Summary: Presidentti Niinistö tekee ensimmäisen virallisen vierailunsa Afrikkaan. Muuttoliike nousee luultavasti esille matkan yhteydessä.

BAHIR DAR/HELSINKI  Kymmenet pienet kasvot kääntyvät katsomaan luokan ovensuuhun ilmestynyttä seuruetta. Sitten lausutaan tärkeät vuorosanat.
 – Mitä teille kuuluu, kysyy suomalaiset toimittajavieraat tuonut vararehtori  Wagaw Mengistu  lapsilta englanniksi.
 – Hyvää kiitos, entä teille, kuuluu ponteva vastaus kuorossa.
 Tämän Bahir Darin kaupungin koulun oppilaat ovat poikkeuksellisen onnekkaita. Kaikissa Etiopian kouluissa ei suinkaan ole tytöille omaa soppea, jossa voi siistiytyä rauhassa silloin, kun on kuukautiset. Ilman sitä moni tyttö voisi jättää tulematta kouluun.
 Tänne sellainen huone on rakennettu suomalaisten tuella. Sen voisi painaa mainoksiin esimerkkinä yhdestä Suomen kehityspolitiikan kärkitavoitteesta, naisten ja tyttöjen aseman parantamisesta.
 Ensi viikolla naisten asemasta ja paljosta muusta puhuu Etiopiassa tasavallan presidentti  Sauli Niinistö.  Hän matkustaa nyt koko presidenttiaikansa ensimmäiselle viralliselle vierailulle Afrikkaan.
 Niinistö on saanut kutsun Etiopiaan jo viime vuonna. Matka ei voisi toteutua ajankohtaisempaan saumaan, sillä Etiopian uudistajana ylistetty pääministeri  Abiy Ahmed Ali  sai tämän viikon perjantaina Nobelin rauhanpalkinnon.
 Etiopian väestö kasvaa yli 2,5 miljoonalla joka vuosi. Mika Mäkeläinen / Yle
 Afrikkaa on toisteltu jo pitempään  kuin mantraa suomalaisten poliitikkojen puheissa.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus on laatimassa  Afrikka-strategiaa  ja laittamassa  lisää rahaa kehitysyhteistyöhön , jossa Afrikka nousee keskiöön.
 Samaan aikaan Suomi on saamassa Afrikka-suhteista ja kehityspoliitikasta vastaavaksi EU-komissaariksi  Jutta Urpilaisen  (sd.).
 Osasyy siihen, että Afrikasta puhutaan nyt kaikkialla Euroopassa uusin äänenpainoin, on huoli siirtolaisuudesta ja pakolaisuudesta. Jos köyhyys, konfliktit ja ilmastonmuutos synnyttävät Afrikassa epävakautta tai muuten hankalia oloja, se voi näkyä meidän rajoillamme, EU:ssa ajatellaan.
 EU-puheenjohtajamaa Suomen presidentille Etiopia on oiva kohde symboliselle vierailulle Afrikkaan isolla A:lla.
 Addis Abeban keskustaa halkoo kiinalaisten rahoittama pikaraitiotie.  Joona Pettersson
 Etiopian pääkaupunki Addis Abeba on eräänlainen Afrikan Bryssel. Se on diplomatian keskus, jossa on Afrikan unionin päämaja ja liuta YK-järjestöjä.
 Mutta myös Afrikan sarven jättiläinen itsessään kiinnostaa nyt monenlaisia kansainvälisiä toimijoita ja pelureita. Köyhässä maassa on äskettäin nähty Afrikan oloissa miltei ennennäkemättömän nopeaa vapautumista.
 Vielä pari vuotta sitten Etiopiaa hallittiin rautaisella otteella, mutta vuonna 2018 aloittanut pääministeri Abiy Ahmed on pannut tuulemaan. Kuten Norjan  Nobel-komitea palkintoperusteluissaan , myös EU ja Suomi haluavat kannustaa Abiya muutoksissa, joita on toivottu Etiopialta jo pitkään.
 Suomi on Etiopialle pikkuinen kumppani, mutta Suomen etuna on maine niin sanottuna jokasään ystävänä, joka on pysynyt läsnä läpi kaikenlaisten aikojen, kuvaa Suomen Etiopian-suurlähettiläs  Helena Airaksinen .
 – Me olemme toimineet ruohonjuuritasolla ja yrittäneet tuoda ihmisille keinoja, joilla he pärjäävät omassa elämässään, Airaksinen sanoo.
 Niinistö voisi puhaltaa Addis Abebassa kakusta kynttilöitäkin, sillä Suomen ja Etiopian diplomaattiset suhteet täyttivät juuri 60 vuotta. Kehitysyhteistyötä suomalaiset ovat tehneet Etiopiassa jo yli viisi vuosikymmentä, ja maa on nykyisin Suomen suurin kahdenvälisen avun saaja Afrikassa.
 Nyt edessä ovat uudenlaiset mullistukset.
 Sotilailla on videolla maastopuvut  ja fuksianpunaiset baretit. Heitä on kaikkialla Etiopian uuden pääministerin ympärillä.
 Sotilaat punnertavat. Pääministeri punnertaa samaan tahtiin. Hän on paitahihasillaan, ja eturivin sotilaat virnuilevat kuin Hangon keksi.
 Vuosi sitten levinnyt  video havainnollistaa , miksi pääministeri Abiy Ahmedia on verrattu sellaisiin someajan imagotaikureihin kuin Yhdysvaltain entiseen presidenttiin  Barack Obamaan  ja Kanadan pääministeriin  Justin Trudeauhon .
 Virallisen kertomuksen mukaan video kuvattiin, kun sadat vihaiset sotilaat olivat tunkeutuneet pääministerin toimiston alueelle vaatimaan palkankorotusta. Pääministeri onnistui rauhoittamaan tilanteen ja määräsi sotilaille rangaistukseksi punnerruksia.
 Etiopian lähihistoria on täynnä vahvoja johtajia keisari  Haile Selassiesta  diktaattori  Mengistuun , ja monien mielestä Abiy on osannut hyödyntää perintöä henkilökulttia muistuttavalla tavalla.
 Nobelin rauhanpalkinnon saanut Etiopian pääministeri Abiy Ahmed.  Thomas Lohnes / EPA
 Kun maailmalla intoiltiin Barack Obaman valinnasta Yhdysvaltain presidentiksi, puhuttiin  obamamaniasta.  Etiopian uusi pääministeri on nostattanut  abiymaniaa .
 Karismaattinen Abyi Ahmed on valtionpäämieheksi ensinnäkin nuori, 43-vuotias. Lisäksi hän edustaa monille Obaman tavoin toivoa muutoksesta.
 Abiya ei valittu vaaleilla, vaan Etiopiaa itsevaltaisesti hallinnut puolueliitto nosti hänet viime vuonna valtaan. Neljän etnisen puolueen liiton oli pakko tehdä jotakin, kun väkivaltaan johtaneita mielenosoituksia ei saatu kuriin.
 Ja muutosta tuli, ainakin aluksi.
 Ihmiset juhlivat Eritrean presidentin Isaias Afwerkin vierailua Etiopiassa heinäkuussa 2018. Eritrean presidentti tuli Etiopiaan ensimmäistä kertaa vuoden 1998 rajasodan jälkeen. EPA
 Etiopiassa alkoi varsinainen uudistusten maanvyöry. Pääministeri vapautti tuhansia  mielipidevankeja , muun muassa toimittajia ja aktivisteja. Hän lakkautti poikkeustilan, salli kansalaisjärjestöjen toiminnan ja kutsui ulkomaille muuttanutta oppositiota kotiin.
 Yhtäkkiä Etiopiasta pääsi sadoille aiemmin blokatuille nettisivuille, ja maa ponkaisi kerralla 40 pykälää ylöspäin sijalle 110 Toimittajat ilman rajoja -järjestön  lehdistönvapauslistalla .
 Abiyn ministereistä puolet on tietenkin naisia, samoin kuin uusi presidentti. Niinistö tapaa ensi viikon vierailullaan Abiyn lisäksi presidentti  Sahle-Work Zewden.
 Myös ulkosuhteissa Abiy profiloitui  rauhantekijänä. Nobel-komitea antoi hänelle perjantaina kunniaa 20 vuoden  vihanpidon lopettamisesta  naapurimaan  Eritrean kanssa . Lisäksi Abiy lupasi aloittaa talouden uudistukset ja houkutella Etiopiaan  ulkomaisia investointeja .
 Abiymanian huipulla  ihmisjoukot vaelsivat katsomaan pääministeriä Addis Abebassa. Abiysta intoiltiin somessa. Jos maksukortti ei toiminut kaupassa, kassa saattoi sanoa, että Abiy kyllä hoitaa.
 Etiopian presidentti Sahle-Work Zewde ja pääministeri Abiy Ahmed parlamentissa Addis Abebassa. AOP
 – Hän on kansainvälisen yhteisön mutta myös etiopialaisten suuren yleisön silmissä se, joka voi muuttaa maata, sanoo Suomen suurlähettiläs Helena Airaksinen.
 Vaikka Abiyn suosio on alkuhuumasta laskenut, Airaksisen mukaan hän on yhä se, johon luotetaan.
 Erityisen mullistavaa on ollut, että etnisin perustein muodostetuista osavaltioista koostuvassa liittovaltiossa Abiyn viesti on ollut yhdistävä, ei jakolinjoja korostava.
 Mutta etniset jakolinjat ovat syvenemässä. Ja se liittyy siihen, miksi yli sadan miljoonan asukkaan Etiopia kiinnostaa Euroopassa asti.
 Jos maa hajoaa, koko Afrikan sarven alue on kaaoksessa.
 Presidentti Sauli Niinistö matkustaa Addis Abebaan ensi viikolla. Jaani Lampinen / Yle
 Muuttoliike nousee luultavasti esiin  myös presidentti Sauli Niinistön Etiopian-matkan yhteydessä.
 Niinistö on käynyt presidenttinä aiemmin Afrikan maista vain Etelä-Afrikassa, jossa hän vieraili presidentti  Nelson Mandelan  muistotilaisuuden takia vuonna 2013.
 Addis Abebassa Niinistö tapaa Etiopian johdon lisäksi Afrikan unionin komission puheenjohtajan, tšadilaisen  Moussa Faki Mahamatin . Matkaohjelmassa on myös ilmastonmuutokseen ja naisten asemaan liittyviä tilaisuuksia.
 Kun Afrikasta on nyt tullut Suomessa hallituksen iskusana ja presidentti itsekin on puhunut maanosan merkityksestä, vierailu ilmentää kenties jonkinlaista muutosta ulkopolitiikassa, pohtii Suomen kehityspoliittisen toimikunnan pääsihteeri ja kansainvälisiä kehityskysymyksiä seuraava tutkija  Marikki Stocchetti .
 – On ollut jopa kummallista, että Afrikka on ollut jonkin aikaa taka-alalla. Meillä Suomessa on ollut ehkä vähän hankala asennoitua siihen, miten Afrikan merkitys peilautuu Suomeen saakka, Stocchetti sanoo.
 Presidentti Urho Kekkonen kiipesi palmuun Tunisiassa vuonna 1965. Kalle Kultala
 Suomella on toki Afrikkaan pitkät suhteet aina Ambomaan eli nykyisen Namibian lähetystyöstä alkaen, ja presidentit ja ministeritkin ovat Afrikassa ahkerasti vierailleet.
 Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Matti Pesu  huomauttaa, että esimerkiksi presidentti  Tarja Halosen  aikana Afrikka oli paljon esillä. Niinistölle taas Afrikka ei ole Pesun mukaan ollut henkilökohtainen prioriteetti.
 Keskeistä on tosin muistaa maailmanpolitiikan tapahtumia Niinistön kaudella, Pesu sanoo.
 – Suurvaltasuhteet ja alueellisen turvallisuuden kysymykset ovat korostuneet, ja ne ovat työllistäneet presidenttiä enemmän.
 Afrikan asiat ovat toisin sanoen jääneet esimerkiksi Ukrainan sodan varjoon.
 Niinistö on kuitenkin puhunut siitä, että niin sanottu globaali puoli on jäänyt vähemmälle huomiolle, Pesu sanoo.
 Presidentti Tarja Halonen matkusti Liberiaan vuonna 2009. Ahmed Jallanzo / EPA
 Pesun mukaan Afrikkaa nostetaan Suomessa nyt osittain myös siksi, että uusi hallitus haluaa sanallistaa tekevänsä uutta.
 – Nykyhallitus on ehkä ollut edellistä taitavampi määrittämään, mitä se haluaa tuoda esille ulkopoliitikassa, hän sanoo.
 – Ei tämä mikään paradigman muutos ole, pikemminkin nyanssi.
 Erityisen omaperäinen uusi suomalainen Afrikka-herätys ei kuitenkaan ole aikana, jona kaikki suurvallatkin haluavat tiivistää suhteitaan maanosaan.
 Ilmastonmuutos on lisännyt Etiopiassa sään ääri-ilmiöitä kuten kuivuutta ja tulvia. Kuva on otettu Doolowin lähellä Etiopian ja Somalian rajalla maaliskuussa 2017. AOP
 Etiopiassa on jo nyt lähes miljoona pakolaista  naapurimaista. Sen lisäksi Etiopialla on omakin pakolaiskriisinsä.
 Eri arvioiden mukaan kahdesta kolmeen miljoonaa ihmistä on joutunut lähtemään pakolaisiksi kotimaansa sisällä.
 Etnisyyttä on alettu käyttää vihapuheen ja toisiin ryhmiin kohdistuvan vihan syynä. Paikalliset konfliktit, joissa ryhmä haluaa ajaa toisen pois alueeltaan, ovat lisääntyneet.
 Pääministeri Abiyn ajan uusien vapauksien myötä Etiopiassa tuodaan nyt julki ajatuksia, jotka aiemmin on tukahdutettu. Etnisyyteen perustuvissa osavaltioissa vaaditaan lisää valtaa ja resursseja.
 International Crisis Groupin (ICG) Etiopia-analyytikko  William Davison  sanoo, että yhteiskunnallinen muutos tuo poliittista kilpailua.
 – Se taas johtaa ilmapiirin kiristymiseen ja yhä rohkeampiin vaatimuksiin, Davison sanoo.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Hän listaa esimerkkejä: Pohjoisessa Amharan osavaltiossa on vahva nationalistinen liike. Oromian osavaltiossa kansallismielisten oromojen hyökkäykset ovat ajaneet muita ryhmiä pakoon. Etelässä sidama-ryhmän vaatimukset laajemmasta autonomiasta ovat johtaneet väkivaltaisuuksiin.
 Entisen valtaryhmän tigrejen keskuudessa taas kannetaan kaunaa nykyjohtoa kohtaan.
 Kun suurimpaan etniseen ryhmään oromoihin kuuluva Abiy valittiin pääministeriksi, hän erotti vanhan kaartin luottomiehiä asevoimissa ja turvallisuuspalvelussa ja nosti tilalle omia nimityksiään.
 Kesäkuussa ristiriidat kärjistyivät  poliitikkomurhiksi.
 Amharassa surmattiin aluejohtaja. Samaan aikaan pääkaupungissa tapettiin armeijan esikuntapäällikkö. Hallituksen mukaan kyseessä oli alueellinen vallankaappausyritys.
 Teoista on syytetty Amharan nationalistiliikettä.
 – Tapahtumat osoittavat, että maa ei ole kokonaan Abiyn hallinnassa, ICG:n Davison sanoo.
 Hallinto on turvautumassa vanhoihin keinoihin järjestyksen pitämiseksi, varoittaa puolestaan  ihmisoikeusjärjestö Amnesty International .
 Yhdysvaltain pääkaupungissa Washingtonissa vastustettiin vuonna 2016 Etiopian hallituksen toimia Oromian osavaltiossa. Yhdysvalloissa on suuri etiopialaisyhteisö.  B. Christopher / AOP
 Surmien jälkeen nettiyhteydet katkaistiin. Yli kaksisataa ihmistä pidätettiin, heidän joukossaan amharamielisiä oppositiopoliitikkoja ja puoluetta lähellä olevia toimittajia. Amnestyn mukaan yli sata ihmistä on yhä pidätettynä, ja ainakin osaa on syytetty terrorismista.
 Tällaista tapahtui vanhassa Etiopiassa , ennen Abiy Ahmedin aikaa. Juhlittiinko vapautta liian aikaisin?
 Kevään jälkeen on nimittäin pidätetty muitakin toimittajia, joille yhteistä on hallituksen johtaman muutosprosessin arvostelu, sanoo Amnestyn tutkija  Fisseha Tekle .
 Vaikka sananvapaus laajeni viime vuonna äkisti, se ei missään vaiheessa ole ollut täydellinen.
 – Huolena on, että hallitus on palaamassa tapaan käyttää terrorisminvastaista lainsäädäntöä kriittisten äänten tukahduttamiseen, Fisseha Tekle sanoo Ylelle.
 Amnesty kommentoi pääministeri Abiyn saamaa rauhannobelia perjantaina muistuttamalla, että ihmisoikeuksissa riittää vielä työtä.
 Etiopian talouskasvu ei riitä työllistämään nopeasti kasvavaa väestöä, ja nuorisotyöttömyys on kovaa. Kuva on Addis Abebasta helmikuulta 2019. Joona Pettersson
 Etiopian pahin skenaario on,  että koko maa hajoaa kuin Jugoslavia.
 Sitä on povattu ennenkin, ja toistaiseksi Etiopia on pysynyt kasassa. Mutta jos maata johtava puolueliitto hajoaa, voidaan olla väkivallan tiellä. Väkivaltaisesta kehityksestä on jo näkyvissä merkkejä, sanoo International Crisis Groupin tutkija William Davison.
 Levottomuutta lisää se, että väestö kasvaa nopeasti ja nuorisotyöttömyys on suurta. Työmarkkinoille tulee joka vuosi kaksi miljoonaa uutta etiopialaista.
 Suomen suurlähettilään Helena Airaksisen mukaan Etiopia voisi romahtaa vain, jos keskushallinto ja osavaltioiden maltilliset toimijat menettäisivät täysin otteensa. Kaikki eivät suinkaan halua hajottamista, hän sanoo.
 – Nyt on ehkä menossa tietynlainen kilpajuoksu: tapahtuuko hyvä kehitys riittävän nopeasti, jotta se riittää vakuuttamaan tarpeeksi monia, Airaksinen sanoo.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Kun katsoo karttaa, näkee, miksi Etiopian pysyminen kasassa on tärkeää koko alueelle. Ympärillä on Eritrean, Etelä-Sudanin ja Somalian kaltaisia sodan repimiä tai muuten hauraita valtioita, joista on lähtenyt paljon pakolaisia.
 Etiopia on koettanut toimia alueella rakentavana voimana. Abiy lensi kesäkuussa Sudaniin hieromaan sovintoa siviilien ja armeijan vallanjakokiistassa. Etiopia on ollut mukana myös muun muassa Somalian rauhanturvaoperaatiossa.
 Siksi Etiopia on paistatellut pitkään länsimaiden suosiossa. Suuri osa sen tuloista on kehitysapua.
 Etiopian vakautta toivovat myös suursijoittaja Kiina sekä öljymaat Punaisen meren toisella puolen.
 Kiinalaisten rakentama Addis Abeban kaupunkirata on ensimmäinen lajissaan Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Mika Mäkeläinen / Yle
 Saudi-Arabia ja Arabiemiraatit ovat hieroneet Afrikan sarven maiden kanssa diplomaattisia suhteita ja saaneet ne vähentämään yhteydenpitoa Iraniin. Arabiemiraatit tarjosi Etiopialle viime vuonna valtavan hätälainan, jolla paikattiin huutavaa pulaa ulkomaanvaluutasta.
 – Persianlahden mailla on paljon pääomaa, ja ne antavat apua paljon joustavammin ja vähemmillä vaatimuksilla kuin länsimaat, ICG:n Davison sanoo.
 Ne saavat myös vastapalveluksia taloudellisten mahdollisuuksien muodossa.
 Etiopia on yhä Afrikan köyhimpiä maita. Kuva on otettu Addis Abebassa keväällä 2018. Mika Mäkeläinen / Yle
 Nyt avunantajat Euroopassa  kaivavat kuvetta, sillä ensi toukokuulle kaavaillaan Etiopian ensimmäisiä vapaita vaaleja.
 Vaalit saattavat tuoda selkeyttä, mutta ne voivat myös johtaa yhä suurempaan epävakauteen, International Crisis Groupin William Davison sanoo.
 Etiopian demokratia on vasta idullaan. Puolueita on kymmenittäin ja on epävarmaa, miten ne järjestäytyvät. Myös vanhaan järjestelmään tottuneiden äänestäjien käsityksessä demokratiasta voi olla puutteita.
 Alueellisten levottomuuksien lisäksi vaalien järjestämistä vaikeuttaa myös se, että suuressa maassa on vaikeapääsyisiä seutuja, eikä kaikkialla ole esimerkiksi sähköä.
 Suomi on juuri päättänyt tukea Etiopian vaaleja osana YK-ohjelmaa. Suomen noin miljoonan euron tuki ohjataan etenkin naisten voimaannuttamiseen ja kansalaisyhteiskunnan tukemiseen, ulkoministeriöstä kerrotaan Ylelle.
 Suomen kehitysyhteistyövaroilla on tuettu Etiopiassa opetusta, vesihuoltoa ja sanitaatiota ja maaseudun kehitystä. Kuvan lapset on kuvattu Bahir Darissa helmikuussa 2019. Maria Tolsa / Yle
 Presidentti Niinistön Etiopian-matkalla  on mukana myös kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari  (sd.). Varsinaista yritysvaltuuskuntaa ei matkalla ole, mutta mukana on suomalaisia yrityksiä.
 Skinnari on toivonut, että Afrikasta löytyisi suomalaisille  uusia bisnesmahdollisuuksia .
 Tähän mennessä Afrikka ei ole ollut Suomelle iso vientimarkkina. Suomen vienti Etiopiaan oli Tullin tilaston mukaan viime vuonna vain vajaat kuusi miljoonaa euroa.
 Etiopia on kuitenkin ollut jo pitkään Afrikan nopeimmin kasvavia talouksia. Abiyn hallinto on luvannut monenlaisia uudistuksia, muun muassa suurten valtionyhtiöiden avaamista yksityisille investoinneille.
 Suuri kysymys on, millä aikataululla lupaukset toteutuvat. Etiopia on yrityksille yhä monella tavalla hankala maa, koska esimerkiksi verotusta koskeva lainsäädäntö on myllerryksessä.
 Suurlähettiläs Helena Airaksinen on silti sitä mieltä, että myös yrityksille on nyt hyvä aika tulla katsomaan tilanne.
 – Paljon asioita on tapahtumassa, ja kun ne tapahtuvat, ne tulevat helpottamaan toimintaa, hän muotoilee.
 Kirjoittajista Maria Tolsa kävi Etiopiassa helmikuussa osana ulkoministeriön Kehitysakatemia-ohjelmaa. Liselott Lindström on Ylen toimittaja Nairobissa, Keniassa.
 Lue myös:
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa
 "Afrikan Pohjois-Korea" ei avautunutkaan, vaikka Eritrea ja Etiopia tekivät rauhan – "Kuin asuisi saarella, elämässä on niin monia rajoitteita"
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 Ulkoministeri Haaviston mukaan Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen – "Afrikka muuttuu hänen myötänsä"

Afrikka nousi Suomen ulkopolitiikan asialistalle, ja nyt maanosaan matkustaa myös Sauli Niinistö – Presidentti tapaa "Etiopian Obaman", josta tuli juuri rauhannobelisti


Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  ja hänen lähipiirinsä Ukraina-vyyhti syvenee.
 New York Times -sanomalehden  saamien tietojen mukaan liittovaltion syyttäjät tutkivat Trumpin henkilökohtaisen asianajajan  Rudy Giulianin  toimia Ukrainassa.
 Lehden mukaan Giulianin epäillään rikkoneen lakeja, joiden tarkoituksena on estää ulkovaltojen vaikuttamisyritykset Yhdysvaltain politiikkaan.
 Aiemmin tällä viikolla  kaksi Giulianin avustajaa pidätettiin  epäiltynä vaalikampanjoinnin rahoitusrikoksista. Heidän uskotaan auttaneen Giuliania etsimään Ukrainasta demokraattien presidenttiehdokkuudesta kilpailevaa  Joe Bidenia  vahingoittavaa tietoa.
 Presidentti Trumpia vastaan puolestaan  on aloitettu virkarikostutkinta  tämän painostettua Ukrainan presidenttiä  Volodymyr Zelenskyiä  tutkimaan Joe Bidenin ja tämän pojan  Hunterin  toimia Ukrainassa.
 Lue myös:
 Tapaus Ukraina saattaa kampittaa Trumpin kovimman vastustajan, mutta viedä Trumpin oikeuteen – Mistä Ukraina-skandaalissa on kyse?
 Voidaanko presidentti Trump panna viralta? Näin Valkoista taloa horjuttava virkarikostutkinta etenee
 WP: Giuliania varoitettiin luottamasta Ukrainasta saatuihin tietoihin Bidenien korruptiosta

NY Times: Liittovaltion syyttäjät tutkivat Trumpin henkilökohtaisen asianajajan Giulianin toimia Ukrainassa


Summary: Kunnilla on paljon tehtävää tavoitteen saavuttamiseksi.

EU on asettanut jäsenmailleen tiukan direktiivin, joka luo paineita ajoneuvohankinnoille. Direktiivi velvoittaa kuntia korvaamaan polttomoottoriautoja täyssähköautoilla tai tehokkaimmilla hybrideillä.
 Niin sanottu puhtaiden ajoneuvojen direktiivi vaatii, että vuodesta 2021 alkaen julkisen sektorin hankkimasta kalustosta 38,5 prosenttia pitää olla miltei päästöttömiä.
 Direktiivi on parhaillaan kansallisessa valmistelussa.
 – Kuntaliitto ei pidä vaatimuksia kaikkien suomalaisten kuntien kannalta parhaina mahdollisina, sanoo Kuntaliiton ympäristöpäällikkö  Miira Riipinen .
 Riipinen muistuttaa, että kunnat asettavat jo nyt valtiota ja EU:ta kunnianhimoisempia ilmastotavoitteita. Yli 40 prosenttia suomalaisista asuu kunnassa, joka tähtää hiilineutraaliksi viimeistään vuonna 2030. Suomi tähtää samaan vuonna 2035. EU:n vahvistamaton tavoite on vuodeksi 2050.
 Direktiivin mukaan ajoneuvo saa tuottaa hiilidioksidipäästöjä enintään 50 grammaa kilometrillä. Vuodesta 2026 raja painuu nollaan grammaan kilometriltä. Busseja ja kuorma-autoja kohtaan on omat tavoitteensa.
 Heinolan kalusto koostuu 66 polttomoottoriautosta
 Yksi kunta, joka pohtii vähäpäästöisiä vaihtoehtoja kalustolleen on Päijät-Hämeessä sijaitseva vajaan 20 000 asukkaan Heinola.
 Heinolassa esitetään, että kun vanhaa autokantaa jatkossa uudistetaan, tilalle hankittaisiin päästöttömiä tai vähäpäästöisiä kulkuneuvoja. SDP:n valtuustoryhmän tekemän aloitteen mukaan polttomoottorilla toimivat autot korvattaisiin kaasu-, sähkö tai hybridiautoilla.
 – Direktiivi on voimaantullessaan suhteellisen vaativa, toteaa Heinolan teknisen toimen johtaja  Harri Kuivalainen .
 Kuivalaisen mukaan sähköautojen sopivuutta talviolosuhteisiin on vielä seurattava.
 Heinolan autokanta koostuu yhteensä 66 autosta. Niistä kuusi on kuorma-autoja, 38 pakettiautoja ja 22 henkilöautoja, joista kuusi on kaupungin käytössä leasing-sopimuksella. Kaikki ajoneuvot toimivat polttomoottorilla.
 Kuntaliitto: Paljon haasteita ratkottavana, jotta tavoitteeseen päästään
 Kuntaliiton mukaan päästöttömien autojen ja niihin sopivan energian saannin on parannuttava, jotta direktiivin tavoitteet voidaan Suomessa saavuttaa. Kunnilla riittää töitä päästötavoitteiden kanssa muutenkin.
 Kuntaliiton ympäristöpäällikkö Miira Riipinen kertoo, että tällä hetkellä noin puolella Suomen kunnista on ilmastostrategia.
 – Päästötavoitteiden keskeinen osa on monesti liikenne. Konkreettisimmin se tarkoittaa kaluston korvaamista vähäpäästöisillä vaihtoehdoilla, sanoo Riipinen.
 Vähäpäästöiset autot vaativat, että niihin käytettävää polttoainetta on saatavilla. Esimerkiksi Heinolassa se rajaa tällä hetkellä vaihtoehdot vähiin. Kaupungissa on tällä hetkellä yksi yleinen sähköauton latauspiste ja neljä merkkikohtaista Teslan latauspistettä.
 Teknisen toimen selvityksessä sanotaan kuitenkin, että sähköautot ovat kunnalle toistaiseksi liian kalliita. Kaasuautot taas vaatisivat kaasutankkausaseman, jollaista ei Heinolassa vielä ole. Kaupunki on kirjannut sellaisen saamisen ympäristötavoitteisiinsa.
 Aloite vähäpäästöisistä autoista etenee seuraavaksi Heinolan kaupunginhallitukseen. Heinolassa valmistellaan parhaillaan päätöstä lähteä mukaan hiilineutraalien kuntien verkostoon.
 Lue myös:   Onko hybridi-, biokaasu- vai sähköauto päästöttömin vaihtoehto juuri sinulle? "Iso merkitys on sillä, miten paljon kilometrejä syntyy vuodessa"

EU asettaa kovat vaatimukset kuntien kalustolle: lähes 40 prosenttia autohankinnoista oltava pian miltei päästöttömiä


Summary: Elinluovutustahtonsa voi ilmoittaa esimerkiksi Omakanta-palvelussa, mobiilisovelluksella tai elinluovutuskortilla. Läheiselle kertominenkin riittää.

Silloin kun kaikki on hyvin, on juuri oikea aika miettiä suhtautumista elinluovutukseen ja puhua siitä läheisten kanssa, neuvoo HUS:in Meilahden sairaalassa työskentelevä neurologian erikoislääkäri  Kirsi Rantanen .
 – Monesti asia jää keskustelematta, jos sitä ei hyvänä päivänä tule otettua esille, Kirsi Rantanen sanoo.
 Suomessa jokainen on kuolemansa jälkeen mahdollinen elinluovuttaja, ellei eläessään ole kieltänyt sitä. Suhtautuminen elinluovutukseen pyritään kuitenkin selvittämään. Läheisille tilanne on helpompi, jos kuolevan ihmisen kanta elinluovutukseen on selvillä.
 – Kun lähiomainen on menehtymässä vaikeaan sairauteen, omaiset ovat järkyttyneitä ja kokevat tilanteen usein varsin yllättäen. Koen lääkärinä, että erityisesti omaisten tilannetta helpottaa, kun ihminen on itse tehnyt tällaisen tahdonilmauksen jo elinaikanaan, Kirsi Rantanen sanoo.
 Jos kuolevan ihmisen suhtautuminen elinluovutukseen on tiedossa, muiden auttaminen voi myös nopeutua.
 – Se helpottaa prosessia. Päästään nopeammin pelastamaan vaikka jopa kuuden ihmisen henki, Munuais- ja maksaliiton viestintäpäällikkö  Petri Inomaa  sanoo.
 Munuaisensiirtojen tarve kasvaa
 Siirrettävistä elimistä on jatkuva pula, eivätkä kaikki ehdi saada tarvitsemaansa siirrännäistä ajoissa. Vuosittain 5–10 prosenttia Suomessa elinsiirtoa odottavista kuolee, koska sopivaa siirrännäistä ei saada.
 Syyskuun lopussa elinsiirtoa odotti 567 ihmistä. Valtaosa heistä tarvitsee uuden munuaisen. Munuaisensiirtojen tarve on väestön vanhentuessa kasvamassa.
 – Nykyisin myös pystytään tekemään siirtoja hieman huonokuntoisemmille ihmisille kuin aiemmin, minkä vuoksi munuaista odottavien määrä on lisääntynyt viime vuosina, Munuais- ja maksaliiton viestintäpäällikkö Petri Inomaa sanoo.
 Munuainen voidaan siirtää myös elävältä luovuttajalta. Viime keväänä lainsäädäntö muuttui niin, että lähimpien omaisten lisäksi munuaisen luovuttaja voi olla myös esimerkiksi ystävä tai kaukainen sukulainen. Siirron täytyy olla vapaaehtoinen eikä siihen saa liittyä painostusta.
 Elinluovutustahdon voi ilmoittaa Omakannassa tai sovelluksella
 Suurin osa suomalaisista olisi valmis elinluovutukseen kuolemansa jälkeen. Munuais- ja maksaliiton viime keväänä tekemässä kyselyssä tätä mieltä oli 85 prosenttia vastaajista. Moni ei kuitenkaan kerro kannastaan läheisilleen eikä tee siitä muutakaan ilmoitusta.
 Elinluovutustahdostaan voi kertoa allekirjoittamalla lompakossa mukana kulkevan  elinluovutuskortin . Kortin voi tilata ilmaiseksi.
 Asiasta on mahdollista kertoa myös lataamalla puhelimeen  Elinluovutuskortti-sovelluksen . Mobiilisovelluksen kautta tiedon tahdostaan voi lähettää läheisille viestinä tai jakaa omissa somekanavissa.
 Suhtautumisensa elinluovutukseen voi kirjata myös esimerkiksi  Omakanta-verkkopalveluun , jonne voi kirjoittaa lisätietoja elinluovutustahdostaan. Sen kautta myös terveydenhuollon ammattilaiset näkevät kirjauksen.
 Neurologian erikoislääkäri Kirsi Rantanen HUS:in Meilahden sairaalasta pitää kaikkia vaihtoehtoja sairaalan näkökulmasta yhtä hyvinä. Hän korostaa, että läheiselle kertominenkin riittää eikä tietoa tarvita kirjallisena.
 – Mikä tahansa näistä tavoista riittää. Tietysti jos potilaalla ei esimerkiksi ole lähiomaisia, helpottaa valtavasti, kun tieto löytyy jostakin valmiina, Kirsi Rantanen sanoo.
 Lauantaina 12.10. on Euroopan elinsiirtopäivä.

Lähes joka kymmenes elinsiirtoa odottava kuolee – tahto elinluovutukseen jää monelta kertomatta


Summary: Yt:t alkavat myöhemmin syksyllä, jos lomautukset ovat edessä. Lomautukset tarkoittaisivat palvelupisteiden sulkeutumista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Maahanmuuttovirasto (Migri) vähentää jopa yli kymmenen prosenttia henkilöstöstään vuoden loppuun mennessä, kertoo  Helsingin Sanomat . Uhkana ovat myös koko henkilöstöä koskevat lomautukset vielä ennen joulua.
 Migri on antanut henkilöstölleen varoituksen tilanteesta sisäisellä tiedotteella.
 Ylijohtaja  Jaana Vuorion  mukaan ketään ei irtisanota, vaan vähennykset hoidetaan jättämällä määräaikaisia työsuhteita jatkamatta. Vuorion mukaan määräaikaisia on nyt noin kolmesataa ja vuodenvaihteessa heitä täytyy olla reilut sata vähemmän.
 Yt:t alkavat myöhemmin syksyllä, jos lomautukset ovat edessä.
 Migrissä työskentelee tällä hetkellä yhteensä noin tuhat työntekijää. Vuorion mukaan vuodenvaihteessa määrän on oltava noin 900.
 Lomautukset olisivat Migrin historiassa HS:n mukaan täysin poikkeuksellisia. Vuorion mukaan tilanne ei johdu huonosta taloudenpidosta.
 – Meidän näkemyksemme ja valtiovarainministeriön näkemys siitä, millä me tulemme toimeen, eroavat suuresti, hän sanoo lehdelle.
 HS:n mukaan lomautukset tarkoittaisivat sitä, että kaikki palvelupisteet menisivät kiinni.
 Migri saa tulonsa valtaosin valtion budjetista. Vuorion mukaan maahanmuuttoyksikön käsittelemien lupien maksutuloilla ei kyetä kattamaan toimintaa. Migri on hakenut vajeeseen lisärahoitusta.

HS: Maahanmuuttovirasto vähentää väkeään, uhkana myös lomautukset


Summary: Sarjaa kiiteltiin muun muassa sen visuaalisesta ilmeestä, leikkauksesta ja näyttelijäsuorituksista.

Ylellä nähty draamasarja Invisible Heroes sai vuoden parhaan eurooppalaisen tv-draamasarjan palkinnon Prix Europa -festivaalilla.
 Invisible Heroes on tositapahtumiin pohjautuva draamasarja, joka kertoo suomalaisdiplomaateista Chilessä vuoden 1973 sotilasvallankaappauksen aikana. Suomalaisdiplomaatit  Tapani  ja  Lysa Brotherus  sekä  Ilkka Jaamala  pelastivat tuhansia ihmisiä sotilasjuntan vainolta.
 Palkinnon perusteluissa kiiteltiin draamasarjan mestarillista visuaalista ilmettä, loistavaa leikkausta, suurenmoista näyttelijäntyötä ja sarjan poikkeuksellista matkaa toiseen aikaan.
 – On hienoa saada tunnustusta Prix Europassa. Täällä tuomaristot muodostuvat alan tekijöistä, kiittelee Yle Draaman tuottaja  Pekka Ruohoranta.
 Sarjan ovat käsikirjoittaneet  Tarja Kylmä  ja  Manuela Infante.  Sarjan ohjaajina toimivat  Mika Kurvinen  ja  Alicia Scherson .
 Invisible Heroesin tuotannosta on vastannut Kaiho Republic, jonka tuottajana ohjelmassa on toiminut  Liisa Penttilä-Asikainen . Sarjan tuottajana Yle Draamassa on toiminut  Pekka Ruohoranta .
 Sarjan päärooleissa esiintyvät  Pelle Heikkilä ,  Sophia Heikkilä ,  Ilkka Villi ,  Aksa Korttila  ja  Mikael Persbrandt .
 Invisible Heroes on voittanut jo muitakin palkintoja tänä vuonna: elokuussa se palkittiin Hopeinen lintu -palkinnolla Etelä-Korean Soulissa kansainvälisessä Seoul International Drama Awards -kilpailussa. Lisäksi sarja sai tuomariston erikoispalkinnon La Rochellen Festival de la Fiction -kilpasarjassa syyskuussa.
 Prix Europa (The European Broadcasting Festival) on Euroopan suurin tv-, radio- ja online-tuotantojen kilpailu. Kilpailun voittajat julkistettiin Saksan Potsdamissa 11.10.2019.

Invisible Heroes palkittiin jälleen – tuhansia pelastaneista suomalaisdiplomaateista kertova sarja voitti Prix Europan -palkinnon


Summary: Yhdeksän vastanneista arvioi oman kaupunkinsa taloustilanteen heikentyneen tänä vuonna merkittävästi.

Suomen 12 suurimmasta kaupungista vain Helsinki yltää tänä vuonna plussalle taloudessaan. Asia ilmenee Uutissuomalaisen kyselystä, johon osallistuivat 12 suurimman kaupungin taloudesta vastaavat viranhaltijat.
 Helsingin tulosennuste on 238 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Muiden tilinpäätökset painuvat tämänhetkisten ennusteiden mukaan 10–60 miljoonaa euroa miinukselle.
 Yhdeksän vastanneista arvioi oman kaupunkinsa taloustilanteen heikentyneen merkittävästi tänä vuonna.
 Viime vuonna plusmerkkiseen tilinpäätökseen ylsivät Helsingin lisäksi Espoo, Vantaa, Lahti ja Jyväskylä.
 Uutissuomalaisen mukaan ensi vuoden näkymät ovat jonkin verran tätä vuotta paremmat, mutta silti yli puolet suurimmista kaupungeista on nyt laatimassa ensi vuodelle alijäämäistä talousarviota.
 Suurin osa vastaajista piti tärkeimpänä syynä kaupunkinsa heikentyneeseen taloustilanteeseen muutosta verotuloissa.

Uutissuomalainen: Suomen 12 suurimmasta kaupungista vain Helsingin talous yltää tänä vuonna plussalle


Summary: Euroopan unioni suostui perjantaina palaamaan Britannian kanssa neuvottelupöytään.

Britannian pääministeri  Boris Johnson  on pyytänyt Britannian parlamenttia hyväksymään vuorokauden sisällä minkä tahansa brexit-sopimuksen, jonka Johnson saa neuvoteltua Euroopan unionin kanssa,  The Times uutisoi .
 Johnson tapaa EU:n edustajia huippukokouksessa ensi viikolla.
 Pääministeri Johnson esittelee lauantaina äänestettäväksi lakialoitteen, jossa hän pyytää lainsäätäjiä asettumaan sen sopimuksen taakse, jonka Johnson saa neuvoteltua EU:n kanssa kokouksessa 17.-18. lokakuuta.
 Euroopan unioni suostui perjantaina palaamaan Britannian kanssa neuvottelupöytään ja käynnistämään uuden intensiivisen keskustelukierroksen salassa.
 Lue lisää:
 Brexit-pattitilanne saattaa vihdoin murtua – Britannia ja EU palaavat neuvottelupöytään
 Irlannin pääministeri ja ulkoministeri sanovat uskovansa brexit-sopuun – sopimukseen vielä matkaa
 EU torjuu Britannian ehdotukset erosopimuksen muuttamiseksi

Britannian pääministeri Johnson pyytää parlamenttia hyväksymään sen brexit-sopimuksen, jonka EU mahdollisesti tarjoaa ensi viikolla


Summary: Ecuadorin presidentti Lenin Moreno vaati väkivaltaisuuksien lopettamista.

Ecuadorin polttoainemielenosoituksia johtava alkuperäiskansojen järjestö on torjunut presidentti  Lenin Morenon  ehdotuksen suorista neuvotteluista.
 Moreno esitti aiemmin perjantaina neuvotteluja väkivaltaisten mielenosoitusten lopettamiseksi.
 – Hänen hakemaltaan vuoropuhelulta puuttuu uskottavuus, sanoi alkuperäiskansojen kattojärjestö Conaie tiedotteessa.
 Alkuperäiskansojen kattojärjestö sanoi neuvottelevansa hallituksen kanssa vasta sitten, kun polttoaineiden tukiaiset lopettanut laki on kumottu.
 Moreno sanoi tv-puheessa, että väkivalta on saatava loppumaan.
 – Kehotan johtajia puhumaan suoraan minun kanssani. Maahan on palautettava rauha. Meidän on näytettävä maalle, että meillä on tahtoa vuoropuheluun, Moreno sanoi.
 Viisi ihmistä on kuollut ja yli 550 loukkaantunut viime viikolla alkaneissa mielenosoituksissa. Perjantaina mielenosoitukset jatkuivat kymmenettä päivää pääkaupunki Quitossa, jossa mielenosoittajat ottivat jälleen yhteen mellakkapoliisin kanssa.
 Protestit alkoivat sen jälkeen, kun polttoaineen hinta yli kaksinkertaistui 3. lokakuuta Morenon hallituksen poistettua polttoaineiden verotuet. Polttoainetukiaisten poistaminen oli osa Morenon Kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n kanssa tekemää sopimusta, jonka avulla Ecuador sai 4,2 miljardin dollarin lainan.
 Alkuviikosta Morenon hallitus siirtyi mielenosoitusten tieltä Quitosta rannikkokaupunki Guayaquiliin. Protestit ovat keskittyneet Quiton keskustaan, jossa kongressirakennuksen ympäristöstä on tullut taistelutanner turvallisuusjoukkojen ja mielenosoittajien välillä. Mielenosoittajat ovat myös kertaalleen tunkeutuneet kongressirakennuksen sisään.
 Yhdysvallat tukee Morenoa
 Suuri osa mielenosoittajista on Ecuadorin alkuperäiskansojen edustajia. Polttoaineen hinnannousu on osunut erityisesti moniin syrjäisillä alkuperäiskansojen yhteisöihin Amazonin alueella ja Andeilla.
 Ecuadorin 17,3 miljoonasta asukkaasta noin neljäsosa kuuluu alkuperäiskansoihin.
 Levottomuuksista on ollut monenlaista murhetta Ecuadorin taloudelle. Mielenosoittajat valtasivat aiemmin tällä viikolla kolme öljyntuotantolaitosta, ja Ecuador on joutunut sulkemaan yhden öljyputkistaan, mikä on supistanut maan taloudelle tärkeää öljynjakelua yli kahdella kolmasosalla.
 Yhdysvallat ilmaisi perjantaina tukensa Morenon hallitukselle. Myös suuri osa Etelä-Amerikan maista on tukenut Morenoa.
 – Ymmärrämme vaikeita päätöksiä, jotka Ecuadorin hallitus on tehnyt edistääkseen hyvää hallintoa ja kestävää talouskasvua, Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  sanoi.
 Moreno on syyttänyt mielenosoitusten lietsomisesta maan entistä presidenttiä  Rafael Correaa  ja Venezuelan presidenttiä  Nicolas Maduroa , joiden hän katsoo pyrkivän vallanvaihtoon Ecuadorissa.
 Lue lisää:
 Ecuadorissa ainakin yksi mielenosoittaja on kuollut väkivaltaisissa yhteenotoissa
 Ecuadorin hallitus pakeni pääkaupungista mellakoiden takia – polttoaineen hinnannousu suututti alkuperäiskansat

Ecuadorin presidentti ehdotti suoria neuvotteluita – protestijohtajat torjuivat ehdotuksen


Summary: YK:n pääsihteeri kutsuu tilannetta järjestön pahimmaksi rahoituskriisiksi lähes vuosikymmeneen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yhdistyneet kansakunnat ilmoitti perjantaina ankarista budjettileikkauksista, joiden vaikutukset ovat erityisen kouriintuntuvia maailmanjärjestön toimitiloissa ympäri maailman: pysäytettyjä liukuportaita, lämmityksen ja ilmastoinnin vähentämistä sekä diplomaattien baarin sulkeminen.
 YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  kertoi kirjeessään henkilöstölle, että maanantaista lähtien järjestö säästää kuluissaan myös vähentämällä lentomatkoja, vastaanottoja, henkilöstön palkkaamista, raporttien ja käännösten julkaisemista sekä jopa vesiautomaatteja.
 Guterres kutsuu tilannetta YK:n pahimmaksi rahoituskriisiksi lähes vuosikymmeneen.
 Hän varoittaa kirjeessään, että järjestö on vaarassa ehdyttää maksuvalmiutensa kuukauden loppuun mennessä. Samalla vaarantuisi myös palkanmaksu YK:n henkilöstölle sekä maksut järjestön tavarantoimittajille.
 Talousongelmien taustalla myöhästyneet jäsenmaksut
 YK on aiemmin tänä vuonna kertonut 1,4 miljardin dollarin vajeesta sen toimintabudjetissa.
 Syyksi organisaatio ilmoittaa 60 valtion myöhästyneet jäsenmaksut. Noin 90 prosenttia alijäämästä muodostuu vain seitsemän maan myöhästyneistä maksuista. Näihin maihin lukeutuvat Yhdysvallat, Brasilia, Argentiina, Meksiko, Iran, Israel ja Venezuela.
 Pelkästään Yhdysvaltojen jäsenmaksu tuo YK:n toimintabudjettiin noin miljardin dollarin loven.
 YK:n mukaan järjestö on aina kärsinyt rahoitusvaikeuksista, mutta nykyään ongelmat ovat vakavampia. Talousongelmat myös ilmaantuvat aikaisemmin ja kestävät pidempään.
 YK:n budjettisääntöihin ei kuulu rangaistuksia tai korkoja myöhästyneistä maksuista.

YK:n rahaongelmien kouriintuntuvat seuraukset: liukuportaat pysähtyvät, lämmitys ja ilmastointi pois päältä


Summary: Poliittisista kutsumanimistä kepulainen, persu ja sossu hyväksyttiin laajasti, kokkariksi kutsuminen hämmensi.

Joka neljäs suomalainen hyväksyy tiettyjen rasististen termien käytön yhteiskunnallisessa ja poliittisessa keskustelussa, kertoo Kunnallisalan kehittämissäätiön (Kaks) tutkimus.
 Säätiö selvitti kyselyllä yli 20 termin sopivuutta. Termit rättipää, ryssä ja neekeri hyväksyi täysin tai jokseenkin 25–30 prosenttia vastaajista. Kaksi kolmasosaa tuomitsi kyseiset termit. Samaan haarukkaan osuivat termit natsi ja suvakki, jotka muodostavat viisi vähiten hyväksyttyä termiä.
 Yhteiskunnalliseen keskusteluun sen sijaan sopivat nimitykset mamu, rasisti ja kyttä, arvioi lähes 60 prosenttia vastaajista. Kukkahattutädeistä puhumisen sallii noin kaksi kolmannesta, hurrittelun vain kolmannes.
 Kunnallisalan kehittämissäätiön asiamies  Antti Mykkänen  kertoo, että säätiö halusi selvittää eri nimitysten sallittavuutta, koska seuraa aktiivisesti kansalaiskeskustelua.
 – Yhteiskunnallinen keskustelu liittyy siihen, mikä on toivottavaa, sallittavaa tai jopa rikollista kielenkäyttöä. Halusimme kysyä, mitä kansa pitää hyväksyttävänä ja mitä ei.
 Puhemies kelpaa suomalaisille
 Selvä enemmistö siunasi sukupuolittuneet mies-päätteiset nimitykset, kuten puhemiehen. Niitä piti täysin tai jokseenkin hyväksyttävänä 88 prosenttia vastaajista ja sopimattomana vain kahdeksan prosenttia.
 Sen sijaan erikseen kysytty sana setämies sai vain joka toisen suomalaisen hyväksynnän. Termiä sopimattomana piti kolme kymmenestä.
 Poliittisiin sidonnaisuuksiin viittaavista termeistä hyväksytyin oli kepulainen, jonka kelpuutti kolme neljäsosaa vastaajista. Persua ja sossua piti sopivina noin kaksi kolmasosaa sekä viherpiipertäjää, vihervassaria ja kommaria noin puolet.
 Vähiten hyväksytty poliittisista termeistä oli kokoomusta tarkoittava kokkari, jonka käytön siunasi neljä kymmenestä. Tosin joka kolmas ei osannut arvioida nimityksen hyväksyttävyyttä, mikä oli tutkimuksessa poikkeuksellisen korkea osuus. Toinen vaikea termi oli politrukki.
 Puoluekanta vaikuttaa termien käyttöön
 Eri puolueiden kannattajista kaikkein sallivimmin eri termien käyttöön suhtautuivat perussuomalaisten kannattajat, jotka suhtautuivat muuta väestöä myönteisemmin lähes kaikkien nimitysten käyttöön. Poikkeuksen muodosti termi rasisti, jonka käyttöön suhtauduttiin jonkin verran muuta väestöä negatiivisemmin.
 Kaksin Mykkäsen mukaan tulos kytkeytyy aikaisempaan tutkimukseen, jonka mukaan perussuomalaisten kannattajista enemmistö katsoi, että sananvapaus ei toteudu Suomessa.
 – On halu ja valmius käyttää jyrkkääkin kieltä. Jos sitä ei sallita, se koetaan sananvapauden rajoittamisena.
 Vihreiden kannattajat puolestaan suhtautuivat muita torjuvammin eri nimitysten käyttöön. Myös heidän keskuudessaan poikkeuksen muodosti termi rasisti, jonka käyttöön suhtauduttiin muuta väestöä myönteisemmin.
 Tutkimuksen toteutti Kantar TNS, ja siihen vastasi yli 1 100 suomalaista. Tutkimuksen virhemarginaali on vajaat kolme prosenttiyksikköä.
 Näitä sanoja kysyttiin Mies-loppuiset nimitykset Vanhus Kepulainen Jenkki Persu Sossu Kukkahattutäti Rasisti Kyttä Mamu Viherpiipertäjä Setämies Vihervassari Kommari Hihhuli Kokkari Politrukki Hurri Neekeri Natsi Suvakki Ryssä Rättipää

Suomalaiset tuomitsevat rasististen termien käytön, silti neljännes hyväksyy julkisessa keskustelussa


Summary: Räjähdyksessä ei loukkaantunut yhdysvaltalaisia joukkoja.

Yhdysvaltojen mukaan sen tukikohdan lähellä on räjähtänyt ammus pohjoisessa Syyriassa. Turkki on perjantaina jatkanut tykistötulitusta alueen kurdikohteisiin.
 Yhdysvaltalaisen sotilaslähteen mukaan ammus räjähti lähellä maan sotilastukikohtaa, mutta ampujasta ei ole vielä selvyyttä. Räjähdyksessä ei loukkaantunut joukkoja.
 Räjähdys oli ensimmäinen kerta, kun Yhdysvaltojen johtaman koalition tukikohta joutui tulilinjalle Turkin aloitettua hyökkäyksensä Syyriaan.
 Sotilastarkkailijoiden mukaan Turkin tykistö oli perjantaina tulittanut tiiviisti tukikohdan lähellä sijaitsevaa kurdien hallussa olevaa Kobanen kaupunkia ja tulituksen yhteydessä ammuksia oli osunut koalition tukikohdan tuntumaan.
 Turkille annettu tarkat tiedot yhdysvaltalaisjoukkojen sijainneista
 Turkin puolustusministeriön mukaan Turkki oli varmistanut parhaansa mukaan, ettei yhdysvaltalaisten tukikohta kärsisi vaurioita Turkin tulituksessa. Ministeriön mukaan Turkki vastasi tulitukseen, jonka alkuperä oli lähellä koalition tukikohtaa Kobanen alueella.
 Yhdysvaltojen puolustusministeriön antamien tietojen mukaan Turkin joukoille on annettu tarkat tiedot yhdysvaltalaisten joukkojen sijainneista Syyriassa, jotta yhdysvaltalaisjoukot eivät jäisi tulilinjalle.
 Yhdysvaltain valtiovarainministeri  Steven Mnuchin  ilmoitti aiemmin perjantaina, että Yhdysvallat harkitsee asettavansa Turkille hyvin voimakkaita pakotteita Syyrian kurdialueille hyökkäämisen takia.
 Mnuchinin mukaan Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  on jo valtuuttanut pakotteet, mutta niitä ei ole vielä aktivoitu.
 Lue lisää:
 Yhdysvallat varoittaa Turkkia hyvin voimakkaista pakoitteista, presidentti Erdoğan: "Emme lopeta koskaan" – lue perjantain päätapahtumat
 Turkin hyökkäys Syyriaan: ensimmäiset tappiot turkkilaisille, 70 000 siviiliä paennut
 Trump: Yhdysvallat voisi neuvotella sopimuksen Turkin ja kurdien välille

Yhdysvaltojen tukikohdan lähellä räjähti ammus – Turkin tykistö tulitti kurdikohteita alueella


Summary: Nobelin rauhanpalkinnon sai tänä vuonna Etiopian pääministeri Abiy Ahmed.

Suomen ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) pitää oikeana päätöksenä sitä, että Nobelin rauhanpalkinnon voitti Etiopian pääministeri  Abiy Ahmed .
 – Hän on oman maansa avautumisprosessin isä ja siihen monella tapaa vaikuttanut. Etiopian suhteet naapurimaa Eritreaan ovat nyt parantuneet, Haavisto sanoo.
 Haavisto pitääkin merkittävänä sitä, että Abiy Ahmed on saanut luotua Eritrean kanssa keskusteluyhteyden. Lisäksi Abiy Ahmedilla oli merkittävä rooli Sudanin rauhanprosessissa.
 – Hän tuki alusta asti kansalaisjoukkoa, joka ensin osoitti mieltään kaduilla ja vaati muutosta. Hän myös tuki rauhanprosessia, jossa kesän aikana armeijan edustajat ja kansalaiset tekivät väliaikaisen hallinnon.
 Kymmeniä kertoja niin Eritrean kuin Etiopian alueella vieraillut Haavisto tuntee pääministerin henkilökohtaisesti.
 – Olen tavannut häntä useamman kerran. Hän on erittäin dynaaminen ja nuoremman sukupolven afrikkalainen johtaja, joka on tehnyt sillä alueella paljon, sanoo Haavisto.
 – Jos ajattelee Afrikan suurimpiin maihin kuuluvien, kuten Etiopian ja Sudanin muutosprosesseja, niin tässä Afrikka muuttuu hänen myötänsä.
 "Rauha horjuu helposti"
 Nobel-komitea myönsi lausunnossaan, että Etiopiassa esiintyy yhä kansanryhmien välisiä jännitteitä, jotka voivat leimahtaa väkivaltaisiksi. Komitea perusteli palkinnon antamista sillä, että Abiy Ahmedin ponnistukset ansaitsevat tunnustusta ja tarvitsevat rohkaisua juuri nyt.
 Haaviston mukaan maiden muutosten pysyvyyttä pitää seurata.
 – Etiopiassakin oli valitettavasti iskuja poliitikkoja vastaan kesällä, jotka horjuttivat maan kehitystä. Rauha horjuu helposti, jos sen eteen ei tehdä töitä, sanoo Haavisto.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Etiopian Abiy Ahmed ei ehkä ansainnut Nobel-palkintoa, mutta voi vielä nousta sen arvoiseksi
 Etiopian pääministeri Abiy Ahmed sai Nobelin rauhanpalkinnon rauhansopimuksesta, joka lopetti sodan Eritrean kanssa

Ulkoministeri Haaviston mukaan Nobelin rauhanpalkinto meni oikeaan osoitteeseen – "Afrikka muuttuu hänen myötänsä"


Summary: Kala vietiin Kotkan Maretariumiin tunnistettavaksi.

Jarmo Mustosen  kalaverkkoon tarttui keskiviikkona erikoinen saalis Kotkan edustalla.
 – Katselin, että mikähän tonnikalan poikanen sinne verkkoon on eksynyt, Mustonen nauraa.
 Mustosella oli Santalahden edustalla kolme verkkoa. Vain yhteen niistä oli tullut saalista – kala oli tuon verkon ainoa saalis. Kymmenen vuotta kalastusta harrastaneella Mustosella ei ollut aavistustakaan, mikä kala oli kyseessä.
 – Vahva kala se oli, koska se oli pyörittänyt verkon pään niin sotkuun, että se oli kuollut verkkoon.
 Tavataan harvoin
 Kotkan Maretariumissa kala tunnistettiin makrilliksi. Makrillia esiintyy normaalisti Itämeressä Gotlannin eteläpuolella. Suomessa se on harvinainen näky.
 – Suomen vesialueilla sitä tavataan harvoin, ei edes joka vuosi, Maretariumin toimitusjohtaja  Sari Saukkonen  kertoo.
 Saukkosen mukaan Maretariumiin saadaan usein tunnistettavaksi erikoisia kala- ja rapusaaliita. Nyt saatu kala oli kuitenkin myös kokonsa puolesta erityislaatuinen.
 – Makrilli osoittautui todennäköisesti suurimmaksi makrilliksi, joka Suomesta on saatu, sillä se painaa 610 grammaa ja on 40 senttimetriä pitkä.
 Normaalisti makrilli on noin 20 senttimetriä pitkä.
 Pakastimeen odottamaan tutkimuksia
 Ennätyskala ei päätynyt pannulle, vaan se jäi Maretariumiin tutkittavaksi.
 – Laitoimme sen pakastimeen säilöön, että sen suomut säilyisivät, Saukkonen kertoo.
 Kalan suomuista voidaan tutkia esimerkiksi kalan ikä. Makrilli viedään myös Suomen ennätyskalalautakunnan tarkastettavaksi, jossa varmistetaan virallisesti, onko kyseessä ennätyskala.
 Lautakunta kokoontuu vain kaksi kertaa vuodessa, joten kala täytyy säilöä hyvin ennen seuraavaa kokoontumista.
 Saukkonen ei osaa sanoa syytä sille, miksi makrilli on päätynyt Kotkaan.
 – Nyt ei ole ollut sellaista suolapulssiakaan, jonka mukana kaloja kulkeutuu yleensä eteläiseltä Itämereltä ja Atlantin suunnalta.
 Saukkosen mukaan erikoista on myös se, että verkkoon jäi vain yksi makrilli.
 – Yleensä makrillit liikkuvat parvissa.

Kalastajan verkkoon tarttui Suomen vesillä harvinainen saalis: "Katselin, että mikä tonnikalan poikanen sinne on eksynyt"


Summary: Turkin hyökkäys Syyriaan lisää entisestään Suomen viranomaisten tarvetta ryhtyä toimiin, sanovat oikeusprofessorit.

Suomen pitäisi entistä nopeammin ryhtyä toimiin al-Holin leirillä olevien suomalaislasten kotiuttamiseksi, sanovat Ylen haastattelemat oikeusoppineet.
 Al-Holin leirillä Koillis-Syyriassa  on noin kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan , jotka ovat eläneet ääri-islamilaisen Isis-järjestön mailla. Ylen tietojen mukaan  kaksi leirin suomalaislapsista on orpoja .
 Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään ja muuttuu kiireellisemmäksi koko ajan.  Päivi Leino-Sandberg
 Ulkoministeri  Pekka Haavisto   kertoi torstaina , että turvattomuus leirillä on lisääntynyt  Turkin Syyrian kurdialueilla aloittaman hyökkäyksen  jälkeen. Leiri ei ole sotatoimialueella, mutta kurdit hallinnoivat sitä. Hyökkäys voi pakottaa kurdit tinkimään leirin valvonnasta.
 – Mitä turvattomammassa asemassa lapset ovat, sitä suurempi on suomalaisten viranomaisten velvollisuus pyrkiä toimimaan niin, että lapset voidaan noutaa sieltä, oikeustieteen professori  Juha Lavapuro  Turun yliopistosta sanoo.
 Lasten edun ja oikeuksien näkökulmasta al-Holin leirillä olevien suomalaislasten kysymys on Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan  ollut koko ajan selvä : lasten ei kuulu olla siellä. Tähän nojasi myös  oikeuskansleri Tuomas Pöysti tuoreessa ratkaisussaan .
 Kansleri otti kantaa al-Holin tilanteeseen keskiviikkona – juuri ennen kuin Turkki hyökkäsi Syyrian kurdialueille.
 – Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään ja muuttuu kiireellisemmäksi koko ajan, sanoo eurooppaoikeuden professori  Päivi Leino-Sandberg  Helsingin yliopistosta.
 Lue myös:   Pääministeri Rinne varoittaa merkittävän pakolaisuuden riskistä Turkin sotatoimien vuoksi – "Sieltä lähtee varmasti ihmisiä liikkeelle"
 Professorilla ehdotus marssijärjestyksestä
 Kotiuttamisen tiellä on ainakin kaksi estettä. Suomen viranomaisilla ei ole toimivaltuuksia Syyriassa, ja jos lasten äiditkin tulevat Suomeen,  he saattavat olla turvallisuusriski . Terrorismitutkijat  ovat suhtautuneet paluuseen kriittisemmin  kuin oikeusoppineet.
 Helsingin yliopiston valtiosääntöoikeuden professori  Tuomas Ojasen  mielestä kumpikaan este ei ole ylitsepääsemätön. Hänestä leirillä olevat suomalaislapset pitäisi kaikin keinoin yrittää tuoda sellaisiin olosuhteisiin, joissa voidaan kunnolla selvittää, mitä lapsen etu vaatii.
 Tämä voi käytännössä tarkoittaa huoltajan pysymistä ainakin aluksi lapsen mukana. Sen jälkeen suomalaiset viranomaiset selvittäisivät, vaatiiko lapsen etu ja oikeus esimerkiksi huostaanottoa.
 Leirille lastensuojelua ei voi lähettää, joten selvitys pitäisi käytännössä tehdä jossakin EU-maassa. Ojanen korostaa myös, että jokainen tapaus pitää tutkia erikseen: on eri asia puhua vauvaikäisestä kuin lähes täysi-ikäisestä lapsesta.
 – Julkisella vallalla, viranomaisilla, on korostettu toimintavelvollisuus tehdä kaikkensa leirillä olevien suomalaislasten eteen. Ei voi jäädä liikaa levittelemään käsiään sen takia, että leiri on Suomen lainkäyttövallan ulkopuolella. On kuitenkin muitakin konsteja saada lapset sieltä pois kuin oikeudellisten toimivaltuuksien käyttöön perustuvat mekanismit, hän jatkaa.
 Mainitsemiaan "muita konsteja" Ojanen ei halua eritellä tarkemmin, kuten eivät muutkaan Ylen haastattelemat oikeusalan professorit. Oikeuskanslerin ratkaisussa kuitenkin viitataan siihen, että valtioneuvosto on jo selvittänyt "ja selvittää asiaan liittyviä toimintavaihtoehtoja ja -edellytyksiä".
 Osa maista on noutanut orpolapsia, osa myös muita
 Pakolaisleireillä on kymmeniä tuhansia ihmisiä. Johanna Numminen / Yle, Tanja Ylitalo /Yle
 Ruotsi, Norja, Hollanti ja Ranska ovat noutaneet Syyriasta orvoiksi jääneitä lapsia. Entisen Neuvostoliiton maat  ovat kotiuttaneet orpojen lisäksi myös muita lapsia ja naisia .
 SPR:n mukaan  olot leirillä ovat erittäin karut . Pulaa on sairaanhoidon lisäksi esimerkiksi puhtaasta vedestä ja ruuasta.
 Oikeuskanslerin päätöksen mukaan kesän jälkeen tulleiden tietojen perusteella olot olisivat sittemmin joiltakin osin parantuneet, joskin kansleri teki arvionsa ennen Turkin hyökkäystä.
 Leirillä olevien aikuisten paluuta Suomeen ei voi kieltää
 Oikeuskanslerille on tehty al-Holin vankileirillä olevien Suomen kansalaisten tilanteesta useita kanteluita. Osassa pyydetään kansleria ryhtymään toimiin suomalaisten kotiuttamiseksi.
 Toisissa vedotaan, että leirillä olevien pääsy Suomeen pitäisi estää sisäisen turvallisuuden vuoksi. Perustuslain mukaan Suomen kansalaista ei kuitenkaan saa estää saapumasta maahan tai karkottaa maasta.
 Yle on haastatellut leirillä olevia suomalaisnaisia. Haastatelluista suurin osa toivoo palaavansa kotimaahan, mutta pitkään Isisin alueella asunut nainen  kertoi menevänsä "mieluummin sharia-valtioon kuin Suomeen" . Suomeen  on myös jo palannut ihmisiä  Syyrian ja Isisin sota-alueelta.
 Kansleri antoi ratkaisunsa kanteluista keskiviikkona. Ratkaisun mukaan perus- ja ihmisoikeudet puoltavat sitä, että valtioneuvosto pyrkii kotiuttamaan ainakin suomalaiset ja heihin rinnastuvat lapset.
 Kansleri kuitenkin myöntää ratkaisussaan, että viranomaiset tosiasialliset mahdollisuudet toimia tilanteessa eivät ole samat kuin jos kyse olisi maan sisäisestä tilanteesta. Oikeuskanslerin toimivaltaan ei myöskään kuulu määrätä viranomaisia ryhtymään mihinkään tiettyihin toimenpiteisiin.

Nyt on kiire kotiuttaa suomalaislapset al-Holin leiriltä, sanovat oikeusoppineet – "Tilanne on kestänyt käsittämättömän pitkään"


Summary: Maahanmuuttovirasto Migrissä ei uskota, että Turkin tilanne aiheuttaisi pakolaisaallon Suomessa.

Jos Eurooppaan saapuisi nyt vuoden 2015 kaltainen suuri pakolaisaalto, Suomi olisi periaatteessa paremmin valmistautunut kuin neljä vuotta sitten. Käytännössä reagointi tilanteeseen onnistuisi kuitenkin hitaammin kuin vuonna 2015.
 Näin sanoo Maahanmuuttoviraston (Migri) tulosalueen johtaja  Kimmo Lehto .
 Syynä on se, että Migrin mahdollisuudet toimia ovat nyt aiempaa huonommat. Vuoden alusta alkaen pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden vastaanoton määräraha muuttui arviomäärärahasta siirtomäärärahaksi. Näiden ero on, että arviomääräraha voidaan tietyin perustein ylittää, mutta siirtomäärärahaa ei.
 Yllättävässä tilanteessa lisärahoitusta esimerkiksi uuden vastaanottokeskuksen perustamiseen tai henkilökunnan palkkaamiseen on nyt vaikeampi saada.
 – Jos vastaanottokapasiteettia pitäisi nyt ryhtyä vähänkin nostamaan, joutuisimme pyytämään siihen eduskunnasta lisää rahaa. Se on hidasta, Lehto sanoo.
 Suunnitelmat olemassa, käyttöönotto hidasta
 Kun rahoitus on saatu, Suomi pystyy kuitenkin toimimaan nopeasti. Lehdon mukaan Suomi on oppinut vuoden 2015 pakolaisaallosta neljällä osa-alueella:
 1. Pakolaistilanteen seuranta ja tietojen analysointi on aiempaa parempaa ja nopeampaa.
 2. Valmiussuunnitelmat esimerkiksi pakolaisten sijoittamisesta on päivitetty.
 3. Vastaanottokeskuskäyttöön saatavista kiinteistöistä on nyt aiempaa parempaa tietoa ja myös majoituskalustoa on jo jonkin verran olemassa.
 4. Maahantulon hallinta on aiempaa parempaa. Esimerkiksi järjestelykeskuksia ei vuonna 2015 ollut vielä koskaan perustettu, mutta nyt siitä on kokemusta.
 Vaikka osaamista on, Migrin kädet olisivat sidotut niin kauan, että eduskunta päättäisi lisärahoituksesta.
 – Näissä neljässä kokonaisuudessa olemme selvästi paremmin varautuneita kuin vuonna 2015. Kun eduskunnassa puheenjohtajan nuija kopahtaa rahoituspäätöksen merkiksi, lupaan, että sitten tapahtuu nopeasti. Suunnitelmia ei voi kuitenkaan ottaa käyttöön ennen kuin siihen on toimivaltuudet.
 Migri: Uusi pakolaisaalto epätodennäköinen
 Mahdollinen uusi pakolaisaalto nousi keskusteluun Turkin hyökättyä Syyrian kurdialueelle keskiviikkona.
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  uhkasi torstaina, että maa päästää Eurooppaan 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista, jos Euroopan maat leimaavat hyökkäyksen miehitykseksi.
 Myös pääministeri  Antti Rinne  (sd.) varoitti perjantaina Turkin uuden pakolaisaallon riskistä Turkin sotatoimien vuoksi.
 Migrissä Suomeen asti ulottuvaa pakolaisaaltoa pidetään kuitenkin epätodennäköisenä.
 – Tällä hetkellä ei näytä siltä, että olisi tulossa isoa aaltoa. Sodan jaloista pakenee tällä hetkellä Pohjois-Syyrian kurdeja, eikä heillä ole juurikaan mahdollisuutta päästä Suomeen, Lehto sanoo.
 Toisaalta myös vuonna 2015 koettiin yllätyksiä.
 – Aina pitää tietenkin muistaa, että tilanteet voivat muuttua. Jos minulle olisi sanottu keväällä 2015, että Haaparannasta Tornioon tulee 20 000 ihmistä, en olisi sitä uskonut.
 Myös Euroopassa tilanne erilainen kuin 2015
 Turkin hyökkäyksen tavoitteena on muodostaa niin sanottu turvavyöhyke Turkin ja Syyrian rajalle. Turkin suunnitelmana on tyhjentää alue kurdeista ja asuttaa vyöhykkeelle Syyrian arabeja.
 – Uskoisin, että tästä joukosta osa pyrkisi Eurooppaan sen sijaan, että palaisi Syyriaan. Jos liikehdintä Euroopan suuntaan yltyisi, olisi todennäköisempää, että se tapahtuisi ensi vuoden puolella keväällä.
 Lehdon mukaan myös muualla Euroopassa tilanne on erilainen kuin neljä vuotta sitten.
 – Vapaa liikkuminen Euroopan läpi Suomeen ei ole mahdollista samalla tavalla kuin vuonna 2015. Saksa ja Ranska ovat juuri päättäneet jatkaa sisärajatarkastuksia. Tarkastuksia on myös Saksan ja Tanskan ja Tanskan ja Ruotsin rajoilla. Siinä on monta rajaa ylitettävänä, Lehto toteaa.
 Lue myös:  Pääministeri Rinne varoittaa merkittävän pakolaisuuden riskistä Turkin sotatoimien vuoksi – "Sieltä lähtee varmasti ihmisiä liikkeelle"
 Miksi Turkki hyökkää Syyriaan, ja mitä siitä seuraa? Tässä 100 ja 400 sanan mittaiset vastaukset

Mitä tapahtuisi, jos Suomeen tulisi uusi pakolaisaalto? Migri: Suomi on periaatteessa hyvin varautunut, mutta käytännössä reagointi olisi hidasta


Summary: Elokuvan soundtrackilta on jo julkaistu tunnuskappale, jota Alma on ollut mukana säveltämässä.

Alma  kertoo Instagram-tilillään, että hän myös laulaa  Charlie´s Angels  -elokuvan soundtrackilla. Alma on mukana levyn avausraidalla  How it´s done . Muut artistit kappaleella ovat  Kash Doll ,  Kim Petras  ja  Stefflon Don .
 Don´t Call Me Angel  -kappaleen esittävät puolestaan supertähdet  Ariana Grande ,  Miley Cyrus  ja  Lana Del Rey .
 Charlie´s Angels  on tulossa ensi-iltaan 15. marraskuuta 2019. Elokuvaa tähdittävät  Kristen Stewart ,  Naomi Scott  sekä  Ella Balinska . Elokuva perustuu samannimiseen yhdysvaltalaiseen televisiosarjaan, jota tuotettiin vuosina 1976-1981. Siinä kolme naisetsivää työskentelee salaperäisen Charles Townsendin toimistossa. Alkuperäisessa naiskolmikossa näyttelivät  Farrah Fawcett-Majors ,  Kate Jackson ,  Jaclyn Smith.
 Sarjan pohjalta on tehty 2000-luvulla jo kaksi elokuvaa.  Elisabeth Banksin  ohjaama versio on kolmas.

Alma laulaa Charlie's Angels -soudtrackilla


Summary: Vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta koliikin hoitomuotona kartoittanut tutkimus on tuottanut lupaavia tuloksia. Miltei puolella mukana olleista vauvoista oireet loppuivat ja muillakin lievittyivät.

Ruoansulatuskanavan häiriöt ja sairaudet

Jokainen vauva itkee joskus. Kun selittämätön itku kestää tuntikausia päivässä, monena päivänä viikossa, useiden viikkojen ajan, puhutaan koliikista.
 Sen aiheuttaja on jäänyt toistaiseksi hämärän peittoon, eikä vaivaan ole lääketieteellistä hoitoa.
 Koliikki helpottaa useimmiten noin kolmen, viimeistään kuuden kuukauden iässä.
 Se on laiha lohtu itkuisen vauvan kanssa sinnitteleville vanhemmille, tietää lehtori  Leena Hannula  Metropolia Ammattikorkeakoulusta.
 Hän on paitsi terveystieteiden tohtori, myös äiti, joka on itsekin aikanaan hoitanut omaa koliikkivauvaansa.
 – Koliikki aiheuttaa vanhemmille hirvittävää stressiä. Lisäksi koliikkivauvojen äidit ikään kuin eristäytyvät kotiinsa, koska ei ole kivaa mennä mihinkään vauvan kanssa, jota ei saa rauhoitettua millään.
 Koliikin määritelmä (Wessel 1954): Vauva itkee vähintään kolme tuntia päivässä Vähintään kolmena päivänä viikossa Vähintään kolmen viikon ajan
 Leena Hannula on toiminut tutkijana Lohjalla toteutetussa tutkimushankkeessa, joka kartoittaa koliikkivauvojen vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta.
 Tutkimuksessa mukana olleiden 35 vauvan päivittäinen itkuaika oli keskimäärin neljä tuntia, mutta osa vauvoista itki jopa kahdeksan tuntia päivässä.
 Pian 2-vuotias Niila Väänänen oli vauvana itkuinen ja levoton, mutta nyt reipas pikkumies.  Paula Tiainen / Yle
 15 vauvan koliikkioireilu loppui vyöhyketerapiahoitojen jälkeen kokonaan.
 Muilla tutkimusvauvoilla oireilu jatkui, mutta useimmilla heistä huomattavasti lievempänä. Tuloksen saavuttamiseen riitti kolme tai neljä hoitokertaa.
 Koliikki-itkun lisäksi vyöhyketerapia vähensi tutkimuksessa mukana olleiden vauvojen levotonta liikehdintää ja kehon jännitystiloja.
 Koulu- ja luonnonlääketieteen yhteistutkimus Lohjalla vuonna 2018 toteutettu hanke, jossa tutkittiin vanhempien kokemuksia vyöhyketerapiasta koliikin hoitomuotona. Tutkimuksessa oli mukana 35 vauvaa. Tutkimukseen osallistuneet äidit olivat keskimäärin 30-vuotiaita, noin puolet heistä ensisynnyttäjiä. Miltei puolella mukana olleista vauvoista koliikkioireilu loppui ja muillakin lievittyi. Tutkimus toteutettiin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin, Metropolia Ammattikorkeakoulun ja Lohjan kaupungin yhteistyönä. Tutkimuksen rahoitti  Lapsi ja Luonto Säätiö .
 Koliikkioireiden osittainenkin heikkeneminen auttoi myös vanhempia. Sekä vanhemmuuteen liittyvä stressi että äitien kokema yksinäisyyden tunne hälveni tutkimusjakson aikana. Lisäksi imettäminen helpottui, kun vauvan koliikkioireet loppuivat.
 "Eihän se hyvältä tunnu kun oma lapsi itkee"
 Jouluaattona kaksi vuotta täyttävä  Niila  tervehtii iloisesti vierasta. Vauvana poika oli hyvin itkuinen, joten neuvolassa suositeltiin äidille osallistumista Lohjalla käynnissä olleeseen koliikkitutkimukseen.
 Hoitomuoto oli  Iina Salmiselle  entuudestaan vieras, mutta päätös tutkimukseen osallistumisesta helppo.
 – Eihän se hyvältä tunnu kun oma lapsi itkee. Olin kyllä kuullut vyöhyketerapiasta, mutta en tiennyt siitä etukäteen oikeastaan yhtään mitään, Iina Salminen muistelee.
 Niila rauhoittui selvästi jokaisen hoitokerran jälkeen.
 – Se auttoi sekä vauvaa että vanhempia. Itkuisuus väheni ja itsellekin tuli hyvä olo, kun lapsi oli hereillä ollessaan entistä tyytyväisempi. Häneen sai paremmin kontaktin ja pystyin tekemään enemmän asioita hänen kanssaan.
 Itkuhälyttimestä kuuluu vaativaa äännähtelyä: Niilan pikkuveli Nuutti on herännyt päiväunilta. Hän on huomattavasti isoveljeään leppoisampi tapaus.
 – Tietenkin kaikki on muutenkin erilaista toisen lapsen kanssa, mutta tällä kertaa ei tarvitse ihan koko ajan keskittyä siihen vauvan itkuisuuteen, Salminen vertaa.
 Koulu- ja luonnonlääketiede samalla asialla
 Lohjan tutkimuksessa on mukana sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri että luonnonlääketieteen edustajia. Husin johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi kuvaa asetelmaa poikkeukselliseksi.
 – Hus on yliopistosairaala ja meillä täytyy olla kykyä ja valmiutta lähteä mukaan myös uudenlaisiin tutkimuksiin silloin, kun ne ovat hyvin suunniteltu ja perusteltu.
 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin johtajaylilääkäri Markku Mäkijärvi. Kari Ahotupa / Yle
 Nyt tehdyn tutkimuksen otanta oli suhteellisen pieni, eikä esimerkiksi verrokkiryhmää ollut. Tutkimusasetelma on kuitenkin Mäkijärven mukaan uskottava ja tutkimus on jo hyväksytty julkaistavaksi pohjoismaisessa tiedelehdessä.
 Eri osapuolet saman pöydän ääreen saattanut vyöhyketerapeutti, niin ikään koliikkivauvan äiti  Irene Äyräväinen  toivoo, että hoitomuoto kirjattaisiin kansallisiin  Käypä hoito  -suosituksiin.
 – Siihen tarvitaan vielä lisää tutkimustietoa, mutta ei se mahdotonta ole, Mäkijärvi arvioi.
 Tutkimustieto on toistaiseksi vähissä
 Neuvoloista ohjataan äitejä vauvoineen vyöhyketerapiaan vaihtelevasti. Yleensä hoitoa kokeillaan siinä vaiheessa, kun mitään selkeää syytä itkuisuudelle tai levottomuudelle ei löydy. Koliikkivauvoille suositellaan usein myös  maitohappobakteereja .
 Suurin osa tutkimuksessa mukana olleista vauvoista oli täysimetettyjä, eikä eri ruokintatavoilla havaittu yhteyttä koliikin ilmenemiseen.
 Iina Salmisella on kädet täynnä töitä taaperon ja vauvan kanssa.  Paula Tiainen / Yle
 Kotimaista tutkimustietoa vyöhyketerapian hyödyistä ei aikaisemmin ole juuri ollut, joten aiheeseen liittyy runsaasti epäluuloja. Itse asiassa vaihtoehtohoidot ylipäätään  jakavat tiedemaailmaa  jyrkästi.
 Niin tai näin, Iina Salminen on tyytyväinen vyöhyketerapian tuloksiin ja nauttii arjestaan vauvan ja taaperon kanssa.
 – Välillä on parempia ja välillä huonompia päivä, mutta mitään en vaihtaisi pois!
 Lue myös:
 Keskosena syntynyt Alisa käy vauvahieronnassa – selittämättömät itkut ja huonot unet saattavat helpottua lempeällä kosketuksella

Uusi suomalainen koliikkitutkimus paljastaa yllättävää tietoa: Osalla vauvoista oireilu loppui kokonaan, kaikki saivat apua


Konkurssiin ajautuneen brittiläisen matkanjärjestäjän Thomas Cookin pohjoismaisesta liiketoiminnasta on tehty ostotarjous. Ruotsalaisen Vingin viestintäpäällikkö  Fredrik Henriksson  vahvistaa uutistoimisto TT:lle, että alustava tarjous on tehty.
 Pohjoismaiset matkayhtiöt Ving, Spies ja Tjäreborg kuuluvat kaikki Thomas Cook -konserniin. Ne ovat olleet konsernin kannattavimpia osia, joten jo konkurssin yhteydessä arvioitiin, että niille saattaisi löytyä ostaja. Lisäksi mukaan kuuluu Thomas Cookin pohjoismainen lentoyhtiö.
 Henrikssonin mukaan ostajaehdokkaita on useampia. Pääomasijoitusyhtiö Triton teki tarjouksen keväällä, mutta ei kerro, onko se edelleen kiinnostunut.
 Tjäreborg ja Thomas Cookin muut pohjoismaiset osat ovat jatkaneet toimintaansa emoyhtiön konkurssista huolimatta.

Tjäreborgista ja sen pohjoismaisista sisaryhtiöistä tehtiin ostotarjous


Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Turun kaupunki ja ammattiliitto JHL keskustelivat perjantaina kiinteistö- ja ruokapalveluyritys  Arkean tulehtuneesta tilanteesta .
 Arkea ilmoitti pari viikkoa sitten siirtävänsä henkilöstönsä halvemman työehtosopimuksen piiriin. Työntekijät, joita on yli tuhat, vastustavat suunnitelmia.
 Tilaisuuden päätteeksi JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  kertoi, että työtaistelutoimien valmistelu keskeytetään. Hänen mukaansa uudet neuvottelut käynnistetään maanantaina. JHL lähtee siitä, että nykyisestä työehtosopimuksesta pidetään kiinni.
 Arkean nykyinen työehtosopimus on Avaintyönantajat Avainta ry:n Avaintes. Turku on ilmoittanut vaihtavansa työehtosopimukset matkailu- ja ravintolapalvelut MaRan ja Kiinteistötyönantajien KITA ry:n työehtosopimuksiin.
 – Lähdemme katsomaan Avaintaa siitä kulmasta, jossa työpaikoista ja talosta voidaan pitää hyvä huoli, Niemi-Laine sanoo.
 – Sisällöistä ei ole sovittu sinänsä mitään. Kun neuvottelupöytään mennään, ollaan avoimia ja katsotaan, löytyykö ratkaisua.
 Jos neuvotteluyhteyttä ei olisi syntynyt, JHL olisi aloittanut maanantaina kaksipäiväisen lakon. Se olisi koskenut yli 600:aa henkilöä ruokahuollossa, siivouksessa ja kiinteistönhoidossa.
 Lue lisää:
 Turun kaupungin Arkea muuttaa 1 000 työntekijän työehtosopimuksen halvempaan, koska "se on ainoa vaihtoehto" – JHL syyttää lain rikkomisesta
 Kiista tuhannen työehtosopimuksen muuttamisesta – JHL syyttää Turun kaupungin Arkeaa työntekijöiden painostuksesta, toimitusjohtaja kiistää

JHL lopetti työtaistelutoimien valmistelun – JHL ja Arkealle halvempia työehtoja ajava Turun kaupunki palaavat neuvottelupöytään maanantaina


Summary: Oma Aika -lehden lopettaminen varmistui jo.

Fokus Media harkitsee nuorille naisille suunnattujen aikakauslehtiensä Cosmopolitanin ja Ellen lakkauttamista, kirjoittaa  Journalisti . Lehtiä on tarkoitus tämänhetkisten kaavailuiden mukaan julkaista enää parin numeron verran.
 Lehtien toimituksia koskevat yt-neuvottelut alkavat ensi viikolla. Työvoiman vähennystarve on yhdeksän henkilötyövuotta.
 Fokus Medialla on myös yli 50-vuotiaille suunnattu Oma Aika -lehti. Sen yt-neuvottelut on saatu valmiiksi jo aiemmin syksyllä, ja lehti lakkautetaan.
 Omaa Aikaa ilmestyy tänä vuonna vielä kaksi numeroa ja ensi vuonna kaksi numeroa. Ilmestyminen loppuu helmikuussa.
 Fokus Media osti vuoden 2017 lopussa Cosmopolitanin Sanomalta ja Ellen, Oman Ajan sekä Koti & Keittiön Allerilta. Se julkaisee kaikkiaan kahtatoista erikoisaikakauslehteä.
 – Firmalla on ollut vaikeaa alusta saakka, Fokus Median pääluottamusmies  Petri Laulajainen  sanoo Journalistille.
 Korjattu kello 17.32: Journalisti korjaa, että Omaa Aikaa ilmestyy vielä yhteensä neljä numeroa.

Journalisti: Fokus Media lakkauttanee Cosmopolitanin ja Ellen


Summary: A-Insinöörit ja Pöyry ovat mukana Vesterbackan luotsaamassa yksityisessä Tallinna-tunnelihankkeessa.

Siltojen, tunnelien, sähkölinjojen ym. rakentaminen

Liikemies  Peter Vesterbackan  johtaman Finest Bay Area -hankkeen suunnitelmissa on tällä hetkellä syvimmillään 200 metriä merenpinnan alapuolella kulkeva kaksiosainen junatunneli Helsingin ja Tallinnan välille. Uuden sopimuksen suunnittelupalveluista tehneet A-Insinöörit ja Pöyry ovat olleet tunnelin suunnittelemisessa mukana viime vuodesta alkaen.
 Suunnitellun tunnelin rakentaminen kestäisi Finest Bay Area Developmentin mukaan kuusi vuotta. Tunnelin hinnaksi on arvioitu 15 miljardia euroa. Tunnelia suunnitteleva yhtiö on myös tehnyt esisopimuksen rahoituksesta kiinalaisomisteisen Touchstone Capital Partnersin kanssa.
 Ylen tietojen mukaan Vesterbackan luotsaaman yhtiön johto tapaa tänään Viron poliittista johtoa. Tapaamiseen osallistuvat myös hankkeen kiinalaiset rahoittajat.
 Lue lisää: Vesterbackan yksityisen tunneliyhtiön johto antaa tänään lisäselvityksiä Tallinna-tunnelista Viron päättäjille Tallinnassa
 Lue lisää: Kiinasta miljardipotti Helsingin ja Tallinnan väliselle tunnelille
 Tunneliprojektilla ei ole viranomaisten tai poliitikkojen hyväksyntää Virossa tai Suomessa, mutta nyt sovittu uusi sopimus aloittaa jo tarkemmat selvitykset esimerkiksi tunnelin tekniikasta, junien tekniikasta ja tarvittavasta turvatekniikasta. Sopimuksella hankkeen suunnittelijat aloittavat tuleviin lupaprosesseihin valmistautumisen.
 Tunnelihanketta on kritisoitu kiinalaisten merkittävän roolin lisäksi suunniteltujen asemien sijoittelusta. Helsinki ja Tallinna haluavat molemmat, että tunneli kulkee kunkin kaupungin ydinkeskustan kautta. Yksityisessä hankkeessa on suunniteltu asemia molempien kaupunkien lentokentille, sekä esimerkiksi Espoon Keilaniemeen ja "Tallinnan Pasilaan" Ülemisteen. Tunneli ei menisi Helsingin keskustan kautta.
 Vesterbackan Finest Bay Arean lisäksi omaa, tosin huomattavasti hitaampaa vauhtia etenee virkamiesvetoinen Finest Link. Siinä mukana ovat Uudenmaan liitto, Helsingin kaupunki, Liikennevirasto, Tallinnan kaupunki sekä Viron elinkeino- ja viestintäministeriö.
 Lue lisää: Kokiko Vesterbackan visio takaiskun? Poliitikot: Tallinna-tunnelin pitää kulkea Helsingin päärautatieaseman kautta
 Lue lisää: Näin Vesterbackan tunnelihanketta kommentoidaan – virolaisministeri: Aikataulu epärealistinen, kannattavuus ja ympäristövaikutukset epäilyttävät

Vesterbackan yksityisen Tallinna-tunnelin suunnittelu nytkähti taas vähän eteenpäin


Summary: Venäjä aikoo olla sekaantumatta Turkin ja kurdien taisteluihin, mutta suunnittelee vahvistavansa asemaansa Syyrian alueen neuvottelupöydissä.

Piakkoin Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  kurdijoukkoja koskevan ilmoituksen ja keskiviikkona alkaneen Turkin hyökkäyksen jälkeen alkoivat spekulaatiot siitä, miten paljon Venäjä hyötyy tilanteesta.
 CNN:n  mukaan Trumpin päätös oli lahja Venäjälle ja sen liittolaiselle, sillä kurdit joutuvat nyt tukeutumaan näihin kahteen ja Venäjä liittolaisineen voivat saada kurdijoukkojen alueita haltuunsa. Trump sai arvostelua myös oman  puolueensa sisältä .
 Venäjä on ollut  varovaisella kannalla  Turkin hyökkäyksestä, kun EU ja muu maailma on sitä arvostellut.
 Venäjän presidentti  Vladimir Putin  kommentoi lopulta perjantaina Turkin hyökkäyksen aiheuttavan todellisen uhan sen vuoksi, että kurdit vartioivat tuhansia Isis-vankeja.
 – En ole varma, kykeneekö Turkin armeija – ja kuinka nopeasti – ottamaan nämä hallintaansa,  Putin sanoi  Itsenäisten valtioiden yhteisön johtajien kokouksessa. Putinin mukaan Venäjän saattaa lähettää alueelle turvallisuusjoukkoja.
 Isisin tilanteesta oli huolissaan myös Turkissa perjantaina vieraillut Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg .
 Varovaista kommentointia
 Venäjällä Turkkia ei ole suuresti suitsutettu.  Venäjän mediassa  on muistutettu Turkin Syyrian hyökkäyksen avanneen uuden rintaman alueella ja myös siitä, että tilanne Syyriassa oli juuri rauhoittumassa.
 – En usko, että Turkki voi saada sotilaallisen voiton. Kurdien vastarinta vain kasvaa. Tästä tulee pitkäaikainen ja jännitteinen tilanne, sanoi Venäjän liittoneuvoston kansainvälisten asioiden komitean edustaja  Vladimir Džabarov   Sputnik -sivustolle torstaina. Hän arvioi keskiviikkona  Vesti24 -uutiskanalle, että Turkin operaatio pyyhkii pois toiveet rauhasta Syyriassa.
 Venäjän armeijan toimintaan perehtyneen toimittajan Aleksandr Goltsin  kirjoituksen  mukaan Venäjän on ollut vaikea muodostaa mielipidettä, sillä kyseessä on kaksi Venäjän yhteistyökumppania. Kreml ei myöskään halua kertoa tarkkaan, mitä intressejä Venäjällä on Syyriassa.
 Ulkoministeri  Sergei Lavrov  kommentoi Venäjän toivovan tilanteen rauhoittuvan alueella mahdollisimman pian. Lavrov kertoi torstaina, että Venäjä tarjoutuu neuvottelijaksi kurdien ja Turkin välille.
 – Uskomme sen olevan molempien osapuolten etu, sanoi Lavrov  Ria Novostin  mukaan toimittajille.
 Reutersin  haastatteleman tutkijan  Mathieu Bouleguen  mukaan Venäjä on luultavasti alueen ainoa pelaaja, joka pystyy keskustelemaan kaikkien kanssa.
 Jos Putin pystyisi saamaan aikaan sopimuksen osapuolten välille, katsottaisiin sen olevan suuri voitto hänelle, kommentoi puolestaan Venäjän ulkoministeriöön kytköksissä olevan ajatushautomon johtaja  Andrei Kortunov.
 Syyrian tukena
 Toisaalta Venäjän tarvitsee vain seurata tilanteen kehittymistä. Se on tukenut Syyriassa presidentti  Bashar Al-Assadin  hallintoa. Venäjällä on tukikohta Syyrian länsiosassa.
 Al Jazeera kertoi  syyskuussa Venäjä ja Syyrian Assad ottaneen voiton, kun Venäjä, Turkki ja Iran sopivat Syyrian tilanteesta.
 Turkin hyökkäys antaa pelipaikat jälleen Syyrian Assadille ja Venäjälle.
 – Assad ja Venäjä näkevät, että nyt on taas mahdollisuus laittaa oma lusikka soppaan. Jos ei muuten, niin olemalla tarpeeksi vahva neuvottelupöydissä, sanoi Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Charly Salonius-Pasternak   Ylen Aamu-tv:n  haastattelussa perjantaina.
 Venäjä on toiminut tärkeänä liittolaisena Assadille sisällisodan aikana vuodesta 2015. Se  on toimittanut  aseita ja ohjusjärjestelmiä Syyrian hallinnolle vuodesta 2009 lähtien. Venäjä on esimerkiksi  lisännyt joukkojaan  tämän vuoden kesällä Idlibin maakunnassa.
 Turkin petaama tilanne hyödyttää Assadia ja tämän liittolaista Pohjois-Syyriassa Rojavanin ja Idlibin alueilla.
 – Tilanne vahvistaa Assadin asemia. Assad käyttää tilannetta hyväkseen hyökätäkseen Idlibin lääniin, joka on oma ongelmallinen Luoteis-Syyriassa oleva tilanne, arvioi Ylen Aamu-tv:ssä ulkoministeriön neuvonantaja  Olli Ruohomäki .
 Hänen mukaansa Turkin hyökkäyksellä luodaan nyt tilanne, jossa kahdeksan vuotta kestänyt verinen sisällissota jatkuu vielä pitkään.
 Turkin ja Venäjän välit
 Turkin ja Venäjän välit puolestaan ovat vähintäänkin kaksijakoiset. Syyriassa maiden intressit ovat välillä menneet ristiin, sillä Turkki on  tukenut esimerkiksi kapinallisia , joista osa on taistellut Venäjän tukemaa Syyrian hallintoa vastaan.
 Venäjän ja Turkin suhteet kärsivät muutama vuosi sitten hävittäjä-onnettomuudesta, jossa  Turkki pudotti alas  venäläisen koneen Turkin ja Syyrian rajalla.
 Suhteet ovat kuitenkin korjaantuneet siitä ja tänä vuonna välit lähentyivät erityisesti, kun Venäjä alkoi toimittaa S-400-ohjusjärjestelmää Turkille.
 Kaupan katsottiin olleen valtava tappio Yhdysvalloille.  New York Times  mukaan Yhdysvalloissa oltiin huolissaan siitä, miten venäläiset kaupan myötä pääsevät katsomaan läheltä järjestelmiä Nato-maa Turkissa.
 Turkki suljettiin virallisesti pois Yhdysvaltain ja Naton  F-35-hävittäjäohjelmasta  heinäkuussa. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  puolusti maansa ratkaisua ja sanoi päätöksen perustuneen siihen, että Venäjän tarjous oli parempi kuin Yhdysvaltojen.
 Ennen Turkin keskiviikkona aloittamaa hyökkäystä oli Putin puhunut Erdoğanin kanssa puhelimessa. Putin oli ilmeisesti puhelussa toivonut nopeaa ja suppeaa operaatiota Turkilta.
 Reutersille puhuneen venäläisdiplomaatin  Vladimir Frolovin  mukaan Venäjä sietää Turkin hyökkäystoimia, jos se rajoittaa etenemisen 30 kilometrin päähän rajastaan.
 Frolovin mukaan jos Turkki yrittäisi edetä 30 kilometriä syvemmälle Syyriaan, Venäjä voisi yrittää pysäyttää sen sijoittamalla omia joukkojaan esteeksi. Turkilla olisi korkea kynnys hyökätä näiden kimppuun, varsinkin kun Venäjällä on ilmaherruus alueella.
 – Venäjä hallitsee Syyrian ilmatilaa ja Turkki lentää koneillaan Moskovan luvalla, sanoo Frolov.
 Turkki on luvannut rajoittaa hyökkäyksensä 30 kilometrin päähän rajastaan. Jos Turkki ei pidä lupaustaan, on Venäjällä seuraavan pohdinnan paikka.
 Lue lisää:
 Ylen toimittaja Turkin ja Syyrian rajalla: Turkki näyttää valmistautuvan katutaisteluihin Tal Abyadin kaupungissa
 Turkin hyökkäys Syyriaan: ensimmäiset tappiot turkkilaisille, 70 000 siviiliä paennut
 Trump: Yhdysvallat voisi neuvotella sopimuksen Turkin ja kurdien välille

Kuurupiiloa vai taktikointia: Mitä Venäjä pohtii Turkin hyökkäyksestä?


Summary: Jihadistikapinallisten väkivalta on piinannut maata jo neljä vuotta.

Länsiafrikkalaisessa Burkina Fasossa sadat tuhannet ihmiset ovat joutuneet jättämään kotinsa väkivaltaisuuksien takia, kertoo YK:n pakolaisjärjestö UNHCR.
 Jihadistikapinallisten väkivalta on piinannut rutiköyhää maata viime vuosina. Lähes 600 ihmistä on kuollut Burkina Fasossa vuodesta 2015, jolloin jihadistien iskut levisivät maahan naapurimaa Malista. Kansalaisjärjestöt arvioivat, että jihadistien iskut ovat vaatineet jopa tuhannen ihmisen hengen.
 Pakolaisjärjestön mukaan kaikkiaan lähes puoli miljoonaa ihmistä on joutunut pakenemaan väkivaltaisuuksia maassa, ja heistä valtaosa, arviolta 267 000 kuluneen kolmen kuukauden aikana.
 Tämän lisäksi arviolta 16 000 ihmistä on paennut naapurivaltioihin, kertoo pakolaisjärjestön edustaja  Andrew Mbogori  uutistoimisto AFP:lle.
 UNHCR:n arvion mukaan lähes 1,5 miljoonaa ihmistä tarvitsee nopeasti humanitaarista apua. Arviolta 3 000 koulua on joutunut sulkemaan ovensa.
 Lue myös :
 Ainakin 29 ihmistä kuoli iskuissa Burkina Fasossa
 Kirkkoisku Burkina Fasossa: Asemiehet surmasivat kuusi ihmistä ja polttivat kirkon
 Ranska lähetti sotilaat pelastamaan panttivankeja Burkina Fasosta – kaksi kuoli

Burkina Fasossa kasvaa humanitaarinen kriisi – sadat tuhannet pakenevat väkivaltaisuuksia


Summary: Tutkimuksen päätarkoitus on selvittää, miten esimerkiksi ilmastonmuutos vaikuttaa maailman lajistoon.

Helsingin yliopiston professori  Otso Ovaskaisella  on kova tavoite. Hän pyrkii kartoittamaan maailman biodiversiteetin eli luonnon monimuotoisuuden. Tai ainakin ison osan siitä.
 – Maailman biodiversiteettiä on selvitetty iät ja ajat, mutta siitä huolimatta valtaosa lajeista on edelleen tuntemattomia tieteelle. Me emme tiedä mitä lajeja on olemassa, emme edes kuinka paljon ja missä niitä on. Mutta nyt se on mahdollista tehdä, Ovaskainen sanoo.
 Ovaskaisen johtama tutkimushanke on saanut toisena Suomessa erittäin kilpaillun Euroopan tutkimusneuvosto ERC:n Synergy -rahoituksen. Yli 12 miljoonan euron hankkeessa luonnon monimuotoisuutta kartoitetaan uusimpien tieteellisten työkalujen avulla. Vielä kuvaamattomia lajeja on niin paljon, ettei niitä ehdittäisi koskaan löytää perinteisin menetelmin.
 Tarkoitus on kerätä automaattisesti DNA- ja ääninäytteitä sekä riistakameroiden kuvia yli 450 paikasta ympäri maailmaa.
 Suurimpana kohderyhmänä ovat sienet ja hyönteiset, joiden monimuotoisuudesta pyritään selvittämään jopa puolet. Tällä hetkellä esimerkiksi sieniä tunnetaan noin 150 000 lajia, mutta niitä arvellaan olevan jopa viisi miljoonaa.
 – Hyönteiset ja sienet ovat maailman lajirikkaimmat ryhmät, jotka tunnetaan huonoimmin. Niistä meidän hanke tulee tuottamaan eniten uutta biodiversiteettitietoa lajistokartoituksen kautta.
 Tutkimusta valmistelevissa pilottiaineistoissa Ovaskaisen ryhmä on onnistunut keräämään jo toiset 150 000 sienilajia, joista valtaosa on uusia tuntemattomia lajeja.
 Otso Ovaskainen sai yhdessä tutkijakollegojensa kanssa 12,6 miljoonaa euroa luonnon monimuotoisuuden kartoittamiseen. Tutkimuksen päätarkoitus on biodiversiteettiä pyörittävien prosessien ymmärtäminen. Linda Tammisto / Helsingin yliopisto
 Tavoitteena selvittää ilmastonmuutoksen vaikutus lajistoon
 Sienten tunnistuksessa hyödynnetään matkalaukun kokoista ja auton akulla toimivaa laitetta, joka imee ympäristöstä ilmaa. Ilmavirtaan muodostettava pyörre erottelee pienet hiukkaset, kuten sienten itiöt, koeputkeen. Putken sisällön DNA analysoidaan automaattisesti.
 Mittavaan näytteidenkeruuseen on tarkoitus saada mukaan sata vapaaehtoista ryhmää ympäri maapalloa.
 Keräys tuottaa valtavan DNA:ta, ääntä ja kuvaa sisältävän aineiston. Tarkoitus on kehittää täysin uusia tilastomenetelmiä, joiden avulla aineistosta irrotetaan ekologisesti tärkeä tieto.
 Vaikka kuusivuotinen hanke tulee löytämään paljon uusia lajeja, se ei kuitenkaan ole hankkeen päätarkoitus, Ovaskainen sanoo.
 – Lopullinen tavoite on, ei vain kartoittaa mitä on missäkin, vaan ymmärtää ne voimat, jotka määrittävät biodiversiteetin dynamiikan eli nyt erityisesti se, miten ilmastonmuutos ja maankäytön muutos vaikuttavat lajistoon.
 Toisena sivutuotteena syntyy paljon uudenlaista tietoa myös yhteiskunnan hyväksi.
 – Tuotetaan paljon tietoa lajeista, jotka ovat ihmisen terveydelle tai ruoantuotannolle tärkeitä. Uskomme, että tällä tulee olemaan suurta soveltavaa merkitystä esimerkiksi biomonitorointiin. Voidaan seurata paljon aiempaa tehokkaammin taudinaiheuttajien leviämistä maapallolla uusille alueille nyt, kun ilmasto muuttuu ja lajit siirtyvät sinne missä ne eivät ole ennen olleet, Ovaskainen kuvailee.
 Ovaskaisen yhteistyökumppanit ovat  Tomas Roslin  Ruotsin maatalousyliopistosta SLU:sta ja  David Dunson  yhdysvaltalaisesta Duke Universitystä.
 – Tämä on ollut meidän unelma, mitä olemme halunneet tehdä ja tutkia. Tämä tuntuu meistä tärkeimmältä selvittää. Uskomme, että tämä tuottaa monella eri osa-alueella täysin uudenlaista tietoa, Ovaskainen sanoo.

Suomalaistutkija sai 12 miljoonaa luonnon monimuotoisuuden selvittämiseen: uudella tekniikalla voi löytää satoja tuhansia uusia sienilajeja


Summary: Kymmenen vuotta sitten ensimmäisen levynsä julkaisseen bändin tarina on koottu kirjaksi, joka toimii myös suomalaisen hip hopin historiikkina.

Raumalaisessa yökerhossa on eläimellinen meininki. Teflon Brothers nousee lavalle aamukahdelta ja bändi näkee edessään valtoimenaan vellovan yleisön. Näkymä yllättää jopa monenlaista bilekansaa vuosien varrella nähneen yhtyeen.
 – Ne oli niin jurrissa. Ihan sellaista karjaa, bändi kuvailee.
 Toisaalta se ei ole ihme, sillä Teflon Brothers on kymmenen vuoden aikana noussut takuuvarmaksi juhlamielen kohottajaksi hiteillä kuten  Seksikkäin jäbä ,  Maradona  ja  Pämppää .
 Nyt Teflon Brothersin tarina on nivottu  Teflon Bible  -nimiseksi kirjaksi.  Hippo Taatilan  kirjoittama opus on lähes 500-sivuinen tiiliskivi. Siinä käydään bändin historian lisäksi läpi yhtyeen jäsenten  Mikko Kuoppalan  eli  Pyhimyksen  ja  Heikki Kuulan  sooloprojektit sekä kootaan yhteen koko suomalaisen hip hopin nousu alakulttuurista valtavirtaan.
 – Teflon Brossa oli enemmän tasoja kuin olin luullut. Alan olla siinä uskossa, että he tiesivät, mitä ovat tekemässä, Taatila sanoo.
 – Mikolle kun sanoo moi, niin se kertoo elämäntarinansa, kuvailee Teflon Brotherista kirjan kirjoittanut Hippo Taatila Pyhimystä eli Mikko Kuoppalaa. Mårten Lampén / Yle
 Hölmöilyä lähiössä
 Helsingin Malminkartano oli 1990-luvun laman jälkeen tylsä paikka teinipojille. Lähiössä näkyi työttömyys ja kapakoita oli enemmän kuin ruokakauppoja.
 Nuorisotalon biljardipöytäkään ei tarjonnut tarpeeksi virikkeitä, muistelevat Teflon Brothersin Mikko Kuoppala, Heikki Kuula ja  Jani Tuohimaa . Piti siis keksiä jotain. Ainoana vaihtoehtona tuntui olevan hölmöily.
 – Räppikin lähti siitä että hölmöillään. Eka biisikin oli dissibiisi Heikin luokkakaverille Anssille, jota haukuttiin monin sanankääntein, Kuoppala eli Pyhimys kertoo.
 – Me oltiin tosi huonoja siinä, mitä me tehtiin. Ei meillä ollu mitään koulutusta, kukaan ei osannut soittaa kitaraa. Kukaan ei osaa vieläkään nuotteja. Lähtökohdat oli tosi huonot, Heikki Kuula jatkaa.
 Kolmikko ei ollut tyypillinen klisee lähiönuorista. Kun Malminkartanon eli Maltsun asemalla toiset nuoret imppasivat, heidän perheissään asiat olivat hyvin.
 Kaverukset pistivät pystyyn bisneksen myymällä tekemäänsä kiljua. Sahtilaboratorio-nimellä syntyi juotavaa omassa kaapissa ja kellarissa. Pyhimyksen mukaan kiljun kauppaaminen oli merkki yrittäjyydestä, mikä konkretisoitui myöhemmin Teflon Brothersina.
 – Kiljubisnestä lähdettiin ennen kaikkea brändäämään tosi vahvasti. Meillä oli verkkosivut, mainontaa ja joka viikko vaihtuva maku. Se lähti verkostoitumaan ja lopuksi bisnesmalli oli sellanen, että me ei enää ite jouduttu myymään sitä vaan meillä oli palkatut myyjät.
 Legendaksi on muodostunut myös poikien keksimä Piianpuiston fight club, johon houkuteltiin koulun isoja poikia tappelemaan. Todellisuudessa idea kuihtui muutaman teinin ringiksi.
 – Ei me tehty mitään rikollista tai pahaa, mutta vähän hölmöilyä, kun oli tylsää. Mutta ei ihmiset kärsiny meidän takia. Ei me myyty mitään metanolia pirtuna, Pyhimys sanoo.
 Game changer
 Vuonna 2011 Helsingin Kauppatorilla juhlittiin Suomen jääkiekkojoukkueen MM-kultaa. Yleisöä huudatti komeetan lailla pinnalle noussut JVG. Taustalla Pyhimys ja Heikki Kuula joutuivat tyytymään välihuutelijoiden rooliin, vaikka heillä oli näyttöjä paljon pidemmältä ajalta kuin nuorella rap-duolla.
 Teflon Brothers oli tuolloin julkaissut jo kaksi studioalbumia, jotka olivat saaneet kohtalaisen hyvän vastaanoton. Todellinen läpimurtohitti kuitenkin vielä puuttui.
 – Heikki on varautuneempi ja lakonisempi, mutta kun oikeista naruista vetelee niin sekin valehtelee aika helposti, kertoo Teflon Brotherista kirjan kirjoittanut Hippo Taatila Heikki Kuulasta. Mårten Lampén / Yle
 Tilanne muuttui, kun bändi vaihtoi Monsp-levy-yhtiöltä Universalin alaiselle Johanna Kustannukselle. Siellä pitkän linjan tuottaja Riku Mattila otti käsittelyyn yhtyeen. Hän kutsui poppoota vaikeasti avautuvaksi kieroksi performanssibändiksi. Räppäreillä oli paljon ideoita, mutta punainen lanka puuttui.
 Kolmannen albumin loppumetereillä syntyi kappale  Seksikkäin jäbä , johon sämplättiin  Meiju Suvaksen  vanhaa biisiä ja kertosäkeen lauloi  Stig . Ysärihenkinen biisi soi vuoden 2013 kesällä jokaisessa Toyotassa.
 – Isälliset hahmot hymyili levy-yhtiössä ja oli että tätä me ollaan venattu, Heikki Kuula muistelee.
 – Siitä se hittihammas alkoi kolottaa ja joku ehkä ajatteli, että siinä kohtaa myytiin itsemme. Suosittelen kaikille kokeilee sitä, että sä esität hittiä ja yleisö reagoi siihen. Se on niin hyvä fiilis, että sen jälkeen niiden sisäänpäin lämpiävien taidevitsien kertominen ei oo enää niin hauskaa, Pyhimys sanoo.
 Vitsi vai fiksu vitsi?
 Suomi-räp kantoi pitkään harteillaan Raptorin huumoriräpin taakkaa. Vuosituhannen vaiheessa suunta muuttui Fintelligensin johdolla ja vitsailu oli pannassa. Vasta tällä vuosikymmenellä huumori on saanut vapautuksen, kun räpistä on tullut valtavirtaa.
 Silti Teflon Brothers on kohdannut epäilyjä, onko bändi hommassa aivan tosissaan.
 – Kyllä se on mediaan vaikuttanut, että kun ei oikein tiedä pelleileekö noi äijät vai mitä se on. Kyllä silloin alkuaikoina tuli vähemmän nostetta ja juttuja, sanoo Voli eli Jani Tuohimaa.
 – Meidän esikuvat eivät alkuun edes moikannu meitä. Nyt ne saattaa sanoo, että kyllä me sillonkin tiedettiin tavallaan mitä teette, mutta ei me vaan haluttu näyttää sitä teille, Pyhimys sanoo.
 – Jani on tän jengin liima. Nämä Lennon ja McCartney (Pyhimys ja Heikki Kuula) saattaisivat muuten haukkua toisensa suohon, mutta Jani taklaa vanhana lätkänpelaajana jomman kumman sivuun, sanoo Teflon Brotherista kirjan kirjoittanut Hippo Taatila Volista eli Jani Tuohimaasta. Mårten Lampén / Yle
 Nykyisin Teflon Brothers nousee lavalle itsevarmempana, sillä heillä on näyttöä muustakin. Mikko Kuoppala on suosittu ja palkittu sooloartisti Pyhimys sekä arvostetun, nyt jo lopettaneen Ruger Hauerin jäsen. Heikki Kuula on hankkinut arvostusta sooloartistina useilla eri taiteilijanimillä.
 – Se tekee teflon-pinnan, kun ei voikaan haukkua, kun näillä on näitä katu-uskottavampiakin levyjä, Heikki Kuula sanoo.
 – Se on tietty keisarin uudet vaatteet, että jos sä haukut Tefloneita niin sä vaan paljastat oman tyhmyyden. Sen takia meihin ei mikään kritiikki ikinä koske, Pyhimys kuittaa.
 Tavallista viihdettä
 Haastattelutilanteen aikana Teflon Brothers sopii lukuisista tulevista esiintymisistä.  Teflon Bible  -kirja pitää myös kolmikkoa kiireisenä. On juostava haastattelusta toiseen.
 Mutta yhtyeelle tärkeintä on keikkailu, joka vie ympäri Suomea. Teflon Brothers eroaa monesta muusta bändistä siinä, että he eivät tavoittele jäähalleihin ja stadioneille. He esiintyvät konstailemattomasti tavallisille ihmisille heidän lähipaikoissaan.
 – Käydään niiden omalla paikkakunnalla ja se on niille henkilökohtaisempi kokonaisuus kuin että sä yrittäisit saada ne tv-mainoksella yhteen jäähalliin, Pyhimys sanoo.
 – Meillä on yleisössä nuoria, mutta selkeästi myös vanhempaa väestöä. Ehkä se meidän kehittämä #kokokansanteflonit alkaa olee jo totta. Se on kaikille, Teflon Brothers kuittaa. Mårten Lampén / Yle
 Teflon Brothersin miehet ovat tällä hetkellä 35-36-vuotiaita. Heidän ensilevystään on kymmenen vuotta, joten he aloittivat tämän päivän mittapuilla suhteellisen vanhoina. Nykyisin räppärit nousevat pinnalle parikymppisinä ja tavoite on olla huipulla vuodessa.
 – Mun mielestä Suomi-räp on vähän tylsää, kun kaikki yrittää olla vaan unelmavävyjä ja mahdollisimman kilttejä ja tää on joku hampaidennäyttökilpailu. Me yritetään tehdä tästä vähän viihdyttävämpää, Pyhimys lopettaa.

Teflon Brothers aloitti myymällä kiljua ja nousi bileräpin suosikiksi: "Jos haukut Tefloneita, paljastat oman tyhmyytesi"


Summary: Leonov kuoli 85 vuoden iässä Moskovassa. Leonov teki avaruuskävelynsä maaliskuussa 1965.

Kosmonautti  Aleksei Leonov  on kuollut 85 vuoden iässä. Asiasta kertoo Venäjän avaruusvirasto Roskosmos.
 Leonov oli ensimmäinen ihminen, joka kävi avaruusaluksen ulkopuolella avaruudessa.
 Leonov teki avaruuskävelynsä avaruudessa 18. maaliskuuta 1965 keskellä Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain kiivasta avaruuskilpaa.
 Leonov oli Voshod-2-aluksen toinen lentäjä.
 – Vedin itseni hellävaroen ulos ja potkaisin irti aluksesta, entinen kosmonautti muisteli vuonna 2015 uutistoimisto AFP:lle. Hänet oli kytketty alukseen viisimetrisellä nuoralla.
 – Siellä oli musteenpimeää, tähtiä kaikkialla ja niin kirkas aurinko, että hädin tuskin kestin sitä.
 "Mies on mennyt ulos avaruuteen"
 Avaruuskävely kesti 12 minuuttia. Ollessaan aluksen ulkopuolella Leonov kuuli toisen lentäjän  Pavel Beljajevin  raportoivan maahan:
 – Tämä on Almaz-1 [Beljajevin koodinimi lennolla]. Mies on mennyt ulos avaruuteen.
 Pian Neuvostoliiton kuuluisa radioääni  Juri Levitan  välitti tiedon laajalle yleisölle.
 Vaarallinen paluu
 Avaruuskävely oli päättyä kohtalokkaasti, kun Leonovin avaruuspuku oli pullistunut niin, että hän ei olisi mahtunut takaisin ilmalukkoon. Leonov otti riskin ja valutti happea puvustaan päästäkseen sisään alukseen.
 Paluumatka maahan oli myös vaikea, sillä aluksen automaattinen ohjausjärjestelmä petti ja he joutuivat ohjaamaan alusta manuaalisesti. Kosmonautit laskeutuivat lumisille Uralvuorille, noin 2 000 kilometrin päähän suunnitellusta laskeutumispaikasta.
 – Odotimme kolme päivää metsässä pelastusta, neuvostoradio raportoi meidän olevan lomalla lennon jälkeen, Leonov nauroi AFP.n haastattelussa.
 Kilpailua ja yhteistyötä avaruudessa
 Neuvostoliittolaiset onnistuivat tekemään ensimmäisen avaruuskävelyn 10 viikkoa ennen Yhdysvaltoja.
 Yhdysvallat sen sijaan voitti kilpajuoksun kuuhun vuonna 1969. Neuvostoliitossa Leonov oli valmistautunut kuulentoon, joten hän olisi saattanut ollut ensimmäinen ihminen Kuun kamaralla, jos kilvassa olisi käynyt toisin.
 Toisella avaruusmatkallaan vuonna 1975 Leonov komensi neuvostokosmonautteja ensimmäisellä yhteislennolla Yhdysvaltain astronauttien kanssa.
 Testilennolla venäläisten Sojuz-alus ja yhdysvaltalainen Apollo telakoituivat avaruudessa. Se oli liennytyksen ele kylmässä sodassa ja eräänlainen päätepiste avaruuskilvalle.
 – Astronauttien kesken ei koskaan ole ollut rajoja. Sinä päivänä, kun se ajatus uppoaa poliitikkojen mieliin, planeetastamme tulee toisenlainen, Leonov sanoi AFP:n haastattelussa vuonna 2015, kun Yhdysvaltain ja Venäjän suhteet olivat jälleen hyytävät.

 Aiheesta aiemmin:
 Ensimmäinen avaruuskävely 50 vuotta sitten oli koitua kosmonautin kohtaloksi – video

Ensimmäisen avaruuskävelyn tehnyt kosmonautti Aleksei Leonov on kuollut


Summary: Lääkeaineensuunnittelun professori uskoo ratkaisun avaimen olevan ihmisten käytöksen muuttamisessa.

Antibioottikuurien syöminen on tuttu juttu varmasti lähes jokaiselle suomalaiselle.
 Osa kuureista on turhia tai liian pitkiä. Esimerkiksi välikorvatulehdukseen saatetaan  syödä liian pitkä kuuri turhan takia .
 Tämä on ongelma, sillä antibioottien tehon vähenemisen syynä pidetään niiden turhaa ja vääränlaista käyttöä.
 Suomalais-Ranskalainen Mobidiag oy tarjoaa ratkaisuksi sairaaloille suunnattua testilaitetta, jonka avulla voidaan nopeasti analysoida potilaan taudinaiheuttaja, ja sen mahdollinen vastustuskyky antibiooteille.
 Tällöin lääkäri voi jättää turhan antibioottikuurin määräämättä. Samalla potilas säästyy turhalta kuurilta, joka voi muun muassa pahentaa infektiota ja tuhota ihmisen omia hyödyllisiä mikrobeita  esimerkiksi suolistosta .
 Professori: Testilaitteet ovat hyödyllisiä taistelussa bakteereja vastaan
 Antibioottiresistenttien bakteerien aiheuttamaan ongelmaan haetaan kuumeisesti ratkaisuja ympäri maailman. Asiaa lähestytään yleensä kahdella eri tavalla, Itä-Suomen yliopiston lääkeaineensuunnittelun professori  Antti Poso  kertoo.
 Ensimmäinen on täysin uusien antibioottien kehittäminen, johon bakteereilla ei ole vielä vastustuskykyä, mutta tämä lähestymistapa vie nopeimillaankin useita vuosia. Toinen tapa on se, että olemassa olevia antibiootteja käytetään oikein.
 Juuri jälkimmäistä lähestymistapaa edustaa Mobidiagin testilaite, kertoo toimitusjohtaja  Tuomas Tenkanen.
 – Maailmalla on iso tarve työkaluille, joilla tautia aiheuttavat bakteerit tunnistetaan nopeasti.
 Professori Poso pitää testilaitteita hyödyllisenä taistelussa bakteereita vastaan, vaikka ne eivät ratkaise koko ongelmaa.
 – Osasta turhia antibioottikuureja päästään näiden avulla eroon. Ilman testiä turha kuuri voi jopa pahentaa infektiota, koska antibiootti tuhoaa kaikkia muita bakteereja paitsi tätä resistenttiä kantaa, hän sanoo.
 Teknologiasta on siis jo nyt apua taistelussa antibiootteja sietäviä bakteereita vastaan. Ratkaisun avain on kuitenkin ihmisen käytöksessä, jota pitäisi Poson mukaan pystyä muuttamaan.
 – Ettei siis haettaisi niitä turhia antibioottikuureja, hän lisää.
 Suomalaislaite pyrkii 10 miljardin euron markkinoille
 Käytännössä tauteja aiheuttavien bakteerien tunnistaminen on mahdollista vain DNA:n monistamiseen perustuvilla tekniikoilla, joita kutsutaan molekyylidiagnostiikaksi, Tenkanen kertoo.
 Hänen mukaansa se on nopeimmin kasvava diagnostiikan ala. Markkinat ovat hänen mukaansa suuret ja kasvavat; tällä hetkellä jopa 10 miljardin euron arvoiset.
 Kontiolahden linjasto asentaa kasettien runkoon automaattisesti esimerkiksi DNA-alukkeet ja -eristyspylväät. Runkoon laserhitsataan myös pintakalvo. Muita komponentteja puolestaan ultraäänihitsataan paikoilleen.  Heikki Haapalainen / Yle
 Mobidiagin laite toimii siten, että siihen syötetään kasetin avulla potilaista otettuja näytteitä. Ne voivat olla esimerkiksi verta tai ulostetta.
 – Tällaiset kasetit ovat yleensä rakenteeltaan hyvin monimutkaisia ja kalliita.
 Mobidiagin kasetteihin käytetty teknologia on yhdistelmä esimerkiksi biokemiaa, optiikkaa ja fluidiikkaa. Tenkasen mukaan yritys on onnistunut yksinkertaistamaan kasetteja merkittävästi ja siten laskenut niihin liittyviä kustannuksia.
 Maailmanlaajuinen ongelma
 Ratkaisuja antibioottiongelmaan todella tarvitaan, sillä antibioottiresistenssi on maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan yksi maailman suurimmista ja kasvavista terveysuhista kaikkialla maailmassa.
 Tällä hetkellä antibiooteille vastustuskykyiset superbakteerit aiheuttavat jo yli  700 000 kuolemaa  vuosittain, ja ongelmaan haetaan kuumeisesti ratkaisuja ympäri maailman.
 Pahimmissa skenaarioissa siirryttäisiin aikaan, jossa antibiootit eivät toimi enää juuri ollenkaan. Seurauksena olisi, että tavalliset infektiotaudit ja pienet tulehtuneet haavat voisivat johtaa jälleen kuolemiin.
 Nokian jäljiltä osaamista tarjolla
 Mobidiagin testikasetteja tuotetaan Pohjois-Karjalan Kontiolahdella, jossa yritys hyödyntää Nokian entisen alihankkijan tiloja. Yhteistyötä tehdään myös toisen Nokian raunioilta ponnistaneen yrityksen kanssa.
 Testikasetteja tuotetaan täysin automatisoidulla linjastolla, jossa niitä muun muassa laser- ja ultraäänihitsataan. Siitä kasetit siirtyvät Espooseen, jossa niihin lisätään biokemiallinen osuus.
 Linjaston tuotantokapasiteetti on parhaimmillaan miljoona kasettia vuodessa, Tenkanen kertoo.
 Kilpailu on kansainvälistä
 Espoon Keilaniemessä päämajaansa pitävän Mobidiagin kilpailijat ovat globaaleja ja usein myös huomattavasti suurempia, sillä MobidiagiIla on vain 116 työntekijää.
 Yritys luottaa kilpailussa kuitenkin automaatioon, jonka avulla tuotantokustannukset aiotaan pitää kurissa.
 – Olemme alusta asti miettineet miten tuotanto saadaan skaalattua isoksi, jotta tuotteilla on mahdollisuus päästä arkikäyttöön sairaaloissa, Tenkanen kertoo.
 Hänen mukaansa muut markkinoilla olevat ja kasetteja käyttävät testilaitteet ovat niin kalliita, että hinta rajoittaa niiden rutiininomaista käyttöä sairaaloissa.
 Kuten terveysteknologiaalalla yleensä, tuotekehitys on suuressa roolissa myös Mobidiagin toiminnassa. Tenkanen kertoo, että testilaiteprojekti on vaatinut jo yli 110 miljoonan euron investoinnit.
 Mobidiagin taudinaiheuttajia analysoiva testilaite on tällä hetkellä myynnissä Euroopassa ja yritys suunnittelee seuraavaksi suuntaavansa Kiinan ja Yhdysvaltojen markkinoille.
 Lue lisää:
 Antibiooteille vastustuskykyinen tuberkuloosi oli tappaa – Akuutti tapasi puoli vuotta sairaalan eristyshuoneessa viettäneen Sameerin
 Bakteerit selättävät antibiootit yllättävän monilla keinoilla
 Antibiootteja syödään liikaa – "Perinteinen ajatus, että kuuri pitää syödä aina loppuun, on ikiaikainen myytti"
 Antibiootit voivat sekoittaa suoliston vuosiksi

Tappavia superbakteereja vastaan taistellaan pitkälti Suomessa kehitetyllä laitteella – tavoitteena vähentää turhia antibioottikuureja