Summary: Youtuben kultakauden katsotaan olevan ohi. Miltä yhden internetin suurimman sivuston tulevaisuus näyttää?

Youtuben suosituimman sisällöntuottajan viitta on viimeiset kuusi vuotta levännyt ruotsalaisen  Felix Kjellbergin  harteilla. Pelivideoilla uransa aloittanut Kjellberg on tähän mennessä kerännyt kanavalleen lähes 95 miljoonaa seuraajaa. Se on yli 50 miljoonaa seuraajaa enemmän kuin laulaja  Justin Bieberillä . Se on 40 miljoonaa seuraajaa enemmän kuin Youtuben kolmanneksi suosituimmalla kanavalla. Ja se on lähes tasan yhtä paljon kuin intialaisella T-Series -mediayhtiöllä.
 Youtuben seuratuimman kanavan tittelistä käydään nyt rajua kisaa. Siinä ovat vastakkain PewDiePiena tunnettu Kjellberg ja T-series.
 Maaliviivaa ei kisassa ole vedetty, mutta symbolisena voitonmerkkinä voidaan pitää 100 miljoonaa seuraajaa. Kun tämä haamuraja joskus ylittyy, Youtube saattaa olla muuttunut aivan toisenlaiseksi paikaksi.
 Tubettajat pelkäävät, että yksittäisten tubetähtien aika on uhattuna
 PewDiePiena oli pitkään omassa sarjassaan seuraajamääränsä kanssa. Viime vuonna tilanne muuttui, kun Bollywood-musiikista kotimaassaan tunnettu T-Series alkoi julkaista kanavallaan useita videoita päivässä. Kiihtynyt julkaisutahti toi päivittäin jopa 100 000 uutta tilaajaa mediayhtiön kanavalle.
 Intialaisen mediajätin nousu ei jäänyt huomaamatta Youtube-yhteisöltä, joka asettui nopeasti tukemaan Kjellbergiä. Tubettajat kokivat, että kyseessä on itsenäisten sisällöntuottajien taistelu jättikorporaatioita vastaan. Daavid vastaan Goljat.
 Tilatkaa PewDiePien kanavaa  -iskulauseita alkoi pian näkyä ympäri internettiä. Yksi tubettaja  osti radio- sekä tienvarsimainoksia , joissa hän kehotti ihmisiä seuraamaan PewDiePien kanavaa. Marraskuussa yksittäinen hakkeri hyödynsi tietoturva-aukkoa ja tulosti PewDiePieta tukevan viestin yli 50 000 tulostimeen. Kyseenalaista huomiota kampanja sai viime kuussa, kun  Christchurchin ampuja kehotti videollaan ihmisiä seuraamaan PewDiePieta .
 Kaikista näistä yrityksistä huolimatta T-Series ohitti PewDiePien seuraajamäärässä helmikuussa. Siitä lähtien kummankin kanavan seuraajamäärä on jatkanut kasvua ja kärkitila on vaihtunut useaan otteeseen. Tällä hetkellä T-Series on johdossa 95,8 miljoonalla seuraajallaan.
 Tilannetta voi seurata reaaliaikaisesti  täältä .

 Onko Youtube hylkäämässä tubettajat?
 Youtube on tässä kaikessa asemoinut itsensä sivullisen rooliin. Kuten kaikki someyhtiöt, Youtube katsoo olevansa vain palvelu, joka tarjoaa osapuolille alustan sisältöjen julkaisemiseen.
 Yhtiön vaikenemista näkemyksistä voi kuitenkin saada vihiä tarkastelemalla, mitä videoita se nostaa suosittelulistoilleen ja mitä videoita se piilottaa käyttäjiltään.
 Viime vuosina Youtuben etusivulla on yhä enemmän nähty elokuvastudioiden julkaisemia trailereita, levy-yhtiöiden lataamia musiikkivideoita ja tuotantoyhtiöiden tekemiä klippejä tv-ohjelmistaan.
 Kun kymmenen vuotta sitten mediayritykset vaativat Youtubea puuttumaan piratismiin ja poistamaan tekijänoikeudelliset sisällöt alustalta, nyt yhtiöt lataavat itse samat sisällöt omille kanavilleen. Ja Youtube nostaa ne etusivulleen.
 Tämä kehitys on saanut paljon kritiikkiä tubettajilta, jotka kokevan Youtuben hylänneen heidät. Videosivusto tuntuu hiljalleen siirtyneen Goljatin leiriin.
 Suoratoistomarkkinoille vaikka väkisin
 Jotain Youtuben näkemyksistä kertoo myös yhtiön vimmainen pyrkimys luoda omia alkuperäissisältöjä. Youtube on jo vuosien ajan kaatanut suuria summia omiin tuotantoihinsa, joista ei kuitenkaan tähän päivään mennessä ole tullut menestystä.
 Tästä huolimatta Googlen omistama Youtube pyrkii sinnikkäästi erittäin kilpailuille suoratoistomarkkinoille. Internetin ensimmäisenä videopalveluna se haluaa oman siivunsa suoratoistokakusta, jota ovat jakamassa niin Netflix kuin Disney kaltaiset mediajätit.
 Youtube ei ole paljastanut alkuperäistuotantoja tarjoavan palvelunsa tilaajamääriä, mutta kaksi vuotta sitten  Youtube Red -palvelulla kerrottiin olevan vain 1,5 miljoonaa maksavaa asiakasta . Samaan aikaan Netflixillä oli yli 90 miljoonaa tilaajaa.
 Periksi ei kuitenkaan ole annettu. Vuosi sitten Youtube uudelleenbrändäsi alkuperäissarjoja sisältävän palvelunsa Youtube Redistä Youtube Premiumiksi. Kuukausimaksulla premium-käyttäjä saa mainosvapaan kokemuksen lisäksi kuunneltavakseen musiikkia ja katsottavakseen kymmeniä Youtuben alkuperäissarjoja, joiden pääosissa nähdään PewDiePien kaltaisia tähtitubettajia.
 Suositut tubettajat ovat Youtuben keino erottautua Netflixistä ja muista suoratoistopalveluista. Ongelmana on vain se, että tubettajat eivät ole käsikirjoittajia tai näyttelijöitä. Ammattimaisessa tuotannossa kotikutoisuus ei enää toimi, joten lähes poikkeuksetta Youtuben sarjat ovat jääneet ilman suurempaa huomiota.
 Miksi sitten Youtube ei vain anna tubettajien tubettaa? Mitä vikaa on konseptissa, joka tuottanut miljardeja dollareita mainostuloja?
 Toistuvat kohut karkottavat mainostajia
 Viimeisen kahden vuoden aikana Youtube on joutunut usean kerran tubettajien aiheuttamien kohujen keskelle, ja jokaista kohua on seurannut mainostajien kaikkoaminen alustalta.
 Ensimmäinen suuri kohu syntyi helmikuussa 2017, kun The Wall Street Journal nosti esille PewDiePien videot, jotka sisälsivät natsikuvastoa ja antisemitististä huumoria. Vaikka omassa kontekstissaan videot olivat lähinnä huonoa huumoria, ne saivat mainostajat karttamaan ruotsalaista tubettajaa. Muun muassa Youtuben omistava Google ja mediajätti Disney irtisanoivat yhteistyön PewDiePien kanssa. Samalla PewDiePie menetti oman Youtube-alkuperäissarjansa, jonka toinen tuotantokausi oltiin juuri julkaisemassa.
 PewDiePie ei ole ainoa suosittu tubettaja, joka on saanut aikaan pahennusta ja karkottanut mainostajia. Vajaa vuosi PewDiePie-kohun jälkeen toinen suosittu tubettaja  Logan Paul  julkaisi Youtubeen videon, jossa hän vierailee Aokigaharan metsässä Japanissa. Itsemurhametsänä tunnetussa Aokigaharassa Paul ystävineen löytää vasta itsemurhan tehneen miehen ruumiin. He kuvaavat löydön ja reaktionsa, ja julkaisevat videon uuden vuoden aattona.
 Kyseenalainen video tyrmistyttää ihmiset ja Paulista tulee hetkessä internetin vihatuin henkilö. Youtube etäännyttää itsensä Paulista poistamalla hänen kanavansa suositteluohjelmastaan.
 Omalla tavallaan Youtube on kuitenkin vastuussa kehityksestä, jossa tubettajien videot ovat muuttuneet yltiöhuomiohakuisiksi. Kamppaillessaan mainostuloista tubettajat pyrkivät löytämään keinoja, joilla algoritmit saadaan nostamaan juuri oma video suosittelulistoille. Usein tähän tarvitaan huomiota herättävää ja monesti kiistanalaista sisältöä. Rajuja videoita tehdään, koska ne nousevat Youtuben etusivulle.
 Ja Logan Paulin tapauksessa Youtube antoi videon nousta suosittelulistoillaan puuttumatta asiaan lainkaan. Lopulta videon poisti tubettaja itse.
 Tästä huolimatta tämän kaltaisten kohujen jälkeen intialainen mediayritys näyttää Youtuben silmissä sangen turvalliselta sisällöntuottajalta.

 Algoritmit karkottavat mainostajia: kone myi mainoksia rasistisiin videoihin ja auttoi pedofiilejä
 Tubettajat eivät suinkaan ole ainoita kohujen synnyttäjiä Youtubessa. Yhtiöllä itsellään on vähintään yhtä iso rooli mainostajapaniikkien synnyttämisessä.
 Esimerkiksi PewDiePien kohu oli osa suurempaa kokonaisuutta, jossa  The Wall Street Journal nosti esille Youtubesta löytyvät rasistiset sisällöt . Lehti osoitti, miten Youtube myi mainoksia rasististen videoiden oheen. Uutinen pöyristytti mainostajat ja muun muassa virvoitusjuomayhtiö Coca-Cola ja päivittäistavarajätti Johnson & Johnson keskeyttivät mainostamisen Youtubessa.
 Vastaavanlainen mainostajien kato tapahtui loppuvuodesta 2017, kun lapsille videoita suosittelevan algoritmin havaittiin näyttävän perheen pienemmille sopimattomia sisältöä.
 Kolmannen kerran adpocalypseksi ristitty ilmiö tapahtui helmikuussa, kun  Matt Watson  -niminen tubettaja osoitti, miten  Youtuben algoritmit auttavat pedofiileja löytämään sivustolta videoita lapsista . Paljastuksen jälkeen Disney, Fortniten kehittänyt Epic Games ja monet muut yritykset vetivät mainoksensa pois Youtubesta.
 Jokaisen adpocalypsen jälkeen Youtube on kiristänyt sääntöjään ja poistanut rankalla kädellä mainoksia videoista, jotka saattavat olla loukkaavia. Reagoinnissa on toteutettu  parempi överit kuin vajarit  -filosofiaa. Tämä tarkoittaa, että aina kun joku tubettaja tai itse Youtube mokaa, kaikki tubettajat kärsivät kutistuvina mainostuloina.
 Tubettajat kritisoivat Youtuben arvaamattomuutta
 Youtuben mielivaltaiselta vaikuttavat algoritmit, poukkoilevat päätökset mainostulojen eväämisistä yksittäisiltä videoilta ja jopa aiheettomat käyttäjätilien poistot ovat saaneet monen suositun tubettajan miettimään tulevaisuuttaan alustalla.
 Esimerkiksi PewDiePie ilmoitti muutama viikko sitten  siirtyvänsä jatkossa tekemään pelistriiminsä DLive-nimiselle videopalvelulle . Yhdeksi perusteeksi PewDiePie nosti DLiven reilummat korvaukset sisällöntuottajille.
 Youtuben tapa kohdella sisällöntuottajia puhuttaa myös Suomessa, kertoo Suomen tubettajat ry:n puheenjohtaja  Jussi Koski .
 – Youtube on “työnantajana” aika arvaamaton. Se voi tehdä yhtä äkkiä erilaisia muutoksia ja kaikki ne tubettajat ovat tosiaan sitten sen armoilla. Esimerkiksi jos Youtube päättää laittaa kanavan kieltoon, niin yhtäkkiä tubettajalta katoavat kaikki tulot, Koski huomauttaa.
 Kosken luotsaaman yhdistyksen yhtenä tavoitteena onkin luoda tubettajille jonkinlainen tukiverkko oikuttelevan “työnantajan” varalle. Taloudellista turvaa yhdistys ei voi antaa, mutta yhteisöllistä tukea senkin edestä.
 Tubettajien tukiverkko tuli tarpeeseen vuodenvaihteessa, kun Youtube poisti yllättäen pelivideoita tekevän Paqpan kanavan. Perusteluissa Youtube viittasi ylimalkaisesti sääntöjen rikkomiseen.
 Asiasta nousi kohu Suomen Youtube-yhteistössä, jossa käynnistyi nopeasti spekulointi poistamisen syistä. Selvyyttä asiaan haki myös tubettaja  Roni Back , joka otti yhteyttä Youtubeen ja pyysi kanavan palauttamista.
 Parin päivän jälkeen kanava palautettiinkin. Kanavan poistamisen syynä oli Paqpan mukaan sisältöjä läpikäyvän algoritmin virhetulkinta.
 Vaikka Paqpa on päässyt jatkamaan tubettamista, tapaus kuvastaa hyvin tubettajien arvaamatonta asemaa palvelussa.

 Youtuben valta ei ole ikuista
 Tubettaminen ammattina on käytännössä ollut mahdollista vuodesta 2012 lähtien, kun Youtube antoi kaikille mahdollisuuden monetisoida videoitaan, eli tehdä rahaa sallimalla videoidensa kylkeen mainoksia.
 Vuosien varrella Youtube on muuttanut kriteereitään mainostulojen suhteen. Viimeisin muutos tapahtui viime vuoden tammikuussa, kun  Youtube ilmoitti  ottavansa katsomistunti-mittarin käyttöön. Se tarkoitti, että saadakseen mainostuloja, tubettajalla piti olla yli tuhat seuraajaa ja hänen videoillaan piti olla ainakin 4 000 katsomistuntia vuodessa. Aikaisemmin mainostuloihin riitti 10 000 katsomiskertaa koko tubetushistorian ajalta.
 Toisin sanoen muutos nosti aloittelevan tubettajan kynnystä päästä käsiksi mainosrahoihin. Kun tähän lisätään jatkuvasti lisääntyvä paine ammattimaisempaan sisältöön, alkaa tubettaminen näyttäytyä haastavana uravalintana monelle uudelle sisällöntuottajalle.
 Samalla moni vanha tubettaja pohtii seuraavaa siirtoaan.
 – Tällä hetkellä Youtubeen sisältöjä tekevät haluavat pyrkiä ammattimaisemmaksi, ja varmasti myös pois sieltä Youtubesta. Tavallaan sitä pidetään ponnahdusalustana, toteaa yksi Suomen tunnetuimmista tubettajista  Sonja “Soikku” Hämäläinen .
 Seitsemän vuotta tubettanut Hämäläinen ei pidä Youtuben valta-asemaa videopalveluna lainkaan itsestään selvänä. Haastajia on ilmaantunut useita. Verkkokauppajätti Amazon on kehittänyt Twitch-palveluaan ja viime kesänä Facebookin omistama Instagram käynnisti IGTV-palvelun. TikTok-sovellus on saavuttanut suosiota etenkin nuorten keskuudessa.
 – Varmasti Instagram ja Youtube ovat vieläkin ne alustat, joissa tavoitetaan nuoria aikuisia parhaiten tällä hetkellä. Mutta jos haluaa olla edelläkävijä, niin se oikea alusta ei ole noista kumpikaan mun mielestä, Hämäläinen pohtii.
 Youtuben kultakausi on ohi – mitä seuraavaksi?
 Youtuben tulevaisuus on noussut esille viime vuosina useissa kirjoituksissa. Teknologiajulkaisu The Verge julisti keväällä  Youtuben kultakauden olevan ohi .
 Toistaiseksi Youtubella ei kuitenkaan näytä olevan hätää. Sivusto on Googlen jälkeen netin käytetyin hakukone ja sen suosio on vankkaa etenkin nuorten keskuudessa. Alle 30-vuotiaiden keskuudessa sitä voidaan pitää seuratuimpana mediana ja sen katsojamäärät vain jatkavat kasvuaan.
 – Tubeconissa olemme havainneet tubettajien fanien keski-iän laskun ja tapahtuma on kehittynyt perhetapahtuman suuntaan. Tästä päätellen Youtubelle on luvassa pitkä kaari, arvelee Tubeconia mukana perustamassa ollut  Risto Kuulasmaa .
 Monessa mukana ollut Kuulasmaa uskoo uusien katsojien pitävän Youtuben elinvoimaisena vielä pitkään. Hyvä osoitus sivuston elinvoimasta on se, että mainostajat ovat jokaisen kohun jälkeen palanneet Youtubeen, ja usein suurempien rahasäkkien kanssa.
 Uusi sukupolvi tuo kuitenkin myös mukanaan haasteen.
 – Muutos YouTuben valta-asemassa tapahtunee uusien tekijäsukupolvien toimesta, nuoremmille sisällöntuottajille syntyy uusia haastaja-alustoja, kuten TikTok, Kuulasmaa pohtii.

 Oman haasteensa tuo myös Euroopan unioni, joka on sälyttämässä Youtuben niskaan täyden vastuun tekijänoikeuksien suojelemisesta alustalla. Pahamaineinen artikla 13 vaihtoi nimekseen artikla 17 ja viime kuussa se meni läpi Euroopan parlamentissa. Jatkossa videon lataajan sijaan Youtube on vastuussa tekijänoikeusrikkomuksista.
 Tämä on jälleen yksi syy, joka tekee Disneyn ja T-Seriesin kaltaiset ”sisällöntuottajat” paljon mieluisammiksi yhteistyökumppaneiksi Youtubelle. Mutta aika näyttää.
 – Tämä on niin nuori ala ja ollut jatkuvassa mullistuksessa ihan koko ajan, että täytyy olla aikamoinen ennustaja, jotta pystyisi näkemään, että missä tämä viiden vuoden päästä tulee olemaan, sanoo Jussi Koski
 – Mutta mä uskon siihen, että video on tuotteena sellainen, jota ihmiset haluavat kuluttaa vahvasti, niin se ei taatusti tule menemään mihinkään. Että mikä tahansa alusta, joka sitä parhaiten palvelee, tulee menestymään, hän jatkaa.

Tässä kamppailussa tiivistyy koko Youtuben tulevaisuus – Suosittu tubettaja PewDiePie ja mediajätti käyvät veristä sotaa seuraajista


Summary: Postin toimitusjohtajan mukaan tuen tarve olisi kymmeniä miljoonia euroja vuodessa.

Posti ehdottaa, että valtio tukisi paperisten sanomalehtien jakelua maaseudulla.
 Postin toimitusjohtaja  Heikki Malinen  esittää Maaseudun Tulevaisuus -lehden haastattelussa, että tuki koskisi alueita, joilla ei ole kaupallista sanomalehtien varhaisjakelua.
 Tuen tarve olisi kymmeniä miljoonia euroja vuodessa. Malisen mukaan tukea tarvitaan, koska maksullisen kirjepostin määrä vähenee merkittävästi.
 – Tuesta pitäisi järjestää riippumaton selvitys. Asiasta pitäisi sopia heti tulevassa hallitusohjelmassa, Malinen sanoo lehdessä.
 Malisen mukaan järkevintä olisi, että jakelusta järjestettäisiin kilpailutus eri jakelijoiden kesken.
 Postin mukaan Norjassa ja Belgiassa lehdet saavat jakelutukea ja Ruotsissa ja Tanskassa posti saa valtiolta pääomatukea.
 Suomessa valtio ei tue Postia, vaan yhtiö on jakanut osinkoa valtiolle.

Maaseudun Tulevaisuus: Posti vaatii maaseudun lehtijakeluun valtiontukea


Summary: Seitsemän murhaa tunnustaneen upseerin uhreina epäillään olleen aasialaisia naisia sekä romanilaisnainen. Myös kaksi alaikäistä tyttöä on kateissa.

Kyproksella 35-vuotias armeijan upseeri on tunnustanut murhanneensa yhteensä seitsemän naista ja tyttöä tapauksessa, jota paikalliset tiedotusvälineet kuvailevat saaren ensimmäiseksi sarjamurhaksi.
 Torstaina mies johdatti poliisit yhden ruumiin luokse, jonka hän oli piilottanut armeijan ampumaradalla sijaitsevaan kaivoon Orountan kylässä pääkaupunki Nikosian lähistöllä.
 Uhri on filippiiniläisnainen, jonka mies oli tavannut netin deittailusivustolla. Nainen katosi joulukuussa 2017, kertoo  BBC .
 Aiemmin tässä kuussa löydettiin kaksi ruumista hylätystä kaivoskuilusta. Myös nämä uhrit olivat lähtöisin Filippiineiltä.
 Poliisi kertoo nyt selvittävänsä neljän muun mahdollisen uhrin kohtaloa. Kateissa on nainen, joka on kotoisin joko Intiasta tai Nepalista sekä romanialaisnainen sekä hänen 8-vuotias tyttärensä. Lisäksi yhden kuolleena löydetyn filippiiniläisnaisen 6-vuotias tytär on kateissa.
 Kyproksen poliisi on pyytänyt murhatutkinnassa apua Britannian viranomaisilta.
 Aiheesta lisää:
 Cyprus: Man confesses to killing seven women and girls

Kyproksella paljastui saaren tiettävästi ensimmäinen sarjamurha


Summary: Pohjois-Korea pitää Yhdysvaltoja syyllisenä Hanoin huippukokouksen epäonnistumiseen helmikuussa.

Rauhantilanne Korean niemimaalla riippuu Yhdysvaltojen asenteesta, sanoo Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  maan kansallisen uutistoimisto KCNA:n mukaan.
 Torstaina Venäjän presidentin  Vladirmir Putinin  tavannut Kim ilmoitti lisäksi kutsuneensa Putinin vastavierailulle Pohjois-Koreaan. KCNA:n mukaan Putin olisi hyväksynyt vierailukutsun.
 Kim arvosteli myös kovin sanoin Yhdysvaltojen ”vilpillisiä aikeita” helmikuun huippukokouksessa Hanoissa. Tuolloin presidentti  Donald Trumpin  ja Kimin neuvottelut päättyivät umpikujaan.
 Pohjois-Korea  on jo aiemmin syyttänyt  Yhdysvaltojen ulkoministeriä  Mike Pompeota  Hanoin kokouksen epäonnistumisesta. Viime viikolla korkea-arvoinen pohjoiskorealaisviranomainen vaati, että Pompeo siirretään syrjään maiden välisistä ydinaseneuvotteluista, koska tämä ”puhuu roskaa ja on edesvastuuton.”
 Putinin kanssa torstaina käymiään neuvotteluja Kim sen sijaan luonnehti "erittäin merkityksellisiksi".
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun maiden johtajat tapasivat toisensa.
 Aiheesta lisää:
 Analyysi: Kim ja Putin tapasivat - mikä oli itsessään se juttu

Kim haukkui Yhdysvaltojen asenteen Hanoin huippukokouksessa ja kutsui Putinin vierailulle Pohjois-Koreaan


Summary: Pohjois-Korean viranomaiset vaativat Yhdysvaltain lähettilästä allekirjoittamaan sopimuksen laskun maksamisesta, ennen kuin he olivat valmiit vapauttamaan koomaan vaipuneen Otto Wambierin.

Pohjois-Korea vaati Yhdysvaltoja maksamaan kaksi miljoonaa dollaria amerikkalaisen  Otto Warmbierin  sairaalahoidosta Pohjois-Koreassa, kertoo  Washington Post .
 Lähes puolitoista vuotta vangittuna ollut Warmbier oli vaipunut koomaan, ennen kuin hänet kuljetettiin Pjongjangista ambulanssilentokoneella Yhdysvaltoihin kesäkuussa 2017. Hän kuoli kuusi päivää myöhemmin.
 Warmbier oli tuomittu Pohjois-Koreassa maaliskuussa 2016 propagandajulisteen varastamisesta 15 vuoden pakkotyöhön.
 Yhdysvaltain lähettiläs matkasi Pohjois-Koreaan hakemaan Warmbieria kotiin, mutta pohjoiskorealaiset vaativat lähettilästä allekirjoittamaan sopimuksen laskun maksamisesta, ennen kuin he olivat valmiit vapauttamaan Wambierin.
 Lähettiläs otti yhteyttä Yhdysvaltain silloiseen ulkoministeriin  Rex Tillersoniin , joka puolestaan otti yhteyttä presidentti  Donald Trumpiin . Washington Postin saamien tietojen mukaan presidentti hyväksyi laskun. Tiedossa ei ole, onko laskua koskaan maksettu.
 Valkoinen talon tiedottaja  Sarah Sanders  kieltäytyi kommentoimasta tapausta tarkemmin.
 Tavatessaan Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  helmikuussa Hanoissa Trump totesi lehdistötilaisuudessa uskovansa Kimin sanaa siitä, ettei tämä tiennyt Warmbierin tilanteesta.
 Warbmierin vanhemmat, jotka olivat aiemmin kiitelleet Trumpia poikansa kotiin tuomisesta, pettyivät pahoin Trumpin kommentteihin.
 Kun presidentin sanomisista syntyi kohu, kiirehti tämä selventämään, että pitää Pohjois-Koreaa syyllisenä Warmbierin kuolemaan.
 Aiheesta lisää:
 North Korea issued $2 million bill for comatose Otto Warmbier’s care

WP: Pohjois-Korea lätkäisi USA:lle miljoonalaskun koomaan vaipuneen amerikkalaisnuorukaisen sairaalahoidosta


Summary: 25. Bond-elokuva sijoittuu Jamaikalle. Elokuvan nimeä ei ole vielä paljastettu.

Näyttelijä  Rami Malek  on mukana seuraavassa Bond-elokuvassa.  Bohemian Rhapsody  -elokuvasta viime helmikuussa Oscarin voittaneen Malekin osallistumisesta 25. Bond-elokuvaan kerrottiin tänään Jamakailla, jonne tuleva elokuva sijoittuu.
 Malek esittää elokuvassa pääpahista. James Bondia elokuvassa näyttelee  Daniel Craig . Kyseessä Craigin viides ja viimeinen rooli brittiagenttina.
 Tiedotustilaisuudessa ei paljastettu tulevan elokuvan nimeä. Sen verran juonesta kerrottiin, että elokuvan alussa Bond ei enää ole Britannian tiedustelupalvelun riveissä.
 Elokuvassa agentti 007 palaa Jamaikalle, joka on kahdesti tarjonnut puitteet Bond-elokuvalle. Vuonna 1962  Sean Connery  aloitti Bond-elokuvien sarjan Jamaikalle sijoittuvalla  Tohtori No'lla  ja 11 vuotta myöhemmin  Roger Moore  käynnisti uransa Bondina voodoota täynnä olevalla  Elä ja anna toisten kuolla  -elokuvalla.

Freddie Mercurysta Bond-pahikseksi – Rami Malek mukana tulevassa James Bond -elokuvassa


Summary: Porvoossa pääkonttoriaan pitävä Ensto hakee muutoksella kymmenen miljoonan euron säästöjä.

Sähkölaitevalmistaja Ensto aloittaa koko Suomen henkilöstöään koskevat yhteistoimintaneuvottelut. Vaikutuksia voi olla jopa 70 henkilöön: neuvottelut voivat johtaa joko työsuhteen päättymiseen tai sen ehtojen muuttumiseen.
 Vuonna 1958 Porvoossa perustettu teknologiayritys työllistää noin 400 henkilöä Suomessa ja maailmanlaajuisesti 1 600. Porvoossa työskentelee 300 työntekijää. Ensto kehittää sähköistysratkaisuja esimerkiksi kiinteistöihin, laivoihin ja sähkönjakeluverkkoihin.
 Enston toimitusjohtaja  Hannu Keinänen  kertoo  Svenska Ylelle , että yhteistoimintaneuvotteluille ei ole akuuttia tarvetta, vaan yritys haluaa valmistautua tulevaisuuden kilpailutilanteeseen.
 – Markkinatilanteessa ei ole tapahtunut äkillisiä muutoksia. Venäjä on kuitenkin ollut haaste viime vuosina. Rakennusalalla tilanne on sen sijaan ihan hyvä, sanoo Keinänen.
 Taloussanomien mukaan  muutoksilla yhtiö pyrkii parantamaan kannattavuuttaan ja vahvistamaan kilpailukykyä. Yt-neuvottelut ovat osa muutosohjelmaa, jonka tavoitteena on säästää 10 miljoonaa euroa.
 Vuonna 2018 Enston liikevaihto oli 266 miljoonaa euroa.

Sähkölaitevalmistaja Ensto aloittaa yt-neuvottelut – Toimitusjohtaja: "Venäjä on ollut haaste viime vuosina"


Summary: EU tuomitsi passihelpotukset, Ukrainan tuore presidentti vaatii lisäpakotteita.

Euroopan unioni hermostui torstaina Venäjän päätöksestä nopeuttaa passien myöntämistä Itä-Ukrainan Venäjä-mielisten kapinallisalueiden asukkaille.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  allekirjoitti keskiviikkona määräyksen, jonka myötä Luhanskin ja Donetskin alueiden asukkaiden passihakemukset luvataan käsitellä nopeutetusti,  kolmen kuukauden sisällä . Uutistoimisto AP:n mukaan kansalaisuuden saamisen edellytyksenä on uskollisuuden vannominen Venäjälle.
 Ukrainassa valittiin sunnuntaina  uusi presidentti . Valtaan nousi politiikassa kokematon koomikko  Volodymyr Zelenskyi .
 Hänen mukaansa Venäjän päätös osoittaa, että se sotii Ukrainassa. Zelenskyi vaatii lisäpakotteita Venäjää vastaan.
 EU:n ulkosuhteista vastaavan  Federica Mogherinin  edustaja kommentoi tiedotteessa heti Ukrainan vaalien jälkeen tehdyn päätöksen ajoituksen osoittavan, että Venäjän tarkoituksena on entisestään horjuttaa Ukrainaa ja pahentaa konfliktia.
 EU kehotti Venäjää olemaan toimimatta Minskin sopimusta vastaan.
 Itä-Ukrainan kapinallisalueista on taisteltu vuodesta 2014. Sodassa on kuollut noin 13 000 ihmistä. Vuonna 2015 allekirjoitettu, Minskin sopimuksena tunnettu tulitauko lopetti pahimmat taistelut, mutta yksittäisiä yhteenottoja on silti edelleen säännöllisesti.
 EU ja Yhdysvallat asettivat Venäjää vastaan pakotteita vuonna 2014 sen Ukraina-politiikan vuoksi.
 Putin kommentoi kiistaa  tapaamisessaan Pohjois-Korean johtajan   Kim Jong-unin  kanssa. Uutistoimisto Reutersin mukaan hän hämmästeli toimittajille, miten päätös voi herättää kielteisiä reaktioita.
 Putin sanoi Puolan, Romanian ja Unkarin myöntävän kansalaisuuksia etnisille sukulaisilleen rajojensa ulkopuolella ja hämmästeli, miten venäläiset Ukrainassa olisivat eri asia.
 Lue myös:
 Analyysi: Ukraina ei muutu ennen kuin kansa lakkaa uskomasta vallan huipulta tulevaan pelastukseen
 Venäjä valtasi Krimin tasan viisi vuotta sitten – Viisi syytä, miksi Putinilla ei ole aihetta juhlaan
 Ukrainassa Maailmanpankkia johtaa suomalaisnainen, joka ei pelkää oligarkkien vallan haastamista – tuloksiakin on tullut

Venäjä vauhdittaa passien myöntämistä Itä-Ukrainan asukkaille – EU syyttää Venäjää konfliktin lietsomisesta


Summary: Uutisluokan teettämän kyselyn mukaan yli 90 prosenttia Kaakkurin yläkoulun oppilaista ei pidä pakollisista ulkovälitunneista.

Tästä on kyse Oulun yläkouluissa otettiin viime syksynä käyttöön pakolliset ulkovälitunnit. Ulkovälitunnit ovat kuitenkin aiheuttaneet närää yläkoululaisten keskuudessa jopa niin, että useat heistä kirjoittivat adressin niiden lopettamiseksi. Koulun rehtorin mukaan ulkovälitunti on kuitenkin hyväksi, eikä siitä ole syytä luopua.
 Oulun yläkouluissa otettiin viime syksynä käyttöön pakolliset ulkovälitunnit osana  Liikkuva koulu -projektia  (Oulun kaupunki). Kaikki Oulun koulut ovat sitoutuneet viettämään päivässä ainakin yhden välitunnin ulkona. Aikaisemmin yläkoululaisten ei tarvinnut viettää yhtään välituntia ulkona.
 Oulun perusopetus- ja nuorisojohtaja  Marjut Nurmivuoren  teettämän kyselyn mukaan kuitenkin vain kaksi kolmasosaa Oulun kouluista noudattaa käytäntöä.
 Kaakkurin koulussa pakolliset ulkovälitunnit ovat herättäneet keskustelua oppilaiden keskuudessa. Kaakkurin koulussa pakollista ulkovälituntia vietetään ruokavälitunnilla ja sen kesto on 20 minuuttia.
 Yle Oulun Uutisluokan teettämän kyselyn mukaan yli 90 prosenttia Kaakkurin koulun oppilaista ei pidä pakollisista ulkovälitunneista. Uutisluokkalaiset tekivät kyselylomakkeen, johon vastasi yhteensä 219 oppilasta. Kaakkurin yläkoulussa on yhteensä noin 310 oppilasta.
 Osa oppilaista kertoo, että he viettäisivät ulkovälitunnin mieluummin sisällä tehden jotain muuta. Ulkona yläkoululaiset seisoskelevat ovien edessä, suurin osa puhelin kädessä tai kavereiden kanssa jutellen.
 Kaakkurin koulun 9-luokkalainen  Malla Ryynänen  on sitä mieltä, että ulkovälitunneilla on negatiivinen vaikutus esimerkiksi opiskeluun.
 – Mielestäni ulkovälitunnit eivät edistä oppimista, sillä niiden aikana ei voi kerrata kokeisiin, eikä esimerkiksi tehdä esitelmää loppuun.
 Oppilas: Ulkovälitunnit kiristävät opettajien ja oppilaiden välejä
 Suurin osa koulun oppilaista kokee myös, että heidän mielipiteitään ei ole kuultu. Pakollisista ulkovälitunneista ilmoitettiin viime syksynä keskusradion kautta ja ne alkoivat heti.
 Joidenkin oppilaiden mukaan myös koulun ilmapiiri on kärsinyt pakollisten ulkovälituntien myötä. Helsingin Sanomien jutun mukaan  joissain kouluissa on luovuttu  pakollisista ulkovälitunneista ilmapiirin parantamiseksi.
 – Oppilaiden ja opettajien välinen suhde on selkeästi kiristynyt ja ulkovälitunneista on tullut erittäin negatiivinen aihe, kertoo 9-luokkalainen  Miika Kallioniemi .
 Osa oppilaista kertoo, että viettäisi ulkovälitunnin mieluummin sisällä tehden jotain muuta.  Elina Jylhä / Kaakkurin koulu
 Koulun 7-luokkalaiset suhtautuvat selkeästi ulkovälitunteihin myönteisimmin. Uutisluokan kyselyn mukaan heistä noin 23 prosenttia on halukkaita menemään ulos.
 – Tiedän, että ulkovälitunnit on hyvä asia opiskelun kannalta, mutta joskus sinne ulos lähteminen voi olla vähän vaikeaa, sanoo 7- luokkalainen  Iida Pinolehto .
 – Ulkovälitunnit on ihan kivoja ja niiden jälkeen jaksaa opiskella, jatkaa 7-luokkalainen  Ilmari Tervaskanto .
 Rehtori: Ulos meneminen välitunnilla on hyväksi
 Kaakkurin koulun yläkoululaiset tekivät viime syksynä adressin ottaakseen kantaa pakollisiin ulkovälitunteihin. Suurin osa yläkoululaisista allekirjoitti adressin, jossa vaaditiin, että pakollisesta ulkovälitunnista luovuttaisiin. Rehtori  Outi Ervastin  mukaan vanhaan järjestelyyn palaamiseen ei kuitenkaan ollut aihetta, sillä pakollisia ulkovälitunteja on kuitenkin vain yksi.
 Koulun opettajat ovat ulkovälitunnin ajan käytävillä opastamassa oppilaita ulos. Osa oppilaista ilmaisee mielipiteensä ulkovälitunneista myös jäämällä luvatta sisälle, mikä usein johtaa Wilma-merkintään.
 Ulkovälitunnit on ihan kivoja ja niiden jälkeen jaksaa opiskella.   Ilmari Tervaskanto
 Ervastin mukaan pakollisia ulkovälitunteja on suunniteltu yhdessä liikunnanopettajien kanssa. Rehtorin mukaan välitunnilla ulos meneminen on hyväksi, vaikka mukavuudenhalu houkuttelisikin jäämään sisälle.
 Aleksandra Ilola, Claudia Ilola, Katariina Salmi, Sanna Haverinen ja Elina Jylhä,   Kaakkurin koulun Uutisluokka.  Yle Uutisluokka  on mediakasvatushanke, jossa nuoret tekevät uutisia omista aiheistaan.
 Lue myös:
 Muistatko, millaista oli olla ekaluokkalainen? Näin suomalainen koulu on muuttunut 60-luvulta aina 2010-luvulle

Opettajien mielestä ulkoilu välitunnilla on hyväksi, mutta oppilaista se haittaa opiskelua – "Niiden aikana ei voi kerrata kokeisiin"


Saharan hiekkaa on levinnyt yläilmakehään, usean kilometrin korkeuteen hiekkamyrskyn yhteydessä, kertoo Ylen meteorologi  Anne Borgström . Hänen mukaansa Saharasta lähtee hiekkaa monta kertaa vuodessa, mutta tällä kertaa Pohjois-Euroopan yllä ollut korkeapaine on kuljettanut hiekan Lappiin asti.
 – Ei sitä varmaan joka vuosi Pohjois-Lappiin tule, mutta ei tämä täysin poikkeuksellista ole.
 Hiekka on kulkeutunut ensin Länsi-Eurooppaan, sitten Iso-Britanniaan ja Atlantin yli Pohjois-Lappiin. Torstain aikana se on siirtynyt hitaasti etelämmäs, viimeistään illalla hiekkapölyä pitäisi olla myös Etelä-Lapissa.
 Auringon ollessa matalalla pölyhiukkaset sirottavat auringon valoa ja aiheuttavat punaisen aamu- tai iltarukon.
 Suomen etelä- ja keskiosissa Saharan hiekkaa ei ole vielä ollut. Etelä-Suomen ylle on sen sijaan levinnyt alailmakehässä pölyä, joka on syntynyt Itä-Euroopan kulotuksissa. Ilmiö huonontaa Borgströmin mukaan ilmanlaatua maan eteläosassa.
 Kommentointi sulkeutuu 25.4. kello 22.

Saharasta Lappiin kulkeutunut hiekka värjää taivaan punaiseksi – "Ei tämä täysin poikkeuksellista ole"


Summary: Potilastietojärjestelmä Apotti otetaan käyttöön toukokuussa Vantaan sosiaali- ja terveyspalveluissa.

Suurin osa Vantaan terveys-, perhe- ja vanhuspalveluista ottaa käyttöön asiakas- ja potilastietojärjestelmä Apotin toukokuun 11. päivänä.
 Apotti on ollut marraskuusta lähtien, noin puolen vuoden ajan, koekäytössä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin eli Husin Vantaan Peijaksen sairaalassa, ja tuona aikana järjestelmän käytössä on ilmennyt paljon alkukankeuksia.
 Yle  kertoi maaliskuussa , että osa lääkäreistä kokee järjestelmän monimutkaiseksi ja hankalaksi käyttää.
 Jatkossa Vantaalla on yksi yhtenäinen tietojärjestelmä käytössä sekä perusterveydenhuollosta vastaavissa terveyskeskuksissa että sosiaalipalveluissa, kuten lastensuojelussa, vanhustenhuollossa ja vammaispalveluissa.
 Muutos on merkittävä, sillä nykyisin Vantaalla on käytössä useita keskenään kommunikoimattomia ja osittain jo vanhentuneitakin järjestelmiä. Apotin pitäisi tuoda sujuvuutta hoitoketjuihin, kun eri toimipisteet kirjaavat potilastiedot samaan järjestelmään.
 Lääkäri kirjoittaa tietokoneella Vantaan Myyrmän terveysasemalla pian uuteen potilastietojärjestelmään.  Matti Myller / Yle
 Toiminta saattaa hidastua – avuksi palvelusetelit
 Vantaan kaupunki tiedottaa, että uuteen järjestelmään totuttelu saattaa hidastaa toimintaa. Vantaalla mahdolliseen alkukankeuteen varaudutaan lisäämällä kiirellisen hoidon vastaanottoaikoja ja siirtämällä kiirettömän hoidon aikoja myöhemmäksi.
 Jos palvelut ruuhkautuvat pahasti, kaupunki voi myöntää palveluseteleitä yksityisille palveluntuottajille. Palvelusetelillä voi esimerkiksi asioida yksityisellä lääkäriasemalla tai ostaa lapsiperheiden kotipalvelua.
 Apotti ajetaan sisään kahdella kertaa. Suurin osa terveys-, perhe- ja vanhuspalveluista ottaa järjestelmän käyttöön jo toukokuussa, mutta muutamat sektorit – suun terveydenhuolto, päihdepalvelut, vammaispalvelut, työllisyyspalvelut ja perheoikeudelliset asiat – tulevat mukaan vasta marraskuussa.
 Apotissa ovat mukana Helsingin yliopistollinen sairaala sekä Helsinki, Vantaa, Kirkkonummi, Kauniainen, Tuusula ja Kerava.
 Vantaan kaupungin terveyspalvelujen johtaja Piia Vuorela esitelmöi Apotti-järjestelmästä.  Matti Myller / Yle
 Maisa käyttöön sosiaalipalveluissa – muistuttaa terveydenhuollon Kanta-palvelua
 Apotin myötä sosiaalihuollon asiakkaat saavat käyttöönsä Maisa-portaalin, jonka kautta he voivat hoitaa asioitaan sähköisesti. Vantaan perhepalvelujen johtaja  Anna Cantell-Forsbom  kertoo, että Maisassa pystyy katsomaan omia tietoja samaan tapaan kuin terveydenhuollon puolella Kanta-järjestelmästä.
 Hänen mukaansa Maisa lisää avoimuutta, sillä nyt asiakas pääsee myös sosiaalihuollon puolella katsomaan, mitä henkilökunta on kirjannut asiakastietoihin.
 – Asiakas voi myös kommentoida hänestä kirjattuja tietoja ja kirjata asioita paikan päällä yhdessä työntekijän kanssa, Cantell-Forsbom sanoo.
 Vantaan kaupungin terveyspalvelujen johtaja  Piia Vuorela  ei ole huolissaan Peijaksessa koetuista ongelmista. Hänen mukaansa uusien järjestelmien käyttöönotossa on aina alussa kankeuksia, jotka korjautuvat myöhemmin.
 – Minulla on isot odotukset, että Apotti auttaa meitä myös resurssien käytössä, sillä osa kommunikoinnista voidaan siirtää Maisan kautta tapahtuvaksi. Se vähentää lääkärien puhelintyöhön käytettävää aikaa, joka puolestaan vapautuu vastaanottotyöhön, josta meillä on ollut pula täällä Vantaalla, Vuorela kertoo.
 Apotin toimitusjohtaja: Ongelmat korjataan kesään mennessä
 Apotin pitäisi tuoda sujuvuutta hoitoketjuihin, kun eri toimipisteet kirjaavat potilastiedot samaan järjestelmään.
 Apotti Oy:n toimitusjohtaja Hannu Välimäki sanoo, että töitä tehdään jatkuvasti järjestelmän ongelmien korjaamiseksi ja valmista pitäisi tulla kesään mennessä.  Matti Myller / Yle
 Apotti Oy:n toimitusjohtaja  Hannu Välimäki  sanoo, että Apotissa ilmenneet ongelmat, jotka ovat liittyneet lääkitykseen ja resepteihin, saadaan pääosin ratkottua kesään mennessä.
 – Teemme koko ajan töitä ongelmien korjaamiseksi ja Apotin käytettävyyden parantamiseksi. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että käydään ihan selän takana katsomassa, mitkä ovat ongelmat, ja niitä sitten sitä mukaa korjataan.
 Välimäki uskoo, että Vantaan kaupungin palveluissa Apotti tulee toimimaan jo paljon kivuttomammin kuin aiemmin Peijaksessa.
 Lue lisää:
 Kolmen lääkärin tyly arvio 600 miljoonan euron jättijärjestelmästä: Edelleen täysin keskeneräinen, ei pitäisi laajentaa muualle  (27.3.2019)
 Vuosia odotettu Apotti selviytyi viikonlopusta – tänään alkoi oikea arki: "Joitakin ongelmia tässä on ratkottu"  (12.11.2018)
 Mammuttijärjestelmä Apotti otettiin ongelmitta käyttöön Peijaksen sairaalassa Vantaalla – kokosimme viisi väitettä 330 miljoonaa euroa maksaneesta hankkeesta  (11.11.2018)

Mittavan ja moititun Apotin kohtalonpäivä selvillä: Miljoonia syönyt järjestelmä käyttöön isossa osassa Vantaata parin viikon kuluttua


Summary: Suomen pohjoisin sähköauton omistaja kehuu ajokkiaan, mutta ongelmana on nopeiden latauspisteiden vähyys.

Kun utsjokelainen yrittäjä  Tony Bateman  kertoi pohjoisessa asuville ystävilleen aikovansa hankkia sähköauton, herätti se hilpeyttä ja suuria epäilyjä auton toimivuudesta talviolosuhteissa ja kovilla pakkasilla. Muutaman kuukauden käytön jälkeen Bateman uskaltaa jo kehua valintaansa. Auto on osoittautunut kelvoksi talviautoksi, jolla on voinut ajella myös 30 asteen pakkasilla.
 – Tässä on sähköratti sekä lämmitetyt penkit, ikkunat ja akku. Kunhan vain auto on ollut yön latauksessa ja akku on lämmin, niin se toimii hyvin. Olen ajanut sillä pakkaskelillä Utsjoelta Inariin ja takaisin ilman ongelmia, kertoo Bateman.
 Bateman hankki sähköauton muutama kuukausi sitten, koska halusi valinnoillaan säästää luontoa ja olla ekologinen.
 – Olen pitkään seurannut ilmastoasioita. Täällä pohjoisessakin voi jo havaita, miten kesät ovat kuumempia ja talvet lyhyempiä kuin ennen. Halusin ostaa auton, joka ei saastuta luontoa niin paljon kuin tavallinen auto.
 Batemanin mukaan sähköautossa on paljon hyviä puolia kuten se, ettei auto päästele kaasuja ja sillä on myös hiljainen käyntiääni. Auto kulkee sähkömoottorilla, jonka voimanlähteenä ovat ladattavat akut.
 Akkuja on kuitenkin ladattava noin reilun 400 kilometrin välein, sillä auto ei käytä bensiiniä tai muita polttoaineita, ja kaikki käyttövoima tulee sähköstä.
 Tony Bateman lataa autoaan latauspisteellä Utsjoella.  Piritta Lampinen
 Pohjoisen teillä Batemanin sähköllä kulkeva Jaguar on kummajainen. Liikenne- ja viestintävirasto  Traficomin  mukaan Suomen pohjoisimmassa kunnassa on vain yksi täyssähköauto. Naapurikuntaan Inariin on rekisteröity kolme täysin sähkökäyttöistä autoa ja vähän etelämpänä Rovaniemelläkään tämän tyyppisiä kulkupelejä ei ole kuin 17.
 Kaikkiaan Suomeen on rekisteröity vajaat 3 000 sähköautoa. Ladattavia hybridiautoja Suomen teillä huristelee kuitenkin jo reilut 15 500 kappaletta.
 Lapissa on vähän latauspisteitä – sähköautoilija suunnittelee matkansa tarkasti
 Ylä-Lapissa sähköautoilijan elämä vaatii suunnitelmallisuutta. Pakkaskelit ja vastatuuli lyhentävät jonkin verran auton toimintamatkaa. Myös lataaminen aiheuttaa päänvaivaa. Suomen pohjoisimmassa kolkassa ei ole kovin montaa julkista latauspistettä, ja vielä harvemmassa ovat sellaiset, joissa on pikalatausmahdollisuus.
 Utsjoen kunnan julkiset latauspisteet sijaitsevat Nuorgamissa ja Karigasniemellä. Välimatkaa näiden latausasemien välillä on lähes 150 kilometriä. Latausasemaverkko ei ole tiheämpi naapurikunnissakaan, Inarissa ja Sodankylässä.
 Ylä-Lapin julkinen latausasemaverkosto koostuu pääasiassa hitaista latausasemista, joissa virtaa syötetään 22 kilowatin teholla, jolloin auton lataaminen kestää tunteja. Suomen pohjoisimmat pikalatausasemat, joissa auton saa ladattua tunnissa, sijaitsevat Rovaniemellä ja Levillä.
 Ajoreitti ja sääolosuhteet on syytä tarkistaa jo etukäteen, kun tietää, että lataamiseen saattaa kulua tunteja.
 – Minulla on puhelimessa sovellus, jolla tutkin tuulioloja. Jos ajaa myötätuulella, autolla pääsee noin 50 kilometriä pidemmälle kuin tavallisesti, sanoo Bateman.
 Sähköauton lataus hitaassa latauspisteessä voi kestää monta tuntia. Tony Bateman lataa autoa Inarin kirkonkylällä.  Piritta Lampinen
 Bateman avaa lataamiseen liittyviä kokemuksiaan turhautuneena. Maaliskuussa mies ajoi autollaan Utsjoelta Rovaniemelle 450 kilometrin matkan vastatuuleen, jolloin virtaa kului odotettua enemmän.
 – Se oli katastrofi. Pysähdyin lataamaan autoa ensin Ivalon lentokentällä, sitten ajoin Sodankylään, jossa taas latasin autoa. Tämän jälkeen pääsin Rovaniemen lentokentälle, jossa autoon laitettiin jälleen virtaa. Perillä päästyäni olin niin vihainen, koska Lapissa on niin surkea julkinen latausverkosto, puuskahtaa Tony Bateman.
 Tony Bateman osti sähköautonsa vuoden 2019 alussa.  Piritta Lampinen
 Toivoo sähköyhtiöiltä panostuksia
 Kesäkeleillä Tony Batemanilla ei ole hätää, sillä hän ajelee sähköautollaan Varsinais-Suomessa Paraisilla. Siellä julkinen latausasemaverkosto on tiheämpi kuin Ylä-Lapissa. Talveksi mies palaa Utsjoelle, jossa järjestää turisteille luonto- ja revontulimatkoja.
 Matkailun parissa toimiva yrittäjä pelkää, että kehittymätön julkinen latausasemaverkosto vaikuttaa alueen matkailuun negatiivisesti.
 Bateman lähettää toiveen suomalaisille sähköyhtiöille, jotta sähköautoilijoilla olisi helpompaa: jos Suomi haluaa tavoittaa ilmastonmuutostavoitteensa ja vähentää päästöjä, niin pohjoiseen pitäisi saada lisää nopeita latauspisteitä.
 – Sähköautoilijat eivät tule tällaiselle alueelle, jossa on huono julkinen latausverkosto. Mielestäni suomalaisten sähköyhtiöiden tulisi panostaa tähän. Ei kestä kauaa, ennen kuin ulkomaiset yhtiöt ovat täällä keräämässä voitot, toteaa Bateman.
 Sähköautoilijat ry:n ylläpitämältä kartalta näkee, millainen julkinen latausasemaverkosto Suomessa on.

Tehokkaiden latauspisteiden puute hankaloittaa sähköautoilua Lapissa – Sähköautoilijalla kului latauksiin yhdeksän tuntia 450 kilometrin matkalla


Summary: Yhdeksän miljoonan euron projekti tuo Ahvenanmaalle myös uuden näyttelyn.

Tästä on kyse Pommern rakennettiin Skotlannissa vuonna 1903. Museolaiva sai tänä keväänä alleen uuden kelluvan telakan. Laivaan pystytetty uusi näyttely kertoo Australian matkasta vuosien takaa. Uudistustyöt maksoivat noin 9 miljoonaa euroa. Pommern avataan yleisölle jälleen vappuna.
 Vuonna 1903 valmistunut teräsrunkoinen nelimastoparkki Pommern on taatusti nähnyt reissuillaan paljon. Nyt aluksen alle uitettiin erikoisrakenteinen kelluva allastelakka.
 Allastelakka ei ole kosketuksissa maahan, vaan se on eräänlainen allas laivan alla. Kun allas tyhjennetään vedestä, telakka on täysin kuiva ja laivan ulkopintaa voidaan huoltaa köliin asti.
 Kelluva allas voidaan tyhjentää vedestä, jolloin museoaluksen ulkopintaa voidaan heposti huoltaa. Yle / Lassi Lähteenmäki
 Moni epäili tätä telakkaratkaisua, mutta se näyttää toimivan.
 – Se sisälsi paljon erikoistyötä. Vastaavaa telakkaa ei ole tehty missään muualla, ainakaan onnistuneesti. Tämä oli vaativa ja hyvin onnistunut työ, hehkuttaa Ahvenanmaan merenkulkumuseon johtaja  Hanna Hagmark .
 Reissumuistot esillä näyttelyssä
 Skotlannissa valmistunut Pommern siirtyi ahvenanmaalaisen laivanvarustajan Gustaf Eriksonin omistukseen ensimmäisen maailmansodan jälkeen. Sitten alus siirtyi niinsanotulle vehnäreitille Euroopan ja Australian välille.
 Näiltä reissuilta Ahvenanmaan merenkulkumuseo rakensi uuden näyttelykokonaisuuden.
 Pommernissa on nyt helpompi kulkea, sanoo Ahvenanmaan merenkulkumuseon johtaja Hanna Hagmark. Yle / Lassi Lähteenmäki
 Myrskya, tyyntä ja sattumuksia on tarjolla merenkulkumuseossa ja laivan ruumassa kuvan, äänen, arkistomateriaalien ja esineiden kautta.
 – Kaikki mitä näytetään kävijöille, perustuu tositapahtumiin, Hagmark vakuuttaa.
 Esteetön museokokonaisuus
 Kun Pommern avataan uudistusten jälkeen vappuna, on se kävijöille helpompi kohde kulkea. Ruumaan on rakennettu loivemmat portaat sekä hissi. Lisäksi merenkulkumuseon ja laivan välille on noussut uusi helppokulkuinen silta.
 Reilun kahden vuoden mittainen laiva- ja telakkaprojekti maksoi noin yhdeksän miljoonaa euroa. Museojohtaja Hanna Hagmark uskoo, että uudistunut Pommern kasvattaa museon ja museolaivan kävijämäärää tänä vuonna merkittävästi.
 Lue myös:
 Parkkilaiva Pommern teki viimeisen matkansa vuonna 1939

Museolaiva Pommern istuu nyt kelluvan telakan päällä – ainutlaatuinen ratkaisu onnistui epäilyistä huolimatta


Summary: Sykloni Kennethin pelätään aiheuttavan tulvia ja maanvyöryjä alueella, joka säästyi hirmumyrsky Idain tuhoilta.

Läntisen Intian valtameren trooppinen myrsky

Hirmumyrsky Idain pahoin runtelemassa Mosambikissa pelätään uuden syklonin tuomia tuhoja.
 Kennethiksi nimetty sykloni iskeytyi Mosambikiin Pemban kaupungin pohjoispuolelle torstaina illalla Suomen aikaa, uutistoimisto AP raportoi.
 Taifuunivaroituskeskuksen mukaan myrsky puhalsi rantautuessaan 220 kilometrin tuntinopeudella.
 Kenneth-myrsky rantautui aiemmin Komoreille 140 kilometrin tuntinopeudella. Paikallisten viranomaisten mukaan myrskyssä kuoli kolme ihmistä.
 Aiemmin torstaina Kennethin ennustettiin osuvan Mosambikin koillisosiin. Nämä alueet säästyivät sykloni Idain tuhoilta maaliskuussa. Myrskyn uskotaan ulottuvan myös Tansaniaan.
 Sateet voivat jatkua maanantaihin asti
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema eteläafrikkalainen meteorologi  Dipuo Tawana  ennustaa, että Kenneth saattaa synnyttää 7–9-metriset aallot, ja merenpinta voi nousta jopa kolme metriä.
 Lisäksi myrskysateiden ennustetaan jäävän Mosambikin ylle jopa maanantai-iltaan asti. Vettä voi tulla neljässä päivässä 500–1 000 millimetriä. Tämä tarkoittaa, että maassa voi olla jälleen edessä pahoja tulvia.
 Mosambikin viranomaisten mukaan viisi jokea ja rannikon vesistöt saattavat tulvia. Ne uhkaavat noin 680 000 ihmisen elämää.
 Ihmisiä on kehotettu evakkoon korkean riskin alueilta.
 Hirmumyrsky huolestuttaa Mosambikissa, sillä maa on vasta toipumassa maaliskuun puolivälin Idai-myrskystä. Tuhat ihmistä kuoli Mosambikissa ja naapurimaissa, rannikkokaupunki Beira tuhoutui pahoin, ja myrsky nostatti Mosambikissa  laajat tulvat .
 Idai iski ennen sadonkorjuukautta ja vei mennessään satoa. Uhkana on jo nyt ruokapula tulevina kuukausina. Uusi, tuhoisa hirmumyrsky pahentaisi mosambikilaisten tilannetta entisestään.
 Päivitetty 20:30: Päivitetty tuoreimpia tietoja hirmumyrskyn rantautumisesta.
 Lue myös:
 Amina oli päiviä veden saartamana Mosambikissa, kunnes kalastaja vei perheen turvaan – Pelastaja: “Emme ole vieläkään tajunneet katastrofin laajuutta”
 "Jokainen fiksu ihminen auttaa lähimmäistä" - mutta ehtiikö apu perille? Entä väärinkäytökset? Auttamisen ammattilaiset vastaavat
 Toimittajalta: Mosambikin katastrofi synnytti jälleen kilpailun siitä, kuka kertoo dramaattisimpia tuholukuja

Jopa yhdeksän metrin aallot, merenpinta voi nousta kolme metriä: Uusi hirmumyrsky koettelee toipuvaa Mosambikia


Summary: Tänä vuonna Suomessa ei nähdä kuntaliitosta, mutta ensi vuonna luvassa on ainakin yksi liitos.

Tunnelma Valtimon kirkonkylällä Pohjois-Karjalassa on torstaiaamuna kaksijakoinen.
 Edellisiltana on sinetöity kunnan historian suurin päätös: seitsemän kuukauden kuluttua Valtimon kunta lakkaa olemasta ja liittyy yli kolme kertaa suurempaan naapurikaupunkiin, Nurmekseen.
 Yksi kadunkulkija luonnehtii liitoksen olevan "syvältä", mutta jo seuraava pitää Nurmekseen yhdistymistä "älyttömän hyvänä juttuna". Yksi uskoo kaikkien palvelujen katoavan kylältä. Toinen luottaa, että seudun elinvoima saattaa jopa piristyä.
 Epävarmuus sotesta hidastaa liitostahtia
 Kuntaliitosten tahti on ollut viime vuosina verkkainen. 2010-luvulla Suomessa on tehty 38 kuntaliitosta eli vain muutaman enemmän kuin kuntaliitosten huippuvuonna 2009. Tuolloin valtio maksoi kunnille yhdistymisavustusta.
 Enää tukea ei heru, ja siksi viimeisimmät liitokset ovat parin vuoden takaa. Vuonna 2017 Juankoski yhdistyi Kuopioon ja Luvia Eurajokeen.
 Suurin syy hitaaseen tahtiin on vuosia valmisteltu sote- ja maakuntauudistus: liitoksen hyötyjä on ollut vaikea arvioida, kun  kunnat eivät ole tienneet, mitä tehtäviä niille jää . Uudistuksen kaatuminen tarkoittaa, että hiljaiselo jatkunee lähivuodet.
 Valtimolla yksi ääni ratkaisi
 Nurmeksen kaupunginvaltuustossa päätös kuntaliitoksesta nuijittiin läpi yksimielisesti, mutta Valtimolla päätös syntyi vasta tiukan keskustelun ja sitäkin tiukemman äänestyksen jälkeen. Kyllä-kanta voitti vain yhden äänen erolla.
 Valtimolaisten tiukka äänestystulos herätti Nurmeksessa kummastusta. Kuntaliitosta lähdettiin valmistelemaan Valtimon aloitteesta, joten oletuksena oli, että sille olisi ollut paikkakunnalla vahvempi kannatus.
 – Kokouksen alla oli aistittavissa hämmästystä, mutta voimakkaimmin esiin nousi historiallisen kokouksen tuntu. Valtuutetuista näki, että he olivat saapuneet tekemään historiallisen päätöksen, kertoo Nurmeksen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Anni Savolainen  (sd.).
 Ennen tätä viikkoa Valtimolla ja Nurmeksessa oli kokemusta vain kariutuneista kuntaliitosneuvotteluista. Ylä-Karjalan kunnat olivat selvittäneet liitosta tuloksetta jo kahteen kertaan, vuosina 2012 ja 2014.
 Jos historia toistuu, edessä on 20 vuotta hiljaiseloa
 Tänä vuonna kuntaliitosta on selvitetty Pohjois-Karjalan lisäksi Pohjanmaalla. Vaasa ja Mustasaari  eivät päässeet yksimielisyyteen , Närpiö ja Kaskinen ottivat  neuvotteluissa aikalisän .
 Kuntaliitosneuvotteluja voi tuskin koskaan luonnehtia läpihuutojutuksi. Kuntien taloudellinen tilanne kuitenkin vaikuttaa paljon siihen, miten innokkaasti he käyvät neuvotteluja.
 Kuntaliitossa lähivuosien liitostahdin ennustamiseksi on laadittu  viisi vaihtoehtoista kehityspolkua  (pdf). Mikäli kuntien toimintaedellytykset pysyvät nykyisellä tasolla, liitosten määrä pysyy maltillisena. Sen sijaan kuntien talouden notkahtaminen voi vauhdittaa liitostahtia nopeastikin.
 Yksi kehityspoluista on aaltomainen. Se perustuu oletukselle, että historia toistaa itseään. Tällöin edessä on parikymmentä vuotta kestävä aallonpohja, jota seuraa 10 vuoden pituinen kuntaliitosten aalto.
 Uusi liitosbuumi on mahdollinen esimerkiksi siinä tapauksessa, että sosiaali- ja terveyspalvelut keskittyvät suuriin kaupunkeihin ja reuna-alueiden elinvoima heikkenee.
 Kahden pienen kunnan vastaus väestökatoon
 Nurmes ja Valtimo ovat Pohjois-Karjalan reuna-aluetta, mutta mitään pakkoa liitokseen ei ollut.
 Muutaman vuoden päästä tilanne olisi voinut olla toinen. Nurmes ja Valtimo perustelevat liitostaan muun muassa synkillä väestöennusteilla. Kummankin kunnan asukasluvun ennakoidaan putoavan nopeasti lähivuosina.
 Nurmeksen kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Anni Savolainen painottaa, että kuntaliitos on kahden pienen kunnan yhteinen keino vastata olemassa oleviin haasteisiin.
 – Liitoksen jälkeen olemme Pohjois-Karjalassa merkittävästi isompi kunta, mikä helpottaa esimerkiksi edunvalvontaa, Savolainen selittää.
 Ensi vuoden alusta Nurmeksen kaupunginvaltuustossa istuu 51 valtuutettua nykyisen 30 sijaan. Savolainen uskoo, että yhteistyö luonnistuu yli vanhan kuntarajan. Onhan kuntien asukkailla jo nyt paljon yhteistä.
 Nurmeksen ja Valtimon sosiaali- ja terveyspalveluista vastaa maakunnallinen kuntayhtymä Siun sote, Valtimolta tullaan Nurmekseen lukioon, riistanhoitoyhdistykset yhdistyivät alkuvuodesta ja paikallislehti on ollut yhteinen aina.
 – Yhteistyötä syntyy yhdessä tekemällä, Savolainen summaa.
 Mitä mieltä olet kuntaliitoksista? Osallistu keskusteluun. Keskustelu suljetaan 25.4. kello 22.

Itä-Suomen pikkukunnat löivät hynttyyt yhteen vuosien väännön jälkeen – kuntaliitosten kulta-aika on ohi


Summary: Sitrusallerginen vaputtaa raparperilla, keventäjä vähemmällä sokerilla. Unohtajan pelastaa pikasima.

Jääkö hieno ajatus itse tehdystä simasta tänäkin vappuna vaiheeseen? Peli ei ole vielä menetetty, vaikka kaverit jo postaisivat somessa kuvia paraatikuntoon käytetystä perinnesimasta.
 Unohtajan salainen ase on Marttojen pikasima.
 Marttojen pikasimaan tarvitaan vain neljä ainesosaa. Kati Latva-Teikari / Yle
 Kotitalouden asiantuntija  Heidi Peltonen  Keski- Ja Etelä-Pohjanmaan Martoista raottaa reseptivihkoaan:
 Marttojen pikasima
 Puoli litraa kivennäisvettä
 Puoli litraa omenamehua
 Puolikkaan sitruunan mehu
 Raasta inkivääriä maun mukaan
 Sekoita ja nauti.
 Ainekset kannuun, sekoitus ja tarjolle lasiin. Marttojen pikasima on hetkessä valmis. Kati Latva-Teikari / Yle
 Perinteisempää simaa valmistava ei selviä pelkällä sekoita ja nauti -periaatteella. Hiivanokareella käytetty juoma vaatii valmistuakseen ja tekeentyäkseen muutaman päivän.
 Jos on allerginen tai sitrukset eivät muuten nappaa, simamaisen juoman voi tehdä vaikka raparperista tai pakastemarjoista. Simamaisen?
 – Jos se simana tehdään, niin sitähän se sitten on, Heidi Peltonen nauraa.
 Kotitalouden asiantuntija suuntaisi itse pakastimelle ja katsoisi, millaisia marjoja sieltä löytyy.
 – Vappujuoman voi tehdä vaikka herukoista. Tyrnimarjoistakin voisi tulla toimiva, hän miettii.
 Jos marjasima tuntuu vappuisissa mielikuvissa liian mehumaiselta, Peltonen neuvoo käyttämään vaikkapa raparperia.
 Siman voi tehdä myös raparperista. Anri Koski / Yle
 Raparperisima
 4 litraa vettä
 1 kg raparperia (pakastettua tai tuoretta)
 (1–2 hapanta omenaa)
 3 dl fariinisokeria
 2 dl sokeria
 Pieni herneen kokoinen pala hiivaa
 Pilko raparperit (paloittele omenat) kattilaan. Lisää vesi ja keitä noin 15–20 minuuttia. Siivilöi sattumat mehusta. Lisää sokeri ja sekoita, kunnes se on sulanut. Lisää hiiva, kun mehu on kädenlämpöistä. Anna seistä huoneenlämmössä vuorokausi.
 Laita pullon pohjalle sokeria 1 tl / nestelitra. Pullota sima ja nosta kylmään. Juoma on valmista noin viikossa. Päästä korkkia raottamalla välillä ylimääräisiä happoja pois pulloista.
 Perinteinen sima on sokerista, mutta vähemmälläkin makealla saa hyvää vappujuomaa. Yle
 Heidi Peltonen Keski- Ja Etelä-Pohjanmaan Martoista laskeskelee, että omatekoisessa simassa on reseptistä riippuen noin 45 kcal / 1 dl.
 Sokerin määrän voi hänen mukaansa huoletta vähentää puoleen, koska hiiva lähtee toimimaan jo pienellä makean määrällä.
 – Sima kannattaa keventää mieluummin juuri sokeria vähentämällä. Lastenkin on parempi juoda simaa ilman keinotekoisia makeutusaineita, Peltonen sanoo.
 Kevennetty sima vaatii valmistuakseen muutaman päivän.
 Perinteisen siman kevyempi versio (noin 15,4 kcal / 1 dl)
 4 litraa vettä
 150 g fariinisokeria
 150 g sokeria
 2–3 sitruunaa
 Herneen kokoinen pala hiivaa
 Rusinoita
 Pese sitruunat ja kuori talteen keltainen kuoriosa. Poista myös valkoinen osa ja viipaloi hedelmäliha. Laita viipaleet, keltaiset kuoret ja sokeri kulhoon.
 Kuumenna puolet vedestä kiehuvaksi ja kaada ainesten päälle. Sekoita ja anna seistä hetki. Lisää loput vedestä kylmänä. Lisää hiiva, kun neste on kädenlämpöistä.
 Anna seistä huoneenlämmössä noin vuorokauden ajan.
 Laita pulloihin muutama rusina ja 1 tl sokeria. Pullota juoma siivilöiden. Sulje korkit, mutta ei täysin tiukasti kiinni. Laita kylmään ja päästä välillä ylimääräisiä happoja pois. Sima on valmista, kun rusinat nousevat pintaan.

Hiivaton, sitruunaton ja vähäsokerinen – 3 vappusimaa Marttojen vinkeillä ja twisteillä


Summary: Teosto-palkinnot jaetaan nyt 16. kertaa.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Tämän vuoden Teosto-palkinto on myönnetty vaihtoehtoista poppia tekevän Color Dolorin  Love -albumille sekä säveltäjä  Sebastian Hillin   Snap Music  -teokselle. Palkintoraati nostaa perusteluissaan esille molempien teosten vahvat sävellykset.
 Stina Koistisen  ja  Nicolas ’Leissi’ Rehnin  muodostaman Color Dolorin viime keväänä julkaisema  Love  on raadin mukaan "hitaasti sisälleen päästävä teoskokonaisuus", joka paljastaan sen, "mitä musiikki parhaimmillaan on.”
 Helsinkiläissäveltäjä Sebastian Hillin  Snap Music  on puolestaan "dramaturgisesti elävä ja voimallisuudessaan raju" teos, jossa "jokainen nuotti on perusteltu.”
 Vuodesta 2003 lähtien jaettu Teosto-palkinto on yksi Pohjoismaiden suurimpia taidepalkintoja. Kotimaista rohkeaa, omaperäistä ja innovatiivista säveltaidetta edistämään perustetun palkinnon yhteisarvo on 40 000 euroa. Tänä vuonna kummankin teoksen palkintosumma on siis 20 000.
 Vuosien varrella Teosto-palkinnon on pokannut yhteensä 29 taiteilijaa, muun muassa  Maija Vilkkumaa ,  Risto Ylihärsilä  ja  Mikko Joensuu .
 Tänä vuonna Teosto-palkinnon tuomaristoon kuuluivat viime vuonna palkitut muusikot  Astrid Swan  ja  Joona Toivanen  sekä kutsujäsenet Sibelius Akatemia professori  Tuija Hakkila-Helasvuo  ja Nelonen Median musiikkipäällikkö  Jussi Mäntysaari .

Vaihtoehtopop-yhtye Color Dolor ja säveltäjä Sebastian Hilli nappasivat Teosto-palkinnot


Summary: Ranskan presidentti Emmanuel Macron arvioi torstai-illan puheessaan antaneensa itsestään kuvan epäoikeudenmukaisena, ja katuvansa.  Eliittikoulu ENA lakkautetaan.

Ranskan presidentti Emmanuel Macron piti torstai-iltana puheen ja tiedotustilaisuuden, joiden tarkoitus oli rauhoittaa jo 23 viikkoa mieltään osoittaneiden keltaliivien kapinointia.
 Kymmenet tuhannet ihmiset ovat vastustaneet Macronin hallitusta ja sosiaalista epätasa-arvoa keltaliivien mellakoissa ja mielenosoituksissa Ranskassa.
 Mielenosoittajien rauhoittamiseksi Macron käynnisti tammikuussa niin kutsutun Suuren kansalaiskeskustelun (Grand Débat National). Siihen kuului tuhansia nettikeskusteluja, tapaamisia ja puheita ympäri maata. Myös Macron itse kiersi paikallistilaisuuksia.
 Torstai-illan tiedotustilaisuudessa kansalaiskeskustelun johtopäätöksistä kertoi rento, rauhallinen ja nöyrä presidentti.
 "Päätöksentekoa lähemmäs kansalaisia"
 Macron aloitti tunnin kestäneen puheensa arvioimalla Ranskassa vallitsevaa epäluuloa ja epäluottamusta sekä kansalaisten kesken että eliittiä kohtaan. Sen päätteeksi hän piti vielä tunnin kestäneen tiedotustilaisuuden.
 – Näiden kuukausien aikana olen oppinut paljon Ranskasta. Ihmiset kokevat ennen kaikkea, että heitä ei kunnioiteta. He kokevat myös, että heidät on hylätty, Macron sanoi.
 Hänen suora viestinsä keltaliiveille oli, että järjestyksen pitää palautua.
 – Turvallisuus on tärkeintä.
 Macron lupasi uudistaa Ranskan hallintoa niin, että ihmiset saavat enemmän osallistumismahdollisuuksia. Hänen presidenttikautensa aikana aloitettuja uudistuksia ei lopeteta.
 – Demokratiaamme ja hallintoamme pitää uudistaa paljon nopeammin kuin ennen.
 Macron aikoo perustaa esimerkiksi talous-, sosiaali- ja ympäristökysymyksiin 150 ihmisen kansalaisneuvoston, jota päättäjät konsultoisivat.
 Macron sanoi myös, että ei aio pitää hengähdystaukoa uudistuksissa.
 Macron myönsi virheensä
 Macronin kautta on nyt takana kaksi vuotta. Torstain puhetta ja sitä seuraavaa keskustelua pidetään Ranskassa eräänlaisena puolenvälin arviona presidentin onnistumisesta. Hänen kannatuksensa on ollut alamäessä viime aikoina.
 – Ei ehkä voi puhua uudesta alusta, mutta uskon pystyväni parempaan, hän sanoi.
 Macronin mukaan hänen valintansa jälkeen on tehty paljon uudistuksia, mutta hän sanoi katuvansa sitä, että ei ole laittanut "inhimillisyyttä riittävästi projektin keskiöön".
 Hän myönsi antaneensa kovan ja välillä epäoikeudenmukaisenkin kuvan.
 – Sitä kadun, hän sanoi.
 Keskushallintoa kevennetään
 Macron aikoo helpottaa muun muassa kansalaisaloitteella vaadittujen kansanäänestysten järjestämistä ja hajottaa hallintoa alueille. Tähän asti Ranska on ollut erittäin keskusjohtoinen maa.
 Keskushallinnon työntekijöiden määrää vähennetään, ja alueille tulee uusia työpaikkoja. Uudistus aloitetaan ensi vuoden alussa.
 – Ranskan alueet ovat erilaisia. Siitä syystä meidän pitää siirtää päätöksentekoakin alueille, Macron sanoi. Tätä varten hän aikoo laadituttaa erityisen ohjelman. Hallitus esittelee hallintouudistuksen toukokuussa.
 Ranskalaiset ovat olleet ärtyneitä muun muassa kovasta verotuksesta. Macron kertoikin aikovansa laskea tuloveroja "merkittävästi". Alle 2 000 euron kuukausieläkkeet sidotaan inflaatioon.
 – Näitä ei rahoiteta velalla, koska siitä kärsisivät lapsemme, Macron sanoi.
 Sen sijaan hän aikoo muun muassa lakkauttaa joitakin hallinnon toimia. Virkamiesten määrää vähennettäisiin yli 120 000:llä ennen hänen kautensa loppua.
 Hän lupasi myös, että kouluja tai sairaaloita ei lakkauteta ennen hänen kautensa loppua. Lakkautukset ovat olleet yksi keltaliivien raivon kohde.
 Macron mainitsi Suomen esimerkkinä
 Macron puhui myös vanhempien mahdollisuudesta työntekoon ja koulutuksesta. Hän aikoo uudistaa koko koulujärjestelmän, koska se on hänen mielestään tehokkain tapa edistää kansalaisten tasa-arvoa.
 Hyvänä esimerkkinä Macron mainitsi Suomen pienten lasten osalta.
 – Katsokaa Suomea, siellä sijoitetaan paljon varhaislapsuuteen, hän sanoi.
 Eliittikoulu ENA suljetaan
 Macronin lupausten joukossa oli myös Kansallisen hallintokoulun (ENA) lakkauttaminen nykyisenlaisena. Koulu on tunnettu Ranskan eliitin kouluna.
 – Tilalle pitää saada jotakin, joka toimii paremmin. Ei tämä tarkoita, että ENA olisi huono, mutta koulu tarvitsee kunnianhimoisen uudistamisen. Se pitää rakentaa uudelleen, Macron sanoi.
 Uudistus Schengen-alueelle?
 Macronin mukaan maahanmuutto on ilmastonmuutoksen ohella "toinen Euroopan suurista taisteluista".
 Hänen mielestään on tärkeää saada EU:hun yhteinen maahanmuuttopolitiikka niin, että rajoja suojellaan huolella.
 – Solidaarisuuteen kuuluu vastuu.
 Macronin mukaan Schengen-alueen yhteistyö ei enää toimi. Hän väläytti myös mahdollisuutta, että Schengen-alueeseen voisi kuulua vähemmän maita, "jos kaikki eivät kunnioita yhteisiä sääntöjä".
 Schengeniin kuuluu 26 Euroopan valtiota. Niiden välillä ei ole matkustusrajoituksia eikä rajatarkastuksia. Esimerkiksi  Unkari  on ollut muiden EU-maiden kanssa napit vastakkain laittomassa maahanmuutossa.

Macron aikoo lisätä alueiden valtaa Ranskassa ja pienentää tuloveroja – Yle seurasi lehdistötilaisuutta


Summary: Islantilainen koomikko ihmettelee, miksi vitsit lasten hyväksikäytöstä eivät suututa, mutta politiikka kuumentaa tunteet.

– Hei kulta! Illalliseksi on lihapataa.
 Islantilaisen  Hugleikur Dagssonin , 41, sarjakuvastripissä essuun sonnustautunut mies hämmentää soppaa keittiössä.
 Miehen puoliso seisoo kysyvänä ovensuussa.
 – Missä lapset ovat?
 Kakkahuumorin kuninkaaksi tituleeratun miehen räävittömissä sarjakuvissa tikku-ukoiksi piirretyt hahmot sekaantuvat eläimiin, lapset joutuvat hyväksikäytetyiksi, eivätkä uskonto tai politiikkakaan välty osumilta.
 Dagsson tuhahtaa väitteelle, jonka mukaan poliittinen korrektius olisi pilannut huumorin. Islantilaisen mukaan tilanne on päinvastainen. Nykyään on sallittua sanoa yhä enemmän asioita.
 – Kuvottavien asioiden esittäminen tikku-ukkojen muodossa luo kontrastin, joka saa ihmiset yleensä nauramaan, Dagsson sanoo. Harri Lehtikevari
 Poliittiselle korrektiudelle on myös paikkansa.
 – Komedian ekosysteemi tarvitsee poliittisesti korrekteja ihmisiä vetämään rajan, jotta tiedämme mikä raja meidän tulee ylittää, kun kerromme vitsejä. Jos kukaan ei loukkaantuisi siitä mitä teen, yhteiskunnassa olisi jotakin todella pahasti vialla, Dagsson toteaa.
 Mutta saako kaikelle tosiaankin nauraa?
 Kyllä, sanoo Dagsson. Kunhan tietää, mistä puhuu.
 Sarjakuvataiteilija ei piirrä Muhammedia, koska ei tiedä islamista mitään, eikä halua tulla tapetuksi. Hän ei myöskään vitsaile naiseudesta tai valko- ja tummaihoisten eroista.
 – Tummaihoiset tekevät sen niin paljon paremmin! He tuntevat tragedian sen taustalla. Jos en tunne tragediaa, en tunne myöskään komediaa, Dagsson sanoo.
 Perjantai-dokkarissa Kakkaa, seksiä ja väkivaltaa Hugleikur Dagsson kertoo lisää ajatuksiaan huumorin rajoista:

 Dagsson vitsailee myös suomalaisista
 Hugleikur Dagsson pitelee mikrofonia reykjavikilaisen hostellin alakerrassa.
 Dagssonin jaloissa, aivan kaiuttimen vieressä on lunttilappu stand up -keikan sisällöstä. Toisena aihelistalla lukee  Finland .
 – Ainoastaan suomalaiset ovat masentuneempia kuin islantilaiset. Suomessa itsemurha on olympialaji, Dagsson sanoo mikrofoniin ja yleisö palkitsee koomikon naurulla.
 Dagssonin mukaan suomalaiset ovat vähemmän poliittisesti korrekteja kuin islantilaiset.
 – He saattavat tulla keikan jälkeen sanomaan, että odottivat jotain vielä kuvottavampaa. Siksi menen joskus Suomessa huumorini kanssa vielä pidemmälle. Suomalaisilla on korkea toleranssi, Dagsson sanoo.
 Dagssonin mukaan stand up -komiikassa sovelletaan ajatusta, jonka mukaan asiakas on aina oikeassa. – Jos yleisö ei naura, vika on aina sinussa, Dagsson sanoo. Harri Lehtikevari
 Islannin taideakatemiasta valmistunut Dagsson on julkaissut lähes 20 sarjakuva-albumia. Suomessa mies on myynyt yli 70 000 nidettä. Miksi lasten hyväksikäytöstä, väkivaltaisista kuolemista ja eläimiin sekaantumisesta vitsaileva islantilainen on niin suosittu Suomessa?
 Dagsson osoittaa historiankirjoja ja pohjoismaalaista mielenmaisemaa.
 – Meillä molemmilla on surullinen ja synkkä historia. Mutta teidän historiassanne tapahtui jotakin. Teidän historianne on verisempi, ehkä sillä on ollut jotain merkitystä. Me vain istuimme mudasta tehdyissä majoissamme syömässä lampaan kiveksiä satojen vuosien ajan.
 Meillä on paskamainen sää, liian kallista ja erittäin huono itsetunto. Me huolehdimme aina, mitä muut ajattelevat meistä islantilaisista, vaikka me olemme pieni saari keskellä-ei mitään, ja tosiasiassa ketään ei todellakaan kiinnosta.
 Dagssonin mukaan hyvinvointivaltioissa musiikki ja huumori ovat paradoksaalisesti synkkiä. Rio de Janeiron slummeissa tehdään "maailman onnellisinta musiikkia" samaan aikaan, kun norjalaisessa yläluokkaisessa lähiössä soi tuomiopäivän hevimetalli.
 Islantilaisuus on muovannut Dagssonin huumoria.
 – Meillä on paskamainen sää, liian kallista ja erittäin huono itsetunto. Me huolehdimme aina, mitä muut ajattelevat meistä islantilaisista, vaikka me olemme pieni saari keskellä ei-mitään, ja tosiasiassa ketään ei todellakaan kiinnosta.
 Politiikka kuumentaa tunteet
 Yhdestä aiheesta Dagssonin yleisö loukkaantuu kuitenkin useammin kuin muista.
 Se on politiikka.
 Kun Dagsson pilailee poliittisten puolueiden kustannuksella, ihmiset nousevat puolustuskannalle.
 – Muutama päivä sitten tein vitsin lasten hyväksikäytöstä, eikä kukaan sanonut mitään. On mielenkiintoista, että ihmiset loukkaantuvat enemmän poliittisista asioista, kuin sellaisista, mitkä ihmisyydessä ovat oikeasti hirvittäviä, Dagsson toteaa.
 Dagsson näkee komedian taustalla jotain yleismaailmallista. Huumorin tarkoitus on nähdä totuus toisessa valossa, käsitellä sitä, mitä muutoin ei voi. Se on aivojemme selviytymismekanismi.
 – Huumori tekee meistä ihmisiä.
 Perjantai-dokkari: Kakkaa, seksiä ja väkivaltaa - Hugleikur Dagsson nyt Areenassa.
 Käyvätkö koomikoilta vitsit vähiin, jos ketään ei enää saisi loukata? Tätä pohditaan Yle Perjantain suorassa lähetyksessä perjantaina 26. huhtikuuta. Rosa Kettumäen ja Sean Ricksin vieraina ovat eturivin stand up -koomikot Sami Hedberg ja Ali Jahangiri. Illan Perjantai-dokkarina nähdään Meri Lantelan ohjaama  Kakkaa, seksiä ja väkivaltaa , jossa äänessä on islantilainen mustan huumorin jättiläinen Hugleikur Dagsson.

Sairaista sarjakuvistaan tunnettu Hugleikur Dagsson uskaltaa vitsailla Suomessa vielä rajummin kuin Islannissa: "Teillä on korkea sietokyky"


Summary: Lukiolaiset järjestivät Tällä kertaa äänestän -marssin, jonka tarkoituksena on saada nuoret äänestämään eurovaaleissa.

Yli 60 lukiolaista marssi tänään Helsingin keskustassa äänestysinnon nostamisen puolesta. Helsingin Lauttasaaren ja Espoon Tapiolan lukiolaiset halusivat kannustaa myös toisia oppilaitoksia järjestämään omia tapahtumia äänestysinnon lisäämiseksi.
 - Nuorten pitää äänestää eurovaaleissa, koska me ollaan täällä huomennakin, ja me ollaan ottamassa vastaan niistä päätöksistä tulevat seuraukset. Meidän pitää olla mukana tekemässä tulevaisuuden päätöksiä, sanoo Jalo Niinikangas Tapiolan lukiosta Espoosta.
 Espoolainen Jalo Niinikangas kehottaa kaikkia nuoria vaikuttamaan omaan tulevaisuuteensa äänestämällä. Jukka Koski / Yle
 Nuorten äänestysinto pitää herättää eloon
 Aktivointia suomalaisnuoret tarvitsevat, sillä viime eurovaaleissa vuonna 2014 nuorten 18-24-vuotiaiden äänestysprosentti oli vain 10%. Ruotsissa vastaava luku oli jopa 66%.
 - Nuorten äänestysaktiivisuus on ollut tosi alhaista. Nyt on tärkeää, että saadaan nuorten ääni kuuluviin, koska nämä pitkäaikaiset päätökset, joita EU tekee, vaikuttavat meidän arkeen ja elämään, Espoolainen Ella Piispanen sanoo.
 Ella Piispanen Tapiolan lukiosta oli mukana marssilla iloisella fiiliksellä. Jukka Koski / Yle
 Tuntematon EU
 Marssille osallistuneiden lukiolaisten mukaan Euroopan Unioni on monelle nuorelle hyvin etäinen asia, eivätkä nuoret tiedä miten EU toimii. Tapiolan lukiossa opiskeleva Aarni Karjalainen kertoo, että EU-vaalit tuntuvat hahmottomilta verrattuna esimerkiksi presidentinvaaleihin. Häntä harmittaa, että nuorten mielestä EU-asioihin ei voi vaikuttaa ja Euroopan parlamentissa tehtävät päätökset eivät kosketa suomalaisnuoria.
 Jalo Niinikankaan mukaan useat nuoret kokevat, että heidän asiansa ovat hyvin. Nuorilla ei ole mitään syytä äänestää. Niinikangas itse toivoo, että EU:ssa voitaisiin luoda maahanmuuttoon yhtenäinen ihmisoikeuksia kunioittava linja.
 - Tulevien suomalaisten EU-parlamentin jäsenten tulisi keskittyä ilmastokysymyksiin, ihmisoikeuksien parantamiseen sekä talousasioihin, sanoo lukiolainen Tuuli Lönnberg.
 Tuuli Lönnberg. Jukka Koski / Yle

Lukiolaiset marssivat Helsingissä: "Äänestäkää nuoret, sillä me elämme tulevaisuuden päätösten kanssa"


Summary: Joka sotilaan "rynkky" on saanut lisää tulivoimaa, tarkkuutta ja ergonomiaa.

Puolustusvoimat on uusinut taistelijan perusaseen, rynnäkkökiväärin.
 Uudistetut rynnäkkökiväärit otetaan nyt käyttöön varusmieskoulutuksessa kaikissa Puolustusvoimien joukko-osastoissa,  Puolustusvoimat tiedottaa .
 Keskeisimmät aseisiin tehdyt parannukset ovat aseen perän säädettävyys erikokoisille ampujille ja yhteensopivuus taistelijan varustuksen kanssa sekä modernit liityntäpinnat optiikan ja lisävarusteiden kiinnittämiseen, tiedotteessa kerrotaan.
 Teknisemmin termein uudistustuksessa  7.62 RK 62M -rynnäkkökivääreihin on vaihdettu teleskooppisesti säädettävä perä, uusi vaihdin, optisen tähtäimen jalusta sekä taktinen kantohihna. Lisäksi M2 ja M3 -malleihin on vaihdettu kädensuojus ja liekinsammutin. Kaikki aseet varustellaan optisin tähtäimin.
 – Rynnäkkökivääri on jokaisen taistelijan keskeisin työkalu ja henkivakuutus taistelukentällä. Jalkaväkemme aseistuksen selkärangan ovat jo yli 50 vuotta muodostaneet kotimaiset RK62-rynnäkkökiväärit, joiden uudistuksessa olemme säilyttäneet aseen toimintatavan ja ampumatarvikkeen, kertoo jalkaväen tarkastaja eversti  Rainer Peltoniemi .
 Modernisointi aloitettiin jo vuonna 2011 ja työn arvellaan lisäävän rynnäkkökiväärien käyttöikää pitkälle 2030-luvulle.
 Rynnäkkökiväärien modernisointityön kokonaisarvo on ollut noin 12,6 miljoonaa euroa.

Puolustusvoimat ottaa käyttöön uudistetut rynnäkkökiväärit – kaikissa optinen tähtäin, luksusmalleissa uusi liekinsammutin


Summary: Tiukemmat määräykset voisivat estää kirahvin osien tuonnin Yhdysvaltoihin.

Yhdysvaltain hallinto on ottanut ensiaskeleen kirahvin suojelun tiukentamiseksi, raportoi uutistoimisto AP.
 Maan luonnonsuojeluvirasto on  päättänyt aloittaa selvityksen  kirahvin tilasta.
 Arvio ja julkinen kommentointi saattavat lopulta johtaa tuontirajoituksiin. Jos näin käy, esimerkiksi metsästysmatkoilta ei saisi tuoda Yhdysvaltoihin kirahvien ruumiinosia, kuten taljoja.
 Kirahvi on maailman korkein maaeläin. Sen korkeus on viiden metrin hujakoilla.
 Kirahvi on uhanalainen, ja se on listattu Maailman luonnonsuojeluliiton IUCN:n  Punaisella listalla  vaarantuneeksi lajiksi.
 Jotkut kirahvin alalajit voivat paremmin kuin toiset. Esimerkiksi nubiankirahvi on äärimmäisen uhanalainen.
 Kirahvia uhkaavat esimerkiksi elinalueiden katoaminen ja salametsästys. Afrikan kirahvipopulaatio on pienentynyt liki 40 prosenttia viimeisen 30 vuoden aikana. Aikuisia yksilöitä on IUCN:n mukaan vajaat 70 000.
 Mietityttääkö kaula? Lue lisää:
 Jo Darwin kummasteli kirahvin kaulaa – nyt sen syy selvisi

Kirahvi saattaa kohta saada aiempaa paremman suojan Yhdysvalloissa


Summary: EU-asioita käsittelevän suuren valiokunnan vetäjäksi tulee ensimmäisen kerran vihreiden edustaja.

Puolueet ovat jakaneet eduskunnan valiokuntapuheenjohtajien paikat. Eduskuntaryhmät valitsevat ehdokkaansa puheenjohtajien tehtäviin ensi viikolla. Ministerivalinnat tuovat henkilöihin myöhemmin muutoksia.
 Suurin puolue, SDP, valitsi ensimmäisenä valtiovarainvaliokunnan. Perussuomalaiset asetti etusijalle maahanmuuttoasioita käsittelevän hallintovaliokunnan.
 Hallintovaliokunnan entinen puheenjohtaja  Juho Eerola  (ps.) on nyt eduskunnan ensimmäinen varapuhemies, joten perussuomalaisten on etsittävä hänen tilalleen uusi puheenjohtaja.
 Kokoomus sai puolueelle perinteisesti tärkeän sivistysvaliokunnan ja keskusta vei sote-väännöissä keskeiseen asemaan nousseen sosiaali- ja terveysvaliokunnan.
 Keskusta saattaa tarjota sote-valiokunnan ykköspaikalle valiokunnan entistä varapuheenjohtajaa  Hannakaisa Heikkistä .
 Demari johtaa perustuslain tulkintaa
 SDP sai vielä toisen valintavuoron ennen vihreitä ja varmisti itselleen lakiuudistuksissa avainasemassa olevan perustuslakivaliokunnan johtopaikan.
 Demareista aikaisempaa kokemusta perustuslakivaliokunnan johtamisesta on ainakin entisellä oikeusministerillä  Johannes Koskisella.
 Vihreät poimi pöydältä suuren valiokunnan, ja perussuomalaisille tarjoutui tämän jälkeen mahdollisuus napata ulkoasiainvaliokunnan kärkipaikka.
 Vihreistä suuren valiokunnan johtoon sopisi alkuvaiheessa muun muassa pätkäpuheenjohtaja  Pekka Haavisto . Hänestä voi kuitenkin tulla myöhemmin ulkoministeri.
 Kenestä ulkoasiainvaliokunnan vetäjä?
 Yksi vahva ehdokas ulkoasiainvaliokunnan johtoon on perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho.
 Halla-aho jatkaa heinäkuun alkuun saakka Euroopan parlamentissa, joten perussuomalaiset joutuisi tässä tapauksessa valitsemaan valiokunnalle väliaikaisen puheenjohtajan, joka voisi olla esimerkiksi Euroopan parlamenttiin pyrkivä  Laura Huhtasaari .
 Halla-aho johti hallintovaliokuntaa vuosina 2011-12, mutta  joutui silloin jättämään tehtävän kesken kaiken . Halla-aho oli arvostellut Korkeinta oikeutta blogi-kirjoituksesta saamastaan sakkotuomiosta.
 Korkeimman oikeuden mukaan Halla-aho oli blogi-kirjoituksessaan syyllistynyt uskonrauhan rikkomiseen ja kansanryhmää vastaan kiihottamiseen.
 Tiedusteluvalvonta suurimman puolueen käsiin
 Tiedustelulakien uudistuksen yhteydessä perustetun uuden tiedusteluvalvontavaliokunnan johtoon valitaan myöhemmin SDP:n edustaja, ja tulevaisuusvaliokunnan puheenjohtajana jatkaa RKP:n edustaja.
 Kokoomus sai jatkokierroksilla vielä puolustus- ja talousvaliokunnat, keskusta maa- ja metsätalousvaliokunnan sekä ympäristövaliokunnan, perussuomalaiset lakivaliokunnan ja SDP liikenne- ja viestintävaliokunnan.
 Puolustusvaliokuntaa on viimeksi johtanut kokoomuksen  Ilkka Kanerva  ja hän on tälläkin kertaa vahva ehdokas tähän tehtävään.
 Työelämä- ja tasa-arvovaliokunta tuli tällä kertaa vasemmistoliitolle, jonka eduskuntaryhmässä vahvaa ammattiyhdistystaustaa on ainakin  Jari Myllykoskella .
 Lue myös:
 Valtiopäivät avattiin: Katso mikä puolue vetää mitäkin valiokuntaa seuraavat neljä vuotta – Yle seurasi avajaispäivää

Puolueet jakoivat valtaa eduskunnassa: Nouseeko Jussi Halla-aho eduskunnan ulkoasiainvaliokunnan johtoon?


Summary: Tellonym on mobiilipalvelu, jossa voi jättää viestejä anonyymisti toisille. Tämä voi vaikuttaa nuoriin ja heidän itsetuntoonsa.

Suosiotaan kasvattava Tellonym-sovellus näkyy ikävällä tavalla nuorten kanssa työskentelevien arjessa.
 Nokialla sijaitsevan Emäkosken koulun kuraattori  Sari Arosarka , koulupsykologi  Jenni Saranpää  ja terveydenhoitaja  Heli Vuorenmaa  kertoivat saavansa harmittavan monia yhteydenottoja Tellonymissä tapahtuvan kiusaamisen vuoksi.
 – Kiusaamista lisää erityisesti se, että kiinnijäämisen mahdollisuus on käytännössä olematon, he kertovat.
 Viime vuoden lopulla yleistyneen kännykkäsovelluksen nimi koostuu englannin kielen sanoista  tell  ja  anonym  eli kerro anonyymisti. Tellonymissä voi siis laittaa viestejä ja kysymyksiä kelle tahansa paljastamatta omaa henkilöllisyyttään viestin saajalle.
 Monet Tellonymin nuoret suomalaiskäyttäjät linkkaavat oman tilinsä esimerkiksi Snapchatiin tai Instagramiin, ja myös niistä sovelluksesta muut voivat lähettää Tellonymin käyttäjälle nimettömiä viestejä.
 Tellonymissä haukkujat ovat säälittäviä
 Yleisimmin viestit ovat mukavia, kuten kehuja, mutta kiusaaminen ja haukkuminen on harmittavan yleistä.
 Emäkosken koulua käyvä  Sampo Kenny , 13, käyttää Tellonymiä satunnaisesti. Hänen mielestään sovelluksella on huono konsepti, sillä siellä on erittäin helppo kiusata lähettämällä anonyymejä viestejä toisille käyttäjille.
 Kennylle "vihamieliset" viestit tulevat usein vain huumorimielessä, ja hän ymmärtää ne vitseinä.
 – Ihmiset, jotka haukkuvat sovelluksessa, ovat säälittäviä, koska eivät uskalla tulla sanomaan asiaansa henkilökohtaisesti. Ihmiset pystyvät piiloutumaan helposti anonyymien kommenttien taakse ja saattavat jättää viesteihin harkitsemattomia ajatuksia, joita ei tulisi mieleenkään sanoa vasten kasvoja, hän sanoo.
 Siiri Mäkipelto, 13, toivoo saavansa Tellonymissä rehellisiä mielipiteitä.  Salli Piirainen
 Nokialainen  Siiri Mäkipelto , 13, ei anna ikäville kommenteille liikaa painoarvoa.
 – En jää miettimään epäasiallisia viestejä liikaa, koska tiedän, etteivät ne pidä paikkaansa. Se on vain heidän tapansa purkaa omaa pahaa oloaan, Mäkipelto sanoo.
 Tellonymissä on myös se huono puoli, että yleensä ihmiset eivät edes pyynnöstä tule kertomaan, keitä ovat, vaikka Sampo Kenny itse niin tekisi.
 Aitoja mielipiteitä ilman suuttumisen pelkoa
 Jos nuoret tiedostavat Tellonymin huonot puolet, miksi he ylipäätään käyttävät sitä?
 – Haluan, että ihmiset sanoo mitä mieltä he oikeasti ovat ilman painetta siitä, että suuttuisin heille, Siiri Mäkipelto kertoo omista motiiveistaan.
 Sampo Kennyn mukaan nuoret käyttävät sitä, koska muutkin käyttävät ja usein muun tekemisen puutteessa.
 Kennyn mielestä sovelluksen avulla oppii ottamaan kritiikkiä vastaan. Hän sanoo sovelluksen käytön olevan täysin omalla vastuulla. Jos ilkeät viestit ahdistavat, mikään ei estä kirjautumasta sovelluksesta ulos.
 Nimettömyys lisää kiusaamisen riskiä
 Tellonymistä ei ole vielä saatavissa tarkempia käyttäjätilastoja. Yrittäjä, tietokirjailija ja kouluttaja  Harto Pönkä  arvelee, että Suomessa Tellonymiä käyttää tuskin edes kymmeniä tuhansia ihmistä kuukaudessa.
 – Tällaiset uudet palvelut leviävät tyypillisesti hyvin eri tavoin eri kaupungeissa ja niiden käyttö on siis aluksi paikkakunta- ja jopa kaveriporukka- tai koulukohtaista.
 Englannissa ja Saksassa Tellonymin suosio on Pönkän arvion mukaan suurempi kuin Suomessa.
 Pönkä suhtautuu melko kriittisesti palveluiden nimettömyyteen.
 – Tellonym tuo mieleen muutama vuosi sitten suositun Ask.fm-palvelun. Molemmat ovat anonyymin kysymisen mahdollistavia somepalveluja.
 – Ask.fm:lle kehittyi ikävä maine nimettömän kiusaamisen mahdollistavana kanavana, ja pahimmillaan sen raportoitiin liittyneen myös nuorten itsemurhiin. Tellonymin kohdalla on helppo ennakoida vastaavan tyyppisiä haittapuolia. Kun nettikiusaamista voi tehdä jäämättä kiinni, sitä valitettavasti myös tehdään.
 Pönkä suosittelee noudattamaan palvelun ikärajaa, joka on 17 vuotta. Hänen mielestään se on hyvin perusteltu, eikä huoltajien kannattaisi siitä joustaa, sillä kyse on lasten ja nuorten turvallisuudesta.
 Kirjoittajat Puro Paloviita ja Meri Talvitie sekä kuvaaja Salli Piirainen ovat Emäkosken koulun viestintäluokka 7G:n oppilaita.

Uusi kännykkäsovellus Tellonym on lisännyt kiusaamista: "Kiinnijäämisen mahdollisuus on käytännössä olematon"


Summary: Joutsenet lähtevät muuttomatkalle vain pakon edessä. Kajaanissa joutsenet talvehtivat keskustassa, koska ruokaa on jatkuvasti tarjolla.

Tästä on kyse Kajaaninjoella on ollut tänä keväänä parhaimmillaan yli sata laulujoutsenta. Valtaosa linnuista on paluumuuttajia, mutta osa joutsenista on myös talvehtinut joella. Joelle joutsenia houkuttelevat vapaana virtaava vesi sekä sinisorsien ruokintapaikka. Keskellä kaupunkia talvehtivat laulujoutsenet ovat harvinainen näky.
 Kaupungin keskustassa, Kajaaninjoella on käynnissä varsinainen näytelmä.
 Joessa uivat laulujoutsenet vähät välittävät kaupungin melusta – ohi ajavista autoista, katuja puhdistavista koneista tai läheisestä puistosta kuuluvasta raivaussahan äänestä.
 – Ne tappelevat ja kuhertelevat, kajaanilainen luontokuvaaja ja lintuharrastaja  Jouni Ruuskanen  naurahtaa.
 Pari joutsenta nousee majesteetillisesti lentoon veden pinnasta. Aikuiset linnut kaartavat kauemmaksi katselemaan pesintäpaikkoja.
 Viiden harmaakaulaisen joutsenen kopla jatkaa nahistelua joessa.
 – Tämä porukka on pysynyt ihmeesti yhdessä koko talven. Poikaset ovat saaneet lähtöpassit emolinnuilta ja uivat nyt omana porukkana. Ne haastavat kovasti riitaa muiden kanssa, niillä on jo aikuisten tavat, Ruuskanen sanoo.
 Laulujoutsenet viihtyvät Kajaaninjoella. Ne eivät näytä häiriintyvän kaupungin melusta. Mimmi Nietula / Yle
 Tällä hetkellä Kajaaninjoella voi nähdä vielä parikymmentä joutsenta, mutta kevään aikana niitä on ollut parhaimmillaan yli sata. Ensimmäiset paluumuuttajat saapuivat Kajaanissa talvehtineiden joutsenten joukkoon maaliskuun alussa.
 Kajaaninjoelle niitä houkuttelevat vapaana virtaava vesi sekä sinisorsien talviruokintapaikka. Kaupunkilaiset ovat seuranneet  keskustassa viihtyviä joutsenia  jo kolmen talven ajan.
 Joutsenet ovat oppineet, että sorsien ruokintapaikalla riittää sapuskaa myös niille.
 – Ne oikein huutavat, että ala jo tulla, kun jyviä on tuotu paikalle. Tänä talvena tässä oli jouluun asti 34 joutsenta, mutta vuodenvaihteen ilotulitus karkotti niistä osan ja jäljelle jäi 13 joutsenta, Jouni Ruuskanen kertoo.
 Joutsenet viihtyvät lähellä synnyinpaikkaansa
 Sinisorsia talvehtii monien kaupunkien sulapaikoissa, mutta keskellä kaupunkia talvehtivat laulujoutsenet ovat harvinainen näky. Valtaosa Suomessa pesivistä laulujoutsenista talvehtii Etelä-Ruotsissa, Tanskan salmissa ja Pohjanmeren ympäristössä.
 Jäätilanteen salliessa osa joutsenista jää Suomeen, lähinnä Lounais-Suomeen ja erityisesti Ahvenanmaalle, missä talvehtii satoja joutsenia.
 – Joutsenet eivät lähde muuttomatkalle ellei ole ihan pakko. Jos olosuhteet ovat hyvät, ne pyrkivät olemaan lähellä pesimä- tai synnyinsijojaan. Muuttomatka on kuitenkin aika rasittava, Suomen Ympäristökeskuksen tutkija  Pekka Rusanen  kertoo.
 Sinisorsien ruoka täyttää myös joutsenien mahat. Mimmi Nietula / Yle
 Laulujoutsen on menestystarina Suomen linnustossa. Vielä 1950-luvun alussa laulujoutsen oli metsästetty lähes sukupuuton partaalle. Suomessa laskettiin silloin olevan vain 12 joutsenparia. Tänä päivänä laulujoutsen on levittäytynyt lähes koko maahan ja  kanta on kasvanut hurjasti .
 Pesimäkannan kooksi arvioitiin muutama vuosi sitten 11 000 paria.
 – Pesimälintuna laulujoutsen on yleistynyt valtavasti viime vuosikymmeninä. Se on yleinen pesimälaji jopa saaristossa tai rannikon sisälahdilla, tutkija Pekka Rusanen kertoo.
 Laulujoutsen on yksi varhaisimmista kevätmuuttajista. Kajaaninjoella on ollut tänä keväänä yli sata joutsenta. Mimmi Nietula / Yle
 Kajaanilaisen luontokuvaaja Jouni Ruuskasen nuoruudessa laulujoutsen oli äärimmäisen arka ja harvinainen lintu. Pikkuhiljaa joutsenet rupesivat luottamaan ihmiseen ja kesyyntyivät.
 – Joella talvehtineet joutsenet tulevat melkein syömään kädestä. Ihan villit linnut, Ruuskanen kertoo hymyillen.
 Lähipäivät alkavat olla kevään viimeisiä, jolloin Kajaaninjoella voi ihastella suurta määrää joutsenia. Ne ovat aloittamassa pesintää ja lähtevät joelta viimeistään toukokuussa.
 – Pesimättömät, nuoret ikäluokat saattavat jäädä hengailemaan pidemmäksi aikaa. Ne voivat pyöriä ja vallata ennakkoon reviireitä, missä tulevat myöhempinä vuosina pesimään, tutkija Pekka Rusanen kertoo.
 Hengaileeko sinun kotikaupungissasi joutsenia? Voit kertoa kokemuksesi jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.

Kymmenet cityjoutsenet hengailevat keskellä kaupunkia Kajaanissa: "Joutsenet tulevat melkein syömään kädestä"


Summary: Lauantaista on tulossa jännittävä päivä, kun HSL:n odotettu ja porua herättänyt vyöhykeuudistus tulee voimaan.

Pääkaupunkiseudun joukkoliikenne kokee merkittäviä muutoksia tulevana lauantaina, kun Helsingin seudun liikenteen eli HSL:n vyöhykeuudistus astuu voimaan.
 Vyöhykkeet korvaavat aiemmat kuntarajoihin perustuneet matkustusalueet. Sisäiset, seutu- ja lähiseutuliput jäävät historiaan, ja lippu ostetaan vyöhykkeillä A, B, C ja D.
 HSL:n mukaan ABC-alueella ostetaan AB-, BC- tai ABC-lippu. Lisäksi myynnissä on ABCD-, BC-, BCD- ja CD-lippuja.
 Reittiopas ja HSL-sovellus näyttävät reitin lisäksi sen, minkä lipun reitille tarvitsee. Lipun pääsee ostamaan sovelluksessa jatkossa myös suoraan reittihausta. Pysäkeillä vyöhyketieto näkyy pysäkkikilvissä.
 Kausiliput, joiden voimassaolo jatkuu lauantain jälkeen, muuttuvat automaattisesti uusien vyöhykkeiden mukaisiksi. Jos uusi kausilippu ei vastaa omia tarpeita, lipun matkustusalueen voi käydä muuttamassa palvelupisteessä kahden kuukauden ajan.
 Järjestelmä on lauantain ajan seis
 Vyöhykeuudistus edellyttää merkittäviä muutoksia HSL:n taustajärjestelmiin, minkä takia lauantaina HSL-kortille ei voi ladata kautta eikä arvoa.
 Osa automaateista sekä palvelu- ja myyntipisteet eivät myöskään myy lippuja päivän ajan.
 Lauantaina päivitetään 3 100 kortinlukijaa, yli 500 lippuautomaattia, reilut 1 700 ajoneuvolaitetta sekä 300 myyntipisteen ja 19 palvelupisteen myyntijärjestelmät. Myös yli miljoonan matkustajan HSL-sovellus siirtyy uusiin vyöhykkeisiin.
 HSL:n sovelluksella voi ostaa lippuja, kunhan sen on päivittänyt uusimpaan versioon. Vyöhykkeet tietävät luonnollisesti sitä, että hinnoittelu menee uusiksi.
 Vihreä matkakortti täytyy vaihtaa uuteen siniseen matkakorttiin tai HSL-sovellukseen ennen lauantaita. Kortin vaihtaminen on maksutonta vyöhykkeiden käyttöönottoon asti. Sen jälkeen siitä peritään kuuden euron käsittelymaksu.
 Yle Uutisgrafiikka / HSL
 HSL on varautunut monin tavoin h-hetkeen
 Kysyimme HSL:n projektipäällikkö  Eeva Jakobssonilta  tärkeimmät kysymykset siitä, mitä jokaisen tarvitsee tietää tulevasta uudistuksesta.
 1. Millä mallilla uudistus nyt on? Ovatko ihmiset vaihtaneet aktiivisesti vanhoja matkakortteja uusiin?
 – Myyntipisteissä on ollut jonkin verran ruuhkia, kun ihmiset ovat vaihtaneet vanhoja vihreitä matkakorttejaan uusiin ja päivittäneet korttinsa asiakasryhmää, mutta mitään katastrofaalista ei ole nähty. Meillä on hyvä määrä ihmisiä töissä tällä hetkellä. Jonotusajat ovat olleet hieman tavallista pidempiä ja pyydämmekin kärsivällisyyttä palvelupisteessä asioivilta.
 2. Mihin kaikkeen HSL on varautunut lauantaina ja mitä kaikkia toimia on tehty?
 – Meillä on laaja varautumissuunnitelma ja paljon eri toimenpiteitä: Rautatieasemalla on esimerkiksi infopiste, ja Helsingin keskeisillä paikoilla, kuten metroasemilla, Rautatieasemalla ja Kauppatorilla, on lipuntarkastajat opastamassa ihmisiä. Henkilökuntaa on siis laajasti liikkeellä opastamassa ihmisiä, ja asiakkaita ohjeistetaan myös somessa. Neuvontaa saa myös HSL:n puhelinpalvelusta ja hsl.fi:n chat-palvelun kautta. Varautumisesta huolimatta aamupäivän aikana voi kuitenkin esiintyä kortinlukijoita, joissa on vanha käyttöliittymä, koska siinä menee muutama tunti aikaa, ennen kuin yli 3 000 kortinlukijaa on saatu päivittymään.
 3. Onko varautumista tehty tarpeeksi vai voiko lauantaista tulla kaaos?
 – Olemme yrittäneet opastaa ihmisiä etukäteen monin tavoin. Joka kotiin on lähetetty infolehtinen opasteeksi sometiedottamisen ja -kampanjoinnin lisäksi. Uskon kyllä, että ihmiset ovat hyvin tietoisia uudistuksista, sillä ihmisiä on käynyt niin paljon vaihtamassa vanhoja korttejaan. Vihreitä kortteja on jo vaihdettu yli 850 000 kappaletta, eli voimme olla melko varmoja, että aktiivikäyttäjät ovat vaihtaneet lippunsa. Tietysti aina löytyy jonkin verran ihmisiä, jotka eivät ole tietoisia uudistuksista. He voivat vaihtaa kortin uuteen myös lauantain jälkeen, mutta tuolloin siitä veloitetaan kuusi euroa. Maksuton kortinvaihto päättyy huomenna perjantaina.
 4. Miten lauantaihin kannattaa varautua, mikäli käyttää julkista liikennettä pääkaupunkiseudulla? Onko joitakin ryhmiä, joita uudistus koskettaa erityisesti?
 – Kannattaa ladata arvoa HSL-kortille etukäteen, sillä lauantaina lippuja ei voi ladata. Asiakasryhmistä on syytä mainita eläkeläiset ja opiskelijat. Vyöhykkeiden myötä käyttöön tulee uusi alennus 70 vuotta täyttäneille. Alennus on 50 prosenttia vastaavasta aikuisten lipun hinnasta, ja sitä saa HSL-kortilla ostettavista arvo- ja lisävyöhykelipuista kaikkina päivinä kello 9–14 alkaville matkoille. Asiakkaan pitää käydä palvelupisteessä päivittämässä asiakasryhmä HSL-kortilleen. Opiskelijoiden alennusoikeutta laajennetaan siten, että 30 vuoden ikäraja ja vaatimus opintotuki-päätöksestä poistetaan. Opiskelija-alennusta saavien joukko kasvaa. Opiskelijalipun voi ostaa myös HSL-sovelluksen kautta, jolloin ei tarvitse mennä palvelupisteeseen lainkaan. Jatkossa opiskelijat saavat kausilipuista 45 prosentin alennuksen. Alennusta ei enää myönnetä arvolipuista.
 Lue lisää:
 HSL:n jättiuudistus herättää suoranaista närää – Tässä lukijoiden 5 kuumaa kysymystä ja näin HSL niihin vastaa  (15.3.2019)
 Nyt se tapahtuu: HSL:n jättiuudistus otetaan käyttöön huhtikuussa – listasimme keskeiset muutokset  (13.3.2019)
 Matkakortin vaihtaminen on aiheuttanut ongelmia osalle asiakkaista – Kova vaihtotahti kuormittaa HSL:n järjestelmiä  (2.11.2018)
 Näin HSL:n vyöhykeuudistus muuttaa lippujen hintoja – kouluryhmät reissaavat nyt maksutta, opiskelijoille huonoja uutisia  (30.10.2018)

Yli miljoonan matkustajan arki menee uusiksi, kun pääkaupunkiseudun vyöhykeuudistus tulee vihdoin voimaan – tämä kaikki siitä pitää tietää


Summary: "Ruumiinosia on niin paljon, että on vaikea sanoa tarkkaa lukua", terveysviranomainen kommentoi Reutersille.

Sri Lankan terrori-iskujen uhriluku on runsaat sata vähemmän kuin aiemmin on kerrottu.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan kuolleiden määrää on tarkennettu alaspäin, ja se on nyt 253. Aiemmin uhriluvuksi on sanottu 359.
 Syy uuteen uhrilukuun on, että uhrit ovat silpoutuneet pahoin, mikä on sotkenut laskentaa.
 Sri Lankan terveysministeriö sanoo AFP:n mukaan, että kaikki ruumiinavaukset on nyt tehty. Niistä on päätelty, että monta uhria on aiemmin laskettu useampaan kertaan.
 Sri Lankan terveyspalveluiden johtaja  Anil Jasinghe  arvioi aiemmin torstaina puhelinhaastattelussa uutistoimisto Reutersille, että uhriluku on noin 250–260. Hän sanoi Reutersille ruumiinosia olevan niin paljon, että tarkkaa lukua on vaikea sanoa.
 Päivitetty 20:05: Lisätty uutistoimisto AFP:n tarkennettuja tietoja ja muokattu juttua kauttaaltaan.
 Lue myös:
 Ketkä kylvivät tuhoa Sri Lankassa? Mahdollisia tekijöitä on jo ainakin kaksi

Sri Lankan terrori-iskujen uhriluku tarkentuu: Nyt virallinen luku on 253, ei aiemmin sanottu 359


Summary: Nyt on aika laskea veneet vesille. Vaikka talvella opiskelisi veneilyn perusteet, purjehtimaan opitaan lopulta vesillä, ei rannalla.

Vaasalainen  Jari Pakkanen  on valmistautunut tähän hetkeen kauan. Perjantaiaamuna alkaa kesä ja purjehduskausi, kun Pakkasen ja muutaman muun Vaasan Merenkyntäjiin kuuluvan purjehtijan veneet lasketaan kunnostettuina vesille.
 – Koko talvi on odotettu tätä hetkeä. Masto laitetaan paikalleen, purjeet paikalleen ja vene vesille, Pakkanen hehkuttaa.
 Jari Pakkanen innostui purjehtimisesta vuonna 2012. Viisikymppisen miehen pitkä purjelentoharrastus vaihtui tuolloin veneilyyn, vaikka Pakkasella ei ollut vesillä purjehtimisesta mitään kokemusta.
 – On ollut yllätys, miten paljon samoja elementtejä purjelennossa ja purjehtimisessa on. Itse asiassa menetelmä, jolla lentokone pysyy ilmassa ja purjevene menee eteenpäin, on ihan sama; purje vetää venettä eteenpäin ja siipi pitää konetta ilmassa, Pakkanen miettii.
 Pakkanen osti ensimmäisen purjeveneensä keväällä 2013. Se tuotiin Hollannista kotiin vesitse. Kokemattomalle veneilijälle Suomeen purjehtiminen oli kuukauden intensiivikurssi.
 – Meillä ei ollut mitään kokemusta veneilystä. Talvella käytiin rannikkolaivurikurssit vaimon kanssa niin, että tunnettaisiin sääntöjä ja keväällä kokosin kokeneen porukan, jonka kanssa lähdettiin tuomaan venettä kotiin, Pakkanen kertoo.
 Päivät ja viikot ruorissa kouluttivat kokematonta purjehtijaa niin, että viimeisen etapin Uudestakaupungista Vaasaan Pakkaset purjehtivat kahdestaan.
 – Itseluottamus oli jo niin hyvä.
 Jari Pakkasen purjehduskausi alkaa perjantaina, kun veneet lasketaan vesille. Antti Haavisto/Yle
 Purjelennosta purjeveneeseen – "Loogista"
 Pakkasten tarina purjelentäjistä purjehtijoiksi ei ole aivan ainutlaatuinen. Suomen purjehdus ja veneily ry:n veneilykoordinaattori, koulutuspäällikkö  Mirja Rosenberg  pitää hyppyä purjelentämisestä veneilyyn loogisena. Lajeissa on paljon samaa; taivaalla lennetään ilman läpi, purjehtiessa elementit ovat vesi ja tuuli.
 – Lentäessä hahmottaa ilmansuunnat ja myös purjehtiessa pitää katsoa, mihin suuntaan menee. Samoin lentämään tottunut pystyy ymmärtämään, että pinnan alla voi olla kiviä, koska hän on tottunut katsomaan liikkumistaan ylös-alas -suunnassa, Rosenberg sanoo.
 Viime vuosina purjehdusharrastukseen on tullut Rosenbergin mukaan 30-40 –vuotiaita aikuisia, joilla ei ole aiempaa veneilykokemusta. Yhteistä kaikille on luonnossa liikkumisesta tykkääminen.
 – Aloittamisen kynnys on laskenut ja ihmisten asenne on sellainen, että uuteen kouluttaudutaan.
 Rosenberg kertoo, että esimerkiksi navigointia opiskellaan usein itsenäisesti esimerkiksi talvella, ennen veneeseen uskaltautumista.
 Keväinen meri odottaa purjehtijoita. Antti Haavisto/Yle
 Suomalaisten veneilyharrastuksen aloittamista helpottaa Rosenbergin mukaan se, että meillä "kuivinkin kuivanmaankrapu" omaa jonkunlaiset taidot veneilyyn. Tai ainakin hahmottaa sen, miten esimerkiksi soutuveneessä pitää tasapainoilla.
 – Soutuvene, joka muille olisi epätyypillinen kelluva alus, onkin meillä yllättävän hyvin hallussa. Toki veneillessä tulee uusia elementtejä, mutta myös vasta-alkajat osaavat liikkua veneessä. Meillä on se perusosaaminen, jota kaikilla ei ole, Rosenberg sanoo.
 "Kiviä riittää jokaiselle"
 MIrja Rosenberg toivoo aloittelevien veneilijöiden opiskelevan purjehtimisen perusteet ja hakeutuvan konkareiden seuraan oppimaan käytännössä. Lopulta veneilemään opettelevan on kuitenkin uskaltauduttava itse vesille.
 – Vaikka etukäteen ei tarvitse kaikkea opetella, tosiasia on, että veneilemään ei opita rannalta.
 Aikuiset veneilyn aloittajat ovat Rosenbergin mukaan yleensä sen verran varovaisia, että heille sattuu harvemmin onnettomuuksia. Yleensäkin onnettomuustilanteissa on mukana poikkeuksellisia häiriötekijöitä tai vaikka yllättäen muuttunut keli.
 Ylimieliseksi ei kenenkään pidä vesillä ruveta.
 – Kiviä on meidän vesillä niin tiheässä, että niitä riittää jokaiselle, Rosenberg sanoo ja muistuttaa veneilijöitä asianmukaisista pelastusliiveistä ja muista varusteista iloisen mielen lisäksi.
 Kevään vesillelaskuun on valmistauduttu koko vuosi veneitä kunnostamalla sisältä ja ulkoa. Antti Haavisto/Yle
 Toistatuhatta merimailia vuodessa
 Pakkasten pääsiäinen kului venettä kunnostaessa. Moni asia on varmistettava ja tarkastettava ennen kuin veneen voi laskea vesille.
 Useimmiten vesillelasku on ajoittunut vapun tienoille – niin nytkin. Perjantaiaamuna kello 7.30 nosturi nostaa kerralla vesille useamman purjehdusseuralaisen veneen.
 Jari Pakkanen ennakoi, että merimaileja kertyy tänäkin vuonna 1000-2000.
 – Olemme monta vuotta haaveilleet Perämeren kierroksesta. Se ei ole aiemmin onnistunut, mutta katsotaan, jos nyt onnistuisi, Pakkanen miettii.
 Purjehtijalle purjehtiminen itsessään on jo "se" juttu. Pakkasen mukaan on mahdollista lähteä vaikka illaksi purjehtimaan ilman päämäärää – ja nauttia siitä.
 Tarkkana saa kokenutkin purjehtija silti Vaasan rannikkoseuduilla olla.
 – Vaasassa sanotaan, että on kahdenlaisia purjehtijoita; niitä, jotka ovat käyneet kivillä ja niitä, jotka eivät vielä ole käyneet, Pakkanen naurahtaa.

Jari Pakkanen vaihtoi purjelentämisen purjehtimiseen, vaikka ei koskaan ollut veneillyt – "Niissä on paljon samoja elementtejä"