Summary: Naiset sanovat, että heillä ei ollut tekemistä väkivaltaisuuksien kanssa. Suomalaistutkija epäilee heidän tietämättömyyttään. Katso Antti Kurosen tekemä haastattelu videolta.

AL-HOL  Naiset istuvat rivissä karussa valkoseinäisessä kontissa. Mustat vaatteet peittävät kasvot, kädet, jalat.
 – Sekö, että olemme tulleet tänne, tekeekö se meistä terroristeja? kysyy heistä yksi.
 – Tulin tänne paljon ennen kalifaattia, mutta okei, tästä tuli niin paljon rumempi kuin ajattelin. Loppu oli tosi kauheaa. Kuulit naapuriteltassa, miten lapset paloivat. Ymmärrän, että islamilainen valtio teki kauheita asioita, mutta nämä kurdit ovat myös tehneet kauheita asioita meitä kohtaan.
 Yle tapasi viisi suomea puhuvaa naista al-Holin leirillä Syyriassa. Leirillä pidetään Isisin taistelijoiden perheenjäseniä.
 Yksi haastatteluun osallistuvista on aiemminkin julkisuudessa ollut  Sanna . Muut naiset ovat hyvin perillä siitä, että sen jälkeen, kun Sanna kertoi etunimensä kansainvälisen median haastatteluissa, hänen elämänsä selvitettiin Suomessa läpikotaisin. Siksi he suostuvat puhumaan vain anonyymisti.
 – En halua, että ihmiset tunnistavat minut tai lapseni, kun palaan Suomeen, yksi naisista selittää.
 Kaikki viisi haluavat palata Suomeen. He sanovat olleensa kotiäitejä.
 – Emme ole tehneet mitään rikosta. Olemme eläneet normaalia elämää. Oli koulut ja omat kodit ja luennot. On kokattu ja pesty pyykkiä, ja lapset ovat käyneet hyviä kouluja. Miksi emme voisi palata, Sanna sanoo.
 Yle ei ole pystynyt tarkistamaan Sannan tai muiden naisten kertomuksia. Se tiedetään, että  monissa Isisin alueella toimineissa kouluissa opetettiin ääri-islamilaisen maailmankuvan mukaan .
 – Me emme ole olleet sotilaita emmekä olleet mukana missään noissa jutuissa. Olemme vain olleet kotona kasvattamassa lapsia. Osa meistä on yrittänyt lähteä sieltä jo kauan sitten, mutta ei meillä ollut rahaa ja suhteita päästä pois. Sen takia olemme jääneet sinne niin pitkäksi aikaa, toinen naisista sanoo.
 Kolmas vertaa heidän tilannettaan siihen, että eihän Yhdysvaltain kansalainenkaan ole välttämättä samaa mieltä kaikista Yhdysvaltain sotatoimista ulkomailla.
 – Elät Yhdysvaltojen alaisuudessa, etkä voi vaikuttaa heidän politiikkaansa. Meidän tilanne on vastaava. Meitä rangaistaan siitä, että elimme islamilaisen valtion alaisuudessa. Miten me olisimme voineet vaikuttaa islamilaisen valtion toimintaan.
 Britanniassa King’s Collegessa työskentelevä terrorismitutkija  Juha Saarinen  arvioi, että Isisin alaisuudessa on varmasti ollut mahdollista elää arkista elämää.
 Hän myös vahvistaa, että perheellisten naisten on ollut erittäin vaikeaa päästä Isisin alueelta pois.
 Saarisen mukaan on silti selvää, että kaikki alueelle matkustaneet ovat ainakin vuodesta 2014 alkaen olleet tietoisia Isisin propagandasta.
 – He ovat kyllä tienneet millainen Isis on, koska Isisin materiaalissa on avoimesti kerrottu, että se on väkivaltainen järjestö ja että väkivalta on tärkein keino tavoitteiden saavuttamiseksi.
 Suomalaisnaisia al-Holin leirillä Syyriassa. Toukokuun alussa leirillä laskettiin olevan lähes 73 500 ihmistä, joista kaksi kolmasosaa on alle 18-vuotiaita.  Antti Kuronen / Yle
 Suomi voisi hakea kansalaisensa
 Suomalaisnaisia ja heidän lapsiaan pidetään tällä hetkellä al-Holin suljetulla leirillä koillis-Syyriassa. Kurdien ylläpitämä leiri on sotilaiden vartioima, eikä sieltä ole mahdollista päästä omin voimin Suomeen.
 Toimistusministeristön sisäministeri  Kai Mykkänen  (kok.)  toisti perjantaina  Suomen kannan: täysi-ikäisiä Suomen kansalaisia ei haeta leiriltä, mutta lasten osalta selvitetään keinoja, joilla heidät saataisiin Suomen viranomaisten haltuun. Se vaati Mykkäsen mukaan kuitenkin huoltajien suostumuksen.
 Mykkäsen mukaan monet leirillä olevista naisista ovat syvästi radikalisoituneita.
 Jos Suomi haluaisi hakea kansalaisiaan leiriltä, se onnistuisi kyllä, sanoo leirillä henkilöiden siirroista vastaava upseeri. Hänen mukaansa kurdit järjestäisivät asian.
 Leirin naiset tietävät hyvin, mitkä maat ovat ottaneet vastaan omiaan. Kosovolaiset ovat päässeet kotiin. Ruotsi on ottanut orpolapsia. Uzbekistan ja Kazakstan ovat hakeneet ihmisiä. Parhaillaan leirillä on kazakstanilaisten ryhmä noutamassa loppuja kansalaisiaan.
 Jopa puolet leirillä olevista noin 70 000 ihmisestä on tuotu sinne Baghuzista, Isisin viimeisestä linnakkeesta, joka vallattiin maaliskuussa.
 Kurdiviranomaisten mukaan leirille on syntynyt eräänlainen mini-kalifaatti, jossa osa naisista toimii väkivaltaisina moraalipoliiseina. Suomalaisten tarinat tukevat tätä.
 – Täällä on ihmisiä, joilla on ääriajatuksia. He voivat tulla ryöväämään rahat. He ovat tulleet hakkaamaan siskoja sillä perusteella, että nämä eivät ole enää muslimeja. Jos käyt torilla, olet vääräuskoinen. Jos yrität takaisin kotimaahasi, olet vääräuskoinen, yksi naisista kertoo.
 Hänen mukaansa ihmisiä on jopa tapettu leirillä.
 – Heillä on jengi. En uskalla antaa pojilleni rokotteita, koska pelkään, että joku näkee minut ja seuraa. Minulla on varashälyttimet teltassa, kattilat kolisee, hän jatkaa.
 Leirillä puhutaan paljon venäjää ja turkkia. Vastaan tulee myös saksalaisia, ranskalaisia ja tanskalainen nainen. Suomalaiset elävät ympäri leiriä, mutta tuntevat toisensa.
 Kaikilla erimaalaisilla naisilla on mustat niqabit, joiden alta näkyvät vain silmät. Kaikki kyselevät, mikä on heidän kotimaansa kanta palautuksiin.
 Naiset vetoavat tietämättömyyteen
 Viisi haastateltua naista arvioivat yhdessä, että suomalaisia on leirillä kaikkiaan 44: 11 äitiä ja 33 lasta. Kolme haastatelluista on kantasuomalaisia, kahdella on maahanmuuttajatausta, mutta he ovat Suomessa syntyneitä ja kasvaneita.
 He kaikki kertovat olleensa Syyriassa jo vuosia. Osa naisista vetoaa siihen, että he tulivat maahan jo ennen kuin tieto Isisin julmuuksista nousi julkisuuteen, eikä lähteminen ollut mahdollista. Nyt jokainen sanoo tuomitsevansa Isisin toiminnan.
 – Ihmisten pitää ymmärtää, että meillä ei ollut nettiä kotona. Emmehän me monista asioista tienneet. Saimme kuulla niistä vasta paljon myöhemmin. Emme olleet samalla tavalla tietoisia kuin Suomessa. Kun törmäsin videoihin, järkytyin, että mitä tämä on. Ei sitä ymmärtänyt, mitä on tapahtumassa, yksi naisista sanoo.
 – Jos tuli jokin video, näimme niitä. Raqqassa elämä oli normaalia ihan kuten missä tahansa suuressa kaupungissa. Kaikki nämä teloitukset ja muut, en ymmärrä missä niitä tapahtui, toinen kertoo.
 Terrorismitutkija Saarinen suhtautuu epäillen naisten tietämättömyyteen.
 – Ei netti kuitenkaan ole ainoa väylä saada tietoa. On periaatteessa mahdollista, että omaan asuntoon lukittautuneet ihmiset eivät ole tienneet, mutta kalifaatin alueella naiset vierailivat paljon toistensa kotona.
 Suomalaisnaisia haastateltiin leiristä vastaavien kurdijoukkojen vaatimuksesta kontissa leirin ulkopuolella. Antti Kuronen / Yle
 "Olen tienannut pesemällä vaatteita"
 Jokaisella haastatelluista suomalaisnaisista on lapsia. Al-Holin leirin olosuhteita he pitävät etenkin lasten kannalta todella huonoina. Hygienia on heidän mukaansa puutteellista, vettä on vaikeaa saada ja ruoka aiheuttaa lapsille ripulia. Jotkut ovat synnyttäneet teltoissa, naiset kertovat.
 – Saimme vihdoinkin lääkärit Ilman rajoja -järjestöltä lääkkeitä, mutta pillereitä, joita lapset eivät niele. Tänään on vähän parempi, välillä he ovat tosi kipeinä. Naapuriteltassa on tosi huonossa kunnossa kaksi alle yksivuotiasta vauvaa, Sanna sanoo.
 Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan  leirin terveydenhuoltopalvelut ovat ”hyvin rajalliset”. Tuoreimman tilastoidun kaksiviikkoisjakson aikana toukokuun alussa WHO rekisteröi yli 800 ripuliin sairastunutta.
 Koillis-Syyrian kurdiviranomaiset ovat valittaneet, että kansainvälinen tuki kattaa vain murto-osan leireistä ja vankiloista aiheutuvista kuluista.
 Naiset sanovat, että leirin lapsista monet ovat aliravittuja. Taustalla on se, että piiritetyssä Baghuzissa oli ruoasta pulaa.
 Leirillä jaettava ruoka on naisten mukaan tyypillisesti linssejä ja riisiä, jotka pitää keittää. Heidän mukaansa keittämistä varten tarvittava hella pitää kuitenkin hankkia itse, eikä ruoka riitä kaikille.
 Leirin tilannetta seuraa YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimisto OCHA, jonka mukaan leirin asukkaille jaetaan kuukausittain ruoka-annokset, ja lisäksi leipää toimitetaan päivittäin.  OCHA:n mukaan  “ruokatarpeet on tyydytetty”.
 Jos on rahaa, voi hankkia parempaa ruokaa. Suomalaisten mukaan teoriassa omaiset voivat lähettää rahaa, mutta on suuri riski, että vartijat varastavat rahat. Naiset ovatkin keksineet erilaisia keinoja tienata leirillä.
 – Minä olen tienannut pesemällä vaatteita. Kun tienasin riittävästi, ostin lieden, jolla olen voinut kokata ruokaa, jota myyn. Alussa siivosin, kun ei ollut ruoanlaittovälineitä, yksi naisista kuvaa.
 – Minun lapseni ovat myyneet jätskiä, kertoo Sanna.
 – Minulla on kakkubisnes. On ihmisiä, joilla on varaa ostaa leivonnaisiani, sanoo kolmas.
 Leirin yli 70 000 asukkaasta noin kaksi kolmasosaa on alaikäisiä. Suomalaisnaisten mukaan heidän lastensa ei ole mahdollista käydä leirillä koulua.
 Kaikki viisi sanovat, että heidän miehensä ovat kuolleet. Yksi kuoli tarkka-ampujan luotiin Baghuzissa. Sanna kertoo oman miehensä olleen "toimistoheppu Manbijissa", joka kuoli kurdien iskussa valittuaan väärän reitin.
 Julkisuudessa on kerrottu, että Sannan 13-vuotias tytär on itsekin jo naimisissa. Sanna sanoo, että tämä ei ole totta. Hänen mukaansa kurdisotilaat tivasivat tyttäreltä, onko tämä taistelija vai puoliso, ja tytär vastasi siksi olevansa naimisissa.
 Tytär ei ole paikalla eivätkä leiriä vartioivat sotilaat päästä etsimään häntä leiristä, joten asiaa ei voida tarkistaa tyttäreltä itseltään.
 "En haluaisi, että joutuisin jättämään lapset"
 Kolme naisista sanoo lähteneensä matkaan miestensä perässä. Nyt kaikki viisi kertovat katuvansa lähtöään Syyriaan. Eräs toteaa, ettei kannata lähteä seuraamaan mitään, ennen kuin on itse ottanut selvää asioista.
 Yksi naisista kertoo, että hänelle yksi suuri syy lähtemiseen oli Suomessa erottuva vaatetus.
 – Opiskeluissa oli vaikeaa pitää näitä vaatteita. Alkuopinnot menivät hyvin, mutta tiesin, etten voi mennä työharjoitteluun, koska on nämä vaatteet. Se oli yksi syy, että minulle riitti. Islamilaisessa valtiossa tämä vaatetus oli normi.
 Toinen sanoo, että monet halusivat vain kuulua johonkin yhteisöön.
 – Koen, että maahanmuuttotaustaisena muslimina minulle on Suomessa huudeltu kaikenlaista. Syrjäytyminen lähtee myös siitä, ettei hyväksytä kotimaassa, koska on maahanmuuttotaustaa ja nämä vaatteet.
 Naisten tuntuu olevan vaikea hyväksyä, että monet arvioivat heidän olevan vaaraksi Suomelle. He vakuuttavat haluavansa elää rauhassa, opiskella ja tehdä töitä. Ehkä kertoa ihmisille kokemuksistaan.
 – Me olemme ihan oikeasti äitejä. Miksi me lähtisimme johonkin ramboiluun? yksi kysyy.
 Suurin huoli heillä on lasten terveydestä ja koulunkäynnistä. Naiset tietävät, että he voivat joutua päättämään, suostuvatko he lähettämään lapsensa Suomeen ja jäämään itse leirille.
 – Olen kuullut huhuja… En haluaisi, että joutuisin jättämään lapset. He ovat kaikki, mitä minulla on. He ovat niin kiintyneitä minuun, etten voi ajatella miten he selviäisivät siitä, että joutuvat eroon, yksi naisista sanoo ja jatkaa:
 – Nämä lapset ovat käyneet jo niin paljon läpi, että jos heidät erotetaan äideistään, en tiedä miten kävisi. Heillä ei ole kavereita, isää, ei mitään. Toivon, että pääsisimme yhdessä takaisin ja pikkuhiljaa yhteisöön. Ruisleipää ja sellaista.
 Lue myös:   Otetaan Isis-taistelijoiden lapset Suomeen, jätetään äidit leirille – Lapsiasiavaltuutettu: "Vierastan tämäntyyppistä kiristämistä"
 Ruotsalainen terrorismitutkija: Isis-taistelijoiden vaimoja ei pidä tuoda takaisin Suomeen ja Ruotsiin ilman kattavaa lainsäädäntöä   Sisäministeri Mykkänen Isis-leirin kymmenistä suomalaisista: "Aikuisia emme halua Suomeen, lapset Suomen viranomaisten haltuun"

Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"


Summary: Varkautelaisen Timo Suhosen tapaus oli viime vuosien vaalien harmillisimpia virheitä. Oikeusministeriön näkökulmasta se kertoo kuitenkin enemmän Suomen järjestelmän vahvuudesta kuin puutteista.

– Herra kansanedustaja! Perkele! joku tukijoukosta huutaa kuohuviinilasi kädessä.
 Varkauden Moottoriurheilukeskuksessa sunnuntai-iltana huhtikuun 14. päivä kuvattu video näyttää nyt tuskalliselta. Paikallinen Teollisuusliiton aluetoimitsija  Timo Suhonen  oli jännittänyt koko illan tukijoukkojensa kanssa, tuleeko hänestä sosiaalidemokraattien kansanedustaja.
 Kun ääntenlaskenta valmistui, hän oli ensimmäisen kauden kansanedustaja, 36 äänen turvin. Alkoi täysi karnevaalimeininki.
 Seuraavan 36 tunnin aikana Suhonen eli kuin sumussa. Ihmiset yli puoluerajojen onnittelivat, kun kaupunkiin oli saatu  Matti Semin  (vas.) lisäksi toinen kansanedustaja. Suhonen jutteli työnantajan kanssa vapaista ja selaili asuntoja Helsingistä. Tiistaina posti toi tyylikkään kirjasen, jonka kannessa luki "Opas eduskuntaan 2019".
 Melkein heti sen perään puhelin soi. Tarkastuslaskennassa oli selvinnyt, että Suhoselle oli laskettu vaali-iltana liikaa ääniä ja  Tuula Väätäiselle  (sd.) liian vähän. Suhonen  ei sittenkään ollut kansanedustaja .
 – Olihan se käsittämätön tunnevyöry. Olo oli epäuskoinen monestakin syystä, hän sanoo nyt Ylelle.
 Tarkastuslaskenta muutti tilannetta Suhosen tappioksi yhteensä 65 äänellä, eikä hänellä ole tiedossa yhtään toista tapausta, jossa tulos olisi heittänyt niin paljon.
 Äänten kirjaaminen ja ilmoittaminen ovat harvat vaaranpaikat
 Vaalipäivän toimitsijat ovat puolueiden nimittämiä. Halukkuus toimitsijaksi on vuosien varrella vähentynyt, ja monesti tehtäviin hakeutuu vanhempaa väkeä.
 Toimitsijat laskevat äänet äänestyspaikalla siten, että kunkin ehdokkaan saama äänimäärä kirjataan vaalipöytäkirjaan. Tämän jälkeen tulos ilmoitetaan keskusvaalilautakuntaan yleensä joko puhelimella tai faksilla. Lopuksi vaaliliput lähetetään vielä vaalipiirilautakuntaan tarkastuslaskentaa varten.
 Suhosen tapauksessa virheitä oli useita. Niistä suurin ei tapahtunut lippujen laskemisessa vaan niiden lukumäärän tallentamisessa. Toimitsija näki vaalipöytäkirjassa luvun 34, vaikka siinä oli yliviivattuna numero 3 ja vieressä 4.
 – Syntyi aikamoinen joukko virtuaalisia ääniä, joita ei ikinä ollut olemassa, sanoo vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  oikeusministeriöstä.
 Äänimäärän kirjaaminen on yksi niistä harvoista vaiheista, joissa virheitä voi päästä syntymään. Laput on helppo laskea, mutta kun äänet kirjataan ylös, inhimillisten virheiden mahdollisuus kasvaa. Ruudukot ovat joidenkin mielestä pieniä, varsinkin pitkää päivää tehneen iäkkään toimitsijan silmiin.
 – Sellaisiakin on ollut, että äänimäärä kirjataan väärälle riville, Savo-Karjalan vaalipiirilautakunnan sihteeri  Jarmo Toivola  sanoo.
 Tämä osoittaa kaikessa karuudessaan, että siellä on tapahtunut iso virhe.  Timo Suhonen
 Toinen mahdollinen vaaranpaikka on, kun äänet ilmoitetaan puhelimella kunnan keskusvaalilautakuntaan. Siinä on väärin kuulemisen vaara.
 Jääskeläinen korostaa, että kaikki virheet korjaantuvat viimeistään tarkastuslaskennassa. Tämän vuoksi hän ei olisi lainkaan huolissaan nykyisen järjestelmän puutteista.
 Nokialaisten "pistokoe" todisti systeemin toimineen
 Vaalien äänestysliput arkistoidaan aina seuraaviin vaaleihin asti. Sen jälkeen ne hävitetään. Sakari Partanen / Yle
 Eduskunnasta tarkastuslaskennassa pudonnut Suhonen on joka tapauksessa valittanut vaali-illan tapahtumista Itä-Suomen hallinto-oikeuteen. Valituksessa pyydetään, että äänet lasketaan uudelleen.
 Perusteluissa vedotaan vaalilakiin, jonka mukaan vaalilautakunnan on laskettava äänet ja tarkistettava äänestäneiden lukumäärä. Suhosen mielestä virhe olisi näin pitänyt selvitä jo sunnuntai-iltana.
 Hän korostaa, että vaalitulos on mikä on ja tarkastuslaskennan tulos on uskottava. Se, miten tulokseen päädyttiin, pitäisi kuitenkin selvittää. Ajatus valitukseen tuli Suhosen mukaan nimettömänä pysyttelevältä asianajajalta, joka otti häneen yhteyttä vaalien jälkeen.
 – Haluan oikeuden tarkistavan, että kaikki asiat on tarkistettu ja korjattu niin kuin kuuluu.
 Arto Jääskeläisen mukaan Suhosen valitus on viime eduskuntavaalien ainoa, mikä sekin kertoo järjestelmän toimivuudesta. Enimmillään valituksia on saatettu jättää toistakymmentä.
 Vaalien jälkeen äänestysliput arkistoidaan sinetöityihin pahvilaatikoihin. Jääskeläisen mukaan periaatteessa kuka vain voi päästä laskemaan liput uudelleen. Tällaiseen turvauduttiin esimerkiksi vuoden 2017 kuntavaaleissa Nokialla, jossa kokoomus  hävisi suurimman puolueen paikan vihreille kahdella äänellä .
 – Ja kokoomuslaiset kävivät laskemassa liput uudelleen valvonnan alla. He tulivat laskennassa samaan tulokseen, eli ero oli edelleen kaksi ääntä. Pulinat loppuivat siihen, Jääskeläinen kertoo.
 Vaaleissa tietokoneisiin suhtaudutaan varauksella
 Ennakkoäänestyksessä toimitsijat käyttävät apuna tietokoneita, mutta vaalipäivän äänestyksessä suurin osa toimitsijoista työskentelee kynällä ja paperilla. Toni Pitkänen / Yle
 Suomen lyijykyniin ja paperilappuihin perustuva äänestysjärjestelmä on toista maata verrattuna esimerkiksi Viroon, jossa vaalit ovat olleet jo vuosia täysin sähköiset. Meillä asiantuntijat ovat aina uudelleen päätyneet lopputulokseen, että sähköisen äänestyksen  riskit ovat hyötyjä suuremmat .
 – Tietenkin kun nykyään kaikki tahtoo olla sähköistä, kyllähän sitä miettii, pystyisikö järjestelmää kehittämään eteenpäin. Mutta tämäkin järjestelmä on minun mielestä toimiva, miettii eurovaalien ennakkoäänestykseen toimitsijana osallistunut kuopiolainen opiskelija  Heidi Hämäläinen .
 Sen sijaan toimitsijat saavat halutessaan käyttää kahta sähköistä apuvälinettä. Sähköiseen vaaliluetteloon voidaan tehdä merkintä, kun äänestäjä on käyttänyt äänioikeutensa. Paikallisesta tallennuksesta puhutaan, kun ääni kirjataan suoraan tuloslaskentajärjestelmään.
 Ennakkoäänestyksessä käytetään kumpaakin, mutta vaalipäivänä kunnat ja vaalilautakunnat voivat päättää niiden käytöstä itse. Sunnuntain europarlamenttivaaleissa sähköinen vaaliluettelo on käytössä 33 prosentissa ja paikallinen tallennus 25 prosentissa äänestyspaikoista. Molemmat ovat yleistyneet hiljalleen.
 – Se ei ainakaan ole lisännyt virheitä. Jos olisi, siitä kuultaisiin, oikeusministeriön vaalijohtaja Arto Jääskeläinen sanoo.
 Samaa sanoo Pielaveden keskusvaalilautakunnan sihteeri  Katariina Husso : sähköiset järjestelmät helpottavat työtä ja ovat käyttäjäystävällisiä. Kunnan kirkonkylän alueella on sekä sähköinen vaaliluettelo että paikallinen tallennus käytössä ainoana Pohjois-Savossa. Esimerkiksi Kuopiossa niitä ei ole haluttu yhdellekään äänestysalueelle.
 – Joskus tekniset yhteydet eivät toimi. Eikä edes asiantuntijataholta pystytä tietämään, milloin esimerkiksi Windowsin pakolliset päivitykset lähtevät pyörimään [ja keskeyttävät työn], perustelee Kuopion keskusvaalilautakunnan toinen sihteeri  Mika Mäkäräinen .
 Olisiko paikallinen tallennus ehkäissyt esimerkiksi Timo Suhosen saamien äänten tallennassa tapahtuneen katkeran virheen? Hyvin todennäköisesti ei – niin kauan kuin äänet kirjoittaa ylös ihminen, inhimillisiä virheitä tapahtuu.
 – Ketään porukkaa haukkumatta ja arvostelematta, toivon että kun puolueet nimeävät henkilöitä vaalilautakuntiin, on hyvä kiinnittää huomiota siihen, että he ovat kykeneviä hoitamaan työn. Tämä osoittaa kaikessa karuudessaan, että siellä on tapahtunut iso virhe, Suhonen sanoo.
 Hän ehti olla mielessään kansanedustaja 36 tunnin ajan. Se tuntuu jälkeenpäin samalta kuin tapahtuessaankin: tunteiden vuoristoradalta. Hän ei ole katkera eikä vihainen. Kukaan ei loukkaantunut.
 Katoavaksi osoittautuneesta kansanedustajuudesta jäi Suhoselle yksi muistoesine: uudelle kansanedustajalle tarkoitettu opas. Jos haluat asettua uuden kansanedustajan asemaan, tuon oppaan voi lukea  nettiversiona kuka tahansa täältä .
 Voit keskustella aiheesta alla perjantaina kello 22 asti.
 Etsi ehdokkaasi  eurovaalien vaalikoneella Testaa, kenen valtaa äänesi lopulta vahvistaa ja lue, millaiset ryhmät EU-parlamenttia hallitsevat

Timo Suhonen oli kansanedustaja kahden päivän ajan, koska niin moni laski äänet väärin – nyt hän haluaa, että tapauksesta otetaan opiksi


Summary: Myös Carina Räihän henki oli vaarassa vuoren huipulle vievällä reitillä.

Perjantaina kansainvälinen uutistoimisto AFP levitti maailmalle kuvaa, jota monen on ollut vaikea uskoa todeksi: kiipeilijät jonottavat maailman korkeimman vuoren Mount Everestin huipun tuntumassa, vaarallisella Hillaryn askelmana tunnetulla tasanteella.
 AFP kertoi myös, että kiipeilyryntäyksen seurauksena vuorella on kuollut viikon sisällä jo seitsemän ihmistä ja kaksi kiipeilijää on kateissa.
 Mount Everestille on mahdollista kiivetä vain lyhyen aikaa kevään aikana. Tänä vuonna ”sääikkuna” on ollut tavanomaista lyhyempi, mikä on synnyttänyt vuorelle ruuhkaa.
 Kiipeilijäsumaa on lisännyt vielä se, että Nepal on myöntänyt meneillään olevalle kiipeilykaudelle lupia ennätysmäärän, 381 kappaletta.
 Carina Räihä  valloitti Mount Everestin ensimmäisenä suomalaisnaisena vuonna 2010. Hän pitää vuorella olevaa tilannetta surullisena, pelottavana ja ennen kaikkea vaarallisena.
 Räihä muistelee, että vuorella oli samantyyppistä ruuhkaa myös hänen valloitusvuotenaan, mutta ei yhtä paljon kuin nyt.
 – Ensimmäisenä tulee mieleen riskit, mitä tuollaisesta tilanteesta aiheutuu. Eihän tuo ole enää mielekästä, Räihä ihmettelee.
 Vuorikiipeilijänaisella on henkilökohtainen kokemus siitä, millaisia riskejä ruuhka Everestin huipulle vievällä reitillä voi aiheuttaa.
 Ensimmäinen niistä tapahtui pilkkopimeänä yönä Räihän ollessa jo saavuttamassa huippua.
 – Jouduin itsekin seisahtumaan huipulla huippuyritysyön aikana joksikin aikaa, koska edelläni oli amerikkalainen mieskiipeilijä, joka ei pystynyt liikkumaan ja ohitse ei päässyt ja välissä oli varmaan kymmenen ihmistä. Kuulin, kun tämä amerikkalaismies itki, että haluaa lähteä kotiin, Räihä muistelee.
 Räihä kertoo meinanneensa jopa irrottautua turvaköydestä, koska hänen varpaansa alkoivat jäätyä.
 – Huippuyrityksen aikana ei voi seistä paikallaan kovin pitkiä aikoja, koska muuten paleltuu ja vuoristotautikin voi iskeä. Aika kuolemanvyhykkeellä yli 8 000 metrissä pitäisi minimoida mahdollisimman lyhyeksi, Räihä sanoo.
 Toinen vaaratilanne sattui vain tunteja myöhemmin, kun Räihä lähti tekemään paluuta huipulta.
 – Kävin huipulla seitsemän aikaan aamulla ja lähdin tulemaan alas Hillaryn askelman kautta, mutta alhaalta huippua kohti tulleet eivät antaneet minulle tietä. Silloin joutui taistelemaan itselle tietä, että pääse joskus pois.
 Carina Räihä Mount Everestin Khumbun jäävirralla. Carina Räihän kotialbumi
 Kokemattomat kiipeilijät pois
 Räihän mielestä Everestille kiipeämistä pitäisi rajoittaa. Hänen mukaansa esimerkiksi hakuprosessia retkikuntiin pitäisi muuttaa siten, että kiipeilijöiksi valikoituisi nykyistä kokeneempia kiipeilijöitä.
 – Viime aikoina vuorelle on menty kiipeilemään aika vähälläkin kokemuksella. Se lisää riskejä.
 Jatkuvista ikävistä uutisista huolimatta Räihä pitää Everestille kiipeämistä elämänsä hienoimpana kokemuksena. Hän kertoo kuitenkin päättäneensä jo kauan aikaa sitten, että ei aio enää kiivetä Everestille.
 – Minun ei enää tarvitse nähdä, miltä näyttää maailman korkeimmalla huipulla. Kiipeäminen siellä ei kyllä muutenkaan houkuttele.
 Viime vuonna Everestin huipulla kävi ennätykselliset 807 kiipeilijää, mutta ennätys saatetaan rikkoa tänä vuonna.

Kiipeilijöiden ruuhka Mount Everestillä tappanut useita viikon sisällä – Huipun valloittanut suomalaisnainen kriittisenä: "Vuorelle on menty aika vähälläkin kokemuksella"


Summary: Naiset äänestivät Intian parlamenttivaaleissa lähes yhtä innokkaasti kuin miehet.

Intiassa pääministeri  Narenda Modin  hindunationalistinen Intian kansanpuolue eli BJP voitti maan parlamenttivaalit ylivoimaisesti.
 Intian vaalikomissio kertoo, että virallisen ääntenlaskennan mukaan BJP sai 303 paikkaa 542-paikkaiseen alahuoneeseen Lok Sabhaan. Edellisissä vuoden 2014 vaaleissa puolue sai 282 edustajaa.
 BJP:n päähaastaja Intian kongressipuolue kärsi jälleen karvaan tappio, kun se sai vain 52 paikkaa. Puolue kuitenkin paransi hieman tulostaan edellisistä vaaleista, joissa se sai 44 paikkaa.
 78 naista valittiin kansanedustajiksi. Se on 14 prosenttia paikoista. Kyseessä on Intian kaikkien aikojen ennätys.
 Intiassa naisten äänestysaktiivisuus on perinteisesti ollut matala, mutta näissä vaaleissa naiset kävivät uurnilla lähes yhtä aktiivisesti kuin miehet. Reutersin mukaan noin 67 prosenttia naisista kävi äänestämässä.
 Muslimitaustaisten edustajien määrä alahuoneessa nousi hieman. Nykyisessä parlamentissa muslimitaustaisia edustajia on 23.
 Intialainen  uutissivusto Scroll.in  kertoo, että uuteen parlamenttiin valittiin 27 muslimitaustaista edustajaa.  Uutiskanava al-Jazeeran  mukaan luku on 26.
 Poliisimies luki sanomalehdesta etusivun juttua pääministeri Narendra Modista rautatieasemalla Kolkatassa 24. toukokuuta 2019. Piyal Adhikary / EPA
 Gandhien linnake sortui
 Yksi vaalien kovimmista menestyjistä oli BJP:n naisehdokas, entinen tv-näyttelijä  Smriti Irani , joka voitti kongressin johtajan  Rahul Gandhin  Uttar Pradeshin osavaltiossa sijaitsevassa Amethissa. Tällä hetkellä Irani toimii Intian tekstiiliministerinä.
 Gandhin tappiota pidettiin yhtenä vaalien suurimmista shokeista, koska Amethi on ollut Nehru-Gandhien poliitikkosuvun linnake vuosikymmenten ajan.
 Amethilaiset äänestäjät olivat pettyneet Gandhiin, joka ei ollut muun muassa lupauksistaan huolimatta parantanut kaupungin puutteellista infrastruktuuria.
 Gandhi tuli kuitenkin valituksi parlamenttiin Keralan osavaltiosta, jossa hän oli myös ehdokaana. Intian vaalisääntöjen mukaan ehdokkaat saavat olla ehdolla kahdessa paikassa yksissä vaaleissa.
 BJP:n naisten osaston puheenjohtaja  Vijaya Rahatkar  kuvaili Iranin voitto symbooliseksi, joka todisti äänestäjille, että naisehdokkaat eivät ole vähempiarvoisia kuin miesehdokkaat.
 Modin edessään kasa haasteita
 Kiinan presidentti  Xi Jinping , Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ja Pakistanin pääministeri  Imran Khan  ovat onnitelleet 68-vuotiasta Narendra Modia vaalivoitosta.
 Modilla on nyt edessään suuri tehtävä, kun hänen täytyy toteuttaa vaalilupauksensa uusien työpaikkojen luomisesta.
 Lisäksi polttavia ongelmia ovat kasvava tulonjaon epäoikeudenmukaisuus, maanviljelijöiden taloudellinen ahdinko sekä jokien ja kaupunkien saastuminen.
 Intian vaalieissa äänestäminen kesti kuusi viikkoa. Äänestäjiä oli yli 600 miljoonaa.

Ennätysmäärä naisia nousee Intian parlamenttiin – hindunationalisteille murskavoitto, muslimiedustajia jälleen vähän


Summary: Juhlien järjestämisessä ei kannata yrittää liikoja, vaan toteuttaa oman näköiset juhlat.

Kesän juhlasesonki on ovella. Kaukaa viisas suunnittelee juhlat hyvissä ajoin etukäteen ja hoitaa enää viimeisen silauksen juhlien alla. Ihan viimeiseen iltaan järjestelyjä ei kannata jättää, mutta viikossakin ehtii vielä paljon.
 Kun aikaa ei ole tuhlattavaksi, on osattava satsata oikeisiin asioihin ja jotain voi jättää kokonaan tekemättä.
 Pyysimme kehittämispäällikkö  Kaisa Härmälää  Marttaliitosta listaamaan, mitkä ovat juhlien järjestäjän tärkeimmät asiat ja ne, missä voi oikaista.
 Mihin kannattaa satsata top 5
 1. Suunnittele ja kirjaa asiat ylös
 2. Valmistele etukäteen
 3. Laita koti/tila juhlakuntoon
 4. Tee tai tilaa tarjoilut hyvissä ajoin
 5. Pyydä apua, jaa töitä
 Hyvin suunniteltu on...
 Kaisa Härmälän mukaan suunnitteleminen on juhlien valmistelussa kaikkein tärkeintä. Sillä säästää turhia askeleita.
 – Ihan ensimmäisenä kannattaa istua alas, miettiä mitä kaikkea pitää tehdä, mitä tarjoiluista ostaa ja mitä tekee itse.
 Tarjoilut kannattaa suunnitella realistisesti: se, miten paljon tarvitsee varata riippuu siitä, kuinka paljon vieraita tulee ja käyvätkö he kenties useissa juhlissa, kuten ylioppilasjuhlien aikaan.
 Etukäteisvalmisteluja voi tehdä paljon. Pakastimeen voi leipoa etukäteen ja säilyviä aineksia voi hankkia paljon ennen h-hetkeä. Asioita on hyvä laittaa ylös, paperille tai puhelimeen, aina kun niitä pulpahtelee mieleen.
 Ennakkovalmisteluihin kuuluu myös astioiden, aterinten, pöytäliinojen ja maljakoiden kartoittaminen. Mahdollisten lisäpöytien ja -tuolien hankkiminen sekä kukkien tilaaminen.
 Kesäjuhlissa on usein kuuma ja ulkotilat käytössä, joten piha ja parveke kannattaa siistiä.
 – Kylmäsäilytystilan huomioiminen on kesällä olennaista. Yksi jääkaappi harvoin riittää, joten kylmälaukku ja -kalleja tarvitaan. Yksi mahdollisuus on lainata kylmätilaa naapurista.
 Juhlapäivälle ei pidä jättää mitään sellaista, minkä voi tehdä etukäteen. Sinne kannattaa jättää vain viimeistelyt ja tarjolle asettaminen.
 Härmälä kehottaa myös jakamaan vastuuta, etteivät järjestelyt jää yksille harteille.
 – Juhlapäivänänä isäntäväen ei myöskään kuuluisi häärätä keittiössä. Apukäsiksi voi pyytää sukulaisia, työkavereita tai vaikkapa isompien lasten kavereita.
 Juhlapäivälle kannattaa jättää enää vain viimeistelyt ja tarjottavien tarjolle asettaminen. Pauliina Jaakkola / Yle
 Näissä voi oikaista top 5
 1. Siivoaminen
 2. Täydellisyyden tavoittelu
 3. Tarjottavien määrä
 4. Leipominen, itse tekeminen
 5. Erityisruokavaliot
 Vähempikin riittää
 Kaisa Härmälä kehottaa siivoamaan maltilla. Koko talon ikkunoita ei välttämättä tarvitse pestä, yleissiisteys riittää.
 – Kaikkia kaappeja ei tarvitse juhlien takia järjestää. Ne paikat siisteiksi, missä juhlavieraat ovat. Voi myös sulkea tiloja ja laittaa oven kiinni johonkin huoneeseen.
 Hän huomauttaa että, vieraat eivät tiedä juhlien järjestäjän suunnitelmia.
 – Jos jokin menee pieleen tai jää harmittamaan, niin vieraat eivät sitä huomaa. Kukaan ei muista, miten servetti oli taiteltu. Kunhan yleisilme on mukava ja viihtyisä.
 "Kukaan ei muista, miten servetti oli taiteltu. Kunhan yleisilme on mukava ja viihtyisä."  Kaisa Härmälä
 Juhlien tarjoilujen nyrkkisääntö on se, että vähempikin riittää. Tärkempää on, että tarjottavaa on riittävästi ja se on hyvänmakuista. Hyvä olisi olla sekä suolaista että makeaa.
 – Yksinkertaisuus kannattaa: lajeja ennemmin niukasti kuin ylenpalttisesti.
 Härmälän mukaan moni yhä tekee tarjottavat itse, mutta ihan yhtä sallittua on ostaa ne valmiina.
 Vieraiden erityisruokavaliot kannattaa aina selvittää etukäteen. Erityisruokavalioita noudattavia huomioitaessa kannattaa tehdä tai tilata sellaista, joka sopii mahdollisimman monelle, eikä tehdä erikseen jokaiselle jotakin.
 Juhliin kannattaa varata suolaista ja makeaa tarjottavaa. Pauliina Jaakkola/Yle
 "Kun itse viihtyy, vieraatkin viihtyvät"
 Kaisa Härmälä muistuttaa, että juhlien järjestämisessä ei kannata yrittää liikoja, vaan toteuttaa oman näköiset juhlat.
 – Sellaiset, mitkä omalle väelle sopii ja mistä itse tykkää. Kun itse viihtyy, vieraatkin viihtyvät. Ei kannata välttämättä yrittää toteuttaa jossain lehdessä nähtyä kiiltokuvaa.
 Jos vieraita tulee paljon, ei astioiden tarvitse olla samaa sarjaa. Ja aina voi lainata kavereilta tai naapureilta.
 – Tärkeintä on, että jokaiselle on lautanen ja kuppi: eikä se, että kaikki ovat samanlaisia. Toki astiat voi myös vuokrata.
 Härmälä huomauttaa, että myös päivänsankarin toiveet pitäisi ottaa huomioon. Lisäksi juhlien onnistumiselle on tärkeää, että isäntäväki on hyvällä mielellä, joten siksi kaiken kiireen keskellä pitäisi ehtiä itsekin syödä ja levätä – ja jakaa töitä, ettei niistä tule sanomista.
 Vähän ennen juhlia hän kehottaa vielä tekemään mielikuvaharjoituksen.
 – Mitä vieras tarvitsee ensimmäisenä astuessaan sisään ja mihin hän sen jälkeen menee ja mitä ottaa. Siten tulee varmistettua, onko muistettu huomioida kaikki.

Juhlien järjestäjä: panosta suunnitteluun, siivoa vähemmän – lue marttojen 5 vinkkiä mihin satsata ja mistä oikaista


Summary: Viranomaiset epäilevät, että räjähdys johtui pakettipommista.

Ranskassa ainakin 13 ihmistä on loukkaantunut räjähdyksessä Lyonin keskustassa. Räjähdys tapahtui noin 18.30 Suomen aikaa.
 Ranskan sisäministeriön mukaan uhrien vammat eivät ole hengenvaarallisia. Poliisi on eristänyt räjähdyspaikan.
 Viranomaiset epäilevät, että kyseessä oli pakettipommi, joka sisälsi ruuveja tai pultteja. Paketti oli jätetty kahden kadun risteyksessä sijaitsevan leipomon eteen.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kutsui räjähdystä hyökkäykseksi, joka ei aiheuttanut kuolonuhreja.
 Räjähdyksestä on aloitettu tutkinta terrorismina. Viranomaiset etsivät noin 30-vuotiasta eurooppalaista tai pohjoisafrikkalaista miestä, joka jätti laukun paikalle hieman ennen räjähdystä. Miehen kuva tallentui valvontakameraan.
 Yle Uutisgrafiikka

Lyonin keskustassa räjähti, useita loukkaantunut


Summary: Yle kävi asiantuntijan kanssa läpi 300 000 EU-aiheista Twitter-viestiä. Suosituimmat aiheet jakavat kansalaisia heidän omissa maissaan.

Pitkäpartainen, valkoiseen arabiasuun pukeutunut mies on kiivennyt patsaan päälle ja moukaroi sitä raivokkaasti vasaralla.
 Yksi ohikulkija heittää miestä kivellä. Lopulta paikalle saapuu useita poliiseja.
 Tapahtumaa kuvaava video julkaistiin viestipalvelu Twitterissä toukokuun 2019 alussa. Videon jakanut Compact News -Twitter-tilin omistaja toteaa:
 "Muslimi #siirtolainen tuhoaa patsasta #Italiassa, koska osa vartalosta näkyy. #Eurooppa ei tiedä, mikä sitä odottaa seuraavien 5-15 vuoden aikana."
 Video on jo aikaisemmin paljastunut valeuutiseksi, mutta siitä huolimatta se leviää yhä laajasti netissä. Tallenne on aidosta tilanteesta, mutta se ei tapahtunut Italiassa vaan Algeriassa. Asiasta kertoi muun muassa  uutistoimisto AFP  lokakuussa 2018.
 Video on myös yksi suosituimmista EU:ta käsittelevistä sisällöistä, jotka ovat levinneet EU:n parlamenttivaalien alla Twitter-viestipalvelussa EU-aihetunnisteella.
 Tämä käy ilmi laajasta selvityksestä, jossa Yle kävi läpi noin 300 000 EU-aiheista Twitter-viestiä. Viestit on otettu alustalta 29.4.–9.5. välisenä aikana.

 Viiden eurooppalaisen yleisradioyhtiön yhteistyönä tekemä selvitys tarkastelee, miten EU-vaaleista puhutaan suositussa viestipalvelussa ja levitetäänkö alustalla disinformaatiota eli tarkoituksellisesti harhaanjohtavaa tietoa.
 Sadoistatuhansista Twitter-viesteistä käy ilmi, että kaikkein suosituimpien tviittien jakajat levittävät tietoisesti vääristeltyä tietoa. Jakajat näyttävät manipuloivan viestejään keinotekoisesti niin, että ne leviäisivät yhä useampien ihmisten nähtäville.
 Ylen analyysin perusteella jakajilla näyttää olevan myös selvä yhteys toisiinsa. Niitä näyttää yhdistävän Venäjän ihailu ja inho EU:ta kohtaan – sekä Robertiksi esittäytyvä mies.
 Selvitys vahvistaa näkemystä, että yhä useammat EU:n kansalaiset altistuvat vääristellyille tai valheellisille uutisille.
 Tuoreen arvion mukaan miljoonat ihmiset eri puolilla Eurooppaa altistuvat valeuutisille ja vihapuheelle. Amerikkalaisen Avaaz-kansalaisjärjestön  tekemästä tutkimuksesta  selviää, että vääristeltyä tietoa levittävät erityisesti äärioikeistoa ja EU-vastaisia puolueita tukevat tahot.
 Amerikkalainen datayhtiö SafeGuard Cyber on puolestaan arvioinut, että disinformaation kohteeksi on joutunut jo melkein  puolet EU:n  lähes 500 miljoonasta ihmisestä. Yhtiö sanoo, että vääristellyn tiedon jakamiseen on valjastettu satojatuhansia tilejä sosiaalisessa mediassa.
 Suosittuja tviittejä julkaisseet tilit jakavat venäläismedioiden uutisia
 Moukarointivideo on saanut lähes 1 300 tykkäystä. Sitä on jaettu uudelleen eteenpäin melkein 1 800 kertaa toukokuun loppuun mennessä.
 Video nousi Ylen selvityksessä toiseksi jaetuimmaksi sisällöksi satojentuhansien tviittien joukosta. Kaikkein suosituin oli Partisan DE -nimisen tilin tviitti, jossa kritisoidaan niin ikään voimakkaasti EU:ta.
 Yhteistä tileille on muun muassa runsas Venäjä-mielisten medioiden jakaminen. Tilit jakavat paljon muun muassa Russia Today- ja Sputnik-sivustojen uutisia.
 Yle ei ole pystynyt selvittämään, mitkä tahot toimivat näiden tilien takana. Suomalaisasiantuntijan mukaan kyseessä voi olla “itänaapuri, itsenäisesti toimivat ryhmittymät tai vain yksittäiset ihmiset”. Ne levittävät narratiivia eli kertomusta, jossa maailman uhat selitetään Venäjälle mieluisaan tapaan.
 – Joka tapauksessa näiden tviittien sisällöt tukevat Venäjän strategista narratiivia, jonka tarkoituksena on heikentää Euroopan yhtenäisyyttä ja lisätä polarisaatiota, sanoo viestintäpäällikkö  Päivi Tampere  Euroopan hybdiriuhkien torjunnan osaamiskeskuksesta (Hybrid CoE).
 Helsingissä sijaitsevan keskuksen toimintaan osallistuu toistakymmentä EU-maata sekä Kanada ja Yhdysvallat.
 Tviitit ovat Tampereen mukaan tyypillisiä esimerkkejä vaikuttamisesta, jolla pyritään rapauttamaan ihmisten luottamusta EU:hun ja demokraattisiin yhteiskuntiin.
 Ostettuja uudelleentviittauksia vastikään perustetuilta tileiltä
 Selvityksen tviitit kerättiin yli 30:n EU-vaaleja yleisesti kuvaavan aihetunnisteen avulla. Näitä olivat muun muassa hashtagit #EUElections2019, #Europawahl2019 ja #EUvaalit.
 Analyysin teki suomalaisen tietoturvayhtiön F-Securen tutkija  Andrew Patel.  Aiemmin hän on tutkinut samalla koneoppimista hyödyntävällä menetelmällä esimerkiksi brexitiä koskevaa Twitter-liikennettä.
 Patel havaitsi, että selvityksessä kärkeen nousseita tviittejä on yritetty todennäköisesti manipuloida. Niistä löytyy useita epäilyttäviä piirteitä.
 Twitterissä on tyypillistä, että julkaisut saavat yleensä noin kaksi kertaa enemmän tykkäyksiä kuin uudelleentviittauksia. Syynä on se, että Twitter-käyttäjien on paljon vaivattomampaa painaa tykkäys-kuvaketta kuin jakaa tviittejä henkilökohtaisella tilillään eteenpäin.
 Tutkimuksen kärkitviitit käyttäytyivät toisin: ne keräsivät huomattavasti enemmän uudelleentviittauksia kuin tykkäyksiä.
 – Tämä on epätavallista. Uudelleentviittauksia tekivät tilit, joilla ei näytä olevan mitään tekemistä itse sisältöjen kanssa, Andrew Patel sanoo.
 Ylen selvityksessä esiin nousseista tileistä ainakin toinen näyttää ostaneen itselleen suosiota. Patel löysi Partisan DE -Twitter-tililtä useita tviittejä, joiden uudelleentviittaukset ovat tulleet vastikään perusteluilta tileiltä.
 - Nuo tilit näyttävät tviittaavan muuten aivan muunlaisia sisältöjä. Ne näyttävät selvästi olevan peräisin palveluista, joista voi ostaa uudelleentviittauksia, Patel sanoo. Hän kertoo lisää  Twitter-tutkimuksestaan F-Securen blogissa.
 Videot poistettiin Twitteristä Ylen yhteydenoton jälkeen
 Toisella suositulla videolla kyynärsauvojen avulla liikkuva, varhaisteiniltä näyttävä nuori nilkuttaa kadulla. Taustalla on menossa mielenosoitus. Mellakkapoliisi näyttää hätyyttelevän kasvonsa peittänyttä nuorta suljetulta alueelta. Nuori kaatuu.
 "Lisää todisteita, kuinka epäinhimillinen #Macronin #Ranska on vuonna 2019"
 "Mikään #EU maa ei ole kommentoinut näitä väkivaltaisuuksia. #keltaliivit #EUvaalit2019"
 Partisan DE -tilin jakamaa videota on tviitattu uudelleen 6 000 kertaa. Tykkäyksiä kertyi lähes 4 200.

 Yle ei pystynyt vahvistamaan videon alkuperää, mutta se näyttää olevan Ranskasta hallitusta vastustavien keltaliivien mielenosoituksesta.
 Keltaliivien protestit ovat esimerkki ilmiöstä, jossa ulkopuolisen tahon epäillään voimistavan liikkeen toimintaa. Muun muassa EU:n ulkosuhdehallinto East Stratcom on löytänyt Twitteristä paljon manipuloituja,  keltaliivien sanomaa  voimistavia viestejä.
 Partisan DE -tili poisti videon torstaina Twitter-tililtään. Tämä tapahtui päivä sen jälkeen, kun Yle otti yhteyttä tekijään, jolla on tiettävästi yhteyksiä tiliin. Perjantaina myös moukarointivideo oli poistettu.
 Ylen taltioimat videot voi katsoa kuitenkin tästä jutusta. Videot ovat myös tallennettu Ylen Areena-palveluun  tänne  ja  tänne .
 Tilejä yhdistää Venäjän propagandamediat – ja mies nimeltä Robert
 Moukarointivideon jakanut Compact News ja kyynärsauvavideon jakanut Partisan DE näyttävät olevan kiinteästi yhteydessä toisiinsa.
 Niitä yhdistävät samat teemat – ja lopulta myös amerikanitalialaiseksi esittäytyvä mies.
 Molemmat tilit ovat jyrkän islamin- ja maahanmuuttovastaisia. Ne jakavat myös runsaasti venäläisten propagandamedioiden artikkeleita.
 Käytettyihin lähteisiin kuuluvat muun muassa Russia Today, Sputnik News, Voice of Europe ja Ruptly. Ne ovat suuria, eri kielillä toimivia Venäjän valtion rahoittamia mediataloja, jotka levittävät valeuutisia ja presidentti  Vladimir Putinin  politiikkaa voimakkaasti myötäileviä sisältöjä.
 Compact Newsin jakamasta sisällöstä yli kolmasosa tulee Venäjältä.
 Twitter-tilien vastaavista henkilöistä ei löydy tietoa. Compact News mainitsee kuitenkin esittelytekstissään, että sen journalistina työskentelee henkilö nimeltä Robert Kearney.
 Partisan DE puolestaan mainostaa esittelyssään News Compact -nimistä blogia. Sen yhdeksi kirjoittajaksi mainitaan samainen Robert Kearney.
 Yle otti Kearneyhin yhteyttä tämän henkilökohtaisen Twitter-tilin kautta. Kearneyksi esittäytynyt henkilö kertoo yksityisviestillä olevansa Yhdysvalloissa asuva, italialaistaustainen vapaa toimittaja.
 Kearney kertoo kirjoittavansa artikkeleita News Compact -blogiin omasta tahdostaan. Hän kieltää saavansa rahaa työstä.
 Omalla Twitter-tilillään Kearney on viime päivinä tviitannut erityisesti Euroopan populistipuolueiden tapaamisesta Milanossa. Hän näyttää ihailevan Italian maahanmuuttovastaisen Lega-puolueen johtajaa  Matteo Salvinia .
 Kearneyn jakamissa kuvissa näkyy myös perussuomalaisten kansanedustaja  Laura Huhtasaari , joka osallistui Salvinin järjestämään tapahtumaan Milanossa lauantaina 18. toukokuuta.
 "Hän näyttää venäläisen operaation kohteelta"
 Yle näytti Twitter-selvityksensä tuloksia sosiaalisen median alustoihin perehtyneille tutkijoille. Heidän mukaansa Partisan DE ja Compact News -tilejä ylläpitää todennäköisesti yksi tai useampi ihminen. Kyseessä eivät siis ole disinformaatiota suoltavat automatisoidut tilit eli botit.
 Myös Kearney vaikuttaa aidolta henkilöltä, lontoolainen hybridivaikuttamisen asiantuntija  Ben Nimmo  sanoo.
 Äärioikeistolaisen maailmankuvan omaava Kearney näyttäytyy varsin tyypillisenä tapauksena, johon Venäjän propagandamedioiden EU-vastaiset sisällöt tehoavat.
 – Hän enemmänkin näyttää venäläisen operation kohteelta kuin ihmiseltä, joka olisi (venäläisen) operaation luoma, sanoo tutkija Ben NimmoDigital Forensics Labista Lontoosta. Disinformaation tutkimiseen erikoistunutta DFRLabia ylläpitää yhdysvaltalainen Atlantic Council -ajatushautomo. Se on jo aikaisemmin havainnut, että Compact News -tililtä  levitetään valeuutisia.
 Tutkija Nimmo ei näe Kearneyn tai Twitter-tilien Partisan DE:n ja Compact Newsin toiminnassa merkkejä siitä, että niitä pyörittäisi valtiollinen toimija kuten Venäjä.
 Sen sijaan Venäjä-mieliset mediat Russia Today ja Sputnik tuottavat juuri sellaista vääristeltyä tietoa, jota Kearneyn kaltaiset ihmiset haluavat levittää sosiaalisessa mediassa, hän sanoo.
 – Hän (Kearney) on niiden yleisö. Tämän takia hän (Kearney) jakaa RT:n ja Sputnikin sisältöjä, Nimmo arvioi.
 Tili vaihtoi äkkiä nimeään ja tyyliään
 Yle tutki Partisan DE- ja Compact News -tilien toimintaa myös selvityksen ulkopuolisen, suomalaisen data-analyytikon avulla. Hän ei halua työnsä vuoksi nimeään julkisuuteen.
 Kävi ilmi, että Partisan DE :n alkuperäinen nimi on ollut Stratforce1. Joulukuussa 2017 perustettu tili tviittasi aluksi vain Venäjän asevoimista ja sen menestyksestä muun muassa Lähi-idässä.
 Stratforce1-tilillä on ollut myös blogi, jossa on julkaistu yksinomaan Venäjän asevoimiin liittyviä tekstejä. Samalla toimijalla on ollut ilmeisesti myös muita Twitter-tilejä käytössään, joista ensimmäiset on perustettu jo vuonna 2012.
 Partisan DE -tilin osoitekentästä näkyy tilin alkuperäinen nimi Stratforce1. Kuvakaappaus Google-hakupalvelusta / Yle
 Marraskuussa 2018 Partisan DE muutti äkkiä tyyliään. Se alkoi jakaa lähes yksinomaan Ranskan keltaliivejä puolustavia viestejä.
 Compact News -tilin viestit ovat puolestaan olleet kirjavampi joukko EU- ja maahanmuuttovastaisia viestejä.
 Tilien viestejä tutki myös tietoturvayhtiö F-Securen työryhmä, joka on erikoistunut kielen aitouteen. Heidän mukaansa tilien viestejä laatii todennäköisesti useampi henkilö. Kielioppivirheiden perusteella vaikuttaa myös siltä, että näiden henkilöiden äidinkieli ei ole englanti, F-Securen asiantuntijat sanovat.
 Valeuutiset levinneet myös Suomeen
 Verkossa liikkuvat häiriköt eli trollit ovat levittäneet Compact News -tilin valeuutista patsaan moukaroinnista myös Suomessa.
 Trolliksi kutsutaan ihmisiä ja nimettömiä sosiaalisen median tilejä, jotka pääasiassa häiriköivät ja provosoivat muita käyttäjiä tai yrittivät ohjata keskustelua haluamaansa suuntaan.
 Yle löysi useita suomalaisia trollitilejä, jotka ovat levittäneet moukarointivideota. Partisan DE:llä ja Compact Newsillä on myös useita suomalaisia seuraajia. Osa seuraajista on aktiivisia suomalaistrolleja.
 Yle analysoi trollitilejä myös kansainvälisessä yhteistyössä. Suomen, Ruotsin, Hollannin, Itävallan ja Britannian yleisradioyhtiöiden toimittajat keräsivät listoja omien maidensa trollitileistä. Niitä kertyi kaikkiaan yli 4 200.
 Analyysin lähes 300 000:sta EU-aiheisesta tviitistä listattujen trollien tviittejä oli noin 2 000. Näistä alle 200 tuli Suomesta. Trollit olivat levittäneet valeuutista patsaan moukaroinnista Suomen lisäksi myös ainakin Britanniassa ja Hollannissa.
 Venäjän uskotaan pyrkineen vaikuttamaan useisiin vaaleihin eri puolilla maailmaa. Tunnetuin tapaus on Yhdysvaltain presidentinvaalit vuonna 2016.
 Venäläiset trollit loivat muun muassa useiden tilien  laajan verkoston , joka Yhdysvaltain senaatin tiedustelukomitean mukaan syötti Donald Trumpia tukevia viestejä tarkoin kohdennetuille väestöryhmille kuten maahanmuuttovastaisille amerikkalaisille tai vapaan aseenkanto-oikeuden puolustajille.
 Nyt yhä useammat nettihäiriköt käyttävät Ylen haastattelemien asiantuntijoiden mukaan samoja keinoja, joita Venäjän on epäilty käyttäneen aiemmin.
 DFPLabin tutkijan Ben Nimmon mukaan disinformaation suitsiminen saattaa olla jopa vaikeampaa, kun asialla ovat Venäjän suoran toiminnan sijaan oman maan kansalaiset.
 – On paljon vaikeampaa ratkoa poliittisesti, mitä asialle voisi tehdä, kun yksittäiset EU:n kansalaiset levittävät väärää tietoa samalla tavalla kuin venäläiset.
 Näin juttu tehtiin:
 Ylen selvityksessä tarkasteltiin, miten EU-vaaleista puhutaan Twitterissä ja levitetäänkö alustalla paljon disinformaatiota. Yle analysoi tietoturvayhtiö F-Securen tutkijan kanssa lähes 113 000 käyttäjältä runsaat 297 000 tviittiä, jotka sisälsivät jonkin EU-vaalien yleisen aihetunnisteen. Tviitit kerättiin 29.4.–9.5. välisenä aikana. Projektissa olivat mukana Ylen lisäksi yleisradioyhtiöt  Ruotsista,  Hollannista, Itävallasta ja Britanniasta.
 Lue lisää:
 Tapahtuuko lähipäivinä jotain outoa? Näillä nopeilla vinkeillä voi tunnistaa vaalihäirinnän ilmiöt, jotka ovat tapahtuneet jo muualla
 Live Coverage Of A Disinformation Operation Against The 2019 EU Parliamentary Elections - Andrew Patelin blogi
 24.5.2019 klo 22:15 juttuun lisätty linkit F-Securen tutkijan Andrew Patelin blogitekstiin.

Yle selvitti: Näin valeuutiset leviävät Twitterissä ennen EU-vaaleja – myös Suomessa jaetaan Venäjä-mielisten epäilyttävien tilien sisältöä


Summary: Hashimoton taide saa liikkeelle monen sellaisen, joka ei taidetta ehkä muuten seuraa.

– Ensimmäistä kertaa tulin Suomeen ja Turkuun vuonna 2009 STX:n Turun telakalle, kertoo amerikkalaistaiteilija  Jacob Hashimoto .
 Ja todellakin kymmenen vuotta sitten Hashimoto tuli Suomeen Royal Caribbean -varustamon pyynnöstä. Ei kuitenkaan rautakouraksi, vaan tutustuakseen Turun telakalla rakenteilla olevaan loistoristeilijä Oasis of the Seasiin. Hashimoton tarkoituksena oli tehdä nykytaideteos sisaralus Allure of the Seasiin. Ja näin tapahtui.
 Ennen sitä Makasiini Contemporaryn galleristin  Frej Forsblomin  ja nykytaiteilija Jacob Hashimoton tiet kohtasivat Italiassa Bolognan taidemessuilla. Siitä alkaen he ovat tehneet yhteistyötä.
 Forsblom alkoi puuhata Hashimoton ensimmäistä näyttelyä Suomeen. Se pidettiin vuonna 2011 Helsingissä Galleria Forsblomissa. Näyttely viivästyi vuodella, koska Hashimoton ajan vei Allure of the Seasiin tekeillä ollut teos.
 – Se oli suuri työ, noin 30 metriä korkea. Asuinkin silloin seitsemän viikkoa Turussa avustajieni kanssa, kun ripustimme teosta risteilijään.
 Riisipaperista tehdyt leijat ovat Jacob Hashimoton tavaramerkki. Petra Ristola / Yle
 Jacob Hashimotolle on kehittynyt tämän jälkeen läheinen suhde Suomeen. Nyt esillä on jo hänen viides yksityisnäyttelynsä Suomessa. Tämänkertainen näyttely on esillä turkulaisessa galleriassa Makasiini Contemporaryssä.
 "Hän on uniikki nykytaiteilija"
 Riisipaperisista pienoisleijoistaan tutuksi tullut Hashimoto tekee nykytaidetta, joka kiinnostaa myös heitä, jotka eivät suuremmin taiteesta välitä. Tämä koettiin todeksi pari vuotta sitten Turun Wäinö Aaltosen museossa, jossa  Hashimoto veti museoon ennätysyleisön .
 – Hän on uniikki nykytaiteilija ja tuonut galleriaankin paljon kävijöitä, sanoo Makasiini Contemporaryn galleristi Frej Forsblom.
 Gallerian näyttelyssä onkin käynyt jo 2 000 vierailijaa. Se on gallerian mittakaavassa suuri luku.
 – Olen havainnut, että monet sellaiset käyvät katsomassa näyttelyitäni, jotka muuten eivät välitä taiteesta. Se miellyttää minua, Hashimoto sanoo.
 Vanha ja uusi kohtaavat Hashimoton töissä
 Galleria Makasiin Contemporaryssä esillä olevat työt ovat uusia ja ensimmäistä kertaa näytillä. Hashimoton taiteen ystäville galleriassa on esillä uutta katsottavaa. Seinällä oleva kokonaisuus  Hashimoto Index I-II  -teos antaa silmäyksen taiteilijan tekemistä graafisista painokuvista vuosien varrelta.
 Nykytaiteilija Jacob Hashimoto Hashimoto Index I-II -teoksen edessä. Petra Ristola / Yle
 – On erikoista nähdä näitä painokuvia yhdessä samassa kokonaisuudessa, sanoo Jacob Hashimoto.
 Newyorkilaistaitelija yhdistää uutta ja vanhaa. Kiinalainen ja japanilainen kulttuuri kohtaavat teoksissa tietokonepelimaailmasta tutut pikselit. Leijat ovat ympyrän, ellipsin, neliön tai kuusikulmion muotoisia moduuleja, jotka toisiinsa liitettyinä synnyttävät installaation.
 – Työni ovat kuin abstrakteja tauluja, jotka muodostuvat monesta pienestä käsintehdystä osasta. Monesti kehotan ihmisiä googlettamaan kuviani, sillä ne kertovat aika paljon töistäni, sanoo Jacob Hashimoto.
 Leija on kaiken alku
 Hashimoton japanilaistaustasta nousee viehtymys leijoihin. Näyttelyssä esillä olevan  Halo -teoksen paperi on 1990-luvulta. Ajalta jolloin hän alkoi tehdä leijoja.
 Jacob Hashimoton Halo-teoksen paperi on 1990-luvulta. Petra Ristola / Yle
 – Isoisäni opetti isäni rakentamaan leijoja, mutta isäni ei opettanut minua. Niinpä parikymppisenä aloin itse opetella leijojen rakentamista. Tämä oli todella meditatiivista, kun oppi uuden taidon, sanoo Jacob Hashimoto.
 Kaikki muut leijan kehikot tehdään Hashimoton studiolla Yhdysvalloissa. Ainoastaan ympyrän muotoiset kehikot tehdään Kiinassa, Weifangissa, jossa eräs leijantekijä tekee ne.
 – Siellä on pitkät perinteet tehdä ympyränmuotoisia leijoja. Alussa tein ympyröitä itsekin. Mutta se bambun taivutus vaatii aikaa ja työtä, eikä niistä koskaan tullut niin hyviä, sanoo Hashimoto.
 Ympyränmuotoiset leijakehikot Jacob Hashimoto teettää kiinalaisella leijantekijällä. Petra Ristola / Yle
 "En ole soololaulaja, vaan yhdessä olemme kuoro"
 Turun näyttelyn lisäksi Hashimotolla on kaksikin eri näyttelyä Italiassa. Uusia näyttelyitä on muutenkin suunnitteilla. Kiirettä pitää myös siviliielämässä, sillä perheeseen syntyi esikoinen 11 kuukautta sitten.
 Hashimoton taide vaatii paljon työtä, joten ilman avustajia hän ei pärjäisi. Hashimoton taiteessa on paljon muotojen leikkausta ja muuta pientä näpertelyä. Myös näyttelyjen pystytys on aikaavievää puuhaa.
 Hänellä on vajaa kymmenen työntekijää, joita hän arvostaa paljon. Osan kanssa hän on tehnyt pitkään töitä.
 – He tuovat oman taiteellisen näkökulmansa mukaan. Taiteeni on heidän kauttaan rikkaampaa ja monipuolisempaa. En ole soololaulaja, vaan yhdessä olemme kuoro.
 Jacob Hashimoto, The Infinite Curve -näyttely, Makasiini Contemporary, Turku, 12.4.-20.6.2019
 Lue lisää:
 Turkulainen taidemuseo täyttyy 35 000 paperileijasta – ripustukseen tarvittiin kasapäin kalastustarvikkeita
 Jacob Hashimoto palaa Turkuun – rikkoi viimeksi WAMin kävijäennätyksen

Nykytaiteilija Jacob Hashimoton tiivis suhde Suomeen syntyi työstä Turun telakalla 10 vuotta sitten


Summary: Ääri-islamilainen Isis-järjestö hallitsi raaioin ottein laajoja alueita Syyriassa ja Irakissa.

Ääri-islamilainen Isis-järjestö kukistui tämän vuoden maaliskuussa, mutta ehti sitä ennen runsaan vuosikymmenen aikana hallita laajoja alueita Irakista ja Syyriasta. Järjestö imi riveihinsä jäseniä ulkomailta ja syyllistyi kansanmurhiin ja sotarikoksiin.
 Miten järjestön historia etenikään? Seuraavassa käännekohtia ja kuvia terroristijärjestön taipaleelta.
 2006 – Isis perustettiin
 Yhdysvallat valtasi Irakin vuonna 2003, ja sekasortoon ajautuneessa maassa syntyi runsaasti uskonnollisia, länsivastaisia ääriryhmiä. Ääri-islamilaiseen al-Qaida-järjestöön kuuluva ryhmä asettui Irakiin. Ryhmä muutti nimensä vuonna 2006 Irakin islamilaiseksi valtioksi. Ryhmän johtaja tunnettiin nimellä Abu Omar al-Baghdadi.
 Yhdysvaltain armeijan tiedotti jo toukokuussa 2007 Isisin perustajan, Abu Omar al-Baghdadin kuolleen Yhdysvaltain ja Irakin yhteisiskussa. Tieto oli kuitenkin ennenaikainen, Isisin johtaja sai surmansa vasta kolme vuotta myöhemmin. Ahmad al-Rubaye / EPA
 2011 – Isis laajeni Syyriaan
 Syyrian sisällissota puhkesi ja järjestön johtajaksi vuotta aiemmin noussut Abu Bakr al-Baghdadi lähetti alaisiaan laajentamaan toimintaa Syyrian maaperälle. Pari vuotta myöhemmin al-Baghdadi seurasi perässä, irroitti järjestönsä al-Qaidasta ja nimesi järjeston uudelleen Irakin ja Levantin islamilaiseksi valtioksi.
 Abu Bakr al-Baghdadi nousi Isisin johtoon vuonna 2010, kun järjestön perustaja Abu Omar al-Baghdadi oli saanut surmansa Irakissa Yhdysvaltain ja Irakin armeijan ohjusiskussa. Isis-video / EPA
 2014 – järjestö valtasi laajoja alueita
 Isis valtasi tärkeitä alueita, vuoden alussa Fallujan Irakissa ja Raqqan Syyriassa sekä kesäkuussa Mosulin ja Tikritin Irakissa, samoin laajoja alueita Syyrian ja Irakin rajalla. Al-Baghdadi julisti kalifaatin syntyneeksi ja nimesi järjestön jälleen uudelleen.
 Mosulin isossa moskeijassa järjestön nimeksi tuli Islamilainen valtio, Isis.
 Leena Luotio / YLE, lähde BBC
 Valloitetuilla alueilla Isis syyllistyi valtaviin raakuuksiin. Sinjarissa järjestö teloitti tuhansia siviilejä ja otti yli seitsemän tuhatta naista ja tyttöä seksiorjiksi. Syyriassa järjestö teurasti satoja Sheitaat-heimoon kuuluvia.
 Länsimaalaisia otettiin panttivangeiksi ja teloitettiin. Teloitusvideot kammottivat, mutta myös keräsivät järjestölle netissä kannattajia. Tuhansia ulkomaisia taistelijoita matkusti Irakiin ja Syyriaan Isisin riveihin.
 2014 eteenpäin – terrori-iskujen aalto eri puolilla maailmaa
 Järjestön nimissä on tehty kymmeniä verisiä terrori-iskuja Euroopassa, Aasiassa ja Amerikassa.  Wikipedia laskee  iskuja olevan yli 120, osan iskuista järjestö on ottanut suoraan nimiinsä ja osassa iskuista tekijää epäillään yhteydestä järjestöön.
 Terrori-hyökkäys juutalaisessa museossa Brysselissä toukokuussa 2014 oli tiettävästi ensimmäinen Isisin piikkiin laskettu, ulkomailla tehty isku. Oliver Hoslet / EPA
 2015 – Ramadi sekä historiallinen Palmyra vallattiin
 Toukokuussa 2015 Isis valtasi Irakin Ramadin sekä Syyriassa historiallisen Palmyran kaupungin. Vuoden lopulla järjestö oli kuitenkin jo alakynnessä molemmissa maissa.
 Venäläissotilas vartioi Palmyrassa maaliskuussa 2016, pian takaisinvaltauksen jälkeen. Isis ehti tuhota antiikin rauniokaupunkia liki vuoden ajan. Sergei Chirikov / EPA
 2016 – Isis menettää tärkeitä alueita
 Syyrian armeija valtaa maaliskuussa Venäjän tuella Palmyran. Irak valtaa kesäkuussa takaisin Fallujan, elokuussa Yhdysvaltain tukemat kurdijohtoiset joukot valtaavat Syyriassa Manbijin.
 Turkki ei pidä kurdijoukkojen menestyksestä rajansa tuntumassa ja aloittaa iskut sekä Isisiä että kurdijoukkoja vastaan.
 2017 – Isisille tappioiden vuosi
 Kesäkuussa Isis menettää Irakissa Mosulin raskaiden taisteluiden jälkeen ja al-Baghdadi julistaa kalifaatin tuhoutuneeksi. Syyskuussa Venäjän tukemat Syyrian armeijan joukot etenevät Itä-Syyriassa ja valtaavat Isisiltä Deir al-Zorin. Lokakuussa Yhdysvaltain tukemat kurdijohtoiset joukot ajavat Isisin Raqqasta.
 Kurdien johtamat SDF-joukot valtasivat 2017 Isisin epävirallisen pääkaupungin, pohjoissyyrialaisen Raqqan. Sotilaat seisovat liikenneympyrässä, jossa Isis piti tapanaan teloittaa vankeja. Youssef Rabih Youssef / EPA
 2018 – Isis ajetaan yhä ahtaammalle
 Kurdijohtoiset joukot etenvät Eufrat-joen vartta, Irakin armeija valtaa loput Isisin alueista Irakissa.
 Kurdijohtoiset SDF-joukot juhlivat voittoa Isisistä Baghuzissa 23.3.2019. STR / EPA
 Maaliskuu 2019 – Isisin tuho
 Yhdysvaltain tukemat kurdijohtoiset joukot valtasivat viimeisenkin Isisin linnakkeen, Eufratin varrella sijaitsevan Baghuzin. Tuhansia naisia ja lapsia pakeni kaupungista.
 Isisin taistelijoiden  perheenjäsenet on sijoitettu al-Holin vankileiriin  ja heidän tuomitsemisensa ja jatkosijoituksensa aiheuttaa päänvaivaa. Leirillä on yli 70 000 vankia lukuisista maista – myös tiettävästi 44 suomalaista naista tai lasta.
 Lue lisää:
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Isisin kalifaatti on mennyttä, mutta järjestö voi vielä nousta – neljä kysymystä terrorijärjestön tulevaisuudesta

Isis-järjestön nousu, uho ja tuho kestivät 13 vuotta – tuhansia siviilejä tapettiin, ympäri maailmaa tehtiin toista sataa terrori-iskua


Summary: Suomen nuori jääkiekkomaajoukkue voitti Kanadan. Artikkelin pääkuvaa klikkaamalla pääset katsomaan, kuinka Helsinki juhlii.

Huh-huh! Kultaa tuli!
 Kun näin jääkiekossa käy, ovat suomalaiset perinteisesti kokoontuneet juhlimaan menestystä Helsingin Kauppatorille.
 Melkein kaikissa pääkaupungin ytimen pubeissa on ollut mahdollisuus katsoa MM-kisalähetystä, ja odotettavissa on, että kiekkokansa suuntaa yhteiseen juhlaan Kauppatorille tälläkin kertaa – sateen vaarasta huolimatta.
 Helsingissä poliisi on varautunut jääkiekon maailmanmestaruuteen pestaamalla lisäpoliiseja töihin, kun taas muissa isoissa kaupungeissa mennään tavallisella miehityksellä.
 Myös Yle on Kauppatorilla. Toimittaja  Tuulia Thynell  välittää riehakkaat tunnelmat suorassa Areena-striimissä kotiisi.
 Suomi pelasi edellisen kerran MM-kullasta vuonna 2016 ja hävisi – juuri Kanadalle, maalein 0 - 2.

Katso suorana kultajuhlia klo 23.40 alkaen – tältä näyttää öinen juhlahumu Helsingin Kauppatorilla


Summary: Molemmat jäivät varasijalle. Molemmat olivat myös nousseet europarlamenttiin jonkun toisen sijalle.

Istuvista europarlamentaarikoista varasijalle jäivät perussuomalaisten  Pirkko Ruohonen-Lerner  ja keskustan  Mirja Vehkaperä .
 Ruohonen-Lerner oli perussuomalaisten kansanedustajana vuosina 2007–2015 Uudenmaan vaalipiiristä. Hänet valittiin jatkokaudelle myös vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, mutta  hän siirtyi Euroopan parlamentin  jäseneksi  Sampo Terhon  noustua eduskuntaan.
 Keskustan Mirja Vehkaperä ehti olla europarlamentissa vain noin vuoden, sillä hän  nousi sinne viime kesänä   Paavo Väyrysen  tilalle. Väyrynen palasi silloin eduskuntaan.
 Mirja Vehkaperä  Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Oulun vaalipiirin Vehkaperä on ollut kansanedustajana kolme kautta, mutta tänä vuonna hän ei ollut ehdolla eduskuntaan lainkaan vaan tavoitteli jatkoa europarlamentissa. Myöskään Ruohonen-Lerner ei ollut eduskuntavaaliehdokkaana tänä keväänä.
 Myös vasemmistoliiton  Merja Kyllönen  putosi europarlamentista, mutta se ei ollut ihme. Hän ilmoitti jo ehdokkaaksi asettuessaan, ettei ota paikkaa vastaan, jos tulee valituksi.
 Ylen seurantajuttua vaaleista pääset  katsomaan tästä .

He putosivat europarlamentista: perussuomalaisten Pirkko Ruohonen-Lerner ja keskustan Mirja Vehkaperä


Summary: Äänestysprosentti on nousemassa 51:een. Vuonna 2014 äänestysaktiivisuus oli reilut 42 prosenttia.

EU-kansalaiset ovat äänestäneet aktiivisesti eurovaaleissa.
 Euroopan parlamentti ennakoi, että äänestysprosentti on nousemassa 51:een. Eurovaalien äänestysaktiivisuus on näin korkein 20 vuoteen. Laskelmassa ei ole mukana Britannian ääniä.
 Vuoden 2014 eurovaaleissa äänestysaktiivisuus oli reilut 42 prosenttia.
 Kerromme aiheesta pian lisää.
 Lisää aiheesta:
 Yle seuraa eurovaaleja hetki hetkeltä

Euroopan parlamentti: Äänestysaktiivisuus korkein 20 vuoteen


Summary: Ennakkoon kävi äänestämässä noin 21 prosenttia äänioikeutetuista.

Kokoomus keräsi suurimman osuuden ennakkoäänistä. Puolue keräsi 20,9 prosenttia ennakkoäänistä.
 SDP sijoittui ennakkoäänissä toiseksi, vihreät kolmanneksi.
 Perussuomalaiset jäi ennakkoäänissä neljänneksi tulleen keskustan taakse.
 Ennakkoäänten perusteella vihreät ja SDP saisivat yhden meppipaikan lisää. SDP:n meppimäärä nousisi siis kolmeen ja vihreiden kahteen.
 Keskusta menettäisi yhden meppipaikan ja meppiryhmän koko tippuisi kahteen. Ennakkoäänten perusteella menettäjiin kuuluu myös RKP, joka menettäisi ainoan meppipaikkansa.
 Muilla puolueilla paikkamäärä pysyisi ennakkoäänten perusteella ennallaan.
 Ennakkoon äänesti alustavien tietojen mukaan noin 21 prosenttia äänioikeutetuista, mikä tarkoittaa noin 897 000 ääntä. Lähes kaikki ennakkoäänet on laskettu.
 Ennakkoäänten julkistamisen jälkeen vaalipäivän tulosten laskenta alkaa välittömästi.
 Suomen osalta vaalien tulos on todennäköisesti selvillä puoleen yöhön mennessä.
 Kerromme pian lisää.
 Lisää aiheesta:
 Tulospalvelu kertoo, miten Suomi äänesti eurovaaleissa
 Yle seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä

Eurovaalien ennakkoäänet julki: kokoomus suurin, SDP toisena ja vihreät kolmantena


Summary: Sosiaalidemokraattien SPD näyttäisi kärsivän rökäletappion.

Saksan kristillisdemokraattinen unioni (CDU)

Saksassa vihreät ovat ovensuukyselyiden mukaan matkalla kohti suurvoittoa. Puolue keräsi kyselyiden mukaan 22 prosenttia äänistä eli se tuplasi kannatuksensa vuoden 2014 vaaleista.
 Sen sijaan sosiaalidemokraattien SPD näyttäisi kärsivän rökäletappion ja sen kanntatuksen uumoillaan putoavan lähes puoleen edellisistä EU-vaaleista.
 Liittokansleri  Angela Merkelin  kristillisdemokraatit (CDU/CSU) säilyvät suurimpana puolueena 28 prosentin kannatuksella, mutta kärsivät silti selvän tappion.
 Oikeistopopulistien Vaihtoehto Saksalle (AfD) lisäsi kannatustaan muutaman prosenttiyksikön noin 10,5 prosenttiin.
 Lue lisää:
 Katso vaalilähetystä suorana – ennakkoäänten tulos selviää kello 20, Yle seuraa hetki hetkeltä

Ovensuukyselyt povaavat Saksan vihreille suurvoittoa


Summary: Pinochetin hirmuvallan alta Suomeen selvinnyt Peréz oli paennut vainoja jo kahdesti aiemmin.

Liedossa asuva  Oscar Peréz  on seurannut Ylen sunnuntaina päättyvää  Invisible Heroes -sarjaa  kenties keskimääräistä katsojaa tarkemmalla silmällä.
 Suomalaisdiplomaattien ponnistelut ihmisten pelastamiseksi Chilen sotilasjuntan vainolta ovat osa hänen omaa elämäntarinaansa.
 Hän on varma, että olisi kuollut tuhansien muiden mukana syksyn 1973 vallankaappauksen jälkeen, ellei  Tapani Brotherus  kumppaneineen olisi tarjonnut apuaan.
 Elämme nyt rauhassa Suomessa, koska Tapani Brotherus on hyvä ihminen ja auttoi meitä.  Oscar Peréz
 Oscar Peréz oli kuitenkin paennut vainoja jo aiemmin – kotimaastaan Guatemalasta Meksikon kautta rauhalliseksi luulemaansa Chileen.
 Hengenvaarallinen uintimatka rajajoen yli
 Opiskellessaan yliopistossa 1960-luvun lopulla Oscar Peréz oli toiminut hyvin aktiivisesti Guatemalan hallitusta vastaan. Opiskelijat järjestivät mielenosoituksia, mikä herätti viranomaisten huomion.
 – Poliisi tuli kotiini ja tuhosi koko talon. Emme olleet kotona poliisin tullessa, mutta he kirjoittivat seinään ”tulemme takaisin”, kertoo Peréz.
 Opiskelu, työssäkäynti ja elämä perheen kanssa kävivät mahdottomiksi. Peréz päätti lähteä pois maasta tuolloisen vaimonsa ja tyttärensä kanssa, mutta matkassa oli yksi mutka.
 – Vaimoni oli raskaana, ja päätimme odottaa lapsen syntymistä Guatemalassa. Asuimme jo piilossa, sillä meillä ei ollut enää mahdollisuutta elää normaalielämää.
 Rauhallinen elämä löytyi viimein Suomesta. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Lapsen synnyttyä Peréz alkoi järjestää matkaa Meksikoon. Vaimolle ja lapsille passit järjestyivätkin, ja he pääsivät matkustamaan Mexico Cityyn turisteina.
 Oscar Peréz ei passia saanut.
 – Lähdin kävelemään viidakkoon ja uin Guatemalan ja Meksikon rajalla olevan Rio Suchiate -joen yli turvapaikkaa pyytämään.
 Pakomatka oli pitkä ja vaarallinen, eivätkä kova tuuli ja sade auttaneet.
 Peréz ei osaa sanoa, kuinka hän selvisi kilometrin mittaiseksi arvioimastaan uintimatkasta. Hänen seuralaisensa menehtyivät joen kivikoihin.
 – He kuolivat kaikki matkalla, hukkuivat jokeen. Vain minä selvisin yksin toiselle puolelle. Yritin vain uida ja uida niin nopeasti kuin mahdollista.
 Vastarannalla sotilaat ottivat Perézin kiinni luullen tätä aluksi salakuljettajaksi. Hän onnistui kuitenkin vakuuttamaan viranomaiset taustastaan ja sai turvapaikan.
 – Minut kuljetettiin Mexico Cityyn, missä perheeni odotti. Näin alkoi pakolaiselämämme Meksikossa.
 Rauhallista elämää hetken aikaa
 Pakolaiselämää Meksikossa kesti kolme vuotta, mutta rauhallista ei ollut sielläkään. Turvapaikasta huolimatta Oscar Peréz joutui tämän tästä vankilaan, aina kun maassa vieraili joku ulkomaalainen poliitikkovieras.
 – Poliisi otti jatkuvasti kiinni ja jouduimme vankilaan 2–3 päiväksi, niin kauan kuin vieras oli maassa. Oli vaikea elää jatkuvassa vainossa.
 Chilessä valtaan nousi vuoden 1970 vaaleissa  Salvador Allenden  vasemmistolainen hallinto, joka luotsasi maata kohti sosialismia.
 – Kuullessani Allenden voitosta uskoin, että siellä oli mahdollisuus elää rauhassa.
 Chilen presidentti Salvador Allende vuonna 1970. Yle
 Saatuaan Meksikon viranomaisilta luvan lähteä maasta Peréz perheineen matkasi Chileen.
 Siellä heillä ei ollut mitään, ei asuntoa, ei työpaikkaa, ei tuttavia. Taksikuski vei perheen tietämäänsä halpaan hotelliin, jossa kuluivat ensimmäiset päivät.
 Peréz kuuli paikallista jalkapalloseuraa johtavasta guatemalalaisesta, johon otti yhteyttä. Tämä tuli maanmiehensä apuun, ja Perezin perheelle järjestyi ensimmäinen vuokra-asunto Santiagossa, Chilessä.
 Työpaikkakin järjestyi Etelä-Amerikan suurimman kuparikaivoksen kuljetuksia hoitavasta yhtiöstä, joka oli puolittain valtion, puolittain yksityisessä omistuksessa.
 – Toimimme siellä kolme vuotta, niin kauan kuin Allenden hallitus oli vallassa. Oli hyvä firma, hyvät palkat, työntekijät olivat tyytyväisiä.
 Verinen vallankaappaus suisti elämän kaaokseen
 Rauhallinen elämä päättyi  11. syyskuuta 1973 .
 – Tuli  Augusto Pinochetin  vallankaappaus, ja he antoivat minulle kolme päivää aikaa lähteä pois maasta.
 Matka venyi kuitenkin lähemmäs kolmea kuukautta. Sinä aikana Oscar Peréz ehti todistaa omin silmin monia kauheuksia, joita televisiosarjassa nähdään.
 Oikeutta ei saanut, ja kun leiri oli täynnä, oli helppo tappaa.  Oscar Peréz
 Sotilasvallankaappauksen jälkeisen kolmen päivän ulkonaliikkumiskiellon päätyttyä Peréz pääsi ajamaan Santiagon halki kuljetusyhtiön autolla.
 – Pääsimme vapaasti kulkemaan, koska auto oli amerikkalainen luksusauto. Sotilaat luulivat meidän olevan diplomaatteja. Näimme kaiken, mitä tv-sarja näyttää, näimme ruumiit Mapocho-joen rannalla. Se on tosi tarina.
 Hän on varma, että ilman suomalaisilta saamaansa apua hän itsekin olisi kuollut.
 Jo kaappauspäivänä tuhansia vasemmistolaisia pidätettiin ja kuljetettiin kansallisstadionille kuulusteltavaksi, kidutettavaksi ja teloitettavaksi.
 – Stadionin leirille joutuneista suurin osa kuoli. Oikeutta ei saanut, ja kun leiri oli täynnä, oli helppo tappaa.
 Brotherus tarjosi turvapaikkaa tuntemattomasta maasta
 Oscar Peréz menetti työpaikkansa, perheellä ei ollut enää asuntoa, eikä lapsilla mahdollisuutta käydä koulua.
 Suoja löytyi aluksi katolisesta kirkosta. YK:n perustettua pakolaiskeskuksen Santiagoon perhe sijoitettiin sinne. Keskuksessa oli tuhansia pakolaisia eri maista, valtaosa Brasiliasta.
 Pakolaisten etsiessä reittejä paeta sotilasjunttaa, saapui keskukseen mies pohjoisesta.
 Hän oli suomalainen diplomaatti Tapani Brotherus, joka tuli tarjoamaan turvapaikkaa.
 – Hän kysyi, kuka haluaa lähteä Suomeen. Kukaan ei halunnut, kun hän näytti missä Suomi on. Olin ainoa, joka nosti käden ja sanoin, että me lähdemme.
 Tv-sarjassa Invisible Heroes Tapani Brotheruksena nähdään näyttelijä Pelle Heikkilä. Diego Araya Corvalan / Kaiho Republic / Yle
 Brotherus kertoi Suomen päättäneen ottaa 300 pakolaista Chilestä. Vapaita paikkoja oli yhä paljon, sillä chileläiset eivät halunneet lähteä. Siksi Brotherus tuli pakolaiskeskukseen tarjoamaan paikkaa Chilessä oleville ulkomaalaisille.
 Peréz arvelee maailman toisella laidalla sijaitsevan Suomen olleen monelle yksinkertaisesti liian kaukainen paikka, josta kukaan ei tiennyt mitään.
 – Matkustaessani Tapani Brotheruksen kanssa lentokentälle hän kysyi, tiedänkö mitä kieltä puhumme. Sanoin, että varmasti englantia. Hän nauroi, että meillä on oma kieli, ja vaikea kieli onkin. Hänellä oli hyvä huumorintaju!
 Oscar Peréz tietää, että Brotherus toimi riskillä eikä tämän oma diplomaattielämä ollut mutkatonta eri osapuolten paineessa.
 – Hän on rohkea ja inhimillinen persoona. Koko ajan olen korostanut, että elämme nyt rauhassa Suomessa, koska Tapani Brotherus on hyvä ihminen ja auttoi meitä.
 Hyinen Suomi otti lämpimästi vastaan
 Vain harva chileläinen uskaltautui samaan lentokoneeseen Perézin perheen kanssa, sillä se suuntasi Eurooppaan Uruguayn kautta. Monet pelkäsivät Uruguayn sotilashallinnon ottavan pakolaiset kiinni ja jäivät odottamaan seuraavaa, Meksikon kautta kulkevaa lentoa.
 Oscar Peréz keräilee lattarimusaa, pinkassa muun muassa muistoja kotimaasta Guatemalasta. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Lentomatka sujui kuitenkin hyvin valtaosin Chilestä pakenevien ulkomaalaisten täyttämässä koneessa. Heitä oli Guatemalasta, Uruguaysta, Brasiliasta, Boliviasta ja Espanjasta.
 – Suurin osa heistä oli elänyt epävarmaa pakolaiselämää jo Chilessä Pinochetin valtaannousun jälkeen, kertoo Oscar Peréz.
 Ainoastaan pieni osa heistä lopulta päätyi Suomeen. Moni jäi kyydistä pois välilaskuilla Portugaliin, Tanskaan ja Norjaan.
 Suomessa odotti hyinen marraskuu.
 – Koko lentokenttä oli täynnä lunta. Luulimme laskeutuneemme mereen. Chilessä kyllä näki lunta vuoristossa, Guatemalassa ei koskaan.
 Elämä Suomessa alkoi hyvin. Ensimmäinen majapaikka Suomessa löytyi Turun liepeiltä Aurasta, Punaisen Ristin vuokraamasta entisestä poikakodista. Turun viranomaiset kartoittivat pakolaisten koulutustaustaa, ammatteja ja kokemusta.
 Osa sijoitettiin Helsinkiin, osa Tampereelle, vain pieni joukko jäi Turkuun.
 Peréz teki aikoinaan opinnäytetyönään Raision aikuiskoulutuskeskuksessa presidentti Salvador Allenden muotokuvan. Lassi Lähteenmäki / Yle
 Opiskelupaikka Oscar Perézille löytyi Raision aikuiskoulutuskeskuksesta, ja työura urkeni Turun kauppakorkeakoulussa. Suomeen oli kolme kertaa paenneen helppo kotiutua.
 Pohjaton kiitollisuus Brotheruksen avusta
 Liedosta, kivenheiton päästä Turusta kodin löytänyt Oscar Peréz tuntee yhä syvää kiitollisuutta Tapani Brotherusta kohtaan.
 – Olen asunut Suomessa jo pitkän aikaa, ja olen ehtinyt soittaa hänelle ja kiittää. Hänen apunsa on ollut hyvin tärkeä meidän elämässämme.
 Vuolaita kiitoksia Peréz sanoo jakaneensa aina kun on kertonut suomalaisilta saamastaan inhimillisestä kohtelusta.
 – Tapani Brotherus on suuri suomalainen persoona. Emme koskaan voi unohtaa, kuinka paljon hän auttoi. Hän tiesi, että voimme kuolla Chilessä, ja hän halusi auttaa.
 Lisää aiheesta:
 Chilen sotilasvallankaappaus vaikutti Suomessakin (Yle Elävä arkisto)
 Invisible Heroes televisiosarja (Yle Areena)

Chilen vainoja paenneelle Oscar Perézille Invicible Heroes -tv-sarja on tositarina omista kokemuksista – "Tapani Brotherus on hyvä ihminen"


Summary: Vaalihuoneistot ovat tänään auki kello 20 asti. Ylen ennuste valmistuu noin kello 21.20.

Tänään selviää, ketkä ehdokkaat valitaan Euroopan parlamenttiin päättämään EU:n asioista seuraavalle viiden vuoden kaudelle. Yle seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä tässä artikkelissa.
 Äänestäminen alkaa Suomessa klo 9. Vaalihuoneistot sulkeutuvat klo 20. Ylen ennuste valmistuu noin kello 21.20. Etkö vielä tiedä, ketä äänestää? Kokeile Ylen  vaalikonetta  tai chat-muotoista  Vaalibottia . Mikä ihmeen EU? Lue Ylen kirjeenvaihtajan  Petri Raivion kirjoitus  Euroopan Unionin perustamisen syistä ja seurauksista. Suomalaiset nuoret äänestävät laiskemmin  kuin muut eurooppalaiset: 18–24-vuotiaista suomalaisista vaaliuurnilla kävi vain 10,4 prosenttia.

Eurooppa äänestää tänään – Yle seuraa vaalipäivää hetki hetkeltä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Miten käy eurovaaleissa? Viimeksi suomalaisnuorten äänestysinto jäi kauas muista
 Prahalainen nainen kävi äänestämässä eurovaaleissa 25. toukokuuta. Martin Divisek / EPA
 Eurovaalien loppusuora lähestyy. Viime eurovaaleissa  äänestysaktiivisuus vaihteli paljon  eri jäsenmaiden välillä. Nyt vaaliuurnat ovat osassa jäsenmaista jo sulkeutuneet, mutta Suomessa ääntään pääsee vielä käyttämään. Jos oma ehdokkaasi on hukassa, Ylen  eurovaalikoneeseen pääset tästä .
 Euroopan uusi sukupolvi sai käsiinsä unionin, jonka perustamisen syy alkaa unohtua
 Romanialaiset olivat tulleet tapaamaan maansa eurovaaliehdokkaita Bukarestiin 24. toukokuuta. Robert Ghement / EPA
 Suurin osa eurooppalaisista pitää unionia myönteisenä asiana, ja Euroopan yhdentyminen on ollut rauhan tae. Mutta onko rauha uhattuna, jos integraation suunta nyt kääntyy,  kysyy Ylen EU-kirjeenvaihtaja   Petri Raivio  esseessään.
 Suomi kohtaa lätkän MM-finaalissa Kanadan
 Vladimir Simicek / AFP / Lehtikuva
 Jääkiekon miesten MM-kisat huipentuvat tänään finaaliin, jossa vastakkain ovat Suomi ja Kanada. Eilisissä välierissä  Suomi voitti sensaatiomaisesti Venäjän , kun taas  Kanada rökitti Tšekin  maalein 5–1. MM-loppuottelu pelataan Suomen aikaa kello 21.15 alkaen.
 Yksi asia kertoo, että olet onnistunut vanhemmuudessa
 Henrietta Hassinen / Yle
 Jos lapsella on vaikeuksia jossain, pitää aina katsoa ympäristöä eikä miettiä, että vanhemmuudessa on ollut jotain ongelmaa. Näin sanoo THL:n lastenpsykiatri  Jukka Mäkelä , jonka mukaan vanhempia syyllistetään liikaa. Kun vanhemmat huolestuvat omasta vanhemmuudestaan, voi kaikista tärkein eli läsnäolo unohtua.  Mäkelä kertoo Ylen haastattelussa , mistä tietää onnistuneensa vanhempana.
 Viikonlopun sää jatkuu epävakaisena
 Yle Sää
 Sadekuurot siirtyvät vähitellen itään ja länsirannikolla selkenee. Sunnuntaiksi uusi matalapaine saapuu lännestä maan eteläosaan ja tuo mukanaan seuraavat sateet. Maan keskivaiheilla on päivällä poutaisempaa, Lapissa tulee hajanaisia sateita ja Pohjois-Lapissa sataa myös räntää. Alkuviikolla sää jatkuu epävakaisena. Pilvisyys on melko runsasta ja sadekuuroja tulee päivittäin
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Suomalaiset äänestävät eurovaaleissa, syyllisyys kaihertaa monia vanhempia, Suomi pelaa lätkän MM-kullasta


Summary: Kisaan viimeksi ilmoittautuneet Dominic Raab ja Andrea Leadsom ovat valmiit viemään EU-eron läpi myös ilman sopimusta.

Britannian pääministerikilpa kuumeni myöhään lauantai-iltana, kun kisaan konservatiivipuolueen puheenjohtajasta ilmoittautui lisää ehdokkaita.
 Entinen brexit-ministeri  Dominic Raab  ja entinen alahuoneen johtaja, hallituksesta keskiviikkona eronnut  Andrea Leadsom  ilmoittivat odotetusti ehdokkuuksistaan.
 Kaikkiaan ehdokkaita on nyt seitsemän. Brittiviestimissä kilpaan on ennakoitu lähtevän yhteensä toistakymmentä ehdokasta.
 Konservatiivit joutuvat valitsemaan itselleen uuden puheenjohtajan pääministeri  Theresa Mayn  ilmoitettua erostaan perjantaina.
 Konservatiivipuolueen jäsenkunnan valitsemasta uudesta puheenjohtajasta tulee myös Britannian seuraava pääministeri. Puheenjohtaja on tarkoitus valita heinäkuun lopussa.
 May jättää konservatiivipuolueen puheenjohtajan tehtävät kesäkuun alkupuolella, mutta hänen on tarkoitus jatkaa pääministerin tehtävien hoitamista uuden puheenjohtajan valintaan saakka.
 Toiveita erosopimuksen muokkaamisesta
 Ennen Raabia ja Leadsomia kisaan oli ilmoittautunut  entinen ulkoministeri ja kovan brexitin puhemies  Boris Johnson , nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt , kehitysyhteistyöministeri  Rory Stewart , entinen työ- ja eläkeministeri  Esther McVey  sekä terveysministeri  Matt Hancock .
 Ehdokkaat ovat esiintyneet varsin luottavaisina. He uskovat, että Britannian riitaisessa parlamentissa löydetään vielä riittävän laaja yhteisymmärrys EU-eron viemiseksi loppuun.
 Andrea Leadsom. Vickie Flores / EPA
 Osa ehdokkaista uskoo myös, että EU:n kanssa neuvoteltua erosopimusta kyetään vielä muuttamaan.
 – Meidän on saatava aikaan sopimus, jonka voi saada läpi tässä parlamentissa, Hancock sanoi Britannian yleisradioyhtiö BBC:n haastattelussa.
 Etenkin Hancock ja Stewart ovat esiintyneet konsensushakuisina ehdokkaina.  Mayn on arvioitu epäonnistuneen osin siksi, että hän lähti etsimään puoluerajat ylittävää yhteisymmärrystä  parlamentissa liian myöhään, vasta pari kuukautta sitten.
 EU on tähän asti ollut taipumaton ja ilmoittanut, että kertaalleen neuvoteltua sopimusta ei enää avata uusille neuvotteluille.
 Eurovaaleissa Britannian konservatiiveille povataan kehnoa äänisaalista brexit-kaaoksen vuoksi.
 Sopimuksettomalle erolle tukea
 Sekä Raab että Leadsom ovat valmiit viemään Britannian EU-eron läpi myös ilman sopimusta.
 Raab painotti, että hän toivoisi Britannian eroavan EU:sta sopimuksen kanssa. Jos EU ei kuitenkaan suostu lisämyönnytyksiin, Britannian on erottava ilman sopimusta, Raab arvioi.
 Leadsom on samoilla linjoilla. Raab erosi brexit-ministerin paikalta marraskuussa, koska hän piti erosopimusta huonona.
 Mielipidekyselyjen mukaan konservatiivien jäsenkunnasta valtaosa kannattaa Britannian irtautumista EU:sta ja on myös sopimuksettoman eron kannalla. Puolueen jäsenkunta valitsee puheenjohtajan sen jälkeen, kun puolueliitti eli konservatiivien kansanedustajat ovat tehneet ehdokkaiden esikarsinnan.
 Britanniassa kansanedustajat ovat viime kuukausina toistuvasti torjuneet Mayn sopimuksen, mutta he ovat myös äänestäneet sopimuksetonta eroa vastaan.
 – Tässä kilvassa on valtavia jännitteitä. Jotkut lupaavat asioita, joita ei voida toteuttaa. Dramaattisinta on, että jotkut lupaavat sopimuksetonta brexitia, Stewart sanoi BBC:lle.
 Lue myös:
 Britanniassa alkoi kilpa pääministerin paikasta – EU:kin tuskailee: Kuka nousee seuraavaksi riitaisan porukan johtoon?
 Analyysi: Theresa Mayn seuraaja voi viedä brexit-Britannian lamaantumisesta täyteen kaaokseen
 Britannian pääministeri Theresa May ilmoitti erosta kyynelehtien – seuraajaksi povattu Boris Johnson: Lähdemme EU:sta diilillä tai diilittä
 May päätyi brexitin kielekkeelle, kun nokkamiehet katosivat paikalta – nuoruuden unelma päättyi katkeraan tappioon
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon

Britannian pääministerikilpa kuumenee – jo seitsemän havittelee brexit-sopan ratkaisijaksi


Summary: Monet lasten ongelmat ovat ihan vain osa ihmisenä olemista eikä vanhempia saa niistä syyllistää, sanoo lastenpsykiatri.

Jokainen vanhempi joskus miettii, mitä on tullut tehtyä väärin ja missä on mokannut. Paljon asioita tulee silti tehtyä ihan oikein.
 Mutta mistä voi tietää, että on onnistunut vanhemmuudessa?
 – Siitä voi tietää, että on yhteys. Ymmärrän lastani, lapsi haluaa kertoa itsestään ja jakaa sitä, mikä hänelle on sillä hetkellä tärkeää. Tämä on se yksinkertaisin vastaus.
 Näin vastaa pitkän linjan lastenpsykiatri, lasten ja vanhempi-lapsisuhteiden psykoterapeutti sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) erityisasiantuntija  Jukka Mäkelä .
 Avainsana on kommunikaatioyhteys, jonka merkitystä avataan kohta lapsen eri ikävaiheiden kautta.
 Siihen liittyy myös vastavuoroisuus. Sen lisäksi, että lapsi jakaa asioitaan, hän myös ottaa neuvoja ja apua vastaan. Eli sillä, mitä vanhempi lapselleen sanoo tai tekee, on merkitystä lapselle.
 Tämä yleisperiaate toimii lapsen kaikissa kehitysvaiheissa, vauvasta murrosikäiseen.
 Mäkelän mukaan lapsen eri kehitysvaiheista voi poimia merkkejä ja havaintoja, joista tietää, että ydinasiat ovat kunnossa.
 – Lapsille tulee ja saa kehittyä oireita ja ongelmia, koska se on vaan osa ihmisenä olemista. Se, että lapsilla on vaikeaa jossain kehitysvaiheessa, ei välttämättä ole vanhemmuuden kysymys, Mäkelä muistuttaa.
 Vauva rauhoittuu, taapero innostuu ja raivoaa
 Vauvat viestivät monin eri tavoin, muun muassa itkemällä, nauramalla ja jokeltelemalla, kurottautumalla kohti, kääntymällä pois ja nukahtamalla.
 – Niin kauan, kun koko tämä spektri on tarjolla, voi tietää, että jotain on tehnyt oikein, Mäkelä sanoo.
 Vauvavaiheen tärkeimpiä kehitystehtäviä on löytää luottamus toiseen ihmiseen ja pystyä ottamaan vastaan toisen ihmisen läheisyyttä.
 Jotain on myös tehnyt oikein, kun huomaa, että omalla läsnäololla on vauvalle merkitystä. Vauva esimerkiksi rauhoittuu, kun häntä katsoo, hänelle juttelee tai hänet ottaa syliin.
 Vauvan rauhoittumiseen vaikuttaa myös hänen temperamenttinsa. Henrietta Hassinen / Yle
 Seuraava oleellinen kehitysvaihe tulee noin 2–3-vuotiaana, jolloin lapsen tehtävä on löytää oma haluaminen. Maailma ei aina toimi, kuten lapsi haluaa ja se herättää raivoa, kiukkua, uhmaa ja lisää halua.
 – Jos huomaan, että taaperoni on innostunut asioista, kokeilee erilaisia juttuja ja raivoaa, kun ei onnistu tai kun ei saa tehdä mitä haluaa, silloin tiedän, että olen aika hyvin onnistunut.
 Mäkelä kuitenkin muistuttaa, että lapset ovat temperamentiltaan erilaisia. Toiset lapset rauhallisempia kuin toiset, eivätkä kaikki lapset välttämättä näytä tunteitaan kovin voimakkaasti.
 Silti on tärkeää, että lapsi uskaltaa vanhempiensa läsnäollessa ilmaista tunteensa, olipa tapa niiden ilmaisemiseen mikä tahansa.
 Ja edelleen, kun lapsi on turhautunut, sillä on hänelle merkitystä, että vanhempi esimerkiksi ottaa hänet syliinsä ja juttelee hänelle.
 Lapsi haluaa oppia ja kokeilla
 Seuraava tärkeä kehitysvaihe on tyypillisesti neljännen ikävuoden molemmin puolin. Tahtomisen ja turhautumisen harjoittelusta siirrytään tunteiden eri sävyjen ja roolien pariin.
 Tässä iässä lapset luotaavat sitä, mitä he tykkäävät tehdä ja kokeilevat erilaisia asioita. Välillä he ovat ritareita tai rosvoja, välillä prinsessoja ja keijukaisia.
 – Jos näen, että lapseni uskaltaa ottaa eri rooleja mielikuvissaan ja leikeissään, silloin tiedän, että olen aika onnistunut, Mäkelä toteaa.
 Hän muistuttaa, että tässäkin asiassa lapset ovat erilaisia. Toiset löytävät oman juttunsa ja saattavat pysytellä pitkäänkin jossain kiinnostuksen kohteessa, kun taas toiset lapset saattavat vaihdella niitä monta kertaa saman päivän aikana.
 Roolileikit ovat tärkeä osa lasten kehitystä. Tiina Jutila / Yle
 6–7-ikävuoden paikkeilla lapset siirtyvät oppimaan sitä, mikä heitä ympäröivässä kulttuurissa ja yhteisössä on tärkeää. Meillä Suomessa se tapahtuu kodin lisäksi esikoulussa ja koulussa.
 – Jos näen, että lapseni on innostunut oppimaan, silloin tiedän, että perusta on kunnossa.
 Mäkelä muistuttaa, että kyse ei ole siitä, haluaako lapsi mennä kouluun vaan siitä, onko hän innostunut oppimaan ylipäänsä. Jos koulu ei huvita, lapsi on kuitenkin kotona kiinnostunut asioista, kysyy käytännön asioita, kysyy miksi ja miten asiat tehdään.
 – Tässä vaiheessa riittää, että lapsi tykkää saada lisää osaamista siitä, miten tässä meidän yhteiskunnassa ja maailmassa toimitaan.
 Murkkuikäinen sietää vanhempaansa
 Opetuksen tehtävä on tarjota lapselle vähän kaikkea. Alakouluikään kuuluu kysymys siitä, missä minä olen hyvä. Vanhempana voi olla tyytyväinen jos lapsi alkaa löytää itseään ja kiinnostua jostakin.
 Samaan kehitykseen kuuluvat myös kaverit. Mäkelän mukaan vanhempi voi tuntea onnistuneensa, jos lapsi uskaltaa välittää ja olla tykätty, uskaltaa ikään kuin antaa itsensä ystävyyssuhteeseen.
 Samalla hän muistuttaa, että se ei ole vanhempien vika, jos lapsella ei ole ystäviä. Ystävien saaminen on pitkälti ympäristöstä ja tuuristakin kiinni. Koulussa voi olla esimerkiksi kiusaamista tai huono luokkahenki.
 – Surun jakaminen lapsen kanssa on parasta, mitä vanhempi voi tehdä. Aikuinen ei voi muuttua lapsen ystäväksi eikä täyttää sitä tyhjää kohtaa, mutta aikuinen voi auttaa lasta sen tunteen kanssa ja miettiä yhdessä lapsen kanssa, mitä asialle voisi tehdä.
 "On täysin riittävää, jos murrosiässä on se tuntuma, että nuori sietää olla yhteydessä vanhempaansa."  Jukka Mäkelä
 Murrosiässä lapsen kehitysvaiheet alkavat Mäkelän mukaan ikään kuin alusta.
 Nuori tutustuu omaan muuttuvaan kehoonsa. Hänen täytyy oppia sietämään toisten kanssa yhteydessä olemista ja oppia ottamaan vastaan kosketusta ja läheisyyttä uudella muuttuvalla keholla.
 Aivojen ja kehon kehittyessä teini-ikäinen joutuu käymään läpi erilaisia tunteita ja turhautumista, maailma ei toimikaan nuoren haluamalla tavalla. Teini kokeilee uusia rooleja, paneutuu oppimiseen ja ystäviin.
 – Harva nuori osaa jakaa sanallisesti sitä turhautumista, mutta mielestäni on täysin riittävää, jos murrosiässä on se tuntuma, että nuori sietää olla yhteydessä vanhempaansa ja jakaa jotain siitä omasta vaikeudestaan. Silloin tietää, että on tehnyt jotain oikein.
 Aivojen ja kehon kehittyessä teini-ikäinen joutuu käymään läpi erilaisia tunteita ja turhautumista. Henrietta Hassinen / Yle
 Vanhempi saa olla lapselleen avuksi
 Mikä tahansa edellä mainituista kehitysvaiheista voi olla kenelle tahansa lapselle vaikeaa ja aiheuttaa vanhemmalle huolta. On paljon myös erityislapsia, jotka toimivat, kokevat ja reagoivat eri tavoilla.
 Mäkelä painottaa, että lapsilla on erilaiset lähtökohdat. Voi olla paljon kehityksellisiä asioita, joihin vanhempi ei voi vaikuttaa.
 – Se, että lapsella on vaikeaa jossain tehtävässä, ei ole vanhemmuuden kysymys. Vanhemmuuden kysymys on se, voinko olla lapselleni avuksi ja antaako hän minun olla avuksi.
 Elämässä tapahtuu myös paljon erilaisia sattumanvaraisia asioita, jolloin vanhempi ei välttämättä huomaa, että lapsi tarvitsisi huomiota.
 Ydinjuttu on kommunikaatioyhteyden säilyminen matkan varrella erilaisista tilanteista huolimatta. Vanhempi tarjoaa apuaan lapselle hänen eri kehitysvaiheissaan ja lapsi ottaa sitä vastaan. On kokemus siitä, että lapsi haluaa jakaa vanhemmalle omaa maailmaansa, joka iän myötä muuttuu.
 – Lapsi löytää itsensä ja tarpeeksi luottavaisen suhteen maailmaan, tarpeeksi suuren kyvyn luottaa toisiin ihmisiin ja pitää minut vanhempana siinä mukana, Mäkelä summaa.
 Syyllistämisellä voi olla huonot seuraukset
 Mäkelän mukaan vanhemmuuskeskusteluissa on ihan liian syyllistävä sävy.
 Hän myös ihmettelee, ettei se ole vuosien saatossa vähentynyt juuri lainkaan, vaikka nykypäivänä ymmärretään jo paremmin, miten paljon esimerkiksi ympäristö vaikuttaa lapsen kehitykseen. Se vaikuttaa myös siihen, miten vanhempi pystyy toteuttamaan omaa vanhemmuuttaan.
 Syyllistämisen sijaan Mäkelän mielestä pitäisi ymmärtää, että vanhemmat tarvitsevat tukea voidakseen hyvin vanhempina ja ollakseen sitä kautta läsnä lapsilleen.
 – Kun vanhemmat yrittävät liikaa ja huolestuvat omasta vanhemmuudestaan, silloin se kaikista tärkein eli läsnäolo voi unohtua.
 Vanhemman läsnäolo on lapselle todella tärkeää. AOP
 Nykypäivän vanhempia on helppo syyllistää. Tietoa vanhemmuudesta on paljon saatavilla ja netti on pullollaan juttuja, miten kaikin mahdollisin eri tavoin vanhemmuudessa voi epäonnistua.
 Mäkeläkin toteaa, ettei vanhempien vaikutusta lapseen voi sivuuttaa, mutta muistuttaa, että muillakin ihmisillä on vaikutusta.
 – Opettajilla, varhaiskasvattajilla, naapuruston aikuisilla ja toisilla lapsilla. Jos lapsella on vaikeuksia jossain, pitää aina katsoa ympäristöä eikä miettiä, että vanhemmuudessa on ollut jotain ongelmaa.
 Voit keskustella aiheesta klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan!

Yksi asia kertoo, että olet onnistunut vanhemmuudessa – "Kun vanhemmat yrittävät liikaa, se kaikista tärkein voi unohtua"