Lintujen talviruokinta on taitolaji ja vaatii yhteistyötä. Mikä sopii yhdelle tirpuselle, ei kelpaa toiselle ja kolmas ei vaivaudu edes lentämään paikalle. Kaikille lajeille löytyy kuitenkin nykyään runsaasti erilaista valikoimaa, niin kaupoista kuin kotoa - kunhan vain tietää edes suurinpiirtein mitä tarjoaa ja tekee sitä säännöllisesti.
 Muutamat lajit ovat menestyneetkin hyvin juuri talviruokinnan vuoksi. Birdlifen mukaan Suomessa on runsaat 240 pesimälajia, joista jopa 70 lajia jää värjöttelemään meille talveksi.
 Ai miksi? Siksi, että talvehtiminen pesimäseuduilla voi olla joskus linnuille turvallisempaa kuin raskaalle ja vaaralliselle muuttomatkalle lähteminen.
 Jotkut lajit kuten mustarastas jäävät yhä useammin Suomeen kun "tietävät", että apetta on tarjolla.. Paljolti talviruokinnan takia talitiainen, sinitiainen ja pikkuvarpunen ovat lisääntyneet moninkertaisesti viime vuosikymmenten aikana. Itse asiassa talitintti ei pärjäisi ollenkaan Suomen talvessa ilman ihmisiltä saatavaa ruokaa.
 Peruskattaus: Rasvaa, pähkinöitä ja siemeniä
 Auringonkukan siemenet ovat ruokintapaikan suosituimpia eväitä. Ne kelpaavat etenkin tiaisille ja viherpeipolle sekä punatulkulle. Kuorettomat auringonkukansiemenet vaikuttavat kaupoissa kalliimmilta kuin kuorelliset, mutta niillä on kiistaton etu: linnut voivat hyödyntää kaiken mitä tarjotaan eikä roskaa synny ja kun ei tarvitse kuoria, syöminen on nopeampaa ja tehokkaampaa.
 Maapähkinät ovat muiden pähkinöiden tapaan linnuille herkkua. Parhaiten ne soveltuvat linnuille murskattuna. Silloin pähkinät ovat myös riittoisempia. Pähkinät ovat etenkin tiaisten ja nakkelin suosiossa.
 Rasvaa kannatta panna tarjolle monessa muodossa: teurasjätettä, silavaa, ihraa tai läskiä. Kaupasta rasvaa voi ostaa myös rasvapalloina tai renkaina, joihin voi olla sekoitettuna erilaisia siemeniä. Rasva on etenkin tiaisten suosiossa. Talipallo kelpaa myös aika monelle lajille.
 Läski kannattaa muuten naulata lautaan kiinni tai laittaa verkon sisään, muuten mehukas pala lähtee nopeasti oravan tai petolinnun matkaan.
 Varpuset ja keltasirkut arvostavat viljaa
 Viljoista kaura on ollut perinteisesti suosituin laji, vaikka sen ravintoarvo ei olekaan kovin korkea. Viljansyöjiä ovat etenkin varpuset ja keltasirkut, joille ei juuri muu kelpaa.
 Myös marjat ja hedelmät ovat monien lintujen suosiossa. Esimerkiksi rastaita voi yrittää ruokkia syksyllä talteen laitetuilla ja kuivatuilla pihlajanmarjoilla. Myös omenat ja muut hedelmät kelpaavat. Marjat ja hedelmät voivat houkutella myös punarintoja, rautiaisia, mustapääkerttuja sekä tilhiä. Myös eksoottisempia hedelmiä voi tarjoat linnuille, kunhan välttää avokadoa, sen sisältämä persiini voi olla linnuille jopa myrkyllistä.
 Näitä ei kannata tarjota:
 Mitä muuta linnuille sitten EI kannata antaa? Lintuja ei ehdottomasti pidä ruokkia kinkunrasvalla, vettyneillä kaurahiutaleilla, eikä millään mikä on homeista, maustettua tai erityisen suolaista.
 Lisäksi linnut eivät yleensä syö ruista tai riisiä.
 Myöskään leivän tai leivänmurujen tarjoaminen lintulaudalla ei ole suositeltavaa; leipä vain täyttää vatsat, mutta ei ole linnuille kovin ravitsevaa. Vesilinnuille, kuten sorsille, leipää voi toki käydä huvikseen heittelemässä ja mössö käy hyvin kaupaksi. Tässä on kuitenkin syytä muistaa säännöllisyys.
 Jos aloitat, jatka
 Talviruokintaa on syytä muistaa jatkaa koko talven. Satunnaisesta ruokinnasta ei ole linnuille kuin hetkellistä apua ja pieneltä ruokintapaikalta voi ruoka loppua jo muutaman päivän kestävän tauon aikana. Jos alueella on useita ruokintoja, niin linnut kyllä ymmärtävät vaihtavaa paikkaa ruoan loppuessa, mutta harvaanasutuilla alueilla yhteen sapuskapaikkaan tottuneet linnut saattavat jopa menehtyä ruuan loppuessa ja pakkasten tullessa.
 Mitä sitten ruokintapaikalta vaaditaan? Lintulaudan ja maaruokinnan huonot puolet ovat, että linnut istuvat ruoan päällä ja pääsevät ulostamaan sen joukkoon, jolloin erilaiset taudit, kuten lintujen salmonella, voivat levitä lintujen keskuudessa. Lisäksi maaruokinta voi houkutella paikalle rottia.
 Automaatti parempi kuin lintulauta
 Suositeltavaa olisi käyttää ruokinta-automaattia, jonka säiliöstä ruoka valuu alareunassa oleviin kapeisiin kouruihin ruoan kulutuksen mukaan. Linnut istuvat kourun reunalla, jonka päällä oleva lippa räystäineen estää ruokaa kastumasta.
 Kun käytetään automaattia, jonka säiliö on suuri, ei ruokaa tarvitse olla lisäämässä koko ajan. Monissa tarjolla olevissa ruokinta-automaateissa on useita astinlautoja ja telinettä pystyy tällöin käyttämään samanaikaisesti useampi lintu.
 Erityisesti talvella on syytä muistaa, että vähää syömistä kuvaava sanonta "syö kuin lintu" johtaa harhaan, esimerkiksi sinitiainen joutuu tankkaamaan moninkertaisesti oman painonsa verran ruokaa selvitäkseen hengissä pakkasyön yli.
 Sama vielä numeroilla: normaalikokoinen tintti joutuu hengissä selvitäkseen syömään 20 asteen pakkasessa noin 6 grammaa siemeniä vuorokaudessa. Se tarkoittaa kappalemäärissä noin 120 siementä ja jos tintti syö yhden minuutissa, menee ruokailuun kaksi tuntia. Ja kun pakkaskautena pohjoisessa valoisaa aikaa on kolmisen tuntia, niin kyllä lintu syö kirjaimellisesti henkensä edestä.
 Myös tässä tulee esille valmiiksi kuorittujen siementen tarjoamisen tärkeys: linnun energia ei kulu turhaan kuorimiseen.

Talipalloja tinteille, rusinoita mustarastaalle, kauraa keltasirkulle: Linnut äänestävät nokallaan


Summary: Parhaat asiat urallani ovat kaikuja teinityttöydestä. Teinitytöt ovat tietoisia, tarkoituksellisia ja taitavia, kirjoittaa Linda Liukas.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kun aikuiset pitävät jotain oikein typeränä, sen sanotaan sopivan teinitytöille. On helppoa vähätellä kaikkea, mitä teinitytöt rakastavat. Poptähtijulisteille, pehmoeläimille, vaatekasoille ja polaroid-kuville voi turvallisesti pyöritellä silmiä.
 Teinityttöjä pidetään vähän avuttomina ja aivottomina.
 Olen täysin eri mieltä.  Teinitytöt ovat tietoisia, tarkoituksellisia ja taitavia.
 Vierailin viime syksynä Aalto-yliopistossa ja tapasin lukioikäisiä teknologia-alasta kiinnostuneita tyttöjä. He olivat huolissaan ilmastonmuutoksesta, vanhusten muistisairauksista ja transsukupuolisten oikeuksista. Teinitytöt halusivat käyttää teknologiaa näiden ongelmien korjaamiseen.
 Yhtäkään lisätyn todellisuuden deittisovellusideaa tytöt eivät esitelleet.
 Teitä ei saa vähätellä. Eikä teidän tarvitse vähätellä itseänne.
 Ja kaikki te ihanat teinitytöt.  Teitä ei saa vähätellä. Eikä teidän tarvitse vähätellä itseänne.
 Kun minä olin kuusitoista, päätin, että en koskaan pyydä anteeksi sitä, että yritän niin paljon.
 Parhaat asiat urallani ovat kaikuja teinityttöydestä. Se, miten innostuin Al Goresta ja opettelin koodaamaan. Pelaamalla loputtomasti Star Wars -roolipeliä verkossa opin rakentamaa kokonaisia maailmoja. Seuraamalla idoleitani, kuten  Tove Janssonia ,  Edith Södergrania  ja  Armi Ratiaa  ymmärsin, kuinka luottaa omaan sisäiseen ääneen.
 Teinitytöt, tuokaa unelmat, kirkkaat värit, pakahduttavat tunteet ja kikatuksen keveys myös alueille, joissa niistä ei osata edes haaveilla.
 Kun minä olin viisitoista, minulla oli Caterpillarin maihinnousukengät, miinus nelosen lasit ja liian iso ruskea huppari. Minun sukupolveni opiskeli meikkausohjeet samoista rullalle luetuista Demi-lehdistä.
 Nyt teillä on YouTube ja sen loputon valikoima kosmetiikkatutoriaaleja, roolimalleja ja mahdollisuuksia.
 Kun minä olin neljätoista, olin herkkä hymyilemään, kova viittaamaan, ja minulla oli hyvin häilyvä käsitys tulevasta. Minun sukupolvelleni kuului Spice Girls ja Girl Power, mutta teille kuuluu  Lady Gaga ,  Cardi B , ja kaikki ne polut, joita oma, outo ääni mahdollistaa.
 Teinitytöt, tuokaa unelmat, kirkkaat värit, pakahduttavat tunteet ja kikatuksen keveys myös alueille, joissa niistä ei osata edes haaveilla. Musiikki, elokuvat ja muoti palvovat jo valmiiksi teitä. Haluaisin nähdä miltä näyttää teinityttöjen näköinen ohjelmointi, politiikka, filosofia tai matematiikka.
 Tämän päivän teinityttöjen mielikuvituksesta  syntyy huomispäivän teknologia, tiede, taide ja yhteiskunta. Nykypäivän tyttöjä katsoessa tulevaisuus hymyilyttää.
 WhatsApp on ostoskeskus, jossa maleksitaan, Instagram intiimi päiväkirja, Jodel yleisen vessan ovi, johon kirjoitellaan, mitä sattuu.
 Entä sitten vanhemmat?  Ymmärrän, että etenkin viime aikojen tapahtumien vuoksi monia vanhempia pelottaa, mitä tyttären puhelimessa tapahtuu ja millaisia uhkia oma lapsi kohtaa.
 Tämän päivän teinitytöt ovat kasvaneet netin kanssa ja tarkastelevat todellisuutta ruudun läpi. Muita vaihtoehtoja ei oikein ole. Teinityttö sulkee huoneensa oven, mutta avaa ikkunan maailmaan. WhatsApp on ostoskeskus, jossa maleksitaan, Instagram intiimi päiväkirja, Jodel yleisen vessan ovi, johon kirjoitellaan, mitä sattuu. Paluuta tietokoneettomaan maailmaan ei ole, eikä Snapchattiin uppoutumiselle ole helppo asettaa “kotiintuloaikaa”.
 Puhelimeen uppoutunut teinityttö  voi ärsyttää ja huolestuttaa. Joskus vanhempien oma nostalgia estää osallistumasta nuoreen elämään. Oman lapsuuden korttipelejä, kasetteja tai käpylehmiä ei ole, mutta sukupolvilla on silti paljon yhteistä. Puhelimen kautta harjoitellaan samoja yhdessäolon, viihtymisen, uteliaisuuden ja oppimisen taitoja kuin aikaisemminkin. Vanhempien opastus, läsnäolo ja kiinnostus ovat tärkeitä – myös netissä.
 Tässä muutama neuvo aikuisille:
 Kuuntele .  Teinitytöt kohtaavat sosiaalisia paineita, joita meidän nuoruudessamme ei ollut. Kuuntele huolia, älä vähättele. Mutta yhtään kuvaa, jota ei voisi laittaa Ylen etusivulle, ei pidä nettiin ladata. Muistuta, että teinityttö on vahva, pystyvä, rohkea ja voi kontrolloida itse, mitä tekee ja mitä julkaisee.
 Varmista , että teinityttö löytää internetistä turvallisia yhteisöjä ja omia ihmisiään. Parhaimmillaan netti mahdollistaa sen, että oman kiinnostuksen ympärille voi löytää tukea ympäri maailmaa. Pidä huolta, että teini altistuu myös uutisille, podcasteille ja kirjoille, eikä vain Instagramin julkkisjuoruille.
 Muistuta ,  että maailma on isompi ja kiinnostavampi paikka kuin se, kenen Snapchattia kommentoidaan eniten. Emme ole koskaan ennen eläneet ajassa, jossa huippuyliopistojen opinto-ohjelmat vaikka biotekniikan tai renessanssitutkimuksen osalta ovat avoimesti jaossa – eikä ketään kiinnosta opiskelijan ikä.
 Tutustu .  Internet mahdollistaa itseilmaisun ihan uudella tavalla. Nuoren Instagram voi kertoa sirpaleisen, kauniin ja moni-ilmeisen kertomukseen yhdestä ihmiselämän erikoisimmista vaiheista, vaikka vanhemmalle puhuminen voi olla muuten vaikeaa. Pyydä lupa seurata teinityttöä. Ei kontrollin, vaan tutustumisen takia.
 Linda Liukas
 Kirjoittaja on lastenkirjailija, kuvittaja ja keskinkertainen koodari, joka uskoo, että maailmasta tulee parempi paikka kun tietojenkäsittelyn ammattilaisten lisäksi tarinankertojat, tutkijat ja taivaanrannanmaalarit innostuvat teknologiasta.

Linda Liukkaan kolumni: Teinityttöjen vähättely kannattaa lopettaa – tulevaisuuden tiede, taide ja teknologia syntyvät tämän päivän tytöiltä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Muovin käyttö mietityttää suomalaisia, mutta sen lajittelu takkuaa
 Valtaosa suomalaista on kiinnittänyt huomiota muovin käyttöön, ilmenee  Ylen teettämästä kyselystä . Samalla muovi on kuitenkin kotitalouksien vähiten lajittelema jäte. Suomalaiset kierrättävät noin kolmasosan koteihin päätyvästä pakkausmuovista. Syitä lajittelematta jättämiseen on monia. Merkittävimmäksi syyksi kyselyssä nousi jäteastioiden puute taloyhtiössä.
 Äkki-brexitin uhka repii Britannian konservatiivien rivejä
 Brexitin kannattajat kampanjoivat parlamentin ulkopuolella maanantaina. Andy Rain / EPA
 Kovan linjan konservatiivit haluaisivat erota EU:sta niin pian kuin mahdollista;  maltillisempia puoluetovereita äkkiero kauhistuttaa . Konservatiivipuolueen sisällä on brexit-kysymyksessä syviä jakolinjoja, joita pääministeri May ei ole onnistunut kaventamaan.
 Anni Hirvonen, 23, taistelee ahdistusta vastaan eikä terapiaa meinaa saada
 Laura Kosonen / Yle
 Joensuulaisen opiskelija Anni Hirvosen sydän hakkaa ja rintaa puristaa aina, kun ohjelmassa on luento tai ryhmätöitä.  Ahdistuneisuushäiriöt ovat hyvin yleisiä nuorilla ja aikuisilla . Uuden Käypä hoito -suosituksen mukaan nuoren ahdistusta pitäisi hoitaa ensisijaisesti terapialla, mutta sitä on usein hankala saada.
 Uutuuskirja: Valkoisen talon toiminta on ollut täysin kontrolloimatonta Trumpin kaudella
 Yhdysvaltain presidentti Donald Trump käveli pois tapaamisestaan demokraattien kanssa.
 Valkoisen talon viestinnässä työskennellyt Cliff Sims kertoo tammikuun lopussa julkaistavassa kirjassaan, kuinka  Valkoisen talon henkilöstö on ajoittain ollut täysin kontrolloimattomassa tilassa . Sims kertoo muun muassa entisen kansliapäällikön John Kellyn erikoisesta esittelypuheesta henkilökunnalle, jossa kehotettiin tekemään vastoin presidentin toiveita.
 Etelässä sataa lunta, pohjoisessa pakkasta ja poutaa
 Yle Sää
 Kireimmät pakkaset vaihtuvat etelässä lumisateisiin ja huonoon ajokeliin, meteorogimme  Matti Huutonen  kertoo. Maan etelä- ja keskiosan yli liikkuu lumisateita. Kevyttä pakkaslunta voi kertyä joitakin senttimetrejä ja se pöllyää teillä, joten ajokeli muuttuu huonoksi.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Muovia kierrätetään vähiten, äkki-brexit jakaa konservatiiveja ja terapiaan pääsy takkuaa


Summary: Kovan linjan konservatiivit haluaisivat erota EU:sta niin pian kuin mahdollista; maltillisempia puoluetovereita äkkiero kauhistuttaa.

Samppanjakutsut Westministerissä.
 Kun pääministeri  Theresa Mayn  brexit-sopimus viime viikon tiistaina kaatui brittiparlamentissa murskaluvuin, Mayn puoluetoveri kansanedustaja  Jacob Rees-Mogg  juhlisti tapausta järjestämällä sellaiset kodissaan.
 Rees-Mogg on yksi Mayn konservatiivipuolueen tunnetuimmista brexiteereistä eli Britannian EU-eron kannattajista. Hän johtaa kovan linjan brexitiä ajavaa European Research Group -järjestöä.
 Brittilehti  The Guardianin  mukaan Rees-Moggin kutsuilla samppanjalaseja kohottelivat myös esimerkiksi Mayn hallituksen entinen brexit-ministeri  David Davis  sekä entinen ulkoministeri  Boris Johnson  – hekin tunnettuja brexiteerejä.
 Konservatiivikansanedustaja Jacob Rees-Mogg on tunnettu kovan linjan brexitin kannattajien keulakuvana. Facundo Arrizabalaga / EPA
 Mayn EU:n kanssa neuvottelema sopimus kaatui parlamentissa ennätyksellisen suurella ääntenenemmistöllä 432–202.
 Mutta pääministerin puolueen tilasta kertoo ehkä enemmän se, että vastaan äänestäneiden joukossa oli peräti 118 konservatiivikansanedustajaa.
 Sopimusta kannatti vain 196 konservatiivia. Tässäkin joukossa on noin satakunta ministeriä ja muuta hallituksen palkkalistoilla olevaa kansanedustajaa, joiden oli  käytännössä pakko  tukea Mayta tai erota tehtävistään.
 Kolme eri leiriä
 Konservatiivipuolueen sisällä on brexit-kysymyksessä syviä jakolinjoja, joita pääministeri May ei ole onnistunut kaventamaan.
 Ryhmiä on ainakin kolme, sanoo brittipolitiikkaa seuraava yliopistonlehtori  Mika Suonpää  Turun yliopistosta.
 – On nämä kovan brexitin kannattajat. Sitten on Mayn kannattajat. Ja kolmas ryhmä, joka vastustaa lähtökohtaisesti koko brexitiä, Suonpää luettelee.
 – On vaikea saada aikaan sellaista linjaa, jonka kaikki voisivat hyväksyä.
 Näillä näkymin vaikuttaa siltä, että jos Mayn brexit-sopimus ei jossain muodossa mene läpi parlamentissa – eikä lisäaikaa EU:lta järjesty – Britannia näillä näkymin eroaa EU:sta maaliskuun 29. päivä ilman sopimusta.
 Kovan brexitin kannattajien mielestä äkkiero ilman sopimusta on hyväksyttävä ja jopa kannatettava ajatus.
 Puhuessaan parlamentille brexit-sopimuksen puolesta maanantaina myös May halusi pitää kiinni sopimuksettoman eron mahdollisuudesta.
 Eroon ”näivettyvästä EU-kontekstista"
 Sopimuksettoman brexitin  on varoitettu  tuovan mukanaan tulleja ja rajatarkastuksia, rekkajonoja ja lentoliikennehäiriöitä, ruoka- ja lääkepulaa. Talouskasvun ennustetaan hidastuvan merkittävästi.
 Liike-elämän etuja perinteisesti tärkeinä pitäneessä konservatiivipuolueessa yllättävän moni kuitenkin kohauttaa varoituksille olkapäitään.
 Puolueen jäsenistä 57 prosenttia pitää sopimuksetonta eroa parempana vaihtoehtona kuin Mayn sopimusta tai jäämistä EU:n jäseneksi, kertoo  vuodenvaihteessa julkaistu tutkimus .
 Suomalaistutkijan mukaan tulosta selittää, että konservatiivipuolueen jäsenet ovat ylipäätään EU-kriittistä väkeä. Taustalla saattaa olla myös väsymystä pitkään jatkuneeseen brexit-keskusteluun.
 Brexitin vastustajat arvostelivat pääministeri Theresa Mayn esiintymistä parlamentissa maanantaina. Andy Rain / EPA
 Vannoutuneille brexitin kannattajille sopimukseton ero on Suonpään mukaan kuitenkin myös looginen vaihtoehto.
 – Siinä saataisiin aikaan selvä ero EU:sta ilman tulliliittoja tai siirtymäaikoja. Britannia voisi alkaa heti suvereenina valtiona neuvottelemaan uusia kauppasopimuksia muiden maiden kanssa.
 – Totta kai he ymmärtävät, että ongelmia saattaa tulla jollain aikavälillä. Mutta he uskovat, että näin saadaan aikaan kunnollinen ero.
 Kovan linjan brexitin kannattajien – esimerkiksi David Davisin – viimeaikaisissa puheissa sopimuksettoman eron puolesta on samankaltaisia perusteluja, kuin mitä he esittivät vuoden 2016 brexit-kansanäänestyksen alla.
 –Taustalla on laajempi ajatus globaalista Britanniasta. Kuinka EU on taantuva talous ja sen ulkopuolella on hedelmällisempi maaperä. Kuinka Britannian kannattaa hankkiutua eroon tästä näivettyvästä EU-kontekstista ja avata ovet muualle maailmaan, Suonpää sanoo.
 – Samalla kunnioitetaan kansanäänestyksen tulosta. Heidän mielestään britit äänestivät EU-erosta, ei brexit-sopimuksesta tai siirtymäajoista.
 Sopimuksettoman eron vastustajat takajaloillaan
 Parlamentissa on parhaillaan käynnissä useita hankkeita sopimuksettoman eron estämiseksi. Niillä on tukea myös konservatiivipuolueen maltillisemmissa riveissä.
 Yksi muutosesitys yrittää estää sopimuksettoman eron vaatimalla pääministeriä hakemaan lykkäystä maaliskuun 29. päivän takarajaan.
 Toisessa vaaditaan takarajan lykkäystä, jos brexit -sopimusta ei ole hyväksytty helmikuun 26. päivään mennessä.
 Mediatietojen mukaan hankkeilla on laajaa kannatusta myös Mayn konservatiivihallituksen ministereiden joukossa. Työ- ja eläkeministeri  Amber Rudd  on varoittanut, että useita ministereitä saattaa erota, jos May ei salli heidän äänestää sopimuksetonta eroa vastaan, kertoo  The Times -lehti .
 Työ- ja eläkeministeri Amber Rudd. Will Oliver / EPA
 Konservatiivipuolueen hajaannuksesta ja mahdollisesta hajoamisesta on brittimediassa puhuttu vuosikymmeniä. Suomalaistutkija ei osaa sanoa, kuinka suuri hajoamisvaara tällä hetkellä oikeasti on.
 – Mutta on tämä iso kysymys aika monelle. Pelissä on niin paljon maan tulevaisuuden kannalta suuria asioita, Mika Suonpää Turun yliopistosta toteaa.
 Samaan aikaan brexit jakaa lähes yhtä voimakkaasti myös Britannian suurimman oppositiopuolueen rivejä. Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  kannattaa brexitiä, mutta puolueen rivijäsenten enemmistö haluaa uuden kansanäänestyksen.

Äkki-brexitin uhka repii Britannian konservatiivien rivejä – Sopimukseton ero EU:sta on monelle ”looginen vaihtoehto”


Summary: Muovikeskustelu on saanut valtaosan suomalaisista kiinnittämään huomiota muovin käyttöön.  Silti muovi on vähiten lajiteltu kotitalousjäte.

Viime vuosi oli täynnä  uutisia muovista . Valtamerissä kelluvat  muoviroskalautat , Kiinaan rahdatut  jätevuoret , muovijätteeseen hautautuvat  paratiisirannat  sekä  maaperään  ja  juomavesiin  päätyneet mikromuovit saivat monet suomalaiset kiinnittämään huomiota myös omaan muovin käyttöön.
 Yle Tieteen Taloustutkimuksella teettämään kyselyyn vastanneista suomalaista 49 prosenttia kertoo kiinnittäneensä jonkin verran ja 38 prosenttia kertoo kiinnittäneensä erittäin paljon huomiota muovijätteen määrään.
 Toistaiseksi suomalaisten teot ovat kuitenkin jääneet pääosin huomion kiinnittämisen tasolle. Alustavien arvioiden mukaan viime vuonna kierrätykseen päätyi 39 000 tonnia pakkausmuovia, mukaan lukien pantilliset muovipullot. Se on noin kolmasosa kaikesta kierrätettävästä muovista.
 Muovin lajittelun haasteellisuus näkyy Taloustutkimuksen kyselyssä.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Pakkausmuovia kerätty kotitalouksilta vasta muutaman vuoden ajan
 Muovin erilliskeräys on Suomessa melko uusi asia. Kotitaloudet ovat voineet lajitella pakkausmuovit kierrätykseen kolmen vuoden ajan.
 Alussa muovin lajittelua vaivasi  kierrätyspisteiden puute . Kun muovipakkausten kierrätykseen velvoittava laki tuli voimaan vuoden 2016 alussa, kierrätyspisteitä oli pystyssä parikymmentä. Vaatimus oli 500 pistettä.
 Tällä hetkellä Suomen Pakkauskierrätys RINKI Oy:n ylläpitämässä kierrätyspisteverkostossa on vajaa 600 keräyspistettä muovipakkauksille. Vastaavasti kartonki-, lasi- ja metallipakkauksille löytyy yli 1 800 keräyspistettä jokaiselle.
 Kierrätyspisteverkoston laajentaminen on tärkeää, mutta se ei yksi riitä, huomauttaa Suomen Uusiomuovi Oy:n toimitusjohtaja  Vesa Soini . Muovipakkausyritysten muodostama Suomen Uusiomuovi on vastuussa pakkausmuovin kierrätyksen pyörittämisestä Suomessa.
 – Eurooppalaisen kokemuksen mukaan riittäviin määriin päästään vain silloin, kun se keräyspiste on siellä omalla kiinteistöllä, omassa roskakatoksessa, Soini sanoo.
 Soinin peräänkuuluttama kiinteistökeräys on lisääntymässä. Esimerkiksi pääkaupunkiseudulla on tavoitteena, että vuodesta 2021 alkaen biojätteet, muovi-, lasi- ja kartonkipakkaukset sekä pienmetallit kerätään kaikista kiinteistöistä, joissa on vähintään viisi huoneistoa.
 Taloustutkimuksen kyselyn perusteella niin kiinteistökohtainen keräys kuin laajempi kierrätyspisteverkosto tulevat tarpeeseen.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Tiedon puute kasvattaa sekajätevuorta
 Lähes joka viides suomalaisista täyttää sekajäteastioita tiedon puutteen vuoksi. Harva jaksaa pohtia roska-astian ääressä, mihin mikäkin roska kuuluu. Esimerkiksi muovin keräyspisteisiin kelpaavat vain pakkausmuovit. Hammasharjat, CD-levyt ja  mehupillit , mikäli niitä vielä laatikoista löytyy, kuuluvat yhä sekajätteeseen.
 Syy tähän löytyy tuottajavastuusta. Muovipakkausten kierrätyksen maksavat muovipakkauksia valmistavat yritykset, jolloin keräys myös rajoittuu niiden tuottamiin tuotteisiin.
 Tällä hetkellä pakkaukset muodostavat 40 prosenttia muovin kulutuksesta. Suurin osa muovista ei siis kuulu kierrätyksen piiriin.
 Tavoitteena kuitenkin on, että tulevaisuudessa kotitalouksissa puhuttaisiin pelkästään muovien lajittelusta. Pirkanmaalla tämä saattaa toteutua jo tänä vuonna, Soini paljastaa. Suomen Uusiomuovi on neuvotellut Pirkanmaan jätehuollon kanssa pari vuotta kestävästä rajoitetusta kokeilusta, jossa kotitaloudet voivat laittaa kaikki muovit samaan keräysastiaan.
 – Lopulliset päätökset ovat vielä tekemättä, mutta suunnitelma on, että ennen kesää ensimmäiset astiat ovat kiinteistöillä, Soini kertoo.
 Yle / Uutisgrafiikka
 Muovin elinkaari on ihmisen käsissä
 Oikeaoppisen lajittelun lisäksi tiedon puute saattaa liittyä  jätteiden lopulliseen päämäärään . Moni saattaa kuvitella, että roskakatokseen ilmestynyt muovin keräysastia on suoraan korvannut energiajae-astian, jonka sisällöt päätyivät poltettavaksi. Keräykseen kiikutetut pakkausmuovit eivät kuitenkaan päädy polttoon, vaan ne toimitetaan Riihimäellä sijaitsevaan muovijalostamoon.
 – Tällä hetkellä kaikki kuluttajilta kerättävät pakkaukset jatkojalostetaan Riihimäellä ja joitakin koe-eriä lukuunottamatta kaikki myöskin hyödynnetään suomalaisessa muovituoteteollisuudessa, Soini sanoo.
 Lajitelluista muovipakkauksista tehdään muun muassa tiskiharjoja, kastelukannuja, muovikasseja ja kanistereita. Kierrättäminen siis suoraan vähentää tarvetta porata öljyä maaperästä.
 Muoviteollisuus ry:n toimitusjohtaja  Vesa Kärhä  painottaakin, että muovin elinkaari on ihmisen kontolla. Materiaalin sijaan katse pitäisi  kohdistaa käyttäytymiseen .
 – Pitäisi miettiä, tarvitsemmeko tiettyjä asioista. Jos tarvitsemme, niin todennäköisesti muovi on se kaikkein paras, edullisin ja jopa ympäristöystävällisin tapa toteuttaa se tarve, Kärhä sanoo.
 Kierrätys tekee muovista ympäristöystävällisempää, mutta samalla prosessi tekee myös itse kierrättämisestä ekologisempaa. Kierrätykseen päätyvän muovin määrän kasvaessa nimittäin kasvaa myös paine rakentaa lisää Riihimäen muovijalostamon kaltaisia kierrätyslaitoksia. Tällöin muovijätteen kuljettamisesta syntyvät päästöt laskevat.
 Kärhä on tyytyväinen siihen, että muovi on saanut suomalaiset kiinnittämään huomiota kestävään kulutukseen. Seuraavaksi huomion pitäisi konkretisoitua tekohin. Kierrätysmäärien nousun lisäksi myös muovipakkausten käyttömäärät ovat nousussa.
 Yle Tieteen Taloustutkimuksella teettämään kyselyyn vastasi 1 085 suomalaista.
 Lue myös:
 Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan
 Asiantuntija: Jos ahdistuu muovipaketista enemmän kuin Thaimaan matkasta, mittasuhteet ovat vinksallaan – Video: Vein pakkausmuovini arvioitavaksi
 Mitä muovia voi viedä kierrätykseen? Mitä muoviroskasta tehdään? Miksi margariinirasia kannattaa kierrättää?

Muovi mietityttää, mutta sen kierrättäminen takkuaa: Yksi syy on liian kaukana olevat kierrätyspisteet – katso täältä lähimmät pisteesi


Summary: Ahdistuneisuushäiriöiden hoito sai oman Käypä hoito -suosituksen.

Yhdeksänä aamuna kymmenestä joensuulainen opiskelija  Anni Hirvonen  joutuu pakottamaan itsensä liikkeelle ja ulos kotoa. Sydän tykyttää, olo on levoton ja pelokas. Tekisi vain mieli jäädä kotiin piiloon muiden katseilta.
 Jos aamu menee hyvin ja Hirvonen saa tsempattua itsensä luennolle, ensimmäinen puoli tuntia menee rauhoittumiseen. Hengitä, ei mitään hätää, keskity asiaan, hän toistelee itselleen, vaikka rintaa puristaa. Hirvosen ahdistus näkyy vain harvoin ulospäin, mutta se vie paljon voimia joka päivä.
 – Jos pahalle ololle antaa vallan, se lamauttaa tosi nopeasti. Silloin jumitan kotiin ja sängyn pohjalle. Siitä seuraa syyllisyys ja huoli omasta voinnista, Hirvonen kuvailee.
 Kun olo on huono, Anni Hirvosen tekee mieli eristäytyä kotiin. Usein päivän toimiin joutuu pakottamaan itsensä. Laura Kosonen / Yle
 Kun ahdistusoireilu viime syksynä voimistui lähes sietämättömäksi, Hirvonen soitti Ylioppilaiden terveydenhoitosäätiön YTHS:n päivystysnumeroon. Hän pääsi seuraavana päivänä terveydenhoitajan vastaanotolle ja sai seuraavan ajan muutaman viikon päähän. Sitä seurasivat käynnit psykologille ja psykiatrille noin kuukauden välein.
 Nyt Hirvonen odottaa toista käyntiä psykiatrille saadakseen lausunnon Kelan kuntoutuspsykoterapiaa varten. Hirvonen olisi halukas aloittamaan terapian vaikka saman tien, mutta hoidon aloitus YTHS:llä on ollut hidasta, ja yksityisistä terapeuteista on Joensuussa pulaa. Hirvonen on ottanut yhteyttä useampaan terapeuttiin, mutta kenelläkään ei ole vapaita paikkoja ennen kesää.
 Ahdistus puhkeaa usein nuoruudessa
 Anni Hirvonen ei ole oireineen yksin. Ahdistuneisuushäiriöt ovat masennuksen ohella kaikkein yleisimpiä mielenterveysongelmia.
 – Niistä kärsii arviolta ainakin 10 prosenttia ihmisistä. Voidaan puhua kansansairaudesta, sanoo nuorisopsykiatrian professori  Mauri Marttunen  Helsingin yliopistosta.
 Mielenterveysongelmat nuorten yleisin terveyshaitta Mielenterveys- ja päihdehäiriöt aiheuttavat 60–70 prosenttia nuorten ja nuorten aikuisten terveyshaitoista. Ahdistuneisuushäiriöistä kärsii 10–15 prosenttia väestöstä, oireilu alkaa usein nuorena. Ahdistuneisuushäiriöitä ovat esimerkiksi paniikkihäiriö, sosiaalisten tilanteiden pelko ja yleistynyt ahdistuneisuus. Ahdistuneisuushäiriöt saivat Käypä hoito -suosituksen vuoden alussa. Nuorten ahdistuneisuutta pitäisi suosituksen mukaan hoitaa ensisijaisesti terapialla.
 Marttunen oli mukana Käypä hoito -työryhmässä, joka julkaisi tammikuun alussa  suosituksen ahdistuneisuushäiriön hoitoon . Vastaavaa suositusta ei aiemmin ole tehty.
 Ahdistuneisuushäiriön alle voidaan niputtaa hyvin monenlaista oireilua: paniikkihäiriöön liittyy äkillisiä paniikkikohtauksia, sosiaalisten tilanteiden pelosta kärsivä eristäytyy muista ihmisistä ja yleistyneestä ahdistuneisuushäiriöstä kärsivän elämä täytyy raskaasta olosta, huolista ja murehtimisesta.
 Usein ahdistushäiriöt puhkeavat nuoruusiässä tai nuorena aikuisena. Silloin niihin pitäisi myös puuttua tehokkaasti.
 Tuoreen Käypä hoito -suosituksen mukaan nuorten lieviä ja keskivaikeita ahdistuneisuushäiriöitä pitäisi hoitaa ensisijaisesti psykoterapialla. Jos se ei auta tai oireilu on vaikeaa, hoitoon suositellaan liittämään masennuslääkitys.
 Anni Hirvosen tavoin moni nuori joutuu kuitenkin odottamaan terapiaan pääsyä pitkään tai ei saa sitä lainkaan. Terapian saatavuudessa on monta ongelmaa. Perusterveydenhuollossa sitä ei pystytä tarjoamaan välttämättä lainkaan, mikä aiheuttaa  erikoissairaanhoidon ruuhkautumisen  esimerkiksi nuorisopsykiatriassa. Terapeutteja on lähinnä kasvukeskuksissa ja  monin paikoin heistä on pulaa . Myös Kelan tukemaa kuntoutuspsykoterapiaa saavat enemmän aikuiset kuin nuoret. Vuonna 2018 Kelan tukemaa terapiaa sai 16–24-vuotiaiden ikäryhmässä noin 7 000 henkilöä, ja 25–34-vuotiaista noin 15 000 henkilöä.
 – Yhdenvertaisuus ei toteudu nuorten mielenterveyspalveluissa. YTHS:n piirissä oleville opiskelijoille terapiapalveluita on kohtuullisesti, mutta perusterveydenhuollossa ei paikoin lainkaan, Mauri Marttunen sanoo.
 Paikallaan ei pysty olemaan, syöminen on hankalaa
 Anni Hirvoselle ahdistus aiheuttaa hankalia fyysisiä oireita.
 – Sydän muljahtelee, hengittäminen tuntuu raskaalta ja on vaikea istua paikallaan. Kun ahdistus on pahana, en saa syötyä. Ahdistuksen kierrettä lisää se, että minulla on hankala pahoinvoinnin ja oksentamisen pelko eli emetofobia, Hirvonen kertoo.
 Huolestuneiden ajatusten kierre lähtee liikkeelle helposti: entä jos tänään sairastun? Miten selviän opinnoista? Miksi voin pahoin, onko tämä jotakin vakavaa, Hirvonen kuvailee.
 Opiskelijoilla ahdistusoireilu on hyvin yleistä. Jonot hoitoon ovat pitkät varsinkin suurissa kaupungeissa.
 Antti Kolppo / Yle
 Nuorten aikuisten ahdistusoireilu on hyvin yleistä ja se näkyy päivittäin opiskelijoiden terveydenhuollon arjessa, toteaa vastaava psykologi  Sanna Heikkinen  Ylioppilaiden Terveydenhoitosäätiöltä YTHS:ltä Joensuusta.
 – Usein opiskelija ottaa yhteyttä ongelmakimpun kanssa. On paha olla, ei saa otetta asioihin, ihmissuhteissa on ongelmia. Joillakin oireilu on lievempää, toisilla se haittaa vakavasti toimintakykyä, Sanna Heikkinen kuvailee.
 Hoito pyritään järjestämään oireilun vakavuuden mukaan. Yleisimmin opiskelija tapaa aluksi terveydenhoitajaa ja sen jälkeen tarvittaessa yleislääkäriä, psykologia tai psykiatria. YTHS:n kautta voi saada lausunnon Kelan kuntoutuspsykoterapiaan, ja omana toimintana Joensuun YTHS tarjoaa noin 10 kerran lyhytterapioita. Tarjolla on myös ryhmähoitoa, esimerkiksi omat ryhmät jännittäjille ja stressin hallintaan.
 – Ahdistuneisuushäiriöiden hoidossa lyhytterapioiden teho on todettu hyväksi. Sopiva käyntimäärä on yleensä 10-15 viikottaista käyntiä. Myös ryhmähoito on tutkitusti tehokasta, sillä jo ryhmä itsessään on altistushoitoa esimerkiksi sosiaalisten tilanteiden pelkoon, Mauri Marttunen Käypä hoito -työryhmästä huomauttaa.
 Nuorilla on kykyjä hyötyä terapiasta
 Mauri Marttunen ja Sanna Heikkinen ovat samaa mieltä siitä, että erilaisia terapiavaihtoehtoja tarvitaan lisää terveydenhuollon perustasolle: terveyskeskuksiin, kouluihin ja opiskelijaterveydenhuoltoon.
 – Nuori sukupolvi on halukas ja kyvykäs terapeuttisiin hoitoihin. Kun nuori ottaa yhteyttä saadakseen apua, muutoksen ikkuna on auki ja avun pitäisi alkaa nopeasti, Sanna Heikkinen sanoo.
 Opiskeluaika ei ole kaikille juhlien ja kavereiden täyttämää nuoruutta. Ahdistus eristää helposti muista ihmisistä.
 Sara Ilonen / Yle
 Mauri Marttusen mukaan suuri osa ahdistuneisuushäiriöistä pitäisi pystyä hoitamaan perusterveydenhuollossa. Myös terveydenhuollon palveluvalikoimaneuvosto  PALKO totesi viime vuoden lopulla valmistuneessa suosituksessaan , että psykoterapiat ja psykososiaaliset hoitomenetelmät kuuluvat terveydenhuollon palveluihin. PALKO määrittelee julkisin varoin rahoitettuja terveydenhuollon palveluita Suomessa ja siis linjaa, millaista hoitoa kansalaisille täytyisi tarjota.
 Konkreettisena keinona Mauri Marttunen ehdottaa psykiatristen sairaanhoitajien palkkaamista esimerkiksi kouluihin ja opiskelijaterveydenhuoltoon.
 Myös ahdistuksesta kärsivä Anni Hirvonen kaipaisi napakampaa puuttumista ongelmien hoitoon.
 – On tuntunut turhauttavalta selostaa asioita alusta lähtien monelle eri ihmiselle, Hirvonen sanoo.
 "Haluan voida paremmin"
 Hirvonen puhuu omasta tilanteestaan analyyttisesti ja tietää paljon ahdistuneisuushäiriön taustoista. Hän arvioi, että oma oireilu on yhdistelmä perittyä alttiutta, opittuja toimintamalleja ja reagoimista uusiin tilanteisiin. Näin on usein ahdistuneisuushäiriöissä.
 Hirvosen vanhemmat erosivat, kun Anni oli teini-iän kynnyksellä. Samaan saumaan osui monta isoa muutosta: muutto toiselle paikkakunnalle ja yläkoulun aloittaminen vieraassa koulussa. Hirvonen sairastui yläkoulussa syömishäiriöön, lukiossa hän alkoi saada paniikkikohtauksia ja suoritti osan kursseista etänä. Tuolloin hän pääsi koulupsykologin kautta terapiaan nuorisopsykiatrian poliklinikalle ja vointi koheni.
 Hoitokontakti katkesi, kun Hirvonen muutti Joensuuhun opiskelemaan opinto-ohjaajaksi. Pari ensimmäistä opiskeluvuotta vointi oli parempi, mutta olo paheni viime vuoden aikana. Myös tutkimukset osoittavat, että ahdistuneisuushäiriöt uusiutuvat herkästi. Hirvosen motivaatio hoitoon on kova.
 – Haluan voida paremmin. En kykene työelämään, jos kaikki on niin palasina kuin tällä hetkellä. Minun täytyy olla paremmin tasapainossa, että voin ottaa vastuuta nuorista opinto-ohjaajana, Hirvonen sanoo.
 Anni Hirvonen tunnistaa hyvin omat ongelmansa. Hän toivoo pääsevänsä terapiaan mahdollisimman pian.
 Laura Kosonen / Yle
 Toistaiseksi hän on pystynyt suorittamaan opinnot kandivaiheeseen lähes tavoiteaikataulussa, mutta se on vaatinut paljon ponnistelua ja päivittäistä kamppailua ahdistusta vastaan.
 Toistaiseksi Hirvonen ei ole halunnut kokeilla lääkehoitoa. Häntä pelottaa pahoinvointi, joka on kohtuullisen yleinen sivuoire masennuslääkityksen aloitusvaiheessa.
 – Minulla on aiempia hyviä kokemuksia terapiasta. Haluaisin katsoa sen tien ensin.
 Hirvonen iloitsee siitä, että mielenterveyshäiriöistä puhutaan nykyisin aiempaa avoimemmin. Silti ahdistusoireista ei ole helppo kertoa kavereille tai työharjoittelun ohjaajalle. Hirvonen mainitsee olevansa onnekas, sillä hänellä on Joensuussa hyvä tukiverkko: isosisko ja läheisiä ystäviä.
 – Jos jumahdan kotiin, sisko tulee viimeistään parin päivän sisällä Hese-pussin kanssa ja sanoo, että nyt syöt hampurilaisen ja mietitään sen jälkeen lisää.
 Tuuppausta tarvitaan lentoon lähdössä
 Jonot nuorten ja nuorten aikuisten mielenterveyspalveluihin ovat monilla paikkakunnilla toivottoman pitkät. Kyse ei kuitenkaan ole siitä, että mielenterveysongelmat olisivat yleisempiä kuin ennen. Ne tunnistetaan paremmin ja niihin myös osataan hakea apua.
 – Mitkään indikaattorit eivät osoita, että oireilu olisi lisääntynyt, vaan esimerkiksi nuorten päihteiden käyttö ja itsemurhat ovat vähentyneet runsaasti, Mauri Marttunen toteaa.
 Nuoret ja heidän vanhempansa ovat valistuneempia kuin ennen ja osaavat hakea apua.
 – Moni tarvitsee aikuistumisen ensivuosina tukea siihen, että usko omien siipien kantavuudesta vahvistuu. Meidän pitäisi pystyä vastaamaan siihen tarpeeseen, psykologi Sanna Heikkinen sanoo.

Anni Hirvonen,23, taistelee pahaa oloa vastaan aina mennessään luennolle – ahdistusta pitäisi hoitaa terapialla, mutta sitä ei meinaa saada


Summary: Pohjois-Atlantilla norkoileva matalapaine tuskin lämmittää viikonloppua.

Keskiviikkona lämpömittari kiipeää Etelä-Suomessa lähelle nollaa, mutta tuuli puhaltaa sen verran, että pakkaselta sekin tuntuu.
 Keski-Suomessa pakkasta on viidestä kymmeneen astetta ja pohjoisessa voida mennä -20 asteen kylmemmälle puolelle.
 – Siitä se sitten kylmenee hiljalleen viikonloppua kohden, Ylen meteorologi  Matti Huutonen  kertoo.
 Viikonloppuna tuuli voimistuu ja puhaltaa idästä lisäten pakkasen purevuutta.
 – Esimerkiksi maan keskiosissa on noin 14–15 astetta pakkasta ja siihen tuuli tuo noin 10 astetta lisää. Niin kyllä tuntuu, Huutonen sanoo.
 Loppuviikosta etelässä lämpotila on tämänhetkisen ennusteen mukaan noin 10–15 astetta pakkasen puolella ja pohjoisessa elohopea voi kangistella -30 asteen tietämillä. Huutosen mukaan lämpötilat ovat 5–10 astetta keskimääräistä kylmempiä.
 Viikonlopun ilmoja saattaa tulla lämmittämään tällä hetkellä Pohjois-Atlantilla norkoileva matalapaine, joka pistäisi numerot ja kuviot uusiksi, mutta näillä näkymin matalapaine on kuitenkin matkalla Baltian maihin.
 – Siltä näyttää, että talvi pitää tukevasti otteessaan, Huutonen tiivistää.
 Oman paikkakuntasi sään ja meteorologin ennusteen löydät  Ylen sääsivuilta .

"Talvi pitää tukevasti otteessaan" – loppuviikosta luvassa normaalia kylmempää säätä


Summary: 96 ihmistä on kuollut viime perjantain bensiinionnettomuuden vuoksi. Lisäksi 48 ihmistä on sairaalahoidossa.

Viime perjantaina Meksikossa tapahtuneen bensiinionnettomuuden uhriluku nousi tiistaina jo 96:een, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Räjähdys tapahtui Tlahuelilpanin pikkukaupungissa Hidalgon osavaltiossa noin sata kilometriä pääkaupungista Mexicosta pohjoiseen. Onnettomuus sai alkunsa, kun bensiinivarkaat porasivat putkeen reiän, josta he ottivat talteen ulos suihkuavaa polttoainetta.
 Viranomaisten mukaan paikalla oli ollut myös paikallisia asukkaita, jotka keräsivät polttoainetta kaikenlaisiin käsillä oleviin astioihin, kuten ämpäreihin ja roskatynnyreihin.
 Meksikon keskiosia on vaivannut polttoainepula, kun maan presidentti Andres Manuel Lopez Obrador aloitti tehoiskun bensiinivarkaita vastaan noin kuukausi sitten. Presidentti määräsi putkistot suljettaviksi, jotta rikollinen toiminta saataisiin kitkettyä.
 Öljy- ja polttoainevarkaudet ovat Meksikossa suurta liiketoimintaa. Energiayhtiöt menettävät vuosittain arviolta kolmen miljardin dollarin arvosta tuotantoaan.

Meksikon bensiinionnettomuuden uhriluku nousi jo lähes sataan


Summary: Cliff Simsin uusi kirja Team of Vipers julkaístaan tammikuun lopussa.

Valkoinen talo on ollut  Donald Trumpin  presidenttikaudella riitaisa selkäänpuukotuksen pesä, kertoo Valkoisen talon viestinnässä työskennellyt  Cliff Sims  uutuuskirjassaan.
 Team of Vipers (Myrkkykäärmeiden tiimi)  -niminen kirja julkaistaan tammikuun lopussa, mutta muun muassa Guardian, New York Times ja Washington Post ovat jo kertoneet sen sisällöstä.
 Kirjan mukaan Valkoisen talon henkilöstö on ajoittain ollut täysin kontrolloimattomassa tilassa.
 – Ei voi kiistää, kuinka kontrolloimatonta Valkoisen talon henkilöstön toiminta, minä mukaanlukien, aika ajoin oli, Sims kirjoittaa  NY Timesin  mukaan.
 Sims kertoo kirjassaan myös entisen kansliapäällikön John Kellyn esittelypuheesta henkilökunnalle.
 Kelly oli vihjannut, että Valkoisen talon henkilökunnan täytyy ajoittain ohittaa Trumpin toiveita toimiakseen Yhdysvaltain parhaaksi. Hän oli sanonut Simsin mukaan, että "valtio ensin, presidentti toisena".
 Sims kertoo kirjassaan  Washington Postin  mukaan Kellyn avautuneen hänelle ärsyyntyneenä.
 – Tämä on surkein työpaikka, mitä minulla on koskaan ollut. Ihmiset ilmeisesti luulevat, että minä välitän siitä, saanko potkut. Jos niin käy, se tulee olemaan paras päivä sen jälkeen, kun astuin tähän taloon, Kelly oli sanonut.

Uutuuskirja: Valkoisen talon toiminta on ollut täysin kontrolloimatonta Trumpin kaudella


Summary: Republikaanit tarjoavat presidentti Trumpin ehdotusta, demokraatit avaisivat hallinnon väliaikaisesti.

Senaatin demokraattijohtaja  Chuck Schumer  ja republikaanijohtaja  Mitch McConnell  pääsivät sopuun tiistaina siitä, että senaatti äänestää kahdesta eri ehdotuksesta hallinnon osittaisen sulkemisen päättämiseksi torstaina.
 Todennäköistä on, että kumpikaan ehdotuksista ei mene läpi. Äänestyksestä sopiminen nähdään kuitenkin edistysaskeleena sovun löytymiseksi.  New York Times kirjoittaa , että äänestyksen myötä puolueiden välillä voi mahdollisesti löytyä enemmän yhteistä säveltä neuvotteluiden aloittamiseksi – ja pattitilanteen lopettamiseksi.
 Yhdysvaltain hallinnon osittainen sulku on kestänyt jo 32 päivää ja perjantaina on näillä näkymin edessä jo toinen kerta, kun noin 800 000 hallinnon työntekijää jää ilman palkkaa.
 Presidentti  Donald Trumpin ehdotus  sisältää 5,7 miljardin dollarin rahoituksen rajamuurin rakentamiseksi sekä esimerkiksi laittomasti maahan tulleille lapsille väliaikaista suojelua kolmeksi vuodeksi. Ehdotuksen mukaan noin 700 000 Yhdysvaltoihin alaikäisinä saapunutta siirtolaista saisi muun muassa työluvan sekä suojan karkotuksia vastaan. Presidentti myös antaisi 300 000 karkotusta odottavalle siirtolaiselle kolmen vuoden jatkoajan oleskella maassa.
 Lisäksi rajalle palkattaisiin 2 750 uutta rajavartijaaja rahaa annettaisiin myös "kiireelliseen humanitaariseen apuun" sekä huumeita jäljittävään teknologiaan ja rajaturvallisuuteen.
 – [Trumpin ehdotus] on ainoa ehdotus, jonka presidentti voi allekirjoittaa, ja joka avaa välittömästi hallinnon uudelleen, McConnell sanoi tiistaina.
 Uutistoimisto AP:n mukaan demokraattien ehdotus avaisi hallinnon väliaikaisesti helmikuun 8. päivään saakka ja neuvottelut rajaturvallisuudesta jatkuisivat.
 Demokraattijohtaja Schumer sanoi, että Trumpin ehdotus tullaan torppaamaan äänestyksessä, mutta puolueensa ehdotus voisi nostaa maan suosta, jossa se on.
 – Jos etsit keinoa, jolla avata hallinto, se on tässä, Schumer sanoi.
 Lue myös:
 NYT: USA:n demokraateilta kompromissiesitys muurikiistaan – Trump: Lauantaina luvassa "merkittävä ilmoitus"
 Trump vaatii yhä 5,7 miljardia dollaria muurille – Pelosi tyrmäsi ehdotuksen jo etukäteen

Yhdysvaltain senaatti äänestää kahdesta eri esityksestä hallinnon avaamiseksi – kummankaan ei uskota menevän läpi


Summary: Perussuomalaiset houkutteli muita oppositiopuolueita välikysymykseen sisäisestä turvallisuudesta.

Perussuomalaisten  haluama välikysymys  sisäisestä turvallisuudesta ei toteudu, sillä muista oppositiopuolueista ei löytynyt innostusta lähteä siihen mukaan.
 Välikysymykseen tarvitaan vähintään 20 kansanedustajaa.
 Sama kuvio toistui  joulukuussa , kun perussuomalaiset kutsui muut oppositiopuolueet valmistelemaan välikysymystä Suomen turvallisuustilanteesta eli samasta aiheesta, mutta jäi ilman vastakaikua.
 Perussuomalaiset syyttää hallitusta surkeasta epäonnistumisesta muun muassa turvapaikkapolitiikassa, kotoutuksessa ja kansalaisten suojelussa.
 – Ilmeisesti oppositiossa ollaan tyytyväisiä hallituksen linjaan ja katsotaan, että turvallisuustilanne on hyvä ja tarvittavat toimenpiteet on tehty, sanoo perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Leena Meri  tiedotteessa.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kommentoi aiemmin ehdotettua välikysymystä Twitterissä sanomalla, että sisäisessä turvallisuudessa tarvitaan nyt yksituumaisuutta yli hallitus-oppositiorajojen eikä repivää riitelyä.
 Eduskuntaryhmät pääsivät aiemmin yksituumaisuuteen siitä,  mitä toimia  seksuaalirikosten ehkäisemiseksi on tehtävä, taustalla erityisesti Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyt.
 Välikysymyksellä mitataan hallituksen luottamus eduskunnassa.
 Lisää aiheesta:
 Perussuomalaiset yrittävät jälleen välikysymystä turvallisuudesta
 Hallitus kuuli tilannekatsauksen Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyistä – palautuksia Irakin kanssa halutaan tehostaa ja kansainväliset sopimukset käydä läpi
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen

Perussuomalaisten ehdottama välikysymys sai jälleen tylyn vastaanoton – Meri: "Oppositiossa ilmeisesti katsotaan, että turvallisuustilanne on hyvä"


Summary: Suomen suosituimmasta asuntolainakorosta halutaan tehdä immuuni väärinkäytöksille.

Tästä on kyse Korkoa hallinnoi Belgiassa sijaitseva voittoa tavoittelematon Euroopan rahamarkkinainstituutti, EMMI EMMI laskee  euriborkoron arvot 19 pankin muodostaman paneelin antamista arvioista Euribor lasketaan viidelle korkojaksolle, joista lyhyin on yksi viikko ja pisin 12 kuukautta
 Suomi on Euroopan ainoa maa, jossa jostain niinkin kuivasta aiheesta kuin rahamarkkinakorosta puhutaan huoltamon baarissa yhtä luontevasti kuin säästä tai nasta- ja kitkarenkaiden paremmuudesta.
 Tämä rahamarkkinakorko on euribor, asuntolainojen ylivoimaisesti suosituin viitekorko Suomessa. Euriborin laskentaa ollaan parhaillaan uudistamassa. Vuoden vaihteessa pankkien käytössä pitäisi olla uudistunut euribor.
 Asiakkaalle vuoden vaihteen uudistus ei näy välttämättä millään lailla, jos kaikki menee niin kuin on suunniteltu.
 Nordean kiinnitysluottopankin toimitusjohtaja Tom Miller. Toni Määttä / Yle
 – Uusi korko korvaa aiemman eikä muutos edellytä asiakkaalta mitään. Tiedotamme muutoksesta aikanaan verkkopankin kautta tai lähettämällä kirjeen, sanoo Nordean kiinnitysluottopankin toimitusjohtaja  Tom Miller .
 – Siinäkin tapauksessa, että euriborin noteeraaminen loppuisi yhtäkkisesti, kuluttajan oikeudet on suojattu. Silloin koron viimeinen arvo jää voimaan ja sen jälkeen vallan kahvassa on pankkivalvoja, joka määrittää, mitä korkoa käytetään, Miller jatkaa.
 Euriborin arvokaan ei välttämättä muutu juuri lainkaan, mutta pientä liikettä on luvassa.
 – On tehty selvityksiä, joiden perusteella nämä korot ovat hieman liikkuvaisempia eli volatiilimpia kuin nykyiset, ja voi olla, että ne ovat hieman alempiakin kuin nykyiset, Finanssialan pääekonomisti  Veli-Matti Mattila  kertoo.
 Koron manipulointi halutaan estää
 Uudistustyöhön on ryhdytty, koska viranomaiset haluavat parantaa euriborin luotettavuutta ja tehdä sen manipuloinnin eli peukaloinnin mahdottomaksi. Muistissa on muutamia vuosia sitten paljastunut liborkoron peukalointi. Libor on markkinakorko, jota käytetään Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa.
 Liborkoron peukalointiin syyllistyi useita kansainvälisten suurpankkien työntekijöitä. Pankeille määrättiin satojen miljoonien eurojen suuruisia sakkoja oikeudenkäynneissä Yhdysvalloissa ja Euroopassa.
 Korkoskandaali herätti viranomaiset miettimään myös euriborkoron kestävyyttä peukalointia vastaan. Ensimmäinen koron uudistamisyritys tehtiin kaksi vuotta sitten, mutta se ei mennyt läpi.
 Pääekonomisti Veli-Matti Mattila Mårten Lampén / Yle
 Otettiin aikalisä ja tämän vuoden lopussa yritetään uudestaan. Nyt ollaan vähän luottavaisempia muutoksen onnistumisesta.
 – Uudistuksen kantava idea on oikeastaan se, että viitekorot halutaan sitoa konkreettisiin markkinatapahtumiin toisin kuin aiemmin, kun korko määriteltiin pankkien antamiin korkoarvioihin, Suomen Pankin markkina-analyytikko  Joonas Koukkunen  kertoo.
 – Voi sanoa, että koko uudistuksen tarkoitus on nimenomaan, että euribor on jatkossa vahvemmalla pohjalla ja sen manipulointi on vieläkin vaikeampaa kuin se on tähän saakka ollut, Veli-Matti Mattila täydentää.
 Paneelipankkien määrä romahti
 Tällä hetkellä euriborin arvon määrittely perustuu 19 paneelipankin antamiin korkotarjouksiin. Paneelissa oli vielä ennen liborskandaalia 44 pankkia, mutta sen jälkeen kävi kato.
 Muun muassa sekä Nordea että OP jättivät paneelin, eikä Suomea edusta enää yksikään pankki. Saksassa toimivista pankeista otti hatkat suurin osa. Viimeksi tammikuun alussa paneelista lähti Euroopan vanhin pankki, italialainen Banca Monte dei Paschi di Siena.
 Uudistukseen mennään siis paneelilla, jonka edustavuuden voi kyseenalaistaa varsin hyvillä perusteilla. Pankkeja on vähän ja niiden kotimaa on vahvasti niin sanotuissa ongelmamaissa.
 – Tässä nykyisessä tavassa määritellä euriborin arvo ei ole niin väliä onko paneelissa 19 vai 40 pankkia, koska se ei perustu todellisiin kaupankäynteihin. Uudessa tavassa olisi hyvä, että paneelissa olisivat mukana vähintään kaikki suurimmat eurooppalaiset pankit, että euriborin laskennan pohjaksi saataisiin mahdollisimman kattavasti tietoa, Joonas Koukkunen sanoo.
 Euriborin uudistusta valmistelee Euroopan rahamarkkinainstituutti, EMMI. Belgiassa sijaitsevaa instituuttia valvoo Belgian finanssivalvonta, joka viime kädessä hyväksyy tai hylkää uuden laskentatavan.
 Sittenkin aikalisä?
 Uudistuksen vuoden vaihteeseen tähtäävä aikataulu on alkanut herättää huolta.
 Rahoitusalalla ovat voimistuneet toiveet lisäajasta, että vältettäisiin markkinahäiriöt. Euriborkorko on euromaiden rahan tukkumarkkinoiden viitekorko. Erilaisissa arvopapereissa ja johdannaisissa on kiinni yli sata biljoonaa euroa.
 Suomen Pankin markkina-analyytikko Joonas Koukkunen. Mårten Lampén / Yle
 – Ymmärrän täysin toimialan huolet, että tällä hetkellä vuoden vaihteen määräaika on aika tiukka, että kaikki nämä uudistukset saataisiin tehdyksi. Lisäajasta voisi olla hyötyä toimialalle, Joonas Koukkunen arvioi.
 EMMI saanee oman valmistelutyönsä valmiiksi kesällä. Sen jälkeen Belgian finanssivalvojalla olisi loppuvuosi aikaa käydä se läpi ja päättää, voidaanko se ottaa käyttöön.
 Lue myös:
 Korkojen nousu siirtymässä 2020-luvulle – Ota nämä neljä asiaa huomioon, jos harkitset pankin tarjoamaa korkosuojaa asuntolainallesi

Euribor uudistuu ja jämäköityy – kallistuvatko vai halpenevatko asuntolainat?


Summary: Tanska vähensi viime vuosikymmenellä kuntien määrää ja keskitti terveyspalvelunsa viidelle alueelle.

Tanskassa vähemmistöhallitus onnistui siinä, missä Suomen hallitukset toisensa jälkeen ovat kamppailleet ilman, että edes maaliviiva kunnolla näkyy.
 Tanskalaiset pitävät vuosien 2005-2007 aluehallintouudistukseen pohjautuvaa sosiaali- ja terveydehuoltoremonttia  pääosin onnistuneena . Siinä terveydenhuollon pääasiallinen järjestämisvastuu siirtyi 14 maakunnalta viidelle itsehallintoalueelle.
 Nyt on huomattu, että korjattavaakin on.
 Tanskan pääministeri, keskusta-oikeistolaisen Venstre-puolueen  Lars Løkke Rasmussen  katsoo, että terveydenhuollon asiakkaan, perinteisemmin sanottuna potilaan  matka hoitoon on liian pitkä.
  Lars Løkke Rasmussen Philip Davali / EPA
 Hallitus aikookin nyt hienosäätää sote-uudistustaan periaatteella "potilas ensin, läheisyys ja laatu".
 Maakuntahallinto puretaan
 Sen seurauksena Tanskassa luovutaan maakuntahallinnosta. Vuoteen 2020 mennessä parisataa aluehallinnon tehtävää lakkautetaan.
 Tarkoitus on järjestää terveydenhuollon hallintoa uudelleen niin, että viiden keskeisimmän "supersairaalan" hallintoa parannetaan ja neljä tai viisi kuntaa alkavat hallinnoida 21 sairaanhoitopiiriä.
 Terveydenhuoltoa johtaa  ja suunnittelee yhdentoista jäsenen hallitus.  Tavoite on, että uusi hallinto olisi valmis vuoden 2025 korvilla.
 Terveydenhuollon kuluista säästyy noin 300 miljoonaa
 Uudistuksessa kunnat saavat nykyistä suuremman roolin terveydenhuollossa. Ne vastaavat yhdessä sairaaloiden ja terveysasemien kanssa ennaltaehkäisevästä hoidosta, varsinaisesta hoidosta ja kuntoutuksesta.
 Siis toisin kuin Suomen sote-uudistuksessa, missä kunnilta juuri tätä vastuuta on suunniteltu vietäväksi pois.
 Kunnat eivät Tanskassa toistaiseksi ole purnanneet uudistusta vastaan, kunhan varmistetaan että rahoitus on riittävä.
 Tanskan hallitus arvioi, että uudistuksen ansiosta sairaalakäyntien määrä vähenee merkittävästi ja sairaanhoidon tarve pienenee: säästöä hallinnon uudelleenjärjestämisestä syntyy 2,3 miljardia Tanskan kruunua, noin 300 miljoonaa euroa.
 Tanskan mallia muistuttava esitys oli suunnitteilla Suomeenkin
 Suomessakin esitettiin joitain vuosia sitten Tanskan mallia muistuttavaa sote-uudistusta: viisi sote-aluetta olisi ottanut vastuun palveluista ja niitä olisi tuottanut parikymmentä kuntayhtymää.
 Kuntien vastuulle olisi sälytetty terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen.
 Sosiaali- ja terveydenhuollon rakenneuudistuksia pidetään tärkeinä, sillä alan menot syövät esimerkiksi Suomessa valtion budjetista leijonanosan ja niillä on yleensä tapana kasvaa vuosi vuodelta.

Tanska tekee juuri päinvastoin kuin Suomi: Maakuntahallinto lakkautetaan, kunnille enemmän vastuuta terveydenhuollosta


Summary: Englannin prinssi William haastatteli veteraanidokumentaristia Davosin talouskokouksen avauspäivänä.

Davosin talouskokous alkoi tiistaina puheella luonnon puolesta, kun Englannin prinssi  William  haastatteli 92-vuotiasta luontodokumentaristia  David Attenborough’ta .
 Attenborough puhui leppoisasti, mutta vahvoin sanoin luonnonsuojelun puolesta. Hän sanoi, että ilmastokriisin kiireellisyyttä on vaikea yliarvioida.
 – Ihmisiä on niin paljon ja olemme niin voimakkaita, että voimme tuhota kokonaisia ekosysteemejä edes huomaamatta sitä.
 Attenborough korosti luonnon verkostomaisuutta: yhteydet ovat monimutkaisia, ja jonkin eliön kohtaama tuho voi aiheuttaa odottamattomia seurauksia muualla.
 Prinssi William kysyi Attenborough’lta myös neuvoa omalle sukupolvelleen, joka on nousemassa yhteiskunnallisille johtopaikoille.
 Attenborough huomautti, että nykyään useampi ihminen kuin koskaan on vailla kosketusta luontoon.
 – Meidän täytyy ymmärtää, että jokainen hengenvetomme ja jokainen suupala ruokaa on luonnosta peräisin.
 Hän kehotti maailman päättäjiä kunnioittamaan luontoa ja muistamaan, että ihminen on osa sitä.
 – Jos tuhoamme luonnon, tuhoamme itsemme.
 Attenborough palkittiin eilen maanantaina Davosissa suojelutyöstään. Eilisessä puheessaan hän nosti esiin, miten paljon ympäristö ja ilmasto ovat muuttuneet yhden ihmiselämän aikana.
 – On houkuttelevaa ja ymmärrettävää sivuuttaa todisteet ja jatkaa kuten ennenkin, tai antaa synkkyydelle valta. Mutta meillä on myös valtavasti mahdollisuuksia sen suhteen, mitä voisimme tehdä. Meidän pitää päästä syyllisyydestä ja syyttelystä eteenpäin, Attenborough sanoi  talousfoorumin sivuilla julkaistun puheen tekstin mukaan .

David Attenborough’n viesti Davosiin kokoontuneille päättäjille: Jos tuhoamme luonnon, tuhoamme itsemme


Summary: Kokeneet jäällä liikkujat kuvailevat Saimaan jäätilannetta poikkeukselliseksi ja jäätä heikoksi.

Tästä on kyse Suomen suurimman järven Saimaan jäätilanne on poikkeuksellisen huono. Jään paksuus vaihtelee paikoittain erittäin paljon. Paksu lumikerros eristää ja estää jäätymisen kovillakin pakkasilla. Virtapaikoissa vesi syö teräsjäätä alta päin.
 Ikänsä Saimaalla liikkunut mies seisoo jäällä polveen asti ulottuvassa lumessa. Lumen alta hän kaivaa esiin läikän tummaa jäätä. Yksi isku tuuralla, ja pienestä reiästä alkaa pulputa vettä jäälle.
 – Tuossa kohdassa, missä jäätä kokeilin, niin lumi painaa sitä ohutta jääkerrosta notkolleen. Kun siellä on valtava paine, niin vesi pyrkii jäälle.
 Hän on taipalsaarelainen valokuvaaja  Mikko Nikkinen , joka vuosien ajan on seurannut Suomen suurimman järven Saimaan elämää. Vaikka ulkona paukkuu pakkanen, on jää edelleen petollista.
 Syynä on lumi, jota on paikoitellen jopa puoli metriä. Lumikerros toimii eristeenä ja estää vahvan jään muodostumisen.
 "Vesi vaan roiskui"
 Jäälle pulppuavan veden kanssa on tehnyt tuttavuutta myös Lappeenrannan kaupungin ulkoliikuntapaikkojen kunnossapitotyönjohtaja  Tommi Nakari .
 Nakari kävi testaamassa jään kantavuutta ja ajoi moottorikelkalla Pien-Saimaalla parin kilometrin matkan mantereelta saareen.
 – Kelkka upposi heti lumen läpi, ja vesi vaan roiskui, kertoo Nakari.
 Lappeenrannan kaupunginlahti on yleensä täynnä hiihtäjiä ja kävelijöitä. Nyt on rauhallista.  Petri Kivimäki/Yle
 Hiihtäjien on turha jäälle pyrkiä.
 – Tällaisessa jäätilanteessa kaupunki ei ryhdy tekemään latuja jäälle, Nakari sanoo.
 Jääladut on Lappeenrannassa perinteisesti vedetty Kaupunginlahdelle ja Lappeenrannan ydinkeskustan tuntumassa sijaitsevalle Sunisenselälle.
 "Teräsjää puuttuu paikka paikoin kokonaan"
 Suur-Saimalla jäätä on ällistyttävän vähän – vain muutamista senttimetreistä kahteenkymmeneen senttiin.
 – Ohut teräsjää, vettä, kohvaa ja lunta, luettelee kalastaja  Antti Häkkinen .
 Hän muistuttaa, että Suur-Saimaalta teräsjää puuttuu paikka paikoin kokonaan.
 Kalastaja Antti Häkkinen tarkastaa aamuvarhaisella jään paksuutta Saimaan Kyläniemessä. Jari Tanskanen / Yle
 Häkkinen on pitänyt verkkoja reilun viikon ajan Saimaalla Taipalsaaren Kyläniemen pohjoispuolella. Hän odottaa, että jäät vahvistuisivat.
 – Kalastamme vähemmillä verkoilla kuin normaalisti tähän aikaan, hän kertoo.
 Apajalle mennään jalkamies edellä. Jalkamies kokeilee jäätä, ja moottorikelkka lasteineen seuraa perässä.
 – Jos ei ole työhön tai toimeentuloon liittyvää välttämätöntä tarvetta mennä jäälle, niin kehottaisin pysymään rannalla, Häkkinen sanoo.
 "Pertsasuksilla kastelee vain jalkansa"
 Pien-Saimaalla lähes päivittäin hiihtelevä  Petter Sairanen  arvelee, että 20 asteen pakkasilla Pien-Saimaa alkaa vähitellen jäätyä altakin päin.
 – Teräsjäätä on paksuimmillaan parikymmentä senttiä ja sen päällä suunnilleen saman verran haurasta maitojäätä. Maitojään päälle satanut paksu kerros lunta eristää niin hyvin, että jäätyminen tapahtuu hitaasti, sanoo Sairanen.
 Sairanen käy verkoilla ja liikkuu jäällä pitkillä ja leveillä metsäsuksilla.
 – Kaupunkiladuille suunnitelluilla pertsasuksilla kastelee vain jalkansa, sanoo Sairanen.
 Lappeenrantalainen  Pekka Turunen  käy pilkillä Pien-Saimaalla. Virtapaikat hän kiertää kaukaa, ja on varovainen tutuissakin paikoissa.
 – Moottorikelkalla ei kannata mennä. Jäätä on 15–20 senttiä, ja sen päällä saman verran vettä, Turunen kuvailee.
 Suomen ympäristökeskuksen virallisella mittauspaikalla Saimaalla Lappeenrannan Lauritsalassa Saimaan jään paksuus on 21 senttimetriä. Haukiveden mittauspisteellä Saimaan pohjoisosassa jään paksuus on 19 senttiä.
 Jää on kahdeksan senttiä ohuempaa kuin tähän aikaan vuodesta keskimäärin.

"Kelkka upposi lumen läpi, ja vesi vaan roiskui" – vesi puskee jään läpi Saimaalla


Summary: Onnettomuus sattui Olenyan lentotukikohdassa puolentoistasadan kilometrin päässä Suomen rajasta.

Venäjän ilmavoimien Tupolev Tu-22M3 -pommikone on pudonnut Olenegorskissa Kuolan niemimaalla. Alueella on Olenyan lentotukikohta. Onnettomuudessa kuoli heti kaksi koneen nelihenkisestä miehistöstä. Toinen henkiinjääneistä kuoli pian sairaalassa.
 Onnettomuus tapahtui, kun kone yritti laskeutua sumuisessa ja lumisateisessa kelissä.
 Venäjän puolustusministeriön mukaan Tupolev oli koulutuslennolla, eikä siinä ollut aseistusta. Kone hajosi osiin törmäyksessä kiitorataan.
 Tupolev Tu-22M3 on pitkän matkan pommikone, joka voi kantaa pommeja ja risteilyohjuksia. Olenyassa on kolmisenkymmentä Tu-22M -pommikonetta, mutta läheskään kaikki eivät ilmeisesti ole lentokunnossa. Venäjällä on kaikkiaan noin 60 Tu-22M -pommittajaa.
 Tukikohta sijaitsee noin 90 kilometriä Murmanskista etelään. Suomen rajalle on linnuntietä matkaa noin 150 kilometriä.
 22.1. klo 15.30 Lisätty tieto kolmannesta kuolleesta.

Venäläinen pommikone putosi Murmanskin eteläpuolella – kolme lentäjää kuoli


Summary: Pentu viettää alkutaivaltaan emon kanssa rauhassa ilman yleisöä.

Berliinin eläintarha julkaisi videon kahdeksanviikkoisesta jääkarhunpennusta. Pentu hyörii äitinsä ympärillä, ryömii, yrittää nousta ja kellahtelee. Emo näykkii jälkeläistään hellästi.
 Yleisö pääsee katsomaan pentua vasta keväällä. Eläintarha haluaa antaa pennun ja sen 9-vuotiaan emon Tonjan olla rauhassa. Jääkarhunpentujen kuolleisuus on suuri.
 Jääkarhunpennun sukupuolikin määritellään vasta helmikuussa.
 Pentu on erityisen tärkeä eläintarhalle, sillä Tonjan kaksi aikaisempaa pentua kuolivat pian synnytyksen jälkeen.

Berliinin eläintarhassa sydämiä sulattaa kahdeksanviikkoinen jääkarhunpentu – katso video pienestä telmijästä


Summary: Ennakkosuosikit pärjäsivät Oscar-ehdokkuuksissa.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Parhaasta elokuvasta on ehdolla muun muassa The Queen-yhtyeen Freddie Mercurysta kertova  Bohemian Rhapsody  -elokuva.
 Parhaasta miespääosasta taas kilpailee muun muassa  A Star Is Bornin   Bradley Cooper . Samasta elokuvasta naispääosaehdokkaana on  Lady Gaga .
 Roma  and The  Favourite  saivat molemmat kymmenen ehdokkuutta.  A Star Is Born, Black Panther ,  Bohemian Rhapsody  ja  Mary Poppins Returns  sekä  BlacKkKlansman  ovat myös ehdolla useassa eri kategoriassa.  BlacKkKlansmanissa  esiintyvä  Jasper Pääkkönen  ei kuitenkaan saanut ehdokkuutta omasta sivuroolistaan..
 Oscarit jaetaan 24. helmikuuta Kalifornian Los Angelesissa. Yle Teema näyttää tapahtuman suorana ja selostettuna sekä suomeksi että ruotsiksi.
 Ehdokkaat pääkategorioissa:
 Paras elokuva:
 Black Panther
 BlacKkKlansman
 Bohemian Rhapsody
 The Favourite
 Green Book
 Roma
 A Star Is Born
 Vice
 Paras miespääosa:
 Christian Bale,  Vice
 Bradley Cooper,  A Star Is Born
 Willem Dafoe,  At Eternity’s Gate
 Rami Malek,  Bohemian Rhapsody
 Viggo Mortensen,  Green Book
 Paras naispääosa:
 Yalitza Aparicio,  Roma
 Glenn Close,  The Wife
 Olivia Colman,  The Favourite
 Lady Gaga,  A Star Is Born
 Melissa McCarthy,  Can You Ever Forgive Me?
 Paras ohjaaja:
 Spike Lee,  BlacKkKlansman
 Pawel Pawlikowski,  Cold War
 Yorgos Lanthimos,  The Favourite
 Alfonso Cuarón,  Roma
 Adam McKay,  Vice
 Paras naissivuosa:
 Amy Adams,  Vice
 Marina de Tavira,  Roma
 Regina King,  If Beale Street Could Talk
 Emma Stone,  The Favourite
 Rachel Weisz,  The Favourite
 Paras miessivuosa:
 Mahershala Ali,  Green Book
 Adam Driver,  BlacKkKlansman
 Sam Elliott,  A Star Is Born
 Richard E. Grant,  Can You Ever Forgive Me?
 Sam Rockwell,  Vice
 Paras ulkomainen elokuva:
 Roma  (Meksiko)
 Capernaum  (Libanon)
 Cold War  (Puola)
 Never Look Away  (Saksa)
 Shoplifters  (Japani).
 Suomen ehdokas parhaan ulkomaisen elokuvan kategoriaan oli  Teemu Nikin  ohjaama  Armomurhaaja.  Se kuitenkin karsiutui kisasta jo viime vuoden lopulla, kun esiraati rajasi 87 tarjokkaan joukosta yhdeksän jatkoon päässyttä. Joukosta valittiin tiistaina lopulliset viisi ehdokasta.

Tässä ovat Oscar-ehdokkaat: Mukana myös Lady Gaga


Summary: Yhtiö pyrkii parantamaan kannattavuutta sopeuttamalla tuotantoaan.

Komposiittituotteita valmistava Exel Composites aloittaa Suomen tuotantoaan koskevat yt-neuvottelut.
 Neuvottelut kohdistuvat kahteensataan työntekijään yhtiön Mäntyharjun ja Joensuun tehtailla. Yhtiön tuotekehitys-, myynti- ja asiakaspalvelutoiminnot jäävät neuvottelujen ulkopuolelle.
 Vähennystarpeen taustalla on yhtiön mukaan etenkin telekommunikaatiotoimialan vähentynyt kysyntä.
 – Taustalla on työn väheneminen ja kannattavuuden heikentyminen. Viime vuoden loppua kohti ja alkuvuonna telecom-toimialalla on ollut suuria haasteita, mikä on vähentänyt töiden määrää, kertoo Exel Compositesin talousjohtaja  Mikko Kettunen .
 "Vähennystarve on maltillinen"
 Yhtiön mukaan vähennystarve on enintään yhdeksän työntekijää. Noin kaksi kolmasosaa yhtiön Suomen-tehtaiden työntekijöistä työskentelee Joensuun Heinävaarassa ja loput Mäntyharjussa. Yt-neuvottelut saadaan päätökseen helmikuun aikana.
 – Suhteutettuna työntekijämäärään vähennystarve on varsin maltillinen. Vaikka joudumme yt-neuvottelut järjestämään, meillä on silti kilpailukykyä. Tarkoituksena on panostaa edelleen uusien tuotteiden kehittämiseen ja uusien asiakkuuksien hankkimiseen. Töitä meidän molemmilla tehtailla riittää, mutta ei valitettavasti kaikille tämänhetkisille työntekijöille, Kettunen toteaa.
 Yhtiö uskoo Suomen-tehtaiden tulevaisuuteen
 Exel Compositesilla on käynnissä maailmanlaajuinen kustannussäästöohjelma, jolla pyritään kolmen miljoonan euron vuosittaisiin säästöihin. Osana säästöohjelmaa yhtiö pohtii myös kuuden Euroopan-tehtaansa tulevaisuutta. Lisäksi säästöjä haetaan Yhdysvalloista ja kahdelta Kiinan-tehtaalta.
 – Mitään päätöksiä tuotantolaitosten sulkemisesta ei ole toistaiseksi tehty. Kaikkia vaihtoehtoja tietenkin tarkastellaan avoimin silmin, Kettunen sanoo.
 Suomen tuotantolaitosten osalta tulevaisuus näyttää kuitenkin kohtuullisen valoisalta.
 – Nyt aloitetuissa yt-neuvotteluissa vähennystarve on vain noin viisi prosenttia yhtiön Suomen työntekijöistä. Uskomme tämän riittävän tässä vaiheessa Suomessa. Jos olisimme lyhyellä tähtäimellä suunnittelemassa tehtaiden sulkemisia, ei näissä neuvotteluissa olisi paljoa tolkkua.

Exel Composites aloittaa yt-neuvottelut – koskee 200 työntekijää Joensuussa ja Mäntyharjussa


Summary: Libyaan ei pitäisi UNHCR:n mukaan tehdä palautuksia, sillä olosuhteet maassa ovat väkivaltaiset ja ihmisoikeuksia loukataan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Välimerellä seilanneelta laivalta pelastettiin ensin yli 140 siirtolaista ja sitten heidät vietiin Misrataan Libyaan pidätyskeskukseen, kertoi YK:n pakolaisjärjestö UNHCR tiistaina.
 Järjestö vetosi, ettei Libyaan enää tehtäisi palautuksia. Samalla se tuomitsi EU:n maat, jotka ovat estäneet avustusjärjestöjen työn Välimerellä politisoimalla meripelastuksen tekemisen.
 Järjestön mukaan Libyassa olosuhteet Välimeren ylitystä yrittäneille ovat väkivaltaiset ja siirtolaisten ihmisoikeuksia poljetaan.
 "Hyväksikäytön kierre"
 Myös Human Rights Watch kritisoi maanantaina eurooppalaisten valtioiden tukea Libyalle. Ihmisoikeusjärjestö kehottaa EU-maita liittämään avustuksensa yhteen olosuhteiden parantamisen kanssa.
 Järjestön raportin  mukaan nyt avustus menee Libyan rannikkovartiostolle, joka johtaa siirtolaisten pitämisen mielivaltaisesti pidätettyinä ja hyväksikäytettyinä.
 Pidätyskeskuksissa sotaa ja köyhyyttä pakenevat ihmiset joutuvat "hyväksikäytön kierteeseen".
 UNHCR:n johtajan mukaan tammikuun aikana 200 ihmistä on hukkunut yrittäessään ylittää meren ja 4 500 ihmistä on tullut Eurooppaan huolimatta kylmästä ajasta ja vaarallisesta reitistä. Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n mukaan Välimeren ylittäneitä on ollut tammikuussa yli 4 800.

YK:n pakolaisjärjestö huolissaan: Yli 140 Välimereltä pelastettua siirtolaista vietiin takaisin Libyaan


Summary: Hanty-Mansijskin lentokentälle laskeutuneesta koneesta pidätettiin surgutilainen mies.

Matkustajakone joutui tekemään tiistaina hätälaskun Hanti-Mansiassa Länsi-Siperiassa kaappausyrityksen vuoksi, kertoivat venäläisviranomaiset.
 Tapausta tutkinut Venäjän kansallisen antiterrorismin komitea tiedotti, että kyseessä on Aeroflot-lentoyhtiön kone, joka oli matkalla Surgutista Moskovaan. Viranomaisten mukaan yksi koneen matkustajista oli yrittänyt päästä ohjaamoon ja vaatinut koneen reittimuutosta.
 Eri uutistoimistojen tietojen mukaan mies oli sanonut olevansa aseistettu ja vaatinut konetta lentämään Afganistaniin.
 Viranomaisten mukaan mies pidätettiin lopulta. Mies oli ollut humalassa. Häntä syytetään ilma-aluksen väkivaltaisesta kaappauksesta, kertoo  Tass .
 Tassin mukaan surgutilainen mies on tuomittu omaisuusrikoksesta aiemmin.
 Hanty-Mansijskin lentokenttä oli tapauksen vuoksi eristettynä.

Venäjällä matkustajakone teki hätälaskun – viranomaisten mukaan humalainen matkustaja oli vaatinut koneen reitin muutosta Afganistaniin


Summary: Lapsi on todennäköisesti saanut tuhkarokkotartunnan oleskellessaan ulkomailla.

Päiväkoti-ikäisellä lapsella on todettu tuhkarokkotartunta Kotkassa.
 Lapsi on ollut ulkomailla, missä hän on todennäköisesti saanut tartunnan. Lasta ei ole rokotettu tuhkarokkoa vastaan.
 Tartuttavuusaikana hän on ollut päiväkodissa, yksityisellä lääkäriasemalla ja Kymenlaakson keskussairaalan päivystyksessä. Mahdollisia muita altistuneita ihmisiä on kartoitettu ja suurin osa heistä on tavoitettu.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Kymsoten tartuntatautien yksikkö ottaa yhteyttä altistuneisiin. Kymsoten mukaan tällä hetkellä ei ole tarvetta hakeutua itsenäisesti tarkastuksiin.
 Päiväkoti auki normaalisti
 Kotkan kaupunki tiedottaa, että tartunnan saanut lapsi on ollut alkuvuodesta Kanervan päiväkodissa. Mahdollisia altistuneita ovat samaan aikaan paikalla olleet 45 lasta ja henkilökunta. Huoltajille on ilmoitettu tartunnasta.
 Kaupungin mukaan Mussalossa sijaitsevan päiväkodin rokotekattavuus on hyvä ja kaikki lapset ovat rokotettuja. Kanervan päiväkoti on auki normaalisti, eikä tapaus muuta päiväkodin arkea.
 Kun  kunnan rokotekattavuus  on 95 prosenttia, voidaan THL:n mukaan puhua hyvästä laumasuojasta. THL:n tilaston mukaan vuonna 2015 syntyneiden lasten MPR-rokotuksen kattavuus Kotkassa on 94,6.
 Tarttuu herkästi
 Terveyden- ja hyvinvoinninlaitoksen mukaan tuhkarokko on yleisinfektio, jolla on vaikeita jälkitauteja. Tuhkarokko voi olla vakava sairaus iästä riippumatta kenelle tahansa. Etenkin puolustuskyvyltään heikentyneelle tuhkarokko voi olla vaikea, jopa kuolemaan johtava tauti.
 Tuhkarokolle ovat alttiita ne, joilla ei ole sairastetun taudin tai rokotusten antamaa suojaa.
 THL:n mukaan tuhkarokko tarttuu erittäin herkästi. Yhdeksän kymmenestä tuhkarokolle altistuneesta suojaamattomasta henkilöstä saa tartunnan.
 Tuhkarokko on kuitenkin harvinainen. Kansallisen rokotusohjelman MPR-rokotuksilla kotoperäinen tuhkarokko on saatu hävitettyä Suomesta. THL:n mukaan vuosittain todetaan noin 0–5 tuhkarokkotapausta, joissa tartunta on saatu ulkomailta.
 Tuhkarokkoon sairastuneella on ensin korkea kuume ja hengitystieoireita. Silmät ovat usein valonarat. Ihottuma alkaa 3–5 vuorokauden kuluttua ja kestää runsaan viikon. Toipuminen alkaa muutaman päivän kuluttua ihottumasta.
 Runsaasti keskustelua
 Tuhkarokkotartunnat ovat viime aikoina herättäneet runsaasti keskustelua.
 Marraskuun lopulla  Luodossa Pohjanmaalla  todettiin tuhkarokko esikouluikäisellä lapsella. Luodossa tuhkarokolle altistuneita oli kymmeniä.
 Joulukuussa tuhkarokko todettiin  kolmella aikuisella Tampereella . Viime viikolla tuhkarokkoa todettiin  Espoossa .
 22.1.2019 kello 16.50: Keskustelu on suljettu, koska kyse on yksittäisestä sairaustapauksesta.

Lapsella todettu tuhkarokko Kotkassa – suurin osa altistuneista jo tavoitettu


Summary: Vielä 1980-luvulla Suomessa tehtiin yli 10 miljoonaa paria kenkiä. Nyt kenkäpareja lähtee maailmalle noin 1,5 miljoonaa. Kotimaisia tehtaita on enää muutama.

– Tuosta käärmeennahasta tehtiin  Olli Hermanille  komeat saappaat, kajauttaa  Pekka Lahti  kenkätehtaassaan. Siellä mahtuisi tilan ja kaluston puolesta työskentelemään toistakymmentä ihmistä.
 Nyt Lahti työskentelee pääasiassa yksin, eikä tee enää esimerkiksi mittatilaustuotteita.
 Riihimäelle tehtaansa siirtänyt pieni perheyritys Boot Factory tunnetaan erityisesti bootseistaan. Toiminta alkoi vuonna 1980, kun Pekka Lahti oli 22-vuotias. Vuosien myötä päätuotteeksi vakiintuivat cowboy-bootsit, mutta yritys valmisti myös esimerkiksi ortopedisia jalkineita.
 Pekka Lahti on mies Boot Factoryn takana. Ville Välimäki / Yle
 1980-luvulla kenkätehtaat porskuttivat markkinoille yli 10 miljoonaa paria kenkiä. Pitkän linjan kenkämies tietää, miksi alan bisnes kutistui Suomesta nykyiseen noin puoleentoista miljoonaan vientikenkään. Ensin kenkäteollisuus kärsi pahasti Neuvostoliiton romahduksesta.
 – Sitten teollisuus karkasi Viroon, ja sieltä pikkuhiljaa vuosien varrella kauemmas ja kauemmas. Nykyinen osoite on Kaukoitä ja verkkokauppa niittasi loput, pamauttaa Lahti.
 Lahti sanoo muistavansa hyvin, kun viisitoista vuotta sitten poliitikot puhuivat globalisaation merkityksestä ja tärkeydestä.
 – Piti kuulemma pysyä globalisaatiossa mukana, tuhahtaa Lahti.
 Arvonlisäveron korotuksen seurauksia
 Missä kenkiä, siellä tarvitaan myös suutareita. Kenkien laadun muutos on tosin muuttanut myös suutarien työtä.
 Hämeenlinnassa Palokunnankadulla on ollut suutari vuodesta 1966. Seksikaupan vierestä on löytynyt Suutari Sepon palvelua viimeiset 22 vuotta, mutta nyt liike lopettaa toimintansa kannattamattomana. Suutari  Seppo Puumalainen  lähettää myös terveisiä poliitikoille.
 – Pienyrittäjien arvonlisävero oli yhdeksän prosenttia, kunnes Kataisen hallitus nosti sen 24 prosenttiin. Hintoja oli pakko nostaa, ja ainakin minulta hävisi siihenastisesta asiakaskunnasta noin kolmannes. Ennen korotusta työtä oli kädet täynnä, ja pystyin jopa palkkaamaan työntekijän, kertoo Puumalainen.

 Suutarin ovi käy, mutta useimmiten sen avaa ihminen, jolle niukat ajat ovat tuttuja. On ostettu laatua, korjattu usein ja käytetty pitkään.
 – Hyvin huollettu nahkakenkä voi kestää yli kymmenen vuotta. Kaikista huonoimmat kiinakengät kestävät noin kaksi kuukautta, kertoo Puumalainen tiskilleen päätyneistä kenkätapauksista.
 Suutareille on edelleen työtä
 Vaikka niin sanotut kiinakengät, verkkokauppa ja ostotapojen muutos kurittavat kenkä-alaa, kiinnostaa suutarin työ nuoria. Suutareita koulutetaan Kankaanpäässä ja Hämeenlinnassa. Alalla pärjääminen edellyttää jatkuvaa koulutusta ja sitkeyttä.
 – Viimeiset viisitoista vuotta suutareiden määrä on pysynyt suunnilleen entisellään. Suomessa on noin 270 suutaria, kertoo Suutariliikkeiden Liitto ry:n puheenjohtaja  Pertti Lönnqvist.
 Verkkokauppa on myös tuonut asiakkaita, kertoo Seppo Puumalainen. Verkostakin voi ostaa laadukkaita kenkiä.
 – Kunhan tietää mitä on hakemassa. Siellä on tarjolla sekä laatua että kuraa, naurahtaa Puumalainen.
 Kyse on myös sekä asiakkaan että tekijän omista hoksottimista. Korjata voi laukkuja, takkeja, housuja, kenkiä, satuloita, vöitä, kitarahihnoja, lompakoita, golfkärryä, moottoripyörän satulaa...
 Kotimaisen kenkäteollisuuden kohtalo
 Viime vuoden lopussa muodin ja urheilun ulkomaisen verkkokaupan arvo nousi 400 miljoonaan euroon. Joka kymmenes vaate ja kenkä ostetaan verkosta.
 Boot Factoryn Pekka Lahden mielestä Suomessa olisi pitänyt jo vuosia sitten kiinnittää huomiota nimenomaan teollisen kenkäteollisuuden pysymiseen maassa.
 – Kun se on hoidossa, voi erikoistua esimerkiksi ortopedisiin jalkineisiin tai mittatilauskenkiin, jos paukut riittävät. Kotimainen kenkäsuunnittelu on kansainvälisestikin korkeatasoista, mutta meitä tekijöitä on enää vähän.
 – Luulen, että kotimainen kenkäteollisuus loppuu pian kokonaan. Sen jälkeen kenkien alusta loppuun tekeminen on yksittäisten yrittäjien ja harrastajien touhua, pohtii Pekka Lahti.
 Kenkä- ja nahkateollisuus ry:n asiamies  Juha Teerimäki  kertoo jäsenyrityksiä olevan tällä hetkellä viisitoista.
 – Näistä varsinaisia kengän valmistajia on viisi, joista yksi on ruotsalaisomistuksessa ja yksi valmistuttaa kengät pääosin muissa maissa, kertoo Teerimäki.
 Huipputuotteilla pärjää vielä
 Sievin Jalkineen kengät ovat pitäneet pintansa muuttuneilla markkinoilla. Yrityksen hallituksen puheenjohtaja  Markku Jokinen  sanoo, että markkinoilla pärjätäkseen tuotteen pitää olla erittäin hyvä ja palvelun pelata.
 – Sievin kengistä yli puolet menee vientiin. Työvoimakustannukset ovat Suomessa niin korkeat, että niin sanottuja halpatuontimaita vastaan on haastavaa kilpailla. Suomen lisäksi esimerkiksi Italiassa ja Saksassa valmistusmäärät ovat tipahtaneet merkittävästi, toteaa Jokinen.
 Sievin Jalkineen työntekijät valmistavat kengänosia erilaisin leikkurein. Raila Paavola / Yle
 Jokisen mukaan jo Kiinakin alkaa väistyä, ja nousussa olevia kenkämaita ovat puolestaan Vietnam, Intia ja muutamat Afrikan maat.
 Suutarin työllekin on oma ekolokeronsa olemassa, pohtii puolestaan Seppo Puumalainen.
 – Tässä työssä pitkä työkokemus ei ole kuin etu. Vaikka markkinat ovat pienet, ne ovat olemassa. Osalle meistä tämä kulutuskriittisemmän trendin kasvu vain tulee valitettavasti liian myöhään, hän toteaa.

Entinen kenkäteollisuuden suurmaa Suomi on enää alan lilliputti –  bootsikonkarin mukaan "Viro, Kaukoitä ja verkkokauppa" veivät tuotannon


Summary: Pääministeri Juha Sipilä on kehottanut Suomessa asuvia brittikansalaisia rekisteröitymään mahdollisimman pian.

Maahanmuuttovirasto valmistautuu käsittelemään tuhansia Suomessa asuvien brittien oleskelulupahakemuksia, kun Britannian EU-ero varmistuu.
 Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kehotti  viime viikolla kaikkia Suomessa asuvia ja oleskelevia brittejä rekisteröitymään ajoissa, jotta lupaprosessi helpottuisi.
 Maahanmuuttoviraston arvioiden mukaan Suomessa on runsaat 5 000 brittiä, jotka joutuvat hakemaan oleskelulupaa, kun Britannia eroaa EU:sta.
 – Haluamme varmistaa, että meillä on tiedossa kaikki Suomessa oleskelevat britit, jotta voimme mahdollisimman tarkasti suunnitella jatkotoimenpiteet, sanoo Maahanmuuttoviraston apulaispäällikkö  Raimo Pyysalo   Radio Suomen Päivän haastattelussa .
 Pyysalon mukaan virasto on valmis aloittamaan lupahakemusten käsittelyn etukäteen, kunhan Britannia tekee lopullisen päätöksen EU-erosta. Luvat ovat maksullisia, eikä Maahanmuuttovirasto halua aloittaa niiden myöntämistä ennen kuin on varmaa, että brexit toteutuu.
 Maahanmuuttovirastolle runsaan 5 000 britin oleskelulupahakemuksen käsittely tuo runsaasti lisätöitä.
 Rekisteröityminen helpottaa lupakäsittelyä
 Pyysalo muistuttaa, että  rekisteröityminen  palvelee myös brittejä. Britannian EU-eron jälkeen Suomeen tulleet joutuvat hakemaan Maahanmuutovirastolta ensimmäistä oleskelulupaa. Jos taas voi todistaa, että on oleskellut maassa kauemmin, voi hakea jatkolupaa.
 Britannian lopullinen eropäätös saattaa myös jonkin verran lisätä Suomessa asuvien brittien halukkuutta hakea Suomen kansalaisuutta.
 Vuoden 2016 kansanäänestys ja sen jälkeiset tapahtumat lisäsivät kansalaisuutta hakeneiden brittien määrää 150:llä, sanoo Pyysalo.

Maahanmuuttovirasto haluaa selvittää Suomessa oleskelevien brittien määrän – Brexit aiheuttaa tuhansien oleskelulupahakemusten ruuhkan


Summary: SDP:n puheenjohtajan terveydentila paljastui tiedettyä vakavammaksi, ja hän palaa töihin vasta helmikuun lopulla.

Puheenjohtaja  Antti Rinteen  viikkokausien poissaolo rivistä aiheuttaa SDP:lle piinallisen tilanteen, sillä eduskuntavaaleihin on alle kolme kuukautta. Mutta voiko Rinteen sivuun jäämisestä olla puolueelle myös hyötyä?
 Kokosimme politiikkaa seuraavien asiantuntijoiden arvioita, miten tilanne voi vaikuttaa SDP:hen.
 Uhkat:
 Pääministeriehdokas puuttuu.  Politiikka on nykyisin puoluejohtajavetoista ja eduskuntavaalit ovat pääministerivaalit, mutta SDP:n Antti Rinne on nyt viikkokausia sivussa.
 SDP:n riveistä myönnetään, että tilanne ei ole toivottava eikä Rinteen kasvoja kukaan pysty sijaistamaan, vaan pääministeriehdokkaan odotetaan saapuvan itse vaalikeskusteluihin.
 Ensimmäinen varapuheenjohtaja  Sanna Marin  sanoi maanantaina Ylelle, että Rinteen paluu helmikuun lopulla ei ole eduskuntavaalien kannalta liian myöhäistä, koska vasta maalis–huhtikuussa ovat vaalikampanjan kuumimmat ajat.
 – Maaliskuussa Antti Rinteen todella pitää varmistaa pääministerikelpoisuutensa, jos SDPhaluaa voittaa vaalit, arvioi puheviestinnän professori Pekka Isotalus   Helsingin Sanomille .
 Kokematon tuuraaja riski?  Johtava politiikan asiantuntija  Erkka Railo  MustReadista muistutti Ylen A-studiossa maanantaina, että Sanna Marin on Rinteeseen verrattuna kokematon, ja "hän on herättänyt ristiriitaisia tunteita aika monissa äänestäjissä".
 Tätä kilpailijat osaavat hyödyntää: Marin joutui heti tammikuun alussa selittämään hallitus- ja oppositiopuolueille  SDP:n epäselvää linjaa metsähakkuisiin , kun hän tuurasi Rinnettä ilmastopaneelissa.
 Ymmärtääkö yleisö kenen suulla puhutaan?
 Kun SDP:n linjasta kertovat julkisuudessa muut kuin pääministeriehdokas, sanoilla ei ole samaa painoarvoa, ja kansalaisille voi olla epäselvää, sitovatko Marinin lupaukset puoluetta samalla tavalla kuin puheenjohtajan.
 SDP:n riveissä ajatellaan, että niin puheenjohtaja kuin varapuheenjohtajat pohjaavat puheensa samalla tavalla puolueen linjauksiin, mutta yleisö ei välttämättä usko yhtä helposti muiden kuin pääministeriehdokkaan sanoja.
 Hyödyt:
 Rinteen tuuraaja Sanna Marin voi tuoda demareille ääniä naisilta ja nuorilta.  Erikoistutkija  Jenni Karimäki  Eduskuntatutkimuksen keskuksesta arveli maanantai-illan A-studiossa, että Sanna Marin voi puhutella sellaisia äänestäjiä, joita istuva puheenjohtaja ei pysty puhuttelemaan.
 Myös Pekka Isotalus pohtii  HS:ssä, voisiko  Marin tuoda SDP:lle positiivista virettä samaan tapaan kuin vihreiden  Maria Ohisalo .
 Sekä SDP:n puheenjohtaja Rinne, eduskuntaryhmän puheenjohtaja,  Antti Lindtman  ja puoluesihteeri  Antton Rönnholm  ovat miehiä.
 SDP:n kannattajista enemmistö on naisia, mutta alle 35-vuotiaiden osuus on puolueista alhaisimpia, kertoo  Ylen mittaus .
 Puolueelle sympatiaääniä?  MustReadin Erkka Railo sanoi Ylen A-studiossa maanantaina, että yleensä puheenjohtajan merkitystä vaalikampanjalle liioitellaan, mutta hänen mukaansa "voisi kuvitella, että SDP voi saada myös sympatiaääniä".
 Isotalus ei usko sympatiaääniin, vaan hänen mukaansa äänestäjät arvioivat ensisijaisesti sitä, onko henkilön terveys riittävän hyvä pääministerin stressaavaan tehtävään.

Rinteen poissaolo voi hämärtää SDP:n äänen – Uhka vai mahdollisuus?


Summary: Varsinais-Suomi ei vastaanota tänä vuonna yhtään kiintiöpakolaista, koska tulijoita ei riitä kaikkiin kuntiin.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Tästä on kyse Kiintiöpakolaisia tulee Suomeen reilusti vähemmän kuin kunnat ottaisivat vastaan. Esimerkiksi Orimattila ottaisi vastaan 20 kiintiöpakolaista vuodessa, mutta tulijoita ei riitä. Varsinais-Suomen ely päätti, ettei se ota alueelleen yhtään kiintiöpakolaista tänä vuonna.
 Kaikille halukkaille kunnille ei riitä kiintiöpakolaisia. Eduskunnan päättämä vuotuinen pakolaiskiintiö on 750 henkeä, mutta kuntapaikkoja on tarjolla eri puolilla Suomea lähes 1 300 kiintiöpakolaiselle.
 Päijät-Hämeessä Orimattila on tänäkin vuonna valmis vastaanottamaan 20 kiintiöpakolaista. Kaupunki on yksi monista paikkakunnista, joissa kiintiöpakolaisille mitoitetut kuntapaikat eivät täyty.
 Orimattilaan kotiutui viime vuonna vain kolme kiintiöpakolaista. Kaupunki aloitti vuonna 2016 kotouttamishankkeen, jonka jatko on katkolla vuoden 2020 alussa.
 – Kaupunki on tehnyt poliittisen päätöksen tänne otettavista kiintiöpakolaisista. Kun heitä ei ole paljon tullut, se voi äkkiä tarkoittaa sitä, ettei tällaisen hankkeen ylläpitoa koeta tärkeäksi, Orimattilan maahanmuuttokoordinaattori  Sirkku Lindstam  pelkää.
 Sirkku Lindstam palkattiin Orimattilaan maahanmuuttokoordinaattorkiksi vuonna 2017. Lauri Rautavuori / Yle
 Kaupunginjohtaja  Osmo Pieski  tyytyy toteamaan, että hankkeen jatkoa pohditaan ensi vuoden alussa. Orimattilan huolena on sekin, että monet kaupunkiin tulevat pakolaiset muuttavat isoihin kasvukeskuksiin.
 – Mikä on se halukkuus tulla Orimattilaan? Kun täällä ei (enää) ole vastaanottokeskusta, tänne ei luontaisesti pyritä. On selvästi ollut nähtävissä, että meille tulleet haluavat isommille paikkakunnille, kuten Lahteen tai Helsinkiin, Pieski sanoo.
 ”Kun seuraavan kerran tarvitaan vastaanottoa, lähdetään alkutekijöistä”
 Ylimitoitetut kuntapaikat kiintiöpakolaisille juontuvat vuoteen 2015, kun turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi Suomessa rajusti. Tuolloin käynnistettiin useita hankkeita, jotta kuntapaikkoja saataisiin lisää kansainvälistä suojelua saaville.
 Ja lisää niitä saatiinkin. Työ- ja elinkeinoministeriön (TEM) erityisasiantuntijan  Katja Vänskä-Rajalan  mukaan Suomen vastaanottoverkosto kaksinkertaistui vuoden 2016 aikana, ja kunnille jäi positiivinen suhtautuminen pakolaisten vastaanottamiseen.
 Ylimitoitettujen kuntapaikkojen takia TEM suosittelee, että kiintiöpakolaisia sijoitetaan halukkaisiin kuntiin kierrättämällä. Eli karkeasti kunnat, joille pakolaisia ei viime vuonna riittänyt, vastaanottaisivat heitä tänä vuonna.
 Alueellinen suunnittelu ja vastaanotto on kuitenkin ely-keskusten harteilla. Kunnat käyvät elyn kanssa dialogia siitä, minne kiintiöpakolaiset kunakin vuonna sijoitetaan.
 Nykytilanteessa on vaarana, että kuntien kehittämät kotouttamispalvelut rapistuvat.
 – Jos jossain kunnassa ei useampaan vuoteen ole vastaanottoa, sieltä voi hävitä henkilö, joka koordinoi ja hoitaa asiaa. Tavallaan osaaminenkin häviää sen myötä. Kun seuraavan kerran tarvitaan vastaanottoa, lähdetään alkutekijöistä, Vänskä-Rajala puhuu.
 Syyrialaisperheen vanhimmat tytöt opiskelevat ja puhuvat jo Suomea. Lauri Rautavuori / Yle
 TEM on tehnyt tälle vuodelle alustavan suunnitelman kiintiöpakolaisten kohdentamisesta eri puolille Suomea. Hämeen ely-keskuksen alueelle suunnataan näillä näkyminen 60 henkeä. Eniten kiintiöpakolaisia vastaanottaa Pohjanmaan ely-alue, 90 henkeä.
 Varsinais-Suomeen ei tänä vuonna oteta yhtään kiintiöpakolaista. Isoin syy päätöksen takana on juurikin tulijoiden niukka määrä suhteessa koko maan kuntapaikkoihin.
 – Kuntien kanssa ei tänä vuonna edes neuvoteltu asiasta, koska pakolaisia ei todennäköisesti riitä, kertoo Varsinais-Suomen ely-keskuksen maahanmuuttopäällikkö  Kalle Myllykoski .
 Eduskunta nostanut kiintiötä kahdesti
 Maahanmuuttovirasto (Migri) sijoittaa pakolaiset kuntiin yhteistyössä ely-keskusten kanssa. Migri on koostanut  sivuilleen tietopaketin  kiintiöpakolaisten valitsemisesta ja sijoittamisesta.
 Kunta saa  korvauksia pakolaisten vastaanottamisesta  (kotouttaminen.fi-sivusto). Yli 7-vuotiaista kiintiöpakolaisista kunta saa vuosittain 2 300 euroa ja sitä nuoremmista 6 845 euroa vuodessa neljän vuoden ajan. Valtio voi korvata kunnille myös muita pakolaisista aiheutuvia kustannuksia.
 Suomi on vuodesta 2001 alkaen sitoutunut vastaanottamaan 750 kiintiöpakolaista vuodessa. Vuosina 2014 ja 2015 kiintiö nostettiin Syyrian vaikean tilanteen takia 1050:een.
 Tämän vuoden kiintiössään Suomi sitoutuu vastaanottamaan  syyrialaisia pakolaisia Turkista ja kongolaisia pakolaisia Sambiasta  (sisäministeriö).
 Lue myös:
 Pakolaiskriisi sai aikaan muutoksen: kunnat ottaisivat vastaan enemmän kiintiöpakolaisia kuin heitä tulee Suomeen

Moneen kuntaan ei riitä kiintiöpakolaisia, vaikka vastaanottohalua on – erikoinen tilanne voi johtaa kotouttamispalveluiden kuihtumiseen


Summary: Bloombergin indeksissä listataan eri maiden innovatiivisuutta muun muassa korkean teknologian yritysten tiheydessä sekä aktiivisessa patenttitoiminnassa.

Suomi on petrannut sijoitustaan ja noussut maailman kolmanneksi innovatiivisimmaksi maaksi vuonna 2019, käy ilmi  Bloombergin tuoreesta innovaatioindeksistä .
 Etelä-Korea pitää ykköspaikkaa jo kuudetta vuotta, tosin Saksa on noussut aivan Etelä-Korean kantaan. Saksan nousua pönkittivät panostukset tutkimukseen ja koulutukseen. Suomi paransi sijoitustaan viime vuodesta neljällä pykälällä.
 Suomi kuuluu innovatiivisuudessaan maailman kärkeen, kun mitataaan patenttitoiminnan aktiivisuutta ja tuottavuutta.
 Suomen taakse jäävät listauksessa muun muassa maailman kaksi suurinta taloutta, Yhdysvallat (8.) ja Kiina (16.)
 Ruotsi putosi vertailussa viisi pykälää viime vuodesta sijalle 7., sen eteen kiilasi viiden sijan parannuksella Israel, missä patenttien määrä on noussut viime vuodesta.
 Maailman innovatiivisimmat maat Top 10
 Etelä-Korea Saksa Suomi Sveitsi Israel Singapore Ruotsi Yhdysvallat Japani Ranska
 Bloombergin innovaatioindeksi listaa eri maiden talouksia muun muassa tutkimus- ja kehitysrahoituksen määrän perusteella. Myös korkean teknologian yritysten ja patenttien määrä listataan kussakin maassa.
 Innovaatiopisteytys alkoi 200 maan kartoittamisesta ja kaikki pyydetyt tiedot saatiin 95 maalta. Bloomberg julkaisi 60 kärkisijoitusta.

Bloomberg: Suomi on maailman 3. innovatiivisin maa – taakse jäivät Yhdysvallat ja Kiina


Summary: Davosiin kutsutaan vain harvat ja valitut. Rahoituksensa Maailman talousfoorumi saa pääosin suuryhtiöiltä.

Tänään tiistaina se taas alkoi, Maailman talousfoorumin Davosin kokous. Kolmisen tuhatta talouden ja politiikan merkkihenkilöä kokoontuu pieneen sveitsiläiskaupunkiin tekemään... niin, mistä tässä kokouksessa oikeastaan on kyse?
 Mitä Davosissa tapahtuu?
 Davosin kokouksen viralliseen ohjelmaan kuuluu neljä päivää esityksiä ja paneelikeskusteluja konferenssisaleissa.
 Samaan aikaan päättäjät tapaavat toisiaan epävirallisesti, Davosin hotelleissa, ravintoloissa ja kahviloissa ja suljettujen ovien takana. Nämä tapaamiset ovat monelle Davosin kokouksen tärkein anti.
 – Yksityiset tapaamiset ovat kiinnostavampia. Firmamme järjestää yhden. Siellä dialogi on paljon avoimempaa, tulee keskustelua toimitusjohtajien kesken – paljon jutustelua käytävillä. Sellainen sananvaihto on arvokasta, kokoukseen useita kertoja osallistunut IHS Markitin taloustieteilijä  Nariman Behravesh  kuvaa  ABC Newsille .
 Keitä siellä on?
 Tänä vuonna paikalle saapuvat muun muassa Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Brasilian uusi presidentti  Jair Bolsonaro . Suomesta mukana on ulkoministeri  Timo Soini  (sin.).
 Vanhin osallistuja on 92-vuotias luontodokumentaristi  David Attenborough  ja nuorin 16-vuotias eteläafrikkalainen  Skye Meaker , joka voitti Vuoden nuori luontokuvaaja -kilpailun.
 Osallistujista 78 prosenttia on miehiä ja 22 prosenttia naisia. Tyypillisin osallistuja on 55-vuotias mies.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kiinnostavaa on myös se, ketkä jäävät sittenkin kotiin. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Britannian pääministeri  Theresa May  ovat peruneet matkansa Davosiin, kukin oman sisäpoliittisen kriisinsä takia.
 Mitä se maksaa?
 Paikalle kutsutut poliitikot, älyköt ja muut kutsuvieraat eivät maksa osallistumisestaan mitään.
 Liike-elämän edustajat maksavat heidänkin edestään. Vuonna 2017 Maailman talousfoorumi kertoi, että jäsenyys tai kumppanuus  maksaa yhtiöille 60 000–600 000 Sveitsin frangia  eli nykyrahassa 53 000–530 000 euroa. Sillä saa yleensä oikeuden lähettää toimitusjohtajan paikan päälle Davosiin, mutta osallistumisesta pitää maksaa vielä erikseen.
 Sveitsin hallitus osallistuu kokouksen turvallisuusjärjestelyjen kustannuksiin.
 Lue myös ja katso videohaastatelu:
 David Attenborough'n viesti Davosiin kokoontuneille päättäjille: Jos tuhoamme luonnon, tuhoamme itsemme

Mikä Davosin kokous? Talouden ja politiikan isot nimet puivat maailman tilaa kokoussaleissa, tärkeimmät keskustelut voidaan käydä muualla


Summary: Aachenin sopimuksessa on enemmän symboliikkaa kuin konkretiaa, mikä voi olla Euroopan pienten maiden kannalta myös helpotus, kirjoittaa EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio.

Pilvinen tiistaiaamupäivä Aachenissa tihkui symboliikkaa. Ranskan ja Saksan  johtajat allekirjoittivat  maiden välisen uuden yhteistyösopimuksen kaupungissa, jossa Euroopan ensimmäinen yhdistäjä Kaarle Suuri piti hoviaan reilu 1200 vuotta sitten.
 Sopimus allekirjoitettiin päivälleen 56 vuotta sen jälkeen kun Ranskan presidentti  Charles de Gaulle  ja Saksan liittokansleri  Konrad Adenauer  olivat allekirjoittaneet alkuperäisen Elysée-sopimuksen edistämään maiden välistä yhteistyötä.
 Liittokansleri Angela Merkel  ja presidentti  Emmanuel Macron  eivät jättäneet tilaisuutta ylevään sanailuun käyttämättä.
 – Kaikissa maissamme populismi ja kansallismielisyys vahvistuvat. Ensimmäistä kertaa jäsenmaa on jättämässä EU:n, Merkel sanoi.
 – Tällaisessa maailmassa ja tällaisessa Euroopassa Saksan ja Ranskan on otettava vastuunsa ja näytettävä suuntaa, sanoi Macron.
 Suurista puheista huolimatta  sopimuksen sisältö jäi ennakoitua niukemmaksi. Ranska ja Saksa lisäävät yhteistyötä maiden välisen rajan tuntumassa.
 Maat pyrkivät vahvistamaan Euroopan sotilaallista uskottavuutta. Ranskan ja Saksan sotilaat voisivat jatkossa lähteä yhteiskomennuksille. Maiden taloudellista yhteistyötä on tarkoitus vauhdittaa.
 Mutta yhteistä visiota EU:n suunnasta Aachenin sopimuksesta ei löydy. Se tarjoaa melko vähän konkreettista uutta Elysée-sopimukseen verrattuna.
 Ainakin vähemmän kuin  presidentti Macron olisi toivonut, kun hän esitteli ajatuksen uudesta yhteistyösopimuksesta pian valintansa jälkeen.
 Kunnianhimon hiipuminen kertoo Euroopan poliittisen kartan muutoksesta. Macronin asema on heikentynyt jatkuvien mielenosoitusten ja kansallismielisen opposition vahvistumisen seurauksena.
 Merkel sai vain vaivoin kokoon hallituksen, ja luopui puolueensa puheenjohtajuudesta. Hänen niskaansa hengittää kansallismielinen AfD-puolue, joka torjui sopimuksen tuoreeltaan.
 Poliittiset tuulet eivät ole suopeita  rajat ylittävälle yhteistyölle. Macronin uuden eurooppalaisen yhteistyön etsikkoaika tuli ja meni. Hänen näkökulmastaan Aachenin sopimus on menetetty mahdollisuus.
 Mutta Suomen kaltaisen pienen EU-maan kannalta Saksan ja Ranskan täydellisen harmonian puutteessa voi olla hyvätkin puolensa.
 Jos suurimmat jäsenmaat Saksa ja Ranska löytävät automaattisesti toisensa, muut jäsenmaat voivat päätyä seuraamaan sivusta.
 – Eurooppa tarvitsee selvän signaalin Pariisista ja Berliinistä, että pienten kokoonpanojen vahvistettu yhteistyö ei ole vaihtoehto koko Euroopan yhteistyölle, sanoi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  Aachenissa.
 Allekirjoitustilaisuudessa  sekä Merkel että Macron puhuivat jälleen eurooppalaisen armeijan puolesta. Mitään konkreettisia askeleita sellaisen toteuttamisen suuntaan ei tarjottu.
 Mutta Ranska ja Saksa sitoutuivat puolustamaan toisiaan sotilaalliselta hyökkäykseltä. Tässä maat viittaavat EU:n perussopimuksen keskinäisen avunannon pykälään 42.7, jonka merkityksen perään Suomenkin poliittinen johto on kysellyt.

Analyysi: Saksan ja Ranskan menetetty mahdollisuus