Summary: Entistä huonokuntoisemmat vanhukset turvautuvat tuttujen taksinkuljettajien apuun monissa arjen asioissa.

Paula ja Heikki Markko ajavat taksia Isossakyrössä Etelä-Pohjanmaalla. Heidän työssään näkyy se, että entistä huonokuntoisemmat vanhukset joutuvat selviytymään yksin kotona. Hoivapaikkoja ei riitä kaikille hoivaa tarvitseville.
 – Ikävä kyllä se näkyy, sanoo taksinkuljettaja  Heikki Markko .
 Markkojen asiakkaista merkittävä osa on vanhuksia. Taksiyrittäjä  Paula Markko  myöntää, että usein tulee huoli vanhusasiakkaista ja heidän selviytymisestään.
 – Välillä kyllä sitten toimitaankin siihen suuntaan, että olot paranisivat.
 Huolet ja murheet
 Monille varsinkin maaseudun sivukylillä asuville vanhuksille taksinkuljettaja on korvaamaton apu ja tuki. Vanhukset turvautuvat tuttuun taksikuskiin monenlaissa käytännön asioissa, mutta usein asiointimatkojen aikana jaetaan myös ilot ja surut.
 Tämä korostuu maaseudulla, jossa asiakassuhteet ovat jopa vuosikymmenien mittaisia. Yhdessä ajettujen kilometrien aikana on tultu tutuiksi.
 Joskus taksinkuljettaja on vanhukselle ainut kontakti koko viikon aikana.
 – Vanhukset ovat tänä päivänä yksinäisiä, sanoo Heikki Markko.
 – Usein matkojen aikana puhutaan hyvin syvällisiä asioita - niinkin syvällisiä, että lopuksi sanon muistavani heitä iltarukouksessa. Monia vanhuksia painaa huoli esimerkiksi lapsista ja lapsenlapsista, kertoo Paula Markko.
 Hän huomauttaa, että yksinäisyydessä huolet helposti kasvavat suuremmiksi.
 Paulan Pirssin invataksi on tuttu näky Isonkyrön lähialueen sivuteillä ja kauppojen parkkipaikoilla. Elina Kaakinen / Yle
 Laaja toimenkuva
 Vaikka taksinkuljettaja taipuu välillä jopa sielunhoitajaksi, painottuu työ käytännön asioiden hoitamiseen.
 – Voi sanoa, että kaikkea muuta on tullut vastaan paitsi marjojen poimimista, nauraa Heikki Markko.
 Palvelukyytimatkojen aikana voidaan perinteisten pankki-, apteekki- ja kauppa-asioiden lomassa istuttaa kukkia, siivota hautoja tai tehdä vaikka pieniä remonttihommia.
 – Esimerkiksi lääkärin vastaanotolla toimin myös ikään kuin muistina. Asiakkaan luvalla kerron omaisille, mitä lääkäri on sanonut ja mitä asioita vastaanotolla on tullut esille, toteaa Paula Markko.
 Maaseututaksin toimenkuva on varsin laaja.
 Paula Markko muistelee hymyssä suin tapausta, jolloin lääkäri ei osannutkaan pukea vanhukselle tukisukkia takaisin jalkaan. Markko senkin homman hallitsi.
 – Lääkäri ihmetteli, kuka oikein olen ja vastasin hänelle, että ihan tällainen taksiyrittäjä olen.
 Tulevaisuus huolettaa
 Taksiliiton toimitusjohtaja  Timo Koskinen  muistuttaa, että taksinkuljettajat ovat perinteisesti tehneet tärkeää ja arvokasta työtä haja-asutusalueilla vanhusten parissa.
 Asiakkaat on haettu sisältä autoon, joskus autettu vaatteetkin päälle ja sitä ennen ehkä lakaistu jo rappuset.
 – Tuskin kaupungin keskustassa asuva vanhus saa tai osaa edes pyytää taksikuljettajalta samanlaista palvelua, jota taksit ovat aina tarjonneet maaseudulla ja pienillä paikkakunnilla, toteaa Koskinen.
 Koskinenkin tietää, että kotona asuvien vanhusten kunnon heikkeneminen on tuonut uusia haasteita taksinkuljettajille ja heidän roolinsa on entisestään kasvanut.
 Koskinen toivoo, että maaseudulle löytyisi jatkossakin taksiyrittäjiä ja nimenomaan sellaisia yrittäjiä, jotka sitoutuvat hoitamaan maaseututaksin monialaisia tehtäviä.
 Itsestään selvää se ei ole. Maaseudulta palvelut karkaavat yksi kerrallaan suurempiin keskuksiin - käykö jatkossa niin taksipalveluillekin?
 – Maaseudun takistoiminta on vedenjakajatilanteessa, toteaa Koskinen.
 Heikki Markko tuntee monet asiakkaansa jo 70-luvulta lähtien.  Elina Kaakinen / Yle
 Tuttu ja turvallinen
 Reilu vuosi sitten Kela-taksien tilaukset keskitettiin tilausvälityskeskuksiin ja Kela-taksien käyttäjät menettivät mahdollisuuden valita itse taksinsa.
 Kuntien maksamissa palvelukyydeissä käytännöt vaihtelevat. Paikoin niidenkin tilaukset on vahvasti keskitetty.
 – Mitä pienemmille paikkakunnille mennään, sitä yleisempää edelleen onneksi on, että asiakas saa itse valita palvelunsa, toteaa Timo Koskinen.
 Isossakyrössä palvelukyytiasiakkaat voivat itse päättää, minkä taksin tilaavat. Isonkyrön Lehmäjoella asuva  Auli Pukkinen  toivoo hartaasti, että valinnanvapaus säilyy jatkossakin.
 Kun taksinkuljettajalle avaa kotinsa oven, antaa hänen haltuunsa lompakkonsa ja pankkikorttinsa tai ottaa hänet saattajaksi lääkärin vastaanotolle, täytyy luottamuksen olla kohdillaan.
 – Eihän vieraisiin voi luottaa samalla tavalla kuin tuttuihin.
 Pukkinen on Paula ja Heikki Markon vakioasiakkaita. Hän käyttää pyörätuolia ja on siksi joutunut turvautumaan taksipalveluihin jo reilusti yli 10 vuoden ajan. Kotona asuminen ei onnistuisi, ellei takseja olisi.
 – Eihän täältä mihinkään pääsisi. Pitkä matka tällä olisi pyöritellä kirkolle, napauttaa sivukylällä asuva Pukkinen.
 Paula Markko touhuaa tottuneesti Auli Pukkisen keittiössä. Elina Kaakinen / Yle
 Yhteiset kahvit
 Tämänkertaisella asiointimatkalla Paula Markko kuskaa asiakkaansa pankkiin, apteekkiin ja ruokakauppaan. Pankissa ja apteekissa Markko hoitaa asiat Pukkisen puolesta, mutta kauppaan lähdetään yhdessä.
 – Asiakas pääsee itse valitsemaan ostoksensa ja näkee siinä samalla muita ihmisiä, usein tuttujakin tulee kaupassa vastaan, toteaa Markko.
 – Onhan se tärkeää, että pääsee välillä ulos neljän seinän sisältä, vahvistaa Pukkinen.
 Pukkinen kertoo vuosien varrella ystävystyneensä taksinkuljettajien kanssa. Juttu luistaa autossa hyvin sekä Paula että Heikki Markon kanssa.
 – Heikki on vähän kiireisempi. Kun tullaan reissulta kotipihaan, Heikki usein menee ajan voittamiseksi jo edeltä laittamaan kahvinkeittimen päälle ja ottaa minut autosta ulos vasta sen jälkeen, nauraa Pukkinen.
 Jos suinkin aikaa on, asiointimatkan päätteeksi juodaan yhteiset kahvit Pukkisen keittiön pöydän ääressä.
 Aiheesta voi keskustella 19.8. klo 22 saakka.

Maaseudun taksikuski on vanhuksen mukana lääkärissä, kaupassa ja kahvipöydässä:  "Kaikkea muuta on tullut vastaan paitsi marjojen poimimista"


Summary: Ulkoministeri Mohammed Javad Zarif tapaa tasavallan presidentti Sauli Niinistön ja ulkoministeri Pekka Haaviston.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Persianlahden viime aikoina kiristyneen tilanteen keskipisteessä olevan Iranin ulkoministeri  Mohammed Javad Zarif  vierailee tänään Suomessa. Zarif tapaa tasavallan presidentti  Sauli Niinistön , ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) ja kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnarin  (sd.).
 – Odotan mielenkiinnolla keskustelua Iranin ulkoministeri Zarifin kanssa. Jännitteet Persianlahdella heijastuvat koko maailmaan. Tässä tilanteessa dialogin ylläpitämisen tärkeys korostuu, ulkoministeri Haavisto on kommentoinut tapaamista etukäteen.
 Zarifin Suomen-vierailulla esiin nousevat kansainvälisen tilanteen sekä Suomen ja Iranin suhteiden lisäksi Suomen EU-puheenjohtajuus ja Iranin ihmisoikeustilanne.
 Yle näyttää Zarifin ja Haaviston tiedotustilaisuuden  Areenassa suorana lähetyksenä klo 13.30 alkaen .
 Suomesta Zarif jatkaa matkaansa Ruotsiin ja Norjaan.
 Tunnelma Persianlahdella kiristynyt kesän mittaan
 Jännitteet Persianlahdella ovat lisääntyneet sen jälkeen, kun Yhdysvallat ilmoitti vetäytyvänsä Iranin ydinsopimuksesta. Vuonna 2015 solmitussa ydinsopimuksessa sovittiin Iraniin kohdistuvien talouspakotteiden purkamisesta, jos Iran pidättäytyy ydinaseen valmistamisesta.
 Yhdysvaltain hallinto ilmoitti elokuun alussa asettavansa propagandaministeriksi kutsumaansa Zarifia vastaan pakotteita.
 Lisäjännitteitä ovat tuoneet kesän aikana tehdyt laivojen pysäytykset niin Persianlahdella kuin Gibraltarillakin.
 Lisää aiheesta:
 Iranilainen öljytankkeri on lähtenyt Gibraltarilta – Matkalla kohti Kreikkaa
 Yhdysvallat asetti pakotteita Iranin ulkoministerille – Trumpin hallinto kutsuu Zarifia "propagandaministeriksi"
 Iran aikoo käynnistää raskasvesireaktorinsa uudelleen
 Ranska pyrkii parantamaan Iranin ja lännen kiristyneitä välejä aktiivisella diplomatialla

"Jännitteet Persianlahdella heijastuvat koko maailmaan" – Katso Suomessa vierailevan Iranin ulkoministerin tiedotustilaisuus suorana klo 13.30


Summary: Kouluvalmentaja on lasten tukena koulussa ja joskus myös vapaa-ajalla. Lapualla kouluvalmentajuudesta on hyviä kokemuksia.

Maiju Raitanen  on toiminut vuoden ajan kouluvalmentajana Lapuan alakouluilla. Hän on havainnut, että monella oppilaalla on arkisissakin taidoissa paljon tuen ja ohjauksen tarvetta.
 – Peruskoulurutiinit voivat osoittautua hankaliksi. Oppilaalla saattaa olla pulmia tarkkaavaisuudessa ja käytöksessä. Hankaluuksia saattaa ilmetä myös kaveri-, tunne- sekä vuorovaikutustaidoissa, Raitanen sanoo.
 Yhdessä kouluvalmentajan kanssa etsitään keinoja lapsen tai nuoren arjen helpottamiseksi. Siinä missä perinteiset koulun tukimuodot ovat rajoittuneet kouluajalle, kouluvalmentaja on kokonaisvaltaisena tukena sekä koulussa että vapaa-ajalla.
 Lapuan kaupungin opetuspäällikkö  Juho Norrenan  mukaan oppilailla on nykyään paljon haasteita, joihin ei ole olemassa suoraa mittatilausratkaisua.
 – Koulu ajatellaan historiallisesti omana kokonaisuutenaan, joka on oma maailmansa ja todellisuutensa. Nyt on kuitenkin havahduttu siihen, että koulun ulkopuoliset haasteet heijastuvat myös tänne.
 OAJ suhtautuu varauksella
 Viime syksynä Opetushallitus jakoi valtion erityisavustusta esi- ja perusopetuksen sekä varhaiskasvatuksen koulutuksen tasa-arvon edistämiseen sekä siihen liittyviin kokeiluihin vuosille 2019-2020. Rahoitusta haettiin myös kouluvalmentajien palkkaamiseen.
 Avustuksen erityisenä kohteena olivat oppilaat, joiden koulupolku on vaarassa katketa, joilla on paljon aiheettomia poissaoloja ja jotka jatkuvasti alisuoriutuvat.
 Kouluvalmentaja on tehtävänä vielä toistaiseksi melko uusi. Eri kunnissa ja kaupungeissa vastaavanlaista toimintaa on eri nimikkeiden alla. Kouluvalmentajaa vastaavia tehtäviä on ainakin Helsingissä ja useissa kunnissa Pohjanmaalla.
 OAJ:n kehittämispäällikkö  Jaakko Salo  kertoo, että kouluvalmentajien kaltaiset uudet ammattiroolit ovat nousseet ajan muoti-ilmiöksi kouluissa. Tärkeämmäksi hän kuitenkin nostaisi koulujen lain mukaisen perustehtävän, opetuksen laadun tukemisen.
 Salon mukaan rajalliset resurssit tulisi ohjata koulun perustehtävien tukemiseen.
 – Opettajan ammattitaitoon ja perustehtävään kuuluu oppilaan oppimisen, kasvun ja koulunkäynnin kokonaisvaltainen tukeminen. Opetusresurssien karsiminen ja esimerkiksi ryhmäkokojen kasvattaminen tekevät tämän vaikeaksi. Ratkaisua pitäisi hakea näiden perustehtävien tukemisesta eikä uusia ammattitehtäviä keksimällä, Salo sanoo.
 Norrenan mukaan kouluissa tehtävää opettajan perustyötä on hyvä vahvistaa, mutta sille on varattava omat resurssinsa. Kouluvalmentajatoiminta rahoitetaan koulunkäyntiohjaajille varatuista määrärahoista.
 – Tarvitsemme kouluun eri rooleissa olevia henkilöitä. Osan on hyvä olla irti opettajan asemasta ja esimerkiksi sen sisällään pitämistä kurinpito- ja arviointivelvollisuuksista. Kouluvalmentajan rooli on olla helposti ja matalalla kynnyksellä lähestyttävä aikuinen, Norrena sanoo.
 Monella koululaisella on yhä moninaisimpia haasteita.  kouluvalmentaja tukee oppilaiden hyvinvointia ja koulunkäynnin sujumista  Iina Thomsson/Yle
 Lähellä oppilasta
 Kouluvalmentaja tukee lapsen tai nuoren oppimista, koulunkäyntiä, kasvua ja kehitystä sekä kuuntelee murheita ja on läsnä. Joustava työaika mahdollistaa työskentelyn myös oppilaan vapaa-ajalla.
 – Aamulla saatan esimerkiksi lähteä oppilasta koulumatkalle vastaan ja saatella hänet kouluun. Lapualla kouluvalmentaja tekee myös kotikäyntejä, Raitanen kertoo.
 Työskentely-ympäristöä ovat myös luokat ja välitunnit. Kouluvalmentaja on siellä, missä oppilas häntä milloinkin tarvitsee.
 Työpäivä alkaa usein aamulla tukitiimin tapaamisella. Tähän tiimiin kuuluvat esimerkiksi tukitoimista vastaava apulaisrehtori, koulukuraattori ja terveydenhoitaja.
 – Käymme läpi, mitä kenenkin oppilaan kanssa on edellispäivänä tehty ja mietimme päivän työjakoa.
 Kouluvalmentaja ei vietä koko lukuvuotta yhdessä luokassa tai saman oppilaan kanssa. Raitanen kiertää Lapualla eri alakouluilla oppilaiden tarpeiden mukaan. Yleensä tapaamiset kouluvalmentajan kanssa ovat intensiivisiä jaksoja. Joitakin oppilaita kouluvalmentaja voi kuitenkin tavata säännöllisesti esimerkiksi kerran viikossa.
 – Aluksi saatan olla oppilaan kanssa tekemisissä päivittäin ja sitten pikkuhiljaa irrottaudun siitä. Yhteys oppilaaseen ei kuitenkaan katkea kokonaan, sillä jossain vaiheessa tuen tarve saattaa herätä uudelleen.
 Poissaolot vähentyneet
 Kouluvalmentaja tekee tiiviisti töitä muun koulun henkilökunnan kanssa, kuten opettajan, erityisopettajan ja koulukuraattorin kanssa. Tiiviillä yhteistyöllä pyritään myös nopeasti havaitsemaan oppilaiden haasteet koulussa ja tarjoamaan apu niihin.
 Oppilaan tarpeesta kouluvalmentajaan neuvotellaan aina vanhempien kanssa ja kouluvalmentaja voi myös toimia linkkinä muihin mahdollisiin apu- ja tukipalveluihin.
 Lapualla kouluvalmentajatoiminnasta on saatu positiivista palautetta sekä huoltajilta että koulun väeltä. Tänä syksynä Lapuan yläkoululla aloitti oma kouluvalmentaja.
 – Oppilaan tukeminen on erityisen tärkeää opintojen nivelvaiheissa, kuten yläkouluun siirryttäessä, Norrena avaa.
 Konkreettinen esimerkki siitä, miten kouluvalmentajan työ on vaikuttanut Lapualla näkyy oppilaspoissaolojen vähentymisessä. Muuten tällaisen toimen hyötyä on Norrenan mukaan melko mahdotonta mitatata esimerkiksi säästöissä.
 Lapuan opetuspäällikkö Juho Norrena kertoo, että kouluvalmentajan toiminnasta on saatu huoltajilta hyvää palautetta.  Iina Thomsson/Yle
 – Tarvitsemme ratkaisuja, jotka pystyvät yhdistelemään erilaisia tukimuotoja. Näin olemme lähempänä avuntarvitsijaa ja henkilökohtaisemmin kontaktissa häneen, olematta kuitenkaan leimaava tukimuoto, Norrena sanoo.

Kouluvalmentajat yleistyvät kouluissa: "Tarvitsemme kouluihin eri rooleissa olevia henkilöitä" – OAJ vieroksuu uusien ammattinimikkeiden keksimistä


Summary: Uusi Tampereen lasten ja nuorten sairaala on viittä vaille valmis. Ensimmäiset potilaat siirtyvät uusiin tiloihin 16. syyskuuta.

Projektipäällikkö Kirsi Arvonen kulkee kiireisenä lasten ja nuorten sairaalan uutuuttaan hohtavalla käytävällä. Vielä neljä viikkoa ja ensimmäiset potilaat vanhoilta osastoilta pääsevät uusiin tiloihin.
 – Nyt odotellaan uusia huonekaluja ja varusteita ja varmistellaan, että kaikki toiminnot on käytössä, kun muutetaan, Arvonen sanoo.
 Teiskontien varteen rakennetun uuden Tampereen lasten- ja nuortensairaalan tunnistaa ulkoseinien sinisestä sävystä. Sairaala sijaitsee keskeisellä paikalla, Tampereen yliopistosairaalan uuden sisäänkäynnin oikealla puolella. Uusi pääsisäänkäynti avataan 28. syyskuuta.  Heli Mansikka / Yle
 Rakennusprojekti on kestänyt neljä vuotta. Lastentautien vastuualueen ylilääkäri Marja-Leena Lähdeaho ei jää kaipaamaan vanhan lastenpoliklinikan vanhanaikaisia ja ahtaita tiloja, joissa yhteen huoneeseen on mahdutettu neljäkin lasta vanhempineneen.
 – Katson tätä kovasti iloisin ja kiitollisin miettein. On päästy pitkä tie eteenpäin, ja nyt meille on tulossa hieno sairaala, Lähdeaho sanoo.
 Ylilääkäri Marja-Leena Lähdeaho haluaa kiittää kaikkia perheitä ja työntekijöitä, jotka ovat osallistuneet uuden sairaalan suunnitteluun. Jussi Mansikka / Yle
 Uudessa sairaalassa neliöitä on 19 000. Lähes jokainen potilas saa oman huoneen.
 – Jatkossa potilashuoneissa on vanhemmillakin yöpymismahdollisuus ja vanhemmat voivat olla lapsensa kanssa täällä sen hoitojakson ajan. Se on iso etu paranemisessa, Lähdeaho sanoo.
 Lasten ja nuorten sairaalan potilashuoneet ovat isoja ja valoisia. Taustalla näkyy omaisten yöpymiseen tarkoitettu ns. laivasänky, jonka saa yöksi nostetua seinälle. Tilojen kalustaminen alkaa tällä viikolla. Heli Mansikka / Yle
 Uusissa tiloissa iloa ja valoa silmälle tuovat lasiseinät, hempeät värit, isot eläinvalokuvat ja hauskat piirroshahmot.
 Tärkeintä on kuitenkin toiminta: iso harppaus on, että sairaalaan saadaan keskitettyä kaikki lasten ja nuorten hoito, niin fyysiset kuin psyykkisetkin sairaudet.
 Taysin etupihahanke 250 miljoonaa maksavaan hankkeeseen kuuluvat kolme uudisrakennusta ja pysäköintihalli Tays Sydänsairaala otettiin käyttöön toukokuussa 2018 Lasten ja nuorten sairaala aloittaa toimintansa 16. syyskuuta Uusi pääaula otetaan käyttöön 28. syyskuuta, Tampereen päivänä D-rakennus otetaan käyttöön tammikuussa 2020 D-rakennukseen tulee Taysin Syntymäpaikka sekä tuki- ja liikuntaelinsairaudet, verisuonikirurgia, toimenpidekardiologia ja välinehuolto 450-paikkainen maanalainen pysäköintilaitos on jo osin käytössä
 Lähdeaho sanoo, että somaattisten ja psyykkisten sairauksien hoidon keskittäminen on valtakunnallisestikin merkittävä asia.
 – Potilaan tutkimiseen ja hoitoon liittyvä vuoropuhelu on jatkossa paljon helpompaa ja yksikertaisempaa. Erityisesti nuorisopsykiatrialle se on iso muutos, koska tähän mennessä nuorisopsykiatria on toiminut useissa pisteissä kaupungin alueella, Lähdeaho sanoo.
 Lasten ja nuorten sairaala on rakennettu kokonaan julkisin varoin, osana Pirkanmaan sairaanhoitopiirin etupihahanketta, joka on Taysin historian isoin rakennusprojekti. Hankkeen kokonaiskustannus on reilut 250 miljoonaa euroa.
 Lahjoitusvaroilla älyseiniä
 Projektinjohtaja Jarko Keivaara sanoo, että Lasten ja nuorten sairaalan osuutta kokonaiskustannuksista ei voi tarkasti erotella. Koko projekti valmistuu aikataulussa, esimerkiksi uusi pääsisäänkäynti otetaan käyttöön Tampereen päivänä 28. syyskuuta.
 Sairaalan D-osa, johon tulee myös uusi synnytysosasto, otetaan käyttöön tammikuussa 2020.
 – Rakentaminen ei lopu Taysissa tämänkään jälkeen eivätkä nämäkään rakennukset tule täydellisiksi kerralla. Hoidot muuttuvat ja myös tilojen pitää kehittyä sen mukana, Keivaara sanoo.
 Taysin etupihahankkeen projektinjohtaja Jarko Keivaara uskoo, että sairaalaan saapuminen helpottuu merkittävästi, kun uusi pääsisäänkäynti saadaan käyttöön 28. syyskuuta. Pysäköintihallista pääsee liukuportaita pitkin suoraan pääaulaan. Jussi Mansikka / Yle
 Uutta lastensairaalaa varten on myös kerätty yli miljoona euroa lahjoitusvaroja. Osa rahoista päätyy tammikuussa avattavan synnytyssairaalan vastasyntyneiden teho-osaston älyseiniin, mutta lahjoituksilla saadaan myös paljon muuta, esimerkiksi monitoimipäätelaitteet jokaiselle potilaspaikalle.
 – Päätelaitteiden avulla voi käydä vaikka koulua ja pitää yhteyttä kavereihin ja kotiin. Me rahoitamme kaikkea sitä ekstraa, mitä ei muuten saada aikaan tämmöiseen sairaalaan, Tampereen Lastenklinikan Tuki -yhdistyksen toiminnanjohtaja Susanna Lohiniemi sanoo.
 Tampereen Lastenklinikan tuki ry on kerännyt miljoona euroa Taysin uuden lasten ja nuorten sairaalan varustamiseen, kertoo toiminnanjohtaja Susanna Lohiniemi. Lahjoitusvaroja on käytetty mm. uuden sairaalan seiniä elävöitäviin suuriin eläinkuviin. Jussi Mansikka / Yle
 Pirkanmaalaisten perheiden lisäksi uusi sairaala palvelee myös niin sanotun erityisvastuualueen ihmisiä, esimerkiksi Kanta- ja Päijät-Hämeestä sekä Pohjanmaalta tulevia potilaita.
 Projektipäällikkö Kirsi Arvonen uskoo, että sairaalan valmistuminen on helpotus kaikille työntekijöille, mutta ennen kaikkea perheille.
 – Se on se, mitä kohti mennään – perheiden parasta.
 Kirsi Arvonen tuli lasten ja nuorten sairaalan projektipäällikön pestiin lasten poliklinikan osastonhoitajan paikalta. Hän sanoo, että homma on ollut opettavainen. "Ensin piti opetella ymmärtämään rakentajien puhetta ja saada heidät ymmärtämään hoitotyön tarpeet." Jussi Mansikka / Yle

Uudessa Tampereen lasten ja nuorten sairaalassa lähes kaikki  saavat oman huoneen ja vanhemmillekin on sänky – enää kuukausi odotusta


Summary: Putkella kuljetetaan maakaasua Venäjältä keskiseen Eurooppaan. Osa putkesta sijoitetaan Suomen talousvyöhykkeelle.

Korkein hallinto-oikeus on tänään antamallaan ratkaisulla pitänyt voimassa Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksen, jolla venäläinen Nord Stream 2 AG voi sijoittaa kaksi maakaasuputkea Suomen talousvyöhykkeelle.
 Putken on tarkoitus kuljettaa maakaasua Venäjältä keskiseen Eurooppaan. Putken pituus Itämerellä Venäjältä Saksaan on yhteensä 1 200 kilometriä, joista Suomessa 374 kilometriä.
 Leena Luotio / Yle
 Puolaan rekisteröity ympäristöjärjestö Client Earth Prawnicy dla Ziemi valitti aluehallintoviraston päätöksestä Vaasan hallinto-oikeuteen, joka ei tutkinut valitusta. Hallinto-oikeus katsoi, että järjestön sääntöjen mukainen toiminta-alue ei kattanut Suomen talousvyöhykettä.
 KHO tutki järjestön valituksen välittömästi. Suomen talousvyöhykettä koskeva kaasuputkihankkeen ympäristövaikutusten arviointimenettely oli toteutettu kansainvälisten sopimusten ja Suomen lainsäädännön mukaisesti, KHO toteaa päätöksessään.
 Venäläisen Gazpromin kaasuputkihankkeen  on määrä valmistua vuoden 2019 lopulla.
 Maakaasuputki  on herättänyt keskustelua  muun muassa siitä, lisääkö se EU:n riippuvuutta Venäjän kaasusta.
 Lue lisää :
 Nord Stream 2 saattaa viivästyä Tanskan takia, mutta Eurooppa tarvitsee Venäjän kaasua politiikasta huolimatta – mistä kaasusodassa on kyse?
 Kiistanalaisen Nord Stream 2 -maakaasuputken asentaminen alkoi Suomenlahdella
 Suomi antoi luvan Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamiselle

Korkein hallinto-oikeus hylkäsi puolalaisen ympäristöjärjestön valituksen: Nord Stream -maakaasuputkihankkeelle ei esteitä Suomessa


Summary: Kansainväliset MotoGP-tallit testaavat kahden päivän ajan pyöriään Kymi Ringillä Iitissä.

Sade onviivästyttänyt ratamoottoripyörien pääsyä uudelle Kymi Ringin radalle Iitissä. Testiajojen ensimmäinen päivä käynnistyi virallisesti kello 10, mutta MotoGP -tallit ovat jääneet varikkoalueelle odottamaan sateen taukoamista.
 Moottoriliiton hallituksen puheenjohtajan  Tapio Nevalan  mukaan tallit eivät halua ottaa riskejä.
 – Uudella ajamattomalla asfaltilla voi olla myös pölyä, ja se tekee radan sateella hyvin liukkaaksi, sanoo Nevala.
 Testiajoja on aamun aikana saapunut seuraamaan katsomoalueelle arviolta muutamia satoja ihmisiä. Tiet Kymi Ringille ovat olleet aika ajoin ruuhkaisia.
 Yle kokosi tähän juttuun Kymi Ringiin ja sen tulevaisuuteen liittyviä tietoja.
 Historialliset testit
 Ratamoottoripyöräilyn kuninkuusluokan eli MotoGP:n viralliset testiajot käynnistyvät tänään Kymi Ringillä Iitissä.
 Testiajoihin osallistuvat kaikki kuusi MotoGP-tiimiä: Aprilia, Ducati, Honda, KTM, Suzuki ja Yamaha. Suomen  Mika Kallio  on mukana KTM:n tehdastiimissä testikuljettajana.
 Mika Kallion mukaan Kymi Ring ei lukeudu MotoGP-sarjan nopeimpiin ratoihin. Isak Kullman / Red Bull Content Pool
 Kallio otti tuntumaa  uuteen rataan  viime perjantaina.
 – Rataa voisi luonnehtia haastavaksi. Ensimmäinen osuus on aika nopea, mutta suurin osa radasta on teknistä osuutta. Se on nopeuksiltaan keskikastia MotoGP:n MM-sarjan radoista, Kallio kertoo.
 MotoGP-tiimit keskittyvät testaamaan renkaita, pyörien säätöjä ja myös uusia osia.
 Testitiimit ajavat molempina päivinä kello 10–17 välisenä aikana.
 Tapahtumatoimija Lahti Events vastaa testiajojen tapahtumajärjestelyistä. Lahti Events odottaa kaksipäiväiseen tapahtumaan 5 000–10 000 katsojaa. Lahti Events ilmoitti torstaina, että testiajojen 2000 paikan istumakatsomo on myyty loppuun.
 MotoGP-osakilpailu ensi vuonna
 Testit ovat Kymi Ringille tärkeät. Ne pohjustavat ratamoottoripyöräilyn MM-osakilpailua, joka on tarkoitus ajaa Iitissä vuoden kuluttua kesällä 2020.
 Kymiring Events Oy on tehnyt sopimuksen MotoGP-osakilpailun järjestämisestä promoottorina toimivan Dorna Sportsin kanssa. Sopimus kattaa vuodet 2020–2024. Dorna Sports vahvistaa Suomen osakilpailun tarkan päivämäärän myöhemmin syksyllä.
 Dorna Sports odottaa ensi vuoden MotoGP-viikonloppuun kaikkiaan 100 000 katsojaa.
 Testiajojen aikaan Kymi Ringin varikkoalueesta on valmiina yksi kolmannes. Pyry Sarkiola / Yle
 Kymiringin Oy:n toimitusjohtaja  Markku Pietilän  mukaan odotettu katsojamäärä ei ole utopiaa. Esimerkiksi venäläisten moottoriurheiluvieraiden uskotaan saapuvan paikalle.
 Rajamuodollisuudet mukaan lukien Pietarista Kouvolaan matkustaa noin kahdessa tunnissa. Kouvolasta ajaa radalle Iittiin alle vartissa.
 – Pietarista voimme odottaa paikalle paljon vieraita. Pelkästään testiajoihin on tulossa varsin paljon venäläistä mediaa paikalle. Tietysti vieraita odotetaan myös muualta ulkomailta. Helsinki-Vantaalta pääsee myös nopeasti Kouvolaan, Pietilä sanoo.
 Kymiring Oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilä on tottunut vastaamaan epäileviin puheisiin MotoGP-viikonlopun yleisömäärästä.
 – Suomen skaalassa tapahtuman suuruus on poikkeuksellinen. Moni sanoo, että se ei ole mahdollista, mutta uskon että se on. Täytyy muistaa, että Suomessa järjestetään kymmenientuhansien ihmisten konserttitapahtumia, jotka olisivat varmasti suurempia, mutta paikalle ei saa ottaa enempää ihmisiä, Pietilä sanoo.
 Kymiring Oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilä ei pidä kovia ensi vuoden katsojatavoitteita utopiana. Pyry Sarkiola / Yle
 Ainoa korkeimmat vaatimukset täyttävä GP-rata Pohjoismaissa
 Kymi Ringin alue on kooltaan noin 180 hehtaaria. Se sijaitsee Iitissä, Kouvolan ja Lahden välisen valtatien varressa.
 Kymi Ring täyttää FIM:n ja FIA:n korkeimmat GP-ratavaatimukset. Kymi Ring on ainoa korkeimmat vaatimukset täyttävä GP-rata Pohjoismaissa.
 Radan pituus on 4,6 kilometriä ja korkeuseroa on 23 metriä. Radan leveys on 12–15 metriä ja siinä on 18 kaarretta.
 Rata-alueen maisemointi on hyvin keskeneräistä Kymi Ringillä. Pyry Sarkiola / Yle
 Kymiring Oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilän mukaan radan rakentaminen on maksanut tähän mennessä hieman alle 20 miljoonaa euroa. Rata-alueella on vielä paljon tehtävää.
 Pietilä arvioi, että ennen ensi vuoden MotoGP-kilpailua ratayhtiö käyttää Kymi Ringin alueeseen vielä noin 10 miljoonaa euroa.
 – Isoin investointi on varikkorakennuksen viimeisteleminen. Testeissä varikkorakennusesta on käytössä vasta noin kolmasosa. Lisäksi ratayhtiön on saatettava kuntoon alueen muu infra, kuten rata-alueen tiestö, Pietilä kertoo.
 Rakennusmiehet urakoivat Kymi Ringin rata-alueella vielä perjantaina. Pyry Sarkiola / Yle
 Keskusteluja Suomen rallin erikoiskokeesta
 Kymi Ringille etsitään koko ajan muitakin kilpailuja ensi vuodelle MotoGP-viikonlopun lisäksi.
 Se tiedetään jo, että Kymi Ringillä järjestetään ensi kesänä  motocrossin MM-osakilpailu . Kymi Ringillä ajettava Suomen osakilpailu on lisätty kansainvälisen moottoriliitto FIM:n MM-kisakalenteriin seuraaviksi kolmeksi vuodeksi.
 Ratayhtiö on keskustellut AKK Motorsportin kanssa siitä, että se saisi järjestettäväkseen yhden erikoiskokeen Jyväskylän MM-rallista ensi vuonna.
 – Erikoiskokeen järjestäminen täällä olisi merkittävä tapahtuma. Uskomme sen kiinnostavan ihmisiä, Markku Pietilä sanoo.
 Lisäksi ratayhtiö on käynyt ensimmäisiä tunnusteluja saksalaisten vakioautojen DTM-sarjan MM-osakilpailun järjestämisestä tulevaisuudessa.
 Formulasirkus Iittiin?
 Radan laatuluokitus mahdollistaisi tulevaisuudessa myös Formula 1 -kisan järjestämisen.
 Formula 1 -autojen saapuminen Kymi Ringille on kuitenkin vielä pitkän matkan päässä. Pietilä arvioi, että loppupeleissä F1-kisan saaminen on kiinni siitä, halutaanko F1-kalenteria laajentaa Pohjoismaihin.
 Pietilän mukaan F1-sarjan omistaja, yhdysvaltalainen mediajätti Liberty Media on tietoinen Kymi Ringin käänteistä.
 – He tietävät tarkasti miten Kymiringin tilanteet ovat edenneet. Tapahtuman rahoitus olisi varmasti F1-kisan kohdalla suurin haaste.
 Viime vuonna Kööpenhaminan on uutisoitu olleen kiinnostunut isännöimään F1-sirkusta katuradalla.  Sittemmin hanke on ottanut takapakkia , kun maan hallitus ja Kööpenhaminan viranomaiset eivät päässeet sopuun kustannuksista.
 Viimeksi Pohjoismaissa ajettiin F1-kisa vuonna 1978 Etelä-Ruotsissa Anderstorpissa. Kisan voittoon ajoi tuolloin  Niki Lauda .
 – Uskon että tulevaisuudessa F1:ssä ollaan tulossa pois päin katuradoista. Niillä kisat ovat tylsiä, koska kookkaat autot eivät sovi tekemään ohituksia. Jos katuradat väistyvät ei muita vaihtoehtoja F1-kisalle Pohjoismaissa ole, Kymiring Oy:n toimitusjohtaja Markku Pietilä sanoo.
 Kymi Ringin ratayhtiö on seurannut tarkasti myös Venäjälle rakenteilla olevan Igoran moottoriratahankkeen etenemistä. Rata sijaitsee Raudussa, noin sata kilometriä Viipurista Laatokan suuntaan.
 Radan profiilin suunnitellut saksalaisarkkitehti   Hermann Tilke  kommentoi viime vuonna  Motorsport.com -sivustolle, että radasta tulee alkuvaiheessa kakkoskategorian rata. Täten se ei olisi F1:lle sopiva. Tilke lisäsi kuitenkin, että kategorian korottaminen on mahdollista. Se vaatisi alueelle parempaa infrastruktuuria.
 Tänä vuonna Venäjän F1-kisa ajetaan Sotshin olympiamaisemissa.

Valtavan MotoGP-tapahtuman alku lässähti Kymi Ringillä – ratamoottoripyörät eivät pääse radalle sateen vuoksi


Summary: Vientimarkkinoiden heikkous painaa Suomea, mutta kasvu hidastuu myös kotimarkkinoilla.

OP-ryhmä veivaa alaspäin ennustettaan Suomen talouskasvusta. OP odottaa Suomen talouden kasvavan tänä vuonna 1,2 prosenttia ja ensi vuonna enää 0,5 prosenttia.
 Vielä keväällä OP ennakoi tälle vuodelle 1,6 prosentin ja ensi vuodelle 0,8 prosentin kasvua.
 OP:n mukaan tuoreet tiedot kertovat, että Suomen talouden kasvu hidastui selvästi jo talvella. Toistaiseksi vienti on vetänyt kohtalaisesti vanhojen tilausten ansiosta, mutta ensi vuonna vientimarkkinoiden heikkenevä suhdannekehitys alkaa näkyä selvemmin. OP:n mukaan Suomen vienti kasvaa tänä vuonna kaksi prosenttia, mutta ensi vuonna enää puoli prosenttia.
 Samalla OP katsoo kasvun hidastuvan yksityisessä kulutuksessa, kun säästämisaste nousee ensi vuonna jo kolmatta vuotta peräkkäin. Säästämisen lisääntyminen johtuu pitkälti suhdanneluonteisesta vaihtelusta, mutta taustalla voi olla myös pidempiaikaisia syitä, kuten väestön ikääntyminen, OP arvioi.
 Lisäksi investointien veto hiipuu, kun asuinrakentamisen investoinnit vähenevät tänä ja ensi vuonna.
 – Vientimarkkinoiden kangertelu painaa Suomea, mutta myös kotimarkkinoiden näkymät ovat vaisuhkot. Talous painuu ryömintävaihteelle, mutta taantuman eväät eivät ole vielä kasassa. Talouden yleistilanne säilyy myös kohtalaisena niin yritysten kuin kotitalouksien näkökulmasta, sanoo OP:n pääekonomisti  Reijo Heiskanen  tiedotteessa.
 Työllisyyskasvu vaisua
 Työllisyyden kohentuminen lähes pysähtyy talouskasvun hidastuessa. OP:n papereissa työllisyysaste on tänä vuonna 72,6 prosenttia ja ensi vuonna 72,9 prosenttia.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen keskeinen tavoite on saada työllisyysaste nousemaan 75 prosenttiin vuoteen 2023 mennessä. Tilastokeskuksen mukaan työllisyysasteen trendi oli kesäkuussa 72,5 prosenttia. Heinäkuun työllisyysluvut julkistetaan huomenna tiistaina.
 OP arvioi julkisen talouden tasapainon heikentyvän ensi vuonna pääosin hallituksen ohjelmassaan esittämien toimien seurauksena. Samalla julkisen velan pieneneminen lähes pysähtyy ensi vuonna. OP:n mukaan julkisen talouden velka suhteessa bruttokansantuotteeseen on ensi vuonna 58 prosenttia.
 – Hieman elvyttävä politiikka sopii parin seuraavan vuoden suhdanteisiin, mutta tarvitsisi tuekseen pitkävaikutteisia toimia, jotka parantaisivat julkisen talouden kestävyyttä ja toisivat joustavuutta työmarkkinoille, Heiskanen sanoo.
 Lue lisää :
 Talousviisaat leikkaavat ennusteitaan, mutta Suomessa teollisuuden kovin ydin porskuttaa – ja se koskee suoraan yli 300 000 suomalaista
 Suomalaisten arviot omasta taloudestaan pysyivät vaisuina – työttömyystilanteen odotetaan synkkenevän
 USA:n kauppapolitiikka tuo tummia pilviä Euroopan taloustaivaalle – EU laskee ensi vuoden talousennustetta
 Saksan talous heikkenee – taantuma kolkuttaa, kun vienti vähenee
 Kiinan talouskasvu hidastui alimmilleen 27 vuoteen – kauppasota Yhdysvaltojen kanssa vaikuttaa selvästi

OP synkensi ennustettaan: Suomen talouskasvu hyytyy ensi vuonna puoleen prosenttiin


Summary: Suomen suojateillä loukkaantuu keskimäärin runsaat 220 ihmistä vuodessa.

Lahdessa keskustelu suojateiden turvallisuudesta on ryöpsähtänyt sosiaalisessa mediassa sen jälkeen, kun  auto törmäsi reilu viikko sitten 13-vuotiaaseen tyttöön , joka oli ylittämässä suojatietä.
 Tyttö oli ystävänsä kanssa ylittämässä tietä Vesijärvenkadulla, Puistokadun kohdalla. Kyseisessä kohdassa on käytössä kaksi kaistaa molempiin suuntiin.
 Tytöt olivat päässeet kaupunkiin menevien kaistojen yli, kun rautatieaseman suuntaan menossa ollut auto pysähtyi antamaan tietä jalankulkijoille. Viereisellä kaistalla ollut auto ei kuitenkaan pysähtynyt. Tyttö vietiin sairaalaan. Hän voi äitinsä,  Kati Nurmen , mukaan olosuhteisiin nähden hyvin.
 – Tytön kaveri ehti huutaa, että pysähdy, sieltä tulee auto.
 Nurmi kirjoitti tapauksesta  päivityksen Facebookiin , ja sitä on jaettu yli 14 000 kertaa. Nurmi toivoo, että perheissä käytäisiin keskustelua suojateiden turvallisuudesta.
 – Suojatie antaa sen väärän käsityksen, että jalankulkija on jotenkin suojassa. Sitähän se ei missään nimessä ole. Sitä illuusiota pitäisi hälventää. Suojatie on paras tienylityspaikka, mutta se ei ole turvallinen.
 Lapsenlapsia on ehdottomasti kielletty kulkemasta tästä.  Anneli Enqvist
 Lain mukaan suojatien pitäisi olla turvallinen paikka, mutta se velvoittaa myös jalankulkijaa, kommentoi vanhempi konstaapeli  Janne Ventomäki  Hämeen poliisista.
 – Se ei anna sellaista suojaa, mitä ihmiset kuvittelevat, vaikka sen lain mukaan pitäisikin.
 Viimeisen viiden vuoden aikana Suomen suojateillä on kuollut keskimäärin seitsemän ja loukkaantunut reilut 220 henkilöä vuodessa.
 Vaikka liikenteessä loukkaantuneiden jalankulkijoiden määrä on laskenut kymmenen vuoden aikana neljänneksellä, noin  kaksi viidestä kertoo joutuneensa  suojatiellä vaaratilanteeseen. Joka viides kertoo pelkäävänsä suojatien ylitystä tutulla reitillään.
 Tunnin aikana usea rikkoi lakia
 Seuraamme tunnin ajan liikennettä Vesijärvenkadulla. Tuon tunnin aikana usea autoilija rikkoo lakia ja jättää pysähtymättä, vaikka viereinen auto pysähtyy suojatien eteen.
 Moni jalankulkija pysähtyy ja kertoo Ventomäelle, kuinka vaarallinen risteys on, ja kuinka tilanteelle pitäisi tehdä jotakin.
 – Kuljen tästä monta kertaa viikossa. Jos en olisi varovainen, kuolisin ainakin kerran viikossa. Lapsenlapsia on ehdottomasti kielletty kulkemasta tästä, sanoo paikalle pysähtynyt  Anneli Enqvist .
 Lahden kaupungin liikenneturvallisuustyöryhmä kysyi kaupunkilaisilta, mitkä ovat Lahden liikenteessä vaaranpaikkoja. Vesijärvenkadun suojatiet nousivat esille kaupunkilaisten vastauksista.  Meeri Niinistö / Yle
 Onnettomuuteen joutuneen tytön äiti sanoo, että on aina pitänyt lahtelaista autoilukulttuuria välinpitämättömänä. Hän on kauhulla seurannut sosiaalisessa mediassa käytävää keskustelua ja pitää huolestuttavana esimerkiksi sitä, että jotkut kuskit kertovat, etteivät uskalla pysähtyä suojatien eteen.
 – Siiinä tulee se giljotiini-efekti: vaikka sinä pysähdyt, toisella kaistalla ei pysähdytä ja jalankulkija jää alle.
 Myös vanhempi konstaapeli Ventomäki on tietoinen tästä pelosta.
 – Siinä on mietittävä, onko jollakin äänimerkillä varoitettava jalankulkijaa, että toista kaistaa tullaan kovaa. Joskus olen tällaistakin nähnyt tehtävän. Jotenkin pitäisi osata ennakoida, sanoo Ventomäki.
 Suojateiden poistoa mietitään edelleen
 Lahden kaupungilla on paristakymmenestä eri tahosta koostuva liikenneturvallisuustyöryhmä, jossa Vesijärvenkadulla olevista kolmesta valottomasta suojatiestä on keskustelu viime vuonna.
 Viimeisen viiden vuoden aikana Suomen suojateillä on kuollut keskimäärin seitsemän ja loukkaantunut reilut 220 henkilöä vuodessa.  Meeri Niinistö / Yle
 – Pohdittiin paljon, mitkä suojatiet ovat tarpeellisia ja näistä suojateistä käytiin keskustelua. Ne ovat vielä työn alla, sanoo työryhmän jäsen ja koulutusohjaaja  Ari-Pekka Lattu  Liikenneturvasta.
 Suojateitä ei kuitenkaan noin vain poisteta. Liikenneturvallisuuden lisäksi pitää ottaa huomioon esimerkiksi liikenteen sujuvuus, ympäristö ja ihmisten kulkemistottumukset.
 – Jos mietitään liikennemääriä ja ympäristöä, voisivat ne turvallisempiakin olla. Liikenneturvallisuuden näkökulmasta ne eivät välttämättä ole tarpeellisia.

Katso video pahamaineiselta suojatieltä, jossa auto törmäsi 13-vuotiaaseen tyttöön – "Jos en olisi varovainen, kuolisin ainakin kerran viikossa"


Summary: Saarella on käynnissä sen historian suurin maastopalon sammutusoperaatio maalla ja ilmassa.

Kanariansaarten Gran Canarialla sammutetaan leviäviä maastopaloja.
 Viranomaiset ovat evakuoineet noin 5 000 ihmistä saaren keski- ja pohjoisosista. Asukkaita on evakuoitu Vallesecon, Moyan, Tejedan, Artenaran, Vega de San Mateon ja Gáldarin paikkakuntien alueilta.
 Evakuoinneista ovat kertoneet muun muassa espanjalaismediat  El País  ja  El Mundo .
 El Paísin mukaan turistien suosima Tejedan pikkukaupunki on määrätty kokonaan evakuoitavaksi.
 Kanariansaarten aluejohtajan  Ángel Víctor Torresin  mukaan palo ei ole hallinnassa, vaikka saarella on käynnissä sen historian suurin maastopalon sammutusoperaatio maalla ja ilmassa. Tilanteen ennustetaan jatkuvan vähintään tulevat kolme päivää.
 El Mundon haastattelema teknikko sanoo, että Gran Canarialla on jo joitain alueita, joita ei kyetä sammuttamaan. Sellainen on El Paísin mukaan esimerkiksi maastopalon päärintamalla Tamadaban suojelualueella.
 Maastopalojen liekit ovat korkeimmillaan 50 metrin korkuisia.
 Tulipalo sai alkunsa lauantaina Gran Canarian keskiosasta Vallesecosta.
 Lisää aiheesta:
 Jo 4000 evakuoitu maastopalojen vuoksi Gran Canarialla

Video: Gran Canarialla osaa maastopalosta mahdotonta saada sammutettua – 5 000 ihmistä evakuoitu


Summary: Maaseudun ja kaupunkien eläkeläiset ovat yhtä tyytyväisiä elämäänsä.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Eläketurvakeskus on selvittänyt laajalla kyselytutkimuksella eläkeläisten toimeentuloa. Tulosten mukaan maaseudun eläkeläisillä on kaupunkilaisia enemmän vaikeuksia toimeentulonsa kanssa.
 Maaseudulla asuvat eläkeläisten tulot ovatkin keskimäärin pienemmät kuin kaupungeissa elävien. Maaseudulla asuvista eläkeläisistä joka viidennen käteen jäävät tulot ovat alle tuhat euroa kuukaudessa, kaupungeissa pienituloisten määrä on puolet pienempi.
 Tulot heijastuvat suoraan toimeentuloon. Maaseudun eläkeläisistä 40 prosenttia kertoo, että kaikki raha kuluu välttämättömiin menoihin. Joka kolmannen mukaan heillä on vaikeuksia lääke- ja asumismenojen kattamisessa. Kaupungeissa vaikeuksia on joka neljännellä.
 Vertailu muihin lisää tyytymättömyyttä
 Maaseudun eläkeläiset ovat myös kaupunkilaisia tyytymättömämpiä taloudelliseen tilanteeseensa, mutta ero on pienempi kuin tuloista voisi päätellä.
 – Käytännössä maalla tullaan kaupunkeja paremmin toimeen pienillä tuloilla, toteaa ekonomisti  Satu Nivalainen  Eläketurvakeskuksen tiedotteessa.
 Tutkimuksen mukaan eläkeläisten taloudelliseen tyytyväisyyteen vaikuttaa todellisten tulojen lisäksi vahvasti se, millaisiksi muiden eläkeläisten tulot arvioidaan. Jos eläkeläinen kokee toimeentulonsa muita matalammaksi, taloudellinen tyytymättömyys kasvaa riippumatta siitä, millaiset tulot hänellä todellisuudessa on.
 Eläkeläisten elämäntyytyväisyyden keskiarvo asteikolla 0-10 on sekä maaseudulla että kaupungeissa 7. Tyytyväisyyttä selittää muun muassa maaseudulla yleisempi omistusasuminen, sillä tutkimus osoittaa omistusasumisen lisäävän tyytyväisyyttä elämään.
 Työssäkin käydään, muttei rahan takia
 Työssäkäynti eläkkeen rinnalla on yleistynyt Suomessa, mutta kovin yleistä se ei ole. Selvästi harvempi kuin joka kymmenes vanhuuseläkettä saava käy myös töissä.
 Tutkimuksen mukaan suurin osa töissä käyvistä eläkeläisistä työskentelee siksi, että työ koetaan mielenkiitoiseksi ja työn kautta saatavat sosiaaliset suhteet tärkeiksi.
 Taloudelliset syyt selittävät työntekoa eläkkeellä silloin, jos henkilö asuu vuokralla tai hänen eläkkeensä on kovin matala.
 Työssäkäyvät eläkeläiset ovat keskimäärin terveempiä, korkeammin koulutettuja ja jatkaneet työelämässä pidempään kuin ne, jotka eivät työskentele.
 Eläketurvakeskuksen kyselyyn vastasi lähes 3000 eläkeläistä.

Eläkeläisten köyhyys painottuu maaseudulle – joka kolmannella vaikeuksia maksaa asuminen ja lääkkeet


Summary: Määräaikaisten ja osa-aikaisten työpaikkojen osuudet avoimista työpaikoista laskivat.

Avoimia työpaikkoja oli huhti-touko-kesäkuussa suunnilleen yhtä paljon kuin vuosi sitten, kertoo  Tilastokeskus . Työpaikkoja oli vuoden 2019 toisella neljänneksellä 50 900, kun vuotta aikaisemmin määrä oli 49 500.
 Kokonaismäärässä on tapahtunut pieni kasvu, mutta määräaikaisten ja osa-aikaisten työpaikkojen osuudet laskivat.
 Osa-aikaisia työpaikkoja oli viime vuoden vertailujaksolla tarjolla 9 300, kun nyt niitä oli 6 600. Määräaikaisia pestejä oli aiemmin haettavissa 19 200, nyt 16 900.
 Työpaikkojen määrän kasvua selittääkin vaikeasti täytettävien työtehtävien kasvu. Niiden määrä kohosi 26 000 tehtävästä 30 400 tehtävään. Vaikeasti täytettäviksi koettuja työpaikkoja oli paljon esimerkiksi tukku- ja vähittäiskaupan, teollisuuden sekä terveys- ja sosiaalipalveluiden toimialoilla.
 Avoimet työpaikat 2018/2 – 2019/2
 Osaryhmät eivät ole toisiaan poissulkevia, joten niiden summa ei vastaa avointen työpaikkojen kokonaismäärää.
 Julkishallinnon ja sote-alan paikat nousuun, rakennusalalla pudotusta
 Vuoden 2019 toisella neljänneksellä avoimista työpaikoista 37 700 eli 74 prosenttia oli yksityisten yritysten tarjoamia. Luku ei juurikaan ole muuttunut vuotta aiemmasta.
 Alle viiden työntekijän toimipaikoissa työpaikkojen määrä kasvoi lähes viidellä tuhannella.
 Eniten työpaikat lisääntyivät julkisen hallinnon, koulutuksen ja terveys- ja sosiaalipalveluiden alalla. Työpaikkoja väheni eniten rakennusalalla.
 Etelä-Suomen suuralue kärsi työpaikkojen suhteen eniten, mutta Helsinki-Uusimaa sekä Pohjois- ja Itä-Suomen suuralueet kokivat kasvua.
 Lue lisää :
 Hyvästi, aikaa vievä työhakemusten täyttäminen – rekrybotti juttelee kanssasi minuutin ja kertoo, kannattaako sinun hakea paikkaa
 Mitä väliä sillä on, onko vanhustenhoidon henkilöstömitoitus 0,5 vai 0,7? Selvitimme vastaukset neljään tärkeään kysymykseen
 Juuso Toivonen, 30, sai pätkätöistä ja epävarmuudesta tarpeekseen – ratkaisu löytyi pienestä Karkkilasta, jossa on otettu kovat keinot käyttöön ammattilaisten saamiseksi

Avointen työpaikkojen määrä ei ole juuri kasvanut sitten viime vuoden – hallinto- ja sote-alalla nousua


Summary: Väestöliitossa tiedetään, että lastenlasten hoito voi välillä aiheuttaa kunnon riitoja isovanhempien ja heidän lastensa välille.

3-vuotias  Ninja , 5-vuotias  Ukko  ja 7-vuotias  Felix  purkavat loppumatonta energiaansa kotipuutarhassa. Nuorin möyrii äidin sylissä, kaksi kiipeilee omenapuussa.
 Kukka Kalin  on kolmen pienen lapsen yrittäjääiti. Hän on viimeksi ollut kahdestaan miehensä kanssa vuosi sitten. Lomamatkalla. Kalinille on käynyt kynnys korkeaksi edes kysyä vilkkaiden lasten hoitoon apua isovanhemmilta, sillä he ovat jo iäkkäitä eivätkä asu lähellä.
 – Parisuhdeaika onnistuu, kun oikein kalenteroidaan. Soitellaan kaverit ja muut läpi.
 Kalin kyllä tietää perheitä, joissa isovanhemmilta tulee lastenhoitokyselyihin usein tiukka ei – vaikka ikä tai sairaus ei olisikaan esteenä. Hän jopa arvostaa sitä, että isovanhemmat osaavat laittaa rajat jaksamiselleen.
 – On mielekkäämpää, että isovanhempi kieltäytyy kuin että hän ottaa lapsenlapset vastentahtoisesti.
 Puhukaa pilvilinnat puhki
 Väestöliitolle on hyvinkin tuttua, että pikkulasten vanhemmilla ja isovanhemmilla on eri käsitys lastenhoitoavun sopivasta määrästä.  Tutkimuksen mukaan  yli puolet vanhemmista on sitä mieltä, että isovanhempien pitää tarvittaessa ottaa vastuuta lastenlapsistaan.
 – Mieluummin puhuisin kuitenkin lastenhoitomahdollisuudesta kuin -velvollisuudesta, sanoo vastuuasiantuntija  Minna Oulasmaa , jonka työsarkaa on nimenomaan isovanhemmuus.
 Väestöliiton  Sukupolvien sopu -työssä  näkyy hyvin, miten osalle isovanhemmista kaadetaan niskaan liikaa hoitovastuuta.
 – He ovat usein kilttejä ihmisiä, joiden on vaikea sanoa suoraan. He peruvat omat menonsa, kun tulee yllättävä lastenhoitotarve, kertoo Oulasmaa.
 Aina mutkikkaammaksi menee, jos sisaruksia on useita ja isoäiti kertoo muille lapsilleen, miten yksi lapsi uuvuttaa hänet pyytämällä jatkuvasti hoitoapua. Epäsuora viestintä sotkee vielä lisää asioita.
 Olli Pietiläinen / Yle
 Helposti tulee mieleen, että nykyajan tapa korostaa yksilön omia tarpeita heijastuu myös isovanhempien ja heidän lastensa väleihin. Minna Oulasmaa muistuttaa, ettei kyse ole uudesta ilmiöstä.
 – Olen työskennellyt Väestöliitossa vuodesta 1998. Silloin jo tuli viestejä, että isovanhemmat eivät osallistu riittävästi lastenlastensa hoitoon.
 Oulasmaalla on parempi selitys ilmiölle: puhumattomuus. Jo ennen odotusaikaa pitäisi puhua toiveista ääneen.
 – Jotkut isovanhemmat ovat yllättyneet, kun he ovat tajunneet, millaisia odotuksia heidän lastenhoidolleen on.
 Isovanhemmuus on aina vapaaehtoista
 Monet isovanhemmat odottavat lastenlasten lisäksi eläkevuosien vapautta: itsensä toteuttamista, matkustelua ja harrastuksia. Vastuuasiantuntija Minna Oulasmaa ei pidä sitä itsekkäänä.
 Lapsiperheessä puolestaan saatetaan laskea sen varaan, että isovanhempi esimerkiksi hakee lapsen hoidosta tai iltapäiväkerhosta joka päivä.
 – Jos pelisäännöistä on puhuttu ajoissa, ei pääse syntymään pilvilinnaa, joka romahtaa arjessa.
 Isovanhemmuus 80 % isovanhemmista on jollakin tavalla mukana lastenlastensa perheen elämässä noin puolet isovanhemmista hoitaa lastenlapsia vähintään muutaman kerran kuukaudessa vain muutama prosentti ei tavannut lastenlapsiaan lainkaan äidinäiti on usein läheisin isovanhempi Lähde:  Väestöliitto
 Entä jos isovanhemmat kysyvätkin, onko lapsenlapsen hoito muka heidän murheensa? Jos he sanovatkin, että itsehän olette päättäneet lapsenne hankkia?
 – Sitäkin kuulee. On kuitenkin syytä muistaa, että isovanhemmuus on vapaaehtoista, painottaa Oulasmaa.
 Kieltäytymiselle on oltava sijansa, ja mieli voi myös muuttua myöhemmin.
 – Jos vaikka koko elämä on ollut hoitotyötä, ymmärrän, ettei ensin jaksa. Mutta yllätyksiä tapahtuu. Lapsen kasvettua isommaksi voi vielä löytyäkin halu rakentaa yhteys.
 Omat on jo hoidettu – eikö se riitä?
 Miltä lapsiperheiden tukiverkot vaikuttavat neuvolan näkökulmasta? Kysyimme asiaa Ruskolta, joka on 6 000 asukkaan kunta Turun kyljessä. Se vetää puoleensa paljon lapsiperheitä, myös muualta Suomesta.
 Ruskon neuvolan terveydenhoitajalle  Minna Pölläsellekin  on tuttua, että vanhempien ja isovanhempien käsitykset hoitovastuusta menevät ristiin.
 – Jotkut isovanhemmat ajattelevat, että he ovat jo omat lapsensa hoitaneet. Heidän elämänsä voi olla hyvinkin aktiivista – riippumatta siitä, ovatko vielä työelämässä vai jo eläkkeellä.
 Myös synnyttäjien keski-ikä on noussut, joten isovanhemmat voivat olla iäkkäitä ja kaivata itsekin tukea.
 – Kyselen neuvolassa vanhemmilta, onko heillä tukiverkkoa. Muistutan, että pitää huolehtia myös omasta jaksamisestaan, sanoo terveydenhoitaja Minna Pöllänen Ruskon neuvolassa.  Paula Collin / Yle
 Mitä jos isovanhemmat kokevat, että pienen lapsen hoitaminen on liian rankkaa?
 – Hoitovastuu lapsesta on aina vanhemmilla. Kyllä isovanhemmat saavatkin olla välillä vain vierailijoita. Toki pieni apu on hyväksi: valmiin ruoan tuomista, siivousta tai kaupassakäyntiä, sanoo Pöllänen.
 Mummojen ja pappojen kasvatusmetodit päivitettävä
 Minna Oulasmaan työhön Väestöliitossa kuuluu isovanhempien ja heidän aikuisten lastensa kohtaamisia. Isovanhempi voi tulla vastaanotolle viisi kertaa. Hän voi käydä yksin tai puolisonsa kanssa tai kutsua seuraavaa sukupolvea mukaan.
 – Taustalla saattaa olla pitkäkin välirikko, ja vihamielisissä väleissä eläminen on uuvuttavaa.
 Isovanhempien tarjoaman hoitoavun määrän lisäksi saattavat hiertää myös kasvatusperiaatteet. Asiantuntija kannustaa isovanhempia päivittämään omia oppejaan.
 – He eivät välttämättä hyväksy esimerkiksi sitä, että lautasta ei enää tarvitse syödä tyhjäksi. Tai että lasta ei syötetä, vaan hän saa itse harjoitella sotkuistakin sormiruokailua, kertoo Oulasmaa.
 Mummokateus ei kannata
 Paljonko on kohtuullista odottaa hoitoapua isovanhemmilta? Keskusteluryöppy on taattu joka kerta, kun asiaa kysytään keskustelupalstoilla, blogeissa tai sosiaalisessa mediassa.
 – Kohtuullisuutta ei pidä määritellä kenenkään toisen puolesta, sanoo isovanhemmuuden vastuuasiantuntija Minna Oulasmaa.
 Jokaisen on ajateltava asiaa omista lähtökohdistaan, sillä esimerkiksi työelämä, terveydentila, jaksaminen tai harrastukset ratkaisevat, paljonko voi olla läsnä.
 – Kenenkään ei kannata verrata itseään muihin isovanhempiin tai tutkimusten viikkoannosmääriin.
 Tukea isovanhemmuuteen Väestöliitto tarjoaa  keskusteluapua ja vertaistukea  isovanhemmille ryhmä verkossa: työn ja isovanhemmuuden yhdistäminen Helsingissä kokoontuva ryhmä: työn ja isovanhemmuuden yhdistäminen Helsingissä kokoontuva ryhmä: eläkkeellä olevat isovanhemmat neuvontapuhelin torstaisin klo 12–13, nro 040–4802100 kasvokkaiset keskustelut asiantuntijan kanssa
 Vauva.fi-keskustelupalstalla esitettiin alkuvuodesta kysymys:  Miten paljon isovanhemmat auttavat teitä lasten kanssa?  Vastauksia tuli nopeasti lähemmäs 500. Enemmistönä olivat ne äidit, jotka olivat pettyneitä isovanhemmilta saatavan avun määrään. Tähän tapaan:
 Eivät auta käytännössä ollenkaan. Appivanhemmat joskus käymään, "olemaan vauvan kanssa", mutta oikeasti vain haluavat istua kahvilla, joka pitää heille keittää. Rupatella jostain jonnin joutavasta pari tuntia. Vauvaa pitävät sylissä pari minuuttia, minkä jälkeen valittavat, että se itkee liikaa, kitisee liikaa, ei osaa asioita mitä pitäisi osata (heidän mielestään pitäisi siis). - - Omat vanhempani eivät enää ole elossa.
 Kysyimme Väestöliiton vastuuasiantuntija Minna Oulasmaalta, miten hän vastaisi kirjoittajalle. Hän varoittelee vanhempia pahoittamasta mieltään isovanhempien sanoista. Hän neuvoo juttelemaan asiasta hyvällä ja rauhallisella hetkellä.
 – Äidin kannattaisi kysyä, mitä odotuksia edellisellä sukupolvella on ja mitä he itse ajattelevat omasta tärkeästä roolistaan isovanhempina.
 Oulasmaa näkee keskusteluketjun kommentin taustalla epävarmuutta pienen vauvan kanssa.
 – Rauhallinen keskustelu on tietysti paljon vaadittu väsyneeltä, pienen lapsen äidiltä. Tätä ennenhän on voinut jo tapahtua vaikka mitä.
 Isovanhemmilta saatava tuki ja hoitoapu on mietityttänyt myös toimittaja  Marja Hintikkaa.  Muutama vuosi sitten hän teki  Ylelle ohjelmasarjaa , joka oli suunnattu ruuhkavuosissa rämpiville vanhemmille. Kahden pienen lapsen äitinä hän myönsi  kärsivänsä mummokateudesta .
 – Kadehdin kaikkia, joiden lapsilla on lähellä asuvat, vahvasti läsnäolevat isovanhemmat, jotka omasta tahdostaan kuljettavat lapsia ulkomaanmatkoilla, vievät muskariin, selvittävät testivoittajaturvakaukalot ja tuovat ne pyytämättä kotiovelle. Ja kuulemma vielä ohimennen siivoavat roskiskaapit hymyssä suin.
 Lapsiperheet saattavatkin sortua vertailemaan, kuka saa isovanhemmuutta. Ja isovanhemmat taas vertailevat keskenään, kuka saa olla isovanhempi.
 Vaihtokauppaa naapuruston kanssa
 Mannerheimin lastensuojeluliitossa on perhekummien välityksen yhteydessä huomattu, että  lapsiperheiden arki on nykyään aikamoista selviytymiskamppailua , kun mummoista ja papoista on puute. Neuvoloissakin vanhemmilta kysellään, onko perheellä tukiverkkoa.
 – On uskallettava pyytää apua arkeen myös naapureilta, ystäviltä ja kummeilta, sanoo terveydenhoitaja Minna Pöllänen Ruskon neuvolasta.
 – Isovanhemmat saavat hoitaa lapsia, jos haluavat, mutta velvollisuutta heillä ei ole. He ovat valinneet minut, eivät lapsiani, kommentoi Kukka Kalin hoitovastuuta. Paula Collin / Yle
 Näin juuri on toiminut kolmen lapsen äiti Kukka Kalin.
 – Käytämme lastenhoidossa aktiivisesti kaveriporukkaa. Otamme myös muiden lapsia hoitoon meille. Joskus on helpointa kysyä naapurustosta, jos isovanhemmat ovat kaukana.
 Paljonko isovanhemmat osallistuvat lastenhoitoon sinun perheessäsi? Saatko tarpeeksi hoitoapua? Ovatko isovanhemmat vaarassa päätyä lastenhoitoautomaateiksi? Kerro kokemuksistasi artikkelin keskusteluosiossa. Se on auki kello 17:een asti.
 Lue lisää:
 Lapsiperheiden tukiverkosto on hiutunut seitinohueksi – Perheet painivat arjessa historiallisen yksin
 Yhdeksän lapsen isoisä Sakari Enrold hoitaa lapsenlapsiaan lähes päivittäin – tuore kysely kertoo, että vaarit ovat kasvattajina lähes yhtä aktiivisia kuin mummotkin
 Marja Hintikka: Isovanhemmuus on hukassa
 Näin ratkaiset 5 kiperää tilannetta isovanhempien kanssa

Mummokateus voi iskeä, vaikka ei saisikaan vertailla – Mikä on sopiva annos isovanhemmuutta?


Summary: Tanskan pääministeri totesi sunnuntaina selväsanaisesti, että Grönlanti ei ole myytävänä.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vahvistanut tiedot siitä, että hän on kiinnostunut ostamaan Grönlannin Tanskalta.
 Trump sanoi sunnuntaina medialle, että Grönlanti oli noussut jotenkin esiin keskusteluissa.
 – Strategisesti se on kiinnostava ja olisimme kiinnostuneita, mutta puhumme heille (tanskalaisille) asiasta hieman, Trump sanoi.
 Trump arveli, että Grönlannin hallinnointi aiheuttaa Tanskalle satojen miljoonien dollarien taloudelliset tappiot vuosittain.
 – Keskeistä on, että se olisi iso kiinteistökauppa, Trump totesi.
 Hän kuitenkin myönsi, ettei saaren ostaminen ole hänen hallinnolleen ensisijainen prioriteetti. Trump korosti Yhdysvaltain ja Tanskan liittolaisuutta.
 Trump on menossa syyskuun alussa vierailulle Tanskaan.
 Wall Street Journal kertoi viime viikolla, että  Trump on keskustellut avustajiensa kanssa  Grönlannin ostamisesta Tanskalta. Saari on Tanskan autonominen alue.
 Grönlannissa vieraileva Tanskan pääministeri  Mette Frederiksen  torppasi kauppahaaveet sunnuntaina  grönlantilaislehti Sermitsiaqin  haastattelussa.
 – Grönlanti ei ole myytävänä. Grönlanti ei ole tanskalainen. Grönlanti on grönlantilainen, Frederiksen sanoi lehdelle.
 Lisää aiheesta:
 Uutinen Grönlannin ostamisesta herättää ihmetystä Tanskassa – "Lopullinen todiste siitä, että Trump on seonnut", "Aprillipäivä"
 WSJ: Trump haluaisi ostaa Grönlannin Tanskalta – osa presidentin avustajista: Ohimenevä idea, ei johda mihinkään
 Aiheesta muualla:
 Wall Street Journal:  President Trump Eyes a New Real-Estate Purchase: Greenland

Grönlannin ostaminen olisi Trumpille kiinteistösijoitus – ei kuitenkaan hallinnon ykkösprioriteetti


Summary: Helsingissä Ullanlinnan ja Kaivopuiston edustalla havaittiin eilisiltana suurehko määrä öljyä meressä.

Helsingissä Ullanlinnan ja Kaivopuiston edustalla havaittiin sunnuntaina illalla suurehko määrä öljyä meressä. Öljyvahinkoa koskevat tutkimukset ovat jatkuneet aamun valjettua.
 Öljyn määrästä ei vielä ole tarkkaa arviota. Pelastuslaitos on puomittanut alueen estääkseen päästön leviämisen laajemmalle.
 Helsingin pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Paul Nyberg  arvioi varhain maanantaiaamuna, että öljy on mahdollisesti peräisin Liuskasaaressa sijatsevalla merijakamolla sattuneesta vahingosta tai vierasvenesatamaan ankkuroidusta aluksesta.
 – Öljy on todennäköisesti peräisin veneiden tankkausasemalla sattuneesta vahingosta tai vierasvenesatamaan ankkuroidusta aluksesta, Nyberg kertoo Ylelle.
 Tahriintunut alue vain sadan metrin päässä rannasta
 Öljyä on levinnyt runsaasti Merisatamanrannan ja Liuskaluodon väliselle alueelle. Alueella leijailee myös vahva polttoöljyn haju, päivystävä palomestari kuvailee STT:lle.
 Öljystä tahriintunut alue on noin 100 metrin päässä Kaivopuiston rannasta.
 Paikalla oli sunnuntaina iltayhdeltätoista kolme pelastuslaitoksen venettä. Rajavartiolaitos ottaa öljypäästöstä näytteitä ja Länsi-Suomen merivartioston rikostorjuntayksikkö aloittaa tapauksen tutkinnan.
 Päivystävän palomestarin Paul Nybrgin mukaan tuuliolosuhteet vaikuttaavat pelastustoimiin.
 – Jos tuuli yltyy niin, siitä tulee hankalampaa, sanoi Nyberg aamulla.
 Merisatamanrannassa on vierasvenesatama, jossa on päivystävän palomestarin mukaan useita kymmeniä veneitä.

Päivystävä palomestari: Helsingin öljyvuoto peräisin veneiden tankkausasemalla sattuneesta vahingosta tai vierasvenesatamassa olevasta aluksesta


Summary: Taloustieteilijät ja teollisuus vaativat Saksan hallitukselta sijoituksia. Lisäksi tarvitaan satsausta ilmastotoimiin.

BERLIINI  Saksassa talouden notkahdus on aloittanut jälleen keskustelun siitä, pitäisikö Saksan höllätä tiukan talouskurin politiikkaansa. Saksan talous  supistui  huhti–kesäkuussa hiukan.
 Moni taloustieteilijä, oppositiopoliitikko ja nyt myös Saksan teollisuuden keskusliitto BDI vaativat uudenlaista talouspolitiikkaa ja nykyistä löyhempää linjaa talouskurin suhteen.
 – Edessä olevat kolme synkkää kuukautta uhkaavat muuttua vuosiksi – jos politiikassa ei tehdä voimakkaita vastatoimia, BDI:n johtaja  Joachim Lang   lausui  viime keskiviikkona.
 Lang julkaisi lausuntonsa samana päivänä, kun Saksan tilastotoimisto kertoi bruttokansantuotteen laskeneen huhti–kesäkuussa 0,1 prosenttia edelliseen neljännekseen verrattuna.
 Saksa valuu kohti taantumaa – ainakin teknisesti
 Hampurin maailmantalousinstituutin (HWWI) johtaja  Henning Vöpel  kertoo Ylen haastattelussa talouden todennäköisesti supistuvan myös seuraavalla neljänneksellä. Silloin Saksa olisi teknisesti taantumassa.
 Samaan aikaan Saksassa on erittäin matala työttömyysaste ja palkat ovat  nousussa , eli tilanne on Vöpelin mukaan vielä korjattavissa.
 Vöpel patistaa Saksan hallitusta nyt höllentämään kulukuria. Liittokansleri  Angela Merkelin  kaudella talouspolitiikan pyhäksi lehmäksi on muodostunut niin kutsuttu schwarze Nullin eli mustan nollan politiikka.
 Se tarkoittaa valtiontalouden tasapainoa eli käytännössä tilannetta, jossa Saksa ei ota lisävelkaa.
 Saksassa velkajarru on kirjattu perustuslakiin. Lisävelka ei saa ylittää 0,35 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Vöpelin mukaan kulukuriajattelusta on kasvanut poliittinen itseisarvo, joka uhkaa peittää alleen sen, mitä Saksan talouspolitiikassa nykytilanteessa pitäisi tehdä. Samoin kuin moni muu taloustieteilijä, Vöpel sanoo Saksan tekevän liian vähän julkisia investointeja.
 – Saksa tarvitsee lisää julkisia investointeja. Niitä tarvitaan paitsi talouden heikkenemisen, myös rakenteellisten ongelmien vuoksi, Vöpel sanoo puhelinhaastattelussa.
 Ilmastopäästöjä leikattava selvästi
 Vöpel sanoo Saksan tarvitsevan nyt kahdenlaista uudistumista. Ensinnäkin, uudenlaiseen digitaaliseen aikaan siirtyminen vaatii sijoituksia tieteeseen ja koulutukseen.
 Toisekseen, Saksan taloutta pitää uudistaa nykyistä ilmastoystävällisemmäksi, mikä ei tapahdu ilman sijoituksia muun muassa liikennejärjestelyihin ja uusiutuvaan energiantuotantoon.
 Saksan hallitus julkistaa 20. syyskuuta keinot siihen, miten Saksa aikoo saavuttaa ilmastotavoitteensa. Saksa haluaa leikata päästöjä selvästi vuoteen 2030 mennessä.
 Silloin Saksan pitäisi tuottaa 55 prosenttia vähemmän kasvihuonepäästöjä kuin vuonna 1990. Vuonna 2050 Saksan pitäisi olla hiilineutraali.
 Mielipidemittauksissa suurimmaksi oppositiovoimaksi nousseet vihreät ovat vaatineet lisäinvestointeja tulevaisuuteen. Vihreiden puheenjohtajan  Robert Habeckin  mukaan tämä on paljon  oikeudenmukaisempaa  tulevia sukupolvia kohtaan kuin kulukurin orjallinen noudattaminen.
 Fridays for Future Summer Congress -tapahtuman yhteydessä pidettyyn ilmastomielenosoitukseen osallistunut opiskelija Dortmundissa 2. elokuuta. Friedemann Vogel / EPA
 Hallituksen mukaan puolestaan kulukuri on palvelus tuleville sukupolville. Saksan kristillisdemokraattinen CDU-valtapuolue ja hallituksen sosiaalidemokraattinen valtiovarainministeri  Olaf Scholz  ovat torjuneet lisävelan ottamisen. Hallitusohjelmaan on kirjattu, ettei Saksa ota lisävelkaa.
 Jarruttaako taloustilanne ilmastonsuojelua?
 Ympäristöjärjestö WWF:n Saksan-luonnonsuojelujohtaja  Christoph Heinrich  on huolissaan siitä, että heikentynyt taloustilanne saattaa jarruttaa kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa.
 – Saksa tarvitsee nyt selvästi enemmän sijoituksia ilmastonsuojeluun. Mutta siihen ei tarvita välttämättä lisävelkaa vaan ilmastolle haitallisten valtiontukien ohjaamista uusiin kohteisiin, Heinrich sanoo haastattelussa Berliinissä.
 Saksan ympäristöministeriö on itse  arvioinut  valtion jakavan vuosittain jopa 57 miljardia selvästi ympäristölle haitallisia tukia. Tukea saavat muun muassa lentoliikenne ja diesel. Heinrichin mukaan Saksan autoteollisuuden uudistaminen on yksi avaintekijöistä, jos Saksan talous haluaa pysyä kilpailukykyisenä.
 Maailmankaupan epävarmuus ja dieselskandaali ovat heikentäneet Saksan autoteollisuutta. Saksan talous nojaa vahvasti vientiin ja talouden selkäranka on autoteollisuus.
 – On erittäin tärkeää, että juuri se teollisuus, josta maan hyvinvointi on riippuvainen, ottaa ilmastonsuojelun hyvin vakavasti. Ilmastonsuojelu tarkoittaa kilpailukykyä ja kykyä pärjätä myös tulevaisuudessa, Heinrich sanoo.
 Lisää aiheesta:
 Saksan talous heikkenee – taantuma kolkuttaa, kun vienti vähenee
 EU-komissio: Saksan talouskasvu hyytyy euroalueen hitaimmaksi Italian jälkeen

Talouden notkahdus herätti Saksan pohtimaan, onko kulukurissa enää järkeä – "Saksa tarvitsee lisää julkisia investointeja"


Summary: Onko aikuinen mies tämän ajan väärinymmärretyin olento, pohtii Paula Tiessalo blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Loppukesän päivänä, koulujen alun jo häämöttäessä todistin Ivalon lentokentällä pientä, mutta tärkeää tapahtumaa. Matkustajia alettiin päästää sisään kentällä odottavaan koneeseen ja ensimmäisenä jonoon kutsuttiin yksin matkustavat lapset.
 Väkijoukon keskeltä käveli kaksi oletettavasti isä-poika-paria. Noin 10-vuotiaat pojat edellä, isät heidän perässään. Lentokenttävirkailija tarkisti lasten liput, jonka jälkeen koitti jäähyväisten aika.
 Toinen pojista otti askeleen kohti isäänsä  ja he halasivat arkipäiväisen mutkattomasti ja nopeasti. Toinen poika seisoi paikoillaan, jalkapallo repun verkkotaskussa pullottaen, kun hänen muhkeapartainen ja tatuoitu isänsä ojensi ison kämmenensä, asetti sen hellästi hentoon pikkupojan niskaan ja silitti.
 Minun katseeni sumentui liikutuksesta. Etteikö suomalainen mies osoittaisi tunteitaan! Miten hienon miehen mallin nämä isät pojilleen antavat.
 Miehet ovat pyörineet ajatuksissani viime aikoina.  Olen kesän aikana keskustellut useiden eri-ikäisten miesten kanssa, jotka ovat halunneet jakaa kanssani ajatuksiaan elämästä, parisuhteesta ja seksistä.
 He ovat puhuneet kauniisti ja ymmärtävästi naisista. He ovat kertoneet unelmistaan löytää elämänkumppani, jonka kanssa perustaa perhe.
 He ovat pohtineet oman seksuaalisuutensa laajentamista parisuhteen ulkopuolelle ja miten sen voisi tehdä eettisesti oikein. He ovat miettineet, miten olla hyvä mies seksuaalista häirintää koskeneen #metoon jälkeen.
 Miten olla mies, jos vanhat ohjeet eivät enää päde ja uusia vasta kirjoitetaan?
 He ovat myös ihmetelleet, miksi naisille ja miehille tuntuu olevan erilaiset säännöt deittailussa ja avioerotilanteissa. He ovat kokeneet, että mies jää näissä herkissä tilanteissa välillä alakynteen pelkän sukupuolensa takia.
 He miettivät, miten voisivat saada äänensä kuuluviin ilman, että antavat kuvan naisten väheksymisestä. He ovat etsineet tasa-arvoisempaa keskusteluilmapiiriä.
 Nämä miehet ovat tehneet minuun vaikutuksen osoittamalla olevansa valmiita tutkimaan keitä juuri he ovat yksilöinä ja miten he itseään ilmaisevat. He ovat tietoisia niistä rooliodotuksista, joita yhteiskunta miehille asettaa. He eivät enää halua tyytyä annettuun rooliin vaan tekevät työtä karistaakseen ulkoapäin annetut miehen mallit.
 Ikiaikainen ajatus, jonka mukaan miehet eivät puhu tunteistaan on paskapuhetta.  Media-alan ammattilainen Tuomas Rajala
 Elämme historiallista hetkeä , jolloin ”perinteinen” jäyhä mieskuva monin tavoin rakoilee ja murtuu. Se voi tuntua pelottavalta. Miten olla mies, jos vanhat ohjeet eivät enää päde ja uusia vasta kirjoitetaan?
 Jokainen joutuu kirjoittamaan uudet ohjeensa ja sääntönsä itse. Se ei ole helppoa. Ilman rohkeita esikuvia voi olla vaikeaa nähdä mikä kaikki on mahdollista ja hyväksyttävää. Myös kanssaihmisten ja yhteiskunnan nuivat tai pilkkaavat asenteet voivat vaikeuttaa totuttujen roolien rikkomista.
 Mieskaapista tuleminen vaatiikin rohkeutta  ja viisautta. Hyvässä tapauksessa ulkokultaisen roolin räjäyttäminen lisää onnellisuutta ja tuo elämään uusia sävyjä ja mahdollisuuksia.
 Hapantunut hokema ettei mies puhu eikä pussaa, joutaa viimeistään nyt roskakoriin. Oman avioeronsa kokemusten pohjalta  miehille ero-oppaan kirjoittanut   Tuomas Rajala  sanoo suoraan, että  ”ikiaikainen ajatus, jonka mukaan miehet eivät puhu tunteistaan on paskapuhetta” .
 Totta kai miehetkin puhuvat tunteistaan , kun heille annetaan siihen mahdollisuus ja tilaa. Tuomas Rajala kannustaa varsinkin muita miehiä pysähtymään ja kuuntelemaan, kun kaveri alkaa puhua. Ettei saunanlauteilla parisuhdeongelmistaan ensimmäistä kertaa avautunutta miestä heti vaienneta kääntämällä puhe pienpanimo-oluisiin tai formuloihin.
 Kuunteleminen voi tuntua vaikealta, sillä toisen ihmisen surun tai avuttomuuden näkeminen voi herättää kuulijassakin avuttomuutta ja ahdistusta. Kuuntelijan ei kuitenkaan tarvitse korjata toista ihmistä muuten kuin olemalla läsnä. Pelkkä kuulluksi tuleminen helpottaa vaikeiden tunteiden kanssa painiskelevaa kaveria.
 Parisuhteessa mieskin haluaa tuntea olevansa haluttu ja ihailtu.
 Ravistelua kaipaa ajatus miehistä jotenkin tunteettomina  ja testosteronin ajamana jatkuvasti eteenpäin puskevina uroina, jotka kestävät mitä vaan. Tinderissä paljon  seuraa etsinyt kolmikymppinen Mikael  kertoi minulle, että naiset jättävät usein tulematta sovituille treffeille mitään ilmoittamatta. Mikaelin mielestä tällainen on loukkaavaa eikä samanlaista käytöstä suvaittaisi miehiltä lainkaan.
 Myös seksissä vanhat ennakkoluulot on syytä tomuttaa. Mieskin haluaa tuntea olevansa haluttu. Myytti miehestä  itsekkäänä ja halukkaana seksipetona  vahingoittaa sekä miehiä itseään että heidän parisuhteitaan. Esimerkiksi kanadalainen tutkija  Siobhan Sutherland  havaitsi  heteroparisuhteiden ongelmia tutkiessaan , että miehet toivoisivat kumppaninsa tekevän useammin aloitteen seksiin ja osoittavan haluaan heitä kohtaan.
 Olemme tottuneet ajattelemaan, että naiset kaipaavat parisuhteessa ihailua, mutta Sutherlandin tutkimuksen mukaan halutuksi tulemisen kokemus on miehille yhtä tärkeää kuin naisille. Mieskin kaipaa ihailua. Tämä jos jokin kertoo tunteellisuudesta.
 Mieheksi ei kasveta tyhjiössä.  Siihen vaikuttaa pojan saama kasvatus ja yhteiskunnan asenteet. Me toistamme samanlaisia käytöskaavoja, joilla meidät on kasvatettu.
 Eräs entinen peruskoulun opettajani tapasi sanoa  ”jos on lusikalla annettu, ei voi kauhalla vaatia” . Ja näinhän se osittain on, jos ei itse ole saanut tunteiden ymmärtämiseen, käsittelyyn ja ilmaisemiseen hyvää mallia, miten sellaista voisi itse osata saati opettaa omille lapsilleen? Jostain on kuitenkin aloitettava, ja ensimmäinen askel voisi olla omien asenteiden tarkistaminen.
 Tuomas Rajala kertoi haastattelussa suhtautuneensa aiemmin nuivasti puheisiin sukupuolineutraalista kasvatuksesta. Oman tyttären kautta naisia vähättelevät kommentit ovat kuitenkin alkaneet tuntua henkilökohtaisilta, ja nyt Rajala sanoo olevansa hyvin tarkka puuttumaan tyttöjen tai naisten vähättelyyn. Ja toisaalta pojat saavat todellakin hänen puolestaan itkeä ja näyttää heikon puolensa.
 Siksi isä, joka osoittaa tunteensa lentokentällä silittämällä hellästi poikansa niskaa, tekee suuren palveluksen paitsi lapselleen myös koko miessukupuolelle.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää itseään ja muita. Isän, pojan ja pyhän hengen sijaan hän vannoo kaikenlaisten rakkaudellisten kohtaamisten nimeen.
 Aiheesta voi keskustella 19.08. klo 16.00 asti.

Paula Tiessalo: Oodi miehille


Summary: Maanviljelyä syyllistävä ilmastonmuutoskeskustelu aiheuttaa nyt eniten ahdistusta suomalaisille maanviljelijöille.

Hännät heiluvat ja hätistelevät kärpäsiä pois. Vaaleanruskea lehmä nyhtää ruohoa suuhunsa. Äkkiä koko joukko alkaa liikkua kohti laitumen toista reunaa.
 Etelä-Karjalassa Rautjärvellä simpeleläisen lypsykarjatilan laitumella käyskentelee noin 50 lypsylehmää. Maanviljelijä  Helena Pesonen  tuntee jokaisen lehmän nimeltä.
 Tilan hoito on ollut hänen ja hänen miehensä vastuulla vuoden 2007 alusta lähtien. Lypsylehmien lisäksi Pesosilla on nuorta karjaa noin 50 eläintä. Sivunelinkeinona he pitävät lampaita.
 Pesoset kokevat tekevänsä tärkeää työtä. Julkisessa keskustelussa maanviljelijät kuulevat kuitenkin yhä enemmän syytöksiä ja negatiivisia kommentteja, joissa viljelijöitä syytetään ilmastonmuutoksen lisäämisestä.
 Yksi lehmä tuottaa noin 30 litraa maitoa päivässä. Kare Lehtonen/Yle
 Hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n raportin mukaan esimerkiksi  karjan tuottamat metaanipäästöt ovat kaksinkertaistuneet 50 vuodessa.
 Maatalouden aiheuttamat kasvihuonekaasupäästöt ovat noin 6,5 miljoonaa tonnia vuodessa. Tilastokeskuksen mukaan  maatalous voi kohta olla pahempi saastuttaja kuin energiateollisuus.
 Trooppisia sademetsiä raivataan karjan laiduntilaksi ja  eläinten lannassa oleva fosfori rehevöittää järviä.
 Ja viimeksi  lauantaina Yle uutisoi , että Suomi on parhaillaan uudistamassa ravitsemussuosituksia. Niissä tullaan entistä tiukemmin suosittelemaan lihansyönnin vähentämistä ilmastosyistä.
 –Syytöksistä tulee voimaton olo. Haluaisin vain sulkeutua omaan pieneen kuplaani ja olla kuuntelematta, Helena Pesonen huokaa.
 "Kuka tulee toimeen ilman ruokaa?"
 Lappeenrantalainen  Anni Kekki  on auttanut reilun kahden vuoden ajan vaikeissa elämäntilanteissa olevia maanviljelijöitä.
 Kaakkois-Suomen alueella toimiva Kekki on huomannut, että yksi uusimmista viljelijöille stressiä aiheuttavista asioista on ilmastonmuutoksen edistämistä koskevat syytökset.
 – Syytökset aiheuttavat painetta ja stressiä niillekin viljelijöille, joilla ei vielä ole muita hankaluuksia.
 Maatalousyrittäjien eläkelaitos Melan Välitä viljelijästä -projektissa työskentelevän Kekin mukaan syytökset tuntuvat maanviljelijöistä pahalta, koska ne ovat ristiriidassa viljelijöiden työn arvostuksen kanssa.
 Viljelijät itse kokevat Kekin mukaan tekevänsä tärkeää työtä.
 – Toisaalta puhutaan, että lähiruokaa arvostetaan, ja yhtäaikaa syyllistetään, Kekki toteaa.
 Maanviljelijä Helena Pesosen mielessä vilistävät ristiriidat.
 – Kaikki tulevat toimeen ilman lentomatkailua, mutta kuka tulee toimeen ilman ruokaa. Punaisen lihan syöntiä pitäisi vähentää, mutta tilalle otetaan soija, joka tuodaan ulkomailta ja jonka viljelyn tieltä hakataan sademetsiä, Pesonen pohtii.
 .
 Helena Pesonen käsittelee ahdistusta puhumalla siitä muiden viljelijöiden kanssa. Kare Lehtonen/Yle
 Kekin ja Pesosen mukaan ympäristöasiat kuitenkin kiinnostavat myös maanviljelijöitä.
 – Jokainenhan näkee, että ilmasto on muuttunut. Sään ääriolosuhteita on joka toinen vuosi, ja se ei mene normaalin vaihtelun piikkiin. 20 vuotta sitten ei puhuttu Suomessa esimerkiksi maissinviljelystä karjan ruuaksi. Nyt se on varteenotettava vaihtoehto ainakin Etelä-Suomessa, Pesonen pohtii.
 Voimistuva keskustelu
 Suomen Luonnonsuojeluliiton viestintäpäällikkö  Matti Nieminen  ymmärtää hyvin, että aihe nostaa karvoja pystyyn.
 – Usein maatalousyrittäjät ovat myös metsänomistajia, ja varsinkin hakkuukeskustelut käyvät nyt kuumina. Eettinen keskustelu haastaa viljelijöitä, mutta niin se haastaa kaikkia muitakin.
 Nieminen ei sanoisi, että erityisesti maanviljelijät on nostettu tikunnokkaan. Niemisen mukaan ilmastoasioista on keskusteltu jo vuosia, mutta keskustelun sävy on voimistunut.
 – Toivottavasti kuluttajat palkitsevat viljelijöiden kovan työn ja valitsevat kaupassa suomalaisia tuotteita.
 Ilmaston hyväksi tehty kokreettisia asioita
 Maatalouspiirit ovat Suomessa pienet. Syytökset ahdistavat maatalousyrittäjiä, vaikka ne eivät olisikaan henkilökohtaisia.
 – Eräs viljelijä sanoi, että tänä aamuna tuli uutinen, että lehmistä tulee metaanipäästöjä ja nyt on koko päivä pilalla. Siinä menee herkästi puolustuskannalle, Anni Kekki toteaa.
 Helena Pesonen on käsitellyt ahdistusta muiden viljelijöiden kanssa.
 – Usein uusi tutkimustulos keskustellaan viljelijöiden kanssa läpi ja mietitään, olikohan se nyt ihan näin ja oliko näkökulma ihan oikea.
 Pesosen tilalla on yritetty tehdä paljon konkreettisia asioita ilmaston hyväksi. He esimerkiksi kierrättävät kaiken mahdollisen.
 – Kaikki kasvavat kasvit kuluttavat hiilidioksidia ja tuottavat happea, kuten meille jo alakoulussa opetetaan. Mitä enemmän saadaan viljeltyä hiilidioksidia sitovia kasveja, sitä parempi.
 Pesosten tilalla on noin 50 lypsylehmää ja saman verran nuorta karjaa. Marika Anttonen/Yle
 Helena Pesonen myös osallistuu syksyllä hiiliviljelykoulutukseen, jossa opetellaan hiilineutraalia viljelyä. Hänellä on myös mielessään paljon asioita, jotka hän haluaisi tulevaisuudessa toteuttaa.
 – Olisi aivan mahtavaa, jos jokaisella maatilalla voisi olla oma biokaasulaitos. Biokaasulla voisivat ajaa autot ja traktorit. Haaveilen myös aurinkopaneeleista.
 Aurinkopaneelien ja biokaasulaitoksen kustannukset ovat kuitenkin Pesosen mukaan tällä hetkellä vielä liian korkeat. Helena Pesosen mukaan ilmastonmuutos on tärkeä aihe ja siitä pitää puhua.
 Pesonen silti toivoisi, että ilmastonmuutoskeskustelut olisivat monipuolisia.
 – Haluaisin, että aiheesta keskusteltaisiin enemmän yhteisvastuullisesti. Jokainen voi kuitenkin tehdä jotain ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.

Maanviljelijän elämä synkkeni, kun hänen sanottiin olevan syypää ilmastonmuutokseen: "Haluaisin vain sulkeutua omaan kuplaani ja olla kuuntelematta"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Helsingin edustalla suurehko määrä öljyä meressä
 Öljyä on levinnyt runsaasti  Merisatamanrannan ja Liuskaluodon väliselle alueelle Helsingin kantakaupungissa. Pelastuslaitos on rajannut öljyisen alueen puomeilla alkuyöstä. Vielä ei ole tietoa siitä, mistä öljy on päässyt mereen. Tilanteen selvittämistä jatketaan aamun valjettua.
 Aggressiivinen kyttyrälohi tunkee luonnonlohen reviirille
 Kyttyrälohi Neidenin kalastuskunnan puheenjohtajan Karl Magne Arvolan käsissä. Näätämö, Norja 14.8.2019 Tapani Leisti / Yle
 Tyynenmeren lajistoon kuuluvaa kyttyrälohta on noussut tänä kesänä runsaasti Pohjois-Suomen ja Norjan lohijokiin.  Vieraslajia on tänä kesänä torjuttu poistokalastuksin , joissa mätäneviä kaloja on nostettu joista tuhatmäärin.
 Opintonsa keskeyttänyt Eemeli Valonen, 19, palasi koulunpenkille
 Koulupudokkaiden on mahdollista saada yksilöllistä valmennusta Vamos-hankkeen aikana. Eemeli Valonen kertoo, että hän jatkaa koko ajan työssään opintojen ohessa. Tämä on suositeltavaa, jotta opiskelija pystyy pitämään kiinni työpaikastaan. Projektityöntekijä Minna Hemgård(keskellä) ja opinto-ohjaaja Merja Berg kuulolla.  Minna Rosvall / Yle
 Turussa kehitetään valtakunnallista mallia, jolla  ehkäistään koulukeskeytyksiä toisen asteen opinnoissa . Nuoria on kutsuttu opintoryhmään, jossa käydään läpi opiskelun esteitä ja etsitään riskejä, joiden vuoksi opinnot jäävät kesken. Neuvoja annetaan muun muassa asumiseen, taloudenhoitoon ja päihteiden käyttöön.
 Iranin ulkoministeri pikavierailulle Helsinkiin
 Iranin ulkoministeri Mohammad Javad Zarif. Abedin Taherkenareh / EPA
 Iranin ulkoministeri  Mohammed Javad Zarif   tapaa tänään maanantaina Helsingissä  tasavallan presidentti  Sauli Niinistön , kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnarin  sekä ulkoministeri  Pekka Haaviston . Yhdysvaltain tiukkojen pakotteiden kohteena olevan Iranin uskotaan hakevan tukea EU-mailta.
 Iranilainen öljytankkeri on lähtenyt Gibraltarilta
 Iranilainen tankkeri Grace 1, nykyiseltä nimeltään Adrian Darya, on lähtenyt Gibraltarilta merelle. EPA-EFE/A. CARRASCO RAGEL
 Britannian ja Iranin kiistakapulaksi joutunut öljytankkeri  on päässyt jatkamaan matkaansa  Gibraltarinsalmesta. Brittiviranomaiset ottivat aluksen kiinni heinäkuun alussa. Gibraltar päätti nyt hylätä Yhdysvaltain antaman takavarikkomääräyksen.
 Sateita koko maassa
 Joonas Koskela / Yle
 Maanantaina matalapaineen osakeskus liikkuu Suomen yli ja sateita tulee koko maassa. Samalla puuskainen tuuli voimistuu maa-alueilla. Päivällä sateet painottuvat pohjoiseen, kun taas etelästä alkaen sää selkenee. Auringossa lämpötila nousee yli 20 asteeseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Helsingin edustalla suuri öljyvahinko, kyttyrälohta torjutaan pohjoisessa, Iranin ulkoministeri Suomeen, sateita koko maassa


Sosiaali- ja terveydenhuollossa esiin nousseita haamuhoitajatapauksia ei ole viety poliisille, kertoo Uutissuomalainen. Sen mukaan Sosiaali- ja terveysalan lupa- ja valvontavirasto Valvira tai aluehallintovirastot eivät ole tehneet haamuhoitajatapauksista poliisille tutkintapyyntöjä.
 – Emme ole tehneet tutkintapyyntöä, mutta ei voida pois sulkea, ettemmekö voisi tehdä. Asiaa arvioidaan koko ajan, kun saamme lisää selvitystietoa, Valviran ylijohtaja Markus Henriksson kertoo haastattelussa.
 Viranomaiset tulkitsevat, etteivät esiin nousseet tapaukset ole täyttäneet mahdollisen rikosnimikkeen tunnusmerkistöä. Haamuhoitajilla tarkoitetaan esimerkiksi palvelutaloissa työvuorolistoihin merkittyjä henkilöitä, jotka eivät todellisuudessa tee työvuoroa.
 Haamuhoitajista on keskusteltu sen jälkeen, kun vanhustenhoidon laiminlyönneistä nousi kohu alkuvuodesta.

Uutissuomalainen: Sote-alan haamuhoitajatapauksia ei ole viety poliisille


Tuotantotilojen salmonellatartuntojen määrä kasvoi viime vuonna, kertoo  Savon Sanomat . Lehden mukaan aiempina vuosina tartuntoja oli todettu noin 10–15 nautatilalla ja korkeintaan kymmenellä sikatilalla. Viime vuonna tartuntamäärä kasvoi kaksinkertaiseksi, yhteensä 43 tartuntaan nauta- ja sikatiloilla.
 Myös kuluvana vuonna tartuntojen määrä on nousemassa aiempia vuosia korkeammaksi. Yhteistä selittäjää tartunnoille ei ole löydetty.
 Eläinten terveys ETT ry:n eläinlääkärin mukaan useimmissa tapauksissa on kyse haittalinnuista ja jyrsijöistä peräisin olevista salmonellatartunnoista.
 Salmonella on yleinen eläinten kantama suolistobakteeri, joka ihmiseen tarttuessaan voi aiheuttaa kuumetta ja ripulia. Bakteerin aiheuttama tauti voi olla jopa hengenvaarallinen.

Savon Sanomat: Salmonellatartuntojen määrä kasvanut maatiloilla


Summary: Koulun keskeyttämisiä yritetään ehkäistä valtakunnallisesti Vamos-hankkeella. Tarjolla on muun muassa yksilövalmennusta.

Kokkiopiskelija  Eemeli Valonen  sai työpaikan jo ennen valmistumistaan keväällä 2019. Harjoittelun päätteeksi Turun keskustassa sijaitseva sporttinen ruokaravintola palkkasi hänet hommiin. Opinnot jäivät kesken.
 Valonen päätti kuitenkin palata kouluun jo syksyllä. Hänet ohjattiin Turun ammatti-instituutissa alkaneeseen pilottiryhmään, jossa kehitetään mallia koulun keskeyttämisen ehkäisemiseksi.
 – Koulun penkille palaaminen on ollut oikein mukavaa ja helppoa. Tämä on mukavaa vaihtelua työelämään. Olin päättänyt viimeistellä opintoni, jotta voin hakea ammattikorkeakouluun tai muita töitä myöhemmin, jos nykyisessä paikassa työt eivät jatku, kertoo Valonen.
 Hän työskentelee ravintolassa edelleen ja uskoo valmistuvansa Turun ammatti-instituutista parissa kuukaudessa.
 Turun ammatti-instituutissa alkaneelle kahden viikon kurssille kutsuttiin 17 nuorta. Heistä 12 on osallistunut tapaamisiin ensimmäisten päivien aikana. Ohjaajat arvioivat, että lisääkin nuoria voi vielä tulla.
 – Tavoite on, etteivät opinnot jää roikkumaan pidemmäksi aikaa, kertoo Valonen.
 Vamos 2. aste Vamos 2.aste -hanke pyrkii tunnistamaan varhaisessa vaiheessa koulutuksen ja työelämän ulkopuolelle jäämisen riskitekijöitä. Turun ammatti-instituutissa toimintaa kokeillaan kolmella opintokokonaisuudella. Hanketta koordinoi Helsingin Diakonissalaitos. Rahoitus tulee Euroopan sosiaalirahastolta.
 Nuoren kohtaaminen tärkeintä
 Eemeli Valonen opiskeli peruskoulun jälkeen kolme vuotta. Opiskelukaverit valmistuivat keväällä, mutta häneltä puuttuu kokkiopinnoista muun muassa yhteiskunnallisten aineiden opintoja ja kemian kurssin suoritus.
 – Opiskelin kemian kurssin opintojen alkuvaiheessa. Koe jäi tekemättä, koska opettajamme vaihtui. Kemian koe on syksyllä edessä, pohtii Valonen.
 Hän kertoo tilanteestaan opinto-ohjaaja  Merja Bergille  ja  Vamos 2. aste – opintoihin kiinnittyminen, läpäisy, ja pudokkuuden ehkäisy- hankkeen  projektityöntekijä  Minna Hemgårdille . Naiset kiittelevät Valosen motivaatiota ja kertovat, että puuttuvia yhteiskuntatieteiden opintoja voi korvata tällä kahden viikon Vamos-hankkeeseen liittyvällä kurssilla.
 – Kehittelemme valtakunnallista toimintamallia, jossa opiskelijaa ei jätetä yksin pohtimaan, miten hän etenisi keskeytyneiden opintojensa kanssa. Opinto-ohjaaja, erityisopettaja, psykologi ja kuraattori ovat mukana. Ryhmätapaamisten lisäksi on tarjolla yksilövalmennusta, kertoo Minna Hemgård.
 Koulupudokkaiden on mahdollista saada yksilöllistä valmennusta Vamos-hankkeen aikana. Eemeli Valonen kertoo, että hän jatkaa koko ajan työssään opintojen ohessa. Tämä on suositeltavaa, jotta opiskelija pystyy pitämään kiinni työpaikastaan. Projektityöntekijä Minna Hemgård(keskellä) ja opinto-ohjaaja Merja Berg kuulolla.  Minna Rosvall / Yle
 Koulupudokkaat haluavat ehkä kokeilla eri opintoja
 Vuonna 2018 Opetushallituksen KOSKI-rekisterin mukaan ammattikoulun keskeytti 7,5 prosenttia alle 20-vuotiaista opiskelijoista . Heistä osa saattoi siirtyä työelämään, mutta kukaan ei jatkanut toisella asteella tai peruskoulun ja toisen asteen välisessä nivelvaiheen koulutuksessa. Näitä nuoria oli yli 5 200.
 Keväällä 2019 vastaava luku on 2 954. Se on 3,7 prosenttia alle 20-vuotiaista ammattikoululaisista.
 Turun ammatti-instituutissa on pohdittu pitkään, mitä voitaisiin tehdä opintojen keskeyttämisten ehkäisemiseksi. Opinto-ohjaaja Merja Bergin mukaan lukuvuoden 2018–2019 aikana kymmenet oppilaitoksen opiskelijat jättivät opintonsa kesken. Jo kymmenen vuoden ajan henkilökunta on houkutellut oppilaita takaisin.
 – Soitamme tai otamme heihin yhteyttä sosiaalisen median välityksellä. He kysyvät yleensä, miten se on mahdollista, ja me neuvomme. Jopa marraskuussa vielä joku on aloittanut uudelleen opintonsa, iloitsee Merja Berg.
 Järjestelyt vaativat joustoa opettajilta ja koko henkilökunnalta, mutta oppilaitos on valmis tähän. Opinto-ohjaaja Berg kertoo, että varsinkin Turussa ravintolat tarvitsevat niin paljon henkilökuntaa, että moni on lähtenyt työhön ja jättänyt opintonsa. Ravintola-alan opiskelusta on myös saatettu saada väärä ennakkokäsitys.
 Kokkiopiskelija Eemeli Valonen esittelee espanjalaisen keittiön herkkuja reseptien avulla.   Minna Rosvall / Yle
 – On ajateltu, että tämä on siistiä sisätyötä, jossa ollaan tekemisissä upeiden raaka-aineiden kanssa ja päästään suunnittelemaan ruokalistoja. Opinnoissa arki alkaa vaatimattomammista puuhista.
 Opinnot saattavat jäädä myös perhesyistä esimerkiksi paikkakunnalta muuton vuoksi. Taustalla saattaa olla myös kokeilunhalu.
 – Nuoret kokevat vapauttavaksi, että saa aikaa harkita opintoja peruskoulun jälkeen, vaihtaa alaa tai hoitaa asioitaan välillä. Meiltä aikuisilta tämä ehkä unohtuu, kun olemme tulostavoitteisia, kertoo Berg.
 Yritysvierailuja ja tietoa päihteistä
 Kokkiopiskelija Eemeli Valonen on tyytyväinen Vamos-kurssin ensimmäisten päivien antiin. Ryhmä on käsitellyt muun muassa stressinhallintaa ja työnhakua. Jatkossa on luvassa yritysvierailuja ja A-klinikalta tulee asiantuntija kertomaan päihteistä ja pelaamisesta. Myös asumista ja nuoren oman budjetin tekoa käsitellään.
 Projektityöntekijä Minna Hemgård painottaa, että kurssilla käsitellään tarkoituksellisesti muutakin kuin opintoja.
 – Hankalinta koulunsa lopettaneiden nuorten elämässä on yleensä juuri ongelmien kasaantuminen. Omassa elämässä voi olla kriisejä tai tapahtumia, joiden vuoksi ongelmat ovat niin monimuotoisia, että takaisin kouluun on mutkallista saapua, kertoo Hemgård.
 Jaksaminen ja motivaatio opintoja kohtaan voivat loppua tästä syystä. Jos opiskelija on kiinnostunut esimerkiksi jatkamaan ravintola-alalla, sitten edetään askel kerrallaan takaisin opintojen pariin.
 Opiskelijalle voidaan etsiä myös uusi opiskelupaikka tai saattaa hänet sen palvelun piiriin, jota hän sillä hetkellä tarvitsee.
 Tällä tavalla ehkäistään koulusta erottaminen tai eroaminen jatkossa.
 Lue lisää:
 "Mulla on aina ollut vähän semmoinen luuseriolo – en oo pärjännyt koulussa ja oon ollut työttömänä" – tältä tuntuu syrjäytyminen
 Saana-Riikka Lahtinen on keskeyttänyt kolme ammatillista tutkintoa –Yle kysyi ammattikouluilta: Oppivelvollisuuden pidentäminen ei auta
 Kokkiopiskelijat revitään töihin koulunpenkiltä – koulun ohessa työskennellyt Lauri Siivonen: ”Haluan tehdä muuta kuin makaronilaatikkoa”

Opinnot keskeyttänyt Eemeli Valonen, 19, palasi koulunpenkille – "Päätin viimeistellä kokkiopintoni, jotta voin hakea ammattikorkeakouluun tai muita töitä"


Summary: Vieraslajina rajusti leviävää kyttyrälohta on noussut tänäkin kesänä Teno- ja Näätämöjokiin.

Tyynenmeren lajistoon kuuluvaa kyttyrälohta on noussut tänä kesänä runsaasti myös Tenoon ja Näätämöjokeen. Tänä kesänä Norjan pienissä lohijoissa kyttyrälohen leviämistä  torjutaan poistopyynneillä , sillä vieraslajin pelätään valtaavan kutupaikkoja alkuperäiseltä atlantinlohelta.
 Norjassa ja Suomessa myös ryssänloheksi kutsutun kyttyrälohen ovat siirtäneet Pohjois-Atlantiin laskeviin jokiin Neuvostoliitossa ja Venäjällä tehdyt massiiviset istutukset, joita jatkettiin Kuolan niemimaalla tiettävästi 2000-luvulle asti.
 Norjan puolella Jäämereen laskeva Neidenelva eli Näätämöjoki saa alkunsa Suomen puolelta Inarin ja vähän Utsjoenkin tunturijärvistä ja puroista. Näätämön alkuperäisen atlantinlohen lisäksi jokeen on tänä kesänä noussut hurjasti Tyynenmeren kyttyrälohta.
 – On ollut invaasio tänä kesänäkin. Valvojat ovat nostaneet 500–600 ja kalastajat viime viikkoina sata kappaletta viikossa. Yli tuhat on nostettu jo, laskeskelee Neidenin kalastuskunnan puheenjohtaja  Karl Magne Arvola .
 Norjan pohjoisimman alueen Finnmarkin joista on viime viikkoina poistettu useita tuhansia kyttyrälohia poikkeusluvalla. Esimerkiksi Syltefjordelvasta saatiin nuotalla 327 kyttyrälohta lauantaina 10. elokuuta.
 – Ongelma on että kyttyrälohi ajaa luonnonlohen pois luonnonlohen kutupaikoista. Se voi vahingoittaa luonnonlohen eli atlantinlohen kutemaa, sanoo Arvola.
 Kyttyrälohi Neidenin kalastuskunnan puheenjohtajan Karl Magne Arvolan käsissä. Näätämö, Norja 14.8.2019 Tapani Leisti / Yle
 Tautiriski on olemassa
 Myös Luonnonvarakeskuksen tutkija  Panu Orell  sanoo, että aggressiivinen kyttyrälohi voi häiritä luonnonlohen reviirejä.
 Onni on kuitenkin tutkijan mukaan siinä, että kyttyrälohi kutee jo nyt elokuussa ja atlantinlohi vasta myöhään syksyllä. Kyttyrälohet ovat silloin jo vainaita. Orellin mukaan aikataulueron ansiosta vieras ei pilaa luonnonlohen kutua.
 Lisäksi kyttyrälohen poikaset lähtevät merivaellukselle heti ensimmäisenä keväänään, eivätkä siten kilpaile resursseista joessa vuosia kasvavien atlantinlohen poikasten kanssa.
 – Venäjällä kyttyrälohi ja atlantinlohi ovat ongelmitta sopineet samaan jokeen, Panu Orell sanoo.
 Pienissä joissa poistopyynti voi olla toimiva keino tulokaslajin torjumiseen, mutta Tenoa pidetään siihen liian suurena vesistönä. Orellin mukaan isossa joessa poistopyynti voisi myös aiheuttaa vahinkoa muille kalalajeille.
 Kuolan niemimaalta kyttyrälohi on levittäytynyt jo laajalle Atlantin rannikolla. Jyrki Lyytikkä / Yle, NINA
 Vuonna 2017 ja tänä kesänä nähty ja tutkijoiden ennustama massaesiintyminen  huolestuttaa silti tutkijoita  (Luonnonvarakeskus).
 – Elinkierrot poikkeavat toisistaan niin runsaasti että ihan semmoista suoraan kilpailuefektiä ei juuri ole näiden lajien välillä, mutta kyllä tietenkin on mahdollisuuksia siihen että tauteja voisi siirtyä kyttyrälohesta atlantinloheen, sanoo Luonnonvarakeskuksen tutkija Panu Orell.
 Monien lohitutkijoiden mukaan suurempi uhka luonnonlohelle on massiivisesti kasvava  lohenkasvatusteollisuus  Norjassa ja Venäjällä.
 Kasvatuslohien taudit, loiset, lääkitys, torjunta-aineet ja kassilohikarkulaisten pääsy sekoittamaan luonnonlohien kotijokeen sopeutunut perimä ovat jatkuvan kriittisen keskustelun aiheita Norjassa.
 Kiihkeä ja lyhyt elinkaari
 Kyttyrälohi on merellä pyydettynä arvostettu, herkullinen kala. Tyynenmeren alueella se on taloudellisesti merkittävä ruokakala.
 Näätämön kirkkaassa mutta makean vedessä uiskennelleet kutuvalmiit kyttyrälohet ovat muuttuneet vähemmän herkullisen näköisiksi.
 Uroksille on kasvanut joessa näyttävä kyttyrä, kalat ovat vihertävän punertavia, osalla jo mätänemisen merkkejä evissä ja pyrstössä.
 Pilkullinen pyrstö on kyttyrälohen hyvä tuntomerkki.  Tapani Leisti / Yle
 Kyttyrälohen elinkierto on vain kaksi vuotta, se mätänee kuoliaaksi jokeen kudun jälkeen. Atlantinlohi elää jopa kymmenen vuotta ja tekee useamman kutu- ja syönnösvaelluksen meren ja syntymäjoen välillä.
 Valvojien saamat kalat ovat ihmisravinnoksi kelpaamattomia. Karl Magne Arvolan mukaan ne pakastetaan valjakkokoirien evääksi. Maastoon niitä ei voi haudata, koska haaska houkuttelee alueeelle karhuja.
 Istutuksia tehty 2000-luvulle asti
 Ensimmäiset kyttyrälohen istutuskokeilut tehtiin Neuvostoliitossa jo Stalinin aikana 1930-luvulla. Viimeiset on tiettävästi tehty 2000-luvun alussa.
 Istutuksia tehtiin Suomen Lapin naapurissa olevan Kuolan niemimaan jokiin, jotka laskevat Barentsinmereen ja Vienanmereen.
 Ensimmäistä kertaa kyttyrälohi havaittiin Norjan joissa vuonna 1960. Sen jälkeen lajia on tavattu myös Suomen kahdesta Jäämereen laskevasta joesta Tenosta ja Näätämöstä.
 Historia muistuttaa Tyynenmeren  kuningasravun tuloa Norjan rannikolle . Rapua istutettiin Neuvostoliiton aikoina Venäjän rannikoille, jotka ulottuvat Tyyneltä mereltä Norjan Varanginvuonolle.
 Sieltä rapu on levinnyt merta pitkin länttä kohti ainakin Tromssaan asti. Pyynti on Pohjois-Norjan rannikolla laajalti vapaata kannan kurissa pitämiseksi ja kuningasrapu on taloudellisesti merkittävä kalastuskohde.
 Lue myös:
 Sakaalin jälkeen vuorossa voi olla biisoni – yllättävän nopea lajien muutos saa tutkijan lähes sanattomaksi satojen uusien lajien levitessä Suomeen
 Tämä aggressiivinen merenpohjan vieraslaji on levinnyt jo Perämerelle asti – Mustatäplätokkoa ei voi pysäyttää, mutta olisiko siitä ruokakalaksi?

Aggressiivinen kyttyrälohi tunkee luonnonlohen reviirille – satoja mätäneviä kaloja poistokalastetaan valjakkokoirien ruoaksi


Summary: Yhdysvaltain pakotelistalla oleva Iran hakee tukea EU-mailta.

Iranin ulkoministeri  Mohammed Javad Zarif  tapaa tänään maanantaina Helsingissä tasavallan presidentin  Sauli Niinistön , kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnarin  sekä ulkoministeri  Pekka Haaviston .
 Virallisella keskustelulistalla aiheina ovat kahdenväliset suhteet, kansainväliset ja alueelliset kysymykset, ihmisoikeudet sekä Suomen EU-puheenjohtajuuskausi.
 Iran on ollut suurissa taloudellisissa ja poliittisissa vaikeuksissa sen jälkeen kun Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  veti toukokuussa 2018 maansa pois Iranin ydinsulkusopimuksesta.
 – Jännitteet Persianlahdella heijastuvat koko maailmaan. Tässä tilanteessa dialogin ylläpitämisen tärkeys korostuu, ulkoministeri Haavisto sanoo.
 Ministeri Zarif jatkaa matkaansa Suomesta Ruotsiin sekä Norjaan.
 Lisää aiheesta:
 Iran takavarikoi jälleen ulkomaisen öljytankkerin – sanoo syyksi salakuljetuksen
 Iran aikoo käynnistää raskasvesireaktorinsa uudelleen

Iranin ulkoministeri Zarif pikavierailulle Suomeen – Persianlahden kriisi polttopisteessä


Summary: Poliisi pääsi nuorten miesten jäljille yleisövihjeiden perusteella. Epäillyt ovat kertoneet murhasuunnitelmistaan muun muassa sosiaalisessa mediassa.

Yhdysvalloissa viranomaiset ovat kertoneet estäneensä yhteensä kolme mahdollista joukkoampumista eri osavaltioissa, kertoo uutiskanava  CNN . Viranomaiset ilmoittivat asiasta viikonloppuna. Miehet on pidätetty eri osavaltioissa.
 Connecticutissa pidätetty 22-vuotias mies oli kertonut Facebookissa olevansa kiinnostunut joukkoampumisen toteuttamisesta. Miehellä oli hallussaan useita suuren kapasiteetin lippaita ja ammuksia. Osa aseista oli rekisteröity miehen isän nimiin, mutta hän pääsi niihin käsiksi. Viranomaiset saivat vihjeen miehestä, kun hän yritti ostaa kiväärilippaita osavaltion ulkopuolelta.
 Tutkinnassa liittovaltion poliisi FBI ja paikallinen poliisi saivat selville, että mies yritti rakentaa kivääriä. Lisäksi kotietsinnässä löydettiin muun muassa pistooli ja suojavarusteita, CNN kertoo.
 Toinen pidätetyistä on floridalainen 25-vuotias mies, joka kertoi ex-tyttöystävälleen lähetetyissä viesteissä haluavansa tappaa sata ihmistä. Hän kertoi viranomaisille miettineensä jo paikkaa, missä avaisi tulen ihmisiä kohti.
 Kolmas pidätetty on 20-vuotias ohiolainen, joka oli uhkaillut juutalaista kulttuurikeskusta. Hän oli julkaissut Instagramissa ampumisvideon. Sosiaalisen media päivityksissä oli myös juutalaisvastaisia kommentteja. Häneltä löytyi poliisin mukaan aseita ja ammuksia, CNN uutisoi.
 Yhdysvalloissa on tapahtunut viimeaikoina useita joukkoampumisia, joissa on kuollut kymmeniä ihmisiä.
 Lue lisää:
 Trump: Meidän on tuomittava kiihkomielisyys, rasismi ja valkoinen ylivalta – presidentti syytti väkivaltaisia videopelejä ja internetiä
 Yhdysvaltain joukkoampumisten jälkipyykki on alkanut: El Pason uhreista seitsemän meksikolaisia, Ohion ampujan nuoruus oli ongelmallinen
 Kolmas joukkoampuminen Yhdysvalloissa alle vuorokaudessa: Seitsemän haavoittui Chicagossa

CNN: Viranomaiset kertovat estäneensä kolme mahdollista joukkoampumista Yhdysvalloissa


Summary: Iranilainen öljytankkeri Adrian Darya, entiseltä nimeltään Grace 1, on päässyt lähtemään Gibraltarilta. Meriliikennettä valvovan Marine Traffic -verkkosivun mukaan tankkeri lähti liikkeelle myöhään sunnuntai-iltana paikallista aikaa.

Diplomaattisen väännön keskelle joutunut Iranin tankkeri on lähtenyt Gibraltarilta. Gibraltar päätti aiemmin sunnuntaina hylätä Yhdysvaltojen antaman tankkerin takavarikkomääräyksen. Aiemmin viime viikolla Gibraltarin korkein oikeus päätti vapauttaa tankkerin vastoin Yhdysvaltain esittämiä toiveita.
 Brittiviranomaiset ottivat tankkerin haltuunsa heinäkuun alussa Gibraltarinsalmessa. Aluksen epäiltiin kuljettaneen öljyä Syyriaan EU:n talouspakotteiden vastaisesti.
 Iranin hallussa on edelleen ruotsalaisen Stena Bulk -varustamon Stena Impero -tankkeri. Varustamon toimitusjohtaja  Erik Hånell  kertoi viime perjantaina STT:lle toivovansa, että Gibraltarin päätöksen jälkeen myös Stena Imperon tilanteeseen saadaan ratkaisu.
 Uutistoimisto TASSin mukaan Iranin tai Britannian viranomaiset eivät ole tähän mennessä ilmoittaneet, että iranilaistankkerin vapauttaminen johtaisi myös Stena Imperon vapauttamiseen.
 Lue lisää:
 Ruotsalaisvarustamo toivoo ratkaisua myös Stena Impero -aluksen tilanteeseen
 Hormuzinsalmen selkkaus: "Tankkerin miehistö voi hyvin" – Britannian ulkoministeri keskusteli iranilaisen virkaveljensä kanssa
 Gibraltar hylkäsi Yhdysvaltain antaman tankkerin takavarikkomääräyksen – Iranin mukaan alus lähtee liikkeelle vielä sunnuntai-iltana
 Gibraltarilla pysäytetty iranilaistankkeri on vapautettu – Iran on luvannut, ettei alus seilaa Syyriaan

Iranilainen öljytankkeri on lähtenyt Gibraltarilta


Summary: Asiaa vie eteenpäin maailmanlaajuinen villieläinten kauppaa sääntelevä kokous. Asian käsittely on vielä kesken.

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Luonnosta kiinniotettujen afrikannorsujen vieminen eläintarhoihin halutaan kieltää. Asiaa vie eteenpäin maailmanlaajuinen villieläinten kauppaa sääntelevä kokous.
 Kokouksessa läsnä olleet maat äänestivät asiasta Genevessä sunnuntaina. Enemmistö maista äänesti kiellon puolesta, mutta asian käsittely on vielä kesken.
 Äänestyksessä 46 maata kannatti ehdotusta, 18 vastusti ja 19 pidättäytyi äänestämästä. Kielto vaatii vielä kaikkien kokoukseen osallistuneiden maiden hyväksynnän ennen kuin voi se voi tulla voimaan. Kokous jatkuu elokuun 28:een saakka. Lauantaina alkaneeseen tapaamiseen osallistuu AFP:n mukaan tuhansia luonnonsuojelijoita ja päättäjiä yli 180:stä maasta.
 Eläinten oikeuksia puolustavat järjestöt ovat arvostelleet villinorsujen pitämistä vankeuden kaltaisissa olosuhteissa julmaksi. Järjestöt uskovat, että kielto suojelisi lukuisia norsuja.
 – Päätös säästää lukemattomia norsuja siltä, että ne revittäisiin irti perheistään villistä luonnosta ja pakotettaisiin viettämään koko elämänsä vangittuina eläintarhojen ala-arvoisissa olosuhteissa, Humane Society International -järjestön villieläinasiantuntija  Iris Ho  totesi.
 Järjestön mukaan esimerkiksi Zimbabwe on ottanut kiinni ja vienyt yli 100 norsunpoikasta kiinalaisiin eläintarhoihin vuodesta 2012 lähtien.
 World Animal Protection -järjestön edustaja  Cassandra Koenen  puolestaan totesi, että päätös olisi valtava askel oikeaan suuntaan.
 – Alustava päätös on valtava tunnustus sille asialle, että norsut eivät kuulu viihdeteollisuuteen, Koenen totesi tiedotteessa.
 Kanta romahtanut
 Tarkkaan ottaen äänestyksessä käsiteltiin sitä, että villejä afrikannorsuja saisi jatkossa ottaa kiinni vain siinä tapauksessa, että niitä on tarkoitus pitää suojelualueilla luonnollisissa elinympäristöissään. Jos käytäntö tulee voimaan, samalla loppuisi villinorsujen vieminen eläintarhoihin tai muihin viihdekeskittymiin.
 Norsut ovat jo pitkään olleet kaiken kaupankäynnin ulkopuolella Afrikan mantereen länsi-, keski- ja itäosissa. Afrikan eteläosissa elävien norsujen kiinniottaminen on kuitenkin ollut osittain sallittua.
 Vuonna 2016 julkaistun tutkimuksen mukaan afrikannorsuja on jäljellä noin 415 000 yksilöä, kertoo WWF. Järjestön mukaan norsujen määrä on romahtanut vuosikymmenessä yli 110 000 yksilöllä. Kanta on pienentynyt muun muassa salametsästyksen takia.

Villien afrikannorsujen vieminen eläintarhoihin halutaan kieltää


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ilmoitti, että varapresidentti Mike Pence pysyy hänen varapresidenttiehdokkaanaan, kun hän tavoittelee uudelleen valintaa ensi vuoden marraskuussa.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vahvistanut, että hän pitää varapresidentti  Mike Pencen  varapresidenttiehdokkaanaan seuraavissa presidentinvaaleissa, jotka pidetään ensi vuonna.
 Uutistoimisto Reutersin mukaan Trump kertoi sunnuntaina tavatessaan toimittajia, että hän on hyvin tyytyväinen Penceen. Trumpin odotetaan voittavan helposti nimityksen republikaanien presidenttiehdokkaaksi.
 Lue lisää:
 Trumpin haastajat – He tavoittelevat demokraattien presidenttiehdokkuutta 2020
 Trump avasi vaalikampanjansa haukkumalla ”valeuutismedian” kannattajien hurratessa

Trump aikoo pitää Pencen varapresidenttiehdokkaanaan vuoden
2020 vaaleissa