Summary: Moni lapsi pelkää pistoksia. Se on kuitenkin jäämässä ainoaksi siedätyshoitokeinoksi alle 12-vuotiaille.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

Suomessa on käytetty viisi vuotta lapsipotilaiden koivuallergian siedätyshoidossa kielen alle suihkautettavaa liuosta. Tulokset ovat olleet hyviä ja sivuvaikutukset lieviä.
 Nyt hoitomuoto on tiensä päässä.
 Ongelmana on se, että ranskalaisvalmisteista Staloral-liuosta ei ole rekisteröity Suomessa eikä sillä ole ollut virallista myyntilupaa. Suomessa hoito on ollut mahdollista Fimean eli lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskuksen erityisluvalla.
 Valmistetta saatetaan Fimean mukaan käyttää erilaisilla menettelyillä useammassa maassa, mutta keskuksen tietojen mukaan Staloralilla on EU-direktiivin mukainen myyntilupa vain kahdessa Euroopan maassa.
 Lue myös:   Allergiaoireista kärsii jopa 40 prosenttia suomalaisista, mutta siedätyshoitoa saa vain aniharva
 Kokenut lasten allergologi, professori  Erkka Valovirta  on huolestunut, sillä monen lapsipotilaan kohdalla siedätyshoito on jo aloitettu kyseisellä suihkautettavalla liuoksella. Hän olisi toivonut Fimealta ainakin siirtymäaikaa, sillä kokemukset tästä hoitomuodosta ovat Valovirran mukaan olleet hyviä.
 Fimea on vastannut kyselijöille, että koivusiedätyshoitovalmisteiden markkinatilanne on muuttunut: Suomessa on nyt kaupan kaksi myyntiluvallista lääkevalmistetta (injektioneste ja kielenalustabletti), joilla hoito voidaan toteuttaa. Uusi kielenalustabletti ei vielä kuulu Kela-korvauksen piiriin.
 Erkka Valovirran mukaan tabletin käytön alaikäraja on kuitenkin 18 vuotta, joten siedätyshoidon aloittaminen sitä nuoremmille onnistuu vain pistoksina.
 Fimean yksikön päällikkö  Liisa Näverin  mukaan tämä on harhaanjohtava väite, ja ikärajaan vetoaminen tässä yhteydessä on hämmentävää, koska Staloralilla ei ole mitään hyväksyttyä käyttäjäryhmää.
 – Lääkäri voi määrätä lääkettä myös muuhun kuin virallisesti hyväksyttyyn käyttötarkoitukseen tai käyttäjäryhmälle, jos katsoo sen potilaskohtaisesti tarpeelliseksi, Näveri viestittää Ylelle.
 Pistossiedätyshoito vie terveydenhuollon resursseja, sillä hoitoja annetaan alussa viikoittain. Alle 15-vuotiaalla pitää olla aina saattaja mukanaan ja hoidot tapahtuvat työpäivän aikana.
 Suomessa käytetään siedätyshoitoa vähän muihin  Pohjoismaihin verrattuna, vaikka käypä hoito -suositukset siedätyshoidoista ovat olleet tarjolla jo vuodesta 2002. Niiden mukaan potilas saa valita itse parhaiten sopivan hoidon.
 Fimean Liisa Näveri on toista mieltä, koska myyntiluvattoman valmisteen käyttämiselle erityisluvalla tarvitaan painavat perusteet, jotka on määritelty lainsäädännössä, eikä subjektiivinen toive riitä perusteeksi.
 Fimean mukaan erityislupia ei enää voida myöntää
 Koska kielenalustabletti on nyt hyväksytty, Fimea ei enää voi myöntää erityislupia.
 – Olosuhteet saattavat muuttua niin, että erityisluvan perusteet raukeavat eikä erityislupaa enää voida myöntää laillisten perusteiden puuttuessa. Pitkäaikaisen hoidon toteuttaminen tai jatkaminen myyntiluvattomalla valmisteella ei siis aina ole mahdollista. Subjektiivinen toive tai totutut hoitokäytännöt eivät yksistään riitä erityisluvan perusteeksi, yksikön päällikkö Liisa Näveriperustelee Fimealta juuri tullut kannanottoa.
 Näverin mukaan on valitettavaa, että vuosien ajan on käytetty myyntiluvatonta tuotetta. Tällaisten valmisteiden tehoa, turvallisuutta ja laatua ei ole osoitettu riittävästi ja käyttöön olisi suhtauduttava kriittisesti.
 Käytännössä tämä tarkoittaa Fimean mukaan sitä, että erityisluvan edellyttämiä perusteita myyntiluvattomien valmisteiden käyttämiselle ei tällä hetkellä ole.
 Siedätyshoito auttaa allergisen nuhan hoidossa ja vähentää altistumista sairastua astmaan. AOP
 Ylimenokausi oli toiveissa
 Erkka Valovirran mukaan lasten allergioita hoitavat lääkärit ovat neuvotelleet Fimean kanssa.
 Neuvottelussa päästiin Liisa Näverin mielestä hyvään yhteisymmärrykseen siitä, miten edetään, eikä ylimenokautta pidetty tarpeellisena.
 Valovirta olisi kuitenkin toivonut, että jo liuoshoidon aloittaneet olisivat voineet viedä kolmivuotisen hoidon loppuun. Fimea on Valovirran mukaan varmasti toiminut terveydenhoitolakien mukaan, mutta ongelmia on luvassa 5-12-vuotiaiden kohdalla.
 – Heissä on paljon pistospelkoisia, ja tässä ikäryhmässä on vielä vähän tutkittua tietoa, Valovirta sanoo.
 Erkka Valovirta on ollut kansallisen allergiaohjelman kouluttajana yli kymmenen vuotta ja ollut laatimassa kolmea aiempaa käypä hoito suositusta.
 – Olen saanut ympäri maata huolestuneita yhteydenottoja, joissa kysellään, miten tästä nyt mennään eteenpäin.
 Fimea ei Liisa Näverin mukaan ota kantaa siihen, millä valmisteilla alle 18-vuotiaita hoidetaan. Hoitava lääkäri arvioi potilaskohtaisesti, mitä valmistetta määrää.
 Katso Yle Akuutti:

 Lue myös:
 Allergiat voivat puhjeta missä iässä vain – Näillä 5 vinkillä buustaat itsellesi teräksisen vastustuskyvyn allergioita vastaan

Lasten koivun siitepölyallergian hoito hankaloitui – pistoskammoisille tuskaa


Summary: Päärata pitäisi saada kuntoon tänään aamupäivällä.

VR kehottaa junalla matkustavia varautumaan viivästyksiin pääradan raivaus- ja korjaustöiden vuoksi. Tampereen ja Parkanon välillä junavuorot korvataan busseilla.
 Esimerkiksi Intercity 403 Tampereelta klo 07:01 Ouluun on peruttu ratavaurion vuoksi. Matkustajat ohjataan junaan IC21.
 Junaliikenne pääradalla Tampereen ja Parkanon välillä katkesi eilen illalla, kun puutavarajuna suistui raiteilta.
 Vaurio aiheutui tavaraliikenteen vaihtotyössä Ylöjärvellä, Rataliikennekeskus kertoo.
 – Kun vaunuja on siirretty raiteelta toiselle, yksi tavaravaunu on suistunut pois kiskoilta. Se on sellaisessa paikassa, että junat eivät mahdu sitä ohittamaan, kertoo liikennepäällikkö  Timo Hämäläinen  rataliikennekeskuksesta.
 Vaunu on päätynyt poikittain, mikä alustavasta arviosta poiketen pidentää tilanteen kestoa. Vaunun suistuminen on lisäksi vaurioittanut raiteita niin, että kisko on liikkunut pois paikaltaan. Ratavaurio voidaan korjata vasta, kun vaunu on nostettu kiskoille. VR ei osannut illalla arvioida, kuinka suuria myöhästymisiä tilanne aiheuttaa.
 VR antaa lisätietoja tilanteesta  omilla sivuillaan .

VR kehottaa matkustajia varautumaan viivästyksiin pääradan raivaus- ja korjaustöiden vuoksi


Summary: Suurlähettiläs väittää presidentin painostaneen Ukrainaa sotilasavustus vipuvartenaan.

Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs on todistanut kongressissa presidentti  Donald Trumpia  vastaan tämän virkarikostutkinnassa.
 Ukrainan-lähetystön korkeimman diplomaatin mukaan Trump painosti Ukrainan presidenttiä ilmoittamaan julkisesti korruptiotutkinnasta demokraattien  Joe Bidenia  ja tämän poikaa vastaan. Hänen mukaansa myös Yhdysvaltojen Ukrainalle myöntämä sotilasavustus olisi liitetty asiaan.
 Tiedoista on kerrottu julkisuudessa ennenkin, mutta nyt ne saivat vahvistusta kongressin valiokunnan kuultavana olleen diplomaatin suusta.
 Valkoinen talo torjui todistuksen ja kutsui sitä koordinoiduksi lokakampanjaksi.
 Aiheesta lisää:
 Kongressi vaatii Valkoiselta talolta Trumpin Ukraina-puhelun asiakirjoja oikeusteitse
 Presidentti Trumpin puhelut valtiojohtajille Biden-jahdissa hämmentävät kotimaassa ja ulkomailla – Näin tapahtumat etenivät
 Tekstiviestit paljastavat USA:n Ukrainaan kohdistaman painostuksen

Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläs todisti Trumpia vastaan virkarikostutkinnassa


Summary: Kurdijoukot ovat vetäytyneet Turkin vaatimalta alueelta.

Turkki sanoo, että sen ei ole tarpeen aloittaa uudelleen hyökkäystä Pohjois-Syyriassa kurdijoukkoja vastaan. Turkin puolustusministeriön lausunnon mukaan tämä johtuu siitä, että kurdijoukot ovat vetäytyneet Turkin vaatimalta alueelta.
 – Tässä vaiheessa ei ole enää tarvetta suorittaa uutta operaatiota, puolustusministeriön lausunnossa sanotaan.
 Turkin mukaan Yhdysvallat on vahvistanut vetäytymisen.
 Turkin ja Yhdysvaltojen sopima viiden päivän tulitauko Pohjois-Syyriassa päättyi tiistai-iltana. Tulitauon ehtona oli kurdijoukkojen vetäytyminen Turkin ehdottaman "turvavyöhykkeen" keskiosasta.
 Käytännössä tulitauko ei keskeyttänyt sotatoimia. Turkki myös toistuvasti uhkasi aloittaa sotatoimet uudelleen ja presidentti  Recep Tayyip Erdogan  muun muassa vannoi "murskaavansa kurditaistelijoiden päät", jos nämä eivät tottele.
 Aiheesta lisää:
 Venäjän presidentin Vladimir Putinin mukaan Turkki voi jatkaa operaatiotaan "turvallisuusvyöhykkeellä" Syyriassa – Venäjä ja  Turkki suunnittelevat yhteisiä partioita
 Yle Koillis-Syyriassa: Pakolaiskriisin keskellä kaikesta on pulaa – ruoasta, vaipoista, patjoista
 Yhdysvallat veti joukkojaan pois Pohjois-Syyriasta – kurdit heittivät perunoilla
 Kurdit ovat vetäytyneet saarretusta Ras al-Ainin rajakaupungista

Turkki sanoo, ettei sillä ole tarvetta aloittaa uudelleen hyökkäystä Pohjois-Syyriassa


Summary: Venäjää kiinnostavat alueella uudet pohjoiset laivareitit sekä mineraalien hyödyntäminen.

Venäjän laivasto kertoo löytäneensä viisi uutta saarta arktisella alueella. Saaret ovat paljastuneet sulavan jäätikön alta.
 – Tutkimusretki tehtiin elo- ja syyskuussa. Saaret ovat aiemmin olleet piilossa jäätiköiden alla, kertoo pohjoisen laivaston vara-amiraali  Alexander Moiseyev .
 Lämpötilan muutokset, jotka ovat sulattaneet jäätiköitä arktisella alueella, paljastivat vielä nimeämättömät saaret.
 Ajanjaksolla 2015 – 2019 lämpötilan nousu arktisella alueella on ollut suurempi kuin koskaan aikaisemmin viiden vuoden aikana, kertoi YK:n raportti viime kuussa.
 Venäjä on viime vuosien aikana perustanut ketjun sotilaallisia sekä tieteellisiä tukiasemia alueelle. Venäjää kiinnostavat uusien laivareittien avaaminen pohjoiseen sekä mineraalien hyödyntämisen helpommat mahdollisuudet.
 Aiheesta lisää:
 Tutkijat: Arktinen jääalue ei palaa enää ennalleen
 Toteutuivatko Suomen suuret haaveet Arktisen neuvoston puheenjohtajana? Selvitimme karikot ja onnistumiset

Venäjä löysi viisi uutta saarta arktiselta alueelta


Britannian pääministeri  Boris Johnson  on lyhyen pääministerikautensa aikana syyllistynyt rimanalituksiin – esimerkiksi yrittämällä jäädyttää maan parlamentin toiminnan laittomiksi todetuin keinoin.
 Tiistai-iltana hän kuitenkin ylitti odotukset.
 Parlamentti hyväksyi alustavasti Johnsonin EU-erosopimuksen tukevalla kolmenkymmenen äänen enemmistöllä.
 Olipa Johnsonista mitä mieltä tahansa – on hän nyt päässyt EU-eroprosessissa kiistatta pidemmälle kuin edeltäjä  Theresa May .
 Aikataulutappio sai Johnsonin painamaan jarrua
 EU-eroprosessi nytkähti eteenpäin mutta se ei suinkaan tarkoita sitä, että brexit olisi vielä maalissa.
 Johnsonin konservatiiveilla ei ole edelleenkään parlamentissa omaa enemmistöä. Siitä muistutti heti eilisen voiton jälkeen koettu kirvelevä tappio.
 Parlamentti hylkäsi Johnsonin EU-erosopimuksen käsittelyaikataulun selvin numeroin, mikä sai pääministerin keskeyttämään lain käsittelyprosessin.
 Aikatauluäänestyksen häviäminen kertoo siitä, että Johnsonin olisi vaikea saada EU-erosopimuksensa kaikki osat ehjänä maaliin parlamenttikäsittelyn läpi. Vastustajat saattaisivat vaatia sopimukseen niin suuria muutoksia, että Johnsonin olisi mahdotonta niitä hyväksyä.
 Johnsonia kismittää myös se, että aikataulun hylkäämisen vuoksi hänen on vaikea toteuttaa lupaustaan Britannian eroamisesta EU:sta aikataulussa lokakuun 31. päivään mennessä.
 Johnsonin toiveissa siintää vaalivoitto
 Pääministeri Johnson näyttäisi nyt pyrkivän siihen, että Britanniassa järjestetään pian ennenaikaiset vaalit. Näin hänellä olisi mahdollisuus saada parlamenttiin konservatiivien oma enemmistö ja sitä kautta oma EU-eromalli vesittämättömänä parlamentin läpi.
 Boris Johnson pakotettiin lähettämään EU:lle jatkoaikahakemus lauantaina ja EU on aiemmin ilmoittanut, että esimerkiksi ennenaikaiset vaalit olisivat pätevät syy brexitin lykkäykseen.
 Oppositiossa oleva työväenpuolue on sanonut, että se on valmis vaaleihin jos riittävän pitkä EU-eron jatkoaika varmistuu.
 Brexit-pallo on nyt Boris Johnsonilla.
 Pian selviää yrittääkö hän sittenkin kuljettaa EU-erosopimuksensa parlamentin läpi ilman omaa enemmistöä – opposition taklauksia pelkäämättä ja lyhyen lykkäyksen tuoman arvovaltatappion niellen.
 Vai keskeyttääkö hän hyökkäyksen toivoen vaalivoiton tuomia apuvoimia.

Britannian pääministerin erosopimus sai periaattellisen hyväksynnän – mutta  ennenaikaiset vaalit ovat edelleen todennäköiset, ennenkuin EU-ero Britanniassa saadaan maaliin


Summary: Brittanian parlamentti torjui sopimusta koskevan lainsäädännön käsittelyä pika-aikataululla.

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  suosittaa EU-maille, että ne hyväksyvät Britannian pyynnön brexitin lykkäämisestä.
 Tusk kirjoitti asiasta myöhään tiistai-iltana Twitterissä.
 Hän kertoi suosittelevansa asiassa kirjallista menettelytapaa, mikä tarkoittaa, että 27 EU-jäsenmaan johtajien ei tarvitsisi kokoontua hätäkokoukseen.
 Britannian parlamentti päätti illalla, että EU-eroa koskeva laki voitaisiin lähettää jatkokäsittelyyn.
 Parlamentti kuitenkin torjui pääministeri  Boris Johnsonin  yrityksen runnoa sopimusta koskeva lainsäädäntö läpi parlamentista pika-aikataululla. Näin ollen Britannia tuskin ehtii vahvistaa EU-erosopimusta ennen ensi viikon eropäivää.
 Aiheesta lisää:
 Johnsonille merkittävä tappio, seuraako uudet vaalit?

Tusk suosittaa EU-maille, että Britannia saa brexit-jatkoajan


Summary: Poliisi joutui ampumaan pysäyttääkseen ambulanssin. Pidätetetyn kaksikon hallusta löytyi aseita ja huumeita.

Varastettu ambulanssi törmäsi tiistaina puolen päivän jälkeen Oslon Torshovissa useisiin ihmisiin, poliisin mukaan mikään ei kuitenkaan viittaa terrorismiin. Poliisi oli saanut tilanteen hallintaansa ja epäillyn ambulanssia ajaneen miehen kiinni noin 15 minuuttia törmäilyn jälkeen.
 Norjan yleisradioyhtiö NRK kertoi myöhemmin illalla, että se oli saanut  riippumattomista lähteistä tietoja miehen yhteyksistä uusnatsijärjestöön.  NRK:n tietojen mukaan epäilty mies ei ole Pohjoismaisen vastarintaliikkeen jäsen, mutta on levittänyt sen propagandaa. Poliisitarkastaja  Grete Lien Metlid  sanoi, että toistaiskeksi on kuitenkin liian varhasta sanoa mitään miehen motiiveista.
 Miehen puolustusasianajaja kiistää syytökset epäillyn  yhteyksistä oikeistolaiseen äärijärjestötoimintaan.
 Varastettu ambulanssi ajoi Torshovin kaupunginosassa päin muun muassa lastenvaunuja, joissa oli kaksi lasta. Vaunuissa olleet alle vuoden vanhat kaksoset loukkaantuivat lievästi ja on viety sairaalahoitoon, myös vanhempi pariskunta oli loukkaantunut törmäyksessä lievästi, kertoo norjalainen iltapäivälehti Aftenposten.

 Poliisi kertoi aseistautuneen, kolmekymppisen miehen varastaneen ambulanssin noin kello 12.30 paikallista aikaa. NRK:n mukaan poliisi yritti kolme kertaa pysäyttää ambulanssin ampumalla sitä. Lopulta poliisi sai ambulanssin pysäytettyä törmäämällä siihen molemmilta puolilta.
 Ambulanssissa mukana ollut nuorehko nainen saatiin kiinni pari tuntia myöhemmin. Poliisin mukaan molemmat ovat norjalaisia ja poliisin vanhoja tuttuja. Oslon seudulla asuva mies oli etsintäkuulutettu murhan yrityksestä ja hänellä oli aiempia rikostuomioita muun muassa aseiden hallussapidosta ja ryöstöistä. Hän on tiettävästi osallistunut vankilassa huumeiden vieroitusohjelmaan ja opiskellut saadakseen ammatin ympäristö- tai terveydenhuoltosektorilta. Hän kertonut sosiaalisessa mediassa olevansa pienen lapsen isä.
 Poliisi pysäytti ambulanssin varastaneen miehen voimakeinoin. NRK
 Tilanne sai alkunsa, kun henkilöauto kolaroi ja päätyi katolleen, minkä jälkeen autossa ollut mies kaappasi paikalle tulleen ambulanssin. Kolariautossa ollut nainen pakeni. Poliisin mukaan nainen vaikutti päihtyneeltä.
 Norjan yleisradioyhtiön NRK:n haastatteleman silminnäkijän mukaan myös ambulanssia ajanut mies avasi tulen. Poliisi kertoo löytäneensä ambulanssista ampuma-aseita, muun muassa tehokkaan Uzi-konepistoolin. Lisäksi katolleen päätyneestä, kaksikon alkuperäisestä kulkupelistä, löytyi huumeita.
 Poliisi kertoo Twitterissä käyttäneensä tilanteessa ampuma-asetta. Aftenpostenin mukaan kiinniotettua miestä oli ammuttu kiinnioton yhteydessä, mutta hän ei ole kriittisesti loukkaantunut.
 Tapahtuneen vuoksi poliisi eristi laajan alueen. Paikalle hälytettiin paljon poliiseja ja poliisin helikopteri partioi alueella. Tilanne aiheutti liikeenteen ruuhkautumista.
 Läheisten koulujen oppilaita ei päästetty lähtemään koulun alueelta, ennen kuin kouluihin saatiin tieto, että tilanne on ohi.
 Tutkinta jatkuu nyt kuulusteluilla ja videoiden hankkimisella.
 Hetki hetkeltä -seuranta
 16.32  Hetki hetkeltä -seuranta päättyy tähän, mutta Yle jatkaa tilanteen seuraamista. Kiitos mielenkiinnosta!
 16.20  Poliisi kertoo Twitterissä, että tapaus ei tämänhetkisen tiedon mukaan liity terrorismiin. Poliisitutkinta on varhaisessa vaiheessa, ja keskittyy nyt todistajien kuulemiseen sekä videoiden ja muiden teknisten johtolankojen hankkimiseen.
 16.09  Ambulanssin kaapannut mies ei haavoittunut kiinnioton yhteydessä, uutisoi Aftenposten. Aiemmin miehen kerrottiin saaneen vammoja.
 16.05   Aftenposten on julkaissut kartan tapahtumapaikasta .
 16.02   Dagbladet on julkaissut videon ambulanssikaapparin kiinniotosta .
 15.40  NRK uutisoi ambulanssin kaappaamiseen johtaneen tilanteen alkaneen kolarista, jossa henkilöauto päätyi katolleen. Ilmeisesti kolariautossa ollut mies varasti paikalle saapuneen ambulanssin ja autossa ollut nainen pakeni paikalta.
 Tilanne sai alkunsa henkilöauton kolarista. Auttamaan tullut ambulanssi varastettiin aseella uhaten. Stian Lysberg Solum / EPA
 15.38   NRK:n on julkaissut videon, jolla kuuluu useita laukauksia .
 15.28  Poliisi on julkaissut etsimänsä naisepäillyn tuntomerkit. Tämän henkilöllisyys on poliisin tiedossa. Nainen on poliisin julkaiseman Twitter-viestin mukaan 165 senttiä pitkä, vaaleaihoinen ja ruskeahiuksinen. Poliisin mukaan nainen vaikuttaa päihtyneeltä.
 15.25  Ambulanssissa kaappauksen tapahtuessa olleet kolme työntekijää eivät saaneet fyysisiä vammoja, uutisoi uutistoimisto NTB.
 15.23  Dagbladetin mukaan useat lähialueen koulut ovat lukinneet oppilaat sisätiloihin.
 15.17  Poliisin Twitter-viestin mukaan etsitty nainen oli osallisena liikenneonnettomuudessa, jonka yhteydessä ambulanssi varastettiin.
 15.13   Dagbladet kertoo  poliisin etsivän naista epäiltynä osallisuudesta ambulanssin kaappaamiseen.
 15.11 Omar Khatujev  kertoo Aftenpostenissa joutuneensa hyppäämään turvaan kovaa vauhtia ajaneen ambulanssin edestä. Hänen mukaansa ambulanssin perässä ajoi poliisiauto. Hän kertoo kuulleensa laukauksia.
 15.05   Aftenposten uutisoi , että ambulanssissa oli kaappaushetkellä kolme työntekijää.
 14.53  Poliisi kertoo Twitterissä, että ambulanssi ajoi kohti naista, tämän kahta lasta ja vanhempaa pariskuntaa. Lapset ovat seitsemän kuukauden ikäisiä. Poliisi sai kaapatun ambulanssin hallintaansa noin 15 minuuttia auton varastamisen jälkeen.
 14.51  Aftenpostenin mukaan lähellä tapahtumapaikkaa sijaitseva Lilleborgin koulu komensi oppilaat sisälle ja lukitsi rakennuksen.
 14.44  Kuvien perusteella epäilty on kaljupäinen ja pukeutunut maastokuvioiseen asuun.
 14.35   Aftenposten on julkaissut valokuvan epäillyn tekijän kiinniotosta .
 14.32  Poliisi kuvailee tilannetta kaoottiseksi. Vielä ei ole esimerkiksi tietoa loukkaantuneiden määrästä.
 14.28   Iltapäivälehti VG kertoo, että ambulanssin kaappaajia oli kaksi.  Toinen heistä on poliisin hallussa ja toista etsitään.

NRK: Viitteitä Oslossa ambulanssilla törmäilleen miehen kytköksistä natsijärjestöön – puolustusasianajaja kiistää


Summary:
Hitaita ovat olleet lainsäätäjien kiireet: eduskunnan enemmistö teki pysäköintialoitteen jo 12
vuotta sitten.

Turun Varissuolla kotihoitaja  Raija Riikoselle  pysäköintipaikan löytäminen on haaste, joka toistuu joka päivä moneen kertaan.
 – Vie hirveästi aikaa työajasta, kun kävellään kaukaa perille. Se on asiakkailta pois.
 Ongelma tunnetaan etenkin suuremmissa kaupungeissa, joissa on pulaa parkkipaikoista. Myös esimerkiksi lähiöissä taloyhtiöt ovat tarkkoja pihapysäköinnin suhteen. Pienen tuntuinen asia on suuri kotihoitajille ja heidän asiakkailleen.
 Liikenneministeri  Sanna Marin  (sd.) on esitellyt uuden tieliikennelain, johon on määritelty kotihoidon työntekijöitä koskevat erityiset pysäköintisäännöt. Kotihoitajille esitetään erikoislupaa, jonka avulla pysäköinti on helpompaa ja maksutonta. Muutos koskee kunnan katuverkon alueella tapahtuvaa pysäköintiä, johon kunta myöntäisi pysäköintitunnuksen.
 Mallia on haettu esimerkiksi vammaisten kuljetuspalveluja koskevasta luvasta. Sen avulla ajoneuvon voi pysäköidä maksulliselle pysäköintipaikalle maksua suorittamatta, ja alueelle, jossa pysäköinti on liikennemerkein kielletty, sekä aikarajoituksesta välittämättä.
 Joulukuussa vuonna 2007 eduskunnassa esitettiin tieliikennelakiin kotihoidon pysäköintiä helpottavaa muutosta.  Maria Guzeninan  (sd.) aloitteen allekirjoitti 12 vuotta sitten yhteensä 112 kansanedustajaa. Arkisen pulman hoitamista on sen jälkeen vauhditettu uudella lakialoitteella ja kirjallisilla kysymyksillä.
 Pysäköinti puhuttaa ruokatauollakin, Laura Huhtala, Chinoor Aliassi,Johanna Ilonen, Anu Koivula ja Merja Järvi tekevät työtä Lausteella Turussa. Jari Hakkarainen / Yle
 Parkkipaikkajahdissa tuhlaantuu paljon aikaa
 Pysäköintiongelmat tiivistyvät kotihoitajilla erityisesti iltavuoroissa, kun taloyhtiöiden usein vähäiset vieraspaikat ovat täynnä.
 – Ne ovat iltaisin tosi varattuja, kun ihmisillä on vieraita käymässä. Auton joutuu jättämään hyvinkin kauas, sanoo kotihoitaja Raija Riikonen.
 Lyhyimmillään kotikäyntiin kuluu kymmenisen minuuttia. Kyse on silloin esimerkiksi lääkkeen tai silmätippojen antamisesta muuten omatoimiselle asiakkaalle. Pysäköintipaikan etsimiseen voi tuhlaantua enemmän aikaa kuin avun antamiseen.
 Turun vanhuspalveluiden Lausteen kotihoidon palveluesimies  Liisa Karlsson  laskee, että joka päivä menee tunteja hukkaan pysäköintiongelman takia.
 Minuuteista kertyy helposti tunteja, Liisa Karlsson laskee. Jari Hakkarainen / Yle
 Otetaan esimerkiksi aamuvuoro, jossa aamuvuorolaisia on kolmetoista.
 – Jos laskee, että parkkipaikan etsimiseen menee jokaiselta vaikka kymmenen minuuttia ylimääräistä, se on jo 130 minuuttia hukkaan heitettyä aikaa.
 Siis yli kaksi tuntia päivässä. Vuodessa tämä tarkoittaa jo yli kolmen kuukauden työajan tuhlausta yhdessä vuorossa ja vain yhdellä alueella.
 Rikkoja vastaa seuraamuksista
 Kotihoitaja voi laskuttaa pysäköintimittariin laittamansa pysäköintirahat kaupungilta, mutta jos hoitajat rikkovat lakia ja saavat sakot pysäköintivirheestä, he maksavat sen itse.
 Väärin pihalle pysäköity auto aiheuttaa esimerkiksi Lausteella 80 euron sakon. Siinäpä se työntekijän päiväpalkka meneekin.
 – Ei ole kiva, että hoitajat joutuvat sakkoja maksamaan sen takia, että he yrittävät päästä asiakkaan luokse nopeasti, Liisa Karlsson pahoittelee.
 – Odotuksena on, että lakiin tulisi luvat ja saataisiin asiakkaille aikaa.
 Remonttireiskoilla helpompaa kuin kotihoitajilla?
 Turussakin kotihoitajat ovat itse rustanneet lappuja, joissa lukee millä asialla autolla ollaan liikkeellä. Lapun teho jää täysin pysäköinninvalvonnan harkintaan, koska eihän sillä ole mitään lainvoimaa.
 – Toivoisin, että saataisiin semmoinen laillinen lupalappu, että voidaan pysäköidä mahdollisimman lähelle taloa – ei tietenkään pelastusteiden tukoksi, Raija Riikonen sanoo.
 Reima Holmström vaihtaa kuulumisia Raija Riikosen kanssa. Jari Hakkarainen / Yle
 Lähes kuka tahansa remonttia tekevä voi jättää pakettiautonsa vaikka kerrostalon ovelle, kun omatekoisessa lapussa lukee  huoltotyö .
 Kotihoitaja Raija Riikosella on kokemus, ettei kotihoitajia kohdella samalla tavalla. Kotihoitajan autossa olevan  kotihoito -lapun viereen isketään Riikosen mielestä herkemmin pysäköintisakko.
 – Se tuntuu tosi väärältä, kun ajattelee, että meidän työaika pitäisi ymmärtää tärkeäksi. Puhutaan paljon siitäkin, miten kovalla sykkeellä tätä pitäisi tehdä.
 Polkupyörä on siitä kätevä kapine, ettei sen pysäköinnistä sakoteta. Raija Riikoselle se on hyvä vaihtoehto kesällä.
 – Sitten kun alkaa syksy ja sateet – saati talvi ja pakkaset, niin kyllä se aika kylmä peli on. Kun olet suihkussa käynyt ja pyöräilet hikisenä, ei se flunssa sitten kauhean kaukana ole.
 Tieliikennelain uudistuksen on määrä tulla voimaan vuoden 2020 kesäkuun alusta.
 Lisää aiheesta:
 Työaika haaskaantuu pysäköintipaikan etsintään: ”Vanhuksen hoitoa ei voi jättää kesken, vaikka sakot uhkaavat”
 Vanhusten hoitoon tulossa iso remontti: Kymsote vahvistaa kotihoitoa ja aikoo sulkea 6 hoivakotia

Kotihoitajalta voi kulua pysäköintipaikan etsimiseen enemmän aikaa kuin kotikäyntiin – lakimuutos tuomassa erikoisluvan


Summary: Joutsenon kirkon alakerrassa oli säilössä harvinainen Paavo Tynellin suunnittelema valaisin.

Vuonna 1921 valmistunutta Joutsenon kirkkoa koristavat muotoilija  Paavo Tynellin  (1890–1973) suunnittelemat arvovalaisimet. Ne hankittiin kirkkoon, kun siihen tehtiin peruskorjaus vuonna 1965.
 Kaikkiaan Paavo Tynell suunnitteli Joutsenon kirkkoon 14 valaisinta.
 Pari vuotta sitten Joutsenon kirkko  sai uudet kirkkourut . Kun uusia alettiin laittaa paikoilleen, ei urkujen edessä ollut 30-sakarainen Tynellin valaisin enää mahtunutkaan entiselle paikalleen.
 – Se roudattiin tuonne alakerran varastoon ja sinne se jäi, kertoo Joutsenon seurakunnan hautausmaan työnjohtaja  Kimmo Petrell .
 Siinä vaiheessa kenellekään ei tullut mieleen, että kyseessä voisi olla erityisen arvokas esine. Valaisin jäi varastoon, kun sille ei kirkossakaan enää uuttaa paikkaa löytynyt.
 – Sitten joku huomasi, että näitä Tynellin valaisimia on myyty aika kovaan hintaan. Pohdittiin, että mahtaisikohan tämäkin olla arvokas, sanoo Petrell.
 Valaisin ei enää urkujen uusimisen jälkeen mahtunut entiselle paikalleen. Tommi Parkkinen/Yle
 Arvostettu muotoilija
 Paavo Tynell suunnitteli lukuisia erilaisia pöytä-, katto- ja koristevalaisimia. Niitä on useissa julkisissa tiloissa ja lisäksi muun muassa vanhoissa elokuvateattereissa.
 Yhdessä arkkitehti  Johan Sirénin  kanssa hän oli muun muassa suunnittelemassa  eduskuntatalon valaisimia .
 Paavo Tynell oli nuoruudessaan peltiseppänä ja opiskeli taideteollisuuskeskuskoulussa, josta myöhemmin tuli taideteollinen korkeakoulu. Hän oli mukana perustamassa taidetakomo Taitoa ja toimi sen pääsuunnittelijana.
 Tynell oli aikanaan yksi Suomen työllistetyimpiä  julkisten tilojen valaisinmuotoilijoita .
 Vasta viime vuosina Tynellin valaisimet ovat nousseet suureen arvoon.
 Paikataan seurakunnan taloutta
 Lappeenrannan seurakuntayhtymän talousjohtaja  Kari Virtanen  on toiveikas. Hänen mukaansa hintaodotukset Joutsenon kirkon valaisimesta ovat korkealla.
 Viime keväänä Joutsenon seurakuntaneuvosto päätti, että valaisin voidaan myydä.
 – Jos 40 000 euroa saadaan, niin se olisi kyllä tosi kova juttu, sanoo Virtanen.
 Kirkon keskellä on Paavo Tynellin suunnittelema 144-sakarainen valaisin.  Tommi Parkkinen/Yle
 Rahat on luvattu käyttää Lappeenrannan seurakuntayhtymään kuuluvalle Joutsenon seurakunnalle, joka viime aikoina on paininut taloudellisten ongelmien parissa.
 – Se on alun perin Joutsenoon hankittu, niin kyllä ne rahat Joutsenoon kuuluvat, sanoo Virtanen.
 Hintapyyntö 40 000 euroa
 Joutsenon kirkon Paavo Tynell -valaisimessa on 13 sakaraa. Leveyttä sillä on reilu metri.
 Tamperelaisessa huutokaupassa valaisimen lähtöhinta on 40 000 euroa. Lopullista hintaa on huutokauppakamarin mukaan vaikea arvioida.
 – Se on poikkeuksellinen valaisin, koska se on hyvin epätavallinen Paavo Tynellin tuotannossa. Se on italialaishenkinen ja erityisen moderni, kertoo  Ilkka Takala  Annmaris-huutokauppakamarista.
 Takalan mukaan Tynellin tuotanto on nyt erityisen haluttua. Ei pelkästään Suomessa, vaan koko maailmassa.
 – Tällä hetkellä on muodissa korkealuokkainen käsityö. Paavo Tynellin valaisimet ovat yhdistelmä käsityötä ja konetyötä. Se tekee niistä persoonallisia.
 Paavo Tynellin suunnittelemisia valaisimia oli myös lappeenrantalaisessa Nuijamies-elokuvateatterissa.  Yle/ Ulla Ylönen
 Huutokaupassa Tynellin valaisinsarjoista on maksettu jopa yli miljoona euroa. Hiljattain tamperelainen taloyhtiö  möi kuusi Tynellin valaisinta  ja sai niistä 312 000 euroa.
 Ilkka Takala kertoo, että Tynellin valaisimet ovat hyvin ainutlaatuisia, sillä hän pyrki suunnittelemaan joka tilaan tietynlaiset valaisimet.
 13 valaisinta jää
 Vaikka Joutsenon kirkossa olevat valaisimet ovat huippuarvokkaita, eivät ne aina ole olleet kaikkien mieleen. Kattokruunut ovat jakaneet mielipiteitä.
 – Toiset tykkää, ja toisten mielestä ne ovat kamalia, kertoo Joutsenon seurakunnan hautausmaan työnjohtaja Kimmo Petrell.
 Joutsenon kirkossa on edelleen 13 Tynellin suunnittelemaa valaisinta.  Kare Lehtonen/Yle
 Kirkossa on edelleen 13 Paavo Tynellin suunnittelemaa valaisinta. Materiaaliltaan ne ovat messinkiä. Valaisimen keskiosasta lähtee pitkiä sakaroita, joiden päässä lamput ovat.
 Kirkkoon jääneistä valaisimista yhdeksän on pienehköjä, joissa on vain 10 lappua.
 Suurin sen sijaan on kirkon keskellä oleva ovaalin muotoinen ja 2,5 metriä leveä valaisin. Siinä lamppuja on peräti 144.
 – Se on lampunvaihtajan painajainen.
 Petrell joutuu ottamaan pitkät A-tikkaat ja kiipeämään korkeuksiin. Sakaroita pitää vähän levittää ja yrittää päästä käsiksi ylimpinä oleviin lappuihin.
 – Sitten se valaisin rupeaa heilumaan, ja sitten alkaa pyörryttämään, naurahtaa Petrell.
 Kaatopaikalta huutokauppaan
 Tampereen huutokaupassa on Joutsenon kirkon valaisimen lisäksi myynnissä myös entisen Lauritsalan kauppalantalon valtuustosalin valaisimia. Ne on tehty sinne aikoinaan mittatilaustyönä.
 Ilkka Takala Annmaris-huutokauppakamarista kertoo, että niitä myy yksityishenkilö, joka on aikoinaan korjannut ne talteen roskalavalta.
 Myynnissä on kolme valaisinta, joiden jokaisen lähtöhinta on 8 000 euroa.

Arvokas yllätys odotti kirkon varastossa: 30-sakaraisesta valaisimesta pyydetään nyt kymmeniä tuhansia euroja


Summary: Aluehallinto olisi halutessaan voinut torpata lakimuutoksen, mutta se on niin syvästi jakautunut, että se ei ole kokoontunut yli kahteen vuoteen.

Yksi maailman tiukimmista aborttilainsäädännöistä murtui maanantain ja tiistain välisenä yönä.
 Pohjois-Irlannin uusi aborttilaki tarkoittaa sitä, että raskauden keskeytyksen tehneitä tai siinä avustaneita ei voi enää asettaa rikossyytteeseen. Abortin tehneitä tai sitä harkitsevia on nyt laillista neuvoa ja hoitaa lääketieteellisesti tarvittaessa.
 Lääkkeillä tehtävää aborttia varten matkustetaan jatkossa Englantiin ja kaikki kustannukset katetaan.
 Siirtymäaika lakiuudistuksessa ulottuu maaliskuulle 2020. Tänä aikana Pohjois-Irlannissa abortti voidaan tehdä 28. viikolle saakka, jos sikiössä havaitaan vakavia tai hengenvaarallisia poikkeamia, kirjoittaa  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Ennen muutoksia abortti oli Pohjois-Irlannissa sallittu vain, mikäli raskaus uhkasi äidin henkeä tai jos raskaus voisi aiheuttaa äidille vakavia ja pysyviä terveyshaittoja. Esimerkiksi raiskaus, insesti tai sikiön vakava kehityshäiriö eivät riittäneet syyksi.
 Abortista tai siihen avustamisesta rangaistiin ennen lakimuutosta jopa  vankilatuomiolla , kirjoittaa The New York Times.
 Valtatyhjiö antoi sijaa lakimuutokselle
 Irlannin saarella sijaitseva Pohjois-Irlanti on osa Britanniaa.
 Pohjois-Irlannissa ylintä valtaa käyttää niin sanottu Stormontin kansalliskokous. Tämä Pohjois-Irlannin oma alueparlamentti ei ole kokoontunut yli kahteen vuoteen syvien erimielisyyksien takia.
 Tätä valtatyhjiötä Britannian parlamentti hyödynsi heinäkuussa. Tuolloin brittiparlamentin alahuone äänesti ylivoimaisesti abortin ja samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamisen puolesta Pohjois-Irlannissa. Tuolloin säädettiin, että uudistukset astuvat voimaan 21. lokakuuta, mikäli alueparlamentti ei tee asialle mitään ennen tätä, kertoo  The New York Times  -lehti.
 Stormont kokoontui maanantaina, vajaamiehityksellä. Kyseessä oli lähinnä symbolinen vastalause. Kokouksen kutsuivat koolle oikeistolainen ja konservatiivinen Pohjois-Irlannin demokraattinen unionistipuolue DUP sekä pari muuta poliitikkoa. DUP ei ole hyväksynyt tiukan aborttilain höllentämistä eikä samaa sukupuolta olevien avioliittoja.
 Käytännössä Stormont  ei voi toimia  ilman Sinn Féinia. Tasavaltalaispuolue jätti osallistumatta istuntoon, jota se kutsui ”kyyniseksi poliittiseksi stuntiksi”, kertoo BBC.
 Aborttia vastustavat naiset kantavat kylttejä ja ilmapalloja Pohjois-Irlannin toimiston edustalla helmikuussa 2019. Kyltissä lukee: sata tuhatta ihmistä on elossa aborttilakiemme ansiosta. /All Over Press
 Aborttikiellon kumoamista kampanjoivien aktivistien mukaan muutos tulee liian myöhän.
 Aborttioikeuksia laajentaneen lakimuutoksen brittiparlamentille esittänyt työväenpuolueen  Stella Creasyn  mukaan pohjoisirlantilaisten naisten ja tyttöjen ihmisoikeudet ovat pitkään laahanneet perässä muun Britannian naisiin verrattuna.
 – Tänään naiset tietävät, että heidän taloihinsa ei tehdä yllätystarkastuksia, joissa etsitään aborttipillereitä. Heitä ei enää raportoida poliisille, jos he hakeutuvat abortin jälkihoitoon tai raahata oikeudenkäynteihin tai uhkailla vankilatuomioilla vain siksi, että he hakeutuvat perusterveydenhuollon pariin, Creasy sanoi The New York Timesille.
 Samalla saarella valtionrajan toisella puolella Irlannissa  abortti oli laiton viime vuoteen saakka .
 Myös Pohjois-Irlannissa uudistusta on vastustettu ankarasti.
 – Pohjois-Irlannin kansa pakotetaan tottelemaan lakia, josta me emme saaneet edes äänestää. Se on kurjaa, eikä se ole demokraattista, sanoo belfastilainen abortinvastainen aktivisti  Martin Power  lehdelle.
 James Cahill ja Alex Caplan solmivat avioliiton ensimmäisten joukossa, kun samaa sukupuolta olevien avioliiton salliva laki astui voimaan Britanniassa vuonna 2014. /All Over Press
 Samaa sukupuolta olevat avioon helmikuussa
 Samaa sukupuolta olevien avioliitot sallittiin jo vuonna 2014 muualla Britanniassa. Pohjois-Irlannin alueparlamentti sai vuonna 2015 samaa sukupuolta olevien avioliittoja kannattavan määräenemmistön, mutta tuolloin DUP esti lakimuutoksen käyttämällä veto-oikeutta asiassa.
 Nyt säädetty lakimuutos sanelee, että samaa sukupuoleta olevien avioliiton tulee olla mahdollinen 13. tammikuuta 2020. Pariskuntien tulee ilmaista halunsa avioliittoon 28 päivää ennen h-hetkeä, joten ensimmäinen samaa sukupuolta olevien avioliitto solmittaneen helmikuun alussa.
 Lue myös :
 Abortista tuli Irlannissa laillinen, mutta käytännössä sen suostuu tekemään vain kourallinen lääkäreitä

Pohjois-Irlanti höllensi aborttilainsäädäntöään ja samaa sukupuolta olevien avioliitto on pian mahdollinen


Summary: Kansainvälinen astronomiliitto juhlii sataa vuottaan antamalla kansalaisten valita nimiä taivaankappaleille.

HAT-P-38 ja HAT-P-38b ovat kovin kuivakat nimet tähdelle ja sitä kiertävälle planeetalle, mutta kohta ne voivatkin olla Löyly ja Sauna, Norppa ja Kuutti tai Hiisi Horna. Siitä saavat päättää suomalaiset äänestämällä.
 Planeetta on niin sanottu "kuuma jupiter" eli hyvin lähellä tähteään kiertävä kaasuplaneetta. Kierros Auringon kaltaisen tähden ympäri kiertää vain viisi Maan päivää.
 Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni IAU on järjestää  NameExoWorlds -nimikilpailun osana satavuotisjuhlintaansa. Lähes sadassa maassa valitaan nimi omalle tähdelle ja sen kiertolaiselle.
 Karsintakisat on jo käyty. Suomessa nimipareiksi tuli 2030 ehdotusta. Loppusuoralle pääsivät nämä:
 Löyly & Sauna Sumu & Helle Tulikko & Päivätär Norppa & Kuutti Lievla & Áhcagastin (”Höyry” & ”Hehku”) Naava & Kääpä Pätsi & Ahjo Hiisi & Horna
 Voit äänestää omaa suosikkipariasi marraskuun 11. päivään saakka  Helsingin yliopiston observatorion sivulla.
 Voittajat selvillä joulukuussa
 IAU on ammattitähtitieteilijöiden yhteistyöjärjestö, joka muun muassa antaa taivaankappaleille viralliset nimet. Niinpä IAU:n vallassa on päättää, kelpaako äänestystulos.
 Jos se hyväksytään, IAU julkistaa virallistetut nimet yhdessä perustelujen ja ehdottajan nimen kanssa joulukuun loppupuolella.
 Meidän aurinkokuntamme ulkopuoliset planeetat saavat yleensä tyytyä koodiin, sillä noita eksoplaneettoja on havaittu jo yli neljä tuhatta. Ensimmäinen löytyi vuonna 1995. Löytäjät saavat  fysiikan tämänvuotisen Nobel-palkinnon .

Löyly ja Sauna, Norppa ja Kuutti – Äänestä suomalaiset nimet tähdelle ja sen planeetalle!


Summary: Pari vuotta sitten käyttöön otetut lukukausimaksut karkottivat venäläisopiskelijat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulusta.

EU- ja ETA-alueiden ulkopuolelta tuleville opiskelijoille otettiin käyttöön lukukausimaksut vuonna 2017. Sen jälkeen venäläisten hakijoiden määrä vähentyi Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkissa jopa 80 prosenttia.
 Koulun rehtori uskoo, että ulkomaalaisten opiskelijoiden lukukausimaksuilla oli välitön vaikutus venäläisopiskelijoiden määrään.
 – Pudotusta venäläisopiskelijoiden määrässä on vaikeaa perustella millään muulla kuin lukukausimaksuilla, sanoo Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu Xamkin rehtori ja toimitusjohtaja  Heikki Saastamoinen .
 Koko Suomessa ensisijaisesti amattikorkeakouluun hakevien venäläisopiskelijoiden määrä notkahti vuonna 2017 noin 300 hakijalla.
 Tänä syksynä venäläisten ammattikorkeakouluhakijoiden määrä palasi kolmen vuoden takaiselle tasolleen. Suomeen ammattikorkeakouluun hakevia venäläisopiskelijoita oli tänä vuonna kaikkiaan noin 1 200.
 Venäläishakijat edelleen hukassa Kaakossa
 Vaikka valtakunnallisesti luvut ovat palutuneet, niin Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa venäläishakijoiden luvut eivät ole nousseet aikasemmalle tasolle. Venäläiset ovat tavallisesti opiskelleet Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa liiketaloutta.
 Saastamoisen mukaan myös ympäristöteknologiaa ja tietotekniikkaa opiskelevien venäläisten määrä on viime vuosina noussut. Tällä hetkellä venäläisistä opiskelijoista 60 prosenttia opiskelee Mikkelissä. Loput suorittavat opintojaan Kouvolassa.
 Venäläiset ovat edelleen suurin lukukausimaksuja maksavien opiskelijoiden joukko Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa. Toiseksi suurin ryhmä ovat vietnamilaiset.
 Heikki Saastamoinen Pyry Sarkiola / Yle
 Kaikkiaan EU:n ja ETA-alueiden ulkopuolelta tulevien opiskelijoiden määrä on Xamkissa kasvanut.
 Kaksi vuotta sitten lukukausimaksuja maksoi 62 opiskelijaa. Viime vuonnalukukausimaksuja maksavien opiskelijoiden määrä lähes tuplaantui. Heitä oli 116 opiskelijaa.
 – Englanninkielisessä koulutustarjonnassamme on viime vuosien aikana tehtymuutoksia. Se on varmasti osin vaikuttanut tilanteeseen, mutta ei missään nimessä selitä maksavien opiskelijoiden määrän kaksinkertaistumista. Ehkä lukukausimaksu aiheutti aluksi pienen shokin hakijoille, josta on nyt sitten vain nopeasti toivuttu, Saastamoinen pohtii.
 Lain mukaan lukukausimaksu on vähintään1 500 euroa.
 Lue lisää:   Korkeakoulujen lukuvuosimaksujen yllättävä todellisuus: Vain kourallinen ulkomaisista opiskelijoista maksaa täyden maksun
 Lisää kokemuksia kaivataan
 Ennen kuin lukukausimaksulaki astui voimaan, Xamkin rehtorin ja toimitusjohtaja Heikki Saastamoinen arveli lukukausimaksujen vaikuttavan ulkomaalaisten opiskelijoiden määrään ratkaisevasti.
 – Pimeä, pitkä talvi, hiljainen kansa, kesällä hyttyset; loppujen lopuksi emme ole se maa, jonne muutoin ensisijaisesti pyritään tulemaan, Saastamoinen totesi  Ylelle  vuonna 2015.
 Saastamoinen muistuttaa nyt, että kokemusta lukukausimaksuista on vasta parilta vuodelta ja niitä kaivataan lisää. Hän ajattelee, että on tärkeää miettiä, mitä lukukausimaksuille tehdään pitkässä juoksussa.
 Tulevaisuudessa työikäisten määrä laskee Suomessa. Avuksi on ajateltu maahanmuuttoa.
 Saastamoinen arvioi, että jatkossa on haasteellista päästä maahanmuuttotavoitteisiin, koska opetus on osalle maksullista.
 – Se ulkomaalaisopiskelijoiden määrä, mitä meidän pitäisi saada, on aika huomattava. Ennen kaikkea meidän pitäisi saada heidät tänne opiskelemaan, mutta myös työvoimaksi.
 Xamkin rehtori ja toimitusjohtaja Heikki Saastamoinen arvioi, että ulkomaalaisten opiskelijoiden saaminen suomalaisiin työpaikkoihin tulee jatkossakin olemaaan varsin hankalaa.
 Hän pitää merkittävänä asiana kielitaitoa. Saastamoisen mukaan isolla osalla suomalaisia yrityksiä ei ole kapasiteettia palkata ainoastaan englantia puhuvaa työnhakijaa.
 – Jos työnhakija ei osaa lainkaan suomea, niin hyvin usein työpaikka jää saamatta. Pyrimme järjestämään jatkossakin opintoja mahdollisimman paljon suomen kielellä, että opiskelija voisi sillä hoitaa työnsä.
 Lue lisää:   Misael Rojas on Suomessa koulutettu maisteri ja tahtoisi tehdä töitä, mutta yritykset haluavat palkata vain sujuvaa suomea puhuvia

Yli tuhannen euron lukukausimaksuilla iso vaikutus ammattikorkeakouluun – venäläisten hakijoiden määrä vähentyi jopa 80 prosenttia


Summary: Hoitojen tahti määräytyy lahjoittajien mukaan. Munasolujen ja siittiöiden luovuttajia kaivataan nyt kipeästi.

Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri

Tampereen ja Helsingin yliopistolliset sairaalat aloittavat hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä. Muiden yliopistosairaaloiden on tarkoitus seurata perässä.
 Julkiselta puolelta ei ole saanut lahjasoluhoitoja neljään vuoteen. Vuonna 2015 käytiin kiivasta keskustelua tasa-arvokysymyksistä, minkä seurauksena ulkopuolisen lahjoittamia sukusoluja tarvitsevien hoidot keskeytettiin toistaiseksi. Yksityisklinikoilla lahjasoluhoitoja on sittemminkin tehty, mutta ne on pitänyt maksaa itse.
 Nyt julkisen puolen hoitomahdollisuudet aukeavat kaikille. Lahjasoluja voivat saada heteroparien lisäksi naisparit sekä itselliset naiset.
 – Tämä on iso asia niille lasta toivoville, jotka eivät voi omilla soluillaan tulla raskaaksi. Tasa-arvo toteutuu kun kaikilla on mahdollisuus julkisen puolen hoitoihin, eikä oma talous ole esteenä, sanoo osastonylilääkäri  Katja Ahinko  Taysin hormoni- ja lapsettomuuspoliklinikalta.
 Lahjasolupankin säiliöt ovat tyhjät
 Lahjasiittiöillä on Suomessa tehty hoitoja 1980-luvulta lähtien, ja lahjoitettuja munasolujakin on käytetty 1990-luvulta saakka. Sukusolujen luovuttajien rekrytointi on kuitenkin julkisella puolella täysin uutta.
 Ennen viime vuosien taukoa hoitoja tehtiin ostetuilla siittiöillä, ja munasolun saattoi tarvittaessa luovuttaa esimerkiksi äidiksi toivovan naisen sisar. Nyt hoitoja varten perustetaan lahjasolupankit.
 Lähes viidennes suomalaisista hedelmöityshoidoista tehdään lahjoitetuilla sukusoluilla. Yliopistosairaaloista Tays ja HUS aloittavat lahjasoluhoidot ensimmäisinä. Marjut Suomi / Yle
 Pankkitoiminnan alkaessa säiliöt ovat tyhjät. Helsingissä tosin tehtiin kesällä pilottihengessä lyhyt luovuttajarekrytointi Meilahden kampuksen alueella.
 – Sen avulla saatiin rekisteriin muutama siittiöiden luovuttaja, mutta munasolujen lahjoittajia ei toistaiseksi ole. Laajempi rekrytointi käynnistyy tänään, kertoo HUSin lisääntymislääketieteen yksikön lahjasoluprojektista vastaava erikoislääkäri  Viveca Söderström-Anttila .
 Tampereella sekä siittiö- että munasoluvarastot ovat tyhjänä. Alkiopankissa on kuitenkin jonkin verran alkioita.
 – Niitä on jäänyt yli hoidoissa käyneiltä pariskunnilta, jotka ovat sitten halunneet luovuttaa ne. Olemme keränneet alkioita, vaikka niitä ei toistaiseksi ole saanut käyttää, Katja Ahinko kertoo.
 Luovuttajia kaivataan kipeästi
 Munasoluja voi luovuttaa perusterve 20–35-vuotias nainen, jolla ei ole merkittävää ylipainoa. Siittiöiden luovuttajaksi kelpaa perusterve 20–45-vuotias mies. Solujen luovuttajat eivät saa tupakoida, eikä suvuissa saa esiintyä perinnöllisiä sairauksia.
 Sukusolujen luovuttamisesta saa hedelmöityshoitolain mukaiset korvaukset ansionmenetyksestä ja matkoista. Naisille maksetaan lisäksi erillinen korvaus kivusta ja särystä, sillä operaatio on vaativampi ja vie aikaa.
 – Munasarjojen stimulointi ja munasolujen keräys vaatii lääkehoitoa ja pienen kirurgisen toimenpiteen. Toivomme, että nuoret naiset lähtisivät tästä huolimatta liikkeelle ja haluaisivat olla mukana, Viveca Söderström-Anttila sanoo.
 Miestenkin tulee varautua useampaan käyntiin sairaalassa.
 – Spermanluovuttajalta toivotaan 8–10 näytteenantokertaa, Katja Ahinko kertoo.
 Lahjoitetuista siittiöistä on Suomessa jatkuva pula. Yksityiset klinikat joutuvat ostamaan osan sukusoluistaan ulkomailta, eikä julkiselle puolellekaan odoteta luovuttajaruuhkaa. Marjut Suomi / Yle
 Kuka minun soluni saa?
 Luovuttajia mietityttää luonnollisesti se, kenelle omat solut päätyvät. Julkisella puolella luovutetut sukusolut annetaan vain Suomessa asuville, ja halutessaan käyttöehtoja voi rajata tiukemmiksi.
 – Luovuttaja voi halutessaan rajata jonkin saajaryhmän pois. Tällaiset rajaukset ovat tosin hyvin harvinaisia, Katja Ahinko sanoo.
 Sukusolujen luovuttajalla ei ole hoitojen seurauksena mahdollisesti syntyvään lapseen juridisia oikeuksia eikä velvoitteita. Lapsella on 18 vuotta täytettyään oikeus saada selville luovuttajan henkilöllisyys.
 Yhden luovuttajan sukusoluista saa lain mukaan syntyä lapsia korkeintaan viiteen perheeseen.
 Sytostaattihoidot voivat tuhota solut
 Suomessa lähes viidesosa kaikista hedelmöityshoidoista tehdään lahjasukusoluilla.
 Toimivien sukusolujen puuttumisen taustalla voi olla esimerkiksi geneettinen poikkeavuus tai aiemmin annettu syöpähoito. Naisilla myös munasarjojen leikkaus endometrioosin tai kasvaimen takia saattaa johtaa munasarjatoiminnan hiipumiseen ennenaikaisesti.
 Lahjasukusoluja voidaan tarvita myös tilanteessa, jossa henkilö on vakavan perinnöllisen sairauden kantaja. Lisäksi luovutettuja siittiöitä tarvitsevat naisparit ja yksin lasta toivovat naiset.
 Esimerkiksi endometrioosi tai sytostaattihoidot saattavat aiheuttaa munasolutuotantoon häiriöitä. Silloin lasta voidaan yrittää lahjasolun avulla. Marjut Suomi / Yle
 Hoitoon pääsyyn vaikuttaa moni asia. Aiempia lapsia saa olla korkeintaan yksi, äidiksi aikovan painoindeksin tulee olla alle 35 ja hoitopäätöstä tehtäessä naisen ikä saa olla korkeintaan 40 vuotta.
 Lisäksi tulee olla käytynä lahjasoluneuvonta, joka on solujen saajalle lakisääteinen ja luovuttajallekin suositeltava.
 – Neuvonnassa käydään läpi niin eettiset ja psykologiset kuin juridisetkin asiat, Katja Ahinko sanoo.
 Lähetteitä tehdään jo
 Lähetteitä lahjasukusoluilla tehtäviin lapsettomuushoitoihin aletaan Tampereella ottaa vastaan heti ja Helsingissä marraskuusta 2019 lähtien.
 Minkäänlaiseen hoitotakuuseen ei kummassakaan sairaalassa pystytä sitoutumaan. Hoitojen tahti määräytyy täysin lahjoittajien mukaan.
 Katja Ahinko ei povaa luovuttajaruuhkia, sillä tarpeeksi intoa ei ole nähty yksityiselläkään puolella.
 – Yksikään suomalainen klinikka ei ole omavarainen siittiöiden suhteen. Yksityisellä puolella on rekrytoitu luovuttajia jo pitkään, ja silti siittiöitä joudutaan ostamaan Tanskasta, Ahinko toteaa.
 Valtavan määrän suomalaisia suurin haave on siis kiinni kanssaihmisten halusta auttaa.
 Lisää tietoa sukusolujen luovuttamisesta löytyy  Taysin  ja  HUSin  verkkosivuilta.

HUS ja Tays aloittavat hedelmöityshoidot lahjoitetuilla munasoluilla ja siittiöillä – lahjasoluja voivat nyt saada myös naisparit ja itselliset naiset


Summary: 95-vuotias Yhdysvaltain entinen presidentti on jo kolmatta kertaa sairaalassa tänä vuonna.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Jimmy Carter  on joutunut sairaalahoitoaan kaaduttuaan kotonaan ja murrettuaan lonkkansa.
 Carterin tiedottaja kertoo, että vamma vaikuttaa lievältä.
 Hänen mukaansa 95-vuotias entinen presidentti on hyvällä tuulella ja odottaa jo pääsevänsä kotiin toipumaan.
 Kyseessä on jo kolmas kerta tänä vuonna, kun Carter on kaatunut ja loukannut itseään. Keväällä hänelle jouduttiin kaatumisen seurauksena asentamaan lonkkaan keinonivel.
 Aiemmin tässä kuussa hänelle ommeltiin kaatumisen jälkeen 14 tikkiä. Tästä huolimatta ikämies matkusti jo seuraavana päivänä naapuriosavaltio Tennesseehen, missä hän osallistui nimeään kantavaan hyväntekeväisyyshankkeeseen.
 Jimmy & Rosalynn Carterin Habitat for Humanity -hankkeessa rakennetaan asuntoja vähävaraisille.
 Jimmy Carter toimi Yhdysvaltain presidenttinä vuosina 1977 - 81. Nyt 95-vuotiaana hän on pitkäikäisin maan presidenteistä.

Jimmy Carter uudelleen sairaalaan – lonkkamurtuma


Mies kaapattiin autoon ja kuljetettiin sen takakontissa Espooseen. Perillä kaksi miestä pahoinpiteli takakonttiin runnotun uhrin muun muassa nyrkein, sähkölamauttimella, nyrkkiraudalla ja teräaseella.
 Kaappaus ja pahoinpitely tapahtuivat huhtikuussa selviää Länsi-Uudenmaan käräjäoikeuden tuomiosta.
 Uhri sai tapahtumavyyhdissä hengenvaaralliset vammat. Molemmat teosta syytetyt kiistivät syytteet.
 Kaksi henkilöä tuomittiin rikoksentekijän suojelemisesta
 Toinen tekijöistä tuomittiin törkeästä pahoinpitelystä, törkeästä vapaudenriistosta ja ampuma-aserikoksesta neljän vuoden vankeusrangaistukseen. Toinen sai neljän ja puolen vuoden vankeusrangaistuksen törkeästä pahoinpitelystä ja törkeästä vapaudenriistosta.
 Heidän lisäkseen kaksi muuta henkilöä tuomittiin rikoksentekijän suojelemisesta.

Mies pakotettiin auton takakonttiin ja pahoinpideltiin nyrkkiraudalla ja  sähkölamauttimella Espoossa - tekijöille vankeutta


Summary: Turun yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimuksessa vertailtiin verinäytteitä.

Puutiaisten aiheuttama borrelioositartunta oli 1970-luvulla tiedettyä yleisempää.
 Turun yliopiston ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimus osoittaa, että borrelioosille altistuneiden määrä oli huomattavasti suurempi 50 vuotta sitten verrattuna nykypäivään.
 Tutkimus tarkasteli 70-luvun taitteessa kerättyjä verinäytteitä. Niiden perusteella ihmiset olivat viisi kertaa altistuneempia borrelioosille kuin 2010-luvulla.
 – Yhteensä 20 prosenttia näistä näytteistä sisälsi borreliabakteeria kohtaan muodostuneita vasta-aineita. Muutama vuosi sitten julkaistiin samankaltainen tutkimus, jossa käytettiin vuonna 2011 kerättyjä verinäytteitä. Näistä näytteistä vain 4 prosenttia sisälsi borreliavasta-aineita, Turun yliopiston tiedotteessa kerrotaan.
 Taudin vähenemistä selittää osin se, että nykyään borrelioosi osataan tunnistaa ja hoitaa.
 – Tutkimustulosten perusteella voimme sanoa, että 50 vuotta sitten borreliabakteerin aiheuttamat infektiot ovat olleet varsin yleisiä, ja taudin ilmaantuvuus on ollut paljon korkeampi kuin tänä päivänä, tohtorikoulutettava  Julia Cuellar  tutkimusryhmästä kertoo tiedotteessa.
 – Nykyään tauti osataan tunnistaa ja hoitaa, mikä osin selittää infektioiden vähenemisen, Cuellar jatkaa.
 Tulokset on julkaistu Clinical Microbiology and Infection -lehdessä. Tutkimuksessa käytettiin vuosina 1968–1972 kerättyjä näytteitä ja taustatietoja, jotka kuuluvat THL:n ylläpitämään Autoklinikka-aineistoon. Autoklinikka-väestötutkimukseen osallistui yli 50 000 vapaaehtoista ympäri Suomea vuosina 1966–1972.
 Lue lisää:
 STM: Kansallinen rokotusohjelma laajenemassa, punkkirokote tulossa entistä useampien saataville ensi vuonna

Tutkimus paljastaa: Punkin aiheuttama borrelioositartunta oli huomattavasti yleisempää vielä 50 vuotta sitten


Summary: Länsi-Afrikan Burkina Fasossa on kuluneen neljän vuoden aikana kuollut ainakin 600 ihmistä jihadistien tekemissä iskuissa.

Länsi-Afrikan Burkina Fasossa on kuollut ainakin 19 siviiliä useissa eri hyökkäyksissä parin päivän aikana, kertovat maan viranomaiset.
 Aseistetut miehet hyökkäsivät sunnuntain ja maanantain välisenä yönä maan pohjoisosassa Bamin provinssissa sijaitsevaan Zouran kylään. Hyökkäyksessä kuoli ainakin yhdeksän siviiliä. Myös muut iskut sattuivat maan pohjoisosassa viikonloppuna.
 Hautajaisiin tehdyssä iskussa kuoli ainakin neljä ja toisessa erillisessä iskussa kuoli kuusi ihmistä. Viranomaisten mukaan siviilien lisäksi neljä sotilasta ja yksi poliisi tapettiin perjantaiyönä tehdyissä hyökkäyksissä.
 Jihadistikapinallisten väkivalta on piinannut rutiköyhää maata viime vuosina. Lähes 600 ihmistä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaa Malista. Kansalaisjärjestöt arvioivat, että jihadistien iskut ovat vaatineet jopa tuhannen ihmisen hengen.
 Sadat tuhannet ihmiset ovat joutuneet jättämään kotinsa  väkivaltaisuuksien takia, kertoo YK:n pakolaisjärjestö UNHCR.
 Lue myös :
 Burkina Fasossa 16 on kuollut jihadistien moskeijaiskussa – hyökkäsivät kesken rukoushetken
 Burkina Fasossa kasvaa humanitaarinen kriisi – sadat tuhannet pakenevat väkivaltaisuuksia
 Ainakin 29 ihmistä kuoli iskuissa Burkina Fasossa

Burkina Fasossa hyökkäysten sarja – muutaman päivän aikana kuollut lähes 20 siviiliä


Summary: Suomessa kevytautojen tulo teille lykkääntyi. Ruotsissa nuoret voivat hypätä EU:llekin kelpaavan A-traktorin rattiin.

Suomessa liikenne- ja viestintäministeriön virkamiehet pohtivat parhaillaan kevytautoihin liittyvää ongelmaa, joka naapurimaassa Ruotsissa on jo ratkaistu. Siellä nuoret ovat jo pitkään voineet ajaa EU:n ajokorttidirektiivin määräyksiin sopivilla A-traktoreilla, joiden teknisiä ratkaisuja harkitaan otettavaksi soveltuvin osin myös Suomen kevytautolakiin.
 Eduskunta  hyväksyi viime viikolla  kevytautot sallivan lain voimaantulon lykkäämisen vuodella. Komissio on  aiemmin tyrmännyt lakimuutoksen , joten sen sisältöä on vielä viilattava.
 Pitäisikö Suomen ottaa mallia länsinaapurista, jotta suunnitellut kevytautot sopisivat komissionkin mielestä 15-vuotiaan ajettavaksi AM-ajokortilla? Mahdollisesti, sanoo liikenne- ja viestintäministeriön yksikönpäällikkö  Sini Wirén.
 Ruotsin A-traktorit ovat henkilö- tai lavapakettiautoista muunnettuja ajoneuvoja, joissa on tilaa enintään kahdelle, kuormatila ja vetokoukku, ja niillä saa ajaa enintään kolmeakymppiä.
 – Meillä ei ole vielä poliittisesti linjattu, mitä asioita komission kanssa käytävissä keskusteluissa otetaan esille. Mutta nuo ovat relevantteja ehdotuksia, sanoo Sini Wirén.
 Wirénin mukaan epävirallisissa keskusteluissa komissiolta tuskin saadaan varmoja askelmerkkejä siitä, minkälaisen kevytautolain se voisi lopullisesti hyväksyä.
 – Tässä haetaan sellaista kompromissia, joka kävisi molemmille, sekä Suomelle että Euroopan komissiolle.
 Ruotsissa EPA- ja A-traktorit olivat liikenteessä jo ennen EU-jäsenyyttä, joten niitä ei ole tarvinnut hyväksyttää komissiolla.
 Näin kevytautolain valmistelua on kommentoitu:
 Oikeusoppinut: Kevytautot selkeästi EU-oikeuden vastaisia, laki tulisi kumota – "Poliitikkojen toiminta erikoista, en muista vastaavaa"
 Autoala haukkuu EU-komission toiminnan kevytautosotkussa: "Sen kriittinen kanta ei tullut kenellekään yllätyksenä"
 "Turvallisempi kuin mopoauto"
 Lukiota Haaparannalla Tornedalsskolanissa käyvä  Jennifer Rovanperä  suuntaa koulupäivän päätyttyä pysäköintialueelle ja nousee isoon Nissaniinsa.
 Rovanperän kulkupeli näyttää tavanomaiselta lavapakettiautolta, mutta sillä Rovanperä saa ajaa laillisesti Ruotsin maanteillä.
 – Ajan tällä lähinnä, kun olen menossa kouluun tai harjoituksiin. Ei tarvitse olla vanhemmilta kyytiä kyselemässä, kertoo Jennifer Rovanperä.
 Rovanperä sanoo harkinneensa mopoauton ja A-traktorin välillä. Lopullisen valinnan teki perheen isä.
 – Isän mielestä tämä on turvallisempi kuin mopoauto, perustelee Rovanperä.
 A-traktori on Ruotsin "kevytauto" EPA- ja A-traktoreita saa Ruotsissa ajaa 15-vuotiaana AM-luokan ajokortilla. Niitä on Ruotsissa noin 20 000. Niiden nopeus on rajoitettu mekaanisesti 30 kilometriin tunnissa esimerkiksi vaihteistoa muokkaamalla. A-traktorissa saa olla kuljettajan lisäksi tilaa enintään yhdelle matkustajalle. Lisäksi siinä on oltava vetokoukku ja kuljetustilaa. Uusia EPA-traktoreita ei enää saa hyväksytyksi, mutta A-traktoreiksi muutetaan esimerkiksi isoja avolava- ja farmariautoja.
 Rovanperän A-traktori on omin voimin rakennettu noin 15-vuotiaan Nissanin pohjalta. Avolava-autossa ohjaamoa ei tarvitse erikseen lyhentää, mutta monet A-traktorit on katkaistu kuljettajan penkin takaa jotta kyytiin mahtuu vain sallitut kaksi henkilöä.
 Ruotsissa on arviolta parikymmentä tuhatta EPA- ja A-traktoria. Menopelin lain sallima suurin nopeus on 30 kilometriä tunnissa. Nopeus on tehty muuttamalla vaihteiston välityksiä.
 Suomessa nopeusrajoitukseksi olisi tullut 60 kilometriä tunnissa. Meillä rajoitus oli määrä toteuttaa sähköisesti.
 A- ja EPA-traktorien modernisoimisesta on keskusteltu Ruotsin valtiopäivillä. Suomen aikeita päästää 15-vuotiaat liikenteeseen kevytautojen ratissa ovat kritisoineet muun muassa  Pyöräliitto  ja osa  liikenneturvallisuusasiantuntijoista .
 Avolava-autot ovat suosittuja A-traktorien aihioita Ruotsissa, mutta niitä rakennetaan myös vanhoista isoista dieselfarmareista. Suomessa kevytautoiksi haluttiin uusia pikkuautoja, joiden päästöt ovat pienet. Kimmo Hiltula / Yle
 Mutta entäs päästöt?
 Suomen kevytautohanke lähti Ruotsiin nähden toisenlaisista lähtökohdista: muunnettaville autoille haluttiin esimerkiksi enintään kymmenen vuoden ikäraja, jotta ne olisivat riittävän vähäpäästöisiä.
 Ruotsissa monet A-traktorit on tehty vanhoista avolava-autoista tai ison perheautoluokan autoista, joissa on usein isot dieselmoottorit.
 – Erityisesti liikenneturvallisuus on uusissa autoissa paremmalla tasolla, mutta myös päästönäkökulma on asia joka pitää pitää mielessä, jos ruvetaan vanhoista autoista muuttamaan kevytautoja, sanoo erityisasiantuntija  Aino Still  liikenne- ja viestintäministeriöstä.
 Kevytautoilta ei myöskään ole haluttu vaatia teknisiä muutoksia, jotka olisi vaikea myöhemmin purkaa. Ruotsissa A-traktorien muuttaminen takaisin henkilöautoksi on useimmiten mahdotonta tai ainakaan se ei kannata.
 – Yhtenä ajatuksena tässä oli taloudellinen näkökulma. Jos nuoren käytössä ollut kevytauto voidaan myöhemmin muuttaa tavalliseksi henkilöautoksi, siinä voi tulla kustannussäästöä, arvioi Aino Still.
 Suomen kevytautoihin suunniteltua sähköistä nopeudenrajoitinta ei olisi voinut asentaa itse, joten muutokset molempiin suuntiin edellyttäisivät joka tapauksessa käyntiä autokorjaamolla. Ruotsissa A-traktorin voi rakentaa itse – muutoskatsastus on kuitenkin hoidettava katsastuskonttorilla tavanomaiseen tapaan.
 Vuosikatsastusta A-traktoreilta ei vaadita, Suomen kevytautoille katsastusvelvoite säädettäisiin lakiesityksen mukaan erikseen asetuksella.
 Tarvitaanko Suomessa kevytautoja vai pitäisikö koko asia unohtaa? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue vielä:
 Nuoret ovat yliedustettuina liikenneonnettomuuksissa – Mitä nuorten miesten riskialttiille liikennekäyttäytymiselle voitaisiin tehdä?
 17-vuotiaalla Jessica Sakalalla on jo ajokortti, eikä hän ole harvinaisuus: Ajo-oikeus on myönnetty jo sadoille alaikäisille lakiuudistuksen jälkeen

Kevytautot eivät kelvanneet komissiolle, joten otettaisiinko mallia naapurista? Ruotsalaisteini huristaa kouluun autolta näyttävällä traktorilla


Summary: Valtiovarainministeriön mukaan Suomi ei ole  syyllistynyt vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamatta jättämiseen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomi on saanut EU-komissiolta kirjeen, jossa komissio toteaa, että maan julkiset menot kasvavat liikaa, ja komissio suosittelee hillitsemään kasvua.
 Suomen lähettämässä vastauksessa valtiovarainministeriön alivaltiosihteeri  Tuomas Saarenheimo  sanoo, että budjettia tulee tarkastella osana pitkän aikavälin tavoitteita. Julkinen talous on tarkoitus tasapainottaa vuoteen 2023 mennessä.
 Saarenheimon mukaan nyt investoidaan tulevaisuuteen kertaluonteisilla menoilla, jotka rahoitetaan valtion omaisuutta myymällä.
 Hän sanoo, että Suomi ei ole vaarassa rikkoa EU:n sääntöjä, ja julkisen talouden alijäämä jää merkittävästi alle kolmen prosentin rajan. Saarenheimon mukaan Suomi ei näin ole syyllistynyt vakaus- ja kasvusopimuksen noudattamatta jättämiseen.
 EU tyytymätön Italian ja Ranskan budjettiesityksiin
 Euroopan komissio vaati tiistaina Italialta ja Ranskalta nopeita lisäselvityksiä niiden ensi vuoden budjettiesityksistä. Komission mukaan Italian budjetti ei ole linjassa valtion velan vähentämistä koskevien vaatimusten kanssa, joista on sovittu vakaus- ja kasvusopimuksessa.
 Italian EU:lle toimittamassa budjettiluonnoksessa valtion velka olisi 2,2 prosenttia bruttokansantuotteesta. Tämä ei kirjeen allekirjoittaneiden EU:n talouskomissaarien  Valdis Dombrovskisin  ja  Pierre Moscovicin  mukaan riitä siihen, että Italian massiivinen valtionvelka vähenisi.
 Ranskan budjettiesityksessä puolestaan on mukana yhdeksän miljardin veronleikkaukset, joiden hallitus toivoo suitsivan Ranskaa kuukausikaupalla vaivanneita keltaliivien mielenosoituksia. EU:n mukaan leikkaukset eivät sovi yhteen unionin yhteisten budjettipelisääntöjen kanssa.
 Myös Espanja ja Portugali saivat Suomen, Italian ja Ranskan ohella komissiolta kirjeen, jossa pyydettiin selvityksiä.

Suomi joutunut selittelemään julkisten menojen kasvua EU:lle – unioni karhuaa yhä lisäselvityksiä Italialta ja Ranskalta


Puinen rima kiinnittyy  Alaeldin Josephin , 28, käsissä vauhdilla rakenteilla olevaan tupakkakatokseen Savon ammattiopiston työsalissa. Joseph on mukana parinkymmenen opiskelijan porukassa, josta puolet on maahanmuuttajia.
 Ammatillisen erityisopettajan  Jyri Kokkosen  luotsaamat opiskelijat odottavat jo innokkaasti pääsyä oikeisiin rakennustöihin.
 Sudanista kotoisin oleva Joseph kertoo rakastavansa rakennushommia ja olevansa aamulla koululla joskus jo ennen opettajaa.
 – Uskon, että minä saan töitä. Olen innostunut, ja minulla on toive saada sitä työtä mitä minä haluan
 Afganistanilainen  Razmuhammad Karimi , 20, on ollut omassa kotimaassaan rakentamassa taloja jo yhdeksänvuotiaana.
 – Minä osaan tämän työn. Valmistun tälle työalalle, ja saan heti työpaikan, hän uskoo.
 Razmuhammad Karimi on työskennellyt rakennustyömaalla Afganistanisssa jo yhdeksänvuotiaana. Antti Karhunen / Yle
 Tarkoitus tinkiä kielitaidosta
 Maahanmuuttajien opiskelua on tähän saakka hidastanut tai jopa estänyt puutteellinen kielitaito. Opetus on lähtökohtaisesti rakennettu suomea äidinkielenään puhuville, joilla on peruskoulusta saatu ymmärrys suomalaisesta yhteiskunnasta ja sen rakenteista.
 Nyt tiukoista kielivaatimuksista aiotaan tinkiä. Savon ammattiopiston tavoitteena on olla "kielitietoinen oppilaitos" vuoteen 2022 mennessä.
 Idea on yksinkertainen: ammattikieltä opetetaan maahanmuuttajille työn ohessa. Silloin myös jokainen oppilaitoksen työntekijä on kielellinen malli opiskelijoille.
 Uuden ajattelu- ja opetustavan esimerkkinä on ammatillisen erityisopettajan Jyri Kokkosen hyviä kokemuksia tuottanut opetusmenetelmä.
 – Kaverit otetaan alalle vähän huonommallakin kielitaidolla. Jos kaverilla on intoa tehdä töitä, niin kyllä hän oppii siinä samalla myös kielen, Kokkonen sanoo.
 Jyri Kokkosen opetusmenetelmä toimii mallina Savon ammattiopistossa käyttöön otettavalle uudelle tavalle opettaa maahanmuuttajia. Antti Karhunen / Yle
 Kokkosen opetusryhmässä on aina myös suomalaisia nuoria, mikä lisää maahanmuuttajien kieliharjoittelua.
 Joukossa on kerran ollut myös opiskelija, joka ei ollut läpäissyt vaadittua kielitasotestiä.
 – Otin siinä riskin, mutta hän on tällä hetkellä tosi ammattilainen, Kokkonen myhäilee.
 Yritykset kertovat, mitä tarvitsevat
 Nyt Savon ammattiopisto, Ylä-Savon ammattiopisto ja Ingmanedu aikovat yhdistää voimansa maahanmuuttajien kouluttamisessa aloille, joissa työntekijöistä on pulaa.
 Ideana on, että työnsyrjään voisi päästä kiinni vähän puutteellisemmallakin kielitaidolla.
 Savon ammattiopiston koulutuspäällikön  Timo Törmäsen  mukaan lähtökohtana ovat yritysten tarpeet.
 – Yrityksen kanssa määritellään työtehtävät, joihin me valmennamme. Yritykset ottavat opiskelijat työssäoppimaan ja toivottavasti sitten työllistävät heidät, hän visioi.
 Savon ammattiopiston koulutuspäällikön Timo Törmäsen mukaan yritysten tarpeet otetaan lähtökohdaksi maahanmuuttajien koulutuksessa. Antti Karhunen / Yle
 Opiskelijoiden aiempi osaaminen ja valmiudet on tarkoitus kartoittaa jo heti alkuvaiheessa, jolloin opiskelija voidaan opastaa oikeaan suuntaan, tekemään juuri hänelle sopivaa tutkintoa.
 Törmäsen mukaan koulutusta voidaan tarvittaessa antaa myös tutkinnonosa kerrallaan.
 – Tavoitteena on tarjota erilaisia polkuja erilaisille ihmisille. Tähtäyspisteenä ovat erityisesti yritykset, joilla on työvoimapula.
 Mukana jo parikymmentä yritystä
 Hanke on jo heti tuoreeltaan herättänyt mielenkiintoa yrityksissä. Yhteistyöstä on tehnyt aiesopimuksen jo parikymmentä yritystä, joista yksi on korjausrakentamiseen erikoistunut Jokiväri.
 Jokiväri tekee parhaillaan isoa putkiremonttia kuopiolaisessa kerrostaloyhtiössä. Työmaalla on töissä kolme maahanmuuttajaa, joista yksi sai työpaikan ammattikoulun työharjoittelun perusteella.
 Vastaavan työnjohtajan Jaakko Hintikan mielestä  hänen töissään olevilla maahanmuuttajilla on asenne kohdallaan. Antti Karhunen / Yle
 Vastaavan työnjohtajan  Jaakko Hintikan  mukaan maahanmuuttajat ovat koko työporukan positiivisimpia työntekijöitä.
 – Positiivisuus ja asennoituminen työntekoon tarttuvat, ja ne kannustavat myös muuta porukkaa, Hintikka kehuu.
 Hintikka vakuuttaa, että töissä pärjää aluksi melko vähäiselläkin kielitaidolla. Ne sanat, joita tarvitaan, oppii hänen mukaansa nopeasti työn ohessa.
 – Voidaan näyttää ihan käytännössä, mitä tarkoittaa laasti ja mikä on lasta, tai mitä eroa on kynnellä ja kynnyksellä, hän selittää.
 Työnjohtajan sanat vahvistaa työmaalla tasoitustöitä tekevä  Messan Hillah . Hän tuli Togosta Suomeen viisi vuotta sitten, oppi kielen töitä tekemällä, ja on nyt Suomen kansalainen.
 – Maahanmuuttajan pitää mennä kouluun ja yrittää oppia suomen kieli. Se ei ole helppoa, mutta koko ajan pitää yrittää, hän hymyilee.
 Messan Hillah kannustaa maahanmuuttajia opiskelemaan suomen kieltä. Antti Karhunen / Yle
 Lue myös :
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 5 syytä, miksi Ruotsi pesee Suomen maahanmuuttajien työllistämisessä – Myös äitejä kannustetaan ja patistetaan töihin
 Irakilaisnainen on etsinyt 12 vuotta töitä – näin eri maista tulleet ulkomaalaiset työllistyvät Suomessa

Tiukoista kielivaatimuksista maahanmuuttajien ammattikoulutuksessa aiotaan tinkiä – "Voidaan näyttää, mitä tarkoittaa laasti ja mikä on lasta"


Summary: Autoliitto ihmettelee, onko kukaan selvittänyt liikenteen päästöpuolituksen muita vaikutuksia.

– Kaksi ja puoli euroa litralta. Silloin loppuisi ainakin pienituloisilta autoilu, sanoo nokialainen  Esko Aaltonen .
 Aaltonen on juuri saanut pureskeltavakseen taloustieteilijöiden selvityksen siitä, miten liikenteen päästöt puolitettaisiin vuoteen 2030. Selvityksen ydin on se, että polttoaineen hintaa säädellään päästöoikeuksilla.
 Käytännössä se tarkoittaisi liikenteen polttoaineiden hinnan asteittaista nousua.
 Taloustutkijoiden teholääke autoilun päästöihin: Bensan ja dieselin myynti pantava kortille – "Halvempi keino kuin mikään muu"
 Yle jalkautui Tampereella huoltoasemille kysymään, mitä ajatuksia ehdotus herättää.
 – Jotainhan tässä täytyy ympäristön vuoksi tehdä. Mutta en tiedä, onko säännöstely kuitenkaan ainoa mahdollisuus, sanoo Esko Aaltonen. Bensamittari Aaltosen vieressä pysähtyy 45 litraan.
 – Ymmärrän toki huolen ilmastosta, mutta pitäisi miettiä sitä, mitä on järkevää tehdä Suomessa, ja mitä pitäisi tehdä muualla, sanoo  Risto Finneman  Pinsiöstä.
 Ehdotukseen on siis leivottu sisään polttoaineiden hinnan nousu. Mutta missä kulkisi kipuraja, jonka ylittyessä autoilu lähtisi laskuun? Esko Aaltosella se oli kaksi ja puoli euroa litralta.
 – Minulla ei ole siihen kantaa. Maksaa polttoaine mitä tahansa, minun on pakko sitä ostaa. Asun maalla, ja tarvitsen ammatissani autoa, sanoo Finneman.
 – Jokaisen pitää kuitenkin ajaa se, mitä tarvitaan. Itse ajan vähän, ja ehkä olisi parempi kehittää julkista liikennettä ja parantaa ympäristöystävällisempien polttoaineiden asemaa, sanoo autoaan tankkaava  Kati Nurmikolu .
 Autoliitto: Onko ymmärretty seuraukset?
 Tutkijat korostavat sitä, että heidän keinonsa eivät ole erityisen radikaaleja, mutta itse tavoite on. Päästölupiin perustuva järjestelmä leikkaisi autoilua aina sieltä, missä se on vähiten tärkeää.
 Autoliitossa uskotaan, että nouseva hinta toimisi varmasti liikenteen ja sen päästöjen vähentämisessä. Se ei kuitenkaan olisi ainoa seuraus.
 Autoliiton toimitusjohtajan  Pasi Niemisen  mukaan päästöjen puolittaminen polttoaineen hintaa nostamalla vaikuttaisi merkittävästi muun muassa tulonjakoon, työssäkäyntiin ja asuntojen hintoihin.
 – Se jakaisi ihmiset voittajiin ja häviäjiin. Maksajia olisivat ne, joille auton käyttäminen on pakko, Nieminen sanoo.
 Hallituksen tavoitteena kuitenkin on puolittaa liikenteen päästöt vuoteen 2030 mennessä. Selvitystä vetänyt  Matti Liskikin  ihmettelee, ymmärsivätkö päättäjät mihin sitoutuvat. Samaa aprikoidaan Autoliitossa.
 – Näyttää siltä, että ensin sitouduttiin tavoitteeseen, ja nyt sitten vasta mietitään keinoja. Tiekarttaa ei ole kenelläkään, eikä vaikutuksia ole arvioitu. On rakennettu auton varaan, ja yhtäkkiä pitäisi hankkiutua niistä eroon, Nieminen sanoo.
 Nieminen ihmettelee myös valtion verolinjaa. Tarjolla on pelkkää keppiä, porkkanaa ei näy.
 – Miten voi olla, että uudet autot pidetään verotuksella todella kalliina, kun ne päästäisivät vähemmän? Miten voi olla, että sähköautoista peritään käyttövoimaveroa painon perusteella, vaikka niillä päästöjä saataisiin alas?

Tutkijoiden teholääke liikenteen päästöihin panisi polttoaineet kortille – bensapumpuilla ei innostuta, Autoliitto ihmettelee


Summary: Ohisalon mukaan suomalaisten luottamus poliisiin on korkea. Viikonlopun aikana heräsi kuitenkin paljon keskustelua poliisin toimista kurdien mielenosoituksessa.

Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mielestä hänen vaatimansa selvitys poliisin toiminnasta Turkin sotatoimien vastaisessa mielenosoituksessa lauantaina palvelee myös poliisin intressejä.
 – Avoimessa yhteiskunnassa on ihan hyvä käydä keskustelua. Ajattelen, että poliisin toiminnan kannalta on erittäin tärkeää, että myös he avaavat omaa toimintaansa.
 Poliisi käytti etälamautinta kurdien järjestämässä , Turkin sotatoimia Koillis-Syyrian kurdialueella protestoineessa mielenosoituksessa. Poliisi mukaan osa mielenosoittajista ei noudattanut ohjeita Helsingin Narinkkatorilla, ja yritti saada poliisin kieltämän kaiutinauton kulkueen kärkeen.
 Järjestäjät ja mielenosoittajat  ovat kritisoineet poliisin määräyksiä ja liiallista voimankäyttöä.
 Kulkueen lähtiessä liikkeelle torilta poliisi myös esti järjestäjien ajoneuvon liittymisen kulkueeseen 19. lokakuuta. Irene Stachon / Lehtikuva
 Ohisaloa taas on joutunut ankaran arvostelun kohteeksi sen jälkeen, kun hän kertoi sunnuntaina Twitterissä pyytäneensä poliisilta selvitystä mielenosoituksen tapahtumista.
 – Kyse on siitä, että poliisiin luotetaan valtavan paljon suomalaisessa yhteiskunnassa ja viikonlopun aikana heräsi paljon keskustelua siitä, mitä nyt tapahtuu?
 Ohisalo korostaa, että eri hallinnonaloilla tehdään jatkuvasti erilaisia selvityksiä, eikä hänen tekemänsä pyyntö eroa vastaavista. Ministeri kertoi eduskunnassa keskustelleensa tilanteesta poliisiylijohtajan kanssa jo viikonlopun aikana.
 – Ihan yleistä selvitystä on kysytty siitä, mitä on tapahtunut viikonlopun aikana. Käydään läpi varautumista ja tilannekuvaa.
 Poliisi kertoo käyttäneensä voimakeinoja Turkin toimia ja Syyrian sotaa vastustavan mielenosoituksen yhteydessä. Mielenosoittajien kulkue Rautatieaseman edessä Helsingissä lauantaina 19. lokakuuta. Irene Stachon / Lehtikuva
 Poliisien etujärjestö on ollut närkästynyt  ministerin selvityspyynnöstä. Se on koettu epäluottamuslauseeksi poliisin toimintaa kohtaan.
 – Poliisijärjestöt taisivat myös todeta, että ministeri käy luultavasti koko ajan näitä keskusteluja eri hallinnonalana toimijoiden kanssa eli sinänsä tässä ei ole mitään erityistä. Ehkä kysymys oli siitä, saako tällaisista asioista puhua julkisesti? Minusta on poliisinkin avoimuuden kannalta hyvä, että näistä asioista puhutaan julkisesti.
 Myös entinen sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.) on paheksunut Ohisalon julkituloa.
 Mykkänen on sanonut, että anarkisti- ja ääriryhmät  voivat käyttää hyväkseen ministerin selvityspyyntöä, kun ne haluavat luoda kuvaa, että poliisin toiminta on jotenkin kyseenalaista. Ohisalo ei ottanut kantaa Mykkäsen mielipiteeseen.
 – Kyse on siitä, että ihmiset ymmärtävät tässä yhteiskunnassa, miksi poliisi toimii milläkin tavalla eri tilanteissa. Sen takia tätä keskustelua täytyy selkeästi käydä. Ihmisillä on selkeä tieto, että poliisilla on perustellut syyt siihen, miten toimitaan.
 Ohisalo ei kertonut milloin hänen pyytämänsä selvitys valmistuu ja tullaanko se julkistamaan.
 – Näinä päivinä. On pyydetty selvitystä, ja eiköhän se pikku hiljaa varmasti meille tule.
 Lue lisää:
 Poliisi vastaa kritiikkiin toiminnastaan lauantain mielenosoituksessa
 Poliisi käytti etälamautinta Helsingissä Turkin sotatoimia kurdien itsehallintoalueella vastustavassa mielenosoituksessa

Ohisalon pyytämä selvitys valmis lähipäivinä: "Minusta on poliisinkin avoimuuden kannalta hyvä, että näistä asioista puhutaan julkisesti"


Summary: Norjalainen rajaupseeri Frode Berg vaihdettaisiin Liettuan vankilassa istuviin yhteen tai kahteen venäläiseen vakoojaan.

Venäjällä vankilassa vakoilutuomiota kärsivä norjalainen rajaupseeri  Frode Berg  ollaan vaihtamassa Liettuan vankilassa istuviin yhteen tai kahteen venäläiseen vakoojaan.
 Asiasta on uutisoinut viime päivinä Norjan yleisradioyhtiö NRK. Myös mediat Liettuassa ja Venäjällä ovat kertoneet asiasta.
 NRK:n mukaan Bergin vaihto on kytketty Venäjän ja Liettuan sopimaan vakoilijavankien vaihtoon. Vaihdossa Liettua saisi kotiutettua kaksi Venäjällä vakoilusta tuomittua kansalaistaan. Lisäksi Norja saisi kotiin  Frode Bergin, joka istuu moskovalaisessa vankilassa 14 vuoden vakoilutuomiota .
 FSB yritti salakuunnella Liettuan presidenttiä
 Liettuan vaihdokki on vakoilusta tuomittu Venäjän kansalainen  Nikolai Filiptsenko . Liettuan poliisin mukaan Venäjän turvallisuuspalvelun FSB:n salainen asiamies Filiptsenko yritti värvätä Liettun turvallisuuspalvelun väkeä asentamaan salakuuntelulaitteita Liettuan edellisen presidentin  Dalia Grybauskaitén  virkahuoneistoon ja asuntoon.
 Filiptsenko tuomittiin pari vuotta sitten 10 vuodeksi vankeuteen vakoilusta Liettuassa. Hänen katsottiin hankkineen usean vuoden ajan tiedustelutietoja yhdessä toisen venäläisen tiedustelijan ja yhden Liettuan kansalaisen kanssa.
 Moskovassa jouluostoksilla vuonna 2017 norjalainen eläkkeellä oleva rajaupseeri Frode Berg pidätettiin lähes kaksi vuotta sitten epäiltynä vakoilusta. Venäjän mukaan Berg osallistui Venäjän pohjoisen laivaston ydinsukellusveneiden vakoiluun.
 Berg on toiminut pitkään rajaupseerina Kirkkoniemessä Norjan ja Venäjän maarajalla. Rajan takana on Murmanskin alue ja Kuolan niemimaa, jossa sijaitsevat Venäjän pohjoisen laivaston keskeisen tukikohdat. Muutama vuosi sitten eläköitynyt Berg perheineen asui Kirkkonimessä ja osallistui tiiviisti Norjan ja Venäjän kansalaisjärjestöjen rajaseudun yhteistyöhön.
 Bergin pidätys joulukuussa 2017 oli  järkytys omaisille ja muutaman tuhannen asukkaan Kirkkoniemessä . Pikkukaupungissa kaikki tiesivät ja monet tunsivat ahkerasti seurakunnan ja Punaisen Ristin toimintaan osallistuvan Bergin.
 Norjalta miljoonia maanmiehensä vapauttamiseen
 Kuulustelujen ja oikeudenkäynnin aikana Bergin myönnettiin osallistuneen Norjan tiedustelupalvelun operaatioon Venäjällä. Norjan tiedustelupalvelu ei ole kommentoinut asiaa. Norjan hallitus on kertonut auttavansa Bergiä kuten ketä tahansa ulkomailla vaikeuksiin joutunutta Norjan kansalaista.
 NRK on kertonut nimettömiin lähteisiin perustuen, että Norjan hallitus käyttää miljoonia kruunuja saadakseen Bergin kotiin Venäjän vankilasta.
 Nyt meneillään olevaksi kerrottu Venäjän, Liettuan ja Norjan vakoilijoidenvaihto kuuluu valtioiden ylimpien johtajien päätettäviin asioihin. Liettuassa parlamentin odotetaan hyväksyvän lain, jonka perusteella maan nykyinen presidentti Gitanas Nauseda voi armahtaa vakoilusta tuomitun Nikolai Filiptsenkon.
 Venäjällä liettualaisten vakoojien ja Norjan kansalaisen Frode Bergin armahdus on presidentti  Vladimir Putinin  päätettävissä.
 Norjalla ei ole omaa vaihdokkia, koska vankiloissa ei ole yhtään vakoilusta tuomittua Venäjän kansalaista. Vaihdokki näyttää löytyneen, ainakin kolmen valtion monenkeskisellä diplomatialla toisen Nato-maan Liettuan vankilasta.
 Lähteet:
 https://www.nrk.no/urix/ny-lov-i-litauen-kan-bli-losningen-for-frode-berg-1.14751676
 https://www.nrk.no/urix/frode-berg-saken - -uheldig-at-utvekslingen-ble-offentlig-kjent-1.14747875
 https://www.nrk.no/urix/den-russiske-spionen-som-frode-berg-skal-utveksles-mot-1.14747111
 https://www.nrk.no/nyheter/frode-berg-domt-for-spionasje-1.13832336

Harvinainen kolmen valtion vakoilijakauppa: Venäjällä vangittu norjalainen vaihtuisi Liettuassa tuomittuun venäläiseen


Summary: Uudessa ehdotuksessa kansainväliset suuryhtiöt maksaisivat veroja sinne, missä niiden asiakkaat ovat. Sen mukaan Suomi voisi saada Facebookilta miljoonia, mutta menettäisi Supercellin huomattavasti suuremmat verotuotot.

Facebook on iso ja kasvava toimija Suomessa, mutta veroja se ei maksa tänne euroakaan.
 Yhtiöllä on  Suomessa 2,6 miljoonaa käyttäjää  ja se  myy mainoksia  täällä jo lähes 50 miljoonalla eurolla. Facebookilla ei ole kuitenkaan yhtiötä tai toimipaikkaa Suomessa ja siksi verotulotkin menevät jonnekin aivan muualle.
 Toinen suomalaisten digielämän kulmakivi, Google, ei sekään maksa veroja lainkaan tänne siitäkään huolimatta, että sillä on täällä työntekijöitä ja Google Finland -yhtiö. Tiedot yhtiöiden Suomeen maksamista veroista  löytyvät täältä .
 Usein kansainvälisten jättien tytäryhtiöt ostavat palveluita emoyhtiöltään. Sen takia tytäryhtiö ei tee ehkä lainkaan voittoa, jolloin verottajallakaan ei ole mitään mitä verottaa. Emoyhtiön verot voi lopulta minimoida veroparatiisissa.
 Suurimpien digijättien yhteisöverot Suomeen
 Tuore ehdotus panisi kuriin tällaisen verosuunnittelun mahdollisuuden. Teollisuusmaiden yhteistyöjärjestö  OECD:n ehdotuksessa  verot maksettaisiin sinne, missä yhtiön asiakkaat ovat. Muutos olisi mullistus, mutta teollisuusmaiden esitystä ajetaan vakavasti ja se halutaan valmiiksi jo ensi vuoden aikana.
 Facebookilta 9 miljoonan verot Suomeen?
 Suomelle veroremontti tarkoittaisi uusia veronmaksajia. Nykyisillä tiedoilla voisi arvioida, että Facebookin Suomeen maksamat verot voisivat olla vajaan yhdeksän miljoonan euron luokkaa, jos verotus perustuisi kokonaan siihen missä käyttäjät ovat.
 Suomessa on 2,6 miljoonaa Facebookin käyttäjää eli pari promillea 1,6 miljardin käyttäjän kokonaismäärästä.
 Jos suomalaisten käyttäjien määrää vastaava osuus Facebookin viime vuoden  25 miljardin dollarin tuloksesta  verotettaisiin Suomen 20 prosentin yhteisöverolla, tänne kertyisi 9,7 miljoonan dollarin eli 8,7 miljoonan euron verotulot.
 Summalla ei saisi aikaan suurta juhlaa, mutta kuitenkin uutta nelikaistaista moottoritietä kaksi kilometriä tai päällystettyä moottoritietä 60 kilometriä.
 Tosin täytyy korostaa, että OECD:n esityksessä vielä paljon avoimia kysymyksiä ja siksi esimerkki on vain suuntaa-antava.
 Kuluttajaa ei voi siirtää veroparatiisiin
 OECD:n sihteeristön esityksen mukaan vain osa voitosta verotettaisiin maassa, jossa palvelua käytetään, ja osa nykyiseen tapaan palvelun "tuotantomaassa". Tämä laskisi Suomen Facebookilta saamaa osuutta. Sitä puolestaan nostaisi se, että veroparatiisien käyttö vaikeutuisi.
 – Tämä heikentää veroparatiisien asemaa, koska kuluttajia ei voi siirtää maasta toiseen, tiivistää Etlan tutkimusjohtaja  Niku Määttänen .
 Hän pitää jättimäistä uudistusta toteuttamiskelpoisena.
 Etlan utkimusjohtaja Niku Määttäsen mielestä digitalous vaatii yritysverotuksen remontointia. Markku Pitkänen / Yle
 – Valtaosalla maita on intressi ajaa tätä. Muuten alkaa tulla kansallisia ratkaisuja, jotka rapauttavat järjestelmää ja tuovat kilpailuongelmia, Määttänen sanoo.
 Esimerkiksi  Ranska  on hyväksynyt uuden veron digitaalisten palveluiden suuryhtiöille. Googlen, Applen, Facebookin ja Amazonin mukaan nimetty GAFA-vero on voimaan tullessaan kolme prosenttia yhtiöiden vuosittaisesta liikevaihdosta. Digitaalisten palveluiden 2-7 prosentin suuruisia veroja on vireillä ainakin myös Britanniassa, Espanjassa, Italiassa, Itävallassa, Belgiassa, Sloveniassa ja Tsekissä.
 Elinkeinoelämän keskusliiton verojohtaja  Anita Isomaa-Myllymäki  sanookin, että OECD:n toimet ovat tarpeen, sillä muuten koko yritysverojärjestelmä uhkaa sirpaloitua. Järjestelmä menisi entistä mutkikkaammaksi ja yritykset voisivat joutua kaksinkertaisen verotuksen uhreiksi.
 – Nykyisen järjestelmän säilyttäminen ei ole realistinen vaihtoehto, hän sanoo.
 Kymmenen Facebookia korvaisi Supercellin
 Uudistus toisi Suomelle uusia veronmaksajia, mutta myös suuria verojen menetyksiä. Siitä hyvä esimerkikki on peliyhtiö Supercell.
 Sen tulot kertyvät pääosin muualta kuin Suomesta, mutta silti se on  Suomen suurimpia yhteisöveron maksajia.  Viime vuonna siltä kilahti Suomeen 124 miljoonaa veroeuroa.
 Supercellin talouspäällikkö  Heikki Puomila  arvioi, että uusilla säännöillä veroista lähtisi muualle maailmaan tuntuva osa. Puomila muistuttaa, että yhtiötä on luonnehdittu Suomessa reiluksi veronmaksajaksi, joka ei vie verosuunnittelua äärimmilleen. Uudistus ei häntä innosta. Verojen jakaminen sataan tai kahteen sataan maahan olisi työlästä. Lisäksi hän epäilee, että uudistuksessa Suomi jää häviäjäksi.
 Facebookin Suomeen mahdollisesti tulevat verotuotot eivät kata lähimainkaan vajetta, jonka Supercellin pienentyvä verotuotto jättäisi,  laskee Supercellin talouspäällikkö Heikki Puomila.  Esa Syväkuru / Yle
 – Tarvitaan ehkä kymmenen digijättiä, joilla on asiakkaita Suomessa, niin meidän maksama veropotti korvautuisi, Puomila havainnollistaa.
 Puomilan mielestä "järjestelmä ei ole rikki". Hänen mielestään nykyinen arvonlisävero toimii hyvin ja suuntaa verotulot sinne missä asiakkaat ovat, ja toteuttaa tavoitteen, johon OECD pyrkii.
 Verotus pakko muuttaa, hyötyi Suomi tai ei
 Ehdotettu uudistus koskisi kaikkia suuria kuluttajabisneksessä olevia kansainvälisiä yrityksiä, siis muitakin kuin digijättejä. Mutta vielä on päättämättä, minkä kokoisiin yrityksiin sitä sovellettaisiin. Luonnoksissa raja vedetään 750 miljoonan euron liikevaihtoon. Suomessa sen kokoisia yrityksiä on muutamia kymmeniä.
 Valtiovarainministeriön erityisasiantuntija  Leena Aine  arvioi, että muutoksen vaikutukset  voisivat olla negatiivisia  Suomen kaltaiselle pienelle ja tutkimuspainoitteiselle maalle.
 OECD:n vero-osaston varajohtaja  Grace Perez-Navarro   sanoi aiemmin Helsingissä , että periaatteessa uudistus ei olisi Suomen veropohjaa heikentävä.
 Etlan Määttänen puolestaan arvelee, että Suomi voi jäädä "joitain satoja miljoonia" plussalle tai miinukselle nykytilanteeseen verrattuna. Mutta hänen mielestään Suomen kannattaa luultavasti edistää uudistusta olipa etumerkki kumpi tahansa. Luultavasti, koska uudistuksen moni yksityiskohta on vielä avoinna.
 – Tilannetta ei kannata verrata nykytilanteeseen, vaan siihen, että verotulot ovat uhattuna, jos ei uudistuksia tehdä.
 Digitaalisilla palveluilla on taloudessa yhä suurempi merkitys ja niitä tuottavien yritysten on helppo siirtyä sinne, missä verotus on edullisinta. Se johtaa verotulojen hupenemiseen, kun eri maat kilpailevat yrityksistä parhaiden veroetujen tarjoamisella.
 – Uudistus olisi huono uutinen veroparatiiseille, Määttänen sanoo.
 Suunnitelmat mullistaa kansainvälisten yhtiöiden verottaminen iskisi ankarasti juuri halvalla verotuksella kilpailevien maiden vetovoimaan.
 Määttänen arvioi, että jos EU-maat pääsevät sopimukseen asiassa, muutkin seuraavat perässä. OECD:n mukaan asia on saatava sovittua jo ensi vuoden aikana, muuten kokonaisuus levähtää käsiin, kun jokainen maa rakentelee digiyhtiöiden verottamiseen omat sääntönsä.

Digijättien voitoista verot vihdoin Suomeen?  Mullistava uudistus toisi tuloja Googlelta ja Facebookilta – mutta Supercellin veropotti valuisi muualle


Summary: Tutkijoiden ehdotus bensan ja dieselin hintojen korotuksista päästömaksuilla saa tylyn vastaanoton Rinteen hallituksen ministereiltä.

Antti Rinteen  (sd.) hallitus on asettanut tavoitteeksi liikenteen hiilidioksidipäästöjen puolittamisen vuoteen 2030 mennessä. Aalto-yliopiston taloustutkijoiden  tänään julkistetut ehdotukset  tavoitteen toteuttamiseksi eivät kuitenkaan saa kannatusta.
 Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) korostaa, että tutkijoiden selvitys on edellisen  Juha Sipilän  (kesk.) johtaman hallituksen tilaama.
 – Istuvalla hallituksella ei ole tähän selvitykseen näkemystä. Tällaista ei ole hallitusohjelmassa ja tietenkin näitä erilaisia selvityksiä ja tutkimuksia vuosittain tilataan ja tähänkin perehdytään, mutta minkäännäköisiä politiikkatoimenpiteitä näiden suositusten pohjalta meillä ei ole käynnissä, Marin kuittaa tuoreen selvityksen merkityksen.
 LVM selvityttää liikenteen koko kenttää
 Marin kertoo, että liikenne- ja viestintäministeriö asettaa tällä tai ensi viikolla työryhmän laatimaan tiekarttaa fossiilittomaan liikenteeseen siirtymiseksi.
 Liikenne- ja viestintäministeri Sanna Marin (sd.) haluaa kokonaisnäkemyksen kaikkien liikennemuotojen päästöjen vähentämiskeinoista. Markku Pitkänen / Yle
 – Tarkastelussa pitää olla niin henkilöautoliikenne, tavaraliikenne, merikuljetukset ja lentoliikenne. Koko tämä kenttä pitää ottaa mukaan eli hyvin monenlaisia toimia tarvitaan, jotta tässä onnistutaan. Näitä toimia tullaan esittelemään jo tänä syksynä ja hallituskauden edetessä, Marin linjaa
 Liikenteen veroista arvio maaliskuussa 2021
 Myös valtiovarainministeriö odottaa oman, liikenteen verotusta koskevan selvityksensä valmistumista. Työryhmän työlle on varattu aikaa maaliskuuhun 2021 saakka.
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) arvioi, että esitys bensan ja dieselin hintoja korottavista päästömaksuista on kestämätön.
 – No tietysti tämä on tutkijoitten työn tulosta, ja he katsoo sitä tietysti vähän omasta näkövinkkelistään, mutta jos ajattelee sosiaalisesti ja alueellisesti tällaista menettelytapaa, niin aika kestämätön tämä olisi, Lintiä huomauttaa.
 Tutkijoiden ajatustapa törmäsi politiikan muuriin
 Valtiovarainministeri Lintilä hämmästelee taloustutkijoiden ajatusten juoksua.
 – Niin aika mielenkiintoinen ajatustapa, että nostetaan polttoaineen hinta niin korkealle, että esimerkiksi haja-asutusalueilla tai sosiaalisesti heikommassa asemassa olevilla ei ole varaa sitä ostaa. Kyllähän se tietysti yksi ratkaisu on, mutta ei sovi vaan minun arvomaailmaan, Lintilä tyrmää tutkijoiden ehdotukset.
 Lue myös :
 Tutkijoiden teholääke liikenteen päästöihin panisi polttoaineet kortille – bensapumpuilla ei innostuta, Autoliitto ihmettelee

Valtiovarainministeri Lintilä bensan ja dieselin päästömaksuista: Tutkijoiden ajattelutapa on alueellisesti ja sosiaalisesti kestämätön


Summary: Keski- ja Etelä-Euroopan maat nihkeitä luopumaan kesä- ja talviajasta.

Suomessa palataan ensi sunnuntaina taas talvi- eli normaaliaikaan, kun kelloja siirretään tunti taaksepäin ja kesäaika päättyy. Jokakeväinen ja -syksyinen viisarien pyörittely on kuitenkin kyllästyttänyt isoa joukkoa suomalaisia, ja Suomi onkin pari vuotta ajanut aktiivisesti palaamista yhden kellonajan vuosirytmiin.
 Vielä keväällä näytti siltä, että koko Eurooppa seisoo Suomen kannalla. Europarlamentti hyväksyi maaliskuussa esityksen, jonka mukaisesti se kannatti kellonaikojen siirtelyn lopettamista keväisin ja syksyisin vuodesta 2021 lähtien.
 Sittemmin on selvinnyt, ettei todellisia haluja nykykäytännön muuttamiseen ole varsinkaan Keski- ja Etelä-Euroopan maissa. Esimerkiksi Irlanti ei halua riskiä joutua eri aikavyöhykkeelle kuin Britannia EU-päätöksen takia.
 – Hanke on nyt jumissa, sanoo europarlamentaarikko  Sirpa Pietikäinen  (kok.).
 Konsensus kadoksissa
 Virallisesti jumi johtuu siitä, ettei EU:lle ole saatu nimitettyä uutta komissiota toukokuun lopun vaalien jälkeen, eikä näin ollen ole uutta liikennekomissaariakaan viemään kelloasiaa eteenpäin. Tosin on epäilyjä, pistääkö uusikaan komissio vauhtia kellohankkeeseen. Työlistalla on isompiakin asioita.
 Uusi komissio aloittaa aikaisintaan joulukuussa.
 Sirpa Pietikäinen ei lähde veikkaamaan, milloin  kellonaikojen siirtely Euroopassa loppuu.  Jarno Kuusinen / AOP
 – En yhtään uskalla arvioida, mitä uudessa komissiossa lähtee tapahtumaan, Pietikäinen sanoo.
 Komissiota tärkeämpi on kuitenkin jäsenmaiden kanta. Periaatteessa kellon siirtely voitaisin lopettaa yksinkertaisella enemmistöpäätöksellä, mutta käytännössä haetaan konsensusta jäsenmaiden kesken – jos ei täyttä yksimielisyyttä, niin ainakin yhteisymmärrystä asiasta. Kaikille kelpaavaa kompromissia ei ole nyt näköpiirissä.
 – Esimerkiksi Benelux-maissa (Belgia, Alankomaat, Luxemburg) ihmetellään, miksi muuttaa jotain, joka toimii ihan hyvin, Pietikäinen sanoo.
 Aikauudistukseen suhtautuvat nihkeästi ainakin myös Britannia, Kreikka, Kypros ja Portugali. Espanja ei vastusta eikä kannata uudistusta, Ranskalla ja Tanskalla ei ole vielä kantaa. Tsekki puoltaa kellonsiirtelyn lopettamista.
 Tilkkutäkkiä pelätään
 Suurin epäilys kohdistuu Pietikäisen mukaan kuitenkin pelkoon aikavyöhykkeiden tilkkutäkistä, joka saattaisi muodostua EU-maihin kellonaikapäätöksen jälkeen.
 Kukin jäsenmaa kun saa päättää omassa maassa noudatettavasta aikavyöhykkeestä. Nyt aikavyöhykkeitä on kolme ja ne jakautuvat luontevasti sijainnin mukaan, mutta maat voisivat päättää muutenkin.
 Suomi on  oman kantansa alustavasti paaluttanut  jo viime helmikuun alussa, ensimmäisenä EU-maista. Silloisen hallituksen EU-ministerivaliokunta päätti, että Suomi pitää lähtökohtaisesti parhaimpana vaihtoehtona Suomen pysyväksi ajaksi talvi- eli normaaliaikaa.
 Nykyinen hallitus ei ole lähtenyt  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen linjauksia peukaloimaan ainakaan vielä, eikä Suomi ole EU-puheenjohtajamaana muutenkaan elämöinyt kellokäytännön muuttamisella.
 Nyt näyttää siltä, ettei suuria kellopäätöksiä tehdä ainakaan Suomen puheenjohtajavuorolla, joka päättyy vuoden lopulla.
 "Mie en veikkaa mitään"
 Tilanne on kokonaisuudessaan niin kimurantti, että harva lähtee arvioimaan, päättyyko jokavuotinen kellojen siirtely vuonna 2021 vai myöhemmin vai päättyykö se ollenkaan.
 – Mie en veikkaa mittään, sanoo hämeenlinnalainen Pietikäinen ehdalla karjalanmurteella.
 Kellohanke on hallituksessa jyvitetty kuuluvaksi liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinille  (sd.) Häntä ei tavoitettu kommentoimaan asiaa tiistaina.
 Kesäaika on ollut käytössä Suomessa vuodesta 1981. Euroopassa se otettiin yleisesti käyttöön vuotta aiemmin 1980.
 Kello 19.12. Lisätty tietoja maittaisista kannoista ja päätöstilanteista.
 Lisää aiheesta:
 Europarlamentti puoltaa kellojen siirtelystä luopumista vuonna 2021
 Tiukka äänestystulos selvisi: Talviaika sai enemmän kannatusta
 Berner: Kellojen siirtelystä luopumisella paljon kannatusta, mutta tuskin toteutuu ensi keväänä – vuosi 2021 realistisempi

Suomen ajama kellojen siirtelyn lopetus jumissa Brysselissä – Kellot käännetään sunnuntaina taas talviaikaan


Summary: Tutkijan mukaan maahanmuuttotaustaiset joutuvat perustelemaan uravalintojaan opinto-ohjaajalle keskimääräistä enemmän.

"Oletko  sinä  meidän äidinkielen opettajamme?"
 Noor Assad, 22, pystyi lukemaan kysymyksen mykistyneiden lukiolaisten kasvoilta.
 – Seuraavaksi minulta kysyttiin erinäisiä verbien taivutusmuotoja ja muuta nippelitietoa, hän sanoo.
 Assad toimi viime talvena äidinkielen sijaisena espoolaisessa lukiossa. Ennen tuntia etiäinen takaraivossa kehotti kertaamaan kaikki kielitieteen yksityiskohdat, koska kysymyksiä luultavasti tulisi. Ja niitä todella tuli.
 Tenttauksen ja syvien epäilysten jälkeen opiskelijat viimein vakuuttuivat hänen olevan oikeassa paikassa.
 Ihmisille huivipäinen äidinkielenopettaja on edelleen hämmentävä yllätys. Assadin elämässä outo tilanne oli vain yksi monista.
 Maahanmuuttotaustaisten työllistymisestä tietyille aloille, kuten lähihoitajiksi tai ravintolan työntekijöiksi, on tiedostettu jo useiden vuosien ajan.
 Tutkimukset osoittavat, että ulkomaalaistaustaiset nuoret joutuvat perustelemaan edelleen uravalintojaan opinto-ohjaajalle keskimääräistä enemmän.
 Muun muassa kasvatussosiologian dosentti  Mira Kalalahti  on selvittänyt hiljattain koulutuksen merkitystä maahanmuuttotaustaisten nuorten elämänkulussa.
 Helsingin ja Turun yliopiston yhteistyönä toteuttamassa tutkimushankkeessa seurattiin yli 400:aa nuorta yhdeksänneltä luokalta lukion tai ammattikoulun viimeiselle vuodelle.
 Noin puolet haastatteluista nuorista olivat ensimmäisen tai toisen sukupolven maahanmuuttajia.
 Tutkimuksen loppuraportti julkaistaan tällä viikolla.
 – Ulkomaalaista taustaa omaavat nuoret kertoivat joutuneensa käymään enemmän keskustelua siitä, minkälaisia tulevaisuuden suunnitelmia he pitävät itselleen mahdollisina, Kalalahti sanoo
 Maahanmuuttotaustaisilla yhä vaikeuksia löytää toimivaa koulutuspolkua
 Suomeen vastamuuttaneiden vaikeaa työllistymistä on perusteltu muun muassa kehnolla kielitaidolla tai tietämättömyydellä.
 Tämä selitys ei kuitenkaan päde heidän Suomessa syntyneisiin lapsiinsa.
 Kalalahti analysoi tutkimuksen tiimoilta myös opinto-ohjaajien näkemyksiä.
 Hän korostaa, että osa ohjaajista hoitaa ulkomaalaistaustaisten nuorten opinto-ohjauksen mallikkaasti, osa taas näkee heidät osana tilastoa.
 – Ohjaustyön ammattilaisina he tietävät tilastojen perusteella, miten maahanmuuttotaustaisten nuorten on yhä vieläkin keskimääräistä vaikeampaa löytää toimivaa koulutuspolkua ja pyrkivät siten ohjaamaan niille poluille, joissa saa varmemmin esimerkiksi tukiopetusta, Kalalahti sanoo.
 Assad itse ei koe olevansa kantasuomalainen tai maahanmuuttaja, vaan erinäisillä mielikuvilla rodullistettu. Hän mainitsee ilmiön näkyvän esimerkiksi lääkärin vastaanotolla.
 – Äskettäin esimerkiksi kävin terveyskeskuksessa ja lääkäri kysyi heti alkuun, osaanko suomea, sen sijaan, että olisi vastaanotolle valmistautumisen yhteydessä tarkistanut henkilötiedoistani asiointikieleni.
 Assad päätti tavoitella lääkärin uraa jo peruskoulun viimeisellä luokalla. Halu auttaa on kasvanut erityisesti Libanonin matkojen jälkeen, joiden aikana hän vieraili muun muassa palestiinalaisten pakolaisleireissä. Antti Haanpää / Yle
 Yle kertoi maanantaina  tutkimuksesta , jossa hakijan äidinkielellä ja nimellä todettiin olevan erittäin suuri vaikutus hakijan työnsaantiin Suomessa.
 Tutkimuksessa keskityttiin erityisesti Suomessa syntyneisiin tai lapsesta asti Suomessa asuneisiin maahanmuuttotaustaisiin nuoriin.
 Vuonna 2017 Suomessa oli 385 000 maahanmuuttotaustaista, eli henkilöä, joiden molemmat tai ainoa vanhempi oli syntynyt ulkomailla. Suomessa syntyneiden maahanmuuttotaustaisten suhteellinen osuus on kasvanut vielä nopeammin.
 Mutta ovatko maahanmuuttajien lapset maahanmuuttajia?
 Assadin mielestä eivät, mutta siksi hänet luokitellaan. Hänen virallinen äidinkielensä on arabia, mutta hän määrittelee itsensä kaksikieliseksi.
 Suomessa ihminen voi virallisesti puhua äidinkielenään vain yhtä kieltä, mikä saattaa aiheuttaa väärinkäsityksiä ja vääristää tilastoja.
 – Minä olen siis virallisesti vieraskielinen. Jos hankkisin lapsia Suomessa, niin olisivat hekin. Myös heidän täällä syntyvät lapsensa olisivat edelleen tilastoissa vieraskielisiä. Tämä on katkeamaton ketju.
 Virallinen äidinkieli on mutkistanut Assadin elämää päiväkodista lähtien.
 "Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet"
 Lapsena Assad oli ujo. Hän kuunteli päiväkodissa mieluummin muita kuin osallistui keskusteluun.
 Puhumattomuudesta seurasi johtopäätöksiä ja soitto vanhemmille: Assadin tulisi siirtyä valmistavaan maahanmuuttajille tarkoitettuun luokkaan, kun peruskoulu alkaisi.
 – Hiljaisuudestani oli vedetty johtopäätös, etten kieltä osaamattomana ollut kykenevä aloittamaan koulutaipalettani. Olin vain ujo, mutta ruskea, lapsi, Assad sanoo.
 Puheterapeuttien ja eri tahojen kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen hänen vanhempansa allekirjoittivat päiväkodille lomakkeen vastuuvapautuksesta. Tämän ansiosta Assad pääsi aloittamaan peruskoulunsa normaalissa luokassa.
 Suomen kielen taito ja sen todistelu osoittautui kuitenkin ala- ja yläasteen aikana Assadin keskeiseksi missioksi.
 Seitsemännen luokan alussa hän tajusi jälleen olevansa suomi toisena kielenä -opintokonaisuuden piirissä.
 S2-oppimäärään  ovat oikeutettuja sellaiset oppilaat, joiden äidinkieli ei ole suomi, ruotsi tai saame tai joilla on muutoin monikielinen tausta.
 "Suomen kieli on vaikea aine heillekin, joiden vanhemmat puhuvat sitä äidinkielenään", hän sai vastaukseksi mennessään puhumaan asiasta päättävälle opettajalle.
 Assad ei kuitenkaan enää taipunut ja siirtyi äidinkielen opetukseen muun luokkansa kanssa.
 – Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet.
 Assad kokee olevansa etuoikeutettu. Korkeasti koulutetussa perheessä yliopistossa opiskelu on ollut itsestäänselvyys.
 Silti näkymä omasta tulevaisuudesta sai jatkuvasti kolauksia, kun lukion uusi opinto-ohjaaja suositteli suoraan lääkärin sijasta lähi- tai sairaanhoitajan opintoja.
 – Kumpaakaan ammattia väheksymättä on silti outoa, että miltei kympin keskiarvon opiskelijalta varmistellaan jatkuvasti, onko hän varma valinnastaan, Assad sanoo.
 Työelämässä Assad on kokenut huivin olevan joillekin ylitsepääsemättömän suuri este.   Antti Haanpää / Yle
 Maahanmuuttaja vai yksilö?
 Itä-Suomen yliopistolehtori  Anne-Mari Souto  on vastannut omalta osaltaan opinto-ohjaajien kouluttamisesta.
 Hänen mukaansa nuoren virallinen äidinkieli tai ulkonäkö saattaa toimia eräänlaisena erontekijänä, jolloin henkilö nähdään vain ja ainoastaan maahanmuuttajana yksilön sijasta.
 – Nuorille puhutaan usein mahdollisuuksien sijaan realistisista vaihtoehdoista. Taustalla on yleensä olettamuksia keskivertosuomalaista heikoimmista resursseista, kuten kielitaidosta ja korostuneesta työllistymistarpeesta.
 Soudon mukaan ohjaajien tulisi nostaa rohkeasti kissa pöydälle, mitä yhteiskunnan epätasa-arvoon tulee.
 – Rasismista ja siitä, kuinka se rajoittaa nuorten koulutukseen ja työelämään liittyviä toiveita ja mahdollisuuksia, ei useinkaan nosteta puheeksi opinto-ohjaajien aloitteesta. Usein odotetaan, että nuori itse tuo aiheen esille, mutta se on paljon vaadittu, hän sanoo.
  "Jos joku kyseenalaistaa minut, minä kyseenalaistan hänet."  Noor Assad
 Assad valmistui lukiosta kolme vuotta sitten. Paineet jatkokoulutukseen pääsemiseksi olivat kovat, joten lepääminen ennen pääsykokeita ei tullut kysymykseen. Todellinen uupumus oli nurkan takana.
 – Tuolloin ensimmäisen hakukerran aikaan olin vain niin täynnä itseni kyseenalaistamista, hän kertoo.
 Ensin tähtäimenä oli Helsingin yliopiston lääketieteellinen. Lukion opinto-ohjaajalle oli tarkoituksena lähettää kortti sisäänpääsyn jälkeen.
 – Minulla oli suuri tarve todistaa minua kyseenalaistaneelle opolle, että minähän pääsen yliopistoon lukemaan lääketiedettä ja vieläpä ensimmäisellä hakukerralla, Assad sanoo.
 "Ei ole normaalia kasvaa ympäristössä, jossa ympärillä olevat ihmiset pitävät huolen siitä, että tiedän varmasti, kuinka paljon eroan muista", Assad sanoo. Antti Haanpää / Yle
 Postikorttia ei ole vielä lähetetty.
 Välivuosia on nyt kertynyt parin vuoden verran, mutta tulevaisuuden suunta tuntuu edelleen oikealta.
 Tällä hetkellä hän työskentelee osastonsihteerinä psykiatrian erikoissairaanhoidossa päästäkseen tutustumaan mahdolliseen erikoistumisvaihtoehtoon.
 Jonain päivänä Assad haluaisi toimia Lääkärit ilman rajoja -järjestössä.
 – Terveys on ihmisoikeus ja asia, jota joka ikinen elävä ihminen tarvitsee, vaikkei kaikilla olekaan siihen mahdollisuutta, Assad toteaa.
 Lue lisää:
 Suomalainen nimi on valtava etu Suomen työmarkkinoilla – tutkija lähetti tuhansia työhakemuksia eri nimillä ja tulokset hätkähdyttävät
 Tutkija arvostelee maahanmuuttajien työelämään ohjaamista piilorasismista – "Ajatellaan, että heillä on luontainen tarve hoivata"

Noor Assad on espoolainen kympin tyttö, joka haluaa lääkäriksi – koulussa hän todisteli äidinkielentaitoaan ja kieltäytyi lähihoitajaopinnoista