Summary: Useassa vaalipiiriissä on nykyisiä kansanedustajia, jotka eivät ole ehdolla näissä eduskuntavaaleissa.

Useassa vaalipiirissä on paljon ääniä tarjolla, sillä moni konkaripoliitikko ei asettunut ehdolle näissä eduskuntavaaleissa. Lisäksi etenkin Uudellamaalla maahanmuuttajien äänten kohtalo on vielä auki.
 Suurimmassa osassa vaalipiirejä ehdokasmäärä on kasvanut vuoden 2015 vaaleista.
 Koosteessa mukana ei ole Ahvenanmaan vaalipiiri, josta valitaan yksi kansanedustaja.
 Lapin vaalipiiri
 Tälläkin kertaa Lapissa käydään tiukka taisto viimeisestä kansanedustajan paikasta. Ennakkoon arvioituna varmimmat paikat ovat keskustan kolme sekä vasemmistoliiton, SDP:n ja kokoomuksen yksi paikka. Seitsemännestä paikasta kisaavat perussuomalaiset, keskusta ja vasemmistoliitto.
 Iso kysymys on mihin menevät  Hanna Mäntylän  ja  Paavo Väyrysen  viime vaaleissa yhteensä keräämät noin 15 000 ääntä.
 Vaalipiiristä valitaan 7 kansanedustajaa, ehdokkaita on 122.  Lue koko analyysi .
 Satakunnan vaalipiiri
 Satakunnan vaalipiiristä ehdolla ovat muun muassa Kristiina Salo (sd.), Laura Huhtasaari (ps.) ja Sampsa Kataja (kok.). Yle
 Satakunnassa jokaisella isolla puolueella on jännitettävää, ja vain muutama ehdokas voi pitää valintaansa liki varmana. Demarit palaavat todennäköisesti näissä eduskuntavaaleissa suurimmaksi puolueeksi. Perussuomalaisten vaalitulos lepää puolueen varapuheenjohtajan, porilaisen  Laura Huhtasaaren  varassa.
 Keskustan tilanne on hankala, sillä puolueen romahtanut kannatus ei lupaa hyvää. Kokoomus sai unelmalistan, mutta puolueen sisäiset riidat voivat kärjistyä. Eniten asemansa puolesta saavat olla huolissaan vasemmistoliittolaiset.
 Vaalipiiristä valitaan 8 kansanedustajaa, ehdokkaita on 117.  Lue koko analyysi .
 Keski-Suomen vaalipiiri
 Eduskunta on Keski-Suomessa kasvattanut vetovoimaansa roimasti. Vaalipiirin kymmentä kansanedustajan paikkaa tavoittelee tänä keväänä ennätykselliset 153 ehdokasta, lähes 30 edelliskertaa enemmän.
 Asetelmat ovat maakunnassa kutkuttavat. Eduskunnan jättää nyt kolme politiikan konkaria: eurovaaleihin valmistautuva keskustan  Mauri Pekkarinen  sekä SDP:n molemmat edustajat,  Susanna Huovinen  ja  Lauri Ihalainen .
 Luopujat keräsivät edellisvaaleissa huimat 24 517 ääntä. Ketä äänestävät nyt ne, jotka neljä vuotta sitten äänestivät näitä kolmea?
 Vaalipiiristä valitaan 10 kansanedustajaa, ehdokkaita on 153.  Lue koko analyysi .
 Hämeen vaalipiiri
 Ylen ja eri lehtien mielipidetiedustelut lupaavat sosialidemokraateille selvää voittoa Hämeessä.
 Hämeen vaalitulokset poikkeavat valtakunnan luvuista. Aiempien vaalien perusteella on Hämeessä laskettava oma kerroin, jotta valtakunnallisia gallupeja voidaan soveltaa Hämeeseen. Erityisesti demarit, mutta myös kokoomus ja kristillisdemokraatit ovat keränneet suhteellisesti enemmän ääniä kuin valtakunnassa, vihreät ja keskusta puolestaan selvästi vähemmän.
 Eduskunnasta luopuvat vapaaehtoisesti keskustan  Sirkka-Liisa Anttila  ja perussuomalaisista sinisiin loikannut  Anne Louhelainen . He keräsivät viime vaaleissa yhdessä lähes 12 000 ääntä.
 Vaalipiiristä valitaan 14 kansaedustajaa, ehdokkaita on 155.  Lue koko analyysi .
 Savo-Karjalan vaalipiiri
 Asetelmat ovat monilta osin kokonaan uudet. Kolme nykyisen valtapuolueen keskustan edustajaa jää sivuun ja huomattava osa puolueen äänistä menee uusjakoon. Samaan aikaan puolueen kannatus gallupeissa on romahtanut.
 Perussuomalaisten kaikki viimeksi valitut edustajat siirtyivät kesken kauden sinisiin. Lisäksi kuviota muuttaa sosialidemokraattien kannatuksen nousu.
 Kristillisdemokraatit saivat viimeksi yhden edustajan, kun puolueen puheenjohtaja  Sari Essayah  nousi koko vaalipiirin eniten ääniä keränneeksi ehdokkaaksi yli 11 000 äänellä. Essayah on ehdolla myös näissä vaaleissa.
 Tällä kertaa tilanne tiukkenee, koska vaalipiiristä valitaan yksi edustaja vähemmän asukasmäärän hiipumisen takia.
 Vaalipiiristä valitaan 15 kansanedustajaa, ehdokkaita on 165.  Lue koko analyysi .
 Vaasan vaalipiiri
 Vaasan vaalipiirissä iso osoitteeton äänipotti on luopujien takana. Nykyisistä kansanedustajista neljä ei lähde enää ehdolle.  Maria Tolppanen  (sd.),  Harry Wallin  (sd.),  Vesa-Matti Saarakkala  (sin.) ja  Mats Nylund  (r.) keräsivät yhteensä ääniä peräti 23 802.
 Isoista puolueista keskusta on vahva puolue Keski- ja Etelä-Pohjanmaalla, samoin kuin RKP joka haluaa nousta takaisin hallitukseen. RKP:n listoilta löytyy esimerkiksi puolueen puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson .Perussuomalaiset keräsi viime vaaleissa kolmanneksi eniten ääniä, mutta nyt heidän ehdokaslistallaan ei ole yhtään nykyistä kansanedustajaa.
 Kokoomuksessa luotto  Paula Risikkoon  on kova. SDP paistattelee kannatusmittauksissa selkeässä johdossa, ja viime vaalien äänikuningatar  Jutta Urpilainen  halutaan kuningattarena pitää. Vasemmistoliitto ja vihreät koittavat haastaa isompia puolueita sen, minkä pystyvät.
 Vaalipiiristä valitaan 16 kansanedustajaa, ehdokkaita on 168.  Lue koko analyysi .
 Kaakkois-Suomen vaalipiiri
 Äänestäjillä on Kaakkois-Suomessa edessään aivan erilainen vaalitilanne kuin neljä vuotta sitten pidetyissä eduskuntavaaleissa. Luopumiset, vaalipiirin vaihdokset ja loikkaukset näkyvät vasta yhden kauden toimineessa vaalipiirissä.
 Gallupjohtaja SDP on marssimassa vaalivoittoon. Vaalipiirin näkyvimmistä politiikoista katseet kohdistuvat kokoomuksen  Antti Häkkäseen , joka on äänikuninkaaksi vahvasti ehdolla.
 Vaalipiiristä valitaan 17 kansanedustajaa, ehdokkaita on 179.  Lue koko analyysi .
 Varsinais-Suomen vaalipiiri
 Varsinais-Suomen vaalipiirin eduskuntavaaleissa riittää jännityksen aiheita. Puolueiden kannatusluvut ovat käymistilassa. Lisäksi pakkaa sekoittavat liikkuvat äänestäjät, jotka valitsevat ehdokkaansa vasta viime metreillä. Valinnanvaraa riittää, sillä tarjolla on 191 ehdokasta. Luku sivuaa vuoden 2011 vaalien ennätystä.
 Läpimeno edellyttää menestystä väkirikkaan Turun seudun äänestäjien keskuudessa. Viime vaaleissa Turun suunnalta ponnisti Arkadianmäelle 15 kansanedustajaa. Heidän joukossaan olivat muun muassa puolueidensa puheenjohtajat  Petteri Orpo  (kok.) ja  Li Andersson  (vas.). Molemmat hakevat jatkokautta.
 Vaalipiiristä valitaan 17 kansanedustajaa, ehdokkaita on 191.  Lue koko analyysi .
 Oulun vaalipiiri
 Oulun vaalipiirissä jännitetään, missä määrin keskusta menettää eduskuntapaikkoja, jos heikot gallup-tulokset realisoituvat vaaleissa. Vaalipiirissä jaetaan uudelleen noin 20 000 ääntä, sillä eduskuntapaikasta luopuvat  Tapani Tölli  (kesk.),  Niilo Keränen  (kesk.) ja  Hanna Halmeenpää  (vihr.).
 Ääniä jakaa poikkeuksellisen suuri määrä ehdokkaita ja ehdokaslistoja. Ehdolla on muun muassa nykyinen pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.), joka sai viime eduskuntavaaleissa eniten ääniä vaalipiirissä.
 Vaalipiiristä valitaan 18 kansanedustajaa, ehdokkaita on 184.  Lue koko analyysi .
 Pirkanmaan vaalipiiri
 Pirkanmaalta eduskuntaan pyrkivät muun muassa Anna-Kaisa Ikonen (kok.), Sanna Marin (sd.) ja Jouni Ovaska (kesk.). Yle / Asmo Raimoaho
 Kun hallitus kaatui, vaalikamppailu alkoi. Tämä oli yleinen arvio, kun pääministeri Juha Sipilä (kesk.) käveli tasavallan presidentin luokse 8. maaliskuuta. Tampereella vaalitaistelun ensimmäiset, tunnustelevat iskut annettiin kuitenkin jo noin kuukausi aiemmin. Ne liittyivät opposition välikysymykseen vanhustenhoidosta.
 Pirkanmaalaisille on kova pala se, että Sipilän hallituksessa ei pirkanmaalaisia ministereitä ollut. Nyt oma ministeri halutaan saada.
 Viime eduskuntavaaleissa vaalipiirin ykkönen oli  Sanna Marin  (sd.) 10 911 äänellä.
 Vaalipiiristä valitaan 19 kansanedustajaa, ehdokkaita on 251.  Lue koko analyysi .
 Uudenmaan vaalipiiri
 Uudenmaan vaalipiirin äänioikeutettujen määrä on kasvanut viime eduskuntavaaleista vajaalla 30 000 henkilöllä. Kasvun takia Uudeltamaalta valitaan nyt yksi kansanedustaja lisää eli 36 kansanedustajaa.
 Väestönkasvu, erityisesti maahanmuutto ja kasvava vieraskielisten määrä, vaikuttaakin erityisen paljon Uudellamaalla. Uudellamaalla jännitetäänkin, kenen laariin voimakas muuttoliike, erityisesti maahanmuutto, sataa? Näiden vaalien suurimpia kysymyksiä on myös, mitä tapahtuu perussuomalaisten äänipotille? Entisen puoluejohtajan  Timo Soinin  äänimäärä oli 29 527, mutta nykyisin sinisiä edustava Soini jättää eduskunnan.
 Uudeltamaalta eduskuntaan haluaa monta tunnettua nimeä, kuten esimerkiksi puolueidensa puheenjohtajat  Antti Rinne  (sd.),  Sampo Terho  (sin.) ja  Paavo Väyrynen  (tl.).
 Vaalipiiristä valitaan 36 kansanedustajaa, ehdokkaita on 492.  Lue koko analyysi .
 Helsingin vaalipiiri
 Valtakunnalliset ennustukset tuskin tulevat pitämään paikkansa näissä eduskuntavaaleissa Helsingin vaalipiirissä. Siellä seuraavat neljä asiaa tulee vaikuttamaan vaalien lopputulokseen.
 SDP:lle ennustetaan valtakunnan tasolla voittoa, mutta puolue tuskin voittanee ainakaan suurissa määrin Helsingissä. SDP:n ongelma pääkaupungissa on, että he eivät ole profiloituneet selkeästi mihinkään.
 Helsingissä pärjäävät ainakin perussuomalaiset, joilta ehdolla on muun muassa puolueen puheenjohtaja  Jussi Halla-aho . Toinen menestyjä mitä todennäköisemmin on vihreät, jonka listoilla on esimerkiksi puolueen puheenjohtaja  Pekka Haavisto .
 Lisäksi yksi kokonaan uusi puolue kärkkyy läpimenoa Helsingissä. Feministisen puolueen  Katju Aro  on vahva ehdokas.
 Vaalipiiristä valitaan 22 kansanedustajaa, ehdokkaita on 286.  Lue koko analyysi .
 Lisää eduskuntavaaleihin liittyviä sisältöjä:
 Ylen vaalikone
 Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä
 Veikkaa vaalitulos ja voita puoluepomo sänkyysi pehmenänä tyynynä

Ketkä saavat luopuvien poliitikkojen ja maahanmuuttajien äänet? Yle perkasi vaaliasetelmat 12 vaalipiirissä


Yksi henkilö on kuollut henkilöauton ja jakeluauton yhteentörmäyksessä Jyväskylässä.
 Yhteentörmäys tapahtui aamulla seitsemän jälkeen Leppälahdessa noin 1,8 kilometriä Kanavuoresta Kuopion suuntaan.
 Liikenne valtatiellä 9 on tällä hetkellä onnettomuuden vuoksi kokonaan poikki.

Yksi kuollut kolarissa Jyväskylässä


Summary: Merivirrat antoivat kyytiä, kun nelijalkainen muinaisvalas suuntasi Afrikasta kohti Etelä-Amerikan rantaa.

53 miljoonaa vuotta sitten Etelä-Aasiassa polskutteli ja tallusteli ensimmäisiä otuksia, joista kehittyivät tämän päivän valaat ja delfiinit.
 Viimeistään kymmenen miljoonaa vuotta myöhemmin suku oli levinnyt Etelä-Amerikkaan. Siitä todistaa Perun etelärannikolta löytynyt aiemmin tuntematon sukulainen. Sen elinpäivistä on kulunut 42,6 miljoonaa vuotta.
 Nelijalkainen  Peregocetus pacificus  _-_muinaisvalas oli häntä mukaan lukien nelimetrinen. Jokaisen varpaan päässä oli pieni kavio, jonka avulla se pystyi kipuamaan merestä rannalle. Myös raajojen ja lantion muoto viittaa siihen, että eläin kykeni kävelemään kuivalla maalla.
 Toisaalta jalkaterissä ja hännässä on myös hyvästä uimataidosta kertovia anatomisia piirteitä: saukkomaiset räpylät varpaiden välissä ja majavamaiset häntänikamat.
 Pitkä kuono ja terävät hampaat viittaavat siihen, että  Peregocetus pacificus  oli kalastaja, joka rouskutteli saaliinsa maapedon tavoin, toisin kuin nykyiset valaat.
 Latinankielinen nimi tarkoittaa matkalaista, joka saavutti Tyynenmeren. Vähitellen merestä tuli pysyvä koti, valaiden suku menetti jalkansa ja sai tilalle evämäiset eturaajat.
 Voimakas meressä, kömpelö maalla
 Peregocetus pacificus  -löytö on ensimmäinen kiistaton luurankotodiste nelijalkaisesta valaasta koko Tyyneltämeren alueelta ja luultavasti Amerikkojen vanhin, kertoo tutkimusartikkelin kirjoittaja paleontologi Olivier Lambert  Belgian kuninkaallisesta luonnontieteiden instituutista .
 Yhtä täydellisiä luurankoja on löydetty vain Intiasta ja Pakistanista.
 Peregocetus pacificusin  hännän viimeinen nikama on löytymättä, joten tutkijat eivät tiedä, huipentuiko häntä sellaiseen pyrstöön, jolla nykyvalaat antavat itselleen vauhtia.
 Otus näyttää olleen vahva uija, mutta maalla liikkuminen oli kömpelömpää eikä ainakaan juokseminen onnistunut. Tutkijat arvelevat sen ehkä nousseen maalle vain parittelemaan ja synnyttämään.
 Muinaisvalaasta on säilynyt poikkeuksellisen paljon luita. Giovanni Bianucci
 Merimatka Afrikasta oli puolet nykyisestä
 Luut löytyivät kansainvälisen tutkijaryhmän kaivauksissa Playa Media Lunassa. Perun luonnonhistoriallisen museon paleontologi Mario Urbina oli havainnut rannikolla lupaavan aavikkoalueen joitakin vuosia aiemmin, ja maanpinnan alla piilikin kymmenien miljoonien vuosien takaisia meren sedimenttejä.
 Luiden tarkka ajoitus varmistui mikrofossiileista, jotka olivat samassa kerroksessa. Geologinen ikä ja löytöpaikka tukevat hypoteesia, jonka mukaan Etelä-Aasiassa kehittyneet muinaisvalaat etenivät ensin Pohjois-Afrikkaan ja uivat sieltä meren poikki Amerikkoihin
 Tutkijoiden mukaan ne saivat kyytiä merivirroilta. Välimatkakaan ei tuohon aikaan ollut kuin puolet nykyisestä. Aikaa meni silti päiviä tai jopa viikkoja, mitä he pitävät lisätodisteena siitä, että valaiden suku oli muuttumassa yhä enemmän pelkästään merinisäkkäiksi.
 Tutkimus on julkaistu  Current Biology  -lehdessä. Tutkijaryhmä jatkaa perulaisten valaiden ja delfiinien etsimistä vielä vanhemmista kerroksista.

Muinaisvalas käveli ja ui – jokaisessa varpaassa oli  pieni kavio ja varpaiden välissä räpylät


Ihminen tarvitsee monia vitamiineja ja ravintoaineita pysyäkseen terveenä, mutta pilleripurkin sijaan ne kannattaa haalia ruoasta. Vitamiinipillerit ja ravintolisät eivät suo samanlaisia terveysvaikutuksia, tuore tutkimus osoittaa.
 Annals of Internal Medicine -lehden  julkaisemat tulokset perustuvat yli 27 000 yhdysvaltalaisaikuisen seurantatietoihin, ja niiden perusteella riski menehtyä seurannan aikana oli pienin osallistujilla, jotka saivat riittävästi magnesiumia, A- ja K-vitamiinia ja sinkkiä.
 Tilanne kuitenkin muuttui, kun analyysissä huomioitiin ravintoaineiden lähde. Tällöin suotuisat vaikutukset näkyivät enää osallistujilla, jotka saivat vitamiininsa ja ravintoaineensa ruoasta.
 Ravintolisien liiallinen käyttö liittyi joissain tapauksissa myös suurentuneisiin riskeihin. Esimerkiksi runsaasti kalsiumlisiä käyttävät menehtyivät syöpään muita todennäköisemmin, mutta vastaavaa yhteyttä ei havaittu ruoasta saatavan kalsiumin kohdalla.
 Yhdysvaltalaisten tulokset olisi hyvä varmistaa lisätutkimuksissa, mutta samanlaisia havaintoja on tehty myös aiemmin. Tutkimusten mukaan ravintolisien käytöstä ei ole juurikaan hyötyä keskeisten pitkäaikaissairauksien ehkäisyssä ja niiden tarpeeton syöminen voi jopa aiheuttaa terveysongelmia.
 Tutkimuksista on kuitenkin vaikea erottaa, kuinka suurelta osin vaikutukset johtuvat itse ravintolisistä ja kuinka paljon siitä, että terveysongelmia potevat usein käyttävät niitä enemmän. Vastaavasti terveellistä ruokavaliota noudattavat ovat usein muutenkin terveystietoisia, joten ruokavalion lisäksi heidän terveyshyötynsä saattavat johtua myös liikunnasta ja esimerkiksi savuttomuudesta.

Pillereistä ei saa ruoan terveyshyötyjä


Summary: Tekoäly muuttaa sen, kuinka ihminen oppii uusia asioita tulevaisuudessa. Oppimisanalytiikka muovaa opetusta eri ihmisille sopivaksi.

Tästä on kyse Tekoälyä käytetään paljon mm. oppimisen arviointiin ja etäoppimiseen. Tällä hetkellä yksi tekoälyn muoto koulutuksessa on oppimisanalytiikka. Tekoäly muuttaa sen, miten osaaminen syntyy tulevaisuudessa.
 Opiskelija istuu luokassa päätteensä ääressä ja tuskailee koulutehtäviensä kanssa. Työ ei tunnu etenevän. Ruudun oikeaan alalaitaan ilmestyy laatikko, jossa on iloiset kasvot ja tervehdys: hei, voinko auttaa?
 Verkkopankeista, terveyspalveluista ja useista verkkoasioinneista tutut chattibotit ovat tulleet myös kouluihin ja opiskelumaailmaan. Chattibotti on ohjelmoitu vastaamaan yksinkertaisiin kysymyksiin ja antamaan informaatiota käyttäjälle. Osalla boteista on myös tekoälyä ja ne oppivat esimerkiksi opiskelijan tavasta vastata kysymyksiin.
 Oppimisanalytiikka voi yksilöllistää opetusta
 Tekoäly, koneoppiminen ja robotisaatio muuttavat maailmaa ja sen myötä myös koulutusta sekä oppimisprosesseja. Chattibotit neuvovat opiskelijoita, tekoäly korjaa kokeita tai kannustaa verkossa opiskelevaa oppilasta.
 E-oppimisen suomalainen uranuurtaja ja Tampereen yliopiston TRIM-tutkimuskeskuksen tutkimusjohtaja  Jarmo Viteli  sanoo, että tällä hetkellä yksi tekoälyn muoto on oppimisanalytiikka. Viteli johtaa maan suurinta koulutusalan teknologiatapahtumaa,  Interaktiivinen tekniikka koulutuksessa  -konferenssia Hämeenlinnan Aulangolla.
 Matti Myller / Yle
 Kun oppilaat työskentelevät tietokoneella, oppimisanalytiikka rekisteröi kaiken toiminnan.
 – Oppimisanalytiikka näyttää opettajalle, miten esimerkiksi Ville tai Kalle ovat suoriutuneet eri tehtävistä. Sieltä näkee myös sen, missä Ville ja Kalle tarvitsevat apua ja minkälaisia tehtäviä juuri heille olisi annettava seuraavaksi, sanoo Viteli.
 Kyseessä on adaptiivinen eli mukautuva oppimisjärjestelmä, joka pyrkii suoraan tukemaan oppijan juuri senhetkistä osaamisen tasoa ja antamaan tukea oikea-aikaisesti.
 Oppimisanalytiikka näyttää opettajalle, miten esimerkiksi Ville tai Kalle ovat suoriutuneet eri tehtävistä.  Jarmo Viteli
 – Taitava opettaja tekee tätä joka päivä jokaisella oppitunnillaan. Nyt puhutaan siitä, että kone ja oppimisanalytiikka voivat olla avuksi siinä.
 Oppimisanalytiikka on niin ikään opettajan tukena, jos oppilasryhmät ovat kovin isoja. Vitelin mukaan esimerkiksi yliopistossa ryhmät voivat olla sadan tai kahdensadan hengen ryhmiä. Tällöin opettajan on mahdotonta tukea yksittäistä opiskelijaa. Sen sijaan, jos opiskelijat työskentelevät verkossa, opettaja pystyy näkemään ketkä ryhmässä tarvitsevat tukea.
 – Parhaimmillaan järjestelmä itse toteuttaa sen tuen, kun järjestelmälle on opetettu, mitä on syytä tehdä ja missä vaiheessa, jatkaa Viteli.
 Eettiset kysymykset ratkaistava
 Tekoäly ja oppimisanalytiikka parhaimmillaan auttavat ja tukevat opettajan työtä yksilöllistämiseen, mutta eivät Vitelin mukaan vie opettajien töitä.
 – Opettajien työtä tullaan aina tarvitsemaan. Inhimillistä kosketusta ja ymmärrystä, sanoo Viteli.
 Viteli muistuttaa, että oppimisanalytiikkaan liittyy monia eettisiä kysymyksiä.
 – Se mahdollistaa seurannan ja sen avulla voidaan leimata henkilö. Nämä seikat on kyllä hyvin tiedostettu, mutta aina on olemassa vaara, että innostuksen vallassa edetään väärin. Sitten täytyy vain tulla nöyrästi takaisin, pohtii Viteli.
 – Tekoälyn on sanottu olevan on suurin mullistus sitten teollisen vallankumouksen. Monet yhteiskunnan perusrakenteet ovat meillä tekoälyn seurauksena muuttumassa, sanoo johtava tutkija  Ilkka Tuomi  Meaning Processing Ltd:stä.
 AOP
 Tuomi on toiminut pitkään kansainvälisissä tehtävissä tietojenkäsittelyn ja innovaatioverkostojen tutkijana. Hän työskentelee nykyään perustamassaan riippumattomassa tutkimusorganisaatiossa johtavana tutkijana.
 Tällä hetkellä tekoälyä käytetään paljon oppimisen arviointiin sekä etäoppimisen ja hajautetun oppimisen tukemiseen. Tuomi sanoo, että tutkimustieto aiheen piiristä on edelleen hajanaista. Nyt onkin oikea aika pohtia, millaiseen järjestelmään me teknologiaa yleensä tulevaisuudessa tarvitsemme.
 – Riskinä on se, että yritämme tuoda teknologiaa vain siksi, että teknologia on olemassa. Ilman, että mietimme, mitä haluamme sillä saada aikaan.
 Miten oppimista pitäisi jatkossa muokata?
 Työelämä ja koulutusjärjestelmämme on syntynyt teollisen maailman tarpeisiin. Tutkija Ilkka Tuomi painottaa sitä, että tekoäly vaikuttaa tulevaisuudessa voimakkaasti moniin työelämän asioihin.
 – Kenties suurin juttu tekoälyssä on, että se pistää meidät miettimään, miten osaaminen syntyy tulevassa maailmassa ja millä tavalla koulutusjärjestelmiä ja oppimista pitäisi muokata.
 Jatkossa osaamisen sekä inhimillisten taitojen ja kykyjen merkitys ei ole sidottu palkkatyöhön samalla tavalla kuin aikaisemmin. Monet nykyisen työelämän ammatit ovat katoamassa.
 – Usein on ajateltu, että koulun tehtävänä on tuottaa sellaista osaamista, että ihmiset pääsevät hyviin töihin ja saavat hyvää palkkaa isona. Tämä koko malli on murroksessa tällä hetkellä ja me emme oikeasti ymmärrä vielä kunnolla sitä, sanoo Tuomi.

Tekoäly muuttaa miten opimme, mutta edessä on eettisiä ongelmia – "Se mahdollistaa seurannan ja sen avulla voidaan leimata henkilö"


Summary: Parlamentti keskustelee tänään, kuinka pitkän lykkäyksen se haluaa.

Britannian parlamentti hyväksyi eilen maanantaina pikavauhtia laaditun lain, joka pakottaa pääministeri  Theresa Mayn  pyytämään maansa EU-eron lykkäämistä. EU-johtajat päättävät huippukokouksessaan, hyväksyvätkö he pyynnön.
 Lakiesityksen olivat laatineet työväenpuolueen  Yvette Cooper  ja konservatiivien  Oliver Letwin . Esityksestä ehdittiin keskustella alahuoneessa vain yhden päivän ajan, mutta se hyväksyttiin äänin 307 – 85.
 Lain tarkoituksen on varmistaa, ettei Britannia joudu eroamaan EU:sta ilman erosopimusta. Tämä uhkasi toteutua jo 12. huhtikuuta, koska parlamentti ei ole onnistunut hyväksymään Mayn neuvottelemaa erosopimusta.
 Pääministeri May oli jo aiemmin lupautunut pyytämään eropäivämäärän lykkäystä EU:lta, mutta parlamentti epäili Mayn hallituksen estävän tämän aikeet. Lykkäyspyyntö varmistettiin sitovalla lailla.
 Parlamentti keskustelee tänään tiistaina, kuinka pitkää lykkäystä se toivoo. Uutiskanava Sky Newsin mukaan lakiin kirjattiin maininta, että lykkäysen on jatkuttava vähintäänkin 22. toukokuuta asti. May on itse puhunut, että se voisi jatkua jopa kesäkuun loppuun.
 May tapaa tänään Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  ja Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin . Huomenna keskiviikkona EU-johtajat kokoontuvat huippukokoukseen, jossa Britannian EU-eron ajankohdasta tehdään uusi päätös.
 Lisää aiheesta:
 Britannia hakee jatkoaikaa brexitille kesäkuun loppuun ja valmistautuu eurovaaleihin – Suomi jäisi ilman sovittua lisäpaikkaa
 Pääministeri May toivoo vielä brexit-lykkäystä – tarjoutuu neuvottelemaan opposition kanssa
 Yksi ääni ratkaisi: Britannian parlamentti hyväksyi lain brexitin pitkittämisestä – valtiovarainministeri kehottaa varautumaan eurovaaleihin

Brittiparlamentti pakotti Mayn pyytämään brexitin lykkäystä


Summary: Keräsimme Ylen laajasta vaalitarjonnasta muutamia olennaisia tenttejä ja analyysejä.

Puolueita ja puoluejohtajia on esitelty, tentattu ja analysoitu nyt kolme viikkoa. Kuinka kullakin on mennyt ja menee voi katsoa näppärästi tästä koosteesta. Yhteenvedot ovat samassa järjestyksessä kuin arvotut puheenjohtajatentit.
 RKP: Kaksikielisyyttä, mutta mitä muuta?
 Ruotsalaisen kansanpuolueen puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  katuu elämässään eniten sitä, että hän ei aikoinaan ryhtynyt partiolaiseksi.  Näin hän kertoi  Yle Areenassa olevassa "Erilaisessa pääministeritentissä".
 Sannikka & Ukkola -ohjelman  haastattelussa  hän kertoi kielikysymyksen ja vähemmistöön kuulumisen kirkastuneen hänelle jo nelivuotiaana nielurisaleikkauksen yhteydessä. Hoitajat, jotka puhuivat ainoastaan suomea, eivät sairaalassa kyenneet ymmärtämään, mitä ruotsinkielinen pikkutyttö yritti heille selittää. Henrikssonista tuli samantien RKP:läinen.
 Ylen uusimmassa (29.3.)  kannatusmittauksessa  RKP:n kannatus oli 4,3% seitsemäksi suurimpana puolueena.  Ylen puolueanalyysin  mukaan eduskuntavaaleissa RKP:llä on yksi tavoite – paluu hallitukseen. Hallituksessa RKP palauttaisi Suomen kaksikielisyyden jälleen kunniaan.
 Ruotsinkielisten palvelujen puolustamisessa neljän oppositiovuoden pettymysten malja kuohui yli eduskunnan loppumetreillä, kun kansalaisaloite Vaasan keskussairaalan ympärivuorokautisen päivystyksen säilyttämisestä  kaatui yhdellä äänellä .
 Ylen puheenjohtajatentin analyysissä  pohdittiin kuitenkin sitä, mitä muuta puolue tarjoaa äänestäjälle kuin kaksikielisen Suomen intressien ajamista.
 Anna-Maja Henriksson Derrick Frilund / Yle
 KD: Sukupuolenvaihdos ei ole ilmoitusasia
 Uskoontulo oli kristillisdemokraattien puheenjohtajalle  Sari Essayahille  niin käänteentekevä tapahtuma, että se vaikutti suoraan myös puolueen valintaan, hän kertoo Sannikka & Ukkola -ohjelman  haastattelussa .
 Hän  kertookin  Yle Areenan "Erilaisessa pääministeritentissä" tärkeimmiksi arvoikseen rakkauden ja armon. Varsinaisessa Ylen vaalitentissä Essayah oli kuitenkin tiukempi ja ilmoitti, että translain uudistaminen on heille hallituskysymys. Puolue ei voi hyväksyä esimerkiksi sitä, jos sukupuolenvaihtamisesta tulee ilmoitusasia.  Analyysin mukaan  aihe sähköisti tentin.
 Kannatusmittauksessa  KD sai 3,5% ja oli suuruusjärjestyksessä kahdeksas. Vanhusten ja lapsiperheiden asiat ovat muutoin vaalikärkinä ja  Ylen puolueanalyysin  mukaan kristillisdemokraatit toivovat nappaavansa eduskuntavaaleissa ainakin yhden lisäpaikan keskustaan pettyneiltä äänestäjiltä.
 Sari Essayah Derric Frilund / Yle
 Keskusta: Nuoriso istuttamaan puita
 "Erilaisessa pääministeritentissä"  keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  kertoo tulleensa kepulaiseksi, koska puolueessa "ihmisyys, kestävä talous ja kestävä luontosuhde ovat tasapainossa". Muutamaa sekuntia aiemmin hän kertoo nauraneensa kunnolla viimeksi, "kun susihukasta kerrottiin  juttua  (Pääministeri Sipilä oli jyrätä rautakauppaan matkalla olleen suden)".
 Ylen vaalitentissä luontosuhde pulpahti uudelleen esiin, kun arveltiin etteivät ilmastotavoitteet täyty. Hakkuiden lisäämisen vastineeksi Sipilä ehdotti nuoria istuttamaan 10 miljoonaa puuta.  Tentin analyysissä  arveltiin, että ilmastokysymyksissä Sipilän viesti puuroutui.
 Kannatusmittauksessa  keskusta oli neljänneksi suurin puolue 14,4 prosentilla. Sipilä kaatoi hallituksen sote-sotkun myötä aivan viime metreillä ja hallituksen eron toivottiin keskustassa nostavan kannatusta. Niin ei käynyt.
 Ylen puolueanalyysin mukaan  monet hallituskauden aikana tehdyt säästötoimet ovat osuneet juuri heikoimmassa asemassa oleviin suomalaisiin. Nyt keskusta houkuttelee äänestäjiä taakseen pyörtämällä leikkauksia ja  lupaamalla esimerkiksi indeksijäädytysten lopettamista , takuueläkkeen nostoa ja nuorten syrjäytymiseen tarttumista.
 Juha Sipilä Derrick Frilund / Yle
 Vihreät: Ydinvoimalat voivat jatkaa
 Vihreiden puoluejohtaja  Pekka Haavisto   kertoo  "Erilaisessa pääministeritentissä", että vihreä liike oli pakko perustaa, koska ympäristön tila ja maailman tilanne 1970- ja 80-luvulla oli sellainen.
 Mitä kertoo maailman tilasta se, että Ylen puheenjohtajatentissä Haavisto sanoi olemassa olevien ydinvoimaloiden olevan osa vihreiden ilmastopakettia? Vihreät on kuitenkin eronnut kahdesti ydinvoiman vuoksi hallituksesta.
 Tentin analyysissä  oudoksuttinkin sitä, kuinka kauaksi on tultu puolueen radikaalista juurista. Niistä Haavisto kertoi  Sannikka & Ukkola -ohjelmassa : ympäristökysymykset veivät hänet kaivinkoneisiin kahliutuneiden Koijärvi-aktivistien seuraan.
 Kannatusmittauksessa  vihreät sai 13% ja on suuruudeltaan viides.  Touko Aallon  luovuttua puheenjohtajuudesta tilalle tullut Haavisto on luvannut johtaa vihreitä kesäkuun puoluekokoukseen saakka.  Ylen puolueanalyysin mukaan  sillä on vaikutuksensa.
 Vaaleissa vihreät yrittää vakuuttaa äänestäjille, että muilla puolueilla on ilmastoasioissa ketunhäntä kainalossaan, analyysissä myös todetaan.
 Pekka Haavisto Derrick Frilund / Yle
 SDP: Vaalilupauksilla miljardihaarukka
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  kertoo muuton Loviisasta Hyvinkäälle tehneen hänestä koviksen kouluaikoina.
 – Kyllä minä olin kovis. Nahkatakki, tupakkaa ja muutama olut viikonloppuisin,  hän kertoi  Sannikka & Ukkola -ohjelmassa.
 Jos voisi, niin Rinne haluaisi suurvaltajohtajista tavata niin ikään kovismaineessa olevan Vladimir Putinin. Tosin siksi, "koska hän on arvoituksellinen ihminen".  Näin hän kertoi  "Erilaisessa pääministeritentissä".
 Ylen puheenjohtajatentissä Rinne haarukoi SDP:n vaaliohjelman kustannuksia suurpiirteisesti: 1 – 3 miljardia euroa. Demareiden vaaliohjelma on yli sata sivua pitkä. Siellä luvataan rahaa muun muassa oppivelvollisuuden pidentämiseen, vanhustenhuoltoon ja eläkkeiden korottamiseen.  Analyysissä  kiinnitettiinkin huomiota vaalilupausten kattamiseen.
 Kannatusmittauksessa  SDP on suurin 20,1%:n kannatuksella.  Ylen puolueanalyysin  mukaan muiden puolueiden kompurointi on tasoittanut Rinteen ja SDP:n tietä vaalivoittoon ja vain pääministerin salkku kelpaa demareille. Voi olla, että Rinne vielä tapaakin Putinin.
 Antti Rinne Derrick Frilund / Yle
 Kokoomus: Hoitajamitoitus kummittelee
 – Minä arvostan kokoomuksessa sitä, että me olemme yksilöpuolue. Kokoomuksessa hienolla tavalla yhdistyy yksilön vastuu ja vapaus,  kertoi perustelujaan  kookoomuslaisuudelleen puoluejohtaja  Petteri Orpo  "Erilaisessa pääministeritentissä".
 Orpo kuvailee itseään Sannikka & Ukkola -ohjelman  haastattelussa  poliittiseksi broileriksi ja kuinka sai maistaa jo opiskelijapoliitikkona politiikan makeutta.
 – Opiskelijajärjestöjohtajalle avautuivat kaikki ovet. Muistan käyneeni tapaamassa ulkoministeri Halosta ja presidentti Ahtisaarta. Hyvin nopeasti istuinkin opetusministeri Heinosen taustaryhmässä.
 Kannatusmittauksessa  kokoomus on toisena 15,8 %:lla.  Ylen puolueanalyysin mukaan  puolueelle kelpaa vain voitto ja pääministerin salkku.  Ylen puheenjohtajatentin analyysistä  voi päätellä, että sote-kompuroinnin ja hoitajamitoituksen takia tehtävä ei ole helppo.
 Derrick Frilund / Yle
 Vasemmistoliitto: Kokoomus ei kelpaa kaveriksi
 Sannikka & Ukkola -ohjelmassa  Li Andersson    kertoo , kuinka vasemmistolaisuus ja luokkatietoisuus heräsivät hänen mielessään jo teini-iän kaveripiirin kautta. Ja nyt vasemmistoliitto hakee nimenomaan puheenjohtajansa suosiolla  Ylen puolueanalyysin  mukaan uutta nousua. Analyysin mukaan sitä voivat siivittää porvarihallituksen säästöpäätökset.
 Hallitukseen osallistumisen ehtona on muun muassa työttömyysturvan aktiivimallin purkaminen ja perusturvan heikennyksistä pidättäytyminen.  Ylen puheenjohtajatentissä  kuultiin myös selkeä linjaus: mahtuminen samaan hallitukseen kokoomuksen kanssa on epätodennäköistä.
 Myös vasemmistoliiton asialistalla ovat ilmastokysymykset.
 – Kyllä minä haluaisin tavata  Donald Trumpin . Ja pitää hänelle aika tiukan ja räksyttävän puheen ilmastonmuutoksesta, sanoo Andersson  "Erilaisessa pääministeritentissä" .
 Kannatusmittauksessa  vasemmistoliitto on kuudentena 9,8 %:lla.
 Li Andersson Derrick Frilund / Yle
 Perussuomalaiset: Vastaveto vähän kaikille
 – Suurvaltajohtajia on aika vähän, mutta haluaisin ehkä tavata  Donald Trumpin . En kyllä nyt keksi, mitä häneltä kysyisin, kertoi perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   "Erilaisessa pääministeritentissä" .
 Selitys haluun tavata Trump voi löytyä  Halla-ahon haastattelusta  Sannikka & Ukkola -ohjelmassa. Myös Trumpin voisi kuvitella sanovan jotain samanlaista.
 – Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan. Se voi olla osittain sitä, että minä olen tottunut siihen. Mutta en tunnista itseäni siitä demonisoinnista, jota näen itseeni liittyen. Kaikki mitä sanon on väärin. Vaikka olisin samaa mieltä kuin vastapuoli, olen jotenkin väärästä syystä oikeaa mieltä, Halla-aho sanoi.
 Ylen puheenjohtajatentin analyysissä  havaittiin Halla-ahon vastaveto, jossa hän asemoi puolueensa voimakkaana vaihtoehtona oikeastaan kaikille. Siten hän pyrkii herättämään nykymenoon tuskastuneet kanavoimaan protestinsa perussuomalaisten kautta.
 Puolueanalyysissä näkyy sama. Perussuomalaiset on puhutellut ihmisiä, jotka kaipaavat perinteistä Suomea ja kokevat valtapuolueiden unohtaneen heidät,  analyysissä todetaan .
 Se on tuottanut tulosta.  Kannatusmittauksessa  perussuomalaiset on noussut kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi 15,1 %:lla.
 Derrick Frilund / Yle
 Siniset: Poliiseja, hävittäjiä ja yksityisautoilua
 Sinisten puoluejohtajasta  Sampo Terhosta  tuli sininen, jotta jokainen voi tietää pärjäävänsä ja olevansa turvassa.  Näin hän kertoo  "Erilaisessa pääministeritentissä".
 Ajatus on tavallaan kuin jatkoa Sannikka & Ukkola -ohjelmassa kerrotuille  työttömyyskokemuksille . Terho sanookin olevansa nyt räjäyttämässä entisenlaista työttömyysturvaa, joka ei hänellä toiminut.
 Ylen puolueanalyysissä  todetaan, että sinisten populismi rakentuu poliisin, armeijan ja autoilun ympärille. Puoluejohtajatentissä Terho lupasikin autoveron poistoa, tuhat uutta poliisia ja sata hävittäjää.  Analyysissä  pantiin merkille myös, että köyhien niskaan ei saa ilmastonmuutoksen torjuntaa kaataa.
 Kannatusmittauksessa  siniset ovat hännänhuippuna 0,9 %:lla.

 Lue lisää:
 Ylen  Vaalikone
 Lue  täältä  Ylen tärkeimmät vaalijutut

Mitä kaikkea oletkaan halunnut tietää ennen vaaleja, mutta et ole huomannut lukea – tässä puolueet yhdellä silmäyksellä


Summary: Tiukka linjaus on ollut voimassa alkuvuoden ajan.

Yhdysvalloissa liittovaltion oikeusistuin on estänyt presidentti  Donald Trumpin  hallinnon linjauksen, jonka mukaan turvapaikanhakijoiden on odotettava hakemustensa käsittelyä Meksikon puolella. Asiasta uutisoi muun muassa  Washington Post .
 Trumpin turvapaikkapolitiikan tavoitteena on ollut vähentää siirtolaisvirtoja Meksikon rajan yli. Trumpin mielestä turvapaikanhakijoiden pääsy Yhdysvaltoihin hakuprosessin ajaksi on toiminut houkuttimena sellaisillekin henkilöille, jotka eivät tarvitse kansainvälistä suojelua.
 Hallinnon mukaan moni maahan pyrkivä tietää, ettei Yhdysvaltojen viranomaisilla ole riittävästi tiloja kaikkien turvapaikanhakijoiden pitämiseen pidätettyinä.
 Yhdysvaltoihin pyrkivien siirtolaisten määrä Meksikon rajalla on viime kuukausina ollut korkeimmalla tasollaan tällä vuosikymmenellä. Valtaosa siirtolaisista on Keski-Amerikan maista.
 Trumpin hallinto alkoi toteuttaa turvapaikkakäytäntöään tammikuussa. Alkuvuoden aikana satoja turvapaikanhakijoita on palautettu Meksikoon odottamaan päätöstä.
 Liittovaltion tuomarin  Richard Seeborgin  mielestä turvapaikkapolitiikka rikkoo lakeja, joiden mukaan turvapaikanhakijoita ei saa palauttaa vaarallisiin olosuhteisiin.
 Tuomioistuimen päätös astuu voimaan perjantaina. Sen jälkeen ne 11 siirtolaista, jotka olivat haastaneet Trumpin hallinnon turvapaikkapolitiikan oikeuteen, on päästettävä Yhdysvaltojen puolelle.
 Seeborg kirjoitti päätöksessään, että rajaviranomaisilla on edelleen oikeus pidättää turvapaikanhakijat, kun he tulevat Yhdysvaltojen puolelle.
 USA:n rajaviranomaisten käsiin päätyi viime kuussa lähes 40  000 lasta -  kriisi Meksikon vastaisella rajalla kiristyy
 Trump uhkaa Meksikoa autotuonnin verotuksella ja rajan sulkemisella

Trumpin turvapaikkapolitiikka törmäsi tuomioistuimeen – turvapaikanhakijoita ei saa lähettää Meksikon puolelle


Summary: Tutkijat ovat ajattelun ammattilaisia. Siksi heidän on näyttävä rohkeammin julkisuudessa kertomassa mitä kriittinen ajattelu on, kirjoittaa Kari Enqvist.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Usein vaaditaan, että poliitikkojen tulisi perustaa päätöksensä tutkijoiden tuottamiin faktoihin. Mutta faktoja enemmän yhteiskuntaelämä kaipaisi kriittistä, erittelevää ajattelua. Ja juuri tutkija on analyyttisen, kriittisen ajattelun ammattilainen.
 Tutkija ei ole vain kapean erityisalan asiantuntija. Hänen ydinosaamistaan on kyky kiihkottomaan pohdintaan. Hän on erikoistunut jäsentämään asiat oikeisiin suhteisiinsa.
 Siksi tutkijoiden pitäisi näkyä enemmän julkisuudessa. Tutkijoita tarvitaan näyttämään esimerkkiä, miten ajatellaan. Eikä vain poliitikoille vaan kaikille kansalaisille.
 Tärkeää kun ei ole luetella faktoja vaan miten faktoihin päädytään. Itse asiassa ei edes ole olemassa puhtaita faktoja, sillä faktat saavat merkityksensä asiayhteydestään. Tämä pätee erityisesti ihmisiä ja yhteiskuntia tutkivissa tieteissä mutta myös luonnontieteissä.
 Päinvastoin kuin usein kuvitellaan , faktat eivät ole saaria. Silloinkin kun ne näyttävät erillisiltä, niitä yhdistää tiedon ja kokemuksen mannerjalusta.
 Likinäköisyys pätee myös poliitikkoihin. He kutsuvat tutkijan paikalle kuin lankkipojan, kiillottamaan kuraiset mielipiteensä
 Siksi esimerkiksi ne ilmastonmuutoksen intohimoisesti kiistävät insinöörit, jotka viivoittimella mittailevat Kemijärven lämpötilakäyriä, katsovat metsän sijasta puita. Puut eli faktat huojuvat tuulessa, mutta niiden muodostama kokonaisuus pysyy.
 Aukkoja näkyy journalistienkin ymmärryksessä silloin, kun he erehtyvät tiedon välittäjistä tiedon tuomareiksi.
 Likinäköisyys pätee myös poliitikkoihin. He kutsuvat tutkijan paikalle kuin lankkipojan, kiillottamaan kuraiset mielipiteensä. Kun työ on tehty, pojan pitää kadota silmistä. Sillä kun tämä on poissa silmistä, poissa mielestä on myös maton alle lakaistu loka.
 Syytä on tutkijoissakin. He kaihtavat turhaa julkisuutta. Tästä seuraa vakava imagohaitta. Kun he astuvat näyttämölle lausumaan kommenttejaan, heidät mielletään etäisiksi ja ylimielisiksi. Koska he eivät näy arkipäivässä, heitä pidetään arkipäivästä vieraantuneina.
 Kun tutkijat sitten kertovat asioiden olevan monimutkaisia, heitä syytetään talibaneiksi ja punavihreiksi propagandatorviksi.
 Tutkija puhuisi mieluusti vain omasta erikoisalastaan . Hän haluaisi kamppailla huuhaata vastaan pidättyvästi ja sivistyssanoin. Mutta fakta on, että valeinformaatiota ei selätetä faktoilla.
 Tästä erinomaisen todistuksen tarjoaa  Benedict Cumberbatchin  tähdittämä brexit-draama, joka sai televisioensi-iltansa tänä vuonna. Siinä Sherlock Holmesinakin tunnettu brittinäyttelijä esittää kansanäänestykseen valmistautuvaa brexit-leirin kampanjapäällikköä. Tämä juonii häikäilemättömästi ja kylvää julkisuuteen valeuutisia mm. Turkin tulevasta EU-jäsenyydestä.
 On siis syytä muistaa, että mikään aika ei riitä kaiken huuhaan kumoamiseen
 Elokuvassa brexitin vastustajien aika menee kannattajien levittämien tulipalojen sammuttamiseen. Oma viesti jää pimentoon. Seuraus – lapsellinen ja järjetön tragikomedia – on nyt kaikkien nähtävillä.
 On siis syytä muistaa, että mikään aika ei riitä kaiken huuhaan kumoamiseen. Siksi tutkijoilta vaaditaan muutakin kuin passiivista reagointia. Heidän pitää olla kentällä jo ennen kuin tulipalot syttyvät. Tutkijan tulee ottaa aloite omiin käsiinsä.
 Pyromaaninkin innostus viilenee, jos katujen kulmissa seisoskelee palomiehiä.
 En tarkoita, että tutkijoiden pitäisi partioida  julkisuuden sivukujia jonkinlaisina akateemisina Odinin sotureina. Riittää, että he ovat läsnä ihmisten arkipäivässä tavallisina tolkun ihmisinä. Pubivisoissa ja tanssimassa tähtien kanssa, brändäämässä tiedettä yhteiskunnan luonnolliseksi osaksi.
 Silloin he muistuttavat pelkällä olemassaolollaan, että on olemassa kriittistä ja pohtivaa ajattelua. Että sellaisen olemassaolo on sekä ihmiskunnalle että Suomen hallitukselle hyvästä.
 Ja jos murrosikäinen muusikonalku, miljonäärikiekkoilija ja jokainen tunneherkkä näyttelijä saavat vapaasti kommentoida kaikkea, miksei sitten tutkija?
 Suomi ilman tiedettä ja tutkijoita olisi maa, jossa vain kovimmin huutava saisi äänensä kuuluville. Se, jonka sanoma olisi härskein ja mainosarvo suurin.
 Ja jos murrosikäinen muusikonalku, miljonäärikiekkoilija ja jokainen tunneherkkä näyttelijä saavat vapaasti kommentoida kaikkea, miksei sitten tutkija? Hän on sentään lukenut muutakin kuin nuotteja tai kiekkokaukalon mainostekstejä.
 Siksi kehotan tutkijoita: vyöttäkää kupeenne, ottakaa sauvanne ja lähtekää julkisuuteen. Menkää ja tehkää poliitikot ja kaikki kansa opetuslapsiksenne. Kastakaa heitä järkiperäisen ajattelun nimeen ja opettakaa heille kriittisyyttä.
 Ja katso, silloin vaalit ovat aina tiedevaalit.
 Kari Enqvist
 Kirjoittaja on kosmologian professori Helsingin yliopistossa ja tietokirjailija. Hän on kiinnostunut ihmisen paikasta maailmankaikkeudesta ja kaikesta siitä, mikä on liikuttavaa tai ihmeellistä.

Kari Enqvistin kolumni: Tutkijat äkkiä julkisuuteen opettamaan kuinka ajatellaan ja ollaan kriittisiä


Summary: Järjestelyllä varmistetaan, että kaikki halukkaat mahtuvat katsomoon.

Imatran Ketterä pelaa ensimmäisen Mestiksen finaalin kotiottelunsa Lappeenrannan Kisapuistossa.
 Järjestelyllä Ketterä haluaa varmistaa, että kaikki halukkaat pääsevät näkemään ainakin yhden finaalipelin paikan päällä. Imatran jäähalli on ollut kaksi välierää loppuumyyty.
 Vastustajasta riippuen ottelu pelataan Kisapuistossa joko huhtikuun 16. tai 18. päivänä..
 Ketterä pelasi Mestiksen välierissä puhtaan sarjan 4–0. Viimeisessä ottelussa TuTo kaatui maanantai-iltana Turussa maalein 3–2.
 – Toivomme tietysti että paikalle tulisi laajemminkin jääkiekon ystäviä Etelä-Karjalasta tukemaan joukkuetta voittoon, sanoo Ketterän puheenjohtaja  Mikko Partanen .
 Finaalisarjan muut ottelut tullaan pelaamaan normaalisti Imatralla.

Imatran Ketterä pelaa ensimmäisen Mestiksen finaaliottelunsa Lappeenrannan Kisapuistossa


Summary: Tulevaisuuden konfliktissa arktisella alueella olisi hoidettava esimerkiksi ympäristökatastrofin ohella monen valtion välisiä riitoja.

Kaksi alusta törmää Jäämerellä lähellä Huippuvuoria Venäjän aluevesillä. Tilanteessa syntyy suuri öljyvuoto. Pian selviää, että toiselta alukselta on tehty signaalitiedustelua salaa. Kehittyy monen valtion välinen soppa.
 Poliittisten ainejärjestöjen opiskelijoiden ja maanpuolustuskorkeakoulun syksyllä pidetty konfliktinratkaisupeli kärjistyi jo 15 minuutin jälkeen.
 Sitten kaikki laantui. Pelaajat alkoivat sovitella ja ajatella enemmän alueen taloudellisia ratkaisuja. Uusia kauppasatamia perustettiin, pieni saari Kanadan rannikolla vaihtoi omistajaa. Kunpa yhteiselo olisi aina näin helppoa.
 Pelaajista puolet oli naisia. Tosielämässä suhdeluku tuskin yltäisi tähän.
 Tampereen politiikan tutkimuksen opiskelija  Tiina Paakkari  sanoo naisena osallistumisen antavan uskoa siihen, että omat taidot ovat riittävät ja niitä osaa käyttää.
 – Toisaalta täällä konfliktinratkaisussa ei merkitse, onko nainen vai mies vaan asiantuntijuus korostuu, Paakkari kuvailee.
 Kiinan joukkueessa pelannut Paakkari myöntää joukkueensa saaneen pahiksen viitan, jota käyttävät niin miehet kuin naiset. Hän odottaa, että pelissä nähdään luovia ratkaisuja.
 Kiinallakin on etuja valvottavana arktisella alueella
 Kiina ei varsinaisesti sijaintinsa perusteella ole arktinen valtio. Kiina on kuitenkin osoittanut halunsa tulla mukaan arktiseen politiikkaan olemalla mukana Arktisessa neuvostossa tarkkailijana.
 Maa julkaisi myös Arktisen strategiansa keväällä, jossa korosti merenkulun vapautta. Sitä kiinnostaa tavaroiden nopeampi kuljetus pohjoisen kautta Eurooppaan.
 Tämänkertaisessa konfliktissa Kiina ja Venäjä riitaantuivat nokittelemaan.
 – Yllättävää on, että konflikti on yritetty kääntää Kiinan ja Venäjän väliseksi, vaikka klassisesti kansainvälisessä politiikassa saattaisi olla idän ja lännen välinen asetelma, sanoo toista kertaa simulaation osallistunut  Minna Aitola  poliittisen historian opiskelijoiden ainejärjestöstä.
 Kanadan pääministerinä pelaavan valtio-opin opiskelijan  Ella Palkoahon  mielestä mielenkiintoisinta pelissä on nähdä konkreettisesti, mitä kansainvälinen politiikka on.
 – Tässä pyritään pitämään realistinen pohja, minkä rajoissa joutuu sitten toimimaan.
 Kaikki eivät toimi miten itse parhaaksi näkee, vaan pitää työstää kompromisseja aika paljon.
 Järjestäjien mukaan juuri konkretian vuoksi pelaamaan tullaan monta kertaa.
 Tiina Paakkari pelasi Kiinan joukkueessa. Niko Nurminen
 Arktiksen tulevaisuus: epäonneen isompi mahdollisuus
 Konflikti Arktis 2018 -pelisimulaatio on vain yksi mahdollinen tapahtumakulku siihen, miten arktisella alueella voisi syntyä tilanne, joka voisi pahimmillaan johtaa tuhoisiin tapahtumiin.
 Arktinen neuvosto tiistaina koolla Pietarissa Arktinen neuvosto kokoontuu tiistaina ja keskiviikkona korkealla tasolla Pietarissa. Paikalla ovat Venäjän presidentti Vladimir Putin, Suomen presidentti Sauli Niinistö sekä Tanskaa lukuunottamatta muita Pohjoismaista edustavat pääministerit. Arktinen neuvosto on perustettu vuonna 1996. Arktisessa neuvoston puheenjohtajuus kiertää. Kukin jäsenmaa (Suomi, Islanti, Venäjä, Norja, Tanska, Ruotsi, Kanada, Yhdysvallat) vuorollaan johtaa neuvoston toimintaa kahden vuoden ajan. Suomen puheenjohtajuus päättyy toukokuussa.
 Vaikka arktiksen jääpeitteen arvellaan olevan sula vasta 2030-luvulla, jo nyt maat ovat alkaneet valmistautua alueilla. Esimerkiksi Venäjä on alkanut panostaa pohjoisen tukikohtiinsa, Nato harjoitteli viime vuoden lopulla Alaskassa. Myös suomalaiset Hornetit olivat mukana harjoituksessa.
 Kun arktisella alueella tapahtuu muutoksia, uskovat asiantuntijat niiden tapahtuvan nopeammin kuin muualla.
 Vaikka yleisesti ajatellaan, että arktinen alue on ollut sovinnon pelikenttä, voi sen alueella tapahtua esimerkiksi tulevaisuudessa tuhoisiakin onnettomuuksia ja nousta pintaan vanhoja uhkakuvia.
 – Kysymys on siitä onko arktinen alue sellainen alue, jossa pystytään rakentamaan luottamusta ja yhteistyötä, estämään tilanteita, joissa konfliktit edes olisivat mahdollisia, vai tuleeko siitä pelinappula laajemmassa pelissä, sanoo konfliktinratkaisujärjestö CMI:n ohjelmajohtaja  Ville Brummer .
 Hänen mukaansa haaste alueen kannalta syntyisi jos joku yhteistyötä aiemmin tehneistä ei enää näkisi yhteisten pelisääntöjen noudattamista kovin tärkeänä. Pikkuhiljaa konflikti olisikin valmis.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomi pelissä mukana vai ei?
 Kun opiskelijoiden peli oli jatkunut puoli päivää, Suomi ja sen pelaajat näyttävät hyvin passiivisilta. Pelinohjaajien mukaan näin on käynyt aikaisemmillakin kerroilla. Mitä tämä kertoo Suomen kuvasta konfliktien ratkaisijana?
 Suomen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa tuntevien mukaan todellisuudessa Suomi ei ole näin vietävissä. Kylmästä sodasta lähtien on silti ollut jonkinlainen sordiino päällä.
 Ulkoministeriön turvallisuuspolitiikan ja kriisinhallinnanyksikön päällikön  Sari Raution  mukaan on tosiasia, että isot valtiot, joilla on resursseja enemmän, on suurempi mahdollisuus olla fyysisesti läsnä. Näin on arktiksella kuten muillakin alueilla.
 – Mutta mitä tulee alueen käyttöön tai alueella toimimiseen, niin kansainvälinen oikeus ja monenvälinen yhteistyö ovat lähtökohtina.
 Suomi on tällä hetkellä puheenjohtajamaa Arktisessa neuvostossa, jonka tavoitteena on edistää kestävää kehitystä ja ympäristönsuojelua arktisella alueella.
 Vuosi sitten asiantuntijat arvioivat Ylelle, että ainakin puheenjohtajuuden alkutaival sujui Suomelta kelvollisesti
 Toukokuussa Rovaniemellä järjestettävä ulkoministereiden kokous päättää Suomen kauden Arktisen neuvoston puheenjohtajana. Sen jälkeen Suomen toiminnan tulokset ovat kaikkien arvioitavissa.
 Konflikti Arktis 2018 -pelisimulaatiossa muun muassa käytiin neuvotteluita maiden välillä. Venäjän ja Kanadan pelaajat neuvottelemassa konfliktin ratkaisemiseksi.  Niko Nurminen
 Naisille nappuloita enemmän
 Pelipäivänä pelaajat olivat valmistautuneet keräämällä tietoa omasta maastaan ennakkoon. Resursseja jaettiin heille pelissä noudattamalla mahdollisimman paljon todellisuutta.
 Haastateltavien mukaan miehet ja naiset ovat samanlaisia konfliktien tekijöinä tai ratkaisijoina. Pelinohjaajien mukaan aiemmissa peleissä joitakin eroja on näkynyt siinä, minkälaisesta taustasta paikalle on tultu.
 Jos esimerkiksi ryhmässä on ollut pelkkiä sotilaita, he usein ovat liikuttaneet ronskimmin sotakalustoa. Jos taas tiimissä on mukana politiikan tai historian alojen opiskelijoita, he ovat pidempään vain paikallaan.
 – Pelinjohtajat yrittävät antaa syötteitä. Tänäkin vuonna, rautaa rajalle on helpompi simuloida, kuin että pelaajat pohtisivat syvällisemmin, mitä tämä taloudellinen asia nyt esimerkiksi tuo johonkin suhteeseen, kertoo peliä suunnittelut ja johtanut  Helmi Rantala .
 Todellisuutta on kuitenkin se, että siviilikriisinhallinnassa ja konfliktien sovittelijoina on naisia vain pieni osa.
 Suomi on ollut jo vuonna 1999 EU:n puheenjohtajana aktiivisesti rakentamassa EU:n yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa. Alusta asti esimerkiksi siviilikriisinhallinnassa on toiminut suomalaisasiantuntijoina niin miehiä kuin naisia, kertoo ulkoministeriön Rautio.
 – Meillä on ollut jo monta vuotta ainakin 30 prosenttia asiantuntijoista naisia, sanoo Rautio.
 Myös rauhanturvaajina on ollut naisia. Sotilaallisen kriisinhallinnan puolella prosentit ovat kuitenkin alhaisia johtuen pitkälti siitä, että yleinen asevelvollisuus koskee vain miehiä ja niinpä naisten rekrytointipohja on pieni.
 Arktis Konflikti 2018 pelaajista monia kiinnostavat kriisinhallinta-ja konfliktinratkaisutehtävät. Niko Nurminen
 Armeijaan vai feministisempää ulkopolitiikkaa?
 Voisivatko naiset uskoa enemmän itseensä, jos armeija olisi pakollinen kaikille? Asiantuntijoiden mukaan tämäkään ei ole ratkaisu kaikkeen, vaikka se voisi olla yksi tekijä muiden joukossa.
 Ulkoministeriön turvallisuuspolitiikan ja kriisinhallinnanyksikön päällikkö Sari Rautio uskoo, että se voisi hyvinkin laajentaa osallistumispohjaa sotilaallisen kriisinhallinnan näkökulmasta.
 – Mutta Suomessa keskustelut ovat vasta alkaneet naisten asepalveluksen laajentamisesta nykyisestä vapaaehtoisuudesta johonkin muuhun. Toki ne päätökset tehdään kansallisen puolustuksen näkökulmasta, ja toivottavasti tasa-arvon näkökulmasta, Rautio sanoo.
 CMI:n ohjelmajohtajan Ville Brummerin mukaan kaikkien tiimien sisällä ei tarvitse olla samanlaisia. Tärkeämpää on varmistaa, että tiimin sisällä on erilaisia näkökulmia, kertoo itse siviilipalveluksen suorittanut Brummer.
 Entä voisiko Suomen ulkopolitiikka olla vieläkin feministisempää, eli ottaa kysymysten keskipisteeseen naiset ja lapset ja vähemmistöt ja voisiko feministinen ulkopolitiikka toimia juuri arktisilla alueilla?
 Yksiselitteistä vastausta ei haastateltavilla ole. Monen mielestä Suomi tekee jo nyt riittävän tasa-arvoista ulkopolitiikkaa.
 – Tavallaan arktinen alue on sellainen, että siellä on elementtejä, jotka tarvitsevat naisnäkökulmaa, sanoo Brummer.
 Tasaveroisista hakijoista nainen etusijalle
 Jotain Suomi voi kuitenkin asialle kriisinhallinta- ja konfliktinratkaisukysymyksissä tehdä. Naisia voitaisiin asettaa etusijalle.
 – Se ei tarkoita, että ohitetaan pätevyysvaatimuksia naisten rekrytoimisen eduksi vaan sellaisissa tapauksissa, joissa on tasa-vertaisia hakijoita, voidaan pistää nainen etusijalle, kertoo Sari Rautio.
 Suomen sisäministeriön alainen kriisinhallintakeskus, joka välittää asiantuntijoita EU:n, Etyjin, YK:n ja Naton kriisinhallintatehtäviin, tekee sitä jo. Yksi tapa olisi luoda perheellisten asiantuntijoiden, erityisesti naisten, rekrytoitumista tukevia käytäntöjä.
 – Tasa-arvon mallimaana olemiselle on kaksi puolta. Minun mielestäni joko itse tekee asiat tai saarnaa muille, muistuttaa Brummer.
 Valtio-oppia opiskeleva Ella Palkoaho pelasi Kanadan pääministerinä. Niko Nurminen
 Pelissä simuloitu konflikti loppui onnellisesti sopuun. Yhteisessä julkilausumassa kuitenkin pohdittiin esimerkiksi miten vaikeaa eri valtioiden on sovittaa yhteen taloudelliset ja poliittiset intressinsä.
 Peli näyttääkin todistavan sen puolesta, että Jäämerelle mahtuu eritaustaisia asiantuntijoita ja eri näkökulmista muistuttajia paremmin kuin moneen taistelevien intressien risteyspaikkaan maapallolla.
 Kun nämä peliin osallistuneet naiset nyt pohtivat omia tulevaisuudenvalintojaan, on heille helppo arvata olevan kysyntää tulevien vuosien neuvottelupöydissä. Jää jatkaa sulamistaan kovaa tahtia.
 Juttuun on haastateltu sähköpostitse myös sisäministeriön kansainväliseen pelastusyhteistyöhön perehtynyttä asiantuntijaa Veera Parkoa sekä Arktis Konfliktin 2018 pelijohtajaa, Helsingin yliopiston opiskelijaa Eveliina Hannikaista.
 Jyväskylän tutkijatohtori Teemu Häkkisen kirjoitus feministisestä ulkopolitiikasta The Ulkopolist -julkaisussa.

Arktisen alueen kriiseissä on Suomella sovittelijan rooli – konfliktinratkaisua voi treenata vaikka simulaatiopelissä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Onni Westlundia auttoi 22 sosiaalityöntekijää, mutta kaikki eivät ole yhtä onnekkaita
 Onni Westlund Jussi Mansikka / Yle
 Lastensuojelun  entiset asiakkaat  kertovat, minkä pitäisi muuttua Suomessa. Nyt sosiaalityöntekijöiden kuorma on niin suuri, että nuori ei välttämättä tiedä oman sosiaalityöntekijänsä nimeä tai yhteystietoja. Kahdeksalla nuorella oli yhteensä sata sosiaalityöntekijää nuoruudessaan. Se on liikaa.
 Ylen kysely: Palkkoja ja lisiä ei saa leikata ohi työehtosopimusten, vaikka työnantajalla menisi huonosti
 Jani Saikko / Yle
 Valtaosa suomalaisista vastustaa  paikallisen sopimisen  lisäämistä työpaikoilla, kertoo Ylen Taloustutkimuksella teettämä kysely. Suomalaisilta kysyttiin valmiutta sopia paikallisesti esimerkiksi lomaraha-, sunnuntailisä- tai palkkaleikkauksista, jos työnantajan taloustilanne on huono. Puolueista erityisesti kokoomus ja keskusta kannattavat paikallisen sopimisen lisäämistä työllisyyden nostamiseksi.
 Israel äänestää vaaleissa – vaalitaistelua käydään myös Finkelsteinin perheessä
 Irina ja Arie ovat eri mieltä melkein kaikesta politiikassa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Israelin  parlamentin 120 paikasta  kisaa 14 puoluetta. Päävastustajia ovat kuitenkin Israelin nykyinen pääministeri Benjamin Netanjahu sekä entinen Israelin puolustusvoimien komentaja, uuden keskustaliberaalin Sininen ja valkoinen -puolueryhmittymän johtaja  Benny Ganz . Kansalaisten mielipiteet jakautuvat melko tasan, näin myös Finklesteinin perheessä. Perheen isä Arie on ehdottomasti Netanjahun kannalla, äidi Irina kannattaa Ganzia.
 Kriisin sovittelemista voi harjoitella simulaatiopelillä
 Helmi Rantala (vas.) ja Eveliina Hannikainen olivat vastuussa pelin johtamisesta.  Niko Nurminen
 Suomen puheenjohtajuuskausi Arktisessa neuvostossa on lopuillaan. Tiistaina järjestetään  Pietarissa Arktisen foorumin  kokous, jossa tapaavat presidentit  Vladimir Putin  ja  Sauli Niinistö  sekä pääministerit muista Pohjoismaista paitsi Tanskasta. Mutta miten arktisen alueen kysymyksiä voisi ratkoa tehokkaasti? Voisiko naisten osuutta konfliktinratkaisussa lisätä?
 Vielä ehdit ennakkouurnille
 Perttu Ruokangas / Yle
 Tänään on eduskuntavaalien  ennakkoäänestyksen viimeinen päivä . Ennakkoäänestyspaikoilla on vierailtu tänä vuonna ahkerammin kuin edellisissä eduskuntavaaleissa. Ennakkoon on tähän mennessä äänestänyt peräti 28,3 prosenttia suomalaisista.
 Sakeaa lumisadetta Keski-Suomeen, Lapissa poutaa
 Sääennuste tiistaille 9. huhtikuuta.  Yle
 Matalapaine liikkuu hitaasti Suomen yli itään. Sää on maan etelä- ja keskiosassa pilvistä ja sateista. Etelässä tulee räntää tai vettä, etenkin maan keskiosassa lumentulo on runsasta. Myös Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa tulee lunta, poutaisinta on Lapissa. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lastensuojelun asiakkaina olleet nuoret kertovat, minkä pitäisi muuttua, paikallinen sopiminen ei innosta, maan keskiosaan runsaasti lunta


Summary: Yli 1,2 miljoonaa äänestäjää oli maanantai-iltaan mennessä antanut äänensä.

Tänään tiistaina on eduskuntavaalien viimeinen ennakkoäänestyspäivä.
 Ennakkoäänestysinto on ollut näissä vaaleissa reippaasti suurempi kuin viimeksi. Maanantai-iltaan mennessä äänensä oli antanut ennakkoon 28,3 prosenttia äänioikeutetuista eli yli 1 200 000 ihmistä. Vuonna 2015 ennakkoäänestyksen toiseksi viimeisenä päivänä vastaava luku oli 24,8 prosenttia eli vajaat 1 045 000 ihmistä.
 Kotimaan ennakkoäänestyspaikkoja on yhteensä 911. Äänestyspaikkoja on esimerkiksi kunnan- ja kaupungintaloissa, kirjastoissa, kauppakeskuksissa sekä posteissa.
 Täältä löydät kaikki kotimaan ennakkoäänestyspaikat.
 Kukin äänioikeutettu voi oman valintansa mukaan äänestää ennakkoon missä tahansa yleisessä ennakkoäänestyspaikassa joko kotimaassa tai ulkomailla. Äänestää voi kuitenkin vain omassa vaalipiirissä ehdokkaana olevaa henkilöä.
 Vieläkö etsit omaa ehdokastasi? Tee Ylen vaalikone
 Ota äänestyspaikalle mukaasi henkilöllisyystodistus. Se voi olla poliisin myöntämä henkilökortti, passi, ajokortti tai vastaava kuvallinen asiakirja. Vanhanmallisessa pahvisessa ajokortissa kuva saattaa olla niin vanhentunut,  ettei kortti enää kelpaa henkilöllisyystodistukseksi.
 Voit ottaa mukaasi myös postitse kotiisi saapuneen äänioikeusilmoituksen, mutta tämä ei ole välttämätöntä. Yksityiskohtaisempia ohjeita ennakkoäänestämiseen  löydät täältä .
 Varsinainen vaalipäivä on tämän viikon sunnuntaina, 14. huhtikuuta.
 Lue myös:
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus

Vielä ehdit uurnalle – ennakkoäänestys päättyy tänään


Summary: Korruptiosyytteet nakertavat Israelin kansan luottamusta poliitikkoihin, mutta uskottavat vaihtoehdot ovat tämän päivän parlamenttivaaleissa vähissä.

HAIFA  Ostoskeskuksen kahvilassa Finkelsteinin pariskunta mahtuu vielä saman pöydän ääreen, mutta kun aletaan puhua politiikkaa, siitä on sopu kaukana.
 Tiistain parlamenttivaaleissa perheenisä  Arie Finkelstein  aikoo äänestää pääministeri  Benjamin Netanjahun  Likud-puoluetta, nykyisen hallituksen tukijalkaa. Miksi?
 – Netanjahu on suuri johtaja, joka on tehnyt paljon hyvää Israelille. Mitä enempää voisi toivoa. Ajatellaan nyt vaikka Iranin ydinsopimusta, Arie sanoo.
 Netanjahu kun taivutteli Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tuekseen, ja nyt molemmat vaativat sopimuksen romuttamista. Iranin ahdinkoa pidetään Israelin etuna.
 – Hui, kauhistuu hänen puolisonsa  Irina Finkelstein  vieressä, eikä malta pysyä enää hiljaa.
 – Netanjahu on katastrofi, Irina tuikkaa väliin.
 Irinan mielestä Netanjahu on jakanut kansakunnan kahteen taistelevaan leiriin, ihmisiin, jotka rakastavat häntä ja ihmisiin, jotka vihaavat häntä.
 – Bibi on mennyttä kalua. Hän on ollut vallassa jo tarpeeksi kauan ja joutaa mennä, Irina sanoo.
 Benny Gantzin johtaman puolueryhmittymän, Kahol Lavanin vaalimainos. Keskuntaliberaalin ryhmittymän nimi on suomeksi Sininen ja valkoinen. Mika Mäkeläinen / Yle
 Israelin parlamenttivaalit ovat ennen kaikkea  kansanäänestys maan pitkäaikaisen pääministerin Benjamin ”Bibi” Netanjahun suosiosta. Hän on kansaa syvästi jakava persoona, josta jokaisella on mielipide.
 – Ciao Bibi, ciao Bibi, Irina jatkaa. Hän imitoi vaalimainosta, jota Netanjahun haastaja ja päävihollinen, Sininen ja valkoinen -vaaliliiton pääministeriehdokas  Benny Gantz  on levittänyt Facebookissa.
 Irinan mielestä asevoimien esikuntapäällikkönä aiemmin toiminut keskustavasemmistolainen Gantz olisi juuri oikea mies Israelin tulevaksi pääministeriksi.
 Irinan mielestä Gantz tuntee sekä Israelin asevoimat että Gazan tilanteen, ja siksi häneltä voisi löytyä uusia ratkaisuita ikuisuuskiistaan israelilaisten ja palestiinalaisten suhteesta.
 Mutta mikä sellainen ratkaisu voisi olla? Nyt on Arien vuoro arvostella.
 Irinan ja Arien kolmen huoneen kerrostaloasunnossa on myös kaksi kissaa. Mika Mäkeläinen / Yle
 – Kukaan ei tunne Gantzin agendaa. Hän ei puhu siitä yhtään mitään. Siksi hän on epäilyttävä, emmekä oikein tiedä, miten häneen pitäisi suhtautua, Arie sanoo.
 Aina kun Arie pääsee ääneen, hänen puolisonsa  alkaa nakella niskojaan ja pyöritellä silmiään. Älä nyt hulluja puhu! Mutta Arie ei kallista hänelle korvaansa. Arien mielestä vain Netanjahu on Israelin turvallisuuden tae.
 Yleensä Arie sanoo äänestäneensä uskontopuolueita, mutta tällä kertaa hän antaa äänensä Netanjahun Likudille. Israelissa äänestetään puolueita eikä suoraan ehdokkaita, ja Arie haluaa varmistaa Likudille mahdollisimman hyvät lähtöasetelmat hallitusneuvotteluihin.
 Sekä Likudille että Gantzin johtamalle vaaliliitolle ennakoidaan noin 30 paikkaa. 120-paikkaisessa knessetissä eli parlamentissa enemmistöön vaaditaan 61 paikkaa, joten luvassa on tiukat hallitusneuvottelut, joissa haetaan tukea pienpuolueista.
 Irina pitää Likudia typeränä valintana jo siksi, että vaalien jälkeen Netanjahu on saamassa syytteitä kolmeen korruptioskandaaliin liittyen. Arien mielestä korruptiosyytteet ovat tosin perusteettomia.
 Israelin pääministerin, Likudin johtajan Benjamin Netanjahun venäjänkielinen vaalimainos. Mika Mäkeläinen / Yle
 – En usko mihinkään korruptioon, korruptiosyytökset ovat vain valetta, Arie sanoo ja panee pahat puheet median syyksi – median, joka ”ei ole koskaan tykännyt Netanjahusta”.
 Irinan mielestä pitkä valtakausi on turmellut Netanjahun, joka on hänen mielestään alkanut käyttäytyä kuin kuningas.
 Irina kannattaa periaatteessa vasemmistolaista Meretz-puoluetta, mutta näissä vaaleissa hän antaa äänensä keskustavasemmistolaiselle Sininen ja valkoinen -vaaliliitolle, koska hän haluaa sen nousevan pääministeri Netanjahun Likud-puoluetta suuremmaksi.
 Vain yhdestä asiasta molemmat ovat yhtä mieltä – Netanjahu on erinomainen ja vakuuttava esiintyjä, joka ansaitsisi pääministeritaipaleestaan oscarin.
 Netanjahun ja Gantzin kannattajat ovat toistensa  kurkussa myös somessa. Irinan mielestä vihapuhe sosiaalisessa mediassa on yltynyt. Kun hän on esittänyt Netanjahun vastaisia mielipiteitä, hänelle on toivottu kuolemaa ja häntä on käsketty painumaan Venäjälle tai Gazaan.
 Venäjälle siksi, että venäjä on 52-vuotiaan Irinan äidinkieli. Irina on kotoisin Bakusta, nykyisestä Azerbaidžanista.
 Arie Finkelstein joutui kouluttautumaan uuteen ammattiin jalkavamman takia. Mika Mäkeläinen / Yle
 Neuvostoliiton hajottua Armenia ja Azerbaidžan sotivat, ja Irinan mukaan ”kaikki” lähtivät – hän virran mukana. Juutalaisten suuntana oli ennen kaikkea Israel.
 Entisen Neuvostoliiton alueen muuttajien joukossa Irina on poikkeus. Enemmistön poliittinen identiteetti on  jemini , oikeistolainen.
 Tässä perheessä se oikeistolainen on kuitenkin Arie. Hän on syntynyt Israelissa, mutta hänen vanhempansa ovat kotoisin nykyisestä Moldovasta. He muuttivat Israeliin heti vuoden 1973 sodan jälkeen.
 – Olemme kuin Israelin valtio pienoiskoossa. Meillä on erilaiset poliittiset mielipiteet, mutta olemme kuitenkin yksi perhe. Rakastamme ja kiroilemme, mutta olemme yhtä perhettä, Irina sanoo.
 Irina ja Arie Finkelstein kutsuvat minut kotiinsa,  ja suomalaiseen tyyliin pahoittelevat sotkua. Jääkaapin ovea koristavat valokuvat ja seinillä on taidetta. Kaksi kissaa silmäilee uteliaasti vieraita.
 Kolmen huoneen kerrostalohuoneisto sijaitsee vehreällä kukkulalla Haifan rannikkokaupungissa. Naapureissa on paljon arabeja. Heitä on Israelin väestöstä keskimäärin kuudesosa, mutta Haifassa paljon enemmän.
 Irinan ja Arien kahdeksanvuotias Ilay-poika leikkii leikkiaseella. Mika Mäkeläinen / Yle
 Arabien edustus knessetissä on kuitenkin jäänyt ohueksi, sillä juutalaisia paljon useammin he jättävät äänestämättä. Vaaliboikottia on puuhattu tälläkin kerralla.
 Irina myy työkseen naisten alusvaatteita. Arie työskenteli aiemmin rekkakuskina, mutta loukkasi töissä jalkansa ja on sen jälkeen saanut korvausta osittaisesta työkyvyttömyydestä. Nyt 44-vuotiaana hän on opiskellut itselleen uuden ammatin ja aikoo pian aloittaa sähköinsinöörin työt.
 Irina ja Arie ovat olleet yhdessä 16 vuotta. He tutustuivat netissä ja muuttivat yhteen jo viikon päästä.
 Irinalla on 30-vuotias poika aiemmasta liitosta, ja pariskunnalla on yhteinen 8-vuotias poika – jolle he eivät puhu politiikasta, koska yhteistä linjaa ei löytyisi.
 Molemmilla on kuitenkin omat somekuplansa, joissa samanmielisiä riittää.
 Israelissa lähes kaikki ovat kotoisin  jostain muualta. Mutta samalla kaikki ovat kotonaan täällä – myös palestiinalaiset. Siitähän se ongelma syntyy. Kun omistuksia kaivellaan riittävän kaukaa historiasta, niin samoille kunnaille ja kotikonnuille löytyy useampi ottaja.
 – Vasemmiston linja on, että antaa palestiinalaisten tulla tänne, mutta oikeisto ajattelee, että meidän on taisteltava, koska tämä on kotimme. Emme luovuta milliäkään tästä maasta, Arie sanoo.
 Oikeastaan Arie haluaisi päinvastoin laajentaa Israelin asutusta. Hänen haaveenaan on rakentaa vielä joskus omakotitalo Länsirannalle.
 – Ihan sama juttu kun nyrkkeilyssä. Kun joku iskee, niin totta kai on iskettävä takaisin. Juuri näin täällä tapahtuu. Elämme hyvin vaarallisessa naapurustossa, ja meidän on oltava kovia, Arie sanoo.
 Lähes 300 000 asukkaan Haifa on Israelin kolmanneksi suurin kaupunki. Mika Mäkeläinen / Yle
 Irina pyörittää taas silmiään.
 – Juuri tuon takia minusta tuli  smolani , vasemmistolainen, hän sanoo.
 – Olen aina ollut hyvin humaani, pidän kaikista ihmisistä, juutalaisista, arabeista tai mistä vaan, ei mitään väliä, mutta hänestä on ajan mittaan tullut oikeistolaisempi, Irina sanoo.
 – Vuonna 2012 Gazan operaation aikana Arie katseli telkkaria ja kiroili. Tajusin, että olin kaikesta eri mieltä. Mistä hän tykkäsi, siitä minä en tykännyt. Se auttoi minua muodostamaan selkeämmän näkemyksen, Irina sanoo.
 Arien mukaan heidän on tietysti pakko yrittää elää erilaisten mielipiteittensä kanssa.
 – Ota tai jätä. Jos voit elää minun ja mielipiteitteni kanssa, niin hyvä. Jos et, niin sitten erotaan, Arie sanoo.
 Arie selittää vakaumustaan taustalla.  Kun Arie suoritti asepalvelustaan, hänen kotinsa lähellä räjähti bussi. Kuolleita oli paljon.
 – Yhden terroristin pää oli melkein oveni vieressä. Se oli todella rumaa jälkeä. Kuinka voisin olla liberaali, Arie sanoo.
 Irinan mielestä kovat kokemukset palestiinalaisista eivät voi selittää kaikkea.
 – Yksi minunkin ystävistäni kuoli terrori-iskussa, mutta en muuttanut poliittista näkemystäni sen takia, Irina sanoo.
 Irinan mielestä vuoropuhelua on pakko jatkaa, jotta säilyy mahdollisuus sovintoon. Arien mielestä terrori-iskut ovat yltyneet juuri silloin kun palestiinalaisten kanssa on neuvoteltu rauhasta.
 – Jos niille antaa maata, niin vastalahjaksi saa sodan, Arie uskoo.
 Arie Finkelstein joutui kouluttautumaan uuteen ammattiin jalkavamman takia. Mika Mäkeläinen / Yle
 Irina on taas toista mieltä, ainakin osittain. Hänen mielestään oikeistolaiset kaivavat mieluusti menneitä, kun taas hänen katseensa on tulevaisuudessa.
 Irina haluaisi itsenäisen palestiinalaisvaltion  Länsirannalle ja Gazaan. Arien mielestä Juudean ja Samarian luovuttaminen olisi Israelin tuho. Hän muistelee Gazaa. Kun Israel lähti Gazasta, Arien mielestä sieltä on vain satanut raketteja.
 – Sitten voikin sanoa hyvästit Israelin valtiolle, Arie huikkaa.
 – Eipäs, Irina väittää vastaan.
 – Juupas. No tässä sen taas näkee. Näin riitelemme joka päivä, sanoo Arie.
 – Arabit ovat aina olleet täällä ja tulevat aina olemaan täällä. He kuuluvat Israeliin, eikä heistä pääse eroon. Jos sellaisesta aletaan edes puhua, niin seuraavaksi kai pyritään eroon venäläisistä. Vain poliittinen ratkaisu on kestävä ratkaisu, Irina sanoo.
 Annetaan viimeinen sana israelilaiselle toimittajalle,  jonka mielestä edessä ovat poikkeukselliset vaalit lähinnä sen takia, että Netanjahu on saamassa syytteet korruptiosta. Rikossyytteet eivät kuitenkaan ole näkyneet Netanjahun suosion laskuna.
 – Kyse ei välttämättä ole siitä, etteivätkö israelilaiset välittäisi korruptiosyytteistä, vaan siitä, että Israel on vaikeassa tilanteessa, eikä inspiroivia vaihtoehtojohtajia oikein ole, arvioi i24 News -uutiskanavan toimittaja ja uutisankkuri  Eylon Levy , joka on seurannut työkseen vaalikamppailua.
 Levyn mielestä Netanjahu on osoittautunut vahvaksi ja vakaaksi johtajaksi, vaikka hänen politiikastaan ajattelisi mitä tahansa.
 Levyn mukaan Netanjahu on markkinoinut itseään erityisesti kansainvälisillä suhteillaan, hyvällä taloudenpidolla ja Israelin turvallisuudella. Netanjahun viimeinen vuosikymmen on ollut Israelissa poikkeuksellisen rauhanomaista aikaa.
 Toimittaja Eylon Levy i24 News:sta. Mika Mäkeläinen / Yle
 – Hän on niitä harvoja valtionpäämiehiä maailmassa, jotka voivat lentää suoraan Trumpin luota Washingtonista Kremliin tapaamaan Putinia, Levy sanoo.
 Kuten Netanjahu vaalikamppailun viime metreillä tekikin.
 Lisäksi Netanjahu kosiskelee poliittista oikeistoa lupaamalla liittää Länsirannan siirtokuntia Israeliin. Netanjahun kampanjan kannalta sopivasti ajoitettua tukea on tullut Washingtonista, jossa Trump ilmoitti pari viikkoa sitten Yhdysvaltain hyväksyvän aiemman alueliitoksen, Golanin kukkulat, osaksi Israelia.
 Tulevaisuuden kannalta suurin epävarmuus liittyy Levyn mielestä Yhdysvaltain lupaamaan Lähi-idän rauhanehdotukseen. Israelissa ei tiedetä, kuinka pitkälle sitä on työstetty yhdessä Israelin kanssa.
 Joka tapauksessa Levy ennustaa Israelille vaikeita hallitusneuvotteluita ja mahdollisesti epävakaata hallitusta. Vaikka Netanjahun Likud saisi puolueista eniten paikkoja, se joutuu jatkossakin tukeutumaan moniin äärioikeiston pienpuolueisiin, joilla on kaikilla omat tavoitteensa.
 Lue lisää:
 Israelilaistutkijat:  Verkosto luonut satoja valetilejä Twitteriin tukemaan pääministeri Netanjahua
 Suomalaisasiantuntija Trumpin aikeista tunnustaa Golan: Ajankohta liittyy vaaleihin sekä Israelissa että Yhdysvalloissa

Tämä pariskunta on kuin Israel pienoiskoossa – Pääministeri Netanjahusta saa aikaan tulisen mielipidetaistelun


Summary: Lastensuojelun asiakkaina olleet nuoret kertovat, minkä pitäisi muuttua Suomessa.

Onni Westlund  oli kaksivuotias, kun hän pääsi ensimmäisen kerran lastensuojelun asiakkaaksi. Onni Westlundin sanoin nimenomaan pääsi, eikä joutunut.
 – Ilman lastensuojelua olisin luultavasti kuollut, nyt 27-vuotias Onni Westlund sanoo.
 Westlund ei ollut välittömässä hengenvaarassa, mutta ilman sosiaalityöntekijöiden puuttumista hän olisi kasvanut turvattomassa ympäristössä ja tehnyt luultavasti vääriä ratkaisuja.
 – Jo ennen kouluikää poltin röökiä, join kaljaa ja tein rötöksiä.
 Sijaisperheitä ja kotiutumisyrityksiä
 Tamperelaisen Westlundin isä kuoli auto-onnettomuudessa, kun poika oli vain kaksivuotias.
 – Sen jälkeen äiti haki lastensuojelun avohuollosta apua meille, koska hänellä oli kaksi pientä lasta ja mielenterveydessä haasteita.
 Kotiin saatu apu ei riittänyt, ja Onni Westlund oli viiden vanha, kun hän meni sijaisperheeseen ensimmäisen kerran. Muutaman kuukauden kuluttua hän palasi kotiin, kunnes edessä oli taas uusi sijaisperhe.
 Äidin luo palaaminen ei onnistunut taaskaan ja pojat muuttivat kolmanteen sijaisperheeseen.
 Sen jälkeenkin edessä oli vielä useita kotiutumisyrityksiä, kunnes veljekset päätettiin vuonna 1999 huostaanottaa.
 – Menimme päivystysperheen luo, jossa meidän piti olla vain vähän aikaa, mutta lopulta olimme yli vuoden. Sitten pääsimme ihanaan sijaisperheeseen, jossa olin kymmenen vuotta.
 Onni Westlund tapaa työnsä puolesta satoja nuoria.  Jussi Mansikka / Yle
 Onni Westlund oli onnekas, koska hän sai koko ajan olla veljensä kanssa samassa sijaisperheessä. Myöhemmin hän on ymmärtänyt, että oli monella muullakin tapaa onnekas.
 Kahdeksannelle luokalla ei tosin siltä tuntunut.
 – Ensimmäistä kahdeksaa kouluvuotta leimasi monenlainen häiriö- ja väkivaltakäyttäytyminen, joka näkyi myös koulumenestyksessä.
 22 sosiaalityöntekijää
 Onni Westlundin ensimmäinen positiivinen muistikuva sosiaalityöntekijästä on, kun tämä leikki matolla hänen kanssaan legoilla.
 – Se on jäänyt mieleen. Siinä vaiheessa en tietenkään ymmärtänyt, että samalla kun leikin, hän kyseli asioita ja selvitti, miten olen sopeutunut sijaisperheeseen.
 AOP
 Westlund on laskenut, että häntä auttoi yhteensä 22 sosiaalityöntekijää. Se on paljon.
 – Kaikkia en ole edes kohdannut, vaan olen lukenut nimen papereista.
 Westlund, 27, on nyt asiantuntijana valtakunnallisen lastensuojelujärjestön Pesäpuu ry:n UP2US - Meistä kiinni -hankkeessa. Sen tavoitteena on vahvistaa lastensuojelun sijaishuollossa asuvien ja asuneiden nuorten hyvinvointia.
 Kokemusasiantuntijat auttavat muita nuoria
 Hankkeen kokemusasiantuntijaryhmässä Tampereella on kahdeksan nuorta aikuista, joiden asioita on hoitanut yli sata lastensuojelun sosiaalityöntekijää. Se on liikaa.
 Eveliina Ikonen on kokemusasiantuntija.  Jussi Mansikka / Yle
 Tähän Westlund ja muut nuoret haluavat muutoksen. Sen takia he ovat valmiita kertomaan oman tarinansa.
 Kokemusasiantuntija  Eveliina Ikonen  sanoo, että hänellä on ollut 12 sosiaalityöntekijää kymmenen vuoden aikana.
 – Heistä olen nähnyt seitsemän. Viidesta sosiaalityöntekijästä en edes tiennyt, 19-vuotias Ikonen sanoo.
 Kovan vaihtuvuuden takia sosiaalityöntekijät eivät pysty tutustumaan nuoriiin tarpeeksi hyvin, ja siksi he voivat Ikosen mukaan tehdä vääriä ratkaisuja.
 Milja Kaijanen , 22, sanoo, että nuoria pitäisi kuunnella nykyistä enemmän lastensuojelussa. Nuoret voivat kertoa sosiaalityöntekijöille, mitkä käytännöt toimivat, mitkä eivät. Kaijanen on ollut kokemusasiantuntija hankkeen alusta lähtien eli syksystä 2018.
 Milja Kaijanen  Jussi Mansikka / Yle
 "Muutimme pakoon"
 Kaksi kokemusasiantuntijaa haluaa puhua kokemuksista nimettömästi asioiden henkilökohtaisuuden takia.
 24-vuotias kokemusasiantuntija kertoo, että joku olisi voinut puuttua aiemmin hänen tilanteeseensa. Nuori nainen otettiin huostaan kiireellisesti seitsemänvuotiaana.
 – Me muutimme aina pakoon, kun joku teki lastensuojeluilmoituksen. Tieto ei kulkenut.
 Toisen, 22-vuotiaan kokemusasiantuntijan mukaan hänen tilannettaan ei selvitetty samalla, kun pikkuveli huostaanotettiin. Hän pääsi pois kotioloista vasta 13-vuotiaana.
 – Vasta kun itse sanoin kuraattorille, etten suostu menemään kotiin, minua uskottiin.
 Koskee kymmeniä tuhansia
 Lastensuojeluilmoitusten määrä kasvoi 15 prosenttia vuonna 2017. Samoin lisääntyi kiireellisesti sijoitettujen lasten määrä. Jokaisen luvun takana on tuhansia lapsia.
 76 116 lapsesta tehtiin lastensuojeluilmoitus vuonna 2017. 17 956 lasta oli kodin ulkopuolelle sijoitettuna. 55 884 lasta ja nuorta oli lastensuojelun avohuollon asiakkaana.
 Yhdellä sosiaalityöntekijällä on keskimäärin 50–60 lasta asiakkaana. Valtioneuvostolle asiaa selvittäneen ylisosiaalineuvoksen  Aulikki Kananojan  selvityksen mukaan enimmäismäärän pitäisi olla 25 asiakasta sosiaalityöntekijää kohti. Selvitys  julkaistiin tänä keväänä .
 Jotta lastensuojelu pystyisi vastaamaan sille asetettuihin tavoitteisiin, Suomeen tarvitaan ammattijärjestö Talentian mukaan yli tuhat sosiaalityöntekijää lisää. Tämä maksaisi kymmeniä miljoonia euroja.
 Toisaalta lastensuojelu maksoi vuonna 2017 pelkästään kuudessa suurimmassa kaupungissa 349 miljoonaa euroa.
 "Emme toivo kuuta taivaalta"
 Onni Westlund sanoo, että sosiaalityöntekijöiden palkkaukseen ja työoloihin pitäisi kiinnittää huomiota.
 – Emme toivo kuuta taivaalta, vaan sosiaalityöntekijöiden pysyvyysongelma on mahdollista ratkaista kohtuullisella palkalla ja työoloilla, joissa pystyy tekemään työtä lain ja ammattietiikan mukaan, Westlund sanoo.
 Westlundin mukaan on erikoista, että lastensuojelussa annetaan jatkuvasti polkea lakia.
 Runsaan vaihtuvuuden takia kaikki lastensuojelun nuoret eivät edes tiedä sosiaalityöntekijänsä nimeä. On raskasta kertoa oma elämäntarinansa aina uudelleen uudelle henkilölle.
 – En ollut aina tietoinen, kuka minun asioitani hoitaa. Jos minulle olisi tullut hätä, en olisi saanut välttämättä sosiaalityöntekijää kiinni, Westlund sanoo.
 Westlund tapasi viime vuonna työnsä puolesta noin 200 nuorta. Osa heistä ei ollut tavannut vuosiin sosiaalityöntekijäänsä.
 Sosiaalityöntekijöillä on paljon valtaa ja vastuuta, ja on ongelmallista, jos he eivät tunne nuoria asiakkaitaan riittävän hyvin.
 "Sossut" puolustavat
 Itse sosiaalityöntekijöistä Onni Westlundilla on hyvää kerrottavaa.
 – Välillä he ovat näyttäneet väsyneiltä ja aina he ovat vaihtuneet, mutta minulla ei ole negatiivisia kokemuksia, lähinnä neutraaleja.
 Muidenkin nuorten mukaan sosiaalityöntekijät eli "sossut" ovat puolustaneet lasten oikeuksia, jos aikuiset ovat riidelleet.
 Mari Nupponen / Yle
 Onni Westlundin elämää helpotti se, että sijaisperhe ja äiti tekivät yhteistyötä. Vieläkin hän vierailee molempien luona.
 – Äiti ei puhunut pahaa sijaisvanhemmista ja sijaisperhe näki, että äiti on aina äitini. Koin, että minusta välitetään ja että olen arvokas.
 Lukiossa Onni Westlund kertoo innostuneensa opiskelusta, minkä ansiosta keskiarvo nousi yli yhdeksään. Hän pääsi ylioppilaaksi vastoin monia ennakko-oletuksia.
 Kunnes Westlund tarvitsi lastensuojelua pelastamaan hänet toisen kerran.
 "Hukkasin itseni"
 Lastensuojelun jälkihuolto auttoi Westlundia 21-vuotiaaksi. Nykyään jälkihuolto ulottuu 25 ikävuoteen. Tätä nuoret pitävät hyvänä.
 Parikymppisenä Onni Westlund eli haastavaa elämänvaihetta, johon kuului riskikäyttäytymistä. Lapsuuden kokemukset palasivat uudelleen mieleen.
 – Oli vaarana, että juon itseni varhaiseen hautaan. Hukkasin itseni, enkä tiennyt, mitä lähden seuraavaksi tekemään.
 Kuusi vuotta sitten Onni Westlund pääsi kokemusasiantuntijaksi. Muiden kokemusasiantuntijoiden tapaaminen auttoi ymmärtämään, ettei hän ollut ainoa, jolla oli vaikea nuoruus ja lapsuus.
 – Pääsin tapaamaan aikuisia ammattilaisia, joita oikeasti kiinnosti kokemukseni ja joille kokemuksistani oli hyötyä töissä.
 Onni Westlund opiskeli sosiaalityötä, mutta avoimen yliopiston rytmi tuntui liian vapaalta. Hän pääsi ammattikorkeakouluun opiskelemaan sosionomiksi.
 Westlund meni töihin lastensuojelujärjestö Pesäpuuhun ja alkoi kirjoittaa hankehakemusta, jotta nuorten ääni tulisi lastensuojelussa kuuluviin.
 – Lastensuojelusta puhuvat yleensä viranomaiset ja päättäjät, silloin korostuu talouspuhe. Haluamme tuoda tutkijoiden ja päättäjien tiedon rinnalle myös lastensuojelun kokemuksellisen ulottuvuuden. Näin lastensuojelua voidaan kehittää entistä paremmin lasten, nuorten ja perheiden tarpeita vastaavaksi.
 Haavoittavat muistot eivät ole kadonneet Westlundin elämästä. Välillä katkeruus ja kateellisuus saattavat nostaa päätään.
 Silloin hän miettii, mihin elämänkokemukset ovat johtaneet ja miksi hän tekee töitä lastensuojelun kehittämiseksi.
 Että yhä useampi nuori voisi sanoa kuten hän.
 – Nykytilanteessa olen pääsääntöisesti iloinen ja onnellinen. Olen ylpeä siitä, kuka olen.
 Lue lisää:
 Tampereen lastensuojelu voi viimein saada lisäväkeä
 Apulaisoikeusasiamies: Sosiaalityöntekijät eivät ehdi valvoa kunnolla kodin ulkopuolelle sijoitettuja lapsia, siksi Pohjolakodin puutteitakaan ei huomattu aiemmin
 Psykologit haluavat töihin lastensuojeluun – Talentia: Tärkeintä olisi saada ylipäänsä lisää työntekijöitä lastensuojeluun

"Ilman lastensuojelua olisin luultavasti kuollut" – Onni Westlundia auttoi 22 sosiaalityöntekijää, mutta kaikki eivät ole yhtä onnekkaita


Paikallisen jouston lisääminen ohi työehtosopimusten ei saa tukea suomalaisilta – vaikka työnantajan taloustilanne olisi huono. Näin kertoo Ylen Taloustutkimuksella teettämä kysely, jossa haastateltiin yli 1 400:aa suomalaista.
 Tasan puolet eli 50 prosenttia on sitä mieltä, ettei työehtojen heikentämisestä pitäisi voida sopia suoraan työpaikoilla. Suoran sopimisen kannattajien osuus on pienempi eli 39 prosenttia. Loput 11 prosenttia ei osaa sanoa kantaansa.
 Heikennyksiin kuuluisivat esimerkiksi lomarahojen tai sunnuntailisien leikkaaminen yhdessä työntekijöiden kanssa sopien, kun yrityksellä menee huonosti. Sitä miten "huonosti meneminen" tarkasti rajattaisiin, ei kyselyssä määritelty.
 Vielä kriittisemmin suomalaiset suhtautuvat siihen, että koko palkka voisi joustaa yrityksen taloustilanteen mukaan, hyvinä aikoina ylös ja huonoina aikoina alas. Täysin tai melko samaa mieltä tästä on 37 prosenttia ja täysin tai melko eri mieltä 61 prosenttia.
 Mikko Airikka | Yle
 Mikko Airikka | Yle
 "Kriittisimpiä ovat ne, joita leikkaukset kipeimmin koskisivat"
 Kysymys on ajankohtainen vaaliteema. Ex-pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) mielestä paikallisen sopimisen lisääminen on  tärkein keino  työllisyysasteen nostamiseksi kohti 75:tä prosenttia.
 Kuten ylläolevista graafeista näkyy, suopeimpia paikallisen sopimisen lisäämiselle ovat yrittäjät ja miehet, kriittisimpiä työntekijäporras ja naiset.
 – Siltä tämä näyttää, että työntekijät eivät lämpene joustoille. Mieluummin halutaan tasainen ja turvallinen toimeentulo. Kriittisimpiä ovat ne, joita leikkaukset kipeimmin koskisivat, sanoo Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen .
 Ammattiryhmittäin kannatuksen ja vastustuksen raja menee jossain ylempien ja alempien toimihenkilöiden välissä.
 Alemmat toimihenkilöt vastustavat paikallisen sopimisen lisäämistä, mutta ylemmät toimihenkilöt ja asiantuntijatehtävissä toimivat kannattavat. Tulos heijastelee Rahkosen mukaan sitä, että asiantuntijatehtävissä on monesti enemmän valtaa omiin töihin kuin alemmilla toimihenkilöillä, esimerkiksi sairaanhoitajilla.
 Näin kysely tehtiin Taloustutkimus haastatteli 3.–4.4.2019 yhteensä 1 411:tä kansalaista. Haastattelut toteutettiin internet-paneelissa. Otos edustaa Suomen aikuisväestöä, ja tulokset on painotettu iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan väestöä vastaaviksi. Virhemarginaali on noin 2,5 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Vaikka kyselyn tulos on selvä, murskalukemista ei ole kyse, Rahkonen sanoo.
 – Tästä näkee myös sen, ettei paikallinen sopiminen ole enää aivan sellainen punainen vaate kuin aiemmin. Työntekijöistä 23 prosenttia eli lähes joka neljäs sanoo, että lisistä leikkaaminen yhteisellä päätöksellä voisi olla ok.
 Eduskuntapuolueista kokoomus ja keskusta ovat vahvimmin kannattaneet paikallisen sopimisen lisäämistä. Niiden keskuudessa yleinen ajatus on, että 75 prosentin työllisyysasteeseen ei päästä ilman paikallisen sopimisen lisäämistä.
 Tulitukea on tullut elinkeinoelämän edustajilta, kun taas palkansaajajärjestöt ovat olleet pääosin asiaa vastaan.
 Katugallup: Voisi harkita, jos vältetään konkurssit
 Kysyimme ohikulkijoilta kävelykadulla Vantaan Tikkurilassa, mitä mieltä he ovat asiasta.
 – Jos palkkajousto oikeasti toimisi reilusti molempiin suuntiin, myös positiivisesti, niin sitten se voisi olla hyvä asia. Olen itse sosiaalialalla, ja tuntuu että matalapalkka-aloilla lisiä on jo alunperinkin leikattu. Minun mielestäni niistä ei pitäisi luopua. ( Jaana Sielunahjo , jutun pääkuvassa)
 Marisa (vas.) ja Anne Kaarimaa. Jani Saikko / Yle
 – Vaikea kysymys. En kyllä välttämättä lähtisi laskemaan lisiä tai lomarahoja, jos yrityksellä menee huonosti. Kyllä siinä pitäisi joku turva olla. ( Marisa Kaarimaa )
 – Olen samaa mieltä. Mutta jos on kyse siitä, että pelastetaan yritys ja työpaikat konkurssilta, niin sitten sitä voisi harkita. ( Anne Kaarimaa )
 Ilpo ja Aija Koivisto. Jani Saikko / Yle
 – Näistä pitäisi pystyä sopimaan paikallisesti firman tilanteen mukaan, mutta totta kai niin että kuunnellaan työtekijöitä. Ei mitään pakkosopimista. Nythän jousto tapahtuu sitä kautta, että laitetaan ihmisiä kilometritehtaalle. Jos jokainen tinkisi huonoina aikoina pikkuisen omastaan, saataisiin pidettyä ihmisiä paremmin kyydissä mukana. ( Ilpo Koivisto )
 – Olen ikäni tehnyt vuorotyötä, ja siellä sunnuntailisillä on eletty aika pitkälle. Sikäli se on vaikea paikka. Mutta ehkä niiden merkitys on hiukan vähentynyt, sikäli huonoina aikoina niistä voisi vähän tinkiä. ( Aija Koivisto )
 Tapio Salomaa. Jani Saikko / Yle
 – Itse kannatan yleissitovuutta, että työehtojen mukaan mennään. Jos paikallisella joustolla voidaan välttyä irtisanomisilta, niin silloin se voisi olla paikallaan, mutta vain silloin. Ja yrityksen taloustietojen eli todellisen tilanteen täytyisi olla näkyvillä ja kaikkien tiedossa. ( Tapio Salomaa )
 Jouni Luukkonen. Jani Saikko / Yle
 – Kyllä saa palkkoja laskea, kun menee huonosti. Mutta niitä pitää sitten nostaa, kun menee hyvin, ja roimalla kädellä. ( Jouni Luukkonen )
 Rene Hokkanen. Jani Saikko / Yle
 – Eikö se bonuksissa yleensä mene noin, että ne menevät taloustilanteen mukaan? Mutta se, että palkka voisi mennä ylös ja alas, niin ei ole hyvä. ( Rene Hokkanen )
 Ylen työaiheinen vaalitentti TV1:ssä tänään tiistaina 9.4. kello 21 alkaen.

Ylen kysely: Palkkoja ja lisiä ei saa leikata suoraan työpaikoilla, vaikka työnantajalla menisi huonosti


Summary: Syyksi ilmoitetaan tukiaiset lentokonevalmistaja Airbusille.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdysvallat on esitellyt listauksen tuotteista, jotka joutuisivat uusien tullien kohteeksi. Tuotteet vaihtelevat suurista kaupallisista lentokoneista ja niiden osista viineihin ja maitotaloustuotteisiin.
 Tulleja asetetaan kostoksi lentokonevalmistaja Airbusin EU:lta saamille tukiaisille.
 Yhdysvallat väittää, että tukiaiset ovat aiheuttaneet 11 miljardin dollarin tappiot omalle lentokonetuotannolleen.
 EU ja Yhdysvallat ovat nokitelleet toisilleen jo yli vuosikymmenen lentokoneyhtiöiden tukiaisista. EU on syyttänyt, että Yhdysvallat on tukenut puolestaan omaa lentokonevalmistajaansa Boeingia.
 – Perimmäinen tavoitteemme on päästä sopimukseen EU:n kanssa. Kunhan EU lopettaa nämä tukiaiset, niin lisätullit voidaan poistaa, sanoi Yhdysvaltain kauppaedustaja  Robert Lighthizer  lausunnossaan.
 Aiheesta lisää:
 EU joutuu miettimään taktiikkaansa Trumpin uhkaillessa autotulleilla – Juncker matkustaa Washingtoniin neuvottelemaan   Yhdysvaltojen Kiina-tullit kovenivat, EU saattaa olla seuraava – jos kauppasota syttyy, kärsijänä voi olla Suomen autoteollisuus

USA aikoo asettaa rankaisutulleja eurooppalaisille tuotteille


Summary: Näyttää siltä, että yksikään puolue ei saa vaaleissa yli 20 prosentin kannatusta.

Helsingin Sanomien tuoreen gallupin mukaan  perussuomalaiset on noussut kolmanneksi puolueiden kannatusmittauksessa. Sama tulos oli 29.3. julkaistussa  Ylen gallupissa .
 HS-gallupin mukaan Sdp on edelleen suurin puolue ja kokoomus toiseksi suurin. SDP:n kannatus hieman suli ja putosi pitkästä aikaa alle 20 prosentin.
 Myös kokoomuksen kannatus oli laskusuunnassa. Sdp:n ja kokoomuksen ero on hivenen kaventunut.
 Helsingin Sanomien gallupin perusteella näyttää siltä, että ensimmäistä kertaa Suomen historiassa yhdenkään puolueen kannatus ei välttämättä nouse eduskuntavaaleissa yli 20 prosentin.

HS-gallup: Sdp:n etumatka kapeni, perussuomalaiset kolmanneksi suurin puolue


Presidentti  Sauli Niinistö  osallistuu Venäjän järjestämään arktiseen foorumiin Pietarissa. Foorumi järjestetään 9.-10. huhtikuuta. Presidentti Niinistö pitää puheenvuoron arktisen foorumin pääistunnossa.
 Lisäksi hänellä on kahdenvälinen tapaaminen Venäjän presidentti  Vladimir Putinin  kanssa foorumin yhteydessä.
 Viidettä kertaa järjestettävän Arctic: Territory of Dialogue -foorumin tavoitteena on edistää yhteistyötä ja kestävää kehitystä arktisella alueella. Tämän vuoden teema on arktinen alue mahdollisuuksien valtamerenä.
 Presidentti Niinistö on osallistunut foorumiin aiemmin vuosina 2017 Arkangelissa ja 2013 Salehardissa. Arktiset asiat ovat Suomelle ajankohtaisia myös toukokuuhun 2019 asti jatkuvan Arktisen neuvoston puheenjohtajuuden vuoksi.
 Arktisen foorumin pääistuntoon Pietarissa ottavat osaa myös Ruotsin, Norjan ja Islannin valtionpäämiehet.

Presidentit Niinistö ja Putin tapaavat tänään Pietarissa


Summary: Gazan ja Länsirannan rajanylityspaikat suljettiin turvallisuussyistä.

Israelissa järjestetään tänään, 9. huhtikuuta parlamenttivaalit. Pääministeri  Benjamin Netanjahu  tavoittelee neljättä perättäistä voittoa.
 Gazan ja Länsirannan rajanylityspaikat suljettiin turvallisuussyistä keskiyöllä, ja ne pidetään suljettuina vuorokauden ajan.
 Vaaleista ennustetaan tasaväkistä kamppailua pääministeri Benjamin Netanjahun Likudin sekä entisen puolustusvoimain komentajan,  Benny Gantzin  johtaman puolueliittouman välillä.
 Pääministeri Netanjahu on sanonut liittävänsä Länsirannan siirtokunnat Israeliin, jos hän voittaa vaalit.
 Äänestys alkaa kello seitsemältä aamulla ja päättyy illalla kello kymmeneltä.
 Aiheesta lisää:
 Netanjahun vaalilupaus: Länsirannan siirtokunnat osaksi Israelia

Israelissa järjestetään tänään parlamenttivaalit


Summary: May harkitsee, että tuo parlamentin käsiteltäväksi uuden kansanäänestyksen järjestämisen.

Britannian parlamentin ylähuone hyväksyi maanantaina lain, joka pakottaisi pääministeri  Theresa Mayn  konsultoimaan parlamenttia Brexitin lykkäämisestä.
 Parlamentti saa samalla oikeudet tutkia lykkäämispäätöksen perusteellisesti ja jopa muuttaa pääministerin vaatimusta siirtää irtautumispäivämäärää EU:sta kesäkuun viimeiseen päivään asti.
 Laki pyritään ajamaan läpi, vaikka hallitus vastustaa sitä. Nyt laki palaa parlamentin alahuoneen käsittelyyn.
 Pääministeri May puolestaan harkitsee, että antaisi parlamentin äänestettäväksi uuden kansanäänestyksen järjestämisen.
 Tällä May pyrkii avaamaan umpisolmun oppositiossa olevan työväenpuolueen kanssa käytävissä keskusteluissa.
 Aiheesta lisää:
 Theresa May tapaa Saksan ja Ranskan johtajat EU:n huippukokouksen alla

Britannian parlamentin ylähuone haluaa pakottaa pääministerin konsultoimaan parlamenttia EU-eron lykkäämisestä


Summary: Kokosimme yhteen virheet, joita suomalaiset tekevät eduskuntavaalien äänestyskopeissa. Humalatila voi jopa estää äänestämisen.

Kotkassa koettiin sunnuntaina poikkeuksellinen tilanne, kun äänestäjä jouduttiin käännyttämään pois Karhuvuoren ennakkoäänestyspaikalta humalatilan vuoksi.
 – Vartijan näkemys tilanteesta oli, että äänestäjä oli liian kovassa humalassa, kertoo Kotkan kaupungin keskusvaalilautakunnan sihteeri  Birgit Lempinen .
 Karhuvuoren ennakkoäänestys järjestetään nyt toista kertaa paikassa, jonka lähistöllä liikkuu paljon päihdeongelmaisia. Siksi paikalle haluttiin myös pysyvä vartiointi. Vartijat eivät ole kovin yleinen näky äänestyspaikoilla.
 – En ole kuullutkaan, että olisi jo ennakkoon tiedossa joku rähinäpaikka ja valmistauduttu siihen. Apua saadaan aina paikalle, jos sitä tarvitaan, toteaa sihteeri  Juha Ruuth  Kaakkois-Suomen vaalipiirilautakunnasta.
 Kokosimme alle ohjeita, joiden avulla varmistat että eduskuntavaaleissa antamasi ääni lasketaan – ja että se menee varmasti haluamallesi ehdokkaalle.
 1. Äänestä selvinpäin, älä riehu
 Neuvotteleva virkamies  Heini Huotarinen  oikeusministeriöstä sanoo, että humalatila ei kategorisesti estä äänestämistä. Vaalivirkailija voi kuitenkin kieltää äänestämisen humalatilan takia.
 – Äänestäminen on oikeudellisesti ihan merkityksellinen toimi. Siksi vaalivirkailijan täytyy varmistua, että äänestäjä ymmärtää mistä on kyse, Huotarinen toteaa.
 Harkinta on tapauskohtaista ja kuuluu Huotarisen mukaan virkailijalle, ei vartijalle.
 – Vaalivirkailijan pitää tehdä päätös ja hänen tulee itse todeta tilanne. Vartijan asiantuntemukseen ei tässä voi luottaa. Vartijat eivät toimi tilanteessa virkavastuulla.
 Suurimmat kysymykset ovat, kykeneekö henkilö äänestämään ja ymmärtääkö hän, mitä on tekemässä.
 – Pidän mahdollisena, että joissakin tapauksissa humalatila on niin vahva ettei äänestäminen onnistu. Myös häiriköinti voi johtaa siihen, ettei äänestäjää päästetä koppiin, oli humalassa tai ei.
 Äänestyspaikoilla on virkailija, joka auttaa äänestämisessä esimerkiksi vanhuksia, vammaisia ja niitä, jotka eivät pysty kirjoittamaan sairautensa vuoksi.
 2. Muista äänestää oman vaalipiirisi ehdokasta
 Yleinen virhe etenkin eduskuntavaalien ennakkoäänestyksessä on Huotarisen mukaan se, ettei äänestäjä hoksaa mihin vaalipiiriin kuuluu. Tätä tapahtuu varsinkin pääkaupunkiseudulla, koska Helsinki on eri vaalipiirissä kuin Espoo ja Vantaa.
 – Aiemmissa vaaleissa on äänestetty aika paljon ennakkoon yli vaalipiirirajojen. Kopissa ovat esillä kyseisen vaalipiirin ehdokaslistat, joten pitää hoksata katsoa muualta se oman vaalipiirin ehdokkaan numero. Vaarana, että ääni menee väärälle ehdokkaalle.
 Äänet lasketaan sen mukaan, mikä äänestäjän kotikunta on.
 – Meille tulee jonkin verran kysymyksiä, että miten tämä nyt menikään. Lisäksi on ollut tilanteita, joissa joku on äänestänyt ehdokasta joka ei olekaan saanut yhtään ääntä. Sitten on käynyt ilmi, ettei äänestäjä olekaan äänestänyt henkilöä jota on luullut äänestäneensä.
 Vaalipäivänä äänestäminen ei onnistu muualla kuin oman vaalipiirin äänestyspaikoissa. Jos siis olet vaalipäivänä reissussa, sinulla on jo kiire äänestämään. Ennakkoäänestys päättyy tiistaina 9.4.
 Satu Krautsuk / Yle
 3. Piirrä numerot oikein
 Yleisin virhe äänestyskopissa on perinteisesti ollut niin suttuinen numero, ettei siitä saa selvää. Ääntenlaskijoille tuottavat vaikeuksia etenkin huolimattomasti piirretyt ykkönen ja seiska.
 – Ykkönen pitäisi piirtää ilman väkästä, ja seiskaan taas pitäisi laittaa väliviiva. Myös muiden numeroiden kanssa kannattaa olla huolellinen. Kutonen, ysi, kolmonen ja nolla voivat huolimattomasti piirrettyinä olla vaikeita tulkita, Huotarinen muistuttaa.
 Numeron kanssa kannattaa olla tarkkana, sillä liian vaikeasti tulkittava numero hylätään. Tulkinnanvaraisen numeron tutkii ainakin kolme silmäparia.
 4. Älä piirrä lipukkeeseen sydämiä tai muuta ylimääräistä
 Aku Ankka on yleisin äänestyslipukkeeseen ilmestyvä hahmo, joka ei ole vaaleissa ehdolla. Lipukkeista löytyy myös muunlaisia taideteoksia kuten sydämiä, kukkia ja aurinkoja. Siihen ei kuitenkaan kannata piirtää mitään ylimääräistä.
 Ei edes pientä sydäntä lipukkeen kulmaan.
 – Riski äänen hylkäämisestä on silloin vahva. Vaalipiirilautakunta joutuu ratkaisemaan, että onko merkintä asiaton, Huotarinen sanoo.
 5. Varaudu todistamaan henkilöllisyytesi
 Postissa kotiin tullutta äänestyskorttia et välttämättä tarvitse, mutta henkilöllisyys on pystyttävä todistamaan. Siihen kelpaa esimerkiksi henkilökortti, ajokortti tai passi.
 Poliisilta voi saada myös maksuttoman henkilökortin äänestämistä varten. Tapoja on muitakin.
 – Se riittää, jos vaalivirkailija tuntee äänestäjän.
 Myös kaverin siivellä saattaa päästä äänestämään. Silloin riittää, että kaveri pystyy todistamaan oman henkilöllisyytensä ja vahvistamaan, kuka olet.
 – Tämä on vaalivirkailijan harkinnassa. Jos selvitys luotettava, niin näitä on voitu hyväksyä. Tavoite on, että mahdollisimman moni pääsee käyttämään äänioikeuttaan.

Moni äänesti vahingossa väärää ehdokasta viime vaaleissa – näin vältät 5 mokaa äänestyskopissa


Summary: Maata vietiin noin 4500 viljelijältä. Ne annettiin noin 300 000 mustalle perheelle.

Zimbabwe alkaa tänä vuonna maksaa korvauksia maansa menettäneille valkoisille viljelijöille.
 Zimbabwen entinen presidentti  Robert Mugabe  aloitti kaksi vuosikymmentä sitten rajun maauudistuksen. Tuolloin noin 4 500 maanviljelijää menetti, välillä väkivalloin, maitaan. Ne jaettiin noin 300 000 mustalle perheelle.
 Perusteluna oli siirtomaavallan aikaisen epätasapainon korjaaminen. Tuolloin maita päätyi paljon valkoisille.
 Maiden takavarikointi jakaa maassa yhä mielipiteitä.
 Nykyisen presidentti  Emmerson Mnangagwan  hallinto suhtautuu asiaan länsimaiden liennyttelynä. Se varaa tämän vuoden budjetista 17,5 miljoonaa dollaria korvausten maksamiseksi heille, joilla on talousvaikeuksia. Täydet korvaukset on määrä maksaa myöhemmin. Korvaukset maksetaan maalle tehdyistä parannuksista, ei varsinaisesta maasta.
 Zimbabwe tunnettiin aikoinaan "Afrikan leipäaittana".
 Mugaben maauudistus teki  maataloussektorille pahoja tuhoja . Maata jaettiin esimerkiksi Mugaben ystäville, joilla ei ollut kokemusta maanviljelystä.
 Lue lisää:
 Valkoiset maanviljelijät pakenivat vuorille, kun Zimbabwen presidentin miehet riistivät väkivalloin heidän tilansa – nyt he aikovat kuitenkin äänestää Mugaben puoluetta

Zimbabwe alkaa maksaa korvauksia valkoisille maanviljelijöille – maat annettiin Robert Mugaben uudistuksessa mustille


Summary: Yhdeksän puolueen eduskuntavaaliehdokkaat kokoontuivat maanantaina Radio Suomen Päivä –ohjelman vaalitenttiin.

Yle Radio Suomen vaalitentti kokosi maanantaina yhdeksän kansanedustajaehdokasta pitkän pöydän ääreen.
 Vaalitenttiin osallistuivat  Hussein Al-Taee  (sd.),  Daniel Sazonov  (kok.),  Arja Ryynänen  (kesk.),  Maria Ohisalo  (vihr.),  Mai Kivelä  (vas.),  Tiina Tuomela  (kd.),  Arto Luukkanen  (ps.),  Matti Torvinen  (sin.) sekä  Veronica Rehn-Kivi  (r.). Tentattavista kaksi, Rehn-Kivi ja Torvinen, ovat nykyisiä kansanedustajia.
 Studiovieraat olivat yllättävänkin yksimielisiä keinoista, joilla Suomi saataisiin nousuun. Kaikki haluavat panostaa varhaiskasvatukseen, koulutukseen ja vanhustenhoitoon. Lisäksi useat puolueet pöllyttäisivät yritystukijärjestelmää isommilta yrityksiltä ja tukisivat vastaavasti pieniä tai keskisuuria yrityksiä.
 Valtiovarainministeriön viime viikolla julkaiseman arvion mukana Suomi tarvitsee välittömästi miljardien sopeuttamistoimia, jotta budjetti ei painu liian alijäämäiseksi.
 – Nyt jos koskaan olisi aika tehdä isompia rakenteellisia uudistuksia. Lähteä siitä, että koulutuksen kunnianpalautus todella tehdään. Maksuton toisen asteen koulutus ja varhaiskasvatuksen vahvistaminen syrjäytymisen ehkäisemiseksi ovat ihan keskeisiä toimia, sanoo Vihreiden Maria Ohisalo  Radio Suomen Päivä -ohjelman vaalitentissä .
 Ohisalo mainitsee myös verouudistuksen, jossa työn verotusta lasketaan ja verotuksen painopistettä siirretään ympäristölle haitallisen toiminnan suuntaan.
 Samoilla linjoilla oli kokoomuksen Daniel Sazonov.
 – Meidän täytyy isosti siirtää painopistettä kuluttamisen, päästöjen ja haittojen verottamiseen ja käyttää liikkumavara ansiotuloveron keventämiseen, Sazonov sanoo.
 Harri Fagerholm / Yle
 Yritystuista eroon
 Suomen valtio maksoi vuonna 2017 erilaisia suoria yritystukia vajaat miljardi euroa.
 Perussuomalaisten ehdokas Arto Luukkanen kävisi läpi yritystuet ja ottaisi rahaa pois maahanmuutosta. Myöskään haittaverottamiseen eivät perussuomalaiset lähde.
 Maria Ohisalo nosti peukalonsa Arto Luukkaselle, kun Luukkanen ilmaisi vastustavansa ihmisten kuoliaaksi haittaverottamista. Hetken kuluttua peukalo kuitenkin laskeutui.
 – Se, että lähdetään autolla kulkevaa tavallista ihmistä vainoamaan haittaverolla tai kieltämään saunoja tai verottamaan maitolasillista on suomalaiselle elämänmuodolle vieras tapa ratkaista isoja asioita. Se on ideologista hömppää, sanoo Luukkanen.
 Sen sijaan kristillisdemokraattien Tiina Tuomela kiristäisi alkoholi-, tupakka- ja lisätyn sokerin veroa, mutta tukisi kuitenkin pk-yrityksiä ja perkaisi yritystukia. Myös RKP puuttuisi yritystukiin.
 – Olen samaa mieltä, että turhista energiaverotuista pitää luopua. Yritystuki muutenkin vähän vääristää kilpailua, sanoo Veronica Rehn-Kivi.
 – Jos halutaan tukea yrityksiä, niin tuet pitää suunnata pienen tai keskisuuren yrityksen alkutaipaleelle.
 Myös sinisten Matti Torvinen näkee pienyrittäjän aseman parantamisen olevan tärkeää.
 Hussein al-Taee (SDP) nostaisi erityisesti esille myös Suomen mahdollisuudet myydä osaamistaan ilmastoteknologian saralla.
 Kuuntele koko vaalitentti  täältä
 Ylen tärkeimmät vaalijutut ja -ohjelmat  yle.fi/vaalit
 Etsi oma ehdokkaasi Ylen vaalikoneella  https://vaalikone.yle.fi
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Veikkaa vaalitulos ja voita puoluepomo sänkyysi pehmenänä tyynynä

Radio Suomen vaalitentti: "Yritystukia perattava, ihmisiin investoitava"