuvottelijoiden joukossa on tulkittu olevan useita etujärjestöjen edustajia.
 – Kun me tiedetään vielä etujärjestöjen valtavat panostukset paikalla olevien puolueiden vaalikampanjointiin ja niiden tukemiseen, ei voi miltään muulta ajatukselta välttyä kuin siltä, että kun he istuvat siellä neuvottelijoina, olemme saamassa Suomeen ostetun hallitusohjelman.
 – Kokoomus yksiselitteisesti vaatii lobbareita ja SAK:ta ulos Säätytalolta, Orpo jyrähti.
 Orpo muistutti, että neljä vuotta sitten hän päätti  Juha Sipilän  (kesk.) kanssa, että lobbareita ei oteta mukaan hallitusneuvotteluihin.
 Orpo sanoi, että kokoomus valmistui kevään eduskuntavaalien jälkeisiin hallitusneuvotteluihin siten, että puolueen neuvotteluorganisaatiossa ei ollut mukana yhtään lobbaria.
 – Luotimme siihen, että meidän riveistämme löytyy osaajia riittävällä tavalla.
 Hallitusneuvotteluita vetävä  Antti Rinne  (sd.) on kiistänyt, että hallitusneuvotteluissa olisi mukana lobbareita. Hänen mukaansa jokainen neuvottelija on mukana puolueen edustajana, ei etujärjestön äänitorvena.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho. Markku Ulander / Lehtikuva
 Halla-aho: Hallitustunnustelut taktista teatteria
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  palasi vielä hallitusneuvotteluja edeltäneisiin hallitustunnusteluihin puoluevaltuuston kokouksessa Helsingissä lauantaina.
 Halla-aho sanoi puheessaan, että perussuomalaiset lähti keskusteluihin vakavalla ja rakentavalla asenteella, vaikka oli selvää, että demareiden valmiudet tehdä yhteistyötä puolueen kanssa olivat heikot tai jopa olemattomat.
 – Meidän osaltamme tunnustelut olivatkin todennäköisesti lähinnä taktista teatteria. Rinne halusi ennen kaikkea luoda kokoomuksen ja keskustan suuntaan mielikuvaa siitä, että muitakin vaihtoehtoja on, jos nämä puolueet eivät jousta riittävästi, Halla-aho sanoi.
 Halla-aho ennustaa, että hallitusneuvotteluihin osallistuvilla puolueilla saadaan yrittäjä- ja teollisuusvihamielinen hallitus, joka muun muassa rahoittaa vaalilupauksiaan veronkorotuksilla, rapauttaa Suomen kilpailukykyä "ilmastoposeerauksella" ja lisää haitallista maahanmuuttoa ja sen kustannuksia.

Orpo jyrähti hallitusneuvotteluista: "Kokoomus yksiselitteisesti vaatii lobbareita ja SAK:ta ulos Säätytalolta"


Summary: Sauli Niinistö kommentoi ulkopolitiikan lisäksi Lemmenjoen kertausharjoituksiin liittyvässä oikeudenkäynnissä esiintulleita yksityiskohtia.

TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 11.5. klo 10.05 on tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.  Kirsi Heikel haastattelee häntä muun muassa siitä, millä mielellä Niinistö seuraa  Antti Rinteen  (sd.) vetämiä hallitusneuvotteluita  sekä mitä hän toivoisi tulevan hallituksen ulkopolitiikan tavoitteilta. Entä, millaiset suhteet presidentillä on Rinteeseen?
 Puolustusvoimien Lemmenjoen harjoituksiin  liittyvä oikeudenkäynti  on ollut otsikoissa, mitä Niinistö tapahtumista ajattelee?

Millaista ulkopolitiikkaa presidentti Niinistö toivoo uudelta hallitukselta? Katso suorana klo 10.05


Summary: "Yhdysvallat ja Kanada, ovat liian pitkään voineet kuskata myrkyllistä muovijätettään Aasian kehittyviin maihin."

Noin 180 maata on sopinut YK:n johdolla rajoittavansa muovijätteen kuljettamista muihin maihin. Maiden edustajat sopivat asiasta perjantaina Genevessä lähes kaksi viikkoa kestäneiden keskustelujen jälkeen.
 Yhtenä tarkoituksena on vähentää vaikeasti kierrätettävän muovin päätymistä köyhiin maihin ja edelleen valtameriin. Tällä hetkellä meriin päätyy vuosittain jopa 8 miljoonaa tonnia muovijätettä. Lisäksi monet saaret esimerkiksi Malesiassa ja Thaimaassa ovat muuttumassa kaatopaikoiksi.
 Uusi sopimus vaatii, että muovijätettä vievien maiden on saatava hyväksyntä vastaanottavilta mailta. Jätettä vievien maiden on myös seurattava, mihin muovi lopulta päätyy. Sopimus on lisäys vuonna 1989 solmittuun Baselin-sopimukseen, jolla sovittiin vaarallisen jätteen kuljettamisesta. Uudet säännöt tulevat voimaan arvioilta vuoden päästä.
 YK:n ympäristöohjelma UNEP:n pääsihteeri  Rolph Payet  kutsui muovijätettä yhdeksi maailman ahdistavimmaksi ympäristöongelmaksi.
 - Olen ylpeä siitä, että tällä viikolle Genevessä Baselin-sopimuksen osapuolet ovat saavuttaneet yhteisymmärryksen laillisesti sitovasta ja globaalista mekanismista, jolla hallitaan muovijätettä, Payet totesi.
 Ulkomailta tuotua muovijätettä Indonesiassa. EPA-EFE/Fully Handoko
 "Eivät ymmärrä seurauksia kaupankäynnille"
 Myrkyllistä jätettä vähentämään pyrkivä IPEN-kattojärjestö kiitteli sopimusta ja kritisoi kehittyneitä maita kovin sanoin. Sen mukaan kehittyneet maat, kuten Yhdysvallat ja Kanada, ovat liian pitkään voineet kuskata myrkyllistä muovijätettään Aasian kehittyviin maihin ja väittää, että jäte kierrätetään vastaanottavassa maassa.
 - Sen sijaan suurta osaa tästä saastuneesta sekajätteestä ei voida kierrättää ja se päätyy dumpatuksi, poltetuksi tai löytää tiensä valtamereen, totesi IPEN-järjestön asiantuntija  Sara Brosche .
 Guardianin tietojen mukaan Yhdysvallat vastusti uutta, laillisesti sitovaa sopimusta . Kokoukseen osallistuneiden mukaan Yhdysvaltojen edustaja oli todennut, etteivät allekirjoittajat ymmärtäneet, minkälaisia seurauksia sopimuksella on muovijätteen kaupankäynnille.
 Lehden haastattelemien ympäristöaktivistien mukaan kehittyviin maihin, kuten Indonesiaan, on alkanut kertyä jätekasoja sen jälkeen, kun Kiina lakkasi ottamasta vastaan kierrätysjätettä Yhdysvalloista.
 STT-AFP

Muovijätteen dumppaamista köyhiin maihin rajoitetaan uuden sopimuksen turvin – Yhdysvallat hankasi sopimusta vastaan


Summary: Katajamäki kasvatti omat lapsensa yksinhuoltajana ja sai yllättäen viisikymppisenä kaksi lasta lisää. Hän on yksi tasavallan presidentin tänä vuonna palkitsemista äideistä.

Mänttäläisen olohuoneen hyllyt ovat täynnä valokuvia. Niissä hymyilevät ja vipeltävät  Paula Katajamäen , 70, kuusi lastenlasta. Osalle heistä mummu ei ole verisukua, mutta se ei haittaa. Suuri perhe on lapsensa yksinhuoltajana kasvattaneen äidin ilo.
 Katajamäen matka neljän lapsen äidiksi on kaikkea muuta kuin tavallinen. Hän sai lapsensa kahdessa hyvin erilaisessa elämänvaiheessa: kaksi ensimmäistä syntyivät nuorelle äidille, kahdelle jälkimmäiselle hän avasi kotinsa oven viisikymppisenä.
 Paula Katajamäen valokuva-albumiin on tallentunut valtavasti iloa, vaikka perheen tarina ei olekaan helpoimmasta päästä.  Matias Väänänen / Yle
 Paula Katajamäki oli nuori tullessaan ensimmäistä kertaa äidiksi. Esikoistytär syntyi kun Katajamäki oli vasta täyttämässä 22 ja poika vain hieman yli vuosi myöhemmin.
 – Siihen aikaan oli itsestään selvää, että lapset tehdään nuorina. Olin itse viisilapsisesta perheestä ja tottunut pitämään huolta pienistä.
 70-luvun alku oli kiireistä aikaa. Äitiysloma kesti vain kolme kuukautta ja lapset piti jättää hoitoon pieninä.
 – Se tuntui vähän pahalta. Muuten äitiys oli minusta yksinkertaisesti ihanaa.
  Kaikki päätökset ovat olleet oikeita vaikka olivatkin nopeita.  Paula Katajamäki
 Äitiyden ihanuudesta huolimatta nuorten vanhempien avioliitto päättyi eroon. Paula Katajamäestä tuli 6- ja 7-vuotiaiden lasten yksinhuoltaja. Rahasta oli tiukkaa, mutta arki sujui.
 – Vastuu oli yksin minulla, koska lasten isä asui kauempana. Minulla oli kuitenkin hyviä ystäviä ja työpaikka. Yhteys appivanhempiin oli kunnossa ja oma äitini auttoi paljon.
 Paula Katajamäki iloitsee lastensa ja lastenlastensa elämän seuraamisesta. "On ihanaa saada olla mukana ja nähdä, että he pärjäävät."  Matias Väänänen / Yle
 Katajamäen entinen mies löysi uuden puolison ja sai tämän kanssa kaksi poikaa. Välit entiseen vaimoon olivat hyvät, ja perheet pitivät yhteyttä.
 Poikien ollessa alakouluikäisiä heidän äitinsä sairastui vakavasti. Hän otti yhteyttä Paula Katajamäkeen ja esitti toiveen: jos pahin tapahtuisi, voisiko tämä huolehtia hänen pojistaan. Toiveen toteuttaminen ei ollut vielä ajankohtaista, sillä kun poikien äiti vuonna 1993 kuoli, isä jäi luonnollisesti huolehtimaan lapsistaan.
 Hänkin kuitenkin menehtyi yllättäen viisi vuotta vaimonsa kuoleman jälkeen.
 Kahdesta teinipojasta tuli orpoja. Paula Katajamäki oli viisissäkymmenissä ja aloittelemassa itsenäistä elämää jälkikasvunsa muutettua omilleen kun hänen piti tehdä päätös lasten kohtalosta.
 – Harkitsin asiaa viisi päivää ja keskustelin lasteni kanssa. Sain heiltä tukea päätökselleni. Tärkeintä oli pitää pojat yhdessä ja saada heidät tuttuun paikkaan.
 Harkitsin asiaa viisi päivää ja keskustelin lasteni kanssa.  Paula Katajamäki
 Äitienpäivän tienoilla vuonna 1998 Paula Katajamäestä tuli virallisesti poikien huoltaja. Vanhimman pojan rippijuhlat vietettiin poikien omassa kodissa, mutta sen jälkeen Mänttään muutti kaksi surullista teiniä.
 Uuden yhteisen elämän aloittamista helpotti se, että Katajamäki oli tuntenut entisen puolisonsa pojat lapsesta saakka.
 – Olen positiivinen ihminen ja tiesin, että jaksan. Oli myös tärkeää tietää, että saisin tarvittaessa apua vanhemmilta lapsiltani.
 Voimat eivät missään vaiheessa loppuneet, mutta olivat välillä vähissä. Silloin apua toi liikuntaharrastus. Aamuvarhaisella lattiat tömisivät kun äiti hyppeli narua.
 – Olen koko ikäni saanut voimaa liikkumisesta. Olen mennyt lenkille tai pyöräilemään aina kun mahdollista.
 Tasavallan presidentiltä saatu huomio on aiheuttanut onnitteluryöpyn. Paula Katajamäen pöydältä löytyvät kukat ja kortti myös kotikaupungilta. Matias Väänänen / Yle
 Tänä äitienpäivänä Paula Katajamäki saa virallisen tunnustuksen kasvatustyöstään. Hän on yksi 35 äidistä, joille tasavallan presidentti luovuttaa Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan I luokan mitalin kultaristein.
 – Ei sitä oikein osaa vielä sisäistää, se on niin upeaa. Ilmeisesti olen ollut ihan hyvä äiti ja mummu, tunnustuksen saaja sanoo selvästi liikuttuneena.
 Tekisin ihan saman jos tilanne tulisi nyt.  Paula Katajamäki
 Hienosta tunnustuksesta iloitsevat Paula Katajamäen kanssa neljä lasta ja kuusi lastenlasta. Välit kaikkiin ovat lämpimät.
 – Seuraan ilolla lasten perhe-elämää. Hoidan kuutta lastenlastani, käyn heidän peleissään ja musiikkiharrastusten esityksissä. On ihanaa saada olla mukana ja nähdä heidän pärjäävän ja varttuvan.
 Paulan tie näin suuren katraan äidiksi ja mummuksi ei ole tavallinen, mutta hän ei vaihtaisi matkan varrelta askeltakaan.
 – Minulla on sellainen ajatus, että elämässä on punainen lanka. Kun sitä lankaa kerii taaksepäin, kaikki päätökset ovat olleet oikeita vaikka olivatkin nopeita. En vaihtaisi päivääkään pois vaan tekisin ihan saman jos tilanne tulisi nyt.

Paula Katajamäki kasvatti ex-miehensä ja tämän uuden puolison orvoiksi jääneet lapset: "Tärkeintä oli pitää pojat yhdessä"


Summary: Vaikka huoli Kiinan epäreilusta toiminnasta on oikeutettua, Trumpin kauppapolitiikka iskee tavalliseen yhdysvaltalaiskuluttajaan, kirjoittaa Ylen Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Paula Vilén.

Yhdysvaltain ja Kiinan kauppakiista syveni eilen, kun presidentti  Donald Trump  korotti kiinalaistuotteiden tuontitulleja 25 prosenttiin. Tuontitullit koskevat nyt Yhdysvaltoihin tuotavista kiinalaistuotteista noin 5 700 tuotetta. Niiden tuonti on arvoltaan noin 200 miljardia dollaria.
 Trumpin kauppapolitiikan perusteita voi hakea hänen ajattelustaan. Sitä kuvaa kenties parhaiten Trumpin itselleen antama luonnehdinta ”Tariffimies”. Trump näkee itsensä kauppapolitiikan supersankarina, joka taistelee protektionistisella, omaa taloutta suojaavalla talouspolitiikalla ”Yhdysvaltoja ryövääviä vastaan”.
 Viimeksi alkuviikosta Trump haukkui Floridan kampanjatilaisuudessa muiden maiden pitävän Yhdysvaltoja säästöpossunaan. Trumpille kauppapolitiikka on yksinkertaista nollasummapeliä. Ajattelu tiivistyi eiliseen tviittiin, jossa hän patisti valmistamaan tuotteet Yhdysvalloissa, niin ei tule tariffejakaan.
 Trumpin tiukka kauppapolitiikka on toiminut siinä mielessä, että Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimus neuvoteltiin uusiksi. Uudessa sopimuksessa Yhdysvaltain maitotuotteiden pääsy Kanadan markkinoille parani. Tosin muuten  asiantuntija-arvioissa  muutoksia on pidetty pienehköinä vanhaan Naftaan verrattuna.
 Ydinkannattajat pitävät kovista puheista
 Kovan kauppaneuvottelijan maine hyödyttää presidentti Trumpia erityisesti peruskannattajien ydinjoukoissa. Niiden, joiden mielestä Yhdysvalloilla on viimein presidentti, joka Amerikka ensin -politiikallaan puolustaa tinkimättömästi Yhdysvaltain etuja.
 Mutta samaan aikaan vapaakaupan puolesta perinteisesti puhuneiden republikaanien riveissä on huolta, sillä Trumpin aggressiivinen kauppapolitiikka on tähän mennessä kurittanut erityisesti viennistä riippuvaisia vaa’ankieliosavaltioita Wisconsinia, Michigania ja Pennsylvaniaa. Ensi vuoden vaaleihin se ei välttämättä lupaa hyvää.
 Trumpin kauppapolitiikan ongelma on, että se jättää huomioon ottamatta sen talouspoliittisen todellisuuden, jossa kansainvälistä kauppaa käydään. Esimerkiksi Yhdysvaltain autoteollisuus on riippuvainen ulkomailta tulevista osista.
 Paljon puhuvasti  Yhdysvalloissa myytävistä autoista ”yhdysvaltalaisin” autonosissa mitattuna ei suinkaan ole Fordin tai GM:n valmistama automalli , vaan japanilaisen Hondan Odyssey-malli.
 Tariffimies tuntuu haikailevan aikaan, jollaista ei enää ole. Voittoa tavoittelevan kansainvälisen yritystoiminnan perusta on hakeutua toimialueille, jossa tuotanto on kilpailukykyisintä. Työvoiman hinnan ohella, myös osaaminen ratkaisee.
 Esimerkiksi puolustusministeriö Pentagon on ollut huolissaan  siitä, että monessa puolustusteollisuuden komponentissa ja teknologiassa Yhdysvallat on riippuvainen ulkovalloista, kuten Kiinasta.
 Pentagonin raportissa nostetaan esiin heikkoutena Yhdysvaltain tieteellinen ja teknologinen koulutus. Toisin sanoen jos tavoite on lisätä tuotantoa kotimaassa, Tariffimiehen kannattaisi antaa tuntuvasti lisäpanostuksia koulutukseen ja opetukseen.
 Amerikkalaisviljelijät maksumiehinä
 Kauppanokittelu on myös jo iskenyt yhdysvaltalaisiin itseensä. Etulinjassa  kauppanokittelun maksumiehiksi joutuivat soijanviljelijät . Kiina kosti asettamalla yhdysvaltalaissoijalle viime kesänä 25 prosentin tullin. Viljelijöille luvattiin korvata menetykset tukiaisilla, mutta viljelijöiden huoli on, että kauppakiistan vuoksi Kiinan-markkinat menetetään lopullisesti.
 Nyt tuoreimman tullimaksukorotuksen jälkeen Trumpin asettamat kiinalaistuotteiden tullit uhkaavat osua entistä laajempaan joukkoon yhdysvaltalaisia. Kiinan odotetaan maksattavan tullit korottamalla tuotteiden hintoja. Toisin sanoen esimerkiksi tietokoneet, älypuhelimet ja televisiot voivat Yhdysvalloissa nyt kallistua.
 Tullimaksusta tulee kuin vero, jonka kuluttaja maksaa. Yhdysvalloissa onkin laskettu jo, että tuore  tullimaksujen nosto kiinalaistuotteille tulee maksamaan nelihenkiselle perheelle lähes 800 dollaria vuodessa .
 Trumpin hallinnon huoli Kiinan kauppapolitiikassa on varsin oikeutettua, lähtien omien markkinoiden suojaamisesta immateriaalioikeuksien rikkomiseen ja oman valuutan arvolla keplotteluun pitämällä se keinotekoisen alhaalla.
 Mutta nyt Tariffimiehen yritys saada Kiina ruotuun, näyttää entistä kipeämmin kalahtavan yhdysvaltalaisten omaan nilkkaan. Esimerkiksi  yhdysvaltalainen pyörävalmistaja kertoo jo nyt joutuneensa tariffien vuoksi jättämään ihmisiä palkkaamatta ja nostamaan polkupyöriensä hintoja 7,5 prosenttia .
 Ensi vuoden vaalien lähestyessä kauppasodan ruokkima talouden epävarmuuden lisääntyminen ja työpaikkojen menetykset eivät ole hyviä uutisia presidentille, joka haluaa tulla valituksi toiselle kaudelle.

Toimittajalta: Trump taistelee kansainvälisen kaupan todellisuutta vastaan ”Tariffimiehenä”