Summary: Yhä useampi vaikeuksiin joutunut maatalousyrittäjä osaa pyytää apua arkisten asioiden hoitamiseen.

– Kyllähän siinä syvällä käydään. Tilan jatkokin oli vaakalaudalla. Mutta selvittiin ja jatketaan kohti uutta nousua, kertoo luomuviljelijä  Jukka Nieminen , hymynkareen noustessa huulille.
 Hänellä menee nyt hyvin, mutta seitsemän vuotta sitten tilanne oli toinen. Avioero vei Salon Kruusilassa kotitilaansa viljelevän isännän jaksamisen äärirajoille.
 Pahimmassa vaiheessa vain välttämättömimmät työt tuli tehtyä. Aamuisin oli vaikea nousta ylös. Nieminen osasi hakea apua ja sai sitä muun muassa pankista, perheneuvonnasta ja vertaistuesta. Hän koki vertaistuen niin tärkeäksi, että lähti itse mukaan tukihenkilöksi.
 – Kriiseistä voidaan aina selvitä, mutta yksin se on vaikeaa.
 Omista vaikeuksistaan selvinnyt Nieminen tietää, että uupumista ei aina itse kovin helposti huomaa. Avun tarvetta ei kannata kuitenkaan hävetä.
 – Mahdollisimman varhaisessa vaiheessa hakemaan apua, niin varmasti onnistuu.
 Terapiaa ja työnohjausta
 Suomessa oli  Luonnonvarakeskuksen  mukaan vuonna 2017 maatalouden tukihakemusten perusteella 50 500 maatilaa. Maatalousyrittäjien ahdingosta on viime vuosina kirjoitettu ja keskusteltu paljon.
 Maatalousyrittäjien eläkelaitoksen Melan arvion mukaan jo vuonna 2012 viljelijät olivat yksi uupuneimmista ammattiryhmistä. Maidontuottajista miltei joka kymmenes poti vakavaa työuupumusta.
 Uusinta tilastoa ei ole, mutta Melan  Välitä Viljelijästä  -projektin vetäjän  Pirjo Ristolan  mukaan tilanne ei ole ainakaan helpottunut.
 Melan projekti on auttanut kahden vuoden aikana valtakunnallisesti yli 1 400:aa tilaa. Vuonna 2017 apua haki 640 tilaa, vuonna 2018 noin 800. Kasvun taustalla on Ristolan mukaan myös se, että tietoisuus palvelusta on lisääntynyt.
 Kriiseistä voidaan aina selvitä, mutta yksin se on vaikeaa.  Jukka Nieminen
 Tähän mennessä iso osa tuesta on mennyt eläintiloille, mutta viime kesän jälkeen viljatilojen osuus on kasvanut.
 Apua hakeneet ovat saaneet ostopalvelusitoumuksia, joilla valtaosa on hankkinut jaksamista auttavia palveluita, lähinnä keskusteluja terapeutin tai työohjaajan kanssa.
 Ristola arvelee, että apua tarvitsevia tiloja olisi paljon enemmän. Välitä Viljelijästä -projekti saikin valtiolta lisärahoituksen vuoteen 2021 asti.
 – Tänä vuonna on jo tullut palautetta, että palvelu on hyvä, kertoo Ristola.
 Ajoissa hakemaan apua
 Maaseudun yrittäjiä tukevat muutkin kuin Mela. Luomuviljelijä Jukka Nieminen on mukana vuonna 1995 aloitetussa vapaaehtoisuuteen perustuvassa  Maaseudun tukihenkilöverkossa . Hän on auttanut monia ongelmien kanssa painiskelevia.
 – Syitä on paljon erilaisia. Parisuhteet rassaavat aika paljon. Rakennemuutos on lisäksi ollut äärettömän voimakas. Tilakoon pitäisi kasvaa, ja sitten voidaan velkaantua hallitsemattomasti.
 Henrietta Hassinen / Yle
 Yksi syy huonoon vointiin voi olla tunne arvostuksen puutteesta. Niemisen arvioi, että arvostus maanviljelyä kohtaan on kuitenkin noussut.
 Silti, kun maanviljelijöiden ongelmia tuodaan julkisuuteen, verkkokeskusteluissa yleensä moititaan viljelijöitä turhasta valittamisesta. Arvostelijoiden mielestä farmareilla tuet juoksevat ja aina on uusi traktori pihassa. Niemisen mukaan asia ei ole aivan niin.
 –Ainakin oma uusin traktorini on 19 vuotta vanha ja auto 10 vuotta. Toivon mukaan emme valita turhasta. Kyllä epäkohdat on hyvä tuoda julki.
 Ääritapaukset onneksi harvinaisia
 MTK Satakunta on vetänyt jo viisi vuotta  Varavoimaa Farmarille  -hanketta. Se on auttanut maksuttomasti jo satoja tiloja ja laajentunut valtakunnalliseksi.
 Tiedon levitessä kynnys avun vastaanottamiselle on madaltunut, kertoo hankepäällikkö  Riitta Seppälä .
 – On ihan selkeästi nähtävissä, että apua halutaan pyytää ja vastaanottaa jo ennen kuin ihan syvimpiin syövereihin joudutaan.
 Mahdollisten ihmissuhdeongelmien lisäksi maatalousyrittäjiä on koeteltu viime vuosina monin eri tavoin. Suoraan talouteen ovat vaikuttaneet muun muassa  maitokiintiöiden avautuminen ,  Venäjän pakottee t ja viimeksi  kaksi vaikeaa satokautta . Ongelmien yhteisvaikutukset voivat olla dramaattisia.
 Juha Kemppainen / Yle
 – Pahimmillaan viljelijä voi olla työkyvytön tai hautoa jopa itsemurhaa, Seppälä toteaa.
 Ääritapaukset ovat onneksi harvinaisia. Toivottomaltakin näyttävä tilanne, esimerkiksi pöydälle kasaantuneiden maksamattomien laskujen pino, voi olla helposti ratkaistavissa.
 – Usein laskupino stressaa ihan hirveästi. Sitten kun sitä ryhdytään availemaan, tilanne ei useimmiten olekaan niin huono.

Jukka Nieminen tietää, miten pohjalta noustaan – Välitä viljelijästä -projekti auttoi viime vuonna 800:aa ahdingossa olevaa viljelijää


Summary: Rosenstein on suojellut Venäjä-tutkintaa johtavaa erikoissyyttäjää Robert Muelleria.

Yhdysvaltain apulaisoikeusministeri  Rod Rosenstein  aikoo luopua virastaan sen jälkeen, kun uudeksi oikeusministeriksi oletetun  William Barrin  nimitys on vahvistettu. Asiasta kertoivat yhdysvaltalaiset tiedotusvälineet keskiviikkona.
 Rosenstein on suojellut Venäjä-tutkintaa johtavaa erikoissyyttäjää  Robert Muelleria  Valkoisen talon ja republikaanien hyökkäyksiltä. Jos tieto Rosensteinin virasta luopumisesta pitää paikkansa, se tapahtuu samaan aikaan, kun Mueller keskittyy yhä enemmän presidentti  Donald Trumpiin  ja tämän lähipiiriin.
 Rosenstein nimitti toukokuussa 2017 Muellerin johtamaan puolueetonta tutkimusta Venäjän mahdollisesta sekaantumisesta Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin sekä mahdollisista kytköksistä Trumpin vaalikampanjan ja Venäjän välillä.
 Muellerin nimityksestä lähtien Rosenstein on joutunut kestämään presidentin sekä republikaaniedustajien painostusta Venäjä-tutkinnan rajoittamiseksi.
 – Tiedän apulaisoikeusministerin aina suunnitelleen pysyvänsä virassa noin kaksi vuotta. Hän haluaa olla auttamassa siirtymäaikana, sanoi Valkoisen talon tiedottaja  Sarah Sanders  keskiviikkona.
 Yhdysvaltain mediatietojen mukaan Rosenstein ei ole päättänyt luopumispäivää, vaan hän odottaa Barrin asettumista oikeusministeriöön. Barr on senaatin oikeuskomitean kuultavana ensi viikolla.
 Edellisen oikeusministerin  Jeff Sessionsin  presidentti Trump painosti eroamaan marraskuussa.

Media: Yhdysvaltain apulaisoikeusministeri Rod Rosenstein luopuu virastaan


Summary: Kuhmon Iivantiirassa asuvan luontokuvaaja Ville Heikkisen ei tarvitse mennä kauas kotipihastaan kuvatakseen luontoa.

Tästä on kyse Kuhmon Iivantiirassa asuva Ville Heikkinen teki luontokuvauksesta itselleen ammatin. Tänä talvena hän on kuvannut muun muassa kuukkeleita, käpytikkoja sekä monia erilaisia tiaisia. Heikkinen voitti vuonna 2017 Vuoden luontokuva-kilpailun kotipihassaan kuvaamallaan kärppäkuvalla.  Viime vuonna hän sai kilpailussa kaksi yleisöpalkintoa "Revontulikarhu"-kuvallaan. Luontokuvassa Heikkiselle on tärkeintä, että kuva on puhutteleva.  Kuvassa on oltava tarina sekä tunnelmaa, jotain joka koskettaa katsojaa.
 Lumi pöllyää moottorikelkan alta, kun luontokuvaaja  Ville Heikkinen , 26, ajaa metsässä kohti lintujen ruokintapaikkaa. Aikaisempien päivien ajourat ovat jääneet vasta sataneen lumen alle piiloon.
 Moottorikelkan perässä oleva reki uppoaa pari kertaa syvälle hankeen, mutta Heikkinen irrottaa reen kelkan perästä ja tamppaa uraa vahvemmaksi ajamalla kelkalla muutaman kierroksen.
 – Lunta alkaa olla nyt malliksi, mutta viime vuoteen verrattuna sitä on vielä vähän, Kuhmon Iivantiirassa asuva Heikkinen naurahtaa.
 Lintujen ruokintapaikka on parin kilometrin päässä Heikkisen kotitalosta. Sen kauemmaksi metsään hänen ei yleensä tarvitse mennä hakemaan kuvauskohteita.
 – Käyn ruokintapaikalla usein myös hiihtämällä. Silloin pystyy tarkkailemaan luontoa ja tekemään havaintoja paljon paremmin, kun etenee hiljoksiin, Heikkinen kertoo.
 Kun luontokuvaaja Ville Heikkinen levittää siemenet tutulle ruokintapaikalle, lintuja saapuu paikalle sankoin joukoin.  Mimmi Nietula / Yle
 Ruokintapaikka on metsäaukean laidassa pienen mäennyppylän päällä. Heikkinen ottaa repustaan rasiallisen siemeniä, kaataa ne hangelle ja vuolee läskistä pieniä paloja siementen joukkoon.
 Heikkinen on pitänyt erilaisia ruokintapaikkoja kuvaustarkoituksessa yli 10 vuoden ajan.
 – Paikka on valittu talvivaloja ajatellen. Vuodenvaihteessa päivä on usein niin lyhyt, ettei auringonvalo osu moneen kohtaan. Tässä aukean reunassa on valoa melkein koko päivän ajan, jos vain sattuu paistamaan, Heikkinen kertoo.
 Se on paljon tuuristakin kiinni.   Ville Heikkinen
 Pikkulinnut pyrähtävät paikalle Heikkisestä välittämättä. Sinitiaiset, talitiaiset, hömötiaiset ja töyhtötiaiset ovat tottuneet luontokuvaajan läsnäoloon. Pian joukkoon liittyy muutama kuukkeli ja pari käpytikkaa. Muutaman kerran ruokintapaikalla on vieraillut myös harmaapäätikka.
 – Erikoisuutena on lapintiainen. Olen saanut niitä nyt ensimmäistä kertaa tässä ruokinnalle. Näin lapintiaisia ensimmäisen kerran elämässäni viime syksynä, kun niillä oli jonkinlainen vaellus ja hyvä pesimävuosi.
 Kärppä tulee, jos on tullakseen
 Talvisin luontokuvaaja Ville Heikkinen kuvaa pääsääntöisesti lintuja, mutta hän on kuvannut vuosien varrella kaikkea mahdollista  suurista metsän pedoista ja piennisäkkäistä sammakonkutuun asti . Kuvaamisen hän aloitti vuonna 2004, kun lapsuuden piirtämisharrastus vaihtui todellisuuden taltioinniksi.
 Tänä päivänä Heikkinen ei puhu enää harrastuksesta, vaan luontokuvaamisesta on tullut kokopäiväistä. Kuvauskohteet riippuvat paljolti siitä, mitä luonto tarjoaa. Kaikkea kun ei voi ennustaa.
 – Kuukkelit, metson soitimet ja hanhet ovat satavarmoja kohteita vuodesta toiseen, mutta esimerkiksi pöllön pesintä riippuu paljon ravintotilanteesta, metsäpeurat taas liikkuvat paljon eikä niitä pysty houkuttelemaan millään ja kärppä tulee, jos on tullakseen. Se on paljon tuuristakin kiinni, Heikkinen kertoo.
 Ville Heikkisen palkittu "Revontulikarhu" -kuva napattiin liiketunnistimen avulla. Ville Heikkinen
 Sattumalla oli Heikkisen mukaan sormensa pelissä myös silloin, kun hän onnistui kuvaamaan kotipihassaan liikkuneen talviasuisen kärpän vain 20 senttimetrin päästä kamerasta.
 – Kamera oli liiketunnistimella ja olin itse sisällä kotona, joten en ollut ihan vieressä. Ajan ollen kärppä kuitenkin tottui siihen, että vien sille ruokaa. Joskus se on hakenut jopa metrin päästä ruokaa, vaikka itse olen ollut läsnä, Heikkinen kertoo.
 Heikkinen oli kuvannut kärppää pihallaan kahdeksan vuoden ajan. Vaiva palkittiin, sillä kärppäkuva  "Talven odotus" voitti vuonna 2017 Vuoden luontokuva -kilpailun  ja nosti Heikkisen suuren yleisön tietoisuuteen.
 Nokka on suunnattava sinne, missä milloinkin on jotain mielenkiintoista kuvattavaa.  Ville Heikkinen
 Kuhmon Viiksimossa Heikkinen kuvasi kauas kaukaisuuteen katsovan karhun revontulien loimutessa taustalla. Heikkinen sai "Revontulikarhu" -kuvallaan viime vuonna  kaksi yleisöpalkintoa Vuoden luontokuva -kilpailussa  (Kainuun Sanomat), ja kuva palkittiin myös oman sarjansa kuudentena.
 Heikkinen otti kuvan samaan tapaan kuin palkitun kärppäkuvankin. Kamera oli yön yli passissa, mutta tällä kertaa Heikkinen oli itse kauempana, 70 kilometrin päässä kotona.
 – Karhukuva oli yhtä helppo ja samalla kaavalla toteutettavissa kuin kärppäkin. Kaikki on vain vähän isommassa mittakaavassa. Myös houkuttimet olivat samat. Molempien suurta herkkua on lohi, ja karhu on perso myös koiranmuonalle.
 Luonnon edessä on oltava nöyrä
 Menestyminen kilpailuissa ei ole juurikaan muuttanut luontokuvaaja Ville Heikkisen elämää. Julkisuus on tuonut hieman lisää keikkoja, mutta muuten päiväohjelma muodostuu sään, olosuhteiden ja vuodenajan mukaan.
 – Nokka on suunnattava sinne, missä milloinkin on jotain mielenkiintoista kuvattavaa, Heikkinen sanoo.
 Ville Heikkisen mukaan kuvaaja ei voi aina toteuttaa suunnitelmiaan vaan kuvat on otettava luonnon ehdoilla.  Mimmi Nietula / Yle
 Myös sosiaalinen media on tuonut lisää näkyvyyttä. Somessa harrastajakuvaajat ja ammattilaiset voivat jakaa kuvia luonnosta, joita  ihmiset eivät välttämättä pääsisi muuten näkemään . Heikkisellä on Instagramissa noin 3 000 seuraajaa, joista moni on myös itse luontokuvaaja.
 – Piirit ovat aika suppeat. Seuraan myös itse muita luontokuvaajia somessa päivittäin, koska se on niin helppoa nykyaikana. Pitihän sitä itsekin kokeilla, mutta en tiedä, onko niillä tykkäyksillä loppupeleissä suurta merkitystä, Heikkinen naurahtaa.
 Heikkinen on kuvannut kuhmolaista luontoa jo pitkään, mutta kaikkea hän ei ole saanut ikuistettua. Moni laji odottaa vielä kuvaajaa, mutta Heikkisen mukaan luonnon edessä on oltava nöyrä.
 – Monesti ne kuvat, joista haaveilee tai suunnittelee, eivät toteudu. Loppupelissä luonto antaa, mitä se haluaa antaa ja sen ehdoilla on mentävä, Heikkinen sanoo.
 Kuvassa on oltava jotain, joka koskettaa
 Käpytikka on asettunut vakiopaikalleen nakuttelemaan ruokintapaikan läheistä puuta. Luontokuvaaja Ville Heikkinen hakee moottorikelkan reestä kameran ja katselee rauhallisesti ympärilleen.
 Päivänvaloa on vielä jäljellä, mutta sääennusteen mukaan kohta sataa lunta. Se ei Heikkistä haittaa.
 – Kova lumisade ja aurinko kelpaavat kumpikin. Kevätpuolella päivät alkavat olla kirkkaampia, jolloin kehtaan hyödyntää enää vain aamu- ja iltavaloja. Silloin lumisade on jopa mieluisampi.
 Talvisin luontokuvaaja Ville Heikkinen keskittyy lintujen ikuistamiseen.  Tiia Korhonen / Yle
 Mieluisan kuvauskohteen tai onnistuneen valokuvan taustalla on usein myös mieleen painunut kohtaaminen luonnossa.
 – Esimerkiksi viime maaliskuussa lapinpöllö lensi perässäni ja tavoitteli suksensauvoja. Se oli nälkiintynyt, joten ruokin sitä kuolleilla myyrillä. Se jäi tänne pesimään ja oli koko kesän yhtä rohkea ja kuvauksellinen, Heikkinen kertoo.
 Luonnolla on Heikkisen mukaan aina jotain uutta annettavaa. Hutilaukauksia tulee jokaisella, eikä kamera ole välttämättä aina mukana, kun luontokuvaaja näkee jotain mielenkiintoista.
 – Pari viikkoa sitten ilves meni auton edestä läheltä ja jäi vielä tienvarteen istumaan. Olisihan sitä siinä saanut kuvata, mutta kamera oli 50 kilometrin päässä kotona, Heikkinen kertoo hymyillen.

Ville Heikkinen pelasti nälkiintyneen pöllön hiihtoreissulla ja sai kuvata sitä kuukausia – koskettavan luontokuvan takana on usein tuuria


Summary: Hallituksen lakiesitystä kuvailtiin kaikkien aikojen vedätykseksi.

Eduskunnassa käytiin keskiviikkona poikkeuksellisen kiivas keskustelu hallituksen kaavailuista, jotka koskevat yksityisten terveysfirmojen roolia julkisella rahalla tehtävissä kiireettömissä leikkauksissa.
 Keskustalaisen perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon  esittelemä lakiesitys joutui lähetekeskustelussa voimakkaan ryöpytyksen kohteeksi, ja kritiikki kohdistui erityisesti kokoomukseen.
 Jos leikkauksia koskeva esitys menee läpi, yksityisten firmojen rooli terveysbisneksessä voimistuu.
 Käytännössä kyse on siitä, että sairaanhoitopiirit, tai myöhemmin maakunnat, saisivat jatkossa ulkoistaa nukutusta ja leikkaussaliolosuhteita vaativia kiireettömiä leikkauksia yksityisille yrityksille, vaikka niissä ei ole ympärivuorokautista yhteispäivystystä.
 Uudessa laissa ehtona olisi, että potilas voidaan siirtää puolessa tunnissa jatkohoitoon keskussairaalaan, jos tälle tulee komplikaatio.
 Hallitus keskitti vuonna 2017 anestesiaa vaativat leikkaukset nimenomaan suuriin sairaaloihin, joissa on ympärivuorokautinen yhteispäivystys, käytännössä siis keskussairaaloihin.
 Erityistä närää aiheutti oppositiossa se, että juuri tämän pari vuotta vanhan keskittämisasetuksen takia aluesairaalat ovat joutuneet luopumaan kyseisistä leikkauksista.
  "Mitä hallitus on oikein ajatellut?"
 Ryöpytyksen aloitti oppositiossa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja  Antti Lindtman.
 – Ensin te olette ajaneet kymmeniltä paikkakunnilta julkisen leikkaustoiminnan alas, nämä potilaat siirretään keskussairaaloihin, ja nyt tällä lailla te räätälöitte mahdollisuuden siirtää nämä yksityisille ja voitot sinne. Ja jos jokin menee pieleen, ei muuta kuin potilas takaisin julkiselle ja kustannukset sinne, Lindtman hämmästeli.
 – Tämä on kaverikapitalismin huipentuma, tämä on tämän hallituksen sotebisneskaverikapitalismin huipentuma, hän puhkui.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja, kansanedustaja Antti Lindtman kritisoi voimakkaasti lakiesitystä. Yle
 Vasemmistoliiton kansanedustaja  Aino-Kaisa Pekonen  säesti.
 – Me käsittelemme täällä äärimmäisen tärkeitä ja isoja asioita erittäin kiireaikataululla illan hämärtyessä, hän kummasteli.
 Lähetekeskustelu pääsi alkamaan vasta viiden aikaan alkuillasta.
 – Mitä te [hallitus] olette oikein ajatelleet, kun te olette tällaisen esityksen tänne tuoneet? Kokoomus voi taputtaa käsiään, vaikka sote-uudistus ja maakuntauudistus kaatuisivat. Sen tavoite sote-palveluiden yksitäistämisestä tulee toteutumaan tämän esityksen myötä, Pekonen jatkoi.
 Vihreiden  Outi Alanko-Kahiluodon  mukaan "suomalaisesta julkisesta terveydenhuollosta ei ole mitään jäljellä tämän hallituksen jälkeen, jos sote toteutuu".
 – Kuinka on mahdollista, että te ensin kiellätte leikkaustoiminnan julkisilta aluesairaaloilta ja sitten annatte sen yksityisille toimijoille?
 Kristillisdemokraattien  Peter Östman  sanoin harvoin kritisoivansa nykyhallitusta, mutta ei voi nyt muuta.
 – Tämä on juuri sitä kermankuorintaa, mitä yksityinen sektori tulee tekemään.
 Saarikko puolusti: Lainsäädännössä epäselvyyttä
 Perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko kiisti, että hallitus olisi luomassa erilliskaistaa yksityiselle terveydenhuollolle.
 Saarikon mukaan esityksen taustalla on se, että nykyisin tilanne on lainsäädännössä asian osalta epäselvä.
 Hän myös korosti sitä, että maakunnat saavat itse päättää ostoistaan.
 – Mitään velvoitetta maakunnille ei yksityiseltä ostamiseen tule tältä osin erikoissairaanhoidon leikkauspalveluihin.
 Saarikko kehotti kansanedustajia myös huomioimaan asian kokoluokan.
 – Kun täällä voimakkainkin sanakääntein kuvataan tätä esitystä, on syytä huomioida mittakaava. Suomalainen erikoissairaanhoito on kuuden miljardin euron taloudellinen kokonaisuus. Tämä yksityinen leikkaustoiminta on arviolta noin 170 miljoonan euron kokonaisuus näiden pykälien osalta, joita tässä säädeltäisiin.
 Saarikko rauhoitteli huolia alusairaaloiden katoamisesta.
 – Tulen itse maakunnasta, jossa on ollut monta aluesairaalaa ja on edelleen näiden kaikkien muutosten jälkeen.
 Saarikon mukaan esitys tarvitaan siksi, että lainmukainen hoitotakuu voidaan taata sellaisissa tilanteissa, joissa julkinen sairaala ei kykene vastaamaan kaikista leikkausoperaatioista ruuhkien takia.
 Omatkin kritisoivat
 Saarikko joutui yksin puolustamaan esitystä.
 Lakiehdotus sai kritiikkiä jopa kahdelta hallituspuolue keskustan omalta kansanedustajalta,  Sirkka-Liisa Anttilalta  ja lääkäritaustaiselta  Niilo Keräseltä.
 – Minun kysymykseni tähän uudistukseen liittyen on se, että mikä kato tulee lääkäreistä yksityiselle sektorille, kun siellä ei tarvitse edes päivystää? Se on tässä ehkä suurimpia virheitä, että luovutaan päivystysvelvollisuudesta, joka saattaa nämä [yksityiset yritykset] edullisempaan asemaan, Anttila kummasteli.
 Eduskuntaan palanneelta vihreiden  Touko Aallolta  herui sympatiaa Saarikkoa kohtaan.
 – Ymmärrän, että ministerin on hankala kuunnella näitä puheenvuoroja eikä varmasti ole mieluisaa kuunneltavaa. Uskon, että olette monella tapaa samaa mieltä opposition kanssa tässä asiassa, Aalto sanoi.
 – Jää vaikutelma, että ministeri on laitettu tämä esittelemään. He, jotka tämän todella ovat päättäneet, ovat jossain muualla, kummasteli puolestaan SDP:n Lindtman ja katsoi ympärilleen ilmeisesti erityisesti kokoomuksen tyhjien paikkojen suuntaan.
 Opposition kritiikki ei rauhoittunut reilun puolen tunnin keskustelun aikana.
 – Kyllä tässä on kysymyksessä kaikkien aikojen vedätys suomalaisessa terveyspolitiikassa. Leikkaukset keskittyvät isompiin kaupunkeihin, julkinen sairaalaverkko ajetaan alas, yksityinen terveysbisnes rehottaa, SDP:n  Tytti Tuppurainen  sanoi.
 – Tämä ei selittelemällä muuksi muutu, totesi puolestaan SDP:n  Johanna Ojala-Niemelä .

Yksityiset terveysfirmat saamassa lisää tilaa kiireettömissä leikkauksissa – Oppositio poltti päreensä:  "Kaverikapitalismin huipentuma"


Summary: Suomen pohjoisimman ydinvoimalan paikalla on vasta savinen kuoppa. Fennovoiman ja venäläisen Rosatomin hanke on ollut kompurointia jo viisi vuotta.

Seisomme 12 hehtaarin kokoisen maakuopan pohjalla. Ydinvoimayhtiö Fennovoima on kaivanut sen ydinvoimalaansa varten Pyhäjoen kuntaan Pohjois-Pohjanmaalle.
 Kuopassa ei toistaiseksi tapahdu mitään. Vain Perämeren kylmä viima tunkeutuu kahden takin läpi vierailijan iholle.
 Alun perin tällä paikalla piti tuottaa sähköä jo 2018. Sittemmin  aikataulu venyi  kuudella vuodella. Vielä viime kesänä hankkeesta vastaavan Fennovoiman johto piti kiinni siitä, että voimalan rakentaminen alkaa pian ja se tuottaa sähköä vuonna 2024.
 Yhtiöt moittivat toisiaan
 Juuri ennen joulua  tuli uutta tietoa  aikataulusta. Voimalan valmistuminen myöhästyy neljä vuotta lisää. Sähköä alkaa virrata Hanhikivestä vasta vuonna 2028, kymmenen vuotta alkuperäistä suunnitelmaa myöhemmin.
 Hanke on suomalaisen Fennovoiman ja venäläisen Rosatomin yhteinen. Ne solmivat sopimuksen voimalasta viisi vuotta sitten. Nyt ne syyttävät toinen toistaan rakentamisen viivästymisestä ja suunnittelun vaikeuksista.
 Voimalan suunnitelmat eivät ole valmistuneet ajoissa. Yhtiöt eivät ole saaneet toimitettua viranomaisille eli Säteilyturvakeskukselle kuin murto-osan vaadittavista papereista.
 Viranomainen puolestaan  moittii molempia  yhtiöitä. Niiden toiminta ei vastaa vielä suomalaisen ydinvoima-alan vaatimuksia.
 Viranomainen on ollut tyytymätön niin Fennovoiman kuin Rosatominkin toimintaan. Yle Uutisgrafiikka
 Viranomainen moittii johtamista
 Kun asiaa penkoo tarkemmin, ydinvoimayhtiö Fennovoima paljastuu vielä epäkypsäksi yhtiöksi ydinvoima-alalle. Ydinvoima-alaa valvovalla viranomaisella eli Säteilyturvakeskuksella on ollut  paljon huomautettavaa  yrityksen johtamistavoista ja kyvystä vastata turvallisuusasioista.
 Venäläinen valtion organisaatio Rosatom taas on rakentanut ydinvoimaa vuosikymmeniä. Sen on ollut vaikea muokata monimutkaista koneistoaan ja toimintatapojaan Suomen viranomaisten vaatimuksiin sekä Fennovoiman tarpeisiin. Sekin on tavallaan aloittelija nykyaikaiset suomalaiset vaatimukset täyttävän voimalan rakentajana.
 Niin Fennovoima kuin Rosatom ovat hapuilleet siinä, kuinka pitäisi toimia.
 Tässä jutussa molemmat yritykset puolustautuvat. Miksi ydinvoimalan paikalla on edelleen kuoppa?
 Säteilyturvakeskus kertoo saaneensa Fennovoimalta vasta muutaman mapillisen verran valmiita suunnitelmia. Fennovoiman taas laskee lähettäneensä papereista jopa neljänneksen. Yle Uutisgrafiikka
 Yllä näet kuvan mappihyllystä.
 Sen avulla viranomainen, projektipäällikkö Janne Nevalainen, konkretisoi sitä, kuinka pitkällä Fennovoiman Hanhikivi 1 -voimalan suunnittelu on. Nevalainen johtaa voimalan suunnittelupapereiden käsittelyä Säteilyturvakeskuksessa.
 Fennovoiman on toimitettava viranomaisen tarkastettavaksi valtava määrä voimalan suunnitteluun liittyviä papereita.
 Ydinvoimalan suunnittelu ei ole mikään pikkujuttu.
 Tässä vaiheessa valmiita suunnitelmia on saapunut Säteilyturvakeskukseen vasta muutaman mapillisen verran. Fennovoimassa on arvioitu, että paperia syntyy jopa 50 000 sivua. Kuvitellaan, että viranomaisen Fennovoimalta vaatimat paperit täyttävät yllä olevan mappihyllyn.
 – Jos laskee prosentteja tai sivumääriä, niin vasta alkumetreillä ollaan, Nevalainen sanoo.
 Viranomainen vaatii monenlaisia suunnitelmia, selvityksiä ja kuvailuja. Sen on saatava voimalan tekniset suunnitelmat ja esimerkiksi perustelut kaikille teknisille ratkaisuille. Myös yritysten toiminta jo suunnitteluvaiheessa on kuvailtava tarkkaan. Viranomainen haluaa tarkistaa muun muassa sen, kuinka yritystä johdetaan.
 Eri näkemys papereiden määrästä
 Fennovoima arvioi virkamiesten saamien suunnitelmien määrän eri tavalla kuin Säteilyturvakeskus. Toimitusjohtaja Toni Hemminki sanoo , että Fennovoima on toimittanut jo reippaasti suunnitelmia ja selostuksia.
 – Jos katsotaan raportti- tai dokumenttikohtaisesti, me olemme toimittaneet viides- tai neljäsosan papereista, Hemminki sanoo Fennovoiman pääkonttorissa Helsingissä.
 Joka tapauksessa papereita puuttuu paljon.
 Viranomaisen on saatava haltuunsa kaikki paperit ja tarkistettava ne ennen kuin hanke ottaa seuraavan ison askeleen. Säteilyturvakeskus laatii papereiden pohjalta turvallisuusarvion. Vasta sen jälkeen valtioneuvosto voi myöntää mahdollisen rakentamisluvan.
 Ennen rakentamislupaa Pyhäjoella sijaitsevaan voimalamonttuun ei nouse mitään.
 KUVA HANHIKIVENNIEMESTÄ RANNASTA JA KAIVUREISTA
 Fennovoima tilasi "avaimet käteen" -voimalan
 Viivästymiseen ei löydy yhtä syyllistä tai syytä.
 Fennovoiman pääkonttorilla Helsingin Salmisaaressa vastuu kuulostaa kuitenkin olevan hyvin pitkälle muualla. Toimitusjohtaja Toni Hemminki puhuu siitä, kuinka viranomaisten vaatimukset ovat valtavan tiukat sekä laajat, ja kuinka laitostoimittaja Rosatom ei ole pystynyt toteuttamaan vaatimusten mukaisia suunnitelmia.
 Säteilyturvakeskus valvoo suunnittelua tarkasti. Laitoksen on täytettävä suomalaiset hyvin tiukat turvallisuusvaatimukset. Hanhikivi 1:n täytyy kestää esimerkiksi matkustajalentokoneen törmäys.
 Fennovoiman toimitusjohtaja korostaa sitä, että viranomaisten vaatimat voimalaa koskevat suunnitelmat tekee nimenomaan Rosatom.
 – Toimitussopimus on avaimet käteen -sopimus, Hemminki sanoo.
 Sopimus on allekirjoitettu jo yli viisi vuotta sitten. Sen mukaan Rosatom suunnittelee ja rakennuttaa laitoksen sekä hoitaa laitoksen käyttöönoton.
 – Sen jälkeen me vastaamme laitoksen käytöstä, Hemminki jatkaa.
 Fennovoima on kuitenkin viranomaisen silmissä laitoksesta vastaava taho. Se hakee rakentamis- ja käyttölupaa ydinvoimalalle.
 Fennovoima myös toimittaa fyysisesti laitoksen suunnittelua koskevat paperit Säteilyturvakeskukselle. Sitä ennen yhtiön kuuluu tarkistaa paperit, jotta ne vastaavat suomalaisia vaatimuksia.
 "Asiantuntijoihin ei luoteta"
 Rosatomin konttorilla asiat näyttävät toisenlaisilta.
 Kivenheiton päässä Fennovoiman pääkonttorilta Rosatomin tiloissa työskentelee suomalainen ydinturvallisuuden huippuasiantuntija Jukka Laaksonen. Hän toimi aikaisemmin Säteilyturvakeskuksen pääjohtajana ja jäi eläkkeelle tuosta tehtävästä vuonna 2012.
 Nyt hän hoitaa Fennovoiman hanketta Rosatomin tytäryhtiön RAOS Projectin palkkalistoilla.
 Laaksonen on selkeästi turhautunut yhteistyöhön Fennovoiman kanssa. Hänen kokemuksensa mukaan Fennovoima ei ole pystynyt huolehtimaan suunnitelmien tarkastamisesta, niin kuin pitäisi.
 – Hehän ovat palkanneet hyvää väkeä ulkomailtakin, mutta heihin ei näköjään luoteta sillä tavalla, että heille annettaisiin vastuuta ja päätösvaltaa niin kuin pitäisi, Laaksonen moittii.
 Ydinvoimalan kohdalla Pyhäjoen Hanhikivenniemessä on vasta kaksi metriä syvä kuoppa.  Sasha Silvala / Yle
 Viisi vuotta ilman vaadittua tulosta
 Jukka Laaksonen puhuu avoimesti myös oman työnantajansa, Rosatomin, ongelmista. Voimalan suunnittelussa on ollut paljon hankaluuksia. Eteen on tullut jopa hetki, jolloin RAOS Projectin konttorissa on harkittu hanskojen lyömistä tiskiin.
 – Viime kesänä oli hetki, jolloin toimitusjohtajan kanssa mietittiin, jatketaanko vai eikö jatketa, Laaksonen sanoo.
 Laaksonen kertoo RAOS Projektin johdon tulleen siihen tulokseen, että viranomaisen vaatimat paperit eivät valmistu koskaan, jos työtä yritetään tehdä entiseen malliin.
 Aikaa oli kulunut jo viisi vuotta, mutta valmista oli tullut vähän. Viranomaisen tyhjä mappihylly kuvaa hyvin tilannetta. Venäläiset suunnittelijat eivät saaneet aikaiseksi suomalaisia vaatimuksia vastaavia suunnitelmia ainakaan ajoissa.
 Mallia 1970-luvulta?
 Rosatomin Jukka Laaksonen on odottanut, että Fennovoima olisi ottanut enemmän vastuuta suunnitelmista ja tehnyt yhteistyötä suunnitelmien muokkaamisesta Suomen pykälien mukaisiksi. Laaksonen uskoo, että Fennovoima olisi saanut viranomaisten vaatiman turvallisuusselosteen valmiiksi kivuttomammin kuin Rosatom.
 – Se olisi edellyttänyt, että Fennovoima olisi hankkinut riittävästi asiantuntijoita työhön, Laaksonen kirjoittaa sähköpostilla tapaamisen jälkeen.
 Laaksonen vetoaa siihen, että näin Suomessa on tehty ennenkin.
 – Näin toimi aikoinaan Imatran Voima Loviisassa.
 Loviisan 1970- ja -80 –luvuilla rakennetut ydinvoimalat ovat myös venäläistä alkuperää.
 Suomalaiset jatkavat venäläisten työtä
 Luovuttamisen sijaan Jukka Laaksosen työnantaja laittoi uuden vaihteen päälle.
 Laaksonen kertoo, että RAOS Project on palkannut lisää väkeä Salmisaareen.
 Hän vie toimittajan ja kuvaajan tapaamaan uusia suunnittelijoita.
 Toimistohuoneessa suomalaiset insinöörit kirjoittavat viranomaisille selostuksia siitä, kuinka voimala toimii ja kuinka turvallisuusvaatimukset täyttyvät. Työ pohjautuu venäläisen pääsuunnittelijan työhön.
 Suomalaiset suunnittelijat ovat levitelleet pöydille venäläisten tekemiä kaavioita voimalasta. Tietokoneiden ruuduilla näkyy englanninkielistä tekstiä viranomaista varten.
 Fennovoima ja Rosatom lähentymässä
 Jukka Laaksonen kertoo, että Rosatom tarvitsee vielä vuoden, ennen kuin kaikki paperit ovat valmiita. Viranomaisen “mappihylly” on luvassa täyttyä vasta sitten.
 – Seuraavaksi pallo on Fennovoimalla, Laaksonen sanoo.
 Fennovoiman on tarkastettava paperit ja toimitettava ne Säteilyturvakeskukselle.
 Kaikesta kompuroinnista huolimatta Laaksonen luottaa siihen, että yhteistyö Fennovoiman kanssa sujuu jatkossa aikaisempaa paremmin.
 – Siihen on nyt hyvä luottamus sen takia, että Fennovoimaan on saatu sellaista henkilöstöä, joka ymmärtää, miten toimitaan, Laaksonen puhuu suorasukaiseen tapaansa.
 Laaksonen moittii Fennovoimaa siitä, että yhtiö ei ole ottanut hänen mielestään tarpeeksi vastuuta laitoksen teknisestä suunnittelusta.
 Tässä asiassa Fennovoimassa on katsottu peiliin.
 – Olemme itsekin havainneet, että meidän on hyvä olla johtamassa asiantuntija- ja laitostoimittajaporukkaa pikkusen lähempänä näiden teknisten kysymysten kanssa, toimitusjohtaja Toni Hemminki sanoo Ylen haastattelussa.
 Fennovoiman uusi vauhdinantaja
 Pyhäjoen työmaakäynnin jälkeen Fennovoiman viestintäosasto kutsuu taustatapaamiseen pääkonttorille. Käynti järjestyy ennen toimitusjohtaja Toni Hemmingin haastattelupäivää, joulun alla.
 Juuri taloon palkattu ydinalan asiantuntija,  Timo Okkonen , haluaa kertoa oman näkemyksensä siitä, miksi Pyhäjoen voimalahanke takkuilee. Okkonen on tullut taloon pistämään vauhtia hankkeeseen.
 Okkosen mielestä hitaus ja vaikeudet Fennovoiman hankkeessa kertovat laajasta ilmiöstä. Hän puhuu murroksesta ydinvoima-alalla.
 – Sopimukset ovat monimutkaisia ja asioita täytyy kirjata paljon, Okkonen sanoo.
 Okkosen mukaan aikaisemmin ydinvoimaprojektin osapuolet keskittyivät tekniseen yhteistyöhön enemmän kuin menettelyiden täydellisyyteen.
 Moni jutun taustahaastateltava muistelee menneitä aikoja, jolloin ydinvoimalan saattoi hieman liioitellen sanottuna myydä kädenpuristuksella.
 Viivästymisuutiset eivät todellakaan olekaan mikään poikkeus ydinvoima-alalla. Suomen  viides ydinvoimala  Eurajoella on jo kymmenen vuotta myöhässä.
 Jyrkkää palautetta johtamisesta
 Viranomaisille ei riitä, että itse laitoksesta tulee teknisesti turvallinen.
 Myös suunnittelusta, rakentamisesta ja laitoksen pyörittämisestä vastaavien ihmisten on toimittava niin, että turvallisuusasioista ei tingitä missään vaiheessa. Siksi viranomainen vahtii tarkasti, kuinka Fennovoimalla ja Rosatomilla toimitaan.
 Viranomainen vaatii paperit esimerkiksi siitä, kuinka Fennovoima on organisoitu ja kuinka siellä hoidetaan eri tehtävät. Kuinka yhtiössä toimitaan vaikkapa silloin, kun joku huomaa pienenkin mahdollisen vaaran merkin. Ketkä istuvat missäkin kokouksessa ja kulkeeko tieto oikeille ihmisille. Onko talossa pätevyysvaatimukset täyttäviä ihmisiä tarpeeksi ja oikeissa tehtävissä.
 Näissä kaikissa asioissa Säteilyturvakeskuksella on ollut  jyrkkäsanaista huomautettavaa  useaan otteeseen.
 Säteilyturvakeskus haluaa paperit myös Rosatomin toiminnasta. Kuinka siellä johdetaan suunnittelua ja kuinka kuhunkin tekniseen ratkaisuun on päädytty. Kuinka tieto kulkee suunnittelijoilta aina työmaalla vasaraa heiluttaville työntekijöille saakka.
 Paperia siis syntyy. Tai oikeastaan pitäisi syntyä.
 Rosatomilla vaikeuksia kuvailla toimintaansa
 Etenkin Rosatomilla on ollut vaikeuksia kirjata toimintatapojaan tai perusteluja pitkän kehitystyön tuloksena syntyneille teknisille ratkaisuille.
 – On aika utopistinen ajatus, että venäläiset muuttaisivat toimintatapansa ja -kulttuurinsa sen takia, että länsimaat edellyttävät omanlaisiaan toimintajärjestelmiä, Laaksonen sanoo.
 Rosatom ja sitä edeltäneet organisaatiot ovat tehneet 50 vuoden aikana 70 ydinvoimalaitosta.
 Joka tapauksessa Säteilyturvakeskus odottaa Rosatomin kuvauksia.
 Hanhikivenniemen asuntolat ovat jo valmiita. Huoneisiin mahtuu yli tuhat ihmistä. Sasha Silvala / Yle
 Asuntola odottaa tuhatta työntekijää
 Pyhäjoen rakennustyömaa on valtava. Voimalan paikalla olevaa 12 hehtaarin kuoppaa ympäröi kaiken kaikkiaan 500 hehtaarin niemi.
 Ennen voimala-alueen porttia ja verkkoaitoja seisoo jo monta valmista rakennusta. Vielä tyhjiin asuntolarakennuksiin mahtuu yli tuhat keikkatyöntekijää.
 Voimalamontun takana, aivan meren rannassa, kuormaaja kauhoo mutaa merenpohjasta. Matalaa rantaa on ruopattava syvemmäksi tulevia jäähdytysvesiä varten.

Fennovoima ja voimalan toimittaja RAOS kertovat, miksi Pyhäjoen voimala on 10 vuotta myöhässä – “Kesällä mietittiin, jatketaanko vaiko ei”


Summary: Onnettomuus on katkaissut etelään päin menevän liikenteen Mannerheimintiellä.

Kuorma-auton nosturi pudotti noin 200 metriä raitiovaunun ajojohdinta alas Helsingin keskustassa Mannerheimintiellä Töölön kisahallin kohdalla, Helsingin pelastuslaitokselta kerrotaan. Mannerheimintie suljettiin väliltä Helsinginkatu–Nordenskiöldinkatu.
 Helsingin poliisin mukaan liikennekatko kestää useita tunteja.
 Raitiovaunuliikenne on alueella pysähdyksissä ja autoliikenne ohjataan kiertoreiteille.
 – Etelään päin johtavat ajokaistat on suljettu liikenteeltä ja liikenne pohjoiseen ohjataan Eino Leinon kadulle, palomestari  Markku Holopainen  Helsingin pelastuslaitokselta kertoo.
 HSL:n viestinnästä ei osattu vielä illalla yhdentoista aikaan kertoa, kuinka kauan tilanteen korjaamisessa kestää. Raitiovaunuista kulkee normaalisti vain linjat 6,7 ja 9.
 Mahdollisista korvaavista kulkuvälineistä ei myöskään ollut tietoa.
 – Ei ole tällä aikataululla vielä korvaavia linjoja ja tuskin tuleekaan, HSL:n viestinnän asiantuntija  Tapio Tolmunen  kertoo Yle uutisille. Yhdentoista aikaan illalla raitiovaunupysäkeillä ei ollut vielä tiedotusta liikennekatkoksesta, mutta Tolmusen mukaan tiedotus pysäkeille oli työn alla parhaillaan.
 Palomestari Markku Holopainen kertoo, että pudonneissa ajojohtimissa ei ole enää jännitettä, mutta ne löivät kipinää, kun pelastuslaitos ja HSL:n raivausryhmä pääsivät paikalle.
 Onnettomuus ei aiheuttanut henkilövahinkoja.
 .Keskustelu on päättynyt, koska osa keskustelijoista ei noudattanut Ylen kommentointiohjetta.

Raitiovaunujen ajojohtimet putosivat alas Mannerheimintiellä – liikenne poikki Helsingin keskustassa


Summary: Kultainen Venla -gaalassa palkitaan viime vuoden parhaat tv-ohjelmat ja niiden tekijät.

Yle seuraa etkoja ja gaalaa tässä jutussa hetki hetkeltä. Seuraa gaalan etkoja tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla ja  Areenassa  alkaen kello 18.50. Seuraa gaalaa tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla, TV2:lla ja  Areenassa  kello 20–21.30.

Suora lähetys: bongaa parhaat TV:n tekijät Venla-gaalan etkoilta – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Sipilä muistuttaa, että vakavat rikokset vaikuttavat kielteisesti pysyvän oleskeluluvan saamiseen.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on paheksunut kovin sanoin Oulussa tänään perjantaina paljastuneita uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä.
 – Saimme tänään tiedon, että Oulun poliisilaitos on käynnistänyt esitutkinnan neljästä uudesta seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin. Rikoksiin epäiltyjen on kerrottu olevan ulkomaalaistaustaisia nuoria miehiä, Sipilä toteaa lausunnossaan..
 – Jo aiemmat teot alaikäisten seksuaalisesta hyväksikäytöstä herättivät minussa syvän inhon tunteen. Ymmärrän täysin kansalaisten keskuudessa esiintyvän huolen ja järkytyksen, Sipilä toteaa.
 Sipilä jatkaa, että "Jokaisen tänne tulevan on noudatettava Suomen lakeja ja kunnioitettava jokaisen ihmisen koskemattomuutta. Tästä emme tingi tippaakaan. Rikoksiin syyllistyneet saatetaan vastuuseen teoistaan oikeusvaltion periaatteiden mukaan. Vakavat rikokset vaikuttavat lisäksi kielteisesti pysyvän oleskeluluvan saamiseen."
 – Turvapaikkajärjestelmän tehtävä on auttaa hädässä olevia, mutta rikollisia se ei voi suojella. Hallitus on muuttanut vuoden alusta lakia niin, että törkeisiin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten karkottaminen on helpompaa.
 Sipilä muistuttaa, että "Poliisi tutkii tapauksen ja riippumaton oikeuslaitos tuomitsee. Näiden tapausten tutkinnasta ja tiedottamisesta vastaa poliisi. Olen keskustellut asiasta myös sisäministeri  Kai Mykkäsen  kanssa."
 – Ajatuksemme ovat kaikkien näiden alaikäisten nuorten ja heidän perheidensä tukena näissä täysin epäinhimillisissä ja tuomittavissa teoissa. Tämänkaltaista väkivaltaisuutta ja piittaamattomuutta en voi ymmärtää, Sipilä päättää lausuntonsa.
 Lue lisää
 Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – kolme ulkomaalaistaustaista kiinniotettuina

Pääministeri Juha Sipilä Oulun uusista seksuaalirikosepäilyistä: Tämänkaltaista ei voi ymmärtää


Summary: Testaa neljällä kysymyksellä, kannattaisiko sinun harkita pankkien tarjoamaa korkosuojaa vai onko se sinulle turha.

Korkojen nousu näyttää siirtyvän entistä kauemmaksi tulevaisuuteen. Asuntovelalliselle se voi olla hyvä uutinen, sillä korkojen nousu kasvattaa asuntolainan kuluja.
 Vielä muutama kuukausi sitten arvioitiin, että pitkään ennätysmatalalla olleet euribor-korot olisivat tänä vuonna  kivunneet miinuslukemista nollan yläpuolelle .
 Talousnäkymät ovat kuitenkin muuttuneet synkemmiksi ja inflaatio eli yleinen kuluttajahintojen nousu on pysynyt hyvin maltillisena.
 Hypo-pankin mukaan  nousukausi on nyt nähty . Euroopan keskuspankin koronnostot siirtyvät 2020-luvulle, uskoo Hypon pääekonomisti  Juhana Brotherus .
 Samaa mieltä on Handelsbankenin pääekonomisti  Tiina Helenius .
 – Korot eivät nouse merkittävästi seuraavien reilun kahdentoista kuukauden aikana, hän sanoo.
 Asuntovelallisen ei siis juuri nyt tarvitse menettää yöuniaan korkojen takia. Pitkällä aikavälillä asiaa on kuitenkin hyvä miettiä.
 Ylen laskurilla voit vertailla, miten oman lainan kuukausikulut nousevat, kun korot alkavat kivuta ylöspäin.
 Finanssivalvonta suosittelee, että asuntolainaa ottaessa pankissa tehtäisiin niin sanottu kuuden prosentin stressitesti. Siinä katsotaan, miten paljon lainanhoito maksaa, jos korko on kuusi prosenttia.
 Vaikka korot ovat epätavallisen alhaalla, pankit tarjoavat asuntovelallisille erilaisia keinoja koronnousulta suojautumiseen.
 Lainakorkoa voi suitsia esimerkiksi korkokaton tai korkoputken avulla tai sitomalla joko koko lainan tai osan siitä kiinteään korkoon.
 Korkosuoja on kuin vakuutus. Se voi antaa mielenrauhaa, mutta ei välttämättä säästä rahaa.
 On mahdollista, että suojasta maksettava hinta on suurempi kuin lainan kustannukset olisivat ilman korkosuojaa.
 Yle listasi kysymykset, joita kannattaa miettiä korkosuojaa harkitessa.
 1. Kuinka suuri laina on ja miten pitkään sitä maksetaan?
 Jos lainaa on vain vähän jäljellä tai lainaa maksetaan enää korkeintaan muutaman vuoden ajan, korkosuoja ei välttämättä ole tarpeen.
 Jos taas laina on suuri ja maksueriä riittää parinkymmenen vuoden päähän, korkojen nousu ehtii näkyä lainan kuluissa.
 Pitkällä aikavälillä korot nousevat, sillä maailman väestö vanhenee ja säästämisaste laskee, sanoo Handelsbankenin Tiina Helenius.
 2. Riittävätkö tulot jos korko nousee?
 Onko taloutesi viritetty kovin tiukalle? Pystyisitkö hoitamaan lainaa, vaikka sen korko olisi huomattavasti nykyistä korkeampi? Tätä voi tarkastella yllä olevan laskurin avulla.
 Jos kuudenkaan prosentin koronnousu ei nosta kuukausittaisia lainanhoitokulujasi liian korkeiksi, korkosuojaa ei välttämättä kannata ottaa.
 Asumiskuluja ja tuloja vertailtaessa pankit pitävät suuntaa-antavana rajana 40 prosenttia. Tämä tarkoittaa sitä, että käytettävissä olevista tuloista korkeintaan 40 prosenttia saisi mennä asumiseen eli vuokraan tai vastikkeeseen ja asuntolainaan.
 S-Pankin lainoista vastaavan kehityspäällikön  Päivi Huttusen  mielestä prosenttirajaa tärkeämpää on kuitenkin pohtia sitä, millainen asunto ja asuntolaina on kullekin sopiva.
 Lainaa ei hänen mielestään välttämättä kannata ottaa niin paljon kuin pankki voisi sitä myöntää.
 – Kenenkään elämän tarkoitus tuskin on lainan lyhentäminen. Rahaa pitää kuukaudessa jäädä muuhunkin: säästämiseen, elämiseen, unelmamatkan toteuttamiseen, Huttunen sanoo.
 3. Entä jos jäät työttömäksi tai tulee ero?
 Työttömyys, sairastuminen, kuolema ja ero. Nämä muuttavat paitsi elämän, myös käytettävissä olevien tulojen määrän.
 Mitä tapahtuisi, jos jäisit työttömäksi tai sairastuisit niin, että joutuisit pidemmälle sairauslomalle? Entä jos sinä tai puolisosi kuolisitte tai eroaisitte?
 Selviäisitkö lainasta yksin, vai täytyisikö asunto myydä ja muuttaa siitä pois? Näitä kannattaa Päivi Huttusen mukaan pohtia jo hyvissä ajoin, muutenkin kuin korkojen nousua ajatellen.
 4. Nukutko hyvin vai haluatko maksaa mielenrauhasta?
 Murehditko ja menetätkö yöunesi, jos et tiedä, kuinka paljon rahaa lainanhoitoon tulevaisuudessa menee?
 Jos otat korkosuojan, saat varmuuden siitä, miten suureksi maksuerät enimmillään voivat nousta. On myös mahdollista, että korkosuojan kanssa laina on kalliimpi kuin ilman sitä, jos korot eivät lopulta nousekaan lainan maksuaikana kovin paljon.
 Jos taas kestät epävarmuutta etkä halua maksaa pankille yhtään ylimääräistä, korkosuoja ei välttämättä ole tarpeen.
 Oletko harkinnut korkosuojaa tai onko sinulle tarjottu sellaista? Miten korkosuojan tarpeellisuutta on sinulle perusteltu? Kirjoita asiasta meille tammikuun loppuun mennessä osoitteeseen heidi.sullstrom (at)yle.fi. Teemme aiheesta jutun.
 Lue lisää:
 Näin korkojen nousu vaikuttaa sinun talouteesi – 7 vinkkiä, miten voit varautua kasvaviin lainanhoitomenoihin
 Maksukyky, ammatti, luottotiedot, vakuudet – Katso, mitkä asiat vaikuttavat, saatko pankista asuntolainaa ja millä hinnalla

Helpottavia uutisia asuntovelallisille: korkojen arvioidaan nousevan vasta ensi vuonna – katso Ylen laskurilla, miten koronnousu vaikuttaisi


Oulun poliisilaitos on käynnistänyt esitutkinnan neljästä uudesta seksuaalirikosepäilystä, jotka ovat kohdistuneet alle 15-vuotiaisiin tyttöihin.
 Poliisin mukaan epäiltyjen rikosten nimikkeet ovat tällä hetkellä raiskaus, törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö ja lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö.
 Teot ovat tapahtuneet kesän 2018 aikana. Poliisi on ottanut kiinni kolme ulkomaalaistaustaista miestä todennäköisin syin epäiltyinä tekoihin.
 Epäillyistä kaksi henkilöä on noin 20-vuotiaita ja kaksi henkilöä alle 18-vuotiaita. Julkisuudessa ja sosiaalisessa mediassa on käyty viime aikoina runsasta keskustelua seksuaalirikosten uhreihin liittyen.
 Tähän liittyen poliisi vahvistaa yhden uhrin menehtyneen viime syksyn aikana. Hänen kuolemaansa ei epäillä liittyvän rikosta. Poliisi ei kerrro asiasta enempää, koska kyse on kuolemansyyn selvittämisestä.
 Oulun poliisi jatkaa näiden uusien seksuaalirikosepäilyjen sekä aiemmin uutisoitujen viiden seksuaalirikoskokonaisuuden osalta esitutkintaa.
 Lisää aiheesta
 Oulussa jälleen tutkinnassa seksuaalirikosepäily – Poliisi: Ei liity aikaisempiin tapauksiin
 Sisäministeri Mykkänen olisi valmis viemään kansalaisuuden törkeään seksuaalirikokseen syyllistyneeltä – myös Maahanmuuttovirastossa uskotaan, että kovemmat rangaistukset voisivat auttaa
 Yle selvitti: Tällaisia ovat Oulun seksuaalirikoksista epäillyt
 Tämän tiedämme Oulun seksuaalirikosepäilyistä nyt: Kymmenen epäiltyä, joista yksi tavoittamatta, useita kansallisuuksia, kaikki uhrit alle 15

Oulussa on ilmennyt uusia alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikosepäilyjä – kolme ulkomaalaistaustaista kiinniotettuina


Summary: Lehden mukaan Vallilan konepajan uusi omistaja Bruce Oreck aikoo remontoida tilat ja rakennus pitää tyhjentää pian.

Helsinkiläisen tapahtumapaikan ja kirpputorin, Konepajan Brunon taloustilanne on heikko, kirjoittaa  Talouselämä .
 Konepajan Bruno Oy:lle on tullut lehden mukaan viime kuukausien aikana neljä velkomustuomiota, joissa muun muassa pienpanimoalan yhtiöt hakevat 10 000 euron saatavia. Lisäksi Brunolla on aiempia maksamattomia velkoja.
 Lehden mukaan myös tuoreimmassa tilinpäätöksessä yhtiön tila on hyvin vakava: sen liikevaihto oli reilut 330 000 euroa ja se teki tappiota reilut 17 000. Yrityksen oma pääoma oli mennyt lähes 70 000 euroa miinukselle.
 Konepajan Brunon hallituksen jäsen  Jakke Nikkarinen  selittää talousongelmien johtuvan muun muassa edellisestä vuokranantajasta VR:stä.
 – Ne antoivat meille alkoholiluvan vain kolmeksi kuukaudeksi kerrallaan. Jouduimme ne joka kerta uusimaan. Meillä oli tietoa tulevaisuudesta vain kolmen kuukauden päähän, Nikkarinen kertoo  Talouselämälle .
 VR Group aikoi myydä omistamansa rakennukset Vallilan konepaja-alueella vuonna 2016 Bauhaus-rautakauppaketjulle, jolloin Konepajan Bruno olisi saanut häädön.
 Kiinteistöt osti lopulta Yhdysvaltain entisen Suomen-suurlähettilään  Bruce Oreckin  yhtiö.
 Konepajan Bruno ja Oreck tukkanuottasilla vuokrasta
 Nikkarinen kertoo, että rakennus, jossa Konepajan Bruno sijaitsee, menee remonttiin puolen vuoden päästä.
 Nikkarisen mukaan Oreck lupasi aiemmin yhtiölle, että se saa käyttää tiloja vuoteen 2022 asti, mutta heti kauppojen jälkeen hän oli ilmoittanut vuokran kolminkertaistuvan.
 Bruce Oreck syyttää  Talouselämä -lehdessä Konepajan Brunoa maksamattomista vuokrista ja vuokravakuuksista.
 Oreckin mukaan vuokra nousee, koska rakennus on 1900-luvun alun rakennus ja vaatii ison remontin ja "rakennusta ei voi korjata, jos siellä on ihmisiä".
 Jakke Nikkarisen mukaan Oreck on luvannut Konepajan Brunolle toisen tilan, mutta yhtiö pitää epävarmana, voiko se jatkaa toimintaansa muualla.
 Lue myös:
 Bruce Oreck haluaa Vallilan konepaja-alueesta Helsingin Camdenin: "Täällä ei ole tilaa Starbucksille"  (23.5.2018)
 VR myy Bruce Oreckille osan konepaja-alueesta Vallilassa  (23.5.2018)
 Konepajaliike kerää tukea Bruce Oreckille – Adressi on vetänyt netissä jo yli 2000 allekirjoitusta: "VR:n noudatettava oikeudenmukaisuuden periaatteita"  (18.4.2018)
 Yhdysvaltojen ex-suurlähettiläs Bruce Oreck: "Vallilan Konepajan ostaminen on tapani kiittää suomalaisia"  (16.11.2017)

Talouselämä: Konepajan Brunon tulevaisuus vaakalaudalla – talousvaikeuksista kärsivä kulttuuritehdas joutuu lähtemään?


Summary: Poliittisten nuorisojärjestöjen hallitusneuvottelut loppuivat perjantaina eduskunnan Pikkuparlamentissa.

Poliittiset nuorisojärjestöt ovat saaneet varjohallitusneuvottelut valmiiksi. Lopulta hallituksen muodostivat demarit, kokoomus ja RKP.
 Oppositiovoimat kaatoivat hallituksen saman tien järjestöjen tiedotustilaisuudessa, sillä ne eivät olleet tyytyväisiä hallitusohjelmaan.
 – Hallituksen ohjelma ei ollut tarpeeksi monipuolinen ja kunnianhimoinen, sanoi keskustanuorten puheenjohtaja  Suvi Mäkeläinen .
 Erityisesti keskustan puheenjohtajaa harmitti nuorten hallituksen leikkaukset kuntien valtionosuuksiin ja sinipunahallituksen uusi sote-malli, joka rakentui kuntien varaan.
 Keskustan epäluottamuslauseeseen yhtyivät siniset, vihreät, kristilliset, vasemmistoliitto ja perussuomalaiset nuoret. Varjohallitusneuvotteluita vetänyttä demarinuorten puheenjohtajaa  Mikkel Näkkäläjärveä  harmitti vähemmistöhallituksen kaatuminen.
 – Kun politiikkaa tehdään, niin aina pitää tehdä kompromissejä. Jos kompromissikykyä ei ole riittävästi, niin sitten voi käydä tälläkin tavalla, Näkkäläjärvi sanoi.
 Näkkäläjärvi viittasi siihen, että vihreät nuoret irtaantuivat neuvotteluista tänään aamupäivästä. Vihreiden mukaan järjestöt eivät päässeet yksimielisyyteen hallitusohjelmasta.
 – Emme ole tyytyväisiä, kuinka paljon hallitus oli valmis karsimaan ympäristölle ja ilmastolle haitallisista tuista, vihreiden puheenjohtaja  Amanda Pasanen  sanoi.
 Tämän lisäksi vihreitä jäi hiertämään nuorten hallituksen linjaukset koulutusleikkauksien paikkauksista ja eläintuotannon tuista. Hallituslähteistä vihreitä arvosteltiin iltalypsystä.
  Nuorten hallitus painotti ilmastonmuutosta
 Vaikka nuorten hallitus jäi lyhytikäiseksi, se ehti saamaan hallitusohjelman aikaiseksi.
 Demarinuorten, kokoomusnuorten ja RKP:n nuorten painopisteet hallitusohjelmassa olivat ilmastonmuutos, hyvinvointiyhteiskunnan säilyttäminen ja kansainvälinen toiminta.
 Nuorten hallitus pyrki hyvinvointiyhteiskunnan säilyttämiseen muun muassa yhtenäistämällä arvonlisäverokantoja 22 prosenttiin. Järjestöjen laskelmien mukaan tämä toisi valtiolle verotuloina 3,2 miljardia euroa.
 Tämän rahan nuorten hallitus käyttäisi muun muassa sosiaaliturvauudistukseen, lääkekorvauksiin ja ansitotuloveron keventämiseen kaikissa tuloluokissa.
 – Jotta sosiaaliturvauudistus voi onnistua, se tarvitsee uskottavan rahoituspohjan, kokoomusnuorten puheenjohtaja  Henrik Vuornos  sanoi.
 Nuorten hallitus purkaisi kestävyysvajetta sekä leikkauksilla että veronkorotuksilla.
  Varjoneuvottelut käynnistyivät tiistaina
 Poliittiset nuorisojärjestöt käynnistivät varjohallitusneuvottelut tiistaina, jotta ne saisivat julkisuutta eduskuntavaaliteemoilleen ja -tavoitteilleen.
 Samalla neuvotteluiden oli tarkoitus antaa puolueiden lupauksille harjoitusta tulevaisuutta varten. Tiistaina järjestöt ottivat yhteen vaaliväittelyssä, jonka jälkeen ne alkoivat muodostaa hallitusta.
 Hallitukseen valikoituivat demarinuoret, kokoomus, vihreät ja RKP ja ne alkoivat neuvotella ohjelmasta torstaina. Sittemmin vihreät irtaantuivat hallitusrintamasta.
 Nuorisojärjestöt ottivat lähtökohdaksi Helsingin Sanomien ja Ylen puoluekannatusmittaukset, joiden myötä demarinuoret alkoivat vetää hallitusneuvotteluita.

Poliittiset nuorisojärjestöt muodostivat varjoneuvotteluissa vähemmistöhallituksen, joka kaatui saman tien


Summary: Kuumönkijä on nyt valmis tieteellisiin tutkimuksiin.

Kiina julkaisi perjantaina kuumönkijänsä ottamia kuvia Kuun kääntöpuolelta.
 Kiinan valtion television välittämissä kuvissa näkyy Jade Rabbit 2 -mönkijä ja Chang'e 4 -avaruusalus, joka kuljetti mönkijän Kuun kaukaisemmalle puolelle. Lisäksi kuvissa näkyy kivistä kuuperää sekä kraattereita.
 Kuvat Kuusta saapuivat Pekingiin satelliitin välityksellä. Kiina ei ole kertonut julkisuuteen, milloin kuvat on tarkalleen ottaen otettu. Kuvien joukossa on 80 eri valokuvasta koottu panoramakuva.
 – Panoramasta näemme, että monet pienet kraatterit ympäröivät luotainta, mikä on erittäin jännittävää, sanoi Kiinan Kansallisten tähtitieteellisten observatorioiden varajohtaja  Li Chunlai .
 Lin mukaan kraatterit ovat suuri haaste mönkijän reittiä suunnitteleville tutkijoille.
 Kiinan kansallisen avaruushallinnon johtaja  Zhang Kejian  kertoi Pekingissä avaruusinsinööreille, että laskeutuja, mönkijä ja satelliitti ovat vakaassa tilassa ja valmiita tieteellisiin tutkimuksiin. Samalla Zhang julisti Chang'e 4 -lennon onnistuneeksi.
 Tutkijat toivovat, että Kuun kääntöpuolelta tehdyt havainnot auttavat heitä saamaan lisää tietoa Kuun rakenteesta, aurinkokunnan alkuvaiheesta ja ensimmäisten tähtien synnystä.
 Kiinan Chang'e 4-luotain teki maailman ensimmäisen laskeutumisen Kuun niin sanotulle pimeälle puolelle 3. tammikuuta. Kyseessä oli merkittävä askel Kiinan avaruusohjelmalle.

Kiina julkaisi kuvia Kuun kääntöpuolelta: Kraatterit haasteena mönkijälle


Summary: Sisäministerin mukaan "vaikeimmat poliisilaitokset" saavat pian lisää resursseja niin sanottujen massarikosten tutkintaan.

Sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) on käynyt juuri Poliisihallituksen kanssa läpi rikostilastoja.
 Tarkastelun alla on ollut erityisesti se, miten tehokkaasti poliisi selvittää omaisuusrikoksia. Siinä on hyvin suuria eroja eri puolilla Suomea.
 – Tässä on kieltämättä yllättävän isoja laitoskohtaisia eroja. On poliisilaitoksia, joissa on useita kymmeniä prosenttiyksiköitä suurempi selvittämisaste rikoksissa kuin toisissa laitoksissa, sanoo sisäministeri Kai Mykkänen.
 Poliisin toiminnasta vastaava sisäministeri Mykkänen ei halua paljastaa, missä poliisilaitoksissa saadaan parhaiten ja missä huonoiten selvitettyä omaisuusrikoksia.
 Yhden poliisilaitoksen ministeri kuitenkin mainitsee.
 – Jos puhtaasti tilastoja katsoo, niin kyllä Itä-Uusimaa on yksi haastava alue, jossa kyse ei ole missään nimessä johtamisasiasta, vaan myös siitä, että alueella on paljon pieniä omaisuusrikoksia, joita on vaikea selvittää, Mykkänen toteaa.
 Sisäministeri ja Poliisihallitus ovat sopineet, että "vaikeimpiin" poliisilaitoksiin annetaan nyt tukea rikosten selvittämiseen.
 – Pikapanostuksena olemme Poliisihallituksen kanssa sopineet, että näissä vaikeimmissa laitoksissa tehdään rahallisia lisäpanostuksia, että voidaan parantaa tilannetta. Mutta lisäksi tarvitaan myös useamman vuoden ohjelma, jolla voidaan turvata riittävä määrä resursseja.
 Eläkkeelle jääviä voidaan houkutella jäämään töihin
 Ministeri Mykkänen sanoo, että yksi keino saada lisää resursseja omaisuusrikosten tutkintaan voisi olla, että eläkkeelle lähteviä houkuteltaisiin jäämään muutamaksi vuodeksi töihin.
 – Meillä on edelleen vanhan järjestelmän aikana tulleita poliisihenkilöitä, joilla on 58 vuoden eläköitymisikä. Yksi mahdollisuus on tehdä heille tarjous, jos he voisivat jatkaa muutaman vuoden, Mykkänen sanoo.
 Toinen mahdollisuus olisi palkata pikaisesti tutkintasihteereitä. Eniten työvoimaa tarvitaan ministerin mukaan nyt Itä-Uudenmaan ja Helsingin poliisilaitoksilla.
 Poliisihallitus tekee talven aikana ratkaisun, miten resusseja hankitaan lisää.
 "Selvittämisaste pitää pystyä kääntämään nousuun"
 Keskustelu massarikosten tutkinnasta käynnistyi, kun Helsingin Sanomat uutisoi, että  Itä-Uudenmaan  ja  Helsingin poliisilaitokset  ovat jättäneet tiettyjä rikoksia tutkimatta.
 Sisäministeri ymmärtää tutkinnan rajaukset, mutta samalla hän katsoo, että omaisuusrikosten selvittämistä on pystyttävä tehostamaan nykyisestä.
 – Meillä on pitkään kaikissa poliisilaitoksissa aivan oikein priorisoitu henkeen ja terveyteen käyvät rikokset. Jos niitä ei nostettaisi pinon päällimmäiseksi, niin meille itse asiassa tulisi ruumiita, koska tämän tyyppiset rikoskierteet jatkuisivat pidempään kuin nyt. Tästä huolimatta meidän pitää pystyä kääntämään myös omaisuusrikosten selvittämisaste nousuun, Mykkänen sanoo.
 Lue myös:
 Poliisin tehtävänä ottaa rosvot kiinni – mökkimurto tai polkupyörävarkaus voi jäädä tutkimatta

Sisäministeri Mykkänen omaisuusrikosten tutkinnasta: "Yllättävän isot erot poliisilaitosten välillä"


Summary: Puolueiden nuorisojärjestöt lausuvat jyrkän ein Jäämeren radalle perjantaina julkaistussa hallitusohjelmassaan.

Puolueiden nuorisojärjestöjen mielipiteet Jäämeren ratahankkeesta poikkeavat selvästi heidän  kotipuolueidensa mielipiteistä .
 Puolueiden nuorisojärjestöt eivät ole valmiita edistämään Jäämeren ratahanketta seuraavalle hallituskaudelle. Asia tuli esille sekä  nuorisojärjestöjen vaalipaneelissa tiistaina  että järjestöjen perjantaina julkaistussa  hallitusohjelmassa , jonka hallituspohjana olivat SDP, RKP ja Kokoomus.
 SDP:n nuorisojärjestön puheenjohtajan  Mikkel Näkkäläjärven  mukaan ratahanke pitäisi pysäyttää heti.
 – Ei ole ollenkaan järkevää lähteä suunnittelemaan sitä. Se ei ole ilmastonmuutoksen torjumisen kannalta kestävä ratkaisu, ja se haittaa saamelaisten oikeuksia heikentämällä saamelaisten perinteisiä elinkeinoja merkittävästi. Hyödyt ovat vähäisiä verrattuna haittoihin.
 Demarinuorten Mikkel Näkkäläjärvi kertoo näkemyksiään vaaliväittelyssä. RKP-nuorten Christoffer Ingo haluaa puheenvuoron. Keskellä Vihreiden nuorten Sameli Sivonen ja KD Nuorten Aleksi Sarasmaa. Jouni Immonen / Yle
 Kokoomus on tuonut esille, että Jäämeren rata toisi lisää työpaikkoja. Kokoomusnuorten puheenjohtajan  Henrik Vuornoksen  mielestä olisi kuitenkin paljon tärkeämpiäkin hankkeita, joihin laittaa rahaa.
 – Lähtökohtaisesti meillä ei ole tiukkaa kantaa asiaan, mutta jos ajatellaan, että se rakennettaisiin julkisilla varoilla, niin ei se todellakaan ole prioriteettien kärkipäässä.
 – Tärkeämpää olisi esimerkiksi Helsinki-Rovaniemi radan kehittäminen, mikä vaikuttaa puoleen Suomeen. Jos tätä lähdetään edistämään, niin näen erittäin tärkeänä ottaa huomioon luontokysymykset ja alkuperäiskansojen oikeudet, sanoo Vuornos.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Anne Berner  (kesk.) ja Keskusta pitää Jäämeren ratahanketta erittäin tärkeänä. Keskustanuorten puheenjohtaja  Suvi Mäkeläinen  ei kuitenkaan näe asiaa yhtä yksinkertaisena.
 – Näyttää siltä, että ei se hirveän järkevää olisi. Rata vietäisiin poronhoitoalueen läpi ja se olisi myös turvallisuuspoliittisesti hankala asia Suomelle. Se herättää paljon kysymysmerkkejä.
 Puheenvuoro on Keskustanuorten puheenjohtajalla Suvi Mäkeläisellä. Kokoomusnuorten Henrik Vuornos ja Vasemmistonuorten Tuomas Suihkonen odottavat vuoroaan. Jouni Immonen / Yle
 Sekä Vihreät että myöskin Vihreät nuoret vastustavat Jäämeren rataa.
 – Me olemme ehdottamasti ratahanketta vastaan. Se tuhoaa saamelaisten alueita ja on taloudellistesti kannattamaton. Se on Lapin herkälle luonnolle vaarallinen, sanovat Vihreiden nuorten puheenjohtajat  Amanda Pasanen  ja  Sameli Sivonen.
 Vasemmistonuorten edustaja  Tuomas Suihkonen  on samaa mieltä Vihreiden kanssa.
 – Ehdottomasti vastustamme sitä, kyse on ilmastonmuutoksesta ja sen edistämisestä. Siinä kosketaan myös sekä alkuperäiskansojen maihin että poronhoitoalueisiin.
 Vasemmistonuorten Tuomas Suihkonen vastustaa Jäämeren rataa. Vesa Toppari // Yle
 Perussuomalaiset nuoret näkevät Venäjän rajaa lähelle suunnittelun radan uhkana turvallisuudelle. Sillä ei voida hädän hetkellä varmistaa tavarankuljetusta Suomeen, sanoo Perussuomalaisten nuorten puheenjohtaja  Asseri Kinnunen.
 – Rata pitäisi vetää Ruotsin rajaa pitkin Norjaan. Suunniteltu ratalinjaus menee Venäjän rajaa pitkin ja se on turvallisuuskysymys. Rata olisi kranaatinheittimen päässä Venäjästä ja kriisin aikana se voitaisiin tuhota.
 Suomen ruotsalainen kansallispuolue on kertonut suhtautuvansa rataan kriittisesti. RKP-nuorten puheenjohtaja  Christoffer Ingo  näkee kuitenkin radan tärkeänä.
 – Se on tärkeä Suomen infrastruktuurin kannalta, näemme että rata pitäisi rakentaa. Ongelma on kuitenkin se, kun asiasta ei ole keskusteltu paikallisten kanssa.
 RKP-nuorten Christoffer Ingo näkee Jäämeren radan tärkeänä hankkeena. Vesa Toppari / Yle
 Kristillisdemokraattien nuoret eivät ole vielä muodostaneet tarkkaa kantaansa asiasta.
 – Me emme lähtökohtaisesti vastusta ratahanketta. Pitää kuitenkin ottaa huomioon turvallisuus, alkuperäiskansojen oikeudet ja ympäristönäkökulmat, sanoo Kristillisdemokraattisten Nuorten puheenjohtaja  Aleksi Sarasmaa .
 Nuorten järjestöt pystyvät vaikuttamaan emopuolueisiinsa
 Puolueet tekevät yhteistyötä nuorisojärjestöidensä kanssa, ja esimerkiksi SDP kysyy nuorten mielipidettä usein, kertoo demokraattinuorten puheenjohtaja Mikkel Näkkäläjärvi.
 – Demarinuoret on viime vuosina ollut vaikuttamassa SDP:n linjauksiin esimerkiksi sosiaaliturva- ja verotuskysymyksissä, nyt ponnistellaan kovasti ilmasto- ja ympäristökysymysten parissa.
 Myös Keskustanuoret tekevät tiiviisti yhteistyötä Keskustan kanssa.
 – Kyllä me pystymme aika paljon vaikuttamaan. Vaikka nyt emme olekaan keskustelleet Jäämeren radasta, uskoisin, että myös tulevaisuudessa pystymme vaikuttamaan asioihin, sanoo Keskustanuorten puheenjohtaja Suvi Mäkeläinen.
 Yle Uutisgrafiikka
 Liikenneviraston esiselvityksen  mukaan Jäämeren rata parantaisi Suomen logistista asemaa ja saavutettavuutta sekä koko Euroopan yhteyksiä. Rata toisi vaihtoehtoisen kuljetusreitin Suomen vienti- ja tuontikuljetuksille. Jäämeren ympäri vuoden jäättömien syväsatamien kautta avautuisi uusi yhteys myös Atlantille ja Koillisväylälle.
 Jäämeren radan kuljetukset koostuisivat selvityksen arvioiden mukaan pääasiassa mineraaleista, kalatuotteista, raakapuusta ja metsäteollisuuden jalostustuotteista. Potentiaalisia kuljetuksia ovat myös Barentsin alueen luonnonvarat sekä tulevaisuudessa muut Kollisväylän kautta kulkevat tuotteet.
 Ehdotettavan Kirkkoniemi-linjauksen kokonaiskustannukseksi on arvioitu noin 2,9 miljardia euroa, mikäli linjaus kulkee Rovaniemeltä Sodankylän kautta Kirkkoniemelle. Kirkkoniemen linjauksen investointikustannukset Suomen puolella ovat noin 2 miljardia euroa ja Norjan puolella noin 0,9 miljardia euroa

Nuoret poliitikot vastustavat Jäämeren rataa emopuolueitansa jyrkemmin– "Rataa ei toteuta seuraavalla hallituskaudella"


Summary: Puolustusvoimat ei kerro hankinnan arvoa eikä laajuutta.

Suomen maavoimat tilaa tykistölle uudenlaisia tykkitutkia Israelista.
 Vastustajan tykkien paikantamiseen rakennetut tutkat ovat osa maavoimien tykistön uudistumista liikkuvampaan sodankäyntiin.
 Puolustusvoimat ei kerro tilauksen arvoa eikä hankittavien tutkien määrää. Tavallisesti hankintahinnat kerrotaan myös julkisuuteen, mutta tässä tapauksessa hankintaa pidetään puolustusvoimien suorituskyvyn kannalta liian oleellisena tietona kerrottavaksi.
 Tutkat tilataan kansainvälisen hankintakilpailun voittaneelta israelilaiselta ELTA Systems -yhtiöltä. Ensimmäiset tutkat toimitetaan suunnitelman mukaan vuonna 2021. Tilaukseen sisältyy myöhemmin myös uusien tutkien osto-optio sovituilla ehdoilla.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.) mukaan uudenlaisille tutkille on tarve, jonka Ukrainan ja Syyrian sodat ovat tuoneet esille. Tutkia voidaan käyttää myös tulenjohtoon ja ilmavalvontaan.
 – Tykistön pitää olla liikuteltavaa, ja jos vastatykistötutkia ei ole nykyaikaisessa sodankäynnissä, tykistöllä ei ole virkaa
 Puolustusvoimat sai voimakasta arvostelua edellisen asehankinnan yhteydessä Israelista. Vasemmistoliiton nykyinen ja edellinen puheenjohtaja  Li Andersson  ja  Paavo Arhinmäki  moittivat satojen miljoonien ohjushankintoja moraalittomiksia Israelin länsirannikon ja Gazan alueen sotatoimien takia.
 Puolustusministeri Niinistön mukaan hankinnoille Israelista ei ole mitään estettä.
 – Teemme hankintoja suorituskyky edellä. Ostamme niitä sieltä, mistä niitä on saatavissa eikä ole haitaksi, että niitä on kokeiltu käytännössä ja ne kestävät myös Suomen kaltaisia pakkastalvia.
 Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus päätti  jäädyttää  aseviennin loppuvuodesta Saudi-Arabiaan ja Arabiemiraatteihin Jemenin sisällissodan takia.
 Lue myös:
 Taas ennätys: Lähi-idästä tuli Suomen aseviennin ykköskohde

Suomi tilaa maavoimille tykkitutkia – edellinen hankinta Israelista herätti vastustusta


Summary: Huumeita myytiin poliisin mukaan  myös Pirkanmaan ulkopuolelle.

Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut tuomiot niin sanotussa kokaiiniliigan jutussa. Epäiltyjä oli yhteensä 17, ja kaikki heistä saivat jonkin tuomion. Poliisi tutki liigan toimintaa viime keväästä.
 Neljä tuomittiin törkeästä huumausainerikoksesta vankeuteen. Pisin vankeusrangaistus oli neljä vuotta vankeutta.
 11 henkilöä tuomittiin huumausainerikoksista sakkoihin tai ehdolliseen vankeuteen. Lisäksi yksi tuomittiin huumausaineen käyttörikoksesta ja toinen muun muassa ampuma-aserikoksesta.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan päätekijä levitti suuren määrän erittäin vaarallista huumausainetta. Lisäksi hän hankki ja levitti pienempiä määriä muita huumausaineita.
 Poliisin mukaan huumeita myytin myös Pirkanmaan ulkopuolelle.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia, eli niistä voi valittaa hovioikeuteen.
 Kaksi eri vyyhtiä
 Päätekijän syytettiin siitä, että hän hankki laittomasti ainakin 467 grammaa kokaiinia ja myi valtaosan tästä. Syytetty myönsi, että hänen hallustaan löytyi 8 grammaa, mutta hän kiisti muuten pääosan syytteestä.
 Kokaiinin käyttöannos on keskimäärin 0,1 grammaa, joten käyttöannoksia on levitetty lähes 5 000 kappaletta.
 Rikoskokonaisuudessa oli kyse myös kannabiksesta ja Subutex-tableteista.
 Pirkanmaalla alkoi viime viikolla oikeudessa myös toisen kokaiinivyyhdin käsittely. Siinä on yhteensä 22 syytettyä. Yksi syytetyistä on NHL-kiekkoilija  Jori Lehterä , jota syytetään huumausainerikoksesta.
 Lue lisää:
 Syyttäjä vaatii tamperelaisen kokaiiniliigan pääepäillylle neljän vuoden vankeutta – syytettyjä yhteensä 17
 Iso kokaiiniliiga jäi kiinni Tampereella, peräti 17 epäiltyä – "Taistelu on hävitty, mutta sotaa ei"

Tampereelta paljastunut kaksi isoa kokaiiniliigaa: Toisesta vyyhdistä tuli 17 tuomiota


Summary: Neljä kilometriä uutta nelostietä avautuu liikenteelle tänään puoli vuotta etuajassa Äänekoskella. Remonttia nopeutti Tärttämäen sillan rakentaminen lämmitetyssä teltassa.

Kuhnamonsalmen ylittävä Tärttämäen silta korvaa vanhan Kotakennään sillan. Tärttämäen silta on rakennettu uudella tekniikalla lämmitetyissä tiloissa. Menetelmä on ollut käytössä Suomessa vasta pari vuotta.
 – Kannen valun yhteydessä me asennettiin noin 15 kilometriä lämmitysputkia betonivalun joukkoon ja kun teltta laitettiin päälle, saatiin hyvät lämmöt teltan sisään, kertoo projektipäällikkö  Markku Hokkanen  Graniittirakennus Kallio Oy:stä.
 Veronmaksajat saavat vähän vastiketta verorahoilleen.  Markku Hokkanen
 Sillan eristys- ja päällystystyöt, liikuntalaitesaumojen ja kaiteiden asennukset tehtiin noin 15 asteen lämmössä eli käytännössä lähes sisätiloja vastaavissa olosuhteissa.
 – Kyllä näin voi sanoa, vahvistaa Hokkanen.
 Alunperin sillan oli määrä valmistua juhannusliikenteeseen eli työ nopettui noin puoli vuotta. Ilman lämmitystä eristystyöt olisivat siirtyneet huhtikuulle ja muut työt alkukesään.
 – Tällä tavalla veronmaksajat saavat vähän vastiketta verorahoilleen, sanoo Hokkanen.
 Neljä kilometriä uutta nelostietä ja uusi silta maksoivat 80 miljoonaa euroa. Simo Pitkänen / Yle
 Neljä kilometriä uutta nelostietä
 Nelostien perusparannushanke Äänekoskellä lähti liikkelle heti uuden biotuotetehtaan rakentamispäätöksen jälkeen vuonna 2016, sanoo projektipäällikkö  Jarmo Niskanen  Väylävirastosta.
 – Työ on tehty erittäin lyhyessä aikataulussa, noin 16 kuukaudessa, sanoo Niskanen.
 Äänekoskella riittää vielä tänä keväänä viimeistelytöitä ja ensi vuonna tehdään viimeinen päällystyskierros.
 Keväällä alkava Kirri-Tikkakoski moottoritien rakentaminen on tätäkin isompi.  Jarmo Niskanen
 Liikenneyhteyksien parantaminen Äänekoskella on biotuotetehtaan rakentamisen jälkeen suurin investointi Keski-Suomessa. Nyt valmistunut osuus 4-tien parantamisesta maksaa yli 80 miljoonaa euroa.
 – Tällä hetkellä tämä on suurin rakennuskohde, mutta Jyväskylän pohjoispuolella keväällä alkava Kirri-Tikkakoski moottoritien rakentaminen on tätäkin isompi, sanoo Niskanen.
 Uusi silta palvelee paremmin muun muassa biotuotetehtaan vilkasta rekkaliikennettä. Simo Pitkänen / Yle
 Kaupungille valtava merkitys
 Äänekosken kaupunginjohtaja  Matti Tuononen  pitää nelostien perusparantamista ennen kaikkea turvallisuusasiana.
 – Nelostie on viime vuosina havaittu varsin vaaralliseksi tieksi. Toisaalta uudesta tiestä hyötyvät sekä yritystoiminta että kaupungin asukkaat, sanoo Tuononen.
 Nelostien parantaminen yhteydessä muuttuvat myös Äänekosken keskustan sisääntuloliikenteen järjestelyt. Tuonosen mukaan se lisää myös turvallisuutta.
 – Ensi kesänä alkavassa remontissa me muutamme oman sisääntuloväylämme kaupungin omalla rahoituksella. Kyllä siihen kolme-neljä miljoonaa euroa menee.
 Tärttäsalmen silta rakennettiin valmiiksi lämpimässä jättiteltassa.  Simo Pitkänen / Yle
 Biotuotetehtaalle ajaa puutavararekka Äänekosken keskustan läpi parin minuutin välein. Toistaiseksi liikenne on sujunut ongelmitta.
 – Minun tietoon ei ole tullut yhtään kolaria sen jälkeen kun tehdas aloitti noin vuosi sitten, sanoo Matti Tuononen.
 Uusia yrityksiä biotuotetehdas on jo tuonut Äänekoskelle ja lisää on Tuonosen mukaan tulossa.
 Tämä on ehkä sitten tuhat lottovoittoa.  Matti Tuononen
 Vanhan ja uuden nelostien väliin tulevalle teollisuusalueelle sijoittuu uutta yritystoimintaa ja sinne on rakenteilla myös Äänekosken uusi monitoimihalli.
 – Jos lottovoitto on noin miljoona euroa, niin tämä on ehkä sitten tuhat lottovoittoa, myhäilee kaupunginjohtaja Matti Tuononen.

Jättimäinen lämpöteltta nopeutti sillan rakennusta – nelostien uusi osuus avautuu liikenteelle Äänekoskella


Summary: Äärivasemmistolaisella verkkosivustolla julkaistussa viestissä antifasistit ilmoittautuivat pahoinpitelyn tekijäksi. Viranomaiset tutkivat viestin aitoutta.

Saksassa syyttäjät epäilevät, että Vaihtoehto Saksalle -puolueen (AfD) Bremenin-osaston johtajaa  Frank Magnitzia  ei pahoinpidelty puisella esineellä kuten aluksi väitettiin.
 66-vuotias Magnitz joutui maanantaina pahoinpitelyn kohteeksi. Ensitietojen mukaan kolme kasvonsa peittänyttä henkilöä hyökkäsi hänen kimppuunsa, löi häntä puisella astalolla ja jatkoi pahoinpitelyä miehen kaaduttua maahan.
 Bremenin syyttäjänviraston mukaan valvontakamera tallensi pahoinpitelyn. Videokuvat eivät tue julkisuuteen kerrottua versiota pahoinpitelystä.
 Viraston tiedottaja kertoi keskiviikkona, että kameran tallenteella näkyy, kuinka yksi kolmesta tunnistamattomasta miehestä kävi Magnitzin kimppuun takaa päin. Magnitz kaatui hyökkäyksen johdosta maahan ja hyökkääjä juoksi pois paikalta.
 – Uskomme, että kaikki vammat aiheutuivat kaatumisesta, tiedottaja  Frank Passade  sanoi saksalaiselle tv-kanava ARD:lle.
 Passaden mukaan siitä ei ole todisteita, että Magnitzia olisi löyty puisella esineellä tai potkittu päähän maassa.
 Nykytiedoilla AfD olisi tiedottanut toisella tavalla
 Uutistoimisto Reutersin mukaan AfD:n tiedottaja kertoi sanomalehtiketju Funke Mediengruppelle, että nykyisten tietojen valossa puolue olisi julkaissut erilaisen tiedotteen pahoinpitelystä.
 AfD:n tiedottajan mukaan tieto siitä, että hyökkääjä olisi lyönyt Magnitzia puisella astalolla, tuli tilanteen nähneeltä rakennusmieheltä, josta ei ole kuultu enää myöhemmin.
 Oikeistopopulistinen AfD syytti pahoinpitelyn jälkeen teosta antifasistista Antifa-liikettä sekä poliittisia vastustajiaan sosiaalidemokraatteja, vasemmistoa ja vihreitä.
 Poliiseja pahoinpitelyn tapahtumapaikalla. Focke Strangmann / EPA
 Poliisi tutkii antifasistien nimissä julkaistua viestiä
 Vasemmistoaktivistien ylläpitämällä Indymedia-sivustolla julkaistiin keskiviikkona viesti, jossa aiemmin tuntematon ryhmä nimeltä "Antifaschistischer Frühling" eli "Antifasistinen kevät" ilmoittautui Magnitzin pahoinpitelyn tekijäksi.
 Viestissä sanottiin, että aktivistit halusivat hyökkäyksellä "vapauttaa Magnitzin fasistisesta ideologiastaan".
 Viesti poistettiin verkkosivustolta myöhemmin. Bremenin syyttäjänvirasto kertoi  Die Welt -lehdelle , että viranomaiset tutkivat viestin aitoutta.
 Poliisi ei ole toistaiseksi päässyt hyökkääjien jäljille. Pahoinpitelyn mahdollista poliittista motiivia ei ole toistaiseksi suljettu pois.
 Frank Magnitz pääsi sairaalasta keskiviikkona. Hän kertoi Die Welt -lehdelle voivansa hyvin olosuhteisiin nähden.
 Saksalaisen yleisradioyhtiö  Deutsche Wellen  mukaan Magnitz sanoi keskiviikkona, että pahoinpitely saattoi olla ryöstöyritys poliittisesti motivoidun hyökkäyksen sijaan.
 Eri puolueita edustavat saksalaiset poliitikot ovat laajasti tuominneet pahoinpitelyn.
 Lue myös:
 Maahanmuuttovastaisen AfD-puolueen johtaja raivokkaan hyökkäyksen kohteena Saksassa

Saksan viranomaiset epäilevät AfD-puolueen johtajan pahoinpitelyn ilmoitettua tapahtumakulkua – puisen astalon käytöstä ei todisteita


Summary: Poliisitutkinta dronesta on harvinaista, vaikka ilmatilaloukkaukset ja läheltä piti -tilanteet ovat roimassa nousussa.

15-vuotias nuorukainen sai joululahjaksi dronen eli kauko-ohjattavan lennokin. Virroilla asuva poika oli 28. joulukuuta lennättämässä uutta dronea, kun hän menetti sen hallinnan.
 Drone katosi lennättäjältä ja päätyi naapurin pihalle. Facebookissa alettiin kysellä, kenen drone on kadoksissa. Myös poliisi alkoi tutkia somekeskustelujen jälkeen tapausta ja epäillä ilmatilarikkomusta.
 Poliisi suoritti esitutkinnan asiasta, koska dronessa ei ollut siinä vaadittuja yhteystietoja. Selvisi, että lennokki oli 15-vuotiaan.
 Rikoskomisario  Kari Aaltio  Sisä-Suomen poliisilaitokselta sanoo, että nuorta epäillään ilmatilarikkomuksesta. Nuori löytyi Facebookin avulla.
 – Päädyimme siihen, että annetaan huomautus pojalle.
 Poliisitutkinnan aloittaminen dronesta on harvinaista. Hakusanalla drone löytyi viime vuodelta 230 tapausta poliisin tutkintapyynnöissä.
 Poliisi muistuttaa säännöistä
 Virtain tapauksessa henkilö- ja omaisuusvahingoilta vältyttiin, mutta poliisi muistuttaa, että niitä koskevat tietyt säännöt.
 – Normaalit dronet painavat kilon, ja jos se tulee 50–60 metristä alas ja osuu johonkin, voi tulla pahaa jälkeä, Aaltio sanoo.
 Dronejen määrä on kasvanut Suomessa voimakkaasti. Viime kesänä ammattikäytössä droneja oli jo lähes 2 700. Harrrastuskäytössä laitteita on arviolta ainakin kymmeniä kertoja enemmän.
 Viime kesäkuun alkuun mennessä miehittämättömän lennokin tekemiä ilmatilaloukkauksia raportoitiin Suomessa Trafille 24. Koko viime vuonna vastaavia ilmoituksia oli 17, eli kasvu on ollut nopeaa. Myös läheltä piti - tilanteet yleistyivät.
 Nämä pitää muistaa dronea lennättäessä:
 Droneen on oltava suora näköyhteys ja sen on oltava koko ajan ohjattavissa. Kilometriä lähempänä lentoasemasta lennättäminen ei ole sallittua ilman lennonjohdon lupaa. Kun etäisyys on yli kilometrin mutta alle kolme kilometriä lentoaseman kiitotiestä, niin dronea voi lennättää esteiden tasalla. Esteen välittömässä läheisyydessä voi lennättää 15 metriä esteen yläpuolella esteen omistajan luvalla. Lennätyskorkeuden on oltava alle 150 metriä. Lentoaseman lähialueella (yli 3 kilometrin etäisyydellä kiitoteistä) lennätyskorkeus enintään 50 metriä, suurempi korkeus vain lennonjohdon luvalla. Esteen välittömässä läheisyydessä voi lennättää 15 metriä esteen yläpuolella esteen omistajan luvalla. Dronen lennättäminen ulkosalle kokoontuneen väkijoukon yläpuolella ei ole sallittua. Minimietäisyys väkijoukkoon tulee olla vähintään 50 metriä. Lennätykset eivät saa vaarantaa, haitata eivätkä estää pelastushelikopterin toimintaa. Pienten lentokenttien ja helikopteripaikkojen, esim. Nummela ja Meilahti, läheisyydessä lennättämisessä on oltava erityisen varovainen. Alle kilometrin etäisyydellä valvomattomasta lentokentästä saa lennättää vain lentokentän pitäjän antamalla luvalla tai lentokentän pitäjän julkaisemien paikallisten ohjeiden mukaisesti. Lennättäminen asutuskeskuksen yllä ei ole sallittua lentoonlähtömassaltaan yli kolmen kilon dronella. Lentoonlähtömassaltaan enintään kolme kiloa. Dronen lennättäminen asutuskeskuksen yllä on sallittua vain silloin, kun lennättäjä on tutustunut alueeseen, varmistunut laitteen teknisestä kunnosta ja arvioinut, että lennättäminen voidaan suorittaa turvallisesti. Lennokin suurin sallittu lentoonlähtömassa on 25 kiloa. Lentoonlähtömassaan ei lasketa lennokkiin kiinnitettävää pelastuslaitetta, esimerkiksi laskuvarjoa. Lennätykset eivät saa aiheuttaa vaaraa tai meluhaittaa ulkopuolisille ihmisille ja heidän omaisuudelleen. Lennokin on aina väistettävä kaikkia ilma-aluksia. Dronesta on käytävä ilmi sen käyttäjän nimi ja yhteystiedot. Vastuuvakuutuksen ottaminen on erittäin suositeltavaa. Kotivakuutukset yleensä kattavat vain laitteen vauriot, jos niitäkään.
 Ohjeiden lähde: Sisä-Suomen poliisilaitos.
 Lue lisää:
 Droneista aiheutuvat ilmatilaloukkaukset ja läheltä piti -tilanteet roimassa nousussa Suomessa: "Aina on niitä, joita ei tunnu kiinnostavan"   Harrastaja, muista tämä: Dronen lennättäminen lentokentän läheisyydessä vaatii aina luvan

15-vuotias lennätti joululahjaksi saamansa dronen vahingossa naapurin pihalle – siitä alkoi poliisitutkinta, joka selvisi Facebookin avulla


Summary: Etelä-Karjalan alueella lokakuussa toimintansa aloittanut ensihoidon lääkäriyksikkö on osoittautunut tehokkaaksi avun tuojaksi.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Tästä on kyse Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote perusti lokakuussa ensihoitolääkäriyksikön, joka tarjoaa tehohoitotasoista ensihoitoa Valtaosa ensihoitolääkärien työtä ovat konsultaatiopuhelut ensihoitajilta ja kotisairaanhoitajilta Lääkärihelikopterin puutteen takia kaukana keskussairaalasta asuvilla ei ole mahdollisuutta nopeaan tehohoitoon Hyvien kokemusten perusteella Eksote suunnittelee ensihoitolääkäritoiminnan laajentamista
 Ensihoitolääkäri  Toni Pakkanen  on aloittanut puoli vuorokautta kestävän työvuoronsa Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa.
 Anestesiologian ja tehohoidon koulutuksen saanut lääkäri vastailee ensihoitoyksiköiltä ja kotisairaanhoitajilta tuleviin puheluihin. Tietokoneen ruudulle piirtyy ambulanssista tuleva sydänkäyrä, jota Pakkanen vertaa aiempiin mittauksiin. Ensihoitaja saa lääkäriltä ohjeita, ja potilasta lähdetään kuljettamaan sairaalaan.
 Työvuoronsa aikana ensihoitolääkäri lähtee itse hälytykselle puolenkymmentä kertaa. Vuoden aikana hälytyksiä tulee 1 500.
 – Sydänpysähdys, aivoverenvuoto, myrkytys tai tajunnan menetys, listaa Toni Pakkanen tehtäviä, jotka saavat ensihoidon kenttäjohtajan ja ensihoitolääkärin syöksähtämään kentälle.
 Ensihoitolääkäri ja ensihoidon kenttäjohtaja lähdössä hälytykselle Etelä-Karjalan keskussairaalan pihalta.  Jari Tanskanen / Yle
 Erityisesti aivovammapotilaat ovat potilasryhmä, joiden hoitoennustetta ensihoitolääkärit pystyvät parantamaan, kun tehohoito viedään potilaan luo.
 – Nämä ovat usein nuoria miehiä, jotka ovat jollakin moottoriajoneuvolla törmänneet johonkin. Tässä taistellaan aikaa vastaan, että saadaan heidät nopeasti neurokirurgin hoitoon, kertoo ensihoitolääkäri Toni Pakkanen.
 Ensihoitolääkäri liikkuu Eksoten alueella ensihoidon kenttäjohtajan kanssa työparina.
 Ensihoitolääkärin mukana tuleva varustus mahdollistaa tehohoidon aloittamisen potilaan kotona tai onnettomuuspaikalla.  Mikko Savolainen / Yle
 – Aloitamme potilaan kotona samat hoidot, mitä tekisimme teho-osastolla, kertoo Pakkanen ensihoitolääkärin toiminnasta.
 Ensihoitolääkäritoiminta laajenee Etelä-Karjalassa
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote aloitti ensihoitolääkäritoiminnan lokakuussa. Toiminnalla halutaan valmistautua parin vuoden kuluttua Kaakkois-Suomessa alkavaan lääkärihelikopteritoimintaan.
 Tarkoitus on, että nyt Eksotella työskentelevät ensihoitolääkärit siirtyisivät lääkärihelikopteriin, mikäli se sijoittuisi Lappeenrantaan. Siihen he valmistautuvat olemalla pari kertaa kuukaudessa sekä Kuopion että Vantaan lääkärihelikoptereissa, jotta heillä säilyy kelpoisuus työskennellä lääkärihelikopterissa.
 Tällä hetkellä ensihoitolääkäri päivystää arkisin, mutta toiminta laajenee keväällä ympärivuorokautiseksi, kun mukaan saadaan lisää lääkäreitä.
 Harmaita pilviä
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiirin haaveet saada lääkärihelikopteri Lappeenrantaan sai parisen viikkoa sitten ylleen epävarmuuden, kun Suomen hallituksen ministeriryhmä linjasi lääkärihelkopterin tulevan Lappeenrannan sijasta Kouvolan Uttiin. Vaikka lopullisen päätöksen asiasta tekee valtioneuvosto, pelkäävät alueen kunnat, ettei kopteria Lappeenrantaan saada.
 Nämä ovat usein nuoria miehiä, jotka ovat jollakin moottoriajoneuvolla törmänneet johonkin.
 Jos valtioneuvosto ei muuta Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijoituspäätöstä, merkitsee se Etelä-Karjalan maakunnan pohjoisosissa asuvien 39 000 ihmisen jäämistä eriarvoiseen asemaan kriittisen ensihoidon aloittamisessa. Ilman helikopteria lääkäri ei mitenkään ennätä kaukana asuvien potilaiden luo ajoissa.
 Siksi muun muassa Eksote on tehnyt ministeriryhmän linjauksesta  kantelun oikeusasiamiehelle  ja pyytää myös oikeuskansleria valvomaan, että eduskunnan oikeusasiamiehen aiemmat linjaukset tasavertaisuudesta toteutuvat.
 Myös maakunnan pohjoisosassa sijaitseva Parikkalan kunta  on tekemässä oman kantelunsa , koska kopterin puuttuminen heikentää Parikkalan kunnan mukaan kaikkien alueella kriittisesti sairastuneiden tai loukkaantuneiden hoitoennustetta.
 Mikko Savolainen / Yle
 Pitkät välimatkat viivästyttävät hoidon aloittamista
 Eksoten alueella A-luokan kiireellisille tehtäville lähtee usein kolme yksikköä.
 – Aina lähetetään lähin yksikkö, maaseudulla vaikkapa palokunnan ensivasteyksikkö. Samanaikaisesti lähtee hoitoyksikkö eli ambulanssi ja kolmantena lääkäriyksikkö.
 Etelä-Karjalan erikoisuus on pitkä ja kapea maakunta, jonka pohjoisosista kestää ajaa toista tuntia laajan päivystyksen sairaalaan Lappeenrannassa. Saman verran kuluu aikaa myös ensihoitolääkäriltä ajaa Pohjois-Karjalan rajalle, jonne Lappeenrannasta on matkaa noin 130 kilometriä.
 – Usein potilasta lähdetään tuomaan sairaalaan ja me tulemme vastaan, mikä nopeuttaa hoidon aloittamista, listaa ensihoitolääkäri Toni Pakkanen.
 Kokemukset liikkuvasta ensihoitolääkäristä ovat kuitenkin niin hyvä, ettei Eksote aio sitä lopettaa, vaikka lääkärihelikoprteria ei Lappeenrantan tulisikaan. Lokakuussa alkanut toiminta on jo pelastanut ihmishenkiä.
 – Me tulemme kehittämään ensihoitolääkäritoimintaa tuli kopteria tai ei, linjaa Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkonen.

Sairaalan päätös palkata lääkäri ambulanssiin koitui ihmisten pelastukseksi – ensihoitolääkäri: "Tässä taistellaan aikaa vastaan"


Summary: Lahdessa rakennetaan uutta valtatietä asuinalueen ali. Tärinä ja räjäytysmelu häiritsee asukkaita.

Rakennusten tai niiden osien rakentaminen sekä maa- ja vesirakentaminen

Tästä on kyse Uusi Lahden eteläinen kehätie on tarkoitus avata liikenteelle vuoden 2020 lopulla. Urakassa rakennetaan esimerkiksi 13 kilometriä uutta valtatietä, josta noin kilometri kulkee Liipolan tunnelissa. Tunnelin rakennustyöt ovat puolivälissä, ja osa tunnelista louhitaan syvälle kallion uumeniin  kerrostaloalueen ali.
 Suomen suurin käynnissä oleva väylähanke, Lahden eteläisen kehätien rakentaminen, työllistää tällä hetkellä noin 400 ihmistä ja kymmeniä työkoneita.
 Nykyinen valtatie 12 kulkee Lahden keskustan halki ja Hollolan kunnan tiiviisti rakennetun alueen läpi.
 Uusi reitti  siirtää valtatieliikenteen pois keskustasta ja parantaa turvallisuutta. Uutta valtatietä rakennetaan noin 13 kilometriä. Myös Lahden eteläistä sisääntuloväylää parannetaan.
 – Koko kehätie saatiin työmaaksi viime vuoden aikana. Tänä vuonna siirretään suuria maamassoja ja tehdään paljon siltoja. Työntekijämäärä nousee noin 500:aan, projektijohtaja  Janne Wikström  Väylävirastosta arvioi.
 Porajumbot uurastavat kallion uumenissa
 Kehätieurakkaan kuuluu myös kilometrin pituisen Liipolan tunnelin louhiminen. Tunneli koostuu betonista tehdyistä ja kallioon louhittavista osuuksista.
 – Tehdään kaksi tunneliputkea eli kumpaankin kulkusuuntaan tulee oma 2+2 -kaistainen moottoritietunneli. Osa tunnelista kulkee kerrostaloalueen ali.
 Skanska Infra Oy:n porari  Juha Turigin  istuu tunnelilouhoksessa massiivisen työkoneen, 17 metriä pitkän porajumbon hytissä. Tunnelin päällä on 18 metriä graniittikalliota, jonka päällä on kerrostalo.
 Koneisiin on etukäteen syötetty ohjelmisto, jossa on tunnelilinjan koordinaatit, porauskaavio ja navigointipisteet. Näin poraus saadaan tarkasti haluttuun paikkaan.
 – Poraan 24 metrin tunnustelureikää. Työ vaatii rauhallista otetta ja tarkkuutta.
 Jos teillä tippuu esineitä seinältä ja menee rikki, ottakaa päivämäärä ja kellonaika ylös sekä valokuva.   Raija Mäkelä
 Tunnustelureiästä selvitetään muun muassa kallion laatu. Myöhemmin kallioleikkaukseen porataan noin sata 5,5 metrin reikää, joihin panostetaan räjähteet.
 Yksi räjäytys voi irrottaa noin tuhat tonnia eli 50 kuorma-autollista kiveä. Tähän mennessä tunnelissa on räjäytetty noin 400 kertaa.
 – Kaivoskuorma-autot kuljettavat kiviainekset työmaateitä pitkin uuden kehätien rakennusaineeksi, sanoo Skanska Infran työmaapäällikkö  Janne Lehtinen .
 Porajumbon poravasara tunkeutuu lahtelaiseen peruskallioon. Petri Niemi / Yle
 Melu ja tärinä tuntuvat kerrostaloissa
 Liipolan tunnelissa työskentelee yhteensä neljä porajumboa. Urakka on noin puolivälissä: edessä on vielä noin 600 louhintaräjäytystä.
 Räjäytykset ovat tuntuneet työmaan päällisten kerrostaloasukkaiden elämässä.
 – Meillä on aika monta kerrostaloa, joiden ali linjausta tehdään. Kokemukset ovat hyvin talokohtaisia, mutta aina kun lähestytään taloa, melu lisääntyy pikkuhiljaa. Kun pääsemme talon takaseinälinjalle, eikä kalliomassa enää ole suoraan talon perustusten alla, ääni lähtee vaimenemaan, projektijohtaja Janne Wikström Väylävirastosta kertoo.
 Asukkaat kertovat, että räjäytysten ja porausten ääni säikäyttää asukkaita ja jotkut kotieläimet stressaantuvat.
 – Joku tämän tilanteen hyväksyy ja toiset eivät hyväksy. Olen asukkaille sanonut, että jos teillä tippuu esineitä seinältä ja menee rikki, ottakaa päivämäärä ja kellonaika ylös sekä valokuva. Jos niistä olisi vaikka jälkikäteen hyötyä, sanoo asukas ja talotoimikunnan jäsen  Raija Mäkelä.
 Tunnelilinjaus kulkee kerrostaloalueen ali. Työpäivinä räjäytykset pyritään ajoittamaan klo 08-20 väliseen aikaan.  Petri Niemi / Yle
 – Kyllähän yhteydenottoja tulee. Silloin ulkopuolinen tärinäasiantuntija käy tutkimassa epäilyt ja tekee raportin, että onko jotain sellaista vauriota, joka olisi tästä työstä johtuvaa, projektijohtaja Janne Wikström Väylävirastosta kertoo.
 Wikström ei tarkenna, mihin tuloksiin raportit ovat päätyneet, mutta sanoo kaikkien tärinäarvojen alittavan ohjearvot.
 – Seuraamme tärinöitä koko ajan. Joka aamun jälkeen katsomme heti annetut tärinäarvot ja että pysymme niiden rajoissa. Optimoidaan tämä louhinta näiden arvojen mukaan, työmaapäällikkö Janne Lehtinen Skanska Infra Oy:stä sanoo.
 Louhintaräjäytyksistä voi tilata itselleen kännykkään  tekstiviesti-ilmoituksen , joka tulee 20 minuuttia ennen seuraavaa räjäytystä. Liipolan tunnelin etenemistä voi seurata myös  netissä karttapalvelussa.
 Lahden eteläinen kehätie on tarkoitus avata liikenteelle ensi vuoden lopussa ja Kujalan eritasoliittymä tämän vuoden lopulla.
 Kuuntele  Yle Areenasta  liipolalaisten kokemuksia tunnelityömaan vaikutuksista heidän elämäänsä.
 Lue myös:
 Lahden ohitustie jyrää peruskallion läpi, mikä voi säikyttää koiria – tärinästä varoitetaan asukkaita tekstiviestein

Näin edistyy Suomen suurin tietyömaa – porajumbot louhivat tunnelia kerrostalojen alla


Summary: Sinilevän kasvu saattaa johtua normaalia lämpimämmästä merivedestä.

Suomenlahdella on löydetty viileässä vedessä ja jopa jään alla kukintoja muodostavaa sinilevää.
 Suomen ympäristökeskuksen mukaan   Aphanizomenon -sinilevää on löydetty Pernajanlahdelta Itä-Uudeltamaalta. Löytö vahvistui jää- ja vesinäytteistä. Havainnot tehtiin nyt tammikuun alkupuolella.
 Tavallisesti sinilevää näkyy heinä-elokuun vaihteessa lämpimän veden aikana. Silloin sitä näkee myrkyllisen Nodularia spumigena -sinilevälajin kanssa.
 Aphanizomenon -sinilevän ei tiedetä muodostaneen myrkyllisiä kukintoja Itämeressä. Sen sijaan järvissä on havaittu tämän suvun tuottavan myrkyllisiä kantoja.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen  suosituksen mukaan paljon sinilevää sisältävään veteen pitää aina suhtautua niin, että se saattaa aiheuttaa terveyshaittoja.
 Paljon syksyisiä havaintoja sinilevästä
 Syke sai viime syksyn aikana tavallista enemmän havaintoja myöhäisistä sinileväkukinnoista. Lisäksi havaintoja kertyi turkooseista maalimaisista esiintymistä Suomenlahdella. Havainnot vahvistuivat nyt nähdyn talvisen  Aphanizomenon -sinilevän aiheuttamiksi.
 Sykkeestä arvioidaan, että ajankohtaan nähden normaalia lämpimämpi merivesi on voinut edistää sinilevän kasvua. Tilastojen mukaan syys-marraskuu oli 1-3 astetta tavanomaista lämpimämpää. Myös joulukuussa oli tavanomaista lämpimämpää.
 Edellisen kerran samanlaista  Aphanizomenon -sinilevää havaittiin vuosina 1993-1998. Havainnon olivat joulukuun ja helmikuun väliseltä ajalta. Lisäksi 2000-luvun alussa ja vielä vuonna 2012 tuli ilmoituksia kukinnoista tähän samaan vuodenaikaan.
 Kesällä 2018 Suomenlahdella  oli poikkeuksellisen runsaasti  Aphanizomenon -tyypin sinilevää. Otetuissa näytteissä oli myös mahdollisesti myrkyllisen  Dolichospermun -suvun sinileviä. Myrkyllistä Nodularia spumigena -lajia havaittiin myös, mutta se ei ollut valitsevaa tyyppiä.
 Sinilevän kukkimista edistä Suomenlahden vesien runsas ravinnemäärä. Siihen vaikutti Itämeren pääaltaan syväveden hapettomuus ja fosforipitoisuus.

Suomenlahdella havaittiin viileässä viihtyvää sinilevää


Summary: Epäasiallinen käytös vapaaehtoisissa kertausharjoituksissa poiki syytteet Karjalan lennoston entiselle komentajalle. Myös Ilmavoimien komentajaa epäillään sotilasrikoksesta tapaukseen liittyen.

Ilmavoimien kertausharjoituksessa tapahtuneen välikohtauksen silminnäkijät ovat vaitonaisia tapauksen yksityiskohdista.
 Karjalan lennoston entinen komentaja, eversti  Markus Päiviö   sai tiistaina syytteet  esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta. Epäillyt rikokset tapahtuivat Inarin Lemmenjoella syyskuussa 2017 Ilmavoimien Lapinmajalla järjestetyissä vapaaehtoisissa kertausharjoituksissa.
 Ilta-Sanomat ja Helsingin Sanomat  kertoivat torstaina , että syyte liittyi epäasialliseen käytökseen, johon alkoholilla oli osuutta.  Savon Sanomien mukaan  yksi 12 asianomistajasta oli Nurmeksen kaupunginjohtaja  Asko Saatsi . Hän vahvistaa tapahtuneen Ylelle.
 – Pitää paikkansa, olin yksi uhreista. En kommentoi asiaa enempää ennen kuin hovioikeus on käsitellyt asian.
 Hän vetoaa myös kertausharjoituksia koskevaan vaitiolovelvoitteeseen, joka hänellä on reservin upseerina. Saatsi on sotilasarvoltaan reservin kapteeni.
 Savon Sanomien tietojen mukaan haukkumisen ja arvostelun kohteiksi joutuivat Saatsin lisäksi myös muut kertausharjoituksen vieraat sekä paikalla olleet lennoston henkilöstön edustajat.
 "Tapahtumat ovat herättäneet ajatuksia"
 Kertausharjoitukseen osallistui johtotehtävissä olevia henkilöitä Karjalan lennoston alueen yrityksistä. Yksi heistä oli Keskon Itä-Suomen aluejohtaja  Jari Kuosmanen . Häntä on kuultu rikosepäilyyn liittyen todistajana.
 – Tapahtumat ovat toki herättäneet ajatuksia ja minun piti miettiä, ennen kuin menin todistajanlausuntoa antamaan. Mutta enempää en halua nyt julkisesti kertoa, hän kertoo Ylelle.
 Toinen julkisuudessa ollut kertausharjoituksen osallistuja on Lujabetonin toimitusjohtaja  Mikko Isotalo . Hän kertoi  Ilta-Sanomille, ettei Lapinmajalla tapahtunut "mitään kuolemanvakavaa" .
 – Ehkä oli vähän huonoa käytöstä, mutta mitään väkivaltaa ei kuitenkaan ollut, Isotalo kertoi lehden mukaan.
 Syytteessä myös Ilmavoimien komentaja
 Päiviön lisäksi syytteessä on hänen esimiehenään toiminut Ilmavoimien komentaja  Sampo Eskelinen . Hänen epäillään laiminlyöneen velvollisuuttaan huolehtia esitutkinnan aloittamisesta viipymättä.
 Syyttäjänviraston tiedotteen mukaan sekä eversti Päiviö että Ilmavoimien komentaja Eskelinen ovat kiistäneet syyllisyytensä sotilasrikoksiin.  Päiviö siirrettiin viime vuoden helmikuussa toisiin tehtäviin.
 Eskelisen virkakausi päättyy 1. huhtikuuta,  eikä hän ole hakenut jatkoa tehtäväänsä .
 Esitutkinnat on epäiltyä kunnianloukkausta lukuun ottamatta suorittanut Puolustusvoimien pääesikunnan oikeudellinen osasto.
 Rikoksista epäiltyjen korkeiden sotilasarvojen vuoksi asian ensimmäinen käsittely on hovioikeudessa. Istuntopäivä ei ole vielä tiedossa. Syytteiden sisältö tulee julkiseksi, kun oikeudenkäynti alkaa.
 Lemmenjoen kansallispuiston läheisyydessä sijaitsevalla Lapinmajalla  on järjestetty monia muitakin vastaavankaltaisia vapaaehtoisia kertausharjoituksia, joihin on kutsuttu sidosryhmien edustajia. Esimerkiksi Keskon Jari Kuosmanen muistelee olleensa kolmessa harjoituksessa.

Silminnäkijät vaitonaisia välikohtauksesta Ilmavoimien kertausharjoituksessa – SS: Yksi haukutuista oli Nurmeksen kaupunginjohtaja


Summary: Kaasulla, biokaasulla ja akuilla kulkeva alus on tarkoitus toimittaa huhtikuussa 2021. Kauppahinta on noin 120 miljoonaa euroa.

Vaasan ja Uumajan väliseen liikenteeseen tuleva uusi autolautta rakennetaan Raumalla.
 Kvarken Link -yhtiön hallitus on tänään päättänyt solmia aiesopimuksen Rauma Marine Constructions Oy:n (RMC) kanssa. Vaasa-Uumaja -välin liikenteeseen tulevan matkustaja-autolautan kauppahinta on noin 120 miljoonaa euroa.
 – Olen erittäin tyytyväinen ja haluan esittää lämpimät kiitokset kaikille, jotka ovat eri rooleissa osallistuneet projektin eteenpäin viemiseen. Hallituksen puolesta haluan kiittää kaikkia tahoja, jotka ovat vaikuttaneet Pohjalaismaakuntien ja Västerbottenin suhteiden edistämiseen, Kvarken Link -yhtiön hallituksen puheenjohtaja, kaupunginjohtaja  Tomas Häyry  kertoo tiedotteessa.
 Hybridiratkaisulla varustettu laiva
 Uudessa laivassa on tilaa 800 matkustajalle. Lastikapasiteettia rekoille on 1500 kaistametriä.
 Laiva suunnitellaan ympäristöystävälliseksi ja sen koneisto toimii kaksoispolttoaineratkaisulla. Pääpolttoaineena tullaan käyttämään nesteytettyä kaasua, mutta laivassa on mahdollista käyttää myös esimerkiksi biokaasua.
 Tilauksen työllisyysvaikutusten arvioidaan olevan Raumalle noin 800 henkilötyövuotta.Varsinainen rakentamissopimus on tarkoitus allekirjoittaa vielä alkuvuodesta ja suunnittelu- ja rakentamistyöt aloitetaan heti sen jälkeen. Liikenne uudella aluksella on tarkoitus aloittaa keväällä 2021
 Vaasan kaupunki osallistuu  laivan ja uuden perustettavan yhtiön rahoitukseen 25 miljoonalla. Uumajan kaupunki teki kesäkuussa päätöksen laivan rahoittamisesta 25 miljoonalla. Myös  Suomen hallitus on luvannut  laivahankkeelle 25 miljoonan euron tuen.
 Laiva on tarkoitus toimittaa viimeistään 30.4.2021.

Merenkurkun uusi autolautta rakennetaan Raumalla


Summary: Ero todellisen ja ilmoitetun kulutuksen välillä on nelinkertaistunut vuodesta 2001, selviää ICCT:n raportista.

Henkilöautojen todellinen kulutus on keskimäärin 39 prosenttia ilmoitettua suurempi, todetaan riippumattoman tutkimusorganisaatio ICCT:n eli International Council on Clean Transportationin torstaina julkaisemasta raportista.
 Ajoneuvoteknologian vaikutukseen ilmanlaatuun sekä ilmastoon erikoistunut  ICCT  on julkaissut polttoaineen kulutuksesta keräämäänsä dataa vuosittain vuodesta 2012.
 ICCT:n seuranta ulottuu vuoteen 2001. Ero todellisen ja valmistajien ilmoittaman kulutuksen välillä on aiemmin kasvanut vuosi vuodelta, mutta vuoden 2017 tiedot osoittavat ensimmäistä kertaa erojen pienentyneen.
 ICCT perustaa laskelmansa 1,3 miljoonan auton tietoihin kahdeksassa eri Euroopan maassa. Suomi ei ole tiedonkeruussa mukana.
 Tietoja ICCT kerää kaikkiaan 15 eri lähteestä. Mukana ovat muun muassa brittiläinen Emissions Analytics -testausinstituutti sekä Auto Motor und Sport -lehdet Saksassa ja Ruotsissa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Autoilija maksaa lisäkulutuksesta 400 euroa vuodessa
 ICCT:n tutkijat uskovat, että kulutuserojen väheneminen ensimmäistä kertaa saattaa olla seurausta vuoden 2015 diesel-skandaalin saamalla julkisuudella.
 Painetta valmistajille tuovat seuraavaksi vuosien 2025 sekä 2030 päästörajat, joista EU:n jäsenvaltiot pääsivät sopuun joulukuussa. Autonvalmistajien vähennettävä autojensa keskimääräisiä CO2-päästöjä 37,5 prosentilla vuoden 2021 tasosta  vuoteen 2030 mennessä .
 Päästöt riippuvat tietysti kulutuksesta. Uusien autojen kulutus on viime syyskuusta lähtien mitattu uuden WLTP-ajosyklin (Worldwide Harmonized Light Vehicles Test Procedure) mukaan.
 WLTP:n pitäisi antaa autojen oikeasta kulutuksesta parempaa tietoa, sillä testissä on enemmän kiihdytyksiä ja jarrutuksia, moottoritiellä ajettava nopeus on suurempi ja siinä on enemmän kaupunkiajoa kuin aiemmassa NEDC-ajosyklissä.
 ICCT patistaa EU-komissiota keksimään keinoja rangaista valmistajia, jotka pyrkivät jatkossa hyötymään ilmoittamalla ajoneuvojensa kulutuksen epärealistisen alhaiseksi.
 ICCT:n laskujen mukaan autojen todellinen kulutus tarkoittaa tällä hetkellä keskimääräiselle eurooppalaisautoilijalle vuodessa 400 euron ylimääräisiä polttoainekuluja verrattuna valmistajan ilmoittamaan kulutukseen.

Uudet autot kuluttavat lähes 40 prosenttia enemmän polttoainetta kuin valmistajat ilmoittavat


Summary: Yhdysvaltalainen sotilasviranomainen ei kertonut vetäytymisen aikataulusta. Presidentti Donald Trumpin ilmoitus vetäytymisestä yllätti liittolaiset viime kuussa.

Yhdysvaltain johtama liittouma on alkanut vetää joukkoja Syyriasta, liittouman tiedottaja sanoo. Liittouma ei kerro, kuinka kauan vetäytyminen kestää.
 – Operaatioturvallisuuden takia emme kerro tarkoista aikataluista, sijainneista tai joukkojen liikkeistä, eversti  Sean Ryan  sanoi.
 Liittouma muodostettiin vuonna 2014 taistelemaan Syyriassa ja Irakissa laajoille alueille levittäytynyttä ääriliike Isisiä vastaan. Mukana ovat myös muun muassa Ranska ja Britannia.
 Yhdysvalloilla on ollut noin 2 000 sotilasta Syyriassa.
 Syyrian sotaa seuraava järjestö Syrian Observatory for Human Rights kertoo, että noin kymmenen panssaroidun ajoneuvon ja joidenkin kuorma-autojen saattue poistui torstaiyönä koillisesta Rmeilanin kaupungista Irakiin.
 Aiemmin uutistoimisto AFP:n yhdysvaltalainen sotilaslähde vahvisti, että kalustoa on alettu vetää pois Syyriasta.
 Trump yllätti liittolaiset
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti vetäytymisestä viime kuussa. Hän sanoi, että Isis on lyöty, joten joukot voivat tulla kotiin.
 Ilmoitus oli takaisku erityisesti Syyrian kurdijoukoille, jotka ovat Yhdysvaltain tuella taistelleet Isis-ääriliikettä vastaan Syyriassa.
 Syyrian naapurimaa Turkki pitää Syyrian kurditaistelijoita Turkissa toimivan PKK-sissijärjestön jatkeena ja on uhannut murskata kurdien asemat Turkin rajan läheisyydessä.
 Turkin pelossa kurdit ovat alkaneet lähestyä presidentti  Bashar al-Assadin  hallintoa.
 Trumpin ilmoitus on huolettanut myös Yhdysvaltain arabiliittolaisia, jotka pelkäävät vetäytymisen jättävän Syyrian Iranin otteeseen. Iran on tukenut Syyrian sisällissodassa Assadia yhdessä Venäjän kanssa.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  vakuutti Egyptin-vierailullaan, että Yhdysvallat ei jätä Syyriaa Iranille.
 Aiheesta aiemmin:
 Pompeo: Yhdysvallat ajaa Iranin joukot pois Syyriasta  11.2019
 USA:n täyskäännös joukkojensa vetämisestä Syyriasta hermostuttaa Turkin presidenttiä – ei suostunut tapaamaan Boltonia  9.1.2019
 Trumpin mukaan Yhdysvallat ei vetäydy lopullisesti Syyriasta ennen kuin Isis on tuhottu – "En koskaan sanonut, että tekisimme sen niin nopeasti"  6.1.2019
 Presidentti Trumpin ilmoitus vetää joukot Syyriasta herättää hämmennystä Yhdysvalloissa  20.12.2018
 Trump hehkutti sotilaiden kotiuttamispäätöstään Twitterissä  20.12.2018

Yhdysvallat on virallisesti aloittanut vetäytymisen Syyriasta