Summary: Mielenosoitukseen saapui odotettua vähemmän väkeä. Kiista Makedonian nimestä ratkeaa Kreikan parlamentissa.

Poliisi ja mielenosoittajat ovat ottaneet kiivaasti yhteen Ateenassa. Tuhannet kreikkalaiset vastustivat Makedonian nimisopimusta ja kerääntyivät mielenosoitukseen Ateenan parlamenttitalon eteen.
 Poliisi hajotti mielenosoituksen kyynelkaasulla ja pamputtamalla mielenosoittajia. Useat mielenosoittajat olivat niin ikään varustautuneet muun muassa kepein ja kivin.
 Syntagma-aukiolla, Ateenan keskustassa oli mielenosoittajia vastassa noin 2 000 poliisia. Poliisilla oli käytössään myös drooneja ja helikoptereita.
 Mielenosoitukseen odotettiin jopa 600 000 osallistujaa, mutta järjestäjien mukaan paikalle tuli tiettävästi noin 100 000 nimisopimuksen vastustajaa. Iso osa mielenosoittajista oli saapunut pääkaupunkiin busseilla pohjoisesta, Makedonian maakunnasta.
 "Makedonia on kreikkalainen"
 Monelle kreikkalaiselle on ollut mahdotonta hyväksyä Kreikan ja Makedonian välillä solmittua sopimusta, jonka mukaan entisestä Jugoslaviasta irtaantunut Makedonia muuttaa nimensä Pohjois-Makedoniaksi.
 – Emme voi hyväksyä sopimusta ja luopua Makedoniastamme, luopua historiastamme. Makedonia on kreikkalainen, uutistoimisto Reutersin haastattelema mielenosoittaja  Amalia Savrami  kertoi.
 Kreikan pohjoinen maakunta on nimeltään Makedonia ja siksi nimestä luopuminen on Kreikassa arka asia. Kreikka on vaatinut vuosia Makedoniaa muuttamaan nimensä.
 Nimisopimus on vielä hyväksyttävä Kreikan parlamentissa. Moni Kreikan puolue vastustaa sopimusta, mutta nimisovun arvellaan kyllä menevän läpi parlamentissa.
 EU:n ja Naton ovet raottuvat
 Makedonian parlamentti hyväksyi nimenmuutoksen omalta osaltaan viime viikolla.
 Tulevalle Pohjois-Makedonialle nimikiistan ratkeaminen on merkittävä asia. Nimisopu takaa sen, ettei Kreikka estä Pohjois-Makedoniaa saamasta jäsenyyttä EU:ssa tai sotilasliitto Natossa.
 Makedoniassa asuu noin kaksi miljoonaa ihmistä.

Tuhannet huusivat Makedonian nimen perään Ateenassa


Summary: Kainuussa huumeidenkäyttäjä ei saa ilmaiseksi puhtaita neuloja, vaikka laki sitä vaatii. Ylen toimittaja selvitti, mistä on kyse.

Tästä on kyse Kainuussa ei ole lakiasetuksen vaatimia neulan vaihtopisteitä huumeidenkäyttäjille. Kun Ylen toimittaja alkoi selvittämään syytä, kukaan ei tuntunut tietävän kenen vastuulla asia on. Valvova viranomainen eli Aluehallintovirasto ei ole puuttunut asiaan, koska ei ole tiennyt, ettei asia ole hoidossa. Neulanvaihtopisteitä suunnittellaan nyt Kainuuseen.
 Tartuntatautilain  mukaan jokaisessa Suomen kunnassa tulee olla neulojen vaihtopiste huumeidenkäyttäjille. Tällä halutaan pitää esimerkiksi HIV:n ja C-hepatiitin tartunnat aisoissa.
 Neulojen vaihtopisteitä on  isommilla paikkakunnilla  (Vinkki.info), muttei yhtäkään esimerkiksi Kainuun maakunnassa. Hoidon piirissä olevat saavat terveysneuvontaa ja ohjausta, mutta hoitoon ei kuulu käyttövälineiden vaihtaminen. Kainuun alueella 80 prosenttia C-hepatiittitartunnoista johtuu likaisista neuloista.
 Miten lakiasetus on voitu sivuuttaa koko maakunnassa? Kun Ylen toimittaja alkoi selvittää asiaa, kävi ilmi, ettei asia ole aivan yksinkertainen.
 Vinkki.info -sivustolla näkyy kaikki Suomen terveysneuvontapisteet.  Vinkki.info /A-klinikkasäätiö
 Kainuun soten toimintaa valvoo Pohjois-Suomen Aluehallintovirasto. Aluehallintovirastolta asiaa tiedustellessa toimittaja joutui ottamaan yhteyttä vuorotellen viiteen eri virkamieheen, joista jokainen ohjasi toimittajan seuraavan henkilön puheille. Kukaan ei tuntunut tietävän, kenen vastuualueelle asia kuuluu.
 Lopulta yhteys saatiin Pohjois-Suomen Aluehallintoviraston peruspalvelujen vastuualueen johtajaan, joka ei kuitenkaan tiennyt Kainuun tilanteesta mitään. Eikö Aluehallintovirastolla ole vastuu valvoa asetusten noudattamista?
 – Periaatteessa kyllä, mutta meille ei ole tullut tietoa, ettei asia olisi hoidossa. Me emme ylläpidä listoja, eikä kunnilla ole palveluistaan ilmoitusvelvollisuutta, peruspalvelujen vastuualueen päällikkö  Hanna Toiviainen  sanoo.
 Nykyinen tartuntatautiasetus tuli voimaan 2017. Asetuksessa ei ole tulkinnan varaa: neulojen vaihtopiste on järjestettävä kaikissa Suomen kunnissa. Kainuun sote on toiminut asetuksen vastaisesti jo kaksi vuotta.
 Tällä hetkellä Kainuussa puhtaita neuloja saa vain ostamalla ne apteekista.
 Neulanvaihtopisteen poissaolo ei tarkoita suoraan sitä, että suonensisäisiä huumeita käytettäisiin aina likaisilla neuloilla. Pelkästään Kajaanin Ykkösapteekissa myydään viikoittain reilut kymmenen kappaletta Stoppi-pusseja, jotka sisältävät kolme neulaa, ruiskua, desinfiointivälineitä ja myös infoa päihdehoidosta. Lisäksi apteekki myy tarvittaessa irtonaisia neuloja ja ruiskuja.
 Tarve on huomattu ja raportoitu
 2010-luvulla Kainuussa on tehty kaksi hanketta, joiden yhteenvetoraporteissa mainitaan neulanvaihtopisteiden puute ja niiden tarpeellisuus. Tarve on selvitetty muun muassa Kainuun soten hankkeessa vuodelta 2015.
 – Tarve tunnistettiin ja huomattiin, että pisteen tulisi olla sosiaali- ja terveysneuvontapiste, jossa olisi moniammatillista ohjausta, neuvontaa ja apua sitä tarvitseville, kertoo hankkeen projektipäällikkö  Saara Pikkarainen .
 Tarve on havaittu neljä vuotta sitten. Miksi asialle ei ole tehty mitään?
 Suomen kartalla on musta aukko Kainuun kohdalla.   Olli-Pekka Koukkari
 Asiaa kysytään Kainuun soten kuntayhtymän johtaja  Maire Ahopellolta .
 Ahopelto kuulee asiasta ensimmäistä kertaa Ylen toimittajalta. Hän ei ole tietoinen ongelmasta, sillä aihetta ei ole esitelty kuntayhtymän hallituksessa.
 – Ei ole tullut mitään esitystä, että olisi ongelmaa tässä asiassa, kertoo Ahopelto.
 Musta aukko Kainuun kohdalla
 Neulanvaihto- eli terveysneuvontapisteiden puutetta ei ole siis huomioitu päätöksenteossa, hankkeiden tuloksista huolimatta. Osasyynä on byrokratia.
 – Silloin kun asia liittyy monelle alalle, voi toinen taho olettaa, että toinen on tehnyt. Samalla toinen olettaa, että toinen on tehnyt ja sitten asia on siinä välissä. Mutta varmaan parannetaan tuo tilanne tämän osalta, Ahopelto sanoo.
 Ahopelto kertoo, että vastuu neulanvaihtopisteistä kuuluu Kainuun soten päihde- ja mielenterveystyöryhmälle sekä tartuntatautilääkäri  Olli-Pekka Koukkarille . Ahopelto on oikeassa, tartuntatautilaissa lukee, että asia on tartuntatautien torjumisesta vastaavan toimielimen ja tartuntatautilääkärin vastuulla.
 Toimittaja sopii haastattelun Koukkarin kanssa.
 Tartuntatautilääkäri Olli-Pekka Koikkari tapaa työssään paljon huumeiden riskikäyttäjiä. Tiia Korhonen / Yle
 Koukkari kertoo, ettei asialle ole tehty mitään ennen kuin lakiasetusta muokattiin yksiselitteisemmäksi kaksi vuotta sitten. Kysymys on moniammatillisesta toiminnasta, jossa täytyy yhdistää laboratorio, kansanterveystyön toimijat ja päihdevieroitusta ymmärtävät terveydenhuollon ja sosiaalitoimen ammattihenkilöt.
 – Suomen kartalla on musta aukko Kainuun kohdalla. Näyttää siltä, että tämä ottaa aikansa, Koukkari sanoo.
 Neulanvaihtopisteiden puuttumiseen yksi syy on ollut asetuksen aiempi tulkinnanvaraisuus. On ajateltu, että suonensisäisten huumeiden käyttäjiä on Kainuussa niin vähän, ettei pisteitä tarvita.
 – On muistettava, että tämä ei ole Kainuun etuoikeus, vaan tällaisia lainvastaisia tilanteita on muuallakin, Koukkari kertoo.
 Koukkarin mukaan asian pohtiminen ja puiminen on kuitenkin turhaa. Ei ole väliä, tarvitaanko palvelua Kainuussa, jossa suonensisäisten huumeiden käyttö on vähäistä, koska asetus määrää, että palvelu tulee olla olemassa.
 – Sen, onko siitä apua, näkee vasta kun neulanvaihtopiste järjestetään, Koukkari sanoo.
 Ratkaisu tulossa?
 Toimittajaa kehotettiin ottamaan yhteyttä myös aikuisten mielenterveys- ja päihdepalveluiden tulosyksikön johtajaan  Juha Luukiseen . Hänen mukaansa Kainuuseen on suunniteltu ratkaisua, jossa päihteiden käyttäjät voisivat saada terveysneuvontaa ja puhtaita neuloja suurempien terveysasemien yhteyteen perustettavista terveysneuvontapisteistä.
 Tällöin sosiaaliohjaus ja terveysneuvonta voisivat olla yhdessä paikassa, sillä kohderyhmällä on usein muitakin elämänhallinnan ongelmia.
 – Tällaisessa pisteessä olisi nimettömästi mahdollisuus saada ohjausta, miten omia asioita voisi lähteä järjestämään, Luukinen sanoo.
 Kainuussa puhtaita neuloja ei saa mistään ilmaiseksi.  Timo Sihvonen/Yle
 Viikon kestäneen selvittelyn sekä lukemattomien sähköpostien ja puheluiden jälkeen asia alkaa ratketa. Olli-Pekka Koukkari oli ottanut selvää neulanvaihtopisteiden tilanteesta ja kertoi, että Kainuun sotella on suunnitelma pisteen perustamisesta. Neulanvaihtopiste voisi olla toiminnassa jo tänä vuonna. Asiasta ei viikon aikana maininnut kukaan monista soten virkamiehistä. Tieto tuntui ilmestyvän kuin tyhjästä.
 – Tällä hetkellä tehdään muutosta, jossa huumausaineiden korvaushoito keskitetään keskussairaalan alueelle, ja ilmeisesti tähän yhteyteen on tulossa myös neulojen vaihtopiste, kertoo tartuntatautilääkäri Olli-Pekka Koukkari.
 Kainuun soten kuntayhtymän johtaja Maire Ahopelto pitää omituisena, että tämä asia on päässyt livahtamaan päätöksenteon ulkopuolelle. Kun laissa määrätään, tulee asia hänen mukaansa laittaa kuntoon.

Kainuussa ei huolehdita huumeidenkäyttäjien turvallisuudesta lain vaatimalla tavalla – Miksi käyttäjät eivät saa puhtaita neuloja?


Summary: Nordic Noir -festivaali järjestettiin ensimmäistä kertaa ja paikalle saapui pohjoismaisen dekkarikirjallisuuden huippunimiä.

Pimeää ja kylmää. Tykkylumesta raskaina roikkuvat oksat heiluvat epäluonnollisen hitaasti viimassa. Kuusamon luonto tarjoaa valmiin näyttämön pohjoismaiseen rikoskirjallisuuteen keskittyvälle Nordic Noir -festivaalille. Tapahtuma järjestettiin nyt ensimmäistä kertaa ja paikalla oli heti huippukirjailijoita kuten Jens Lapidus, Samuel Bjørk, Antti Tuomainen ja Kati Hiekkapelto.
 Kirjailijoita ei tarvinnut houkutella Rukalle. Kaikki ottivat kutsun innolla vastaan, kertoo tapahtuman järjestäjä Aki Roukala.
 – Harva on ollut täällä aiemmin, joten kaikki kiinnostuivat puitteista ja ajatuksesta tuoda dekkarikirjallisuus keskelle kaamosta.
 Ninni Schulman ja Max Seeck keskustelevat Philip Teirin johdolla syväkurkuistaan ja tiedonhankinnastaan. Nella Nuora / Yle
 Ruka on yksi maamme suosituimmista hiihtokeskuksista, joten myös rinteet ja ladut houkuttelivat kirjailijoita ja yleisöä paikalle.
 – Tämä on uusi tapa yhdistää kirjallisuus ja liikunta tai vain luonnosta nauttiminen, hehkuttaa Roukala.
 Suuri osa kirjailijoista lähti rinteeseen tai laduille. Nella Nuora / Yle
 Dekkarikirjailijat ovat huumorintajuista porukkaa
 Vaikka teemana on synkkyys, tuo samaan aikaan järjestettävä Rukan valofestivaali säväyksen tapahtumalle. Kaikki rinteet hehkuvat sateenkaareen väreissä. Lisäksi puita ja jääveistoksia on valaistu värivaloin. Pimeyden laskeuduttua tunnelma on sadunomainen.
 – Kun ihmiset saapuvat tällaiseen ympäristöön, se luo heti sellaisen irtiolon tunteen. Tämä on puhdasta magiaa.
 Islantilainen kirjailija Yrsa Sigurðardóttir vie ajatuksen pidemmälle. Hänen mielikuvituksensa lähti heti laukkaamaan, kun saapui Rukalle.
 – Täällä oli niin kaunista ja taianomaista, aivan liian ihanaa ja täydellistä. Kuvittelin heti, että lumisten kuusien takana väijyy jokin paha, ehkä kirveen kanssa, Sigurðardóttir nauraa.
 Yrsa Sigurðardóttir aloitti kirjailijauransa kirjoittamalla lastenkirjoja. Nella Nuora / Yle
 Sigurðardóttir ja myös muut dekkarikirjailijat osoittautuvat huumorintajuiseksi porukaksi. Harvoin kirjallisuuskeskustelut ovat olleet näin hauskoja. Kun puitteet ovat pienet, on tunnelma välittömästi rento.
 – Tapahtuma sopii tänne erinomaisesti, koska nordic noir -kirjallisuudessa tapahtumat sijoittuvat usein talveen ja pimeään vuodenaikaan. Saavuttuani ajattelin, että haluaisin kirjoittaa tarinan, joka sijoittuu tänne, sanoo Sigurðardóttir.
 "Tulevaisuudessa olemme ruotsalaiskirjailijoiden kanssa rinta rinnan"
 Pohjoismainen dekkarikirjallisuus on ollut jo vuosien ajan ilmiö. Ruotsalaisten vanavedessä markkinoille on tullut paljon kirjailijoita myös muista maista. Islantilaisille kansainväliset markkinat ovat välttämättömyys, koska maan oma lukijakunta on niin pieni. Yrsa Sigurðardóttir on kirjoittanut yli kymmenen vuoden ajan kirjan vuosi tahdilla. Viime vuosina hänen kirjansa ovat lyöneet läpi kansainvälisesti. Kirjoja on myös suomennettu.
 Sigurðardóttir on niitä harvoja islantilaiskirjailijoita, jotka pärjäävät kirjoillaan. Siitä huolimatta hän ei ole luopunut insinöörintyöstään.
 – Kirjailijan työ on niin yksinäistä ja tulokset näkyvät päästä pitkän ajan päästä. En kestä sitä. Tarvitsen työn, jossa tulokset näkyvät nopeammin ja voin saada tyydytystä siitä, perustelee Sigurðardóttir kahta ammattiaan.
 Sigurðardóttir on valoisa ja nauravainen. On vaikea kuvitella, että hän kirjoittaa synkkiä ja melko väkivaltaisiakin rikoskirjoja. Siihen löytyy kuitenkin selitys – hän katselee samaan aikaan kauhuelokuvia, kun kirjoittaa.
 – Monet kuuntelevat musiikkia päästääkseen tunnelmaan. Minä katselen kauhuelokuvia. En tietenkään katsele niitä intensiivisesti ja kirjoita samaan aikaan. Ne vain pyörivät siinä taustalla.
 Myös Max Seeck tekee vielä hieman "vanhaa" työtään eli työskentelee markkinoinnin parissa. Kirjoittaminen on napannut melkoisen siivun, sillä Seeck on julkaissut kolmessa vuodessa kolme kirjaa. Hän tähtäsi heti kansainvälisille markkinoille ja myös onnistui tavoitteessaan. Hänen kirjojensa oikeuksia on ostettu moniin maihin.
 – Suomalaiset tekevät vähintään yhtä hyvää kamaa kuin muut pohjoismaiset kollegat. Uskon, että kyse on vain siitä, miten rohkeasti kirjoja markkinoidaan ulkomaille. Siinä on koko ajan onnistuttu paremmin, ja varmasti tulevaisuudessa olemme rinta rinnan ruotsalaisten kanssa.
 Max Seeck on kirjoittanut kolme romaania. Häntä kiinnostaa myös elokuva-ala. Nella Nuora / Yle
 Seeck pitää tällaisia pieniä tapahtumia tärkeinä kirjailijoille. Pienimuotoisilla festivaaleilla voi tavata ulkomaisia kollegoita ja se on tärkeää uran alussa olevalle kirjailijalle. Myös lukijat tulevat helposti juttelemaan. Kun Seeck on jo lähdössä perheensä kanssa syömään ja vetää takkia päälle, viimeiset innokkaat fanit tulevat pyytämään omistuskirjoitusta.
 – Kaikki tällaiset tapahtumat, joissa kirjailijat ja lukijat pääsevät kohtaamaan, ovat tärkeitä,sanoo Seeck.
 Pienet, elämykselliset festivaalit kiinnostavat
 Nordic Noir -tapahtuma lähti maltillisesti liikkeelle. Yleisötavoitteet eivät olleet huimia. Roukala tietää, miten homma menee, kun festivaalia järjestetään ensimmäistä kertaa. Hailuodossa järjestettävä poikkitaiteellinen festivaali Bättre Folk on yksi hänen järjestämistään festivaaleista. Pienen piirin festarista on muutamassa vuodessa tullut kesän "the" festari, jonne ihmiset suuntaavat etenkin Etelä-Suomesta.
 Valokuvaaja Aki Roukalaa työllistävät nykyään Pohjois-Suomessa pidettävät festivaalit. Nella Nuora / Yle
 Myös Pyhätunturilla kolmatta kertaa järjestettävä Bättre Folk i Fjällen on löytänyt paikkansa talvifestivaalien joukossa. Roukala suuntaakin Rukalta suoraa Pyhälle festarijärjestelyjen pariin.
 – Uskon vahvasti, että Nordic Noirin kaltaiselle tapahtumalle on tilausta. Tällaisessa paikassa elämys on aivan erilainen kuin jossain massakirjamessuilla.
 Nella Nuora / Yle

"Täällä on liian kaunista ja täydellistä, tuntuu kuin olisin kauhuelokuvassa" – Rukan rikoskirjallisuusfestivaali sai kirjailijoiden mielikuvituksen laukkaamaan


Summary: Merialueilta on saatu aiemmin kolmasosa maamme kuhasaaliista. Alamitan nosto parilla sentillä muutti tilanteen.

Tästä on kyse Kuhan alamitta nousi ykkösryhmän ammattikalastajilla vuodenvaihteessa 37 sentistä 40:een Saaristomerellä. Muualla alamitta nousi kahdella sentillä 42 senttiin, joka on ollut jo kolme vuotta vapaa-ajan kalastajien kuhamitta. Alamitan nostolla halutaan kasvattaa kuhakantoja kestävämmiksi ja lisätä kutevien kalojen määrää. Ammatti- eli kaupalliset merikalastajat pelkäävät tulojensa romahtavan vähenevien saaliiden myötä tänä vuonna.
 Tutkijat ja kalastajat ovat eri mieltä Saaristomeren kuhakannasta. Tutkijoiden mukaan kuhakanta on liian pienikokoista, koska se kalastetaan liian nuorena.
 Kalastajat taas sanovat hylkeiden ja merimetsojen suihin katoavan niin paljon kalaa, että verkkojen lasku on käynyt mahdottomaksi hylkeiden takia.
 Alamitat nousivat valtioneuvoston vuoden 2016 alussa voimaan tulleen  asetuksen  mukaan myös Suomenlahdella, sisävesillä ja muilla kalastajilla nyt 42 senttiin. Tämä alamitta on ollut voimassa vapaa-ajan kalastajilla jo kolme vuotta.
 Nyt kuitenkin kolmen vuoden siirtymäaika on ohi ja ykkösryhmän kaupallisten kalastajien pyydystämien kuhien alamitta nousi 37 sentistä 40:een. Ykkösryhmän kalastajien vuosittainen liikevaihto kalastuksesta on yli 10 000 euroa.
 Perussyy tähän kalastuksen säätelyyn on turvata riittävän iso lisääntyvä kuhakanta. Tutkijat ovat sitä mieltä, että kun kuhat pyydetään isompina yhä useampi ikäluokka ehtii kutea ennen saaliiksi päätymistään.
 – Kun on kova kalastuspaine, niin alamitan nosto suojaa kuhakantaa, koska kutevia kaloja on silloin enemmän ja myös nopeakasvuiset pääsevät kudulle. Kannan koostumus on silloin tasapainoisempi ja sillä tavalla se kestää kaikkia paineita paremmin. Myös kalastuspainetta ja petojen saalistusta, erikoistutkija  Outi Heikinheimo  Luonnonvarakeskuksesta sanoo.
 Heikinheimo ja muut Luken tutkijat ovat olleet laatimassa  lausuntoa  alamitan muutoksen vaikutuksista kalansaaliisiin. Odotettavissa voi olla parin vuoden kuoppa.
 Sisävesillä kuhakanta on kasvussa
 Helsingin yliopiston kalastusbiologian professri  Sakari Kuikan  mukaan hyvät kokemukset sisävesien kuhaistutuksista, kannansäätelystä ja verkkojen silmäkoon kasvattamisesta tukevat alamitan nostoa.
 – Kun mennään isompiin silmäkokoihin, sitä useamman vuosiluokan kaloja on saaliina. Tämä varmasti vaikuttaa sisävesillä, missä on isommat silmäkoot (50 mm) ja pienempi kalastuspaine. Koko ajan kalastetaan useampaa vuosiluokkaa ja ne ovat tasaisempia, professori sanoo.
 Näin säästyy useamman kokoisia kaloja myös lisääntymään. Saaristomerellä on Kuikan mukaan nyt erilainen tilanne.
 – Osa tulevasta saaliista menetetään sen takia, että kalastetaan liian nuorta kalaa ja liian kovalla paineella. Kokonaissaalis kasvaisi, jos helpotettaisiin kalastuspainetta ja nostettaisiin silmäkokoa.
 Sisävesillä kuhasaaliit ovat olleet kasvussa viime vuosina. Jorma Korhonen  / Yle
 Nyt Saaristomeren kalastajat käyttävät 43-45 millimetrin silmäkokoja verkoissaan. Tutkijoiden mukaan Saaristomeren kuhat on ylikalastettu liian tiheillä verkoilla, jolloin lisääntyvä kanta on jäänyt pieneksi.
 Saaristomerellä 43-millin silmäkoon verkkoihin siirryttiin 90-luvun alkupuolella. Saaliit kasvoivat, mutta kala oli pienempää.
 Siirtyminen pienemmän silmäkoon verkkoihin oli jälkikäteen mietittynä ehkä virhe. Koekalastukset 50 millin verkoilla eivät kuitenkaan ole antaneet saalista.
 Suomenlahdella alamitta on ollut vähintään 40 senttiä ja nyt kaikkialla 42. Kuhasaaliit  ovat laskeneet  sielläkin.
 Kalastajat eivät usko olevansa syntipukkeja
 Kalastajien ja tutkijoiden näkemykset ovat kuhakiistassa ristiriidassa. Kalastajien mukaan hylkeet ja merimetsot verottavat kuhakantaa enemmän kuin verkoista nousee.
 Tutkijoiden toistama voimakas kalastuspaine on puolittunut viimeisen 20 vuoden aikana, kun kalastajia on lopettanut tai verkkokalastus on käynyt mahdottomaksi vanhoilla apajilla.
 2000-luvulla harmaahylkeet ovat tulleet perinteisille kalastusalueille keväällä ja syksyllä, jolloin kalastussesonki on kiivaimmillaan. Merimetsojen määrä on myös noussut muutamasta yksilöstä tuhansiin parissa vuosikymmenessä.
 Mynälahdella kalastava  Jukka Toivonen  sanoo, hylkeiden olevan riesana myös pohjoisella Saaristomerellä.
 – Luulisi, että kalaa olisi meressä yllin kyllin. Kalastajia on monta kymmentä kertaa vähemmän, mitä oli muutama kymmenen vuotta sitten. Silloin kaikille riitti kalaa, kun oli kalastajia paljon ja nyt sitä ei ole.
 – Ovatko kalastajat ajaneet sen tähän tilanteeseen, tuntuu vähän mahdottomalta, pohtii Jukka Toivonen talviverkkoja nostaessaan.
 Kalastuspaine ei ainakaan ole hurjasti kasvanut, sillä moni iäkäs kalastaja on nostanut verkot naulaan ja nuoria ei alalle ole liiaksi pyrkimässä.
 Kuha on niin vapaa-ajan kuin ammattikalastajienkin tavoittelema saaliskala.  Vapaa-ajankalastajien arvioidaan pyydystävän puolet Suomen rannikon kuhasaaliista ja sisävesillä valtaosan. AOP
 Kuha on ollut monelle rannikkokalastajille tärkein kala, joten alamitan nostoa seuraava saaliiden notkahtaminen vetää vakavaksi.
 Jukka Toivonen on alkanut jalostaa kaikki saaliskalansa, niin hauet, lahnat kuin särjetkin. Keväisin hän pyytää kuoretta eli norssia, joka on viety pääasiassa Ukrainaan.
 Tälle vuodelle Toivonen mietti ensin pitävänsä sapattivapaata, mutta aikoo kalastaa kuitenkin. Talviverkoilla käymisessä on se hyvä puoli, etteivät hylkeet ole riesana jään alla.
 – Kalastajalla on mielenrauhaa. Kun pyydyksen laittaa, niin se on vähän oma vika, jos sen menee repimään jossain liian lähellä rantaa. Avoveden aikana lahnoja ei verkoilla juuri voi kalastaa, kun hylkeet käyvät nappaamassa helposti isot kalat suuhunsa, Toivonen sanoo.
 Vain yksi mittakuha tulee
 Nyt 80-millisistä verkoista nousee pari kookasta haukea, joista kalastaja tekee massaa ja kalapullia. Ne kiinnostavat Turun Reko-piirissä enenmän kuin kuha.
 Kuhia sen sijaan tulee vähän. Kolme ehkä mitallista solahtaa vesipaljuun, mutta mittauksen jälkeen vain yksi on yli 40-senttinen.
 Pari muuta olisivat kelvanneet vielä joulukuussa, mutta nyt ne pulahtavat takaisin reiästä mereen hiukan kauempana verkkojatasta.
 – Kaksi tuplaverkkoa (2x60m) koettiin ja yksi mittakuha tuli ja muutama alamittainen. Siinä se saalis tänään, Jukka Toivonen toteaa.
 Talvi ei ole suonut hyviä saaliita ja kalantulo yleensä hiljenee vielä enemmän sydäntalvena.
 Kotimaisen kuhafileen kilohinta kaupan tiskillä on harvoin alle 30 euroa. Petri Lassheikki / Yle
 Alanvaihto ei silti Toivosta innosta, vaikka tulossa on ehkä monta laihaa vuotta. Joidenkin laskelmien mukaan entinen taloudellinen taso saavutetaan vasta kahdeksan vuoden kuluttua, kun Toivonen huitelee kuuttakymppiä.
 Silloin on vielä muutama kalastusvuosi jäljellä, mutta kasvaako Saaristomeren kuha kuten sisävesissä. Sitä pohtii moni muukin alueen ammattilaisista.
 – Tuskin moni edes laskee verkkoja ensi syksynä tai keväällä. Tässä eletään luonnon ja lainsäätäjän ehdoilla, kalastaja sanoo.
 Ykkösryhmän kalastajia uhkaa myös saaliiden vähetessä putoaminen kakkosluokkaan, jolloin polttoaineverottomuus ja erilaiset tukimahdollisuudet häviävät, jos liikevaihto jää alle 10 000 euron.
 – Kuluttaja tässä kärsii samoin kuin kalastajakin, sitten syödään norjanlohta, Jukka Toivonen miettii.
 Jo nyt suomalaisten  syömästä kalasta tuontikalan osuus  on iso. .
 Airistolla ja Turun lähivesillä kalastava Hannu  Lahtonen uskoo kuhasaaliiden putoavan puoleen nykyisestä tänä vuonna. Markku Sandell / Yle
 Hylkeiden ja merimetsojen vaikutus selvittämättä
 Kalastajien mukaan tilanne merialueilla on muuttunut hyljekannan kasvaessa. Entiset kalastuspaikat on menetetty, koska verkkokalastus on käynyt mahdottomaksi.
 Kuhankalastus on siirtynyt yhä lähemmäs rannikkoa mataliin lahtiin, minne hylkeet saapuvat viiveellä. Kuhasaaliiden kehitystä ja kalastajien määrän merialueilla voi tutkia  tästä linkistä.
 Tuoreen  ruotsalaistutkimuksen  mukaan hylkeiden ravinto vaihtelee alueittain, mutta kuha kuuluu usein harmaahylkeiden ruokalistalle.
 Tanskalaistutkimuksissa on arvioitu myös merimetsojen vaikutusta kalakantoihin.  Tutkija Niels Jepsenin  mukaan merimetsot vaikuttavat eri kalalajien lisääntymiseen merkittävästi.
 Suomalaistutkimuksen ( Heikinheimo, Rusanen, Korhonen 2016 ) mukaan merimetsot vähensivät pyydettävissä olevien kuhien lukumäärää enintään 4-23 prosenttia.
 Hylje on käynyt aterialla kalastajan verkoilla. Vain päitä ja ruotoja on jäljellä. Juho Smolander
 Merimetsojen määrä Suomen merialueilla on kasvanut ja lintuyhdyskuntien häirintä on saanut ne siirtymään uusille alueille. Talvisin linnut muuttavat etelämmäs Itämerellä.
 Kuhan lisääntyminen saattaa häiriintyä merimetsojen ja hylkeiden takia.
 Luken erikoistutkija Outi Heikinheimon mukaan poikasten pitää kasvaa ensimmäisenä kesänä vähintään seitsemän sentin mittaisiksi, jotta ne selviävät talvesta.
 Jos kesä on viileä, niin syntyy heikko vuosiluokka. Viime kesän arvioidaan olleen suotuisan lämmin, kuten vuoden 2014 kesän. Muut lähivuosien kesäkaudet ovat olleet viileämpiä.
 Kuhan kasvaminen 40 tai 42 sentin saaliskokoon vie vähintään viisi vuotta.
 Eri tutkijat ovat kiistelleet merimetsojen ja hylkeiden vaikutuksesta kalakantoihin.
 Ruotsin maatalousyliopiston professori  Sture Hanssonin  johtamassa  tutkimuksessa  arvioitiin petojen syömä kalamäärä suureksi.
 Helsingin yliopiston professori  Hannu Lehtonen  ja Luken Outi Heikinheimo muun muassa  pitivät  Hanssonin tutkimuksen tuloksia virheellisinä.
 Lue lisää
 Hylkeistä 1,3 miljoonan euron vahingot kalastajille ja kalankasvattajille
 Kuhan pyyntimitta nousee ensi vuoden alussa – sisävesillä kalan on oltava vähintään 42 senttiä pitkä
 Etelä-Suomen paras kuhavesi takaa himoitulle kalalle kuturauhan –
"Täällä oli jigaajia, jotka ottivat illan aikana kuhaa kymmenittäin"   Merimetsoyhdyskuntaa ei saa häätää Mynälahdelta
 Pirkanmaalla selvitetään kannattaako kuhaa istuttaa ja minne
 Kuhan kasvusta ja sukukypsyydestä halutaan tarkempaa tietoa
 Tutkijat kiistelevät merimetsojen ja hylkeiden vaikutuksesta kalakantoihin – vähenevätkö kalat vai ei?

Kuhan alamitta nousi – merialueen kalastajat epäilevät saaliiden romahtavan


Summary: Ei muuta kuin hyppy tuntemattomaan! Kokemus karttuu kovalla työllä, eikä ensimmäisellä kerralla voi aina onnistua.

Tee työtä, jolla on tarkoitus. Näin kuului Puolustusvoimien iskulause vuosituhannen alussa. Mutta millaista on työskentely projektin eteen, joka ei mahdollisesti koskaan toteudukaan? Mitä tunteita herää, kun kovaa työpanosta ei palkitakaan? Kysyimme kolmelta ammattilaiselta, miten he puskevat työelämässä eteenpäin epävarmasta tulevaisuudesta huolimatta.
 Liikemies  Peter Vesterbacka  on mahdottomalta vaikuttavien hankkeiden mestari. Tällä hetkellä mies puuhaa valtaisaa tunnelihanketta Helsingin ja Tallinnan välille. Arvion mukaan hankkeen kokonaiskustannukset ovat noin 15 miljardia euroa. Ensimmäiset junat on tarkoitus saada kulkemaan tunnelissa jouluaattona 2024.
 Tunneliprojektinsa lisäksi Vesterbacka kaavailee EU:n ja ETA-alueen ulkopuolisten opiskelijoiden pääsykoejärjestelmää Suomen korkeakouluihin. Tavoitteena on saada 150 000 ulkomaalaista korkeakouluopiskelijaa lähivuosina Suomeen.
 Peter Vesterbacka Derrick Frilund / Yle
 Peter Vesterbacka, miltä tuntuu työskennellä projektin eteen, jonka toteutumisesta ei voi olla varma?
 – Eihän tässä maailmassa ikinä mikään ole täysin varmaa. Olen tottunut tekemään tämän tyyppisiä projekteja. En näe mitään syytä, miksei tämäkin toteutuisi. Ainahan epäilijöitä riittää, varsinkin Suomessa, kaikissa hankkeissa. Moni epäilee myös ulkomaalaisten korkeakouluopiskeijoiden Suomeen tuomista, mutta kyllä me tehdään siitä totta, epäilijöistä riippumatta.
 Mikä motivoi sinua jatkamaan eteenpäin?
 – Saan vain enemmän virtaa siitä, että on näitä epäilijöitä. Olen niin tottunut siihen, että moni pitää enemmän tai vähemmän hulluna. Siihen tottuu, ja se on oikeastaan vain hauskaa.
 Epäilijöitä ja selkäänpuukottajia aina riittää, mutta pitää uskoa siihen omaan juttuun.  Peter Vesterbacka
 Miten kannustaisit tai neuvoisit muita samassa tilanteessa työssään olevia?
 – Minun mielestäni pitää vain pyrkiä tavoitteeseen ja unohtaa kaikki epäilijät. Epäilijöitä ja selkäänpuukottajia aina riittää, mutta pitää uskoa omaan juttuun. Toisaalta täytyy olla uskallusta eikä saa pelätä epäonnistumisia. Faktahan on, että aina kun tekee jotain uutta, niin eihän kaikki aina onnistu ekalla kerralla. Voidaan tehdä 51 peliä ja 52. peli on sitten Angry Birds. Aina on hyvä muistaa, että yrittänyttä ei laiteta.
 Teemu Erämaa
 Animaatiostudio Nopian toimitusjohtaja  Teemu Erämaa  on saanut tottua siihen, etteivät projektit aina toteudu. Studio työstää omien ideoidensa lisäksi aliurakoitsijana animaatioita tilaustyönä. Erämaan mukaan noin 30 prosenttia Nopian tekemistä töistä julkaistaan.
 Toimitusjohtaja Teemu Erämaa, miltä tuntuu työskennellä projektin eteen, jonka toteutumisesta ei voi olla varma?
 – Minulle se on osa jännitystä. Animaatioalalla on yleistä pitchata paljon ideoita yrityksille ja kilpailla muiden alan tekijöiden kanssa. Syke nousee ja sydän tuntuu repeävän rinnasta, kun jännityksellä odottaa sitä puhelua, että saimmeko projektin. Se on kuin uhkapeliä, mutta silti hauskaa.
 – Olen tehnyt tätä niin pitkään, että on jo itsestäänselvyys, etteivät kaikki projektimme toteudu. Yleensä en ota torjuntaa henkilökohtaisesti, mutta kerran hylkäys iski kovaa, kun sitä perusteltiin sillä, ettei työmme laatu ole riittävän hyvää. Se ei ollut totta, ja siksi tuntui niin epäreilulta.
 On hienoa tehdä työtä, joka tuottaa suurta iloa muille.  Teemu Erämaa
 Mikä motivoi sinua jatkamaan eteenpäin?
 – Alan jatkuva pieni uhkapeliaspekti ja taloudellisen tilanteen tuoma stressi antavat voimia yrittää kovempaa. On aivan upea tunne, kun pääsee näkemään oman kätensä jäljen, ja lopputulos on jotain aivan huikeaa. Silloin on helppoa istua takaisin työpöydän ääreen ja jatkaa tiimin ohjaamista eteenpäin. On hienoa tehdä työtä, joka tuottaa suurta iloa muille.
 Miten kannustaisit tai neuvoisit muita samassa tilanteessa omassa työssään olevia?
 – Muistuttaisin, että kokemusta ja taitoa saa vain harjoittelemalla ja todella kovalla työllä. Etenkin nuorten ihmisten on hyvä välillä ottaa kylmä suihku ja yrittää ymmärtää, ettei kaikkea voi saada heti. Nöyrä asenne on tärkeää alalla kuin alalla, mutta liian sinisilmäinen ei saa olla.
 – Hyvät tukiverkostot, niin henkisesti kuin taloudellisestikin ovat tärkeitä. Kaikki eivät voi olla yrittäjiä, eikä kaikkea voi tehdä yksin. Tehokkaalla tiimillä pääsee paljon pidemmälle.
 Anne Jortikka
 Porilainen  Anne Jortikka  valmistelee maakuntauudistusta Satakunnan ely-keskuksessa. Kehittämis- ja asiakkuuspäällikön tavoitteena on koota yhteen työnhakijoiden, yritysten ja työnantajien palveluita. Satakunnassa maakuntauudistuksen projektitoimistolla odotetaan jännityksellä eduskunnan hyväksyvän lakiesityksen, jotta uudistus astuisi konkreettisesti voimaan.
 Anne Jortikka, miltä tuntuu työskennellä projektin eteen, jonka toteutumisesta ei voi olla varma?
 – Epätoivoinen olo ei ole iskenyt, sillä kaikki se työ, mitä teemme uudistuksen eteen, tulee kuitenkin jollain tapaa hyödynnettäväksi. Tekemämme työ ei mene hukkaan, vaan on pohjaa tuleville uudistuksille. Kasvupalvelu-uudistusta tullaan viemään ainakin jollain tapaa eteenpäin, vaikka nykyinen eduskunta ei lakiesitystä saisikaan voimaan.
 – Viime kesänä uudistukseen tuli jälleen vuosi lisää. Totta kai se hetkellisesti aiheuttaa sen, että suunnitelmat menevät uusiksi, mutta siinähän menevät. Yhden illan sitä saattaa kirota, mutta seuraavana aamuna täytyy sitten laittaa katse vain eteenpäin.
 Mikä motivoi sinua jatkamaan eteenpäin?
 – Uuden kehittäminen ja oppiminen, aivan ehdottomasti. Lisäksi mahdollisuus yrittää vaikuttaa lainsäädäntöön motivoi monella tasolla. Olemme kiertäneet ympäri eri kuntia ja tavanneet kuntapäättäjiä. Ne ovat äärimmäisen arvokkaita verkostoja, jotka konkretisoivat työmme merkitystä. Emmekä me tee tätä yksin, vaan uudistukset vaikuttavat valtavaan määrään ihmisiä, yrityksiä sekä tietysti taustaorganisaatioihimme.
 Ei muuta kuin hyppy tuntemattomaan!  Anne Jortikka
 Miten kannustaisit tai neuvoisit muita samassa tilanteessa omassa työssään olevia?
 – Rohkeutta! Ei muuta kuin hyppy tuntemattomaan! Jostakin täytyy välillä luopua, että voi ottaa stepin eteenpäin. Ei tarvitse osata kaikkea, vaan tekemällä oppii. Muutos pelottaa aina, mutta kannattaa katsoa luottavasti ja avoimin mielin tulevaisuuteen. Muutokseen tarvitaan aina myös toisinajattelijoita. Jarruttajat ja heidän näkemyksensä ovat todella tärkeitä. Kriittisiäkin näkökulmia tarvitaan, siitä kehitys lähtee.

Millaista on tehdä työtä, jonka lopputuloksesta ei ole varmuutta? Viro-tunnelin puuhamies, animointiyrittäjä ja maakuntauudistaja kertovat


Summary: YK pitää iskua raukkamaisena tekona ja haluna luoda vain kaaosta.

Länsi-Afrikassa sijaitsevan Malin YK-rauhanturvaoperaatiota vastaan on tehty pahin isku vuosiin.
 YK:n MINUSMA-operaation tukikohtaan tehdyssä iskussa kuoli ainakin kahdeksan tshadilaista rauhanturvaajaa. Iskussa haavoittui noin 20 YK-sotilasta. Myös useita hyökkääjiä sai surmansa tulitaistelussa.
 Isku tehtiin Pohjois-Malissa sijaitsevaan Aguelhokin tukikohtaan. Leiri on 200 kilometrin päässä Kidalin kaupungista, aivan Algerian rajan tuntumassa.
 Iskun tekijöistä ei ole tietoa. Oletettavasti iskijät ovat alueen islamistiterroristeja, jotka ovat aiemminkin tehneet iskuja rauhanturvaajia vastaan.
 Hyökkäys tehtiin aikaisin sunnuntaiaamuna, kun asemiesten ryhmä rynnäköi useilla kulkuneuvoilla YK-leiriin.
 – Isku oli raukkamainen ja terroristien tarkoitus oli luoda vain kaaosta, YK:n edustaja  Mahamat Saleh Annadif  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Pahin isku sitten vuoden 2014
 YK aloitti rauhanturvaoperaation Malissa sen jälkeen kun islamistiterroristit hyökkäsivät Pohjois-Maliin vuonna 2012 ja ottivat laajoja alueita hallintaansa.
 Ranskalaisjoukot ajoivat islamistit ulos pääkaupungin Bamakon porteilta seuraavana vuonna ja mahdollistivat YK-operaation.
 Malin hallitus ja alueen eri aseelliset ryhmät solmivat vuonna 2015 rauhansopimuksen, mutta monet islamistiset terroristiryhmäöt ovat pitkin aikaa tehneet iskuja eri puolilla Malia.
 Ryhmät ovat ulottaneet iskujaan myös muun muassa naapurimaihin Burkina Fasoon ja Nigeriin.
 Tänään tehty isku oli vakavin sitten vuoden 2014 lokakuun. Tuolloin Pohjois-Malissa tehdyssä iskussa kuoli yhdeksän YK-rauhanturvaajaa.

Malissa kahdeksan YK-rauhanturvaajaa sai surmansa – pahin terrori-isku vuosikausiin


Summary: Keräsimme Maata pitkin –matkamessuilta vinkkejä siihen, miten tavallinen turisti voi vaihtaa ilmastoa kuormittavan lentomatkustamisen ympäristöystävällisemmäksi.

Matkailutrendien kuumimmaksi puheenaiheeksi on viime aikoina noussut vastuullisuus. Huoli ilmastosta on saanut monen lomailijan miettimään, miten voisi pienentää matkustamisesta aiheutuvaa hiilijalanjälkeä.
 Ulkomaanmatkailun  yleistyminen on lisännyt  etenkin lentämisen päästöjä ja ilmastosta huolta kantavat matkailijat etsivät nyt reittejä maailmalle maata pitkin.
 Keräsimme lauantaina Helsingissä järjestetyiltä  Maata pitkin –matkamessuilta  viisi vinkkiä, joiden avulla pääset alkuun.
 1. Lähde liikkeelle pienin askelin
 Päästölaskelmien vertaaminen ja täyttöasteiden ynnääminen saattaa tuntua isolta urakalta ja pistää pään pyörälle. Älä anna tietomäärän lannistaa, vaan lähde liikkeelle pienin askelin.
 Jos täydellinen lentolakko tuntuu liian isolta päätökseltä, voit aluksi matkata maata pitkin vain toiseen suuntaan ja tehdä vaikka paluun lentäen. Mikäli kohteeseen meno vaatisi puolestaan useamman lennon, mene vain yksi etappi lentämällä ja korvaa jatkolennot junalla.
 Joskus lentäminen voi syystä tai toisesta olla välttämätöntä. Suosi silloin suoria lentoja, sillä lentokoneen hiilidioksidipäästöt ovat korkeimmat nousun ja laskun yhteydessä.
 Matkojen toteuttaminen maata pitkin helpottuu, kun kokemus karttuu ja oppii esimerkiksi tuntemaan eri maiden rataverkostoja. Ilmastoa helpottaa toki enemmän, jos lentämisestä luopuu kerta heitolla, mutta myös lentämisen vähentämisellä on merkitystä.
 2. Suuntaa Pietariin, Kööpenhaminaan tai Hampuriin
 Helpoin kohde kokeilla maa-matkailua Suomesta ensimmäistä kertaa on hypätä Pietariin menevään junaan. Keski-Eurooppaan puolestaan kannattaa alan harrastajien mukaan suunnata ensiksi Tukholman kautta Tanskan Kööpenhaminaan tai Saksan Hampuriin. Molemmista kaupungeista on hyvät rautatieyhteydet eteenpäin.
 Keski-Euroopassa matka-ajat eivät myöskään ole pitkiä ja lyhyelläkin lomalla ehtii nähdä jo paljon. Itä-Euroopassa pääsee monen mielestä liikkumaan junia helpommin busseilla. Maata pitkin ja vesiteitse pääsee toki myös Euroopan ulkopuolelle, kunhan varaa matkustamiseen tarpeeksi aikaa.
 Netistä löytyy useita verkkosivuja ja kännykkäsovelluksia, joista voi katsoa Euroopan juna-aikatauluja sekä ostaa lippuja.
 Junalla liikkujan kannattaa myös hyödyntää eri ikäisille suunnattuja Interrail –lippua, joilla voi matkata useiden maiden alueilla. Tähän asti yhdellä Interrail-lipulla on voinut matkustaa kauimmillaan kuukauden, mutta  vuoden alussa myyntiin tulivat uudet  kahden ja kolmen kuukauden Interrail-liput.
 Jos oman matkasuunnitelman kokoaminen takkuaa tai lippujen ostaminen vieraskielisiltä sivuilta arveluttaa, voi apua kysyä matkatoistoista. Monet yritykset ovat havahtuneet kysyntään ja tarjoavat vaihtoehtoja.
 Myös Lontoosta Keski-Eurooppaan suuntautuvat huippunopeat junat ovat maata pitkin matkaaville yksi portti Eurooppaan. Andy Rain / EPA
 3. Ennakoi ja aloita matkan suunnittelu ajoissa
 Maata pitkin matkustaminen on hitaampaa kuin lentäminen ja matkan suunnittelukin vaatii usein enemmän aikaa. Ota tämä huomioon lomasuunnitelmissasi.
 Useiden nopeiden viikonloppu-reissujen sijaan, ilmaston kannalta fiksumpaa on tehdä yksi pitkäkestoisempi lomamatka.
 Aloita matkan suunnittelu ajoissa, sillä esimerkiksi junaliput ovat monesti edullisempia, jos ne ostaa hyvissä ajoin. Nykyään useiden maiden julkisten liikennevälineiden aikataulut löytyvät internetistä, joten niitä voi selailla jo kotona.
 Kaikkea ei tarvitse kuitenkaan tehdä etukäteen. Markkinoilta löytyy monenlaisia puhelimeen ladattavia sovelluksia, joiden avulla lipun ostaminen hoituu kätevästi myös matkan aikana.
 4. Tutki muiden matkakertomuksia
 Siinä missä lentolippuja voi nykyään vertailla muutamalla klikkauksella, tarvitaan vaihtoehtoisten reittien löytymiseen vielä paljon itsenäistä selvittelyä. Vielä ei ole olemassa sovelluksia, jotka näyttäisivät kaikki mahdolliset kulkumuodot eri kohteiden välillä.
 Paras tietolähde eri reiteille onkin muut matkailijat. Hyödynnä siis aihealueen blogeja, podcasteja ja sosiaalisen median ryhmiä. Eri matkailijoiden kokemuksia voi lähteä selailemaan muun muassa ryhmistä  Maata pitkin matkustavat  ja  Interrail Travellers Official .
 Matkojen toteuttaminen myös helpottuu, kun kokemus karttuu ja oppii tuntemaan eri maiden rataverkostoja.
 Ulkomaisten junayhtiöiden aikataulu- ja lippukäytännöissä on opiskeltavaa, mutta kokemus karttuu nopeasti.  AOP
 5. Muuta omaa ajattelutapaasi
 Siirtyminen kotoa kohteeseen on jo osa lomamatkaa. Ota siis ilo irti vaihtuvista maisemista, pysähtele matkan varrella mielenkiintoisiin kaupunkeihin ja tutustu vieressä istuviin kanssamatkustajiin. Moni kokenut junamatkailija nostaa loman parhaaksi puoleksi mielenkiintoisten ihmisten tapaamisen.
 Maata pitkin matkustaminen ei myöskään ole vain tietyn ikäryhmän huvia, vaan sitä harrastaa myös esimerkiksi lapsiperheet ja eläkeläiset.
 Tarkastele myös lähikohteita uusin silmin, vaihda automatka pyöräreissuun tai liiku itse kohteessa enemmän jalkaisin kuin moottoriajoneuvoilla.
 Ympäristön näkökulmasta suositeltavaa on myös harkita, voisiko lomamatkan jättää joskus kokonaan tekemättä.
 Eri kulkumuotojen päästöjen vertaamisessa on monta huomioitavaa asiaa, eivätkä laskelmat ole mustavalkoisia. Eri vaihtoehtoja kannattaa kuitenkin selvittää, jos haluaa jatkaa matkailua, mutta vähentää sen aiheuttamaa hiilijalanjälkeä.
 Juttua varten on haastateltu Maata pitkin -matkamessujen järjestäjiä,  Reilun matkailun yhdistystä , kokeneita matkailijoita sekä kerätty tietoa eri matkailusivustoilta.
 Lue myös:
 Ilmastohuoli kasvaa – lentämistä välttävät järjestävät omat matkamessunsa: "Matkustaminen vaatii ajattelutavan muutoksen"
 Junalla ja laivalla Ruotsista Australiaan – tv-meteorologi tempaisee tekemällä "ilmastomatkan", joka kouraisee tuntuvasti kukkaroa
 Siirtyykö ilmastoahdistus sanoista tekoihin vuonna 2019? Lentäminen saattaa pian olla häpeällistä
 Junamatkailua Euroopassa jopa kympillä per päivä – Interrail-lipun saa nyt peräti kolmeksi kuukaudeksi
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa –  lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot

Ahdistaako lentäminen? Kokosimme viisi vinkkiä, miten pääset alkuun maata pitkin matkustamisessa


Summary: Sudanin poliisivoimat pysäyttivät  mielenosoittajat kyynelkaasulla parlamenttitalon edustalla pääkaupungissa Khartumissa.

Sudanissa hallinnon vastaiset mielenosoitukset ovat muuttumassa järjestelmällisiksi. Sunnuntaina sadat poliisit tiesivät olla vastassa mieltään osoittavien kansalaisten joukkoa parlamenttitalon edustalla Khartumissa.
 Kyynelkaasun lisäksi ilmassa lensi kiviä, joita vihainen väkijoukko heitteli kohti poliiseja. Marssijat olivat myös sulkeneet lähistön katuosuuksia yrittäessään estää poliisin pääsyn alueella.
 Presidentti Omar al-Bashiriin ja hänen hallintoonsa kyllästyneet ilmoittivat etukäteen, että nyt he pyrkivät parlamenttitalolle vaatimaan jo 30 vuotta hallinneen presidentin eroa.
 Mielenosoitukset alkoivat 19.joulukuuta eri puolilla maata, kun kansa alkoi hermostua kehnoon valtiontalouden hoitoon ja lähes 70 prosentin inflaatioon.
 Sudanissa on pulaa niin leivästä, polttoaineesta kuin käteisrahastakin. Viime vuonna hallinto korotti mm. leivän hintaa, mutta joutui perumaan päätöksen kansan alkaessa protestoida.
 Presidentti Omar al-Bashir sanoi uudenvuoden puheessaan, että hallinnon on viime kädessä turvattava jopa asein yhteiskunnan turvallisuus.
 Yhteenotoissa on hallituksen mukaan kuollut 24 ihmistä, mielenosoittajat puhuvat noin neljästäkymmenestä kuolonuhrista.
 Alkavalla viikolla lisää vastalauseita
 Vaatimukset presidentin vaihtamisesta ovat nyt avoimia.
 Eri ammattiryhmät, kuten lääkärit, opettajat, lakimiehet ja apteekkien henkilökunta, ovat ilmoittaneet lähtevänsä liikkeelle eri puolilla Sudania tulevan viikon aikana.
 Lääkärit ovat yksi äänekkäimpiä presidentin vastustajia, sillä he sanovat joutuneensa järjestelmällisen häirinnan kohteeksi kuukauden aikana. Viime viikolla yksi lääkäri ammuttiin kuoliaaksi Khartumissa, kun hän auttoi kadulla loukkaantunutta.
 Presidentti Omar al-Bashir on yksi pisimpään Afrikassa hallinneita johtajia. Hän kaappasi vallan 1989. Mikhail Metzel / AOP
 Presidentti pyrkii vielä jatkoon
 Presidentti Omar al-Bashir on yksi pisimpään hallinneita johtajia Afrikassa. Hän kaappasi vallan vuonna 1989 toimiessaan prikaatinkenraalina. Sudan oli silloin keskellä pitkien sisällissotien sarjaa.
 al-Bashirin itsevaltaisella kaudella Sudan on joutunut uusiin sotiin. Tuhoisin oli maan länsiosassa sijaitsevan Darfurin alueen sota, joka alkoi jo vuonna 2003. Valtavan humanitaarisen katastrofin aiheuttanut kriisi on yhä ratkaisematta.
 Darfurin julmuuksien takia kansainvälinen rikostuomioistuin ICC nosti syytteet Omar al-Bashiria vastaan kansanmurhasta vuonna 2008.
 Sota syttyi myös Sudanin jakautumisesta. Etelä-Sudan irtosi ja itsenäistyi vuonna 2011.
 Vaikka al-Bashirin hallinto on ajanut 40 miljoonaisen kansan arjen syviin vaikeuksiin, on presidentti ilmoittanut, että hän hakee jälleen jatkokautta ensi vuoden presidentinvaaleissa.

Sudanissa vaatimukset presidentin erottamisesta yltyvät – mielenosoitukset jatkuneet jo kuukauden


Summary: Petteri Orpo kertoi vaaliristeilyllä, että kokoomus sitoutuu perhevapaauudistukseen ensi hallitusohjelmassa.

– Onko väkeä, kun tahtoo voittaa vaalit?  innosti kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  puheensa aluksi ehdokkaita ja kenttäväkeä kevään vaalityöhön.
 – On , vakuuttivat kampanjaristeilylle kerääntyneet kokoomuslaiset.
 "Köyliön Kennedystä" Petteri Orposta piirretään muotokuvaa. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Orpo nosti puhessaan ensi vaalikauden tehtävälistalle  ilmastotoimien rinnalle  työllisyysasteen noston 75 prosenttiin sekä sosiaaliturvan ja perhevapaiden uudistamisen.
 Kokoomus siirtäisi myös verotuksen painopistettä ansiotulon ja yrittäjyyden verotuksesta haitta- ja kulutusveroihin.
 Koulutuslupauksiin kuuluivat maksuton kaksivuotinen puolipäiväinen varhaiskasvatus joka lapselle ja panostukset työntekijöiden jatkuvaan osaamisen päivittämiseen. Senioreitakin muistettiin hoivalupauksella.
 Orpon mukaan puolueen vaalitavoitteita yhdistää uudistaminen.
 – Uskon, että olemme löytäneet oikeita ratkaisuja isoihin haasteisiin, joita Suomi kohtaa, ja näillä ratkaisuilla katsotaan nimenomaan tulevaisuuteen. Tavoitteena on pitää Suomi hyvinvoivana, turvallisena ja tasa-arvoisena maana, Orpo painotti.
 Työ- ja perhe-elämään keskittyneessä paneelissa otettiin ensin selfie. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Vinkkejä hankaliin tilanteisiin ja sparrausta
 Viikonlopun risteilyn aikana ehdokkaat ja tukijoukot saivat eväitä kevään vaaleihin. 1 300 kokoomuslaista koulutettiin muun muassa sotesta sekä liikenne- ja perhepolitiikasta.
 Kenttäväki sai myös neuvoja esiintymiseen, keinoja hankalien tilanteiden hoitamiseen vaalikojuilla tai vinkkejä someryöpytyksestä selviytymiseen.
 – Täällä on tosi paljon kokenutta porukkaa sekä politiikan että tiettyjen aihealueiden suhteen. Kampanjan sisältöjä on saanut sparrailla itseään fiksumpien kanssa. Se on varmaan ollut paras anti tästä risteilystä, Helsingissä ehdolla oleva 20-vuotias  Matias Pajula  sanoo.
 Pajula panostaa kampanjassaan sosiaalisen median lisäksi myös perinteiseen jalkatyöhön eli hän aikoo viettää runsaasti aikaa kaduilla ja toreilla tapaamassa ihmisiä. Tukijoukkoihin kuluu sadan hengen porukka.
 Helsingissä ehdolla oleva Matias Pajula Mikko Ahmajärvi/Yle
 Varsinais-Suomessa ehdolla oleva 26-vuotias kookoomusopiskelijoiden puheenjohtaja  Janika Takatalo  toi nuoren naisen näkökulmaa työ- ja perhe-elämään keskittyneessä paneelissa.
 – Aina voi oppia uutta. Some ja varsinkin videot ovat tässä vaalikampanjassa tosi tärkeitä. Olen ajatellut panostaa nyt YouTube-mainontaan aika paljon, Takatalo kertoo.
 Varsinais-Suomen vaalipiirissä ehdolla oleva Janika Takatalo. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Takatalo harmittelee kampanjarahoituksen olevan vaikeaa nuorille ehdokkaille. Hän muistelee, että viime eduskuntavaaleissa läpipääsyyn vaadittiin noin 38 000 euron panostus.
 – Se on enemmän kuin suomalaisten keskiansio. Olen itse säästänyt opintojen aikaisista töistäni, opiskelijanuorisoliitot auttavat hieman ja yritän kerätä lahjoituksia, mutta tämä on tosi haastavaa, Takatalo kertoo.
 Kokoomuksen hitit ja hudit
 Kysyimme vaaliehdokkailta missä asioissa kokoomus on onnistunut tällä hallituskaudella, ja mitä pitää ehdottomasti laittaa kuntoon ensi vaalikaudella, jos kokoomus on hallituksessa.
 Lapin vaalipiirissä ehdolla oleva yrittäjä Antti Kaarlela
 – Nostaisin työllisyyden kasvun tärkeimmäksi. Saavutettiin 72 prosentin tavoite ja toista sataa tuhatta uutta työpaikkaa.
 – Joissakin asioissa taas on edetty tavattoman hitaasti. Esimerkiksi sote olisi pitänyt saada jo maaliin, että oltaisiin päästy sosiaaliturvauudistukseen käsiksi jo tällä kaudella.
 Lapin vaalipiirissä ehdolla oleva Antti Kaarlela. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Janika Takatalo, Varsinais-Suomi
 – Onnistuminen on julkisen talouden tasapainottaminen. Ensimmäinen kerta kymmeneen vuoteen maksettiin takaisin valtion velkaa. Se on meille nuorille sukupolville tosi tärkeä asia, ei voi jättää ihan järkyttäviä velkoja meille maksettavaksi.
 – Olen miettinyt tasa-arvoasioita tosi paljon. Oli iso pettymys, että perhevapaauudistus ei mennyt tällä hallituskaudella eteenpäin. Meidän pitää tarttua siihen ensi kaudella.
 Matias Pajula, Helsinki
 – Päästiin siihen 72 prosentin työllisyystavoitteeseen, johon kaikki eivät uskoneet. Olen tosi tyytyväinen, ja uskon, että se on erityisesti nuorten kannalta tosi tärkeä juttu.
 – Ehdottomasti pitää saada perhevapaauudistus maaliin asti ja työelämään enemmän tasa-arvoa ja mahdollisuuksia kaikille. Se ei voi perustua enää nykyiseen asetelmaan. Toivon myös, että koulutusleikkauksia kompensoidaan ensi hallituskaudella.
 Ministerit olivat risteilyllä haluttua seuraa kaverikuvaan. Oikeusministeri Antti Häkkänen ei muista kuinka monessa kuvassa hän poseerasi risteilyn aikana., mutta välillä eteneminen paikasta toisen oli vaikeaa. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Jaksaa, jaksaa, kun vaalivoitto tähtäimessä
 Vaalimenestys on pitkälti riippuvainen siitä, miten puolueväki saadaan puurtamaan ehdokkaiden eteen keväällä.
 Kokoomuksen puolueaktiivit, nivalalaiset Helena Kujala ja Katja Torssonen uhkuvat voitontahtoa. Mikko Ahmajärvi/Yle
 Ehdokkaiden tukijoukoissa olevalla nivalalaiskaksikolla on vahva usko siihen, että kokoomus kiilaa vielä vaaleissa nykyisen gallupkärjen, demareiden ohi, ja Petteri Orpo nousee pääministeriksi.
 – Kokoomuslaisilla on aivan huikea draivi. Näkisin, että meillä on hyvin mahdollisuudet vaalivoittoon, myös kannatuslukemat tukevat sitä,  Helena Kujala  sanoo.
 – Kova tsemppi on päällä. Sinne tähdätään, että ykkösiä ollaan, vakuuttaa  Katja Torssonen  vieressä.
 Lue myös:  Kokoomuksen Orpo latasi vaalilupauksia ensi vaalikaudelle: Autovero pois vähäpäästöisiltä autoilta ja rahaa pientalojen lämmitysremontteihin

Kokoomusväki uhkui voitontahtoa vaaliristeilyllä – Samalla saatiin vinkkejä someryöpytyksestä selviämiseen ja "haastavien äänestäjien" kohtaamiseen


Summary: Davosiin kutsutaan vain harvat ja valitut. Rahoituksensa Maailman talousfoorumi saa pääosin suuryhtiöiltä.

Tänään tiistaina se taas alkoi, Maailman talousfoorumin Davosin kokous. Kolmisen tuhatta talouden ja politiikan merkkihenkilöä kokoontuu pieneen sveitsiläiskaupunkiin tekemään... niin, mistä tässä kokouksessa oikeastaan on kyse?
 Mitä Davosissa tapahtuu?
 Davosin kokouksen viralliseen ohjelmaan kuuluu neljä päivää esityksiä ja paneelikeskusteluja konferenssisaleissa.
 Samaan aikaan päättäjät tapaavat toisiaan epävirallisesti, Davosin hotelleissa, ravintoloissa ja kahviloissa ja suljettujen ovien takana. Nämä tapaamiset ovat monelle Davosin kokouksen tärkein anti.
 – Yksityiset tapaamiset ovat kiinnostavampia. Firmamme järjestää yhden. Siellä dialogi on paljon avoimempaa, tulee keskustelua toimitusjohtajien kesken – paljon jutustelua käytävillä. Sellainen sananvaihto on arvokasta, kokoukseen useita kertoja osallistunut IHS Markitin taloustieteilijä  Nariman Behravesh  kuvaa  ABC Newsille .
 Keitä siellä on?
 Tänä vuonna paikalle saapuvat muun muassa Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ja Brasilian uusi presidentti  Jair Bolsonaro . Suomesta mukana on ulkoministeri  Timo Soini  (sin.).
 Vanhin osallistuja on 92-vuotias luontodokumentaristi  David Attenborough  ja nuorin 16-vuotias eteläafrikkalainen  Skye Meaker , joka voitti Vuoden nuori luontokuvaaja -kilpailun.
 Osallistujista 78 prosenttia on miehiä ja 22 prosenttia naisia. Tyypillisin osallistuja on 55-vuotias mies.
 Yle Uutisgrafiikka
 Kiinnostavaa on myös se, ketkä jäävät sittenkin kotiin. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Britannian pääministeri  Theresa May  ovat peruneet matkansa Davosiin, kukin oman sisäpoliittisen kriisinsä takia.
 Mitä se maksaa?
 Paikalle kutsutut poliitikot, älyköt ja muut kutsuvieraat eivät maksa osallistumisestaan mitään.
 Liike-elämän edustajat maksavat heidänkin edestään. Vuonna 2017 Maailman talousfoorumi kertoi, että jäsenyys tai kumppanuus  maksaa yhtiöille 60 000–600 000 Sveitsin frangia  eli nykyrahassa 53 000–530 000 euroa. Sillä saa yleensä oikeuden lähettää toimitusjohtajan paikan päälle Davosiin, mutta osallistumisesta pitää maksaa vielä erikseen.
 Sveitsin hallitus osallistuu kokouksen turvallisuusjärjestelyjen kustannuksiin.
 Lue myös ja katso videohaastatelu:
 David Attenborough'n viesti Davosiin kokoontuneille päättäjille: Jos tuhoamme luonnon, tuhoamme itsemme

Mikä Davosin kokous? Talouden ja politiikan isot nimet puivat maailman tilaa konferenssisaleissa, mutta tärkeimmät keskustelut voidaan käydä niiden ulkopuolella


Summary: Lapsi on todennäköisesti saanut tuhkarokkotartunnan oleskellessaan ulkomailla.

Päiväkoti-ikäisellä lapsella on todettu tuhkarokkotartunta Kotkassa.
 Lapsi on ollut ulkomailla, missä hän on todennäköisesti saanut tartunnan. Lasta ei ole rokotettu tuhkarokkoa vastaan.
 Tartuttavuusaikana hän on ollut päiväkodissa, yksityisellä lääkäriasemalla ja Kymenlaakson keskussairaalan päivystyksessä. Mahdollisia muita altistuneita ihmisiä on kartoitettu ja suurin osa heistä on tavoitettu.
 Kymenlaakson sosiaali- ja terveydenhuollon kuntayhtymä Kymsoten tartuntatautien yksikkö ottaa yhteyttä altistuneisiin. Kymsoten mukaan tällä hetkellä ei ole tarvetta hakeutua itsenäisesti tarkastuksiin.
 Tuhkarokko on yleisinfektio, jolla on vaikeita jälkitauteja. Tuhkarokko voi olla vakava sairaus iästä riippumatta kenelle tahansa. Etenkin puolustuskyvyltään heikentyneelle tuhkarokko voi olla vaikea, jopa kuolemaan johtava tauti.
 Tuhkarokolle ovat alttiita ne, joilla ei ole sairastetun taudin tai rokotusten antamaa suojaa.

Lapsella todettu tuhkarokko Kotkassa


Summary: Oscar-ehdokkaita jännitetään juuri nyt.

Elokuva, kirjallisuus ja audiovisuaalinen media

Parhaasta miespääosasta on ehdolla muun muassa A Star Is Bornin Bradley Cooper.
 A Star Is Born, Black Panther ,  Bohemian Rhapsody  ja  Mary Poppins Returns  sekä  BlacKkKlansman  ovat ehdolla jo useassa eri kategoriassa.
 Oscarit jaetaan 24. helmikuuta Kalifornian Los Angelesissa.
 _Paras naissivuosa  _
 Amy Adams,  Vice
 Marina de Tavira,  Roma
 Regina King,  If Beale Street Could Talk
 Emma Stone,  The Favourite
 Rachel Weisz,  The Favourite
 _Paras miessivuosa  _
 Mahershala Ali,  Green Book
 Adam Driver,  BlacKkKlansman
 Sam Elliott,  A Star Is Born
 Richard E. Grant,  Can You Ever Forgive Me?
 Sam Rockwell,  Vice
 Juttua päivitetään.

Oscar-ehdokkaita julkistetaan parhaillaan: Katso lista täältä


Summary: Onnettomuus sattui Olenyan lentotukikohdassa puolentoistasadan kilometrin päässä Suomen rajasta.

Venäjän ilmavoimien Tupolev Tu-22M3 -pommikone on pudonnut Olenegorskissa Kuolan niemimaalla. Alueella on Olenyan lentotukikohta. Onnettomuudessa kuoli kaksi koneen nelihenkisestä miehistöstä.
 Onnettomuus tapahtui, kun kone yritti laskeutua sumuisessa ja lumisateisessa kelissä.
 Venäjän puolustusministeriön mukaan Tupolev oli koulutuslennolla, eikä siinä ollut aseistusta. Kone hajosi osiin törmäyksessä kiitorataan.
 Tupolev Tu-22M3 on pitkän matkan pommikone, joka voi kantaa pommeja ja risteilyohjuksia. Olenyassa on kolmisenkymmentä Tu-22M -pommikonetta, mutta läheskään kaikki eivät ilmeisesti ole lentokunnossa. Venäjällä on kaikkiaan noin 60 Tu-22M -pommittajaa.
 Tukikohta sijaitsee noin 90 kilometriä Murmanskista etelään. Suomen rajalle on linnuntietä matkaa noin 150 kilometriä.

Venäläinen pommikone putosi Murmanskin eteläpuolella – kaksi lentäjää kuoli


Summary: Pentu viettää alkutaivaltaan emon kanssa rauhassa ilman yleisöä.

Berliinin eläintarha julkaisi videon kahdeksanviikkoisesta jääkarhunpennusta. Pentu hyörii äitinsä ympärillä, ryömii, yrittää nousta ja kellahtelee. Emo näykkii jälkeläistään hellästi.
 Yleisö pääsee katsomaan pentua vasta keväällä. Eläintarha haluaa antaa pennun ja sen 9-vuotiaan emon Tonjan olla rauhassa. Jääkarhunpentujen kuolleisuus on suuri.
 Jääkarhunpennun sukupuolikin määritellään vasta helmikuussa.
 Pentu on erityisen tärkeä eläintarhalle, sillä Tonjan kaksi aikaisempaa pentua kuolivat pian synnytyksen jälkeen.

Berliinin eläintarhassa telmii kahdeksanviikkoinen jääkarhunpentu –katso video


Summary: 92-vuotias luontodokumentaristi Attenborough palkittiin Davosissa ympäristönsuojelun hyväksi tekemästään työstä.

Yle näyttää suorana verkossa Englannin prinssi  Williamin  ja luontodokumentaristi  David Attenborough'n  keskustelun Davosin talouskokouksessa. Lähetys alkaa Yle Areenassa kello 15.05 ja haastattelun on määrä alkaa kello 15.15.
 Kensingtonin palatsin mukaan  haastattelun aiheena on Attenborough'n luonnon hyväksi tekemä työ sekä haasteet, joita ympäristönsuojelun seuraavan sukupolven johtajat kohtaavat.
 Prinssi William on puhunut julkisesti Attenborough'ta kohtaan tuntemastaan arvostuksesta. Attenborough'n 90-vuotisjuhlaohjelmassa hän kuvaili veteraanidokumentaristia kansallisaarteeksi,  kirjoittaa BBC.
 92-vuotias Attenborough palkittiin eilen maanantaina Davosissa suojelutyöstään. Puheessaan hän korosti, miten paljon ympäristö ja ilmasto ovat muuttuneet yhden ihmiselämän aikana.
 – On houkuttelevaa ja ymmärrettävää sivuuttaa todisteet ja jatkaa kuten ennenkin, tai antaa synkkyydelle valta. Mutta meillä on myös valtavasti mahdollisuuksia sen suhteen, mitä voisimme tehdä. Meidän pitää päästä syyllisyydestä ja syyttelystä eteenpäin, Attenborough sanoi  talousfoorumin sivuilla julkaistun puheen tekstin mukaan .

Prinssi William haastattelee David Attenborough'ta Davosissa – katso verkkolähetys suorana kello 15.15


Summary: Niinistö kertoi asiasta tänään eduskunnassa.

Vihreiden kansanedustaja ja entinen puheenjohtaja  Ville Niinistö  kertoo olevansa käytettävissä Suomen komissaariehdokkaaksi eurovaalien jälkeen.
 – Olen ehdolla eurovaaleissa, ja myös käytettäväksi komissaariksi, jos hallitus niin päättää, Niinistö sanoi.
 Niinistö kertoi asiasta hetki sitten tiedotustilaisuudessaan eduskunnassa.
 Kerromme kohta lisää.

Vihreiden Ville Niinistö: "Olen käytettävissä Suomen komissaariksi"


Summary: Serbiasta on vaikea saada turvapaikkaa, mutta omat sotakokemukset auttavat serbialaisia ymmärtämään kotimaastaan pakenevia.

ŠID / BELGRAD  Iranilainen  Maryam Shishehgar  asuu vastaanottokeskuksessa Serbian pohjoisosassa. EU:n ulkoraja, Kroatian raja on muutaman kilometrin päässä.
 Shishehgar pakeni perheineen Iranista viime vuonna, kun hän joutui vaikeuksiin vaadittuaan naisille tasa-arvoa.
 Serbiaan he tulivat, koska se oli ainoa Euroopan maa, jonne iranilaiset pääsivät ilman viisumia. Toiveissa olisi kuitenkin päästä EU:hun.
 Serbiaan tuli kymmeniä tuhansia iranilaispakolaisia, kun viisumivapaus oli voimassa. Nyttemmin se on lakkautettu.
 Kotikaupungissa naiset eivät saa edes pyöräillä
 Maryam Shishehgar oli Iranissa IT-alalla töissä. Vapaa-aikana hän oli aktivisti, joka kampanjoi sukupuolten tasa-arvon puolesta. Hänen kotikaupunkinsa on hyvin uskonnollinen myös Iranin mittakaavassa. Siellä naiset eivät saa edes pyöräillä.
 – Meillä ei ole oikeutta avioeroon, ja lapsi kuuluu miehelle. Miehillä on oikeus ottaa useampi kuin yksi vaimo. Arvostelimme näitä perinteisiä sääntöjä, Shishehgar kertoo.
 Kaupungin johto ei sietänyt mitään arvostelua, vaan piti sitä kunniansa loukkaamisena. Aktivisminsa takia Shishehgaria uhkasi 6 vuoden vankeusrangaistus. Hän päätti paeta miehensä ja 11-vuotiaan poikansa kanssa.
 Kun puhun tasa-arvon puutteesta, en puhu pelkästään pakollisesta huivista.   Maryam Shishehgar
 – Minulla ei ollut muuta mahdollisuutta kuin paeta. Muuten olisin joutunut vankilaan. Äitinä olisi hyvin vaikeaa olla erossa pojastani.
 Naisaktivistille tilanne on hyvin vaikea. Pidätettyjä naisia kidutetaan ja raiskataan.
 – Uusi sukupolvi haluaa muuttaa Iranin perinteisiä uskonnollisia lakeja, mutta me emme saa muuttaa mitään.
 Aktivistikokouksessa hän oli myös arvostellut Iranin korruptiota. Tämäkin oli liikaa valtaapitäville.
 – Kun puhun tasa-arvon puutteesta, en puhu pelkästään pakollisesta huivista. Naiset kärsivät syrjinnästä.
 Shishehgar tuli Istanbulin kautta Serbiaan lentäen. Lähtö Iranista pelotti.
 – Lentokentällä oli todella tiukka paikka. Koko ajan pelkäsimme, että jäisimme kiinni. Yritin koko ajan rohkaista poikaani. Jouduin laittamaan poikani vaaralliseen tilanteeseen, koska haluan hänen kasvavan isoksi turvallisessa maassa. Tämä oli minulle erittäin vaikea tilanne, Maryam Shishehgar sanoo ja taistelee kyyneliä vastaan.
 “Kuin olisimme vankilassa”
 Maryam Shishehgar katselee peltojen yli kohti Kroatiaa. Elämä serbialaisessa vastaanottokeskuksessa on ollut hankalaa. Ensimmäisen neljän kuukauden aikana he eivät saaneet edes poistua keskuksesta.
 Vastaanottokeskus Šidin kaupungissa lähellä Kroatian rajaa. Uwe Tautenhahn
 – Tuntuu kuin olisimme vankilassa. Meillä ei ole mitään tekemistä, istumme vain huoneessamme. Meillä ei ole mitään sosiaalisia aktiviteetteja. Yritämme vain olla reippaita, mieheni tukee minua. Sitä arvostan suuresti.
 Hän ei ole hakenut turvapaikkaa Serbiasta. Hyvin moni serbialainen muuttaa pois maastaan joka vuosi, eikä hänkään halua tänne jäädä. Hän toivoo pääsevänsä Pohjoismaihin. Siellä elämä on turvallista ja rauhallista.
 – Tiedän, että siellä on kylmä sää, mutta sillä ei ole mitään merkitystä, kun lämmitys toimii. Mutta rauha ja turva ovat tärkeimpiä asioita, Maryam Shishehgar sanoo.
 On vaikea arvioida Serbiassa olevien iranilaisten tarkkaa määrää, viranomaiset eivät ole sitä kertoneet. Pakolaisia auttavaa Asylum Protection Centerin toiminnanjohtajan  Radoš Djurovićin  mukaan Serbiaan tuli vuoden aikana yli 30 000 iranilaista, kun viisumivapaus oli voimassa.
 Viisumivapaus lakkautettiin viime vuoden loppupuolella.
 Tässä vastaanottokeskuksessa asuu 50 perhettä. Lapsia on 90. Uwe Tautenhahn
 Viime vuonna yli 1 500 iranilaista haki turvapaikkaa. Hyvin moni muu toivoo pääsevänsä EU:hun ja roikkuu eräänlaisessa välitilassa.
 – Moni tulijoista on yrittänyt ottaa yhteyttä salakuljettajiin ja toivoo pääsevänsä EU:hun, lähinnä Saksaan tai Iso-Britanniaan, Ðurović sanoo.
 Koska Balkanin reitti on suljettu pakolaisilta, jotkut heistä hakevat turvapaikkaa Serbiasta, jotkut taas toivovat vielä pääsevänsä EU:n alueelle.
 Unkarilaiset ja kroatialaiset rajajoukot estävät lähes päivittäin iranilaisten yrityksiä tulla maahan. Jos joku on onnistunut ylittämään rajan, rajajoukot ovat vieneet heidät takaisin Serbian rajalle.
 – Nämä ihmiset joutuvat kiertämään Balkania monta kuukautta. Serbiasta ja Bosniasta on tullut puskurivyöhykkeitä.
 Omat sodat auttavat serbialaisia ymmärtämään tulijoita
 Serbiasta on vaikea saada turvapaikkaa. Jo hakemuksen tekeminen on vaikeaa.
 Iranilaiset lapset vastaanottokeskuksen pihalla Sidissä. Uwe Tautenhahn
 – Suuri osa tänne tulleista iranilaisista on täällä ilman oikeudellista asemaa. Serbian viranomaiset tarjoavat sängyn ja ruoka-annoksen. Oikeudellisesti järjestelmä ei kuitenkaan tunnusta näitä ihmisiä, Ðurović sanoo.
 Asylum Protection Center -järjestö tarjoaa oikeusapua turvapaikanhakijoille, mutta ennen kaikkea tiedottaa tulijoille, mitkä heidän oikeutensa ja velvollisuutensa ovat.
 – Tämä on erittäin tärkeää, ilman tietoa he joutuvat helposti salakuljettajien ja huijareiden uhreiksi, Ðurović toteaa.
 Vaikka Serbian turvapaikkajärjestelmä on kankea ja nuiva, väestön suhtautuminen on Ðurovićin mukaan positiivinen.
 – Meillä on tällainen Välimeren kulttuuri. Ymmärrämme niitä, jotka asuvat kaduilla. Ymmärrämme köyhiä ihmisiä, tai niitä jotka ovat vailla tukea. Meillä on kokemusta Jugoslavian sodista ja Naton sodasta. Täällä suuri enemmistö ymmärtää, miksi ihmiset pakenevat, Ðurović sanoo.
 Sen sijaan paikalliset riitelevät paljon siitä, voivatko nämä ihmiset jäädä Serbiaan.
 Šidin kaupungin ulkopuolella sijaitsee iranilaisten vastaanottokeskus. Täällä on 180 asukasta, 50 perhettä. Yli puolet asukkaista on lapsia.
 Iranilaiset lapset käyvät serbialaisessa koulussa. Uwe Tautenhahn
 – Vastaanottokeskuksen lapset käyvät koulua yhdessä paikallisten lasten kanssa, keskuksen johtaja  Nevena Brajović  sanoo.
 Hänen mukaansa lapset oppivat serbian kielen helposti, he ovat kuin sieniä, jotka imevät kaiken tiedon. Kansalaisjärjestöt opettavat heille englantia ja saksaa.
 – Lapset ovat olleet matkalla ja osa heistä puhuu farsia, arabiaa, kreikkaa, makedoniaa, serbiaa ja englantia.
 Kansainväliset avustusjärjestöt ovat auttamassa täällä, SOS Lapsikylä, Punainen risti ja Caritas.
 – Yritämme järjestää harrastuksia ja opetusta, koska muuten toimettomuus on puuduttavaa.
 Euroopan unioni on vastaanottokeskuksen suurin rahoittaja.
 – Suurin osa asukkaista ei halua jäädä Serbiaan, ja se vaikeuttaa kotouttamista. Kaikki unelmoivat Länsi-Euroopasta; Saksasta, Sveitsistä, Ranskasta, tai ehkä Pohjois-Euroopasta.
 “Iran on väkivaltainen maa naisille ja lapsille”
 Shahrbanoo Mirsalari  on 57-vuotias ympäristöinsinööri Iranista. Hänellä oli riitoja miehensä kanssa. Mies oli tiedotusministeriössä töissä ja pystyi käyttämään valtaansa vaimoaan vastaan.
 Shahrbanoo Mirsalari väittää, että mies tuhosi hänen taloutensa. Hänen mielestään Iran on väkivaltainen maa naisia, lapsia ja eläimiä kohtaan.
 Shahrbanoo Mirsalari  Uwe Tautenhahn
 Shahrbanoo Mirsalari pakeni viime toukokuussa aikuisen taiteilijatyttärensä kanssa. He eivät ole hakeneet turvapaikkaa Serbiasta.
 – Serbialla ei ole mahdollisuuksia työllistää edes omia kansalaisiaan. Sen takia olen päättänyt, että lähden Eurooppaan.
 Hän olisi valmis aloittamaan uudestaan työt insinöörinä, jos löytäisi työpaikan.
 Mirsalari asuu tyttärensä kanssa kahdestaan noin 8 neliömetrin huoneessa kerrossängyssä. 25 neliön naapurihuoneessa asuu kolme perhettä, yhteensä yhdeksän ihmistä.
 Mirsalari on kuitenkin tyytyväinen tähän vastaanottokeskukseen. Se on paljon parempi kuin edellinen, jossa hänen tyttärensä joutui vaikeuksiin.
 – Syrjintää on kaikkialla, mutta Euroopassa sitä on vähemmän kuin kotona Iranissa, Shahrbanoo Mirsalari sanoo.
 Lue myös:
 Serbia antoi iranilaisille viisumivapauden, ja maasta tuli turvapaikanhakijoille portti Eurooppaan: "Minulla ei ole enää mitään jäljellä"

Tuhansia EU:hun haluavia  iranilaispakolaisia jumissa Serbiassa – Tasa-arvoa vaatinut naisaktivisti joutui pakenemaan uskonoppineita


Summary: Poliisi otti kiinni räppäri Chris Brownin lisäksi kaksi muuta ihmistä.

Yhdysvaltalaisräppäri  Chris Brownia  syytetään raiskauksesta Pariisissa Ranskassa, kertovat viranomaiset. Laulajatähti pidätettiin maanantaina. Hänen lisäkseen pidätetty myös kaksi muuta ihmistä, joista toisen kerrotaan olevan Brownin henkivartija.  Buzzfeed -viihdesivuston mukaan toinen pidätetty on Brownin ystävä.
 Poliisin mukaan yksi nainen on kertonut poliisille Brownin raiskanneen hänet.
 Laulajan levy-yhtiö Sony ei ole kommentoinut asiaa.
 Brown on ollut usein ongelmissa lain kanssa sitten vuoden 2009, jolloin hän myönsi olevansa syyllinen silloisen tyttöystävänsä laulajatähti  Rihannan  pahoinpitelyyn. Hän suoritti tapauksesta saamansa ehdonalaisen tuomionsa vuonna 2015.
 Vuonna 2016 poliisi pidätti Los Angelesissa Brownin aseellisesta pahoinpitelystä epäiltynä. Brown otettiin kiinni kodissaan piiritystilanteen jälkeen, sillä oli uhannut aseella naista, joka soitti hälytyksen Brownin kodista.
 Tuolloin Brown itse kiistää syyllisyytensä Instagramiin lataamallaan viestillä.
 Lue myös:
 Poptähti Chris Brown pidätettiin aseellisesta pahoinpitelystä epäiltynä
 Chris Brown sai tuomion Rihannan pahoinpitelystä

Laulaja Rihannan pahoinpidellyt räppäri pidätetty Pariisissa – syytetään raiskanneen naisen


Summary: Aachenissa allekirjoitettu ystävyyssopimus jatkaa vuoden 1963 Elyséen sopimuksen perinnettä.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  ovat allekirjoittaneet maiden uuden ystävyyssopimuksen läntisessä Saksassa Aachenissa, Belgian ja Hollannin rajan tuntumassa.
 Merkelin mukaan sopimus uudistaa maiden yhteistyön perustan. Se on yhteinen vastaus Euroopassa vahvistuville populismille ja nationalismille.
 Merkelin mukaan sopimus edistää muun muassa Euroopan yhteisen armeijan luomista. Sekä Merkel että Macron ovat ajaneet ajatusta EU:n armeijasta.
 Sopimuksessa maiden yhteisen diplomatian tavoitteeksi asetetaan myös Saksan pääsy YK:n turvallisuusneuvoston pysyväksi jäseneksi.
 Sopimuksen on tarkoitus olla jatke Elyséen sopimukselle, jonka Saksan liittokansleri  Konrad Adenauer  ja Ranskan presidentti  Charles de Gaulle  allekirjoittivat vuonna 1963.
 Elyséen sopimus symboloi maiden sovinnontekoa repivien sotien jälkeen.
 Monissa arvioissa Aachenin sopimusta on pidetty varsin varovaisena asiakirjana suhteessa siihen ladattuihin odotuksiin.
 Saksan ja Ranskan läheistä suhdetta on pidetty oleellisena tekijänä EU:n kehitykselle. Maita on luonnehdittu EU:n moottoriksi.
 Nyt molemmilla johtajilla on ollut sisäpoliittisia vaikeuksia.
 Ranskassa  keltaliivien liikkeen  mielenosoittajat ovat haastaneet epäsuositun Macronin.
 Saksassa Merkelillä oli viime vuonna suuria vaikeuksia saada hallitusta kokoon.  Kristillisdemokraattien puheenjohtajuudesta luopuminen  kertoo Merkelin pitkän valtakauden kääntyneen kohti loppuaan.
 Aihepiiristä aiemmin:
 Keltaliivit, hallituskriisit ja loputtomiin jatkuva brexit – Miksi läntisen Euroopan kuohunnalle ei näy loppua?  13.12.2018
 Analyysi: Merkelin jälkeinen aika on myös EU:lle hyppy tuntemattomaan  29.10.2018
 Aiheesta muualla:
 Financial Times:  Merkel and Macron betray weakness with cautious Aachen treaty  21.1.2019
 Politico:  Mercron’s sound and fury  22.1.2019

Ranska ja Saksa yrittävät tiivistää suhteitaan Aachenin sopimuksella – Merkel: Askel kohti Euroopan yhteistä armeijaa


Summary: Myös laktoosittomat raaka-aineet ovat tätä päivää, sanovat nimisuojan muutosta hakevat tahot.

Euroopan unionin nimisuojajärjestelmä elintarvikkeille

Karjalanpiirakka sytyttää Pohjois-Karjalassa. Aidosta, oikeasta karjalanpiirakasta keskustellaan säännöllisesti, mutta EU:n nimisuojan saaneen myynnissä olevan karjalanpiirakan on pitänyt olla tarkasti tietyn reseptin mukainen jo vuodesta 2003.
 Mutta piirakka-aika on muuttunut.
 – Perinneleivonnaistenkin pitää muuttua ajan mukana, sanoo Johanna Rinnekari Pro Agria Pohjois-Karjalasta.
 Pro Agria on yksi paristakymmenestä toimijasta, jotka ovat yhdessä hakeneet virallisen nimisuojan saaneen karjalanpiirakan reseptiin muutosta. Lausuntokierros on kestänyt jo pari vuotta ja EU:n uskotaan antavan päätöksen tämän vuoden aikana.
 Mukana nimimuutosta hakemassa ovat Pohjois-Karjalan maa- ja kotitalousnaiset sekä kymmeniä piirakoita leipovia yrittäjiä ja yrityksiä.
 Aidon, oikean karjalanpiirakan ainesosiksi hyväksyttäisiin jatkossa myös laktoositon maitojuoma, kerma, laktoositon kerma, maitojauhe ja laktoositon maitojauhe sekä  kotileipomo Viipukan karjalanpiirakoista riisipiirakoita ja perunapiirakoita  tehnyt laktoositon maitojuoma.
 Voiksi kelpaisi myös laktoositon voi ja silti tuotetta saisi sanoa karjalanpiirakaksi.
 Paistaa saa entistäkin kuumemmassa
 Hakijaryhmittymä on pohtinut myös karjalanpiirakoiden paistolämpötilaa. Se tulisi olemaan 250–330 astetta. (Nykyään 250-300 astetta.) Eli miedolla lämmöllä ei oikeita karjalanpiirakoita synny eikä kuoren rapsakkuus saa kärsiä.
 – Haluamme täytteeksi hyväksyttävän myös kauran ja vientituotteessa vetävän speltin, yllättää yritysneuvoja Rinnekari.
 Perinteinen perunariisi-ihminen huolestuu. Nykyisessä virallisessa reseptissä täytteeksi hyväksytään perunasoseen ja riisipuuron ohella ohrapuuro ja keitetyt, survotut kasvikset. Tulemmeko näkemään päivän jolloin karjalanpiirakassa voi olla mitä tahansa täytettä missä tahansa kuoressa?
 – Emme koskaan hävitä karjalanpiirakan aitoutta. Se tulee olemaan meidän ja pohjoiskarjalaisten leipurien käsissä, vastaa Rinnekari.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Pielisjokiseutu.

Viralliseen karjalanpiirakkareseptiin haetaan muutosta – täytteeksi kelpaa jatkossa myös kaura tai speltti


Summary: Jatkossa myös potilaskertomukset liikkuvat EU-maasta toiseen.

Suomessa määrättyjä reseptilääkkeitä voi nyt ostaa myös Virosta, vaikkei paperinen resepti olisikaan mukana.
 Riittää, että apteekkikäynnillä on mukana henkilötodistus. Lisäksi asiakkaan on täytynyt hyväksyä tietojensa luovuttaminen  Omakanta.fi  -palvelussa.
 Asiasta tiedottivat Viron ja Suomen sosiaaliministeriöt eilen maanantaina. Palvelu myös otettiin käyttöön heti eilen.
 Suomalaisen sähköisen reseptin  piti alkaa toimia Viron apteekeissa jo kesällä , mutta testauksen ja päätöksenteon hitauden vuoksi aikataulu viivästyi.
 Suomen sosiaali- ja terveysministeriön mukaan uusi palvelu hyödyttää erityisesti Virossa pidempään oleskelevia suomalaisia sekä niitä, jotka ovat unohtaneet ottaa lääkkeensä mukaan Viron-matkalle.
 Myös kylmäsäilytystä vaativat lääkkeet voi nyt hankkia vasta Virosta.
 Palvelu on tarkoitus ottaa tänä vuonna käyttöön myös toisinpäin, eli virolaisen digireseptin pitäisi alkaa toimia Suomen apteekeissa vuoden 2019 aikana.
 Suomi ja Viro näyttävät mallia
 Kansainvälisen sähköisen reseptin kehittämisessä on kyse laajemmasta EU-hankkeesta, johon kuuluu yhteensä 22 maata.
 Suomi ja Viro ottavat palvelun käyttöön ensimmäisinä. Seuraavaksi tulevat Kroatia, Portugali, Luxemburg, Malta, Kreikka, Kypros, Belgia ja Tšekki, joissa muiden maiden sähköisen reseptin on tarkoitus alkaa toimia tämän vuoden loppupuolella.
 Muissa hankkeessa mukana olevissa EU-maissa palvelu otetaan käyttöön vuonna 2021.
 Jatkossa EU-hanke tulee laajenemaan myös potilaskertomuksiin. Tšekki ja Luxemburg ovat jo saaneet luvan vastaanottaa muiden EU-maiden kansalaisten potilaskertomuksia.
 Kaikkia lääkkeitä ei ulkomailta saa
 Suomen sosiaali- ja terveysministeriö muistuttaa, ettei kaikkia lääkkeitä välttämättä ole saatavilla kaikkein maiden apteekeista. Sähköinen resepti ei siis takaa lääkkeen saamista ulkomaisesta apteekista.
 Lääkkeiden ostamisessa ulkomailta on myös rajoituksia. Asiakas ei voi esimerkiksi ostaa ulkomailta lääkettä, joka on määrätty tietyksi ajaksi tai määräajoin toimitettavaksi.
 Myöskään Suomessa huumausaineiksi luokiteltavia lääkkeitä, pääasiassa keskushermostoon vaikuttavia lääkkeitä sekä apteekissa valmistettuja lääkkeitä ei kansainvälisellä sähköisellä reseptillä saa.
 Sosiaali- ja terveysministeriö muistuttaa lisäksi, että ulkomailla ostetuista lääkkeistä ei saa suoraan Kela-korvausta, vaan korvauksia pitää hakea jälkikäteen Suomessa.

Suomalainen sähköinen resepti käy vihdoin Viron apteekeissa – ja kohta myös useissa muissa EU-maissa


Summary: 14 ruumista löydetty, kuusi edelleen kateissa.

Kahdenkymmenen ihmisen arvellaan kuolleen Krimin niemimaalla Mustallamerellä kahden laivan tulipalossa, venäläisviranomaiset kertoivat tiistaina. Laivat Kandi ja Maestro purjehtivat Tansanian lipun alla ja olivat lähellä Kertšinsalmea.
 Maanantaina tapahtunut tulipalo syttyi, kun toinen laivoista oli siirtämässä polttoainetta toiseen laivaan.  Ria Novostin  mukaan Maesto-aluksella oli 15 ihmistä ja Kandi-aluksella 17.
 Venäjän viranomaiset pelastivat 12 ihmistä ja ovat löytäneet 14 ruumista.  Kuusi ihmistä on  edelleen kateissa, eikä heidän uskota löytyvän elävinä. Venäläisviranomaisten mukaan veden lämpötila on liian kylmä, että siinä selviäisi näin pitkään hengissä.
 Aiemmin kerrottiin, että kuolleita olisi 14.
 Laivoissa oli työntekijöitä Intiasta ja Turkista.  Palo syttyi maanantaina  eikä sitä ollut vielä tiistaina aamulla saatu sammutettua.
 Ria Novostin haastatteleman asiantuntijan arvion mukaan syy tulipalon syttymiselle saattoi olla laivan vanhentuneet turvalaitteet. Hän arvioi alusten olevan rakennettu 1990-luvun alussa.
 Lue lisää:
 Videolinkki: Useita kuollut kahden aluksen tulipalossa  Kertšinsalmella lähellä Krimin niemimaata

Mustallamerellä seilanneen laivan tulipalossa kuollut 20 ihmistä – enää etsitään kuolleita


Summary: Atanas Aleksovski (sd.) sai Pirkanmaan käräjäoikeudessa ehdollisen vankeustuomion luottamusaseman väärinkäytöstä.

Tampereen keskeinen poliitikko  Atanas Aleksovski  saa jatkaa työssään Kotilinnasäätiön toiminnanjohtajana. Säätiön hallituksen mukaan ei ole tarpeen tehdä muutoksia toiminnanjohtajan työsuhteeseen tai työtehtäviin.
 Aleksovski (sd.) sai Pirkanmaan käräjäoikeudessa ehdollisen vankeustuomion luottamusaseman väärinkäytöstä. Tuomio tuli Kotilinnansäätiön tontin edelleenvuokraamista koskevassa jutussa.
 Kotilinnansäätiön hallituksen mukaan Aleksovski ei menetä työtään.
 – Suomessa noudatettavan oikeusperiaatteen mukaisesti jokainen on syytön, kunnes toisin todistetaan. Toiminnanjohtajan saamasta käräjäoikeuden tuomiosta tullaan valittamaan hovioikeuteen sekä säätiön että toiminnanjohtajan toimesta, Tampereen Kotilinnasäätiö sanoo tiedotteessa.
 Viime vuonna säätiön hallitus linjasi, että sillä ei ole toiminnanjohtajaa kohtaan rangaistus- tai vahingonkorvausvaatimuksia.
 – Toiminnanjohtaja sai tuomion tapauksesta, jossa ei ole kyse hänen henkilökohtaisesta eduistaan vaan hän on pyrkinyt toimimaan säätiön parhaaksi. Siitä, onko hän esitellyt tonttiasian virheellisesti säätiön hallitukselle, esitettiin oikeudenkäynnissä myös sellaista näyttöä, ettei näin olisi tapahtunut, säätiö perustelee.
 Aleksovski eroaa kaupunginhallituksesta ja sen konsernijaostosta.
 Aleksovski jatkaa toistaiseksi kaupunginvaltuutettuna. Hän aikoo valittaa tuomiostaan hovioikeuteen.
 Lue lisää:
 Tampereen keskeinen poliitikko tuomittiin seitsemän kuukauden ehdolliseen vankeuteen – taustalla tonttijärjestelyt
 Tampereella keskeinen poliitikko sai tuomion: Saa todennäköisesti pitää työnsä toistaiseksi
 Aleksovski jättää Tampereen kaupunginhallituksen ja konsernijaoston

Atanas Aleksovski saa jatkaa toiminnanjohtajana tuomion jälkeen


Summary: Palon sytyttämisestä tuomittu 30-vuotias joensuulaismies katuu avustajansa mukaan tekoaan.

Kiihtelysvaaran kirkon polttamisesta on tuomittu 30-vuotias joensuulaismies. Pohjois-Karjalan käräjäoikeus langetti miehelle 2 vuoden ja 8 kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen törkeästä tuhotyöstä.
 Lisäksi tuomittu joutuu maksamaan lähes kolmen miljoonan euron korvaukset.
 Joensuun evankelis-luterilaiselle seurakunnalle mies joutuu maksamaan korvauksia 369 000 euroa. Käytännössä kyse on alivakuutetun kirkon ja seurakunnan saaman vakuutuskorvauksen erotuksesta. Kirkon arvioitu arvo oli 2,4 miljoonaa euroa, mutta kirkon vakuutus kuittaa vahingosta 2,1 miljoonaa euroa.
 Vakuutusyhtiö Op Vakuutus taas perii mieheltä korvauksia yli 2,5 miljoonaa euroa.
 Puolustus vaati oikeudessa korvausten sovittelua, mutta käräjäoikeus ei nähnyt siihen perusteita.
 Vuonna 1770 valmistunut arvokas puukirkko paloi kivijalkaan saakka syyskuussa 2018.
 Kerromme kohta lisää.

Kiihtelysvaaran kirkkopalosta kova tuomio: 2 vuotta ja 8 kuukautta vankeutta ja liki 3 miljoonan euron korvaukset


Summary: Raumalla valmistetaan potkurilaitteita muun muassa öljynporauslauttoihin ja jäänmurtajiin.

Rolls-Roycen uudistettu potkurilaitetehdas on valmis Raumalla. Uudistus maksoi 57 miljoonaa euroa.
 Potkurilaitteiden tuotanto on keskitetty Raumalla yhteen tehtaaseen, joka on yhtiön mukaan yksi maailman edistyksellisimmistä propulsiotuotantolaitoksista.
 Tehdas sijaitsee Rauman Seaside Industry Parkissa eli entisellä telakka-alueella. Tehtaaseen rakennettiin muun muassa uusi, 35 metriä korkea halli, joka mahdollistaa suurimpienkin potkurilaitteiden valmistuksen ja testaamisen.
 Hankkeeseen kuuluivat myös uusittu hitsaushalli, tuotantolaitteita, kuusi testilaitteistoa, integroitu logistiikkakeskus ja täysin saneerattu toimistorakennus.
 Azimuth-potkurilaitteita
 Rolls-Roycen Rauman tehtaan tärkeimpiä tuotteita ovat mekaaniset azimuth-potkurilaitteet, joita käytetään esimerkiksi öljynporauslautoilla ja -porausaluksilla, hinaajissa sekä muilla offshore-aluksilla. Ensimmäinen azimuth-potkurilaite kehitettiin Raumalla yli 50 vuotta sitten.
 – Investoinnin valmistuminen antaa meille uusia mahdollisuuksia tämän markkinan tulevaan kasvuun ja uusien tuotteiden kehittämiseen entistä tehokkaammin, sanoo tiedotteessa Rolls-Royce Marinen pääjohtaja  Mikael Mäkinen .
 Raumalla tehdään potkurilaitteita myös jäänmurtajiin ja napa-alueiden tutkimusaluksiin.

Rolls-Roycen miljoonainvestointi valmis Raumalla – potkurilaitteiden valmistus keskitettiin yhteen tehtaaseen


Summary: Merenpinnan nousua kiihdyttävät kokonaisten jäätiköiden sulamisen lisäksi runsaat jääpeitteen sulamisvedet.

Uuden tutkimuksen mukaan Grönlanti sulaa nopeammin kuin aiemmin on arvioitu. Saaren jää sulaa jopa neljä kertaa nopeammin kuin vuonna 2003.
 Grönlannin valtavista jäätiköistä irtoaa yhä suurempia jäälohkareita Atlantin valtamereen, jossa ne sulavat.
 Tutkijat yllätti kuitenkin tieto, että vuodesta 2003 alkaen sulamista tapahtui eniten Grönlannin lounaisosassa, jossa ei ole jurikaan jäätiköitä. Se kertoo, että maan päällä olevaa jäätä tulvii yhä enemmän sulamisvesinä valtamereen. Tutkimuksesta kertoo muun muassa  brittilehti The Guardian .
 Tutkijoiden mukaan Lounais-Grönlannin jään sulamisvedet uhkaavat nostaa merenpintaa yhä enemmän vaikka tähän asti on kannettu huolta lähinnä jäätiköiden sulamisesta.
 – Huomasimme nyt toisen vakavan ongelman: suuri osa jäämassasta sulaa jokena mereen, sanoi tutkimuksen johtaja, professori  Michael Bevis  Ohion yliopistosta sanoo lehdessä.
 Merenpinta nousee yhä nopeammin
 Syynä Grönlannin jään sulamiseen on ilmaston lämpeneminen. Lisäksi vaikutusta on Pohjois-Atlantin ympäristön kausittaisella sääilmiöllä, joka tuo lämmintä ilmaa läntiseen Grönlantiin.
 Bevisin mukaan merenpinta nousee lähitulevaisuudessa yhä nopeammin.
 – Voimme vain sopeutua muutoksiin ja hillitä ilmaston lämpenemistä. On liian myöhäistä estää kaikkia vaikutuksia. Olemme käännekohdassa.
 Mittausten mukaan Grönlannista suli noin 280 miljardia tonnia jäätä vuodessa vuosina 2002-2016. Se riittää nostamaan merenpintaa 0,08 senttimetriä vuodessa.
 Merenpinnan nousulle haavoittuvimpia ovat rannikkokaupungit kuten Miami, Shanghai ja Bangladesh sekä Tyynenmeren saaret.
 Tutkimuksen on julkaissut Yhdysvaltain kansallinen tiedeakatamia. Tiedot perustuvat Nasan Grace-satelliittien sekä ympäri Grönlantia sijoitettujen GPS-asemien jäämittauksiin.
 Tutkija: Antarktis sulaa kokonaan
 Myös Etelämantereella ja sitä ympäröivillä alueilla jää sulaa nyt nopeammin kuin koskaan aikaisemmin,  varoittavat tutkijat.  Jäätä suli Antarktiksella toissa vuonna kuusi kertaa enemmän kuin 40 vuotta sitten.
 Antarktiksen tutkimusta johtanut jäätikkötutkija  Eric Rignot  arvioi, että Antarktis on sulamassa tyystin, ei vain joiltakin osin.
 Grönlannin jääpeite on paikoin yli kolme kilometriä paksu. Jään sulaminen kokonaan nostaisi merenpintaa 7 metriä. Grönlanti on kuitenkin kääpiö verrattina Antarktiksen jäähän. Sen sulaminen kokonaan nostaisi merenpintaa 57 metriä.

Uusi tutkimus: Grönlannin sulamistahti moninkertaistunut 2000-luvun alusta


Summary: Tietokirjojen myynti kasvoi, mutta kaunokirjallisuuden myynti putosi reilusti.

Kirjamyynti jatkoi kasvuaan jo toista peräkkäistä vuotta. Tosin tänä vuonna myynti meni plussan puolelle rimaa hipoen – kasvua oli vain prosentin verran. Luku koskee suurimpia kirjakauppoja ja -ketjuja.
 Noususta saa kiittää tietokirjojen menestystä. Etenkin  Kari Hotakaisen  kirjoittama elämäkerta  Kimi Räikkösestä  teki myyntiennätyksiä. Sitä myytiin kaikkiaan 191 384 kappaletta, joista painettuja kirjoja on 184 500. Se on julkaisuvuotenaan eniten myynyt teos. Muutkin tietokirjat kiinnostivat.  Michelle Obaman  elämäkerta ja start up -yrityksistä kertova opus  Kutsuvat sitä pöhinäksi  myivät hyvin. Kaikkiaan tietokirjojen myynti kasvoi kirjakaupoissa kymmenen prosenttia.
 – Tietokirjojen suosio saattaa kertoa siitä, että ihmisillä on tiedon jano. Sellainen punnittu pitkä tietoteksti tuntuu kiinnostavan. Tietysti se vaikuttaa, että kiinnostavista ihmisistä on tehty elämäkertoja, arvioi Kirjakauppaliiton toimitusjohtaja  Laura Karlsson .
 Sen sijaan kaunokirjallisuuden myynti laski reippaasti, peräti 12 prosenttia. Kotimaisissa romaaneissa ei ollut tänä vuonna imua. Parhaiten myi  Tuomas Kyrön  kirja  Ennen kaikki oli paremmin, Mielensäpahoittaja  mutta sitäkin myytiin vain 45 900 kappaletta. Vertailun vuoksi viime vuoden ykköstä  Juha Hurmeen   Niemeä  myytiin 64 000 kappaletta. Tämän vuoden Finlandia-voittajateos  Taivaanpallo  on vasta kolmanneksi myydyin kotimainen kaunokirja.
 – Tämä vuosi ei ollut kaunokirjallisuuden vuosi. Sieltä ei löytynyt sellaisia vetäviä kirjoja. Täytyy muistaa, että viime vuonna kaunokirjallisuus nousi saman verran kuin nyt laski, kertoo Laura Karlsson.
 Äänikirjat pidentävät kirjojen elinkaarta
 Viime vuonna kirjamyyntiä siivitti lastenkirjallisuus ja siellä etenkin  Mauri Kunnaksen   Koiramäen Suomen historia , joka sai huikeat myyntiluvut. Tänäkin vuonna Kunnas on ykkösenä kirjallaan  Herra Hakkarainen kyläilee . Tosin myyntiluvuista on pudonnut yli satatuhatta verrattuna viime vuoteen. Hyvänä kakkosena lastenkirjallisuudessa on  Tatu ja Patu, elämä ja teot . Silmiinpistävää on, että lastenkirjallisuuden top 20 -listalla on kahdeksan Mauri Kunnaksen kirjaa. Kaikkiaan lasten- ja nuortenkirjallisuuden myynti laski parisen prosenttia.
 Käännetystä lastenkirjallisuudesta eniten myi yhdysvaltalainen  Jeff Kinney , jonka  Neropatin päiväkirjat  houkuttelevat etenkin poikia lukemaan. Myös uusintapainos vanhasta klassikosta  Noidan käsikirjasta  villiinnytti aikuiset muistelemaan kirjasta saatuja traumoja.
 Äänikirjat jatkoivat huimaa nousuaan. Niiden kolmen kärjen täyttävät yllättäen  Juha Vuorisen  kirjat, jotka ovat ilmestyneet painettuina aikoja sitten. Tämä osoittaa, että äänikirjoilla on mahdollisuus pidentää kirjan elinkaarta tuntuvasti.
 Äänikirjoja ei voi syyttää kaunokirjallisuuden myynnin roimasta laskusta, sillä suurin osa suosituimmista äänikirjoista on tietokirjoja tai elämäkertoja. Äänikirjojen osuus kirjamyynnistä on kuitenkin vasta neljän prosentin luokkaa.
 Tietokirjallisuus TOP 3:
 1. Kari Hotakainen: Tuntematon Kimi Räikkönen (Siltala), 184 500 kappaletta
 2. Michelle Obama: Minun tarinani (Otava), 42 900 kappaletta
 3. Katariina Helaniemi, Annaleena Kuronen ja Venla Väkeväinen: Kutsuvat sitä pöhinäksi (Otava), 36 200
 Kotimainen kaunokirjallisuus TOP 3:
 1. Tuomas Kyrö: Ennen kaikki oli paremmin, Mielensäpahoittaja (WSOY), 45 900 kappaletta
 2. Ilkka Remes: Perikato (WSOY), 45 300 kappaletta
 3. Olli Jalonen: Taivaanpallo (Otava) 40 400 kappaletta
 Käännetty kaunokirjallisuus TOP 3:
 1. Lars Kepler: Lazarus (Tammi), 34 600 kappaletta
 2. Liza Marklund: Helmifarmi (Otava), 22 100 kappaletta
 3. Samuel Bjørk: Poika pimeästä (Otava) 17 900 kappaletta
 Lasten- ja nuortenkirjallisuus TOP 3:
 1. Mauri Kunnas: Herra Hakkarainen kyläilee (Otava), 38 700 kappaletta
 2. Aino Havukainen ja Sami Toivonen: Tatu ja Patu, elämä ja teot (Otava), 30 900 kappaletta
 3. Anne Vasko: Oma maa mansikka (Tammi), 24 200 kappaletta
 Äänikirjat TOP 3:
 1. Juha Vuorinen: Juoppohullun päiväkirja 2: Tolppa-apina (Diktaattori), 56 848 kappaletta
 2. Juha Vuorinen Juoppohullun päiväkirja (Diktaattori), 50 861 kappaletta
 3. Juha Vuorinen: Juoppohullun päiväkirja (Diktaattori) 38 633 kappaletta

Kimi Räikkösen elämäkerta veti viime vuoden kirjamyynnin plussan puolelle – Katso lista eniten myydyistä kirjoista


Summary: Noin 130 000 asukkaan Etelä-Karjalaan tarvittaisiin lähivuosina tuhansia uusia työpaikkoja tai muuten muuttoaalto vie työikäisiä varsinkin maakunnan pohjoisosista.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote arvioi, että vuoteen 2030 mennessä yli 75-vuotiaiden sote-menot kasvavat maakunnassa peräti 75 miljoonalla eurolla. Samaan aikaan alle 65-vuotiaiden menot laskevat 20 miljoonalla eurolla, koska nuoria ja työikäisiä asuu maakunnassa entistä vähemmän.
 – Jos työpaikat vähenevät samaa tahtia kuin työikäisen väestön määrä vähenee, niin viiden tai kuuden vuoden päästä ollaan ongelmissa, koska kuntien verotulot ovat vähentyneet liian matalaksi, sanoo Eksoten toimitusjohtaja  Pentti Itkonen .
 Eksoten toimitusjohtaja Pentti Itkonen Tommi Parkkinen/Yle
 Kustannuksia nostaa myös se, että monet työpaikkojen työterveyshuoltoa nykyisin käyttävistä siirtyvät vuosikymmenen kuluessa eläkkeelle ja samalla julkisen terveydenhuollon asiakkaiksi.
 Työikäisten osuus on laskenut jo alle puoleen Etelä-Karjalan väestöstä ja väestöennusteen mukaan lasku jatkuu ainakin vuoteen 2030 asti. Itkosen painottaa, että maakuntaan tarvittaisiin nyt kipeästi uusia työpaikkoja.
 – Uutta raskasta teollisuutta tänne tuskin tulee, mutta meidän näkökulmasta matkailualalla olisi paljon kehitettävää. Eksoteen työpaikkoja voisi syntyä myös muualta tulevien potilaiden hoitamisessa, esimerkiksi Pietarista tulevia potilaita.
 Eksoten hyvinvointiasema Lemillä. Yle
 Itkosen mukaan synnytysten lisäksi kapasiteettia olisi tarjolla syövän hoitamisessa, ja myös leikkaussaleja voitaisiin hyödyntää nykyistä paremmin.
 Ikärakenne muuttuu – lasten ja nuorten palveluita voitaisiin karsia
 Eksoten selvityksen mukaan sote-kustannusten kasvuun vaikuttaa se, kuinka paljon ikäluokkien pienentyessä lasten, nuorten ja työikäisten palveluihin syntyvää ylikapasiteettia voidaan siirtää ikäihmisten toimintakyvyn ylläpitämiseen
 – Jos voidaan ikääntyvien ihmisten toimintakykyä ylläpitää niin, että he joutuvat mahdollisimman myöhään sairaalahoitoon, kustannusten kasvu rajoittuisi yhteen prosenttiin vuodessa.
 Eksoten hyvinvointiasema Savitaipaleella. Tommi Parkkinen/Yle
 Tämä tarkoittaisi panostusta kuntoutukseen sekä kotiin annettaviin palveluihin. Myös uusi teknologia tarjoaa ratkaisuja kotiasumiseen.
 – Kymmenen vuoden kuluttua ikäihmiset ovat paljon valmiimpia hyödyntämään teknologiaa kotiasumisessa, koska ovat tottuneet sen käyttöön työssä olleessaan, muistuttaa toimitusjohtaja Pentti Itkonen.
 Miten käy synnytysosastolle?
 Ikäluokkien pienentyessä myös oman synnytysosaston säilyminen Etelä-Karjalan keskussairaalassa on entistä epävarmempaa.
 – Meillä ei yksinkertaisesti ole vuosikymmenen päästä tarpeeksi synnytysikäisiä naisia.
 Ennusteen mukaan vuoteen 2030 mennessä synnytyksiä tehtäisiin enää 500–600 vuodessa, kun vielä vuonna  2018 syntyi 861 lasta . Eksote toivoo  ulkomaisten synnytysten  pelastavan synnytysosaston.
 Oman synnytysosaston lakkauttaminen merkitsisi, että eteläkarjalaiset äidit kävisivät synnyttämässä Kotkassa tai Lahdessa.
 Uudenlaista palveluasumista maaseutukeskuksiin
 Yli 75-vuotiaiden ikäluokkien kasvaminen tarkoittaa, että maaseutukuntiin tulisi rakentaa nopeasti uudenlaisia palveluasuntoja. Itkonen muistuttaa, että tämä edellyttää monessa kunnassa myös kaavoitusta, jotta rakentaminen olisi ylipäätään mahdollista.
 – Rakennettaisiin sellaisia asuntoja, että ikäihmisellä olisi mahdollista asua vielä kotona, mutta kaupungin tai kunnan keskustassa. Tämä palvelu jää kuntien tehtäväksi, vaikka sote-uudistus toteutuisi.
 Mikko Savolainen / Yle
 Lappeenrannan keskustaan on parin vuoden aikana noussut yksityisten yritysten rakentamia palvelutaloja, mutta ne on tarkoitettu pääasiassa varakkaimmille vanhuksille. Tarvetta olisi myös uudentyyppisille kunnallisille palvelutaloille.
 Ne eivät olisi hoitolaitoksia siinä mielessä, että sote-henkilökunta kävisi paikalla vain tarvittaessa.
 – Tämä olisi ikäihmiselle välivaihe ennen hoitolaitokseen ja meidän palveluidemme piiriin siirtymistä, jatkaa Pentti Itkonen.
 Sote-uudistus voi säästää kuntia
 Etelä-Karjalan kunnista sotemenot tulevat Eksoten arvion mukaan eniten nousemaan vuosikymmenen aikana Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella, jossa menot nousevat yli 22 prosenttia. Kulut kasvavat myös muuttovoittoisissa kunnissa Lappeenrannassa ja Lemillä. Ikärakenteen muuttuminen puolestaan nostaa imatralaisten sotemenoja, vaikka väkeä muuttaakin pois kaupungista.
 Sen sijaan sotekustannukset tulevat laskemaan Savitaipaleen lisäksi Etelä-Karjalan pohjoisosissa Ruokolahdella, Rautjärvellä ja Parikkalassa, koska kunnista muuttaa pois paljon ihmisiä.
 Sote-uudistuksen toteutuessa kulut siirtyvät kunnilta valtion maksettaviksi.
 – Ilman sote-uudistusta monelle kunnalle kävisi ylivoimaisen raskaaksi rahoittaa kasvavia sote-menoja, kun verotulot vähenevät, sanoo toimitusjohtaja Pentti Itkonen.
 Itkosen mielestä uudistuksen toteutuminen merkitsee Etelä-Karjalassa monen kunnan säilymistä itsenäisenä.
 Lue seuraavaksi:  Suomalaiset suunnittelevat yksityisneuvolaa Pietariin – äidit tulisivat synnyttämään Suomeen

Väestökato piinaa nopeasti eläköityvää maakuntaa – toimitusjohtaja: "5–6 kuuden vuoden päästä ollaan ongelmissa"


Summary: Tamperelainen Tiina Hussi ulkoilutti koiraa pakkasessa ja otti kuvan ilmeikkäästä menopelistä.

Tamperelainen  Tiina Hussi  oli tällä viikolla kävelyttämässä koiraansa lenkillä. Lumi teki kadun varteen pysäköidyn auton puskuriin hauskan kuvion.
 Hussi otti kuvan ja lähetti sen maanantaina illalla Facebookin Tampere-ryhmään.
 – Ilmeikäs menopeli. Oikein hyvää alkanutta uutta viikkoa kaikille.
 Valokuva keräsi nopeasti lähes 2 000 tykkäystä. Kommentoijat näkivät auton perässä erilaisia hahmoja. Yksi näki laiskiaisen, toinen Star Warsista Imperiumin iskujoukkojen Strom Trooperin.
 Sitten yksi kommentoija ehdotti, että auton perässä on Pixar-elokuvista tuttu Salama McQueen, menestyselokuva Autojen päähahmo.
 – En tullut ajatelleeksi asiaa, mutta tietenkin se muistuttaa Salama McQueenia.
 Kuva on otettu Tampereella Tesoman ja Raholan maastoissa.
 Tieteellinen nimitys ilmiölle
 Ihmisillä on kyky nähdä kasvoja lumessa tai puiden syissä, pistorasioissa tai paahtoleivissä. Ilmiön tieteellinen nimitys on pareidolia. Pareidoliassa on kyse ihmisaivojen taipumuksesta yhdistellä epämääräisiä ja satunnaisia havaintoja merkityksellisiksi ja selkeiksi.
 Esimerkiksi Ullavassa kuvattiin  muutama vuosi sitten pääsiäiskokkoa, jonka savussa voi nähdä kasvot.
 Myös paahtoleivissä on kuvattu milloin Jeesuksen, milloin  Mikko Alatalon  kasvoja.
 Myös  Nasan Mars-kuvista  on löydetty kaikenlaista: pyramidi, rapu, kasvot hiekassa ja naishahmo, joka tarkkailee ohi kulkevaa Curiosity-mönkijää, iguaani, leijuva lusikka ja paljon muuta.
 Discoveryllä(siirryt toiseen palveluun)  on selitys esimerkiksi leijuvalle lusikalle. Kyse on Marsin heikosta painovoimasta ja harvasta kaasukehästä, jossa tuulen aiheuttamalla eroosiolla on ollut jopa miljoonia vuosia aikaa muovailla mitä mielikuvituksellisimpia rakenteita.
 Lähetä meille kuva, jos näet lumihangessa mielenkiintoisia muotoja tai kasvoja tampere@yle.fi.
 Lue lisää:
 Peltoteos nostaa hymyn lentomatkustajan kasvoille – kesän inhokkityöstä tuli harrastus: "Tässä ei ole mitään järkeä"
 "Kasvot savussa" – pääsiäiskokosta nouseva savu antaa mielikuvitukselle siivet
 Marsista löytyi uusi kummajainen: leijuva lusikka

Mitä sinä näet auton puskurissa? Naisen veikeä lumikuva kerää ihailua somessa, ilmiölle myös tieteellinen nimi


Hollannin lipun alla oleva rahtialus on törmännyt jäänmurtaja Kontion perään Oulun sisääntuloväylällä kello 10 jälkeen, kertoo Länsi-Suomen merivartiosto Twitterissä.
 Rahtialuksessa on pieni reikä, ja painolastitankista vuotaa vettä. Aluksessa oli tapahtumahetkellä 14 ihmistä, mutta törmäyksestä ei aiheutunut henkilövahinkoja.
 Merivartioston mukaan rahtialus oli matkalla Saksasta Ouluun.

Rahtialus törmännyt jäänmurtaja Kontion perään Oulun sisääntuloväylällä


Summary: Arctech Helsinki Shipyardin eli Helsingin telakan tukala tilanne jatkuu. Tilauksia pitäisi saada, mutta ensin pitäisi löytyä uusi omistaja.

– Neuvotteluja yrityskaupasta johtaa omistajamme USC eikä Arctech Shipyard itse ole mukana prosessissa lainkaan, Helsingin telakan uusi toimitusjohtaja  Evgeniy Kholodov  kertoo Ylelle.
 Telakan entinen toimitusjohtaja  Esko Mustamäki  ei ole enää yhtiön palveluksessa.
 Toimitusjohtaja Kholodov sanoo uskovansa, että yrityskauppa saadaan toteutettua päätökseen vielä tämän kevään aikana.
 – Mutta tässä vaiheessa, kun neuvottelut ovat vielä kesken, emme voi kommentoida kaupan etenemistä tämän enempää.
 Helsingin telakka kuuluu Venäjän valtion omistamaan United Shipbuilding Corporation -konserniin. Suomen telakalle on etsitty jo pitkään uutta omistajaa, koska emoyhtiötä vastaan suunnatut Yhdysvaltain Venäjän vastaiset talouspakotteet tekevät sen toiminnasta lähes mahdotonta.
 Pankit eivät halua rahoittaa Venäjän valtion omistamaa telakkayhtiötä.
 Arctechin Hietalahden telakka. Mårten Lampen / Yle
 Uuden omistajan löytyminen olisi välttämätöntä uusien tilausten saamiseksi. Niitä taas ei saada, ellei omistaja pysty järjestämään laivojen rakennusaikaista rahoitusta.
 – Käymme parhaillaan lupaavia neuvotteluja uusista tilauksista. Uskomme, että projektit lähtevät etenemään, kun yrityskauppa saadaan päätökseen, toimitusjohtaja Kholodov vakuuttaa.
 Hänen mukaansa telakan palveluksessa on nyt 430 työntekijää. Alihankkijoiden palveluksessa on 200 työntekijää.
 – Olemme sopineet määräaikaisista lomautuksista, joihin ryhdytään työtilanteen mukaan. Sen sijaan irtisanomisia ei ole suunnitteilla, Kholodov sanoo.
 Helsingin telakalla on nyt valmistumassa jäätä murtava suurtankkeri, joka on levein alus, mitä Helsingin telakalla on rakennettu. Yuriy Kuchiev -niminen alus luovutetaan maaliskuun aikana. Uusia tilauksia ei ole julkistettu.

Arctech Shipyardin uusi toimitusjohtaja: Helsingin telakan myynti toteutuu kevääseen mennessä


Summary: SDP:n puheenjohtajisto jakoi kokouksessaan Antti Rinteen menoja sairausloman ajalta.

SDP:n puheenjohtajan Antti Rinteen sairausloma jatkuu helmikuun loppuun asti.
 Puolueen varapuheenjohtajien, puoluevaltuuston puheenjohtajan ja eduskuntaryhmän puheenjohtajan kokous päätti, että Antti Rinnettä sijaistavat varapuheenjohtajat valintajärjestyksessä. Puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja on Sanna Marin.
 Kaikkiin Rinteeltä peruuntuneisiin tilaisuuksiin tulee sijaistaja SDP:n johdosta.
 Kerromme kohta lisää.

Sanna Marin sijaistaa SDP:n puheenjohtajaa Antti Rinteen sairausloman ajan