Summary: Valtuutettujen on tarkoitus tehdä esitys pääjohtajasta kokouksessaan 5. marraskuuta.

Kelan pääjohtajan paikkaan tuli määräaikaan mennessä 40 hakemusta.
 Paikkaa ovat hakeneet muun muassa kaksi Kelassa tällä hetkellä johtotehtävissä olevaa hakijaa: etuus- ja asiakkuuspalveluista vastaava johtaja  Kari-Pekka Mäki-Lohiluoma  (kok.) ja IT-palveluista ja yhteisistä palveluista vastaava johtaja  Nina Nissilä .
 Muita tunnettuja hakijoita ovat Asumisen rahoitus- ja kehittämiskekuksen Aran ylijohtaja  Hannu Rossilahti  (kesk.), Kuntaliiton varatoimitusjohtaja  Hanna Tainio  (sd.) ja Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala .
 40 hakijasta kaksitoista ei halunnut nimeään julkisuuteen.
 Kelan pääjohtajan tehtäviin kuuluvat muun muassa strateginen suunnittelu, asioiden esittely hallitukselle ja hallitusten päätösten toimeenpano sekä työjärjestyksen valmistelu hallituksen päätettäväksi.
 Kelan pääjohtaja on perinteisesti ollut keskustalaistaustainen.
 Pääjohtajan paikka tuli hakuun, kun nykyinen pääjohtaja  Elli Aaltonen  ilmoitti kesällä jäävänsä eläkkeelle tammikuussa 2020. Hänen palkkansa on noin 18 000 euroa kuussa.
 Kelan pääjohtajan valitsevat eduskunnan valitsemat 12 valtuutettua. Pääjohtajan nimittää presidentti.

Kelan pääjohtajaksi 40 hakijaa – Joukossa kaksi Kelan nykyistä johtajaa ja Oulun kaupunginjohtaja


Summary: Hovioikeuden mukaan valehoitaja aiheutti kunnalle noin 19 000 euron vahingon. Käräjäoikeuden arvio vahingosta oli 120 000 euroa.

Turun hovioikeus on laskenut Lempäälässä valesairaanhoitajana toimineen naisen maksettavaksi määrättyjä vahingonkorvauksia.
 Hovioikeus arvioi Lempäälän kunnalle aiheutuneen vahingon määräksi 18 799 euroa. Summa on kymmenen prosenttia naiselle maksetusta palkasta.
 Hovioikeuden mukaan kunnalle aiheutui taloudellinen vahinko perusteettoman palkan maksamisesta epäpätevälle henkilölle.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.
 Hovioikeuden arvio vahingosta on selvästi alhaisempi kuin Pirkanmaan käräjäoikeuden, joka määräsi naisen maksamaan Lempäälän kunnalle 120 000 euroa vahingonkorvauksina.
 Hovioikeus oletti, että nainen oli viidessä vuodessa saanut huomattavan käytännön kokemuksen sairaanhoitajan tehtävistä.
 Kunnalla ei myöskään ollut moitittavaa naisen työsuorituksessa, joten hovioikeuden mukaan työsuorituksella oli ollut arvoa Lempäälän kunnalle ja naisella oli ollut oikeus vastikkeeseen tekemästään työstä.
 Yli vuosi ehdotonta vankeutta
 Joulukuussa 2018 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi naisen vuoden ja kahden kuukauden ehdolliseen vankeuteen luvattomasta terveydenhuollon ammattitoimen harjoittamisesta ja törkeästä petoksesta.
 Nainen työskenteli sairaanhoitajana Lempäälässä kesäkuusta 2012 syyskuuhun 2017.
 Nainen oli suorittanut sairaanhoitajan tutkintoon vaadittavista 210 opintopisteestä 92 eli hieman alle puolet. Tämä opintopistemäärä ei oikeuta toimimaan edes tilapäisesti sairaanhoitajan tehtävässä.
 Opiskelija voi lain mukaan tilapäisesti toimia sairaanhoitajana, jos opiskeluoikeus on voimassa, opinnoista on suoritettuna kaksi kolmasosaa ja opiskelun aloituksesta on kulunut korkeintaan 10 vuotta.
 Valehoitaja oli mielestään ansainnut palkkansa
 Nainen vaati hovioikeudelta, että hänen ei tarvitsisi maksaa korvauksia. Toissijaisesti hän vaati, että vahingonkorvausta sovitellaan kymmeneen prosenttiin palkasta.
 Naisen mukaan kunnalle ei aiheutunut taloudellista menetystä. Nainen oli mielestään tehnyt työnsä virheettömästi ja maksettu palkka oli vastike hänen kunnalle tekemästään työstä.
 Lempäälän kunta vaati, että valitus hylätään. Kunnan mukaan vahinkoa oli aiheutunut, kun kunta oli erehdytetty palkkaamaan tehtävään epäpätevä henkilö.
 Lempäälän kunta maksoi naiselle alennettua sairaanhoitajan palkkaa.
 Lue lisää:
 Valesairaanhoitajalle runsas vuosi ehdollista – ehti toimia Lempäälässä yli viisi vuotta

Valehoitaja työskenteli Lempäälässä yli viisi vuotta – hovioikeus laski hoitajan maksettavaksi määrättyjä korvauksia


Summary: Snowdenin elämäkerta ei sisällä uusia paljastuksia vaan kertoo tietovuotajan motiiveista.

Venäjällä maanpaossa elävä tietovuotaja  Edward Snowden  kertoo haluavansa palata takaisin Yhdysvaltoihin.
 Kuka on Edward Snowden? Edward Snowden Reuters Tietotekniikka-ammattilainen, joka vuosi medialle tuhansia salaisia asiakirjoja turvallisuuspalvelu NSA:n toiminnasta vuonna 2013. Vuodot paljastivat Yhdysvaltojen maailmanlaajuisen urkintajärjestelmän, jonka avulla pystyi vakoilemaan sähköposteja ja puhelutietoja. Yhdysvallat syyttää mm. vakoilusta. On saanut Venäjältä väliaikaisen turvapaikan, jota on uusittu säännöllisesti.
 CBS-televisioyhtiön haastattelussa  Snowden asettaa paluunsa ehdoksi reilun oikeudenkäynnin.
 Reilu oikeudenkäynti on Snowdenin mukaan sellainen, johon yleisö pääsisi osallistumaan ja jossa valamiehistö ottaisi huomioon hänen motiivinsa.
 Snowdenia syytetään Yhdysvalloissa vakoilusta ja valtionsalaisuuksien vuotamisesta.
 Yhdysvaltain viranomaiset vaativat Snowdenin mukaan hänen oikeudenkäynnistään salaista, eivätkä salli valamiehistön pohtia rikoksen motiiveja.
 Snowden on esiintynyt viime päivinä runsaasti kansainvälisessä mediassa mainostamassa tänään ilmestyvää omaelämäkertaansa, jonka nimi on  Permanent Record .
 Nörttipojasta maailman kuuluisimmaksi tietovuotajaksi
 Snowdenin elämäkerta avaa hänen motiivejaan paljastaa Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden viraston NSA:n laajamittainen urkintajärjestelmä.
 Se kertoo Snowdenin lapsuudesta ja nuoruudesta, ja siitä miten pelikonsolit ja tietokoneet kiinnostivat häntä jo pienestä pitäen.
 Edward Snowdenin kannattajat osoittivat mieltään Brandenburgin portilla Berliinissä heinäkuussa 2013. Ole Spata / EPA
 Elämäkerrassaan Snowden ylistää aikaista, 1990-luvun internetiä, jossa hän koki olevansa vapaa ja tunnistamaton.
 Kun Snowden aikuisena loi uraa IT-alalla, hän kertoo seuranneensa huolestuneena sananvapauden ja yksityisyydensuojan kaventumista.
 Työssään keskustiedustelupalvelu CIA:lla ja NSA:lla Snowden pääsi käsiksi tietoihin, jotka paljastivat niiden harjoittaman laajamittaisten vakoilun ja kansalaisten tietojen urkinnan.
 Snowdenin paljastukset jakavat mielipiteitä
 Vuonna 2013 Snowden nousi julkisuuteen vuodettuaan muun muassa Guardianin ja Washington Postin toimittajille arkaluontoista tietoa, joka paljasti NSA:n väärinkäytökset.
 Niistä kävi ilmi, että järjestö oli kerännyt tietoa amerikkalaisten puheluista, sähköposteista ja nettikäyttäytymisestä vuosien ajan. Lisäksi NSA:n silloinen johtaja  James Clapper  valehteli asiasta Yhdysvaltain senaatille.
 NSA:n televalvonnan laajuus paljastui Edward Snowdenin tietovuotojen myötä. Nyt valvonnan rajaamisesta väännetään kättä Yhdysvaltain kongressissa. Jim Lo Scalzo / EPA
 Yhdysvaltain viranomaisten mukaan Snowdenin paljastukset olivat erittäin haitallisia kansalliselle turvallisuudelle. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  on jopa vaatinut Snowdenille kuolemantuomiota.
 Toiset taas näkevät Snowdenin vapaustaistelijana ja sankarina, joka paljasti epäoikeudenmukaisia ja laittomia valtiotason väärinkäytöksiä.
 Snowdenin paljastukset ovat saaneet aikaan muutoksia kansalaisten valvonnassa Yhdysvalloissa. Esimerkiksi puhelintietojen keräämistä on paljastusten seurauksena rajoitettu.
 Monia Snowdenin paljastamia ohjelmia on kuitenkin presidentti  Donald Trumpin  kaudella jatkettu tai otettu uudelleen käyttöön.
 Turvapaikka Ranskasta?
 Snowden oli kesällä 2013 matkalla Hongkongista Ecuadoriin hakemaan turvapaikkaa, mutta päätyikin lopulta hakemaan sitä Venäjältä. Siitä lähtien hän on asunut Venäjällä.
 Snowden elää Moskovassa suhteellisen vapaata elämää ja toimii lehdistönvapautta puolustavan Freedom of the Press -säätiön hallituksen johdossa.
 Edward Snowdenille myönnettiin Norjan kirjallisuuden ja sananvapauden akatemian palkinto vuonna 2015. Svein Ove Ekornesvaag / EPA
 Snowden asuu yhdessä vaimonsa  Lindsay Millsin  kanssa, ja he kertovat elämästään avoimesti sosiaalisessa mediassa.
 Snowden sanoo saavansa liikkua vapaasti ja kertoo kirjassaan muun muassa käyvänsä vaimonsa kanssa museoissa. Hän kertoo kuitenkin vaihtavansa tyyliään usein ja välttävänsä valvontakameroita, jottei häntä tunnistettaisi.
 Snowden on toivonut saavansa turvapaikan Ranskasta. Hän haki turvapaikkaa jo vuonna 2013, mutta Ranska ei myöntänyt sitä hänelle.
 Ranskan oikeusministeri  Nicole Belloubet  sanoi viikonloppuna tukevansa turvapaikan myöntämistä Snowdenille.
 Lue myös:
 Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut"

Tietovuotaja Edward Snowden julkaisi omaelämäkerran ja sanoo haluavansa palata Yhdysvaltoihin


Summary: Tampereen yliopistollisessa sairaalassa ovat ensimmäiset potilaat päässeet muuttamaan uuteen lasten ja nuorten sairaalaan.

Ensimmäiset potilaat ovat muuttaneet Tampereen uuteen lasten ja nuorten sairaalaan tänään tiistaina. Aamulla kahdeksalta aukesi päivystys.
 Myös Tampereen yliopistollisen sairaalan lasten veri- ja syöpätautien osasto on aloittanut jo uusissa tiloissa rakennuksen kakkoskerroksessa.
 – Oli hienoa päästä muuttamaan. Uusi on aina uutta. Nyt alkaa toiminta. Tuodaan vanhat hyvät tavat ja jätetään ne vanhat huonot tavat sinne vanhoihin tiloihin, sanoo osastonhoitaja  Janne Räsänen  lasten veri- ja syöpätautien yksiköstä.
 Uusi sairaala aukeaa osasto kerrallaan, jotta potilaiden hoito sujuu saumattomasti. Lastensairaalassa hoidetaan niin somaattiset kuin psyykkiset sairaudet.
 Ekaluokkalaisen Mona Saarisen hoitopäiviä värittää myös läksyjen teko.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Orimattilasta kymmenen päivän hoitojaksolleen tullut  Mona Saarinen , 6, arvioi, että tilat näyttävät hienolta. Veri- ja syöpätautien osaston vanhat tilat ehtivät tulla hänelle tutuiksi, sillä Saarinen on saanut Taysissa puolitoista vuotta hoitoa neuroblastoomaan.
 – Tämä on isompi huone, Saarinen vertaa vanhoihin tiloihin ja antaa huoneelle arvosanaksi yhdeksän.
 Hän leikkii, lukee ja pelaa, ja läksyjäkin pitää ekaluokkalaisen välillä tehdä. Onneksi äiti,  Teija Saarinen , auttaa.
 Vaikka Monan syöpä on vakava, perhe iloitsee.
 – Meillä alkoi tänään viimeinen hoitokerta. Sitten hoidot ovat ohi, Teija Saarinen sanoo.
 Lastensairaalan seinillä on paljon taidetta ja väriä. Veri- ja syöpätautien osaston seinältä kurkkii kettu. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Nyt on kaikille tilaa
 Tampereen uudessa lasten ja nuorten sairaalassa korostuu tila. Ovathan neliöt kolminkertaistuneet vanhasta.
 Päivystyksen yksikkövastaava Tanja Valkkio kertoo muuttokiireiden keskeltä, että asiakkaat ovat ensimmäisenä päivänä kehuneet tilojen valoisuutta ja värimaailmaa.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Potilashuoneissa on vanhemmillekin sängyt ja huoneeseen myös mahtuu vieraisille niin sisarukset kuin isovanhemmat samaan aikaan.
 – Meidän ei tarvitse enää rajoittaa tänne tulijoita. Se on ollut iso ongelma vanhoissa tiloissa, sanoo toiminnallinen projektipäällikkö  Kirsi Arvonen  Taysista.
 Pääosin potilashuoneet ovat yhden hengen huoneita, mutta muutamat ovat suunniteltu kahdelle potilaalle.
 Osa potilashuoneista on tarkoitettu kahdelle. Vanhempien vuoteet kääntyvät päiväajaksi seinää vasten.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Vanhemmille on varattu huoneisiin seinää vasten kääntyvät varavuoteet eli he ovat hyvin tervetulleita yöpymään, sanoo osastonhoitaja Janne Räsänen.
 – Vanhemman on hyvä olla läsnä silloin kun lapsi on herkimmillään ja sairaimmillaan.
 Vanhemmille on tehty myös oma lepohuone. Kahvitkin saa keitettyä.
 – Kyllä tarvitsee omia huilitaukoja välillä, myöntää Monan äiti  Teija Saarinen .
 Projektipäällikkö Kirsi Arvosella on ollut kiireitä muuton takia. Vasta yksi osasto on saatu muutettua, eli vielä riittää paljon tehtävää. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Vaikka tilat kolminkertaistuvat, potilaspaikkojen ja henkilöstön määrä on ennallaan. Projektipäällikkö Kirsi Arvonen vakuuttaa, että hoitavat kädet riittävät.
 – Näillä ratkaisuilla, mitä me olemme tänne tehneet, on saatu poliklinikkatoiminta ja osastotoiminta vierekkäin, mikä vähentää liikkumisen tarvetta.
 Aiemmin hoitohenkilökunnalta kului paljon aikaa eri kerroksissa juostessa.
 Päivystys on jo valmiina ottamaan vastaan lapsipotilaita. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kohua Helsingin Uudesta lastensairaalasta seurattu tarkasti
 Muutto on pitänyt lastensairaalan väen kiireisenä, mutta silti tamperelaiset ovat ehtineet seuraamaan uutisointia Helsingin Uuden lastensairaalan tila- ja resurssiongelmista.
 – Surullisella mielellä on seurattu. On odotettu uusi rakennus ja sitten tulee pettymyksiä. Me toivomme, että me pystymme välttämään niitä, sanoo Arvonen ja toivoo sairaalan saavan vinkkejä Helsingin suunnasta.
 Arvosen mukaan tiedot Helsingistä eivät toistaiseksi ole tuoneet mitään muutoksia Tampereelle.
 – Kuuntelemme herkällä korvalla ja varmistamme, jos jokin asia on vielä varmistamatta.
 Tampereen Lastenklinikan Tuki ry:n toiminnanjohtaja Susanna Lohiniemi kertoo, että vapaaehtoiset ovat mm. kutoneet innolla sukkia sairaalan hyväksi. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Tampereen Lastenklinikan Tuki ry:n toiminnanjohtaja  Susanna Lohiniemi  arvioi, että kohu Helsingin Uuden lastensairaalan ympärillä ei vaikuta Pirkanmaalla.
 – Ei ole nähty mitään äkillistä lahjoitusten ehtymistä tai muuta. Hyvä, että nämä Helsingin asiat tulivat nyt ilmi, koska nythän tässä on peliaikaa. Voidaan tarttua näihin.
 Tukiyhdistys on kerännyt jo miljoona euroa lastensairaalan toimintaan kolmessa vuodessa. Lelujen lisäksi varoja käytetään myös mm. laitekannan parantamiseen.
 Päivystys aukesi aamukahdeksalta, mutta vielä on paljon tehtävää.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Tampereen lasten ja nuorten sairaalan rakentaminen alkoi syksyllä 2015. Neljä vuotta myöhemmin muuttotouhut uusiin tiloihin ovat vauhdissa.
 Lasten tilojen rakentuminen on osa laajaa hanketta, joka on maksanut kaikkiaan 250 miljoonaa euroa. Koko Taysin uusi sisäänkäynti otetaan käyttöön 28. syyskuuta.
 Lue lisää Helsingin Uuden lastensairaalan tilanteesta:
 Husin johto käynnistää lisäselvitykset Uudesta lastensairaalasta
 “Tässä meillä on peiliinkatsomisen paikka” – HUS:n toimitusjohtaja Juha Tuominen harmittelee Uuden lastensairaalan hoitajien pelkoa puhua epäkohdista
 MOT: Vastasyntyneen kuolema oli senteistä kiinni – hoitajat kertovat vakavista potilasturvallisuuden puutteista Uudessa lastensairaalassa
 Lue lisää Taysin mittavasta uudistuksesta:
 Tays sai hädin tuskin valmiiksi kalliin remontin ja nyt odottaa jo uusi: Osa sairaalasta purkukunnossa
 Uudessa Tampereen lasten ja nuorten sairaalassa lähes kaikki  saavat oman huoneen ja vanhemmillekin on sänky – enää kuukausi odotusta
 Tampereella otetaan käyttöön leikkaussali, jossa voidaan leikata kolmea potilasta yhtä aikaa – Pohjoismaiden ensimmäisellä "latosalilla" haetaan tehoa toimintaan

Tampereen lastensairaalaan ensimmäisten joukossa muuttanut syöpäpotilas Mona Saarinen antaa huoneelle arvosanan 9 – katso, miltä tilat näyttävät


Summary: Valtioneuvoston kanslia julkaisi selvitysmies Jouni Hakalan raportin Vaken tulevaisuudesta eilen.

Valtion kehitysyhtiö Vaken tulevaisuus on pian hallituksen pöydällä.
 Jo  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ohjelmaan kirjattiin, että  Juha Sipilän  (kesk.) pääministerikaudellaan pystyyn laittaman yhtiön roolia on selkeytettävä.
 Eilen selvitysmies  Jouni Hakala  esitti, että Vake tulisi yhdistää toiseen valtion sijoitusyhtiöön Suomen Teollisuussijoitukseen.
 Hakala esittää kolmea vaihetta, joiden kautta valtion pitää tavoitella yhtä organisaatiota tekemään sijoituksia listaamattomiin yrityksiin. Hänen mukaansa ensimmäisessä vaiheessa Vake tulee liittää Suomen Teollisuussijoitukseen ja palauttaa Vakelle annettu pääoma valtiolle.
 Kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) näkee yhdistämisessä "puolensa".
 – Ajatus siitä, että työnjako tehtäisiin selväksi, on perusteltua.
 Paateron mukaan Hakalan raporttia ei ole kuitenkaan vielä ehditty tarkemmin käsitellä.
 – Asiaa pohditaan viimeistään siinä vaiheessa, kun omistajapoliittinen periaatepäätös tehdään, Paatero sanoi hallituksen budjettiriihen alla.
 Periaatepäätös tehdään hallituksessa lokakuussa.
 Vaken hallitus näkee yhtiön roolin toisin
 Jouni Hakalan raportin mukaan toisessa vaiheessa tulee arvioida Suomen Teollisuussijoituksen ja Business Finland Venture Capitalin yhdistämisen edut ja haitat.
 Kolmannessa vaiheessa Teollisuussijoituksen ohjeistus tulee päivittää ja arvioida mahdolliset lainsäädännölliset muutostarpeet.
 Vaken hallitus puolestaan esittää itse, että yhtiö saisi päivitetyn roolin digi- ja ilmastoinvestointien vauhdittajana. Edellinen hallitus perusti Vaken vuonna 2016 innovaatioon ja teknologiaan keskittyväksi sijoitusyhtiöksi.
 Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja  Taneli Tikka  jätti pestinsä keväällä. Hän katsoi, että uusi hallitus vie Vakea toisenlaiseen suuntaan kuin mihin yhtiötä alunperin kaavailtiin.
 Uudeksi toimitusjohtajaksi valittiin entinen Sitran strategiasta ja ennakoinnista vastaava johtaja  Paula Laine.

Yhdistetäänkö Vake Teollisuussijoitukseen? Omistajaohjausministeri Paatero: "Yhdistämisessä olisi puolensa"


Summary: 21-vuotias norjalaismies hyökkäsi elokuussa moskeijaan. Myöhemmin viranomaiset löysivät 17-vuotiaan tytön kuolleena.

Norjan poliisi uskoo selvittäneensä elokuussa moskeijaan hyökänneen miehen siskon kuolemaan johtaneen syyn. Ennen Al-Noorin islamilaiseen keskukseen tunkeutumistaan 21-vuotiaan epäillään tappaneen uusperheeseensä kuuluneen 17-vuotiaan tytön.
 Tyttö oli miehen isän puolison adoptiolapsi. Poliisin mukaan epäillyn henkirikoksen motiivi oli rasistinen, sillä tyttö oli aasialaista syntyperää,  uutisoi Norjan yleisradioyhtiö NRK .
 Poliisi löysi surmatun tytön perheen yhteisestä kodista Bærumissa moskeijaiskun jälkeen. Ruumis makasi sängyssä, eikä paikalla ollut merkkejä kamppailusta.  Norjan TV2:n mukaan  hänet oli ammuttu kuoliaaksi neljällä laukauksella, joista kolme oli osunut päähän ja yksi rintaan.
 Ase, jolla tappavat laukaukset oli ammuttu, löydettiin 21-vuotiaan autosta. Miehellä oli käytössään kolme asetta, joista kaksi löydettiin kiinnioton yhteydessä moskeijasta.
 Aseistautuneen miehen tunkeutuessa moskeijaan Bærumissa, oli paikalla vain kolme ihmistä, ja ampuja taltutettiin nopeasti.
 Viranomaiset ovat todenneet epäillyllä olleen äärioikeistosympatioita, ja moskeijaiskua pidetään terrori-iskun yrityksenä.
 Mies on myöntänyt tapahtuneen, mutta ei ole tunnustanut syyllistyneensä murhaan tai terrori-iskun yritykseen.
 Viime viikolla epäilty teki median edessä natsitervehdyksen, kun oikeus käsitteli hänen vangitsemisensa jatkamista.
 Lisää aiheesta:
 Norjan poliisi tutkii ampumista moskeijassa terroriteon yrityksenä – "Epäillyllä äärioikeistosympatioita", "Ihannoi Christchurchin ampujaa"
 65-vuotias mies esti Norjan moskeija-ampujaa jatkamasta veritekoaan – ylistetään sankariksi

Poliisi uskoo selvittäneensä motiivin: Norjan moskeija-ampujan epäillään murhanneen siskonsa, koska tämä oli adoptoitu Aasiasta


Summary: Long Play -julkaisu kertoo Aalto-yliopiston lehtorin, muotisuunnittelija Tuomas Laitisen epäasiallisesta käytöksestä.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun muodin koulutusohjelma on joutunut myrskyn silmään. Tutkivaan journalismiin erikoistunut julkaisu  Long Play julkaisi tänään jutun , jossa kerrotaan, että laitoksen vanhempi yliopistolehtori, muotisuunnittelija  Tuomas Laitinen , on nöyryyttänyt ja haukkunut opiskelijoitaan. Epäasiallinen käytös on Long Playn mukaan jatkunut vuosia.
 Julkaisu on haastatellut kymmentä opiskelijaa, jotka ovat opiskelleet muotia Aallossa kymmenen viime vuoden aikana. Haastateltavista suurin osa esiintyy nimettöminä.
 Yle ei tavoittanut Tuomas Laitista haastatteluun.
 Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun vetäjä, dekaani  Tuomas Auvinen  kertoo Ylelle, että julkisuuteen tulleet tiedot otetaan laitoksella äärimmäisen vakavasti.
 – Meillä on nollatoleranssi kaikenlaiseen epäasialliseen käytökseen ja häirintään, ja luonnollisesti nyt kun tämäntyyppiset syytökset ovat nousseet esille, tutkimme ne tarkasti, Auvinen sanoo.
 Työ syytösten selvittämiseksi käynnistyy Auvisen mukaan välittömästi, mutta hän kertoo, ettei ole vielä keskustellut henkilökohtaisesti Laitisen kanssa asiasta.
 – Käynnistämme tähän liittyvän prosessin, ja Laitisella on tietysti oikeus esittää oma näkemyksensä asiassa, Auvinen toteaa.
 Prosessista hän kertoo sen verran, että siinä kuullaan kaikkia osapuolia, ja mahdollisista toimenpiteistä päätetään sen jälkeen.
 Auvinen vetoaa Long Play -julkaisun artikkelissa nimettöminä esiintyneisiin opiskelijoihin.
 – Toivon, että he lähestyisivät vaikka minua henkilökohtaisesti ja kertoisivat näistä asioista. Tarvitsemme koulun sisällä konkreettiset lähtökohdat, joista lähdemme tätä vyyhteä selvittämään, Auvinen toteaa.
 Tuomas Auvinen on Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulun dekaani. Hän on työskennellyt aiemmin muun muassa Taideyliopiston Sibelius-Akatemian dekaanina. Lehtikuva
 Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa on hänen mukaansa tiedetty muodin koulutusohjelmaan liittyvästä kuormittumisesta, mutta ongelmaa on hänen mukaansa lähdetty jo ratkomaan yhdessä opiskelijoiden, opettajien ja laitoksen johdon kanssa.
 – Mutta tällaiset suoraan henkilöön menevät epäasiallisen käytöksen väitteet Tuomas Laitista kohtaan tulivat minulle täytenä yllätyksenä, Auvinen sanoo.
 Laitinen on nousemassa Aalto-yliopistossa tehtävään, jonka englanninkielinen nimi on professor of artistic practice. Se on taiteellinen professuuri.
 Kyseiseen nimitykseen johtava prosessi on Auvisen mukaan ollut käynnistymässä Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa, mutta hän ei kommentoi sen aikataulua.
 – Luonnollisesti selvitämme Laitista koskevat syytökset ensin, ja vasta sitten edetään nimitysprosessissa, Auvinen toteaa.
 Laitisen kaudella Aalto-yliopiston muodin opiskelijat ovat nousseet raketin tavoin kansainväliseen menestykseen erityisesti merkittävässä  Hyèresin muotikilpailussa  Ranskassa.

Long Play: Aalto-yliopiston muodin koulutuksessa nöyryyttämistä ja haukkumista – Dekaani pyytää nimettöminä esiintyneitä opiskelijoita ottamaan yhteyttä


Summary: Valtaosa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista on yhtä mieltä saamelaisten oikeuksia sekä valtion ja saamelaisten suhteita koskevista kysymyksistä.

"Suomen valtio ei ota saamelaisten oikeuksia huomioon riittävissä määrin ja valtion tulee pyytää anteeksi historiassa saamelaisiin kohdistamiaan suomalaistamispyrkimyksiä." Tätä mieltä on selkeä enemmistö  Yle Sápmin vaalikoneeseen  vastanneista saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista. Suomen saamelaiskäräjävaalit käydään 2.-30.9.2019.
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 80 prosenttia vaalikoneeseen vastanneista ehdokkaista näkee, että valtio ei ota saamelaisten oikeuksia huomioon riittävissä määrin. 72 prosenttia myös toivoisi valtiolta anteeksipyyntöä historiassa koetuista suomalaistamispyrkimyksistä.
 Vaikka ehdokkaat suhtautuvat kriittisesti valtion ja saamelaisten suhteisiin, eivät he silti innostu itsenäisen saamelaisvaltion perustamisesta. Vain yksi ehdokas tukee ajatusta.
 Vuoden 2019 saamelaiskäräjävaaleissa on ehdolla 36 ehdokasta. Heistä 34 on vastannut Yle Sápmin vaalikoneeseen.
 Saamelaisten oikeuksien parantamiseksi löytyy useita kehittämisehdotuksia
 25 ehdokasta on eri mieltä siitä, että valtio ottaa saamelaisten oikeudet huomioon riittävissä määrin. Vaalikoneväittämään on vastannut 34 ehdokasta.
 Vain kolme ehdokasta eli 12 prosenttia on varovaisesti samaa mieltä: ehdokkaat  Veikko Porsanger ,  Tanja Sanila ,  Irja Seurujärvi-Kari .
 – Suomessa on hyvät alkuperäiskansaa ja sen oikeuksia suojaavat ja turvaavat lait; voi sanoa, että maailman alkuperäiskansoista parhaat. Lakien käytännön toteuttamista tulee kuitenkin entisestään parantaa, toteaa Seurujärvi-Kari.
 Myös Sanilan mielestä tilanteessa on parantamisen varaa.
 – Valtion budjetista lohkaistaan vuosittain määrärahoja myös saamelaisille. Tosin summa voisi olla suurempikin, sanoo Sanila.
 Näin saamelaiskäräjävaalien ehdokkaat vastaavat väitteeseen, jonka mukaan Suomen valtio ottaa saamelaisten oikeudet huomioon riittävissä määrin. Vesa Toppari / Yle
 Selvästi eri mieltä saamelaisten oikeuksien huomioimisesta ovat ehdokkaat  Leo Aikio ,  Matti Aikio ,  Juha Petteri Alakorva ,  Ida-Maria Helander ,  Karen-Anni Hetta ,  Kaisa-Mari Jama ,  Per-Oula Juuso ,  Tuomas Aslak Juuso ,  Neeta Jääskö ,  Anni Koivisto ,  Tauno Ljetoff ,  Asko Länsman ,  Ulla-Maarit Magga ,  Anne Nuorgam ,  Pirita Näkkäläjärvi ,  Magreta Sara ,  Niina Siltala ,  Marko Tervaniemi  ja  Niko Valkeapää .
 Ehdokkailla on useita esimerkkejä näkemyksensä tueksi. Matti Aikio, Kaisa-Mari Jama, Anni Koivisto ja Pirita Näkkäläjärvi mainitsevat muun muassa saamelaisten itsemääräämisoikeuden toteutumisen.
 – Saamelaisten itsemääräämisoikeus alkuperäiskansana ei toteudu Suomessa ollenkaan, toteaa Näkkäläjärvi.
 – Suomessa on toki 1950-luvulta lähtien tapahtunut kehitystä saamelaisten oikeuksien osalta. Silti edes sellaista oikeudellista perustasoa, mikä suojaisi saamelaiskulttuuria sulautumiselta suomalaiseen kulttuurin, ei mielestäni ole koskaan saavutettu, pohtii Aikio.
 Jama nostaa esimerkeiksi itsemääräämisoikeuden polkemisesta muun muassa  ratifioimattoman ILO 169 -sopimuksen  sekä Suomen  korkeimman hallinto-oikeuden päätökset hyväksyä äänestäjiä saamelaiskäräjien vaaliluetteloon käräjien päätösten vastaisesti . Tämä puolestaan liittyy kysymykseen siitä, onko saamelaisilla itsellään oikeus määritellä, kuka on saamelainen. Nykytilanteessa ei ole, toteavat ehdokkaat Matti Aikio ja Tauno Ljetoff.
 Niko Valkeapään mielestä valtio voisi tehdä enemmänkin saamelaisten oikeuksien turvaamiseksi esimerkiksi toimeenpanemalla YK:n alkuperäiskansajulistuksen ja turvaamalla saamelaisten oikeudet itsemäärittelyyn, elämäntapaan, kulttuuriin ja kielen edistämiseen.
 YK:n alkuperäiskansajulistuksen  ja  kansainvälisten sopimusten  toimeenpanemisen puolesta puhuvat myös ehdokkaat Tuomas Aslak Juuso ja Asko Länsman.
 – Suomen valtio ei noudata kansainvälisiä sopimuksia ja rikkoo saamelaisten ihmisoikeuksia. Siitä hyvä esimerkki on  saamelaiskäräjälain uudistamisen edistyminen , ILO-sopimuksen ratifioimattomuus,  Tenon sopimus  ja  metsähallituslaki . Poronhoitolaissa ei tunnisteta saamelaista poronhoitoa, perustelee Länsman.
 Karen-Anni Hetta, Neeta Jääskö, Anni Koivisto, Tauno Ljetoff ja Anne Nuorgam nostavat esille saamelaisten oikeuden ylläpitää kulttuuriaan. Siihen liittyvät myös saamelaisten maa- ja vesioikeudet.
 – Saamelaisilta puuttuu oikeus omiin maihinsa ja vesiinsä. Suomen valtion tulisi yhdessä saamelaiskäräjien kanssa säätää lait, jotta perustuslain saamelaiskulttuurin suoja toteutuu. Erityisesti meidän tulisi voida pyytää Tenoa omien perinteidemme mukaan, sanoo Anne Nuorgam.
 Neeta Jääskö mainitsee myös saamelaisten kielelliset oikeudet, jotka hänen mukaansa laahaavat kaukana hyvien aikomusten perässä.
 Anni Koiviston mukaan saamelaisten oikeudet on kyllä turvattu Suomen perustuslaissa, mutta samat periaatteet eivät näy alemmassa lainsäädännössä tai niiden toteutuksessa.
 – Hyvänä esimerkkinä on varhaiskasvatuslain kirjaus, jonka mukaan saamelaislapsilla on oikeus saamenkieliseen varhaiskasvatukseen, mutta oikeudesta joudutaan usein taistelemaan erityisesti saamelaisalueen ulkopuolella, perustelee Koivisto.
 Ehdokkaat  Anu Avaskari ,  Hanna Guttorm ,  Pigga Keskitalo  ja  Kari Kyrö  eivät ole merkittävästi samaa tai eri mieltä saamelaisten oikeuksien huomioimista koskevan väitteen kanssa.
 Anteeksipyynnön lisäksi toivotaan tekoja
 Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaat vastaavat hieman maltillisemmin kysymykseen siitä, tulisiko valtion pyytää anteeksi historiassa saamelaisiin kohdistamiaan suomalaistamispyrkimyksiä. Tämänkin väittämän 32 vastaajasta kuitenkin 72 prosenttia on yhtä mieltä siitä, että näin valtion tulisi toimia. 16 prosenttia vastaajista on eri mieltä.
 Selvästi samaa mieltä väittämän kanssa ovat Leo Aikio, Karen-Anni Hetta, Tuomas Aslak Juuso, Neeta Jääskö, Anni Koivisto, Tauno Ljetoff, Asko Länsman, Ulla-Maarit Magga, Anne Nuorgam, Pirita Näkkäläjärvi, Magreta Sara, Irja Seurujärvi-Kari ja Marko Tervaniemi.
 – Maailmalla on tullut tavaksi, että valtiot pyytävät anteeksi historiassa tapahtuneita vääryyksiä alkuperäiskansoja ja vähemmistöjä kohtaan näiltä kansoilta ja ihmisiltä itseltään, perustelee Seurujärvi-Kari.
 – Kaikki saamelaisryhmät ovat lähihistoriassa saaneet ihmisarvoon kohdistuneita negatiivisia kokemuksia valtion taholta. Tästä syystä asia on tärkeä heille, joita se koskee, toteaa Tervaniemi.
 Karen-Anni Hetan ja Tuomas Aslak Juuson mielestä anteeksipyynnöllä olisi symbolinen merkitys. Tuomas Aslak Juuso, Anni Koivisto, Tauno Ljetoff, Asko Länsman ja Anne Nuorgam tuovat esille myös sen, että anteeksipyyntö ei yksistään riitä, vaan tarvitaan myös tekoja.
 Näin Yle Saamen vaalikoneeseen vastanneiden saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden näkemykset eroavat siitä, tulisiko Suomen valtion tulee pyytää anteeksi historiassa saamelaisiin kohdistamiaan suomalaistamispyrkimyksiä. Vesa Toppari / Yle
 Koivisto ja Nuorgam ovat lisäksi sitä mieltä, että ennen anteeksipyyntöä on läpikäytävä  saamelaisten ja valtion välinen totuus- ja sovintoprosessi .
 – Valtion tulee myöntää historialliset vääryydet ja alkaa korjaamaan niitä. Samalla täytyy pysäyttää kaikki sellaiset toimet, jotka rikkovat saamelaisten oikeuksia. Pelkkä anteeksi pyytäminen yksin ei auta ketään, sanoo Anni Koivisto.
 Leo Aikio, Tauno Ljetoff ja Pirita Näkkäläjärvi näkevät, että valtion assimilointitoimet jatkuvat yhä. Näkkäläjärven mukaan sitä tapahtuu muun muassa yhteiskunnan rakenteissa kuten koulussa ja terveyspalveluissa. Hän suhtautuu kuitenkin varauksellisesti totuus- ja sovintoprosessiin.
 – Jos Suomeen perustetaan niin kutsuttu totuus- ja sovintokomissio, niin sen tulee perustua faktatietoon, ei disinformaatioon, linjaa Näkkäläjärvi.
 Janne Hirvasvuopio  ja Tanja Sanila ovat selvästi eri mieltä siitä, että valtion tulisi pyytää saamelaisilta anteeksi historian sulauttamispyrkimyksiä. Sanila nostaa esille sen sijaan kiitollisuuden valtiota kohtaan siitä, että se sotien jälkeen tuki kotiseutunsa menettäneitä kolttasaamelaisia. Hirvasvuopio puolestaan on sitä mieltä, että vaikka anteeksipyyntö olisikin symbolisesti merkittävä teko, tarvitaan ensin tekoja saamelaisasioiden edistämiseksi.
 Matti Aikio, Anu Avaskari, Pigga Keskitalo ja Kari Kyrö eivät ole merkittävästi samaa tai eri mieltä vaalikoneen väittämän kanssa.
 Avaskari ja Keskitalo kuitenkin toteavat, että Suomessa ei ole kohdistettu virallista sulauttamispolitiikkaa saamelaisiin. Kyrön mielestä taas Suomen luterilaisen kirkon tulisi pyytää anteeksi sitä, että se 1700-luvulla pakotti inarinsaamelaisia suomenkielisiksi. Matti Aikion mielestä tällä hetkellä Suomessa toteutuva saamelaisten suomalaistamispolitiikka on vakavampi asia kuin menneisyyden tapahtumat.
 Ehdokkaat eivät tue ajatusta yhdestä saamelaisvaltiosta
 Historiassa koetuista vääryyksistä ja saamelaisten oikeuksien heikosta toteuttamisesta huolimatta ehdokkaat eivät tue ajatusta yhden saamelaisvaltion perustamisesta. Vaalikoneväittämään vastasi 30 ehdokasta.
 Selvän "ein" saamelaisvaltiolle sanovat Matti Aikio, Anu Avaskari,  Veikko Feodoroff , Hanna Guttorm, Ida-Maria Helander, Janne Hirvasvuopio, Kaisa-Mari Jama, Per-Oula Juuso,  Inka Kangasniemi , Pigga Keskitalo,  Teija Linnanmäki , Pirita Näkkäläjärvi, Veikko Porsanger, Tanja Sanila, Irja Seurujärvi-Kari, Marko Tervaniemi ja Niko Valkeapää.
 Vain yksi ehdokas on selvästi sitä mieltä, että saamelaisalueelle tulee perustaa saamelaisvaltio. Vesa Toppari / Yle
 Saamelaisvaltiota ei nähdä tarpeellisena, ajankohtaisena tai realistisena. Anu Avaskarin mielestä koko kysymys on epäasiallinen.
 – Kysymys ei ole mitenkään ajankohtainen. Saamelaisten kanssakäymiselle Pohjoismaissa ei ole rajaesteitä ja Venäjän saamelaisten kanssa yhteydenpitoa varten voi vapaasti hankkia viisumin, perustelee Avaskari.
 Irja Seurujärvi-Karin mielestä nyt tulisi keskittyä saamelaisten itsehallinnon vahvistamiseen. Monet ehdokkaat korostavat myös saamelaisten rajat ylittävän yhteistyön merkitystä ja pohjoismaisen saamelaissopimuksen toteuttamista.
 – Ei ole tarvetta perustaa saamelaisvaltiota. Yhteistä itsehallintoa neljän valtion alueella sen sijaan tulee kehittää lisäämällä kolmen maan saamelaiskäräjien yhteistyötä, sanoo Hanna Guttorm.
 Pirita Näkkäläjärvi ehdottaa yhteistä parlamenttia yli rajojen. Inka Kangasniemi taas keskittyisi mieluummin Suomen saamelaisyhteisön sisäisen rauhan edistämiseen.
 Vain yksi ehdokas, Asko Länsman, tukee selvästi ajatusta saamelaisvaltiosta.
 – Olemme yksi kansa neljän valtion rajojen halkomalla alueella, perustelee Länsman.
 Ehdokkaiden vastaukset mahdollisine perusteluineen löytyvät  Yle Saamen vaalikoneesta .
 Lue myös:   Valtaosa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista luopuisi saamelaismääritelmän polveutumiseen perustuvasta lappalaispykälästä

Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden mielestä valtio ei huomioi saamelaisten oikeuksia riittävästi – eivät silti perustaisi saamelaisvaltiota


Summary: Kummallakaan vaalien toiselle kierrokselle yltäneellä ehdokkaalla ei ole aiempaa poliittista kokemusta.

Tunisian presidentinvaalien toisella kierroksella kohtaa kaksi politiikan noviisia. Vaaliviranomaisten mukaan ensimmäisellä äänestyskierroksella eniten kannatusta keräsivät vankilassa istuva mediamoguli  Nabil Karoui  ja oikeustieteen professori  Kais Saied .
 Saiedia kannatti sunnuntaina järjestetyllä ensimmäisellä kierroksella 18,4 prosenttia ja Karouia 15,6 prosenttia äänestäjistä.
 Kummallakaan ehdokkaalla ei ole aiempaa poliittista kokemusta, ja he ovat keränneet kannatusta "eliitin ulkopuolisina" ehdokkaina. Karoui on tosin edellisen presidentin, heinäkuussa kuolleen  Beji Caid Essebsin  monivuotinen tukija.
 Saied on ajanut poliittisen vallan hajauttamista ja alueellisen demokratian lisäämistä.
 Kaksikon taakse äänestyksessä jäi muun muassa kaksi pääministeriä ja parlamentin suurimman puolueen ehdokas.
 Vaalien toisen kierroksen äänestyspäivää ei ole vielä julkistettu, mutta se järjestetään todennäköisesti lokakuun alkupuolella.
 Veronkierrosta ja rahanpesusta epäillyn Karouin asianajajat vaativat, että tämä vapautetaan vaalikampanjointia varten tutkintavankeudesta.
 Arabikevään jälkeen demokratiaksi kehittyneessä Tunisiassa suuria ratkaistavia kysymyksiä ovat muun muassa noin 15 prosentin työttömyysaste ja kova inflaatio.
 Lisää aiheesta:
 Tunisiassa äänestetään tänään presidentinvaaleissa – maassa on valittu presidentti vain kerran aiemmin vapailla vaaleilla
 Tunisian presidentti Beji Caid Essebsi on kuollut

Vankilassa istuva mediamoguli vai valtaa hajauttava oikeustieteen professori? – Tunisian presidentinvaaleissa eivät poliittiset broilerit juhlineet


Summary: Kaakkois-Suomessa virisi keskustelu Etelä-Karjalan ja Etelä-Savon maakuntien yhdistämisestä. Nyt mukaan kositaan myös Kymenlaaksoa.

Pari viikkoa sitten eteläsavolaisen Puumalan kunnanjohtaja  Matias Hildén   esitti Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan maakuntien yhdistämistä  Saimaan maakunnaksi. Näin syntyisi 270 000 asukkaan maakunta Suomen suurimman järven Saimaan ympärille.
 Nyt ehdotus on laajentunut entisestään, ja ilmoilla on ajatus kolmen kaakkoissuomalaisen maakunnan yhdistymisestä. Yhteen liittyisivät Etelä-Savo, Etelä-Karjala ja Kymenlaakso.
 Kaakkois-Suomen maakunta syntyisi, jos nykyiset Etelä-Karjalan, Etelä-Savon ja Kymenlaakson maakunnat yhdistyisivät. Esa Huuhko / Yle
 Näin syntyisi yhteensä noin 450 000 asukkaan Kaakkois-Suomen maakunta, josta tulisi väkiluvulla mitattuna Uudenmaan, Pirkanmaan ja Varsinais-Suomen jälkeen Suomen neljänneksi suurin maakunta.
 – On helppo ymmärtää, miten paljon enemmän painoarvoa vaikuttamisessa tällaisella maakunnalla olisi, sanoo aluekehittämisen konsulttitoimiston MDI:n asiantuntija  Timo Aro .
 Asiantuntija Timo Aro MDI:stä muistuttaa, että nyt pitää katsoa tulevaisuuteen.  Jari Pelkonen / Yle
 Timo Aro haluaa katsoa reilusti tulevaisuuteen.
 – Alueiden väestörakenteeseen on tulossa suuria muutoksia, kun väestö ikääntyy ja varsinkin työikäisten määrä vähenee. Nyt olisi tärkeää lähteä miettimään puhtaalta pöydältä, millainen on Kaakkois-Suomi 20 vuoden kuluttua, sanoo Timo Aro.
 Väki kaikkoaa
 Etelä-Savossa on nykyisin reilut 140 000 asukasta. Etelä-Karjalassa asukkaita on noin 128 000 ja Kymenlaaksossa noin 172 000.
 Etelä-Karjalan ja Kymenlaakson maakunnat ovat pinta-alaltaan lähes samankokoisia. Etelä-Savo on pinta-alaltaan kolme kertaa Etelä-Karjalaa tai Kymenlaaksoa isompi.
 MDI:n ennusteen mukaan vuoteen 2040 mennessä asukasmäärä vähenee Kaakkois-Suomessa noin 64 000 henkilöllä. Suurinta väestökato tulee olemaan Etelä-Savossa ja Kymenlaaksossa.
 Lappeenrannan kaupunginjohtaja Kimmo Jarvan mielestä maakuntien yhdistymistä kannattaa selvittää. Kare Lehtonen/Yle
 – Kyllähän tämä väestökato on elinvoimaa alaspäin vievä asia. Juuri siksi kannattaisi selvittää maakuntien yhdistämistä, että saataisiin ne keihäänkärjet ja kehittämisen painopistealueet yhdistettyä poistamalla hallinnolliset rajat, sanoo Lappeenrannan kaupunginjohtaja  Kimmo Jarva.
 Maakuntien välillä on jo nyt paljon erilaista yhteistyötä. Siksi asiantuntija kannustaa pohtimaan, tarvitaanko rajoja ollenkaan.
 – Maakuntien nykyiset hallinnolliset rajat ovat keinotekoisia, koska on jo olemassa yhteistyömalleja maakuntien välillä ja maakuntien sisällä. Tässä piilee valtava mahdollisuus lisätä Kaakkois-Suomen painoarvoa, muistuttaa asiantuntija Timo Aro.
 Neljä keskuskaupunkia
 Konsulttitoimisto MDI:n asiantuntijan Timo Aron mielestä kolmen maakunnan suurmaakunta purkaisi jännitteitä, joita nykyisten maakuntien sisällä olevien kaupunkien välillä on.
 – Suurin vahvuus ja heikkous piilee nykyisessä keskus- ja kakkoskaupunkien rakenteessa. Alueesta voisi tulla monikeskuksisten kaupunkien verkko, jossa olisi neljä vahvaa ykköskaupunkia Kouvola, Kotka, Lappeenranta ja Mikkeli. Alueella olisi myös vahva seutukaupunkien joukko.
 Lappeenrannan matkustajasatamasta on pääsee veneellä Mikkeliin ja Saimaan kanavaa pitkin Kotkaan ja vaikka Lontooseen saakka.  Petri Kivimäki/Yle
 Uudella Kaakkois-Suomen maakunnalla olisi moniin muihin maakuntiin verrattuna poikkeuksellisen monipuolinen elinkeinorakenne. Etelä-Savossa se painottuu maa- ja metsätalouteen ja ruokaketjuihin, kun Kymenlaakso ja Etelä-Karjala ovat Suomen teollistuneimpia maakuntia erityisesti metsäteollisuuden osalta.
 – Monipuolinen elinkeino- ja toimialarakenne olisivat uuden alueen suuri vahvuus. Samalla olisi riittävästi kokoa pärjätä maakuntien välisissä kilpailussa, sanoo Timo Aro.
 Matkailulle iso piristysruiske
 Etelä-Savo ja Etelä-Karjala ovat jo muutamien vuosien ajan markkinoineet Saimaata yhteisesti ulkomailla.
 Hiljattain Järvi-Suomen maakunnat  ja matkailutoimijat sopivat laajasta koko Järvi-Suomen alueen yhteismarkkinoinnista. Tarkoituksena on saada Saimaan alueelle lisää matkailijoita ja matkailutuloa.
 Olavinlinna on paitsi Savonlinnan maamerkki, myös yksi tärkeimmistä matkailunähtävyyksistä Suomessa. Esa Huuhko / Yle
 Kaikkia nykyisiä maakuntia yhdistää Venäjän läheisyys ja sieltä tulevat matkailijat.
 – Savonlinnasta 300 kilometrin säteellä asuu kymmenen miljoonaa ihmistä. Näemme siinä suuren mahdollisuuden kaiken elinkeinoelämän kehittämisessä, mutta ennen kaikkea matkailun kehittämisessä, sanoo Savonlinnan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Anna-Kristiina Mikkonen  (sd.).
 Lisäksi  suorat lennot Keski-Euroopasta Lappeenrantaan  tuovat vuosittain tuhansia turisteja Kaakkois-Suomen alueelle.
 – Matkailu on yksi niistä tulevaisuuden aloista, joissa kasvumahdollisuudet ovat lähes rajattomia. Järvi-Suomi ja merellinen Kymenlaakso yhteisesti markkinoituna lisäisivät moni-ilmeisyyttä, muistuttaa konsulttitoimiston MDI:n asiantuntija Timo Aro.
 Sote-uudistus yksin tai erikseen
 Laaja 450 000 asukkaan väestöpohja antaisi Timo Aron mielestä paremmat mahdollisuudet varautua myös suuriin haasteisiin, joihin väestön ikärakenteen muutos johtaa seuraavan 20 vuoden kuluessa.
 Yksi merkittävimmistä muutoksista on, että työikäisten määrä vähenee jopa neljänneksellä nykyisestä.
 Uuden maakunnan syntyessä olisi aluksi ratkaistava, säilyykö nykyinen alueellinen jako sosiaali- ja terveyspiireillä vai muodostuisiko yksi suuri alue.
 Laajan päivystyksen sairaala toimii Lappeenrannassa. Ympärivuorokautinen päivystys olisi myös Savonlinnassa, Mikkelissä, Kouvolassa  ja Kotkassa. Emma Pietarila/Yle
 Etelä-Karjala ja Kymenlaakso kuuluvat Helsingin yliopistollisen sairaalan erikoisvastuualueeseen. Etelä-Savossa olevat kaksi sairaanhoitopiiriä ovat puolestaan osa Kuopion yliopistollisen sairaalan erityisvastuualuetta.
 – Etelä-Karjalassa Eksote ja Etelä-Savossa Essote ovat tehneet valtakunnallisesti uraauurtavaa työtä. Siinä mielessä hyöty olisi suurempi, jos osaaminen yhdistettäisiin, kuin että molemmat sairaanhoitopiirit tekisivät tahoillaan samaa kehitystyötä, sanoo Aro.
 Aron mielestä Etelä-Karjala ja Etelä-Savo ovat jopa kymmenen vuotta edellä monia muita alueita sote-uudistukseen liittyvien rakenteiden ja toimintamallien kehittämisessä. Kymenlaakson ja Itä-Savon sairaanhoitopiirit Kymsote ja Sosteri hyötyisivät naapurimaakunnissa tehdystä kehitystyöstä.
 – Toimivia käytäntöjä ja malleja kyettäisiin siirtämään helposti laajemman väestöpohjan alueelle.
 Kotkan ja Haminan satamat ovat tärkeitä vientisatamia myös Kaakkois-Suomessa valmistetuille tuotteille. Pyry Sarkiola / Yle
 Etua olisi myös siitä, että uuden maakunnan laajan päivystyksen sairaala sijaitsisi alueen keskellä Lappeenrannassa, mutta ympäri vuorokauden päivystäviä toimipisteitä olisi muuallakin, kuten Mikkelissä, Savonlinnassa, Kotkassa ja Kouvolassa.
 Etelä-Karjalan liitto selvittää yhdistymishalut
 Etelä-Karjalan liiton maakuntahallitus on valtuuttanut maakuntajohtaja  Matti Viialaisen  aloittamaan  selvitystyön maakuntien yhdistymishalukkuudesta.
 – Etelä-Karjalan liitto ei ainakaan ole tyrmäämässä ajatusta, linjaa maakuntahallituksen puheenjohtaja  Jukka Kopra  (kok.).
 Savonlinnan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja  Anna-Kristiina Mikkonen  (sd.) sanoo, että Savonlinna ei lämpene Kaakkois-Suomen suunnalle maakuntana, mutta matkailuyhteistyössä nähdään potentiaalia.
 Kymenlaaksossa ehdotus suurmaakunnasta on herättänyt tuoreeltaan  ristiriitaisia mielipiteitä .
 Kouvolan kaupunginjohtaja  Marita Toikka  on luonnehtinut avausta Saimaan maakunnasta raikkaana. Alueet tekevät jo nyt yhteistyötä, jotta uusi  itään suuntautuva junarata  kulkisi Kouvolan kautta.
 Kotkan kaupunginjohtaja  Esa Sirviö  sen sijaan pitää ajatusta yhteisestä maakunnasta Etelä-Savon ja Etelä-Karjalan kanssa vieraana.

Asiantuntijan kova avaus laittaisi kolme maakuntaa yhdeksi supermaakunnaksi: "Nykyiset hallinnolliset rajat ovat keinotekoisia"


Summary: Kouluterveyskyselystä käy ilmi, että erityisesti pojilla puhevälit vanhempien kanssa ovat petraantuneet. Hyvästä kehityksestä huolimatta osa nuorista kokee edelleen kotona henkistä ja fyysistä väkivaltaa.

Suuri osa nuorista pystyy puhumaan omista asioistaan vanhempiensa kanssa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n)  Kouluterveyskyselyn  mukaan kokemus hyvästä keskusteluyhteydestä vanhempien kanssa on yleistynyt aiempiin vuosiin verrattuna.
 Niin kertovat varsinkin pojat. Kyselyyn vastanneista yläkoulun, lukion ja ammattioppilaitosten pojista yli puolet on sitä mieltä, että heillä on vanhempiensa kanssa hyvä keskusteluyhteys. Aiemmin niin ajatteli selvästi harvempi.
 – Ilojen jakaminen on tosi tärkeää, mutta erityisesti jos nuoren elämässä on haasteita tai huolenaiheita, on tärkeää, että hän kokee pystyvänsä puhumaan niistä omille vanhemmilleen, THL:n erikoistutkija  Riikka Ikonen  sanoo.
 Tyttöjen kokemus puheväleistä vanhempien kanssa on kyselyn mukaan hieman kehnompi kuin poikien. Silti heistäkin entistä suurempi osa pitää keskusteluyhteyttä hyvänä.
 Parhaiten keskustelu onnistuu silloin, kun kaikki pysyvät rauhallisina, sanoo kahdeksasluokkalainen Alex Masalin.   Rami Moilanen/YLE
 Pasilan peruskoulun kahdeksannen luokan oppilaat keksivät helposti, mistä hyvä keskustelu nuorten ja vanhempien kesken syntyy.
 – Ettei huuda toiselle ja pystyy keskustelemaan rauhallisesti,  Alex Masalin  sanoo.
 – Keskitytään vain keskusteluun eikä niin, että vanhemmalla on koko ajan kännykkä kädessä eikä hän oikeasti kiinnitä huomiota siihen, mitä nuori sanoo. Jos on sanaharkkaa, niin ei ajatella, että minun mielipiteeni on kaikkein tärkein, vaan yritetään nähdä asia toisenkin ihmisen näkökulmasta,  Liisa Cederlöf  sanoo.
 – Kyselet vanhempien päivästä ja kerrot omasta päivästäsi, ihan normaalisti,  Annika Haarela  toteaa.
 Pasilan peruskoulun oppilaiden Annika Haarelan, Liisa Cederlöfin ja Senni Kuurasen mielestä hyvään keskusteluyhteyteen kuuluu se,  että vanhemmat kyselevät koulupäivästä ja kavereista.  Rami Moilanen/YLE
 Tytöt ovat poikia herkempiä henkiselle väkivallalle
 Kouluterveyskyselystä nousee esiin myös nuorten ja heidän vanhempiensa välisten suhteiden ongelmia.
 Yläkoulun, lukion ja ammattioppilaitosten tytöistä runsas kolmasosa kertoo kokeneensa vanhempien taholta henkistä väkivaltaa vuoden aikana. Kyselyssä viitataan esimerkiksi haukkumiseen, nolaamiseen tai väkivallalla uhkaamiseen. Pojat kokevat henkistä väkivaltaa tyttöjä harvemmin.
 – Yksi selittävä tekijä voi olla se, että tytöt saattavat olla sensitiivisempiä huomaamaan henkisen väkivallan. He huomaavat paremmin esimerkiksi haukkumisen tai sen, että vanhempi on pitkän aikaa puhumatta heille. Toki voi olla niin, että tyttöihin kohdentuu enemmän henkistä väkivaltaa, erikoistutkija Riikka Ikonen sanoo.
 Tytöillä on perheissään poikia enemmän myös fyysisen väkivallan kokemuksia. Kyselyyn vastanneista yläkoulun tytöistä niin kertoo 15 prosenttia, lukion ja ammattioppilaitosten tytöistä hieman harvempi. Moni kertoo, että vanhempi on esimerkiksi tarttunut kiinni niin, että nuoreen sattuu.
 Vakavaa fyysistä väkivaltaa, kuten nyrkillä lyömistä tai potkimista, on kokenut hyvin harva vastaaja, sanoo THL:n erikoistutkija Riikka Ikonen.
 – Sitä ei saisi kokea yksikään. Pienenkin prosentin takana on nuoria, jotka tarvitsevat järeää apua perheeseensä. Toki lieväkin väkivalta pitäisi saada perheistä loppumaan ja saada vanhemmille ja nuorille erilaisia tapoja konfliktitilanteiden käsittelyyn, Riikka Ikonen sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Kouluterveyskysely toteutettiin keväällä 2019. Kyselyyn vastasi eri luokka-asteilla 70–82 prosenttia oppilaista, yhteensä noin 250 000 lasta ja nuorta. Kyselyyn osallistui peruskoulun neljättä ja viidettä luokkaa käyviä lapsia, kahdeksatta ja yhdeksättä luokkaa käyviä nuoria sekä lukion ja ammatillisten oppilaitosten ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoita.
 Lue lisää:
 Kouluterveyskysely: tyttöjen seksuaalinen häirintä somessa on selvästi lisääntynyt
 Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa

Nuorten ja vanhempien puhevälit paremmat kuin ennen – "Keskitytään keskusteluun eikä niin, että vanhemmalla on koko ajan kännykkä kädessä"


Summary: Toisia tieto vain ahdistaa, ja jotkut heittävät laitteen nurkkaan turhana.

Kymmenen kilon painonpudotus. Paniikkikohtausten pysäyttäminen. Iltakaljoittelun lopettaminen.
 Tällaisia seurauksia lukijat kertoivat tulleen unen tai hyvinvoinnin mittaamisesta teknologialla.  Kysyimme  aiheesta elokuussa.
 Saimme kyselyyn muutamassa päivässä lähes 200 vastausta.
 Mittaamista tehdään esimerkiksi rannekkeilla, sormuksilla ja kännykkäsovelluksilla.
 On hieno tunne, kun heti aamusta ei väsytä, urheilullinen Eetu Jokela kuvailee. Esa Syväkuru / Yle
 27-vuotias  Eetu Jokela  on yksi vastaajista. Hän on ollut urheilullinen ja aktiivinen liikkuja pienestä pitäen. Mittaaminen on silti auttanut häntä lisäämään virkeyttä.
 – Urheilukellossani on on ominaisuus, joka antaa arvion nukkumisesta. Havaitsin, että joskus luulen nukkuneeni 7 tai 8 tuntia, mutta olenkin nukkunut vain 5 tai 6, hän kertoo.
 Kellonkäytön seurauksena Jokela alkoi selvittää, mitä kaikkea uneen liittyy. Hän alkoi mennä aikaisemmin nukkumaan.
 – Vaikutus on ihan selvä. On hienoa, kun heti aamusta ei väsytä. Jaksan myös treenata pidempään ja rankemmin.
 Moni muukin kuvaili, miten mittaaminen oli auttanut parantamaan unta. Tässä saamiamme kokemuksia:
 "Satunnaiset iltakaljat ovat jääneet väliin, koska pienikin määrä alkoholia vaikuttaa seurannan mukaan unen laatuun. Lisäksi nukkumaanmenoaika on aikaistunut riittävän unen saannin takia ja älylaitteiden sekä television katsominen iltaisin on vähentynyt. " Mies, 30v.
 "Erityisen ravistelevaa oli tajuta, miten paljon iltatreenit vaikuttavat unenlaatuun. Askeltilastojen seurailu tsemppaa kulkemaan töihin julkisilla, jolloin tulee enemmän kävelyä. Noita älykellomittauksia isoimmat seuraukset on siitä, että asensin puhelimeen ruutuajanseuraamisaplikaation. Sen antama data on tosi järkyttävää luettavaa. Yritän nyt asettaa itselleni rajoja puhelimenkäyttöön ja aloitin poistamalla someapplikaatiot . " Nainen, 35
 Suurin osa kertoo mittaamisen tuoneen hyviä seurauksia. Mittaaminen sinänsä ei muuta elämäntapoja mutta on kannustanut niihin.
 "Lopetan tietokonepelit arkisin kello kymmeneltä, jotta saisin vähintään 7 tunnin yöunet. Puhelimen käyttöä en ole onnistunut rajoittamaan."-Mies, 26
 Unen ja liikunnan kirjaaminen voi auttaa elämänrytmin korjaamisessa, lukijat kertovat. Esa Syväkuru / Yle
 "Elämä tuntuu kiireiseltä pienlapsiperheen arjen oravanpyörässä, eikä tavoitteelliseen liikkumiseen tunnu riittävän aikaa tai jaksamista. Arjen aktiivisuustasoa seuraamalla tulee liikuttua enemmän, jotta saa päivän tavoitteet täyteen. Myös nukkumaan tulee käytyä vähän aikaisemmin, jotta unitilasto näyttää paremmalta."  Mies, 34
 "Olen huomannut että liikun liikaa ja juon liikaa kofeiinipitoisia juomia, jotta saisin hyvät yöunet. Olen sitten muuttanut elämäntapojani. " Mies, 42
 "Sairastan fibromyalgiaa. Unen puute tai sen huono laatu pahentavat sairauden oireita. Unen laadun ja määrän mittaaminen auttavat myös hahmottamaan stressin ja mahdollisen depression syitä ja seurauksia. Unihygieniani on parantunut, ja ymmärrän paremmin unen merkitystä hyvinvoinnin perusteena. " Nainen, 53
 "Alkoholinkäyttöni loppui lähes kokonaan."  Nainen, 50
 Paniikkikohtaukset kuriin
 Osalle lukijoista mittaaminen oli suorastaan käänteentekevää. Heille mittaaminen on ollut sysäys elämäntapojen tunnistamiseen ja muuttamiseen.
 "Yksi iso syy mittaamiseen on ollut paniikkikohtausten ensimmäisten oireiden löytäminen sekä säännöllisemmän elämäntavan ylläpitäminen. Kunto on kohonnut, olen oppinut tunnistamaan paniikkikohtausten alkuoireita ja siten ehkäisemään kohtausten pääsyä pahoiksi."  Nainen, 26
 Nelikymppinen mies alkoi mitata liikuntaa ja elämänrytmiä osana painonpudotusurakkaa. Se onnistui.
 " Painoni on pudonnut noin 10 kiloa ", hän kertoo.
 Tällaisia seurauksia luettelee 62-vuotias nainen:
 "Elämäntapamuutos, unen määrän normalisoituminen, painon putoaminen, diabetes-, uni- ja masennuslääkkeitä en enää tarvitse."
 Kesällä tehdyn laajemman kyselytutkimuksen mukaan j o runsas kolmasosa suomalaisista on mitannut terveyttään tai hyvinvointiaan  teknologian avulla. Mittaajista runsas puolet on kokenut siitä hyötyä. Vajaa puolet taas ei ole kokenut hyötyä. Kyselyn tilasivat useat terveysjärjestöt ja yritykset Kantar TNS:ltä.
 "Pelkään tietosuojaa"
 Osa vastaajista kertoo luopuneensa mittaamisesta ikävien seurausten vuoksi. Toinen syy luopua olivat olemattomat seuraukset.
 "Liian stressaavaa, jos ei saavutakaan tavoitteita. Uusliberalistinen talouskäsitys on valunut jo tavallisten ihmisenkin elämään. Pitäisi mitata jatkuvasti, jotta voisi olla yhä tehokkaampi ja taloudelle hyödyllisempi työntekijä. Pelkään myös tietosuojaa, mitä kaikkea terveyteen tai liikkumisreitteihini liittyvillä tiedoilla voitaisiinkaan tehdä, jos ne päätyisivät vääriin käsiin? On onnellisempi ja rauhallisempi elämä ilman jatkuvaa tarkkailua. " Nainen, 26
 "Yöunta en mittaa enää, sillä koin sen lisäävän ärsytyksen määrää siitä, että uni ei ole niin hyvää kuin haluaisin (kotona lapsi joka heräilee ja herättää minua). Minulle riittää, että uni on kohtuullista määrällisesti ja laadullisesti ." Nainen, 47
 "Ei ole seurannut mitään. Olen havainnut, että rannesykemittaukseen perustuva unen mittaus on aika hölynpölyä. Monesti mittari on ilmoittanut, että olen ollut syvässä unessa ,vaikka olen lukenut kirjaa sängyssä. Tai ilmoittaa unen alkaneeksi melkein siitä, kun asettuu paikoilleen sänkyyn, vaikka olisin ollut vielä yli tunnin hereillä."  Nainen, 40
 "Tulisi turhia paineita"
 Osa lukijoista kertoi myös, miksi he eivät edes ole kiinnostuneita mittaamisesta.
 "Miksi pitäisi? Tuntemus on tärkeintä. Oman kehon kuuntelu antaa kaiken oleellisen tiedon."  Nainen, 45
 "Ahdistavaa. Aika hyvin tietää muutenkin esim. aamulla herätessään, miten on nukkunut. Tulisi turhia paineita siitäkin, jos huonon yön jälkeen vielä konkreettisesti näkisi vähäiset unitunnit. Samoin urheilleissa koen, että pääasia, että liikkuu ja hiki irtoaa, ei niin väliä sykealueilla. Ehkä tavoitteellisessa urheilussa asia on erikseen."  Nainen, 40
 "Mittaaminen lisäisi stressiä. Elämästä tulee helposti ohjelmoitua ja mittaustulokset, niiden saaminen ja tulkinta ottavat vallan niin liikunnasta kuin unestakin. Suurin osa esimerkiksi liikuntasuorituksia mittaavista ovat aivan neuroottisia siitä, että kaikki varmasti tulee mitattua. Tämä ei enää edistä terveyttä." Mies, 46
 Kokemukset sai kertoa nimettömänä. Toimituksella on kuitenkin tiedossa lukijoiden nimet ja yhteystiedot.
 Lue ja katso lisää:
 Testasin 4 tapaa mitata unta - mitä siitä seurasi ?
 A-studiossa pohditaan, onko nukkumisesta, syömisestä ja liikunnasta tullut stressiä aiheuttavaa suorittamista? Vieraina Kuluttajatutkimuskeskuksen tutkimusjohtaja Mika Pantzar sekä cheerleading-maajoukkueen päävalmentaja Maria Wahlroos. A-studio TV1 klo 21 ja Yle Areena.

Iltakaljoittelu loppui, paniikkikohtaukset vähenivät ja paino putosi – Lukijat kertovat, mitä he saivat terveytensä mittaamisesta


Summary: Esimerkiksi lukioikäisistä tytöistä yli puolet on ollut huolissaan mielialastaan kuluneen 12 kuukauden aikana.

Tiistaina julkistetun Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen  kouluterveyskyselyn  mukaan nuorten huoli omasta mielialastaan on lisääntynyt. Kyselyyn vastanneet nuoret kokivat myös aiempaa enemmän ahdistuneisuus- ja masennusoireita.
 Esimerkiksi lukioikäisistä tytöistä yli puolet oli ollut huolissaan mielialastaan kuluneen 12 kuukauden aikana. Lukioikäisistä tytöistä noin joka viides oli kokenut ahdistuneisuus- ja masennusoireita viimeisen kahden viikon aikana.
 Lapsiasiavaltuutettu  Elina Pekkarinen  pitää suuntausta huolestuttavana. Hän pitää kouluilmapiirin koventumista osasyynä tilanteeseen.
 – Jatkuvasti puhutaan pääsykokeista, ylioppilaskokeista ja korostetaan hirveästi koulutuksen merkitystä. Koulumaailmaan on tehty paljon muutoksia ja meidän pitäisi nyt taata kouluihin työrauha, tukea opettajien jaksamista ja huolehtia, että oppilashuolto pelaa.
 Joka viides kyselyyn vastanneesta 8. ja 9. -luokkalaisesta ja lukiolaisesta tytöstä koki kyselyn mukaan koulu-uupumusta.
 Pekkarinen kertoo nuorten kokevan myös pelkoa, epävarmuutta ja ahdistusta maailmanpolitiikan tilanteesta, ihmisen aiheuttamasta  ilmastonmuutoksesta  sekä kantavan huolta omasta tulevaisuudestaan.
 – Se peilautuu varmasti heikentyneenä mielenterveytenä. Lapsilla ja nuorilla on koko ajan mobiililaitteet. Maailmantuska tulee jokaiselle käteen joka hetki.
 Jatkuva suorittaminen kuormittaa lapsia
 Pekkarisen mukaan lasten ja nuorten mielenterveyden tukeminen pitäisi olla yhteiskunnan prioriteettilistojen kärkisijoilla.
 Hän muistuttaa, että sellaiset lapset ja nuoret, joilla on masennusta ja ahdistusta ja jotka kokevat voimakasta epävarmuutta, eivät välttämättä pysty opiskelemaan tai käymään töissä.
 – Sehän näkyy myös nuorissa aikuisissa. Mielenterveyden vuoksi kirjoitetut eläkepäätökset lisääntyvät koko ajan. Tässä on käsillä sellainen aikapommi ja tässä meidän vinoutuvassa huoltosuhteessa meidän ei kannata ottaa sitä riskiä, että me vain odottelemme ja toivomme, että asia jotenkin ratkeaa.
 "Olisiko tässä suorituskeskeisyydessä ja kiireen tunnussa jotain höllentämisen varaa?"  Elina Pekkarinen
 Pekkarisen mukaan ongelma ei hoidu vain mielenterveyspalveluja lisäämällä, vaan jokaisen lasten ja nuorten kanssa tekemisissä olevan tahon pitäisi ottaa asia vakavasti.
 – Varhaiskasvatuksesta kirjastoon ja koulun kautta vapaa-ajan harrastuksiin ja tietysti perheisiin. Olisi hyvä pysähtyä pohtimaan, miten lasten ja nuorten oloa voisi helpottaa. Olisiko tässä suorituskeskeisyydessä ja kiireen tunnussa jotain höllentämisen varaa, Pekkarinen kysyy.
 Pekkarisen mukaan lapset kaipaisivat enemmän kiireetöntä vapaa-aikaa perheiden ja ystävien kanssa.
 – Ei tämä meidän harrastusintoilu ja jatkuva koulunkäynnin tärkeyden korostaminen mitään hengailua tue, päinvastoin. Lasten ja nuorten pitäisi olla tavattoman tehokkaita ja pystyviä jo pienestä pitäen.
 Moni lapsi kokee kotonaan väkivaltaa
 Pekkarinen kiinnitti huomiota kyselyssä myös lasten ja nuorten kokemaan henkiseen ja fyysiseen väkivaltaan vanhempiensa taholta.
 Yläkoulun, lukion ja ammattioppilaitosten tytöistä runsas kolmasosa kertoo kokeneensa vanhempien taholta henkistä väkivaltaa viimeisen vuoden aikana. Pojat kokevat henkistä väkivaltaa tyttöjä harvemmin.
 – Henkistä väkivaltaa, kuten huutamista, haukkumista ja loukkaamista varmasti tapahtuu monissa perheissä. Mutta se, että se on ollut niin vakavaa, että siitä haluaa raportoida tällaisessa kyselyssä, kertoo siitä, että asiat on jätetty käsittelemättä. Lapsi tai nuori on kokenut ne pahoinpitelynä, onhan se vakava merkki.
 Tytöillä on perheissään poikia enemmän myös fyysisen väkivallan kokemuksia. Kyselyyn vastanneista yläkoulun tytöistä niin kertoo 15 prosenttia, lukion ja ammattioppilaitosten tytöistä hieman harvempi.
 Pekkarisen mukaan kyseessä on kestoilmiö, joka ei vähene.
 – On se kummallista ja huolestuttavaa, että kuritusväkivalta on  lailla kielletty jo vuonna 1984  ja edelleen koetaan fyysistä väkivaltaa näinkin suuressa määrin nuorten keskuudessa.
 Toisaalta kyselyn mukaan yhä useammalla lapsella ja nuorella on hyvä keskusteluyhteys vanhempiensa kanssa. Kokemus hyvästä keskusteluyhteydestä on yleistynyt etenkin pojilla.
 Some hillitsee nuorten alkoholin käyttöä
 Kouluterveyskyselyn mukaan lapset ja nuoret kokevat pääosin olevansa tyytyväisiä elämäänsä.
 Yli puolet lapsista ja nuorista kertoo pitävänsä koulunkäynnistä ja kokevansa opettajien olevan kiinnostuneita oppilaan kuulumisista. Koulunkäynnistä pitävät erityisesti perusopetuksen 4. ja 5. luokan oppilaat sekä ammattioppilaitosten opiskelijat, etenkin pojat.
 Elina Pekkarinen pitääkin kouluterveyskyselyn tuloksia pääosin positiivisina.
 Erityisen iloinen hän on päihteiden käytön tasaantumisesta. Esimerkiksi säännöllinen alkoholinkäyttö ja humalahakuinen juominen olivat vähentyneet kaikissa vastaajaryhmissä.
 Alkoholilain uudistus ei siis ainakaan kouluterveyskyselyn mukaan lisännyt nuorten alkoholin käyttöä, vaikka asiantuntijat sitä pelkäsivät.
 – Kyse on muustakin kuin alkoholipolitiikasta, koska trendi kansainvälinen, erityisesti pohjoismaalainen. Nuorten kulttuurissa on tapahtunut jotain sellaista, jonka seurauksena päihtyneenä olemista ei pidetä enää suotavana ja raittius on pikemminkin siistiä.
 Pekkarinen arvelee myös sosiaalisen median hillitsevän nuorten alkoholin käyttöä.
 – Päihtyneenä törttöilevä nuori voi päätyä loppuiäkseen johonkin verkkomateriaaliin, jota jaetaan mahdollisesti hyvinkin laajoille yleisöille. Nuoret tiedostavat, että he eivät ole enää yksityisessä tilassa, silloinkaan, kun he ovat kavereiden kanssa pitämässä hauskaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Kouluterveyskysely toteutettiin keväällä 2019. Kyselyyn vastasi eri luokka-asteilla 70–82 prosenttia oppilaista, yhteensä noin 250 000 lasta ja nuorta. Kyselyyn osallistui peruskoulun neljättä ja viidettä luokkaa käyviä lapsia, kahdeksatta ja yhdeksättä luokkaa käyviä nuoria sekä lukion ja ammatillisten oppilaitosten ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoita.
 Lisää aiheesta:
 Nuorten ja vanhempien puhevälit paremmat kuin ennen – "Keskitytään keskusteluun eikä niin, että vanhemmalla on koko ajan kännykkä kädessä"
 Kouluterveyskysely: tyttöjen seksuaalinen häirintä somessa on selvästi lisääntynyt

Lapsiasiavaltuutettu on huolissaan kouluterveyskyselyn mielenterveystuloksista – "Tässä on käsillä aikapommi"


Ylen hallintoneuvoston puheenjohtajaksi on valittu kansanedustaja  Arto Satonen  (kok.). Varapuheenjohtajaksi valittiin  Ari Torniainen  (kesk.)
 Ylen uusi hallintoneuvosto järjestäytyi syksyn ensimmäisessä kokouksessa tiistaina Isossa Pajassa Pasilassa. Eduskunta valitsi jäsenet 18.6.
 Hallintoneuvosto on Ylen ylin päättävä elin, jossa on 21 jäsentä. Hallintoneuvoston tehtäviin kuuluu mm. päättää yhtiön strategiasta sekä huolehtia ja valvoa, että Ylen julkisen palvelun ohjelmatoiminnan mukaiset tehtävät tulevat suoritetuiksi. Hallintoneuvosto kokoontuu kalenterivuoden aikana noin 6–7 kertaa.
 Ylen henkilöstöllä on hallintoneuvostossa kaksi edustajaa, joilla on kokouksissa läsnäolo- ja puheoikeus, mutta ei äänioikeutta.
 Henkilöstön edustajiksi hallintoneuvostoon valittiin jo aiemmin syksyllä Ylen toimittajat  Pirjo Auvinen  ja  Risto Mattila .

Kokoomuksen Arto Satonen valittiin Ylen hallintoneuvoston puheenjohtajaksi


Summary: Japaninmerellä sattuneen yhteenoton seurauksena venäläiset takavarikoivat kaksi kalastusalusta.

Venäjä on ottanut kiinni yli 80 pohjoiskorealaista salakalastajaa ja takavarikoinut kaksi näiden käyttämää kalastusalusta, kertovat venäläiset uutistoimistot. Kiinniotto tapahtui Venäjän aluevesillä Japaninmerellä ja sitä edelsi kalastajien ja venäläisten rajavartijoiden yhteenotto.
 Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n mukaan kolme rajavartijaa sai eriasteisia vammoja, kun toisesta kalastusaluksesta avattiin tuli. FSB:n mukaan paikalla oli kahden kuunarin lisäksi 11 laittomaan kalastukseen osallistunutta moottorivenettä.
 Kiinniotetut on kuljetettu Venäjän kaukoidässä sijaitsevaan Nahodkan satamakaupunkiin.
 Venäjän ulkoministeriö kutsui Pohjois-Korean diplomaattisen edustajan kuultavaksi tapahtuneen vuoksi.
 Vastaavat kiistat ovat yleisiä kyseisellä merialueella. Esimerkiksi heinäkuussa Venäjä ilmoitti Pohjois-Korean ottaneen kiinni yhden Venäjän lipun alla kulkevan kalastusaluksen. Alus miehistöineen vapautettiin myöhemmin.

Kymmeniä pohjoiskorealaisia salakalastajia otettiin kiinni Venäjän vesillä – venäläisiä rajavartijoita loukkaantui


Summary: Helppohoitoiset huonekasvit ovat usein varma valinta, mutta niidenkin hoidossa voi mennä muutama asia pieleen. Puutarhuri Marko Ahola antaa pari hyvää vinkkiä muistettavaksi.

Kurikassa asuva puutarhuri  Marko Ahola  kantaa pöydälle tämän päiväisen potilaansa, malakanlaikkuvehkan. Ahola opettaa työkseen 17 kansalaisopistossa puutarha-alaa, ja yksi osa-alue opetuksessa on huonekasvien hoito.
 Huonekasvin hoidossa moni asia menee pieleen, jos kasvien kanssa alkaa laiskotella. Muutaman perusasian kun opettelee muistamaan, voi päästä jo pitkälle.
 Tällä viikolla vietetään  valtakunnallista huonekasviviikkoa  ensimmäistä kertaa. Kasviharrastajien määrä kasvaa koko ajan ja moni uskaltaa tarttua jo haastavampiinkin huonekasveihin.
 Kastele maltilla
 Huonekasvien hoidon helmasynti on kastelu – joko kasveja kastellaan liian vähän tai liikaa.
 – Kastele maltilla, maltti on valttia. Kasvin multaa kannattaa kokeilla ensin sormella, että onko se märkää. Kastellaan vasta sen jälkeen, Marko Ahola opastaa.
 Huonekasvien lehtiä pitäisi sumuttaa aika ajoin. Mirva Ekman / Yle
 Lehtien sumuttamista vedellä ei kannata unohtaa. Tässä toimii myös pieni nyrkkisääntö: jos lehdenpinta on pehmeä, sitä ei saa sumuttaa. Sumuttaa kannattaa noin kaksi kertaa kuukaudessa, ja myös pölyt pitäisi muistaa pyyhkiä lehtien pinnoilta pois kerran kuukaudessa.
 Sijoita oikein
 Moni huonekasvi vaatii tietyt olosuhteet kukoistaakseen. Toiset pärjäävät ilman valoa, toiset taas tarvitsevat sitä jatkuvasti.
 Kasvin paikkaa kannattaa myös vaihtaa huoneesta toiseen silloin tällöin.
 – Kasvi voi niin sanotusti tympääntyä, jos se on vuodesta toiseen samassa paikassa. Kasvit ovat eläviä ja kaipaavat vaihtelua.
 Lannoita
 Kukkia pitää muistaa lannoittaa.
 – Itse käytän esimerkiksi kesäkukkalannoitusta, mikä sopii myös huonekasveille. Merileväuute on toinen hyvä, jota sumutan usein myös kasvien lehdille. Myös kahvinsakka veteen sekoitettuna lannoittaa huonekasveja.
 Flamingonkukka vaatii lannoitusta varsinkin kesäaikaan. Pasi Takkunen / Yle
 Kesällä kasveja pitäisi muistaa lannoittaa hieman tiheämmin kuin talvella.
 Harkitse jo kaupassa
 Kaupassa ei kannata haksahtaa ensimmäiseen hyvältä näyttävään kasviin tai kukkaan. Jos huonekasvien kanssa tulee usein ongelmia, kannattaa valita jokin helppohoitoinen kasvi.
 – Esimerkiksi anopinkielen jos onnistut tappamaan, olet kyllä noita! Ahola nauraa.
 Muita helppoja huonekasveja ovat muratit, palmut, vehkat ja juorut. Aholalla on yksi hyvä vinkki kaupassa kasvia katselevalle:
 Anopinkieli ei ole kovin vaativa huonekasvi. Heli Kaski / Yle
 – Kysy lupaa, saatko vilkaista juuria. Jos juurissa on elukoita ja matoja, ruukku kiinni ja uuteen kukkakauppaan. Voi olla, että kasvi on päältä aivan upea, mutta se kuolee kotonasi muutaman viikon päästä. Silloin kyse ei ole siitä, miten olet kastellut kasviasi, vaan sen juuret ovat olleet huonot.
 Älä laiskottele
 Huonekasvia pitää muistaa hoitaa, että se kukoistaa. Huonekasveille pitää antaa hoitoa, lämpöä ja vettä.
 – Jos jätät kasvin oman onnen nojaan, se voi jopa kuolla. Niitä pitää myös muistaa kääntää, eli ruukkua voi siirtää aina puoli kierrosta ympäri, jolloin kasvista ei tule toispuoleista.
 Ammattilainenkin epäonnistuu joskus
 Vähän tumpelomman kasvienhoitajan kannattaa kuitenkin antaa itselleen armoa. Myös puutarhuri onnistuu toisinaan tappamaan hoitamiaan kasveja. Esimerkiksi kiinanruusu ja kodinonni menevät Marko Aholan hoidossa kuukauden aikana ruskeiksi, vaikka mitä tekisi.
 Puutarhuri Marko Ahola opettaa puutarhanhoitoa 17:ssä kansalaisopistossa. Pasi Takkunen / Yle
 – Siinä on myöskin se puoli, että jos et pidä tietyistä kasveista, ne kuolevat juuri sen takia, hän arvelee hymyillen.

Huonekasvien hoito ei onnistu aivan kaikilta, mutta viidellä perusasialla pääset jo pitkälle: "Anopinkielen jos onnistut tappamaan, olet noita"


Summary: Ensimmäisen budjettiriihensä päättänyt hallitusviisikko toi pöytään luvattuja lisäyksiään koulutukseen, ympäristöön ja työllisyyteen.

Hallitus haluaa pitää kiinni tavoitteestaan, että hallituskaudella päästäisiin 75% työllisyysasteeseen. Sitä varten kudottiin 25 toimenpiteen ohjelma.
 A-studiossa heti budjettiriihen loppumisen jälkeen vieraillut valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk.) kuitenkin korosti, ettei mikään yksittäinen hanke korjaa kaikkea, vaan asiassa edetään portaittain.
 – Ei yksikään hanke yksin nosta työllisyyttä. Tämä vaatii kokonaisuuden ja nyt oli liikkeellelähtö. Me pyrimme saamaan liikkelle nopeasti asioita, joilla saadaan ihmiset työelämään kiinni.
 Seuraavaksi heitetään pallo työmarkkinajärjestöile, joiden omaa esitystä työlllisyystoimiksi odotetaan huhtikuun kehysriiheen.
 Paperisodan loputtava
 Hallitus panosti myös palkkatukeen, johon lisättiin 50 miljoonaa. Tällä halutaan saada osatyökykyisiä mukaan työelämään. Haasteena on kuitenkin byrokratia ja siihen Lintilä toivoo työministeriöltä vetoapua.
 – Ei voi olla niin, että yrittäjän pitää lähteä selvittelemään, onko henkilö oikeutettu palkkatukeen vai ei. Se pitää nähdä heti.
 Valtiovarainministeri Lintilä väläyttää työttömille jopa henkilökohtaisia opastajiia, jotka auttaisivat heitä luovimaan tukiviidakossa.
 Maailman taloustilannetta seurataan
 Budjetin toimia on heti kättelyssä kritisoitu liian pehmeiksi. Lintilä puolustautuu, että nyt tehtyjen toimien vaikutuksia seurataan koko ajan, tarkemmin huhtikuussa ja ensi elokuussa.
 Haasteita riittää, kun talouskasvu on pientä ja kansainvälisen talouden ennustettavuus heikkoa.. Suuriin korjausliikkeisiin ei Lintilä näe kuitenkaan tarvetta.
 – Epävakaisuus, joka kansainvälisessä taloudessa on, korostaa sitä, että meidän on tehtävä hyvin vakaata kansallista talouspolitiikkaa.
 Lintilä toteaa kuitenkin, ettei tilanne ole vielä dramaattinen, vaan olemme normaalin suhdannevaihtelun sisällä.
 Lue myös :
 Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna
 Petteri Orpo budjettiehdotuksesta: "Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys", Halla-aho: Työllisyysreseptit vaikuttavat sosialistisilta
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
 Analyysi: Hallituksessa rahaa on helpompi jakaa kuin leikata menoja – Työttömiä ei budjettiriihessä juuri kepitetty

Lintilä talousuhista A-studiossa: Tarvitsemme nyt vakaata kansallista talouspolitiikkaa


Summary: Asemakaavaa pohtinut lautakunta teki katselmuksen kirkkoon. Seurakuntakeskuksen tilalle on nousemassa kerrostaloja.

Pallivahan kirkon sali ei kutsu hiljentymään.
 Urut on kääritty humisevaan, ylipaineistettuun muovipakettiin. Myös korkea seinävaate on muovin peitossa. Keskellä lattiaa on syvä reikä.
 Sisäilmaongelmista kärsivä kirkko on ollut käyttökiellossa vuodesta 2016 lähtien.
 Tällaiseen retkikohteeseen tutustui joukko Turun päättäjiä tiistaina. Kaupunkiympäristölautakunnan jäsenet kiersivät kiinteistön puheenjohtajansa  Saara Ilvessalon  (vihr.) vanavedessä.
 Pallivahan kirkon peruskorjaus jäi sikseen, kun rakenneongelmat osoittautuivat ennakoitua vakavammiksi. Kirkon lattiaa on avattu alttarin edestä.  Dani Branthin / Yle
 Ilvessalon mielestä rakennus on syytä säilyttää, koska se on alueensa helmi.
 Ville Lintunen  (sd.) puolestaan pitää purkamista Pallivahan tapauksessa järkevänä.
 – Jos rakentamisen kulttuuri on 60- ja 70-luvulla ollut tätä tasoa kuin täällä on nähty, kuinka paljon tällaisia pommeja on vielä odottamassa? Lintunen taivastelee.
 Kirkon lattioiden alla on kosteutta ja itiökasvustoa. Rakennusaikaiset laudoitukset on jätetty umpinaisen pohjarakenteen sisään.
 Pallivahan kirkon avatut lattiarakenteet paljastavat sisäilmaongelmien syitä.  Dani Branthin / Yle
 Purkamisen kannattajat enemmistönä
 Katselmuksen jälkeen lautakunnan jäsenet pitivät kokouksensa ja päättivät osaltaan purkutuomiosta. Vihreät ja vasemmistoliitto äänestivät suojelun puolesta, muut olivat purkamisen kannalla.
 Seurakuntakeskuksen tilalle on tulossa kerrostaloja.
 Tiistain kokouksessa kaupunkiympäristölautakunta tarkensi asemakaavamuutosta hiukan. Kerrostaloista tehdään ainakin kerroksen verran matalampia kuin aiemmin on suunniteltu.
 Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymä on jo aiemmin ollut kirkon purkamisen kannalla. Kirkkoa on yritetty turhaan peruskorjata jo 1,7 miljoonalla eurolla.
 Suojelua vaativat Museovirasto ja Ely-keskus. Ne pitävät vuonna 1968 valmistunutta rakennusta kulttuurihistoriallisesti arvokkaana esimerkkinä aikansa arkkitehtuurista.
 Samoja arvoja puolusti osa kuntapäättäjistä. Seurakuntakeskus kirkkosaleineen on arkkitehti  Pekka Pitkäsen  moderni luomus.
 Toistaiseksi vai iäksi? Pallivahan kirkkoa puolustamaan ei ole syntynyt suurta kansanliikettä. Dani Branthin / Yle
 Pääurakoitsija valmis lyömään hanskat naulaan
 Pallivahan kirkon remontteihin 1980-luvulta asti osallistunut  Jukka Ronkanen  Martekka Oy:sta pitää tilannetta toivottomana. Huono ilma leviää ilmanvaihdon kautta kaikkialle rakennukseen.
 – Jossain vaiheessa tulee raja vastaan, jolloin ei enää kannata korjata.
 Ronkasen mielestä kirkko pitäisi rakentaa melkein kokonaan uudestaan, jos se vielä haluttaisiin säilyttää. Lattia pitäisi purkaa ja maa sen alla vaihtaa.
 Hän pohtii myös sitä riskiä, että sisäilmaoireilu jatkuisi silti.
 Pystyynkuolleet huonekasvit Pallivahan kirkon aulassa. Rakennus on ollut vuosia tyhjillään.  Dani Branthin / Yle
 Seurakuntayhtymän kannalta kerrostalokaava on houkutteleva ratkaisu. Korvaavat tilat se voisi saada Runosmäkeen suunnitellusta monitoimitalosta.
 Runosmäki on suuri lähiö lähellä Pallivahaa. Seurakunta haluaisi monitoimitaloon kirkolliset tunnukset eli kirkonkellot ja urut.
 Rippikoululaisten tiloista kosteutta paljastui lattian lisäksi väliseinistä. Dani Branthin / Yle
 Asuinalueen nimi tunnetaan
 Vieraspaikkakuntalaiset ovat toistuvasti repineet huumoria Pallivahan nimestä. Jokin siinä naurattaa, vaikka asuinalue on saanut nimensä pyöreähkön siirtolohkareen mukaan.
 Vuonna 2010 näyttelijä  Aku Hirviniemen  sketsihahmo  Marja Tyrni  leipoi Pallivahan Suomen kartalle.
 Tamperelainen verkkokauppa puolestaan viimeisteli imagotyön tuomalla markkinoille asuinalueen nimeä kantavan intiimivoiteen.
 Pallivahan kirkkoa varten ehdittiin jo tilata uudet, oikeansävyiset tiilet. Näillä näkymin 62 000 tiilelle on keksittävä muuta käyttöä. Dani Branthin / Yle
 Lue lisää:
 Seurakuntayhtymä haluaisi Turun Runosmäen monitoimitalon vuokralaiseksi
 Arkkitehtikisan voittaja sijoittaisi Turun Pallivahan seurakuntakeskuksen tilalle kolme seitsenkerroksista asuintaloa

Tältä näyttää purkukuntoinen Pallivahan kirkko Turussa – lattiat avattu, urut paketissa, kukat kasteltu viimeksi vuosia sitten


Summary: Omaiset tuskailevat vaihtuvien aikataulujen kanssa. Kuljetusten järjestäjä myöntää, että asiakkaiden luottamus on mennyt.

Tuleeko taksi? Milloin se tulee, jos tulee? Vai menikö se jo ohi?
 Tamperelainen Elmeri Kaarne on taas syksyn aikana joutunut jännittämään kyytejään. Taksin pitäisi viedä hänet aamulla Villa Vuohenojalle ja taas iltapäivällä hakea sieltä kotiin. Elmeri käy Vuohenojalla aikuisten kehitysvammaisten päivätoiminnassa.
 Vanhempien jännitys ja huoli on ollut vähintäänkin yhtä suurta kuin Elmerin itsensä.
 – Elmeri jää ulos odottamaan ja palelemaan, jos taksi on jo mennyt. Niin on käynyt, kun me vanhemmat emme ole saaneet tietää aikatauluista. Näin kävi taas viime viikolla, kertoo Elmerin isä  Pasi Kaarne .
 Hän muistuttaa, ettei kehitysvammainen osaa arvioida, kauanko on seissyt ulkona odottamassa. Hän ei osaa itse päätellä, että taksi on varmaan jo mennyt, ja siksi olisi syytä palata sisälle lämpimään.
 Pasi Kaarne haluaisi tietää etukäteen, mihin aikaan aamulla taksi tulee hakemaan Elmeriä. Jussi Mansikka / Yle
 Pinteestä ovat useammankin kerran auttaneet hyvät, tutut naapurit. Isä on monta kertaa joustanut työajoistaan. Aiemmin – käytännössä ennen taksiuudistusta – ongelmia ei ollut, koska vanhemmat saivat tietää Elmerin kyytiaikataulut etukäteen.
 Vauhtia vasta Twitterillä
 Tampereen ja lähestulkoon koko Pirkanmaan vammaiskuljetukset järjestää kuntien ja sairaanhoitopiirin yhteinen Tuomi Logistiikka.
 Tien päällä ajossa ovat ne yksityiset autoilijat ja taksiyritykset, jotka ovat tehneet sopimuksen Tuomi Logistiikan kanssa. Yhtiön järjestämiä kyytejä ajaa Pirkanmaalla yli 730 autoa. Arkipäivisin liikkeellä on keskimäärin 660, ja viikonloppuna noin 350 autoa.
 Kaarneen perhe on pettynyt Tuomi Logistiikan palveluun. Pasi Kaarne kertoo, että he eivät ole saaneet Elmerin kyytiaikatauluja, vaikka ovat niitä pyytäneet. Lopulta avuksi otettiin sosiaalinen media.
 – Tällä kertaa asia järjestyi sitten niin, että rouva Kaarne laittoi ilmoituksen tuonne Twitteriin. Sitten se lähti lutviutumaan ja saatiin Elmerille kiinteät aikataulut täksi vuodeksi, Pasi Kaarne kertoo.
 "Luottamuksen palauttaminen on ison työn takana"
 Kuljetuksia järjestelevä Tuomi Logistiikka Oy myöntää taksiuudistuksen jälkeen ilmenneet ongelmat. Uudistuksesta on yli vuosi, ja yhtiön mukaan tilanne on nyt jo parantunut.
 Ongelmat eivät kuitenkaan ole ohi, sillä varsinkin aamuisin seitsemän ja yhdeksän välillä autot loppuvat yhä kesken.
 – Autoilijoilla ei ole enää päivystysvelvollisuutta, joten erityisesti aamun ruuhkapiikin aikaan autoja ei aina ole saatavilla riittävästi, Tuomi Logistiikan kuljetuspäällikkö  Ellinoora Tuusa  sanoo.
 – Siihen aikaan aamusta tarvitaan paljon autoja, sillä meillä on paljon koulukuljetuksia, erityislasten koulukyytejä, kehitysvammaisten työkyytejä ja tietenkin paljon asiointiliikennettä.
 Kuljetuspäällikkö Ellinoora Tuusa Tuomi Logistiikalta sanoo, että vammaiskuljetusten luottamuksen palauttaminen on kovan työn takana. Tuomi Logistiikka on Tampereen kaupungin, Pirkanmaan sairaanhoitopiirin sekä Pirkanmaan kuntien ja  sairaanhoitopiirin yhteinen yhtiö. Jussi Mansikka / Yle
 Kaarneen perheen aamuja on sekoittanut se, ettei taksin tuloaikaa ole tiedetty etukäteen. Kyyti saattoi tulla eilen varttia vailla ja tänään 20 yli tasan. Pasi Kaarne kyselikin, pitäisikö ryhtyä ennustajaeukoksi.
 – Ei nyt sentään ennustajaeukoksi, Ellinoora Tuusa vakuuttaa.
 – Autojen aikatauluja joudutaan muuttamaan esimerkiksi siksi, että kyydittävien erityislasten lukujärjestykset muuttuvat. Se totta kai heijastuu kaikkien muidenkin käyttäjäryhmien aikatauluihin.
 Tuomi Logistiikalla on siis korjattavaa ainakin viestinnässä. Yhtiössä kokeillaan parhaillaan uutta järjestelmää, jonka avulla voidaan lähettää asiakkaille ja huoltajille tietoa nopeasti. Sen saaminen kestää vielä eikä sekään lopulta ole aukoton.
 Muun muassa vammaisasiamies on todennut, että kyytiläisille pahinta on epäluulo: Tuleeko taksi ja milloin se tulee, jos tulee? Vai menikö se jo? Luottamus kuljetuspalveluihin on mennyt.
 – Luottamuksen menetys on ehkä se hankalin liittyen siihen, mitä kaikkea viime syksyn jälkeen on tapahtunut. Sen saaminen takaisin on todella ison työn takana, kuljetuspäällikkö Tuusa myöntää.
 Hän lupaa, että jatkossa Tuomi Logistiikan palvelu sujuu paremmin, sillä "eihän sitä luottamusta saa takaisin muuten kuin tekemällä".
 "Palautteissa kuuluu vahva toiseuden tunne"
 Tampereen kaupungin vammais- ja esteettömyysasiamies  Hanna Karojärvi  on saanut palautetta viimeksi kuluneen vuoden aikana enemmän kuin ennen. Pahinta on epävarmuus.
 – Palautteista kuuluu kuljetusten epävarmuus, ja niissä kuuluu myös vammaisten ihmisten vahva toiseuden tunne. Ne vammaiset, jotka käyttävät taksipalvelua, ovat tosi riippuvaisia siitä eivätkä enää uskalla luottaa siihen, sanoo Hanna Karojärvi.
 Uuden taksilain tultua ongelmia on ollut tosi paljon. Hanna Karojärven mukaan tilanne on hiljalleen parantunut, mutta korjattavaa riittää yhä. Myös hän tiivistää ongelmat siihen, että takseilla ei ole enää päivystys- ja paikkavelvoitetta.
 – Esimerkiksi Teiskossa ei ole enää kenenkään pakko päivystää. Tai jos taksinkuljettaja tuo jonkun Orivedeltä Tampereelle, hän jää sen jälkeen tänne kaupunkiin eikä palaa takaisin ajoon Orivedelle.
 Hanna Karojärvi kertoo, että vammaisneuvosto on tarttunut kuljetuspalveluiden ongelmiin aktiivisesti. Hän on erityisen iloinen siitä, että neuvosto on otettu mukaan korjaamaan vikoja ja miettimään myös kuljetusten tulevia kilpailutuksia.
 Ministeri Sanna Marin: "Ongelmiin pitää suhtautua vakavasti"
 Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinin  (sd.) mukaan vasta runsaan vuoden voimassa olleen taksilain korjaaminen on jo työn alla.
 Eri viranomaiset arvioivat liikennepalvelulakia kokonaisvaltaisesti tämän syksyn aikana.  Sanna Marin
 – Eri viranomaiset arvioivat liikennepalvelulakia kokonaisvaltaisesti tämän syksyn aikana. Tarkoituksena on saada viime vuonna voimaan tulleen lain vaikutuksista kattava arviointi, ministeri Marin vastaa Ylelle.
 Hän ei ota kantaa yksittäisiin tapauksiin kuten esimerkiksi Elmeri Kaarneen kyyteihin. Sanna Marin muistuttaa, että vaikka liikennepalvelulailla ei voida suoraan vaikuttaa koulu- tai Kela-kyytien toimivuuteen, sillä voidaan kuitenkin vaikuttaa taksimarkkinan toimivuuteen yleisemmin.
 Ministeri tietää, että ongelmia on ollut sekä Kelan että kuntien vastuulla olevien kyytien tarjonnassa.
 Kelalle kuuluvat esimerkiksi lääkäri- ja sairaalareissut. Kunnat taas huolehtivat koulukyytien, vammaisten työ- ja asiointimatkojen sekä vanhusten asiointimatkojen järjestämisestä.
 – Yksinkertaisinta on puuttua näiden kuljetusten toimivuuteen liittyviin ongelmiin sopimusehtojen kautta. Hallitusohjelmassa yhtenä toimena onkin mainittu Kela-taksien kilpailutuskäytäntöjen arviointi.
 Valtakunnan tasolla Koulu-, kela- ja sote-kyydeistä vastaavat sekä sosiaali- ja terveysministeriö että opetus- ja kulttuuriministeriö.
 – Kaikkiin ongelmiin pitää suhtautua vakavasti. Pyrimme tekemään hyvää yhteistyötä eri ministeriöiden välillä, jotta ongelmiin voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti, Sanna Marin kirjoittaa.
 Puutteiden korjauksia aletaan työstää jo vuodenvaihteessa, ja lakimuutokset pitäisi saada voimaan viimeistään alkuvuodesta 2021.

Kehitysvammaisen Elmeri Kaarnen taksi on tullut milloin sattuu, jos ollenkaan – naapuritkin joutuneet pelastamaan pojan pinteestä


Summary: Talousarvioesitys sisältää korotuksen taiteilija-apurahoihin ja rahaa esittävien taiteiden tuen uudistamiseen.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen vastavalmistuneeseen budjettiesitykseen on kirjattu 50 miljoonaa euroa Kansallisteatterin suureen saneeraukseen. Remonttirahoja lupailtiin jo hallitusohjelmassa, mutta valtiovarainministeriön budjettiesityksessä niitä ei  teatterin johdon yllätykseksi  ollutkaan.
 Remontin rahoituksesta 40 miljoonaa euroa tulee jakamattomista veikkausvoittovaroista. Tilanne on ollut jo pitkään teatterin mukaan kriittinen, sillä rakennuksen  kunto on niin huono , että osa tiloista joudutaan keväällä poistamaan jo käytöstä.
 Odotetusti Aleksanterin teatterin peruskorjaukseen rahoitusta ei ole luvassa. Senaatti-kiinteistöt yrittää saada  huonokuntoista rakennusta kaupaksi.
 Valtionosuusjärjestelmän remontti jatkuu, avustuksiin lisämiljoonia
 Runsaasti kiistelyä ja eriäviä mielipiteitä herättäneen esittävän taiteen valtionosuus-, eli VOS-järjestelmän uudistaminen etenee. Kulttuurin parissa työskentelevät ovat olleet erityisen huolissaan siitä, että jakoperusteiden muutos ei auta,  ellei rahaa tule lisää .
 Rinteen budjetissa VOS-järjestelmän uudistamiseen ehdotetaan yhden miljoonan euron lisäystä ensi vuonna, 1,5 miljoonaa euroa vuonna 2021, seitsemää miljoonaa euroa vuonna 2022 ja kymmentä miljoonaa euroa vuonna 2023.
 Lisäksi kulttuurin avustuksia ehdotetaan lisättäväksi yhteensä 5,1 miljoonalla eurolla vuonna 2020 ja 7,5 miljoonalla eurolla vuonna 2021. Molempina seuraavina kahtena vuotena lisäys olisi 1,5 miljoonaa euroa.
 Taiteilija-apurahojen tason korotukseen budjetissa esitetään 1,4 miljoonaa euroa vuosina 2020 ja 2021 sekä 1,8 miljoonaa euroa vuosina 2022 ja 2023.
 Svenska Finlands Folktingetille ehdotetaan 200 000 euron lisärahoitusta.
 Lue lisää:
 Remonttirahojen menetys tuli täysin puun takaa Kansallisteatterille – pääjohtaja kuuli asiasta Ylen toimittajalta
 Hallitusohjelma: Kansallisteatteri ja Kansallismuseo voittajia – kulttuuriministerin salkku keskustalle
 Vanhat teatteritalot hajoavat käsiin – tärkeimmät näyttämöt odottavat peruskorjausta käyttökiellon kynnykselle asti
 Taiteentekijät rahojen uudelleenjaosta – turha veto ilman lisäpottia

Hallituksen budjettiesityksessä on lisää rahaa kulttuurille – Kansallisteatterin remontti toteutumassa sittenkin


Summary: Mereen jääneet kalastusvälineet halutaan poistaa, koska niistä on monenlaista haittaa. Vastaavaa etsintää ei ole Suomessa ennen tehty.

Kalastajilta hukkaan menneitä pyydyksiä eli niin sanottuja haavuverkkoja on etsitty elokuusta lähtien Merikarvian ja Pyhärannan väliseltä merialueelta. Apuna on ollut kaksi kalastusalusta, jotka pystyvät haraamaan meren pohjaa.
 Alukset ovat kulkeneet Selkämeren alueella hara meren pohjassa noin 300 kilometrin matkan. Kadonneita verkkoja on löytynyt noin kilometrin verran.
 Selkämereltä on löytynyt haamuverkkoja noin kilometrin verran. Tapio Termonen / Yle
 – Ne ovat talviverkkoja ja mitä todennäköisimmin kotitarve- ja virkistyskalastajien pyydyksiä, sanoo vanhempi tutkija  Pekka Kotilainen  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Iso haitta ympäristölle
 Mereen jääneistä verkoista on monenlaista haittaa. Niihin voi edelleen tarttua kaloja ja myös esimerkiksi lintuja tai hylkeitä. Ne voivat myös jäädä potkureihin ja haitata ammattikalastusta.
 – Haamuverkot takertuvat kalastajien pyydyksiin ja se aiheuttaa ongelmia, Kotilainen sanoo.
 Maailmanlaajuisesti haamuverkkojen osuus on jopa kymmenen prosenttia kaikesta meressä olevasta muovijätteestä. Esimerkiksi Norjassa haamuverkkoja etsitään vuosittain.
 Myös Itämerellä asiaa on tutkittu Ruotsin johdolla, ja haamuverkkoja on havaittu olevan ainakin Itämeren eteläosissa. Suomessa haamuverkkojen määrää tutkitaan nyt ensimmäistä kertaa.
 Troolari Kalkas on toinen haamuverkkojen etsimiseen osallistuneista aluksista. Tapio Termonen / Yle
 Iso haaste on tietää, mistä verkkoja kannattaa etsiä. Suomen ympäristökeskus on kerännyt ennakkotietoja muun muassa kalastajia ja muita asiantuntijoita haastattelemalla.
 Jos paikka on oikea, mereen jäänyt kalapyydys on helppo nostaa ylös.
 – Haraa vedetään ylös määrätyn väliajoin ja katsotaan, onko mitään tarttunut kiinni, kertoo troolari Kalkaksen kapteeni, kalastaja  Juha Stolt  Pyhärannasta.
 Selkämerellä ongelma näyttää oletettua pienemmältä
 Selkämerellä olevalla tutkimusalueella on tehty tähän mennessä noin sata harausmatkaa. Niistä noin joka kymmenes kerta on tuottanut tulosta, eli haraan on jäänyt kiinni vanhoja kalapyydyksiä.
 Urakka on nyt loppusuoralla. Vanhempi tutkija Pekka Kotilainen Suomen ympäristökeskuksesta arvoi, että haamuverkkoja on löytynyt vähemmän kuin alun perin oletettiin.
 Kotilainen kuitenkin pohtii, onko etsintää tehty oikeissa paikoissa.
 – Olemme viisaampia sitten, kun saamme analysoitua nämä tulokset, Kotilainen sanoo.
 Selkämerellä tehtyä etsintää on rahoittanut Euroopan kalatalousrahasto. Kotilainen toivoo, että tulevaisuudessa haamuverkkoja voitaisiin etsiä myös muilta Suomen merialueilta.

Haitalliset haamuverkot halutaan pois merestä – Selkämereltä on kerätty kilometrin verran kalastajien kadonneita verkkoja


Summary: Ustinovin 3,5 vuoden vankeustuomion nostattamaa arvostelua verrataan jo toimittaja Golunovin taannoiseen tapaukseen.

Oppositiomielenosoitukseen liittyvästä kahnauksesta annettu kova vankilatuomio nostattaa protestimielialaa Venäjällä. Monet venäläiset julkisuuden henkilöt ovat asettuneet maanantaina vankilaan tuomitun näyttelijä  Pavel Ustinovin  tueksi.
 Moskovalainen oikeusistuin tuomitsi 23-vuotiaan Ustinovin 3,5 vuodeksi vankeuteen opposition mielenosoituksessa 3. elokuuta sattuneen tapauksen seurauksena. Oikeuden mukaan Ustinov vastusti kiinniottoa sillä seurauksella, että poliisin olkapää meni sijoiltaan.
 Ustinov itse sanoo, ettei edes osallistunut mielenosoitukseen, vaan osui paikalle sattumalta. Oikeus ei suostunut katsomaan  videota, joka näyttää rauhallisesti paikallaan seisovan Ustinovin ja tätä kohti rynnivät mellakkapoliisit .
 Kriitikoiden mielestä tapaus osoittaa sen, kuinka sattumanvaraisesti poliisi on ottanut ihmisiä kiinni opposition järjestämien mielenosoitusten yhteydessa.
 Moskovalaisen oikeusistuimen eteen kerääntyi maanantaina sankka joukko median edustajia seuraamaan Pavel Ustinovin oikeudenkäyntiä. Sergei Fadeichev / TASS / AOP
 Ustinovin puolesta kantaaottaneiden joukossa on muun muassa moskovalaisia teattereita, koomikko  Maksim Galkin , näyttelijät  Aleksandr Pal  ja  Danila Kozlovsky  sekä Venäjää kaksi kertaa Euroviisuissa edustanut laulaja  Sergei Lazarev .
 Julkisuuden henkilöiden sosiaalisen median tileillä on alkanut näkyä "Minä olen Pavel Ustinov"-tekstejä.
 Pelkästään edellä mainituilla julkisuuden henkilöillä on sosiaalisessa mediassa miljoonia seuraajia, jotka vetoomukset Ustinovin puolesta ovat nyt saavuttaneet.
 Myös valtion media uutisoi kampanjasta
 Julkisuuden henkilöiden kampanjasta on uutisoitu poikkeuksellisesti myös Venäjän valtion kontrolloimassa mediassa.
 Monet näkevät Ustinovin tapauksessa yhtymäkohtia tutkivan toimittajan  Ivan Golunovin  tapaukseen. Yksi tämän vertauksen tehneistä on uutiskanava RT:n päätoimittaja  Margarita Simonjan . Hänen mukaansa kyse ei ole solidaarisuudesta, vaan oikeudenmukaisuudesta.
 – Epäoikeudenmukaisuus tuhoaa valtion.
 Toimittaja Golunov pidätettiin kesäkuussa huumeiden hallussapidosta epäiltynä. Ilmeisen tekaistut syytteet johtivat nopeasti  laajaan julkiseen vastarintaan  ja tapaus nousi myös valtiolliseen mediaan.  Kohun seurauksena Golunov vapautettiin nopeasti epäilyistä.
 Lisää aiheesta:
 Venäjän poliisi teki kymmeniä ratsioita opposition toimistoihin ja aktivistien koteihin
 Analyysi: Venäjän vaaleista puhuttaessa täytyy unohtaa se, mitä Suomessa tarkoitetaan vaaleilla
 "Meitä ei voi enää pelotella" – Nuoret rynnivät Venäjää ravisteleviin protesteihin, opettajien painostuksesta huolimatta
 Moskovan demokratiaa vaativat mielenosoitukset säikäyttivät viranomaiset – Kovat otteet kertovat Venäjän hallinnon haluttomuudesta uudistuksiin

Mielenosoituspaikalle osuneelle näyttelijälle ankara tuomio Venäjällä – Julkisuuden henkilöt ryhmittyivät tuomitun tueksi: Minä olen Pavel Ustinov


Summary: Jokereiden riveissä parhaillaan pelaava Marko "Mörkö" Anttila oli eilen pokkaamassa arvostettua tunnustusta, joka ojennettiin viime kevään MM-leijonille.

Tapaseura palkitsi Suomen jääkiekon A-maajoukkueen vastikään vuoden käyttäytyjinä ja pelikaverit tiesivät kertoa, että Mörkö-Markona tunnettua  Marko Anttilaa  ei saa kiinni juuri koskaan edes kiroilusta. Miehen rauhallinen olemus ja kohtelias käytös on sisäänrakennettua. "Räävittömimmäksi" puoleksi Markossa kanssapelaaja  Veli-Matti   Savinainen  nosti kuorsaamisen.
 Mutta millainen Marko Anttila on kun hän suuttuu?
 – Aika lyhytvihainen, mutta kyllä mullakin sitten paukkuu. Yritän kuitenkin olla lyhytvihainen ja totta kai kun kotona on uhmaikäinen niin hänen kanssaan saa vähän pinnaa kasvattaa, että pysyy hermokontrolli, Anttila myhäili Puoli seitsemän -lähetyksessä.
 Loiri-kirjan tahkoaminen aloitettu
 Anttila on joukkuetoveri  Kevin Lankisen  tavoin innokas lukija. Mörkö-Markolle lukeminen on tapa saada ajatukset pois kaukalosta. Tällä hetkellä luettavana on kunnon järkäle.
 –  Joensuun Jesse , hyvä ystävä, toi eilen kotiinkuljetuksella uunituoreen Loiri-kirjan. Sitä on nyt vähän tahkottu. Alku on kyllä tosi vahva. Tykkäsin kovasti.
 Anttila kertoi Puoli seitsemän -lähetyksessä myös lukevansa mielellään tyttärelleen.
 – Iltasadut tulee luettua ja Miina ja Manu on kovassa huudossa.
 Samassa yhteydessä Anttila tarttui satukirjaan ja luki suoran lähetyksen lopuksi tarinan jäniksestä ja kilpikonnasta.
 Mörkö-Markon satuhetkeen voi tutustua Puoli seitsemän -ohjelman tallenteesta alta

Mörkö-Markosta paljastui uusia puolia: "Kyllä mullakin pinna paukkuu välillä" – yllätti myös lukemalla sadun suorassa lähetyksessä


Summary: Suurimpien oppositiopuolueiden puheenjohtajat kritisoivat työllisyystoimia ja valtion omaisuuden myymistä menojen kattamiseksi.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tuore budjettiehdotus saa oppositiosta kritiikkiä.
 Toiseksi suurimman oppositiopuolueen kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoo, että budjettiehdotuksessa on monia hyviä asioita, mutta todelliset työllisyystoimet jäävät kevyiksi.
 – Hallituksella näyttäisi olevan piikki auki. Rahaa kyllä näyttää olevan ja sitä käytetään paljon eri tarkoituksiin, vaikka ei ole tietoakaan pysyvistä tuloista. Tämä kaikki johtaa siihen, että valtion velkaantuminen lähtee kasvuun. Tämä johtaa siihen, että kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys lähiaikoina, Orpo sanoo.
 Orpo sanoo, että budjettiehdotuksessa hyviä asioita tehdään velkarahalla, eikä pysyvistä tuloista ole konkretiaa. Budjettiehdotuksessa valtion budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen. Orpon mukaan velka voi todellisuudessa kasvaa paljon suuremmaksi.
 – Lisätään etupainotteisesti paljon menoja, ja menolisäykset tehdään ilman pysyviä tuloja. Ensimmäinen huomioni on se, että valtion omaisuutta myydään tässä vaiheessa 1,37 miljardilla ja sitä suunnataan menoihin, eli tosiasiassa alijäämä on paljon suurempaa. Varsinkin jos näitä myyntituloja ei käytetä pysyviin investointeihin, velkaantuminen tulee kasvamaan todellisuudessa paljon enemmän.
 Orpo katsoo, että työllisyystoimet ovat sinänsä oikeanlaisia, mutta liian kevyitä. Palkkatuen uudistamisen tai työvoimapalveluiden parantamisen kaltaiset keinot eivät Orpon mukaan luo yrityksille uskoa tulevasta.
 – Tarvittaisiin yrityksille uskoa tulevasta ja ihmisille kannusteita ottaa työtä vastaan, ja esimerkiksi työn verotuksen kiristyminen toimii päinvastaiseen suuntaan. Tarvittaisiin niitä rakenteellisia uudistuksia, millä tässä tilanteessa saataisiin työpaikkoja aikaan. Sellaisia työllisyystoimia, joilla pysyviä tuloja saataisiin aikaan, ei oikeasti ole. Eli kyllä tämä näyttää erittäin huolestuttavalta, Orpo toteaa.
 Jussi Halla-aho Minna Raitavuo / Lehtikuva
 Halla-aho: Hallitus nojaa epärealistisiin ennusteisiin
 Suurimman oppositiopuolueen perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  pitää valtion omaisuuden myyntiä vastuuttomana. Hänen mukaansa budjettiehdotus on tehty epärealististen ennusteiden pohjalta.
 – Hallituksen käsitys julkisen talouden pidosta on alusta asti nojannut epärealistisiin ennusteisiin. Sekä Lintilä että pääministeri Rinne viittasivat puheissaan moneen kertaan globaalin talouden synkkeneviin näkymiin, mutta kyllähän nämä olivat tiedossa jo ennen vaaleja, Halla-aho sanoo.
 Halla-aho kritisoi myös työllisyyden tukitoimia.
 – Työministeri Harakan työllisyysreseptit vaikuttivat aika sosialistisilta. Niissä valtiolla oli hyvin keskeinen rooli esimerkiksi palkkatuen muodossa. Ilmeisesti hallitus aikoo lisätä halpatyövoiman maahantuontia puhkomalla lisää reikiä saatavuusharkintaan.
 Positiivisena puolena Halla-aho nostaa esiin 200 miljoonan euron tuloveron kevennyksen pieni- ja keskituloisille, joskin toteaa, että polttoaineveron korotukset vesittävät hyödyn.
 Halla-aho nostaa esiin myös sen, että pelkkä työllisyysasteen tuijottaminen ei kerro koko totuutta.
 – Työllisyysasteen nousu on tärkeä asia, mutta se ei ole ainoa relevantti mittari. Paljon tärkeämpää on, tulevatko ihmiset toimeen sillä palkalla, jota he työstään saavat. Kun työlliseksi lasketaan henkilö, joka tekee muutaman tunnin viikossa töitä, on selvää, että hänen toimeentulonsa perustuu pääasiassa erilaisiin tukiin ja tulonsiirtoihin. Se on julkisen talouden kannalta huono asia.
 Kritiikkiä tuli myös kristillisdemokraateilta: puheenjohtaja  Sari Essayah  kirjoitti Twitterissä, että budjettiehdotus syö kuluttajien ostovoimaa eikä työllisyystoimia ole sidottu konkreettisiin lukuihin.
 Lue myös:
 Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
 Analyysi: Hallituksessa rahaa on helpompi jakaa kuin leikata menoja – Työttömiä ei budjettiriihessä juuri kepitetty

Petteri Orpo budjettiehdotuksesta: "Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys", Halla-aho: Työllisyysreseptit vaikuttavat sosialistisilta


Summary: USA kerää tietoa iskusta voidakseen esitellä todisteet kansainväliselle yhteisölle.

Yhdysvallat uskoo, että lauantain isku Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin tehtiin Iranista. Sekä uutistoimisto AFP:lle että uutistoimisto Reutersille puhuneet nimettömät yhdysvaltalaiset viranomaislähteet kertovat samaa viestiä.
 Reutersin lähteen mukaan isku tehtiin Lounais-Iranista.
 Kolmen Reutersille puhuneen viranomaisten mukaan iskussa käytettiin risteilyohjuksia ja drooneja, eli kyse oli ensimmäisiä arvioita kehittyneemmästä iskusta.
 AFP:n lähde kieltäytyi sanomasta kuinka monta ohjusta iskussa laukaistiin.
 Nimettömänä pysyttelevä viranomainen kertoi AFP:lle Yhdysvaltojen keränneen tietoa iskusta voidakseen esitellä todisteet kansainväliselle yhteisölle, ja varsinkin eurooppalaisille liittolaisilleen, YK:n yleiskokouksessa.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  totesi jo maanantaina, että iskujen takana oli todennäköisesti Iran.
 Trump on sanonut Yhdysvaltain haluavan auttaa Saudi-Arabiaa, mutta  haluavan välttää sodan .
 Lisää aiheesta:
 Saudi-Arabian iskut tehtiin kehittyneellä asejärjestelmällä, uskovat suomalaisasiantuntijat –  “Moni jälki osoittaa Iranin suuntaan”
 Iranin ja Saudi-Arabian sapelinkalistelu kiihtyy drooni-iskujen myötä, mutta tutkijat eivät usko maiden täysmittaiseen sotaan
 Trump: Yhdysvallat on valmiina vastaamaan Saudi-Arabiaa vastaan tehtyyn iskuun – Pompeo syyttää suoraan Irania
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti

Yhdysvaltalaislähteet: Isku Saudi-Arabiaan tehtiin Iranista, käytössä risteilyohjuksia ja drooneja


Summary: Paikalla Tampereen Tammelassa oli useita partioita.

Poliisilla oli tiistai-iltana operaatio Tampereen Tammelassa. Sisä-Suomen poliisi kertoi operaatiosta Twitterissä.
 Paikalla oli useita partioita. Poliisin mukaan operaatiosta ei aiheutunut vaaraa sivullisille. Poliisi tutkii tapahtunutta.
 Aamulehden  tietojen mukaan paikalla oli viisi poliisiautoa ja ambulanssi. Lehden mukaan poliisit kävivät koiran kanssa läpi alueella sijaitsevia puukerrostaloja.
 Tiistain myöhäisiltaan mennessä poliisi ei ollut tiedottanut asiasta enempää.

Poliisilla oli tiistai-iltana operaatio Tampereella – Paikalla useita partioita