Summary: Kymijoen varren teollinen rakennushistoria on tallennettu ensimmäistä kertaa kootusti yhteen paikkaan.

Tästä on kyse Kymijoki on ollut yksi Suomen teollistumisen ydinalueista. Sen vuoksi joen varrella on yhä useita arkkitehtuuriltaan upeita teollisuusalueita. Merkittävien teollisten arkkitehtuurikohteiden helminauha ulottuu Unescon maailmanperintökohteisiin kuuluvasta Verlasta Alvar Aallon suunnittelemalle Sunilan-asuinalueelle Kotkassa. Kattava tietopaketti seitsemästä eri alueesta on koottu ensimmäistä kertaa yhteen paikkaan: KYMark-sivustolle ja mobiilisovellukseen.
 Kun teollisuusalueita rakennettiin 1800- ja 1900-lukujen taitteen molemmin puolin, niistä haluttiin näyttäviä. Yhtiöiden asiakkaisiin ja työntekijöihin haluttiin tehdä vaikutus.
 Komea ympäristö oli olennainen osa markkinointia, kun hyvät materiaalit ja huolella suunnitellut yksityiskohdat loivat laadukasta yrityskuvaa. Tehdasrakennuksia suunnittelivat maan parhaat arkkitehdit.
 Kymiyhtiön pääkonttori Kuusankoskella on yhä hyvä esimerkki siitä, miten yhtiö pyrki näyttävään edustusarkkitehtuuriin.
 Tuloksena oli muuta teollisuusaluetta tummemmasta tiilestä, kuparista ja muista hyvistä materiaaleista rakennettu, hillittyä funkista edustava rakennus.
 – Siihen rakennettiin jopa näkötorni, vaikkei sillä ollut suuremmin mitään virkaa. Sellainen vain piti olla, aluetta laajasti tutkinut arkkitehti  Rurik Wasastjerna  sanoo.
 Kymijoki on ollut yksi Suomen teollistumisen ydinalueista. Sen varrella Kymenlaaksossa on useita historiallisesti merkittäviä ja kauniita teollisuusalueita.
 Nyt tietoa niistä on koottu ensimmäistä kertaa yhteen ja samaan paikkaan.
 Kuusaansaaren teollisuusalue on yhä käytössä ja siksi suljettu yleisöltä. Kymijoen toiselta puolelta voi nähdä, kuinka punatiilinen vanha paperitehdas heijastuu vedenpinnasta. Miina Sillanpää / Yle
 Mobiilisovellus ja verkkosivu
 Kymenlaakson merkittävimmistä teollisista arkkitehtuurikohteista on julkaistu kännykkäsovellus ja  uusi verkkosivu . Ne tarjoavat kokonaisesityksen Kymijokivarren teollisista rakennuskohteista sanoin ja kuvin.
 Joenvarren merkittävimpiä helmiä on Kouvolassa sijaitseva Verlan puuhiomo ja pahvitehdas, joka on nimetty myös Unescon maailmanperintökohteiden joukkoon.
 Verlan ohella uudesta sovelluksesta löytyy tietoa kolmesta muusta Kouvolassa olevasta kohteesta. Ne ovat Voikkaa, Kuusankoski ja Inkeroinen. Mukana on myös Stockforsin puuhiomon alue Pyhtäältä sekä Karhulan teollisuuspuiston ja Sunilan alueet Kotkasta.
 Kaikki mainitut alueet ovat edelleen isojen metsätalousyritysten tai muiden yritysten käytössä.
 Verlan puuhiomo ja pahvitehdas on säilynyt niin hyvin, että se on saanut paikan Unescon maailmanperintökohteiden joukossa. Kuvassa tehtaan patruunan pytinki. Miina Sillanpää / Yle
 – Arkkitehtuuri on taidetta. Meillä on täällä pysyvä taidennäyttely, joka on koko ajan kaikkien nähtävillä, KYMark-sovelluksen ja verkkosivun tuottaja  Hannu Oksanen  Mediatehdas Dakarista sanoo.
 Arkkitehti Wasastjerna oli mukana käsikirjoittamassa uutta sivustoa. Hän on toivonut tällaisen kokonaisuuden julkaisua jo pitkään.
 – Olen haaveillut tästä siitä lähtien kun muutin Sunilaan vuonna 2000. Minuun teki heti vaikutuksen tämä helminauha, jonka nämä alueet muodostavat, Wasastjerna sanoo. Hän muutti Kotkaan Helsingistä.
 KYMark esittelee seitsemän teollista arkkitehtuurikohdetta Kymijoen varrelta Kymenlaaksosta. Yle
 Sovellusta ja verkkosivua ryhdyttiin tekemään Karhulan Teollisuuspuistoyhdistyksen aloitteesta.
 Kahden vuoden aikana tehty kokonaisuus on maksanut 135 000 euroa. Sitä ovat rahoittaneet Teollisuuspuistoyhdistys ja alueen suurimmat yritykset. Lisäksi Euroopan aluekehitysrahasto myönsi hankkeelle 50 000 euroa ja Suomen kulttuurirahasto 35 000 euroa.
 Kohteiden määrää jouduttiin myös karsimaan. Pois jäivät esimerkiksi Myllykoski ja Haminan Summa. Wasastjernan mukaan haaveena on, että ne voidaan lisätä myöhemmin.
 Oksanen puolestaan olisi halunnut virtuaaliset käynnit mahdollistavaa 360-videokuvaa Inkeroisten vesivoimalaitoksen turbiinisalista sekä Korkeakosken voimalaitokselta. Se jäi myös toiseen kertaan, sillä voimalaitokset olivat remontissa.
 Videokuvaa haettiin kuitenkin Stora Enson Sunilan tehtaan aulasta sekä johtajan huoneesta ja yhdestä Alvar Aallon suunnittelemasta yksityiskodista. Näihin paikkoihin ei tavallinen vierailija muutoin pääse. Tällä hetkellä vierailulle pääsee virtuaalilasien avulla Kymenlaakson museossa Merikeskus Vellamossa.
 Teollisuusalueiden arkkitehdeiksi kutsuttiin usein isoja nimiä. Alvar Aalto on suunnitellut Sunilan tehtaan ja asuinalueen Kotkassa. Sen on Aallon suurin toteutunut kokonaisuus. Miina Sillanpää / Yle
 Retkelle maakuntaan
 Uusi sovellus ja verkkosivusto on tarkoitettu matkailun edistämiseen, mutta myös esimerkiksi kouluille opetusvälineeksi.
 – Tämän avulla voisi tehdä hienoja maakuntaluokkaretkiä, Oksanen sanoo.
 Kymenlaaksolaisten toivotaan oppivan arvostamaan kotiseutuaan ja sen arvoja.
 – Toivottavasti joku saa uusia elämyksiä kotiseudultaan. Ei aina välttämättä tarvitse mennä kovin kauaksi etsimään ihmeitä, Oksanen sanoo.
 William Ruthin kadun alue Kotkassa on erittäin hyvin säilynyt esimerkki 1800-luvun lopun teollisuusyhdyskunnasta. Miina Sillanpää / Yle
 Miten punatiilisiä teollisuusrakennuksia tai valkoiseksi rapattuja Alvar Aallon suunnittelemia asuinrakennuksia sitten pitäisi katsoa?
 Wasastjerna kannustaa yksinkertaisesti tuijottamaan rakennusten julkisivuja ja niiden yksityiskohtia. Niin hän itse teki inventoidessaan esimerkiksi entisen Kymintehtaan aluetta Kuusankoskella.
 – Herkkä mielentila ja silmät auki, niin alkaa nähdä kaikenlaista. Rakennuksissa on herkullisia detaljeja ja koristelua. Punatiiliarkkitehtuuri muodostaa joen varteen komeita rintamia. Voi katsoa, miten rakennukset peilautuu joesta, samaan tapaan kuin esimerkiski Tampereen keskustassa.
 Kymin Osakeyhtiön vanha paperitehdas Kuusankoskella on koristeltu jäyhän geometrisilla kuvioilla. Miina Sillanpää / Yle
 Wasastjerna toivoo, että sovelluksen ja verkkosivuston eteen tehty työ vaikuttaa kotipaikka-arvostukseen.
 – Joskus olen kuullut höpinää, että Kymenlaaksolla ei olisi maakunnallista identiteettiä. Minä olen aina kokenut, että tällä seudulla on hyvin vahva luonne, joka tulee monista asioista, luonnosta ja saaristosta, mutta myös hyvin vahvasti metsäteollisuudesta ja Kymijoesta.
 Stockforsin puuhiomon paikallisen johtajan entisessä asuin- ja konttorirakennuksessa Pyhtäällä on nykyään ravintola ja hotelli. Miina Sillanpää / Yle

Pauhaavan joen varteen nousi helminauha upeita tehdasalueita – jopa tarpeeton 10-kerroksinen näkötorni, koska piti näyttää hyvältä


Summary: Luottoluokittaja arvioi, että Suomen talouskasvun huippu on ohitettu ja on odotettavissa, että se hidastuu.

Luottoluokittaja S&P Global Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan luokassa AA+. Suomen tulevaisuudennäkymät ovat luokittajan mukaan vakaat. AA+ on S&P:n luottoluokituksen toiseksi korkein taso.
 Valtiokonttori kertoi asiasta lauantaina Twitterissä.
 S&P:n mukaan Suomen luottoluokitus nousee, mikäli tuleva hallitus pystyy tekemään talouden kannalta tarpeellisia muutoksia. Luottoluokittajan mukaan rakenteelliset muutokset ovat tarpeellisia muun muassa ikääntyvän väestön vuoksi.
 S&P arvioi, että Suomen talouskasvu on ohitettu ja on odotettavissa, että se hidastuu. Luottoluokittaja harkitsee laskevansa luottoluokitusta, jos rakenteellisia uudistuksia ei saada aikaiseksi.
 Raportissa  kiitetään vuoden 2016 kilpailukykysopimusta Suomen kilpailukyvyn parantamisesta. S&P:n mukaan esimerkiksi työajan pidentäminen ja lomarahojen leikkaukset nostivat Suomen kilpailukykyä vientimarkkinoilla.
 Luottoluokittajan mielestä Suomen viennin piristyminen ei ole vain kauppakumppanien kysynnän ansiota.
 Luottoluokittajan mukaan hallituksen uudistuskyky heikentyi maaliskuussa, kun sote-uudistus kaatui ja johti hallituksen eroamiseen.
 Uudistuksen kaatumisen takia S&P epäilee, että työmarkkinoilla vaadittavat rakenteelliset uudistukset eivät etene seuraavan hallituksen aikana. S&P uskoo, että sote-uudistus on tulevankin hallituksen prioriteettilistalla korkealla, joka voi viivästyttää muita tärkeitä uudistuksia.
 S&P odottaa, että pitkällä aikavälillä Suomen vienti tyrehtyy vuosien 2019-2021 aikana. Luottoluokittajan mukaan tähän on syynä vahva euro ja kysynnän hidastuminen.
 Lue myös:
 Fitch Ratings pitää Suomen luottoluokituksen ennallaan, mutta laskee arviota viime vuoden talouskasvusta


Summary: Korkeasta verenpaineesta kärsivien tulisi tutkijan mukaan välttää lakritsiuutetta sisältäviä lakritsivalmisteita kokonaan.

kohonnut verenpaine (taudit, verisuonitaudit)

Lakritsivalmisteiden nauttiminen  voi tunnetusti nostaa verenpainetta.  Tuoreen  tutkimuksen  perusteella pussillinen lakritsia päivittäin voi nostaa verenpainetta keskimäärin saman verran, kuin tavanomaisella verenpainelääkkeen annostuksella saadaan laskettua.
 – Korkeasta verenpaineesta kärsivien tulisi välttää lakritsiuutetta sisältäviä valmisteita kokonaan, Tampereen yliopistossa sisätautiopin alalta väittelevä terveystieteiden maisteri  Elina Hautaniemi  arvioi.
 Lakrtitsiuutetta voi olla lakritsin lisäksi esimerkiksi salmiakissa, muissa lakritsiuutteella maustetuissa makeisissa, juomissa, luontaistuotteissa ja lääkkeenomaisissa valmisteissa.
 Hautaniemen väitöstutkimuksessa koehenkilöt söivät päivittäin kahden viikon ajan 120-300 g lakritsivalmistetta. Koehenkilöiden verenpaine nousi ja lakritsin nauttimisen havaittiin lisäävän myös ääreisverenkierron vastusta ja suurten valtimoiden jäykkyyttä.
 Aikaisemmin lakritsiuutteen sisältämän glykyrritsiinin on tiedetty nostavan verenpainetta kerryttämällä elimistöön suolaa ja nestettä.
 Turvallista rajaa vaikea määrittää
 Glykyrritsiinin pitoisuudet vaihtelevat Hautaniemen mukaan eri lakritsivalmisteiden välillä, eivätkä pitoisuudet selviä pakkauksista. Makeisten lisäksi myös tee- ja alkoholijuomat voivat sisältää lakritsiuutetta.
 Turvallista rajaa lakritsin syömisen määrille on Hautaniemen mukaan vaikea määrittää, koska ihmisten herkkyys vaihtelee.
 – Jos verenpaine on normaali, voi lakritsia nauttia muiden makeisten tavoin kohtuudella ja satunnaisesti.
 Lakritsin vaikutus verenpaineeseen voi kestää viikkoja. Siksi verenpainepotilailta olisi Hautaniemen mukaan tärkeää selvittää, ovatko he nauttineet lakritsivalmisteita.
 Hautaniemen sisätautiopin alaan kuuluva väitöskirja tarkastetaan Tampereen yliopistossa 29. maaliskuuta.

Tutkimus: Lakritsin syöminen nostaakin verenpainetta monin eri tavoin – osa reagoi voimakkaammin


SDP olisi selvästi suosituin puolue hallitukseen, selviää  Kunnallisalan kehittämissäätiön kyselystä .
 Lähes puolet vastanneista toivoo SDP:tä hallitukseen. Seuraavaksi suosituimpia ovat vihreät 35 prosentin kannatuksella. Vihreiden perässä seuraavat kokoomus ja keskusta, jotka ovat lähes tasoissa hieman yli 30 prosentin kannatuksella.
 Perussuomalaiset on ainoa puolue, jonka kannatus hallitukseen on lisääntynyt viime vuoden kesästä. Puolueen haluaisi hallitukseen nyt vajaa viidennes vastaajista.
 SDP:n, vihreiden ja vasemmistoliiton tukijat kaipaisivat näistä puolueista muodostettua punavihreää hallituspohjaa. Perussuomalaisten kannattajille ei taas kelpaa kumppaniksi oikein mikään puolue.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS Oy. Haastatteluja tehtiin yhteensä 1 112. Vastaajat edustavat Manner-Suomen 18–79-vuotiasta väestöä. Virhemarginaali on suurimmillaan vajaat kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Yle selvitti tällä viikolla vaalikoneensa  vastausten perusteella eduskuntavaaliehdokkaiden kahta mieluisinta hallituskumppania.
 Selvisi, että mitkään kaksi suurimmista eduskuntapuolueista eivät pitäneet toisiaan ykkösvaihtoehtoina hallituskumppaniksi.
 Kun kaikkien puolueiden ehdokkaiden vastaukset laskettiin yhteen, selvä suosikki hallituskumppaniksi oli gallupjohtaja SDP. Se oli suosikkipari etenkin vihreiden ja vasemmistoliiton ehdokkaille.
 Lue myös:
 Etkö tiedä kenelle annat äänesi eduskuntavaaleissa? Ylen vaalikone auttaa
 Ylen Vaalikone: Kenen kanssa ehdokkaat haluavat hallitukseen? Toiveista paljastui suurten puolueiden kolmiodraama ja hylkiö

Kysely: SDP suosituin puolue hallitukseen


Summary: Koululaisten e-urheilukerhojen suosio yllätti Imatralla. Lapsille ja nuorille suunnatut e-urheilukerhot ovat vielä harvinaisia Suomessa.

Suomen elektronisen urheilun liitto (SEUL)

Neljä poikaa nappaa mustat kuulokkeet käteensä ja laskee ne korvilleen. CS:Go-pelin turnaus voi alkaa.
 Kuulokkeet ovat tärkeä osa peliä. Niiden avulla tiimi kommunikoi keskenään pelin aikana, ja sopii miten vastustajajoukkuetta vastaan toimitaan.
 Sen onkin tärkein syy siihen, miksi nuoret ovat kerhoon tulleet.
 – Täällä pääsee pelaamaan ryhmän kanssa, ja harjoittelemaan kommunikaatiota. Minun mielestäni se on kivempaa kuin se, jos pelailee vain yksinään, sanoo 14-vuotias  Samuli Suomi .
 Imatran kaupunki osti tietokoneita ja muita varusteita e-urheilukerhojen käyttöön 30 000 eurolla.  Juulia Tillaeus / Yle
 – Silloin tiedetään missä viholliset ovat, kun joukkue kommunikoi keskenään ja ymmärtää toisiaan, perustelee 13-vuotias  Oskari Torpo .
 ''Käytöstavat ovat lapsenkengissä''
 Imatran Pallo-Veikot perusti maaliskuun alussa e-urheilukerhoja . Alun perin tarkoituksena oli aloittaa viidellä ryhmällä, mutta suosio yllätti järjestäjät..
 Kerhoihin ilmoittautui 85 lasta ja nuorta, ja lopulta ryhmiä perustettiin yhdeksän. Kerholaiset on jaettu ryhmiin ikänsä ja taitotasonsa mukaan.
 – Minusta tuntuu, että nuoret innostuvat koko ajan enemmän ja enemmän tästä . Täällä on kuulunut paljon riemunkiljahduksia. Nuoret ovat saaneet uusia elämyksiä ja kavereita. Kerholaiset ovat kehuneet toisiaan paljon ja vaihtaneet tietoja keskenään, jotta he pystyvät pelaamaan yhdessä myös kerhon ulkopuolella, kertoo e-urheilukerhoja ohjaava  Toni Andersson.
 Kerhoissa kokeillaan eri pelejä, opetellaan tietokonepelaamisen perusteita ja tutustutaan pelimaailman kulttuuriin. Edistyneempien pelaajien kerhoissa pelataan joukkueena ohjaajan avustuksella ja hiotaan joukkuepeliä, pelitekniikkaa ja e-urheilijan elämänhallintaan liittyviä asioita.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Tapaamisissa käy myös liikunta- ja e-urheilualan ammattilaisia, jotka käsittelevät esimerkiksi hyvän ilmapiirin ylläpitämistä sekä e-urheilijan liikuntaa ja hyvinvointia.
 Kerhoissa opetellaankin paitsi pelaamista, myös tervettä toiminta- ja käytöskulttuuria.
 – Tietokonepelaamisen aikakausi on uusi juttu. Nykyään on vähän ongelmallista, kun ollaan päästy pelailemaan tuonne nettiin anonyymeinä ja ihan tuntemattomia ihmisiä vastaan, niin käytöstavat ovat vähän lapsenkengissä, toteaa Toni Andersson.
 Ammattiunelmia
 Järjestäjät arvelevat, että kerhojen suuren suosion taustalla on suomalaisten e-urheilijoiden menestys maailmalla.
 Toissa vuonna Dota 2-pelaaja  Lasse ''MATUMBAMAN'' Urpalainen  ylsi ensimmäisenä suomalaisena e-urheilijana  miljoonatuloihin . Suomalainen CS-joukkue ENCE kuittasi hiljattain 130 000 euroa toisesta sijastaan  Puolan Katowicen Major-finaalissa . Linnan juhlissa e-urheilijoita  nähtiin ensimmäisen kerran  viime vuonna.
 – Tämä alkaa pikkuhiljaa muodostua sellaiseksi jutuksi, että kun isomummo kysyy, että mitäs sinä harrastat, niin voi sanoa että jalkapalloa ja sitten e-urheilua. Voidaan olla ylpeitä siitä mitä tehdään, sanoo Andersson.
 Kerho-ohjaaja Toni Andersson esittelee kerhon sääntöjä nuorille. Juulia Tillaeus / Yle
 CS:Go-kerholaisilla pelikokemusta on takana jo useita vuosia. Ammattilaisuus siintää monen haaveissa.
 – Olen katsonut paljon e-urheiluturnauksia, ja olen aina halunnut päästä pelaamaan sinne, sanoo Oskari Torpo.
 Kerhot vielä harvinaisia
 Lapsille ja nuorille suunnatut e-urheilukerhot ovat vielä Suomessa harvinaisia. Imatran mallia vastaavaa toimintaa on vain parissa kaupungissa.
 – Elektroninen urheilu on Suomessa vielä suhteellisen uusi asia. Tähän herätään koko ajan, ja luulen, että nuorisotoiminta alkaa kasvaa. On todella tärkeää tukea junioritoimintaa, koska tulevat huippupelaajat nousevat sieltä esille, sanoo toiminnanjohtaja  Mirka Tukia  Suomen elektronisen urheilun liitosta.
 Juulia Tillaeus / Yle
 Myös IPV:ssä toivotaan, että junioritoiminta ottaisi tuulta alleen ympäri maata ja seurojen välille saataisiin yhteistyötä.
 – Uskon, että muutkin kunnat alkavat ymmärtää, että tämä on sitä, mitä lapset ja nuoret tykkäävät tehdä ja mistä he ovat kiinnostuneita. Toivon, että saisimme maanlaajuisesti monelle paikkakunnalle tätä toimintaa. Se edistäisi sitä, että saisimme paikkakuntien välistä kilpailua ja pelejä.
 E-urheilukerhojen rinnalle on parhaillaan perusteilla CS:Go-juniorijoukkue, johon haetaan 13–16-vuotiaita pelaajia Etelä-Karjalasta. Tarkoituksena on kasata kovatasoinen tiimi, joka tähtää kilpailuihin.

Nuoret rynnistivät e-urheilukerhoihin – taustalla menestys maailmalla: ''Kun isomummo kysyy, mitä harrastat, voi sanoa että jalkapalloa ja sitten e-urheilua''


Summary: Lupauksen antoi 170 maata. Sopimus ei ole kuitenkaan sitova.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

YK:n ympäristökokous on saavuttanut Nairobissa yksimielisyyden muovijätteen vähentämisestä. 170 maata lupautui vähentämään jätettä merkittävästi vuoteen 2030 mennessä. Sopimus ei ole sitova.
 Sopimuksella pyritään vähentämään kertakäyttöjätettä, kuten muovipusseja ja -astioita. Mereen päätyy tätä nykyä kahdeksan miljoonaa tonnia muovijätettä vuodessa.
 Kokouksessa oli alun perin tarkoitus saada aikaan sopimus jätteiden vähentämisestä vuoteen 2025 mennessä. Pitkien neuvotteluiden jälkeen päädyttiin kuitenkin vuoteen 2030.
 Muut maat ovat kritisoineet muun muassa Yhdysvaltoja siitä, että se vesitti sopimuksen alkuperäisen tavoitevuoden.

YK:n ympäristökokous pääsi sopuun muovijätteen vähentämisestä


Summary: Koko maa suree, mutta erityisesti muslimit ovat sokissa. Heitä on aina kohdeltu Uudessa-Seelannissa hyvin, kertoo Kirsi Crowley.

Christchurchin lauantai-ilta on poikkeuksellisen rauhallinen. Yleensä viikonloppuillat ovat vilkkaita, kun ihmiset rientävät ravintoloihin ja huvittelemaan.
 – Kaupunki on hyvin hiljainen. Täällä on suorastaan harras tunnelma, kertoo Ylen toimittaja  Kirsi Crowley  oltuaan Christchurchissa muutaman tunnin.
 Hän seisoo Kasvitieteellisen puutarhan aidan luona. Sen kupeeseen on tuotu kymmenien metrien matkalta kukkia, surunvalitteluita ja pehmoeläimiä terrori-iskujen uhreille.
 – Ihmiset näyttävät hyvin järkyttyneiltä. Ilmapiiri on kuin hautajaisissa.
 Asukkaat toivat muistoviestejä ja kukkia terrori-iskun uhreille Christchurchin kasvitieteelliseen puutarhaan lauantaina. Mick Tsikas / EPA
 Maa on ollut ylpeä rauhallisuudestaan
 Crowleyn mukaan Uusi-Seelanti muistuttaa monella tapaa Suomea: se on pieni, moderni ja vauras.
 – Maa on myös hyvin rauhallinen. Ihmiset ovat suorastaan ylpeitä siitä, ettei täällä tapahdu ikinä mitään järisyttävää. Sen vuoksi täällä toistuu nyt koko ajan sana ennenkuulumaton – mitään näin ennenkuulumatonta ei ole koskaan tapahtunut.
 Crowley kohtasi aidalla pienen muslimimiesten ryhmän.
 – He eivät voineet uskoa, että tällaista voi sattua täällä Uudessa-Seelannissa. Tämä on heidän mukaansa ollut aina hyvä maa muslimeille. Heidän ei ole koskaan tarvinnut pelätä täällä, ja he ovat kokeneet kuuluneensa yhteiskuntaan. Senkin vuoksi tämä on ollut valtava sokki heille, Crowley kertoo.
 Äärioikeiston suunnitelmat pelottavat
 Monet uusiseelantilaiset pohtivat, onko maa joutunut kohteeksi juuri rauhallisuutensa vuoksi. Isku vaikuttaa lisäksi hyvin organisoidulta, mikä herättää huolta.
 – Nyt kysytään, onko esimerkiksi äärioikeisto varustautumassa asein ja miten vahva se on.
 Lauantai-iltana paikallista aikaa kadut ovat jo auki. Ainoastaan iskujen kohteina olevaan moskeijaan johtavat kadut on suljettu.

"Kaikki hokevat sanaa ennenkuulumaton" - Ylen toimittaja kuvailee tunnelmia Christchurchistä


Summary: Eduskunnan pääsihteeri uskoo, ettei kansanedustaja painanut nappia ollenkaan. Emma Kari luuli äänestäneensä.

Eduskunnan pääsihteeri tyrmää epäilyt, että eilinen kansalaisaloitteen äänestystulos olisi johtunut viallisista laitteista. Eduskunta  hylkäsi täysistunnossaan  Vaasan sairaalan laajan päivystyksen äänin 92–91. Vihreiden kansanedustaja  Emma Kari  oli rekisteröitynyt poissa olevaksi, vaikka olisi äänestänyt kansalaisaloitteen puolesta.
 – Eduskunnan äänestysjärjestelmä on toiminut koko viime viikon moitteettomasti, kirjoittaa eduskunnan pääsihteeri  Maija-Leena Paavola  tiedotteessa.
 – Edustaja Kari jätti todennäköisesti painamatta äänestyspainiketta ja rekisteröityi poissaolevaksi.
 Pääsihteeri Paavolan mukaan äänestysjärjestelmä on rakennettu siten, että painikevika ilmenisi useamman kuin yhden edustajan kohdalla. Eilisen muut äänestykset rekisteröityivät Emma Karilla normaalisti, mikä tukisi sitä, että painikkeet toimivat.
 Kari itse kommentoi äänestyksen jälkeen, että laitteissa on ollut "häikkää", mutta että hänen olisi pitänyt olla tarkempi.
 Jos Karin ääni olisi laskettu aloitteen puolesta, olisi harvinaisessa tasatilanteessa päädytty uusintaan lippuäänestyksellä. Jos äänet olisivat olleet senkin jälkeen tasan, ratkaisu olisi arvottu.
 Emma Kari oli osallisena myös edellisellä kerralla, kun kansanedustajilla oli epäselvyyttä äänestysnapin painamisen kanssa. Ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.)  luottamusäänestyksessä  Kari oli yksi poissaoleviksi merkityistä kansanedustajista viime syyskuussa, vaikka oli läsnä. Myös  Sanna Marin  (sd.) valitti, ettei hänen ääntään laskettu, ja  Juhana Vartiainen  (kok.) tunnusti painaneensa väärää nappia.
 Lue myös:
 Vaasa ei saa laajaa päivystystä – kansalaisaloite kaatui yhdellä äänellä, Emma Karin äänestyksessä epäselvyyksiä

Eduskunnasta tyrmätään epäily rikkinäisestä napista – kansalaisaloite kaatui yhdellä äänellä, vaikka Emma Kari yritti äänestää sen puolesta


Summary: Puolueiden näkemykset ovat vielä kauempana toisistaan kuin edellisten eduskuntavaalien alla.

Talouden ikuinen ydinkysymys sen paljastaa: politiikka on tekemässä paluuta politiikkaan.
 Pitääkö talous laittaa kuntoon kasvattamalla tuloja vai pienentämällä menoja?
 Valtion ja kuntien talouden tasapainottamisessa porvaripuolueet uskovat nyt leikkauksiin  entistäkin enemmän  – vasemmisto ja vihreät  entistäkin vähemmän.
 Näkemyserot tulevat esiin selvinä, kun katsotaan ehdokkaiden kantoja  Ylen vaalikoneen  talousosion väitteeseen numero yksi: "Kun valtion menoja ja tuloja tasapainotetaan, se on tehtävä mieluummin menoja karsimalla kuin veroja kiristämällä."
 Yle Uutisgrafiikka
 Edellisten eduskuntavaalien kynnyksellä neljä vuotta sitten Vaalikoneessa oli väite, jossa sanottiin, että "taloutta on tasapainotettava ensisijaisesti leikkaamalla menoja". Siihen eri puolueiden ehdokkaat vastasivat suhteellisen yhdenmukaisesti.
 Laaja yksimielisyys vallitsi siitä, että leikkaamisen ei pidä olla ensisijainen vaihtoehto talouden tasapainottamisessa. Viisiportaisella asteikolla liikuttiin puolessa välissä. Vasemmistoliiton ehdokkaat olivat havaittavimmin leikkauksia vastaan.
 Taantuma palasi sanavarastoon
 Nyt kahtiajako on vahvistunut. Hallitus- ja porvaripuolueiden ehdokkaat pitävät kulujen leikkaamista entistä parempana tasapainotuskeinona, kun taas vasemmisto ja vihreät pitävät niitä entistä huonompana.
 Politiikan tutkijan tulkinta on selvä: poliittinen kenttä jakautuu selvästi vasemmistoon ja oikeistoon.
 Oikeiston mukaan hallituksen leikkauspolitiikka on ollut oikeutettua ja sitä pitää jatkaa. Vasemmiston mielestä on menty liian pitkälle, pohtii Tampereen yliopiston tutkijatohtori Johanna Vuorelma. Tapio Rissanen / Yle
 – Oikeistossa hallituksen leikkauspolitiikaan suhtaudutan niin, että se on ollut oikeutettua ja sitä pitää jatkaa, sanoo Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Johanna Vuorelma .
 – Vasemmistossa näkyy reaktio, että on menty liian pitkälle ja pitäisi miettiä, onko verojen kiristäminen tapa, jolla politiikkaa tehdään.
 Monissa muissa kysymyksissä näkemykset hakeutuvat kohti poliittisen kentän keskustaa, mutta ei taloudessa. Ero vasemmiston ja oikeiston välillä voimistuu.
 EKP tekohengittää taas
 Taloustutkija epäilee, että äänestäjille on muodostunut liian ruusuinen kuva Suomen taloustilanteesta. Taloudessa on "viime vuosina ollut hyvä fiilis", mutta vauhti hyytyy nopeasti.
 – En vielä veikkaa taantumaa, mutta ei tässä paljon tarvita että uusi hallitus tekee ohjelmansa taantuman merkeissä, sanoo Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen toimitusjohtaja  Aki Kangasharju .
 Euroopan keskuspankki on joutunut taas  aloittamaan hoipertelevan talouden tukemisen   lisäämällä luotonantoa. Kotimaassakin on julistettu, että  nousukausi on ohi .
 Juha Sipilän (kesk.) hallitus aloitti vuonna 2015 keskellä talouskriisiä, mutta pääsi nopeasti nauttimaan maailmantalouden vetoavusta.
 Tuleva hallitus saa päinvastoin aloittaa kohentuneessa tilanteessa, mutta sen pitää varautua alamäkeen ja ehkä jopa taantumaan.
 Etlan toimitusjohtaja Aki Kangasharju uskoo, että seuraava hallitus saattaa tehdä ohjelmaansa taatuman merkeissä.  Mikko Koski / Yle
 Helmikuussa myös valtiovarainministeriö  palautti mieleen sanan taantuma. Takana on mukava talouskasvun putki, mutta silti velat eivät ole sulaneet.
 – Julkinen talous on huomattavasti heikommassa tilanteessa kohtaamaan seuraavan taantuman kuin ennen vuonna 2008 alkanutta finanssikriisiä. Vuonna 2008 julkisen velan suhde BKT:hen oli alle 33 prosenttia, kun se nyt on lähes 60 prosenttia, kirjoitetaan ministeriön "virkamiespuheenvuorossa".
 Sipilän hallitus sai nauttia maailmantalouden vetoavusta, seuraava hallitus saa varautua jopa taantumaan. Antti Parviala / Yle
 Vaaliehdokkaat ovat siis taipuvaisia leikkaamaan valtion menoja, mutta miten se pitäisi tehdä?
 – On hyvin poliittinen kysymys, mistä leikataan, Kangasharju sanoo varovaisesti.
 – Sote-menot ovat isoin menoerä – sieltä pitää löytyä säästömekanismeja.
 Leikkauskohteita etsittäessä myös sosiaaliturvan miljardit osuvat väistämättä näkökenttään. Mutta Kangasharju epäilee, onnistuuko suuri sotu-uudistus ensi vaalikaudella, kun sote-remonttissakin on vielä nurkka jos toinenkin rempallaan.
 Kiinteistövero kiikarissa
 Entä mitkä ovat keinot tasapainottaa julkista taloutta kasvattamalla veroja?
 – Siellä ei ole mahdollisuuksia. Suomessa on jo huippukireä verotus, Kangasharju kuittaa.
 – Tiedämme, että jos verotusta kiristetään edelleen, verojen huonot puolet korostuvat.
 Hänen mukaansa tarvitaan rakenteellisia uudistuksia, jotka lisäävät talouskasvua ja tuottavat verotuloja kasvun kautta.
 Valtiovarainministeriössä varoitetaan, että veronkorotukset heijastuvat työnteon ja yritystoiminnan kannustavuuteen. Mutta raportissa on myös vinkki, jos veroja varoittelusta huolimatta halutaan kasvattaa.
 – Vähiten haitallista olisi kohdistaa veronkorotukset kuluttamisen ja kiinteistöjen verotukseen. Verotuloja voidaan myös lisätä karsimalla tehottomia verotukia.
 Täältä  löydät lisää  vaaleihin liittyviä monipuolista sisältöä.
 Onko mielestäsi valtion taloudenpidossa parempi painottaa menojen leikkaamista vai tulojen kasvattamista? Tarvitaanko taas niin sanotun kriisitietoisuuden kohentamista? Keskustelu on auki klo 22 saakka.

Politiikka palasi politiikkaan: Oikeisto haluaa nyt entistä kiihkeämmin leikkauksia, vasemmisto turvautuisi veronkiristyksiin


Summary: Aiemmin sykloni tappoi Mosambikissa ja Malawissa.

Itäisessä Zimbabwessa ainakin 31 ihmistä on kuollut ja kymmeniä on kateissa trooppisen syklonin pyyhkäistyä alueen yli lauantaina. Idai-niminen sykloni on aiheuttanut laajoja sähkökatkoja, tulvia ja mutavyöryjä. Lisäksi kymmeniä ihmisiä on loukkaantunut.
 Raskaimmin hirmutuulet koettelivat lähellä Mosambikin rajaa sijaitsevaa Chimanimanin piirikuntaa. Piirikunnan edustajat pelkäävät, ettei kaikkia kateissa olevia ihmisiä löydetä elossa.
 Perjantaina Idai teki tuhojaan Mosambikissa, jossa 19 ihmisen raportoitiin kuolleen.
 Syklonia edeltäneissä rankkasateissa kuoli aiemmin tällä viikolla yli sata ihmistä Mosambikissa ja Malawissa.

Zimbabwessa yli 30 kuollut ja kymmeniä kateissa tuhoisan syklonin jäljiltä


Summary: Kukaan ei pelastuslaitoksen mukaan loukkaantunut palossa.  Pelastuslaitos tviittasi palosta aiheutuvan savuhaittaa ympäristöön.

Neljän huoneiston pientalo on palanut pahoin Helsingissä Malmin Pihatiellä.
 – Talosta löytyi yksi menehtynyt, keski-ikäinen mies. Kuolonuhrin lisäksi kukaan ei loukkaantut palossa, kertoo päivystävä palomestari Jari Lempinen Helsingin pelastuslaitokselta.
 Lempisen mukaan sitä, mistä palo sai alkunsa ei toistaiseksi tiedetä, poliisi tutkii syttymissyytä.
 Pientalon ikkunoista oli tullut runsaasti savua. Pelastuslaitos kertoo sen yksikköjen tehneen sammutushyökkäyksen rakennuksen sisälle.
 Pelastuslaitos kehotti lähellä asuvia pysätyttämään koneellisen ilmastoinnin ja pitämään ikkunat suljettuina savuhaitan vuoksi.
 Pelastuslaitos oli löytänyt palon lähteen nopeasti ja palo saatiin sammutettua. Savuisia tiloja tarkastettaessa rakennuksen sisältä oli löytynyt palokaasuihin menehtynyt asukas.
 Helsingissä Malmin Pihatiellä paloi pientalo lauantaina 16. maaliskuuta. Tanja Heino / Yle
 Noin puolitoista tuntia palon syttymisestä palokohteessa oli menossa tulipalon jälkiraivaus, rakenteisiin levinneiden palopesäkkeiden raivaaminen ja sammuttaminen.
 Palomestari Lempisen mukaan jälkisammutustöissä menee useampia tunteja, koska rakenteita joudutaan purkamaan.
 Lempinen sanoo, että ainakin toistaiseksi koko rakennus on asuinkelvoton. Hän epäilee, että talo on rakennettu 70-80–luvulla.
 Pelastustuslaitos sai hälytyksen palosta noin kello 13 lauantai-iltapäivänä.

Yksi kuoli tulipalossa Helsingin Malmilla


Summary: Presidentti Macronia vastustavat mielenosoittajat yrittävät saada lisää puhtia hiipuviin protesteihinsa.

Presidentti  Emmanuel Macronia  vastustavat mielenosoitukset ovat jälleen muuttuneet väkivaltaisiksi Pariisissa.
 Mielenosoittajien joukot ovat heitelleet poliiseja katukivillä ja tuhonneet luksusmyymälöiden liiketiloja Pariisin pääkaudulla Champs-Élysées'llä. Mellakat ovat keskittyneet Riemukaaren ympäristöön.
 Vaarallisin tilanne syntyi päivällä, kun mielenosoittajat sytyttivät tuleen pankkikonttorin, joka sijaitsi asuintalon alakerrassa. Talon asukkaat joutuivat pakenemaan liekkejä henkensä kaupalla. 11 ihmistä sai palossa lieviä vammoja.
 Mielenosoittajat ovat myös tuhonneet esimerkiksi Hugo Bossin ja Lacosten muotiliikkeitä. Mallinukkeja on heitelty ikkunasta kadulle. Poliitikkojen ja kuuluisuuksien suosima ravintoka Fouquet's on tuhottu ja sytytetty palamaan.
 Toimittajat ovat myös panneet merkille, kuinka mielenosoittajat ovat hymyilleet valokuvissa, joita on otettu poltettujen lehtikioskien edessä.
 Mellakat hiipuneet joulukuusta
 Pariisiin on koottu lisää poliisivoimia. Sisäministeri  Christophe Castaner  on ottanut tiukan linjan vandalismiin. Hän on määrännyt poliisin puuttumaan mielenosoittajien "kohtuuttomaan väkivaltaan suurimmalla ankaruudella".
 – Tästä ei saa olla epäselvyyttä: he [mielenosoittajat] hakevat väkivaltaa ja ovat täällä levittämässä kaaosta.
 Yli 80 mielenosoittajaa on pidätetty. Poliisi on myös yrittänyt rajoittaa mellakoijien toimia vesitykeillä ja kyynelkaasulla.
 Sisäministerin arvion mukaan mielenosoittajia on noin 7 000 – 8 000. Heistä noin 1 500 on väkivaltaista joukkoa, jollai sisäministerin mukaan ole "muuta aikomusta kuin rikkoa paikkoja".
 Macronia vastustavat niinsanotut keltaliivit ovat järjestäneet mielenosoituksiaan joka viikonloppu jo joulukuusta lähtien.
 Macron julisti alkuvuodesta kaksi kuukautta kestävän kansallisen dialogin, joka on nyt päättynyt. Mielenosoittajien mielestä keskustelua kävivät vain Macronin tukijat, yhteiskunnan yläluokka ja liike-elämä.
 Mielenosoittajien joukot ovat kevään aikana vähitellen kutistuneet. Nyt he yrittävät saada toimintaan uutta puhtia.
 Mielenosoitukset alkoivat viime vuonna polttoaineen hinnankorotuksista. Macron on pyrkinyt tulemaan mielenosoittajien vaatimuksia vastaan tarjoamalla kymmenen miljardin euron tukipakettia pienipalkkaisimmille työntekijöille ja eläkeläisille.

Keltaliivien mielenosoitus vandalisoi Champs-Élysées'tä – lehtikioskeja poltetaan ja mallinukkeja heitellään vaateliikkeiden ikkunoista


Summary: Asutuksen keskellä liikkuneesta sudesta tehtiin yöllä useita havaintoja Kotkassa. Samannäköinen eläin on nähty tänään juoksemassa tietä pitkin Haminan suuntaan.

Ville Hono  oli ajamassa poikansa kanssa Kotkan Lankilan suunnasta keskustaan päin myöhään perjantaina, kun näki jotain outoa.
 – Ajoin Langinkosken sillalla ja katsoin, että sillan vierestä nousee jotain tielle. Ensin luulin sitä ketuksi. Kun pääsin lähemmäksi huomasin, että se on liian iso ketuksi eikä liiku kuin koira, Hono kertoo.
 Se oli kiinnostunut autosta ja tuijotti meitä suoraan silmiin.  Ville Hono
 Hän hiljensi vauhtia ja alkoi epäillä, että kyseessä on susi.
 – Se ei väistänyt ollenkaan. Kun auto oli pysähtynyt, se siirtyi noin metrin päähän auton sivuun. Se oli kiinnostunut autosta ja tuijotti meitä suoraan silmiin.
 Pyöri mäessä
 Hono soitti hätäkeskukseen ja pyysi poikaansa ottamaan eläimestä kuvia. Vain yksi kuva onnistui, koska puhelimen kamera ei pysynyt auton lähellä pyörineen suden perässä.
 – Se pyöri siinä mäessä varmaan viisi minuuttia, melkein koko sen ajan kun puhuin puhelimessa. Olihan se aika kuumottava tilanne.
 Kun susi vihdoin lähti jolkottamaan mäkeä ylöspäin, miehet uskaltautuivat ulos autosta katsomaan, mihin suuntaan se meni. Poliisi ehti paikalle vasta, kun susi oli kadonnut paikalta.
 – Mäestä se lähti Keisarillisen kalastusmajan yläpuolelta Korelan suuntaan. Poliisit kertoivat, että susi oli nähty vähän aiemmin Ruonalassa. Se oli mennyt siellä jonkun naisen ohi.
 On mahdollista, että kyseessä on sama yksilö.  Satu Aurala
 Alueella toimiva Kymin-Karhulan riistanhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Satu Aurala  vahvistaa, että jälkien ja valokuvan perusteella kyseessä oli susi.
 – Jälkien perusteella se liikkui yksin ja jatkoi matkaansa itään päin. Se on ilmeisesti mennyt Langinkoskelta seiskatien yli Karhulan suuntaan. Se on tullut ehkä jäitä pitkin Pyhtäältä, koska myös Munapirtistä tuli joku havainto, Aurala sanoo.
 Suden kuvaa on jaettu runsaasti Facebookissa. Iltapäivällä keskusteluun ilmestyi kuvakaappaus, jonka perusteella susi on jatkanut matkaansa kohti Haminaa. Kuvassa susi juoksee tien varressa.
 – On mahdollista, että kyseessä on sama yksilö. Ainakin suunta on oikea. Sudet voivat kulkea pitkiä matkoja ja käyttävät liikkuessaan paljon teitä, sanoo Satu Aurala.
 Ei käyttäytynyt uhkaavasti
 Suden havaintopaikkojen lähistöllä on runsaasti asutusta ja myös päiväkoteja sekä kouluja.
 – Ei niitä kovin usein asutuksen keskellä näy, sanoo Aurala.
 Satu Auralalla ei ole tiedossaan, että susi olisi käyttäytynyt uhkaavasti.
 – En usko, että tämä yksilö olisi häiriintynyt tai sitä pitäisi pelätä. Terve yksilö välttää ihmistä eikä tule lähelle.
 Edellinen tapaus samalta seudulta on  neljän vuoden takaa , kun poliisi etsi sutta Kyminlinnan alueella. Sudesta tehtiin useita havaintoja, sillä se pyöri päiväsaikaan muun muassa erään koulun lähistöllä.
 Tuolloin eläintä on jäljittämässä poliisipartioita sekä kaksi petoyhdyshenkilöä. Poliisi pyysi ihmisiä välttämään liikkumista alueella.

Susi pakotti auton pysähtymään keskelle tietä: "Ei väistänyt ollenkaan"


Summary: Suomessa on liikaa asenteellista Venäjä-vastaisuutta, arvioi ex-pääministeri Ylen Ykkösaamussa.

Entinen pääministeri, nykyinen yrittäjä ja konsultti  Paavo Lipponen  (sdp.) arvioi politiikan teon muuttuneen aikaisempaa raadollisemmaksi ja raskaammaksi. Lipponen vieraili TV1:n Ykkösaamussa lauantaina.
 Lipponen arvioi, ettei itse selviäisi nykypolitiikassa “päivääkään”, koska poliitikkojen odotetaan muun muassa olevan lähes ympärivuorokautisesti tavoitettavissa sosiaalisen median kautta. Myös kielenkäyttö sosiaalisessa mediassa käydyssä keskustelussa on koventunut, arvioi Lipponen.
 Politiikkaan entinen pääministeri kertoo osallistuvansa enää lähinnä tukemalla ja kannustamalla nuoria eduskuntavaali- ja eurovaaliehdokkaita.
 "Erkkikään ei ota selvää, mitä Brexitissä tapahtuu"
 Lipponen arvioi Ykkösaamussa EU:n olevan kovien paineiden alla Britannian eropäätöksen venymisen ja suurvaltasuhteiden muutoksen vuoksi.
 Brittiparlamentti äänesti tällä viikolla toistamiseen pääministeri  Theresa Mayn  erosopimusta vastaan, mutta päätti myös, että  ilman sopimusta Britannia ei voi unionista lähteä.  Ensi viikolla  EU:lta odotetaan vastauksia siihen, ovatko jäsenmaat valmiita antamaan Britannialle jatkoaikaa Brexitin valmisteluun.
 Askelmerkit sekavaan tilanteeseen voivat tulla vain briteiltä itseltään, arvioi Lipponen.
 – Erkkikään ei oikein ota selvää siitä, että mihin nyt ollaan menossa. Theresa May on aika lailla härkäpäisesti ajanut sitä linjaa, että päätöksen tulee olla konservatiivien päätös. Ytimessä on kuitenkin se, että sieltä sen pitää päätöksen tulla, ei EU voi Britannialle kertoa mitä sen rauhaan kuuluu.
 "Yhdysvallat ei ole enää sama liittolainen"
 Suomi valmistautuu parhaillaan heinäkuussa alkavaan EU-puheenjohtajuuskauteen, johon Lipposen mukaan tuovat paineita viimeaikaiset suurvaltasuhteiden muutokset. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on mm.  syyttänyt Saksaa siitä että se on tekemässä itsensä riippuvaiseksi venäläisestä kaasusta Nordstream 2 -kaasuputken rakentamisen vuoksi.
 – Viimeistään Münchenin turvallisuuskokouksen pitäisi herättää myös meillä Suomessa ymmärtämään, että aikakausi on todella vaihtunut. Yhdysvallat ei ole enää samanlainen liittolainen. Sieltä käsin käytetään eräänlaista komentokieltä Eurooppaan päin, arvioi Lipponen.
 Kun myös sekä Kiina että Venäjä pyrkivät lisäämään vaikutusvaltaansa, uhkaa EU:ta suurvaltojen puristuksessa “nurkkaan jääminen”, sanoo Lipponen.
 – Suomen EU-puheenjohtajuus tulee tähän saumaan. Meidän pitää ottaa erilainen ote ja lähteä siitä, että unionia vahvistetaan joka suhteessa. Meidän pitää olla tekemässä niitä ratkaisuja.
 Lipposen mukaan Suomi tekeekin virheen, kun se on mennyt  Hansa-ryhmään seitsemän muun pienen maan kanssa . Vaikka tarkoituksena on ajaa yhteisiä talousetuja, Suomi tekee Lipposen mukaan itselleen karhunpalveluksen aiheuttamalla turhaa närää muissa EU-maissa ja nostattamalla turhia blokkijakoja.
 "Suomessa liikaa Venäjä-vastaisuutta"
 Suhtautumisessa Venäjään on Suomessa Lipposen mukaan havaittavissa sekä kriittisiä äänenpainoja, että suoranaista Venäjä-vastaisuutta.
 – Mehän olemme Venäjä-kriittiisiä sen johdosta, mitä Venäjä teki Krimillä ja Itä-Ukrainassa. Sanktioissa olemme mukana, mutta sellainen asenteellinen Venäjä-vastaisuus, se ei ole viisasta ja sitä on nyt vähän turhan paljon esillä, sanoo Lipponen.
 Entisen pääministerin mukaan Venäjä-vastaisuutta esiintyy erityisesti mediassa.
 – Pitää olla rauhallinen ja luja samaan aikaan. Me olemme pärjänneet tällä aikamoiset vuosikymmenet. Pitää myös ymmärtää sitä Venäjän sisäistä tilannetta, hän muistutti Ykkösaamussa.

Paavo Lipponen: Politiikan teko on tullut entistä raskaammaksi – “Päivääkään en pärjäisi nykypolitiikassa”


Summary: EU asetti pakotteita useille venäläisille perjantaina.

Suomi on torjunut Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n alaisuudessa toimivan rajavartiolaitoksen apulaispäällikön amiraali  Gennadi Medvedevin  lisäämisen EU:n pakotelistalle. Asiasta kertoo yhdysvaltalainen  Radio Free Europe/Radio Liberty  (RFE/RL).
 RFE/RL kertoo useiden nimettömien lähteiden kertoneen, että alun perin Medvedev piti lisätä pakotelistalle.
 Medvedev on RFE/RL:n saamien tietojen mukaan ollut mukana Venäjän ja Suomen välisessä rajayhteistyössä ja osallistui viime vuonna rannikkovartiostojen arktiseen foorumiin Suomessa.
 Suomen EU-edustusto ei RFE/RL:n mukaan kommentoinut asiaa.
 Suomessa asiasta kirjoittaa  Verkkouutiset .
 RFE/RL:n toimintaa rahoittaa Yhdysvaltain kongressi.
 STT on kysynyt asiasta ulkoministeri  Timo Soinilta . Soini ei tekstiviestissään myönnä eikä kiistä asiaa. Hän ei muutenkaan kommentoinut RFE/RL:n uutista.
 Pakotteet seurausta Kertshinsalmen tapahtumista
 Eilen perjantaina EU asetti pakotteita useille Venäjän kansalaisille. Pakotteet asetettiin Kertshinsalmessa marraskuussa sattuneen selkkauksen takia.
 Venäjän joukot valtasivat aseita käyttäen kolme ukrainalaista alusta ja pidättivät yli 20 merimiestä Kertshinsalmessa marraskuussa. Salmi on Mustanmeren ja Asovanmeren välissä kulkeva kapea vesiväylä.
 Venäjä on väittänyt, että ukrainalaiset alukset olivat Venäjän aluevesillä. Kertshinsalmen toisella rannalla olevan Krimin niemimaan liittämistä Venäjään ei kuitenkaan ole tunnustettu kansainvälisesti, joten merioikeudellisesti kyseessä on kansainvälinen salmi.
 EU on jo asettanut pakotteita yhteensä 164 venäläiselle ja ukrainalaiselle johtuen Krimin valtauksesta vuonna 2014.

Yhdysvaltalaismedia: Suomi torjui FSB:n alaisen rajavalvontapomon lisäämisen pakotelistalle – Soini ei myönnä eikä kiistä


Summary: Evakuointi johtuu pelastuslaitoksen mukaan nestekaasukeskuksen huoltotöiden yhteydessä syntyneestä vuodosta.

Oulun keskustassa sijaitsevan kauppakeskus Valkean evakuointi on päättynyt, kertoo kauppakeskuksen johtaja  Anu Junnikkala-Aho  Ylelle. Viranomaiset antoivat asiakkaille luvan palata kauppakeskukseen lauantaina noin kello 16.
 Oulun pelastuslaitoksen mukaan kauppakeskuksessa tapahtui iltapäivällä kaasuonnettomuus. Valkean ravintoloiden nestekaasukeskuksessa oli tehty huoltoa ja venttiilit olivat pelastuslaitoksen mukaan jääneet ilmeisesti vuotamaan, mikä aiheutti nestekaasun hajua kauppakeskuksessa.
 Kauppakeskus päätettiin tyhjentää asiakkaista. Junnikkala-Ahon mukaan ihmiset joutuivat odottamaan ulkona noin puoli tuntia.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen tehtävästä kello 14.38. Sen mukaan tiedossa ei ole, että onnettomuus olisi aiheuttanut minkäänlaisia henkilövahinkoja.
 Oulun poliisin johtokeskuksen mukaan Valkeassa on paikalla useita pelastuslaitoksen ja ensihoidon yksiköitä.
 Asiasta kertoi ensimmäiseksi  Ilta-Sanomat .
 Oululaisen sanomalehti  Kalevan  mukaan sama kauppakeskus jouduttiin tyhjentämään asiakkaista myös tiistaina. Tuolloin syynä oli automaattihälytys.
 Junnikkala-Aho kertoo Ylelle, että tiistain ja lauantain tapaukset eivät liity toisiinsa.

Kauppakeskus Valkean evakuointi päättynyt Oulussa – kaasuvuoto ajoi ihmiset pihalle lauantaina


Summary: Muusikko lepää sukuhaudassa Pomarkussa.

Muusikko, Yö-yhtyeen keulakuva  Olli Lindholm  on haudattu lauantaina.
 Kansansuosikki haudattiin lehden mukaan sukuhautaan Pomarkussa Satakunnassa.
 Lindholm kuoli 12. helmikuuta sairauskohtaukseen. Hän olisi täyttänyt ensi tiistaina 55 vuotta.
 Hautajaisista ensin uutisoineen  Seiska-lehden  mukaan kirkossa esitettiin Lindholmin tekemää musiikkia.
 Olli Lindholm syntyi ja kasvoi Porissa. Hän vietti varhaisia  lapsuusvuosiaan  myös Pomarkussa. Viime vuosikymmenet hän asui Tampereella.
 Olli Lindholm haudattiin lehden mukaan sukuhautaan Pomarkussa Satakunnassa. Tapio Termonen / Yle
 Lue myös:
 Olli Lindholmin muistoksi paloi Porissa tuhansia kynttilöitä – museo keräsi osan talteen jälkipolville
 Laulaja Olli Lindholm on kuollut viime yönä – "Olli kertoi, että on huolissaan terveydestään"

Olli Lindholm haudattiin


Summary: Valvonta vähenee, vaikka liikennemäärä kasvaa. Isoilta turmilta on säästytty, mutta lepoaikasäädöksiä rikotaan kuin ennenkin.

Itä-Uudenmaan poliisin partio on ratsaamassa raskasta liikennettä kolmostien levähdyspaikalla.
 Rekka toisensa jälkeen napataan tarkastukseen, ja kaksi poliisia kerrallaan syynää kuljettajan ja ajoneuvon. Yleiskunto, renkaat, kuorma ja sen kiinnitys, paperit, ajopiirturi.
 Toiminta näyttää hallitulta, rutinoituneelta ja tehokkaalta. Useimpien ajoneuvojen tarkastamiseen riittää varttitunti, ja kuskit ovat taas tien päällä. Mutta ryhmää johtava ylikonstaapeli  Jukka Kallio  ei ole täysin tyytyväinen.
 – Ei tarvitse kuin katsoa tuohon viereen moottoritielle, minkä verran kalustoa menee joka suuntaan, niin tajuaa että tämä valvonta on pisara meressä.
 Vanhempi konstaapeli Kimmo Savola pysäyttää rekan tarkastusta varten. Jutun kuvat on otettu Itä-Uudenmaan poliisin raskaan liikenteen valvontaryhmän partiokeikalta Vantaalta. Markku Pitkänen / Yle
 Valvonta notkahti, kun suositus oli täytetty
 Konginkankaan vuoden 2004 tuhoisan liikenneturman jälkeen raskaan liikenteen valvonta lisääntyi muutaman vuoden ajan selvästi.
 Mutta kun Onnettomuustutkintakeskus kirjasi vuonna 2009 niin sanotun "Konginkangas-suosituksen" valvonnan lisäämisestä toteutuneeksi, valvonta väheni vain muutamassa vuodessa lähelle lähtötasoa.
 Ja samalla kun valvonta on vähentynyt, raskas liikenne on talouskasvun siivittämänä lisääntynyt.
 Mikko Airikka | Yle
 Mikko Airikka | Yle
 – Poliisin resurssien kokonaisvahvuus on laskenut viime vuosina noin 600 poliisilla. On selvää, että se näkyy myös liikennevalvonnan ja raskaan liikenteen valvonnan kokonaismäärässä, sanoo poliisitarkastaja  Kari Onninen  Poliisihallituksesta.
 Vaikka raskaan liikenteen valvonnan osuus kaikesta liikennevalvonnasta on pysynyt viime vuodet suunnilleen samana, käytännön valvontatunnit ovat vähentyneet yli 50:stä henkilötyövuodesta selvästi.
 Tänä vuonna valvonta putoaa jo vuoden 2005 tasolle, arviolta 40–43 henkilötyövuoteen. Tämä johtuu muun muassa Suomen EU-puheenjohtajuuskauden poliisitehtävistä, joita joudutaan priorisoimaan poliisilaitoksilla valvonnan edelle.
 Kimmo Savola tarkastaa hytin ja puhuttaa kuljettajaa. Markku Pitkänen / Yle
 SKAL: Lupauksia ei ole pidetty
 Lisää valvontaa vaativat käytännössä kaikki, myös kuljetusala itse.
 Alan etujärjestönä toimivan Suomen kuljetus ja logistiikka ry:n eli SKAL:n mukaan lupaukset on petetty.
 – Kun Liikkuva poliisi lakkautettiin, luvattiin, etteivät valvonnan määrä ja laatu raskaan liikenteen osalta heikkene. Toisin on käynyt. Valvonta on ollut selvästi heikompaa. Siitä voi tietysti syyttää heikkoja resursseja, mutta lupauksia ei ole pidetty, SKAL:n toimitusjohtaja  Iiro Lehtonen  sanoo.
 Liikkuvan poliisin lakkauttaminen (vuoden 2014 alusta) närästää yhä. Liikkuva poliisi oli valtakunnallinen yksikkö, johon oli keskitetty raskaan liikenteen valvonnan kaltaiset erikoisalat.
 Kun valvonta ja osaaminen hajautettiin poliisilaitoksiin, osa kenttäväestä kokee, että oma erityisala on jäänyt yleistehtävien ja järjestyksenvalvonnan jalkoihin. Rekkojen valvominen on teknistä ulkotyötä, joka ei houkuta riittävän monia.
 – Eipä tulijoita juuri ole. Kyllä tämä suhtkoht haastavaa työtä on, sanoo 20 vuotta raskaan liikenteen valvonnassa ollut ylikonstaapeli Kallio.
 Poliisihallitus on reagoinut resurssien vähenemiseen pyrkimällä kohdentamaan valvontaa, ikään kuin tekemään täsmäiskuja.
 – Että päästäisiin kiinni niin sanotusti epäkurantteihin ajoneuvoihin vaikka heti rajanylityspaikoilla. Ennen kuin ne pääsevät sisämaahan ja häviävät tänne, Poliisihallituksen Onninen sanoo.
 Eri puolilla Suomea sijaitseville partioille pyritään myös järjestämään riittävästi koulutusta ja yhteistyötä.
 Raskaan liikenteen valvontaa ei voi automatisoida kameravalvonnaksi, Onninen muistuttaa. Tarvitaan kuormat, kuskit ja piirturit syynäävää kenttäväkeä. Hän ei silti usko, että Liikkuvan poliisin lakkauttaminen on välttämättä pahentanut tilannetta, vaan määrärahat olisivat vähentyneet joka tapauksessa.
 Suurin osa kuljettajista ja ajoneuvoista on kotimaisia. Arviolta joka kymmenes rekka on ulkomainen. Markku Pitkänen / Yle
 Onnettomuustilastoissa ei näy piikkejä, mutta rikkeitä riittää
 Tärkein kysymys on, miten riskialttiita yhdistelmiä Suomen maanteillä sitten oikein suhaa?
 Onnettomuustilastoista ei erotu piikkejä , vaikka liikennemäärät ovat kasvussa. Raskaan liikenteen turmien kuolleiden ja loukkaantuneiden määrässä ei näy kasvua. Kuolleiden määrä on pysynyt viime vuodet suunnilleen samalla tasolla, ja loukkaantuneiden määrä on vähentynyt.
 Monien mielikuvissa leväperäisyys liittyy erityisesti ulkomaisiin kuskeihin ja firmoihin, mutta Poliisihallituksen Onnisen mukaan tämä on vanhentunut ajatus.
 – Ulkomainen kalusto on selkeästi parantunut vuosien aikana. Joskus jopa voisi väittää, että kotimainen kalusto alkaa olla huonommassa kunnossa, hän sanoo.
 Mutta rikkeitä riittää. Ajopiirtureita manipuloidaan lepoaikasäädösten rikkomiseksi, ja päästöjärjestelmän kiertäminen on ylikonstaapeli Kallion mukaan suorastaan muoti-ilmiö. Lisäksi tien päältä bongataan isojakin ylikuormia.
 – Esimerkiksi sidonnat ovat parantuneet, jos ajatellaan Konginkankaan jälkeistä aikaa. Mutta ajo- ja lepoaikapuutteet ovat ihan kuin ennenkin, ja tuntuu että ylikuormat ovat mennneet massauudistusten mukana vain hurjemmiksi, Kallio sanoo.
 Tarkastus on ohi noin 10-15 minuutissa. Markku Pitkänen / Yle
 Lisävaloa asiaan luvassa jo viikon päästä
 Rikkeiden riskinä on se, että ne voivat pahimmillaan johtaa isoihin onnettomuuksiin.
 – Eilen pysäytettiin partiokaverin kanssa kuusi ajoneuvoa, ja viisi sai huomautuksen. Takapuolituntuma on, että sakkojen määrä on vähentynyt, mutta huomautuksia annetaan todella paljon, Kallio sanoo.
 Poliisit ja kuljetusala odottavat nyt kieli pitkällä Valtiontalouden tarkastusviraston raporttia, joka on  määrä julkistaa maaliskuun lopulla . Raportissa ruoditaan poliisin liikennevalvonnan tavoitteita ja toteutumista, resursseja ja niiden käyttöä.
 Sen odotetaan tuovan lisävaloa keskustelun pohjaksi.
 Lue myös:
 Onnettomuus, joka ei unohdu – Ylen erikoisartikkeli Konginkankaan onnettomuudesta 15 vuotta sitten
 Konginkankaan onnettomuus järkytti liikenteen ammattilaisia, mutta rekkoja se ei hidastanut – nyt osa hiljentää vauhtia vapaaehtoisesti
 Toimittajalta: Onnettomuus murskasi unelmat ja teki sen uhreista eläviä muistomerkkejä

Raskaan liikenteen valvonta on notkahtanut Konginkankaan turman suositusten unohduttua – "Tämä on pisara meressä"


Summary: Imane Fadil oli jo vuosia pelännyt, että hänet myrkytetään.

Italian viranomaiset ovat aloittaneet murhatutkimuksen entisen valokuvamallin  Imane Fadilin  kuolemasta.
 Fadil oli tullut Italiassa tunnetuksi siitä, että hän oli yksi todistajista, jotka oikeudessa kertoivat entisen pääministeri  Silvio Berlusconin  kuuluisista "bunga-bunga-juhlista". Berlusconi tuomittiin oikeudessa seksin ostamisesta alaikäiseltä prostituoidulta, joskin tuomio kumottiin myöhemmin.
 Fadil kuoli maaliskuun 1. päivänä Milanon Humanitas-sairaalassa, jonne hänet oli tuotu runsas kuukausi aikaisemmin selittämättömien vatsakipujen takia.
 Sairaala ei ollut saanut selville, mistä hänen kipunsa olivat johtuneet, joten hänestä otetut näytteet oli lähetetty erikoislaboratorioon Paviaan.
 Tulokset tulivat vasta viisi päivää Fadilin kuoleman jälkeen. Niistä ilmeni, että 33-vuotiaan Fadilin elimistössä oli ollut erilaisia radioaktiivisia aineita, joita ei ole julkisesti saatavilla.
 Fadil oli kertonut ystävilleen ja lakimiehelleen pelkäävänsä, että hänet myrkytetään.
 Hän oli parhaillaan kirjoittamassa kirjaa Berlusconin juhlista ja kokemuksistaan siihen liittyneessä oikeudenkäynnissä. Viranomaiset ovat saaneet haltuunsa kopion kirjan käsikirjoituksesta.
 82-vuotiasta Berlusconia vastaan on käynnissä oikedenkäynti, jossa häntä syytetään todistajien lahjomisesta antamaan juhlista väärän todistuksen. Lisäksi viranomaiset selvittävät useassa Italian kaupungissa, onko Berlusconi lahjonut ihmisiä pysymään vaiti juhliensa tapahtumista.

Berlusconin bunga-bunga-juhliin osallistunut nainen kuoli myrkkyyn – oli kirjoittamassa kirjaa


Summary: Tapahtuma tallentui tv-kameroille, koska senaattoria haastateltiin parhaillaan Uuden-Seelannin moskeijaiskuihin liittyen.

Australialaissenaattori Fraser Anning, joka on syyttänyt Uuden-Seelannin perjantaisista moskeijaiskuista maan maahanmuutto-ohjelmaa, sai kesken tv-haastattelun kananmunan päähänsä. Välikohtaus tapahtui lauantaina Melbournessa.
 Tv-kameroille tallentui Anningin lyönti 17-vuotiaan kananmunanheittäjän kasvoihin sekä heidän välisensä hetken kestänyt käsirysy, ennen kuin läsnäolijat, mahdollisesti turvamiehet, ehtivät väliin.
 Poliisi kertoo pidättäneensä pojan, mutta vapauttaneensa hänet jonkin ajan kuluttua ilman takuita odottamaan lisäkuulusteluja.
 Anning on vaatinut maahanmuuttoon "lopullista ratkaisua" ja haikaillut paluuta vuosikymmenten takaiseen maahanmuuttopolitiikkaan, joka suosi eurooppalaisia kristittyjä.
 Lähde: AP, STT

Australialaissenaattori sai kananmunan päähänsä – löi vandaaliteiniä kasvoihin


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Nuoriso on aina ollut pilalla, mutta nyt kelvottoman nykynuorison pitäisi ratkaista ilmastonmuutos, huoltosuhde ja pari muuta pikku juttua
 Ylen juttusarja etsii Y- ja Z-sukupolvien tulevaisuutta, mutta ensin katse menneisyyteen. Kuka keksi pullamössönuorison?

 Se taittuu, mutta riittääkö se? Yli kahden tuhannen euron kännykän ostamiselle ei löydy vielä järkiperusteita
 Yli vuosikymmenen ajan kännykät ovat olleet kutakuinkin samanlaisia. Suorakulmio ja kosketusnäyttö. Huawein uusi taittuva älypuhelin kertoo kehityksen suunnan. Ruudut taittuvat, rullautuvat ja muotoutuvat käyttäjän tarpeisiin. Yle testasi Huawein kännykkätabletia.
 Jerusalemin Simon Wiesenthal -keskusta johtava Efraim Zuroff haluaa viimeisetkin natsirikolliset oikeuteen. Heidi Levine
 "Katuvaa natsia en ole koskaan kohdannut" – Natseja 40 vuotta metsästänyt Efraim Zuroff ei aio lopettaa työtään koskaan
 Efraim Zuroff haluaa, että nykyiset ja tulevat sotarikolliset joutuvat pelkäämään tuomiolle joutumista loppuelämänsä. Tapasimme Zuroffin Jerusalemissa.
 Noin kymmenen ihmistä, jotka olivat pukeutuneet ympäristöjärjestö Greenpeacen haalareihin, kiipesi Eduskuntatalon pylväisiin Helsingissä 6. maaliskuuta. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Ylen Vaalikone on avattu – Vastaukset paljastavat puolueiden ilmastokannat: Kyllä ilmastokamppailulle, ei lihaverolle ja bensa-autojen kiellolle
 Ylen vaalikone aukesi, ja koneesta löytyy noin 2 200:n huhtikuun vaaleihin osallistuvan kansanedustajaehdokkaan vastaukset politiikan eri aihepiireistä. Ilmastopolitiikka sekä jakaa että erottaa ehdokkaita vaalikoneen vastausten perusteella.
 Alexi Laiho Jussi Mankkinen / Yle
 Viinaa, vihaa ja "mieshuoraamista Kallion räkälöissä": uusi elämäkerta paljastaa hevilegenda Alexi Laihon rajun elämän
 Alexi Laihon elämäkerta piirtää värikkään kuvan lahjakkaasta taiteilijasta.
 Toni Pitkänen / Yle
 Kun 9.-luokkalainen Henkka lintsasi jatkuvasti koulusta, äiti oli voimaton: "En voi jäädä pois töistä, että veisin pojan itse kouluun"
 Melkein jokaisessa yläkoulussa on oppilas, joka on ollut sata tuntia luvatta poissa. Siitä voi seurata jopa lastensuojeluilmoitus.

Kuusi huippujuttua lauantai-iltaan: Kuka keksi pullamössönuorison, mikä vaivaa koululintsaria ja Ylen vaalikone aukesi


Summary: Vuoden 2012 Junior MasterChef -voittaja juhlii irlantilaisia sukujuuriaan Skotlannin jylhissä maisemissa.

St. Patrick – Naomh Pádraig Irlannin suojeluspyhimys kuoli 17. maaliskuuta 461, hänen synnyinvuottaan ei tarkkaan tiedetä Pyhä Patrick vakiinnutti kristinuskon Irlantiin Legendan mukaan hän karkotti käärmeet mereen, mutta ilmeisesti niitä ei koskaan ole ollutkaan Irlannissa
 Irlannin kansallispyhimyksen Pyhän Patrickin juhla on juniorikokkina tutuksi tulleelle  Ida O’Mahoneylle  tärkeä päivä, jota hän juhlii tänä vuonna uusissa ympyröissä.
 Vihreältä saarelta 8-vuotiaana Suomeen muuttanut O’Mahoney on nimittäin päätynyt Skotlantiin.
 St. Patrick’s Dayn vietto menee Skotlannissakin pitkän kaavan kautta, ja siihen on syytä varautua syömällä tukevasti alle.
 Ida O’Mahoney aikoo sunnuntaina aloittaa päivän perinteisellä  Full Irish Breakfastilla . Hänen vinkeillään irlantilaistunnelmaan pääsee kukonlaulun aikaan koti-Suomessakin, mutta palataan aamiaisasioihin tuonnempana.
 Johtajaoppiin Ylämaille tutun tuntuisiin maisemiin
 Voittaessaan Suomen ensimmäisen Junior MasterChef -kilpailun  tuolloin 12-vuotias Ida O’Mahoney asui Naantalin Merimaskussa. Televisiokeittiön jälkeisiin seitsemään vuoteen mahtuu nopeita käänteitä.
 – Yläasteen jälkeen 2015 muutimme perheen kanssa Helsinkiin. Menin Kallion ilmaisutaidon lukioon, se oli ihan parasta aikaa. Sen jälkeen lähdin suoraan Skotlantiin, Dundeen yliopistoon opiskelemaan johtajuutta.
 Voittonsa jälkeen Ida O'Mahoney pääsi kokkaamaan muun muassa Aki Wahlmanin kanssa. Bafrin Eskandari / Yle
 Nyt 19-vuotias Ida O’Mahoney ei vielä tarkkaan tiedä, mille alalle lopulta suuntautuu, mutta kauppatieteisiin pohjaavat johtamisopinnot antavat hyvää ponnistuslautaa eri suuntiin.
 Pian ohi oleva ensimmäinen lukuvuosi Dundeessa on ollut hieno kokemus.
 – Oppitunnit loppuvat kolmen viikon kuluttua. Aika on mennyt aivan sormia napsauttamalla, ja olen rakastanut joka sekuntia. Mahtavia ihmisiä ympärillä ja uusia kokemuksia, sanoo O’Mahoney.
 Sopeutuminen Skotlannin jylhiin vuoristomaisemiin on ollut helppoa, sillä Ida oli 8-vuotias perheen muuttaessa Irlannista, Claren kreivikunnasta Suomeen. Viime elokuussa Skotlantiin asettuessa isä oli muuttoapuna.
 – Tuli tunne, että onpa kaikki tutun oloista. Kaupunki tuntuu jotenkin tutulta ja ihmiset ovat älyttömän ystävällisiä. Irlannissa on sama ystävällisyys ja positiivisuus, kadulla kuka tahansa voi tulla juttelemaan, kuvailee O’Mahoney.
 Dundeessa on iso porukka irlantilaisia, täällä on tapana juhlia oikein kunnolla.  Ida O'Mahoney
 Kotiutumista Skotlantiin ovat auttaneet myös kampuksella kaikuvat tutut aksentit. Dundeen yliopistossa on runsaasti opiskelijoita etenkin Pohjois-Irlannista.
 Viime aikojen puheenaiheena heidän kanssaan on luonnollisesti ollut sekava brexit-vyyhti. Brittien euroeron vaikutukset kansainvälisten opiskelijoiden elämään ovat hämärän peitossa monen muun asian tavoin.
 Ida O’Mahoney kertoo seuranneensa  Ylen brexit-uutisointia  kuluneen viikon parlamenttiäänestyksistä.
 – Se on ollut aika monimutkainen juttu. Ei olla ihan tarkalleen kärryillä, että mitä nyt tapahtuu, mutta ei sitä kauhean moni muukaan osaa sanoa. Pidän vaan sormet ristissä, että kaikki menee hyvin. Kyllä meillä on ihan luotto siihen, että meistä opiskelijoista pidetään huolta.
 Soudusta rakas harrastus
 Vielä Suomessa asuessaan Ida O’Mahoney ei olisi arvannut, että soutu voisi olla hänen juttunsa.
 Niin vain Brittein saarten yliopistomaailmaan olennaisesti kuuluva laji on uinut tärkeäksi osaksi opiskelijaelämää. Hän on kiertänyt soutujoukkueen kanssa kisailemassa ympäri Skotlantia, aina Aberdeenista Ylämaiden Invernessiin.
 – Soutu on ehdottomasti ollut yksi isoimpia juttuja täällä. Joukkue on aivan mahtava, siitä on tullut toinen perheeni. On saanut kuntoilla, en tiedä olenko koskaan ollut näin kovassa kunnossa!
 Soudusta on tullut Ida O'Mahoynelle rakas harrastus. Moona Vilen
 Soutujoukkueen seurassa sujahti myös skottien suuri juhlapäivä, tammikuun lopun  Burns Night .  Robert Burnsin  runojen ohella illanistujaisissa nautittiin perinteistä paikallisherkkua, haggisia.
 Lampaan vatsalaukun epämääräiset sisälmykset eivät saaneet Ida O’Mahoneyn sisuskaluja kääntymään ympäri.
 – Kyllä sitä vähän peloteltiin, että et tule tykkäämään, mutta se oli oikein hyvää. Ei sitä huomaa, mitä kaikkea siellä on sisällä, kun se on sellaista mössöä. Ehkä vähän ällöttävän kuuloista kylläkin.
 Pyhä Patrickia juhlitaan pitkän kaavan kautta Skotlannissakin
 Nyt käsillä oleva Irlannin suojeluspyhimys Pyhän Patrickin päivä antaa aihetta juhlaan ympäri maailmaa – muutenkin kuin kosteissa merkeissä.
 Pyhä Patrickin muistomerkki Irlannin Downpatrick Headissa. Jouni Koutonen / Yle
 Monet maailman monumenteista Colosseumista Empire State Buildingiin saavat vihreän valokylvyn tänäkin vuonna. Niagaran putous kuohuu vihersävyissä valojen avulla, mutta Chicagoa halkova joki on todella värjätty räikeän vihreäksi jo vuodesta 1962.
 Suomessa muun muassa Oulun teatteri ja Tampereen Näsinneula ovat takavuosina vihertyneet. Tänä vuonna Oulussa juhlittiin etukenossa soittamalla irlantilaisia säveliä vihreäksi valaistussa avannossa.
 Skotlannissakaan naapurisaaren juhla ei jää huomiotta, etenkään kun pyhimys oli tiettävästi Skotlannin Kilpatrickista kotoisin. Saattoi hän toki olla etelämpää Brittein saarilta, ellei peräti Ranskasta lähtöisin.
 Ida O’Mahoney odottaa innoissaan sunnuntaista juhlintaa soutuporukan kanssa.
 – Varsinkin kun Dundeessa on iso porukka irlantilaisia, täällä on tapana juhlia oikein kunnolla. Musiikkia on koko päivän yliopiston alueella. Kaikki pukeutuvat vihreään, se on sellainen hauska ilon juhla.
 Paistinpannulta pontta päivään
 Pyhän Patrickin päivä alkaa soututreenien ohella ravitsevalla aamupalalla. Irlantilainen aamiainen on sen verran tanakkaa tavaraa, että energiaa riittää pitkänkin päivän pyrintöihin.
 – Tulee syötyä irkkuaamiainen silloin sun tällöin, vaikka se on sen verran täyttävä, ettei sitä kauhean usein jaksa. Eikä se terveellisemmästä päästä ole, nauraa Ida O’Mahoney.
 Kuin Aurinko lautasella! Energiaakin on liki yhtä paljon irlantilaisessa aamiaisessa. Tarjoiluehdotus Killarney'sta, Irlannin lounaiskolkalta. Jouni Koutonen / Yle
 Emme kysy terveysviisaiden tuomiota, vaan lapamme lautaselle perunaa, pekonia, papuja tomaattikastikkeessa, kahta laatua makkaraa, herkkusieniä, paistetun tomaatin – ja tietenkin sopivasti paistetun kananmunan.
 – Oikein juokseva, keltuainen valuu ihanasti kun leikkaa, makustelee O’Mahoney.
 Peruna on irlantilaisille rakas raaka-aine. Saaren väkiluku kutistui kolmella miljoonalla perunaruton aiheuttaman nälänhädän aikaan 1800-luvun puolivälissä. Synkkä aikakausi nousee edelleen helposti puheisiin paikallisten kanssa, sillä kuolemaa kylvänyt vitsaus käynnisti myös suuren siirtolaisuusaallon.
 Aamiaisella peruna tarjoillaan joko paistettuna tai röstiperunatyyppisenä  hash browns  -brikettinä.
 Rapean paistopinnan saa myös pekoni, joka poikkeaa suomalaisesta perussiivusta. Usein siinä on kylkiviipaleen ohella fileetä mukana.
 – Pekoni on irlantilaisessa aamiaisessa paksumpi, se on  rasher . Se on tosi paksu ja tosi suolainen, mutta todella hyvä. Ja siinä on ympärillä rasvaa, joka antaa tosi hyvin makua siihen.
 Siinä se paistuu aika itsekseen.  Ida O'Mahoney
 Pekonin kyljessä on  black and white pudding  paksuina kiekkoina tai kapoisina makkaroina. Toisinaan lautaselta löytyy sekä että.
 – Mustamakkara käy ehdottomasti black puddingin korvikkeeksi. Kun olemme kotona tehneet tätä aamiaista, siinä on juuri mustamakkara ja sillä valkoinen makkara kaverina. Oikeastaan black pudding on aika sama asia, samaa makumaailmaa, vinkkaa O’Mahoney.
 Paistokäsittelyn saa myös tomaatti. Sen kanssa kannattaa varoa, sillä tunnetusti tomaatin mehevän sisuksen lämpötila nousee Auringon pintaa kuumemmaksi vieden mukanaan kielen lisäksi kitalaen.
 – Tomaatti on lempparini, kun se vähän rikkoo sitä rasvaisuutta, sanoo Ida O’Mahoney.
 Tomaattikastikkeessa kylpevät pavut kuumennetaan suoraan purkista, ja rapeat paahtoleipäviipaleet kuuluvat luonnollisesti kokonaisuuteen. Kyytipojaksi kahvia tai teetä, ehkä mehuakin valinnan mukaan.
 Lukuisista raaka-aineista huolimatta resepti ei ole kovin monimutkainen eikä valmistumisaikakaan venähdä vartista ainakaan paljoa.
 – Kaikki vaan paistetaan, siitä käytetään usein termiä  fry up . Pannulle vaan kaikki, vähän voita ja makkaroista irtoaa lisää rasvaa. Siinä se paistuu aika itsekseen, kannustaa Ida O’Mahoney kokeilemaan Pyhän Patrickin päivän kunniaksi.
 Lue lisää:
 Juniorikokit valtaavat keittiöt yhä nuorempina
 Lisätietoa Pyhän Patrickin elämästä Suomi-Irlanti-seuran sivuilta

Pyhä Patrick, mikä energiapommi! Nuori mestarikokki Ida O’Mahoney antaa vinkit irlantilaiseen aamiaiseen


Summary: Erikoistuva lääkäri oli määrännyt alle vuoden ikäiselle lapselle kymmenkertaisen annoksen solunsalpaajalääkettä KYS:issä.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Kuopion yliopistollinen sairaala (KYS) on muuttanut käytäntöjään kahden lääkärin saamien rikossyytteiden takia. Asiasta ovat kertoneet useat mediat kuten Savon Sanomat, Lääkärilehti ja MTV. Syytteiden mukaan erikoistuva lääkäri määräsi alle vuoden ikäiselle lapselle kymmenkertaisen annoksen solunsalpaajalääkettä. Lapsi vammautui vaikeasti.
 Jutussa on syytettynä myös toinen erikoistuva lääkäri, joka syytteen mukaan laiminlöi velvollisuutensa tarkistaa, että lapsen lääkehoito oli määrätty oikein. Syyttäjä on vaatinut kummallekin lääkärille sakkorangaistusta tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta ja törkeästä vammantuottamuksesta.
 Tapauksessa erikoistuvan lääkärin tekemä lääkemääräys oli mennyt toisen erikoistuvan lääkärin kautta apteekin farmaseutille, eikä kukaan näistä kolmesta ollut huomannut virhettä.
 Virhe tapahtui kesäkuussa 2015. Ratkaisua asiassa ei ole vielä annettu, mutta nykyään lääkemääräyksen voi KYS:issä tarkistaa vain erikoislääkäri. Myös apteekkeja on vaadittu laskemaan määrättyjen lääkkeiden määrät tahollaan virheiden välttämiseksi.
 – On vaikea ymmärtää jälkikäteen, miten se (virheellinen lääkemääräys) on päässyt menemään läpi. Siinä oli silloinkin määräävän lääkärin lisäksi kaksi tarkastuspistettä. Nyt ohjeistuksia on tarkennettu, KYS:n lastentautien osaamiskeskusjohtaja, ylilääkäri Pekka Riikonen kertoo MTV:lle.

Mediat: Vauva vammautui vakavasti virheellisestä syöpälääkityksestä


Summary: Baltian mailla on vielä tekemistä toisen maailmansodan juutalaisvainojen selvittämisessä, arvioivat tutkijat.

JERUSALEM / HELSINKI   Puola sai viime vuonna aikaan kansainvälisen kohun  säätämällä erikoisen holokaustilain. Laki kielsi vankeusrangaistuksen uhalla sanomasta, että myös puolalaisia osallistui juutalaisten murhaamiseen toisessa maailmansodassa.
 Todellisuudessa puolalaisia oli mukana. Motiivi ei välttämättä ollut natsien rotuoppien mukainen ideologia, vaan myös halu saada haltuunsa juutalaisten omaisuutta, sanoo Suomen juutalaisluovutuksia tutkinut kirjailija  Elina Sana.
 Puola taipui lieventämään lakia , mutta se ei ole suinkaan yksin holokaustin historian vääristelyssä, sanoo natsien sotarikoksia selvittävä  Efraim Zuroff  Jerusalemin  Simon Wiesenthal -keskuksesta .
 Natsirikollisia jäljittävän Zuroffin mukaan monet maat ovat haluttomia käynnistämään tutkimuksia siitä, osallistuivatko niiden kansalaiset holokaustiin.
 – Se vaihtelee maasta toiseen. Toiset ottavat asian vakavasti, toiset kaunistelevat, hän sanoo.
 Kaikkein vastahakoisimpina Zuroff pitää Ukrainaa ja Baltian maita, läntisessä Euroopassa Itävaltaa.
 "Holokaustin vääristely torjuttava"
 Zuroff on kehunut muun muassa Suomea SS-vapaaehtoisiin liittyvien  selvitysten tekemisestä. Hän kiittää myös ainakin Yhdysvaltoja, nyky-Saksaa ja jossain määrin Serbiaa siitä, että ne ottavat vakavasti natsien rikosten selvittämisen.
 Hän huomauttaa, että vaikka natsit olivat holokaustin suunnittelijoita, toimeenpanoon osallistui myös runsaasti natsien vallan alla olleiden maiden kansalaisia.
 On tärkeää varmistaa, etteivät maat vääristele holokaustin historiaa kiistämällä sitä, Zuroff arvioi.
 Simon Wiesenthal-keskuksen Jerusalemin-toimistoa johtavan Efraim Zuroffin mukaan monet maat ovat yhä haluttomia käynnistämään tutkimuksia siitä, osallistuivatko niiden kansalaiset holokaustiin. Heidi Levine
 Miksi se on niin vaikeaa?
 Zuroff uskoo, että maiden haluttomuutta olla myöntämättä osuuttaan holokaustiin selittää pyrkimys välttyä häpeältä, kuluilta ja huonolta julkisuudelta, joita tällaisiin oikeudenkäynteihin liittyy.
 Yksittäisen maan kansalaisten paljastuminen natsirikollisiksi saattaisi myös pilata kansakunnan narratiivia, tarinaa siitä, millainen kansakunnan historia on.
 Hyvä esimerkki on Tanska. Vuosien ajan päätarina oli, että tanskalaiset pelastivat juutalaisia. Tanskalaiset lähettivät 7 500 maan 8 000 juutalaisesta Ruotsiin turvaan veneillä.
 – Mutta Tanska myös luovutti juutalaisia pakolaisia Gestapolle ja tuhansia tanskalaisia liittyi vapaaehtoisina SS:n aseelliseen siipeen Waffen-SS:ään, Zuroff kertoo.
 Toisin kuin Suomi, Tanska on ollut hänen mukaansa haluton tekemään virallista selvitystä asiasta.
 Zuroff toteaa, että juutalaisten pelastaminen Tanskasta oli fantastista ja suurempi kuva maan sodanaikaisesta historiasta on hyvä. Silti myös tarinan toinen puoli tulee tietää.
 Liettuassa puolestaan narratiivi on, että liettualaiset eivät ole vastuussa vaan saksalaiset ja itävaltalaiset, jotka tulivat maahan ja tappoivat valtaosan juutalaisista, Zuroff sanoo
 – Liettualaiset eivät voi kiistää, että holokausti tapahtui. Se tapahtui heidän takapihallaan. Liettuassa on 227 holokaustin joukkohautaa. He osallistuivat hyvin paljon.
 Ranskalta kesti Zuroffin mukaan 50 vuotta myöntää, että he olivat jossain määrin vastuussa  natsien kanssa yhteistyötä tehneestä Vichyn nukkehallituksesta .
 Auschwitzin leirin komentaja Rudolf Höss tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin Auschwitzissa huhtikuussa 1947. Hirttolava on leirin alkuperäisen kaasukammion vieressä. Stuart Foster / AOP
 "Zuroff pilasi juhlat"
 Zuroffin liettualaisella ystävällä, toimittaja-kirjailija  Ruta Vanagaitella  on tosin hieman toisenlainen selitys sille, miksi liettualaiset ovat olleet vastahakoisia, kun Zuroff on pyytänyt selvittämään liettualaisten osuutta holokaustiin.
 Vanagaite oli kuvannut Zuroffille, kuinka liettualaiset olivat kommunismin romahdettua ekstaasissa itsenäisyydestään. Samoihin aikoihin Zuroff tuli ja syytti heitä osallisuudesta natsien rikoksiin.
 – Pilasit juhlat. Mitä odotat meidän kertovan sinulle? Vanagaite oli huomauttanut.
 Vanagaite kertoo myös, että Liettuassa on säälitty ikääntyneitä miehiä, joita Zuroff on yrittänyt saada oikeuteen vuosikymmenten takaisista rikoksista. Nuorimmatkin epäillyt ovat yli 90-vuotiaita.
 Zuroff puolestaan katsoo, ettei syyllisyyttä vähennä se, että ihminen on vanha.
 "Ei haluta puhua siitä, minkä tutkijat jo tietävät"
 Kaikissa Baltian maissa on kyllä ollut holokaustirikosten selvittämiskomitea. Virossa komiteaa johti suomenjuutalainen diplomaatti ja ministeri  Max Jakobson . Elina Sanan mukaan Virossa komitea teki hyvää työtä.
 Virossa ei pelkästään tuhottu omia juutalaisia, vaan natsi-Saksa toi sinne tapettavaksi juutalaisia muualta Euroopasta. Tappamiseen osallistui paikallisia poliiseja.
 Mutta Virossakin aiheesta puhuminen on vaikeaa. Virolaisten osuutta holokaustiin selvittänyt tutkija  Anton Weiss-Wendt  on kertonut saaneensa valtavasti vihapuhetta päälleen siitä, että hän on ylipäätään sanonut myös virolaisten osallistuneen juutalaisten tuhoamiseen.
 – Tämä kertoo siitä, ettei siellä kansakuntana olla ehkä vieläkään valmiita kertomaan kaikkea, minkä tutkijat jo tietävät, Sana toteaa.
 Hänen mukaansa Suomen osa oli helpompi, koska Suomea ei miehitetty. Virolaisten poliisien oli sen sijaan varmaankin osittain pakko tehdä, mitä saksalaismiehittäjät vaativat.
 Mutta Suomessakaan kaikki eivät ilahdu selvityksistä. Sana on saanut oman osansa vihapuheesta. Aikanaan jopa hänen puhetilaisuuksiinsa palkattiin turvamiehiä.
 Mutta miksi vanhoja asioita pitäisi penkoa?
 Historian vääryyksien tunnustaminen on tärkeää uhrien ja heidän läheistensä kannalta. Sillä on merkitystä myös vääryyksiin syyllistyneen maan kannalta.
 Zuroff kertoo sanoneensa Baltian maille, että niiden on selvitettävä historiansa tätä puolta itsensä, ei hänen takiaan.
 – Jos ei myönnä historiaansa, se on moraalisen saastumisen muoto, hän katsoo.
 Myös Vanagaite pitää vääryyksien tunnustamista tärkeänä tulevaisuuden kannalta. Hän kertoo nähneensä kirjansa julkaisemisen jälkeen paljon antisemitismiä.
 – Se tarkoittaa, että joissain olosuhteissa sama voisi tapahtua uudestaan. Meidän täytyy ymmärtää, että tämä on yhä läsnä meissä, Vanagaite toteaa.
 Juutalaisia kuljetetaan keskitysleireille Itä-Euroopassa vuonna 1942. AOP
 "Salailu muokkaa kansakuntaa"
 Elina Sana uskoo, että mitä avoimemmin yhteiskunta on käsitellyt menneisyyden ongelmia, sitä avoimempi se voi olla nykyisten ongelmien suhteen. Esimerkkeinä hän mainitsee Viron ja Saksan.
 Virossa on hyvin vähän pakolaisia ja Viro on ollut pakolaisten suhteen viime aikoinakin hyvin torjuva.
 – Onko tämä liitettävissä siihen, että Virolla on ollut omat vaikeutensa tutkia sekä toisen maailmansodan aikaiset että neuvostovallan ajan tapahtumat, jolloin kaikki oppivat varomaan puheitaan ja tekojaan? Sana pohtii.
 Sana uskoo, että epäluulo ja asioiden selvittämättä jättäminen muokkaavat kansakunnan tapaa olla ja sen luonnetta.
 Hän uskoo myös, että vaikeus, jolla Virossa suhtaudutaan juutalaisvainoihin osallistumiseen näkyy jossain määrin siinä, miten nykyisin maassa halutaan torjua toisennäköisiä, muualtatulevia ihmisiä.
 Saksa on puolestaan Sanan mielestä ollut hieno esimerkki siitä, miten menneisyyden tilinteko näkyy nykyajassa.
 Kun suuri määrä turvapaikanhakijoita tuli vuosikymmenen puolivälissä Eurooppaan, liittokansleri  Angela Merkel  oli varsinkin aluksi sitä mieltä, että pakolaiset täytyy ottaa vastaan, koska saksalaiset ovat itse tehneet niin paljon pahaa historiassa.
 – Mielestäni poliittinen halu avata ovet johtuu siitä, että saksalaiset ovat tehneet valtavasti työtä oman menneisyytensä selvittämisessä, Sana sanoo.
 Kuuntele Maailmanpolitiikan arkipäivää-ohjelma  tästä aiheesta .
 Itä-Saksan nuoret pääsivät helpommalla
 Brittitutkija  Mary Fulbrook  pitää äärimmäisen tärkeänä ymmärtää, mitä tapahtui ja miten asiat saattoivat tapahtua. Syyllisyys on ymmärrettävä paljon laajemmin kuin vain oikeudellisessa mielessä.
 – Jos emme ymmärrä tätä, emme voi ymmärtää vastaavia tilanteita toisissa paikoissa ja toisena aikana.
 Länsi-Saksassa tapahtui hänen mielestään se virhe, että entiset natsit otettiin mukaan yhteiskuntaan ja kiistettiin syyllisyyden laajuus. Tämä johti siihen, että seuraavassa sukupolvessa kaikki tunsivat syyllisyyttä.
 Itäsaksalaiset puolestaan kasvatettiin uskomaan myyttiin, että he elivät fasisminvastaisessa maassa, joka oli viaton ja jonka puna-armeija oli vapauttanut.
 Siksi kansallinen perintö ei piinaa itäsaksalaisia nuoria yhtä paljon kuin länsisaksalaisia, hän uskoo.
 – Siksi mielestäni tulos oli jossain suhteessa parempi Itä-Saksassa, vaikkakin keinot olivat huonompia. Molemmissa osissa olisi pitänyt olla täsmällisempi tilinteko menneisyyden suhteen.
 Yle Uutisgrafiikka
 "Haavojen avaaminen voi jakaa yhteiskuntaa"
 Menneisyyden selvitystyö jakaa myös israelilaisia. Nuoremman polven israelilainen, holokaustin historiaa opettava  Amos Raban  ei katso, että on juutalaisten asia vaatia muita maita tutkimaan holokaustihistoriaansa.
 Haavojen avaaminen on hänestä kunkin maan sisäinen asia.
 – En katso olevani moraalinen mittapuu siksi, että olen itse holokaustista selvinneiden lapsenlapsi, Raban sanoo.
 Rabanilta riittää ymmärrystä myös niille Itä-Euroopan maille, jotka eivät ole valmiita tutkimaan osuuttaan julmuuksiin.
 – Voin ymmärtää, miksi Puola, Unkari ja Liettua sanovat, että historioitsijat yrittävät avata haavoja, jotka hajottavat yhteiskuntaa, joka on jo jakaantunut muista syistä. Joskus täytyy olla riittävän vahva avatakseen näitä haavoja.
 Onko Suomessa vielä tutkittavaa?
 Elina Sanan mukaan Suomessakin on vielä tutkittavia asioita. Osa niistä liittyy hänen omiin tutkimuksiinsa Suomen Saksalle luovuttamista juutalaispakolaisista ja sotavangeista.
 Hän toivoisi jonkun tutkivan esimerkiksi, mitä tapahtui yhden luovutetun, varakkaan latvianjuutalaisen liikemiehen  Elias Kopelowskyn  omaisuudelle, kun Suomen valtiollinen poliisi luovutti hänet Saksalle.
 Toinen selvitettävä asia olisi, kuinka monta Saksalle luovutetuista neuvostosotavangeista todella oli juutalaisia.
 Sana toteaa, että Suomen osuus hirmuteoissa on kaiken kaikkiaan ollut aika vähäinen.
 – Siinä mielessä meillä ei ole mitään pelättävää, että ne selvitetään.
 Suomi voi asioita tutkimalla myös toimia esimerkkinä maille, joiden historia on paljon vaikeampi. Esimerkiksi Puolalle, jossa populistinen hallitus kieltää sanomasta, että puolalaiset osallistuivat juutalaisten tuhoamiseen.
 Sana toteaa, että osallisuuden selvittäminen on tuskallista mutta tärkeää. Entistä tärkeämpää se on Euroopan nykyisen tilanteen vuoksi.
 – Niin antisemitistiset kuin muunlaiset rasistiset ilmaisut ovat tulleet puolihyväksytyiksi tavoiksi puhua toisista ihmisistä.
 Sana arvioi, että pakolaiskriisi on tuonut uudelleen esiin väittelyt siitä, onko maailmassa väestönosia, jotka eivät sovi tänne, joukkoomme.
 – Ei puhuta arjalaisittain, mutta kyllä ne sävyt ovat aika tuttuja. On hurjaa nähdä, että on noussut sellaisia sukupolvia, jotka joko eivät halua tietää tai eivät tiedä, mitä aika lähellä meidän menneisyydessämme on tapahtunut, Sana sanoo.
 Lue myös:
 "Katuvaa natsia en ole koskaan kohdannut" – Natseja 40 vuotta metsästänyt Efraim Zuroff ei aio lopettaa työtään koskaan
 Puolustusministeri Niinistöltä haukut SS-miesten tekoja kaivelleelle selvitykselle – "Heidän päälleen heitetään epäilyksen varjo ilman todisteita"

"Moni maa yrittää vääristellä holokaustin historiaa" – Historiantutkijoita syytetään kansakuntien hajottamisesta


Summary: Kamerunissa ei muutama vuosi sitten ollut yhtäkään elokuvateatteria, mutta nyt maa tähtää elokuvillaan Afrikan huipulle.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

DOUALA  Hiki valuu vuolaasti Kamerunin rannikkokaupungin Doualan kosteassa ilmassa. Se ei tunnu haittaavan nuoria miehiä, jotka kaupittelevat sinnikkäästi dvd-elokuvia kadunkulmissa.
 Ostajat ovat harvassa. Dvd-levyjen aika alkaa olla ohi myös Afrikassa. Suoratoistopalvelut ja elokuvissa käynti ovat viemässä dvd-myyjiltä työt.
 Kamerunissa on oma Netflixin kaltainen elokuvien suoratoistopalvelu Yabadoo, jonka kautta voi ostaa elokuvia ja katsoa niitä käyttämättä mobiilidataa. Palvelun suosio on kasvanut nopeasti.
 Palvelussa on saatavilla suuri osa kaksikielisen Kamerunin englannin- ja ranskankielisistä elokuvista, kertoo Kamerunin tunnetuimpiin elokuvaohjaajiin lukeutuva  Billy Bob Ndive . Mukana on myös Ndiven uusin elokuvaLittle Cindy.
 – Haluan tehdä elokuvia, koska kulttuuri on tärkein asia ihmisten elämässä. Kulttuurinen identiteetti kertoo, mistä tulemme. Siksi myös afrikkalaiset elokuvat ovat tärkeitä, Ndive sanoo.
 Tämän on tajunnut myös suoratoistopalvelu Netflix. Yhtiö uskoo, että puolet sen katsotuimmista sarjoista ja elokuvista tulee lähivuosina muualta kuin Yhdysvalloista.
 Tänä vuonna Netflix julkaisee ensimmäisen afrikkalaisen alkuperäissarjan. Kyseessä on eteläafrikkalainen vakoojasta kertova Queen Sono.
 Lisää on tulossa. Afrikassa on kasvava kysyntä afrikkalaisille elokuville ja sarjoille. Mantereen kuluttajamarkkinat jatkavat kasvuaan, kun keskiluokka laajenee ja vaurastuu, köyhyyttä selätetään ja kaupungistumiskehitys jatkuu kiivaana.
 Nigerian Nollywood suurempi kuin Hollywood
 Viime vuonna elokuvateatterit mantereella täyttyivät, kun supersankarielokuva Black Panther ilmestyi. Kuvitteelliseen afrikkalaiseen maahan Wakandaan sijoittunut Hollywood-elokuva osui eräänlaiseen tyhjiöön.
 Moni afrikkalainen ei ole nähnyt montaakaan elokuvaa, joissa olisi lähes pelkästään mustia näyttelijöitä.
 Afrikassa tuotetaan toki paljon elokuvia. Nigerian elokuvateollisuus Nollywood on maan toiseksi suurin työnantaja maataloussektorin jälkeen.
 Nollywoodissa tuotetaan jopa 1 000 elokuvaa vuodessa. Se tekee Nollywoodista Hollywoodia suuremman.
 Yhdysvaltalainen Chadwich Boseman näytteli pääroolia Black Panther -elokuvassa. EPA-EFE/WILL OLIVER
 Hollywood-elokuvan tekemiseen menee keskimäärin noin vuosi ja tuotantoon palaa useita miljoonia dollareita. Nollywoodissa taas leffoja tehdään parissa viikossa muutaman tuhannen dollarin budjetilla. Se näkyy usein myös laadussa.
 Elokuville on vaikea löytää rahoitusta, vaikka yhden elokuvan kuvaukset voisivat työllistää satoja ihmisiä, sanoo kamerunilaisohjaaja Billy Bob Ndive.
 – Kamerun on Afrikan parhaimmistoa elokuva-alalla, mutta kulttuurisektoriin ei panosteta. Kulttuuriministeriöllä on maan pienin budjetti, vaikka alalla on valtava kasvupotentiaali ja se pystyisi luomaan tuhansia työpaikkoja. Siksi emme ole vielä Nollywoodin tasolla, hän sanoo.
 Netflixin kaltaiset yhtiöt voivat valtavine budjetteineen tuoda nostetta Afrikan elokuvamarkkinoille ja parantaa elokuvien laatua.
 "Elokuvat kehittävät koko Afrikkaa"
 Marie Christine Whassom  ajatteli muutama vuosi sitten, että Afrikassa tuotetut elokuvat ovat tulevaisuutta. Hän päätti lähteä täysillä mukaan, vaihtoi alaa ja perusti tuotantoyhtiön Doualaan.
 Elokuvat ovat keskeisessä roolissa koko Afrikan kehityksessä, sanoo Whassom.
 – Elokuvataide on kehittyneempää Yhdysvalloissa kuin muualla maailmassa. Meilläkin olisi mahdollisuus ilmaista itseämme paremmin elokuvien kautta ja saada siten enemmän arvostusta. Olemme Afrikassa vasta alussa, mutta jo nyt voimme saada asioita aikaan elokuvan kautta, hän sanoo.
 Marie Christine Whassom on perustanut menestyvän tuotantoyhtiön Kamerunin Doualaan.  Nyasha Kadandara
 Kamerunilaiset elokuvat ovat kahmineet palkintoja afrikkalaisilla elokuvafestivaaleilla, mutta maa tuottaa edelleen vähän elokuvia Nollywoodiin verrattuna.
 Whassom uskoo, että tilanne on muuttumassa. Muutama vuosi sitten maassa ei ollut yhtään elokuvateatteria, nyt ranskalaisomisteisia elokuvateattereita on kaksi.
 Canal Olympia on avannut viime vuosina Kamerunin lisäksi seitsemän teatteria muualle Keski- ja Länsi-Afrikkaan.
 Kokonainen sukupolvi kasvoi ilman elokuvateattereita
 Doualaan tuli oma elokuvateatteri pari vuotta sitten ja pari lisää on suunnitteilla.
 Sunnuntai-iltapäivänä teatteriin virtaa ihmisiä.
 Elokuvakoneenkäyttäjänä teatterissa työskentelevä  Christian Tuku  toteaa, että kokonainen sukupolvi on kasvanut ilman elokuvateattereita Kamerunissa.
 Nyt elokuvateatterit elävät taas uutta nousukautta. Elokuvissa käy koko ajan enemmän ja enemmän ihmisiä, hän sanoo.
 Hän kehottaakin nuoria elokuva-alasta kiinnostuneita panostamaan alaan.
 Kun hän itse nuorena unelmoi elokuvakoneenkäyttäjän urasta, hänelle naurettiin.
 – Kaverit kyselivät, missä ajattelin työskennellä, kun meillä ei ole edes elokuvateattereita. Nyt olen saavuttanut unelmani, Tuku sanoo.
 Lue myös:
 Kun internet suljettiin Afrikan tärkeimmästä startup-kaupungista,  yrittäjät perustivat nettipakolaisleirin kaupungin rajalle
 Rehtori Paul opettaa salaa olohuoneessaan, vaikka hänet on uhattu tappaa – Monet Kamerunin koulut ovat olleet kiinni jo pari vuotta
 Toimittajalta: Tervetuloa Kameruniin – tältä tuntuu, kun aseistautuneet sotilaat uhkaavat ja seuraavat jokaista liikettäsi
 Kun armeija poltti 74-vuotiaan Samuelin kotikylän, hän makasi halvaantuneena lattialla ja itki – vanha mies ei voi ymmärtää, miten Kamerun on luisunut sisällissodan partaalle
 Yle Kamerunissa: Ihmiset eivät ole käyneet maanantaisin ulkona pariin vuoteen – nyt pelätään jo sisällissotaa

Kansainväliset elokuvatuottajat havahtuivat Afrikan arvoon – Netflixiltä tulee tänä vuonna ensimmäinen afrikkalainen alkuperäissarja


Summary: Useimmiten nuoret vangitaan kotoaan keskellä yötä epäiltyinä kivien heittelystä, kertoo Haaretz-lehti.

Israelin poliisi ja armeija pidättävät vuosittain 800 – 1 000 alaikäistä palestiinalaisnuorta. Maan vankiloissa on jatkuvasti keskimäärin 270 teini-ikäistä tai jopa nuorempaa lasta, kertoo israelilainen  Haaretz-lehti laajassa reportaasissaan .
 Haaretz on tutkinut, millä tavoin Israelin viranomaiset toimivat ottaessaan kiinni ja tuomitessaan palestiinalaisia nuoria.
 Lehden keräämien tietojen mukaan useimmat alaikäiset pidätetyt ovat täyttäneet 15 vuotta, mutta nuorempiakin pidätetään. Nuorin lehden mainitsema pidätetty oli 10-vuotias.
 Selvästi yleisin syy pidätyksille oli se, että lapsia epäiltiin israelilaisten sotilaiden kivittämisestä. Lähes kaikki pidätetyt olivat poikia.
 Israelin armeijan tekemistä alaikäisten pidätyksistä 97 prosenttia tapahtui kahden kilometrin sisällä Israelin siirtokunnan rajasta, kertoo brittiläis-palestiinalaisen kansalaisjärjestö. Näillä seuduilla siirtokuntalaisten ja palestiinalaisten välit ovat hyvin kireät ja kivien heittely on yleistä.
 Pidätettyjen ankaraa kohtelua
 Asianajaja  Farah Bayadsi  ihmettelee haastattelussa, miksi noin puolet alaikäisten pidätyksistä tehdään yöaikaan, kun he ovat nukkumassa kotonaan. Sotilaiden tunkeutuminen keskellä yötä kotiin on jo sinänsä pelottava ja traumaattinen kokemus.
 Vain 12 prosenttia rikoksista epäillyistä alaikäisistä saa virallisen kutsun kuulusteluun. 40 prosenttia pidätetään alueella, missä kivien heittelyä on tapahtunut.
 Pidätettyjen kohtelu noudattaa Israelin säädösten mukaista kaavaa, kertoo Haaretz. Sotilaiden on laitettava pidätetylle käsiraudat. Yleensä ne laitetaan vartalon etupuolelle, mutta joskus myös selän taakse.
 Joskus lasten kohdalla käsirautojen käyttö ei onnistu, sillä lasten ranteet ovat liian ohuet.
 Silmät peitetään flanellikankaalla.
 Pidätetyt kuljetetaan armeijan tukikohtaan tai poliisiasemalle, missä he odottavat kuulustelua yleensä kolmesta kahdeksaan tuntia käsiraudoissa ja silmät peitettyinä. Useinkaan he eivät tänä aikana saa ruokaa tai juomaa.
 Asianajaja Bayadsin mukaan nuoret muistavat tämän vaiheen vielä vuosien kuluttua. Odotusaika on pitkä, pidätetyt eivät tiedä, missä ovat ja he kokevat täydellistä turvattomuutta.
 Myöskään pidätettyjen vanhemmat eivät usein tiedä, mihin heidän lapsensa viedään. Pidätystilanteessa perheelle jätetään pidätysasiakirja, mutta vangitsijat usein täyttävät sen vain hepreaksi, jota arabiankieliset palestiinalaiset eivät useinkaan ymmärrä.
 Viimeistään kuulustelun alkaessa silmäside ja käsiraudat poistetaan.
 Kuulustelu on silti ankara koettelemus. Haaretzin haastattelemien, kuulusteluun joutuneiden ihmisten mukaan kuulustelija pyrkii kaikin keinoin saamaan tunnustuksen. Kuulusteltavaa voidaan uhata sanoen esimerkiksi, että hän joutuu vankilaan loppuiäkseen tai hänen äitinsä vangitaan.
 Vankilatuomiot
 Kuulustelun jälkeen pidätetyt viedään aina vankilaan odottamaan oikeudenkäyntiä, kertoo Haaretz. Odotusaika on viikkoja, joskus kuukausiakin.
 Vasta oikeudessa pidätetyt voivat nähdä vanhempansa ensi kerran pidätyksen jälkeen, mutta silloinkaan he eivät voi olla yhteydessä toisiinsa.
 Oikeudenkäynnissä epäillyn apuna voi olla perheiden tai palestiinalaishallinnon hankkima asianajaja.
 Useimmiten oikeudenkäynti päättyy siihen, että syytetty myöntää syyllisyytensä ja tekee sopimuksen syyttäjän kanssa. Jos syytetty kiistää syyllisyytensä, oikeudenkäynti voi jatkua kauankin.
 Vankeustuomion nuoret suorittavat vankiloiden nuoriso-osastoilla. Tytöille ei ole erillistä osastoa, vaan tytöt sijoitetaan Sharonin naisvankilaan.
 Vankiloissa nuorilla on oikeus tavata perhettään kerran kuukaudessa, lasin läpi.
 Konfliktin hallintaa
 Lasten saamia vankilatuomioita tutkii muiden muassa brittiläis-palestiinalainen kansalaisjärjestö  British-Palestinian Military Court Watch .
 Sen lakimies  Gerard Horton  kertoo Haaretzille, että Israelin armeijan tekemät pidätykset selittyvät sen tehtävällä. Armeija suojelee siirtokuntalaisia.
 Paikallisen armeijan yksikön komentajan on helppo ajatella, että kun kivitystä tapahtuu, syylliset ovat 12 – 30-vuotiaita nuorukaisia, jotka asuvat lähimmässä palestiinalaiskylässä.
 Joskus Israelin kanssa yhteistyötä tekevät palestiinalaiset kertovat, ketkä kivityksen takana ovat, ja heidät pidätetään.
 Koska pidätyksiä tehdään paljon, on selvää, etteivät kaikki ole olleet syyllisiä, Horton pohdiskelee. Tässäkin tapauksessa pidätykset palvelevat Israelin turvallisuutta, hän sanoo.
 Pidätyksiä tapahtuu jatkuvasti, sillä kun teini-ikäiset varttuvat, he lopettavat kivittämiset, mutta tilalle tulee uusia nuoria.
 Nuorten ihmisten pidätyksellä on pelotevaikutus. Pidätykset ovat "tehokas työkalu" yhteisön pitämiseen hallinnassa, Horton sanoo Haaretzille.
 Israelissa alaikäisten pidätykset ja vankilatuomiot herättävät kasvavaa vastustusta. Niitä ovat protestoineet myös muun muassa  YK:n lastenjärjestö Unicef  ja Euroopan neuvosto. Vuonna 2012 brittiläiset oikeusasiantuntijat arvioivat, että palestiinalaislasten kohtelua voi pitää kidutuksena.
 Israelin vastaus
 Israelin viranomaiset puolustelevat niin lasten kuin aikuistenkin yöaikaisia pidätyksiä turvallisuussyillä. Tavanomaista paikallista elämänkulkua ei haluta häiritä.
 Armeijan tiedottajan mukaan alaikäisiä vangitaan siksi, että hyvinkin nuoria henkilöitä on ollut mukana väkivaltaisissa teoissa, jopa terroriteoissa. Armeija painottaa, että pidätykset tehdään lain puitteissa ja henkilön nuori ikä otetaan huomioon.
 Vuodesta 2014 lähtien alaikäiset on pyritty kutsumaan kuulusteluihin ja kotona tehtyjä pidätyksiä on vältetty.
 Jos sotilaat ovat pidätyksissä ja kuulusteluissa syyllistyneet väärinkäytöksiin, kuten väkivaltaisuuteen, tapauksiin suhtaudutaan ankarasti, armeija kertoo.
 Israelin keskustiedustelupalvelu Shin Bet kertoo, että terroristijärjestöt rekrytoivat ja hyväksikäyttävät alaikäisiä terroriteoissaan. Tästä syystä myös nuoret ovat tutkinnan kohteina. Nuorten kuulusteluissa noudatetaan varovaisuutta, Shin Bet sanoo Haaretz-lehdelle.

Israelilaislehti: Israelin vankiloissa jatkuvasti satoja palestiinalaisia lapsia


Summary: Kukaan ei loukkaantunut romahduksessa.

Suurehko peltihalli romahti lumen painosta Lieksan Läpikäytävässä lauantai-iltana. Pohjois-Karjalan pelastuslaitoksen mukaan noin 240 neliön hallissa oli sisällä muun muassa hevosenkuljetusauto, traktori ja muuta irtainta.
 Kukaan ei loukkaantunut romahduksessa. Päivystävän palomestarin mukaan vesisade oli lisännyt lumikuorman painoa hallin katolla. Halli oli rakennettu 1980-luvulla.
 Pelastuslaitos sai ilmoituksen hallin sortumisesta puoli kymmenen aikaan illalla. Lauantai-iltana ei ollut vielä selvillä, millaisia vaurioita hallissa ollut omaisuus kärsi.

Lumikuorma romahdutti peltihallin Lieksassa


Summary: Silminnäkijätarinat kertovat julmasta tappamisesta ja hädästä, mutta myös urheudesta.

Uuden-Seelannin pääministeri  Jacinda Ardern  ylistää poliisien toimintaa ja rohkeutta Christchurchin terroriteosta epäillyn miehen kiinniotossa. Christchurchin läheltä Lincolnin kaupungista saapunut poliisipartio otti epäillyn kiinni 36 minuuttia sen jälkeen kun poliisi sai hälytyksen iskuista.
 Pääministerin mukaan iskuista epäilty 28-vuotias australialainen  Brenton Tarrant  oli edelleen liikkeessä ja hänen tarkoituksenaan oli jatkaa iskujen tekemistä.
 Ainakin 50 ihmistä on kuollut joukkoampumisissa kahdessa kahdessa moskeijassa Christchurchissa perjantaina. Lisäksi lähes 40 ihmistä on edelleen sairaalassa, heistä yli kymmenen tehohoidossa.
 Christchurchin terrori-iskujen silminnäkijäkertomukset kuvaavat hyökkääjän väsymätöntä tulitusta ja moskeijat vallannutta paniikkia. Hyökkäykset Al-noorin ja Linwoodin moskeijoihin tehtiin perjantairukousten aikaan, jolloin moskeijoissa oli paljon ihmisiä.
 Ampujalta riistettiin ase
 Linwoodin moskeijan silminnäkijäkertomuksen mukaan ampuja astui sisään pieneen moskeijaan pääovesta ja alkoi tulittaa lähinnä häntä olevia ihmisiä. Moskeijaa hoitava nuori mies taklasi ampujaa sivustasta ja sai napattua häneltä aseen.
 – Hän näki tilaisuutensa tulleen, kävi ampujan kimppuun ja nappasi häneltä aseen, moskeijassa sisällä ollut  Syed Mazharuddin  kertoi.
 – Sankarimme jahtasi autolleen pakenevaa ampujaa, mutta ei kuitenkaan löytänyt aseen liipaisinta.
 Silminnäkijäkertomusten mukaan ampujalta yritettiin viedä ase myös Al-noorin moskeijassa, johon hän iski ensin. Hyökkääjä ehti ampua miestä, joka yritti tehdä hänet aseettomaksi.
 Palestiinalaismies, joka oli moskeijassa ampumisten aikana, kertoi nähneensä, miten yhtä ihmistä ammuttiin päähän.
 – Kuulin ensin kolme nopeaa laukausta, sitten noin kymmenen sekunnin jälkeen tulitus alkoi jälleen. Sen täytyi olla automaattiase: kukaan ei pysty vetämään liipaisimesta niin nopeasti. Sen jälkeen ihmiset alkoivat juosta. Osa oli täysin veren peitossa, mies kertasi.
 Terrori-iskussa kuolleista on alettu julkaista lisätietoa. Uuden-Seelannin paikallismedioiden mukaan kuolleiden joukossa on ainakin viisi alaikäistä lasta, joista nuorimmat olivat 3- ja 4-vuotiaat.
 Vihamanifesti lähetettiin pääministerille ennen iskua
 Tarrantin kirjoittama manifesti – pitkä ja sekava, vihaa tihkuva ja nettiäärioikeiston tekstimeemejä vilisevä dokumentti – lähetettiin pääministeri Ardernin toimistoon ennen iskua. Manifesti lähetettiin yhteensä noin 70 vastaanottajalle kymmenen minuuttia ennen kuin iskut alkoivat, pääministerin toimistosta vahvistettiin.
 Poliisi uskoo, että epäilty Tarrant oli yksin vastuussa iskujen toteuttamisesta.
 – Meillä on useita tutkintalinjoja, emmekä etsi ketään, joka muodostaisi välittömän turvallisuusuhan, Canterburyn piirikunnan poliisipäällikkö  John Price  sanoi.
 Tarrantin lisäksi myös kaksi muuta ihmistä on pidätettynä. Poliisin mukaan heidän toimintaansa tutkitaan edelleen. Sosiaalisen median kirjoittelun osalta poliisi pitää silmällä useampaa henkilöä.
 Tarrant tuotiin Christchurchin kaupungissa oikeuden eteen valkoisessa vanginasussa ja käsiraudoissa lauantaiaamuna paikallista aikaa. Murhasta syytteet saanut australialaissyntyinen mies kääntyi aika ajoin katsomaan oikeussaliin kokoontunutta mediaa.
 Mies ei vaatinut pääsyä vapaaksi takuita vastaan ja pysyy pidätettynä. Asiaa käsitellään seuraavan kerran oikeudessa 5. huhtikuuta.

Ampuja pakeni, kun häneltä riistettiin ase moskeijassa


Summary: Lisäksi lähes 40 ihmistä on edelleen sairaalassa, heistä yli kymmenen tehohoidossa.

Uudessa-Seelannissa Christchurchin joukkoampumisen kuolonuhrien määrä on noussut 49:stä 50:een, kertoo poliisi.
 Poliisi löysi vielä yhden menehtyneen siirtäessään pois ruumiita kahdesta moskeijasta.
 Poliisi kertoi myöhään lauantai-iltana Suomen aikaa myös, että kahdella Christchurchin joukkoampumisen jälkeen pidätetyllä henkilöllä ei ole yhteyksiä rikokseen.
 Poliisin tiedottajan mukaan kumpikin otettiin kiinni poliisin eristämien alueiden reunalla, ja kumpikin oli aseistettu.
 – Tällä hetkellä vain yhtä henkilöä kohtaan on nostettu syytteet näiden hyökkäysten yhteydessä, tiedottaja sanoi.
 Epäilty, 28-vuotias Brenton Tarrant tuotiin Christchurchin kaupungissa oikeuden eteen valkoisessa vanginasussa ja käsiraudoissa lauantaiaamuna paikallista aikaa.
 Mies ei vaatinut pääsyä vapaaksi takuita vastaan ja pysyy pidätettynä. Asiaa käsitellään seuraavan kerran oikeudessa 5. huhtikuuta.

Christchurchin joukkoampumisen uhriluku nousi 50:een – kahdella Christchurchissa pidätetyllä ei yhteyttä joukkoampumisiin


Summary: Ylen EU-kirjeenvaihtaja Petri Raivio raportoi paikan päältä.

UTRECHT  Kanaleneilandin kaupunginosa on maanantai-iltapäivänä kuin poikkeustilassa.
 Helikopteri pyörii yläpuolella, pääkadut on suljettu liikenteeltä, kadunkulmassa päivystää kymmenittäin toimittajia eri maista. Tienristeyksessä seisoo raitiovaunu, jonka sisällä 37-vuotiaan Turkissa syntyneen miehen epäillään aamupäivällä ampuneen kolme ihmistä.
 Raitiovaunun sisällä poliisin tekniset tutkijat ottavat valokuvia ja keräävät todistusaineistoa.
 Epäillyn koti on parin korttelin päässä Trumanlaan-kadulla. Talon edustalla seisoskelee poliiseja raskaissa varusteissa. Poliisit saattavat naapureita yksittäin koteihinsa.
 Paikalliset asukkaat ihmettelevät tilannetta. Epäillyn ampujan naapurikorttelissa asuva teinipoika kertoo tuntevansa etsityn miehen ulkonäöltä. Poika on nähnyt miehen viettämässä aikaa alueen puistoissa.
 - En olisi uskonut, että tällaista tapahtuisi tällä alueella, poika sanoo.
 Hän ei halua esiintyä omalla nimellään tai kuvallaan. Hän on viettänyt päivän kaupungilla, koska koulut pistettiin aamupäivän surmatekojen jälkeen kiinni. Viranomaiset pitivät mahdollisena, että tekijän motiivi oli terrorismi.
 Motiivi puhuttaa myös Kanaleneilandissa. Poika uskoo terrorismiteoriaan.
 - Hän ampui viattomia ihmisiä, poika sanoo.
 Turkkilaisen uutistoimisto Anadolun tietojen mukaan ensimmäinen uhreista oli ampujan sukulainen.
 Lähistöllä asuva mies arvioi, että kyse oli jonkinlaisesta perheriidasta. Hänkään ei halua esiintyä nimellään.
 Mies ihmettelee, miksi terrori-iskun tekijä valitsisi kohteekseen raitiovaunun laitakaupungilla keskustan sijaan.
 Hänen mukaansa alueella asuu paljon maahanmuuttajia, mutta viime vuosina Kanaleneilandin matalia kerrostaloja on remontoitu ja paikalle on muuttanut myös kantahollantilaisia.

Terrorismia vai ei? Huhumylly pyörii Utrechtin epäillyn ampujan naapurustossa