Summary: Kouvolassa on järjestetty Suomen suurin suuronnettomuusharjoitus.

Kouvolan yllä ujelsi keskiviikkoaamuna yleinen vaaramerkki vihreän savun noustessa yläilmoihin ratapihalla.
 Kyseessä ei kuitenkaan ollut hätätilanne vaan Suomen suurin suuronnettomuusharjoitus, johon osallistui tuhansia ihmisiä.
 Harjoituspäivän aikana havainnollistettiin kaksi erilaista onnettomuusskenaariota. Ensimmäinen tilanteista kuvasi syttyvää nestettä sisältävän säiliövaunun paloa.
 – Vaarana tällaisessa tilanteessa on se, että palo leviää viereisiin vaunuihin, ja se pyritään estämään, harjoituksen johtaja ja Kymenlaakson pelastuslaitoksen pelastuspäällikkö  Juha Tiitinen  sanoo.
 Toisessa tilanteessa ammoniakkia levisi kuvitteellisesti maaperään ja höyrystyi synnyttäen myrkyllisen kaasupilven, joka lähti tuulen mukana kulkeutumaan.
 – Tämä onnettomuustyyppi koskee etenkin kuntalaisia, jotka ovat onnettomuuden vaikutusalueella. Siinä meillä viranomaisilla on erittäin tärkeä rooli vaarasta ilmoittamisessa, Tiitinen toteaa.
 Kouvolassa harjoiteltiin miten säiliövaunun palo saadaan ripeästi hallintaan. Tiina Karppi / Yle
 Tieto onnettomuudesta suoraan puhelimeen
 Harjoituksen keskeinen teema oli tiedottaminen ja ihmisten varoittaminen. Jos ihmisten turvallisuutta uhkaava onnettomuus tapahtuu, soitetaan yleinen vaaramerkki, joka on minuutin kestävä nouseva ja laskeva ääni. Tämän jälkeen annetaan vaaratiedote.
 – Myrkyllisen kaasun ollessa ilmassa on tärkeää mennä sisätiloihin, ja sulkea ovet, ikkunat sekä ilmastointi. Tämä suojaustaso riittää tällaisessa onnettomuudessa erittäin hyvin, Tiitinen sanoo.
 Tiitisen mukaan vaaratiedotteen välittäminen radiossa ja televisiossa kestää tällä hetkellä turhan kauan.
 – Lisäksi television katselu- ja radion kuuntelutottumukset ovat muuttuneet täysin, ja tänä päivänä matkapuhelin on se mistä ihmiset tavoittaa. Sinne meidän pitää saada se viesti. Siksi on kehitetty sovellus 112 Suomi.
 112 Suomi -sovellus kertoo nopeasti vaaratilanteesta. Tiina Karppi / Yle
 HÄTÄ-SEIS-painike nopeuttaa vaaratilanteessa
 Työpaikkojen ja asukkaiden lisäksi sisälle suojautumista Kouvolassa harjoittelivat myös päiväkodit ja koulut. Vahteron koulussa oli välitunti käynnissä, kun oppilaat kuulutettiin keskusradion kautta sisätiloihin.
 Henkilöstöä oli etukäteen ohjeistettu harjoituksen varalle, mutta oppilaita ei. Rehtori  Leena Kousan  mukaan harjoitus sujui suhteellisen hyvin.
 – Noin viidessä ja puolessa minuutissa saimme oppilaat olivat sisätiloihin, ja noin kymmenen minuutin kuluttua olimme tarkistaneet, että kaikki heistä olivat todellakin sisällä. Huomasimme kuitenkin, että keskusradiokuulutus ei kuulunut ulos kovin hyvin. Nyt voimme korjata asian, hän kertoo.
 Noin vuosi sitten Vahteron koulun opettajanhuoneeseen asennettiin HÄTÄ-SEIS-painike, jolla ilmanvaihto rakennuksesta voidaan sammuttaa. Ennen se suljettiin toisen kerroksen ilmanvaihtohuoneesta.
 – Sitä voi jokainen aikuinen henkilö talossa käyttää, mikä on hyvä. Ei tarvitse mennä lukkojen taakse muihin tiloihin, rehtori Leena Kousa sanoo.
 Ilmanvaihdon katkaisijan sijantia ei usein tiedetä
 Hätätilanteessa on tärkeää, että jokainen osaa sulkea ilmanvaihdon tarvittaessa itse. Esimerkiksi kerrostalossa asuvien ei ole syytä olettaa, että kiinteistönhoitaja hoitaa asian.
 Ilmanvaihdon katkaisijan paikka ja ulkonäkö vaihtelevat kiinteistöittäin. Kerros- ja rivitaloissa kiinteistön omistajan on tehtävä pelastussuunnitelma, jossa sijainti mainitaan.
 Pelastuspäällikkö Juha Tiitisen mukaan katkaisijan sijainti on yleisesti huonosti asukkaiden tiedossa.
 – Myrkyllinen kaasupilvi voi levitä asutusalueelle muutamassa minuutissa, eikä siinä kukaan ulkopuolinen ehdi ilmastointia sulkemaan, Tiitinen sanoo.
 Pelastuspäällikkö Juha Tiitisen mukaan keskiviikon harjoitus Kouvolassa sujui hyvin. Tiina Karppi / Yle
 Kemikaalionnettomuuden todennäköisyys on Suomessa pieni
 Harjoitukseen osallistuu yhteensä tuhansia Kouvolan asukkaita, työpaikkoja sekä viranomaisia.
 Mukana suuronnettomuusharjoituksessa olivat Kouvolan kaupungin väen lisäksi muun muassa pelastuslaitos, ensihoito, poliisi ja hätäkeskus. Myös Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö oli mukana opastamassa kuntalaisia onnettomuuteen varautumisessa ja myös tutkimassa sitä, miten he onnistuivat toiminnassaan.
 Kouvolan kautta kulkee merkittävä osa Suomen rautateiden vaarallisten kemikaalien kuljetuksista. Tällaisilla kemikaaliratapihoilla onnettomuusharjoituksia on järjestettävä kolmen vuoden välein.
 – Suomessa suuren kemikaalionnettomuuden todennäköisyys on pieni, mutta siitä huolimatta olemme velvollisia varautumaan kaikkiin mahdollisiin onnettomuuksiin, kertoo pelastuspäällikkö Juha Tiitinen.
 Tiitisen mukaan keskiviikon harjoitus onnistui hyvin. Tarkemmin harjoituksen tuloksia analysoidaan vielä noin kolmen viikon kuluttua.
 – Onnettomuudet tapahtuvat yllättäen, ja tämän tyyppisessä onnettomuudessa vaikutukset olisivat hyvin dramaattisia. Jotta niissä pystytään toimimaan oikein, toiminnan on oltava suunniteltua. Sitä kautta voimme luoda turvallista yhteiskuntaa, Juha Tiitinen sanoo.

Yksi katkaisija voi pelastaa lukuisia ihmishenkiä suuronnettomuudessa: "Myrkyllinen kaasupilvi voi levitä asutusalueelle muutamassa minuutissa"


Summary: Ensi kesänä Suomea myydään matkailijoille tavallisen suomalaisen onnellisuuden lähteiden avulla.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Suomen matkailuvienti kasvoi toissa vuonna harpaten lähes miljardilla eurolla, kertoo matkailua edistävä Visit Finland.
 Matkailuvienti oli vuonna 2017 Tilastokeskuksen mukaan lähes 4,6 miljardia euroa, joten kasvua tuli vuodessa lähes 27 prosenttia.
 Yksi merkittävä kasvun vauhdittaja oli Suomen itsenäisyyden juhlavuosi, kertoo Visit Finlandin johtaja  Paavo Virkkunen .
 Juhlavuosi näkyi kansainvälisissä matkailujulkaisuissa, kuten National Geographicissä ja Lonely Planetissä, joissa Suomi nostettiin yhdeksi maailman mielenkiintoisista matkailukohteista, Virkkunen sanoo.
 Suomeen tulee paljon matkailijoita Keski-Euroopasta, mutta eniten matkailu kasvaa Aasiasta, erityisesti Kiinasta.
 Matkailun osuus Suomen bruttokansantuotteesta on 2,6 prosenttia. Matkailutoimialoihin lasketaan muun muassa majoitustoiminta, ravitsemustoiminta, liikenne sekä kulttuuri-, urheilu- ja virkistystoiminta.
 Tiedot perustuvat Suomen matkailutilinpitoon, jonka Tilastokeskus on toteuttanut Visit Finlandin toimeksiannosta.
 Puhdas luonto ja maailman onnellisin maa
 Kiinnostus Suomea kohtaan jatkoi kasvuaan myös viime vuonna, sillä ulkomailta tulleiden matkailijoiden yöpymiset nousivat Visit Finlandin mukaan uuteen ennätykseen, 6,8 miljoonaan. Erityisesti talvikauden matkailijamäärät ovat kasvaneet.
 Suomen matkailun vetonaula on vanha tuttu: tänne tullaan edelleen puhtaan luonnon ja puhtaan ilman takia.
 Myös revontulet, erityisesti Lapin luonto sekä arktinen kesä ja talvi kiinnostavat, Paavo Virkkunen sanoo.
 Aurinko näyttäytyy Pallaskeron takaa. Kukka Ström / Yle
 Suomen maine maailman onnellisimpana maana herättää kiinnostusta.
 – Kasvavassa määrin kiinnostaa myös suomalainen elämäntapa, mistä suomalaiset ammentavat hyvinvointia, Virkkunen sanoo.
 Erityisesti nuorten matkailukysyntä on hänen mukaansa suuntautumassa aitoihin kokemuksiin ja elämyksiin.
 Tähän Suomen matkailua edistävä Visit Finland on tarttunut Rent a Finn (Vuokraa suomalainen) - kampanjallaan .
 Kampanjaan valitaan kahdeksan suomalaista, jotka isännöivät ulkomaisia vieraita muutaman päivän ajan kesä-elokuussa.
 Visit Finlandille on Virkkusen mukaan tullut paljon videohakemuksia, joissa isäntä- ja emäntäehdokkaat kertovat, miten he poistavat stressiä ja lisäävät hyvinvointia luonnon avulla.
 Maailmalta tänne saapuvat sosiaalisen median vaikuttajat pääsevät suomalaisoppaiden avulla elämään kuin paikalliset ja kokemaan, millaisia ovat tavallisen suomalaisen onnellisuuden lähteet.
 Ja tietenkin kertomaan siitä sosiaalisen median kanavissaan ja näin houkuttelemaan tänne lisää matkailijoita.
 Suomessa matkailijoita kiinnostaa erityisesti puhdas luonto Heli Mäkikauppila / Yle
 "Laadusta on pidettävä huolta"
 Elämysten, kokemusten ja kauniin luonnon lisäksi matkailija tarvitsee kyydin, majapaikan, ruokaa, juomaa ja huvituksia. Hyvä tai jopa erinomainen palveluinfrastruktuuri onkin Suomen valtti luonnon lisäksi, Paavo Virkkunen sanoo.
 Parannettavaakin riittää, sillä Suomen osuus Pohjoismaiden ulkomaisista yöpymisistä oli viime vuonna vain 14 prosenttia.
 Jos halutaan lisää maksukykyisiä matkailijoita, matkailupalvelujen riittävästä laadusta täytyy pitää huolta, erityisesti majoituksessa, Virkkunen sanoo.
 – Muutama seitsemän tähden hotelli tai resortti olisi toiveissa, Virkkunen sanoo.

Ulkomaalaisten matkailu Suomeen kasvoi hurjasti lähes miljardilla vuodessa – "Seitsemän tähden hotelleja tarvittaisiin lisää"


Summary: Verkossa tapahtuvat huijaukset yleistyvät entisestään. Kuka tahansa voi joutua petkutetuksi verkon kauppapaikoilla.

Ala-asteikäinen  Niilo Remes  oli jo päiviä säästänyt yhtä tiettyä miekkaa varten.
 Remes pelasi aktiivisesti verkkoroolipeli RuneScapea. Pelin sisällä myyjä esitteli arvokasta esinettä edulliseen hintaan, ja Remes teki ostopäätöksen. Viime hetkellä myyjä vaihtoi miekan arvottomaan tuotteeseen. Remes menetti pelissä tekemänsä säästöt ja sai tilalle tyhjää.
 – Etsin ahneuspäissäni halvimman hinnan. Siinä meni silti useamman päivän pelaamiset hukkaan. Se sai pohtimaan luottamusta toisiin ihmisiin jo nuorena miehenä, Remes pohtii.
 Tuolloin kyse ei ollut oikeasta rahasta, vaan pelin valuutasta. Tapauksesta lähtien Remes on kuitenkin tunnistanut verkossa vastaan tulleet huijaukset, sillä niitä usein yhdistävät samankaltaiset piirteet.
 Nykyään 24-vuotiaalla yrittäjällä ja viittä-vaille-valmiilla tietotekniikan insinöörillä on takanaan satoja, jopa tuhansia kauppoja verkossa. Viime kesänä joku yritti ostaa Remeksen pleikkaria väärennetyllä maksukuitilla.
 – Väärennös oli hyvä, mutta en silti postittanut pleikkaria vaan jäin odottamaan rahoja. Niitä ei koskaan tullut. Viime viikonloppuna joku yritti myydä paria peliä netistä kopioiduilla kuvilla, Remes huokaisee.
 Poliisin mukaan erilaisten verkkohuijausten ja tilausansojen määrät ovat kasvaneet viime vuosina. Erityisesti törkeät petokset ja niiden yritysten määrät verkossa kasvoivat vuodesta 2017 vuoteen 2018.
 Toni Pitkänen / Yle
 Verkon huijaukset ovat yhtä taitavampia, minkä vuoksi niitä on vaikeampi tunnistaa. Enää ei kenties haksahdeta  niin sanottuihin nigerialaiskirjeisiin , joissa huonolla suomella kerrotaan uskomattomia tarinoita kuninkaan pojista ja valtavista perinnöistä.
 Ketä tahansa voidaan vetää höplästä verkon kauppapaikoilla, mutta huijatuksi tulemisen riskiä voi minimoida. Kokemansa jälkeen Remes haluaa jakaa vinkkinsä huijausten karttamiseen. Listauksessamme on myös Kuluttajaliiton pääsihteerin  Juha Beurlingin  vinkkejä samasta aiheesta.
 Kaupat yksityishenkilön kanssa: kiinnitä huomio näihin
 Onko tarjous liian hyvä ollakseen totta? Taustalla voi olla huijaus, jos muut myyjät myyvät tuotetta satasella ja yksi myyjä muutamalla kympillä. Käy kauppaa sellaisten myyjien kanssa, joiden historia on näkyvillä. Useilla verkon kauppapaikoilla myyjistä ja ostajista voi antaa palautetta. Jos palautetta on paljon pidemmältä ajalta ja se on hyvää, huijauksen mahdollisuus on pieni. Soittaako myyjä salaisesta numerosta? Eikö hän suostu antamaan sinulle puhelinnumeroaan? Nämä voivat olla vaaran merkkejä. Googleta myyjän yhteystiedot, nimi, puhelinnumero ja tilinumero. Ovatko myyjän toimintatavat herättäneet kummastusta keskustelupalstoilla? Älä tee kauppoja. Kiire on huijarin apulainen. Soita myyjälle ja jututa häntä. Kysele tietoja tuotteesta. Hermostuuko myyjä? Kertooko hän, että jonossa on kymmenen muuta ostajaa? Huijarimyyjä painostaa ostopäätökseen luomalla kiiren tuntua. Pyydä tuotteista kuvat, joissa näkyy aikaleima. "Aikaleimaksi" riittää myös kuvassa näkyvä paperilappu, jossa on myyjän nimi ja päivämärää. Jos olet myyjä, tämä toimenpide myös estää kuvasi väärinkäyttöä jatkossa. Tarkista, onko kuva muualla verkossa.  Tineye  ja  Googlen kuvahaku  auttavat tarkistuksessa. Oletko vuokraamassa loma-asuntoa yksityishenkilöltä? Tarkasta Google Mapsista, onko osoitteessa todellisuudessa loma-asunto. Tee lopulliset kaupat kasvokkain aina, kun se on mahdollista. Ostajana tarkasta tuote ja sen toimivuus: varmista, että esimerkiksi tietokone käynnistyy ja sen kaikki näppäimet toimivat. Kasvokkain tapahtuvissa kaupoissa pyydä maksu samantien käteisellä tai tilisiirrolla, joka tapahtuu valvonnassasi. Myös MobilePay- ja Pivo-sovellukset voivat osoittautua käteviksi, sillä niillä saat ilmoituksen tilisiirrosta välittömästi. Etkö voi tehdä kauppoja kasvokkain? Usein myyjä vaatii rahat tilille ennen paketin postitusta. Käytäntöä voi kuitenkin soveltaa: vuosia harrasteforumilla kauppoja tehnyt, luotettavaksi todettu ostaja voi pyytää uutta myyjää toimittamaan paketin ennen maksua. Paketin voi toimittaa postiennakolla, jolloin ostaja maksaa myyjän ilmoittaman summan pakettia ostaessaan. Pakettia ei kuitenkaan voi avata ennen lunastamista.
 Tulitko huijatuksi? Toimi näin
 Älä häpeä! Kuka tahansa voi tulla huijatuksi verkossa tehtävissä kaupoissa. Tutustu eri huijaustyyppeihin  Huijausinfossa. Tee aina rikosilmoitus. Monet huijarit myyvät tuotteitaan muutamalla kympillä. Kun summa ei ole suuri, ostaja ei usein viitsi tehdä rikosilmoitusta. Ilmoitus kannattaa tehdä aina, jotta huijarimyyjä tai -ostaja jää kiinni. Tee ilmoitus myös kauppapaikan ylläpitäjälle tai yritykselle, jonka verkkokaupassa asioit. Anna myyjästä tai ostajasta palaute, jos se on mahdollista kauppapaikalla. Ole yhteydessä Kuluttajaneuvontaan , jos asioit yrityksen kanssa. Asia ei kuulu Kuluttajaneuvonnalle, jos teit kaupan yksityisen henkilön kanssa. Yksityihenkilöiden välisessä kaupassa ostajalla on suurempi  vastuu kuin kuluttajakaupassa.

Väärennös oli hyvä, mutta Niilo Remes oli tehnyt liian monet kaupat uskoakseen sitä – näillä 11 vinkillä vältät huijauksen verkkokirpparilla


Summary: Putin patisteli FSB:tä suojelemaan asesalaisuuksia yhä tiukemmin.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  sanoi keskiviikkona Venäjän paljastaneen viime vuonna 129 ulkomaista vakoojaa ja 465 heidän agenttiaan. Putinin mukaan heidän toimintansa on lopetettu.
 Putin sanoi maan turvallisuuspalvelu FSB:n virkailijoille pitämässään puheessa, että ulkomaiset vakoojat yrittävät yhä voimakkaammin viedä Venäjän salaisuudet.
 – He etsivät pääsyä poliittiseen, taloudelliseen, tieteelliseen ja teknologiseen tietoon.
 – Se tarkoittaa, että teidän työnne pitää olla yhä tehokkaampaa.
 Putin kehotti FSB:tä suojelemaan aiempaa tarkemmin etenkin tietoja Venäjän uusista aseista, kuten  Avangardista  ja  Tsirkonista .
 Venäjä on uusinut asearsenaaliaan innolla. Ukrainan ja Syyrian sodat sekä väitteet Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain vuoden 2016 vaaleihin ovat jäähdyttäneet välit länsimaiden kanssa viileimmilleen vuosikymmeniin.
 Putin sanoi puheessaan, että ulkomaiset tiedusteluviranomaiset ovat yrittäneet vaikuttaa poliittisiin tapahtumiin Venäjällä, mutta ei sanonut asiasta enempää.
 Hän muistutti myös kyberhyökkäysten yleistyneen.
 – Meidän täytyy olla varautuneita kyberhyökkäyksen kasvavaan uhkaan.

Putin: Venäjä paljasti viime vuonna 129 ulkomaista vakoojaa ja 465 agenttia


Summary: Miesten tyytyväisyys elämään laskee kolmenkymppisenä, selviää Ylen kyselystä. Kolme miestä kertoo, mitä silloin tapahtui.

Mustat johdot tirkistelevät katon reiästä. Olohuoneesta puuttuu lamppu.
 Imatralainen  Mikko Partanen , 34, pahoittelee “poikamiesboksin” keskeneräisyyttä.
 Partanen muutti omilleen viime syksynä, kun pitkä avioliitto tuli päätökseensä. Pariskunnalla on 12-vuotias lapsi. Perheeseen kuuluu myös vaimon 16-vuotias poika, jota Partanen on kasvattanut 3-vuotiaasta lähtien kuin omaansa.
 – Olen tyytyväinen siihen, millainen ihminen nyt olen, mutta tavallaan tyytymätön siihen, että kesti niin kauan, Partanen luonnehtii.
 Vaimo jäi edelleen asumaan lasten kanssa Partasen rakennuttamaan 200-neliöiseen omakotitaloon Joutsenossa. Pariskunta on yhä hyvissä väleissä keskenään.
 Partanen kertoo, että hän löysi vaimonsa nuorena. Pariskunta meni nopeasti naimisiin ja lapsikin tuli jo vuoden päästä. Partanen oli tuolloin 21-vuotias.
 – Silloin ei ehkä ymmärtänyt, että mihin sitoutuu ja miten kannattaa varautua tulevaisuuteen. Esimerkiksi se valtavan talon rakentaminen. Vaikka olen ihan hyvätuloinen, mutta että ottaa sellaisen riipan itselleen. Ex-vaimo sanookin, että ne on ne “Mikon överit”.
 Mikko Partasen käteen on tatuoitu muistot lapsuuden peleistä. Antti Lähteenmäki/YLE
 Torstaisena iltana Partasen 12-vuotias poika pelaa tietokoneella pienen kaksion makuuhuoneessa. Hän on viettämässä talvilomaviikkoa isällään.
 Isä on ollut viime yönä yövuorossa veturinkuljettajana.
 Veturinkuljettajan työ on Partasen päätyö. Sen lisäksi hän tekee portsarin hommia paikallisessa baarissa, joka on miehen omien sanojen mukaan kuin “toinen olohuone” ja rakentelee drooneja tutulleen.
 – Olisi tosi mukava käyttää lomat reissaamiseen, mutta tällä hetkellä käytän lomani niin, että teen duunia numero kolme, Partanen naurahtaa.
 Viime aikoina ajatuksia on herättänyt myös oma jaksaminen työelämässä. Sen verran, että hän myöntää työuupumuksen hieman pelottavan.
 Vielä enemmän pelottaa kuitenkin se, onko romanttinen osuus elämästä ohi.
 Mikä muuttui kolmikymppisenä?
 Yle teetti Taloustutkimuksella kyselyn, josta käy ilmi, että  miehet ovat 15–29-vuotiaina lähes yhtä onnellisia kuin suomenruotsalaiset . Jopa 38 prosenttia vastaajista piti itseään erittäin tyytyväisinä elämäänsä.
 Kolmenkymmenen ikävuoden jälkeen tyytyväisyys kuitenkin tippuu. 30–44-vuotiaiden miesten ikäryhmässä erittäin tyytyväisiä elämäänsä on vain 15 prosenttia.
 Tämän tuloksen johdosta kysyimme Ylen nettisivuilla 30–44-vuotiailta miehiltä, kuinka tyytyväisiä he ovat elämäänsä.  Vastauksia tuli parissa päivässä yli 450.
 Tapasimme kolme kyselyyn vastanneista miehistä.
 Kaikki kolme olivat kokeneet, että kolmenkymmenen jälkeen elämässä tapahtui isoja muutoksia. Erityisesti oma ajatusmaailma muovautui. Se johti myös siihen, että elämässä uskalsi tehdä isojakin ratkaisuja: erota, vaihtaa ammattia, perustaa yritys.
 Partanen oli yksi heistä.
 Myös hän on tiedostanut muuttuneensa kolmenkympin jälkeen. Hän muistelee lämmöllä nuoruuden tietämättömyyttä.
 – Nyt tässä päälle kolmikymppisenä on ehkä enemmän pystynyt olemaan itselleen rehellinen. Se on varmaan se suurin muutos.
 Tosin maailmankuvan muutos alkoi Partasella jo paljon aiemmin. Hän kuvailee tehneensä siinä asiassa täyskäännöksen elämässään.
 Alle parikymppisenä hänen idolinsa oli  Tony Halme . Hän itse luonnehtii olleensa jääräpäinen konservatiivi. Maahanmuuttovastainen. Homofoobinen.
 Nykyisin Partanen kuvailee itseään polyamoriseksi panseksuaaliksi.
 Partanen sanoo, että hänen ulkokuorensa saattaa hämätä ihmisiä.  "En ole ehkä se tyypillisimmän avoimen ihmisen näkönen, olen iso portsariäijä ja kuitenkin puhun tälleen ja kirjottelen runoja ja muuta." Antti Lähteenmäki/YLE
 Polyamoria tarkoittaa, että henkilöllä voi olla useita suhteita yhtä aikaa. Panseksuaalisuus puolestaan tarkoittaa sitä, että tuntee vetoa henkilöön sukupuolesta riippumatta.
 Panseksuaalisuuteen Partanen on havahtunut viime vuosien aikana. Sen sijaan polyamorinen hän on ollut jo pitkään. Myös entinen avioliitto oli avoin.
 Hän haaveilee vielä löytävänsä rinnalleen kumppanin, joka ajattelee maailmasta samalla tavoin.
 Erityisesti pieneltä paikkakunnalta on haaste löytää samanmielisiä ihmisiä.
 – Minä kun sanon rehellisesti minkälainen olen, niin siinä yleensä näkee perävaloja aika paljon, Partanen naurahtaa.
 Partanen toivookin, että maailma muuttuisi suvaitsevammaksi. Hän itse yrittää nopeuttaa prosessia ja on aloittanut kirjoittamaan kirjaa itsekasvusta, parisuhteista ja seksistä.
 Imatralta hän ei kuitenkaan aio muuttaa pois.
 Portsarihommien kautta paikallisesta baarista on löytynyt itselle tärkeä yhteisö. Siellä Partanen viettää vapaa-aikaansa, on mukana pokeriporukassa ja laulaa karaokea.
 Mikko Partanen ja Eemeli Mustasalmi ottivat mittaa toisistaan 9-pallossa. Peliä seurasi Petteri Vanninen.  Antti Lähteenmäki/YLE
 Kyseisessä baarissa onkin väkeä jo iltapäivällä. Moni pelaa biljardia, myös hiihtoa katsotaan tv:stä. Osa juo kaljaa, osa kahvia. Partanen löytää heti tuttuja.
 – Vaikka ei olisi sitä rakasta, niin täällä on kuitenkin niin rakkaita ystäviä, että se lohduttaa nopeasti, kun tulee tänne, Partanen toteaa.
 Tulevaisuudessa Partanen haaveilee downshiftaamisesta ja matkustelusta, kunhan lapset kasvavat ja taloudelliset velvoitteet helpottavat.
 – En minä nuoruuttani kaipaa, olen vähän sellainen ikuinen lapsi.
 “Eihän tällaista ole aikuisen elämä”
 Kesken olevaa muuttoa pahoitellaan myös toisessa imatralaisessa osoitteessa.  Paavo Jantunen , 37, muutti takaisin kotiseudulleen Imatralle tammikuussa.
 Sitä ennen hän oli tehnyt 1,5 vuoden palkkatyöpätkän Vantaalla Metsähallituksen Luontopalveluille.
 Jantunen työllistää suurimmaksi osaksi itse itsensä konsulttina. Silloin tällöin hän tekee erilaisia projekteja palkkatöissä.
 Pienistä puroista koostuva elämänrakenne oli aluksi vaikea hyväksyä.
 Paavo Jantunen kokee, että työelämän pirstaloituminen vaikuttaa moneen elämän osa-alueeseen.  Antti Lähteenmäki/YLE
 – Tietysti jo lapsuudesta oli tullut se malli, että arkipäivisin käydään töissä yhdeksästä viiteen ja sitten tullaan kotiin, ja kotona on se kotielämä, Jantunen kuvailee.
 Jantunen valmistui 32-vuotiaana Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta tuotantotalouden diplomi-insinööriksi.
 Tutkintolinjan hän valitsi aikoinaan sen perusteella, että se soveltuu moneen. Tutkinnon loppumetreillä Jantuselle kuitenkin valkeni, ettei hänelle edelleenkään ollut täysin selvää, mitä hän haluaisi tehdä. Yksikään palkkatyö ei tuntunut sopivalta.
 – Se toinen vaihtoehto oli, että sellainen paikka pitää sitten tehdä itse.
 Jantunen perusti yrityksen ja työllistää itsensä konsulttina.
 Nykyisin Jantunen nauttii elämästään, mutta hän myöntää, että se vaati paljon myös henkistä kasvua.
 – Siinä kolmenkympin paikkeilla tuli sellainen olo, että eihän aikuisen elämä voi olla tällaista. Minulle oli rakentunut ulkoapäin sellainen kuva, minkälaista aikuisen elämän kuuluu olla.
 Jantunen kokeekin, että hän kolmikymppiseksi saakka odotti, että elämästä löytyy hänelle oma paikka, johon voi sujahtaa ja elämä asettuu uomiinsa. Lopulta piti myöntää itselleen, että se paikka on raivattava itse.
 – Siinä 30–35-vuotiaana tuli tietynlainen pettymys siitä, että maailma ei ollutkaan sellainen mitä luulin sen olevan. Sitten piti vain purra hammasta ja todeta, että olkoon se sitten tällainen ja se on ihan hyvä näinkin, Jantunen naurahtaa.
 Vaikka Jantunen on aina ollut urheilullinen, hän kertoo, että kolmenkympin kohdalla hän teki elämäntaparemontin. Siinä yhteydessä hän pohti paljon asioita myös henkisellä tasolla.
 Jantunen on tyytyväinen paluustaan lapsuuden tuttuihin maisemiin Imatralle. Luonto on lähempänä kuin pääkaupunkiseudulla. Antti Lähteenmäki/YLE
 – Vaikea sanoa, kuinka paljon se on käsi kädessä tullut sen henkisen puolen kanssa, että pystyi antamaan itselleen anteeksi niitä tiettyjä epäkohtia ja puutteita.
 Jantunen on oppinut arvostamaan yrittäjyyden tuomaa vapautta, vaikka aluksi se hermostutti, että elämästä puuttuvat vankat rakenteet. Hänellä on ollut aikuisena vuosia, jolloin ei ole tarvinnut herätä aamuisin herätyskelloon.
 – Koen, että olen kokolailla tyytyväinen. Sellaiset ehkä kaikkein tärkeimmät palaset on tällä hetkellä hyvin ojennuksessa.
 Vapauksistaan huolimatta yrittäjän arki ja työelämän pirstaloituminen mietityttää yhden ison haaveen kohdalla.
 Se on perheen perustaminen.
 – Minulla ei ole ollut elämässäni tilaisuutta sitoutua hirveän vahvasti mihinkään, koska olen kokenut, että kaikki liikkuu koko ajan. Tietysti toivoisi, että se työelämä loksahtaisi jotenkin sillä tavalla kohdalleen, ettei se olisi hirveän huutava vääryys tuoda lasta maailmaan.
 Jantunen seurustelee tällä hetkellä.
 – Yritän olla ajattelematta, että tämä on ehdoton asia, jonka haluan tapahtuvan. Jos olosuhteet eivät sitä minulle suo, sitten on ihan hyvä näinkin päin.
 “Pitäisi tehdä jotakin, joka ei ihan joka päivä harmittaisi”
 Vaalean omakotitalon pihassa Lempäälän maaseudulla tuoksahtaa kala. Autotallissa on parhaillaan meneillään ahventen fileointi.
 Pekka Rintamaa , 37, ojentaa kätensä ja pahoittelee sen olevan kalassa.
 Noin vuosi sitten Rintamaa teki radikaalin päätöksen kesken ruuhkavuosien ja heittäytyi kalastajaksi. Taakse jäi 18 vuoden ura elintarviketehtaassa.
 – Olin ollut yli 10 vuotta pääluottamusmiehenä ja rupesi olemaan kaikki loppuunpalamisen oireet. Lähimuisti alkoi pätkiä. Lisäksi aloin menettää uskoni siihen touhuun, että sillä mitään saadaan aikaiseksi.
 Rintamaa on harrastanut pikkupojasta saakka kalastusta. "Isä aina otti minut pilkille mukaan, veti pulkassa, kun en vielä itse jaksanut kävellä." Antti Lähteenmäki/YLE
 – Kun oli tarpeeksi monet yt-neuvottelut käynyt, se rupesi olemaan yhdelle ihmiselle liikaa. Työmaa rupesi tulemaan kotiinkin. Totesin, että ehkä muidenkin kehotusta kannattaa kuunnella, Rintamaa luonnehtii ja viittaa keittiössä häärivän avopuolison suuntaan.
 Avopuolison lisäksi keittiössä vilahtavat 8- ja 10-vuotiaat tyttäret ja perheen kaksi kissaa.
 Rintamaa kertoo, että kolmenkympin korvilla tapahtui monia asioita, jotka avasivat hänen silmänsä. Juuri lasten saaminen oli yksi niistä.
 – Ennen oli aika vapaata ja sai tehdä mitä huvittaa, mutta nyt lapset on pakko aika lailla ottaa huomioon kaikissa päätöksissä. Lasten takia sitä kai tehdään 12-tuntisia työpäiviä.
 Toinen pysäyttävä asia oli pääluottamusmiehenä nähdyt surulliset kohtalot. Työssään hän koki myös oikeuslaitoksen kohtelevan ihmisiä väärin.
 – Aiemmin sitä oli sellainen lapsenusko oikeusjärjestelmään. Kun sen kanssa joutuu tekemisiin, kyllä se avaa silmät, kuinka epäreilu maa Suomi on.
 Kolmas herättävä tekijä olivat lähipiiriin osuneet kuolemantapaukset.
 – Jos mummut ja vaarit kuolee, se vielä menee, mutta kun ystäviä rupee kuolemaan ja nuoriakin ihmisiä. Siinä rupeaa ajattelemaan, että pitäisi tehdä jotain sellaista, että ei ihan joka päivä harmittaisi.
 Nyt Rintamaa kokee olevansa etuoikeutettu, että saa tehdä kalastajan työtä ammatikseen.
 – Jokainen kalastuspäivä sisältää ainekset pieneen seikkailuun, Rintamaa sanoo.
 Rintamaa kertoo, että nyt vanhemmiten hän pyrkii välttelemään turhaa riskinottoa. "En enää ihan viimeisille jäille mene, otan verkot mieluummin viikkoa aikaisemmin pois." Antti Lähteenmäki/YLE
 Rintamaa kokee saaneensa toteuttaa jo monta unelmaansa. Nyt hän haaveilee pystyvänsä pitkällä tähtäimellä elättämään itsensä kalastajana. Tällä hetkellä hän on elämäänsä varsin tyytyväinen.
 – Ehkä semmoinen 8+. Saa tehdä työkseen sitä, mistä itse eniten tykkää ja lapset on terveitä. On saanut jotain aikaseksikin tässä elämänmatkallaan, hän luonnehtii.
 Aitoa pelkoa puolestaan aiheuttaa ilmastonmuutos. Kalastajana Rintamaa on nähnyt jo luonnossa selkeitä muutoksia: vesistöihin on ilmestynyt kalalajeja ja vesikasveja, joita siellä ei ole aiemmin ollut. Toisaalta hän on huolissaan myös siitä, että kuinka ilmastonmuutoksen torjunnassa säilytetään samalla tehokkuus.
 – Täältä maaltahan on pakko kulkea kauppaan autolla, enkä minä pysty menemään järvellä soutamalla. Linkolaksi ei ihan pysty ryhtymään. Miten haasteet saadaan ratkaistua niin, ettei elämä kuitenkaan pysähdy?
 Mitä sanoisit nuoremmalle itsellesi?
 Rintamaa haaveili aiemmin muun muassa omakotitalosta ja asuntolainan poismaksamisesta. Ne haaveet ovat toteutuneet. Antti Lähteenmäki/YLE
 – Sanoisin ilman muuta, että kotonakin voi olla vähän enemmän. Ihan aina ei tarvitse olla töissä eikä ihan aina tarvitse olla myöskään järvellä. Antaisin varmaan puolisolleni enemmän aikaa. Ja kyllä asiat järjestyy, kun niille antaa vaan mahdollisuuden.
 Lisää aiheesta keskiviikon  A-studiossa  kello 21.05: Miksi mies ahdistuu parhaassa iässään? Mihin tyytyväisyys katoaa kolmenkympin jälkeen? Vieraina psykologi ja psykoterapeutti Teemu Ollikainen, filosofi ja onnellisuustutkija Frank Martela sekä Gasellit-yhtyeen Hätä-Miikka eli Miikka Niiranen.

 Lue myös:
 Mihin tyytyväisyys elämään karkaa, kun mies täyttää 30? Yli 450 miestä kertoi Ylelle elämästään
 Ylen kysely: Nuoret naiset ovat samanikäisiä miehiä huolestuneempia – "Naiset ovat kautta aikain olleet huolehtijoita"
 Ylen kysely: Alle 30-vuotiailla kaikista kovin luotto äänestämiseen, mutta silti he eivät äänestä
 Vastaavalta päätoimittajalta: Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin
 Tuukka Tervosen kolumni: Ei ole yhtä tapaa olla mies – miehisyyteen kuuluu toksista maskuliinisuutta ja runoilevia mekkosankareita

Mikko erosi, Paavo haaveilee perheestä ja Pekka vaihtoi ammattia ruuhkavuosina – Kolme miestä kertoo, miten kolmikymppisyys muutti elämää


Summary: Lappeenrannan vanhalle kasarmialueelle avautuu ensi kesäksi hotelli, kahvila ja ehkä juhlatila ravintoloineen.

Isto Uusi-Erkkilä  ja  Ossi Kankkunen  hehkuvat innosta. Ystävykset ovat ostaneet Suomen vanhimman sotilaskodin viime elokuussa Lappeenrannan Rakuunamäeltä. Nyt rakennustelineet seisovat vanhassa juhlasalissa.
 – Täällä oli meille yllätyskin. Näet sen pian, miehet kertovat innosta puhkuen.
 Uusi-Erkkilä näki viime heinäkuussa Senaatti-kiinteistöjen huutokauppaavan vanhaa sotilaskotia Lappeenrannassa. Tampereella lääkärinä toimiva mies innostui ja soitti lappeenrantalaiselle ystävälleen Ossi Kankkuselle. Uusi-Erkkilä ehdotti Kankkuselle sotilaskodin ostamista.
 Entinen hinausalan yrittäjä Kankkunen ei heti innostunut kaverinsa ideasta, mutta lähti kävelylle Rakuunamäen kasarmialueelle, jossa sotilaskoti sijaitsee. Hän huomasi päivälenkkiensä kulkevan yhä useammin Rakuunamäelle. Parin viikon pohtimisen jälkeen miehet päättivät osallistua historiallisen talon huutokauppaan.
 Miesten huuto meni läpi. He maksoivat sotilaskodista 80 000 euroa. Syksyn ja talven ajan on rapsuteltu maalikerroksia ja tutkittu vinttejä, jotta sotilaskodin uusi ilme kunnioittaisi tilan historiaa.
 – Nyt ollaan sananmukaisesti sotkussa, miehet nauravat.
 Lappeenrantalainen Ossi Kankkunen on lähes päivittäin mukana sotilaskodin remontissa. Tamperelainen yhtiökumppani auttaa töissä etänä ja käy paikan päällä noin kolmen viikon välein. Emma Pietarila/Yle
 Hotelli, juhlatila, asuntoja ja kahviloita
 Rakuunamäen vanha kasarmialue sijaitsee Lappeenrannassa, aivan keskustan kyljessä. Viimeiset asevelvolliset kotiutuivat rakuunaeskadroonasta vuoden 2016 lopulla, jolloin  joukkoyksikkö lopetettiin  alueella.
 Sotahuuto "hakkaa päälle" on vaihtunut vasaran kalkkeeseen ja pensselien viuhumiseen. Senaatti-kiinteistöt on myynyt alueelta jo monia rakennuksia: miehistökasarmin, sotilaskodin ja kaksi kasarmi- ja asuntolarakennusta.
 Myytyihin tiloihin on valmistumassa nyt juhlatila ravintoloineen, kahvila, hotelli ja asuntoja.
 Senaatti-kiinteistöt myy tämän vuoden aikana Rakuunamäeltä loputkin puolustusvoimilta tyhjäksi jääneet rakennukset.
 Iso juhlasali on 400 neliömetrin suuruinen. Juhlijoita tilaan mahtuu 250 - 400. Emma Pietarila/Yle
 Asuntoja ja hotelli
 ICT- ja lastentarvikealalla yrittäjänä oleva nelikymppinen  Katja Ahola  ahertaa sotilaskodin vieressä olevassa vanhassa oppilasasuntolassa. Maalareiden moikkaukset kaikuvat vanhoista asunnoista, kun he kulkevat ohi. He tekevät talosta hotellia. Ravintolakin oli suunnitteilla.
 – Emme ala kilpailla sotilaskodin omistajien kanssa. Mieluummin tehdään yhteistyötä. Meille tulee aluksi hotellin yhteyteen aamiaisravintoja ja kahvilakin jossain vaiheessa, kertoo Katja Ahola.
 Nainen osti vanhan  kasarmirakennuksen ja oppilasasuntolan viime vuoden lopulla . Hänellä oli heti idea valmiina. Asuntolaan tulee 45 huoneen hotelli ja kasarmirakennukseen noin 50 asuntoa.
 Osa hotellihuoneista on jo valmiina odottamassa ensi kesän hotellivieraita. Emma Pietarila/Yle
 Ahola maksoi rakennuksista 1,2 miljoonaa euroa. Hän laskee, että hotelli Rakuunan remonttiin kuluu alle miljoona euroa.
 – En laske rahojani ja pidä niitä patjan alla. Raha pitää laittaa liikkumaan. Ehkä sitä voisi kutsua itseään sarjayrittäjäksi.
 Ahola on toiminut ICT-yritys Aureoliksen toimitusjohtajana.Naisella on tämän lisäksi lastentarvikemyymälä Crocoliini ja pientarvikeliike Hobitti Lappeenrannassa.
 Katja Ahola halusi ostaa vanhoja kasarmirakennuksia, koska alueen historia kiehtoi häntä. Emma Pietarila/Yle
 Punkkamajoitusta heille, jotka haluavat verestää armeijamuistoja
 Katja Ahola esittelee muutamaa valmista hotellihuonetta. Huoneiden ylimääräisiä kaappeja on poistettu ja huoneiden kliinisyyttä vähennetty esimerkiksi kuviollisilla tapeteilla.
 – Olemme säästäneet paljon vanhaa, koska monet paikat ovat hyvässä kunnossa, kertoo Katja Ahola.
 Nainen on saanut perheeltään apua hotelliprojektissaan. Puoliso on remonttimiehenä ja siskosta tulee hotellinjohtaja.
 Hotellin pienet yksityiskohdat ovat piristäviä. Somisteina hotellissa käytetään alueen historiasta kertovia esineitä kuten telamiinoja. Emma Pietarila/Yle
 Alueen historiaa korostetaan muutamassa hotellin teemahuoneessa.
 – Kahteen huoneeseen tuodaan vanhanajan rautasängyt. Yläkertaan tulee punkkamajoitukset. Sinne voi tulla vaikkapa polttari- tai kaveriporukalla verestämään armeija-aikaisia muistoja.
 Hotelli Rakuuna avaa ovensa ensi kesään mennessä. Asunnot vanhaan kasarmirakennukseen valmistuvat ehkä ensi vuonna.
 Lääkäri Isto Uusi-Erkkilä näyttää koemaalattu pylvästä. Maalipintojen rapsutuksella on selvinnyt minkä värisiä pintoja yli satavuotiaassa sotilaskodissa on ollut historian saatossa. Lisäksi uudet omistajat ovat tutkineet vanhoja kuvia, joiden mukaan miehet ovat remontoineen paikkoja kuntoon. Emma Pietarila/Yle
 Historian ja pintojen rapsuttelua
 Sotilaskodin juhlasalissa olevalle biljardipöydälle on levitetty rakennuskonservaattorin löytämiä tapetteja, jotka ovat koristaneet tilojen seiniä yli sadan vuoden historian aikana. Juhlatilan pylväitä on koemaalattu ja oikeaa sävyä tiloihin etsitty.
 – Se voisi olla tämä vihreä, näyttää Ossi Kankkunen yhtä koemaalattua pylvästä.
 Rakennuskonservaattori ja museovirasto ovat olleet mukana remontissa auttamassa miehiä esimerkiksi oikeiden maalisävyjen löytymisessä.
 – Kun saa oikeat ohjeet ja vinkit, työ tavallaan helpottuu. Ei tule lähdettyä omin päin hölmöilemään, miettii Kankkunen.
 Sotilaskodin yläkerrassa sijaitsee kaksilavainen iso juhlatila, keittiö ja kabinetteja. Miehet ovat kuitenkin erityisen innoissaan alakerrasta.
 Sotilaskodin ullakolta on löytynyt vanhoja tapetteja, jotka ovat koristaneet historian saatossa sotilaskodin seiniä. Esimerkiksi vihreä kukallinen tapetti on ollut sotilaskodin seinillä 1800-luvun lopussa. Elli Sormunen / Yle
 Yllätystila paljastui miehille oston jälkeen
 Vuonna 1891 rakennetun sotilaskodin alakerroksessa miehiä odotti yllätys: vanha holvikaarellinen isohko juhlatila, joka suorastaan hehkuu vanhaa keskieurooppalaista viinikellarihenkeä.
 – Ei tarvitse lähteä Tallinnaan, että tällaisia paikkoja löytyy, Kankkunen henkäisee.
 Tilan tiiliseinät ovat pääosin maalattu valkoisiksi. Miehet ovat pohtineet, pitäisikö maali hiekkapuhaltaa pois ja tuoda tiili näkyviin.
 Miehillä ei ole vielä varmuutta mitä holvikaarelliseen juhlatilaan voisi tulla. He etsivät parhaillaan sotilaskotiin yrittäjää, joka voi myös ideoida alakerran käyttömahdollisuuksia.
 Alakerroksessa on myös vanha kappeli ja kirjasto. Yli 100-vuotiaan talon remonttiin palaa miesten mukaan satojatuhansia euroja. Se jännitti heitä aluksi.
 Tiiliseinät ja holvikaaret tuovat mieleen keskieurooppalaisen viinikellarin. Vielä ei ole tietoa mitä tilaan voisi tulla. Elli Sormunen / Yle
 – Jännityksellä ja vähän pelolla tuli odotettua, että mitä täältä mahtaa löytyä. Toistaseksi voidaan sanoa, että mitään isoja ikäviä yllätyksiä ei ole tullut vastaan, Uusi-Erkkilä toteaa.
 – Olemme purkaneet esimerkiksi keittiöstä paljon viemäröintiä, ja tilat ovat aivan kuivat. Siellä oli eristeenä sahanpurua ja vaikka mitä, mutta kaikki materiaali oli kuivaa.
 Sotilaskodin ikkunat, katto ja ulkoseinäpinnat on uusittu vuonna 2012. Se myös helpotti miesten ostopäätöstä.
 – Aiemmin tehty remontti auttaa kyllä rakennusta pysymään pystyssä seuraavat sata vuotta, sanoo Uusi-Erkkilä.
 Miehet ovat remontoineet Suomen vanhinta sotilaskotia hyvässä yhteisymmärryksessä museoviraston avustuksella. Emma Pietarila/Yle
 Kahvia ja munkkia
 Miehet suunnittelevat, että Suomen vanhimmasta sotilaskodista tulee tulevaisuudessa ravintola- ja juhlatila. Haaveissa on, että tiloissa voisi tanssia häitä jo lähikesinä.
 Miehet etsivät parhaillaan tiloihin ulkopuolista yrittäjää.
 – Kyllä me edellytämme uudelta toimijalta, että jatkossa täältä saa kahvia ja munkkia.
 Mikä sai sitten miehet ostamaan tilan itselleen? Miehet halusivat ostolla varmistaa, ettei historiallinen tila päädy ainakaan ulkomaiseen omistukseen.
 – Ajattelimme, että pelastetaan rakennus lappeenrantalaisille ja lappeenrantalaisten käyttöön. Me pyrimme tekemään tämän siten, että jatkossa kaupunkilaiset pääsevät ostamaan täältä munkkinsa.
 Sotilaskoti remontoidaan täysin sisätiloiltaan.  Emma Pietarila/Yle
 Yhteistyötä yrittäjien kesken
 Rakuunamäellä sijaitsee jo nyt Upseerikerho, joka toimii juhlatilana ja ravintolana. Alueen ravintolat, kahvilat ja juhlatilat eivät ala nokkapokkasille vaan luottavat yhteistyöhön.
 – Olemme jo jutelleet Upseerikerhon yrittäjien kanssa.
 Puheissa on ollut, että sotilaskodissa voitaisiin järjestää Upseerikerhon isoja juhlia, koska Upseerikerholla ei ole isoa juhlasalia. Sotilaskodin isoon saliin mahtuu jopa 400 juhlijaa. Samoin hotelli on ollut keskusteluissa mukana.
 – Emme ala kilpailla. Meillä on mahdollisuus pitää vaikkapa häiden jatkoja ja häävieraat voivat yöpyä meillä, sanoo hotelliyrittäjä Katja Ahola.
 Vanha sotilaskoti rakennettiin alun perin ruokalaksi vuonna 1891. Sotilaskoti siitä tuli vuonna 1922. Emma Pietarila/Yle

Pala historiaa oli kaupan ja nyt siitä luodaan tulevaisuutta –  kasarmialueelle tulee hotelli, jossa voi verestää rautasängyssä makoillen armeijamuistoja


Summary: Maan 50 parhaasta ravintolasta 20 sijaitsee Helsingin ulkopuolella.

Helsinkiläinen Grön on äänestetty jälleen kerran Suomen parhaaksi ravintolaksi.–
 Kunniamaininnan myönsi ruokakulttuurin verkkomedia Viisi Tähteä, jonka järjestämässä äänestyksessä valittiin Suomen 50 parasta ravintolaa. Grön voitti saman äänestyksen myös viime vuonna.
 Toiseksi sijoittui BasBas (Baskeri ja Basso Bistro) ja kolmanneksi Olo. Kärkikymmeniköstä kaikki sijaitsevat Helsingissä paitsi kuudenneksi sijoittunut turkulainen Kaskis.
 Parhaasta 50 ravintolasta 30 sijaitsee Helsingissä, Turussa seitsemän ja Tampereella viisi. Loput kahdeksan ravintolaa sijaitsevat muualla maassa Kirkkonummesta Inariin.
 Viisi Tähteä julkaisi 50 parasta ravintolaa -listausta alun perin vuosina 2004-2012. Listauksen tekemistä jatkettiin tauon jälkeen viime vuonna.
 Äänestyksen osallistujiksi kutsuttiin yli 500 ravintola-, ruoka- ja juoma-alan ammattilaista. Tulokset julkistettiin Food & Talk -seminaarissa Helsingissä.
 Suomen 50 Parasta Ravintolaa 2019
 1. Grön, Helsinki
 2. BasBas, Helsinki
 3. Olo, Helsinki
 4. Palace, Helsinki
 5. Inari, Helsinki
 6. Kaskis, Turku
 7. Vinkkeli, Helsinki
 8. Ora, Helsinki
 9. Demo, Helsinki
 10. Ask, Helsinki
 11. Chapter, Helsinki
 12. C, Tampere
 13. Nolla, Helsinki
 14. Mami, Turku
 15. Ravinteli Bertha, Tampere
 16. Muru, Helsinki
 17. Wino, Helsinki
 18. Kajo, Tampere
 19. Ravinteli Huber, Tampere
 20. Emo, Helsinki
 21. Ultima, Helsinki
 22. Savoy, Helsinki
 23. SicaPelle Wining & Dining, Porvoo
 24. BasBas & Staff Wine Bar, Helsinki
 25. Nude, Helsinki
 26. Mannos, Helsinki
 27. Smör, Turku
 28. Yes Yes Yes,Helsinki
 29. Kosmos, Helsinki
 30. Kuurna, Helsinki
 31. Gastro Cafe Kallio, Helsinki
 32. Mikko Utter, Lohja
 33. Ragu,Helsinki
 34. Farang, Helsinki
 35. Kuori, Turku
 36. Local Bistro, Joensuu
 37. Hella ja Huone, Tampere
 38. Karu Izakaya, Turku
 39. Paakari, Kangasala
 40. Ludu, Turku
 41. Pastis, Helsinki
 42. Bistro O Mat, Kirkkonummi
 43. Carelia, Helsinki
 44. Sesonki Gastro Bar, Järvenpää
 45. Juuri, Helsinki
 46. Aanaar, Inari
 47. Ostroferia, Oulu
 48. Tintå, Turku
 49. Passio Keittiö ja Baari, Helsinki
 50. Pastor, Helsinki

Helsinkiläinen Grön valittiin jälleen Suomen parhaaksi ravintolaksi – katso lista 50 parhaasta ruokapaikasta


Summary: Heidi Hautala kiistää amerikkalaislehdessä esitetyt syytökset, joiden mukaan hän olisi yrittänyt vesittää EU-parlamentin ns. Magnitski-päätöslauselmaa.

Euroopan parlamentin jäsen  Petri Sarvamaa  (kok.) arvostelee vihreiden europarlamentaarikkoa  Heidi Hautalaa  Venäjän etujen myötäilystä.
 Sarvamaa otti kantaa amerikkalaisen Daily Beast -lehden  artikkeliin , jossa Hautalan väitetään yrittäneen viedä pohjaa korruption vastaiselta päätöslauselmalta.
 Lehden nimettömät lähteet kritisoivat sitä, että Hautala on vastustanut  Sergei Magnitskin  nimen mainitsemista päätöslauselmassa.
 – Vahvistan vain sen, että [Hautala] toimii tässä Magnitskin nimiasiassa aktiivisesti samaan suuntaan kuin Kreml, Sarvamaa sanoi Twitterissä.
 Sarvamaa korosti Ylelle ottavansa kantaa vain nimikysymykseen, ei päätöslauselman sisältöön.
 – Tarkoitan, että Kremlin intressissä ei ole se, että Magnitskia liitetään EU-lainsäädännössä ihmisoikeuksiin. Venäjä ei pidä siitä, että EU:ssa puuhataan sen nimistä juttua, Sarvamaa sanoo.
 – En todellakaan väitä, että hän olisi tietoisesti Venäjän asialla. Totesin vain, että hän toimii tässä asiassa yhtäläisellä intressillä. En tiedä sitä motiivia tai miksi hän on ollut niin aktiivisesti liikkeellä, Sarvamaa jatkaa.
 Hautala on kiistänyt Daily Beastin syytökset Venäjän myötäilystä. Hän korostaa kannattavansa päätöslauselmaa.
 – Kantani on yksiselitteisen selkeä: kannatan täysin EU:n henkilöön kohdistuvia seuraamusjärjestelyjä ihmisoikeusrikkomuksiin, Hautala viestitti Ylelle.
 Hän on yksi kolmesta mepistä, jotka ovat kirjoittaneet vihreiden päätöslauselmaehdotuksen.
 – EU-lainsäädäntöä ei nimetä yksittäisten henkilöiden mukaan, Hautala sanoo.
 Tavoitteena ihmisoikeusrikkomusten rankaiseminen
 Sergei Magnitski on venäläinen korruptiotapauksiin erikoistunut kirjanpitäjä, joka kuoli poliisin hallussa vuonna 2009. Yhdysvalloissa Magnitskin mukaan nimetty laki suuntaa pakotteita venäläisiin, joiden epäillään olevan tekemisissä hänen kuolemansa kanssa.
 Alankomaat on ehdottanut, että EU:ssakin pitäisi saattaa voimaan vastaavanlainen lainsäädäntö, jolla pakotteita voitaisiin kohdentaa ihmisoikeusloukkausten takia. Asiaa pohditaan parhaillaan virkamiestason työryhmässä.
 Euroopan parlamentin päätöslauselman tarkoitus on tukea näitä pyrkimyksiä. Varsinaista lainsäädäntöehdotusta asiasta ei ole tehty.
 Sarvamaa on puolestaan sitä mieltä, että lainsäädännössä nimenomaan pitäisi mainita Magnitskin nimi, vaikka lakia ei sinänsä ole syytä kohdistaa Venäjään mitenkään erityisesti, vaan kaikkiin vastaaviin ihmisoikeusloukkauksiin.
 – Sillä olisi lähinnä huomioarvo ja se olisi vahva viesti EU:lta, koska tämä on niin maailmanlaajuisesti tunnettu tapaus, Sarvamaa sanoo.
 Magnitski toimi amerikkalaissijoittaja  Bill Browderin  yhtiön lukuun kun hänet pidätettiin. Browder on kampanjoinut Magnitski-lakien puolesta eri maissa.
 Hautala joutui jupakassa Browderin maalitauluksi.
 – Tällä kertaa et pääse kiemurtelemaan irti, Browder sanoi Twitterissä, viitaten aiempaan tapaukseen, jossa Hautala emännöi parlamentissa Magnitski-tapaukseen kriittisesti suhtautuneen elokuvan esitystä.

Suomalaismepit eri linjoilla EU:n pakotelauselmasta – Sarvamaa: Hautala toimii samaan suuntaan kuin Kreml


Summary: Yle kysyi miehiltä, mikä heille tuottaa tyytymättömyyttä elämässä. Stressiä tuovat niin työ, perhe kuin yksinäisyyskin.

Ylen teettämästä Suomalaisten pelot ja haaveet -kyselystä selviää, että valtaosa suomalaisista on vähintään melko tyytyväisiä elämäänsä.  Kaikkein tyytyväisimpiä ovat 15–19-vuotiaat miehet .
 Jotain kuitenkin tapahtuu, kun aikuisuus iskee: seuraavassa ikäluokassa, 30–44-vuotiaat, tyytyväisyys elämään on nuorempia paljon heikompaa. Vaikka valtaosa on yhä melko tyytyväisiä, niin tyytymättömien määrä kasvaa. Alle kolmekymppisistä erittäin tyytyväisiä elämäänsä on 38 prosenttia vastaajista, mutta 30–44-vuotiaiden kohdalla määrä tipahtaa 15 prosenttiin.
 Ylen tutkimuksessa 15–24-vuotiaita haastateltiin puhelimitse ja tätä vanhemmat tavoitettiin nettipaneelilla.
 A-studiossa  pohditaan keskiviikkona , miksi aikuisten miesten tyytyväisyys elämäänsä laskee?
 Pyysimme Ylen verkkosivuilla miehiä kertomaan tyytyväisyydestä elämäänsä. Saimme nopeasti yli 450 vastausta ja  kävimme tapaamassa kolmea vastaajaa .
 Tietyt teemat toistuivat vastauksissa kautta linjan.
 Palkka ei juokse, ura ei etene
 Useat vastaajat nostavat kipupisteeksi työelämän. Ura ei ota syntyäkseen, ja etenemismahdollisuudet näyttävät vähaisiltä.
 “En tiedä, mitä tällä elämällä pitäisi tehdä. Takana on yliopistotutkinto alalla, joka ei nykyään motivoi yhtään sekä pätkittäinen työura.” – Mies, 34 vuotta.
 “Työelämä ei ole ollut sitä, minkälaiseksi sen kuvittelin nuorempana. On paljon pätkätöitä, kilpailutuksia ja myös töitä rekryfirmojen kautta. Se on johtanut siihen, ettei ole voinut suunitella tulevaisuuttaa ehkä niin hyvin kuin vakituisessa työssä.“ – Mies, 31 vuotta.
 Työelämässä ei vaivaa pelkkä vakitöiden puute, vaan ylipäätään se, ettei työ ole tuonutkaan sellaista taloudellista vakautta kuin on odottanut.
 “Tyytymätön. Elintasoni on alhaisempi tekniikan tohtorina kuin vanhempieni elintaso duunareina 1980-luvulla.” – Mies, 39 vuotta.
 Kaikki pitäisi olla periaatteessa hyvin. Mutta silti olo on jatkuvasti tyytymätön.  Mies, 35 vuotta
 Perhe-elämä ahdistaa, omaa aikaa ei ole
 “Omaa tilannetta leimaa todella vahvasti ruuhkavuosien kiireet: kaksi pientä lasta, lainan maksu ja töissä kiirettä. Välillä on päiviä, että yöllä on ensin nukuttu huonosti ja heräilty lasten heräilyyn, sitten töissä on tylsiä hommia ja lopulta kotona odottaa hermonsa menettänyt vaimo.” – Mies, 34 vuotta.
 Moni vastaaja on perheellinen ja harmittelee, ettei kodin ja työn ristipaineessa jää lainkaan aikaa itselle. Vaikka lapset tuovat myös iloa, ovat ruuhkavuodet kuormittava kokemus.
 “Olen tyytymätön, sillä vaikka olen erittäin hyvässä pitkäaikaisessa parisuhteessa ja koulutustani vastaavassa työssä, tämä harmaa oravanpyörä tukahduttaa sisäisen minäni. Omat mielenkiinnon kohteeni jäävät vähemmälle huomiolle kuin työ, jota teen rahaa vastaan. - - Tulisipa automaatio ja veisi kaikki automatisoitavissa olevat työt.” – Mies, 32 vuotta.
 Toisaalta vastauksissa toistui tyytymättömyys parisuhteeseen. Perhe-elämä ei miellytä, mutta perhettä ei myöskään haluta rikkoa.
 “Perhe-elämä ei suju. Lapset ovat ihania, mutta aviovaimon kanssa ei arki suju, vaikka miten yritämme. Olemme samanikäisiä, mutta arvot ja näkemyserot ovat hyvin erilaisia. Emme halua erota lasten takia. Olemme molemmat sitkeitä ja pelkäämme, että lasten onni ja koti rikkoutuisi. - - Nuorempana kuvittelin, että elämä maistuisi ja tuntuisi paremmalta. Nykyään tuntuu, että elämä on yhtä suorittamista, töissä ja kotona. Parhaat hetket ovat lasten kanssa tai yksin.” – Mies, 43 vuotta.
 Monia miehiä pelottaa toisaalta isyys, toisaalta yksinäisyys.  AOP
 Yksinäisyys pelottaa, elämä ei etene
 Vaikka perhe-elämä näyttäytyy vastauksissa raskaana, yksinäisyys huolettaa myös. Useat vastaajat toivoisivat perhettä tai parisuhdetta.
 “Materiaaliset olosuhteet ovat melko hyvin kunnossa. Parisuhteen muodostaminen on kuitenkin aivan mahdotonta, ja olen jo luopunut toivosta. Korkeakoulutetut miehet ovat kuulemma kysyttyjä, mutta en ole huomannut tällaista. Kukaan ei ole koskaan halunnut parisuhteeseen kanssani.” – Mies, 33 vuotta.
 Fakta: Yle kysyi suomalaisten peloista ja haaveista Taloustutkimus kartoitti Ylen toimeksiannosta, millaiseksi suomalaiset kokevat elämänsä tällä hetkellä. Kohderyhmänä oli 25–79-vuotiaat suomalaiset. Suomenkieliset haastattelut tehtiin Taloustutkimuksen internet-paneelissa 27.–29.11.2018. Nettilomakkeeseen vastasi kaikkiaan 1 833 henkilöä. Lisäksi aineistoa täydennettiin 15–24-vuotiaiden osalta 303 puhelinhaastattelulla 27.11.–17.12.2018. Ruotsinkielisen väestön tiedonkeruu toteutettiin puhelinhaastatteluina 27.11.–17.12.2018. Vastaajia oli 101. Tulosten virhemarginaali on noin 2,2 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Yksinäisyys iskee lujaa erityisesti, jos ympärillä ei ole esimerkiksi kaveriporukkaa.
 “Olen hyvin tyytymätön elämääni. Tuntuu, että se ei etene mihinkään. Ongelmana etenkin on läheisten ja ystävien sekä parisuhteen puuttuminen, eikä lapsiakaan ole. Lähes kaikki tuntuu tyhjältä.” – Mies, 37 vuotta.
 Lista ärsyyntymisen kohteista on pitkä
 Tyytymättömyyden syitä oli runsaasti. Mainintoja keräsivät muun muassa maahanmuutto, verotus, ilmastokysymykset ja miesten syyllistäminen.
 Läheskään kaikille tyytymättömyys ei tarkoita, että asiat olisivat varsinaisesti huonosti. Tämän moni vastaaja sanoo myös ääneen.
 “Kaikki pitäisi olla periaatteessa hyvin. Mutta silti olo on jatkuvasti tyytymätön.” – Mies, 35 vuotta.
 Oli elämässä stressaavana tekijänä sitten työelämän paineet, ruuhkavuosien kiire tai yksinäisyys, useimmin esiin noussut yhdistävä tekijä vastauksissa oli suunnan puuttuminen elämästä. Elämä ei tavalla tai toisella ollut sitä, mitä vastaajat olivat odottaneet.
 Minne miesten onni katoaa, kysytään myös  A-studiossa  keskiviikkona kello 21.05. Vieraina muusikko Miikka Niiranen eli Hätä-Miikka Gasellit-yhtyeestä, filosofi Frank Martela sekä psykologi Teemu Ollikainen.
 Lisää aiheesta:
 Mikko erosi, Paavo haaveilee perheestä ja Pekka vaihtoi ammattia ruuhkavuosina – Kolme miestä kertoo, miten kolmikymppisyys muutti elämää
 Ylen kysely: Nuoret miehet ovat kaikkein tyytyväisimpiä elämäänsä – "Mitä vähemmän omaa päätä vaivaa, sitä helpommin itsellään menee"
 Ylen kysely: Nuoret naiset ovat samanikäisiä miehiä huolestuneempia – tutkija: "Naisilla on tuplataakka"
 Vastaavalta päätoimittajalta:
Kysyimme, mikä teille on tärkeää, jotta osaisimme tehdä työmme paremmin

Mihin tyytyväisyys elämään karkaa, kun mies täyttää 30? Yli 450 miestä kertoi Ylelle elämästään


Summary: 136 valtion instituutiota vaihtaa nimensä seuraavien kuukausien aikana.

Liki kolmen vuosikymmenen  nimikiistan ratkeaminen  tarkoittaa, että tuoreella Pohjois-Makedonialla on edessään nimenvaihtourakka.
 Pohjois-Makedonian pitää vaihtaa 136 valtion rahoittaman instituution nimi.
 Esimerkiksi keskuspankin nimeksi on tulossa Pohjois-Makedonian tasavallan kansallinen pankki. Valtionorkesterin, TV:n ja uutistoimiston nimissä Makedonia-viittaus vaihtuu sanaan kansallinen.
 Kaikkia nimimuutos ei kuitenkaan kosketa. Kansallislaulu pysyy ennallaan, sillä sen perustellaan olevan osa maan kansallista perimää ja kulttuuria. Makedonian kansallisteatteri saa myös pitää nimensä, sillä se on kulttuuri-instituutio.
 Makedonia itsenäistyi Jugoslaviasta vuonna 1991 ja on siitä asti riidellyt Kreikan kanssa nimestä Makedonia.
 Kreikan mielestä historiallinen Makedonian maakunta sijaitsee Kreikassa, ja se on tästä syystä estänyt Pohjois-Makedonian EU- ja Nato-jäsenyyttä koskevat haaveet.
 Nimikiista selvisi vihdoin tammikuussa. Liki ensi töinään Pohjois-Makedonia  allekirjoitti Naton kanssa liittymispöytäkirjan .

Nykyisellä Pohjois-Makedonialla kova työ vaihtaa nimiä – kansallislauluun ei kosketa


Summary: Neuvoa-antava kansanäänestys Alahärmän ja Ylihärmän eroamiseksi Kauhavan kaupungista voidaan järjestää, mutta nykylaki ei todennäköisesti salli eroa.

Esa Puronvarsi  ja  Jarkko Korkiakangas  istuvat Kauhavan Alahärmässä kauppakeskuksen kahvilassa ja selaavat liikkeelle panemaansa kuntalaisaloitteeseen tulleita allekirjoituksia.
 Verkossa  aloitteeseen osallistujia on reilut 1200. Paperiversion on allekirjoittanut kolmisensataa ihmistä. Kauhavan kaupunki natisee liitoksistaan.
 Aloitteen mukaan  Kauhavan tulee järjestää kuntalain 24 §:n mukainen neuvoa-antava kunnallinen kansanäänestys kuntaliitoksen purkamisesta tai osakuntaliitoksesta toiseen kuntaan Alahärmän ja Ylihärmän osalta.
 Seuraavaksi kuntalaisaloite siirtyy Kauhavan hallintoon valmisteltavaksi kaupungin poliitikkojen käsittelyä varten.
 – Erityisesti Alahärmässä ihmiset ovat kokeneet, että investointien osalta kohtelu on ollut epätasa-arvoista ja tietysti palveluita on viety kovalla kädellä pois täältä, Puronvarsi sanoo.
 – Vanhusten ja lasten asema alkaa täällä Alahärmässä olemaan aika heikko, Korkiakangas säestää.
 Uusi Kauhava syntyi vuonna 2009 Alahärmän, Kauhavan, Kortesjärven ja Ylihärmän yhdistymisessä.
 Esa Puronvarsi ja Jarkko Korkiakangas Pasi Takkunen/Yle
 Myrsky vesilasissa?
 Kauhavan kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Ville Virrankoski  (kesk.) ei kiistä investointien epätasaista jakautumista liitoskunnissa, mutta hänen mukaansa investointeja pitää tarkastella pidemmällä aikaperspektiivillä.
 – Minusta tämä kuntalaisaloite on myrsky vesilasissa. Kaupungissa on pyritty noudattamaan tasapuolisuutta. Pitää muistaa, että kaupungin investoinnit tehdään pitkällä, 30–40 vuoden aikavälillä. 10 vuotta on lopulta lyhyt aika verrata sitä, miten investoinnit ovat jakautuneet eri pitäjien kesken.
 Virrankoski esittää laskelman, jonka mukaan Kauhava-konsernin rahoittamat investoinnit ja sijoitukset alueittain vuosina 2009–2018 jakautuvat siten, että reilun 104 miljoonan euron investointipotista Alahärmään on käytetty 22,0%, Kauhavalle 55,3 %, Kortesjärvelle 6,0% ja Ylihärmään 16,7%
 .
 Kauhavan kaupunginhallituksen puheenjohtaja Ville Virrankoski (Kesk.) Pasi Takkunen/Yle
 Nykylaki ei salli kuntaliitoksen purkamista
 Kuntarakennelaki ei salli liitoskuntien irtoamista Kauhavasta, koska nykylain mukaan kuntien lukumäärä ei voi kasvaa. Myöskään osakuntaliitos toiseen kuntaan ei vaikuta mahdolliselta.
 – Tässä tilanteessa voidaan arvioida, että näin suuren alueen siirtäminen toiseen kuntaan ei ole lainsäädännön puitteissa mahdollista, sanoo neuvotteleva virkamies  Anu Hernesmaa  valtiovarainministeriöstä.
 Korkiakangas ja Puronvarsi sanovat, että kuntaliitoksen purkuaikeissa ei ole kyse vanhoista kaunoista kantakauhavalaisten ja härmäläisten välillä.
 – Itselläni on paljon kavereita ja sukulaisia Kauhavalla, joten ei tässä mielestäni kaunoista ole kyse. Tietyillä päättäjillä on tullut vauhtisokeus, Puronvarsi sanoo.
 – Lähdin kymmenen vuotta sitten avoimin mielin uuteen kaupunkiin. Päätöksenteko on johtanut siihen, että päättäjät saisivat kävellä peilin eteen ja katsoa mitä siellä näkyy, koska näin suuri joukko ihmisiä on suutuksissa, Korkiakangas toteaa.
 Valtuusto päättää neuvoa-antavasta kansanäänestyksestä
 Korkiakangas ja Puronvarsi kertovat toimittavansa kuntalaisaloitteeseen kerätyt allekirjoitukset eteenpäin pikimmiten.
 – Aloite toimitetaan kaupungin koneiston käsittelyyn ja toivotaan että se tulee viipymättä kaupunginvaltuuston käsittelyyn, Puronvarsi sanoo.
 Ristiriita kuntarakennelain kanssa ei  häxitaloitteellisia  huoleta.
 – Iso-Britannia lähti EU:sta ja Neuvostoliitto on hajonnut. Kyllä me uskomme, että mahdollisuuksia siihen on, että rajoja vedetään uusiksi.
 Kaupunginhallituksessa asia on otettu vakavasti ja asia selvitetään perusteellisesti.
 – Mahdollisesti pyydämme asiantuntijoita esittelemään tätä asiaa valtuustolle, joten asia selvitetään tarkasti, Virrankoski vakuuttaa.

1500 kauhavalaista haluaa selvittää 10 vuoden takaisen kuntaliitoksen purkamishalut – "Suuri joukko ihmisiä on suutuksissa"


Summary: Oppositiojohtaja Juan Guaidó on ainakin toistaiseksi saanut olla vapaalla jalalla.

Venezuelan hallitus karkottaa Saksan suurlähettilään.  Daniel Krienerille  annettiin keskiviikkona 48 tuntia aikaa poistua maasta.
 Hän oli maanantaina yhdessä muiden diplomaattien kanssa vastassa, kun matkustuskieltoon määrätty oppositiojohtaja  Juan Guaidó  palasi ulkomailta kotimaahansa.
 – Venezuela ei voi hyväksyä, että ulkomainen diplomaatti on sen alueella julkisesti läheisempi poliittiseen johtajaan, joka asettuu Venezuelan opposition salaliittolaisen agendan kannalle, hallitus muotoili julkilausumassaan.
 Saksasta kommentoitiin tuoreeltaan, että maa neuvottelee liittolaistensa kanssa, kuinka vastata karkotukseen. Pian ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi, että Saksan ja Euroopan tuki Guaidólle ei horju. Maasin mukaan suurlähettilään karkottaminen pahentaa tilannetta.
 Monet länsimaat, Saksa ja Suomi muiden muassa, pitävät Guaidóa Venezuelan johtajana.
 Keskiviikkona Venezuelan toimittajien liitto sanoi, että Venezuelan vastatiedustelun agentit ovat pidättäneet amerikkalaisjournalistin kotoaan ja vieneet hänen tietokoneensa.
 Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  sanoo olevansa Yhdysvaltain johtaman vallankaappauksen uhri.
 Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  on puolestaan varoittanut ulkomaisia pankkeja, että niitä odottavat Yhdysvaltain pakotteet, jos ne tekevät "laittomia" siirtoja, jotka hyödyttävät Maduroa.

Venezuela karkotti Saksan lähettilään, Yhdysvallat varoittaa siirtämästä Madurolle rahaa


Summary: Tietoverkkotekniikan professoriin mukaan esineiden internetiin kytketyt laitteet aiheuttavat yhteiskunnallisia riskejä.

Etäohjattavat robotit leikkaavat potilaita sairaalassa. Rakennuksen edessä sijaitsevan risteyksen sensorit auttavat kadulla vilistäviä itseohjautuvia autoja ajamaan liikennevirrassa.
 Viereisen talon olohuoneessa pojankoltiainen taistelee virtuaalihirviöitä vastaan lisätyn todellisuuden lasit päässään. Parvekkeella äiti polkee kuntopyörää ja bioanturit mittaavat hänen kehonsa toimintoja.
 Kaikkea tätä yhdistävät seuraavan sukupolven mobiiliverkot, joista laitteiden keräämä tieto virtaa datakeskuksiin. Niitä hallitsevat ihmisiä algoritmeillä profiloivat jättikorporaatiot. Kuulostaa kyberpunkilta.
 Kyse ei ole kuitenkaan tieteiskirjallisuuden visioista vaan mahdollisesta lähitulevaisuudesta, sillä viidennen sukupolven eli 5G-mobiiliverkot ja niitä hyödyntävät laitteet tuovat pian ennennäkemättömiä palveluita sekä teknologioita kuluttajien ja organisaatioiden käyttöön.
 5G-verkkojen rakentaminen on nyt aloitettu monissa maissa eri puolilla maailmaa, kertoo Aalto-yliopiston tietoverkkotekniikan professori  Raimo Kantola.
 Kantola odottaa, että 5G-kuluttajamarkkinat alkavat avautua ensi vuonna, kun tarjolle tulee useita 5G-puhelimia ja muita laitteita. 5G-teknologian laaja käyttöönotto vienee muutaman vuoden.
 Nainen testasi lisätyn todellisuuden laseja Cube Tech Fair -teknologiamessuilla Berliinissä toukokuussa 2018. Omer Messinger / EPA
 Automaatio ja etäohjaus lisääntyvät
 Kantolan mukaan viidennen sukupolven mobiiliverkot tuovat mukanaan kolme laajaa mullistusta, joiden myötä fyysinen ja digitaalinen maailma sulautuvat yhteen entistä tiiviimmin.
 Ensimmäisessä vaiheessa 5G-verkot nopeuttavat huomattavasti kännyköiden ja tietokoneiden nettiyhteyksiä. Käytännössä teknologia tuo mobiilit laajakaistayhteydet joka paikkaan 5G-verkon peittoalueella.
 Tämä helpottaa esimerkiksi etätyön tekemistä, mahdollistaa paremman videokuvan suoratoiston sekä nopeuttaa verkkopelejä.
 Toinen muutos on massiivinen koneiden välisen viestinnän lisääntyminen. Puhutaan esineiden internetistä ja teollisesta internetistä, jossa kaikenlaisia keskenään viestiviä laitteita kytketään nettiin.
 5G:n myötä kodeista alkaa tulla etäohjattavia, kun yhä useampia kodinkoneita kytketään nettiin. Ihmiset voivat hallita niitä esimerkiksi älypuhelimillaan.
 Etäohjattavan robotin käyttäjä voi tuntea sormissaan jopa sadan kilometrin päässä olevien pintojen eroja. Ilkka Klemola / Yle
 Markkinoille on tulossa myös erilaisia verkkoon kytkeytyviä älyvaatteita kuten esimerkiksi askellusta analysoivia kenkiä.
 – 5G-verkko tukee miljoonia ja miljardeja laitteita. 5G:n avulla pystytään ottamaan näiden laitteiden signaalit talteen ja keräämään mitä tahansa dataa, jota laitteet tuottavat, Kantola kuvailee.
 Kun 5G tuodaan teolliseen prosessiin, sen varaan voidaan rakentaa tuotantokoneistoa ja -prosesseja. Tämä mahdollistaa laitteiden automaation ja etäohjauksen lisäämisen monilla eri aloilla.
 Esimerkiksi satamien trukeista ja nostureista voidaan tehdä etäohjattavia tai jopa automaattisia. Samaten sairaaloiden leikkaussaleihin voidaan tuoda  etäohjattavia leikkausrobotteja .
 Lisäksi 5G:hen perustuvan ohjausteknologian avulla sähköverkoista voidaan tehdä kaksisuuntaisia.
 Silloin ihmiset voivat tuottaa sähköä vaikkapa talonsa katolle asennetuilla aurinkopaneeleilla ja myydä ylijäämän toisille kotitalouksille.
 Kuluttajille luvassa hupia ja hyötyä
 Kolmantena 5G mahdollistaa pienen viiveen yhteydet, joita tarvitaan esimerkiksi itseohjautuvien autojen toimintaan.
 Kantolan mukaan robottiautot toimivat täysin autonomisesti yksinkertaisella tiellä, mutta risteysalueilla ja kaupungeissa ne tarvitsevat viiveetöntä tietoa muusta liikenteestä.
 – Tiedonlähteenä voivat olla autot tai risteysten alueella olevat valotolpat, joihin on asennettu sensoreita. Niiden tuottama data lähetetään jakelupisteeseen, josta se jaellaan kaikille autoille.
 Qualcomm esitteli 5G-konseptiautoaan Barcelonan Mobile World Congress -messuilla helmikuussa 2018. AOP
 Pieni viive mahdollistaa myös täydennetyn tai lisätyn todellisuuden sovellukset, joilla tarkoitetaan läpikatseltavien näyttöjen ruudulle tuotettua kuvaa, jossa reaalimaailman näkymään on lisätty tietokonegrafiikalla tuotettuja elementtejä.
 Tähän mennessä tunnetuin täydennetyn todellisuuden sovellus lienee Pokémon Go -peli, jossa pelaaja pyydystää ja kouluttaa virtuaalisia otuksia, jotka esiintyvät tietyissä paikoissa tosimaailmassa.
 Lisättyä todellisuutta voidaan hyödyntää esimerkiksi peleissä, urheilutapahtumissa,  musiikkiesityksissä , opetusohjelmissa, työkäyttöön tarkoitetuissa sovelluksissa tai vaikkapa reittioppaissa.
 Sovellusten digitaalisia kuvia voidaan heijastaa muun muassa silmälaseja muistuttavien laitteiden näytölle, auton tuulilasin sisäpinnalle tai älypuhelimen näytölle. Esimerkiksi asentajat voisivat saada älylasiensa näkymään ohjeita, kuinka jokin laite pitää korjata.
 – 5G-verkko on tässä välttämätön infrastruktuuri. Sisältöjen tuottamista on vaikea saada käyntiin, jos ei ole olemassa infrastruktuuria. Sen takia alamme nähdä kehitystä vasta sen jälkeen, kun 5G-infrastruktuuri on olemassa, Kantola sanoo.
 Esimerkkejä täydennetyn todellisuuden sovelluksista voit katsoa tästä  YouTube-videosta . Suunnittelija  Keiichi Matsuda  luonnosteli  Hyper-Reality -videollaan  dystooppisen, aisteja ylikuormittavan näkemyksen lisätystä todellisuudesta.
 Mobiilipeli Pokémon Go on noussut jätti-ilmiöksi. Piroschka Van De Wouw / EPA
 Teknojäteille lisää mahdollisuuksia datan keräämiseen
 Uusi teknologia tuo mukanaan mahdollisuuksien lisäksi myös riskejä. 5G:n myötä yhä useampia erilaista dataa kerääviä älylaitteita kytketään nettiin.
 Tietoverkkotekniikan professori Raimo Kantola arvioi, että esineiden internetiin kytkettyjen laitteiden keräämään dataan liittyy suuria yhteiskunnallisia vaaratekijöitä.
 Myös kansalaisten oikeuksia internetissä puolustavan Electric Frontier Finland -yhdistyksen varapuheenjohtaja  Tapani Tarvainen  kertoo olevansa huolestunut ihmisten yksityisyyden kapenemisesta 5G-teknologian myötä.
 Kantola ja Tarvainen arvioivat, että amerikkalaisten teknologiajättien kuten Googlen, Amazonin ja Facebookin valta luultavasti kasvaa 5G-verkkojen myötä.
 Internetiin kytkettyjen laitteiden ja nettipalvelujen keräämä data tallentuu pilvilaskenta-alustoille eli käytännössä datakeskuksissa sijaitseville tietokoneille.
 Amazon ja Google omistavat valtaosan länsimaiden datakeskuksista, joten myös keskuksiin tallentuva data on niiden omaisuutta.
 Yhtiöt voivat käsitellä ja hyödyntää keräämäänsä erilaisin tavoin. Ulkopuolisten on hyvin hankala saada tietoa siitä, mitä kaikkea teknologiajätit tekevät hallussaan olevilla tiedoilla.
 Tarvainen muistuttaa, että myös viranomaiset voivat käyttää nettiin kytkettyjen laitteiden keräämää dataa kansalaisten valvontaan.
 Tarvainen pohtii, että haluaako esimerkiksi poliisi tulevaisuudessa päästä seuraamaan kaikkien ihmisten laitteita ja niiden tuottamaa dataa rikosten torjunnan verukkeella.
 – Vallankumousta ei voi tehdä, jos vallanpitäjät tietävät sinusta kaiken. Saattaa olla, että joskus tekisi oikeasti mieli tehdä se vallankumous.
 5G-teknologia mahdollistaa entistä tehokkaamman kansalaisten valvonnan. Christian Ohde / AOP
 Urkintaa ja manipulaatiota
 Professori Raimo Kantola pitää teknologiajättejä maailman suurimpina urkintakoneistoina. Niiden keräämää dataa voidaan käyttää esimerkiksi ihmisten poliittisten kantojen manipuloimiseen.
 Yksi tunnettu esimerkki ihmisten manipuloinnista on  Cambridge Analytican toiminta .
 Yhtiö käytti hyväkseen kymmenien miljoonien Facebookin käyttäjien tietoja, kun se laati ohjelman, jonka avulla käyttäjille kohdistettiin mainontaa brexit-kampanjan ja  Donald Trumpin  presidentinvaalikampanjan yhteydessä.
 Perustoimintamallina yhtiöiden mainosrahoitteisessa toiminnassa on, että kerätyn datan avulla ihmiset segmentoidaan tarkasti erilaisiin ryhmiin, joista tiedetään, miten kullekin ryhmälle kannattaa viestiä.
 Professorin mukaan toimintamalli ei ole erityisen paha niin kauan, kuin mainostajat vain myyvät tavaroita. Samaa periaatetta voidaan kuitenkin soveltaa kaikenlaiseen viestintään kuten vaikkapa vaalivaikuttamiseen.
 – Ihmisten ja sisältöjen ryhmittely koskee ihan kaikkea. Tämä niillä käytössä oleva toimintamalli on täysin sananvapauden ja demokratian vastainen. Se on uhka demokratialle.
 Kantola katsoo, että se pitäisi saada viranomaissääntelyn piirin, mitä esineiden internetiin kytkettyjen laitteiden tuottamalle datalle saa tehdä.
 – Jos yhtiöt saavat vapaasti kirjoittaa datan käytön lisenssisopimuksia niin kuin Amazon, Facebook ja Google tekevät, niin siinä käy ihmisille ikävästi, Kantola toteaa.
 Tarvaisen mukaan lainsäädännöllä pitäisi vaatia, että ihmisillä olisi oikeus tietää tarkasti, miten yhtiöt käsittelevät ja analysoivat heitä koskevaa dataa.
 – Avoimuusvaatimus pakottaisi ehkä yksityisyyden suojan kannalta parempaan suuntaan. Yhtiöt eivät uskalla ihan kaikkea, jos se tiedetään, mitä ne tekevät, Tarvainen sanoo.
 Facebookin palvelinkeskus Luulajassa, Ruotsissa.  Susanne Lindholm / EPA
 Hybridisodankäynnistä tulee entistä houkuttelevampaa
 5G-teknologian käyttöönotto lisää myös kyberhyökkäysten tehokkuutta, koska esineiden nettiin kytketyt laitteet ovat haavoittuvia rikollisten ja valtiollisten toimijoiden suorittamalle hakkeroinnille.
 Yksi riski on myös se, että 5G-laitteisiin asennetaan takaportteja, joiden kautta voidaan vakoilla verkkoliikennettä tai tehdä sabotaasia.
 Yhdysvallat on epäillyt, että Kiinan valtio voisi käyttää kiinalaisen Huawein 5G-verkkolaitteita vakoiluun. Huawei on toistuvasti  kiistänyt väitteet .
 Laitevalmistajan lisäksi myös jokin vakoiluorganisaatio voisi asentaa tehtaalla vakoilusiruja minkä tahansa valmistajan laitteisiin jossakin vaiheessa moniportaista tuotantoketjua.
 Professori Raimo Kantolan mukaan 5G:n myötä hyökkääjille syntyy aivan uudenlaisia mahdollisuuksia vahingonteolle ja kiristysoperaatioille. Siksi on äärimmäisen tärkeää, että teollisen käytön ratkaisuille rakennetaan korkean tason tietoturva.
 – Jos sinulla on vaikka satama, jossa ajetaan trukkeja ja erilaisia nostureita etäältä, niin sen tietoturvan pitää olla sellainen, että sinne ei todellakaan vaikkapa vieraan valtion ammattihakkerit pääse sisään.
 Hyökkääjä voisi esimerkiksi pudottaa etäohjattavien trukkien ja nosturien kuormat ja sotkea siten koko sataman toiminnan.
 5G-verkkoja voidaan hyödyntää teollisuusrobotiikassa. Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Yksi ongelma kyberhyökkäyksissä on se, että taitavan hyökkääjän varma tunnistaminen on hyvin vaikeaa tai mahdotonta. Hyökkäjä voi toimia siten, että joku toinen toimija näyttää syylliseltä sabotaasiin.
 Tapani Tarvaisen mielestä riskit ovat niin suuria, että olisi syytä miettiä ajoissa, mitä kaikkea ylipäänsä kannattaa laittaa etäohjatuksi.
 – Hakkeri voisi kaapata auton ja ajaa sillä kolarin. Kodin sähkölaitteita räpeltämällä sinne saadaan tulipalo aikaiseksi. Jos sinulla on etähallittu sydämentahdistin, niin lienee helppo kuvitella, mitä sille voi tehdä, Tarvainen luettelee.
 Kantola arvioi, että fyysisen ja digitaalisen maailman sulautuessa yhteen perinteinen sodankäynti käy vanhanaikaiseksi.
 Hybridi- ja kybersodankäynnissä vieras valtio voisi ajaa kohdemaan kaaokseen hakkeroimalla yhteiskunnan avaintoimintoja ja painostaa kohdetta toimimaan hyökkääjän haluamalla tavalla.
 – Se on niin houkutteleva mahdollisuus vakoiluorganisaatioille, että kyllähän ne tulee sellaiseen panostamaan. Se jää nähtäväksi, miten se tulee onnistumaan.
 Lue myös:
 Yle testasi: Näin helposti hakkeri pystyy pistämään taloyhtiön lämmityksen ja ilmastoinnin sekaisin
 Huawei on tänään jo yhtä suuri kuin Nokia ja Ericsson yhteensä – mutta onko kiinalaisyhtiö turvallisuusriski?
 5G-teknologian turvallisuus huolettaa sotilaita Suomessa – Ruotsin teollisuusvaikuttaja Ylelle: Tärkeä poliittinen päätös
 Kiinalainen hymykampanja saapui Brysseliin – Huawei yrittää hälventää eurooppalaisten vakoiluepäilyjä
 Chile ei kavahda Huaweita – Maa pyrkii etujoukkoihin 5G-verkon käyttöönotossa

5G-teknologia voi mullistaa viihteen, teollisuuden ja liikenteen – samalla yksityisyys kapenee ja hybridisodankäynnille tulee uusia keinoja


Summary: Suomen kansainvälisesti tunnetuimmalle säveltäjälle on mysteeri, miksi juuri hänen musiikkiaan kuunnellaan niin paljon.

Kaija Saariaho  on yksi maailman tunnetuimmista nykysäveltäjistä, ja hänen musiikkiaan soitetaan ja kuunnellaan ympäri maailmaa. Silti hänelle itselleen on hämmentävää, miksi juuri hänen musiikistaan on tullut niin suosittua.
 – Se on minulle aika mysteeri, mutta totta kai se tuntuu hienolta ja tekee minut onnelliseksi. Mutta olen aika hämmästynyt siitä. Miksi juuri minun musiikkiani? En minä tiedä.
 Tuulen äänien eroista
 Kaija Saariaho pitää tuulen äänestä ja käyttää sitä myös musiikissaan. Siksi Puoli seitsemän -ohjelma soitti säveltäjälle kolme erilaista tuulinäytettä Yleisradion vanhoilta tehostenauhoilta. Esimmäinen oli tuulta talvisessa pakkasmetsässä, toinen ulvovaa syystuulta ja kolmas kesäistä haapojen havinaa. Saariahon mukaan tuulen äänittäminen on taitolaji.
 – Tuuli on vaikea äänittää, koska siitä tulee helposti aggressiivinen. Ensimmäinen näyte oli jo aika tumma, ja toinen kuulosti ihan kuin jostain Siperian aavikoilta – en voisi koskaan käyttää sitä musiikissani, koska en minä mitään kauhuelokuvia sävellä. Kolmas alkoi lupavasti, mutta siinäkin oli liikaa matalia taajuuksia.
 Elektronimusiikin pioneerille tuulen äänittäminen on tuttua.
 – Olen äänittänyt itse paljon tuulen ääniä, joita käytän sävellyksissä. Minun mielestäni parhaat tuulen äänet tulevat esimerkiksi viljapellossa.
 Oopperan pitkä syntyprosessi
 Saariaho on säveltänyt neljä oopperaa, ja itse asiassa viideskin on valmiina odottamassa kantaesitystään. Oopperan säveltämisen prosessi on pitkä ja monivaiheinen. Uusimman  Innocence -oopperan säveltäminen kesti yli kolme vuotta. Useamman oopperatalon yhteisen tilausteoksen kantaesitys on ensi vuonna Ranskassa.
 – Se on useamman oopperatalon tilaus. Siinä on se ihana puoli, että säveltäjä saa jonkinlaista palkkaa niiden vuosien aikana. Ensin kirjailijalla menee oma aikansa libreton tekemiseen. Samalla minä mietin esimerkiksi minkälaisille laulajille teos tehdään. Sitten alkaa toinen vaihe, joka on minun sävellysvaiheeni ja se on hyvin hidasta työtä. Tässä tapauksessa tämä kaikki vei yli kolme vuotta.
 Ihmiskunnan tulevaisuus on myötäelämisessä
 Säveltäjä Saariaho eli lapsuutensa Helsingissä ja kävi Steiner-koulua. Luovuutta korostaneesta koulusta jäi tulevalle taiteilijalle hyviä muistoja. Myös tunneälyn merkityksen korostaminen on ollut Saariaholle tärkeitä teemoja jo pitkään.
 – Se tekee meistä ihmisiä. Se tarkoittaa sitä älykyyttä, jolla sinä voit reagoida toisiin ihmisiin ja myötäelää asioita. Ymmärtää ja asettaa itsesi toisen paikalle. Siitähän riippuu ihmiskunnan tulevaisuus.
 Katso Kaija Saariahon koko haastattelu  Yle Areenasta .

Suomessa vieraileva huippusäveltäjä Kaija Saariaho rakastaa tuulen ääntä: "Paras tuuli tulee viljapellosta"


Summary: Yksi mies kuoli ja nainen ja lapsi loukkaantuivat kotitekoisten pommien räjähdyksissä. Ansojen epäillään olleen kuolleen miehen tekemiä.

Saksassa kuolleen puutarhurin epäillään kostaneen haudan takaa.
 Ensin 64-vuotias lääkäri kuoli perjantaina, kun hänen toimistonsa etuovelle asetettu pommi räjähti.
 Sunnuntaina 37-vuotias nainen ja hänen 4-vuotias tyttärensä saivat vammoja, kun nainen laittoi uuniin räjähteillä lastatun puun. Se räjäytti oven irti. Naisen ja lapsen vammat eivät ole hengenvaarallisia, mutta tytär on yhä sairaalahoidossa.
 Molemmista tapauksista epäillään miestä, joka itse löytyi kuolleena kotoaan Saksan lounaisosassa sijaitsevassa Mehlingenissä perjantaina.
 Puutarhurina työskennelleellä miehellä oli liike- tai henkilökohtaisia suhteita molempiin uhreihin, poliisi sanoi. Suhteet eivät olleet hyvät.
 Miehen kuolinsyystä ei ole toistaiseksi varmuutta. Hän oli kuollessaan 59-vuotias.
 Poliisi julkaisi poikkeuksellisesti epäillyn nimen, jotta tämän kanssa ongelmiin ajautuneet osaisivat olla varuillaan. Heitä on myös pyydetty ottamaan yhteyttä poliisiin. Pelkona on, että mies on saattanut ennen kuolemaansa asentaa myös muita tappavia ansoja.
 Poliisi on saanut jo 60 puhelua kuumaan linjaan, jonka se perusti maanantaina miehen tapausta varten.
 Miehen kotona tehdyssä etsinnässä löytyi poliisin mukaan ainakin ruutia ja muita aselakeja rikkovia tarvikkeita.
 Miehen tiedetään harrastaneen keskiaikaisissa näytelmissä esiintymistä. Hän käytti pyrotekniikkaa osana näytöksiä.

Puutarhurin epäillään kostaneen haudan takaa – poliisi varoittaa miehen kanssa riidelleitä


Summary: Poliisilla ei ole tietoa tekijöistä tai heidän motiiveistaan.

Britannian poliisilla riitti kiirettä postitse lähetettyjen pommien kanssa myös keskiviikkona.
 Poliisi räjäytti hallitusti paketin, joka oli toimitettu Glasgow'n yliopistoon Skotlannissa.
 Tapaus sattui vain päivä sen jälkeen, kun Lontoossa  löydettiin kolme räjähteitä sisältänyttä postipakettia . Niistä kaksi oli lähetetty lentokentille ja yksi rautatieasemalle.
 Pommit eivät vahingoittaneet ketään. Poliisin mukaan niiden ei ole ollut tarkoitus tappaa, mutta pommien rakentaminen on vaatinut jonkun verran asiantuntemusta.
 Nyt Skotlannin poliisi selvittää yhdessä Lontoon poliisin kanssa, onko siellä tiistaina löydetyillä pommipaketeilla mitään tekemistä Skotlannin tapauksen kanssa.
 Lontoon paketit oli lähetetty Irlannista. Toistaiseksi tietoa tekijästä tai motiiveista ei ole.
 Keskiviikkona huolta aiheutti myös Essexin yliopistoon lähetetty epäilyttävä paketti. Se aiheutti evakuoinnin, mutta osoittautui vaarattomaksi.
 Glasgow'n yliopistossa useita rakennuksia evakuoitiin pommiuhan vuoksi.

Nyt pommi säikäytti skotlantilaisessa yliopistossa, vain päivä Lontoon pommikirjeiden jälkeen


Summary: Trump muistuttaa, että vielä on liian aikaista arvioida, onko väite ohjusten laukaisualustan korjaamisesta totta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi keskiviikkona olevansa ”hyvin, hyvin pettynyt” Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-uniin , jos tiedot pitkän kantaman ohjusten laukaisualustan korjaamisesta pitävät paikkansa.
 Trump totesi toimittajille, että "vielä on kuitenkin liian aikaista arvioida, onko väite totta".
 Trump ja Kim tapasivat viime viikolla Vietnamissa keskustellakseen Pohjois-Korean ydinaseriisunnasta, mutta  kokous päättyi tuloksettomana .
 – Laukaisualusta on ollut käyttämättömänä elokuusta 2018, joten nyt käynnistynyt aktiviteetti alustalla on selvästi tarkoitushakuista, sanovat yhdysvaltalaisen ajatushautomon tutkijat.
 Aktivoitumisella Pohjois-Korea todennäköisesti pyrkii vaikuttamaan Yhdysvaltoihin, jotta maahan kohdistuvia talouspakotteita lievennettäisiin.
 Lue lisää:
 Pohjois-Korea alkoi korjata ohjusten laukaisualustaa, jonka se lupasi purkaa
 Analyysi: Kim lähti huipputapaamisesta voittajana, koska Trump kutsui häntä suureksi johtajaksi – ja Koreassa sillä on iso merkitys

Trump varoittaa Pohjois-Koreaa korjaamasta ohjusten laukaisualustaa


Summary: Hallituksensa eroilmoituksen antanut pääministeri Juha Sipilä on pettynyt soten kaatumiseen mutta sanoo, että seuraavan hallituksen ja eduskunnan ei tarvitse aloittaa tyhjältä pöydältä.

"Tulos tai ulos". Näin pääministeri Juha Sipilä on sanonut monta kertaa, ja tänään perjantaina hän joutui toteamaan, että tulosta ei tullut. Sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistus kaatui takerreltuaan jo pitkään.
 – Minulle on äärettömän tärkeää, että politiikassa säilyy tulos tai ulos -ajattelu. Se, mitä lupaamme hallitusohjelmassa, pitää saada myös aikaiseksi, Sipilä perustelee hallituksensa eroilmoitusta.
 Hallituksella oli hänen mukaansa puolenkymmentä tärkeintä tavoitetta, joista yksi jäi saavuttamatta. Muun muassa työllisyysasteen kohenemisen ja velkaantumisen taittumisen kunnianhimoiset tavoitteet saavutettiin, mutta sote-uudistukselta loppui aika kesken, Sipilä sanoo.
 – Kyllä minä katson, että velvollisuus on vetää siitä johtopäätökset.
 Puoluetoveritkin yllättyivät
 Sipilä kutsuu soten kaatumista raskaaksi pettymykseksi. Virkamiehet, kansanedustajat ja ministerit käyttivät soteen valtavasti aikaa, ja kolme puoluetta teki töitä ja kompromisseja erittäin hyvässä yhteistyössä, hän sanoo.
 Hän lisää kuitenkin, että ensimmäisenä pitää katsoa peiliin. Vastuu on viime kädessä pääministerillä, myös ajan loppumisesta, hän toteaa.
 Päätöksen ratkaisevat hetket olivat Sipilän mukaan torstai-iltana, jolloin hän sai päivityksen soten viimeisistä käänteistä eduskunnassa. Tilannekuva osoitti selvästi, että tällä kaudella ei päästä missään tapauksessa maaliin, vaan aika yksikertaisesti loppuu kesken, hän sanoo.
 Sipilä neuvotteli ajatuksistaan keskustan eduskuntaryhmän ja puolueen johdon kanssa.
 – Olin jo eilen illalla yhteydessä myös tasavallan presidenttiin ja varoitin vähän, että tällaiset ajatukset nyt ovat päällimmäisinä mielessä.
 Puoluetoverit ehkä vähän yllättyivät aluksi, mutta sitten he antoivat positiivista palautetta vastuun kantamisesta tilanteessa, jossa vastuuta pitää kantaa, Sipilä sanoo.
 Sipilä lupaa keskustalta soten korjaussarjaa
 Seuraaviin vaaleihin on vain viikkoja. Sosiaalidemokraattien puheenjohtajan Antti Rinteen kummasteluun eropäätöksen ajankohdasta Juha Sipilä vastaa, että Rinne on yrittänyt kaataa hallituksen soten takia usealla välikysymyksellä.
 – Ei kai se kumma asia ole, jos vetää itse johtopäätökset, kun maaliin ei nyt päästy.
 Sote on kuitenkin edessä seuraavalla hallituksella, ja jokaisen puolueen pitäisi nyt kertoa, miten tästä mennään eteenpäin, sillä selvää on, että uudistusta tarvitaan, Sipilä sanoo.
 – Keskustalla on ensi viikolla selkeä malli ja korjaussarja sen perusteella, mitä tähän saakka on saatu aikaiseksi.
 Maakuntapohja on Sipilän mukaan hyvä malli, joka on nyt myös läpäissyt perustuslakiseulan. Maakunta mahdollistaa myös suoran kansanvallan eli päättäjien valitsemisen demokraattisesti, hän lisää.
 Onko eduskunta riittävässä iskussa?
 Vaikka Sipilä toistaa useaan otteeseen, että ajan loppuminen ratkaisi eropäätöksen, hän kysyy myös, onko eduskunnan päätöksentekokoneisto siinä iskussa kuin pitäisi olla. Sitä on hänen mukaansa mietittävä yhdessä, rauhassa ja toisia syyttelemättä.
 – Lait ovat olleet osin kaksi vuotta eduskunnassa ja viimeisetkin vuoden. Nyt sitten perustuslakivaliokunnan käsiteltäväksi nousi maakuntalakeja, joihin hallitus oli antanut korjausesityksiä viime kesänä.
 Koska uudistus osoittautui eduskunnalle liian suureksi palaksi, sitä pitää seuraavalla vaalikaudella tehdä ehkä vaiheittain ja palasina, hän arvelee.
 – Täytyy laittaa julkinen pohja kuntoon ja ihmisille elintärkeä valinnanvapaus sitten siihen päälle. Kyllä ihmiset haluavat kuitenkin valita palveluntuottajan. Esimerkiksi asiakasseteli on hyvä innovaatio, samoin esimerkiksi vammaisten ihmisten henkilökohtainen budjetti, jonka puitteissa he voivat tehdä valintoja.
 Tähän mennessä tehdyssä työssä on Sipilän mukaan paljon hyviä elementtejä, jotka pystytään ottamaan sellaisinaan myös seuraavan uudistuksen pohjaksi. Seuraavan hallituksen ja eduskunnan ei tarvitse aloittaa tyhjältä pöydältä, hän sanoo.
 Oma tulevaisuus punnitaan vaaleissa
 Keskustapuolueen kannatus on ollut alamäessä. Ylen tuoreimmassa mielipidekyselyssä pudotus oli puolitoista prosenttia. Vaikuttiko se hallituksen eroon?
 Sipilä myöntää olevansa puoluejohtajana huolissaan kannatuksen laskusta mutta korostaa, että pääministerinä hänen tulos tai ulos -viestinsä on ollut koko ajan sama tapahtuipa soten kaatuminen vuonna 2015, 2017 tai näin lähellä vaaleja.
 Omasta poliittisesta tulevaisuudestaan Juha Sipilä sanoo, että juuri nyt hän suuntaa täysillä kohti vaaleja.
 – Nyt katsotaan, mitä mieltä kansa on. Keskustalla on selkeä visio siitä, miten sote saadaan maaliin ja mitä seuraavalla kaudella pitäisi tehdä.
 Työllisyyttä pitää edelleen parantaa, ja se tuo hieman liikkumavaraa talouteen, Sipilä sanoo.
 – Pystytään parantamaan koulutusta, tutkimusta ja tuotekehitystä sekä perusturvaa.
 Onko tänäinen päätös Sipilän poliittiselle uralle lopun alku vai alun loppu? Se nähdään vaaleissa, hän naurahtaa. Yhden lupauksen hän aikoo pitää heti. Hän oli ilmoittanut ajavansa partansa, kun sote saadaan valmiiksi.
 – Kyllä tämä sote oli nyt tässä. Kyllä parta illalla lähtee.

Sipilä: "Kyllä tämä sote oli tässä – nyt lähtee parta"


Norjan valtion öljyrahasto aikoo myydä osuuksiaan öljyn ja kaasun etsintää ja tuotantoa tekevistä yrityksistä.
 Tavoitteena on vähentää riippuvuutta "mustasta kullasta". Suunnitelmista kertoi Norjan hallitus perjantaina.
 Norjan öljyrahasto on maailman suurin sijoitusrahasto. Sen arvo on noin 900 miljardia euroa.
 Norjan hallituksen mukaan myynti keskitetään erityisesti  etsintään ja tuotantoon . Exxon Mobilen kaltaisia tuotantoketjun loppupäässä tai monessa kohdassa toimivien yritysten omistuksia ei olla myymässä.
 Myymässä ei myöskään olla esimerkiksi norjalaisen energiayhtiö Equinorin osakkeita. Näin ollen suunnitelma koskee noin 6,7 miljardia euroa niistä 32 miljardista eurosta, jotka rahastolla oli kiinni öljy- ja kaasualassa viime vuoden lopussa.
 – Tavoitteena on vähentää yhteisen varallisuutemme haavoittuvuutta jatkuvalle öljyn hinnanlaskulle, Norjan valtiovarainministeri  Siv Jensen   sanoi .
 Hän korosti, ettei päätöstä pitäisi lukea epäluottamuslauseena öljyalan tulevaisuudelle. Jensenin mukaan öljy ja kaasu ovat tulevinakin vuosina tärkeä ja suuri teollisuudenala Norjassa.
 Kiviihili jo suljettu pois
 Rahastoa hallinnoiva Norjan keskuspankki esitti öljyriippuvuuden vähentämistä jo vuonna 2017. Kivihiilituotanto on jo aiemmin suljettu pois rahaston sijoitusstrategiasta.
 Öljy ja kaasu tuovat noin 20 prosenttia Norjan tuloista ja ovat lähes puolet sen viennistä.
 Vaikka päätöksen perustelut ovat ympäristökysymysten sijaan taloudelliset, voi päätöstä pitää iskuna fossiilisten polttoaineiden tuotannolle.
 –Yksityispankkien ja sijoittajien kannattaa suhtautua tähän punaisena lippuna. Heidän öljy- ja kaasuosakkeensa muuttuvat yhä korkeariskisemmiksi ja moraalisesti kestämättömiksi, ilmastonmuutosta vastaan taistelevan 350.orgin edustaja  Yossi Cadan  kommentoi uutistoimisto AFP:lle.
 Greenpeacen edustaja sanoi uutistoimisto Reutersille, ettei hallituksen päätös puutu Norjan öljyriippuvuuteen, eikä maa näytä maailmalle suuntaa eteenpäin.
 Pörssit reagoivat uutiseen  laskusuuntaisesti .

Öljymaa Norjan pulska hyvinvointirahasto hylkäämässä öljyn ja kaasun


Summary: Useissa maissa marssittiin perjantaina naisten kokemaa väkivaltaa ja työsyrjintää vastaan.

Suomessa naistenpäivää on vietetty hallituksen hajoamisen merkeissä. Maailmalla naistenpäivänä on marssittu, lakkoiltu ja puhuttu. Koostimme tähän poimintoja päivän tapahtumista.
 Espanjassa naisten omia lakkoja, Portugalissa hiljainen hetki
 Espanjassa jotkut naiset jättivät työt väliin. Toiset lakkoilivat kotitöistä ja jättivät esimerkiksi lasten hoidon miesten vastuulle.
 Portugalissa maan hallitus järjesti hiljaisen hetken tänä vuonna kotiväkivallan uhreina kuolleille. Läheisen käsissä on kuollut Portugalissa tänä vuonna jo 12 naista. Luku on korkein kymmeneen vuoteen.
 Valko-Venäjän Minskissä naistenpäivänä järjestettiin kauneusjuoksu-nimellä kulkenut tapahtuma.  Tatjana Zenkovitš / EPA
 Ranskassa palkittiin kamerunilainen  Aissa Doumara Ngatansou , joka on tehnyt työtä pakkoavioliittojen vähentämiseksi.
 Ruotsissa nuori ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  valittiin sekä Expressenin että Aftonbladetin Ruotsin vuoden naiseksi.
 Britanniassa edustusvaimon rooliin ryhtynyt ex-näyttelijä, herttuatar  Meghan  osallistui keskusteluun naisten kohtaamista vaikeuksista ja tasa-arvosta.
 Venäjällä vapaapäivä ja kiitoksia alfaurokselta
 Venäjällä naistenpäivä on kansallinen vapaapäivä. Presidentti  Vladimir Putin  pitää joka vuosi puheen naisten kunniaksi.
 Tänä vuonna hän kiitti naisia kärsivällisyydestä, arvokkuudesta ja tuesta.
 – Onnistutte tekemään kaiken: sekä töissä että kotona, ja samaan aikaan olette kauniita, karismaattisia, hurmaavia; perheen painopiste, joka yhdistää sen rakkaudellaan, Putin sanoi.
 Putin myös vieraili Moskovassa tapaamassa naispuolisia ratsupoliiseja.
 Venäjällä naistenpäivänä korostuvat pitkälti perinteiset sukupuoliroolit.
 Tyttöjen voimaa julistettiin myös Kosovon Pristinassa. Valdrin Xhemaj / EPA
 Etelä-Koreassa noitahattuja, Pohjois-Koreassa ruusuja
 Intian New Delhissä sadat naiset vaativat marssilla loppua koti- ja seksuaaliselle väkivallalle sekä työpaikkasyrjinnälle. Intiassa tuhansia naisia tapetaan vuosittain (usein polttamalla), koska sulhasen tai tämän perheen mielestä naisen tuomat myötäjäiset olivat huonot.
 Indonesian Jakartassa marssittiin työelämän tasa-arvon puolesta. Naisilla ja tytöillä on pääsy koulutukseen, mutta heidän työttömyslukunsa ovat korkeammat ja palkkansa huonommat kuin miehillä.
 Etelä-Koreassa mustiin noitahattuihin pukeutuneet naiset vastustivat feministien noitavainoja ja Etelä-Korean konservatiivista yhteiskuntaa.
 Pohjois-Koreassa äideille ja vaimoille ostettiin ruusuja, Filippiineillä vaadittiin presidentti  Rodrigo Duterten  eroa.
 Noitahatuilla käytiin noitavainoja vastaan Etelä-Korean Soulissa.  Jeon Heon-kyun / EPA
 Myös Keniassa vaadittiin loppua sukupuolittuneelle väkivallalle
 Etiopiassa pääministeri  Abiy Ahmed  sanoi naisten olevan kansakunnan tukipylväitä, mutta samaan aikaan he saavat uhrauksistaan vähiten tunnustusta. Etiopiassa muodostettiin viime vuonna hallitus, josta puolet oli naisia.
 Keniassa osoitettiin myös mieltä sukupuolittunutta väkivaltaa vastaan.
 Kenian Nairobissa naistenpäivän mielenosoitukseen osallistuneen naisen korvakorussa oli viesti: kunnioitusta. Daniel Iringu / EPA
 Donald Trump antamassa rahaa tyttären projektille
 Yhdysvalloissa uutistoimisto AP raportoi, että presidentti  Donald Trumpin  budjettiehdotuksessa olisi 100 miljoonaa dollaria hänen tyttärensä ajamalle naisten rahastolle.
 Ivanka Trumpin  johtama "naisten maailmanlaajuinen kehitys ja vauraus" -nimen saanut aloite esiteltiin viime kuussa. Sen tavoitteena on parantaa kehitysmaiden naisten taloustilannetta.
 Trumpin budjettiesitys ensi vuodelle on määrä julkaista tulevana maanantaina.

Hevosen selässä poseerannut Putin kehui naisia kauniiksi, Trump antamassa rahaa tyttären ohjelmalle


Summary: Apulaisoikeusasiamiehen mukaan riittää, että Väyrysen Tähtiliike saa tilaisuuden esittää näkemyksiään pienpuolueille tarkoitetuissa radion ja television vaaliohjelmissa sekä vaaleihin liittyvässä verkkopalvelussa.

Kansanedustaja  Paavo Väyrysen  (tl.) jättäminen joidenkin Yleisradion vaaliohjelmien ulkopuolelle ei riko lakia, linjaa eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslin  keskiviikkona tekemässä päätöksessään.
 Väyrynen pyysi apulaisoikeusasiamiestä selvittämään, tekikö Ylen hallintoneuvosto asiassa lainvastaisen päätöksen, kun hän ei saanut Ylelle omaa puoluepäivää ja puheenjohtajatenttiä.
 Ylen hallintoneuvosto päätti kokouksessaan 4. joulukuuta 2018 yleisistä periaatteista, joilla kevään eduskuntavaalit toteutetaan.
 Periaatteissa esitettiin muun muassa, että kaikkien sillä hetkellä rekisteröityjen eduskuntapuolueiden tulee saada tilaisuus esittää näkemyksiään radion ja television vaaliohjelmissa sekä vaaleihin liittyvässä verkkopalvelussa.
 Väyrysen Tähtiliike merkittiin puoluerekisteriin vasta Ylen hallintoneuvoston päätöksen jälkeen. Hän vaati Yleä osoittamaan Tähtiliikkeelle oma puoluepäivä.
 Apulaisoikeusasiamiehen mukaan riittää, että Tähtiliike saa tilaisuuden esittää näkemyksiään pienpuolueille tarkoitetuissa radion ja television vaaliohjelmissa sekä vaaleihin liittyvässä verkkopalvelussa.

Apulaisoikeusasiamies: Paavo Väyrysen jättäminen pois eduskuntapuolueiden vaalitenteistä ei riko lakia


Summary: Lähetyksessä muun muassa pääministeri Juha Sipilä kertoo eropäätöksensä taustoista ja eri puolueiden puheenjohtajat arvioivat hallituksen ja soten kaatumisen merkityksiä.

Katso tästä Ylen aamun 50 minuutin mittainen erikoislähetys hallituksen ja soten kaatumisesta.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kertoo tiedotustilaisuudessaan eropäätöksestään ja hallituksen jatkamisesta toimitusministeristönä.
 SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne , perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  ja vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto  pohtivat hallituksen eropäätöstä ja sen syitä ja seurauksia.
 Eduskunnan puhemies  Paula Risikko  (kesk.) kertoo omassa tiedotustilaisuudessaan eduskunnan työn jatkumisesta aika-taulujen osalta. Eduskunnan istuntokausi päättyy viimeistään 19. maaliskuuta.
 Puhelimessa terveysoikeuden professori  Lasse Lehtonen  Helsingin yliopistosta arvioi soten kaatumisen merkityksiä, hän sanoi pitävänsä soten kaatumista jo aiemmin todennäköisenä. Kaatumisen pääsyyt olivat hänen mielestään yhteisymmärryksen puute hallituksen ja opposition välillä sekä poliittisessa päätöksenteon valuviat.
 Sosiaali- ja terveysvaliokunnan jäsen  Outi-Alanko Kahiluoto  (vihr.) arvioi soten vaeltaneen eduskunnan käytäviä jo pitkään elävänä kuolleena ja pitää hyvänä sitä, että pääministeri myönsi soten kuolleen.
 Soteen erityisesti perehtynyt Ylen toimittaja  Tiina Merikanto  kertoo lähetyksessä soten vaiheista ja kariutumisen rajapyykeistä.
 Ylen politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  arvioi lähetyksessä aamun tapahtumia ja niiden seurauksia.

Katso tästä – Ylen aamun erikoislähetys taustoittaa ja kokoaa yhteen hallituksen ja soten kaatumisen syyt


Summary: Kokosimme poliitikkojen ilmeitä päivältä jolloin hallitus kaatui.

Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä poistuu Keskustan ryhmähuoneesta ennen eduskunnan täysistuntoa 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 SDP:n kansanedustaja, valiokunnan puheenjohtaja Krista Kiuru menossa eduskunnan puhemiesneuvoston kokoukseen Helsingissä perjantaina 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Vihreiden Outi Alanko-Kahiluoto eduskunnan käytävällä Helsingissä 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto median ympäröimänä eduskunnan käytävällä Helsingissä 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
  Keskustan puheenjohtaja, pääministeri Juha Sipilä (vas.) ja Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri Petteri Orpo kohtaavat eduskunnan käytävällä ryhmäkokousten jälkeen ennen eduskunnan täysistuntoa 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Keskustan edustaja Hannakaisa Heikkinen vastaamassa median kysymyksiin eduskunnan käytävällä Helsingissä 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Pääministeri Juha Sipilä tiedotustilaisuudessa Kesärannassa. Seppo Samuli / Lehtikuva
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson haastattelussa eduskunnan kahvilassa Helsingissä 8. maaliskuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Kaikkonen eduskunnan täysistunnossa Helsingissä 8. maaliskuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
  Keskustan Mauri Pekkarinen, pääministeri Juha Sipilä ja Sirkka-Liisa Anttila eduskunnan täysistunnossa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne iloinen eduskunnan täysistunnossa Helsingissä 8. maaliskuuta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Puhemies Paula Risikko piti tiedotustilaisuuden eduskunnan puhemiesneuvoston kokouksen jälkeen Helsingissä perjantaina 8. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki, Silvia Modig, Markus Mustajärvi sekä SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne eduskunnan täysistunnossa.  Heikki Saukkomaa / Lehtikuva

Rinteen nauru, totinen Sipilä – katso poliitikkojen ilmeet historiallisena päivänä


Summary: Hallituksen jättimäinen sote-uudistus kaatui jälleen keran. Yrityksillä on jo ideoita jatkoa varten.

Terveys- ja hoiva-alan yksityiset toimijat eivät enää yllättyneet hallituksen jättihankkeen eli sosiaali- ja terveydenhuollon sote-uudistuksen kaatumisesta.
 – Olen tosi pettynyt, koska sotea ei saatu maaliin tälläkään kertaa, vaikka sitä on hierottu ja valmisteltu jo yli kymmenen vuotta, puhisee sosiaali- ja terveysalan yrityksiä ja järjestöjä edustavan Hyvinvointiala HALI:n toimitusjohtaja  Ulla-Maija Rajakangas .
 – Mikään ei nyt edisty. Terveyserot eivät kapene, eikä kustannusten nousu rauhoitu. Laki olisi antanut alkusysäyksen muutokselle.
 Tässä artikkelissa  voit seurata päivän tapahtumia hetki hetkeltä.
 Hoivayritys Attendossa päivän sote-uutiseen suhtaudutaan rauhallisemmin.
 – Meille soten kaatuminen on neutraali asia. Ei vaikuta meihin millään lailla, sanoo toimitusjohtaja  Pertti Karjalainen .
 Suomen Attendon toimitusjohtaja Pertti Karjalainen.   Lehtikuva
 Pihlajalinnan toimitusjohtaja  Joni Aaltonen  on samoilla linjoilla.
 – Kyllä me toivoimme sote-uudistuksen läpimenoa, mutta hyvä kun tuli edes joku ratkaisu suuntaan tai toiseen. Se tuo selkeyttä toimintaamme ja jatkoon. Hommat jatkuvat normaaliin tapaan.
 Aaltosen mukaan soten kaatuminen ei Pihlajalinnan näkökulmasta muuta paljoa. Väestö ikääntyy ja palvelutarpeet lisääntyvät jatkossakin, eikä kuntatalous ole kohentunut sotea odotellessa.
 – Lähtökohdat ovat siis entisellään, ja se takaa Pihlajalinnalle roolia sotessa jatkossakin. Ihmisten pitää päästä hoitoon.
 Sote-kuntayhtymiä lisää
 Attendon Karjalainen arvioi, että soten kaatuminen tietää vipinää maakuntiin. Niihin on viime vuosina perustettu "isompia hartioita" eli kuntien yhteisiä sote-kuntayhtymiä hoitamaan sosiaali- ja terveyspalveluita. Niitä on nyt yhteensä kahdeksan, muun muassa Essote Mikkelin seudulla.
 – Niitä tulee lisää ja nykyiset kehittävät toimintaansa. Meidän näkökulmastamme ympäri maata on syntynyt viime vuosina vapaaehtoisesti hyviä, maakunnallisia sote-kuntayhtymiä.
 – Meillä on niiden toiminnasta erinomaisia kokemuksia. Ne ovat ammattitaitoisia organisaatioita, Karjalainen sanoo.
 Pihlajalinnan Aaltonen arvelee nyt soten kaaduttua, että kunnat aktivoituvat ja lähtevät ratkaisemaan itse asioitaan.
 – Sote-puolelle tulee osaulkoistuksia.
 Alan etujärjestön Rajakangas toivoo kuntien ja maakuntien jatkavan omien sote-uudistustensa valmistelua, koska rahaa on niukalti ja taantumaan ollaan kenties menossa.
 – Tarvitsemme suurempia järjestäjiä. Pikkukuntien ja alueiden pitää yhdistää voimiaan, Rajakangas näkee.
 Sote-vinkit seuraavalle
 Sote-järkäle istahtaa myös eduskuntavaalien jälkeisen hallituksen pöydälle ratkaistavaksi tavalla tai toisella. Alan yrityksillä on esittää pari vinkkiä.
 – Kun nyt kävi näin, niin jatkossa kannattaisi sote-uudistuksessa edetä pienemmissä paloissa. Se on varmaan opetus tästä, Pihlajalinnan Aaltonen sanoo.
 Pihlajalinnan toimitusjohtaja Joni Aaltonen.  Marja Väänänen / Yle
 Aaltosen mukaan nykyiset sote-pilotit ovat siihen kuitenkin turhan pieniä. Parempi olisi muodostaa isompia kokonaisuuksia, esimerkiksi perusterveydenhuollon terveyskeskuspalvelut, hoivaosastot ja neuvolat yhdessä voisi olla sopiva kokonaisuus.
 Rajakankaan mielestä hallitukselta oli huono idea yrittää räjäyttää koko sote-järjestelmä kerralla uusiksi.
 – Parannetaan mieluummin sotea nykymallin pohjalta. Otetaan rusinoita pullasta, esimerkiksi palveluseteleitä lisää, henkilökohtainen budjetti, Rajakangas avaa.
 Attendon Karjalainen tarttuisi ensimmäisenä asiakasmaksulakiin.
 – Se pitäisi saada ekana. Sitä on valmisteltu vuosia, mutta se jäi nyt soten jalkoihin. Asiakkaiden asiakasmaksut pitää saada harmonisoitua, yhdet asiakasmaksut koko maahan, Karjalainen vaatii.
 Lue lisää:
 Sote kaatoi hallituksen – Pääministeri Sipilä: Edellytyksiä etenemiselle ei ole, se on minulle valtava pettymys
 Tässä on 6 syytä, miksi sote kaatui ja hallitus erosi: "Billnäsin tuolia ei rakenneta Ikean jakkarasta"
 Näin oppositiojohtajat kommentoivat hallituksen eroa: taustalla hallituksen jääräpäisyys ja Sipilän dramaattisuus

Terveysyritykset soten kaatumisesta: Seuraava uudistus pienemmissä paloissa, kiitos


Summary: Hallituksen erosta kertoi myös Financial Times.

Suomen hallituksen ero on huomioitu näkyvästi muissa Pohjoismaissa, erityisesti Ruotsissa.
 Myös Financial Times -lehti raportoi hallituksen erosta.
 Lehdet raportoivat nettisivuillaan, että Suomen hallituksen kaatumisen syynä on mönkään mennyt sosiaali- ja terveydenhoitouudistus. Financial Times mainitsee uudistuksen törmänneen useasti perustuslakiongelmiin.
 Ruotsalaismediassa lainataan Suomen tiedotusvälineitä ja kerrotaan pääministeri  Juha Sipilän  uhanneen hallituksen erolla aiemminkin, ellei uudistus etene.
 – Tämä oli suuri pettymys minulle, Ruotsin televisio referoi Juha Sipilää. Sipilän tiedotustilaisuus lähetettiin suorana Ruotsin television nettisivulla.
 – Kuuntelin sisäistä ääntäni, pääministeri Juha Sipilä sanoo Ruotsin radion nettijutussa.
 Kohu vanhustenhoidosta on huomattu Ruotsissa
 Ruotsin television nettisivulla valtiotieteilijä  Göran Djupsund  arvioi, että pääministeripuolue oli pannnut koko arvovaltansa peliin terveydenhoidon uudistuksen puolesta. Kun uudistus epäonnistui, oli parempi erota. Hän muistuttaa, että uudistuksen vastustusta lisäsivät yksityisellä sektorilla esiin tulleet skandaalit.
 Toimittaja  Philip Teir  arvioi  Dagens Nyheter  -lehdessä, että moni on nähnyt sote-uudistuksen pääministerin henkilökohtaisena projektina, jossa hän nyt epäonnistui.
 Teir kertoo, että uudistusta alettiin verrata huonosti kasattuun Ikea-huonekaluun. "Sama kuin joku olisi epäonistunut Ikean tuolin kokoamisessa ja väittäisi, että siitä tulee vielä Billnäsin tuoli. Se ei onnistu. Tuoli voi kaatua, jos sille yrittää istua, Teir lainaa vihreiden kansanedustajaa  Outi Alanko-Kahiluotoa .
 "Dramaattinen ele vailla merkitystä, sanomalehti  Expressen  lainaa Hufvudstadsbladetin pääkirjoitustoimittajaa  Susanna Ginmania
 Lehti kertoo, että kyseessä saattaa Ginmanin mukaan olla pääministeripuolue keskustan yritys saada kannatustaan nousuun. Vaalit olisivat joka tapauksessa viiden viikon kuluttua. Nyt hallitus jatkaa toimitusministeristönä.

Suomen hallituksen ero ykkösuutinen myös muissa Pohjoimaissa – Ruotsalaistoimittaja lainasi vertausta sote-uudistuksesta Ikea-huonekaluun