Summary: Tamperelainen Sanna Ax myy kerrostalokolmiotaan itse. Ilmoitus netissä poiki neljässä päivässä neljä näyttöä.

Tamperelainen  Sanna Ax  on kahden asunnon "loukussa". Uusi, isompi koti on jo ostettu, nyt pitäisi saada myytyä kolmio Tampereen Hatanpäältä.
 Kaikki aikaisemmat asuntokauppansa Ax ja hänen miehensä  Jarmo Kakkonen  ovat tehneet kiinteistönvälittäjän kanssa, mutta nyt tarkoitus on hoitaa homma itse. Suurin syy on raha.
 – Välittäjän palkkioon menee helposti kymppitonni. Saman rahan eteen saa itse tehdä aika paljon töitä. Päätettiin, että kokeillaan, kun mitään kauheaa kiirettä ei ole, Ax perustelee.
 Asuntokaupassa hyvät kuvat ovat tärkeä myyntivaltti. Sanna Ax antoi kuvaustehtävän ammattilaiselle. Jimi Soinila Photography
 – Helpompaahan se olisi välittäjän kautta. Mutta sitten läheltä tuli myyntiin hiukan pienempi asunto, jota ei ollut remontoitu lainkaan, sen hinta oli aika korkea ja se meni kaupaksi kahdessa viikossa.
 Tämän kokoisia asuntoja ei ole hirveästi myynnissä Tampereella.   Sanna Ax
 Hatanpää sijaitsee parin kilometrin päässä Tampereen keskustasta. Alueella myyntiin tulevat asunnot vaihtavat omistajaa yleensä äkkiä.
 – Tämän kokoisia ja ikäisiä asuntoja ei ole hirveästi myynnissä Tampereella. Pyysimme aluksi välittäjiltä arvioita, ja kaikki sanoivat, että asunto menee nopeasti kaupaksi, Ax sanoo.
 – Se on ostajallekin kiva, että meidän ei tarvitse lisätä välittäjän palkkiota myyntihintaan, vaan pystymme kilpailemaan hiukan paremmin myös hinnalla.
 Kun myy ja esittelee itse asuntoaan, kuulee väkisinkin, kuinka asuntoa katsomaan tulevat kommentoivat asunnon ratkaisuja. "Onhan siinä vähän paljas olo, kun ihmiset esimerkiksi katsovat kaappeihin. Mutta toisaalta olen mieluummin paikalla näkemässä, mitä tapahtuu", Sanna Ax sanoo. Marjut Suomi / Yle
 Omatoimiseen myyntiin kannusti myös läheltä löytynyt esimerkki. Ax kertoo, että hänen veljensä oli vastikään myynyt itse asunnon Jyväskylässä ja kokemukset olivat hyviä.
 – Veli sai itse myymällä asunnostaan korkeamman hinnan kuin mitä välittäjät arvioivat.
 Omatoiminen kauppa hienoisessa laskussa
 Suomessa myydään yli 70 000 vanhaa asuntoa ja kiinteistöä vuodessa. Kiinteistönvälitysalan Keskusliitto (KVKL) seuraa asuntojen välityslukuja Tilastokeskuksen datan ja oman Hintaseurantapalvelunsa kautta.
 Vanhojen asuntojen kaupassa välittäjien osuus on viimeiset kolme vuotta pysynyt hyvin vakaana, noin 80 prosentissa. Uusissa asunnoissa osuus on selvästi pienempi, 30–40 prosenttia.
 KVKL:n toimitusjohtaja  Maria-Elena Ehrnrooth  sanoo, että alalla itsemyyjiä ei koeta suurena uhkana.
 – Moni myös kokeilee ensin itse ja ottaa välittäjän avuksi jos ostajaa ei ala löytyä. Kiinteistönvälittäjää voi käyttää jo puhtaasti siitä syystä, ettei vain itse viitsi tai ehdi, Ehrnrooth sanoo.
 Viimeisen vuoden aikana kiinteistövälittäjien myymien asuntojen osuus näyttäisi olevan jopa hienoisessa kasvussa. KVKL:n mukaan tätä voi osittain selittää se, että kiinteistövälittäjien luvuissa on mukana myös yritys, joka kohdistaa palvelunsa juuri itsemyyjille. Tässä mallissa omistaja hoitaa itse asuntonsa esittelyn, välittäjä esitteiden laatimisen, markkinoinnin ja muut paperityöt.
 Netissä yksityisilmoittajien osuus viisi prosenttia
 Omatoimista kauppaa helpottaa se, että kiinteistönvälittäjien ja yksityisten kauppiaiden ilmoitukset löytyvät samoilta verkkosivuilta, kuten Etuovi.comista tai Oikotie.fistä. Sivustot tarjoavat myös neuvoja niille, jotka haluavat ryhtyä oman elämänsä kiinteistövälittäjiksi.
 Esimerkiksi  Etuovi.com issa yksityisilmoittajien osuus on reilut 5 prosenttia. Data-analyytikko  Niina Matikaisen  mukaan osuus on pysynyt viimeiset viisi vuotta hyvin vakaana.
 Ilmoittelussa ei ole suuria alueellisia eroja. Verkkosivuston ilmoitusaikojen perusteella välittäjien ja itsemyyjien ilmoitukset pysyvät sivulla lähes yhtä pitkään.
 – Keskimääräisessä markkinointiajassa ei näytä olevan juurikaan eroa sillä, onko myyjä välittäjä vai itsemyyjä. Tänä vuonna poistetuissa ilmoituksissa yksityisilmoittajien markkinointiajan mediaani on 76 päivää, ja välittäjien markkinointiajan mediaani on 72 päivää, Matikainen sanoo.
 – Ilmoituksen poistaminen ei takaa sitä, että kohde on myyty, eli emme kuitenkaan tiedä, mitkä kohteet tulevat myydyksi.
 Hilkka Lappalainen on myynyt asuntoaan toukokuusta asti
 Tampere on kasvukeskus, jossa vanhan kerrostaloasunnon keskimääräinen myyntiaika on 69 päivää. Yli neljä kertaa pienemmässä, reilun 53 000 asukkaan Mikkelissä markkinat ovat toisenlaiset, vanhaa kerrostaloasuntoa joutuu myymään keskimäärin 118 päivää.
 Hilkka Lappalainen  esitteleekin myynnissä olevaa asuntoaan Mikkelissä tottuneesti.
 – Sijainti on loistava. Torille kävelee kymmenessä minuutissa, mutta silti tämä on rauhallinen paikka. Ulkoilumaastot, uimaranta, konserttitalo Mikaeli ja kauppa ovat vieressä. Taloyhtiö on hyvä ja putkiremontit tehty. Ja mukavat naapurit!, Lappalainen hehkuttaa.
 Hilkka Lappalainen on huomannut, että asunnon myyminen on kovaa työtä. "Näytöt pitää järjestää itse ja seurailla, nouseeko vai laskeeko hinnat", Lappalainen sanoo.  Esa Huuhko / Yle
 Lappalainen on myynyt Mikkelissä sijaitsevaa kerrostalokolmiotaan jo noin neljä kuukautta. Asuntokaupan tilanne on Mikkelissä toinen kuin esimerkiksi Tampereella.
 – Hinnat ovat kesän aikana laskeneet, erityisesti tällaisissa isoissa asunnoissa, Lappalainen tietää.
 Lappalainen halusi kokeilla asunnon myyntiä itse, koska mitään hirveää kiirettä ei lapsuudenkotiinsa Rantasalmelle muuttaneella naisella ole. Varmuutta lisäsi se, että taustalla on jo useampia kiinteistövälittäjän kanssa tehtyjä kauppoja. Hänenkin silmissään siintää säästö.
 – Tämä asunto on 83 neliötä, ja suurimmalla osalla välittäjistä on prosenttipohjainen palkkio. Täällä palkkio olisi 5 000–6 000 euroa, Lappalainen sanoo.
 Asunto-osakkeet helpoimpia myytäviä
 Yleensä omatoimiseen asuntokauppaan ryhtyvät myyvät vanhoja kerrostalo- tai rivitaloasuntoja. Asunto-osakkeen myyminen on paljon helpompaa kuin kokonaisen kiinteistön, esimerkiksi omakotitalon, myyminen.
 Läheskään kaikki ostajat eivät edes lähesty itsemyyjiä.  Kari Kaitasuo
 Pirkanmaan Kiinteistöliiton toiminnanjohtaja  Jorma Koutonen  vertaa asunto-osakkeen kauppaa irtaimistokauppaan.
 – Asunto-osakkeiden kaupassa myydään osakekirjaa. Kiinteistön omistaa taloyhtiö ja osakkeet tuottavat hallintaoikeuden sen tiettyyn osaan tai tilaan, Koutonen sanoo.
 Myös lähes 20 vuotta kiinteistönvälittäjänä toiminut  Kari Kaitasuo  arvioi, että esimerkiksi Tampereella tyypillisimmin itse myytävät asunnot ovat osakehuoneistoja ja sijaitsevat lähellä keskustaa.
 Kiinteistönvälittäjän käyttöä voi lisätä kasvanut tietoisuus myyjän vastuusta.  "Varsinkin vanhemmissa asunnoissa tulee helposti jälkipyykkejä ja riitoja. Meidän tehtävänä on toimia niin, että niitä mahdollisimman vähän tulisi", sanoo 18 vuotta kiinteistönvälittäjänä toiminut Kari Kaitasuo. Marjut Suomi / Yle
 Suomen Kiinteistönvälittäjät ry:n Tampereen alueyhdistyksen varapuheenjohtajana toimiva Kaitasuo uskoo, että suuri osa ostajista suosii joka tapauksessa välittäjien myymiä asuntoja.
 – Isoin kilpailu käydään kiinteistövälittäjien kesken. Läheskään kaikki ostajat eivät edes lähesty itsemyyjiä.
 "Valokuvista ei kannata säästää"
 Sanna Ax sanoo, että ilmoituksen laatiminen ei ole mitään rakettitiedettä. Kun hän esimerkiksi kirjoitti esittelytekstiä, hän otti vinkkejä muista ilmoituksista.
 – Mietin, mihin asioihin itse kiinnitän huomiota ja mitkä vetoavat minuun ja kirjoitin tekstin sen pohjalta, Ax sanoo.
 Kaikkea hän ei kuitenkaan tehnyt itse. Ax sanoo nähneensä liikaa ilmoituksia, joissa on kännykällä väärästä kulmasta otettuja, sumuisia ja hämäriä kuvia. Axin ilmoitukseen valokuvat otti alan ammattilainen.
 – Siihen kannustaisin ehdottomasti kaikkia. Asuntoa myydään kuitenkin paljon mielikuvilla. Se ei ollut mitenkään iso sijoitus.
 Myös Hilkka Lappalainen kertoo käyttäneensä ammatikuvaajaa.
 Neljässä päivässä neljä näyttöä
 Jutuntekohetkellä Sanna Ax:n asunnon myynti-ilmoitus on ollut netin Etuovi.com -palvelussa neljä päivää.
 Asunnossa on jo järjestetty neljä näyttöä.
 – Ensi viikollakin on tulossa lisää porukkaa, jos asunto on silloin vielä vapaana, Ax sanoo.
 Tämänhetkisellä kokemuksella Ax on valmis suosittelemaan myyntitapaa, mutta varauksella.
 – Suosittelen, jos on suhteellisen varma olo ja jos on sellaisella alueella, missä asunnot liikkuvat nopeasti, Ax sanoo.
 – Mutta jos on kiireinen elämä, niin suosittelisin kääntymään ammattilaisen puoleen. Kyllähän tämä aikaa vie.
 Samoilla linjoilla on Hilkka Lappalainen.
 – Kyllä tämä koettelee hermoja, kun myyntiaika pitenee ja pitenee. Välillä on jo ollut sellainen tunne, että pitäisikö jo antaa välittäjälle. Mutta en tee sitä vielä, Lappalainen sanoo.
 Lappalainen aikoo jatkaa omatoimista myyntiä vielä muutaman kuukauden.
 – Toivon, että syksyn aikana saisin tämän myydyksi. Neljä kuukautta on keskimääräinen tämän kokoisen asunnon myyntiaika Mikkelissä. Puolen vuoden jälkeen ehkä voin luovuttaa, Lappalainen sanoo.

Viidennes vanhoista asunnoista myydään ilman välittäjää – "Palkkioon menee helposti kymppitonni"


Summary: Ylen kuvat Grönlannista kertovat, miten muuttuva ympäristö muokkaa grönlantilaisten tulevaisuutta.

Grönlannissa ilmaston lämpenemisestä kertovat paitsi tutkimusasemien tiedot, myös asukkaiden omat havainnot.
 Tutkijat  kiersivät viime vuonna kysymässä , millaisia huomioita grönlantilaiset ovat tehneet ja miten he uskovat ilmastonmuutoksen vaikuttavan elämäänsä.
 Tutkijoiden ja asukkaiden havainnot kertovat samoista muutoksista.
 Yhdeksän kymmenestä grönlantilaisesta ajattelee, että ilmastonmuutos tapahtuu ja että se on heille merkittävää. Puolet sanoo, että muutos johtuu ihmisen toiminnasta. Noin kolmannes katsoo, että kyse on normaalista luonnon kiertokulusta.
 Suurin osa haluaa suojella ympäristöä, vaikka se veisi työpaikkoja.
 Juha Kivioja / Yle
 Grönlannin pääkaupungissa Nuukissa melojat ovat lähdössä matkaan, koska sää on hyvä. Nuukissa meri on sulana aiempaa pidempään.
 Ilmaston lämpeneminen on Grönlannille ongelma, mutta se myös hyötyy ilmiöstä. Turismi kasvaa. Kahta lentokenttää aiotaan laajentaa suoria kansainvälisiä lentoja varten, ja Etelä-Grönlantiin on tulossa uusi kenttä.
 Juha Kivioja / Yle
 Nuukista kotoisin oleva 18-vuotias Kiki Godtfredsen on kampanjoinut saadakseen päättäjät toimimaan ilmastonmuutoksen pysäyttämiseksi. Hän kertoo miettivänsä ilmastoa paljon.
 Juha Kivioja / Yle
 Kalastaja Jens Peter Olsvig on asunut Ilulissatissa koko ikänsä. Hän suree sitä, että lämpötila on noussut. Se tarkoittaa, että hän ei pysty enää käyttämään koiravaljakkoaan.
 Juha Kivioja / Yle
 Koiravaljakoiden määrä on romahtanut, koska merijää on haurastunut.
 Metsästäjillä ja kalastajilla on kaamosaikaan Pohjois-Grönlannissa suuria haasteita. Merijäällä on vaarallista kulkea koiravaljakolla, koska pilkkopimeässä ei pysty luottamaan siihen, että jää kantaa.
 Juha Kivioja / Yle
 Ilulissatin jäävuono on YK:n kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestö Unescon maailmanperintökohde. Paikalliset kertovat, että jäävuoret ovat paljon pienempiä kuin 20 vuotta sitten.
 Grönlannin jään sulaminen vaikuttaa meriveden pinnan korkeuteen koko maailmassa.
 Juha Kivioja / Yle
 Ilulissatin jäävuoret ovat peräisin viereiseltä Sermeq Kujalleq -jäätiköltä. Ilmastonmuutoksen myötä jäätiköt vetäytyvät, ja niistä valuvien sulamisvesien määrissä on havaittu muutoksia.
 Juha Kivioja / Yle
 Tutkija Thomas Juul-Pedersen työskentelee Grönlannin ilmastonmuutoksen tutkimuskeskuksessa. Juul-Pedersenin mukaan arktisella alueella sulaminen tapahtuu sellaisella vauhdilla ja laajuudella, että tutkijat eivät pysty sitä täysin selittämään.
 Arktiselta alueelta on kerätty tutkimustietoa varsin lyhyeltä aikajaksolta. Se vaikeuttaa laskelmien tekemistä. Tutkijat tekevät hartiavoimin töitä saadakseen lisää tietoa.
 Juha Kivioja / Yle
 Ilulissatissa kuivataan turskaa parvekkeella. Kaksi kolmesta grönlantilaisista syö ruokaa, jota he ovat itse kalastaneet, metsästäneet tai keränneet.
 Grönlantiin on tullut uusia lajeja, joista yksi on makrilli. Kova maailmanlaajuinen kysyntä ja kalan korkea hinta ovat hyödyttäneet valtaosin kalastuksesta riippuvaista Grönlantia.
 Juha Kivioja / Yle
 Johannes Heilmann Nuukista on kalastanut 50 vuotta. Hän on huomannut, että vuodenajat ovat muuttuneet.
 Heilmann suhtautuu tulevaisuuteen luottavaisesti. Jos sään kanssa on ongelmia, hän kertoo miettivänsä, mitä isä opetti säästä ja kalastuksesta. Ihmisen on sopeuduttava elämään luonnon mukaan, Heilmann sanoo.
 Lue myös:
 Lunta ei riitä leikkeihin kuten ennen ja jääkarhut tulevat lähemmäksi – Grönlantilaiset nuoret ovat jo nähneet ilmaston muuttuvan

Kymmenen kuvaa Grönlannista: Nämä maisemat muuttuvat, kun ilmasto lämpenee – merijää haurastuu, koiravaljakot katoavat, jäävuoret kutistuvat


Summary: Sijoittaja ja sijoituskirjailija Merja Mähkä on kerryttänyt 300 000 euron arvoisen sijoitussalkun. Säästeliäs Mähkä karsii aktiivisesti menoistaan ja sijoittaa säännöllisesti.

Suurella osalla suomalaisista palkkapäivä häämöttää kuun lopussa. Sijoittajalla ja sijoituskirjailija  Merja Mähkällä  on ollut palkkatyössä ollessaan selkeät rutiinit, kun palkka kilahtaa tilille: ensin maksetaan pakolliset menot, kuten asuminen ja ruokabudjetti ja sitten napataan heti talteen etukäteen päätetty summa. Tätä ennen ei mietitä yhtään mitään shoppailua tai ulkonasyömistä.
 – On fiksua ottaa heti palkasta se summa, minkä aikoo joka kuussa säästää ja sijoittaa se, Mähkä kertoi Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.
 Lisäksi 300 000 euron sijoitussalkun kerryttänyt Mähkä pitää jatkuvasti kirjaa menoistaan.
 – Olen tehnyt menoseurantaa ihan fanaattisesti jo pitkän aikaa ja olen alkanut huomata, mihin menee ylimääräistä rahaa.
 Kätevä apuväline siihen ovat olleet monien pankkienkin tarjoamat aplikaatiot.
 Yrittäjänä työskentelevällä Mähkällä korjausliikkeen vaati vastikään lounasruoka.
 – Teen keskustassa töitä ja huomasin, että lounasbudjettini kasvoi 33 euroon viikossa. Tein heti korjausliikkeen ja aloin tehdä eväät mukaan työpäiväksi.
 Remontti- ja sisustushaaveet syyniin
 Säästämisestä kiinnostuneiden kannattaa Mähkän mielestä myös pohtia, ovatko kaikki kalliit remontit kodissa aivan tarpeellisia. Tai hankkiiko sisustusesineitä vain, koska ne ovat nyt trendikkäitä.
 – Me unelmoimme kovasti kauniista kodista ja luomme mielikuvaa, että haluamme elää tietynlaisessa unelmassa. Jos se oikeasti on unelma, niin mikäs siinä. Mutta jos se paine tuleekin ulkoa päin, että täytyy olla vaikka maalaisromanttinen koti tai koti, jossa on kivalla tavalla yhdistelty uutta ja vanhaa, niin voi miettiä, että onko tämä minun näköistä elämää vai voisinko hyödyntää rahan jotenkin toisin.
 "Opettelin juomaan kaljaa, koska se oli halvempaa baarissa"
 Mähkä sanoo, että hän on ollut aina luonteeltaan säästäväinen, ja että toisinaan rahan käyttö aiheuttaa hänelle myös tuskaa.
 – Harmittaa, kun joku asia maksaa paljon.
 Hän muistelee opiskeluaikojaan, jolloin hän päätti päästä opiskelijajuhlista vähän pienemmällä budjetilla.
 – 90-luvulla kaverini halusivat mennä hienoihin drinkkibaareihin ja opettelin juomaa kaljaa juuri sen takia, että se oli paljon halvempaa kuin drinkkibaarin drinkit. Olihan se vähän noloa tilata niitä hienossa baarissa, Mähkä nauraa.

Palkkapäivä koittaa: Näin toimii sijoittaja ja säästämisen asiantuntija


Summary: Jos seksiä harrastetaan pelkästään nautinnon takia, ei sillä ehkä ole niin väliä, kumman sukupuolen kanssa menee sänkyyn.

Jo 20–40 vuoden kuluttua iso osa lapsista pannaan alulle laboratoriossa ja seksiä harrastetaan ihan muuten vaan.
 Näin uskoo yhdysvaltalaisen Stanfordin yliopiston professori  Henry T. Greely.  Hän esitti ajatuksensa pari vuotta sitten kirjassa, josta keskustellaan yhä.  Britannian yleisradioyhtiö BBC julkaisi äskettäin aihetta käsittelevän artikkelin .
 Greelyn ajatus on, että yhä useammat valitsevat laboratoriohedelmöityksen siinäkin tapauksessa, että heillä ei ole lisääntymiseen liittyviä ongelmia. Hän muistuttaa, että maailmassa on jo 8 miljoonaa lasta, jotka ovat saaneet alkunsa koeputkihedelmöityksessä.
 Koeputkihedelmöitys on jo osoittautunut turvalliseksi, eikä sen yleistymiselle ole esteitä.
 Greelyn näkemys on, että tulevaisuudessa isän on jätettävä laboratoriolle spermanäyte ja äidin ihonäyte. Viikossa tai parissa tulevat vanhemmat saavat tiedon sadasta alkiosta, jotka on kehitetty heidän soluistaan.
 Vanhemmat valitsevat tästä tarjonnasta genomiltaan miellyttävimmän alkion, joka siirretään tulevan äidin kohtuun.
 Menetelmä saattaa aluksi arveluttaa ihmisiä, mutta Greely uskoo vakaasti, että ajan myötä ihmisten epäluulot hälvenevät ja menetelmää ei pelkästään siedetä, vaan aletaan suosia, kun jälkeläisten hankkiminen tulee ajankohtaiseksi.
 Onko tulevaisuuden seksissä kyse ensisijaisesti nautinnosta?
 Jos lisääntymisestä tulee suurelta osin laboratoriopuuhaa niin vällyjen alla on aikaa keskittyä parisuhteen tiivistämiseen tai pelkästään seksin iloihin. Ja jos nautinnosta on kyse, ei tulevaisuudessa ole ehkä hirvittävästi väliä sillä, kumman sukupuolen edustaja on petikaverina.
 Lastenlääkäri tutkii vastasyntynyttä. AOP
 BBC:n julkaiseman artikkelin kirjoittaja  Brandon Ambrosino  esittää ruokavertauksen: ihmisen selviytymisen kannalta ei ole väliä, mitä hän syö, kunhan syö. Ja kun ruokailusta on tullut nautinnon ja sosiaalisen yhdessäolon väline, ei ihmisen suhdetta syömiseen voi enää kutistaa selviytymiseen.
 Ambrosino muistuttaa, että homoseksuaalisuus ei ole tavatonta myöskään eläinten keskuudessa. Eläimet eivät identifioidu homoseksuaaleiksi, mutta eivät myöskään ei-homoseksuaaleiksi. Jos seksin tarkoitus on nautinto, voi sitä saavuttaa kumman sukupuolen kanssa tahansa.
 Ehkä nyt on aika myöntää, että useimmille meistä tärkein syy harrastaa seksiä liittyy nautintoon, hän sanoo.
 Länsimaiden kulttuuri on kulkenut tähän suuntaan erityisesti ehkäisypillerin keksimisen jälkeen. Sitä seurasi seksin vallankumous, joka on muuttanut paljon. Esimerkiksi suhtautuminen ei-aviolliseen seksiin on nykyisin paljon sallivampaa kuin aikoina ennen pilleriä.
 Onko siis suhtautumisemme seksiin riippuvainen ajasta ja paikasta? Olisiko se edes yllättävää?
 Muuttuuko nuorten käsitys seksin luonteesta?
 Yhdysvalloissa tänä vuonna tehdyn tutkimuksen mukaan 40 prosenttia milleniaaleista – eli sukupolvesta, joka tuli täysi-ikäiseksi vuosituhannen vaihteen tienoilla – ei koe itseään täysin heteroseksuaaleiksi.
 Sama kehitys näkyy Suomessakin, tosin vähemmässä määrin. Turun yliopiston seksiäkin tutkinut mediatieteen professori  Susanna Paasonen  vahvistaa, että mitä nuoremmasta sukupolvesta on kyse, sitä vähemmän sillä on tarvetta määritellä itseään mihinkään kategoriaan. Tämä näkyy esimerkiksi kouluterveyskyselyissä.
 Jos ennen katsottiin, että homoseksuaalisuus ei ole luonnollista, ovat käsitykset muuttuneet rajusti noista ajoista.
 Turun yliopiston mediatieteen professori Susanna Paasonen  Turun Yliopisto
 Muutos on ollut rajua jopa 15 viime vuoden aikana. Kaiken kaikkiaan nuoret sukupolvet näyttäisivät suhtautuvan avoimemmin seksuaalisuuteen. Eri asia on, muuttuuko suhtautuminen ikääntymisen myötä, Paasonen lisää.
 Paasonen muistuttaa Britanniassa käytössä olevasta termistä "leisure sex". Se pitää sisällään hedonistisen suhtautumisen seksiin: sitoutumattomuutta, kumppaneiden hakemista Tinderillä sekä sellaista, mikä ennen laskettiin "kinkyksi" eli normaalista poikkeavaksi, hieman pervoksi.
 Siihen voi liittyä sekin, ettei seksissä ole sukupuolella niin väliä, Paasonen sanoo.
 Nuoremmille myöskään muunsukupuolisuus ei ole erityisen eksoottinen asia. Paasosen mukaan sellaisiakin muunsukupuolisia on, jotka synnyttävät, mutta identifioituvat miehiksi ja toimivat isinä.
 Onko laajojen joukkojen laboratoriohedelmöitys edes realismia?
 Ajatus lasten saamisen siirtämisestä ainakin osin laboratorioon viehätti jo 1970-luvulla ainakin radikaalifeministejä.
 Paasonen mainitsee esimerkkinä kanadalais-yhdysvaltalaisen  Shulamit Firestonen , joka esitti tuolloin, että tasa-arvon lisääntymisen kannalta olisi hyvä, jos otettaisiin vakavasti teknologian antamat mahdollisuudet ulkoistaa lisääntyminen.
 Hyksin hedelmällisyyslääkäri  Kirmo Wartiovaara  sanoo pitävänsä toistaiseksi akateemisena keskustelua siitä, että laboratoriohedelmöityksistä tulisi normi.
 – Se voisi onnistua, jos geneettinen testaus tulee yhtäkkiä halvaksi ja viisautemme niin suureksi, että ymmärtäisimme tuloksista jotain. En näe sitä todennäköisenä pitkään aikaan, hän sanoo.
 Ihmisalkion geenien muokkaaminen ei myöskään onnistuisi, sikäli kun ne liittyvät esimerkiksi kauneuteen ja älykkyyteen.
 Toisaalta kehitys kehittyy koko ajan, eikö totta?
 Perinnöllisyyslääkäri Kirmo Wartiovaara Hyksistä.. Katriina Laine / Yle
 – Kyllä, mutta muuttuuko suhtautumisemme siihen hyväksyvämmäksi? Tai olemmeko 40 vuoden kuluttua sitä mieltä, että vain tietynlaiset lapset saavat syntyä?

Lapset pannaan alulle laboratoriossa ja seksiä harrastetaan, koska se on mukavaa – näinkö tulevaisuudessa?


Summary: Greta Thunbergin vihainen puhe sai presidentti Trumpin pilkkaamaan ilmastoaktivistia, mutta tämä käänsi pilkan hyväkseen.

Ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  syytti YK:n ilmastokokouksessa maanantaina  vihaisesti päättäjiä ja aikuisia siitä, että he eivät tee mitään ilmastonmuutoksen torjumiseksi.
 – Minun ei pitäisi olla täällä. Minun pitäisi olla koulussa, toisella puolella valtamerta. Silti te kaikki tulette meidän nuorten luo toivoa saadaksenne. Kuinka te kehtaatte?
 – Olette varastaneet unelmani ja lapsuuteni tyhjilIä sanoillanne, ja silti minä olen onnekkaiden joukossa. Ihmiset kärsivät, ihmiset kuolevat, kokonaiset ekosysteemit romahtavat. Olemme lajien joukkokadon partaalla ja te kykenette vain puhumaan rahasta ja satuilemaan ikuisesta talouskasvusta. Kuinka te kehtaatte?
 Yhdysvallat on presidentti  Donald Trumpin  aikana irtautunut Pariisin ilmastosopimuksesta ja purkanut päästörajoituksia, joten Thunbergin turhautuminen kohdistuu myös häneen.
 Trumpin ei pitänyt edes osallistua ilmastohuippukokoukseen, mutta hän tuli silti hetkeksi kokoukseen. Thunbergin ilme on totinen, kun hän YK:n aulassa näkee ohitse kävelevän suurvaltajohtajan.
 Tiistaiaamuna Trump tölväisi kokouksessa itku kurkussa esiintynyttä 16-vuotiasta Thunbergiä "onnelliseksi tytöksi, joka katsoo eteenpäin valoiseen ja mahtavaan tulevaisuuteen".
 Thunberg ei alkanut kinata presidentin kanssa, vaan otti Trumpin kommentin tiistaina twitter-tilinsä henkilöluonnehdinnaksi.
 Greta Thunberg, twitter
 Twitterissä sanasotaa kommentoivat – arvattavasti – jakautuivat kahteen leiriin. Toisten mielestä henkilöön käyvä solvaaminen on halpamaista, ja siihen turvautuvalla ei ole enää asiakommentteja.
 Toiset taas pitivät Thunbergiä outona ja pelottavana kuten Jeanne d'Arc tai Roman Polańskin ohjaaman  Rosemaryn painajainen  -elokuvan paholaisen lapsi.
 Thunbergiä koskevan kiistelyn kiihkeydelle voi etsiä selityksiä, tässä niistä yksi.:
 – Jos teinin intohimoinen puhe vaivaa sinua niin paljon, ja olet valtaapitävä, ehkä sinun pitäisi paneutua ongelmaan ja tehdä sille jotakin. Tuota kutsutaan huonoksi omaksitunnoksi.

Trump pilkkasi Greta Thunbergiä, ilmastoaktivisti näpäytti takaisin ottamalla Trumpin kommentit Twitter-luonnehdintaansa


Summary: Saksan johtaja keskusteli tiistaina kummankin maan presidenttien kanssa.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kertoi tiistaina tukevansa Yhdysvaltojen ja Iranin välisiä keskusteluja. Merkel tapasi Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trumpin  ja Iranin presidentin  Hasan Rouhanin  YK:n yleiskokouksen yhteydessä.
 – Toivotan yhdysvaltojen ja Iranin väliset keskustelut tervetulleiksi, sanoi Merkel.
 – Ei ole kuitenkaan realistista, että ennen keskustelupöytään menemistä pakotteet poistettaisiin.
 Aiemmin tiistaina Iranin Rouhani sanoi, että Iran on valmis keskustelemaan pienistä muutoksista vuoden 2015 ydinsopimukseen jos pakotteet poistetaan. Sopimus on Iranin ja kuuden muun maan välinen.
 Rouhani on sanonut näin  aiemminkin  tänä vuonna.
 Angela Merkel ja Donald Trump keskustelivat 24. syyskuuta New Yorkissa YK:n päämajassa.  Guido Bermann / EPA / Handout/ Bundesregierung
 Yhdysvallat  vetäytyi ydinsopimuksesta  viime vuoden toukokuussa. Trump palautti samalla talouspakotteet Irania vastaan.
 Tilanne mainen välillä on jatkuvasti ollut jännittynyt. Esimerkiksi reilu viikko sitten Saudi-Arabiassa öljyntuotantoon tehtiin iskuja.  Yhdysvallat syyttää iskuista Irania , minkä Iran on kiistänyt.
 Trump on kiristänyt viime aikoina pakotteita Iranian vastaan sekä määrännyt Yhdysvaltojen armeijan joukkoja Saudi-Arabiaan ja Arabiemiirikuntiin tuen osoituksena maille.
 Maanantaina myös Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  sanoi tiistaina toivovansa Yhdysvaltojen ja Iranin aloittavan pian keskustelut. Macron tapasi Rouhanin maanantaina.
 Lue myös:
 Trump puhui YK:ssa: "Tulevaisuus ei kuulu globalisteille, se kuuluu patriooteille" – Niinistön mielestä puhe oli sovitteleva

Saksa tukee Yhdysvaltojen ja Iranin ydinsopimuskeskusteluja – Merkel näkee silti pakotteiden pysyvän tiukasti


Summary: Myös edustajainhuoneen puhemies demokraattien Nancy Pelosi aikoo tiedottaa asiasta keskiyöllä Suomen aikaa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti tiistaina, että hän antaa luvan julkistaa Ukrainan presidentin kanssa käymänsä puhelinkeskustelun puhtaaksi kirjoitetun tekstin. Julkistus tapahtuu keskiviikkona.
 Myös edustajainhuoneen puhemies  Nancy Pelosi  aikoo pitää tiedotustilaisuuden puolilta öin Suomen aikaa. Pelosin arvellaan sanovan jotain siitä, aikooko demokaattipuolue nostaa virkasyytteen Trumpia vastaan Ukraina-tapauksen vuoksi.
 – Tulette huomaamaan, että kyse oli hyvin ystävällisestä ja täysin asiallisesta puhelusta, Trump kirjoitti tiistaina  Twitterissä .
 Trumpin on väitetty painostaneen Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyitä  tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkuutta tavoittelevan  Joe Bidenin  ja tämän pojan Hunterin toimia.
 Hunter Biden  on ollut mukana ukrainalaisessa kaasuyhtiössä, jota on syytetty korruptiosta. Häntä vastaan ei ole toistaiseksi esitetty mitään todisteita korruptiosta.
 Uutiskanava  CNN:n  mukaan Trump antoi käskyn keskeyttää sotilasapu Ukrainalle vain vajaa viikko ennen kuin hän keskusteli puhelimessa Zelenskyin kanssa.
 Lue lisää:
 Tapaus Ukraina saattaa kampittaa Trumpin kovimman vastustajan, mutta viedä Trumpin oikeuteen – Mistä Ukraina-skandaalissa on kyse?
 Trump kiistää painostaneensa Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia – myöntää kuitenkin ottaneensa Bidenin puheeksi
 USA:n media: Trump painosti Ukrainan presidenttiä tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan toimia

Trump lupaa julkistaa puhelinkeskustelunsa Ukrainan presidentin kanssa


Summary: Ensimmäinen päärooli opetti Ristiselle, miten pitkä ja mutkikas projekti elokuvan tekeminen on.

Kari Tapion  elämästä kertova elokuva  Olen suomalainen  on näyttelijä  Matti Ristisen  ensimmäinen elokuvapäärooli. Elokuvaprojekti kesti yhteensä lähes kolme ja puoli vuotta. Pitkä ja mutkikas reitti ideasta ensi-iltaan yllätti pääosan esittäjän.
 – Minut kiinnitettiin tähän rooliin vuoden 2016 keväällä, ja silloin oli ajatuksena, että alettaisiin kuvata seuraavan vuoden keväänä. Käsikirjoituksen teko kesti, ja syksyllä tuli selväksi, että kuvauksia siirretään vuodella. Nyt kun olen nähnyt tämän koko prosessin, pidän ihmeenä jokaista suomalaista elokuvaa, joka päätyy valkokankaalle. Se ei ole mikään yksinkertainen prosessi.
 Olen suomalainen -elokuvan suhteen kävi onnellisesti, ja kuvaukset alkoivat keväällä 2018.
 – Minulla oli siksi pari vuotta aikaa perehtyä aiheeseen ja kuunnella tarinoita Kari Tapiosta.
 Ristisen opettelu rooliin alkoi käsikirjoituksen lisäksi juuri kertomusten kuuntelemisella.
 – Kuuntelin aikalaisia. Muun muassa Kari Tapion poikia  Joonaa ,  Jania  ja  Jiriä . Haastattelin ihmisiä ja sain kuulla monenlaisia tarinoita.
 Se lauluääni on jotain niin poikkeuksellista, että en oppisi sitä edes kymmenessä vuodessa
 Toinen osa valmistautumista oli yrittää löytää roolihahmoon jotain "karimaista". Yksi iso elementti on ääni.
 – Alusta lähtien oli selvää, että minä en tule laulamaan tässä elokuvassa, koska se lauluääni on jotain niin poikkeuksellista, että en oppisi sitä edes kymmenessä vuodessa.
 Siksi Ristinen keskittyi opettelemaan Kari Tapion puheääntä ja tapaa puhua.
 – Siellä on se pieksämäkeläinen, savolainen murrepohja, ja äänen madaltumisella piti pystyä kuvaamaan myös päähenkilön ikääntymistä. Siihen käytin paljon aikaa.
 Ristinen opetteli Kari Tapion puhetapaa muun muassa kuuntelemalla iskelmälegendan radiohaastatteluja.
 – Siinä on vähän romaania, vähän Elvistä, ja kuitenkin savolaisnuotti siellä takana.
 Äänen karhentamiseen ja madaltamiseen näyttelijä käytti harjoitusvaiheessa myös muita keinoja.
 – Tupakoin ja join aika paljon alkoholia rooliinvalmistautumisvaiheessa.
 Katso Matti Ristisen koko haastattelu Yle Areenassa:

Matti Ristinen opetteli Kari Tapion puhetapaa radiohaastatteluista: "Siinä on vähän romaania, Elvistä ja savolaisnuotti siellä takana"


Summary: Kyseessä on uusi rikkomus ydinsopimusta vastaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Iran on tehnyt uuden rikkomuksen ydinsopimusta vastaan, raportoi YK:n alainen Kansainvälinen atomienergiajärjestö IAEA.
 Sen mukaan Iran on rikastanut uraania kehittyneillä sentrifugeilla Natanzin laitoksella. Ydinsopimus sallii Iranin käyttää vain ensimmäisen sukupolven sentrifugeja.
 IAEA raportoi, että kaikki asennetut sentrifugit ovat joko käytössä tai niiden käyttöä valmistellaan. Lisäksi Iran aikoo atomienergiajärjestön mukaan asentaa lisää sentrifugeja.
 Iran sanoo rikastavansa uraania ydinvoimaloidensa käyttöön.
 Iran on ryhtynyt toimimaan ydinsopimusta vastaan sen jälkeen, kun Yhdysvallat vetäytyi sopimuksesta ja asetti pakotteita Irania vastaan.
 Yhdysvaltojen mielestä Iran kehittää ydinasetta.
 Lisää aiheesta:
 Ranskan presidentti Macron: Olosuhteet Iranin ja USA:n paluulle neuvottelupöytään on saavutettu
 Iran kiihdyttää uraanin rikastamistaan
 Iran on ilmoittanut jälleen rikkovansa vuoden 2015 ydinsopimusta – aikoo lisätä uraanin rikastuksessa tarvittavien sentrifugien määrää

IAEA: Iran rikastaa uraania kehittyneillä sentrifugeilla


Summary: A-studio kerää nuorten, omaisten ja mielenterveyden parissa työskentelevien näkemyksiä.

Suomalaisista  nuorista joka viidennellä  on jokin mielenterveyden häiriö, joka tarvitsisi hoitoa. Alan  ammattilaisten mukaan  nuorten mielenterveyspalveluiden tarve on kasvanut räjähdysmäisesti.
 Huolta on herättänyt myös nuortenpsykiatrian  ruuhkautuminen erityisesti Helsingissä , jossa lievistäkin mielenterveysongelmista kärsineitä on lähetetty erikoissairaanhoitoon.
 Millaisia kokemuksia sinulla on nuorten mielenterveyspalveluista? Miten palveluita ja hoitoon pääsyä voisi parantaa?
 Haluamme kuulla nuorten, omaisten ja asian parissa työskentelevien näkemyksiä ja huolenaiheita. Ylen A-studio käsittelee nuorten mielenterveyspalveluiden saatavuutta maanantaina 30.9.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella.

Millaista mielenterveysapua nuoret saavat? – kerro meille kokemuksistasi


Summary: Rokotteet tulevat tänä vuonna maahan tavanomaista myöhemmin.

Riskiryhmille tarkoitetut influenssarokotteet saapuvat maahan tavanomaista myöhemmin. Tämä viivästyttää influenssarokotteiden jakelua ja joukkorokotusten toteutusta.
 Esimerkiksi Jyväskylässä Kyllön terveysasemalla ja Palokan neuvolassa ensimmäinen kausi-influenssan rokotuspäivä on 30. marraskuuta. Toinen rokotuspäivä on joulukuun puolivälissä. Rokotuspäivät ovat pari-kolme viikkoa myöhemmin kuin vuosi sitten.
 Valtaosa kansallisen rokotusohjelman influenssarokotteista saapuu maahan vasta lokakuun lopun ja marraskuun aikana.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjeissa  kerrotaan, että rokote kannattaa ottaa ennen influenssakauden alkua, mielellään marras-joulukuussa. Rokotuksen voi hakea vuodenvaihteen jälkeenkin.
 Influenssaepidemian aikanakaan rokottamisesta ei ole haittaa. Rokotteen antaman suojan kehittymiseen menee kuitenkin pari viikkoa.
 Suurimpia maksuttomaan rokotuksiin oikeutettuja ryhmiä ovat 65 vuotta täyttäneet ja sitä vanhemmat, kaikki 6 viikon 6 vuoden ikäiset lapset, sosiaali- ja terveydenhuollon sekä lääkehuollon henkilöstö, raskaana olevat naiset, sairautensa tai hoitonsa puolesta riskiryhmiin kuuluvat sekä varusmiespalveluksen aloittavat ja laitoksissa tai laitosmaisissa olosuhteissa asuvat henkilöt.

Influenssarokotteet myöhästyvät – Jyväskylässä päästään rokottamaan vasta marraskuun lopulla


Summary: Angervo teki pitkän solistinuran Suomen kansallisoopperassa.

Oopperalaulaja Heljä Angervo-Karttunen on kuollut. Angervo-Karttunen kuoli rauhallisesti kotonaan torstaiaamuna. Hän oli sairastanut pitkään. Kuollessaan hän oli 79-vuotias.
 Heljä Angervona esiintynyt laulaja toimi pitkään Suomen kansallisoopperan solistina ja myöhemmin myös kansallisoopperan suunnittelupäällikkönä sekä taiteellisena johtajana. Hän työskenteli myös opettajana Sibelius-akatemiassa ja oli mukana Lappeenrannan laulukilpailujen tuomaristossa.
 Angervo-Karttunen on levyttänyt paljon suomalaisia lauluja sekä laajempia teoksia. Hän oli mukana muun muassa suomenkielisen Matteus-passion levytyksissä. Angervo-Karttunen palkittiin Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1986.

Oopperalaulaja Heljä Angervo on kuollut


Summary: Yhteistoimintaneuvottelut koskisivat koko henkilöstöä eli kaupungin noin 2 900 työntekijää.

Joensuun kaupunki on aloittamassa yhteistoimintaneuvottelut. Kaupunginjohtaja  Kari Karjalainen  esittää yt-neuvottelujen aloittamista maanantaina kokoontuvalle kaupunginhallitukselle.
 Neuvottelut koskevat koko henkilöstöä eli noin 2 900 työntekijää. Neuvotteluissa toimenpiteinä esillä ovat työntekijöiden osa-aikaistaminen, irtisanominen ja vapaaehtoiset virka- ja työvapaat.
 – Yt-menettelyllä on monien mielissä synkkä kaiku, mutta nyt haetaan yhteisönä parhaita mahdollisia ratkaisuja tilanteeseemme. Haluan korostaa, että me emme ole eläneet työntekijöinä, työnantajana ja yhteisönä vastuuttomasti. Verokertymien ja valtionosuuksien muutokset vaikuttavat tällä hetkellä laajalti Suomen kuntiin, kommentoi Joensuun henkilöstöjohtaja  Sari Lempiäinen  tiedotteessa asiaa.
 Joensuun kaupungin talouden arvioidaan painuvan tänä vuonna alijäämäiseksi noin kymmenen miljoonaa euroa. Verotuloja on kaupungille kertymässä huomattavasti arvioitua vähemmän.
 Ensi vuoden talousarvion laadinta on niin ikään osoittautunut haastavaksi, sillä kaupungin menot kasvavat nopeammin kuin tulot.

Joensuun kaupunki on aloittamassa yt-neuvottelut – koskee kaupungin kaikkia noin 2 900 työntekijää


Summary: Seinen rannalla sijaitsevan tehtaan palosta leviävien myrkkyjen pelätään saastuttavan joen veden.

Pohjois-Ranskan Rouenissa on syttynyt tulipalo kemiantehtaassa. Yöllä syttyneestä palosta leviää sankkaa savua kaupungin ylle.
 Yhdysvaltalaisen Lubrizolin tehtaan paloa sammuttamassa on 200 palomiestä ja runsaasti sammutuskalustoa, kertoo uutistoimisto AFP.
 Tehtaassa valmistetaan muun muassa voiteluaineita ja polttonesteiden lisäaineita. Viranomaiset yrittävät suojella lähellä tehdasta virtaavaa Seineä, jotta sammutusveden mukana valuvat myrkyt eivät saatuttaisi jokea.
 Tehtaan lähellä sijaitsevat koulut ja päiväkodit on suljettu ja alueella liikkumista on kehotettu välttämään. Asukkaat on komennettu pysymään sisätiloissa.
 Sisäministeri  Christophe Castaner  on vakuuttanut RTL-radiokanavan haastattelussa, ettei syytä paniikkiin ole. Samalla hän kuitenkin kehottaa kaikkia varovaisuuteen.
 Baarissa lähellä tehdasta työskentelevä  Marina Andre  kertoo uutistoimisto AFP:lle ilmassa tuntuvan selvä polttoaineen haju.
 Puolenpäivän aikaan palolaitos sanoi saaneensa rajattua palon.

Kemiantehtaan palo levittää sankkaa savua Pohjois-Ranskassa


Summary: Ammattiliitot ja alan kouluttaja näkevät myös ammatin hyödyt – tietyin ehdoin.

Vartijat ja vartiointiliikkeet & etsivä-, vartiointi- ja turvallisuuspalvelu

Viikonloppuna tapahtunutta: Eräs myöhään auki oleva lähikauppa joutui sulkemaan ovensa etuajassa sairastapauksen vuoksi.
 – Oli pakko, ei ketään olisi voinut jättää töihin yksin, sanoi aamulla kassalla palvellut myyjä.
 Entä, jos yksin jäävä olisi soittanut turvakseen vartijan?
 – Arvaa kuinka kalliiksi se olisi tullut, myyjä puuskahti nauraen.
 Yle teki  viime viikolla  jutun turvamyyjistä , yhdistelmästä, jossa myyjä on samalla ikään kuin vartija. S-ryhmä pilotoi turvamyyjiä pääkaupunkiseudulla, Keskolla on heitä ollut jo pidempään. Kysymys kuului, onko tavoitteena säästää rahaa korvaamalla vartija "turvamyyjällä"?
 – Säästö ei ole tässä tavoitteena, eikä kokeilulla ajeta vartijoiden korvaamista. Haemme vartijan ja turvallisuuden läsnäoloa jo valmiiksi tilanteessa, joissa vartija tulisi muutoin paikalle kutsuttuna tai satunnaiskäynneillä, sanoo S-ryhmän riskienhallintayksikön päällikkö  Mikko Koskinen .
 Keskosta sanottiin kustannushyötyjä syntyvän illan hiljaisina tunteina, jolloin ei kannata pitää useita työntekijöitä pikkukaupassa.
 – Turvamyyjä on ollut hyvä ratkaisu siihen. Syntyy kustannus- ja turvallisuushyötyä, sanoo Keskon Etelä-Suomen aluejohtaja  Timo Heikkilä .
 Painotus on sanalla turvallisuushyöty.
 – Ja kyllä se melkein ajaa vartijan paikan, ettei erillistä vartijaa tarvita niin monesti tai ollenkaan.
 Ammattiliitto Turva: "Silmänkääntötemppu"
 Turvamyyjä-nimike on mietityttänyt turvallisuusalan ammattiliitoissa. Yhdistelmää ei tosin täysin tyrmätä, kunhan turvallisuus on kunnossa.
 – Jos hän pystyy myös vartioimaan koko ajan, niin eihän siinä silloin ole ongelmaa, aloittaa  Sami Kymäläinen  Turvallisuusalan ammattiliitto Turvasta.
 – Mutta meillä on se pelko, käykö tässä lopulta niin, ettei yksi henkilö ehdi suorittaa lopulta mitään työtehtävää kunnolla.
 Kymäläisen mukaan liitossa huolestuttaa, onko koko homman idea vain “saada samalla rahalla niputettuna sekä myyjä että vartija”.
 – Jos näin on, niin se on halpuuttamista ja silmänkääntötemppu asiakkaita kohtaan. Luodaan illuusio, että meillä on täällä mukamas turvallisuutta, mitä ei oikeasti ole, koska vartija on kiinni täysin eri työssä.
 Kymäläinen antaa esimerkiksi juuri sen, että turvamyyjä on kassalla ja ohi sujahtaa kaljavaras. Paneeko hän kassan kiinni ja lähtee perään?
 – Molemmat työt ovat tärkeitä, mutta miten ne siinä tilanteessa priorisoidaan? Ja jos jotain sattuu, kuka ottaa vastuun? Tämä on aika monipiippuinen juttu.
 Ammattiliitto Turva on Palvelualojen ammattiliitto PAMin yhteisöjäsen. Turvallisuusalaa tunteva sopimusasiantuntija  Marko Lindfors  PAMista kertoo, että liitossa on parhaillaan käynnistymässä selvitys siitä, kumpaan työehtosopimukseen turvamyyjien tulisi kuulua: vartiointialan vai kaupan alan.
 Jos kaupassa tapahtuu jotain, jääkö turvamyyjä kassalle palvelemaan, vai puuttuuko peliin?Työnkuva mietityttää alan ammattiliitto Turvaa ja PAM:ia, jonka alle Turva kuuluu. Linus Hoffman / Yle
 S-ryhmä: Jatkuvaa puntarointia
 Priorisointi pohdituttaa myös työnantajaa. S-ryhmän riskienhallintayksikön päällikkö Mikko Koskinen sanoo, että HOK-Elannon pilottihankkeessa etsitään tasapainoa työtehtävien jakautumiseen.
 – Tekemiemme kyselyiden pohjalta tiedämme, että asiakas arvostaa erittäin paljon turvallisuutta. Ja niin arvostaa myös henkilöstö.
 Koskinen kertoo ketjun perehdyttävän turvamyyjiään puntaroimaan priorisointia myyjän ja vartijan työn välillä vaikeissa tilanteissa, kuten varkaudessa: palvellako kassalla vai juostako varkaan perään.
 – Vaakakupissa on varmasti molemmat ja pitää puntaroida, onko kyseessä esimerkiksi vähäinen omaisuusvarkaus ja vastapainona usean asiakkaan mielipaha.
 – Tarvittaessa tilanteita voidaan myös selvittää jälkikäteen esimerkiksi kameravalvonnan avulla.
 Koskinen myös muistuttaa, että paikalla on aina toinen työntekijä, joka voi paikata turvamyyjän kassalla tarvittaessa. Näin voisi olla esimerkiksi varkaan luikkiessa ovesta.
 Tähän PAMin sopimusasiantuntija Lindfors toteaa "Noh, kaunis ajatus".
 Turvamyyjän puntarissa, milloin tärkeämpää on työn turvallisuuspuoli vai sen hetken myyjän tehtävät. Yle
 Kaikki turvamyyjät eivät välttämättä ole vartijoita
 Turvamyyjä-lappu rintapielessä ei tarkoita automaattisesti sitä, että kyseinen henkilö on vartija.
 – Turvamyyjä-nimike ei tarkoita turvallisuusalan näkökulmasta mitään! Se on täysin keksitty termi, jota ei löydy alan lainsäädännöstä tai oppimateriaaleista, sanoo turvallisuusalan lehtori  Santeri Kauppi  Stadin ammatti- ja aikuisopistosta.
 "Turvamyyjäksi" voisi siis periaatteessa työllistää kenet tahansa: laki ei tunne titteliä, eikä sen käyttö ainakaan vielä edellytä tiettyjä raameja tai koulutusta.
 Turvamyyjä-palvelua tarjoaa Kaupin mukaan Suomessa useampi yritys, itse määrittelemillä koulutusvaatimuksillaan.
 Kauppi tiivistää, että käytännössä turavamyyjiä on kahta tyyppiä. Toisella on vartijan oikeudet, toisella ei. Jälkimmäisellä on käytössään vain samat oikeudet kuin meillä kaikilla muillakin, vaikka heillä alan koulutusta tai osaamista olisikin.
 – Tarvittaessa he, jotka eivät ole vartijoita, toimivat pakkokeinolain sekä rikoslain tuomin oikeuksin.
 Tällöin he voivat siis ottaa kiinni ovista karkuun juoksevan varkaan. Jos varas käy vastarintaan, he voivat pakon edessä käyttää Kaupin mukaan voimakeinoja, joita voi pitää puolustettavina. Sen sijaa he eivät saa esimerkiksi tarkistaa, onko varkaalla hallussaan vaarallisia esineitä.
 Jos kassan takana on vartiointialan firmalle työskentelevä vartija, hän voi tarkistaa kiinniotetun jopa voimakeinoin.
 Turvamyyjänä olevilla vartijoilla täytyy Kaupin mukaan olla ensinnäkin poliisilta haettu lupa, lain edellyttämä vartijan työasu ja heidät on palkattu alan yrityksestä, jolla on poliisihallituksen myöntämä lupa toiminnalleen.
 – Tällöin turvamyyjänä toimiva vartija tekee kaupan töitä vartijan tehtävien ohessa. Hän on vartija-turvamyyjä ja hänellä on korotettu rikosoikeudellinen suoja, jota ei tavallisella ihmisellä tai kaupan myyjällä ole.
 S-ryhmältä kerrotaan, että heidän pilottihankkeen turvamyyjät tulevat S-ryhmän oman vartioimisliikkeen kautta ja heillä kaikilla on vartijan pätevyys.
 Keskosta sanotaan, että "kauppiaat tekevät päätöksen itsenäisesti, mutta yleisesti voidaan sanoa, että turvamyyjät tulevat tunnetuilta ja luotettavilta toimijoilta."
 Alan lehtori ei hänkään sinänsä ole turvamyyjän ideaa vastaan. Hänen mielestä on kohteita, joissa vartijan ja myyjän roolin yhdistäminen voi hyvinkin olla perusteltua.
 Kumpi TES?
 Laki nousee esiin myös PAMin alkaessa selvittää sitä, kumman alan työehtosopimukseen turvamyyjien pitäisi kuulua. Nyt kun on liiton sopimusasiantuntija Lindforsin mukaan vielä paljon epävarmuutta siitä, mitä kaikkea turvamyyjän työ itseasiassa on – ja onko se ylipäätään myyjän vai vartijan työ.
 – Pitää löytää se, mikä tätä työtä eniten ohjaa: ohjaako sitä kauppaa vai vartiointialaa koskeva laki?
 Jos pelkkiä taulukkopalkkoja ajattelee, löytyy kummastakin puolensa ja Lindforsin mukaan eroja lähinnä lisien kohdalla. Lindforsin mukaan taulukkopalkkoja enemmän olisi oleellisempaa kiinnittää huomiota siihen, millaisia työsopimuksia annetaan ja millaisia tuntimääriä luvataan, kun työn vaativuus kasvaa.
 Lue lisää:   "Turvamyyjä" ponkaisee perään, jos joku juoksee kassan ohi oluet kainalossaan – näin kaupat perustelevat uutta kokeilua Kauppias turhautui, kun myymälävarkaudet jäivät jatkuvasti selvittämättä – sitten hän keksi, millä röyhkeimmät varkaat saadaan kuriin Tyypillinen myymälävaras on kolmekymppinen mies – katso täältä, mitä kaupoista eniten näpistetään

"Jos jotain sattuu, kuka ottaa vastuun?" – ammattiliitoilla ja turvallisuusalan lehtorilla huomautettavaa "turvamyyjä"-ideasta


Summary: Kyselytunnin jälkeen eduskunta keskustelee dieselin käyttövoimaveron poistoon tähtäävästä kansalaisaloitteesta.

Kansanedustajat penäävät jälleen hallitukselta vastauksia tänään eduskunnan suullisella kyselytunnilla.
 Yle näyttää kyselytunnin suorana klo 16 alkaen TV1:ssä ja  Yle Areenassa . Voit katsoa kyselytuntia myös klikkaamalla tämän jutun pääkuvaa.
 Viime viikolla kyselytunnin pääaiheeksi nousi  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tuore budjetti . Erityisesti kokoomus hiillosti hallitusta budjetin vaikutuksesta suomalaisten ostovoimaan ja tulonjakoon.
 Helsingin Sanomat kertoi tällä viikolla , että valtiovarainministeriön laskelman mukaan budjetti kasvattaa tuloja enemmistöllä suomalaisista. Kokoomus on moittinut, että budjetti rokottaa "ahkeria suomalaisia". Voi olla, että vääntö budjetista jatkuu tälläkin viikolla.
 Myös Metsähallituksen tilanne saattaa nousta keskusteluun.  Maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  (kesk.) on pyytänyt Metsähallitukselta selvitystä sen entiselle pääjohtajalle maksetusta erorahasta . Metsähallituksen tilanne on herättänyt runsaasti keskustelua.
 Ennakkotiedon mukaan kyselytunnilla ovat tänään vastaamassa Rinteen ja Lepän lisäksi oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  (r.), perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.), valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.), kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.), puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.), pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri  Thomas Blomqvist  (r.), eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen , sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) sekä sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.)
 Kyselytunnin jälkeen täysistunnossa käsitellään jälleen kansalaisaloitetta. Tänään vuorossa on  kansalaisaloite dieselin käyttövoimaveron poistosta , joka keräsi yli 125 000 allakirjoitusta.

Vieläkö budjetti puhuttaa vai nouseeko Metsähallituksen tilanne keskusteluun? Katso eduskunnan kyselytunti suorana klo 16 alkaen


Summary: Syytetty on tunnustanut ampumisen, mutta katsoo syyllistyneensä tappoon, ei murhaan.

Pohjanmaan käräjäoikeus on määrännyt Lohtajan Marinkaisissa tapahtuneesta henkirikoksesta syytetyn miehen mielentilatutkimukseen. Noin 50-vuotias mies pyysi itse tutkimusta, mutta perui pyyntönsä myöhemmin.
 Syyttäjä vaatii kokkolalaismiehelle elinkautista vankeusrangaistusta murhasta. Käräjäoikeus ottaa kantaa syytenimikkeeseen ja rangaistukseen vasta mielentilatutkimuksen valmistuttua.
 Teko tapahtui Kokkolan Marinkaisissa kesäkuun alussa. Syytetyllä ja uhrilla oli erimielisyyttä kesämökin käytöstä. Syytetty oli soittanut tapahtumapäivänä useita puheluja, joissa oli kertonut tappavansa uhrin.
 Hän oli ottanut haulikon, ampunut sillä ensin muoviämpäriin ja lähtenyt ajamaan mökille. Mökin edustalla hän oli ilmoittanut tulostaan auton äänimerkillä. Kun uhri tuli ulos, syytetty ampui tätä 10–15 metrin päästä ja toistamiseen lähempää. Uhri kuoli pian vammoihinsa.
 Tekijä pakeni paikalta ja piilotti haulikon ja auton eri paikkoihin metsään.
 Syyttäjän mukaan teko oli tehty vakaasti harkiten eikä uhrilla ollut yllättävässä tilanteessa puolustautumismahdollisuutta.
 Oikeudessa mies on tunnustanut teon, mutta katsoo syyllistyneensä murhan sijasta tappoon. Hän sanoi, että oli lausunut humalassa monesti samanlaisia uhkauksia ilman aikeita toteuttaa niitä.
 Hänen mukaansa tarkoituksena oli alun perin oli pelotella uhria, mutta tilanteen nopean kehittymisen takia hän ampuikin kohti juossutta uhria.
 Lisäksi miestä syytetään törkeästä rattijuopumuksesta ja ampuma-aserikoksesta, koska hänellä ei ollut lupaa haulikkoon.
 LUE MYÖS:
 Syyttäjä vaatii Marinkaisten henkirikoksesta elinkautista
 Marinkaisten henkirikoksesta murhasyyte
 Poliisi: Marinkaisten kesäkuinen henkirikos vaikuttaa vakaasti harkitulta – epäilty lähti mökille ase mukanaan
 Kokkolan henkirikosta tutkitaan murhana – epäilty myöntää ampuneensa uhria kohti

Marinkaisten henkirikoksesta syytetty mielentilatutkimukseen – ampui vaimonsa veljen mökkipihaan, syynä kiista mökin käytöstä


Summary: Märketin majakka seisoo kallioluodolla Ahvenanmaan länsireunalla ja sitä ympäröivät vedet kätkevät sisäänsä monta haaksirikkoutunutta laivaa.

Ensimmäinen maailmansota oli päättynyt jo muutama vuosi sitten, mutta mereen oli jäänyt sen jäljiltä miinoja. Majakkalaiva Storbrottenilla havaittiin syyskuussa vuonna 1922 ajelehtiva merimiina, joka kiinnitettiin köydellä kauemmas aluksesta.
 Merenkäynti kuitenkin kiihtyi ja virran ja tuulen painamana miina ajautui Storbrottenin peräholvin alle ja räjähti. Majakkalaiva painui syvyyksiin nopeasti eikä aluksella olleesta miehistöstä pelastunut yksikään.
 Vain laivaveneessä keikkuneet matruusit jäivät ajelehtimaan myrskyävälle merelle. Toinen heistä menehtyi ja vain yksi jäi kertomaan dramaattisesta tapahtumasta.
 Majakkalaivan päällikkö oli postinhakumatkalla Ahvenanmaalla. Myrsky esti hänen ja kumppaniensa paluun laivalle ajoissa.
 Majakkalaiva Storbrottenin kohtalonhetket maalauksessa. Mika Launis
 Vasta vuonna 2006 Storbrottenin hylky paikallistettiin Märketin lähistöltä. Samalla merialueella Ahvenanmaan ja Ruotsin välissä on laivaväylä Pohjanlahden satamiin, mutta monen laivan kohtalona on ollut haaksirikkoutua Storbrottenin matalikolle.
 Vaarallisen väylän turvaamiseksi molemmin puolin merireittiä on edelleen majakat ja aiemmin myös karikoiden liepeillä vilkuttivat majakkalaivat.
 Vanha meriväylä pohjoiseen
 Märketin karikoihin on ajan saatossa ajautunut myrskyn riepottelemana lukuisia laivoja. Viimeisimpänä näin kävi vuonna 1975 ruotsalaiselle merenmittausalus Gävlelle, joka haaksirikkoutui lumimyrskyssä.
 Karikkoinen Märketin alue sijaitsee keskellä laajaa pohjois-eteläsuuntaista merialuetta, jossa varsinkin pohjoismyrskyt tekivät laivojen henkilökunnan elämästä helvetin.
 Kovalla pohjoismyrskyllä laivat eivät aina pysyneet reitillään tai ne joutuivat jopa turvautumaan vaarallisiin oikoreitteihin. Nykyisin laivojen paikannuslaitteet ovat parantaneet turvallisuutta ja karilleajot ovat loppuneet.
 Märketin majakka rakennettiin vuonna 1885 ja automatisoitiin 1977. Majakanvartijat joutuivat todistamaan aikanaan haaksirikkoja ja pelastivat kykynsä mukaan merimiehiä.
 Majakkalaiva Storbrotten valmistui vuonna 1907 Helsingissä. Väylävirasto
 Majakkalaivoilla oli tärkeä tehtävä
 Majakkalaiva Strobrotten kiinnitettiin nimensä mukaisen matalikon suojaksi vuonna 1908. Matalikkoa pidettiin kaikkein vaarallisempana kohta kyseillä merialueella.
 Kyseisellä matalikolla eivät pysyneet mitkään merimerkit eikä silloin osattu rakentaa nykyisenkaltaisia pohjaan tuettuja majakoita.
 Storbrotten oli aikansa modernein majakkalaiva, kertoo majakoiden historiaan perehtynyt merikapteeni  Seppo Laurell .
 – Valolaite oli erikoinen. Siinä oli ensimmäinen asetyleenillä toimiva vilkku, jota ei ollut missään majakassa aiemmin. Mastoa piti pystyssä vastapaino, kun laiva kallisteli aallokossa, Laurell kertoo.
 Merikapteeni Seppo Laurell tuntee majakoiden historian. Pekka Väisänen / Suomen majakkaseura
 Storbrotten antoi kolme valonvähdystä joka kolmastoista sekunti.
 Talvisin merenkulun loppuessa jäiden takia majakkalaiva siirrettiin Maarianhaminaan. Märketin ja Ruotsin puolen Understenin majakan välillä oli avovesikaudella vilkas liikenne.
 Majakkalaivan kyljessä oli isoin kirjaimin laivan nimi. Siitä merenkulkijat pystyivät myös paikallistamaan sijaintinsa aikana, jolloin satelliittipaikantimia ei ollut.
 Storbrotten painui syvyyksiin miinan räjähtäessä ja uusi alus saatiin tilalle kolmen vuoden kuluttua. Hylky paikallistettiin 52 metrin syvyydestä vasta vuonna 2006.
 Ruotsalaisen sukeltaja  Micke Tiljan  ryhmä kuvasi hylyn ja videossa näkyi yllättäen ehjänä säilynyt majakkalaivan linssistö.
 – Nyt se on löydetty merenpohjasta ja se on kyllä ainutlaatuinen meriarkeologinen löytö, Seppo Laurell hehkuttaa.
 Nyt Suomen Majakkaseura haluaisi nostaa sen pinnalle ja museoitavaksi. Storbrotten oli yksi kolmestatoista Suomen majakkalaivasta. Niitä on jäljellä enää kolme, joista Relandergrundet toimii ravintolalaivana Helsingissä.
 Suomalaisten majakkalaivojen historia ulottuu vuonna 1868 käyttöönotetusta ensimmäisestä Qvarken-aluksesta aina vuoteen 1974, jolloin nyt museoitu Kemi lopetti.
 Majakkalaiva Kemi toimii nykyään museoaluksena. Wikimedia commons
 Märketin majakka ehti jo huonoon kuntoon
 Majakoiden automatisointi poisti niiltä siellä aiemmin asuneet majakanvartijat. Niin kävi myös Märketille, joka autioina vuosinaan ehti päästä huonoon kuntoon.
 Suomen Majakkaseura alkoi kunnostaa aavan meren laidalle kallioluodolle rakennettua majakkaa vuonna 2007. Kosteus oli tunkeutunut kolmikerroksisen rakennuksen seiniin ja osa oli jo romahtamispisteessä.
 Vuosien talkootyöllä majakka on saatu kunnostettua ja Suomen Majakkaseuran aktiivin  Pekka Väisäsen  mukaan innokkaista talkoolaisista ei ole ollut puutetta, sillä Märket on sen verran kiinnostava kohde.
 Märketin majakkaa on kunnostettu jo vuosia. Pekka Väisänen
 – Märketin majakka voi nyt hyvin. Viisi vuotta sitä kunnostettiin ja sitten tehty ylläpitoremonttia kymmenkunta vuotta. Majakka vaatii jatkuvaa kunnossapitoa, Pekka Väisänen sanoo.
 Nyt seuran Haaksirikkojen Märket -uutuuselokuvalla kerätään varoja muidenkin majakoiden kunnostamiseen.
 Sakari Mannisen  ohjaamassa elokuvassa kerrotaan tarkemmin viidestä haaksirikosta, joissa tuhoutuneista aluksista vain yhden hylyn sijainti on tiedetty koko ajan.
 Yksi niistä on toisen maailmansodan aikainen neuvostoliittolainen sukellusvene S-2, joka ajoi miinaan ja upposi Märketin vesille vuonna 1940. Sukellusveneen hylky on rauhoitettu hautapaikaksi, mutta ennen sitä hylystä on poistettu materiaalia.
 Märketin luona havaittiin viimeisen kerran myös vuonna 1968 porvoolainen moottorilaiva Irma. Sen katoamisen mysteeri ratkesi vasta tämän vuoden toukuussa, kun aluksen hylky löydettiin Isokarin majakan länsipuolelta.
 Alla olevalla videolla hylyn on kuvannut  Mikael Martikainen .

 Lue myös:
 Majakkafanit reissaavat ympäri Eurooppaa – kotimaan majakat keräävät silti eniten väkeä
 Majakkalaiva Kemi kellui viimeisenä – valo sammui yli neljä vuosikymmentä sitten
 Märketin viimeinen majakanvartija: "Aika ei käynyt pitkäksi, mutta säilykeruokaan kyllästyi"
 Viisi Lounais-Suomen majakkaa kunnostetaan matkailukuntoon

Märketin majakan luota löytynyt hylky paljasti meriarkeologisen harvinaisuuden – lähivesille on uponnut sukellusvene ja monta muuta alusta


Summary: Häitä vietetään ensi vuonna

Britannian prinsessa  Beatrice  on kihlautunut italialaisen kiinteistömiljonäärin  Edoardo Mapelli Mozzin  kanssa.
 Prinsessa Beatrice on Britannian prinssi  Andrew'n  ja Yorkin herttuattaren  Sarah Fergusonin  tytär ja kuningatar  Elisabet II:n  lapsenlapsi. Buckinghamin palatsi ilmoitti, että 31-vuotiaan prinsessan ja 34-vuotiaan Mapelli Mozzin häät järjestetään vuonna 2020.
 Kuninkaallinen perhe julkisti Twitterissä prinsessa Eugenien ottaman kihlakuvan pariskunnasta. Twitter / RoyalFamily
 Prinsessa Beatricen isä prinssi Andrew on joutunut äskettäin puolustautumaan syytöksiin kytköksistään vauraaseen yhdysvaltalaiseen  Jeffrey Epsteiniin , joka oli tuomittu alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Epstein kuoli vankilassa.
 Beatrice on kruununperimisjärjestyksessä yhdeksäs kuninkaallinen.
 Lue lisää:
 Varpaan imeskelyn vuoksi sylkykupiksi joutunut herttuatar Sarah sai lopulta armon brittilehdiltä – "Olen ikuinen lapsi, se johtaa ongelmiin"
 Prinssi Andrew'ta syytettiin jälleen seksuaalisesta hyväksikäytöstä Epsteinin oikeudenkäynnissä
 Britanniassa juhlittiin prinsessa Eugenien häitä – katso video hääseremoniasta Windsorissa

Prinsessa Beatrice kihlautui miljonäärin kanssa


Summary: Yhteiskunnan digiloikka tuottaa väliinputoajia. Yleisimmin esitetään huoli ikäihmisten osaamisesta, kun yhä useampi palvelu sähköistyy.

Digitalisaatio luo paljon uusia teknologioita ja asioita, joita tulisi opetella työelämässä pärjätäkseen. Muodissa oleva itseohjautuvuuden malli tuo työttömyysuhan varjon monien ylle.
 Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA:n mukaan vuosina 2018–2020 noin tuhat 40–55-vuotiasta miestä uhkaa menettää työnsä digitalisaation takia.
 Sosped-säätiön Feeniks-hankkeen hankepäällikkö  Miikka Vuorinen  toteaa  Radio Suomen päivässä , että arvioiden mukaan noin kolmannes kohderyhmän miehistä ei näe teknologiaa mahdollisuutena. Osa heistä saattaa kokea sen jopa uhkaavana.
 – Olemme kuulleet töitä vaihtaneista taksikuskeista, joille taksiuudistusten tuomat uudet ohjelmat olivat liian haastavia, ja myyjistä, jotka eivät ole ottaneet haltuun digitaalista markkinointia.
 Vuorisen mukaan helposti ajatellaan, että vanhoilla opeillamenestyy vielä tänäkin päivänä.
 – Sitten kun pitäisi oppia uusia taitoja, he eivät enää pärjääkään työssä.
 Sosped-säätiön Feeniks-hanke pyrkii auttamaan 40–55-vuotiaita miehiä, jotka ovat pudonneet digiloikan kyydistä. Heistä koulutetaan mentoreita, jotka lähetetään miesten harrastusporukoihin ja miesvaltaisiin työyhteisöihin.
 Yksi mentoreista on  Martti Vakkala . Hän ryhtyi mentoriksi huomattuaan kuuluvansa hankkeen kohderyhmään ikänsä ja digiosaamisen perusteella. Hänen työsuhteensa oli päättymässä ja työnantajalta saama palaute auttoi häntä tekemään päätöksen mentoriksi kouluttautumisesta.
 – Työnantajan mukaan en osannut käyttää sosiaalista mediaa työn sisällön hyödyntämiseen, Vakkala avaa.
 Mentorit antavat vertaistukea
 Vakkalan mukaan suomalaisilla miehillä on korostuneen haasteellista verkostoitua mihinkään muuhun kuin urheiluseuraan.
 – Suomalaisen miehen kynnys pyytää apua työasioissa on iso. Naisilla on matalampi kynnys pyytää neuvoa ja myöntää, etten osaa tätä juttua. Tunnistan myös itsessäni halun selvitä asiasta ennemmin kuin myöntään olevani kuutamolla, Vakkala kertoo.
 Vuorisen mukaan isoin kysymys on, että miten tavoitetaan sellaiset henkilöt, jotka häpeävät myöntää osaamattomuutensa.
 – Tämän takia vertaistuki on tärkeää. Hankkeen kautta työpaikoille tulee miehiä, jotka kertovat etteivät he hallinneet esimerkiksi sosiaalista mediaa. He kannustavat muita opettelemaan somea ja digitaalista markkinointia, Vuorinen kertoo.
 Hankkeen tavoitteena on auttaa työttömyysuhan alla olevia miehiä, jotka meinaavat tai ovat jo jääneet digisyrjäytyneiksi.
 – Oppimiseen liittyvä keskustelu ei olisi nykyisenlaista, jos työpaikoilla vallitsisi toisenlainen oppimisen kulttuuri. Työympäristöjen pitäisi pystyä puhumaan vaikeista asioista ja rohkaisemaan työntekijöitään ottamaan haltuun uusia asioita, Vuorinen toteaa.

Tuhatta 40–55-vuotiasta miestä uhkaa työttömyys puutteellisten digitaitojen takia – mikä avuksi?


Summary: Usean eri tahon pyörittämä EU Life -hanke tähtää susien ja ihmisten välisten konfliktien lievittämiseen.

Susien ja ihmisten yhteiselon parantamiseen ja konfliktien lievittämiseen tähtäävä laaja EU-hanke käynnistyy lokakuun alussa.
 EU Life -kokonaisuutta luotsaa Luonnonvarakeskus, joka tehostaa susikannan ja reviirien arviointia.
 Suomen riistakeskus palkkaa marraskuun aikana kolme uutta aluesuunnittelijaa, jotka tulevat Joensuuhun, Seinäjoelle ja Suomussalmelle.
 Suunnittelijat etsivät keinoja muun muassa kotieläinten suojeluun susilta. Riistakeskus myös uudistaa suurpetoyhdyshenkilötoimintaa muun muassa koulutuksen avulla.
 Uusi eräpartio yrittää ehkäistä salametsästystä
 Itä-Suomen poliisilaitos ja Metsähallitus ehkäisevät uuden eräpartion avulla suden salametsästystä. Sen on tarkoitus aloittaa toimintansa marraskuussa.
 Yhdestä poliisista ja yhdestä erätarkastajasta koostuva partio sijoitetaan Itä-Suomen poliisilaitoksen alueelle, mutta se liikkuu tarvittaessa koko Suomen alueella.
 Susityön EU-hanke kestää kuusi vuotta ja sen kustannusarvio on 5,5 miljoonaa euroa.
 Hanketta rahoittavat Euroopan unioni, maa- ja metsätalousministeriö, ympäristöministeriö sekä mukana olevat organisaatiot.

Suden ja ihmisten välejä yritetään parantaa miljoonahankkeella – susikantojen arvioinnin pitäisi tehostua, uusi eräpartio liikkeelle


Summary: USA:n Kansallisen tiedustelupalvelun DNI:n johtaja Joseph Maguire on maan johtava tiedusteluviranomainen.

USA:n Kansallisen tiedustelupalvelun DNI:n johtaja  Joseph Maguire  on tänään kongressin kuultavana presidentti  Donald Trumpiin  kohdistuvassa ilmiantojutussa.
 Kongressin edustajainhuoneen tiedustelukomitea haluaa todennäköisesti tietää, miksi Maguire ei välittänyt tietoa Trumpista tehdystä ilmiannosta, kuten ilmiantoja koskeva laki edellyttäisi.
 Suora nettilähetys komitean kuulemisesta alkaa Suomen aikaa kello 16.
 Trump kävi heinäkuun lopulla puhelinkeskustelun Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskiyn  kanssa. Puhelun sisällöstä tiennyt ilmiantaja välitti tiedon, jonka mukaan Trump on mahdollisesti syyllistynyt lainrikkomukseen puhelun aikana. Trumpin epäillään pyytäneen Ukrainan presidenttiä kokoamaan tietoja, jotka voisivat vahingoittaa Trumpin mahdollista vaalivastustajaa Joe Bideniä.
 Edustajainhuoneen ja senaatin tiedustelukomiteat saivat ilmiannon epätäydellisen version haltuunsa eilen keskiviikkona, jolloin se oli vielä luokiteltu salaiseksi.
 Nyt ilmiannon kerrotaan olevan vapaa julkaistavaksi, mutta toistaiseksi sitä ei ole julkistettu.
 Edustajainhuoneen kuulemisen jälkeen Maguire menee senaatin tiedustelukomitean kuulemiseen, joka pidetään suljettujen ovien takana.
 Lehtitietojen mukaan Maguire on uhannut erota, ellei hän pääsisi kertomaan päätöksensä taustoista julkisuuteen. Hän on kumonnut lehtitiedon.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä
 Voidaanko presidentti Trump panna viralta? Näin Valkoista taloa horjuttava virkarikostutkinta etenee

USA:n tiedustelujohtaja selittää, miksi ei kertonut Trumpiin kohdistuneesta ilmiannosta – Katso kongressin kuuleminen kello 16 alkaen


Summary: Lomautusten kokonaisvaikutus on enintään 230 henkilötyövuotta.

Valmet Automotiven Uudenkaupungin autototehtaan yt-neuvottelut ovat päättyneet. Yhtiö ilmoittaa aloittavansa suunnitellut henkilökuntansa määräaikaiset lomautukset marraskuussa.
 Yhtiön mukaan lomautukset tulevat voimaan portaittain tuotanto-ohjelman muutosten mukaisesti. Lomautusten kesto on henkilötasolla muutamasta päivästä enintään yhdeksään viikkoon. Pääsääntöisesti työntekijät ovat vuorollaan 1–3 viikon lomautuksella.
 Lomautukset koskevat lähes kaikkia tuotannon henkilöitä, ja sen kokonaisvaikutus on enintään 230 henkilötyövuotta.
 – Lomautukset päättyvät 6. tammikuuta 2020, jolloin arvioimme tilauskannan palaavan suunnitellulle tasolle. Porrastettu lomautusjärjestely mahdollistaa parhaiten määräaikaisten vajaatyöllisyysvaikutusten jakamisen ja osaamisen ylläpitämisen samalla kun se turvaa tuotannon henkilöstötarpeen, kertoo Valmet Automotiven valmistusliiketoiminnan johtaja  Pasi Rannus  yhtiön tiedotteessa.
 Lue lisää:
 Suomen suurin tehdas palkkaa ja lomauttaa autonrakentajia – "Ulkomailta tulleille tilanne on outo"
 Uudenkaupungin autotehdas käynnistää yt-neuvottelut

Uudenkaupungin autotehtaan lomautukset alkavat marraskuussa


Summary: Lentoja on kaksi kertaa viikossa.

Lappeenrannasta avautuu uusi lentoyhteys Itävallan Wieniin. Laudamotion -halpalentoyhtiö aloittaa lennot Lappeenrannan ja Wienin välillä ensi keväänä.
 Kone lentää reitillä kahdesti viikossa.
 Laudamotion on edesmenneen F1-kuljettaja  Niki Laudan  perustama yhtiö. Se tunnettiin aiemmin nimellä Lauda Air. Lentoyhtiön omistaa nykyisin Ryanair.
 Kerromme kohta lisää.

Lappeenrannasta avautuu uusi lentoyhteys – Laudamotion aloittaa lennot Wieniin ensi keväänä


Summary: Suomi ei halua noutaa Al-Holin leirin suomalaislapsia. Miksi näin, vaikka monet muut Euroopan maat ovat lapsiaan hakeneet? Maria Ohisalo on TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina.

Vihreät ovat nousseet merkittäville paikoille maan hallituksessa. Miten vihreiden vaikutusvalta näkyy esimerkiksi hallituksen keskeisimmässä tavoitteessa, ilmastonmuutoksen torjunnassa.
 Sisäministeri, vihreiden puheenjohtaja Maria Ohisalo on lauantaina 28.9. kello 10.05 TV1:n Ykkösaamun vieraana. Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Ohisalolle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkösaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Maria Ohisalo: Mitä haluat kysyä?


Summary: Hunter Bidenin liiketoimet ja yksityiselämä varjostavat demokraattien kärkinimen vaalikampanjaa.

Yhdysvalloissa demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  perhe on otsikoissa ympäri maailman.
 Syynä ovat Joe Bidenin pojan bisneskuviot, joita Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  yrittää sinnikkäästi tuoda esiin päähaastajansa tuhoamiseksi.
 49-vuotias  Hunter Biden  on lakimies ja lobbari, jolla on myös kuoppaisa yksityiselämä päihdeongelmineen.
 Mutta mikä Hunter Bidenin tekemisissä voi tahrata hänen isänsä vaalikampanjan?
 Isän kanssa Kiinaan
 Kenties merkittävimmät intressiristiriidat liittyvät Hunter Bidenin bisneksiin Ukrainassa ja Kiinassa.
 Kun Joe Biden vuonna 2013 lensi Kiinaan varapresidenttinä tapaamaan maan johtoa, Hunter lähti isänsä mukaan. Hunter oli tuolloin mukana BHR Partners -nimisesä säätiössä, jossa oli sekä kiinalaisia että yhdysvaltalaisia liikemiehiä.
 Pekingissä Hunterin kerrotaan järjestäneen lyhyen tapaamisen hänen omissa bisneksissään mukana olleen kiinalaisen liikemiehen ja varapresidentin välille. Hunter itse on ihmetellyt  The New Yorkerin mukaan , miten voisi matkustaa toiselle puolelle maailmaa tapaamatta bisneskumppaneitaan.
 Trump on väittänyt Hunterin tehneen rahaa miljoonien eurojen edestä Kiina-bisneksissään. Muun muassa sanomalehti  The Washington Post  on todistanut Trumpin väitteet valheellisiksi.
 Bisnesvierailu Kiinaan yhdessä varapresidenttinä toimineen isän kanssa antaa kuitenkin aihetta epäillä, hyötyikö Hunter isänsä asemasta.
 Hulppeapalkkainen lakimiehen pesti ukrainalaisfirmassa
 Toinen esiin noussut asia on Hunterin hulppeapalkkainen pesti ukrainalaisessa Burisma-kaasuyhtiössä ja hänen isänsä toimet yhtiön korruptiotutkinnassa.
 Vuonna 2014 Hunter aloitti työt suuressa kaasuyhtiössä, jota epäiltiin rahanpesusta. Tapausta tutki Ukrainan yleinen syyttäjä  Viktor Shokin , jonka on myöhemmin epäilty itsekin olleen osa korruptiokoneistoa.
 Varapresidenttinä toiminut Joe Biden kertoi Ukrainan-vierailullaan vuonna 2016, ettei Ukrainalle luvattuja lainatakuita heru, jos korruptio jatkaa rehottamistaan.
 Shokin väistyi ja kymmenen kuukauden päästä hänen seuraajansa lopetti Burisma-yhtiön tutkinnan tuloksettomana.
 Trump väittää Joe Bidenin suojelleen poikaansa kiristämällä korruptiotutkinnalle uuden tutkijan, vaikka monet arvioivat varapresidentin vain halunneen kunnollisen selvityksen. Lisää Ukrainaan liittyvän skandaalin yksityiskohdista voit lukea  tästä jutusta.
 Palkattiinko Hunter putsaamaan firman maine?
 Ukrainan presidentin  Petro Porošenkon  valtakaudella sekä ministereinä että talouden johtotehtävissä työskenteli paljon ulkomaalaisia. Tavoitteena oli vahvistaa Ukrainan suhteita länteen ja purkaa korruptiota.
 Myös Hunter Bidenin palkkaaminen Burismaan oli ruotsalaislehti  Dagens Nyheterin  mukaan yritys putsata firman korruptoitunut maine Ukrainan vuoden 2014 vallankumouksen jälkeen.
 Heinäkuisessa puhelussaan  Trump pyysi  Ukrainan nykyistä presidenttiä  Volodymyr Zelenskya  tutkimaan Bidenin toimia Ukrainassa. Zelensky joutui ikävään välikäteen, sillä hänellä ei ole ollut tekemistä Burismaan liittyvien sotkujen kanssa.
 Hunter Biden lopetti työnsä yrityksessä alkuvuonna 2019. Hän ei tiettävästi ole ollut talousrikostutkinnan kohteena, mutta hänen bisneskuvioidensa saama julkisuus on omiaan tuhrimaan Joe-isän vaalikampanjaa.
 Kokaiinia ja seksisuhteita
 Myös Hunterin yksityiselämän sotkuissa riittää ruodittavaa. Värikkäistä vaiheista kertoo muun muassa lehti  The New Yorker  perusteellisessa artikkelissaan.
 Hunter Biden on kärsinyt vakavista päihdeongelmista.
 Vuonna 2013 hän oli saanut paikan Norfolkin laivaston reserviyksiköstä, kun hänen virtsanäyte paljasti kokaiinijäämiä. Hunter kertoi saaneensa kokaiinia vahingossa. Hänellä kuitenkin tiedettiin käyttäneen huumeita aiemminkin. Lopulta Hunter itse irtisanoutui asemastaan.
 Hunter Biden ja hänen silloinen vaimonsa Kathleen Buhle Biden maaliskuussa 2012. Kuvassa pariskunta saapuu Brittien pääministeri David Cameronin vieraiksi Valkoiseen taloon. Rex Features / AOP
 Hunterin holtittoman alkoholinkäytön kerrotaan olevan osasyy avioeroon. Oikeudessa vuonna 2016 ex-vaimo  Kathleen Buhle Biden  vaati, että Hunterin varat pitäisi jäädyttää, koska rahat menevät muuten maksullisen seuran ja päihteiden hankkimiseen.
 Sittemmin Hunterilla on The New Yorkerin mukaan ollut suhde kuolleen veljensä  Beau Bidenin  leskeen. Lisäksi arkansasilainen nainen on haastanut Hunterin oikeuteen saadakseen elatusapua lapsesta, jonka isä Hunter naisen mukaan on.
 Yhdysvaltain presidentinvaalit pidetään marraskuussa 2020. Hunterin isää Joe Bidenia pidetään demokraattien kärkinimenä puolueen presidenttiehdokkuuteen.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Trumpin virkarikostutkinta on Washingtonin mutapainia, josta Suomikin voi kärsiä
 "Ja sitten toinen asia: On paljon puhuttu Bidenin pojasta..." Lue sanasta sanaan, mitä Trump pyysi Ukrainan presidentiltä
 Trump pyysi Ukrainan presidenttiä tutkimaan ex-varapresidentti Bidenin toimintaa – Ukrainan presidentti: Minua ei painostettu, puhelu normaali

Kiinan-matka yhdessä isän kanssa, korruptioepäilyjä ja kokaiinia – pojan tekemisissä on ruodittavaa, eikä se ole Joe Bidenin eduksi


Summary: Julkisen sanan neuvosto katsoo, että Yle on rikkonut Journalistin ohjetta 20 ja antaa sille huomautuksen.

Yle on saanut Julkisen sanan neuvostolta (JSN) langettavan päätöksen.
 Päätös koskee Ylen televisiouutisten asiavirhettä, jota Yle ei korjannut. Ylen aamu-tv:ssä 16.5.2019 julkaistu uutissähke käsitteli Venezuelan kriisin sovitteluprosessia.
 Sähkeessä todettiin, että muiden muassa Norja ja Yhdistyneet kansakunnat pitävät  Juan Guaidóa  Venezuelan väliaikaisena johtajana. Kantelun mukaan se oli olennainen asiavirhe, koska Norja ja YK eivät ole tunnustaneet Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi johtajaksi.
 Kantelija on lähettänyt asiasta palautetta Ylen verkkosivujen palautelomakkeella. Lisäksi kantelija kertoo lähettäneensä samansisältöisen viestin sähkeen lukeneelle toimittajalle.
 JSN katsoo, että Yle on rikkonut Journalistin ohjetta 20 ja antaa sille huomautuksen.
 Lue ratkaisu  kokonaisuudessaan täältä .

Yle sai langettavan päätöksen Julkisen sanan neuvostolta asiavirheestä tv-uutisissa


Summary: Langettava päätös 7121/YLE/19

Yle
 Asia: Olennainen asiavirhe
 Ylen televisiouutisissa oli olennainen asiavirhe, jota Yle ei korjannut saatuaan virheestä tiedon palautelomakkeen kautta.
 Kantelu 29.6.2019
 Kantelu kohdistuu Ylen aamu-tv:ssä 16.5.2019 julkaistuun uutissähkeeseen, joka käsitteli Venezuelan kriisin sovitteluprosessia. Sähkeessä todettiin, että muiden muassa Norja ja Yhdistyneet kansakunnat pitävät Juan Guaidóa Venezuelan väliaikaisena johtajana. Kantelun mukaan se oli olennainen asiavirhe, koska Norja ja YK eivät ole tunnustaneet Guaidóa Venezuelan väliaikaiseksi johtajaksi. Kantelija on lähettänyt asiasta palautetta Ylen verkkosivujen palautelomakkeella. Lisäksi kantelija kertoo lähettäneensä samansisältöisen viestin sähkeen lukeneelle toimittajalle.
 Ylen vastaus 21.8.2019
 Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan päätoimittaja Riikka Räisäsen vastaus kuuluu kokonaisuudessaan seuraavasti:
 ”Uutissähkeen sisällössä oli virhe. Päinvastoin kuin sähke julkaisuhetkellään väittää, Norja ja YK eivät pitäneet Juan Guaidoa Venezuelan väliaikaisena johtajana. Sähkeen kirjoittanut tai lukenut toimittaja taikka sen käsitellyt uutisdeski eivät virhettä huomanneet. Jos olisivat huomanneet, virhe olisi korjattu. Vastaavaa virhettä ei ollut Yle Uutisten radiolähetyksissä tai verkkosivuilla.
 Yle Uutisten vastaavalle päätoimittajalle ei koskaan toimitettu asiaan liittyen virallista oikaisuvaatimusta. Sen sijaan Ylen sähköpostiin oli lähetetty lyhyt kysymys, josta ei käynyt ilmi, että kyseessä oli korjauspyyntö, eikä viesti siten erottunut muun yleisen palautteen seasta.
 Palautteen lähettäjä oli tavoitellut toimittajaa myös sähköpostitse, mutta kirjannut sähköpostiosoitteen väärin. Näin ollen viesti ei valitettavasti koskaan tavoittanut kyseistä toimittajaa, eikä siihen siksi koskaan vastattu.”
 **Ratkaisu
 JO 20: Olennainen asiavirhe on korjattava viipymättä ja niin, että se tavoittaa mahdollisimman kattavasti virheellistä tietoa saaneen yleisön. Korjaus on julkaistava sekä tiedotusvälineen toimituksellisilla verkkosivuilla että julkaisussa tai kanavassa, jossa virhe on alun perin ollut.
 Ylen televisiouutisten sähkeessä todettiin, että Norja ja YK pitävät Juan Guaidóa Venezuelan väliaikaisena johtajana.
 Julkisen sanan neuvosto toteaa, että kyseessä oli olennainen asiavirhe, koska Norja ja YK eivät olleet ottaneet kantaa Venezuelan johtajuuskiistaan.
 Kantelija oli lähettänyt Yle Uutisten verkkosivujen palautelomakkeen kautta Ylelle kysymysmuotoisen viestin, jossa hän perustellusti kyseenalaisti televisiouutisissa kerrotun tiedon. Vaikka Yle ei saanut yksiselitteistä korjauspyyntöä, neuvosto katsoo, että Ylen olisi pitänyt tarkistaa ja korjata tietonsa saatuaan kantelijan viestin. Lisäksi neuvosto huomauttaa, että Ylen palautelomakkeen vaihtoehdoista puuttui asiavirheestä ilmoittaminen, mikä oli omiaan tekemään kantelijan korjauspyynnöstä vaikeasti tulkittavan.
 Julkisen sanan neuvosto katsoo, että Yle on rikkonut Journalistin ohjetta 20 ja antaa sille huomautuksen.
 Ratkaisu tehty:
 25.9.2019
 Ratkaisun tekivät:
 Elina Grundström (pj), Ilkka Ahtiainen, Lauri Haapanen, Antti Kokkonen, Anna Anttila, Ulla Virranniemi, Hannele Peltonen, Heta Heiskanen, Tuomas Rantanen ja Taina Tukia.

Ylelle langettava päätös Julkisen sanan neuvostolta


Summary: Tamperelaisen museon siirtymistä Finlaysonin alueelle selvitetään.

Tamperelainen Sara Hildénin taidemuseo toimii nyt huvipuisto Särkänniemen alueella. Sen siirtymisestä pois alueelta on puhuttu jo useita vuosia.
 Museo tarvitsee lisätilaa näyttelytoimintaan ja oman kokoelman esillä pitämiseen. Nykyinen museorakennus on Tampereen kaupungin mukaan huonossa kunnossa ja vaatisi joka tapauksessa perusparannusta.
 Tampereen kaupunki, työeläkeyhtiö Varma ja Sara Hildénin säätiö ovat nyt selvittäneet mahdollisuutta taidemuseon sijoittumiseen Finlaysonin alueelle. Tavoitteena on rakentaa taidemuseolle uusi rakennus. Tampereen kaupunginhallitus tekee linjauksen valmistelun jatkosta 30. syyskuuta.
 Finlaysonin maa-alueen omistavat Tampereen kaupunki ja Varma. Aiemmin taidemuseon siirtämistä on väläytety Onkiniemeen tai Särkänniemen alueelle.
 Sara Hildénin taidemuseon näyttelyissä vierailee vuosittain 40 000–100 000 kävijää. Finlaysonin sijainti ja uusi rakennus auttaisi kaupungin mukaan saamaan kansainvälisiä näyttelyitä.
 Tampereen kauppunki tahtoisi järjestää asiasta kansainvälisen arkkitehtuurikilpailun.
 Taidemuseo on syntynyt tamperelaisen tunnetun yrittäjän  Sara Hildénin  taidekokoelman ympärille.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää:
 Sara Hildénin taidemuseon perusparannuksen hinta on arviolta kuusi miljoonaa euroa

Yllätyskäänne: Sara Hildénin taidemuseo saattaa siirtyä Särkänniemestä Tampereen keskustaan


Summary: Uusikaarlepyy järkyttyi nuoren turvapaikanhakijan itsemurhasta. Mielenilmauksen järjestäjät pitävät turvapaikanhakijoiden vuosiakin kestävää epävarmuutta epäinhimillisenä.

Uudessakaarlepyyssä järjestetään tänään torstai-iltana mielenilmaus tasa-arvon puolesta.
 – Puolustamme jokaisen ihmisen oikeutta elää sellaista elämää, jossa on toivoa ja uskoa tulevaisuuteen, sanoo yksi tilaisuuden ideoijista, Uudenkaarlepyyn seurakunnan kirkkoherra  Mia Anderssén-Löf .
 Kaupungissa järkytyttiin alkuviikosta, kun nuori turvapaikanhakija teki itsemurhan. Hän oli odottanut turvapaikkapäätöstä vuodesta 2015 lähtien. Kun päätös lopulta viime viikolla tuli, se oli kielteinen.
 – Suru on suuri, sanoo Nykarleby flyktingvänner -yhdistyksen puheenjohtaja  Tony Forsbacka , joka yhdessä vaimonsa  Åsan  kanssa tuntee kaupungissa olevien turvapaikanhakijoiden tilanteen.
 Neljä vuotta epävarmuudessa
 Itsemurhan tehnyt nuorimies oli yksi vuonna 2015 Uuteenkaarlepyyhyn tulleista alaikäisistä turvapaikanhakijoista. Osa heistä on töissä tai opiskelee, osa on saanut oleskeluluvan vuodeksi, mutta osa odottaa vielä päätöstä tulevaisuudestaan.
 Itsemurhaan päätyneen miehen prosessi kesti neljä vuotta, mikä on pitkä aika elää epävarmuudessa.
 – Nämä ihmiset elävät sanoinkuvaamattoman paineen alla. He eivät voi suunnitella tulevaisuuttaan, eivät tiedä mitä voivat tehdä eivätkä tiedä mitään tulevaisuudestaan, Åsa Forsbacka sanoo.
 Muutama Uudessakaarlepyyssä asuvista afgaani-turvapaikanhakijoista on kasvanut Iranissa. He kuuluvat hasaarien vähemmistöön ja ovat olleet syrjittyjä jo kotimaassaan sekä Iranissa.
 Palautuslento Kabuliin on jotain, mitä he eivät kykene edes ajattelemaan.
 – Se on sietämätön ajatus, Åsa Forsbacka sanoo.
 2015 tulleet vaikeimmassa asemassa?
 Åsa Forsbackan mukaan juuri vuonna 2015 Suomeen tulleet turvapaikanhakijat ovat vaikeimmassa tilanteessa.  Turvapaikanhakuprosessi  ei nykylainsäädännön mukaan saa kestää enää useita vuosia.
 – Näille pojille se tarkoittaa, että prosessi heidän osaltaan vie vielä kauemmin. Ensin pitää käsitellä nyt Suomeen tulevien hakemukset eli he ovat prioriteetti ja heidän prosessinsa menee nopeasti. Näille, jotka tulivat 2015, käy aina vain huonommin, Forsbacka toteaa.
 Tony Forsbacka kehottaakin miettimään koko yhteiskunnassa, mitä asialle voitaisiin tehdä.
 – Se, että ihmiset ovat tälläisen paineen alla neljä vuotta, ei ole inhimillistä, Tony Forsbacka sanoo.
 Kirkkoherra Mia Anderssén-Löf toivoo, että Uudessakaarlepyyssä järjestettävä tilaisuus herättäisi laajemminkin keskustelua turvapaikanhakijoiden tilanteesta.  Yle
 Yhteiskunnallinen ongelma
 Mia Anderssén-Löfin mukaan Uudenkaalepyyn tragediasta tekee erityisen se, että sen taustalla on yhteiskunnan rakenteellinen epäoikeudenmukaisuus, joka ei liity yksilöön eikä paikalliseen yhteisöön.
 Anderssén-Löf peräänkuuluttaa yhteiskunnallista puuttumista turvapaikanhakijan itsemurhaan ajaneeseen tilanteeseen.
 – Hän ei ole ainoa, joka on päätynyt tähän tilanteeseen ja tähän ratkaisuun. Se tekee akuutin kysymyksestä, miten me käsittelemme rakenteellista ongelmaa, jonka myötä ihmiset eivät näe ulospääsyä tilanteestaan, Anderssén-Löf sanoo.
 Jokainen tragedia ansaitsee tulla muistetuksi ja siihen johtaneet syyt ja taustat tunnistetuiksi, Anderssén-Löf miettii.
 – Nyt on kyse kuitenkin myös siitä, miten me yhteiskuntana kohtaamme tämän epäoikeudenmukaisuuden, joka johtaa ihmiset näin epätoivoiseen tilanteeseen.
 "Haluamme jotain parempaa"
 Torstai-illan kokoontumisen järjestelyissä ovat mukana seurakunta, kaupunki ja Nykarleby flyktingvänner -yhdistys.
 Järjestäjät toivovat, että tilaisuudesta tulisi keino ilmaista surua ja turhautumista, toiveikkuutta unohtamatta.
 – Toivon, että tilaisuuteen osallistujille tulisi tunne, että meitä on monta, jotka koemme turhautumista ja surua. Mutta että haluamme samalla toisillemme ja maailmalle jotain parempaa, Anderssén-Löf sanoo.
 Aiheesta on kirjoittanut Ida-Maria Björkqvist artikkeleissa   Sorg i Nykarleby – ung asylsökande orkade inte kämpa längre efter sitt andra negativa asylbesked  ja  "Inte okej att människor drivs till den här graden av förtvivlan" – manifestation i Nykarleby ska visa på frustration över hur Finland sköter asylprocesser

Neljä vuotta turvapaikkapäätöstä odottanut nuori päätyi itsemurhaan – mielenilmaus vaatii keskustelua turvapaikanhakijoiden tilanteesta


Summary: Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitokselta vahvistetaan, että juna on törmännyt traktoriin tasoristeyksessä.

Maataloutta palveleva toiminta pl. eläinlääkintä

Hälytys tapahtumapaikalle tuli puolenpäivän jälkeen. Paikalle on lähetetty kahdeksan pelastuslaitoksen yksikköä.
 Kerromme kohta lisää.

Kauhajoella raideliikenneonnettomuus – juna törmännyt traktoriin


Summary: Tiet ovat vaarallisia suhteessa sallittuun nopeuteen.

Ruotsin maanteillä on 15 000 mutkaa, jotka on rakennettu niin, että autonkuljettajilla on vaikeuksia pysyä tiellä sallitullakaan nopeudella. Asiasta kertoo  Ruotsin yleisradio SVT  ja sen Uppdrag Granskning -ohjelma.
 SVT on tehnyt laajan tutkimuksen, jossa tietokoneiden avulla on tutkittu noin neljännes Ruotsin maantieverkostosta.
 Kartoituksessa paljastui 15 844 ongelmallista tienmutkaa. Ne olivat liian jyrkkiä suhteessa sallittuun nopeuteen ja joissakin tapauksissa kallistus oli tehty väärin. Tieosuudet eivät täyttäneet uusille teille nykyään voimassa olevia määräyksiä.
 Tämänkaltaiset mutkat ovat vaarallisia kohtaamistilanteissa, liukkaalla säällä tai yllättävissä tilanteissa, kuten esimerkiksi silloin kun tielle on tullut eläin.
 – Haasteena on, että tieverkkomme on hyvin vanha, sanoo Ruotsin tielaitoksen turvallisuuspäällikkö  Maria Krafft .
 Tutkimus sai alkunsa, kun viime vuonna Kiirunassa tapahtui vakava onnettomuus, jossa kuoli kuusi sveitsiläistä turistia. Heidän minibussinsa oli ajautunut tien väärälle reunalle ja törmäsi malmirekkaan. Onnettomuustutkinnassa paljastui, että mutka, jossa kolari tapahtui oli väärin rakennettu.
 Ruotsissa on aloitettu ns. Nollvision-ohjelma, jonka tavoitteena on, ettei kukaan kuolisi tai loukkaantuisi vakavasti liikenteessä.

SVT: Ruotsissa on 15 000 onnettomuuksille altistavaa tienmutkaa


Summary: Mies oli ollut asunnollaan sukupuoliyhteydessä 14-vuotiaan tytön kanssa.

Kanta-Hämeen käräjäoikeus Hämeenlinnassa on tiistaina tuominnut reilu parikymppisen miehen lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä yhdyskuntapalveluun.
 Miehen kanavalla on kymmeniä tuhansia tilaajia YouTubessa.
 Mies oli ollut asunnollaan sukupuoliyhteydessä 14-vuotiaan tytön kanssa toukokuussa 2017. Rangaistukseksi tuomittiin 240 tuntia yhdyskuntapalvelua. Hän joutuu myös maksamaan tytölle korvauksia 2 500 euroa.
 Asia käsiteltiin suljetuin ovin, mutta oikeus antoi ratkaisusta julkisen selosteen.
 Rangaistus määrättiin rikoksen tekoaikaan voimassa olleen lain mukaan. Enimmäisrangaistuksen korotus lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä  tuli voimaan tänä keväänä .

Tubettajalle tuomio lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä


Summary: Kotkan kaupunki maksaa tontin täyttämisestä kahdeksan miljoonaa euroa.

Kotkan kaupunki on alkanut valmistella tonttia metsäyhtiö UPM:lle Suomen suurinta  biojalostamoa  varten. UPM selvittää ensi vuoteen asti, voiko tontille rakentaa biojalostamon.
 Uuden jalostamon vuosituotanto olisi viisinkertainen yhtiön ensimmäiseen UPM Lappeenrannan biojalostamoon verrattuna. Kotkassa olisi tarkoitus valmistaa noin 500 000 tonnia kehittyneitä liikenteen polttoaineita ja biopohjaisia raaka-aineita kemianteollisuuden käyttöön.
 Yksi vaihtoehto sijoituspaikaksi oli Lappeenranta, jolloin uusi jalostamo olisi rakennettu nykyisen UPM:n biojalostamon viereen Kaukaan tehdasalueelle.
 Kotka osoittautui kuitenkin Lappeenrantaa edullisemmaksi vaihtoehdoksi hyvien merikuljetusten ansiosta. Lappeenrannan sataman ympärivuotisen käytön estää Saimaan kanavan sulkeutuminen talvikuukausien ajaksi.
 Kotkan kaupunki on varannut biojalostamoa varten noin 30 hehtaarin tontin Mussalon sataman alueelta. Tontti sijaitsee Palaslahden teollisuusalueella, entisellä Pohjolan Voiman voimalaitoksen alueella.
 Tontin vuokraamista koskevan esisopimuksen mukaan kaupunki on sitoutunut täyttämään Palaslahden loppuosan.
 Rekkaralli alkaa tänä syksynä
 Mussalossa on alettu louhia tällä viikolla maata tontin täyttämistä varten. Lisää maa-ainesta aletaan kuljettaa Pyhtäältä ja Haminasta näillä näkymin lokakuun puolivälistä lähtien. Alueelle ajaa silloin joka arkipäivä noin 70 rekkaa päivässä maaliskuuhun asti. Tontti valmistunee toukokuun loppuun mennessä.
 Kotkan kaupunki maksaa tontin valmistelusta kahdeksan miljoonaa euroa.
 Toteutuessaan biojalostamohankkeen on arvioitu työllistävän rakentamisaikana 1500 henkilöä ja tuotannon aikana 150 henkilöä. Arvio tontista saatavista vuokratuloista on noin miljoona euroa vuodessa. Vuokrasopimusaika on 20 vuotta.
 UPM ei ole vielä päättänyt biojalostamon rakentamisesta Kotkaan.
 – Kehitystyö jatkuu ensi vuoden puolelle, kertoo UPM Biopolttoaineiden kehityksestä vastaava johtaja  Petri Kukkonen .
 Kaupungin mukaan tonttiin sijoitetut rahat eivät mene hukkaan, vaikka UPM ei rakentaisikaan Mussaloon.
 – Uskon, että sinne on tulijoita. Alue tulee joka tapauksessa teolliseen käyttöön satamasidonnaista toimintaa varten, sanoo Kotkan maankäyttöinsinööri  Tom Masalin .
 Kotkan biojalostamo käyttäisi raaka-aineena metsän hakkuutähteitä sekä Uruguayssa viljeltävää brassica carinataa, joka on ravinnoksi kelpaamaton öljykasvi.

Kotkassa alettiin louhia 8 miljoonan euron edestä maata Suomen suurinta biojalostamoa varten – UPM vasta selvittää, rakennetaanko sitä


Julkisen sanan neuvoston uudeksi puheenjohtajaksi on valittu  Eero Hyvönen . Tehtävä on päätoiminen.
 Hyvönen on parhaillaan Ylen Metropolitoimituksen päällikkö. Aiemmin Hyvönen on ollut myös Nelonen Median, Radio Cityn ja Ylioppilaslehden palveluksessa.
 Julkisen sanan neuvosto  on tiedotusvälineiden itse perustama elin. JSN:n tehtävänä on puolustaa sanan- ja julkaisemien vapautta ja tulkita hyvää journalistista tapaa.
 Tuomioistuin JSN ei ole, eikä se käytä julkista valtaa.

Ylen Eero Hyvösestä Julkisen sanan neuvoston puheenjohtaja


Summary: Mielenterveysongelmat ovat yleisin syy hakeutua sairaalaopetukseen.

– Senkin huora! Tapa ittes!
 On välitunti, ja taas se alkaa.  Milla  (nimi muutettu) kuuntelee, kun kiusaajat sylkevät solvauksiaan ja ivaavat häntä. Tyttö yrittää olla välittämättä, mutta se on käynyt kahdeksannen luokan edetessä yhä vaikeammaksi.
 Milla ei tahdo enää jaksaa.
 Tyttö on jo pidempään kärsinyt myös masennuksesta ja saanut rajuja suuttumispuuskia. Lisäksi opiskelu suuressa koulussa on ollut kuormittavaa. Isojen oppilasmassojen keskellä Millasta on välillä tuntunut, etteivät opettajat edes huomaa, että hän on olemassa.
 Kouluun meneminen tuntuu niin väärältä, että Milla haluaa vain paeta. Ja tekeekin niin. Seurauksena poissaolot kertyvät, kurssit jäävät rästiin ja tilanne kärjistyy, kunnes edessä on umpikuja.
 Mikä sairaalaopetus? Sairaalaopetus on kuntouttavaa ja yksilöityä erityisopetusta. Opetus on tarkoitettu peruskouluikäisille lapsille ja nuorille, jotka ovat erikoissairaanhoidon avo- tai osastohoidossa. Suurimmalla osalla sairaalakoulujen oppilaista on hoitoa vaativia psykiatrisia ongelmia. Osalla voi puolestaan olla neurologisia vaikeuksia tai somaattinen sairaus, kuten esimerkiksi syöpä. Vaikka lapsi tai nuori osallistuu sairaalaopetukseen, hänellä säilyy oppilaspaikka omassa peruskoulussa, jonne hän voi tarvittaessa palata kuntouduttuaan. Sairaalaopetuksen piirissä on vuosittain noin 3000 perusopetusikäistä lasta ja nuorta, joiden opetusjaksot vaihtelevat muutamista päivistä jopa 1–2 vuoteen.
 Nyt 9. luokkaa käyvä nuori nainen istuu Oulun sairaalakoulussa psykiatrian klinikan tiloissa ja sipaisee mustat hiukset pois kasvoiltaan. Hän on saanut sairaalakoulussa kuntouttavaa erityisopetusta pienissä rauhallisissa ryhmissä muutaman kuukauden ja edennyt opinnoissaan omaan tahtiin.
 Asiat ovat alkaneet näyttää vähemmän synkiltä.
 Tässä artikkelissa Milla ja hänen äitinsä kertovat kokemuksistaan. Emme julkaise heidän oikeita nimiään, koska jutussa käsitellään alaikäisen lapsen terveystietoja.
 Millan tavoin sairaalaopetusta Suomessa saa joka vuosi kolmisentuhatta lasta ja nuorta. Tällä hetkellä kysyntä opetukselle on jo niin suurta, että oppilaspaikat eivät kaikkialla maassa riitä niitä hakeville.
 Miksi meillä on jonoiksi asti nuoria, jotka eivät pärjää tavallisissa kouluissa?
 Avoimet oppimisympäristöt voivat olla ääniyliherkälle myrkkyä
 Pohjoispohjalaisen Millan kohdalla ongelmat ehtivät muhia useamman vuoden. Kiusaaminen oli viimeinen pisara, joka vei pohjamutiin.
 Millaa suututtaa, etteivät koulun aikuiset saaneet kiusaajia kuriin.
 – Yritin puhua asiasta opettajille, mutta kiusaaminen vain jatkui. En ole yleensä ole välittänyt mitä muut ajattelevat minusta, mutta kun kuulee haukkumista joka päivä, se alkaa vaikuttaa, Milla sanoo.
 Millan äiti kertoo, että tytärtä yritettiin auttaa pärjäämään koulussa tarjoamalla hänelle esimerkiksi keskusteluapua ja pienryhmiä. Toimet eivät kuitenkaan purreet.
 – Koulun henkilökunnalla ei ilmeisesti ollut riittäviä työkaluja auttamiseen.
 Helsingin yliopiston nuorisopsykiatrian professori  Mauri Marttunen  ei ota kantaa suoraan Millan tilanteeseen. Yleisesti hän kommentoi, että monissa peruskouluissa ei ole tällä hetkellä tarpeeksi osaamista ja työvoimaa auttamaan mielenterveyden ongelmista kärsiviä lapsia ja nuoria.
 Se voi herkästi johtaa siihen, että oppilaiden vaikeudet pääsevät pahenemaan ja pärjääminen normaalissa kouluympäristössä hankaloituu.
 Sairaalaopetukseen on tunkua Suomessa on 25 sairaalaopetusyksikköä. Oppilaspaikat vaihtelevat muutamasta kymmeniin. Oppilaspaikkaa jonottavista lapsista ja nuorista ei ole virallista tilastoa, mutta sairaalakoulujen kehittämisryhmä kokosi tietoja Ylen pyynnöstä. Kaikista opetusyksiköistä ei saatu tilastoja, mutta sairaalaopetukseen on oppilaita jonossa ainakin Turussa, Kokkolassa, Raaseporissa, Mikkelissä, Hämeenlinnassa, Jyväskylässä, Oulussa ja Tuusulassa. Esimerkiksi Tuusulassa 24 oppilaspaikkaa haki viime keväänä yli 50 oppilasta. Jonottajat ovat avohoidossa olevia oppilaita. Jos lapsi tai nuori on osastohoidossa, hän saa sairaalaopetusta automaattisesti, mutta avohoidossa oleva joutuu hakemaan oppilaspaikkaa erikseen. Avohoitoa saavia lapsia ja nuoria on yhä enemmän, sillä psykiatrista osastohoitoa on vähennetty ja avohoitoa lisätty. Tämä on yksi syy jonojen kertymiseen.
 Viime aikoina sairaalaopetukseen on hakeutunut erityisen paljon sellaisia psyykkisesti oireilevia oppilaita, joilla on  autismikirjon  (Autismiliitto) diagnoosi. Kyse on keskushermoston kehityshäiriöstä, joka aiheuttaa usein esimerkiksi aistiongelmia ja haasteita vuorovaikutustaidoissa.
 Suomen sairaalakoulujen kehittämisryhmän puheenjohtaja ja Turun Kiinamyllyn sairaalakoulun johtajana toimiva  Niina Ekqvist  arvelee, että asia voi liittyä uusiin oppimisympäristöihin.
 Autismikirjon oppilaat ovat usein aistiherkkiä, ja  avoimissa oppimisympäristöissä  melu voi käydä heille sietämättömäksi.
 – Silloin lapsi tai nuori ei kykene hallitsemaan olemistaan ja oppimistaan koulussa. Oppilailta vaaditaan nykyään myös  erittäin paljon omatoimisuutta opiskelussa , mikä voi olla joillekin liian kuormittavaa.
 Mauri Marttunen pitää arviota varteenotettavana. Marttusen mukaan hyvin pärjääville oppilaille uudet oppimisympäristöt ja opiskelutavat tarjoavat paljon mahdollisuuksia, mutta esimerkiksi psyykkisistä ongelmista kärsivät voivat joutua niiden keskellä pulaan.
 Toisaalta autismikirjon hakijoiden määrän lisääntyminen voi liittyä myös siihen, että kehityshäiriöiden tunnistaminen on parantunut ja monet ihmiset hakevat niihin kuten moniin muihinkin ongelmiin apua aiempaa matalammalla kynnyksellä.
 Millan äidin mukaan myös hänen tyttärensä kohdalla lääkärit ovat pohtineet, voisiko tytön ongelmien taustalla olla autismikirjoon kuuluva Aspergerin oireyhtymä. Asian selvittely on meneillään.
 Opetusministeri: tilanne pitää selvittää
 Milla pääsi sairaalaopetukseen viime maaliskuussa muutaman viikon odottamisen jälkeen.
 Joillakin odotusaika voi venyä kuukausiin tai jopa vuoteen: kaikissa yksiköissä oppilaita ei oteta jonoon, vaan he voivat hakea uutta paikkaa vasta seuraavan vuoden virallisessa oppilashaussa.
 Osa heistä jää kotiin odottamaan vapautuvaa paikkaa. Osa yrittää jatkaa opintojaan omassa peruskoulussaan, joihin sairaalaopetusyksiköt antavat mahdollisimman paljon tukea ja neuvoja.
 – Joka kerta minua kuitenkin huolestuttaa, kun joudun eväämään joltakin oppilaspaikan sen takia, ettei vapaita paikkoja ole tarjolla, Turun Kiinamyllyn sairaalakoulun johtaja Niina Ekqvist myöntää.
 Oulun sairaalakoulun johtaja Satu Nevala kertoo, että oppilailla on mahdollisuus saada opetusta hyvin pienissä ryhmissä. Milla (oikealla) on iloinen siitä, että sairaalakoulussa opettajilla on paremmin aikaa auttaa häntä oppimaan. Timo Nykyri / Yle
 Sairaalaopetukseen kertyneet jonot herättävät huolta myös opetusministeri  Li Anderssonissa  (vas.).
 – Kuulostaa siltä, että meidän kannattaa kartoittaa, mistä jonot johtuvat. Samalla pitäisi selvittää, miten eri kunnissa on järjestetty opetusta oppilaille, jotka tarvitsevat erityisen vaativaa tukea, Andersson miettii.
 Opetushallituksen opetusneuvos  Pirjo Koivula  pitää selvänä, että peruskouluihin kautta maan täytyy saada lisää kuraattoreita ja psykologeja, jotka voisivat tarjota oppilaille varhaista tukea.
 – Tällä hetkellä osassa kouluista psykologeja tai kuraattoreja ei ole ollenkaan tai heillä on ihan liikaa oppilaita vastuullaan. Paikkakuntakohtaiset erot ovat suuria.
 Anderssonin mukaan tilanne on tiedossa ja sitä aiotaan parantaa. Andersson sanoo, että kuraattori- ja psykologipalveluita tullaan lisäämään ja samalla mietitään, miten muuten opiskelija- ja oppilashuollon palveluja pystytään parantamaan.
 – Joillakin alueilla on esimerkiksi palkattu sosionomeja ja nuorisotyöntekijöitä mukaan koulujen arkeen. Tällaista toimintaa pitäisi pystyä valtakunnallistamaan.
 Kiitos koulun lukituille oville
 Milla on nyt päässyt etenemään sairaalaopetuksen turvin peruskouluopinnoissaan loppusuoralle.
 Pian 16-vuotias nuori nainen sulkee sairaalakoulun ovet ja aikoo jatkaa opintojaan peruskoulun jälkeisessä valmentavassa koulutuksessa toisaalla.
 Hän vaikuttaa tyytyväiseltä saamaansa tukeen – ja myös sairaalakoulun järjestelyihin.
 Millan mielestä on hyvä, että esimerkiksi koulun ovet on pidetään päivisin lukittuna. Se kuuluu sairaalakiinteistön toimintatapoihin. Lukitut ovet ovat estäneet häntä ottamasta koulusta entiseen tapaansa hatkoja, vaikka joskus onkin nyppinyt.
 Tällä hetkellä Millan haaveena on, että hän pääsisi tulevaisuudessa töihin logistiikka-alalle.
 – Haluaisin työskennellä linja-autonkuljettajana. Jos se ei onnistu, minusta voisi tulla vaikka eläintenhoitaja.
 Keskustele aiheesta kello 22:een saakka!

Suomessa on jonoiksi asti lapsia, joille arki omassa peruskoulussa on tuskaa – tämä teinityttö käy sairaalakoulua ja on siitä kiitollinen


Summary: Viimeisten lomakohteisiin jääneiden kotiinpaluuta järjestellään, Tjäreborgista kerrotaan.

Matkanjärjestäjä Tjäreborgin mukaan suurin osa maanantaina jumiin jääneistä matkustajista on päässyt palaamaan Suomeen.
 Myyntijohtaja  Saana Ruonala  kertoi STT:lle sähköpostitse, että viimeisten kotiinpaluujärjestelyjä työstetään kaiken aikaa.
 Yhtiön seuraavat lomalennot toteutetaan Ruonalan mukaan normaalisti ja asiakkaita informoidaan, jos liikenteessä on poikkeuksia.
 Lähes 3 000 suomalaisturistia jäi lomakohteisiin jumiin maanantaina, kun Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook ilmoitti menevänsä konkurssiin.
 Lue lisää:
 Tjäreborg aikoo tuoda asiakkaansa tänään kotiin, paluulennoissa edelleen häiriöitä – "Tiedotus on ollut äärettömän heikkoa"

Tjäreborg: Suurin osa maanantaina jumiin jääneistä matkustajista on päässyt palaamaan