Summary: Kristiina Salonen (sd.), Krista Kiuru (sd.) ja Laura Huhtasaari (ps.) uusinevat paikkansa eduskunnassa, muiden osalta tilanne on täysin auki.

Edellisissä  eduskuntavaaleissa  politiikan tuntijat pystyivät ennustamaan satakuntalaisten kansanedustajien nimet suurella varmuudella jo ennen vaali-iltaa. Puolueiden ja ehdokkaiden välinen asetelma oli selvä.
 Tällä kertaa kaikki on toisin: Jokaisella isolla puolueella on jännitettävää, ja vain muutama ehdokas voi pitää valintaansa liki varmana.
 Yle
 SDP: Kaksi vai kolme paikkaa?
 Demarit palaavat todennäköisesti näissä eduskuntavaaleissa Satakunnan suurimmaksi puolueeksi. Viime vaaleissa perussuomalaiset  ryöstivät  ykköspaikan Suomen  sosiaalidemokraattisimmassa  vaalipiirissä. Vastaavaa ei ollut tapahtunut sitten 1960-luvun alun ja SDP:n puoluehajaannuksen, jolloin maalaisliitto oli demareita suurempi.
 Nyt muutos on aistittavissa. Jo kuntavaaleissa SDP  palasi äänivyöryllä  ykköspaikalle. Eduskuntavaaleihin siirrettynä kahden vuoden takainen kuntavaalitulos toisi SDP:lle kolme kansanedustajaa Satakunnasta.  Kolme paikkaa  on myös SDP:n vaalitavoite.
 Krista Kiuru (sd.) on saanut julkisuutta eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajana. Jarno Kuusinen / AOP
 Tavoitteen saavuttaminen ei ole helppoa. Perussuomalaiset tekivät kuntavaaleissa todennäköisesti huonomman tuloksen kuin eduskuntavaaleissa, joissa ääniharava  Laura Huhtasaarta  pystyy äänestämään myös Porin ulkopuolella.
 Jos SDP saa kaksi kansanedustajaa, lähes varmat läpimenijät ovat nykyiset edustajat  Kristiina Salonen  ja  Krista Kiuru . Salonen kilpailee maakunnan äänikuningattaren paikasta Huhtasaaren kanssa; entinen ministeri Kiuru on nosteessa soten kaatumisen tuoman  julkisuuden  takia.
 Jos puolue saa kolmannen paikan, mahdollisia läpimenijöitä ovat ex-kansanedustaja  Antti Vuolanne , pääluottamusmies  Jyrki Levonen  ja Euran nuori  Ari Reunanen .
 Perussuomalaiset: Riittääkö Huhtasaaren veto?
 Satakunnassa puolueet tarvitsevat kahteen kansanedustajan paikkaan käytännössä noin 25 000 ääntä. Viimeksi perussuomalaiset saivat 25 prosentin ääniosuudellaan yli 30 000 ääntä.
 Perussuomalaisten  hajoaminen  näkyy kannatuksessa, mutta ei niin merkittävästi kuin monessa muussa vaalipiirissä. Satakunnassa vain kansanedustaja  Ari Jalonen  muutamine lähimpine ystävineen jätti halla-aholaisten käsiin siirtyneen puolueen.
 Perussuomalaisten  vaalitulos lepää  puolueen maahanmuuttovastaisen varapuheenjohtajan, porilaisen Laura Huhtasaaren varassa. Hän keräsi viimeksi 9 259 ääntä.
 Laura Huhtasaari on Satakunnassa perussuomalaisten ykkösehdokas. Derrick Frilund / Yle
 Huhtasaaren kannatusta ei ole mitattu hänen  gradu-plagioinnistaan  nousseen kohun jälkeen. Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä   arvioi , että kohulla ei ole Huhtasaaren faneille merkitystä. Kohina on jopa saattanut kasvattaa kannattajien uskollisuutta.
 Jos Huhtasaari pystyy uusimaan äänivyörynsä, hän vetänee perässään myös toisen persun. Vahvimmilla on kankaanpääläinen  Jari Koskela , jota tukee eduskunnan ex-varapuhemies  Anssi Joutsenlahti . Porin  Petri Huru  ja Rauman  Pasi Mäenranta  hengittävät niskaan.
 Kolmospaikka listalla on tärkeä. Jos Huhtasaari lähtee toukokuun eurovaaleihin ja tulee valituksi, kolmanneksi eniten ääniä huhtikuussa saanut persu nousee eduskuntaan.
 Perussuomalaisten ilmapiiriä on heikentänyt  puoluehallituksen puuttuminen  ehdokasasetteluun. Puoluehallitus halusi listalle tuulivoiman vastustajana tunnetun  Ilpo Forsmanin . Hänen tilaltaan väistyi vastentahtoisesti jo nimetty ehdokas, porilainen  Pertti Mäenpää . Tapaus ei herättänyt Satakunnassa aplodeja.
 Keskusta: Kaikki auki
 Keskustan  tilanne  on hankala. Puolueen molemmat satakuntalaisedustajat  Timo Kalli  ja  Kauko Juhantalo  jättävät eduskunnan.
 Keskustakonkarit Timo Kalli ja Kauko Juhantalo jättävät eduskunnan. Jyrki Ojala / Yle
 Timo Kallin tytär  Eeva  on vahva nimi isänsä manttelinperijäksi. Ongelma on tyttären tuntemattomuus.
 Muita vahvoja kepulaisia ovat  Vesa Jalonen ,  Martin Ylikännö  ja  Tapio Huhtanen , mutta puolueen romahtanut kannatus ei lupaa hyvää. Paikkamäärä voi pudota yhteen.
 Keskustan kannatus on ollut alamäessä. Yle
 Riitaisa kokoomus sai unelmalistan – ehdokas Ari Jalonen hämmentää
 Kokoomus sai viimeksi Satakunnasta vain yhden kansanedustajan.  Jaana Laitinen-Pesola  jättää nyt eduskunnan, mutta tilalle on pyrkimässä kovempia nimiä kuin keskustalla. Ex-kansanedustajat  Anne Holmlund ,  Sampsa Kataja  ja  Jouni Lehtimäki  haluavat kaikki takaisin Arkadianmäelle.
 Sampsa Kataja (kok.) istui eduskunnassa 2007–2015 ja toimi sen jälkeen mm. hotellinomistajana Porin Yyterissä. Antti Laakso / Yle
 Vahvassa listassa on myös kokoomuksen heikkous: Sisäiset riidat voivat kärjistyä. Porin kokoomuslaiset olisivat jättäneet epälojaaliksi kokemansa Jouni Lehtimäen pois listalta. Painetta hänen hyväksymisekseen tuli puoluetoimistosta saakka.
 Hieman yllättäen kokoomus otti  listoilleen  sitoutumattomana myös kansanedustaja Ari Jalosen (ex-ps., ex-sin.). Jalonen on kertonut  hyvin epäselvästi , mihin eduskuntaryhmään liittyy, jos tulee valituksi. Kokoomuslaiset toivovat Jalosen tuovan yli tuhat ääntä mutta jäävän kauas edustajapaikasta.
 Ari Jalosen (ex-ps., ex-sin., nykyinen sitoutumaton kokoomus) kansanedustajapaikka on vakavasti uhattuna. Mari Kahila / Yle
 Jalosen äänimäärä putoaa lähes varmasti, niin paljon kuraa hän on saanut niskaansa loikkauksistaan. Hänen ottamisensa listalle on aiheuttanut kokoomuskentässä närää ja pelkoa naurunalaiseksi joutumisesta.
 Kokoomus on vaaliliitossa RKP:n kanssa, mutta  RKP:n kannatus  Satakunnassa on mitätön.
 Laitavasemmisto ensi kertaa ilman edustajaa?
 Eniten asemansa puolesta saavat olla huolissaan vasemmistoliittolaiset.
 Puolueella edeltäjineen on ollut Satakunnan alueelta kansanedustaja itsenäisyyden aikana aina lukuunottamatta 1930–40-lukua, jolloin laitavasemmiston toiminta oli kielletty jatkosodan päättymiseen asti. Nyt perinne on vaarassa katketa.
 Nakkilalainen Jari Myllykoski on vasemmistoliiton ainoa kansanedustaja Satakunnasta. Jarno Kuusinen / All Over Press
 Kyse on vaalimatematiikasta: Satakunta on pieni vaalipiiri kahdeksalla kansanedustajallaan. Läpimenoon tarvitaan kymmenisen prosenttia äänistä. Viimeksi vasemmistoliitto sai vertauslukujen perusteella viimeisen kansanedustajapaikan.
 Nykyinen kansanedustaja  Jari Myllykoski  joutuu jännittämään paikkaansa loppuun asti.
 Muut: Vähän mahdollisuuksia
 Vihreille äänikynnyksen ylittäminen on ollut Satakunnassa mahdotonta, eikä puolueen ehdokaslista herätä suuria toiveita. Valtakunnallisen kannatuksen nousu on herännyt Satakunnan vihreissä toivon, josko viimein olisi läpimurron aika.
 Kristillisdemokraatit ovat  aiemmin  onnistuneet saamaan Satakunnasta edustajan taitavilla vaaliliitoilla keskustan kanssa. Vahingosta viisastuneet kepulaiset eivät enää kolmatta kertaa mene sössimään ja tarjoamaan omia ääniään kristillisille.
 Paavo Väyrysen  tähtiliike, erilaiset laitalinjan kommunistit ja sirpaleoikeistoryhmittymät keräävät Satakunnasta vain hajaääniä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Lapin viimeisistä kansanedustajan paikoista on tulossa tiukka vääntö

Analyysi: Satakunnassa kaikki puolueet joutuvat jännittämään eduskuntavaaleissa – kolmen naisen läpimenoa pidetään lähes varmana


Summary: Lakiehdotus laajentaisi hoitajien oikeuksia määrätä lääkkeitä myös poliklinikoilla, kotisairaanhoidossa sekä yksityisellä puolella.

Sairaanhoitajien rajoitettu oikeus määrätä reseptilääkkeitä

Tästä on kyse Reseptihoitajat ovat lisäkoulutuksen saaneita sairaanhoitajia, jotka voivat määrätä tiettyjä, tarkoin rajattuja lääkkeitä. Useita tuhansia euroja maksava koulutus on jarruttanut uusien hoitajien kouluttamista. Vuoden alusta alkaen kunta tai kuntayhtymä voi hakea aluehallintovirastolta korvausta koulutuskustannuksista.
 Tulevaisuudessa sairaanhoitaja saattaa kirjoittaa yhä useamman potilaan reseptin.
 Toistaiseksi ainakin kuntien rahapula ja sote-uudistuksen odottelusta johtunut epävarmuus ovat jarruttaneet hoitajien lisäkoulutukseen hakeutumista.
 – Osittain osallistuminen on rahasta kiinni. Tämän lisäksi toimintakulttuuri kunnissa muuttuu hitaasti. Pitäisi miettiä palveluita myös palveluliiketoiminnan näkökulmasta, eikä vain ammattien oman sisällön näkökulmasta, arvioi asiakkuuspäällikkö  Ann-Nina Maksimainen  Lahden ammattikorkeakoulusta LAMKista.
 Lahdessa koulutusta on järjestetty vuodesta 2016 lähtien. Tammikuussa aloittaneessa ryhmässä on yhteensä kymmenen hoitajaa Päijät-Hämeestä, Etelä-Karjalasta ja Kymenlaaksosta. Ryhmä on LAMKin koulutushistorian pienin.
 Valvira eli sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto ylläpitää valtakunnallista rekisteriä hoitajista, joilla on oikeus rajattuun lääkkeenmääräämiseen. Viime vuonna oikeus merkittiin 62 hoitajalle, mikä on edellisvuotta vähemmän.
 Ensimmäiset sairaanhoitajat valmistuivat lääkkeenmääräämisen erikoispätevyyteen johtavasta koulutuksesta toukokuussa 2012
 Sata uutta hoitajaa vuodessa
 Tällä hetkellä rajattu oikeus määrätä lääkkeitä on runsaalla 400 hoitajalla. Oikeuden saaminen vaatii muun muassa pääsyä runsaan vuoden kestävään koulutukseen, johon tarvitaan myös työantajan lupa.
 – Haluan kehittää itseäni ja saada lisää vastuualueita työuralla. Työnantajalta tuli myös viestiä, että nyt on taas lupa kouluttaa lisää, niin hain tänne , kertoo sairaanhoitaja  Tiia Mäntynen  Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymästä.
 Lisävastuu ja muuttuva tehtäväkuva nostavat myös hoitajan palkkaa.
 Haluan kehittää itseäni ja saada lisää vastuualueita työuralla.  Tiia Mäntynen
 Koulutus on viime vuosina maksanut noin 4 900 euroa. Hollolassa työskentelevän Mäntysen koulutuksen maksaa hänen työnantajansa.
 Työnantajalle voi tulla lisäkuluja esimerkiksi mahdollisista sijaismenoista hoitajan koulutuksen aikana.
 Vuoden alussa voimaan tulleen lain mukaan kunnat ja kuntayhtymät voivat hakea aluehallintovirastoilta korvausta sairaanhoitajien lisäkoulutuksesta. Valtion porkkanarahan odotetaan  lisäävän koulutukseen hakeutumista .
 – Nykyinen lupatilanne on jäljessä sosiaali- ja terveysministeriön tahtotilasta, jossa Suomen väestömäärään suhteutettuna hoitajia olisi noin 2000. Uuden koulutuskorvauksen tavoitteena on sadan uuden hoitajan koulutus vuodessa, sanoo LAMKin asiakkuuspäällikkö Ann-Nina Maksimainen.
 Potilasnukke  Lahden ammattikorkeakoulun simulaatiohuoneessa.  Petri Niemi/Yle
 Lahden ammattikorkeakoulun koulutus on  monimuoto-opiskelua  eli verkko-opiskelua sekä lähiopetuspäiviä, joita on kaksi kuukaudessa. Farmakologian ja reseptiopin opinnoista vastaa Itä-Suomen yliopisto. Opiskelijan työnantaja vastaa työpaikalla tapahtuvasta oppimisesta ja lääkäriohjaajan järjestämisestä
 – Aina on mahdollisuus konsultoida lääkäriä ja saan nopeasti vastauksia tarpeen mukaan, sanoo terveydenhoitaja  Lilli Vertanen  Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiristä.
 Vertanen työskentelee Imatralla opiskelijoiden terveydenhuollossa.
 – Lääkkeen määräämisoikeutta tarvitsen pääsääntöisesti opiskelijoiden ehkäisyasioissa eli esimerkiksi ehkäisypilleriresepteissä ja ehkäisyseurannassa. Opiskelijoiden ei tarvitse matkustaa ja jonottaa lääkärin vastaanotolle.
 Aina on mahdollisuus konsultoida lääkäriä ja saan nopeasti vastauksia tarpeen mukaan.  Lilli Vertanen
 Samalla lääkärin työpanosta voi kohdistaa muualle.
 Reseptioikeus laajentumassa?
 Lääkkeitä määräävistä sairaanhoitajista suurin osa työskelee terveyskeskusten ajanvarausvastaanotoilla tai päivystyksesä sekä sairaanhoitopiirin yhteispäivystyksessä.
 Eduskunnassa on ollut käsittelyssä  lakiehdotus , joka laajentaisi reseptihoitajien oikeutta toimia myös kotisairaanhoidossa ja sairaaloiden poliklinikoilla. Samalla oikeus laajenisi tietyin ehdoin yksityiselle puolelle. Eduskunta ei ole sinetöinyt lakimuutosta vielä.
 Terveydenhoitaja Lilli Vertanen valmistuu lääkkeenmääräämiskoulutuksesta keväällä 2020. Osaamista pitää pystyä kuitenkin päivittämään jatkuvasti.
 – Lääkeasiat muuttuvat koko ajan. Kun lääkäreille on olemassa jatkokoulutusta ja päivitystä, niin lääkkeitä määräävien hoitajienkin on saatava koulutusta ja pysyttävä ajantasalla.
 Lue myös: Reseptihoitajien virheet hyvin harvinaisia – Tulevaisuudessa sairaanhoitaja voi kirjoittaa yhä useamman reseptin

Lisääkö valtion porkkanaraha reseptihoitajien määrää? "Toimintakulttuuri kunnissa muuttuu hitaasti"


Summary: Mahdoton on muuttunut mahdolliseksi pelkällä akkojen yhteisellä perkelöitymisellä. Nyt on tehtävä sama suhteessamme luontoon, pohtii Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Piti kirjoittaa naisten ja miesten välisistä tasa-arvon päivän kunniaksi, mutta sitten sain tietää, että hömötintti tekee kuolemaa.
 Tinttiä surressa alkoi tuntumaan, että ihan oikeastiko tässä pitäisi muka jauhattaa, onko toisella ihmissukupuolella jotakin enemmän kuin toisella, kun molemmilla on kaikkea aivan liikaa. Ja niin tästä alkoi kuoriutua positiivinen ajatushäkkyrä siitä, miten maailmamme voi pelastua.
 Kahdeksas maaliskuuta julkaistiin vuoden toistaiseksi kovin jännäri  Punainen kirja 2019 . Siinä kerrotaan, mitä lajeja olemme tällä kertaa onnistuneet tärvelemään sukupuuton partaalle. Kirja kertoo, että hömötiainen oli hetkessä taantunut erittäin uhanalaiseksi. Siis hömötintti, tämä lapsuudenkodon ikkunapielessä läskiä hakkaava pallero! Voitteko kuvitella?
 Uhanalaisia lajeja on nyt 2667. Etenkin metsien lajeilla menee kehnosti.
 Kaksi päivää  Punaisen kirjan jälkeen maa- ja metsätaloustuottajain keskusjärjestön puheenjohtaja  Juha Marttila   jakoi Twitterissä ruotsalaisen videon , jossa kerrottiin, kuinka Ruotsissa on jo sadan vuoden ajan istutettu enemmän puita kuin on hakattu. Saatteeksi Marttila kirjoitti: ”Ruotsin metsien tarina on upea. Sama Suomessa. Toki meillä vuosikasvusta hakataan vähemmän ja tiukasti suojeltuja metsiä on enemmän.”
 Marttila antoi siis ymmärtää, että Suomen metsien tarina on vielä vähän Ruotsiakin upeampi. Harmi vain, että metsiemme lajit kuolevat sitä ihanaa faktaa miettiessään.
 Metsälajit kärsivät ennen muuta metsätaloudesta. Suomalainen metsä on nimittäin koko lailla kaadettu. Metsien tilalla on metsäviljelykset, talousmetsät. Tintillä ei ole enää kotia.
 Suutahdin ensin, että Marttila tviittelöi kintaalla hömötiaiselle, että hän koettaa viestillään vain valkopestä metsäalaa tahraavaa uhanalaisuuskeskustelua. Sitten alkoi pelottaa, että olin väärässä. Luulen nimittäin, että Marttila uskoo mitä sanoi. Hän ei olisi ainoa.
  Jos joku uskalsi olla eri mieltä, hänet painettiin alas.
 Sodanjälkeinen  Suomi on ollut viljelijöiden Suomi. On viljelty metsät ja samalla puhtaaksiviljelty mielet. ”Puuta kasvaa enemmän kuin koskaan”. ”Suomi elää metsästä.”
 Maailman parhaan metsätalouden saagaa hoettiin niin kauan, että siitä tuli lopulta kansallinen, kiistaton totuus. Jos joku uskalsi olla eri mieltä, hänet painettiin alas. Hän oli epäisänmaallinen, haihatteleva viherpiiperö, väärässä tai hullu. Viime vuosina keskustelu on vihdoin moniäänistynyt. Uskon, että se on enne jostakin uudesta.
 Päivänsankari Minna Canthin aikana tasa-arvo ei keikkunut kansan asialistalla, mutta Minnapa rupesi hommiin.
 Palataan tasa-arvoon , joka sekin on sanoilla synnytetty. Päivänsankari  Minna Canthin  aikana tasa-arvo ei keikkunut kansan asialistalla, mutta Minnapa rupesi hommiin. Nyt tasa-arvo on kaikkialla, ja se johtuu puheteoista.
 Viimeisen varttivuosisadan aikana tasa-arvoa on pukannut tuutista siihen tahtiin, että välillä on kyllästyttänyt. Toisinaan feminismin pintakuohuntaa on ollut raskasta seurata. Se johtuu luultavasti siitä, että minulla on kivekset tai siitä, että keskusteluun on tullut samankaltaista suomalais-ugrilaista ehdottomuutta kuin metsäkeskustelussa takavuosikymmeninä.
 Jos joku sattuu pohtimaan ääneen feminismin mahdollisia epäkohtia tai ylilyöntejä, hän on totuuspoliisien mukaan auttamatta joko vajaa, väärässä tai sovinisti. Jälleen kerran: jos haluaa kuulua fiksujen ja valittujen joukkoon, on oltava samaa mieltä.
 Erotuksena on se, että metsäkeskustelun ehdottomuuden takana ovat olleet metsäjohtajat ja rahanahneus, feminismin takana taas tavalliset naiset ja oikeudentunto. Siinä on valtava ero.
 Se tekee feminismin tarinasta niin komean. Mahdoton on muuttunut mahdolliseksi pelkällä akkojen yhteisellä perkelöitymisellä. Mielen voima on uskomaton. Kollektiivisen mielen voima on täysin pitelemätön.
 Jos aiomme selvitä hengissä, meidän pitää puhua puhumasta päästyämmekin ja sitten muuttaa kaikki.
 Tasa-arvon päivä antaa toivoa, että muutos on mahdollinen myös suhteessamme luontoon. Meidän ympärillämme mataa maailmanlaajuinen ekologinen kriisi, jota emme pääse enää pakoon vähättelemällä tai kieltämällä. Jos aiomme selvitä hengissä, meidän pitää puhua puhumasta päästyämmekin ja sitten muuttaa kaikki. Silloin tinttikin voi löytää Suomesta metsän.
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.

Pekka Juntin kolumni: Komeinta feminismissä on sen todistusvoima: maailma voi muuttua


Summary: Haku korkeakouluihin alkaa. Jutun hakukoneista näet, minne on ollut vaikein päästä ja missä kilpailua on ollut vähiten.

Helsinkiläinen  Natalia Lindholm  oli kesällä 2016 kiperän paikan edessä. Aika lääketieteellisen tiedekunnan pääsykokeisiin valmistautumisessa oli kevään ylioppilaalta loppunut kesken. Ovi unelmien opiskelupaikkaan ei auennut.
 – Siinä vaiheessa en osannut unelmoida muusta. Lukiossa puhuttiin oikiksesta, lääkiksestä ja kauppiksesta. Kun itseä kiinnostivat luonnontieteet ja terveyteen liittyvät asiat, tuntui, että oli oikea vaihtoehto mennä siihen suuntaan.
 Pääsykokeiden ja ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella oli kuitenkin tarjolla muita opiskelupaikkoja luonnontieteelliseltä alalta.
 – Mietin, että teenkö hirveän virheen, jos menenkin johonkin muualle ja jos se ei olisikaan mun juttu. Sitten päätin, että lähden rohkeasti kokeilemaan.
 Siinä vaiheessa en osannut unelmoida muusta.  Natalia Lindholm
 Natalia aloitti opiskelun kakkosvaihtoehdossaan eli  kemian-, bio- ja materiaalitekniikan opinnoissa Aalto-yliopistossa .
 Hän korotti vielä ylioppilastodistuksen arvosanoja siltä varalta, että pänttääminen Otaniemessä osoittautuisi pettymykseksi. Toisin kävi. Opiskelu, joka johtaa  kemian tekniikan diplomi-insinööriksi , on ollut innostavaa.
 –Se kyllä kolahti kun pääsin tänne. Opin tosi paljon itsestäni ja ennen kaikkea kaikista opiskelumahdollisuuksista, mitä täällä on.
 Natalia tietää muutamia muitakin lääkiksestä haaveilleita, jotka ovat kotiutuneet Aaltoon, eivätkä kadu valintaansa.
 Natalia valitsi pääaineen toisena opiskeluvuonna ja sivuaineen kolmantena vuonna. Kaksi vuotta kestävät maisteriopinnot hän suorittaa englanninkielisessä koulutusohjelmassa.    Kalevi Rytkölä / Yle
 Kahden ja puolen vuoden opintojen jälkeen Natalia osallistui tammikuussa maisterihakuun ja pääsi haluamaansa koulutusohjelmaan.
 Natalian tavoin osa tekniikan alan opiskelijoista osallistui maisterihakuun jo alkuvuodesta. Tuolloin haettiin myös muun muassa Taideyliopiston koulutuksiin ja Tampereen yliopiston näyttelijäntyön koulutukseen.
 Keskiviikkona alkavassa päähaussa  haetaan muihin yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen koulutuksiin. Tarjolla on lähes 1 600 hakukohdetta. Aloituspaikkoja on ensi syksynä alkavissa koulutuksissa noin 47 600.
 – Nimi hakukoneessa ei hirveästi kerro, mitä opiskelu pitää sisällään, sanoo Natalia.
 Joitakin saattaa pelottaa se, että ei vielä tiedä, mikä tuleva ammatti on.  Natalia Lindholm
 Epävarmuutta voi joutua sietämään pitkään vielä opiskeluaikanakin.
 – Joitakin saattaa tietysti pelottaa se, että täällä ei vielä tiedä, mikä tuleva ammatti on. Mutta eihän sitä voi niin ajatella. Pitää seurata sitä, mikä itseä kiinnostaa ja täällä on mahdollisuudet valita sen mukaan. Ja niin on varmaan muissakin yliopistoissa.
 Nataliakaan ei vielä tarkkaan tiedä, minkälainen ura hänellä on edessä. Tuotekehitys houkuttaisi ainakin uran alkupuolella.
 – Terveys ja hyvinvointi kiinnostavat yhä paljon, ehkä jotakin siihen suuntaan. Jos saisi työskennellä jossakin työryhmässä, joka kehittää jotakin uutta tuotetta, esimerkiksi lääkettä tai uutta materiaalia terveydenhuoltoon.
 Luonnontieteissä paljon opiskelupaikkoja
 Korkeakoulujen yhteishaussa  Opintopolku-verkkopalvelussa  voi hakea kuuteen eri koulutukseen yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa. Koulutuspaikan suosiosta kertoo se, mikä kohde pannaan useimmin ykköseksi.
 Etenkin luonnontieteissä opiskelupaikkoja on paljon, joten kilpailu ei ole yhtä kovaa, kuin vaikkapa Taideyliopiston Teatterikorkeakoulun 11 näyttelijäntyön opiskelijapaikasta. Ensisijaisia hakijoita niihin oli viime vuonna aiempaan tapaan yli tuhat.
 Esimerkiksi kemiaa halusi ensisijaisesti opiskelemaan Helsingin yliopistoon viime vuonna vajaat 50 hakijaa. Opiskelemaan hyväksyttiin yli sata.
 Vähiten kilpailtuina voi pitää koulutuksia, joissa hyväksyttyjä on moninkertainen määrä ensisijaisten hakijoiden määrään verrattuna.
 Nimi hakukoneessa ei hirveästi kerro, mitä opiskelu pitää sisällään  Natalia Lindholm
 Kaikki opiskelemaan hyväksytyt eivät kuitenkaan ole ensisijaisia hakijoita. Hyväksytyksi tullut voi olla hakija, jolle paikka on toiveissa kakkos- tai kolmossijalla, tai jopa sitäkin alempana. Jos tällaisella hakijalla on paremmat paperit tai hän sai pääsykokeesta paremmat pisteet, hän ohittaa ensisijaisen hakijan.
 Hakukohteet, joista oli vähiten kilpailua viime vuonna näet alla olevasta taulukosta.

 Vaikka ensisijaisia hakijoita on opiskelupaikkaa kohden vähemmän, heppoisin perustein ei kuitenkaan tule valituksi. Natalia olisi päässyt hyvillä arvosanoillaan lukemaan kemiaa ja fysiikkaa.
 – Aallon valintakokeessa piti tehdä matikankoe, mutta ei se ole ylitsepääsemätön. Lisäksi sait valita, teetkö fysiikan vai kemian kokeen tai molemmat.
 – Minulla on opiskelukavereita, jotka eivät ole pitkää matikkaa tai fysiikkaa kirjoittaneet ja opiskelevat täällä samaan tahtiin kuin muutkin. Tietysti pitää olla motivaatiota siihen, mitä tekee.
 Natalia haluaa kannustaa muitakin tekemään valintoja ennakkoluulottomasti.
 – Lukion jälkeen käsitys siitä, mitä voisi tehdä tulevaisuudessa, on niin kapea.
 Ylioppilastodistuksella pääsee sisään yhä useampi
 Osa ei halua luopua unelmastaan , vaan käy pääsykokeissa jopa useana vuonna.  Joka kuudennelle hakijalle  korkeakoulupaikka heltisi viime vuoden yhteushaussa ylioppilastodistuksella ilman pääsykoetta.
 Myös suosituille ja kilpailluille aloille on mahdollisuus päästä pelkällä ylioppilastodistuksella.
 Kauppatieteissä  laaja todistusvalinta otettiin käyttöön jo viime vuonna, jolloin lähes 60 prosenttia opiskelijoista eli noin 2 500 valittiin todistuksen perusteella.
 Oikeustieteellinen ala  ottaa todistusvalinnan käyttöön tänä vuonna, mutta paikkojen määrä on rajattu 20 prosenttiin eli runsaaseen sataan. Ensi vuonna  todistuksella valittavien osuus  on 40 prosenttia.
 Lääketieteellisellä alalla  ylioppilastodistuksen arvosanojen perusteella pääsee ensi vuodesta lähtien opiskelemaan enintään 51 prosenttia uusista opiskeiljoista.
 Vuodesta 2020 lähtien valtaosa yliopistojen opiskelijoista valitaan ylioppilastutkinnon arvosanojen perusteella.
 Myös ammattikorkeakoulut ottavat kevään 2020 yhteishaussa käyttöön laajan todistusvalinnan. Suurin osa opiskelijoista valitaan ylioppilastutkinnon ja ammatillisen perustutkinnon arvosanojen perusteella.
 Hakukohteet, joista oli eniten kilpailua viime vuonna näet alla olevasta taulukosta.

 Valtaosa yli tuhannesta kohteesta, jotka ovat Ylen hakukoneissa, tulee hakuun myös tänä vuonna.
 Mukana eivät ole maisterihaun, avoimen väylän eivätkä tiedekilpailuissa menestyneiden opiskelijapaikat.
 Hakukoneissa ei myöskään ole opiskelupaikkoja, joihin ei viime vuonna hyväksytty yhtään hakijaa. Esimerkiksi osaan englanninkielisistä koulutuksista ei ollut riittävästi vaatimukset täyttäviä hakijoita.
 Yliopistojen hakukohteet 2018
 Voit tehdä hakuja tutkinnon, koulutusalan, yliopiston ja paikkakunnan mukaan. Hakukoneita on kaksi: ensimmäisessä näkyvät yliopistot ja toisessa ammattikorkeakoulut.
 Ammattikorkeakoulujen hakukohteet 2018
 Voit tehdä hakuja tutkinnon, koulutusalan, ammattikorkeakoulun ja paikkakunnan mukaan.

Natalia halusi lääkäriksi, mutta lukee kemiantekniikkaa: "Mietin, teenkö hirveän virheen" – Katso, minne on ollut helpointa päästä opiskelemaan


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Unikysely: Suurin osa kokee arjen pakottavan heidät luonnottomaan unirytmiin
 Unirytmikyselyssä kaksi kolmasosaa vastaajista oli sitä mieltä, että  arjen rytmi ei ole sopusoinnussa heidän luonnollisen unirytminsä kanssa . Noin puolet vastaajista toivoivat arkirytmin myöhäistämistä. Unikyselyyn vastasi yli 20 000 ihmistä. Asiantuntijan mukaan yllättävintä tuloksissa oli se, miten johdonmukaisesti unirytmin sopivuus oli yhteydessä vastaajien psyykkiseen hyvinvointiin.
 Kolme pidätetty Utrechtin ampumiseen liittyen
 John Thys / AFP
 Alankomaiden poliisi on pidättänyt kolme ihmistä liittyen eiliseen  Utrechtin raitiovaunuampumiseen . Kolme ihmistä kuoli ja viisi haavoittui ampumisessa, jota tutkitaan mahdollisena terroritekona. Ampujan motiivista ei ollut tietoa. Poliisin mukaan myöskään mahdollista perheriitaa ei ole suljettu pois.
 Eduskunta istuu viimeistä kertaa ennen vaaleja
 Jani Saikko / Yle
 Eduskunta kokoontuu tiistaina vaalikauden viimeiseen täysistuntoon. Kansanedustajat jäävät nyt noin kuukauden mittaiselle vaalitauolle, jolloin iso osa heistä kampanjoi paikkansa uusimisen puolesta. Eduskuntavaalit järjestetään 14. päivä huhtikuuta, mitä ennen eduskunnassa järjestetään valtiopäivien päättäjäiset keskiviikkona 10.4.2019. Viimeistä täysistuntoa voi seurata  Yle Areenasta .
 Ensimmäiset ohikulkijat Konginkankaalla: Seppo Ulvila käsitti vasta myöhemmin onnettomuuden laajuuden
 Hannu Vallas / Lehtikuva
 Päivälleen 15 vuotta sitten  Suomi heräsi tietoon isosta liikenneonnettomuudesta Konginkankaalla , jossa kuoli 23 ja loukkaantui 14 henkilöä. Tieliikennehistoriamme pahin onnettomuus ei unohdu ensimmäisenä paikalle saapuneilta ohikulkijoilta.
 Poliisipomojen jättikäräjät loppusuoralla – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Lehtikuva / Yle
 Puoli vuotta kestänyt poliisipomojen virkarikosoikeudenkäynti on tullut loppulausuntovaiheeseen.  Syyttäjä pääsee esittämään oman loppulausuntonsa ensimmäisenä.  Luvassa on tiukkaa tykitystä, kun syyttäjä perustelee oikeudelle, miksi poliisipomot pitäisi tuomita enintään 4 kuukauden ehdollisiin vankeusrangaistuksiin virkarikoksista. Tietolähdeoikeudenkäynnissä on syytettyinä entisiä ja nykyisiä poliisijohtajia, jotka kiistävät syyllistyneensä virkarikoksiin.
 Puoluejohtaja Sari Essayah Ylen puheenjohtajatentissä
 Kalevi Rytkölä / Yle
 Ylen puheenjohtajatentissä on  tänään vuorossa kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah . Tentti näytetään suorana Areenassa ja TV1:llä kello 21 tänä iltana. Ennen tenttiä kerromme, mistä asetelmista kristillisdemokraatit lähtevät vaalikamppailuun.
 Etelässä sataa räntää tai vettä – pohjoisessa selkenee

 Tiistaina on maan pohjoisosassa poutainen ja päivän aikana sää muuttuu aurinkoisemmaksi, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela . Etelässä ja maan keskiosassa sataa etenkin aamulla ja paikoin vielä myös iltapäivällä vettä tai räntää. Pohjois-Lapissa on päivällä heikkoa pakkasta, muualla ollaan plussalla. Illalla sää alkaa seljetä myös maan länsiosassa korkeapaineen selänteen vahvistuessa väliaikaisesti Suomen ylle.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suurin osa toivoisi arkirytmin myöhäistämistä, kolme pidätetty Utrechtin ampumisesta ja Konginkankaan tuhoisasta bussiturmasta 15 vuotta


Summary: Mitä enemmän oma unirytmi poikkeaa arjen unirytmistä sitä enemmän se vaikuttaa psyykkiseen hyvinvointiin, paljastaa Ylen unikysely.

Jos aamulla on aikainen herätys, helsinkiläinen 41-vuotias  Miina Kajos  joutuu usein nappaamaan illalla unilääkkeen. Silti yö voi mennä hätäillessä sitä, herääkö varmasti aamulla oikeaan aikaan.
 Aamulla Kajos torkuttaa viimeiseen minuuttiin asti ja siksi hänellä jää usein aamiainen syömättä. Reumasäryt ovat voimakkaimmillaan aamulla, jos Kajos ei saa nukkua riittävän pitkään ja herätä rauhassa.
 Kajos on kärsinyt epätyypillisestä unirytmistä lapsuudesta saakka. Aikaiset herätykset tuottivat jo lapsena fyyysistä pahaa oloa. Nuorena hän nukkui helposti iltapäivän puolelle.
 Iän myötä unirytmi on vähän muuttunut. Pari vuotta sitten Kajoksella oli mahdollisuus testata omaa luonnollista unirytmiään, eikä se edelleenkään ihan istunut yhteiskunnan normeihin.
 – Heräsin kymmenen yhdentoista aikaan ja saatoin mennä nukkumaan joskus kahden, kolmen, neljän, viidenkin aikaan yöllä.
 Jaani Lampinen / Yle
 Kaksi kolmesta elää epäsopivassa rytmissä
 Yle Akuutti ja Työterveyslaitos selvittivät yhdessä, kuinka moni suomalainen joutuu elämään itselleen luonnottomassa unirytmissä. Unikyselyyn vastasi yli 20 000 ihmistä, Kajos oli yksi heistä.
 Arjen unirytmi oli sopusoinnussa luonnolliseksi koetun unirytmin kanssa vain kolmasosalla vastaajista. Noin puolet vastaajista toivoi arkirytmin myöhäistämistä.
 Voit lukea lisää kyselyn tuloksista  Akuutin jutusta .
 Työterveyslaitoksen psykologi  Mikael Sallisen  mukaan yllättävintä tuloksissa oli se, miten johdonmukaisesti unirytmin sopivuus oli yhteydessä vastaajien psyykkiseen hyvinvointiin.
 – Mitä voimakkaammin arjen unirytmi oli ihmiselle epäsopiva suhteessa hänen luonnolliseen unirytmiinsä, sitä suurempi riski oli väsymykseen, mielialan laskuun, tyytymättömyyteen elämään yleensä ja heikentyneeseen unenlaatuun.
 Tämä koski iltavirkkujen lisäksi myös niitä, joilla oma unirytmi oli aikaisempi arkiseen unirytmiin verrattuna ja niitä, joilla ei ollut säännöllistä unirytmiä lainkaan.
 Sallinen arvelee, että yksi syy psyykkisiin oireisiin on unirytmin epäsopivuudesta johtuva univaje.
 "Tuntuu järjettömältä, minkä määrän syö erilaisia lääkkeitä oikeastaan vain pysyäkseen yleisesti määritellyssä rytmissä."  Miina Kajos
 Kajos uskoo itselleen luonnottomassa unirytmissä elämisen saattaneen vaikuttaa jopa selkärankareuman puhkeamiseen nuorella aikuisiällä. Lyhyetkin ajanjaksot omassa unirytmissä helpottavat selvästi Kajoksen oloa.
 – Pystyn huomattavasti vähemmän käyttämään kipulääkkeitä silloin enkä tarvitse nukahtamisen avuksi mitään lääkkeitä. Tulee liikuttua ja syötyä kunnolla, mieliala kohenee ja keskittymiskyky paranee. Ero on todella merkittävä.
 – Tuntuu järjettömältä, minkä määrän syö erilaisia lääkkeitä oikeastaan vain pysyäkseen yleisesti määritellyssä rytmissä, Kajos toteaa.
 Aamu-uninen ei ole yhtä kuin laiska
 Kyselyyn vastanneista 80 prosenttia oli naisia. Muun muassa siksi tulokset eivät ole yleistettävissä koko väestöön. Silti ne ovat vahva viesti yhteiskunnalle: iso osa ihmisistä ei pysty elämään luonnollisessa unirytmissään.
 – Kyllä tästä sellaisen johtopäätöksen voi vetää, että meidän on syytä tarkastella sitä, minkälaisia aikarakenteita ja rytmejä me rakennamme yhteiskuntaan työaikojen ja kouluaikojen puitteissa. Otetaanko me riittävästi huomioon sitä, että ihmisillä on erilaisia vuorokausi- ja unirytmejä, Sallinen pohtii.
 Kajos on ollut onnekas, hänen työnantajansa ovat olleet joustavia. Mutta lasten koulut ovat määrittäneet paljon Kajoksenkin aikatauluja. Hän ymmärtää, että tietyt asiat yhteiskunnassa on tehtävä tiettyyn aikaan. Siitä huolimatta Kajoksen mielestä päiväkodeissa, kouluissa ja monilla työpaikoilla olisi mahdollisuus tehdä joustavampia järjestelyjä.
 Monissa työtehtävissä myöhäisempi vuorokausirytmi voisi olla jopa eduksi, Kajos muistuttaa.
 Jaani Lampinen / Yle
 – Nähtäisiin vahvuutena se, että meillä on ihmisiä, jotka luonnostaan ja ihan mielellään työskentelisi esimerkiksi yöaikaan.
 Kajos toivoisi, että epätyypillinen unirytmi nousisi esteettömyys- ja yhdenvertaisuuskysymykseksi. Terveysongelmien lisäksi vuorokausirytmin poikkeavuus voi Kajoksen mukaan jopa syrjäyttää opiskelu- tai työelämästä.
 Erityisesti hän haluaisi muokata asenneilmapiiriä.
 – Jos tosi nuoresta asti leimataan laiskaksi ja kelvottomaksi sen takia, että ei herää tarpeeksi aikaisin, sillä voi olla tosi kauskantoisia seurauksia itsetunnolle, toimintakyvylle ja käsitykselle siitä, mihin kaikkeen pystyy.
 Lisää aiheesta:
 "Yhteiskunta pyörii aamuvirkkujen tyrannialla" – Vain kolmasosa elää luonnollisessa vuorokausirytmissään, aikaiset aamut ja työelämä rassaavat kyselyyn vastanneita
 Yle Akuutti käsittelee aihetta jaksossaan Kadonneen unen metsästäjät keskiviikkona 20.3. TV1:ssä klo 20.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Kun Miina Kajos saa käydä nukkumaan aamukolmelta, hänen elämänlaatunsa paranee – Arki pakottaa monet elämään itselleen luonnottomassa unirytmissä


Summary: 19.3.2004 tapahtui Suomen tieliikennehistorian synkin onnettomuus Konginkankaalla.

Päivälleen 15 vuotta sitten Suomi heräsi tietoon isosta liikenneonnettomuudesta.  Konginkankaan onnettomuus  on edelleen historiamme pahin tieliikenneonnettomuus: 23 ihmistä menehtyi ja 14 loukkaantui.
 Onnettomuus ei unohdu ohikulkijoilta, jotka saapuivat ensimmäisenä turmapaikalle.
 Kimmo Hovilainen  ajoi turmarekan takana. Konginkankaalla hän näki, kuinka rekan perä alkoi heittelehtimään.
 Seppo Ulvila  ohitti onnettomuuspaikan ja näki tuhon laajuuden. Hän soitti hätäkeskukseen: "nyt kaikki mahdollinen apu paikalle, täällä on pahaa jälkeä".
 "Se liike kasvoi ja kasvoi"
 Lapista lomamatkalta tulevassa autossa oli hiljaista. Kimmo Hovilainen ajoi matkustajien nukkuessa. Hän näki edellä ajavan rekan, ja päätti Konginkankaan kohdalla lähteä ohittamaan.
 Vastaantulevien kaistalla Hovilainen tajusi, ettei tie ollut enää märkä, vaan se oli peilijäässä. Hän jättäytyi takaisin rekan taakse.
 – Rupesin katselemaan rekan vaunua, että sehän vähän heittelehtii. Se liike kasvoi ja kasvoi, ja lopputulos onkin tiedossa. Siinä vaiheessa kun kolari tapahtui, meillä oli noin 50–100 metriä väliä siihen kohtaan.
 Kimmo Hovilainen ajoi turmarekan perässä. Kimmo Hovilainen
 Auto parkkiin, hälytyskolmiot paikoilleen ja soitto hätäkeskukseen. Nämä tehtyään Hovilainen ja muut odottivat pelastushenkilöstön saapumista. Turmarekan kuljettaja liikkui ulkona.
 – Oli aivan säkkipimeätä, näki vain että kaksi isoa ajoneuvoa on ajanut kolarin. Mitään ääniä ei kuulunut.
 Pimeydestä auton luo käveli nuori nainen. Rauhallisesti käyttäytynyt nainen kysyi, voiko hän tulla autoon lämmittelemään ja saisiko puhelinta lainaan, jotta voisi soittaa vanhemmilleen olevansa elossa.
 – Hänestä ei vuotanut verta oikeastaan, joitakin haavoja oli. Sanoi, että jonnekin sattuu. Ymmärrettävistä syistä ei halunnut jäädä sinne bussiin odottamaan.
 Muita eloonjääneitä ei näkynyt.
 "Pimeää ja hiljaista kuin huopatossutehtaassa"
 Risteysalueella, tien reunaan oli pysähtynyt auto, jossa oli hätävilkut päällä. Öisellä kotimatkalla ollut Keski-Suomen hätäkeskuksen vuoromestari Seppo Ulvila hiljensi ja avasi ikkunan.
 – Mies sanoi, että siellä on paha kolari. Kiitin varoituksesta ja soitin heti hätäkeskukseen. Kysyin puheluun vastanneelta työkaveriltani, että onko tullut ilmoitusta Nelostieltä ja kerroin lähestyväni ilmeisesti onnettomuuspaikkaa.
 Päivystäjä kertoi Ulvilalle, että yksiköitä on hälytetty paikalle. Hän pyysi Ulvilaa soittamaan uudestaan, kun tämä tietää lisää.
 Penkassa oli renkaanjälkiä, niistä oli lunta pöllähtänyt tien luiskaan. Pian Ulvila huomasi omien autojensa valossa tien vasemmassa reunassa ajoneuvojen hahmoja. Hän hiljensi ja ajoi rauhallisesti onnettomuuspaikan ohi ja pysähtyi noin sadan metrin päähän. Etelään menevä kaista oli lähes täysin vapaana.
 – Ehdin ohi ajaessani nähdä rekan ja penkalle suistuneen linja-auton. Ennen kuin nousin autosta, soitin uudestaan hätäkeskukseen ja sanoin, että nyt kaikki mahdollinen apu paikalle, täällä on pahaa jälkeä.
 Kun Ulvila nousi kesäkengissään autosta, hänellä oli vaikeuksia pysyä pystyssä. Hän kuvailee kävelleensä kuin hiihtämällä.
 – Onnettomuuspaikalla oli pimeää ja hiljaista kuin huopatossutehtaassa. Jälkeenpäin olen monta kertaa miettinyt sitä hiljaisuutta, kun se oli jotenkin niin painostava.
 Etelän suunnassa alkoivat vilkkua hälytysajoneuvojen valot, ensimmäinen paloauto oli tulossa paikalle ja pian sen perässä ambulansseja. Vielä ennen kuin sireenien ääni peitti kaiken alleen, Ulvila huomasi tytön istumassa rekan perävaunussa.
 Tyttö alkoi kirkua.
 Ulvilalle selvisi vasta tuntien päästä, että oli tapahtunut Suomen tieliikennehistorian vakavin onnettomuus.
 Onnettomuudesta ei puhuta enää
 Kimmo Hovilaisen autossa oli jälleen hiljaista maantien vilistäessä alla. Pelastushenkilöstön saavuttua onnettomuuspaikalle, Hovilainen sai luvan lähteä viemään loukkaantuneen naisen sairaalaan Äänekoskelle.
 – Hän oli rauhallinen, mutta varmaan shokissa.
 Äänekoskella oli jo tiedossa tapahtunut, kun Hovilainen jätti tytön sairaalalle
 Auto jatkoi matkaansa Äänekoskelta kohti Heinolaa, kotia.
 Konginkankaan onnettomuus täytti uutislähetykset. Hovilainen seurasi uutisointia, onnettomuuden lopullinen laajuus valkeni hänelle aamupäivällä. Hälytyskeskuksesta soitettiin useammankin kerran.
 – He halusivat tietää, että olemmeko ok ja tarvitsemmeko kriisiapua. Kukaan meistä ei tarttunut tarjoukseen.
 Konginkankaan onnettomuuspaikka tänä päivänä. Niko Mannonen/Yle
 15 vuotta myöhemmin onnettomuudesta ei automatkalaisten kanssa keskustella kuin hyvin harvoin. Ei siitä ole mitään puhuttavaa. Hovilaisen ajatuksissa onnettomuus käy joskus automatkoilla.
 – Jos tulee liukkaalle kelillä mutkissa rekkoja vastaan, niin välillä katselen, että mihin ohjaan auton, jos tulee vaunu poikittain vastaan.
 Onnettomuusyönä Hovilainen ajatteli onnea. Jos hän olisi ohittanut rekan, voisi Konginkankaan surmaluku olla suurempi.
 Aamun uutiset tyrmistyttivät
 Poikkeuksellinen sääolosuhde katsottiin yhdeksi syyksi onnettomuuteen.
 Lomalla ollut vuoromestari Seppo Ulvila oli turmarekan lastin tavoin tulossa Oulusta, jossa oli satanut räntää. Hän muistaa tankanneensa auton Pihtiputaalla, ja silloin sade oli jo loppunut.
 Alkoi pakastuakin, mutta liukkauden hän huomasi vasta, kun hän kiihdytti autolla ylämäkeen pysähdyttyään kolarivaroituksen antaneen autoilijan luona Konginkankaan kylän pohjoisessa liittymässä.
 – Tie oli ihan jumalattoman liukas.
 Ulvila lähti onnettomuuspaikalta jatkamaan matkaa, kun ensimmäisessä paloautossa tullut mies pyysi ystävällisesti, mutta jämäkästi sivullisia poistumaan paikalta.
 Oman kokemuksensa perusteella Ulvila tietää, että työssä olleilla päivystäjäkollegoilla oli valtavan kiireinen yö pitkälle aamun valkenemiseen saakka. Hätäkeskuksessa yö oli tilastollisesti ennakoitu hiljaiseksi. Työvuorossa oli siksi vain tavallisen arkiyön vahvuus.
 Kun hälytysajoneuvoja tuli vastaan vielä noin 30 kilometrin päässä onnettomuuspaikasta, Ulvila alkoi käsittää tilanteen vakavuuden. Siitä huolimatta aamun uutiset tyrmistyttivät.
 Mitään niin pahaa ei hän ollut osannut kuvitella tapahtuneen.
 Lue myös:
 Onnettomuus, joka ei unohdu – Ylen erikoisartikkeli Konginkankaan onnettomuudesta 15 vuotta sitten
 Toimittajalta: Onnettomuus murskasi unelmat ja teki sen uhreista eläviä muistomerkkejä
 Raskaan liikenteen valvonta on notkahtanut Konginkankaan turman suositusten unohduttua – "Tämä on pisara meressä"
 Konginkankaan onnettomuus järkytti liikenteen ammattilaisia, mutta rekkoja se ei hidastanut – nyt osa hiljentää vauhtia vapaaehtoisesti
 Nelostie on yhtä kehnossa kunnossa kuin ennen Konginkankaan onnettomuutta – palomies Jarmo Arpiainen: "Työt eivät lopu, ellei tielle tehdä jotain"

Ensimmäiset ohikulkijat Konginkankaalla: Kimmo Hovilainen ajoi turmarekan perässä, Seppo Ulvila käsitti vasta myöhemmin onnettomuuden laajuuden


Liki 40 000 opiskelijaa on saanut Kelalta päätösehdotuksen liikaa maksetuista opintotuista vuodelta 2017. Heistä noin neljänneksen ei tarvitsisi maksaa tukea takaisin.
 Useimmat saavat takaisinperinnän muutettua, mutta kymmenet jopa sadat opiskelijat maksavat tukea turhaan takaisin, Kelassa arvioidaan. Tarkkaa määrää ei edes tiedetä.
 – Takaisinperintä muuttuu noin 10 000:lla. Se tiedetään aiempien vuosien perusteella, Kelan opintotukiryhmän vastaava suunnittelija  Ilpo Lahtinen  kertoo.
 Takaisinperintä voi olla monelle aiheeton siksi, että Kela on tällä hetkellä ainoastaan verottajan vuosituloilmoitusten varassa.
 Kela ei tiedä, kuka opiskelijoista on hankkinut tulonsa valmistumisen jälkeen ja kuka sitä ennen. Opintotukea ei peritä takaisin valmistumiskuukauden jälkeen saatujen tulojen takia.

Keskisuomalainen: Moni opiskelija maksaa turhaan Kelalle opintotukia takaisin


Summary: Syyttäjän loppulausunto alkaa kello 9. Ylen oikeustoimittaja Päivi Happonen seuraa tapahtumia oikeustalolla.

Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti on tullut loppumetreille. Viime lokakuun alussa alkaneessa virkarikosoikeudenkäynnissä jäljellä ovat loppulausunnot. Ensimmäisenä loppulausuntonsa pääsee pitämään syyttäjä. Syyttäjälle on varattu aikaa koko tiistai.
 Syyttäjä katsoo, että Helsingin poliisilaitoksella ei ole vuosina 2008–2013 kirjattu asianmukaisesti tietolähteitä rekistereihin.
 Syyttäjän mukaan syytteessä olevat poliisijohtajat olivat tietoisia tilanteesta, mutta eivät puuttuneet siihen.
 Syyttäjä vaatii entisille ja nykyisille poliisijohtajille enintään neljän kuukauden ehdollisia vankeusrangaistuksia.
 Syytettyinä ovat entinen poliisiylijohtaja  Mikko Paatero , keskusrikospoliisin päällikön virasta hyllytetty  Robin Lardot , Helsingin poliisilaitoksen johtajan paikalta hyllytetty  Lasse Aapio  ja Helsingin poliisilaitoksen entinen johtaja  Jukka Riikonen .
 Tietolähdejutussa virkarikoksista syytteessä on myös Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  sekä kolme muuta poliisimiestä.
 Katso tästä jutusta , mistä heitä syytetään.
 Kaikki syytetyt ovat kiistäneet oikeudessa virkarikossyytteet.
 Syyttäjä: "Ei tässä olla syytteistä luopumassa"
 Lähes puoli vuotta kestäneen oikeudenkäynnin aikana oikeus on käynyt läpi runsaasti kirjallista näyttöä ja kuullut kymmeniä todistajia.
 Jutussa on kuultu todistajina lukuisia poliiseja ja esimerkiksi entistä sisäministeriä  Päivi Räsästä  (kd.).
 Räsänen teki  ministerinä toimiessaan vuonna 2013 valtakunnansyyttäjänvirastoon tutkintapyynnön Helsingin poliisilaitoksen tietolähteiden käytöstä. Tutkinta johti syytteisiin ja nyt meneillä olevaan oikeudenkäyntiin.
 Syyttäjä katsoo, että oikeudessa esitetty näyttö tukee syyttäjän esittämiä väitteitä.
 – Oikeudessa nähty todistelu tukee syytteessä esitettyjä asioita. Ei tässä olla syytteistä luopumassa, kihlakunnansyyttäjä  Harri Tiesmaa  sanoi eilen Ylelle.
 Puolustus pääsee pitämään omia loppulausuntojaan tällä ja ensi viikolla. Yle seuraa myös puolustuksen loppulausunnot.
 Tiistain hetki hetkeltä -seuranta Helsingin käräjäoikeudesta päivittyy tähän juttuun.
 Lue lisää:
 Historian suurin poliisirikosoikeudenkäynti alkaa – Katso tästä, mistä poliisipäälliköitä syytetään
 Päivi Räsänen: Poliisi ei suostunut antamaan sisäministerille selvitystä tietolähteiden käytöstä
 Poliisijohtajien vastuista kinataan ja kiistellään oikeudessa kuukausia – Näihin neljään kysymykseen törmättiin jo ensi metreillä
 Kohukäräjien ensimmäinen päivä päättyi tuomarin kysymykseen: "Lardot, miten teidän nimenne lausutaan?" – Poliisijohtajat kiistivät virkarikossyytteet, Yle seurasi hetki hetkeltä oikeudenkäyntiä

Poliisipomojen jättikäräjät loppusuoralla, syyttäjän viimeinen tykitys kuullaan tänään – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Puoluejohtaja Sari Essayah Ylen puheenjohtajatentissä Areenassa ja TV1:llä kello 21 tänä iltana.

On syksy 2018 ja Helsingin messukeskuksessa kuhisee.
 Suomalainen on juuri hävinnyt eurovaalien kärkiehdokkaan paikan saksalaiselle. Silti kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  hymyilee kuin Stuttgartin stadionilla vuonna 1993, kun hän voitti 10 kilometrin kävelyn maailmanmestaruuden.
 Miksi suomalaisen ehdokkaan tappio ei harmita?
 Viime syksynä Euroopan mahtipuolue EPP  valitsi Suomen kristillisdemokraattien tukeman  saksalaisen  Manfred Weberin  eurovaalien kärkiehdokkaaksi kokoomuksen  Alexander Stubbin  sijaan.
 Suomen kristillisdemokraatit kuuluvat kokoomuksen kanssa samaan europuolueeseen, mutta arvoliberaali Stubb ei kristillisiä miellyttänyt.
 EPP:n kokous oli kristillisdemokraateille voimaannuttava kokemus. Tässä porukassa konservatiivisia mielipiteitä ei tarvinnut selitellä.
 Sari Essayah on tänään Ylen puheenjohtajatentissä. Tentti lähetetään suorana kello 21 Yle TV1:ssä ja  Areenassa .
  Avioliittolaki puolueen riippana viime eduskuntavaaleissa
 Kristillisdemokraateissa muistetaan kipeästi, kuinka viime eduskuntavaalien alla keskustelu samaa sukupuolta olevien avioliitosta jyräsi puolueen muut teemat alleen. Puolue kärsi vaalitappion.
 Puolueen vanhoillisille näkemyksille naureskeltiin, ja entisen puheenjohtajan  Päivi Räsäsen  esiintymiset julkisuudessa olivat johtaneet joukkoeroamisiin kirkosta.
 Viimeksi kesällä puoluevaltuuston puheenjohtaja  Aki Ruotsala  sai potkut Pori Jazzin toimitusjohtajan paikalta sen jälkeen, kun hän esitti  kohua herättäneitä kommentteja homoseksuaalisuudesta .
 EPP:n kokouksessa syksyllä 2018 kaikki oli toisin.
 Kristillisdemokraatit konservatiivisine näkemyksineen eivät olleet puolustuskannalla, vaan osa Euroopan keskustaoikeistolaista valtavirtaa.
 Euroopan mahtinainen, liittokansleri  Angela Merkel  nosti puheessaan esille kristilliset arvot. Euroopan komission puheenjohtajaksi pyrkivän kristillisdemokraattisen Weberin mielestä Eurooppaa yhdistää kylien ja kaupunkien keskeltä löytyvä kirkko.
 Ei ihme, että Essayahia hymyilytti.

  Kristillisdemokraatit on jäänyt Suomessa pienpuolueeksi
 Kristillisdemokraattiset puolueet ovat merkittävä poliittinen voima muualla Euroopassa, mutta Suomessa puolue on jäänyt pikkutekijäksi.
 Saksan kristillisdemokraatit nousivat mahtiasemaansa täyttämällä natsien jälkeensä jättämää arvotyhjiötä toisen maailmansodan jälkeen. Suomen kristillisdemokraatit taas syntyivät konservatiivien vastalauseeksi maallistuvalle elämänmenolle 1950-luvun lopulla.
 Vuonna 1958 perustetun Kristillisen liiton jäsenet olivat huolissaan perhearvojen heikkenemisestä, avioliiton ulkopuolisen seksin lisääntymisestä ja vapaammin saatavilla olevasta alkoholista.
 Kovimman vaalivoittonsa eduskuntavaaleissa puolue sai vuonna 1999, kun eduskuntaan nousi kymmenen kristillisdemokraattien kansanedustajaa.
 Pienestä koostaan huolimatta puolue on onnistunut useaan otteeseen pääsemään vallan kahvaan kiinni apupuolueena laajemmissa hallituskoalitioissa, joissa sillä on luotettavan kumppanin maine.

 Luotettavan apupuolueen maineessa on yksi tahra: kristilliset marssivat ulos hallituksesta 1994, kun puolue pettyi päätökseen hakeutua EU:n jäseneksi.
 Kristillisdemokraattien suhde moniin Euroopan unionin yhteisvastuuta lisääviin avauksiin on edelleen penseä, ainakin oppositiossa. Hallitusvastuussa 2011–2015 puolue nieli euroalueen tukipaketit ilman vastalauseita.
 Myös kristillisdemokraattien uskollisuus oli koetuksella edellisellä sekavalla hallituskaudella. Puolue kuitenkin jäi hallitukseen vielä siinäkin vaiheessa, kun vasemmistoliitto ja vihreät olivat lähteneet ovet paukkuen.
 Vastineeksi hallituspaikasta kristillisdemokraatit edellyttivät hallitusohjelmaan kirjausta siitä, että lakia homojen avioliitoista ei tulla hallituskauden aikana edistämään. Laki vietiin lopulta läpi kansalaisaloitteen avulla.
 Keskustelu avioliittolaista ja sen vastustaminen leimasi puoluetta. Erityisesti tämä näkyi edellisen puheenjohtajan Päivi Räsäsen tiukkapipoisessa imagossa.
 Puheenjohtajaksi vuonna 2015 valittu Essayah ei ole herättänyt samanlaisia ristiriitaisia tunteita. Päinvastoin.  Alma Median kyselyn mukaan  suomalaiset pitävät Essayahia luotettavimpana puoluejohtajana.
 Kristillisdemokraattien erikoinen oppositiokausi
 Kulunut oppositiokausi on ollut kristillisdemokraateille siinä mielessä erikoinen, että hallituksessa olleiden puolueiden arvot ovat puoluekentällä lähimpänä kristillisdemokraattien arvoja.
 Perinteiset kotia, uskontoa ja isänmaata korostavat arvot jyräävät keskustan ydinkannatusalueilla. Kokoomuksen mittatilauspuvunkin alta on edelleen löydettävissä vanha kypäräpappi. Hallituspuolueena kauden aloittaneiden perussuomalaisten kanssa kristillisdemokraatit taas ovat vaaliliitossa Varsinais-Suomessa tulevissa vaaleissa.

 Talouspolitiikan linjauksissa porvaripuolueeksi laskettavia kristillisdemokraatteja on käytännössä lähes mahdotonta erottaa keskustasta.
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja Sari Essayah ei Jeesuksen tapaan marssi temppeleihin kaatamaan rahanvaihtajien pöytiä. Sen sijaan kristillisdemokraatit puhuvat sosiaalisesta markkinataloudesta, jossa yhdistyvät vapaat markkinat ja köyhimmistä huolehtiminen.
 Samat linjaukset voisivat löytyä sellaisenaan myös keskustan periaateohjelmasta. Ennen päätöstä hallituspohjasta keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  tekikin kristillisdemokraateille selväksi arvostavansa puoluetta ja sen ajamaa politiikkaa. Silti kolmen puolueen hallitukseen ei kristillisdemokraateilla ollut asiaa.
 Kristillisdemokraatit jäi oppositioon, jossa se on suosiolla antanut muille oppositiopuolueille tilaa rusikoida hallitusta.

  Vanhusten ja lapsiperheiden asiat KD:n vaalikärkinä
 Puolueen piirissä arvioidaan toiveikkaasti, että vanhustenhoidon tilanteen nouseminen politiikan asialistalle suosisi kristillisdemokraatteja tulevissa vaaleissa.
 Uusien hoitajien palkkaaminen ja vanhusasiavaltuutetun viran perustaminen olivat esillä KD:n syksyllä julkistamassa vaihtoehtobudjetissa, jo ennen kuin julkisuuteen tulleet kauhukertomukset saivat kaikki puolueet vaatimaan lisätoimia.
 Teeman painoarvoa selittää osin puolueen kannattajaprofiili. KD:n kannatuksen syvän ytimen muodostaa keskimääräistä iäkkäämpi äänestäjäjoukko.
 Ikäihmisten aseman lisäksi puolueen vaaliteemoissa korostuu lapsiperheiden tilanteen parantaminen. Tämänkin aiheen kristillisdemokraatit toivovat uppoavan suotuisaan maaperään, kun huoli jatkuvasti heikkenevästä syntyvyydestä on lisääntynyt.
 Näillä eväillä kristillisdemokraatit toivovat nappaavansa eduskuntavaaleissa ainakin yhden lisäpaikan ja kasvattavansa eduskuntaryhmänsä koon näin nykyisestä viidestä kuuteen edustajaan.
 Tavoitteessa kristillisdemokraatteja auttaa myös loppumetreillä kaatuneen hallituksen epäsuosio.
 Kristillisdemokraatit havittelevat erityisesti keskustaan pettyneitä äänestäjiä.

  KD:n tähtäin Kaakkois-Suomen vaalipiirissä
 Lisäpaikkaa KD tavoittelee erityisesti Kaakkois-Suomen vaalipiiristä, josta puolue ei viime eduskuntavaaleissa saanut läpi yhtään edustajaa.
 Toiveelle antaa katetta  Kaakon Viestinnän teettämä alueellinen kannatusmittaus , jossa puolueen kannatus on nousussa.
 Todennäköisin läpimenijä vaalipiirissä olisi vuosina 1995–2003 kansanedustajana istunut  Sakari Smeds , joka yrittää nyt paluuta.
 Vaasan vaalipiirissä kristillisdemokraattien listoilla on Pori Jazzin toimitusjohtajan paikalta homokommenttien takia potkut saanut Aki Ruotsala. Hän toimii nykyään Kuortaneen elinkeinovastaavana.
 Vaalipiiristä menee kuitenkin todennäköisemmin läpi puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Peter Östman . Toinen paikka on tiukassa, sillä Pohjanmaalla kilpailu konservatiivisesti ajattelevien äänistä on kovaa.
  Paluu hallituspuolueeksi voi tyssätä translakiin tai perhevapaauudistukseen
 Viime eduskuntavaalien jälkeen hallitukseen ei ollut asiaa. Tällä kertaa hallitusneuvotteluista voi kuitenkin odottaa vaikeita. Se lisää kristillisdemokraattien mahdollisuuksia.
 Tulevissa hallitusneuvotteluissa kristillisdemokraateille vaikeimmat kysymykset koskevat arvoja.
 Neuvottelupöydällä on hyvin todennäköisesti esimerkiksi translain uudistaminen, jota kristillisdemokraatit vastustavat.
 Kannatusmittausten mukaan suurimmat neljä puoluetta  toivovat translain uudistamista niin, että sukupuolenkorjausleikkausten yhteydessä ei enää vaadittaisi sterilisaatiota.  Tämä ei kristillisdemokraateille käy.
 Vaikea pala nieltäväksi voi olla myös perhevapaauudistus. Monien puolueiden mallissa isälle kiintiöidyn perhevapaan osuutta kasvatetaan nykyisestä, mutta kristillisdemokraatit pitävät tätä perheiden sisäisiin asioihin puuttumisena.
 Sen sijaan sosiaaliturvan uudistamisessa kristillisdemokraatit voisivat olla kokoaan suurempi vaikuttaja tulevassa hallituksessa. KD on ollut keskustelussa aloitteellinen jo oppositiokautensa aikana ja lobannut myös muille puolueille ahkerasti omaa brittien Universal Credit -järjestelmään pohjautuvaa sosiaaliturvamalliaan.
 Kristillisdemokraattien mallissa nykyistä tukijärjestelmää yksinkertaistettaisiin yhdeksi yleistueksi. Yksinkertaistamista kannattavat myös muut puolueet omissa malleissaan.
 Eniten eroja löytyy perustuloa kannattaviin puolueisiin. Vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat vastikkeetonta perustuloa, kun kristillisdemokraattien mallissa yleistuki olisi vastikkeellinen. Tuen saajalta voitaisiin siis edellyttää esimerkiksi työnhakua, jotta tukea myönnettäisiin.
 Kristillisdemokraateissa uskotaan, että linjaukset kysymyksessä kuin kysymyksessä saadaan lopulta soviteltua yhteen hallituspohjasta riippumatta.
 KD:n toivo on siinä, että vaalien jälkeen yhteistyökykyiselle pienpuolueelle olisi jälleen kysyntää.
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneessa!
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Lue täältä kaikki Ylen puolueanalyysit

Päivi Räsäsen homopuheet leimasivat, nyt pienpuolue pyrkii Sari Essayahin johdolla valtaan – tällainen puolue on KD


Summary: Eduskunnassa tehdään tilaa uusille kyvyille.

Tänään on eduskunnan istuntokauden viimeinen päivä. Täysistunnossa on määrä tehdä päätöksiä asedirektiivin täytäntöönpanosta sekä vieraslajeihin kuuluvien eläinten pyytämisestä ja tappamisesta.
 Istuntokauden päättyminen tarkoittaa viimeistä täysistuntoa monelle kansanedustajalle. Eduskunnan ovat jättämässä muun muassa keskustan pitkäaikainen kansanedustaja  Seppo Kääriäinen , entinen puhemies  Maria Lohela  (sin.) ja entinen ministeri  Lauri Ihalainen  (sd.).
 Keskustasta hyvästit jättävät Kääriäisen lisäksi muun muassa  Niilo Keränen ,  Tapani Tölli  ja  Sirkka-Liisa Anttila .
 Anttilan yli 35-vuotinen poliitikonura sisältää reilun parin vuoden käynnin Euroopan parlamentissa, mutta muuten hän on ollut koko ajan kansanedustaja. Anttila toimi maa- ja metsätalousministerinä vuosina 2007-2011.
 Sinisistä Lohelan lisäksi muun muassa  Lea Mäkipää  ja  Pentti Oinonen  ovat ilmoittaneet, etteivät hae seuraavalle kaudelle.
 SDP:stä eduskunnan ovat jättämässä lisäksi  Riitta Myller  ja  Maria Tolppanen , kokoomuksesta ainakin  Pertti Salolainen  ja  Lenita Toivakka  sekä RKP:stä  Mats Nylund  ja  Stefan Wallin . Vasemmistoliiton riveissä uusille kyvyille tilaa tekee  Kari Uotila .

Eduskunnan istuntokausi päättyy tänään – moni kansanedustaja poistuu istuntosalista viimeisen kerran


Stora Enson Oulun-tehtaan työntekijät marssivat aamulla ulos vastalauseena satoja ihmisiä koskevalle irtisanomisuhalle. Ulosmarssi tyhjentää tehtaan kahdeksi vuorokaudeksi.
 Pääluottamusmiehen mukaan töihin saapuvat ainoastaan turvallisuudesta ja ympäristöstä vastaavat henkilöt.
 Stora Enso ilmoitti maanantaiaamuna aloittavansa Oulun-tehtaalla yt-neuvottelut, joiden seurauksena vähenee enintään 400 työpaikkaa.
 Työntekijät vastustavat yhtiön suunnitelmia sulkea paperikone ja tehtaan arkittamo. Yhtiö perustelee suunnitelmiaan sillä, että paperikoneen valmistaman hienopaperin kysyntä on laskenut.
 Lisää aiheesta:
 Stora Enson Oulun tehtaan työntekijät järkyttyivät yt-uutisesta – "Tuli täysin puun takaa"
 Stora Enso aloittaa yt-neuvottelut – 400 työpaikkaa vaarassa

Ulosmarssi tyhjentää Stora Enson Oulun-tehtaan


Kolumbian viranomaiset kertovat, että noin 1 000 Venezuelan turvallisuusjoukkojen jäsentä on viimeisen kuukauden aikana paennut Kolumbiaan.
 Jättäessään presidentti  Nicolas Maduron  hallinnon he olivat luovuttaneet pois aseensa ja univormunsa.
 Kolumbian ulkoministeriön mukaan poliisit ja sotilaat pakenivat erityisesti helmikuun 23. päivän tienoilla. Tuolloin oppositiojohtaja  Juan Guaido  yritti saada Venezuelaan Yhdysvaltain humanitääristä apua siinä kuitenkaan onnistumatta.
 Viime vuosina Venezuelasta on paennut yli kolme miljoonaa ihmistä. Pääosin he ovat paenneet Kolumbiaan.
 Oppositiojohtaja Guaido on julistautunut Venezuelan presidentiksi ja yrittää kammeta Nicolas Maduron vallasta. Guaidolla on 50 valtion tuki toimilleen.
 Maanantaina Guaidolle uskolliset joukot ottivat haltuunsa kaksi diplomaattista rakennusta Washingtonissa ja konsulaatin New Yorkissa. Yhdysvallat piti toimenpidettä tervetulleena.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvallat uhkailee uusilla Venezuelan-vastaisilla pakotteilla

Tuhat turvallisuusjoukkojen jäsentä paennut Venezuelasta Kolumbiaan


Hollannissa poliisi on pidättänyt kolmannen henkilön Utrechtin eiliseen raitiovaunuampumiseen liittyen, kertoo hollantilaismedia.
 De Telegraaf -lehden mukaan vielä ei tiedetä, mitä yhteyksiä kiinniotetulla mahdollisesti on ampumiseen.
 Poliisi kertoi eilen illalla pidättäneensä massiivisen etsintäoperaation jälkeen ampumisesta epäillyn miehen. Aiemmin poliisi oli pidättänyt myös toisen miehen tapaukseen liittyen.
 Kolme ihmistä kuoli ja viisi haavoittui maanantain ampumisessa Utrechtissa. Ampujan motiivi on vielä epäselvä.

Poliisi on pidättänyt kolmannen henkilön Utrechtin ampumiseen liittyen


Summary: Ikärajan nostoa perustellaan nuorten syrjäytymisellä.

Eduskunta hyväksyi maanantaina lain, jolla nostetaan jälkihuollon yläikärajaa 21:stä 25:een vuoteen. Ikärajan nosto on osa lastensuojelulain muuttamista.
 Ikärajan nostoa perustellaan sillä, että moni nuori syrjäytyy jälkihuollon loppuessa ja vain harvalla on siinä vaiheessa esimerkiksi ammattia.
 Lisäksi huostaanotossa olleiden nuorten kuolleisuus on muita korkeampi 25 vuoden ikään saakka.
 Jälkihuollolla tarkoitetaan huostaanoton jälkeen annettavaa tukea, jota nuori tarvitsee itsenäistymiseen.
 Tuen avulla nuori voi muuttaa lastenkodista omaan asuntoon ja tukea annetaan myös elinkustannuksiin.
 Huostaan otetut nuoret joutuvat muuttamaan pois lastenkodista tai sijaisperheistä, kun he täyttävät 18 vuotta.
 Lakialoitteen teki vihreiden kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto .

Eduskunta hyväksyi lain lastensuojelun nuorten jälkihuollon ikärajan nostamisesta


Summary: Esittävien taiteiden parissa työskentelevät kokevat, ettei ala ole tasa-arvoinen.

Yli kaksi viidesosaa (43%) esittävien taiteiden parissa työskentelevistä ammattilaisista on sitä mieltä, että tasa-arvo toteutuu huonosti eri työmarkkina-asemassa olevien keskuudessa, selviää Teatterin tiedotuskeskuksen kyselytutkimuksesta.
 Kyse on muun muassa teatterin, tanssin ja sirkuksen parissa työskentelevistä henkilöistä.
 Tilanne korostuu erityisesti erilaisten alan pätkätöiden tai yrittäjänä työskentelevien joukossa. Heistä yli puolet kokee, että tasa-arvo toteutuu työelämässä huonosti.
 Sen sijaan työehtosopimuksen piirissä oleva vakituinen henkilökunta näkee tilanteen parempana.
 Myöskään miesten ja naisten välinen tasa-arvo ei toteudu parhaalla mahdollisella tavalla, sillä vain lähes puolet (47%) vastaajista kokee sen toteutuvan hyvin. Yli kolmannes vastaajista (36%) on toista mieltä. Heidän mukaansa tasa-arvo toteutuu huonosti.
 Lähes kolme viidestä (58%) vastaajasta on sitä mieltä, että eri sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen kohdalla tasa-arvo toteutuu hyvin. Viidennes puolestaan näkee sen toteutuvan huonosti.
 Tulokset on saatu Teatterin tiedotuskeskuksen “valta, vastuu ja vinoutumat” -kyselystä, johon vastasi yli 500 henkilöä. Heistä valtaosa työskentelee pääkaupunkiseudulla, Uudellamaalla, Pirkanmaalla ja Varsinais-Suomessa.
 Kyselyn tulokset on määrä julkaista kokonaisuudessaan toukokuussa. Silloin käy ilmi muun muassa se, miten yleistä epäasiallinen käytös, henkinen väkivalta, syrjintä ja seksuaalinen häirintä ovat teatterin, tanssin ja sirkuksen parissa.
 Yle Uutisgrafiikka

Pätkätyöläinen häviää tasa-arvossa vakituiselle, selviää teatteria, tanssia ja sirkusta käsittelevästä kyselystä


Summary: Useampi opinahjo on halukas ottamaan geenipankkikarjan vastaan, jos vain korvaus hoidosta on sopiva.

Valtio on siirtämässä Vaalan Pelson vankilasta pois kaikki eläimet muutaman vuoden sisällä vankilan muuttaessa ja toiminnan muuttuessa. Uusi vankilarakennus Vaalan keskustassa otetaan käyttöön vuonna 2022.
 Mahdollisesti jo tulevina viikkoina pyydetään halukkaita ilmoittautumaan Pelson vankilasta siirrettävän karjan uudeksi hoitajaksi, kerrotaan maa- ja metsätalousministeriöstä.
 Monisatapäinen eläinjoukko on osin arvokasta geenipankkikarjaa. Joukossa on Suomen alkuperäisrotuihin kuuluvia lapinlehmiä ja suomenlampaita.
 Maa- ja metsätalousministeriön neuvottelevan virkamiehen  Tuula Pehun  mukaan halukkaille annetaan 2–4 viikkoa aikaa ilmoittautua karjan uudeksi hoitajaksi.
 Varsinkin lapinlehmät näyttävät kiinnostavan eri tahoja. Karjanjalostukseen erikoistuneen Faba-osuuskunnan mukaan Suomessa on 450 lapinlehmää maidontuotannossa. Tämä on alle puoli prosenttia kaikista maidontuotannossa olevista lehmistä, joista suurin osa on tuontirotuja.
 Lapinlehmät ovat jääräpäisiä, uteliaita, vilkkaita ja kokeilunhaluisia.   Suomen alkuperäiskarjayhdistyksen puheenjohtaja Jussi Kuukasjärvi.
 Lapinlehmiä havittelee ainakin Tervolan Louella sijaitseva ammattiopisto Lappian maatalousyrittäjyyden osaamiskeskus. Myös Kainuun ammattiopisto on kiinnostunut lehmistä ja Pelson vankilan karjasta laajemminkin.
 Tervolasta kerrotaan, että he ovat käyneet jo alustavia neuvotteluja maa- ja metsätalousministeriön kanssa. Louen koulutustilalla on myös Lapin yliopiston tutkijoiden tuki sijoituspaikkana.
 – Mielellämme täällä Louella lapinlehmät näkisimme, toimialapäällikkö  Jarmo Saariniemi  maatalousyrittäjyyden osaamiskeskuksesta sanoo.

Ammattiopisto Lappia / Lea Ruotsalainen
 Opinahjot odottavat seuraavaksi ilmoittautumismenettelyn alkamista. Se, kannattaako geenipankkikarjan sijoituspaikaksi hakea, riippuu siitä, tuleeko rahaa eläinten hoitamiseen riittävästi.
 – Geenipankkikarjan ylläpito ei ole helppoa. Silloin ei voi mennä niin, että oppilaitos joutuu hoitamaan karjan omalla kustannuksellaan, koulutuspäällikkö  Renne Sänisalmi  Kainuun ammattioppilaitoksesta sanoo.
 Maidosta eksoottista jäätelöä
 Lapinlehmän pitäminen itsessään ei ole tuottavaa, sillä rotu tuottaa yli puolet vähemmän maitoa kuin valtavirtana nyt olevat tuontirodut. Esimerkiksi Tervolassa on kuitenkin mietitty maidonjalostusmahdollisuuksia jäätelöksi.
 – Meillä on tässä Louella on oppilaitoksen yhteydessä neljä yritystä. Osa heistä voisi käyttää raaka-aineena maitoa. Tervolan Louen koulutilaa luotsaava Jarmo Saariniemi kertoo.
 Lapin matkailun eläessä huippukauttaan lapinlehmän rasvaisesta maidosta tehty jäätelö voisi mennä hyvinkin kaupaksi eksoottisena ruokakokemuksena jo rodun historian vuoksi.
 – Alkuperäinen karjarotu, joka on joutunut kokemaan kovia sota-ajasta tähän päivään, Saariniemi miettii.
 Suomenlammas Pelson vankilan karsinassa. Yle
 Geenipankkirodun ollessa kyseessä hoitoon liittyy erityismääräyksiä, jotka valtiokin ottaa huomioon valintaprosessissaan.
 – Millä tavalla karjaa voidaan luovuttaa eteenpäin ja teurastaa, miten tehdään parituksia sekä onko valmiuksia tehdä yhteistyötä Luonnonvarakeskuksen kanssa, Tuula Pehu ministeriöstä luettelee.
 Renne Sänisalmen mukaan Kainuussa on jo kokemusta alkuperäiskarjan hoidosta, sillä koulutilalla on muun muassa parikymmentä kyyttöä eli itäsuomenkarjaa. Tervolassa on jo lapinlehmiä.
 Lajien monimuotoisuuden vaaliminen juuri nyt tärkeää
 Renne Sänisalmi arvioi, että useampi koulutila Suomessa on kiinnostunut saamaan alkuperäiskarjan itselleen.
 Koulutiloille harvinaisten eläinten läsnäolosta ja geenipankkitoiminnasta on hyötyä myös opetuksessa. Opiskelijat pääsevät hoitamaan jopa luonteeltaan valtavirrasta poikkeavaa karjaa.
 – Lapinlehmät ovat jääräpäisiä, uteliaita, vilkkaita ja kokeilunhaluisia, sanoo Suomen alkuperäiskarjayhdistyksen puheenjohtaja  Jussi Kuukasjärvi .
 Nämä luonteenpiirteet pätevät suomenkarjaan ylipäätään. Lapinlehmän eli pohjoissuomenkarjan lisäksi joukkoon kuuluu itäsuomenkarja ja länsisuomenkarja. Maitoa tuottavaa suomenkarjaa on yhteensä noin 2 000 yksilöä eli prosentti kaikesta maitotilallisten nautakarjasta.
 Ammattiopisto Lappia / Lea Ruotsalainen.
 Geenipankkikarjan hoitaminen on myös luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä, joka taas korostuu ilmastonmuutoksen edetessä, sanoo Renne Sänisalmi Kainuun ammattiopistosta.
 Kaikki lapinlehmät halutaan siirtää Pelson vankilasta samaan paikkaan. Nyt Pelson navetassa on lähes 60 nautaa, joista suurin osa lehmiä.
 Lammaskarjaa vankilassa taas on useita satoja. Lammaskatras saatetaan jakaa eri sijoituspaikkoihin, sanoo maa- ja metsätalousministeriön Tuula Pehu.

Kovapäiset Pelson vankilan lehmät kiinnostavat ympäri Suomen – geenipankkikarjan sijoituspaikan haku alkaa lähiviikkoina


Summary: Metsäteollisuus on jälleen kerran kovan paikan edessä. Markkinat muuttuvat kovaa vauhtia, ja yhtiöiden on muutettava tuotantonsa vastaamaan markkinoiden kysyntää, taloustoimittaja Jari Järvinen kirjoittaa.

Stora Enson Oulun hienopaperitehdas on enemmän kuin yksi paperitehdas muiden joukossa. Se on kapasiteetiltaan Suomen suurin paperitehdas.
 Oulun tuotantolinjan muuttaminen ja enintään  400 työpaikan väheneminen  kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta.
 Lyhyesti: paperin kysyntä vähenee jatkuvasti, mutta samaan aikaan pakkausten tarve kasvaa huimasti. Pitkässä juoksussa paperien hinnat jatkavat laskuaan. Samaan aikaan sellun ja pakkauskartonkien hinnat kallistuvat.
 Nettikauppa vetää
 Nettikauppa lisää pakkausten kysyntää. Kalliit kellot ja hienot hajuvedet pakataan yhä hienompiin pakkauksiin. Myös elintarvikkeiden pakkauksilta vaaditaan paljon laadukkaita ominaisuuksia.
 Aasiassa ja muilla isoilla markkinoilla tarvitaan puolestaan paljon sellua. Siitä tehdään muun muassa pehmopapereita eli vessa– ja talouspapereita.
 Uutiset luetaan nykyisin netistä. Kirjoituspaperiakin kuluu vähemmän kuin ennen. Digitaalisuus on päivän sana.
 Siksi paperikoneet muutetaan pakkauskartonkikoneiksi, jos se muuten on järkevää esimerkiksi tehtaan sijainnin kannalta.
 Suomesta kannattaa viedä Aasiaan sellua. Meillä on puuta ja selluosaamista.
 Uusi tehdas Kemiin?
 Metsä Groupin Äänekosken jättisellutehdas on osoittautunut oivaksi rahantekokoneeksi. Siksi yhtiö  saattaa  ilmoittaa vielä ennen kesälomia, että se rakentaa samanlaisen biotuotemyllyn Kemiin.
 Myös toinen metsäjätti, UPM voi ilmoittaa uuden maailmanluokan sellutehtaan rakentamisesta Uruguayhyn.
 Metsä Groupiin kuuluva Metsä Board oli ensimmäinen metsäyhtiö, joka luopui kokonaan paperien valmistamisesta. Kova, mutta rohkea päätös.
 Myös muut metsäyhtiöt harkinnevat tarkoin, ajetaanko vanhentunut paperikone kokonaan alas vai muunnetaanko se kartonkituotteiden tuotantoon. Näin ostetaan lisää aikaa entiselle paperikoneelle ja viereiselle sellutehtaalle.
 Jos ja kun metsäyhtiöt päättävät tehtaidensa jatkamisesta tai koneiden valmistuslinjojen muuttamisesta, verstaan sijainnilla on ratkaiseva merkitys. Meren rannalla sijaitseva tehdas ja oma laituri ovat kova yhdistelmä.
 Silti päämarkkinoille on Suomesta pitkä matka. Firmojen viedessä Aasiaan ja Eurooppaankin tuotteitaan, Suomen kilpailukyvyllä on merkitystä.
 Epävarmuus lisääntyy
 Vientiteollisuus tulee varmasti muistuttamaan näin vaalien alla, ettei uuteen hallitusohjelmaan saa kirjata mitään yhtiöiden kilpailukykyä heikentäviä päätöksiä.
 Stora Enso ilmoitti kesällä selvittävänsä 700 miljoonan euron uusinvestointeja Ouluun. Nyt puhutaan enää 350 miljoonan euron investoinneista.
 Talouskasvu on hidastumassa. Epävarmuus lisääntyy. Onko yhtiöistä tullut arkoja?
 Lue myös:
 Stora Enson Oulun tehtaan työntekijät järkyttyivät yt-uutisesta – "Tuli täysin puun takaa"
 Stora Enso suunnittelee sulkevansa paperikoneen Oulussa ja vähentävänsä 400 työpaikkaa – työntekijöille isku tuli "puun takaa"

Analyysi: Suomen suurimman paperitehtaan jättimuutos ja yt-neuvottelut kertovat kaiken metsäteollisuuden nykymenosta


Summary: Kansanedustaja saa edustajantöiden jälkeiseen aikaan maksettavaa erorahaa vuoden työn jälkeen.

Eduskunta hyväksyi tänään lopullisesti kansanedustajien sopeutumiseläkkeiden lakkauttamisen.
 Järjestelmä korvataan kokonaan kansanedustajien sopeutumisrahalla, jota voi saada enintään kolmen vuoden ajan. Sopeutumisrahan suuruus on vähintään 2 100 euroa kuussa.
 Sopeutumiseläkkeitä on kritisoitu erityisesti siitä, että niissä on huomioitu kansanedustajan ansiotulot, mutta ei pääomatuloja. Lisäksi eläkettä on voinut saada aina vanhuuseläkkeelle siirtymiseen saakka.
 Lue myös:
 Sopeutumiseläkkeen lakkautuksen mukana yllätys: yli 15 vuoden takaisille ministereille kaavaillaan lisäeläkettä

Kansanedustajat hyväksyivät eläkkeensä lakkauttamisen – tilalle niukempi sopeutumisraha


Summary: Rovaniemellä Airbnb-majoituskohteen tuotto voi lähennellä 100 000 euroa vuodessa.

Lapissa löytyy yhä enemmän niin sanottua vertaismajoitusta Airbnb-palvelun kautta. Erityisesti Rovaniemellä kasvutahti on ollut hurjaa: Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin tekemän selvityksen mukaan tämän vuoden alussa kohteita oli noin 6,6-kertainen määrä verrattuna maaliskuuhun kahta vuotta aikaisemmin.
 Vuokrakohteiden määrä on erityisen merkittävä, kun se suhteutetaan Rovaniemen kaupungin kokoon. Rovaniemellä on 14,4 Airbnb-kohdetta tuhatta asukasta kohden. Esimerkiksi Helsingissä vastaava luku on 4,2 ja Barcelonassa 12,5.
 Myös kohteiden tuotto on korkea Rovaniemellä. MTI:n selvityksen mukaan kaupungin Airbnb-kohteet tuottavat 10,7 miljoonaa euroa vuodessa, mikä tekee keskimäärin 1 541 euroa majoituspaikkaa kohden.
 Kaikista tuottavimpien kohteiden tulo on keskimäärin yli 70 000 euroa vuodessa.
 Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutti (MTI)
 Airnbn on sekä uhka että mahdollisuus
 Airbnb-toiminnasta on MTI:n mukaan Rovaniemelle hyötyä. Se tasoittaa kaupungin majoituspulaa huippusesonkien aikana. Lisäksi Airbnb lisää tuntuvasti majoitusvaihtoehtoja kaupungin keskustan ulkopuolella.
 Tutkimuksessa otetaan esille myös toiminnan negatiivisia vaikutuksia. Se häiritsee matkailualan vapaata kilpailua, koska se toimii eri säännöillä kuin viralliset majoituspaikat. Lisäksi asuinhuoneistoilla ei ole yhtä tiukkoja paloturvallisuusvaatimuksia kuin virallisilla majoitusyksiköillä.
 Yhden ison haasteen tuovat mukanaan myös ne mahdolliset häiriöt ja vahingot, joita toiminnasta voi aiheutua muille asukkaille. Vahinkojen korjausten tai muiden lisäkulujen maksajaksi saattavat joutua myös sellaiset taloyhtiön osakkeenomistajat, joilla ei ole mitään tekemistä vertaismajoituksen kanssa.
 Rovaniemen Airbnb-majoitusta on kartoitettu Matkailualan tutkimus- ja koulutusinstituutin hankkeessa. Se pyrkii vastaamaan matkailuelinkeinon toimintaympäristön muutoksiin ja löytämään ratkaisuja vertaismajoituksen tuomiin haasteisiin.
 Lue lisää
 Uusi asuntokriisi hiertää Espanjassa – Barcelonassa yksin asumisesta on tullut luksusta, johon harvalla on varaa
 Airbnb on kymmenien miljoonien bisnes Suomessa
 Airbnb nostaa vuokria ja lisää remuamista rapuissa – Kaupungit lisäisivät vastatoimia, mutta EU:n syytetään olevan jarruna
 Tervola haluaa osansa Lapin matkailusta – mummonmökit ja piharakennukset majoituskäyttöön

Airbnb-majoituksen suosio on kasvanut huimasti Lapissa


Summary: "Hopeavesi- ja nuuskakeskustelut tulivat päivänpoliittisten otsikkokysymysten ulkopuolelta ja siitä seurasi  hämmentävää selittelyä." Miten Anna-Maja Henriksson pärjäsi vaalitentissä? Tenttiä analysoivat politiikan tutkija Johanna Vuorelma ja puhetaidon kouluttaja Antti Mustakallio sekä Ylen Heikki Valkama.

Ylen ensimmäisessä puheenjohtajatentisssä RKP:n Anna-Maja Henriksson. Henriksson vaati vahvasti suurempia pakolaiskiintiöitä ja oikeusturvaa turvapaikanhakijoille.
 Seuraavana tenttitävänä on tiistaina KD:n  Sari Essayah.  Keskiviikkona vuorossa on keskustan  Juha Sipilä .
 Vaalitenttiä analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  ja puhetaidon kouluttaja  Antti Mustakallio  sekä Ylen  Heikki Valkama.  Miten meni? Analysoijat summaavat tässä artikkelissa tentin kulun ja yllätykset. Alla on luettavissa myös tentin live-analyysi.
 Mikä oli tentin kohokohta? Missä kohdassa tentti sähköistyi?
 Johanna Vuorelma:  Henriksson oli vahvimmillaan, kun puhuttiin RKP:n liberaalimmasta maahanmuuttopolitiikasta. Kokonaisuudessaan tentistä jäi kuitenkin aika hajanainen kuva puolueen kärkiteemoista. Edelleen keskeisin kysymys äänestäjän näkökulmasta on, mitä muuta puolue tarjoaa äänestäjälle kuin kaksikielisen Suomen intressien ajamista.
 Antti Mustakallio:  Hieman yllättäen esille noussut hopeavesiasia sai selvästi Henrikssonin hermostumaan. Se on ymmärrettävää. Hopeavesi on myrkky, mutta mitä ilmeisemmin hopeaveden käytön puolesta ovat puhuneet tahot, jotka ovat RKP:n äänestäjiä. Monissa isoissa kysymyksissä tuntui siltä, että puolue ei halua ottaa johtajuutta ja vetovastuuta monissa kysymyksissä. Monissa asioissa katsotaan, miten asiat menevät ja sitten keskustellaan. Maahanmuuttoasiasta tuli selkeitä linjauksia.
 Mikä oli outo hetki?
 Antti Mustakallio:  Hopeavesi- ja nuuskakeskustelut tulivat hieman päivänpoliittisten otsikkokysymysten ulkopuolelta ja siitä seurasi hieman hämmentävää selittelyä.
 Johanna Vuorelma:  Henrikssonin haparointi kysymyksessä kaksikielisestä koulusta herätti hämmennystä. Pyrkikö hän harhauttamaan esittämällä epätietoista vai ei ollut aidosti perillä puolueen linjasta liittyen kielipolitiikkaan kouluissa? Vai ei ehkä ymmärtänyt mihin toimittaja viittasi?
 Toistuiko jokin ydinsanoma?
 Antti Mustakallio:  Ollaan liberaaleja sillanrakentajia.
 Johanna Vuorelma:  RKP:n kohdalla ydinsanoma liittyy luonnollisesti ruotsin kielen asemaan Suomessa – se kiinnittyy moniin eri politiikkakysymyksiin.
 Kenelle sanoma tai kritiikki oli suunnattu?
 Johanna Vuorelma:  Yllättäen RKP asemoitui hallituksen kritisoijana, vaikka vaalikaudella kritiikki on ollut varsin hiljaista. Nyt vaalien alla puolue selvästi pyrkii hyötymään oppositioasemasta, mikä on sinänsä uudenlainen tilanne niin pitkän hallitusvastuun jälkeen.
 Antti Mustakallio:  Tutkija Jenni Karimäki sanoi hyvin, että kielikysymyksistä riisuttuna liberaali mutta samalla riittävää sosiaaliturvaa ajava puolue yrittää kohdistaa sanansa hirmuiselle joukolle ihmisiä, joilla on varmasti monta muutakin puoluetta tarjolla. Siksi odottelin vähän terävämpiä linjauksia, joilla olisi voitu kalastella täsmällisesti jonkun profiilin äänestäjiä (perinteisten kannattajien lisäksi). Tuntuu kuitenkin siltä, että puolueen brändääminen liberaaliksi puolueeksi on se, jolla yritetään saada irtonaisia ääniä.
 Meniköhän se ihan näin? Tuliko puheeksi jokin erikoinen tai totuudenvastainen väite?
 Johanna Vuorelma:  Yksi erikoinen väite liittyi Henrikssonin kantaan hopeavedestä. Se on todettu terveydelle vaaralliseksi, mutta hän kierteli tätä ja siirsi vastuun käyttäjälle. Linjaisiko hän näin myös muiden vaarallisten aineiden kohdalla?
 Antti Mustakallio:  Itse jäin ihmettelemään puhetta kaksikielisistä kouluista. Minun on vaikea uskoa, että Henriksson olisi tietoisesti näytellyt tietämätöntä. Siksi jäänkin ihmettelemään sitä, miten puheenjohtaja ei voi tuntea asioita, joita puolue on kuitenkin vastustanut. Ehkäpä tätä vielä jossain vaiheessa setvitään.
 Miten tentattava esiintyi?
 Johanna Vuorelma:  Alussa Apunen peräänkuulutti vahvoja kantoja – niitä Henriksson ei juurikaan esittänyt vaan esiintyi sovittelevana ja kompromissihakuisena. Rauhallinen ja joustava linja. Puhutteleeko äänestäjiä?
 Antti Mustakallio:  Henrikssonin esitys oli rutinoitunutta, varmaa ammattipoliitikon esiintymistä. Hän tuntee oman puolueensa linjaukset ja osaa ne riittävällä selkeydellä tuoda myös esille. Puheessa oli omaelämäkerrallisia jaksoja, jotka tuovat - kuin itsestään - lämpöä niin puheeseen kuin puheenjohtajan hahmoonkin. Erityisesti mieleen jäi maininta siitä, että Henrikssonin vanhemmat kuolivat, kun hän itse oli vielä hyvin nuori. Henrikssonin esiintymisestä on helppo uskoa, että hänen johtamansa puolue olisi sovitteleva ja varsin joustavakin.
 Puheenjohtaja Anna-Maya Henriksson sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui? Mikä jäi mieleen?
 Antti Mustakallio:  Puhe oli mielestäni varsin hyvin läpiajateltu kokonaisuus, jossa kuitenkin oli sen verran monta teemaa, että kaikki asiat eivät jääneet mieleen. Lisäksi puheessa oli jonkun verran esitelmämäisen luettelon piirrettä siinä, että aiheesta toiseen siirryttäessä oli aika selkeitä saumakohtia (esim. vanhustenhoidosta ilmastonmuutokseen). Niin kuin poliitikkoja on opastettu Henrikssonkin otti mukaan havainnollistavia kertomuksia ja olipa hänellä mukana vielä havaintoväline - kirje! Nämä arvatenkin lisäsivät puheen kiinnostavuutta monien korvissa. Monet ihmiset ovat kiinnostuneempia ihmisistä ja ihmiskohtaloista kuin asioista (poliitiikkateemoista). Henriksson käytti puheessaan muistiinpanoja, joka yhtäältä on ihan ok, mutta toisaalta erityistä vaivannäköä osoittaisi se, että muistiinpanojakaan ei tarvittaisi. Niinpä en osaa pitää Henrikssonin puhetta erityisen häikäisevänä tai mieleenjäävänä, mutta selkeästi ilmaistu ja puhuttu se kyllä oli.
 Johanna Vuorelma:  Henriksson tai hänen puheensa kirjoittajat ovat selvästi kuunnelleet oppeja siitä, miten hyvässä puheessa pitää olla omakohtainen tarina. Tällä kertaa se jäi kuitenkin aika pinnalliseksi johdatteluksi vaaliteemoihin. Sisällön suhteen teemat olivat pikemminkin vasemmalla kuin oikealla, mikä osoittaa hyvin sen, miten vaikea puoluetta on asemoida poliittiselle kartalle. Henrikssonin puhe oli varsin tyypillinen suomalaisen poliitikon puhe: siinä listattiin muutamia teemoja, mutta ilman vahvaa paatosta. Puhe ei herättänyt äänestäjässä yhteiskunnallista intohimoa tai saanut ohjattua poliittista keskustelua ydinteeman äärelle. Ydinkannattajajoukolle se oli varmaan kuitenkin tasainen vahva suoritus – tosin ruotsiksi oli vain yllättävän pieni osuus.
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Tiistai 19.3.  Sari Essaiyah , Kristillidemokraatit Keskiviikko 20.3.  Juha Sipilä , Keskusta Torstai 21.3.  Pekka Haavisto , Vihreät
 Maanantai 25.3.  Antti Rinne , SDP Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , Kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , Vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , Perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , Siniset
 Lue myös:
 Etsi ehdokkaasi Ylen Vaalikoneessa!(siirryt toiseen palveluun)
 Lue, katso ja kuuntele Ylen parhaat vaalijutut
 Erilainen pääministeritentti: Mitä kadut eniten, milloin nauroit kunnolla? Näin Anna-Maja Henriksson vastasi – video

RKP:n Henriksson vaati suurempaa pakolaiskiintiötä ja parempaa oikeusturvaa turvapaikanhakijoille – Lue analyysi Ylen tentin kohokohdista


Summary: Avustustyö hirmumyrsky Idain tuhojen korjaamiseksi on käynnistynyt nopeasti.

– Helikopterista näimme, millainen valtava tuho Beiran kaupunkia on kohdannut. Syklonin jäljiltä lähes kaikki talot ovat tuhoutuneet tai ainakin vaurioituneet.
 Suomen Punaisen Ristin viestintädelegaatti  Caroline Haga  kertoo Ylelle puhelimitse, millaista jälkeä viime viikon lopulla Mosambikin yli pyyhkäissyt sykloni Idai on saanut aikaan.
 Trooppinen hirmumyrsky osui suoraan puolen miljoonan asukkaan Beiran kaupunkiin. Myrsky tuhosi tiet ja katkoi kommunikaatiolinjat.
 Maaseudulla tuho on todennäköisesti vielä suurempaa, mutta tiedot sieltä ovat vähäiset. Kaupungista ei pääse ulos muuten kuin helikopterilla.
 Hagan mukaan Beiran asukkailla ei ole toistaiseksi keinoa saada tietää, ovatko heidän maalla asuvat sukulaisensa kunnossa.
 Ihmiset yrittävät nyt rakentaa jonkinlaisia suojia itselleen tai korjata rikkoutuneita talojaan. Sade jatkuu, joten ihmisten ensimmäinen toive on saada itselleen sateensuoja, Haga kertoo.
 Kouluihin ja muihin suurempiin rakennuksiin on majoittunut tuhansia ihmisiä.
 Myrskyn tiedetään aiheuttaneen tähän mennessä 84 kuolonuhria. Mosambikin presidentin  Filipe Nyusin  mukaan uhrien määrä saattaa nousta jopa tuhanteen.
 Avustustyö pääsee käyntiin
 Caroline Hagan mukaan avustustyö Mosambikissa on käynnistynyt reippaasti heti, kun paikalle vaan päästiin.
 Ensimmäiset avustajat tulivat helikopterilla, mutta nyt kaupungin lentokenttä on saatu avattua.
 Beiran satama oli Mosambikin suurimpia. Myös se on kärsinyt pahoja tuhoja.
 Avustusjärjestöt alkavat järjestää kotinsa menettäneille asuinpaikkoja. Toinen tärkeä tehtävä on ruuanjakelu. Kaupungissa ei ole tällä hetkellä minkäänlaisia kauppoja, mistä asukkaat voisivat hankkia ruokaa, Haga kertoo.
 Kaupunkiin on tulossa useita avustusjärjestöjä. Mosambikin Punainen Risti on ollut luonnollisesti paikan päällä kaiken aikaa. Hagan mukaan he pystyivät jo ennen myrskyn tuloa varoittamaan ihmisiä ja esimerkiksi ohjaamaan heidät pois uhanalaisimmista maastonkohdista.
 Lue lisää :
 Mosambikissa ja Zimbabwessa riehuneessa hirmumyrskyssä kuollut yli 120 ihmistä

Suomalainen avustustyöntekijä Mosambikissa: Myrsky vahingoittanut lähes kaikkia suurkaupungin taloja


Summary: Oikeuskansleri on linjannut, että Laivue 2020 -hankintapäätöstä ei voida tehdä toimitusministeristön toimikaudella.

Merivoimien jättimäinen hanke neljän uuden sotalaivan rakentamiseksi viivästyy hallituksen eron takia.
 Puolustusministeriö kertoo, että oikeuskansleri  Tuomas Pöystin  linjauksen mukaan Laivue 2020 -hankintapäätöstä ei voida tehdä toimitusministeristön toimikaudella.
 Pöysti on kannanotossaan todennut, että toimitusministeristön katsotaan voivan hoitaa välttämättömät juoksevat rutiiniasiat ja sellaiset kiireelliset asiat, joiden ratkaisua ei voida siirtää uudelle hallitukselle.
 Lisäksi toimitusministeristön edellytetään pidättäytyvän uusista tai laajakantoisista poliittisista aloitteista, jotka vaikuttaisivat uuden hallituksen toimintamahdollisuuksiin.
 Puolustusministeriön mukaan alusten hankinta on hallituksessa arvioitu merkittäväksi ja laajakantoiseksi. Tämän takia hankintapäätöstä ei voida tehdä toimitusministeristön toimikaudella.
 Puolustusministeriö kertoo jatkavansa laivojen hankintasopimusten valmistelua siten, että ne on tehtävissä uuden hallituksen nimittämisen jälkeen.
 Yli miljardin euron hanke
 Sota-alusten rakentaminen on yksi puolustusvoimien suurimmista hankkeista. Sota-alukset eli korvetit korvaavat seitsemän käytöstä poistuvaa sotalaivaa. Nykyisin käytössä olevien laivojen tykit ja muuta kalustoa siirretään uusiin laivoihin.
 Puolustusvoimat on solminut aiesopimuksen laivojen rakentamisesta Raumalla telakkayhtiö Rauma Marine Constructionsin telakalla.
 Neljän uuden, jäissä operointiin kykenevän aluksen pitäisi olla valmiita ensi vuosikymmenen puolivälin paikkeilla. Koko hankkeen arvo on noin 1,2 miljardia euroa.
 Lue myös:
 Puolustusvoimain alushankinta Rauman telakalta nytkähti loppusuoralle
 Merivoimien uusiin sotalaivoihin yli 400 miljoonan arvoiset taistelujärjestelmät – tarjouspyynnöt lähtevät Ruotsiin, Saksaan ja Kanadaan

Merivoimien suuri sotalaivahanke viivästyy hallituksen eron takia


Summary: Joka kolmas seksuaalirikokseen syyllistynyt ulkomaalainen sai jäädä Suomeen, käy ilmi Yle MOT:n selvityksestä.

Ylen MOT kävi läpi kaikki vuonna 2018 tehdyt päätökset, joissa esitettiin rikokseen syyllistyneen ulkomaan kansalaisen karkottamista.
 Päätöksistä käy ilmi, että Maahanmuuttovirasto määräsi 152:sta karkotettavaksi esitetystä ulkomaalaisesta 84 karkotettavaksi. Loput 68 saivat jäädä Suomeen toistaiseksi.
 Lain mukaan rikosperusteinen karkotuspäätös voidaan tehdä kahdessa tilanteessa. Silloin, jos henkilö on syyllistynyt rikokseen, josta on säädetty enimmäisrangaistuksena vähintään yksi vuosi vankeutta tai hän on syyllistynyt useaan rikokseen. Käytännössä se tarkoittaa, että ulkomaalaisen voi karkottaa lähes minkä tahansa Suomen rikoslaissa mainitun rikoksen perusteella.
 MOT:n selvityksestä käy ilmi, että joka kolmas seksuaalirikokseen syyllistynyt sai jäädä maahan.
 Maahanmuuttovirasto käsitteli viime vuonna 37 tapausta, joissa karkotettavaksi esitettävä oli syyllistynyt vähintään yhteen seksuaalirikokseen. 25 tapauksessa päädyttiin karkotukseen. Loput 12 henkilöä saivat jäädä Suomeen. Lue lisää tapauksista  MOT:n jutusta.
 Sen sijaan kaikki henkirikoksiin tai henkirikoksen yrityksiin syyllistyneet henkilöt päätettiin karkottaa. Tällaisia tapauksia Maahanmuuttovirasto käsitteli viime vuonna yhteensä kymmenen. Henkilöt edustavat kuutta eri kansallisuutta: Irak, Venäjä, Viro, Somalia, Afganistan ja Marokko.
 Huumausainerikoksesta oli maininta 54 päätöksessä. Näistä tuomituista noin puolet karkotettiin.
 Viime vuonna karkotettavaksi esitettäviä henkilöitä oli yhteensä 37:ää eri kansallisuutta. Eniten joukossa oli irakilaisia (38), virolaisia (14) ja venäläisiä (12). Muutamalla henkilöllä ei ole kansalaisuutta tai sitä ei tiedetä.
 Miksi seksuaalirikollista ei karkoteta?
 Karkotuspäätöstä ei koskaan tehdä pelkästään rikoksen perusteella.
 Hyvin vakaviin rikoksiin syyllistyneitä jätetään karkottamatta joko sen vuoksi, että heitä ei saa karkottaa kotimaahansa tai muut asiat saavat kokonaisharkinnassa suuremman painoarvon.
 MOT:n selvityksen mukaan viime vuonna tehdyissä päätöksissä seksuaalirikoksiin syyllistyneiden karkotuksen esti usein tilanne kotimaassa. Laki kieltää palauttamasta ketään maahan, jossa henkilö voi joutua kuolemanvaaraan tai vainon kohteeksi. Myöskään pakolaista ei saa karkottaa valtioon, jossa hän on edelleen suojelun tarpeessa.
 Myös henkilön elämäntilanteella ja olosuhteilla Suomessa voi olla merkittävä vaikutus päätökseen.
 Kokonaisharkinnassa Maahanmuuttovirasto punnitsee rikosten määrän, laadun ja mahdollisen turvallisuusuhan. Niiden lisäksi se arvioi karkotusta vastaan puhuvia seikkoja: kuinka kauan tuomittu on ollut Suomessa, opiskeleeko hän tai käykö hän töissä, onko hänellä Suomessa perhettä ja millaiset siteet hänellä on kotimaahansa.
 MOT:n selvityksestä käy ilmi, että päätöksissä oli hyvin suurta vaihtelua.
 Viime vuonna Maahanmuuttovirasto esimerkiksi päätyi karkottamaan 19-vuotiaan venäläismiehen, joka oli syntynyt ja asunut koko ikänsä Suomessa.
 Mies oli syyllistynyt useisiin liikennerikoksiin sekä näpistyksiin ja saanut rangaistukseksi 8–70 päiväsakon tuomioita. Miehen viimeisin tuomio oli neljän kuukauden ehdollinen vankeus nuorena henkilönä tehdyistä varkauksista ja kortitta ajosta. Sitä ennen mies sai 20 päivän ehdollisen tuomion yhteensä kymmenistä autoiluun liittyvistä rikoksista.
 Miehelle tuli täytenä yllätyksenä, että hänet voitaisiin karkottaa Venäjälle.
 Maahanmuuttovirasto kuitenkin totesi hänen syyllistyneen “taukoamatta” erilaisiin rikoksiin. Viraston mukaan mies ei myöskään ollut integroitunut Suomeen – hän ei opiskellut tutkintoon johtavassa koulutuksessa eikä hän ole ollut töissä vuosiin.
 Päätöksessä todetaan, ettei miehellä ole Suomessa “sellaista asemaa, jonka menettäminen olisi karkottamisen seurauksena karkottamista painavampi peruste”.
 Sen sijaan Suomessa kymmenen vuotta asunut nepalilaismies sai jäädä Suomeen, vaikka hän oli saanut kahden vuoden ehdottoman tuomion raiskauksesta.
 Rikos tapahtui vuonna 2014, jolloin naimisissa ollut mies raiskasi naisen, johon hänellä oli ollut suhde. Teko tapahtui naisen asunnolla ja raiskauksen yhteydessä mies puri naista kasvoihin. Mies todettiin syylliseksi ja määrättiin maksamaan naiselle 10 000 euron korvaukset.
 Mies oli oleskellut Suomessa laillisesti noin kymmenen vuotta ja käynyt koko ajan töissä. Hän on suorittanut tuomionsa ja kertoo Maahanmuuttovirastolle jatkavansa työpaikassaan.
 Maahanmuuttovirasto katsoi päätöksessään, että pitkän ajan kuluessa syntyneet yksityis- ja työelämän siteet Suomeen olivat niin merkittäviä, ettei miestä karkoteta, vaikka se lain mukaan olisi mahdollista.
 Kolmella karkotettavalla ei tuomiota
 Kaikista viime vuoden rikosperusteisista karkotusesityksistä 56 prosenttia johti karkotuspäätökseen.
 MOT:n selvityksessä rikosten perusteella tehtyjen karkotuspäätösten joukosta löytyi yllättäen kolme päätöstä, joissa henkilöillä ei ollut yhtään tuomiota. Henkilöt olivat rikoksista epäiltyjä, mutta yhtään tuomiota tai edes syytettä ei karkotuspäätöksissä mainittu.
 Kaikissa tapauksissa oli kyse henkilöistä, jotka olivat äskettäin tulleet Suomessa oleskelun aikana täysi-ikäisiksi. Yksi heistä oli afganistanilainen, kaksi oli kotoisin Irakista.
 Irak on ilmoittanut ottavansa vastaan vain vapaaehtoisesti palaavia tai rikosperusteisesti palautettavia henkilöitä. Lue lisää tapauksista  MOT:n jutusta.
 Hallitus esitteli helmikuussa 51 toimenpiteen ohjelman, jolla pyritään puuttumaan maahanmuuttajataustaisten rikollisuuteen ja seksuaalirikoksiin.
 Yksi toimenpiteistä oli kansainvälisen suojeluaseman purkaminen henkilöltä, joka syyllistyy törkeisiin rikoksiin. Tällä hetkellä pakolaista ei saa karkottaa kotimaahansa tai pysyvään asuinmaahansa, johon nähden hän on edelleen kansainvälisen suojelun tarpeessa. Jos suojeluasema purettaisiin rikosten takia, karkottaminen helpottuisi.
 Katso koko  MOT:n selvitys  TV1:ltä kello 20 tai Yle Areenasta.
 Rikosten perusteella karkotettavien irakilaisten määrä kolminkertaistui – mukana myös henkilöitä, joilla ei ollut yhtään rikostuomiota
 Yksi tarjosi 12-vuotiaalle olutta ennen yhdyntää, toinen puri raiskaamansa naista kasvoihin – muun muassa näitä seksuaalirikollisia Suomi ei karkottanut

Raiskaaja sai jäädä Suomeen, pikkurikollinen karkotettiin Venäjälle – MOT selvitti: kolmasosa seksuaalirikoksen tehneistä saa jäädä Suomeen


Summary: Presidentti Abdelaziz Bouteflikan ilmoitus olla pyrkimättä jatkokaudelle ei ole rauhoittanut protesteja.

Eteläranskalaisessa kaupungissa paistaa aurinko ja sinistä taivasta vasten heiluu kymmeniä Algerian lippuja.  Makach elkhamssa ya Bouteflika , ei viidettä presidenttikautta Bouteflika, kaikuu laulu Marseillen kaduilla.
 Äänessä ovat nuoret algerialaiset, sellaiset kuin 22-vuotias  Nadir Belkacem .
 – Vaadimme muutosta ja haluamme toivoa meille nuorille. Korruptoitunut presidentti istuu pyörätuolissa emmekä ole aina edes varmoja, onko hän elossa vai kuollut, nuori mies toteaa.
 Belkacem muutti Ranskaan pari vuotta sitten, koska kotimaasta ei löytynyt töitä ja tulevaisuus Algeriassa näytti muutenkin toivottomalta. Niin on tehnyt moni muukin ikätoveri. Presidentti  Abdelaziz Bouteflika  on hallinnut vuodesta 1999 eli lähes koko heidän elinikänsä ajan.
 Myös lapsia oli tuotu Algerian hallinnon vastaiseen mielenosoitukseeen Marseilleen. Juha Nurminen
 – Olemme nuoria algerialaisia ja olemme jättäneet kotimaamme, koska siellä ei ollut tulevaisuutta meille. Se on sääli ja niin ei voi jatkua. Haluamme pätevän hallitsijan, joka tarjoaa meille jotain mihin uskoa, Belkacem sanoo.
 Samaa toteaa 28-vuotias  Ablehak Messabih , joka muutti Marseilleen viisi vuotta sitten.
 – Algerian hallinto ja koko maa on ihan korruptoitunut. Ei ole väliä, vaikka omistaisi maan kaikki todistukset ja huippuarvosanat: jos ei tunne oikeita ihmisiä, tuhlaa vaan aikaansa, Messabih huokaa.
 Hänen mukaansa nuoret ja kouluttautuneet ovat kaikonneet Algeriasta viime vuosina yhä vauhdikkaammin. Samalla vallassa istuu sama vanhojen miesten nepotistinen kaarti.
  Ranskalais-algerialainen Nora Smati uskoo, että Algeriasta voisi tulla malliesimerkki autoritaarisen valtion siirtymisestä demokratiaan. Juha Nurminen
 Uusi presidentti ei yksin riitä
 Ranskan algerialaiset ovat osoittaneet mieltään presidentti Bouteflikan jatkokautta ja koko Algerian nykyhallintoa vastaan useiden viikkojen ajan. Algeria itsenäistyi Ranskasta sodan päätteeksi vuonna 1962, ja Ranskassa asuu maailman suurin algerialaisvähemmistö.
 Presidentti Bouteflikan viime viikkoinen ilmoitus olla pyrkimättä viidennelle kaudelle ei ole rauhoittanut algerialaisten protesteja. Presidentinkanslia ilmoitti, että vaaleja lykätään ja Algeriassa järjestetään uusi kansanäänestys perustuslaista.
 – Se ei riitä. Emme halua Algerian johtoon ketään presidentin lähipiiristä. Koko poliittisen johdon pitää vaihtua, sanoo nuori nainen  Leila Bettayeb .
 Huivipäinen Bettayeb pitelee kylttiä, jossa lukee, että ”ei kannata poistaa yhtä pilaantunutta hedelmää, jos koko kori on mätä”. Bettayeb muutti Algeriasta Ranskaan muutama vuosi sitten jatkaakseen yliopisto-opintojaan. Hän opiskelee biotieteitä Aix-Marseillen yliopistossa, sillä siellä oli tarjota kotimaata pätevämpää opetusta ja kunnolliset laboratoriotilat.
 – Meillä ei ole laadukasta sairaanhoitoa – presidenttikin hakee hoitonsa mieluummin ulkomailta. Myös koulutuksen taso on laskenut ja yliopistomme heikentyvät koko ajan. Totta kai minäkin olisin mieluummin pysynyt kotimaassa perheeni luona, mutta silloin en olisi voinut opiskella, Bettayeb sanoo.
 "Ei kannata poistaa yhtä pilaantunutta hedelmää, jos koko kori on mätä". Näin lukee Leila Bettayebin kyltissä. Juha Nurminen
 Nuoret haluavat nuorempia päättäjiä
 Bettayeb ja moni muu ihmettelee, mihin Algerian kaikki rikkaudet katoavat. Kyseessä on pinta-alaltaan Afrikan suurin maa, jossa on öljyä, maakaasua ja nuorta työvoimaa. Yli puolet algerialaisista on alle 30-vuotiaita.
 – Meillä on osaamista ja meillä on pystyviä nuoria. Miksei meillä ole nuorta presidenttiä kuten Ranskassa? Vallassa on vanhoja ministereitä, jota eivät ole ansainneet paikkaansa, Bettayeb sanoo.
 Ranskan algerialaiset kuitenkin uskovat, että rauhanomainen muutos on Algeriassa mahdollinen. Samaa sanoo Algerian tilanteeseen erikoistunut ranskalaistutkija.
 – Presidentti Bouteflikan vetäytyminen on suuri symbolinen voitto. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Algerian johto on reagoinut kansalaisten vaatimusten edessä, sanoo IRIS-tutkimuskeskuksen geopolitiikkaan erikoistunut tutkija  Brahim Oumansour .
 Tutkijan mukaan Algerian nykyjohto pyrkii kuitenkin kaikin keinoin vastustamaan syvällisempää ja perusteellisempaa muutosta. Bouteflikan lähipiiri roikkuu tiukasti vallassa ja pyrkii järjestämään tilanteen niin, että Algerian uusi johto on sen siipien suojissa.
 – Vaihtoehtoa ei juuri ole. Valta on hyvin keskittynyt presidentin ympärille, tutkija muistuttaa.
 .
 Algerian politiikkaa tunteva Brahim Oumansour työskentelee IRIS-tutkimuskeskuksessa. Juha Nurminen
 Ei voi verrata arabikevääseen
 Protestiliikehdintä ei toistaiseksi osoita minkäänlaisia laantumisen merkkejä. Sitä ruokkii nuorten tyytymättömyys ja Algeriassa vallitseva sosiaalinen epäoikeudenmukaisuus. Palkkataso on pudonnut ja nuorisotyöttömyys on kivunnut kolmeenkymmeneen prosenttiin.
 Tutkijan mukaan Algerian protesteja ei kannata kuitenkaan suoraan verrata arabikevään kansannousuihin. Hänen mukaansa Algerian tilanne on monella tapaa vakaampi.
 – Algerialaiset ovat oppineet naapurimaiden esimerkeistä ja myös 1990-luvun verinen sisällissota on tuoreessa muistissa. Armeija tekee kaikkensa välttääkseen yhteenoton protestoijien kanssa, Oumansour sanoo.
 Hänen mukaansa Algerian koko vanhan klaanin pitäisi siirtyä vapaaehtoisesti sivuun. Ranskan algerialaiset ovat samaa mieltä.
 – Haluamme antaa koko maailmalle esimerkin siitä, miten epädemokraattisen yhteiskunnan voi muuttaa vapaampaan ja parempaan suuntaan, sanoo Algerian lippua heiluttava  Nora Smati  -niminen ranskalais-algerialainen nainen.
 Lue lisää:
 Algerian rauhanomaisissa protesteissa tuhannet vaativat presidentin eroa – kaduilla isät kantavat lapsia reppuselässä
 Algerian uuteen hallituksen mukaan naisia ja nuoria – mielenosoitukset jatkuvat
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa

Ranskan algerialaiset vaativat vanhan kotimaansa politiikkaan täysremonttia – Nuoret haikailevat Macronin kaltaista uudistajaa


Summary: Nanna Nevatalo kuvaa Utrechtia paikaksi, jossa ei yleensä tapahdu mitään.

Loppelainen  Nanna Nevatalo  tuli Utrechtiin maantaina työkeikalle Suomesta. Tieto  terrori-iskusta  yllätti Nevatalon. Paikalliset tuttavat olivat kertoneet hänelle, että kaupungissa ei yleensä tapahdu juuri mitään.
 Nevatalo tuli seurueensa kanssa Utrechtin rautatieasemalle noin parin kilometrin päähän tapahtumapaikasta vain noin puoli tuntia iskun jälkeen.
 Tarkastuksia, isoja osia keskustasta suljettu
 Matka rautatieasemalta Nevatalon yrityksen maakonttorille oli liikenteen takia tavallista vaikeampaa, sillä isoja osia keskustasta oli suljettu.
 – Liikenne oli kohtuullisen sekaisin. Pääsimme kuitenkin Utrechtin ulkopuolelle palaveriin. Terrorismin valmiustasoa on nostettu tietääkseni kello 18 saakka ja tarkastuksia on paljon. Aika hurjaahan tämä on, hän sanoo.
 Nevatalon mukaan hänen yrityksensä on tiedottanut tapahtumien kulusta työntekijöilleen.
 – Olimme junassa, kun toimitusjohtaja soitti, että on tilanne päällä ja kyseli missä olemme. Meille kerrottiin, että neljä miestä on avannut tulen raitiovaunussa tarkoituksenaan vahingoittaa ilmeisesti jotakuta naista.
 Poliisit lakossa – "hyvin" aikataulutettu isku
 Nevatalo kertoo olevansa ensimmäistä kertaa Hollannissa.
 – Hollanti ei ole tuttu tämänkaltaisista asioista, on tämä aika raju avaus. Kaikki on ihan kunnossa, sen puolesta hyvä.
 Nevatalon mukaan sekä poliisi, että monet liikennevälineen kuljettajat ovat olleet lakossa.
 – Paikalliset sanovat, että täällä on ollut liikennevälineiden lakko ja ilmeisesti poliisienkin lakko, että iskuksi on aikataulutettu aika "hyvin", koska poliiseja oli menossa aivan jonnekin muualle tapahtumahetkellä.
 STT tavoitti suomalaisen yrittäjän  Valtteri Kokon , joka asuu noin kuuden kilometrin päässä tapahtumapaikalta.
 – Tuli kyllä ikkunasta vähän katseltua ulos ja kuunneltua, kuuluuko jotain erikoista. Tämä tuli niin puskista, ettei sitä oikein osaa reagoida, Kokko kertoo.
 Vain muutama päivä aiemmin Uudessa-Seelannissa tapahtui poikkeuksellisen verinen muslimeihin kohdistunut isku. Hollannissa valmistaudutaan puolestaan alueellisiin vaaleihin.
 Kokko kuvaa vaalinalustunnelmaa yhtä kaoottiseksi kuin muuallakin Euroopassa.
 - Ääriliikkeet nostelevat päätään sieltä täältä. Samaan aikaan ihmiset ovat kyllästyneitä kapeakatseisuuteen.
 Lisätty Valtteri Kokon kommentit kello 19:06

Suomalainen Utrechtissa: "Aika hurjaa, liikenne sekaisin, poliisit olleet lakossa"


Summary: Mittaustulosten perusteella jokijäät ovat keskiarvoa selkeästi ohuempia jokaisessa mitatussa kohteessa, eivätkä ne kestä jääsahan painoa.

Jääsahaukset jätetään Lapissa tänäkin keväänä tekemättä heikkojen jääolosuhteiden takia.
 Lapin ELY-keskus on mitannut Simojoen, Tornionjoen, Ounasjoen, Kemijoen, Ivalojoen ja Tenojoen jään vahvuuksia teräsjään osalta viikoilla 10 ja 11.
 Noin kymmenen tonnia painava jääsaha tarvitsee alleen puoli metriä teräsjäätä, eikä jäiden kantavuus ole ELY-keskuksen mukaan riittävä.
 Esimerkiksi Simojoella jään vahvuus vaihtelee siltojen välisen alueen 20 senttimetristä Simojokisuun hieman yli 40 senttimetriin.
 Tällä hetkellä lumen vesiarvot Lapissa ovat ajankohtaan nähden keskimääräiset tai hieman sitä suuremmat. Loppukevään sateet määrittelevät, kuinka suureksi muodostuu riski tavanomaista suuremmista tulvista.
 Jääsahaukset on jätetty Lapissa tekemättä myös vuosina 2012, 2015 ja 2018.
 Vaikka jääsahauksia ei tänäkään keväänä tehdä, sen ei arvioida merkittävästi kasvattavn jääpatojen muodostumisriskiä.

Lapissa ei sahata jokien jäitä tänäkään keväänä