Summary: Vankilatuomiot lyhenevät koko ajan. Se tekee välillä hyvin vaikeaksi kysymyksen, kuka vankia auttaa ja missä.

– Joskus se tuntuu musertavalta.
 Aki on istunut kahdeksan vankeustuomioita huumeista ja omaisuusrikoksista. Hän on niitä, joita tarkoitetaan, kun puhutaan vankiloiden "pyöröovista". Tuomiot alkavat ja loppuvat, elämä niiden välillä on sirpaleista. Iso osa Suomen vankiloissa tuomiotaan suorittavista elää näin.
 Usein Aki ei ole halunnut yrittää parantaa tapojaan kiinni jouduttuaan. Joskus on. Silloin on raskasta, jos epäonnistuu.
 – Siinä pettää itsensä ja läheisensä. Jos on jälkikasvua, se tuntuu erityisen pahalta. Mutta ne ovat vain valintoja, joiden kanssa pitää oppia elämään. Se kuuluu pelin henkeen.
 Akin tarinaan kiteytyy tämän hetken ehkä polttavin ongelma suomalaisessa vankeinhoidossa.
 Meillä on mielikuva, että vankilassa ollaan ja pitkään. Kaikki viimeaikaiset uudistukset ovat johtaneet ihan päinvastaiseen suuntaan.  Jussi Pajuoja
 Monet kriminaalityön asiantuntijat haluaisivat, että lainrikkojat hoidettaisiin nykyistä useammin kuntoon  muualla kuin vankilassa . Se on vaikeaa, koska vankiloissa istuu yhä enemmän lyhyitä tuomioita suorittavia vankeja. Heidän palvelunsa ovat hajallaan muurien sisäpuolella ja ulkopuolella. Kokonaisuutena vankien määrä kuitenkin laskee hitaasti.
 – Meillä on mielikuva, että vankilassa ollaan ja pitkään. Mutta itse asiassa kaikki viimeaikaiset uudistukset ovat johtaneet ihan päinvastaiseen suuntaan. Asiakas tulee tosi nopeasti ja on lyhyen aikaa, sanoo tutkimusjohtaja  Jussi Pajuoja  Itä-Suomen yliopistosta.
 "Eikö meillä ole muita keinoja?"
 Tällä hetkellä vankiloista vapautuu vuosittain yli 2 000 sellaista vankia, jotka ovat istuneet enintään kolmen kuukauden tuomion. Määrä kasvanee entisestään, kun  sakon muuntorangaistuksen käyttöä laajennetaan  vuonna 2021. Sama vaikutus on  tutkintavankeuteen hiljattain tehdyllä uudistuksella .
 Hyvässä tapauksessa lyhyt vankeusrangaistus erottaa lainrikkojan päihteistä ja rikoksista. Huonossa tapauksessa se erottaa hänet asunnosta, perheestä, työstä ja palveluista. Vankila ei ehdi tekemään lyhyen rangaistuksen aikana paljoakaan vangin kuntoutumisen eteen.
 – Tietenkin on rikoksia, joita ei voi sovittaa ilman vankeutta. Mutta jos rangaistuksen tarkoituksena on vähentää haittoja eikä kostaa, on ihan perusteltua kysyä, eikö meillä ole muita keinoja kuin ehdoton vankeus, kysyy vankilanjohtajana aiemmin työskennellyt yliopistonlehtori  Lasse Rautniemi  Tampereen yliopistosta.
 Ylen haastattelemien vankien mukaan on edelleen liian yleistä, että vanki vapautuu täysin omilleen. Laura Hyyti / Yle
 Yle kuuli tätä juttua varten usean vangin kokemuksia lyhyistä tuomioista ja varsinkin ajasta niiden jälkeen. Heidän mukaansa on edelleen aivan liian yleistä, että porteista kävelee ulos päihderiippuvaisia ihmisiä ilman omaa kotia. Sellaisessa tilanteessa haaveet töistä tai opinnoista tuntuvat epärealistisilta. Moni jatkaa sillä reseptillä, jolla vankilaan joutui.
 – Siinä on moni jätkä ja mimmi ihmeissään, kun potkaistaan ovesta ulos. Se on mun mielestä jopa vastuutonta, Aki sanoo.
 Kolme syytä ongelman taustalla
 Ongelma johtuu monesta asiasta. Yksi on päihteet. Vankila on tehokas paikka akuutin päihdekierteen katkaisemiseen, mutta varsinaisia päihdekuntoutuksen palveluita ei ole tarpeeksi. Muurien sisäpuolella  myydään huumeita , eikä ilmapiiri välttämättä muutenkaan tue kuntoutumista.
 – Siellä tapahtuu esimerkiksi kuivanarkkaamista, eli puhutaan päihteistä, niiden hankkimisesta ja niiden kokemisesta hyvin paljon, sanoo Rautniemi.
 Siellä on niin paljon vankeja, jotka ovat vankilassa vain omien päihdeongelmiensa vuoksi.  "Aki"
 Toinen ongelma on sopivien asuntojen puute vankilan ulkopuolella.
 Rikosseuraamuslaitoksen tilaston mukaan viime vuonna vapautui 713 asunnotonta vankia. Lisäksi vapautui yli 2 000 vankia, joiden asuntotilanne ei ole vankilan tiedossa.
 Esimerkiksi yksi tätä juttua varten haastatelluista vangeista oli jonottanut Helsingissä tukiasuntoa kaksi vuotta. Asuntoloita on, mutta niiden apuun osa vangeista suhtautuu epäluuloisesti, ainakin jos päihteet on sallittu.
 – Ei siitä mitään tule, jos sut lyödään asuntolaan, joka on täynnä sekopäitä, Aki sanoo.
 Esimerkiksi toimivana vaihtoehtona pidettyyn valvottuun koevapauteen ei pääse, jos ei ole asuntoa.
 Asuntopula vaivaa etenkin pääkaupunkiseutua ja muita suurempia kaupunkiseutuja. Harvaan asutummilla alueilla asuntoja on helpompi löytää, mutta siellä vangin tarvitsemia sosiaalipalveluita ei välttämättä saa.
 Kolmas ongelma on vankien oma käytös. Hyvätkään palvelut eivät auta, jos lainrikkoja haluaa jatkaa entisellään. Rikollinen elämäntapa on omaksuttu jo alaikäisenä. Monelle siitä on tullut ainoa ammatti, johon suhtaudutaan suorastaan ylpeydellä.
 Yhdyskuntarangaistusta ei voi tuomita, jos henkilö syyllistyy rikoksiin toistuvasti.
 Tällainen on vankilavuoden hintalappu
 Yhtälö on kallis. Rikosseuraamuslaitoksen mukaan vuosi suljetussa laitoksessa maksoi viime vuonna keskimäärin 78 080 euroa. Yleinen käsitys on, että yhteiskunnalle halvempi ratkaisu olisi antaa lainrikkojan suorittaa rangaistuksensa muualla kuin vankilassa. Silloin nousee kuitenkin kysymys, kuka maksaa.
 – Pitää paikkansa, että mitä vähemmän muuria, sen halvempi palvelu. Mutta onko perussyy sittenkin se, että halvassa palvelussa on myös vähän tukihenkilöstöä? kysyy tutkimusjohtaja Jussi Pajuoja.
 Hänen mukaansa eduskunta antoi Rikosseuraamuslaitokselle hiljattain lisärahaa, jotta se voisi hankkia ulkopuolisia päihdehoidon palveluita sakkovangeille. Hallitusohjelmassa on puolestaan 3,3 miljoonan euron vuosittainen kehittämisraha asunnottomuuden torjuntaan.
 – Ideaalitapauksessa päihdeongelmaisen lyhytaikaisvangin voisi ottaa kuukaudeksi kuivumaan vankilaan ja päästää sitten valvottuun koevapauteen, luonnehtii tutkimusjohtaja Jussi Pajuoja. Juha Heikanen / Yle
 Hankkeissa ei usein ole tietoa siitä, kuinka moneksi vuodeksi rahoitusta tulee. Jos vankien palveluita haluttaisiin siirtää isommassa mittakaavassa muurien sisältä muurien ulkopuolelle, se vaatisi määrärahojen siirtämistä pitkäjänteisemmin.
 Yliopistonlehtori Lasse Rautniemen mielestä vankeja auttavien yhdistysten rahoitusta voitaisiin lisätä. Lisäksi hän haluaisi pienentää kuilua vankilan sisällä ja ulkopuolella olevien sosiaalipalvelujen välillä – esimerkiksi sijoittamalla kunnan palkkalistoilla olevia sosiaalityöntekijöitä vankilaan.
 – Me tiedämme hyvin tarkkaan joskus vuosia etukäteen, minä päivänä vanki vapautuu. Silti tapahtuu aivan liian usein, että vapautuminen tulee kunnalle yllätyksenä. Näin ei saisi olla, hän sanoo.
 Aki: Päihdeongelmaisen pikkurikollisen paikka ei vankilassa
 Useita vankeusrangaistuksia suorittaneella Akilla on kokemusta niin "kovasta talosta" eli suljetusta vankilasta, "avotalosta" eli avovankilasta kuin valvotusta koevapaudesta. Hänestä avoimempien seuraamusten lisääminen on hyvä suuntaus sen vuoksi, että siviilielämään pystyy totuttautumaan asteittain.
 Päihdeongelmaisten pikkurikollisten paikka ei hänestä olisi vankilassa ollenkaan.
 – Siellä on niin paljon vankeja, jotka ovat vankilassa vain omien päihdeongelmiensa vuoksi. Ei siinä ole mitään järkeä. Silloin on pantava mieluummin kuntoutukseen kuin vankilaan.
 Aki on nyt kertomansa mukaan kuivilla, mutta suorittaa edelleen vankeusrangaistusta vanhoista teoistaan. Takavuosina vankilassa vietetyt kuukaudet olivat vain sekavia aikoja muiden sekavien aikojen välissä. Nykyään hän näkee tekojen syyt ja seuraukset selvemmin.
 Rikollisen ammatti ei ole ikinä ollut niin hyvin hanskassa, että jäisi jotakin sukanvarteen.  "Aki"
 Rikostausta on monessa asiassa este. Nyt Akista kuitenkin tuntuu, että ratkaisuja esimerkiksi asunto-ongelmaan on alkanut tulla enemmän. Hän on onnistunut saamaan tuomioiden välillä myös töitä, mikä on tärkeää.
 – Rikollisen ammatti ei ole ikinä ollut niin hyvin hanskassa, että jäisi jotakin sukanvarteen.
 "Aki" esiintyy tässä jutussa keksityllä nimellä hänen perheensä suojaamiseksi.

Yhä useampi vanki istuu lyhyttä tuomiota – todellinen rangaistus saattaakin tulla vasta vapaalla: "Siinä on moni jätkä ihmeissään"


Summary: Juhlallisuuksiin Berliinissä osallistuvat muun muassa Puolan, Slovakian, Tsekin ja Unkarin presidentit.

Tänään on kulunut 30 vuotta siitä, kun Berliinin muuri murtui. Berliinin jakanut betonimuuri avautui marraskuun 9. päivän iltana vuonna 1989.
 Muistopäivän juhlallisuuksiin Berliinissä osallistui joukko Euroopan maiden johtajia.
 Saksan presidentti  Frank-Walter Steinmeier  otti vastaan Bellevuen linnassa Puolan, Slovakian, Tsekin ja Unkarin presidentit.
 Myöhemmin Itä-Euroopan johtajat siirtyivät Berliinin muurin muistomerkille, missä on säilytetty joitakin kymmeniä metrejä entistä muurialuetta. Juhlallisuuksiin osallistui myös Saksan liittokansleri  Angela Merkel , joka tapasi kansalaisia Berliinin Sovituksen kappelissa.
 Muurilla kuoli vuosina 1961–1989 ainakin 140 länteen pyrkijää.  Viimeinen heistä oli Chris Gueffroy, jonka Itä-Saksan rajavartijat ampuivat  vain muutamaa kuukautta ennen muurin murtumista.
 Berliinin muurin historiaan voit tutustua tämän videon avulla:

 Lue myös:
 Unkarin salainen suunnitelma käynnisti kommunismin kaatumisen – näin Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten
 Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika on ohi, ja se voi olla myös hyvä asia
 "Saksojen yhdistymisen aave liikkuu Euroopan yllä" – Berliinin muurin avautuminen tasoitti Suomen tietä länteen
 Kirjeenvaihtajien analyysi: Johtaako Saksaa enää kukaan? Merkel luopuu vallasta kahden vuoden päästä, mutta poliittinen johtajuus on jo kateissa

Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten – vuosipäivää juhlittiin Saksassa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Uudistukset lisäävät pikkutuomiota istuvien määrää vankiloissa
 Yhä useampi vankilatuomio on lyhyt. Tämä on monien kriminaalihuollon  asiantuntijoiden mielestä ongelma , koska pienistä rikoksista tuomittavia pystyttäisiin auttamaan halvemmalla vankilan ulkopuolella. Esteenä ovat vankien asunnottomuus, päihteet ja hajanaiset palvelut.
 Saksa juhlii Berliinin muurin murtumista
 Markku Ulander / Lehtikuva
 Berliinin muuri murtui  päivälleen 30 vuotta sitten . Marraskuun 9. päivän tapahtumat vuonna 1989 yllättivät Suomen ulkopoliittisen johdon täysin. Muurin murtuminen tuli "kuin varkain", kirjoitti presidentti  Mauno Koivisto  muistelmissaan. Berliinissä tänään vietettäviin muistopäivän juhlallisuuksiin osallistuu joukko Euroopan maiden johtajia. Yle näyttää juhlallisuudet  suorana verkossa kello 10.30 alkaen .
 Johtaako Saksaa enää kukaan?
 Ranskan presidentti Emmanuel Macron ja Saksan liittokansleri Angela Merkel EU-huippukokouksessa Romaniassa toukokuun alkupuolella. Olivier Hoslet / EPA
 Liitokansleri  Angela Merkel  on ilmoittanut jättävänsä politiikan vuoden 2021 vaaleissa, mikä on vienyt Saksan poliittiseen valtatyhjiöön. Saksan halvaantuminen vaikuttaa koko Eurooppaan,  kirjoittavat Ylen kirjeenvaihtajat   Suvi Turtiainen  ja  Susanna Turunen .
 Lunta, vettä ja räntää
 Seija Paasonen / Yle
 Päivän sää on melkein täydellinen syksyn sääksi. Pohjoisessa on kylmää ja poutaa, Pohjanmaalta Kainuuseen yltävällä alueella sataa runsaasti. Enimmäkseen sade tulee lumena, mutta paikoin myös räntänä. Etelässä taas on useita plusasteita, joten sateet tulevat vetenä, eikä lumipeitteestä ole toivoakaan.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pikkutuomiota istuvien määrä kasvaa, Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten ja kuka johtaa tuuliajolla olevaa Saksaa


Summary: Jopa puolet Afganistanista on Talibanin hallinnassa. Turvallisuusjoukkojen jäseniä ja siviilejä kuoli viime vuonna enemmän kuin koskaan ennen.

Toimittaja  Sean Callebsin  suorat tv-raportit Afganistanista CNN-uutiskanavalle ovat jääneet ihmisten mieliin kaikkialla maailmassa. Työmaa on pysynyt samana 18 vuotta.
 – Olen sukkuloinut Washingtonin ja Kabulin välillä ja viettänyt pitkiä aikoja Afganistanissa, Callebs kertoo.
 Nykyisin kiinalaisomisteisella CGTN-kanavalla työskentelevä Callebs on seurannut Afganistanin kehitystä sekä yleisellä tasolla että yhden kabulilaisen perheen kautta. Perheen kohtalo on Afganistanissa tavallinen.
 Poika, jonka piti aikuistuttuaan huolehtia ikääntyvistä vanhemmistaan, kuoli pari vuotta sitten Saksan suurlähetystön edessä tapahtuneessa pommi-iskussa. Vanhemmat ovat sen jälkeen linnoittautuneet kotiinsa. Miljoonien muiden tavoin he pelkäävät poistua sen kiviaidan ulkopuolelle.
 – Kun ensimmäisen kerran tapasin perheen isän vuonna 2002, hän kertoi ainoaksi toiveekseen, ettei pojan tarvitsisi tarttua aseisiin. Isä uskoo, että pojalla olisi ollut sama toive omalle jälkikasvulleen, jos hän olisi saanut elää, Callebs sanoo.
 Toimittaja Sean Callebs on seurannut Afganistania 18 viime vuotta.  Sean Callebs
 Callebs on seurannut myös Afganistanin presidenttinä vuosina 2001–2014 työskennellyttä  Hamid Karzaita , joka vaikuttaa edelleen politiikassa. Karzain mielestä yhdysvaltalaiset ovat vetäneet Afganistanissa vesiperän niin jälleenrakennuksessa kuin turvallisuuden takaamisessa, Callebs sanoo.
 – Karzai on keskusteluissamme kuvannut maansa suhdetta Yhdysvaltoihin epäonnistuneeksi. Se on melko dramaattinen kommentti, sillä hän teki pitkään läheistä yhteistyötä Yhdysvaltain kanssa.
 Myös Callebsin oma näkemys Afganistanin tulevaisuudesta on pessimistinen.
 – Haluaisin olla myönteisempi, mutta valitettavasti sille ei ole perusteita. Jopa puolet Afganistanista on Talibanin hallinnassa. Maa vaikuttaa jokaisella vierailulla aiempaa jännittyneemmältä ja vaarallisemmalta, Callebs sanoo.
 Yhdysvaltain sotilaita Afganistanissa Zabulin provinssissa helmikuussa 2009. Kersantti Adam Mancini / Yhdysvaltain armeija
 Vetääkö Trump joukot pois?
 Lokakuussa 2001 alkanut Afganistanin sotilasoperaatio on maksanut Yhdysvalloille tähän mennessä noin 900 miljardia euroa. Sen aikana on kuollut lähes 2 500 yhdysvaltalaista sotilasta ja haavoittunut vajaat 20 000.
 Jo presidentti  Barack Obama  halusi vetää joukot Afganistanista, mutta se ei turvallisuustilanteen takia ollut hänen kaudellaan mahdollista.
 Tänä vuonna Yhdysvallat on vähentänyt maassa olevien sotilaidensa määrää parilla tuhannella reiluun 12 000:een. Puolustusministeri  Mark Esper  arvioi, että määrää voitaisiin pudottaa 8 600:aan ilman, että sillä olisi ratkaisevaa vaikutusta turvallisuuteen.
 Lokakuussa presidentti  Donald Trump  ilmoitti vetävänsä Yhdysvaltain joukot Pohjois-Syyriasta. Tämä on herättänyt arvailuja siitä, että hän saattaisi tehdä saman Afganistanissa.
 Yhdysvaltain 173. laskuvarjoprikaatin sotilaat tarkkailivat maastoa Kunarin maakunnassa Afganistanissa elokuussa 2011. Kersantti Brandon Aird / Yhdysvaltain armeija
 "Sisällissota voi syttyä"
 Jos ulkomaiset joukot poistuvat, turvattomuus lisääntyy ja Afganistanissa voi syttyä sisällissota, arvioi Etelä-Aasian tutkimusjohtaja  Michael Kugelmann  washingtonilaisesta Wilson Center -tutkimuslaitoksesta.
 – Huonoltahan tilanne päällisin puolin näyttää, Kugelmann sanoo.
 – En kuitenkaan usko, että Afganistanista tulee enää koskaan samanlaista terroristien turvasatamaa kuin se 1990-luvulla oli.
 Kugelmannin mukaan Afganistanista on hyviäkin uutisia. Naisten ihmisoikeudet ovat kohentuneet, ja he voivat nyt opiskella. Lisäksi infrastruktuuria on kehitetty viime vuosina paljon.
 Puolustusasiamies  Petteri Seppälä  Suomen Yhdysvaltain-suurlähetystöstä sanoo, että kaikki ulkopuoliset toimijat tahtovat Afganistanin, joka pystyisi itse huolehtimaan turvallisuudestaan ja ehkäisemään radikalisoitumista. Siksi Afganistanissa on kehitetty maan omien turvallisuusjoukkojen koulutusta, ja Suomikin on osallistunut työhön.
 – Tämä tahtotila on valitettavasti kaukana maan sisäisten ristiriitojen vuoksi, Seppälä kuitenkin sanoo.
 – Nämä haasteet voivat jatkua vielä pitkään.
 Puolustusasiamies Petteri Seppälä Suomen Washingtonin-suurlähetystöstä. Nina Svahn
 "Olisi yllätys, jos Yhdysvallat vetäytyisi kokonaan"
 Voiko Trump todella vetää Yhdysvaltain joukot Afganistanista? Tutkimusjohtaja Michael Kugelmannin mukaan merkkejä siitä ei ole.
 – On kuitenkin epäselvää, kuinka kauan Trump suunnittelee pitävänsä joukkoja maassa, hän sanoo ja kertoo olevansa tilanteesta huolissaan.
 – Talibanilla on hallussaan suurempi alue kuin koskaan aiemmin. Sekä Afganistanin turvallisuusjoukkojen jäseniä että siviilejä kuoli viime vuonna enemmän kuin koskaan aiemmin. Tämä viittaa siihen, että sotiminen vain kiihtyy.
 Petteri Seppälän mukaan olisi suuri yllätys, jos Yhdysvallat vetäytyisi kokonaan Afganistanista.
 – Uskoisin, että niin kauan kuin Yhdysvallat kokee olevansa uhattu Afganistanissa tapahtuvan radikalisoitumisen ja terrorismin vuoksi, se haluaa säilyttää mahdollisuutensa puuttua alueen tapahtumiin. Tälle ajatukselle löytyy vankka kannatus Yhdysvalloissa paitsi asevoimista, myös molemmista puolueista, Seppälä sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Afganistaniin erikoistunut toimittaja Sean Callebs kertoo puhuneensa monien Afganistanin paikallisjohtajien kanssa. Heistä kukaan ei Callebsin mukaan usko Yhdysvaltain vetäytyvän maasta kokonaan, ei ehkä koskaan.
 – Maa romahtaisi, jos niin tapahtuisi nyt. Afganistanissa toivotaan, että Yhdysvallat pitäisi maassa pysyvästi tuhansia sotilaita ja auttaisi turvallisuusjoukkojen kouluttamisessa. Afganistanin asevoimat ja poliisi ovat menettäneet 45 000 miestä viidessä vuodessa, Callebs sanoo.
 Sotilaat tekivät turvatarkastuksia syyskuussa 2019 presidentinvaalien alla Afganistanin Helmandin maakunnassa. Watan Yar / EPA
 "Yli vuosikymmen ilman selkeää strategiaa"
 Michael Kugelmannin mukaan Afganistanilla on edelleen merkitystä Yhdysvalloille, mutta maa ei ole strategisesti enää erityisen tärkeä.
 – Naapurimaat Pakistan, Intia ja Kiina ovat tärkeämpiä Yhdysvaltain intressien kannalta, Kugelmann sanoo.
 Afganistanin suhteellinen merkitys on Kugelmannin mukaan vähentynyt maailman tilanteen takia. Esimerkiksi Obaman ensimmäisellä kaudella Krimin ja Itä-Ukrainan kriisiä ei vielä ollut, ja Syyrian sotakin alkoi vasta Obaman toisella kaudella.
 – Väittäisin, että Yhdysvalloilla ei ole ollut selkeää Afganistan-strategiaa ainakaan vuosikymmeneen. Siksi Yhdysvalloilla on myös ollut vaikeuksia sodassa. Sotaa on vaikea voittaa ilman strategiaa, Kugelmann sanoo.
 Presidenttiehdokas Abdullah Abdullahin kannattajia syyskuussa 2019 vaalien alla Kandaharissa Afganistanissa. Muhammad Sadiq / EPA
 Petteri Seppälä sanoo, että Yhdysvaltain keskeinen tavoite Afganistanissa liittyy edelleen omaan kansalliseen turvallisuuteen.
 – Yhdysvallat pyrkii estämään radikalismin ja terrorismin syntymistä Afganistanissa ja sen lähialueilla. Näkemykset siitä, millä keinoin tämä saavutetaan, ovat vaihdelleet eri hallintojen välillä, joten on ymmärrettävää, että strategian puutetta kritisoidaan, Seppälä sanoo.
 Trump keskeytti syyskuussa rauhanneuvottelut Taliban-liikkeen kanssa sen jälkeen, kun Taliban teki Kabulissa pommi-iskun. Siinä kuoli 12 ihmistä, heidän joukossaan yksi Yhdysvaltain sotilas.
 Autopommin räjähdyksen aiheuttama kraateri Kabulissa 3. syyskuuta 2019. Hedayatullah Amid / EPA
 Miten sotiminen saataisiin loppumaan?
 – Maahan pitäisi saada neuvottelemalla vakaampi ja pysyvämpi hallinto, vaikka vaikeaa se on, sanoo Sean Callebs.
 – Kaikkien näiden vuosien jälkeen on selvää, että sota ei lopu sotilaallisin keinoin. Tarvitaan poliittinen ratkaisu. Yhdysvaltain on istuttava Talibanin kanssa neuvottelupöytään. Vain se voi johtaa aselepoon ja vuoropuheluun sotivien osapuolten välillä, Kugelmann sanoo.
 – Tällä hetkellä uutta suunnitelmaa neuvottelujen käynnistämiseksi ei vielä ole. Sekä ulkoministeri  Mike Pompeo  että useimmat asiantuntijat ovat kuitenkin sitä mieltä, että Yhdysvaltain on tavoiteltava poliittista sopimusta ja nimenomaan rauhasta, sanoo Seppälä.
 – Toivottavasti ponnistelut tuottaisivat tulosta ja sopimus syntyisi. Sillä ei tosin vielä ratkaista kaikkia Afganistanin yhteiskunnan haasteita. Se työ jatkuu pitkään.
 Kuuntele myös:
 Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelma : Minne Afganistan on menossa?
 Lue myös:
 Talibanin valtaannousu uhkaa pyyhkiä vuosien ihmisoikeuskehityksen – Suomi: "Heidän kanssaan pitää keskustella, mutta kaikkeen ei voida suostua"
 Afganistan äänestää lauantaina pikaisesti järjestetyissä presidentinvaaleissa – taliban uhkaa vaalirauhaa
 Afganistanissa tunnustellaan rauhaa väkivallan varjossa – Taliban-liike kiihdyttää iskujaan
 Yhdysvaltojen presidentti Donald Trump sanoo, että rauhanneuvottelut Talibanin kanssa ovat ohi

Yhdysvallat vetäytyy Syyriasta, voiko sama toistua Afganistanissa? Kysyimme asiantuntijoilta: "Maa romahtaisi, jos niin tapahtuisi nyt"


Summary: Kiistellyistä presidentivaaleista alkaneissa levottomuuksissa on kuollut tähän mennessä kolme ihmistä.

Boliviassa osa poliiseista on vetänyt tukensa presidentti  Evo Moralesilta  lähes kolme viikkoa jatkuneiden levottomuuksien jälkeen. Poliisit osallistuivat perjantaina presidenttiä vastustaviin mielenosoituksiin muun muassa pääkaupunki La Pazissa.
 Cochabambassa joukko kapinoivia poliiseja otti haltuunsa kaupungin poliisiaseman ja vilkutti aseman katolta kadulle kerääntyneelle mielenosoittajajoukolle.
 Bolivian puolustusministerin mukaan hallitus on ainakin toistaiseksi sulkenut pois armeijan vastatoimet kapinoivia poliiseja vastaan.
 Presidentti Morales kuvaili Twitterissä poliisien kapinaa vallankaappaukseksi.
 – Kansainvälisen yhteisön edessä julistamme tämän hyökkäykseksi oikeusvaltioperiaatetta vastaan, kirjoitti Morales.
 Morales piti aiemmin hätäkokouksen joidenkin hallituksensa ministereidensä kanssa. Toistaiseksi on epäselvää, kuinka suuri joukko poliisivoimia on siirtynyt tukemaan oppositiota.
 Bolivian levottomuudet saivat alkunsa lokakuun presidentinvaaleista, jossa vastassa olivat Morales sekä oppositiojohtaja  Carlos Mesa.  Aluksi näytti vahvasti siltä, että ääntenlaskennan tulos veisi vaalit toiselle kierrokselle. Bolivian vaalilautakunta kuitenkin  keskeytti ääntenlaskennan  vuorokauden ajaksi ilman minkäänlaista selitystä.
 Myöhemmin  vaalivirkailijat julistivat  Moralesin kiisteltyjen vaalien voittajaksi. Tilanne johti mellakoihin ympäri Boliviaa, ja levottomuuksissa on tähän mennessä kuollut kolme ihmsitä.
 Yhdysvallat, Brasilia, Argentiina sekä Kolumbia ovat ehdottaneet toisen kierroksen järjestämistä. Samalla näiden maiden hallitukset ovat vakuutelleet Bolivian hallitukselle, että toinen kierros palauttaisi uskottavuuden maan vaalijärjestelmään. Myös Euroopan unioni on ilmaissut tukensa toisen kierroksen järjestämiselle.
 Lisää aiheesta:
 Evo Morales on julistettu Bolivian presidentinvaalien voittajaksi – useat Amerikan maat sekä EU vaativat toista kierrosta
 Bolivian presidentinvaalien ääntenlaskun keskeyttäminen aiheuttaa mellakoita – pinteessä olleen Moralesin tilanne koheni hämmentävän aikalisän jälkeen

Bolivian levottomuudet: Osa poliisivoimista kääntyi presidenttiä vastaan


Summary: Jopa julkiset verotiedot voivat olla rikkaille turvallisuusriski

Varakkaat suomalaiset ovat kohentaneet turvajärjestelyjään rikollisten pelossa.
 Turvallisuusasiantuntijan mukaan rikkaat salaavat esimerkiksi aiempaa useammin henkilö- ja osoitetietonsa sieppausten ja kiristysyritysten estämiseksi.
 Osoituksena muutoksesta yhä useampi on kiinnittänyt huomiota henkilökohtaiseen tietosuojaansa.
 – Pelkästään turvakieltojen määrän nousu indikoi meille sitä, että vakavasti otettavia uhkauksia henkeen ja terveyteen kohdistuvista rikoksista on tullut, kertoo henkilösuojauksen asiantuntija  Tommi Nyström  turvayritys Forset Groupista.
 Verotietojen julkaiseminen aiheuttanut uhkia
 Esimerkkinä Nyström mainitsee juuri verotiedot. Hän muistuttaa, että verotietojen julkistaminen oli aikanaan yksi taustatekijä maamme ensimmäisessä varakkaaseen kohdistuneessa kiristys- ja kidnappaustapauksessa.
 Lisäksi on havaittu, että melko pian verotietojen julkistamisen jälkeen on paljastunut esimerkiksi kiristysjuttuja. Niiden taustalla ovat olleet nimenomaan julkaistut verotiedot.
 – Tilanteet ovat syntyneet aika pian, jopa muutamia viikkoja tai pari kuukautta verotietojen julkistamisen jälkeen, Nyström jatkaa.
 Sen sijaan perinteisen turvamiehen käyttö ei ole yleistynyt.
 – Se ei sovi suomalaiseen kulttuuriin. Mutta turvamiehiä käytetään esimerkiksi julkisten esiintymisten yhteydessä tai tilanteissa, joissa ei pystytä eväämään uhkaajilta sitä tietoa, että henkilö on tiettynä hetkenä tietyssä paikassa. Silloin turvamiesten käyttö on yksi riskienhallintaväline, Tommi Nyström selittää.

Rikollisten pelko laittaa varakkaat kohentamaan turvajärjestelyjään


Summary: Viranomaiset uskovat, että  keuhkovaurioista merkittävä osa liittyy kannabisnesteiden käyttöön.

Yhdysvalloissa terveysviranomaiset uskovat löytäneensä sähkötupakoitsijoiden kuolemiin liitetyn keuhkosairauden aiheuttajan. Viranomaisten mukaan syyllinen on E-vitamiiniasetaatti.
 Yhdysvalloissa on ilmennyt jo yli 2 000 tapausta, joissa potilaan keuhkovaurio on liitetty sähkötupakan käyttöön. Potilaista ainakin 39 on kuollut.
 E-vitamiiniasetaattia käytetään toisinaan kannabisnesteiden kanssa sähkötupakassa. Viranomaiset ovat jo aiemmin epäilleet, että vaurioista merkittävä osa liittyy kannabisnesteiden käyttöön, mutta nyt tulos saa vahvistusta.
 Tautien kontrollointiin ja ehkäisemiseen keskittyvä CDC-virasto testasi 29 keuhkosairauteen sairastunutta potilasta, ja kaikista löytyi E-vitamiiniasetaattia.
 E-vitamiiniasetaattia käytetään elintarvikkeissa ja kosmetiikkatuotteissa. Hengitettäessä se aiheuttaa häiriöitä keuhkojen toiminnassa.
 CDC:n mukaan lisätutkimukset ovat tarpeen.
 Lue myös:
 Sähkötupakointi tappaa Yhdysvalloissa – onko Suomessa varautuminen parempaa? Terveydenhuollon asiantuntijat vastasivat  yleisön kysymyksiin

USA:n viranomaiset uskovat löytäneensä syyllisen sähkötupakoitsijoiden kuolemiin liitettyyn keuhkosairauteen


Summary: Naisen mukaan väitetty raiskaus tapahtui Polanskin lomamökillä Sveitsissä vuonna 1975.

Ranskalaisnäyttelijä  Valentine Monnier  syyttää Oscar-palkittua elokuvaohjaaja  Roman Polanskia  raiskauksesta.
 Monnier kertoo  Le Parisien -lehden  haastattelussa joutuneensa Polanskin raiskaamaksi ohjaajan lomamökillä Sveitsissä vuonna 1975. Näyttelijä kertoo olleensa tuolloin 18-vuotias.
 Monnierin mukaan hän tuskin tunsi Polanskia väitetyn rikoksen tapahtuma-aikaan. Näyttelijä kuvailee raiskausta äärimmäisen väkivaltaiseksi. Monnierin mukaan rikos tapahtui, kun he saapuivat Polanskin alppimökille hiihtoreissun jälkeen Gstaadissa.
 – Hän löi minua, kunnes antauduin, jonka jälkeen hän raiskasi minut, sanoo Monnier.
 Polanskia edustava asianajaja kiistää jyrkästi naisen väitteet.
 New Yorkissa asuva Monnier kertoo #metoo-kampanjan rohkaisseen häntä viimein puhumaan julkisesti tapauksesta 44 vuoden jälkeen. Monnier kertoo lähettäneensä asiasta kirjeen muun muassa Ranskan ensimmäiselle naiselle  Brigitte Macronille .
 Lukuisat naiset ovat syyttäneet vuosien mittaan elokuvaohjaajaa raiskauksesta. 86-vuotias Polanski on kiistänyt kaikki syytökset.
 Hän kuitenkin myönsi syyllisyyteensä 13-vuotiaan raiskausjutussa Yhdysvalloissa vuonna 1977. Ohjaaja pakeni tuomionsa täytäntöönpanoa maasta vuonna 1978.
 Yhdysvallat on vaatinut puolalais-ranskalaisen Polanskin luovuttamista vastaamaan 42 vuotta vanhaan raiskaussyytteeseen.
 Lue myös:
 Guardian: Woman accuses Roman Polanski of raping her in 1975 when she was 18
 Ongelma nimeltä Roman Polanski

Ranskalaisnäyttelijä: Roman Polanski raiskasi minut ollessani 18-vuotias


Summary: Shähla Idikut, 18, on asunut Suomessa kuusi vuotta. Sinä aikana silmät ovat avautuneet.

Vuonna 2017 joensuulaisen  Shähla Idikutin  puhelin piippaa. On meneillään lukioiden välinen jalkapallo-ottelu, ja Idikut on mukana kannustamassa. Iloinen tunnelma synkkenee hetkessä, kun hän lukee äitinsä lähettämän viestin:
 ”Setäsi on viety”.
 Idikutin niskakarvat nousevat pystyyn ja hän soittaa heti kotiin. Äiti on sokissa ja itkee vuolaasti.
 – Se oli kamala kokemus. Äiti kertoi sitten yksityiskohtaisemmin, mitä Kiinassa asuvalle sedälle tapahtui, Idikut kertoo nyt.
 Pidätyksen syynä oli Kiinan poliisin mukaan sedän tietokoneessa ollut vika. Idikut uskoo, että poliisi viittasi hartaana muslimina tunnetun sedän uskonnollisiin videoihin.
 Suurempi syy pidätykseen on todennäköisesti se, että setä on uiguuri, kuten Idikut ja koko hänen sukunsa. Sitä, mihin setä vietiin, ei tiennyt kukaan. Sukulaiset kuitenkin arvelivat, että määränpäänä oli vankilaa muistuttava pahamaineinen ”uudelleenkoulutusleiri”.
 Shähla Idikut on huolissaan iäkkäästä mummostaan, johon ei ole saatu yhteyttä kevään jälkeen.  Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Uiguurit ovat Kiinan muslimivähemmistö, joka asuu pääasiassa Luoteis-Kiinassa Xinjiangin maakunnassa. Heitä on arvioitu olevan noin 11 miljoonaa, mutta myös suuremmista määristä on puhuttu.
 Uiguurit eroavat uskonnon lisäksi kulttuuriltaan ja kieleltään Kiinan valtaväestöstä eli han-kiinalaisista.
 Uudelleenkoulutusleirejä on verrattu esimerkiksi keskitysleireihin. Pidätettyjä uiguureja on leireillä painostettu luopumaan uskonnostaan ja vannomaan uskollisuutta kommunistiselle puolueelle.
 Helsingin Sanomien  mukaan on vahvoja epäilyksiä, että uiguureilta on ryöstetty väkisin sisäelimiä leireillä.
 Tavallinen lukiolainen, mutta suuret huolet hartioilla
 Kaksi vuotta sedän katoamisen jälkeen Shähla Idikut, 18, muistelee tapahtumia tyynesti.
 Sedän kohtalosta ei ole vielä tänäkään päivänä mitään tietoa. Idikutin perhe on pyytänyt apua Suomen suurlähetystöltä, Punaiselta ristiltä ja muilta kansainvälisiltä järjestöiltä, mutta mikään ei ole auttanut. Sedän kuva ja tiedot on myös julkaistu internetissä.
 Nyt Idikut elää aivan tavallista lukiolaisen arkea, johon kuuluu tunteja, läksyjä ja vapaa-aikaa. Hän opiskelee abivuottaan Joensuun lyseon lukion kansainvälisellä luokalla. Tähtäimenä on lääketieteelliset opinnot, mieluusti jossain Iso-Britannian maineikkaassa yliopistossa.
 Kirjoitukset teettävät töitä ja kiirettä, mutta Idikutin harteilla on myös huolia, jotka ovat aivan erilaisia kuin monen muun abin.
 Idikut on asunut Suomessa jo vuodesta 2013. Tuolloin hän muutti Kiinan Xinjiangin maakunnasta perheensä kanssa Joensuuhun. Isä oli saanut töitä yliopistolta jo pari vuotta aiemmin. Idikut oli tuolloin 12-vuotias.
 Nyt hän puhuu jo lähes täydellistä suomea, jossa kuuluu myös hersyvä Pohjois-Karjalan murre. Idikuti on Pohjois-Karjalan ainoa uiguuri, sillä muu perhe muutti puoli vuotta sitten pääkaupunkiseudulle. Tytär jäi Joensuuhun suorittamaan tutun lukion viimeistä vuotta.
 – Mietin tosi paljon sitä, että ovatko Kiinassa asuvat kaverini vielä onnellisia. Ulkoapäin katsottuna kotimaakuntani on häkki, josta ei saa katsoa ulos eikä sisään, hän sanoo.
 Leirille joutuneiden kohtalo on kova
 Uiguurien uudelleenkoulutusleireistä tiedetään jo enemmän kuin Idikutin sedän katoamisen aikaan. Niistä on tihkunut tietoa esimerkiksi leiriltä pois päässeiden ja maasta paenneiden uiguurien kertomana. Kiina on perustellut voimatoimiaan uiguureja kohtaan terrorismin torjunnalla.
 YK arvioi, että Kiina on pidättänyt jopa  miljoona uiguuria . Leiriltä vuodetuissa kuvissa uiguurit ovat esimeriksi sidottuina ja silmät peitettyinä.
 – Olen kuullut leireiltä pakoon päässeiltä uiguureilta, että siellä tapahtuu sisäelinten myynnin lisäksi esimerkiksi raiskauksia ja pahoinpitelyitä. Lapsia on myös viety pois äideiltään, Idikut kertoo.
 Uiguurit asuvat Xinjiangin maakunnassa Luoteis-Kiinassa. Joonas Haverinen / Yle
 Idikutin mukaan Kiina painostaa ulkomailla asuvien uiguurien sukulaisia monin tavoin. Hän piti yhteyttä Kiinassa asuviin kavereihinsa WeChat nimisen sovelluksen avulla. Se muistuttaa länsimaissa tunnetumpia WhatsAppia ja Facebookia. Idikutilla oli 120 kaveria sovelluksessa.
 Yhtäkkiä kaverit alkoivat poistaa Idikutia kontakteistaan. Jäljellä olevat eivät vastanneet enää viesteihin.
 – Sitten kuulimme, että muutaman kaverin isä oli joutunut poliisin puhutteluun, jossa oli sanottu, että ulkomaihin ei saa pitää yhteyttä. Uiguuriperheet säikähtivät tätä, hän sanoo.
 Idikutin mukaan leirin ulkopuolelle jääneitä naimattomia uiguurinaisia on pakotettu naimisiin han-kiinalaisten kanssa. Tuoreen tiedon mukaan Kiinan puoluevirkailijat ovat ängenneet vainottuihin perheisiin asumaan  ja jopa samaan sänkyyn nukkumaan  (HS).
 – Perimmäisenä tavoitteena tuntuu olevan uiguurien oman etnisyyden hävittäminen. Yritetään poistaa oma kulttuuri, kieli ja uskonto, Idikut sano
 Kiinassa asuttiin omassa ”kuplassa”
 Kun Idikutin koko perhe asui vielä Kiinassa, isä opetti työkseen alueen yliopistossa. Opetuskielenä ei kuitenkaan saanut käyttää oppilaiden äidinkieltä eli uiguuria, vaan kiinaa.
 Osa oppilaista oli myös kommunistisen puolueen jäseniä. Heidän tehtävänsä oli tarkkailla opettajia ja raportoida viranomaisille kaikki epäilyttävä toiminta.
 Myös Idikutin isän luona vieraili poliiseja, jotka kyselivät tietoja oppilaista, perheenjäsenistä ja itsenäisyyttä kannattavista uiguurijärjestöistä.
 Pian tämän jälkeen Idikutin isä lähti ulkomaille opettamaan ja myöhemmin Suomeen tekemään väitöskirjaa. Tuolloin lähteminen oli vielä mahdollista, mutta enää se ei ole yhtä helppoa, Idikut sanoo.
 –Lapsena luulin, että elämämme Kiinassa oli aivan mahtavaa, koska netti, uutiset ja kaikki muu oli sensuroitua siellä, hän kertoo.
 Länsimaissa tunnetut internet-palvelut, kuten Youtube, Facebook ja Google eivät Kiinan sensuurin vuoksi toimineet. Idikutin mukaan uiguurit elävät Kiinan luoman kuplan sisällä.
 – Ei se nyt aivan Pohjois-Korea ollut, mutta ei ollut vapautta etsiä kaikkea haluamaansa tietoa.
 Kiinassa propaganda jylläsi – Suomessa silmät avautuivat
 Idikut opiskelee nyt Suomessa ahkerasti ylioppilaskirjoituksia varten, mutta se ei hänen mukaansa ole mitään verrattuna koulunkäyntiin Kiinassa. Siellä koulupäivät olivat pidempiä, ja lasten niskaan kasattiin kovia paineita.
 – Kiinassa esimerkiksi kokeiden arvosanat luettiin ääneen luokan edessä, ja parhaimmat pisteet saaneet oppilaat pääsivät luokan eteen istumaan. Pidin sitä normaalina, kuten montaa muutakin asiaa, Idikut kertoo.
 Kommunistinen propaganda tuli vastaan kaikkialla. Esimerkiksi Neuvostoliiton ensimmäinen johtaja  Vladimir Lenin  oli arvostettu henkilö ja Kiinaa diktaattorina hallinnut puhemies  Mao   Zedong  suorastaan palvottu. Leniniä kutsuttiin sedäksi ja Maoa isäksi.
 Historioitsijat ovat arvioineet Maon olevan vastuussa tai osasyyllinen ainakin noin  30 miljoonan kiinalaisen kuolemaan 1900-luvulla .
 Suomessa Idikutin silmät alkoivat avautua.
 – Ei se tapahtunut yhdessä hetkessä. Mutta nopeasti huomasin, että esimerkiksi uutiset olivat erilaisia, hän kertoo.
 Hätkähdyttävä hetki Idikutille oli myös Suomen lipun nosto koulussa. Kiinassa kyseinen seremonia suoritettiin joka maanantai, ja noston aikana oppilaat lauloivat ylistyslaulua Maolle. Idikutilla ja muilla oppilailla oli nuorten pioneerien punainen huivi kaulassa.
 – Se oli niin erilaista Suomessa! Ja lippua ei nosteta edes joka maanantai, hän naurahtaa.
 Idikutilla on Xinjiangista muistona alueelta peräisin oleva seinäkoriste. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Uiguurien keskuudessa elää vahvana ajatus itsenäisyydestä ja omasta valtiosta. Idikutin mukaan tällä hetkellä toiveena on kuitenkin demokratia ja ihmisoikeudet. Lisäksi uiguurit ovat alueen alkuperäiskansaa, kun taas Kiinan mukaan kyseessä on vain etninen vähemmistö Kiinan alueella.
 – Olemme identiteetiltämme uiguureita emmekä kiinalaisia. Mutta huomasin jo lapsena sen, että omalla kielellä ei Kiinassa pärjää. Oli opeteltava kiinaa, Idikut kertoo.
 Itsenäisyyttä vaatineita ja Kiinan toimia arvostelleita uiguureita on suljettu  vankiloihin, jopa eliniäksi.
 Lisäksi alueelle on jo aiemmin säädetty useita lakeja, jotka kieltävät muun muassa pukeutumisen huiviin, äärimielisen puheen ja käytöksen sekä kieltäytymisen kuuntelemasta valtiollisia TV- ja radiolähetyksiä.
 Mummon kohtalo huolettaa – yksi puhelinsoitto aiheutti ongelmat
 Tällä hetkellä Idikutin mieltä painaa erityisesti Kiinaan jääneen mummon kohtalo. Perhe ei ole saanut yhteyttä häneen maaliskuun jälkeen. Mummo on jo 90-vuotias, eikä hän pärjää arkiaskareissa ilman apua.
 Ongelmat alkoivat puhelinsoitosta, jota Idikutin mukaan Kiinan poliisi todennäköisesti kuunteli. Mummo soitti tyttärelleen eli Idikutin äidille ja halusi puhua rahasta. Hän aikoi jättää tyttärelleen perinnön.
 – Heti sen puhelun jälkeen poliisi tuli käymään. He sanoivat mummolleni, että ulkomaisista rahasiirroista ei saa puhua. Sitten puhelin vietiin pois, Idikut sanoo.
 Hän kuuli tapahtumista sukulaiseltaan, joka piti mummosta huolta. Poliisit käskivät mummoa olemaan myös valmiina, jos tytär soittaisi uudelleen.
 – Hänen olisi pitänyt kysyä äidiltäni hänen passinsa numero ja Suomen osoite. Näin poliisit epäsuorasti uhkailivat mummoani, Idikut kertoo.
 Tämän jälkeen mummo ei ole uskaltanut vastata lastensa soittoihin. Myös sukulainen totesi Idikuteille, että hänelle ei kannata enää soittaa.
 – Sen jälkeen mummosta ei ole kuultu mitään, Idikut sanoo hiljaa.
 Kiinan poliisi pidätti Shähla Idikutin sedän kaksi vuotta sitten. Hänen kohtalostaan ei ole mitään tietoa. Sedän kuva on julkaistu myös internetissä. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Mummo tunsi uiguurien ruuat ja kulttuurin
 Mummo on Idikutin mielessä usein. Lapsuudessaan hän vietti viikonloppuja ja kesälomia mummon luona.
 – Hän joutui ikänsä vuoksi usein sairaalaan, ja koska setä ja äiti olivat töissä, minä pidin hänestä huolta.
 Mummo kertoi Idikutille usein tarinoita menneistä ajoista, kuten ajasta ennen kommunistien valtaa Kiinassa.
 Idikutin ukki oli ollut tuolloin hyvin toimeentuleva liikemies, joka joutui siksi kommunistien vainon kohteeksi. Hän joutui Idikutin mukaan vankilaan 9 vuodeksi ja menetti varallisuutensa.
 – Olin niin nuori, että en kovin tarkkaan jaksanut kuunnella. Nyt hieman harmittaa, Idikut sanoo.
 Mummolle oli tärkeää uiguurien oma ruoka ja kulttuuri.
 – Uiguureilla on tosi paljon eri ruokalajeja, ja mummu osasi valmistaa niitä kaikkia. Meillä on esimerkiksi vähän samanlainen ruoka kuin suomalainen tippaleipä, mutta isompi, sangza nimeltään, Idikut kertoo.
 Kiinan vaikutusvallan kasvu pelottaa
 Idikut kertoo, että Kiinan valtio on sortanut hänen sukuaan jo neljässä sukupolvessa. Isovanhemmat ja heidän vanhempansa menettivät varallisuutensa ja osa joutui vankilaan kommunistien vainoissa. Idikutin vanhemmat puolestaan asuvat Suomessa, eivätkä voi palata Kiinaan.
 – Minua taas pelottaa tulevaisuus, jossa Kiinan rikkaus ja sitä myöten valta kasvavat. Pelkään, että esimerkiksi uiguuritaustani hankaloittaa töiden saantia tulevaisuudessa, hän sanoo.
 Vaikka Kiinan talous on osoittanut hyytymisen merkkejä  viime aikoina , on se silti edelleen yksi maailman suurimmista talouksista, jonka on ennustettu kasvavan maailman suurimmaksi. Moni pitää Kiinaa maailman toisena supervaltana Yhdysvaltojen lisäksi.
 Idikutin tavoitteena on päästä opiskelemaan yliopistoon lääketiedettä. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Idikut on päättänyt kuitenkin puhua uiguurien kärsimyksistä, vaikka siitä voisi aiheutua vaikeuksia hänelle.
 – Joskus mietin, että miksi juuri minä pääsin pois ja turvaan Suomeen. Mitä kavereilleni tapahtuu? En voi olla vain hiljaa, vaan minun täytyy tehdä jotain, hän toteaa.
 Koska hän on Joensuun ainoa uiguuri, on mielenosoitusten järjestäminen mahdotonta. Vaihtoehdoksi jää siis medialle puhuminen. Myös Idikutin isä ja äiti ovat olleet yhteydessä mediaan. He toivovat, että Suomi yrittäisi auttaa uiguureja ja ottaisi tiukemmin kantaa Kiinan toimiin.
 Idikut sanoo, että uiguurien halu itsenäistyä voi olla syynä kahnauksiin Kiinan valtion kanssa.
 – Mutta nyt ei ole enää kyse itsenäisyydestä, vaan ihmisyydestä. On aivan sietämätöntä kuunnella, mitä uiguureille tapahtuu Kiinassa, hän sanoo.
 Lue myös:
 Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle
 Kiina virallistaa "uudelleenkoulutusleirit" – jopa miljoona ihmistä määrätty saamaan ideologista oppia ja käyttäytymisen ohjausta
 BBC: Kiina erottaa uiguurilapsia vanhemmistaan – "vaikuttaa kulttuuriselta kansanmurhalta"
 EU:n Saharov-palkinto tunnetulle uiguuritutkijalle Ilham Tohtille – istuu elinkautista Kiinan arvostelusta
 Yhdysvaltain senaatti pyrkii puuttumaan Kiinan uiguurien kohteluun

Ensin katosi setä, sitten kaverit katkaisivat yhteydet – joensuulainen lukiolainen pelkää myös Kiinassa asuvan uiguurimummonsa puolesta


Summary: Päätöksen pelätään aiheuttavan mellakoita Ayodhyan pyhässä kaupungissa.

Intiassa korkein oikeus on päättänyt, että kiistellylle uskonnolliselle paikalle Ayodhyan kaupungissa maan pohjoisosassa saa rakentaa hindutemppelin. Päätös on voitto maan hindunationalistiselle pääministerille  Narendra Modille .
 Muslimit, jotka niin ikään halusivat paikkaa itselleen, saavat maata toisaalta kaupungista moskeijan rakentamista varten.
 Paikalla 1600-luvulta saakka sijainnut moskeija hajotettiin vuoden 1992 laajoissa uskonnollisissa mellakoissa, joissa kuoli ainakin 2 000 ihmistä.
 Intian viranomaiset ovat pelänneet päätöksen aiheuttavan jälleen levottomuuksia kaupungissa, ja sinne on lähetetty tuhansittain puolisotilaallisia joukkoja ja poliiseja. Viranomaiset varoittivat myös, että pääsyä internetiin saatetaan rajoittaa kaupungissa.
 Modi vetosi vielä myöhään perjantaina ihmisiin, jotta verenvuodatukselta vältyttäisiin.
 – Mikä tahansa korkeimman oikeuden päätös onkin, sitä ei tule pitää kenenkään voittona tai häviönä. Vetoomukseni Intian kansalle on, että päätös vahvistaisi rauhan, tasa-arvon ja hyväntahtoisuuden arvoja maassamme, Modi kirjoitti Twitterissä.
 Oikeus päätti vuonna 2010, että paikan maat puolitetaan hindujen ja muslimien välillä. Päätöksestä valitettiin kuitenkin korkeimpaan oikeuteen, joka oli tähän saakka toistuvasti siirtänyt päätöstä.
 Intian 1,3 miljardin väestöstä noin 80 prosenttia on hinduja. Muslimeja on noin 200 miljoonaa.

Intian korkein oikeus antoi kiistellyn pyhän paikan hinduille


Summary: Rahanpesua on löytynyt eri puolilta Eurooppaa viime aikoina.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU:n suuret jäsenmaat ehdottavat, että unioniin perustettaisiin uusi superviranomainen, joka valvoisi rahanpesua pankeissa ja muissa rahoituslaitoksissa.
 Saksa, Ranska, Italia, Espanja, Hollanti ja Latvia toteavat  yhteisessä lausunnossaan , että 28-jäseninen unioni tarvitsee keskitettyä valvontaa rahanpesun ehkäisemiseksi. Lausunnon on allekirjoittanut myös Latvia, jossa on putkahdellut viime vuosina  rahapesuskandaaleja .
 Hämäriä rahansiirtoja ja isoja rahanpesutapauksia on ilmennyt sekä pohjoisessa että etelässä. Niin ruotsalainen Swedbanken kuin myös tanskalainen Danske Bank ovat  viranomaisten syynissä . Myös  päitä on pudonnut , kun sijoittajien luottamus pankkien johtoon on kärsinyt.
 Yksi merkki mahdollisesta rahanpesusta on, että pankissa on paljon tilejä ulkomaalaisten nimissä.  Kyprosella, Maltalla ja Latviassa  ulkomaisten tilien määrä on romahtanut pankeissa, joissa on aloitettu rikostutkimukset. Raha on ollut usein venäläistä alkuperää.
 – Kun kyse on isoista taloudellisista intresseistä, tarkastelun kohteena olevat rahalaitokset saattavat pyrkiä suoraan tai epäsuoraan vaikuttamaan kansallisiin valvontaviranomaisiin, kuusi maata toteaa lauantain esityksessään.
 Monta hanketta vireillä EU:ssa
 EU-maat ja parlamentti ovat jo  aiemmin tänä vuonna  myöntäneet Pariisissa toimivalle Euroopan pankkiviranomaiselle EBA:lle lisää voimavaroja ja henkilökuntaa rahanpesun valvontaan. Sekään ei ole riittänyt.
 Uudessa esityksessä valvonta tulisi juuri EBA:n yhteyteen. Lausunnon allekirjoittaneiden maiden mukaan samalla pitää uudistaa EU:n rahanpesulainsäädäntöä.
 Suomen johdolla EU-valtiovarainministerit ovat suunnitelleet tiukempia rahanpesutoimia omissa kokouksissaan. Suomi on valmistellut esityksen, joka on tarkoitus hyväksyä joulukuussa. Paperissa on samankaltaisia suunnitelmia kuin kuuden maan kannanotossa launtaina.
 EU-komissio on yrittänyt saada läpi mustan listan rahanpesun mahdollistavista maista. Se on kuitenkin  törmännyt jäsenmaiden vastustukseen .
 Listalla on ollut maita myös unionin ulkopuolelta, esimerkiksi Saudi-Arabia ja Yhdysvaltojen merentakaisia alueita.

Suuret EU-maat haluavat tehostaa rahanpesun valvontaa, vaativat uutta vahvaa viranomaista syynäämään eurooppalaisia tilejä


Summary: Sari Essayahin (kd.) tulkinnan mukaan apulaisoikeusasiamiehen päätös kaventaa positiivista uskonnonvapautta.

Kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  (kd.) haluaa apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölösen  eduskunnan uskonnon ja omantunnonvapausryhmän ensi viikolla pidettävään kokoukseen perustelemaan  kohua herättänyttä joulujuhlapäätöstään .
 – Tämä poikkeaa siitä, mitä tähän asti on linjattu. Tämä on mielestäni yksi osoitus siitä, että Suomessa ollaan positiivista uskonnonvapautta kaventamassa, Essayah tulkitsi päätöstä Ylen TV1:n Ykkösaamun vieraana.
 Essayahin mukaan linjaus poikkeaa myös opetushallituksen antamista ohjeista. Hänen mukaansa kirkkotilaisuudet ovat mahdollisia, jos niihin on huoltajien lupa, mutta samaan aikaan pitää olla rinnakkaista ohjelmaa.
 Essayah muistuttaa myös, että perustuslakivaliokunta on linjannut, että kristilliset juhlat ovat osa suomalaista kulttuuritraditiota, eivätkä yksittäiset enkelitaivaat tai joulukuvaelmat sinällään tee tilaisuuudesta uskonnon harjoittamista.
 Essayahin tulkinnan mukaan nyt tehty linjaus tarkoittaa ilmeisesti sitä, ettei enemmistö saakaan osallistua tapahtumiin. Lisäksi Essayah tulkitsee päätöstä niin, ettei kouluissa järjestetyissä tilaisuuksissa saisi olla kristillisen perinteen mukaisia kohtia.
 Apulaisoikeusasiamies linjasi kuluneella viikolla, ettei yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa ole mahdollista, koska juhla on opetusta. Sen sijaan edelleen on mahdollista järjestää yhteinen joulujuhla koulussa ja sitten erillinen tilaisuus kirkossa heille, jotka haluavat siihen osallistua.
 Lauantaina myös opetusministeri  Li Andersson  (vas.) kommentoi aihetta viestipalvelu Twitterissä. Anderssonin mukaan kaikille oppilaille tarkoitetut joulujuhlat tulisi järjestää kaikille yhteisessä paikassa, kuten koulussa.
 Essayah: Sanan- ja uskonnonvapaus uhkaa kaventua
 Essayah arvioi Ykkösaamussa myös, että esitutkinta puolueen eduskuntaryhmän puheenjohtajan  Päivi Räsäsen  vuonna 2004 kirjoittamasta pamfletista kertoo sanan- ja uskonnonvapauden kaventamisesta Suomessa.
 Valtakunnnansyyttäjä  Raija Toiviainen  päätti alkuviikosta määrätä  esitutkinnan Räsäsen kirjoituksesta,  jonka Luther-säätiö julkaisi 15 vuotta sitten. Räsäsen kirjoitus “Mieheksi ja naiseksi hän heidät loi - homosuhteet haastavat kristillisen ihmiskäsityksen” on seksuaalisuutta ja avioliittoa koskeva kannanotto.
 Essayahin mukaan Räsänen on kirjoittanut kannanottonsa kirkollisena vaikuttajana ja uskonnollista keskustelua pitää voida käydä.
 – Jos ajatellaan että kirjoitus on julkaistu uskonnollisessa narratiivissa ja siellä käytävässä teologisessa keskustelussa, jossa käytetään sanoja kuten synti, armo, pelastus ja kadotus, niin kyllä tälläistä keskustelua Suomessa pitää käydä.
 – Myös piispa  Teemu Laajasalo  on ottanut asiaan kantaa ja vaikka hän ei ole Räsäsen kirjoituksen kanssa samaa mieltä, on hän huolestunut siitä että kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta ja epäillään rikosta. Ja niin minun mielestäni tulisi kyllä kaikkien muidenkin olla huolestuneita.
 Essayah muistuttaa eduskunnan oikeusasiamiehen linjauksesta, jonka mukaan poliitikoilla on oikeus vakaumukseen ja oikeus esittää mielipiteitä vakaumuksensa kautta.
 Rikoslain pykälä kiihottamisesta kansanryhmää vastaan olisi hänen mielestään syytä ottaa uudelleen arvioitavaksi, koska sen alkuperäinen tarkoitus on vesittymässä.
 – Kukaan ei varmaan edes pystynyt kuvittelemaan että sitä käytettäisiin esimerkiksi uskonnollisessa narratiivissa käytävään keskusteluun. Eikä kiihottamisella kansanryhmää vastaan varmaankaan alun perin tarkoitettu sitä, että jossain ryhmässä henkilöt saattavat loukkaantua puheesta tai puheenaiheesta. Tai olla siitä eri mieltä, että siitä sitten voisi nousta syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Lue lisää:
 Apulaisoikeusasiamies linjasi: Koulun yhteisen joulujuhlan järjestäminen kirkossa on lainvastaista – "Kirkko on nimenomaan jumalanpalvelusten toimittamiseen tarkoitettu paikka"
 Päivi Räsäsen kirjoituksesta aloitetaan esitutkinta – Epäillään kiihottamisesta kansanryhmää vastaan

Essayah Ykkösaamussa: Kuulisin mielelläni apulaisoikeusasiamiehen perusteet joulujuhlapäätökselleen


Summary: Miksi median on vaikea raportoida somekohuista niiden kontekstissa? Journalismilla ja populismilla on samankaltainen logiikka, siksi ne ruokkivat toisiaan, sanoo Ylioppilaslehden Pekka Torvinen.

Löyhäpäistä ja löysää journalismia.
 – Toivoisin, että pääsisimme eroon juttutyypeistä, joissa referoidaan ja otetaan kuvakaappauksia Twitterin tai Facebookin keskusteluista. Se on maailman löyhäpäisintä ja löysintä journalismia.
 Näin kuvasi MTV:n yhteiskuntatoimituksen päällikkö  Eeva Lehtimäki  somekohujournalismia Ylen Aamun Viimeinen sana -keskustelussa. Ohjelman voi katsoa klikkaamalla ylläolevaa kuvaa
 Hänestä journalismin tehtävä ei ole käyttää pääomaa ja resursseja somessa käytävien keskustelujen referoimiseen. Se kaventaa yhteiskunnallista keskustelua.
 Verkossa pienet ja suuret asiat menevät sekaisin, niin usein myös verkkojournalismissa, Lehtimäki sanoi.
 – Pitäisi uskaltaa miettiä, mikä on yhteiskunnallisesti merkittävää, mikä on tärkeää ja mihin ne meidän toimittajavoimat käytetään, Lehtimäki sanoi.
 Lehtimäki ja Ylioppilaslehden  Pekka Torvinen  olivat vieraina Ylen aamun uudessa mediakriittisessä osiossa, Viimeisessä sanassa.
 Lihasta puhutaan, koska se on helpompi aihe kuin ilmastonmuutos
 Tämän viikon suuri Twitter-kohu ja mediakeskustelu liittyi lehmiin.
 Ensin seurattiin suorana kun maaseutunuoret toivat nautakarjaa Helsingin yliopistolle, sitten lihantuottajat tuohtuivat  Jenni Haukion  puheesta eläinoikeusgaalassa.
 Suurin osa medioista, kuten vaikkapa Yle tai MTV, heräsivät asiaan vasta somekohun myötä. Ja lähtivät raportoimaan somemylläkästä.
 – Ilmastonmuutos on vaikea asia, myös medialle. Siksi se tiivistyy naudanlihasuikaleeseen, Eeva Lehtimäki totesi.
 IPCC:n ilmastoraporttia ja ilmastonmuutosta on vaikea käsitellä, helpompaa on siis kiistellä siitä, saako naudanlihaa syödä vaiko ei.
 Mukaan tiivistyy Lehtimäen mukaan myös identiteettikysymyksiä. Siis olet mitä syöt.
 Populistit ja media toimivat samalla tavalla
 Somekohuissa populismin logiikka ja kaupallisen median logiikka kohtaavat.
 – Vääristellään lausuntoa hieman, saadaan se raflaavaksi ja saadaan otsikoita ja sitten saadaan ihmiset raivoihinsa, Pekka Torvinen kuvaili.
 – Spektaakkeli myy. Yksinkertaisella retoriikalla saa raflaavia otsikoita. Jutut ovat luettuja, Analytiikka sanoo, että ne ovat luettuja ja siksi niitä tehdään lisää. Ja populistit osaavat käyttää hyväkseen tätä logiikkaa.
 Kyse on draamauttamisesta. Media tekee juttuja, mutta samalla asettuu niiden ulkopuolelle paheksumaan niitä, vaikka itse lietsookin kohuja, Eeva Lehtimäki totesi.
 – Välillä median logiikka on kaksinaismoralistista.
 Toimittajien pitäisi useammin miettiä miten kohuista uutisoidaan
 Jos mediat pysähtyisivät useammin pohtimaan ja analysoiman kohuja ennen niistä uutisointia, saataisiin parempia juttuja, arvioi Pekka Torvinen.
 – Lähdetäänkö me heti alusta kelkkaan vai pysähdytäänkö ensin pohtimaan? Kun Mikko Kärnä lähettää sata tiedotetta, uutisoimmeko ne heti? Vai haastetaanko ennen kuin julkaistaan mitään, Torvinen kysyi.
 Lehtimäki ja Torvinen olivat  Ville Seurin  ja  Heikki Valkaman  vieraana Viimeinen sana -osiossa Ylen aamussa. Lauantaisin lähetettävässä osiossa median ja viestinnän ammattilaiset purkavat viikon mediapuheenaiheen palasiksi.
 Jos media ei tartu heti, se saattaa hävitä uutiskisan, Torvinen muistutti. Analytiikka näyttää, että lukijat vähenevät, jos ei olla kohussa mukana.
 Toisin sanoen median pitäisi kontekstoida ja tarkistaa faktat.
 Näin sanovat jo Journalistin ohjeet.
 JO 11 Yleisön on voitava erottaa tosiasiat mielipiteistä ja sepitteellisestä aineistosta. JO 12 Tietolähteisiin on suhtauduttava kriittisesti.
 Voit keskustella aiheesta tämän jutun yhteydessä kirjautumalla Yle-tunnuksella. Keskustelu on auki 9.11.2019 kello 22 saakka. Somessa voit myös ehdottaa uusia aiheita tunnisteella #viimeinensana

Lihaviha! Lehmägate! Medialla on vaikeuksia somekohujen kanssa – "löyhäpäistä journalismia"


Summary: Jos vastaavaa linjausta noudatettaisiin Suomessa, se koskisi tuhansia vankeja joka vuosi. Käytännössä niin ei voi tehdä.

Skotlanti teki kesällä rohkean siirron helpottaakseen vankilaongelmaa, joka on vaivannut maata jo pitkään. Hallitus  hyväksyi suosituksen , jonka mukaan enintään 12 kuukauden mittaisia rangaistuksia ei tulisi tuomita vankeutena.
 Skotlannissa on lähes kolme kertaa niin paljon vankeja kuin Suomessa. Taustalla on etenkin maan vaikea huumeongelma.
 Vankiluvun vähentämiseksi maa sääti jo vuonna 2011 suosituksen, että enintään kolmen kuukauden mittaisia rangaistuksia ei tuomittaisi vankeutena. Hallitus halusi näiden vankien päätyvän mieluummin esimerkiksi yhdyskuntapalveluun.
 Oikeus saa edelleen määrätä lyhyitä vankeusrangaistuksia ehdottomana. Ne pitää kuitenkin perustella erikseen.
 Lyhyitä tuomioita suorittavien määrä on vähentynyt selvästi, ja tänä vuonna suositusta on siis päätetty laajentaa.
 – Suositus on vankimäärän vähenemiseen osasyy, mutta myös rikokset ja uusintarikollisuus ovat vähentyneet, sanoo Skotlannin mallia Suomessa esitellyt kriminologian tutkija  Hannah Graham .
 Skotlannin rikos- ja oikeustutkimuskeskuksen tutkija Hannah Graham esitteli maansa kokemuksia lyhyiden vankilatuomioiden vähentämisessä Suomessa. Juha Heikanen / Yle
 Skotlannin rikos- ja oikeustutkimuksen keskusta edustava Graham puhui Helsingissä lokakuun lopussa. Tutkijan näkökulmasta lyhyet vankeusrangaistukset eivät toimi.
 – Perhesuhteet, asuminen, työssä käyminen ja yhteiskunnan tuki ehkäisevät rikosten uusimista. Lyhyet vankeusrangaistukset keskeyttävät näitä asioita. Lisäksi meidän pitää käyttää vankilaa vähemmän, koska se on kallista.
 Entä jos Suomessa tehtäisiin samoin?
 Suomessa lainrikkojia tuomitaan jo nyt paljon vähemmän ehdottomaan vankeuteen kuin Skotlannissa. Siinä mielessä Skotlanti on pikemminkin seurannut Suomen esimerkkiä kuin toisin päin.
 – Suomesta voimme oppia, että voi olla yhtä aikaa vähemmän vankeja ja silti turvallinen yhteiskunta, Graham sanoo.
 Skotlannin hallituksen antama suositus on silti Suomeenkin verrattuna poikkeuksellinen ratkaisu.
 Jos vastaavaa linjausta noudatettaisiin Suomessa, se koskisi tuhansia vankeja. Pelkästään alle kolmen kuukauden tuomion suorittavia vankeja on yli 2 000 vuosittain.
 – Heidät voisi tuomita ehdottoman vankeuden sijaan ehdolliseen vankeuteen, johon voi liittyä tilanteesta riippuen oheissakko ja valvonta. Käytössä ovat myös yhdyskuntapalvelu sekä valvonta- ja nuorisorangaistus, tutkimusjohtaja  Jussi Pajuoja  Itä-Suomen yliopistosta arvioi.
 Tuhansia vankeja koskeva muutos olisi Pajuojan mukaan kuitenkin mahdoton toteuttaa käytännössä. Asiantuntijat haluaisivat muutenkin lisätä yhdyskuntaseuraamusten määrää ja vähentää vankilatuomioita, mutta toiveiden ja todellisuuden yhteensovittaminen on vaikeaa.
 Yle kertoi aiemmin tänään, miten  monet asiat hidastavat avoimien rikosseuraamusten lisäämistä Suomessa . Esteitä ovat vankien asunnottomuus, päihderiippuvuus, edelleen jatkuva rikoskierre ja puutteelliset palvelut.
 Poliitikot lietsoivat pelkoja
 Vankilatuomioiden vähentäminen ei ole tapahtunut Skotlannissa ilman kritiikkiä. Hannah Grahamin mukaan osa poliitikoista pelotteli uudistuksen tuovan tuhansia "vaarallisia rikollisia" kaduille.
 Rikostilastot eivät ole vahvistaneet pelkoja. Lähes kaikenlaiset rikokset ovat vähentyneet Skotlannissa viime vuosikymmeninä, eikä  ehdottomien vankeustuomioiden väheneminen ole muuttanut suuntaa .
 – Toinen alkuperäisistä huolista oli, miten tämä vaikuttaisi uhreihin. Kävimme keskustelua rikosuhrien kanssa ja pyrimme välttämään asetelmaa, jossa lainrikkojat ja uhrit ovat vastakkain. Erityisesti lasten ja perheiden etu on tässä tärkeää, Graham sanoo.
 Tuomioistuinten jäsenet ovat reagoineet eri tavoin. Osa on kertonut tutkijoille kiertäneensä kolmen kuukauden suositusta antamalla sitä pidempiä vankeusrangaistuksia. Osin tämän vuoksi suositusta laajennettiin koskemaan enintään 12 kuukauden tuomioita.
 Määrärahoista Skotlannissa on tultu samaan johtopäätökseen kuin monet asiantuntijat Suomessa: jos rangaistuksia siirretään pois vankiloista, myös yhdyskuntaseuraamuksiin pitää saada rahaa.
 Lue myös:
 Yhä useampi vanki istuu lyhyttä tuomiota – todellinen rangaistus saattaakin tulla vasta vapaalla: "Siinä on moni jätkä ihmeissään"

Skotlanti linjasi: Alle vuoden tuomioita ei kannata istua vankilassa – mitä jos Suomi päättäisi samoin?


Summary: Valkoisessa talossa presidentti Trumpin tavanneet uhrin vanhemmat ovat kuvailleet jälkikäteen tapaamista monilla tavoin sopimattomaksi.

Brittiläisen nuorukaisen kuoleman vaatineesta kolarista ja sen jälkeisistä tapahtumista Valkoisessa talossa on ilmennyt uusia tietoja.
 19-vuotias britti kuoli elokuussa, kun yhdysvaltalaisdiplomaatin vaimo ajoi väärällä puolella tietä ja törmäsi nuorukaiseen kohtalokkain seurauksin. Turman jälkeen nainen palasi Yhdysvaltoihin ja vetosi diplomaattiseen koskemattomuutensa. Britannia on vaatinut diplomaatin vaimon palauttamista takaisin Britanniaan.
 Uhrin vanhemmat  Charlotte Charles  ja  Tim Dunn  matkustivat lokakuussa Yhdysvaltoihin vaatimaan oikeutta pojalleen. He tapasivat Valkoisessa talossa presidentti  Donald Trumpin , ja ovat kuvailleet jälkikäteen tapaamista monella tapaa sopimattomaksi.
 Vanhempia edustava  Radd Seiger  kertoo PA Median haastattelussa, että Trump tarjosi heille rahallista korvausta tragediasta. Seiger sanoo, että tapaamisen päätteeksi Trump totesi, että valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  ”on valmiina kirjoittamaan šekin”. Vanhemmat kieltäytyivät. He olivat myös tyrmistyneitä siitä, että Trump yritti saada heidät tapaamaan viereiseen huoneeseen kutsutun yliajajan.
 Vanhemmat kertovat tehneensä presidentille selväksi, että he ovat valmiita tapaamaan yliajajan, mutta että tapaamisen täytyy tapahtua Britannian maaperällä.
 Tapaamista seuraavana päivänä Trump kommentoi toimittajille kolaria sanoen, että ajaminen Euroopassa on ”vaikeaa, jos olet kotoisin Yhdysvalloista.”
 Diplomaatin vaimo on pyytänyt tragediaa anteeksi. Tapaus on kiristänyt Yhdysvaltain ja Britannian välejä.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  on vaatinut oikeutta uhrille.
 – Diplomaattista koskemattomuutta ei pitäisi käyttää tähän tarkoitukseen, sanoi Johnson hiljattain.
 Presidentti Trumpin mukaan diplomaatin vaimoa ei palauteta Britanniaan oikeudenkäyntiä varten.
 Muutettu kello 16.40 otsikon muotoilua.
 Lue myös:
 Huffington Post: Parents Of Teen Motorcyclist Killed By Envoy’s Wife Say Trump Offered Them A Check
 The Guardian: Harry Dunn parents say they rejected Trump offer of cheque
 Yhdysvaltalaisen diplomaatin vaimoa vaaditaan Britanniaan vastaamaan teostaan – Muhiiko diplomaattinen kriisi kulman takana?

USA:n ja Britannian välejä kiristävä kuolonkolari: Vanhempien mukaan Trump tarjosi rahallista korvausta heidän poikansa kuoleman johdosta


Summary: Synnyttävistä naisista yhä suurempi osa on yli 40-vuotiaita. Kysyimme kolmen nelikymppien äidin kokemuksia lasten hankkimisesta.

45-vuotias salolainen  Maria Kallio  havahtui lapsihaaveisiin myöhään.
 Ajatukset lapsista tulivat ja menivät kertaalleen jo kolmikymppisenä, kun hän oli naimisissa. Avioliitto kuitenkin päättyi ja lapsihaaveet sen mukana.
 Kun nykyinen mies astui Kallion elämään vuonna 2010, pariskunta ei puhunut juuri lapsista.
 – Minulla ei ollut hirveää vauvakuumetta. Vasta nelikymppisenä tajusin, että olisi kauheaa, jos en saisi lasta.
 Kerttu ja Elli Koivisto ovat mullistaneet täysin vanhempiensa Maria Kallion ja Juha Koiviston arjen.  Maria Kallion kotialbumi
 Suomalaiset tulevat vanhemmiksi yhä myöhemmällä iällä, ja naiset saavat ensimmäisen lapsensa keskimäärin hieman yli 29-vuotiaana.
 Myös niin sanottujen riskisynnyttäjien määrä on kasvanut, kun synnyttäjistä yhä suurempi osa on yli nelikymppisiä. Viime vuonna 40-vuotiaita tai sitä vanhempia synnyttäjiä oli 4,6 prosenttia. Yli 35-vuotiailla naisilla on enemmän riskejä raskauksiin liittyen kuin nuoremmilla.
 Tässä jutussa kolme naista kertoo, miksi ovat päätyneet hankkimaan lapsia nelikymppisinä, ja miltä pikkulapsiarki heidän iässään tuntuu.
 Maria Kallio, 45: "Haluan, että joku kutsuu minua äidiksi"
 Maria Kallio päätti lopulta ottaa miehensä kanssa selvää, oliko lapsen saaminen 41-vuotiaana enää edes mahdollista. Tutkimuksissa selvisi, ettei sille ollut periaatteessa estettä, mutta lääkäri oli Kallion iän vuoksi skeptinen. Hän totesi heti, ettei Kalliolla olisi muuta vaihtoehtoa kuin luovutettu munasolu.
 Tässä vaiheessa oman lapsen saamisesta oli tullut Kalliolle entistä tärkeämpää.
 – Olin pystynyt elämään itsekästä elämää pitkään. Sitten alkoi tuntua, että haluan, että joku kutsuu minua äidiksi.
 Hedelmöityshoitoa kokeiltiin vuoden ajan hänen munasoluillaan, mutta se ei tuottanut positiivista tulosta. Pari alkoi jonottaa luovutettua munasolua.
 Pian parilla oli jo tiedossa heille sovitun luovuttajan pituus sekä hiusten ja silmien väri. Hedelmöitys sovittiin muutaman viikon päähän, ja Kallion oli tarkoitus enää vain ilmoittaa klinikalle, milloin hänen seuraavat kuukautisensa olisivat.
 Niitä ei kuitenkaan jostakin syystä kuulunut, joten Kallio päätti tehdä raskaustestin. Se näytti positiivista.
 – Kiljuin vessassa. Se oli todella tunteikas hetki. Olin jo luopunut toivosta ja tehnyt surutyön siitä, ettei meille tule omaa lasta, Kallio kertoo.
 Esikoinen syntyi, kun Kallio oli 43. Viime kesänä pari sai vielä toisen tytön, jota Kallio alkoi odottaa yrittämättä ja yllättäen.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuspäällikkö  Reija Klemetin  näkemyksen mukaan ensimmäinen lapsi olisi hyvä saada terveydellisistä syistä nykyistä aikaisemmin.
 Lapsen hankinnan lykkääminen neljänkympin kieppeille on Klemetin mukaan riskialtista, koska tällöin odotusaikaan ja synnytykseen liittyvät riskit ovat jo 1,5–3-kertaiset.
 Yli 40-vuotiailla naisilla esimerkiksi raskausajan diabeteksen, raskausmyrkytyksen ja sikiön kromosomipoikkeavuuksien riskit ovat suuremmat. Myös synnytyksen käynnistämisiä ja keisarinleikkauksia joudutaan tekemään synnytyksissä useammin.
 Oulu yliopistollisen sairaalan äitiyspoliklinikan osastonylilääkäri  Hilkka Ijäs  on kuitenkin sitä mieltä, että riskeistä huolimatta lapsihaaveita kannattaa toteuttaa nelikymppisenäkin.
 – Raskaus ja synnytys voivat mennä aivan hyvin. Gynekologilla tai raskaudensuunnittelukäynnillä voidaan kartoittaa riskejä, jos ne huolestuttavat. Asiantuntijoilta saa myös neuvoja riskien ehkäisyyn.
 Kallion mukaan hänen raskausaikansa ovat menneet hyvin, vaikka hänellä oli molemmilla kerroilla raskausdiabetes. Hän myös kärsi hermosäryistä sekä käsien ja jalkojen tunnottomuudesta, mutta uskoo keliakian ja kilpirauhasen vajaatoiminnan olleen osasyy näihin oireisiin.
 Kallio uskoo olevansa nyt kärsivällisempi ja rennompi äiti kuin olisi ollut nuorempana. Lasten kiukuttelua jaksaa nyt kuunnella eri tavalla, eikä oma jaksaminen huoleta.
 – Minulle on luonnollista mennä lapsen leikkeihin mukaan. En osaa ajatella, etten jaksaisi, hän sanoo.
 Kallio kuitenkin näkee, että lapsen hankkiminen olisi mennyt helpommin, jos ajatus lasten hankinnasta olisi tullut mieleen aikaisemmin. Hän toivoo, etteivät hänen omat lapsensa lykkää sitä aikanaan yhtä pitkään.
 – En sanoisi missään nimessä kenellekään, että odota, kunnes olet neljäkymmentä.
 Suvi Tuoriniemi, 41: "Ajattelin olevani se, joka ei tule tekemään lapsia"
 Helsinkiläisellä  Suvi Tuoriniemellä , 41, ei ollut paloa tulla vanhemmaksi. Päinvastoin uranainen vannoi ikisinkkuuden ja vapaan elämän nimeen.
 Hän ei kaivannut lasta elämäänsä, jonka kuvitteli täyttyvän töistä, matkustelusta, kavereista ja kolmesta kissasta.
 – Ajattelin olevani se, joka ei tule tekemään lapsia. En ole koskaan ollut lapsi-ihminen.
 Suvi Tuoriniemelle ensimmäinen äitienpäivä oli merkityksellinen. Vanhemmuus on tuntunut ihmeelliseltä. Suvi Tuoriniemen kotialbumi
 Kun Tuoriniemi tapasi nykyisen puolisonsa viisi vuotta sitten, alkoivat ajatukset hiljalleen muuttua. Pariskunnasta tuntui, että lapsi olisi hyvä lisä yhteiseen elämään ja täydentäisi heidän perhettään.
 Yllätys oli suuri, kun raskaustesti näytti positiivista tulosta jo reilun kahden kuukauden yrittämisen jälkeen.
 – Kun tärppäsi nopeammin kuin odotin, se oli totta kai positiivinen juttu.
 Raskausaika meni pääasiassa hyvin, mutta 30. raskausviikolla lapsi laskeutui liian alas. Tuoriniemi joutui jäämään sairauslomalle. Synnytys sujui kuitenkin ongelmitta, ja hän sain terveen tyttölapsen 39-vuotiaana.
 Nyt Tuoriniemi odottaa toista lastaan. Tällä kertaa raskaaksi tuleminen otti kaksi pitkää vuotta.
 Raskaaksi tuleminen voi olla nelikymppisenä vaikeampaa. Tämänhetkisen tutkimustiedon mukaan hedelmällisyys alkaa pikku hiljaa laskea jo 25 ikävuoden jälkeen ja raskaaksi tulo  vaikeutuu selvästi 35 ikävuoden jälkeen .
 Vanhemmuus on tuntunut Tuoriniemestä ihmeelliseltä ja erilaiselta kuin hän etukäteen ajatteli. Tuoriniemi käy edelleen töissä, mutta enää se ei tunnu elämän tärkeimmältä sisällöltä.
 – Olin aika työorientoitunut aikaisemmin. Nyt olen tajunnut, etten olekaan uraihminen, vaan minusta on ihan kiva olla kotona ja leikkiä lapsen kanssa.
 Hän ei kadu, ettei ole hankkinut lapsia aikaisemmin. Elämäntilanne on lapsille nyt parempi, kun hänellä on vakaa parisuhde.
 – Olen paljon kärsivällisempi ja rauhallisempi kuin nuorempana. Enää ei tarvitse mennä ja nähdä kaikkea uutta.
 Tarja Vaalivirta, 44: "Minusta tuli ulkopuolinen"
 Helsinkiläinen  Tarja Vaalivirta , 44, ei meinaa välillä vieläkään uskoa olevansa kaksivuotiaan pojan äiti. Kylpyhuoneen lattialla lojuvat kumiankat saavat hänet liikuttumaan edelleenkin, eikä hän raaski siivota niitä pois. Talossa asuu lapsi, ja se saa näkyä.
 Lapsen hankkiminen ei ollut Vaalivirralle tietoinen valinta – asiat vain lopulta menivät niin.
 Tarja Vaalivirta viettää arkena paljon aikaa 2-vuotiaan poikansa Ukko Vaalivirran ja miehensä Sampo Harjan kanssa.  Tarja Vaalivirran kotialbumi
 Elämän aikana parisuhteet eivät edenneet lastenhankintaan. Kun yksi suhde oli siinä pisteessä, Vaalivirta ei tullut raskaaksi. Asia ei kuitenkaan silloin erityisemmin haitannut häntä.
 Nelikymppisenä se iski – hän ei saisi lapsia. Lähes kaikilla tuttavilla oli lapsia, mikä korosti omaa lapsettomuutta entisestään. Samoihin aikoihin muut ihmiset lakkasivat kyselemästä Vaalivirralta tämän lapsihaaveista.
 – Kun kyseleminen loppui, minusta tuli ulkopuolinen.
 Vaalivirta suri asiaa yksin, kunnes pääsi sinuiksi asian kanssa. Hän päätti ajatella sitä, mitä hänellä oli, eikä sitä, mitä ei ollut.
 Nykyinen miehen astuminen elämään mullisti hänen elämänsä ratkaisevalla tavalla. Oltuaan pari vuotta yhdessä pari päätti kokeilla, saisivatko he lasta.
 Noin puolen vuoden jälkeen Vaalivirta tuli raskaaksi, mutta raskaus päättyi keskenmenoon.
 Vaalivirta ei ole ikävän asian kanssa yksin. Kun odottavan äidin ikä on yli 40 vuotta, keskenmenojen ja ennenaikaisen synnytyksen riski kasvavat. Vauva syntyy siis todennäköisemmin pienipainoisena ja saattaa joutua teho- tai valvontahoitoon useammin kuin nuorempien äitien vauvat.
 Kun raskaustesti näytti muutaman kuukauden päästä jälleen positiivista, se oli Vaalivirrasta ihanaa, mutta myös pelottavaa.
 Vaikka odotusaika meni lopulta hienosti, kasvaneet riskit hirvittivät häntä. Pelkojen vuoksi hänelle tehtiin keisarinleikkaus.
 Lapsen synnyttyä olo oli epätodellinen. Hänestä on ihanaa olla jollekin tärkeä. Kun lasta on halunnut kovasti, ei arki tunnu raskaalta.
 – En ole kahteen vuoteen ollut yhtään iltaa poissa kotoa. En siksi, ettenkö olisi voinut olla, vaan siksi, ettei ole paikkaa, missä olisin ollut mieluummin kuin nukuttamassa lastani.
 Vaalivirran mukaan kaikki läheiset ovat suhtautuneet uuteen elämäntilanteeseen kannustavasti. Toisin oli silloin, kun ihmiset eivät tienneet parin yrittävän ja odottavan lasta. Tällöin ympärillä puhuttiin siitä, että vanhana lapsensa hankkivat ovat itsekkäitä.
 – Millä tavalla tämä olisi yhtään sen itsekkäämpää kuin tehdä lapsia nuorena. Ihan samoista syistä kaikenikäiset hankkivat lapsia.
 Hän kuitenkin myöntää, ettei ole helppoa tulla äidiksi ensimmäistä kertaa yli nelikymppisenä. Jos olisi ollut mahdollisuus, hän olisi tehnyt lapsia jo aiemmin. Vaalivirta on esimerkiksi murehtinut, ettei ehkä ehdi nähdä lapsenlapsiaan ja että on vanha äiti, kun hänen poikansa on teini-ikäinen.
 – Toisaalta, vaikka olisin nuorempi, ei minulla olisi mitään takeita siitä, että olisin hengissä, kun poikani tekee lapsia. Jos hän edes haluaa lapsia.
 Vaalivirta on päättänyt olla murehtimatta ikäänsä ja nauttia vanhemmuudesta.
 – Minä nautin tästä ihanasta pienestä pojasta ja kaikesta mitä se tuo tullessaan.
 Herättikö aihe ajatuksia? Keskustele kello 22:een saakka!

Kolme naista kertoo, millaista oli tulla äidiksi nelikymppisenä – "Olen tajunnut, etten olekaan uraihminen"


Summary: Suomen Turkin-suurlähettilään mukaan palautuspäätös oli odotettavissa.

Suomelle ei toistaiseksi ole tullut tietoa siitä, onko suomalaisia niiden Isis-taistelijoiden joukossa, jotka  Turkki aikoo palauttaa  kotimaihinsa.
 – Toistaiseksi ei ole tullut mitään virallista tai epävirallista tietoa, eli ollaan edelleen ihan samojen uutisten varassa, kiteytti Suomen Turkin-suurlähettiläs  Ari Mäki  STT:lle puhelimitse.
 – Tällaisen luvun olen nähnyt, että siellä on 287 ulkomaalaista, joista 54 on turkkilaisia ja muut ovat 19 eri maan kansalaisia. Sen sijaan en ole nähnyt julkisuudessa mitään selvitystä siitä, minkä maan kansalaisia he ovat. Varmasti alkuviikkoon eli maanantaihin tai tiistaihin menee ennen kuin nähdään, tuleeko sieltä mitään virallista yhteydenottoa suurlähetystöön asiassa, Mäki jatkaa.
 Suomalaisten kansallisuutta ei vietäisi
 Mäen mukaan Turkin päätös Isis-taistelijoiden kotiuttamisesta ei sinänsä yllättänyt koska kritiikkiä on ollut jo pitkään.
 – Nyt on sitten tullut käänne, ja on tehty selkeä päätös siitä, että heidät kotiutetaan. Sisäministeri  Süleyman Soylu  on sanonut, että Turkki ei ole mikään Isis-taistelijoiden hotelli. Tämänhän voi tietysti ymmärtääkin: miksi juuri Turkin pitäisi pitää Isis-taistelijoita täällä vankiloissa. Nähtäväksi jää, millaisilla prosesseilla heitä sitten palautettaisiin. Siinä tarvitaan viranomaisyhteistyötä puolin ja toisin, suurlähettiläs sanoo.
 Hollanti teki kahden al-Holin leiriltä paenneen hollantilaisnaisen kohdalla ratkaisun, jossa toisen kansalaisuus peruttiin, kun naiset tulivat Hollannin suurlähetystöön Ankarassa. Molemmat olivat kaksoiskansalaisia. Mäen mukaan vastaavassa tapauksessa suomalaisille näin ei todennäköisesti kävisi.
 – Minun käsitykseni on se, että Suomen lakien mukaan Suomen kansalaisuutta ei voi viedä, mutta ulko- tai sisäministeriö voisi tätä tarkemmin kommentoida, Mäki pohtii.
 Lue myös:
 Turkki uhkaa lähettää vangitsemiaan Isis-taistelijoita kotimaihinsa
 Al-Holin leiriltä paenneita hollantilaisnaisia saapunut Turkkiin – ilmoittautuivat Hollannin suurlähetystöön
 Nyt on kiire kotiuttaa suomalaislapset al-Holin leiriltä, sanovat oikeusoppineet – "Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään"

Palautettavien Isis-taistelijoiden kansallisuudet selvinnevät alkuviikosta, suomalaisista ei tietoa


Summary: Kauan odotettu vetäytyminen on ehto Venäjän ja Ukrainan johtajien tapaamiselle.

Ukrainan armeija ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan kapinallisjoukot ovat aloittaneet lopullisen vetäytymisen keskeiseltä rintamalinjalta maan itäosassa.
 Joukkojen ja aseiden vetäminen on alkanut, ilmoitti Ukrainan armeijan korkea-arvoinen edustaja  Bogdan Bondar  toimittajille Donetskin alueella sijaitsevassa kylässä.
 Kauan odotettu vetäytyminen on ehto tapaamiselle, jossa Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  ja hänen ukrainalaisen kollegansa  Volodymyr Zelenskyin  on määrä keskustella ensi kertaa kasvotusten maan itäosan tilanteesta.
 Ukraina olisi aloittanut joukkojensa vetämisen jo eilen, mutta separatistit vaativat toimille vuorokauden lykkäystä.
 Ukraina, Venäjä, kapinalliset ja Etyj sopivat lokakuun alussa askelmerkeistä Itä-Ukrainan pitkittyneen aseellisen konfliktin lopettamiseksi. Vuonna 2014 alkaneessa konfliktissa on kuollut yli 13 000 ihmistä.

Ukrainan armeija: Joukkojen vetäminen pois idän sota-alueilta on alkanut


Summary: Työntekijäpuoli ei hyväksynyt työnantajan esitystä jäsenmaksuperinnän lopettamisesta. Kemianteollisuus ei kommentoi keskeneräisiä neuvotteluita.

Teollisuusliiton kemian sektoria koskevat työehtosopimusneuvottelut työnantajien Kemianteollisuuden kanssa ovat keskeytyneet tuloksettomina. Teollisuusliitto kertoo katkaisseensa neuvottelut "työnantajapuolen törkeän menettelyn" vuoksi.
 Teollisuusliiton mukaan Kemianteollisuus on esittänyt jäsenmaksuperinnän vaiheittaista lopettamista, mitä työntekijäpuoli ei hyväksy. Monilla aloilla työnantajat pidättävät palkasta ammattiyhdistysliikkeen jäsenmaksun ja tilittävät sen liitoille. Teollisuusliitto ei aio palata neuvottelupöytään ennen kuin kyseinen esitys on vedetty pois.
 Teollisuusliiton kemian sektorin johtajan  Toni Laihon  mukaan neuvotteluiden keskeyttäminen oli monen tekijän summa, mutta kamelin selän katkaisi kysymys jäsenmaksuperinnän lopettamisesta.
 Liiton mukaan uhkana on, että jos työnantajan suorittamasta jäsenmaksuperinnästä luovutaan, työntekijöiden järjestäytymisaste voi laskea.
 – Jäsenmaksuperintä vaikuttaa järjestäytymisasteeseen ja isossa kuvassa koko neuvottelujärjestelmän toimivuuteen. Tasavertainen neuvotteluasema tarkoittaa sekä työntekijöiden että työnantajien korkeaa järjestäytymisastetta ja sitä tukevia toimintamalleja, Laiho sanoo.
 Laihon mukaan Teollisuusliitto on valmis palaamaan neuvottelupöytään, jos työnantajapuoli luopuu jäsenmaksuperinnän lopettamisesta.
 – Pallo on nyt työnantajalla, ja meidän vaatimuksemme ehdoton. Tämän esityksen ollessa pöydällä meillä ei ole mahdollisuutta jatkaa neuvotteluita. Työnantaja joutuu sen asian kanssa tekemään päätöksen, ja heti sen jälkeen meillä on valmiudet jatkaa, Laiho toteaa.
 Kemianteollisuus ei kommentoi
 Kemianteollisuus ry:n työmarkkinajohtaja  Minna Etu-Seppälä  ei kommentoi neuvottelujen sisältöjä julkisuudessa. Etu-Seppälä toteaa, että työnantaja olisi valmis jatkamaan neuvotteluita, mutta on muuten niukkasanainen tilanteesta.
 – Meille on tänään toimitettu ilmoitus, että neuvottelut ovat keskeytyneet. Meillä olisi sinänsä ollut neuvotteluhalukkuutta ja on edelleen. Sopimuskautta on edelleen jäljellä. Sen enempää kommentoitavaa ei ole, Etu-Seppälä sanoo.
 Etu-Seppälä ei myöskään avaa työantajapuolen kantaa työntekijöitä hiertävästä jäsenmaksuperinnän lopettamisesta.
 – Neuvottelujen aikaiset asiat kuuluvat neuvottelupöytään. Osapuolet ovat omilla tavoitteillaan liikkeellä ja niistä käydään keskustelua neuvottelupöydässä.
 Noin 17 000 työntekijän sopimukset katkolla
 Jumiutuneiden kemian alan neuvotteluiden piirissä on noin 17 000 työntekijää. Moni nykyisistä työehtosopimuksista päättyy marraskuun lopussa.
 Teollisuusliitto neuvottelee kemian alojen lisäksi myös teknologia-, puutuote- ja erityisalojen sektoreiden työehtosopimuksista. Teknologiasektorilla on tällä hetkellä voimassa oleva ylityökielto, jota Teollisuusliitto ilmoitti perjantaina laajentavansa. Kemian sektorin aloja ylityökielto ei kosketa.
 Päivitys 9.11. klo 16.13: Lisätty Kemianteollisuuden Minna Etu-Seppälän kommentit.

Teollisuusliiton ja Kemianteollisuuden työehtosopimusneuvottelut keskeytyivät


Summary: Palkkakierroksen ratkaisunhetkiä häiritsee epäselvyys siitä, onko kilpailukykysopimuksen lisätyötunteja teetetty osalla työntekijöistä laittomasti.

Työmarkkinasyksyn palkkaneuvotteluja on vaikeuttanut kysymys kilpailukykysopimuksen  lisätyötuntien kohtalosta .
 Kun liittokierroksen ensimmäisiä sopimuksia puserretaan kasaan, tunnelmaa häiritsee uusi kiista siitä, olivatko työajan lisäykset kaikille työntekijöille edes laillisia.
 Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus  ratkaisi kysymyksen  viime maanantaina työntekijän eduksi. Oikeus totesi päätöksessään, että työntekijän oman työsopimuksen työaikakirjausta ei olisi saanut ohittaa kikyn mukaisella työehtosopimuksella. Työnantaja määrättiin korvaamaan teetetty lisätyö jälkikäteen.
 Tuomio ei ole lainvoimainen, ja työnantajayritys vie asian hovioikeuteen.
 Kyseessä oli Insinööriliiton jäsenen oikeusjuttu. Liitto arvioi nyt Ylelle, että pelkästään ylemmissä toimihenkilöissä on kymmeniä tuhansia vastaavanlaisessa tilanteessa olevia ihmisiä. Siis sellaisia, joiden oma työsopimus määrittää tietyn työajan ilman sidosta alan työehtosopimukseen.
 Insinööriliiton edunvalvontajohtaja  Petteri Oksa  painottaa, että tarkkaa lukumäärää ei tiedä kukaan.
 – Meillä on näppituntuma, miten keskusteluja on käyty ihmisten kanssa, ja määrä on merkittävä. Se voi olla ylemmistä toimihenkilöistä jopa puolet, mikä tarkoittaa kymmeniä tuhansia työsopimuksia.
 "Keskustele työnantajan kanssa ja kysy liitosta"
 Insinööriliiton Petteri Oksa toteaa, että jos työntekijä haluaa kiky-tuntinsa jälkikäteen riitauttaa tai viedä asian vaikka oikeuteen, kyseessä on työsopimuskiista yksittäisen työntekijän ja työnantajan välillä.
 – Tämä on yksilöiden juttu, eikä liiton juttu ensisijaisesti. Pitkän tien joutuu jokainen käymään, jos haluaa riidellä. Kannattaa miettiä, että kuinka merkittävästä asiasta omalta kohdalta on kyse.
 Oksa neuvoo työntekijöitä kuitenkin keskustelemaan työnantajansa ja ammattiliiton kanssa, jos katsoo kiky-lisätuntien loukkaavan oman työsopimuksen työaikaehtoja.
 Itä-Suomen yliopiston työoikeuden dosentti  Jaana Paanetoja  sanoo, että Suomen lainsäädännön näkökulmasta asetelma on selvä.
 – Jos työsopimuksessa on sovittu paremmin asiasta eli tällaisessa tapauksessa lyhyemmästä työajasta, niin sen jälkeen solmittava työehtosopimus ei meidän lainsäädännön perusteella voi vaikuttaa siihen yksilötason sopimukseen.
 Suuressa osassa suomalaisia työsopimuksia työaika on toki sidottu alan työehtosopimukseen, jolloin kiky-lisätuntien teettäminen on ollut täysin laillista.
 Työnantajat eivät usko kanneaaltoon
 Käräjäoikeuden tuomio kiky-tuntien korvaamisesta jälkikäteen koski Teknologiteollisuus ry:n jäsenyritystä. Liiton neuvottelujohtaja  Jarkko Ruohoniemi  katsoo, että kiky-tuntien lisääminen kaikille työntekijöille näiden omista sopimuksista riippumatta oli laillista, eikä tarvetta uusiin tulkintoihin ole.
 Teknologiateollisuus ry:n neuvottelujohtaja Jarkko Ruohoniemi. Yle
 Ruohoniemen mukaan asiasta sovittiin keskusteluissa palkansaajapuolen kanssa, kun kilpailukykysopimusta tehtiin. Ruohoniemi muistuttaa, että Insinööriliitto oli hyväksymässä kilpailukykysopimusta muiden mukana.
 – Näin on nimenomaisesti sovittu, että kaikkien työaika pitenee. Keskusteltiin myös nimenomaan siitä, että meillä on paljon näitä ihmisiä, joilla on 37,5 tuntia työaika, että (työajan pidennys) koskettaa myöskin heitä.
 Ruohoniemi toteaa, että käräjäoikeuden päätös ei ole lopullinen, vaan asia katsotaan todennäköisesti korkeimpaan oikeuteen asti. Ruohoniemi perustelee kantaansa myös työtuomioistuimen lausunnolla, jonka se antoi kesällä Varsinais-Suomen käräjäoikeudelle, jossa on käynnissä toinen, samantyyppinen riita kikyn mukaisten lisätyötuntien laillisuudesta.
 – Siinä päädyttiin siihen, että kiky-sopimuksella voitiin nimenomaisesti kaikkien työaikaa pidentää.
 Ruohoniemi ei usko, että asian saama huomio johtaa suureen joukkoon uusia korvausoikeudenkäyntejä. Hän kehottaa liiton jäsenyrityksiä pitämään työajan pidennyksistä kiinni, vaikka joku tai jotkut työntekijät asian riitauttaisivat.
 – Minä en usko, että tämä johtaa siihen, että näitä juttuja tuolta viriää kentältä. Minä antaisin neuvon kaikille, että otetaan nyt jäitä hattuun.
 Mahdollisilla kanteilla alkaa sitä paitsi olla jo kiire. Työaikasaatavien osalta kanneaika on kaksi vuotta, ja kiky astui voimaan vuoden 2017 alussa.

Insinööriliiton arvio: Kiky-tunnit on voitu teettää perusteetta kymmenillä tuhansilla toimihenkilöillä – Työnantajat: "Jäitä hattuun"


Summary: Espanjan Aurinkorannikolla talvehtivien suomalaisten karavaanareiden määrä on kasvussa.

Fuengirolan lähellä sijaitsevalla karavaanareiden suosimalla camping-alueella alkaa olla täyttä. Syksyn kuluessa Suomesta on tullut kymmeniä matkailuautoja ja talven viettoon jääviä suomalaisia.
 – Tänä syksynä on tullut paljon uusia suomalaisia Fuengirolaan, täällä on käynnissä sukupolvenvaihdos, kun juuri eläkkeelle siirtyneet alkavat lomailla Aurinkorannikolla, sanoo Camping Suomi Village Fuengirolan yhteyshenkilö  Kaija Kähmi .
 Suomalaisten caravan-aluetta on tarkoitus laajentaa, koska Suomesta tulijoita on yhä enemmän, sanoo Camping Suomi Village Fuengirolan yhteyshenkilö Kaija Kähmi.  Markku Rantala / YLE
 Camping-alueella on huomattu monien, jopa kymmenen talvea lomailleiden suomalaisten jääneen kotimaahan sairauden tai muun syyn takia. Mutta samaan aikaan uusia karavaanareita on tullut niin paljon, että camping-alueella on alkamassa laajennus.
 – Lämpö houkuttaa ja monilla eläkkeelle siirtyneillä on suhteellisen hyvin tuloja, joten he pystyvät matkustamaan ja sijoittamaan asuntoautoon, laskee Kähmi.
 Yksi syy caravan-alueiden ruuhkaisuuteen on se, että aivan Fuengirolan kaupungin tuntumassa oleva alue on suljettu remontin takia. Tällä hetkellä kaupungissa on huutava pula matkailuautojen pysäköintipaikoista.
 Yksi ensimmäistä talvea Fuengirolassa camping-alueella viettävistä on Kouvolan Valkealasta tullut pariskunta  Kaija ja Seppo Hongisto .
 – Aiemmin hiihdin paljon Lapissa, mutta kun vammautumisen takia kaikki Suomen talveen liittyvä jäi pois, niin tämä on vaihtoehto ja samalla toteutuu monivuotinen haave, sanoo Seppo Hongisto.
 Seppo ja Kaija Hongisto viettävät ensimmäistä talvea Fuengirolassa. Kotiin Valkealaan perhe palaa vasta keväällä.  Markku Rantala / YLE
 Hongistojen haave talvesta Aurinkorannikolla toteutui, kun Sepon tytär suostui ajamaan asuntoauton Suomesta Espanjaan. Muutaman päivän kuluttua tuli puhelinsoitto Valkealaan, että sopiva camping-alue oli löytynyt. Kaija ja Seppo lensivät perässä Malagaan.
 Hongistot laskevat elämisen tulevan selvästi halvemmaksi Espanjassa kuin kotona Kymenlaaksossa. Erityisesti ruoka on edullisempaa.
 – Kaikki on tähän asti sujunut erinomaisesti. Teemme täällä normaaleja kotiaskareita, sanoo Kaija Hongisto.
 Pieni suomalaisyhteisö myös auttaa toisiaan ja järjestää säännöllisesti ajanvietettä.
 – Kun tulimme tänne, ensimmäiseksi piti saada ilmatäytteinen etuteltta pystyyn. Emme olleet koskaan sitä koonneet, mutta saimme apua, ja teltta oli hetkessä pystyssä, kertoo Seppo Hongisto.
 Viisikymppisille suomalaisille töitä Aurinkorannikolla
 Espanjan Aurinkorannikolla asuu talvisin arviolta 30 000 suomalaista. Määrä on kasvussa, sillä Fuengirolaan on siirtynyt useiden suomalaisyritysten puhelin- ja asiakaspalvelu, ja uusia yrityksiä perustetaan jatkuvasti. Monet uusista Aurinkorannikolle tulevista etsivät myös työtä talvikuukausien ajaksi.
 Tänä vuonna Fuengirolassa on avautunut yksityinen Aurinkorannikon työvoimatoimisto.
 – Tällä hetkellä Fuengirolassa töitä olisi tarjolla 60-70 suomea puhuvalle. Ja mikä merkittävää, yli 50-vuotiaat ovat haluttua työvoimaa, sanoo työvoimatoimiston perustaja  Kai Hahl.
 Tänä talvena Aurinkorannikolla on ensimmäistä kertaa suomalaisille enemmän avoimia työpaikkoja kuin tekijöitä. Se myös nostaa palkkatasoa.
 Fuengirolan keskustassa asuntojen vuokrat ovat korkeita. Edullisemmin asuu kaupungin ulkopuolella.  Pasi Peiponen / Yle
 Matkailuautossa asuminen on vaihtoehto kalliille kaupunkiasumiselle Fuengirolassa. Pienestä kaupunkiasunnosta peritään jopa 700 euron vuokraa kuukaudessa. Se on paljon, kun keskipalkka jää 1200 euroon. Monet asuvatkin ahtaasti kimppakämpässä.
 – Asuntojen vuokrat laskevat puoleen, kun Fuengirolan rantakadulta on valmis siirtymään muutaman kilometrin vuoriston suuntaan, sanoo Hahl.
 Terveys kuntoon Aurinkorannikolla
 Lappeenrantalainen Jorma Karjalainen hoitaa Fuengirolassa terveyttään kävelemällä. Päivittäinen lenkki kestää tunnista puoleentoista. Kävelykeppejä liikkumiseen tarvitseva Karjalainen ei kotona Lappeenrannassa pääsisi talvella kovinkaan usein ulos.
 – Lappeenrannassa oli viime talvenakin metritolkulla lunta, ja keppien kanssa kävely olisi ollut vaikeaa, kun jalkakäytävillä oli lunta, sanoo Jorma Karjalainen.
 Lappeenrantalainen Jorma Karjalainen käyttää sähköistä pyörätuolia. Talvisin päiväohjelmaan Fuengirolassa kuuluu myös sauvojen avulla kävelyä.  Markku Rantala/Yle
 Fuengirolaan on syntynyt pieni lappeenrantalaisten lomailijoiden yhteisö, joka tapaa lappeenrantalaisen yrittäjän omistamassa paikallisessa ravintolassa. Siellä näytetään esimerkiksi kotikaupungin jääkiekkojoukkueen SaiPan ottelut.
 – Tuntuu välillä, että puolet Lappeenrantaa on täällä. Täällä tapaa tuttuja, joita ei käytännössä näe Lappeenrannassa talven aikana ollenkaan, sanoo Jorma Karjalainen.

Hongistot ostivat asuntoauton, laittoivat tyttären rattiin ja lensivät itse perässä – Fuengirolan keskusta tukkeutui karavaanareista


Summary: Liittopresidentti Frank-Walter Steinmeier kiitti puolalaisten, unkarilaisten, tšekkien ja slovakkien osuutta rautaesiripun murtumiseen johtaneessa rauhanomaisessa vallankumouksessa.

Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kehotti Eurooppaa puolustamaan demokratiaa ja vapautta, kun Saksassa muistettiin Berliinin muurin murtumisen 30-vuotispäivää.
 – Arvot, joille Eurooppa on perustettu – vapaus, demokratia, tasa-arvo, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen – ovat kaikkea muuta kuin itsestäänselviä. Ja niitä täytyy elävöittää ja puolustaa yhä uudestaan, Merkel sanoi.
 Merkel puhui Sovinnonteon kappelissa (Kapelle der Versöhnung). Se on rakennettu Bernauer Straßelle, paikkaan, jossa muuri aikoinaan kulki.
 9. marraskuuta 1989 suurten kansanjoukkojen keräytyessä rajalle Itä-Saksan rajavartijat avasivat portit Länsi-Berliiniin.
 Katso historialliset kuvat Berliinin muurin vaiheista.
 Väkijoukot toi raja-asemille puoluevirkailija  Günter Schabowskin  varomaton  ilmoitus , että kaavaillut matkustusrajoitusten helpotukset astuvat voimaan heti.
 Rautaesirippu oli alkanut rakoilla jo aiemmin , kun itäblokkiin kuulunut Unkari avasi toukokuussa rajansa Itävaltaan. Keskeinen tekijä oli Neuvostoliiton johtajan  Mihail Gorbatšovin  päätös olla puuttumatta tapahtumiin.
 Itä-Saksan kommunistihallinto murtui ja vuoden kuluttua Saksat yhdistyivät.
 – Mikään muuri, joka sulkee ihmisiä ulos ja rajoittaa vapautta, ei ole niin korkea eikä niin leveä, että sitä ei voitaisi murtaa, Merkel sanoi.
 Angela Merkel sytytti kynttilän  Saksojen jaon uhrien muistoksi Berliinin muurin muistomerkille Berliinissä. Tobias Schwarz / AFP
 Steinmeier: Kamppailua menneisyydestä ja tulevaisuudesta
 Liittopresidentti  Frank-Walter Steinmeier  ja valtionpäät Puolasta, Unkarista, Tšekistä ja Slovakiasta asettivat kukkia muurin rakoihin Bernauer Straßella, jonne on muistoksi jätetty pystyyn osa Berliiniä jakanutta muuria.
 Steinmeir korosti keskieurooppalaisten roolia rauhanomaisessa vallankumouksessa, joka johti kommunistiblokin purkamiseen.
 – Ilman puolalaisten ja unkarilaisten, tšekkien ja slovakkien rohkeutta ja vapaudenkaipuuta itäisen Euroopan vallankumoukset ja Saksan jälleenyhdistyminen ei olisi ollut mahdollinen, Steinmeier sanoi.
 Steinmeier sanoi, että kommunistiblokin hajoaminen ei merkinnyt historian loppua.
 Termin lanseerasi laajaan keskusteluun  yhdysvaltalainen historioitsija  Francis Fukuyama . Vahvasti yksinkertaistettuna ajatus oli, että liberaali demokratia oli voittanut ideologioiden kamppailun.
 Steinmeierin mukaan liberaalia demokratiaa haastetaan ja kyseenalaistetaan yhä.
 – Saksassa käymme enemmän kuin ennen väittelyä ja kyllä, taistelua Saksan yhdistymisestä ja sen seurauksista, Steinmeier sanoi lounastilaisuudessa.
 30 vuotta Berliinin muurin murtumisen jälkeen Saksassa keskustellaan yhä siitä, kuinka hyvin Saksojen yhdistyminen onnistui. Moni itäsaksalainen on kokenut jääneensä toisen luokan kansalaiseksi yhdistyneessä Saksassa.
 Saksan perinteisille puolueille aiheuttaa päänvaivaa nouseva maahanmuuttovastainen oikeistopopulismi, erityisesti entisissä Itä-Saksan osavaltioissa.
 Euroopan unionin sisälläkin esiintyy murtumia. EU-komissio on arvostellut Puolaa ja Unkaria oikeusvaltioperiaatteen vastaisista toimista.
 – Myös Euroopassa, teidän maissanne ja myös eurooppalaisten yhteiskuntien sisällä, on meneillään intensiivinen ja kiivas kamppailu, ei vain Euroopan tulevaisuudesta vaan myös menneisyyden tulkinnasta, Steinmeier sanoi lounaalla.
 Lue tutkija Ivan Krastevin ajatuksista liberaalin demokratian tilasta: Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika on ohi, ja se voi olla myös hyvä asia
 Saksan liittopresidentti Frank-Walter Steinmeier, Unkarin presidentti János Áder, Puolan presidentti Andrzej Duda ja Tšekin presidentti Miloš Zeman asettivat kukkia Saksojen jaon uhrien muistoksi Berliinin muurin muistomerkille Berliinissä. Friedemann Vogel / EPA
 Geopolitiikka teki paluun
 Myös EU-komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  sanoi, että vuotta 1989 leimannut riemukas optimismi liberaalin demokratian ja vapauden voittokulusta on hälventynyt.
 – Tänään meidän on myönnettävä, että omahyväisyytemme oli naiivia, von der Leyen sanoi perjantaina.
 Hän sanoi, että Venäjä käyttää väkivaltaa siirtääkseen vakiintuneita rajoja Euroopassa eikä Kiina ole kehittynyt lähemmäksi länsimaista liberaalia mallia.
 Huolissaan oli myös Neuvostoliiton viimeiseksi johtajaksi jäänyt Mihail Gorbatšov.
 – En tunne mitään nostalgiaa mitä tulee kylmään sotaan. Enkä toivo kenellekään noiden aikojen paluuta. Meidän on myönnettävä, että kylmän sodan loppumisen jälkeen uudet johtajat epäonnistuivat nykyaikaisen turvallisuusarkkitehtuurin luomisessa, erityisesti Euroopassa, Gorbatšov pahoitteli  Der Spiegel -lehden haastattelussa .
 – Sen seurauksena syntyi uusia jakolinjoja ja Naton itälaajentuminen siirsi nämä linjat Venäjän rajalle, Gorbatšov syytti.
 Venäjän ja lännen välit ovat olleet jäiset vuodesta 2014, jolloin Venäjä miehitti Krimin ja lietsoi separatismia Itä-Ukrainassa.
 Murtumia Natossa
 Viime aikoina jännitteitä on noussut myös sotilasliitto Natossa, joka jäi yksin kentälle, kun itäblokin mukana purkautui myös Varsovan liitto.
 Juuri ennen Berliinin muurin murtumisen 30-vuotisjuhlaa julkistettiin Economist-lehden haastattelu, jossa Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  arvioi Naton kärsivän eräänlaisesta aivokuolemasta.
 Macron katsoi, että Euroopan Nato-maat eivät välttämättä voi laskea Yhdysvaltain tuen varaan.
 Berliinissä perjantaina puhunut  Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi, että Natoa tarvitaan mutta sen pitää uudistua ja kaikkien Nato-maiden on vastattavat sitoumuksistaan. Arvostelu liian alhaisista puolustusmenoista on kohdistunut erityisesti Saksaan.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  lähetti joka tapauksessa Washingtonista terveisiä muurin murtumista muistavaan Saksaan.
 Trump luonnehti Saksaa kallisarvoiseksi liittolaiseksi.
 – Kylmä sota päättyi kauan sitten, mutta tyrannimaiset hallinnot kaikkialla maailmassa jatkavat neuvostotyylisen totalitarismin sortotaktiikoiden käyttöä, Trumpin viestissä luki.
 – Jatkamme työtä Saksan, yhden kallisarvoisimman liittolaisemme kanssa, varmistaaksemme, että vapauden liekit palavat toivon ja mahdollisuuksien majakkana koko maailmalle.
 Lisätty kello 18.06 tekstiä sotilasliitto Naton tilasta ja Trumpin toivotuksista Saksalle.

 Aiheesta aiemmin:
 Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten – vuosipäivää juhlittiin Saksassa  9.11.2019
 "Saksojen yhdistymisen aave liikkuu Euroopan yllä" – Berliinin muurin avautuminen tasoitti Suomen tietä länteen  9.11.2019
 Unkarin salainen suunnitelma käynnisti kommunismin kaatumisen – näin Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten  9.11.2019
 Chris ammuttiin rajalle, Winfried putosi taivaalta kuolemaan – Berliinin muuri vaati viimeiset uhrinsa vain kuukausia ennen murtumistaan  6.11.2019
 Tiesitkö, kuka lausui sanat, joiden myötä Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten – vahingossa?  6.11.2019
 Berliinin muurin murtuminen teki vapaasta lännestä kaikkien idolin – Nyt ylivallan aika on ohi, ja se voi olla myös hyvä asia  2.11.2019
 Yle Areena:  Berliinin muurista 30 vuotta
 Aiheesta muualla:
 ARD:  "In Europa zu unserem Glück vereint"  9.11.2019
 Der Spiegel:  Merkel und Steinmeier bei Gedenkfeier: "Keine Mauer ist so hoch oder so breit, dass sie nicht doch durchbrochen werden kann"  9.11.2019
 The New York Times:  Germany Has Been Unified for 30 Years. Its Identity Still Is Not.  8.11.2019
 Time:  The Fall of the Berlin Wall Seemed Like a Victory for Democracy. 30 Years Later, Both Sides Are Losing  7.11.2019
 Larry Elliott, The Guardian:  In 1989, capitalism won. Today its greatest ideological challenge is the planet  9.11.2019
 Timothy Garton Ash, The Guardian:  Democracy is under attack in post-Wall Europe – but the spirit of 1989 is fighting back  30.10.2019

Berliinin muurin murtumisesta 30 vuotta – Angela Merkel: Vapautta ja demokratiaa on puolustettava yhä edelleen