Summary: Etelä- ja Keski-Suomessa tiet voivat olla jäässä huomisaamuna. Idässä sataa lunta.

Huomenna keskiviikkona on luvassa liukasta ajokeliä, kun kylmä sää jäädyttää tiet. Mahdollisesti vaarallista ajokeliä ennustetaan Etelä-, Keski- ja Itä-Suomeen. Ilmatieteen laitoksen varoitukset  löytyvät täältä.
 Ylen meteorologi  Anne Borgström  kertoo, että yön aikana etelässä ja lännessä tulee pakkasta. Se jäädyttää sateen kastelemat tiet ja tekee ajokelistä huonon varsinkin keskiviikkoaamuna.
 Ajokeli on ollut tänään paikoin huono: Lunta on tänään tullut maan keskiosissa 10–15 cm, kun taas Jyväskylän seudulla ja Etelä-Savossa paikoin jopa 30 cm. Yksi kuoli tänään  kolarissa Jyväskylässä .
 Lumisateet siirtyvät huomenna itään, jossa lunta voi tulla 5 senttimetriä.

Varovaisuus mukaan huomisaamuna: tiet jäätyvät ja ajokeli muuttuu liukkaaksi


Summary: Pengoimme politiikan tutkijan kanssa vaalimainoksia viime vuosituhannelta. Niissä toistuvat työ, perhe ja vapaus.

Tulevaisuuteen suuntaavat katseet ovat luottavaisia, ja poutaiset pilvet lipuvat rauhaisasti sinisellä taivaalla. Vanhojen vaalimainosten kannet julistavat vapautta puoluekentän kaikilta laidoilta.
 Olemme tulleet Eduskuntatutkimuksen keskuksen erikoistutkijan  Mona Mannevuon  kanssa Raisioon penkomaan Turun yliopiston kokoelmia.
 Hyllykilometreille on kertynyt satoja, ellei tuhansia vaalimainoksia viimeksi kuluneiden sadan vuoden ajalta. Vapaakappalelain nojalla kaikista vuoden 1919 jälkeen painetuista pienpainatteista on toimitettu sinne kopio, ainakin teorissa.
 Vapaus oli sotien jälkeen keskeinen teema vaalimainoksissa. Jouni Koutonen / Yle
 Otimme runsaudensarvesta lähempään tarkasteluun vaalimainoksia kahdelta suuren murroksen kaudelta – erityisesti sotien jälkeiseltä ajalta, mutta myös 1990-luvun laman jälkikurimuksesta.
 Toki yhden iltapäivän mittainen mainosten selailu on lyhyt aika perehtyä mittavaan aineistoon, mutta päällimmäiset teemat nousevat nopeasti esiin.
 – Jos suomalaista yhteiskuntaa pitäisi määritellä yhdellä käsitteellä, niin se on ehdottomasti työ. Työtä lähestytään näissä vaalimainoksissa kukin puolue omalla tavallaan, mutta se on se mikä läpäisee oikeastaan tavalla tai toisella koko vaalimainonnan, kiteyttää Mona Mannevuo.
 Toive täystyöllisyydestä rapisi viimeistään lamaan
 Täystyöllisyys nousi vanhojen vaalimainosten kansiin. Jouni Koutonen / Yle
 Iskulauseet julistivat täystyöllisyyden ihannetta 1950-luvun Suomessa laajalla puoluerintamalla. 40 vuotta myöhemmin laman aikana usko tavoitteen saavuttamiseen oli jo hieman karissut.
 – Tässä näkyy suuri muutos. Luonnollisesti 90-luvun mainoksissa puhutaan aika paljon työttömyydestä, mutta täystyöllisyyden toive on kadonnut. 90-luvun vaalimainoksissa korostettiin jossain määrin enemmän yritteliäisyyttä. Ehkä myös ajateltiin, että valtio ei enää samalla tavalla ole vastuussa järjestämään työtä kaikille.
 Mona Mannevuo muistuttaa, että sotien jälkeen valtiolla oli oikeus määrätä siirtotöihin vaikka toiselle puolelle Suomea.
 Vaalilehdykäisiä silmäillessään hän pohtii työn kulkevan käsi kädessä kansalaisuuden kanssa suomalaisessa yhteiskunnassa, ja rauhan ajan alussa ammatillinen koulutus tarjosi nopeimman reitin oman paikan löytymiseen. Akateeminen maailma painottui vasta myöhemmin.
 Talkoohenki ei aina ole yhteistyötä
 Jälleenrakennuksen teema toistuu vielä pitkään sota-aikojen jälkeenkin. Talkoohenkeä tarvitaan vuosikymmenestä toiseen Suomi-neidon saamien kolhujen korjaamiseksi.
 Tuttuja kasvoja, joskin pari vuosikymmentä nuorempina. Jan Vapaavuori ja Sauli Niinistö lamavuosien vaalitaistossa. Jouni Koutonen / Yle
 – Jälleenrakentaminen ja sota-ajan jälkeinen mielenmaisema vaikuttaisivat olevan suomalaisille ja politiikoille tärkeä tarina, joka on helppo tuoda aina esiin, kun yhteiskunta kohtaa jonkinlaisia ongelmia, erityisesti taloudellisia.
 Erikoistutkija Mona Mannevuo kuitenkin huomauttaa, että talkoohenki ei tarkoita mielikuvien mukaista suurta konsensusta ja yhteistyöhenkeä. Esimerkiksi työväen ja pääoman välistä kitkaa tuotiin esiin puhumalla arastelematta sorrosta.
 – Sota-ajan jälkeiset vaalimainokset ovat mielenkiintoisia. Niissä kyllä näkyy aika paljon vastakkainasettelua, erityisesti kokoomuksen ja SKDL:n välillä. Vaalimainokset suorastaan perustuivat siihen, että vastustetaan toista. Niissä on hyvin selkeä vastakkainasettelu.
 Vastakkainasettelua ei kainosteltu vanhoissa vaalimainoksissa. Jouni Koutonen / Yle
 Jos politiikka nykypäivänä nähdään armottomana taistelukenttänä, osattiin ennenkin käyttää kovaa kieltä vastustajista.
 Vapaus oli luonnollisesti sota-aikojen jälkeisessä Suomessa kaikkien mielissä. Pelkoa vapauden menetyksestä torjuttiin äänestäjien sieluista taistellessa, kuinkas muuten kuin vastakkainasettelun kautta.
 – Kaikki puolueet myivät vapautta omalla tavallaan. Vastakkaiset puolueet taas nähtiin yksilön ja kansakunnan vapautta rajoittavina. Kuka haluaisi äänestää vapautta tai vapaata kansakuntaa vastaan? Se on aika vahvaa poliittista viestintää, joka myös puhuttelee.
 Sotien jälkeen katseet suunnattiin tulevaisuuteen vapaassa Suomessa. Jouni Koutonen / Yle
 Erikoistutkija Mona Mannevuo huomauttaa 1940–50-lukujen taitteen vaalimainoksia silmäillessään, että vapaus on poliittisesti kiinnostava käsite.
 – Vapaushan ei varsinaisesti tarkoita mitään, jollei sitä määritellä. Voisi sanoa, että politiikka oli tuolloin siis todella avoimen poliittista!
 Perheessä on aina tuki ja turva
 Noin 70 vuoden takaiseen vaalimainokseen on piirretty sängyissään kuorsaavia nukkujia. Tai ehkä he eivät kuorsaa, sillä hahmot ovat naisia.
 Jos nykyään ollaan huolissaan etenkin nuorten miesten alhaisesta äänestysinnosta, näyttävät naiset olleen vertauskuva nukkuville äänestäjille sota-ajan jälkeisessä Suomessa.
 Mona Mannevuo tarkastelee kiinnostuneena erityisesti naisille suunnattua vaalimainosta.
 – Tässä moititaan sitä, että naiset jättävät luvattoman usein äänestämättä, ja sanotaan, että jotkut jäävät pois laiskuudesta ja mukavuudenhalusta. En sitä ihan uskoisi, ehkä naiset eivät vielä olleet niin vahvasti mukana julkisessa keskustelussa. Ehkä moni myös koki, ettei tiedä riittävästi politiikasta, ettei ole tiedostava äänestäjä.
 Naisia patisteltiin uurnille monin tavoin 1950-luvulla. Jouni Koutonen / Yle
 Valistuksellisessa materiaalissa korostetaan, että naiset eivät äänestä miehiä vastaan, vaan miesten rinnalla. Uurnille mennään tasaveroisina, ja ääni annetaan oikeastaan koko perheen puolesta.
 Perhearvot ovat pinnalla koko tarkastelemassamme mainosmateriaalissa. Mannevuon mukaan myös tutkimuksella on todettu, että sotien jälkeen Suomi koki niin kutsutun familistisen käänteen. Yhteiskunta keskittyi hyvin paljon perheeseen.
 – Tässä voi itse asiassa nähdä jatkumoa myös tämänhetkiseen tilanteeseen. Jollain tavalla perhe on tullut taas enemmän poliittiseen keskusteluun kuin ehkä kymmenen vuotta sitten.
 Erikoistutkija Mona Mannevuo Eduskuntatutkimuksen keskuksesta. Jouni Koutonen / Yle
 Erikoistutkija Mona Mannevuo Eduskuntatutkimuksen keskuksesta muistuttaa, että kriisien ravistelemien yhteiskuntien taipumuksena on tukeutua perusarvoihin.
 – Aina jos on jokin ulkopuolelta todellisuudessa tai mielikuvissa tuleva uhka, mielellään palataan perusarvoihin, joita Suomessa ovat paitsi työ, myös ydinperhe. Se ei siis kerro koko suomalaista perhehistoriaa, vaan nimenomaan sijoittuu tähän sodanjälkeiseen aikaan ja jälleenrakentamiseen.
 Lue lisää:
 Vaalimainokset arvioitavina: "Supermarketin mainos, poliisiesite ja vanha elokuvajuliste"

"Turvaa leipä, kansanvalta, rauha!" – äänestäjiä on kosiskeltu samoilla teemoilla vaalimainoksissa vuosikymmenestä toiseen


Summary: Kiinan lupausten toteutuminen jää kuitenkin nähtäväksi. Ihmisoikeudet jäivät kokouksessa talouden jalkoihin.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

BRYSSEL  EU ja Kiina onnistuivat löytämään yhteisen sävelen huippukokouksessaan tiistaina. Kokouksen alla tunnelma  oli kireä .
 – Neuvottelut olivat vaikeat, mutta lopulta hedelmälliset. Me onnistuimme sopimaan yhteisestä  julkilausumasta , jossa sovitaan vastavuoroisuuteen perustuvasta kumppanuudesta, EU-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kuvaili tiedotustilaisuudessa kokouksen jälkeen.
 Tuskin mukaan molemmille osapuolille on eduksi ylläpitää "merkittäviä kauppavirtoja" tulevaisuudessakin.
 – Se on mahdollisia sääntöihin perustuvan kauppajärjestelmän ansiosta. Järjestelmää on kuitenkin päivitettävä nopeasti, Tusk sanoi.
 Kiinan ihmisoikeuskysymykset jäivät lähinnä ympäripyöreän loppulauselman tasolle, kun talousasiat jyräsivät kokouksessa.
 – Ihmisoikeuksia ei unohdettu, Tusk kuitenkin sanoi. Hän kertoi nostaneensa "joitakin erillistapauksia" esiin keskusteluissa, mutta ei täsmentänyt mitä.
 Kiina lupasi neuvotella valtiontuista
 EU haluaa uudistaa Maailman kauppajärjestön WTO:n teollisia tukia koskevia sääntöjä. Kommunistinen Kiina on vahvistanut vaikutusvaltaansa maailmalla tukemalla yritystensä laajentumista.
 – Kiina on valmis neuvottelemaan teollisista tuista, pääministeri  Li Keqiang  ilmoitti kokouksen jälkeen.
 – Tämä on läpimurto. Kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Kiina on valmis neuvottelemaan teollisuustukisäännöistä, Donald Tusk kiitteli.
 Li Keqiang lupasi isännilleen, että ulkomaalaisten yritysten ei enää tarvitse jakaa arkaluonteisia tietoja Kiinassa toimiessaan. Länsimaiset yritykset ovat jo pitkään valittaneet, että ne joutuvat jakamaan kiinalaisille yhteisyrityskumppaneille ja viranomaisille yrityssalaisuuksia maassa toimiessaan.
 – Avaamme kesäkuussa uuden listan. Alat, jotka eivät ole listalla, ovat avoimia ulkomaalaisille investoinneille, Keqiang sanoi.
 Sen lisäksi hän lupasi, että Kiina avaa jonkinlaisen valitusmekanismin yrityksille, jotka kokevat tulevansa kohdelluksi väärin.
 EU ja Kiina aikovat myös neuvotella tämän vuoden kuluessa valmiiksi yksityiskohdat uudelle investointisopimukselle, joka allekirjoitettaisiin ensi vuonna.
 Kokouksessa puhuttiin myös 5G-tekniikasta ja kiinalaisen teknologiajätin Huawein mahdollisesta vakoilusta tekniikkansa avulla.
 Komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  kertoi korostaneensa, että unioni ei aiko kohdentaa mitään toimenpiteitä yksittäisiin yrityksiin. EU:lle kyse on hänen mukaansa siitä, miten uusi teknologia yhdistetään turvallisuuteen.
 Tuki avoimelle kauppajärjestelmälle
 Kiinan ja EU:n tapaamisesta lähti myös selvä viesti Yhdysvaltoihin, joka juuri kokouspäivänä ilmoitti asettavansa  uusia tulleja EU-tuotteille .
 – Tuemme avointa ja tasapainoista maailman talousjärjestelmää, joka hyödyttää kaikkia, ja edistämme vapaakauppaa ja investointeja, yhteislausumassa sanotaan.
 Kiina ilmaisi tukensa EU-yhteistyön syventämiselle, kun  Donald Trumpin  Yhdysvallat taas suhtautuu EU:hun epäluuloisesti.
 – Kiina tukee jatkossakin EU:n yhdistymistä ja vahvaa EU:ta, jossa on myös vahvoja alueita.
 Pääministeri Li Keqiang matkusti suoraan Brysselistä Kroatiaan, jossa hän tapaa itäisen Euroopan maita. Kokoonpanoa kutsutaan 16+1:ksi.
 – Osa niistä on EU:n jäsenmaita, osa jäseneksi haluavia. Tälläkin tavalla Kiina osoittaa tukeaan EU-integraatiolle, Keqiang sanoi
 Toisaalta EU:ssa on ollut myös epäilyksiä, että tapaamalla 16+1-maita erikseen Kiina lyö kiilaa EU-yhteistyölle. Brysselissä Li Keqiang piipahti muutaman tunnin ajan, Kroatiassa hän on pari päivää.

Kiina lupaa EU:n yrityksille tasapuolista kohtelua – Kyseessä on läpimurto, sanoi EU:n Tusk


Summary: Omien ajattelumallien tutkiminen on Tykän mielestä kuin sipulin kuorimista.

Vuoden 1997 Miss Suomi  Karita Tykkä (os. Tuomola) on luonun uran hyvinvointivalmentajana ja bloggaajana. Hän luennoi kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista, pitää hyvinvoinnin eri osa-alueisiin keskittyvää  blogia  ja suosittua Instagram-tiliä.
 Hänelle on tullut selväksi, mistä asioista suomalaiset naiset haluavat kuulla eniten neuvoja.
 – Olen luennoidessani huomannut, että eniten naisia kiinnostaa sisäinen rauha. Se lähti aihepiireistä: painon pudotus, iho ja kauneudenhoito. Nyt olen huomannut, että kyse on yhä enemmän sitä, kuinka hyväksyä itsensä, kuinka hidastaa omaa rytmiään, rauhoittua ja olla läsnä.
 Luennointi on Puoli seitsemän -ohjelman vieraana olleelle Tykälle tämän hetken suurin kutsumus ja intohimo.
 – Olen aina tykännyt esiintya ja auttaa muita jollakin tavalla. Rakastan pitää luentoja. On ihanaa pitää niitä aiheista, joihin tunnen intohimoa, ja samalla pääsen inspiroimaan niitä ihmisiä jotka ovat yleisössä.
 Hyvinvoinnin ja kauneuden kulmakivet
 Kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin ja kauneuden kulmakivet ovat Tykän mukaan yksinkertaiset:
 – Ne ovat uni ja lepo, liike, ravitsemus ja henkinen hyvinvointi. Ne on siinä. Me kuitenkiin aika harvoin pääsemme niissä tasapainoon, vaikka keho yrittää automaattisesti pysyä balanssissa. Mutta kun me syömme mitä sattuu, nukumme miten sattuu, stressaamme emmekä liiku tarpeeksi, niin tasapaino katoaa.
 Itsensä löytäminen on sipulin kuorintaa
 Karita tykkä on Miss Suomi -vuosien jälkeen ehtinyt parinkymmenen vuoden ajan tutkia myös omia ajattelumallejaan. Vertaus löytyy sipulin kuorimisesta.
 – Minusta tuntuu, että olen erilaisten matkantekovaiheiden aikana kuorinut sipulia. Saanut kerroksia päältä pois, ja sieltä on sitten löytynyt tällainen ihminen mitä olen nyt. Ne jotka ovat tehneet itsensä kanssa töitä tietävät, että se on niin henkilökohtainen matka, että sitä harvoin haluaa höpötellä muille.
 Sipulin kuorinen on Tykän mukaan kuitenkin tärkeää, vaikka se välillä itkettäisikin.
 – Kyllä minä suosittelisin kaikkia kurkistamaan omien ajatusmallien taakse. Aiankin silloin, jos arvostelee toista ihmistä, ärsyyntyy vahvasti joistakin asioista tai joku ihminen ärsyttää. Kannattaa miettiä, miksi minua ärsyttää, mikä siinä ihmisessä on, mikä minun tunteeni takana on. Vastaus löytyy lähes aina itsestä.
 Katso Karita Tykän koko haastattelu  Yle Areenasta .

Hyvinvointivalmentaja Karita Tykkä tietää mistä naiset haluavat tietoa: "Eniten kiinnostaa sisäisen rauhan löytäminen"


Summary: Vaalisohva-ohjelma oli siihen osallistuneen Ronja Vehviläisen mielestä antoisa kokemus.

Eduskuntavaalit huipentuvat tulevana sunnuntaina, ja ennakkoäänestys on sulkeutunut tänään tiistaina. Ehdokkaat kiertävät nyt aktiivisesti toreilla. Vaalikahveja tarjoillaan ja hörpitään vaalikentillä ympäri Suomen.
 Yle on tuonut tänä keväänä vaaleihin uudenlaista katsantoa  Vaalisohva-ohjelman  myötä. Siinä ehdokkaat ovat tulleet ihmisten kotisohville kahvittelemaan ja keskustelemaan politiikasta.
 Uudenlaisten vaalikeskustelujen avulla pyrkimyksenä on ollut tuoda politiikkaa ja ehdokkaita lähemmäksi äänestäjiä. Oleellista Vaalisohvissa on ollut etenkin se, että niissä keskustelun agendan pääsevät määrittämään mediaan sijaan tavalliset ihmiset.
 Vaalisohva-jaksoja tehtiin yhteensä 12, ja ne sijoittuivat eri maantieteellisille alueille. Yle Areenasta voit katsoa  kaikki jaksot .
 Helsingin jaksossa  pohdittiin sitä, mihin demokratiaa tarvitaan ja onko politiikka rikki. Helsingin Kulosaaressa  Ronja Vehviläinen ,  Kerttu Tahvanainen  ja  Johannes Jolkkonen  ottivat ehdokkaat  Eveliina Heinäluoman  (sd.) ja  Toni Erosen  (sin.) rennosti vastaan.
 Voit katsoa kyseisen jakson myös tämän jutun pääkuvaa klikkaamalla.
 Onko politiikka rikki vai ei?
 Molemmat ehdokkaat myönsivät vaalisohvalla, että politiikka kärsii jonkinlaisista imago-ongelmista – että politiikka saattaa vaikuttaa nuorten silmissä etäiseltä.
 Heinäluoma sanoi, että ehdokkaiksi pitäisi saada enemmän nuoria, jotta poliittinen keskustelukulttuuri kehittyisi. Eronen puolestaan totesi, että politiikka on rikki siinä mielessä, että se kiinnostaa niukasti nuoria.
 Vaalisohvaa isännöineet nuoret kysyivät, miten luottamuksen politiikkaan voisi palauttaa, kun lupaukset on petetty niin moneen kertaan.
 Eronen korosti, että keskinäistä kunnioitusta päättäjien välillä pitäisi parantaa ja yhteistyötä olisi syytä tehdä vahvemmin yli puoluerajojen.
 Miten nuoriin voisi vedota paremmin, vaalisohvalla ehdokkaita tentanneet nuoret kysyivät. Politiikan uudistamiseen sohvalla istuneista ehdokkaista oli ideoita niukasti.
 Heinäluoma totesi kansalaisaloitteen olevan hyvä lisä politiikkaan, koska se tuo uusia aiheita yhteiskunnallisen keskustelun piiriin.
 "Vaalisohva oli antoisa kokemus"
 Helsingin yliopistossa kehitysmaatutkimusta opiskeleva Ronja Vehviläinen kertoo, että Vaalisohvan tekeminen oli antoisa kokemus.
 – Päivä oli kaiken kaikkiaan todella hauska, ja kokemus toi jännittävää fiilistä yhteisöömme. Oli myös kiinnostavaa nähdä, miten tv-produktio tapahtuu.
 Keskustelut ehdokkaiden kanssa kestivät noin tunnin. Näistä keskusteluista vain pieni osa mahtui itse lähetykseen.
 Vehviläinen asuu Kulosaaressa nuorten yhteisössä 11 ihmisen kanssa. Vaalisohva-lähetyksessä oli mukana neljä yhteisön jäsentä. Ehdokkaat vaikuttivat Vehviläisen mukaan mukavilta ihmisiltä.
 – Ehkä tärkein anti oli nimenomaan mukavat ihmiset ja se, että heidän kanssaan pääsi keskustelemaan kaikessa rauhassa, jotta voi tehdä punnittuja päätöksiä.
 Tarvittaisiin enemmän kuuntelua ja vähemmän päälle puhumista
 Vehviläinen uskoo, että poliittiseen keskustelukulttuuriin tarvittaisiin enemmän juuri rauhallista keskustelua ja toisten ihmisten aitoa kuuntelua kunnioittavassa hengessä, sen sijaan, että huudetaan toisten päälle.
 Tässä mielessä Vaalisohvan voi nähdä jonkinlaisena ihanteena sille, miten politiikasta pitäisi pystyä hänen mielestään keskustelemaan. Entä miten ehdokkaat pärjäsivät: tyydyttivätkö vastaukset?
 Vehviläinen korostaa, että tarkoitus oli ensisijaisesti kuunnella ehdokkaita aidosti eikä niinkään hiostaa nopeilla kysymysten sarjoilla, kuten television vaalitenteissä on tapana.
 – Ehdokkaiden kokemus näkyi siinä, että he osasivat vastata hyvin, vaikka he eivät tienneet kysymyksiä etukäteen. Toki on selvää, että kovin syvälle aiheisiin emme ehtineet. Se olisi vaatinut paljon enemmän aikaa.
 Jännittikö ohjelman tekeminen yhtään? Vehviläisen mukaan alussa jännitystä oli ilmassa sekä asukkaiden että ehdokkaiden kesken.
 – Itse koin, että tunnelma vapautui aika nopeasti, kun kamerat unohtuivat. Siitä iso kiitos menee myös Ylen ammattitaitoisella tiimille, hän päättää.

Mitä tapahtui kun kaksi ehdokasta saapui puhumaan politiikkaa 11 asukkaan kommuuniin? Syntyi Ylen Vaalisohva – vielä ehdit katsoa ohjelman jaksot


Summary: Moni käyttää nuuskaa, koska kaveritkin käyttävät. Nuoret ovat ryhtyneet itse tekemään nuuskan vastaista työtä.

Tästä on kyse Nuuska-agentit seuraavat nuuskailmiötä kouluissa ja vapaa-ajalla sekä pitävät nuuskainfoja muille oppilaille. Tarkoituksena on lisätä tietoa ja ennaltaehkäistä nuuskakokeiluja. Monet käyttävät nuuskaa, koska myös muut käyttävät sitä. Kaveripaine on kova. Kiinnostus nuuskaa kohtaan on kasvanut, ja tutkimuksen mukaan myös asenteet ovat muuttuneet sallivammiksi. Nuorten mielestä tarvitaan lisää esikuvia, kuten urheilijoita ja tubettajia, jotka puhuisivat nuuskaa vastaan.
 – Mun mielestä se on tosi ällöttävää, 8.-luokkalainen  Anni Pääkkönen  tuhahtaa.
 Pääkkönen on yksi Kajaanin Lehtikankaan koulun viidestä  nuuska-agentista  (EHYT ry). Nuuska-agentit ovat vapaaehtoisia 7.–9. -luokkalaisia, jotka seuraavat nuuskailmiötä koulussa ja vapaa-ajalla sekä pitävät nuuskainfoja nuoremmille oppilaille.
 – Emme käräytä yksittäisiä ihmisiä, vaikka moni niin luulee. Ehkä se johtuu siitä, että agentti kuulostaa vakoilulta ja siltä, että siitä rollittaisiin jollekin, mutta sitä se ei ole, Pääkkönen kertoo.
 Nuuska-agentit kertovat nuuskasta erilaisten visailujen ja pelien avulla. Harjoituksissa joutuu esimerkiksi itse päättelemään, onko väite nuuskasta totta vai tarua.
 Tarkoituksena on lisätä tietoa sekä ennaltaehkäistä nuuskakokeiluja ja käyttöä. Kajaanissa toiminta alkoi viime syksynä. Nuuska-agentteja on muuallakin Suomessa,  esimerkiksi Meri-Lapin kouluissa .
 – Nuuskasta kerrotaan esimerkiksi terveystiedon kirjassa ja opetetaan koulussa, mutta suhtautuminen voi olla silloin sellaista, että ne nyt vain puhuvat niin, Pääkkönen kertoo.
 – Sillä on isompi arvo, kun nuori kertoo nuorelle eikä aikuinen sano, että älä käytä nuuskaa. Nuoret kuuntelevat kuitenkin enemmän nuoria, 9. -luokkalainen  Kalle Leinonen  jatkaa.
 Nuuskaa käytetään, koska kaveritkin käyttävät
 Lehtikankaan koulun oppilaskunnan puheenjohtaja Kalle Leinonen sanoo, että monet käyttävät nuuskaa, koska myös kaverit nuuskaavat. Porukkaan halutaan samaistua, paine on kova.
 – Kokeilin nuuskaa, koska kaverit tarjosivat. Se tuntui ylähuulessä ikävältä, sätimiseltä. Vähän kirpaisi, Leinonen kertoo.
 – Moni ajattelee, että se ei voi olla niin paha juttu, koska kaverikin käyttää, Anni Pääkkönen jatkaa.
 Kajaanin Lehtikankaan koulun oppilaat Kalle Leinonen ja Anni Pääkkönen sanovat, että kavereilla ja esikuvilla on suuri vaikutus siihen, kuka rupeaa käyttämään nuuskaa. Mimmi Nietula / Yle
 Nuuskasta on tullut tutkimuksen mukaan  trendikästä . Uteliaisuus ja kiinnostus nuuskaa kohtaan on kasvanut ja asenteet ovat muuttuneet sallivammiksi.
 Selkeää käyttäjäryhmää ei ole, vaan kuka tahansa voi käyttää nuuskaa.
 – Se ei ole enää vain poikien juttu, vaan moni tyttökin nuuskaa. Eikä sitä tapahdu pelkästään urheilijapiireissä, vaan ilmiö on paljon laajempi kuin luulemme, Kajaanin kaupungin nuoriso-ohjaaja  Reima Korhonen  sanoo.
 Kouluterveyskyselyn mukaan kajaanilaiset  yläkoululaiset käyttävät nuuskaa  valtakunnallista tasoa vähemmän. Nuuskaa käyttää päivittäin 3,1 prosenttia nuorista, kun koko maassa luku on 4,5 prosenttia.
 Tulos on hyvä, mutta Korhonen ei paukuttele sille henkseleitä. Kyselyt kun laahaavat usein muutaman vuoden jäljessä.
 – En voi sanoa, että suurin osa, mutta suuri osa yläkouluikäisistä nuorista käyttää nuuskaa. Esimerkiksi seiskaluokkalaisissa heitä on tällä hetkellä yllättävän paljon. Väittäisin, että yksittäisiä käyttäjiä on myös alakouluikäisissä, Korhonen sanoo.
 Sitä saa helposti netistä, kun laittaa viestin, että kuka myy nuuskaa.  Anni Pääkkönen
 Nuuskaa on myös helppo saada. Kajaaniin sitä kantautuu  todennäköisesti Haaparannasta  kuten muuallekin maahan. Purkki ruotsalaisnuuskaa vaihtaa näppärästi omistajaa esimerkiksi SnapChatissa.
 – Sitä saa helposti netistä, kun laittaa viestin, kuka myy nuuskaa. Ei siihen tarvitse nähdä hirveästi vaivaa. Nuuskaa saa myös kavereilta ja kaverin kavereilta, Pääkkönen kertoo.
 Onko urheilijanuuskaa olemassa?
 Nuuska-agentit pyrkivät rikkomaan monia nuuskaan liittyviä harhaluuloja. Nuuskaa pidetään esimerkiksi savukkeita hyväksyttävämpänä vaihtoehtona.  Sen ei ajatella haittaavan urheilua  yhtä paljon kuin tupakoinnin.
 – Tupakasta tulee savua, joten sen ajatellaan olevan huono keuhkoille. Nuuskan käyttö näyttää siksi turvallisemmalta. Monet urheilijat myös ajattelevat, että nuuska parantaa suorituskykyä, mutta todellisuudessa se huonontaa sitä, Anni Pääkkönen kertoo.
 – Yksi mieleen painuneista esimerkeistä kuluvan vuoden aikana on, että olisi olemassa erikseen urheilijoille tarkoitettua nuuskaa, joka ei olisi yhtä vaarallista kuin tavallinen nuuska. Sellaista ei ole olemassa, kaikki on samaa tavaraa, nuoriso-ohjaaja Reima Korhonen jatkaa.
 Nuuskaa-agentit kertovat nuuskasta esimerkiksi pelikorteilla. Oppilaat voivat itse päätellä, onko väite nuuskasta totta vai tarua. Mimmi Nietula / Yle
 Pääkkönen on huomannut, että nuoret eivät välttämättä tiedä, minkälaisia terveyshaittoja nuuska oikeasti aiheuttaa. Se vaurioittaa suun limakalvoja, kuluttaa ja värjää hampaita sekä saa ikenet vetäytymään.
 – Jos nuuskaa käyttää pidempään, se voi aiheuttaa kaikenlaisia suusyöpiä ja muita. Nuuskassa on 2 500 erilaista kemikaalia, joista 28 voi aiheuttaa syöpää, Pääkkönen sanoo.
 Tiedän ihmisiä, jotka ovat nuuska huulessa oppitunnilla eivätkä opettajat sitä aina huomaa.  Kalle Leinonen
 Nuuskan käytön voi piilottaa helposti, koska pussin voi laitaa huulen alle huomaamattomasti. Silloin sitä eivät välttämättä huomaa opettajat tai omat vanhemmatkaan.
 – Jos koulupäivän aikana käyttää nuuskaa, opettajat voivat puuttua siihen. Tiedän ihmisiä, jotka ovat nuuska huulessa oppitunnilla eivätkä opettajat sitä aina huomaa, Kalle Leinonen kertoo.
 Millä tavalla asioihin pitäisi puuttua? Nuorten mielestä tarvitaan lisää faktatietoa. Esimerkiksi urheilijat tai vaikkapa tubettajat voisivat kertoa nuuskan haitoista ja siitä, miksi he eivät käytä nuuskaa.
 – Sellaisia esikuvia on kuitenkin vielä aika vähän. Enemmän esimerkkejä on tupakan poltosta tai huumeista, mutta myös nuuskasta puhuvia pitäisi olla enemmän, Anni Pääkkönen sanoo.
 Käytätkö nuuskaa? Miksi? Uskotko, että toinen oppilas voi saada vähennettyä kaverin nuuskaamista? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.

Tippuuko pussi huulesta, jos kaveri pitää sitä ällöttävänä? Tunnille ilmestyvä nuuska-agentti ei vasikoi, mutta yrittää kääntää pääsi


Summary: Naapurimaiden pääministerit olivat Pietarissa tiistaina lähikosketuksessa Putiniin ensi kertaa vuosikausiin.

Pietarin arktisen foorumin kuvissa presidentit  Sauli Niinistö  ja  Vladimir Putin  ovat hymyilleet tuttuuttaan toisilleen, mutta ilma on saattanut viiletä huomattavasti kun Ruotsin ja Norjan pääministerit ovat läsnä. –
 Ruotsin pääministerit eivät ole tavanneet Putinia kahden kesken vuosikausiin. Ruotsalaispääministerin edellinen tapaaminen Putinin kanssa oli vuonna 2011. Norjan pääministerin ja Putinin kohtaamisesta on viisi vuotta. Ruotsin ulkoministeri  Margot Wahlström  avasi ministeritason kontaktit pitkän tauon jälkeen tapaamalla kollegansa  Sergei Lavrovin  vuonna 2017 Moskovassa. Norjalaissuhteita on hoidettu Krimin tapahtumien jälkeen virkamiestasolla.
 Ruotsissa maan poliittisen johdon suhteita Venäjään on kuvattu viime vuosina ja myös tämänviikkoisen tapaamisen edellä hyytäviksi. Ruotsalaisnäkökulmasta Venäjästä on tullut pysyvä sotilaallinen epävarmuustekijä ja arvaamaton toimija Itämeren alueella. Venäjä on syy Ruotsin heikentyneeseen turvallisuuspoliittiseen tilanteeseen ja Ruotsin oman puolustuksen vahvistamiseen.
 Ruotsin pääministerin  Stefan Löfvenin  ja Putinin kohtaamiseen ei ole ladattu suuria odotuksia. Ruotsalaiset pyrkivät Pietarissa edistämään muun muassa ruotsalaisyritysten toimintaa Venäjällä.
 Norjan pääministerin  Erna Solbergin  ja ulkoministeri  Ine Eriksen Søreiden  keskusteluille Putinin kanssa oli varattu 40 minuuttia. Se on liian lyhyt aika pienen jääkauden lopettamiseen.
 Norjalla ja Venäjällä kiistanaiheita riittää
 Natomaa Norjan ja Venäjän suhteita hiertää moni asia. Norjan sotilastiedustelu on varoittanut Venäjän aktiivisuudesta arktisella alueella. Entisenä puolustusministerinä Ine Eriksen Søreide tuntee hyvin sotilaalliset jännitteet. Kilpajuoksu arktiselle alueelle on tuntunut muutenkin öljymaa Norjan ja Venäjän suhteissa.
 Ilmastonmuutoksen edetessä ja jäiden sulaessa paljastuu myös uusia mahdollisuuksia liikennöintiin arktisten alueiden kautta.
 Pohjoinen merireitti Aasiaan eli Koillisväylä noudattelee pohjoisessa ja idässä Venäjän muotoja. Se on huomattavasti lyhyempi kuin meritie etelän kautta. Venäjän mielestä Koillisväylä kuuluu sille ja muiden lienee pakko taipua sen ehtoihin havitellessaan markkinoita Aasiassa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Norjan pääministeri Erna Solberg otti tiistaina puheessaan esiin muiden maiden huolen Venäjän Koillisväylän omimisesta. Sohlberg muistutti kansainvälisestä merioikeudesta, jonka mukaan kaikkien maiden alukset saavat esteettä liikennöidä maailman merillä.
 GPS-häirintä hiertää yhä
 Norjalaiset ovat Ruotsin ja Suomen tapaan valittaneet toistuvasti lentoliikennettä ja muita kuljetuksia haitanneista GPS-signaalien häiriöistä Lapissa. Venäläiset ovat puolestaan ärsyyntyneet pohjoisella alueella vilkastuneista Nato-harjoituksista, joissa Norjan lisäksi ovat mukana kumppanuusmaat Suomi ja Ruotsi.
 Kilpajuoksu arktiselle alueelle on tuntunut Norjan ja Venäjän suhteissa. Pietarin tapaamisen jälkeen Sohlberg sanoi pitävänsä maiden suhteita edelleen vaativina, mutta uskoo parempaan yhteistyöhön esimerkiksi kalastus- ja ympäristöasioissa. Venäjä oli luvannut siirtää ydinjätteitään kauemmas Norjan rajasta.
 Norjalaisia puhuttavaan vakoojatapaukseen Putin ei ottanut kantaa. Hän sanoi Norjan yleisradioyhtiölle NRK:lle, ettei hän voi tehdä mitään tapauksessa, josta ei annettu tuomiota.
 Norjalainen entinen rajamies  Frode Berg  on ollut vangittuna yli vuoden Venäjällä. Vakoilusta ja salaisten asiakirjojen välittämisestä syytetty Berg voi saada 14 vuoden vankeusrangaistuksen. Tuomiota odotetaan ensi viikolla, 16. huhtikuuta.
 Norjan Barents-sihteeristön johtaja  Lars Georg Fordalin  mielestä Venäjän kutsuma kokous on jo signaali halusta avata keskustelut tauon jälkeen. Fordal uskoo, että jännitteistä huolimatta Pietarin kokous voi olla käännekohta Venäjän ja Pohjoismaiden välisissä suhteissa.
 Lue lisää:
 Niinistö tapaamisesta Putinin kanssa: "Venäjä ymmärtää, että pakotteet pysyvät voimassa, kunnes syyt niiden asettamiseen poistuvat" Vakoiluoikeudenkäynti norjalaista rajaupseeria vastaan alkoi Moskovassa – FSB pidätti Frode Bergin joulukuussa 2017
 Venäjän ulkoministeri Lavrov kiistää gps-häirinnän ja syyttää Natoa panostuksista pohjoiseen
 Norjan sotilastiedustelu julkaisi kartan Venäjän GPS-häirinnästä, joka ulottui myös Suomeen – Lavrov kutsui häirintää mielikuvitukseksi

Analyysi: Ruotsin ja Norjan poliittisen johdon suhteet Venäjään ovat kylmemmät kuin Suomen – Pietarin tapaamisesta huolimatta


Summary: Jos sopimukseton brexit toteutuu, tarkoittaa se tullirajoja rajoille. Oura-sormusten toimitusajat saattavat näin venyä.

Tästä on kyse Sopimukseton brexit voi toteutuessaan aiheuttaa monenlaista harmia suomalaisille kasvuyrityksille. Eräs brexitistä mahdollisesti kärsivä yritys on oululainen Oura Health, jonka älysormus on nähty muun muassa Ison-Britannian prinssi Harryn sormessa. Yrityksen aputoiminimen Oura Ringin innovaatiojohtajan mukaan etenkin epävarmuus toimitusajoista nakertaa kauppaa Ison-Britannian suuntaan.
 Kun  uutiskuvissa  nähtiin itsensä prinssi  Harryn  käyttävän oululaista Oura-älysormusta, kysyntä ja pääomasijoitukset ponnahtivat nousuun.
 Vain neljä grammaa painava sormus kerää monipuolisesti tietoa kantajansa kehon tilasta, ja älypuhelimen välityksellä se opastaa haltijaansa parempaan uneen ja terveellisempiin elämäntapoihin.
 Britannia on Oura Healthille toiseksi tärkein vientimarkkina Yhdysvaltojen jälkeen. Mutta juuri kun yritys lisää tuotantoa toimitusten nopeuttamiseksi, kova brexit eli Britannian pikaero EU:sta uhkaa hidastaa sormusten vientiä kuningaskuntaan ja keskeisten komponenttien tuontia sieltä Ouluun.
 Kova brexit huolestuttaa
 Oura Ringin innovaatiojohtaja  Petteri Lahtela  on tyytyväinen sormuksen saamaan kansainväliseen mediajulkisuuteen. Laajalevikkisten lehtien lisäksi juttua sormuksesta ovat Ouluun tulleet kuvaamaan myös CNN ja  BBC .
 Lahtela iloitsee, että kerrankin suomalaista tuotetta ei tarvitse oikeastaan markkinoida, kun tuote myy itse itseään.
 Petteri Lahtelan mukaan Oura Ring myy nyt hyvin Britannian markkinoilla.  Timo Nykyri / Yle
 Nyt sormuksen valmistajan mukaan toimitusajat Britanniaan uhkaavat kovassa brexitissä venyä kohtuuttomiksi asiakkaille. Lahtelan mukaan nettiostajat vaativat yhä nopeampia toimitusaikoja.
 – Epävarmuus tulevista viiveistä on iso haaste. Se voi vaikuttaa asiakkaisiin, mutta toivomme, että se ei näy meille kovin paljoa. Riskejä siinä kyllä tulee, Petteri Lahtela erittelee.
 Oura Healthissa ja useissa pohjoisen kasvuyrityksissä koetaan, että tietoa on saatavilla vain niukasti kovan brexit-eron vaikutuksista liiketoimintaan, tullauksiin ja esimerkiksi siihen, kumpaan valtioon arvonlisävero maksettaisiin.
 Myös esimerkiksi kainuulaisessa CSE Entertainment -yhtiössä seurataan jännittyneinä, kuinka kovaksi brexit muodostuu. Toimitusjohtaja  Veli-Matti Nurkkala  uskoo, että CSE:n virtuaalitodellisuutta hyödyntäviä kuntoilulaitteita myydään jatkossakin Britanniaan, vaikka tuotteiden lähettäminen muuttuisikin työläämmäksi.
 – Olemme tässä vaiheessa ihan yhtä epätietoisia kuin kaikki muutkin. Pyrimme mahdollisimman hyvin reagoimaan, että liiketoiminta jatkuisi, Veli-Matti Nurkkala sanoo.
 Ulkoministeriö patistelee varautumaan
 Ulkoministeriössä arvioidaan, että kova brexit tarkoittaisi yrityksille erilaisten viivytysten lisäksi myös nousevia kustannuksia. Jotkin yritykset joutuisivat esimerkiksi perustamaan ylimääräisiä tytäryhtiöitä Britanniaan.
 Taloudellisten ulkosuhteiden osaston markkinoillepääsy-yksikön vastuuvirkamies  Kristiina Kauppisen  mukaan tietoa kovasta brexitistä on jo hyvin saatavilla esimerkiksi  Valtioneuvoston kanslian brexit-sivustolla .
 Kauppinen muistuttaa, että Suomi vie ja tuo merkittävässä määrin muun muassa IT- ja konsultointipalveluita Britanniaan. Hänen mukaansa suurin vastaavia palveluyrityksiä koskeva muutos kovan brexitin tapahtuessa on se, ettei sähköisiä henkilötietoja enää saisi siirtää automaattisesti EU:n ulkopuoliseen Britanniaan.
 – Myös esimerkiksi patenttien ja tekijänoikeuksien osalta yritysten tulee tarkistaa, miten suojata tuotteensa, Kauppinen suosittelee.
 Uskon, että varautuminen vaihtelee ihan nollasta sataan prosenttiin.  Juha Ala-Mursula
 Muutoksia yrityksille voi tulla muun muassa arvonlisäverotukseen, ja erityisesti yli 3 kuukautta maassa olevien työntekijöiden liikkuvuus hankaloituu, Kauppinen toteaa. Hän patistelee yrityksiä viimeistään nyt tarkastelemaan mahdollisia vaikutuksia.
 – Riippuu paljon alasta ja yrityksestä, miten brexit vaikuttaa. Yhtä vastausta ei voida antaa, Kauppinen tiivistää.
 Suuria eroja varautumisessa
 Business Oulun johtaja  Juha Ala-Mursula  arvioi, että Pohjois-Suomessa yritykset ovat varautuneet kovaan brexitiin hyvin eri tavoin. Pisimmälle suunnitelmat on viety suurissa vientiyrityksissä.
 – Uskon, että varautuminen vaihtelee ihan nollasta sataan prosenttiin. Joillakin on täysi varautuminen, mutta toisilla ei mitään.
 Ala-Mursula ennustaa mahdollisen kovan brexitin aiheuttavan jopa viikkojen viiveitä liiketoiminnalle. Kahden maan välistä kauppaa koskevien sopimusten sekä vienti- ja tuontilupien aikaansaaminen saattaa viedä jopa muutaman kuukauden, Ala-Mursula muistuttaa.
 – Kannattaisi olla huolissaan viiveistä varsinkin, jos liiketoiminta on merkittävää, esimerkiksi kymmenen prosenttia liikevaihdosta.
 Myös Kainuussa brexit värittää tunnelmia viestiyrityksissä. Maakunnallisen kehittämisyhtiön Kainuun Etu Oy:n toimitusjohtaja  Antti Toivanen  muistuttaa, että tilanne ei ole hyväksi kenellekään osapuolelle, Britannialle itselleenkään.
 – Kyllä tätä on seurattu ihan kyllästymiseen saakka, kaikkihan tämän venkkoilun on nähnyt. Kun Britanniassa alkaa talous sakkaamaan se vaikuttaa koko Eurooppaan ja maailmantalouteenkin, Toivanen puuskahtaa.
 Hankaluuksia horisontissa
 Haavoittuvia aloja pohjoisessa ovat muun muassa matkailu, rahoitusala, metsäteollisuus sekä elektroniikka- ja tietotekniikka-ala, joilla on liiketoimintaa Britannian kanssa, Juha Ala-Mursulan arvioi.
 – Pohjoiseen on Britanniasta myös paljon tuontia, joka kärsii viiveistä.
 Juha Ala-Mursula uskoo, että Britannia joutuu kovassa brexitissä suorastaan kaaokseen, sillä moni toimiala siellä tuo puolet tavaroistaan EU:sta.
 Britannian markkinat ovat ylipäätään vaikeita valloittaa. Kulttuuri ja maan tavat on osattava hyvin.
 Oura Healthin Petteri Lahtelan on silminnähden vaikeaa vastata kysymykseen, miksi Oura Health  ei rohkeammin kerro  prinssi  Harryn kantavan  heidän älysormustaan.
 – No siinä on syynä se, että kuningashuone on antanut meille ohjeet, että miten asiasta voi kommunikoida. Ja me emme halua siksi ottaa asiaan kantaa, Lahtera hymyilee.
 Lue lisää:
 Etlan selvitys: Brexitin vaikutukset uhkaavat muodostua huomattavasti ajateltua laajemmiksi

Ouran älysormukset käyvät kaupaksi Britteinsaarilla, mutta Brexit uhkaa kasvua – "Epävarmuus tulevista viiveistä on iso haaste"


Summary: Fantasiointi muista kuin omasta kumppanista voi tuoda lisää intohimoa parisuhteeseen.

Mikropettäminen on flirttailun päivitetty versio. Sosiaalisessa mediassa puhuttava mikropettäminen tarkoittaa viestittelyä tai flirttailua parisuhteen ulkopuolisille ilman, että suhde kehittyy varsinaiseksi seksi- tai rakkaussuhteeksi. Mikropettämiseen liittyy myös muista kuin omasta kumppanista fantasiointi.
 Uskottomuuteen laajasti perehtynyt tietokirjailija  Tuija Säteri  muistuttaa, että mikropettämisestä puhuttaessa on hyvä erottaa fantasiat ja teot toisistaan.
 – Yleensä fantasiat käsitetään yksityisiksi ajatustavoiksi tai mielikuviksi, jotka stimuloivat seksuaalisia tunteita ja lisäävät nautintoa. Usein ne myös koetaan riippumattomiksi kumppanista tai kumppanin läsnäolosta.
 Kuvittelu on ihmismielen ominaisuus, eikä eroottisissa fantasioissa ole mitään pahaa. Päinvastoin nykyään ajatellaan laajasti, että fantasiat ovat tärkeä osa ihmisen seksuaalisuutta.
 Fantasioiden luonteeseen liittyy, ettei niitä ole pakko toteuttaa. Ne voi jakaa kumppanin kanssa tai pitää omana tietonaan. Ongelmaksi fantasiat voivat muodostua, jos omaa kumppaniaan alkaa liikaa verrata niihin.
 Pettämisen rajat ovat häilyvät
 Jos fantasiat ovatkin ihmisen yksityisasia, niin konkreettiset teot puolestaan koskettavat myös kumppania. Tällöin uskottomuuden raja saattaa ylittyä.
 – Uskottomuudeksi koetaan intiimi viestittely parisuhteen ulkopuolisen kanssa ilman, että kumppani on tästä tietoinen. Pelkkä fantasia ei ole pettämistä, mutta vuorovaikutus jonkun ulkopuolisen kanssa voidaan kokea pettämiseksi, selittää Tuija Säteri.
 AOP
 Israelilaisessa yliopistossa vastikään tehdyn psykologisen tutkimuksen mukaan  (Psychology Todayn artikkeli aiheesta)  omasta kumppanista fantasiointi paransi tyytyväisyyttä parisuhteeseen. Vastoin ennakko-odotuksia fantasiointi parisuhteen ulkopuolisista ei sekään huonontanut parisuhdetta, mutta ei myöskään parantanut. Tutkittavat olivat 30-vuotiaita opiskelijoita.
 Tutkijoiden mukaan on tavallista, että ensi-ihastumisvaiheen hieman laannuttua kumppanit ajattelevat eroottisesti myös muita ihmisiä. Näin haetaan ehkä lisää virtaa ja jännitystä parisuhteeseen.
 Kun ajatukset muuttuvat teoiksi, pitää rajat määritellä yksilöllisesti juuri omaan parisuhteeseen sopiviksi. Se, minkälaista toimintaa kukin pitää pettämisenä, vaihtelee yksilöittäin. Jonkun mielestä pettämistä on jo viehättävän ihmisen kuvan kehuminen sosiaalisessa mediassa, jonkun toisen mielestä raja kulkee vasta alastonkuvissa tai videoyhteyden avulla toteutetussa seksuaalisessa kontaktissa.
 Kevyt flirtti muiden kanssa voi parantaa parisuhdetta
 Israelilaistutkimuksen mukaan muista kuin omasta kumppanista fantasiointi ei ainakaan huononna parisuhdetta. Onko muiden ihmisten eroottissävyisestä ajattelusta tai jopa pienestä flirtistä sitten hyötyä ensisijaisen parisuhteen onnellisuuteen?
 – Näin moni uskoo. Elämä saa olla iloista ja nautinnollista, ja siihen mahtuu myös hauskaa pientä flirttiäkin, Tuija Säteri sanoo.
 Mutta mikä sitten kenellekin on viatonta flirttiä ja missä kulkee raja? Siihen ei ole olemassa yhtä oikeaa vastausta.
 – On jokaisen omista arvoista kiinni, milloin kokee flirtin ryöpsähtävän käsistä ja ylittävän reilut parisuhteen säännöt ja rajat.
 Hyväksyttävän mikropettämisen eli parisuhteen ulkopuolisen eroottissävytteisen fantasioinnin ja yhteydenpidon säännöt voi jokainen pariskunta itse määritellä. Siihen ei ole yhtä oikeaa vastausta, joka sopisi kaikille ihmisille ja kaikkiin intiimisuhteisiin.
 Nettiuskottomuus satuttaa yhtä paljon kuin fyysinen uskottomuus
 On myös suhteita, joissa rajat ovat väljät. Suhdetta voidaan myös vahvistaa jakamalla kumppanin kanssa kaikki suhteen ulkopuoliset flirtti- tai muut mikropettämiskokemukset.
 – Ihmisten välillä on tosi paljon eroja. Toiset jakavat kaikki kokemukset kumppanin kanssa, toiset eivät puhu eivätkä pukahda edes pienestä flirtistä, kuvailee tietokirjailija Tuija Säteri.
 Mood Board / AOP
 Säteri on perehtynyt netissä tapahtuvaan pettämiseen kirjassaan  Pettäminen, salarakkaus ja uskottomuus (Aula & co, 2018) . Hän muistuttaa, että netti tarjoaa houkuttelevat portaat viattomasta flirttiviestittelystä alastonkuvien lähettämiseen tai jopa fyysiseen seksiin.
 – Viestittely voi olla hyvin viatonta ja toisaalta se voi olla hyvin röyhkeää ja suorasukaista. Jonkun mielestä netissä saa tehdä mitä vaan, kunhan niitä ei tehdä oikeassa elämässä.
 Paljastuessaan nettiuskottomuus satuttaa kumppania syvästi ja voi johtaa eroon. Viestittelyn ja tekojen salaaminen rikkoo kumppanien välisen luottamuksen.
 Kukaan ei ole uskoton vahingossa
 Aina ei suinkaan ole kyse siitä, että kumppani etukäteen tietoisesti päättänyt ryhtyä pettäjäksi. Sallitun ja epäsoveliaan toiminnan raja saattaa netissä helposti hämärtyä.
 – Varattu voi saada keneltä tahansa vaikka kehuvan viestin. Se voi tuntua imartelevalta. Silloin vilpitönkin ihminen voi kiinnostua huomiosta ja jatkaa viestittelyä.
 Nettiä käytetään myös selittämään omaa, rajat ylittänyttä toimintaa. Pettämiseen ikään kuin vain ajaudutaan. On hyvä ymmärtää, ettei kukaan kuitenkaan ole uskoton vahingossa tai vastoin omaa tahtoaan. Meillä kaikilla on vastuu omasta käytöksestämme. Vaikka viestittely kehittyisikin eroottiseksi vähän huomaamatta, vastuu sen jatkamisesta on viestittelijällä itsellään.
 – Kun viestit muuttuvat flirtiksi, voi yhtäkkiä huomata ylittäneensä omat rajansa. Netissä rajat ovat kuin veteen piirrettyjä viivoja. Siellä oikein toimiminen on jokaisen omantunnon kysymys, Tuija Säteri pohtii.
 Hälytyskellojen pitäisi soida ainakin siinä vaiheessa, kun joutuu valehtelemaan kumppanilleen. Myös läheisyydestä ja puheyhteydestä vetäytyminen voivat kertoa, ettei kyse enää olekaan viattomasta flirtistä ja parisuhdetta ehkä vahvistavasta mikropettämisestä.
 Jutun kommentointi on avoinna klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

Mikropettäminen ei aina huononna alle 30-vuotiaiden parisuhdetta, osoittaa psykologinen tutkimus


Varningsmeddelande Karvia 9.4.2019 klo 21.00. Faran är över. Situationen orsakar inte längre fara. Satakunta räddningsverket

Vaaratiedote: Vaara ohi Karvialla


Summary: Toiset ovensuukyselyt ennustavat hallituspuolue Likudin voittoa, toiset taas opposition Sininen ja valkoinen -vaaliliiton voittoa.

Israelissa ovensuukyselyt lupaavat tiukkaa taistoa pääministeri  Benjamin Netanjahun  hallituspuolue Likudin ja oppositiossa olevan Sininen ja valkoinen -vaaliliiton välille.
 Joidenkin ovensuukyselyiden mukaan puolueet ovat tasoissa, kun taas toiset povaavat joko Likudin tai opposition tiukkaa voittoa.
 Ovensuukyselyt ennustavat Likudin saavan 33-36 parlamenttipaikkaa, kun taas entisen kenraalin  Benny Gantzin  johtamalle Sininen ja valkoinen -vaaliliitolle ennustetaan 36-37 paikkaa.
 120-paikkaisessa knessetissä eli parlamentissa enemmistöön vaaditaan 61 paikkaa, joten luvassa on tiukat hallitusneuvottelut, joissa haetaan tukea pienpuolueista.
 Virallisia tuloksia odotetaan yön aikana.
 Lue myös:
 Tämä pariskunta on kuin Israel pienoiskoossa – Pääministeri Netanjahusta saa aikaan tulisen mielipidetaistelun

Ovensuukyselyt: Israelin vaaleista tulossa tiukat


Rovaniemellä palaa teollisuuskiinteistö Lautatien ja Teollisuustien tuntumassa. Pelastuslaitoksen mukaan puoli yhdentoista aikaan illalla halli oli täyden palon vaiheessa ja sammutustyöt olivat käynnissä. Henkilövahingoista ei ollut vielä tietoa.
 Ylen tietojen mukaan kyseessä on Suomen Akut Oy:n kiinteistö. –
 Paikalla on huomattava määrä yksiköitä sammutustöissä, yli 10 kappaletta.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen suuresta tulipalosta kello 21.30 maissa.
 Kerromme pian lisää.

Rovaniemellä palaa teollisuushalli – henkilövahingoista ei vielä tietoa


Summary: Yhdeksän eduskuntapuolueen puheenjohtajaa kohtaa viimeistä kertaa ennen vaaleja suorassa, suuressa vaalikeskustelussa. Mikä puolueita erottaa, mistä syntyy sopu?

Ylen tuoreessa kyselyssä yksikään puolue ei yllä yli 20 prosentin kannatukseen, mikä olisi vaaleissa poikkeuksellinen tulos.
 Millaisin asetelmin puoluejohtajat lähtevät viimeiseen tenttiin? Puolustus vai hyökkäys, uusia avauksia vai varmisteluja?
 Puheenjohtajat kohtavat viimeistä kertaa ennen vaaleja. Asetelmat ovat muuttuneet edellisestä suuresta vaalikeskustelusta.
 Aiheina ovat muun muassa työllisyys, maahanmuutto ja koulutus. Tästä voit  katsoa vielä puheenjohtajien henkilökohtaiset tentit ja niiden analyysit.
 Tenttijöinä työskentelevät tänään  Seija Vaaherkumpu  ja  Sakari Sirkkanen .
 Katso tenttiä suorana ja lue liveanalyysia. Ylen viimeistä suurta vaalikeskustelua analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala  sekä Ylen sisältöpäällikkö  Heikki Valkama .
 Voit katsoa suoraa lähetystä Areenasta ja tv1:ste kello 21. Jälkeenpäin ohjelman voi katsoa myös tästä artikkelista.
 Tämä artikkeli päivittyy tentin edetessä. Analyysi alkaa noin 20.50.
 Lue tästä lisää vaalisisältöjä:
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset kiilasi kakkoseksi, SDP:n etumatka kutistunut Analyysi: Politiikan johtajuus hukassa – suurin puolue jäämässä alle 20 prosentin Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt? Ylen vaalikone Lue täältä Ylen tärkeimmät vaalijutut Kenen kanssa ehdokkaat haluavat hallitukseen? Demokratia on suomalaisille vakava asia – hyvä niin, pohtii Jouko Jokinen näkökulmassaan.

Puolustus vai hyökkäys, uusia avauksia vai varmisteluja?
Millaisin asetelmin puoluejohtajat lähtevät viimeiseen tv-kohtaamiseen? Katso suorana kello 21 ja lue liveanalyysi


Summary: Reino- ja Aino-kenkien tekijät uskovat Lieksan tehtaan tulevaisuuteen.

Kotikenkiä valmistavalle tehtaalle on löytymässä jatkaja, joka selviää näillä näkymin viikon päästä.
 Toiminnan jatkamisesta on ollut kiinnostunut kymmenkunta yrittäjää, kertoo konkurssipesän pesänhoitaja  Jussi Laakkonen  asianajotoimisto Fennosta.
 Tarjouksen jättäneiden joukossa on yrittäjiä sekä Pohjois-Karjalasta että muualta Suomesta.
 Reino ja Aino -kotikenkiä valmistava PK Kappi Oy asetettiin konkurssiin kolme viikkoa sitten.
 Työt ovat tehtaalla jatkuneet normaalisti kuudentoista hengen voimin.
 Lieksan tehtaan pääluottamusmies  Jyrki Kärkkäinen  uskoo, että työntekijät saavat hyviä uutisia ennen pääsiäistä.
 – Onhan tässä ollut odotusta ja epätietoisuutta, mutta nyt on ehkä tullut hyvää tietoa jatkosta. Uskomme, että Reinoja tehdään täällä jatkossakin, jos vain tilauskanta saadaan kohdilleen.
 Asiasta uutisoi ensimmäisenä  Lieksan lehti.

Reinot ja Ainot pelastumassa – tunnettuja tossuja valmistava tehdas saanee jatkajan


Summary: Kokoomuksen hämäläiset kärkiehdokkaat eivät ole vielä kertoneet vaalirahansa määrää. Ennakkoilmoitusta ei ole pakko tehdä.

Tästä on kyse Osa hämäläisistä edokkaista on ilmoittanut ennakkoon vaalirahansa määrän. Tähän mennessä ilmoittaneista isoimmat budjetit ovat keskustan Hilkka Kempillä ja Martti Taljalla sekä vihreiden Juha Tapiolalla. Ehdokkailta ei edellytetä vaalirahailmoituksen tekemistä ennakkoon.
 Hämeen vaalipiirin eduskuntavaaliehdokkaista suuri osa liikkuu vaalikentillä maltillisella budjetilla. Ehdokkaiden vapaaehtoiset vaalirahoituksen ennakkoilmoitukset  näkee vaalirahoitusvalvonta.fi-sivustolta .
 Ennakkoilmoituksen antaneista suurimmilla kukkaroilla Hämeessä ovat liikkeellä keskustan  Hilkka Kemppi  ja  Martti Talja  sekä vihreiden  Juha Tapiola .
 Hilkka Kempin ennakkoilmoitettu vaalirahoitus on 48 000 euroa, josta Kemppi maksaa itse 10 000 euroa. Se on toistaiseksi ilmoitetuista budjeteista suurin.
 Vihreiden Juha Tapiolan ilmoitettu vaalibudjetti on toistaiseksi toiseksi suurin Hämeessä. Lähes 45 000 euron budjetista Tapiola maksaa suurimman osan itse.
 Martti Taljan budjetti on 36 000 euroa, josta hän pulittaa 28 000 euroa.
 Keskustan  Juha Rehulan  ennakkoilmoitettu vaalirahoitus on 30 000 euroa. Rehulan oma rahallinen panos vaaleihin on 2 000 euroa.
 Myös Sdp:n  Sirkku Hildénin  ennakkoilmoitus on 30 000 euroa.
 Monet maksavat lähes kaiken itse, toiset saavat tuntuvaa tukea
 Yli 20 000 eruon budjeteilla on vaaleissa mukana muun muassa vasemmistoliiton  Aino-Kaisa Pekonen . Pekosen ennakkoilmoitus on 23 000 euroa, josta Pekonen maksaa itse vajaat 3 000.
 Sosialidemokraattien  Tarja Filatovin  vaalirahoitus on 21 600 euroa. Omia varojaan Filatov käyttää vajaat 6 000 euroa.
 SDP:n  Johannes Koskinen  on ilmoittanut vaalirahakseen 27 000 euroa, josta hän maksaa itse 23 000.
 Yli 20 0 000 euron vaalikassan ylittäjiin kuuluu myös keskustan  Timo Kaunisto  21 000 euron budjetillaan. Kaunisto maksaa sen lähes kokonaan itse.
 Kristillisdemokraattien  Päivi Räsänen  on ilmoittanut vaalirahoituksekseen 25 000 euroa. Tästä Räsäsen omaa rahaa on yli puolet.
 Perussuomalaisten  Lulu Ranteen  ennakkoilmoittama vaalirahoitus on 27 000 euroa, josta Ranteen oma osuus on tuntuva: 20 000 euroa.
 Ulkomainonta jyllää Hämeessä – radioaalloilla hiljaista
 Ehdokkaat luottavat äänestäjien tavoittelussaan painettuun sanaan ja ulkomainontaan. Tv-mainontaakin on nähty vaalien alusviikolla. Radiomainonta on puolestaan Hämeessä harvinaista.
 Ennakkoon tv-mainostensa hintoja ovat avanneet muun muassa keskustan Hilkka Kemppi ja Martti Talja sekä vihreiden Juha Tapiola. Kempin tv-budjetti on 6 000, Taljan 7 200 ja Tapiolan 11 920 euroa.
 Keskustan Juha Rehula taas panostaa radiomainontaan 2 000 eurolla.
 Lauri Rautavuori / Yle
 Ulkomainontaan panostetaan isosti. Katujen ja tienvarsien mainontaan näyttää uppoavan helposti tuhansia euroja. Esimerkiksi keskustan Kempin budjetista vajaat puolet, 20 000 euroa, kuluu ulkomainontaan.
 Vaalirahailmoitusten tekeminen ennakkoon on vapaaehtoista
 Kokoomuksen kärkiehdokkaat eivät olleet tehneet Hämeessä vapaaehtoista vaalirahoitusilmoitusta torstai-iltapäivään 11. huhtikuuta mennessä. Ehdokkailta ei edellytetä ennakkoon vaalirahailmoituksen tekemistä.
 Hyvin lasketun vaalibudjetin pohjalta ennakkoilmoitus on kuitenkin helppo tehdä ja yleistymässä. Äänestäjillekin voi olla kiinnostavaa ja hyödyllistä tietää etukäteen, ketkä ehdokasta tukevat ja millaisiin viite- ja vaikuttajaryhmiin tämä tukeutuu.
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Hämeen vaalipiirissä eduskuntaan valituista eniten rahaa käyttivät kokoomuksen  Sanni Grahn-Laasonen , lähes 80 000 euroa, ja  Timo Heinonen , 70 000 euroa.
 Vaalirahoitus täytyy ilmoittaa, jos ehdokas valitaan kansanedustajaksi tai varaedustajaksi.
 Ehdokkaiden kasvoja ja numeroita näkyy katukuvassa ja sanomalehtien ilmoituksissa. Lauri Rautavuori / Yle
 Lainarahalla eduskuntaan?
 Osa ehdokkaista luottaa menestykseensä niin vahvasti, että rahoittaa kampanjaansa tuntuvalla lainarahoituksella. Esimerkiksi näkyvää kampanjaa tekevä Hilkka Kemppi tekee näin. Hän on ilmoittanut ottaneensa vaalikampanjaansa varten 20 000 euroa lainaa.
 Myös vihreiden ehdokas  Kirsi-Ojansuu-Kaunisto  kertoo ennakkoilmoituksessaan maksavansa 9 000 euron vaalilainan vuoden 2019 aikana pois.
 Lue myös:  Perussuomalaisten kannatuskasvu uhkaa romahduttaa keskustan aseman Hämeen piirissä

Vaalibudjetteja availtu ennakkoon Hämeessä – osa ehdokkaista maksaa kaiken itse, osa saa tukea


Summary: Tarkasteltaessa koko äänestysikäistä väestöä, sosiaalinen media jää selvästi perinteisen median varjoon.

Viime vuosina on tullut muodikkaaksi puhua ”somevaaleista”. Sosiaalisen median palvelut ovatkin entistä tärkeämpiä vaalivaikuttamiskanavia ja tietolähteitä, mutta niiden seuraamisessa on valtavat sukupolvierot.
 Tämä selviää tuoreesta Taloustutkimuksen  tutkimuksesta .
 Suurimmat äänestäjämassat tavoitetaan edelleen perinteisen median välityksellä, ja siihen somea yhdistelemällä.
 Taloustutkimuksen tuoreen kyselytutkimuksen mukaan Ylen tv-uutiset on äänestäjille selvästi tärkein politiikan tietolähde. Jopa 68 prosenttia kertoo seuraavansa Ylen tv-uutisista politiikkaa päivittäin tai lähes päivittäin.
 Keskustelut muiden ihmisten kanssa ovat lähes yhtä tärkeä politiikan tietolähde (38 prosenttia). Tärkeitä ovat myös Ylen nettisivut (33 prosenttia) ja äänestäjän oman alueen maakuntalehti (32 prosenttia).
 Ikäryhmittäiset erot ovat kuitenkin suuria. Nuoremmat ihmiset käyttävät politiikan tietolähteinä enemmän sosiaalista mediaa, kuten Facebookia ja Twitteriä sekä iltapäivälehtiä.

Ylen tv-uutiset äänestäjille selvästi tärkein politiikan tietolähde


Sairaanhoitajat voivat tulevaisuudessa käyttää rajattua lääkkeenmääräämisoikeuttaan nykyistä laajemmin, kertoo sosiaali- ja terveysministeriö. Uudistus johtuu terveydenhuollon ammattilakiin tehdystä muutoksesta.
 Yle kertoi maaliskuussa sairaanhoitajien reseptioikeuksien  laajentamiseen  tähtäävästä asetusmuutoksesta.
 Nykyisin sairaanhoitaja voi määrätä lääkkeitä rajatusti terveyskeskuksen avohoidon vastaanotoilla ja sairaanhoitopiirien yhteispäivystyksissä. Toukokuun alussa mahdollisuus laajenee myös muihin perusterveydenhuollon tai erikoissairaanhoidon avohoidon palveluihin, jotka ovat kunnan tai kuntayhtymän vastuulla.
 Uudistuksen tavoitteena on nopeuttaa potilaiden hoitoon pääsyä. Oikeus määrätä lääkkeitä edellyttää erikoispätevyyttä, riittävää kokemusta ja kirjallisen määräyksen toimintayksikön vastaavalta lääkäriltä. Kirjallisessa määräyksessä eritellään ne lääkkeet, joita sairaanhoitaja saa määrätä.
 Valtioneuvosto esitti asiaa koskevien lakien vahvistamista tänään. Tasavallan presidentin on tarkoitus vahvistaa lait huomenna. Lait tulevat voimaan 1. toukokuuta.

Sairaanhoitajan rajatun lääkkeenmääräämisen käyttömahdollisuus laajenee


Summary: Puolustusministerin mukaan armeija hallitsee maata kaksi vuotta.

Armeija on ottanut vallan keskiafrikkalaisessa Sudanissa.
 Puolustusministeri  Awad Mohamed Ahmed Ibn Auf  sanoo tiedotustilaisuudessaan, että armeija pitää maassa valtaa kahden vuoden ajan, jonka jälkeen Sudanissa pidetään vaalit.
 Sudanissa on jo kuukausien ajan ollut laajoja mielenosoituksia maata lähes 30 vuotta hallinnutta presidentti Omar al-Bashiria vastaan.
 Puolustusministerin mukaan al-Bashir on pidätetty ja häntä säilytetään turvallisessa paikassa. Myös muu Sudanin johto on syrjäytetty.
 Sudania alkaa johtaa asevoimista koottava sotilasneuvosto.
 Armeija aikoo pitää järjestystä kovin ottein. Sudanin ulkomaanrajat ja lentokentät on suljettu. Perustuslaki on toistaiseksi lakkautettu.
 Kansanmurhasta syytetty presidentti painui maan alle: Sudanin pahamaineinen voimamies luopui vallasta

Sudanissa vallankaappaus – armeija valtaan, presidentti pidätetty, perustuslaki lakkautettu, rajat suljettu


Summary: Uusi johtaja aikoo Vaasassa kehittää kaupunginteatterin jo ennestään vahvaa musiikkiteatterin osaamista.

Vaasan kaupunginteatterin uudeksi johtajaksi on valittu  Seppo Välinen , 41. Välinen on työskennellyt ohjaajana ja koreografina useissa Suomen teattereissa, muun muassa Rovaniemellä, Kouvolassa ja Kokkolassa.
 Vaasalaisetkin ovat päässeet jo tutustumaan Välisen kädenjälkeen. Hän on ohjannut parhaillaan Vaasan kaupunginteatterin ohjelmistossa olevan Katto-Kassisen.
 Välinen kehuu pohjalaista teatteriyleisöä rohkeaksi ja asiantuntevaksi. Yleisö oli myös yksi syy, miksi hän haki teatterinjohtajaksi.
 – Kun vuosien varrella olen käynyt Vaasassa katsomassa esityksiä, täällä on aina ollut paljon katsojia. Siitä olen havainnut, että täällä rakastetaan teatteria ja että kaupunginteatteri on täällä on arvostettu taidelaitos.
 Pesti alkaa marraskuussa
 Vaasan kaupunginteatteri saa johtajan, jonka sydän sykkii musiikkiteatterille.
 – Laajasti olen tehnyt muutakin, mutta musateatteri on lähinnä sydäntä, luonnehtii Välinen.
 Välinen sanoo arvostavansa sitä, että Vaasassa musiikkiteatterin osaaminen on jo nyt vahvaa. Sitä hän haluaa myös viedä eteenpäin ja lupaa tuoda ohjelmistoon vahvojen draamojen ohella paljon musiikkiteatteria, musikaaleista oopperoihin.
 Seppo Välinen pesti Vaasassa alkaa marraskuussa, kun hän saa sovitut työvelvoitteet muualla hoidettua. Uuden ohjelmiston suunnittelun hän aloittaa jo aikaisemmin.
 Vaasan kaupunginteatterin nykyinen johtaja Erik Kiviniemi jää eläkkeelle kesällä. Kymmenen vuotta teatteria luotsanneen Kiviniemen aikana Vaasassa katsojaluvut ovat nousseet ja vakiintuneet 60 000 katsojan pintaan.
 Viime aikojen suurimpia yleisömenestyksiä ovat olleet musikaalit Myrskyluodon Maija ja Billy Elliot.

Seppo Välinen Vaasan kaupunginteatterin uudeksi johtajaksi: "Täällä rakastetaan teatteria"


Summary: Suomalaiset syövät mämmiä yli kaksi miljoonaa kiloa vuodessa. Uudet ideat maustavat perinteistä mämmiä.

Nyt on hyvä aika laittaa mämmi alulle pääsiäistä varten, jos mielii kotitekoista mämmiä. Järjestöpäällikkö  Helena Velin  Maa- ja kotitalousnaisten Keskuksesta sanoo, että mämmin valmistaminen on kohtuullisen helppoa.
 – Mämmiin ei tarvitse laittaa maltaita ja ruisjauhoja monessa erässä. Kaksi kertaa riittää. Imellytyksiin ja paistamiseen saa toki uppoamaan päivänkin.
 Maltaat ja ruisjauhot vispataan isossa kattilassa veteen. Tärkeää on, että vesi ei kiehu.
 – Vesi on sopivan kuumaa, kun kattilan pohjaan alkaa ilmestyä pieniä poreita. 65 astetta on oikea lämpötila, kertoi Helena Velin  Radio Suomen Päivä -lähetyksessä .
 Mämmiä imellytetään pari tuntia. Seokseen lisätään taas vettä, jauhoja ja maltaita. Seos ilmellytetään uudestaan ja lopuksi keitetään. Juokseva seos kaadetaan tuokkosiin tai vuokiin ja paistetaan. Mausteeksi laitetaan pomeranssin kuorta, vähän suolaa ja siirappia.
 Mämmistä kääretorttua ja terästystä kastikkeeseen
 Perinteistä mämmiä on alettu maustaa uusilla tavoilla ja mämmiä käytetään myös toisten ruokien valmistukseen. Kaupasta saa sitruuna- ja mokkakastikkeella maustettua mämmiä. Helena Velin syö mämmin jäätelön tai vaniljakastikkeen kanssa.
 – Olen tehnyt myös mämmikääretorttua. Tein kermaisen täytteen kääretortun sisään. Haluaisin kokeilla mämmiä vielä ruskeaan kastikkeeseen. Mämmistä voi tehdä myös jäädykettä eli lisätä mämmiä vatkatuun kermavaahtoon ja jäädyttää sitä. Mämmi sopii myös hyytelöön.
 Suomalaiset ostavat mämmin useimmiten kaupasta. Akaalla toimiva Kymppi-Maukkaat Oy valmistaa suuren osan suomalaisten syömästä mämmistä. Yhtiön myyntipäällikkö  Raili Muikku  kertoo, että mämmiä syödään yli kaksi miljoonaa kiloa vuodessa.
 Lue lisää:
 Kuuntele haastattelu Radio Suomen Päivästä:  Kotitekoista mämmiä pääsiäispöytään - mitä se vaatii?
 Mämmi kruunaa pääsiäisen
 Kun sokeria ei ollut saatavilla, keksittiin mämmi – suomalainen innovaatio on jo satoja vuosia vanha
 Maa- ja kotitalousnaisten video mämmin valmistuksesta

Mämmin ystävän juhlakausi alkamassa - mämmin voi loihtia myös kotikonstein


Summary: Tuomittu oli opettanut alakouluikäistä lasta vuoden, ja jatkanut hyväksikäyttöä vielä sen jälkeen.

Tästä on kyse Sijaisopettajana toiminut nainen on tuomittu käräjäoikeudessa oppilaansa törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Nainen kohdisti tekoaikana 12–14-vuotiaaseen uhriin seksuaalisia tekoja. Käräjäoikeus tuomitsi syytetyn kolmen vuoden ehdottomaan vankeuteen.
 Päijät-Hämeen käräjäoikeus on tuominnut sijaisopettajana toimineen naisen vankeuteen oppilaansa törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Tuomitun on näytetty tutustuneen tekoaikana 12–14-vuotiaaseen uhriin, kun hän toimi vuoden ajan lapsen sijaisopettajana lahtelaisessa alakoulussa.
 Teot ajoittuvat vuosille 2012–2015. Nainen oli kosketellut asianomistajaa ja kohdistanut tähän seksuaalisia tekoja. Tuomittu oli pyrkinyt pitämään asianomistajan lähellään sekä eristämään tämän harrastuksistaan ja ikätovereistaan.
 Tekijä on parikymmentä vuotta uhriaan vanhempi. Nainen myönsi osittain menetelleensä syytteessä kuvatulla tavalla, mutta on kiistänyt yhden seksuaalisista teoista.
 Käräjäoikeus katsoo julkisessa selosteessa, että entisen sijaisopettajan menettelyssä on kaikilta osin ollut kysymys seksuaalisista teoista, joihin hän on opettajan ammatin sekä iän tuomalla auktoriteetilla ryhtynyt ja saanut asianomistajan ryhtymään.
 Naisen teot ovat olleet omiaan aiheuttamaan asianomistajalle erityistä vahinkoa. Käräjäoikeus pitää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä kokonaisuudessaan arvostellen törkeänä.
 Naiselle langetettiin kolmen vuoden ehdoton vankeusrangaistus. Hänet velvoitettiin suorittamaan asianomistajalle korvaukseksi kärsimyksestä 8 000 euroa ja tilapäisestä haitasta 5 000 euroa.
 Tuomio ei ole lainvoimainen.

Sijaisopettaja hyväksikäytti lasta seksuaalisesti – käräjäoikeus tuomitsi naisen kolmen vuoden vankeuteen


Summary: Nykyinen presidentti Timo Esko jää eläkkeelle syyskuun alussa

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto esittää korkeimman oikeuden presidentiksi oikeusneuvos, oikeustieteen tohtori  Tatu Leppästä  syyskuun alusta alkaen.
 Tasavallan presidentin on tarkoitus päättää nimityksestä perjantaina.
 Vuonna 1968 syntynyt Leppänen on toiminut oikeusneuvoksena korkeimmassa oikeudessa vuodesta 2016 lähtien. Sitä ennen hän on työskennellyt muun muassa Hyvinkään käräjäoikeuden laamannina, käräjätuomarina Vantaan käräjäoikeudessa ja hovioikeudenneuvoksena Helsingin hovioikeudessa.
 Korkeimman oikeuden nykyinen presidentti  Timo Esko  jää eläkkeelle syyskuun alussa.
 Korkeimman oikeuden presidentin virkaa haki määräajassa viisi henkilöä. Muut hakijat olivat  Juha Häyhä ,  Mikael Ilveskero ,  Kenneth Nygård  ja  Asko Välimaa . Häyhä, Ilveskero ja Välimaa ovat Leppäsen tavoin korkeimman oikeuden jäseniä. Nygård on Turun hovioikeuden presidentti.
 Korkeimman oikeuden presidentin nimittämismenettelystä ei ole laissa tarkempia säännöksiä. Asian valmistelu tapahtuu vakiintuneen käytännön mukaisesti siten, että oikeusministeri käy nimitysasiasta etukäteen keskusteluja sekä korkeimman oikeuden että tasavallan presidentin kanssa. Näiden keskustelujen ja kuulemisten pohjalta oikeusministeriö valmistelee valtioneuvoston ratkaisuehdotuksen tasavallan presidentille esiteltäväksi.

Valtioneuvosto esittää Tatu Leppästä korkeimman oikeuden presidentiksi


Eläkeyhtiö Ilmarinen aloittaa yhteistoimintaneuvottelut, jotka koskevat koko henkilöstä eli 685 henkilöä. Alustavan arvion mukaan enintään noin 90 tehtävää voisi muuttua olennaisesti tai lakata.
 Kerromme pian lisää.

Eläkeyhtiö Ilmarinen aloittaa yt-neuvottelut – 90 työpaikkaa vaarassa


Summary: Kainuulaisen metsäalan ammattilaisen mukaan työvoimapulan ratkaisu olisi ulkomaalaisissa työntekijöissä.

Tästä on kyse Suomalainen metsäala kiinnostaa muun muassa venäläisiä ja ukrainalaisia työntekijöitä. Tekijöiden palkkaaminen on kuitenkin haastavaa työlupien käsittelyn hitauden vuoksi. Työvoimapula vaivaa metsäalaa erityisesti Kainuussa ja Etelä-Pohjanmaalla. Jos työntekijöitä metsäalalle ei löydy nopeasti, alan kasvusuunta voi tyrehtyä.
 Marjanpoiminnassa on totuttu siihen, että poimijat ovat ulkomaalaisia. Sotkamon metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja  Jarmo Huttusen  mielestä tulevaisuudessa metsien hakkuissa sekä metsänhoidossa suuntaus voi olla samanlainen.
 Ulkomaalaisia metsätyöntekijöitä olisi tulossa lisää, jos työluvan saaminen olisi helpompaa.
 – Suomi on tässä asiassa takapajula. Meillä työluvan saaminen kestää 7–8 kuukautta, kun Ruotsissa sen saa kahdessa päivässä, harmittelee Huttunen.
 Koko metsäalaa huolestuttaa työntekijöiden puute. Huttusen mukaan esimerkiksi Kainuussa on akuutti tarve motokuskeille, ajoneuvokuskeille ja puutavara-auton kuljettajille. Puunkorjuun lisäksi metsänhoitopuolelle kaivataan useita satoja työntekijöitä.
 Valtakunnallisesti tilanne näyttää hieman paremmalta. Puunhankinnan kehittämisyhtiön  Metsätehon laskelmien  mukaan uusien työntekijöiden tarve on vuosittain noin 700–900 henkilöä.
 Työ- ja elinkeinotoimistojen julkaiseman  ammattibarometrin  mukaan työnhakijoista on eniten pulaa Kainuussa ja Etelä-Pohjanmaalla. Seutukunnittain tarkasteltuna vaikein tilanne on Keski-Suomessa Äänekosken seudulla.
 Koska työlupien käsittely on hidasta, Jarmo Huttusen on vaikea palkata ulkomaalaista työvoimaa.  Timo Sihvonen / Yle
 Vaikka työpaikkoja on paljon auki, tekijöitä on vaikea löytää. Osa metsäalan urakoitsijoista on joutunut  turvautumaan eläkeläisiin , joita on otettu takaisin töihin.
 Monilla on metsäalasta yksipuolinen mielikuva, ja  "eräjormaimagosta"  on tullut jopa rasite alalle. Metsä on myös entistä harvemmalle suomalaiselle tuttu ympäristö, minkä vuoksi toiset alat houkuttavat enemmän.
 Huttusen mielestä kouluissa pitäisi tehdä enemmän mainetyötä ja tuoda esille metsäsektorilla olevien työtehtävien monipuolisuutta.
 – Koneet ovat todella moderneja, on tietokoneita, lämpimät kopit ja kaikin puolin nykyaikaiset laitteet, sanoo Huttunen.
 Puut eivät kaadu ilman ulkomaalaista työvoimaa
 Tulevaisuutta ajatellessa Jarmo Huttunen kääntää katseet jo seuraavaan hallitusohjelmaan, jossa työvoiman saamista pitäisi hänen mielestään helpottaa purkamalla voimakkaasti työlupahakemuksien byrokratiaa.
 Näin päästäisiin hyödyntämään nopeasti sellaista työvoimaa, joka Suomeen haluaa tulla.
 – Otetaan kylmästi ulkomailta porukkaa, joka on kiinnostunut tästä alasta. Tulijoita on kyllä, muuten me ei tästä selvitä, painottaa Huttunen.
 Monitoimikoneen käyttö vaatii pidemmän koulutuksen metsäalan oppilaitoksessa. Niko Mannonen / Yle
 Huttusella on kokemusta ulkomaalaisista työntekijöistä, jotka ovat tulleet työvoimaa vuokraavan yrityksen kautta.
 – Kesäisin minulla on kymmenkunta työntekijää, joista 2–3 on ulkomaalaista. He tulevat Ukrainasta ja Venäjältä. He tekevät ahkerasti annetut tehtävät ja moittimista ei ole, sanoo Huttunen.
 Muuten investoinnit jäävät tekemättä ja alan kasvusuunta tyrehtyy.  Jarmo Huttunen
 Monet ulkomailta tulevat työntekijät tarvitsevat kuitenkin koulutusta suomalaiseen metsätyöhön. Sellaiset työntekijät, joilla kokemusta koneista ja metsänhoidollisista töistä, voidaan opettaa lyhyemmällä kurssilla. Monitoimikoneet vaativat pidemmän koulutuksen, jota saa metsäalan oppilaitoksissa.
 – Metsätyökoneet ovat sen verran kalliita, että yrittäjän ei kannata päästää työntekijää särkemään konetta huonolla osaamisella, sanoo Huttunen.
 Alan kasvu voi tyssätä
 Suomessa  raakapuun käyttö  (Luke) on lisääntynyt vuosittain. Viimeisimmän tilaston mukaan vuonna 2017 raakapuuta käytettiin yhteensä 80,6 miljoonaa kiintokuutiometriä, mikä oli viisi prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin.
 Investointeja puun jatkojalostukseen on tehty ja  tehdään tulevaisuudessa . Samalla  myös kestävä puun käyttö  (maa- ja metsätalousministeriö) on kasvanut. Sotkamon metsänhoitoyhdistyksen toiminnanjohtaja Jarmo Huttusen mukaan kotimaisen raaka-aineen turvaamiseen tarvitaan työntekijöitä.
 Erityisesti Kainuussa ja Etelä-Pohjanmaalla tarvitaan ammattitaitoisia työntekijöitä metsäkoneen rattiin.  Antti Kettumäki / Yle
 Jos työntekijöitä ei löydy, pahimmassa tapauksessa metsätyöt jäävät tekemättä. Sillä voi olla vakavat vaikutukset kasvavaan metsäalaan. Myös metsien kyky sitoa hiiltä ilmasta on hyvin  riippuvainen puiden kunnosta .
 – Tilanne pitää saada nopeasti korjattua, sillä muuten investoinnit jäävät tekemättä ja alan kasvusuunta tyrehtyy. Sitä kautta suomalaisten työllistyminen jatkojalostuksessa heikkenee, sanoo Huttunen.
 Pitäisikö sinusta työvoimapulaa taittaa ulkomaalaisilla työntekijöillä? Voit keskustella aiheesta kello 22.00 saakka jutun lopussa.
 Lisää aiheesta:
 Tuhannet ukrainalaiset tulevat tänne tekemään työt, jotka eivät suomalaisille kelpaa – lisätienestin takia ollaan valmiita ikävöimään perhettä kuukausia

Paisunut työvoimapula voi tehdä metsäalasta uuden marjanpoiminnan: "Otetaan kylmästi ulkomailta porukkaa, joka on kiinnostunut tästä alasta"


Summary: Linja-auton takarengas syttyi tuleen Turun keskustan tuntumassa torstaina. Matkustajat selvisivät palosta säikähdyksellä.

Linja-auton takarengas syttyi tuleen torstaina iltapäivällä Turun Köydenpunojankadulla. Varsinais-Suomen pelastuslaitoksen mukaan linja-auton kuljettaja oli huomannut palon ajon aikana.
 – Kuljettaja oli pysäyttänyt bussin samantien pysäkille ja evakuoinut viisi kyydissä ollutta matkustajaa. Sitten hän piti tulipaloa aisoissa jauhesammuttimen avulla, kunnes pelastuslaitos tuli paikalle, kertoo päivystävä palomestari  Marko Virolainen .
 Palomestarin mukaan bussin laakeripesä kuumentui palossa niin, että pelkää jauhesammutin ei olisi riittänyt palon sammuttamiseen.
 – Tulipalo ei levinnyt bussin sisälle. Säikähdyksellä selvittiin, muotoilee Virolainen.

Bussi syttyi tuleen Turussa – kuljettaja piti tulta aisoissa pelastuslaitoksen tuloon asti


Summary: Nykylaista puuttuu selkeät ohjeet siitä, mitä esimerkiksi vankiloiden yllä liikkuville drooneille voidaan tehdä.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Rikosseuraamuslaitos saa heinäkuun alusta lähtien puuttua vankila-alueilla liikkuvien miehittämättömien kulkuneuvojen, esimerkiksi droonien kulkuun.
 Asiaa koskeva lakiesitys on tarkoitus vahvistaa perjantaina presidentin esittelyssä.
 Riselle annetaan oikeus käyttää sellaisia teknisiä laitteita, joiden avulla miehittämättömät kulkuneuvot voidaan havaita. Tarkoituksena on estää luvattomien aineiden tai esineiden kuljettaminen esimerkiksi drooneilla.
 Nykylain mukaan Rikosseuraamuslaitoksella ei ole selkeää toimivaltaa puuttua droonien kulkuun vankiloiden alueella tai niiden yläpuolella.

Vankiloiden yllä liikkuviin drooneihin saadaan kohta puuttua


Rikoslakiin lisätään uusi säännös törkeästä lapsenraiskauksesta. Lisäksi lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistusta korotetaan. Muutokset tulevat voimaan 15. huhtikuuta 2019.
 Muutosten voimaantulo on tarkoitus vahvistaa huomenna perjantaina tasavallan presidentin esittelyssä.
 Törkeästä lapsenraiskauksesta rangaistaan sitä, joka syyllistyy samalla teolla törkeään raiskaukseen ja törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Säännöksellä muodostetaan yksi rikos koskemaan tapauksia, joissa nykyisin tuomitaan kahdesta eri rikoksesta.
 Säännöksen lähtökohtana on, että lapsi ei voi koskaan antaa pätevää suostumusta sukupuoliyhteyteen aikuisen kanssa.
 Törkeää lapsenraiskausta koskevaa säännöstä sovelletaan väkivaltaa käyttäen tehtyjen raiskausten lisäksi myös tilanteisiin, joissa lapsi on kykenemätön puolustamaan itseään taikka muodostamaan tai ilmaisemaan tahtoaan.
 Vähimmäisrangaistus ankaroituu
 Rangaistus törkeästä lapsenraiskauksesta on 4 - 12 vuotta vankeutta, mikä merkitsee vähimmäisrangaistuksen ankaroitumista kahdella vuodella nykyisestä.
 Lapsen seksuaalisen hyväksikäytön enimmäisrangaistus korotetaan nykyisestä neljästä vuodesta kuuteen vuoteen vankeutta. Näin jatkossa voidaan arvioida nykyistä ankarammin vakavimpia tekoja, jotka eivät kuitenkaan täytä lapsen törkeän seksuaalisen hyväksikäytön tunnusmerkistöä.
 Hyväksyessään lainsäädännön muutokset eduskunta edellytti muun muassa, että hallitus edelleen kiristää lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia, erityisesti vähimmäisrangaistuksia ja että hallitus mahdollisimman pian käynnistää seksuaalirikoksia koskevan lainsäädännön kokonaisuudistuksen.

Uusi laki voimaan ensi viikolla – lapsiin kohdistuvien seksuaalirikosten rangaistuksia kiristetään


Summary: Millaisten haasteiden kanssa luterilainen kirkko painii 2020-luvun kynnyksellä? TV1:n Ykkösaamun vieraana pian vuoden virassaan toiminut arkkipiispa Tapio Luoma.

Vaaleihin valmistaudutaan kiristyneessä ilmapiirissä Suomessa ja Euroopassa. Kansalaiset jakautuvat kuppikuntiinsa.
 Kirkossa seurakuntien jäsenmäärä laskee ja verotulot hupenevat. Kirkosta erotaan nyt lähes 50.000 hengen vuosivauhdilla.
 Samalla kirkkoa moititaan taantuvasta tasa-arvosta kirkon sisällä.
 Missä kohtaa kylää kirkko oikeastaan on? TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 13.4. klo 10.05 arkkipiispa Tapio Luoma. Sakari Kilpelä haastattelee.
 Luomalle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa arkkipiispa Tapio Luoma: Mitä haluat kysyä?


Summary: Wikileaks-paljastussivuston perustaja on pakoillut oikeudenkäyntiä ja sitä seuraavaa mahdollista karkotusta jo vuodesta 2012.

Wikileaksin perustajaa  Julian Assangea  on syytetty Ruotsissa seksuaalirikoksista. Syytteet on myöhemmin vedetty takaisin.
 Britanniassa häntä vastaan on edelleen voimassa syyte pienemmästä rikoksesta. Assange jätti ilmoittautumatta oikeuteen vuonna 2012.
 Assange on pelännyt, että jos hän antautuu Britannian poliisille, hänet voidaan karkottaa Yhdysvaltoihin.
 Siellä häntä odottaisivat paljon raskaammat syytteet tietomurroista. Ne taas voisivat johtaa pitkään vankeustuomioon, mikä Assangen mielestä rikkoisi hänen ihmisoikeuksiaan.
 Näin tapahtumat ovat edenneet:
 Elokuu 2010 . Assange vierailee Ruotsissa, minne hän harkitsee perustavansa Wikileaksin toimiston. Vierailun jälkeen kaksi naista syyttää häntä seksuaalirikoksista, toinen raiskauksesta ja toinen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Assangen mukaan syytökset ovat perusteettomia. Joulukuu 2010 . Assange ilmoittautuu poliisille Lontoossa. Hän pääsee vapaaksi takuita vastaan. Toukokuu 2012 . Britannian korkein oikeus päättää, että Assange on karkotettava Ruotsiin vastaamaan syytöksiin. Kesäkuu 2012 . Assange hakee turvapaikkaa Ecuadorin Lontoon-lähetystöstä ja muuttaa sinne asumaan. Elokuu 2012 . Ecuador myöntää Assangelle turvapaikan. Päätöstä perustellaan sillä, että Assangen ihmisoikeudet ovat vaarassa, jos hänet karkotetaan. Elokuu 2015 . Syytteet seksuaalisesta hyväksikäytöstä todetaan vanhentuneiksi. Raiskaussyyte pysyy voimassa. Helmikuu 2016 . YK:n tarkastajat toteavat, että Ruotsi ja Britannia ovat syyllisiä Assangen laittomaan vapaudenriistoon aina vuodesta 2010 lähtien. Toukokuu 2017 . Ruotsin syyttäjäviranomaisten päätöksellä raiskaustutkinta lopetetaan ja vangitsemisvaatimus perutaan. Lontoon poliisi ilmoittaa, että Assange otetaan kiinni, jos hän poistuu lähetystöstä. Lokakuu 2017 . Yhdysvaltain demokraattien presidenttiehdokas  Hillary Clinton  syyttää Wikileaksia yhteistyöstä Venäjän kanssa Yhdysvaltain presidentinvaalien yhteydessä. Heinäkuu 2018 . Britannia ja Ecuador vahvistavat, että Assangen tapauksen ratkaisemisesta käydään neuvotteluita. Lokakuu 2018 . Assangelle annetaan lähetystön sisäisiä käyttäytymisohjeita. Hänen on mm. siivottava WC:nsä ja pidettävä huolta kissastaan. Lokakuu 2018 . Assangen kerrotaan valmistelevan syytettä Ecuadoria vastaan. Assange syyttäisi Ecuadoria perusoikeuksiensa loukkaamisesta. Huhtikuu 2019 . Wikileaksin mukaan Ecuador on karkottamassa Assangen Lontoon-lähetystöstä. Ecuadorilainen virkamies kiistää tiedon. Muutamaa päivää myöhemmin poliisi pidättää Assangen ja vie hänet pois lähetystöstä.
 Lähteet: BBC, SVT
 Lisää aiheesta:
 Wikileaksin Julian Assange on pidätetty – Britannia aikoo saattaa oikeuden eteen

Julian Assange piileskeli suurlähetystössä seitsemän vuotta - näin Wikileaks-vuotajan oikeustapaus on edennyt


Summary: Viipurissa kunnostetaan nyt muun muassa Monrepos-puiston kartano, Viipurin linna ja osa vanhan kaupungin korttelia.

Venäläisen Viipurin kaupungin julkisivu on kokemassa poikkeuksellisen suuren ehostuksen. Historiallisten rakennusten julkisivuja on korjattu, ja kaupunkikuvaa on muutenkin ehostettu. Tuloksia alkoi näkyä eri puolilla kaupunkia erityisesti viime vuoden aikana.
 Myös Viipurin historiallisten maamerkkien, kuten Viipurin linnan, tuomiokirkon kellotornin ja Monrepos-puiston kunnostukset ovat hyvässä vauhdissa. Viipurin vanhassa kaupungissa kunnostetaan  Seth Solbergin  kortteli.
 Monrepos valmiiksi vuoden päästä
 Kansainvälisesti kuuluisa ja historiallinen Monrepos-puisto sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Viipurin keskustasta Linnasaaren rannalla. Kun suomi menetti jatkosodan päätteeksi vuonna 1945 muun muassa Viipurin, jäi puisto pitkäksi aikaa hoitamatta ja sen vanhat rakennukset alkoivat ränsistyä.
 Nyt historiallisen Monrepos-puiston  restaurointityöt ovat  jo pitkällä.
 – Töistä on tällä hetkellä tehty noin 60 prosenttia. Suuret pohjatyöt on tehty, ja nyt pääsemme käsiksi puiston historiallisen ulkonäön palauttamiseen, kertoo puiston restauroinnin pääarkkitehti  Jelena Skryleva .
 Puiston restauroinnin pääarkkitehti Jelena Skryleva Kari Saastamoinen/Yle
 Viipuri on saanut rahaa kaupunkikuvansa kohentamiseen erityisesti Brics-maiden kehityspankilta ja Maailmanpankilta, joka on päärahoittaja Monrepos-puiston restauroinnissa.
 Puiston kunnostamisen piti valmistua jo tänä kesänä. Maailmanpankki on kuitenkin antanut töille lisäaikaa ensi vuoden syyskuuhun saakka.
 Puiston kartano huonossa kunnossa
 Lisäaikaa tarvitaan erityisesti huonossa kunnossa olevan Monrepos-puiston kartanon päärakennuksen kunnostamiseen. Rakennuksesta on irrotettu ulkolaudoitus ja sisustus. Jäljellä on käytönnössä hirsirunko.
 – Meitä kohtasi hirveä näky, kun otimme sisustukset pois. Hirsirungossa oli monin paikoin laho- ja tuholaisvaurioita ja se oli osittain hiiltynyt, restauroija  Aleksandr Tufanov  kertoo.
 Kartanon hirret ovat osin palaneet. Kari Saastamoinen/Yle
 Kartanorakennuksen ulkolaudoitus ja sisustus on tarkoin dokumentoitu ja otettu talteen. Se palautetaan mahdollisuuksien mukaan takaisin paikoilleen. Suuri osa rakennuksesta joudutaan kuitenkin tekemään uusista materiaaleista, koska alkuperäiset materiaalit ovat erittäin huonossa kunnossa.
 Viipurin Monrepos-puisto Kansainvälisesti kuuluisa puisto on perustettu 1760-luvulla. Puisto sijaitsee noin 2,5 kilometriä pohjoiseen Viipurin keskustasta Linnasaaren rannalla. Nykyisen muotonsa puisto sai Nikolayn aatelissuvun hallinnassa 1800-luvun alkupuoliskolla. Suomalaisten muistoihin Monrepos on ikuistettu Annikki Tähden tulkitsemassa Muistatko Monrepos'n -laulussa.
 Tufanovin mukaan työt tehdään mahdollisimman tarkasti alkuperäisiä työtapoja noudattaen ja alkuperäisillä materiaaleilla.
 – Seinien korkokuvioiden täytteenä on käytetty esimerkiksi kaislaa, jota myös me aiomme käyttää. Uuden puutavaran tuomme Arkangelista. Materiaalit ja työtavat ovat perinteisiä, Aleksandr Tufanov vakuuttaa.
 Monrepos puiston restauroija Aleksandr Tufanov. Kari Saastamoinen/Yle
 Viipurin maamerkkien remontit loppusuoralla
 Myös Viipurin keskustassa tapahtuu. Sekä Viipurin linnan että tuomiokirkon kellotornin restauroinnit ovat jo pitkällä. Myös niiden kunnostamisessa rahoittajana on Maailmanpankki.
 Viipurin linnassa Pyhän Olavin tornin restaurointi on saatu valmiiksi, ja töitä tehdään nyt linnan muissa rakennuksissa. Tuomiokirkon kellotornin restaurointi on myös loppusuoralla. Kellotornissa korjataan parhaillaan kellomekanismia.
 Kellotornin remontti on loppusuoralla. Esimerkiksi katto on uusittu. Kari Saastamoinen/Yle
 Kokonainen kortteli remonttiin vanhassa kaupungissa
 Viipurin vanhassa kaupungissa työt on tarkoitus aloittaa Seth Sohlbergin korttelissa Linnakadun ja Mustainveljesten kadun kulmassa. Korttelin rakennuksia on jo valmisteltu ja suojattu tulevaa korjausta varten.
 Rakennuksista on jäljellä lähinnä seinät.
 – Kortteliin suunnitellaan esiintymispaikkaa, johon tulee viipurilainen teatteri ja toiseen rakennukseen näyttelysali, Viipurin johdon avustaja arkkitehtuuriasioissa  Oleg Lihovidov  kertoo.
 Viipurin uuden tuomikirkon tornista vuonna 1936 luoteeseen otettu kuva. Edustalla valtion virastotalo ja keskuskasarmit sekä Karjalankatu ja Linnankatu. Taustalla kaempana Viipurin vanhaa kaupunkia.  Jalmari Lankinen/Lappeenrannan museot
 Lihovidovin mukaan kaupunki käräjöi viisi vuotta toisen rakennuksen omistuksesta yksityisen tahon kanssa. Vanhan kaupungin rakennusten yksityiset omistajat lyövätkin kapuloita rattaisiin vanhan kaupungin kunnostamisessa.
 – Yksityiset omistajat haluaisivat käytännössä rakentaa talot uudelleen. Kaupunki haluaa säilyttää mahdollisimman paljon historiallista rakennusperintöä, Lihovidov sanoo.
 Linnakadun ja Mustainveljesten kadun kulmassa rahoittajana on Brics-maiden kehityspankki. Restauroinnin ja uudelleenrakentamisen hintalappu on kaksi miljardia ruplaa eli noin 30 miljoonaa euroa.
 Lue seuravaksi:  Ainutlaatuiset värivalokuvat Viipurista tulivat julkisuuteen – museo tuo 1 000 historiallista kuvaa kaikkien katsottavaksi

"Meitä kohtasi hirveä näky" – vanhan Viipurin historiallisia rakennuksia restauroidaan nyt miljoonilla euroilla


Summary: Perussuomalaiset saattavat säilyttää kolme paikkaansa Hämeessä. Keskustalle tämä merkitsee synkkää sunnuntaita.

Tästä on kyse Perussuomalaisten kiri saattaa vähentää keskustan eduskuntapaikat yhteen Hämeessä. Sosiaalidemokraatit on saamassa neljä paikkaa ja vihreät yhden paikan. Kokoomus säilyttänee kolme paikkaansa vaalipiirissä.
 Viimeisin  Ylen kannatuskysely  lupaa keskustalle valtakunnallisesti vain 14,6 prosentin kannatusta. Luku on kaiken lisäksi pysynyt lähes samana kaikissa viimeisissä lehtien ja Ylen gallupeissa.
 Kun Hämeessä keskustan kannatus on perinteisesti maan kannatusta pienempää, lienee selvää, että kolmea kansanedustajaa puolue ei vaalipiiristä enää eduskuntaan saa.
 Mahdollista on, että Arkadianmäelle pääsee vain yksi keskustalainen kansanedustaja Hämeestä. Perussuomalaiset nimittäin tulee takaa yhä kovemmalla vauhdilla.
 Pitkään näytti galluplukujen valossa varmalta, että perussuomalaiset saa Hämeestä kaksi kansanedustajaa aiemman kolmen asemasta. Loppukiri on kuitenkin tuonut puolueen lähelle kolmatta paikkaa. Pitää silti muistaa, että perussuomalaisten Ylen torstain mielipidetiedustelussa saama kannatuslukema 16,3 prosenttia on edelleen 1,4 prosenttiyksikköä pienempi kuin viime vaalien tulos.
 Kun valtakunnalliset tulokset muokataan kolmen edellisen vaalin perusteella tehdyllä hämekertoimella, ovat perussuomalaiset hyvin lähellä uhkaamassa juuri keskustan toista paikkaa. Jos keskustan kannatus mataa myös vaaleissa, perussuomalaisten ei tarvitse nostaa kuin hivenen kannatustaan viimeisimmästä gallupluvusta ja kolmas paikka on heidän.
 Keskustalle jäisi tällöin vain yksi paikka, sillä sosialidemokraattien neljäs paikka on näillä gallupluvuilla molemmille puolueille tavoittamattomissa.
 Demarit ja vihreät vaalivoittajia
 Ylen viimeisin gallup lupaa sosialidemokraateille yhden paikan voittoa ja neljää paikkaa eduskuntaan Hämeessä. Pientä huolta demareille aiheuttaa se, että tiedustelujen kannatusluvut ovat kevään aikana koko ajan hiipuneet.
 Ylen viimeisin mielipidetiedustelu povaa demareille valtakunnallisesti 19 prosentin kannatuksen. Hämekerroin tuo sen verran lisää, että neljäs paikka on tuskin uhattuna. Se vaatisi viime päivien romahduksen kannatuksessa.
 Ylen tuoreimman puolekannatuskyselyn tulokset julkaistiin tänään. Yle Uutisgrafiikka
 Vihreät voi myös jo nyt juhlia paluuta eduskuntaan kahdeksan vuoden tauon jälkeen. Sekä Ylen viimeisin melipidetiedustelu että kaikki aiemmat tiedustelut lupaavat niin selvää vaalivoittoa vihreille, että kansanedustajapaikka Hämeessä on käytännössä varma. Tämä siitä huolimatta, että Hämeessä vihreiden kannatus on perinteisesti ollut valtakunnallista kannatusta pienempää.
 Muut eduskuntapuolueet säilyttävät asemansa
 Hämeen toiseksi vahvin puolue kokoomus säilyttää kolme paikkaansa eduskunnassa, vaikka erityisesti viimeisimmät mielipidetiedustelut lupaavat puolueelle valtakunnallisesti roimaa tappiota. Äänistä pitäisi kuitenkin lähteä vielä paljon pois, ennen kuin Hämeen kolmas paikka on uhattuna.
 Vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit säilyttävät näillä näkymin ainoan paikkansa Hämeessä.
 Vasemmistoliiton kannatus on ollut kaikissa valtakunnallisissa tiedusteluissa yhdeksän prosentin tuntumassa, eli vaalivoitto on luvassa. Vaikka Hämeessä puolueen kannatus on perinteisesti vaisumpaa, on puolueen paikka käytännössä selviö.
 Kristillisdemokraatien kannatus on valtakunnallisesti pientä, tosin tiedustelujen mukaan kasvussa. Hämeessä kristillisdemokraateilla on kuitenkin viime vaaleissa mennyt aina selvästi valtakunnallisia lukuja paremmin. Siksi puolueen paikka Arkadianmäellä on lähes varma.
  Muut ryhmittymät kiusaavat isompiaan
 Hämeessä eduskuntaan pyrkii yhteensä 20 puoluetta ja ryhmittymää. Vaalien suurin yllätys olisi, jos joku ryhmittymä edes uhkaisi perinteisten puolueiden asemaa Hämeessä.
 Kaikkiaan 155 eduskuntavaaliehdokasta haluaa Hämeestä päästä nousemaan näitä portaita.  Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Paavo Väyrysen vetämä seitsemän tähden liike on saanut ehdokaslistalle kunnioitettavat 13 nimeä. Liike saattaa kiusata etenkin keskustaa viemällä puolueen ääniä, mutta tuskin yksin puoluetta romahduttaa.
 Harry Harkimon Liike Nyt saattaa Helsingissä onnistua, mutta Hämeessä tuskin. Eniten ryhmittymä nakertaa kokoomuksen kannatusta.
 Sinisen tulevaisuuden menestys gallupeissa on valtakunnallisesti niin kehnoa, että tuskin ääniä Hämeessäkään paljoa puolueelle tippuu. Sen sijaan piraattipuolue saattaa yllättää äänimäärällään, mutta eduskuntapaikkaan puolueella ei ole mahdollisuuksia.
 Muilla ryhmittymillä eduskuntapaikka Hämeessä on vielä kauempana.

Perussuomalaisten kannatuskasvu uhkaa romahduttaa keskustan aseman Hämeen piirissä


Summary: Korkein hallinto-oikeus on päättänyt, että Kemijoen suurtulvien ehkäisyyn löytyy muitakin keinoja kuin Natura 2000 -alueelle rakennettava tekoallas.

Tästä on kyse KHO tyrmäsi Vuotoksen tekoallas- ja voimalaitossuunnitelmat vuonna 2002. Lapin liitto ryhtyi sen jälkeen ajamaan Itä-Lappiin "tulvasuojeluallasta", jolla olisi myös tuotettu sähköä. Valtioneuvosto päätti helmikuussa 2018, että Natura 2000 -suojelua ei voi purkaa Kemihaaran soilla. Suojelupäätös voidaan lain mukaan purkaa, jos painavat syyt puoltavat sitä JA mitään vaihtoehtoja ei ole. Huhtikuussa 2019 KHO otti saman kannan kuin valtioneuvosto: vaihtoehtoja on olemassa, suojelua ei pureta.
 Korkein hallinto-oikeus (KHO) on pitänyt voimassa kiellon, joka koskee Itä-Lapissa Kemihaaran Natura-suojelusoiden muuttamista tekoaltaaksi. Lapin liitto vaati oikeutta kumoamaan valtioneuvoston päätöksen, jolla se kielsi viime vuonna Lapin liittoa muuttamasta maakuntakaavaa siten, että Pelkosenniemelle varattaisiin alue Kemihaaran tulvasuojelualtaalle eli "mini-Vuotokselle".
 Lapin liitto on ajanut Vuotos-hankkeen kaatumisen jälkeen Itä-Lappiin Kemijoen yläjuoksulle pienempää tekoallasta, jota käytettäisiin energiantuotantoon sekä kevättulvien torjuntaan.
 Liiton mukaan Kemihaaran tulvasuojeluallas olisi ainoa keino suojella Kemijärven ja Rovaniemen kaupunkeja kaikista suurimmilta tulvilta, joita esiintyy keskimäärin kerran 250 vuodessa.
 KHO: Vaihtoehtoja on muitakin
 Sekä valtioneuvosto että KHO perustelivat kieltoaan sillä, että Kemijoen suurtulvien ehkäisyyn on muitakin vaihtoehtoja kuin Kemihaaran tekoaltaan rakentaminen.
 Poikkeuksellisen vaaralliset tulvat voidaan niiden mukaan taltuttaa esimerkiksi toimenpidekokonaisuudella, joka sisältää Kemijärven säännöstelyrajan väliaikaisen ylittämisen, Olkkajärven säännöstelyn ja tulvapenkereet Rovaniemellä.
 Lain mukaan suojelualueita voidaan purkaa vain, jos erittäin painava yleinen etu vaatii sitä ja sille on pakottava tarve eikä mitään vaihtoehtoja ei ole.
 Vuotos-alueen kunnat vastustavat "mini-Vuotostakin"
 Korkeimpaan hallinto-oikeuteen oli valittanut Rovaniemen kaupunki, kaksi rovaniemeläistä asukasyhdistystä sekä kolme yksityishenkilöä Rovaniemeltä.
 KHO sai kieltoa puoltavia lausuntoja muun muassa Lapin ely-keskukselta, Metsähallitukselta, Suomen luonnonsuojeluliitolta ja Pelkosenniemen kunnalta.
 Pelkosenniemen lisäksi muutkin Vuotos-alueen kunnat vastustavat Kemihaaran tekoallashanketta.
 Lue lisää
 Rovaniemi valittaa Kemihaara-päätöksestä – Lapin liitto tyytyy valtioneuvoston ratkaisuun
 Lapin maakuntajohtaja: Kemihaaran tulvasuojeluallas on parempi unohtaa
 Porohoitajat tyytyväisiä Vuotoksen tekojärven hylkäämiseen
 Joko vuosikymmenien taistelu tekoaltaan rakentamisesta loppui Lapissa? – Maakuntajohtaja pettyi, luonnonsuojelijat huokaisivat helpotuksesta
 Yle Areena: Vuotoksen Kemihaaran korvaussopimus osin lainvastainen (23.8.2013)

KHO: "Mini-Vuotosta" ei tule


Summary: 400 irtisanomisuhan alla olevaa paperityöntekijää odottaa tällä hetkellä tietoa kohtalostaan.

Tästä on kyse Stora Enson kaavailemat 400 työntekijän irtisanomiset ovat Oulussa laajuudeltaan suurimmat sitten Nokian tämän vuosikymmenen myllerryksen. Jos irtisanomiset toteutuvat tässä mittakaavassa, tulee viemään aikaa, että ihmisille löytyy uutta työtä. Business Oulu arvioi, että käytännössä kaikki Stora Ensolta mahdollisesti irtisanottavat joutuvat uudelleenkouluttautumaan jollakin tavalla. Uutta työtä paperityöntekijöille voisi löytyä esimerkiksi kuljetuspuolelta, metalliteollisuudesta, talotehtailta tai elektroniikka-alan tuotantolaitoksista. Business Oulun mukaan paperityöntekijöiden on kuitenkin varauduttava siihen, että ainakin alkuun heidän palkkansa todennäköisesti huonontuu aiemmasta.
 On kulunut muutama viikko siitä, kun metsäyhtiö Stora Enso tiputti Oulun niskaan suoranaisen yt-pommin: Suomen suurimman paperitehtaan paperikoneista toinen saatetaan sulkea, ja  jopa 400 työntekijää saattaa menettää työpaikkansa .
 Tieto tuli tehtaan työntekijöille järkytyksenä, eivätkä tunnelmat ole siitä juuri valoisammiksi muuttuneet.
 Pääluottamusmies  Olli-Pekka Kaikkonen  kertoo, että yt-neuvotteluita on nyt takana reilut pari viikkoa ja takaraivossa kolkuttaa tuntuma siitä, että jätti-irtisanomisia kohti ollaan menossa.
 – Yt-neuvottelut ovat tietenkin vielä kesken, mutta usko siihen, ettei näitä irtisanomisia tehtäisikään, on aika pieni. Toivon ylläpitäminen on haastavaa, Kaikkonen muotoilee.
 Pääluottamusmies kertoo, että työntekijöille on tarjottu viime aikoina tehtaalla muun muassa valmennuskoulutusta, jonka pitäisi auttaa heitä käsittelemään suurta elämänmuutosta. Koulutukseen on hänen mukaansa osallistuttu vaihtelevalla innolla.
 Samaan aikaan Oulun kaupunki varautuu pahimpaan ja etsii kuumeisesti vastausta isoon kysymykseen: miten 400 paperityöntekijälle löydetään uutta työtä, jos he kaikki saavat potkut?
 Nokia-kriisistä päästiin jaloilleen, päästäänkö nyt?
 Useita satoja ihmisiä koskevat irtisanomiset ovat tulleet Oulussa tällä vuosikymmenellä karulla tavalla tutuiksi.
 Muistissa on yhä, miten  kylmää kyytiä esimerkiksi Nokia on kaupungissa takavuosina tarjoillut . Oulun elinkeinopolitiikan toteutuksesta vastaavasta Business Oulusta kerrotaan, että kun Nokia ajoi matkapuhelinpuoltaan alas 2010-luvun varrella, työnsä menetti noin 3500 ihmistä.
 Business Oulun mukaan Stora Enson maaliskuussa aloittamat yt:t ovat Oulussa laajuudeltaan suurimmat sitten Nokian myllerryksen, eli isku on raju.
 – Tulee menemään aikaa, että tällainen määrä ihmisiä saadaan työllistettyä uudelleen, Business Oulua johtava  Juha Ala-Mursula  myöntää.
 Stora Enson Oulun tehtaalla Nuottasaaressa työskentelee kaikkiaan 600 paperityöntekijää. Paulus Markkula / Yle
 Nokia-kriisistäkin kyllä päästiin  Oulussa hyvin jaloilleen  (Talouselämä), mutta nyt tilanne on kokonaisuudessaan hyvin toisenlainen. Nokian aiemmat muutokset johtuivat Ala-Mursulan mukaan yhtiön sisäisistä haasteista, ei siitä, että it-ala itsessään olisi lähtenyt hiipumaan.
 – Paperiteollisuusala sen sijaan on menossa alaspäin, ja työntekijöitä joudutaan nyt kouluttamaan Oulussa huomattavasti mittavammin uusille aloille ja uusiin tehtäviin. Luulen, että jokainen Stora Ensolla työnsä menettävä joutuu uudelleenkouluttautumaan ainakin jollakin tavalla.
 Ala-Mursula sanoo, että kyse voi olla muutaman viikon tai joidenkin kohdalla jopa parin vuoden koulutuksesta.
 Toivoton tilanne ei kuitenkaan tälläkään kertaa ole.
 Business Oulun selvittämien tietojen perusteella Stora Enson Oulun tehtaan työntekijöiden keski-ikä on 46 vuoden paikkeilla, ja työntekijöiden koulutustaso on korkea, mikä antaa Juha Ala-Mursulan mukaan hyvän pohjan uuden oppimiseen.
 Oulun kaupunki käy parhaillaan läpi alueella avoinna olevia työpaikkoja ja miettii, miten se tukisi muun muassa niitä paperityöntekijöitä, jotka haluaisivat perustaa vaikkapa oman yrityksen.
 Nyt pitää kuitenkin mennä eteenpäin, hetki ja asia kerrallaan.  Olli-Pekka Kaikkonen
 Juha Ala-Mursula arvioi, että yleisesti Oulun paperityöntekijöille voisi löytyä uutta työtä muun muassa kuljetuspuolelta, metalliteollisuudesta, rakennustarvikeyrityksistä, talotehtailta tai elektroniikka-alan tuotantolaitoksista.
 Hänen mukaansa työnsä menettävien paperityöntekijöiden on kuitenkin varauduttava siihen, että ainakin alkuun heidän palkkansa todennäköisesti huonontuisi aiemmasta. Paperiliiton mukaan paperityöntekijän keskimääräinen vuosiansio on noin 58 000 euroa vuorolisät sisältäen.
 Stora Enson Oulun tehtaan pääluottamusmies Olli-Pekka Kaikkonen sanoo, että juuri painava huoli taloudellisesta pärjäämisestä kaihertaa tällä hetkellä monen työntekijän mieltä.
 Osa Oulun tehtaalla toimivista ihmisistä voisi Kaikkosen mukaan olla valmis lähtemään työn perässä myös muualle, mutta eivät suinkaan kaikki.
 – Perheellisten ihmisten voi olla hyvin vaikea lähteä täältä kauemmas.
 Osa yrityksistä kärsii, osa hyötyy
 Suunnitelmat lakkauttaa paperintuotanto Stora Enson Oulun tehtaalta ovat herättäneet paperitehtaan työntekijöiden lisäksi epävarmuutta myös Oulun alueen yrityksissä.
 Stora Enso on tähän asti ostanut esimerkiksi raaka-aineita ja palveluita useilta Oulun alueen firmoilta. Joukossa on muun muassa kemianteollisuuden, kunnossapidon ja logistiikka-alan yrityksiä.
 Ylen  aiempi soittokierros yrityksiin paljasti , että hienopaperin tuotannon alasajosuunnitelmat aiheuttavat huolta tulevaisuudesta, mutta monikaan ei halunnut kommentoida asiaa tarkemmin vielä mitenkään.
 Nähtäväksi jää, johtavatko Stora Enson muutokset jossakin vaiheessa yt-kutsuihin muissa yrityksissä.
 Nuottasaaren tehdasalueella toimivassa Kraton Chemicalissa tulevaisuuden näkymiä pidetään sen sijaan varovaisen toiveikkaina.
 Kraton jalostaa Oulun tuotantolaitoksellaan raakamäntyöljyä, jota käytetään jatkojalostuksen jälkeen esimerkiksi maalien ja liimojen raaka-aineena. Öljyä Kraton on saanut käyttöönsä muun muassa juuri Stora Enson Oulun tehtaalta: sitä syntyy selluntuotannon sivutuotteena.
 Pohjois-Pohjanmaalla lähes 5000 avointa työpaikkaa Pohjois-Pohjanmaalla on tällä hetkellä reilut 4700 avointa työpaikkaa. Vuosi sitten samaan aikaan työpaikkoja oli avoinna reilut 1700 vähemmän. Reilusti yli puolet Pohjois-Pohjanmaan avoimista työpaikoista on Oulun alueella. Eniten avoimia työpaikkoja, yli 1000, on maakunnassa tarjolla palvelu- ja myyntipuolella. Luku sisältää ravintola-alan ja kaupan alan eri myyntipuolen tehtävät. Esimerkiksi rakennusalalla työpaikkoja on auki noin 700, ICT-alalla yli 220 ja eri alojen insinöörinpaikkoja on tällä hetkellä tarjolla reilut 40. Lähde: Pohjois-Pohjanmaan TE-toimisto
 Jatkossa yhtiö saattaisi voida saada öljyä Stora Ensolta nykyistä enemmänkin, sillä metsäyhtiö on suunnitellut  alkavansa tuottaa Oulussa kartonkia . Oulussa tuotettavan pakkauskartongin tekemiseen tarvittaisiin enemmän puuta kuin nykyiseen paperintuotantoon, ja sitä kautta raakamäntyöljyäkin tulisi enemmän.
 – Suhtaudumme tietenkin positiivisesti ajatukseen siitä, että raakamäntyöljyä, joka on rajattu raaka-aine, tulisi markkinoille lisää, Kratonin Oulun tehtaanjohtaja  Ari Venninen  asettelee sanojaan.
 Kraton saa ympäristölupansa puitteissa jalostaa raakamäntyöljyä Oulun tehtaallaan vuosittain noin 160 000 tonnia. Venninen ei halua kertoa miten suuri osa tästä potista tulee Stora Ensolta, mutta myöntää metsäyhtiön olevan heille "todella tärkeä yhteistyökumppani".
 Stora Enso on arvioinut, että jos yhtiö siirtyy Oulun tehtaalla valmistamaan kartonkia paperin sijaan, Pohjois-Suomesta hankittaisiin sen myötä  noin 500 000 kuutiota puuta enemmän kuin nyt .
 Business Oulun johtaja Juha Ala-Mursula pitää tätä hyvänä asiana koko alueen kannalta, kun mietitään teollisuuden sivuvirtoja ja ylipäänsä työllisyyttä.
 – Pelkästään puun hakeminen metsästä ja sen kuljettaminen tehtaan porteille tuo merkittävästi työtä, Ala-Mursula toteaa.
 Stora Enson Oulun pääluottamusmiehen Olli-Pekka Kaikkosen mukaan tehtaan henkilöstö on kovan paikan edessä, ja moni joutunee tulevaisuudessa kouluttautumaan uudelleen. Marko Väänänen / Yle
 Stora Enson Oulun tehdasta ja sen työntekijöitä koskevat päätökset tehtäneen touko-kesäkuun aikana.
 Metsäyhtiö on ilmoittanut, että paperin valmistus jatkuisi kuitenkin Oulun tehtaalla vielä ensi vuoden syyskuun loppuun, joten mahdolliset henkilöstövaikutukset toteutuisivat vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Stora Enson Oulun tehtaan pääluottamusmies Olli-Pekka Kaikkonen sanoo, että tällä hetkellä työntekijät eivät voi muuta kuin odottaa.
 – Huoli jatkosta on kaikilla yhteinen. Nyt pitää kuitenkin mennä eteenpäin, hetki ja asia kerrallaan.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Stora Enso suunnittelee sulkevansa paperikoneen Oulussa ja vähentävänsä 400 työpaikkaa – työntekijöille isku tuli "puun takaa"
 Mikä muuttuu, kun Suomen suurin paperitehdas siirtyy hienopaperista pahviin? Selkein muutos on tulonsiirto paperityöläisiltä metsänomistajille

Stora Enson yt-pommi on Oululle pahin isku sitten Nokian – potkut saaville voisi löytyä uusi työ, mutta ei ehkä 58 000 euron vuosipalkalla


Summary: Hämeen poliisi pitää parhaillaan tiedotustilaisuutta Lahdessa.

Päijät-Hämeen käräjäoikeus on vanginnut 30-vuotiaan lahtelaismiehen, jota epäillään törkeästä huumausainerikoksesta. Mies on edelleen tutkintavankeudessa. Samaan juttukokonaisuuteen liittyen vangittiin myös 35-vuotias lahtelaismies ja liettualainen mies, joka on edelleen tutkintavankeudessa. 35-vuotias on vapautettu määrättynä matkustuskieltoon.
 Vangitsemiset liittyvät suureen huumetakavarikkoon Lahdessa. Poliisi teki kotietsinnän asuntoon, josta takavarikoitiin viisi pahvilaatikkoa. Niissä oli 151 390 tablettia ekstaasia, 1 095 Subutex 8 mg -tablettia ja 211,7 grammaa amfetamiinia.
 Kaikkien kolmen aineen osalta ylittyy törkeän huumausainerikoksen määritelmä. Lisäksi asunnosta löytyi t-paita ja kaksi pipoa, joissa oli Bad Union -painatus. Poliisi kertoo, että toimintatapa, rekvisiitta ja yhteydet viittaavat 30-vuotiaan lahtelaisen toimineen United Brotherhoodiin kytkeytyvän Bad Union -rikollisryhmän jäsenenä. Toisen lahtelaisen rooli on esitutkinnan perusteella ollut vähäisempi.
 Hämeen poliisi pitää parhaillaan tiedotustilaisuutta huumausainerikollisuuteen liittyen.
 Kerromme pian lisää.

Poliisi: Suomen suurin ekstaasitakavarikko Lahdessa – asunnosta takavarikoitiin 151 390 tablettia


Summary: Poliisin mukaan Wikileaksin Julian Assange on pidätetty.

Brittipoliisin mukaan Wikileaksin perustaja Julian Assange on pidätetty ja viety pois Ecuadorin suurlähetystöstä Lontoossa, uutistoimisto Reuters kertoo.
 Julian Assange on pakoillut luovutusta Yhdysvaltoihin Ecuadorin suurlähestystössä vuodesta 2012 lähtien.
 Uutinen päivittyy.

Poliisi: Assange on pidätetty


Summary: Suomessa keskituloisen perheen veroaste oli 37,1 prosenttia.

Keskituloisia perheitä verotettiin Suomessa kahdeksanneksi kireimmin  OECD-maiden  joukossa viime vuonna, ilmenee järjestön veroraportista. Verojen ja palkkojen sivukulujen osuus tuloista oli suurempi vain Belgiassa, Saksassa, Ranskassa, Italiassa, Itävallassa, Ruotsissa ja Kreikassa.
 OECD:n mukaan Suomessa keskituloisten perheiden veroaste oli 37,1 prosenttia. Kärkimaassa Belgiassa verot ja sivukulut veivät 45 prosenttia palkasta.
 OECD vertaa kahden lapsen perheitä, joissa kumpikin vanhempi käy töissä. Verovertailussa otetaan huomioon sosiaaliset tulonsiirrot, jotka ovat Suomessa lapsilisiä keskituloisilla perheillä.
 Suomessa tuloverot laskivat viime vuonna 0,10 prosenttiyksikköä. Työntekijän sosiaaliturvamaksut kiristyivät 0,43 prosenttiyksikköä ja työantajien sosiaaliturvamaksut supistuivat 0,62 prosenttiyksikköä. Kokonaisuutena keskituloisen perheen verorasitus putosi 0,26 prosenttiyksikköä toissa vuodesta.
 Kevyimmin perheitä verottivat OECD-maista Israel, Sveitsi ja Chile. Chilessä verot ja veroluonteiset maksut veivät vain 6,7 prosenttia palkasta.
 OECD:n eli Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön jäsenmaiden keskiarvo oli 30,8 prosenttia. Kaikissa järjestön jäsenmaissa perheiden verorasitus putosi viime vuonna yhteenlaskettuna 0,21 prosenttiyksikköä.

Keskituloisten perheiden verotus Suomessa kireimpiä OECD-maiden joukossa