Summary: Naiskansanedustajien määräksi on tulossa lähes 100.

Naiset ovat tekemässä näissä eduskuntavaaleissa historiaa.
 Kun ennakkoäänistä on laskettu 99 prosenttia, naisten osuus valituista on nousemassa 92:een. Se olisi toteutuessaan kaikkien aikojen suurin määrä Suomen vaalihistoriassa.
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa eduskuntaan valittiin 85 naista, mikä on vielä tämänhetkinen ennätys. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa valittiin 83 naista.
 Ylen tulospalvelu Yle seuraa vaali-iltaa hetki hetkeltä
 Vihreät ovat saamassa naiskansanedustajia jopa 18 eli 90 prosenttia, kun puolueen mieskansanedustajien määrä on jäämässä vain kahteen.
 Vihreiden ex-puheenjohtaja  Villle Niinistö  hehkutti naisten menestystä Twitterissä.
 SDP:n kansanedustajaksi on nousemassa 22 naista, mikä tarkoittaa yli puolet kaikista valituista.
 Vasemmistoliitto on saamassa naiskansanedustajia kaikkiaan yhdeksän 16:sta.
 Uudesta eduskunnasta tulisi myös hitusen aiempaa nuorempi. Kansanedustajaksi vahvoilla olevien keski-ikä on 46 vuotta, kun neljä vuotta sitten valittujen kansanedustajien keski-ikä oli noin 47,3 vuotta.
 Tulevaan eduskuntaan on nousemassa lisäksi runsaasti uusia kansanedustajia. Tällä hetkellä näyttää siltä, että uusia kansanedustajia valittaisiin 82. Viime eduskuntaan valittiin 73 uutta kansanedustajaa.
 Vuonna 2011 eduskuntaan valittiin 87 uutta kansanedustajaa, mikä on kaikkien aikojen suurin uusien edustajien määrä.
 Tässä jutussa kerrotut tulokset voivat vielä muuttua, koska ääntenlaskenta on kesken.
 Virallinen tulos selviää tarkastuslaskennan jälkeen, joka tehdään maanantaina.
 Uutinen päivittyy*

Naisia nousemassa kansanedustajiksi historiallisen paljon, 90 prosenttia vihreiden edustajista naisia – uusi eduskunta alkaa jo hahmottua


Summary: Viiden suurimman puolueen keulahahmot ottivat tiedon joukkojensa ääniosuuksista vastaan suorassa vaalilähetyksessä.

Illan odotetuin kellonlyömä kello 20. Ennakkoäänten laskenta tulee julki. Puoluejohtajien katseet nauliintuvat televisioruutuun.
 SDP johtaa ääntenlaskentaa, kun eduskuntavaalien ensimmäiset ennakkoäänet on julkaistu. Puolue olisi nostamassa tulostaan 2,4 prosenttiyksiköllä edellisistä vaaleista.
 Kokoomus on toisena, keskusta ja perussuomalaiset seuraavat tiiviisti kolmannella ja neljännellä paikalla. Paikoissa laskettuna perussuomalaiset ohittaa keskustan ja on kolmas.
 Lue myös:
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa
 Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä

Katso videolta tunteiden koko kirjo, kun puoluepomot näkevät ennakkoäänet – Nieleskelyä, voimahaleja, peuroja ajovaloissa


Summary: Keskustalle rökäletappio Oulun vaalipiirissä, perussuomalaiset ja vasemmistopuolueet ovat saamassa lisäpaikkoja

Keskusta näyttää menettävän kolme kansanedustajapaikkaa Oulun vaalipiirissä. Viime eduskuntavaaleissa keskusta sai yhdeksän paikkaa.
 Juha Sipilä  kerää näissäkin vaaleissa Oulun vaalipiirin keskustalaisista eniten ääniä, mutta äänisaalis putoaa merkittävästi viime eduskuntavaalien äänikuninkuudesta, joka tuli silloin 30 758 äänellä.
 Ennakkoäänten julkistaminen toi hiljaisuuden keskustan vaalivalvojaisiin Oulussa.  Antti Ollikaiselle  ennakkoäänet olivat pettymys, koska se povasi jopa neljän paikan menettämistä.
 – Täytyy myöntää, että raskas tappio on jos neljä paikkaa tulee takkiin, se on iso menetys. Nyt on vielä aikaista lähteä katsomaan, miksi näin kävi. Näyttää siltä, että äänestäjien luottamusta ei saavutettu niillä keinoilla, millä suomi laitettiin kuntoon, Ollikainen kommentoi.
 Myös  Riikka Moilanen  (kesk.) on pöyristynyt keskustan tilanteesta.
 – Oulun kaupungin äänet ovat ratkaisevia. Tällä hetkellä keskustan tulos näyttää pahalta. Tämä on hyvin pöyristyttävää. Mutta laskenta on pahasti kesken, lopullisia tuloksia ei voi vielä tietää, kommentoi Riikka Moilanen.
 Moilasen (kansanedustajana 2003–2007) noin parituhatta ääntä eivät riitä tällä kertaa eduskuntaan asti.
 Raimo Piirainen. Jarmo Nuotio / Yle
 Oulun vaalipiiristä on menossa myös uusia ehdokkaita eduskuntaan. Uusina arkadianmäelle kapuaa muun muassa  Sebastian Tynkkynen  (ps.),  Jenni Pitko  (vihr.),  Jenna Simula  (ps.),  Raimo Piirainen  (sd.) ja  Pekka Aittakumpu  (kesk.).
 – Tällä hetkellä näyttää hyvältä, ei nuolaista ennen kuin tipahtaa. Kyllä tässä jännittämistä riittää. Ei missään nimessä lähdetä vielä onnitteluja vastaan ottamaan, vasta joskus klo 22 tai klo 23 aikoihin, kertoo Piirainen, joka on ollut SDP:n kansanedustajana 2009–2015.
 Perussuomalaisille vaalivoitto Oulun vaalipiirissä
 Perussuomalaisten Jenna Simula on häkeltynyt, mutta innoissaan vaalituloksesta.
 – On yllätys, mutta on tässä älyttömästi tehty töitä.
 Perussuomalaiset näyttävät olevan suurin voittaja Oulun vaalipiirissä. Simula uskoo, että yksi syy siihen on se, että perussuomalaisten linja on selkeytynyt ihmisille.
 – Meidän arvot ovat sellaisia, mitä ihmiset haluavat nyt, ensimmäistä kertaa eduskuntaan menevä Simula kertoo.
 Aplodit raikuvat perussuomalaisten vaalivalvojaisissa Oulun Heinäpään keilahallissa. Perussuomalaisten  Olli Immonen  on tyytyväinen tämän hetkiseen tulokseen.
 – Näen tilanteen erittäin hyvänä persujen kannalta. Näihin lukuihin täytyy olla äärimmäisen tyytyväinen.
 Immonen uskoo, että perussuomaisille on tullut äänestäjiä keskustan leiristä.
 – Kun kansalaisia kuunteli turuilla ja toreilla, sen huomasi, että keskustalta tulee meille äänestäjiä.
 Suomussalmelainen europarlamentaarikko  Merja Kyllönen  kertoi vasemmiston vaalituvalla Kajaanissa, että ottaa kansanedustajapaikan vastaan, vaikka eurovaalitkin on edessä.
 – Kyllä se tuolta vaalikentiltä oli todella selkeä viesti äänestäjiltä. Toki eurovaalit ovat edessä ja työjuhta on luvannut Suomea kiertää, mutta en ole eduskuntapaikasta luopumassa, jos se täältä aukeaa.
 Vaalien koko tulos selviää illan ja yön aikana, kun varsinaisen vaalipäivän äänet on laskettu. Äänestyspaikat ovat olleet auki kello 20 asti.
 Vaalitulos vahvistetaan 17.4.2019 ja uusi eduskunta aloittaa työnsä 23.4.
 Lue myös:
 Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa suoraa lähetystä Oulusta
 Perussuomalaiset nousi toiseksi ääntenlaskennassa – seuraamme hetki hetkeltä, katso tästä suoraa lähetystä
 Analyysi: Vaaleista tulossa poikkeuksellisen kiinnostavat Oulun vaalipiirissä – ottaako keskusta turpaan, entä nousevatko perussuomalaiset?

Keskusta menettämässä kolme paikkaa Oulun vaalipiirissä – monta uutta nimeä nousemassa eduskuntaan


Summary: Lentokonevalmistaja Boeing pyrkii tekemään tarvittavat korjaukset Max-koneisiin huhtikuun loppuun mennessä.

Lentoyhtiö American Airlines peruu päivittäin 115 lentoa eli 1,5 prosenttia kaikista kesän lennoistaan aina elokuun puoliväliin saakka, kertoi yhtiö sunnuntaina.
 Perumiset johtuvat lentokonevalmistaja Boeingin 737 Max -koneen lentokiellosta.
 American Airlinesilla on kaikkiaan 24 Max-konetta. Yhtiö oli ilmoittanut aiemmin, että lentoperuutuksia on luvassa kesäkuun alkuun saakka.
 Lentoyhtiön virkailijoiden mukaan se, että peruutuksia jatketaan läpi kesän, antaa heille mahdollisuuden suunnitella matkailun huippukautta luotettavammin.
 Boeingin Max -kone on ollut maailmanlaajuisessa lentokiellossa kahden tuhoisan lentoturman jälkeen. Onnettomuuksissa kuoli yhteensä 346 ihmistä.
 Lentokonevalmistaja pyrkii tekemään tarvittavat korjaukset konetyyppiin huhtikuun loppuun mennessä.
 Tämän jälkeen sekä Yhdysvaltojen ilmailuhallinnon FAA:n sekä ulkomaisten ilmailuviranomaisten on hyväksyttävä Max-koneisiin tehdyt muutokset.
 Lisää aiheesta:
 Boeingin pääjohtaja: 737 Maxin ohjelmistopäivitykset toimivat kuten pitääkin
 Boeingin toimitusjohtajan anteeksipyyntö johti uusiin oikeuskanteisiin yhtiötä vastaan Lion Airin turmasta
 Boeing vähentää 737 Maxin tuotantoa

American Airlines peruu 115 lentoa päivässä Boeingin Max-koneen lentokiellon vuoksi


Summary: Viisi viime hallituksen ministeriä joutuu tyhjentämään työhuoneensa Eduskuntatalossa.

Tällä haavaa näyttää siltä, että muun muassa ympäristöministerinä viimeksi toiminut  Kimmo Tiilikainen  (kesk.) putoaisi eduskunnasta. Tiilikainen haki jatkopestiä Helsingin vaalipiiristä.
 Siniset näyttäisi jäävän puolueena kokonaan ulos eduskunnasta. Se tarkoittaa myös näiden äskeisten ministerien katoamista Arkadianmäeltä:
 Sampo Terho  (eurooppa-, kulttuuri- ja urheiluministeri, Helsingin vaalipiiri) Jari Lindström  (työministeri, Kaakkois-Suomen vaalipiiri) Jussi Niinistö  (puolustusministeri, Uudenmaan vaalipiiri) Pirkko Mattila  (sosiaali- ja terveysministeri, Oulun vaalipiiri)
 Eniten ääniä haalinut putoaja olisi tällä hetkellä keskustan  Tuomo Puumala  Vaasan vaalipiiristä miltei 3 000 äänellä. Seuraavalla "putoajien ääniharavalla", Savo-Karjalan keskustalaisella  Eero Reijosella  on tällä kohtaa runsaat 2 600 ääntä.
 Näkyviä eduskunnasta putoajia olisivat myös muun muassa Seitsemän tähden liikkeen konkaripoliitikko  Paavo Väyrynen  Uudeltamaalta, vihreiden helsinkiläinen  Ozan Yanar  ja uusmaalainen  Jyrki Kasvi  ja perussuomalaisista kokoomukseen loikannut  Veera Ruoho  niinikään Uudeltamaalta.
 Putoajien listalla on toistaiseksi keskustalaisia, kokoomuslaisia, sinisiä, vihreitä ja Väyrynen. Se tarkoittaa, että esimerkiksi kaikki demarit ja perussuomalaiset viime eduskunnasta jatkavat työtään.
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä
 Siniset päättää tulevaisuudestaan huomenna
 Jari Lindström kertoo olevansa yhä ehdolla toukokuun europarlamenttivaaleissa.
 Sinisen tulevaisuuden eduskuntaryhmän puheenjohtaja, vaille paikkaa jäävä  Simon Elo  ei ota kantaa, mitä puolueelle nyt tapahtuu.
 – Mitään lakkauttamispäätöstä ei ole tehty, Elo sanoo Ylelle sinisten vaalivalvojaisissa.
 Puolue on päättämässä jatkostaan maanantaina.

He ovat putoamassa eduskunnasta: Jussi Niinistö, Jyrki Kasvi, Kimmo Tiilikainen, Paavo Väyrynen – Siniset: Puolueen lakkautuspäätöstä ei ole


Summary: Ahvenanmaan vaalipiirin kaikki annetut äänet on nyt laskettu.

Ahvenanmaan vaalipiiristä eduskuntaan on valittu  Mats Löfström .
 Hän sai Ahvenanmaalla yli 11 600 ääntä. Äänioikeutettuja Ahvenanmaan vaalipiirissä on vajaa 28 000.
 Löfström edustaa yhteislistaa, jonka takana on useampia Ahvenanmaan puolueita. Hän kuuluu paikalliseen kokoomukseen eli Moderaterna-puolueeseen.
 Ahvenanmaan vaalipiirin kaikki äänet saatiin laskettua sunnuntaina kello 21.30 maissa.
 35-vuotias Mats Löfström valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Vuonna 2015 hänet valittiin eduskuntaan Åländsk Samlingin yhteislistalta.
 Ahvenanmaan kansanedustaja istui viime kautena RKP:n eduskuntaryhmässä ja istui muun muassa liikenne- ja viestintävaliokunnassa. Hän oli myös perustuslakivaliokunnan varajäsen.
 Lue lisää:
 Itsehallinto, merenkulun tuki ja ruotsin kieli – näillä teemoilla vaalikamppaillaan Ahvenanmaalla

Mats Löfström jatkaa Ahvenanmaan kansanedustajana


Summary: Äänestysprosentti on yltänyt yli 72:n viimeksi vuoden 1991 eduskuntavaaleissa.

Eduskuntavaaleissa on äänestetty viime eduskuntavaaleja ahkerammin. Oikeusministeriön mukaan äänestysprosentti oli 72, kun se oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa 70,1.
 Äänestysprosentti on yltänyt yli 72:n viimeksi vuoden 1991 eduskuntavaaleissa, jolloin se oli 72,1.
 Suomen eduskuntavaalien historian korkein äänestysprosentti on mitattu vuoden 1962 eduskuntavaaleissa. Silloin äänestysprosentti kohosi 85,1 prosenttiin.
 Tutki tässä taulukossa, miten ahkerasti sinun kunnassasi äänestettiin.

Koko maan äänestysprosentti nousi 72:een – katso miten ahkerasti sinun kunnassasi äänestettiin


Summary: Markus Lohi (kesk.) ja Riikka Karppinen (vihr.) kamppailivat Lapin viimeisestä kansanedustajapaikasta ihan ääntenlaskennan viimeisille hetkille asti.

Lappi sai kolme uutta kansanedustajaa sunnuntain eduskuntavaaleissa. He ovat  Heikki Autto  (kok.) Rovaniemeltä,  Kaisa Juuso  (ps.) Torniosta ja  Mikko Kärnä  (kesk.) Enontekiöltä.
 Kansanedustajat Katri Kulmuni (kesk.), Kaisa Juuso (ps.) ja Mikko Kärnä (kesk.). Yle
 Heistä Juuso on aidosti ensimmäistä kertaa eduskunnassa. Ensi kertaa eduskuntavaaleissa ehdolla ollut torniolainen sai 5758 ääntä.
 Kärnä nousi varapaikalta  Paavo Väyrysen  tilalle eduskuntaan lähes koko viime vaalikaudeksi. Kärnä keräsi 6481 ääntä, mikä oli miltei kaksinkertainen määrä vuoden 2015 vaaleihin verrattuna.
 Autto taas oli kansanedustajana vuodet 2011-2015 mutta putosi vuoden 2015 vaaleissa. Autton äänisaalis näissä vaaleissa oli 5447 ääntä, mikä on runsaat 800 ääntä vähemmän kuin viimeksi.
 Keskusta menetti yhden neljästä paikastaan Lapissa. Perussuomalaiset, vasemmistoliitto, SDP ja kokoomus saivat kukin yhden paikan.
 Istuva kansanedustaja Markus Lohi oli vaaleissa Lapin viimeinen läpimenijä. Yle / Marjukka Talvitie
 Paikkansa eduskunnassa uusivat Lapista  Katri Kulmuni  (kesk.),  Markus Lohi  (kesk.),  Markus Mustajärvi  (vas.) ja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.).
 Kulmuni keräsi eniten ääniä Lapissa viime vaalien tapaan. Nyt ääniä kertyi 8418, mikä on vajaat 1300 vähemmän kuin neljä vuotta sitten. Viime eduskuntavaaleissa vuonna 2015 hän sai 9705 ääntä.
 Lohi sai 4966 ääntä, Mustajärvi 5525 ja Ojala-Niemelä 6717 ääntä. Lohen ja Ojala-Niemelän äänipotit kasvoivat neljän vuoden takaisesta, Mustajärven pieneni hieman.
 Eeva-Maria Maijala (kesk.) kampanjoi Rovaniemellä lauantaina 13. huhtikuuta. Perttu Ruokangas / Yle
 Eduskunnasta putosivat  Eeva-Maria Maijala  (kesk.) ja  Matti Torvinen  (sin.). Maijala sai 4328 ääntä ja Torvinen 312 ääntä.
 Matti Torvinen (sin.) Rovaniemen Lordin aukiolla 13. huhtikuuta. Perttu Ruokangas / Yle
 Riikka Karppinen  (vihr.) keräsi toiseksi eniten ääniä Lapissa, mutta jäi lopulta valitsematta. Karppisen äänisaalis oli Lapin toiseksi paras, 7814 ääntä.
 Riikka Karppisen vaalivalvojaisissa jännitettiin läpimenoa aivan viimeiseen saakka.  Karppisen vieressä Timo Törmänen. Yle / Marjukka Talvitie
 Karppinen oli todella lähellä viimeisessä paikassa, aivan Markus Lohen kannoilla. Lapin viimeisen kansanedustajapaikan kohtaloa saatiin jännittää ihan ääntenlaskennan viimeisille hetkille. Karppisen ja Lohen ero vertausluvussa oli lopulta vain seitsemän ääntä.
 Tämä tarkoittaa sitä, että äänten tarkastuslaskennasta tulee Lapissa todella jännittävä. Tarkastuslaskenta tehdään maanantaina 15. huhtikuuta. Tarkastuslaskennan ja samalla eduskuntavaalien tulos vahvistetaan keskiviikkona 17. huhtikuuta.
 Keskustan kannatus romahti
 Keskusta pysyi Lapin suurimpana puolueena, vaikka sen kannatus romahti viime eduskuntavaaleista 13,7 prosenttiyksikköä 29,2 prosenttiin.
 Kakkospaikan piti perussuomalaiset 17,2 prosentin kannatuksella, mikä on vain vähän eli 0,7 prosenttiyksikköä viime eduskuntavaaleja enemmän.
 Aiemmin vasemmistoliitto oli pitkään Lapin toiseksi suurin puolue mutta pysyi edelleen kolmannella sijalla. Kannatus nousi hivenen, 0,4 prosenttiyksikköä ja oli 14,1 prosenttia.
 SDP ylsi lähes Lapissa 13,5 prosentin kannatukseen, nousua oli 2,7 prosenttiyksikköä.
 Kokoomuksen kannatus oli 11,3 prosenttia eli 1,2 prosenttiyksikköä edellisvaaleja enemmän.
 Lappilaisten äänestysinto laski hieman neljän vuoden takaisesta. Lapin äänestysprosentti oli näissä eduskuntavaaleissa 68,8. Vuoden 2015 vaaleissa luku oli 69,1.
 Lapin äänet saatiin laskettua kello 22.57.

Lappiin kolme uutta kansanedustajaa – viimeisestä paikasta todellinen jännitysnäytelmä


Summary: Työministeri Jari Lindström (sin.) joutuu jättämään eduskunnan kahdeksan vuoden jälkeen.

– Pahin mahdollinen tapahtui. Ei minulla ollut mitään jakoa.
 Sinisten kansanedustaja ja Sipilän hallituksen työministeri  Jari Lindström  löi hanskat tiskiin, kun ennakkoäänet oli laskettu. Illan mittaan varmistui, että mies joutuu jättämään eduskunnan. Hän istui siellä kahdeksan vuotta.
 Jari Lindström Paperimies Voikkaalla 1983-2006 Kansanedustaja vuodesta 2011 Sipilän hallituksen oikeus- ja työministeri 2015-2017 Työministeri keväästä 2017 Putosi eduskunnasta 2019
 Illan mittaan varmistui, ettei siniset eivät saa yhtään paikkaa eduskunnassa. Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Simon Elo  kertoo Ylelle, että puolue päättää jatkostaan maanantaina. Elon mukaan mahdollista, että se lakkautetaan.
 Myös Lindström sanoo olevansa pettynyt.
 – Odotimme, että saisimme eduskuntaryhmän kasaan, hän toteaa.
 Lindströmiltä lähtee samalla ministerin tuoli alta. Lasku on jyrkkä, sillä viime eduskuntavaaleissa Lindström oli perussuomalaisena oman vaalipiirinsä äänikuningas. Silloin henkilökohtaisia ääniä kertyi lähes 10 000. Nyt potti jäi murto-osaan siitä. Ääniä kertyi kaikkiaan 1690.
 Sen jälkeen ei ole tietoa, mitä äijä tekee.  Jari Lindström
 Pudotuksen selittää Lindströmin siirtyminen perussuomalaisista sinisiin kesken vaalikauden. Lindström joutui myös ay-liikkeen myrskyn silmään ajaessaan kilpailukykysopimusta ja heikennystä työntekijöiden irtisanomissuojaan.
 – Yhtään en kadu lähtöä perussuomalaisista. Tiesin, että näin tulee todennäköisesti käymään. Samassa yhteydessä haluan onnitella niitä, jotka menevät läpi. Tiedän kokemuksesta, että monilla on nyt jännät paikat.
 Lindströmillä on takanaan rankat vuodet.
 Kaksoissalkku
 Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen Lindström sai poikkeuksellisesti kahden ministerinsalkun yhdistelmän ja aloitti oikeus- ja työministerinä.
 Monet pitivät oikeus- ja työministerin tehtävien yhdistelmää mahdottomana ja saappaita Lindströmille aivan liian suurina. UPM:n Voikkaan tehtaan entinen paperimies oli noussut eduskuntaan neljä vuotta aiemmin.
 Timo Soinin  ehdotus yllätti Lindströmin. "Oho", hän tokaisi kuullessaan puolueensa silloisen puheenjohtajan ajatuksen salkkujaosta.
 – Otan palan kerrallaan. Jos rupean miettimään tätä koko pallukkaa niin päähän siinä halkee, hän totesi tuolloin.
 Lopulta kaksi salkkua vei mieheltä ajan, yöunet, liikunnan ja ruuat.
 Uupuminen
 Uupumisoireet alkoivat jo syksyllä 2016, mutta Lindström jäi sairauslomalle vasta maaliskuussa 2017. Silloin hän myös mietti, jatkaako politiikassa.
 Lindström kirjoitti silloin Uuden Suomen blogissaan uupumisestaan.
 – Parin vuoden olematon liikunta, epäsäännöllinen tai epäterveellinen ruokailu ja kiireen aiheuttama stressi ovat yhdessä aiheuttaneet tilan, jossa nyt olen, Lindström kirjoitti.
 Pian hänellä todettiin verenpainetaudin lisäksi kakkostyypin diabetes.
 Kaksi vuotta sitten Lindström kertoi Helsingin Sanomille tajunneensa jo varhain, ettei hänellä ollut rahkeita toimia sekä työ- että oikeusministerinä.  Antti Häkkänen  (kok.) peri Lindströmiltä oikeusministerin tehtävät huhtikuussa 2017. Työministerin salkku jäi Lindströmille.
 Siniset
 Lindström lähti perussuomalaisista samana kesänä perustaessaan sinisten eduskuntaryhmän ja myöhemmin puolueen yhdessä muiden entisten perussuomalaisten kanssa. Uuden eduskuntaryhmän muodostivat sellaiset perussuomalaisten edustajat, jotka olivat tyytymättömiä 2017 puoluekokouksen tulokseen ja halusivat pysyä Sipilän hallituksessa.
 Siniset sai Lindströmin innostumaan politiikasta uudestaan, ja mies päätti lähteä ehdolle eduskuntavaaleihin. Terveyskin kohentui. Hän on tyytyväinen puolueensa vaalityöhön, vaikka paikkaa ei tullutkaan.
 – Niillä resursseilla, mitä oli, ei voi enempää tehdä. Mutta nämä olivat vain yhdet vaalit. Ei tämä niin vakavaa ole.
 Lindström on tunnettu kansanläheisenä poliitikkona, joka on tavattu Reino-tohveleissa kotikulmillaan Kuusankoskella.
  Paperimies
 Lindströmin tarina alkaa Kuusankosken Voikkaalta, joka on osa nykyistä Kouvolaa. Kun 18 vuoden ikä tuli täyteen, Lindström meni tehtaalle ja kysyi töitä. Niitä riitti 22 vuodeksi.
 Lindströmillä ei ollut minkään puolueen jäsenkirjaa, mutta hän eteni oman työosastonsa luottamusmieheksi kuten isänsä Kaino.
 Työttömäksi jäätyään Lindström itse teki sijaisuuksia Kymenlaakson muilla paperitehtailla. UPM:n Voikkaan tehdas suljettiin vuonna 2006. Lindström ja 670 muuta jäivät työttömiksi.
 Lindström liittyi perussuomalaisiin ja aloitti ahkeran kirjoittelun paikallisten lehtien yleisönosastoihin.
 Ensimmäinen yritys eduskuntavaaleissa 2007 toi 920 ääntä, mutta ei vielä kansanedustajan paikkaa. Lindström kavereineen perusti puolueen paikallisyhdistyksen. Kouvolan kaupunginvaltuustoon "Jarppa" pääsi vuonna 2008.
 Hän on todennut, ettei ministerin pesti jännittänyt niin paljon kuin Kouvolan rakennus- ja ympäristölautakunnan puheenjohtajuus.
 – Ei ollut oikein minkäänlaista kokemusta semmoisesta tehtävästä. Se oli kova paikka.
 Politiikkaa Lindström ei jätä ainakaan vielä. Hän on ehdolla myös kevään eurovaaleissa, jotka käydään toukokuussa. Niiden jälkeen on johtopäätösten aika.
 – Sen jälkeen ei ole tietoa, mitä äijä tekee.

Työministerin jyrkkä pudotus – viime vaalien äänikuningas Jari Lindström löi hanskat tiskiin jo alkuillasta: "Ei minulla ollut mitään jakoa"


Summary: Tuttuja julkkisnimiä noussee eduskuntaan. Liuta menneitä eduskuntakonkareita tekee comebackin tulevalla vaalikaudella.

Ari "Brother Christmas" Koponen  Uudeltamaalta näyttää nousevan perussuomalaisten listoilta eduskuntaan. Hyväntekijä saa seuraa dekkarikirjailijasta, kun Savo-Karjalan vaalipiiristä läpi on menossa kokoomuslainen  Marko Kilpi .
 Uudenmaan vaalipiiristä kansanedustajaksi valittaneen myös näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius  vihreistä. Uudeltamaalta kansanedustajaksi pääsee myös sosiaalisessa mediassa vahvasti profiloitunut, perussuomalaisten poliittinen suunnittelija  Riikka Purra .
 Perussuomalaisia taustavaikuttajia pääsee nyt läpi eduskuntaan. Oulun vaalipiiristä eduskuntaan noussee puolueen nuorisojärjestön ex-puheenjohtaja  Sebastian Tynkkynen  ja Uudeltamaalta on nousemassa puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo .
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä
 Vihreiden varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo  Helsingin vaalipiiristä ampaisee ensi kertaa eduskuntaan.
 Urheilijataustasta Arkadianmäelle ponnistaa olympiamitalistipainija  Marko Asell  Pirkanmaan SDP:stä.
 Uusi sukupolvi on kirjaimellisesti valtaamassa eduskunnan, kun keskustapoliitikko  Timo Kallin  tytär  Eeva Kalli  Satakunnasta ja  Eero Heinäluoman  tytär  Eveliina Heinäluoma  (sd.) Helsingistä ovat pääsemässä läpi. Vähän kauempaa historiasta kansaa edustaneen  Ole Norrbackin  poika  Anders Norrback  (r.) tekee tuloa Vaasan vaalipiiristä.
 Nuorin läpimenijä lienee vihreiden  Iiris Suomela , 24, Pirkanmaalta.
 Joitakin aiemmilta vaalikausilta tuttuja kasvoja palaa tauon jälkeen edustajanhommiin:
 Oulun vaalipiiristä vasemmistoliiton ex-kansanedustaja ja ministeri  Merja Kyllönen  palaa eduskuntaan muutaman europarlamenttivuoden jälkeen.
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa tippunut  Kimmo Kiljunen  (sd.) niin ikään palaa eduskuntaan Uudellamaalla. Paluumuuttajien lukeutuu myös pirkanmaalainen vihreä  Oras Tynkkynen .

Brother Christmas ja nämä muut uudet tuttavuudet pääsevät kansanedustajiksi


Summary: Vaaleista tuli Savo-Karjalassa uusien edustajien esiinmarssi, kun jopa seitsemän ehdokasta nousi eduskuntaan uusina.

Hannakaisa Heikkinen, keskusta, 44 vuotta
 Yle
 Kansanedustaja, maatalousyrittäjä. Pielavesi.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Etsin ratkaisuja ja pyrin tekemään politiikkaa, joka tasa-arvoistaa suomalaisia. Hyvän elämän edellytykset täytyy olla jokaisella asuinpaikasta riippumatta.
 Olen sinnikäs. Haluan vakuuttaa kaikki suomalaiset siitä, että kotimainen ruoantuotanto on meidän kaikkien tuen arvoista ja että suomalainen viljelijä tuntisi olevansa arvostettu ja saisi työstään reilun korvauksen.
 Rakennan Suomea, jossa kaikenikäiset kokisivat yhteenkuuluvuutta ja keskinäistä arvostusta. Teen työtä sen puolesta, että Suomi on maailman paras maa syntyä, perustaa perhe, opiskella, tehdä työtä ja myös vanheta. Arjen turvallisuus kuuluu kaikille."
 Sanna Antikainen, perussuomalaiset, 30 vuotta
 Yle
 Lähihoitaja, sairaanhoitajaopiskelija. Outokumpu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Eduskunnassa laitan suomalaisten edun etusijalle kaikessa päätöksenteossa.
 Teen sellaista politiikkaa, joka edistää suomalaisten turvallisuutta ja auttaa tavallisia suomalaisia, köyhiä, vähävaraisia, vanhuksia, lapsia ja perheitä.
 Olen 110 prosenttisesti maahanmuuttokriittinen ja teen kaikkeni Suomen löysän turvapaikkapolitiikan muuttamiseksi."
 Merja Mäkisalo-Ropponen, SDP, 60 vuotta
 Yle
 Kansanedustaja, terveystieteiden tohtori. Joensuu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Työttömyydestä, sairaudesta tai muusta syystä aiheutuva eriarvoistumiskehitys on pysäytettävä! Pieniin eläkkeisiin on saatava tasokorotus!
 Vanhusten- ja vammaistenhoito, terveydenhuolto sekä lasten ja nuorten hyvinvointi on asetettava etusijalle verovarojen käytöstä päätettäessä! Ikäihmisten palvelut on saatava kuntoon ja hoito inhimilliseksi
 Varhaiskasvatukseen, koulutukseen, tieteeseen ja tutkimukseen panostaminen ovat tärkeitä tulevaisuusinvestointeja ja niiden riittävä rahoitus on turvattava. Panostukset lapsiin ja nuoriin palautuvat yhteiskunnalle monin kertaisesti takaisin."
 Marko Kilpi, kokoomus, 49 vuotta
 Yle
 Poliisi, kirjailija. Kuopio.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : Arjen turvallisuus - poliisien määrä on saatava kasvatettua 8000 poliisiin.
 Nuorten hyvinvointi - koulutuksesta leikkaamisella ei rakenneta tulevaisuuden Suomea. Nuorten mielenterveysongelmat ovat huolestuttavalla tasolla ja jatkavat nousua. Varhaista puuttumista ja matalan kynnyksen mielenterveyspalveluja on parannettava.
 Arvokas ikääntyminen - hoivapalvelut on saatava kuntoon niin kunnallisella kuin myös yksityisellä puolella. Eläkeläisten ostovoima on laskenut roimasti ja eläkkeiden verotuskohtelu ei ole kohtuullista, eikä tasavertaista.
 Anu Vehviläinen, keskusta, 55 vuotta
 Yle
 Kansanedustaja, kunta- ja uudistusministeri. Joensuu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : Sitoudun toimimaan ikäihmisten palveluiden ja turvallisen arjen puolesta.
 Sitoudun olemaan aina maakuntien puolella ja edistämään erityisesti alueiden liikenneyhteyksiä.
 Sitoudun edistämään yrittäjyyttä ja monipuolisia elinkeinoja.
 Krista Mikkonen, vihreät, 46 vuotta
 Yle
 Kansanedustaja. Joensuu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa: "Lupaan tehdä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, jotta saamme pysäytettyä maapallon lämpenemisen 1,5 asteeseen.
 Lupaan puolustaa koulutusta ja sivistystä niin, että niihin panostetaan nykyistä enemmän ja jokaisella on mahdollisuus hyvään koulutukseen elämän eri vaiheissa.
 Lupaan tehdä työtä köyhyyden torjumiseksi ja syrjäytymisen ehkäisemiseksi."
 Jussi Wihonen, perussuomalaiset, 56 vuotta
 Yle
 Yrittäjä. Joensuu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Puolustan Suomen ja suomalaisten etua.
 Vain sitä jaetaan mitä on.
 Ensin jaetaan tärkein kohteisiin : suomalaiset vähäosaiset, vanhukset, lapsiperheet, sairaat ja vammaiset."
 Seppo Eskelinen, SDP, 58 vuotta
 Yle
 Toiminnanjohtaja, SDP Savo-Karjala. Joensuu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : Tuloerojen kasvu saatava pysähtymään. Eläkeläisten ja lapsiperheiden tukeen verotuksen keinoin helpotusta.
 Aluepolitiikka tukemaan maakuntien kehittymisen mahdollisuuksia.
 Sosiaali- ja terveysuudistus lopultakin valmiiksi julkisten palveluiden pohjalta jota tukevat yksityiset sekä järjestöjen palvelut.
 Sari Essayah, kristillisdemokraatit, 52 vuotta
 Yle
 Kansanedustaja. Lapinlahti.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lapsi- ja ikäystävällinen yhteiskunta eli perhevapaisiin joustoja ja sote ja vanhustenhoito kuntoon ja omaishoitajille riittävä tuki.
 Panostamalla koulutukseen ja tutkimukseen tuetaan työllisyyttä ja yrittäjyyttä. Työnteko myös kannattamaan eli sosiaaliturvauudistus, jossa kannustinloukut poistuvat ja työnteko kannattaa. Tuen koulujen arvokasvatusta, suvivirsi soikoon jatkossakin!
 Energian ja ruuan kotimaisuus on ekoteko, joka takaa myös alueiden elinvoiman. Tuetaan kestävää kiertotaloutta ja vähäpäästöistä energiantuotantoa."
 Hannu Hoskonen, keskusta, 61 vuotta
 Yle
 Metsätalousinsinööri, kansanedustaja. Ilomantsi.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Suomi pidetään asuttuna kokonaan. Jokaisessa maakunnassa ja kunnassa on mahdollisuuksia menestyä.
 Hyvät sosiaali- ja terveyspalvelut löytyvät jokaisesta kunnasta.
 Suomea ei saa museoida, metsien talouskäyttö on parasta elinkeino- ja ilmastopolitiikkaa. Pellot pidetään kunnossa ja tuotetaan omat elintarvikkeet kotimaassa."
 Matti Semi, vasemmisto, 61 vuotta
 Yle
 Rakennusmies, kansanedustaja. Varkaus.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Teen työtä koko Itä-Suomen elinvoiman parantamiseksi. Meidän kolulutusjärjestelmän monipuolstamiseksi, jotta nuoret löytäisivät täältä työtä ja tulevaisuutta. Tarvitaan myös laajempaa muunto- ja aikuiskoulutusta, jota ammattiosaaminen vastaa tarvetta.
 Tuloerojen pienetäminen oikeudenmukaisella verotuksella. Eläkkeiden ja etuuksien jäädytettyjen indeksien korvaaminen. Maksutoman perusterveydenhuollon saatavuuden parantaminen, lääkeiden omavastuiden pienetäminen ja perustulon parantaminen
 Harmaan talouden karsiminen työelämästä, veronumeron käyttöönoton laajentamisella vientiteollisuuteen sekä palvelualoille.Kanneoikeuden käytön laajentaminen työntekijän edunvalvontaan. Turvallisuuden parantaminen koko harvaanasutun Suomen alueella."
 Markku Eestilä, kokoomus, 62
 Yle
 Kansanedustaja, eläinlääkäri. Iisalmi.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan edistää Itä-Suomen tiestön parantamista ja nopeita liikenneyhteyksiä. Perusväylänpidon määrärahoja on nostettava merkittävästi.
 Lupaan toimia nuorten syrjäytymisen vähentämiseksi. Se tarkoittaa esimerkiksi ammatillisen koulutuksen lähiopetuksen lisäämistä ja pikavippien lopettamista/kohtuullistamista.
 Lupaan työskennellä itäsuomalaisen maa- ja metsätalouden puolesta. Oma ruuantuotanto on turvallisuuskysymys ja kestävä, kasvua myötäilevä metsänkäyttö uusien investointien edellytys."
 Minna Reijonen, perussuomalaiset, 46 vuotta
 Yle
 Farmaseutti. Kuopio.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Pidän tärkeänä mielessä terveydenhuollon ja vanhustenhoidon. Pyrin vaikuttamaan omaishoidontuen oikeudenmukaisuutta puolustaen.
 Tiestön kunnossapidon tärkeyttä nostettava esille.
 Kriittinen pohdinta. Asioita pohdittava monelta eri kantilta."
 Timo Suhonen, SDP, 44 vuotta
 Yle
 Aluetoimitsija. Varkaus.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Palkalla on tultava toimeen. Olen tupon, eli kolmikannan kannalla. On erittäin tärkeää että ns. liittokierrokset käydään ja sovitaan työnantaja- ja työntekijäjärjestöjen, sekä valtioedustuksen kesken. Työehdot ja palkat on käytävä myös yhdessä läpi.
 Työmarkkinoille yhdet pelisäännöt. Tarveharkinta on säilytettävä. Sopimusyhteiskuntana Suomessa tulee lähtökohtaisesti huolehtia siitä, että esim. pimeän ulkomaisen työvoiman käyttö on estetty. Työehtojen yleis-sitovuus on säilytettävä.
 Oikeudenmukainen sosiaaliturva jokaiselle. Työttömyydestä ei saa rangaista. Aktiivimalli lopetettava! Vanhusten hoidon on toimittava, ja eläkeläisten toimeentulo on turvattava!"
 Hanna Huttunen, keskusta, 49 vuotta
 Yle
 Yrittäjä. Outokumpu.
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan aidosti kuulla Savo-Karjalan ihmisiä, ja olla heidän kansanedustajansa. Ihmisten arjessa on oltava läsnä myös vaalien välissä.
 Lupaan olla tunnollinen ja ahkera työssäni.
 Alueemme kansanedustajien tulee tehdä paljon nykyistä enemmän yhteistyötä yli puoluerajojen esim. edunvalvonta-asioissa. Lupaan olla yhteistyönrakentaja."
 Keskusta putosi, SDP nousi, perussuomalaiset myös voittajia
 Savo-Karjalasta valittiin yhteensä 15 kansanedustajaa, eli yksi vähemmän kuin edellisissä vaaleissa. Uusina eduskuntaan nousivat Sanna Antikainen, Marko Kilpi, Jussi Wihonen, Seppo Eskelinen, Minna Reijonen, Timo Suhonen ja Hanna Huttunen.
 Keskusta menetti kaksi paikkaa ja sai neljä. SDP voitti yhden paikan ja sai kolme.
 Perussuomalaiset säilytti kolme paikkaansa, mutta tulosta voi pitää voittona, koska edellisissä vaaleissa he olivat vielä yhtä sinisten kanssa.
 Kokoomus sai kaksi paikkaa. Vihreät, vasemmisto ja KD saivat yksi kukin.
 Kahdeksan edustajista tulee Pohjois-Karjalasta ja seitsemän Pohjois-Savosta. Kahdeksan edustajista on naisia ja seitsemän miehiä.
 Lue täältä tunnelmia vaalivalvojaisista Savo-Karjalasta .
 Äänestysvilkkaus nousi ja oli 67,5 prosenttia.
 Voit tarkastella tuloksia netissä Ylen valtakunnallisesta  vaalien tulospalvelusta . Sieltä löydät myös vaalituloksen Savo-Karjalaan ja kaikkiin vaalipiirin kuntiin. Ylen hetki hetkeltä -vaaliseurannan  löydät täältä . Muut Ylen vaalisisällöt  löydät täältä .
 Vaalitulos vahvistetaan 17.4.2019 ja uusi eduskunta aloittaa työnsä 23.4.

Tässä ovat Savo-Karjalan uudet kansanedustajat


Summary: Kaakkois-Suomen edustajista kuusi on uusia. Oikeusministeri Antti Häkkäsen äänimäärä oli erittäin korkea valtakunnallisestikin.

Kaakkois-Suomen vaalipiirin 17:stä kansanedustajasta kuusi on uusia edustajia. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa eniten edustajia saivat SDP ja perussuomalaiset.
 Vaalipiirin tarkempiin tuloksiin voi tutustua tarkemmin  Ylen tulospalvelussa . Seuraa myös vaali-illan etenemistä  Ylen hetki hetkeltä -artikkelissa .
 Esittelemme valitut edustajat vertauslukujen mukaisessa järjestyksessä niin, että suurimman vertausluvun saanut esitellään ensimmäisenä.
 Sirpa Paatero (sd.)  (ääniä 7 859)
 Vuodesta 2006 lähtien eduskunnassa istunut Paatero toimi kehitysministerinä Kataisen hallituksen loppuvaiheessa. Melko matalasta julkisesta profiilistaan huolimatta 54-vuotias Paatero toimii monessa vaikutusvaltaisessa tehtävässä. SDP:n puoluevaltuuston lisäksi hän johtaa Kuntaliiton hallitusta ja toimi myös pitkään Työväen Urheiluliiton puheenjohtajana.
 Hän on Kotkan kaupunginvaltuutettu.
 Paatero on toiminut aiemmin ehkäisevän päihdetyön ohjaajana. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
 Sirpa Paatero sai äänestäjiltä jatkokauden eduskunnassa. Aleksi Taponen, Yle
 Juho Eerola (ps.)  (ääniä 10 440)
 44-vuotias Juho Eerola aloittaa kolmannen kautenssa Arkadianmäellä. Hän on perussuomalaisten 3. varapuheenjohtaja ja toimi päättyneellä vaalikaudella hallintovaliokunnan puheenjohtajana. Lisäksi hän on toiminut Pohjoismaiden neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja.
 Kotkalainen Eerola kuuluu puheenjohtaja Jussi Halla-ahon vankkoihin tukijoihin.
 Maahanmuuttokysymysten lisäksi hän on pitänyt esillä vieraannuttamista eli ilmiötä, jossa toinen vanhemmista estää erotilanteessa toista näkemästä yhteistä lasta.
 Kohujakin on matkalle mahtunut. Esimerkiksi vuonna 2016 huomiota herätti Eerolan rock-bändin raju video, jonka vuoksi hän joutui eduskuntaryhmän johdon puhutteluun.
 Antti Häkkänen (kok.)  (ääniä 20 231)
 Mäntyharjulainen Antti Häkkänen on noussut nopeasti ensimmäisellä eduskuntakaudellaan kokoomuksen kärkipoliitikkojen joukkoon. 34-vuotias lakimies on puolueensa varapuheenjohtaja ja  toiminut oikeusministerinä keväästä 2017  lähtien.
 Hän on poliitikkosukua, sillä myös hänen isänsä Markku on pitkän linjan kokoomuspoliitikko.
 Häkkänen harrastaa kalastusta.
 Jari Leppä (kesk.)  (ääniä 7 462)
 Pertunmaalainen 59-vuotias Jari Leppä on istunut eduskunnassa vuodesta 1999 lähtien. Sipilän hallituksen maa- ja metsätalousministerinä hän on toiminut vuodesta 2017 lähtien.
 Ammatiltaan Leppä on on maanviljelijä ja maidontuottaja. Perhe viljelee Lepän kotitilan lisäksi myös hänen vaimonsa kotitilaa Kangasniemen puolella.
 Ministerin harrastuksiin kuuluu raviurheilu, ja hän on myös innokas harrastajanäyttelijä.
 Anneli Kiljunen (sd.)  (ääniä 6 415)
 61-vuotias lappeenrantalainen Anneli Kiljunen on kansanedustaja jo kolmannessa polvessa, ja aloittaa nyt viidennen kautensa. Hän on profiloitunut sosiaali- ja terveyspolitiikassa ja ajanut myös omaishoitajien asioita.
 Ennen poliittista uraa hän toimi Lappeenrannan kaupungin johtavana sosiaalityöntekijänä.
 Kokenut Kiljunen on ollut tyrkyllä ministeriksi, mutta vielä valinta ei ole osunut kohdalle. Vuonna 2103 Kiljunen puhui julkisesti ministerihaluistaan ja  joutui myöhemmin täsmentämään  sanomisiaan.
 Kiljunen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
 Jani Mäkelä (ps.)  (ääniä 7 145)
 Lappeenrantalainen Jani Mäkelä aloittaa nyt toisen kautensa eduskunnassa. Hän on myös Lappeenrannan kaupunginvaltuutettu ja kaupunginhallituksen toinen varapuheenjohtaja.
 Huomiota Mäkelä on kerännyt ärhäkällä käytöksellään sosiaalisessa mediassa ja varsinkin Twitterissä. Esimerkiksi vuonna 2015 Mäkelä  väitteli maailmanpolitiikan professorin kanssa  mielenosoitukseen tarvittavista luvista.
 Kuntapolitiikassa ahkeraa kampanjoijaa kuvaillaan selvästi maltillisemmaksi. Ennen kansanedustajan pestiä Mäkelä toimi Tiedon järjestelmäasiantuntijana.
 Hän on naimisissa ja hänelllä on kolme lasta.
 Heli Järvinen (vihr.)  (ääniä 3 274)
 Savonlinnalainen Heli Järvinen valittiin ensimmäisen kerran eduskuntaan vuonna 2007. Hän on vihreiden eduskuntaryhmän toinen varapuheenjohtaja.
 Ennen politiikkaa 55-vuotias Järvinen työskenteli toimittajana Yleisradiossa useissa eri tv-ohjelmissa.
 Kerimäellä saaressa asuva Järvinen kertoo harrastavansa monipuolisesti liikuntaa ja kulttuuria.
 Jukka Kopra (kok.)  (ääniä 3 973)
 Lappeenrantalainen Jukka Kopra valittiin nyt eduskuntaan kolmatta kertaa.
 Yrittäjätaustainen Kopra on kokoomuksen eduskuntaryhmän 1. varapuheenjohtaja ja profiloitunut varsinkin liikenne- ja väyläasioissa. Hän harrastaa musiikin lisäksi muun muassa ruoanlaittoa.
 52-vuotias Kopra on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
 Hanna Kosonen (kesk.)  (ääniä 5 576)
 43-vuotias Hanna Kosonen valittiin nyt toiselle kaudelle eduskuntaan. Hän toimii myös Savonlinnan kaupunginhallituksen puheenjohtajana, joka on melko harvinaista kansanedustajalle.
 Julkisuutta entinen huippu-urheilu sai kesällä 2017, kun hän " keltamekkoisena naisena " osallistui Sauli Niinistön ja Vladimir Putinin tapaamiseen Savonlinnassa.
 Hänellä on kaksi tytärtä.
 Paula Werning (sd.)  (ääniä 6 075)
 Kouvolan kaupunginvaltuuston 1. varapuheenjohtaja Paula Werning nousee ensimmäistä kertaa eduskuntaan.
 Mikkelistä kotoisin oleva 42-vuotias Werning on viime aikoina pitänyt meteliä Pohjois-Kymen sairaalan henkilöstön jaksamisesta. Tehyn luottamusmiehenä Werning teki sairaalan henkilöstömitoituksesta kantelun aluehallintovirastoon viime vuoden lopussa.
 Hänen perheeseensä kuuluu puoliso ja kaksi lasta.
 Paula Werning sanoo, että kova työ on tuottanut tulosta. Pyry Sarkiola, Yle
 Kristian Sheikki Laakso (ps.)  (ääniä 5 637)
 Kristian Sheikki Laakso teki näkyvän kampanjan ja nousi ensimmäistä kertaa eduskuntaan.
 Sheikki-lempinimen Laakso sai nuorena työskennellessään bensa-asemalla. Myöhemmin nimestä tuli virallinen.
 Sheikki on työskennellyt muun muassa kierrätysalan yrittäjänä ja romurallien järjestäjänä. Kouvolan kaupunginvaltuustossa 50-vuotias Laakso aloitti Suur-Kouvolan sitoutumattomien riveissä, mutta vaihtoi perussuomalaisiin.
 Kristian Sheikki Laakso on tullut tutuksi romurallien järjestäjänä. Aleksi Taponen, Yle
 Suna Kymäläinen (sd.)  (ääniä 6 001)
 Ruokolahtelainen Kymäläinen on saanut näkyvyyttä venäläisten maaomistuksen vastustajana.
 Vuonna 2014 hän teki lakialoitteen, joka olisi pyrkinyt rajoittamaan venäläisten ja muiden Euroopan talousalueen ulkopuolelta tulevien ostajien maakauppoja, mutta aloite pysähtyi eduskunnan lakivaliokuntaan.
 Kymäläinen toimii Ruokolahden valtuuston puheenjohtajana ja ammatiltaan hän on varhaiskasvatuksen opettaja. Kymäläinen on naimisissa ja hänellä on neljä lasta.
 Ville Kaunisto (kok.)  (ääniä 3 753)
 Kouvolan kaupunginvaltuutettu Kaunisto on 37-vuotias koripalloilija, joka pelaa laiturina Kouvojen joukkueessa Korisliigassa.
 Hän nousee nyt ensimmäistä kertaa eduskuntaan. Urheilutaustaansa hän hyödynsi myös kampanjassaan. Viime syksynä Kaunisto nousi Kouvolan kaupunginhallituksen varapuheenjohtajaksi.
 Ville Kaunisto on ammatiltaan koripalloilija. Hän on Kouvojen korisliigajoukkueen kapteeni. Pyry Sarkiola, Yle
 Ari Torniainen (kesk.)  (ääniä 4 440)
 63-vuotias lappeenrantalainen Ari Torniainen aloittaa kolmannen kautensa eduskunnassa. Hän on ajanut aktiivisesti varsinkin alueen liikennehankkeita. Torniainen on rakennusinsinööri, jolle myös urheilu ja varsinkin suunnistus on lähellä sydäntä.
 Torniainen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
 Niina Malm (sd.)  (ääniä 5 814)
 Imatran kaupunginvaltuuston 36-vuotias puheenjohtaja Malm omaa vahvan ay-taustan. Hän on teräsyhtiö Ovakon pääluottamusmies. Malm on myös tuonut julkisuudessa esiin sairastavansa crohnin tautia ja puolustanut julkista terveydenhuoltoa.
 Malm valittiin nyt ensimmäistä kertaa eduskuntaan.
 Ano Turtiainen (ps.)  (ääniä 3 265)
 Ensimmäistä kertaa eduskuntaan nouseva Ano Turtiainen on 51-vuotias yrittäjä Juvalta.
 Ennen poliittista uraansa Turtiainen saavutti painonnostossa maailmanmestaruuden vuonna 2002.
 Viime vuonna hänet  tuomittiin sakkoihin julkisesta kiihottamisesta rikokseen . Tuomio tuli Turtiaisen Facebook-kirjoituksesta vuodelta 2015, jossa hän yllytti kansalaisia tuhoamaan Suomen Punaisen Ristin toimipisteitä. Turtiaisen oma kirjoittama osuus liittyi hänen samassa yhteydessä jakamaan MV-sivuston juttuun.
 Ano Turtiainen (ps.) Minna Turtiainen
 Hanna Holopainen (vihr.)  (ääniä 2 656)
 Lappeenrannan kaupunginvaltuuston 42-vuotias varapuheenjohtaja pääsi vihdoin eduskuntaan neljännellä yrityksellä.
 Holopainen on tuotantotalouden diplomi-insinööri, joka sai viime kuntavaaleissa toiseksi eniten ääniä Lappeenrannasta. Hän on vastustanut voimakkaasti Lappeenrannan kaupungin tukea lentoliikenteelle.
 Hanna Holopainen valittiin vihreiden kansanedustajaksi Kaakkois-Suomen vaalipiiristä. Kari Saastamoinen/ Yle

Tässä ovat Kaakkois-Suomen 17 kansanedustajaa – Antti Häkkänen ylivoimainen ääniharava, SDP palasi suurimmaksi puolueeksi


Summary: Keskusta menetti paikan vasemmistoliitolle. Jatkokaudelle eivät päässeet Aila Paloniemi (kesk.), Toimi Kankaanniemi (ps.) ja Touko Aalto (vihr.).

Keski-Suomen vaalipiiristä eduskuntaan pääsivät kivijärveläinen  Anne Kalmari  (kesk.), jyväskyläläinen  Riitta Mäkinen  (sd.), jyväskyläläinen  Sinuhe Wallinheimo  (kok.), viitasaarelainen  Teuvo Hakkarainen  (ps.), jyväskyläläinen  Bella Forsgren  (vihr.),saarijärveläinen  Petri Honkonen  (kesk.), jämsäläinen  Piritta Rantanen  (sd.), jämsäläinen  Jouni Kotiaho  (ps.), äänekoskelainen  Juho Kautto  (vas.) ja jyväskyläläinen  Joonas Könttä  (kesk.).
 Heistä uusia on puolet: Forsgren, Rantanen, Kotiaho, Kautto ja Könttä.
 Yle seuraa vaali-iltaa hetki hetkeltä Ylen tulospalvelu
 Ylen tulospalvelusta löydät muun muassa tuoreiden kansanedustajien vaalilupaukset.
 Jatkokaudelle eivät päässeet  Aila Paloniemi  (kesk.),  Toimi Kankaanniemi  (ps.) ja  Touko Aalto  (vihr.). Ehdolla eivät olleet  Mauri Pekkarinen  (kesk.),  Lauri Ihalainen  (sd.) ja  Susanna Huovinen  (sd.).  Huovinen jätti eduskunnan  jo ennen kauden päättymistä, ja hänen tilallaan kansanedustajana on toiminut Mäkinen.
 Eniten ääniä keräsi Riitta Mäkinen, 8 912 ääntä. Edellisissä vaaleissa Lauri Ihalainen oli vaalipiirin ykkönen 10 347 äänen saaliillaan.
 Vaalipiirissä puolueiden paikkajakaumaan tuli vain pieniä muutoksia: keskusta menetti yhden paikan ja vasemmistoliitto sai yhden.
 – Keski-Suomen osalta puolueen tulos on kohtuullisen hyvä. Valtakunnallisesti tulos on historiallisen huono. Tämä johtuu paljolti siitä, että hallitus joutui tekemään vaikeita ratkaisuja. Emmekä onnistuneet viestimään, miksi tehtiin niitä ratkaisuja mitä piti tehdä, Mauri Pekkarinen kertoo.
 Äänestysprosentti kasvoi Keski-Suomessa viime eduskuntavaaleista. Nyt se oli 70,9 prosenttia, neljä vuotta sitten luku oli 69,7 prosenttia.

Tässä ovat Keski-Suomen vaalipiiristä valitut kansanedustajat: SDP:n Riitta Mäkinen äänikuningatar


Summary: Puolueiden vaalivalvojaisissa näkyi voitonhuuma ja tappion nieleskely. Yle kokosi tunnelmakuvia sunnuntai-illasta.

Vihreiden nouseva tähti Maria Ohisalo debytoi eduskunnassa tulevalla vaalikaudella. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Antti Rinne ja Heta Ravolainen-Rinne SDP:n vaalivalvojaisissa Helsingissä sunnuntaina. Jarno Kuusinen / AOP
 Keskustan Hannakaisa Heikkinen, puheenjohtaja Juha Sipilä, Katri Kulmuni ja Juha Rehula  reagoivat ennakkoäänten tulokseen puolueen vaalivalvojaisissa Helsingissä. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Perussuomalaisten Jussi Halla-aho ja Riikka Slunga-Poutsalo jännittivät ennakkoääniä. Tuomo Björksten / Yle
 Menestys maistuu puolueväelle perussuomalaisten vaalivalvojaisissa. Tuomo Björksten / Yle
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson vaalivalvojaisissa Helsingissä  Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Kokoomuksen vaalivalvojaiset pidettiin helsinkiläisessä yökerhossa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Jussi Niinistö sinisten vaalivalvojaisissa Helsingissä. Kalevi Rytkölä / Yle
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho eduskuntavaalien median tulosillassa Helsingissä. Markku Ulander / Lehtikuva
 Kansanvalta on puhunut, totesi keskustan Juha Sipilä puolueensa rajusta pudotuksesta. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Antti Rinne (sd.) pidätteli riemua ääntenlaskennan alussa. SDP:stä tulee eduskunnan suurin puolue. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vihreät taisteli sunnuntaina tiukasti kokoomuksen kanssa Helsingin suurimman puolueen asemasta. Puoluejohtaja Pekka Haavisto oli Helsingin vihreiden ääniharava. Roni Rekomaa / Lehtikuva

Kädet ilmaan! Halla-aho juhlisti voitokasta iltaa suudelmalla, keskusta sulkeutui voimahalaukseen – kuvakooste vaali-illasta


Summary: Sodankyläläinen kunnanvaltuutettu Riikka Karppinen keräsi Vihreän liiton ehdokkaista koko maan kolmanneksi suurimman äänisaaliin.

Lapissa eduskuntavaalien suurin voittaja oli Vihreät, joka lähes nelinkertaisti äänimääränsä. 9705 ääntä ei aivan riittänyt historialliseen ensimmäiseen eduskuntapaikkaan.
 Puolueen ylivoimainen ääniharava, sodankyläläinen  Riikka Karppinen  keräsi yksin 7814 ääntä. 24-vuotias kunnanvaltuutettu ja eduskuntavaalien ensikertalainen nousi Lapin vaalipiirin kakkosäänikuningattareksi suurimman äänipotin keränneen keskustan  Katri Kulmunin  jälkeen.
 – Tämähän on aivan historiallinen tilanne, että Lapissa vihreä ehdokas on kolmanneksi eniten ääniä saanut ehdokas koko puolueessa valtakunnallisesti. Sikäli minun täytyy olla kyllä erittäin tyytyväinen tähän tulokseen ja olen sitä aidosti. Vaikka sitä eduskuntapaikkaa ei ole vielä tulossa – sitähän ei ole vielä aivan loppuun asti laskettu – niin tämähän on nuorelle ehdokkaalle aivan lottovoitto, kiitteli Riikka Karppinen tulostaan.
 Karppinen jäi rannalle erittäin tiukalla marginaalilla, sillä hänen vertailulukunsa oli 9705, kun viimeisenä valituksi tulleen  Markus Lohen  (kesk.) vertailuluku oli 9712. Karppinen olisi siis noussut Lohen ohi kahdeksalla äänellä.
 Karppisen äänisaalis oli puolueensa listoilta Lapissa täysin ylivertainen. Seuraavaksi eniten ääniä saanut vihreä kansanedustajaehdokas oli rovaniemeläinen Miikka Keränen, jonka äänisaalis jäi alle 300 ääneen.
 Kampanjapäällikkö Timo Törmäsellä ja Riikka Karppisella riittää vielä jännitettävää tarkistuslaskennan valmistumiseen asti. Ero keskustan Markus Loheen on vertailuluvuissa vain seitsemän. Yle / Marjukka Talvitie
 Karppinen valtakunnan kolmanneksi suosituin vihreä
 Rannalle jääneistä ehdokkaista Karppinen keräsi koko maassa suurimman äänipotin. Valtakunnallisesti hänen äänisaaliinsa oli vihreiden ehdokkaista kolmanneksi paras. Edelle kirivät vain puheenjohtaja  Pekka Haavisto  ja varapuheenjohtaja  Maria Ohisalo , molemmat Helsingin vaalipiiristä.
 Tilanne voi kuitenkin ainakin periaatteessa muuttua, sillä Lapissa hylättiin 734 ääntä. Karppinen ja vihreät tarvitsisivat niistä vain kahdeksan ohittaakseen keskustan Markus Lohen. Tarkistuslaskennan tulokset julkistetaan keskiviikkona.
 – Tässä tulee erittäin jännittävä tarkistuslaskenta. Odotellaan vielä sinne asti, tuumasi Karppisen kampanjapäällikkö  Timo Törmänen  vaali-illan laskennan valmistuttua.
 Törmäsen mukaan Karppisen tuloksesta saa kiittää muun muassa ahkeraa vaalityötä laajalti pitkin Lappia.
 – Laskin, että tässä tuli 3982 kilometriä ja pitkästi yli tuhat tuntia kampanjatyötä. Kaikkemme teimme, Törmänen sanoo.
 Puolueena vihreät nosti ääniosuuttaan Lapissa lähes kolminkertaiseksi edellisistä eduskuntavaaleista. Tuolloin ääniä kertyi 2643 kappaletta, nyt ääniä tuli 9705.
 Vihreiden kannatus oli vahvaa Rovaniemen lisäksi Karppisen kotikunnassa Sodankylässä, Pelkosenniemellä, Kittilässä, Kolarissa ja Inarissa.
 Törmänen uskoo, että tämän on näyttävä Lapin politiikanteossa, vaikka eduskuntapaikka jäikin vielä toistaiseksi haaveeksi.
 – Me [vihreät] ei olla enää 2,5 prosentin porukka vaan kymmenen prosentin porukka, iloitsi Törmänen.

Vihreiden Riikka Karppinen keräsi puolueensa kolmanneksi suurimman äänisaaliin – jäi silti Lapissa rannalle äärimmäisen pienellä erolla


Summary: Rakennus valmistui jo vuonna 1899.

Kempeleen keskustasta noin kilometrin päässä oleva vanha puinen 2-kerroksinen pappilarakennus on tulessa. Henkilövahinkoja palo ei tiettävästi ole aiheuttanut.
 Talo on noin 250 neliömetrin suuruinen ja se valmistui jo vuonna 1899. Rakennuksen omistaa Kempeleen seurakunta.
 Hälytys pelastuslaitokselle tuli noin kello 18.30 ja sammutustyöt ovat edelleen kesken.
 Palosta kertoi ensimmäisenä  Ilta-Sanomat .

120-vuotias pappila palaa Kempeleessä


Summary: Keskustan puoluesihteeri Riikka Pirkkalainen avaa Juha Sipilän asemaa puolueessa. Keskusta haluaa nyt uudistua, mutta mihin suuntaan?

Keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä   kertoi tiistaina  eroavansa puolueen puheenjohtajan tehtävästä.
 Sipilän johdolla keskusta keräsi sunnuntain eduskuntavaaleissa Suomen itsenäisyyden ajan huonoimman vaalituloksen, 13,8 prosenttia. Kannatus putosi yli seitsemän prosenttiyksikköä.
 Sipilä on todennut, ettei vaalitulos jättänyt hänelle muita mahdollisuuksia. Keskusta valitsee uuden puheenjohtajan ylimääräisessä puoluekokouksessa 7. syyskuuta.
 Koska Sipilä kommentoi tarkemmin eronsa syitä vasta pääsiäisen jälkeen,  tiistain A-studiossa  klo 21 alkaen on vieraana puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen.
 Miltä näyttää keskustan jatko? Miten Sipilän ero vaikuttaa tuleviin hallitusneuvotteluihin? Miten puolue aikoo uudistua?
 Pirkkalaisen haastattelun jälkeen eläkkeellä oleva politiikan toimittaja  Unto Hämäläinen  analysoi keskustan keinoja ja Sipilän poliittista tulevaisuutta.
 Lähetyksen juontaa  Heikki Ali-Hokka . Yle seuraa lähetystä hetki hetkeltä klo 21 alkaen.
 Lue lisää:
 Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan – löytyykö keskustan uusi suunta piirun verran vasemmalta?
 Kaikkonen harkitsee keskustan puheenjohtajuutta – Yle seuraa päivän hallituskiemuroita hetki hetkeltä
 Juha Sipilä jättää puheenjohtajan tehtävät, ei halua tulla tänään median eteen – Katso, miten puoluesihteeri kommentoi Sipilän eroa
 Keskustan johdolle nuorennusleikkaus? Rehula: "Keskustan puoluekokous on ennenkin osannut tehdä ajassa olevia päätöksiä."

Miltä näyttää keskustan jatko? – Keskustan puoluesihteeri kommentoi puheenjohtaja Sipilän eroa, katso illan A-studio klo 21


Summary: Kirkon suojissa suomalaiset ovat vaihtaneet kihloja ja vaikuttuneet arkkitehtuurista ja musiikista.

Notre Damen katedraalin palo Pariisissa on herättänyt suomalaisissa vahvoja tunteita. Maanantai-iltana alkaneessa palossa Pariisin historiallinen maamerkki vaurioitui pahoin.
 Keräsimme tiistaina muistoja suomalaisilta. Kirkkorakennus on ollut merkityksellinen niin interreilaajille, nuorille rakastavaisille kuin Ranskassa pysyvämmin asuvillekin.
 Notre Dame -muistoja au pair -vuodeltani 1992. Työskentelin Pariisissa myös v. -97, joten Notre Dame kuuluu kiinteästi ”minun Pariisiini”. Tuula Kuoppala
 Interreilaajia ja kielimatkalaisia: "Olimme 16 ja tuntui, että astuimme taianomaiseen maailmaan"
 "Äitini oli ranskanopettaja, ja kun lähdin Euroopan halki kulkeneelle interrail-reissulleni neljäkymmentä vuotta sitten, jouduin vannomaan, että käyn katsomassa Pariisin tärkeimmät nähtävyydet.
 Oli pyhäpäivä, ja Notre Damessa sattui olemaan jonkinlainen kenraalinharjoitus. Kuorossa oli varmaan sata laulajaa, ja sinfoniaorkesteri säesti. Kun oven avasin, huumaava musiikki tunkeutui sielun joka sopukkaan. Se soi korvissani vieläkin, ja on paljon vaikuttanut omaan musiikin tekemiseeni." -Masi Luoma
 "Ihkaitte otettu kuva 1980-luvun alun interreilmatkalta. Muistikuva on että kirkon valaistus oli älyttömän voimakas. Mustat reunukset sopinevat tunnelmaan." Pasi Grönqvist
 "Vuonna 2002 emme päässeet kirkkoon sisälle lainkaan, koska siellä olikin menossa pappisvihkimys. Niinpä sitten siirryimme torneihin tutustumaan niihin. Siellä ehdimme hetken ihmetellä, että miksi vahtimestareilla on kaikilla korvatulpat, kunnes kirkon 14-metriset kellot alkoivat yhtäkkiä soimaan. Melu on melkoinen, kun ne soivat siinä muutaman metrin päässä." -Tomi Kaartama
 "Elämäni ensimmäinen yksin tehty ulkomaanmatka oli kielimatka Englantiin, mistä teimme päiväretken Pariisiin. Olimme 16-vuotiaita. Seinen-risteilyllä Pariisi lumosi ja hiljensi koko ryhmän, etenkin majesteettinen Notre Dame iltavalaistuksessa. Silloin tuntui, kuin olisi astunut taianomaiseen aikaan ja maailmaan. Nuoruus oli alkanut ja Euroopan sydän näyttäytyi ikiaikaisuudessaan, kauneudessaan ja henkisyydessään. Se oli ennen kaikkea voimakas, sielullinen kokemus. Notre Damen palo oli lohdutonta ja järkyttävää. Euroopan sydämen palo." -Jaana Kulo, äidinkielenopettaja
 Rosa Larsson
 "Kesä 1975, Interrail. Ikää 18 ja abivuosi edessä. Ensimmäistä kertaa suuressa maailmassa. Yksi kohteista Notre Dame. Kuoro harjoitteli kirkossa, laulu kaikui upeasti. Upea rakennus ja tunnelma. Muisto on vieläkin elävä." -Esa Malm
 "Vuosi 1986 ja interrail." -Tuija Pelli Tuija Pelli
 Kihloja Notre Damessa: "Pujotimme sormukset toistemme sormiin kyynelsilmin ja olimme kihloissa"
 "Olimme syksyllä 1991 puolisoni kanssa Interreilaamassa kuukauden ja olimme lähtiessämme ottaneet uudet kihlasormukset mukaan matkaan. Alkumatkan sormukset matkustivat kaulaketjuissa.
 Pariisissa sitten menimme Notre Dameen, jossa vaihdoimme kihlat 1.9.1991 ikimuistoisissa tunnelmissa. Onneksi laivat ja junat olivat aikataulussa, olihan päivämäärä kaiverrettu valmiiksi sormuksiin!" -Timo Tepponen
 "Menimme mieheni kanssa kihloihin Notre Damen pihalla 6.11.2010. " -Minna Viitasaari
 "Tässä on kuva vuodelta 2014, jolloin vielä Pont Des Arts sillan kaiteessa olivat lukot paikoillaan. Syksy oli pitkällä, meillä räntää ja Pariisissa hienot ulkoilukelit." Tarja Väyrynen
 "Notre Dame on minulle niin henkilökohtainen ja merkityksellinen paikka, että tieto sen tuhoutumisesta tuntui musertavalta. 24.1.2009 astelimme poikaystäväni kanssa sisään Notre Damen katedraaliin iltamessun jo alettua. Istuimme takariviin ja kuuntelimme kaunista latinankielistä laulua. Tunnelma oli ajaton ja kaunis. Koimme hetken tulleen ja kaivoimme esiin kihlasormukset, jotka olimme tuoneet mukanamme Suomesta. Pujotimme sormukset toistemme sormiin kyynelsilmin ja olimme kihloissa. Myöhemmin astuimme ulos Pariisin iltaan jalat vapisten ja päät pilvissä. Emme koskaan unohda tuota iltaa." -Riikkaliisa Vickholm
 Säkkijärven polkkaa kuoronjohtajan frakin taskussa
 "Olin Notre Damen kirkossa yliopistomme kuoron kanssa esiintymässä vuonna -98. Kyseessä oli sunnuntaimatinea ja esiinnyimme kirkkosalin keskellä olevalla marmoriportaikolla. Katedraaliakustiikka oli uskomaton! Keskityimme tiukasti kuoronjohtajamme viittilöintiin, jotta pitkä jälkikaiku ei sotkisi stemmojamme. Kesken esityksen hänen ilmeensä meni kummalliseksi ja käsi hamusi frakin povitaskua. Nokialainen ja Säkkijärven polkka olivat pärähtäneet soimaan. Onneksi hyvin hiljaa kuitenkin... Kuulemma kuoron ääniala oli noussut puoli sävelaskelta, kun kaikkia pyrki naurattamaan.
 Sattumalta Radion Sinfoniaorkesteri oli konsertoimassa Pariisissa samaan aikaan ja heistä muutama tuli kuuntelemaan esitystämme. Sopraanot olivat soineet "uskomattoman kirkkaasti" - kaikesta huolimatta. ☺
 Järkyttyneenä olen seurannut katedraalin tuhoa. Mittaamattoman arvokasta kulttuuriperintöä on menetetty." -Terhi Rauhala, Turun kauppakorkeakoulun Cantus Mercurialis -kuoron ykkösaltto v. -98
 Esa Autio
 Katedraali vei myös Ranskassa asuvien suomalaisten sydämet
 "Loppiaisena v. 1994 Notre Dame otti minut ja perheeni, vaimon ja kaksi pientä lastamme, juhlallisesti vastaan. Olimme juuri muuttaneet Pariisin ja käyntimme katedraalissa oli ensimmäinen. Tunnelma oli huumaava, paljon ihmisiä, sillä menossa oli messu, jota papisto suoritti mahtavan urkumusiikin säestyksellä. Muotoilijana ja käsityöläisenä palasin tuo talven aikana useasti Notre Dameen tutkimaan kaikkea mitä sieltä löytyi. Joskus aamun katedraalin tyhjyydessä istuuduin yhdelle tuolille rauhassa katselamaan aamuauringon valaistessa mahtavia ruusuikkunoita. Kerran istuessani piirsin lehtiööni tuon ihmeellisen tuolin, joka "kertoi" monta muuta Notre Damen historiaan liityvää tarinaa. Nyt ne hetket ovat haihtuneet savuina Pariisin saastuneelle taivaalle. Kiitos Notre Dame noista hetkistä." -Hannu Hakonen, hopeaseppä, muotoilija, eläkeläinen
 Hannu Hakonen
 "Minulle Notre Dame on ollut tärkeä kohde jokaisella Pariisin matkallani. Vuosina 1982 - 1983 olin au pairina Ranskassa, Chartres -nimisellä paikkakunnalla. Joka perjantai, kun minulla oli vapaa päivä, kävin Pariisissa. Kävelin usein Notre Damen suunnalla ja kävin sisällä katedraalissa."
 Anne Suomi

 "Sain mahdollisuuden asua Pariisin 4. kaupunginosassa, aivan Notre Damen kupeessa syksyn 2017. Perheeni tullessa vierailulle oli luontevaa kävellä Notre Damin ympäri ja ihailla sen kaunista silhuettia. Tämä kuva on otettu 2.12.2017, muutama päivä ennen Suomen 100-vuotishjuhlaa. Ikään kuin tätä juhlistaen, Notre Damin jouluvalaistus oli sinivalkoinen ja tornien välistä pilkottaa täysikuu. Olen parhaillaan työmatkalla Pariisin lähellä ja Notre Damin kohtalo puhuttaa ja koskettaa meitä kaikkia kansalaisuudesta riippumatta." -Kari Liukko
 Kari Liukko
 "Minulla katedraali liittyy olennaisesti siihen, miksi päädyin asumaan Ranskaan. Victor Hugon Notre Dame de Paris -kirja kiehtoi jo teininä. Kun pääsin ensi kertaa Pariisiin, Notre Dame oli heti vierailukohteena; katsoin silloin katedraalin vieressä olevaa pikkuhotellia unelmoiden: tuolla asustelen vielä joskus. Kun menin naimisiin ensimmäisen mieheni kanssa, Pariisi ja Notre Dame oli häämatkan kohteena. Nykyisen mieheni kanssa soitimme katusoittajina Notre Damen edessä ja sen puistossa. Suunnitelmana oli jo silloin kirjoittaa joskus Notre Damen historiasta. Unelma toteutui: pääsin asustelemaan pieneen hotelli Esmeraldaan kirjoittaessani ensimmäistä romaanitrilogiaani Olavi Maununpojasta, suomalaisesta papista Ranskan latinalaiskorttelissa. Notre Damen kirkko on romaanisarjassa suuressa osassa. " -Milja Kaunisto, kirjailija
 Kai Jaskari

"Emme koskaan unohda tuota iltaa" - Näin suomalaiset muistelevat Notre Damea


Summary: Keskusta putosi yhdessä yössä takaisin samaan kuoppaan, josta se Juha Sipilän johdolla kaivautui ylös kevään 2015 vaaleissa, politiikan toimittaja Pekka Kinnunen arvioi.

Viime vuosikymmenet ovat olleet keskustalle vuoristorataa. Vanha valtapuolue on ponnistanut kolme kertaa oppositiosta takaisin pääministeripuolueeksi ja sukeltanut sitten jälleen takaisin syvyyksiin.
 Juha Sipilälle  totuuden hetki valkeni viimeistään kuluneen talven aikana.
 Pääministerin haastattelutunti radioitiin tammikuun viimeisenä sunnuntaina pakkasen kourissa kärvistelleestä Oulusta. Pääministeri Sipilä saapui haastattelupaikalle hyvissä ajoin. Hän halusi purkaa haastattelijoille pahaa oloaan.
 Maahanmuuttokeskustelu vei Sipilästä mehut
 Erityisesti Oulussa tilanne oli kärjistynyt, kun kaupungissa oli paljastunut alaikäisiin tyttöihin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä. Niistä epäiltiin turvapaikanhakijoita ja maahanmuuttajia.
 Sipilä oli joutunut myrskyn silmään syksyn 2015 maahanmuuttokriisin aikaisista puheistaan. Sipilä oli silloin tarjonnut Kempeleen-kotiaan turvapaikanhakijoiden käyttöön.
 Perussuomalaisten vyöryttämäksi joutunut Sipilä halusi selittää, että hän oli tarjonnut kotiaan tietylle turvapaikanhakijaperheelle, joka oli joutunut kristittyinä muslimimaassa hengenvaaraan, kun perhe oli auttanut länsimaalaisia avustustyöntekijöitä.
 Selitykset eivät Sipilää enää pelastaneet.
 Pääministerikaudella Sipilän syntilistaa olivat kasvattaneet monet vaikeat päätökset, mutta tulikiven katkuinen maahanmuuttajakeskustelu kotikentällä katkaisi kamelin selän.
 Eduskuntavaaleissa perussuomalaiset nousivat lähes suurimmaksi puolueeksi, keskusta koki nöyryyttävän murskatappion ja Sipilän oma äänimäärä Oulun vaalipiirissä lähes puolittui.
 Pääsiäisen piinaviikon aluksi Sipilä teki ratkaisunsa. Tunteellisessa blogi-viestissään Sipilä ilmoitti, että keskusta ansaitsee uuden alun ja hän jättää puoluejohtajan tehtävän syyskuun ylimääräisessä puoluekokouksessa.
 Sipilä palautti keskustan pääministeripuolueeksi
 Sipilä nousi keskustan johtoon kesällä 2012 politiikan tuoreena kasvona. Yritysmaailmassa menestynyt Sipilä oli ensimmäisen kauden kansanedustaja, jossa hänen tukijansa näkivät keskustan uuden toivon.
 Matti Vanhanen  oli jättänyt kesken toisen pääministerikautensa keväällä 2010, eikä kesällä 2010 keskustan uudeksi puheenjohtajaksi ja pääministeriksi noussut  Mari Kiviniemi  pystynyt enää estämään kevään 2011 vaalikatastrofia.
 Sipilä kirjoitti blogissaan, että puheenjohtajat ja varsinkin pääministeri kuluvat nopeasti puolueensa keulakuvina.
 Keskustan johtajista  Esko Aho  kesti keulassa kymmenkunta vuotta,  Anneli Jäätteenmäki  joutui sivuun nopeasti, Matti Vanhanen kesti seitsemän vuotta, Mari Kiviniemi kului kahdessa vuodessa ja Sipilä jatkoi puoluejohtajana seitsemän vuotta.
 Sipilän jäljiltä keskusta on heikossa hapessa
 Puheenjohtajan valinnalla keskusta valitsee suuntansa 2020-luvulle. Vaalitappion ja perusporvarihallituksen kokemusten pohjalta ei olisi yllätys, jos uusi suunta merkitsisi ainakin loivaa käännöstä vasemmalle ja keskustan sosiaaliradikaalin perinnön elvyttämistä.
 Sipilän läheisimmät hengenheimolaiset löytyvät keskustan pian entisestä ministeriryhmästä.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  jatkaa talouselämässä, maa- ja metsätalousministeri  Jari Leppä  ja elinkeinoministeri  Mika Lintilä  saivat jatkovaltakirjan eduskuntaan, mutta ympäristöministeri  Kimmo Tiilikainen  jäi keskustalle vaikeassa Helsingin vaalipiirissä rannalle.
 Sipilän seuraajaksi tarjolla kokeneita ehdokkaita
 Ministeriryhmän kokeneemmasta päästä kunta- ja reformiministeri, 55-vuotias  Anu Vehviläinen  voisi olla yksi vaihtoehto Sipilän seuraajaksi, mutta haluaako Vehviläinen lähteä mukaan kisaan? Savo-Karjalan vaalipiiristä uudelleen eduskuntaan valittu Vehviläinen olisi turvallinen valinta puoluejohtajaksi.
 Sipilän vahvimpana seuraajaehdokkaana pidetty perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  tuurasi Sipilää menestyksellisesti jo MTV3:n puheenjohtajatentissä. 35-vuotiaan Saarikon perheeseen odotetaan kuitenkin syksyllä toista lasta, joten puheenjohtajavalinta osuu hieman vaikeaan aikaan.
 Eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  on yksi vaihtoehto uudeksi puoluejohtajaksi, jos hän lähtee tosissaan taistelemaan tehtävästä. Uudeltamaalta eduskuntaan yli 10 000 äänellä valittu 45-vuotias Kaikkonen on ollut jo pitkään keskustan nousevia tähtiä, mutta hän sai takkiinsa tahran Nuorisosäätiön vaalirahaselvittelyissä.
 Keskustan varapuheenjohtajista vahvassa nosteessa ovat kansanedustajan paikkansa uusineet 45-vuotias  Hannakaisa Heikkinen  Savo-Karjalasta ja 31-vuotias  Katri Kulmuni  Lapista. Heikkinen nousi räväkästi esille eduskunnan sote-kiistoissa.
 Eduskuntaan valittiin nyt ennätysmäärä naisia. Myös keskustan puheenjohtajakisassa naiset ovat laajasti eturivissä.

Analyysi: Sipilä jätti uppoavan laivan– vaaleissa nöyryytetty keskusta etsii uutta alkua


Summary: Varsinkin viikonloppuna pohjoisen yöjunissa voi joutua vaihtamaan matkan loppupäässä todella aikaisin aamusta.

Marraskuussa 2018 nainen halusi matkustaa alakouluikäisen poikansa kanssa valtakunnallisen lastensuojelujärjestön viikonloppukokoukseen makuupaikassa yöjunalla Oulusta Helsinkiin. Lippua hän oli varaamassa viikkoa aikaisemmin. Tarkoitus oli olla Helsingissä kahdeksan ja yhdeksän välillä, ettei odotteluaika kello 11 alkavaan kokoukseen venyisi.
 Ainoa sopiva yhteys perjantai–lauantai-yölle olikin vaihdollinen, ja vaihto oli jo puoli kuuden aikaan Tampereella istumapaikalle. Kaksi suoraa, perheelle sopivaa vuoroa oli jo täynnä. Vaihtoehtona olisi ollut odotella tunteja lapsen kanssa aikaisin aamulla asemalla tai myöhästyä kokouksesta.
 Tampereelle kulkee päivittäin Rovaniemeltä yksi suora yöjunayhteys, sekä yksi vaihdollinen. VR Group
 Rovaniemeltä Tampereelle työmatkoja kulkeva mies taas on jo kaksi kertaa saanut huomata, että hänen pitäisi suoran yhteyden sijaan vaihtaa junaa Seinäjoella kolmen jälkeen aamuyöstä. Makuupaikalta toiselle makuupaikalle.
 Lipun tilaaminen aikaisemmin voi auttaa
 VR:n matkojen internethaku tarjoaa suorien yhteyksien lisäksi myös nopeampia ja vaihdollisia yhteyksiä valitulle reiteille.
 – Vaihdollista yhteyttä tarjotaan myös silloin, jos paikat ovat loppuneet esimerkiksi Seinäjoki-Helsinki-välillä. Jos Rovaniemeltä tekee lähtöä Helsinkiin, voi järjestelmä tarjota vaihtoa esimerkiksi Kolarista tulevaan junaan, kertoo VR:n suunnittelujohtaja  Juho Hannukainen .
 Verrattuna autoiluun ja lentämiseen Kolarin junan matkustajamäärät ovat nyt pienempiä. Uskon kuitenkin, että tulevaisuudessa joukko kasvaa.  toimitusjohtaja Janne-Juhani Haarma, Visit Ylläs
 Hannukaisen mukaan heille ei ole tullut palautetta koskien yöjunavaihtoja.
 – Jos lippunsa ostaa ajoissa, pääsee suoraan etelään, Hannukainen sanoo.
 ...tosin ei aina
 Palataan tässä alun äiti–lapsi-tarinaan ja Helsingissä olleeseen kokoukseen. Oulusta Helsinkiin ei olisi päässyt kahden viikon varoitusajallakaan enää suosituimpiin suoriin junayhteyksiin. Lipun osti jo tuolloin toinenkin valtakunnallisen lastensuojelujärjestön kokoukseen osallistunut nainen.
 Hän joutui ostamaan itselleen ja ekaluokkalaiselleen lipun hyvin aikaisin aamulla Helsinkiin saapuneeseen suoraan yhteyteen. Vaihto velä parhaaseen uniaikaan olisi ollut pienelle lapselle liian raskas.
 Juna oli perillä puoli seitsemän aikaan ja odotusaikaa tapahtumaan jäi siis yli neljä tuntia. Nainen sai huomata, ettei aamupaloja tarjoavia kahviloita ollut lauantaina aamuvarhaisella avoinna.
 Kyse ei ole siitä, että esimerkiksi pohjoisen junayhtetyksiä olisi viime aikoina vähennetty – päinvastoin. Esimerkiksi Helsinki–Kolari-välillä on nyt yksi yöjunavuoro enemmän kuin vielä muutama vuosi sitten. Rovaniemen yöjunien määrä on pysynyt Hannukaisen mukaan viime aikoina samana.
 Junan suosio nousussa, osa vuoroista kuitenkin tyhjillään
 Junamatkustuksen suosio sen sijaan kasvaa. Vuonna 2018 kotimaan matkamäärät kasvoivat 6,4 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, kerrotaan VR:n toimintakertomuksessa.
 VR kertoo myös lisänneensä vaunuja ja tämä kehitys jatkuu.
 – Päiväjunissa otamme kaksikymmentä uutta kaksikerrosvaunua käyttöön. Pääaradalla on tarkoitus kasvattaa junien määrää Helsinki–Oulu-välillä.
 Viime vuonna koko maassa aloitettiin 128 uutta junavuoroa.
 Myös se merkitsee, milloin matkustaa. Pitkinä juhlapyhinä, hiihtolomilla, ruska-aikaan ja viikonloppuisiin pohjoisen junat voivat olla täynnä. Muutoin junissa ei ole tunkua, varsinkaan ruuhkaisimman etelän ulkopuolella. Kotimaan kaukoliikenteen junien täyttöaste oli vuonna 40,7 prosenttia.
 Henkilökunta pystyy vielä junan lähtiessä tarkastamaan, onko kaivattuja makuupaikkoja jäljellä. Roger Källman / Yle
 Kuitenkin esimerkiki Kolarissa matkailuväki näkee, että lisää junaliikennettä tarvittaisiin. Yöjuna kulkeekin tänä vuonna ympäri vuoden, aiempaa kuukauden taukoa touko-kesäkuussa ei nyt pidetä.
 – Verrattuna autoiluun ja lentämiseen Kolarin junan matkustajamäärät ovat nyt pienempiä. Uskon kuitenkin, että tulevaisuudessa joukko kasvaa. Siksi meidän pitäisi entisestäänkin parantaa junayhteyksiä, miettii Visit Ylläksen toimitusjohtaja  Janne-Juhani Haarma .
 Mutta miten kävi etelän matkalaisten, joille ei internetissä tarjottu suoraa yhteyttä? Oulusta lähteneet äiti ja lapsi joutuivat ottamaan tarjotun junan. He nukkuivat vain Tarmpereelle saakka jatkaen istumapaikoilla Helsinkiin. Toinen äiti lapsineen sai onneksi aamiaista sukulaisen luona Helsingissä.
 Tarinamme mies taas onnekseen kohtasi tällä kertaa yöjunassa palvelualttiin konduktöörin. Tämä löysi vielä paikan, jossa nukkua suoraan määränpäähän ilman vaihtoa.
 Kommentointi sulkeutuu 16.4. kello 22.

Makuupaikan vaihto kesken yötä ihmetyttää – suora yöjunayhteys voi jäädä saamatta, mikäli lippua ei varaa hyvissä ajoin


Rakennuksessa sijaitsee Britannian, Hollannin, Australian ja Kanadan lähetystö.

Pommiuhka tyhjensi useita suulähetystöjä Madridissa


Summary: Yara käynnistää uudelleen Soklin kaivoshankkeen teknis-taloudelliset selvitykset.

Yara Suomi Oy käynnistää uudelleen Savukoskella sijaitsevan Soklin kaivoshankkeen teknis-taloudelliset selvitykset.
 Yhtiö ei ole tehnyt kaivoksesta investointipäätöstä. Yara tekee päätöksen kaivoshankkeen jatkosta sen jälkeen, kun kannattavuuslaskelmat ja lupaprosessit on päivitetty ja saatettu loppuun.
 Yhtiön mukaan päätös Soklin kaivoshankkeen jatkosta tehdään aikaisintaan vuonna 2021.
 Kaivospiirin koko lähes 6 000 hehtaaria
 Yara Suomi Oy teki hakemuksen Savukosken kunnassa sijaitsevan Soklin kaivoksen kaivospiirin muuttamiseksi vuoden 2013 alussa. Yara haki Soklin jo olemassa olevaan kaivospiiriin laajennusta siten, että alueen koko olisi yhteensä 5 900 hehtaaria.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto hyväksyi hakemuksen Soklin kaivospiirin muuttamiseksi elokuussa 2013. Tukesin päätöksestä valittivat Pohjois-Suomen hallinto-oikeuteen Lapin luonnonsuojelupiiri ry ja Kemin-Sompion paliskunta.
 Hallinto-oikeus hylkäsi valitukset, minkä jälkeen luonnonsuojelupiiri ja paliskunta valittivat korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkein hallinto-oikeus hylkäsi valitukset tammikuussa 2017.
 Kaivoksen käsitellyt vedet Kemijokeen
 Norjalainen lannoiteyhtiö Yara on jo vuosia suunnitellut Savukoskelle fosfaattikaivosta. Fosfaattia käytetään lannoitteiden valmistukseen. Soklin kaivoshanke Savukoskella on saanut ympäristö- ja vesitalousluvan kesällä 2018.
 Kaivosalueen jätevedet johdetaan käsiteltynä Kemijokeen purkupaikan kautta. Aluehallintovirasto on asettanut Kemijokeen päätyvän vuotuisen fosforikuormituksen ylärajaksi 930 kiloa. AVI :n mukaan kaivoksen aiheuttamat muutokset veden laadussa ja pohjaeläimissä näkyisivät vain purkupaikan läheisyydessä.
 Kaivoksen melu- ja valopäästöt aiheuttavat viraston mukaan jonkin verran häiriötä lähiseudun poronhoidolle. Kalastukselle ja kalakannoille aiheutuvien vahinkojen vähentämiseksi Yara Suomi Oy on velvollinen maksamaan 30 000 euron edestä kalatalousmaksua vuosittain.–

Lannoiteyhtiö Yara laskee uudelleen Soklin kaivoksen kannattavuuden – jatkosta päätetään aikaisintaan vuonna 2021


Summary: Uusi tanskalainen äärioikeistopuolue on yrittänyt järjestää omia tapahtumiaan useissa kohteissa Kööpenhaminassa.

Kööpenhaminan poliisi on kieltänyt maahanmuuto- ja islam-vastaista Stram Kurs -puoluetta järjestämästä tiistai-illalle suunnittelemaansa mielenosoitusta Blågårds Plads -aukiolla.
 Kielto ovat voimassa keskiviikkoon puoleenpäivään.
 Kielto on myös voimassa neljällä turva-alueella, joilla asuu runsaasti maahanmuuttajia ja joilla Tanskan tuoreen lain mukaan rikoksista annetaan tavanomaista kovemmat rangaistukset.
 Poliisi perustelee päätöstään sillä, että puolueen tilaisuudet ovat omiaan heikentämään alueen turvallisuutta. Puolueen vastustajat ovat aikaisemmilla kerroilla synnyttäneet väkivaltaisia mellakoita, joiden aikana omaisuutta on tuhottu.
 Uhka voi olla vakavampikin. Poliisi on ottanut Blågårds Plads -aukiolta talteen esineen, joka saattoi olla käsikranaatti. Sunnuntaina puolueen oli määrä järjestää tilaisuus Mjølnerparken-puistossa, mutta poliisi päätti siirtää tilaisuuden muualle, sillä hieman aiemmin samalla seudulla räjähti auto.
 Tanskassa on noussut kiivas keskustelu Stram Kursista ja sen johtajasta  Rasmus Paludanista . Pääministeri  Lars Løkke Rasmussenia  ja Tanskan poliisijärjestön puheenjohtajaa  Claus Oxfeldtia  myöten Tanskan johto on paheksunut Stram Kursin toimintaa, jonka katsotaan olevan puhdasta muslimiväestön provosoimista.
 Sunnuntain tapahtumassa Paludan käsitteli koraania halventavasti, mistä seurasi välittömästi vastareaktio. Muslimijoukko nousi puolustamaan uskonnon pyhää kirjaa, mikä tapahtui vandalisoimalla kaupungin katuja, polttamalla autoja ja kivittämällä poliisia.
 Maahanmuuton vastustajat provosoivat mellakan Kööpenhaminassa – seurauksena kymmeniä tulipaloja
 Kööpenhaminan poliisi lupaa huolehtia Stram Kursin jäsenten perustuslaillisesta kokoontumis- ja sananvapaudesta. Poliisi harkitsee puolueelle vaihtoehtoisia kohteita mielenosoituksen järjestämiseen.
 Lisää aiheesta :
 Berlingske:  Politiet forbyder Rasmus Paludan at demonstrere på Blågårds Plads - politiet bekræfter fund af genstand, der ligner en håndgranat

Kööpenhaminan poliisi estää maahanmuuttovastaisen puolueen mielenosoitukset – vastareaktiot voivat aiheuttaa vaaraa,  pommiuhkakin olemassa


Summary: Sairaanhoitopiirien teettämässä selvityksessä nähtiin yhteisessä laboratoriossa niin taloudellisia kuin toiminnallisia etuja.

Varsinais-Suomen, Pirkanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirit suunnittelevat laboratorioidensa yhdistämistä.
 Sairaanhoitopiirien tekemän selvityksen mukaan laboratoriotoimintojen yhdistäminen toisi muun muassa taloudellisia säästöjä. Säästöjä tulisi selvitystyöryhmän mukaan laboratorioiden sisäistä toimintaa, keskinäistä työnjakoa ja tukipalvelujen käyttöä järkeistämällä.
 Suunnitelmissa on yhdistää TYKS:n laboratoriotoimialueen, NordLab-liikelaitoskuntayhtymän ja Fimlab Laboratoriot Oy:n in house -laboratoriotoiminnot yhdeksi osakeyhtiöksi, jonka liikevaihto olisi arvion mukaan lähes 250 miljoona euroa.
 Selvitystyön jälkeen tarkoitus on nyt siirtyä yhdistämisen jatkovalmisteluvaiheeseen.
 Yhteislaboratorio palvelisi lähes 2,5 miljoonaa suomalaista.

Kolme sairaanhoitopiiriä suunnittelee laboratorioidensa yhdistämistä – jättimäinen yhtiö palvelisi 2,5 miljoonaa suomalaista


Summary: Työministerinä toiminut Jari Lindström (sin.) kertoi Twitterissä päättäneensä asiasta eduskuntavaalien tulosiltana.

Toimitusministeristön työministeri ja kouvolalainen kaupunginvaltuutettu, sinisten  Jari Lindström  peruu aikeensa lähteä ehdolle kevään europarlamenttivaaleihin.
 Lindström kertoo asiasta Twitterissä. Hän kertoo myös, että hän teki päätöksensä eduskuntavaalien tulosiltana.
 – Kun tässä nyt avaudutaan, niin minä ilmoitan että en ole ehdolla EU-vaaleissa. Päätökseni tein eduskuntavaalien tulosiltana. Ei mulla muuta, Lindström kirjoittaa.
 Lindström  ilmoitti asettuvansa  ehdolle EU-vaaleissa tammikuun alussa.
 Lindström oli ehdolla myös sunnuntaina käydyissä eduskuntavaaleissa, mutta siniset eivät saaneet läpi ainuttakaan kansanedustajaa.
 Juttua täydennetään.

Jari Lindström peruu ehdokkuutensa eurovaaleissa: "Kun tässä nyt avaudutaan, niin minä ilmoitan että en ole ehdolla"


Summary: Ranskan presidentin Emmanuel Macronin mukaan tulipalossa vaurioitunut Notre Damen katedraali rakennetaan uudelleen. Suomalainen arkkitehtuurin ja restauroinnin asiantuntija arvioi tulevaa projektia haasteelliseksi.

Museoviraston yliarkkitehdin  Sirkkaliisa Jetsosen  mukaan Notre Damen katedraalin jälleenrakennus tulee olemaan valtava urakka. Jälleenrakentamisessa käytettävistä ratkaisuista tullaan Jetsosen mukaan keskustelemaan laajalti kansainvälisesti restaurointiasiantuntijoiden kesken.
 – Keskusteluun tulee se, miten ja minkälaisilla jälleenrakentamisen periaatteilla tuhoutuneita rakenteita toteutetaan. Toinen on se, että mistä löytyvät osaajat, jos esimerkiksi päädytään siihen, että lähdettäisiin tekemään keskiaikaistyyppisiä kattotuoleja. Kuvittelisin, että niihinkin löytyy asiantuntemusta maailmalta.
 Jetsonen kommentoi Radio Suomen Päivässä nykytekniikan ja vanhan tiedon hyödyntämistä kirkon jälleenrakennuksessa. Hän olettaa, että Notre Damen katedraali on kaikilta rakenteiltaan läpikotaisin hyvin dokumentoitu ja ehkä laserkeilattu.
 – Sillä tavalla tiedetään se, mikä esimerkiksi rakenteiden mittamaailma on ollut. Nykytekniikkaa varmasti hyödynnetään. Mikä on sitten se linja, joka valitaan uusissa rakenteissa, joita sinne toteutetaan? Jos ne tehdään keskiaikaiskattotuolien periaatteiden mukaisesti, niin silloin nykytekniikka on ehkä avustavaa. Jos päädytään johonkin toiseen ratkaisuun, nykytekniikka voi olla pääosassa.
 Kirkossa oli käynnissä korjaustyö. Pieni onni onnettomuudessa oli Museoviraston yliarkkitehdin Sirkkaliisa Jetsosen mukaan se, että veistoksia oli siirretty syrjään tekeillä olleiden korjaustöiden tieltä ja tuhoutuneelta osalta.

Museoviraston asiantuntija: Notre Damen jälleenrakennuksesta valtava urakka


Summary: Anderssonin mukaan Sipilän eroilmoitus antaa viestin siitä, että keskusta ei ole ulkona hallitusneuvottelupöydästä. Keskustan tiedotteen mukaan puolueen kynnys hallitukseen on korkea.

Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  pitää oman puolueensa näkökulmasta hyvänä asiana, että keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä jättää puheenjohtajuuden.
 – Toivottavasti tämä edesauttaa keskustan mahdollisuuksia olla mukana hallitusneuvotteluissa. Tulkitsen tämän päivän viestejä niin, että keskusta ei ole sulkenut pois mahdollisuutta olla mukana hallitusneuvotteluissa, Andersson sanoo.
 Andersson uskoo että punamultahallituksen kesken vasemmistoliiton olisi helpompi löytää yhteinen sävel kuin muiden vaihtoehtojen kanssa.
 Andersson pitää keskustan Juha Sipilän päätöstä puheenjohtajuuden jättämisestä ymmärrettävänä. Hänen mukaansa keskustan heikko vaalitulos velvoittaa ratkaisuihin.
 – Siinä mielessä ei kovin yllättävää, vaikka tietenkin hänelle vaikea paikka ja ikävä päätös, Andersson toteaa.
 Sipilä ilmoitti  blogissaan  jättävänsä puheenjohtajuuden keskustan heikon vaalimenestyksen vuoksi. Keskustan tänään julkaistussa tiedotteessa puolue toteaa, että kynnys hallitukseen lähtemiselle on korkea.
 "Rinne on ollut yhteydessä"
 Andersson vahvistaa käyneensä keskusteluja Antti Rinteen kanssa.
 – Näkemyksemme on eduskuntavaalin tuloksen perusteella, että selkeimmät vaalivoittajat olivat SDP, vihreät ja vasemmistoliitto. Sen pitäisi näkyä tulevassa hallitusohjelmassa ja hallituksen kokoonpanossa, Andersson sanoo.
 Mahdollisia ministerinsalkkuja hän ei halua spekuloida, mutta mainitsee puoluetta kiinnostavan sosiaali- ja terveydenhuoltoon, työmarkkinoihin sekä ympäristö- ja ilmastopolitiikkaan liittyvät salkut.

Li Andersson: Juha Sipilän lähtö helpottaa hallitusneuvotteluja – "Olen keskustellut Antin kanssa"


Summary: Uutinen ei yllättänyt vastavalittua kansanedustajaa.

Uudeksi kansanedustajaksi Pirkanmaalta valittu, keskustan entinen puoluesihteeri Jouni Ovaska  kuuli uutisen puheenjohtaja Juha Sipilän  erosta kotinurkilla Tampereella. Uutinen ei yllättänyt vapaapäivää viettävää Ovaskaa.
 – Kuulin itsekin uutisen juuri. Ehkä tämä on signaali siitä, että tulos tai ulos ajattelu liittyy paitsi Suomen johtamiseen, myös puolueen johtamiseen.
 Voiko tämä tarkoittaa myös sitä, että ovi avataan hallitukseen?
 – Pitää arvioida vahvasti se, mitä kenttäväki ja edustajat ovat mieltä siitä, että mennäänkö hallitukseen. Tämä vaikuttaa varmaan monen pohdintoihin, mutta itse sanon, että 18 paikan menetys on niin kova, että se pohdinta pitää tehdä tarkkaan, Ovaska sanoo.
 – On kuitenkin vaikea nähdä tilannetta, että keskusta olisi lähtenyt hallitukseen Sipilän johdolla. Myös jos oppositioon mennään, on helpompi lähteä rakentamaan täysin puhtaalta pöydältä.
 Keskustan puoluehallituksen  nettisivullaan  julkaisemassa kannanotossa sanotaan, että "Kansa on osoittanut Keskustalle suunnan oppositioon". Oletko siis samalla kantilla?
 – Kyllä kansalta on tullut aika vahva viesti.
 "Paljon yhteistä SDP:n kanssa"
 Puoluehallituksen linjauksessa todetaan, että hallituksen muodostamisen vastuu on nyt vaalien voittajilla ja että kynnys hallitukseen lähtemiselle suuren vaalitappion jälkeen on korkea.
 Puoluehallitus linjaa myös, että hallitukseen keskusta lähtee vain sellaisen hallitusohjelman pohjalta, jossa koko Suomesta pidetään huolta ja määrätietoista työtä työllisyysasteen nostamiseksi 75 prosenttiin jatketaan.
 – Erityisesti soten ja koulutuksen osalta meillä on paljon yhtymäpintaa SDP:n linjaan. Nyt on pallo Antti Rinteellä ja sitten arvioimme omalta osaltamme.
 – Kaikki on auki siihen asti, kunnes Rinne ilmoittaa, ketkä hallitusneuvotteluja lähtevät jatkamaan.
 Jouni ovaska toimi Keskustan puoluesihteerinä vuosina 2016—2018.
 Kysymys mahdollisesta puheenjohtajakisaan lähdöstä saa Ovaskan nauramaan.
 – Minut on juuri valittu eduskuntaan ja siinä on iso rupeama alkaa sitä työtä tekemään. Keskityn siihen työhön täysillä.
 Kuka uusi puheenjohtaja voisi olla?
 Aika vaikea lähteä arvioimaan vielä, kyllähän nimiä on spekuloitu, mutta kun juuri on tullut viesti, että puheenjohtaja vaihtuu, niin ehkä nyt on muutama päivä syytä hengähtää.

Keskustan entinen puoluesihteeri Jouni Ovaska: "18 paikan menetys on niin kova, että pohdinta hallitukseen menosta pitää tehdä tarkkaan"


Summary: OP Ryhmään kuuluva Pohjola Terveys ilmoitti loppuvuodesta vetäytyvänsä lääkärikeskustoiminnasta.

Yksityinen sotejätti Mehiläinen ostaa 19 000 asiakkaan työterveyspalvelut OP Ryhmään kuuluvalta Pohjola Terveydeltä.
 – Pohjola Terveyden työterveyspalveluiden kauppa tukee erinomaisesti kasvustrategiaamme, toteaa Mehiläisen Työelämäpalveluiden liiketoimintajohtaja  Antti Miettinen  tiedotteessa.
 Pohjola Terveyden asiakkaana on ollut 800 asiakasyritystä ja niiden 19 000 työntekijää. Kaupalla ei Mehiläisen mukaan ole vaikutuksia asiakassopimuksiin. Liiketoimintakaupan yhteydessä myös OP Ryhmän työterveyspalveluiden puitesopimus siirtyy Mehiläiselle.
 Mehiläisen on määrä ottaa työterveyspalvelut haltuunsa kesäkuun alussa. Pohjola Terveyden henkilöstö siirtyy Mehiläiselle niin kutsuttuina vanhoina työntekijöinä.
 Pohjola Terveys ilmoitti loppuvuodesta  vetäytyvänsä lääkärikeskustoiminnasta . Kauppalehden mukaan Pohjola Terveys teki  6,1 miljoonan euron tappiot  vuonna 2017.
 Mehiläinen on valmiiksi iso toimija työterveyspalveluissa. Mehiläisen Työelämäpalveluiden asiakkaana oli vuonna 2018 yli 14 000 työnantajaa ja niiden yli 390 000 henkilöä.
 Lue lisää:
 Kova kulukuuri tuo turvaa, uskoo OP-ryhmää mylläävä Timo Ritakallio: "Heilunta on palannut markkinoille"

Mehiläinen kahmii itselleen työterveyspalveluita – kaupassa siirtyvät Pohjola Terveyden 19 000 asiakasta


Summary: Väätäisen äänimäärä nousi tarkastuslaskennassa ja Suhosen laski.

Tuula Väätäinen  (sd.) palaa sittenkin eduskuntaan Savo-Karjalan vaalipiiristä.
 Hän oli jäämässä ulos eduskunnasta sunnuntain ääntenlaskennan perusteella. Tarkastuslaskenta toi hänelle kuitenkin 40 ääntä lisää. Samaan aikaan  Timo Suhosen  (sd.) äänimäärä laski tarkastuslaskennassa 25 äänellä.
 Kaksikon ero oli vaalipäivän ääntenlaskennan perusteella 36 ääntä. Tarkastuslaskennan jälkeen Väätäinen sai 29 ääntä Suhosta enemmän ja hänestä tulee SDP:n kolmas kansanedustaja Savo-Karjalan vaalipiiristä.
 Kuopiolainen Väätäinen on ollut aiemmin kansanedustaja, mutta hän putosi edellisissä vaaleissa niukasti. Varkautelainen Suhonen olisi päässyt eduskuntaan ensimmäistä kertaa.
 Kerromme kohta lisää.

Tarkastuslaskenta toi yllätyksen Savo-Karjalassa: Tuula Väätäinen nousee eduskuntaan, Timo Suhonen putoaa varalle


Summary: Paloja syttyy usein korjaustöiden yhteydessä, pelastuspäällikkö Jari Korkiamäki kertoo.

Pelastuspäällikkö  Jari Korkiamäki  pitää Pariisin Notre Damen palon torjuntaa erittäin haastavana. Tämänhetkisten tietojen mukaan  palo sai alkunsa katedraalin kattorakenteissa  kymmenien metrien korkeudessa.
 – Suurin ongelma on paloalueen tavoittaminen, Helsingin pelastuslaitoksella työskentelevä Korkiamäki arvioi Ylelle puhelinhaastattelussa.
 Pelastajien on arvioitava, missä paloa pystyy sammuttamaan turvallisesti, miten sitä voi rajoittaa ja miten kalustoa saa paikalle.
 Ylen erikoislähetys Notre Damen katedraalin palosta alkaa kello 12.30 – Yle seuraa hetki hetkeltä: palo sammutettu, katseet jo jälleenrakennuksessa
 Notre Damen palo eteni hyvin nopeasti. Korkiamäen mukaan vanhoissa rakennuksissa ei yleensä ole rakenteita, jotka estäisivät palon etenemisen.
 Rakennusmateriaalit ovat myös usein helposti syttyviä ja pölyisiä.
 "Voimavarat eivät riitä kaikkeen"
 Palo tuhosi katedraalin puisen katon ja keskellä nousevan tornin. Maanantaina illalla syttynyt palo saatiin hallintaan vasta tiistaina aamupäivällä.
 Korkiamäen mukaan pelastusoperaation johdon täytyy tehdä palotilanteissa nopeita päätöksiä. On arvioitava, mitä on jo menetetty ja mitä on vielä pelastettavissa.
 – Alkuvaiheessa voimavarat eivät riitä kaikkeen.
 Pelastajat ja katedraalin työntekijät ehtivätkin pelastaa osan katedraalin taideaarteissa. Palon eteneminen saatiin pysäytettyä rakennuksen kellotorneissa.
 Tulipaloja syttyy usein korjaustöiden yhteydessä
 Notre Damen palon syttymissyytä ei vielä tiedetä. Pariisin pelastuslaitoksella on arvioitu, että palo saattaa liittyä katon keskellä kohonneen tornin ennallistustöihin.
 – Valitettavan usein tulipaloja syttyy korjaustöiden yhteydessä, Korkiamäki toteaa.
 Korjaustöissä tulisikin olla erityisen huolellinen, jotta paloja ei syttyisi ja ne huomattaisiin nopeasti.
 Korkiamäen mukaan pelastusasemien on syytä tuntea tarkkaan lähistön merkkirakennukset ja suunnitella pelastustoimia etukäteen.
 – Aika mahdotonta on silti harjoitella sillä tasolla, mitä tuossa olisi tarvinnut, Korkiamäki arvioi.
 Korkiamäen mukaan kulttuurihistoriallisia kohteita olisikin syytä suojata esimerkiksi automaattisilla sammutuslaitteilla.
 – Muuten pelastustoimi on jo alkuvaiheessa myöhässä.
 Lue myös:
 Tämän tiedämme nyt Notre Damen palosta – Macron: vältyimme pahimmalta
 Toimittajalta: Päivä Pariisissa valkenee tuhkanharmaana
 Kuvat näyttävät Notre Damen tulipalon dramaattiset hetket: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia

Pelastuspäällikkö: Notre Damen katedraalin palon torjuntaa on lähes mahdotonta harjoitella


Summary: Notre Dame-kirkon palo Pariisissa on järkyttänyt monia. Käsittelemme aihetta tiistain A-studiossa.

Maanantai-iltana Notre Damen katedraalissa Pariisissa, Ranskassa syttynyt tulipalo on saatu sammutettua, mutta kirkon torni ja laaja katto ovat romahtaneet.
 Maailmankuulun kirkon palo on koskettanut myös monia suomalaisia. Oletko käynyt kirkossa? Miten se ehkä liittyy johonkin elämäsi käännekohtaan? Miten kirkon palo koskettaa sinua? Käsittelemme aihetta ja julkaisemme myös yleisön muistoja tiistai-illan A-studiossa.
 Lähetä kuvasi tai tarinasi joko sähköpostilla tai WhatsAppilla. Jos käytät WhatsAppia, voit lähettää meille myös ääniviestin.
 Sähköpostiosoitteemme on a-studio@yle.fi ja WhatsApp-numeromme 044-421 0557. Ikävä kyllä emme pysty vastaamaan puheluihin, joten käytäthän numeroa vain viestien ja kuvien lähettämiseen!
 Lue lisää:
 Ylen erikoislähetys Notre Damen katedraalin palosta alkaa kello 12.30 – Yle seuraa hetki hetkeltä: palo sammutettu, katseet jo jälleenrakennuksessa
 Kuvat näyttävät Notre Damen tulipalon dramaattiset hetket: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia

Millaisia muistoja sinulla on Notre Dame-kirkosta? Lähetä meille kuva tai kerro tarinasi


Summary: Hän kertoo asiasta blogissaan.

Keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä kertoo eroavansa keskustan puheenjohtajan tehtävästä. Hän kertoo asiasta  blogissaan .
 Hän kertoo, että vaalitulos ei jättänyt hänelle muita mahdollisuuksia. Hän kirjoittaa blogissaan, että nyt koolla oleva puoluehallitus päätti Sipilän pyynnöstä kutsua koolle ylimääräisen puoluekokouksen, joka valitsee keskustan uuden puheenjohtajan 7. syyskuuta. Hän sanoo hoitavansa tehtävää siihen saakka.
 – Keskusta ansaitsee uuden innostavan alun. Puolue aloittaa uudistustyön ja laatii keskustalle uudistusohjelman. Puolueen vahva tulevaisuus pohjustetaan uuden puheenjohtajan voimin, hän kirjoittaa.
 Sipilän mukaan keskustan vaalitulos käydään huolella läpi ja he tarvitsevat syvä-analyysin vaalitappion syistä.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Juha Sipilä Ylellä: En jatka keskustan johdossa, jos vaalitulos on 14,1 – "Selvä asia, että tuommoisella tuloksella en ole Vantaalla"

Juha Sipilä jättää keskustan puheenjohtajuuden - "Vaalitulos ei jätä minulle mahdollisuuksia"


Summary: Poliisi kertoo tapahtuman selvittämisen olevan vielä kesken.

Poliisi epäilee Qatar Airwaysin perämiestä ja stuerttia ilmaliikennejuopumuksesta Helsinki-Vantaalla, kertoo Itä-Uudenmaan poliisi.
 Poliisi sai aamulla puoli yhdeksän aikaan tehtävän Helsinki-Vantaan lentoasemalle, jossa Qatar Airwaysin lennolle lähdössä olevan koneen perämies ja stuertti olivat ilmoituksen mukaan vaikuttaneet päihtyneiltä. Molemmat epäillyt ovat miehiä.
 Finavian verkkosivujen mukaan Helsinki-Vantaalta piti lähteä aamupäivällä kello 9.50 lento Qatarin pääkaupunkiin Dohaan, mutta lähtö on viivästynyt ja arvioitu lähtöaika on nyt kello 22.
 Tapahtuman selvittäminen on vielä kesken, poliisi kertoo tiedotteessa.

Poliisi epäilee Qatar Airwaysin perämiestä ja stuerttia ilmaliikennejuopumuksesta – kone oli lähdössä aamulla Helsinki-Vantaalta


Summary: Kokoomuksen puoluehallitus käy tänään läpi eduskuntavaalien tulosta ja tekee ensimmäisiä linjauksia hallitusneuvotteluihin.

Kokoomuksen puoluehallitus kokoontuu ensimmäistä kertaa tänään eduskuntavaalien jälkeen.
 Puolueen hallitus käy kokouksessaan läpi puolueen vaalitulosta ja keskustelee, tyydyttääkö tulos puoluetta. Samalla hallituksessa käydään läpi hallitusneuvotteluiden ensimmäisiä askelmerkkejä.
 Puolueen puheenjohtaja  Petteri Orpo  kommentoi kokouksen jälkeen, mitä puoluehallitus on asiasta keskustellut. Yle lähettää kokoomuksen infon suorana kello 12.25 lähtien.
 Vihreiden uusi eduskuntaryhmä kokoontuu myös ensimmäistä kertaa tänään. Puolueen puheenjohtaja  Pekka Haavisto  kommentoi vaalitulosta ja hallitusneuvotteluita tänään kokouksen jälkeen.
 Keskustan puoluejohto järjestää tänään kokouksen Kesärannassa, jossa käydään puolueen tilannetta läpi suuren vaalitappion jälkeen.
 Yle seuraa tässä artikkelissa päivän tapahtumia.

Yle seuraa päivän hallituskiemuroita – katso suorana kokoomuksen puoluehallituksen kannanottoja asiaan klo 12.25 lähtien


Summary: Tampereen kaupunki on sopinut rakentamisen laajennuksesta Hämeenkadun osalta.

Tampereen raitiotien rakentamisen yhteydessä koko Hämeenkatu uusitaan perinpohjaisesti. Raitiotieallianssi uusii kaikki Hämeenkadun jalkakäytävät, maanalaisen kunnallistekniikan ja katuvalaistuksen.
 Tampereen kaupunki ja Raitiotieallianssi ovat sopineet rakentamissisällön laajennuksesta Hämeenkadun osalta.
 – Arvioimme, että kadunrakennustyöt on järkevää tehdä nyt yhtä aikaa raitiotien rakentamisen yhteydessä. Katu uusittaisiin joka tapauksessa myöhemmin, mutta näin toimien töiden kokonaiskesto ja haitta liikenteelle ja toimintaympäristölle on pienempi, Tampereen kaupungin rakennuttamisjohtaja Milko Tietäväinen sanoo tiedotteessa.
 Kaupunki haluaa myös varmistaa, että rakentamisessa saavutetaan paras mahdollinen tekninen toimivuus ja vältytään eri rakennusvaiheiden ja eri toimijoiden yhteensovituksen tuomilta laaturiskeiltä.
 Hämeenkadun rakentamistyöt valmistuvat vuonna 2021, tosin viimeinen osuus kadun reuna-alueista eli jalkakäytävistä ja pyöräilyväylistä vuonna 2022.
 Raitiotierataa välille keskusta–Hervanta–Tays rakennetaan tänä vuonna ennätysmäärä. Valtaosa kiskotöistä valmistuu vuoden loppuun mennessä.
 Rakentaminen aikataulussa, kustannukset tavoitteessa
 Raitiotien ensimmäinen osa kulkee keskustasta Hervataan ja Taysille. Rakentaminen etenee edelleen suunnitelmien mukaisesti. Hankkeesta on jo valmiina yli puolet eli 54 prosenttia. Rataa on rakennettu noin kuusi kilometriä.
 – Etenemme täysin aikataulussa. Alkanut kausi on yhtä vilkas kuin viime vuosi, mutta kaksoisraidetta rakennetaan enemmän, noin kahdeksan kilometriä lisää. Siitä isoin osa on Hervannan valtaväylän varrelle tänä kesänä rakennettava sepelirataosuus, Raitiotieallianssin projektipäällikkö Mikko Nyhä sanoo.
 – Lisäksi varikolle tehdään raidetta noin kaksi kilometriä. Myös Hervannan valtaväylän varrelle rakennetut isot raitiotiesillat valmistuvat tänä vuonna ja ratatyöt ja raitiopysäkkien rakentaminen jatkuvat keskustassa, Kalevassa ja Hervannassa.
 Kaupungin mukaan raitiotiehankkeen kustannukset ovat pysyneet suunnitellun mukaisina. Tampereen kaupunginvaltuuston lokakuussa 2016 hyväksymä raitiotien ensimmäisen osan toteutusvaiheen tavoitekustannus oli reilut 219 miljoonaa euroa.
 Toteutusvaiheen aikana projektiin on hyväksytty lisäyksiä noin kahdeksan miljoonaa euroa. Raitiotieallianssilta on lisäksi erikseen tilattu katurakentamista sekä vesihuoltotöitä yhteensä 33,5 miljoonaa euroa. Tähän kuuluu myös Hämeenkadun uusiminen. Näiden lisäysten jälkeen uusi tavoitekustannus on nyt noin 261 miljoonaa euroa.
 Liikennöinnin on määrä alkaa vuonna 2021.

Tampereen Hämeenkatu uusitaan perusteellisesti raitiotien rakentaminen yhteydessä – yli puolet raiteista jo valmiina


Summary: Kuvakooste näyttää illan ja yön dramaattiset hetket.

Ian Langsdon / EPA
 Notre Damen katedraalin torni sortui illalla rajusti levinneessä tulipalossa. Kattorakenteet tuhoutuivat täysin.
 - Yoan Valat / EPA
 Suuri joukko järkyttyneitä pariisilaisia ja turisteja kokoontui seuraamaan Notre Damen tulipaloa. Nämä ihmiset katsoivat polvistuneina paloa myöhään illalla.
 - Hubert Hitier / AFP
 Liekit nousivat palon alkuvaiheessa korkealle ja sankka savu levisi laajalle alueelle Pariisissa.
 - Stephane de Sakutin / AFP
 Notre Dameen oltiin tekemässä remonttitöitä. Tämä kuva on otettu katedraalin kattorakenteista palon jo levittyä.
 - Eric Feferberg / AFP
 Osa ihmisistä risti kätensä Seinen rannalla.
 Thomas Samson / AFP
 Varhaisgoottilainen katedraali on Unescon maailmanperintökohde ja yksi Euroopan suosituimmista turistinähtävyyksistä. Notre Damessa on vieraillut vuosittain miljoonia ihmisiä.
 - Julien De Rosa / EPA
 Liekkejä vastaan taistelleista palomiehistä tuli pariisilaisten sankareita.
 - Yon Valat / EPA
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja hänen vaimonsa  Brigitte  saapuivat palopaikalle illalla. Macron ilmoitti, että Notre Dame kunnostetaan.
 - Philippe Wojazer / AFP
 Suuri osa Notre Damen taideteoksista ja pyhäinjäännöksistä onnistuttiin pelastamaan. Osa oli siirretty pois remontin takia, osa mittaamattoman arvokkaista esineistä onnistuttiin pelastamaan palon sytyttyä.
 Ranskalaiset palomiehet taistelivat tulta vastaan Notre Damen katedraalissa 15. huhtikuuta.  Yon Valat / EPA
 Notre Damen kunnostukseen on alettu luvata lahjoituksia. Ylellisyysuotteita valmistava LVMH ja sen osaomistajan  Bernard Arnault'n  perhe on luvannut 200 miljoonaa euroa. Kering-konsernin toimitusjohtaja  François-Henri Pinault  on luvannut sadan miljoonan euron lahjoituksen.
 - Zakaria Abdelkafi / AFP
 Ensi tietojen mukaan paloa ei sytytetty tahallaan, vaan kyse on onnettomuudesta. Se saattaa liittyä katedraalissa meneillään olleisiin korjaustöihin. Tietoa ei ole saatu vahvistettua. Kuvassa Notre Dame varhain aamulla tuhoutuneen tornin puolelta.
 Ian Langsdon / EPA
 Lisää aiheesta:
 Tämän tiedämme nyt Notre Damen palosta – Macron: vältyimme pahimmalta
 Toimittajalta: Päivä Pariisissa valkenee tuhkanharmaana
 Tällainen on pahasti vaurioitunut Notre Dame – Victor Hugon romaani pelasti katedraalin jo 1800-luvulla

Kuvakooste Notre Damen tulipalosta: Ikonisen maamerkin tuhoutuminen järkytti Pariisia


Summary: Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin hallitus keskustelee uuden johtajan hausta ensi viikon kokouksessa.

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirin johtaja Leena Setälä jättää tehtävänsä. Sairaanhoitopiirin tiedotteen mukaan Setälä siirtyy sairaanhoitopiirin strategiajohtajaksi ja johtoryhmän jäseneksi.
 Artikkeli päivittyy.

Varsinais-Suomen sairaanhoitopiirille etsitään uutta johtajaa – Leena Setälä siirtyy strategiajohtajaksi