Summary: Suomen suurimman vammaisasumisen järjestäjän pitkään jatkuneet ongelmat paisuivat niin suuriksi, että nyt niitä ratkotaan viranomaisvoimin. Kerro kokemuksesi ja osallistu keskusteluun kello 8 alkaen.

Lääkkeitä on jätetty antamatta, eikä omaisille kerrota asukkaan terveydentilan huononemisesta. Suihkuun ei pääse tarpeeksi usein. Vessaan pääsyä voi joutua odottamaan useita tunteja.
 Esimerkiksi näistä vammaisten palveluasumisen epäkohdista on otettu yhteyttä aluehallintovirastoihin, eduskunnan oikeusasiamieheen ja Valviraan. Kantelujen kohteena on Suomen suurin vammaispalveluasumista tarjoava yritys.
 Tänä syksynä Validia-asuminen on joutunut Valviran ja aluehallintovirastojen tehovalvonnan kohteeksi. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Valvira ottaa tehovalvontaan pääosin vammaispalveluita tarjoavan yrityksen. Syy valvontaoperaatioon on kanteluiden ja epäkohtailmoitusten suuri määrä ja siitä seurannut epäily asiakasturvallisuuden vaarantumisesta.
 Räikeät ongelmat eivät sijoitu tietylle alueelle, vaan niitä on havaittu ympäri Suomen.
 Tässä jutussa ääneen pääsevät Validian entiset ja nykyiset asukkaat, henkilökunta ja omaiset. Heidän viestinsä on selvä. Asukkaat joutuvat odottamaan apua yksiköissä pitkään, hoitajilla on jatkuvasti kiire ja hoidossa tapahtuu laiminlyöntejä.
 Ylen tietojen mukaan Valvira on neljän viime vuoden aikana antanut Validia-asumiselle huomautuksia tai ohjausta liittyen esimerkiksi pitkiin odotusaikoihin, siivouksen laatuun ja omavalvontasuunnitelman puutteellisuuteen.
 Avun odottaminen on suuri osa Validian asukkaiden elämää. Niko Mannonen / Yle
 Yle sai haltuunsa myös omaisten ja Validian johdon välillä käytyjä sähköpostikeskusteluja, joista selviää, että epäkohdat ovat olleet Validian johdon tiedossa jo vuosia.
 Kysyimme johdolta: miten tähän pisteeseen on päädytty, eikä ongelmiin ole tartuttu?
 Henkilökunnan kiire saneli aikataulun
 Ongelmat kiteytyvät kaikkien haastateltavien mukaan kiireeseen ja henkilökunnan puutteeseen.
 Validian tilanne on noussut tapetille rytinällä. Ongelmista ja niistä seuranneesta tehovalvonnasta ovat marras-joulukuun aikana uutisoineet esimerkiksi  Helsingin Sanomat ,  Suomen Kuvalehti  (vain tilaajille) ja  MTV .
 Validian toimitusjohtaja on aiemmin sanonut,  ettei työntekijämitoitus ole aiheuttanut  hänen näkemyksensä mukaan vaaratilanteita.
 Asukkaiden kokemus on toinen.
 Kerran hoitajan kiire oli koitua  Tuomas Honkosen , 40, kohtaloksi.
 Tuomas ja hänen vaimonsa  Pauliina Honkonen , 29, ovat Validian entisiä asukkaita, eikä kumpaakaan saisi enää takaisin kyseisiin yksiköihin.
 Pariskunta muutti Jyväskylästä Oulaisiin vuosi sitten syksyllä.
 Tuomaksella on synnynnäinen nivelten jäykistymä eli AMC, Pauliinalla CP-vamma. Molemmat ovat pyörätuolissa ja tarvitsevat siksi paljon apua päivittäisissä toimissaan.
 Lainsäädäntö Vammaispalvelulain  mukaan kunnan on järjestettävä vaikeavammaiselle henkilölle palveluasuminen, jos henkilö vammansa tai sairautensa johdosta välttämättä tarvitsee palvelua suoriutuakseen tavanomaisista elämän toiminnoista. Vammaispalveluasetuksen  mukaan palveluasumiseen kuuluvat asunto sekä asumiseen liittyvät palvelut, jotka ovat välttämättömiä asukkaan jokapäiväiselle suoriutumiselle. Niihin kuuluvat avustus esimerkiksi liikkumisessa, pukeutumisessa ja henkilökohtaisessa hygieniassa sekä terveyden, kuntoutuksen ja viihtyvyyden edistäminen.
 Aiemmin he asuivat Validia-asumisyksiköissä Jyväskylässä, Tuomas kuusi vuotta ja Pauliina neljä kuukautta. Avustajien kiire määritti heidän päivittäistä elämäänsä.
 – Oma päivä piti aikatauluttaa sen mukaan, milloin arveli hoitajilla olevan aikaa. Monta kertaa joku sanoi olevansa sijaisen sijaisen sijainen, Pauliina kertoo.
 Sijaisia oli Pauliinan kokemuksen mukaan paljon siksi, että työ oli niin kiireistä ja rankkaa, että vakituiset työntekijät väsyivät ja joutuivat sairaslomalle.
 Pauliina Honkosen mukaan esimerkiksi ulos ei välttämättä päässyt, ellei siitä ollut sovittu etukäteen. Niko Mannonen / Yle
 Tuomas pääsi asumisyksikössään kerran viikossa saunaan. Rentouttavaksi tarkoitettua hetkeä varjosti usein hoitajien kiire. Kerran saunottaja sai puhelun toiselta apua tarvitsevalta asukkaalta.
 Tuomaksen mukaan hoitaja kysyi, pärjäisikö tämä saunassa hetken, jos hän kävisi nopeasti katsomassa, millaista apua toinen asukas kaipaa. Tuomas sanoi pärjäävänsä, jos hoitaja ei viivy kauan. Aikaa kuitenkin kului, eikä hoitajaa kuulunut takaisin. Tuomas alkoi tuskastua.
 – Lopulta minulla oli niin kuuma, että ajattelin, että kuolen tänne saunaan.
 Tuomas sai omin voimin laskettua paineilmalla toimivan lauteen ala-asentoon ja ryhtyi pudottautumaan lauteelta lattialle.
 – Yritin monta kertaa. Viimeisellä kerralla totesin, että kävi miten kävi, minun on tultava täältä alas.
 Tuomas kertoo päässeensä jalat edellä lattialle ja raahautuneensa käsivoimin suihkuun.
 Läheltä piti -tilanne on jäänyt elävästi miehen mieleen.
 Toimitusjohtaja: “Hoitajilla oikeus kiireen kokemukseen”
 Miksi henkilökuntaa on niin vähän, että kiire näkyy ja tuntuu asukkaille saakka luoden turvattomuutta? Validia-asumisen toimitusjohtaja  Päivi Harmaakorven  mukaan ongelmia on henkilöstön sitoutumisessa ja siinä, ettei sairauspoissaoloja saada paikattua.
 Kaksi Validialla työskennellyttä lähihoitajaa  totesi MTV:lle nimettömänä , että hoitajapula on itse aiheutettua ja johtuu huonoista työolosuhteista. Hoitajien mukaan hoitohenkilökunnan määrää on vähennetty tietoisesti jo vuosia.
 Harmaakorpi sanoo Ylelle, että jokaisella työntekijällä on oikeus omaan mielipiteeseensä. Hänen mielestään kiire – tai kiireen kokemus, kuten hän itse asian ilmaisee – syntyy erityisesti niissä tilanteissa, joissa äkillisiä sairauspoissaoloja ei ole saatu yrityksistä huolimatta sijaisvoimin paikattua.
 – Kun hetkittäin on työntekijävajetta, tuntu kiireestä on varmaan todella kuormittava. Ymmärrän sen hyvin, ja siihen kokemukseen heillä on varmasti oikeus, Harmaakorpi sanoo.
 Vammaispalveluiden valvonta Vammaisten palveluasumisen valvonta on ensisijaisesti kuntien sekä aluehallintovirastojen tehtävä. Vammaisten asumispalvelut ovat osa kuntien sosiaalihuoltoa, ja sitä koskevat kantelut käsitellään ensisijaisesti aluehallintovirastoissa. Valvira ottaa asian käsittelyyn, jos siinä on kysymys periaatteellisesti merkittävästä ja laajasta asiasta. Valviralla on tällä hetkellä vireillä kahdeksan Validia-asumista koskevaa asiaa.
 Yle sai haltuunsa muistion tarkastuskäynnistä, jonka Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto teki viime elokuussa Jyväskylässä sijaitsevaan asumisyksikköön.
 28.8.2019 tehdyssä yllätystarkastuksessa katsottiin läpi kuluneen kesän toteutuneet työvuorot. Kesän aikana työntekijävajetta oli ollut runsaasti.
 Kahden kuukauden tarkastelujaksolla yhden työntekijän vaje on ollut yhteensä 25 päivänä joko ilta- tai aamuvuorossa ja kahden työntekijän vaje kuutena päivänä.
 Liian vähällä henkilökunnalla oli siis menty puolet kesästä. Tämän lisäksi tuplavuoroja oli tehty muistion mukaan “jonkin verran”.
 Länsi- ja Sisä-Suomen aluehallintovirasto huomautti yksikköä myös siitä, että hoitajien aikaa kuluu keittiötöihin. Niko Mannonen / Yle
 Tämänkaltaiset tilanteet pyritään Harmaakorven mukaan jatkossa kaikin keinoin ehkäisemään. Johdon työntekijöiltä saamassa palautteessa korostuvat työn henkinen ja fyysinen kuormittavuus.
 – On olennaista, että saisimme pysyvästi työvoiman saatavuuden hallintaan, ja että sairaspoissaolot pystyttäisiin vuokratyövoiman tai keikkatöiden avulla hyvin paikkaamaan. Silloin työ olisi tasaisemmin kuormittavaa, ja siinä tulisi hallinnan tunne.
 Viime keväänä Valvira antoi Turun Validia-talolle muistutuksen siitä, että yksikössä on ollut runsaasti pitkällä aikavälillä asiakkaan palveluun liittyviä odotusaikoja.
 Validia laskee hoitajamitoitukseen myös vapaalla olevat
 Harmaakorpi vahvistaa tiedon, että useissa Validian yksiköissä yövuorossa on normaalistikin vain yksi työntekijä. Useat Ylen haastattelemat tahot ovat kertoneet yksiköissä olevan öisinkin kiire.
 Yöhoitajan täytyy kääntää osaa asukkaista parin tunnin välein yksin, ja osa käännettävistä saattaa painaa yli 100 kiloa. Lisäksi yön aikana tarvitaan usein wc-apua, ja yllättäviä tilanteita voi tulla vastaan.
 Silloin ei ole kysymys äkillisen poissaolon aiheuttamasta työntekijävajeesta.
 Harmaakorpi sanoo, että on ikävää, että hoitajilla on silloin “kiireen kokemus”.
 – Yksikössä on tietty mitoitus. Jos yövuoroon lisätään hoitajia, sama määrä hoitajia pitäisi ottaa aamu- tai iltavuorosta pois. Pyrimme tässä taloudellisessa tilanteessa mahdollisimman tarkasti siihen, ettei kunnan ja viranomaisen kanssa määritelty minimimitoitus ylity eikä alitu.
 Hoitajamitoituksen laskeminen Yksiköissä hoitajamitoitus lasketaan Harmaakorven mukaan kokonaisuutena, ei suinkaan niin, että yksikössä on kaiken aikaa esimerkiksi 0,6 hoitajaa per asiakas. Siksi 0,6 hoitajan minimimitoitus voi toteutua yksikössä vaikkapa näin: Aamuvuorossa on 0,23 hoitajaa per asukas Iltavuorossa on 0,15 hoitajaa per asukas Yövuorossa on 0,05 hoitajaa per asukas Vapaapäivää viettää 0,17 hoitajaa per asukas Päivän aikana eri vuoroissa olevien ja vapaalla olevien hoitajien määrästä suhteessa asukkaiden määrään tulee näin yhteensä 0,6.
 Valviran ylitarkastaja  Sari Vuorilampi  sanoo, ettei Valvira käytä samaa laskentakaavaa kuin Validia.
 – Esimerkiksi 20 henkilön asumisyksikössä 0,5 henkilöstömitoitus tarkoittaa sitä, että siellä täytyy olla käytettävissä kymmentä hoitajaa vastaava työpanos välittömään hoitotyöhön.
 Vuorilampi ei kuitenkaan anna suoraa vastausta siihen, onko Validian laskentatapa Valviran linjan vastainen. Kysymme sosiaali- ja terveysministeriön kantaa mitoituksen laskemiseen.
 – Vammaispalveluasumisen hoitajamitoituksesta ei ole määritelty laskentatapaa laissa tai laatusuosituksissa. Sen takia eri toimijat voivat laskea sen eri tavalla, sanoo neuvotteleva virkamies  Anne-Mari Raassina  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Raassina muistelee, että vammaispalveluihin viimeisin laatusuositus on laadittu 2000-luvun alussa.
 – Se on kuitenkin niin vanha, ettei se varmasti ole päivittäisessä käytössä, eikä siinä linjattu mitään hoitajamitoitukseen liittyen.
 Hoitajamitoituksen valvonta perustuu Raassinan mukaan Valviran harkintaan siitä, onko hoitajia tarpeeksi suhteessa asiakkaiden palveluntarpeeseen.
 Valviran Sari Vuorilammen mukaan valvonnassa kiinnitetään huomiota hoitohenkilökunnan tasaiseen jakautumiseen eri vuoroihin.
 – Palveluntuottajan vastuulla on ryhtyä omavalvonnallisiin toimenpiteisiin, jos hoitajamitoitus ei ole riittävä asiakkaiden palveluntarpeeseen nähden ja tarvittaessa olla yhteydessä kuntaan, Vuorilampi sanoo.
 Terveydentilan muutoksista ei kerrottu
 Asukkaiden ja omaisten näkökulmasta yhteydenotto olisi tullut tehdä jo aikapäiviä sitten.
 Jyväskyläläisen  Päivi Varakkaan  aikuinen tytär on asunut kahdeksan vuotta yhdessä Jyväskylän Validia-taloista. Hänellä on harvinainen epilepsia ja hän on pyörätuolissa.
 Tytär tarvitsee apua esimerkiksi vessassa käymiseen, peseytymiseen, ruoanlaittoon ja syömiseen. Hänellä on säännöllinen lääkitys, ja hänen palvelusuunnitelmaansa on kirjattu terveydentilan seuranta.
 Osa-aikatyössä oleva Päivi Varakas sanoo, ettei ehtisi pitää tyttärensä puolia, jos kävisi kokopäivätöissä. Niko Mannonen / Yle
 Ongelmia ja vaaratilanteita on tullut Varakkaan mukaan eteen jatkuvasti. Pitkään jatkuneesta kamppailusta ovat muistona valtavat mappipinot, joihin on koottu  palvelusuunnitelmia  (THL), palvelusitoumuksia, tukuittain tulostettuja sähköposteja, kanteluita aluehallintovirastoon ja eduskunta-asiamiehelle. Papereita silmäillessa vastaan tulee tekstinpätkiä, kuten:
 “Dokumenttini on siitä lähtien, kun tyttäreni meni asumisvalmennusjaksolle Validiaan keväällä 2011. Toimintaa olen seurannut kauhulla. Ohessa tapahtumat järjestyksessä.”
 “Ruoan ja nesteen saamista eikä terveydentilaa seurattu.”
 “Tyttäreni soitti minulle aamulla 9.28 ja oli aivan väsynyt. Halusi nukkumaan ja oli pyytänyt siirtymiseen apua. Kukaan ei ollut tullut.“
 Monet esimerkit ovat aivan viime kuukausilta.
 Syyskuussa tyttärensä luona kyläillessään Varakas huomasi tämän voivan aiempaa huonommin. Tytär oli väsynyt ja pahantuulinen.
 – Hän oli kuin sumussa, eikä lainkaan oma itsensä. Henkilökunta kertoi, ettei tyttäreni ole nukkunut moneen yöhön, ja häneltä oli jäänyt useita lääkkeitä saamatta, Varakas kertoo.
 Vaikka tyttären voinnissa oli tapahtunut selkeitä muutoksia, häntä ei ollut toimitettu lääkärin vastaanotolle. Muutoksista hänen terveydentilassaan ei myöskään ollut ilmoitettu Varakkaalle, vaikka niin oli sovittu.
 Päivi Varakas muistuttaa, ettei kaikilla ole omaisia huolehtimassa hoidon laadusta. Niko Mannonen / Yle
 Varakas laittoi asiasta palautetta yksikön johdolle, jonka seurauksena selvisi, että ongelmat lääkkeiden ottamisessa olivat päivittäisiä. Päällikkö toivoi tilanteeseen toimintaohjeita.
 Jyväskylän Validia-talon päällikkö ei kommentoi yksittäistä tapausta, vaan siirtää vastausvastuun Harmaakorvelle.
 Harmaakorven mukaan hoitaviin tahoihin ollaan yhteydessä aina tarvittaessa, jos asiakkaan tai hänen omaisensa kanssa näin on sovittu toimittavan.
 Kahdeksan vuoden aikana tyttären asumiseen liittyvät paperipinot ovat kasvaneet Varakkaan kotona korkeiksi.  Niko Mannonen / Yle
 Kuluneen syksyn aikana Varakkaan tytär on joutunut myös siirtymään itse yöllä vessaan, koska ei ole saanut apua ajoissa soittamalla. Tyttären hitaan puheen vuoksi yhteiseksi toimintatavaksi oli sovittu, että hoitaja esittää puhelimessa selkeän kysymyksen.
 Asiaa selvitettiin myöhemmin sähköpostilla. Yksikön päällikkö vetosi siihen, ettei yövuorossa olevalla hoitajalla ole aikaa käydä puhelimessa pitkiä keskusteluja:
 “Kuten olen jo aiemmin todennut, yökkö ei välttämättä ryhdy pitkiin keskusteluihin ja kyselyihin yöllä ollessaan toisen asukkaan luona. Oletan että työntekijä on todennut lyhyesti tulevansa heti kun pääsee, hän ei olisi edellä mainittuja odotusaikoja nopeammin ehtinyt paikalle vaikka olisi tiennyt kysymyksessä olevan WC-käynnin. On valitettavaa jos tytär ei ole malttanut odottaa apua paikalle, tällöin hän on itse ottanut myös riskin siirtyessään itsenäisesti vessaan.”
 Yksikön päällikkö tai toimitusjohtaja Päivi Harmaakorpi eivät kommentoineet tilannetta.
 Varakas on ajanut tyttärensä oikeuksia, mutta samalla myös muiden asukkaiden asioita jo vuosia.
 – Olen huolissani myös avustajien jaksamisesta sekä yleisestä tilanteesta. Suurin osa avustajista on todella mukavia, mutta he eivät voi puuttua vallitsevaan tilanteeseen mitenkään, Varakas sanoo.
 Päivi Varakas on kannustanut myös muita Validian asukkaita ja heidän omaisiaan ilmoittamaan epäkohdista. Niko Mannonen / Yle
 Yle sai haltuunsa palveluasumisen vertaisarviointeja tekevän Aspan palautteen yhdestä Jyväskylässä sijaitsevasta Validian asumisyksiköstä. Viime vuonna kirjatussa palautteessa todetaan, että suurin osa asukkaista koki, että apua joutuu odottamaan melko usein tai jatkuvasti jopa useita tunteja. Odottaminen korostui etenkin aamuisin.
 Suurin osa asukkaista myös koki, ettei työntekijöillä ole tarpeeksi aikaa esimerkiksi asukkaiden kanssa puhumiseen.
 Yhtiöittäminen oli käännekohta huonompaan
 Palvelutalo on jokaiselle sen asukkaalle muutakin kuin asunto. Se on koti – ja siksi pois muuttaminen ei ole aina yksinkertainen ratkaisu.
 Sirpa Kemppinen , 56, ehti asua Validian yksikössä Lahdessa lähes 30 vuotta, ennen kuin muutti pois vuonna 2012. Kemppisellä on synnynnäinen nivelten jäykistymä eli AMC, jonka vuoksi hän tarvitsee apua esimerkiksi pukeutumisessa, peseytymisessä, kauppa-asioissa ja ruoanlaitossa.
 Kolmen vuosikymmenen aikana Kemppinen kertoo nähneensä asumisyksikön toiminnassa muutoksen, joka alkoi Invalidiliiton yhtiöittäessä asumispalvelunsa vuonna 2006.
 Henkilöstöä vähennettiin  (MTV), ja aiemmin yksikössä vallinnut yhteisöllisyyden tunne katosi Kemppisen mukaan asukkaiden ja henkilökunnan väliltä.
 – Sijaisten määrä lisääntyi selvästi. Jossain vaiheessa asunnossani oli joka aamu uusi ihminen, jolle jouduin neuvomaan samat asiat. Apua ei saanut tarpeeksi ja sitä piti odottaa pitkään. Myös siivouksen laatu huononi, kun se alettiin ostaa talon ulkopuolelta.
 Kemppinen kertoo olleensa useita kertoja yhteydessä asianajajaan, kunnan sosiaalityöntekijöihin, sosiaaliasiamieheen ja Invalidiliittoon.
 Validia-asumisessa ilmenneitä ongelmia ja epäkohtia on myös uutisoitu vuosien varrella esimerkiksi  Jyväskylässä  (Keskisuomalainen),  Turussa  (Turun Sanomat),  Rovaniemellä  (Lapin Kansa) ja  Kokkolassa  (Ilta-Sanomat).
 Vuonna 2014 MTV3:n Validiaa käsittelevässä  45 minuuttia  -ohjelmassa Invalidiliiton silloinen toimitusjohtaja  Marja Pihnala  totesi, että kiristyvä talous pakottaa kiristämään myös palveluja.
 Kysyimme Päivi Harmaakorvelta, onko tilanne edelleen sama; vieläkö palveluita täytyy kiristää.
 – Viimeaikaisten kilpailutusten myötä tilanne on muuttunut vielä selkeästi haasteellisemmaksi verrattuna vuoteen 2014. Silloin ei voitu kuvitellakaan, kuinka paljon sen hetkisestä tilanteesta voikaan vielä kiristää.
 “Ongelma ratkeasi, jos hoitajia palkattaisiin tarpeeksi”
 Harmaakorven mukaan hoitajamitoitusta joudutaan edelleen pohtimaan yksikön arjessa.
 Jos maksaja, eli kunta, toteaa yksikön asiakaskunnan tarvitsevan enemmän apua kuin mitoitus määrittää, hoitajien määrä nostetaan Harmaakorven mukaan asiakastarpeen tasolle.
 Hän ei halua niellä väitettä siitä, että hoitajapula olisi yksin Validian itsensä aiheuttama ongelma.
 – Uskon, että toisetkin suuret toimijat joutuvat haastamaan itseään siinä, miten saada riittävä määrä osaavaa ja asenteeltaan oikeanlaista henkilökuntaa.
 Jyväskylässä Validialla työskennelleen hoitajan mielestä ongelmaan olisi helppo ratkaisu.
 – Jos henkilökuntaa olisi sen verran, että työn pystyy tekemään hyvin, osaavaa ja motivoitunutta henkilökuntaa kyllä riittäisi, hän toteaa.
 Hoitaja esiintyy jutussa nimettömänä, koska pelkää työnsä puolesta.
 Jo kymmenen vuotta sitten hänen työskennellessään Validialla hoitovirheitä sattui usein, eikä aikaa ollut mihinkään muuhun kuin pakolliseen.
 Harmaakorpi toteaa, että jos henkilökuntaa lisättäisiin systemaattisesti jokaisessa Validian yksikössä, Validia menettäisi kilpailukykynsä markkinoilla täysin.
 Eikö se käytännössä tarkoita sitä, että jos vammaiset saisivat tarvitsemansa määrän palvelua, se tulisi liian kalliiksi?
 – Niin, se oikeastaan lähtee siitä, onko asiakkaallamme ja kunnalla sama käsitys hoivan tarpeesta. Minusta tämä on laajempi yhteiskunnallinen keskustelu siitä, mihin resursseja voidaan ohjata, Harmaakorpi sanoo.
 Vammaisten palveluasumisen järjestäminen on kuntien tehtävä. Sen voi järjestää henkilökohtaisen avun turvin vaikka tavalliseen kerrostaloasuntoon. Niko Mannonen / Yle
 Ylen haastattelemalla hoitajalla on myös itsellään vammainen lapsi. Hän kertoo Validialta lähtiessään päättäneensä, ettei koskaan laita lastaan asumaan Validian yksikköön.
 Ellei hoitajia olla valmiita palkkaamaan lisää, myöskään Päivi Varakas ei usko, että tilanne Validialla paranee.
 – Suurin ongelma on aina ollut se, ettei apua saa tarpeeksi. Jos sinne ei olla valmiita lisäämään henkilökuntaa, en näe mitään mahdollisuutta, että ongelmat ratkeaisivat.
 Osallistu keskusteluun ja kerro kokemuksesi vammaispalveluihin liittyen kello 8 - 12.

Vaikeasti vammainen tytär jäi ilman lääkkeitä, nuori mies unohtui kuumaan saunaan – asukkaiden kokemukset paljastavat, miksi Validia joutui tehovalvontaan


Summary: Puuskaiseen tuuleen kannattaa varautua jo aamupäivän aikana.

Talvimyräkkä on yön aikana saapunut lounaasta Suomeen. Voimakas matalapaine tuulineen kulkee päivän aikana maan etelä- ja keskiosan yli itään.
 Tuulet voimistuvat maa-alueella myrskyisäksi alkuillasta, mutta puuskaiseen tuuleen voi varautua jo aamupäivän aikana, kertoo Ylen meteorologi  Anniina Valtonen . Pihakalusteita ei tarvitse viedä suojaan kuitenkaan kuin vasta illemmalla. Voimakkaat tuulet voivat aiheuttaa myös sähkökatkoja illan aikana.
 Ajokeli voi muuttua erittäin huonoksi ja paikoin liukkaaksi, kun vesi- ja lumisateet liikkuvat maan etelä- ja keskiosan yli.
 Lappeenrannan ja Hämeenlinnan pohjoispuolelle sekä Kuopion eteläpuolelle on tulossa paikoitellen jopa 20 senttiä lunta. Lumisateet voivat olla hyvin sakeita. Sen sijaan etelässä sateet tulevat pääasiassa vetenä tai räntänä.
 Pohjois-Pohjanmaa ja Lappi säästyvät myräkältä. Siellä voi olla pilvistä ja sadella vähän lunta.
 Pohjoisessa pakkanen hieman kiristyy, kun taas etelään on luvassa lauhaa ilmaa.
 Säävaroitukset keskiviikolle 18. joulukuuta.  Yle
 Eteläisille ja lounaisille merialueille ennustetaan myrskytuulia iltapäivästä eteenpäin. Tuulet voivat puhaltaa puuskissa jopa 24 metriä sekunnissa.
 Aallonkorkeus on 4–5 metrissä, ja yksittäiset aallot voivat nousta korkeammallekin.
 – Jos risteilylle meinaa lähteä, voi olla, että Suomenlahdella keinuu, Valtonen sanoo.
 Eckerö Line  on perunut keskiviikolta kaksi risteilyä  kovan tuulen ja korkean aallonkorkeuden takia. M/S Finlandian lähtö Helsingistä Tallinnaan kello 15.15 sekä lähtö Tallinnasta Helsinkiin kello 18.30 on peruttu. Muut risteilyt ajetaan tänään normaalisti.
 Lue lisää säästä   Ylen Sää-sivuilta .

Myrskyisät tuulet riepottelevat Suomea tänään iltapäivällä


Australiaan on rantautunut helleaalto, mikä rikkoo maan lämpöennätyksiä. Viimeksi Australian lämpimin päivä mitattiin tammikuussa 2013, kun päivän korkein lämpötila oli keskiarvoltaan 40 astetta kautta maan.
 Ennätyksen on ennustettu rikkoutuvan keskiviikkona. Helteen jatkuessa uusi ennätys saataneen vielä torstaina sekä jälleen perjantaina. Koko mantereen yli ulottuvasta lämpöaallosta on annettu maahan hellevaroituksia.
 Australiassa jo keväästä asti riehuneet ja syksyllä yltyneet maastopalot eivät ota rauhoittuakseen helteessä. Pahiten paloista kärsineessä Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa roihusi keskiviikkona vielä 99 maastopaloa, joista palokunta ei ollut saanut kuurin vielä puolia.
 Rajuissa maastopaloissa on kuollut kuusi ihmistä. Palot ovat tuhonneet yli 700 kotia sekä polttaneet 1,2 miljoona hehtaaria maastoa.
 Maastopalon savu peittää Sydneyn oopperatalon. Joel Carrett / EPA
 Hellevaroitusten lisäksi ihmisiä on varoitettu myös maastopalojen aiheuttamasta savusta, joka voi olla erityisen paksua tiheästi asutuilla alueilla. Paloista kulkeutuva savu on heikentänyt Sydneyn ilmanlaatua jo viikkojen ajan.
 Tutkijoiden mukaan maastopalot ovat pahentuneet ilmastonmuutoksen vuoksi. Palot alkavat entistä aikaisemmin ja jälki on aiempaa pahempaa, koska lämpötilat ovat nousseet ja maasto on pitkään jatkuneen kuivuuden vuoksi hyvin paloherkkää.
 Lue lisää:
 Maastopaloista leviävän savun täyttämän Sydneyn asukkaat saivat tarpeekseen – mielenosoittajat vaativat poliitikkoja toimimaan
 "Megapalo" riehuu Australiassa useiden maastopalojen yhdistyttyä – Palomiehet varoittavat: Emme saa tilannetta hallintaan

Australiaan on luvassa kaikkien aikojen lämpimin päivä – kaikkia maastopaloja ei ole vieläkään saatu kuriin


Summary: Yhdysvaltain edustajainhuone äänestää Trumpin virkarikossyytteiden nostamisesta tänään.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on lähettänyt maan parlamentin edustajainhuoneen puhemiehelle  Nancy Pelosille  kirjeen, jossa hän arvostelee virkarikostutkintaansa. Hän tuomitsee "ristiretken", mikä häntä vastaan on käynnissä.
 Kuusisivuisessa kirjeessä Trump kutsuu virkarikostutkintaa vallankaappaukseksi, joka "horjuttaa amerikkalaista demokratiaa". Trumpin mukaan hän on saanut virkarikostutkinnassaan vähemmän oikeuksia kuin aikoinaan noitavainoissa syytetyillä.
 Trump puhuttelee kirjeessä Pelosia ja sanoo, että historia tulee tuomitsemaan Pelosin ankarasti.
 Demokraattienemmistöinen kongressin alahuone eli edustajainhuone äänestää tänään siitä, käydäänkö Trumpia vastaan virkarikosoikeudenkäynti. Jos edustajainhuone äänestää virkarikossyytteiden nostamisen puolesta, asia siirtyy republikaanienemmistöisen senaatin käsittelyyn.
 Senaatin enemmistö on Trumpia tukevilla republikaaneilla, joten presidentti saanee kaikesta huolimatta jatkaa virassaan.
 Kongressin oikeusvaliokunta  kertoi viime viikolla virkasyytteen sisällön . Trumpia halutaan syyttää vallan väärinkäytöstä sekä kongressin työn estämisestä.
 Trump olisi kolmas Yhdysvaltain presidentti, joka joutuisi virkarikosoikeudenkäyntiin. Aiemmin syytteet on nostettu  Andrew Johnsonille  vuonna 1868 sekä  Bill Clintonille  1998. Molempien syytteet kaatuivat senaatissa.
 Watergate-skandaalissa ryvettynyt Richard Nixon erosi vuonna 1974 ennen kuin syytteitä virkarikoksesta nostettiin.
 Lue lisää:
 Trumpin virkarikossyyte etenee edustajainhuoneen äänestykseen – republikaaneilta vastalauseita
 Trumpin virkarikossyytteen syytekohdat julki: Vallan väärinkäyttö ja kongressin tutkinnan vaikeuttaminen
 Toimittajalta: Trump saa virkasyytteen ja nimensä historiankirjoihin, mutta senaatin republikaanienemmistö pelastaa hänet viraltapanolta

Trump syyttää demokraattien Pelosia  vallankaappauksesta ja "demokratian horjuttamisesta"


Vakuutusyhtiö Pohjantähdessä marraskuun alussa alkaneet yhteistoimintaneuvottelut on saatu päätökseen. Niiden tuloksena yhtiö vähentää henkilöstöään kolmellakymmenellä. Näistä vähennyksistä arviolta noin puolet kohdistuu Kanta-Hämeeseen. Yhtiö muun muassa sulkee Helsingin keskustan konttorinsa, kertoo toimitusjohtaja  Aki Kiiliäinen .
 Osa nykyisistä työtehtävistä lakkaa ja uusia tehtäviä syntyy noin viisikymmentä. Näihin etsitään osaajia ensisijaisesti yhtiön sisältä. Nykyisestä henkilökunnasta saattaa siis kuitenkin joutua lähtemään useampikin kuin kolmekymmentä, jos uusiin tehtäviin halukkaita joudutaan rekrytoimaan talon ulkopuolelta. Uusi organisaatio aloittaa helmikuun alussa.
 Pohjantähden yt-neuvottelut koskivat noin 250 henkilöä henkilö- ja yritysasiakasliiketoimintayksiköissä sekä vakuutus- ja korvauspalveluissa. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Hämeenlinnassa, mutta sillä on lähes 30 toimipistettä eri puolilla Suomea. Yhtiö siis säilyttää pääosin konttorinsa eri alueilla, mutta hoitaa niitä osin vähemmällä väellä kuin aikaisemmin.
 Toimenpiteillä tavoitellaan yhtiön tiedotteen mukaan asiakaskokemuksen korkeaa laatua, asiakaspysyvyyttä sekä maksutulon kasvua ja kulujen hallintaa. Uudelleenorganisointi liittyy prosessien tehostamiseen sekä toiminnan kehittämiseen asiakastarpeita vastaavaksi.

Pohjantähden yt-neuvottelut päätökseen: väki vähenee 30 hengellä


Summary: Yksi ensimmäisistä piparkakkujen leipojista Euroopassa oli saksalainen nunna Hildegard Bingeniläinen.

Keskiajalla mausteet olivat kalliita. Aluksi niitä ei juurikaan käytetty maustamiseen. Ne olivat lääkkeitä.
 Lääkkeenä käytetyistä tuontimausteista monet liittyivät yhteen leivonnaiseen: piparkakkuihin. Muskottipähkinä, inkivääri, kaneli ja neilikka. Ei siis ihme, että piparkakuista tuli keskiajalla varsinaisia terveystuotteita.
 Keskiajalla nimenomaan monissa luostareissa leivottiin ”pippurikakkuja” – nykyisten piparkakkujen edeltäjiä – omaan käyttöön ja myös myytäväksi. Erilaisten pippureiden katsottiin olevan lääkinnällisiltä vaikutuksiltaan erityisen voimallisia. Niitä käytettiin keskiajalla parantamaan masennusta, vahvistamaan sydäntä, tuomaan energiaa, auttamaan keskittymisessä ja antamaan elämäniloa sekä poistamaan sydämestä katkeruutta.
 Turussa leivottiin pipareita keskiajalla
 Suomessa piparkakut tunnettiin jo keskiajalla ainakin Turussa. Turun keskiaikaisista kerroksista löydetty pippuri oli mustapippurin sukulaista pitkääpippuria. Se oli maultaan mustapippuria voimakkaampaa ja sitä todennäköisesti käytettiin lääkkeenä.
 Myös apteekkarit valmistivat ja myivät piparkakkuja. Kaukomaiden mausteet olivat hintavia ja piparkakkuja myytiin ja ostettiinkin yksitellen.
 Ensimmäisten piparkakkuohjeiden on arveltu tulleen Eurooppaan 1000-luvun alkupuolella ristiretkeläisten mukana. Pippurilla maustettu leivonnainen on vanha itämainen herkku.
 Yksi ensimmäisistä piparkakkujen leipojista Euroopassa oli saksalainen nunna ja abbedissa  Hildegard Bingeniläinen  (1098-1179.) Hän oli aikansa yleisnero, joka sävelsi kirkkomusiikkia ja kirjoitti kirjoja lääkinnän lisäksi teologiasta ja luonnontieteistä.
 Jochen Tack / AOP
 Piparkakkujen valmistusohjeet olivat salaisia eikä niitä aina myöskään kirjoitettu muistiin. Resepti saattoi säilyä pelkkänä suullisena tietona.
 Hildegard Bingeniläisen piparkakuista tiedämme enemmän. Ne sisälsivät runsaasti mausteita, erityisesti muskottia, kanelia ja neilikkaa ja ne leivottiin spelttijauhoista. Ohjeeseen hän kirjoitti, että ne vaikuttavat hermoihin rauhoittavasti ja virkistävät älyä.
 Hildegardin "pippurikakkuja" ei luultavimmin vielä muotoiltu porsaan tai tähden muotoisiksi, vaan ne olivat muodoltaan pyöreitä. Alkuperäinen luostarin ohje on luultavasti ollut seuraavaa vaatimattomampi – ainakin mitä tulee voin ja sokerin käyttöön – mutta Hildegardin suosikkimaustetta muskottipähkinää sekin on sisältänyt runsaasti.
 HILDEGARD BINGENILÄISEN PIPARKAKUT
 1,25 kg spelttijauhoja
 500 g kylmää voita
 300 g ruokosokeria
 400 g jauhettuja manteleita
 4-5 keltuaista
 4 kananmunaa
 50 g kanelia
 50 g muskottia
 15 g neilikkaa
 ½ tl suolaa
 vettä tarpeen mukaan
 Jauhot mitataan leivinpöydälle, kylmä voi jaetaan palasina jauhoille. Kaikki muut aineet lisätään ja sekoitetaan veitsellä hakaten, alustetaan nopeasti ja viedään kylmään puoleksi tunniksi.
 Taikinasta muodostetaan tankoja, jotka paloitellaan ja painellaan pikkuleiviksi.
 Paistetaan 180-200 asteessa noin 15 minuuttia.
 Hildegardin piparkakkujen ohje on julkaistu Merja Leppälahden kirjassa Perinnejoulu.   Jari Pussinen/Yle
 Lue ja katso lisää:
 Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 Areena: Hildegardin hermopiparit

Rassaako joulun valmistelu? –  Kokeile abbedissa Hildegardin hermo- ja älypipareita suoraan keskiajalta


Summary: Wham-yhtyeen Last Christmas -hitti on puolestaan ollut inspiraationa romanttiselle komedialle kappaleen 35-vuotisjuhlan kunniaksi.

Mariah Careyn  kappale  All I Want For Christmas Is You  (1994) on noussut muutaman viime vuoden aikana soitetuimmaksi joulukappaleeksi ympäri maailmaa. Biisi on ohittanut suosiossa jopa toisen modernin jouluklassikon eli Wham-yhtyeen  Last Christmas  -kappaleen (1984).
 Joulukappaleilla kestää vuosia, ellei vuosikymmeniä, nousta uusiksi jouluklassikoiksi niiden lyhyen vuosittaisen soittoajan takia.
 Amerikkalaisen Careyn jouluhitille aika on kypsä. Kaksi vuotta sitten se kipusi Yhdysvaltojen singlelistalla sijalle yhdeksän ja vuosi sitten sijalle kolme. Tänä vuonna kappaleen julkaisemisesta tuli kuluneeksi 25 vuotta ja nyt se nousi jenkkilistan ykköseksi ensimmäistä kertaa.
 Laulaja iloitsi ykköspaikan saavuttamista Instagramissa lyhyellä kommentilla, jossa luki  "We did it"  eli " Me teimme sen" .
 Kappaleen juhlavuoden kunniaksi Carey on tehnyt paljon julkaisuja sosiaalisessa mediassa, kuten alla olevan klipin vuoden 1996 esiintymisestä Tokiossa.
 Hitti syntyi iloisista joulumuistoista
 All I Want For Christmas Is You  -kappaleen suosio on tehnyt joulunajasta Mariah Careylle jokavuotisen kultasammon.
 Joulubiisiä kuunnellaan tällä hetkellä suoratoistopalvelu Spotifyssa päivittäin noin neljä miljoonaa kertaa. Kaiken kaikkiaan biisi on kerännyt kuuntelukertoja 600 miljoonaa.
 YouTubessa  kappaleen virallinen musiikkivideo  on katsottu niin ikään yli 600 miljoonaa kertaa.
 Mariah Carey kuvattuna joulupukin kanssa vuonna 1994, jolloin All I Want For Christmas Is You -kappale julkaistiin. AOP
 Carey on järjestänyt vuosittain myös joulushow'n, joka pidettiin alun perin New Yorkin Beacon-teatterissa. Viime vuonna laulaja kiersi show'llaan eri puolilla maailmaa. Tänä vuonna hän järjesti yksittäisen konsertin Madison Square Gardenissa sunnuntaina New Yorkissa.
 Neljännesvuosisata  All I Want For Christmas Is You  -kappaleen julkaisemisen jälkeen Mariah Carey antoi haastattelun  Cosmopolitan-lehdelle . Siinä hän muisteli biisin syntymistä.
 – Istuin alas, koristelin pienen puun ja pistin  Ihmeellinen on elämä  -elokuvan pyörimään päästäkseni tunnelmaan. Sitten aloin näppäillä koskettimilla melodioita. Ajattelin asioita, mitkä saavat minut joulunaikaan iloiseksi ja käänsin ne rakkauslauluksi, Carey kertoo.
 Whamin jouluklassikosta romanttinen komedia
 Suomessa joulun ajan suosituin kappale on ollut jo vuosia Wham-yhtyeen  Last Christmas , jonka julkaisemisesta on kulunut 35 vuotta.
 Suoratoistopalvelu Spotifyssa jouluhitti kerää tällä hetkellä yli kolme miljoonaa kuuntelukertaa päivässä maailmanlaajuisesti. Se jää kuitenkin hieman jälkeen Mariah Careyn hitille suosiossa.
 Wham-yhtye eli Andrew Ridgeley ja George Michael vuonna 1984. Rex / AOP
 Last Christmas  -kappaleen juhlavuoden kunniaksi sen musiikkivideoista on julkaistu YouTubessa  4K-versio . Vanhan videon kuvanlaatu on siis huomattavasti alkuperäistä parempi.
 Tänä vuonna sai ensi-iltansa romanttinen komedia, jonka innoituksena  Last Christmas  -kappale oli.  Emilia Clarken  ja  Henry Goldingin  tähdittämässä elokuvassa kuullaan jouluhitin lisäksi Wham-yhtyeen edesmenneen laulajan  George Michaelin  musiikkia.
 Last Christmas  -elokuvan  traileri YouTubessa .

Mariah Careyn jouluhitti All I Want For Christmas Is You täytti 25 vuotta ja nousi ensimmäistä kertaa jenkkilistan ykköseksi


Summary: Suurpetojen aiheuttamien koira-, mehiläis-, kotieläin- ja irtaimistovahinkojen korvaukset voidaan maksaa heti korvaushakemusten käsittelyn jälkeen.

Vuoden 2020 alusta alkaen kunnat voivat maksaa suurpetojen aiheuttamat koira-, kotieläin- ja irtaimistovahingot aina täysimääräisesti ja heti korvauspäätöksen jälkeen, kertoo maa- ja metsätalousministeriö.
 Poro- ja maatalousvahingot maksetaan kuitenkin edelleen vahinkovuotta seuraavana vuonna. Ministeriön mukaan viive johtuu siitä, että molemmissa on laskennallisia elementtejä, jotka eivät ole tiedossa hakemusta jätettäessä.
 Aiempaa ripeämpi korvauskäytäntö tuli mahdolliseksi maaliskuussa voimaan tulleen  riistavahinkolain muutoksen  ansiosta. Myös määrärahojen riittävä taso on maa- ja metsätalousministeri  Jari Lepän  (kesk.) mukaan auttanut asiaa.
 Suurpetojen aiheuttamien vahinkojen arvo oli viime vuonna riistavahinkorekisterin tietojen mukaan noin 7,7 miljoonaa euroa, joista suurin osa oli porovahinkoja (noin 7,2 miljoonaa euroa). Tänä vuonna porovahinkojen arvo on noin 5,7 miljoonaa euroa. Ahma aiheuttaa eniten porovahinkoja – enemmän kuin kolme muuta suurpetoa yhteensä.
 Suurpetojen aiheuttamien kotieläinvahinkojen arvo (kotieläinvahinkoihin lasketaan esimerkiksi lammas-, nauta-, mehiläis-, irtaimisto-, koira- ja muut vahingot) oli vuonna 2018 noin 380 000 euroa ja maatalousvahinkojen noin 90 000 euroa.
 Suurin osa kotieläinvahingoista on karhun ja suden aiheuttamia. Karhun aiheuttamista vahingoista valtaosa kohdistuu mehiläisiin ja lampaisiin, susien aiheuttamista puolestaan koiriin ja lampaisiin. Viljelyksille vahinkoja aiheuttaa lähinnä karhu.
 Viime vuonna suden aiheuttamia koiravahinkoja korvattiin noin 85 000 euron arvosta. Tänä vuonna sudet ovat aiheuttaneet koiravahinkoja viime vuotta enemmän, eli noin 140 000 euron arvosta.
 Lue myös:
 Mikä susissa mietityttää? 8 kysymystä ja vastausta susista

Suden surmaamasta koirasta saa korvauksen ensi vuonna aiempaa nopeammin


Summary: Irlannin ulkoministeri kummasteli halua rajata neuvottelumahdollisuuksia jo ennalta.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministeri  Boris Johnson  aikoo esittää lakia, joka estäisi hallitusta pidentämästä brexitin siirtymäjaksoa ensi vuoden loppua kauemmas.
 Johnsonin konservatiivit ottivat murskavoiton taannoisissa parlamenttivaaleissa lupaamalla irrottaa Britannian EU:sta tammikuun loppuun mennessä. Tämän jälkeen on vuorossa vuoden loppuun kestävä siirtymäaika, jonka aikana Britannian ja EU:n on määrä neuvotella uusi kauppasopimus.
 Useat Euroopan johtajat ovat arvelleet, että aikataulu on liian tiukka, eikä kunnollista sopimusta ehditä saada vuodessa valmiiksi. Tämä puolestaan voisi jälleen lisätä epävarmuutta ja kaaosta.
 – Julkilausumassamme olemme tehneet selväksi, ettei siirtymäkautta jatketa. Uusi lakiesityksemme tulee estämään hallitusta suostumasta mihinkään jatkoaikeisiin, sanottiin pääministerin kanslian tiedotteessa.
 Irlannin ulkoministerin  Simon Coveneyn  mukaan Britannia on vaarassa ampua itseään nilkkaan torppaamalla mahdollisuuksia, joista voisi olla sille hyötyä.
 – Eihän kukaan pakota Britanniaa hakemaan jatkoaikaa, mutta tarvittaessa se voisi niin tehdä, Coveney perusteli RTE-yhtiön haastattelussa.
 Centre for European Reform -ajatushautomon edustaja  Sam Lowe  arveli, että edessä on runsaasti poliittista teatteria, ja itse neuvotteluihin päästään vasta noin puolen vuoden kuluttua.
 – Jotta sopimus saataisiin aikaan 11 kuukaudessa, Britannian on tehtävä myönnytyksiä useimmissa vaatimuksissaan EU:lle. Poliittisesti Johnson taas ei voi tehdä myönnytyksiä, ennen kuin on pannut oikein kunnolla vastaan, Lowe sanoi.
 Lue lisää:
 Britannian brexit-tuska ei ole lähelläkään loppuaan, vaan nyt alkaa todellinen vääntö – nämä asiat kiusaavat Boris Johnsonia seuraavaksi
 Britannian vaalit: Konservatiivit suurvoittoon, ero EU:sta toteumassa tammikuun lopussa – Lue 100 ja 300 sanan tiivistelmä

Britannian Johnson aikoo tehdä EU-siirtymäajan jatkamisesta laittoman


Summary: Yt-neuvotteluissa päädyttiin ennakoitua pienempiin irtisanomisiin. Alun perin 15 ihmistä oli vaarassa menettää työnsä.

Keskipohjanmaata ja useita paikallislehtiä julkaisevan KPK Yhtiöitten yt-neuvotteluissa selvittiin ennakoitua pienemmin leikkauksin ja irtisanomisin.
 Yhtiö haki 1,7 miljoonan leikkauksia, mutta päätyi lopulta miljoonaan. Yt-neuvottelut saatiin päätökseen tiistaina.
 Miljoona saatiin kasaan irtisanomisten lisäksi avustajien määrää vähentämällä. Lisäksi yhtiö karsii muun muassa Suomen Tietotoimiston eli STT:n palveluiden käyttöä.
 Työnsä menettää yhdeksän työntekijää, alun perin uhattuna oli 15 työpaikkaa.
 Keskipohjanmaa-lehden pääluottamusmies  Jukka Anias  on huojentunut, että neuvottelut saatiin lopulta päätökseen ja että lopputulema oli alkuperäistä suunnitelmaa parempi työntekijöiden kannalta.
 – Mutta lopputulos ei lohduta tietenkään niitä yhdeksää irtisanottua, kommentoi Anias.
 Valtaosa irtisanotuista on mediamyyjiä ja asiakaspalvelijoita. Toimittajia on joukossa kaksi. Neuvottelujen piirissä oli 200 henkilöä.
 Keskipohjanmaan ilmestymispäiviä ei karsittu
 KPK Yhtiöitten  yt-neuvottelut saivat yllättäen kaksi viikkoa sitten jatkoa,  kun yhtiön hallitus halusi puntaroida tarkkaan säästökohteita. Hallitus halusi selvittää, paljonko kertyisi säästöjä lehden 6-päiväiseksi siirtymisestä ja mitä muita säästökeinoja voisi löytyä.
 Lopulta hallitus päätti, että Keskipohjanmaa-lehti jatkaa sittenkin 7-päiväisenä. Työntekijät jo olettivat lehden muuttuvan kuusipäiväiseksi, mutta yhtiön hallitus halusi pitää paperilehdestä kiinni. Myöskään Kalajokilaakson ilmestymispäiviin ei tullut muutoksia.
 Parin mittavan asiakastutkimuksen perusteella yhtiö päätti pitää ilmestymispäivät ennallaan, vaikka säästöjä ei kerrykään toivotusti.
 – Ihan hyvä tulosparannus tälläkin saadaan ja onneksi työntekijöille seuraukset ovat lievemmät, kertoo KPK Yhtiöitten toimitusjohtaja  Vesa Pihlajamaa .
 7-päiväisenä Pihlajamaa toivoo Keskipohjanmaa-lehden säilyvän vielä pitkään, mutta realiteetit ovat tiedossa.
 – Jos tilaajamäärät jatkavat laskuaan, niin kohta asian tarkastelu voi olla taas edessä. Nyt panostetaan sisältöihin, markkinointiin ja myös kehitetään digipalveluita monipuolisesti. Ehkä niillä voidaan 7-päiväisyys turvata.
 Lue myös:
 KPK Yhtiön yt-neuvottelut saavat yllättäen jatkoa – "Halutaan selvittää, onko lehden 6-päiväiseksi siirtyminen ainoa vaihtoehto"
 KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve 15 henkilötyövuotta

KPK Yhtiöt irtisanoo yhdeksän työntekijää – Keskipohjanmaa-lehti jatkaa 7-päiväisenä


Summary: Yt-neuvottelut koskevat koko Kansallisgallerian henkilökuntaa eli lähes 300 työntekijää. Näin varaudutaan Ateneumin ja Kiasman tuleviin remontteihin.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Yt- eli yhteistoimintaneuvottelut kestävät vuoden 2020 loppuun saakka. Kansallisgallerian pääjohtajan  Risto Ruohosen  mukaan ketään ei ole tarkoitus irtisanoa, mutta lomautukset ovat mahdollisia.
 Henkilökunta sai tiedon asiasta lokakuussa.
 Yt:t koskevat kaikkia Kansallisgallerian työntekijöitä, niin lipunmyyjiä, museovahtimestareita kuin museojohtajiakin.
 Kansallisgalleriassa työskentelee 280 taidemuseoalan asiantuntijaa ja ammattilaista, muun muassa näyttelyiden, taideteosten konservoinnin ja tutkijapalvelun parissa.
 Risto Ruohosen mukaan nyt varaudutaan ennakolta tulevaan.
 – Yhteistoimintaneuvottelut ovat alkaneet, koska meillä on luvassa kohtuullisen laajoja peruskorjauksia nykytaiteen museo Kiasmassa ja Ateneumin taidemuseossa.
 Kiasman ja Ateneumin ovet suljetaan yleisöltä remontin ajaksi.
 – Ne saattavat olla laajuudeltaan niin suuria korjauksia, että museot suljetaan joksikin aikaa. Arvioimme, että Kiasmaa remontoidaaan vuonna 2021 ja Ateneumia vuonna 2022, Ruohonen sanoo.
 Hänen mukaansa peruskorjausten tarkka ajankohta ja kesto varmistuvat ensi vuoden syksynä.
 Kiasmaa on korjattu viimeksi tänä vuonna.
 – Ateneumin edellisestä suuresta peruskorjauksesta on jo 30 vuotta. Ainakin museon talotekniikka vaatii uudistamista.
  "Museoissa vilkaampaa kuin koskaan aikaisemmin"
 Kansallisgallerian vuosibudjetti on noin 30 miljoonaa euroa.
 – Taloustilanteemme on ihan hyvä, mutta kyse on siitä, että jos joudumme sulkemaan museot, niin silloin yleisötulomme eivät ole normaalitasolla. Yleisö- eli lipputulot ovat meille mittava tulolähde, jolla on iso vaikutus toimintaamme, Ruohonen sanoo.
 Kansallisgallerian pääjohtaja Risto Ruohosen mukaan yt:t ovat varautumista tuleviin museoremontteihin. YLE
 Kansallisgalleria on Suomen suurin taidemuseo-organisaatio. Siihen kuuluu Ateneumin taidemuseo, nykytaiteen museo Kiasma, Sinebrychoffin taidemuseo, kokoelmahallintaosasto sekä Talous- ja hallinto-osasto.
 – Viime vuosina Kansallisgallerian museoissa toiminta on ollut vilkkaampaa kuin koskaan aikaisemmin ja yleisömäärät ovat olleet tuntuvasti aikaisempaa suurempia.
 Kansallisgallerian museoissa vierailee vuosittain yli 700 000 kävijää.
 – Nyt on välttämätöntä tehdä korjauksia, jotta pystymme jatkossa palvelemaan sellaisia yleisömääriä kuin viime vuosina on ollut, Kansallisgallerian pääjohtaja Risto Ruohonen toteaa.

Kansallisgalleria on aloittanut yt-neuvottelut
– Ateneumia ja Kiasmaa uhkaa väliaikainen sulkeminen


Summary: Viime vuosien valepoliisirikollisuutta on pyörittänyt muutaman kymmenen suomalaisen romanin ryhmä. Ilmiö jäytää romaniyhteisöä.

– Ihminen on varmaan liian hyväuskoinen.
 – Minua hämmästytti, että ihmiset lankeavat tuollaiseen juttuun. Valitettavasti näin kuitenkin tapahtui.
 Näin sanoo useassa valepoliisirikoksessa mukana ollut suomalainen romanimies Ylelle.
 Miehen oman kertomuksen mukaan hän toimi 2–5 hengen romaniryhmässä niin sanottuna muulina – rahanhakijana.
 Osa huijatuista uhreista luovutti käteistä rahaa, joko ennakkoon sovittuun paikkaan tai jopa kirjekuoressa suoraan hänelle.
 Mitään poliisin tunnusmerkkejä Ylen haastattelemalla miehellä ei ollut.
 – Uhrit ovat varmaan jälkikäteen miettineet, oliko tuo oikea poliisi. Mutta sehän oli jo liian myöhäistä, kun kirjekuori oli jo poissa, romanimies kertoo.
 Valepoliisirikokset ovat kohdistuneet erityisesti vanhuksiin eri puolilla Suomea.
 Kohdehenkilölle uskotellaan puhelimessa poliisin soittavan hänelle ja tarvitsevan uhrin rahat, muun muassa turvaan rikollisjärjestöiltä.
 Puhelut kestivät 10 minuutista puoleen tuntiin.
 Puheluiden soittajat ovat yleensä myös valepoliisiryhmän johtaja. Toni Määttä/Yle.
 – Välillä joutui soittamaan monta kertaa päivässä samalle henkilölle, romanimies kertoo.
 Poliisin mukaan yhdellä huijauksella saatu summa on muutamista satasista kymmeniin tuhansiin euroihin.
 Miten henkilöt valittiin kohteeksi?
 – Ei niitä erityisesti mitenkään valittu, vaan nimien perusteella. Kirjoitat jonkun nimen nettiin ja otat numeropalvelusta numeron ja soitat.
 Romanien osuus on ollut toiminnallisesti ja määrällisesti merkittävä.  Jyrki Aho, poliisitarkastaja, poliisihallitus.
 – Voi olla että joudut soittamaan 50 numeroa, ennen kuin sieltä tulee yksi sauma. Välillä voi tulla jo viidennessä soitossa.
 – Riippuu miten hyvä tuuri sinulla on, romanimies sanoo.
 “Vanhukset ovat niin hyväuskoisia”
 Haastateltava romanimies esiintyy nimettömänä jutussa turvallisuutensa takia.
 Hän on istunut useita vankilatuomioita.
 – Minä olin päässyt juuri linnasta, ja lähdin taasen kadulle. Tapasin kaverini, joka kysyi haluanko tienata rahaa. Sanoin "totta kait".
 Hän katuu nyt tekojaan.
 Romanimiehelle paljastui, kuinka vanhukset ovat hyväuskoisia ja luottavat jyrkästi poliisiin.
 Romanien parissa vanhusten kunnioittaminen on syvällä kulttuurissa.
 – Siksi se on raukkamaista, että rikos kohdistui aina vanhoihin. Vanhoja ihmisiä pitää kunnioittaa, eikä käyttää hyväksi.
 – Nolo juttu, kun sitä on tullut tehtyä, hän sanoo nyt.
 Hänen mukaansa helppo raha kuitenkin kiihottaa ihmistä.
 – Varsinkin jos elää kadulla, tekee rikoksia joka päivä, eikä saa apua mistään. Voit saada puhelinsoitolla paljon rahaa. Moni lankeaa siihen.
 Poliisi: Valitettavasti tämä on romani-ilmiö
 Ilmiö nousi esiin vuonna 2017. Tuon vuoden aikana poliisin tietoon tuli 1 000 tapausta.
 Ilmiö on vuodesta 2017 laantunut mutta jatkunut edelleen satoina tapauksina vuosittain, viime päiviin asti.
 Poliisin mukaan valepoliisirikollisuus oli pienimuotoista ennen vuotta 2017. Syitä sen räjähdymäiseen kasvuun poliisi ei osaa arvioida.
 Tiedän tapauksia, jossa valepoliisitoiminnalla on saatu
200 000 - 300 000 euroa.
  Ylen haastattelema romanimies
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisarion  Jari Kinnusen  mukaan valepoliisitoiminnan kovan ytimen on muodostanut noin 20–40 hengen joukko.
 – Valitettavasti tämä on romani-ilmiö. He ovat pyörittäneet toimintaa. Kysymyksessä on järjestäytyneen rikollisuuden muoto, joka on levinnyt romanien keskuudessa laajalle, Kinnunen sanoo.
 Poliisihallituksen poliisitarkastajan  Jyrki Ahon  mukaan romanien osuus toiminnallisesti ja määrällisesti on ollut merkittävä valepoliisi-ilmiössä kokonaisuudessaan.
 – Itä-Suomen käräjäoikeuden ratkaisusta näkee, että päähenkilöt kaikkineen ovat romaneja, Aho kertoo Ylelle.
 Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario  Markus Kiiskisen  mukaan tilanne on sama Oulussa.
 – Vahvan näkemyksemme mukaan valtakunnallisestikin romanitaustaiset henkilöt edustavat näissä rikoksissa merkittävää osaa.
 Poliisin mukaan toiminnassa on mukana myös valtaväestöön kuuluvia päihderiippuvaisia, syrjäytyneitä henkilöitä.
 Heidän tilejään on käytetty hyväksi rahansiirroissa. Heille myös luvataan jonkinlainen osuus saadusta summasta.
 – Bulvaaneja (välikäsinä toimivia pankkitilin omistajia) ja rahannostajia on kolminumeroinen luku, arvioi rikosylikomisario Jari Kinnunen.
  Rikoshyöty jo lähes kaksi miljoonaa euroa
 Ylen saamien poliisin tietojen mukaan vuonna 2017 rikoshyöty oli miljoona euroa.
 Viime vuonna summa oli puoli miljoonaa ja tänä vuonna 300 000 euroa.
 Osa summista on saatu poliisin ja pankkien yhteistyöllä takaisin.
 Poliisin mukaan uhrin rahat siirretään nopeasti eri tileille. Toni Määttä/Yle.
 Suurin summa on noin 170 000 euroa. Suurimmat huijaukset eivät välttämättä ole poliisin tiedossa.
 Ylen haastattelema romanimies kertoo tapauksesta, jossa yhdellä kertaa olisi saatu jopa 200 - 300 000 euroa valepoliisihuijauksella.
 – Tämä on mahdollista. Kukaan ei halua paljastaa, että on tullut huijatuksi noin isolla summalla, sanoo rikosylikomisario Jari Kinnunen Sisä-Suomen poliisilaitokselta.
 Valepoliisitoiminta nakertaa romaniyhteisöä
 – Suurin osa romaneista ei hyväksy tällaisia tekoja. Näissä ei ole mitään puolusteltavaa, sanoo  Miska Nyman  Suomen Romanifoorumista.
 Nyman on järjestön mielenterveys- ja päihdetyövastaava.
 Suomen Romanifoorumi on suomalaisten romanijärjestöjen kattojärjestö.
 – Suomen Romanifoorumi tunnistaa valepoliisiongelman, sanoo Miska Nyman.  Pasi Peiponen/Yle.
 Nymanin mukaan romanien valepoliisitoiminta on nakertanut varsinkin romanien yhteisöllisyyttä.
 – Meidän täytyy myöntää, että meillä on tällainen ongelma näiden ihmisten kanssa, Nyman sanoo.
 Nyman näkee valepoliisitoiminnassa huolestuttavan muutoksen perinteiseen romanikulttuurin sääntöihin.
 Vanhuksia täytyy kunnioittaa.
 – Romaniyhteisön elämän perustaso on ollut vanhempien kunnioitus. Se on nyt muuttumassa. Nämä teot ja tapahtumat ovat sitä todistamassa, Nyman sanoo.
 Suomen Romanifoorumin mentorointiohjelmassa tuetaan koulutuksen avulla elämänmuutoksen tehneitä romanitaustaisia entisiä rikollisia. Myös valepoliisitoiminnassa olleita romaneita.
 – Jonkun pitää ottaa vastuu. Romaniyhteisö on yhtä vahva kuin meidän heikoin lenkki. Jos kukaan ei ota vastuuta toistemme tekemisistä, tämä yhteisö on silloin kuollut.
 – Silloin romanikulttuuriakaan ei enää ole, Nyman sanoo.
 – Olen lopettanut huumausaineet ja rikokset. Suunta on nyt parempaan elämään, romanimies kertoo. Pasi Peiponen/Yle.
 Ylen haastattelema romanimies on tällä hetkellä koevapaudessa.
 Suomen Romanifoorumin avulla hän on työkokeilussa. Ensi vuonna alkaa ammattikoulutus.
 Mies kertoo väsyneensä vankilakierteeseen.
 – Minä en ole rikastunut, olen vain jäänyt häviölle rikosurani aikana. En vain enää jaksa lusia, narkkailla ja tehdä hulluja juttuja.
 Lisää aiheesta illan A-studiossa tiistaina 17.12. klo 21 TV1:llä ja  Yle Areenassa . Studiossa muun muassa Suomen Romanifoorumin edustaja Miska Nyman ja poliisihallituksen poliisitarkastaja Jyrki Aho.
 Lue myös:
 Marco oppi jo teininä, miten hyväuskoisilta viedään rahat – miksi hän sai tällä kertaa jatkaa ihmisten pettämistä niin pitkään?
 Näin vanhuksia huijataan – poliisi varoittaa: Valepoliisi soittaa, PIN-koodi vakoillaan kassajonossa, ohikulkija pyytää ohjeita sairaalaan

Puhelinsoitot ikäihmisille toivat valepoliiseille lähes 2 miljoonaa euroa – nyt yksi heistä kertoo, miten helppoa se oli


Summary: Kasvusta huolimatta tulijoiden määrä on edelleen vain murto-osa vuoden 2015 suuren pakolaisliikkeen luvuista.

Saksalaisen  Die Welt -lehden  mukaan Turkin kautta EU:n alueelle saapuneiden siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrä nousi viime vuoden noin 50 000 tulijasta yli 70 000:een.
 Vertailujakso ulottuu joulukuun puoleenväliin. Lehden käsiinsä saamassa EU-raportissa esitetään arvioita, joiden mukaan Turkki ei enää noudata v uonna 2016 sovittua pakolaisratkaisua , jolla ihmisten tulo Kreikan Egeanmeren saarille haluttiin pysäyttää.. Kiistelty sopu toimi käytännössä, ja tulijoiden määrä romahti.
 EU:n ja Turkin pakolaissopu EU ja Turkki sopivat 18.3.2016, että kaikki Turkista Kreikan saarille tulevat maahanpyrkijät palautetaan Turkkiin, jos he eivät hae turvapaikkaa tai heidän turvapaikkahakemuksensa hylätään Kreikassa. Samalla sovittiin, että jokaista Euroopasta palautettavaa syyrialaista kohti Turkista siirretään Eurooppaan yksi syyrialainen YK:n säännösten mukaisesti. EU lupasi myös tukea Turkkia kolmella miljardilla eurolla pakolaisten auttamisessa. Rahasummaa on myöhemmin korotettu, mutta Turkki vaatii lisää. Ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet sopua, muun muassa siksi, että turvapaikanhakijoiden oikeusturva Turkissa on kehno ja Kreikassa hakemusten käsittely on pahasti jumiutunut.
 Die Weltin näkemän EU-raportin mukaan Turkin rannikkovartiosto on antanut pakolaisalusten jatkaa matkaansa Kreikan aluevesille ja jopa avustanut niitä. Saapujien määrän kasvu on  johtanut kaaokseen  EU:n ja Kreikan yhteistyönä perustetuissa leireissä, jotka ovat pahasti ylikuormittuneet.
 Turkki uhkailee EU:ta
 Turkki on aiemmin sanonut pitävänsä kiinni pakolaissovusta, vaikka turkkilaiset poliitikot presidentti  Recep Tayyip Erdoğanin  johdolla ovat toistuvasti uhanneet lähettää pakolaiset Eurooppaan. Eurooppaan tulijoiden määrän kasvun lisäksi alkuperämaat ovat muuttuneet. Suurin ryhmä ei enää ole syyrialaiset vaan afganistanilaiset. Noin 30 prosenttia Turkin kautta EU:hun saapuneista on alunperin Afganistanista. Turkissa on yli 3 miljoonaa syyrialaispakolaista ja ainakin 200 000 afganistanilaista.
 Uutta on myös se, että nyt turkkilaisten pako näkyy tilastoissa kuudenneksi suurimpana ryhmänä. Turkkilaisten turvapaikanhakijoiden määrä lähti kasvuun vuoden 2016 vallankaappausyritystä seuranneiden puhdistusten ja pidätysaaltojen myötä.
 Pakolaisia palautetaan Syyriaan
 Turkki yrittää parhaillaan palauttaa syyrialaisia Pohjois-Syyriaan, jonne  se haluaaa perustaa niin sanotun turvavyöhykkeen . Presidentti Erdoğanin mukaan tavoitteena on siirtää noin miljoona ihmistä alueelle, jota Turkki miehittää paikallisten syyrialaisten liittolaistensa kanssa.
 Turkki valtasi alueita Koillis-Syyriasta, kun se hyökkäsi Syyrian kurdijohtoisia joukkoja vastaan  lokakuun alussa . Koillis-Syyriassa on esiintynyt jatkuvia yhteenottoja kurdijohtoisten joukkojen ja Turkin johtamien joukkojen välillä. Julkisuudessa on epäilty, että Turkissa olevat syyrialaiset eivät lähde alueelle vapaaehtoisesti. Turkki on sinänsä kertonut, että vajaat 400 000 syyrialaista on jo siirtynyt Turkista Syyriaan.

Saksalaismedia: Turkin ja EU:n pakolaissopu rakoilee – siirtolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrä voimakkaassa kasvussa


Summary: Torstai on toivoa täynnä, mutta musta joulu uhkaa silti eteläisintä Suomea.

Myrsky iskee keskiviikkona maan keskiosiin. Matalapaine tuulineen saapuu yöllä lounaasta ja liikkuu keskiviikon aikana Etelä-Suomen yli itään.
 Paikoitellen Lappeenrannan ja Hämeenlinnan pohjoispuolelle sekä Kuopion eteläpuolelle on tulossa jopa 20 senttiä lunta.
 – Kun matalapaine saapuu, se tuo aluksi vain vettä. Yön aikana sade muuttuu vähitellen lumisemmaksi. Iltapäivästä alkaen sataa lunta sakeastikin. Tykkyäkin kertyy, ennustaa Ylen meteorologi  Anne Borgström .
 Säävaroitukset keskiviikolle 18. joulukuuta.  Yle
 Lounaiset rannikkoalueet ja eteläinen Suomi saavat sateensa vetenä, kunnes keskiviikkona illansuussa sade muuttuu rännäksi. Torstaita vasten yöllä voi tulla ehtaa lunta.
 – Etelän lumimäärä on kyllä tosi vähäinen. Pieni lumihuntu voi tulla, mutta se on sitten siinä.
 Lunta sataa Pohjois-Karjalassa vielä torstaita vasten yölläkin, mutta aamuun mennessä sateet väistyvät.
 Pohjois-Pohjanmaa ja Lappi säästyvät myräkältä. Siellä voi olla pilvistä ja sadella vähän lunta keskiviikkona.
 Eteläisille ja lounaisille merialueille ennustetaan myrskytuulia keskiviikkoiltapäivälle ja illalle. Tuulet voivat puhaltaa jopa 24 metriä sekunnissa.
 Eteläisin Suomi joutunee kärsimään mustasta joulusta
 Kun myräkkä väistyy itään, torstaina on luvassa täysin erilaista säätä koko maassa.
 – Poutaista, aurinkoakin ja vähän kylmempää. Torstai tulee olemaan sitä, mitä tähän aikaan vuodesta halutaankin, Borgström pohtii.
 Torstai antaa vähän toivoa sille, että eteläisimpäänkin Suomeen saataisiin valkea joulu. Ilo loppunee lyhyeen.
 – Jo perjantaina saapuu taas vähän sateita lännestä, ja koko viikonloppu näyttää tuhruiselta. Alkuviikkokaan ei näytä paljoa paremmalta, Borgström sanoo.
 Lue lisää säästä  Ylen Sää-sivuilta .

Myräkkä iskee voimalla keskiviikkona – lunta tulee jopa yli 20 senttiä


Summary: Teloitukset keskittyvät Yhdysvalloissa muutamaan osavaltioon.

Tänä vuonna Yhdysvalloissa on teloitettu 22 rikoksesta tuomittua ihmistä, kertoo kuolemantuomioita seuraava järjestö  Death Penalty Information Center .
 Toimeenpantujen teloitusten määrä on alimmillaan sitten 1990-luvun alun. 1980-luvulla ja vielä 1990-luvun alussa teloituksia tehtiin vuosittain noin 20, mutta 90-luvulla niiden määrä kasvoi nopeasti.
 Huippuvuonna 1999 teloituksia tehtiin 98.
 Teloitusten määrä Yhdysvalloissa 1975 - 2019. Death Penalty Information Center, Harri Vähäkangas / Yle
 Oikeusistuimien määräämien kuolemantuomioiden määrä on laskenut vielä nopeammin. Kun huippuvuonna 1996 niitä määrättiin peräti 315, tänä vuonna kuolemantuomion on saanut enää 33 henkilöä.
 Yhä harvempi kannattaa kuolemantuomiota
 Kuolemantuomion suosio kansan keskuudessa on laskenut. 2000-luvulla noin puolet kansasta on pitänyt elinkautista vankeustuomiota kuolemanrangaistusta parempana vaihtoehtona.
 Suunnilleen vuodesta 2015 lähtien kannat ovat kuitenkin muuttuneet ja tällä hetkellä kuolemantuomiota kannattaa alle 40 prosenttia kansalaisista.
 Viime vuosina julkisuuteen on tullut tapauksia, joissa kuolemantuomioita on langetettu väärille ihmisille rikostutkinnan ja oikeuskäsittelyn puutteellisuuden vuoksi.
 Vaikka kuolemantuomio on yhä voimassa useimpien Yhdysvaltain osavaltioiden lainsäädännössä, suurin osa niistä ei enää toteuta teloituksia.
 Tänä vuonna New Hampshirestä tuli 21. osavaltio, joka poisti kuolemantuomion omasta lainsäädännöstään.
 Kalifornia puolestaan päätti lopettaa kuolemantuomioiden toimeenpanemisen. Kuvernööri  Gavin Newsonin  mukaan oikeuslaitos kohtelee epätasa-arvoisesti vähävaraisia, vähemmistöryhmiä ja mielenterveysongelmaisia kuolemantuomioita langettaessaan.
 Kalifornian vankiloissa on kaikkiaan 737 vankia, joille on määrätty kuolemantuomio. He ovat saaneet tiedon, ettei heidän tuomiotaan panna täytäntöön niin kauan, kuin tuomioiden jäädytys on voimassa. Samalla Kalifornian osavaltion käyttämä teloitushuone suljettiin.
 Teloitukset keskittyvät Yhdysvalloissa muutamiin osavaltioihin. Tänä vuonna Texasissa on teloitettu yhdeksän ihmistä, Tennesseessä, Alabamassa ja Georgiassa kussakin kolme.
 Liittovaltion oikeuslaitos ei ole toteuttanut teloituksia 16 vuoteen. Presidentti  Donald Trumpin  hallinto on yrittänyt poistaa teloitusten sulun, mutta oikeuslaitos korkeinta oikeutta myöten on pitänyt sen voimassa.

Teloitusten määrä ja kuolemantuomion suosio vähenevät Yhdysvalloissa jatkuvasti


Summary: Sadattuhannet innostuivat maailmanlaajuisesta nimikisasta.

Suomen eksoplaneetta ja sen emotähti ovat nimeltään Hiisi ja Horna. Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin maailmanlaajuisessa nimikampanjassa nimettiin toistasataa eksoplaneettaa ja niiden emotähtiä.
 Suomessa järjestetyn äänestyksen voitti itämerensuomalaisen mytologian pyhää paikkaa kuvaava Hiisi. Horna puolestaan tarkoittaa manalaa.
 Kaikkiaan Suomessa annettiin yli 2 000 nimiehdotusta ja yli 4 000 ääntä. Maailmanlaajuisesti nimiehdotuksia kerättiin 360 000 yli sadasta maasta ja äänestyksiin otti osaa yli 400 000 ihmistä. Yleisö sai kussakin maassa äänestää voittajan raadin valitsemien kärkiehdokkaiden joukosta, tiedottaa Helsingin yliopisto.
 Pimeät pisteet kaukana
 Jos eksoplaneettakunnasta löydetään jatkossa uusia kappaleita, niitä nimetään samalla teemalla eli mystisiin, pyhiin tai jopa pahansuopiin viittaavilla itämerensuomalaisen tai suomalaisen mytologian nimillä, sanoo Helsingin yliopisto tiedotteessa.
 Nyt nimetyt eksoplaneetat ovat todennäköisesti suuria kaasuplaneettoja.
 Eksoplaneetat kiertävät jotain muuta tähteä kuin Aurinkoa. Ne ovat pieniä, kaukana ja pimeitä ja sijaitsevat lähellä tähteään, joten niitä on siksi vaikea löytää.
 Tähtitieteilijät arvioivat, että maapallon kokoluokkaa olevia planeettoja olisi vähintään 46 miljardia jo yksin omassa galaksissamme, Linnunradassa. Tutkijat ovat kuitenkin havainneet viitteitä myös vieraissa galakseissa olevista planeetoista, kertoo Tähtitieteellinen yhdistys Ursa.
 Lue myös:
 Löyly ja Sauna, Norppa ja Kuutti – Äänestä suomalaiset nimet tähdelle ja sen planeetalle!
 Onko siellä ketään? Eksoplaneettojen kiihkeä etsintä kertoo ihmisestä

Suomen eksoplaneetan nimeksi äänestettiin Hiisi ja emotähdeksi Horna


Summary: Säännösteltyjen järvien veden pintaa lasketaan nyt voimakkailla ohijuoksutuksilla.

Järvien vedenkorkeudet ovat Pirkanmaalla edelleen nousussa runsaiden sateiden takia. Säännöstellyissä järvissä veden pintaa lasketaan nyt voimakkailla juoksutuksilla. Tarkoitus on estää Kokemäenjokea tulvimasta.
 Hämeenkyrössä Kyröskosken voima aloitti ohijuoksutukset maanantaina. Yhtiö on mielellään mukana tulvantorjunnassa, vaikka ohijuoksutukset tietävät taloudellista tappiota, kertoo yhtiön toimitusjohtaja  Mika Salo .
 – Koskessa menee noin kaksikymmentä kuutiota sekunnissa vettä tällä hetkellä ilman, että pystymme tekemään siitä sähköä. Sillä määrällä voisi lämmittää kaksi omakotitaloa vuoden ajan.
 Myös Tammerkoski kuohuu Tampereen keskustassa. Tampereen Sähkölaitos aloittaa ohijuoksutuksen eli kaikki Näsijärvestä Tammerkoskeen tuleva vesi ei mene voimalaitosten läpi, vaan juoksee tulvauomassa.
 Luonnontilaisissa järvissä vesi nousee edelleen. Vesitalousasiantuntijan  Diar Isidin  mukaan tilanne on melko poikkeuksellinen.
 – Etenkin Pohjois-Pirkanmaalla nousu on ollut suurta. Vesi on noussut yli 60 senttiä kuukauden sisään. Näin syksyllä tämä ei ole tavallista.
 Jääpolte vaanii alavilla pelloilla
 Runsaiden sateiden aiheuttamat talvitulvat aiheuttavat vahinkoja myös pelloilla.
 Esimerkiksi Urjalassa Nuutajärven tilaa pitkään seuranneen  Toivo Miettisen  mukaan vesi nousee yhä useammin peltoalueille, jotka ovat vuosikymmenien saatossa painuneet.
 Peltojen kastumisen lisäksi nouseva vesi voi katkaista peltoteitä.
 – Sateet nostavat veden ihan muutamassa päivässä, mutta veden lasku on hyvin hidasta. Ei peltojen liottaminen näin talviaikaan ole mitenkään hyvä asia. Jääpolte tekee sitten tuhoja, jos nämä vedet ehtivät jäätyä pelloille.
 Jääpolteessa vesi tukahduttaa kasvillisuuden, kun se jäätyy yhtenäiseksi jääpeitteeksi. Kasvit kuolevat kylmään ja hapenpuutteeseen.
 Tiet huonossa kunnossa: kuoppia ja reikiä päällysteessä
 PIrkanmaan tiet ovat monin paikoin huonossa kunnossa. Pirkanmaan ELY-keskukseen tulee paljon palautetta kuoppaisista sorateistä sekä päällystevaurioista asfalttiteillä.
 Esimerkiksi seututie 259 Sastamalassa on niin reikäinen, että autoista on mennyt renkaita rikki päällystevaurioiden takia.
 Maaperä on nyt varsin märkää, joten monet soratiet ovat paikoin kuoppaisia, paikoin pehmeitä. Painorajoituksiin ei vielä ole ollut tarvetta Pirkanmaalla.
 – Ei varmaan ole kuntaa, jossa ei olisi nyt huonokuntoista soratietä. Kunto vaihtelee suuresti ihan tiekohtaisesti, kertoo  Tomi Alho  ELY-keskuksesta.
 Märkyys haittaa myös kunnossapitoa, joten soratiet saattavat jäätyessään jäädä pahoille kuopille koko talveksi.

Tammerkoski ja Kyröskoski kuohuvat ohijuoksutusten takia – alkutalven runsaat sateet näkyvät myös teiden kunnossa


Summary: Antelias lahja-automaatti, arjen pelastava haltijatarkummi, maailman coolein kummisetä vai jotain ihan muuta? Paljasta meille ihminen, jonka kummiutta ihailet.

Kummius on kunniatehtävä, sanotaan.
 Mutta sitä, miten tuota tehtävää tulisi toteuttaa, ei ole yksiselitteisesti kerrottu missään.
 Puoli seitsemän haluaa selvittää, millaista hyväksi koettu kummius on tämän päivän Suomessa.
 Kerro meille hyvästä kummista. Hän voi olla Puoli seitsemän valitsema Suomen paras kummi.
 Kummisuhteen ei tarvitse olla virallinen. Tähän kyselyyn voi ilmoittaa kaikenlaiset kummit.
 Esittelemme parhaiksi valitut kummit tv-lähetyksessä kevään aikana. Voit ilmiantaa hyvän kummin alla olevalla lomakkeella.
 Älä siis säästele kehuja ja ylistyssanoja. Kerro myös konkreettisia esimerkkejä ilmoittamasi henkilön kummiudesta. Valitsemme parhaat kummit tarinoiden perusteella.

Tiedätkö kummin vailla vertaa? Ilmianna hänet meille – Puoli seitsemän etsii Suomen parasta kummia!


Summary: Kela, Maahanmuuttovirasto ja Verohallinto säikähtivät eduskunnan apulaisoikeusasiamies linjausta, jonka mukaan kansalainen ei saisi joutua automatisoitujen päätösten kohteeksi.

Suomeen tarvittaisiin tuhansia virkamiehiä lisää, jos apulaisoikeusasiamiehen (AOM) tuoreesta linjauksesta pidettäisiin tiukasti kiinni. Näin arvioivat Verohallinnon, Kelan ja Maahanmuuttoviraston johtajat.
 Verottajalla päätösten tekemiseen tarvittaisiin noin 2 500 uutta työntekijää, jos automaatio korvattaisiin ihmistyöllä. Kelalla määrä olisi noin 2 000 nykyisen 8 000 lisäksi. Maahanmuuttovirastossa lisätyövoiman tarve olisi sata henkeä, vaikka virastossa ollaan parhaillaan säästötalkoissa vähentämässä työntekijöiden määrää.
 Yle kertoi viime kuussa apulaisoikeusasiamiehen linjauksesta, jonka mukaan esimerkiksi esitäytettyjä veroilmoituksia ja veropäätöksiä ei saisi tehdä täysin automaattisesti. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan kansalaisella "...on oikeus olla joutumatta sellaisen päätöksen kohteeksi, joka perustuu pelkästään automaattiseen käsittelyyn..."
 AOM:n päätös on säikäyttänyt kolmen keskeisen, kansalaisia koskevia päätöksiä tekevän viraston pääjohtajat.
 Verohallinnon pääjohtaja  Markku Heikura , Kelan vt. pääjohtaja  Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma  ja Maahanmuuttoviraston ylijohtaja  Jaana Vuorio  esittivät hätähuutonsa harvinaisessa, yhdessä järjestämässään tiedotustilaisuudessa.
 Kaikkien virastojen johtajat korostivat, että ne eivät mitenkään selviä velvoitteistaan ilman laajaa automaation käyttämistä.
 Heikuran mukaan henkilöverotuksessa 80 prosenttia veropäätöksistä on täysin automaattista. Yritysverotuksessa osuus on 90 prosenttia. Vuodessa erilaisia päätöksiä tehdään lähes 15 miljoonaa kappaletta.
 Kelan yhtenä strategisena lukuna Mäki-Lohiluomamainitsee kirjeet. Niitä lähetetään tavallisena työpäivänä 126 kappaletta minuutissa. Etuuspäätöksiä tehdään 50 kappaletta minuutissa.
 Automaatiota syytettiin ihmisen virheestä
 Virastojen johtajat säikäyttänyt apulaisoikeusasiamiehen päätös sai alkunsa verohallinnon virheestä.
 Kansalainen sai AOM:n mukaan verottajalta päätöksen joka "johti automaatiossa tehtyyn veropäätökseen ja 20 prosentin veronkorotukseen ja viivästysseuraamukseen. Verovelvolliselle maksuunpantiin hänen jo maksamansa vero". Päätös peruttiin myöhemmin.
 Heikuran mukaan koko tapauksessa kyse oli oikeastaan asiakaspalvelussa ihmisen tekemästä virheestä. Asiakaspalvelussa ei osattu ohjata valittajaa kenenkään virkailijan puheille.
 Myös Kela on joutunut tilille automaation käytöstä. Mäki-Lohiluoman mukaan virasto antaa vielä tällä viikolla Oikeuskanslerille selvityksen toimintatavoistaan.
 Pääjohtajat ovat varmistaneet mitä AOM:n päätös heiltä välittömästi edellyttää.
 – Verotusta ei tarvitse keskeyttää, Heikura hymyilee.
 – Etuuksien maksatustakin voidaan jatkaa, huokaisee Mäki-Lohiluoma.
 Iso lakiremontti
 Virastojen johtajat olettavat kaikesta huolimatta, että Suomi ei joudu perääntymään digiajasta ja luopumaan päätösten osittaisesta tai täydellisestä automaatiosta. Sen sijaan heidän mukaansa lainsäädäntöön tarvitaan remontti.
 Kelan Mäki-Lohiluoma arvioi, että lainsäädäntöön tarvitaan kaiken automaation käytön kattava lainsäädäntö ja jokaiseen etuuslakiin vielä tarkennus. Hänen mukaansa "se on iso työ".
 Lain valmistelu asiassa ei ole johtajien tietojen mukaan vielä edes käynnistynyt.
 Kaikkien virastojen johtajat korostivat moneen kertaan, että automaation hyödyntäminen parantaa päätöksen tekemisen laatua, se kohtelee esimerkiksi etuuksien hakijoita tasapuolisesti ja nopeuttaa rahan siirtymistä vaikkapa työttömän tilille.
 Heidän mukaansa automaatiota käytetään vain silloin, kun päätökseen ei tarvita erityistä tapauskohtaista arviointia. Kolme johtajaa vakuuttaa, että kaikki virastojen päätökset johdetaan suoraan lakitekstistä.
 – Jokaisesta päätöksestä voidaan jälkeenpäin selvittää miten se on syntynyt ja mikä on ollut automaation osuus, Heikura vakuuttaa.
 Lue lisää:
 Oikeusasiamies: Verottajan automaatio rikkoo lakia – Verojohtaja Ylelle: "Varsin suuri yllätys"
 Oikeusasiamies totesi automaattisen verotuksen laittomaksi, mutta mitä siitä seuraa? Tästä päätöksessä on kyse

Oikeusasiamies kieltäisi automaattiset viranomaispäätökset – Virastojen johtajat kauhuissaan: Tarvitaan tuhansia virkamiehiä lisää


Summary: Pohjanmaan jokien ja järvien tilanne kärjistyy Luodonjärvellä. Toistaiseksi laajoilta kalakuolemilta on vältytty, mutta kylmää ja kuivaa saisi tulla pian.

Kalle Björkskogin  joulukuisen päivän saalis kotirannan verkossa on yksi kuollut lahna. Björkskog on nostanut verkoista ja rysistä syksyn aikana usein kuolleita kaloja Lilla Tjuvöretin saaressa eteläisellä Luodonjärvellä.
 Kalakuolemien syynä on hapan vesi, jota vyöryy parin kilometrin päässä laskevasta Ähtävänjoesta. Kovaa virtausta ovat edesauttaneet lämmin syksy ja sateet.
 – Ainakin minun mielestäni se riippuu säästä. Jos sade jatkuu tällaisena, niin voi olla että tilanne pahenee vielä. Tämä Lammassaaren virta on varmasti pahin paikka Luodonjärvellä. Kalat pakenevat happamasta vedestä meren puolelle tai Hästöfjärdeniin, Björkskog uskoo.
 Kalle Björkskog kalastaa kotirannassaan Luodossa. Kotitarpeisiin järvestä nousee esimerkiksi kuhaa. Syksyn aikana pyydyksissä on ollut yksittäisiä kuolleita kaloja, mutta rannoille kuolleita kaloja ei ole ajautunut.  Tuomo Rintamaa/Yle
 Luodonjärvi on tekojärvi ja Pohjanmaan maakunnan maakuntajärvi. Se rakennettiin vuonna 1962 patoamalla merenlahtia Pietarsaaren paperi- ja sellutehtaan sekä kaupungin vedenkäyttötarpeisiin.
 Edellisen kerran veden happamuus aiheutti  kalakuolemia  talvella 2006-2007. Tuolloin kuolleita kaloja ajautui rannoille tonneittain.
 Björkskog muistaa vieläkin pahemman kalakuolemasyksyn lapsuudestaan.
 – 50 vuotta sitten asuin Bosundissa ja silloin melkein kaikki järven kalat kuolivat. Vesi oli aivan kirkasta, pohjaan näkyi jopa parin metrin syvyyteen.
 Vuosikymmenen pahin tilanne
 Pohjanmaan jokien  happamuusongelma  on tämän vuosikymmenen pahin. Happamuus johtuu sulfiittimaiden liukenemisesta vesistöihin lämpimän sään ja sateiden vuoksi.
 Liukenemista ovat vauhdittaneet pitkään jatkuneet syyssateet kahden vähäsateisen kesän jälkeen. Tilanne on pahin jokien alajuoksuilla.
 Herkille kalalajeille ja etenkin poikasille 5,5 pH:n alittavat lukemat ovat kriittisiä. Luodonjärvellä on syksyn mittaan mitattu paikoin alle 5 pH-lukemia.
 Hästgrundetin patoluukku sijaitsee lähellä UPM:n Pietarsaaren tehdasta, muutaman kilometrin päässä Pietarsaaren kaupungin keskustasta. Luodonjärven virtaus merelle avatusta patoluukusta on kova.  Jarkko Heikkinen/Yle
 Poikkeusjuoksutuksista helpotusta
 Tilannetta pyritään parantamaan poikkeusjuoksutuksin. Ähtävänjokea pitkin valuneita happamia vesiä juoksutetaan merelle. Välillä merivesi on kuitenkin ollut niin korkealla, että se on estänyt juoksutukset.
 Juoksutus tapahtuu Hästgrundetin patoluukun kautta. Luodonjärven toinen patoluukku, Gertruds, on pidetty kiinni.
 Pietarsaaren kaupungin ympäristönsuojelupäällikkö  Sofia Zittra-Bärsundin  mukaan Luodonjärveen tulevat happamat vedet halutaan juoksuttaa merelle niin nopeasti kuin mahdollista, siksi Luodonjärven pohjoisosassa sijaitseva Gertruds pidetään kiinni.
 – Erityisesti yhden järveen laskevan joen, Purmonjoen, veden pH-arvot ovat olleet todella alhaisia. Pari viikkoa sitten mittasimme siellä 4,4 pH-arvoja. Arvot ovat siitä vähän kohonneet, mutta edelleen aika matalia lukemia siellä on, Zittra-Bärsund sanoo.
 Lisäksi Luodonjärveen laskevat Kruunupyynjoki ja Kovjoki.
 Ympäristönsuojelupäällikkö Sofia Zittra-Bärlundin takana Hästgrundetin patoluukusta laskee hapanta vettä mereen. Ihmiselle happamasta vedestä ei ole haittaa.  Tuomo Rintamaa/Yle
 Happamuusongelma voi jatkua keväällä
 Luodonjärven happamuustilannetta seurataan Pietarsaaren ympäristönsuojelutoimistossa. Happamuusnäytteitä on otettu viikottain 14 paikasta Luodonjärvestä ja siihen laskevilta joilta.
 Happamuustilanteen paheneminen tietäisi pahimmillaan lisää kalakuolemia. Se, tuleeko happamuuspiikki, nähdään keväällä.
 – Vaikea sanoa pahentuuko tilanne. Parasta olisi jos kaikki vedet jäätyisivät. Tilanne voi keväällä jatkua huonona, jos happamilta sulfiittimailta kaikki vedet eivät valu pois ennen mahdollista jäätymistä, Zittra-Bärsund sanoo.
 Jäätyminen auttaisi myös talvikalastusta. Lammassaaren rannoilta ei ole hetkeen päässyt rysille, kun ohut jää ei kanna ihmistä, mutta jäihin ei veneelläkään pääse.
 Kalastaja toivoo kylmää ja kuivaa.
 – Lunta ja 20 astetta pakkasta, ainakin muutaman viikon ajan, Kalle Björkskog sanoo.

Pohjanmaan maakuntajärvi kärsii vuosikymmenen pahimmasta happamuusongelmasta – "Kalat pakenevat happamasta vedestä meren puolelle"


Summary: Poliisin mukaan kaikkia huijauksia ei ilmoiteta poliisille eikä niistä välttämättä kehdata kertoa edes omaisille.

Vanhuksilta huijataan rahaa ja omaisuutta yhä enemmän.
 Yli 65-vuotiaisiin kohdistuva petosrikollisuus kasvoi vuodesta 2014 vuoteen 2018 lähes 20 prosenttia.
 Vuonna 2014 ikäihmisiin kohdistuvia petosrikoksia kirjattiin 2 380, kun vuonna 2018 määrä oli 2 841. Kaikista petostyyppisistä rikoksista noin kymmenen prosenttia kohdistuu yli 65-vuotiaisiin. Luvut selviävät Poliisihallituksen tilastoista.
 Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Jyrki Aho  huomauttaa, että tilastoista selviävät vain poliisille ilmoitetut tapaukset, mikä on vain osatotuus.
 Parhaiten huijauksilta voi suojautua, kun tunnistaa rikollisten suosimat toimintatavat.
 Alla olevissa esimerkeissä käydään läpi erityisesti vanhempiin ihmisiin tänä vuonna kohdistuneita huijauksia. Esimerkit eivät ole yksittäistapauksia, vaan niiden avulla on tarkoitus kuvata rikollisten yleisimmin käyttämiä metodeja.
 1. Valepoliisi soittaa ja pyytää apua
 Ikäihminen on matkalla autoonsa ostoksilla käynnin jälkeen. Kännykkä alkaa soida. Soittaja esittäytyy poliisiksi. Hän kertoo uhrille, että tämän pankkitili on vaarassa ja sieltä ollaan siirtämässä rahaa. Valepoliisi kertoo tarvitsevansa heti pankkitunnukset, jotta siirto voidaan estää.
 Tämä on yksi esimerkki niin sanotuista valepoliisihuijauksista. Uhrit on valittu kohteeksi jo etukäteen ja heitä on seurattu ennen puhelun soittamista. Metodissa uhrille halutaan saada aikaan tunne, että hänen on toimittava kiireesti estääkseen jotain kamalaa tapahtumasta. Tämä tekotapa on ollut suosittu etenkin pääkaupunkiseudulla.
 Toisessa versiossa poliisiksi esittäytyvä soittaja on esimerkiksi kertonut uhrin olevan osa poliisin salaista operaatiota ja pyytänyt apua. Puhelun aikana on saatettu kysyä verkkopankkitunnukset ja uhrin turvalukukortin koodi. Tai uhria on pyydetty jättämään pankkikortti, koruja tai rahaa ulko-ovelle, auton takarenkaan luokse tai sanottu, että joku tulee hakemaan niitä uhrin kotoa.
 Valepoliisiksi esittäytyvät henkilöt ovat myös saattaneet ilmestyä suoraan uhrin ovelle ja pyytäneet tämän pankkitunnuksia tai jopa pyrkineet asuntoon sisään.
 Lue myös: Puhelinsoitot ikäihmisille toivat valepoliiseille lähes 2 miljoonaa euroa – nyt yksi heistä kertoo, miten helppoa se oli
 Poliisi muistuttaa, että poliisi ei koskaan kysy puhelimessa pankkitunnuksia. Poliisi ei myöskään pyydä jättämään arvo-omaisuutta minnekään haettavaksi. Oikealla poliisilla on virkamerkki, jonka hän esittää. Poliisi huomauttaa, että asuntoon ei pidä päästää henkilöä, jonka tarkoitusperästä ei ole tietoa.
 Poliisi muistuttaa, että oikea poliisi ei koskaan kysy puhelimessa pankkitunnuksia. Marja Väänänen / Yle
 2. PIN-koodi urkitaan jonossa
 Uhri on nostamassa rahaa pankkiautomaatilla. Hänen selkänsä takana seisova henkilö tarkkailee koneeseen naputeltua PIN-koodia. Sen jälkeen, nostotapahtuman loppuvaiheessa, jonossa seisova henkilö koputtaa uhria selkään ja osoittaa, että tältä on pudonnut maahan rahaa. Kun uhri kumartuu nostamaan pudonneen rahan maasta, huijari ottaa kortin automaatista ja vaihtaa sen toiseen, yleensä varastettuun, pankkikorttiin. Uhri ei heti edes tajua tulleensa huijatuksi.
 Toisessa versiossa uhrin PIN-koodi urkitaan kaupan kassajonossa tämän maksaessa ostoksiaan. Kun uhri tulee kaupasta ulos, hänet pysäytetään ja kysytään neuvoa johonkin. Samalla hänen lompakkonsa anastetaan.
 Poliisi kehottaa suhtautumaan epäilyksellä tuntemattomien lähestymisiin ja vetäytymään tarvittaessa kauemmas heistä. Poliisi kehottaa myös asettamaan pankkikorttiin nosto- ja käyttörajat.
 3. Huijari halaa kiitoksena avusta
 Ohikulkija pysähtyy kysymään bussipysäkillä seisovalta ikäihmiseltä neuvoa sairaalaan. Kiitokseksi neuvoista hän halaa uhria tai lahjoittaa hänelle rihkamakorun. Samalla hän varastaa uhrilta kellon, korun tai lompakon.
 Tämä tekotapa on usein niin hienovarainen, ettei uhri ensin edes huomaa joutuneensa rikoksen uhriksi.
 Poliisi kehottaa suhtautumaan aina epäilyksellä tuntemattomien lähestymisiin. Vetäydy tarvittaessa kauemmas.
 4. "Pankki" lähettää viestin, jossa pyydetään päivittämään tietoja
 Ikäihminen saa sähköpostin, jonka lähettäjä on "pankki". Sähköpostissa pyydetään päivittämään tietoja esimerkiksi tietoturvan takia. Uhri ohjataan valesivustolle sähköpostilinkillä tai tekstiviestillä lähetetyn linkin avulla. Sivustolla uhria pyydetään syöttämään pankkitunnukset.
 Poliisi muistuttaa, että pankki tai mikään muukaan virallinen taho ei kysy ei koskaan kysy puhelimessa pankkitunnuksia. Hoida pankkiasiat verkossa aina pankkien verkkosivujen kautta.
 Huijarit ovat lähettäneet vanhuksille pankin nimissä sähköposteja, joissa pyydetään päivittämään tietoja tietoturvan takia.. Yle
 5. Some-tuttavuus väittää olevansa hengenhädässä
 Sosiaalisen median kautta tulee ystäväpyyntö tai viesti. Lähettäjä esittäytyy entiseksi sotilaaksi, lääkäriksi tai muuksi ulkomailla työskenteleväksi henkilöksi. Hän alkaa pian pyytää uhrilta rahaa, koska tarvitsee sitä esimerkiksi tavatakseen uhrin, saadakseen suuren rahasumman tai koska on joutunut hengenhätään.
 Näissä niin sanotuissa rakkauspetoksissa uhri on yleensä nainen. Poliisin mukaan joskus uhrien toive kumppanista on niin vahva, etteivät he usko pankin tai poliisin varoituksia siitä, että he ovat joutuneet huijauksen kohteeksi.
 Poliisi kehottaa suhtautumaan aina epäilevästi tuntemattomien rahanpyyntöihin, vaikka tarina olisi kuinka tunteisiin vetoava tahansa. Jos lähetät rahaa, et todennäköisesti saa sitä takaisin.
 Ikäihmiset rikollisille mieluinen kohde
 Poliisihallituksen Jyrki Ahon mukaan ikäihmiset ovat rikollisille erityisen mieluisa kohde, koska he ovat usein hyväuskoisia ja monella rahavarallisuus on verkkopankissa sijaitsevalla tilillä. He myös pitävät poliisia luotettavana viranomaisena, jonka sanomisiin uskotaan.
 Osalla vanhemmista ihmisistä saattaa myös olla puutteelliset digitaidot. Tämä aiheuttaa epävarmuutta ja valepoliisien kertomukset uskotaan osittain tämän takia herkemmin.
 Ahon mukaan rikolliset käyttävät hyväkseen haavoittuvassa asemassa olevia henkilöitä. Osa voi olla esimerkiksi jonkin sairauden takia alttiimpia. Osa taas on ihan hyvin pärjääviä ja itsenäisiä ihmisiä.
 Ahon mukaan kaikkia huijauksia ei ilmoiteta poliisille eikä niistä välttämättä kehdata kertoa edes omaisille.
 Aho kehottaa puhumaan huijauksista ikäihmisten kanssa niiden ennaltaehkäisemiseksi.
 Jutussa kuvatut esimerkit pohjautuvat poliisitarkastaja Jyrki Ahon kertomiin esimerkkeihin ja Poliisihallituksen tiedotteeseen.
 Ylen A-studio käsitteli valepoliisihuijauksia ja muita ikäihmisiin kohdistuvia huijauksia tiistaina kello 21, lähetys on katsottavissa  Yle Areenassa . Studiossa on Poliisihallituksen poliisitarkastaja Jyrki Aho. Juontajana on Heikki Ali-Hokka. #yleastudio

Näin vanhuksia huijataan – poliisi varoittaa: Valepoliisi soittaa, PIN-koodi vakoillaan kassajonossa, ohikulkija pyytää ohjeita sairaalaan


Summary: Kuntaliiton asiantuntija pitää harvinaisena, että kunta hakee ilmapiiriongelmiensa selvittämiseen ulkopuolista apua.

Kouvola ryhtyy ratkomaan kaupunginhallituksen ja kaupungin päätöksenteon ilmapiiriongelmia.
 Kaupunki kärsii vakavista työilmapiiriin liittyvistä ongelmista, joiden ratkomiseen se pyytää apua Työterveyslaitokselta. Yksi osa laitoksen työtä on toimia ristiriitatilanteissa puolueettomana selvittäjänä.
 Asiasta päätettiin maanantaina kaupunginhallituksessa. Pöytäkirjaan merkittiin, että kaupungin henkilöstöhallinto käynnistää Työterveyslaitoksen kanssa työyhteisöselvityksen tekemisen kaupunginhallituksen työn tueksi.
 Ongelmia on ilmennyt paikallisten poliitikkojen ja johtavien virkamiesten kesken, mutta myös kaupunginhallituksen jäsenten kesken.
 Kokemukset epäasiallisesta käytöksestä tulivat ilmi viime viikolla kaupunginvaltuuston kokouksessa, kun valtuutetut käyttivät asiasta puheenvuoroja. Myös  Kouvolan Sanomat on kirjoittanut  ilmapiiriongelmista useaan otteeseen syksyn aikana.
 Ulkopuolisen avun hakeminen harvinaista
 Kuntaliiton arvion mukaan on harvinaista, että kunta turvautuu ulkopuoliseen apuun ilmapiiriongelmiensa selvittämisessä.
 Kuntaliiton kuntakehitys- ja tutkimusjohtaja  Sini Sallisen  tiedossa on vain muutamia tapauksia, joissa kunta on päätynyt turvautumaan ulkopuoliseen apuun.
 – Puhutaan tosi äärimmäisistä tapauksista, kyllä ne harvinaisia ovat. Tuntemissani tapauksissa päättäjät eivät ole enää luottaneet siihen, että viranhaltijat tekevät hyvää valmistelua ja työtä. Se on ollut perimmäinen ongelma.
 Useimmiten tukea ilmapiirin selvittämiseen haetaan Sallisen mukaan Työterveyslaitokselta. Joissakin tapauksissa myös aluehallintovirasto on puuttunut ongelmiin.
 Työterveyslaitoksen mukaan työyhteisöselvitys on usein ensimmäinen askel työpaikan vaikeiden ongelmatilanteen ratkaisemisessa.
 Sen avulla muodostetaan yleiskuvan työyhteisön tilasta, työilmapiiristä ja esimiestyöstä. Työyhteisöselvityksen pohjalta sovitaan niistä toimenpiteistä, jolla työyhteisöä lähdetään kehittämään.
 Talousongelmat ongelmien taustalla
 Moni Kouvolan  kaupunginhallituksen jäsenistä on pitänyt yhtenä syynä  kiristyneisiin väleihin sitä, että talousvaikeuksista kärsineessä kaupungissa on syksyn aikana jouduttu tekemään vaikeita päätöksiä muun muassa koulu- ja lukioverkon karsimisesta.
 Taloustilanne on huono monessa muussakin kunnassa.  Kuntatalouden tila on heikentynyt  tänä vuonna voimakkaasti yleiseen taloustilanteeseen verrattuna.
 Sini Sallisen mukaan huono taloustilanne ei automaattisesti laukaise huonoa ilmapiiriä kunnissa. Sallisen arvion mukaan huonon ilmapiirin laukeaminen vaatii sen, että pinnan alla on ollut epäluottamusta jo aiemmin.
 – Jos kunnassa on ollut hyvät välit päättäjien ja viranhaltijoiden kesken, luottamusta on ollut ja toimintakulttuuri on ollut hyvä, mitään katastrofaalista tilannetta ei synny huonon taloustilanteen tullessa. Jos taas epäluottamusta on ollut, eivätkä vuorovaikutussuhteet ja kokouskäytänteet ole olleet kehittyneitä, se voi olla viimeinen tikki sille, että hämmennytään liikaa ja se menee syyttelyyn ja huonoon ilmapiiriin.
 Yhteiset pelisäännöt
 Kaupunginjohtaja  Marita Toikan  mukaan Kouvolan työilmapiiriä on heikentänyt epäasiallinen käytös tai sen salliminen.
 – Työskentelyilmapiirin parantamiseksi pitää tehdä töitä. Epäasiallista käytöstä ei tule sallia kenenkään osalta. Tässä tilanteessa näen parhaana ratkaisuna ulkopuolisen asiantuntijan, kuten työterveyslaitoksen avun, Toikka sanoo.
 Kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Harri Helminen  (sd.) uskoo, että ongelmiin saadaan ratkaisu.
 – Mielestäni tässä pitäisi edetä niin, että nostetaan kipukohdat pöydälle ja kuunnellaan erilaisia näkemyksiä tähän asiaan liittyen ja käydään ne yhdessä läpi. Tästä asiasta päästään ihan varmasti yli ja eteenpäin, siitä ei ole kahta sanaa, Helminen sanoo.
 Hän perää yhteisiä pelisääntöjä, jotka eivät kuitenkaan saisi estää virkamiehiä ja luottamushenkilöitä tekemästä työtään.
 – Luottamushenkilöiden tehtävä on kyseenalaistaa, kysyä, selvittää ja sen jälkeen päättää, hän muistuttaa.
 Voit keskustella aiheesta artikkelin lopussa klo 22 saakka.

Kouvolan päättäjien riidat niin pahoja, että kaupunki joutuu pyytämään ulkopuolista apua: ''Tosi äärimmäisiä tapauksia''


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on osoittanut tukensa kongressin aikaansaamalle valtion budjetille, kertoo Valkoisen talon neuvonantaja  Kellyanne Conway  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Conway kertoo Trumpin olevan tyytyväinen 1 400 miljardin dollarin (1 256 miljardin euron) budjetin yksityiskohtiin. Trump itse ei ole vahvistanut tukeaan. Yhdysvaltain senaatti on myös hyväksynyt erillisen puolustusrahoitusta koskevan lain. Siinä varataan rahaa muun muassa avaruusjoukoille, jotka ovat yksi presidentti Trumpin toivomista uudistuksista. Senaatin päätöksen mukaan puolustukseen varataan runsaat 700 miljardia dollaria.
 Uutistoimistojen mukaan budjetti kuvastaa Washingtonin jakautunutta valtaa.
 AP:n mukaan budjetti takaisi rahoitusta Trumpin Meksikon rajan muurihankkeelle. Demokraatit puolestaan saivat budjettiin 3,1 prosentin palkankorotuksen liittovaltion siviilityöntekijöille ja rahaa ampuma-aseväkivallan tutkimukseen.
 Budjettilainsäädäntö kumoaisi myös monet verot, joilla on rahoitettu presidentti  Barack Obaman  terveydenhuoltouudistus Obamacarea.
 Presidentti Trumpin allekirjoitus estäisi hallinnon osittaisen sulkemisen. Viime vuonna hallinnon sulku kesti 35 päivää. Päätös on syntymässä viime hetkellä, sillä Yhdysvaltain hallinnon rahoitus on loppumassa lauantaina.
 Kongressin pitää vielä hyväksyä budjettilaki, joka takaa hallinnolle rahoituksen 30. syyskuuta asti.
 Lisää aiheesta:
 USA:n virkamiesten kasvava pelonaihe – Mitä tarkoittaa Yhdysvaltain hallinnon sulku?

Yhdysvalloissa on syntymässä sopu liittovaltion budjetista – Trumpin allekirjoitus estäisi hallinnon sulun


Summary: Totuus- ja sovintokomitean komissaarit valitaan ensi vuonna.

Suomen Saamelaiskäräjät on hyväksynyt saamelaisten totuus- ja sovintoprosessin ehdotuksen, toisin sanoen sen mandaatin.
 Suomen hallitus hyväksyi mandaatin jo marraskuussa ja kolttasaamelaisten kyläkokous viime viikolla.
 Työ aloitetaan ensi vuonna nimeämällä totuus- ja sovintokomiteaan viisi komissaaria. Komission jäsenistä kaksi valitaan valtion, kaksi Saamelaiskäräjien ja yksi kolttien kyläkokouksen esityksestä.
 Saamelaiskäräjät pyytää esityksiä komissaarinimityksistä saamelaisyhteisöltä, mutta lopullisen päätöksen jäsenistä tekee Saamelaiskäräjien täysistunto.
 Saamelaiskäräjät 2016-2019 kokoontui vaalikautensa viimeiseen kokoukseen saamelaiskulttuurikeskus Sajokseen Inariin tiistaina 17.12. Vesa Toppari / Yle
 Tärkeän työn kiireinen aikataulu herättää huolta
 Saamelaiskäräjien tiistaisessa täysistunnossa kiiteltiin totuus- ja sovintokomission eteen tähän asti tehtyä työtä.
 Saamelaiskäräjien 1. varapuheenjohtaja  Heikki Paltto  painotti puheenvuorossaan prosessin tärkeyttä saamelaisyhteisölle. Palton mielestä komission työ on tärkeää saada käyntiin niin pian kuin mahdollista.
 – Työ pitäisi saada alkuun nyt, kun vanhemmat sukupolvet ovat yhä elossa. Asioiden läpikäyminen on raskasta, mutta tärkeää, painotti Paltto.
 Ensimmäinen varapuheenjohtaja Heikki Paltto toivoo, että sovintoprosessi tullaan aloittamaan nyt, kun vanhempi saamelaissukupolvi on yhä elossa kertomassa tarinansa. Vesa Toppari / Yle
 Aihe herätti saamelaispolitiikoissa kuitenkin myös huolta.
 Useissa puheenvuoroissa nostettiin esiin prosessille esitetty tiukka aikataulu. Totuus- ja sovintotyön tulisi olla valmis vuonna 2022. Saamelaiskäräjien jäsenet  Neeta Jääskö  ja  Kirsti Kustula  näkevät, että aikataulu on liian kiireellinen näin tärkeälle asialle.
 – Se on lyhyt aika käsitellä tällaista asiaa. Traumat ovat syvällä ihmisten elämässä. Käsittelyn aikatauluun eivät saisi vaikuttaa Suomen politiikan muutokset tai muut syyt. Prosessille pitäisi järjestää enemmän aikaa.
 Saamelaiskäräjien jäsen Kirsti Kustula painotti puheenvuorossaan, että saamelaisten traumat ovat syvällä ihmisten elämässä. Siksi työlle on annettava aikaa.  Vesa Toppari / Yle
 Jäsen  Anu Avaskari  totesi omassa puheenvuorossaan totuus- ja sovintokomission etenemisen olleen Saamelaiskäräjien tämän vaalikauden 2016–2019 yksi keskeisimmistä saavutuksista.
 Saamelaiskäräjien täysistunnon käymä keskustelu kirjattiin kokouksessa erilliseen muistioon.
 Saamelaiskäräjien jäsen Anu Avaskari nosti kokouksessa esiin huolensa siitä, kuinka inarinsaamelaisten rooli otetaan huomioon komission työssä. Komission mandaattiehdotuksessa taataan Suomen saamelaisten jokaiselle kolmelle kieliryhmälle oma edustajansa. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaiskäräjien hallituksen jäsen  Petra Magga-Vars  totesi omassa puheenvuorossaan, että tämä on väärä aika aloittaa komission työn. Hän toi esiin, että Saamelaiskäräjien oma vaalikausi on loppumassa, ja useat saamelaisten oikeuksiin liittyvät kysymykset ovat edelleen auki Suomessa.
 Myös jäsen  Ulla Magga  toivoi komissiotyön siirtämistä tulevaisuuteen sekä edelleen lisää selvitystyötä aiheesta. Hän teki asian siirtämisestä myös kannatetun esityksen, mutta ei saanut asialle laajaa kannatusta äänestettäessä.
 Komission on tarkoitus selvittää muun muassa, kuinka historian vääryydet vaikuttavat saamelaisiin tänä päivänä
 Saamelaisten ja Suomen valtion välisen totuus- ja sovintoprosessin päätavoitteena on tunnistaa ja arvioida syrjintää, jota saamelaiset ovat kokeneet sekä historiassa että kohtaavat yhä nykypäivän Suomessa.
 Lue lisää aiheesta:   Saamelaisille esitetään enemmistöä historialliseen totuus- ja sovintokomissioon – lue pääkohdat esityksestä
 Tarkoitus on tutkia muun muassa Suomen valtion sulauttamispolitiikkaa ja muita saamelaisten oikeuksien loukkauksia sekä selvittää, miten tapahtumat vaikuttavat saamelaisiin ja heidän yhteisöönsä tällä hetkellä. Komission tulee tehdä tämä tieto näkyväksi.
 Komission työn tulee purkaa ja auttaa käsittelemään traumoja, joita saamelaiset niin kansana kuin yksilöinä kantavat ylisukupolvisesti. Tähän saamelaisten tulee saada saamenkieleen ja -kulttuurin pohjautuvaa psykososiaalista tukea.
 Neljän vuoden jälkeen komission perustaminen on viimein käsillä
 Saamelaiskäräjien tiistaiseen päätökseen on johtanut vuosien työ. Lähtölaukaus totuus- ja sovintoprosessin aloittamiselle oli vuonna 2016 Inarissa pidetty Saamelaisen parlamentaarisen neuvoston kokous, jossa päätettiin järjestää konferenssi totuus- ja sovintoteemasta.
 Saamelaisten totuus- ja sovintoprosessi on mainittu Saamelaiskäräjien toimintasuunnitelmissa sekä vuosina 2017, 2018 että 2019.
 Työ komission aloittamiseksi sai kunnolla vauhtia keväällä 2017, kun Saamelaiskäräjien hallitus tapasi Suomen silloisen pääministerin  Juha Sipilän . Tapaamisessa pääministeri ja Saamelaiskäräjien hallitus sopivat, että totuus- ja sovintoprosessi aloitetaan ja sen yksityiskohdista sovitaan myöhemmin.
 Pääministeri Juha Sipilä sopi Saamelaiskäräjien hallituksen kanssa totuus- ja sovintokomisson työn aloittamisesta toukokuussa 2017. Valtioneuvosto
 Suomen politiikassa on tapahtunut prosessin suhteen paljon näiden vuosien aikana, mutta lopulta tämän vuoden helmikuussa neuvottelut prosessin mandaatista aloitettiin valtion, Saamelaiskäräjien sekä Kolttien kyläkokouksen kesken.
 Totuus- ja sovintokomission valmistelu pysähtyi kuitenkin vain kuukautta myöhemmin pääministeri Sipilän eroon.
 Eduskuntavaalien jälkeen Saamelaiskäräjiä kuultiin hallitusneuvotteluissa. Silloisen pääministerin  Antti Rinteen  hallitusohjelmaan merkittiin, että totuus- ja sovintokomission työtä jatketaan.
 Pääministeri Antti Rinteen hallitusohjelmaan merkittiin totuus- ja sovintotyö saamelaisten ja valtion välillä.  Pentti Pieski / Priváhtta
 Tämän vuoden marraskuussa Suomen valtioneuvosto tiedotti, että saamelaisten totuus- ja sovintoprosessissa voidaan valtion puolesta edetä komission nimeämisprosessiin.
 Totuuskomissioita on käytetty apuna ympäri maailman
 Erilaiset totuusprosessit ovat olleet apuna alkuperäiskansayhteisöille ympäri maailmaa.
 Esimerkiksi Kanadassa totuus- ja sovintokomitea perustettiin vuonna 2008 selvittämään, mitä 150 000 alkuperäiskansalasta joutuivat kokemaan asuntolakouluissa. Asuntolakouluja käytettiin Kanadassa alkuperäiskansalasten sulauttamiseen valtaväestöön samoin tavoin kuin Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa.
 Komissio keräsi ja dokumentoi historian tapahtumia perheiltä, yhteisöiltä ja henkilöiltä, joihin asuntolakoulut olivat vaikuttaneet. Totuus- ja sovintokomitean työn tuloksena yli 80 000 ihmistä sai korvauksia fyysisistä ja psyykkisistä kärsimyksistä ja 30 000 henkilöä seksuaalisista hyväksikäytöistä. Komissio teki lisäksi 94 parannusehdotusta alkuperäiskansan ja etenkin alkuperäiskansalasten tilanteeseen Kanadassa.
 Etelä-Afrikassa totuuskomissio oli oikeusistuimen kaltainen elin, jonka maan kansallisen yhtenäisyyden hallitus perusti vuonna 1995 selvittämään apartheidin aikaisia rikoksia. Totuuskomissiolla oli keskeinen asema Etelä-Afrikan muutoksessa demokraattiseksi valtioksi. Sitä pidetään onnistuneena yrityksenä selvittää maan traumaattista poliittista historiaa.
 Norjassa saamelaisten ja kveenien totuuskomissio on toiminut vuodesta 2017 lähtien. Komission tarkoituksena on ollut selvittää saamelaisten ja kveenien kipeitä muistoja ja traumaattisia kokemuksia norjalaistamisesta. Totuuskomission työ on edelleen käynnissä.
 Lue myös:
 "Suomessa on hyvin vakava, syvä tietovaje" – tuore tietokirja kertoo valtaväestölle saamelaisista saamelaisten ehdoilla
 Sisäministeri Ohisalo: “Suomen on kannettava historiallinen vastuunsa”
 Sovinnon ja totuuden jano voitti vilpittömyyden epäilykset – Saamelaisten ja valtion välinen totuus- ja sovintoprosessi aloitetaan

Saamelaisten totuus- ja sovintoprosessi alkaa Suomessa – myös Saamelaiskäräjät hyväksyi prosessiehdotuksen


Summary: Uutisissa ei kevennyksiä harrasteta, mutta iloinen joulutervehdys juhlavuoden kunniaksi sallittakoon.

Yle uutisten 60-vuotisjuhlan kunniaksi juontajat innostuivat esittämään perinteisen joululaulun uutisten perustamisvuoden 1959 tyyliä mukaillen.
 Laulajina ovat  Marjo Rein ,  Tommy Fränti ,  Jussi-Pekka Rantanen  ja päätoimittaja  Riikka Räisänen . Heitä myötäilee uutisorkesteri  U1 , jonka kaikki jäsenet työskentelevät uutisissa.
 Orkesterissa kitaraa soittaa toimittaja  Matti Pitsinki , saksofonia kuvaaja  Berislav Jurisic , rumpuja käyttömestari  Kari Degerman  ja bassoa toimittaja  Kari Nihti , joka on myös yhtyeen kapellimestari.
 Kovan ja kiireisen uutistyön vastapainoksi monet uutislaiset harrastavat laulamista ja soittamista.
 Uutisten bändillä onkin pitkät perinteet. Yle uutisten 40-vuotisjuhlaa juhlisti soitollaan  Archie And The Bulletins Featuring The Anchorettes  ja 50-vuotisjuhlaa  The Bulletins .
 Ylen uutistoiminta käynnistyi 60 vuotta sitten, kun Yleisradion omistaman Suomen Television ensimmäinen sähkeuutislähetys lähetettiin 1. syyskuuta 1959.
 Archie And The Bulletins Featuring The Anchorettes vuonna 1999. Ylärivi vasemmalta: laulajat Satu Miettinen, Marjukka Havumäki, Minna Rinta-Tassi, rumpali Antti Parviala, solisti Arvi Lind, saksofonisti Jouni Kemppainen. Alarivi vasemmalta: kapellimestari ja basisti Kari Nihti, kitaristi Matti Pitsinki. Derrick Frilund/Yle
 Katso myös uutisbändin aiemmat juhlavuosikeikat:
 Yle uutisten bändi Archie and the Bulletins featuring the Anchorettes Yle uutisten 40-vuotisjuhlassa
 Yle uutisten bändi The Bulletins Yle uutisten 50-vuotisjuhlassa

Katso Ylen laulava joulukortti: Uutisjuontajat heläyttävät Kulkuset vuoden 1959 malliin


Summary: Turun Vasaramäen koulun ysiluokkalaisten konstit seksuaalikoulutuksen parantamiseksi päätyvät eurooppalaiseen käyttöön.

Rakkautta ja parisuhteita, seksuaalista identiteettiä, sukupuolitauteja sekä nettimaailman valoisia ja varjoisia puolia pohditaan parhaillaan turkulaisessa Vasaramäen koulussa.
 Ysiluokkalaiset etsivät työpajoissa keinoja kertoa seksuaaliterveyteen liittyvistä asioista nuorille heidän omista lähtökohdistaan, tarpeistaan ja toiveistaan. Kyseessä on Turun ammattikorkeakoulun hanke, jolla luodaan kansainvälistä verkko-oppimisalustaa seksuaalikasvatuksen tueksi.
 Selja Leiwon  ryhmän teemana on vaatimattomasti rakkaus ja parisuhteet.
 Seksuaalinen itsemäärämisoikeus on yhtenä aiheena Vasaramäen koulussa. Jouni Koutonen / Yle
 Aihepiiristä voisi puhua koulussa enemmänkin, mutta aikaa terveystiedon tunneilla ei ole määräänsä enempää. Nyt koululaiset itse hakeutuvat luotettavan tiedon lähteille muun muassa Väestöliiton sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen nettisivuilla.
 – Faktatietoa löytyy tutkimuksista, rakkaudesta on tehty yllättävän paljon tutkimusta. Netistä löytyy aika hyvin tietoa, mutta rakkaus on aika kokemuksellinen asia, naurahtaa Selja Leiwo.
 Oppilaiden piirtämissä sarjakuvissa käsitellään rankkojakin aiheita. Jouni Koutonen / Yle
 Joona Kaarion  ryhmä puolestaan pohtii seksuaalista identiteettiä.
 Kavereiden kanssa keskustellessa ajatus on kiteytynyt yksinkertaiseen vastaukseen, jota joskus tuntuu turhan vaikealta löytää.
 – Jokainen saa olla mitä haluaa, on tärkeää, että jokainen saa olla oma itsensä. Kai me olemme kaavoihin kangistuneita ja ajattelemme, että on vain heteroita. Ei ole päästy siitä yli, pohtii Joona Kaario.
 Nuorten ajatukset samoilla linjoilla eri puolilla Eurooppaa
 Seksuaalikasvatuksen näkökulma on usein ollut aikuisista ja asiantuntijoista lähtöisin.
 Turun ammattikorkeakoulun EDDIS-hankkeessa nuoret otetaan mukaan sisältöjen ja keinojen suunnitteluun.
 – Nuoret ovat oman elämänsä asiantuntijoita, he tietävät millaisessa maailmassa elävät. Kun nuoret pääsevät vaikuttamaan seksuaalikasvatuksen sisältöön, sillä on myös enemmän vaikuttavuutta heidän elämässään, sanoo hoitotyön lehtori  Elina Lindberg .
 Lehtori Elina Lindberg Turun ammattikorkeakoulusta ja opettaja Emma Hjort Vasaramäen koulusta ohjaavat oppilaiden työskentelyä. Jouni Koutonen / Yle
 Suomalaisten koordinoimassa EU-rahoitteisessa hankkeessa on mukana koululaisia myös Liettuasta, Kreikasta ja Portugalista.
 Keväällä järjestetyllä leirillä kustakin maasta oli kymmenen nuorta pohtimassa seksuaaalisuuteen liittyviä asioita. Vaikka maiden kulttuuritaustat eroavat toisistaan, askarruttavat samat kysymykset nuorta polvea ympäri Euroopan.
 – Yllättäen nuoret ajattelivat hyvin samalla tavoin asioista. Ehkä eroavaisuudet ja ongelmat ovat enemmän meidän aikuisten päässä, annamme kulttuurin vaikuttaa näissä asioissa enemmän, miettii lehtori Elina Lindberg.

Yläkoululaiset laittavat seksuaalikasvatusta uusiksi – "Nuoret ovat oman elämänsä asiantuntijoita"


Summary: Presidentti Emmanuel Macron haluaa yksinkertaistaa järjestelmää ja kannustaa ranskalaisia työskentelemään pitempään.

Ranskassa ammattiyhdistykset yrittävät pakottaa presidentti Emmanuel Macronia luopumaan kiistanalaisesta eläkeuudistuksesta. Ay-liikkeen järjestämät protestit ovat viime päivinä alkaneet hiipua, ja tänään tavoitteena oli saada liikeelle miljoona ihmistä.
 Poliisin mukaan eri puolilla Ranskaa kaduilla on toistaiseksi ollut noin 615 000 ihmistä.
 Mielenosoitukset ovat sujuneet pääosin rauhallisesti, mutta uutistoimisto Reutersin mukaan mellakkapoliisit ja ryhmä mielenosoittajia ottivat yhteen Pariisin itäosassa. Mielenosoittajat heittivät esineitä ja poliisi ampui kyynelkaasukranaatteja.
 Ammattiyhdistys uhkaa katkaista sähköt
 Julkinen liikenne on tänään ollut sekaisin eri puolilla Ranskaa. CGT-keskusliitto ilmoitti lakkoilijoiden myös katkaisseen sähköt noin 90 000 kodista ja uhkasi uusilla sähkökatkoilla. Ranskan ammattiyhdistysliike on jakautunut useisiin keskusjärjestöihin, ja CGT:n sanotaan edustavan jyrkkää linjaa hallitusta vastaan.
 Mielenosoittajia Pariisissa tiistaina. Ian Langsdon / EPA
 Macron haluaa kannustaa ranskalaisia tekemään työtä pitempään. Nykyinen eläkeikä on 62, ja tavoitteena on, että ranskalaiset olisivat töissä 64 ikävuoteen asti. Samalla lukuisat erikoisjärjestelyt purettaisiin. Ranskassa on tällä hetkellä  42 erilaista eläkejärjestelmää.  Esimerkiksi rautatieläisillä on oma eläkejärjestelmä, jonka kautta voi eläköityä huomattavasti aikaisemmin kuin muilla aloilla.
 Enemmistö tukee mielenosoittajia
 Ranskassa eläkejärjestelmää on yritetty uudistaa jo 1990-luvulta saakka, mutta yritykset ovat kohdanneet voimakasta vastarintaa. Vuonna 1995 hallitus joutui perääntymään, kun lakkoilu uhkasi ranskalaisten joulunviettoa.
 RTL-uutiskanavan teettämän mielipidemittauksen mukaan enemmistö ranskalaisista tukee mielenosoittajia, mutta toivoo lakkotaukoa joulun ajaksi. Tosin mielipidemittausten tulokset ovat ristiriitaisia ja joidenkin kyselyjen mukaan enemmistö ranskalaisista kannattaa eläkejärjestelmän uudistamista.

Ranskassa 615 000 kaduilla vastustamassa eläkeuudistusta – Pariisissa poliisi käytti kyynelkaasua