Summary: Ismo Marttinen on nähnyt saimaannorpan kannan kaksinkertaistuneen 40 vuoden aikana. Niitä on kuitenkin edelleen vain muutama sata.

Kun taipalsaarelainen  Ismo Marttinen  lähti ensimmäisen kerran Saimaalle etsimään saimaannorpan pesiä, oli tämän äärettömän uhanalaisen eläimen tilanne lähellä täydellistä tuhoutumista. Arvioiden mukaan koko suurella Saimaalla asusti tuolloin alle 200 saimaannorppaa.
 Silloin oli vuosi 1979. Ismo Marttinen oli Saimaan jäällä yhdessä isänsä  Kaiku Marttisen  kanssa. Tarkoitus oli etsiä saimaannorpan pesiä ja laskea pesien määrä. Niitä ei paljon löytynyt.
 Saimaannorppa sai rauhassa elää ja lisääntyä Saimaalla 8 000 vuotta. Sitten ihminen oppi metsästämään tehokkaasti ja sai muutamissa vuosikymmenissä saimaannorpan lähes sukupuuton partaalle.
 Vaikka saimaannorppa rauhoitettiin vuonna 1955, olivat kalastajien verkot, Saimaan pinnan vaihtelu ja ympäristömyrkyt vielä esteenä kannan lisääntymiselle.
 Alkoi työ saimaannorpan hyväksi alkoi. Käytössä olivat monenlaiset ideat.
 1980-luvun lopulla kokeiltiin esimerkiksi saimaannorpan tarhausta. Sillä haluttiin selvittää, voisiko norppa lisääntyä tarhattuna. Kokeilu ei toiminut.
 Joensuun yliopistossa kokeiltiin parantaa loukkaantuneita norppia, mutta sekään ei onnistunut.
 – Tämä vain kertoo, että tilanne oli niin toivoton, että kaikkea mahdollista oltiin valmiita kokeilemaan, pohtii Ismo Marttinen.
 Kuutti, saimaannorpan poikanen kuvattuna pesälaskentojen yhteydessä huhtikuussa 2019. Ismo Marttinen
 Kuollut kuutti
 40 vuotta on kulunut Ismo Marttisen ensimmäisestä matkasta pesälaskentoihin Saimaalle. Koko ikänsä hän on asunut Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella lähellä Suur-Saimaata ja saimaannorppaa.
 Välillä on jo aihetta hymyyn, sillä neljän vuosikymmenen aikana saimaannorppien lukumäärä on melkein kaksinkertaistunut, ja kannan koko on nyt noin 400 yksilöä. Viime vuosien suojelutoimet, kuten  rajoitettu verkkokalastus  norppavesillä, ovat tuottaneet tulosta.
 Ismo Marttisen lisäksi lukuisat vapaaehtoiset ja eri järjestöt tekevät työtä saimannorpan hyväksi. Kalastajat ovat hyvin lähteneet mukaan kalastusrajoituksiin ja yhä suurempi osa vapaa-ajankalastajista käyttää katiskaa, jonka loukkuun norppa ei joudu.
 Ismo Marttinen kertoo, että kevään pesälaskennat alkavat nyt olla puolivälissä. Puumalan eteläpuoliselta Saimaalta on löytynyt laskennoissa kymmenkunta uutta poikasta.
 Runsas viikko sitten löytyi Saimaan pohjasta myös yksi kuollut saimaannorpan poikanen eli kuutti.
 – Niihin on aina ikävä törmätä. Kaikkien kuuttien kuolinsyy pyritään tutkimaan, jotta tiedettäisiin, miksi poikanen lopulta kuoli.
 Kuutteja on joka vuosi kuollut kalaverkkoihin, mutta kuutti voi menehtyä myös muun muassa epäonnistuneen pesinnän tai kuutin heikon kunnon vuoksi.
 Pesäsukellusten kehittäjä
 Ismo Marttinen on tuonut norppatutkimukseen mukaan erityiset pesäsukellukset, jotka auttavat selvittämään pesinnän onnistumisen. Termi pesäsukellus kuulostaa ehkä jännältä, mutta käytännössä sukelluksella tutkitaan järven pohja pesän kohdalla.
 Norppa pesii jään päällä olevaan lumikasaan. Pesän tuntumassa on avanto, jota kautta norppa käy etsimässä itselleen vedestä ravintoa.
 – Kun jään päällä oleva pesä on sulanut ja pesän paikalla on enää pieniä avantoja, käymme järven pohjassa sukeltamassa. Näemme vähän, mitä pesinnän aikana on tapahtunut. Samalla näemme, jos kuutti ei ole syystä tai toisesta selvinnyt. Se löytyy kuolleena pesän kohdalta järven pohjasta, kertoo Marttinen.
 Ismo Marttinen
 Saimaannorpan vuoksi on tehty kaikki voitava
 Viime vuosikymmenien suojelutyö on ollut varsin onnistunut, vaikkakin tulokset näkyvät melko hitaasti. Saimaannorppa tulee sukukypsäksi 4–7-vuotiaana, ja koska saimaannorppien lukumäärä on pieni, ei kannan kasvukaan ole kovin rivakkaa.
 Saimaannorpan keinopesä, joka on punottu pajusta. Pesän kansi on puuta. Mervi Kunnasranta / UEF
 Nykyisin Saimaalla on kaksi kansallispuistoa ja useita kokonaan rauhoitettuja alueita, joilla saimaannorpan pesimistä on haluttu turvata. Viime talvina lukuisat vapaehtoiset ovat tehneet vähälumisina talvina  saimaannorpille apukinoksia , joihin norppa voi pesänsä tehdä. Niistä on tutkijoiden mukaan ollut selvä hyöty.
 Norpalle on kehitetty jopa keinopesä, jos jonain talvena tulevaisuudessa ei tulisi lunta ollenkaan.
 Ismo Marttinen on saanut isältään "verenperintönä" kiinnostuksen saimaannorpan suojeluun. Miehen mukaan toiminta kulkee suvussa, sillä Marttisen oma poikakin on kulkenut jo vuosia isänsä mukana pesälaskennoissa. Ville Toijonen / Yle
 Tulevaisuus näyttää hyvältä
 Saimaa on Suomen suurin järvi, joka erottui merestä jääkauden jälkeen. Silloin saimaannorppa jäi ikään kuin loukkuun Saimaaseen ja alkoi kehittyä omaksi lajikseen.
 Aikoinaan saimaannorppaa esiintyi laajasti kaikkialla Saimaalla. Ihmisten toimien takia kanta romahti.
 Vaikka kanta on pieni, on kesällä on mahdollista havaita saimaannorppa  oikeastaan koko Saimaan alueella . Pikkuhiljaa saimaannorppa on levittäytymässä myös eteläisellä Saimaalla sijaitsevalle Pien-Saimaalle jopa Lappeenrannan edustalle saakka.
 – En pitäisi mahdottomana nähdä norppaa Pien-Saimaalla, mutta harvinaista se olisi. Ja onhan kuolleita yksilöitä löytynyt Lappeenrannassa Lamposaaren lossin pohjoispuolelta, sanoo Marttinen.
 Lappeenrantaa lähinnä olevat saimaannorpat ovat Joutsenon rannoilla. Saimaannorpan levittäytyminen koko Pien-Saimaan alueelle on kuitenkin tulevaisuudessa mahdollista.
 – Jos ajatellaan, että nykyinen 400 yksilön kanta esimerkiksi tuplaantuisi, niin saimaannorppa voisi ihan hyvin uiskennella vaikka Lappeenrannan kaupunginlahdella, pohtii Marttinen.
 Palkittu vapaaehtoinen
 Ismo Marttinen työskentelee Lappeenrannassa kirjapainon asiakaspalvelupäällikkönä. Vapaa-aikanaan hän vastaa kansainvälisen ympäristöjärjestön WWF:n norpansuojelutyön käytännön toteutuksesta eteläisellä Saimaalla. Hän on myös WWF Suomen hallituksen jäsen.
 Huhtikuun puolivälissä Ismo Marttinen sai Raija ja Ossi Tuuliaisen säätiön  luontoapurahan vapaaehtoistoiminnastaan . Huomion arvo oli 10 000 euroa.
 – Se tuli täytenä yllätyksenä, vaikka tiedän, miten paljon säätiö on tehnyt hyvää saimaannorpan vuoksi. Kuitenkin tunnustus tavalliselle vapaaehtoiselle oli suuri yllätys, Ismo Marttinen sanoo.
 Rahalle tulee käyttöä. Marttinen heittää karkean arvion, että vuosikymmenten aikana harrastukseen on kulunut helposti kymmenkertainen summa. Lisäksi hän on hankkinut kalustoa, jolla pääsee liikkumaan Saimaalla kesällä, talvella ja heikkojen jäiden aikaan.
 – En uskalla edes laskea, miten paljon rahaa on kulunut.
 Työpäivä kirjapainossa on ohi. On aika pakata tavarat ja lähteä tarkistamaan, löytyykö seuravasta pesästä kuutin hentoa karvaa.

Ihminen oli lähellä tuhota vuosituhansien kehityksen lopullisesti – sinnikäs työ pelastamassa Suomen uhanalaisimman eläinlajin


Summary: Korkean turvaluokituksen vankilaan kuluneella viikolla siirretty Sudanin ex-diktaattori hallitsi maata kolme vuosikymmentä.

Sudanin yleinen syyttäjä tutkii, onko reilu viikko sitten syrjäytetty presidentti  Omar al-Bashir  syyllistynyt rahanpesuun sekä huomattavan rahamäärän hallussapitoon ilman laillisia perusteita.
 BBC:n  mukaan Sudanin turvajoukot löysivät al-Bashirin kotoa matkalaukkuja, joista löytyi euroja, dollareita ja Sudanin puntia yli 115 miljoonan euron edestä.
 Reilu viikko sitten syrjäytetty al-Bashir siirrettin kuluneella viikolla presidentin virka-asunnolta korkean turvaluokituksen vankilaan pääkaupungissa Khartumissa.
 Al-Bashirin syrjäyttämistä edelsivät kuukausia jatkuneet mielenosoitukset, jotka eivät ole vieläkään laantuneet. Nyt niissä vaaditaan vallan siirtämistä sotilashallinnolta siviilihallinnolle.
 Al-Bashir nousi valtaan vallankaappauksessa 30 vuotta sitten. Hänen hallintoaan ovat leimanneet opposition tukahduttaminen ja julmuudet.
 Sudanin protestiliikkeen johtajat aikovat sunnuntaina esitellä uuden siviilineuvoston, jonka haluavat maan johtoon. Neuvosto esitellään tilaisuudessa, johon protestiliike on kutsunut muun muassa ulkomaisia diplomaatteja ja journalisteja.
 Aiheesta lisää:
 Sudan crisis: Cash hoard found at al-Bashir's home
 Omar al-Bashir hallitsi Sudania kovin ottein kolme vuosikymmentä – Länsi-Darfurin konflikti toi syytteet kansanmurhasta
 Korjaus klo: 17:09: Uusi siviilineuvosto on määrä esitellä sunnuntaina, eikä maanantaina, kuten jutussa alunperin virheellisesti kerrottiin.

Sudanin ex-presidenttiä epäillään rahanpesusta – kotoa löytyi rahaa pursuavia matkalaukkuja


Summary: Puoluejohtajan mukaan toimittajalta poistettiin kiirastorstaina mikrofoni, koska kysymykset eivät istuneet tapahtuman aiheeseen.

Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ei irtisanoudu vanhoissa blogikirjoituksissaan esittämistään muotoiluista. Halla-aho kirjoittaa asiasta Facebookissa.
 – Osa on ollut tyhmiä ja harkitsemattomia kommentteja. Osa on ollut sellaisia kommentteja, joita voi sanoa tavallisena tallaajana mutta ei poliitikkona. Ja osa on sellaisia juttuja, jotka kontekstistaan irrotettuna kuulostavat hurjilta mutta joissa on ollut ja on edelleen pointti, Halla-aho kirjoittaa.
 Näin ollen puoluejohtaja katsoo, ettei voi irtisanoutua kirjoituksistaan kokonaisuudessaan.Halla-ahon vanhemmista, noin kymmenen vuoden takaisista teksteistä on kirjoittanut tällä viikolla esimerkiksi Helsingin Sanomat.
 Kyse on teksteistä, jotka ovat herättäneet kysymyksiä Halla-ahon ihmiskäsityksestä. Halla-aho on myös tuomittu sakkoihin blogikirjoituksestaan. Korkein oikeus katsoi Halla-ahon syyllistyneen uskonrauhan rikkomiseen ja kiihottamiseen kansanryhmää vastaan vuonna 2012.
 Vaihtoehdoksi jää mikrofonin poistaminen
 Päivityksessä otetaan kantaa myös tapaukseen, jossa Helsingin Sanomien toimittajalta vietiin mikrofoni perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa tämän kysyttyä Halla-ahon kirjoituksista.
 Halla-ahon mukaan EU-vaaleja käsittelevää tilaisuutta ei voitu käyttää siihen, että kirjoituksia käydään yksitellen läpi.
 – Vaihtoehdoksi jää se, että mikrofoni otetaan pois toimittajalta ja annetaan sellaiselle toimittajalle, jolla on jotakin päivän teemaan liittyvää kysyttävää, Halla-aho päättää.
 Halla-aho ilmaisee kyllästyneensä vastaamaan kirjoitteluunsa aina vaalien alla, jolloin hänen mukaansa Scripta-blogi "löydetään uudelleen".
 – Se, että toimittaja hyökkää minkä tahansa vaalin jälkeen saman sitaattilistan kanssa kimppuuni, on rituaali ja pakkoliike, ei sen kummempaa.
 Aiheesta aiemmin:
 Video: Perussuomalaisten tiedotustilaisuus kuumeni – toimittaja kysyi Halla-aholta vanhoista blogiteksteistä, Putkonen keskeytti

Perussuomalaisten Halla-aho ei irtisanoudu vanhoista blogikirjoituksistaan


Summary: Neljä siviiliä ja kolme poliisia sai surmansa hyökkäyksessä.

Tuntemattomat asemiehet ja itsemurhapommittajat hyökkäsivät tänään Kabulissa Afganistanissa rakennukseen, jossa toimii maan viestintäministeriö. Hyökkäys käynnistyi puolenpäivän tienoilla paikallista aikaa äänekkäällä räjähdyksellä, jota seurasi kiivas tulitaistelu.
 Lähialueella olleen AFP:n toimittajan mukaan räjähdys kuultiin aamukymmenen jälkeen Suomen aikaa, minkä jälkeen laukaustenvaihto jatkui noin tunnin ajan.
 Maan sisäministeriön mukaan seitsemän ihmistä kuoli hyökkäyksessä. Heistä neljä on siviilejä ja kolme poliiseja, kertoo  BBC . Mikään ryhmä ei ole ilmoittautunut iskun tekijäksi, mutta talebanit ovat kiistäneet tehneensä iskun.
 Päivää aiemmin neuvottelut afgaanihallinnon edustajien ja talebanien välillä oli peruutettu.
 Paikalliset viranomaiset kertoivat julkisuuteen osin ristiriitaisia tietoja, eikä itsemurhapommittajien ja muiden asemiesten määrästä ollut täyttä varmuutta.
 Twitterissä informaatioministeriö kertoi, että ministeriörakennuksen postitoimistoon olisi hyökännyt kolme itsemurhapommittajaa. Kabulin poliisipäällikön mukaan asemiehet olivat pukeutuneet poliisiunivormuihin.
 Viestintäministeriön 18-kerroksinen rakennus sijaitsee Kabulin keskustassa noin 1,5 kilometrin päässä niin kutsutusta vihreästä vyöhykkeestä, joka on tarkasti vartioitu ulkomaalaisten alue säännöllisistä terroriteoista kärsivässä kaupungissa.
 Kabulin tilanne on viime viikkoina ollut verrattain rauhallinen verrattuna viime vuoteen, jolloin kaupungissa tapahtui useita verisiä terrori-iskuja. Näihin kuului yli sata ihmistä surmannut pommi-isku.

Aseistautuneet hyökkääjät iskivät ministeriörakennukseen Kabulissa


Summary: Jääennusteen mukaan jäät heikkenevät tulevalla viikolla kymmeniä senttejä Lappia myöten.

Heikot jäät ovat työllistäneet viime viikkoina varsin tiuhaan sekä pelastuslaitoksia, poliisia että rajavartiolaitosta.
 Veden varaan on uponnut useita ihmisiä, luontokappaleita ja lemmikkikoiria. Vartiolentolaivue julkaisi pääsiäislauantaina Twitterissä videon, jolla se osallistuu koiran pelastamiseen kaukana rantaviivasta.
 Kyseinen pelastusoperaatio oli viime viikolla Kirkkonummella. Viime viikonloppuna  pelastuslaitos kertoi ainakin tapauksesta , jossa koira lähti Kirkkonummella kotipihasta rantatontilla 100 metrin päähän jäille joutsenten perään ja räsähti avantoon.
 Samana päivänä eri tapauksissa ainakin kolme ihmistä putosi jäihin lähtiessään pelastamaan koiraa, joka oli juossut jäälle.
 Jäiden haurastuminen on kiihtynyt pohjoisemmassakin Suomessa yöpakkasten päätyttyä aiemmin viikolla, Ilmatieteen laitokselta kerrotaan. Tällä hetkellä kiintojäätä on vielä Vaasan pohjoispuolella, Vaasan saaristossa jää on jo haurasta.
 Meteorologi  Niko Tollman  Ilmatieteen laitokselta sanoo, että jäätä voi olla pohjoisilla merialueilla vielä paksultikin, mutta keväisin jään paksuudella ei enää ole väliä.
 – Kun jään rakenne haurastuu, niin paksummastakin jäästä voi mennä läpi. Kyllä Perämeren ja Pohjanmaan rannikoillakin alkaa olla syytä jo varovaisuuteen, Tollman sanoo.
 Tollmanin mukaan huhtikuu on ollut keskimääräistä lämpimämpi. Jäätä on merialueilla huomattavasti vähemmän kuin viime keväänä.
 – Päivässä muutamassa voi tulla suuriakin muutoksia. Jos jää on vielä tiistaina kestänyt, niin sama paikka ei enää viikonloppuna välttämättä kestä.
 Vaikka jää aamupäivällä kestäisi, se saattaa nopeasti muuttua puikkoutuneeksi kevätjääksi, jonka läpi hulahtaa pelkästään astumalla.  Kristiina Heinonen
 Keski-Suomesta ja Kainuusta pohjoiseen jäätä vaikuttaa järvissä olevan senttimääräisesti hyvin, mutta keskimääräistä lämpimämpi huhtikuu haurastuttaa myös järvien jäitä. Suomen ympäristökeskuksen jääennusteen mukaan järvien jäät heikkenevät kymmeniä senttejä alkavan viikon aikana aivan pohjoisinta Lappia myöten.
 Jäille menoa ei enää suositella
 Suomen Uimaopetus- ja Hengenpelastusliitto kehottaa välttämään jäille menoa etenkin merialueilla ja Keski-Suomen järvillä.
 – Kevätjää on todella petollinen. Vaikka jää aamupäivällä kestäisikin, se saattaa nopeastikin muuttua puikkoutuneeksi kevätjääksi, jonka läpi voi hulahtaa pelkästään astumalla, liiton toiminnanjohtaja  Kristiina Heinonen  sanoo.
 Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Liiton hukkumistilastojen mukaan jäihin pudonneita hukkuneita oli viime vuonna 16. Tänä vuonna on tilastoitu kolme hukkumista.
 Heinosen mukaan kylmän veden sietokyky vaihtelee ihmisillä, mutta usein puhutaan vain minuuteista, kun hypotermia alkaa iskeä.
 – Jos jäihin putoaa, tärkeintä on rauhoittaa itsensä ja alkaa huutaa apua pikimmiten. Samalla on syytä yrittää päästä avannosta omin neuvoin naskaleiden avulla, koska toimintakykyä ei riitä pitkään, Heinonen sanoo.
 – Jos nyt joku pakolla on jäille tunkemassa, niin kuivapuvut ovat ainoita, jotka kylmää pitävät, hän jatkaa.
 Oulussa eilen useita pelastustehtäviä jäällä
 Oulun pelastuslaitoksella oli eilen  useita pelastustehtäviä  jäillä pulaan joutuneista ihmisistä. Liminganlahdella jäät pettivät pilkkijöiden alta, ja Virpiniemessä puolestaan hiihtäjä joutui veden varaan.
 – Oulun seudulla jää alkaa pehmetä mantereen puolelta voimakkaammin, kun siellä on jokien aiheuttamia avopaikkoja, Ilmatieteen laitoksen Tollman sanoo.

Video: Kevätjäihin uponnut koira haroo tassut kohmeessa pintaan – jäät haurastuvat nyt pikavauhtia ympäri Suomen


Summary: Tiedossa ei ole, miksi Valkoinen talo ilmoitti vasta perjantaina Trumpin ja Khalifa Haftarin maanantaina käymästä puhelinkeskustelusta.

Yhdysvallat näyttäisi muuttavan yllättäen asemiaan sisällissodan kynnyksellä olevan Libyan valtataistelusta.
 Valkoinen talo ilmoitti perjantaina, että presidentti  Donald Trump  oli keskustellut maanantaina puhelimessa Tripolin valtaamista yrittävän sotapäällikkö  Khalifa Haftarin  kanssa.
 Valkoisen talon lausunnossa todetaan, että ”Trump tunnusti sotamarsalkka Khalifa Haftarin merkittävän roolin terrorismin vastaisessa taistelussa sekä maan öljyvarojen turvaamisessa”. Lisäksi Trumpin ja Haftarin kerrottiin keskustelleen ”yhteisestä näkemyksestään koskien Libyan siirtymistä vakaaseen, demokraattiseen järjestelmään”.
 Tiedossa ei ole, miksi Valkoinen talo ilmoitti vasta perjantaina Trumpin ja Haftarin maanantaina käymästä puhelinkeskustelusta.
 Trumpin ja Haftarin henkilökohtaisen yhteydenoton ja sitä seuraavan virallisen lausunnon on katsottu tarkoittavan sitä, että Yhdysvallat tukee Haftarin johtamaa Itä-Libyan erillishallintoa YK:n tunnustaman, pääministeri  Fayez al-Serraj'n  johtaman GNA-hallinnon sijaan.
 Vielä puolitoista viikkoa sitten Yhdysvaltain kanta Libyan valtataisteluun vaikutti tyystin erilaiselta. Ulkoministeri  Mike Pompeo   totesi 8. huhtikuuta  Yhdysvaltojen ”tehneen selväksi, että se vastustaa Haftarin johtamien joukkojen hyökkäyksiä ja vaatii välittömästi loppua Libyan pääkaupunkia vastaan tehdyille sotaoperaatioille.”
 YK: Yli 220 kuollut iskuissa
 Perjantaina ainakin 2 000 ihmistä kerääntyi Tripolin keskustaan vastustamaan sotapäällikkö Haftaria ja tämän joukkojen tekemiä hyökkäyksiä. Osa protestoijista arvosteli sitä, että Trump oli käynyt henkilökohtaisen puhelinkeskustelun sotapäällikön kanssa.
 Sekä Yhdysvallat että Venäjä torppasivat viime torstaina YK:n turvallisuusneuvostossa Britannian luonnosteleman päätöslauselman, jolla olisi vaadittu tulitaukoa Libyan pääkaupungin Tripolin taisteluihin.
 Venäjä vastusti päätöslauselmassa kohtia, joissa sotapäällikkö Haftarin hyökkäys nähtiin uhkaksi Libyan vakaudelle. Yhdysvallat ei kertonut syytä päätöslauselman torjumiselle.
 YK:n mukaan yli 220 ihmistä, joiden joukossa on myös siviilejä, on kuollut sen jälkeen, kun Haftar aloitti hyökkäykset Tripolin valtaamiseksi huhtikuun alussa.
 Aiheesta lisää:
 Trump praises Haftar in apparent reversal of US policy on Libya
 Trump praises Libyan general as his troops march on US backed government in Tripoli

Trump kehui Libyan sotapäällikköä, jota ulkoministeri Pompeo kovisteli vielä puolitoista viikkoa sitten


Summary: Työt CMI:ssä jäävät tauolle kansanedustajuuden ajaksi. Al-Taee on pahoitellut pahennusta herättäneitä kommenttejaan.

Konfliktinratkaisujärjestö Crisis Management Initiativen tehtävissä toiminut  Hussein al-Taee  (sd.) nauttii edelleen järjestön luottamusta konfliktinratkaisun asiantuntijana, sanoo järjestön viestintä- ja varainhankintajohtaja  Elina Lehtinen .
 Lehtinen sanoi STT:lle, että al-Taeen työ CMI:ssä on ollut täysin moitteetonta ja erittäin tuloksellista. Lehtisen mukaan CMI:lle riittää, että al-Taee on pahoitellut ja  pyytänyt anteeksi pahennusta herättäneitä kommenttejaan .
 Lehtinen kertoi keskustelleensa itsekin al-Taeen kanssa, mutta ei ollut käynyt julki tulleita kirjoituksia yksitellen läpi.
 – Kommentteja ei ole käyty yksityiskohtaisesti läpi. Pitää ottaa huomioon, että valtaosa (julkisuudessa olleista) kommenteista on sellaisia, joita hän ei tunnista omikseen. Niissä on selvästi tarkoituksenhakuisia elementtejä, joilla pyritään vahingoittamaan häntä, Lehtinen sanoi.
 Lehtinen ei ryhtynyt arvailemaan, kenellä voisi olla intressiä vahingoittaa al-Taeeta.
 – Al-Taee on Irakissa herättänyt luottamusta konfliktin osapuolissa ja saattanut yhteen kolme uskontokuntaa, shiiat, sunnit ja kurdit. Mikään ole ei ole viitannut siihen, että hänen työssään olisi ollut jotain epäeettistä.
 Lehtinen huomautti, että CMI:n hankkeissa kukaan ei toimi yksin, vaan kaikkia projekteja valvovat sekä järjestö itse että rahoittajat.
 – Konfliktien ratkaisu on aina tiimityötä. Meidän uskottavuutemme ei ole yhden henkilön varassa.
 Al-Taee pahoittelee, SDP selvittää pääsiäisen jälkeen
 Al-Taee valittiin SDP:n listoilta kansanedustajaksi viime sunnuntain vaaleissa. Lehtisen mukaan al-Taeen työ CMI:ssä on joka tapauksessa jäämässä neljäksi vuodeksi tauolle.
 – Tällä hetkellä hän on valinnut sen tien, että hän on kansanedustajana seuraavat neljä vuotta. En usko, että hän on aktiivisesti mukana missään CMI:n hankkeessa.
 STT kertoi torstaina, että al-Taee on kommentoinut hyvin kärjekkäästi Lähi-idän tilannetta Facebook-kirjoituksissa. Hän oli kirjoituksissaan muun muassa vihjaillut, että Israel ja Yhdysvallat ovat kouluttaneet Isis-terroristeja.
 Al-Taee ei kiistänyt avoimista Facebook-ryhmistä löytyneiden kommenttien aitoutta.
 – Haluan pyytää anteeksi sitä, että olen rinnastanut Israelin ja Isisin, koska se kommentti on yksiselitteisesti typerä eikä millään tavalla edusta omaa ajatteluani tai arvomaailmaani, al-Taee sanoi aiemmin STT:lle.
 SDP:n puoluesihteeri  Antton Rönnholm  kertoi STT:lle, että al-Taeen kanssa on tarkoitus keskustella pääsiäisen jälkeen. Rönnholmin mukaan SDP:lle on kuitenkin tärkeää, että al-Taee on pahoitellut aiempia kannanottojaan.
 Lue myös:
 STT: Eduskuntaan valittu Hussein al-taee pyytää anteeksi vanhoja Facebook-päivityksiään – Rinnasti niissä Israelin ja Isisin

Hussein al-Taee nauttii edelleen CMI:n luottamusta


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Nuoret naiset istuvat mieluummin lootusasennossa kuin kirkon penkissä – Espoon uuden piispan mielestä kirkon pitää katsoa peiliin
 Vanhoilliselta vaikuttavassa kirkossa olisi tilaa moderneille nuorille naisille, sanoo tuore piispa Kaisamari Hintikka.
 Petteri Sopanen / Yle
 Janne Saarikiven kolumni: Romanttinen rakkaus on aikamme yleisin uskonto, mutta onko se totta?
 Rakkauteen ladataan keskenään ristiriitaisia odotuksia kuten elämään yleensäkin, mutta vastaavatko rakkautta koskevat myytit todellisuutta, joka ilmenee usein vain pettymyksinä, kysyy Janne Saarikivi kolumnissaan.
 Qatarin pääkaupunkiiin Dohaan nousevaa toimistokompleksia rakentavat siirtotyöntekijät jonottavat bussista tarjoiltua lounasta. Jari Kärkkäinen / Yle
 Yle tapasi Qatarin jalkapallon MM-stadioneita rakentavia siirtotyöntekijöitä: Koti-ikävää, kuumuutta ja muutaman sadan euron minimipalkka
 Kansainväliset järjestöt ovat raportoineet siirtotyöläisten huonoista oloista pitkin 2010-lukua. Nyt siirtotyöläiset kertovat arjestaan harvinaisessa haastattelussa.
 Ivanka Trump osallistui perinteiseen kahviseremoniaan Addis Abebassa sunnuntaina.  EPA
 Onko Ivanka Trump todellinen vaikuttaja vai merkityksetön Yhdysvaltain prinsessa?
 Tällä viikolla Afrikassa vieraillut Ivanka Trump pehmentää presidentti-isänsä kovaa julkisuuskuvaa. Tyttären asema Valkoisessa talossa hakee vertaistaan historiasta.
 Antti Karhunen / Yle
 Keskustan romahdus tiivistyy maitopitäjään, jonka äänestäjät käänsivät selkänsä jopa oman kaupungin tähtiehdokkaalle – "Miksi Hannakaisa ei ole täällä?"
 Keskusta putosi rajusti monilla ydinalueillaan. Kävimme savolaisessa maitopitäjässä etsimässä syitä vaalitulokseen.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Piispa kehottaa kirkkoa katsomaan peiliin, Qatarin MM-stadioneita rakennetaan kurjissa oloissa ja maitopitäjä tiivistää keskustan romahduksen


Summary: Professori toivoo puolueilta, että kaksiin vaaleihin ehdolle asettuvat kertoisivat aikeistaan avoimesti.

Toukokuun 26. päivän EU-vaaleissa on ehdolla 14 kansanedustajaa neljästä puolueesta. Jos heidät valitaan, eduskuntaan nousee heidän tilalleen vaalipiirissä varasijalla oleva saman puoueen kansanedustaja, tai kansanedustajat.
 Nousijoiden joukossa olisi kokeneita politiikkoja, kuten viime kauden kansanedustaja  Johanna Karimäki  (vihr.) sekä 2011 eduskuntaan noussut  Risto Kalliorinne  (vas).
 Äänestäjä voi harkita, äänestääkö kansanedustajan mieluummin Brysseliin EU-parlamenttiin, vai jättääkö äänestämättä häntä, koska pitää tätä sopivampana kansanedustajaksi Suomen eduskunnassa.
 Voi toki myös taktikoida EU-vaalit niin, että toivoo äänensä nostavan mieluisen varaedustajan eduskuntaan.
 Perussuomalaisilla kuusi kansanedustajaa ehdokkaana
 Jos eduskuntavaalien ääniharava  Laura Huhtasaari  valitaan Euroopan parlamenttiin ja hän ottaa paikan vastaan, eduskuntaan nousee Satakunnasta  Petri Huru .
 Teuvo Hakkaraisen  tilalle nousisi Keski-Suomen vaalipiiristä muun muassa viime kauden kansanedustaja  Toimi Kankaanniemi .
 Eila Aavakare  on ensimmäisellä varasijalla Oulun vaalipiirissä – hän nousisi eduskuntaan jos  Sebastian Tynkkynen  siirtyy Brysseliin.
 Pirkanmaalta  Veikko Vallinin  varasijalla olisi  Lassi Kaleva , ja Vaasassa  Mauri Peltokankaan  varasijalla  Päivi Karppi .
 Äänestäjä ei välttämättä tiedä, lähtisikö valittu henkilö Europan parlamenttiin.  Ilkka Ruostetsaari
 Tuplaehdokkuutta on arvosteltu, jos äänestäjä ei tiedä, onko ehdokas todella sitoutunut ottamaan paikan vastaan.
 Esimerkiksi vasemmistoliiton  Merja Kyllönen  ilmoitti, ettei perhesyistä ole lähdössä EU-parlamenttiin, vaikka hänet valittaisiin vaaleissa. Perussuomalaisten ehdokkaat vahvistivat osallistumisensa EU-vaaleihin vasta eduskuntavaalien jälkeen.
 – Kieltämättä nykyinen tilanne, jossa juuri valittuja kansanedustajia on ehdolla Euroopan parlamenttiin on ongelmallinen, koska äänestäjä ei välttämättä tiedä, lähtisikö valittu henkilö Europan parlamenttiin, sanoo professori Tampereen johtamiskorkeakoulun professori  Ilkka Ruostetsaari .
 Tilannetta kärjistää se, että juuri nyt, kuten 20 vuoden välein, EU-vaalit ja eduskuntavaalit ovat peräkkäin samana keväänä.
 – Puolueet voisivat keskustella, minkälaisilla pelisäännöillä äänestäjien "kuluttajansuojaa" voitaisiin parantaa, Ruostetsaari arvioi.
 Vihreät: Touko Aalto ja Oras Tynkkynen varasijoilla
 Neljä vihreää kansanedustajaa pyrkii EU-parlamenttiin. Muun muassa he kertoivat tuplaehdokkuudestaan enenn eduskuntavaaleja.
 Varasijalla on kolme entistä kansanedustajaa: Keski-Suomessa  Bella Forsgrénin  varasijalla entinen puheenjohtaja  Touko Aalto , Uudellamaalla  Saara Hyrkön  tilalle nousisi  Johanna Karimäki  sekä Pirkanmaalla  Iiris Suomelan  tilalle  Oras Tynkkynen .
 Sari Jokinen  on Hämeen vaalipiirissä  Mirka Soinikosken  varasijalla.
 Vihreiden varasijoilla ovat ylh. vas: Touko Aalto, Johanna Karimäki, alh: Oras Tynkkynen ja Sari Jokinen Yle Uutisgrafiikka
 Toisaalta vaaleissa ehdolle asettuminen perustuslaillinen oikeus. Kunnanvaltuustoista pyritään eduskuntaan ja sieltä EU-parlamenttiin.
 On vaikea löytää vedenpitäviä perusteluja, ettei poliitikko saisi tavoitella uralla etenemistä.
 Erikoistutkija  Kimmo Elo  Turun yliopiston eduskuntatutkimuksen keskuksesta haluaa kyseenalaistaa oletuksen, että ehdokkuus olisi automaattisesti ongelma. Lopulta äänestäjät päättävät, missä poliitikko vaikuttaa.
 – Voidaan kysyä, jos nämä henkilöt saavat myöskin EU-vaaleissa suuren määrän ääniä, eikö se silloin kerro, että ihmiset haluavat heidän siirtyvän Euroopan parlamenttiin?
 Vasemmistoliiton entinen kansanedustaja tekisi paluun
 Vasemmistoliiton molemmat kansanedustajaehdokkaat ovat Oulun vaalipiiristä.  Hanna Sarkkisen  ja Merja Kyllösen ensimmäinen varajäsen on 2011–2015 kansanedustajana toiminut  Risto Kalliorinne , ja jos kumpikin nousisi EU-parlamenttiin, toiselta varasijalta nousisi  Miikka Kortelainen .
 Vasemmistoliiton varasijoilla ovat Risto Kalliorinne ja Miikka Kortelainen. Yle Uutisgrafiikka
 Turun yliopiston tutkija Kimmo Elo painottaa, että äänestäjällä tulee kuitenkin olla riittävät tiedot siitä, mihin tehtävään hän vaaliuurnalla ehdokkaan lähettää.
 Suomen eduskunnassa äänestetään ensisijaisesti puoluetta. Puolueilla on ryhmäkuri, ja omantunnonkysymyksistä äänestetään suhteellisen harvoin. Ääniharavat saattavat Elon mukaan hämärtää tätä.
 – Tämän takia äänestäjän kuluttajansuojan kannalta olisikin oleellista, että puolueet tuottavat tasalaatuisia edustajia, Elo muotoilee.
 KD:lla eduskuntaan nousisivat Kikkis Mikkola ja Aki Ruotsala
 Kristillisdemokraattisen puolueen Kikkis Mikkola ja Aki Ruotsala. Yle Uutisgrafiikka
 Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  ilmoitti EU-vaaliehdokkuudestaan jo ennen eduskuntavaaleja.
 Tällä viikolla Essayah arvioi, että jos häent valittaisiin EU-parlamenttiin, eikä puolue olisi hallituksessa, hän siirtyisi pätkämepiksi Suomen EU-puheenjohtajuuskauden ajaksi.
 Siksi ajaksi Essayahin tilalle eduskunnan nousisi varajäsen Savo-Karjalasta,  Kikkis Mikkola .
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja toimineen  Peter Östmanin  tilalle nousisi varasijalta  Aki Ruotsala  Vaasan vaalipiiristä.

Nämä pudokkaat nousevat eduskuntaan, jos "tuplaehdokkaat" valitaan EU-parlamenttiin: Touko Aalto, Toimi Kankaanniemi, Aki Ruotsala...


Summary: Ortodoksikanttoreiden laulutaitoa arvostetaan jopa niin paljon, että osa on päätynyt oopperalaulajiksi. Alaa voi opiskella vain Joensuussa.

Kirkossa kaikuu hieman surumielinen, mutta kaunis kuorolaulu. Välillä ääni laskee sointuvaksi puhelauluksi. Sanoista on hankala saada selvää, mutta pääviesti on selvä: on aika rauhoittua ja keskittyä tutkimaan sielun tilaa. Ilmassa leijuu suitsukkeen tuoksu.
 Yli 130 vuotta vanhassa pyhän Nikolaoksen kirkossa Joensuussa on meneillään ortodoksinen jumalanpalvelus. Se kestää lähes puolitoista tuntia ja koostuu pitkälti kanttori  Aleksi Suikkasen  sekä hänen johtamansa kuoron laulusta ja tietysti resitoinnista eli puhelaulusta. Normaalia puhetta ei juuri kuule.
 Ortodoksinen jumalanpalvelus koostuu suureksi osaksi lauluista. Urkuja tai muita instrumentteja ei käytetä, vaan kanttori ja hänen johtamansa kuroo tuottavat kaiken musiikin. Ja mitä suurempi juhla on kyseessä, sitä enemmän on laulua.
 Pääsiäinen on ortodoksikanttorien kiireisintä aikaa vuodesta.
 Äänihuulet ovat koetukselle tuntien laulutoimituksessa
 Aamujumalanpalveluksen jälkeen kanttori Suikkanen on pirteällä päällä. Viime viikonloppuna alkanut flunssa sekä katu- ja siitepöly vaivaavat, mutta ääni on kuitenkin kunnossa.
 – En anna nuhan häiritä. Kunhan yleisö ei huomaa, niin ei haittaa, hän vitsailee.
 Äänen on syytä kestää. Suikkasella on ollut nimittäin pääsiäistä edeltävällä viikolla ainakin kymmenen jumalanpalvelusta. Se tarkoittaa useampaa tuntia laulua ja puhelaulua päivässä. Lisäksi pitää johtaa ja harjoituttaa kuoroa. Viikkoa kutsutaankin suureksi viikoksi.
 – Ääni on kovilla. Siksi on tärkeää laulaa teknisesti oikein, jotta välttyy ongelmilta, hän sanoo. Pahimmillaan väärä tekniikka voi tuottaa äänihuuliin kyhmyjä, jotka käheyttävät äänen.
 Ortodoksikanttori Aleksi Suikkanen ja pastori Aleksander Roszczenko sytyttävät tuohoksia eli kirkkokynttilöitä Pyhän Nikolaoksen kirkossa.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Suikkanen kertoo, että ortodoksikanttorit saavat yliopistotason koulutuksen, jossa tärkeänä osana on laulutaidon opetus. Kyky ja tietämys oikeanlaisesta äänenkäytöstä ovat siis olemassa. Kanttorit myös jatkavat äänensä kehittämistä työn ohessa laulunopettajan avustuksella.
 Laulumaratonit eivät huoleta opiskelijaa
 Kanttorioppinsa Aleksi Suikkanen sai Itä-Suomen yliopistossa. Se on ainoa paikka Suomessa, jossa alaa voi opiskella. Se on myös ainut tie ortodoksikanttoriksi. Opiskelijamäärät vaihtelevat yhdestä alle kymmeneen vuosittain.
 Opiskelu tapahtuu pääosin ortodoksisella seminaarilla, joka sijaitsee erillään yliopistosta. Yksi kirkkomusiikin opiskelijoista on joensuulainen  Annamari Moilanen , 28. Hän ei pelkää työelämässä odottavia laulumaratoneja. Päinvastoin.
 – Siellä on yleensä joku ihana veisu, jota oikein odotan pääseväni laulamaan. Jos ääni ei ole kunnossa, se tietysti stressaa, hän sanoo.
 Muutaman jumalanpalveluksen hän on jo pääsiäistä edeltävällä viikolla toimittanutkin seminaarin harjoituskirkossa. Ne menivät hyvin.
 Itä-Suomen yliopiston yhteydessä toimivalla ortodoksisella seminaarilla on oma kirkko. Annamari Moilanen on yksi opiskelijoista. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Opintojaan Moilanen kuvaa monipuoliseksi. Akateemisten luentojen ja laulun lisäksi lisäksi harjoitellaan esimerkiksi pianon soittoa.
 Pitkät työpäivät ja etäisyydet mietityttävät
 Ortodoksikanttorin töihin Moilanen haluaisi päästä heti kiinni, kun opinnot ovat valmiit. Musiikki on kiehtonut häntä lapsesta asti, mutta alan valinta ei ollut täysin itsestään selvä, sillä Moilanen kääntyi ortodoksiksi vasta aikuisena. Kuorolaulu vei aikoinaan mukanaan, ja kuoronjohtaja kannusti Moilasta opintoihin.
 – Jumalanpalvelukset ovat kauniita ja koskettavia. Ne ovat myös pidempiä ja niitä on useammin kuin luterilaisessa kirkossa. Kanttorin rooli on myös isompi, koska hän lukee osan rukouksista, Moilanen kertoo.
 Työelämässä Moilasta mietityttävät pitkät työpäivät ja välimatkat. Ortodoksiseurakunnat ovat usein maantieteellisesti laajoja. Esimerkiksi Joensuun seurakuntaan kuuluu 6 000 jäsentä, mutta ajomatkaa kirkkojen välillä voi olla yli sata kilometriä.
 Ortodoksiseen jumalanpalvelukseen kuuluu myös suitsuttaminen. Pastori Aleksander Roszczenko näyttää mallia. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Pitkät välimatkat on kokenut myös Joensuun seurakunnan kanttorina työskentelevä Suikkanen. Hänestä työn raskain puoli liittyy kuitenkin ihmisten kohtaamiseen.
 – Vie paljon henkistä energiaa olla mukana muiden elämien käännekohdissa. Toisaalta se on samalla työn paras puoli, hän sanoo.
 Kanttorit työskentelevät jumalanpalvelusten lisäksi häissä ja hautajaisissa. He myös keskustelevat seurakunnan jäsenten kanssa, jos nämä niin haluavat.
 Suikkanen kertoo olevansa henkeen ja vereen muusikko.
 – Työ on todella henkilökohtaista, sillä instrumenttini on oma ääneni, hän sanoo.
 Laulutaitureita ortodoksikanttoreiden keskuudesta todella löytyykin. Tampereen seurakunnan kanttori  Heikki Hattunen  on työskennellyt muun muassa Kansallisoopperassa. Suikkasen opiskelukaverista taas tuli kanttorin sijasta oopperalaulaja. Suikkasen mukaan klassisen musiikin taitajille on kysyntää muuallakin.
 Yli 40 päivän paasto valmistaa ortodoksit pääsiäistä varten
 Kanttori Suikkasen työparina toimii pastori  Aleksander Roszczenko , tuttavallisemmin isä Sasha. Hän on pukeutunut ortodoksipapin mustaan pukuun, jonka etumus on paastoajan mukaan violetti ja kultainen. Kaulalla riippuu iso risti.
 Hän kertoo, että pääsiäinen on juhlista suurin Suomen noin 60 000 ortodoksille. Sitä edeltää yli 40 päivän valmistava paasto.
 – Paasto on muutoksen aikaa, jonka kokonaisuudesta ruoka on vain yksi osa. Tarkoitus on vähentää itsellemme ja ympärillämme oleville haitallisia tekoja, kuten riitelyä, kateutta ja ahneutta, isä Sasha selventää.
 Paaston aikana ortodoksit pyrkivät kuitenkin välttelemään punaista lihaa, maitotuotteita ja kananmunia sekä kalaa.
 Pääsiäinen huipentuu pääsiäislauantain ja -sunnuntain väliseen yölliseen jumalanpalvelukseen. Seurakuntalaiset kantavat ennen sitä ristiä ristisaatossa kirkon ympäri. Silloin alkaa pääsiäisjuhla, joka jatkuu peräti 40 päivää.
 – Monelle on raskaampaa juhlia niin pitkään, kuin valmistautua pääsiäiseen, Isä Sasha naurahtaa.
 Ortodoksit tervehtivät toisiaan pääsiäisen aikaan sanomalla ”Kristus nousi kuolleista”, johon vastataan ”totisesti nousi”.
 – Tämä on myös pääsiäisen tärkein sanoma, isä Sasha tiivistää.

Ortodoksikanttori laulaa pääsiäisviikolla kymmeniä tunteja – äänen on kestettävä, sillä kyseessä on ortodoksien tärkein juhla


Summary: Mielenosoittajia ei ole päästetty tulipalon vaurioittaman Notre Damen katedraalin lähistölle.

Pariisissa poliisi on käyttänyt kyynelkaasua keltaliivien mielenosoitusten hajottamiseksi. Lisäksi yli sata protesteihin osallistunutta on otettu kiinni.
 Mielenosoitusten yhteydessä on esiintynyt mellakointia ja ryöstelyä, muun muassa useita kaduille pysäköityjä moottoripyöriä on sytytetty tuleen.
 Sosiaalista oikeudenmukaisuutta vaativat keltaliivit järjestivät tänään ensimmäisen mielenosoituksen Notre Damen katedraalin tulipalon jälkeen.
 Osa keltaliiveista katsoo, että katedraalin jälleenrakentamiseen luvatut satojen miljoonien eurojen lahjoitukset kertovat räikeällä tavalla eriarvoisuudesta Ranskassa.
 Sosiaalista oikeudenmukaisuutta penäävät keltaliivit aloittivat lauantaisin pidettävät mielenosoitusmarssit jo viime vuoden puolella. Julien de Rosa/ EPA
 Moni protestoijista kertoi surevansa syvästi Notre Damen paloa. Turhautumista herätti kuitenkin se, ettei toimeeentulonsa kanssa taistelevien vaatimuksia sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesra kuunnella, kun samaan aikaan miljonäärit keräsivät vain yhdessä päivässä valtavia summia katedraalin jälleenrakennukseen.
 Notre Damen tuomiokirkon ympäristö on suljettu mielenosoitukselta, koska tulipalon vaurioittama rakennus on hauras.
 Pääsy on kielletty myös Champs-Elysee-kadulle ja Elysee-palatsin ympäristöön.
 Aiheesta lisää:
 Paris protesters: Notre Dame donations show inequality
 Gilets jaunes banned from protesting near Notre Dame in Paris

Poliisi otti yli sata keltaliiviä kiinni Pariisissa – Notre Damen saamat miljoonalahjoitukset kertovat protestojien mukaan Ranskan eriarvoisuudesta


Summary: David Stephens kerää öisin pulloja. Hänen mielestään palkkatyö ei kannata, sillä hyvätuloisetkin kärsivä usein rahapulasta.

Tästä on kyse Brittiläinen David Stephens on elänyt Mikkelissä seitsemän vuotta ansaiten rahansa pulloja keräämällä. Työn ohessa Stephens juttelee mielellään ihmisten kanssa. Hänen lempiaiheitaan ovat Brexit ja EU. Elämänsä aikana Stephens on tehnyt lukuisia töitä. Hänestä elämää ei kannata tuhlata työhön, josta ei nauti. Pullojen keräämisen ohella Stephens kerää muoviroskia kaduilta. Hän haluaa herättää ihmiset miettimään roskaamistaan.
 Kaduilla kaikuu nauru ja puheensorina, kun mikkeliläiset opiskelijat kokoontuvat keskustaan juhlimaan. Opiskelijoiden seassa harppoo pitkin askelin mies oranssi turvaliivi päällään. Katse kulkee kadun vieressä olevaa kukkaistutusta pitkin. Nopeasti käsi ojentuu siepaten tölkin kassiin.
 David Stephensillä on alkanut keskiviikkoillan työvuoro. Ilta näyttää lupaavalta, sillä jo kymmeneltä kassin pohjan peittävät pullot.
 Stephens päättää jäädä yökerhon edustalle odottamaan. Opiskelijoita menee meluisana virtana ohi, mutta moni jää seisoskelemaan ulkopuolelle: juomat pitää saada juotua ennen yökerhoon menoa. Kun tölkki on tyhjä, Stephens on valmiina.
 Koti-isä keksi työn vapaa-ajalleen
 Ensi kosketuksen työhön David Stephens sai 5-vuotiaana. Hän sanoo kasvaneensa Englannissa maatilalla, jossa lasten täytyi osallistua elannon hankkimiseen pienestä pitäen.
 – Kerran talvi tuli aikaisin, ja keräsin perunoita jäisestä maasta lumisateessa. En tuntenut sormiani ja itkin.
 Stephens oli töissä maatilalla 17-vuotiaaksi. Työ siellä oli hänestä ajanhukkaa, ja hän päätti etsiä jotain muuta.
 Lyhyen armeijapalveluksen jälkeen nuori mies aloitti hommat puutarha-alan yrityksessä. Sen jälkeen erilaisia töitä on riittänyt.
 Jos Stephens kirjoittaisi kaikki tekemänsä työt ansioluetteloon, listasta tulisi pitkä. Hän innostui matkustamisesta jo varhain ja työskenteli samalla. Hän kertoo tehneensä rakennustöitä Hollannissa, maalanneensa taloja Norjassa ja myyneensä matkamuistoja Prahassa. Stephens uskookin, että työtä saa aina, jos on valmis sitä tekemään.
 Armeijassa David Stephens oppi pitämään tavarat järjestyksessä. Kun tölkit on aseteltu kurinalaisesti vieri viereen, on niitä helpompi säilyttää ennen palauttamista. Emilia Korpela / Yle
 Stephens kävi matkoillaan myös Suomessa vuonna 1990. Silloin suomalaiset olivat hänestä jäykempiä kuin nykyään. Kaverinsa kanssa he ihailivat viehättäviä mansikanmyyjiä torilla. Suomi oli kuitenkin vain yksi monen maan joukossa.
 Kahden vuoden päästä maailman matkaaja saapui ensimmäisen kerran Mikkeliin katsomaan ystäviään, joita on joka puolella maailmaa. Mikkelin vierailullaan Stephens lausui enteellisen toivomuksen ystävälleen: hän toivoi vanhenevansa ja kuolevansa Mikkelissä.
 – Mietin, että miksi sanoin niin, hän nauraa.
 Vuosia toiveen jälkeen Stephens sai lapsen suomalaisen naisen kanssa, ja he päätyivät asumaan Mikkeliin. Vanhemmat päättivät yhdessä, että Stephens huolehtisi pojasta päivisin, jotta pojan äiti saisi palata töihin.
 Illat ja yöt olivat koti-isälle vapaata aikaa, joten hän alkoi keräämään elannokseen pulloja. Rahan lisäksi uusi homma antoi hänelle syyn lähteä ulos, ja siten tavata muita aikuisia. Siitä alkoi hänen uransa pullojen kerääjänä.
 Kadulla pääsee puhumaan Brexitistä
 Keskiviikkoisin, lauantaisin ja sunnuntaisin David Stephens kerää pulloja öisin. Kesä on sesonkiaikaa, jolloin työtä kannattaa tehdä joka päivä, joskus 15 tuntiakin päivässä. Hän on laskenut keränneensä noin 150 000 pulloa.
 Joskus joku on kauhistellut, kuinka hirveää on, että Stephens joutuu hankkimaan rahansa panteista. Hän kuitenkin pitää nykyisestä työstään.
 – Jos et voi herätä aamulla niin, että odotat töihin menoa, jotain on pielessä. Ihmiset tekevät töitä, josta eivät nauti. Kun he jäävät eläkkeelle 65-vuotiaina, he miettivät, mitä ovat tehneet elämällään.
 Stephensin silmissä palkkatyö ei vaikuta kannattavalta, koska suuri osa tuloista menee veroihin. Panteista saatavat ansiot ovat niin pienet, ettei hänen tarvitse maksaa veroja niistä. Työskennellessään Englannissa Stephensistä tuntui, että valtio törsäsi veroista saadut rahat, ja tukea saivat ihmiset, jotka eivät tehneet sen eteen mitään.
 Usein Stephens kiertelee kaupungin baarien ja torien lähellä. Joskus on kannattavaa jäädä paikalleen odottamaan.  Emilia Korpela / Yle
 Pullojen keräämisen on Stephensille mielekästä, koska monet pysähtyvät juttelemaan hänen kanssaan.
 Useat haluavat tietää, millaista on elää ulkomaalaisena Mikkelissä, ja tietysti, mitä hän ajattelee Suomesta. Jotkut tulevat kertomaan vaikeuksistaan, jotkut haluavat kehittää kielitaitoaan.
 Usein keskustelua käydään kadulla myös Brexitistä, EU:sta ja maahanmuutosta. Stephens innostuu silmiin nähden, kun hän pääsee puhumaan näistä aiheista.
 – Brexit on aika koominen juttu, vaikka tietää, että tilanne on vakava. Britannia on lähdössä EU:sta, mutta sillä ei ole mitään väliä, sillä parin vuoden päästä EU on kuollut. Toivon olevani väärässä.
 Pullot pitää tyhjentää ja asetella pussiin pystyyn. Muuten koko auto alkaa haista kamalalle. Emilia Korpela / Yle
 Ihmisten kohtaamisen lisäksi Stephensille on tärkeää myös, ettei hänen työnsä vahingoita ketään. Hän on ollut töissä mainosalalla, ja vaikka hän piti työstään, hän ei pitänyt turhan tavaran tyrkyttämisestä.
 Pullojen keräämisen ohessa Stephens käyttää aikaa siivotakseen luonnosta sinne heitettyjä muovipakkauksia, vaikka niistä ei saakaan rahaa.
 Stephens kuvaa työtään täydelliseksi, koska siinä yhdistyvät rahan ansaitseminen, ihmisten kohtaaminen ja liikunta. Pullojen kerääminen ei ole kuitenkaan vain mukavaa rupattelua ihmisten kanssa.
 Kun pakkasta on yli kaksikymmentä astetta ja joutuu pyöräilemään vastatuuleen, ei Stephenskään iloitse ulkotyöstään. Sääolot saattavat pakottaa sinnikkään miehen lopettamaan yötyönsä kesken.
 – Joskus en ole meinannut päästä sisään, kun ei ole pystynyt käyttämään avaintani, koska käsistäni on hävinnyt tunto.
 Tienaako pullojen keräämisellä?
 Kun tekee jotain työtä tarpeeksi pitkään, siinä tulee hyväksi, David Stephens uskoo. Hänelle on kehittynyt vuosien aikana hyvä vaisto pullojen löytämiseen.
 – Täytyy tietää, mihin katsoa. Kävelin kerran kaverini kanssa kadulla ja sanoin, että katso, tuolla on tölkki. Hän ei nähnyt sitä.
 Stephens ei halua puhua siitä, kuinka paljon hän tienaa pulloja keräämällä. Joka kuukausi on erilainen: joskus taskuun kiertyy kymppi, joskus vaikka satanen. On joskus käynyt niinkin, että koko illan saalis on ollut 40 senttiä.
 Hänestä on kummallista, että ihmiset saattavat kysyä kadulla, kuinka paljon hän tienaa.
 Joskus Stephens on ollut niin väsynyt, että on jopa unohtanut ottaa automaatista tulleen palautuskuitin. Silloin kyllä harmittaa. Emilia Korpela / Yle
 Vaikka takakontti olisi täynnä pulloja, ei niistä saatava summa ole kovin suuri. Stephensin mukaan hän ei saa tukia, mutta silti rahat riittävät, sillä hän asuu omistusasunnossa poikansa ja pojan äidin kanssa. He pystyvät jakamaan kustannuksia, eikä heidän tarvitse maksaa vuokraa. Ulkona hän ei käy kovin usein, sillä hinnat kauhistuttavat: teekupillisen ostaminen vaatii muovikassillisen pulloja.
 Stephens ei kuitenkaan mieti asioiden hintoja pulloina, mutta hänen poikansa on kysynyt, kuinka monta pulloa tarvitaan PlayStationiin.
 Pienet tulot ovat Stephensin mielestä yksi huono puoli työssä, mutta ei pidä silti itseään köyhänä.
 – Jos minä olen köyhä, mitä muut ovat? Yksi kaverini voivotteli, että hänellä on kolme euroa tilillä. Siis vain kolme euroa koko maailmassa, ja hän on aikuinen! Kun olin lapsi, minulla oli noin vähän rahaa.
 Vapaus puhua suunsa puhtaaksi
 Kerätessään pulloja David Stephens voi mielestään sanoa mielipiteensä vapaasti toisin kuin palkkatyössä käyvät. Hänestä monet eivät halua kertoa ajatuksiaan esimerkiksi taloudesta, maahanmuutosta tai sosiaalituista, koska pelkäävät menettävänsä työnsä.
 – En voi menettää työtäni, koska teen sitä itselleni. Jos palkkatyössä oleva ilmaisee mielipiteensä, joku sanoo menevänsä kertomaan hänen pomolleen, että hän puhuu loukkaavasti. Se, mitä voi sanoa, on siksi rajoitettua.
 Stephens uskoo, että jotkut tulevat juttelemaan hänen kanssaan juuri siksi, että hän sanoo asioita, joita muut eivät uskalla.
 Ja mielipiteitä hänellä riittää.
 Stephensiä harmittaa, etteivät ihmiset lue kirjoja, jotka kertovat, miten elää elämää. Ja sitten on tietenkin mielipiteet politiikasta. Hän ei enää usko demokratiaan, sillä sen tulokset näkyvät esimerkiksi Brexitissä: ihmiset äänestivät ottamatta asioista selvää.
 – Olen köyhä ja huonosti koulutettu. Kun kuuntelen poliitikkojen puheita, mietin, että tiedän enemmän kuin he. Missä he ovat siis saaneet koulutuksensa?
 Pullojen lisäksi Stephens kerää matkan varrelta muoviroskia, jotka hän palauttaa muovikierrätykseen. Hän toivoo, että maahanmuuttajan näkeminen roskia siivoamassa, estää ihmisiä heittämästä roskia maahan. Emilia Korpela / Yle
 Stephensin ystävä on antanut hänelle lempinimen WASB, joka on lyhenne valkoisesta anglosaksisesta buddhalaisesta (White Anglo-Saxon Buddhist).
 Stephens kääntyi vuosia sitten kristitystä buddhalaiseksi. Buddhalaisuus merkitsee hänelle sitä, että yrittää olla niin hyvä ihminen kuin voi.
 Mies vitsailee olevansa huonoin mahdollinen buddhalainen.
 – Käytän enemmän aikaa ihmisten häiritsemiseen kuin meditaatioon.
 Stephensin mukaan hän myös menettää usein hermonsa vanhemmalla iällä.
 Yksi asia, mikä kuohuttaa mieltä, on roskaaminen. Stephens ei ymmärrä, miksi ihmiset heittävät roskia maahan. Suomessa heitetään hänen mukaansa jopa miljoonan euron arvosta pulloja ja tölkkejä maahan vuodessa puhumattakaan muusta muovista.
 – Kasvoin siihen, että ei saa roskata. Maatilalla kasvaa luontoihmiseksi. Kasvoin ajattelemaan, että kaupunkilaiset ovat vihollisia. Ajattelen vieläkin niin.
 Ristiriitaista on, että Stephens saa elantonsa juuri ihmisten maahan heittämistä pulloista. Hän kuitenkin toivoo, että ihmiset lopettaisivat roskaamisen, vaikka hän jäisi sen takia työttömäksi.
 Seitsemän vuoden raja
 David Stephens on kerännyt pulloja seitsemän vuotta. Hän ei ole varma, tuleeko hän tienaamaan rahansa näin vuosien kertyessä.
 – Vanheneminen huolettaa. Mutta tietääkö kukaan, mitä tekee vanhetessa?
 Eläke Stephensiä ei kuitenkaan huoleta, sillä hän ei aio jäädä eläkkeelle, vaan työskennellä elämänsä loppuun saakka. Hänen mielestään on mahdollista, että kerää pulloja, kunnes hän maatuu haudassa. Pullonkeräyspäiviä hän ei mielellään jätä välistä.
 – Kun en ole töissä, huolestun, koska rutiinini rikkoutuu. Ehkä sitä on vanhuus: vanhat ihmiset eivät pidä rutiiniensa rikkoutumisesta. Huolestun kaikista pulloista, jotka menevät minulta ohi, ja työ on myös sosiaalinen elämäni.
 Palkkapäivä! Ostoskärryllisestä pulloja sai hieman yli 40 euroa. Emilia Korpela / Yle
 Vaikka työ on Stephensille tärkeää, on hän alkanut pohtimaan muitakin vaihtoehtoja.
 Stephensin karateopettaja on sanonut hänelle, että seitsemän vuotta on raja mille tahansa työlle, sitten on aika vaihtaa. Seitsemässä vuodessa oppii kaiken ja sitten kyllästyy. Stephens ei ole vielä kyllästynyt kulkemaan öisin pulloja metsästäen, mutta on alkanut miettiä asiaa.
 – Voisin opettaa englantia tai filosofiaa, perustaa kultin, mennä töihin Brysseliin EU-virkaan, hän ehdottelee pilke silmäkulmassa.

Brittimies kerää työkseen pulloja Suomessa ja on unelmatyössään: "Herätessä pitää odottaa töihin menoa tai jotain on pielessä"


Summary: Sivullinen oli avunhuutojen perusteella hälyttänyt paikalle pelastuslaitoksen.

Mies hukkui Paltamossa Oulujärven Metelinniemessä heikkoihin jäihin puolen päivän aikaan lauantaina, kertoo Oulun poliisi.
 Pelastuslaitoksen pintapelastajat menivät hydrokopterilla kohteeseen, josta ilmoittaja oli kuullut aiemmin avunhuutoja.
 Mies oli poliisin mukaan löydetty vedestä, jäiden seasta.
 Pintapelastajat olivat aloittaneet elvytyksen välittömästi. Elvytyksestä huolimatta 60-luvulla syntynyt mies menehtyi.
 Viranomaiset varoittivat perjantaina heikoille jäille menon vaarasta Oulun seudulla.
 Oulussa pelastettu kahdeksan heikoilta jäiltä

Mies hukkui jäihin Paltamossa Kainuussa


Summary: Räppäämisen alkuun pääsee nykyään pienelläkin rahalla. Tarvitaan kuitenkin hyvä tarina ja taito kertoa se hyvällä äänellä. Eikä oikeasta ulkonäöstäkään ole haittaa.

Elettiin vuosituhannen vaihdetta, kun Tomi Solonen tajusi, mitä haluaa elämällään tehdä. Mutta helpommin räpätty kuin tehty. Räpätä pystyi missä vaan, mutta omaa studiota ei ollut, eikä rahaa sen laittamiseksi.
 Piti tutustua johonkin, jolla oli kallis studio.
 – Nykyään se on easy access, kun hinnat ovat laskeneet niin, että softat ovat kaikkien saatavilla, sanoo räppäri Solonen.

 Rap-tutkija Inka M. Rantakallio Turun yliopistosta on samoilla linjoilla. Teknologinen kehitys on avannut oven kaikille.
 – Periaatteessa tarvitaan vain kännykkä, jolla voi tehdä biittejä ja äänittää räppäämistä, sanoo Inka Rantakallio.
 Solonen on huomannut viime vuosina, että tekijöitä tulee yhä enemmän.
 – Se on valtava ilmiö, varsinkin nyt kun suoratoistopalvelut ovat aukaisemassa yksittäisille käyttäjille mahdollisuutta julkaista biisejä. Tekeminen ja levittäminen on helppoa, sanoo Solonen.
 Tomi Solosen mielestä rap on koko kansan laji. Hänen kuvitelmissaan välitunneillakin räppäillään.
 – Rap on populaarimusiikin suosituin genre tällä hetkellä ympäri maailman, sanoo Inka M. Rantakallio.
 Turun yliopiston tutkija Inka M. Rantakallio on tutkinut rap-musiikkia.  Lisäksi hänellä vetää Basson taajudella DJ Double M:n kanssa puoliakateemista rap-musiikin erikoisohjelmaa  Susanna Kukkavuori
 Solosen resepti huipulle pääsyyn on se, että kokonaisuus on hallussa. Kirjoittamisen lisäksi pitää olla hyvä ääni ja osata esittää tarinat. Lisäksi pitää olla hyvällä genetiikalla siunattu, jotta on miellyttävää katsella.
 – Sit jos tunnet jonkun levymogulin, jolla on iso koneisto, niin sillä pääsee sitten viimeiset metrit, sanoo Tomi Solonen.
 Tutkija Inka M. Rantakallion mielestä kovalla työnteolla ja harjoittelulla on suuri merkitys.
 – Työmoraalin pitää olla kova. Jos ei heti pääse festareiden päälavalle, niin pitää ymmärtää kehittää itseään, sanoo Inka M. Rantakallio
 Rapin vetovoima piilee tekstissä, riimeissä ja sanoilla leikittelyssä. Myös tunnelman luominen on tärkeää.
 – Mun mielestä on siistiä kertoo lyhyitä tarinoita. Räppääminen on instrumentti siinä missä kitarakin. Räppäys ei häviä mihinkään. Se on ja pysyy valtavirrassa ja maan alla, sanoo Solonen.
 Kokkolalainen räppäri Tonnikeiju inspiroitui Solosen räppäämistä tarinoista jo kouluaikana.
 Koko kaveriporukka kiinnostui räppäämisestä, ja nykyään Tonnikeijukin räppää vapaa-ajalla, kun ei ole töissä kalatehtaalla.
 – Tää on tällä hetkellä ihan vaan harrastus, mutta oishan se kiva räpätä jos rahaakin sais, sanoo Tonnikeiju.
 Tonnikeijun mielestä räppiin sopii mikä vaan tarina, jos se on tehty hyvin.
 – Se voi olla traaginen tapahtuma, hauska kommellus tai vaikka kauppareissu. Jos se toimitetaan hyvin, sanoo Tonnikeiju.
 Tonnikeijun mielestä Gettomasan Pelkuri on oivallinen esimerkki siitä, kuinka räppäämällä voi kertoa hienosti tarinoita. Biisi ottaa kantaa avioeroon ja isän alkoholismiin lapsen näkökulmasta.
 Räppäri Tonnikeiju istuu kahvilassa Ville Viitamäki / Yle
 Tutkija Inka M. Rantakallion mukaan rap-genre on miesvaltainen, koska sen historiaan on liittynyt paljon machomaista kulttuuriaja seksistisiä rakenteita ja esikuvat ovat olleet pääsääntöisesti miehiä.
 Tyylilaji on tarjonnut päähän potkituille mahdollisuuden tulla kuulluksi.
 – Tarinat on kerrottu miehisestä näkökulmasta. Nyt sekin on muuttumassa. Mariska, Sini Sabotage ja Mercedes Bentson ovat avanneet polkua naisille, sanoo Inka M. Rantakallio.
 Räppäri Tonnikeiju kirjoittaa myös riimejä puhelimen muistioon. Se on kätevää ja älypuhelin on yleensä mukana aina.
 – Jos olen esimerkiksi kävelyllä ja tulee joku uusi läppä mieleen, niin talletan sen kännykän muistioon. Kerran katsoin Star Warsia ja sieltä talletin sanan “pawadan” koska tuntui, että sillä ois joskus käyttöä, sanoo Tonnikeiju.
 Hän ei itse tee biittejä vaan ne tekee DJ Huuaarjuu. Homma toimii niin, että DJ Huuaarjuu lähettää Tonnikeijulle biittejä. Niistä räppäri valitsee mieleiset taustat, joihin kirjoittaa räpäytykset.
 – Rap-biiteissä pitää olla melodia, ja siitä lähden itsekin liikkeelle. Melodia antaa räppärille sen fiiliksen – millaisten tunteiden värittämää tarinaa siihen kirjoitetaan, sanoo DJ Huuaarjuu.
 Melodian tekemisellä biitteihin voi myös ilmaista itseään. Melodiaan voi purkaa omia tunteitaan, kuten räppäri pukee omaa maailmaa kirjoittamiin teksteihin.
 – Se on samalla tavalla itsensä ilmaisun muoto, sanoo DJ Huuaarjuu.
 DJ huuaarjuu säätää mikrofonia Ville Viitamäki / Yle
 Hip hopin eetos alkaa köyhyydestä, New Yorkin mustien alueelta Bronxista, 1970-luvun alussa. Se oli aikaa jolloin mustilla ei ollut varaa mihinkään. Kulttuuri alkoi improvisoimalla. Etsittiin hienoimpia riimejä. Siitä seurasivat battlet eli rap-taistelut, joissa yritetään dissata ja roustata vastustaja.
 – Kun hip hopin sanoma alkoi levitä, niin sitten opetettiin toista tyyliin “teach one, each one”, sanoo Inka M. Rantakallio.
 Toisen opettaminen rap-kulttuurissa elää ja voi hyvin vielä tänä päivänä. Esimerkiksi räppäri Tonnikeiju on oman uran alkumetreillä saanut mentorointiin tukea omalta kaveripiiriltä.
 – Kaveripiirissä näkee miten toiset kehittyvät. Se on sellasta toisen kannustamista ja vinkkien antamista. Rap on hieno tapa ilmaista itseään. Saa vastapainoa oikealle duunille, sanoo Tonnikeiju.
 MC Kajo istuu kahvilassa, taskussaan uusi albumi. Kaje Komulainen / Yle
 Räpissä on monta eri tyylisuuntaa, kuten. freestyle, tarinankerronta, punchline, huumori, iskelmä ja kaikista uusin sträp, jonka soundaa enempi futuristiselta. Itse hip hop -kulttuuri on hävinnyt taka-alalle.
 – Nyt kun valkoiset juntit ja jopa rasistit voi tehdä räppiä, niin siinä ollaan kaukana varsinaisesta eetoksesta köyhästä ja kurjasta, sanoo MC Kajo.
 Keski-ikäistyneet räppärit ovat saaneet rinnalleen myös vanhemman sukupolven edustajia. Esimerkiksi rap-mummo Eila ja nuoren polven räppäri Asa julkaisivat vanhusten yksinäisyydestä kertovan kappaleen 2014. Sitä on kuunneltu Youtubessa yli kolme miljoonaa kertaa.
 Toinen mielenkiintoinen Youtubesta löytyvä rap on Vantaankosken koulun opettajan Kalevalan päivän aamuna räppäämä aamunavaus, jota on kuunneltu puoli miljoonaa kertaa.
 – Yläikärajaa ei ole ja tekijöitä on paljon, sanoo Inka M. Rantakallio.

"Moni alkaa räppää, koska haluaa kunniaa ja naisia" – silti nykyään gangstojen rinnalla räppäävät myös naiset ja vaikka kalatehtaan duunarit


Summary: Puolikuulla olisi ollut esiintyminen tänään pääsiäislauantaina Etelä-Savossa Sulkavalla.

Puolikuu-yhtye kertoo Facebook-sivuillaan yhtyeen keulakuvan ja laulajan sekä lauluntekijän  Kari Pesosen  kuolemasta.
 Facebook-sivujen mukaan Pesonen kuoli äkillisen sairauskohtauksen seurauksena. Yhtyeen oman sivuston mukaan Puolikuulla olisi ollut tänään lauantaina esiintyminen Sulkavalla ja keikkoja olisi ollut useita kevään ja kesän aikana.
 Pesonen oli kuolleessaan 58-vuotias.
 Kari Pesonen ehti koluta useita bändejä Just Divorced -yhtyeestä alkaen ja työskennellä vuosia studiopöydän takana tuottajana ennen kuin hänen Puolikuu-yhtyeensä teki vahvoilla konepoppivaikutteisilla melodioillaan läpimurron. Suosion nostatti  Makeaa myrkkyä  -albumi ja sen nimikkobiisi vuodelta 1992, kun kappale soitettiin Mainostelevision  Levyraati -ohjelmassa, jota vielä tuolloin esitettiin Ylen kanavilla.
 Vielä saman vuoden jouluksi kiirehditystä levystä  Nyt loppuu todellisuus  tuli Puolikuun myydyin, kun se ylitti silloisen platinalevyn eli 50 000 kappaleen myyntirajan. Bändin jäsenissä oli yhtäkkisen suosion aikaan jo pitkän linjan muusikoita.
 – Jos me oltaisiin oltu 19-vuotiaita, olisi tapahtunut sellaisia ylilyöntejä, että myöhemmin ne olisivat kostautuneet, Pesonen punnitsi vuonna 1998 Ylen  Hyvää yötä ja huomenta  - ohjelmassa .
 Puolikuun muita tunnettuja kappaleita ovat muun muassa  Hämärään huoneeseen  ja  Älä herätä vielä.  80-luvulla perustettu yhtye keikkaili edelleen ahkerasti. Osan esiintymisistä Pesonen teki Clifters-yhtyeestä tunnetun  Ari "Luri" Luokkalan  kanssa.
 Pesonen kertoo Puolikuu-yhtyeen sivuilla ryhtyneensä tekemään vuonna 2006 myös englanninkielisiä kappaleita Pospisil-nimisen Puolikuun sivuprojektin alla.
 Yhtye esiintyi 1993  Suomen suosikit  -ohjelmassa Ylellä. Videoklipissä Puolikuun esitys alkaa kohdasta 8 min 50 s.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltalehti.
 Korj. 20.4. klo 22, Ylen Levyraati-ohjelmassa tiedoksi Mainostelevision Levyraati-ohjelmassa, jota vielä tuolloin esitettiin Ylen kanavilla.
 Lue myös:
 Suomirock ei tunnustanut rajojaan 1990-luvulla – katso Kari Pesosen 45-minuuttinen haastattelu

Puolikuu-yhtyeen laulaja Kari Pesonen on kuollut


Summary: Saab Automobilen konkurssissa vuonna 2011 yli 3 000 ihmistä menetti työpaikkansa.

Ruotsin valtio saattaa kärsiä 1,9 miljardin kruunun (noin 180 miljoonan euron) tappiot autonvalmistaja Saab Automobilen konkurssissa, kertoo  Ruotsin radio .
 Syynä on se, että valtio ei saa perittyä takaisin rahoja, jotka maksettiin Euroopan investointipankille Saabin lainojen lunastamiseksi. Valtion saamat takuut ovat osoittautuneet liian pieniksi kattamaan kustannuksia.
 Saab Automobile meni konkurssiin vuonna 2011, ja yli 3 000 ihmistä menetti työpaikkansa. Kyseessä oli yksi Ruotsin historian suurimmista konkursseista.
 Konkurssipesän selvittämisen odotetaan kestävän vielä noin vuoden. Valtion tappioiden laajuus selviää vasta kun selvitys on saatu valmiiksi. Pesällä on muun muassa 850 miljoonan kruunun velat verottajalle.
 – Valitettavasti näyttää siltä, että veronmaksajilla on vain hyvin pienet mahdollisuudet selviytyä tästä Saab-seikkailusta ehjin nahoin, pahoitteli sosiaalidemokraattien elinkeinoministeri Ibrahim Baylan Ruotsin radiolle.
 Aiheesta lisää:
 Kan förlora miljarder på Saabs konkurs

Autonvalmistaja Saabin konkurssi voi käydä Ruotsin veronmaksajille kalliiksi


Summary: Suomalainen mies on kuollut surffausonnettomuudessa Indonesian Balilla kiirastorstaina, kertoo Iltalehti. Paikallisten viranomaisten mukaan turmassa menetti henkensä 44-vuotias suomalaismies.

Ulkoministeriön viestintäpäivystyksestä vahvistettiin lauantaina STT:lle, että ministeriöllä on tiedossa suomalaisen kuolema Balilla. Ministeriö myös vahvisti, että kuolemantapaus sattui 18. huhtikuuta.
 Iltalehden mukaan paikalliset viranomaiset kertoivat onnettomuuden tapahtuneen, kun kaksi surffaajaa ei pystynyt voimakkaan aallokon takia palamaan mereltä rannalle. Heistä toinen onnistuttiin pelastamaan, mutta suomalaismies todettiin kuolleeksi, kun viranomaiset saivat tuotua hänet rannalle.
 Lehden haastatteleman uhrin ystävän mukaan mies oli kokenut surffaaja ja tunsi tapaturmapaikan hyvin.

Iltalehti: Suomalaismies kuoli surffiturmassa Balilla


Summary: Toikka oli kuollessaan 87-vuotias. Hänet tunnetaan erityisesti lasisista lintuteoksista.

Muotoilija  Oiva Toikka  on kuollut, kertoo  Ilta-Sanomat . Hän oli kuollessaan 87-vuotias. Ilta-Sanomien mukaan muotoilijalegenda kuoli pääsiäismaanantaina.
 Toikka tunnetaan erityisesti lasisista lintuteoksista.
 Galerie Forsblomissa aukeaa ensi torstaina Oiva Toikan näyttely. Gallerian Twitter-tilillä Toikkaa luonnehditaan legendaksi suomalaisessa lasitaiteessa, jonka ura ulottunut yli viiden vuosikymmenen päähän.
 Toikka on työskennellyt useille eri merkittäville suomalaisille lasivalmistajille, kuten Arabialle ja Nuutajärvelle.
 Katso myös:
 Kulttuuriprofiili: Oiva Toikka
 Lue myös:
 Suomalaisten luottolasimestari suree: Venetsian satoja vuosia vanha lasiperinne tukehtuu turistikrääsään
 Oiva Toikka: Lasiteoksissa pitää näkyä kompuroinnit ja kommellukset

IS: Muotoilija Oiva Toikka on kuollut


Summary: Paikalla on parikymmentä pelastuslaitoksen yksikköä.

Kotkassa Kyminlinnassa palaa kemian alan yrityksen teollisuushalli. Finex Oy:n noin tuhannen neliön laajuisen hallin katto on tulessa ja kattorakenteista tupruaa sankasti mustaa savua.
 Yritys valmistaa muun muassa lääketeollisuudessa ja pinnotteissa käytettäviä yhdisteitä.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palopaikalle paria minuuttia ennen kello 17:ää. Paikalle on saapunut parikymmentä pelastuslaitoksen yksikköä Kotkasta, Haminasta, Kouvolasta, Pyhtäältä, Loviisasta ja Porvoosta.
 Paikalla olevan silminnäkijän  Sasu Mäkisen  mukaan hallin kattorakenteet olivat täyden palon vaiheessa pelastuslaitoksen saapuessa paikalle.
 Sammutustyöt ovat käynnissä ja jatkunevat vielä pitkään. Mäkisen mukaan pelastuslaitos on kuitenkin jo saamassa palon hallintaan.
 Palon syttymissyystä ei toistaiseksi ole tietoa. Palopaikalta ei ole raportoitu henkilövahingoista.

Kemian alan teollisuushalli palaa Kotkassa


Summary: Kirsti M. Jylhä tutkii, millainen poliittinen suuntaus ja persoonallisuuden piirteet johtavat ilmastonmuutoksen epäilyyn.

Moni muistaa erään  otsikoihin päätyneen välikohtauksen Yhdysvaltain kongressista. Republikaanisenaattori  James Inhofe  kaivoi kesken puheenvuoronsa muovipussista lumipallon, ja heitti sillä kohti puheenjohtajaa.
 – Tiedätkö mikä tämä on? Se on tuotu ulkoa. Siellä on hyvin, hyvin kylmä, sanoi Inhofe.
 Oikeistopoliitikko esitti lumipallon perusteella johtopäätöksen, että ilmastonmuutos on huijausta.
 Välikohtauksesta on neljä vuotta, mutta se kertoo äärimmilleen politisoituneesta ilmastokeskustelusta Yhdysvalloissa.
 Sen näkyvin kävijä maailmalla on ollut republikaanipresidentti  Donald Trump , mutta kyselyjen mukaan enemmistö republikaaneista ilmoittaa, ettei usko ihmisen aiheuttamaan ilmastonmuutokseen.
 Toisella puolella ovat demokraatit, jotka nojaavat puheenvuoroissaan ilmastonmuutoksesta todistaviin tutkimuksiin.
 – Yhdysvalloissa on menty niin pitkälle, että ihmiset saattavat päättää, uskovatko ilmastonmuutokseen sen perusteella, kannattavatko republikaaneja vai demokraatteja, sanoo tutkija  Kirsti M. Jylhä  Tulevaisuuden tutkimusinstituutista Tukholmasta.
 Ruotsissa asuva Jylhä tutkii, miten poliittinen ideologia vaikuttaa ilmastoasenteisiin.  Tutkimusta  toteutetaan parhaillaan Isossa-Britanniassa, Uudessa-Seelannissa, Ruotsissa ja Yhdysvalloissa. Jylhä on osa kansainvälistä, psykologian alan tutkimusverkostoa.
 Pinnalta katsoen politiikan vaikutus on ilmeinen: ilmastonmuutoksen epäily on oikeistopuolueiden heiniä.
 Ääriesimerkki on juuri Yhdysvallat.
 – Siellä ilmastonmuutoksen kieltäminen on pitkälti rakennettu konservatiivisten tahojen toimesta. Ajatushautomot, jotka masinoivat ilmastonmuutoksen vastaisia kampanjoita, ovat usein republikaanien tai poliittisesti konservatiivisten säätiöiden ja yritysten rahoittamia, sanoo Jylhä.
 Republikaani James Inhofe heitti vuonna 2015 senaatin puheenjohtajaa lumipallolla todistaakseen, että ilmastonmuutos ei ole totta. c-span.org / YouTube
 Ilmastokeskustelun polarisoitumista on  nähty hiljattain myös Suomessa. Kuuma kesä ja syksyllä julkaistu  IPCC:n ilmastoraportti  lisäsivät julkista kiinnostusta ja kansalaisaktivismia.
 Eduskuntavaaleissa kysymys ilmastonmuutoksesta läpäisi ensi kertaa kunnolla myös politiikan.
 – Ilmastokysymyksestä muodostui vahvasti identiteetteihin vaikuttava tekijä. Puolueet ja ehdokkaat profiloivat itseään sen kautta, mikä heidän näkemyksensä ilmastotoimien kiireellisyydestä on, sanoo ympäristötutkija  Panu Pihkala  Helsingin yliopistosta.
 Ilmastoasioilla kampanjoivat erityisesti vasemmistopuolueet.  Oikeistolaisesti ja konservatiivisesti ajattelevissa  puolueissa haluttomuutta ilmastotekoihin oli enemmän, mutta käytännössä vain yksi puolue – perussuomalaiset – vältti  niihin sitoutumista .
 Puolue ei myöskään ainoana ole allekirjoittanut kahdeksan muun eduskuntapuolueen yhteisiä  ilmastopolitiikan tavoitteita.
 Varsinainen ilmastonmuutoksen kieltäminen on silti harvinaista, ja perussuomalaistenkin viesti on ollut lähinnä se, että päästöjen vähentämisen pitäisi tapahtua muualla.
 – Ilmastonmuutos ei ole heille aktiivisesti politisoitunut kysymys. Suomessa ei olla lähellekään samassa tilanteessa kuin Yhdysvalloissa, Jylhä arvioi.
 Pekka Haavisto ja Jussi Halla-Aho Ylen vaalitentissä. Vihreillä ja perussuomalaisilla oli vaalien alla vastakkaisia näkemyksiä ilmastotoimista Suomessa. Yle
 Tarkastelu on kuitenkin  kiinnostava, sillä päästöjen vähentämisestä kieltäytyminen on osa samaa, ilmastotekoja jarruttavaa ilmiötä.
 Ihmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Oikeistolaisten tai konservatiivisten puolueiden kannattajien kielteisen ilmastoasenteen voisi ajatella selittyvän osin sillä, että he altistuvat ilmastoskeptiselle viestille muita useammin.
 Puolueiden ja äänestäjien välillä on kuitenkin eroja riippumatta siitä, keskustellaanko ilmastosta aktiivisesti politiikassa.
 Erot löytyvät psykologiasta, sanoo Jylhä.
 Poliittinen ideologia on kytköksissä muun muassa siihen, missä määrin ihmiset vastustavat muutosta ja hyväksyvät epätasa-arvoisuuden.
 – Tärkein tekijä on näkemys epätasa-arvosta. Ihmiset jotka hyväksyvät epätasa-arvoisuuden, kieltävät useammin myös ilmastonmuutoksen.
 Kieltämisen yhteydessä puhutaan usein myös etäisyydestä. Ihmiset ovat passiivisia, sillä he kokevat ilmastonmuutoksen tapahtuvan kaukaisissa maissa, eivätkä he itse näe kärsivänsä sen seurauksista.
 – Se, että joku muu kärsii, ei vielä oikeuta passiivisuutta. Siihen liittyy lisäksi hyväksymistä, että joku muu kärsii sen vuoksi, että me täällä elämme näin, Jylhä sanoo.
 Ympäristötutkija Panu Pihkalan mukaan suomalainen ilmastokeskustelu on polarisoitunut.  Antti Lähteenmäki / Yle
 Eriarvoisuuden hyväksyjät jakavat  maailmankuvan, joka ennakoi kielteistä ilmasto- ja ympäristöasennetta kenties kaikkein varmimmin.
 Jylhä puhuu sosiaalisen dominanssin orientaatiosta.
 Termi tarkoittaa valtarakenteiden ja hierarkioiden hyväksymistä; sitä, miten halukas ihminen on ylläpitämään ihmisryhmien välisiä eroja tai jopa kasvattamaan niitä.
 – Heille on ok, jos esimerkiksi naiset tai maahanmuuttajat ovat huonommassa asemassa. Heidän näkemyksensä mukaan hierarkiat ovat luonnollisia eikä niistä pidä pyrkiä eroon. Jotkut ovat vain ansainneet heikomman aseman, Jylhä kuvaa.
 Ilmastonmuutoksen kieltäminen on yhdistetty myös rasistisiin ja maahanmuuttovastaisiin asenteisiin.
 Silloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Jylhän mukaan kyseessä on asennekokonaisuus, jossa ilmastonmuutos on maahanmuuton tavoin globaali ongelma. Monet voivat kokea, että rikkaiden maiden pitäisi muuttaa käytöstään kehitysmaiden vuoksi.
 Esimerkiksi lentämisen, tieliikenteen ja lihansyönnin rajoittaminen taas tarkoittaa joissain asioissa kansallisen itsemäärämisoikeuden menettämistä.
 – Jos on protektionistinen ja nationalistinen maailmankuva eikä ole kiinnostunut ihmisryhmistä jotka kärsivät, ilmastonmuutos ei ole aktivoiva kysymys.
 Jylhä painottaa, ettei  tutkimusten tarkoitus ole profiloida ihmisiä.
 Tulosten pohjalta voi selittää eroja vain ryhmien tasolla. Yksilöt ryhmien sisällä poikkeavat aina toisistaan eli toisin sanoen: kaikki oikeistolaisesti ajattelevat eivät suhtaudu ilmastonmuutokseen epäillen.
 Jylhän mukaan tutkimusten taustalla on pyrkimys ymmärtää, miten ilmastonmuutoksesta voitaisiin keskustella niin, että erilaiset maailmankuvat tulisivat edustetuiksi.
 – Nyt keskusteluun osallistuvat pääosin liberaalit ihmiset, jotka ovat kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta.
 Heidän lisäkseen pitäisi kiinnittää huomiota juuri sosiaaliseen dominanssiin eli käytännössä ihmisiin, jolle kysymys oikeudenmukaisuudesta ei ole kiinnostava.
 Argumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä.  Kirsti M. Jylhä, psykologian tutkija
 Suuri osa ilmastonmuutoskampanjoista lähestyy aihetta siitä näkökulmasta, sillä uhkaavimmat seuraukset aktivoituvat köyhissä maissa ennen länsimaita.
 – Silloin ei saada kelkkaan ihmisiä, jotka eivät ole kiinnostuneita oikeudenmukaisuudesta. Se voi polarisoida edelleen.
 Sen sijaan esimerkiksi kysymykset ilmastopakolaisuudesta ja kansallisen luontokuvan muuttumisesta vieraslajeineen ja lumettomine talvineen voisi tavoittaa myös skeptikot.
 – Tarvitsemme lisää ihmisiä, jotka puhuvat näistä näkökulmista, Jylhä sanoo.
 Toisaalta pitäisi etsiä myös asioita, jotka ovat hyväksyttäviä kaikkien mielestä. Jylhä nostaa esimerkiksi ilmastoverot, joiden nostamisesta voisi seurata tuloverojen lasku.
 Myös  Sitra ehdotti hiljattain , että palkkojen ja eläkkeiden verotusta pitäisi laskea ja päästöverotusta kiristää.
 Kevään aikana on nähty useita ilmastomielenosoituksia. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Suomessa keskustelu on  paikoin vellonut sen ympärillä, miten vastuu ilmastopäästöjen vähentämisestä pitäisi jakaa yksilöiden ja poliittisten päättäjien kesken.
 Jylhän mukaan tuore tutkimus antaa siihen yksiselitteisen vastauksen: tehokkainta tulosta saadaan aikaan poliittisia ohjauskeinoja käyttämällä.
 Siihen ihmiset taipuvat paremmin.
 Jopa he, jotka suhtautuvat ilmastotekoihin myönteisesti, olivat tutkimuksessa vapaaehtoisesti valmiita vain puoleen tarvittavista teoista. Vertailukohtana käytettiin Pariisin ilmastosopimusta ja sitä, kuinka paljon tekoja sen tavoitteisiin pääsemiseksi vaaditaan.
 – Johtopäätös oli, että tarvitaan voimakkaita poliittisia päätöksiä. Ihmiset olivat avoimia niille ja jopa toivovat niitä poliitikoilta. Kukaan ei halua olla yksin se muutos.
 Jylhä antaa synninpäästön pohjoismaiselle ilmastokeskustelulle. Sekä Suomessa että Ruotsissa keskustellaan enemmän torjunnan keinoista kuin siitä, onko ilmastonmuutos totta.
 – Totaalinen kieltäminen on meillä hyvin harvinaista, hän sanoo.
 Keskusteluyhteyden ylläpitäminen eri tavoin ajattelevien ihmisten välillä on kuitenkin olennaista ennen kaikkea ilmaston kannalta. Kahtiajakautumisesta seuraa pahimmillaan, että ilmastonmuutosta hillitsevät toimet hidastuvat.
 – Dialogi vaikeutuu, on hankalampi kuunnella toisia. Argumentit alkavat liittyä poliittiseen identiteettiin, ja kukaan ei voi enää tulla vastaan, sillä keskustelu ei enää käsittelekään ilmastonmuutosta vaan identiteettiä, Jylhä kuvaa.
 Lue myös:
 Suomeen ehdotetaan jättimäistä veroremonttia: Palkasta enemmän käteen, saastuttaminen kallistuisi – samalla syntyisi valtavasti työpaikkoja
 Lopettaisinko juuston syömisen vai vaihtaisinko sähköautoon? Kokeile Ylen ilmastolaskurilla, mitkä teot sopivat sinulle ja mikä vaikutus niillä on päästöihin
 Omistatko bensasyöpön auton? Ylen ilmastokysely puolueille paljastaa, että se voi tulla vieläkin kalliimmaksi
 Puolueet linjasivat: EU:n ja Suomen kiristettävä selvästi ilmastotavoitteita – päästöjä leikattava 55 prosenttia jo 2030 mennessä
 5 asiaa, jotka maailman merkittävimmästä ilmastoraportista pitää tietää – ilmastoprofessori: "Olen paatunut ja kokenut, mutta silti järkyttynyt"
 Katso miten puolueet sijoittuvat poliittiselle nelikentälle

Miksi samat ihmiset epäilevät ilmastonmuutosta ja vastustavat maahanmuuttoa? Sitä selittää yksi piirre, jonka vuoksi ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua aivan eri tavoin


Summary: Päätös kiristää Iranin vastaisia pakotteita.

Yhdysvallat ei enää jatka poikkeuslupia, joiden turvin Iranista on voitu tuoda öljyä. Valkoisen talon mukaan päätöksen tarkoituksena on lopettaa Iranin öljyn vienti kokonaan.
 Päätöksen teki Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump.
 Yhdysvallat kielsi öljyn tuonnin Iranista jo irtautuessaan Iranin ydinsulkusopimuksesta viime vuonna. Tuolloin kahdeksan valtiota, muun muassa Turkki, Japani ja Kiina, saivat yhä tuoda öljyä poikkeusluvalla.
 Nyt näiden maiden on lopetettava öljyn tuonti Iranista Yhdysvaltain pakotteiden uhalla.
 Päivitämme uutista.

Yhdysvallat kieltää täysin öljyn tuonnin Iranista – ei jatka poikkeuslupia


Summary: Räjähdys tapahtui, kun pommiryhmä oli purkamassa räjähdettä, kertoo silminnäkijä.

Sri Lankan Colombossa on räjähtänyt jälleen, päivä tuhoisien iskujen jälkeen.
 Pommi räjähti pakettiautossa, kun pommiryhmä yritti purkaa sitä. Asiasta kertoo silminnäkijä uutistoimisto Reutersille.
 Räjähdys tapahtui lähellä kirkkoa, jossa yksi iskuista sunnuntaina tehtiin.
 Kerromme kohta lisää.

Reuters: Sri Lankan Colombossa uusi räjähdys pakettiautossa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Sri Lankassa iskujen uhrimäärä kasvaa
 Sri Lankan pääsiäissunnuntain  tuhoisien iskujen sarjan uhrimäärä  on noussut 290:een. Turvatoimia on kiristetty, ja vielä maanantain vastaisena yönä merivoimat purki kotitekoisen pommin Colombon lentoasemalle johtavalta tieltä. Sri Lankan mainetta turvallisena turistikohteena koetelleiden iskujen tekijöitä ei edelleenkään tiedetä.
 Ukrainassa vaatimuslista vaalivoittaja Zelenskyille on pitkä
 Stepan Franko / EPA
 Ukrainan presidentinvaalit  on voittanut selvästi koomikko Volodymyr Zelenskyi . Kiovassa vaaleja seurannut  toimittaja Kerstin Kronvall arvioi analyysissään , että muutoksen olisi Ukrainassa lähdettävä nuorista. Vanhempien ihmisten toivomuslista uudelle presidentille on pitkä, mutta he eivät ole valmiita tekemään mitään muutoksen eteen.
 27 ylemmän amk-opinnäytetyön uudelleen tarkistus paljasti: lähes kaikissa plagiointeja
 Ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja on suoritettu vuoden 2010 jälkeen jo yli 19 000. Katya Mikhlin
 Tutkimuseettinen neuvottelukunta TENK on huolissaan plagiointien suuresta määrästä ylempiin ammattikorkeakoulututkintoihin liittyvissä opinnäytetöissä. Ammattikorkeakoulut ympäri Suomen ovat käyneet läpi yhteensä 27 opinnäytetyötä, joista yksityishenkilö on tehnyt selvityspyynnöt. TENKin saaman tiedon mukaan näistä  valtaosassa on plagiointeja .
 Lämmintä ja lämpenevää
 Yle
 Maanantaina lämpötila on maan etelä- ja keskiosissa 10–15 astetta, pohjoisessa vähemmän. Maan keskivaiheilla ja pohjoisessa liikkuu vielä paikoin hajanaisia vesisateita. Pilvisyys on koko maassa vaihtelevaa. Tiistaina sää lämpenee ja selkenee, ja nousee paikoin jopa lähelle 20 astetta. Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Sri Lankan uhriluku nousee, koomikosta Ukrainan presidentti, opinnäytetöiden plagiointi huolestuttaa


Summary: Keväästä tulee Vantaalla rankka, päihdeongelmista kärsivät lapset ovat heitteillä. Koska ongelmaan ei puututa tarpeeksi vakavasti, se syvenee jatkuvasti, kirjoittaa Aleksis Salusjärvi.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vantaan lähiöiden päihdeongelma on kevään aikana ylittänyt uutiskynnyksen useissa medioissa. Etenkin Tikkurilan  päihteitä käyttävä lapsijoukko on kerännyt huomiota . Taustalla on sukupolven ajan jatkunut huumausainerikosten määrän tasainen kasvu.
 Uusi ilmiö on se, että pikkulapsetkaan eivät säästy päihteiltä. Aineita myydään lapsille, joiden elämästä ei löydy koulun ulkopuolelta yhtään turvallista aikuista.  William Goldingin  romaani Kärpästen herra kertoo koulupojista, jotka muuttuvat vähitellen barbaareiksi asuessaan autiolla saarella. Vantaan kaduilla on käynnissä vastaava tilanne.
 Opetan säännöllisesti Uudenmaan vankiloissa  ja erityiskouluissa.  Vantaan lähiöiden ongelmat korostuvat  työssäni selvästi. Vankiloissa on ylipäätään häkellyttävä määrä vantaalaisnuoria. Vankien keskuudessa kiertää sanonta ”Korso on Kontula kertaa kymmenen”, mikä kuvastaa  ongelmien mittaluokkaa . Katukaupassa liikkuu eniten lääkkeitä. Telaketjun Xanoria saa vitosella, ja lähiöissä tätä tavaraa myydään reppukaupalla.
 Elämän kiertokulku on yksinkertaista: kädestä suuhun ja kadulta putkaan.
 Rikoksia tehneet päihdekierteessä rimpuilevat nuoret ovat ihan tavallisia suomalaisia poikia. Tapaan heitä jatkuvasti niin koulussa kuin vankilassa. He eivät ole paatuneita eivätkä lahjattomia. Ongelma on turvallisten aikuisten puute. Aikuisten virkaa täyttää esimerkiksi Korson aseman lipan alla hortoileva joukko, joka pitää tukkutoriksi kutsuttua vähittäiskauppaa varastamillaan elintarvikkeilla. Elämän kiertokulku on yksinkertaista: kädestä suuhun ja kadulta putkaan.
 Päihdeongelmat eivät ole uusi ilmiö, mutta hälytyskellojen pitäisi soida viimeistään silloin, kun ongelmiin ajautuu esiteini-ikäiset lapset. Tuntemistani Vantaan rikollisista melkein kaikilla huumeidenkäyttö on alkanut yläkouluikäisenä.
 Vantaan kouluissa ongelma ei onneksi juuri korostu. Oppilaitoksia hoidetaan ammattitaidolla siitä huolimatta, että resursseja leikataan jatkuvasti. On kiinnostavaa, että näiltä seuduilta löytyy lahjakkaimmat oppilaani. Selvästi nuoret kypsyvät täällä muita nopeammin.
 Usein kirjallisuus on terävintä siellä , missä sen tarve näkyy inhimillisenä hätänä. Siksi nuorten kulttuuripalveluja tulisi suunnata erityisesti näille kulmille. Voitto olisi vähintään kaksinkertainen: Nuoret ymmärtäisivät osaamisensa, saisivat onnistumisen kokemuksia ja järkevän väylän voimiensa suuntaamiseen. Samalla se väestönosa joka ei juuri ole saanut ääntään kuuluviin, saisi siihen työkalut. Isoin ongelma monien nuorten elämässä on se, että kukaan ei ole kannustanut heitä.
 Vantaan  poliisi on rikosten selvittämisessä roppakaupalla naapureitaan jäljessä , ja kaupunki kompastelee myös sosiaalisten ongelmien hoidossa. Koko pääkaupunkiseudun tulisikin järjestää yhteisiä toimenpiteitä tippuvien nuorten koppaamiseksi.
 Eriarvoisuuden kasvu Suomessa on käytännössä sitä, että näitä ihmisiä ei osata auttaa riittävästi ja osattomuus siirtyy vanhemmista lapsiin.
 Vantaan nuorten kriisistä tekee riipaisevan se, että edes pahimmat rikolliset eivät ole paatuneita. Olen keskustellut kymmenien nuorten vankilaan joutuneiden miesten kanssa, eikä heistä kukaan identifioidu rikolliseksi – edes vakavia rikoksia tehneet. Monella heistä on lapsia, jotka ovat syntyneet rikkinäiseen perheeseen ongelmien keskelle, aivan kuten vanhempansakin. Eriarvoisuuden kasvu Suomessa on käytännössä sitä, että näitä ihmisiä ei osata auttaa riittävästi ja osattomuus siirtyy vanhemmista lapsiin.
 Kun katsoo tätä todellisuutta  sekä peruskoulusta että vankilasta käsin, on maisema melkoisen silmiä avaava. Peruskoululaitos toimii. Erityisopetus toimii niin hyvin, että siitä tulisi kaikkien muidenkin oppia. Samalla kuitenkin valtio ja kunnat ovat vähentämässä tuettua oppimista ja siirtämässä apua tarvitsevia lapsia tavallisiin koululuokkiin. Erkkaluokan turvallisesta ympäristöstä he joutuvat isoon luokkahuoneeseen, jossa he leimautuvat häiriötekijöiksi. Kaikki kärsivät ja valtio kuvittelee säästävänsä. Erityisopetuksen muotisana “inkluusio” on todellisuudessa  apua tarvitsevien lasten hylkäämistä .
 Pahin ongelma on kuitenkin se, että moni perhe on rikki, eikä siihen osata puuttua oikeilla työkaluilla.  Huostaanotot ovat yleistyneet räjähdysmäisesti . Suomi on siitä ihmeellinen maa, että hankalimmissakin olosuhteissa elävät lapset eivät ole toivottomia tapauksia. He ovat tavallisia lapsia, jotka ovat oppineet pärjäämään väärillä taidoilla eikä heitä ole kannustettu korvaamaan niitä järkevämmillä. Heidän sosiaaliset suhteensa aikuisiin eivät usein ole vilpittömiä, ja etenkin maahanmuuttajatytöt saavat käsittämättömän määrän lähentelyä aikuisilta miehiltä.
 Koska tästä todellisuudesta ei kerrota tarpeeksi julkisuuteen, elämme polarisoituvassa yhteiskunnassa. Osattomuus näkyy päihtyneinä lapsina kadulla, joiden ympäriltä puuttuvat turvalliset aikuiset. Eletään Kärpästen herran maailmassa.
 Aleksis Salusjärvi
 Kirjoittaja on kriitikko ja päätoimittaja, joka opettaa lukutaitoa Uudenmaan vankiloissa, erityiskouluissa, sairaalakouluissa ja ammatillisissa oppilaitoksissa.

Aleksis Salusjärven kolumni: Kärpästen herran uutta lukua kirjoitetaan Vantaan lähiöissä


Summary: Koirien kuvauttaminen ammattikuvaajalla yleistyy koko ajan, mutta myös kotikuvaaja voi onnistua.

Tamperelainen  Ida Lehtonen  on koiravalokuvaaja. Hän on valokuvannut pienestä pitäen ja ollut kiinnostunut eläimistä. Koiravalokuvaajan ammatti tuntui siis luontevalta.
 Omakin koira on, saksanpaimenkoira Olga.
 –Oli rotu, koko tai ikä mikä tahansa, kaikista koirista on mahdollista saada hyviä kuvia.
 Valokuvaaja Ida Lehtonen tietää vinkit myös mustien koirien kuvaamiseen. Jari Pussinen/Yle
 Myös kotikuvaaja voi ottaa onnistuneita kuvia lemmikistään – kun ottaa käyttöön nämä Ida Lehtosen vinkit!
 1. OPETA KOIRAA POSEERAAMAAN
 Koirat eivät ymmärrä miksi omistaja heiluu musta laatikko kädessään ja antaa epämääräisiä ohjeita. Opeta siis koiralle ennen kuvaamista, mitä haluat sen tekevän. Esimerkiksi istu ja paikka -käskyt ovat todella hyödyllisiä kuvatessa. Kun koira osaa temput ilman kameraa, on helpompi lähteä harjoittelemaan kuvaamista.
 Ida Lehtonen
 2. TULKITSE KOIRAN ELEITÄ
 Yleensä toivotaan, että koira näyttäisi iloiselta kuvassa. Ota siis huomioon, että koira voi herkästi kyllästyä, stressaantua, hermostua tai pelätä kuvauksen aikana.
 Ida Lehtonen
 3. PALKITSE KOIRAA
 Muista tehdä kuvaamisesta kivaa ja kannattavaa myös koiralle. Selvitä, mikä on koiramallin lempiasia. Joillekin se on ruoka, toiset taas pitävät leluista. Muista palkita koiraa koko suorituksen ajan.
 Bordercollie Fox on tottunut poseeraaja. Kameran takana Ida Lehtonen.   Regina Rask/Yle
 4. TUO KOIRA IRTI TAUSTASTA
 Kun löydät kuvauksellisen seinän tai kauniin kukkapensaan, jonka edessä haluat kuvata koiraa, tuo koira reilusti irti taustasta. Näin kuvaan tulee enemmän syvyyttä ja koira tulee esiin taustasta.
 Ida Lehtonen
 5. OLE KÄRSIVÄLLINEN
 Eläinten kanssa ei voi koskaan olla liian kärsivällinen. Jos joku kuva tai poseeraus ei onnistu tänään, yritä huomenna uudestaan. Eläimet myös aistivat ihmisten hermostuneisuuden, joten on tärkeää pysyä rauhallisena.
 Ida Lehtonen
 6. PÄÄTÄ KUKA OHJAA
 Jos kuvaustilanteessa on kuvaajan lisäksi monia muita ihmisiä, päättäkää kuka on koiran ohjaaja. Monen ihmisen antamat käskyt yleensä vain hämmentävät koiraa. Jos vain yksi ihminen on äänessä kerrallaan, koira todennäköisemmin katsoo toivottuun suuntaan.
 Ida Lehtonen
 7. MENE KOIRAN TASOLLE
 Eri kuvakulmia voi käyttää tehokeinoina, mutta perussääntö on, että koiria kuvataan niiden silmien tasolta. Koiran todellinen olemus pääsee paremmin esiin, kun sitä ei ole kuvattu yläviistosta. Ida Lehtonen kuvaa koiria paljon maassa maaten.
 Ida Lehtonen
 8. TEE HASSUJA ÄÄNIÄ
 Kiinnitä koiran huomio itseesi erikoisilla äänillä. Useimmat aikuiset koirat ovat kuulleet elämänsä aikana jo kaikenlaisia ääniä, joten luovuus palkitaan. Useimmat koirat pysähtyvät ihmettelemään outoa ääntä ja jopa kallistavat päätään. Ole myös nopea, sillä ihmetys ei kestä kauan.
 Ida Lehtonen
 9. KUVAA MYÖTÄVALOON
 Tuntuuko mustan koiran kuvaaminen haastavalta? Tarkista aina kuvatessa auringon suunta niin, että se tulee kameran takaa. Näin auringonvalo (myös se joka tulee paksujen pilvikerrosten lävitse) osuu koiran kasvoihin ja kuvassa näkyy muutakin kuin mustaa! Toimii kaiken värisillä koirilla.
 Ida Lehtonen
 10. KATSELE MUIDEN KUVIA JA KUVAA
 Muiden kuvia katsomalla voi oppia paljon. Mitä enemmän katselet valokuvia ja kurkit maailmaa kameran etsimen läpi, sitä todennäköisemmin löydät upeita kuvauspaikkoja – vaikka omalta takapihalta.

"Kaikista koirista saa hyviä kuvia" – ota käyttöön ammattilaisen vinkit lemmikin valokuvaamiseen


Summary: Viime viikolla surtiin Notre Damen katedraalin paloa, pestiin jalkoja Jerusalemissa ja korjattiin ristiä vuoren huipulla. Kokosimme viikon mielenkiitoisimmat uutiskuvat yhteen.

Virallinen rantakausi on avattu Scheveningenissä Alankomaissa 19. huhtikuuta. Remko de Waal / EPA
 Paavi Franciscus johtaa pääsiäismessua Pietarinkirkossa Vatikaanissa 18. huhtikuuta. Claudio Peri / EPA
 Katoliset kristityt Jerusalemissa osallistuivat jalkojenpesuseremoniaan torstaina 18. huhtikuuta. Atef Safadi / EPA
 Viininviljelijä Alexander Thau suojelee viinirypäleiden versoja yöpakkasten vaikutuksilta polttamalla roihuja viinitarhassaan Weinböhlassa lähellä Dresdeniä. Filip Singer / EPA
 Notre Damen katedraali tulipalo. Ian Langsdon / EPA
 "Marssiva Juudas", tshekkiläinen pääsiäisperinne.  Kylän vanhin teinipoika puetaan heinästä tehtyyn pukuun ja korkeaan hattuun joka symboloi Juudasta joka petti Jeesuksen. Martin Divisec / EPA
 Nepalilaiset soittavat perinteistä musiikkia, tanssivat ja laulavat, sekä levittävät sinooperia Sindoor Jatra -festivaalien aikana Kathmandun laitamilla Nepalissa 15. huhtikuuta.   Narendra Shrestha / EPA
 Mies kastaa sormensa musteeseen äänestyksen jälkeen Kairossa 20. huhtikuuta.
 Khaled Desouki / AFP
 Indonesialaiset vaalivirkailijat vievät äänestyslaatikoita syrjäisiin kyliin presidentinvaaleja varten Etelä-Sulawesissa 16. huhtikuuta.  Daen Mansur / EPA

Taivaita hipovan ristin korjaamista ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Toivomuslista vaalit voittaneelle Volodymyr Zelenskyille on pitkä, kirjoittaa toimittaja Kerstin Kronvall Kiovasta.

KIOVA  Sunnuntain vaaleissa nähtiin taas, miten äänestäjät hurmaantuivat haaveesta muutoksesta ja valitsivat innolla uuden presidentin.
 Ukrainan presidentinvaalin alustavan tuloksen mukaan  istuva presidentti  Petro Porošenko  olisi saamassa vain 25 prosenttia äänistä ja haastaja  Volodymyr Zelenskyi  ottamassa murskavoiton 73 prosentilla.
 Tämä on kirvelevä tappio Porošenkolle itselleen ja varsinkin Ukrainan poliittiselle eliitille, johon kansa on väsynyt. Vaaleissa ei ilmennyt systemaattista vilpintekoa.
 Petro Porošenkon lapsenlapsi katsoi vierestä, kun hänen isoisänsä ja isoäitinsä äänestivät Kiovassa. Sergei Supinsk / AFP / Lehtikuva
 Tunnelma vaali-iltana muistutti viidentoista vuoden takaista. Tuolloin ukrainalaiset valitsivat oranssin vallankumouksen jälkimainingeissa yhtä suurella toiveikkuudella presidentikseen  Viktor Juštšenkon .
 Ennen pitkää tuli pettymys ja kiukku. Elämästä ei tullutkaan hetkessä iloisempaa ja parempaa, kuten jo  Stalin  aikanaan lupasi.
 Tuli tavallinen kurja arki ja tunne siitä, että vallanpitäjät edelleen elävät omalla tasollaan ja niin sanottu tavallinen kansa omallaan, ilman suoraa yhteyttä heidän välillään.
 Samoin käy nyt hyvin pian,  ellei Volodymyr Zelenskyi pysty löytämään tapaa, jolla hän luo maahan tunteen siitä, että kaikki yhdessä tavoittelevat jotakin hyvää ja uhrausten arvoista.
 Lisäksi hänen täytyy saada enemmistö vakuuttuneeksi siitä, että hankalatkin uudistukset johtavat elintason nousuun. Ei nopeasti eikä helposti, vaan yhdessä päämäärätietoisesti ponnistellen.
 Varsinkin vanhemman sukupolven edustajien joukossa on paljon sellaisia, jotka odottavat jonkun vallanpitäjän muuttavan kuin taikasauvaa heilauttaen heidän elämäänsä paremmaksi. Nämä Neuvostoliiton lannistamat eivät ole tottuneet tekemään mitään yhteiskunnan hyväksi.
 Vaalivoittaja Volodymyr Zelenskyi piti lehdistötilaisuuden kampanjatoimistollaan sunnuntaina.  Genya Savilov / AFP / Lehtikuva
 Onneksi on kasvamassa nuorten aikuisten joukko, joka on valmis omalla työllään ja panoksellaan muuttamaan käytäntöjä, jos heille vain annetaan siihen mahdollisuus.
 Tällä hetkellä kansalaisten toivomuslista on pitkä.  Zelenskyin pitäisi monen mielestä muun muassa lopettaa sota Itä-Ukrainassa, kukistaa korruptio, nostaa elintasoa, korottaa eläkkeet, lopettaa ulkomaisen velan ottoa, käynnistää uudelleen kotimainen teollisuustuotanto, luoda työpaikkoja, korjata tieverkostoa ja liittää Ukraina EU:hun.
 Ympäri maata kuuluu yhä voimakkaammin mielipiteitä siitä, että Ukrainan on lähennyttävä uudelleen Venäjää.
 "Ukrainan presidentin on matkustettava Moskovaan keskustelemaan presidentti Putinin kanssa", on kaupungeissa ja kylissä yhtä usein kuultu lause kuin "Emme elä, vaan yritämme selvitä hengissä".
 Tällainen tapaaminen Moskovassa olisi Zelenskyille iso riski. Presidentti  Vladimir Putin  on ulkopolitiikan untuvikolle kerta kaikkiaan liian kova kundi.
 Lisäksi Venäjän virallinen versio on koko Ukrainan sodan aikana ollut se, että Ukrainassa käydään sisällissotaa, jossa Venäjä ei ole osallisena.
 Mikä silloin voisi olla keskustelujen lähtökohtana?
 Ihmisillä on myös paljon vääriä kuvitelmia siitä,  mitä kuuluu presidentin tehtäviin ja mitä hallituksen ja paikallisten päättäjien pitää hoitaa.
 Vielä vähemmän kansa näkee, mitä kunkin itse kuuluisi tehdä. Neuvostoliiton perintönä usko omiin vaikutusmahdollisuuksiin on etenkin vanhemmalla väestönosalla hyvin heikkoa.
 Juuri nyt Ukrainalle olisi äärimmäisen tärkeää, että kansaa kokoavat voimat olisivat voimakkaampia hajottavat.
 Äänestäjät jonottivat vaalihuoneistoon Ukrainassa sunnuntaina.  Chen Junfeng / AOP
 Zelenskyillä on lyhyt momentum, jonka aikana hän voi onnistua. Hänen täytyy hyvin nopeasti orientoitua ja ymmärtää, mitä presidentti työkseen tekee sekä miten muut poliittiset voimat voivat joko tukea tai häiritä hänen työtään.
 Zelenskyin vahvuus on, että hän on henkilönä miellyttävän oloinen, älykäs ja avoin. Hän on kulkenut ympäri maata esiintymässä muun muassa sotilaille. Tämä Zelenskyin kuviteltu kansanomaisuus on hänelle hyödyksi.
 Korruption vastaisen taistelun  tulisi nopeasti näkyä jollakin konkreettisella tavalla Zelenskyin presidenttikauden alkuaikoina.
 Yksikin näyttävä oikeudenkäynti, jossa joku vääryydellä suuria voittoja itselleen kerännyt tunnettu liikemies tai virkamies tuomitaan, nostaisi Zelenskyin myönteiseen valoon.
 Äärimmäisen tärkeää on, että Zelenskyi kokoaa osaavat voimat ympärilleen, niin neuvonantajiksi kuin ministereiksikin. Lisäksi hänen on ehdottomasti luotava koko maata kattava verkosto, jolla hän voi aktiivisesti jatkaa hallinnon hajauttamista ja paikallisdemokratian kehittämistä.
 Istuvan presidentin Petro Porošenkon vaalikampanja päättyi kirvelevään tappioon.  Sergei Supinsky / AFP / Lehtikuva
 On aivan varmaa, että vaalien häviäjä Petro Porošenko tekee kaikkensa vetääkseen maton voittajansa alta. Tähän hänellä on käytössään laaja puolueverkosto Blok Petro Porošenko ja oma tv-kanava.
 Zeleskyin nuoruus, kokemattomuus, venäjänkielisyys ja se, että hän on juutalainen, nousevat todennäköisesti nopeasti kritiikin kohteeksi.
 Kokeneet poliittiset vastustajat, etenkin Petro Porošenko mutta myös entinen pääministeri  Julija Tymošenko,  eivät kaihda keinoja yrittäessään päästä takaisin valtaan.
 Lisää aiheesta:
 Ukrainassa presidenttiä näyttelevästä koomikosta on tulossa oikea presidentti – Miksi kansa päätyi protestiehdokkaan taakse?
 "Zelenskyin politiikka on täysi arvoitus" – 6 pointtia Ukrainan presidentinvaaleista

Analyysi: Ukraina ei muutu ennen kuin kansa lakkaa uskomasta vallan huipulta tulevaan pelastukseen


Summary: Tutkimuseettinen neuvottelukunta toivoo, että ammattikorkeakoulut ottaisivat enemmän vastuuta opinnäytetöiden ohjaamisesta, eivätkä vierittäisi vastuuta kokonaan opiskelijoille.

Tästä on kyse TENK on huolissaan plagiointien suuresta osuudesta niissä yamk-opinnäytetöissä, joista on hiljattain tehty selvityspyyntö. Ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto on vierittänyt vastuuta plagioinneista opiskelijoille. Opiskelijoiden mielestä heidän pitäisi saada parempaa ohjausta opinnäytetöilleen.
 Yle kertoi tammikuussa laajasta  ylempiin ammattikorkeakoulututkintoihin liittyvästä plagiointisopasta . Entinen amk-yliopettaja, tohtori  Erja Moore  teki vuoden 2018 lopussa peräti 27 selvityspyyntöä koskien epäilyttäviä opinnäytetöitä. Hän löysi niistä tekemällään satunnaishaulla runsaasti plagiointeja.
 Moore osoitti selvityspyynnöt ammattikorkeakouluihin kautta kautta maan: eniten pyyntöjä kohdistui Joensuuhun Karelia-ammattikorkeakouluun, peräti 11.
 Nyt ammattikorkeakoulut ovat tahoillaan perehtyneet selvityspyyntöihin. Oppilaitokset ovat selvittäneet Tutkimuseettisen neuvottelukunnan TENKin ohjeiden mukaan, onko opinnäyte tehty hyvän tieteellisen käytännön mukaisesti. Tätä kutsutaan HTK-prosessiksi, joka paljastaa tiedevilpin.
 Tiedevilpillä tarkoitetaan sitä, että yritetään harhauttaa tiedeyhteisöä jättäen mainitsematta, mikä kohta on kopioitu toiselta tutkijalta. Silloin opinnäytetyössä ei anneta kunniaa sille, jolle se oikeasti kuuluu. Joskus vilppi voi olla myös sitä, että ei tutustuta alkuperäiseen tekstiin lainkaan, vaan se kopioidaan suoraan toisen työstä kertomatta, kuka alkuperäisen tekstin on alun perin etsinyt.
 – Erja Moore on ollut selvityspyynnöissään suurimmalta osin oikeassa. Mitä meille on tullut tietoa oppilaitosten nyt tekemistä HTK-prosesseista, arviolta 80 prosentissa tutkituista opinnäytetöistä on ollut plagiointeja, kertoo TENKin pääsihteeri  Sanna Kaisa Spoof .
 – Tilanne on tietenkin vakava ja huolestuttava.
 Spoof ei kuitenkaan virallisesti ota kantaa vielä siihen, esiintyykö kyseisissä opinnäytetöissä plagiointia vai ei, koska TENK ei ole antanut niistä omaa arviotaan.
 Lopussa 20 prosentissa on ollut esimerkiksi opiskelijan piittaamattomuutta tai ammattikorkeakoulu on jättänyt opinnäytetyön kokonaan tutkimatta perusteenaan se, että työ on useamman vuoden takaa. Ainakin Karelia-ammattikorkeakoulussa rehtori  Petri Raivo  on linjannut, että kahta vuotta vanhempia opinnäytetöitä ei pääsääntöisesti tutkita.
 – En ota rehtorin linjaukseen kantaa, toteaa Spoof.
 Löydetyt plagioinnit kertovat puutteista opinnäytetöiden ohjauksessa.   Sanna Kaisa Spoof
 Raivo kommentoi Kareliaan kohdistuneita selvityspyyntöjä helmikuussa  sanomalehti Karjalaisen haastattelussa , että "Loukkaukset eivät vanhene, mutta joku kohtuus pitää olla".
 Yksi Kareliassa suoritettu ylempi insinöörintutkinto ollaan jopa perumassa plagioinnin vuoksi. Ammattikorkeakoulu on hakenut tutkinnon purkua korkeimmasta hallinto-oikeudesta loppututkinnolle, jonka se on myöntänyt 31.5.2018. Asian käsittely on yhä kesken KHO:ssa.
 Lahdessa selvityspyyntö johti yhden yamk-opinnäytetyön kiivaaseen etsimiseen. Kyseisen tutkielman on suorittanut julkisella sektorilla johtavassa asemassa työskentelevä henkilö. Vuonna 2011 valmistunut opinnäytetyö löytyi nyt keväällä.
 – Katsoimme kaikki omat arkistomme läpi, mutta työtä ei löytynyt. Se olikin sitten vanhassa arkistossamme, joka on peräisin ennen ammattikorkeakoulumme yhtiöitystä, kertoo Lahden ammattikorkeakoulun rehtori  Turo Kilpeläinen .
 Liikaa opiskelijoiden syyllistämistä?
 Tutkimuseettisen neuvottelukunnan pääsihteeri Sanna Kaisa Spoof on tyytyväinen siitä, että ammattikorkeakoulut ovat tehneet HTK-prosessit 27 epäilyttävästä yamk-opinnäytetyöstä.
 – Mielestäni ammattikorkeakoulut ovat ottaneet selvitystyön vakavasti ja tarttuneetkin ongelmiin.
 Spoof on kuitenkin harmissaan siitä, että ammattikorkeakoulujen rehtorineuvosto Arene on vierittänyt vastuuta plagioinneista niin paljon opiskelijoille. Arenen  tammikuisessa tiedotteessa  korostettiin, että ensisijainen vastuu plagioinnista on aina tekijällä. Tiedotteen on allekirjoittanut Karelian rehtori, Arenen varapuheenjohtaja Petri Raivo.
 Spoofin mielestä koulutusorganisaatioiden on otettava nykyistä enemmän vastuuta plagioinneista.
 – Löydetyt plagioinnit kertovat omalta osaltaan puutteista myös opinnäytetöiden ohjauksessa. Tämä vaikuttaa korkeakoulujen laatuun. Totta kai viime kädessä opiskelijalla on vastuunsa, mutta on tässä ammattikorkeakoulujen katsottava peiliin.
 Samoilla linjoilla koulutusorganisaatioiden vastuusta ovat ammattikorkeakouluopiskelijat. Yle kysyi asiaa Karelia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta POKAsta.
 – Jo ennen plagiointikeskustelua opiskelijat ovat nostaneet tärkeäksi kehittämiskohteeksi opinnäytetöiden ohjaamisen. Ammattikorkeakoulun tulisi muistaa, että opiskelijat ovat oppijoina erilaisia ja vaativat erilaista ohjausta tukea opinnäytetyön eri vaiheissa, kirjoittavat POKAn puheenjohtaja  Nanne Ratilainen  ja varapuheenjohtaja  Joni Kettunen  sähköpostivastauksessaan.
 Heidän mukaansa Karelian opettajille on tulossa aiheesta lisäkoulutusta.
 Tohtori Erja Moore uskoo, että hänen löytämänsä plagioinnit ovat yamk-opinnäytetöissä vain jäävuoren huippu.
 – Satunnaishaulla tekemäni löydökset viittaavat siihen, että yli kymmeneksessä opinnäytetöitä on plagiointeja. Nopeasti laskien se tarkoittaisi noin 2 000 työtä vuoden 2010 jälkeen.
 Suomalaiset suorittavat ylempiä ammattikorkeakoulututkintoja ahkerasti: niitä on opiskeltu vuoden 2010 jälkeen jo yli 19 000. Rehtorineuvosto Arenen mukaan  kaikkien amk-opinnäytetöiden julkaisuaste verkossa on 70 prosenttia .
 – Millaisia mahtavat olla ne työt, joita ei koskaan julkaista, pohtii Moore.

27 ylemmän amk-opinnäytetyön uudelleen tarkistus paljasti: lähes kaikissa plagiointeja – asiantuntija tiedevilpistä: "Tilanne on vakava"


Summary: Yhdeksän iskun sarja ravisteli saarivaltiota pääsiäissunnuntaina.

Etelä-Aasian Sri Lankassa tehdyissä pommi-iskuissa kuolleiden määrä on noussut 290 ihmiseen, kertoo poliisi.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lisää aiheesta:
 Pääministerin mukaan kahdeksan on pidätetty, yli 200 uhrin joukossa tanskalaisia – Tämän tiedämme Sri Lankan tuhoisista pommi-iskuista

Sri Lankan iskuissa kuollut tähän mennessä 290 ihmistä