Summary: Naarassääksiä on tutkittu vähän. Oletus oli, että ne menevät sinne minne koiraatkin, mutta ainakaan Salli ei tee niin.

Reilun kymmenen vuoden ajan sääksiä seurannut paltamolainen biologi  Vesa Hyyryläinen  on tänä syksynä ensimmäistä kertaa ymmyrkäisenä lintulajista, josta luuli jo tietävänsä kaiken. Kaukana Afrikan mantereella Sudanin yllä lentävälle kummastukselle on myös nimi: Salli.
 Ennen Sudania Salli on matkannut suoraviivaisesti huimat 5 500 kilometriä kohti etelää. Lintu on käynyt välillä tankkaamassa kalaa kahden viikon ajan Ukrainassa, jonka jälkeen se on jatkanut matkaansa Välimeren perukan kautta läpi Syyrian, Libanonin, Israelin ja Siinain niemimaan aina Niilin varrelle.
 Nyt Sallin seuraama jokireitti on johdattanut sen Sudaniin ja se suuntaa aina vain kohti etelää yli tuhannen kilometrin päässä sijaitsevaa Victorianjärveä kohti. Reitti kummastuttaa satoja sääksiä rengastanutta Hyyryläistä.
 – Kainuulaiset sääkset matkaavat talvehtimaan Länsi-Afrikkaan Kabonin ja Kamerunin alueelle. Salli tekee poikkeuksen.
 Kun muut kääntyvät, lentää Salli suoraan
 Poikkeuksellisen Sallin käyttäytymisestä tekee se, että sen itäinen lentoreitti on hyvin suora. Muut sääkset kääntyvät Egyptin kohdalla länsirannikolle. Salli jatkaa suoraan etelään Itä-Egyptistä. Hyyryläisellä on pari ajatusta siitä, mistä käytös johtuu.
 Sääksi (Pandion haliaetus) Sääksi on yksi maailman laajimmalle levinneistä lintulajeista Pituutta sillä on 53–61 cm, siipien kärkiväli on 140–165 cm Naaras on koirasta kookkaampi Sääksi käyttää ravinnokseen yksinomaan kaloja Linnulla on omaperäinen tapa hankkia saaliinsa syöksymällä ja sukeltamalla sen kimppuun suoraan ilmasta Lähde: Sääksisäätiö
 Ensimmäiseksi Hyyryläinen nostaa esiin linnun iän ja sen myötä karttuneen kokemuksen. Vanhana lintuna Salli on löytänyt hyvän reitin ja matkaa sitä nyt uskollisesti esimerkiksi sen suotuisten sääolojen vuoksi.
 – Heinäkuussa lähetintä asentaessa näki, että Salli on kokenut ja vankka lintu. Siitä voidaan päätellä, että se oppinut jo oman talvehtimispaikkansa ja menee sitä kohti.
 Toiseksi Hyyryläinen painottaa Sallin sukutaustaa: lintu saattaakin olla Lapista. Lappilaisten sääksien tiedetään aikaisempien seurantatulosten perusteella lentävän muuttomatkallaan juuri niille seuduille minne Salli nyt matkaa.
 – Sille on geneettisenä perimänä saattanut tulla kaiku, että sen pitää matkata eteläiseen Afrikkaan.
 Arvokasta tietoa naarassääksen käyttäytymisestä
 Poikkeuksellisen reittivalinnan lisäksi Salli on tarjonnut arvokasta tietoa myös sikäli, että se on sukupuoleltaan naaras.
 Suomessa on aikaisemmin seurattu koiraiden ja poikasten muuttomatkoja, mutta naarassääksien seuranta on vähemmälle huomiolle.
 Hyyryläisen mukaan syy löytyy koiras- ja naarassääksien käyttäytymisestä: koiraat liikkuvat ruoanhaun takia naaraita enemmän, joten jälkimmäisten liikkeet ovat jääneet kartoittamatta. Hän ajatteli, että naaraat viettäisivät talven samoilla seuduilla koiraiden kanssa, mutta asia ei välttämättä olekaan näin – ainakaan Sallin tapausta tutkittaessa.
 – Tämä on hyvä opetus, että rouvat tekevät erillä tavalla kuin herrat.
 Sääksen lajikäyttäytymiseen kuuluu, että ne matkaavat yksin ja asettuvat eri paikkoihin kuin muu perhe. Salli lähti viisihenkisestä perheestä ensimmäisenä matkaan elokuun puolessa välissä. Kuukauden kuluttua Sallin lähdön jälkeen ensimmäinen poikanen ponkaisi matkaan. Koiras lähti matkaan vasta syyskuun puolenvälin jälkeen.
 – Sinä aikana Salli oli ehtinyt Ukrainaan, Hyyryläinen kertoo.
 Takaisin kotiin maaliskuussa
 Sitä minne Salli lopulta asettuu, Hyyryläinen ei mene varmaksi sanomaan. Hän kuitenkin ennustaa, että lintu ei tule jäämään Victorianjärvelle vaan päättää muuttomatkan jonnekin itäisen Afrikan kolkkaan. Siellä se todennäköisesti asettuu puun oksalle istumaan ja jää kalastelemaan.
 Seurantatietojen keruu jatkuu senkin jälkeen, kun Salli lopulta asettuu aloilleen toisella puolen maapalloa. Talvidatan seuraaminen on tavallisesti tylsää verrattuna muuttomatkan vaiherikkaaseen antiin. Paluumatka takaisin Suomeen alkanee maaliskuun puolen välin tienoilla, lopullinen kotiinpaluu ajoittunee vapun tienoille.
 – Näin siis yleensä, mutta meillä on tässä lintu, jonka käytös ei ole ennakoitavissa, Hyyryläinen muistuttaa.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Miksi Salli-sääksi lentää Sudanin kautta eikä sieltä mistä muut? Tutkija: "Meillä on tässä lintu, jonka käytös ei ole ennakoitavissa"


Summary: Esimerkiksi Tampereen Biopankki on saanut vuodessa jopa nelinkertaisesti enemmän näytteitä ja suostumuksia.

Luonnontieteen ja tekniikan tutkimus ja kehittäminen

– Pikkuisen nipisti, ei enempää, 21-vuotias sairaanhoidon opiskelija  Juuli Kuittinen  sanoo.
 Hän on juuri antanut näytteen biopankkiin ja suostumuksen sen käyttöön. Biopankki on monissa suomalaisissa sairaanhoitopiireissä, mutta usea suomalainen on vielä tietämätön siitä.
 Biopankkeihin kootaan näytteitä ja tietoja suostumuksen antaneilta henkilöiltä lääketieteellistä tutkimusta ja tuotekehitystä varten. Näyte voi olla esimerkiksi verta, kudosta, virtsaa, sylkeä tai aivo-selkäydinnestettä.
 Sairaanhoidon opiskelija Juuli Kuittinen tahtoi antaa verinäytteen, jotta sairauksien tutkiminen helpottuisi.
 – Saan olla mukana kehittämässä lääketiedettä, onhan se hienoa, Kuittinen sanoo.
 Opiskelija toivoo tieteen tuovan vastauksia suomalaisten kansantauteihin ja sairauksiin, joihin ei ole keksitty parantavia hoitokeinoja. Hän toivoo helpotusta erityisesti syöpäsairauksiin.
 Yhä useampi antaa näytteen
 Tampereella on vietetty tällä viikolla biopankkiviikkoa, jossa toimintaa tehdään tunnetuksi opiskelijoille ja opettajille. Sairaanhoitajaopiskelijat keräsivät Tampereella biopankkisuostumuksia, bioanalyytikko-opiskelijat puolestaan toimivat näytteenottajina.
 Mitä enemmän biopankista löytyy näytteitä, sitä helpompi on tehdä lääketieteellistä tutkimusta. Näytteiden määrällä on väliä esimerkiksi harvinaisten sairauksien tutkimisessa.
 Tampereen Biopankki on keskittynyt vuoden ajan siihen, että biopankkisuostumuksia ja -näytteitä saataisiin kerättyä mahdollisimman paljon. Biopankki on jalkautunut esimerkiksi yleisötapahtumiin. Tämä on tuonut tulosta.
 – Olemme saaneet kerättyä kuukausitasolla jopa nelinkertaisesti näytteitä ja suostumuksia aikaisempaan verrattuna, Biopankin palvelupäällikkö  Johanna Mäkelä  kertoo.
 Tähän mennessä Pirkanmaalla toimivassa Tampereen Biopankissa on verinäytteet 13 000 henkilöltä, ja suostumuksen on täyttänyt 21 000.
 Helsingin Biopankki  kertoo nettisivuillaan, että sillä on jo yli 100 000 suostumusta ja näytteitä on lähes 70 000.
 "Uskon, että elän pidempään"
 Juuli Kuittinen odottaa, että elämän laatu paranee, kun sairauksiin löytyy ratkaisuja. Hän uskoo, että läpimurtoja tulee.
 – Vaikka ei voisi parantaa sairauksia, niin niitä voidaan hidastaa. Uskon, että elän pidempään, hän sanoo.
 Potilas ei tiedä, mihin näytteitä käytetään lopulta
 Biopankkisuostumuksen antaessaan potilas ei tiedä, mihin tutkimuksiin hänen näytteitään tullaan mahdollisesti käyttämään. Tämä arveluttaa joitakin.
 Saara Hirvonen toivoo, että biopankkien tutkimus auttaa monia sairastuneita.  Antti Eintola / Yle
 Tampereen Biopankki keskittyy erityisesti Tampereen yliopiston ja Taysin tutkimusstrategian mukaisiin tutkimushankkeisiin, joita ovat muun muassa sydän- ja verisuonitautien tutkimus, syöpätutkimus, autoimmuunisairauksien tutkimus sekä lapsuusiän diabeteksen tutkimus.
 Juuli Kuittinen ei pelkää, että dna-näyte menee vääriin käsiin.
 Samat ajatukset on bioanalytiikan opiskelijalla  Siiri Hirvosella , 23. Hän on kuullut biopankista luennon.
 – Meille kerrottiin, että näytteet on koodattu miljoonalla eri tavalla. Saa kyllä kaivaa että selviäisi, kenen dna-näyte on.
 Hirvonen toivoo apua syöpätutkimukseen ja muihin sairauksiin.
 "En pelkää näytteiden menevän vääriin käsiin"
 Valtteri Aaltonen uskoo suomalaisen lääketieteen eettisyyteen, kun biopankeista haetaan näytteitä.  Antti Eintola / Yle
 Laboratoriotekniikkaa opisikelija  Valtteri Aaltonen , 22, halusi antaa näytteen biopankkiin, koska hänen opiskelualansa sivuaa aihetta. Aaltonen toivoo biopankin auttamaan hoitoa perimän aiheuttamaan sairauksiin.
 – Olin paikan päällä ja tähän oli hyvin aikaa. Näytteenotto ei sattunut, kyllä tässä on näytteitä annettu ennenkin.
 – En pelkää näytteiden menevän vääriin käsiin, uskon biopankin Suomessa olevan hyvin suojattua.
 Lue lisää:
 Piileekö geeneissäsi rintasyöpä-, diabetes- tai sydäntautiriski? – Vastaus voi jatkossa löytyä yhdestä paikasta
 Biopankki on kartta sairauksien tutkimiseen –  näytteet tallentuvat digitaalisina
 Miksi luovuttaisin biopankkiin vertani tai kudoksiani? Tutkija perustelee
 Biopankkien verkosto laajenee – Tampereen näytteistä apua syöpätutkimukseen

Juuli Kuittinen, 21, antoi verinäytteen tieteen hyväksi ja niin tekee yhä useampi Suomessa: "Uskon, että elän pidempään"


Summary: Käytännön aloittamiselle ei ole vielä asetettu määräaikaa. Kansalaisoikeusjärjestön mukaan käytännölle ei ole oikeudellista perusteita.

Yhdysvaltain viranomaiset suunnittelevat dna-näytteen ottamista kaikilta laittomasti maahan tulleilta, kertovat viranomaislähteet. Näytteet tallennettaisiin tietokantaan, mistä kaikki viranomaiset voisivat niitä etsiä.
 Nimettömänä esiintyneen viranomaislähteen mukaan dna-näytteiden ottoa edellytettiin oikeusministeriön jo vuosina 2006 ja 2010 antamissa määräyksissä, joita ei ole koskaan pantu toimeen.
 Lähteen mukaan dna-näytteiden keräämisen yksityiskohtia vielä suunnitellaan, eikä käytännön aloittamiselle ole vielä asetettu määräaikaa.
 Kansalaisoikeusjärjestö ACLU:n mukaan dna-näytteiden ottaminen ihmisiltä, joita ei ole tuomittu tai syytetty mistään, tulee herättämään voimakasta arvostelua.
 – Tähän liittyy vakavia yksityisyyttä ja kansalaisoikeuksia koskevia huolia, eikä käytännölle ole oikeudellisia perusteita, valitti järjestön edustaja  Vera Eidelman  lausunnossaan.

Yhdysvallat suunnittelee dna-näytteiden ottamista kaikilta laittomasti maahan tulleilta


Summary: Museovirasto haluaa kartoittaa koko alueen. Myös sukellusharrastajilta toivotaan apua alkukartoitukseen.

Rutalahden kylässä pohjoisen Päijänteen lahden pohjukassa pitkään asunut  Matti Hietanen  kaivaa puuvajan uumenista esiin vanhan hirrenpätkän. Hän on löytänyt sen rannasta 70-luvun alussa, ja nyt hän haluaa selvittää, mikä tämä esine on.
 Hietasella on tallessa myös pienempi pätkä samalla tavoin veistettyä hirttä.
 Hietanen on kuullut tukkirannan historiasta siellä vuosikymmeniä työskennelleeltä  Pauli Mäkelältä . Nyt jo edesmennyt Mäkelä näytti Hietasella rannasta paikan, johon hänen mukaansa oli kauan sitten upotettu purjelaiva.
 Droonikuvassa paikassa näkyy selvästi pitkä ja kapea hiekkadyyni, joka muistuttaa muodoltaan laivaa.
 Pitkulainen hiekkamuodostuma Rutalahden pohjukassa. Simo Pitkänen / Yle
 Mäkelällä itsellään oli Hietasen mukaan samanlainen veistetty hirren pätkä kuin hänellä. Mäkelä oli yrittänyt irrottaa pohjasta kolmattakin hirttä, mutta se ei ollut liikahtanutkaan
 Proomuja upotettu lahteen
 Rutalahden osakaskunnan puheenjohtaja  Jouko Vanhatalo  on myös kuullut huhuja purjelaivasta tai proomusta, joka olisi upotettu ja peitetty rantaveteen.
 Tietoa asiasta ei kuitenkaan löydy esimerkiksi Rutalahden osakaskunnan arkistoista.
 Vanhatalo kuitenkin tietää, että käytöstä poistettuja vanhoja proomuja on upotettu Rutalahteen.
 Nykyinen tukkirannaksi kutsuttu alue on keskeinen paikka Rutalahden kylän historiassa. Alueella on ollut sisävesilaivojen satama aikana, jolloin Päijänne oli käytännössä ainoa henkireikä kylästä maailmalle
 Purjelaivat olivat Rutalahdella yleisiä 1700-luvun lopulla, jolloin kylän saha aloitti toimintansa. Puutavara lastattiin purjelaivoihin ja vietiin eteläiselle Päijänteelle. 1800-Luvun lopulla höyrylaivat syrjäyttivät purjelaivat.
 Rutalahden rannassa on ollut myös telakka ja varvi eli puualusten rakennustelakka, jossa valmis alus liu'utetaan kokonaisena liuskaa pitkin veteen.
 Ranta on ollut pitkään uittoyhdistyksen tukkirantana, viimeinen tukkinippulautta lähti rannasta vuonna 2002.
 Aikojen saatossa rantaa on muokattu runsaasti.
 – Sitä on laajennettu ja nostettu maamassoilla niin että se ei jää veden alle kun Päijänteen pinta nousee ja laskee, sanoo Vanhatalo.
 Mutta palataan Matti Hietaseen ja hänen veistettyyn hirrenpätkäänsä. Onko se todella jäänne suuresta puulaivasta?
 Meriarkeologille kiinnostaa kartoitettavaa
 Lähetämme valokuvia hirrestä Keski-Suomen museon arkeologille  Miikka Kumpulaiselle . Häneltä tulee pian viesti, että kyseessä on laivan kaaren osa. Kumpulainen ei kuitenkaan ennätä paneutua asiaan enempää.
 Lähetämme kuvat myös Museovirastoon intendentille  Maija Matikalle.  Hän tutkii työkseen Länsi-Suomen alueen vedenalaisia arkeologisia löytöjä.
 Matikka vahvistaa valokuvien perusteella, että Rutalahden löydön veistetty hirsi on selkeästi limisaumaisen, puurunkoisen aluksen kaaren osa.
 – Kyseessä on vähän järeämpi alus, sanoo Matikka.
 Ilman tarkempia tutkimuksia aluksesta ei voi sanoa enempää. Esimerkiksi ajoitusta ei voi kuvan perusteella tehdä.
 Löytö on kiinnostava, sillä kaikki maasta ja vedestä löydetyt esineet yhdessä muodostavat kuvaa ihmisen toiminnan historiasta kyseisellä alueella.
 Museovirasto sai jo 25 vuotta sitten Keski-Suomen museolta tietoa, jonka mukaan Rutalahden rannassa olisi mahdollisesti proomun hylky. Sen tarkkaa sijaintia ei kuitenkaan tiedetä eikä arkeologi ole käynyt tarkistamassa aluetta.
 – Selvästikin tällä alueella on meriarkeologille kiinnostavaa kartoitettavaa, sanoo Matikka.
 Matikka aikoo keskustella Museoviraston sukeltajien kanssa tänään siitä, voitaisiinko Rutalahteen tehdä tarkastuskäynti.
 Perimätiedon mukaan purjelaiva olisi upotettu Matti Hietasen osoittamaan paikkaan. Simo Pitkänen / Yle
 Alueella saa sukeltaa vapaasti
 Matikan mielestä sukellusharrastajat voisivat käydä alustavasti tutkimassa Rutalahden pohjukkaa. He saattaisivat havaita, onko alueella muutakin mielenkiintoista kuin jo tiedossa oleva proomun hylky.
 – Sen jälkeen voitaisiin katsoa, saataisiinko täältä Museovirastosta meriarkeologi paikalle heidän kanssaan, sanoo Matikka.
 Matikka muistuttaa, että kun alueella on todettu historiallinen tai esihistoriallinen löytö, siellä ei pidä siirrellä asioita tai kaivella ilman arkeologin ohjeita.
 Museovirastossa vedenalaislöytöjen tutkinta on keskitetty vedenalaisarkeologian tiimille.  Virastoon voi myös tehdä ilmoituksia kiinnostavista löydöistä  (Museovirasto).

Päijänteen pohjukka kätkee salaisuuden – Rutalahdesta löydetty ison puulaivan osia


Summary: Väkivalta Kuopion ammattikoulussa järkytti aikuista enemmän kuin lapsia. Lasten pelot saattavat olla aikuisten näkökulmasta outoja, pohtii Heikki Valkama blogissaan

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Tiistai-iltana varauduin keskustelemaan väkivallasta lasteni kanssa.
 Kuopiossa nuori mies tappoi koulussa yhden ja haavoitti kymmentä. Uutinen levisi läpi koko suomalaisen median.
 Minulla on kaksi alakouluikäistä lasta. Miten puhuisin lasten kanssa koulussa riehuneesta tappajasta niin, etten lietsoisi lisää turhaa pelkoa?
 Lapset olisivat varmasti peloissaan ja kyselisivät tapahtumista.
 Olin väärässä. Kumpikaan lapsi ei ollut kuullut koko hyökkäyksestä ammattikouluun.
 Pidin television kiinni koko illan.
 Uutisten seuraajana tietenkin luin verkosta kaiken mahdollisen. Samalla totesin, että minun ei tarvitse tuoda lasten arkeen ylimääräistä stressiä median kautta.
 Väkivaltauutisia ei tarvitse lapsille tuputtaa. Ikävä kyllä kouluikäiset lapset törmäävät niihin väkisinkin.
 Toiminko oikein?  Mitä minun olisi pitänyt tehdä? Miten lapsille pitää kertoa väkivaltaisista iskuista?
 Ilmeisesti toimin oikein. Heti Kuopion tapahtumien vanavedessä Pelastakaa lapset ry ja Mannerheimin lastensuojeluliitto julkaisivat valmiit listat siitä, kuinka toimia lasten kanssa kriisien tai väkivaltauutisten äärellä. Molemmat listat korostavat, että lapsille ei pidä tuputtaa kriisien äärellä mediatulvaa.
 Ohjeet tuntuvat järkeviltä. Ainakin oman kokemukseni mukaan lasten pelot ovat usein irrationaalisia ja niihin on vaikea tarttua.
 Lapset saattavat reagoida aikuisen näkökulmasta oudosti. Siksi on tärkeää, että heitä kuuntelee.
 Meidän aikuistenkin on vaikea sanoittaa tunteitamme tämänkaltaisissa tapauksissa. Epätoivo, järkytys ja halu reagoida ovat kovia. Siksi on tärkeää, että autamme lasta sanoilla.
 Mutta. Ja tämä on iso mutta. Me aikuiset helposti tuputamme myös järkytyksemme lapsille.
 Kun aikuinen menee jostakin asiasta kierroksille, tunne tarttuu lapsiin ja muuttuu peloksi, vaikka lapsi ei itse varsinaisesti pelkäisi asiaa.  Siksi MLL:n neuvoissakin sanotaan, että aikuisen tulee pysyä rauhallisena.
 “Pysyttele itse mahdollisimman rauhallisena. Voit kuitenkin todeta, että olet järkyttynyt ja surullinen tästä tapahtumasta. Lapsen reaktiot pohjautuvat vanhempien antamaan esimerkkiin: jos aikuinen käyttäytyy mahdollisimman rauhallisesti, lapsi kokee olevansa turvassa. Huomioi, että lapsella saattaa olla lisääntynyt läheisyyden tarve”, MML:n ohjeissa sanotaan.
 Aiheen pohtiminen sai miettimään , millaisia pelkoja lapsilla oikeastaan on. Ja millaiset uutiset ovat meillä tuoneet pelon kotiin.
 Ainakin meillä suurinta pelkoa aiheutti pari vuotta sitten levinnyt scary clown -pelottelu.
 Vuonna 2016 Youtubessa levisi lukuisia pelottavat pellet -videoita. Suomessakin teinit alkoivat pukeutua pelleiksi ja pelotella lapsia. Ja lapset näkivät pelottavia scary clown -pellejä silloinkin kun niitä ei ollut liikkeellä.
 Aikuisen näkökulmasta pelko tuntui aiheettomalta. Lapsilla pellet tulivat yöuniin saakka.
 Niistä piti käydä monta keskustelua, kunnes lopulta ajan kanssa pelko lieveni ja haihtui pois – kuten myös pellenä pelottelu.
 Ja kyllä, Pelastakaa lapset ry:n ja Mannerheimin lastensuojeluliiton listat toimivat näihinkin pelkoihin. Ne kannattaa lukea.
 Pelkojen ja tunteiden käsittelyyn on  yksi keino, jota voin suositella.
 Kirjat.
 Tarinat auttavat ymmärtämään maailmaa ja käsittelemään vaikeita tunteita, pelkoja ja ikäviä asioita.
 Meillä jännitetään esimerkiksi kirjaa, jossa lapsella on alle vuosi elinaikaa, ei yhtään ystävää tai läheistä ja vanhemmat, jotka vihaavat häntä. Julmuudet ovat lapsista mitä jännintä ja parhainta luettavaa. (Ne ovat lastenkirjasta Nevermoor – Morriganin koetukset).
 Lukemalla lapsen sosiaalisuus, mielikuvitus, eläytymiskyky ja empaattisuus vahvistuvat.  Lapsi, jolle luetaan säännöllisesti, on tutkimusten mukaan oikeudenmukaisempi ja pärjää paremmin porukassa.
 Jos haluatte, että lapsi oppii käsittelemään tunteitaan, lukekaa hänelle ja opettakaa häntä lukemaan fiktiota.
 Se ei tietenkään ole pika-apu kriisitilanteisiin. Mutta pitkällä aikavälillä siitä on apua.
 Heikki Valkama
 Kirjoittaja vetää Ylen digitalisaatio- ja tulevaisuustoimitusta. Hän on myös Ylen sisältöpäällikkö ja kirjailija.

Heikki Valkama: Miten puhua lapsille pelottavista tapahtumista? Pelkoa ei pidä lietsoa, mutta sen käsittelyyn on keinoja


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ylen mittaus: Perussuomalaiset kasvatti etumatkaansa ja SDP sukelsi
 Pääministeripuolue SDP:n kannatus on pudonnut alle 16 prosentin.  Ylen mittauksessa  sosiaalidemokraattien kannatus tipahti syyskuussa runsaan prosenttiyksikön. Perussuomalaiset kasvatti etumatkaansa sekä kokoomukseen että SDP:hen. Perussuomalaisia äänestäisi 20,9, kokoomusta 17,1 ja vihreitä 14,5 prosenttia kyselyyn vastanneista. Puheenjohtajaa vaihtaneen keskustan suosio nousi hieman syyskuussa ja oli 12,8 prosenttia.
 Niinistö ja Trump tapasivat Washingtonissa
 Presidentit Sauli Niinistö ja Donald Trump. Shawn Thew / AOP
 Presidentti  Sauli Niinistö  jäi Valkoisen talon tiedotustilaisuudessa statistiksi, kun  Donald Trump  otti yhteen toimittajien kanssa Ukraina-skandaalista. Niinistö sai kuitenkin viestinsä läpi työlounaalla Trumpin kanssa. Yhdysvaltain kirjeenvaihtaja  Mika Hentunen  kirjoittaa  analyysissaan , että Niinistö esiintyi ja puhui harkitusti, mutta Washingtoniin pitäisi mennä vahvan oman viestin kanssa.
 Takavuosien supersuosikki Tehosekoitin palaa keikkalavoille
 Tehosekoitin matkalla ensi kesän festareille. Tero Ahonen/Warner Music Finland
 Vuonna 2004 virallisesti toimintansa lopettanut suomirockin suuri nimi tekee tulevana kesänä mittavan festivaalikiertueen. Ensimmäisen kerran  Tehosekoitin nousee  uudelleen yleisön eteen Emma-gaalassa helmikuussa. Aktiivivuosien kokoonpano on taas koossa. Yhtye kertoo ajatuksiaan esiintymislavoille paluusta Ylen Aamu-tv:ssä kello 8:19.
 Sää jatkuu koleana ja sateisena
 Yle
 Torstaiaamu on pohjoisessa melko selkeä ja kylmä, laajalti on pakkasta. Etelässä aamu valkenee sateisena, eikä säässä tapahdu päivän aikana suurta muutosta. Pohjoisessa pilvisyys lisääntyy päivän edetessä. Lämpötila on suuressa osassa maata 5 asteen vaiheilla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: PS kiitää kärjessä, Niinistö sai viestinsä perille Trumpin kanssa, Tehosekoitin palaa lavoille


Summary: Takavuosien suomirockjätti tekee ensimmäisen paluuesiintymisensä helmikuun Emma-gaalassa.

Viisitoista vuotta sitten kitarat koteloon pakannut Tehosekoitin teki kesällä 2009 muutaman keikan mittaisen jäähyväiskiertueen ja julkaisi kokoelmalevyn. Sen jälkeen yhtyettä on turhaan kosiskeltu keikoille.
 Lue myös:   Tehosekoittimen viimeisen keikan tunnelmia Ankkarockista 2004.
 Nyt yhtye tekee paluun suurille lavoille aktiivivuosiensa kokoonpanolla. Tehosekoitin esiintyy kesän mittaan kymmenellä festivaalilla. Yksityiskohdista kerrotaan festivaalien omien aikataulujen valmistumisen tahtiin. Ensimmäisen kerran Tehosekoittimen paluuta todistetaan Emma-gaalassa helmikuun alussa.
 Liki 30 vuotta sitten Lahdessa perustettu yhtye oli alkuvuosinaan suosittu lähinnä punkpiireissä. Sen ensimmäisen levyn,  Rock’n’Roll  (1994) julkaisi yhtyeen silloinen jäsen  Arska Tiainen  perustamassaan Levy-yhtiössä. Myös Apulantaa julkaissut yhtiö oli pakko perustaa, sillä kukaan muu ei suostunut Tehosekoittimen albumia kustantamaan.
 Tehosekoittimen kakkosalbumi  Köyhät syntiset  (1997) avasi lopulta tien kaupalliseen menestykseen ja isojen yleisöjen eteen. Kolmentoista toimintavuotensa aikana yhtye ehti julkaista kaikkiaan kuusi studioalbumia ja nousta yhdeksi suomalaisen rockin suosituimmista nimistä.
 Tunnetuimmista hiteistä useat ovat ylittäneet suoratoistopalveluissa platinarajan, niistä on tehty coverversioita ja niitä on painettu laulukirjoihin.  Hetken tie on kevyt  esimerkiksi kuultiin  Laura Närhen  esittämänä  Vuosaari -elokuvan tunnuskappaleena.
 Asfaltti polttaa ,  Maailma on sun ,  Pillitä Elli pillitä  ja  Valonkantaja  ovat vuosia olleet karaokebaarien peruskauraa.
 Tehosekoitin matkalla ensi kesän festareille. Tero Ahonen/Warner Music Finland
 "Jalka nousee vielä saksipotkuun"
 Huipputuottajana ja popsäveltäjänä Tehosekoitin-aikojensa jälkeen kunnostautunut kitaristi  Matti Mikkola  tekee nykyisin omaa musiikkia  Saimaa-yhteensä  kanssa. Se on tehnyt albumit muun muassa  Pepe Willbergin  ja  Pyhimyksen  kanssa.
 Levy-yhtyeen tiedotteen mukaan Mikkola arveli ajan olevan nyt täydellinen Tehosekoittimen paluulle.
 – Pääsemme paahtamaan adolesenttiä rokkia niin kuin olisimme taas 18-kesäisiä. Eikä kai sitä loputtomiin olisi voinut venatakaan: nyt vielä jalka nousee saksipotkuun, eikä eturauhanen kovin pahasti vaivaa.
 Laulaja-sanoittaja  Otto Grundström  on kuluneina vuosina toteuttanut musiikillisia pyrintöjään muun muassa yhtyeissä God Given Ass ja Nykyaika. Lisäksi hän on julkaissut runoja ja vieraillut Pää Kii -punkbändin levyillä. Tehosekoittimen biiseihin Grundström on palannut versioimalla niitä muutaman kerran Tarinankertojat-klubeilla.
 Basisti  Hanski Kilkki  on lahtelaisen ravintola Torven osaomistaja, ja keikkailee  Vicky Rostin  kanssa.  Tero Sundell  puolestaan on soittanut rumpuja muun muassa Stigin bändissä. Kosketinsoittaja  Juha Kuoppala  keikkailee parhaillaan  Erja Lyytisen  kanssa Euroopassa. Kuoppala on esiintynyt myös Von Herzen Brothersien ja Mikkolan Saimaan riveissä.

Tehosekoitin palaa kesällä keikkalavoille - luvassa mittava festivaalikiertue


Summary: Puheenjohtajan vaihdos pysäytti keskustan alamäen – ainakin hetkeksi.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensiaskeleet ovat kuluttaneet pääministeripuolueen kannatusta.
 Taloustutkimuksen Yle Uutisille tekemän puoluekannatusmittauksen mukaan SDP:n kannatus putosi syyskuussa alle kuudentoista prosentin.
 Näin kannatusmittaus tehtiin Taloustutkimus haastatteli 2 446 ihmistä. Haastattelut tehtiin 9.9–1.10.2019. Puoluekantansa kertoi 1 728 vastaajaa. Tulosten virhemarginaali on +/-2,0 prosenttiyksikköä. Lataa kannatusmittauksen aineisto  tästä.
 Sosiaalidemokraattien kannatus on jäänyt Ylen mittauksissa alle kuudentoista prosentin viimeksi kesällä 2017.
 Antti Rinteen toukokuussa 2014 alkaneen puoluejohtajakauden heikoimmat luvut mitattiin kesällä 2015, kun eduskuntavaaleissa murskatappion kärsineen ja oppositioon päätyneen SDP:n suosio romahti alle viidentoista prosentin.
 Tästä linkistä  löydät lisää tietoja Ylen kannatusmittauksesta ja puolueiden kannatusmuutoksista pitkällä aikavälillä.
 Viime kevään eduskuntavaaleissa SDP nousi vajaan kahdeksantoista prosentin ääniosuudellaan niukasti suurimmaksi puolueeksi. Rinne käytti tilaisuutensa ja muodosti viiden puolueen keskustavasemmistolaisen hallituksen.
 Hallitusvastuu on painanut pääministeri Antti Rinteen johtaman SDP:n kannatusta alaspäin.  Lehtikuva
 Perussuomalaisten vaalikiri kestää
 Vaalitaistelun loppusuoralla  Jussi Halla-ahon  (ps.) johdolla ilmiömäiseen kiriin yltänyt perussuomalaiset hävisi vaaleissa SDP:lle alle 8 000 ääntä.
 Pian vaalien jälkeen tehdyissä kannatusmittauksissa perussuomalaiset oli jo suosituin puolue, ja hallitusratkaisun selvittyä suurimman oppositiopuolueen kannatus on jatkanut nousuaan.
 Perussuomalaisten etumatka toiseen oppositiopuolueeseen, kokoomukseen, on venynyt jo lähes neljään prosenttiyksikköön.
 Perussuomalaiset omilla poluillaan
 Eduskuntavaalien tasaisen tuloksen jälkeen arvioitiin, että Suomessa on siirrytty pysyvästi tilanteeseen, jossa puoluekartalla on useita keskisuuria puolueita ja yli kahdenkymmenen prosentin kannatuksen kerääminen olisi vaikeutunut.
 Jussi Halla-ahon perussuomalaiset on nyt selvästi suosituin puolue. Pekka Tynell / YLE
 Kesän aikana perussuomalaiset onnistui kuitenkin nopeasti ylittämään kahdenkymmenen prosentin rajan ja repimään samalla selvän eron muihin keskisuuriin puolueisiin.
 Halla-ahon perussuomalaisten nousu on ollut nopeaa. Syyskuussa 2018 Taloustutkimus mittasi perussuomalaisille noin yhdeksän prosentin kannatuksen. Vuoden aikana perussuomalaisten suosio on tuplaantunut.
 Perussuomalaiset vetää omaa, muista puolueista erottuvaa linjaa EU-, ilmasto- ja maahanmuuttopolitiikassa. Maailmantalouden myllerryksissä hävinneet ja syrjäytyneet tuntuvat löytävän turvan perussuomalaisista.
 Keskustan johto sai hengähdysaikaa
 Syyskuun alussa Kouvolassa kokoontunut keskustan ylimääräinen puoluekokous  valitsi puolueen uudeksi puheenjohtajaksi  aluepolitiikan kunnianpalautusta ajaneen elinkeinoministeri  Katri Kulmunin .
 Ylen mittauksissa keskustan kannatus on kesän aikana seilannut yhdentoista ja kahdentoista prosentin lukemissa eli selvästi alle kevään eduskuntavaalien 13,8 prosentin katastrofituloksen alapuolella.
 Kulmunin ensimmäisen puheenjohtajakuukauden aikana mitattu alle kolmentoista prosentin kannatus ei aiheuta keskustan piirissä vielä riemun kiljahduksia, mutta keskustan uuden johdon näkökulmasta suunta on nyt oikea.
 Syksyn seuraavat kannatusmittaukset kertovat, onko keskustan kannatuskäänne pysyvää vai vain hetken huumaa.
 Katri Kulmunin nousu keskustan johtoon on piristänyt puolueen kannatusta. Lehtikuva
 Kokoomus polkee paikallaan
 Kokoomus tähtäsi eduskuntavaaleissa pääministeripuolueeksi. Lopputuloksena oli niukka tappio SDP:lle ja perussuomalaisille.
 Hallitustunnusteluissa kokoomusjohtaja  Petteri Orpolle  jäi tyhjä käsi. Vuodesta 1987 lähes yhtämittaisesti hallituksessa istunut kokoomus putosi oppositioon.
 Elokuussa kokoomuksen kannatuksessa näkyi pientä nousua, kun ensimmäiset tiedot valtiovarainministeri  Mika Lintilän  (kesk.) budjettiehdotuksesta tulivat julki. Kokoomus moitti hallitusta holtittomasta taloudenpidosta, menojen lisäämisestä ja verojen korotuksista.
 Hallituksen syyskuinen budjettiriihi ei näytä antaneen lisää potkua kokoomuksen kannatukselle. Kokoomuksen kannatusluvut painuivat syyskuussa takaisin eduskuntavaalien seitsemäntoista prosentin tuloksen tasolle.
 Kokoomus yrittää nousta oppositiossa Rinteen hallituksen kärkihaastajaksi, mutta ainakin toistaiseksi oppositiotuuli on nostanut vain perussuomalaisten purjeita.
 Vihreiden suosio kantaa hallitusta
 Hallituspuolueiden: SDP:n, keskustan, vihreiden ja vasemmistoliiton ja RKP:n, yhteinen kannatus on kutistunut eduskuntavaalien 55,7:stä 54,7 prosenttiin.
 Hallituspuolueista vain vihreiden kannatus on nyt korkeammalla kuin eduskuntavaalitulos. Vihreiden suosio on vakiintunut 14,5 prosentin lukemiin. Eduskuntavaaleista vihreiden kannatus on noussut kolme prosenttiyksikköä.
 Hallituksen sisällä vihreiden kesällä valitun puheenjohtajan, sisäministeri  Maria Ohisalon  äänenpaino on kasvamassa, kun SDP ja keskusta tuskailevat kannatusvuotojaan.
 Vihreillä on edelleen vaikeuksia muuttaa kannatusluvut ääniksi vaaleissa, vaikka kevään eduskuntavaaleissa tämä kuilu jo hieman kapeni.
 Hallituksen vasemmalla laidalla  Li Anderssonin  vasemmistoliitto näyttää juuttuneen kahdeksan prosentin vakiolukemiin.
 Harkimo kokoomuksen kiusanhenki
 Pienistä puolueista hallitukseen palannut RKP ja oppositiossa jatkava kristillisdemokraatit ovat säilyttäneet uskolliset tukijansa, mutta uusia aluevaltauksia ei ole näkyvissä.
 Harry Harkimon Liike Nyt nakertaa kokoomuksen kannatusta. Lehtikuva
 Harry Harkimon   puolueeksi rekisteröintiä odottava Liike Nyt  saa tasaisesti alle kahden prosentin kannatuslukemia. Kevään 2021 kuntavaaleissa uudella puolueella on näytön paikka. Pääkaupunkiseudulla se nakertaa lähinnä kokoomuksen nurkkia.
 Kokoomuksessa muistetaan vielä, että harkimolaiset veivät Orpolta pääministeriäänet. Kokoomus hävisi SDP:lle koko maassa runsaat 22 000 ääntä ja Liike Nyt keräsi esimerkiksi Uudenmaan ja Helsingin vaalipiireissä yhteensä yli 38 000 ääntä.
 Lue myös:
 "Kestämätön taloudenpito uhkaa hyvinvointipalveluita?" – kokoomus haastoi hallitusta välikysymyksellään, Yle seurasi hetki hetkeltä keskustelua

Ylen mittaus: Perussuomalaiset repi etumatkaa, SDP sukelsi ja keskusta elpyi


Summary: Ukraina-skandaali varjosti tiedotustilaisuutta, mutta suljettujen ovien takana Trump puhui kaikesta muusta ja oli kiinnostunut muun muassa Suomen jäänmurtajista, Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Mika Hentunen kirjoittaa.

WASHINGTON   Donald Trumpin ja Sauli Niinistön  kättelytilaisuus Valkoisen talon työhuonetiloissa ja tiedotustilaisuus itäsiivessä kertoivat eniten supervallan presidentin tilanteesta. Se on tukala.
 Trump yritti lyödä lekkeriksi ja pyytää yhdysvaltalaisia toimittajia kysymään jotain vieraaltaan, jota kuvaili ystäväkseen. Hän vitsaili pitävänsä presidentti Niinistöstä siksi, että tämä on niin hiljainen. Heti perään Trump puolustautui Ukrainasta käynnistetystä syytetutkinnasta kymmenisen minuuttia putkeen.
 Osansa saivat niin kongressin edustajainhuoneen tiedustelukomitean puheenjohtaja  Adam Schiff  kuin Yhdysvaltain valtamedia, jota Trump on päättänyt alkaa kutsua korruptiomediaksi.
 Sama meno jatkui  reilut kaksi tuntia myöhemmin. Tiedotustilaisuus päättyi siihen, että Trump hermostui yleisön joukosta hänelle vastaan huutaneelle CNN:n toimittajalle.  Jim Acosta  vastusti sitä, että Trump nimittelee työtään tekeviä toimittajia koko maailman edessä. Toimittajien työnä on epäillä ja kyseenalaistaa vallanpitäjien toimia.
 Niinistö piti suunsa supussa Ukrainasta tiedotustilaisuudessa ja myöhemmin tavatessaan suomalaisia toimittajia Valkoisen talon vierastalossa Blair Housessa. Se oli epäilemättä järkevintä tässä tilanteessa. Sen Niinistö sanoi, että Trump ei ole pyytänyt häneltä minkäänlaisia palveluksia.
 Presidentit nauttivat työlounaan, jonka aikana he keskustelivat muun muassa kauppaan, turvallisuuteen ja transatlanttisiin suhteisiin liittyvistä asioista. Niinistön mukaan Trump vältteli puhumasta kahden kesken Ukrainasta, mikä oli korrektia vierasta ajatellen.
 Trump oli ollut kiinnostunut myös 5G-teknologiasta ja jäänmurtajista, Itämeren turvallisuudesta ja arktisista asioista. Niinistö sai viestinsä läpi niin Suomen kuin EU:n puheenjohtajamaan presidenttinä, vaikka tiedotustilaisuudessa hän jäikin auttamatta kuuntelijan rooliin, kun Trump ja toimittajan ottivat yhteen Ukraina-tutkinnasta.
 Niinistö saapui Washingtoniin New Yorkista,  missä hän osallistui viime viikolla YK:n yleiskokoukseen. Hänellä oli muutama päivä aikaa epävirallisiin tapaamisiin ja hieman vapaa-aikaakin. Tiedotustilaisuuden avauspuheenvuorossaan hän kertoi vierailleensa Yhdysvaltain pääkaupungin maailmankuuluissa museoissa.
 Niinistö kehui Yhdysvaltain demokratiaa ja muistutti, että Yhdysvallat tarvitsee demokraattista Eurooppaa. Yhdysvallat ja Eurooppa jakavat samat demokraattiset arvot.
 Hän nosti esiin asekontrollin ja toivoi, että Trump ja Putin allekirjoittaisivat uuden ydinaseita rajoittavan Start-sopimuksen. Se oli konkretiaa, joka muuten jäi puheenvuorossa vähiin.
 Niinistön puheenvuoro oli harkittu, kuten koko hänen esiintymisensäkin . Hän oli Valkoisessa talossa kieli keskellä suuta kuuntelemassa ja keskustelemassa eikä saarnaamassa.
 Niinistöä seuratessa tuli kuitenkin väistämättä mieleen, että nyt ollaan Washingtonissa ja eletään vuotta 2019. Tällaisenako Suomi haluaa yhä esittäytyä?
 Tiedotustilaisuus oli Trumpilta ensimmäinen sen jälkeen, kun Ukraina-skandaali räjähti silmille, joten koko maailman johtava media oli kuulolla. Oli selvää, että Niinistö jäisi sivustakatsojaksi, mutta hänelle kuitenkin annettiin alussa kaksi minuuttia tehokasta peliaikaa. Se on paljon Washingtonissa.
 Valkoinen talo on näyttämö, jossa yli 200 valtion johtajat käyvät vuorotellen esiintymässä.  Sinne pitää mennä selkeän ja vahvan oman viestin kanssa, jos haluaa erottua. Suomi ei ole koskaan halunnut, mikä on tietoinen valinta.
 Washingtonissa pitää olla terävä. Kuten vaikkapa Kanada, jota pidetään täällä yleisesti Nafta-väännön voittajana.
 Kanadalaiset tiesivät Trumpin haluavan uuden Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimuksen, joten kaksi viikkoa Trumpin virkaanastumisen jälkeen he aloittivat massiivisen vaikuttamiskampanjan. Heidän koko Yhdysvaltain diplomaattikuntansa valjastettiin kiertämään osavaltioita ja lobbaamaan.
 He muistuttivat yhteisellä viestillä siitä, kuinka paljon yhdysvaltalaisia Kanada työllistää ja kuinka elintärkeä kauppakumppani Kanada Yhdysvalloille on. Pääministeri  Justin Trudeau  käveli Valkoiseen taloon samat luvut sisältävän viestinsä kanssa.
 Trump sanoi olleensa vaikutettu ja kutsui Trudeaua ystäväkseen aivan kuten Niinistöä nyt. Yleisö muistaa paremmin Trudeaun sankari- kuin Niinistön demokratiatarinan.
 Lue myös:
 Ukraina-kohu vei huomion Niinistön ja Trumpin tapaamisessa – kahdenkeskisissä keskusteluissa esiin nousivat myös jäänmurtajat ja arktinen alue   "Suomi kiinnostaa Yhdysvalloissa enemmän kuin koskaan" – Trumpin hallinnon asiantuntija odottaa Niinistön vierailun tiivistävän turvallisuusyhteistyötä

Analyysi: Niinistö sanoi sanottavansa Trumpille kahden kesken – Washingtonissa vain pitäisi olla terävämpi


Summary: Britannian  pääministerin Boris Johnsonin odotettu ehdotus brexit-sopimukseksi on saanut varovaisen vastaanoton Brysselissä. Johnsonin "viimeinen" ehdotus ei riitä ratkaisemaan Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajaa koskevia ongelmia.

Britannian keskiviikkona EU:lle toimittama ehdotus brexit-sopimukseksi aiheuttaa ongelmia sekä EU:lle että Irlannille.
 Britannian pääministeri pitää kiinni siitä, että Pohjois-Irlanti eroaa Britannian kanssa EU:n tulliliitosta. Se tarkoittaa sitä, että Irlannin saarta halkoisi tulevaisuudessa EU:n ulkoraja, ja se tarkoittaisi tarkastuspisteitä.
 Manchesterissä konservatiivien puoluekokouksen päätteeksi keskiviikkona puhunut pääministeri  Boris Johnson  sanoi, että Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille ei missään olosuhteissa nouse rajaa.
 Komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  ja Johnson keskustelivat Britannian ehdotuksesta puhelimitse ja Juncker nosti esiin yhä olemassa olevat ongelmat, joista suurin on tulliraja.
 Britannia lupaa , että sekä teollisuus- että maataloustuotteet voivat kulkea vapaasti rajan yli Pohjois-Irlannin ja Irlannin välillä. Mitään tullitarkastuspisteitä ei rajalle nousisi, vaan välttämättömät tarkastukset tehtäisiin kuljetusten määränpäässä, käytännössä yritysten pihalla tai tiloissa.
 EU:n näkemyksen mukaan tullitarkastukset ovat välttämättömiä, koska teknologia ei ole vielä niin kehittynyttä, että sillä voitaisiin eliminoida fyysiset tarkastukset.
 Johnsonin esityksessä EU:n pitäisi olla valmis muuttamaan tullimääräyksiä joustavammiksi niin, että pienet ja keskisuuret yritykset välttäisivät tullirasitteet. EU:n perusvaatimuksia on, että sisämarkkinat on suojattu ja rajaratkaisu on teknisesti ja oikeudellisesti mahdollinen toteuttaa.
 Pohjois-Irlannin rauhan  turvaaminen on toinen EU:n ehdoton vaatimus. Johnson ehdottaa, että Pohjois-Irlannin aluehallinto saisi siirtymäaikojen jälkeen neljän vuoden välein itse päättää, jääkö se osaksi EU:n sisämarkkinoita, niin kuin se nyt alkuvaiheessa jää.
 Ongelmana on, että järjestely riitauttaisi Pohjois-Irlannin poliittisia osapuolia entisestään. Pohjois-Irlannin aluehallinto Stormont on ollut muutenkin jo suljettuna yli kolme vuotta, koska unionistit ja tasavaltalaiset eivät ole kyenneet yhteistoimintaan. Rauhansopimuksessa on turvalauseke, joka mahdollistaa veto-oikeuden käytön päätöksenteossa, jos osapuoli katsoo päätöksen uhkaavan sen asemaa.
 Tasavaltalainen Sinn Féin -puolue on jo ilmoittanut vastustavansa Johnsonin brexit-ehdotusta.
 Irlannissakaan esitys ei ole uponnut päättäjiin. Oppostio on tyrmännyt sen suoraan ja pääministeri  Leo Varadkar  on ilmoittanut, että esitys ei edelleenkään täytä kaikkia vaatimuksia. Niitä ovat rauhan turvaaminen Pohjois-Irlannissa, Irlannin saarta koskeva yhden talousalueen periaate ja EU:n sisämarkkinoiden turvaaminen.
 Johnson sanoi Manchesterissa, että nyt annettu sopimusesitys on ainoa kompromissiesitys häneltä ja jos se ei kelpaa, niin Britannia lähtee lokakuun lopussa unionista ilman sopimusta.
 EU:n varovaisuus ja jatkoneuvotteluhalu  johtuu siitä, että sopimuksetonta eroa ei haluta. EU ei myöskään halua olla syypää riitaisaan eroon. Neuvottelut jatkuvatkin lähipäivinä tiiviinä. EU:n pääneuvottelija  Michel Barnier  on konsultoinut jäsenmaita tilanteesta ja Johnsonin esityksen laillisten ja teknisten ongelmien arviointi jatkuu.
 Aika ei ole kenenkään ystävä neuvotteluissa. Johnsonin pitäisi saada sopimus läpi parlamentissa 19. lokakuuta mennessä tai laki velvoittaa hänet hakemaan neuvotteluille jatkoaikaa tammikuun loppuun.
 Johnson uhmaisi sopimuksettoman eron tapauksessa lakia. Hän on sanonut makaavansa kuolleena ojassa mieluummin kuin hakevansa erolle lykkäystä. EU haluaa sopimusesityksen taas jäsenmaiden johtajien harkittavaksi lokakuun huippukokoukseen.
 Britannian on määrä erota EU:sta 31. lokakuuta. H-hetkeen on enää 28 päivää.
 Lue myös:
 Britannia luovutti uuden brexit-ehdotuksensa EU:lle – yksityiskohtia tulee julki vähitellen

Analyysi: Brexit-neuvotteluissa edistystä, mutta ei maalia


Summary: Sebastian Tynkkynen (ps.) kertoo syytteen johtuvan hänen Facebookissa vuonna 2016 jakamastaan kuvasta ja tekstistä.

Oulun käräjäoikeudessa käynnistyy tänään oikeudenkäynti perussuomalaisten kansanedustaja  Sebastian Tynkkystä  (ps.) kohtaan. Tynkkystä syytetään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Se, mistä kirjoituksista Tynkkystä tarkemmin syytetään, selviää kun syytehakemus julkistetaan oikeudenkäynnin alkaessa kello 9.
 Kansanedustaja Sebastian Tynkkynen kertoo syytteen johtuvan hänen Facebookissa vuonna 2016 jakamastaan kuvasta ja tekstistä. Kuva on sittemmin poistettu.
 Facebook-kirjoittelusta tuomio vuodelta 2017
 Tynkkynen sai aiemmin  tuomion  vuonna 2017 kiihottamisesta kansanryhmää vastaan ja uskonrauhan rikkomisesta Facebookissa vuonna 2016 julkaistuista kirjoituksista. Tuolloin Tynkkynen sai kirjoituksistaan 300 euron sakot. Tynkkynen  valitti tuomiosta  Rovaniemen hovioikeuteen, mutta ei saanut jatkovalituslupaa, joten käräjäoikeuden tuomio jäi voimaan.
 Nyt alkavan oikeudenkäynnin lisäksi kolmannessa jutussa Tynkkysen epäillään syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan Facebook-kirjoituksissaan vuonna 2017. Tämä asia on siirtynyt Oulun poliisilta  syyttäjälle syyteharkintaan . Se, nostaako syyttäjä syytettä, selviää myöhemmin.
 Poliisilla on parhaillaan tutkinnassa myös  kolmen muun kansanedustajan rikosepäilyt . Helsingin poliisi epäilee  Päivi Räsästä  (kd.),  Hussein al-Taeeta  (sd.) ja  Juha Mäenpäätä  (ps.) kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.

Kansanedustaja Sebastian Tynkkynen toistamiseen käräjillä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Nettivarkaat koettavat päästä yritysten tietoihin päivittäin. Tunnusten kalastelija huijasi niin Espoota kuin Finnairiakin.

Joukko Espoon kaupungin työntekijöitä sai maaliskuun lopussa sähköpostia. Yksitoista heistä avasi postissa olleen linkin.
 Se oli virhe.
 Näytti siltä, että sähköposti tuli työtoverilta. Se sisälsi linkin OneDrive-tiedostoon. Työkaverit jakavat vastaavan näköisiä työtiedostoja keskenään usein.
 Todellisuudessa linkki vei huijaussivuille, jotka kuuluivat rikollisille Nigeriassa.
 Näin huijaussivujen haltijat saivat pääsyn muun muassa työntekijöiden sähköposteihin.
 Rikolliset saattavat käyttää tietoja petoksiin
 Espoon mahdollinen tietomurto paljastui tietopyynnöstä, jonka Svenska Yle ja A-studio tekivät tietosuojavaltuutettu  Reijo Aarnion  toimistolle. Pyysimme tiedot henkilötietojen väärinkäytöksistä, joihin tietosuojavaltuutettu on joutunut puuttumaan.
 Tapaukset ovat viimeisen vuoden ajalta. Yrityksillä ja muilla organisaatioilla on ollut velvollisuus ilmoittaa väärinkäytöksistä viranomaiselle keväästä 2018 asti.
 Tapauksia, joihin tietosuojavaltuuttettu puuttui, oli 30. Valtuutetun toimiston mukaan yritykset eivät hyvin yleisesti itsekään tiedä, mitä tietoja tunkeutuja on saanut.
 Espoon tapaus ei ole ainutlaatuinen. Se on kuitenkin oivallinen esimerkki hyvin yleisestä nettirikollisuuden muodosta eli tietojen kalastelusta.
 Siinä huijarit yrittävät saada haltuunsa käyttäjätunnuksia, joiden avulla he voivat päästä käsiksi vaikkapa henkilötunnuksiin tai maksukorttien tietoihin. Rikolliset voivat tehdä henkilötunnusten avulla muun muassa petoksia tai identiteettivarkauksia.
 Kyberturvallisuuskeskus varoitti ilmiöstä reilu vuosi sitten. Riski on yhä olemassa ja jopa kasvanut.
 Tunnuksia kalasteleva sähköposti vaikuttavaa usein työtoverin jakamalta tiedostolta. Kyberturvallisuuskeskus
 Espoon kaupungin tapauksessa sähköpostit onnistuivat huijaamaan yhtätoista työntekijää.
 Kun kaupungin työntekijät avasivat sähköpostissa olleen linkin, ruudulle ilmestyi kirjautumisnäkymä Microsoft Office 365 -toimisto-ohjelmiin. Työntekijät kirjoittivat siihen käyttäjätunnuksensa ja salasanansa.
 Näin ulkopuoliset saivat tunnukset ja salasanat itselleen. Tunnusten avulla he pääsivät halutessaan tutkimaan työntekijöiden sähköposteista ja mahdollisesti muistakin tieodostoista erilaisia tietoja.
 Kaupunki on saanut selville, että ainakin 32 eri dokumenttia on avattu. Joukossa oli esimerkiksi tiedotteita ja kokouspöytäkirjoja.
 Tunnusten huijaaminen on yhä yleisempää
 Yritysten työntekijät joutuvat jatkuvasti tietojen kalastelun kohteeksi. Kyberturvallisuuskeskus saa päivittäin ilmoituksia vaarallisista sivustoista ja tunkeutumisesta yritysten tietoihin.
 – Pahimmassa tapauksessa yrityksistä on postitettu edelleen tunnusten kalasteluviestejä muihin yrityksiin, Kyberturvallisuuskeskuksen erityisasiantuntija  Markus Lintula  kertoo Ylen haastattelussa.
 Tunnusten kalastelu on hyvin tiedossa myös yrityksiä edustavassa Elinkeinoelämän keskusliitossa. Sieltä kerrotaan, että tunnusten huijaaminen on yhä yleisempi ongelma.
 Rikollisten kohteena ovat erityisesti Office 365 -palvelun käyttäjät. Microsoftin palvelu on laajasti suomalaisten yritysten käytössä.
 Työsopimuksia päätyi mahdollisesti vääriin käsiin
 Espoossa tunkeutuja sai pääsyn ainakin yhdeksän henkilön arkaluonteisiin tietoihin. Sähköpostit sisälsivät kaupungin työntekijöiden työsopimuksia ja ansioluetteloita. Työsopimuksissa oli henkilötunnukset.
 Asiasta kertoo kaupungin tietosuojavastavaa  Juho Nurmi  puhelimitse Ylelle.
 – Tämä oli erittäin valitettava tapaus. Näin ei saisi käydä, Nurmi pahoittelee ja kertoo kaupungin suhtautuvan vakavasti henkilötietojen väärinkäytöksiin.
 Rikolliset voivat käyttää henkilötietoja esimerkiksi taloudellisten petosten tekoon tai indentiteettivarkauksiin. Tietoihin tunkeutuja voi myös myydä tietojaan eteen päin.
 Tietosuojavaltuutettu Reijo Aarnio arvelee omassa kirjallisessa vastauksessaan Espoolle, että mahdollisesti varastetut tiedot myydään todennäköisesti internetissä tai salatussa TOR-verkossa.
 Espoon kaupungin tietosuojavastaava Juho Nurmi kertoo, että kaupunki reagoi tunnusten kalasteluun nopeasti. Yle/Niklas Fagerström
 Tunkeutujat saivat pääsyn myös kaupungin sisäiseen puhelinluetteloon. Tietoturvaviranomainen sanoo kirjeessään Espoon kaupungille, että tunkeutujan olisi ollut helppo ladata koko luettelo omalle koneelleen.
 – Tästä ei ole kuitenkaan olemassa todistusaineistoa, tietosuojavastaava Nurmi sanoo.
 Luettelo sisältää yli 14 000 työntekijän nimet ja yhteystiedot.
 Osa työntekijöiden puhelinnumeroista ei ole julkisesti saatavilla. Tietosuojaviranomainen huomauttaa kirjeessään Espoon kaupungille, että esimerkiksi lastensuojelun työntekijöiden yhteystiedot voivat olla salaisia.
 Työsopimusten haltijat saivat tiedon hitaasti
 Tieto henkilötunnusten mahdollisesta joutumisesta vääriin käsiin liikkui Espoossa hitaasti.
 Alussa kaupunki arvioi, että yksittäiset ihmiset eivät olisi riskissä joutua ongelmiin tietomurron takia. Kaupunki oletti, että rikollisia kiinnostavat kaupungin maksuliikenne ja mahdollisuus päästä huijaamaan kaupungin rahoja.
 Tietosuojavaltuutettu oli toista mieltä. Toimistosta tuli määräys selvittää asiaa tarkemmin.
 Loppujen lopuksi löytyi yhdeksän henkilöä, joiden työsopimukset ja ansioluettelot olivat saattaneet joutua väärinkäytön kohteeksi.
 Tietosuojavaltuutettu määräsi kaupungin ilmoittamaan heille mahdollisesta tietovarkaudesta nopeasti. Heille piti kertoa myös, kuinka mahdollisia haittoja, kuten taloudellisia petoksia, voi lieventää tai estää.
 Tietosuojavaltuutetun kirjeen jälkeen Espoo toimi niin kuin pyydettiin.
 Siitä huolimatta kului kolme kuukautta, ennen kuin arkaluontoista tietoa mahdollisesti menettäneet henkilöt saivat tietää tapahtuneesta. Lain mukaan ilmoitus olisi tehtävä viipymättä.
 – Teimme erilaisen arvion ja tietosuojavaltuutetun määräyksen jälkeen tietenkin reagoimme välittömästi, tietosuojavastaava Juho Nurmi puolustautuu.
 Espoon kaupunki toimi toki hyvin, kun se ilmoitti mahdollisesta henkilötietojen väärinkäytöstä nopeasti tietosuojavaltuutetulle. Näin täytyy tehdä vuoden 2018 keväällä voimaan tulleen lain mukaan. Kaupunki teki myös rikosilmoituksen poliisille.
 Tietojenkalastelu muutti Espoon kaupungin toimintaa. Nyt tiedostoihin ei pääse pelkän käyttäjätunnuksen ja salasanan avulla. Työntekijöiden on vahvistettava kirjautuminen esimerkiksi puhelimella.
 Kaupunki aikoo myös kouluttaa lisää tietoturva-asioista koko henkilökuntaansa. Koulutusta on annettu Nurmen mukaan jo aikaisemminkin. Silti tunnusten huijaaminen onnistui keväällä.
 Finnairin asiakkaiden tietoja ehkä ulkopuolisella
 Myös lentoyhtiö Finnair on joutunut tänä vuonna tietojen kalastelun uhriksi. Joidenkin asiakkaiden matkatietoja saattaa olla nyt ulkopuolisten hallussa. Tunkeutujat saivat ainakin mahdollisuuden päästä tietoihin halutessaan.
 – Tiedot koskevat joidenkin asiakkaiden muutaman vuoden vanhoja varauksia. Sen lisäksi saatavilla on ollut henkilöstön yhteystietoja, Finnairin tietosuojavastaava  Mikko Viemerö  kertoo Ylelle puhelimessa.
 Viemerö ei halua kertoa, kuinka monen asiakkaan tietoihin tunkeutujilla oli pääsy.
 Finnairin työntekijöiden tunnuksia saaneet henkilöt lähettivät kymmeniä viestejä työntekijöiden sähköposteista. Niissä kalasteltiin lisää tietoja.
 – Toiminta huomattiin nopeasti, ja se pystyttiin automaattisen valvonnan sekä teknisten toimenpiteiden ansiosta myös lopettamaan nopeasti, Viemerö sanoo.
 Aluksi Finnairkaan ei kertonut tietovarkaudesta asiakkaille, joiden henkilötietoja saattoi olla nyt vieraissa käsissä.
 Tietosuojavaltuutettu määräsi myös Finnairin toimimaan toisin. Yrityksen oli ilmoitettava asiakkailleen tapahtuneesta. Tietosuojavaltuutettu arveli, että asiakkaiden riski joutua väärinkäytösten kohteeksi oli suuri.
 Määräyksen jälkeen Finnair otti yhteyttä 12 asiakkaaseensa. Yritys myös lähetti sähköpostia tapahtuneesta koko henkilökunnalle. Finnair on nyt parantanut suojautumistaan tietojen kalasteluhyökkäyksiä vastaan.

Huijarit murtautuivat kaupungin työntekijöiden sähköposteihin Nigeriasta – Jopa henkilötunnuksia vaarassa joutua nettimyyntiin


Summary: Valtionmedian mukaan Pohjois-Korean johtaja onnitteli ohjustestin suorittaneita tiedemiehiä lämpimästi.

Pohjois-Korean valtionmedia KCNA uutisoi torstaina, että maan keskiviikkona onnistuneesti testaamat uudet ballistiset Pukguksong-3 -ohjukset on suunniteltu laukaistavaksi sukellusveneestä.
 Pohjois-Korea oli tiistaina vahvistanut jatkavansa ydinaseneuvotteluja Yhdysvaltojen kanssa.
 Valtionmedian mukaan uudenlainen sukellusveneestä laukaistava ballistinen ohjus eli SLBM-ohjus "hillitsee ulkoisia uhkia ja vahvistaa maanpuolustusta".
 KCNA sanoo myös, että ohjukset laukaistiin pystysuunnassa, ja että ohjustestillä ei ollut haitallista vaikutusta ympäröivien valtioiden turvallisuudelle.
 Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  lähetti ohjustestin suorittaneille tiedemiehille "lämpimät onnittelut", KCNA kertoo.
 Aiheesta lisää:
 Pohjois-Korea teki jälleen ohjuskokeen – ohjus laukaistiin ilmeisesti sukellusveneestä
 Pohjois-Korea: Ydinaseneuvottelut Yhdysvaltain kanssa jatkuvat lauantaina

Pohjois-Korea vahvistaa testanneensa onnistuneesti sukellusveneestä laukaistavaa ballistista ohjusta


Summary: Kone ajautui vaikeuksiin pian nousun jälkeen.

Connecticutissa Yhdysvalloissa useita ihmisiä on kuollut lento-onnettomuudessa keskiviikkona, kun toisen maailmansodan aikainen pommikone törmäsi lentokenttärakennuksiin.
 Nelimoottorisessa Boeing B-17 -koneessa oli yhteensä kymmenen matkustajaa ja kolme miehistön jäsentä. Viranomaiset kertoivat, että onnettomuus on vaatinut kuolonuhreja. Uhrien määrää ei vahvistettu.
 – Palaneita uhreja on hyvin vaikea tunnistaa. Emme halua tehdä virheitä, pelastusviranomaisten edustaja  James Rovella  perusteli.
 Paikallismedian mukaan ainakin viisi ihmistä on kuollut. Yhdeksän ihmisen kerrotaan loukkaantuneen vakavasti. Loukkaantuneiden joukossa oli myös lentokentän huoltotyöntekijä sekä palavaa lentokonetta sammuttamassa ollut palomies.
 Rovella sanoo, että uhriluku voi vielä nousta.
 Pommikone ajautui ongelmiin pian sen jälkeen, kun se oli noussut ilmaan Bradleyn kansainväliseltä lentokentältä lähellä Connecticutin pääkaupunkia Hartfordia. Paikallismedian mukaan lentäjä oli pyytänyt lennonjohdolta lupaa laskeutua pikaisesti moottoriongelman takia.
 – Näimme, että he eivät saaneet nostettua korkeuttaan, kertoi Connecticutin lentokenttäviraston johtaja  Kevin Dillon .
 Kone yritti palata kentälle, mutta lentäjä menetti hallinnan laskeutumisessa ja kone törmäsi lentokentän huoltorakennuksiin. Onnettomuuspaikalta nousi paksu musta savupilvi.
 Lentokenttä oli suljettuna noin kolme ja puoli tuntia onnettomuuden jälkeen.
 Lentoa operoi Collings Foundation, joka järjestää ilmailuharrastajille lentoja historiallisilla lentokoneilla. Connecticutilaisen senaattori  Richard Blumenthalin  mukaan turmakone oli yksi vain kahdeksastatoista jäljellä olevasta B-17-koneesta. Blumenthal sanoi, että onnettomuus voi johtaa rajoituksiin historiallisten lentokoneiden lentämisessä.

Toisen maailmansodan aikainen pommikone putosi lentokentälle Yhdysvalloissa – useita kuollut


Irakissa on otettu käyttöön ulkonaliikkumiskielto Nassiriyyan, Amaran ja Hillan kaupungeissa, viranomaislähteet tiedottivat keskiviikkona. Ympäri Irakia järjestettiin keskiviikkona hallituksen vastaisia mielenosoituksia, jotka yltyivät paikoin väkivaltaisiksi.
 Irakin pääministeri  Abdul Mahdi  kertoi täyden ulkonaliikkumiskiellon tulevan voimaan myös maan pääkaupungissa Bagdadissa torstaiaamuna. Ulkonaliikkumiskielto on voimassa toistaiseksi.
 Mielenosoittajat ottivat yhteen turvallisuusjoukkojen kanssa ja sytyttivät tuleen hallintorakennuksia ja poliittisten puolueiden tiloja.
 Poliisin mukaan mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen välillä käytiin tulitaisteluita Nassiriyyassa. Lisäksi terrorismin vastaiset joukot jouduttiin lähettämään paikalle tilanteen, kun poliisi menetti hallinnan tilanteesta.
 Terrorismin vastaiset joukot käyttivät kyynelkaasua ja tuliaseita estääkseen mielenosoittajia tunkeutumasta Bagdadin lentoasemalle.
 Keskiviikon mielenosoituksissa on kuollut ainakin seitsemän ja loukkaantunut kymmeniä ihmisiä. Tiistain mielenosoituksissa kuoli kaksi ja loukkaantui yli 200 ihmistä.
 Tiistaina alkaneita mielenosoituksia on organisoitu sosiaalisen median alustojen kautta. Tästä syystä Irakin hallinto rajoitti keskiviikon aikana ensiksi Facebookin, Twitterin, Whatsappin ja Instagramin toimintaa, sekä katkaisi myöhemmin myös internet-yhteydet valtaosasta maata.
 Mielenosoitukset alkoivat tiistaina Bagdadissa ja levisivät nopeasti muihin kaupunkeihin. Mielenosoittajat ovat ilmaisseet kaduilla tyytymättömyyttään valtion korruptioon, korkeaan työttömyyteen ja heikkoihin julkisiin palveluihin.
 Aiheesta lisää:
 Irakissa korruptionvastaisia mielenosoituksia – kaksi kuollut, satoja loukkaantunut

Mielenosoitukset jatkuvat Irakissa – ulkonaliikkumiskielto voimaan Bagdadissa


Summary: EU aikoo ryhtyä vastatoimiin.

Yhdysvallat asettaa EU:ssa valmistettaville lentokoneille 10 prosentin tullimaksut ja 25 prosentin tullimaksut joukolle muita tuotteita. Asiasta kertoo Yhdysvaltain kauppaedustaja.
 WTO antoi aiemmin tänään  Yhdysvalloille luvan määrätä EU:lle rangaistustulleja 7,5 miljardin dollarin (6,8 miljardin euron) edestä lentokonevalmistaja Airbusin tukiaisia koskevassa kiistassa. Yhdysvaltain mukaan se ei kuitenkaan aio rankaista EU:ta koko summan edestä, sillä se pyrkii saamaan aikaan sovinnon.
 Kauppaedustaja  Robert Lightziger  sanoi Yhdysvaltain aloittavan neuvottelut EU:n kanssa Airbusin tukiaisista. EU:n kauppakomissaari Cecilia Malmström sanoi aiemmin päivällä, että EU on tehnyt asiasta ehdotuksia Yhdysvalloille viimeksi heinäkuussa, mutta ei ole saanut vastauksia.
 Lightziger arvioi, että tuontitullit osuvat lähinnä Saksaan, Ranskaan, Espanjaan ja Britanniaan.
 EU ilmoitti tarttuvansa vastatoimiin asiassa. WTO on jo vuosina 2010 ja 2011 linjannut, että sekä eurooppalainen Airbus että amerikkalainen Boeing olivat saaneet miljardien edestä kilpailua vääristäviä tukiaisia. WTO:n on määrä linjata lähikuukausien aikana, minkä kokoiset rangaistustullit EU saa määrätä Yhdysvalloille Boeingin saamien tukiaisten johdosta.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi keskiviikkona, että WTO:n päätös on "suuri voitto" Yhdysvalloille.
 Aiheesta lisää:
 Yhdysvaltain ja EU:n tukiaiskiista laajentumassa – rangaistustullien listalla pitkä rivi juustoja kuten Valion emmental
 Pakastekala, lentokoneet, ketsuppi – Näille USA:n tuotteille EU harkitsee vastatulleja Boeing–Airbus-tukiaiskiistan takia
 Boeing–Airbus-tukiaiskiista: EU:n komissio kaavailee 20 miljardin euron edestä vastatulleja amerikkalaistuotteille

Yhdysvallat läimäisee EU:lle tulleja – WTO näytti aiemmin vihreää valoa rangaistustulleille


Summary: Eniten parannuksia on luvassa kaupungin digitaalisiin palveluihin ja asiakaspalveluun.

Helsingissä tulee toimeen jatkossa entistä paremmin englannin kielellä.
 Helsingin kaupunki aikoo lisätä verkkosivujensa englanninkielistä sisältöä.
 Lisäksi kaupunki selvittää asiakaspalvelu- ja neuvontatehtävissä toimivien työntekijöidensä kielitaidon. Kaupunki haluaa myös työntekijöidensä kielitaidon selvästi näkyville.
 Helsinki seuraa siis Espoon jalanjälkiä, joka päätti pari vuotta sitten, että siitä tulee  Suomen ensimmäinen kolmikielinen kaupunki .
 Kaupungin elinvoimaisuus edellyttää englannin kieltä
 Helsinki perustelee tarvetta englannin kielen lisäämiseen elinvoimaisuudella.
 Jotta Helsingin elinkeinoelämä pysyy elinvoimaisena, täytyy alueelle houkutella huomattava määrä lisää kansainvälistä osaamista ulkomailta.
 Helsingin vieraskielisen väestön määrän ennustetaan kasvavan lähes 100 000 henkilöllä vuoteen 2035 mennessä.
 Tällä hetkellä noin kaksi kolmasosaa kaupunkiin muuttavista tulee Suomen ulkopuolelta.
 Helsingin vieraskielisen väestön määrän ennustetaan kasvavan lähes 100 000 henkilöllä vuoteen 2035 mennessä. Tällöin Helsingin asukkaista vieraskielisiä olisi hieman yli neljäsosa.
 Tämän vuoden alussa vieraskielisten asukkaiden osuus kaikista helsinkiläisistä oli 15,7 prosenttia.
 Englanti tulee kaikille toimialoille
 Kaupunki lisää englanninkielisiä palveluja kaikilla toimialoilla vuoteen 2021 mennessä.  Tiedotteessaan  kaupunki on listannut erinäisiä toimenpiteitä, joilla englanninkielisiä palveluita pyritään kohentamaan.
 Lue täältä, miksi Espoo päätti ryhtyä maan ensimmäiseksi kolmikieliseksi kaupungiksi.
 Esimerkiksi maahanmuuttajien palveluja parannetaan pilottina toimineen International House Helsinki toiminnan vakinaistamisella. Tähän yhteyteen on tulossa keskitetty englanninkielistä työllisyyteen, koulutukseen sekä asumiseen liittyvää neuvontaa.
 Helsingin kaupunki kertoo myös pyrkivänsä vaikuttamaan valtioon, jotta ylioppilastutkinto voitaisiin tulevaisuudessa suorittaa englannin kielellä.
 Jatkossa terveysasemille voi tehdä ajanvarauksen myös englanniksi. Lisäksi kulttuuri ja vapaa-ajan toimiala lisää englanninkielistä toimintaa erityisesti nuorille ja lapsille.

Helsingin asukkaista yli neljäsosa on vieraskielisiä 15 vuoden kuluttua – Pääkaupunki päätti parantaa englanninkielisiä palveluitaan


Summary: Postin toimitusjohtaja Heikki Malinen törmäsi valtion täysin omistaman yhtiön mahdottomuuteen: yhtiötä pitäisi johtaa kuin yksityistä firmaa samalla, kun omistaja ei osaa päättää, mitä haluaa, taloustoimittaja Jari Järvinen kirjoittaa.

Heikki Malinen  on ammattijohtaja, joka palkattiin Postin johtoon seitsemän vuotta sitten omistajan eli valtion selvällä toimeksiannolla. Siihen selvyydet sitten loppuivatkin.
 Toimeksiantoon kuului pitää Postin toiminta kannattavana. Käskyn mukaan Malisen oli turvattava yhtiön tulevaisuus luomalla uusia bisneksiä. Tämän kaiken ohella suurten muutosten keskellä olevasta Postista piti rakentaa pörssikelpoinen yhtiö.
 Malisen ja Postin hallituksen mielestä tavoitteisiin on päästy. Mutta rapatessa roiskuu.
 Johtajille muhkeat palkkiot
 Samalla kun Postia laitettiin pörssikuntoon, yhtiön johto joutui saneeraamaan toimintojaan rajusti. Väen vähennykset ja työntekijöiden palkanalennusaikeet saivat poliitikot liikkeelle.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) puuttuivat Postin leikkausaikeisiin, ja jakelivat sekalaisia neuvoja yhtiön johdolle. Samaan kuoroon liittyi iso liuta muitakin poliitikkoja.
 Poliitikkojen närkästystä lisäsivät julkisuuteen nousseet Malisen iso palkka, ja ylipäätään johdon palkkiot. Golf-osakkeitakin Postin johto oli ostanut.
 Toisaalta ei Postin omakaan viestintä ole mennyt aivan nappiin. Pahimpien kohujen aikana kateissa olivat sekä toimitusjohtaja että hallituksen puheenjohtaja. Kriisiviestinnän puutteeseen on kaatunut moni johtaja.
 Tilanne Postin ympärillä ei ole rauhoittunut, vaikka valtio omistajana olisi niin toivonutkin. Tänään ammattijohtaja Malinen veti johtopäätöksensä ja erosi.
 Valtion omistukset taas pinnalle
 Viesti on selkeä: jos omistaja ei kerro yhtiölle tahtoaan, johto ei pysty toimimaan. Tapaus Posti on jälleen kerran osoitus siitä, kuinka huono omistaja valtio on.
 Ensin omistaja kertoo yhtiön toimitusjohtajalle ja hallitukselle, mihin tähdätään, mutta se jälkeen kelkka voi kääntyä moneen kertaan. Jos johto saavuttaa annetut tavoitteet, sen on vaikea ymmärtää saamaansa kritiikkiä. Ja julkisuuskin kohtelee kaltoin.
 Valtiolla on osakeomistuksia peräti 66 merkittävässä yhtiössä. Valtion omaisuuden myynnit nousevat aika ajoin pinnalle. Niin tulee taas pian käymään.
 Miljardien eurojen kysymys kuuluu, pitäisikö valtion luopua osasta kruunujalokivistään ja kuitata huimat myyntitulot? Valtion otteet eivät ole vakuuttaneet omistajana - eivätkä osaomistajanakaan.
 Vauhtia ja vaarallisia tilanteita on riittänyt Postin ja Veikkauksen lisäksi lukuisissa muissakin yhtiöissä, joissa valtio on ollut enemmän tai vähemmän mukana.
 Lue myös:
 Postin Markku Pohjola ministeri Paaterosta: "Omistajaohjaus muuttui vaalien jälkeen" – Paatero: "Meillä on ollut aktiivinen rooli"
 Postin työntekijöiden PAU: Laajat lakot uhkaavat edelleen, eikä Malisen erolla ole siihen mitään merkitystä

Analyysi: Postin Heikki Malinen törmäsi mahdottomaan tehtävään – pistä yhtiö pörssikuntoon, karsi menoja ja pidä poliitikot tyytyväisenä


Summary: Järjestelmän toimittajaksi alun perin valittu englantilainen Rolls-Royce vetäytyi hankkeesta viime vuonna.

Pyhäjoen ydinvoimalan automaatiojärjestelmän toimittaja on selvinnyt. Hanhikivi 1:n automaation toimittaa ranskalais-saksalainen Framatome-Siemens-konsortio. Framatome vastaa suojausautomaatiosta ja Siemens käyttöautomaation toimittamisesta.
 Pyhäjoen ydinvoimalan automaatiojärjestelmän toimittajasta on vallinnut epäselvyys siitä saakka kun sen toimittajaksi alun perin valittu englantilainen Rolls-Royce vetäytyi hankkeesta viime vuonna.
 Sekä Rolls-Royce että Framatome ja Siemens ovat tunnettuja toimijoita ydinvoima-alalla.
 Framatomen teknisiä ratkaisuja käytetään Rosatomin mukaan myös Pyhäjoen ydinvoimalan referenssilaitoksessa Sosnovyi Borissa.
 Pyhäjoen ydinvoimalan pääurakoitsija Titan 2 ja Framatome-Siemens allekirjoittivat sopimuksen automaatiojärjestelmän toimittamisesta Moskovassa meneillään olevassa Russian Energy Week -tapahtumassa.
 Allekirjoittamista edelsi tarjouskilpailu. Fennovoima oli osallisena neuvotteluissa hankkeen luvanhaltijan roolissa.
 Sopimukseen kuuluvan työn teknisestä hallinnoinnista vastaa Rosatomin prosessinohjausjärjestelmiin erikoistunut tytäryhtiö Rusatom Automated Control Systems.
 Automaatio on ydinvoimalan aivot
 Automaatiojärjestelmän voi sanoa olevan ydinvoimalan aivot. Sen toimittajan ratkeaminen on merkityksellinen asia Pyhäjoen ydinvoimalan edelleen hitaasti etenevässä dokumentaatio- ja luvitusprosessissa.
 Säteilyturvakeskuksen mukaan automaatiojärjestelmä on aivan keskeinen alue kun arvioidaan ydinvoimalaitoksen turvallisuutta.
 Rosatomin mukaan allekirjoitettu sopimus on olennainen tekijä pyrkimyksessä saada ydinvoimalan dokumentaatio vastaamaan rakentamislupamenettelyn vaatimuksia.
 Fennovoiman projektijohtaja  Jouni Takakarhu  arvioi automaatiosopimuksen olevan tärkeä merkkipaalu koko Hanhikivi 1 -hankkeelle.
 Hän korostaa, että Framatome-Siemensillä on kokemusta sekä suomalaisista turvallisuusvaatimuksista että venäläisestä VVER-teknologiasta.
 – Laitoksen suunnittelu- ja luvitusaineiston laatiminen voi nyt edetä aikataulun mukaisesti, sanoo Takakarhu.
 Fennovoiman tavoitteena on saada rakentamislupa Pyhäjoen ydinvoimalalle vuonna 2021.
 Paljon on vielä tehtävää
 Fennovoiman operatiivinen johtaja  Timo Okkosen  mukaan koko toimitusketjun valmistelussa suomalaisiin vaatimuksiin on vielä paljon tehtävää.
 Paikalla allekirjoittamistilaisuudessa olivat Rosatomin kansainvälisestä liiketoiminnasta vastaava apulaispääjohtaja  Kirill Komarov  ja Framatomen sekä Siemensin johtajia.
 Ennen kaikkea Venäjälle, kehittyviin maihin ja Itä-Eurooppaan ydinvoimaloita toimittava Rosatom on menestynyt lännessä huomattavasti vaatimattomammin.
 Rosatom onkin korostanut hakevansa vaativana tunnetulta ydinvoimaviranomaiselta Suomen Säteilyturvakeskukselta hyväksyntää, joka avaisi portteja nimenomaan lännen markkinoille.  Komarov ei usko että Hanhikivi olisi Rosatomin viimeinen eurooppalainen projekti.
 – Jo nyt käytämme Unkarissa hyväksemme Suomessa saamaamme tietoa ja kokemusta. Mutta vielä mielenkiintoisempi asetelma on Euroopan ulkopuolella, sanoo Komarov.

Ranskalais-saksalainen Framatome-Siemens -konsortio toimittaa Pyhäjoen ydinvoimalan automaatiojärjestelmän


Länsi-Uudenmaan poliisi on ottanut Espoossa yhden henkilön kiinni yhteisoperaatiossa pelastuslaitoksen kanssa.
 Poliisi kertoo  saaneensa aamupäivällä tehtävän Espoon Kuninkaantielle, jossa henkilön hallussa oli aiemmin nähty käsiase. Poliisin tietojen mukaan ketään ei uhattu.
 Poliisin mukaan henkilö otettiin kiinni asunnon läheltä. Myös asunnossa suoritettiin myös etsintää vaarallisten esineiden tai aineiden varalta.
 Tehtävään osallistui useita poliisin partioita ja pelastuslaitoksen yksiköitä. Poliisin mukaan syy pelastuslaitoksen paikalla oloon oli se, ettei poliisi voinut itse täysin varmistua asunnon turvallisuudesta.
 Operaatio tehtiin Kuninkaantie 42:ssa. Osoitteessa sijaitsee Diakonissalaitoksen Hoivan Kuninkaankallion asumisyksikkö.
 Poliisi kertoo, että läheisten asuntojen asukkaita siirrettiin pois asunnoistaan varotoimenpiteenä, mutta he ovat jo pääseet palaamaan koteihinsa.
 Poliisi tutkii asiaa tällä hetkellä ampuma-aserikoksena.

Poliisi otti yhden henkilön talteen operaatiossa Espoossa – Asiaa tutkitaan ampuma-aserikoksena


Summary: Oras ilmoitti eilen siirtävänsä osan messinkituotannostaan Puolaan. Raumalta lähtisi kymmeniä työpaikkoja.

Hanoja ja vesikalusteita valmistavan Oras Groupin Rauman-tehtaalla järjestetään ensi viikon torstai-illasta alkaen vuorokauden mittainen lakko vastalauseena yhtiön aikeelle siirtää messinkituotantoa Olesnon tehtaalle Puolaan.
 Yhtiö kertoi tiistaina siirtohankkeesta, jonka myötä Rauman Isometsän tehtaalta vähenee lähivuosina kymmeniä työpaikkoja.
 Työntekijät huolissaan yhtiöstä
 Pääluottamusmies  Marko Iltasen  mukaan siirtosuunnitelmaa ei voida hyväksyä, minkä takia tehtaan ammattiosasto on päättänyt julistaa tehtaalle lakon. Lakko alkaa torstaina 10. lokakuuta iltakymmeneltä ja kestää kolmen kahdeksan tunnin työvuoron verran.
 – Ihmettelemme yhtiön johdon tavoitteita siirtää juuri erityisosaamista vaativien hanojen tuotantoa pois Suomesta, Iltanen sanoi tiedotteessa.
 Iltasen mukaan tuotantohenkilöstö on huolissaan työpaikkojen lisäksi myös koko yhtiön tulevaisuudesta. Iltanen peräänkuuluttaakin parempaa, kauaskatseisempaa johtamista.
 Koko tuotantoa järjestellään
 Toimitusjohtaja  Kari Lehtinen  kertoo Kauppalehdelle, että Rauman tehdas keskittyy komposiittimateriaalipohjaisten tuotteiden valmistukseen. Olesnon tehtaalle valmistuu uusi kromaamo, jonka on määrä valmistua vuoden 2021 loppupuolella.
 Oras Group on aiemmin ilmoittanut aloittavansa tuotannon uudelleenorganisoinnin Euroopassa. Saksan Burglengefeldin tehdas ajetaan alas ja tuotanto siirretään muille tuotantolaitoksille.

Oraksen Rauman tehtaalla lakko ensi viikolla – työntekijät protestoivat tuotannon siirtoa Puolaan


Kittilän kuntapäättäjien virkarikosoikeudenkäynnin tuomiosta on valitettu Rovaniemen hovioikeuteen. Käräjäoikeuden tuomiosta valittivat syyttäjä sekä asianomistaja, Kittilän entinen kunnanjohtaja  Anna Mäkelä .
 Valitukset olivat odotettuja, sillä  syyttäjä  ja  Mäkelä  ilmaisivat jo aiemmin olevansa tyytymättömiä Lapin käräjäoikeuden tuomioon.
 Kihlakunnansyyttäjä  Sari Anttosen  mukaan Lapin käräjäoikeuden ratkaisu oli täynnä virheitä. Syyttäjä vaatii nykyisille ja entisille kuntapäättäjille rangaistusta törkeästä virkavelvollisuuden rikkomisesta ja työturvallisuusrikoksesta.
 – Vaadimme myös pääkäsittelyn järjestämistä hovioikeudessa ja koko näytön järjestämistä uudelleen. Se tarkoittaisi käytännössä yhtä laajaa oikeudenkäyntiä kuin käräjäoikeudessa viime syksynä, Anttonen sanoo.
 Vielä ei ole tiedossa, miten ja milloin Rovaniemen hovioikeus ratkaisee valitukset.  Valitusaika päättyi  maanantaina 30. syyskuuta.
 Lapin käräjäoikeus vapautti virkarikoksista epäillyt Kittilän kuntapäättäjät syytteistä  kesäkuun lopulla. Syytteessä olleet kittiläläiset ovat kiistäneet syyllistyneensä rikoksiin.

Kittilä-jupakka: Syyttäjä ja ex-kunnanjohtaja valittivat hovioikeuteen


Summary: Korvausten myöntäminen perustuu rikosvahinkolakiin.

Terveyden- ja sairaanhoidon kustannukset

Kuopiossa tiistaina tapahtuneesta koulusurman kohteeksi joutuneet voivat hakea korvausta valtiolta,  tiedottaa valtiokonttori .
 Teossa rikoksen kohteeksi joutuneille ja heidän erittäin läheisille henkilöille, kuten vanhemmille, voidaan valtiokonttorin mukaan myöntää korvauksta esimerkiksi sairaanhoitokuluista, jotka ovat aiheutuneet rikoksesta, ansionmenetyksestä sekä kivuista ja säryistä. Korvausten myöntäminen perustuu rikosvahinkolakiin, tiedotteessa taustoitetaan.
 Kuolemantapauksessa valtion varoista korvataan hautaamisesta johtuvat kulut sekä kohtuullisesti asiaan liittyvät kulut. Surmansa saaneen läheiselle korvataan lisäksi henkilövahingosta johtuvat tarpeelliset sairaanhoitokulut sekä ansionmenetys.
 Valtion varoista maksettava korvaus on toissijainen suhteessa muihin korvauksiin, tiedotteessa huomautetaan. Näin ollen korvauksesta vähennetään se, minkä hakija on oikeutettu saamaan tai jo saanut muun lain tai vakuutuksen perusteella.
 Tiedotteessaan valtiokonttori myös esittää osanottonsa uhreille ja omaisille.
 Lisätietoja korvauksista ja korvausten hakemisesta kerrotaan  Valtiokonttorin verkkosivuilla
 Yle seuraa Kuopion kouluhyökkäyksen jälkiselvittelyä hetki hetkeltä.   Seuranta-artikkeliin pääset tästä.

Valtiokonttori: Kuopion koulusurmassa vahinkoja kärsineet voivat hakea korvausta valtiolta


Summary: Oikeuskansleri päättää kuulemisten perusteella nostetaanko hallitustunnustelijana olevaa Benjamin Netanjahua vastaan korruptiosyytteitä.

Israelissa alkoi tänään pitkään odotettu kuuleminen, jossa ratkeaa pitkäaikaisen pääministerin  Benjamin Netanjahun  poliittinen tulevaisuus.
 Oikeuskansleri  Avichai Mandelblit   päättää nelipäiväisen kuulemisen perusteella  sen, nostetaanko Netanjahua vastaan rikossyytteitä.
 Kuulemiset ovat Netanjahun viimeinen mahdollisuus välttää korruptiosyytteet. Hänen epäillään muun muassa pyrkineen vaikuttamaan Israelin mediaan.
 Netanjahu voi saada syytteet kolmesta petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä sekä yhdestä lahjonnasta. Oikeuskansleri Mandelblitin odotetaan tekevän ratkaisunsa vuoden loppuun mennessä.
 Epäilyt kiistävä Netanjahu on sanonut joutuneensa poliittisen ajojahdin kohteeksi. Hänen mukaansa tarkoituksena on ollut syöstä hänet vallasta. Tällä hetkellä Netanjahu on hallitustunnustelijan tehtävässä.
 Mistä Netanjahua epäillään?
 Syyteluonnoksia on kolme ja ne on nimetty koodeilla 4 000, 2 000 ja 1 000. Kaikissa kolmessa kysymys on petoksesta ja luottamusaseman väärinkäytöstä. Jutussa 4 000 on mahdollisena syytenimikkeenä myös lahjonta.
 Juttu 4 000  liittyy epäilyksiin, että Netanjahu suosi viestintäministerinä toimiessaan mediamoguli  Shaul Elowitchia  saadakseen itselleen ja vaimolleen  Saralle  myönteistä julkisuutta tämän omistamalla Walla-uutissivustolla.
 Tämän jutun arvioidaan olevan rikosepäilyistä vakavin. Epäilyjen mukaan Netanjahu hyödytti Elowitchin liiketoimia ja olisi näin syyllistynyt lahjontaan. Ensimmäistä kertaa asia nousi julkisuuteen Haaretz-lehdessä neljä vuotta sitten.
 Netanjahun itsensä mukaan hänestä on kirjoitettu sivustolla myös kielteiseen sävyyn.
 Jutun 2 000  pääväite on, että Netanjahu olisi sopinut Yedioth Ahronoth -sanomalehden omistajan  Arnon Mozesin  kanssa itsensä kannalta myönteisistä jutuista. Vastineeksi Netanjahu olisi luvannut toimia, jotka olisivat haitanneet lehden pääkilpailijaa.
 Juttu 1 000  koskee Netanjahun ja hänen vaimonsa liikemies  Arnon Milchanilta  saamia luksustuotteita, kuten shampanjaa ja sikareita. Kysymys on siitä, olivatko ne lahjuksia ja tekikö Netanjahu vastineeksi palveluksia Milchanille.
 Mikä on Netanjahun taktiikka?
 Kuulemisissa Netanjahun kahdellatoista juristilla on mahdollisuus yrittää kumota syyteluonnoksissa esitettyjä väitteitä. Vastapuolella on 20 oikeusministeriön edustajaa, jotka ovat seuranneet tutkintaa vuodesta 2016 asti.
 Netanjahu ei itse osallistunut ensimmäiseen kuulemiseen tänään. Viimeinen neljästä kuulemisesta on ensi maanantaina.
 Jerusalem Postin arvion mukaan Netanjahun tiimin ei odoteta vaativan syytteiden hylkäämistä kokonaan, vaan pyrkivän vesittämään niitä.
 Tavoitteena olisi saada oikeuskansleri Mandelblit luopumaan kokonaan jutusta 2 000 ja saada juttu 4 000 lievennettyä lahjussyytteestä luottamusaseman väärinkäytöksi.
 Mandelblit on jo aikaisemmin lieventänyt jutun 1 000 epäilyksiä lahjonnasta luottamusaseman väärinkäytöksi toisin kuin poliisi ja syyttäjät suosittivat.
 Mikä on mahdollisten syytteiden vaikutus hallitukseen?
 Syytteiden nostamisella olisi suuri vaikutus Israelin poliittiseen pattitilanteeseen. Mahdolliset syytteet voivat vaikuttaa ratkaisevasti siihen, kenestä tulee Israelin seuraava pääministeri.
 Maassa järjestettiin parlamenttivaalit huhtikuussa, mutta niukan enemmistön saaneen oikeistolaisen Likud-puolueen puheenjohtaja Netanjahu ei onnistunut muodostamaan hallitusta.
 Syyskuussa järjestettyjen uusien parlamenttivaalien jälkeen hallituksenmuodostajan tehtävä on jälleen Netanjahulla, vaikka hän kärsi vaaleissa tappion.
 Netanjahu ja vaalit voittanut keskusta-oikeistolaisen Sininen ja valkoinen -puolueen johtaja  Benny Gantz  eivät päässeet neuvotteluissa tulokseen.
 Hallitusneuvottelut voivat olla edelleen kesken loppuvuodesta, jolloin oikeuskansleri päättää syytteistä.
 Mahdollista on sekin, että Netanjahu olisi siihen mennessä syrjäytetty Likudin johdosta, jos maassa ajaudutaan taas uusiin vaaleihin, arvioi Jerusalem Post.
 Jos syytteet nostetaan, voi oikeudenkäynnin alkamiseen mennä kuukausia. Netanjahu voi myös yrittää neuvotella sopimusta oikeudenkäynnin sijaan.
 Korkeimpaan oikeuteen asia menee todennäköisesti vain, jos kohdassa 4 000 nostettaisiin syyte vakavasta lahjonnasta. Jos Netanjahu olisi tuossa vaiheessa pääministeri pitäisi korkeimman oikeuden linjata miten se asiassa etenee.
 Netanjahun tukijat parlamentissa ovat ilmoittaneet pyrkivänsä saamaan hänelle syytesuojan, mutta ei ole takeita onko tukijoita riittävästi.
 Lisää aiheesta:
 Israelin pääministerin korruptiokuuleminen alkoi hallitusneuvottelujen keskellä
 Israelissa Netanjahu sai hallitustunnustelijan tehtävän
 Jutussa käytetty lähteinä:
 Haaretz: 3 Lawyers, 4 Days Netanyahu's Pre-indictment Hearing Begins Today
 The Jerusalem Post: Netanyahu's lawyer: There is a solid foundation for changing the charges

Israelin pitkäaikaisimman pääministerin kohtalon hetket alkoivat – Nämä syytteet uhkaavat Netanjahua


Summary: Väkivallanteko tapahtui kokonaisuudessaan yhdessä luokkahuoneessa. Poliisin mukaan kaikkiaan luokassa oli "toistakymmentä" ihmistä.

Kuopion kouluiskun kuolonuhri on nuori ukrainalaissyntyinen nainen. Uhri asui Kuopiossa puolisonsa kanssa ja opiskeli Savon ammattiopistossa. Ukrainan lähetystö vahvistaa Ylen aiemmin kertoman tiedon.
 Kouluhyökkäyksessä Savon ammattiopiston tiloihin kauppakeskus Hermanissa eilen kuoli yksi ihminen ja kymmenen loukkaantui. Yle seuraa tapausta ja tarjoaa siitä tuoreimmat tiedot hetki hetkeltä  täällä.
 Seitsemän uhreista naisia
 Kuopion yliopistollinen sairaala KYS kertoi keskiviikkona aamulla, että kaksi vakavimmin loukkaantunutta on tehohoidossa ja heidän tilansa on vakaa. Toinen heistä on iskusta epäilty tekijä. Osastohoidossa on kolme lievemmin loukkaantunutta potilasta, joilla on leikkaushoitoa vaativia vammoja. Viisi loukkaantunutta on päässyt sairaalasta kotiin.
 Kuopion yliopistollisen sairaalan johtajaylilääkäri  Antti Hedmanin  mukaan uhrit ovat iältään 15–50-vuotiaita. Seitsemän heistä on naisia. Keskusrikospoliisi ei vahvista loukkaantuneiden sukupuolta, ikää tai henkilöllisyyttä tässä vaiheessa.
 Loukkaantuneilla on viiltohaavoja, jotka syntyivät, kun he olivat yrittäneen puolustautua tekijältä. Potilailla on viiltovammojen lisäksi murtumia.
 Loukkaantuneiden joukossa on myös epäiltyä kahdesti ampunut poliisi. Useiden silminnäkijähavaintojen mukaan yksi loukkaantuneista on ammattiopiston opettaja.
 Kaikki luokkahuoneessa olleet vaarassa
 Iskun epäilty tekijä on vuonna 1994 syntynyt Siilinjärveltä kotoisin oleva mies. Hän on Savon ammattiopiston opiskelija. Poliisi ei vielä kommentoi, ovatko epäilty ja uhri olleet tekemisissä muutoinkin kuin opinnoissa.
 Keskusrikospoliisin mukaan ammattiopiston luokassa oli läsnä "toistakymmentä" ihmistä. Väkivallanteko kookkaalla teräaseella tapahtui kokonaisuudessaan luokkahuoneessa, ja kaikki haavoittuneet olivat tekohetkellä luokassa.
 Poliisin mukaan kaikki luokassa olleet olivat tilanteessa vaarassa. Luokkahuoneessa olleet liiketalouden opiskelijat olivat aloittaneet opintonsa tänä syksynä.
 Lue lisää:
 Nämä kuusi asiaa Kuopion koulusurmasta tiedetään: Tekijä vasta-aloittanut opiskelija aseenaan sapeli, KRP pyytää kaikkia mahdollisia vihjeitä
 Poliisi Kuopion kouluhyökkäyksestä: Teko on epäillyn taustaan nähden yllättävä – Yle seuraa hetki hetkeltä
 Koulusurman jälkeinen aamu on ollut oppilaitoksella erittäin raskas – johtaja: "Ihmisillä on suuri tarve puhua ja jakaa tunteita"
 Kuopion koulusurma: ainakin näihin 4 kysymykseen haetaan nyt vastauksia

Tämä Kuopion koulusurman uhreista tiedetään: ukrainalaissyntyinen kuolonuhri asui Kuopiossa, loukkaantuneista valtaosa naisia


Summary: Vanhemmat kokevat vahvoja riittämättömyyden, syyllisyyden ja väsymyksen tunteita arjessa, selviää Mannerheimin lastensuojeluliiton tekemästä nettikyselystä.

Järjestö kysyi avoimessa nettikyselyssä minkälaisia huolia vanhemmat ovat kokeneet viimeisen vuoden aikana. Vanhempien yleisimmiksi huoliksi nousivat riittämättömyyden tunne, huoli arjen hallinnasta ja rahahuolet.
 Monilla vanhemmilla riittämättömyyden tunteeseen liittyy väsymystä, ja kokemus siitä ettei aika riitä kaikkeen mitä haluaisi tehdä. Monet kokevat myös syyllisyyttä, kertoo suunnittelija  Anna-Maija Okker  Mannerheimin lastensuojeluliitosta.
 – Vastauksista näkyy tietyllä tavalla myös vanhempien armottomuus itseään kohtaan. He saattoivat kertoa minkälaisia vanhempia haluaisivat olla, mutta etteivät pysty olemaan odotusten mukaisia, kertoo Okker  Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Lasta koskevista huolista suurimmaksi nousi lapsen kokema yksinäisyys ja kaverisuhteet.
 – Paljon pohdittiin sitä onko lapsella kavereita, tai ovatko he lapselle sopivia kavereita, kertoo Anna-Maija Okker.
 – Myös kiusaaminen koulussa, sosiaalisessa mediassa ja pelimaailmassa puhutti paljon. Monissa vastauksissa pohdittiin erilaisia (kaveripiiristä) ulosjäämisen paikkoja.
 Perheen rahahuolet ja parisuhteeseen liittyvät ongelmat ovat asioita, joista puhumisen moni kokee vaikeaksi. Kyselyn mukaan monia vanhempia ja perheitä huolettaa riittävätkö rahat arjen pyörittämisen jälkeen enää ylimääräiseen. Esimerkiksi joulu on monelle lapsiperheelle vaikeaa aikaa, kun lasketaan riittävätkö rahat enää joululahjoihin, kertoo Okker.
 Myös vanhemman kokema yksinäisyys on kyselyn mukaan asia, josta usein vaietaan.
 – Perheessä tulisi pyrkiä mahdollismman avoimeen, suvaitsevaan ja hyväksyvään vuorovaikutukseen, että tälläisestä asiasta voisi kertoa, sanoo Okker.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton viime keväänä tekemään kyselyyn vastasi vajaat 650 vanhempaa. Heistä suurin osa oli 2-12 -vuotiaiden lasten äitejä.

MLL: Monet vanhemmat kokevat riittämättömyyden tunteita – "Lapsen yksinäisyys ja kaverien puute suuri huoli"


Summary: Retki lähikauppaan opettaa lapsille, kuinka ruoka päätyy kaupan hyllylle.

Kananmunahyllyllä käy kuhina.
 Neljä koululaista tutkii kananmunakennojen alla olevia hintalappuja. Tehtävänä on vertailla virikehäkkimunien, luomumunien ja vapaan kanan munien kilohintoja.
 Arabian peruskoulun kolmasluokkalaisilta  Victoria Iloselta ,  Urho Taskiselta ,  Matilda van Vlietiltä  ja  Ville Taipaleelta  tehtävä sujuu ongelmitta, vaikka kilohinta ei ole ennestään tuttu asia. Kananmunahyllyltä löytyy muutakin uutta ja ihmeellistä.
 – Minä en ainakaan tiennyt, että on sellaisia jättiläiskananmunia, sanoo van Vliet.
 – Niitä voisi käyttää isoihin leivonnaisiin tai pannukakkuihin, jos tarvitsee monta kananmunaa, van Vliet jatkaa.
 Kolmas luokka on tullut retkelle lähikauppaan Helsingin Arabiassa. Lapset ovat jakautuneet pienempiin ryhmiin, jotka tutkivat lihan, kasvisten, viljan, kalan ja kananmunan reittiä kauppaan.
 Tämä on nyt sitä  ilmiöoppimista  ja  luokkahuoneen ulkopuolelle menemistä , mitä uudessa opetusuunnitelmassa vaaditaan.
 Viljaryhmä on saanut tehtäväkseen selvittää, kuinka paljon muroissa on sokeria. Markku Pitkänen / Yle
 Retki kauppaan on Ruokatieto-yhdistyksen ja S-ryhmän yhdessä laatima opetuspaketti, jossa opitaan vastuullisen kuluttamisen taitoja ja terveellistä syömistä. Oppimateriaali on Ruokatiedon tuottamaa ja S-ryhmän ruokakaupat ottavat kouluryhmiä vastaan.
 Viljaryhmä on saanut tehtäväkseen selvittää, missä leivässä on eniten kuitua ja kuinka paljon muroissa on sokeria. Liharyhmä joutuu kysymään kauppiaalta, mitä tarkoittaa kokoliha.
 Eli ohjelmassa on matematiikkaa ja ympäristöoppia, sanoo luokanopettaja ja kotitalousopettaja  Liisa Lavonen .
 – Tämä tukee laaja-alaisen osaamisen taitoja. Olemme tänään pohtineet paljon hintoja ja sellaista uutta käsitettä kuin kilohinta, sanoo Lavonen.
 Arabian S-marketin kauppias  Janne Lahti  on isännöinyt monta koululaisten kaupparetkeä ja tietää, mikä lapsia kaupassa kiinnostaa.
 Pullonpalautuskone ja takahuoneessa sijaitseva iso kylmiö.
 Arabian S-marketin kauppias Janne Lahti (oik.) vastaa lasten kysymyksiin. Markku Pitkänen / Yle
 – Mikä on teidän painavin tuotteenne, kysyy kolmasluokkalainen  Alex Hakala  kauppiaalta.
 – Minä veikkaan, että jos te käytte hedelmä- ja vihannespöydässä, siellä on aika isoja meloneita, vastaa kauppias Lahti empimättä.
 Retkiä aiotaan järjestää ympäri Suomea
 Kaupparetki on hyvä esimerkki uuden opetussuunnitelman mukaisesta ilmiöoppimisesta, jossa opitaan oman kokemuksen kautta. Luokanopettaja Lavosen mukaan oppilaat ovat innokkaampia oppimaan, kun pääsevät pois luokkahuoneesta.
 – Täällä ilmiöoppiminen onnistui hyvin, sillä me olimme oikeassa kaupassa ja meillä oli käytännön tehtäviä. Lapset voivat hyödyntää näitä huomioita ihan arkielämässä, kun käyvät perheen kanssa kaupassa, sanoo Lavonen.
 Ruokatiedon kasvatusasiantuntija  Emmi Tuovisen  mukaan kaupparetkeä on pilotoitu vuonna 2018. Nyt se on määrä laajentaa ympäri Suomen.
 Retken päätteeksi lapset saavat valita yhden hedelmän ja yhden vihanneksen mukaan evääksi. Mikä oli kolmasluokkalaisen mielestä parasta vierailussa ja ryhmätyöskentelyssä?
 – Varmaan se, että ei ollut yhtään erimielisyyksiä, me olimme kaikki samaa mieltä, sanoo Matilda van Vliet.
 Arabian koulun luokanopettaja Liisa Lavonen. Markku Pitkänen / Yle

Kilohinta oli kolmasluokkalaisille aivan uusi juttu – Lapsille opetetaan ruuan alkuperää ja fiksua kuluttamista aivan uudella tavalla


Summary: Kouvola kokeilee ensimmäisenä kuntana Suomessa menetelmää, jossa tietyökoneita ohjataan 3D-koneohjauksella.

Vaalea höyry nousee ilmaan tietyökoneiden huristessa Kouvolan Anjalassa, kun Elimäentie saa uuden pinnan.
 Kyse ei ole mistä tahansa tien päällystyksestä.
 Kouvola kokeilee ensimmäisenä kuntana Suomessa uutta tietomallintamiseen pohjautuvaa tienpäällystystekniikkaa.
 Silloin päällystettävä tie mitataan ja mallinnetaan laserkeilauksella eli liikkuvaan ajoneuvoon kiinnitetyllä etäisyysmittarilla. Se piirtää tarkan kuvan tien muodosta.
 Näin tien geometria ja ongelmakohdat saadaan tarkasti selville. Suunnittelija pystyy mittausten perusteella päättämään, jyrsitäänkö vanhaa asfalttia pois, vai tasataanko vanhaa asfalttia tasausmassalla.
 Tie päällystettiin viiden työvuoron aikana. Antro Valo / Yle
 Työtapa puuttuu paikkoihin, jotka vaativat täsmäkorjausta. Tie päällystetään vasta sen jälkeen – toisin kuin perinteisesti on tehty. Perinteisen asfaltoinnin ongelma on juuri se, ettei ongelmakohtien päälle vedetty asfaltti vie epätasaisuuksia pois.
 – Tiessä voi olla monttuja tai patteja tai tien reuna saattaa roikkua. Epätasaisuudet pystytään tasaamaan ennen varsinaista asfaltointityötä joko asfaltin jyrsinnällä eli poistolla, tai sitten tasausmassan levityksellä. Niin tien profiili saadaan optimaaliseen muotoon, tietomallintamisen ja koneohjauksen asiantuntija  Manu Marttinen  NCC Industry Oy:stä sanoo.
 Mittatarkan suunnitelman pohjalta pystytään ohjaamaan asfalttityökoneita.
 – Asfalttityökoneita, eli asfaltinjyrsintä ja -levittäjää pystytään ohjaamaan suunnitelman pohjalta 3D-koneohjaustekniikalla. Kuski ajaa edelleen työkonetta, mutta koneen työstöterä säätyy oikeaan korkoon ja kaltevuuteen suoraan suunnitelman pohjalta. Silloin tiestä tulee täysin suunnitelman mukainen.
 Tasaisempia teitä
 Käytännössä tekniikalla saadaan entistä tasaisempia teitä.
 – Tiet ovat myös turvallisempia ja elinkaarikustannuksiltaan halvempia. Jos tie on hyvässä kunnossa, siinä toimii esimerkiksi kuivatus hyvin, eikä vesi pääse tien rakenteeseen. Tie on myös helpompi aurata talvella, kun siinä ei ole ylimääräisiä patteja. Kaikki lähtee kerralla pois.
 Tekniikka säästää myös asfalttia ja sitä myötä luonnonvaroja.
 – Kun tasaisuutta korjatessa suunnitellaan kunnolla, pystytään käyttämään enemmän tasausjyrsintää. Siinä säästyy asfalttia, materiaaleja ja luonnonvaroja.
 Tietyökoneita ohjataan menetelmässä 3D-koneohjaustekniikalla. Antro Valo / Yle
 Kouvolassa menetelmällä päällystetään noin 1,5 kilometrin mittainen tieosuus Anjalan kirkolta Inkeroisten sillalle. Kyseessä on pilottikohde.
 Työn on määrä valmistua keskiviikkona. Sen käyttöä harkittaneen Kouvolassa myös tulevaisuudessa.
 – Tekniikkaa käytettäneen tarpeen mukaan, jos ilmenee isompia tien profiilin korjausta vaativia tienpätkiä, tiemestari  Pekka Ahomies  Kouvolan kaupungilta sanoo.
 Ahomiehen mukaan menetelmää käyttämällä säästetään rahaa, kun turhasta tasausmassan käytöstä päästään eroon. Tämä ratkaisee toisenkin ongelman.
 – Pitkillä helteillä paksu päällystekerros kuumenee kuuteenkymmeneen asteeseen ja raskas liikenne uudelleen muovaa sen pintaa. Siihen tulee uria, tiemestari Pekka Ahomies kertoo.
 ''Suomi on edelläkävijä''
 Manu Marttisen mukaan koneohjausta on käytetty jo jonkin aikaa maanrakennuksessa, jolloin maanrakennuskoneita on ohjattu 3D-koneohjauksella.
 Olemassa olevan tieverkon parantamista, tasaustoimenpiteiden ja tie- ja katuverkon optimointia alettiin kuitenkin kehittää Marttisen mukaan Suomessa. ELY-keskuksen hankkeissa tekniikkaa on käytetty vuodesta 2012 lähtien. Ensimmäinen kohde oli Valtatie 6 Parikkalassa.
 Menetelmässä kuski ajaa työkonetta perinteiseen tapaan, mutta koneen työstöterä säätyy oikeaan korkoon ja kaltevuuteen suoraan suunnitelman pohjalta.  Antro Valo / Yle
 – Vaikuttaa oleellisesti tien kestävyyteen ja elinkaareen, kun tiellä ei ole puutteita, jotka estäisivät esimerkiksi veden valumisen pois. Kun kuivatus saadaan kuntoon, tielle pystytään antamaan huomattavasti pidempi elinkaari, Manu Marttinen kertoo.
 Marttisen mukaan Suomi on menetelmän osalta maailman kärkimaa. Marttinen on ollut puhumassa aiheesta esimerkiksi Yhdysvalloissa, Ranskassa, Englannissa ja Ruotsissa. Ulkomailla aiheesta on oltu kiinnostuneita.
 – Olen ollut puhumassa aiheesta maailmalla, eikä tämä ole mitään tavallista tekemistä siellä. Suomi on edelläkävijä. Tämä on hi-techia maailmalla.
 Marttisen mukaan Suomi on saanut viime vuosina rummutettua paljon muitakin uusia maanrakentamisen huipputeknologian tekniikoita maailmalla.
 – Olemme onnistuneet edistämään rakentamisen digitalisaatiota tosi paljon maailmalla. Se koskee tätä menetelmää ja monta muutakin asiaa tietomallintamisessa.

Jo 7 vuotta sitten tiedettiin, kuinka teistä saadaan tasaisia ja turvallisia – silti vain yksi kunta on kokeillut uudenlaista asfaltointia


Summary: Al-Holin leirissä on sattunut useita väkivaltaisuuksia viime päivinä. Suomalaisnainen kertoo Ylelle paloitellusta ruumiista, joka löydettiin ulkokäymälästä.

Syyriassa al-Holin leirissä on puhjennut levottomuuksia, joiden seurauksena leirin vartijat ovat avanneet tulen. Useita ihmisiä on loukkaantunut ja ainakin yksi ihminen on mitä todennäköisimmin kuollut.
 Yle on saanut viestejä aiheesta kolmelta suomalaisnaiselta. Kaikki sanovat, että leirissä ammuttiin. He väittävät, että jopa kolmesta kuuteen ihmistä olisi kuollut.
 – Ihan silmitöntä ammuntaa. Luodit lensi teltoista sisään, yksi kirjoittaa.
 – Me maattiin lasten kanssa tuntikausia, koska pelkäsimme luoteja. Täällä ei todellakaan ole turvallista. Ja säälittävintä tässä on se ettei meidän maita kiinnosta, viestittää toinen.
 Yle ei ole pystynyt vahvistamaan naisten kertomia yksityiskohtia, mutta myös Lääkärit ilman rajoja -avustusjärjestö ja uutistoimisto Hawar kertovat ammuskelusta leirillä.
 Suomalaisnaisen al-Holin leiristä Ylelle lähettämä viesti. Yle
 Lääkärit ilman rajoja -järjestön mukaan leiriä vartioivat kurdisotilaat vastasivat maanantaina voimalla leirissä olevien naisten ja lasten mielenosoitukseen. Sen mukaan ainakin neljä naista sai ampumahaavoja.
 – Ryhmämme hoiti neljää naispotilasta ja yritti samaan aikaan hakea suojaa tulitukselta potilaiden kanssa,  järjestö sanoo tiedotteessaan .
 Syyrian kurdialueella toimivan uutistoimisto Hawarin mukaan tapahtumat alkoivat, kun joukko naisia kokoontui teltassa. Kun kurdisotilaat tulivat paikalle, syntyi jonkinlainen kahakka, ja  sotilaat avasivat tulen .
 Norjalaisen VG -lehden toimittajat ovat  haastatelleet kurdiviranomaista tapahtumista . Shexmos Ahmad sanoo haastattelussa, että naisia oli maanantaina kokoontunut sharia-tuomioistuimeen. He rankaisivat indonesialaista naista puukottamalla hänet kuoliaaksi, koska nainen oli rikkonut pukeutumiskoodia. Kun kurdivartijat saapuivat paikalle, olivat naiset uhanneet vartijoita veitsillä. Sen jälkeen he avasivat tulen.
 Kurdiviranomaisten mukaan yksi nainen olisi kuollut ja seitsemän haavoittunut tulituksessa, sanoo uutistoimisto Hawar, joka on lähellä kurdihallintoa ja kurdien YPG-armeijaa. Lisäksi viitisenkymmentä naista otettiin  uutistoimiston mukaan kiinni .
 Suomalaisnaisen al-Holin leiristä Ylelle lähettämä viesti. Yle
 Suomalaisnaiset: "Luodit lensi teltoista sisään"
 Al-Holin leiriin on koottu naisia ja lapsia terroristijärjestö Isisin aiemmin hallitsemalta alueelta.
 Joukossa on Ylen tietojen mukaan yksitoista suomalaista äitiä ja kolmisenkymmentä suomalaista lasta. Yle on tavannut heistä useita käydessään leirissä keväällä ja loppukesästä.
 – Erittäin pelottava päivä meillä on ollut tänään [maanantaina]. Sotilaat alkoivat ampua päättömästi ja täyttäessämme vettä luoteja vaan lensi päämme yli, kolmas kirjoittaa.
 Yle ei ole voinut vahvistaa välikohtaukseen liittyviä yksityiskohtia eikä sitä, ovatko naiset kirjoittaneet viestinsä yhdessä. Naisten nimiä ei julkaista turvallisuussyistä.
 Järjestö: Leirin olot surkeat, protesteja odotettavissa
 Al-Holissa työskentelevä Lääkärit ilman rajoja -järjestö kertoo, että sen työntekijät eivät loukkaantuneet tulituksessa. He joutuivat kuitenkin poistumaan leiristä.
 Washington Post haastatteli kahta avustustyöntekijää toisesta järjestöstä, jonka työntekijä puhui lehdelle nimettömänä.
 – Tilanne oli kaoottinen. Kuulimme vain ammuskelua,  lähde sanoo.
 Lääkärit ilman rajoja varoittaa, että mielenosoitukset al-Holissa tulevat jatkumaan, koska leirin elinolosuhteet ovat surkeat ja sinne on vaikea toimittaa apua.
 – Jatkamme tilanteen seuraamista. Olemme äärimmäisen huolestuneita leirin asukkaiden hyvinvoinnista. Leirin tämänhetkinen turvallisuustilanne on pakottanut meidät ja muita humanitaarisia järjestöjä vähentämään avun tarjoamista leirissä, järjestö sanoo.
 Järjestö vaatii leirin johtoa varmistamaan, että protesteja ja kahakoita ei kukisteta voimatoimin.
 Al-Holin leirissä on noin 70 000 ihmistä, joista noin 20 000 Isis-taisteilijoiden perheenjäseniksi epäiltyä on suljettu kurdisotilaiden vartioimalle alueelle. Heistä noin 11 000 on muualta kuin Syyriasta ja Irakista.
 Syyrian Al-Holin leirille on eristetty noin 11 000 ulkomaalaista, jotka on tuotu Isisin hallitsemilta alueilta. Yle ei ole haastatellut kuvan henkilöitä.  Antti Kuronen / Yle
 Lähteet: Käymälästä löytyi paloiteltu ruumis
 Al-Holin leirissä on ollut muitakin välikohtauksia viime päivinä.
 Lauantaiaamuna ulkokäymälästä löytyi naisen paloiteltu ruumis. Se oli kätketty ulosteiden sekaan.
 Yksi leirissä olevista suomalaisnaisista sanoo Ylelle nähneensä ruumiin. Hänen mukaansa se löydettiin hänen telttansa läheisyydestä.
 – Näin omin silmin sen paloitellun siskon. Käsivarsi, pää ja torso ainakin kaivettiin ylös, nainen kirjoittaa viestissään.
 Ruumiin löytymisen vahvistaa myös Ylen käyttämä avustaja, joka vieraili al-Holissa lauantaina. Leirin johto oli kertonut hänelle ruumiista ja arvioinut, että se oli ollut käymälässä ainakin kymmenen päivää.
 Myös kurdien uutistoimisto Hawar kirjoittaa paloittelusurmasta.  Uutistoimiston mukaan naisen  ruumiista löytyi jälkiä väkivallasta: murtumia oli päässä ja eri puolilla ruumista.
 Suomalaisnaisen al-Holin leiristä Ylelle lähettämä viesti. Yle
 Ylen avustajan mukaan leirin johto uskoo, että surma voi liittyä epäilyihin avioliiton ulkopuolisista suhteista.
 Yksi leirissä olevista suomalaisnaisista kirjoittaa viestissään Ylelle, että leirissä olisi aiemmin tapettu ihmisiä muun muassa rahan takia. Viime aikoina nuorten poikien ja tyttöjen tai naisten väliset avioliiton ulkopuoliset suhteet ovat hänen mukaansa aiheuttaneet kiistoja leirissä, jopa joukkotappeluita.
 – Nyt kun ei enää ole [islamilaista lakia eli] shariaa, niin porukka ei oikein tiedä miten näitä tapauksia hoitaa. Jotkut haluavat tappaa tähän syyllistyneet... ja ilmeisesti yksi sisko käytiin jo hakkaamassa.
 Hän kertoo pelkäävänsä väkivaltaa käyttäviä "pimeitä siskoja, jotka paloittelee ihmisiä". Pelon takia hän sanoo viettävänsä mahdollisimman paljon aikaa teltassaan.
 Kaikki kolme Ylen tavoittamaa naista kertovat pelkäävänsä oman ja lastensa turvallisuuden puolesta.
 VG -lehden haastatteleman kurdiviranomaisen  mukaan kyseessä on indonesialainen nainen, joka tapettiin sharia-tuomioistuimen toimesta. Hänen mukaansa leirissä on naisia, jotka yrittävät luoda Isis-järjestelmän leiriin.
 Kurdien uutistoimisto Hawarin mukaan  al-Holissa myös pahoinpideltiin viikonloppuna vakavasti kaksi naista, jotka olivat kieltäytyneet osallistumasta koraanioppituntiin. Yle ei ole voinut vahvistaa pahoinpitelyyn liittyviä tietoja muista lähteistä.
 On tavallista, että vanhemmat lapset hoitavat päivisin pikkusiskojaan ja -veljiään. Kuvan lapset eivät ole suomalaisia.  Antti Kuronen / Yle
 USA: Leiri voi johtaa Isisin vahvistumiseen
 Leirissä on ollut turvallisuusongelmia aiemminkin. Heinäkuun lopussa indonesialainen nainen tapettiin sen jälkeen, kun hän oli  keskustellut toimittajan kanssa .
 Kesäkuun lopussa nuori nainen tapettiin todennäköisesti siitä syystä, että hän kieltäytyi pukeutumasta peittävään kaapuun. Leiriltä on raportoitu myös leipäveitsin  tehdyistä hyökkäyksistä vartijoita vastaan .
 Syyrian kurdien autonomisen hallinnon mukaan leiri on aikapommi. Paikallishallinto on patistanut ulkomaita ottamaan vastaan kansalaisensa al-Holista. Hallinnon mukaan sen resurssit eivät riitä takaamaan suuren leirin turvallisuutta.
 Myös Yhdysvaltain asevoimat ovat varoittaneet leirin voivan johtaa terroristijärjestö Isisin uuteen nousuun. Yhdysvaltain mukaan järjestö on  vahvistumassa Syyriassa ja Irakissa .
 Syyskuun puolivälissä Isisin johtaja  Abu Bakr al-Bagdadi kannusti  audiotallenteessa kannattajiaan vapauttamaan al-Holin leirissä olevat Isisin jäsenet.
 Yhdysvallat on kehottanut Euroopan unionin maita vastaanottamaan kansalaisiaan leiristä turvallisuussyistä.
 Lue myös :

Äiti vei Sumeyan Suomesta Isisin alueelle tokaluokkalaisena – tyttö päätyi naimisiin 13-vuotiaana ja kertoo nyt tarinansa Ylelle
 Suomalainen Minna al-Holin leirillä: "Menen mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" – Muut naiset toivovat paluuta kotimaahan   Al-Holin leirillä on kaksi kuolleen suomalaisnaisen lasta – orpojen omaiset ovat vedonneet viranomaisiin, jotta heidät noudettaisiin Suomeen
 Isis nousee uudelleen Syyriassa – Yhdysvallat vetää samalla joukkojaan maasta
 Isoäiti odottaa perhettään kotiin Vantaalle, mutta tytär ja lapsenlapset ovat Syyrian aavikolla – Suomi vatvoo yhä, mitä al-Holin leirin naisille ja lapsille pitäisi tehdä
 Suomalaisesta Mikaelista tuli kalifaatin lapsi: "En tiennyt, että mulle tulee käymään elämässä näin"

Vartijat ampuivat al-Holin leirissä – useita loukkaantui, kertovat järjestöt ja leirissä olevat suomalaisnaiset Ylelle: "Luodit lensivät  teltoista sisään"


Summary: Yle seurasi hetki hetkeltä presidenttien yhteistä sekä Niinistön omaa tiedotustilaisuutta Valkoisessa talossa.

Presidentti  Sauli Niinistö  tapasi illalla Suomen aikaa Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Valkoisessa talossa.
 Yle seurasi tässä artikkelissa hetki hetkeltä lehdistötilaisuutta. Kello 22.40 jälkeen Suomen aikaa Niinistö piti oman lehdistötilaisuuden suomalaistoimittajille.

 Lue myös:
 "Suomi kiinnostaa Yhdysvalloissa enemmän kuin koskaan" – Trumpin hallinnon asiantuntija odottaa Niinistön vierailun tiivistävän turvallisuusyhteistyötä
 Presidentti Trump arvostelee virkarikostutkintaansa: "Tämä on vallankaappaus"
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä

Ukraina-kohu vei huomion Niinistön ja Trumpin tapaamisessa – kahdenkeskisissä keskusteluissa esiin nousivat myös jäänmurtajat ja arktinen alue