Summary: Jopa kolmemetrisiksi kasvavat ruskopuukäärmeet ovat kalunneet saaren luonnon. Nyt niiden pelätään leviävän toisille saarille.

GUAM  Kaikki, jotka näyttävät oksilta, eivät olekaan oksia. Tässä metsässä jos missä kannattaa katsoa eteensä, sivuille – ja etenkin ylös.
 Iltamyöhällä on pilkkopimeää, mutta otsalampulla näkyy, jos joku oksa alkaakin liikkua. Silloin kyseessä on todennäköisesti ruskopuukäärme. Laji viihtyy erityisesti oksilla.
 Ensimmäinen vihreänruskea kiemurtelija löytyy kuitenkin maasta. Metrinen ruskopuukäärme etenee hitaasti, sillä ravintoketjun huipulla sen ei tarvitse väistää mitään.
 Käärme on jo katoamassa pusikkoon, kun käärmetutkija  Patrick Barnhart  nappaa sen tottuneesti kiinni paljain käsin.
 – Jos se olisi isompi, käyttäisin turvallisuuden takia mieluummin keppiä pään pitämiseksi paikallaan, Barnhart sanoo.
 Niitä on isompiakin, paljon isompia. Läntisellä Tyynellämerellä sijaitsevalla Guamin saarella ruskopuukäärmeillä ei ole luontaisia vihollisia, joten ne kasvavat täällä ennätyskokoisiksi, jopa 2–3-metrisiksi.
 Käärmeitä on lisäksi tolkuttoman paljon. Barnhart ei halua veikata käärmeiden tarkkaa lukumäärää, koska niiden laskeminen on mahdotonta.
 On kuitenkin arvioitu, että reilun 500 neliökilometrin – eli yhteensä Espoon ja Vantaan kokoisella – saarella olisi nykyisin yhdestä kahteen miljoonaa ruskopuukäärmettä eli jopa kymmenen kertaa enemmän kuin ihmisiä. Yhtä neliökilometriä kohti  käärmeitä riittäisi siis ehkä 2000–5000 .
 Marbon luola on takuuvarma paikka bongata ruskopuukäärmeitä. Mika Mäkeläinen / Yle
 Mistä niille oikein riittää syötävää? Ei enää riitäkään, ja ravintopulan takia käärmeiden määrä on pudonnut. Huippuvuosina niitä oli vielä tuplasti nykyistä enemmän.
 Jatkamme polkua alas kohti Marbon luolaa, joka tunnetaan päivisin retkikohteena – mutta yöllä käärmeiden suosikkipaikkana. Siellä on aina käärmeitä, Barnhart lupaa.
 Muistatko Kadonneen aarteen metsästäjät  -elokuvan, jossa Indiana Jones eli  Harrison Ford  laskeutuu täynnä käärmeitä olevaan luolaan? Siitä on helppo nähdä painajaisia. Kohtaus käärmeluolassa tuli mieleeni nyt kun lähestymme luolan suuta.
 Ensimmäinen rapina jalkojen juuressa paljastuu erakkoravuksi, toinen taas ruskopuukäärmeeksi. Kumpikaan ei jää tekemään lähempää tuttavuutta.
 Guamin saarella käärmeitä on kymmenen kertaa enemmän kuin ihmisiä. Mika Mäkeläinen / Yle
 Luolan suu tulee näkyviin. Oviaukon yläpuolelta roikkuu liaaneja. Ulkopuolella kaikki on vihreän kasvillisuuden peitossa, mutta sisäpuolella näkyy vain paljasta kalliota.
 Turkoosi vesi pohjalla on niin kirkasta, että sen syvyyttä on vaikea arvioida. Luolan seiniltä löytyy pari käärmettä – ne ovat taitavia kiipeilijöitä ja maastoutuvat yllättävän hyvin harmaita kallioita vasten.
 Mitään käärmekasoja täällä ei sentään onneksi ole. Huh.
 Koe ydinpommi paratiisirannalla Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää keskellä syrjäisellä atollilla, ja sinä olet paikalla –  Pääset tästä linkistä ennennäkemättömälle virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut.  Ylen Paratiisi-VR:n lisäksi linkistä löytyy useita juttuja Tyynen valtameren tilanteesta.
 Lähdemme paluumatkalle kohti autoa. Taas löytyy yksi ruskopuukäärme, ja tällä kertaa minun on pakko saada siitä jonkinlainen ote. Uskallan yrittää, koska käärmeet eivät ole vaarallisia aikuisille.
 TV-uutisia varten pitää tehdä niin sanottu standup, jossa kerron jotain kameralle. Sen ideana on näyttää, että olen todella ollut paikalla. Ja kun juttu kertoo käärmeistä, niin pitäähän samassa kuvassa olla myös käärme.
 Ruskopuukäärme ei halunnut osallistua TV-jutun tekemiseen. Mika Mäkeläinen / Yle
 Tartun ruskopuukäärmettä hännästä ja nostan sen ylös. Solakalla käärmeellä on erittäin leveä pää ja sen viirusilmät näyttävät pullistuvan ulos.
 Käärme ei pidä häntäotteesta, vaan nostaa päänsä kohti kättäni. Päästän irti ennen kuin se pääsee puremaetäisyydelle.
 Pari uutta yritystä, ja lopulta saamme jotain myös kuvattua. Käärme katoaa takaisin metsään ja minä palaan paita märkänä kohti ilmastoitua autoa.

 Ruskopuukäärmeet ovat petoja , jotka voivat syödä melkein oman painonsa verran päivässä. Niinpä ne keskittyvät saalistamiseen ja hyvän pimeänäön ansiosta ne liikkuvat nimenomaan öisin.
 Kun ravintoa on vähän, käärmeet lähtevät ruuanhakuun myös asuinalueille. Guamilla ne tunkeutuvat taloissa joka paikkaan, mutta useimmiten niitä löydetään kylpyhuoneista.
 – Käärmeiden on nähty tulevan myös viemärin kautta. Aika pelottavaa kun sitä ajattelee, Barnhart sanoo.
 Guamin maaseudulla pöntön kansi kannattaa siis nostaa varovasti.
 Ruskopuukäärmeet ovat toistuvasti syynä sähkökatkoksiin. Käärmeet aiheuttavat oikosulkuja kietoutumalla sähköpylväisiin, siirtojohtoihin ja muuntajiin.
 Turismillekin käärmeet ovat vähintään imagoriesa – vaikka ymmärrettävästi niistä ei turisteille juuri hiiskuta. Guamilla käy vuosittain yli miljoona matkailijaa, lähinnä Japanista, ja turismi on sotilastukikohtien jälkeen saaren tärkein elinkeino. Turistirannoille käärmeet luikertelevat kuitenkin vain harvoin.
 Guamin metsät ovat hiljaisia, sillä ruskopuukäärmeet syövät lähes kaikki linnunpesät. Mika Mäkeläinen / Yle
 Käärmeet ovat tuhonneet saaren alkuperäistä luontoa  vielä tehokkaammin kuin ihmiset.
 Huomaan, että metsässä on hyvin hiljaista – ääntä pitävät vain amerikkalaiset sotilashelikopterit, joita Yhdysvaltain tukikohtasaarella lentää jatkuvasti.
 Tavallisessa trooppisessa metsässä kuuluisi paljon lintujen ääniä, mutta täällä lintuja ei enää juurikaan ole, sillä ruskopuukäärmeet ovat syöneet lähes kaikki linnunmunat saarelta.
 Käärmeinvaasion seurauksena Guamin alkuperäisistä lintulajeista vain kahta tavataan enää luonnossa, ja niidenkin yksilömäärät ovat hyvin pieniä.
 Myös lisko- ja lepakkolajeja on hävinnyt. Käärmeet syövät lisäksi selkärangattomia ja pikkunisäkkäitä.
 Koska hedelmiä syövät linnut ovat hävinneet, myös hedelmäpuut ovat harvinaistuneet.
 Guamilla ei ollut alun perin lainkaan isokokoisia käärmeitä, joten paikalliset lajit eivät osanneet puolustautua tulokkaita vastaan. Varaanit tosin syövät käärmeitä, mutta suuria liskoja ei ole tarpeeksi.
 Ruskopuukäärmeiden myrkky tehoaa lintuihin ja matelijoihin tuhat kertaa voimakkaammin kuin nisäkkäisiin. Mika Mäkeläinen / Yle
 Onneksi ruskopuukäärmeet eivät useimmiten  ole ihmiselle vaarallisia, eivät edes yhtä myrkyllisiä kuin suomalainen kyy.
 – Minun kokoiselleni aikuiselle ne eivät ole ongelma. Myrkky ei ole kovin vaarallista, Barnhart sanoo.
 Hän puhuu kokemuksesta, sillä on saanut useita puremia. Tosin Barnhart on harvinaisen pitkä ja suurikokoinen mies. Sen sijaan pikkulapsi tai vanhus, jonka immuunijärjestelmä ei ole parhaimmillaan, voi joutua vaikeuksiin.
 – Ne ovat purreet pikkulapsia, joille on tullut vakavia oireita, hän kertoo. Pikkulapset ovat saaneet muun muassa hengitysvaikeuksia, turvotusta ja rakkoja.
 Barnhart huomauttaa, että aikuinenkin voi saada puremasta allergisen reaktion. Enpä taida siis antaa näille käärmeille mahdollisuutta iskeä hampaitaan minuun.
 Barnhart selittää, että käärme tarvitsee kunnon purentaotteen, sillä myrkky erittyy sen takahampaista. Ruskopuukäärmeet ovat aggressiivisia, mutta vaikka käärme iskisi, vaatteet ovat useimmiten riittävä suoja ihmiselle.
 Kun olemme saaneet käärmeen kiinni, tapamme sen heti nopeasti ja humaanisti. Murskaamme käärmeen aivot ja katkaisemme kaulan.  Patrick Barnhart
 Käärmeet luikertelivat paratiisiin  todennäköisesti joskus 1940-luvun loppupuolella salamatkustajina amerikkalaisessa sotilaskoneessa, ehkä Salomoninsaarilta tai Papua-Uudesta-Guineasta.
 Toisen maailmansodan loppuvaiheessa ja sen jälkeen Guam oli Yhdysvaltain sotilasilmailun tärkeä solmukohta. Saari kuuluu Yhdysvalloille, mutta sillä ei ole osavaltion asemaa.
 Nykyisinkin Guam on Yhdysvaltain asevoimien tärkeimpiä sillanpääasemia Aasiassa. Saarella on suuri laivasto- ja ilmavoimien tukikohta. Parhaillaan Guamille rakennetaan lähes kahdeksan miljardia euroa maksavaa  merijalkaväen tukikohtaa . Melkein puolet saaren väestöstä on tšamorrot-nimellä tunnettua alkuperäiskansaa.
 Lento- ja laivaliikenteen takia on mahdollista, että Guamilla kyytiin pääsevä käärme voi vallata yhä uusia saaria.
 Ruskopuukäärme on romahduttanut Guamin ekosysteemin, joten vieraslajin leviäminen edelleen yritetään estää kaikin mahdollisin keinoin.
 Pohjois-Mariaaneihin kuuluvalla Saipanin saarella käärmeitä on havaittu niin usein, että sinne ne ovat todennäköisesti päässeet jo pesiytymään. Yhdysvaltain viranomaiset pelkäävät erityisesti käärmeiden leviämistä Havaijille, jossa olisi paljon niille kelpaavia kotoperäisiä lajeja.
 Suurin riski on tavaralaivojen liikenteessä.  Satamissa käärmeiden tunnistamiseen koulutetut koirat haistelevat lasteja, lisäksi niitä myrkytetään kemiallisesti sekä kuumennetaan niin, että vaihtolämpöiset käärmeet katsovat parhaaksi lähteä pois.
 Rahtia voidaan myös käsitellä kemiallisilla karkotteilla, joita käärmeet eivät halua lähestyä. Idioottivarmaa häätökonstia ei ole, mutta yhdessä eri keinoja pidetään melko tehokkaina.
 Satunnaisia käärmelöytöjä on jo tehty muilla saarilla. Silloin apuun kutsutaan Patrick Barnhart. Hän ei ole mikä tahansa käärmeenpyydystäjä, vaan viralliselta titteliltään “nopean iskujoukon koordinaattori”.
 Kun käärme lähtee kiipeämään keppiä pitkin, Barnhart ottaa sitä niskasta kiinni ja siirtää pussiin. Pimeässä pussissa käärme rauhoittuu. Mika Mäkeläinen / Yle
 Jos käärmehavainto arvioidaan tarpeeksi luotettavaksi, käärmejahtiin erikoistunut joukko saapuu paikalle vuorokauden tai viimeistään kahden sisällä. Heidän varustuksenaan ovat sekä ansat että airsoft-peleistä tutut muovikuula-aseet, joiden ammukset tosin ovat biohajoavia. Käärmeen saa hengiltä niilläkin.
 – Kun olemme saaneet käärmeen kiinni, tapamme sen heti nopeasti ja humaanisti. Murskaamme käärmeen aivot ja katkaisemme kaulan, Barnhart sanoo.
 Ruskopuukäärmeiden torjunnasta on kehkeytynyt Guamilla jättioperaatio, jossa on mukana monia liittovaltion virastoja ja joka maksaa vuosittain miljoonia euroja. Yhdysvaltain kongressi on säätänyt jopa erityisen lain ruskopuukäärmeiden torjunnasta.
 Yhdysvaltain maatalousministeriöstä kerrotaan Ylelle, että vuosittain tapetaan noin 21 000 käärmettä.
 Päivän valjettua käyn Barnhartin toimistolla  katsomassa, mitä kaikkea käärmeiden päänmenoksi on suunniteltu.
 Barnhartilla on naapurihuoneessaan useita ruskopuukäärmeitä terraarioissa. Nopealla niskalenkillä hän ottaa käärmeen näytille niin ettei käärme pääse luikertelemaan tai puremaan. Barnhart painaa käärmettä varovasti peukalolla niskasta ja kiertää muut sormensa sen ympäri.
 Käärmeen häntä on vapaana ja se kietoutuu Barnhartin käden ympärille. Kun kamera lähestyy, ruskopuukäärme lipoo ahkerasti kieltään.
 Käärmeet ovat purreet Patrick Barnhartia monta kertaa, mutta hän ei ole saanut niistä vakavia oireita. Mika Mäkeläinen / Yle
 Barnhart on asentanut leikkauksella joihinkin käärmeisiin jäljityslaitteita ja vapauttanut ne takaisin luontoon, jotta niiden elintavoista saadaan lisää tietoa. Näin käärmeitä opitaan myös vähentämään tehokkaammin.
 Guamilla ruskopuukäärmeitä on yritetty hävittää lähinnä  ansoilla ja myrkkysyöteillä .
 Barnhartin mukaan kokeiluiden tuloksena on löydetty toimiva ansa, mikä on käärmeiden torjunnassa harvinaista. Eläviä hiiriä tai pikkulintuja sisältävät ansat ovat kuitenkin työläs ja aikaavievä tapa saada käärmeet päiviltä.
 Siksi käärmeitä yritetään tappaa joukoittain. Koska suurin osa käärmeistä elää vaikeakulkuisessa viidakossa, syötit pudotetaan helikopterista. Vuonna 2018 syöttejä pudotettiin lähes 13 000.
 Syötit tarttuvat puihin, joista oksilla kiipeilevät käärmeet löytävät ne. Syöttinä on kuollut hiiri, jonka mukana käärmeille annetaan ihmisten särkylääkkeistä tuttua parasetamolia. Käärmeille aine on kuolettavaa, mutta sitä ei pidetä riskinä muulle luonnolle.
 Täysikasvuisen käärmeen tappamiseen riittää 80 milligrammaa, joka on paljon pienempi kuin aikuisten ihmisten käyttämä lääkeannos. Lisäksi käärmeitä voidaan etsiä luonnosta käsipelillä, kuten teimme edellisenä yönä, mutta se on kaikkein työläintä ja hitainta.
 Päästäänkö kutsumattomista vieraista  koskaan kokonaan eroon? Barnhart ei oikein jaksa uskoa siihen.
 – Käärmeistä eroon pääseminen on aika kunnianhimoinen tavoite. Pyrimme siihen, mutta se on hyvin vaikeata, Barnhart arvioi.
 Hän uskoo, että ennen pitkää käärmeiden määrää voidaan alentaa niin paljon, että kotoperäisiä lajeja voidaan palauttaa luontoon.
 Ainakin Guam toimii varoittavana esimerkkinä muulle maailmalle. Tulokaslaji ei tee selvää pelkästään saaliseläimistään, vaan se voi mullistaa koko alkuperäisen luonnon.
 Lue myös:
 Maailman ensimmäinen vetypommi Ivy Mike räjähtää paratiisirannalla, ja sinä olet paikalla – Pääset nyt virtuaalimatkalle, jota et ole ennen kokenut
 Yle pääsi maailman unohtamalle ydinjätehaudalle: "Yhdysvallat mokasi aivan helvetillisesti"
 Kaikki toimittaja Mika Mäkeläisen jutut Tyynenmeren matkalta sivulla:
 yle.fi/paratiisi

Guamin turistisaaren vallanneet pedot tunkeutuvat viemäreistä koteihin ja katkovat sähköjä – käärmeitä kymmenen kertaa enemmän kuin ihmisiä


Summary: Keski-iässä kyynisyys nostaa päätään eikä se ole ihme, sillä kaikki tuntuu nähdyltä ja koetulta, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Viime aikoina on paljon puhuttu setämiehistä, joiden määritelmä tuntuu alati laajenevan. Sillä tarkoitetaan kai keski-ikäistä ukkoa, jolla on luutuneita mielipiteitä ja joka ei ymmärrä kuolla vaikka hänen työpaikkaansa olisi kernaasti tulossa nuoria lahjakkaampia työntekijöitä. Setämiehet ovat kyynisiä kaiken suhteen ja lisäksi heillä on vaikeuksia ymmärtää nykymaailmaa, kuten että sukupuoli-identiteetti voi tänään olla yhtä ja huomenna toista. Tai että vähemmistöjä ei saa pilkata.
 Pahimmillaan setämiehet ovat ääliöitä jotka eivät osaa käyttäytyä, luulevat itsestään liikoja ja kiusaavat nuorempiaan, etenkin naisia.
 Vähemmän yllättävästi en tykkää kyseisestä termistä, koska se on yhden ryhmän, setien, pilkkaamista ja vieläpä niin, että kyseiseen lokeroon niputetaan kaikki samaa sukupuolta edustavat, olivat he henkisiltä asenteiltaan millaisia tahansa.
 Mutta kestän sen kuin kuka tahansa hyvin toimeentuleva ja monella tavalla onnekas valkoinen mies. Eli vähän itkettää.
 Haluan kuitenkin laajentaa setämies-termiä. Sedät – ja täditkin, ei sillä – nimittäin tuppaavat olemaan yleensä vähintään keski-ikäisiä ja luulen, että monet mahdollisesti ärsyttävät piirteet kumpuavat pikemmin sieltä kuin sielun pahuudesta.
 Kuitenkin kun on melkein puoli vuosisataa katsonut maailmanmenoa, on huomannut, että aurinko nousee ja aurinko laskee eikä mitään uutta auringon alla.
 Kyllä, me (hyvää tarkoittavat) setämiehet olemme  usein vähän kyynisiä. Se johtuu pitkälti siitä, että juuri mitään uutta ei enää tule vastaan. Samat asiat kiertävät ja nuoret keksivät pyörän aina uudestaan ja ovat siitä ihmeissään.
 Kuitenkin kun on melkein puoli vuosisataa katsonut maailmanmenoa, on huomannut, että aurinko nousee ja aurinko laskee eikä mitään uutta auringon alla. Telakkateollisuus haudataan lopullisesti vähintään kerran vuosikymmenessä ja sitten se taas kohta tekee miljardituloksen. Palkansaajien tutkimuslaitoksen luvut ovat aina erilaiset kuin työnantajien tutkimuslaitoksen, vaikka molemmissa työskentelee objektiivisia tutkijoita. Maailma tuhoutuu milloin minkäkin takia, paitsi ettei se mitään tuhoudu.
 Yhteistä kaikille ajoille näyttäisi olevan se, että ihmiset kohkaavat ja ryntäilevät päättömästi. Oli kyse sitten ravintosuosituksista, laihdutuskeinoista, ympäristökatastrofeista, erilaisista ismeistä tai talouspolitiikan suunnasta, niin aina löytyy se yksi vallitseva totuus jota kaikki huutavat. Kunnes ensi viikolla huudetaan jotain muuta.
 Senkin on tähän ikään mennessä huomannut, etteivät asiat juuri koskaan mene ihan niin kuin on suunnitellut. Ei välttämättä päin seiniä, mutta ei ikinä täydellisestikään. Yleensä ihmisen suunnitelmat menevät vähän toisin ja myös se on asia, joka nakertaa oikeassa olemisen varmuutta, joka on suotu vähän nuoremmille.
 Me setämiehet olemme tietenkin myös konservatiivisia . Emme pidä muutoksista. Siihen on pari syytä. Ensinnäkin meidän tapauksessamme on luultavaa, että muutos on huonompaan suuntaan, koska setämiehillä menee yleensä lähtökohtaisesti hyvin (monesti se johtuu siitä että he ovat työskennelleet pitkään asemansa eteen).
 Ja ellei se muutos ole huonompaan, niin vähintään se on järjettömämpään suuntaan, koska yhteiskunnassa harvoin tapahtuu mitään järkeviä, aitoja muutoksia. Kosmeettisia tapahtuu sitäkin enemmän. Itselleni tuttu – ja kuvaava – on media-ala: Lehtien päätoimittajat vaihtuvat koko ajan ja joka kerta kun uusi päätoimittaja valitaan, tehdään The Ultimate Lehtiuudistus, joka mullistaa kaiken, ihan kaiken! Lopputuloksena käytetään kannessa vähän eriväristä vihreää.
 Syy muutosvastarintaan löytyy siitä, että meillä on yleensä lapsia elätettävänä ja kaikenlaiset muutokset saattavat vaarantaa heidän jauheliha-annoksensa.
 Ihmekö tuo jos se alkaa kahdennellakymmenennellä kerralla hieman rasittaa.
 Toinen syy setien – ja tätien - muutosvastarintaan löytyy siitä, että meillä on yleensä lapsia elätettävänä ja kaikenlaiset muutokset saattavat vaarantaa heidän jauheliha-annoksensa.
 Mutta nuoret ovat väärässä  siinä, että meillä setämiehillä yleisesti ottaen ja aina olisi sen helpompaa kuin muillakaan. Työntekijät, ahtaajia lukuun ottamatta, ovat kaikki samassa veneessä joka voi keikahtaa koska tahansa.
 Mitään pysyvää ei ole. Työnantajat vaihtuvat, kokonaiset toimialat häviävät.
 Joka vuosi seuraan huvittuneena, kuinka uutisissa kuhistaan palkankorotuksista ja lomapäivistä ja jostain ihme kiky-loikista. Mikään niistä ei ole ikinä koskettanut minua, eikä itse asiassa suurinta osaa setätuttavistani. Melkoinen prosentti meistä keski-ikäisistäkin on nimittäin yrittäjiä tai freelancereita tai pätkätöissä tai työttöminä tai johtotehtävissä - niin että meidän palkkojamme ei päätetä työmarkkinapöydissä. Koko keskustelu vuosittaisista palkankorotuksista on tästä näkökulmasta absurdi.
 Entä sitten se yhteiskunnan poikkeuksellisen nopea ja jatkuva muutos, joka kiusaa etenkin nuorempaa polvea? Ei se mikään tämän hetken keksintö ole. Koko oma työelämäni on ollut sitä. Mitään pysyvää ei ole. Työnantajat vaihtuvat, kokonaiset toimialat häviävät. Sellaista se on. Siihen on pakko sopeutua, mutta mitä vanhemmaksi tulee, sitä raskaampaa on ikään kuin aloittaa aina alusta.
 Siksi edustamani Setämiesyhdistys ry:n julkilausuman mukaan vähemmälläkin muutoksella tultaisiin toimeen, ennen kaikki oli paremmin ja kansalaispalkka olisi hyvä keksintö auttamaan niin nuoria kuin setiä eteenpäin tilanteissa, joissa taas joku toimiala menee alta.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on kirjailija, joka suhtautuu epäilyksellä kaikkeen mitä yli tai alle kolmekymppiset ovat keksineet.
 Aiheesta voi keskustella 17.2. klo 16.00 asti.

Roope Lipastin kolumni: Myös meitä setämiehiä pitää ymmärtää


Summary: Poliisi toivoo, että Lieksassa palattaisiin normaaliin tilanteeseen, jossa virka-apua antavat riistanhoitoyhdistykset.

Kun suurpeto loukkaantuu Lieksassa liikenneonnettomuudessa, sen perään eivät lähde poliisin hälyttämät paikalliset metsästäjät, toisin kuin muualla Suomessa. Lieksassa suurriistavirka-apua eli SRVA-tehtäviä hoitavat varta vasten tarkoitukseen perustetun Virva ry:n jäsenet. Virva syntyi paikkaamaan Lieksan riistanhoitoyhdistystä, joka irtisanoutui virka-aputehtävistä viime vuonna. yhditysten völit ovat tulehtuneet.
 Ylikomisario  Harri-Pekka Pohjolainen  kiittää Virvan hoitaneen tehtävänsä "hyvin, ellei erinomaisesti." Virvalaiset ovat joutuneet venymään, sillä miehiä heillä on virka-apuhommiin vähän. Välit riistanhoitoyhdistykseen ovat tulehtuneet.
 Lyhyen ajan sisällä Lieksassa eteen on tullut muun muassa kaksi suden karkottamis- ja lopettamistehtävää. Toinen susi oli pyörinyt pihapiireissä, eivätkä karkotusyritykset muuttaneet sen käytöstä, joten poliisi määräsi sen lopulta tapettavaksi. Toinen susi oli loukkaantunut tai sairas ja määrättiin lopetettavaksi.
 Virva ry hoiti molemmat tehtävät. Virva ry:n  Risto Kiiskinen  muun muassa hiihti yksin toisen suden perässä viisi tuntia.
 – Tämä vaatii kärsivällisyyttä, ettemme tapa vääriä eläimiä. Meidän täytyy pitää laumat yhtenäisinä, hän kertoo.
 Kiiskinen korostaa, ettei suurriistavirka-apu ole metsästämistä, vaan poliisin määräämien tehtävien toteuttamista ihmishenkien turvaamiseksi ja eläinten kärsimysten pitämiseksi mahdollisimman vähäisinä.
 SRVA-apua annetaan tässä Siilinjärvellä. Matti Myller / Yle
 Poliisin toive: Paluu normaalitilaan
 Ylikomisario Harri-Pekka Pohjolainen sanoo, että parasta Lieksassa olisi saada palautettua normaalitilanne eli paikallinen riistanhoitoyhdistys ottaisi Lieksan alueella SRVA-vastuun jälleen kontolleen. Virva ry:n kanssa sopimus on heinäkuun 2020 loppuun saakka.  Riistanhoitoyhdistys irtisanoi sopimuksen kaksi vuotta sitten.
 Lieksalaisten metsästäjien mukaan alueella on liikaa susia, eikä suurriistavirka-aputehtäviä voi hoitaa koirien kanssa turvallisesti. Koiria käytetään loukkaantuneiden eläinten jäljittämiseen. Poliisilla on tarjota lieksalaisille sama valtakunnallinen sopimus kuin muuallakin. Se ei ole kelvannut riistanhoitoyhdistykselle.
 Eniten on hiertänyt se, että korvaus virka-avusta on harkinnanvarainen ja koirien aiheuttamat vahingot menisivät omasta pussista.
 – Tehdään vaikka viikko töitä viimeiseen asti eläimen karkotuksessa, mutta ei saadakaan korvausta, vaan poliisi voi harkita maksetaanko vai ei. Se ei ole reilua, sanoo Lieksan riistanhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Matti Törrönen .
 Samoin koiran aiheuttamat vahingot kolmannelle osapuolelle voisivat jäädä koiranomistajan kärsittäväksi. Tosin tämä sopimuskohta on tulkinnanvarainen ja vakuutukset ovat muuttuneet, myöntää Törrönen. Miten koirat voisivat aiheuttaa vahinkoja tehtävissä?
 – Ei meidän koirat niin varmoja ole, etteivätkö voisi vaikka aiheuttaa tehtävän yhteydessä vahinkoa hevoselle. Jos hevonen on arvokas, siinä menee talokin mieheltä, kertoo Törrönen esimerkin.
 Hirvivaaran merkki. Hirvet aiheuttavat valtaosan SRVA-tehtävistä.  Kari Kosonen / Yle
 Paljon tehtäviä
 Ýleisimpiä suurriistavirka-aputehtäviä ovat liikenteessä loukkaantuneiden hirvieläinten jäljestykset ja lopettamiset sekä ihmisille vaaraa aiheuttavien suurpetojen karkotukset tai lopettamiset. Tehtäviä voi olla kymmeniä joka vuosi. Virva ry hoitaa Lieksassa suurpeto- ja villisikatehtävät, mutta hirvieläintehtäviin sillä ei ole sopimusta.
 – Paras ratkaisu olisi, että paikallinen riistanhoitoyhdistys pitäisi yllä valmiutta, toivoo ylikomisario Harri-Pekka Pohjolainen.
 Virva ry:n ja riistanhoitoyhdistyksen välit ovat viileät. Kun riistanhoitoyhdistyksen Matti Törröseltä kysyy, mitä hän ajattelee Virvan miehistöpulasta, hän kehottaa virvalaisia katsomaan peiliin. Virvan Risto Kiiskinen taas kertoo olevansa valmis neuvottelupyötään ja dialogiin, mutta yhteyttä ei hänen mukaansa ole.
 – Minä tukeudun faktoihin, mutta toinen osapuoli ei.
 Risto Kiiskinen viittaa faktoilla Luonnonvarakeskuksen arvioon suurpetojen määrästä. Riistanhoitoyhdistys uskoo petoja olevan enemmän kuin Luken tilastoissa kerrotaan.

Susien määrä täytti metsästäjien mitan – Lieksassa jouduttiin perustamaan uusi yhdistys antamaan poliisille virka-apua petotehtävissä


Summary: Pommin purkaminen Counter-Strikessa on sentään jotain, kun maailma ympärillä on kaaosta, sanoo kulttuurivieras, ohjaaja-käsikirjoittaja Aleksi Delikouras.

Aleksi Delikouras , 29, oli botti.* (Bongasitko slangisanan? Sanasto löytyy jutun lopusta.) Tähtäin ei tarrannut päähän, sulavan liikkumisenkin kanssa oli niin ja näin.
 CS sai jäädä kauan sitten.
 – Olin yksinkertaisesti liian huono siinä, Delikouras sanoo.
 Kiinnostus ja jonkinlainen rakkaus lajiin säilyi. Eniten kiehtoi Counter-Striken sisäänrakennettu kilpailullisuus. Herkkä pelimekaniikka pitää huolen siitä, että taitotasoon vaikuttaa lahjakkuuden lisäksi treenin määrä.
 – Viihteellisissä peleissä kokemusta manipuloidaan niin, että nyyppäkin jaksaa palata pelin pariin.
 Delikouras ottaa sohvallaan paremman asennon ja kääntää katseensa läppärin näytölle. Siinä pyörii lähetys Counter-Striken miljoonan dollarin major-turnauksesta Puolan Katowicessa.
 Pitkästä aikaa mukana on suomalaisjoukkue. Encen mahdollinen menestys löisi turbovaihteen kilpapelaamisen buumille.
 Jaani Lampinen / Yle
 Vara-ammatilla leipä pöytään?
 Delikouras tunnetaan  Nörtti -kirjoista ja erityisesti niiden pohjalta Yle Areenaan tehdyn sarjan käsikirjoittajana ja ohjaajana.
 Vuonna 2017 julkaistu ensimmäinen jakso on käynnistetty Areenassa yli 450 000 kertaa. Kolmas ja viimeinen tuotantokausi julkaistiin tämän vuoden tammikuussa. Urakan jälkeen Delikourasin on aika palata sukupolvensa keskimääräiseksi edustajaksi.
 Aleksi Delikouras ja Nörtin historia Koululaisena Delikouras kuvasi sekalaista sisältöä Youtubeen. Katsojat eivät videoita vielä löytäneet. Lukiotehtävänä vuonna 2007 hän kuvasi karikatyyrisestä pelaajasta mokumentin eli fiktiivisen dokumentin. Nörtiksi nimetty video sai Youtubessa satojatuhansia katsojia. Delikouras kehitti hahmosta viisiosaisen kirjasarjan, jonka ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 2012. Nörtti: Dragonslayer666 -sarjan ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin Yle Areenassa lokakuussa 2017. Kuukautta myöhemmin se esitettiin Yle TV2:lla. Sarjan kolmas ja viimeinen tuotantokausi julkaistiin Areenassa tammikuussa 2019.
 Jäljellä on hämmentävä tyhjyys, monelle tuttu kaveri.
 – En tiedä, olenko vielä millään tavalla onnistunut elämässäni. Tällä hetkellä on taas hiljaisempaa, työstän vähitellen uutta. Pakko sanoa, että tämä epävarmuus on hirveän stressaavaa ja ahdistavaa.
 Elokuvaohjaajan opintonsa Aalto-yliopistossa Delikouras yrittää saada valmiiksi ensi syksynä. Valmistuminen ei takaa töitä, mikä on 2020-luvun korvalla suomalaista arkipäivää monella alalla. Nuoret sukupolvet seuraavat aitiopaikalta, kun työelämä muuttaa muotoaan.
 Delikourasin mielessä on pyörinyt vara-ammatin hankkiminen. Päiväduunilla saisi leivän pöytään, illalla olisi aikaa keskittyä oman alan töiden järjestelemiseen.
 – Pakko myöntää, että tässä on pieni kriisi päällä.
 Ja niin on monella muullakin. Mieltä saattaa painaa elämää järjestelmällisesti hankaloittava byrokratia tai ilmastonmuutos. Arkisempia ovat esimerkiksi maksamattomat laskut. Ahdistuksen aiheita riittää.
 Moni tekee irtioton pelaamalla.
 – Kun avaan aamulla Wordin, en tiedä, onnistuuko kirjoittaminen sillä kertaa. Play Stationin käynnistämällä on varmaa, mitä sieltä tulee, Delikouras vertaa.
 Tietyt illat Delikouras on varannut jääkiekolle. Kaksi mailaa nojaa olohuoneen kaappia vasten.
 – Pipolätkä tuo rutiinia elämääni.

 Randomit ovat väkivaltaista ja vihaista jengiä
 Kilpapelaamisessa kiehtoo näennäisen häilyvä raja ammattilaisten ja harrastajien taitotason välillä. Hyvä pelaaja näkee huippujoukkueiden välisissä matseissa tilanteita, joista olisi itse saattanut selvitä paremmin. Sellaiset kaksinkamppailut, joihin omat taidot eivät riittäisi, on helppo ohittaa olankohautuksella.
 Hyvin harvasta on ammattipelaajaksi, mutta intoa se ei hälvennä. Kukapa ei nauttisi kilpailemisesta kavereiden kanssa tai heitä vastaan.
 – Onhan se hauskaa! Pelaaminen ei täysin vastaa sitä, että näkisi ihmisiä kasvotusten, mutta se on lähellä. Pelimaailmassa jengi heittää läppää ja juttu lentää, vaikka työpaikalla olisi jäässä.
 – Esimerkiksi CS kehittää parhaimmillaan yhteistyö- ja keskittymiskykyä. Minua se on auttanut ohjaajan työssä: ohjeet annetaan ymmärrettävästi ja ytimekkäästi ilman turhaa jauhamista.
 Nörtti -sarjan vetovoima perustuu siihen, ettei se kaunistele peliyhteisöissä syntyviä sosiaalisia tilanteita. Kielenkäyttö on autenttisen roisia ja päähenkilö Dragonslayer666:kin itsekäs kusipää, kuten monet pelaajista.
 Totuus pelikulttuurista ei tule ilmi juhlapuheissa tai uutisjutuissa.
 – Randomien kanssa pelatessa huomaa, että siellä on yllättävän väkivaltaista ja vihaista jengiä. Jos et pärjää, tiimikaverit ovat armottomia.
 Jaani Lampinen / Yle
 Tilanteen tunnistaa jokainen pelaaja. Olet heikoin lenkki, ja paine kasvaa kierros kierrokselta. Suorittaminen on palautevyöryn keskellä entistä vaikeampaa.
 – En ole koskaan kuullut, että joku asettuisi puolustamaan, että lopettakaa, tämä on liikaa. Valittajan näkökulmasta kysymys saattaa olla puolittain läpästä, mutta kun tilanne osuu omalle kohdalle, niin pahalta se tuntuu.
 Pelissä jokaisen on pärjättävä omillaan.
 – Ollaan sitä mieltä, että jokainen huolehtikoon omista asioistaan.
 "Pommin purkaminen pelissä on sentään jotain"
 Pelkästään CS-yhteisössä riittää kiusaamista, hävytöntä kielenkäyttöä, rasismia ja naisvihaa. Trollailu, rajojen kokeilu ja silkka typeryys sekoittuvat keskenään.
 Ajatus voi hirvittää, sillä samalla palvelimella pelaavat nelikymppiset ja varhaisteinit. Toisaalta suurin osa peleistä sujuu hyvässä hengessä tasosta riippumatta.
 – Itse vaihdan tarvittaessa porukkaa. Huonosti käyttäytyvät voi myös jättää omaan arvoonsa, Delikouras sanoo.
 Ongelmista huolimatta juuri sosiaaliset piirit ovat ratkaiseva osa pelikulttuurin ja pelaamisen koukuttavuutta. Kehitystä ovat pönkittäneet striimaajat, joiden kanavilla käydään keskustelua peleistä ja elämästä.
 Delikouras on sitä mieltä, että kysymys on pohjimmiltaan olemisen tarkoituksesta. Peleissä on järjestystä, jota oikea elämä ei tarjoa. Sama pätee pelimaailman sosiaalisiin piireihin.
 – Pelimaailmassa on selkeä hierarkia. Siellä näkee suoraan leveleistä, kuka on kovin tyyppi. Nykymaailmassa hierarkia on epäselvä ja se merkitsee jokaiselle eri asioita.
 Jaani Lampinen / Yle
 Peleissä suoritettavat tehtävät ovat sinällään mitättömiä. Ketä kiinnostaa, räjähtääkö ykkösistä ja nollista koodatulla juna-asemalla?
 Delikouras näkee näennäisen tyhjänpäiväisyyden taakse.
 – Pommin purkaminen Counter-Strikessa on sentään jotain, kun maailma ympärillä on kaaosta.
 Ytimessä on tunne olemisen epäselvästä merkityksestä.
 – Harvoin polku on sellainen, että käyt koulut ja menet töihin. Moni on sen takia vähän eksyksissä. Pelimaailma tarjoaa sen, mitä emme saa tästä oikeasta maailmasta.
 Mukaan pääsee pelikoneella ja internetyhteydellä. Peliyhteisöt ovat läpileikkauksia nuorista sukupolvista.
 – Pelimaailma toimii niin kuin se on suunniteltu. Se on hirveän vapauttavaa.
 Digitaalinen Villi länsi
 Ence voittaa ensimmäisen ottelunsa turnauksessa.  Aleksi "allu" Jalli ,  Aleksi "Aleksib" Virolainen ,  Sami "xseveN" Laasanen ,  Jani "Aerial" Jusila  ja  Jere "sergej" Salo  elävät monen kilpapeliharrastajan unelmaa.
 Joukkueet kättelevät toisensa ruudulla, kun Delikouras hörppää lasistaan Sprite Zeroa. Kilpapelaaminen on valtava bisnes ja kasvaa yhä. Pelaajilta odotetaan edustuskykyä yhtä lailla kuin vaikkapa jääkiekkoilijoilta.
 – Katso nyt, ne voittivat, mutta ovat ihan tyynenä. Ammattipelaajat näyttävät harvoin tunteitaan, ja se oli ongelma Nörtti-sarjaa tehdessä. Sarjassa päädyttiin siihen, että tunteita näytetään pelatessa. Niin kotona tehdään. Huutoa tulee, Delikouras nauraa.
 Jaani Lampinen / Yle
 Pelaaminen on yhdelle harrastus, toiselle elämäntapa. Lieveilmiöistään huolimatta se on nuorten sukupolvien arkea. Peliharrastuksen kilpailullinen puoli on digitaalinen Villi länsi, jonka ristiriitaisuus vetää puoleensa – myös fiktion tekijöitä.
 – Tiimissä pelaaminen on ihmiskemiaa. Kun on pakko olla tekemisissä toisten kanssa, syntyy aikaa hyvää draamaa.
 Perjantaina Ence selvitti tiensä alkusarjasta jatkopeleihin. Major-turnauksen pelit jatkuvat tulevan viikon keskiviikkona.
 Sanasto botti = huono pelaaja, viittaa koneen ohjaamiin pelaajabotteihin, jotka on ohjelmoitu tarkoituksella huonoiksi. CS = Counter-Strike, viittaa nykyään useimmiten CS: Global Offensive -peliin. Alkuperäinen Counter-Strike julkaistiin vuonna 2000. nyyppä = aloittelija, newbie (engl.) randomi = satunnainen pelaaja, random (engl.) striimaaja = suoraa lähetystä tekevä pelaaja, tarkoitukseen soveltuvista palveluista tunnetuin on Twitch.

Peleissä on järjestystä, jota elämä ei tarjoa – Aleksi Delikouras tavoitti sukupolvensa ja huomaa itsekin etsivänsä elämälle merkitystä


Summary: Yhdysvaltain presidentin mukaan vangit tullaan vapauttamaan, jos liittolaiset eivät suostu ottamaan heitä vastaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vaatinut eurooppalaisia liittolaisia ottamaan vastaan 800 Syyriassa vangittua Isisin taistelijaa.
 Trumpin mukaan Britannian, Ranskan, Saksan ja muiden liittolaisten tulisi ottaa Euroopasta lähteneet taistelijat takaisin ja saattaa heidät oikeuden eteen.
 Yhdysvallat on pakotettu vapauttamaan vangit, jos heitä ei huolita Eurooppaan, Trump kirjoittaa pikaviestipalvelu Twitterissä. Vapautetut Isis-taistelijat taas suuntaisivat takaisin Eurooppaan, presidentti jatkaa.
 Epäillyt vihollistaistelijat ovat tällä hetkellä Yhdysvaltain tukemien kurdijoukkojen vankeina.
 – Tämä on meille suuri huolenaihe, koska heitä pitää vankina ei-valtiollinen toimija eli Syyrian demokraattiset joukot, kenraali  Raymond Thomas  kertoi torstaina Yhdysvaltain senaatin kuulemisessa.
 Mitä tehdä vangeille?
 Yhdysvaltain vetäytyessä pois Syyriasta vangittujen taistelijoiden kohtalosta on tullut ongelma Washingtonille.
 Suuri osa Syyriassa vangituista jihadisteista on saanut hyvin vähän minkäänlaista sotilaskoulutusta. Joukossa on kuitenkin noin 50 arvokkaaksi luonnehdittua vankia, amerikkalaiset  sotilaslähteet kertovat verkkolehti MilitaryTimesille.
 Uutistoimisto AP haastatteleman virkamiehen mukaan viimeisenä vaihtoehtona pidetään vaarallisempien epäiltyjen siirtämistä Guantanamo Bayn vankileirille. Kyseessä olisi ensimmäinen kerta yli vuosikymmeneen, kun kiistelty vankila saisi lisää asukkaita.
 Vaalikampanjan aikana Trump kertoi omaa näkemyksensä Guantanamo Baysta.
 – Lataamme sen täyteen pahoilla tyypeillä, Donald Trump arvioi keväällä 2016.
 Lue lisää:
 Jo joulukuussa Isisin nujerretuksi julistanut Trump arvelee vahvistavansa järjestön kukistumisen ensi viikolla
 Isis teki tuhoisan pommi-iskun Syyriassa – kuolleiden joukossa neljä amerikkalaista

Trump Euroopan johtajille: Ottakaa vastaan 800 Syyriassa vangittua Isis-taistelijaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kallis leukemianhoito käyttöön Suomessakin
 Pari vuotta sitten tuli markkinoille geenitekniikkaan perustuva uusi hoitomuoto. Siinä verestä kerättyihin lymfosyyttivalkosoluihin siirretään ominaisuuksia, jotka saavat verenkiertoon uudelleen palautetut solut tuhoamaan syöpäsoluja. CAR-T-solut ollaan jo ottamassa hoitomuodoksi Helsingissä ja Turussa, mutta kertahoidon hinnaksi on Suomessa arvioitu noin 300 000 euroa. Tällaista hoitoa tarvitsevia nuoria  leukemiapotilaita on vuosittain ehkä kymmenkunta .
 Venezuelan oppositiojohtaja kutsuu kansaa mielenosoituksiin
 Juan Guaidó Federico Parra / AFP
 Valtakamppailu kiristyy Venezuelassa. Maan oppositiojohtaja  Juan Guaidó   kutsuu kansalaisia maanlaajuisiin mielenosoituksiin . Mielenosoituksen taustalla on Yhdysvaltojen lähettämät avustuslastit, joiden maahantulon on estänyt Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro . Viimeisin lasti saapui maan Kolumbian vastaiselle rajalle sunnuntain vastaisena yönä. Maduro on sulkenut rajat avulta, koska hänen mukaansa Yhdysvallat käyttää sitä verukkeena hyökätäkseen maahan.
 Yksinäisyystutkija haluaa saada suomalaiset puhumaan keskenään
 Niina Junttilan mukaan yksinäisyys on suuri yhteiskunnallinen ongelma, josta pitäisi keskustella nykyistä enemmän.  Pasi Leino
 Jonkun pitäisi ottaa kokonaisvastuu yksinäisyyden vähentämisestä,  vaatii Suomen johtava yksinäisyystutkija, kasvatuspsykologian apulaisprofessori Niina Junttila Turun yliopistosta . Junttila ottaisi oppia Iso-Britanniasta. Siellä kamppaillaan yksinäisyyttä vastaan esimerkiksi rupattelubusseilla ja kännykättömillä kahviloilla. Poliittista vastuuta kantaa yksinäisyysministeri.
 Käärmeet tunkeutuvat viemäreistä koteihin Guamin turistisaarella
 Marbon luola on takuuvarma paikka bongata ruskopuukäärmeitä. Mika Mäkeläinen / Yle
 Jopa kolmemetriset käärmeet ovat vallanneet Guamin saaren läntisellä Tyynellämerellä. Käärmeitä arvioidaan olevan kymmenen kertaa enemmän kuin ihmisiä.  Yle kävi käärmejahdissa Guamilla .
 Pommin purkaminen pelissä on sentään jotain, kun maailma ympärillä on kaaosta
 Aleksi Delikouras Jaani Lampinen / Yle
 Kulttuurivieras  Aleksi Delikouras  tavoitti Nörtti-sarjallaan pelaajasukupolvet.  Nyt hän kertoo , mikä peleissä ja peliyhteisöissä viehättää, vaikka kysymys on digitaalisesta Villistä lännestä.
 Poutaista ja lähes selkeää
 Yle
 Sää on koko maassa poutainen ja melkein selkeä. Lämpötilat maan etelä- ja keskiosissa ovat nollasta muutamaan plusasteeseen, pohjoisessa ollaan jonkin verran pakkasella. Aivan maan pohjoisosissa mittari saattaa näyttää kymmentä miinusastetta. Sateita ei tänään ole odotettavissa. Jalankulkijoita varoitetaan suuressa osassa maata erittäin liukkaista jalkakäytävistä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Kallis leukemiahoito käyttöön myös Suomessa, Venezuelassa tilanne kiristyy, käärmeet luikertelevat viemäreistä koteihin turistisaarella, luvassa poutainen ja lauha päivä


Summary: Tilanne ei ehtinyt äityä vakavaksi, pelastuslaitokselta kerrotaan.

Sähköt katkesivat Vaalan terveysasemalla Pohjois-Pohjanmaalla varhain sunnuntaiaamuna. Terveyskeskuksen varageneraattori ei jostain syystä käynnistynyt, joten pelastuslaitos kutsuttiin paikalle antamaan virtaa yhden potilaan hengityskoneen akkuun.
 Päivystävä palomestari  Petri Vehniäinen  Kainuun pelastuslaitokselta kertoi STT:lle, ettei tilanne ehtinyt äityä vakavaksi. Hänen mukaansa sähkökatko ei vaikuttanut terveyskeskuksen muihin potilaisiin, eikä ketään jouduttu evakuoimaan.
 Oulun hätäkeskus sai ilmoituksen terveyskeskuksesta hieman aamuviiden jälkeen. Terveysaseman sähköt ehtivät olla poikki ainakin yli tunnin. STT ei tavoittanut sunnuntaina terveyskeskuksesta tai alueen päivystyksestä ketään kommentoimaan asiaa.

Varageneraattori ei käynnistynyt – pelastuslaitos joutui antamaan varasähköä happikoneeseen Vaalan terveysasemalla


Summary: Slummissa syttynyt tulipalo tuhosi yli 200 asuntoa.

Ainakin yhdeksän ihmistä on saanut surmansa ja yli 50 loukkaantunut tulipalossa Bangladeshissa.
 Chittagongin satamakaupungin slummissa syttyneessä tulipalossa tuhoutui yli 200 asuinrakennusta.
 Palo syttyi varhain sunnuntaina, kun alueen asukkaat olivat vielä nukkumassa.  DhakaTribune-verkkolehden mukaan  neljä kuolonuhreista oli saman perheen jäseniä.
 Paikalliset viranomaiset epäilivät tulen syttyneen sähkölaitteen oikosulusta, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Etelä-Aasiassa sijaitseva Bangladesh on kehittyvä maa, jossa turvallisuusmääräyksiä noudatetaan harvoin ja jossa sadat ihmiset kuolevat vuosittain tulipaloissa.
 Vuonna 2012 yli sata ihmistä menehtyi tekstiilitehtaan palossa pääkaupunki Dhakan liepeillä.

Tulipalo Bangladeshissa vaati ainakin 9 kuolonuhria


Summary: Olisi ollut mukava tuntea torniolainen liikemies ja humanisti Veli Aine, joka vaikuttaa olleen ihmisenä ja taiteen keräilijänä melkoinen persoona.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Veli Aine  oli torniolainen liikemies, autokauppias ja kaupunginhotellin omistaja. Hän oli myös intohimoinen taiteen ystävä ja keräilijä. Jos mies eläisi, hän täyttäisi sunnuntaina 17. helmikuuta 100 vuotta.
 Veli Aineen ja puolisonsa  Eilan  vuosikymmeniä jatkunut taiteen keräily johti ensin kuvataidesäätiön ja sitten taidemuseon syntymiseen yhteistyössä Tornion kaupungin kanssa vuonna 1986.
 Veli Aine osti ensimmäisen taideteoksensa,  Santeri Salokiven  etsauksen  Aurajoelta  jo 1930-luvulla isältään saamilla taskurahoilla. Tästä kehittyi taideharrastus, joka lopulta laajeni merkittäväksi kokoelmaksi.
 Aineen kuvataidesäätiö perustettiin vuonna 1974 ja viisi vuotta myöhemmin Aineen pariskunta lahjoitti säätiölle 1048 taideteosta.
 Taidemuseon arkistotallenteessa Veli Aine kertoo museon perustamisen alkutuumailuista:
 "Oli sitten kaupunginjohtaja Strömberg ja hän heitti kysymyksen, että jos kaupunki rakentaa tilat, niin annatko sinä töitä. Minä sanoin, että vaikka kaikki!"
 Museon pääosin suomalaisen taiteen kokoelmaan kuuluu tätä nykyä yli 3500 teosta. Niistä osa on kuvataidesäätiön ja osa Tornion kaupungin omistamia.
 Yksityiskohta Arvid Liljelundin teoksesta Tornion kirkon interiööri. Antti Heikinmatti / Yle
 Taidetta hotellivieraille
 Veli Aine rupesi isännöimään isänsä  Iikan  perustamaa kaupunginhotellia vuonna 1971. Tuolloin hän toi satoja taideteoksia myös hotellin seinille ja odotti yleisön reaktiota.
 Ja yleisöhän piti.
 "Mielestäni miellyttävästi yllättävää oli se, että yleisö suhtautui erittäin positiivisesti. Ja varsinkin sen jälkeen kaupunkilaiset alkoivat arvostaa, kun Outokummun vieraat alkoivat puhua, että mitenkä täällä on tällaista arvotaidetta, että tämähän on aivan mahtavaa, että kenenkä töitä täällä on. Onko täällä joku näyttely?"
 Vielä tänäkin päivänä osa torniolaisista muistaa hotellissa näkemänsä taulut, joita oli rakennuksen eri tiloissa kolmisensataa.
 "Ei kylläkään mitään erikoista arvotaidetta, mutta kohtalaisen hyvää tänäkin päivänä siellä on, etupäässä kuitenkin pohjoissuomalaista taidetta."
 Kain Tapperin veistos Ukkospilvi. Antti Heikinmatti / Yle
 "Osta sitä mistä pidät"
 Veli Aine muistetaan keräilijänä, joka hankki taidetta omalla maulla ja omien intohimojensa mukaan.
 Itse hän on sanonut, että taidetta ei koskaan pitäisi hankkia nimien mukaan, vaan sitä mistä itse pitää. Niin hän myös opasti heitä, jotka häneltä kysyivät neuvoa taideostoihin: "Osta sitä mistä pidät."
 Veli Aine itse piti kaikesta kauniista, kuten naisista.
 Haastattelussa vuonna 1989 hän kertoo pitävänsä ennen kaikkea naistaiteilijoista samoin kuin naisfiguureista. Hän kertoo, että kun hän on löytänyt naisen selkää kuvaavan työn, se on aina hankittu.
 Taustalla Esko Tirrosen maalaus Striptease. Etualalla Essi Renvallin veistos Nuori nainen ja Aimo Tukiaisen veistos Peseytyvä.  Antti Heikinmatti / Yle
 Nimekkäiltä ja myös hieman tuntemattomaksi jääneiltä taiteilijoilta tehtyjä hankintoja ei siivittänyt laskelmointi, mutta sitäkin enemmän ystävyyssuhteet.
 Aineen taidemuseon johtaja  Katriina Pietilä-Juntura  kertoo muistavansa omilta Tornion kouluajoiltaan tarinoita siitä, kuinka pohjoissuomalaiset taiteilijat tulivat rahapulassa ja taulu kainalossa Veli Aineen työhuoneeseen, joka sijaitsi Tornion kaupunginhotellin yläkerrassa. Ja kauppoja syntyi.
 – Olen kuullut myös, että autohankintoja olisi rahoitettu taideteoksilla. Varmaan niinkin on tehty, olihan Veli Aineella lämmin sydän ja hän sanoi, ettei raha ole hyvä muuhun kuin velan maksuun.
 Kokoelma, jonka arvo on yksi markka
 Veli Aine hankki puolisonsa Eilan kanssa taidetta kotimaasta ja lukuisilta ulkomaanmatkoiltaan.
 "Ei niitä monta galleriaa Helsingissä ollutkaan 1940-luvun loppupuolella ja 1950-luvun alussa. Silloin hakeuduttiin taidesalonkiin Backsbackaan ja Hörhammeriin. Siellä oli aina siihen aikaan vaikuttaneiden taiteilijoiden töitä esillä. Ja varsin arvostettujen taiteilijoiden töitä, niin kiinnostus niihin sitten heräsi. Ja aina sitten tuli hankituksi joku työ."
 Veli Aine totesi usein, että teokset ovat yleisön iloksi hankittuja. Hän ei välittänyt tehdä taiteella bisnestä.
 Edesmennyt kulttuuritoimittaja Kaisu Mikkola kirjoitti jo Aineen taidemuseon vihkiäisluettelossa vuonna 1986: "Sponsorit tulevat ajan virrassa ja sama virta heidät myöhemmin muualle kuljettaa. Mesenaatit jäävät taidehistorian aikakirjoihin samoin kuin taiteilijatkin."
 Helene Scjerfbeckin Muotokuva edestä: Dora Estlander ja Elin Danielson-Gambogin Omakuva. Antti Heikinmatti / Yle
 – Varmaan Veli Aineelta kysyttiin, koska meiltäkin kysytään edelleen hyvin paljon, että mikä on kokoelman arvo. Ja Veli Aine sitten sanoi, että sen arvo on yksi markka, koska sitä ei tulla koskaan myymään, taidemuseon johtaja Katriina Pietilä-Juntura kertoo.
 Nyt Veli Aineen syntymän 100-vuotisjuhlan kunniaksi avattava perusnäyttely "Jaettu ilo" viestii taidekeräilijän vilpitöntä halua ilahduttaa taiteella myös muita. Näyttely esittää välähdyksiä Aineen perheen elämästä.
 Museonjohtaja Katriina Pietilä-Junturan taustalla Esko Tirrosen maalaus Striptease. Antti Heikinmatti / Yle
 Pohjoisen pikkukaupunki ylpeänä esittää
 Aineen kokoelma on Pohjois-Suomessa ainutlaatuinen. Kokoelman teoksista vanhimmat ovat 1800-luvun alusta ja uusimmat viime vuosilta.
 – Me pystymme tällä kokoelmalla esittämään koko Suomen taidehistorian suuren kertomuksen. En usko, että muut pohjoissuomalaiset taidemuseot pystyvät siihen, sanoo Katriina Pietilä-Juntura.
 Veli Aineelle oli tärkeää, että nyt taidemuseoon sijoitettu kokoelma jää Tornioon, vaikka se varmasti olisi mieluusti huolittu myös muualle ja suuremman taideyleisön ulottuville.
 Veli Aineen hyvin tuntenut museon johtaja Katriina Pietilä-Juntura on muiden torniolaisten tavoin ylpeä museostaan ja muistelee karismaattista ja rohkeaa taiteen ystävää lämmöllä.
 – Veli oli jotenkin kauhean kannustava, hauska ja hän myös aina sanoi, että täytyy nähdä ja lähteä maailmalle. Meille museon työntekijöillekin hän sanoi, että menkää Pariisiin, lähtekää Roomaan, mie maksan.
 Lähteet: Aineen taidemuseon arkistotallenne (sitaatit), Biografiakeskus 2011.

"Menkää Pariisiin, lähtekää Roomaan, mie maksan" – Veli Aine keräsi Tornioon ainutlaatuisen taidekokoelman


Summary: Seurakunnan tietojen mukaan poika olisi pudonnut jyrkästä kohdasta.

Himoksen laskettelukeskuksessa lauantaina kuollut 15-vuotias poika oli Paraisilta Varsinais-Suomesta ja rippileirillä, kertoo Länsi-Turunmaan ruotsinkielinen seurakunta STT:lle.
 Kyseessä oli perinteinen hiihtolomaviikon rippikoulu. Mukana oli tällä kertaa kahdeksan poikaa, kertoo seurakunnan kirkkoherra.
 Himoksen laskettelukeskus sijaitsee Jämsässä Keski-Suomessa. Poika oli lähtenyt merkittyjen rinteiden ulkopuolelle metsään laskemaan muutaman muun kanssa, poliisi kertoo. Poika oli ilmeisesti tullut joukon viimeisenä.
 Iltasanomien mukaan poika oli tullut alas  pystysuoran kallioseinämän päältä, noin 10 metrin korkeudesta.
 Itse onnettomuuteen ei poliisin mukaan liity ulkopuolisia ihmisiä. Kirkkoherran saamien tietojen mukaan poika on pudonnut jyrkästä kohdasta.
 Kuoliko hän tapahtumapaikalla?
 – Mitä ilmeisemmin kyllä, sanoo STT:lle rikoskomisario  Kari Aaltio  Sisä-Suomen poliisilaitoksesta.
 Rinteessä oli Aaltion mukaan jyrkkiä kohtia ja paljon lunta. Pojalla ei ollut Aaltion arvion mukaan paljoa laskettelukokemusta.
 – En sitä tarkalleen tiedä, mutta jos on 15-vuotiaasta henkilöstä kyse, ei laskettelukokemus hirveän hyvä ole ollut ja kun tietää henkilön asuinpaikkakunnan, veikkaan, että ei siellä ihan joka päivä rinteeseen pääse.
 Tiedätkö pojan laskettelukokemuksesta, vai arveletko?
 – Tämä on puhtaasti arvelu, en tiedä hänen laskettelukokemuksestaan.
 Asiassa ei epäillä rikosta ja poliisi tutkii asiaa kuolemansyyn selvittämisenä. Poliisi suorittaa onnettomuuspaikalla teknisen tutkinnan.
 – Dokumentoidaan, miten se on tapahtunut.
 Aaltio kertoo, ettei hänen tiedossaan ole, oliko pojalla kypärää ja oliko hän liikkeellä suksilla vai laudalla.
 Pojan ystävät tekivät ilmoituksen onnettomuudesta, Himos-yhtiöiden toimitusjohtaja  Elsi Ojala  kertoi aiemmin.
 Lue myös:
 Kohtalokas horjahdus hyppyrissä, lasku puuta päin – viime vuosina useampia kuolemaan johtaneita turmia
 Nuori laskettelija kuoli Himoksella rinnealueen ulkopuolella – IS: Turma tapahtui kesken rippileirin

Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä


Summary: Viime vuoden vaatekaupan kehitys yllätti kauppiaat.  Vaate- ja kenkämyynti kasvoi kohisten, mutta samalla rahaa ostoksiin käytettiin aiempaa vähemmän.

Suomalaiset ostivat viime vuonna aiempaa enemmän vaatteita ja kenkiä. Kauppiaille myyntieuroja kertyi kuitenkin edellisvuotta vähemmän.
 – Oli se kyllä yllätys. Eletään suhdannehuippua ja työllisyys on parantunut, mutta silti muotikaupan arvo putosi, hämmästelee toimitusjohtaja  Veli-Matti Kankaanpää  Muoti- ja urheilukauppa TMA:sta.
 TMA:n jäsenistö edustaa 76 prosenttia muoti- ja urheilukaupasta.
 Vaatteiden, kenkien ja tekstiilien myyntimäärät kasvoivat viime vuonna kokonaisuudessaan pari prosenttia. Euromääräinen myynti puolestaan laski noin prosentin. Tuoteryhmien välillä oli isojakin eroja. Esimerkiksi lasten vaatteita ostettiin selvästi edellisvuotta enemmän, mutta halvemmalla.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kankaanpää pitää syynä kehitykseen suomalaisten heikohkoa ostovoimaa. Vaatehankinnoista myös tingitään tiukan paikan tullen herkästi.
 – Suomalainen työtätekevä kansa ostaa sen verran ja sen hintaista mihin on varaa niin verkkokaupasta kuin kivijalkakaupastakin, toimitusjohtaja Kankaanpää arvioi.
 Myynnin arvoa on painanut alaspäin myös koventunut hintakilpailu. Verkkokaupan puristuksessa alekampanjoista on tullut arkipäivää.
 – Muotikaupasta on tullut kampanjapainotteista. Varmasti keskihinnat ovat tulleet alemmas verkkokaupan takia, sanoo Stockmannin ostopälliikkö  Niko Pesonen.
 Kärjistäen näyttäisi kuitenkin siltä, että suomalainen ostaa enemmän ja halvalla laadusta ja ekologisuudesta tinkien.
 Vaaterekkien äärellä ajatusta ei kuitenkaan noin vain hyväksytä.
 – Valtakunnallisesti se voi näin näyttäytyä. Kokemukseni mukaan meidän asiakkaamme ovat trenditietoisia ja myös valmiita laadusta vähän enemmän maksamaan, sanoo Stockmannin ostopäällikkö Pesonen.
 Pesonen myös korostaa, että esimerkiksi kestävästi tuotetuista materiaaleista ja kierrätysmateriaaleista valmistettujen tuotteiden osuus on heillä kasvussa.
 – Asiakkaat etsivät ja hakevat niistä paljon tietoa. Niissä on ehdottomasti tulevaisuus, Pesonen sanoo.
 Susanne Laakso Yle
 Myös Stockmannilla asioinutta  Susanne Laaksoa  myyntitilasto ihmetyttää.
 – Ihan yllätyin, koska nyt on trendikästä ettei osta hirveästi vaatteita ja käyttää käytettyä.
 Laakso sanoo itse harkitsevansa hankintojaan huolella.
 – Mietin kun ostan, että tuleeko varmasti käyttöön.
 Muotialan isossa kuvassa vastuullisuus ja ekologisuus eivät silti näy tuotteiden myynnissä.
 – Somekeskustelu ja kampanjat eivät näy myyntitilastoissa. Osta harvoin ja laatua -kampanjointi on jäänyt jäänyt pienten piirien ryhtiliikkeeksi, Kankaanpää sanoo.
 Hän varoo kuitenkin vetämästä myyntitilastosta liian jyrkkiä päätelmiä.
 – Suomalainen kuluttaja käyttäytyy itseasiassa hyvinkin ekologisesti. Törsäämiseen suomalainen ei ole oikeastaan koskaan syyllistynyt, eikä tee sitä nytkään. Hän ostaa sen mitä tarvitsee, käyttää elinkaaren päähän ja vie vielä kierrätykseenkin, jos vaate on ehjä, jonkun toisen käytettäväksi, TMA:n toimitusjohtaja Kankaanpää sanoo.
 Nuukuus näkyy myös siinä, että vaatteisiin ja kenkiin käytetty rahamäärä on laskenut itseasiassa jo vuosikausia.
 Yle Uutisgrafiikka
 Takkeja, mekkoja tai kenkiä on toki saattanut tarttua mukaan aiempaa enemmän vähän vahingossakin eli heräteostoksina ruuanhakureissulla.
 Kaupan liiton viime vuotisen selvityksen mukaan suomalaisten eniten käyttämien vaatetuskauppojen kärjessä ovat nimittäin Prismat ja K-Citymarketit. Viiden kärkeen mahtuvat myös Hennes&Mauritz, Tokmanni ja verkkokauppa Zalando.
 – Ihmiset ostavat nykyään enemmän samalla kauppareissulla. Ostaminen on haluttu tehdä mahdollisimman helpoksi, koska se kilpaileva verkkokauppa on auki 24 tuntia eikä tarvitse edes kotisohvalta poistua, TMA:n toimitusjohtaja Kankaanpää sanoo.
 Lue myös:   Harva tietää halpavaatteen todellisen hinnan: Pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne, koska vaatteita ei tehdä kestämään

Tilasto yllättää: Ostamme vaatteita enemmän kuin vuosiin, mutta halvemmalla – "Osta harvoin ja laatua -kampanjointi on jäänyt pienten piirien ryhtiliikkeeksi"


Summary: Japanilaisten virkamieslähteiden mukaan Tokio vastasi Washingtonin pyyntöön esittäessään Nobelia annettavaksi Donald Trumpille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi perjantaina lehdistölle, että Japanin pääministeri  Shinzo Abe  on esittänyt Nobelin rauhanpalkinnon antamista hänelle.
 Trump sanoi saaneensa Abelta kopion viisisivuisen kirjeestä, jonka Japanin pääministeri kertoi lähettäneensä Nobel-komitealle. Kirjeessä Japanin johtaja ylisti presidentti Trumpia ja hänen saavutuksiaan Pohjois-Korean kriisin ratkaisemisessa.
 – Monista muistakin ihmisistä tuntuu samalta. Tuskin kuitenkaan koskaan saan sitä, ja se on ok, Trump kertoi Valkoiseen taloon toissapäivänä kokoontuneille toimittajille.
 Kertomatta jäi, että Abe oli toiminut Yhdysvaltain pyynnöstä ehdottaessaan palkintoa.
 Japanilainen sanomalehti  Asahi Shimbun uutisoi sunnuntaina , että Yhdysvaltain hallitus oli "epämuodollisesti" pyytänyt Japania esittämään Nobelin rauhanpalkintoa presidentti Trumpille. Lehti perustaa väitteensä japanilaisiin virkamieslähteisiin.
 Nobelin rauhapalkinnon saajaa voi ehdottaa laaja joukko ihmisiä päättäjistä entisiin palkittuihin. Itseään ei kuitenkaan voi ehdottaa. Tiedossa ei ole, onko Trumpin nimi lopulta päätynyt ehdokaslistalle. Nobel-komitean sääntöjen mukaan ehdokkaiden nimiä ei julkisteta 50 vuoteen.
 Japani ei ole mahdollisesti ainoa maa, joka on esittänyt Nobelin rauhanpalkintoa Trumpille. Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  sanoi viime huhtikuussa Trumpin ansaitsevan Nobelin pyrkimyksistään lopettaa Pohjois-Korean ydinaseohjelma.
 Presidentti Trump tai Valkoinen talo eivät ole toistaiseksi kommentoineet väitteitä pyydetystä ehdottamisesta.

Lehti: Japanin pääministeri ehdotti Trumpille Nobelin rauhanpalkintoa – Tosin Yhdysvaltojen omasta pyynnöstä


Summary: Keinoiksi linjattiin työvoiman osaamisen ja liikkuvuuden parantaminen sekä työnteon esteiden purkaminen.

Vihreät tavoittelee seuraavan hallituskauden aikana 100 000:ta uutta työpaikkaa ja 75 prosentin työllisyysastetta.
 Tavoitteet sisältyvät Talouden ja työllisyyden tiekartta -ohjelmaan, joka hyväksyttiin puoluevaltuuskunnan kokouksessa sunnuntaina.
 Nykyhallituksen työllisyystavoite, 72 prosenttia, täyttyi loppuvuonna. 75 prosentin tavoite oli esillä marraskuussa, kun Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla kertoi pitävänsä sitä mahdollisena.
 Vihreiden puheenjohtaja Pekka Haavisto ilmoitti jo tuolloin pitävänsä tavoitetta hyvänä.
 Vihreiden uudessa ohjelmassa keinoiksi linjattiin työvoiman osaamisen ja liikkuvuuden parantaminen sekä työnteon esteiden purkaminen.
 "Sosiaaliturva ja perhevapaat uudistettava"
 Ohjelman mukaan myös sosiaaliturva ja perhevapaat ovat uudistettava ja kansainvälisen työvoiman työllistämistä helpotettava.
 – On selvää, että tarvitsemme työmarkkinoillemme lisää maahanmuuttajia. Siksi haluamme edistää työperäistä maahanmuuttoa ja jo Suomessa olevien maahanmuuttajien työllistymistä, Haavisto sanoo tiedotteessa.
 Vihreät haluaa muun muassa poistaa työlupien tarveharkinnan ja nopeuttaa työlupakäytäntöjä. Esimerkiksi EU- ja ETA-alueiden ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden lukukausimaksut poistettaisiin ja valmistuneille tarjottaisiin pysyvä oleskelulupa.
 Lisäksi maahanmuuttajien kotouttamispalveluita kehitettäisiin ja turvapaikanhakijoiden työllistymisen esteitä purettaisiin.
 Kokouksessaan vihreät hyväksyi myös eduskuntavaaliohjelmansa, jossa korostetaan etenkin ilmastonmuutoksen pysäyttämistä ja koulutuksen vahvistamista.

Vihreät tavoittelee 100 000:ta uutta työpaikkaa


Summary: Münchenin turvallisuuskonferenssissa puhunut Javad Zarif sanoi, että Euroopan on tehtävä nykyistä enemmän Iranin ydinsopimuksen pelastamiseksi.

Iranin ulkoministeri  Javad Zarif  vaatii EU:lta lisätoimia Iranin ydinohjelmasta tehdyn sopimuksen pelastamiseksi.
 Münchenin turvallisuuskonferenssissa puhuneen Zarifin mukaan  Ranskan, Saksan ja Britannian kehittämä kauppamekanismi INSTEX  ei ole riittävä keino Iranin ja EU-maiden kaupan pelastamiseksi.
 – Euroopan on oltava valmis kastumaan, jos se haluaa uida Yhdysvaltain omavaltaisuuden aaltoa vastaan, Zarif muotoili.
 Iranin ulkoministeri varoitti, että ydinsopimuksen tulevaisuus on vaakalaudalla. Vaikka enemmistö iranilaisista kannattaa yhä sopimusta, monet ajattelevat Iranin tehneen huonot kaupat, Zarif sanoi.
 Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  toisti eilen lauantaina Münchenissä maansa vaatimuksen, että EU-maat asettuvat Yhdysvaltain linjoille suhteessa Iraniin ja hylkäävät Yhdysvaltain tavoin Iranin ydinohjelmasta tehdyn sopimuksen.
 Vuonna 2015 solmitussa sopimuksessa länsimaat sitoutuivat hellittämään Iranin taloutta heikentäviä pakotteita vastineena sille, että Iran rajoittaa ydinohjelmaansa.
 Presidentti  Donald Trump  irrotti Yhdysvallat epäonnistuneena pitämästään sopimuksesta viime vuonna ja palautti pakotteet Irania vastaan.
 EU on edelleen pysynyt sopimuksen takana, ja INSTEX-mekanismin ajatuksena on ollut suojata Iraniin kauppaa käyviä eurooppalaisia yrityksiä vaikeuksilta Yhdysvaltain kanssa.
 Zavad syytti Israelin hakevan sotaa Syyriassa
 Yhdysvaltain varapresidentti Mike Pence  sanoi torstaina Lontoossa  Iranin tavoittelevan uutta holokaustia eli juutalaisten kansanmurhaa.
 Zarif luonnehti Pencen syytöksiä tietämättömiksi, ylimielisiksi ja vaarallisiksi. Iranin ulkoministeri sanoi, että Iranista on tullut Yhdysvalloille epäterve pakkomielle.
 Jännitteitä Lähi-idässä kasvattaa Syyrian sisällissodan loppukamppailu.
 Yhdysvaltain hallinto kaavailee joukkojensa vetämistä Syyriasta mutta on samalla ilmoittanut vastustavansa Iranin vaikutusvallan kasvua maassa.
 Iran on ollut Venäjän ohella Syyrian presidentin  Bashar al-Assadin  keskeinen liittolainen verisessä sisällissodassa, joka puhkesi vuonna 2011.
 – Selvästi tietyt ihmiset hakevat sotaa, Zarif sanoi Münchenissä. Kun ministeriltä kysyttiin, ketä hän tarkoittaa, hän mainitsi Israelin.
 Israel on tehnyt Syyriaan satoja ilmaiskuja Iranin joukkoja ja Iranin tukemia libanonilaisia Hizbollah-taistelijoita vastaan.
 Zarif sanoi Münchenissä, että Iranin joukot ovat Syyriassa hallituksen kutsusta ja taistelemassa terrorismia vastaan.
 Hän syytti sen sijaan Israelia kansainvälisen lain loukkaamisesta, kun se tekee ilmaiskuja Syyriaan ja loukkaa Libanonin ilmatilaa.
 Zarif arvosteli Euroopan maiden katsovan sormiensa läpi Israelin tekemiä kansainvälisen lain rikkomuksia.
 – Sodan riski on siis suuri? keskustelun vetäjä kysyi.
 – Riski on suuri. Mutta riski on jopa suurempi, jos edelleen ummistatte silmänne vakavilta kansainvälisen lain rikkomisilta, Iranin ulkoministeri sanoi.
 Aiheesta aiemmin:
 Niinistö Münchenissä: EU tarvitsee yhteisen äänen ja lisää kovaa voimaa  16.2.2019
 Yhdysvaltain varapresidentti Pence Euroopalle: Luopukaa ydinsopimuksesta, liittykää mukaan pakotteisiin  14.2.2019
 Britannia, Saksa ja Ranska esittelivät kauppamekanismin Yhdysvaltain Iran-pakotteiden välttämiseksi  31.1.2019

Iranin ulkoministeri syyttää Israelia ja Yhdysvaltoja sodan riskin kasvattamisesta


Summary: Tavoitteena on, että yhä useampi valitsee englannin lisäksi myös harvinaisempia vieraita kieliä, Grahn-Laasonen sanoo.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) haluaa aikaistaa kieltenopetusten aloittamista entisestään. Käytännössä tämä tarkoittaisi muun muassa kielikylpyjen lisäämistä päiväkodeissa ja toisen vieraan kielen opiskelun aikaistamista.
 Grahn-Laasonen asettaa työryhmän tekemään esityksiä uusista toimista, joilla vahvistetaan kieltenopetusta päiväkodeissa ja kouluissa. Työryhmän työn on määrä valmistua lokakuun loppuun mennessä.
 Valtioneuvosto päätti viime syksynä kielten opetuksen aikaistamisesta niin, että se alkaa koko maassa jo ensimmäisellä luokalla. Nyt aloittava työryhmä tähtää uudistuksen seuraavaan vaiheeseen.
 – Kieltenopetuksen varhentaminen tulee ulottaa päiväkoteihin ja toisen vieraan kielen opetus on aloitettava nykyistä aiemmin. Tavoitteena tulee lisäksi olla, että yhä useampi valitsee englannin lisäksi myös harvinaisempia vieraita kieliä, Grahn-Laasonen sanoo tiedotteessa.
 – Käynnistettävä valmistelu antaa mahdollisuuden päättää uusista toimista heti seuraavan hallituskauden alussa.
 Opetushallituksen mukaan vapaaehtoisia kieliä opiskeltiin eniten 1990-luvun puolivälissä. Esimerkiksi vuonna 1997 A2-kieltä opiskeli 41 prosenttia viidesluokkalaisista. Sen jälkeen opiskelijoiden määrät alkoivat laskea etenkin suomenkielisissä kouluissa.
 Alimmillaan määrät olivat vuonna 2009, jolloin A2-kieltä opiskeli vain 24 prosenttia ikäryhmästä.
 Vuodesta 2010 alkaen vapaaehtoisia kieliä on valittu taas hieman enemmän ja esimerkiksi toissa vuonna niitä opiskeli 27 prosenttia viidesluokkalaisista, kertoo opetus- ja kulttuuriministeriö.

Opetusministeri lisäisi kielikylpyjä päiväkodeissa – monipuolistaisi myös koulujen kielivalikoimaa


Summary: Sipilän korosti, että vanhustenhoidon laiminlyöntitapauksissa vastuu on ehdottomasti hoivayritysten johdolla.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) myönsi sunnuntaina Radio Suomen Pääministerin haastattelutunnilla, että soten loppuunsaattamiseksi tällä hallituskaudella aikaa on kovin vähän. Siitä huolimatta hän on optimistinen.
 – Mitään syytä minulla ei ole siihen uskoa, ettei perustuslakivaliokunta saa asiaa käsiteltyä ja asia etene sosiaali-ja terveysvaliokuntaan. Tärkeintä on, että paketti saadaan sillä tavalla läpi, että se tulee suureen saliin äänestettäväksi.
 Kokoomukseen Sipilä sanoi luottavansa.
 – Luotan siihen, mitä  Petteri Orpo  minulle sanoo. Nyt kannattaisi laajemminkin miettiä, mitä soten kaatuminen maksaa yhteiskunnallamme ja mitä se merkitsee esimerkiksi vanhustenhuollossa, jos emme saa sinne leveämpiä hartioita.
 Maakunnissa on tehty Sipilän mukaan erittäin hyvää työtä palveluketjujen luomisen eteen.
 Sipilä korosti, että laissa määrätään sovittavaksi se, minkä pohjalle terveys- ja sosiaalipalvelujärjestelmä tehdään.
 – Mielestäni maakuntien ja valinnanvapauden välillä ei ole kysymys lehmänkaupoista, joista oppositio mielellään puhuu. Sen myönnän, että ensimmäinen porrastus valinnanvapauden osalta oli laissa liian tiukka eli siitä missä vaiheessa mikin valinnanvapauden osa tulee mukaan. Sitä on nyt väljennetty, hän sanoi.
 – Kansalaiset saattavat ihmetellä, miksei lakeja tehdä suoraan perustuslain mukaiseksi. Antaisin työrauhan perustuslakivaliokunnalle, siitä on tehty kovin julkista. Perustuslaki on aina tulkintaa, Sipilä muistutti.
 Sipilän mukaan sotea on jauhettu nyt suurin piirtein 14 vuotta.
 – Jos poliitikoilta ei onnistu näin suuren uudistuksen maaliin vieminen yhtenä kokonaisuutena, sitten on siirryttävä siihen, että sitä tehdään pala kerrallaan, hän arvioi.
 Sipilä korosti hoivayhtiöiden johdon vastuuta
 Sipilän mukaan vastuu vanhustenhoidon laiminlyönneistä on ehdottomasti hoivayritysten johdolla.
 Sipilä arvioi haastattelutunnilla, että joitakin tapauksia nousee poliisitutkintaan.
 Peiliin katsomisen paikka on Sipilän mielestä kansainvälisissä terveydenhoito- ja hoiva-alan yrityksissä. Veronkiertojärjestely saatiin hänen mukaansa tilkittyä, mutta jos leikitään palvelun tasolla tuloksen teon kustannuksella, silloin ollaan väärillä jäljillä, hän korosti.
 Yritykset toimivat Sipilän mukaan siten, että kun ulkomainen jätti ostaa suomalaisen yrityksen, se perustaa tänne holding-yhtiön ja rahoittaa sen ulkomailta ja voitot maksetaan korkoina Suomen rajojen ulkopuolelle.
 – Tämän korkovähennysoikeuden kattoa olemme kiristäneet vuoden alusta kolmeen miljoonaan euroon.
 Joissakin tapauksissa on Sipilän mukaan tultu sisään halvalla tarjouksella ja laadukkaalla palvelulla ja ajan kuluessa taloudellisen tuloksen tavoittelu alkaa ohjata toimintaa.
 – Tämä on väärä tapa, arvojen on ohjattava toimintaa, mutta yritysten on silti tehtävä voittoa, jotta ne pystyvät tekemään investointeja ja palkkaamaan henkilökuntaa, Sipilä painotti.
 Kaikkia toimijoita ei voi tuomita kuitenkaan samalla tavalla, hän muistuttaa.
 – Mukana on myös esimerkiksi perheyrityksiä, jotka tekevät hyvää työtä vanhustenhoidon puolella.
 Sipilä myönsi, että hänen oma käsityksensä hoitajamitoituksen tarpeellisuudesta on muuttunut hallituskauden aikana.
 – On selvää, että hoitajia tarvitaan lisää. Parempaa tapaa, kuin tehdä se mitoituksen kautta, ei ole esitetty sen lakiin kirjaamiseksi. Kun mitoitus nostetaan 0.65 sijasta 0,7:ään niin silloin todennäköisesti niissä yrityksissä, joissa on menty alarajoilla, tulee nyt laatuun selkeä muutos, hän uskoi.
 Sipilän mukaan käytännön tapaukset ovat osoittaneet, että osa kunnista, jotka kuitenkin ovat vastuussa vanhuspalveluista, ovat liian pieniä hoitamaan vanhustenhoidon järjestämisen.
 Aiheesta aiemmin:
 Hallituspuolueet varautuvat soten kaatumiseen - omat mallit jo teossa

Pääministerin haastattelutunti: Sipilä yhä optimistinen soten synnyn suhteen – "Jos ei onnistu suurena kokonaisuutena, sitten pala palalta"


Summary: Lasketteluonnettomuuksissa on kuollut tällä vuosituhannella ainakin kymmenen ihmistä.

Tällä vuosituhannella on tapahtunut useita kuolemaan johtaneita rinneturmia eri puolilla Suomea. Ohessa poimintoja eri turmista.
 – Vuosi 2015: 11-vuotias poika kuoli ilmeisesti suistuttuaan ulos rinteestä ja törmättyään lumiaitaan Kolarin Ylläksellä.
 – Vuosi 2013: Nuori nainen kuoli laskettuaan ulos rinteestä ja päin puuta Pelkosenniemen Pyhätunturilla.
 – Vuosi 2012: 16-vuotias poika kaatui tultuaan suurehkon hyppyrin jälkeen alas laskettelurinteeseen Pudasjärvellä Iso-Syötteellä. Hän menehtyi sairaalassa vammoihinsa.
 – Vuosi 2012: 10-vuotias tyttö kuoli laskettuaan rinteen sivulla olevaa puuta päin Kauhajoen Sotkanrinteillä.
 – Vuosi 2006: 51-vuotias mies kuoli Jämsän Himoksella törmättyään siirtymätunnelin seinään.
 – Vuosi 2006: Nelikymppinen lumilautailija horjahti hyppyrissä, kaatui ja osui pää edellä rinteeseen Talmassa Keravalla. Mies kuoli sairaalassa.
 – Vuosi 2006: 7-vuotias tyttö laski päin puuta Kaustisen hiihtokeskuksessa. Hän menehtyi saamiinsa vammoihin sairaalassa.
 – Vuosi 2002: Alle 60-vuotias mies osui yhteen noin 15-vuotiaaseen pojan kanssa Pelkosenniemen Pyhätunturilla. Molemmat ajautuivat ulos rinteestä ja törmäsivät maastoesteisiin kohtalokkain seurauksin.
 Lue lisää:
 Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä

Kohtalokas horjahdus hyppyrissä, lasku puuta päin – viime vuosina useampia kuolemaan johtaneita turmia


Summary: Himoksen laskettelurippileirin järjestänyt Länsi-Turunmaan ruotsinkielinen seurakunta järjestää tänään ja huomenna kriisi- ja keskusteluapua.

– Tämä on todella järkyttävä tapaus. Me suremme pojan ja perheen ja lähiomaisten, ystävien ja koulukavereiden puolesta puolesta, Länsi-Turunmaan ruotsinkielisen seurakunnan (Väståbolands svenska församling) kirkkoherra  Harry Backström  sanoo.
 Hänen mukaansa seurakunnan tehtävä on nyt tukea perhettä ja omaisia.  Seurakunta on järjestämässä keskustelu- ja kriisiapua jo tänään tapahtuneesta .
 Backström kertoo, että seurakunta on järjestänyt vastaavia laskettelurippileirejä jo usean vuoden ajan. Hänen mukaansa rippikoululeirillä ollut ohjaaja on erittäin kokenut ja tarvittavat turvallisuustoimet oli tehty.
 – Kaikilla kestää nyt aikansa ymmärtää, mitä on tapahtunut ja kaveri, joka on ollut mukana vielä hetki sitten, ei ole enää meidän joukossamme, Backström sanoo.
 Hänen mukaansa leireillä ei ole aiemmin tapahtunut vakavia onnettomuuksia. Seurakunta aikoo kuitenkin käydä läpi tapahtumat ja miettiä, voidaanko turvallisuutta vielä jotenkin lisätä.
 Rippileirien turvallisuuteen on panostettu jo vuosia
 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon rippikoulutyön asiantuntija  Jari Pulkkinen  kertoo, että rippikouluissa tapahtuu vain harvoin erittäin vakavia onnettomuuksia.
 – Rippikoulujen turvallisuuteen on kiinnitetty huomiota jo usean vuoden ajan, Pulkkinen kertoo.
 Kirkko on julkaissut useita turvallisuuteen liittyviä oppaita, joiden perusteella seurakunta tekee omat turvallisuussuunnitelmansa leiri- ja retkikohtaisesti. Pulkkinen kuitenkin sanoo, että aina vakavien onnettomuuksien jälkeen ohjeet käydään läpi ja pohditaan voidaanko tehdä jotain vielä paremmin.
 – Olen tämän tapauksen suhteen lehtitietojen varassa, mutta seurakunta on hoitanut viestinnän ja kriisiavun hyvin ja kuten kuuluukin.
 Pulkkinen ei itse muista, milloin edellinen mahdollinen kuolemantapaus rippikoululeireillä olisi tapahtunut.
 – Kun vuosittain noin 45 000–46 000 nuorta osallistuu rippikouluun, niin aina haavereilta ei voi välttyä, mutta mitään näin vakavaa en muista pitkään aikaan tapahtuneen.
 Rippileirejä vietetään nyt hiihtolomien aikaan eri puolilla Suomea. Pulkkinen kertoo, että tästä onnettomuudesta on puhuttu rippileireillä. Myös nuorten koteihin on oltu yhteydessä ja kerrottu, kuinka asiaa käydään läpi.
 – Meillä työntekijät on siinä kyllä hyvin ammattitaitoisia, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä
 Nuori laskettelija kuoli Himoksella rinnealueen ulkopuolella – IS: Turma tapahtui kesken rippileirin

Menehtyneen rippileiriläisen seurakunnan kirkkoherra: "Tämä on todella järkyttävä tapaus"


Summary: Palo saatiin rajattua siten, että sikalan toinen osasto säästyi liekeiltä.

Iso sikala paloi Merikarvialla Asmalantiellä. Noin 1 000 neliömetrin sikalarakennuksessa oli sisällä yli 250 eläintä.
 Yhtään eläintä ei saatu ulos rakennuksesta. Palopaikalla oli eläinlääkäri valmiina tarvittaessa lopettamaan eläimiä.
 – Eläimet ovat kaikki tuolla palaneen materiaalin seassa, kertoi päivystävä palomestari  Joni Salo  palopaikalta illansuussa.
 Palopaikalla on meneillään jälkisammutus ja raivaus, jotka Salon mukaan kestävät vielä useita tunteja.
 Palomiehet saivat palon rajattua niin, että sikalan toinen osasto säästyi liekeiltä. Myös tämä osasto on suuruudeltaan noin tuhat neliötä, ja siellä on noin 400 porsasta.
 Sikalan lähellä oli maatilan päärakennus sekä konesuoja, jotka eivät kärsineet vahinkoja.
 Palon syttymissyytä ei Salon mukaan vielä tiedetä.
 Paloa oli sammuttamassa parikymmentä yksikköä Satakunnan, Etelä-Pohjanmaan ja Pohjanmaan pelastuslaitosten alueilta. Pelastuslaitos sai tiedon palosta kello 13:35.

Iso sikala paloi Merikarvialla – 250 eläintä kuoli palossa


Summary: Harri Lindfors kertoo, että hiihtokeskuksissa kerrotaan asiakkaille selvästi opastein ja varoituksin, missä menee raja merkittyjen ja ei-merkittyjen rinteiden välillä.

Himoksen laskettelukeskuksen läheisyydessä lauantaina tapahtunut  15-vuotiaan rippikoulupojan hengen vienyt onnettomuus  on järkyttänyt ihmisiä ja herättänyt jonkin verran kysymyksiä hiihtokeskusten rinteiden turvallisuudesta.
 Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen toiminnanjohtajan  Harri Lindforsin  mukaanaihetta huoleen ei ole. Hän pitää suomalaisten hiihtokeskusten rinneturvallisuutta huipputasoisena.
 – Suomessa rinneturvallisuuteen on panostettu paljon. Tämän on todennut hiljattain myös Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes). Totta kai kehitettävää aina on ja sen eteen tehdään töitä, mutta rinneturvallisuus on prioriteettilistalla ykkösenä ainakin kaikilla Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen jäsenkeskuksilla, Lindfors kertoo Ylelle.
 Lindfors haluaa painottaa, että Himoksen onnettomuus ei tapahtunut varsinaisesti hiihtokeskuksen rinnealueella, vaan sen ulkopuolella.
 Turmassa menehtynyt poika oli lähtenyt merkittyjen rinteiden ulkopuolelle metsään laskemaan muutaman muun kanssa.
 – Kun on kyse laskettelusta metsäreittejä pitkin tai niin sanotusta off-piste-laskettelusta esimerkiksi isoimmissa tunturikeskuksissa, niin laskiessa pitää noudattaa erityistä varovaisuutta.
 Lindforsin mukaan merkitsemättömissä, kunnostamattomissa rinteissä voi olla useita vaaranpaikkoja. Merkittyjen rinteiden ulkopuolella laskeminen on kuitenkin jokamiehen oikeus, jota hiihtokeskukset eivät voi kieltää. Laskettelualueet ovat lisäksi usein suuria, joten kaikkien rinteiden aitaaminen on vaikeaa.
 – Pitää tietää kestääkö lumipeite ja onko siellä kiviä alla. Metsässä laskiessa on aina myös riski esimerkiksi törmätä puihin, kantoihin tai lumen alla oleviin puunrunkoihin. Oma laskettelutaito pitää olla hyvä, jotta hallitsee välineet yllättävissäkin olosuhteissa. Tunturialueella voi olla myös lumivyöryvaara.
 Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen toiminnanjohtaja Harri Lindfors. Jarmo Honkanen / Yle
 Merkitsemättömien rinteiden ulkopuolella laskettelu myös suosittu harrastus, jota kutsutaan vapaalaskuksi.
 – Se on kansainvälisesti kasvavin laskettelun alalaji. Se liittyy kaiken kaikkiaan ihmisten ulkoilutrendiin: ihmiset haluavat viettää enemmän aikaa luonnossa, Lindfors sanoo.
 Lieveilmiönä hoidettujen rinteiden ulkopuolelle uskaltautuvat myös monet, joilla tarvittavia taitoja ei ole. Välineiden kehitys myös helpottaa vaarallisille reiteille pääsyä, Lindfors kertoo
 "Ihminen ei voi ajautua vahingossa sellaiseen paikkaan mihin ei halua mennä"
 Lindfors ei osaa arvioida, kuin yleistä hoitamattomilla reiteillä laskettelu on. Hän sanoo, että "niin pitkään kun on suksilla liikuttu, on aina liikuttu muualla kuin merkityillä rinteillä".
 – Junnut tykkäävät mennä laskemaan metsäreittejä pitkin, vaikka se olisi kiellettyä.
 Lindfors kertoo, että hiihtokeskuksissa kerrotaan asiakkaille selvästi opastein ja varoituksin, missä menee raja merkittyjen ja ei-merkittyjen rinteiden välillä.
 – Ihminen ei voi ajautua vahingossa sellaiseen paikkaan mihin ei halua mennä.
 Pyhätunturilta laskettemasta tavoitettu Lindfors kertoo, että laskettelukeskuksessa on rinteiden yläpuolella selkeät kyltit kertomassa, että merkittyjen rinteiden ulkopuolella on lumivyöryvaara.
 Lisäksi jos merkityissä rinteissä on vaaranpaikkoja, ne suljetaan tai merkitään huolellisesti.
 Vapaalaskua ei voida estää mitenkään
 Rinnetoimenjohtaja  Tuomo Poukkanen  Ylläksen hiihtokeskuksesta sanoo, ettei mikään estä laskijoita toimimasta oman pään mukaan.
 – On täysin mahdotonta estää sitä mitenkään. Voidaan valistaa ja varoittaa, mutta laskeminen rinteiden ulkopuolella on omalla vastuulla, Poukkanen sanoo.
 Hänen mukaansa Ylläksen turvallisuusohjeet ovat hyvin laskijoiden saatavilla ja nähtävillä hiihtokeskuksissa, lipunmyynnissä, nettisivuilla ja sosiaalisessa mediassa. Lisäksi rinteisiin on pystytetty kylttejä.
 Poukkanen kertoo, että Ylläksellä on järjestetty koulutusta vapaalaskijoille. Lisäksi henkilökuntaa on koulutettu toimimaan tarvittaessa pelastuslaitoksen apuna.
 Kypärän ja selkäpanssarin käyttö yleistynyt
 Lindfors muistuttaa muutamasta tärkeästä perusvinkistä: lämpötila vaikuttaa lumen koostumukseen, ja lämpötila saattaa muuttua nopeastikin.
 – Jos olet eilen hypännyt hyppyristä, lumi voi olla tänään aivan erilainen. Varusteet kannattaa tarkastaa etukäteen ja säätää kohdilleen. Yleinen virhe on, että monot ovat liian isot, mikä lisää loukkaantumisriskiä.
 Perusneuvo on Linforsin mukaan se, että vauhti on sopiva omaan taitotasoon nähden, kokenut kiertää aloittelijan ja ylhäältä tuleva väistää aina.
 – Positiivista turvallisuuskehityksessä on, että kypärän ja selkäpanssarien käyttö on yleistynyt. Kypärää käyttää tilastojen mukaan jo 93 prosenttia suomalaisista, hän sanoo.
 Lue lisää:
 Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä
 Kohtalokas horjahdus hyppyrissä, lasku puuta päin – viime vuosina useampia kuolemaan johtaneita turmia
 Menehtyneen rippileiriläisen seurakunnan kirkkoherra: "Tämä on todella järkyttävä tapaus"

Hiihtokeskusyhdistyksen nokkamies rinnealueiden ulkopuolella laskettelusta: "Junnut tykkäävät mennä laskemaan metsäreittejä pitkin, vaikka se olisi kiellettyä"


Summary: Suuromistaja ja toimitusjohtaja Björn Kjos uskoo, että yhtiön tämän vuoden tulos nousee voitolliseksi.

Talousvaikeuksiin ajautuneen halpalentoyhtiö Norwegianin suuromistaja ja toimitusjohtaja  Björn Kjos  rauhoittelee asiakkaita ja vakuuttaa, ettei yhtiö ole vaikeuksien takia menossa nurin.
 Kjos lupailee uutistoimisto TT:n haastattelussa, että yhtiön tämän vuoden tulos nousee voitolliseksi.
 Norwegianin raju laajentumisvauhti on kuitenkin heikentänyt yhtiön vakavaraisuutta niin pahasti, että esimerkiksi Wall Street Journal on jo alkanut ennakoida vararikon riskiä.
 Kilpailija Ryanairin toimitusjohtaja  Michael O'Leary  on päässyt toistamaan ennusteensa Norwegianin lähestyvästä lopusta.
 Lue lisää:
 Osakeannista ei ollut apua – Norwegian päätyi taas syöksykierteeseen Oslon pörssissä
 Voimakkaasti laajentunut Norwegian rämpii velkaongelmissa, halpalentoyhtiön osake romahti

Norwegianin pomo rauhoittelee: Lentoyhtiö ei ole menossa nurin


Summary: Pääministeri Juha Sipilä on ruotinut Theresa Mayn kanssa puhelimessa brexitin pattitilannetta.

Britannian pääministeri  Theresa May  on jälleen vedonnut puolueensa kansanedustajiin Britannian EU-erosopimuksen aikaansaamiseksi.
 May on lähettänyt konservatiivikansanedustajille kirjeen, jossa kehottaa näitä panemaan sivuun henkilökohtaiset mieltymyksensä kansallisen edun vuoksi.
 Britannian parlamentin alahuone epäsi torstaina symbolisessa äänestyksessä tukensa hallituksen brexit-aikeilta. Hallitus oli ennen äänestystä korostanut, että häviö huonontaisi Mayn neuvotteluasemia unionin kanssa.
 May kertoo palaavansa alkavalla viikolla Brysseliin tapaamaan EU-komission puheenjohtajaa  Jean-Claude Junckeria .
 Liikkumavaraa ei juuri ole
 Pääministeri Theresa May käy myös parasta aikaa puhelinkierrosta EU-maiden johtajien kanssa syntyneestä tilanteesta.
 Pääministeri  Juha Sipilä  kertoi  Ylen Pääministerin haastattelutunnilla  puhuneensa eilen puhelimessa pääministeri Mayn kanssa.
 – May halusi keskustella siitä, mitä liikkumavaraa asiassa vielä on, Sipilä totesi.
 – Sanoin, että sopimuksen aukaiseminen on erittäin hankalaa.
 Hankala pattitilanne
 Sipilän mukaan May valitteli sitä, että enemmistö brittiparlamentista on vastaan sopimuksetonta EU-eroa, mutta vastaavasti enemmistö on myös itse sopimusta vastaan.
 – Tämä on hankala pattitilanne.
 Sipilä uskoo Mayn tekevän edelleen kaikkensa, jotta hallittu ero saadaan aikaan.
 – Sanoin puhelimessa, että annan kaiken tukeni hänelle.
 EU-ero häämöttää
 Brittiparlamentti hylkäsi Mayn neuvotteleman brexit-sopimuksen viime kuussa.
 EU:n puolelta on toistuvasti tähdennetty, että sopimus on paras mahdollinen eikä sitä muuteta.
 Britannia on lähdössä EU:sta 29. maaliskuuta.

May lähetti myllykirjeen omilleen ja soittelee EU-johtajille – Sipilä lupaa kaiken tukensa hallitun EU-eron saamiseksi


Summary: Kaksi maailmankuvaa törmäsi yhteen Münchenissä, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Dan Ekholm.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Turvallisuuskonferenssin puheenjohtaja, veteraanidiplomaatti  Wolfgang Ischinger , toivoi ennen kokousta transatlanttisen yhteyden vahvistuvan. Hän uskoi Yhdysvaltain vahvistavan yhteistyön halua Euroopan kanssa.
 Se jäi kuitenkin haaveeksi.
 Yhdysvallat on yhä enemmän siirtymässä unilateralismiin Amerikka ensin -politiikkansa ansiosta. Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  viittasi Münchenin näyttämöllä esimieheensä  Donald Trumpiin  puheen lähes jokaisessa lauseessa.
 Kaksi tapaa nähdä maailmaa törmäsi yhteen Münchenin turvallisuuskonferenssissa viikonloppuna.
 Toinen on juuri Trumpin ajama unilateralismi, eli yksipuolinen toiminta, jossa vahvempi päättää asioista. Toinen on esimerkiksi Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  edustama multilateralismi, eli monenkeskinen toiminta, jossa sovitaan asioista yhdessä.
 Yhdysvalloilla on oikeus  vaatia Nato-mailta, että ne panostavat puolustukseen yhtä paljon kuin on sovittu. Puolustusmäärärahojen on oltava kaksi prosenttia jäsenvaltioiden bruttokansantuotteesta.
 Saksa on viime vuosina lisännyt puolustusmenojaan Venäjän Krimin niemimaan valtauksen seurauksena. Tänä vuonna Saksan puolustusbudjetti kasvaa neljällä miljardilla eurolla, mutta se laahaa kuitenkin kaukana kahden prosentin tavoitteesta.
 Mutta onko Yhdysvalloilla oikeus määrätä kenen kanssa Euroopan maat käyvät kauppaa?
 Tämä on tullut esille esimerkiksi Iranin tapauksessa. Yhdysvallat pitää Irania terrorismia tukevana valtiona, koska se on uhannut Israelia. Tästä myös EU-maat ovat huolestuneita.
 Saksan, Ranskan ja Britannian johtopäätös on kuitenkin ollut, että on parempi pitää sovitusta Iranin ydinsulkusopimuksesta kiinni kuin täysin eristää maa.
 Yhdysvaltain varapresidentti Pence on äreissään, koska EU-maat eivät noudata Yhdysvaltojen esimerkkiä, vaan käyvät vaihtokauppaa Iranin kanssa. Iran saa elintarvikkeita ja lääkkeitä öljyä vastaan. Tämän vaihtojärjestelmän myötä voidaan kiertää Yhdysvaltojen maksuliikennesulkua.
 Yhdysvaltain varapresidentti Mike Pence Münchenin turvallisuuskokouksessa. Roanld Wittek / EPA
 Pence kehotti tällä viikolla  sekä Varsovassa että Münchenissä EU-maita boikotoimaan Irania.
 – Kun seisotte meidän vierellämme tässä jalossa asiassa, olemme myös teidän tukenanne, Pence sanoi.
 Pence vihjasi, että Naton turvatakuut ovat ehdollisia. Siis jos EU-maat omaksuvat Yhdysvaltain nykyisen Lähi-idän politiikan, Yhdysvallat antaa Euroopalle turvaa.
 Sama ajatus tuli esille, kun Pence puhui Nordstream 2 -kaasuputkesta. Hän oli tyytyväinen siihen, että jotkin EU-maat eli esimerkiksi Puola, Baltian maat ja Tanska vastustavat kaasuputkea.
 Pence halusi muiden EU-maiden tekevän samoin. Viittä vaille valmis kaasuputki, joka on ollut valtava sijoitus, jäisi siis käyttämättä.
 Samassa yhteydessä Pence mainitsi, että Yhdysvallat ei hyväksi sitä, että Nato-maat ostavat aseita vihollisilta.
 – Emme voi turvata lännen puolustusta, jos liittolaisemme tulevat riippuvaiseksi idästä, Pence kiteytti.
 Saksan liittokansleri Angela Merkel piti Münchenissä intohimoisen puheen monenkeskisen ja kansainvälisen yhteistyön puolesta.
 Merkel vaikutti vapautuneelta , kun hänellä ei enää ole kristillisdemokraattien puheenjohtajan taakkaa. Hän voi keskittyä ulkopolitiikkaan.
 Merkelin mielestä on outoa, ettei Saksa muka saisi ostaa maakaasua Venäjältä. Hän on kasvanut DDR:ssä, jossa käytettiin neuvostoliittolaista maakaasua. Mutta myös Länsi-Saksassa käytettiin 1970-luvulta lähtien maakaasua idästä.
 – Venäläinen kaasumolekyyli on venäläinen kaasumolekyyli riippumatta siitä, virtaako se Itämeren vai Ukrainan läpi, fysikaalisen kemian tohtori Merkel sanoi.
 Kokeneena poliitikkona hän kuitenkin tietää, että asia ei ole niin yksinkertainen.
 Ukraina pelkää, että sota maan itäosassa yltyy, kun kaasu alkaa virrata Nordstream 2 -putken kautta loppuvuodesta. Silloin Venäjän riippuvuus Ukrainasta läpikulkumaana vähenee, kun Ukraina ei voi panna hanoja kiinni.
 – Venäjän tietoinen eristäminen poliittisesti on mielestäni väärin, Merkel sanoi.
 Angela Merkel  ja Nancy Pelosi Münchenin turvallisuuskokouksessa. Roanld Wittek / EPA
 Mitähän kaikki ne venäläiset ajattelivat , jotka ovat haukkuneet Merkeliä viime vuosina ja yrittäneet vetää maton hänen alta? He, jotka halusivat Trumpin Yhdysvaltojen presidentiksi?
 Merkelillä on tietysti myös oma lehmä ojassa.
 Saksa luopuu sekä ydinvoimasta vuoteen 2022 mennessä että hiilestä vuoteen 2038 mennessä. Uusiutuvien energialähteiden määrä on kasvanut jyrkästi Saksassa viime vuosina.
 Aurinko ei kuitenkaan paista joka päivä, eikä tuule tarpeeksi, eli kaasua tarvitaan ainakin toistaiseksi.
 Puheenjohtaja Ischinger on muistuttanut, että Yhdysvallat ei ole sama asia kuin sen nykyinen hallinto. Amerikkalaisten suuri määrä Münchenissä on osoitus siitä. Eilen Merkel halasi iloisena edustajainhuoneen puhemiestä  Nancy Pelosia .
 Siinä kohtasivat maailman vaikutusvaltaisimmat naiset . Pelosi vakuutti, että hänen demokraattipuolueensa uskoo transatlanttiseen yhteistyöhön ja Natoon.
 Mutta myös Trumpin republikaanipuolueen edustaja esiintyi Münchenissä monenkeskisen yhteistyöpolitiikan kannattajana.
 – Viestini presidentti Trumpille on ollut se, että monenkeskinen politiikka on monimutkaista, mutta se on parempi tapa toimia kuin lähteä yksin liikkeelle, republikaanisenaattori  Lindsay Graham  sanoi.
 Moni Münchenissä kysyy, onko Grahamin viesti mennyt perille?

Analyysi: Münchenin turvallisuuskokous ei ratkaissut ongelmia mutta toi ne selvästi esille


Summary: Hollantilaisen lääkärin uskotaan käyttäneen salaa omaa spermaansa. Tuomioistuin on nyt myöntänyt 22 mahdolliselle jälkeläiselle luvan selvittää, onko sittemmin kuollut lääkäri heidän biologinen isänsä.

Hollannissa 22 ihmistä on saanut luvan selvittää dna-testillä, onko heidän biologinen isänsä yksi ja sama: lääkäri, joka on aikoinaan auttanut heidän vanhempiaan hedelmöityshoidoissa.
 Hollannissa epäillään, että hedelmöityshoitoklinikan lääkäri  Jan Karbaat  olisi käyttänyt alkioiden hedelmöittämisessä omaa spermaansa luovuttajien sperman sijaan.
 Karbaat kuoli 89-vuotiaana keväällä 2017. Ennen kuolemaansa hän kielsi syytökset aiheesta eikä suostunut testeihin.
 Ryhmä Karbaatin biologisiksi jälkeläisiksi epäiltyjä ja heidän vanhempiaan on käynyt oikeustaistelua saadakseen luvan selvittää epäilyt dna-testin avulla. Karbaatin perhe on vastustanut dna-testejä yksityisyyteen vedoten.
 Nyt hollantilainen tuomioistuin on myöntänyt luvan testeihin. Karbaatin dna:ta on aiemmin otettu talteen oikeuden luvalla.
 Karbaatin laillisen jälkeläisen ja klinikalla hedelmöitettyjen ihmisten dna-yhteneväisyyksiä on jo selvitetty. Yhtäläisyyksiä on löytynyt 47:ään ihmiseen. Lääkärin pelätään siittäneen jopa 200 lasta.
 Tapaus on herättänyt myös kansainvälistä kiinnostusta, ja testiluvasta raportoivat esimerkiksi brittilehti  Guardian  ja uutiskanava  CNN .
 Klinikalla väärennettyjä tietoja
 Karbaatin klinikka Barendrechtissa suljettiin kymmenisen vuotta sitten, kun klinikasta oli valitettu ja sen toiminnasta oli löytynyt epäselvyyksiä. Luovuttajien tietoja oli esimerkiksi väärennetty.
 Hollannissa luovutetuilla sukusoluilla syntynyt lapsi saa tietää sukusolujen luovuttajasta, mutta tämä koskee vain vuodesta 2005 eteenpäin syntyneitä.
 Dna-testejä haluavat ovat syntyneet ennen tätä eivätkä siten luvan piiriin kuuluisi, mutta he ovat saaneet poikkeusluvan Karbaatin laitonta toimintaa koskevien epäilysten vuoksi.
 Suomessa luovutetuilla sukusoluilla syntyneellä on aikuistuttuaan  oikeus saada tietää  luovuttajan henkilötiedot.
 Tarkoituksena siittää mahdollisimman paljon jälkeläisiä
 Hollannissa on kohuttu aiemmin myös toisesta miehestä, joka luovutti niin paljon spermaa, että sai oman arvionsa mukaan noin 200 biologista lasta.
 Useiden jälkeläisten tuottaminen oli suunnitelmallista. Mies luovutti spermaa vuosina 1982–2002 eri klinikoilla.
 Jälkeläiset löysivät lopulta biologisia sisaruksiaan ja miehen geenitestien avulla. Mies oli viime vuoden lopulla tavannut 40 biologista jälkeläistään.
 Hän arvioi  Guardianin haastattelussa  saaneensa noin 200 jälkeläistä. Todellista lukua on lehden mukaan vaikea tietää.
 Miehen motiivina oli pelko siitä, että kukaan ei muista häntä kuolemansa jälkeen. Mahdollinen tahaton insesti ei hänelle näytä haastattelussa olevan ongelma.
 Eri maissa on eri säädöksiä sille, monenko ihmisen hoidoissa luovuttajan sukusoluja voidaan käyttää.
 Suomessa luovuttajan sukusoluja ei saa käyttää enää sen jälkeen, kun sukusoluilla on syntynyt lapsia viidelle hedelmöityshoitoa saaneelle.
 Aiheesta muualla:
 Guardian: "I thought – who will remember me?": the man who fathered 200 children

Kuolleen hedelmöityslääkärin epäillään siittäneen omalla spermallaan 200 lasta – Asiaa setvitään nyt dna-testeillä


Summary: Puolueen "Autot kuuluvat teille" -mainoskyltti on herättänyt kysymyksiä.

Kokoomuksen "Autot kuuluvat teille" -iskulauseella varustetut tienvarsimainokset ovat viikonlopun aikana herättäneet kysymyksiä puolueen ilmastolinjasta.
 Kokoomus pitää kiinni irvailua herättäneestä tienvarsimainoksestaan ja aikoo jatkaa kampanjaa, kertoo puoluesihteeri  Janne Pesonen .
 Pesosen mukaan mainosten "hieman provosoiva ote" mahdollisti laajan näkyvyyden.
 – Sen myötä nyt keskustellaan sitten siitä, mikä on aidosti tärkeää. Siis siitä, miten liikenteen osalta päästään asetettuihin kunnianhimoisiin ilmastotavoitteisiin tekemättä kuitenkaan monille suomalaisille välttämättömästä yksityisautoiluista mahdotonta, Pesonen totesi STT:lle sähköpostitse.
 – Olemme päästöjä vastaan, emme autoja. Kokoomus toimii tässäkin kysymyksessä järkevän toiminnan takuupuolueena, Pesonen vakuutti.
 Kokoomuksella on tienvarsimainoksia tällä hetkellä viidellä eri teemalla eri puolilla Suomea, Pesonen sanoi.
 Varapuheenjohtaja: Suuressa osassa Suomea auto on välttämätön
 lmasto- ja liikennelinjausta puolusti myös varapuheenjohtaja  Mari-Leena Talvitie , jonka mukaan kokoomus ajaa kunnianhimoisia ilmastotavoitteita, mutta "realistisesti ja eri elämäntilanteet tunnistaen".
 – Suuressa osassa Suomea auto on nyt ja tulevaisuudessa välttämätön, hän huomautti.
 Talvitien mukaan kokoomus torjuu ilmastonmuutosta leikkaamalla autoilun päästöjä, ei kieltämällä autoja tai autoilua.
 Talvitie toteaa kokoomuksen sitoutuneen puolueiden yhteisiin 1,5 asteen ilmastotavoitteisiin ja on julkaissut myös oman ympäristöohjelman.
 – Tulevaisuudessa meidän tulee löytää keinot, joilla vähennetään liikenteen päästöjä ja rakennetaan päästötöntä Suomea. Osa vastustaa autoja, me kokoomuksessa vastustamme päästöjä, Talvitie sanoo kannanotossaan.
 Kokoomus on esimerkiksi linjannut, että viimeistään vuonna 2030 suomalaisille olisi edullisempaa ostaa muu kuin polttomoottoriauto.
 Myös tvitterhumoristit innostuivat mainoslauseesta
 Tienvarsimainoksia hämmästeli Twitterissä muun muassa vihreiden kansanedustaja  Touko Aalto , joka kyseli ympäristöasioissa profiloituneelta sisäministeri  Kai Mykkäseltä  (kok.), miten hän suhtautuu mainoksen viestiin.
 Mykkänen vastasi viitaten kokoomuksen ympäristöpoliittiseen ohjelmaan, jossa ehdotetaan monia keinoja siirtyä vähäpäästöisempään autoiluun.
 Mykkänen huomautti, ettei Sitran raportti liikenteen päästöjen 60 prosentin vähentämisestä myöskään odota autojen poistuvan teiltä kokonaan. Sen sijaan visioidaan mittavia liikenteen päästövähennyksiä muun muassa sähköautojen käyttöönoton ja biopolttoaineiden kautta.
 Twitterhumoristit ottivat mainoksesta ilon irti. Parodiaversioissa linjattiin muun muassa, että "Terveydenhuollon voitot kuuluvat Jerseyn saarelle".

Kokoomuksen puoluesihteeri: Tottakai jatkamme mainoskampanjaamme


Summary: Tyttöjen ja nuorten naisten väkivalta on usein väkivaltaa itseä kohtaan. Myös oman väkivaltaisuuden pelko aiheuttaa pahoinvointia.

"Huomaan ajattelevani monista ihmisistä negatiivisesti ja toivovani heille pahaa. Pelkään, että joku päivä räjähdän täydellisesti enkä pysty hillitsemään itseäni."
 ”Löin poikaystävääni. Hän sanoi, että jättää minut, jos ikinä enää lyön. Pitääkö tämän takia mennä lääkäriin vai onko jotain helpompaa keinoa?”
 ”Odotan ekaa lastani ja pelkään, et kiukustun tulevalle vauvalle ja vahingoitan sitä jotenkin. Mistä raivarit johtuu? Pelottaa, et vauva ei oo turvassa mun kaa.”
 Nämä ovat tyttöjen ja nuorten naisten anonyymejä avunhuutoja, jotka on jätetty  Keijun varjo  -hankkeen verkkosivuille.
 2016 alkaneen hankkeen tarkoituksena on auttaa 15–28-vuotiaita tyttöjä ja nuoria naisia, jotka tarvitsevat tukea tunteiden, itsehillinnän ja väkivallan kysymysten kanssa.
 Kansalais- ja asiantuntijajärjestö  Maria Akatemiassa  on tehty naisten ennaltaehkäisevää väkivaltatyötä vuodesta 2003 lähtien  Demeter-toiminnan  kautta.
 Vähitellen vertaisryhmissä kuitenkin huomattiin, että nuorten naisten kysymykset jäivät helposti keskusteluissa varjoon, sillä suurin osa ryhmiin osallistujista oli alle kouluikäisten lasten äitejä.
 Tähän tarpeeseen vastaamaan perustetun Keijun varjo -hankkeen vertaisryhmätoimintaa on järjestetty yhteistyössä Helsingin, Espoon ja Tampereen Tyttöjen Talojen kanssa.
 Ryhmien lisäksi apua tarjotaan chatissa, jossa nuorilla on mahdollisuus luottamukselliseen keskusteluun väkivaltatyön asiantuntijan kanssa.
 – Nuorten lisääntynyt ymmärrys omista tunteista tarkoittaa sitä, ettei heidän tarvitse käyttäytyä itselleen ja muille haitallisella tavalla, kertoo Keijun varjo -hankekoordinaattori  Minna Savisalo.
 Keijun varjo -hankkeeseen osallistuneet ovat saaneet helpotusta ahdistukseen ja vihan tunteisiinsa. Myös liialliset häpeän ja syyllisyyden kokemukset ovat vähentyneet, kun aggressiota on opittu käsittelemään.
 Hyviä tuloksia saanutta vertaisryhmätoimintaa ollaan nyt juurruttamassa laajemmin Suomeen.
 Myytti tulee naisen ja aggression väliin
 Tyttöjen ja nuorten  naisten väkivalta on yhä tabu , vaikka  joka viides suomalaismies  kertoo kokeneensa parisuhdeväkivaltaa ja viime vuosien aikana otsikoihin on noussut useita vakavia väkivaltarikoksia, joissa tekijöinä ovat olleet tytöt.
 Nainen ja viha -kirjan kirjoittaneen psykoanalyytikko (ipa)  Elina Reenkolan  mukaan naisen väkivallan tabuluonteisuus selittyy sillä, että naiseuteen liitettyihin myytteihin ja mielikuviin eivät kuulu väkivalta ja aggressiiviset tunteet – saati teot.
 Psykoanalyytikko Elina Reenkola sanoo, että väkivalta on aina viesti sisäisestä hädästä tai ahdistuksesta. Yle / Mohamed Sharif El Bouari
 – On olemassa kiltin tytön myytti ja äitimyytti, jotka ovat kummatkin painostavia. Ne liittyvät kulttuurisiin ihanteisiin ja naisen sisäisiin ihanteisiin, siihen mikä on sallittua käytöstä ja mikä ei. Aggressiot eivät sovi siihen ja herättävät siksi valtavaa syyllisyyttä ja häpeää, Reenkola sanoo.
 Naisen suhde aggressioihin on Reenkolan mukaan vaikea siksi, että vihantunteiden näyttäminen koetaan yhteiskunnassa helposti vain miesten alueeksi.
 – Naisen voi olla vaikea hyväksyä omia aggressioitaan, ymmärtää ja kanavoida niitä rakentavasti. Kun vihaa ei osata kohdata, se padotaan syvälle itseen vahingollisin seurauksin, Reenkola kertoo.
 Tyttöjen väkivalta on usein väkivaltaa itseä kohtaan
 Minna Savisalo kertoo, että valtaosa Keijun varjosta apua hakeneista nuorista on kohdistanut väkivaltaisen käytöksen itseensä:
 – Se on ollut fyysistä väkivaltaa eli esimerkiksi viiltelyä ja muuta itsensä vahingoittamista. Väkivalta on ilmennyt myös hyvin tuomitsevana ja rankaisevana puheena itseä kohtaan. Toki oli myös muihin kohdistuvaa fyysistä väkivaltaa, mutta sitä oli itseasiassa todella vähän.
 Tyypillisesti tyttöjen muita kohtaan harjoittama väkivalta on sosiaalista, vuorovaikutuksessa ilmenevää ja kohdistuu ihmiseen, johon nuorella on jokin suhde. Se on esimerkiksi haukkumista, pilkkaamista, läpsimistä, tönimistä, juoruamista, leimaamista ja eristämistä.
 Keijun varjo -hankkeessa työskentelevät Minna Savisalo (vas.) ja Maria Lindroos tekevät työtä sen eteen, ettei tyttöjen ja naisten väkivalta olisi enää tabu. Yle / Toni Määttä
 Ammatillisesti ohjatuissa vertaisryhmissä nuorilla on ollut mahdollisuus puhua omista aggressioistaan ja vaikeista tunteistaan.
 Toiminnan tarkoituksena on ollut vaikuttaa nuorten vuorovaikutustaitoihin ja tunteiden ilmaisuun varhaisessa vaiheessa, jotta sukupolvelta toiselle siirtyvän väkivallan perinne on mahdollista katkaista.
 – Myös pelko omasta väkivaltaisuudesta aiheuttaa pahoinvointia. On tärkeää oppia ymmärtämään niitä väkivallan syitä, mikä siellä taustalla on ja mikä liittyy mihinkin, Savisalo sanoo.
 Väkivaltaisuus kytkeytyy tytöillä poikia vahvemmin heikkoon itsetuntoon ja masennukseen.
 Aggression ei tarvitse olla pelottava voima
 Maria Akatemian kehittämispäällikkö  Maria Lindroosin  mukaan väkivaltatyön vertaisryhmätoiminnassa olennaista on se, että osallistuja saa sekä ohjaajien että vertaistensa tuen ilman tuomitsemista ja häpeää.
 – Silloin pystyy sanoittamaan niitä tunteita ja pääsee käsiksi siihen, mitä tarpeita omassa elämässä ja itsessä on sivuutettu, jotta on pitänyt turvautua väkivaltaan.
 Maria Akatemiassa uskotaan, että mitä enemmän tyttöjen väkivallasta puhutaan, sitä useampi saa apua. Näin tapahtuu, kun ilmiön tabuluonteisuus karisee.
 Lindroos sanoo, että väkivaltatyön tarkoituksena on etsiä vallankäytön rajoja ja valjastaa meissä jokaisessa oleva aggressio positiiviseksi elämänvoimaksi. Moottoriksi, jonka ansiosta osaa pitää puolensa ja synnyttää uutta.
 – Aggression ei tarvitse olla pelottava voima. Pitää vaan saada kiinni siitä ajatuksesta, että sitähän käyttää kaiken aikaa elämässä myös hyvän palveluksessa, hän summaa.

Tyttöjen väkivalta on tabu, mutta tosi – Keijun varjo -hanke auttaa selvittämään, mistä aggressio kumpuaa


Summary: Vastuu on pääsääntöisesti laskijalla, jos hän lähtee kokonaan pois merkityltä rinnealueelta metsään laskettelemaan, sanoo Tukesin asiantuntija.

Turvallisuus- ja kemikaalivirasto (Tukes) selvittää Himoksen tapausta rinnekeskuksen ja Suomen Hiihtokeskusyhdistyksen kanssa.
 Asiasta kertoi Tukesin johtava asiantuntija  Mervi Murtonen   Twitterissä sunnuntaina .
 Murtonen kertoi tviitissään, että erilaisia aktiviteetteja sisältäviltä leireiltä pitää tunnistaa riskit etukäteen ja laatia turvallisuusasiakirja.
 Tukes kertoi viime kuussa hiihtokeskusten turvallisuutta koskeneista valvontakäynneistä. Tulokset niistä olivat viraston mukaan pääosin positiivisia.
 Kuluttajaturvallisuuslain mukaan muun muassa laskettelukeskusten on tehtävä turvallisuusasiakirja. Lisäksi Tukes valvoo keskuksia.
 – Vuosina 2016–2018 Tukes teki yhteensä 33 valvontakäyntiä, ja valvonnassa keskityttiin riskienhallinnan käytäntöihin ja rinnealueiden ylläpitoon, kertoo ryhmäpäällikkö  Janne Niemelä  Tukesin kuluttajapalveluista.
 Himoksen 15-vuotiaan pojan kuolemaan johtanut  turma sattui  poliisin mukaan merkittyjen rinteiden ulkopuolella. Voidaanko tällaisia onnettomuuksia estää ennalta?
 – Jos lähtee kokonaan pois merkityltä rinnealueelta esimerkiksi metsään laskettelemaan, vastuu on pääsääntöisesti laskijalla, Niemelä sanoo.
 Niemelä muistuttaa, että hoidettujen rinnealueiden ulkopuolella riskit kasvavat.
 Hän sanoo kuulleensa, että Lapissa on tällä haavaa poikkeuksellisen huono lumitilanne, joten hoidettujen rinnealueiden ulkopuolella vaaraa aiheuttavat ohuen lumikerroksen alla olevat kannot ja kivet.
 Lue lisää:
 Himoksella lasketellessa kuollut 15-vuotias oli rippileiriläinen Paraisilta – kuoli jyrkillä, metsäisillä rinteillä
 Kohtalokas horjahdus hyppyrissä, lasku puuta päin – viime vuosina useampia kuolemaan johtaneita turmia
 Hiihtokeskusyhdistyksen nokkamies rinnealueiden ulkopuolella laskettelusta: "Junnut tykkäävät mennä laskemaan metsäreittejä pitkin, vaikka se olisi kiellettyä"
 Menehtyneen rippileiriläisen seurakunnan kirkkoherra: "Tämä on todella järkyttävä tapaus"

Tukes selvittää Himoksen tapausta rinnekeskuksen ja hiihtokeskusyhdistyksen kanssa


Summary: Israel väittää tukien lisäävän väkivaltaa, palestiinalaiset pitävät rahoja sosiaaliturvana.

Israel päätti sunnuntaina pidättää 122 miljoonaa euroa palestiinalaishallinnolle tarkoitettuja rahoja.
 Syynä ovat maksut palestiinalaisvangeille, jotka ovat päätyneet kaltereiden taakse järjestettyään iskuja israelilaisia vastaan.
 Pääministeri  Benjamin Netanjahun  toimisto julkaisi lausunnon, jonka mukaan rahamäärä on sama, jonka palestiinalaishallinto maksoi viime vuonna "Israelissa vankilassa oleville terroristeille, heidän perheilleen ja vapautetuille vangeille."
 Israelin mielestä maksut yllyttävät väkivaltaan. Palestiinalaisten mukaan maksut ovat sosiaaliturvan muoto, ja ne on tarkoitettu perheille, jotka ovat menettäneet pääasiallisen tulonhankkijansa. Palestiinalaishallinto kieltää yrittävänsä yllyttää tukirahoilla uuteen väkivaltaan.
 Monet palestiinalaiset pitävät vankeja ja Israelia vastaan tehdyissä iskuissa kuolleita sankareina.
 Israel kerää kuukausittain noin 112 miljoonaa dollaria tullimaksuja tavaroista, jotka kulkevat Israelin satamien kautta Palestiinan markkinoille. Rahat siirretään palestiinalaishallinnolle.
 Kriitikoiden mielestä rahojen jäädyttäminen  ei muuta mitään  samaan aikaan, kun palestiinalaishallinto saa rahaa muualta.
 Rahojen jäädyttämisen mahdollistaa viime vuonna hyväksytty laki.
 Palestiinalaisten rahoitusta on  viime aikoina leikannut  myös presidentti  Donald Trumpin  hallinto.

Israel pidättää palestiinalaisilta 122 miljoonaa euroa vangeille maksettujen tukien vuoksi