Summary: Suurin palkinto, 40 000 euroa, annettiin toimittaja ja kirjailija Tuva Korsströmille.

Svenska litteratursällskapet i Finland eli SLS palkitsi vuosijuhlassaan 22 henkilöä, jotka ovat ansioituneet kirjallisuuden, dramatiikan, musiikin, kuvataiteen ja tutkimuksen aloilla. Palkintosumma oli yhteensä 293 000 euroa.
 SLS:n vuosijuhlaa vietettiin Helsingin yliopiston juhlasalissa Runebergin päivänä, suomenruotsalaisen kansallisrunoilijamme  Johan Ludvig Runebergin  syntymäpäivänä.
 Palkinnon saivat muun muassa seuraavat henkilöt:
 toimittaja ja kirjailija  Tuva Korsström , 40 000 euroa
 Korrström palkittiin teoksesta  Älvan och jordanden. En biografi om Mirjam Tuominen och Torsten Korsström  sekä elämäntyöstä kirjallisuuden esille tuojana.
 runoilija  Eva-Stina Byggmästar , 20 000 euroa
 Byggmästar palkittiin kirjasta  Orkidébarn .
 kirjailija  Peter Sandström , 20 000 euroa
 Sandström palkittiin kirjasta  Äiti marraskuu  (ruots. alkuteos  Mamma november ).
 kamarineuvos  Kari-Paavo Kokki , 20 000 euroa
 Kokki palkittiin historiallisten tyylisuuntien kokoamisesta, konkretisoimisesta ja esittelystä.
 filosofian tohtori  Fredrik Hertzberg , 18 0000 euroa
 Hertzberg palkittiin teoksesta  "Mitt språk är ej i orden." Gunnar Björlings liv och verk .
 dosentti  Glenda Dawn Goss , 15 000 euroa
 Goss palittiin Sibelius-tutkimuksesta.
 taiteilija  Nina Roos , 10 000 euroa
 Roos palkittiin maalauksista, joita palkintolautakunta perustelee harvinaisen herkiksi värien nyansseille ja vivahteille.
 Vuonna 1885 perustettu SLS kerää, tutkii ja julkistaa tietoa Suomen ruotsalaisesta kulttuurista sekä tukee kirjallisuutta ja humanistista ja yhteiskuntatieteellistä tutkimusta.
 SLS on yksi Suomen suurimmista yleishyödyllisiin tarkoituksiin lahjoitettujen varojen hallinnoijista.

SLS jakoi lähes 300 000 euroa kirjallisuudelle, kulttuurille ja tutkimukselle – tässä lista palkituista


Summary: Vakiintuneen käsityksen mukaan aivojen luukut ovat lujasti kiinni, kun ihminen nukkuu syvää untaa. Sveitsiläistutkimus osoittaa toista.

Syvä uni on hyötyaikaa, jolloin aivot toipuvat päivän puuhista ja varautuvat uuteen aamuun, kun uutta tietoa ja aistimuksia ei tulvi sisään. Mutta entäpä, jos syvän unen aikana voisi myös oppia jotakin aivan uutta?
 Oppimiseen liittyvä unitutkimus on aiemmin keskittynyt siihen, miten valveillaolon aikana saatu uusi tieto vakiintuu ja vahvistuu, kun nukkujan aivot kertaavat sitä ja yhdistävät sen aiemmin opittuun.
 Sveitsiläiset tutkijat arvelivat, että vastaavan pitäisi olla mahdollista myös päinvastoin. Silloin syvän unen aikana saatu oppi olisi muistissa vielä herätessä.
 Tämän hypoteesin kestävyyttä  Bernin yliopiston  unitutkijat ryhtyivät selvittämään laboratoriossaan.
 Tulokset haastavat vakiintuneen käsityksen, jonka mukaan aivot ovat syvän unen aikana täysin eristyksissä siitä, mitä ihmisen ympärillä tapahtuu. Eristyksessä näyttääkin olevan puolen sekunnin mittaisia toistuvia aukkoja.
 Kokeeseen luotiin pseudosanoja
 76 koehenkilölle kerrottiin, että kokeessa tutkittaisiin, auttaako lepo arvaamaan oikein uppo-oudon kielen sanoja, jotka he saavat kuullakseen herättyään päiväuniltaan.
 He eivät tienneet, että sanoja toistettaisiin jo heidän nukkuessaan. Kun heiltä kysyttiin, olivatko he kuulleet mitään unen läpi, kaikki vastasivat kieltävästi.
 Sanat eivät mitenkään voineet olla koehenkilöille tuttuja, sillä ne olivat tutkijoiden luomaa keinotekoista kieltä. Kukin pseudosana sai parikseen oikean saksankielisen sanan.
 Pseudosanoista karsittiin ne, jotka etukäteiskokeissa synnyttivät monissa samanlaisen mielikuvan äännesymboliikan vuoksi.
 Äännesymboliikka tarkoittaa äänteiden ja äänneyhdistelmien kytkeytymistä kuvattavan sanan luonteeseen, vaikkapa kokoon tai muotoon. Äännesymboliikkaa on esimerkiksi se, että ö-äänne tuppaa esiintymään vähättelevissä sanoissa, kuten "hölmö" tai "pöhkö".
 Norsu ei mahdu kenkälaatikkoon
 Nukkujille luettuja sanapareja olivat muun muassa "tofer" ja Schlüssel eli avain sekä "guga" ja Elefant eli norsu. Parit toistettiin neljä kertaa.
 Kun he heräsivät, heiltä kysyttiin, oliko kunkin pseudosanan tarkoittama asia kyllin pieni (kuten "tofer") tai liian suuri (kuten "guga") mahtuakseen kenkälaatikkoon.
 Tulokset osoittivat, että heillä oli unessa syntyneitä mielikuvia sanojen sisällöstä. Tulokset olivat selvästi osuvampia kuin ne, mitkä pelkät arvaukset olisivat tuottaneet.
 Tulokset olivat myös linjassa koehenkilöiden aivojen hippokampuksen sähkökäyrän aktiivisten vaiheiden kanssa. Mitä useammin toisto osui aaltoilussa aktiiviseen puoleen sekuntiin, sitä vahvempi mielikuva, tutkimus osoitti. Hippokampus on aivojen muistikeskus.
 Vieraaksi luulemasi sana voikin olla unessa kuultu
 Tällaisia unenaikaisia muistijälkiä syntyy myös arjessa, ei vain unilaboratoriossa, tutkijat päättelivät.
 Ne voivat olla syynä silloin, jos ihminen reagoi vieraaseen sanaan, vaikka ei usko sitä koskaan kuulleensakaan, sanoo neuropsykologi  Marc Züst   Inverse -lehden haastattelussa.
 – On ihan hyvä tietää, ettemme ole unessakaan täysin irrallamme ympäristöstä. Jos olet niitä, joilla on tapana nukahtaa television ääreen, ajattelepas, että kuulisit mainoksia koko yön. Jokin siitä voisi tietämättäsi tarttua, Züst tuumii.
 Syvä uni on yksi unen neljänlaisista vaiheista. Se on unista elvyttävintä.  Torke on rentoutumista, jossa ajatus harhailee. Myös kevyt uni on pinnallista, mutta sitä äänet eivät enää juuri häiritse. Vilke- eli REM-unessa  ihminen näkee unikuvia.
 Neuropsykologian professori  Katharine Henke  ennustaa, että lähivuosina ryhdytään tutkimaan sitä, miten paljon ja minkälaisin seurauksin syvää unta voidaan käyttää uuden tiedon oppimiseen.
 Voihan nimittäin olla niinkin, että uusi tehtävä häiritsisi liikaa aivojen lepuuttamista ja lataamista ja opitun vahvistamista, syvän unen vanhastaan tärkeiksi tiedettyjä tehtäviä.
 Tutkimus on vapaasti luettavissa  Current Biology  -tiedejulkaisusta.

Tutkimus: Syvässä unessa voi oppia vierasta kieltä


Summary: Kuva kananmunasta on kerännyt yli 52 miljoonaa tykkäystä eli enemmän kuin Instagram-suosikki Kylie Jennerin vauva.

Vieläkään ei ole selvinnyt, kumpi oli ensin: kana vai muna? Sen sijaan kuvapalvelu Instagramin suosituin postaus on selkeästi muna.
 Käyttäjätilille world_record_egg tammikuun alussa ladattu  kananmunan kuva  on kerännyt jo 52 miljoonaa tykkäystä, ja sen munineen kanan henkilöllisyys on selvinnyt. New York Times -lehti kertoi viikonloppuna, että tempauksen takana on kolme brittiläistä mainosalan ammattilaista.
 Idean isäksi lehti nimeää 29-vuotiaan  Chris Godfreyn , joka oli inspiroitunut yhdestä Instagramin suurimmista julkkiksista. Kardashianin viihdeklaaniiin kuuluvan  Kylie Jennerin   ensimmäinen kuva pienestä tyttärestään  oli aiemmin kerännyt eniten tykkäyksiä palvelussa, yli 18 miljoonaa.
 – Pystyisikö jokin niin yleinen ja yksinkertainen kuin muna rikkomaan ennätyksen? Muna on vain muna. Sillä ei ole rotua, sukupuolta eikä uskontoa, Godfrey muistelee New York Timesille pohtineensa.
 Ennätyksen haltijan lisäksi kananmunakuvasta tuli kansainvälinen mediasensaatio. Suomessakin uutisoitiin laajalti sen suosiosta.
 Mukana mielenterveyskampanjassa
 Munan mainetta hyödynnettiin ensimmäistä kertaa viikonloppuna, kun sen tähdittämä mainos ajoitettiin Yhdysvalloissa suosittuun mainospaikkaan eli amerikkalaisen jalkapallon Superbowl-finaalin aikaan.
 Videopalvelu Hulussa esitetyssä animaatiossa näytettiin munaa, jonka kuori säröilee. (Video esimerkiksi täällä  Mashable-verkkosivustolla .) Videossa sen kerrotaan murtuvan sosiaalisen median paineen alla. Mahdollisesti samoin tuntevaa katsojaa ohjataan mielenterveysjärjestön verkkosivuille.
 Tykkäykset tuovat näkyvyyttä ja rahaakin
 Munan taustajoukot kertovat New York Timesille, että kampanjoita on tulossa lisää, mutta eivät kerro, mitä munalla markkinoidaan seuraavaksi tai kuinka paljon sen käytöstä luvataan maksaa. Arveluita 10 miljoonan dollarin sopimuksista he sanovat kuitenkin liioitelluiksi. Tarjouksia he kertovat kuitenkin saaneensa runsaasti.
 Instagram on noussut yhä suositummaksi mainosalustaksi. Monet julkisuuden henkilöt ja ns. some-vaikuttajat eli "influencerit" lataavat palveluun usein kuvia tuotteista tai palveluista "kaupallisena yhteistyönä".

Instagramin suosituimmaksi noussut kananmuna on mainosammattilaisten keksintö – kampanjoi aluksi mielenterveyden puolesta


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump saattaa ehdottaa kompromissia muurikiistassa, ohjelmajohtaja Mika Aaltola arvioi.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  pitää kansakunnan tilaa käsittelevän vuosittaisen linjapuheensa Yhdysvaltain kongressissa Suomen aikaa keskiviikkona. Voit katsoa aamuyöllä kello neljä alkavan puheen suorana Ylen verkkosivuilla.
 Puhetta jouduttiin jo kertaalleen lykkäämään, kun edustajainhuoneen demokraattipuhemies  Nancy Pelosi  ei päästänyt Trumpia pitämään puhettaan hallinnon osittaisen sulun aikana viime viikolla.
 Ulkopoliittisen instituutin ohjelmajohtaja  Mika Aaltola  arvioi, mitä arvaamaton presidentti saattaisi kertoa puheessaan.
 1. Tarjoaako Trump kompromissia muurikiistassa?
 Valkoisen talon mukaan presidentti Trump aikoo vedota puheessaan kansalliseen yhtenäisyyteen ja optimismiin. Ohjelmajohtaja Mika Aaltolan mukaan Trumpia painaa kuitenkin poliittinen tappio.
 Hänen suosionsa laski demokraattien kanssa käydyssä budjettikiistassa, jonka takia hallinto suljettiin osittain ennätyspitkäksi ajaksi. Trump ei lopulta saanut lainkaan rahaa Meksikon rajalle rakennettavaan muuriin.
 – Silloin yritetään usein kompromissien kautta edistää presidentin agendaa, Aaltola toteaa Ylen haastattelussa.
 Aaltolan mukaan Trump haluaa rajalle jotain, jota voisi kutsua muuriksi. Demokraatit taas ovat valmiita myöntämään rahaa rajaturvallisuuteen mutta eivät halua rakentaa betonista muuria. Tästä voisi löytyä kompromissi, jos osapuolet niin haluavat.
 Lisäksi Trump on väläytellyt rahaa demokraateille tärkeisiin kohteisiin, kuten HIV:n ja aidsin vastaiseen taisteluun.
 Hallintoa uhkaa uusi sulku 15. helmikuuta, jos budjetista ei löydy sopua.
 2. Julistaako Trump kansallisen hätätilan?
 Toisaalta Trumpilla on usein ollut tapana lietsoa vastakkainasettelua. Onkin mahdollista, että kompromissin sijasta Trump julistaa kansallisen hätätilan, jonka avulla hän voisi määrätä puolustusbudjetista rahaa muurin rakentamiseen.
 – Se olisi osa poltetun maan taktiikkaa, Aaltola sanoo.
 Julistus johtaisi välittömästi oikeusjuttuihin, koska Trumpin valtaoikeudet ovat epäselviä tällaisessa tilanteessa. Luultavasti muurin rakentaminen pysäyhtyisi oikeusprosessin ajaksi.
 3. Ilmoittaako uudesta tapaamisesta Kim Jong-unin kanssa?
 Presidentti käsittelee puheessaan perinteisesti myös ulkopolitiikkaa. Uutistoimistojen mukaan Trumpin odotetaan vaativan Venezuelan presidentin  Nicolás Maduron  eroa sekä julistavan äärijärjestö Isisin käytännössä tuhotuksi.
 Hänen on myös määrä kertoa Kiinan kanssa käytyjen kauppaneuvottelujen tilanteesta.
 Trumpin hallinnon on tarkoitus ilmoittaa tällä viikolla Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  uuden huipputapaamisen paikka ja päivämäärä. Linjapuhe olisi luonteva paikka kertoa asiasta.

Julistaako Donald Trump hätätilan, kertooko hän uudesta Pohjois-Korea-tapaamisesta? Katso Yhdysvaltain presidentin linjapuhe suorana klo 4


Summary: Lasten sairaanhoitajana työskentelevä Mikko Viitanen halusi jo opiskeluaikana työskennellä lasten ja nuorten parissa.

Turun yliopistollisen keskussairaalan lasten teho-osaston ulko-oven vieressä on käsidesipumppu. Seinällä oleva lappu kertoo, että yksikkö on ollut jo vuosia käsidesin kulutuksessa sairaalan kärkikastia.
 Sairaanhoitaja  Mikko Viitanen  painaa tottuneesti pumppua ja hieroo huuhdetta käsiinsä, ties monennenko kerran päivän aikana. Kiertävänä sairaanhoitajana Viitanen on tänään tehnyt työpäivänsä lasten teho-osastolla. Muina päivinä saattaa sijainti olla millä tahansa Tyksin lasten ja nuorten klinikan osastoilla.
 Suomalaiset tutustuivat sympaattiseen sairaanhoitajaan TV1:n  Elossa 24h  -sarjassa, jossa seurataan yhden vuorokauden aikana terveydenhoitoalan ammattilaisia. Kamerat pääsevät ambulanssien ja leikkaussalien lisäksi myös potilaiden koteihin.
 Mikko Viitanen sai katsojilta paljon kiitosta luontevasta suhtautumisesta lapsipotilaisiin. Palautteissa on korostunut erityisesti nuorten innostuminen opiskella lääkäriksi tai sairaanhoitajaksi.
 – Tuntuu tosi hienolta, että ohjelma on saanut aikaan tuollaista palautetta, sanoo kymmenisen vuotta alalla ollut Viitanen.
 Sairaanhoitaja ei ollut miehen oma lapsuuden ammattihaave, mutta oikealla alalla hän sanoo olevansa.
 – Työn monipuolisuus imaisi mukaansa nopeasti. Iso yksikkö tarjoaa paljon erilaisia tehtäviä.
 Lapset ovat tottuneet päiväkodeissa ja neuvoloissa naispuolisiin hoitajiin. He huomaavat kyllä, kun hoitaja on mies. Mikko Viitasella on paljon miespuolisia kollegoja, sillä ala kiinnostaa laajasti.
 – Lapsista ja vanhemmistakin on mukavaa, että välillä on setähoitaja ja välillä tätihoitaja.
 Vanhemmilla on tärkeä rooli lapsen hoidossa
 Tyksin lasten teho-osastolla on meneillään vuoronvaihto. Vanhempia istuu potilaiden sänkyjen vierellä. Yhden pedin äärellä vanhemmat vaihtavat kahden päivän ikäisen vauvan vaippaa. Tyttö päästää pienenpienen itkun, mutta rauhoittuu kohta äidin käsissä.
 Raporttien jälkeen on kollegoilla hetki aikaa kuvailla Elossa 24h -sarjassa esiintynyttä työkaveriaan. Sanat empaattinen, huumorintajuinen ja lasten kanssa erinomaisesti toimeen tuleva nousevat esiin. Työharjoittelussa oleva opiskelija kiittää ohjaajansa käytännönläheistä opetustyyliä.
 Mikko Viitanen myöntyy kollegoiden kuvauksiin. Hänen mielestään hyvä hoitaja haluaa erityisesti työskennellä koko perheen kanssa.
 – Vanhemmat ovat tärkeä osa hoitotilannetta. Meidän tehtävämme on auttaa perheitä pärjäämään niiden asioiden kanssa, joita he joutuvat täällä kohtaamaan. Tilanteista on päästävä eteenpäin.
 Kaikki hoitopäätökset tehdään yhdessä lapsen läheisten kanssa. Ennen hoitotoimenpiteitä käydään läpi, mitä tullaan tekemään.
 - Sairaanhoitaja tekee työtään itsenäisesti, mutta takana on aina koko tiimi, sanoo Mikko Viitanen. Kalle Mäkelä / Yle
 Hoitotilanteessa voi joutua pitämään lasta lujasti kiinni, kun pieni potilas hangoittelee tipan laittoa vastaan tai lääke on menossa suun sijaan kaulalle. Joskus on helpompi tehdä toimenpide ilman vanhempaa.
 – Vanhempi saattaa itsekin pyytää päästä hoidon ajaksi pois huoneesta, kun ei pysty estämään liikuttumistaan ja lapsi reagoi vanhemman hätään alkamalla itsekin itkeä, kuvaa Viitanen.
 Rankat hetket käydään yhdessä läpi
 Lasten teho-osastolla ei ole vierailuaikoja, vanhemmat saavat olla paikalla aamusta iltaan. Osastolla on vanhempien huoneeksi nimetty tila, jossa he voivat ruokailla ja levätä hetken.
 Kodinomaisesti sisustetussa huoneessa käydään myös hoitoon liittyviä keskusteluja. Niitäkin keskusteluja käydään, jossa päätetään, ettei hoitoa kannata enää jatkaa. Lapsen loppu on lähellä.
 Mikko Viitanen istuu sohvalle. Ilme kertoo, että lapsen kuolema koskettaa myös ammattilaista. Työyhteisössä jokainen käy läpi omalla tavallaan työhön kuuluvia rankkoja hetkiä. Isompien tapahtumien yhteydessä käydään tilanne läpi koko osaston henkilökunnan voimin.
 – Pyrimme löytämään vastauksen jokaiseen kysymykseen, niin että työtään voi jatkaa seuraavanakin päivänä. Onneksi kuitenkin iloisia asioita tapahtuu enemmän kuin ikäviä.
 Kalle Mäkelä / Yle
 Mikko Viitanen kertoo ohjaamilleen opiskelijoille usein tapahtuman vuosien takaa. Osastolla oli hoidossa nuori poika, joka oli ajanut pyörällä päin puuta. Pojalla oli paha pään sisäinen vamma, pääkallosta oli jouduttu poistamaan iso pala. Hän ei reagoinut mihinkään.
 Hoito kesti pitkään, ensin teholla ja sitten vuodeosastolla. Lopulta poika siirrettiin paikkaan, jossa hoidetaan ja kuntoutetaan vaikeita päävammoja saaneita.
 Muutaman vuoden kuluttua Mikko Viitanen törmäsi poikaan toisella osastolla, jonne tämä oli tullut kontrolliin. Poika istui odotussalissa kuin kuka tahansa ikätoverinsa. Päälle päin ei huomannut mitään erityistä.
 – Oli pakko mennä kysymään, oletko se sinä. Poika tervehti ja vastasi kyllä. Oli hienoa nähdä, miten hän oli toipunut niinkin hyvin vakavasta tapaturmasta. Lapsilla on uskomaton kyky selvitä pahoistakin tilanteista ja se auttaa puskemaan tässä työssä eteenpäin.
 Mikko Viitanen oli Radio Suomen Sunnuntaivieraana 3.2.2019.  Kuuntele haastattelu Yle Areenasta.

Elossa 24h -sarjan sairaanhoitaja Mikko Viitanen: "Lasten uskomaton kyky selvitä auttaa puskemaan eteenpäin"


Summary: Hoitajamitoitus voi olla vain osaratkaisu vanhojen hoivan ongelmiin, erikoistoimittaja Tiina Merikanto kirjoittaa.

Ylen A-studion selvitykset ovat paljastaneet useita ongelmia niin  Esperin ,  Mehiläisen  kuin  Attendon  hoivakodeissa.
 Asiasta noussut keskustelu on ollut valtaisa. Asialla ovat olleet niin poliitikot, yritykset, järjestöt kuin myös yksittäiset kansalaiset.
 Vanhuspuhetta on pursunnut eduskunnasta ja muualtakin
 Jälleen kerran poliitikkojen kärkiehdotus vanhushoivan ongelmien ratkaisuksi näyttää olevan hoitajamitoituksen korottaminen ja kirjaaminen lakiin.
 Oppositioryhmät ovat viikonlopun aikana  valmistelleet yhteisen lakialoitteen hoitajamitoituksen kirjaamisesta lakiin.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ilmoitti tänään  käynnistävänsä hoitajamitoitukseen liittyvän lain  valmistelun ministeriössä. Tavoitteena on Saarikon mukaan laajempi vanhuspalvelulain uudistus, ei vain hoitajamitoituksen osalta.
 Hoitajamitoituksessa on kyse siitä, montako hoitajaa vanhusta kohden hoivakodissa pitää olla.
 Myös  kokoomus näyttää tulevan  hoitajamitoituksen taakse. Valtiovarainministeri ja kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo   kirjoittaa tänään MTV:n blogissaan,  että kokoomus tahtoo, että lakiin kirjataan ennemmin peruste sitovalle, yksilölliselle mitoitukselle, joka perustuu hoivan tarpeeseen.
 Puhe ei enää auta, vaan nyt tarvitaan mahdollisimman pian konkreettisia tekoja ja rahaa ihmisten luottamuksen palauttamiseen.
 Monen poliitikon suosikiksi on myös päässyt vanhusasiainvaltuutetun viran perustaminen – ei uusi ehdotus sekään.
 Emeritaprofessori  Sirkka-Liisa Kivelä  esitti vanhusasiamiestä jo vuonna 2006. Sosiaali- ja terveysministeriölle tekemässään selvityksessä hän kirjoitti, että “vanhusten turvallisuuden ja hyvän vanhustenhoidon edistäminen edellyttää vanhusasiamiehen toimiston perustamista maahamme”.
 Viime päivinä poliitikot ovat ehdottaneet paljon muutakin kuin vanhusasiainvaltuutettua ja hoitajamitoituksen korottamista ja kirjaamista lakiin.
 Ainakaan ideoiden puutteesta heitä ei voi syyttää. Tärkeää tuntuu olevan sellaisen mielikuvan luominen, että juuri meidän puolueemme tekee hartiavoimin töitä hoivan ongelmien ratkaisemiseksi. Välillä vaikka sisällön kustannuksella.
 Tässä yksi lista poliitikkojen tekemistä ehdotuksista, monenlaista on tuotu esiin: hoivatakuu, päivittäinen ulkoiluoikeus, kuntien tarkastuslautakuntien tehtävien laajentaminen, asiakaspalautteen säännöllinen kerääminen, valvonnan vahvistaminen, sote-yritysten tuottovaateen rajoittaminen, riippumattoman auditointiryhmän perustamista ja hoivahälytys-järjestelmän luominen.
 Ongelmat ovat olleet tiedossa vuosia. Kaikki keskeiset puolueet ovat olleet vallassa, eikä merkittäviä parannuksia ole tehty.
 Kovin usein on viime päivinä puolueista myös muistutettu, että vanhojen ihmisten asiat olisivat paremmin, jos muut puolueet olisivat tehneet tai jättäneet tekemättä sitä ja tätä.
 Jankkausta omista saavutuksista ja toisen virheistä on turhauttavaa kuunnella. Sitä paitsi se tuntuu kovin epä-älylliseltä. Ongelmat ovat olleet tiedossa vuosia. Kaikki keskeiset puolueet ovat olleet vallassa, eikä merkittäviä parannuksia ole tehty.
 Poliitikkojen lisäksi myös yritykset ovat olleet liikkeellä. Sähköpostiini on tullut useita terveysteknologiayritysten tarjouksia, joissa kerrotaan erilaisista ratkaisuvaihtoehdoista.
 Keskiviikkona intetään välikysymyksen tahdittamana
 Viime perjantaina kaikki kahdeksan oppositioryhmää jättivät myös välikysymyksen vanhusten hoidon tilasta.
 Opposition välikysymys sisältää muun muassa seuraavaa:
 1. Välikysymyksessä muistutetaan, että hoivakodeissa ja vanhusten kotihoidossa on oltava riittävä ja ammattitaitoinen henkilökunta. Lisäksi vaaditaan, että riittävä, hoitoisuuden huomioiva hoitajamitoitus on kirjattava vanhuspalvelulakiin ja laatusuositukseen ja henkilöstömitoituksen toteutuminen on turvattava sanktioilla.
 2. Oppositio haluaa perustaa vanhusasiainvaltuutetun viran.
 3. Valvontaa tulee tehostaa ja sen laatua parantaa. Tämä koskee niin palveluntuottajia, palveluiden järjestäjiä kuin aluehallintovirastoja ja Valviraa. Oppositio sanoo, että ilman etukäteisilmoitusta tehtävien pistokokeiden osuutta valvonnassa pitää lisätä.
 4. Hankintalakia tulisi uudistaa niin, että sote-hankinnoissa painotetaan vahvemmin laatua, se määriteltäisiin tarkemmin ja laatukriteerien huomioon ottaminen olisi pakollista kaikissa sote-hankinnoissa. Kilpailutusten kynnysarvo tulisi nostaa direktiivin sallimaan maksimiin.
 Välikysymyksessä vaaditaan myös, että ulkoistamissopimuksiin tulee sisällyttää määräykset sopimussanktioista koskien kaikkia sopimuksen rikkomuksia, niin että rikkomukset ja puutteet johtavat sanktioihin huomattavasti nykyistä nopeammin ja tehokkaammin.
 Tiedosta ei ole ollut pulaa, vaan yhteisestä tahdosta ja moraalista.
 Nyt voi jo arvata, että ainakin osa huomisen keskiviikon eduskuntakeskustelusta kiertyy sen ympärille, pitäisikö hallituksen tuoda esitys hoitajamitoituksesta vielä tällä hallituskaudella eduskuntaan ja ehdittäisiinkö se vielä käsitellä.
 Perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.)  ei pidä sitä mahdollisena. Sosiaali- ja terveysvaliokunnan  puheenjohtajan  Krista Kiurun (sd.)  mukaan se taas olisi mahdollista.
 Harmi, jos keskustelu juuttuu pelkkään hoitajamitoitukseen ja aikatauluun. Vanhojen hoivan ongelmat ansaitsisivat eduskunnassa paljon monipuolisemman keskustelun.
 Jos vanhojen hoiva oikeasti haluttaisiin ratkaista...
 Hyvä lähtökohta vanhusten hoivan ratkaisemiseksi olisi se, että sekä kunnissa että yrityksissä alettaisiin noudattaa nykyisiä lakeja ja suosituksia.
 Karkeasti ottaen tämä näytti olevan myös lopputulos perhe- ja peruspalveluministeri  Annika Saarikon (kesk.) työkokouksesta  perjantaina.
 Niin pitkällä Suomessa ei onneksi vielä olla, että pitäisi säätää laki siitä, että lakeja pitää noudattaa.
 Vanhojen hoivan ongelmat ansaitsisivat eduskunnassa paljon monipuolisemman keskustelun kuin hoitajamitoituksen ja aikataulun.
 Jos poliitikot oikeasti haluavat ratkaista vanhojen hoivan ongelmia, pitäisi pöydälle ja pohdittavaksi laittaa hoidon ja hoivan kokonaisuus: ympärivuorokautinen hoito, kotihoito, omaishoito, perhehoito ja valvonta.
 Virkamiesten pitäisi yhdessä asiantuntijoiden kanssa laatia kokonaisuudesta erilaisia ehdotuksia hallitusohjelmaneuvotteluihin kustannuslaskelmineen. Kysymys on mitä suurimmassa määrin myös rahasta. Näistä poliitikot sitten valitsisivat.
 Myös puolueiden pitäisi ennen vaaleja, irrallisten ehdotusten sijaan, kertoa minkälainen on heidän kokonaisratkaisunsa. Näin ollen kansalaiset voisivat myös punnita kenelle äänensä antavat.
 Hoitajamitoitus on tärkeä osaratkaisu
 Kohun ja ratkaisujen löytämisen paineessa olisi hyvä muistaa, että hoitajamitoitus on tärkeä osa vanhuspalvelujen uudistamisen kokonaisratkaisua. Mutta vain osa. Asioiden yksinkertaistamisesta varoittavat myös monet asiantuntijat.
 Tarkkaan on myös mietittävä, voidaanko mitään järkevää ja kestävää saada aikaiseksi muutamassa viikossa.
 Valvonnan rahojen lisääminen olisi toki perusteltua.
 Sotessa on aivan riittävästi huonoja esimerkkejä päätöksistä, jotka on tehty kiireellä ja ilman kunnollista virkavalmistelua.
 Paraikaa eduskunnan käsittelyssä on jo uusi  asiakasmaksulaki.  Se parantaisi sekamelskaa, joka ympärivuorokautisen hoidon maksuissa tällä hetkellä on. Se myös tasaisi kotihoidon asiakasmaksuja, jotka nekin vaihtelevat kuntien välillä.
 Viime kädessä on kyse arvoista ja moraalista
 Tiedosta ei ole ollut pulaa, vaan yhteisestä tahdosta ja moraalista. Kumpaakaan ei voi ostaa, myydä tai valvoa. Siksi kysymys on paljon suuremmasta ja vakavammasta ongelmasta.
 Politiikan tekotavasta ei kerro hyvää se, että  heikommassa asemassa  olevien lasten  tai vanhusten asiaa ratkaistaan kriisien ja paljastusten kautta. Niin viime aikoina on tapahtunut.
 Miten käy yhteiskunnassa niiden ihmisten, joiden elämästä emme ymmärrä mitään tai kovin vähän?
 Ajatellaanpa esimerkiksi ylivelkaantuneita, mielenterveyshäiriöistä kärsiviä tai hyvin köyhiä ihmisiä. Lapsuudesta ja vanhuudesta meillä kaikilla on sentään henkilökohtaista kokemusta.
 Puhe ei enää auta, vaan nyt tarvitaan mahdollisimman pian konkreettisia tekoja ja rahaa ihmisten luottamuksen palauttamiseen.
 Voit keskustella vanhustenhoidosta tämän jutun lopussa. Keskustelu on auki kello 22 asti.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Tein juttua Esperin ongelmista jo 10 vuotta sitten – joko nyt on aika ottaa vanhat ihmiset vakavasti
 "Yliopistokoulutuksenikaan ei auta äidin hoitomaksujen ymmärtämiseen" – Vanhushoidon maksuista on tullut viidakko, johon uppoaa myös monen lapsen rahoja

Analyysi: Sängystä putoilevat vanhat ihmiset ansaitsevat parempaa kuin silmänkääntötemppuja – nyt tarvitaan rahaa


Summary: Kymmeniä tuhansia nigerialaisia naisia on huijattu pakkoprostituutioon Eurooppaan. Katso Ylen Ulkolinja-dokumentti aiheesta.

BENIN CITY, NIGERIA  Viisi vuotta sitten  Rejoice  uskoi unelmansa olevan toteutumassa.
 Italiassa asuva nigerialainen nainen oli luvannut hänelle töitä Euroopasta. Ensi alkuun siivoamista, myöhemmin ehkä paikka kauneudenhoitoalalta.
 Tämä nainen, madame, lupasi jopa maksaa Rejoicen vaarallisen matkan Saharan ja Välimeren yli Italiaan.
 Rejoice tarttui tilaisuuteen, kuten kymmenet tuhannet muut naiset nigerialaisesta Edon maakunnasta ovat tehneet 1990-luvulta lähtien.
 Ihmiskaupan uhrien yleisin reittiä: Benin Citystä Saharan halki Nigerin kautta Libyaan, ja sieltä Välimeren yli Italiaan. Yle Uutisgrafiikka
 "Minut pakotettiin"
 Pian Rejoice löysi itsensä kuorma-auton lavalta Saharan aavikolta. Matkakumppaneista useampi kuoli kuumuuteen ja ruoan puutteeseen. Rejoice selvisi hengissä Saharasta, ja myöhemmin Välimeren ylityksestä.
 Perillä Italiassa odotti kuitenkin ikävä yllätys. Madamella ei ollutkaan tarjota siivoustöitä, vaan katuprostituutiota.
 – Kun kieltäydyin menemästä kadulle, hän iski minua puukolla käsivarteen, Rejoice kertoo ja näyttää ison arven käsivarressaan  Ylen dokumentissa .
 Väkivalta jatkui kunnes Rejoicen oli taivuttava kadulle myymään itseään alusvaatteisillaan.
 – En halua puhua siitä. Sitä on liian vaikea ajatella, Rejoice sanoo hiljaa.
 Rejoice karkotettiin Italiasta Nigeriaan lähes neljän vuoden pakkoprostituution jälkeen. Yle kuvaa Benin Cityssä. Antti Kuronen / Yle
 Väkivalta arkea
 Madamen talossa asui useita kohtalontovereita. Kadulla hän tapasi tukuttain lisää nigerialaisia pakkoprostituutioon huijattuja naisia, monet heistä olivat alaikäisiä.
 – He neuvoivat tottelemaan. Muuten parittaja olisi voinut tappaa minut, eikä kukaan olisi tiennyt asiasta, koska olin paperiton, Rejoice toteaa.
 Rejoice kertoo tarinansa rähjäisessä talossa Benin Cityssä eteläisessä Nigeriassa. Hänen huoneessaan on patja, vaatteita ja kauneudenhoitotarvikkeita.
 Pieni Edon maakunta on yksi maailman köyhimmistä alueista. Silti Rejoice jaksaa unelmoida omasta kauneushoitolasta.
 Voodoo-seremoniassa Nigeriassa naiset vannovat maksavansa velkansa saavuttuaan Eurooppaan. Antti Kuronen / Yle
 Valtava rahallinen velka
 Rejoicesta tuli ihmiskaupan uhri, kuten tuhansista muista. Hän ei valinnut prostituutiota. Hänet pakotettiin siihen väkivallalla, rahallisella velalla ja voodoo-kirouksella.
 Italiassa parittaja vaati Rejoicelta 30 000 euroa matkasta Italiaan. Vuokrasta ja ruoasta kertyi koko ajan lisää velkaa. Velan kuittaamiseksi oli suostuttava prostituutioon.
 Rejoice kertoo, että töitä tehtiin aamusta iltaan, seitsemänä päivänä viikossa. Asiakkaat maksoivat yhdynnästä 10-50 euroa. Jos rahaa ei kertynyt riittävästi, parittajat pahoinpitelivät naisia ja määräsivät takaisin kadulle.
 Ihmissalakuljettaja Tony on viemässä kaksi naista Libyaan tai Marokkoon, josta he pyrkivät Eurooppaan. Antti Kuronen / Yle
 "Pitää olla nuori ja kaunis"
 Benin City on Nigerian ihmiskaupan keskus. Valtaosa Eurooppaan lähetettävistä naisista tulee kaupungin ympäristöstä, pienestä Edon maakunnasta.
 Benin Citystä lähdetään päivittäin kohti Libyaa, Marokkoa ja Eurooppaa.
 Ylen Ulkolinja tapasi kaupungissa yhden monista ihmissalakuljettajista.
 Tony  on maanviljelijä, mutta hän on jo viidentoista vuoden ajan kuljettanut naisia Nigeriasta Libyaan, koska “maanviljelyllä ei voi elättää itseään”.
 Tonyn mukana on kaksi nuorta naista, jotka hänen on määrä kuljettaa Libyaan. Toinen tytöistä näyttää teini-ikäiseltä.
 – Se on totta, että hän on nuoren näköinen, mutta miten tarkastaisin hänen ikänsä. Madame käski viedä hänet Libyaan. Siinä kaikki, hän sanoo.
 Tony on yksi Nigerian lukuisista ihmissalakuljettajista. Hän vie Euroopasta tilatut henkilöt Libyaan. Antti Kuronen / Yle
 Seuraamme Tonya voodoo-seremoniaan, jossa naiset vannovat maksavansa velkansa madamelle Euroopassa. Voodoo-seremonian he ottavat todesta.
 – Jos rikkoo kirouksen, tulee hulluksi ja kuolee, toinen naisista sanoo.
 Tony kertoo saavansa jatkuvasti puheluita eri puolilta Eurooppaa.
 – Euroopassa tarvitaan nuoria, kiinteärintaisia naisia. Ei siellä kukaan halua rakastella vanhojen kanssa. Pitää olla nuori ja kaunis.
 Benin Cityssä Etelä-Nigeriassa suuri osa väestöstä elää äärimmäisessä köyhyydessä. Antti Kuronen / Yle
 Karkoitus Nigeriaan
 Yli kolmen vuoden katuprostituution jälkeen Rejoice oli saamassa vapautensa. Hän oli kuitannut suuren osan velastaan parittajalle, kun Italian poliisi otti hänet kiinni.
 Hänet karkotettiin lähtöpisteeseen Nigerian Benin Cityyn.
 Rejoicella ei ole mitään, mutta prostituoiduksi hän ei halua joutua mistään hinnasta. Siksi hän ei aio yrittää Eurooppaan laittomasti toista kertaa.
 – Jonain päivänä haluaisin päästä Eurooppaan, mutta laillisesti lentokoneella.
 Ulkolinja: Naiskaupan ytimessä. Ohjaus Antti Kuronen.
 Lue lisää:
 Suomen käännyttämä Grace asuisi kadulla Afrikan ihmiskaupan keskuksessa ilman pohjalaisia hyväntekijöitään – ”Pelkään kuollakseni entisiä parittajiani”
 ”Tapan sun äitis, jos et tottele!” – Ihmiskauppa on tämän päivän orjuutta ja sitä on myös Suomessa

Yle ihmiskaupan alkulähteillä Nigeriassa: Madame lupasi unelmatöitä Euroopasta ja Rejoice uskoi, mutta todellisuus oli seksityötä Italian kaduilla


Summary: Maalaaminen on vastapainoa kiireiselle keikka-arjelle.

Talven pimeimpinä kuukausina laulaja Anne Mattilaa ei juuri näe kotikunnan Karvian ulkopuolella. Eikä tarkemmin sanottuna kodin seinien ulkopuolella.
 Mattila nimittäin maalaa.
 – Talvi on minulle vahvaa luovaa aikaa ja aikamoista erakkoelämää. Tekee hyvää saada rauhoittua, kun kevät ja kesä ovat aina täynnä hektistä keikkailua, kertoi Mattila Puoli seitsemän haastattelussa.
 Mattila aloittaa työt usein jo aamukymmeneltä ja maalaa seuraavaan aamuun saakka. Ainakin kerran tänä talvena siskot ja äiti tulivat hakemaan Mattilaa ihmisten ilmoille.
 – He ihmettelivät,että sä olet maalannut täällä metsän keskellä vaan erakkona tauluja, oletko sä edes syönyt mitään?
 Onnellisuus koostuu tasapainosta, rakkaudesta ja uskosta tulevaan
 Mattila maalaa parhaillaan tauluja ensi kesän näyttelyynsä, joka avautuu huhtikuussa Annen Taidekahvilassa Karvialla. Näyttelyn teemana on onnellisuus ja mistä se koostuu.
 Aluksi aihe tuntui vaikealta, mutta nyt taidemaalari-laulajalla on siihen jo vastaus: onnellisuus koostuu tasapainosta, rakkaudesta ja uskosta tulevaan, positiivisesta mielestä.
 Tätä kaikkea Mattila löytää myös omasta elämästään. Talvet saa omistaa taiteelle ja kesäisin on kysyntää laulajana. Kotona arjen onnesta vastaa avomies Kari Tenkula, joka soittaa myös rumpuja Mattilan bändissä.
 – Olen erittäin onnellinen. Minulla on hyvä parisuhde ja hyvä puoliso, jonka kanssa tehdä töitä ja olla hyvä muusa. Olemme molemmat toisillemme välillä muusia.
 "Rakastan keikalle lähtemistä"
 Helmikuussa Mattila suuntaa bändeineen ensimmäisille keikoille ja kevättä kohti tahti tiivistyy. Myös uutta musiikkia on tekeillä.
 Sillä vaikka maalaaminen on talvella ihanaa, on laulaminen Mattilalle vähintään yhtä tärkeää.
 – Nuorena ajattelin, että pääasia on, että saan laulaa ja mummoikään saakka. Rakastin keikalle lähtemistä ja rakastan sitä edelleen.

Anne Mattila laulaa kesällä ja maalaa talvella – “Olen erittäin onnellinen, minulla on hyvä parisuhde ja hyvä puoliso”


Summary: Keltaliivit yhdistivät tiistaina ensi kertaa voimansa suuren ammattiliiton kanssa.

Ranskan parlamentin alahuone hyväksyi tiistaina lakiesityksen, jolla pyritään ehkäisemään mielenosoitusten yltyminen väkivaltaisiksi.
 Esityksen mukaan valtion viranomaiset voivat esimerkiksi kieltää väkivaltaisiksi epäiltyjen ihmisten osallistumisen mielenosoituksiin ilman oikeuden päätöstä.
 Kasvojen peittämisestä mielenosoituksessa voitaisiin rangaista ankarasti. Naamioitumisesta voisi saada jopa 15 000 euron sakot ja vuoden vankeutta.
 Vastustajien mukaan laki on ristiriidassa perustuslakiin kirjatun mielenosoitusoikeuden kanssa. Sisäministeri  Christophe Castaner  sanoi maanantaina lain kohteena olevan "kourallisen huligaaneja, jotka uhkaavat oikeuttamme osoittaa mieltämme".
 Esityksellä vielä useampi käsittely edessä
 Taustalla ovat kuukausia jatkuneet keltaliiviprotestit, joista on ajoittain kehkeytynyt mellakoita. Esimerkiksi joulukuun alussa keltaliiviprotestin aikana mellakoijat polttivat autoja ja tuhosivat kauppoja Pariisin keskustassa.
 Samantyyppinen, mutta vielä tiukempi laki koskien väkivaltaista protestointia oli Ranskassa voimassa vuosina 1970–81.
 Uusi laki vaatii hyväksynnän vielä senaatissa ja Ranskan perustuslakineuvostossa. Ranskalainen  Le Monde -lehti huomauttaa , että lain lopulliset kirjaukset saattavat olla selvillä vasta kuukausien päästä.
 Alahuoneessa esitys meni läpi äänin 387–92. Tosin noin 50 edustajaa presidentti  Emmanuel Macronin  omasta LREM-puolueesta jätti äänestämättä.
 Keltaliiveja mukana myös ay-protestissa
 Tiistaina keltaliivejä näytti osallistuvan ensi kertaa myös suuren ammattiliiton protestiin, kun vasemmistolainen CGT-liitto marssi eri puolilla Ranskaa. Kommunistitaustaisen CGT:n lakkoihin ja mielenosoituksiin osallistui järjestön mukaan tiistaina noin 300 000 ihmistä.
 CGT on nimennyt tapahtumansa "sosiaalisen hädän tiistaiksi" ja suunnittelee siitä viikoittaista. Keltaliivien protestit on järjestetty lauantaisin.
 – Ei ole mitään syytä, miksemme osoittaisi mieltä vierekkäin tai peräkkäin. Tärkeää on, että ensimmäinen yhteinen päivämme on menestys, sanoi CGT:n johtaja  Philippe Martinez .
 Italian varapääministeri, populistista Viiden tähden liikettä edustava  Luigi di Maio  puolestaan kertoo tavanneensa tiistaina keltaliivien johtohahmoja Ranskassa. Di Maio kertoi Twitterissä tavanneensa myös liikkeen eurovaaliehdokkaita ja kuvaili "muutosten tuulten ylittäneen Alpit".
 Di Maio ja Italian sisäministeri  Matteo Salvini  ovat ilmaisseet aiemminkin tukensa keltaliiveille ja suomineet sanallisesti Ranskan presidenttiä viime viikkoina. Macron on ilmoittanut, että hän asioi Italiassa vain pääministeri Giuseppe Conten kanssa.

Ranska pyrkii suitsimaan mellakointia: Naamioitumisesta mielenosoituksessa jopa vuosi vankeutta ja 15 000 euron sakko?


Summary: Parlamentissa valmistelluista perustuslain muutoksista tulee vielä kansanäänestys.

Egyptin presidentin valtaa pönkittävä uudistus etenee. Parlamentin komitea hyväksyi tiistaina perustuslakiin lisäyksiä, jotka muun muassa sallisivat nykyisen presidentin  Abdel Fattah al-Sisin  pysyä vallassa vuoteen 2034 asti.
 Kansainvälisten uutistoimistojen mukaan presidenttikauden pituutta ollaan kasvattamassa neljästä kuuteen vuoteen, ja Sisinkin kohdalla kausien laskenta aloitettaisiin alusta. Hänen nykyinen, toinen kautensa päättyy vuonna 2022. Lisäksi presidentti on saamassa uusia valtuuksia nimittää tuomareita sekä syyttäjiä.
 Perustuslain muutokset vaativat seuraavaksi taakseen kahden kolmasosan enemmistön parlamentissa, jossa Sisin tukijoilla on enemmistö. Sen jälkeen niistä on järjestettävä vielä kansanäänestys.
 Perustuslakiin aiotaan samalla kirjata uusi varapresidentin tehtävä. Myös senaatti palautetaan toimintaan ja naisille on tulossa 25 prosentin kiintiö parlamenttiin.
 Sisi on johtanut Egyptiä vuodesta 2013, jolloin armeija syrjäytti laajojen protestien jälkeen edellisen presidentin  Muhammed Mursin . Islamistista Muslimiveljeskuntaa edustanut Mursi oli Egyptin ensimmäinen vapaina pidetyissä vaaleissa valittu presidentti.
 Muslimiveljeskunta on sittemmin kielletty Egyptissä terroristisena ryhmänä, ja tuhansia sen jäseniä on pidätetty.
 Egyptiä 30 vuotta poikkeuslakien turvin hallinnut  Hosni Mubarak  puolestaan syrjäytettiin vallankumouksessa vuoden 2011 arabikevään aikana.
 Aiemmin aiheesta:
 Egyptin presidentinvaali on absurdi yhden miehen show – varteenotettavat ehdokkaat peloteltiin luopumaan kisasta  1.2.2018

Egypti vankistamassa presidentin asemaa – armeijasta noussut Sisi saattaa hallita vielä 15 vuotta


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan ihmisiä ei ole loukkaantunut romahduksessa.

Salossa Varsinais-Suomessa pelastetaan sikoja romahtaneesta sikalasta, kertoo pelastuslaitos.
 1200-neliöisen sikalan katon toinen pää romahti lumikuorman alla, kertoo päivystävä palomestari. Sikalassa on noin 300 eläintä. Niitä siirretään autoon turvaan kuljetettavaksi, mutta vasta muutama oltiin saatu ulos puoli yhdentoista aikaan illalla.
 Hälytys romahduksesta Halolantielle tuli iltayhdeksän aikaan. Tietoa siitä, missä kunnossa katon alle jääneet siat ovat, ei heti ollut.
 Pelastuslaitoksella ei ole vielä tietoa kaikkien sikojen kunnosta, koska osa niistä on alas tulleiden rakenteiden takana. Ihmisiä ei ole loukkaantunut.
 Pelastuslaitos suunnittelee katon tukemista niin, että eläimet saadaan pelastettua.

Salossa pelastetaan 300:aa sikaa romahtaneesta sikalasta


Summary: Kokoomuksen kannatus laski puolueista eniten Ylen tuoreessa kannatuskyselyssä.

Kokoomuksen puheenjohtaja, valtiovarainministeri  Petteri Orpo  myöntää, että  puolueen kompurointi vanhustenhoidon kriisin kanssa  selittää kokoomuksen kannatuksen laskua.
 Hallituspuolue kokoomuksella on ollut vakavia vaikeuksia muodostaa selkeää kantaa sitovasta hoitajamitoituksesta, jonka takana muut puolueet ovat.
 Kokoomus oli suurin pudottaja  Ylen tuoreessa kannatuskyselyssä . Puolueen suosio laski tammikuussa 17,3 prosenttiin. Pudotusta on 2,3 prosenttiyksikköä edellisestä kuusta.
 – Emme ole osanneet viestiä tarpeeksi hyvin vanhuspalvelukysymyksessä. En ole pystynyt kertomaan riittävästi sitä, että kokoomus haluaa vilpittömästi ratkaista vanhustenhuollossa olevat ongelmat, Orpo sanoi torstaina eduskunnassa.
 – Virheitä on tehty, viestinnässä nimenomaan. Se näkyy selkeästi gallupeissa.
 Kuka on tehnyt virheen, Orpolta kysyttiin.
 – Ehkä kannattaa yleensä katsoa peiliin, Orpo vastasi.
 Täydennämme juttua.

Orpo kokoomuksen pudonneesta kannatuksesta: "Kannattaa katsoa peiliin"


Summary: Esiselvityksen perusteella ei ole syytä epäillä, että poliisikoiraa ohjannut poliisimies olisi rikkonut tai laiminlyönyt häntä sitovia ohjeita tai lakia.

Poliisin esiselvityksen jälkeen tutkinnanjohtajana toimiva valtakunnanviraston kihlakunnansyyttäjä on päättänyt, että asiassa ei aloiteta esitutkintaa.
 Kihlakunnansyyttäjä  Laura Sairasen  mukaan selvitysten perusteella ei ole syytä epäillä, että poliisikoiraa ohjannut poliisimies olisi rikkonut tai laiminlyönyt häntä sitovia ohjeita tai lakia.
 Poliisikoira puri  Hämeenlinnan poliisilaitoksen piha-alueella aura-auton kuljettajaa 20. tammikuuta. Mies sai vertavuotavia haavoja reiteen ja käsivarteen, ja joutui kahden viikon sairaslomalle.
 Lumenaurauksesta vastaava yhtiö on nyt ohjeistanut työntekijöitään niin, että poliisilaitoksen sisäpihalle mentäessä ajoneuvon hytistä ei poistuta.

Poliisi ei käynnistä esitutkintaa lumenauraajaa purreen poliisikoiran tapauksesta


Summary: Italia on suututtanut Ranskaa muun muassa arvostelemalla sen politiikkaa Afrikassa siirtomaahenkiseksi.

Ranska on kutsunut Italian-suurlähettiläänsä kotiin neuvonpitoon. Ranskan ulkoministeriön mukaan syynä ovat Italian hallituksen viimeaikaiset "provokaatiot".
 – Kuukausien ajan Ranska on ollut toistuvien syytösten, perusteettomien hyökkäysten ja kummallisten väitteiden kohteena, ministeriö sanoo lausunnossaan.
 Ministeriön mukaan tällaista ei ole kuultu sitten toisen maailmansodan loppumisen.
 Tammikuussa Ranska kutsui Italian suurlähettilään kuultavaksi,  kun varapääministeri Luigi Di Maio oli syyttänyt Ranskan politiikkaa Afriassa siirtomaahenkiseksi. Di Maion mukaan se köyhdyttää afrikkalaisia ja ajaa heitä Euroopan rajoille.
 Italian kritiikin taustalla on kiistely maahanmuutosta. Italian populistihallitus on halunnut rajoittaa siirtolaisten pääsyä maahan.

Ranska kutsui lähettiläänsä Italiasta kotiin neuvonpitoon – syynä "ennenkuulumattomat hyökkäykset"


Summary: Vanhustenhoidossa paljastuneet räikeät laiminlyönnit ovat puhuttaneet eduskunnassa tälläkin viikolla.

Eduskunnassa kierrokset kovenevat, kun vaaleihin on enää kaksi kuukautta ja  Ylen puoluekannatusmittaus kertoo  suurista heilahduksista. Hoitajamitoituksesta käydyssä keskustelussa pahasti horjahdellut kokoomus on menettänyt reippaasti kannatustaan ja oppositiossa perussuomalaiset ja vihreät nousevat.
 Tänään eduskunnan kyselytunnilla nähdään, jatkuuko tälläkin viikolla tulikuumana käynyt keskustelu vanhustenhoidon ongelmista.  Eilinen keskustelu aiheeseen liittyvästä välikysymyksestä  kesti yli kahdeksan tuntia ja sen aikana eduskunnassa käytettiin 198 puheenvuoroa. Hallituksen luottamuksesta äänestetään huomenna.
 Tuleen kyselytunnilla joutuu jälleen valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.), joka toimii pääministerin sijaisena  Juha Sipilän  (kesk.) sairausloman ajan. Sipilä ei ole osallistunut eduskunnan täysistuntoihin pariin päivään flunssan takia.
 Voit seurata kyselytuntia suorana kello 16 alkaen  Yle Areenassa  tai yllä olevaa kuvaa klikkaamalla. Yle näyttää kyselytunnin myös TV 1:ssä.

Jatkuuko hallituksen hiillostaminen vanhustenhoidon tilasta? Katso eduskunnan kyselytunti suorana klo 16


VR korvaa edelleen joitakin kaukoliikenteen junavuoroja busseilla ja muilla junavuoroilla viikonloppuna. Suurin osa kaukoliikenteen junista liikennöidään kuitenkin normaalisti.
 VR kertoi aiemmin, että se peruu kaukojunia perjantaihin saakka.
 Kerromme kohta lisää.

Kalustoa jäässä, VR ajaa viikonloppuna osin busseilla


Summary: Maitoa valui ojaan maitoauton kaatumisen seurauksena. Palokunta on padonnut ojan.

Maitoauto kaatui torstaina iltapäivällä Möykyntielle Kauhajoen Päntäneellä Etelä-Pohjanmaalla. Pelastuslaitos on paikalla ja yrittää estää maidon joutumisen luontoon.
 Maitoa pääsi valumaan ojaan 5000 - 7000 litraa.
 – Auto oli lipsahtanut ojaan ja kaatunut sinne maitoineen päivineen, kertoo päivystävä palomestari  Jani Välimaa  Etelä-Pohjanmaan Pelastuslaitokselta.
 Kun palokunta saapui paikalle, oli maito jo valunut ojaan. Palokunnan tehtäväksi jäi padota oja niin, että maito ei pääse leviämään laajemmalle alueelle. Paikalle on tulossa loka-auto, joka imee maidon pois ja kuljettaa sen hävitettäväksi Ilmajoelle biojätelaitokselle.
 Maitoauton kaatumisesta tuli ilmoitus vaarallisen aineen onnettomuutena. Jani Välimaa huomauttaa, että maito on haitallista ainetta, kun se pääsee luontoon.
 – Vaikka sitä joka päivä juodaankin, niin se aiheuttaa vesistössä hapen puutetta ja sitä kautta pieneliöstön ja kalojen kuolemia. Kun maitoa pääsee luontoon, se luokitellaan ympäristömyrkyksi.
 Onnettomuus tapahtui normaalissa talvikelissä. Auton vauhti oli hiljainen eikä kuljettaja loukkaantunut. Välimaan arvion mukaan maitoauton nostaminen vie aikaa 2-3 tuntia.
 Viimeksi tiistaina Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos työskenteli pitkään Kauhajoella Tokerotiellä, kun lipeälastissa ollut säiliöauto ajautui ja kaatui ojaan.

Tuhansia litroja maitoa ojaan Kauhajoella – "Kun maitoa pääsee luontoon, se luokitellaan ympäristömyrkyksi"


Summary: Outokumpu odottaa, että markkinat pysyvät haastavina myös kuluvan vuosineljänneksen aikana.

Ruostumatonta terästä valmistavan Outokummun viime vuosi ei mennyt erityisen hyvin. Oikaistu liiketulos 279 miljoonaa euroa kalpeni toissa vuoden 414 miljoonan euron tulokselle.
 Pienen pientä oikenemista tapahtui loppuvuonna, kun oikaistu liiketulos nousi loka-joulukuussa 35 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 29 miljoonasta eurosta.
 Outokummun osake oli iltapäivällä kello 15 maissa 8,97 laskussa.
 – Vuosi 2018 oli eurooppalaiselle terästeollisuudelle erittäin poikkeuksellinen. Yhdysvaltain terästullien aiheuttama ennennäkemätön markkinahäiriö johti halpatuonnin nopeaan kasvuun ja kovaan hintapaineeseen Euroopassa vaikeuttaen alueen terästeollisuuden toimintaa, arvioi Outokummun toimitusjohtaja Roeland Baan.
 Hän uskoo, että EU:n pysyvät suojaustoimet vähentävät tuontia ja palauttavat markkinatasapainon Eurooppaan tänä vuonna.
 Outokummun päällimmäisenä murheenkryyninä on kuitenkin Americas-yksikkö, jonka taloudellinen tulos oli Baanin mukaan pettymys. Yhdysvalloissa kustannukset nousivat, ja myynnissä sekä toimitusketjun hallinnassa oli ongelmia.
 – Korjataksemme Americasin suunnan olemme tehneet muutoksia liiketoiminta-alueen myynti- ja toimitusketjun prosesseihin ja uudistamme myyntiorganisaatiota, Baan kertoo.
 Suunnitelmaan kuuluvat myös investoinnit Calvertin tehtaan tuotantokapasiteettiin.
 Markkinat pysyvät haastavina
 Outokumpu odottaa, että markkinat pysyvät haastavina kuluvan vuosineljänneksen aikana suurten varastojen vuoksi. Yhtiö arvioi ruostumattoman teräksen toimitustensa olevan kuitenkin suurempia kuin viime vuoden neljännellä neljänneksellä.
 Yhdysvalloissa Outokumpu arvioi tammi-maaliskuun tuloksensa pysyvän alkuvuonna heikkona, mutta Americasin liiketoiminnan parantamiseksi käynnistettyjen toimenpiteiden uskotaan vaikuttavan jo kuluvan vuoden aikana.

Terästullit kurittivat Outokumpua – viime vuoden tulos romahti, osake 9 prosentin laskussa


Summary: Britannian pääministeri Theresa May ja EU-komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker sopivat tapaavansa uudestaan ennen helmikuun loppua.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-komissio ei edellleenkään ole valmis avaamaan Britannian kanssa neuvoteltua sopimusta maan EU-eron ehdoista.
 Komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker totesi asian tavatessaan tänään torstaina Britannian pääministerin Theresa Mayn Brysselissä. Junckerin mukaan sopimus on kompromissi, johon molemmat osapuolet tekivät merkittäviä myönnytyksiä.
 Juncker sanoi kuitenkin olevansa avoin keskusteluille sopimukseen liittyvästä julistuksesta, joka käsittelee EU:n ja Britannian suhteita brexitin jälkeen.
 Junckerin mukaan May esitteli useita vaihtoehtoja sille, kuinka vastata Britannian parlamentin huoleen Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajan kohtalosta. May ja Juncker sopivat jatkavansa keskusteluja siitä, onko tyydyttävä ratkaisu löydettävissä.
 EU:n puolelta brexit-neuvotteluja johtava Michael Barnier ja Britannian brexit-ministeri Stephen Barclay tapaavat maanantaina. Juncker ja May aikovat tavata uudestaan ennen kuun loppua.
 May tapaa tänään vielä Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin.
 Lue myös:
 Joint statement on behalf of President Juncker and Prime Minister May

May ja Juncker tapasivat: EU ei edelleenkään aio avata brexit-sopimusta, keskusteluja jatketaan


Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Ulkoministeri  Timo Soini  (sin.) vierailee Moskovassa ensi tiistaina ja tapaa Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrovin,  tiedottaa ulkoministeriö.
 Kerromme kohta lisää.

Ulkoministeri Soini tapaa Venäjän ulkoministerin Moskovassa


Summary: Yhtiö varautuu investoinneilla tiukentuviin ympäristölupavaatimuksiin ja parantaa kemikaaliturvallisuutta.

Metsäyhtiö Stora Enso uusii sellutehtaan lipeä- ja öljyvarastosäiliöitä, voimalaitoksen kaasukattiloiden polttimia ja vähentää kuorikattilan typenoksidien päästöjä Imatralla.
 Investointeihin menee 16 miljoonaa euroa.
 Imatran tehtaiden neljälle kaasukattilalle tulee mukaan uudet vähäpäästöiset polttimet.
 Kuorikattilalle puolestaan asennetaan laitteisto, jonka avulla savukaasuista pystytään poistamaan kemiallisesti typenoksideja.
 Yhtiön mukaan kuorikattilaa myös modernisoidaan siten, että se tuotanto on entistä tasaisempaa ja päästöt ilmaan vähenevät. Yhtiö arvioi Imatran tehtaiden typendoksidipäätöstöjen vähenevän noin kymmenen prosenttia.
 Kaasukattilat ja kuorikattila tuottavat Imatran tehtaille polttoaine-energiaa.
 Stora Enso rakentaa myös sellutehtaalle uudet mustalipeän ja raskaan polttoöljyn varastosäiliöt. Uudet säiliöt rakennetaan Kaukopään tehdasalueen ja moottoritien väliselle metsäalueelle. Alue kaavoitetaan tehdasalueeksi. Uudet säiliöt on varustettu kaksoissuojattuilla turva-altailla.
 Edellä mainitut investoinnit tehdään vuosien 2019 ja 2020 aikana.
 Yhtiö varautuu investoinneilla tiukentuviin ympäristölupavaatimuksiin sekä parantaa kemikaaliturvallisuutta.

Stora Enso tekee Imatran tehtailla uudistuksia 16 miljoonalla eurolla


Urheiluvälineyhtiö Amer Sportsin liiketulos ilman vertailukelpoisuuteen vaikuttavia eriä kohosi viime vuonna 231 miljoonaan euroon toissa vuoden 214 miljoonasta eurosta.
 Loka-joulukuussa tulos jäi 97 miljoonaan euroon eli liki ennalleen vuoden takaiseen verrattuna.
 Toimitusjohtaja  Heikki Takalan  mukaan viime vuosi oli Amer Sportsille yhdeksäs peräkkäinen kannattavan kasvun vuosi. Hän kertoo, että asusteista tuli viime vuonna yhtiön suurin liiketoiminta-alue. Asusteiden ja jalkineiden osuus myynnistä nousi 40 prosenttiin.

Amer Sports uskoo kannattavan kasvun jatkuvan


Summary: Hämeenlinnan Lammilla tehtävä tutkimus antaa arvokasta tietoa levien hyödyntämisestä ja on yksi edistysaskel fosforin paremmalle kierrätykselle.

Kesäaikaan auringonvaloa on tarjolla runsaasti ja jätevesialtaassa levät käyttävät tehokkaasti kasvuunsa jätevedessä olevat ravinteet. Talvella jään ja lumen alla valoa on kuitenkin niukasti. Jään alle asetettujen led-valojen avulla selvitetäänkin, pystyisikö valaistuksella tehostamaan levien kasvua. Samalla edistettäisiin ravinteiden sitoutumista leviin, kertoo tohtori  Jussi Huotari  Helsingin yliopiston Lammin biologiselta asemalta.
 Lammin jätevedenpuhdistamon jälkikäsittelyaltaaseen asennettiin led-valoja marraskuun viimeisenä päivänä, pian jääpeitteen syntymisen jälkeen. Tammikuun puolivälissä lammikosta käytiin ottamassa vesinäytteet led-valojen valaisemasta paikasta. Vertailuksi otettiin näytteet myös paikasta, jossa valoja ei ole.
 Tohtori Jussi Huotari ottaa vesinäytettä Lammin jätevedenpuhdistamon jälkilaskeutusaltaasta. Timo Leponiemi / Yle
 Levä kasvaa kylmässäkin vedessä
 Professori  Lauri Arvola  tutkii mittalaitteiden antamia lukemia ja toteaa, että vesi on lähes hapetonta. Veden lämpötila on 0,7-0,8 astetta plussalla. Suomen pohjoisilla leveysasteilla valo on talvella kasvua rajoittava tekijä. Sen sijaan kylmä vesi ei rajoita levien kasvua.
 – Kesällä, kun valoa on runsaasti, levät sitovat itseensä kaiken fosforin, joka puhdistamolta tänne tulee. Nyt tässä testataan, että saisimme levät kasvamaan keinovalon avulla myös talvella.
 Jos levät kasvavat, ne sitovat ravinteita. Lopullinen tavoite on kerätä ravinteet tehokkaammin talteen.
 Fosforia ei riitä loputtomiin
 Professori Lauri Arvola huomauttaa, että fosfori on rajallinen luonnonvara maapallolla. Suomessa jätevesien fosfori sidotaan pääsääntöisesti kemikaalien avulla rautayhdisteisiin.
 – Tätä fosforia on lähes mahdotonta hyödyntää. Siksi fosforin kierrätystä tulisikin tehostaa. Leväkasvatuksen ansiosta voidaan myös vähentää kemikaalien käyttöä.
 Professori Lauri Arvola, tutkimusteknikko Jussi Vilén ja tohtori Jussi Huotari vesinäytteiden otossa. Timo Leponiemi / Yle
 Fosforia ja muita ravinteita käyttäneitä leviä on mahdollista käyttää lannoitteena, ainakin periaatteessa. Käytännön ongelmana on se, miten levät saadaan kerättyä talteen. Jos levän kerääminen onnistuu, mukana tulee myös vettä. Siksi ravinteikkaan levän kuljettaminen pitkien matkojen päähän lannoitteeksi ei ole ehkä taloudellisesti järkevää.
 – Nykytekniikalla jäteveden ravinteet saadaan kyllä tehokkaasti pois, mutta miten se saataisiin kiertoon, on tässä ratkaistavana, pohtii tohtori Jussi Huotari.
 Fosfori takaisin peltoon
 Ajatus on, että ravinteet saataisiin tehokkaasti takaisin pelloille kasvien kasvatukseen. Levästä on mahdollista saada myös muita hyödyllisiä ja arvokkaampiakin tuotteita, kuten pigmenttejä ja rasvahappoja. Jätevedessä kasvatetun levän käyttäminen ihmisen ravintona vaatii kuitenkin tutkimista, ettei mukaan tule jätevesissä esiintyviä haitta-aineita, huomauttaa Huotari.
 – Periaatteessa levätuotteitahan on jo kyllä luontaistuotekaupoissa.
 Huotari miettii myös parasta paikkaa hyödyntää leviä ravinteiden kerääjänä. Jälkikäsittelyaltaan sijaan parempi paikka saattaisi olla lähempänä jätevesien syntypaikkaa.
 Laboratoriotulokset kertovat levien kasvun
 Lammin biologisen aseman laboratoriossa Jussi Huotari kaataa jätevesilammikosta otetut vesinäytteet. Vesi kaadetaan suodattimen läpi, jolloin selviää näytteiden klorofyllipitoisuus. Se kertoo sen, kuinka hyvin levät ovat kasvaneet. Silmämääräisesti lehtivihreää näyttää olevan, mutta lopullinen tulos varmistetaan spektrofotometrillä.
 – Tulosten perusteella selviää, ovatko valot vaikuttaneet levien kasvuun. Tuloksia leväkasvusta on odotettavissa kevään aikana, toteaa Huotari.
 Suomessa on yli 400 jätevedenpuhdistamoa. Suuri osa niistä on Lammin puhdistamon kaltaisia melko pieniä puhdistamoita. Professori Lauri Arvola katsoo, että Lammilla tehtävä tutkimus antaa arvokasta tietoa levien hyödyntämisestä ja on yksi edistysaskel fosforin paremmalle kierrätykselle.

Ei, jään alle ei ole laskeutunut ufoja: nyt tutkitaan, voiko led-valaistus vauhdittaa jätevedenpuhdistusta


Summary: Vuodenvaihteen Aapeli-myrsky runteli pahiten Pohjanmaan rannikkoa. Vaasan seudulla oli enimmillään 14 000 asiakasta ilman sähköä.

Tästä on kyse Jos sähköt ovat poikki vähintään 12 tuntia, kuluttajalla on sähkömarkkinalain mukaan oikeus vakiokorvaukseen. Vakiokorvaus on sitä suurempi, mitä pidempi katkos on. Korvauksen määrä riippuu myös kuluttajan vuotuisesta sähkön siirtopalvelumaksusta. Jos vuoden aikana on useita sähkökatkoksia, kuluttajalle kalenterivuoden kuluessa maksettavien vakiokorvausten määrä on enintään 200 prosenttia vuotuisesta siirtopalvelumaksusta tai 2000 euroa.
 Vaasan Sähköverkko maksaa asiakkailleen korvauksia Aapeli-myrskyn aiheuttamista sähkökatkoista yhteensä miljoonan euron verran.
 Korvaukseen ovat oikeutettuja kaikki asiakkaat, joille sähkönjakelu keskeytyi yli 12 tunniksi. Korvausta ei tarvitse erikseen anoa, vaan se maksetaan verkkoyhtiön asiakkaille automaattisesti sähkölaskun yhteydessä.
 Tammikuun alun Aapeli-myrsky riehui poikkeuksellisen voimakkaana Vaasan Sähköverkon alueella Pohjanmaan rannikolla. Yhtiö kuvaili myrskyä silloin  kaikkien aikojen pahimmaksi . Enimmillään 14 000 verkkoyhtiön asiakasta oli ilman sähköä.
 Myrsky ei vaikuta hintoihin
 Vaasan Sähköverkon toimitusjohtajan  Juha Rintamäen  mukaan yhtiö joutuu nyt maksamaan myös ennätyssuuret korvaukset. Asiakkaita, joille korvausta maksetaan on noin 9000.
 Korvaussumma on  sitä suurempi mitä pitempään asiakas on ollut ilman sähköä . Yli 12 tuntia ilman sähköä olleet asiakkaat saavat korvauksena kymmenen prosenttia vuotuisesta sähkönsiirtomaksusta. 100 prosentin korvaus maksetaan, jos keskeytys sähkönjakelussa jatkuu viisi päivää tai enemmän.
 Aapeli-myrskyn jälkeen jouduttiin Pohjanmaalla pysyvissä asunnoissa olemaan pisimmillään neljä päivää ilman sähköä.
 Rintamäki sanoo, että myrskyn aiheuttamat kustannukset eivät vaikuta yhtiön muihin toimintoihin.
 – Jatkamme normaalisti, teemme huoltotöitä ja investointeja suunnitellusti.
 Myöskään hinnankorotuksia ei ole tulossa myrskyn takia, sanoo Rintamäki:
 – En voi luvata, että emme minään päivänä nosta hintoja, mutta tämän myrskyn takia hinnankorotuksia ei jouduta tekemään.
 Maakaapelointi pelasti vieläkin pahemmalta
 Vaasan Sähköverkon alueella on laitettu viime vuosina urakalla sähkökaapelia maan alle. Maakaapelointi-investoinneista yhtiö ja osa sen asiakkaista saivat Aapeli-myrskyssä jo ison hyödyn.
 Juha Rintamäki arvioi, että maakaapeloinnin ansiosta sähköttömien asiakkaiden määrä puolittui.
 Viimeisen neljän vuoden aikana säävarmaa sähköverkkoa on rakennettu Maalahden ja Koivulahden keskusta-alueille sekä isoihin osiin Vähääkyröä, Petolahtea ja Raippaluotoa.

9000 asiakkaalle yhteensä miljoonan euron korvaukset – Vaasan Sähköverkolle ennätyslasku kaikkien aikojen myrskystä


Summary: Aktivistit syyttävät ministeriä naisten halventamisesta ja vaativat anteeksipyyntöä.

Ugandassa vaaditaan turismiministeri Fodfrey Kiwandan eroa tämän ilmoitettua, että kurvikkaat naiset pitäisi ottaa luonnon ja villieläinten ohella maan matkailuvaltiksi.
 Hankkeen edistämiseksi Kiwanda haluaa järjestää kesällä kurvikkaiden naisten missikisat.
 Voittaja olisi näkyvästi esillä matkailukampanjassa. Lukuisat naiset ovat suuttuneet ehdotuksesta ja syyttävät Kiwandaa naisten esineellistämisestä.
 – Tämä on perverssiä. Ajatus, että naisia voi käyttää nykyaikana seksiobjekteina on absurdi ja tuomitsemme sen, sanoo Ugandan naisverkoston puheenjohtaja Rita Aciro uutistoimisto AFP:lle.
 Yrittäjä ja aktivisti Primrose Nyonyozi Murungi kerää internetissä nimiä vetoomukseen, jossa vaaditaan Kiwandan matkailukampanjan lopettamista.
 – Ugandalaisnaisten kimppuun hyökätään kaduilla. Nyt hallitus vahvistaa stereotypiaa naisista seksiobjetkeina, hän toteaa AFP:lle.
 Jos kampanjaa ei lopeteta, naiset aikovat viedä asian oikeuteen. Lisäksi Murungi vaatii hallitukselta anteeksipyyntöä.
 Parlamentin entinen oppositiojohtaja Winnie Kiiza arvostelee niin ikään kampanjaa ja huomauttaa, että se käynnistettiin aikana, jolloin naiset joutuvat kokemaan pelkoa ja leimaamista miesten hallitsemassa yhteiskunnassa.
 Aiheesta lisää:
 Minister Kiwanda defends Miss Curvy beauty pageant

Naiset suuttuivat turismiministerille: Haluaa houkutella turisteja Ugandaan kurvikkailla naisilla


Summary: Oulun kaupunki on laatinut kuusikohtaisen toimenpideohjelman, jolla pyritään ehkäisemään seksuaalirikoksia.

Oulussa aiotaan rakentaa uusi malli seksuaalirikosten ehkäisemiseksi. Valtiovarainministeriöltä haetaan runsaan 2,3 miljoonan euron rahoitusta.
 Kaupungin tiedotteen mukaan rahaa käytettäisiin muun muassa lasten ja nuorten parissa työskentelevien koulutuksen ja osaamisen vahvistamiseen. Lisäksi Ouluun perustettaisiin uusi nuorten kohtaamispaikka, jossa olisivat läsnä nuoriso-, mielenterveys- ja päihdepalvelut, seurakunnat ja eri järjestöjä.
 Rahaa käytettäisiin myös uudenlaiseen psykososiaalisen tuen liikkuvaan interventioryhmään, joka tekee käytännön työtä ja tukee lapsia ja nuoria häirintä- ja kriisitilanteissa. Rahaa tarvitaan myös vanhemmuuden tukemiseen lasten ja nuorten seksuaalikasvatuksessa sekä nuorten itsetunnon vahvistamiseen.
 Myös viranomaisyhteistyötä on tarkoitus vahvistaa ja tehostaa kotouttamista tukevia toimia. Toimenpiteillä pyritään ehkäisemään sekä kantasuomaisten että maahanmuuttajien tekemiä seksuaalirikoksia.
 Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala   kertoi aikaisemmin Ylelle , että Oulun kaupunki aikoo hakea kriisitukea valtiolta. Laajala tapasi tammikuun puolivälissä muun muassa sisäministeri  Kai Mykkäsen  (kok.) ja pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) Oulun epäiltyjen seksuaalirikosten tiimoilta.
 Sisäministeri Mykkänen (kok.)  kertoi aikaisemmin Ylelle , että Oulu on oikeutettu tukeen, vaikka sen seksuaalirikosmäärät eivät poikkea muista isoista kaupungeista.
 Hän pitää  Oulussa ilmitullutta vyyhtiä  poikkeuksellisen pöyristyttävänä ja turvallisuuden tunteeseen iskevänä.
 – Emme voi osoittaa kylmyyttä oululaisille. On yhteinen asia, että turvallisuuden tunne pysyy hyvänä koko maassa ja sen vuoksi Oulua täytyy tukea erityisesti, Mykkänen kommentoi Ylelle tammikuussa.
 Ministerin mukaan Oulussa tehtävä työ seksuaalirikollisuuden ennaltaehkäisemiksi palvelee myös muita kaupunkeja.
 Kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 "Tämä on kriisitilanne" – Järkyttynyt kaupunginjohtaja vaatii Oulun seksuaalirikosepäilyjen jälkihoitoon valtion tukea
 Oulun seksuaalirikostutkinnoista puolet syyttäjälle helmikuussa – Näin Suomea järkyttäneet tutkinnat ovat edenneet

Oulun kaupunki hakee valtiolta yli kahta miljoonaa euroa seksuaalirikosten ehkäisyyn


Summary: Pääministeri Theresa Maylla riittää tekemistä ristiriitaisten vaatimusten paineessa. Kokosimme tiivistyksen brittipolitiikan eri brexit-tekijöistä.

Kuka on kuka ja mitä he kaikki haluavat? Ulkopuoliselle brittipolitiikka näyttää kutakuinkin siltä, että riitaisa hullunkurinen suku pelaa Muuttuvaa labyrinttiä.
 Pääministeri  Theresa Mayn  neuvottelema Britannian ja EU:n erosopimus on hylätty parlamentissa, mutta jopa Britannian sisäistä sopua siitä, miten maan pitäisi nyt edetä, on ollut vaikea löytää. Ensi viikolla parlamentin alahuoneen pitäisi jälleen käsitellä eroa.
 Tässä muutaman henkilön kautta esimerkkejä siitä, millaisessa sekamelskassa May yrittää saada maansa eroon Euroopan unionista.
 Pääministeri Theresa May: Pitäisi sekä kattaa että siivota pöytä
 May itse vastusti alun perin Britannian EU-eroa, mutta  David Cameronin  paettua paikalta hän ajaa eroa nyt työkseen. Epäkiitollinen tehtävä saattaa vielä hyvin kaataa Mayn oman uran.
 May nousi pääministeriksi, kun Cameron erosi brexitin kannattajien voitettua EU-kansanäänestyksen kesäkuussa 2016.
 Maylla ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin johdattaa maansa sinne, minne äänestyksen tulos näytti: ulos unionista. Tästä May on pitänyt kiinni sinnikkäästi.
 Hän ei kannata uutta kansanäänestystä erosta, vaan olisi toivonut parlamentin nielaisevan EU:n kanssa neuvotellun eropaperin. Turha toivo, parlamentti passitti hänet  vääntämään parempaa paperia.  EU on tyrmännyt ajatuksen.
 Eron vaikeuskerrointa kasvattaa, että May määräsi ennenaikaiset parlamenttivaalit vuonna 2017. Tavoitteena oli vahva selkänoja brexit-neuvonpitoon, mutta Mayn laskelmat pettivät. May sai enemmistön kasaan vain pienen, pohjoisirlantilaisen DUP-puolueen tuella.
 DUP:n Arlene Foster: Pullisteleva hallitus"kaveri" vääntää kovaa
 Arlene Foster Facundo Arrizabalaga / EPA
 Pohjoisirlantilaisen DUP:n johtaja  Arlene Foster  vastustaa henkeen ja vereen Britannian ja EU:n erosopimukseen kirjattua backstopia eli eräänlaista vakuutta. Se takaa, että Irlannin ja Pohjois-Irlannin välille ei nouse kovaa rajaa, jos Britannia ja EU eivät saa sovittua tulevasta taloussuhteestaan.
 Rajasta tulee nimittäin Britannian erotessa EU:n ulkoraja.
 Kukaan ei halua herkälle Irlannin saarelle tulleja ja tarkastuspisteitä, sillä  sen pelätään lietsovan uutta väkivaltaa Pohjois-Irlannissa .
 Rajakysymys on yksi suurimpia erosopimusta koskevia kiistanaiheita. Foster kutsuu rajasopimusta myrkyksi. Huolena on, että Britannia ei pääse järjestelystä ikinä eroon ja Pohjois-Irlanti loittonee emä-Britanniasta.
 Lue juttu:   "Rauha perustuu siihen, että rajaa ei ole" – Herättäisikö sopimukseton brexit Pohjois-Irlannin uinuvat haamut?
 Hallituskavereiden lisäksi Mayn oma  konservatiivipuolue on jakautunut suhteessa eroon . Vilkaistaanpa siis konservatiivien sisäisiä linjoja:
 Jacob Rees-Mogg: Snobi brexit-pikkuveli ei EU:ta katsele
 Jacob Rees-Mogg kampanjoi Britannian EU-eron puolesta.  Neil Hall / EPA
 Vitsiin asti stereotyyppiseltä yläluokan edustajalta vaikuttava  Jacob Rees-Mogg  on ollut näkyvä hahmo brexitiä kannattavien konservatiivien ja "kapinallisten" joukossa. Hän on yrittänyt avoimesti kaataa Mayn ja toivottanut UKIP-johtaja  Nigel Faragen  tervetulleeksi puolueeseen.
 Rees-Mogg tahtoo uuden erosopimuksen. Hän tukee Malthousen kompromissina tunnettua esitystä, jonka ovat vääntäneet eri konservatiivileirit keskenään.
 Suunnitelman keskiössä olisi Irlannin ja Pohjois-Irlannin rajajärjestelyn sopiminen uudelleen. Esitys pidentäisi eron siirtymäaikaa, ratkoisi rajavalvontaa teknologialla tai vaihtoehtoisesti toisi jonkinlaisen vapaakauppasopimuksen, jos muuta sopua uudesta taloussuhteesta ei synny.
 May on tukenut suunnitelmaa. EU on tyrmännyt tämänkin ajatuksen.
 Dominic Grieve: Eurohippi pikkuveli voisi äänestää uudelleen
 Entinen oikeusministeri Dominic Grieve on vaatinut uutta kansanäänestystä brexitistä. Tom Nicholson / AOP
 Dominic Grieve  puolestaan on päinvastaista mieltä kuin Rees-Mogg. Eurokriittisten silmissä hän näyttäytyy suorastaan eurohippinä.
 Ranskaa puhuva konservatiiviedustaja tukee ajatusta toisesta kansanäänestyksestä nuorten vuoksi ja on kutsunut brexitiä jopa kansalliseksi itsemurhaksi.
 Kansanäänestyksen jälkeen Grieve otti Mayn tapaan lusikan kauniiseen käteen, mutta on pyrkinyt varmistamaan, että brexit sujuu parlamenttia kuunnellen.
 Näiden esimerkkien akselilla mennään siis pelkästään Mayn oman puolueen sisällä. Entäpä sitten oppositio?
 Työväenpuolueen Jeremy Corbyn: Kuinka nousta kalifiksi?
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbyn olisi halunnut ratkoa brexit-lukon uusilla vaaleilla.  Will Oliver / EPA
 Suurimman oppositiopuolueen eli työväenpuolue labourin johtaja  Jeremy Corbyn  kärkkyy seuraavaa pääministerin paikkaa. Jos joku muu sattuisikin tukemaan jotain Mayn ideaa, Corbyn varmasti laittaa hanttiin.
 Helmikuun alussa julkaistussa mielipidekyselyssä labour tosin näyttää saaneen  enemmän näpeilleen brexitistä kuin konservatiivit .
 Euroskeptinen Corbyn sai kansanäänestyksen alla moitteita valjuista yrityksistään olla EU-jäsenyyden kannalla. Äänestyksen jälkeen Corbyn on ollut sekä Theresa Mayn erosuunnitelmaa vastaan että uusien vaalien puolesta että uuden kansanäänestyksen mahdollisuuden puolesta, jos uusia vaaleja ei tule.
 Corbynin ongelma on, että selvä enemmistö aktiivisista puolueen jäsenistä haluaisi uuden kansanäänestyksen koko EU-erosta. Toisaalta osa puolueen kansanedustajista tulee alueilta, jotka äänestivät EU-eron puolesta. Ei ole helppoa heitellä kapuloita toisen rattaisiin, kun omatkin pyörät kulkevat eri suuntiin.
 Nicola Sturgeon: Pohjoisen riidankylväjä haluaa EU:n
 Skottijohtaja Nicola Sturgeon on uhitellut uudella itsenäisyysäänestyksellä. Robert Perry / EPA
 Skotlannin johtaja  Nicola Sturgeon  on täpäkkä piikki Yhdistyneen Kuningaskunnan pääministerin lihassa. Sturgeon vastustaa brexitiä säkkipilli tanassa ja on uhkaillut, että Skotlanti järjestää jälleen uuden kansanäänestyksen itsenäisyydestä.
 Brexit-äänestyksessä skotit kannattivat ylivoimaisesti unionissa pysymistä. Jos May ajattelee vain toteuttavansa kansan tahtoa eroprosessissa, niin voi sanoa myös Sturgeon.
 Pääministeri joutuu epäilemättä ennemmin tai myöhemmin vastaamaan skottien kiukkuun EU-erosta ja lähtötavasta. Mahdollisesta tulevasta itsenäisyysäänestyksestä tosin saattaa joutua murehtimaan joku muu pääministeri kuin May.
 Entä missä ex-perheenjäsenet ovat nyt?
 Boris Johnson oli ja on innokas Britannian EU-eron kannattaja. Andy Rain / EPA
 Erokampanjan kärkinimenä heilunut Lontoon entinen pormestari  Boris Johnson  nousi ulkoministeriksi Mayn hallituksessa. Johnson lähti, kun brexit ei edennyt häntä miellyttävällä tavalla, mutta kommentoi aihepiiriä edelleen.
 Entinen pääministeri David Cameron on pysytellyt brexit-vääntöjen ulkopuolella. Kuva on maaliskuulta 2018. Michael Reynolds / EPA
 Kansanäänestyksen EU-jäsenyydestä luvanneen ex-pääministeri David Cameronin olinpaikkaa on miettinyt viime aikoina moni. Hänet bongattiin tammikuussa surffaamassa Costa Ricassa.  BBC:lle hän sanoi  juoksulenkillään, ettei kadu kansanäänestystä, mutta on toki pahoillaan erojärjestelyjen aiheuttamista hankaluuksista.
 Näin se alkoi Britannia järjesti kesäkuussa 2016 kansanäänestyksen siitä, pitäisikö maan erota Euroopan unionista vai ei. Eroamisen kannattajat voittivat prosentein 52–48. Pääministeri David Cameron oli luvannut kansanäänestyksen pelätessään maahanmuuttokielteisen UKIP-puolueen nousua parlamenttivaaleissa. Cameronin eron jälkeen pääministeriksi noussut Theresa May ilmoitti erosta virallisesti 29. maaliskuuta 2017. Tästä alkoi kahden vuoden eroneuvotteluaika. Eroneuvotteluista syntyi paperi, joka määrittää eron ehdot. Tulevasta Britannian ja EU:n taloussuhteesta neuvotellaan eron jälkeen. Brittipäättäjät eivät toistaiseksi ole hyväksyneet erosopimusta. Eron on määrä astua voimaan 29. maaliskuuta.
 Lue myös:
 Suomalaisin silmin brittiparlamentti on täynnä teatteria – Lue kummien käytäntöjen taustat
 Brexit-spektaakkeli sai brittien some-sormet syyhyämään – Näyttelijä tv-haastattelussa: "David Cameron pitäisi keittää öljyssä"
 Britannian EU-ero uhkaa viedä Job Schotilta kolmen sukupolven kalavedet: "Meille ei ole tulevaisuutta"
 Brexit huolestuttaa Suomessa asuvia brittejä – Kemikaaliviraston tutkijat Jane ja Julian opettelivat kieltä saadakseen Suomen kansalaisuuden

Hullunkurinen perhe brexit-pelin äärellä: Nämä toraisat poliitikot puuhailevat Britannian EU-eroa


Summary: Kyse on Norwegianin Nizzan-lennosta, lehti kirjoittaa.

Ruotsalaislehti  Aftonbladetin mukaan  matkustajakonetta on uhattu pommilla Tukholmassa Arlandan lentokentällä.
 Aftonbladetin mukaan kyse on Norwegianin Nizzan-lennosta, joka on nyt laskeutunut. Lehden tietojen mukaan poliisin erikoisjoukot ovat matkalla paikalle.

Aftonbladet: Lentokonetta uhattu pommilla Tukholman lentokentällä


Summary: Pelikasvattajien verkosto julkaisi suositusta käsikirjastaan jatko-osan vastaamaan pelikulttuuriin uusiin ilmiöihin.

Vielä 2000-luvun alussa lasten pelaaminen näkyi medioissa pääasiassa pelien aiheuttamien ongelmien kautta. Ristiriitaisilta tuntuvat otsikot pelien haitallisuudesta tai erinomaisuudesta hämmensivät monia vanhempia siitä, kuinka lasten pelaamiseen tulisi suhtautua.
 Alan asiantuntijoista ja ammattilaisista koostuva ryhmä pelikasvattajia päätti vuonna 2013 rauhoittaa levottomana vellovaa keskustelua julkaisemalla Pelikasvattajan käsikirjan.
 – Tuolloin lasten pelaaminen oli yleistynyt niin paljon, että koimme kasvattajien tarvitsevan jotain kättä pidempää, jotta he ymmärtäisivät mistä pelaamisessa on kyse, käsikirjan päätoimittaja  Tommi Tossavainen  kertoo.
 Pelikulttuuri päivittyy jatkuvasti
 Ensimmäinen  Pelikasvattajan käsikirja  käsitteli muun muassa pelaamisen ja pelikulttuurin perusteita, vinkkejä arkeen ja pelihaittojen ehkäisyä. Ilmaista käsikirjaa on ladattu tähän mennessä noin 125 000 kappaletta.
 Tämän vuoden alussa Pelikasvattajien verkosto julkaisi käsikirjasta  jatko-osan . Syy on se, että pelikulttuuri on muuttunut viidessä vuodessa merkittävästi.
 – Pelaamisesta on tullut varsinkin lapsille ja nuorille valtakulttuuria. Se myös yhdistää valtaosaa lapsista ja vanhemmista, Tossavainen vastaa kysyttäessä suurimmasta muutoksesta.
 Loot boksit ja skin betting ovat uusia ilmiöitä
 Toisessa Pelikasvattajan käsikirjassa käsitellään uusia ilmiöitä, kuten striimaamista eli omien pelivideoiden tekemistä ja jakamista verkossa sekä loot bokseja ja skin bettingiä eli pelissä tehtäviä ostoja oikealla rahalla ja siihen liittyviä lieveilmiöitä.
 Käsikirjassa otetaan myös kantaa ja esitellään nuorisotyöhön keinoja ilmiöistä puhumiseen. Esimerkiksi joissakin vakiintuneissa peliyhteisöissä on herännyt viime vuosina pelkoja ja jopa vihapuheeksi yltynyttä vastarintaa, kun pelaajakunta on vähitellen laajentunut ja monipuolistunut.
 Erityisesti aikuisia koskettavia aiheita ovat pelillistäminen niin työelämässä, suhteissa kuin kuluttamisessakin. Ilmiö tulee vaan yleistymään tulevaisuudessa, mikä heijastelee pelaamisen räjähdysmäistä yleistymistä aikuisten keskuudessa.
 Kasvattajien asenteisiin ja aiheesta uutisointiin on Tossavaisen mukaan vaikuttanutkin eniten se, että myös aikuiset itse pelaavat entistä enemmän.
 – Perheissä on havaittu ristiriita kauhuotsikoiden ja arjen välillä. Valtaosassa kodeista pelaaminen näyttäytyy kuitenkin hauskana ajanvietteenä, Tossavainen summaa.
 Osallistu Ylen kyselyyn: Miten pelaaminen on ratkaistu sinun perheessäsi?
 Etsimme tulevaa verkkoartikkelia varten arjessa käytettyjä ratkaisuja lasten ja nuorten pelaamiseen sekä perheitä, joita haastatella asiasta tarkemmin.

Yhä useampi isä ja äiti suhtautuu lapsensa pelaamiseen rennommin kuin aiemmin – Kerro, miten asia on ratkaistu sinun perheessäsi


Summary: Suomalaistutkimus selvitti klassisen musiikin ammattilaisten kuolinsyitä

Helsingin yliopiston ja Taideyliopiston tutkimusryhmä on tutkinut klassisen musiikin ammattilaisten kuolinsyitä Suomessa. Kuolleisuus sydän- ja verisuonisairauksiin oli muusikoilla vähäisempää kuin väestöllä keskimäärin. Sen sijaan kuolleisuus aivoperäisiin dementioihin, kuten Alzheimerin tautiin, oli jopa koko väestöä yleisempää.
 Musiikin kuuntelulla ja harrastamisella on raportoitu olevan myönteisiä vaikutuksia terveyteen, ja musiikkia käytetään terapiana erilaisissa sairauksissa ja häiriöissä. Musiikin aivovaikutuksia on tutkittu aiemmin nuorilla muusikoilla, mutta musiikin pitkäaikaisvaikutuksista ihmisen terveyteen on vielä vähän tietoa.
 Uudessa Helsingin yliopiston ja Taideyliopiston tutkimuksessa analysoitiin klassisen musiikin orkesterimuusikoiden ja esiintyvien taiteilijoiden sekä kirkkomuusikoiden kuolinsyitä vuosina 1980-2016 Tilastokeskuksen kuolinsyyrekisterin avulla.
 Tuloksia voi hyödyntää muusikoiden terveydenhuollossa
 Tutkimuksen mukaan kuolleisuus sydän- ja verisuonisairauksiin oli koko väestöä vähäisempää sekä kirkkomuusikoilla että orkesterimuusikoilla ja esiintyvillä taiteilijoilla. Sen sijaan kuolleisuus aivoperäisiin dementioihin, kuten Alzheimerin tautiin, oli koko väestön tasolla paitsi miespuolisilla orkesterimuusikoilla ja esiintyvillä taiteilijoilla, joilla kuolleisuus näihin tauteihin oli selvästi keskimääräistä yleisempää.
 Kuolleisuus alkoholisairauksiin oli naispuolisilla orkesterimuusikoilla ja esiintyvillä taiteilijoilla yleisempää kuin miehillä tai koko väestöllä; kirkkomuusikoilla taas selvästi vähäisempää. Kirkkomuusikkojen tutkimustuloksissa yllättävää oli se, että naiset kuolevat syöpiin ja sydän- ja verisuonisairauksiin yleisemmin kuin miehet.
 Tutkimustulokset viittaavat siihen, että ammattimainen musiikin harjoittaminen ei suojaa dementialta. Dementian taustalla on lukuisia syitä, ja mm. muusikon työhön liitetyt epäsäännöllinen työ ja työhön liittyvät stressitekijät ovat merkityksellisiä aivoterveyden kannalta.
 Tutkimustuloksia voidaan hyödyntää muusikkojen terveydenhuollossa.
 Tutkimuksen "The causes of death of professional musicians in the classical genre" ovat tehneet Tuire Kuusi Taideyliopistosta sekä Jari Haukka, Liisa Myllykangas ja Irma Järvelä Helsingin yliopistosta ja se on hyväksytty julkaistavaksi Medical Problems of Performing Artists -lehdessä.

Klassisen musiikin ammattilaisuus ei suojaa dementialta


Summary: Saksan kilpailuvirasto vastustaa sitä, että ihmisten on sallittava käytännössä rajoittamaton tietojenkeruu, jos haluavat käyttää Facebookia.

Saksan kilpailuvirasto vaatii Facebookia rajoittamaan tietojen keräämistä käyttäjistään. Viraston mukaan somejätti käyttää väärin määräävää markkina-asemaansa kerätäkseen tietoja ihmisistä näiden tietämättä tai ilman suostumusta.
 Facebook ei enää tulevaisuudessa saa pakottaa käyttäjiään suostumaan käytännössä rajoittamattomaan tietojenkeruuseen ja Facebookin ulkopuolisten tietojen siirtämiseen Facebook-tilille, kilpailuviraston johtaja Andreasw Mundt sanoo.
 Erityisesti virasto vastustaa sitä, miten Facebook hankkii tietoja ihmisistä kolmannen osapuolen sovelluksilta, muun muassa sen omilta WhatsApp- ja Instagram-palveluilta sekä jäljittää netissä jopa ihmisilä, jotka eivät ole sen käyttäjiä.
 Facebook jäljittää ihmisiä muun muassa sivuilta, joissa on Facebookin tykkäys-mahdollisuus, mutta myös sivuilta, joissa Facebookin läsnäolo ei ole ilmeistä.
 Viraston päätöksellä ei ole vielä lain voimaa, vaan Facebookilla on kuukausi aikaa valittaa siitä. Yhtiö on ilmoittanut valittavansa.
 Saksan oikeusministeri Katarina Barley sen sijaan pitää viraston päätöstä tervetulleena. Hänen mukaansa ihmiset ovat usein tietämättömiä tietojen keruusta eivätkä voi estää sitä, jos haluavat käyttää palveluja.
 Lue myös:
 EU mätkäytti Facebookille isot sakot – sosiaalisen median jätti antoi väärää tietoa
 Lisää aiheesta:
 Bundeskartellamt bremst Facebook beim Datensammeln

Saksa rajoittaa Facebookin oikeutta kerätä tietoja käyttäjistään eri lähteistä – somejätti valittaa päätöksestä


Summary: Ekonomistit ovat ennakoineet euroalueen jättitalouden voivan olla jopa matkalla taantumaan.

Saksan bruttokansantuote kasvaa tänä vuonna vain 1,1 prosenttia, EU-komissio sanoo talven talousennusteessaan. Sitä huonommin talous kehittyy EU-maista vain Italiassa, jonka bruttokansantuote kasvaa 0,2 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Saksa on euroalueen suurin talous, ja sen talouden tila vaikuttaa myös Suomeen viennin kautta. Myös toisen suuren euromaan, Ranskan, talouskasvu on kituliasta tänä vuonna EU-komission mukaan.
 Esimerkiksi Deutsche Bank on  ennakoinut jopa taantumaa  Saksan talouteen. Maan teollisuustuotanto supistui tammikuussa ensimmäistä kertaa neljään vuoteen.
 Myös yritysten tulevaisuudennäkymät ovat heikentyneet. Tilauskannan odotetaan supistuvan yhä. Joulukuussa Saksan teollisuuden tilaukset supistuivat seitsemän prosenttia, selvimmin kuuteen vuoteen.
 EU-komissio arvioi, että ensi vuonna Saksan talous kasvaa hieman ripeämmin, 1,7 prosentin vauhtia.
 Suomen kasvuksi tänä vuonna EU ennakoi 1,9 prosentin kasvua, joka ensi vuonna hidastuu 1,7 prosenttiin.
 Heikoimpiin talouskehityksen maihin lukeutuu tänä vuonna myös Ruotsi, jonka kasvu jää vain 1,3 prosenttiin, komissio laskee.

EU-komissio: Saksan talouskasvu hyytyy euroalueen hitaimmaksi Italian jälkeen


Summary: 500 miljoonan euron lisäys maatalouden yrittäjätuloon on Karhisen mukaan mahdollinen

OP:n pääjohtajan paikalta eläköitynyt vuorineuvos  Reijo Karhinen  katsoo, että Suomeen tarvitaan laaja uudistusohjelma maatalouden kannattavuuden parantamiseksi.
 Hänen mukaansa tavoitteeksi asetettu puolen miljardin euron vuotuinen maatalouden yrittäjätulon kasvattamistavoite on mahdollista saavuttaa ilman tukien kokonaismäärän nostoa.
 Tukipolitiikan painopistettä on kuitenkin hänen mukaansa muutettava niin, että keskiössä ovat investoivat ja toimintaansa kehittävät tilat.
 Karhinen katsoo, että tarvitaan myös peltoreformi ja mahdollisesti peltomaan vuokrasääntelyä. Hänen mukaansa vain pitkillä vuokrasopimuksilla peltojen kasvukuntoon uskalletaan panostaa.
 Kustannukset laskettava tarkemmin
 Muilta osin Karhinen käy raportissaan kiinni lähes samoihin perusasioihin kuin maatalousekonomian ja osuustoiminnan suomalainen suurnimi  Hannes Gebhard  (1864-1933). Onhan Karhisen raportin toimeksianto kuin suora lainaus Gebhardin vuonna 1926 julkaiseman teoksen kannesta: Maataloutemme nykyistä kannattavammaksi.
 Tuolloin Gebhardin sanoiksi muotoilema ongelma oli pohjimmiltaan sama :  Maanviljelijät saavat tuotteillaan nykyisiin tuotantokustannuksiin nähden liian alhaisia hintoja.
 Lääkkeeksi Karhinen esittää nyt muun muassa sitä, että tuottajien on otettava tiukempi ote omistamistaan alan yhteisistä yrityksistä. Tiukempia ohjia tarvittaisiin niin tuotteiden jalostukseen ja myyntiin kaupalle kuin maatalouden tuotantopanosten hankintaan.
 Myös toinen Karhisen suositus on kuin suoraan varhaisten maatalousekomistien kirjahyllystä: Hänen mukaansa kaikilla tasoilla on tarve kehittää talousosaamista. "Ilman, että yksittäiset investoinnit ja muut euroja vaativat tilatasoiset päätökset ovat kannattavia, on vaikea nähdäkoko elinkeinon kannattavuuskriisin oikenemista", Karhinen linjaa.
 Tarvitaan yhteinen tahtotila
 Kolmanneksi Karhinen puhuu yhteisen näkemyksen puutteesta. Ratkaisuksi hän esittää yhteisen keskustelufoorumin perustamista. Yhteistyöongelma oli Gebhardin aikana vielä ilmeisempi: Osuustoimintamiehen kriittisiä ajatuksia sisältäneelle kirjalle oli vaikeaa löytää kustantajaa.
 Neljänneksi Karhinen esittää maataloushallinnon osaamisen kokoamista erityiseen osaamis- ja palvelukeskukseen. Tietämystä toki on, mutta se on raportin mukaan hajallaan eri organisaatioissa.
 Karhinen luovutti selvityksensä maa- ja metsätalousministeri Jari Lepälle valtioneuvoston linnassa tänään.
 Viime kesäkuussa käynnistyneen selvitystyön tavoitteena on ollut selvittää keinoja maatalouden kannattavuuden parantamiseksi ja tulevaisuuden laadukkaan ruuantuotannon turvaamiseksi.

Vuorineuvos  Karhinen piiskaisi maataloutta kannattavaksi Gebhardin keinoilla: Tuottajien otettava tiukempi ote omistamistaan yrityksistä


Summary: Suurin osa Tampereen kaupunginvaltuustosta kannatti hoitajamitoituksen alentamista. Eilisessä välikysymyskeskustelussa puolueet syyttivät toisiaan.

Tampereella käynnistyi nokkapokka keskiviikkona eduskunnassa pidetyn välikysymysäänestyksen jälkeen.
 Kokoomuksen  Petteri Orpo   hyökkäsi välikysymyskeskustelussa  voimallisesti kansanedustaja  Sanna Marinin  (sd.) kimppuun ottamalla esiin hänen toimintansa Tampereen valtuustossa.
 Orpo kysyi Marinilta, onko totta, että hän äänesti Tampereen valtuustossa hoitajamitoituksen alentamista vastaan.
 Marin ei ollut salissa vastaamassa Orpon kysymykseen, mutta vastasi Ylelle tekstiviestillä. Siinä hän sanoi puolueen taipuneen Tampereella hoitajamitoituksen laskemiseen 0,58:sta 0,57:een.
 Marin muistutti sen johtuneen siitä, että laskusta sovittiin osana budjettisopua. Hänen mukaansa kokoomus ei suostunut SDP:n valtuustoryhmän tavoitteeseen, että leikkausta ei olisi toteutettu.
 Ilkka Sasin mukaan kokoomus ei ole esityksen ehdottaja. Kai Pohjanen / Yle
 Kokoomus suuttui Marinin puheista ja lähetti torstaina tiedotteen. Kokoomuksen, KD:n ja RKP:n Tampereen valtuustoryhmän puheenjohtaja  Ilkka Sasi  heitti pallon takaisin SDP:n leiriin.
 – Kaikille ryhmille vaikea hoitajamitoituskokonaisuus on perustunut demaripormestarin ja sote-apulaispormestarin esitykseen, Ilkka Sasi syyttää.
 – Sanna Marinin väite, että kokoomus olisi Tampereella budjettisovun ehtona vaatinut hoitajamitoituksen leikkausta ei yksinkertaisesti pidä paikkansa, Sasi sanoo.
 Puhelimessa Sasi jopa syytti Marinia muunnellun totuuden puhumisesta.
 – Ei ole luottamusta rakentavaa, että Marin jatkuvasti syyttää kokoomusta kaikesta, kun pitäisi katsoa peiliin.
 Ilkka Sasi twiittasi asiasta jo ennen välikysymysäänestystä. Tästä twiitistä todennäköisesti Petteri Orpo sai asian tietoonsa.
 Myös SDP vastusti
 SDP:kään ei ota hoitajamitoituksen alentamista kontolleen. Marin vieritti vastuun kokoomukselle jo keskiviikkona.
 Pormestari  Lauri Lyly  (sd.) lähetti puolestaan torstaina tiedotteen, jossa hän kertoi puolueen vastustaneen mitoituksen laskemista.
 – SDP:n valtuustoryhmä vastusti henkilöstömitoituksen muuttamista 0,01 pienemmäksi. Tämä pienentäminen syntyi osana pormestarikoalition budjettisopua, Lyly sanoi.
 Jyrki Lyytikkä/Yle
 Asia kuumeni sosiaalisessa mediassa, kun kokoomusnuoret alkoivat kerätä Sanna Marinille saippuaa, jotta tämä voi pestä kätensä Tampereen kaupunginvaltuuston päätöksestä. Marin vastasi, että hän ottaa ne vastaan ja toimittaa ne ihmisille, joilla on puute hygieniatarvikkeista.
 Tampereella vallassa koalitio
 Mitä Tampereella oikein tapahtui äänestyksessä, kun siitä nousi valtakunnallinen kähy? Asian selvittäminen vaatii useita puhelinsoittoja.
 Ensinnäkin pitää muistaa, että kyse on desimaalin sadasosan laskusta hoitajamitoituksessa. Valtakunnallinen suositus hoitajamitoituksesta on 0,5 eli Tampereen hoitajamitoitus on jatkossakin korkeampi kuin suositus.
 Kohuttu äänestys oli marraskuussa, kun Tampereen kaupunginvaltuusto päätti vuoden 2019 talousarviosta.
 Tampereella vallassa on koalitio, jossa ovat suurin osa ryhmistä vaikuttaa eli kokoomus, SDP, keskusta, vihreät, kristillisdemokraatit, perussuomalaiset, siniset ja Tampereen Puolesta -ryhmät.
 Kokoomus ja SDP ovat Tampereella pitkään kamppailleet suurimman puolueen paikasta mutta samalla tehneet yhteistyötä.
 Hoitajamitoituksessa vain vasemmistoliitto ja Vaihtoehto Tampere vastustivat hoitajamitoituksen alentamista.
 Sekä Ilkka Sasi että Sanna Marin siis äänestivät hoitajamitoituksen alentamisen puolesta.
 Mutta kenen idea desimaalialennus oli?
 Mitä sanovat oppositio ja konsultti?
 Sylttytehdasta ei löydy edes oppositiossa olevan vasemmistoliiton kautta, vaikka puolue vastusti hoitajamitoituksen alentamista.
 Valtuutettu  Minna Minkkinen  kertoo yrittäneensä sähköposteista selvittää, kenen idea se on. Hän ei löytänyt vastausta.
 Valtuutettu  Mikko Aaltonen  sanoo osallistuneensa neuvotteluihin, mutta ei halua paljastaa niiden sisältöä luottamuksellisuuden vuoksi.
 Pitää soittaa säästölistaa kokoamassa olleelle hallintotieteiden tohtorille  Eero Laesterälle .
 – Asiat tulivat listalle niin, että johtoryhmille annettiin tehtäviksi kaivaa kaikki mahdolliset keinot, joilla kaupungin taloutta voidaan tasapainottaa.
 Listalle piti laittaa kaikki laillisesti mahdolliset keinot. Sitten säästöehdotukset menivät poliittiseen mankeliin.
 – Jokainen ryhmittymä joutui antamaan jotain itselleen tärkeää pois, että sai pidettyä jotain itselleen tärkeää.
 Mutta tietääkö Laesterä, mistä ehdotus on peräisin?
 – Tällaista ehdotusta on mahdoton sanoa, mistä se tuli. Asia kuuluu hyvinvoinnin palvelualaan, sieltä valmistelusta tämä on tullut. Sen ehdotuksen pitikin tulla sieltä, koska tämä on lain puitteissa oleva kokonaisuus.
 "Jos syyllinen halutaan etsiä, se olen minä"
 Soitetaan siis hyvinvoinnista vastaavalle apulaispormestarille  Johanna Loukaskorvelle  (sd.).
 Miten asia oikein meni?
 – Se meni niin, että kaupunginhallitus oli antanut tietyt säästövelvoitteet lautakunnalle, Loukaskorpi alkaa kertoa.
 Yksi säästöistä oli vammaisten ja ikäihmisten kuljetuspalveluista säästäminen. Siitä säästäminen tuntui lautakunnasta liian tuskalliselta, niin myös apulaispormestarista.
 – Pyysin virkamiehiä etsimään vielä vaihtoehtoisia esityksiä. Siinä kohtaa tuli virkamiesesitys hoitajamitoituksen alentamisesta, jonka vein sitten lautakunnalle vaihtoehtona, Loukaskorpi sanoo.
 Lautakunta äänesti tästä ehdotuksesta ja esitys voitti 11–3. Tätä kautta esitys hoitajamitoituksen alentamisesta meni pormestarin talousarvioesitykseen.

Kansanedustaja Sanna Marinin (sd.) kimppuun hyökättiin välikysymysäänestyksessä Tampereen säästöjen takia. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Loukaskorpi vahvistaa, että hänen oma valtuustoryhmänsä SDP suhtautui ehdotukseen tosi kriittisesti. Hänen mukaansa Sanna Marinia on syyllistetty kohtuuttomasti.
 – Jos jotakuta halutaan syyttää, kannattaa kohdistaa syyttävät katseet minuun ja lautakuntaan ja kaikkiin valtuustoryhmän edustajiin, jotka ovat hyväksyneet talousarvioesityksen. Siinä kohtaa Sanna Marinilla on ollut yksi ääni.
 Apulaispormestarilla on tiukat raamit toteuttaa säästöjä. Mitkään niistä säästöistä eivät ole helppoja, on vain vaikeita arvovalintoja, Loukaskorpi sanoo.
 – Jos syyllinen halutaan etsiä, se olen minä, eikä kukaan muu. Olemme virkamiesjohdon kanssa yrittäneet etsiä niitä vaihtoehtoja.
 Loukaskorpi olisi itse halunnut korottaa veroja, mutta tämä ei mennyt läpi.
 – Yhdessä tehtyjen sopimusten takana pitää yhdessä seisoa, hän sanoo.
 Tuntuuko välikysymyksen jälkeinen kohu vaalikamppailulta?
 – Kyllä se ehkä vähän vaaleilta vaikuttaa, Loukaskorpi sanoo.
 Lue lisää:
 Tampereen päättäjät pääsivät ainakin hetkeksi sopuun säästöistä – "Emme ole vielä lähelläkään maalia"
 Tampere etsii säästöjä – Verojen korottaminen ei tule kysymykseen
 Mitä väliä sillä on, onko vanhustenhoidon henkilöstömitoitus 0,5 vai 0,7? Selvitimme vastaukset neljään tärkeään kysymykseen
 Hallitukselta lisää rahaa vanhustenhoidon valvontaan, Orpon kynsiin joutunut Marin selitti ratkaisuaan – Yle seurasi välikysymyskeskustelua hetki hetkeltä

Välikysymyksen jälkeen käynnistyi ankara nokkapokka Tampereen hoitajamitoituksen sylttytehtaasta:  "Jos syyllinen halutaan etsiä, se olen minä"


Summary: Keskustan perustulomalli on vastikkeellinen ja syyperustainen. Perustulon ei tällainen kuuluisi olla, kirjoittaa politiikan toimittaja Robert Sundman.

Perustulo, jotain muuta, mitä?
 Suuret ja vähän pienemmätkin puolueet ovat esitelleet tällä vaalikaudella omia sosiaaliturvamallejaan, sillä seuraava hallitus saa todennäköisesti aloittaa sosiaaliturvauudistuksen.
 Jaettu näkemys tuntuu olevan, että sille on tarvetta. Päättäjät näyttävät haluavan vähemmän byrokratiaa ja yksinkertaisemman järjestelmän, arvioi Kelan johtava taloustutkija  Signe Jauhiainen  haastattelussani syksyllä.
 Pääministeripuolue keskusta julkaisi tänään oman sosiaaliturvamallinsa . Esimerkiksi SDP ja kokoomus ovat kertoneet kannoistaan jo aiemmin, mutta keskustan näkemystä on saatu odottaa.  Puolueessa on ollut kiistaa paperin sisällöstä .
 Ylen tekemä tukikysely näyttää , miten keskusta on asettunut puolustamaan perustuloa. Puheenjohtaja  Juha Sipilä  on liputtanut kuitenkin samaan aikaan sosiaaliturvan vastikkeellisuuden puolesta.
 Keskustan tuore malli  on otsikoitu "kannustavaksi perustuloksi".
 Mallissa nykyiset, samansuuruiset perusetuudet yhdistetään yhdeksi tueksi, jota keskusta kutsuu perustuloksi. Yhdistettävät etuudet olisivat työmarkkinatuki, peruspäiväraha, minimisairaus-, äitiys-, isyys- ja vanhempainpäiväraha sekä toimeentulotuen perusosa.
 Tämä etuus vastaisi nykyisten vähimmäispäivärahojen ja työmarkkinatuen suuruutta. Jos tämä voitaisiin toteuttaa verottomana, olisi tuen määrä keskustan mukaan noin 550–650 euroa kuussa.
 Tukea maksettaisiin pienituloisille. Työtulot, tuet sekä verotus yhteensovitetaan siten, että jokaisesta tienatusta lisäeurosta jää tekijälleen käteen ennakoitavissa oleva määrä.
 Mallissa on siis käänteisen tuloveron elementti: työ- tai muiden tulojen kasvaessa myös pienituloisuuden perusteella maksettava perustulo pienenee ja liukuu vähitellen kokonaan pois.
 Mutta onko mallissa  kyse perustulosta?
 Sosiaaliturvasta keskusteltaessa puhutaan usein kahdesta jakolinjasta.
 Ensin voidaan jakaa tukimuodot vastikkeellisiin ja vastikkeettomiin. Työtön saa työttömyysturvaa vain jos hän hakee töitä, ja tätä tarkoitetaan vastikkeellisuudella. Paljon puhuttu perustulo sen sijaan olisi vastikkeeton sosiaaliturvamuoto, jossa työttömät tai vaikka opiskelijat saisivat etuutta riippumatta siitä, mitä he tekevät tai ovat tekemättä.
 Toinen jakolinja kulkee universaaliuuden ja syyperustaisuuden välillä. Nykyjärjestelmässä oikeus saada etuutta perustuu syyhyn: jos joudut työttömäksi, saat työttömyyspäivärahaa tai jos sairastut, saat sairauspäivärahaa – ja niin edelleen. Sen sijaan universaalia etuutta saavat kaikki olosuhteista riippumatta.
 Kun puhutaan perustulosta, puhutaan usein vastikkeettomasta, universaalista etuudesta. Siis etuudesta, jonka kaikki saavat "tekemättä mitään". Verotus toki verottaa esimerkiksi vihreiden ja vasemmistoliiton malleissa perustulon pois keski- ja suurituloisilta, mutta periaatteessa etuus "kuuluu" myös heille.
 Keskustan sosiaaliturvapaperi kaartelee , kun näihin kysymyksiin kaivattaisiin vastauksia.
 Puolueen mielestä "tuensaajan on oltava työelämän käytettävissä kunkin työ- ja toimintakykyisyytensä mukaisesti".
 – Eräs perusteltu lähestymistapa olisi toimia samoin kuin ansiosidonnaisen työttömyysturvan osalta, paperissa linjataan.
 Kanta osoittaa, että mallissa on vastikkeellisuuden elementti. Yleensä ajatellaan, että tällaista mallia ei voi kutsua perustuloksi, vaikka keskusta niin haluaakin tehdä.
 Epäselvää vielä on, millainen elementin kuuluisi olla. Siihen keskusta ei ota kantaa, eikä myöskään mahdollisiin sanktioihin.
 Samalla voi huomata, että keskustan mallissa tukea maksettaisiin nimenomaan pienituloisille eli ehtona olisi pienet tulot. Kun tämä yhdistetään siihen, että perustuloa on keskustan mallissa myös aluksi haettava, muuttuu malli syyperustaiseksi.
 Sekin sotii perustulon ideaa vastaan.
 Näyttää siltä, että puolueen sisäisessä keskustelussa sosiaaliturvasta johto voitti tällä kertaa oman kenttänsä.
 Lisää aiheesta:
 Varapuheenjohtaja Kulmuni kommentoi keskustan perustulokiistaa: "Isossa kansanliikkeessä on aina mielipiteiden yhteensovittamista"
 Analyysi: Kukaan ei tiedä, mitä keskustalainen "puoliperustulo" tarkoittaa
 Keskustan kiista viivästyttää sosiaaliturvamallin valmistumista: kenttä haikailee perustuloa, Sipilä korostaa vastikkeellisuutta
 Ylen tukikysely paljastaa kaksi jyrkkää jakolinjaa puolueissa: Sosiaaliturvan vastikkeellisuus ja perustulo
 Näin puolueet muovaisivat Johanna Laakson sosiaaliturvaa seuraavalla vaalikaudella – Oman vaihtoehtonsa ovat esitelleet muun muassa demarit, kokoomus ja vihreät

Analyysi: Keskusta julkaisi "perustulomallinsa", joka ei ole perustulo – ainakaan perinteisessä mielessä


Summary: Paavi myönsi tiistaina katolilaisten pappien käyttäneen nunnia seksuaalisesti hyväkseen.

Entinen nunna  Laurence Poujade  kuvaa uutistoimisto AFP:n haastattelussa olevansa iloinen siitä, että paavi  Franciscus  on myöntänyt katolilaisten nunnien joutuneen seksuaalisen hyväksikäytön uhreiksi. Hän pitää puheenvuoroa kuitenkin vasta ensiaskeleena.
 – Paavi tietää hyvin, että hänen pitää valmistella ihmisten mieliä, ja hän tietää, että hänen pitää tehdä se vaiheittain. Minulle kyse on yhdestä askeleesta – ei missään nimessä päätepisteestä, ranskalainen Poujade sanoo.
 Paavi Franciscus sanoi tiistaina, että katolisen kirkon papit ja piispat ovat käyttäneet seksuaalisesti hyväkseen nunnia. Hän arvioi, että ongelma jatkuu yhä ja kertoi olevansa sitoutunut sen lopettamiseen.
 Laurence Poujade on kertonut kokeneensa seksuaalista hyväksikäyttöä St. Jeanin sääntökunnassa, johon hän kuului kymmenen vuoden ajan.
 Paavi Franciscus Vatikaanissa 6. helmikuuta. Maurizio Brambatti / EPA
 Franciscus puhui tiistaina nimeltä mainitsematta ranskalaisesta sääntökunnasta, jonka perustaja ja muut papit olivat pitäneet nunnia seksiorjina. Myöhemmin paavin tiedottaja sanoi, että hän tarkoitti juuri St. Jeania. Edellinen paavi  Benedictus XVI  määräsi sääntökunnan suljettavaksi vuonna 2005.
 Poujaden mukaan monet halusivat uskoa sääntökuntaan.
 – Monet ihmiset ovat nähneet vain hyvän puolen. Joillekin on hyvin vaikeaa hyväksyä, että on myös piilotettu puoli, jota täytyy nyt tutkia.
 Hänen mukaansa aihe nousi julkiseen keskusteluun vasta, kun kaikkein heikoimmassa asemassa olleet kuten pedofiilipappien uhrit uskaltautuivat kertomaan kokemuksistaan.
 – Olemme odottaneet 20 vuotta voidaksemme puhua.
 Lue myös:
 Katolisen kirkon skandaali paisuu: Paavi myönsi, että papit  hyväksikäyttivät nunnia ja pitivät heitä jopa seksiorjina

Hyväksikäytetty entinen nunna AFP:lle: Olemme odottaneet 20 vuotta voidaksemme puhua


Summary: Loimaan Kiven tehtaan katto romahti osittain lumen painosta Loimaalla.

Loimaan Kiven katto on romahtanut lumen painosta Loimaalla Palininkadulla.
 – Osa kattoa on yhdestä hallista romahtanut, kertoo Loimaan Kiveltä toimitusjohtaja  Mikko Paljakka  Ylelle.
 Henkilökunta oli paikalla katon romahtaessa. Paljakan mukaan kaksi työntekijää on ilmeisesti loukkaantunut romahduksessa. Loukkaantumisista ei ole tarkempaa tietoa.
 Pelastuslaitos on hälytetty paikalle.
 Eilen sikalan katto romahti Salon Halikossa ja 30 sikaa kuoli. Varsinais-Suomessa suurten hallien kattojen lumikuorma on paikoin ylittänyt riskirajan kinostuneen lumen takia.
 Ely-keskus muistuttaa, että isojen hallien omistajien on syytä varmistaa kattojen kestävyys.
 Yle seuraa tilannetta.

Tehtaan katto romahti osittain Loimaalla


Summary: Konsernin koko vuoden tulos putosi 16 prosenttia.

Finanssikonserni Sammon tulos ennen veroja nousi loka-joulukuussa 451 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 436 miljoonaa.
 Konsernin koko vuoden tulos putosi 16 prosenttia reiluun kahteen miljardiin euroon. Tätä selittää ennen kaikkea Sammon osittain omistamalle Topdanmarkille vuodelle 2017 kirjattu yli 700 miljoonan euron voittoerä, joka parantaa vertailuvuoden tulosta huomattavasti.
 Yhtiön osakekohtainen tulos kasvoi loka-joulukuussa 0,66 euroon vuoden takaisesta 0,61 eurosta.

Sampon tulos harppasi loka-joulukuussa


Summary: Björn Wahlroos on johtanut Nordean hallitusta vuodesta 2011.

Nordean hallituksen puheenjohtaja Björn Wahlroos aikoo jättää Nordean hallituksen seuraavassa yhtiökokouksessa. Sammon tuleva konsernijohtaja Torbjörn Magnusson on ehdolla Nordean hallituksen johtoon.
 Tänä vuonna 67-vuotta täyttävä Wahlroos on ollut Nordean hallituksen jäsen vuodesta 2008 ja puheenjohtaja 2011 alkaen.

Wahlroos jättää Nordean


Summary: Poliisi vahvistaa, että kyseessä on aikaisemmin uutisissa ollut tapaus.

Raahessa yksi epäilty seksuaalirikoskokonaisuus on paljastunut esitutkinnassa perättömäksi. Tutkinnassa ollut törkeä raiskaus- ja törkeä lapsen seksuaalinen hyväksikäyttörikos, jotka ilmoituksen mukaan tapahtuivat Raahessa syyskuun lopussa. Vangittuna ollut 1999 syntynyt henkilö on vapautettu.
 Rikoskomisario  Hannu Mensonen  vahvistaa, että tapaus on sama kuin  tammikuussa uutisoitu  epäily seksuaalirikos. Tuolloin uutisoitiin, että epäilty tekijä on ulkomaalaistaustainen, mutta nyt poliisi ei kommentoi epäillyn syntyperää. Poliisi kuitenkin vahvistaa, että kyseessä on sama henkilö.
 Tapausta tutkitaan kuitenkin vielä lapsen houkuttelemisena seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Poliisi on tehnyt rikosilmoituksen väärästä ilmiannosta.
 Kerromme kohta lisää.

Raahen ilmoitus alaikäiseen kohdistuvista seksuaalirikoksista on osoittautunut perättömäksi


Alkoholiyhtiö Altian vertailukelpoinen liiketulos laski loka-joulukuussa 12 miljoonaan euroon vuoden takaisesta 15 miljoonasta eurosta.
 Koko vuoden vertailukelpoinen liikevoitto putosi 26 miljoonaan euroon 28 miljoonasta eurosta. Liikevaihto pysy likimain ennallaan.
 Toimitusjohtaja Pekka Tennilän mukaan myyntimäärien kasvu oli vakaata Ruotsissa ja Norjassa, mutta Suomessa markkinat supistuivat viime vuoden alussa alkoholilain uudistamisen vuoksi.
 Ohran hinta on nousussa. Sen vuoksi Altia valmistautuu Tennilän mukaan korottamaan tuotteidensa hintoja ja leikkaamaan kustannuksia.

Altian tulos notkahti – liikevaihto pysyi liki ennallaan