Summary: McKeen kumppani Sara Canning on pyytänyt hautajaisvieraita pukeutumaan Harry Potter -teeman mukaisesti, koska McKee oli fani.

Pohjois-Irlannissa torstaina ammuttu toimittaja  Lyra McKee  haudataan tänään Belfastissa.
 Hautajaisvieraina on paitsi McKeen ystäviä ja kollegoja, myös Britannian ja Irlannin johtavia poliitikkoja.
 St Annen katedraalissa iltapäivällä alkaneeseen hautajaisseremoniaan ovat saapuneet muun muassa Britannian pääministeri  Theresa May  ja oppositiossa olevan työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  sekä Irlannin presidentti  Michael D. Higgins  ja pääministeri  Leo Varadkar.
 Osa hautajaisvieraista noudatti Lyra McKeen kumppanin kehotusta pukeutua McKeen fanittaman Harry Potterin teemaan sopivasti. Vierailla on muun muassa t-paitoja, joissa lukee #teamlyra sekä Hufflepuff eli Puuskupuh, joka on yksi Tylypahkan koulun neljästä tuvasta. Arthur Carron / EPA-EFE
 McKeen kumppani  Sara Canning  on pyytänyt hautajaisvieraita pukeutumaan Harry Potter tai supersankari-teemojen mukaisesti, koska McKee oli hahmojen fani.  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan  moni McKeen ystävä tai kollega onkin tullut paikalle esimerkiksi Harry Potter -t-paidassa tai -huivissa.
 Hautajaisiin odotettiin myös Pohjois-Irlannin kuuden pääpuolueen edustajia. Puolueet ovat tuominneet McKeen murhan yhteisessä lausunossaan.
 Toimittaja Lyra McKee Jess Lowe / AOP
 Tasavaltalaisryhmä  Uusi IRA on tunnustanut  jäsenensä ampuneen McKeen. McKee sai surmansa, kun ampuja tulitti summittaisesti poliiseja mellakan yhteydessä Derbyn kaupungissa. Uusi IRA on pyytänyt McKeen ampumista anteeksi tämän perheeltä ja ystäviltä.

Toimittaja Lyra McKee haudataan Belfastissa – paikalla myös May, Corbyn ja Higgins


Summary: Samankaltaisia kirjeitä ovat saaneet myös italialaiset Ferrero ja Lavazza. Uhkauskirjeet on lähetetty Belgiasta.

Useat eurooppalaiset elintarvikealan yhtiöt ovat saaneet uhkauksia ja epämääräistä ainetta sisältäviä kirjeitä.
 Tanskassa lihanjalostusyhtiö Danish Crown on saanut tuntematonta jauhetta sisältäviä kirjeitä, kertoo  Tanskan yleisradio DR . Kirjeissä uhataan myrkyttää yhtiön ruokatuotteita, jos se ei maksa suurta summaa rahaa lähettäjän tilille kryptovaluutta bitcoineilla.
 Tanskan TV2:n mukaan  useat muutkin tanskalaiset elintarvikeyhtiöt ovat saaneet uhkauksia. Kirjeet on lähetetty Belgiasta, kertovat Tanskan ja Belgian viranomaiset.
 Danish Crownin mukaan sen henkilökunta ja kuluttajat eivät ole joutuneet vaaraan.
 Samankaltaisia uhkauksia ovat saaneet myös italialaiset elintarvikeyhtiöt, kuten kahvivalmistajat Lavazza ja Caffè Vergnano.
 DR:n mukaan uhkauskirjeitä on lähetetty ruuanjalostajille myös Belgiassa, Saksassa, Itävallassa, Britanniassa ja Ruotsissa.
 Suomalaistenkin tuntema ruotsalainen ruoka-alan yritys Findus sai uhkauskirjeen huhtikuun alkupuolella,  kertovat Ruotsin mediat .
 Eurooppalaiset viranomaiset selvittävät kirjeiden lähettäjää. Ei ole vielä varmaa, onko eri maihin lähetetyillä kirjeillä yhteyttä.

Pohjoismaiset elintarvikevalmistajat Danish Crown ja Findus saaneet jauhekirjeitä ja myrkytysuhkauksia


Summary: Kauppasodasta kärsivä Harley Davidson ei päässyt mukaan nousuun.

Suurimpien amerikkalaisyhtiöiden kurssikehitystä mittaava S&P 500 -indeksi ja teknologiaosakkeita mittaava Nasdaq-indeksi vahvistuivat uusiin ennätyksiin tiistaina.
 Selkeitä nousijoita Yhdysvalloissa olivat puolustusjätti Lockheed Martin, virvoitusjuomia tekevä Coca Cola, lelunvalmistaja Hasbro sekä sosiaalisen median yhtiö Twitter.
 Edward Jones -yhtiön sijoitusasiantuntija  Kate Warne  arvioi uutistoimisto AFP:lle, että vakaasta taloudellisesta kasvusta on näkyvissä merkkejä. Monet yhtiöt raportoivat odotettua parempia ensimmäisen vuosineljänneksen tuloksia ja ennakoivat tuottojen kasvavan myös loppuvuonna.
 Kaikki eivät päässeet nauttimaan pörssin imusta. Esimerkiksi moottoripyöriä valmistavan Harley Davidsonin osake putosi kaksi prosenttia, kun yhtiö kertoi alkuvuoden tuloksen pienentyneen liki 27 prosenttia edellisvuodesta. Ainakin osasyynä tuloksen roimaan pudotukseen pidetään eurooppalaisten tullimaksujen nousua. Harley Davidson on jäänyt Yhdysvaltain ja EU:n välisen kauppasodan pelinappulaksi.
 Muun muassa kotitalouksien kulutustavaroita valmistava Procter & Gamble puolestaan raportoi hyvästä tuloksesta, mutta osake laski silti liki kolmen prosenttia.
 S&P 500 -indeksin yhtiöiden tulosten arvioidaan yleisesti laskevan vielä alkuvuonna, mutta niiden tulevaisuuden näkymät ovat kirkastuneet huhtikuussa.
 Korkopäätös vaimensi taantumapelkoja
 Euroopan ohella Yhdysvallat käy kauppasotaa Kiinan kanssa. Presidentti  Donald Trump  on kuitenkin vakuutellut, että neuvottelut kauppasopimuksesta Kiinan kanssa etenevät hyvin. Tähän mennessä kauppasodan vaikutukset yrityksiin näyttävät jääneen pelättyä pienemmiksi.
 Osakemarkkinoihin vaikuttaa myös korkopäätös. Yhdysvaltain keskuspankki päätti maaliskuussa pitää ohjauskorkonsa ennallaan. Taustalla on kireän rahapolitiikan kausi, sillä viime vuonna keskuspankki nosti ohjauskorkoa useaan kertaan. Tätä puolestaan edelsi nollakoron kausi.
 Keskuspankin pelättiin pitävän liian tiukkaa linjaa, jatkavan koronnostoja ja työntävän Yhdysvaltoja taantumaan. Nyt taantumapuheet ovat väistyneet.
 Osakekursseja nostaa sekin, että sijoittajat saattavat nyt ohjata rahojaan korkoa tuottavista sijoituskohteista kuten joukkovelkakirjalainoista enemmän osakkeisiin.

Yhdysvalloissa osakkeet nousivat tiistaina kaikkien aikojen ennätykseen


Suomalaiset ja ruotsalaiset alkoholibrändit eivät markkinoi aggressiivisesti sosiaalisessa mediassa, mutta mainokset näkyvät myös alaikäisille. Mainonnan sääntelyllä on ollut vain vähän vaikutusta sosiaalisen median alkoholimainontaan, ilmenee Helsingin yliopiston  tutkimuksesta .
 Vuoden 2015 alkoholilakimuutoksessa Suomi rajoitti ensimmäisenä maana maailmassa sosiaalisen median alkoholimainontaa, ja esimerkiksi kuluttajien tuottamien sisältöjen sekä pelien, kilpailujen ja arvontojen käyttö osana alkoholimainontaa kiellettiin.
 Rajoitukset vain tehostivat mainontaa
 Suomen tilannetta verrattiin Ruotsiin, jossa vastaavaa sääntelyä ei vielä ole.
 Kuluttajareaktiossa tapahtuneiden muutosten tarkastelu vuosina 2014–2017 osoitti, että lakimuutoksella ei ole onnistuttu heikentämään valmistajien mahdollisuuksia sitouttaa kuluttajia mainontaansa.
 – Aineistossa mukana olleet valmistajat ovat onnistuneet herättämään kuluttajien huomion vuonna 2017 jopa paremmin kuin vuonna 2014, mitä voidaan pitää yllättävänä, sanoo tutkija  Anu Katainen  Helsingin yliopistosta.
 Mainokset näkyvät edelleen myös alaikäisille
 Sosiaalisen median alkoholimainonnan on pelätty tavoittavan erityisesti nuoret ja alaikäiset. Valmistajista noin 60 % oli Suomessa ja Ruotsissa ottanut käyttöön ikärajavalvonnan Facebook-sivuillaan vuoteen 2017 mennessä. Instagramissa näkyvyyttä oli rajoittanut 13 % suomalaisista yhtiöistä, ruotsalaisista ei yksikään.
 Tutkimuksen aineisto koostui sosiaalisen median julkaisuista, jotka on tuotettu Suomessa ja Ruotsissa toimivien alkoholivalmistajien hallinnoimilla profiileilla sosiaalisen median palveluissa.
 Palveluista mukana olivat Facebook, Twitter, Instagram ja YouTube.

Tutkimus: Alkoholimainonnan suitsiminen lailla sosiaalisessa mediassa ei onnistunut – kuluttajien koukuttaminen jopa tehostui


Summary: Koululaisten kevätlehti Kevätpörriäinen täyttää tänä vuonna 70 vuotta.  Juhlanumero ilmestyy torstaina 25. huhtikuuta.

Mikä on oppilaiden pahin tori? No rehtori!
 Mikä on numeroiden supersankari? Seitse-man.
 Kevätpörriäisen päätoimittaja  Liisa Vasamies  myöntää, että koululaisten vitsit jaksavat naurattaa vielä 30 vuoden jälkeenkin. Lehti täyttää tänä vuonna 70 vuotta ja Vasamies on toiminut sen  päätoimittajana viimeiset 29 vuotta .
 Uusimmassa Kevätpörriäisessä seikkailevat niin  Donald Trump,  kuin yksisarviset, robottiopettajat, ihmevempaimet ja älytalot. Koululaisten tarinoissa heijastuu ympäröivä maailma, ja puujalkavitseissä on usein oivalluksia.
 Vasamies selaa uunituoreesta lehdestä esille sanaselitykset, ja sieltä tokaluokkalaisen  Leo Stumfin  selityksen kemian termille ylikyllästynyt.  Ylikyllästynyt = äiti.
 Päätoimittajaa naurattaa.
 Liisa Vasamies on toiminut Kevätpörriäisen päätoimittajana jo lähes 30 vuotta. Johanna Östman / Yle
 Kevätpörriäiseen on kerätty helsinkiläisten alakoululaisten vitsejä, tarinoita ja mietteitä jo vuodesta 1949. Lehden myynnistä tulevat tuotot menevät takaisin kouluille ja oppilaiden virkistyskäyttöön.
 Vaikka lehti ilmestyy Helsingissä, sitä tilataan innokkaasti myös muualta maasta, kertoo Vasamies.
 – Olen todella ylpeä tästä lehdestä, joka on säilynyt läpi vuosikymmenien. 1980-luvulla oli vähän semmoista ilmaa, että ollaan vanhanaikaisia. Mutta siitäkin selvittiin, sanoo Liisa Vasamies  Radio Suomen Päivän haastattelussa .
 Kevätpörriäisen kansi on pysynyt iloisen kirjavana läpi vuosikymmenten, mutta tarinat ovat muuttuneet ajan hengessä. 1950-luvulla lehti oli täynnä opettavaisia tarinoita. 1970-luvulla tarinoissa näkyi lisääntynyt kouludemokratia, kun koululaisten odotettiin ottavan kantaa erilaisiin asioihin, kertoo Vasamies.
 Huomenna ilmestyvän lehden teemana ovat ajan hengen mukaisesti keksinnöt. Koululaiset ovat päässeet suunnitelemaan mm. unelmiensa ihmevempaimia ja älytaloja.
 Johanna Östman / Yle
 Monelle lehden tärkein suola ovat kuitenkin koululaisvitsit, joissa on yksinkertaista nokkeluutta. Kuten:  Miksi uroskoira halusi asekaappiin? Koska siellä on hau likkoja.
 Lehti syntyy aina hiihtolomalla, kun kuusihenkinen työryhmä lukee läpi tuhansia tarinoita säkkituoleilla maaten. Kaikki luetaan, vaikka vain osa päätyy lehteen, vakuuttaa Vasamies.
 – Tiedän, että heti kun Kevätpörriäinen on ilmestynyt, sitä selataan kouluissa tiuhaan että onks mun juttu, onks mun juttu, onks mun juttu täällä. Lapset ovat hirveän ylpeitä jos heidän juttunsa päätyy lehteen.
 Juhlanumeron julkistustilaisuus on torstaina Helsingin keskustakirjasto Oodissa klo 12 alkaen. Siellä koululaiset lukevat tasatunnein yleisölle vanhoja lehtiä.
 Vasamies on päättänyt luopua Kevätpörriäisen päätoimittajuudesta 70-vuotisjuhlanumeron jälkeen, mutta jää edelleen lehteä toimittavaan työryhmään.
 – Koko lehdestä en malta luopua, hän toteaa hymyillen.

Kevätpörriäinen täyttää 70 vuotta – koululaisten vitsit ja oivallukset naurattavat yhä päätoimittajaa


Ruotsin isot kauppaketjut ovat lopettamassa kertakäyttögrillien myynnin. Kolme neljästä suuresta ketjusta lopettaa grillien myynnin kokonaan,  sanomalehti Dagens Nyheter kertoo.
 Kauppaketjut Ica, Coop sekä Lidl luopuvat grilleistä, kun nykyiset varastot on myyty pois. Hemköp-ketju taas jatkaa grillien myyntiä, mutta vetää ne hyllyiltä metsäpalovaroitusten aikaan.
 Päätösten taustalla ovat Ruotsin  valtavat metsäpalot viime kesänä.  Alumiiniset kertakäyttögrillit kuumentuvat helposti ja voivat sytyttää maastopaloja.
 – Osin kyse on paloriskistä, mutta myös ympäristönsuojelusta. Ihmiset saattavat esimerkiksi jättää grillejä luontoon, Coop-ketjun viestintäpäällikkö  Tobias Rydergren  kertoo Dagens Nyhterille.
 Tarkkaa tietoa ei ole, kuinka moni maastopalo on Ruotsissa saanut alkunsa juuri kertakäyttögrillistä. Tukholman alueen palotarkastaja  Leif Malmström  on kuitenkin kertonut  Yleisradio SVT:lle,  että pelastajat joutuvat sammuttamaan niiden sytyttämiä paloja aivan liian usein.
 Korvaavia tuotteita etsitään
 Ica- ja Coop-ketjut sanovat etsivänsä korvaavia ja vastuullisempia tuotteita alumiinisille kertakäyttögrilleille. Tuotteiden pitäisi olla kaupoissa ensi vuonna.
 Ruotsin Lidl ei aio korvata kertakäyttögrillejä. Vaikka luonnon kannalta kestäviä grillejä voisikin myydä, paloriskiä ei voi välttää.
 – Olemme päättäneet, että myymme grillejä vain kotikäyttöön, Lidlin kestävyysjohtaja  Annika Skogvik  sanoo Dagens Nyheterille.
 Suomessa ei ole vastaavia suunnitelmia
 Kertakäyttögrillien käyttö on kielletty Suomessakin metsäpalovaroitusten aikana. Suomalaisilla kauppaketjuilla ei kuitenkaan ole suunnitelmia lopettaa grillien myyntiä.
 S-ryhmässä ei ole keskusteltu kertakäyttögrillien myynnistä luopumisesta, koska asia ei ole tullut esiin aiemmin, kertoo valikoimapäällikkö  Anne Vallius-Laaksonen  Ylelle sähköpostitse.
 Vallius-Laaksosen mukaan S-ryhmä kuitenkin seuraa tilannetta ja muuttaa linjauksiaan, mikäli se olisi perusteltua maastopalojen ehkäisemiseksi.
 Myös Keskossa tilannetta seurataan, kertoo valikoimapäällikkö  Marjut Laukkanen  Ylelle puhelimitse. Toistaiseksi kertakäyttögrillit pysyvät K-ryhmän valikoimissa.
 Suomen Lidleissä kertakäyttögrillit ovat myynnissä tänäkin kesänä, kertoo puolestaan tiedottaja  Anna Rissanen  Ylelle sähköpostitse. Lidl toivoo, että asiakkaat käyttävät niitä vastuullisesti ja paloturvallisesti.
 Lue myös:
 Grillausmainokset kuumentavat tunteita kymmenien metsäpalojen Ruotsissa – "Helkkari soikoon, täällä on grillauskielto"
 Helle on vain muisto, mutta sateella ja tuulisella säällä voi silti kokata – Videolla kotikonstit turvalliseen grillaukseen
 Kertakäyttögrilli jäähylle, tumppi taskuun ja kulotus seis – metsäpaloriski sai pelastuslaitokset kieltämään avotulen teon
 Mitä mieltä olet kertakäyttögrillien riskeistä? Olisiko Suomessakin syytä harkita niiden myynnin lopettamista tai rajoittamista? Voit keskustella aiheesta 24.4. klo 19 asti.

Ruotsalaiset sytyttävät maastopaloja kertakäyttögrilleillään, joten kauppaketjut eivät pian myy niitä – Suomessa kaupat luottavat grillaajiin


Summary: Lämmintä jatkuu vielä pari päivää, mutta viikonloppuna säässä tapahtuu muutos.

Kevään lämpimintä päivää on vietetty myös tänään usealla paikkakunnalla ja koko kuusta saattaa tulla lämpimämpi kuin viime vuoden huhtikuusta.
 Lahdessa tehtiin kevään lämpöennätys, kun mittari näytti 21,8 astetta iltapäivällä kello neljän maissa. Lähes samoihin lukemiin päästiin myös Salossa, Porissa, Raumalla ja Turussa.
 Edellinen ennätys oli eiliseltä , jolloin Haapavedellä Pohjois-Pohjanmaalla oli 21,4 astetta lämmintä.
 Viime vuonna tähän aikaan oli monin paikoin kylmempää: Eilen ja tänään on jo monin paikoin menty ohi viime vuoden huhtikuun ylimmistä lämpötiloista, vaikka kuuta on vielä viikko jäljellä. Esimerkiksi Salossa huhtikuun ylin lämpötila viime vuonna oli noin 4,5 astetta pienempi kuin tämän päivän lämpöennätys.
 Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Petteri Pyykkö  on vielä varovainen vertaillessaan kuluvan huhtikuun keskilämpötiloja edellisiin vuosiin.
 – On mahdollista, että huhtikuusta tulee paikoitellen lämpimämpi edellisiin vuosiin verrattuna, Pyykkö sanoo.
 Viime päivinä 20 astetta on mennyt rikki monin paikoin eteläisessä Suomessa, mutta varhaisimman ajankohdan ennätystä ei vielä kolkutella. Erityisen lämmintä oli vuonna 1989, jolloin lämpötila nousi yli 20 asteen meni monella paikkakunnalla Lounais- ja Länsi-Suomessa jo niinkin aikaisin kuin 13. huhtikuuta.
 Lähipäivinä aurinkoa, viikonloppuna sää muuttuu
 Tänään on poutaista koko maassa Pohjois-Lappia lukuun ottamatta, sanoo Ylen meteorologi  Toni Hellinen . Lämpimintä on Keski- ja Etelä-Suomessa, jossa lämpötila pysyttelee tänään 20 asteen tuntumassa. Keski-Suomessa voi olla hieman viileämpää kuin eilen.
 Keski- ja Pohjois-Lapissa mutkittelee säärintama: Pohjois-Lapissa on pilvistä ja lämpötila jää alle 10 asteen, muualla Lapissa lämpöä on noin 15 astetta.
 Torstaina ja perjantaina aurinkoinen ja lämmin sää jatkuu.
 – Lämpimintä on Etelä- ja Länsi-Suomessa sisämaassa. Meri on vielä niin kylmä, että se viilentää rannikon seutua, sanoo Hellinen.
 Viikonloppuna sää muuttuu ainakin idässä ja pohjoisessa, jonne virtaa kylmää ilmaa.

Kevään lämpöennätys rikki taas – Vastaavaa lämpöpyrähdystä saa hakea 30 vuoden takaa


Summary: Monet teknologia-alan vaikuttajat ovat pitkään olleet huolissaan tykkäysten vaikutuksista ihmisten itsetuntoon.

Kuvienjakopalvelu Instagram kaavailee tykkäysten piilottamista julkaisujen yhteydessä. Yhtiön sisäisessä kokeilussa kuvasta tai videosta tykänneiden lukumäärää näkyy julkaisun tekijälle, mutta tämän seuraajat näkevät ainoastaan muutaman julkaisusta tykänneen tilin profiilikuvan.
 – Haluamme seuraajiesi keskittyvän jakamaasi sisältöön, ei tykkäysten määrään, Instagram perustelee kokeiluaan testiviestissä.
 Instagramin kokeilun havaitsi teknologiabloggari  Jane Manchun Wong  tarkastellessaan android-sovelluksen lähdekoodia, kertoo  teknologiajulkaisu Techcruch . Wong onnistui ottamaan kuvankaappauksen Instagram-tilistään, jolla tykkäykset on piilotettu.
 Instagram vahvisti Techcrunchille pohtivansa tykkäysten piilottamista, mutta mitään kokeiluja asian suhteen ei ole tällä hetkellä käynnissä.
 Tykkäysten piilottaminen ei vaikuttaisi muuten algoritmien toimintaan, eli suositut julkaisut nousisivat entiseen tapaan kuvavirrassa ylös. Toisaalta muutoksen myötä ihmiset eivät enää automaattisesti tykkäisi suosituista julkaisuista, koska he eivät enää tietäisi, mitkä ovat suosittuja julkaisuja.
 Myös mainostajat saisivat jatkossa tarvittavan datan mainonnan kohdentamiseen ja juuri oikeiden some-vaikuttajien löytämiseen.
 Tykkäysten vaikutus itsetuntoon huolestuttaa
 Tykkäysten piilottamien saattaa vaikuttaa pieneltä muutokselta, mutta sen vaikutukset olisivat huomattavat alustalla. Monet teknologia-alan vaikuttajat ovat jo pitkään rinnastaneet tykkäysten tavoittelun addiktioon.
 Jokainen Instagramissa saatu sydän antaa käyttäjälle pienen dopamiinipiikin, joka antaa hetkeksi mielihyvää, mutta saa pian kaipaamaan lisää.
 Facebookin tykkäys-nappulan kehittänyt  Justin Rosenstein  on myöhemmin kertonut katuvansa keksintöään. Samoin Instagramin luonut  Kevin Systrom  on puhunut tavoitteistaan keventää ihmisten kokemia paineita tykkäysten metsästyksestä.
 Asiaan on ottanut kantaa myös räppäri  Kanye West , joka viime syksynä ehdotti seuraajamäärien ja tykkäysten piilottamista sosiaalisen median palveluista.
 Instagramin kokeilun yhtenä tavoitteena näyttäisi olevan juuri tykkäysmäärien vertailun vaikeuttaminen. Toki käyttäjät voisivat jatkossa kertoa saamiensa tykkäysten määrän kommenteissa, mutta yhdellä silmäyksellä asia ei enää paljastuisi.
 Tykkäysten poistaminen ei kuitenkaan itsessään ratkaise ongelmaan. Itse asiassa se saattaa nostaa seuraajamäärän arvoa alustalla, jolla itsensä vertailu toisiin käyttäjiin on koodattu syvälle ytimeen.

Instagram pohtii tykkäysten piilottamista


Summary: EU-ero on herättänyt vastarintaa Skotlannissa, jossa enemmistö äänesti brexit-äänestyksessä EU:ssa pysymisen puolesta.

Skotlannin pääministeri  Nicola Sturgeon  haluaa uuden kansanäänestyksen itsenäisyydestä viimeistään vuonna 2021.
 Sturgeon ilmoitti keskiviikkona skottiparlamentaarikoille, että hän määrää pian laadittavaksi kansanäänestyksen vaatimaa lainsäädäntöä.
 – Tämän parlamentin pitäisi valtakautensa aikana saada valita joko brexit tai Skotlannin tulevaisuus itsenäisenä valtiona, Sturgeon sanoi  Britannian yleisradioyhtiön BBC:n mukaan .
 Ministeri kuitenkin totesi, että kansanäänestyksen järjestäminen vaatisi luvan Britannian hallitukselta. Sellaista tuskin on helppoa saada.
 Britannian EU-ero on herättänyt vastarintaa Skotlannissa. Britannian vuoden 2016 EU-kansanäänestyksessä 62 prosenttia skoteista halusi pysyä unionin jäsenenä.
 Kun brexit-prosessi alkoi kolme vuotta sitten, Sturgeon esitti kansanäänestyksen järjestämistä Skotlannissa. Sturgeonin SNP-puolue kuitenkin menetti merkittävästi kannatusta Britannian parlamenttivaaleissa vuonna 2017, ja suunnitelma pantiin jäihin.
 Skotlannissa järjestettiin vuonna 2014 kansanäänestys, jossa noin 55 prosenttia äänestäjistä vastusti itsenäisyyttä.
 Lisää aiheesta:
 2017:  Sturgeon: Skotlannin uusi itsenäisyyskansanäänestys vasta brexit-neuvotteluiden selkeydyttyä

Skotlannin pääministeri haluaa uuden kansanäänestyksen itsenäistymisestä vuoteen 2021 mennessä


Summary: Susikannan hoitosuunnitelman päivitystyö on käynnissä. Suurin haaste on luottamuksen palauttaminen eri ryhmien välille.

Suden ja ihmisen rinnakkaiselo ei ole edennyt Suomessa toivotulla tavalla.
 Vuonna 2015 valmistuneessa susikannan hoitosuunnitelmassa tavoitteena oli, että suden suojelutaso paranee, susivahinkojen ennalta ehkäiseminen tehostuu, salametsästys vähenee ja luottamus susiseutujen asukkaiden ja viranomaisten välillä vahvistuu.
 Valtaosa tavoitteista on yhä toteutumatta. Sen sijaan yhteentörmäykset näyttävät voimistuneen, kun susi on levinnyt uusille seuduille Etelä- ja Länsi-Suomeen.
 – Susi on vaikea laji hallittavaksi. Koettiin, että jälleen on tarvetta avata keskustelu ja vuorovaikutus eri intressiryhmien välille, sanoo neuvotteleva virkamies  Sami Niemi  maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Susihaittojen ehkäisyyn työkaluja, salametsästys kuriin
 Susikannan hoitosuunnitelman päivitystä on valmisteltu syyskuusta lähtien maa- ja metsätalousministeriön johdolla.
 Sami Niemi kertoo, että isot linjat pysyvät ennallaan. Susikannan hoitosuunnitelman päätavoite on turvata suden säilyminen Suomen luonnossa ja edistää suden ja ihmisen rinnakkaiseloa.
 Susikannan hoitosuunnitelma Susikannan hoitosuunnitelma pyrkii sovittamaan yhteen suden suojelun sekä susiseutujen asukkaiden tarpeet. Nykyinen hoitosuunnitelma on vuodelta 2015, ja sen päivistys käynnistyi syyskuussa 2018. Päivitystyön tavoitteena on parantaa luottamusta ja kehittää uusia keinoja suden aiheuttamien ongelmien ratkaisemiseksi ja ennalta ehkäisemiseksi. Susikannan hoitosuunnitelma on tarkoitus lähettää kesällä lausuntokierrokselle.
 Muutoksia on tulossa hoitosuunnitelmaan kirjattuihin toimenpiteisiin. Tarkoituksena on keksiä uusia keinoja, joilla susien aiheuttamiin ongelmiin pystyttäisiin puuttumaan nykyistä nopeammin. Myös salametsästys halutaan saada kuriin.
 – Kyllä me lähdemme myös siitä, että susia on opittava sietämään, Niemi sanoo.
 Käytännössä tämä tarkoittaa, että esimerkiksi uhkaa aiheuttavan suden määritelmä mietitään uusiksi. Tällä hetkellä suden katsotaan aiheuttavan uhkaa, mikäli se liikkuu sadan metrin sisällä asutuksesta. Tällainen pihahavainto ei kuitenkaan automaattisesti tarkoita, että sudesta olisi vaaraa.
 "Tällä hetkellä puhumme kahta eri kieltä"
 Yksikään hoitosuunnitelman tavoitteista ei kuitenkaan toteudu ellei keskusteluyhteys viranomaisten, tutkijoiden, metsästäjien, susiseutujen asukkaiden ja luonnonsuojelijoiden välillä toimi.
 Tämä on tiedostettu hyvin maa- ja metsätalousministeriössä, joka kutsui kaikki keskeiset etujärjestöt mukaan valmistelutyöhön heti alusta pitäen. Sen lisäksi ministeriön virkamiehet kohtaavat maakuntien edustajia huhtikuun aikana järjestettävissä keskustelutilaisuuksissa.
 Keskiviikkona oman viestinsä pääsivät kertomaan itäsuomalaiset, kun Pohjois-Karjalan ja Pohjois-Savon alueelliset riistaneuvostot ja järjestöt tapasivat hoitosuunnitelman valmistelijoita Joensuussa.
 Itä-Suomessakin epäluottamus on vaikeuttanut vuoropuhelua, mutta valmius keskusteluun on olemassa.
 – Luottamus syntyy vain avoimen keskustelun kautta. Toivoisin esimerkiksi, että kun tutkijat tulevat maakuntaan esimerkiksi pannoittamaan susia tai tekemään havaintoja, he ottaisivat yhteyttä metsästäjiin ja kertoisivat avoimesti, mitä ovat tekemässä. Tällä hetkellä me valitettavasti puhumme kahdella eri kielellä, Pohjois-Karjalan alueellisen riistaneuvoston puheenjohtaja  Pentti Pulkkinen  toteaa.
 Ohjattu keskustelu auttanut vuoropuhelun rakentamisessa
 Susikannan hoitosuunnitelman valmisteluryhmässä ja ministeriön maakuntakierroksella keskustelua on käyty ohjatusti. Keskustelun vetäjä on pitänyt huolen, että kaikki saavat kertoa näkemyksenä ja tarvittaessa ohjannut keskustelua kohti ratkaisuja.
 Sami Niemen mukaan tapa on osoittautunut toimivaksi. Keskustelu on ollut rauhallista ja rakentavaa, eikä riitoja ole syntynyt.
 – Toki välillä on käyty tiukkaakin keskustelua, mutta olemme pystyneet käsittelemään konfliktin eri osa-alueita hyvin avoimesti.
 Ministeriön maakuntakierros päättyy ensi viikolla, minkä jälkeen valmisteluryhmä ryhtyy kokoamaan toimenpidepankkia. Lausuntokierrokselle susikannan hoitosuunnitelma on tarkoitus lähettää ennen juhannusta.
 Lue lisää:   Riita susista on repinyt Suomen kahtia – nyt on ratkaisujen aika: "Susi ja ihminen ovat aina olleet samoilla apajilla"

Susikannan hoitosuunnitelma tarjoaa uusia keinoja haittojen torjuntaan, mutta perää myös asennemuutosta: "Susia on opittava sietämään"


Summary: Suomessa Syyrian leireillä olevien lasten akuutista tilanteesta voi tarvittaessa päättää myös toimitusministeristö.

Pohjoismaat etsivät keinoja auttaa Syyriassa vaikeutuneissa leiriolosuhteissa eläviä Isis-taistelijoiden lapsia. Maiden sisäministerit ovat sopineet, että aikuisia ei auteta palaamaan, mutta lasten kohtalosta ei ole tehty pohjoismaista linjausta.
 Suomi valmistelee muiden Pohjoismaiden mukana lasten auttamista, mutta ei ole tehnyt asiassa päätöksiä. Leirien olosuhteita pyritään parantamaan muun muassa kansainvälisten järjestöjen kuten Punaisen Ristin avulla.
 Sisäministeri  Kai Mykkänen  sanoo, että Suomi tekee sellaisia päätöksiä, jotka pystytään myös panemaan toimeen.
 – Täytyy löytää toimivia keinoja mieluummin kuin tehdä suurieleisiä lupauksia, joiden toteuttaminen sitten voi osoittautua haastavaksi, Mykkänen sanoo.
 Paljon avoimia kysymyksiä
 Ruotsin ulkoministerin  Margot Wahlströmin  mukaan Pohjoismaat yrittävät toimia asiassa yhdessä. Wahlströmiä on viime viikot painostettu ottamaan kantaa Syyrian leirillä olevien lasten kohtaloon.
 Ruotsin tiedotusvälineissä on tänä keväänä seurattu Isisin ruotsalaisen värvärin  Michael Skråmon  seitsemän lapsen kohtaloa. Skråmo kuoli ilmeisesti maaliskuussa ja lapsista nuorimmat ovat huonokuntoisia ja aliravittuja. Wahlström kirjoitti twitterissä, että lapset “tuodaan kotiin jos se on mahdollista”.
 Norjan pääministeri  Erna Sohlberg  ilmoitti eilen, että Norja aikoo hakea norjalaisten Isis-taistelijoiden orvoksi jääneet lapset kotimaahan. Sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan Norja ei kuitenkaan hae Syyrian leireiltä ketään ennen kuin he ovat selvittäneet miten sen voi toteuttaa ja onnistuuko se.
 – Virkamiesyhteyksistä tiedämme, että siellä on vielä paljon avoimia kysymyksiä, Mykkänen toteaa.
 Tanskalla on ollut muista Pohjoismaista poikkeava, selkeästi tiukempi linja. Maa ei aio tuoda kotimaahan aikuisia eikä lapsia.
 Tekeekö toimitusministeristö päätökset?
 Kansainvälisten raporttien mukaan lapset elävät kurjissa oloissa, ruuasta on pulaa ja terveydenhoito puutteellista. Alle viisivuotiaat lapset ovat suurimmassa riskissä kuolla aliravitsemuksen ja puutteellisen sairaanhoidon takia.
 Päätökset lasten kotiuttamisesta ovat kuitenkin moniselkoisia. Yksilöllisetkin ratkaisut vaativat siunauksen kunkin maan poliittiselta johdolta.
 Sisäministeri Mykkäsen mukaan toimitusministeristön pitää pyrkiä välttämään poliittisia linjauksia, mutta se voi toimia hallituksen toimivallan puitteissa asioissa, jotka eivät voi jäädä odottamaan.
 – Tämä on luonnollisesti kiireellinen asia, koska olosuhteet leireillä ovat vaikeat. Erityisesti näiden lasten selviämisen osalta puhutaan akuutista tilanteesta.
 Hän ei halua arvioida, koska Suomi on valmis tekemään päätöksiä siitä haetaanko leireillä olevat kymmenet suomalaistaustaiset lapset kotimaahan. Virkamiesvalmistelua tehdään yhteistyössä Pohjoismaiden, muiden EU-maiden ja kansainvälisten järjestöjen kanssa.
 Vaikeat olosuhteet DNA-testeille
 Norja on jo ilmoittanut, että se ei aio ottaa vastaan kotimaahan Isis-taistelijoita tai heidän puolisoitaan, lasten äitejä, jolloin mahdollisissa lasten kotiuttamisessa on selvitettävä myös huostaanoton valtuudet maiden ulkopuolella.
 Mykkäsen mukaan niin Norja, Ruotsi kuin Suomikin selvittävät erilaisia juridisia kysymyksiä kuten sitä miten ottaa huostaan lapsia jos vanhemmat ovat toista mieltä.
 – Siellä on myös vaikeat olosuhteet tunnistaa luotettavasti sukulaissuhteita ja toteuttaa DNA-testejä etenkin jos vanhemmat eivät ole läsnä.
 Sota-alueella syntyneiden tai orvoksi jääneiden lasten sukulaisuussuhteita voidaan selvittää muun muassa lasten isovanhempien avulla. Näin ilmeisesti menetellään ruotsalaisen Skråmon lasten tapauksessa.
 Sekä ruotsalaiset että norjalaiset toimittajat ovat käyneet leireillä haastattelemassa Isis-taistelijoita ja heidän puolisoitaan. Kaikki haastatellut ovat toivoneet, että poliitikot päättävät hakea heidät ja lapset kotimaahan. Mykkänen näkee asiassa myös riskejä.
 – On selvä riski siitä, että radikalisoituneet aikuiset pyrkivät myös käyttämään hyväkseen kotouttamistoimenpiteitä, hän sanoo.
 Syyriassa kurdien ylläpitämillä leireillä arvellaan olevan yhteensä toistasataa lasta Pohjoismaista.

Pohjoismailla ei ole yhteistä poliittista linjausta Isis-taistelijoiden lasten auttamisesta – ratkaisut vaativat kunkin maan poliittisen päätöksen


Summary: Norjassa palaa monin paikoin. Puolassa on ollut metsäpalojen kannalta pahin huhtikuu kymmeneen vuoteen.

Palomiehillä on riittänyt viime päivinä töitä eri puolilla pohjoista Eurooppaa. Metsä- ja ruohikkopaloja on ollut ainakin Ruotsissa, Norjassa ja Saksassa.
 Norjassa palaa tällä hetkellä useissa paikoissa Oslon kaakkoispuolella sijaitsevassa Østfoldin läänissä, kertoo  Norjan yleisradio NRK .
 Palokunta on sammuttanut helikopterien avulla metsä- ja ruohikkopaloja esimerkiksi Sarpsborgin kuntaan kuuluvassa Grytedalenissa ja Haldenissa. Kova tuuli on levittänyt tulipaloja.
 Länsi-Norjan Sokndalissa  jouduttiin evakuoimaan  lähes 150 kotia uhkaavan palon tieltä, mutta asukkaat ovat nyt voineet palata koteihinsa.
 Maastopalo Sokndalissa, Norjassa 24. huhtikuuta. Terje Pedersen / EPA
 Ruotsissa on ollut alkuviikosta metsäpaloja laajoilla alueilla sekä Etelä- että Keski-Ruotsissa. Tiistaina tulipaloja sammutettiin ilmasta käsin muun muassa eteläisessä Skånessa ja Länsi-Götanmaalla lähellä Norjan rajaa,  kertoo Aftonbladet .
 Metsä- ja ruohikkopalovaroituksia on voimassa myös Suomen etelä- ja länsiosissa.
 Takana kuiva talvi ja kevät
 Huhtikuu on poikkeuksellinen aikainen kuukausi metsäpaloille Pohjoismaissa.
 Sammutustöitä on riittänyt harvinaisen paljon myös  Puolassa, jossa on ollut kymmeneen vuoteen  suurin määrä metsäpaloja huhtikuussa.
 Saksassa puolestaan on nostettu suurten metsäpalojen takia vaaratasoa korkeimmalle tasolle useilla alueilla, esimerkiksi pohjoisessa Saksin osavaltiossa ja Keski-Saksan Thüringenissä.
 Sammutettu metsäpalo Hildenissa, lähellä Dusseldorfia 24. huhtikuuta. Friedemann Vogel / EPA
 Asiantuntijat ovat varoittaneet metsäpalojen määrän jatkavan kasvuaan lähiviikkoina koko Euroopassa,  kertoo Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Metsäpaloja on ollut Euroopassa paljon enemmän kuin keskimäärin tähän aikaan vuodesta. Taustalla on BBC:n haastatteleman asiantuntijan mukaan pitkä, kuiva talvi ja keväällä pitkään jatkunut kuivuus.

Poikkeuksellisen paljon metsäpaloja riehuu eri puolilla Pohjois-Eurooppaa – syynä pitkittynyt kuivuus


Summary: Löhöluola tai värikkäät kaapit! Yle Uutisluokka haastoi koululaiset ottamaan valokuvan siitä, mikä omassa koulussa on erityistä ja kehumisen arvoista. #Kehukoulua-haaste poiki kuvia Haapavedeltä Arabiemiraatteihin.

Meidän luokassa parasta on se, että siellä on paljon kirjoja ja lukunurkka, jonne pääsee lukemaan. Luemme paljon. Nyt olemme lukeneet jo yli 1 300 kirjaa 2. luokasta lähtien. – Keinutien ala-asteen 4B
 Parasta koulussa on oppiminen ja työharjoittelussa käyminen.  – Aqeela Rezai ja Faroza Hosseini, Vantaan ammattioopilaitos Varia
 Ryhmässä on voimaa! Liikkuvan koulun liikkavarastossa. – Ida Mäenpää, Harjulan koulu 2.a, Klaukkala
 Meidän koulussamme on mukavat tilat, joissa voi tehdä vaikka mitä hauskaa, esimerkiksi kiipeillä kuin vikkelä apina. – Emme Naakka, Julia Krautsuk, Nelli Vanhanen 7a, Karhuvuoren koulu, Kotka
 Minä käyn kotikoulua Arabiemiraateissa. Kuvassa luen olohuoneen keinutuolissa. Kotikoulu on paras koulu, koska voi herätä aamulla, milloin haluaa ja syödä silloin, kun on nälkä. Lisäksi voi tehdä koulutehtäviä pyjamassa, koulupäivä on lyhyt eikä tule läksyjä. – Ada, Arabiemiraatit
 Parasta koulussamme on kuvis-siiven ihanan pitkä sohvaryhmä, jossa on mukava viettää aikaa.  –  Juliaana Laatikainen ja Erin Kansanaho, Kaitaan koulu, Espoo
 Biljardi on hyvää ajanvietettä hyppytunneille. Lukiomme on sopivan pieni, joten kaikki halukkaat ehtivät pelata.  – Carita Roivainen, Veera Lantto ja Anna Karppinen, Vaalan lukion 1. vsk.
 Koulussamme energisen värikkäät kaapit piristävät oppilaiden päivää. – Roosa Saukonoja Juvanpuiston koulu 9R, Espoo
 Minä käyn koulua HVES:llä (Hardin Valley Elementary School Knoxville, Tennessee, U.S.A.). Minun kuvassa on HVES:n kirjasto ja lempikirjojani. Minä valitsin tämän kuvakseni, koska kirjat löytyvät sieltä helposti ja, koska minä nautin lempikirjojeni lukemisesta.  – Jimi, Yhdysvallat
 Meidän koulussamme on koulupäiviä piristäviä maalauksia. - Harri Hanhisuanto, Haapaveden lukio.
 Koulumme on todella kiva! Tällä hetkellä Pohjois-Tapiolan lukio toimii toimistotiloissa ja suurin osa luokista on aukinaisia ja verhojen takana. Opiskelemme usein yhdessä käytävien sohvilla tietokoneiden kanssa ja teemme joskus myös välitunneilla sekä koulun jälkeen töitä koulussa. Yhdessä oppiminen on parasta! Koulussamme on erittäin mukavia opettajia, jotka ymmärtävät nuorten ongelmia. Täällä on kotoisa ja turvallinen olo. – Karl-Gustav Kurn, Pohjois-Tapiolan lukio
 Meidän koulun portaikko on hyvä paikka päivän venyttelyhetkille! – Milja Piispanen, Helmi Soininen, Alisa Koskinen, Meeri Maasalo ja Loviisa Hilli, 6A,  Torkinmäen koulu ja päiväkoti, Kokkola
 Koulussa on kiva temppuilla kavereiden kanssa. – Nelli Karppa, Aura Oikarinen ja Elle Tervonen, 3a, Nilsiän yhtenäiskoulu

Koulussamme on löhöluola, jossa voi rentoutua tauoilla koulupäivän aikana. – Luukas Majuri, Haapaveden lukio

Oppilaiden perustama koulun kahvila Juféé yhdistää isoa yhtenäiskouluamme kokonaiseksi yhteisöksi.  – Kalla Pöyhtäri 9R, Juvanpuiston koulu, Espoo
 Yle Uutisluokan päivää vietetään torstaina 25.4. Nuoret ja nuorten aiheet ovat esillä Ylen kanavilla ja verkossa aamusta iltaan eri puolilla Suomea.
 Lue lisää Uutisluokan päivästä  tästä .

Kouluja kehutaan liian vähän! Katso ja ylläty, mitkä asiat ovat parasta oppilaiden mielestä


Summary: Pojan isä toivoo, että Jopon omistajat tarkastaisivat pyörän rungon murtumien varalta. Jopo-valmistaja Helkama muistuttaa, ettei Jopolla saa keulia.

Tästä on kyse Helkama valmisti vuosina 2009-2012 Jopo3-mallin pyöriä, joiden rungossa on murtumisvaara Se kehottaa kyseisen pyörämallin omistajia tarkastamaan rungon kunnon Alumiinirunko voi katketa, jos pyörällä keulii tai hyppii Yhtiön mukaan murtumisvaaraa ei ole normaalissa kaupunkiajossa
 Veli-Matti Aalto-Setälän  13-vuotias poika hyppäsi viime keväänä koulupäivän jälkeen pyöränsä selkään ja lähti polkemaan kohti mummilaa. Tie muuttui hiekkatieksi, ja viimeiseen alamäkeen poika ajoi kovaa.
 – Vauhtia oli aika paljon, kun yhtäkkiä pyörä hajosi vauhdissa alta. Hän ei ehtinyt edes laittaa käsiä suojakseen vaan lensi suoraan naamalleen hiekkaan, Aalto-Setälä kertoo.
 Selvisi, että turkulaispojan Jopo-pyörän runko oli katkennut kahtia. Kuvista näkyy, että sauma oli kuin veitsellä leikattu. Pojalla todettiin useita ruhjeita kasvoissa, olkapäissä ja lonkassa. Nenän ja ylähuulen väliin jäi pysyvä arpi, joka muistuttaa huulihalkiota.
 Vakavin vamma tuli hampaisiin. Kaksi etuhammasta katkesi juuresta saakka, mutta jäi kuitenkin ikeniin kiinni. Lääkäri epäili, että hampaat irtoavat myöhemmin. Hampaat tarvitsisivat myös juurihoitoa, mutta sitä ei voida tehdä kun hampaat eivät ole kunnolla kiinni.
 Sitä on odotettu melkein vuosi. Poika on nyt 14.
 – Lääkärin mukaan hampaiden putoamisen jälkeen pojalle pitää laittaa suuhun väliaikaiset rakenteet siksi aikaa kun kasvot kasvavat, eli noin 20-vuotiaaksi. Sen jälkeen tulevat pysyvät implantit.
 Alumiini väsyy
 Helkaman sivuille ilmestyi viime syksynä  tiedote , jonka mukaan se on havainnut vuosina 2009–2012 alumiinista valmistettujen Jopo3-pyörien rungoissa satunnaisia murtumia johtuen pyörän väärästä käyttötavasta.
 Kyseisen mallin pyöriä valmistettiin neljän vuoden aikana noin 7 000 kappaletta.
 – Meille on tullut niistä alle kymmenen asiakaspalautetta. Valtaosassa käyttäjälle ei ole aiheutunut vaaraa. Tiedossamme on kuitenkin muutama loukkaantumistapaus, jotka ovat aina valitettavia, kertoo Helkama Velox Oy:n toimitusjohtaja  Tero Valtonen .
 Valtaosassa tapauksista käyttäjälle ei ole aiheutunut vaaraa.   Tero Valtonen
 Valtosen mukaan kaikki tapaukset on tutkittu, ja niille on ollut yhteistä alumiinirunkoisen pyörän vääränlainen käyttö. Hän muistuttaa, että pyörällä ei saa keulia eikä hyppiä.
 – Alumiini väsyy keulimisesta ja sen aiheuttamasta rasituksesta. Tämä ei koske vain Jopoja vaan kaikkia alumiinirunkoisia pyöriä. Niitä ei ole tarkoitettu temppukäyttöön. Tavallisessa ajokäytössä niissä ei ole murtumisvaaraa, Valtonen sanoo.
 Helkama sai ensimmäisen asiakaspalautteen vuonna 2012. Valtonen kertoo, että toimiin ryhdyttiin heti. Valvova viranomainen testasi pyörän, mutta ei Valtosen mukaan vaatinut toimenpiteitä. Lisäksi jälleenmyyjille laitettiin pyyntö tarkastaa pyörän rungon kunto.
 – Pidämme erittäin tärkeänä sitä, että asiasta keskustellaan ja kuluttajia tiedotetaan siitä ettei tavallisia pyöriä ole tarkoitettu temppukäyttöön. Temppuilukäyttöön sopivia pyöriä ovat erikoisvahvisteiset pyörät kuten BMX-pyörät.
 Veli-Matti Aalto-Setälä
 Isä vaati 20 000 euroa, 2 000 euron hyvitystä tarjottiin
 Veli-Matti Aalto-Setälä sanoo, että hänen poikansa on keulinut pyörällä jonkin verran. Pojalla on kuitenkin temppupyöränä erikseen siihen soveltuva pyörä.
 – Emme tienneet, ettei sillä saisi keulia. Lapset ja nuoret keulivat paljon. Jopon omalta sivulta tiedotetta ei löydä, ellei osaa etsiä. Minusta on vastuutonta, ettei Helkama varoita käyttäjiä paremmin pyörästä, joka voi hajota hengenvaarallisesti alla.
 He tarjosivat 2000 euroa hyvitykseksi sillä ehdolla, että lupaan olla kertomatta tästä tapauksesta kenellekään.  Veli-Matti Aalto-Setälä
 Aalto-Setälä kertoo, että Helkama pyysi rikki menneen pyörän tutkittavakseen ja tarjosi uutta Jopoa tilalle.
 – Sanoin, että voitte lähettää uuden mutta ei sillä uskalla kukaan ajaa. He lähettivät pyörän ja hakivat vanhan pois. Sen jälkeen ei kuulunut moneen kuukauteen mitään.
 Onnettomuudessa loukkaantunut Aalto-Setälän poika kertoo Ylelle, että ajaa nykyään mieluiten vankkarakenteisemmalla pyörällä kuin Jopo.
 Pojan hoidot maksoi oma tapaturmavakuutus. Aalto-Setälä teki vaimonsa ja poikansa kanssa Helkamalle noin 20 000 euron korvausvaatimuksen kivusta, särystä ja elämää hankaloittavasta haitasta. Helkama oli valmis maksamaan 2 000 euroa.
 – Helkaman palkkaamat juristit ilmoittivat, että Jopoa on käytetty väärin ja Helkama ei ole vastuussa. He tarjosivat 2 000 euroa hyvitykseksi sillä ehdolla, että lupaan olla kertomatta tästä tapauksesta kenellekään.
 Salassapito on sopimusehto
 Ylellä on hallussaan Helkaman lakimiehen laatima sopimus, jossa tarjous esitettiin. Aalto-Setälä kertoo, ettei perhe halunnut ottaa rahoja vastaan. Yle on nähnyt myös sähköpostin, jossa he kieltäytyvät tarjouksesta.
 – En voinut suostua, koska haluan varoittaa muita ja estää pahemmat onnettomuudet. Pidän salaamista vastuuttomana. Meidän poikamme olisi voinut kuolla tai halvaantua.
 Toisinaan kalliin ja aikaa vievän oikeudenkäynnin välttämiseksi yhtiömme on ehdottanut vahinkoa kärsineelle sovintotarjousta.  Tero Valtonen
 Helkama ei kommentoi julkisuudessa yksittäistä tapausta. Toimitusjohtaja Tero Valtonen toteaa yleisellä tasolla, että korvausvaatimukset selvitetään aina tapauskohtaisesti, ja juristi sekä vakuutusyhtiö selvittävät myös vaatimusten oikeudellisen perusteen.
 – Toisinaan kalliin ja aikaa vievän oikeudenkäynnin välttämiseksi yhtiömme on ehdottanut vahinkoa kärsineelle sovintotarjousta. Niihin sisältyy aina salassapitoa koskeva sopimusehto. Se koskee sopimuksen ehtoja kokonaisuudessaan, myös sopimuksen kohteena olevaa erimielisyyttä.
 Sama alumiini yleisesti käytössä
 Kyseisiä Jopo3-pyöriä ei ole ollut myynnissä vuoden 2013 jälkeen. Helkama luopui samaan aikaan myös alumiinin käytöstä Jopojen rungoissa. Nykyisin ne valmistetaan teräksestä. Yhtiön mukaan alumiinia käytetään kuitenkin polkupyörien rungoissa yleisesti.
 – Tällä hetkellä valmistettavien Jopojen rungoissa ei ole alumiinia, mutta muissa osissa kylläkin. Kokemuksesta tiedämme, että Jopo-pyörät ovat arjessa melko kovakouraisessa käytössä. Siksi toivomme, että kaikki käyttäjät tutustuvat käyttöohjeisiin ja käyttävät pyörää vain tavalliseen kaupunkiajoon.
 Veli-Matti Aalto-Setälän pojalla Jopo oli käytössä vuoden. Aalto-Setälä sanoo, että pojan hampaat saattavat vielä luutua takaisin paikalleen. Ne voivat kuitenkin heilua jonkin verran lopun ikää.
 – Pureminen sattuu. Poika ei pysty syömään mitään kovaa tai puremaan kunnolla ruisleipää. Hän pelaa SM-tasolla koripalloa ja joutuu nyt käyttämään hammassuojia. Pelitilanteisiin pitää myös mennä varovaisemmin kuin ennen.
 Jutussa on käytetty lähteenä myös Veli-Matti Aalto-Setälän pojan sairauskertomuksia. Tekstiä korjattu klo 22:52: muutettu väliaikaiset hampaiden implantit väliaikaisiksi rakenteiksi.

13-vuotiaan hampaat katkesivat, kun Jopo murtui alta – valmistaja teki neljä vuotta pyöriä, joiden runko voi hajota kesken ajon


Summary: Neuvottelukunnat vaativat, että alueelliset kehityserot tunnustetaan valtakunnallisesti.

Itä- ja Pohjois-Suomi haluavat seuraavalle EU-budjettikaudelle oman rakennerahasto-ohjelman, joka vastaisi paremmin harvaan asutun alueen erityishaasteisiin.
 Oman ohjelman tavoitteena  on tasoittaa maantieteellisistä lähtökohdista johtuvia eroja Suomen sisällä. Oma ohjelma lisäisi Itä- ja Pohjois-Suomen kasvua, kilpailukykyä ja työllisyyttä.
 Euroopan komission tämänkeväisen maaraportin  mukaan erityisesti tuottavuus, työttömyys, väestönkasvu, saavutettavuus ja väestöntiehys ovat Itä- ja Pohjois-Suomen isoimpia haasteita.
 Itä- ja Pohjois-Suomen neuvottelukunnat vaativat, että Suomen sisäiset, alueelliset kehityserot tunnustetaan valtakunnallisesti ja otetaan huomioon uudella hallituskaudella.
 – On tärkeää, että Itä-Suomi ja Pohjois-Suomi saavat niin sanottua koheesiorahoitusta riittävässä määrin. Rahoitus tasoittaa maantieteellisistä lähtökohdista johtuvia suuria eroja maamme sisällä, linjaa Itä-Suomen neuvottelukunnan puheenjohtaja  Seppo Kääriäinen .
 Kääriäinen painottaa, että Itä- ja Pohjois-Suomen asia on koko Suomen asia.
 – Suomi tarvitsee voimakkaasti ja välttämättömästi Itä-Suomea ja Pohjois-Suomea. Meillä on luonnonvaroja ja mahdollisuuksia teollisuudelle, matkailulle ja ruoantuotannolle. Niitä ilman Suomi ei tule menestymään, Kääriäinen alleviivaa.
 Myös liikennekysymykset puhuttivat voimakkaasti keskiviikkoisessa kokouksessa.  Itärata-hanke  herätti Kääriäisen mukaan paljon keskustelua.
 – Itä-Suomella on erityisen suuria toiveita ja odotuksia saada omia liikenneolojansa nykyistä paljon parempaan järjestykseen. On tärkeää, ettei Itä-Suomi unohdu tämänhetkisessä ratakeskustelussa, Kääriäinen painottaa.
 Itä- ja Pohjois-Suomen neuvottelukunta keskusteli alkavan eduskunta- ja hallituskauden tärkeimmistä kysymyksistä ja hahmotteli yhteistä toimintalinjaansa keskiviikkoisessa kokouksessaan Helsingissä.
 Neuvottelukunta on toimielin, johon kuuluvat Itä- ja Pohjois-Suomen maakuntien maakuntahallitusten ja -valtuustojen puheenjohtajistot, maakuntajohtajat ja kansanedustajat.

Itä- ja Pohjois-Suomi haluavat uudelle EU-budjettikaudelle oman ohjelman, joka tukisi entistä paremmin alueen kasvua ja kilpailukykyä


Summary: Asiantuntija muistuttaa, että myös erityislasten sisaria pitää kuunnella.

Sakke Happonen , 13, liimautuu tiukasti veljensä  Mikke Happosen , 22, kylkeen ja taputtaa isoveljensä vatsaa hilpeä ilme kasvoillaan.
 Sakke on veljenä erityinen. 13-vuotias pikkuveli ei puhu, mutta ymmärtää puhetta. Kun hänellä on asiaa, hän ilmeilee, koskettaa ja tulee lähelle. Isoveli luonnehtii Sakkea reippaaksi ja iloiseksi kaveriksi.
 Kuopiolaiset Happosen veljekset ovat vastikään ikuistaneet sisaruussuhteensa valokuvanäyttelyyn, joka on esillä Kuopion kaupunginkirjaston aulassa. Kaikki näyttelyn kuvat on otettu Kuopiossa järjestetyissä työpajoissa, jotka ovat osa  valtakunnallista Erityinen sisaruus -projektia.
 Tapaturmaisesti tai potilasvahingon kautta vammautuneiden ja sairastuneiden tukiyhdistys Tatu ry:n koordinoimiin työpajoihin osallistui sisaruksia, joista toisella on pitkäaikainen sairaus tai vamma.
 Työpajojen tarkoituksena oli paitsi voimaannuttaa tervettä sisarta, myös vahvistaa sisaruussuhdetta. Perheen kaikkia lapsia ei välttämättä osata huomioida tarpeeksi, jos sisarus on vakavasti sairas tai vammautunut.  Huoli ja huomion puute voi saada sisarukset oireilemaan myös psyykkisesti.
 – Sisarusten ääni on tärkeää saada kuuluviin. Se unohtuu usein palvelujärjestelmässä, jossa huomio kiinnittyy erityislapseen. On tärkeää, että myös muu perhe tulee kuulluksi, Tatu ry:n järjestösuunnittelija  Marjo Juuti-Tavi  muistuttaa.
 Mikke Happosen mukaan työpajat onnistuivat tavoitteessaan.
 – Tämän projektin aikana ovat ruumiillistuneet ilo ja läheisyys. Olemme saaneet Saken kanssa viettää aikaa kahdestaan, mutta myös tavanneet muita erityisiä sisaruksia, Mikke Happonen kertoo.
 "On ihan ok tuntea ikäviäkin asioita"
 Valokuvanäyttely avaa yhteensä neljän sisarusparin suhdetta. Marjo Juuti-Tavi kertoo, että vanhempia jännitti aluksi, miten valokuvaustyöpajat sujuvat erityissisarusten kanssa.
 – Sisaruksilla oli kuitenkin todella hauskaa tällaisten tehtävien äärellä. Idea näyttelyn järjestämisestä tuli nimenomaan sisaruksilta, Juuti-Tavi paljastaa.
 Mikke ja Sakke Happosen valokuvasarjassa veljekset leikkivät lumessa, tekevät akrobaattisia temppuja ja pötköttelevät yhdessä. Kuvasarja kulkee nimellä "Sisaruus on juhlaa".
 – Sitä se on ihan joka päivä. Meitä on yhteensä viisi sisarusta, joten bileet ovat yleensä aika kovat, Mikke Happonen nauraa.
 Mikke ja Sakke Happosen valokuvasarja kulkee nimellä "Sisaruus on juhlaa". Valokuvanäyttely on nähtävissä Kuopion kaupungin pääkirjastolla 27.4. asti.  Ulriikka Myöhänen / Yle
 Aina ei tietenkään ole helppoa. Työpajoissa nostettiin esille paitsi omien sisarusten vahvuuksia, myös sisaruuteen liittyviä haasteita.
 – Työpajoissa huomattiin, että on ihan ok tuntea ikäviäkin asioita. Esimerkiksi se voi ottaa päähän, että erityinen sisarus vie niin paljon aikaa. Sisarusta saattaa pelottaa, että jotain sattuu, jos erityissisarus jää hänen hoidettavakseen. Sisarus saattaa myös ajatella, ettei voi olla vaivaksi vanhemmilleen, Marjo Juuti-Tavi luettelee.
  Se voi ottaa päähän, että erityinen sisarus vie niin paljon aikaa.  Marjo Juuti-Tavi
 Mikke Happonen nimeää oman sisaruussuhteensa suurimmaksi ongelmaksi ajoittaiset väärinymmärrykset ja kommunikointiongelmat.
 – Sisaruus ei ole missään nimessä rasite. Tulemme aika hyvin toimeen. Parhaiten mieleen ovat jääneet erilaiset voittokokemukset, kun Sakke on esimerkiksi oppinut uimaan tai polkupyöräilemään, Mikke Happonen arvioi.
 Vieressä pikkuveli Sakke rutistaa isoveljeään entistä tiukemmin. Fyysinen läheisyys on tärkeää sisaruussuhteessa, jossa toinen ei puhu.
 – Tämä halauskulttuuri on selvästi kasvanut työpajojen myötä. Pikkuveli on opettanut minulle eniten välittömyyttä ja läheisyyttä. Se on antanut muihinkin ihmissuhteisiin paljon, Mikke Happonen nauraa ja pöyhöttää pikkuveljen päälakea.
 Valokuvanäyttely ”Ainutlaatuista sisaruutta” on nähtävillä Kuopion kaupungin pääkirjaston aulassa lauantaihin 27.4. asti. Tatu ry järjesti työpajat yhteistyössä Savonia-ammattikorkeakoulun, Invalidiliiton, Kehitysvammaisten tukiliiton, Savon vammaisasuntosäätiön ja Pohjois-Savon syöpäyhdistyksen kanssa.

"Pikkuveli on opettanut minulle eniten välittömyyttä ja läheisyyttä" – valokuvanäyttely avaa ainutlaatuisia sisaruussuhteita


Summary: Ukrainan parlamentin edustaja kutsui päätöstä selkäänpuukotukseksi.

Venäjä nopeuttaa Itä-Ukrainassa asuvien Donbassin asukkaiden kansalaisuusprosessia.
 Presidentti  Vladimir Putin  allekirjoitti keskiviikkona asetuksen, jonka ansiosta Donetskin ja Luhanskin separatistialueilla asuvat voivat saada Venäjän passin kolmessa kuukaudessa. Vastineeksi kansalaisuuden saaneiden pitää vannoa uskollisuutta Venäjälle.
 Venäjä tukee Ukrainan sodassa Itä-Ukrainan separatisteja, jotka julistivat alueensa itsenäisiksi Ukrainasta vuonna 2014.
 Sekä Ukrainan vastavalittu presidentti  Volodymyr Zelenskyi  että väistyvä johtaja  Petro Porošenko  tuomitsivat Putinin toimet jyrkin sanakääntein.
 – Tämä ei tuo meitä lähemmäs (Ukrainan) sodan ratkaisemista, Zelenskyi sanoi lausunnossa.
 Porošenko kutsui asetusta jälleen yhdeksi esimerkiksi Venäjän sekaantumisesta Ukrainan sisäisiin asioihin.
 – Putin hyödyntää aina epävarmuuden hetkiä ja siirtymäaikoja työntämällä uusia puukkoja Ukrainan selkään, sanoi puolestaan Ukrainan parlamentin varapuhenainen  Iryna Geraštšenko.
 Päätös kiristää entisestään Ukrainan ja Venäjän välisiä jännitteitä ja voi vaikeuttaa rauhan saamista Ukrainaan.
 Putin sanoi allekirjoittaneensa asetuksen humanitaarisista syistä. Hän väitti, että Donetskin ja Luhanskin alueiden asukkaat kärsivät ja heillä ei ole jäljellä kansalaisoikeuksia.
 Donbassin separatistialueilla asuu arviolta 3,7 miljoonaa ihmistä.

Putin helpottaa Venäjän kansalaisuuden saamista Itä-Ukrainan separatistialueiden asukkaille


Summary: Asukkaita neuvovat projektinvetäjät uskovat, että lähiruokaviljely yleistyy suurkaupungeissa.

Etelä-tukholmalaisen kerrostalon kellaria hallitsevat yrttien ja vihannesten kasvatusalustat. Hämärässä nurkassa näkyy kaksi kala-allasta. Ne eivät ole koristeita.
 Tässä talossa kasvatetaan asukkaiden syötäväksi kalaa ja vihanneksia.
 Hankkeen puuhamiehet  Torbjörn Frisö  ja  Dag-Tore Johannessen  neuvovat Solbergan asukasta  Markus Jantusta  taimien istutuksessa. Jantusen lisäksi kalojen ja kasvien aquaponista viljelyä opiskelee yhdeksän muuta Solbergan asukasta. Vahtivuoroista sovitaan tekstiviesteillä.
 Tulevaisuudessa yhä usemman kerrostalon kellarista voi löytyä kasvihuone. Riikka Uosukainen / Yle
 Lähiruokaa omasta kellarista
 Aquaponisessa viljelyssä yhdistyy kalankasvatus ja kasvihuoneviljely. Kala-altaiden vedessä olevat ravinteet, kuten veteen leviävät kalojen ulosteet, suodatetaan ja vesi kierrätetään kasvien kasteluun. Kasveilta vesi palaa puhdistuneena bioalustan kautta takaisin kaloille.
 Johannessen rapistelee kädellään bioalustan kiviä.
 – Tämä on tärkeä tekijä bakteerien kierrossa ammoniakista nitriittiin ja nitraattiin, jota kasvit tarvitsevat, Johannessen selittää.
 Aquaponinen kellariviljely on osa Tukholman kaupungin ja Ruotsin Ympäristökeskuksen Vihreä Solberga -hanketta. Se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden testata asuinalueella ympäristöystävällisiä ja kestäviä ideoita. Hanke saa rahoitusta EU:n aluekehitysrahastolta.
 Kummassakin kellarin vesialtaassa uiskentelee 30 tilapia-kalaa. Riikka Uosukainen / Yle
 Kellarihuoneen kolmelta kasvialustalta saa viljelyn onnistuessa kerättyä vuosittain 1 500 yrttiä tai vihannesta.
 Miehet maistavat ja kehuvat vielä vihertäviä tomaatteja. Ruukuissa kasvavien yrttien menestystuote on basilika. Niiden lisäksi kasvilamppujen loisteessa kasvaa salaattia, sokeriherneitä, korianteria, paksoita eli pinaattikiinankaalia ja chiliä. Fenkoli ei ainakaan vielä näytä viihtyvän muiden joukossa.
 Kummassakin kuution vesialtaassa uiskentelee 30 tilapia-kalaa, mutta niitä voisi olla enemmänkin. Torbjörn Frisö arvioi, että asukkaiden syötäväksi saadaan vuosittain 200 kiloa kalaa.
 Asukkailta kellariviljely vaatii aikaa, innostusta ja ajoittaista läsnäoloa. Etenkin alussa on paljon opeteltavaa, vaikka Frisö ja Johannessen ovat apuna ja vastaavat kysymyksiin.
 Markus Jantusen mielestä vaikeinta on oppia se, miten laitteet ja bakteerit toimivat ja miten kaloja syötetään.
 – Olen mielestäni oppinut aika helposti, vaikka vempeleitä on melko paljon.
 Kerrostaloviljelijöiden täytyy seurata tarkasti kellarin lämpötilaa. Riikka Uosukainen / Yle
 Hankkeita myös muualle Tukholmaan?
 Kellarihuone on kostean lämmin. Kala-altaiden ja vihannesalustojen välillä pitäisi oikeastaan olla seinä, koska ne tarvitsevat erilaisen lämpötilan.
 Mittarin näyttämä 23 asteen lämpö sopii vihanneksille, mutta kalat viihtyvät muutaman asteen lämpimämmässä vedessä. Lämpö vaikuttaa kalojen kasvuvauhtiin.
 Tilapia on Afrikassa luonnonvaraisesti elävä kala. Se on maailman yleisin allasviljelyssä käytetty ruokakala. Tilapiat kasvavat nopeasti, noin sata grammaa kuukaudessa.
 Aquaponinen viljely on tavallista peltoviljelyä ekologisempaa, koska vettä kuluu 80–90 prosenttia vähemmän. Johannessen muistuttaa, että esimerkiksi viime vuonna useilla alueilla Ruotsissa oli pulaa vedestä. Ekologisuus on houkutellut myös asukkaat hankkeeseen.
 Dag-Tore Johannessen siirtämässä taimia kasvualustaan. Riikka Uosukainen / Yle
 Suljetussa kiertojärjestelmässä mukaan lisätään vain happea ja kalanrehua. Kalanviljelyssä usein käytettyjä antibiootteja tai torjunta-aineita ei lisätä.
 Solbergan kellariviljelmän perustamiskustannukset olivat kaikkinensa hieman alle 20 000 euroa.
 Asukkaiden on tarkoitus ottaa syksyllä vihannekset ja kalat pikkuhiljaa kokonaan hoiviinsa. Frisön yritys Kretsloppsbolaget pyrkii myymään aquaponisen ruuan lähituotantoprojektin Tukholman kaupungin Stockholmshem-asuntoyhtiölle.
 Miehet toivovat, että aquaponista viljelyä voisi laajentaa useampiin kerrostaloihin Tukholman alueella.
 – Luulen, että suurkaupungeissa tulee erittäin tavalliseksi viljellä tällä tavalla kellareissa, Johannessen arvelee.
 Kalapaikka kellarissa, ei Kiinassa
 Aquaponisen viljelyn hankkeita on ollut jo pitkään käynnissä eri puolilla maailmaa, myös Suomessa, mutta missään se ei varsinaisesti kasvanut suureksi menestykseksi. Solbergan projektikin on pieni. Se tuottaa riittävästi kalaa vain muutamien kotitalouksien ruokapöytään.
 Johannessen uskoo, että järjestelmien kehittyessä ja asenteiden muuttuessa aika alkaa olla suotuisa läpimurrolle.
 Ruoan hiilijalanjälki ja ilmastovaikutukset puhuttavat juuri nyt. Kotimaisen kasvatetun kalan kysyntä kasvaa. Lähiviljelyllä vältetään esimerkiksi norjalaisen tai ruotsalaisen lohen kaukomatkailu.
 Norjassa kasvatettu lohi saatetaan lähettää Aasiaan, jalostaa siellä ja tuoda takaisin norjalaisen, ruotsalaisen tai suomalaisen ruokamarketin kalatiskille. Solbergassa kala matkustaa vain kellarista keittiön paistinpannuun.
 Markus Jantunen (vas.) on saanut viljelyneuvoja Torbjörn Frisöltä ja Dag-Tore Johannessenilta. Riikka Uosukainen / Yle
 Markus Jantunen aikoo olla syksyllä mukana, kun vastuu viljelystä siirtyy asukkaille. Hän on töissä ruokatukussa ja on sen takia erityisen kiinnostunut kehittämään elintarvikkeiden lähituotantoa. Jantunen uskoo, että aquaponinen viljely voisi soveltua ruokatukkuihin tai marketeihin.
 Hänelle kerrostalon kellariviljelmällä on toinenkin, sosiaalinen merkitys.
 – On kivaa puuhastella yhdessä naapurien kanssa, Jantunen miettii.
 Vihreän Solberga -hankkeen yksi tavoite onkin ilmastoystävällisten ratkaisujen ohella vahvistaa alueen asukkaiden yhteenkuuluvuuden tunnetta.
 Lue lisää:
 Näin lohien avulla kasvatetaan salaattia – ravinteet kerätään talteen ja vettäkin säästyy
 Kasvuhuoneilmiö – eli viljelläänkö tulevaisuuden ruoka kaupungeissa?
 Kaupunkiniityt perunamaiksi ja kasvihuoneita datakeskusten kattolämpöön – kaupungit voisivat ruokkia asukkaitaan paljon nykyistä enemmän

Lähiruokaa hissimatkan päästä – tukholmalaisen kerrostalon asukkaat kasvattavat kaloja ja kasviksia omassa kellarissa


Summary: Putinin ja Kimin tapaaminen on viesti Yhdysvaltain presidentille, arvioi Pohjois-Koreaa hyvin tunteva Ylen ulkomaantoimittaja Mika Mäkeläinen.

Venäjän ja Pohjois-Korean johtajat tapaavat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa Vladivostokissa. Huippukokouksen tulosten ei uskota mullistavan asetelmia Korean niemimaalla, mutta ainakin nämä neljä asiaa nousevat esiin.
 1. Kaksi kovista pääsee näpäyttämään Trumpia
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoo tulevansa mainiosti toimeen sekä  Vladimir Putinin  että  Kim Jong-unin  kanssa, mutta käytännössä Yhdysvallat kurittaa sekä Venäjää että Pohjois-Koreaa pakotteilla. Molemmilla mailla kun on naapureitaan piinaavan häirikön maine lännessä.
 Huippukokous on Putinin ja Kimin protesti yksinapaiselle maailmalle. He haluavat muistuttaa, ettei maailma pyöri pelkästään Trumpin ja Yhdysvaltain ympärillä, vaan Itä-Aasian tulevaisuutta voidaan muovata myös ilman Yhdysvaltoja.
 Samalla huippukokous tarjoaa tilaisuuden Venäjän ja Pohjois-Korean maineen kohentamiseen. Molemmat maat yrittävät esiintyä hovikelpoisina ja vastuullisina toimijoina.
 2. Paljon porua pakotteista
 Pohjois-Korea on taloudellisesti umpikujassa. Kansainväliset pakotteet ovat kuristaneet sen ulkomaankauppaa ja viime syksyn sato oli huonoin vuosikymmeneen. Vähät rahat on pantu asekehittelyyn. Maaseudulla nähdään jo nälkää ja tehtaissa pyöritellään peukaloita.
 Kim Jong-un toivoo Venäjältä sekä julkista poliittista tukea pakotteiden helpottamiseksi että käytännön apua. Kumpaakin se saa vain niukasti, sillä Venäjällä ei ole syytä asettua näkyvästi poikkiteloin YK:n turvallisuusneuvoston kanssa asiassa, joka ei ole tärkeä sille itselleen.
 Pohjois-Korealle riittäisi sekin, että Putin varovasti arvostelisi pakotteita. Sitä voisi perustella vaikka kansan kärsimyksillä, niin jopa Putin voisi näyttäytyä taviskorealaisten hädän ymmärtäjänä.
 Joka tapauksessa on todennäköistä, että öljyn salakuljetus Venäjältä Pohjois-Koreaan saa vaivihkaa jatkua – kun samaa tekee Kiinakin ja vielä paljon laajemmin.
 3. Luvassa YYA-henkistä hymistelyä
 Neuvostohenkistä ystävyyden ja yhteistyön liturgiaa kuullaan vierailun aikana varmasti. Vierailun prameat seremoniat ja muut puitteet ovat näyttävät, koska molemminpuolinen itsetunnon kohottaminen maksaa vain vaivan.
 Maljapuheista huolimatta käytännön yhteistyön lisääminen Venäjän ja Pohjois-Korean välillä on vaikeaa – kaupan suunta on pikemminkin alas.
 YK:n turvallisuusneuvosto vaatii, että Pohjois-Korean on vedettävä metsätöissä uurastavat vierastyöläiset, joita on Venäjällä vielä noin 10 000, takaisin kotimaahan vuoden loppuun mennessä. Venäjä ei ainakaan virallisesti halua uhmata päätöstä, joka kuivattaa entisestään Pohjois-Korean rahahanoja.
 Pakotteiden takia myös kauppavaihdon lisääminen on vaikeaa, vaikka Pohjois-Korea sitä hanakasti haluaisi. Eikä Venäjällä ole kiinnostusta syytää rahaa epävarmoihin sijoituksiin Pohjois-Koreassa, koska omassakin maassa riittää fiksattavaa.
 4. Ydinaseista ei virallisesti tykkää kumpikaan
 Sekä Venäjä että Pohjois-Korea tulevat vakuuttamaan, että ne pyrkivät ydinaseriisuntaan Korean niemimaalla.
 Pohjois-Korean on helppo sitoutua ympäripyöreään tavoitteeseen, jonka se saa tulkita mieleisellään tavalla eli lähinnä velvoitteena Yhdysvalloille.
 Venäjälle ydinaseettomuudesta muistuttaminen on keino kohentaa imagoa varsinkin Yhdysvaltain suuntaan – se voi näyttää Trumpille, että näin jalomielisesti Venäjä tukee Yhdysvaltoja kansainvälisessä rintamassa Pohjois-Korean painostamiseksi.

Näpäytys Trumpille, porua pakotteista – Putinin ja Kimin huippukokouksesta luvassa neljä kosmeettista saavutusta


Summary: Valvira on määrännyt hoivayhtiö Esperi Caren korjaamaan puutteet kaikissa sen vanhustenhoidon yksiköissä uhkasakon tai luvan menettämisen uhalla.

Ylen  tänään julkaistun selvityksen  yhteydessä paljastui, että Esperi Hoivakoti Keravan toiminnassa on vakavia puutteita.
 Aluehallintoviraston pistokokeessa havaittiin viime syksynä, että yksikössä ei ollut vastuuhenkilöä, lääkehoidossa ja lääkkeiden säilyttämisessä oli puutteita ja henkilökuntaa oli liian vähän.
 Ylen Etelä-Suomen Aluehallintovirastolta saaman tarkastuskertomuksen mukaan esimerkiksi hoivakodin kaksi lääkejääkaappia oli auki, vaikka ne pitäisi olla lukittuja. Lääkekaapeista löytyi myös morfiinia, jota ei ollut kenenkään asiakkaan lääkelistalla. Lisäksi poistoon menevät lääkkeet olivat valvomatta lääkehuoneen pöydällä.
 Esperi Care myöntää Esperi Hoivakoti Keravan ongelmat Ylelle, mutta vakuuttaa, että puutteet on korjattu.
 – Kunnan kanssa on hyvä yhteistyö ja dialogi asian suhteen, Esperi Care Oy:n laatu- ja kehitysjohtaja  Arne Köhler  toteaa.
 Köhlerin mielestä on selvää, ettei vastaavia puutteita saisi ilmetä.
 – Tietenkin meillä on ohjeistus siihen, miten tulisi toimia. Esimerkiksi lääkekaappien ovet pitää olla lukossa ja huumelääkkeet kolmen lukon takana, tavalliset lääkkeet kahden lukon takana, hän luettelee.
 Sitä Köhler ei kuitenkaan osaa sanoa, miten näin räikeitä virheitä on päässyt tapahtumaan.
 – Se on hyvä kysymys. Ei ole riittävästi perehdytetty ohjeisiin tai seurattu niitä. En tunne kyseisen yksikön koko taustaa, mutta jos he ovat toimineet pitkään jollakin tavalla ja siitä tulee vakiintunut käytäntö, ei tarkkuus ole enää se, mikä se pitäisi olla.
 Valvira antoi valvontamääräyksen
 Eilen uutisoitiin , että sosiaali- ja terveysalan valvontavirasto Valvira antoi hoivayhtiö Esperi Carelle poikkeuksellisen määräyksen korjata puutteet koko vanhustenhuollon toiminnassaan.
 Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira antaa valvontamääräyksen tässä laajuudessaan.
 Matti Myller / Yle
 Pahimmillaan seurauksena voi olla uhkasakko tai jopa luvan peruuttaminen, jos yhtiö ei saa epäkohtia korjattua. Valviran mukaan Esperi Caren useissa vanhustenhuollon yksiköissä on todettu vuosina 2016–2019 asiakasturvallisuutta vakavasti vaarantavia puutteita.
 Yhtiö  tiedotti eilen , että toimenpiteisiin on jo ryhdytty. Esperi Caren laatu- ja kehitysjohtaja Arne Köhler toteaa Ylelle, että asiat ovat olleet jo tiedossa ja niihin on puututtu jo ennen Valviran määräystä.
 – Olemme keskustelleet Valviran kanssa tämän vuoden puolella paljonkin.
 Köhler ei ole huolissaan Valviran asettamasta takarajasta, sillä hänen mukaansa korjaustoimiin on jo ryhdytty. Valvontamääräys velvoittaa yhtiön korjaamaan epäkohdat ja puutteet heinäkuun loppuun mennessä.
 – Tietenkin olemme ryhtyneet muutoksiin vasta hiljattain. Olisimme voineet ryhtyä niihin aikasemminkin, Köhler myöntää.
 Esperin noin 250 yksiköstä noin 150 on jo tarkastettu ja loput tarkastetaan kevään aikana. Vanhustenhuollon yksiköiden lisäksi tarkastetaan myös mielenterveys- ja päihdekuntoutujien hoitokodit sekä kehitysvammaisille tarkoitetut asumispalveluyksiköt.
 Lisää henkilöstöä ja ilmiantokanava
 Köhlerin mukaan yhtiö on esimerkiksi ryhtynyt parantamaan henkilöstön työhyvinvointia.
 – Olemme lisänneet henkilöstöä paljon ja käymme nyt läpi henkilöstön rakennetta. Vakinaistamme ja kokoaikaistamme osa-aikaista henkilöstöä, Köhler kertoo.
 Lisäksi yhtiössä on otettu helmikuussa käyttöön niin kutsuttu ilmiantokanava, jonka kautta niin työntekijät kuin omaisetkin voivat ilmoittaa havaitsemistaan puutteista.
 – Se on ulkopuolisen palveluntarjoajan, täysin anonyymi kanava, jota kautta voi jättää epäkohtailmoituksia. Jos kokee, että yksikössä tehdään jotain väärin, mutta ei uskalla tuoda sitä normaalin esimieskanavan kautta esille, niin tiedon voi laittaa tämän kanavan kautta.
 Köhlerin mukaan kanavan tarkoitus on varmistaa, että johto saa tiedon mahdollisista epäkohdista. Tähän mennessä ilmoituksia on tullut kymmenkunta.
 – Osa kanavan kautta tulleista asioista on ollut sellaisia, että ne voisi käsitellä tavallisen esimieskanavan kautta. Mutta koemme, että tässä tilanteessa kaikki viestit on hyvästä.
 Lue myös:
 Esperi Care sai poikkeuksellisen kovan määräyksen korjata epäkohdat vanhustenhuollossa – seurauksena voi olla uhkasakko tai luvan menettäminen
 Vanhusten palvelutaloihin tehdään vain harvoin yllätystarkastuksia – katso, kuinka sinun kuntasi valvoo ikäihmisten oloja

Ylen selvitys paljasti vakavia puutteita Esperi Hoivakoti Keravan toiminnassa – Yhtiö vakuuttaa korjaavansa epäkohdat vanhustenhuollossa


Summary: Soololevyn tekeminen oli Elisa Tiilikaiselle pelottava kokemus.

Jos Haloo Helsinki! -bändissä  Elli  eli  Elisa Tiilikainen  oli joukon hippi, niin nyt soololevyn myötä siitä on tullut suorastaan häntä määrittävä sana.
 Ei ole kirjoitettu varmaan yhtään haastattelua, josta ei hippi-määritelmää löytyisi.
 Tiilikainen itse inhoaa kategorisointia, mutta tämän leiman hän ottaa ilolla vastaan.
 – Minulle hippeys tarkoittaa kaikkien asioiden arvostamista ja kunnioittamista, sitä että ollaan luonnon ja ihmisten kanssa läsnä. Vilpitöntä läsnäoloa ja rakkautta tietenkin, kuvaili Tiilikainen Puoli seitsemän -ohjelmassa.
 Tiilikainen itse kokee rakkauden tunteita pieniä asioita kohtaan päivittäin. Esimerkiksi nähdessään kadulla kävelevän vanhuksen.
 Kaikkien kappaleiden täytyy koskettaa itseä
 Rauhaa ja rakkautta täynnä ei kuitenkaan ole Tiilikaisen ensimmäinen soololevy  Yhden naisen hautajaiset , jonka hän julkaisi pari viikkoa sitten artistinimellä  Ellips .
 Pikemminkin levyn kappaleet ovat synkkiä ja syntyneet tekijän ahdistuksesta. Tiilikainen kokee, että jokaisen biisin täytyy koskettaa häntä itseään tai hänen lähipiiriään jollain tavalla, muuten niistä ei pystyisi kirjoittamaan.
 – En lähde tekemään levyä niin, että nyt tähän täytyy saada mukaan kaikki mun mielenterveysongelmat, joku päihderiippuvuusjuttu ja syrjäytyneisyyttä. Kaikki alkoi vaan putoilemaan aivoista ulos ja huomasin, että tästä tuli tiivis, aika synkkä paketti.
 Isän ehdotus yhdistyi Raamatun lauseeseen
 Ideoita kappaleisiin Tiilikainen poimii sieltä täältä yhdistellen. Esimerkiksi päihdeongelmista kertova  Kyykäärmeen valtatie  -kappaleen nimi on hänen isänsä ehdotus yhteisellä Amerikan-matkalla, kun he ajoivat moottoripyörällä osavaltioiden halki.
 Idea jäi muhimaan pitkäksi aikaa ja yhtäkkiä siihen yhdistyi Tiilikaisen pyörittelemä Raamatun lause “jos jonkun on jano niin tulkoon minun luokseni ja juokoon.”
 – Tajusin, että nyt nämä liittyvät toisiinsa ja saan sen päihdeongelmabiisin tekstin kirjoitettua kyykäärmeen valtatien ympärille. Isältä tulee hyviä ideoita.
 Ahdistus helpottaa, mutta vain hetken
 Oman musiikin kuunteleminen tuntuu Tiilikaisesta vielä vähän hassulta, mutta hyvältä.
 Soololevylle laulaja myös ensimmäisen kerran sävelsi kaikki kappaleet. Haloo Helsingin kappaleisiin hän on tehnyt vain sanat.
 – Tämä on ollut pelottava, mutta tosi mielenkiintoinen ja opettava projekti.
 Entä se ahdistus – helpottaako tunteiden purkaminen lauluihin? Kyllä, mutta vain hetkellisesti. Kun nuoren naisen harteilla on paitsi omat myös yksinäisten ja syrjäytyneiden tuskat sekä ympäristöongelmat, ei olo helpotu koskaan täysin
 – Onhan elämä tosi iso ja laaja prosessi, ja paljon on vielä itselläkin läpikäytävää. Tässä sitä opetellaan elämää. Mutta kun sen asian saa sinne biisiin oksennettua, niin kyllä se hetkellisesti auttaa.
 Katso Elisa Tiilikaisen koko haastattelu Puoli seitsemän ohjelmassa:

Ellips purkaa ahdistuksensa musiikkiin, mutta se auttaa vain hetken: "Paljon on vielä itselläkin läpikäytävää"


Summary: Ranska tunnusti Armenian joukkosurmat kansanmurhaksi jo vuonna 2001.

Ranskassa vietettiin keskiviikkona Armenian kansanmurhan muistopäivää, Euroopan maista ensimmäisenä.
 Pääministeri  Edouard Philippe  jätti kukkia Pariisissa sijaitsevalle Armenian kansanmurhan muistomerkille.
 Ranska oli ensimmäinen Euroopan maa, joka tunnusti Armenian vuoden 1915 tapahtumat kansanmurhaksi. Tunnustus tapahtui vuonna 2001, ja  Emmanuel Macron  päätti presidentiksi noustuaan kansallisen muistopäivän perustamisesta.
 Turkin presidentti  Reccep Tayyip Erdoğan  suuttui päätöksestä ja kutsui Macronia poliittiseksi noviisiksi.
 Turkki on vastustanut Armenian joukkosurmien luokittelemista kansanmurhaksi. Turkin mukaan armenialaisia kuoli 300 000, kun taas armenialaisten mukaan kuolleita oli 1,5 miljoonaa.
 Turkin tasavallan edeltäjä Ottomaanien valtakunta  toteutti ensimmäisen maailmansodan aikana  laajamittaisia armenialaisten pakkosiirtoja ja joukkomurhia. Osa armenialaisista kuoli nälkään ja tauteihin.
 Ranskassa on noin  puoli miljoonaa armenialaistaustaista ihmistä. Tunnetuimpia heistä oli viime lokakuussa kuollut  Charles Aznavour.

Ranska järjesti Armenian kansanmurhan muistopäivän ensimmäisenä Euroopan maana


Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  ajelee huipputason tapaamisissaan luksusluokan panssaroidulla Mercedeksellä, vaikka hänellä ei YK:n pakotteiden puitteissa sellaista pitäisi olla.
 Mercedes Maybach S600 Pullman Guard- ja Mercedes Maybach S62 -malliset panssaroidut limusiinit odottelivat Kimiä ja hänen delegaatiotaan Vladivostokin juna-asemalla ennen  tapaamistaan Venäjän presidentin Vladimir Putinin kanssa .
 Limusiinien uskotaan tuodun paikalle Air Koryon lentorahtina.
 Venäjän ja Pohjois-Korean johtajat tapasivat varhain torstaiaamuna Suomen aikaa Vladivostokissa. Kim ja Putin keskustelivat kolmen ja puolen tunnin ajan maiden välisistä suhteista sekä Pohjois-Korean ydinohjelmasta. Huippukokous oli Putinin ja Kimin ensimmäinen.
 Kimin kerrotaan käyttäneen S600-mallin limusiiniaan myös tapaamisissaan Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kanssa sekä Singaporessa että Hanoissa.
 Autovalmistaja Daimler ei tiedä, kuinka autot ovat Kimin käyttöön päätyneet.
 – Meillä ei ole mitään tietoa, kuinka nuo ajoneuvot on toimitettu Pohjois-Koreaan, Daimlerille lainmukainen tuotteiden vienti on vastuullisen yrittäjyyden perusperiaate, sanoi Daimlerin edustaja  Silke Mockert  kirjallisessa vastauksessaan uutistoimisto AP:lle.
 Mockert sanoo, että Daimler ei ole tehnyt kauppaa Pohjois-Korean kanssa yli 15 vuoteen.
 – Estääksemme toimitukset Pohjois-Koreaan tai sen lähetystöihin ympäri maailmaa olemme toteuttaneet kokonaisvaltaisen vientikontrollijärjestelmän. Kolmansien osapuolien myynti – varsinkaan käytettyjen autojen kohdalla – ei ole meidän kontrollissamme eikä vastuullamme, Mockert sanoi.
 YK:n talouspakotteet kieltävät muun muassa luksustuotteiden, kuten limusiinien myynnin Pohjois-Koreaan. Samoin esimerkiksi aseiden, kaksikäyttöteknologian, ajoneuvojen, teollisuuslaitteiden ja metallien kaupan.
 1,4 miljoonan euron peruspaketti
 Autonvalmistajan  nettisivujen  mukaan massiivinen limusiini on panssaroitu päältä, sivuilta ja pohjasta. Siinä on luodinkestävät renkaat ja autonsisäinen paloturvallisuusjärjestelmä.
 Viihdykkeenä on esimerkiksi 19-tuumainen digi-tv-näyttö, kosketusnäyttö kaukosäätimenä kaikille herkuille sekä hierovat istuimet.
 Koko komeutta vie eteenpäin yli 500 hevosvoiman V-12 moottori, jolla valmistajan mukaan pääsee pakoon tiukemmastakin tilanteeesta.
 Tekniikan maailma  tutustui Kim Jong-unin käyttämään Mercedekseen joulukuussa 2017. Lehden mukaan auton hinta on perusvarusteilla ja ilman Suomen autoveroa 1,4 miljoonaa euroa.
 Lue myös:
 Kim haukkui Yhdysvaltojen asenteen Hanoin huippukokouksessa ja kutsui Putinin vierailulle Pohjois-Koreaan
 Analyysi: Kim ja Putin tapasivat - mikä oli itsessään se juttu
 "Kaikessa oli kyse pakotteista" – Nämä pakotteet Pohjois-Korea olisi halunnut purkaa, mutta Donald Trump ei suostunut (28.2.)

Kim Jong-un ajelee panssaroidulla limusiini-Mersulla, vaikka ei pitäisi – Autonvalmistajalla "ei ole mitään tietoa" miten Kim sai autonsa


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan useissa huoneistoissa on palovahinkoja.

20 asunnon luhtitalossa on syttynyt tulipalo Kuopiossa Savolanniemellä. Pelastuslaitoksen mukaan palo on levinnyt viiteen huoneistoon ja savuvahinkoja on useassa huoneistossa.
 Jukka Eskanen / Yle
 Pelastuslaitoksen mukaan tulipalossa ei ole tullut henkilövahinkoja. Syttymissyystä ei ole tietoa. Paikalla on useita pelastuslaitoksen yksikköjä. Hälytys tuli iltayhdeksältä.

Luhtitalo palaa Kuopion Savolanniemessä – palo levinnyt viiteen huoneistoon


Summary: Kaupunginjohtaja Tero Nissinen muistuttaa, että tehtaan toteutuminen vaatii panostuksia sekä valtiolta että kaupungilta.

Kemissä uutinen  biotuotetehtaan suunnittelun etenemisestä  on otettu ilolla vastaan. Alueelle on pitkään odotettu suurempaa investointia, joka toisi uutta elinvoimaa metsäteollisuuden rakennemuutoksen ravistelemalle seutukunnalle.
 – Tämä on loistouutinen. Hyvällä mallilla ollaan, kun toimijalla on lihakset ja paukut, osaaminen riittää ja on näyttöjä Äänekosken tehtaasta, kommentoi Kemin kaupunginjohtaja  Tero Nissinen .
 Nissinen tähdentää, että kyse on koko Pohjois-Suomen hankkeesta.
 – Pelkästään raaka-aineen korjuualue on säteeltään hyvinkin parisataa kilometriä, hän sanoo.
 Infra on saatava kuntoon
 Nissinen muistuttaa, että hankkeen toteutuminen vaatii myös valtiovallan panostusta.
 – Pitää saada tukea Ajoksen väylän syväykseen ja tiestöön ihan alimmalle tieverkolle, mistä raaka-ainetta tulee. Lisäksi on hoidettava tietyt rautateiden sähköistämiset, kuten Laurila–Tornio ja Kolarin rata. On hallituspohja mikä vaan, kirjaukset on saatava listoille ja sitä myötä kilpailukykyä ja työllisyyttä eteenpäin, Nissinen sanoo
 Tero Nissinen. Minna Aula / Yle
 Myös Kemin kaupungin on tehtävä satsauksia.
 – Tiedostamme tietysti, että katuverkkoihin liittyvissä investoinneissa kaupungin on kannettava oma kortensa kekoon ja samaten satamayhtiön kautta väylän syväyksessä. Joka tapauksessa kaupungille kertyy pottia miljoonatolkulla, Nissinen sanoo.
 Työllisyysvaikutukset ovat merkittävät
 Metsä Groupin uuden biotuotetehtaan rakennusvaiheen työllisyysvaikutus on 10 000 henkilötyövuotta. Valmis tehdas työllistää koko arvoketjussa 2 500 ihmistä, mikä on 1 500 enemmän kuin tällä hetkellä.
 – Puhutaan todella merkittävästä sysäyksestä. Uskon, että välillisiä vaikutuksia tulee bio- ja kiertotalouteen, majoitukseen ja palveluihin yleensä, Nissinen arvioi.
 Meri-Lapin kunnista työttömyys on korkeinta juuri Kemissä, joten myönteiset työllisyysvaikutukset olisivat tervetulleita.
 Kemissä on panostettu kiertotalouteen jo aiemmin. Kemiin on perustettu Sitran ja kaupungin yhteistyönä  valtakunnallinen kierto- ja biotalouden osaamiskeskus .
 Lue lisää:
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Finnpulp osasi odottaa Kemin biotuotetehdasuutista: "Tämä ei ollut odottamaton ratkaisu"

Kemin kaupunginjohtaja: Metsä Groupin uusi biotuotetehdas on loistouutinen – "Kaupungille kertyy pottia miljoonatolkulla"


Fennian maaliskuussa alkaneet yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtiön mukaan 95 nykyistä työtehtävää päättyy neuvottelujen seurauksena. Tämän lisäksi Keravan, Riihinen ja Lohjan konttorit suljetaan kesän aikana, kertoo Fennia verkkosivuillaan.
 Yt-neuvottelut koskivat 1 150 työntekijää.

Fennian yt-neuvottelut päättyivät – 95 työsuhdetta päättyy, kolme konttoria suljetaan


Summary: Perjantaina iltapäivällä sattunut onnettomuus ruuhkauttaa kakkostietä pahasti.

Onnettomuus on ruuhkauttanut valtatien 2 Poriin päin kulkevan kaistan Porin ja Ulvilan välisellä osuudella.
 Silminnäkijätietojen mukaan paikalla on pelastuslaitoksen ajoneuvoja. Osallisena onnettomuudessa on ollut ainakin yksi auto.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.

Kolari jonouttaa kakkostietä Porin ja Ulvilan välillä


Summary: SRV käänsi suuntansa plussalle viime vuoden tappioiden jälkeen. YIT teki edelleen tappiota, mutta vähemmän kuin viime vuonna.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen

Vuoden 2019 ensimmäinen kvartaali oli rakennusyhtiö SRV:n kannalta menestyksekäs. Yhtiön liikevaihto nousi 3,2 prosenttia ja yhtiö teki operatiivista liikevoittoa puoli miljoonaa euroa.
 Suunta kääntyi merkittävällä tavalla, sillä   yhtiö oli tehnyt  viime vuoden aikana 10 miljoonaa euroa tappiota. Liikevaihto ja operatiivinen liikevoitto eli tulos kasvoivat SRV:n mukaan asuntorakentamisen vauhdittumisen takia.
 Viime vuoden isoihin tappioihin oli syynä kauppakeskus REDI:n rakentaminen, joka tuotti monia ikäviä yllätyksiä. Alkuvuonna tornitalon rakennustyömaalla  sattui iso vesivahinko , josta on kirjattu 2,5 miljoonaa euroa kuluja.
 Kuitenkaan vesivahingoista aiheutuneet kulut eivät onnistuneet kääntämään yhtiön kurssia pakkaselle.
 YIT supisti tappiotaan, liikevaihto koheni tuntuvasti
 Rakennusyhtiö YIT:n oikaistu liiketulos jäi tammi-maaliskuussa 31 miljoonaa euroa tappiolle. Vuosi sitten tappio oli vielä syvempi, 43 miljoonaa euroa.
 – Ensimmäisen neljänneksen tulos oli edellisvuoden vastaavaa ajankohtaa parempi, vaikka tappiollinen. Tulos vastasi kuitenkin odotuksiamme kausiluonteisuuden ja asuntohankkeiden vähäisten valmistumisten vuoksi, kertoo toimitusjohtaja  Kari Kauniskangas  tiedotteessa.
 YIT onnistui nostamaan liikevaihtoaan 16 prosentilla vuoden takaisesta. Tammi-maaliskuun liikevaihto oli 702 miljoonaa euroa.
 Kauniskangas pitää yhtiön näkymiä hyvinä. Rakentaminen on hänen mukaansa hyvällä tasolla Suomessa kaupungistumisen tukemana. Muissa toimintamaissa näkymät ovat vakaita.
 Lue lisää:
 SRV:n toimitusjohtaja: Viime vuosi oli yhtiön historian heikoin – Kauppakeskus Redi painoi tulosta
 SRV: Kalasataman tornitalon vesivahingossa vaurioitui useita kymmeniä asuntoja lähes puolen tornin matkalta

SRV ja YIT käänsivät kurssejaan parempaan suuntaan  – suurilla rakennusyhtiöillä pyyhkii nyt paremmin kuin viime vuonna


Summary: Seilin saaren sääksikamera seuraa sääksien elämää Turun saaristossa.

Paraisilla Seilin saaressa koettiin tällä viikolla ilon hetkiä, kun pesälle kotiutunut sääksi pyöräytti ensimmäisen munansa. Turun yliopiston ja Turun ammattikorkeakoulun ylläpitämä sääksikamera sijaitsee Seilin saarella noin 35 metriä korkean valaistun linjamerkin päällä ja seuraa pesää ympäri vuorokauden.
 – Muninta tapahtui keskiviikkona. Tämä on sinänsä mielenkiintoinen tapahtuma, että sääksipariskunta on täysin uusi. Emme ole tunnistaneet vielä kumpakaan lintua. Linnuilla ei ole rengasta jalassaan, joten emme tiedä niistä mitään, kertoo Saaristomeren tutkimuslaitoksen johtaja  Jari Hänninen .
 Poikaset kuoriutuvat kuukauden päästä
 Uutisista kerrottiin myös Saaristomeren tutkimuslaitoksen  Facebook-sivuilla . Tutkimuslaitoksen johtaja Jari Hänninen kertoo, että uutinen aiheutti piikin  live-kameraan .
 – Pelkästään munintauutisen jälkeen kameraa kävi katsomassa yli 8 000 henkilöä. Määrä on kymmenkertainen muuhun toimintaamme verrattuna. Sääksikameraa käy katsomassa vuosittain miljoonia ihmisiä, Hänninen kuvailee.
 Poikaset kuoriutuvat toukokuun lopulla, tai kesäkuun alussa. Heinäkuun loppuun mennessä poikaset ovat kasvaneet niin paljon, että ovat lentokykyisiä.
 Hänninen kertoo, että sääkset ovat hyvin tarkkoja pesintäaikataulun puolesta.
 – Vaikka vuodet eivät ole säiden puolesta veljiä keskenään, niin tuntuu, että sääkset ovat pesintäaikataulussaan kellon tarkkoja. Riippumatta siitä, vaihtuuko sääskipariskunta vai ei. Ne hoitavat asiansa.
 Poikasilla on edessään kesällä rengastus.
 – Poikaset rengastetaan, kun ne ovat lentokykyisiä. Aikuisetkin rengastamme, jos se vain onnistuu. Niitä voi olla vaikea saada kiinni, emmekä halua häiritä liikaa pesää. Jos me emme onnistu, niin joku muu toivottavasti, Hänninen sanoo.
 Kamera entistäkin tarkempi
 Turun yliopiston ja Turun ammattikorkeakoulun sääksikamera vaihdettiin keväällä teräväpiirtoaikaan.
 – Saimme Suomen Luonnonsuojelun säätiöltä lahjoituksen uuden kameran hankkimiseksi. Tuore kamera asennettiin paikoilleen helmikuussa. Siinä on vielä vähän ongelmaa äänen kanssa. Emme ole saaneet ääntä niin hyväksi kuin haluaisimme, joten sitä tulemme säätämään vielä uudestaan. Todennäköisesti syksyllä.
 Hänninen kuvailee suositun kameran vaikutusta yliopistolle suureksi.
 – Tällä on Turun yliopistolle iso merkitys. Yliopiston yksi tärkeimmistä tehtävistä on yhteiskunnallisen vuorovaikutukseen osallistuminen ja tämä on hyvin helppo ja luonteva tapa kertoa, mitä yliopisto tekee luonnon tarkkailuun liittyen.
 Lue lisää:
 Seilin saaren sääksikameraan ilmestyi odotettu petolintu

Seilin saaren sääksillä munaonnea – pesällä pesii tänä vuonna täysin uusi pari


Summary: Myrsky tuo voimakkaita sateita, jotka voivat aiheuttaa tuhoja tulevien päivien aikana.

Voimakas sykloni on tehnyt tuhojaan Mosambikin koillisosissa. Pelastusviranomaisten mukaan myrsky on tuhonnut suuret määrät taloja Macomian alueella. Ibossa taas jopa 90 prosenttia taloista on saattanut tuhoutua, kertoo paikallinen kansalaisjärjestö.
 Palman kaupungin edustalla on uponnut neljä laivaa. Kuolonuhreja on raportoitu vasta yksi Pemban kaupungista.
 Tietoja tuhoista on saatu vasta hyvin vähän, sillä myrsky on katkaissut yhteyksiä laajoilla alueilla. Neloskategorian sykloni Kenneth iski  Mosambikin koillisrannikolle torstaina.
 Kenneth on jo toinen voimakas sykloni, joka on iskenyt Mosambikiin viime aikoina. Maaliskuussa sykloni Idai surmasi yli tuhat ihmistä Mosambikissa ja eteläisessä Afrikassa.
 Myrsky on tuomassa Mosambikiin voimakkaita sateita ja niiden myötä tulvia. Juuri tulvat aiheuttivat valtaosan myrskykuolemista ja tuhoista maaliskuussa.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 "Jokainen fiksu ihminen auttaa lähimmäistä" - mutta ehtiikö apu perille? Entä väärinkäytökset? Auttamisen ammattilaiset vastaavat

Ensimmäiset tiedot Mosambikin syklonista: taloja tuhoutunut, laivoja uponnut, moniin alueisiin ei ole saatu lainkaan yhteyttä


Summary: Runsasluminen talvi takaa kevääksi hyttysille paljon hyviä munimispaikkoja.

Hyönteis- ja kasviasiantuntija  Kimmo Saarinen  on iloisella tuulella. Huhtikuun aikana hän on tehnyt useita hyönteishavaintoja, mutta erityisesti etuajassa lentelevien perhosten näkeminen on nostanut hymyn Etelä-Karjalan Allergia- ja ympäristöinstituutin johtajana toimivan, filosofian tohtori Saarisen huulille.
 – Lanttuperhosen, sitruunaperhosen ja suruvaipan olen nähnyt, hyttysiä vain muutaman. Eihän niitä tähän aikaan vuodesta vielä massoittain ole liikkeellä, vaikka lämmintä ja aurinkoista onkin, sanoo Saarinen.
 Viime talvi oli koko maassa erityisen luminen, ja se onkin Saarisen mukaan ollut hyttysille hyväksi. Nyt kun lumet ovat sulaneet, hyttyset pääsevät hyvin munimaan vesilammikoihin.
 Hyttynen on myönteinen hyönteinen.  tutkija Kimmo Saarinen
 Suomen eri sääskilajeista lähes kaikki munivat vesilammikoihin, joten hyttysten jälkipolvet pitäisi tänä kesänä olla turvattu.
 – Jos tästä eteenpäin saadaan sadetta ja aurinkoa sopivassa suhteessa, hyttysiä on tulevana kesänä runsaasti, veikkaa Saarinen.
 Hyttyset löytävät uhrinsa hengityksen hiilidioksidin, ihon lämmön ja tuoksun perusteella. Verta imevät vain naarat. Antti Mikkola / Yle
 Hyttysen kehittyminen munasta toukaksi ja toukasta aikuiseksi kestää joitakin viikkoja. Aikuinen hyttynen elää päiviä, enintään viikkoja.
 Viime kesä jäi ihmisten mieleen pitkistä hellejaksoista ja vähistä hyttysmääristä. Kesä olikin hyttysten hyvinvoinnin kannalta  liian kuiva ja lämmin .
 Hyttysiä syntyi koko maassa poikkeuksellisen vähän, kun munintapaikoiksi sopivat vesilammikot olivat kuivuneet.
 Ensi kesä on siis hyvin toisenlainen, jos ennuste pitää paikkans.a
 Ihmisen sietokyky kehittyy kesän mittaan
 Suomessa on noin 40 kesähyttyslajia. Lisäksi on muita lajiryhmiä, kuten jänkä-, metsä- tai kirsihyttysiä.
 Keväällä esiintyvät kirsihyttyset ovat kooltaan suurimpia. Kesähyttyset ovat hyvin samankokoisia.
 – Eri lajien erottamisessa toisistaan tarvitaan optisia apuvälineitä. Tunnistamisessa tutkitaan tuntosarvia ja jopa intiimimpiä ruumiinosia, naurahtaa Saarinen.
 Hyttysen purema aiheuttaa ainakin alkukesällä useimmille kutinaa.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Vain ani harvat selviävät hyttysen pistosta ilman kutinaa.
 Kevään ensi pistoja Saarinen kuvailee äkäisiksi. Ihmisen sietokyky kuitenkin kasvaa kesän edetessä ja useimmat ovat immuuneja hyttysen syljen valkuaisaineelle.
 Hyttynen on Saarisen mukaan myönteinen hyönteinen. Vaikka monet ihmiset ja eläimet sitä inhoavat, on se tärkeä ravinto muun muassa pikkulinnuille.
 – Hyttynen on lisääntymiskykyinen ja nopea käänteissään. Suomeen muun muassa tulee muuttolintuja vahvan hyttyskannan perästä, Saarinen sanoo.

Tämän se luminen talvi teki: hyönteissiantuntija ennustaa ensi kesäksi runsaasti hyttysiä


Summary: Talven olosuhteet olivat norpille osin haastavia.

Saimaannorpan kuutteja löytyi alkukevään laskennoissa yhteensä 63, joista kaikki paitsi yksi olivat elossa löytöhetkellä, kertoo Metsähallitus.
 Laskenta tehtiin tänä vuonna vaikeissa olosuhteissa, ja kuuttien määrä tarkentunee vielä pesäpaikkasukelluksissa toukokuussa.
 – Jää peittyi nopeasti lumikerroksella ja jäätyminen oli epätasaista. Kinostuminen oli kuitenkin runsasta ja norpat saivat pesiä luonnonkinoksissa, kertoo tiedotteessa Metsähallituksen suojelubiologi  Jouni Koskela .
 Alkukevään laskentoihin osallistui noin sata ihmistä, joista valtaosa oli paikallisia vapaaehtoisia.
 – Heikkojen jäiden ja vaihtelevien sääolosuhteiden vuoksi pesätarkistukset jouduttiin tekemään lyhyellä ajanjaksolla, eikä kaikkia pesiä ja poikasia löydetty.

Saimaannorpan kuutteja löytyi alkukevään laskennassa 63 – määrä voi vielä kasvaa


Summary: Veropetoksiin ja väärennyksiin liittyvä harvinainen juttu on siirtynyt syyteharkintaan.

Vaalimaan raja-asemalla viime kesänä paljastuneen veropetos- ja väärennysjutun esitutkinta on valmistunut.
 Rajavartiolaitos on tutkinut tapausta, jossa suomalaisen 25-vuotiaan miehen epäillään tulostaneen perusteettomia kassakuitteja ja tehneen niistä tax free -tositteita 70 000 euron edestä.
 Kuitit perustuivat todellisiin ostoihin, mutta tositteilla hän sai ne näyttämään ulkomaalaisten tekemiksi ostoksiksi.
 Pääkaupunkiseudulla sijaitsevassa kultasepänliikkeessä myyjänä työskennellyt mies luovutti kuitit ja tositteet eteenpäin venäläisille tuttavilleen, jotka saivat niiden avulla lähes 10 000 euron edestä perusteettomia tax free -palautuksia.
 Kymmeniä tapauksia kahden vuoden aikana
 Väärennystapauksia epäillään olleen vuosien 2017 ja 2018 aikana kaikkiaan 46 kappaletta. Tapaus paljastui, kun kahden venäläisen henkilön hallusta löytyi lomakkeita, joissa oli vääriä Tullin leimoja.
 Venäläiset ovat jo saaneet sakkotuomiot väärennetyn aineiston hallussapidosta.
 Rajavartiolaitoksen tutkinnajohtajan  Ville Mihlin  mukaan kyse on harvinaisesta tapauksesta.
 – Rajanylityksissä ja tullitarkastuksissa paljastuu väärennettyjä leimoja viikoittain ja motiivit vaihtelevat. Tällaisia tapauksia ei ole kuitenkaan paljastunut pitkään aikaan. Erityistä on se, että ihminen käyttää asemaansa tällä tavalla hyväkseen. Mies on tosin itse sanonut, ettei hän ole hyötynyt toiminnastaan taloudellisesti, sanoo Mihl.
 Tutkinnanjohtajan mukaan epäilty on myöntänyt teon, mutta rahamäärien suhteen hän on eri mieltä mittaluokasta. Hänellä ole mainittavaa aiempaa rikostaustaa. Juttu on nyt siirtynyt syyteharkintaan.

Kultasepänliikkeen myyjä tehtaili kuitteja venäläisille kavereilleen – ostoksia 70 000 euron edestä tax free -palautusten toivossa


Summary: Tässä jutussa voit asettua hallitustunnustelijan asemaan. Vertaa eri kokoonpanoja ja puolueiden mielipiteitä.

Alla voit kokeilla hallituksen muodostamista eri kokoonpanoilla. Vaikka SDP:n Antti Rinne on nimitetty hallitustunnustelijaksi, tässä jutussa voit muodostaa hallituksen myös ilman SDP:tä, jotta kaikki erilaiset vaihtoehdot ovat nähtävillä. Tässä jutussa puolueiden näkemyksiä arvioidaan Ylen vaalikoneen vastausten perusteella.
 Näin hallitusneuvottelut etenevät
 1. Perjantaina 26.4. Antti Rinne  nimetään virallisesti hallitustunnustelijaksi. Rinne jakaa muille puolueille kysymykset, joilla hän selvittää, mitkä puolueet aloittavat hallitusneuvottelut ja pyrkivät muodostamaan hallituksen.
 Juha Sipilä  (kesk.) kysyi neljä vuotta sitten puolueilta viisitoista kysymystä,  Jyrki Katainen  (kok.) kahdeksan vuotta sitten puolet vähemmän.
 2. Rinne odottaa vastauksia  kysymyksiinsä tiistaina 30. huhtikuuta.
 3. Vastausten jälkeen tarkentaviin neuvotteluihin  käytettäneen aikaa perjantaista maanantaihin 3. – 6. toukokuuta. Siinä tapauksessa hallitusneuvottelut alkaisivat keskiviikkona 8. toukokuuta.
 4. Hallitusneuvotteluissa  puolueet sopivat uuden hallituksen ohjelman ja ministeripaikkojen jaon.
 Antti Rinteen tavoitteena on, että hallitus syntyisi toukokuun viimeisellä viikolla. Ajankohta voi siirtyä eteenpäin, jos neuvotteluista tulee kovin takkuiset.
 Kun hallitusneuvottelijat ovat päässeet sopuun hallituksen ohjelmasta ja ministeripaikkojen jaosta, pitävät tulevat hallituspuolueet kokouksensa, joissa neuvottelutulos hyväksytään tai hylätään.
 Rinteen tarkoitus on käydä neuvottelujen jälkeen erikseen keskustelut tulevien hallituspuolueiden eduskuntaryhmien kanssa. Tarkoitus on sitouttaa hallituspuolueiden kansanedustajat hallituksen ohjelmaan ja välttää epäselvyydet siitä, mistä on oikein sovittu.
 Kun presidentille on kerrottu hallitusneuvottelujen tulos, eduskunta äänestää pääministeristä. Pääministeriehdokas tarvitsee yli puolet annetuista äänistä tullakseen valituksi.

Entä jos olisit Antti Rinne? Kokeile, millaisen hallituksen muodostaisit


Summary: Kun liput määräytyivät ennen kuntarajojen mukaan, uudessa järjestelmässä vyöhykkeet ylittävät kuntarajoja.

Helsingin seudun joukkoliikenne saa uudet vyöhykkeet ensi lauantaina. Mistä ulkopaikkakuntalainen tai matkailija tietää, mikä lippu tulisi milloinkin ostaa?
 Paras tapa oikean lipun hankkimiseen on ladata puhelimeen HSL:n sovellus.
 – Sovelluksen Mistä mihin -toiminnolla löytää parhaiten, että mikä lippu sopii itselle parhaiten, toteaa Helsingin Seudun liikenteen (HSL) projektipäällikkö  Eeva Jakobsson   Radio Suomen päivän haastattelussa .
 Matkailijoiden suosimia kertalippuja voi ostaa kuten aiemminkin lippuautomaatista, R-kioskeista, HSL-sovelluksesta tai bussikuskilta. Jakobsson painottaa että lippuja ei voi ostaa junista, mutta lippuautomaatteja löytyy jokaiselta juna-asemalta.
 Yle Uutisgrafiikka / HSL
 Esimerkkimatkoja ja uudet kortinlukijat
 Vyöhykeuudistus on herättänyt ihmetystä erityisesti ulkopaikkakuntalaisissa ja matkailijoissa.
 Jos saapuu HSL-alueelle lentäen, ja haluaa matkustaa Helsinki-Vantaan lentokentältä ja huvipuisto Linnanmäelle, oikea lippu on ABC-lippu. Se korvaa entisen seutulipun. Jos haluaa matkata Helsingin keskustasta Korkeasaaren eläintarhaan, tulee ostaa AB-lippu, joka korvaa nykyisen Helsingin sisäisen lipun.
 Jakobssonin mukaan osana vyöhykeuudistusta myös kortinlukijat muuttuvat niin, että käyttöliittymät näyttävät erilaisilta jokaisella vyöhykkeellä
 – Lukija tulee vähentämään ne (lippu)vaihtoehdot, joita ei voi siinä kohtaa ostaa. Tämä helpottaa lipun ostoa, kun et voi ostaa väärää lippua niin helposti.
 Uudistuksen jälkeen et voi enää ostaa lippua vain yhdelle alueelle. Tämä tarkoittaa sitä, että myös raitiovaunulippu poistuu käytöstä.
 Myös lippujen hinnat nousevat. Korotus kertalipun hintaan on Jakobssonin arvioiden mukaan noin 40 senttiä riippumatta vyöhykkeestä.
 Lue lisää :
 Yli miljoonan matkustajan arki menee uusiksi, kun pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus tulee vihdoin voimaan – tämä kaikki siitä pitää tietää

Helsingin seudun joukkoliikenne uudistuu lauantaina – Mitä turistin pitää tietää pääkaupunkiseudun joukkoliikenteessä?


Satakunnan Lennostossa alikersanttina ollutta miestä epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, pahoinpitelystä, palvelusrikoksesta ja kahdesta lievästä pahoinpitelystä.
 Kohteena on ollut koko ajan sama varusmies.
 Sisä-Suomen syyttäjänvirasto on nostanut syytteet miestä vastaan. Tutkittavat rikokset ovat sattuneet viime kesänä Pirkkalassa.
 Syyttäjän mukaan syytetty alikersantti on väärinkäyttänyt käskyvaltaansa esimiehenä.
 Syytetty on teonkuvauksen mukaan painostanut varusmiestä kertomaan sopimattoman vitsin sekä tehostanut vaatimustaan vedoten esimiesasemaansa.
 Alikersanttia syytetään siitä, että hän on laittanut irtohihnan varusmiehen ranteiden ympärille ja kiristänyt hihnaa niin, että siitä on aiheutunut kipua. Tuvassa alikersantti on teonkuvauksen perusteella kiertänyt irtohihnan saman varusmiehen kaulan ympärille ja jonkin verran kiristänyt hihnaa.
 Samoin tuvassa alikersantti on syyttäjän mukaan ottanut käteensä kiven ja tehnyt sillä heittoliikkeitä. Tauolla alikersantti on haastehakemuksen mukaan lyönyt varusmiestä rintaan, yrittänyt potkaista häntä ja yrittänyt ottaa hänestä niskalenkin.
 Teoilla on haastehakemuksen mukaan todistaja.
 Syyttäjän mukaan alikersantti on koulutuksessa kertonut, että vankia voidaan lyödä tai kiinniottotilanteessa vankia voidaan ampua varoittamatta. Tämä on vastoin sodan oikeussääntöjä ja turvallisuusmääräyksiä.
 Tästä syystä häntä syytetään myös palvelusrikoksesta.
 Syyttäjä vaatii alikersantille ankaraa sakkorangaistusta, ainakin 50 päiväsakkoa.

Vakava simputtaminen paljastui lennostossa: Alikersanttia syytetään pahoinpitelyistä, kiersi hihnan varusmiehen kaulan ympärille


Summary: Mäntysaha tulisi Rauman tehdasalueelle, jossa on jo tehty salaperäisiä räjäytyksiä useita kuukausia.

Metsä Fibre aikoo rakentaa Raumalle uuden sahan. Hankesuunnittelun aloittamisesta kerrottiin perjantaina.
 Mäntysaha on tulossa Rauman tehdasalueelle, jossa on jo tehty pidemmän aikaa  salaperäisiä räjäytystöitä .
 Uusi tehdas työllistäisi sata henkilöä. Investoinnin arvo on 200 miljoonaa euroa. Metrsä Fibren mukaan sahan arvioitu tuotanto olisi noin 750 000 kuutiometriä vuodessa ja laitos olisi modernein ja tehokkain koko maailmassa.
 Sahan rakennusvaiheen työllisyysvaikutuksen arvioidaan olevan noin 1 500 henkilötyövuotta. Vuotuinen Suomesta hankittavan tukin käyttö sahalla olisi Metsä Fibren mukaan noin 1,5 miljoonaa kuutiota.
 Sahatavaraa myytäisiin pääasiassa eurooppalaisille ja aasialaisille asiakkaille. Lopullinen investointipäätös tehdään ensi vuoden alkupuolella.

Metsä Fibre aikoo rakentaa Raumalle uuden mäntysahan – investoinnin arvo 200 miljoonaa euroa


Summary: Uusi biotuotetehdas olisi yli tuplasti suurempi kuin Kemin nykyinen sellutehdas.

Metsä Group on selvittänyt vuoden ajan, rakennetaanko Kemiin uusi miljardiluokan biotuotetehdas vai modernisoidaanko nykyinen sellutehdas.
 Asiaan saatiin selvyys, kun Metsä Group kertoi hetki sitten tehdashankkeen esiselvityksen tulokset Helsingissä.
 Konserni on päätynyt rakentamaan Kemin Pajusaareen uuden Polar King -nimisen biotuotetehtaan.
 Tämän lisäksi Metsä Group kaavailee uuden sahan rakentamista Raumalle ja Ruotsin Husumin-sellutehtaan uudistamista.
 Yhteensä investointien arvo nousee noin kahteen miljardiin euroon vuosien 2019–2023 välillä.
 Konserni arvioi, että Kemin ja Rauman investoinnit tuovat Suomeen noin 0,7 miljardia euroa lisää vientituloja. Niiden työllisyysvaikutus olisi noin 2 000 henkilötyövuotta laitosten suorissa arvoketjuissa.
 Juttua täydennetään.
 Lue myös:
 Metsä Group saa pian valmiiksi esiselvityksen Kemin jättitehtaasta: Puuvaroja on riittävästi, laivaväylä vaatii syventämisen
 Analyysi: Sellupeli kovenee – Metsä Groupin miljarditehdas sekoittaisi Lapin investointipakan

Nyt se ratkesi – Metsä Group rakentaa Kemiin 1,5 miljardin euron biotuotetehtaan


Summary: Separoitu kuivajae voi vähentää maatilan kuivituskustannuksia tuhansilla euroilla vuodessa.

Lehmänlantaa on jo pitkään hyödynnetty lannoitteena, mutta nyt sille on löytymässä Suomessa uudenlaista käyttöä. Lietelannan niin sanotusta kuivajakeesta voidaan tehdä kuiviketta niille samoille lehmille, jotka ovat kyseisen lannankin tuottaneet.
 Kuivajaetta saadaan, kun lietelantaa separoidaan, eli kun lannasta erotetaan neste- ja kuivajae joko ruuvilla tai lingolla.
 Luonnonvarakeskuksen tutkijan  Lilli Frondeliuksen  mukaan kuivajakeen käytöstä on saatu Maaningan Halolassa tehdyissä tutkimuksissa hyviä tuloksia.
 Kuivajae aiheuttaa tutkimusten mukaan vähemmän ihovaurioita kuin yleisesti kuivikkeena käytetty turve, ja myös eläimet olivat turvekuivitusta puhtaampia.
 – Kuivajae pysyy hieman kosteampana parressa paremmin kuin turve.
 Kuivajakeessa runsaasti mikrobeja
 Kuivajae ei ole ongelmaton materiaali, sillä se sisältää paljon mikrobeja.
 – Kaikissa kuivikkeissa, jopa hiekassa, on jonkin verran mikrobeja. Niitä on luonnollisesti myös kuivajakeessa, koska se on sontaa, Frondelius myöntää.
 Tilanne on hänen mukaansa mahdollista hallita hyvällä kuivikehuollolla ja lypsyhygienialla.
 – Bakteerit eivät välttämättä siirry parresta suoraan utareeseen.
 Frondeliuksen käsitystä tukevat maailmalla tehdyt tutkimukset, joissa ei ole löydetty selvää yhteyttä esimerkiksi utaretulehduksiin.
 "Sonta säästää rahaa"
 Kuivikkeeksi käytettävän kuivajakeen on Frondeliuksen mukaan oltava ehdottomasti tuoretta eli juuri separoitua. Kuivajae ei saa myöskään päästä lämpenemään, sillä hallitsematon lämpiäminen voi lisätä haitallisten bakteerien kasvua.
 Lannalla voi kuitenkin säästää rahaa, sillä ideana on tilan kuivikeomavaraisuus. Tavoitteena on toisin sanoen tilanne, jossa tila pystyy tuottamaan kuivikkeen omasta sonnasta, jolloin rahaa ei mene lainkaan kaupallisen kuivikkeen ostamiseen.
 Luken tutkimusnavetta Maaningalla toimii tässä hyvänä esimerkkinä. Navetassa on 120 partta, joiden kuivikekustannukset ovat aiemmin olleet vuositasolla noin 15 000 euron luokkaa. Separoinnilla ja kuivajakeen käytöllä näitä kustannuksia on pystytty laskemaan lähes 10 000 eurolla.
 – Kuivituksessa käytettävällä kuivajakeella voidaan säästää tuhansia euroja, Frondelius summaa.
 Separointi vaatii tosin myös investointeja, sillä tilalle on hankittava oma separaattori. Se puolestaan maksaa kymmeniätuhansia euroja.
 – Takaisinmaksuaika on tällä tahdilla aika lyhyt.
 Kuivajae käytössä kuivikkeena vasta muutamalla suomalaistilalla
 Kuivajaetta on käytetty maailmalla kuivikkeena jo vuosikymmenien ajan, mutta Suomessa menetelmä on vielä uusi.
 Frondeliuksen mukaan viljelijöillä ei ole aiemmin ollut asiasta riittävästi tietoa, mutta nyt tilanne on Luken tekemien tutkimusten myötä muuttumassa. Tällä hetkellä kuivajaetta käytetään kuivikkeena jo muutamalla tilalla Suomessa.
 Frondelius uskoo, että maidontuottajat kokeilevat mielellään uusia asioita.
 – Kuluttajia saattaa sen sijaan hämmentää ajatus siitä, että parsia kuivitetaan lehmänpaskalla, hän nauraa.
 Hänen mukaansa asiasta ei kannata kuitenkaan olla huolissaan.
 – Eläinten hyvinvointi saattaa kuivajakeen ansiosta jopa hieman parantua.
 Luken kuivajaetta käsittelevä tutkimus on osa nelivuotista Lantalogistiikka-hanketta, jonka tuloksia esiteltiin torstaina Kuopiossa.

Lietelannasta tehtyä kuiviketta kokeillaan nyt myös Suomessa – "Voidaan säästää tuhansia euroja"


Summary: Pankki aikoo keskittyä ydintoimintaansa.

S-Pankin yt-neuvottelut ovat päättyneet. 54 henkilöä irtisanotaan.
 S-Pankki perustelee väen vähennystä ydintoimintaan keskittymisellä ja organisaatiorakenteen selkeyttämisellä.
 S-Pankin mukaan uudistuksen tavoitteena on keskittää toimintaa yhä tiukemmin kahteen liiketoimintayksikköön, pankkiliiketoimintaan ja varallisuudenhoitoliiketoimintaan. Lisäksi uudistuksella pyritään parantamaan kannattavuutta.

S-Pankin yt-neuvottelut ohi – lähtöpassit 54:lle