Summary: Siirtolaisaiheet ja boikottikampanjat ovat olleet näkyvimpiä yrityksiä vaikuttaa valheellisella tiedolla eurovaaleihin.

“1,4 miljoonaa siirtolaista odottaa lippujaan Saksaan!” Vaihtoehto Saksalle -puolue väitti  Facebook-sivullaan julkaistussa vaalimainoksessa 7. toukokuuta.
 “Ja meidän pitäisi maksaa ne heille?” mainos kysyi.
 Siirtolaisluku ei ole todenmukainen. Se on peräisin YK:n pakolaisjärjestöltä, jonka mukaan yhteensä 1,4 miljoonaa ihmistä maailmanlaajuisesti voidaan laskea erityistä suojelua vaativiksi pakolaisiksi. Kyse ei siis ole Saksan tai edes EU:n kiintiöistä.
 Samankaltainen valhe levisi aikaisemmin Kreikassa.
 "Shokki Berliinistä: Saksa lähettää 50 000 turvapaikanhakijaa takaisin Kreikkaan", otsikoi Pro News -portaali maaliskuussa. Valhe oli peräisin Kreikan maahanmuuttolakijärjestön puheenjohtajan  Sputnik-kanavalle antamasta haastattelusta.
 Todellisuudessa Saksa oli pyytänyt Kreikkaa ottamaan takaisin 7 100 siirtolaista vuonna 2018, joista Kreikka suostui käsittelemään vain 180 tapausta.
 Lopulta kuusi henkilöä palasi Kreikkaan, Saksan sisäministeriö selvensi  Fact Check EU -projektin faktantarkistajille.
 Tämänkaltaisilla tarinoilla pyritään vaikuttamaan eurovaaleihin.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Vaikutusyritysten järjestelmällinen tutkiminen on hankalaa, koska niihin liittyvät kampanjat tapahtuvat samanaikaisesti kaikissa EU-maissa paikallisilla kielillä.
 – Kokonaiskuvan luominen tilanteesta on mahdotonta, kertoo latvialaisen Digital Forensic Research Labin tutkija  Nika Aleksejeva  Ylelle puhelimitse.
 Digital Forensic Research Lab toimii yhdysvaltalaisen Atlantic Council -ajatushautomon alaisuudessa. Ajatushautumon rahoitus tulee pääosin Yhdysvalloista, mutta myös muut ulkomaalaiset hallitukset rahoittavat sitä.
 Maahanmuuttoaiheet ja vaaliboikotit näkyvimpiä
 Latviassa tähän mennessä näkyvin eurovaaleihin liittynyt keskustelu liittyi vaalien boikotoimiseen. Digital Forensic Research Labin mukaan boikottia vaati valtion instituutioita kritisoiva, EU-vastainen ryhmä.
 – Ryhmä on kotoperäinen eikä sillä ole havaintojemme mukaan esimerkiksi yhteyksiä Venäjään, Baltian maihin erikoistunut Aleksejeva kuvailee.
 Facebookin työntekijät seuraavat verkkokeskustelua yhtiön tilannehuoneessa Dublinissa. Valeuutisten kitkeminen eurovaaleissa on kova pala verkkojätille. Philip McGouran / Yle
 Boikottikampanja herätti tutkijoiden huomion, koska siihen liittyvien  julkaisujen jakelu oli harvinaisen laaja.  Pelkästään yksi boikottiin kehottava julkaisu oli jaettu kahden miljoonan asukkaan Latviassa yli 40 000 kertaa.
 – Yritämme tämänkaltaisissa tapauksissa selvittää, onko jakoja lisätty keinotekoisesti esimerkiksi bottien avulla. Latvian boikottikampanjassa emme kuitenkaan havainneet bottitoimintaa, jonka takia oletamme, että julkaisuja jakoivat aidot profiilit.
 Botit ovat tietokoneohjelmia, jotka voivat itsenäisesti suorittaa jotakin tehtävää – kuten julkaisujen jakamista sosiaalisessa mediassa.
 Aleksejevan mukaan boikottikampanjan leviäminen vaatii aikaa, samoin kuin erilaisten vääristyneiden ja valheellisten mielikuvien levittäminen.
 Vaaleja voidaan väittää esimerkiksi peukaloiduiksi tai vaalitulosta ennalta päätetyksi.  tutkija Nika Aleksejeva
 Aleksejeva odottaakin, että vaaleja edeltävinä viimeisinä päivinä valeuutiset sisältävät lähinnä vaalipaikkoihin liittyviä virheellisiä tietoja, joilla pyritään ohjaamaan äänestäjät väärille äänestyspaikoille.
 Vaalien riippumattomuus voidaan myös yrittää asettaa kyseenalaiseksi viime hetkellä.
 – Vaaleja voidaan väittää esimerkiksi peukaloiduiksi tai vaalitulosta ennalta päätetyksi, tutkija kuvailee.
 Vaalihäirintä siirtynyt pois julkisuudesta
 Disinformaatiota tutkivan  Pasi Erosen  mukaan vaalihäirintää havaitaan nyt paremmin kuin esimerkiksi vielä Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaalien aikana.
 Erosen erikoisalaa ovat hybridiuhkat, informaatiovaikuttaminen ja kyberturvallisuus. Hän toimii tutkijana muun muassa brittiläisessä Conflict Studies Research -keskuksessa.
 Erosen mukaan tutkijat ja kansalaiset ymmärtävät nyt paremmin, millaisia vaikutuksia disinformaatiolla voi olla.
 – Paljon tästä kehityksestä on niiden henkilöiden ja järjestöjen ansiota, jotka ovat jaksaneet pitää asian merkitystä esillä huolimatta kohtaamastaan vastarinnasta ja suoranaisesta henkisestä väkivallasta, Eronen kertoo Ylelle.
 Esimerkiksi Digital Forensic Research Lab tutkii avoimen lähdekoodin työkaluilla sitä, millaista keskustelua sosiaalisessa mediassa käydään.
 Ajatushautomo tuottaa eräänlaisia keskustelukarttoja, joihin piirretään, missä jokin julkaisu on saanut alkunsa ja ketkä sitä ovat jakaneet.
 Sen perusteella tutkijat voivat esimerkiksi päättää, näyttäytyykö jokin keskustelu “orgaaniselta”, eli paikallisten toimijoiden väliseltä, vai puuttuvatko siihen ulkomailta ohjaillut botti- ja trollitilit, jotka yrittävät vaikuttaa keskustelun suuntaan.
 Vuonna 2015 Yle paljasti, miten Pietarissa sijaitsevassa niin kutsutussa trollitehtaassa tuotettiin nettipropagandaa kellon ympäri. Mika Mäkeläinen / Yle
 Ryhmän tutkittavaksi päätyvät esimerkiksi keskustelut, jotka liittyvät suuriin julkisiin ja demokratian kannalta tärkeisiin tapahtumiin, kuten vaaleihin tai mielenosoituksiin.
 EU:n varoitukset eurovaaleihin kohdistuvasta suuremmasta disinformaatiokampanjasta ovat Aleksejevan mukaan liioiteltuja.
 – Minusta tuntuu, että disinformaatio on siirtynyt pois julkisen piiristä ja näkymättömämmille kanaville. Sellaisia ovat esimerkiksi kyberiskut ja virussähköpostit, hän kuvailee.
 Kyberiskuja on paljon vaikeampi tutkia kuin sosiaalisen median keskusteluja.  tutkija Nika Aleksejeva
 Kyberiskuilla ja viruksia levittävillä viesteillä pyritään häiritsemään vaaleja esimerkiksi kaatamalla vaalien tulossivuja.
 – Kyberiskuja on paljon vaikeampi tutkia kuin sosiaalisen median keskusteluja, jonka takia niitä on myös vaikeampi havaita. Saatamme nähdä jotakin vasta sen jälkeen, kun se on levinnyt jo laajalle, Nika Aleksejeva kuvailee.
 Nykyään iskuihin liitetään kuitenkin myös usein disinformaatiokampanja. Esimerkiksi helmikuussa Latvian puolustusministeriö joutui tällaisen iskun kohteeksi. Puolustusministerin sähköpostiosoitteelta näyttäneeltä tililtä lähetettiin hänen työntekijöilleen viestejä, joissa hän pyysi anteeksi huonoa käyttäytymistään baarissa.
 Liettuan puolustusministeriöön tehtiin hyvin samankaltainen isku huhtikuussa, josta  Yle kertoi aiemmin tässä jutussa.
 Aleksejeva uskoo myös, että disinformaatiosta raportoiminen ja puhuminen julkisuudessa toimii eräänlaisena vasta-aineena suuren luokan disinformaatiokampanjoille ennen vaaleja.
 Liettuassa disinformaatiota vastaan käydään myös ruohonjuuritasolla
 Disinformaation torjunta on muuttunut joissakin maissa myös kansalaisaktivismiksi. Näin on esimerkiksi Liettuassa.
 Vilnassa sijaitsevassa Lukiškių-vankilassa Neuvostoliiton salainen poliisi KGB kidutti ja teloitti aikoinaan satoja liettualaisia toisinajattelijoita. Nyt sen edessä seisoo neljä näennäisesti tavallista liettualaista, jotka sanovat etsivänsä Preussin trolleja.
 Ričardas Savukynas (vas.), Gintaras Kuzmickas, Zygimantas Zabieta ja Andrius Minkevičius kuuluvat valeuutisia paljastavaan Liettuan Haltijat -Facebook-ryhmään.  Anne Sofie Hoffmann Schrøder
 Matkapuhelimilla varustetut aktivistit huijaavat väärennettyjä profiileja sosiaalisessa mediassa ja pyrkivät paljastamaan niiden levittämät valheet.
 – Rokotteet tappavat ihmisiä, lukee  Zygimantas Zabieta  ääneen ja näyttää rokotevastustajien Facebook-ryhmää muille kolmelle miehelle.
 Neljä miestä kuuluvat Liettuan Haltioihin, yli 5 000 vapaaehtoisen nettiryhmään, joka seuraa sosiaalista mediaa ja jahtaa erityisesti trolli- ja bottitilejä. Valeuutisten torjunta ei kuulu Liettuassa vain tutkijoille ja armeijalle, vaan myös kansalaisille.
 Tämän ryhmän syyniin päätyvät netissä tunteita nostattavat aiheet, joista liikkuu paljon vääristellyttä tietoa. Viime kuukausina siihen ovat kuuluneet rokotuspakko, metsäkato Liettuassa, EU, Nato, Venezuela, Notre Dame -katedraalin palo ja Britannian EU-ero.
 Liettuan verkkoaktivistit tapaavat harvoin, sillä he järjestävät toimintansa Facebookin ja Skypen avulla. Monilla miehistä on IT-tausta, osa on toimittajia ja opiskelijoita. He auttavat myös ryhmään kuulumattomia ihmisiä esimerkiksi tarkistamaan lähteitä sekä tutkimaan hakkeroituja sähköposteja.
 Ryhmä järjestäytyi ruohonjuuritason liikkeenä pian Venäjän miehitettyä Krimin niemimaan vuonna 2014. Useat liettualaiset seurasivat tarkasti Ukrainassa leviäviä disinformaatiokampanjoita. Pian koordinoidut kyberhyökkäykset ja valeuutiset tekivät tietään myös Liettuaan.
 Tunnuksettomat venäläissotilaat ilmestyivät kuin tyhjästä Krimin niemimaalle maaliskuun alussa 2014. Valtaukseen yhdistyi laaja disinformaatiokampanja. Artur Shvarts / EPA
 Vaikka Haltija-ryhmällä on humoristinen nimi, siihen kuuluvat miehet ottavat työnsä vakavasti.
 – Jos haluamme säilyttää vapaat ja demokraattiset yhteiskuntamme, meidän on taisteltava totuuden puolesta ja totalitaarisia voimia vastaan, yksi ryhmän jäsenistä  Ričardas Savukynas  summaa.
 Jos ihmiset menettävät luottamuksensa perinteisiin tiedotusvälineisiin ja tosiasioihin, yksilö on alttiimpi vihamieliselle tiedotukselle, salaliittoteorioille ja propagandalle, aktivisti uskoo.
 – Se luo puolestaan epäluottamusta ja kaaosta yhteiskunnassa ja mahdollistaa lopulta hyökkäykset meitä vastaan, Savukynas miettii.
 “Yhteiskuntamme perustuu tietoon”
 Yhteiskunnissamme on toisaalta edelleen hedelmällinen pohja disinformaatiolle sekä taloudellisia ja poliittisia syitä tuottaa sitä, Pasi Eronen uskoo.
 Toissa viikolla  New York Times -lehti kertoi , että Italiassa oli suljettu äärioikeistolaisia ideoita levittävien Facebook-sivujen verkosto, jotka oli naamioitu urheilu- ja elämäntapasivuiksi.
 Erosen mukaan työ, jolla yritetään torjua väärän tiedon leviämistä tässä ja nyt, ei välttämättä pure vuosia jatkuneisiin disinformaatiokampanjoihin.
 – Missä määrin niin yksittäiset kansalaiset kuin vaikkapa virkamiehet ja poliittiset päättäjät perustavat toimintansa nyt meille aikaisemmin tarkoituksella syötettyyn virheelliseen tietoon? hän kysyy.
 Tutkija mainitsee vuoden 2016 Britannian EU-eroon liittyneet kampanjat, joissa briteille syötettiin useita valheita. Monet tekivät äänestyspäätöksensä kampanjoissa esitettyjen väitteiden perusteella.
 Britannian eroa EU:sta kannattanut kampanja lupasi käyttää jäsenmaksusta säästyvät 350 miljoonaa puntaa viikossa terveydenhuoltoon. Kertomatta jäi, että brexit voi vahingoittaa vakavasti Britannian taloutta. EPA
 Erosta kiinnostavat myös erilaisten vaikuttamiskeinojen, kuten kyberiskujen ja talous- ja energiakysymysten, yhdistely. Niin kutsuttua hybridivaikuttamista voi hänen mukaansa tapahtua myös pitkällä aikavälillä.  Taloudelliseksi vaikuttamiseksi  voidaan tuolloin laskea myös esimerkiksi ydinvoimalaprojekteja tai maakaasuhankkeita.
 – Meidän kaikkien nyky-yhteiskuntajärjestelmästä sekä sen hedelmistä nauttivien on syytä tiedostaa, että järjestelmämme toimii oikein ainoastaan, jos teemme päätöksemme perustuen mahdollisimman paikkansa pitävään tietoon, Eronen sanoo.
 Hänen mukaansa kyseessä voivat olla arkiset päätökset esimerkiksi siitä, rokotammeko lapsemme, tai laajemmat yhteiskuntaan vaikuttavat kysymykset kuten kenet valitsemme päättämään yhteisistä asioistamme.
 – Kysymys on pitkälti siitä, ohjaako päätöksiämme laadukas ja paras mahdollinen käytössämme oleva tieto, vai ohjaako meitä ulkopuolelta syötetyt puolitotuudet ja suoranaiset valheet, Eronen sanoo.
 Lue lisää:
 Läntiset yhteiskunnat ovat mätiä ja Notre Damen polttivat keltaliivit – nämä ja muut valheet leviävät valeuutisista elävissä ryhmissä
 Facebookilla on nyt tilannehuone, joka kitkee vihapuhetta ja valetilejä EU-vaaleissa – "Emme yritä estää normaalia poliittista keskustelua"
 Valheenpaljastaja: Mitä valeuutiset ovat ja mitä ne eivät ole

“Väärien mielikuvien synnyttäminen vie aikaa”  – Juuri ennen vaaleja äänestäjiä voidaan houkutella jäämään kotiin tai lähtemään väärälle äänestyspaikalle


Summary: Liittopresidentti Alexander Van der Bellen pelkää jopa kymmenien tuhansien työpaikkojen olevan vaarassa, mikäli sijoittajat ja turistit hylkäävät Itävallan.

Itävallan vapauspuolueen FPÖ:n aiheuttama skandaali voi vierottaa itävaltalaiset politiikasta, pelkää maan liittopresidentti  Alexander Van der Bellen . Presidentti vetosi tiistai-iltana pitämässään televisiopuheessa suoraan itävaltalaisiin, jotta nämä eivät antaisi skandaalin vaikuttaa ajatuksiinsa politiikasta.
 – Älkää kääntäkö selkäänne politiikalle, Van der Bellen sanoi ja pahoitteli sitä kuvaa, joka kansalaisille on poliitikoista saattanut syntyä.
 Liittopresidentti vetosi maan puolueisiin, jotta ne ajattelisivat omien etujensa sijasta koko Itävallan etua.
 Van der Bellen totesi myös pelkäävänsä, että kohuvideo karkottaa sijoittajia ja turisteja Itävallasta. Jopa kymmenet tuhannet työpaikat voivat hänen mukaansa olla vaarassa mikäli näin käy.
 "Itävalta ei ole sellainen"
 – Me emme ole sellaisia. Itävalta ei ole sellainen, liittopresidentti painotti.
 Itävalta ajautui viime viikolla poliittiseen kriisiin, kun julkisuuteen tuli video vapauspuolueen johtajan  Heinz-Christian Strachen  Ibizan-matkalta. Salaa kuvatulla videolla Strache puhuu venäläisen oligarkin sukulaisena esiiintyvän naisen ja tämän avustajan kanssa. Kaksi vuotta sitten kuvatulla videolla Strache näyttää lupaavan venäläisille valtion urakoita vastineena puolueensa tukemisesta.
 Varaliittokanslerina toiminut Strache joutui eroamaan hallituksesta videon tultua julki. Lopulta kaikki vapauspuolueen ministerit jättivät hallituksen ja Itävalta ajautui ennenaikaisiin parlamenttivaaleihin. Vaalit on määrä järjestää syyskuussa.
 Lisää aiheesta:
 Itävallan korruptioskandaalin ajoitus haiskahtaa vaalivaikuttamiselta – nämä viisi seikkaa sinun kannattaa tietää asiasta
 Itävallan hallituskriisi kärjistyy – Vapauspuolue kävelee ulos hallituksesta
 "Hän on täysin kontrollissamme" – Itävallan skandaalivideo on vain yksi esimerkki Venäjä-kytköksistä, joita perussuomalaisten uusilla EU-liittolaisilla on
 Kreml: Venäjällä ei mitään tekemistä Itävallan skandaalin kanssa
 Itävallan liittokansleri: Strache voi joutua syytteeseen kohuvideolla esittämiensä kommenttien vuoksi
 Toimittajalta: Salaliitto Ibizalla osui Itävallan vapauspuolueen omaan nilkkaan – Mitä tapaus kertoo oikeistopopulistien mielenmaisemasta?
 Itävallan varaliittokansleri kaatui mystiseen ansaan – Saksalaiskoomikolla vaikuttaa olleen etukäteistietoa videosta

Poliittisen skandaalin keskellä olevan Itävallan presidentti vetosi kansaan: Älkää kääntäkö selkäänne politiikalle


Summary: Ympäristötietoisia hiilimerkintä voisi kiinnostaa, mutta yleensä ostoksiin vaikuttavat ennen kaikkea hinta ja tottumus.

Turhaa viherpiipertäjien hömpötystä. Mies, 60.
 Kohta pelkää tehdä kaupassa ostoksia, kun lihatiskin edessä seisoessaan saa ikäviä ja halveksuvia katseita. Nainen, 30.
 Haluan tuotteisiin hiilimerkin, jotta voin tehdä ilmaston kannalta oikeita ja kestäviä valintoja. Samalla voin nauttia ruuasta hyvillä mielin tietäen, että olen osa ratkaisua enkä ongelman kasvattaja. Mies, 45.
 Vastausten kirjo oli laaja, kun kysyimme, pitäisikö ruokatuotteissa olla merkintä ilmastovaikutuksista. Ylen verkkosivulle vastasi lähes 2 000 lukijaa, joista hieman yli 60 prosenttia ei pitänyt hiilimerkintää tarpeellisena.
 Kuitenkin tällaista  merkintäjärjestelmää kannattavat useat elintarvikevalmistajat, ja myös monissa eduskuntapuolueissa merkintöihin suhtaudutaan myönteisesti.
 Kursivoiduissa teksteissä lukijat kertovat, kuinka suuri merkitys hiilijalanjälkimerkinnällä heille olisi.
 Kiireinen elämä ohjaa päätöksiä
 Saamiemme vastausten perusteella osa kuluttajista tuntuu kaipaavan hiilimerkintöjä, koska haluavat valita kaupan hyllyiltä mahdollisimman ekologisia tuotteita.
 Merkintä vaikuttaisi omiin kulutuspäätöksiini, pyrin jo ostamaan ilmastoystävällisiä tuotteita, mutta se on hankalaa ilman kunnollista "mittaria", jolla tietäisi tuotteiden oikeat vaikutukset ympäristölle. Nainen, 17.
 Vaasan yliopiston tutkija  Hannele Kauppinen-Räsänen  on perehtynyt pakkausmerkintöihin, ja hän uskoo, että CO2-merkintä vaikuttaisi ensimmäiseksi todella valveutuneiden kuluttajien ostoskoriin. Sen jälkeen vaikutus laajenisi pikkuhiljaa myös muihin.
 Mikä ihmeen hiilimerkintä? Hiilimerkintä kertoisi tuotteen hiilijalanjäljen, eli paljonko tuote saastuttaa ilmastoa. Haasteena on tuoda laskentamallit käytäntöön. Tuotteiden CO2-merkintöjen tulee olla yhteneväiset, jos tavoitteena on tukea ihmisten ostopäätöksiä ja ilmastovalintoja. EU:ssa on kehitetty  jo kahdeksan vuoden ajan yhtenäistä mallia tuotteiden hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi. Suomessa CO2-merkintöjä on jo nähty. Raisio teki ensimmäiset CO2-merkintänsä jo yli 10 vuotta sitten. Myös Fazerin leipäpaketista hiilitietoa sai jo vuonna 2011. Elintarvikkeiden hiilidioksidimerkintöjen ennakoitiin yleistyvän  tämän vuosikymmenen alussa  (Taloussanomat), mutta toisin kävi.
 Osa kuitenkin kokee, että merkinnöistä voisi olla haittaa, ja he toivovat, ettei sellaisia tulisi. Muutama lukija mainitsi syyksi sen, että merkintä koettaisiin keinoksi syyllistää epäekologisesta ruokavaliosta.
 Merkinnöillä painostetaan valitsemaan hiilineutraalimpi tuote. Itse en halua ainakaan alkaa potea syyllisyyttä valitessani koriini tuotteen, jota olen aina syönyt ja tulen syömään jatkossakin riippumatta sen hiilijalanjäljestä. Nainen, 32.
 Kauppinen-Räsäsen mukaan kuluttajat valitsevat usein kaupan hyllyiltä tuttuja ja hyväksi havaittuja tuotteita, koska se nopeuttaa kaupassa käyntiä kiireisessä arjessa. Ostopäätökset halutaan siis tehdä nopeasti.
 – Kuluttajakäyttäytymisen muuttuminen vie aikaa, koska se vaatii kuluttajilta tuttujen tapojen muuttamista, Kauppinen-Räsänen sanoo.
 Kauppinen Räsänen arvelee, että on myös kuluttajia, joita hiilimerkintä ei juuri hetkauttaisi. Osa kuluttajista suhtautuu epäillen merkintöihin ja ehkä koko ilmastonmuutokseen.
 Ihmisperäisestä ilmastonmuutoksesta on tullut nykypäivän fanaattinen uskonto, jonka varjolla halutaan tehdä ihmisistä tiukasti kontrolloitua lammaslaumaa. Nainen, 41.
 Raha painaa ympäristöä enemmän
 Hannele Kauppinen-Räsänen uskoo, että hiilimerkintä haastaisi kuluttajaa punnitsemaan omia arvojaan. Jos tuotteessa on pieni hiilijalanjälki, mutta se on kalliimpi, kuluttaja joutuu pohtimaan, painaako vaakakupissa enemmän hinta kuin ympäristö.
 – On kuluttajia, jotka ovat tarjousten perässä ja jotka ostavat tuotteita hinnan mukaan. Se ei poissulje sitä, etteikö vastuullinen päätöksenteko olisi siellä taustalla, mutta edullisempi tuote vie voiton esimerkiksi taloudellisista syistä.
 Turhaa hommaa. Ainakin pienituloinen tekee ostopäätöksen lähinnä hinnan perusteella. Syötäväkin on. Mies, 57.
 Itse seuraisin tätä tietoa todella ahkerasti, ja olisi kiva, jos tieto olisi suoraan tuotteen hinnan vieressä. Luultavasti valitsisin kalliimman tuotteen, jos sen hiilijalanjälki olisi pienempi. Mies, 24.
 Mitä tehdä luottamuspulalle?
 Tutkija Hannele-Kauppinen Räsänen sanoo, että hiilimerkinnän luotettavuudella on myös suuri painoarvo kuluttajille. Tiedolla ei ole vaikutusta ostopäätöksiin, jos ei tiedetä, mitä se tarkoittaa.
 Laskennalliset hiilidioksidipäästöt ovat "kikkailua", jossa tulokset vaihtelevat lähtöoletuksien ja määrittelytapojen perusteella. Nainen, 68.
 Laskennallinen arvo on hyödytön samaan tapaan kuin talojen energiatodistus. Selkeä helposti verrattava numero, joka pohjautuu vain oletuksiin ja arvioihin, johtaa kuluttajaa harhaan. Mies, 49.
 Myös hiilijalanjälkimerkinnän mahdollisuuksiin perehtynyt Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  pitää tärkeänä, että hiilimerkinnät ovat luotettavia ja yhtenäisiä. Merkintöjen avulla kuluttajan pitää pystyä vertailemaan eri brändien samojen tuotteiden ympäristövaikutuksia ja esimerkiksi erilaisten lihojen eroja.
 – Tietoa tulisi esittää sekä yleisesti että suhteessa omaan tuoteryhmään, Katajajuuri sanoo.
 Kuluttaja kaipaa muuta kuin numeroita
 Hannele Kauppinen-Räsäsen mukaan tuotteen hiilijalanjäljen tulisi selvitä kuluttajalle yhdellä vilkaisulla. Hän ehdottaa, että hiilijalanjälki merkittäisiin tuotteisiin yksinkertaisesti esimerkiksi värikoodeilla: vihreä, keltainen ja punainen.
 – Kuluttaja haluaa nopeasti ja helposti ymmärrettävää informaatiota oman valinnan tueksi.
 Myös Ylen verkkosivuille vastanneet lukijat esittivät omia ajatuksiaan siitä, millaisia merkintöjä he haluaisivat tutkia.
 Nopea merkintätapa kuluttajalle voisi olla nopeusmittarin tyyppinen nuoli, josta suoraan vilkaisemalla näkee kuinka paljon viisari kyseisen tuotteen kohdalla värähtää. Pelkkä numero ei samanlaista vaikutusta tee yhdellä vilkaisulla. Nainen, 34.
 Jos saisi edes suuntaa antavan tiedon tuotteen kuormittavuudesta, olisi helpompi tehdä valintoja ruokakaupassa. Nainen, 28.
 Luken erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuri kokee, että ihmiset ovat aiempaa huolestuneempia ilmastonmuutoksesta ja haluavat kantaa kortensa kekoon. Hänen mukaansa on selvää, että hiilimerkintöjä tulee lisää markkinoille.
 – Se jää kuitenkin nähtäväksi, missä mittakaavassa ne tulevat yleistymään. En ihmettelisi, jos 10 vuoden päästä olisi arkipäivää, että merkinnät löytyvät jostain, joko tuotteista suoraan tai netistä.
 Vaikuttaisivatko hiilimerkinnät sinun ostopäätöksiisi ruokakaupassa? Voit keskustella aiheesta jutun keskusteluosiossa kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Iskikö ilmastoahdistus hedelmäosastolla? Ei huolta – asiantuntijat neuvovat, kuinka valita ilmastoystävällisiä kasviksia
 Kauravälipalajuoman hiilijalanjälki voi olla yhtä suuri kuin lehmänmaidon

"Turhaa viherpiipertäjien hömpötystä" – kaikki eivät halua tietää ostostensa hiilijalanjälkeä, ja tutkija kertoo miksi


Summary: Kuka tahansa voi pyörittää pienimuotoista yritystoimintaa ilman suurta byrokratiaa, kunhan muistaa ilmoittaa tulot verottajalle.

Kesäkuu lähestyy, mutta kesätöistä ei ole vieläkään kuulunut. Kaupunkien kesätyösetelit on jaettu jo alkukeväästä eivätkä huvipuistojen tai seurakuntienkaan kesätyöhaut tärpänneet, vaikka ne paljon nuoria työllistävätkin. Edes lastenhoitokeikkaa tuttavaperheessä ei tänä kesänä irronnut.
 Jos kesätöitä ei aktiivisesta hakemisesta huolimatta vielä tähän mennessä ole löytynyt, kannattaako jo heittää pyyhe kehään?
 Ei kannata, sanovat Olivia ja Henna, Adrian, Veikka ja Otto sekä Alisa. He ovat 13–17-vuotiaita nuoria, jotka ovat perustaneet omat yritykset 4H-yhdistyksen tuella, kun kesätyöt eivät tärpänneet.
 Kysyimme heiltä, millaista on työllistää itse itsensä.
 Olivia Kanervan, 13, ja Henna Nieppolan, 14, mielestä oman yrityksen pitäminen vaatii luovuutta ja hyviä ideoita. Ystävykset eivät ole vielä päättäneet, mitä kesätyöstään ansaitsemilla rahoilla tekevät. Pekka Tynell / Yle
 13-vuotiaan  Olivia Kanervan  ja 14-vuotiaan  Henna Nieppolan  yritys Marenki pitää kokkauskursseja lapsille. Heille ajatus itsensä työllistämisestä syntyi, kun kesätyöt eivät lukuisista hakemuksista huolimatta tärpänneet.
 – Hain varmaan kaikkiin mahdollisiin kauppoihin töihin, mutta en päässyt minnekään. Alle 15-vuotiaan on tosi vaikeaa saada töitä, vaikka hakisikin moneen paikkaan, Kanerva sanoo.
 Idea kokkauskursseista lähti omasta kiinnostuksesta ja havainnosta, että kaverusten asuinalueella Vantaan Ylästössä voisi olla tarvetta lasten kerholle.
 – Tykkäämme molemmat laittaa ruokaa ja leipoa, ja Ylästössä on tosi vähän toimintaa lapsille. Siitä keksittiin, että voitaisiin alkaa pitää kokkauskursseja ala-asteikäisille, Kanerva kertoo.
 Kesätyö saattaa jatkua syksyllä
 Kanerva ja Nieppola ovat tehneet yritykselleen nettisivut ja mainostaneet kursseja sosiaalisessa mediassa. Monelle tyttöjen kursseista on enää pari paikkaa vapaana.
 – Kesän ensimmäiset kolme viikkoa pidetään joka päivä kursseja, joissa tehdään aina alkuruoka ja pääruoka. Syksyllä ajattelimme jatkaa vähän harvemmin, esimerkiksi Halloween- tai joulu-teemakursseilla, Nieppola kertoo.
 Kun yrittäminen on pienimuotoista ja harrastusluontoista, verottaja katsoo sen olevan niin sanottua itsenäistä tulonhankkimistoimintaa. Kanervan ja Nieppolan yritystä ei esimerkiksi ole tarvinnut ilmoittaa yritystään kaupparekisteriin eikä heillä ole y-tunnusta.
 Käytännössä Kanerva ja Nieppola laskuttavat asiakkaitaan ja ilmoittavat tulot itse ansiotulona veroilmoituksessaan.
 Adrian Vuohela, 13, tekee kamerakopterikuvauksia. Oman yrityksen kautta tekemällään työllä hän kerää rahaa auton ostamiseen. Pekka Tynell / Yle
 Mitä jos asiakas ei ole tyytyväinen?
 Omasta harrastuksestaan pienimuotoisen työn on tehnyt myös  Adrian Vuohela , 13, joka tekee ilmakuvausta kamerakopterilla. Vuohelalla on työnteolleen selvä motivaattori: hän haluaa ostaa auton. Marraskuussa voimaan tulevan lain myötä 15-vuotiaat pääsevät kevytauton rattiin.
 – Haluan ostaa 15-vuotiaana auton, ja siihen pitää saada rahaa. Siitä tämä tuli mieleen. Aion kyllä 14-vuotiaana mennä myös kesätöihin, mutta sitä ennen teen tätä, Vuohela kertoo.
 Itsensä työllistämisessä on varauduttava myös hankaliin tilanteisiin.
 – Pari kertaa on käynyt niin, että asiakkaat ovat antaneet aika vapaat kädet tehdä, ja sitten kun olen vienyt työn heille näytille, he eivät ole pitäneet siitä. Silloin täytyy vähän haastatella heitä uudestaan siitä, mitä he haluavat ja tehdä työ uudestaan.
 Aaro Määttä (vas.) ja Tuomas Ranta, 14, perustivat pihatöitä tarjoavan yrityksensä, kun Aaron veljet Otto, 15, ja Veikka, 17, kertoivat, ettei yrityksen hoitaminen ole kovin vaikeaa.  Kilpailuasetelmasta huolimatta yritykset pyrkivät myös yhteistyöhön. Pekka Tynell / Yle
 "Ei se ole niin vaikeaa"
 Monelle nuorelle yritystoiminta on pienimuotoista kokeilua ja osittain harrastus, mutta veljekset  Otto Määttä , 15, ja  Veikka Määttä , 17, ovat onnistuneet tekemään VeljeksetAvuksi-yrityksestään ympärivuotisen työn. Pihatöitä ja kodinapua tarjoava VeljeksetAvuksi perustettiin jo kaksi vuotta sitten.
 – Viime viikko on ollut koko ajan täysi. Oma kesälomani alkoi jo viime viikolla, niin olen aamuisin tehnyt hommia yksin ja sitten iltapäivällä Oton kanssa. Kesällä tehdään vähän enemmän, ja sitten talvisin koulun ohella, Veikka Määttä sanoo.
 Määtän veljeksillä on myös y-tunnukset, sillä he tekevät töitä kotitalouksille. Silloin heidän asiakkaansa ovat oikeutettuja kotitalousvähennykseen, eli voivat vähentää ostamansa työn verotuksessa.
 Y-tunnus ei maksa mitään, mutta se tekee yrityksestä verottajankin silmissä virallisen yrityksen. Siksi Määtän veljesten on täytettävä vuosittain erillinen elinkeinotoiminnan veroilmoitus. Alaikäisinä he myös tarvitsivat vanhemman suostumuksen.
 – Mutta ei se yrittäminen ole niin vaikeaa kuin kaikki sanovat, sanoo Otto Määttä.
 Sana hyvästä työstä kiertää
 Asiakkaita on riittänyt niin paljon, että myös kolmas veli ja serkku on houkuteltu mukaan perustamaan omat 4H-yrityksensä. Mutta mistä aloittelevan yrittäjän asiakkaat löytyvät?
 – Olemme jakaneet mainoksia postilaatikkoihin, laittaneet kuvia töistämme instagramiin ja myös 4h-yhdistyksen kautta asiakkaita on tullut jonkin verran, Veikka Määttä sanoo.
 – Ja tietysti sana kiertää, kun hommat tekee hyvin, Otto Määttä täydentää.
 Alisa Paastela, 17, myy itse maalaamiaan postikortteja. Hän työskentelee kesän aikana myös leikkipuistossa ja jakaa mainoksia, mutta pyörittää samalla omaa verkkokauppaa. Pekka Tynell / Yle
 Nuorten itsensä työllistävien vinkit 1. Mieti, missä olet hyvä: Oma yritysidea voi syntyä vaikka harrastuksen kautta tai miettimällä, millainen tuote tai palvelu omasta lähipiiristä puuttuu. 2. Mainosta omaa osaamistasi: Asiakkaita voi hankkia perustamalla omat netti- tai facebook-sivut sekä kertomalla omasta yrityksestään mahdollisimman monelle. Myös mainoksia jakamalla voi löytää asiakkaita. 3. Ole rohkea: Pienimuotoinen yrittäminen ei vaadi paljon osaamista tai byrokratiaa. 4. Kysy apua: Harrastusluonteista yritystoimintaa voi pyörittää itsenäisesti, kunhan muistaa ilmoittaa tulot veroilmoituksessa. 4h-yhdistysten kautta yrittäjäksi haluavan on oltava 13–28-vuotias yhdistyksen jäsen. Silloin yhdistys auttaa käytännön asioissa.
 Tänäkin kesänä ehtii yrittäjäksi
 4H-yhdistyksen pääkaupunkiseudun yrittäjyyskoordinaattori  Joni Nissilä  sanoo, että omaa yritystoimintaa ehtii aloitella vielä vaikka tänä kesänä.
 – Viikossakin pääsee jo hyvään alkuun, jos on vain idea valmiina. 4h-yritykset perustetaan yleensä kaksipäiväisen yrittäjyyskurssin kautta, mutta voi ottaa suoraankin yhteyttä, jos itsensä työllistäminen kiinnostaa, Nissilä sanoo.
 Nissilän mukaan pienimuotoinen yrittäminen ei ole niin monimutkaista kuin voisi kuvitella.
 – Tässä on yrittäjyyden reunaehtoja mietitty niin, että perustaminen olisi mahdollisimman helppoa. Tarkoitus on ennen kaikkea päästä kokeilemaan yrittäjyyttä.
 Nissilän mukaan moni nuori kiinnostuu yrittäjyydestä juuri siksi, että kesätyöt eivät tärppää muualta.
 4H-yrittäjät ovat keskimäärin 14–19-vuotiaita, ja 4H-yritysten liikevaihto saa olla enintään 7000 euroa vuodessa. Sen jälkeen yrittäjän maksettavaksi alkaa tulla yrittäjän lakisääteisiä maksuja ja veroja.
 – Jos yrittäjyys innostaa ja onnistuu, on luonnollista siirtyä sitten vaikka osakeyhtiön perustamiseen. Sanoisin, että kokeilemalla voi oppia luomaan itse työtä, tarttumaan toimeen ja ratkomaan ongelmia. Ne taidot ovat työelämässä tosi tärkeitä kenelle tahansa.
 Lue myös:
 Kuljetusfirman nuori apumies on superonnekas – kesätöitä saa vain harva alle 18-vuotias
 Ei kesätöihin, vaan kesäyrittäjäksi – Nelli, Mari ja Heini epäröivät aluksi, mutta lopulta yrittäjyys kannatti niin rahallisesti kuin kokemuksena
 "Kyllä tuntuu kivalta" – 15-vuotias Samu Hautala pääsee kesällä töihin, mutta moneen paikkaan hänen ikäisensä ovat liian nuoria

Mikä neuvoksi, jos kesätyöt eivät tärppää? Tällaisia yrityksiä 13–17-vuotiaat nuoret ovat perustaneet ja työllistäneet kesäksi itse itsensä


Summary: Rakkautta veroja kohtaan tulisi vaalia, koska vain niin taataan kaikille oikeudenmukainen hyvinvointivaltio, jossa kelpaa elää, opiskella ja yrittää, kirjoittaa Ina Mikkola.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Tapasin Kaliforniassa tyypin, joka kertoi ettei voi oikein lähteä matkustelemaan ulkomaille, koska sitten voisi paljastua ettei hän ole maksanut kaikkia veroja. Hän ei suinkaan ollut mikään  “rikas veronkiertäjä”  vaan niin sanottu tavisduunari, pyörälähetti.
 Todistin myös New Yorkissa keskustelua, jossa veli neuvoi opettaja-siskoaan perustamaan jonkinlaisen  “feikkiyhtiön” , jonka kautta voisi koittaa minimoida maksamiensa verojen suuruuden. Tätä mietittiin siksi, että olisi paremmin varaa monen sadan euron kuukausihintaiseen terveysvakuutukseen. Moni keskituloinenkin kun elää Jenkeissä ilman terveysvakuutusta.
 Nämä ihmiset ovat verokapinallinallisia, joita Jenkeistä löytyy pilvin pimein. He kokevat etteivät saa juurikaan vastinetta verorahoilleen, eivät suoraan itselleen tai muille, joten he eivät näe syitä maksaa veroja. Heidän mielestään rahat valuvat pois lähinnä valtaapitävien taskuihin ja turhiin sotavarusteluihin.
 Ymmärrän heitä. Jos olisin amerikkalainen tämän päivän Yhdysvalloissa, toimisin itsekin varmaan samoin. Liittyisin verokapinallisiin vastustamaan liittovaltiota kahtia jakavaa hallintoa. Suomessa vastaava ei tulisi mieleenkään. Rakastan veroja.
 Jenkeissa reissatessa tekee mieli etuoikeutetusti oikein keulia sillä, että  “meitsilläpä on plakkarissa korkeakoulututkinto vailla velkaa ja sairastumisista ei tarvitse olla toimivan terveydenhuoltojärjestelmän vuoksi huolissaan”.
 Maksan kernaasti veroja , enkä ole ainut.  Tuoreimman verohallinnon asennetutkimuksen mukaan lähes 80 prosenttia suomalaisista maksaa veronsa mielellään. Peräti 96 prosenttia pitää verojen keräämistä tärkeänä, koska siten voidaan ylläpitää hyvinvointivaltiota.
 Tämä on upeaa. Asia, jota meidän tulee vaalia, eikä ottaa itsestäänselvyytenä. Tämä on niin poliitikkojen, yritysten kuin kansalaisten vastuulla. Tekemistä vielä riittää tälläkin saralla. Valitettavasti samaisen kyselyn mukaan lähes kaksi viidestä kokee myös olevansa usein vihainen ja turhautunut maksamiensa verojen määrästä.
 Finnwatch puolestaan muistuttaa , kuinka  Suomi menettää vuosittain satoja miljoonia euroja yhteisöverotuloja monikansallisten yritysten aggressiivisen verosuunnittelun takia .Menetetyt verotulot ovat pois hyvinvointiyhteiskunnan rahoittamisesta.
 Näiden veronkiertäjäyritysten olisi hyvä muistaa, että mitä enemmän on köyhiä kaduilla, sitä vähemmän on potentiaalisia maksavia asiakkaita. Mitä enemmän yhteiskunnassa on eriarvoisuutta, sitä enemmän on myös turvattomuutta. Mitä vähemmän on koulutettuja ja terveitä ihmisiä, sitä vähemmän on osaavia ja työkykyisiä työntekijöitä, jotka voivat tuottaa parasta tulosta yrityksille.
 Yhteiskunnassa kukaan ei pärjää yksin. Siksi sen nimi on yhteiskunta, eikä yksilökunta tai yrityskunta.
 Mielestäni on surkuhupaisaa, kuinka niin yksityishenkilöiden ja yritysten tahoilta usein suurimpia marisijoita verotuksen suhteen ovat ne, joilla pyyhkii ihan pirun hyvin. Vaikka he maksavatkin paljon veroja, niin heille jää silti aivan mallikkaasti rahaa käyttöön. Ironisesti nämä samat tahot suurine pääomineen pystyvät juurikin herkemmin kiertämään systeemiä omaksi edukseen ja voivat hyvin vaivattomasti pistää pätäkkansä poikimaan lisää.
 Kulttuuriamme voisi kehittää siihen suuntaan, että massikeisarit oikein lesoilisivat verojen maksamisella:  “Olen rikas ja ylpeä, että maksan paljon veroja! En valita! On mistä maksaa!”  Tästä mentaliteetista loistavia esimerkkejä ovat peliyhtiö  Supercellistä satojen miljoonien eurojen tulot saaneet Ilkka Paananen ja Mikko Kodisoja , jotka ovat tietoisesti suorastaan maksimoineet verojen maksun korostaen kuinka, yhteiskunnalta paljon saaneiden pitää myös antaa takaisin silloin, kun heitä onnistaa.
 Tätä vasten hyvin yleisesti käytetty retoriikka  “elämäntapatyöttömistä sossupummeista, jotka vain elävät minun verorahoillani”  kuulostaa väsyneeltä ja kaiken lisäksi virheelliseltä. Jokainen meistä elää toisten verorahoilla ja hyötyy yhteisesti veroeuroilla kustannetuista palveluista, etuuksista ja infrasta. Myös  yritystuet ovat verovaroista rahoitettuja . Silti meillä ei ole tapana haukkua yrityksia  “sossupummeiksi” .
 Toki siksi, että tiedostamme kuinka harkitusti kohdennetuilla tuilla voimme luoda uusia työpaikkoja ja tukea innovointia. Ne ovat sijoituksia tulevaisuuteen. Olisi hienoa, ettemme unohtaisi, että sosiaalituet ovat yhtä lailla sijoituksia. Kun ketään ei pudoteta kelkasta, kaikki voittavat. Todella harva on  “pummi”  omasta tahdostaan. Suurin osa ihmisistä haluaa tehdä duunia ja olla osa yhteiskuntaa.  Aina töitä ei vain yksinkertaisesti ole tarjolla  ja työttömyys voi osua kenen tahansa kohdalle, vaikka olisi kuinka ahkera. He jotka eivät voi tehdä töitä syystä tai toisesta hetkellisesti tai pitkäaikaisemmin ovat joka tapauksessa huonommassa asemassa kuin ne nihkeilijät, jolla on varaa maksaa veroja.
 Yhteiskunnassa kukaan  ei pärjää yksin. Siksi sen nimi on yhteiskunta, eikä yksilökunta tai yrityskunta. Kukaan menestynyt yksilö tai yritys ei rakenna menestystään yksin, vaan tarvitsee siihen aina muita tavalla tai toisella. Yksilökeskeisten sankaritarinoiden ja suuryritysten nousukiidon keskellä tämä jos joku olisi hyvä muistaa.
 Ina Mikkola
 Tv:stä tuttu toimittaja Ina Mikkola rakastaa politiikkaa yhtä paljon kuin vintage-vaatekokoelmaa, eli paljon. Hän on myös intohimoinen elokuvien ja TV-sarjojen suurkuluttaja.
 Kolumnista voi keskustella 22.5. klo 16.00 asti.
 Kuuntele myös:
 Hätätila! Podcast: Ina Mikkola ja Rosa Kettumäki ovat suomalaisten asialla ja selvittävät, miten EU ratkaisee ilmastokriisin

Ina Mikkolan kolumni: Rakastan veroja – maksan mielelläni oman osuuteni toisten sosiaalietuuksista ja yritystuista


Summary: Barbara Barrett toimi suurlähettiläänä Helsingissä George W. Bushin presidenttikaudella.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  esittää Yhdysvaltojen entisen Suomen-suurlähettilään  Barbara Barrettin  nimittämistä ilmavoimista vastaavaksi ministeriksi. 68-vuotias Barrett toimi suurlähettiläänä Suomessa presidentti  George W. Bushin  kaudella 2008–2009.
 – Hänestä tulee erinomainen ministeri, Trump hehkuttaa Twitterissä.
 Arizonalainen Barrett on toiminut myös ilmailualan tutkimuskeskuksen Aerospace Corporationin johdossa. Hän pyrki republikaanien ehdokkaana Arizonan kuvernööriksi vuonna 1994, muttei tullut valituksi.
 Jos nimitys vahvistetaan, Barrett seuraa tehtävässä  Heather Wilsonia , joka siirtyy El Pasossa sijaitsevan Texasin yliopiston johtoon.
 Wilsonia povattiin Yhdysvaltojen puolustusministerin  Jim Mattisin  seuraajaksi, mutta Trump halusi, että virkaatekevä puolustusministeri  Patrick Shanahan  jatkaa tehtävässä.

Trump esittää Yhdysvaltojen entistä Suomen-suurlähettilästä ministeriksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

EU ja Yhdysvallat riitelevät – mutta pysyvät liittolaisina
 Yhdysvallat alensi joulukuussa yllättäen ja ilmoittamatta EU-suurlähettilään statusta ja alkoi rinnastaa EU:n järjestöihin, joilla on Washingtonissa pelkkä edustusto. Pienestä nikottelusta huolimatta unionin ja Yhdysvaltain suhteet ovat vakaat, ainakin jos kysytään EU-parlamentin edustuston päälliköltä. Brookings-instituutin tutkija on synkempi ja näkee  suhteiden olevan kehnossa jamassa , presidentti Donald Trumpin politiikan seurauksena.
 Trollitehdas kurkkaa valeuutisten ja vihapuheen leviämiseen
 Trollitehdas-peli pureutuu järjestelmälliseen vihapuheen levittämiseen.
 Tänään julkaistun  Ylen Trollitehdas -pelin avulla voit kurkistaa somepäivitysten pinnan alle ja nähdä kuinka järjestelmällisesti tunteisiisi yritetään vaikuttaa. Peli on fiktiivinen, mutta kaikki siinä näytetyt sisällöt on poimittu aidoista somepäivityksistä.
 Hallitusneuvottelujen loppukiri koittaa, Yle seuraa tilannetta
 Antti Rinne median haastateltavana Säätytalossa. Lauri Heikkinen / valtioneuvoston kanslia
 Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.) on arvioinut, että puheenjohtajat voivat ryhtyä kokoamaan hallitusohjelmaa viimeistään tänään. Varmuutta aikataulussa pysymisestä ei kuitenkaan ole. Tähän mennessä  neuvotteluissa  on varmistunut, ettei tuleva hallitus aio leikata valtion menoja.
 Sadat harjoittelevat Mikkelissä kemikaaliturman varalta – kiinnostaa ulkomailla
 Toxi Triagessa harjoitellaan kemikaalin puhdistamista turman uhreista. Esa Huuhko / Yle
 Mikkelin torille lavastetaan tänään keskiviikkona  kemikaalionnettomuus , jossa 50 ihmistä altistuu välittömästi tappavalle kloorille. Kaikkiaan kansainvälisessä Toxi Triage -harjoituksessa on mukana 120 potilasta ja satoja viranomaisia. Harjoitus kiinnostaa myös ulkomaalaisia medioita, kuten BBC:tä.
 Kulttuuripääkaupunkiudesta taistellaan Euroopassa
  Materan kaupungin vanhakaupunki Italiassa.  Eddy Galeotti  / AOP
 Lyhyt kysely Helsingin Hakaniementorilla todistaa, etteivät kulttuuripääkaupungit ole jokaisen suomalaisen huulilla. Kukaan kyselyyn vastanneista ei osannut kertoa, mitkä kaupungit ovat tänä vuonna Euroopan kulttuuripääkaupunkeja. Silti  tittelistä taistellaan Suomessa ja Euroopassa .
 Ukkosta, rankkasadetta ja ehkä hellettäkin
 Keskiviikon sääkartta Yle
 Lämpötila voi lounaassa käydä hellelukemissa, mutta suuressa osassa maata on jo selvästi aiempia päiviä viileämpää. Pohjoiseen leviää hyvin kylmää ilmaa ja Pohjois-Lapissa voi sadella ajoittain räntää tai lunta. Maan etelä- ja keskiosissa kehittyy vielä tänään iltapäivällä ja illalla hidasliikkeisiä sade- ja ukkoskuuroja, joihin voi liittyä rankkasateita. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: EU–USA-suhde muuttui arvoitukselliseksi, hallitusneuvotteluissa loppukiri, sääkartalla ukkoskuuroja ja ehkä hellettä


Keskustan puheenjohtajan  Juha Sipilän  johtamistyyli saa puolueen sisältä tiukkaa arvostelua, kertoo  Maaseudun Tulevaisuus . Lehden mukaan useampi keskustan nykyinen ja entinen kansanedustaja katsoo, että Sipilä hyljeksi aluepolitiikkaa ja pienituloisten asioiden hoitamista.
 Moni Sipilään tyytymätön puolueaktiivi nostaa esiin liikenne- ja viestintäministerinä toimineen  Anne Bernerin  erityiskohtelun. Itäsuomalaisen puolueaktiivin mielestä keskustan liian oikeistolainen politiikka tiivistyi Berneriin.
 Maaseudun Tulevaisuus kertoo käyneensä taustakeskusteluja ja haastatelleensa yhteensä kymmentä puolueen sisäpiiriläistä. Joukossa on nykyisiä ja entisiä kansanedustajia, avustajia sekä muita puolueaktiiveja. Valtaosa heistä vastustaa jyrkästi sitä, että Sipilästä tehtäisiin  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen valtiovarainministeri.
 Osa haastatelluista myös puolusti Sipilää.
 – Ihmettelen kovasti näitä puheita Juhan omavaltaisesta johtamisesta. Ihan höpöjuttuja saa lukea lehdistä siitä, miten Sipilä muka jyrää oman tahtonsa läpi eikä kuuntele muita, sanoo eduskunnasta viime vaaleissa pudonnut keskustalainen.
 Sipilä ei kommentoinut lehdelle häntä kohtaan esitettyä kritiikkiä.

Maaseudun Tulevaisuus: Keskustan sisäpiiri arvostelee rajusti Sipilän johtamistyyliä


Summary: Trollitehdas-pelissä astut valeuutisten levittäjän saappaisiin. Pelissä pääset tutustumaan siihen, miten järjestelmällistä vihapuheen ja valeuutisten levittäminen voi olla.

Trollitehdas on  Yle News Labin  kehittämä peli, jolla pureudutaan mielipiteiden manipulointiin sosiaalisessa mediassa. Pelin avulla voit kurkistaa somepäivitysten pinnan alle ja nähdä kuinka järjestelmällisesti tunteisiisi yritetään vaikuttaa.
 – Ihmisten ajatuksiin ja mielipiteisiin on jo pidemmän aikaa vaikutettu uusilla tavoilla, oli kyse sitten politiikasta tai vaikka lenkkarien ostamisesta. Sosiaalinen media on rikastanut meidän kaikkien elämää valtavasti, mutta samalla meidän kaikkien täytyy ymmärtää, miten se toimii ja millä tavoilla sitä voi hyväksikäyttää, Yle News Labin päällikkö  Jukka Niva  sanoo.
 Pääset peliin  tästä .
 Pelissä aloitat työskentelyn trollitehtaalla. Työtehtäväsi on yksinkertainen, sinun pitää kerätä mahdollisimman paljon vaikutusvaltaa sosiaalisessa mediassa pelkoa ja epäluuloa levittämällä. Trollitehdas on fiktiivinen, mutta kaikki siinä näytetyt sosiaalisen median sisällöt on poimittu aidoista someryhmistä ja -keskusteluista.
 Pelin betaversio toimii yleisimmissä selaimissa. Jos pelistä herää kysymyksiä, voit esittää ne suoraan kehittäjille, jotka osallistuvat keskusteluun tämän artikkelin kommenttikentässä verkkoselaimissa 22.5. kello 20.00 asti.
 Lue lisää:
 Läntiset yhteiskunnat ovat mätiä ja Notre Damen polttivat keltaliivit – nämä ja muut valheet leviävät valeuutisista elävissä ryhmissä
 Facebookilla on nyt tilannehuone, joka kitkee vihapuhetta ja valetilejä EU-vaaleissa – "Emme yritä estää normaalia poliittista keskustelua"

Ensimmäinen päiväsi trollitehtaalla – Ylen peli näyttää, miten isoja tunteita levitetään valeuutisilla


Summary: Yleisö voi seurata harjoitusta kävelykadun puolelta ja sen läheisyydessä olevalta jättinäytöltä.

Mikkelin torille lavastetaan kaasuhyökkäys tänään keskiviikkona. Myrkkykaasuvuodossa 50 ihmistä altistuu tappavalle kloorille välittömästi, yhteensä harjoituksessa on mukana 120 potilasta torilla ja lähialueella.
 Tori on suljettuna tämän vuoksi klo 11–16 välisenä aikana. Alue on harjoituksen aikaan eristetty, mutta harjoitusta pääsee seuraamaan kävelykadun puolelta ja sen läheisyydessä olevalta jättinäytöltä.
 Toxi Triage -harjoituksessa Mikkelin torille ilmestyy pakettiauto, josta kuvitteellisesti lasketaan kloorikaasua ilmaan. Harjoituksessa kaasuna käytetään piparmintun hajuista teatterisavua.
 Tilanne on samalla viranomaisyhteistyöharjoitus, johon osallistuu kaikkiaan 300 henkilöä pelastuslaitokselta, ensihoidosta, poliisista, puolustusvoimista sekä Suomen Punaiselta Ristiltä.
 Harjoitus kiinnostaa myös kansainvälistä mediaa, sillä BBC oli eilen tiistaina paikalla tekemässä juttua aiheesta Triagen harjoituksessa. Tänään varsinaisessa harjoituksessa paikalla on puolestaan Reuters.
 Myös tekniikkaa testataan ainutlaatuisessa toriympäristössä
 Toxi Triage  on kansainvälinen, miljoonia euroja maksava hanke, jossa muun muassa  kehitetään uusia menetelmiä  erityisesti kemiallisten aineiden aiheuttamien suurten henkilövahinkojen varalle. Mikkelin torilla testataan esimerkiksi hengityskaasuanalysaattoria sekä myrkyllisten kemikaalien ja kaasujen leviämistä ilmaisevaa laitetta.
 – Harjoituksessamme laite reagoi piparmintun hajuun, sillä kaasuna käytettävä teatterisavu on tehty sen hajuiseksi. Tosielämässä laite reagoi erilaisiin kemiallisiin joukkotuhoaseisiin, kertoo pelastuspäällikkö  Jyri Silmäri  Etelä-Savon pelastuslaitokselta.
 Silmäri on ollut kerran aiemmin saman tyyppisessä harjoituksessa Ateenassa. Silloin harjoitus toteutettiin Kreikan ilmavoimien suljetulla alueella. Silmärin idea oli tuoda harjoitus keskelle kaupunkia ja juuri Mikkelin torille.
 – Onhan tämä ainutlaatuista, että tällaisessa ympäristössä päästään hyvin aidon oloisesti tilannetta lavastamaan, Silmäri sanoo.
 Sairaala mukana harjoituksessa
 Mikkelin torilla henkilöitä hoidetaan eri vammojen perusteella, joita onnettomuus olisi voinut aiheuttaa.
 Kloorikaasu voi muun muassa aiheuttaa vaurioita hengityselimiin, silmiin sekä limakalvoille. Potilaita näyttelevät henkilöt puhdistetaan erityisesti kaasulle altistuneiden ihmisten puhdistukseen suunnitelluissa puhdistuslinjastoissa.
 Osa potilaista, jotka eivät vaadi välitöntä hoitoa, jäävät seurantaan ensiapupisteeseen torille.
 Välittömän ensiavun jälkeen sairaalahoitoa vaativat potilaat kuljetetaan jatkohoitoon Mikkelin keskussairaalan uudistuneeseen päivystykseen, jossa järjestetään oma harjoituksensa suuronnettomuuden varalle. Tämän vuoksi Mikkelin keskussairaalaan kulku tapahtuu keskiviikkona kello 12–16.30 ainoastaan pääovesta, jossa järjestyksenvalvoja ja vapaaehtoiset ohjaavat liikennettä.
 Sairaalalla kuullaan harjoitukseen liittyviä kuulutuksia ja paikalla saattaa olla tavallista enemmän sairaalan henkilöstöä ja muita harjoitukseen osallistuvia.
 Viranomaisten yhteistyö testissä
 Harjoituksessa ovat osallisena useat eri toimijat ja yhteistyötahot, joilla jokaisella on rooli todenmukaisen tilanteen perusteella. Pelastuslaitoksella on tilanteessa yleisjohtovastuu ja se vastaa pelastamisesta, puhdistustoiminnasta sekä väestön varoittamisesta.
 Ensihoito hoitaa potilaiden vammaluokitukset sekä välittömän ensiavun ja kuljettamisen sairaalan päivystykseen. SPR on alueella ensiapupisteessä, poliisi eristämässä aluetta ja ohjaamassa liikennettä. Harjoituksessa pelastuslaitoksen käytössä on omien henkilöpuhdistuslinjojen lisäksi myös Maavoimien henkilöpuhdistuslinjoja sekä suojeluvalvontajärjestelmiä.
 Väestön varoittaminen näkyy ja kuuluu
 Harjoituksessa myös väestöä varoitetaan uhkaavasta vaarasta. Samalla testataan väestöhälytintä Mikkelin keskustassa sekä hyödynnetään 112 Suomi -sovelluksen varoitusjärjestelmää.
 Sovelluksen kautta pelastusviranomaiset lähettävät "varoitusviestin", jossa kerrotaan kyseessä olevasta harjoituksesta. Viesti tulee push-viestinä niihin laitteisiin, joissa on viimeisin päivitys 112 Suomi -sovelluksesta ja jotka ovat 20 kilometrin säteellä Mikkelin keskustasta.
 Harjoitus aiheuttaa ruuhkaa Mikkelin keskustassa
 Keskiviikkona Mikkelin keskustassa Maaherrankatu suljetaan kokonaan liikenteeltä torin kohdalta ja Raatihuoneenkadulla torin kohdalla on käytössä vain toinen kaista.
 Porrassalmenkadun liikennöinti tulee olemaan hyvin vilkasta ja siinä liikkuu myös runsaasti hälytysajoneuvoja. Viranomaiset toivovat, että autoilua vältetään keskustan alueella klo 12–16 välisenä aikana.

Sadat viranomaiset harjoittelevat Mikkelissä kemikaalionnettomuuden varalta – harjoitus kiinnostaa myös kansainvälistä mediaa


Summary: Trumpin hallinto alensi viime syksynä yllättäen EU:n Yhdysvaltain-suurlähettilään diplomaattistatusta. Kukaan vieläkään tiedä, miksi näin tehtiin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Viime joulukuussa Yhdysvaltain entisen presidentin  George H.W. Bushin  hautajaisiin kutsuttiin pari tuhatta arvovierasta, muun muassa suuri joukko suurlähettiläitä. Washingtonin EU-edustustossa kutsua kansalliskatedraaliin odotettiin kuitenkin turhaan.
 Syy ei ollut postinjakelussa. Kävi ilmi, että  Donald Trumpin  hallinto oli etukäteen varoittamatta alentanut EU-suurlähettilään statusta. Yhdysvallat oli alkanut rinnastaa EU:n niihin kansainvälisiin instituutioihin ja järjestöihin, joilla on Washingtonissa pelkkä edustusto.
 – Euroopan parlamentti lähetti välittömästi selvityspyyntöjä kongressiedustajille ja he puolestaan viestivät Yhdysvaltain ulkoministeriöön. Sitä oliko arvonalennus tahaton vai tahallinen teko, pitää kysyä muilta, Euroopan parlamentin Washingtonin edustuston päällikkö  Antoine Riboll  sanoo.
 – Uskon itse, että se oli pelkkää nikottelua eikä kerro mistään perustavanlaatuisesta erimielisyydestä. Suuri kuva on kuitenkin se, että Amerikka ja Eurooppa jatkavat yhteistyötään normaalisti. Meillä on paljon yhteistä tehtävää tässä maailmassa, Riboll arvioi.
 Euroopan parlamentin Washingtonin edustuston päällikkö Antoine Riboll luonnehtii transatlanttisia suhteita vakaiksi. Nina Svahn
 Suurlähettilään asema palautettiin maaliskuussa, mutta episodi, jolle Trumpin hallinto ei ole antanut selitystä, herättää kysymyksiä suhteiden laadusta.
 Esitimme viisi kysymystä Ribollille ja Brookings-instituutin vierailevalle transatlanttisten suhteiden tutkijalle  Celia Belinille .
 Millaiset EU:n ja Yhdysvaltain suhteet tällä hetkellä ovat?
 Antoine Riboll, Euroopan parlamentin Washingtonin edustuston päällikkö:
 – EU ja Yhdysvallat ovat vähän kuin vanha aviopari, joka riitelee, mutta pysyy yhdessä. Suhde on vakaa. Erimielisyyksistä huolimatta tämä suhde on jatkunut jo pitkään vahvana. Olen optimistinen myös tulevaisuuden suhteen.
 Celia Belin, vieraileva tutkija, Brookings-instituutti
 – Ne ovat kehnossa jamassa. Voi sanoa, että Donald Trumpin astuttua virkaansa tuo suhde on heikentynyt pääosin kaupan, ulko- ja ilmastopolitiikan kiistojen takia.
 – Suhde on heikentynyt myös siksi, että Yhdysvaltain nykyinen presidentti ja hänen hallintonsa eivät ymmärrä EU:ta eivätkä sen asemaa ja tehtävää maailmassa.
 EU-johtajat ja Yhdysvaltain presidentti Donald Trump valmistautumassa viralliseen yhteiskuvaan Kanadan G7-kokouksessa. Kuva kesäkuulta 2018. NEIL HALL / EPA
 Onko Trumpin hallinto kiinnostunut EU-vaaleista?
 Riboll:
 – On ja ylipäätään EU:sta. Toukokuun 9. Schumanin julistuksen päivänä Yhdysvaltain ulkoministeriö antoi hyvin myönteisen lausunnon suhteistamme ja Euroopan integraatiosta.
 – Yhdysvalloissa tajutaan, että tulevissa vaaleissa on paljon pelissä ja suuria kysymyksiä: Jatkaako Eurooppa yhdentymistään, mitkä ovat vaalien vaikutukset kaupan ja turvallisuuden kannalta?
 – Yksi kysymys on, jatkaako Eurooppa tärkeänä liittolaisena ja voimatekijänä maailmassa vai alkaako se kääntyä sisäänpäin.
 Brookings-instituutin vierailevan tutkijan Celia Belinin mukaan Trumpin hallinto ei ymmärrä EU:n tarkoitusta. Nina Svahn
 Belin:
 – Vaalit kiinnostavat Trumpin hallintoa, mutta periaatteellista muutosta suhteisiin ne eivät tuo. Trump kannattaa kahdenkeskisiä suhteita, hän neuvottelee mieluummin valtiojohtajien kanssa.
 – Presidentin poliittinen vaisto vieroksuu EU:ta. Hän ei pidä sitä voimaliittoumana tai sellaisena osapuolena, jonka kanssa hän haluaisi neuvotella.
 – Tämä ei ole pelkästään Trumpin vaan muidenkin hänen hallintonsa johtohenkilöiden näkemys. Heille EU on postmoderni luomus, joka pyrkii hallitsevaan asemaan maailmassa ja on siksi uhka amerikkalaiselle suvereniteetille ja vallalle.
 Kohti eurovaaleja! Stephanie Lecoqo / EPA Eurovaalien varsinainen vaalipäivä on Suomessa sunnuntai 26. toukokuuta. Nämä jutut avaavat Euroopan parlamentin toimintaa ja tulevia vaaleja. Löydä ehdokkaasi eurovaaleissa vaalikoneen avulla Ylen kirjeenvaihtaja Petri Raivio yrittää äänestää belgialaista – lue tästä ja Viron maineongelmista Eurooppa-kirjeestä Tilaa Ylen kirjeenvaihtajien viikottainen Eurooppa-uutiskirje tästä Kokeile, kuulutko Suomeen vai olisiko sinun sittenkin pitänyt syntyä Ranskaan tai Unkariin – testaamalla löydät toisen kotimaasi
 Oliko Barack Obaman hallinto EU-myönteisempi?
 Ripoll:
 – Vie aina aikansa ennen kuin uusi hallinto täällä oppii tekemään yhteistyötä EU:n kanssa. Se on niin sanotusti erilainen poliittinen eläin. Teemme asioita eri tavalla, meillä on erilaiset rakenteet. Myös  Obaman  hallinnolle vei aikansa oppia niitä. Luulen, että nykyinen hallinto käy nyt läpi samaa prosessia. Siksi en ole huolissani.
 Belin:
 – Obamakaan ei ollut erityisen innostunut EU:sta eikä hän kautensa alkuaikoina välittänyt Euroopan asioista, vaan keskittyi Aasiaan ja Tyynenmeren alueeseen. EU:sta kuitenkin tuli hänelle tärkeä kumppani.
 – Obama teki läheistä yhteistyötä EU:n kanssa ilmastosopimuksessa ja jopa Iranin ydinsopimuksessa. Hän oli erinomaisissa väleissä Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  kanssa.
 Mitkä ovat polttavimmat kysymykset EU:n ja Yhdysvaltain suhteissa?
 Riboll:
 – Turvallisuus on tämän suhteen perusta. Meidän on huolehdittava perinteisistä turvallisuuspoliittisista kysymyksistä Venäjän kanssa ja taisteltava yhdessä terrorismia vastaan. Sen jälkeen tulee kauppa. Mantereiden välillä on valtavasti kauppaa ja investointeja, tarvitsemme kauppasopimuksen.
 Kanadan G7-kokouksesta viime kesänä otettu valokuva on saanut ikonisen aseman.  Jesco Denze / EPA
 Belin:
 – Kauppa on keskiössä. EU:n komission puheenjohtaja  Jean-Claude Junckerin  vierailu Washingtonissa viime kesänä vähensi kauppasodan vaaraa. Aihepiiri on kuitenkin koko ajan pinnalla.
 – On paljon mahdollista että kiista leimahtaa jälkeen liekkeihin, koska amerikkalaisilla on monia sellaisia vaatimuksia, joita eurooppalaiset eivät halua hyväksyä.
 Mitkä ovat eurovaalien tärkeimmät kysymykset transatlanttisten suhteiden kannalta?
 Riboll:
 – Vaalit ovat Euroopan sisäinen asia, mutta emme elä eristäytyneellä saarella vaan globalisoituvassa maailmassa. Transatlanttinen ulottuvuus onkin hyvin tärkeä näissä vaaleissa.
 – Turvallisuuden ja kaupan lisäksi tärkeä aihepiiri ovat yhteiset demokraattiset arvomme kuten ihmisoikeudet. Se, mitä Eurooppa näistä asioista päättää, vaikuttaa muuhun maailmaan ja suhteisiimme Yhdysvaltoihin tulevina vuosina.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain ja EU:n tukiaiskiista laajentumassa – rangaistustullien listalla pitkä rivi juustoja kuten Valion emmental
 Kiista EU:n kanssa kurittaa USA:n viskintuottajia: "Kauppasodissa ei ole voittajia, me häviämme tässä nyt"
 Trump: Yhdysvallat asettaa eurooppalaistuotteille tulleja lähes 10 miljardin euron arvosta

”Riitelevä aviopari, joka pysyy yhdessä”  –  Viisi kysymystä EU:n ja Yhdysvaltain eriskummallisesta suhteesta


Summary: Useissa osavaltioissa on kiristetty viime aikoina aborttilainsäädäntöä.

Aborttioikeutta kannattavat ovat osoittaneet mieltään ympäri Yhdysvaltoja. Mielenosoituksia järjestettiin tiistaina sadoilla paikkakunnilla, muun muassa New Yorkissa, Los Angelesissa ja Atlantassa.
 Aborttioikeutta kannattava  Stopabortionbans-verkkosivusto kertoo , että mielenosoituksista oli etukäteen ilmoitettu kaikissa 50 osavaltiossa.
 Washingtonissa korkeimman oikeuden edessä järjestetty mielenosoitus kokosi satoja ihmisiä.
 – Minusta tuntuu, että naisia vastaan on tässä maassa käynnissä todellinen sota, sanoi 63-vuotias  Danna Ives-Kimpel .
 Keskustelu abortista on käynyt Yhdysvalloissa viime aikoina kuumana useiden osavaltioiden hyväksyttyä kiristyksiä aborttilainsäädäntöön.
 Alabaman osavaltiossa hyväksyttiin viime viikolla Yhdysvaltojen tiukin aborttilaki, joka kieltää raskaudenkeskeytyksen myös raiskaus- ja insestitapauksissa. Missourissa puolestaan hyväksyttiin laki, joka kieltäisi raskaudenkeskeytyksen heti, kun sikiön sydämenlyönnit kuuluvat. Käytännössä abortti olisi kielletty noin kahdeksannesta raskausviikosta eteenpäin.
 Lisää aiheesta:
 Presidentti Trump lievemmällä linjalla kuin Alabama: Ei kieltäisi aborttia raiskauksen tai insestin uhrilta
 Saarnaajan avioliiton ulkopuolinen suhde johti Yhdysvaltain ensimmäiseen aborttilakiin
 Yhdysvalloissa Missourin osavaltio hyväksyi rajoituksen aborttioikeuteen
 Republikaanit haluavat muuttaa abortin sallivaa perustuslakia – Alabamassa aborttia ei sallittaisi edes raiskauksen urhille

USA:ssa aborttioikeutta puolustavia mielenosoituksia – "Naisia vastaan on tässä maassa käynnissä todellinen sota"


Summary: 1980-luvulla titteli meni historiallisille merkkikaupungeille. Nykypäivän kulttuuripääkaupungit ovat tuppukyliä verrattuna Atenaan tai Pariisiin.

Taiteen ja kulttuurin tuotanto ja hallinto

Kuudenkymmenentuhannen asukkaan italialainen pikkukaupunki juhlii tänä vuonna Euroopan toisena kulttuuripääkaupunkina. Suomessa, Helsingin Hakaniemen torilla, kyseisen kaupungin nimeä saa hakea pitkään.
 Mitkä kaupungit ovat tänä vuonna Euroopan kulttuuripääkaupunkeja?
 – En tiiä.
 – Hitsi, toi mun pitäisi tietää, mutta enpäs muista.
 – Oh, I don't know, vastaa Pietarista saapunut turisti.
 – Nyt hävettää sanoa, että enpä tiedä.
 – Ei kyllä mitään hajua.
 Reaktiot Helsingin Hakaniementorilla eivät yllätä. Suomen näkökulmasta parhaillaan eletään välivaihetta, sillä Turku oli kulttuuripääkaupunkina vuonna 2011, ja seuraavan kerran suomalaiskaupunki kantaa titteliä vuonna 2026. Juuri nyt vuodesta 1985 järjestetty Euroopan kulttuuripääkaupunki -tapahtuma herättää turuilla ja toreilla vain etäisiä mielikuvia: "Niin, sellainenkin asia on olemassa!"
 Lisäksi tämänvuotiset kulttuuripääkaupungit, Italian Matera ja Bulgarian Plovdiv, eivät ole statukseltaan Euroopan ykköskulttuurikaupunkeja tai ylipäänsä turistikohteita.
 Plovdiv, Bulgaria. AOP
 Historialliset merkkikaupungit vs. tuppukylät
 Reilut kolmekymmentä vuotta sitten, kun Kreikan ja Ranskan kulttuuriministerit  Melina Mercouri  ja  Jack Lang  keksivät idean Euroopan yhteisistä kulttuuripääkaupungeista, titteli meni historiallisille merkkikaupungeille, kuten Ateenalle, Pariisille, Berliinille ja Madridille.
 Tittelin oli tarkoitus lähentää eurooppalaisia keskenään, nostaa esiin yhteisiä arvoja sekä korostaa kulttuurin ja taiteen moninaisuutta.
 Vuosituhannen taitteessa vuoron saivat astetta pienemmät mutta edelleen kiistämättä merkittävät kaupungit. Muiden vastaavien kanssa kulttuuripääkaupungeiksi pääsivät pohjoismaiset pääkaupungit Helsingistä Reykjavíkiin.
 Tällä vuosikymmenellä Euroopan kulttuuripääkaupunkeiksi on valittu myös ihan tavallisia pikkukaupunkeja, jotka ovat tuppukyliä Ateenan tai Pariisin rinnalla.
 Place de la Concorde, Pariisi. David Noton / AOP
 Kysymys on strategisesta muutoksesta: jos ennen vanhaan kulttuuripääkaupungin titteli oli statussymboli, nykyään se on väline kaupungin ja sen identiteetin kehittämiseen.
 – Kulttuuri halutaan entistä osallistavammin ja monialaisemmin osaksi kaupunkia. Silloin myös pienet kaupungit ovat kehittämisen kohteita, toteaa  Mervi Luonila , kulttuuripolitiikan tutkimuskeskuksen Cuporen erikoistutkija.
 Tittelin merkitys on siis muuttunut, mutta siitä taistellaan yhä. Suomessa vuoden 2026 nimityksestä kilpailevat Turulle jo aiemmin hävinneet Tampere ja Oulu sekä lisäksi Mänttä-Vilppula. Vastaavia kaupunkien välisiä mittelöitä käydään muissakin maissa.
 – Kyllä siellä aitoa kisaa saadaan aikaiseksi. Se on kaupungeilta ja alueilta suuri satsaus. Se on myös yhtenäistävä tekijä tietyn sateenvarjon alla.
 Turussa kulttuuripääkaupunki-tapahtuman budjetti oli 55–56 miljoonaa euroa. Kolmannes tuli kaupungilta, kolmannes valtiolta ja kolmannes syntyi kulttuuripääkaupunkitoiminnan myötä. Tällainen jako on tyypillinen tapa hoitaa raha-asiat. Luonilan mukaan hyvin tehty hanke tuo rahaa myös takaisin päin kaupungille.
 – Yksiselitteisesti niitä ei aina voi osoittaa, mutta konkreettisimpia ovat matkailun myötä syntyvät tulot. Lisäksi vuoden aikana syntyy kulttuurialan työpaikkoja.
 Turku sai kulttuuripääkaupunkivuodestaan rahoille vastinetta. Esko Jämsä / AOP
 Euroja on joka tapauksessa hankala laskea yksi yhteen. Kysymys on siis muustakin kuin taloudesta.
 – Sosiaalista ja kulttuurista pääomaa kertyy, kun ihmiset osallistuvat tapahtumiin. Kulttuuripääkaupunki-titteli mahdollistaa sen, Luonila sanoo.
 Kulttuuripääkaupunkivuosi voi aiheuttaa kaupungille ongelmia
 Kulttuuripääkaupungin titteli vaatii pitkäjänteistä omistautumista. Jo hakuvaiheessa hakijoille muistutetaan, että hommassa on myös riskinsä. Turussa meni 2011 vallan mainioisti, kun taas esimerkiksi Espanjan Baskimaan San Sebástianissa (2016) ja Maltan Vallettassa (2018) ei mennyt kuin Strömsössä.
 – Liian usein kaupungit eivät hyödynnä nimityksen hallinnasta saatavaa täysimääräistä hyötyä tai ne saavat jopa kielteistä julkisuutta, koska eivät ole valmistautuneet vastaamaan haasteisiin, todetaan  hakijan oppaassa .
 Valletta, Malta. Antonio Violi  / AOP
 Ongelmia voi oppaan mukaan ilmaantua hallinnollisesti, ryhmähengen luomisessa, poliittisesti, yhteistyössä strategian ja kulttuuripääkaupunkivuoden välillä, pitkän aikavälin vaikutusten huomioimisessa, suunnittelussa, tavoitteissa ja virstanpylväissä tai niiden puutteessa, seurannassa, kokemuksen puutteesta...
 Hengästyttävän pitkästä listasta huolimatta kulttuuripääkaupunki-tapahtuma on Luonilan mukaan onnistunut kehittymään maailman mukana. Sillä on huomattava paikallinen merkitys, vaikkeivät tapahtuman laineet välttämättä kanna Euroopan toiselle laidalle.
 – Se on oiva menetelmä tuoda kulttuuri osaksi paikkakunnan tai alueen kehittämisen tapoja ja muotoja, Luonila summaa.
 Jutun keskustelumahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Tiedätkö, mitkä kaupungit ovat Euroopan kulttuuripääkaupunkeja tänä vuonna? Tittelin merkitys on muuttunut mutta siitä taistellaan yhä


Summary: Hallitusneuvottelujen vetäjä Antti Rinne on vakuuttanut, ettei tuleva hallitus leikkaa menoja.

Hallitusneuvottelija  Antti Rinne  (sd.) arvioi tiistaiaamuna, että puheenjohtajat voivat ryhtyä kokoamaan hallitusohjelmaa tänään keskiviikkona. Eilen puolueet kokoustivat omissa eduskuntaryhmissään ja tulevan hallituksen toiminnan raameja puitiin alaryhmien neuvotteluissa.
 Yle seuraa neuvottelijoiden saapumista Säätytaloon suorana noin kello 8.40. Tarkka kellonaika ei ole tiedossa. Pääset seuraamaan lähetystä jutun kuvaa klikkaamalla. Seuraamme tässä jutussa päivän käänteitä.
 Hallitusneuvottelujen lisäksi eurovaalitentit pitävät puoluejohtajat kiireisinä. Rinne totesi tiistaina, että puheenjohtajien eurovaaliaikataulujen vuoksi ei ole varmaa, valmistuuko hallitusohjelma suunnitelmien mukaisesti perjantaina. Tavoitteesta on kuitenkin tarkoitus pitää kiinni.
 Tähän mennessä selvää: menoja ei leikata
 Hallitusneuvotteluissa ovat mukana SDP, keskusta, vasemmistoliitto, vihreät ja RKP.
 Maanantaina neuvottelut keskeytyivät hetkeksi , sillä vasemmistoliitto ei suostunut investointien rahoittamiseen valtion omaisuutta myymällä. Keskusta puolestaan vastusti lisävelan ottamista.
 Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  totesi  viime viikolla , että hallituksen kasaaminen viiden puolueen kesken on hankalaa. Eilen tiistaina hän sanoi monien isojen asioiden olevan vielä keskeneräisiä.
 Rinteen mukaan talouspolitiikan peruslinjoista on saatu neuvotteluissa yksimielisyys. Uuden hallituksen ei ole tarkoitus leikata valtion menoja, vaan lisätä sekä investointien että pysyvien menojen rahoitusta muilla keinoin, eli verotusta lisäämällä tai lisävelkaa ottamalla.
 Lue lisää:
 Rinteen mukaan seuraava hallitus ei leikkaa, vaan lisää tuntuvasti menoja – HS: Uusi hallitus lisäämässä pysyviä menoja miljardilla

Hallitusneuvottelujen viimeiset päivät käsillä – hahmottuuko hallitusohjelma tänään? Katso suorana noin klo 8.40, Yle seuraa


Summary: Leski vaatii 276 miljoonan dollarin korvaussummaa.

Ranskalainen nainen on jättänyt lentokonevalmistaja Boeingista oikeuteen kanteen Ethiopian Airlinesin lentokoneturman takia. Turmassa kuoli hänen aviomiehensä, kertoo  CNN .
 Ranskalaisen naisen mukaan tragedia olisi voitu välttää, sillä vastaava onnettomuus oli tapahtunut viisi kuukautta aiemmin. Hän kysyy, miten yhtiö saattoi olla kuuro tälle varoitukselle. Naisen mukaan hänen aviomiehensä elämä vietiin tietoisesti.
 Naisen asianajaja vaatii rangaistukseksi Boeingilta 276 miljoonaa dollaria eli noin 247 miljoonaa euroa.
 Boeingin 737 Max -koneilla tapahtui lyhyen ajan sisällä kaksi tuhoisaa lentoturmaa, ensin Indonesiassa lokakuussa ja myöhemmin Etiopiassa maaliskuussa. Onnettomuuksissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Leski kertoi päätyneensä 276 miljoonan dollarin korvausvaatimukseen siksi, että Boeingin liikevaihto oli vuonna 2018 101 miljardia dollaria. Kun sen jakaa 365 päivällä, päädytään summaan 276 miljoonaa dollaria.

CNN: Ethiopian Airlinesin lentokoneturmassa kuolleen miehen leski haastaa Boeingin oikeuteen


Summary: Puolustusministeri rauhoittelee kansalaisia toteamalla, että kyse on Iranin pelottelusta eikä sotaan valmistautumisesta.

Yhdysvaltain ja Iranin välit ovat huonontuneet merkittävästi muutaman viime viikon aikana. Reutersin teettämän mielipidekyselyn mukaan yhdysvaltalaisista aikuisista hieman yli puolet uskookin, että maat joutuvat sotaan muutaman vuoden sisällä.
 Vastaajat olivat huolissaan Iranin turvallisuusuhkasta, joka on pahentunut viime vuodesta. Harvat vastaajista kuitenkaan olivat sitä mieltä, että Yhdysvaltain pitäisi hyökätä ennalta ehkäisevästi.
 Mutta jos Iran hyökkäisi USA:n joukkojen kimppuun, niin neljä viidestä oli sitä mieltä, että Yhdysvaltain olisi vastattava iskuun sotilaallisesti.
 Yhdysvaltain virkaa tekevä puolustusministeri  Patrick Shananan  kertoi toimittajille tiistaina, että USA:n viimeaikaisten toimien tarkoitus on pelotella Irania, eikä valmistautua sotaan.
 Shananan kommentoi tilannetta tavattuaan sujettujen ovien takana ulkoministeri  Mike Pompeon  kanssa.
 Demokraattien senaattori  Bernie Sanders  esitti huolensa tilanteesta.
 – Pelkään että tarkoituksettomasti tai tarkoituksellisesti ajaudumme sotaan Iranin kanssa, Sanders totesi.

Gallup: puolet yhdysvaltalaisista uskoo, että muutaman vuoden sisällä USA joutuu sotaan Iranin kanssa


Summary: Yhdysvallat uhkaa reagoida tilanteeseen.

Yhdysvallat on havainnut merkkejä siitä, että Syyrian hallitus olisi sunnuntaina käyttänyt kemiallisia aseita maan luoteisosissa.
 – Keräämme edelleen tietoja tapahtuneesta, mutta toistamme varoituksemme Assadin hallinnolle. Jos kemiallisia aseita on käytetty, niin USA liittolaisineen reagoi tilanteeseen nopeasti, sanotaan Yhdysvaltain ulkoministeriön tiedotteessa.
 Aiheesta lisää:
 Kemiallisten aseiden kieltojärjestö OPCW vahvisti: Syyriassa käytettiin klooria kemiallisena aseena

USA: Syyriassa merkkejä siitä, että hallitus on käyttänyt kemiallisia aseita


Summary: Vuonna 2014 alkaneessa konfliktissa on kuollut 13 000 ihmistä.

Venäjän presidentti  Vladimir Putin  keskusteli tiistaina Itä-Ukrainan tilanteesta Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macronin  kanssa puhelimitse.
 Kremlin mukaan neuvonpidossa keskusteltiin myös Ukrainan vallanvaihdoksesta, kun  Volodymyr Zelenskystä  tuli maan presidentti.
 Saksa, Ranska, Venäjä ja Ukraina ovat pyrkineet löytämään ratkaisua Itä-Ukrainan tilanteeseen. Konflikti alkoi vuonna 2004 ja siinä ovat vastakkain Ukrainan hallituksen joukot ja Venäjän tukemat separatistit.
 Konfliktissa on kuollut 13 000 ihmistä.

Putin, Merkel ja Macron keskustelivat Ukrainan tilanteesta


Summary: Kunnanjohtaja Antti Jämsénin mukaan kunnanhallitus päätti yli vuosi sitten, että vahingonkorvausoikeus ei saa vanhentua.

Kittilän kunnan lähettämistä perintäkirjeistä on tullut tiistaina lisää tietoa. Virkarikossyytteitä saaneet kittiläläiset luottamushenkilöt ovat saaneet  haastemieheltä kirjeen , jossa vaaditaan syytettyjä maksamaan aiheuttamistaan vahingoista Kittilän kunnalle yhteisvastuullisesti noin 160 000 euroa.
 Maanantaina Kittilän kunnasta ei löytynyt sellaista henkilöä, joka olisi halunnut kommentoida vaatimusta. Esimerkiksi kunnanjohtaja  Antti Jämsén  pyysi aikaa selvittää asiaa ennen kuin kommentoi sitä, eikä Yle tavoittanut häntä enää loppupäivän aikana.
 Kittilän kunnanjohtaja Antti Jämsén Antti Jämsén
 Tiistaina kunnanjohtaja Jämsén sanoi Ylen haastattelussa, että hän on päättänyt laittaa toimeen Kittilän kunnanhallituksen salaisen päätöksen maaliskuulta 2018. Päätöksen mukaan kunta ei anna vahingonkorvausoikeuden vanhentua.
 Jämsen korosti sitä, että hän itse on tehnyt päätöksen ryhtyä toimiin. Ennen haastattelua käydyssä keskustelussa Jämsén kuitenkin sanoi, että vahingonkorvauskirje lähetettiin kunnan asianajajien aloitteesta.
 Potkukorvaukset eivät ole mukana
 Kittilän kunta hakee tuhansien eurojen korvauksia kuntapäättäjiltään. Kunta vaatii virkarikossyytteessä olevia luottamusmiehiä maksamaan 160 000 euroa yhteisvastuullisesti. Summa tekisi lähes 6 000 euroa jokaista syytettyä kohti, mutta yhteisvastuullisia korvausrahoja ei peritä välttämättä kaikilta samansuuruisena.
 Korvauksen perusteena ovat kunnanjohtaja  Anna Mäkelän  laittomasta irtisanomisesta Kittilän kunnalle aiheutuneet menot. Niihin on laskettu kustannukset, jotka syntyivät muun muassa kunnanjohtajan erottamista valmistelleen tilapäisen valiokunnan toiminnasta ja  lakiteknisestä neuvonnasta .
 Summaan eivät sisälly kunnanjohtaja  Anna Mäkelälle maksetut korvaukse t, joiden yhteissumma on samaa suuruusluokkaa.
 "Kyseessä on vain varotoimi"
 Tiistaina kunnanjohtaja Antti Jämsén kertoi Ylelle, että kyseessä oli vain varotoimi, jolla estetään vahingonkorvauksien vaatimisoikeuden vanhentuminen. Jämsénin mukaan asiasta on päätetty Kittilän kunnanhallituksessa salaisesti 6. maaliskuuta 2018.
 – [Kunnanhallituksessa päätettiin, että] vahingonkorvausvelan vanhentuminen katkaistaan lähettämällä rikosprosessin vastaajille vaatimuskirjelmät haastemiesten välityksellä sinä aikana, kun rikosoikeudenkäynti on käynnissä tuomioistuimissa. Tavoitteena on katkaista vahingonkorvausten vanhentuminen.
 Jämsénin mukaan tarkoituksena ei ole periä kaikilta syytetyiltä kaikkia vahingonkorvauksia, jos korvauksia joskus vaaditaan. Osalla syytetyistä ei ole mitään tekemistä joidenkin sellaisten päätösten kanssa, joista heille nyt on lähetetty vahingonkorvausvaatimus.
 – Kyse on varotoimesta eikä tässä ole kysymys mistään muusta. Jos sitten tulee lainvoimaisia päätöksiä ja kunta katsoo perustelluksi ryhtyä perimään vahingonkorvauksia, niin siinä tapauksessa siihen on mahdollisuus, mutta se edellyttää luonnollisesti uuden päätöksen.
 Asianajaja suositteli
 Kunnanjohtaja Jämsén sanoi tiistaina, että päätös lähettää korvausvaatimukset juuri nyt, toukokuussa 2019, kun kunnanhallitus päätti asiasta jo yli vuosi sitten, perustuu asianajajan kehotukseen.
 Jämsenin mukaan kirje lähetettiin juuri nyt, koska Kittilän kuntasotkujen suurimmasta oikeudenkäynnistä odotellaan käräjäoikeuden tuomioita lähiaikoina. Siinä käsitellään 28 henkilön syytteitä muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäytöstä.
 – Käräjäoikeudestahan on tulossa päätös 28.6. mennessä. Tämä [vaatimuskirje] perustuu asianajajan arvioon tilanteesta. Hän on arvioinut tämän menettelyn, ja pidetään järkevänä toimia tällä tavalla. Tämä on kunnanhallituksen päätöksen täytäntöönpanoa.

Kunnanjohtaja kertoo nyt: Kittilän kunnan karhukirje on vain varotoimi


Summary: Jamie Oliverin ravintolamaailman luhistuminen vaarantaa Britanniassa tuhat työpaikkaa.

Julkkiskokki  Jamie Oliverin  ravintolat ovat hakeutuneet Britanniassa velkasaneeraukseen. Velkasaneeraus koskee 23 Britteinsaarilla sijaitsevaa ravintolaa.
 Franchise-periaatteella toimivia ravintoloita ulkomailla velkasaneeraus ei koske. Oliverin nimeä kantava ensimmäinen ravintola Suomessa avattiin juuri Helsinki-Vantaan lentoasemalla.
 – Olen pahoillani tästä lopputulemasta. Haluan kiittää henkilöstöä ja hankkijoitamme, jotka ovat sydämellään olleet mukana toiminnassamme vuosikymmenen ajan, Jamie Oliver sanoo tiedotteessaan.
 Twitterissä julkaisemassaan viestissä Oliver sanoo, että hän on murtunut rakastamiensa ravintoloiden joutumisesta selvitystilaan.
 Jamie Oliver Group on viime kuukausina etsinyt ostajaa ravintolatoiminnoillensa. Ravintoloiden – Jamie's Italian Fifteen ja Barbecoa – kannattavuutta ovat syöneet kilpailevat ketjut, kuten Carluccio's ja Gourmet Kitchen Burger.
 Ravintolat olivat konkurssin partaalla jo viime vuonna, mutta Jamie Oliver sijoitti silloin noin 15 miljoonaa euroa omaa rahansa ravintoloihinsa. Tuolloin  Oliver sanoi The Financial Times -lehdelle , että vaikeudet yllättivät.
 – Meiltä yksinkertaisesti loppuivat rahat, Oliver sanoi lehden haastattelussa.
 Viime vuonna Oliverin yhtiö sulki jo 11 Jamie's Italian -ravintolaa ja sanoi irti 600 työntekijää osana ravintolaryppään pelastustoimia. Kokkaus- ja elämäntapaohjelmistaan ja keittokirjoistaan tunnetun kokin yhtiö  teki kuitenkin tappiota  viime vuonna yli 20 miljoonaa euroa.

Julkkiskokki Jamie Oliverin ravintolat kiinni: "Olen murtunut"


Summary: Vedenlaatu on alkanut parantua, kun valtaosa pelloilta ja metsistä tulevista ravinteista jää ranta-alueilla oleviin kosteikkoihin.

Kosteikkojen rakentaminen Saimaan eteläisimmässä osassa Pien-Saimaalla alkoi 2010-luvun alussa, kun Saimaan eteläisimmän vesialueen  tila heikkeni hälyttävästi . Rantavesissä kukki lähinnä sinilevä ja poikkeuksellinen massaesiintymä jatkoi kasvuaan vielä talvellakin jään alla.
 Nyt ranta-alueille on rakennettu sata kosteikkoa, ja kymmeniä on vielä suunnitteilla. Veden laatu on muutamassa vuodessa parantunut selvästi.
 Projektipäällikkö Raija Aura Lappeenrannan seudun ympäristötoimesta Jari Tanskanen / Yle
 – Ravinnepitoisuudet ovat järvessä alentuneet eikä massiivisia sinileväkukintoja enää ole, sanoo Lappeenrannan seudun ympäristötoimen projektikoordinaattori  Raija Aura .
 WWF  kuvailee kosteikkoja pesusieniksi, joka pidättää veden kulkua ja suodattaa ravinteita. Kosteikot estävät pelloilta ja metsistä tulevaa kiinteää maa-ainesta pääsemästä Saimaaseen, mutta eivät pysäytä veteen liuennutta humusta.
 – Tärkeintä on, että vesi viipyy kosteikossa pidempään. Veden kulkua hidastetaan, jolloin kiintoaines valuu kosteikon pohjassa olevaan valuma-altaaseen, sanoo Lappeenrannan seudun ympäristötoimen kosteikkoasiamies  Antti Happonen .
 Kiintoaine voi olla hiukkasmaista orgaanista materiaalia kuten kuollutta kasviainesta tai epäorgaanista ainetta kuten savi tai hiesu.
 Suoniityn kosteikko Taipalsaarella Etelä-Karjalassa Jari Tanskanen / Yle
 Varpaat näkyvät taas järven pohjasta
 Pien-Saimaan vesi on silminnähden kirkastunut, ja tulokset nähdään myös mittauksilla. Mökkirannassa kahlaava näkee taas omat varpaansa.
 – Näkyvyys on parantunut huomattavasti, kun vesi on kirkastunut, sanoo taipalsaarelainen maaseutuyrittäjä  Marko Suutari.
 Kosteikkojen lisäksi vaikutusta on ollut hoitokalastuksella ja veden pumppaamisella Suur-Saimaan puolelta.
 Pien-Saimaan vesi on kirkastunut, kun vesistöön pääsee aiempaa vähemmän ravinteita. Mikko Savolainen / Yle
 Kosteikoista ravinnetta pelloille
 Kosteikkoa huolletaan muutaman vuoden välein poistamalla altaaseen kertynyt maa-aines. Se on arvokasta ravinnetta pelloille.
 – Kun teimme ensimmäisen kosteikon, olin yllättynyt, että sieltä nostettiin kymmeniä kuutioita kiintoainesta, hämmästelee maaseutuyrittäjä Marko Suutari, jonka mailla on useita kosteikkoja.
 Kare Lehtonen / Yle
 Kosteikko on tehokkaimmillaan pari vuotta valmistumisen jälkeen.
 – Silloin siellä on jo kasveja, jotka sitovat veteen liuenneita ravinteita. Tärkein niistä on levä, sanoo kosteikkoasiamies Antti Happonen.
 Uhanalaiset linnutkin viihtyvät kosteikoilla
 Suoniityn kosteikko Taipalsaarella on entistä Saimaan pohjaa, joka kuivattiin 1970-luvun alussa pelloksi. Pari vuotta sitten alue muutettiin kosteikoksi, ja nyt se hidastaa läheisiltä pelloilta ja metsästä tulevan veden pääsyä Saimaaseen.
 Suoniityn kosteikko Taipalsaarella Etelä-Karjalassa on  yli 12 hehtaarin suuruinen. Alue on suosittu lintujen levähdys- ja ruokailualue. Lintutornista voi seurata kosteikon elämää.  Jari Tanskanen  / Yle
 Suoniityn kosteikosta on tullut muutamassa vuodessa suosittu lintujen levähdys- ja ruokinta-alue. Se kertoo kosteikon ekosysteemin hyvästä toiminnasta – linnuille löytyy ruokaa.
 – Täältä löytyy haikaran pesä, telkän pönttöjä, sorsan pesiä ja tappeja lokeille, joissa ne voivat vahtia aluetta, laskee kosteikkoasiamies Antti Happonen.
 Hyvin hoidettuun kosteikkoon kehittyy runsas linnusto, ja ne ovat tärkeitä uhanalaisten lintulajien suojelulle. Kosteikko ei saa päästä kasvamaan umpeen, vaan esimerkiksi ruovikot niitetään säännöllisesti.
 – Kosteikko kaivetaan parinkymmenen vuoden välein, sitä mukaan kun ne täyttyvät vesikasveilla, sanoo Happonen.
 Taipalsaaren Haikolan ja Vitsain kylien rajalla sijaitsevan Karvajalanjoen kosteikon reunalle on rakennettu laavu. Jari Tanskanen / Yle
 Pien-Saimaalla on kymmenen kosteikkoa, joihin myös yleisö voi tutustua omatoimisesti. Neljään on rakennettu lintutorni.
 – Parinkymmenen vuoden kuluttua näemme suuria tuloksia Pien-Saimaan palautumisessa luonnontilaiseksi. Kosteikkojen rakentamisen lisäksi tarvitaan myös muita ihmisen toimia, kuten kalastusta ja veden pumppausta, sanoo Antti Happonen.

Valtavat levälautat muuttivat veden mönjäksi Saimaan eteläosassa – rantaan rakennettiin sata "pesusientä", ja nyt vedessä näkyvät jo omat varpaat


Summary: Etelä-Tapiolan lukion opiskelijat saavuttivat maan korkeimman keskiarvon ylioppilaskirjoitusten pakollisissa aineissa.

Tämä juttu tarjoaa listan lukioiden menestyksestä pakollisissa yo-aineissa.
 Ylioppilaskirjoituksissa täytyy osallistua neljän pakollisen aineen kokeeseen, ja yksi pakollisista aineista on aina äidinkieli.
 Lista näyttää keskiarvon siitä pistemäärästä, minkä kunkin koulun lukiolaiset ovat saavuttaneet.
 Arvosanan ja keskiarvon suhde on seuraava: Laudatur 7, Eximia 6, Magna 5, Cum laude 4, Lubenter 3, Approbatur 2 ja Improbatur 0.
 Listasta on rajattu yo-kokelaiden yksityisyyden suojaamiseksi pois ne lukiot, joissa kirjoitti keväällä vähemmän kuin viisi opiskelijaa.
 Lue lisää:
 Onnea uusille ylioppilaille! Katso Ylen ylioppilaskoneesta, kuka saa valkolakin
 Amanda Sandelin kirjoitti ainoana tänä keväänä kymmenen laudaturia – "Oli pieni yllätys, että meni näin hyvin"
 Seinäjokelainen Emilia Veikkola kirjoitti 13 ainetta ja sai Suomen parhaat arvosanapisteet: "Odotan kouluntäyteistä tulevaisuutta"

Lukiot järjestykseen! Katso, miten yo-kirjoitukset sujuivat eri puolilla Suomea


Ruotsalainen huonekalujätti Ikea aloittaa yt-neuvottelut, joiden myötä 54:ää työntekijää uhkaa irtisanominen.
 Yhtiön  tiistaina julkaistun tiedotteen mukaan  nyt käynnistyvät yhteistoimintaneuvottelut ovat osa marraskuussa aloitettua organisaatiouudistusta.
 Neuvottelut koskevat Espoon palvelutoimiston kaupallisia toimintoja, taloushallintoa, vastuullisuustoimintoa ja viestintää. Aiemmin marraskuussa käydyt yt-neuvottelut päättyivät työpaikkojen määrän kasvuun, tiedotteessa kerrotaan.
 Palvelutoimisto – eli Ikea Suomen pääkonttori – sijaitsee Espoon Ikea-tavaratalon yhteydessä, mutta yt-neuvottelut eivät koske tavaratalon henkilöstöä, kerrotaan yhtiön viestinnästä.
 Toimintatapojaan uudistavan jättiyhtiön tavoitteena on löytää uudenlaisia rooleja työntekijöilleen, joiden toimenkuvat muuttuvat tai poistuvat, kertoo Ikea Suomen maajohtaja  Timo Hulmi  tiedotteessa.
 Uudistusten myötä enimmillään 54 työntekijää saattaa menettää työpaikkansa.
 Yhtiön tiedotteen mukaan irtisanomisten toteutuminen edellyttäisi sitä, että irtisanomisuhan alaiset työntekijät kieltäytyisivät ottamasta vastaan uusia tehtäviä.

Ikea aloittaa yt-neuvottelut Espoossa – 54 työntekijää saatetaan irtisanoa


Summary: Yhdysvallat on väläytellyt pitkin kevättä uhkausta asettaa pakotteita Nord Stream 2 -kaasuputkea rakentavia yhtiöitä vastaan.

Yhdysvallat on jo pitkään äänekkäästi kritisoinut Venäjältä Saksaan kulkevan kaasuputken rakentamista. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on luonnehtinut Saksan ajautuvan Venäjän panttivangiksi viitaten siihen, että Saksan ja Euroopan energiariippuvuus Venäjästä kasvaa.
 Itämeren ali kulkevan putken arvioidaan myös leikkaavan Ukrainalle tärkeitä tuloja, koska putki vähentää Ukrainan kautta kulkevan kaasun määrää.
 Hankkeen arvo on noin kymmenen miljardia euroa.
 Pakotteista on puhuttu ainakin tammikuusta lähtien,  Yle uutisoi asian ensimmäistä kertaa jo silloin.
 Financial Times  kysyi asiaa jälleen tänään Ukrainassa vierailevalta energiaministeri  Rick Perryltä . Perry osallistuu Ukrainan uuden presidentin virkaanastujaisiin. Perry sanoi hallituksen edelleen pitävän asiaa vireillä. Mitään uutta hankkeesta hänellä ei kuitenkaan ollut kerrottavanaan.
 Financial Timesin haastattelemat nimettömät bisnes-lähteet uskoivat, että Yhdysvallat tuskin ottaa pakotteita käyttöön, vaan pyrkii uhkauksella vähentämään investointeja putkihankkeeseen.
 Venäjä on sanonut, että putkihanke viedään maaliin pakoteuhasta riippumatta. Valtiollisen energiayhtiön Gazpromin mukaan kyse on puhtaasti kaupallisesta hankkeesta, joka lisää Euroopan energiaturvallisuutta.
 Myös energiayhtiö Fortumin omistama Uniper-yhtiö on yksi projektin rahoittajista.
 – Fortum katsoo, että Nord Stream 2 on puhtaasti kaupallinen projekti, emmekä osallistu siihen mahdollisesti liittyvään poliittiseen keskusteluun. Fortum luonnollisesti noudattaa kaikkia paikallisia lakeja, asetuksia ja poliittisia päätöksiä, kommentoitiin Fortumista sähköpostitse Ylelle.

Yhdysvallat pitää yhä esillä vanhaa uhkaustaan asettaa pakotteita Nord Stream 2 -putkelle


Summary: Salaa kuvattu video sekoitti Itävallan politiikan. Skandaali voi vaikuttaa kansallismielisten puolueiden menestykseen eurovaaleissa.

1. Mistä Itävallan korruptioskandaalissa on kyse?
 Kohun ytimessä on kaksi vuotta sitten Espanjassa Ibizan saarella kuvattu video.
 Videolla Vapauspuolue FPÖ:n johtaja  Heinz-Christian Strache  ja puolueen parlamentaarisen ryhmän puheenjohtaja  Johann Gudenus  keskustelevat naisen kanssa, joka väittää olevansa venäläisen oligarkin  Igor Makarovin  sukulainen.
 Strache ja Gudenus lupaavat naiselle rahakkaita rakennusprojekteja, jos tämä ostaa itävaltalaisen Kronen Zeitung -sanomalehden ja tukee sen avulla Vapauspuoluetta. Osapuolet keskustelevat myös puolueen salaisesta rahoittamisesta.
 Heinz-Christian Strache . Helmut Fohringer / AFP
 Igor Makarov sanoi Forbes-lehden venäjänkieliselle versiolle, että videolla esiintyvä nainen ei ole hänen sukulaisensa eikä hän tunne naista.
 Naisen henkilöllisyys ei ole toistaiseksi julkisesti tiedossa. Sitäkään ei tiedetä, kuka videon on kuvannut ja tuottanut.
 Kremlin tiedottaja  Dmitri   Peskov  sanoi maanantaina, että Venäjällä ei ole mitään tekemistä skandaalin kanssa.
 Videon julkaisseiden Der Spiegelin ja Süddeutche Zeitungin mukaan viinanhuuruinen tapaaminen oli todennäköisesti ansa, johon Strache ja Gudenus lankesivat. Lehdet eivät ole paljastaneet, miten ne saivat videon haltuunsa.
 Videon julkaisu ajoitettiin aivan europarlamenttivaalien alle, joten operaatiossa lienee kyse harkitusta vaalivaikuttamisesta.
 2. Millaisia seurauksia skandaalilla on ollut tähän mennessä?
 Heinz-Christian Strache erosi lauantaina FPÖ:n puheenjohtajan ja varaliittokanslerin tehtävistään.
 Tapaamisen oligarkin sukulaisena esiintyneen naisen kanssa järjestänyt Johann Gudenus jätti tehtävänsä skandaalin paljastuttua. Gudenus on myös eroamassa puolueesta.
 Itävallan liittokansleri, konservatiivien  Sebastian Kurz  on luvannut, että tapaus tutkitaan perinpohjin. Hän päätti maanantaina erottaa Vapauspuoluetta edustavan sisäministeri  Herbert Kicklin .
 Herbert Kickl. Christian Bruna / EPA
 Kurzin mukaan videon kuvausaikaan Kickl oli FPÖ:n pääsihteeri ja siten vastuussa puolueen talousasioista. Itävallan presidentin pitää vielä hyväksyä Kicklin erottaminen.
 FPÖ vastasi vetämällä kaikki ministerinsä pois hallituksesta. Kurzin mukaan eronneet ministerit korvataan virkamiehillä ja asiantuntijoilla.
 Uutistoimisto AP:n mukaan FPÖ:n poistuminen Itävallan hallituksesta eurovaalien kampanjoinnin viime metreillä on takaisku Euroopan kansallismielisille ja oikeistopopulistisille puolueille.
 Skandaali saattaa hankaloittaa Italian sisäministerin  Matteo Salvinin  ajaman uuden kansallismielisten puolueiden liittouman muodostamista europarlamenttiin. Uutistoimisto AFP:n mukaan FPÖ:lla olisi merkittävä rooli kaavaillussa liittoumassa.
 3. Kaatuuko hallitus?
 Konservatiivipuolue ÖVP ja Vapauspuolue FPÖ muodostivat hallituksen vuoden 2017 loppupuolella.
 Itävallassa todennäköisesti järjestetään skandaalin seurauksena ennenaikaiset vaalit syyskuussa. Kurzin hallituksen voi olla hankala jatkaa vaaleihin saakka. Oppositiossa suunnittellaan epäluottamusäänestyksen järjestämistä hallituksen toiminnasta.
 Herbert Kickl sanoi Österreich-lehdelle, että FPÖ tukee epäluottamusesitystä, jos äänestys järjestetään.
 Ensimmäisen skandaalin puhkeamisen jälkeen tehdyn mielipidemittauksen mukaan Kurzin puolueen kannatus kasvoi neljä prosenttiyksikköä ja FPÖ:n laski viisi prosenttiyksikköä.
 Itävallan liittokansleri Sebastian Kurz. Christian Bruna / EPA
 4. Miten FPÖ on ryvettynyt aiemmin julkisuudessa?
 FPÖ:hön liittyvät useat pienemmät skandaalit ovat varjostaneet Itävallan hallituksen työskentelyä.
 Keväällä 2018 sisäministeri Herbert Kickl määräsi ratsioita Itävallan kotimaan tiedustelupalvelun BVT:n tiloihin ja työntekijöiden koteihin. Ratsioissa takavarikoitiin runsaasti asiakirjoja.
 Itävallan liittolaiset pelkäsivät, että tietoja vuodettaisiin Venäjälle. Esimerkiksi  Suomen suojelupoliisi ei luottanut  Itävallan tiedustelupalveluun.
 Viime kesänä Venäjän presidentti  Vladimir Putin  osallistui Itävallan ulkoministerin  Karin Kneisslin  häihin, mikä sai osakseen arvostelua. Kneissl ei kuulunut mihinkään puolueeseen, mutta FPÖ valitsi hänet ministeriksi.
 FPÖ:llä on yhteistyösopimus Putinia lähellä olevan Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa.
 Braunau am Innin apulaispormestarina toiminut FPÖ:tä edustanut  Christian Schilcher  aiheutti huhtikuussa kohun  rasistisella rottarunolla . Hän erosi kohun jälkeen apulaispormestarin tehtävästä ja puolueesta.
 Helmikuussa 2018 FPÖ:n poliitikko  Udo Landbauer  jätti poliittiset tehtävät, kun hänen opiskelijaveljeskuntansa laulukirjasta nousi kohu. Lauluissa ihannoitiin natsi-Saksan joukkoja ja niiden tekemiä julmuuksia.
 5. Onko Euroopan muilla oikeistopopulistipuolueilla on ollut vastaavanlaisia skandaaleja?
 Italiassa Lega-puolueella on sopimus Yhtenäinen Venäjä -puolueen kanssa. Venäjän epäillään tarjonneen vaalirahoitusta Legalle, mutta asiasta ei ole vahvoja todisteita.
 Ranskassa populistijohtaja  Marine Le Pen  sai lainaa venäläispankilta, kun hänen puolueensa kärsi rahapulasta vuonna 2014. Le Pen on tukenut Krimin niemimaan valtausta. Lainakuvion paljastanut Mediapart-sivusto arvioi, että Le Penin laina saattoi olla Venäjän kiitollisuuden osoitus tuesta.
 Der Spiegelin ja BBC:n mukaan myös Saksassa näyttää olevan Putinin yhteistyökumppani oikeistopopulistien joukossa.
 Medioiden saamien venäläisten dokumenttien mukaan Vaihtoehto Saksalle -puolueen eli AfD:n kansanedustaja  Markus Frohnmeier  tekisi yhteistyötä Venäjän kanssa. Frohnmeier on kiistänyt väitteet.
 Keskustelu aiheesta on auki kello 18 saakka.

Itävallan korruptioskandaalin ajoitus haiskahtaa vaalivaikuttamiselta – nämä viisi seikkaa sinun kannattaa tietää asiasta


Summary: Erinomaiseen arvosanaan ylsi pitkästä aikaa kaksi turvaistuinta. Turvallisuuskriteerejä tiukennettiin vuonna 2015.

Valtaosa lasten turvaistuimista on arvioitu eurooppalaisessa turvallisuustestissä joko erinomaiseksi tai hyväksi, vaikka osa istuimista reputti testin täysin, kertoo Autoliitto.
 Euroopan eri maiden autoliittojen ja kuluttajajärjestöjen yhteistyössä toteuttamassa kevään turvaistuintestissä annettiin 41 arvosanaa erilaisilla telakointimahdollisuuksilla. Testissä annettiin kaksi erinomaista ja 28 hyvää arvosanaa.
 Neljä istuinta reputti testin. Vakavia puutteita oli kahdessa mallissa:  Duofix i-Size  -telakkaan kiinnitetyt  Babystyle Oyster Carapace Infant  sekä  Chicco Oasys i-Size  hajosivat törmäystestissä.
 Kolmannessa heikosti suoriutuneessa turvaistuimessa ongelmana oli lapsen kiinnittäminen istuimeen:  Giordany Galaxy 012  -mallin turvavyö aiheutti törmäystestissä liian suuren kuormituksen koenuken vatsaan. Neljäs reputtanut istuin oli  Maxi-Cosi TobiFix , jonka päälliskankaassa oli liikaa palonestoainetta.
 Kaksi ylsi erinomaiseen arvosanaan
 Turvallisuustestin läpäisi rimaa hipoen muun muassa  Apramo All Stage  -istuin, jonka heikkous paljastui etutörmäystestissä. Valjaiden kiinnitysremmi nimittäin repesi irti turvakaukalosta ja istuin kellahti pitkälle eteenpäin.

 Erinomaiseen arvosanaan ylsivät  Bébe Confort Jade  sekä tämän sisarmalli  Maxi-Cosi Jade , kumpikin  3wayFix -telakalla kiinnitettynä.
 Istuinten turvallisuuskriteerejä tiukennettiin vuonna 2015. Sen jälkeen erinomaiseen arvosanaan on yltänyt vain yksi turvaistuin ennen tätä. Autoliiton mukaan sen turvaistuintestin vaatimukset ovat selvästi tyyppihyväksyntäkriteerejä kovemmat.
 Lue lisää:
 Bloggari järkyttyi lasten turvaistuimiin liittyvistä harhaluuloista – oikoo nyt myyttejä turvallisesta matkustamisesta

Video: Lasten turvaistuimen kiinnitysremmi repesi irti törmäystestissä – neljä istuinta reputti testin täysin


Summary: Viime keskiviikkona Porin keskustassa suurta kerrostaloa vaurioittaneen palon syttymissyytä ei vielä tiedetä. Poliisi pyytää yleisöltä näkö- ja kuulohavaintoja palon alkuvaiheista.

Satakunnan pelastuslaitos on joutunut vielä tänään tiistainakin sammuttamaan Porin Keskuskartanon seinässä kyteviä pikkupaloja.
 Päivystävän palomestarin  Tomi Anttilan  mukaan pienet kytöpalot ovat tyypillisiä vastaavanlaisissa palokohteissa, vaikka isosta tulipalosta on kulunut jo kuusi päivää.  Palo tuhosi  Porin keskustassa sijaitsevan 10-kerroksisen talon yläkertaa ja ullakkoa viime viikon keskiviikkona.
 – Tämä on aika yleistä rakennuspaloissa. Vaikka kuinka hyvin sammutettaisiin, voi jollekin sentin alueelle jäädä kytö ja tuuli voi alkaa sitä kasvattaa, selventää palomestari Anttila.
 Tiistaina iltapäivällä syttyneessä kytöpalossa savunmuodostus oli runsasta, mutta varsinaista vaaraa siitä ei ollut.
 Palomiehet poistavat varmuuden vuoksi peltejä rakennuksen päätyseinistä, jotta loputkin mahdolliset kytöpesäkkeet paljastuvat.
 Keskuskartanon palosta syntyi sankkaa savua viime viikon keskiviikkona.  Katja Halinen / Yle
 Poliisi kaipaa yleisöltä lisää havaintoja
 Palon syytä ei ole vielä saatu selville. Palosta ei aiheutunut henkilövahinkoja, mutta kaikki 250 asukasta joutuivat  evakkoo n.
 Poliisi pyytää yleisöltä apua palon alkuvaiheesta keskiviikkoiltana. Poliisi toivoo yleisöltä sekä näkö- että kuulohavaintoja ajalta klo 17.25–17.35. Erityisen kiinnostunut poliisi on mahdollisista kamerataltioinneista. Poliisi kiittää vihjeitä asiassa jo antaneita.
 Havainnot pyydetään ilmoittamaan poliisin sähköpostiin  vihjeet.lounais-suomi@poliisi.fi  tai puhelimeen 050 4564963.
 Palopaikalla alkoivat  maanantaina raivaustyöt . Samalla poliisin tekniset tutkijat pääsivät tutkimaan palon oletettua syttymisaluetta, ullakkokerroksen entisen linja-autoaseman puoleista päätä.

Porin Keskuskartanon palosta jo useita päiviä – pelastuslaitos joutuu sammuttamaan vielä seinissä kyteviä pesäkkeitä


Summary: Poliisi on tehnyt rikosilmoituksen Onnibus.com-yhtiön auton matkasta Turusta Helsinkiin. Poliisi pysäytti bussin sunnuntaina matkustajan ilmoituksen jälkeen.

Poliisi tutkii, rikkoiko Onnibus.com lakia ajaessaan viime sunnuntaina bussia, jonka ilmastointilaitteet olivat rikki.
 Lounais-Suomen poliisilaitokselta kerrotaan, että poliisi pysäytti Turusta Helsinkiin matkalla olleen bussin Lohjanharjun rampilla sunnuntaina alkuillasta. Poliisi on tehnyt itse tapauksesta rikosilmoituksen nimikkeellä ajoneuvorikkomus.
 – Poliisi voi tehdä rikosilmoituksen, jos se katsoo, että kyseessä on liikenteeseen sopimaton ajoneuvo, kertoo viestintäpäällikkö  Teemu Äikäs  Lounais-Suomen poliisista.
 Poliisi voi antaa paikan päällä sakkoja esimerkiksi huonojen renkaiden takia, mutta poliisi voi myös tutkia jälkikäteen tapauksia, joita ei ole mahdollista paikan päällä tutkia. Onnibusin tapaus on nyt esitutkinnassa.
 Iltalehti kertoi sunnuntaina , että poliisi pysäytti Onnibusin Lohjan kohdalla, koska liian kuumassa bussissa läkähdyksissä ollut matkustaja oli soittanut poliisille. Bussi ei ollut pysähtynyt, jotta matkustajat olisivat pääseet pois bussista.
 Onnibusin toimitusjohtaja myöntää, että bussin ei olisi pitänyt olla liikenteessä ja että kuljettaja oli saanut ohjeet pysähtyä, mutta tämä ei ollut pysähtynyt.
 Miten kommentoitte sitä, että poliisi on ruvennut tukimaan sunnuntain tapausta, Onnibus.comin toimitusjohtaja Lauri Helke?
 – Avustamme poliisia heidän pyyntöjensä mukaan.
 Mitä sanotte nyt, mitä sunnuntaina tuolla matkalla on tapahtunut?
 – Tapaus on paljastanut ongelmia useammassa kohdassa, mutta tapahtunutta ei voi laittaa kokonaan kuljettajan syyksi. Kyse on myös jäähdytysjärjestelmän vikaantumisesta ja viestintäongelmasta sekä puutteellisesta sisäisestä ohjeistuksesta.
 Oliko kuljettaja saanut käskyn pysähtyä, kun asiakkaat valittivat liian kuumasta ilmasta?
 – Kyllä, asiakaspalvelukeskuksen palveluvirkailijalta.
 Oliko bussista soitettu asiakaspalvelukeskukseen?
 – Asiakkaat olivat ottaneet yheyttä asiakaspalveluun, joka oli ottanut suoraan yhteyttä kuljettajaan, ei työnjohtoon. Kuljettajat odottavat käskyä liikenteen työnjohdolta eli komentokeskuksesta ja kuljettaja ei ollut sitä saanut.
 Eikö kuljettajan olisi pitänyt pysähtyä ja ottaa asiasta itse selvää eli käydä katsomassa, miten kuuma yläkerrassa oli?
 – Kyllä.
 – Kuljettaja tekee aina viime kädessä ratkaisut omatoimisesti. Meidän pitää myös parantaa meidän sisäistä ohjeistustamme siitä, että kuljettajan pitää itse käydä tutkimassa olosuhteita ja omatoimisesti tehdä tällaisia ratkaisuja käskyistä riippumatta.
 Bussin ei olisi pitänyt olla liikenteessä ollenkaan?
 – Ei.
 Kuinka paljon tällaisia tapauksia teidän busseissane sattuu? Eikö voi olla vaarallista istua bussissa monta tuntia lapsille ja vanhuksille tai sellaisille, joilla on vaikkapa joku sairaus?
 – Meillä on 70 autoa ja ne ajavat tuhat kilometriä päivässä eli meillä on 200 lähtöä päivässä. Autoja, joissa ei jäähdytysjärjestelmä toimi, on murto-osa. Mutta tietenkin tapauksia on. Sisäistä ohjeistusta parantamalla pyritään siihen, että tällaisilta tapahtumilta vältytään.
 Onko sisäisen ohjeistuksen parantaminen sitä, että kuljettajalle annetaan entistä tiukemmin velvollisuus tutkia, että autot ovat ajokunnossa?
 – Kyllä.
 Lähtiessä ja ajon aikana?
 – Kyllä.
 Poliisi siis tutkii, ajoiko yrityksenne ajokelvottomalla autolla. Teillä on 70 autoa, joissa ilmastointilaitteet toimivat tietokoneohjatusti. Pitäisikö teidän nyt käydä laajasti autojen järjestelmät läpi ja katsoa, että onko tuo hyvä ratkaisu, jota te käytätte tällä hetkellä?
 – Kyllä.
 Ylen tiedossa on myös tapauksia talvelta ja keväältä. Silloin ilmastointilaitteista on tullut niin kuumaa ilmaa Helsinki-Jyväskylä -reitillä, että siellä on ollut läkähdyttävää kuin saunassa. Vasta asiakkaiden vaatimuksesta Lahdessa eli kahden tunnin matkustuksen jälkeen matkustajat saivat vaihtaa toiseen bussiin. Mikä oli ongelma tuolloin?
 – Bussiin on voitu asettaa tavoitelämpötilaksi vaikka 25 astetta, niin silloin järjestelmä puhaltaa katon rajasta lämpimämpää ilmaa ja kun se sekoittuu matkustamon ilmaan, niin se johtaa tavoitelämpötilaan.
 – Tavoitelämpötila on todennäköisesti asetettu liian korkeaksi. Jos järjestelmässä on ollut termostaattivika eikä siellä ole saavutettu tavoitelämpötilaa, niin kuumaa ilmaa on puhallettu liian pitkään.
 – Viime sunnuntaina oli kyseessä jäähdytysjärjestelmän rikkoontuminen.
 Eikö kuljettajalla pitäisi olla lämpomittari tai eikö hänen pitäisi jotenkin muuten selvittää, miten kuuma bussin yläosassa on?
 – Kyllä, vastaa Onnibus.comin toimitusjohtaja Lauri Helke.
 Lapset, vanhukset ja sydänsairaat vaarassa tulikuumassa bussissa
 Työskentelyolosuhteiden lämpötiloista määrää työturvallisuuslaki ja raja-arvoista voi päätellä jotakin siitä, mikä on turvallista terveyden kannalta.
 – Jos lämpötila nousee yli 28 asteen, niin työntekijällä pitää olla kerran tunnissa kymmenen minuutin tauko ja jos lämpötila nousee yli 33 asteen, silloin tauon pitää olla 15 minuuttia pitkä, kertoo erikoistutkija  Sirkka Rissanen  työterveyslaitoksesta.
 Vaikka työterveyslain asettamia raja-arvoja ei voi tietenkään sellaisenaan soveltaa bussin matkustajiin, ne kertovat Rissasen mukaan siitä, että terveydellisiä ongelmia saattaa alkaa tulla, jos ihminen joutuu olemaan noin kuumissa tai vielä kuumemmissa olosuhteissa.
 – Eihän kukaan pysty olemaan saunassakaan vaatteet päällä varmaan puolta tuntia pidempään. Se on tietenkin yksilöllistä, mutta varisinkin jos kyseessä on lapsia, vahuksia tai sydänsairaita, niin sehän alkaa olla vaarallista. Kyllä tuollaisissa lämpötiloissa sydän kuormittuu lämpötilan vaikutuksesta. Vaarana on myös kuivuminen, jos ei saa vettä tarpeeksi.
 Rissasen mukaan asiakasturvallisuus on bussiyhtiön vastuulla. Jos joku olisi saanut bussimatkalla kuumuuden aiheuttaman sydänkohtauksen, olisiko bussiyhtiö joutunut vastuuseen?
 – Jos jollekin olisi käynyt jotain, kyllä vastuu on bussiyhtiöllä huolehtia, ettei matkustajien henki tai terveys ole uhattuna, sanoo Rissanen.
 Asumisterveysasetus  määrää kuinka kuuma tai kylmä asunnoissa tai muissa tiloissa saa olla, kuten kouluissa tai päiväkodeissa tai työpaikoilla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan asetus ei koske kuitenkaan julkisia liikennevälineitä.
 – Kenenkään ei ole pakko olla bussissa, vaan siellä oleminen on vapaaehtoista. Töissä, koulussa tai päiväkodissa on pakko jokaisen käydä. Kiinteistön omistaja on vastuussa siitä, että se on terveellinen ja turvallinen, sanoo THL:n tutkimusprofessori  Anne Hyvärinen .

Poliisi tutkii, ajoiko Onnibus liikenteeseen kelpaamattomalla autolla – ilmastointilaitteet ovat reistailleet aiemminkin