Summary: Turkulaispäiväkodin lapset ovat viihtyneet mökillään kesäkuusta asti.

Turun Kupittaan siirtolapuutarhan käytäviä on kävellyt joka arkiaamu kello yhdeksän jälkeen päiväkotilasten ryhmä. He ovat menossa omalle palstalleen, jossa hoitopäivä vietetään lähes kokonaan.
 Sateenkaari Koto -nimisen yhdistyksen päiväkoti Pääskynpesä sijaitsee lähistöllä. Talvella varhaiskasvatuksen opettaja  Pauliina Banauliker  ja  Multaa ja mukuloita -hankkeen  työntekijä, ympäristösuunnittelija  Jenni Tuokko  saivat idean viettää koko kesä lasten kanssa siirtolapuutarhamökillä. Kupittaan ryhmäpuutarhayhdistys toimii hankkeen pääyhteistyökumppanina.
 Tavoite on vahvistaa lasten luontosuhdetta ja tutkia luontoilmiöitä.
 – Tässä on palattu siirtolapuutarha-ajatuksen juurille. Kun näitä perustettiin, tavoite oli, että kaupungin lapset pääsevät viettämään kesää hyvään ympäristöön ja saavat terveellistä, itse kasvatettua ruokaa, pohtii Pauliina Banauliker.
 Perunasato ei ollut vielä valmistunut. Perunannostossa löydettiin vain pieniä perunan alkuja. Jenni Tuokko ja Pauliina Banauliker katsovat satoa lasten, Kaisla Kantosalmen, Veera Heikkosen ja Erik Hulkkosen kanssa. Minna Rosvall / Yle
 Perunat vielä pieniä, mutta kesäkurpitsat isoja
 Lapset saavat päivän aluksi tutustua rauhassa siihen, mitä pihalla on yön aikana tapahtunut. Kun lapset tuntuvat kaipaavan opastusta, aikuiset ottavat ohjat.
 – Jokaisella lapsella on yksilöllinen varhaiskasvatussuunnitelma aivan kuin tavallisessakin päiväkodissa. Voimme vaikka pohtia, mitä teemme, kun meillä on näin paljon karviaismarjoja, mutta tänään nostetaan perunaa, kertoo Pauliina Banauliker.
 Erik Hulkkonen poimii yön aikana pudonneita omenoita siirtolapuutarhamökin pihasta. Minna Rosvall / Yle
 Yksi lapsista,  Veera Heikkonen , tarttuu perunanvarsiin ja vetää.
 – Tämä on siemenperuna, mutta uudet perunat ovat vasta aivan pieniä, kertoo hanketyöntekijä Jenni Tuokko.
 Sateisen aamun jälkeen kasvimaa näyttää rehevältä, ja lapset esittelevät innokkaasti satoa.
 – Tämä kesäkurpitsa on iso, mutta olemme saaneet vieläkin isomman tänä kesänä. Satoa on tullut paljon, omenoita, viinimarjoja, karviaismarjoja, raparperia ja kurkkua, luettelee Veera Heikkonen innoissaan ja napsauttaa noin 30 sentin mittaisen kesäkurpitsan penkistä.
 – Minun mielestäni mukavinta on ollut kastelu. Sitä on ollut tänä kesänä paljon, kun on ollut niin kuuma, kertoo  Kaisla Kantosalmi .
 Kaisla Kantosalmi poimii karviaismarjoja. Minna Rosvall / Yle
 Kukat ja hyönteiset kiinnostavat
 Varhaiskasvatuksen opettaja Pauliina Banauliker on iloinen siitä, että lapset ovat olleet innostuneita mökistään.
 – Yhtenä päivänä kävimme Ruissalon kasvitieteellisessä puutarhassa. Lapset olivat pettyneitä, kun emme menneetkään omalle pihalle loppupäiväksi, vaan se vietettiin omassa päiväkodissa.
 Siirtolapuutarharyhmä eroaa ulkopäiväkotiryhmistä siinä, että kaikilla lapsilla on hoitopaikka myös päiväkodin tiloissa, eli he voivat tarvittaessa siirtyä sinne.
 Su eli Tue Nghi Le ja Erik Hulkkonen kaivavat kompostista hyönteisiä ja matoja Pauliina Banaulikerin kanssa.  Minna Rosvall / Yle
 Kasvatukselliset tavoitteet ovat toteutuneet.
 – Lajituntemus ja luonnon monimuotoisuuden ymmärtäminen ovat lisääntyneet. Näille lapsille ei riitä, että kukka on punainen. He haluavat tietää, mikä kukka se on. Hyönteiset eivät ole pelkkiä matoja ja ötököitä, vaan ne ovat jonkin lajin edustajia ja niillä on jokin tärkeä tehtävä.
 Yksityinen päiväkoti aikoo jatkaa mökillä ainakin kaksi seuraavaa kesää. Tämä kesä jatkuu ainakin syyskuulle.
 Lue lisää:
 Harvinainen metsätulppaani ja vanhat omenapuut – "Kupittaan siirtolapuutarha on vanhojen kasvien aarreaitta"
 Laatikkoviljelyn niksit

Päiväkotilasten runsas sato yllättää siirtolapuutarhamökillä – viljely ja luonnon ihmettely jatkuvat ainakin kaksi seuraavaa kesää


Summary: Maailmanympäripurjehtijana tunnettu kansanedustaja Harry Harkimo (liik.) sanoo, että väylillä on liikkellä veneilijöitä, jotka eivät tunne edes merimerkkejä.

Viime viikolla sattunut  kahden miehen kuolemaan johtanut veneilyonnettomuus  Turun Airistossa nosti esiin veneilyyn liittyvät riskit. Huoli on kohdistunut erityisesti suuriin muskeliveneisiin, veneilyn promillerajaan ja puutteellisiin veneilytaitoihin.
 Kansanedustaja  Harry Harkimo  (liik.) ja toimituspäällikkö  Ismo Virta  Vene- ja Kippari-lehdestä ovat yhtä mieltä siitä, että 1,0 promillen raja vesillä on liian korkea.
 –Jos lähdet ajamaan 60 solmun nopeudella kulkevaa muskelivenettä pienessä kännissä, etkä koskaan ole ajanut venettä niin kyllä se aika vaarallista touhua on, sanoo Harkimo.
 Myös Virta paheksuu maantieliikennettä selvästi korkeampaa promillerajaa, ja kritisoi asiassa lainsäätäjää.
 – Tämä näkyy kaikenlaisena örvellyksenä rannoilla muutenkin, sanoo Virta.
 Veneilykortti jakaa mielipiteitä
 Ison veneen ohjaimiin tarvittaisiin Harkimon mukaan pätevyys. Hän kannattaa veneilykorttia, jonka voisi hankkia kevyellä koulutuksella. Harkimon mukaan pientä yleissivistystä kaivattaisiin.
 –Sen pitää olla kevyt ratkaisu, tästä ei pidä tehdä mitään autokoulua, toteaa Harkimo.
 Hän ehdottaa porkkanaksi vakuutusmaksujen alentamista niiltä, jotka ovat veneilykurssin käyneet.
 Toimituspäällikkö Ismo Virta Vene- ja Kippari-lehdestä pitää veneilykorttia turhan byrokraattisena ratkaisuna, varsinkin jos se koskee ainoastaan isojen muskeliveneiden kuljettajia.
 –Kannattaako tehdä järjestelmä suunnilleen muutamaa kymmentä tai muutamaa sataa ihmistä varten, kysyy Virta.
 Paljon vesillä liikkuvana Harkimo on huomannut huviveneilijöiden liikennöintiin liittyvää huolimattomuutta.
 –Ihmiset eivät tiedä sääntöjä, reimareita, eivätkä kaikkea sitä, mitä pitäisi tuntea, kun liikkuu merellä, sanoo Harkimo.
 Hänen mukaansa purjehtijoilla säännöt tulevat tutuiksi veneenkäsittelyä opetellessaan.
 –Venettä ei saa eteenpäin, jos ei ole oppinut purjehtimaan. Siihen tulee ilman muuta se koulutus, kuvaa Harkimo eroa.
 Virta puolestaan ei veneillessään ole huomannut ongelmien lisääntymistä. Hänen veneilykokemuksensa ovat viime vuosilta Saimaalta. Merimiestapojen varsinaiseen huonontumiseen hän ei usko.
 –Kaikkein olennaisin asia on tähystys. Kannattaa katsoa eteensä niin sitten ei törmäile toisiin, sanoo Virta.
 Lue lisää:
 Molemmat Airiston veneturmassa kuolleet olivat purjeveneen matkustajia – Onnettomuustutkintakeskus kuulee kummankin veneen kuljettajia
 Liikenneministeri Marin: On tärkeää arvioida, miten veneturvallisuutta voi parantaa – odottaa Airiston onnettomuustutkinnalta hyviä ehdotuksia
 Poliisi Airiston veneturmasta: Alkoholilla ei näyttäisi olevan osuutta asiaan, Onnettomuustutkintakeskus aloittaa tutkinnan

Kansanedustaja Harkimo promillerajasta: "En ymmärrä mitä järkeä siinä on,  että voit ajella pienessä kännissä moottorivenettä"


Summary: Veden vähyys on ajanut ainakin osan kaloista keskipohjalaisjoissa pienelle elinalueelle.

Jo kesäkuusta jatkunut kuivuus on kutistanut keskipohjalaisjokien virtaamat poikkeuksellisen pieniksi.
 Perhonjoessa Tunkkarissa vettä virtasi elokuun alussa jopa yli puolet normaalia vähemmän. Lestijoessa virtaama oli sitäkin pienempi. Elokuun alussa Lestijoen Saarenpäässä virtaa vettä tavallisesti keskimäärin 10 kuutiota sekunnissa, mutta tänä kesänä virtaama on ollut huomattavasti tätä pienempi eli vain kaksi kuutiota.
 – Tilanne on jo tukala vesieliöille ja etenkin kaloille. Ne ovat kärsineet koko kesän elinympäristön kaventumisesta kun vesi uomassa vähenee. Helteiden aikana jokivesien lämpötilat nousivat jopa 20 asteeseen ja happipitoisuus laski huomattavasti, kertoo Etelä-Pohjanmaan Ely-keskuksen vesienhoidon ryhmäpäällikkö  Jari Latvala .
 Ely-keskus on saanut myös ilmoituksen kalakuolemista Keski-Pohjanmaalla. Kaustisen Köyhäjoen vähävetisestä uomasta löydettiin kuolleita särkiä, ahvenia ja haukia heinäkuussa. Syynä oli ilmeisesti helteiden aiheuttama happikato.
 Muitakin kalakuolemia on kesän aikana voinut sattua, mutta Elyn tietoon on tullut vain Köyhäjoen tapaus.
 Elyn ryhmäpäällikön mukaan vesieliöt ovat kuitenkin hyviä sopeutumaan.
 – Ne ovat todennäköisesti hakeutuneet sellaisille alueille, että kestävät rasittavat olosuhteet. Vaikka syvänteeseen joessa, missä ne ovat niukasta vedestä huolimatta selviytyneet.
 Pahimmassa tapauksessa tänä kesänä kuoriutuneet kalanpoikaset kuolevat. Se nähdään kuitenkin vastaa parin vuoden päästä.
 Lohien nousu tutuille lisääntymispaikoille Lestijokeen voi myös olla vaarassa.
 – Jos vähävetisyys jatkuu syksylle, uhkana on, että Lestijoen meritaimenten kutuvaellus estyy, Latvala toteaa.

Kuivuus on kutistanut jokien virtaamat poikkeuksellisen pieniksi – seurauksena kalakuolemia ja pahimmillaan lohien kutuvaellus estyy


Summary: Kenguru ehti yli 20 kilometrin päähän kotoa.

Ahvenanmaan poliisi sai perjantaina erikoisen tehtävän, kun heille soitettiin, että valkoinen kenguru pomppii Hammarlandsvägenillä.
 Omistaja  Therese Söderberg  kertoo  Ålands radiolle , että kengurun nimi on Willy Wonka.
 – Se on hypännyt aitauksen yli ja juossut noin 20 kilometriä Långträskiin Hammarlandissa. Se on ilmeisesti säikähtänyt öistä ukkosta, Söderberg kertoo.
 Willy Wonka on ollut Söderbergillä noin kaksi viikkoa.

Ukkosta säikähtänyt valkoinen kenguru Willy Wonka pakeni omistajaltaan ja pomppi autotietä pitkin Ahvenanmaalla


Summary: Muun muassa merikotka pienentää merimetsokantaa.

Merimetsojen pesimäkanta on pienentynyt Suomessa hieman edellisvuodesta, tiedottaa Suomen ympäristökeskus (Syke). Tänä kesänä merimetsojen pesiä laskettiin noin 25 700 kappaletta merialueilla. Pesimäkanta väheni neljä prosenttia eli tuhannella pesällä edellisvuodesta.
 Merikotkan tekemä saalistus pienentää osaltaan merimetsokantaa.
 Kokonaisuudessaan Pohjanlahden merimetsokanta pieneni seitsemän prosenttia. Suomenlahdella kanta supistui kolme prosenttia. Saaristomerellä kanta pysyi viimevuotisella tasolla.
 Merimetsoyhdyskuntia havaittiin Suomessa nyt 47 kappaletta yhteensä 82 luodolla ja 76 hehtaarin alalla.
 Merimetson Suomen kannan kasvu on Syken mukaan hidastunut voimakkaasti. Pesimäkanta on lähellä kantokykyä, eikä merkittävää kasvua ole enää odotettavissa.

Merimetsokanta pieneni hieman – pesiä noin 25 700


Summary: Isoina nykyisten peruskoululaisten on ratkottava suuria kysymyksiä – "Tulevaisuuden täytyy olla jollain tapaa oppiaineena".

Koodaamista, taloustietoa vai kenties ilmastonmuutoskursseja – pitäisikö peruskouluun tulla lisää oppiaineita, jotta se antaisi hyvät eväät tulevaisuuteen?
 Vuonna 2014 hyväksytyn opetussuunnitelman perusteet on nyt otettu käyttöön yhdeksättä luokkaa myöten. Lähivuosina Opetushallitus määrittelee päättöarvioinnille yhtenäiset kriteerit, mutta suuria uudistuksia tuo mukanaan vasta seuraava peruskoulun opetussuunnitelma.
 Tähän mennessä opetussuunnitelman perusteita on uudistettu kymmenen vuoden välein. Vuonna 2004 uudistus toi mukanaan terveystiedon uutena oppiaineena, viime aikoina on keskusteltu esimerkiksi  taloustiedon  tarpeellisuudesta omana aineenaan. Opetusalalla idea ei tosin saa kannatusta.
 Tulevaisuudentutkija  Ilkka Halava  toivoo tulevaisuusajattelun tuomista kouluihin.
 – Meillä on hyvä historianopetus, mikä kannattaa yleissivistyksen vuoksi ehdottomasti pitää, mutta tulevaisuuden täytyy olla myöskin jollakin tavalla oppiaineena. Sen on oltava mukana sellaisen sukupolven elämässä, joka luo yhteiskuntaan uuden normaalin.
 Halava ehdottaa, että tulevaisuus levitettäisiin osaksi jokaista ainetta. Esimerkiksi biologian, äidinkielen ja yhteiskuntaopin tunneilla voitaisiin keskustella kyseisestä teemasta ajassa edestakaisin liikkuen.
 Tulevaisuudentutkija Ilkka Halava on osallistunut nykyisten opetussuunnitelmien perusteiden laadintaan.  Sasha Silvala / Yle
 Vaikka tulevaisuus ei ole näkyvästi esillä lukujärjestyksissä, Opetushallituksen opetusneuvos  Marjo Rissasen  mukaan peruskoulu ottaa muuttuvan maailman erittäin hyvin huomioon.
 – Opetussuunnitelman arvopohjassa puhutaan kulttuurista rikkautena ja kestävän elämäntavan välttämättömyydestä. Se sisältää myös monialaisia oppimiskokonaisuuksia, joissa oppiainerajat ylittämiä ilmiöitä voi pohtia.
 Esimerkiksi ilmastonmuutosta voidaan Rissasen mukaan huomioida niin ympäristöopissa, biologiassa, maantiedossa, yhteiskuntaopissa, fysiikassa, kemiassa, matematiikassa kuin kotitaloudessakin.
 Kasvatuspsykologian professori  Kirsti Longan  mielestä peruskouluun ei tarvitsisi tehdä uutta opetussuunnitelmaa todella pitkään aikaan, jos nykyinen saataisiin toteutettua niin, kuin se on tarkoitettu.
 – Tarvittaisiin paljon panostusta opettajien koulutukseen ja täydennyskoulutukseen, jotta uudenlaiset tavat oppimisesta ja opettamisesta saataisiin jalkautettua, Lonka sanoo.
 Miten opetus siis uudistuu nykyisessä peruskoulussa?
 Tekniikka tuli kouluihin jäädäkseen
 Tänä syksynä aloittavat ekaluokkalaiset ovat ensimmäinen oppilasryhmä, jolla  vieraan kielen  opiskelu alkaa jo ensimmäisenä lukuvuonna. Halavan mukaan kielten pakollisuus on kuitenkin kohta historiaa.
 Tulevaisuustutkija arvioi, että laitteiden välityksellä tapahtuvasta reaaliaikaisesta tulkkauksesta tulee valtavirtaa vuoteen 2025 mennessä. Silloin vieraiden kielten pinnallinen osaaminen ei ole enää yhtä tärkeää kuin nykyään.
 Yleissivistykseen, omaan äidinkieleen, itseä aidosti kiinnostavien kulttuurien tuntemukseen ja niiden kielten perusteelliseen osaamiseen kannattaa panostaa senkin edestä.
 Valtioneuvoston helmikuussa julkaiseman Digiajan peruskoulu - selvityksen  mukaan peruskoulun oppilailla on puutteita tietotekniikan perusteiden hallinnassa ja välinetaidoissa.
 Tietotekniikkaa ei opeteta peruskoulussa omana aineenaan. Teknologia kuitenkin vaikuttaa tulevaisuudessa tarvittavien taitojen lisäksi opetuksen ja oppimisen tapoihin.
 – Opettajan valitsema näkökulma ja tapa esittää asia sopii yleensä hyvin joka viidennelle oppilaalle. Opetusteknologian avulla oppilaat voivat opetella asian jollain muulla, itselleen sopivammalla tavalla, Halava sanoo.
 Halavan mukaan uudet opetusvälineet yleistyvät viiden vuoden sisällä. Ne eivät korvaa opettajia, mutta niistä tulee tärkeitä apuvälineitä heille ja ennen kaikkea koululaisille.
 Professori Kirsti Lonka sanoo kokevansa oppimisen iloa yliopistolla joka päivä. Antti Kolppo / Yle
 Longan mukaan opettajat tarvitsevat vapautta ja resursseja opetuksen kehittämiseen aktivoivaksi ja innostavaksi.
 – Jos koulussa ollaan vastentahtoisesti pänttäämässä jonkun aikuisen suunnittelemia asioita, se ei minkään tutkimusten mukaan ole tehokasta, hän sanoo.
 Uudessa opetussuunnitelmassa korostetaan oppilaiden luovan ja kriittisen ajattelun kehitystä. Longan mukaan asia ymmärretään usein väärin.
 – Moni ajattelee, että silloin ei ole mitään järjestystä. Mutta jotta näitä uudenlaisia ajatuksia voidaan laittaa toimeen, tarvitaan hyvin kurinalaista suunnittelua.
 Ylen  kyselyyn  vastanneet opettajat toivoivat täydennyskoulutusta pystyäkseen tekemään työtään uuden opetussuunnitelman mukaisella tavalla.
 Moni kertoo myös uupuvansa vaatimusten ristitulessa.
 Jatkuva uudistaminen väsyttää opettajia
 Halavan mukaan on mahdotonta sanoa, miten suomalainen peruskoulu voi, koska erot koulujen välillä ovat suuria. Jokainen koulu tekee oman opetussuunnitelmansa Opetushallituksen laatimien perusteiden pohjalta.
 Pohjimmiltaan peruskoulu on Halavan mielestä kuitenkin erinomaisen hyvä.
 – Jos nyt on jääty jossain jälkeen, se johtuu murrosajasta. Mitään ei ole tehty väärin, vaan olemassa olevia käytäntöjä ehkä jatketaan liian pitkään, hän sanoo.
 Myös Lonka on innoissaan: eri puolilla Suomea on fantastisia kouluja, moderneja opettajia ja kaikenlaista jännittävää meneillään.
 Pitäisikö käytäntöjä kenties yhtenäistää eri koulujen välillä, jotta parhaat oivallukset opettamisesta saataisiin kaikkialle?
 Lonka ei kannata kovin yksityiskohtaista puuttumista luokkahuoneiden tapahtumiin.
 – Opettajat ovat autonomisia ja hyvin koulutettuja, eivät he tykkää siitä, että ohjeita tulee ylhäältäpäin, hän sanoo.
 Opetushallitus on tehnyt vuosina 2015 ja 2018 opetussuunnitelmaseurannan. Sen kautta saadussa palautteessa opettajat toivovat, että heidän ääntään kuultaisiin ja opetussuunnitelmaa uudistettaisiin jatkossa pienemmissä osissa.
 Opetusneuvos Marjo Rissasen mukaan samalla osaamisella voi eri kouluissa saada hyvinkin erilaisia arvosanoja. Päättöarvioinnin kriteereillä aiotaan puuttua siihen.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Päätöksiä tulevien opetussuunnitelmien laadinnasta ei vielä ole tehty.
 Rissanen tietää, että suunnitelman käyttöönotto on pitkä prosessi ja paikallisten opetussuunnitelmien teko suuritöistä.
 – Jos kovin tiheällä tahdilla uudistetaan, niin kyllä siihen opettajat väsyy. Silloin se ei palvele tarkoitustaan, hän sanoo.
 Lue myös:
 Näitä muutoksia alkava lukuvuosi tuo mukanaan: vierasta kieltä jo ekaluokalta, mahdollisuus uusia yo-kokeita rajattomasti
 Asiantuntijat puolustavat kaikkien lasten opettamista samassa luokassa – lähes joka viides peruskoululainen sai tehostettua tai erityistä tukea

Tulevaisuustutkija Ilkka Halava koulujen muutoksesta: Pakolliset kielet ovat kohta historiaa


Summary: Lasten ylipainon lisääntyminen on yksi suurimmista terveysongelmista maailmanlaajuisesti.

Paljon ruudun ääressä aikaa viettävillä suomalaislapsilla on suurentunut ylipainoisuuden ja vyötärölihavuuden riski liikunnan määrästä huolimatta, kertoo Helsingin yliopiston ja tutkimuskeskus Folkhälsanin tekemä tutkimus.
 Runsas televisio-ohjelmien katselu oli yhteydessä ylipainoon ja vyötärölihavuuteen myös niillä lapsilla, jotka liikkuivat eniten.
 – On huomioitava, että tämä tutkimus ei kerro syy-seuraussuhteesta. Voi olla, että ylipainoiset lapset viettävät enemmän aikaa ruudun ääressä tai että runsas ruutuaika johtaa ylipainoon, tutkija  Elina Engberg  sanoo Helsingin yliopiston  tiedotteessa .
 Tulos oli sama riippumatta lapsen iästä, sukupuolesta, äidinkielestä tai unen ja vapaa-ajan liikunnan määrästä.
 Tutkimuksessa selvitettiin ruutuajan ja ylipainon yhteyttä 9–12-vuotiailla lapsilla. Tutkimukseen osallistui yli 10 000 lasta ympäri Suomea.
 Lapset ilmoittivat, kuinka paljon he katsovat televisio-ohjelmia ja elokuvia ruudulta ja käyttävät tietokonetta kouluajan ulkopuolella. Tutkimuksessa mitattiin myös lasten pituus, paino ja vyötärönympärys.
 Tutkimus on tehty Folkhälsanin tutkimuskeskuksessa yhteistyössä Helsingin yliopiston kanssa.
 Lue aiheesta lisää:
 Liiallinen ruutuaika saattaa hidastaa kaksivuotiaan kehitystä
 Melkein joka neljäs lapsi ja nuori on ylipainoinen – kuntien välillä on suuria eroja
 Lasten lihavuus on vaiettu aikapommi – Näin 5-vuotiaan Ellien paino tasaantui, kun äiti teki elämäntaparemontin

Tutkimus: Lapsen runsas ruutuaika lisää riskiä ylipainoon – Liikunta ei välttämättä pelasta


Summary: Poliisi epäilee, että ilokaasupatruunat on hankittu myytäväksi päihdekäyttöä varten.

Poliisi on takavarikoinut noin 10 000 ilokaasupatruunaa Punavuoressa sijaitsevasta kerrostalohuoneistosta, tiedottaa  Helsingin poliisi .
 Poliisi epäilee, että patruunat on hankittu myytäväksi päihdekäyttöä varten. Ilokaasun maahantuonti, varastointi, hallussapito ja myyminen tai välitys päihdetarkoituksiin on rangaistavaa terveysrikoksena.
 Poliisi kertoo löytäneensä ilokaasupatruunat eilen torstaina tehdyn kotietsinnän yhteydessä.
 Tutkinnanjohtaja, rikostarkastaja  Harri Saaristola  Helsingin poliisilaitokselta kertoo ilokaasupatruunoiden löytyneen Punavuoresta eräänlaisesta "myymälästä".
 – Sisälle mentäessä selvisi, että kyseessä on paikka, josta voi käydä ostamassa ilokaasupatruunoita. "Myymälässä" oli muun muassa kassakone ja pankkikorttien lukulaite, Saaristola kuvailee.
 Poliisi selvittää, onko asunnosta myyty ilokaasupatruunoita päihdekäyttöön myös alaikäisille.
 Poliisi muistuttaa, että ilokaasun päihdekäyttö voi johtaa pahimmillaan kuolemaan. Saaristola kertoo poliisin tiedotteessa, että ilokaasun mahdolliset akuutit riskit syntyvät hapen syrjäytymisestä keuhkoissa ja verenkierrossa.
 – Lääke- ja päihdekäyttö eroaa merkittävästi hapenkäytön osalta. Lääkekäytössä ilokaasu sekoitetaan happeen, kun taas päihdekäytössä ilokaasua käytetään sellaisenaan, Saaristola kertoo.
 Poliisin mukaan huoneisto, josta ilokaasupatruunoita myytiin, on vuokrattu Viroon rekisteröidyn yhtiön nimiin.

Poliisi takavarikoi kotietsinnän yhteydessä 10 000 ilokaasupatruunaa Helsingissä – "Myymälä" sijaitsi punavuorelaisessa kerrostaloasunnossa


Summary: Tilaukset vähenivät esimerkiksi metalliteollisuudessa ja paperituotteiden valmistuksessa.

Teollisuuden uusien tilausten arvo laski kesäkuussa 4,8 prosenttia vuodentakaiseen tilanteeseen verrattuna, kertoo  Tilastokeskus . Kuukausitasolla seurattu lukema oli tänä vuonna ensi kertaa negatiivinen.
 Vuoden ensimmäisellä puoliskolla tilaukset kasvoivat kokonaisuudessaan 1,1 prosenttia edellisvuoden tammi-kesäkuuhun verrattuna.
 Uusia tilauksia saatiin kesäkuussa erityisesti kemianteollisuudessa. Sen sijaan esimerkiksi paperituotteiden valmistuksessa ja metalliteollisuudessa tilaukset laskivat.
 Tilastokeskus huomauttaa, että voimakkaat heilahtelut ovat kuukausitasolla tyypillisiä. Arvoltaan suuriakaan tilauksia ei jaeta pidemmälle ajanjaksolle, vaan ne kohdistetaan tilastoitavalle kuukaudelle sellaisenaan.

Teollisuuden uudet tilaukset laskivat kesäkuussa


Summary: Lappset Group tuo Muumitalot ensin Suomen ja Ruotsin markkinoille.

Leikki- ja aktiviteettipuistoja valmistava Rovaniemeläinen Lappset Group tuo markkinoille muumiteemaisen leikkipaikan. Tuotesarjan ensimmäisenä osana on Muumitalon piha. Siinä on muun muassa seitsemän metrin korkuinen Muumitalo.
 – Lanseeramme tuotteet ensin Suomen ja Ruotsin markkinoille, joissa Muumi-brändi on varsin tunnettu, Lappset Groupin toimitusjohtaja  Tero Ylinenpää  sanoo.
 Muumitalot valmistetaan yhtiön Rovaniemen tehtaalla. Ensimmäinen kappale tehdään tehtaan pihalla olevalle näyttelyalueelle. Ylinenpää arvioi, että ensimmäiset toimitukset asiakkaille lähtevät todenäköisesti ensi vuonna.
 – Muumi-brändi on ollut tänä vuonna voimakkaasti esillä ja sitä kautta uskon kiinnostuksen olevan aiempaa parempaa. Kaupunkien pääpuistot voisivat olla sopivia kohteita, toimitusjohtaja kertoo.
 Taustalla on viime keväänä julkistettu yhteistyösopimus  Lappset Groupin ja Muumi-brändiä hallinnoivan Moomin Characters Oy:n kanssa. Sopimus antaa Lappset Groupille oikeuden valmistaa muumiteemaisia leikkipuistoja ja aktiviteettipuistoja.
 Sopimuksen mukaan Lappset saa myydä leikkipuistoja mihin tahansa mutta aktiviteettipuistoja muualle kuin Eurooppaan. Syynä on se, että Naantalin Muumimaailmalla on yksinoikeus valmistaa teeman mukaisia aktiviteettipuistoja Euroopassa.
 Angry Birds -sopimus päättyi
 Lappset Group teki aiemmin Angry Birds -leikkipuistoja, mutta yhteistyö vihaisten lintujen kanssa on lopetettu runsas vuosi sitten. Angry Birdsit eivät tule enää Lappsetin valikoimiin.
 – Sopimus purettiin yhteisymmärryksessä ilman dramatiikkaa. Tähän vaikutti se, että oma vakiomallistomme uudistui. Entinen mallistomme soveltui paremmin Angry Birds -teemaan esimerkiksi väriensä puolesta, Ylinenpää kertoo.
 Lappset Group solmi sopimuksen Rovio Entertainmentin kanssa Angry Birds-puistoista vuoden 2011 lopulla. Ensimmäinen puisto nousi Tampereen Särkänniemeen vuonna 2012 ja sen jälkeen niitä rakennettiin muun muassa  Rovaniemelle .

Vihaiset linnut saivat lähteä – leikkipaikkavalmistaja Lappset vaihtaa Angry Birdsit Muumeihin


Summary: Lakima-taifuuni on voimakkain Kiinaan iskenyt trooppinen myrsky vuoden 2014 jälkeen.

Kiinan viranomaiset varoittavat erittäin voimakkaan taifuunin lähestymisestä. Lakima-taifuunin on määrä iskeä lauantaina Kiinan itärannikolle Zhejiangin provinssiin, joka sijaitsee Shanghaista etelään.
 Paikallisviranomaisia on määrätty varautumaan evakuointeihin sekä lento- ja junaliikenteen keskeyttämiseen. Laivoja on käsketty palaamaan satamiin.
 Noin 16 000 asukasta aiotaan evakuoida Shanghain esikaupungeista. Jangtse-joen suistossa odotetaan voimakkaita tulvia.
 Viranomaisten mukaan kyseessä on voimakkain Kiinaan iskenyt taifuuni vuoden 2014 jälkeen. Taifuuni on tuomassa Shanghain alueelle noin 250–320 millimetriä sadetta. Taifuunin tuulenpuuskien nopeudeksi on mitattu yli 50 metriä sekunnissa.
 Lekima-taifuuni on jo pyyhkäissyt Taiwanin pohjoiskärjen ohi. Taiwanissa peruttiin noin 300 lentoa, ja noin 40 000 kotitaloutta jäi ilman sähköä.
 Taiwanissa kalastusalukset ovat pysyneet sataman suojissa taifuunin takia. Sam Yeh / AFP

Erittäin voimakas taifuuni on iskemässä Kiinan itärannikolle – Shanghain alueella evakuoidaan 16 000 ihmistä


Summary: Mies ja nainen polttivat tappamansa uhrin ruumiin auton takakontissa Lappeenrannassa toukokuussa 2018.

Etelä-Karjalan käräjäoikeus on tänään perjantaina jatkanut Lappeenrannassa toukokuussa 2018 tapahtuneen vakavan surmatyön käsittelyä.
 Käräjäoikeus aloitti tapauksen käsittelyn jo vajaa vuosi sitten lokakuussa 2018. Sen päätteeksi oikeus antoi välituomion, jossa se katsoi syytettyjen toimineen rangaistavalla tavalla. Oikeus kuitenkin passitti molemmat syytetyt mielentilatutkimukseen.
 Syytetty mies kasvot peitettyinä oikeudessa syksyllä 2018.  Yle
 Syyttäjä vaatii vuonna 1998 syntyneille miehelle ja naiselle tuomiota muun muassa murhasta, törkeästä ryöstöstä ja törkeästä vapaudenriistosta. Lisäksi syyttäjä vaatii tuomiota lievästä maksuvälinepetoksesta, hautarauhan rikkomisesta ja vahingonteosta.
 Tapaus liittyy  Lappeenrannassa 21. toukokuuta alkaneeseen  tapahtumasarjaan, joka päättyi seuraavana päivänä ihmisen ruumiin löytymiseen poltetun henkilöauton takakontista.
 Syytettyinä olevat mies ja nainen tunnustivat oikeudessa syksyllä 2018 olleensa paikalla surmatyön aikana, mutta molemmat kiistävät itse syyllistyneensä miehen surmaamiseen. Sen sijaan he syyttävät surmatyöstä toisiaan.
 Surmattu oli  vuonna 1997 syntynyt  savitaipalelainen mies. Teosta epäillyt asuivat tekoaikana Lappeenrannassa.
 Autoajelulta surmatyöhön
 Surmasta epäillyt mies ja nainen olivat autoilemassa uhrin omistamalla henkilöautolla illalla 21. toukokuuta 2018. He olivat ajaneet muutaman kilometrin Lappeenrannan keskustasta olevaan Mikonsaareen. Siellä kuskina ollut uhri oli ensin sidottu henkilöauton rattiin käsiraudoilla kiinni. Sen jälkeen miehen suun eteen oli laitettu vahvaa teippiä. Myös jalat oli sidottu teipillä.
 Tekijät uhkasivat uhria ja saivat tämän kertomaan pankkikorttinsa tunnusluvun sekä pankkitilinsä käyttäjätunnuksen ja salasanat.
 Tämän jälkeen mies oli irrotettu ratista ja hänen kädet oli laitettu selän taakse käsiraudoilla kiinni. Lopuksi mies nostettiin auton takakonttiin.
 Tekijät ajoivat uhri takakontissa Imatralle, jossa he nostivat uhrin pankkikortilla pankkiautomaatista 20 euroa rahaa ja tankkasivat bensiiniä noin 20 eurolla. Bensiiniä otettiin myös mukaan kahteen puolentoista litran pulloon.
 Sen jälkeen tekijät olivat ajaneet autolla takaisin Mikonsaareen, jossa uhria oli syyttäjän mukaan lyöty lukuisia kertoja veitsellä. Uhri oli ilmeisesti tässä vaiheessa saanut surmansa.
 Auto tuleen
 Tekijät nostivat uhrin auton takakonttiin ja lähtivät ajamaan Lappeenrannan keskustaa. He hakivat ruokaa hampurilaisravintolasta ja päätyivät seuraavan vuorokauden puolella kello kolmen aikaan yöllä Lappeenrannan Lauritsalan venesatamaan.
 Satamassa he valelivat auton bensiinillä ja sytyttivät sen tuleen.
 Palokunta  kävi sammuttamassa palon , mutta he, eivätkä paikalla käyneet poliisit, havainneet takakontissa ollutta ruumista. Sen löysi vasta ulkopuolinen myöhemmin iltapäivällä.
 Poliisi sai melko nopeasti tämän jälkeen epäillyt kiinni.
 Syyttäjä vaatii tekijöille elinkautista vankeustuomiota.
 Palopaikalla olleen auton jäänteitä Lappeenrannan Lauritsalassa. Kare Lehtonen / Yle
 Tappo vai murha?
 Välituomiossaan marraskuussa 2018 Etelä-Karjalan käräjäoikeus katsoi, että surma oli tehty vakaasti harkiten. Tätä tukee muun muassa se, että tekijöillä oli mukanaan veitsi ja käsiraudat. Teko oli kestänyt usean tunnin ajan ja syytetyt olivat sittemmin yrittäneet peitellä rikostaan ja vaikeuttaa tutkintaa heittelemällä uhrin vaatekappaleita ympäriinsä.
 Lisäksi he olivat polttaneet auton, jossa ruumis oli ollut. Polttamista varten he olivat tankanneet huoltoasemalla bensiiniä limsapulloihin.
 Käräjäoikeuden välituomion mukaan tappo oli myös tehty erityisellä raakuudella ja julmuudella, koska siinä uhrille tarkoituksellisesti aiheutettiin kovia tuskia. Surmatyö kaikkinensa oli kestänyt kauan, minkä oli käräjäoikeuden mukaan pitänyt aiheuttaa uhrille kauhua ja kärsimystä.
 Käräjäoikeuden välituomion mukaan syytetyt ovat menettelyllään syyllistyneet yhdessä ja yksissä tuumin tehtyyn murhaan. Oikeus kuitenkin määräsi syytetyt mielentilatutkimukseen. Sen tuloksia käräjäoikeus käsittelee istunnossaan tänään 9. elokuuta 2019.
 Mikäli syytetyt todetaan syyntakeettomiksi, heidät passitetaan pakkohoitoon. Jos oikeus toteaa syytettyjen toimineen täydessä ymmärryksessä, edessä on vankilatuomio.
 Oikeus pohtinee edelleen tänään sitä, onko kyseessä murha vai tappo. Tuomio asiasta voi tulla jo tänään.
 Juttua päivitetään

Syyttäjä vaatii tuomiota murhasta – takakonttisurman käsittely alkoi käräjäoikeudessa


Summary: Rakenteilla on uusi nuorten huumeiden käyttöä ehkäisevä malli, joka luottaa erilaisten yhteisöjen voimaan.

Maan synkimpiin huumekaupunkeihin lukeutuvan Lahden huumeongelma ei näytä juuri helpottuneen.
 Viime vuoden toukokuussa kaupunki päätyi otsikoihin. Esimerkiksi  Iltalehdessä  kaupunkia nimitettiin "amfetamiinipääkaupungiksi". Kaupungin huumetilanteesta käytiin keskustelua, mutta poliisin mukaan huumepääkaupungiksi kutsuminen antoi Lahdesta  mainettaan heikomman kuvan .
 Runsas vuosi kohuotsikoiden jälkeen Hämeen poliisin päällikkö  Ilkka Koskimäki  asettelee sanansa tarkasti.
 – Lahdessa tilanne on yhä vakava. Tilanne on heikentynyt ja muuttunut dramaattisesti viimeisen 5–6 vuoden aikana. En ole kuitenkaan koskaan erikseen nostanut mitään tällaista negatiivista brändiä millekään kunnalle tai kaupungille.
 Huumausainerikosten määrä Päijät-Hämeessä on tammi-kesäkuussa laskenut vajaat kuusi prosenttia vuoden takaisesta. Poliisi muistuttaa, että viime vuonna kirjattiin ennätysmäärä huumausainerikoksia.
 – Poliisi on kahden viime vuoden aikana lisännyt paljon valvontaa. Toivottavasti saadaan isoja huumemääriä markkinoilta jatkossakin pois.
 Alkuvuodesta poliisi ja tulli kertoivat  maan suurimmasta ekstaasitakavarikosta  Lahdessa.
 Huumeiden käyttäjiä on Koskimäen mukaan joka tapauksessa tuhansia. Huumekauppa on tullut näkyvämmäksi ja esimerkiksi netti on muuttanut huumekaupan tapoja.
 – Ei tarvitse tuntea ennakolta huumeiden käyttäjää, jos haluaa ostaa aineita netin kautta.
 Neulojenvaihtopisteen ovi käy entistä tiuhemmin
 Terveysneuvontapiste Jelppi Lahden keskustassa vaihtaa suonensisäisten huumeiden käyttäjien likaisia neuloja ja ruiskuja puhtaisiin kolmena päivänä viikossa. Huumetilanteen vilkastuminen näkyy heilläkin. Viidessä vuodessa käyntimäärät ja vaihtomäärät ovat tuplaantuneet.
 – Nuorimmat asiakkaat ovat 18-vuotiaita. Luulen että lastensuojeluilmoituksen pelossa nuoremmat eivät tule tänne. Tiedän 14-vuotiaitakin suonensisäisten huumeiden käyttäjiä, sanoo Jelpin vastaava terveydenhoitaja  Sanna Lappalainen  ViaDia Lahti ry:stä.
 Neulojen vaihtopisteessä asioidaan nimimerkillä, eikä sieltä lähde ilmoituksia viranomaisille. Pisteen toiminta perustuu asiakkaiden luottamukseen ja tartuntatautilakiin. Asiakkaalta kysytään myös kotikunta ja syntymävuosi.
 Päijät-Hämeen ainoa piste jakoi viime vuonna noin 200 000 puhdasta neulaa ja ruiskua, mikä vähentää tartuntatautien leviämistä ja tulehduksia.
 Terveysneuvontapiste on asiakkaalle maksuton. Sieltä saa myös esimerkiksi hepatiittirokotuksia sekä apua asiointiin esimerkiksi Kelan kanssa. Tarvittaessa lähdetään asiakkaan kanssa myös päihdelääkäriin tai korvaushoitoon.
 – Lahden huumeongelma näyttää hurjalta ja se on kasvanutkin. Mutta onneksi täällä on tehty asioita, eikä vain jääty katselemaan, arvioi Lappalainen.
 Terveysneuvontapiste Jelpin työntekijät Laura St.Clair ja Sanna Lappalainen kertovat, että peruspäivänä käy noin 50 asiakasta. Heistä kolmasosa on naisia.  Petri Niemi/Yle
 Kohun laineilla uinut päättäjä vaatii ryhdistäytymistä
 Lahtelainen kaupunginvaltuutettu  Kalle Aaltonen  (Pro Lahti) teki viime vuoden toukokuussa valtuustoaloitteen, jossa vaati Lahden nimeämistä "amfetamiinipääkaupungiksi".
 Joidenkin mielestä oli kyse pelkästä provokaatiosta, toisten mielestä hän nosti tärkeän asian lehtien otsikoihin ja keskusteluun
 – Olen toiminut yhdeksän vuotta yrittäjänä Lahden keskustassa ja siinä nähnyt tätä meininkiä. Yhä nuorempia käyttäjiä näkyy keskustassa. Olen nähnyt huumekauppaa ja huumeiden piikittämistä keskellä päivää esimerkiksi muutaman kymmenen metrin päässä kaupungintalosta.
 Aaltonen viittaa myös  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen jätevesitutkimuksiin , joissa vertaillaan suurimpien kaupunkien huumejäämien määrää jätevesissä.
 Lahtelaisvaltuutettu ja yrittäjä Kalle Aaltonen (Pro Lahti). Petri Niemi/Yle
 Tuoreimmassa jätevesitutkimuksessa Lahden huumejäämät asukasmäärään suhteutettuna nostavat mastokaupungin kakkostilalle Helsingin jälkeen. Suurimpien kaupunkien  amfetamiinimäärissä  ykkönen on Kouvola ennen Lahtea.
 – Päihteiden käyttö on hyvin pitkälti syrjäytymistä ja sitä, että ihmiset kokevat, ettei heillä ole paikka tässä yhteiskunnassa. Meidän pitää ensin keksiä keinot, että yksikään nuori ei jää yksin.
 Aaltosen mielestä mallia pitäisi hakea Islannista, jossa nuorille on esimerkiksi kotiintuloajat. Rinteen hallitus on jo kertonut, että  Islannnin mallista  on tekeillä Suomeen sopiva versio.
 – Tämä huumeongelma on tosi monialainen. Sen ratkaiseminen vaatii päättäjiltä, vanhemmilta, poliisilta ja kaikilta muiltakin ryhdistäytymistä.
 Päihdepäivystyksessä matala kynnys
 Päijät-Hämeessä sosiaali- ja terveyspalveluiden järjestämisestä vastaa hyvinvointiyhtymä. Päihdepalveluita muokattiin uusiksi viime vuoden alussa.
 – Avovastaanottotoiminnassa merkittävä muutos oli, että madalsimme kynnystä hakeutua hoitoon ja hoidon tarpeen arviointiin. Lahden kaupunginsairaalassa toimii aamupäivisin päihdepäivystys, johon ei tarvita ajanvarausta, sanoo toimialajohtaja  Mika   Forsberg .
 Hoitopalveluissa on hänen mielestään aina kehitettävää, mutta yhtymässä  alkavat yt-neuvottelut  pistävät jäitä hattuun ainakin lisäresursseja kaipaaville.
 – Asiakkaiden palvelutarpeet ovat yksilöllisiä ja usein päihdeongelmissa kaivataan myös mielenterveyspalveluista tukea. Joillekin päihdeongelma merkitsee lastensuojelupalveluihin turvautumista.
 Forsbergin mukaan Lahden huumetilanne on pysynyt viimeisen vuoden aikana ennallaan. Hän ei halua vähätellä Lahden tilannetta mutta muistuttaa, että monessa kasvukeskuksessa vastaavat ongelmat ovat tuttuja. Esimerkiksi  Helsingin Sanomat  kertoi heinäkuun lopulla, kuinka kovat huumeet ovat pesiytyneet Tampereelle.
 Päijät-Häme rakentaa uutta ennaltaehkäisevää mallia
 Hämeen poliisin päällikkö Ilkka Koskimäki ei pidä pelon lietsomista oikeana tienä Lahden huumeongelman taltuttamisessa. Poliisi keskittyy kovan rikollisuuden torjuntaan ja katujen turvallisuuden ylläpitoon.
 – Nuorten asenteet olisi tärkeä saada huumekielteisiksi. Keskusteluissa nuorten kanssa ja kuulusteluissa tulee esiin välinpitämättömyys ja vähättely erityisesti kannabista kohtaan.
 Hämeen poliisi törmää entistä useammin kuskeihin, jotka ajavat huumausaineiden vaikutuksen alaisina.  Vanhempi konstaapeli Jarno Linnavirta tutkii testeriä, joka mittaa aineiden pitoisuuksia kuljettajan syljestä.  Petri Niemi/Yle
 Päijät-Häme haluaa torpata huumeongelmien syntymistä myös viranomaisten, oppilaitoisten, kuntien, vanhempien ja nuorten yhteistyöllä. Vuoden alussa alkanut  Huumeeton Maakunta  -hanke hyödyntää Islannin kokemuksia ennaltaehkäisevässä työssä.
 – Erilaisilla yhteisöillä on tärkeä rooli. Tämä tarkoittaa koko kylä kasvattaa -ajattelun lisäämistä. Nuoret otetaan tiiviisti mukaan, kun heidän arjestaan kerätään tietoa ja suunnitellaan erilaisia toimenpiteitä, projektipäällikkö  Anne-Marie Haavisto  sanoo.
 Erityisenä kohderyhmänä ovat nyt 10–18-vuotiaat nuoret. Tarkoitus on lisäksi kouluttaa muun muassa opettajia ja nuorisotyöntekijöitä.
 Tavoitteena on luoda kokonaisuus, jolla tehdään vaikuttavaa ennaltaehkäisevää huumeiden vastaista työtä eri puolilla maata.
 Kuuntele  Yle Areenasta  Lahden huumetilanteesta.

Vuosi sitten huumekohussa rypenyt Lahti etsii yhä ratkaisua ongelmaansa – "Tiedän 14-vuotiaita suonensisäisten huumeiden käyttäjiä"


IPCC:n  raportin  mukaan ruoantuotanto aiheuttaa merkittävän osan globaaleista hiilidioksidipäästöistä. Etenkin lihansyöntiä tulisi vähentää, jotta ilmaston lämpeneminen voidaan pysäyttää alle 1,5 asteeseen.
 Helsingin yliopiston ravitsemustieteen professorin  Mikael Fogelholmin  mukaan lihankulutuksen vähentämiseen ei ole yksinkertaista ratkaisua.
 – Poliitikot heittävät hyvin rennosti, että pannaan lihalle vero ja sillä se asia ratkeaa. Lihavero voi olla yksi keino monien joukossa, jos joku kertoo, miten punaista lihaa voidaan verottaa järkevällä tavalla, Fogelholm sanoo.
 Luonnonvarakeskuksen tutkimusprofessorin  Heikki Lehtosen  mukaan syömiseen on vaikea puuttua, koska se on niin henkilökohtainen asia.
 – Olen skeptinen, että tämä ratkeaa verotuksella tai muilla tempuilla. Ihmisiä pitäisi tuuppia parempaan syömiseen, mutta jos vastahakoista ihmistä aletaan tuuppia liikaa, syntyy vastareaktio, Lehtonen sanoo.
 Lihansyönti kasvanut hurjasti
 Suomalaiset syövät keskimäärin  noin 80 kiloa lihaa vuodessa . Lihansyönnin vähentäminen ei ole helppoa, koska lihalla on vahva asema suomalaisessa ruokakulttuurissa. Lihasta on tullut lyhyessä ajassa osa päivittäistä ruokavaliota.
 Vielä 1960-luvulla suomalaiset söivät alle 40 kiloa lihaa vuodessa. Liha on merkki vauraudesta ja hyvinvoinnista.
 – Tämä on kansainvälinen ilmiö. Kun maa vaurastuu, lihankulutus kasvaa, Fogelholm sanoo.
 Asiantuntijoiden mukaan paluu 1960-luvun ruokavalioon ei tule kyseeseen. Paras keino lihankulutuksen vähentämiseksi on tarjota kuluttajille riittävä houkuttelevia vaihtoehtoja.
 Viime vuosina kauppojen hyllyille on ilmestynyt  uusia kasvipohjaisia tuotteita , joilla voi korvata lihan päivittäisessä ruoanlaitossa.
 – Myös joukkoruokailulla, tuotesijoittelulla ja markkinoinnilla voidaan saada aikaan hyviä tuloksia, Fogelholm sanoo.
 Lue aiheesta lisää:
 Ilmastoraportti rajoittaisi lihansyöntiä, mutta poliitikoille ruoka on  yhä henkilökohtainen valinta: "Kuluttaja päättää, mitä pöytään kannetaan"
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Olisiko Suomi valmis kasvispitoisempaan ruokaan? Liha on monille intohimo, mutta asiantuntijat huomaavat arvojen myös muuttuneen
 Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu

Suomalaiset syövät nyt enemmän lihaa kuin koskaan – Professori: Lihansyönti ei vähene verotuksella tai muilla tempuilla


Jari Latvanen  on nimitetty Stockmannin uudeksi toimitusjohtajaksi 19.8. alkaen. Latvanen on toiminut aiemmin HKScanin toimitusjohtajana.
 Stockmannin edellinen toimitusjohtaja  Lauri Veijalainen  irtisanoutui tehtävästään maaliskuussa.
 Stockmann myös kertoi perjantaiaamuna tulosjulkistuksensa alla, että se selvittää omistamansa kauppaketju Lindexin "omistuksen strategisia vaihtoehtoja". Yhtiön mukaan Lindexin strategia vuosille 2019–2023 on päivitetty kesän aikana.

Stockmann sai uuden toimitusjohtajan HKScanista – Jari Latvanen vetämään vaikeuksissa painivaa yritystä


Summary: Rammstein ei jätä kylmäksi, olipa kysymys kappaleiden sanoituksista tai lavashow'sta. Bändi esiintyy Tampereella perjantaina ja lauantaina.

1. Till Lindemann on melkein olympiauimari, joka ei enää perustaisi bändiä
 Kitaristit  Richard Kruspe  ja  Paul Landers , basisti  Oliver Riedel , rumpali  Christoph Schneider  ja kosketinsoittaja  Christian Lorenz  ovat kaikki Rammsteinin jäseniä, mutta yksi on yleisön silmissä ylitse muiden: laulaja  Till Lindemann .
 Karismaattinen, 56-vuotias muusikko on ehtinyt olla monessa mukana. Teininä Lindemann oli lahjakas uimari, joka osallistui muun muassa nuorten EM-kisoihin DDR:n edustajana vuonna 1978.
 Lindemann oli ehdolla olympiauimariksi Moskovaan 1980, mutta loukkaantumisen myötä koko laji sai jäädä.
 Richard Kruspe perusti Rammstein-yhtyeen vuonna 1994 ja kokoonpano on säilynyt siitä lähtien muuttumattomana. Pari vuotta myöhemmin Lindemann hankki pyroteknikon koulutuksen.
 Runoja Lindemann on kirjoittanut vuodesta 1991. Niistä on julkaistu kaksi kokoelmaa  Messer  (2005) ja  In stillen Nächten  (2011).
 Saksalaisen  Metal Hammerin haastattelussa  Lindemann on todennut, ettei hän enää perustaisi bändiä.
 – Tulokkaalla ei ole enää mahdollisuuksia. Kaikki tehdään halvalla. Ennen levy-yhtiöt antoivat tukun seteleitä ja sanoivat, että tässä, tehkää hyvä levy, Lindemann totesi vuonna 2015.
 Alituinen provokaatio on lähellä Till Lindemannia ja koko yhtyettä. Se voi johtaa johonkin hyvään, Lindemann on sanonut.
 – Tarkoitus ei ole loukata ketään, Lindemann on sanonut.
 Viimeisin esimerkki nähtiin meneillään olevan stadionkiertueella, kun kitaristit Richard Kruspe ja Paul Landers suutelivat keikalla Moskovassa. Tarkoitus oli herätellä Venäjää pohtimaan suhtautumista LGBT-yhteisöön.
 Vuosien aikana Rammstein on kasvanut industriaalirockia soittavasta bändistä instituutioksi, jolta voi odottaa mitä vain. Sekään ei yllättäisi, jos yhtye ilmoittaisi lopettavansa ensi vuoden puolelle jatkuvan kiertueen jälkeen.
 Kitaristi Richard Kruspe  vihjasi jo vuonna 2017 , että keväällä julkaistu levy jäisi yhtyeen viimeiseksi.
 Rammstein-yhtye palkittiin levymyynnistään Berliinin olympiastadionilla vuonna 2005. Soeren Stache / Alamy Stock Photo / AOP
 2. Feikkionnettomuus oli faneille liikaa
 Lavashow on Rammsteinin keikoilla omaa luokkaansa. Kuvaavaa on, että Tampereelle pysähtyvän stadionkiertueen näytteillepanon on luvattu olevan taas kerran entistä suurempi. Kun Helsingissä esiintyneellä  Ed Sheeranilla  tavaraa oli noin 40 rekallista,  Rammsteinilla sitä riittää yhteensä yli 80 rekallista .
 Kun show pyörähtää massiivisella lavarakennelmalla käyntiin, luvassa on vaikka ja mitä. Monien verkkokalvoille on palanut kuva laulaja  Till Lindemanista  osoittelemassa yleisöä jättimäisellä penistykillä, jonka kärjestä suihkuaa valkoista vaahtoa. Se on jo vanhaa peruskauraa, Suomessa nähtäneen taas jotain uutta.
 Ainakin tulta riittää. Sitä bändiläiset ovat sylkeneet milloin suustaan, milloin bensaletkuiksi naamioiduista liekinheittimistä.  Mein Teilissa  Till Lindemannilla on ollut tapana flambeerata kosketinsoittaja  Christian Lorenz  padassa.
 Ilotulituksetkin bändi vie uudelle tasolle.  Du hast  -hitin aikana Till Lindemann on joskus napannut varsijouselta näyttävän kapistuksen ja ampunut sillä ilotulitteita yleisömeren yli. Juuri kun yleisö haukkoo tälle henkeä, ilotulitteet palaavat kohti lavaa ja räjähtävät näyttävästi.
 Pöyristystä ovat aiheuttaneet stuntit, joissa leikitään tulella niin, että leikki muka päättyy onnettomuuteen. Toisinaan lavan läpi on juossut tuleen syttynyt, fania esittävä näyttelijä, toisinaan Till Lindemann on jäänyt kappaleen jälkeen kieriskelemään liekehtien lavalle. Parikymmentä kertaa tehty temppu vietiin niin pitkälle, että keikkapaikan valot sytytettiin ja avustajat tulivat lavalle sammuttimien kanssa.
 – Meidän oli lopetettava sen tekeminen, koska fanien mielestä se oli liikaa ja siitä valitettiin netissä. He olivat shokissa, Till Lindemann on kertonut haastattelussa.
 Temppu sai inspiraationsa tositapahtumasta. Lindemannin jalka oli kerran oikeasti ja ennalta suunnittelematta tulessa. Sen jälkeen laulajan esiintymisasut ovat tulenkestäviä.
 Mitä överiksi vedetty lavashow sitten saa aikaan? Sittemmin lakkautettu Sue-lehti raportoi Ruisrockista 2005 näin:
 – Kiehuva yleisömassa saatiin ääripisteeseensä, kun  Du Hastin  alkutahdit soivat. Aiemminkin kamara oli tärissyt ja vellonut, mutta nyt sai jo pelätä koko Ruissalon uppoavan!
 Mitä tahansa voi tapahtua, kun lavalla on Rammstein. Axel Heimken / EPA
 3. Kappaleiden taustalla karmivia tositarinoita – kannibaali haastoi bädin oikeuteen
 Monet Rammsteinin kappaleista flirttailevat tosielämän kauhun kanssa.
 Ikoninen hitti  Mein Teil  kertoo ihmislihanhimoisen saksalaisinsinöörin  Armin Meiwesin  tarinan. Internetiin laittamassaan ilmoituksessa Meiwes kertoi etsivänsä vapaaehtoista teurastettavaksi ja syötäväksi.
 Muutaman kuukauden kuluttua tärppäsi.
 – Tarjoudun syötäväksi elävältä. Ei teurastusta vaan illastamista, 43-vuotias diplomi-insinööri  Bernd Barnes  vastasi.
 Maaliskuussa 2001 kaksikko söi yhdessä – vielä elävän – Barnesin lihaa. Muun muassa penis paistettiin pannulla. Lopulta Meiwes puukotti Barnesin hengiltä ja säilytti tämän lihoja pakastimessaan.
 Meiwesin jäljille päästiin, kun hän etsi seuraavaa uhriaan internetistä 2002. Saksalainen oikeusistuin kielsi muun muassa murhasta elinkautiseen tuomitun tekijän  ennenaikaisen vapauttamisen viime vuonna .
 Kun Rammstein julkaisi  Mein Teil  -hittinsä, se yritti saada kappaleen musiikkivideolle Meiwesin itse kuvaamaa materiaalia rikoksestaan. Poliisi ei luovuttanut videota yhtyeelle. Sen sijaan vuonna 2006 Meiwes haastoi Rammsteinin oikeuteen hänen tarinansa käyttämisestä ilman lupaa.
 Tosielämän kauhutarinoita kertovat myös muun muassa kappaleet  Wiener Blut  ( Joseph Fritzlin  tapaus) ja  Donaukinder  (romanialaisen kultakaivoksen syanidivuoto).
 Rammstein-yhtyeen nimi, kuten myös debyyttialbumin samanniminen kappale, on saanut nimensä Ramstein-Miesenbachin tuhoisasta lentonäytöksestä 1988.
 Italian ilmavoimien esitys päättyi onnettomuuteen, jossa 70 ihmistä kuoli ja sadat loukkaantuivat.
 Mein Teil -hitin ajaksi Lindemann pukeutuu usein teurastajaksi. Roberto Nistri / Alamy Stock Photo / AOP
 4. Kansitaidekin provokaation välineenä
 Aiheiltaan Rammsteinin kappaleet ovat provosoivia ja puhuttelevia, olivatpa ne tosielämään perustuvia tai fiktiivisiä.  Heirate mich  kertoo nekrofiliasta,  Spieluhr  elävältä hautaamisesta.  Hilf mir  ja  Benzin  käsittelevät pyromaniaa ja  Hallelujah  pedofiliaa.
 Insesti on aiheena  Wiener Blutin  lisäksi kappaleissa  Spiel mit mir  ja  Tier . Kannibalismiakin käsitellään paitsi  Mein Teilissa  myös  Eifersuchtissa . Moni kappale on saanut inspiraationsa sadomasokismista.
 Leimallisesti yhteiskuntakriittisiä kappaleita ovat esimerkiksi  Amerika  ja keväällä julkaistun albumin toinen single  Radio , joka kertoo elämästä DDR:ssä.
 Provosoiva linja jatkuu yhtyeen musiikkivideoissa. Seksiturismista kertovan  Pussyn  musiikkivideo kohahdutti pornokuvastollaan, uuden  Deutchland -hitin mittasuhteet kasvoivat videolla, jossa kerrataan Saksan väkivaltaista historiaa. Yhdessä kohtauksista kuvataan keskitysleirillä hirtettäviä juutalaisia.
 Provokaatiot ulottuvat joskus albumien kansitaiteeseen.  Mutter -albumin sävy muuttuu, kun tietää, että sen kanteen on kuvattu alkoholissa säilötty, 200 vuotta sitten synnytyksessä kuollut lapsi. Kuvitus on taiteilijapari  Daniel  ja  Geo Fuchsin  käsialaa.
 Paul Landers ja Christian Lorenz keikalla Saksassa heinäkuussa 1988. Rammstein perustettiin vuonna 1994. Lothar Steiner / Alamy Stock Photo / AOP
 5. Rammstein ja Wagner – kuin kaksi marjaa?
 Mitä yhteistä on Rammsteinilla ja klassisella musiikilla?  Paljonkin , on moni pohtinut.
 Jonkinlainen side klassiseen musiikkiin bändin jäsenillä on todistetusti. Rumpali Christof Schneiderin mukaan he rakastavat klassista musiikkia – sen eeppisiä käänteitä.
 – Samaan tapaan yritämme kuulostaa suurelta ja mahtavalta. Musiikkimme pitää olla sellaista, että se vie jalat alta, Schneider  totesi ShortListille .
 Parhaillaan käynnissä olevan stadionkiertueen lämppärinä esiintyy pianoduo Jatekok, jossa soittavat ranskalaispianistit  Adélaïde Panaget  ja  Naïri Bandal . Kaksikko lämmittelee yleisöä soittamalla Rammstein-covereita.
 Klassisen pianon melankolisiin säveliin päättyy keväällä julkaistu  Deutchland -hitti. Musiikkivideon tekijätietoja säestää  Sonne -kappaleen pianoversio.
 Kuten populaarimusiikki yleensä, myös Rammsteinin hitit ovat paljosta velkaa klassiselle musiikille – niin harmonioista, melodioista kuin muoto-opillisista seikoista.
 Deutche Wellen musiikkitoimittaja  Rick Fulker  on vienyt ajatuksen pidemmälle ja  listannut yhtäläisyyksiä  Rammsteinin ja säveltäjä  Richard Wagnerin  välillä.
 Toimittajan mukaan sekä Wagner että Rammstein rikkovat tabuja aikansa ehdoin, ja sitä yleisö rakastaa. Kiistelty taide vaikuttaa.
 Wagnerin ihanteena oli kokonaistaide, joka syntyy musiikin, tekstin ja näyttämötaiteen yhdistelmästä. Rammsteinin gesamtkunstwerk koostuu paitsi melodioista, harmonioista, iskulauseista ja provokaatioista myös musiikkivideoista ja lavashow'sta.
 Entäpä äidinkaipuu, joka on yksi kantavista teemoista Wagnerin  Sormus -tetralogian kolmannessa osassa  Siegfried . Vastaavasti Rammsteinin  Mutter -kappale on dystopia koeputkilapsesta, joka itkee olemattoman äitinsä perään.
 – Molemmissa tapauksissa äidinkaipuu on kammottava. Asteikolla yhdestä kymmeneen se olisi näissä yksitoista, Fulker kirjoittaa.
 Instituutioksi kasvanut Rammstein on eräänlaista kokonaistaidetta. Emelie Andersson / WENN.com 7 AOP

Kerran Rammsteinin laulaja oli oikeasti tulessa, penistykki on keikoilla peruskauraa – tiedäthän ainakin nämä 5 asiaa saksalaisbändistä


Summary: Kesä on ollut vaikea saaristokohteissa. Kuumin sesonki jäi lyhyeksi kolean alkukesän vuoksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Yrittäjä  Teemu Knuutila  on hämmentynyt. Hän lähti Örön linnakesaaren yrittäjäksi innostunein odotuksin. Juhannukseen mennessä kävijöitä oli ollut noin 2 000, kun aikaisempina vuosina saarella oli käynyt noin 30 000 vierailijaa.
 Knuutila pohti alkukesästä saaresta luopumista, vaikka sopimusta Metsähallituksen kanssa on jäljellä useita vuosia.
 – Heinäkuun lopussa vierailijoita on ollut noin 16 000. Jos elokuu jatkuu inhimillisenä, eli ei tule vettä ja lämpötila on yli 10 astetta, voimme päästä 20 000 kävijään, pohtii Knuutila.
 Tämä ei kuitenkaan ehkä riitä. Lopullisen päätöksen jatkamisestaan saarella Knuutila tekee elo-syyskuun vaihteessa. Hänen mielestään yhteyksiä saarelle on parannettava.
 – Örön parhaina kesinä eli 2016 ja 2017 saareen ajettiin Turusta 150- ja 200-paikkaisilla vesibusseilla. Veneilijät löytävät yhä saarelle, mutta kannattaisin tuettua yhteyttä Turusta, jotta laajemmat ihmismassat saadaan liikkeelle. Ideoita minulla on saaren varalle ämpäritolkulla, pohtii Knuutila.
 Örön linnakesaareen pääsee tutustumana parhaiten pyörällä. Minna Rosvall / Yle
 Metsähallitus on panostanut vahvasti
 Örön saari vapautui Puolustusvoimilta matkailukäyttöön vuoden 2015 kesällä. Yrittäjä Teemu Knuutila kertoo, että majoituspaikkoja on parhaillaan 90. Työntekijöitä saarella on kesäkaudella noin 20.
 Metsähallitus on panostanut Örön linnakesaaren rakentamiseen viime vuosina viiden miljoonan euron edestä. Puistonjohtaja  Harri Karjalainen  kertoo, että rahalla on rakennettu satamaa, kunnostettu rakennuksia eli hotellia ja majoitustiloja. Myös maastoreittejä on tehty.
 Puistonjohtaja Harri Karjalainen Metsähallitujksesta uskoo Örön vetovoimaan luontokohteena. MInna Rosvall / Yle
 – Alkukesä on ollut hiljainen muissakin Metsähallituksen kohteissa. Toisaalta yrittäjä pääsi markkinoimaan saarta vasta myöhään keväällä, kun yleensä ennakkomyynti aloitetaan hyvissä ajoin. Emme ole huolestuneita, pohtii Karjalainen.
 Metsähallitus joutui vaihtamaan yrittäjää kesän 2018 päätteeksi, koska silloinen yhteistyöyritys jätti maksamatta vuokria ajoissa. Nykyinen yrittäjä, West Coast Seaservice, toimii myös muun muassa Kylmäpihlajan majakkahotellissa, Kuuskajaskarin loma- ja linnakesaarella ja Vepsän ulkoilusaarella.
 – Olemme tehneet kävijätutkimusta ja saaneet yleisöltä hyvää palautetta Örön palveluista. Jos yrittäjä päättää luopua, toivomme, että päätös siitä tulee mahdollisimman nopeasti, jotta uusi yrittäjä pääsee vauhtiin ajoissa, sanoo Karjalainen.
 Metsähallitus toivoisi osatukea valtiolta kuljetuksille Örön saarelle. Kohteen luontoarvot ja kulttuurihistorialliset arvot eli saaren merkitys Puolustusvoimien tukikohtana halutaan säilyttää.
 Örön kallioilta näkee hyvällä säällä Bengtskärin majakalle saakka. Minna Rosvall / Yle
 "Valtion tehtävä ei ole kuljettaa saariston matkailukohteisiin"
 Kesällä 2019 saarelle on liikennöinyt maksullinen yhteysalus kerran päivässä.
 Wilson Charterin yrittäjä  Daniel Wilson  kertoo, että päivittäin vuoroja ajetaan 25. elokuuta saakka. Syyskuussa saareen pääsee hänen aluksellaan viikonloppuisin. Myös venetaksit ovat käytössä.
 Tämä alus on Ely-keskuksen käytössä. Se vie tavaroita ja tuo muun muassa roskia saaresta. Minna Rosvall / Yle
 – Nyt on käynnissä elokuun ruuhka, mutta alkukesä oli hiljainen. Heinäkuussa oli luonnollisesti enemmän matkustajia. Koulujen lomia saisi siirtää muutamalla viikolla eteenpäin, jotta lapset saisivat olla vapaina, kun sää on edelleen lämmin, pohtii Daniel Wilson.
 Maksuton, valtion tukema yhteys on ainostaan huoltoalus, joka kulkee Örön saarelle kerran viikossa. Saaristoliikenteen asiantuntija  Jari Nieminen  Ely-keskuksesta kertoo, että huoltovuoro tukee saarelle syntynyttä yritys- ja matkailutoimintaa ja muutaman saaressa vakituisesti asuvan henkilön kuljetustarpeita.
 Elokuun alun ruuhkaa Kasnäsin satamassa. Matkailijoita lähdössä muun muassa Örön saareen ja Bengtskärin majakalle. Minna Rosvall/Yle
 Kuljetukset hoitaa Hiittisten yhteysalusreitillä operoiva alus, ja liikenteestä on sovittu nykyisen sopimuskauden loppuun eli vuoden 2023 loppuun asti. Ely-keskus ei halua häiritä yrittäjien mahdollisuuksia toimia markkinoilla.
 – Valtion ensisijaisena tehtävänä ei ole kuljettaa asiakkaita saariston matkailukohteisiin, linjaa Nieminen.
 – Esimerkiksi Kotkan saaristosta saatujen kokemuksien perusteella voidaan sanoa, että markkinaehtoinen yksityinen liikenne ei kannata ilmaisen, valtion järjestämän liikenteen rinnalla.
 Niemisen mukaan osittain tästä syystä Ely-keskus keskittyy hoitamaan vain Örön huoltoliikennettä, jolloin matkailijat ohjautuvat käyttämään maksullisia yhteyksiä.
 Yrittäjä Daniel Wilson ohjaa yhteysalusta kohti Örön saarta. Minna Rosvall/Yle
  Luonnonystävät haluavat saarelle
 Örön luonto on ollut monelle kävijälle tärkeä syy saapua saarelle. He haluavat vierailla saarella myös turistikauden ulkopuolella kuten syksyisin ja keväisin.
 Yrittäjä Teemu Knuutila myöntää, että lintuharrastajia on paljon. Heitä on ollut liikkeellä myös Knuutilan yrityksen muissa kohteissa eli Kuuskajaskarin ja Kylmäpihlajan saarilla.
 – Olemme huomanneet muissa kohteissa, että he ovat hyvin omatoimisia. He eivät kaikki käytä palveluja, vaan bongailevat vain lintuja. Kourallinen lintuharrastajia tai luontoväkeä ei riitä kattamaan kuluja, jos tarvitsemme kuitenkin viisi henkilöä pyörittämään kohdetta, pohtii Knuutila.
 Örön vierasvenesatamassa oli tilaa elokuun alun torstaina. Minna Rosvall / Yle
 Lue lisää:
 Örön linnakesaarelle uusi yrittäjä – West Coast Seaservice hoitaa myös majakkasaaria
 Örön saari sai vakituiset asukkaat – " Täällä ei kuulu moottorin ääntä, täällä on tilaa hengittää"
 Kevätretki Örön saarelta kuvina: hapertuvia jäälauttoja, hiljaisuutta, mustarastaan lauluhetkiä...ja rantaan ajatunut sipsipussi
 Örön bunkkereissa sukelletaan sotahistorian syövereihin
 Hurja pimeys ja meren pauhu yllättivät örön taiteilijat

Metsähallitus rakensi Örön linnakesaarta 5 miljoonalla eurolla – saari menetti lumovoimansa, vaikka yrittäjällä on ideoita ämpäritolkulla


Summary: Etelä-Karjalan käräjäoikeus pitää tänään pääkäsittelynsä niin sanotussa takakonttisurmassa, jonka uhri oli savitaipalelainen mies.

Lappeenrannassa tapahtunut niin sanottu takakonttisurma on jälleen Etelä-Karjalan käräjäoikeuden käsittelyssä.
 Käräjäoikeus toimittaa tapauksessa  pääkäsittelyn , ja todennäköisesti antaa myös tuomionsa tänään perjantaina.
 Käräjäoikeus totesi jo viime syksynä, että nuori nainen ja mies olivat syyllistyneet henkirikokseen reilu vuosi sitten toukokuussa.
 Syytetyt määrättiin  mielentilatutkimuksiin  ennen lopullisen tuomion antamista.
 Henkirikos  paljastui, kun palaneen henkilöauton takakontista löytyi ruumis Lauritsalan venesatamassa. Uhri oli savitaipalelainen mies.

Takakonttisurman tuomiota odotetaan tänään – henkirikoksen pääkäsittely alkaa Lappeenrannassa


Summary: Viisi ihmistä loukkaantui kesäkuussa, kun risteilijä törmäsi turistialukseen Venetsiaan johtavalla kanvalla.

Italian hallitus on päättänyt kieltää isojen risteilyalusten pääsyn Venetsian historiallisen keskustan tuntumaan. Yli tuhannen tonnin aluksia koskevat rajoitukset astuvat voimaan syyskuun alussa,  yleisradioyhtiö BBC kertoo.
 Rajoituksilla on kuitenkin pitkä siirtymäaika.  Financial Times -lehden  mukaan hallituksen tavoitteena on, että kolmannes risteilijöistä jää kauemmas Venetsiasta ensi vuoden loppuun mennessä.
 Liikenneministeri  Danilo Toninellin  mukaan kaikille risteilijöille etsitään uudet satamapaikat pitemmällä aikavälillä.
 Päätöstä vauhditti  kesäkuussa tapahtunut risteilijäonnettomuus,  jossa loukkaantui viisi ihmistä. Tuolloin risteilijä törmäsi pienempään turistialukseen Venetsian keskustaan johtavan Giudecca-kanavan varrella.
 Osa venetsialaisista on jo pitkään vaatinut risteilyalusten kieltämistä, ja onnettomuuden jälkeen kaupungissa nähtiin jälleen mielenosoituksia risteilijöitä vastaan. Suojelujärjestöjen mukaan hallituksen päätökset ovat riittämättömiä.
 Venetsiassa vierailee noin 500 risteilyalusta vuosittain. Alukset aiheuttavat vedenalaista eroosiota ja levittävät saasteita kanavistaan tunnettuun kaupunkiin.
 Risteilyalusten pääsy keskustaan kiellettiin edellisen kerran vuonna 2013, mutta päätös peruttiin myöhemmin.
 Turismin kasvuun on reagoitu kielloin eri puolilla Eurooppaa. Esimerkiksi Pariisi päätti heinäkuussa  kieltää turistibussien pääsyn keskusta-alueelle.
 Lue myös:
 Pariisi kyllästyi turistibusseihin – ei enää asiaa keskustaan
 Risteilyalus törmäsi pieneen turistilaivaan Venetsiassa – pelottava onnettomuus tallentui videoille

Italia kieltää isot risteilyalukset Venetsian keskustasta – taustalla kesän risteilijäonnettomuus


Summary: Olen ollut sekä yllättynyt että järkyttynyt siitä, että sivistysvaltiossa edes pallotellaan ajatusta, pitäisikö lapsia pyrkiä auttamaan vai ei, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan kolumnissaan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kysymys siitä, miten meidän tulisi suhtautua pakolaisleirillä viruviin suomalaisiin lapsiin ja naisiin, on puhuttanut mediassa jo kuukausia. Henkilökohtaisesti olen ollut sekä yllättynyt että järkyttynyt siitä, että sivistysvaltiossa edes pallotellaan ajatusta, pitäisikö lapsia pyrkiä auttamaan vai ei.
 Puhutaan ”Isis-lapsista” vaikka kysymys on viattomista lapsista, jotka ovat epäinhimillisissä olosuhteissa, ilman että heillä on ollut mahdollisuutta vaikuttaa asiaan. On mielestäni päivänselvää, että Suomen valtion moraalinen velvollisuus on tehdä kaikki mahdollinen, jotta nämä lapset saadaan leiriltä pikaisesti turvaan Suomeen.
 Maksavatko lapset isiensä ja äitiensä synneistä?
 Kun puhutaan Isis-lapsista, mieleeni tulee väkisinkin historiankirjoista lukemani tarinat siitä, miten punaorpoja kohdeltiin Suomessa sisällissodan jälkeen. Lasten kohtelu useiden aikuisten ihmisten taholta oli häpeällistä – emmekö muka ole sadassa vuodessa oppineet mitään?
 Kysymys on lopulta arvoista . Maksavatko lapset isiensä ja äitiensä synneistä?
 Käsittääkseni koko länsimainen oikeusjärjestelmä perustuu ajatukseen, että jokainen on vastuussa vain omista rikoksistaan.
 Eri kysymys sitten on, miten asia käytännössä hoidetaan. Ymmärrän täysin asiaan liittyvät haasteet, aina lastensuojelun toimivaltakysymyksistä kustannuskysymyksiin.
 Oma lukunsa on pitkään konfliktialueella asuneiden mahdollisesti jo teini-ikään ehtineiden lasten mahdollinen radikalisoituminen aivopesun seurauksena. Kukaan ei kuitenkaan valitse tulla aivopestyksi, ja oikeanlaisilla interventioilla radikalisoituneita teinejä pystytään kyllä auttamaan. Kuten sanonta kuuluu: when there’s a will, there’s a way - kun on tahtoa, keinotkin kyllä löytyvät.
 Sodissa on totuttu puhumaan naisista ja lapsista  yhtenäisenä suojeltavana ryhmänä ja uhreina. Länsimaissa ollaankin nyt vähän sekaisin siitä, miten Isisin riveihin liittyneisiin naisiin tulisi suhtautua.
 Mielestäni nämä naiset eivät ole uhreja. He eivät ansaitse kenenkään sympatiaa. He ovat omasta tahdostaan liittyneet äärimmäisen julmaan terroristijoukkoon, tietoisina sen tekemistä raakuuksista.
 He ovat vieneet lapsensa turvallisesta Suomesta, yhdestä maailman parhaasta hyvinvointivaltiosta, sota-alueelle, altistaen heidät raakuuksille. Nämä äidit veivät lapsiaan kuoleman keskelle samaan aikaan kun alueella asuvat vanhemmat tekivät mitä tahansa saadakseen omat lapsensa Eurooppaan turvaan. Jostakin käsittämättömästä syystä näille pahuutta ihannoiville naisille löytyy ymmärtäjiä: viimeksi  Kaarina Hazard kolumnissaan  rinnasti heidät uudisraivaajiin. Tämä on täysin käsittämätöntä.
 Siitä olen Hazardin ja oikeusoppineiden kanssa samaa mieltä, että näillä naisilla on, ja pitääkin olla oikeus palata Suomeen. Mutta kun he palaavat, on mielestäni selvää, että heidät tulee panna vastaamaan teoistaan lain edessä.
 Monet ovat julkisuudessa muistuttaneet, että on vaikeaa todistaa näiden naisten suoranaisesti osallistuneen esimerkiksi rikoslaissa tarkoitettuun terroristiseen tekoon, saati sotarikoksiin. Varmasti näin onkin, mutta meillä on rikoslaissa myös erikseen omat pykälänsä maanpetoksesta, enkä näe mitään estettä niiden pykälien soveltamiseen näiden Isis-leirin naisten tapauksessa.
 Maanpetosta koskeva pykälä Suomen rikoslaissa kuuluu näin: ”Suomen kansalainen, joka  Suomea koskevan sodan, aseellisen selkkauksen  tai miehityksen aikana tai sellaisen välittömästi uhatessa
 1)  liittyy vihollisen asevoimiin ,
 2) osallistuu sotatoimiin tai muihin sotilaallisiin toimiin Suomea vastaan,
 3) palvelee sellaisissa vihollisen sotilas- tai siviilitehtävissä, jotka välittömästi edistävät sotatoimia Suomea vastaan, taikka
 4)  ryhtyy yhteistoimintaan vihollisen kanssa tai muulla vastaavalla tavalla vihollisen eduksi vahingoittaa Suomea , on tuomittava maanpetoksesta vankeuteen vähintään yhdeksi ja enintään kymmeneksi vuodeksi.”
 Koska Isis on julistanut sodan myös Suomea vastaan ja on ilmoittanut tavoitteekseen islamilaisen maailmanlaajuisen kalifaatin, voidaan todeta, että sota koskee myös Suomea (etenkin Turun puukotusten jälkeen). Esimerkiksi  Helsingin Sanomissa on kerrottu , miten naiset ovat aktiivisesti levittäneet Isisin propagandaa ja lähteneet sotaan tietoisina, mihin ovat lähdössä. Selvää minusta myös on, että naiset ovat ryhtyneet yhteistoimintaan vihollisen kanssa ja toimineet Suomea vahingoittavalla tavalla.
 Kansainväliset järjestöt ja oikeusoppineet  ovat sangen yksimielisiä siitä, että Suomen olisi toimittava nopeasti sekä naisten että lasten saamiseksi Suomeen. Olen samaa mieltä. Syyttömien lasten osalta asiassa ei pitäisi olla mitään epäselvää. Naiset sen sijaan tulee panna oikeuden eteen vastaamaan maanpetossyytteisiin.
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Lue myös:
 Roope Lipastin kolumni: Joskus kannattaisi kokeilla olla väärässä
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Älä ole itsellesi liian armollinen

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Isis-leirin äidit ansaitsevat syytteen maanpetoksesta, mutta lasten pelastamiseksi on tehtävä kaikki mahdollinen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vaikka liikennekuolemien määrä on viime vuosina vähentynyt, on  pyöräilijöiden osuus  kaikista liikenteessä kuolleista hieman kasvanut. Oululainen  Mikko Huoponen  menetti viime vuonna onnettomuudessa 23-vuotiaan tyttärensä, kun tämä jäi auton alle ylittäessään suojatietä pyörällä.
 Vapaaehtoinen metsien suojelu yleistyy
 Perttu Laakson metsässä voi tutustua myös taideteoksiin. Näyttelyille on luvassa jatkoa tulevinakin vuosina. Timo Leponiemi / Yle
 Vapaaehtoisesta metsien suojelusta  maksettavat korvaukset ovat nousseet varteenotettavaksi vaihtoehdoksi hakkuille. Renkolaisen  Perttu Laakson  metsästä viisi ja puoli hehtaaria on siirtymässä pysyväksi suojelualueeksi.
 Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu
 Suomalaisessa kodissa keskimäärin joka kymmenes leipäpala, hedelmä tai vihannes päätyy roskiin. Tiina Jutila / Yle
 Kansainvälisen ilmastonmuutopaneelin raportti kovisteli poliittisia päättäjiä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi, mutta jokainen voi tehdä osansa myös  kotikeittiössä . Ruokahävikin vähentämisellä on iso merkitys, IPCC:n raportti osoitti.
 Siirtolaisten joukkopidätys Yhdysvalloissa
 ICE:n agentit pidättivät lähes 700 siirtolaista useissa eri teollisuuslaitoksissa Mississippissä.  ICE / HANDOUT/ EPA
 Yhdysvalloissa paperittomien siirtolaisten joukkopidätys on aiheuttanut laajaa  huolta siirtolaisten lasten tilanteesta . Mississippin osavaltion pääkaupungin Jacksonin pormestari kuvailee pidätysratsioita epäinhimillisiksi ja tehottomiksi.
 Kaksi ja puoli miljoonaa muslimia on matkannut Mekkaan
 Tänään perjantaina alkava vuosittainen pyhiinvaellus hajj kerää jopa yli 2,5 miljoonaa muslimia ympäri maailman islamin pyhimpään paikkaan Saudi-Arabian Mekkaan. EPA
 Saudi-Arabiassa on jälleen vuosittaisen pyhiinvaelluksen, hajj'n aika. Muslimeja kautta maailman saapuu osallistumaan juhlaan, ja  tapahtuma onkin osallistujamäärältään yksi maailman suurimmista . Siihen varaudutaan monin eri tavoin, koska valtavat väkimäärät voivat aiheuttaa myös ongelmia. Esimerkiksi neljä vuotta sitten tungoksessa tallautui kuoliaaksi jopa yli kaksi tuhatta ihmistä.
 Paikoin voi sataa rankastikin
 Kerttu Kotakorpi / Yle
 Maan etelä- länsiosassa on edelleen epävakaista. Sade- tai ukkoskuuroja muodostuu tänään monin paikoin länteen painottuen. Vettä voi sataa ajoittain rankasti, yli 20 mm tunnissa. Kuurojen lomassa aurinko pääsee paistamaan. Maan itäosissa ja Lapissa on enimmäkseen poutaa.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Pyöräilijöiden kuolemat lisääntyneet, metsänsuojeluinto kasvaa, ilmastotekoja keittiössä, Yhdysvalloissa siirtolaisten joukkopidätys


Summary: Liikennekuolemia voitaisiin asiantuntijoiden mukaan vähentää muutamilla yksinkertaisilla muutoksilla.

Oululainen  Mikko Huoponen  kävi viime lokakuussa mökillään tuttavan kanssa keskustelua surullisesta aiheesta. Oman lapsen kuolemasta. Nainen oli menettänyt lapsensa.
 – Sanoin hänelle, että sitähän ihminen aina pelkää, että menettää oman lapsensa. Se olisi pahinta, mitä voisi sattua, Huoponen kertoo.
 Noin puoli tuntia kyseisen keskustelun jälkeen Huoposen puhelin soi. Puhelimessa oli hänen kaksoisveljensä, joka kertoi, että on tapahtunut onnettomuus.
 Kuorma-auto oli törmännyt Huoposen 23-vuotiaaseen tyttäreen  Milka Huoposeen . Veljen ystävä, joka oli sattunut onnettomuuspaikalle, oli ilmoittanut asiasta.
 Milkan kuolemaan johtanut onnettomuus tapahtui Oulun keskustassa lokakuussa 2018.  Mikko Huoposen kotialbumi
 Huoponen soitti ystävälle ja pyysi antamaan puhelimen jollekin pelastushenkilöstöön kuuluvalle. Hän kysyi, mikä tilanne on ja vastaus oli, että en tiedä vielä, mutta pahalta näyttää.
 – Halusin kuulla sen niin, että ei näytä pahalta. Ja hoin sitä päässäni: ei näytä pahalta, kaikki tulee menemään ihan hyvin, ei ole tapahtunut mitään vakavaa.
 Paikalla ollut ystävä oli viimeinen ihminen, joka piti Milkaa kädestä ennen tämän kuolemaa.
 – Näin jälkikäteen mietin, valmisteliko joku ylempi taho minua sen aiemman keskustelun avulla Milkan kuolemaan.
 Pyöräilijöiden määrä onnettomuuksissa kuolleista lisääntynyt
 Onnettomuuksissa kuolee kymmeniä pyöräilijöitä ja jalankulkijoita vuosittain. Viimeisten kymmenen vuoden aikana yhteensä yli 550. Eniten onnettomuuksia tapahtuu siellä, missä asuu eniten ihmisiäkin, eli Uudellamaalla, Varsinais-Suomessa ja Pirkanmaalla.
 Pyöräilijöiden ja jalankulkijoiden kuolemaan johtaneet onnettomuudet 2009–2018 Viime vuosina liikenneonnettomuuksissa on kuollut 20-30 pyöräilijää vuodessa ja  loukkaantunut 600-900  (Liikenneturva). Määrät eivät ole juuri muuttuneet kymmenen vuoden aikana. Jalankulkijoita on kuollut 20-40 vuodessa ja  loukkaantunut 370-600  (Liikenneturva). Määrät ovat laskeneet koko ajan, ja nykyään jalankulkijoita kuolee noin 15 prosenttia vähemmän kuin kymmenen vuotta sitten. Eniten pyöräilijän tai jalankulkijan kuolemaan johtavia onnettomuuksia tapahtuu arkisin. Vuodenajoista onnettomuuksia tapahtuu eniten silloin, kun on pimeää, eli syksyisin ja talvisin.
 Onnettomuustietokeskuksen Satakunnan tutkijalautakunnan poliisijäsen  Timo Auressalmi  kertoo, että vaikka liikennekuolemien määrä on viime vuosina vähentynyt, on pyöräilijöiden osuus kaikista liikenteessä kuolleista hieman kasvanut.
 Tarkkaa syytä sille ei tiedetä. Auressalmi arvelee sen johtuvan ainakin osittain siitä, että pyöräilijöiden määrä on viime vuosina lisääntynyt jonkin verran.
 Samaan aikaan jalankulkijoiden liikenneonnettomuudet ovat vähentyneet.
 "En kokenut vihaa autonkuljettajaa kohtaan"
 Mikko Huoposen tyttären hengen vienyt  onnettomuus tapahtui Oulun keskustassa  Albertinkadun ja Isokadun risteyksessä.
 Huoponen kertoo, että sekä Milkalle että kuorma-auton kuljettajalle paloivat vihreät valot. Milka ajoi pyörällä suojatien yli suoraan, kuorma-auto kääntyi suojatielle vasemmalta. Alkoholilla ei ollut osuutta onnettomuuteen.
 – Milka kuoli heti onnettomuuspaikalla pään ja rinnan seudulle kohdistuneisiin vammoihin. Kuorma-auton takapyörät tulivat hänen päältään. Ei siinä paljon mitään ollut tehtävissä.
 Huoponen meni sama päivänä onnettomuuspaikalle. Hän tunsi vihaa. Ja surua.
 – Suurin kysymys, joka pyöri mielessä oli, miksi minulle tapahtuu näin. Mitä pahaa minä olen tehnyt, miksi minulta otettiin tytär pois?
 – En kokenut vihaa autonkuljettajaa kohtaan. Koin vihaa sitä tapahtumaa ja maailmankaikkeutta kohtaan. Ja jopa itseäni kohtaan.
 Tarkempia yksityiskohtia onnettomuudesta ei ole vielä annettu julkisuuteen, koska tapauksen oikeudenkäynti on vielä edessä.
 Mikko Huoposen Milka-tytär jäi kuorma-auton alle suojatiellä, jota jalankulkija kuvassa ylittää.  Timo Nykyri / Yle
 Risteykset ovat tyypillisin paikka joutua onnettomuuteen pyöräilijänä tai jalankulkijana, kertoo Liikenneturvan Jyväskylän osaston yhteyspäällikkö  Leena Piippa . Niissä seurauksetkin yleensä ovat vakavimmat, koska risteyksessä törmäys tapahtuu useimmiten auton kanssa.
 Risteykset ovat vaaran paikkoja erityisesti siksi, että moni ei tiedä, kenen pitäisi väistää ja ketä.
 Usein onnettomuuden taustalla on Piipan mukaan havaintovirhe, arviovirhe tai tulkintavirhe. Eli ei joko nähty toista osapuolta tai on arvioitu toisen toimivan eri tavalla kuin hän toimii. Ja jos toinen risteykseen tulija ei noudatakaan liikennesääntöjä, on sitä vaikea ennakoida.
 Nuoren ihmisen kuolema pyörällä tai jalan liikkuessa ei kuitenkaan ole erityisen tyypillistä. Yleensä jalankulkija tai pyöräilijä, joka kuolee onnettomuudessa, on iäkäs, yli 65-vuotias.
 – Useimmiten esimerkiksi pyöräonnettomuudet ovat sellaisia, että ihminen jostain syystä kaatuu.
 Kyseessä voi olla esimerkiksi sairauskohtaus, kuljettaja on humalassa tai jonkun muun päihdyttävän aineen vaikutuksen alaisena.
 Alkoholi mukana suuressa osassa onnettomuuksista
 Monesti onnettomuudessa kuollut jalankulkija tai pyöräilijä on ollut humalassa: yhteensä noin viidesosassa kuolemaan johtavista onnettomuuksista. Jalankulkijoiden osalta jopa useammin, lähes neljäsosassa tapauksista.
 – Se on todella iso määrä. Ja olipa syy kummassa hyvänsä – jalankulkijassa tai pyöräilijässä tai moottoriajoneuvon kuljettajassa – niin alkoholi kuitenkin heikentää toimintakykyä, Timo Auressalmi sanoo.
 Sen sijaan kevyen liikenteen osallisen puhelimen käyttö tai musiikin kuuntelu liikenteessä ollessa liittyy hyvin harvoin onnettomuuksiin, joissa pyöräilijä tai jalankulkija menettää henkensä. Se on Auressalmen mukaan jopa hieman yllättävää.
 – Olisin kuvitellut, että se saattaisi vaikuttaa enemmän. Mutta ehkä ne, jotka kuuntelevat musiikkia, ovat nuorta väkeä, joilla pää pyörii paremmin liikenteessä ja jotka tekevät havaintoja muilla aisteillaan.
 Kuolemia voitaisiin ehkäistä nykyistä paremmin
 Vaikka pyöräilijöiden kuolemaan johtavien onnettomuuksien määrä on junnannut samoissa lukemissa jo vuosikymmenen, niitä olisi kuitenkin mahdollista vähentää haastateltujen asiantuntijoiden mukaan entisestään.
 Pyöräliiton toiminnanjohtaja  Matti Koistisen  mukaan erityisesti risteyksien turvallisuutta pitäisi parantaa.
 – Siinä meillä on vielä Suomessa todella paljon tehtävää.
 Onnettomuustietokeskuksen Timo Auressalmi on samaa mieltä. Liikenneympäristön rakentamisessa ja suunnittelussa pitäisi hänen mielestään kiinnittää aiempaa enemmän huomiota kevyeen liikenteeseen.
 Hänen mukaansa kaupunkeihin olisi hyvä rakentaa enemmän korotettuja suojateitä, jotka pakottaisivat autot hiljentämään. Lisäksi leveämmille väylille tarvittaisiin keskisaarekkeita, jottei koko ajorataa tarvitsisi ylittää yhteen putkeen. Risteysalueilta olisi myös hyvä poistaa kaikki näköesteet, kuten kasvillisuus.
 Pyöräliiton Matti Koistisen mukaan punaiseksi maalatut pyöräbaanat ovat yksi keino parantaa pyöräilijöiden turvallisuutta. "Ne viestivät, että siinä liikkuu pyöräilijöitä enemmän ja kiinnittävät muiden tielläliikkujien huomion", Koistinen sanoo.  Timo Nykyri / Yle
 Molemmat, sekä Koistinen että Auressalmi peräänkuuluttavat nopeusrajoitusten laskemista taajamissa. Heidän mielestään sillä ehkäistäisiin tehokkaasti niin kuolemaan johtavia onnettomuuksia kuin kaikkia muitakin onnettomuuksia.
 Autolla ajaja ehtii reagoida ja havainnoida ympäristöään huomattavasti paremmin, jos hän ajaa kolmeakymppiä, verrattuna siihen, jos hän ajaisi viittäkymppiä.
 Mikko Huoponen kertoo, että oman tyttären kuolema onnettomuudessa on muuttanut hänen omaa liikennekäyttäytymistään. Hänestä on tullut aiempaa varovaisempi, etenkin autolla kääntyessä.
 Huoponen ajaa itse ammatikseen autoa. Mies kertoo, että meni monta kuukautta ennen kuin hän pystyi onnettomuuden jälkeen ajamaan isommalla autolla. Hänelle tuli auton ratissa pelkotiloja ja paniikkikohtauksia.
 – Pelkäsin, että aiheuttaisin itse onnettomuuden.
 Moni pyöräilijä ei tiedä väistämissääntöjä
 Liikenneturvallisuudesta huolehtimista ei voida kuitenkaan täysin vyöryttää liikennesuunnittelijoiden tai moottoriajoneuvon kuljettajien vastuulle. Myös pyöräilijöillä ja jalankulkijoilla on oma vastuunsa turvallisuuden takaamiseksi liikenteessä.
 Pyöräliiton Matti Koistisen mukaan tärkein asia on ajokunto. Hän kertoo, että yksinään sellaisissa onnettomuuksissa, joissa pyöräilijä jostain syystä kaatuu ja sen seurauksena kuolee, kolmasosa on ollut päihtyneenä.
 – Jokaisen pyörällä liikkeessä olevan kesän terassikaudella kannattaisi muistaa: jos on tullut vähän otettua, kannattaa ottaa taksi alle, kun lähtee kotiin, eikä sitä fillaria.
 Toinen tärkeä asia on liikennesäännöt. Moni pyöräilijä ei Timo Auressalmen mukaan tiedä väistämissääntöjä.
 Pyöräilijä ei ole etuajo-oikeutettu tullessaan suojatielle lukuun ottamatta muutamaa poikkeusta. Pyöräilijän ei esimerkiksi tarvitse väistää autoa silloin, kun autoilijalla on kärkikolmio tai stop-merkki. Eikä silloin, kun pyöräilijä on ajamassa suoraan, mutta autoilija on kääntymässä.
 – Myös kypärän käyttö, huomioliivit ja heijastavat materiaalit edesauttavat jalankulkijoiden ja pyöräilijöiden havaittavuutta ja sitä kautta pienentävät riskiä joutua onnettomuuteen.
 Viimeinen matka
 Aina, kun Mikko Huoponen saapuu Oulun keskustaan, hän menee onnettomuuspaikalle. Tai ainakin ajaa sen ohi. Se on hänen mukaansa osa surutyötä.
 Osa surutyötä oli myös Milkan valmisteleminen viimeiselle matkalleen. Laitetut kynnet ja ripset olivat Huoposen mukaan Milkalle tärkeä asia. Siksi mies pyysi sukulaista laittamaan ne tyttärelle. Ja meikkaamaan kasvot. Huoponen itse harjasi tyttärensä hiukset ja valikoi vaatteet.
 – Halusin laittaa tyttäreni nätiksi. Se oli henkisesti äärettömän raskasta, mutta myös lohdullista. En halunnut, että kukaan muu tekee sitä. Halusin itse saatella lapseni hautaan.
 Milkalle jäi kaksi siskoa ja kaksi velipuolta. Heistä Huoponen on kantanut onnettomuuden jälkeen enemmän huolta.
 Mies kertoo, että käy teini-ikäisten lastensa kanssa usein läpi liikennesääntöjä. Heidän perheessään on arkipäivää kehottaa varovaisuuteen liikenteessä.
 – Pelottaa, että heille tapahtuisi jotain samanlaista kuin Milkalle.
 Oletko sinä kokenut turvattomuutta tai läheltä piti tilanteita pyörällä kulkiessasi? Keskustele aiheesta klo 22.00 saakka!
 Lue myös:
 Moni pelkää suojatiellä – onnettomuuteen tai vaaratilanteeseen joutunut melkein joka toinen
 Hallitus hakee kovaa kasvua pyöräilyyn miljoonien eurojen satsauksella – Pyöräliitto: historiallista, mutta ei vielä riitä
 Liikennekuolemien piti puolittua 10 vuodessa, mutta tavoitteeseen ei päästä – Liikennekuolema johtuu enää harvoin liikenteestä
 "Harvoin tie tai auton ominaisuus heittää ulos tieltä" – Syitä nuorten liikennekuolemiin tulisi etsiä kokemattomuuden sijaan aivoista

Mikko Huoponen menetti tyttärensä onnettomuudessa – pyöräilijöiden liikennekuolemat eivät vähene, vaikka mahdollisuuksia siihen olisi


Summary: Pyhiinvaellus muslimien pyhään kaupunkiin on osallistujamäärältään yksi maailman suurimmista tapahtumista.

Tänään perjantaina alkava vuosittainen pyhiinvaellus hajj kerää jopa yli 2,5 miljoonaa muslimia ympäri maailman islamin pyhimpään paikkaan Saudi-Arabian Mekkaan. Satoja tuhansia uskovaisia on saapunut maahan jo päiviä aiemmin.
 Osallistujista selvä enemmistö saapuu Saudi-Arabian ulkopuolelta.
 Tapahtuma on osallistujamäärältään yksi maailman suurimmista ja Saudi-Arabia on varautunut pyhiinvaeltajien valtavaan määrään monin tavoin – eikä ihme.
 Paniikki väkijoukossa voi vaatia joukoittain ihmishenkiä. Syyskuussa 2015 pyhiinvaelluksen tungoksessa  kuoli jopa yli 2 000 ihmistä .
 Valtavassa väkijoukossa myös sairaudet leviävät helposti. Vuonna 2012 harvinainen koronavirus tappoi yli 50 pyhiinvaeltajaa. Tämän jälkeen tapahtuman osallistujamäärää karsittiin merkittävästi.
 Saudi-Arabian terveysministeriö suosittelee kävijöille useita rokotuksia. Ohjeistus  löytyy myös THL:n sivuilta .
 Hajj'n kesto vaihtelee viidestä kuuteen päivään. Tänä vuonna tapahtuma kestää kuusi päivää.
 Jokaisen muslimin tulisi osallistua pyhiinvaellukseen ainakin kerran elämässään jos terveys ja kukkaro kestävät. Siksi tulijoita olisi joka vuosi enemmän kuin islamin pyhään kaupunkiin Mekkaan mahtuu. Moni odottaa viisumiaan tapahtumaan vuosien ajan.
 Aiheesta muualla:
 Hajj 2019: An in-depth look at the sacred journey

Moni muslimi odottaa vuoroaan useita vuosia – Mekka täyttyy taas miljoonista pyhiinvaeltajista


Summary: Vapaaehtoisesta metsien suojelusta maksettavat korvaukset ovat nousseet vahvaksi vaihtoehdoksi metsänhakkuille.

Renkolaisen  Perttu Laakson  metsästä viisi ja puoli hehtaaria on ollut kymmenen vuotta ympäristötukikohteena, jonka suojelusta on maksettu korvausta.
 Nyt määräaikainen suojelu on vaihtumassa pysyvään suojeluun vapaaehtoisen metsiensuojelun METSO-ohjelman kautta. Taustalla on halu säilyttää arvokkaaksi koettu maisema ennallaan.
 – Täällä on sellaisia mahtavia paikkoja, että erästäkin kohdetta minä kutsun kirkoksi. Siellä tulee ihan semmoinen pyhä olo, kun sinne menee. Minulle tämä paikka on erittäin tärkeä, sanoo Laakso.
 Laakso kertoo, että suojelumetsä on paikka, joka on pitkään ollut paikallisten ihmisten tiedossa. Siellä on marjastettu, sienestetty ja järjestetty suunnistuskilpailuja.
 Ei kivimurskaamolle
 Kymmenen vuotta sitten alueelle laadittiin hoitosuunnitelma turvaamaan sen säilymistä. Hoitosuunnitelman määräaika umpeutui alkukesästä ja ratkaistavaksi tuli, jatketaanko suojelua uudella hoitosuunnitelmalla vai siirretäänkö alue pysyvään suojeluun.
 – Tämä kymmenen vuotta synnytti sellaisia ajatuksia, miten tätä aluetta voitaisiin käyttää muuten kuin normaalia metsää. Sitä kautta meni nopeasti läpi ajatus pysyvästä suojelusta.
 Kalliojyrkännettä ei haluttu murskeeksi. Suojelupäätös takaa sen säilymisen. Timo Leponiemi / Yle
 Suojelualueella on paljon lahopuuta sisältävän vanhan metsän lisäksi korkeita kalliojyrkänteitä.
 – Nämä ovat seutukunnan pisimmät ja komeimmat jyrkänteet. Tässä lähistöllä on esimerkiksi kivimurskaamo. Luulisin, että kivimurskaihmisillä tämän kallion näkeminen saattaa aiheuttaa jonkinnäköistä intoa päästä tännekin. Me haluamme, että tämä kallio pysyy tässä ikuisesti.
 Ilmastonmuutoksen torjunta lisäarvona
 Myös virinnyt keskustelu ilmastonmuutoksesta vaikutti osaltaan Laakson päätökseen hakea metsälleen pysyvää suojelua.
 – Se on tullut siinä matkan varrella. Kun siitä ryhdyttiin puhumaan, tuli ahaa-elämys, että tässä on vielä tämäkin lisäarvo. Nyt olen ylpeä siitäkin.
 Keskustelu ilmastonmuutoksesta on lisännyt metsien merkitystä toimia hiilinieluna. Timo Leponiemi / Yle
 Suomen metsäkeskuksen asiakasneuvoja  Olli Lukanniemi  uskoo, että ilmastonmuutoskeskustelu on lisännyt kiinnostusta metsien pysyvään suojeluun.
 – Maanomistajat ovat todenneet, että pysyvä suojelu on hyvä ratkaisu heidän metsiinsä. Siinä suojelun korvaus on parempi ja samalla tulee se varmuus, että tälle metsälle ei tosiaankaan tapahdu mitään, vaan tämä pysyy hiilinieluna, sanoo Olli Lukanniemi.
 Veroton korvaus pysyvästä suojelusta
 METSO-ohjelmassa suojeltavasta alueesta maksetaan korvaus puuston arvon mukaan. Korvaus on verotonta, toisin kuin puunhakkuusta saatavat tulot tai määräaikaisesta ympäristötukikohteesta maksettava korvaus.
 Pysyvästä suojelusta maksettava korvaus on jopa kolmin- tai nelinkertainen verrattuna määräaikaiseen suojeluun, kertoo Lukanniemi.
 Perttu Laakson metsässä voi tutustua myös taideteoksiin. Näyttelyille on luvassa jatkoa tulevinakin vuosina. Timo Leponiemi / Yle
 Perttu Laakso toteaa, että hänen kohdallan korvaus ei ollut ratkaisevin tekijä. Tärkeämpää on esimerkiksi se, että metsässä voidaan jatkaa taidenäyttelyitä.
 Nyt metsässä on näyttely jo toista kesää, ja jatkosta on sovittu taitelijoiden kanssa. Näyttelyn on ideoinut Kaloisten kylällä asuva taiteilija  Riitta Kopra , joka on saanut näyttelyyn mukaan 14 muuta taiteilijaa. Paikan päällä tehtyihin teoksien kautta voi tutustua jokamiehenoikeuksiin.
 Rahan ohella halu suojella maisemaa
 Metsäkeskuksen Olli Lukanniemi kertoo, että varsinkin tänä vuonna on ollut useita sellaisia kohteita, joissa määräaikaisesta suojelusta on haluttu siirtyä pysyvään suojeluun. Käytännössä jokaisessa tapauksessa taustalla on ollut muutakin kuin halu saada korvauksia.
 Renkolaismetsän valjastaminen taiteen näyttämöksi on Lukanniemen mielestä loistava esimerkki metsän monimuotoisesta käytöstä.
 Hämeessä suojeltiin METSO-ohjelmassa viime vuonna 605 hehtaaria metsää. Timo Leponiemi / Yle
 Viime vuonna koko maassa suojeltiin vapaaehtoisesti lähes 4 300 hehtaaria metsää. Tänä vuonna tavoite on pari sataa hehtaaria suurempi.
 Suojelun painopiste on viiden eteläisimmän Ely-keskuksen alueella. Vapaaehtoiseen metsien suojeluun on varattu tälle vuodelle rahaa 25 miljoonaa euroa. Toiveissa on, että määräraha kasvaisi tulevina vuosina lähelle 50 miljoonaa euroa, sanoo Lukanniemi.
 Vuonna 2008 alkanut METSO-ohjelma jatkuu ainakin vuoteen 2025 saakka. Siihen mennessä tavoite on saada suojeluun 96 000 hehtaaria metsää. Määräaikaisissa suojelualueissa tavoite on 82 000 hehtaaria.
 Pysyvien suojelualueiden tavoite toteutunee, mutta määräaikaisissa voidaan jäädä tavoitteesta. Osasyy siihen voi olla se, että parempien korvausten johdosta pysyvä suojelu kiinnostaa määräaikaista suojelua enemmän, arvioi Lukanniemi.
 Hämeessä toivotaan suojeluun lisää lehtoalueita
 Hämeessä suojeluun tulleista alueista yli puolet on ollut runsaspuustoisia metsiä, mutta myös pienvesiä eli käytännössä puronvarsia on suojeltu paljon. Niiden kohdalla on kannettu huolta puhtaista vesistä. Pienvedet pysyvät puhtaampina, kun hakkuita ei uloteta niiden lähelle, huomauttaa Olli Lukanniemi.
 Hämeessä yli puolet suojelumetsistä ovat paljon lahopuuta sisältäviä runsaspuustoisia metsiä. Timo Leponiemi / Yle
 Hämeessä suojeltavaksi toivotaan erityisesti laajoja vanhojen metsien kohteita, lehtoalueita ja reheviä soita, listaa ylitarkastaja  Esa Pynnönen  Hämeen Ely-keskuksesta.
 – Meillä viime vuosi oli ennätysvuosi. Hämeessä suojeluun tuli 605 hehtaaria metsää. METSO-ohjelman tunnettuus on noussut. Myös kohonnut puun hinta näkyy suojelukohteiden tarjonnassa, koska se vaikuttaa suoraan suojelusta maksettaviin korvauksiin.
 Myös metsänomistajien kaupungistuminen voi vaikuttaa.
 – Kun ei enää olla sidoksissa maaseutuun, eikä metsä ole suoraan elinkeino, silloin suojelu on varteenotettava vaihtoehto. Sanoisin, että METSOn korvaus on varsin kilpailukykyinen, huomauttaa Pynnönen.
 Suomen metsäkeskuksen asiakasneuvoja Olli Lukanniemi painottaa, että suojelupäätöstä tehtäessä maanomistajilla on päätäntävalta.
 – Tämä on täysin vapaaehtoista.

"Me haluamme, että tämä kallio pysyy tässä ikuisesti" – Into suojella metsiä lisääntyy, ja sen taustalla on ilmastonmuutos


Summary: Ruokahävikin hillitsemisellä myös kotikeittiöissä on iso merkitys taistelussa ilmastonmuutosta vastaan, osoittaa IPCC:n tuore ilmastoraportti.

Suomalaisessa kodissa keskimäärin joka kymmenes leipäpala, hedelmä tai vihannes päätyy roskiin, kertoo Kuluttaja-lehden organisoiman  Hävikkiviikon  verkkosivu.
 Tomaatti nahistuu, leivän kantapala kuivuu, nakkien parasta ennen -päiväys umpeutuu, tai ruokaa tulee laitettua niin paljon, että sitä jää kaavittavaksi lautaselta tai kattilasta roskikseen.
 Syyskuussa järjestettävä teemaviikko herättelee meitä kansainvälisen ilmastonmuutospaneelin IPCC:n tavoin siihen tosiasiaan, että kukin meistä hukkaa tänäkin vuonna keskimäärin 20–25 kiloa ruokaa.
 Kaikkiaan Suomen kotitalouksista kertyy 120–160 miljoonaa kiloa hävikkiruokaa. Se kuormittaa luontoa ensin tuotantoketjussa, sitten jätteenä.
 Koteihin ostetusta ruoasta kuusi prosenttia päätyy jätteeksi. Kukkaroihin se tietää reilusti yli sadan euron lovea vuodessa.
 Tänä vuonna Hävikkiviikon erityisenä teemana ovat ruokahävikin ilmastovaikutukset. Ne vastaavat Suomessa noin sadan tuhannen henkilöauton hiilidioksipäästöjä.
 Hävikkiä kasautuu näin: Alkutuotanto 12 %, teollisuus 20 %, kauppa 18 %, ravintolat 20 %, kodit 30 %   Luonnonvarakeskus
 Ruokahävikki ei siis ole pikkujuttu, kuten toteaa myös IPCC:n eilen torstaina julkaistu raportti.
 Maailmanlaajuisesti ruokaa menee hukkaan arviolta 1,3 miljardia tonnia vuodessa, ennen muuta täällä maapallon vauraassa puolikkaassa.
 Kutakin suomalaista kohden tuhlaantuu kaikkiaan neljä kertaa se ruokamäärä, jonka hän itse panee jäteastiaan. Kolme neljännestä päätyy jätteeksi alkutuotannossa, tehtaassa, kaupassa tai ravintolassa.
 Kokonaismäärä on tyypillinen eurooppalaiselle ja pohjoisamerikkalaiselle: keskimäärin 95–115 kiloa vuodessa. Aasiassa ja Saharan eteläpuoleisessa Afrikassa vastaava luku on vain 6–11 kiloa.
 Myös hävikin syyt ovat erilaiset. Teollisuusmaissa hylätystä ruoasta 40 prosenttia on päätynyt jo kauppaan tai kotiin asti. Kehittyvissä maissa vastaava osuus ei koskaan pääse alkutuotantoa pidemmälle.
 Pientilojen tuottaman ruoan korjaamisen, säilytyksen ja kuljetuksen ongelmat katkaisevat siellä ruokaketjun helposti jo alkuunsa.
 Suomen ruokaketjussa, alkutuotannosta ravintoloihin ja kotitalouksiin, ruokahävikki on arviolta 400–500 miljoonaa kiloa vuodessa. Luvussa ovat vain tuotteiden syömäkelpoiset osat, eivät esimerkiksi luut.   Luonnonvarakeskus
 Ruoan hävikki on maailmassa lisääntynyt 1970-luvulta 40 prosenttia. Jokaista ihmistä kohden hukataan joka päivä noin 200 kilokaloria enemmän kuin niiden lapsuudessa, jotka nyt ovat viisikymppisiä.
 200 kilokaloria on kymmenesosa keskikokoisen ihmisen päivittäisestä energiantarpeesta.
 Länsimaissa, joissa kaksi miljardia ihmistä on ylipainoisia tai lihavia, voi kenties ajatella, että nuokin kalorit on parempi panna roskikseen kuin suuhunsa. Mutta maailmassa on myös 821 miljoonaa aliravittua ihmistä ja 151 miljoonaa nälkäistä pikkulasta, jotka eivät vartu normaalisti.
 Näin on siitä huolimatta, että nykyisestä ruoantuotannosta riittäisi kylliksi syötävää kaikille maapallon asukkaille.
 IPCC:n raportti on tyly sekä ruokaa hukkaaville että liikaa syöville. Kulutus, joka ylittää ravitsemustarpeet, on luonnon rasittajana vähintään yhtä iso haitta kuin ruoan laittaminen roskikseen, raportti suomii.
 Ruokahävikki on lisääntynyt 50 vuodessa niin, että kymmeneltä ihmiseltä hukkaantuva lisämäärä riittäisi elannoksi yhdelle ihmiselle.
 Kun ihmiskunta aloitteli maanviljelystä kahdeksan tuhatta vuotta sitten, ihmisiä oli arviolta viisi miljoonaa. Kesti vuoteen 1800, ennen kuin ensimmäinen miljardi meni rikki.
 Tällä hetkellä meitä on 7,7 miljardia, ja vaikka kasvuvauhti on lähes puolittunut sitten 1960-luvun, kymmenen miljardia tullee täyteen vuoteen 2055 mennessä. IPCC-raportin yksi keskeinen kysymys onkin, miten meidät kaikki ruokitaan tuhoamatta planeettaamme.
 Ihmiskunta on jo ottanut käyttöönsä miltei kolme neljännestä maapallon jäättömästä maapinta-alasta.
 Ruokaketju aiheuttaa yli neljänneksen ilmastoa lämmittävistä kasvihuonekaasupäästöistä, ja samaan aikaan kolmannes alkutuotannosta päätyy ruokaketjun varrella hävikiksi tai muuten jätteeksi, raportissa todetaan.
 Näiden tosiasioiden vaikutusta ilmastonmuutokseen ei ole huomioitu kylliksi, asiantuntijat sanovat.
 Filippiiniläismiehet keräsivät syötäväksi kelpaavaa ruokaa roskien joukosta jäterekasta Manilassa toukokuussa 2011. Joskua Mark E. Dalupang / EPA
 Yksi maankäytön keskeinen ongelma ovat monokulttuurit, yhden ainoan viljelykasvin suosiminen laajoilla alueilla. Monokulttuurit ovat omiaan tuhoamaan hiilinieluina toimivia metsiä.
 Tyypillinen monokulttuurikasvi on soija, yksi maailman yleisimmistä viljelykasveista, yleinen rehun raaka-aine. Soijalla on kysyntää, koska lihan kysyntä on kasvanut. Niinpä metsistä raivataan yhä useammin soijapeltoja.
 Tuontisoijalla ruokitaan Suomessakin eläimiä, ja tänne myös tuodaan lihaa, joka on peräisin soijaa syöneistä eläimistä. Yksi kilo tuotettua lihaa vaatii monta kiloa soijaa, joka sinällään on myös ihmisravintoa.
 Jos mutkat vetää suoriksi, voi sanoa, että jokainen suomalaisesta ruokapöydästä roskikseen heitetty pihvinpuolikas on osasyy Amazonin sademetsien katoamiseen.
 Suomen kotien hävikkiruoasta tulisi vuodessa täysi lasti noin 7 800 rekka-autoon.  Luonnonvarakeskus
 EU-komissio aikoo lähivuosina täsmentää, miten unionissa päästäisiin YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen eli kauppojen, ravintoloiden ja kotitalouksien ruokahävikin puolittamiseen vuoteen 2030 mennessä.
 EU:n viimevuotinen asetus  määrää jäsenmaat raportoimaan ensi vuodesta alkaen, kuinka paljon ruoanjätettä niissä kertyy. Suomessa  L uonnonvarakeskus alkoi runsas vuosi sitten vetää hanketta kansallisen seurantajärjestelmän kehittämiseksi koko ruokaketjussa.
 Hävikkiä hillitsevän tiekartan  on määrä valmistua tämän vuoden lopulla. Tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittaneen uutta laisäädäntöäkin, mutta ratkaisuja on jo nyt tarjolla itse kullekin.
 Luke listaa ruokahävikin syiksi muun muassa sen, että monet eivät osaa tai viitsi suunnitella etukäteen, mitä ja miten paljon aikovat syödä. Lisäksi tähteet jäävät helposti hyödyntämättä.
 Vinkki hävikin vähentämiseksi on myös sen muistaminen, ettei parasta ennen -päiväys tarkoita samaa kuin viimeinen käyttöpäivä. Ellei maito tai kananmuna haiskahda, päiväys ei tee siitä jätettä.
 Lihaostoksilla sen sijaan kannattaa puntaroida kunnolla, montako pihviä grilliporukka todella syö. Vanhassa lihassa voi jyllätä sairastuttava määrä mikrobeja, joita silmä ei näe eikä nenä haista.
 Lue myös:
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa
 Turvepellot ja karjatalous suuria päästölähteitä, metsät nettonielu – Yle seurasi IPCC:n erikoisraportin Suomen julkistustilaisuutta

Näin voit parantaa ilmastoraportin synkkiä lukuja – Ruoan heittäminen roskikseen ei ole pikkujuttu


Summary: Kalevan mukaan uusi hätäkeskustietojärjestelmä nostaa tehtäviä liian herkästi korkeimpaan kiireellisyysluokkaan.

Poliisin toimintavalmiusaika on alkuvuodesta ollut huonoin vuosikymmeneen, kertoo  Kaleva.
 Uuden Erica-hätäkeskustietojärjestelmän käyttöönotto nostaa poliisin saamia B-luokan hälytystehtäviä liian herkästi A-luokkaan.
 Oulun poliisilaitoksen valvonta- ja hälytysyksikön yksikönjohtaja, ylikomisario  Jyrki Kivirinta  sanoo lehdessä, että hätäkeskuspuhelussa jokin tietty avainsana, kuten veitsi, voi jo yksistään nostaa tehtävän kiireelliseksi A-tehtäväksi vaikka akuuttia hengen tai terveyden vaaraa ei olisikaan.
 Poliisin kenttäjohtaja joutuu nykyisin seuraamaan hätäkeskuksen jakamia tehtäviä yhä tarkemmin ja tarvittaessa muuttamaan arvioitua kiireellisyysluokkaa.
 Poliisin toimintavalmiusaika tammi-heinäkuussa oli koko maan alueella 10,7 minuuttia kiireellisimmissä A-luokan hälytystehtävissä, mikä on yli minuutin edellisvuotta enemmän.

Kaleva: Poliisin toimintavalmiusaika ollut alkuvuodesta huonoin vuosikymmeneen


Summary: Texas on löysäämässä aselakejaan joukkoampumisesta huolimatta.

Yhdysvalloissa vaikutusvaltainen aselobbari, Kansallinen kivääriyhdistys NRA torjuu vaatimukset maan aselakien tiukentamisesta. NRA:n mukaan tiukennukset eivät olisi estäneet viikonloppuna sattuneita Texasin ja Ohion joukkoampumisia. Ampumisissa kuoli yli 30 ihmistä.
 Erityisesti demokraattipoliitikot ovat vaatineet maan löyhiin aselakeihin tiukennuksia. Myös presidentti  Donald Trump  on väläytellyt vihreää valoa asetta hankkivien taustojen nykyistä laajemmalle tarkistukselle.  Washington Postin  nimettömän Valkoisen talon lähteen mukaan asejärjestö NRA:n johtaja  Wayne LaPierre  jopa varoitti Trumpia puhelinkeskustelussa tarkastusten tiukentamisesta.
 LaPierre vihjaisi, että olisi keskustellut Trumpin kanssa viimeisimpien joukkoampumisten jälkeen, mutta ei suostunut suoraan vahvistamaan asiaa.
 – Mutta voin vahvistaa, että NRA vastustaa kaikkea lainsäädäntöä, joka epäreilusti rikkoo lainkuuliaisten kansalaisten oikeuksia. Ikävä tosiasia on tämä: monien ehdottamat muutokset (aselakiin) eivät olisi estäneen El Pason ja Daytonin järkyttäviä tragedioita, LaPierre sanoi.
 NRA tunnetaan kiivaana aselakientiukennusten vastustajana. Trump ei ole julkisesti myöntänyt keskustelleensa LaPierren kanssa viime päivinä.
 Republikaanien mieli muuttumassa
 Viikonlopun joukkoampumiset ovat nostattaneet jälleen tapetille Yhdysvaltain aselakien tiukennukset. Torstaina yli 200 pormestaria kehotti republikaanienemmistöistä senaattia hyväksymään lakiesityksen, joka vaatisi kaikkien aseenhankkijoiden taustojen tarkastamista ja asettaisi muun muassa rajoituksia kuluttajien keskinäiselle asekaupalle. Esitys on jo mennyt läpi kongressin alahuoneessa.
 Jopa aselakien tiukennuksia aiemmin torpannut senaatin republikaanipuhemies  Mitch McConnell  on ilmaissut varovaista tukea taustatarkastusten laajentamiselle. McConnell totesi, että aihe nousee senaatin keskustelujen ytimeen.
 – Sille on paljon kannatusta, McConnell totesi  New York Timesin  mukaan.
 Texas höllentämässä aselakejaan
 Vaikka osa republikaanipoliitikoista onkin alkanut vaatia tiukennuksia, on suhtautuminen aseisiin silti Yhdysvalloissa monimutkaista.
 – Monet lainsäädäntöelimet vastaavat ampumisiin toteamalla, että oikea keino tehdä maastamme turvallisempi ei ole aseisiin käsiksi pääsyn rajoittaminen, vaan itse asiassa aseen omistamisen helpottaminen, totesi  Washington Postin  haastattelema, aseliikettä tutkiva Texasin yliopiston professori  Harel Shapira .
 Monien yllätykseksi ja järkytykseksi Texasin osavaltiossa onkin syyskuussa tulossa voimaan aselakien löyhennyksiä. Yksi laki muun muassa määrää, etteivät vuokranantajat voi enää estää vuokralaisiaan pitämästä aseita kotonaan. Toinen laki muun muassa sallii, että aseiden omistajat voivat pitää aseitaan lukitussa autossa koulujen parkkipaikalla.

USA:n vaikutusvaltainen asejärjestö varoittaa Trumpia aselakien tiukennuksesta


Summary: Saarikko palaa tehtävään vuoden päästä elokuussa 2020.

Tiede- ja kulttuuriministeri  Annika Saarikko  (kesk.) jättää tänään tehtävänsä syksyllä tapahtuvan perheenlisäyksen vuoksi.
 Saarikon ministerinpaikalle nousee kansanedustaja  Hanna Kosonen  (kesk.). Saarikon on määrä palata tehtävään vuoden päästä elokuussa 2020.
 Ministerinvaihdos tapahtuu tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  esittelyssä presidentin kesäasunnolla Naantalin Kultarannassa puolenpäivän tienoilla.
 Presidentin esittelyn jälkeen pidetään valtioneuvoston yleisistunto, jonka alussa ministeri Kosonen vannoo virkavalan ja antaa tuomarinvakuutuksen.
 Istunnossa käsitellään ministerivaihdoksesta johtuvat järjestäytymisasiat. Tilaisuudessa nimitetään myös ministerin valtiosihteeri.
 Hanna Kosonen on MM-kultaa ja -pronssia vuonna 2000 voittanut hiihtosuunnistaja. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri.
 Saarikon aikeista jäädä vapaalle vuoden äitiysloman ajaksi kerrottiin jo hallituksen muodostamisen aikaan keskustan valitessa ministerinsä.

Tiede- ja kulttuuriministeri vaihtuu Annika Saarikon jäädessä perhevapaalle – Hanna Kosonen aloittaa ministerinä


Summary: Mississippin osavaltion pääkaupungin Jacksonin pormestari kuvailee pidätysratsioita epäinhimillisiksi ja tehottomiksi.

Yhdysvalloissa paperittomien  siirtolaisten joukkopidätys  on aiheuttanut laajaa huolta siirtolaisten lasten tilanteesta.
 Internetissä on julkaistu lukuisia sydäntä särkeviä videoita ja kuvia siirtolaislapsista, jotka saivat kuulla ensimmäisenä koulupäivänään, että joko yksi tai molemmat vanhemmista oli viety Yhdysvaltain maahanmuutto- ja tullivirasto ICE:n säilöön.
 ICE teki keskiviikkona useita ratsioita teollisuuslaitoksiin Mississippissä etsiessään maassa laittomasti työskenteleviä ja asuvia siirtolaisia. Kaikkiaan kiinni otettiin noin noin 680 paperitonta siirtolaista. Valtaosa kiinni otetuista oli latinosiirtolaisia. Sittemmin viranomaiset ovat vapauttaneet säilöstä noin 300 ihmistä odottamaan karkotuspäätöstä.
 Lukuisat tiedotusvälineet ovat julkaisseet internetissä siirtolaisten järkyttyneiden lasten vetoomuksia, jotta he saisivat vanhempansa takaisin.
 11-vuotias tyttö itki CBS-uutiskanavan julkaisemassa videossa isänsä perään.
 – Tarvitsen isääni. Hän ei ole rikollinen, tyttö itki.
 BBC  kertoo, kuinka monet lapset huomasivat koulusta kotiin saapuessaan, että heidän vanhempansa olivat poissa. Naapurit ja tuntemattomat veivät lapsia paikallisille liikuntasaleille, jossa heille tarjottiin ruokaa. Paikalla olijoiden mukaan lapset olivat kuitenkin niin huolissaan vanhemmistaan, ettei moni heistä kyennyt syömään.
 Mississippin osavaltion pääkaupungin Jacksonin pormestari  Chokwe Antar Lumumba  kuvaili pidätysratsioita epäinhimillisiksi ja tehottomiksi.
 – ICE:n ratsiat eivät tee yhteisöjämme turvallisemmiksi, pormestari kirjoitti.
 ICE:n johtaja  Matthew Albence  kertoi, että pidätykset liittyvät vuoden kestävään rikostutkintaan.
 Keskiviikkona tehdyt joukkopidätykset ovat tiettävästi suurin paperittomiin siirtolaisiin kohdistunut ratsia Yhdysvaltain historiassa.
 Lisää aiheesta:
 ‘They cry for their parents’: Mississippi Ice raids spur pleas from children
 US immigration: ICE releases 300 people after Mississippi raids
 USA:n viranomaiset piirittivät kananjalostustehtaita ja pidättivät 680 maassa laittomasti työskentelevää siirtolaista

Siirtolaisten joukkopidätys Yhdysvalloissa: Moni lapsi palasi koulusta kotiin ja huomasi vanhempiensa kadonneen