Summary: Islannin mallia koettelevat uudet haasteet: sosiaalinen media, sähkötupakka ja poissaolevat vanhemmat.

REYKJAVIK / HAFNARFJÖRDUR
 Länsi-Reykjavikissa on sarastamassa poikkeuksellisen kaunis loppukesän aamu. Täällä se tarkoittaa, että lämpöasteita on peräti 13 ja tuulen nopeus on vaivaiset 5 m/s. Eletään viimeisiä päiviä ennen kouluvuoden alkua.
 Líf Magneudóttir  on neljän lapsen äiti ja kaupunginvaltuutettu. Heidän perheensä asuu harmaan kerrostalon yläkerrassa ja heidän ystävänsä saman talon alakerrassa.
 Talo on kuin pienoismalli Islannin ihmeestä.
 – Me vanhemmat hoidamme molempien perheiden lapsia silloin, kun me tarvitsemme toisiamme apuun tai muuten vain. Lapsemme ovat ystäviä keskenään, Líf Magneudóttir sanoo.
 – Me vanhemmat tiedämme, missä lapsemme ovat, mitä he tekevät ja me vanhemmat autamme toisiamme, hän jatkaa.
 Tiedämme, missä lapsemme ovat. Vanhemmat eivät ole yksin.
 Nämä lauseet eivät kuulosta ihmeellisiltä, mutta jos Nobel-palkinto jaettaisiin sosiaalipolitiikan keksinnöstä, se olisi mennyt Islantiin jo kauan sitten.
 Islannin malli 1990-luvulla alkunsa saanut  tutkimusperustainen  lähestymistapa, joka pyrkii suitsimaan nuorten päihteidenkäyttöä ja ehkäisemään ongelmia varhain ennen niiden syntymistä. Kunnat tukevat lasten harrastamista  harrastuskortein . Koulupäivän yhteydessä tarjotaan matalan kynnyksen harrastuksia. Lapsilla ja nuorilla on yhteiset kotiintuloajat. Vanhemmat partioivat naapurustoissa huolehtimassa, että niitä noudatetaan. Päihteiden saatavuutta on rajoitettu ja niiden myynnin ikärajoja kiristetty.
 Malli on ollut menestys
 1990-luvulla islantilaiset nuoret joivat eniten alkoholia Euroopassa ja käyttivät runsaasti huumeita.
 – Kun minä kasvoin 1990-luvulla, täällä vallitsi sekasorto. 12–13-vuotiaat joivat alkoholia ja hengailivat kaupungilla. Siellä tapeltiin, luokkakaverini alkoivat harrastaa seksiä. Meillä oli koulussa tupakkakoppi 13-vuotiaille, Líf Magneudóttir sanoo.
 Suunta saatiin kääntymään sen jälkeen, kun vanhemmat, päättäjät, poliisi ja järjestöt päättivät yhdessä puuttua tilanteeseen.
 Vanhemmat alkoivat pitää kiinni yhteisistä kotiintuloajoista, kaupunki alkoi kannustaa harrastamiseen rahallisella tuella. Alettiin tutkia säännöllisesti lasten ja nuorten hyvinvointia ja tehdä konkreettisia toimia saadun tiedon perusteella.
 Lapset viettävät kesäloman viimeisiä päiviä Reykjavikissa.  Mike Toivonen
 Tuloksia alkoi tulla. Kun vuonna 1998 oli 15–16-vuotiaista kuukauden aikana humalassa 42 prosenttia, vuonna 2018 sama luku oli 6. Nuorten tupakointi väheni samalla ajanjaksolla 23 prosentista 5 prosenttiin.
 Kymmenet maat ovat soveltaneet mallia. Helsinki kokeilee tänä syksynä Islannin tapaa kerätä tietoa ja tarjota mahdollisuus harrastamiseen koulupäivän yhteydessä.
 Islannissa on nautittu hyvästä tilanteesta. Mutta uusia haasteita on tullut pinnalle ja nyt on terästäytymisen aika.
 – Meillä on ongelmia yhteiskunnassa. On nähtävissä, että nuorten juominen ja kannabiksen käyttö ovat kasvussa ja he käyttävät sähkötupakkaa runsaasti, sanoo Magneudóttir.
 Sähkötupakka yllätti
 Soffía Pálsdóttir  on nuorten ja vapaa-ajan toiminnan päällikkö Reykjavikin kaupungilla.
 – Meillä on tuoreita tilastoja sähkötupakan käytöstä, ja luvut ovat jälleen kasvaneet.
 Nyt 42 prosenttia Reykjavikin 10.-luokkalaisista on käyttänyt sähkötupakkaa. Määrä oli 37 prosenttia kaksi vuotta sitten. Koska väestö on keskittynyt Reykjavikiin, maassa katsotaan, että kaupungin tulokset käytännössä kertovat, miten nuorilla menee.
 12 prosenttia 10.-luokkalaisista sanoo käyttävänsä sähkötupakkaa päivittäin. Vuonna 2017 luku oli 5,9.
 – Meillä tuli hiljattain voimaan laki, joka koskee sähkötupakkaa, mutta minusta olemme siinä kaksi vuotta liian myöhään liikkeellä, kertoo Pálsdóttir.
 Islannissa tuli voimaan 1.3. 2019 muun muassa sähkötupakan markkinointia säätelevä laki.
 Kyselytutkimus osoittaa myös pientä kasvua humalaan juomisessa ja marijuanan käytössä, mutta nämä luvut ovat sahanneet vuoroin ylös ja alas vuoden 2015 jälkeen.
 Myös nuorten mielenterveysongelmat huolestuttavat islantilaisia.
 – Näemme ahdistuneisuutta ja masennusta nuorilla, varsinkin teini-ikäisillä tytöillä, enemmän kuin aiemmin, sanoo Pálsdóttir.
 Nuorten heikentyneestä mielenterveydestä on raportoitu Islannissa paljon. Tuloksen uskotaan olevan usean asian summa, mutta sosiaalista mediaa pidetään yhtenä tekijänä.
  Líf Magneudóttir leikkii lastensa Styrkár Flókin ja Briet Magnean kanssa. Mike Toivonen
 Poissaolevat vanhemmat huolestuttavat
 Sosiaaliseen mediaan kytkeytyy myös muitakin Islannin mallia koettelevia haasteita.
 – Emme soita tai tapaa toisiamme entiseen tapaan. Sosiaalinen media on muuttanut kanssakäymistämme ja samalla meillä vanhemmilla häviää se keskusteluyhteys, joka on ollut Islannin mallin kannalta tärkeä, sanoo Pálsdóttir.
 – Meillä on vaikeuksia tavoittaa vanhempia nykyisin. Se oli paljon helpompaa 20 vuotta sitten, kun kaikki lukivat samaa sanomalehteä ja katsoivat ainoaa televisiokanavaa.
 – Meidän on löydettävä uusia tapoja saada jälleen yhteys vanhempiin. Sellaisia, jotka toimivat tässä ajassa, hän jatkaa.
 Pálsdóttirin mukaan osa vanhemmista on myös tuudittautunut ajatukseen, että malli kyllä toimii eikä sen eteen tarvitse itse niin kovasti rehkiä.
 –Näyttää siltä, että vanhemmat eivät välitä kuten ennen. He luottavat, että malli toimii, koska se on toiminut 20 viime vuotta.
 Harrastusraha tulee tarpeeseen
 Yksi Islannin mallin keinoista on ollut ehkä ylitse muiden.
 Kaikkien 6-18-vuotiaiden harrastamista tuetaan rahallisesti. Jokainen lapsi saa saa vuodessa 50 tuhatta Islannin kruunua eli noin 360 euroa. Kaupunki maksaa rahan seuralle, jonka toimintaan lapsi osallistuu.
 Líf Magneudóttir tietää kokemuksesta, miten raha on vaikuttanut.
 – Kun olin pieni, äitini oli yksinhuoltaja. Meillä ei ollut paljoa rahaa, hän teki yövuoroja selvitäksemme. Minulla oli yksi harrastus, tanssi, mutta en voinut käydä siinä säännöllisesti, koska se oli niin kallista.
 – Myöhemmin olin itsekin yksinhuoltaja ensimmäisen lapseni kanssa, ja minullakin oli taloudellisesti tiukkaa.
 Nyt tilanne on ihan toinen Magneudóttirin nuoremmilla lapsilla, jotka saavat harrastusrahaa. He ovat voineet testata monia urheilulajeja, instrumentteja ja kokeilla pitäisivätkö taiteesta.
 Styrkár ja Briet kuuntelevat äitiään Líf Magneudóttiria. Taustalla perheen kuopus Hólmfríður Helga. Mike Toivonen
 – Perheiden taloudellinen tilanne ei saa aiheuttaa syrjintää. Harrastusraha on auttanut pääsemään siitä eroon Islannissa, sanoo Magneudóttir.
 Harrastusraha ei kuitenkaan riitä kaikkeen. Sillä maksaa esimerkiksi jalkapalloseuran vuosimaksun, mutta päälle tulevat varusteet ja leirit.
 – Perheemme tulee hyvin toimeen, mutta olen huolissani niistä perheistä, joilla menee heikommin. Mielestäni lasten harrastamisen tulisi olla täysin ilmaista.
 Miten saada maahanmuuttajat mukaan?
 Harrastamiseen liittyy uudehko ilmiö. On nähtävissä, että osallistuminen eriytyy.
 Kaupunki seuraa sähköisistä rekistereistä osallistumista. Joillakin alueilla 98 prosenttia perheistä käyttää harrastusrahaa, mutta joillakin alueilla vain 70 prosenttia. Näillä seuduilla asuu enimmäkseen maahanmuuttajia.
 Jóhanna Garðarsdóttir  kehittää työssään harrastustoimintaa ja on pohtinut keinoja, miten eriytyminen pysäytetään.
 – Meillä on esimerkiksi alue, jossa asuu paljon puolalaisia perheitä. Puolassa lentopallo on hyvin suosittua, mutta onko meillä tarjolla mahdollisuus harrastaa sitä heitä lähellä?
 – Meidän tehtävämme on kaupunkina pystyä tarjoamaan perheille mahdollisuuksia, joihin heidän on helppo tarttua, hän jatkaa.
 – Maahanmuuttajien keskuudessa on ollut myös väärinymmärrystä, että raha olisi vain islantilaisille ja jos sitä käyttää, on kuin eläisi muiden veronmaksajien kustannuksella. Näinhän se ei ole, vaan raha on kaikille, Garðarsdóttir sanoo.
 Tuoreena keinona e-urheilu
 Parinkymmenen kilometrin päässä Reykjavikista on Hafnarfjörðurin kaupunki.
 Kaupungissa on 26 tuhatta asukasta, ja noin tuhat lasta pelaa jalkapalloa. Urheiluseura FH Hafnarfjörður on rakentanut komeat puitteet lasten harrastamiseen yhdessä kaupungin kanssa.
 Kentillä on tungosta. Lasten posket ovat punaiset ja hiukset liimaantuneet hiestä kiinni otsalle. Seuran toimitusjohtaja  Birgir Jóhannsson  sanoo, että näin laaja toiminta on mahdollista harrastusrahan takia.
 – Kaikki saavat olla mukana. Meillä ei ole mitään akatemiaa, jonne valitsisimme vain kourallisen parhaita pelaajia. Tämä on tehty kaikille.

 Urheiluseura FH:n toimitusjohtaja Birgir Jóhannsson otti e-urheilun mukaan harrastustoimintaan. Mike Toivonen
 Jóhannsson huomasi, että on kuitenkin monia, jotka jäävät kotiin pelaamaan älylaitteillaan. Löytyi keino, miten heidät saadaan mukaan.
 – Olemme aloittaneet myös e-urheilun. Nuoret, jotka jäivät ennen kotiin, tulevat nyt tänne pelaamaan. He tapaavat samalla ystäviään, jotka harrastavat kenties jalkapalloa ja tekevät yhdessä fyysisen kunnon harjoituksia. Treenien jälkeen kaverit voivat kulkea yhdessä kotiin.
 E-urheilun ottaminen mukaan on yksi esimerkki Islannin tavoista vastata uusiin haasteisiin. Muihinkin pulmiin Islannissa on päätetty löytää keinot.
 Nämä ongelmat eivät ole ainutlaatuisia, vaan samojen asioiden kanssa painitaan monissa maissa. Muu maailma seuraakin jälleen, löytyykö ratkaisu Islannista.
 Hafnarfjörðurissa valmentaja  Kári Freyr Þórðarson  käynnistää jalkapalloharjoitukset.
 –Keskittykää! Uskokaa siihen, mitä teette!
 Lue lisää:
 Harrastuskulut alas, kotiintuloajat kaikille ja vanhempainpartiot kaduille – Tällainen on Islannin malli, jonka hallitus haluaa suomalaistaa
 Islannin ihme: Nuorille maistuu oluen sijaan urheilu

Islannissa etsitään keinoja saada vanhemmat välittämään kuten ennen


Summary: Useimmiten koteihin hankitaan vähemmän tilaa vievä digipiano.

Pianokeskuksen myymälässä Helsingin Lauttasaaressa on perjantaisena päivänä hiljaista. Muita asiakkaita ei näy.
 Ylipäätään akustisten pianojen kaupoissa ovien saranat eivät enää rasitu liiasta aukomisesta. Puhelin kuitenkin soi, mutta silloinkin toisessa päässä on tavallisesti ostajan sijasta myyjä.
 – Ota siitä kuva ja laita sähköpostiin se ja mitä muuta siitä pianosta tiedät. Minä katson ne läpi ja soittelen sitten takaisin, pianokauppias  Arto Tuominen  vastaa kännykkäänsä.
 Puhelimessa oli asunnonvälittäjä, joka kertoi, että tarjolla olisi myytävän asunnon irtaimistoon kuulunut vanha piano. Puhelu oli yksi niistä lukemattomista, joita vanhoja akustisia pianoja kauppaava Tuominen saa viikoittain.
 Pianokeskuksen huoneissa on niukasti tilaa kulkea kymmenien pianojen seassa. Sini Järnström / Yle
 Vanhoja pianoja Pianokeskuksen tiloissa myös riittää. Niitä on kymmenittäin sikin sokin moneen suuntaan ulottuvaa myymälätilaa. On pientä, on suurta, on satavuotiasta ja vähän uudempaa suomalaista, saksalaista, ruotsalaista ja japanilaista pianoa.
 Muutama sähköpianokin löytyy omasta sivuhuoneestaan.
 – Me myymme enimmäkseen akustisia pianoja, sadasta pianosta akustisia on yhdeksänkymmentä ja kymmenen on digipianoja, Tuominen kertoo.
 Arto Tuominen on häärinyt pianoalalla 80-luvun puolivälistä asti. Vuosikymmenten kuluessa hän on nähnyt pianokaupan kultaiset vuodet, kun Hellaksen ja Fazerin pianoja myytiin tuhansittain.
 Digipiano mullisti pianokaupan
 Hän on todistanut myös käänteen, jonka digipiano toi tullessaan. Akustisen pianon kysyntä romahti ja Suomessa päättyi pianojen valmistus.
 Akustisten pianojen kauppa käy nyt käytettyjen ehdoilla. Uusia pianoja ostetaan harvakseltaan, mikä käy hyvin ilmi myös tullin tilastoista. Digipianojen vyöry markkinoille on voimistunut vuosi vuodelta varsinkin 2000-luvulla. Samalla akustisten pianojen tuonti on hiipunut marginaalisen pieneksi.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 – Tällä hetkellä myydään käytettyjä pianoja enemmän kuin uusia. On vaikea sanoa määriä, mutta ehkä sadasta pianosta 80 on käytettyjä ja 20 on uusia. Käytettyjä pianoja ostavat tyypillisesti lapsiperheet, kun ostetaan piano aloittelevalle soittajalle. Soittotaidon karttuessa voidaan käydä vaihtamassa aiemmin täältä hankittu piano astetta parempaan, Tuominen kertoo.
 Moni muukin pianokauppias todistaa samaa. Uusia pianoja myydään vuodessa korkeintaan muutamia kymmeniä.
 Muutos näkyy myös pianokaupan muodoissa. Piano on totuttu ostamaan soitinkaupasta, mutta nyttemmin kauppa hoituu myös verkossa samaan tapaan kuin vaatteiden tai autojenkin ostaminen
 – Näimme miten verkko ja digitaalisuus yleistyivät eri aloilla ja mietimme, että miksei myös pianojen kaupassa olisi mahdollista muuttaa totuttuja käytäntöjä. Ideat syntyivät pikkuhiljaa ja tässä matkan varrella ne ovat jalostuneet. Myymme pianoja verkon kautta koko Suomeen, mutta täällä paikan päällä käydään paljon testaamassa, Laatusoitin Oy:n toimitusjohtaja  Joose Vähäsöyrinki  kertoo.
 Paikan päällä testaaminen tarkoittaa matkaa Nurmijärvelle, tarkemmin Hellaksen pianotehtaan entisiin tuotantotiloihin Rajamäessä. Nettisivuillaan Laatusoitin mainostaa itseään alansa suurimmaksi Suomessa, vaikka yritys on perustettu vasta muutama vuosi sitten.
 Pianokeskuksen lailla Laatusoitin myy enimmäkseen käytettyjä pianoja. Yrityksen valtti tuntu olevan suora kontakti Japaniin, joka on akustisten pianojen valmistuksessa johtavia maita.
 Flyygelin kannen raosta näkyvät ristikkäin menevät kielet. Sini Järnström / Yle
 – Etsin alkuun yhteistyökumppania Japanista sähköpostilla. Yksi sitten otti minuun rohkeasti suoraan yhteyttä. Lopulta kaikki johti siihen, että tämä sama henkilö muutti perheineen Suomeen ja on nyt meillä töissä, Vähäsöyrinki muistelee.
 – Tänä päivänä vähittäiskaupan katteet tahtovat olla niin matalia, että musiikkilaitekaupassa ei pysy hengissä pelkästään jälleenmyyjänä. Omaa maahantuontia pitää olla. Japanilainen kontakti on meille iso etu. Me joudumme valikoimaan tarkkaan sen, mitä me saamme. Varaston kierron kannalta on tärkeää, että ostamamme piano on riittävän laadukas, hän jatkaa.
 Hybridi-pianossa on kahden pianon edut
 Digipianoja Laatusoittimen esittelytilassa ei näy. Tai tarkemmin katsottaessa sittenkin kyllä, sillä muutama piano on saanut koneistonsa sisään digitaalisen kumppanin, jota kutsutaan Silent-mekanismiksi.
 Nimensä mukaisesti se estää pianon vasaroita osumasta kieliin asti, ja ääni tuotetaan elektronisesti kuunneltavaksi joko kuulokkeilla tai kaiuttimista. Vipua kääntämällä vasarat saa osumaan kieliin asti ja piano on nyt akustinen. Ilmiselvä hybridi-piano siis.
 – Sehän on ikään kuin pelastanut tämän alan. Silent-mekanismi tuo akustiseen pianoon digitaalisen pianon, jolloin pianossa ovat sekä akustisen että digitaalisen pianon parhaat puolet, kun molemmissa on myös huonoja puolia, Vähäsöyrinki sanoo.
 Akustisten pianojen kauppa voi siten saada vielä uutta potkua elektroniikan edelleen kehittyessä. Kerrostaloissa asuvat pianistit – ja heidän naapurinsa – arvostanevat uuden tekniikan suomia mahdollisuuksia paljon.
 F-Musiikki uskoo edelleen akustiseen pianoon
 Pitkän pianokaupan historian omaavassa F-Musiikissa nähdään Silent-mekanismin esiinmarssi samaan tapaan tärkeänä teknisenä keksintönä, joka edistää akustisten pianojen myyntiä. Uusien elektronisten sovellusten on huomattu kiinnostavan erityisesti nuorempaa asiakaskuntaa.
 Akustisten pianojen kaupan hyytymisestä ketjulla on myös kohtuullisen myönteinen näkemys.
 – Keskimäärin myymme noin 250 uutta akustista pianoa vuodessa. Myynnin määrä vaihtelee kuitenkin paljon vuosittain. Esimerkiksi muutama vuosi sitten myynnissä oli iso piikki lukuisten oppilaitoshankintojen ansiosta, F-Musiikin yhteisötoiminnan päällikkö  Jami Huovinen  kertoo.
 Jami Huovinen F-Musiikin Vantaan myymälässä kunnostettavina olevien flyygeleiden keskellä. Pekka Tynell / Yle
 Vajaan kymmenen myymälän F-Musiikin liikevaihdosta pianokaupan – akustiset ja digipianot yhteen laskien – on noin neljännes. Pianoissa ketju keskittyy ennen muuta uusien pianojen myyntiin, mutta jonkin verran myyntiin otetaan myös hyviä käytettyjä pianoja. Niiden kohdalla seula pidetään kuitenkin tiheänä.
 – Meillä on jonkun verran käytettyjä pianoja esillä myymälöissä. Ne on valikoitu huolella, sillä asiakkaille kelpaavat vain tietyt, laatuyksilöt. Hellaksen ja Fazerin niin sanotut peruspianot eivät tahdo mennä kaupaksi. Me olemme myös lahjoittaneet käytettyjä pianoja kouluille ja päiväkoteihin, joskus myös yksityisille henkilöille, Huovinen sanoo.
 F-Musiikilla on myös edelleen toiminnassa jo 1920-luvulla perustettu pianopaja, jossa kunnostetaan ja entisöidään vanhoja pianoja.
 Neljän d:n laki
 Paluuta niihin vuosiin, kun Hellaksen tehtaalta lähti asiakkaille liki 50 pianoa päivittäin, ei enää ole. Akustisen pianon kohtalo on samankaltainen muuallakin, siitä on tullut monelle omistajalleen ongelma.
 Isossa-Britanniassa ilmiölle on annettu iskevä nimi: Neljä D:tä; Death, Divorce, Debt ja Downshifting. Suomeksi siis: kuolema, avioero, velat ja elämäntavan rukkaaminen vaatimattomammaksi.
 Pystypianojen lisäksi Joose Vähäsöyringin liikkeestä löytyy myös muutama flyygeli. Sini Järnström / Yle
 Suomessakin tämä neljän d:n laki toimii yhtä lailla.
 Erityisesti kauppiaille tarjotaan muutama vuosikymmen sitten valmistettuja kotimaisia pianoja. Niille on pitänyt etsiä aivan uudet markkinat.
 – Suomessa on 200 000 – 300 000 Hellaksen tai Fazerin tekemää pientä kotipianoa. Niille on kysyntää Aasian ja Afrikan kehittyvissä maissa. Me olemme myyneet sinne näillä pianoilla täyteen pakattuja kontteja, Joose Vähäsöyrinki kertoo.
 Tuomisenkaan asiakkaat eivät juuri kotimaista käytettyä enää osta, vaan niille on pitänyt etsiä ostajat muualta.
 – Niitä myydään maakuntiin pienemmille kauppiaille, siellä vielä suomalainen piano liikkuu. Myös Itä-Eurooppaan viedään jonkun verran suomalaisia pianoja.
 Sibeliuksen Steinway
 Toisinaan tarjolle tulee myös harvinaisuuksia, kuten Pianokeskuksen erääseen nurkkaukseen parkkeerattu Steinway-pystypiano. Yli satavuotias pianovanhus vaatisi ison remontin, jotta se olisi soittokuntoinen.
 Arto Tuomisen tekemien selvitysten mukaan sen on kuitenkin aikoinaan omistanut Jean Sibeliuksen pikkuveli Christian, joten lienee mahdollista, että kuuluisa säveltäjämestariveli on soittanut pianoa toisinaan.
 Kuuluisan valmistajan vanha piano odottaa uutta omistajaa. Sini Järnström / Yle
 Nyt tuo vanha piano on kuin vertauskuva pianonsoiton ja -omistamisen muutoksesta parin vuosikymmenen aikana. Arto Tuominen katsoo pianoa hieman haikeana.
 – Olen tehnyt tätä niin kauan, että en oikein muuta osaa. Tässä sitä toivoo, että tätä jatkuisi muutamia vuosia, että pääsisi sitten eläkkeelle. Kasvua ei ole kyllä näkyvissä, että en suosittele tälle alalle ryhtymistä tässä vaiheessa. Nyt toivotaan, että tämä vielä jonkun aikaa toimisi.

Perinteisen pystypianon kauppa on hiipunut Suomessa lähes olemattomiin – vanhoja Hellaksen ja Fazerin pianoja rahdataan nyt Afrikkaan


Summary: Joukko demokratia-aktivisteja vaati Britannian konsulaatilla Britannialta toimia entisen siirtomaansa demokratian suojelemiseksi.

Hongkongissa poliisi on hajottanut mielenosoittajien ryhmiä kyynelkaasulla ja vesitykeillä. Mielenosoitukset yltyivät sunnuntaina paikoin rajuiksi, kun osa mielenosoittajista heitti poliisia kohti polttopulloja ja kivenmurikoita.
 Pienempi ryhmä kovan linjan aktivisteja yritti tunkeutua Hongkongin hallintokeskukseen, joka on ollut yhteenottojen keskiössä aiemminkin.
 Poliisi suihkutti mielenosoittajia siniseksi värjätyllä vedellä. Vastaavaa on käytetty muualla maailmassa helpottamaan mielenosoituksiin osallistuneiden tunnistamista myöhemmin.
 Yksi vesitykeistä syttyi tuleen polttopullon osuttua siihen.
 Mielenosoittajat suojautuivat sateenvarjoilla poliisin vesitykiltä Hongkongissa sunnuntaina. Vivek Prakash / Epa
 Osa poltti Kiinan lippuja
 Mielenosoittajien kulkueet tukkivat liikennettä kaupungissa. Osa mielenosoittajista poltti Kiinan lippuja. Kaikkiaan kymmenettuhannet ihmiset osallistuivat mielenosoituskulkueisiin sunnuntaina.
 Joukko demokratia-aktivisteja kokoontui myös Britannian konsulaatille vaatimaan Britannialta toimia entisen siirtomaansa demokratian suojelemiseksi.
 On epäselvää, onko Britannia halukas puuttumaan tilanteeseen. Britannia toivoo voivansa tiivistää kauppayhteistyötä Kiinan kanssa erityisesti EU-eronsa jälkeen.
 Useita kuukausia jatkuneet demokratiamielenosoitukset ovat välillä yltyneet väkivaltaisiksi Hongkongissa. Mielenosoittajat ovat runnelleet metroasemia tai sytyttäneet tulipaloja kaduilla.
 Liike on saanut läpi yhden alkuperäisistä vaatimuksistaan, kun epäsuosittu lakialoite rikollisten luovuttamisesta Manner-Kiinaan vedettiin pois. Mielenosoittajat vaativat nyt laajempia demokraattisia uudistuksia, selvitystä poliisin toiminnasta mielenosoitusten aikana, pidätettyjen armahdusta ja yleistä äänioikeutta.
 Kiina on syyttänyt ulkovaltoja, erityisesti Yhdysvaltoja ja Britanniaa levottomuuksien lietsomisesta.

Hongkongissa yhteenottoja – poliisi hajotti protesteja kyynelkaasulla ja vesitykeillä, mielenosoittajat heittelivät polttopulloilla


Summary: Tulevana maanantaina alkavat ylioppilaskokeet pyörivät opiskelijoiden sekä opettajien mielessä.

Helsingin Alppilan lukiossa opiskelevan  Keijo Kunnarin , 17, edessä ovat hänen elämänsä ensimmäiset ylioppilaskirjoitukset.
 Syksyn koekoitos alkaa maanantaina, jolloin vuorossa ovat lyhyet kielet. Tutkintoon on ilmoittautunut kaikkiaan 39 505 kokelasta.
 Kunnari suorittaa tänä syksynä englannin ja psykologian, keväällä vuorossa on isompi urakka.
 Hän ei kuitenkaan koe tulevasta koitoksesta sen kummempaa stressiä. Ainakaan vielä.
 – Olen kuullut porukalta paljon, että monella olisi kaikenlaisia paineita, mutta vielä kirjoitukset eivät aiheita minulle jännitystä.
 Kunnari kuitenkin myöntää, että kokeet pyörivät mielessä päivittäin. Hän ei itse kuitenkaan aijo päntätä enää viimeisenä iltana.
 Jo toista kertaa kirjoitussalissa istuvat  Vilma Parviainen , 18, ja  Jenny Suomalainen , 17, vannovat kunnollisen tankkaamisen ja liikunnan nimeen.
 Eväsvertailussa smoothie nousee kärkikastiin: Sitä on helppo hörpätä kirjoittamisen lomassa.
 Sekä Parviainen että Suomalainen suorittivat osan kirjoitettavista aineista keväällä ja jatkavat nyt englannin ja terveystiedon parissa.
 He molemmat opiskelevat Alppilan lukiossa.
 – Kevään kirjoitusten jälkeen nyt ei stressaa enää niin paljon, kun tietää, miten koetilanne etenee, Parviainen sanoo.
 Alppilan lukiossa opiskeleva Keijo Kunnari ei ole vielä täysin varma, mitä odottaa ensimmäiseltä koekerraltaan. Sasha Silvala / YLE
 Opiskelijoiden, myös lukiolaisten,  uupumuksesta  on puhuttu viime aikoina paljon. Ylioppilaskirjoitussali on paikka, jossa  pää saattaa tyhjentyä  jännityksen takia täysin.
 – Lukion ensimmäisellä ja toisella luokalla en tuntenut oikeastaan painetta arvosanoista, mutta nyt kirjoitusten aikana ajatukset jatko-opinnoista ovat mielessä, Suomalainen sanoo.
 Jännitys näyttäytyy unohtamisena
 Alppilan lukiossa fysiikkaa ja matematiikkaa opettava  Markku Lampuoti  kertoo, että jotkut opiskelijat ovat saliin mennessään kuin robotteja.
 – Välillä näkee sellaisia oppilaita, jotka eivät pysty jännitykseltään kommunikoimaan ollenkaan. Yleensä näissä tilanteissa kysymys on myös sellaisesta mielentilasta, että ylioppilaskokeissa tulisi onnistua kerralla.
 Vilma Parviaiselle (vas.) ja Jenny Suomalaiselle syksyn kirjoitukset eivät aiheuta yhtä kovaa painetta kuin ensimmäisellä koekerralla. Sasha Silvala / YLE
 Jos oppilas vaikuttaa ahdistuneelta ennen kokeita, Lampuoti käyttää tilanteessa kahta keinoa: Kannustusta ja huumoria.
 – Muistan yhdenkin tilanteen, jossa matematiikassa loistaneen opiskelijan ylioppilaskoe meni täysin penkin alle. Myöhemmin opiskelija kertoi, että oli ikään kuin unohtanut kaiken osaamansa luettuaan kysymykset, hän kertoo.
 Lampuoti on työskennellyt opettajana Alppilan lukiossa vuodesta 1996 lähtien.
 Hänen mukaansa alisuorittamista ylioppilaskokeissa on ollut aina, eikä tilanteessa ole tapahtunut huomattavaa muutosta.
 Alppilan lukiossa opettava Markku Lampuoti pyrkii helpottamaan oppilaidensa yo-jännitystä kannustuksella ja huumorilla. Sasha Silvala / YLE
 "Miten tästä selviää hengissä?"
 Oulun Lyseon lukion apulaisrehtori  Päivi Pirilä  ei ole törmännyt urallaan tapaukseen, jossa ylioppilaskirjoitukset olisivat menneet stressistä aiheutuneen alisuorittamisen vuoksi penkin alle.
 Pirilä opettaa kemiaa ja matematiikkaa.
 – Nyt kun on tullut tämä rajaton uusimismahdollisuus, niin toivoisin, ettei ylioppilaskokeita otettaisi liian rennosti. Seuraavalla kerralla ei välttämättä olen sen enempää energiaa opiskella paremmin.
 Syksystä 2019 alkaen hyväksyttyjä ylioppilaskokeita saa uusia rajoituksetta.
 Tampereen yhteiskoulun lukiossa historiaa ja yhteiskuntaoppia opettava  Toni Pohjanoksa  kertoo noin viikko sitten teettämästään kyselystä kirjoituksiin valmistautuville opiskelijoille.
 "Miten tästä selviää hengissä?" kuului yhden abiturientin kysyvä vastaus.
 – Vaikka kysymys olisi kirjoitettu paperiin kuinka humoristisessa mielessä tahansa, oli siinä myös jonkilaista pelkoakin mukana.
 Pohjanoksa antaa ensi viikolla alkaviin kirjoituksiin valmistautuville yhden neuvon: viimeisenä iltana ei kannata päntätä.
 – Mukavat vaatteet, hyvät eväät ja kokeessa käytettävän tietokoneen testaus ovat pikkurutiineja, joilla saadaan jo onnistumisen tunteita. Näin olo myös helpottuu koetilanteessa.
 Lue lisää:
 Oona Pietilä suunnittelee paluuta koesaliin, vaikka todistuksessa on jo neljä eximiaa – Miksi ylioppilaskokeita uusitaan yhä enemmän?
 Rehtorin 5 yksinkertaista vinkkiä, kuinka toimia yo-kokeessa: Käy vessassa vaikka ei olisi hätä

Keijo Kunnari, 17, astelee pian ensimmäistä kertaa yo-kokeeseen: 3 opiskelijaa kertoo, miten koekaudesta selviää hengissä


Summary: Öisin esiintyy hallaa ja myös yöpakkasia mahdollisesti eteläistä Suomea  myöden.

Sää jatkuu alkavalla viikolla epävakaisena, viileänä ja melko sateisena lännestä saapuneen matalapaineen myötä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Maanantain vastaisena yönä selkeällä alueella Länsi-Lapissa esiintyy pakkasta ja Oulun seudulla hallaa.
 – Länsi-Lappia lukuun ottamatta muualla Suomessa aamu valkenee melko sateisena. Iltapäivää kohden sateet siirtyvää kaakkoon, mutta myös Pohjois-Lappiin jää sadealue, Koskela sanoo.
 Etelä- ja Keski-Suomessa päivälämpötilat jäävät ensi viikolla enimmillään reiluun kymmenen asteeseen. Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa 5 ja 10 asteen välille ja Lapissa enimmillään viiden asteen tuntumaan.
 Keskiviikkona pohjoisesta virtaa kylmää ilmaa ja sää poutaantuu suurimmassa osassa maata. Lämpötiloissa ei tapahdu suuria muutoksia alkuviikkoon verrattuna.
 – Loppuviikolla koleata ilmaa virtaa edelleen pohjoisesta ja tiedossa on kylmiä öitä, etelässä hallaa ja paikoin mahdollisesti myös yöpakkasia, Koskela ennustaa.

Syksyisessä säässä jo koleuden tuntua – sadetta ripsii monin paikoin


Pidä Saaristo Siistinä -yhdistyksen kummi, turkulainen  Osku Valtonen  tunnustautuu heti Posankan ihailijaksi. Hän näkee omintakeisessa kumiankan ja marsipaanipossun risteytyksessä turkulaisuuden kuvan.
 – Jos Jumala ei olisi luonutkaan ihmistä omaksi kuvakseen, vaan turkulaisen kuvaksi, me kaikki näyttäisimme tällä hetkellä posankoilta.
 Ja sitten sama hiukan vakavahenkisemmin: Posankka tuo Valtosen mielestä kaivattua iloa ja positiivisuutta.
 – Tämä liki 2 000 posankan kilpajoukko joen aalloilla saa porukat hymyilemään jopa tällaisessa sateessa ja tuulessa, hämmästelee Valtonen.
 – Jos jumala ei olisi luonutkaan ihmistä omaksi kuvakseen, vaan turkulaisen kuvaksi, me kaikki näyttäisimme tällä hetkellä posankoilta, filosofoi Pidä Saaristo Siistinä -yhdistyksen kummi Osku Valtonen, joka selosti Posankka Racen.  Päivi Leppänen / Yle
 Onhan se ihmeellistä, että säästä huolimatta jokiranta täyttyi ihmisistä, jotka halusivat olla todistamassa kumilelujen kelluntaa kohti maaliviivaa. Yhden pikkuposankan saattoi adoptoida kymmenellä eurolla. Varoilla tuetaan Pidä Saaristo Siistinä -yhdistyksen työtä, ja koko tapahtumalla kiinnitetään huomiota vesistöjen roskaantumiseen.
 Osku Valtonen harrastaa kalastusta. Hän tietää hyvin, että jos menee minne tahansa asumattomaan saareen vaikkapa evästauolle, sieltä saisi kerättyä useamman muovikassillisen ihmisen jättämää roskaa.
 Valtonen näkee Posankka-kisan myös hyvänä esimerkkinä: jos ihminen saa tavaraa jokeen, on hänellä kyky myös saada se sieltä pois.
 Chicagosta mallia
 Posankka Race  sopii hyvin tähän syksyyn, kun ympäristöjärjestö Pidä Saaristo Siistinä on 50-vuotias ja taiteilija  Alvar Gullichsenin  suunnittelema Posankka 20-vuotias.
 Esikuva Aurajoessa järjestettävälle kilpailulle löytyi ulkomailta. Chicagossa järjestetään  Ducky Derby , jossa kisaa 60 000 kylpyankkaa. Turussa oli tällä kertaa noin 2 000 kellujaa, joten kasvuvaraa on.
 Yrittäjä Kristiina Winterin idea oli laittaa 2 000 pientä posankkaa kellumaan Aurajokeen ja kilpailemaan nopeudesta. Päivi Leppänen / Yle
 Yrittäjä  Kristiina Winterin  mielestä ei riittänyt, että iso Posankka-patsas tervehtii Turkuun tulijoita Helsingin moottoritien päätteeksi. Hän suunnitteli sen ympärille sekä tuotesarjan T-paitoineen, kangaskasseineen, lippalakkeineen, kylpyleluineen ja koruineen että hyväntekeväisyystapahtuman, Posankka Racen.
 – Posankka on hieno tyyppi! Turun uusi virallinen kaupunkieläin, kehuu Winter.
 Suojelutyötä pilke silmässä
 Aivan Posankka Racen lähtölaskentaan asti jokirannan kojulla on adoptiojono. Sijoituksen suojelutyöhön tekivät myös  Panu  ja  Jaana Villanen .
 Panu Villanen tunnetaan biologina ja muun muassa Ylen luontoiltojen asiantuntijana. Hän perustelee intoaan adoptoida Posankka sillä, että Itämeri on jokaisen vastuulla.
 – Adoptoin posankan vain hetkeksi. Kuten kaikki muukin maailmassa, tämäkin on meillä vain hetken lainana. Ensi vuoden kisassa joku muu saa adoptoida sen.
 Villaset arvostavat eritoten ideaa tehdä konkreettinen tapahtuma, johon jokainen voi osallistua, joka on hauska ja joka jää mieleen. Vaikka asia on vakava, ei heidän mielestään silti tarvitse olla vakavamielisiä.
 – Luonnonsuojelutyötä voi edistää pilke silmässä. Olenkin julistanut itseni jo ennakkosuosikiksi, virnuilee Panu Villanen.
 Roope-hylje iloitsi, kun Jaana ja Panu Villanenkin adoptoivat oman pikku posankan kisaan. Päivi Leppänen / Yle

2 000 pinkkiä posankkaa kisasi Aurajoessa puhtaiden vesien puolesta – rankkakaan sade ei hyydyttänyt yleisön hymyjä


Summary: Budjettineuvotteluissa hallitus yrittää kaivaa lisää rahaa ainakin korkeakouluille ja ilmastopolitiikkaan.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen lupauksissa Suomesta tulee koulutuksen huippumaa ja ilmastonmuutoksen vastaisen taistelun edelläkävijä. Se lupaa myös parantaa vanhusten tilannetta.
 Hallitus tekee valtiovarainministeriön ehdotuksen pohjalta ensimmäisen budjettiesityksensä alkavalla viikolla.
 Ylen haastattelemat asiantuntijat arvioivat, että tavoitteiden toteuttaminen ei näy kunnolla valtiovarainministeriön budjettiehdotuksessa. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen johtava tutkija  Marita Laukkanen  arvioi, että hallitus puhuu ilmastopolitiikan tavoitteista mutta keinoja ei vieläkään ole.
 Ylen tietojen mukaan hallitus on viikonlopun aikana yrittänyt löytää budjettiin lisää rahaa juuri ilmastoon ja koulutukseen.
 Hallitus ilmastonmuutoksesta: "2020-luvun maailma tarvitsee edelläkävijöitä"
 Rinteen hallitus on luvannut tehdä kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Se on asettanut maailman mittakaavassa harvinaisen kovan tavoitteen: Suomen pitäisi olla hiilineutraali vuonna 2035.
 Ensimmäisestä budjetista tähän mennessä kerrotut tiedot eivät vakuuta, sanoo Vattin johtaja tutkija Marita Laukkanen.
 "Ollaan yhä sillä tasolla, että puhetta riittää, tavoitteista puhutaan, mutta tavoitteethan ei ole sama kuin keinot."
 – Ei siellä selviä ilmastotoimia vielä ole. Ollaan edelleen sillä tasolla, että puhetta riittää, tavoitteista puhutaan, mutta tavoitteethan ei ole sama kuin keinot, Laukkanen toteaa.
 Liikennepolttoaineiden veroon suunnitellaan 250 miljoonan korotusta. Se on Laukkasen mielestä oikeansuuntainen mutta pieni toimi, sillä pienet korotukset bensan hinnassa eivät juuri vaikuta autoiluun.
 Vattin johtava tutkija Marita Laukkanen on löytänyt budjettiehdotuksesta vasta yhden ilmastoteon, ja sekin on pieni. Jouni Immonen / Yle
 Laukkanen patistaa hallitusta töihin, jotta hiilineutraaliuteen voitaisiin päästä: pitäisi miettiä konkreettiset keinot ja välitavoitteet, mitä mitataan ja koska.
 – Millä mitataan nykyisen hallituksen onnistumista? 15 vuotta on todella lyhyt aika energiasektorilla. Nyt alkaa olla jo kiire luoda sellainen maisema, jossa puhtaan teknologian investoinnit toteutuvat.
 Hallitus alkaa ensi vuonna uudistaa energiaverotusta. Se on mittaluokaltaan sellainen teko, jolla Laukkasen mielestä olisi merkitystä. Toinen keino olisi tukea innovaatioita ja tutkimusta.
 Vattin tutkija muistuttaa, että Suomessa on jo olemassa hiilidioksidivero - ongelma on siinä että saastuttajat saavat palautuksina verojaan takaisin. Ylipäätään hallituksen olisi otettava härkää sarvista.
 – Jokaisen omat teot ovat tärkeitä, en halua lainkaan vähätellä sitä. Mutta luultavasti tämän ongelma ratkaisu tapahtuu vain hallitusten toimin, Laukkanen sanoo.
 Asiantuntijat: Turpeen veronkorotus olisi hyvä signaali
 Jos hallituksen pitäisi antaa vain yksi signaali oikeaan suuntaan, se olisi turpeen verotuksen kiristäminen, arvioivat sekä Laukkanen että Suomen luonnonsuojeluliiton hallituksen puheenjohtaja  Harri Hölttä.
 Rinteen hallitus ei ole vielä puuttunut turpeen veroihin.
 – Siinä missä muita fossiilisten polttoaineiden käyttöä pyritään vähentämään ja tukia ajetaan alas, niin turpeen osalta tämä käänne ei ole käynnistynyt, Hölttä muistuttaa.
 "Meillä on 3,5 miljardia euroa erilaisia kompensaatioita, veroetuja ja tukiaisia, jotka ovat ympäristölle haitallisia ja liittyvät fossiilisiin polttoaineisiin
 – Nyt turvetta verotetaan huomattavasti helläkätisemmin kuin muita energiamuotoja. Sähkön energiavero on melkein kymmenkertainen verrattuna turpeen verotukseen, sanoo Vattin Laukkanen.
 Laukkanen muistuttaa, että turvetta korvaavia energiatekniikkoja on olemassa, ne voitaisiin ottaa heti käyttöön, eikä se tulisi kalliiksi.
 Luonnonsuojeluliitto ei vaadi turpeenpolton lopettamista heti. Hölttä ehdottaa, että turpeen aikataulu voisi olla sama kuin kivihiilestä luopumisessa, eli vasta vuoteen 2029 mennessä käyttö loppuisi kokonaan.
 Harri Höltän mukaan hallitusohjelmassa on monia hyviä tavoitteita ja se on arvioitu 2000-luvun parhaaksi ohjelmaksi luonto- ja ilmastoasioissa. Nyt lupauksille tarvittaisiin konkretiaa. Jouni immonen / Yle
 Nyt hallitusohjelmassa on tavoitteena, että turpeen energiakäyttö puolittuisi vuoteen 2030 mennessä
 Höltän mielestä budjettineuvotteluissa ympäristölle haitallisista tuista pitäisi päästä eroon. Rinteen hallitus on suunnittelut, että  yritystuista leikattaisiin kokonaisuudessaan 100 miljoonaa euroa .
 – Meillä on 3,5 miljardia euroa erilaisia kompensaatioita, veroetuja ja tukiaisia, jotka ovat ympäristölle haitallisia ja liittyvät ennen kaikkea fossiilisiin polttoaineisiin, Hölttä toteaa.
 Hallitus koulutuksesta: "Suomen koulutus- ja osaamistaso on nostettava takaisin maailman kärkeen"
 Edellinen hallitus leikkasi ennätyksellisesti koulutuksesta. Aivan hallituskauden lopussa se palautti pienen osan leikkaamistaan rahoista korkeakouluille.
 Esimerkiksi vihreät vaativat ennen vaaleja koulutukselle siitä heidän mielestään puuttuvaa miljardia. Näin paljon hallitus ei luvannut, mutta esimerkiksi korkeakouluille on tulossa 60 miljoonaa.
 Kun Rinteen hallitus pääsi tekemään ensimmäistä budjettiaan, valtiovarainministeriön ehdotuksessa odotti yllätys: yliopistoille ja ammattikorkeakouluille luvatut kymmenet miljoonat näyttävät olevan tulossa tipoittain niin, että vasta hallituskauden lopussa lisäys vuositasolla on luvatut 40 miljoonaa yliopistoille ja 20 miljoonaa ammattikorkeakouluille.
 "Ennen vaaleja puhuttiin jopa suuremmista summista kuin 40 miljoonasta eurosta, mutta nyt korkeakouluyhteisö odottaa vähintään tätä."
 Ehdotuksen mukaan yliopistot saisivat vuonna 2020 vain 10 miljoonaa ja ammattikorkeakoulut 5 miljoonaa euroa.
 Tämä ei riitä, toteaa  Titta Hiltunen  Suomen ylioppilaskuntien liitosta (SYL).
 Hiltusen mukaan lisärahoitus tarvitaan kokonaisuudessaan jo ensi vuonna, jotta esimerkiksi  korkeakoulujen aloituspaikkoja voitaisiin lisätä  – kuten Rinteen hallitus on hallitusohjelmassaan luvannut.
 – Ei yksinkertaisesti ole hyvä, että annetaan uusia tehtäviä, mutta ei kuitenkaan rahaa niihin.
 Vaikka korkeakouluille luvattua rahoitusta uhkaa jaksottaminen, Titta Hiltunen sanoo vielä luottavansa Rinteen hallitukseen ja siihen, että se arvostaa korkeakoulutusta. Jouni Immonen / Yle
 Myös hallitusohjelmassa mainittu jatkuva oppiminen, jolla tarkoitetaan osaamisen kehittämistä elämän ja työuran eri vaiheissa, vaatii korkeakouluilta satsausta.
 SYL totesi elokuisessa  kannanotossaan  muun muassa Professoriliiton, Tieteentekijöiden liiton ja Suomen opiskelijakuntien liiton (SAMOK) kanssa, että valtiovarainministeriön budjettiehdotus "petti korkeakoulut".
 – Ennen vaaleja puhuttiin jopa suuremmista summista kuin 40 miljoonasta eurosta, nyt korkeakouluyhteisö odottaa vähintään tätä, Hiltunen sanoo.
 Helsingin yliopistossa poliittista historiaa opiskelevan Hiltusen mukaan edellisen hallituksen leikkaukset näkyvät koulun arjessa yhä. Kurssitarjonta on heikentynyt ja lähiopetus vähentynyt.
 – Ennen kaikkea lisää resursseja tarvittaisiin opiskelijoiden tukipalveluihin, Hiltunen toteaa.
 Sen lisäksi, että korkeakoulujen rahoitus saataisiin kuntoon, opiskelijat haluavat hallituksen kiinnittävän huomiota opiskelijoiden toimeentuloon. Hiltusen mukaan oli pettymys, että esimerkiksi opintorahan tasokorotus jäi hallitusohjelmasta kokonaan pois.
 Hallitus vanhusten tilanteesta: "Yhdenkään ikäihmisen ei pidä pelätä vanhenemista"
 Yksi Rinteen hallituksen ponnekkaimmista lupauksista on huolehtia siitä, että vanhukset tulevat hoidetuiksi. Viime talvena paljastuneet laiminlyönnit ja ongelmat useissa palvelutaloissa saivat hallituspuolueet lupaamaan, että jatkossa jokaista kymmentä vanhusta on hoitamassa seitsemän hoitajaa.
 Päivi Topo johtaa Ikäinstituuttia. Hänen mielestään hallitus tarttuu oikeaan keinoon, kun se nostaa pienimpiä eläkkeitä. Jouni Immonen / Yle
 Hallitus lupaa myös parantaa henkilöstön saatavuutta ja osaamista ja tehdä hoitoalasta nykyistä houkuttelevamman.
 Rinteen hallituksen tunnetuimpia lupauksia on myös vappusatanen. Se tarkoittaa pienimpien eläkkeiden nostamista satasella kuussa. Ensi vuoden alusta tämä toteutunee osin. Tämä on hyvä alku, mutta ei vielä korjaa koko tilannetta, asiantuntija arvioi.
 – Se on hyvin olennainen, jos haluamme parantaa iäkkäiden ihmisten hyvinvointia. Pienituloisimpiin kasautuu paljon hyvinvoinnin ongelmia ja palveluiden tarvetta, sanoo Ikäinstituutin johtaja  Päivi Topo .
 Ikäinstituutti on säätiöpohjainen asiantuntijaorganisaatio, jonka tehtävä on parantaa iäkkäiden tilannetta.
 "Pienimpien tulojen korottaminen on hyvin olennainen, jos haluamme parantaa iäkkäiden ihmisten hyvinvointia."
 Vanhustenhoidossa on puhuttu paljon laitoshoidon hoitajamitoituksesta. Sitä kirjoitetaan parhaillaan laiksi. Hoitajia ei tämän hallituskauden aikana saatane töihin niin paljon kuin mitoitus vaatisi. Hoitajia ei ole, eikä hallitus siksi ole varannut palkkaamiseen rahaakaan.
 Topo ei halua kommentoida hoitaaimitoitusta, mutta budjettiehdotuksesta hän löytää iäkkäiden kannalta muitakin hyviä uutisia kuin eläkkeiden korotuksen.
 – Edeltäjänsä tavoin myös tämän hallitus panee rahaa iäkkäiden hyvinvoinnin ja terveyden edistämiseen. Se on kaikkein tärkeä asia, jos halutaan hillitä palveluiden tarpeen kasvua. Se on välttämätöntä, Topo arvioi.
 Mittakaava ei kuitenkaan ole se, mitä tulevaisuus edellyttäisi, Ikäinstituutin johtaja arvioi. Suomessa iäkkäiden palvelut eivät ole samaa tasoa kuin vaikkapa Ruotsissa.
 Jyväskylän yliopiston yhteiskuntapolitiikan professori  Teppo Kröger  on arvioinut, että vanhusten palveluihin tarvittaisiin  miljardin tasokorotus , jotta yllettäisiin pohjoismaiselle tasolle.

Pitikö tämän olla ilmasto- ja koulutushallitus? Asiantuntijat odottavat budjetista näyttöjä: "Tavoite ei ole keino"


Summary: Repaleinen elämänhistoria voi johtaa epätavallisiin ratkaisuihin. Jos lapsuudessa ei kiinnity mihinkään eikä keneenkään, ei siihen pysty ehkä aikuisenakaan.

Levähdysalueella Viitostien laidassa on korvia huumaava meteli. Kun moottoreiden mylvinnässä yrittää jutella, pitää huutaa. Levikkeelle jyristelee tämän tästä rekkakuskeja pitämään taukoa matkallaan Savosta etelään.
 – Voidaanko mennä autoon sisälle? huudan moottoreiden jylyn yli Sakulle, jonka auto on parkkeerattu levikkeen laitaan.
 Auto on 18-vuotiaan Sakun koti.
 Farmarimallinen vuoden 1997 Toyota Corolla tuoksuu wunderbaumille. Auton katosta, seinistä ja lattiasta tursuilee uretaania. Uretaanilla Saku on yrittänyt eristää autostaan säänkestävän.
 Auton eristämiseen on mennyt 300 litraa uretaania. Niko Mannonen/Yle
 Takapenkkien tilalle on tehty uretaanista tasainen laatta. Se on Sakun mielestä mukavan joustava makuualusta.
 Pyydän Sakua näyttämään, miten nukkumisratkaisu toimii. Hän irrottaa takapenkkien selkänojat, nostaa vesikanisterin ja roskaämpärin etupenkille ja levittää kangasmytystä uretaanin päälle ohuen sijauspatjan, peiton ja tyynyn.
 Saku riisuu kenkänsä paljaalla asfaltilla ja kömpii autoon. Hän käpertyy kyljelleen peiton alle ja alkaa selata kännykkää. Selän takana napottaa kulunut nalle.
 Näky on sydäntäsärkevä. Saku on kuin kuka tahansa teini, mutta hän asuu täällä, resuisessa autossaan satasen nopeusrajoitusalueen kyljessä.
 Auton verhoilu on vielä kesken. Niko Mannonen/Yle
 Saku on asunut autossa heinäkuun puolivälistä saakka. Hän nosti kytkintä sijaisperheensä luota saman tien, kun täytti 18 ja sai ajokortin. Hänen yksityisyyttään suojataksemme kerromme Sakusta pelkällä etunimellä.
 Pesulle uimahalliin, ruokaa ravintolasta
 Saku otettiin huostaan kolmivuotiaana, ja hän on elänyt useissa sijaisperheissä ja perhekodeissa. Hänellä on ollut vaikeita käytösongelmia läpi elämänsä. Asperger-diagnoosi ei ole helpottanut elämää.
 – Olin vähän hankala lapsi.
 Suunnitelma autoon muuttamisesta täysi-ikäisyyden koittaessa syntyi jo muutama vuosi sitten. Yläkouluikäinen Saku asui perhekodissa ja haaveili elämästä omilla säännöillään. Hän listasi ylös eri asumismuotoja, vertaili niiden mielekkyyttä ja laski jokaiselle tarkat kustannusarviot.
 – Kävin läpi kaikki, mitä ihminen voi kuvitella. Mietin, että voisi asua laavussa, laivassa, junassa, teltassa, makuupussissa tai iglussa. Auto oli paras.
 Saku on asunut elämänsä aikana viidessä eri sijaishuoltopaikassa. Hänet huostaanotettiin 3-vuotiaana. Niko Mannonen/Yle
 Saku ei kertonut suunnitelmistaan sijaisvanhemmilleen. Hän pelkäsi heidän ennakkoluulojaan. Äidilleenkin kertomista hän harkitsi pitkään. Nykyään äiti tietää, että poika asuu autossa.
 – Äiti on ihmetellyt tätä ja kysellyt kovasti miten sujuu. Mutta hän on vaan sanonut, että kaikki tekevät omat ratkaisunsa.
 Sakun auto on ihan tavallinen farmari lukuunottamatta takaosaan tehtyä nukkumapaikkaa. Siellä ei ole mitään asumiseen tavallisesti liitettäviä mukavuuksia, kuten keittolevyä. Miehellä ei ole edes retkikeitintä. Hän syö kerran päivässä koulussaan ammattioppilaitoksella vatsansa täyteen ja viikonloppuisin ravintolassa. Aamu- ja iltapaloja hän ei kaipaa.
 – Saan yhdestä ateriasta tarvitsemani kalorit, eikä minulle tule nälän tunnetta.
 Vaatteet ja vähäiset tavarat kulkevat mukana auton suksiboksissa. Loppu omaisuus on vuokratussa varastossa. Pyykit Saku pesee itsepalvelupesulassa ja peseytyy itse uimahallissa.
 Sakun yllä olevat vaatteet ovat silmiinpistävän likaiset ja silmälaseissa on rasvakerros. Hän tuli tapaamiseen suoraan koulusta, joten voi olla, että kyseessä ovat työn jäljet.
 – Hygieniatasoni ei ole muuttunut autossa asuessa, Saku sanoo.
 Hän opiskelee talon rakentamista. Hän aloitti koulun Seinäjoella, mutta siirsi opintonsa Mikkeliin Etelä-Savon ammattiopistoon kavereiden takia. Saku oli neljä vuotta sitten tovin sijoitettuna kaupunkiin.
 Suksiboksissa Sakulla on vaatteiden lisäksi muun muassa yhdeksän paikkainen jatkojohto. Sen avulla hän lataa kirjastossa käydessään kaikki älylaitteensa. Niko Mannonen/Yle
 Poliisit herättelevät öisin
 Saku on yöpynyt Viitostien levikkeellä joka yö jo muutaman viikon ajan. Aamulla hän herää, tekee aamutoimet läheisellä huoltoasemalla ja lähtee sieltä kouluun. Koulun jälkeen hän hengailee kavereiden kanssa, käy pyöräilemässä, pelaa tietokonepelejä kirjastossa, lukee ja katsoo ohjelmia. Ja nukahtaa autoonsa.
 Alkuun Saku yritti löytää syrjäisen metsätaipaleen, minne autonsa parkkeeraisi. Pian kävi ilmi, että mitä syrjäisempi tienpätkä, sitä nopeammin mökkiläinen tai marjastaja hälytti paikalle poliisit tarkistamaan, mikä mies metsässä nukkuu.
 Sakulle sopii hyvin, että rekat pysähtelevät hänen nukkumapaikkansa viereen tämän tästä yöaikaan. Siitä tulee turvallinen olo. Niko Mannonen/Yle
 Poliisi on käynyt herättelemässä autossa nukkujaa jo seitsemän kertaa.
 – Ne kyselevät, onko kaikki hyvin ja olenko asuntoa miettinyt. Meikäläisen mielestä minulla on kaikki hyvin.
 Poliisin kanssa asioiminen ei tunnu Sakusta hankalalta, sillä se on tuttua lapsuudesta ja nuoruudesta. Eikä hän tee mitään laitonta. Hän voi yöpyä yleisillä paikoilla vaikka joka yö, kunhan ei perusta mihinkään pysyvää leiriä.
 Sakun postiosoitteena on poste restante. Suomen lain mukaan ihmisellä ei tarvitse olla osoitetta, mutta kotikunta täytyy ilmoittaa. Lain mukaan kotikunta on se paikka, missä ihminen viettää eniten aikaansa tai mihin hänellä on siteitä, kuten opiskelupaikka tai perhettä.
 Viranomaisten silmissä Saku on asunnoton. Ja asunnottomuus herättää huolta.
 Kun ei ole koskaan kiinnittynyt mihinkään, ei osaakaan kiinnittyä
 Tutkimusten mukaan asunnottomuus on yhteiskunnan silmissä aina ilmiö, jota ei hyväksytä. Asunnottomuus ei ole normaalia. Yleisen käsityksen mukaan ihmisellä täytyy olla kaikissa elämänvaiheissaan vähintään kohtuullinen asunto. Sakun valinta asua autossa rikkoo suomalaisen kulttuurin odotuksia.
 Mutta on muutakin. Vaikka Saku on itse kieltäytynyt hänelle tarjotuista asunnoista, eivät sosiaalityön ammattilaiset ja asunnottomuuden asiantuntijat pidä hänen valintaansa aukottomasti vapaaehtoisena.
 Johanna Ranta  tekee Tampereen yliopistossa sosiaalityön väitöstutkimusta asunnottomuudesta. Tosin hän tutkii aihetta huumeita käyttävien keskuudessa. Rannan mukaan asunnottomuutta voi edeltää asuntotarjonnan puutteellisuuden lisäksi se, että ihmisen on vaikea kiinnittyä paikkaan ja rakentaa kotia.
 – Valintoja asumisen suhteen ei voi tehdä irrallisena siihen asti eletystä elämästä. Lapsuudessamme ja nuoruudessamme koetut asiat kulkevat mukana ja vaikuttavat asumiseemme ja siinä tehtyihin ratkaisuihin aikuisenakin.
 Tämän nallen Saku sai ollessaan 2-vuotias. "En tiedä, miksi se on kulkenut mukana paikasta toiseen", hän sanoo. Niko Mannonen/Yle
 Nuorten asunnottomuutta koskevien tutkimusten mukaan asunnottomaksi päätymistä edeltävät usein haavoittuvat kasvuolot. Kodin ulkopuolelle sijoittaminen, nuoren sopeutumattomuus ja huono-osaisuus kasvattavat riskiä päätyä kodittomaksi. Polku asunnottomuuteen alkaa muodostua jo varhaislapsuudessa.
 Rannan mukaan ihmisen voi olla vaikea kokea mitään paikkaa kodikseen, jos asumisen kuviot ovat vaihtuneet lapsuudessa niin tiuhaan, ettei minnekään, eikä keneenkään, ole ehtinyt muodostua tunnesidettä.
 – Jos on elänyt rikkonaisen elämän, eikä koti ei ole tuntunut alun perinkään merkitykselliseltä paikalta, voi olla vaikea kiinnittyä mihinkään.
 Saku ei ole pohtinut näin syvällisesti syitään autossa asumisen. Hän haluaa olla vapaa. Autolla voi liikkua minne vaan. Tuntuu luontevalta asua autossa.
 Nuori mies myöntää kuitenkin, että alitajuisesti hänen halunsa asua autossa kumpuaa varmaankin lapsuudesta. Perhekodeissa säännöt ovat olleet aina tiukat. Nyt sääntöjä ei ole. Tuntuu kuin olisi päässyt systeemistä ulos.
 – Vaikka en loppujen lopuksi kuitenkaan ole, mutta tuntuu siltä.
 Ammattikoulun jälkeen Saku aikoo mennä lukioon. "Sekin on koettava", hän tuumii. Niko Mannonen/Yle
 Sosiaalityöntekijöille Sakun tarina on tuttu. Kun nuoren huostaanotto päättyy täysi-ikäisyyden koittaessa, nuori on yht’äkkiä vapaa tekemään, mitä itse haluaa, mutta hänen pitäisi myös pärjätä omillaan.
 Sosiaalityöntekijät pysyvät nuoren elämässä viisi vuotta huostaanoton päättymisen jälkeen. He voivat kuitenkin vain antaa neuvoja. Päätökset tekee nuori itse.
 Wunderbaumit, verhoilu ja nalle – niistä koti on tehty
 Sakun autossa on tukahduttavan kuuma. Ulkona ei ole kovin lämmin, mutta aurinko kuumentaa auton hetkessä. Hien pisaroidessa otsalla on helppo olla ajattelematta talvea. Mutta se tulee kuitenkin.
 Nuorella miehellä on selvät suunnitelmat talven varalle. Hän aikoo rakentaa autoon kaminan. Se ottaisi ilman auton ulkopuolelta ja savut johdettaisiin ulos putkella katon läpi. Saku uskoo suunnitelman olevan turvallinen, jos kaminan sitoo ja paloeristää kunnolla.
 Saku ei osannut päättää, mikä tuoksu autossa olisi hyvä. Nyt siellä on tuoksujen sekamelska. Niko Mannonen/Yle
 Ensi talveksi on kuitenkin pakko muuttaa asuntoon. Autossa asuminen maksaa liikaa, kun ynnätään yhteen vakuutukset, bensat, verot, varaston vuokra ja jatkuva ruokailu ravintoloissa. Epätavalliseen asumisratkaisuun ei saa yhteiskunnan tukea.
 Saku aikoo asua autossa niin kauan kuin se on suinkin mahdollista.
 – Sosiaalityöntekijä on tulossa ensi viikolla minua tapaamaan. Niillä ei ole mitään nokan koputtamista, koska olen kahdeksantoistavuotias.
 Saku nostaa takapenkkien selkänojat paikoilleen, sillä illalla on vielä tarkoitus hurauttaa kavereiden kanssa Seinäjoelle.
 – Parasta on, että pystyn menemään minne vaan, ja olen aina kotona.
 Saku on aloittanut autonsa verhoilun verhoilemalla kuskin puolen etuoven mustalla puuvillakankaalla ja froteella. Niko Mannonen/Yle
 Johanna Ranta tutkii, miten hänen kohderyhmänsä eli huumeiden käyttäjät rakentavat asuntoonsa kodin tuntua asunnottomuuden jälkeen. Saku ei käytä päihteitä lainkaan, mutta Rannan tutkimuksen lainalaisuudet pätevät häneenkin.
 Seinät ympärillä eivät tarkoita automaattisesti, että ihmisellä on koti. Koti on paikka, johon liittyy henkilökohtaisia kokemuksia ja johon muodostuu tunneside.
 Siksi autokin voi olla koti.
 Saku valitsi autokseen farmarin eikä esimerkiksi käytännöllisempää pakettiautoa, sillä hänen perheessään on ollut jo viisi Toyota Corollaa. Ne ovat olleet kestäviä. Veljelläkin oli Corolla, ja hänenkin autossaan tuoksui hyvältä.
 – Isoveljellä oli kojelaudalla 300 wunderbaumia, minulla ei ole kuin 27. Ostin kaikki, mitä Motonetissä oli sillä hetkellä.
 Kodin tuntu voi syntyä esimerkiksi henkilökohtaisista tavaroista, joilla paikasta tulee asukkaan mielestä viihtyisä. Saku on aloittanut autonsa sisustamisen verhoilemalla kuljettajan puoleisen oven. Hän aikoo verhoilla koko auton. Auton kattoon on tulossa maailmankartta.
 Auton kattoon on suunnitteilla etuosaan maailmankartta ja takaosaan televisio. Niko Mannonen/Yle
 Sakun ainoa todella henkilökohtainen esine autossa on nalle. Se on hänen ensimmäinen pehmolelunsa. Se on kulkenut mukana sijaisperheestä ja laitoksesta toiseen.
 Auto on hänelle koti, sillä siellä hän on turvassa. Ovet saa lukkoon ja Saku luottaa ihmisten hyvyyteen. Häntä ei häiritse, jos joku katsoo ikkunasta sisään.
 – Itseasiassa tänne ei edes näe, koska ikkunat höyrystyvät niin paljon. Aamulla kestää viisitoista minuuttia pyyhkiä ikkunat.
 Isona metsien mieheksi?
 Asunnottomuuteen liittyy usein yhteiskunnan ulkopuolelle ajautumista. Voi jopa käydä niin, että kun on oppinut elämään yhteiskunnan laitamilla, ei tavalliseen asumiseen paluu enää tunnukaan luontevalta.
 Saku kokee, että hän voi olla vaarassa syrjäytyä. Jos opinnot jostain syystä keskeytyisivät, hän ei tietäisi yhtään, mitä tekisi.
 Kysyn, tuleeko hänestä isona metsien mies. Sakua naurattaa.
 – En usko, että se siihen kuitenkaan menee. Uskon, että asunnossa asumiseen pystyy sopeutumaan sittenkin, vaikka autossa asumisesta tuleekin pitkäaikainen ratkaisu.
 Tuntemattomat ihmiset ovat usein huolissaan Sakusta. "En voi laittaa auton ikkunaan, mitään toitotusta, että minulla on kaikki hyvin, älkää soittako poliisille." Niko Mannonen/Yle
 Saku ei halua kiinnittyä mihinkään, eikä keneenkään. Hän ei halua tyttöystävää. Ajatus siitä, että joku pitäisi hänestä huolta tuntuu ahdistavalta.
 Talonrakentajan opinnot ammattioppilaitoksessa kestävät vielä kaksi vuotta. Sen jälkeen suuntana on lukio ja opiskelu rakennusinsinööriksi. Haaveissa on löytää työ, joka mahdollistaa liikkuvan elämäntavan. Tässä vaiheessa elämää Sakulle on selvää, että hän haluaa asua autossa jatkossakin.
 – En usko, että koskaan aikuistun ja kasvan ulos tästä. Ei ole mitään sellaista näköpiirissä.
 "Suoraan auton omistamiseen ja autossa asumiseen liittyviä kustannuksia minulla on 450 euroa kuussa", Saku kertoo. Bensaa palaa paljon. Niko Mannonen/Yle
 Puolentoista kuukauden aikana Corollan mittariin on kertynyt 6 000 kilometriä. Tänään niitä tulee 300 lisää. Saku kiittää minua kokemuksesta ja hyppää auton rattiin.
 Pari päivää myöhemmin soitan Sakulle. Käy ilmi, että hän on taas muuttanut. Hetken mielijohteesta Saku siirsi opintonsa takaisin Seinäjoelle.
 – Ei se homma oikein toiminut Mikkelin ammattioppilaitoksella.
 Vielä hetken Saku punkkaa autossaan, nyt erään metsäautotien varrella. Huomenna on kuitenkin jo asuntohaastattelu.
 – On ollut tosi hyvä kesä. Aina kun on ollut hyvä kesäpäivä, on voinut lähteä rannalle ja jäädä sinne yöksi. En koe menettäneeni mitään sen takia, ettei minulla ole asuntoa.
 _Lähteet: Asunto ensin-sivuston  tutkimuskoonti asunnottomuudesta , Ympäristöministeriön  sivusto jokamiehenoikeuksista , lastensuojelulaki, Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus apulaisjohtaja Hanna Dhalman, Tampereen yliopiston sosiaalityön professori Kirsi Juhila, Itä-Suomen poliisin ylikomisario Petri Isokuortti, maistraatin Kemijärven yksikön esimies Harri Savioja, nimettömänä taustahaastateltu sosiaalityöntekijä._

Perhekodista toiseen lapsuutensa kulkenut Saku asuu autossa, koska haluaa ulos systeemistä: "Meikäläisen mielestä kaikki on hyvin"


Summary: Näyttelijä Miiko Toiviainen haluaa kertoa, että transsukupuolisuus ei aina ole synkkää ja ahdistavaa.

Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu

Parikymppisenä käydessään läpi sukupuolenkorjausprosessia  Miiko Toiviainen , 30, yllättyi. Häneen alettiin suhtautua eri tavalla niiden kuukausien aikana, kun hänestä tuli mies myös muun maailman silmissä.
 Hän koki muuttuvansa hauskemmaksi vieraampien ihmisten mielestä.
 – Yhtäkkiä jutuilleni naurettiin enemmän ja minua keskeytettiin vähemmän. Koin, että minusta tuli uskottavampi.
 Kotiin käveleminen illalla yksin pimeässä ei pelottanut, koska seksuaalisen väkivallan uhka poistui. Seksuaalinen häirintä loppui ja Toiviainen huomasi, että esimerkiksi junassa kukaan ei tule liian lähelle kylkeen kyhnäämään.
 – Huomasin saavani enemmän tilaa ympärilleni.
 Osittain ihmisten suhtautumisen muuttumiseen saattoi vaikuttaa Toiviaisen lisääntynyt itseluottamus. Kun hän oli mies myös muiden silmissä, hän ikään kuin vapautui. Hän kantoi itsensä eri tavalla ja oli vihdoin kotona oman nahkansa sisällä.
 Kaikki muutokset eivät olleet tervetulleita. Miiko Toiviainen hämmästyi sitä, kuinka suuri ero miehen ja naisen sosiaalisessa asemassa yhteiskunnassa on edelleen.
 Hän huomasi joutuvansa vedetyksi mukaan miesten välisiin keskusteluihin, joissa kommentoitiin naisia karusti. Aiemmin Toiviainen ei ollut joutunut kuulemaan tällaisiä juttuja.
 – Jouduin yhtäkkiä kuuntelemaan alentavia kommentteja naisista. Prosessi teki minusta nopeasti feministin. Ihmisten välillä todellakin on sukupuolen sanelemaa eriarvoisuutta.
 Transsukupuolisuus näyttäytyi megasynkkänä
 Pietarsaaressa kasvanut Miiko Toiviainen ei lapsena juuri ajatellut sukupuoltaan. Kouluun mennessä sukupuoliroolit rysähtivät niskaan. Hän yritti hyväksyä sen, että oli muiden silmissä tyttö. Se ahdisti ja masensi.
 Teatteri Vanhan Jukon Seksimusikaalin aviomiehen rooli on ollut hauska työ Miiko Toiviaiselle.   Johanna Talasterä / Yle
 Siihen aikaan transsukupuolisuudesta annettiin mediassa ja populaarikulttuurissa yksipuolinen kuva.
 – Tuntui, että telkkarissa ja leffoissa transihminen aina raiskattiin, hakattiin tai tapettiin. Näytti siltä, että transsukupuoliselle käy aina huonosti.
 Onneksi Toiviainen sai läheisiltään tukea. Hän huomasi, että on mahdollista olla onnellinen, saada rakkautta ja tulla hyväksytyksi.
 Kaapista ulos
 Tähänastisen elämän vaikein hetki on ollut se, kun Toiviainen kertoi transsukupuolisuudestaan vanhemmilleen. Hän oli läheinen isänsä ja äitinsä kanssa, mutta pelkäsi, että asian ääneen sanominen muuttaisi kaiken.
 – Oli riski, että kun sanon sen ääneen, jotakin menee rikki.
 Tilanne oli niin ahdistava, että Toiviainen itki hädissään. Vanhemmat olivat huolissaan. He luulivat, että hän aikoo kertoa olevansa vakavasti sairas.
 – Kun vihdoin sanoin mistä on kyse, he rentoutuivat. He sanoivat olevansa iloisia siitä, että olen löytänyt itseni.
 Nykyään transihmisiä on maailmalla jo totuttu näkemään teatterin näyttämöllä, malleina ja juristeina.
 Suomessa eletään vasta murrosvaihetta. Transsukupuolisuudesta annetaan meillä Toiviaisen mielestä edelleen melko yksipuolinen kuva. Asiaa hämmästellään ja transtausta määrittää ihmistä liikaa.
 – Jos olet transihminen, se on ikäänkuin kattona kaiken yllä mitä teet.
 Tilanne on samankaltainen kuin homoyhteisöllä muutama vuosikymmen sitten. Nykyään seksuaalisuuden monimuotoisuus alkaa olla arkinen asia.
 – Ei kukaan enää haastattele julkisuuden henkilöä siitä, millaista on olla homo.
 Könsikäsroolien perinne teatterissa murtuu
 Teatteri on jatkuvassa muutoksen tilassa, mutta nyt eletään Miiko Toiviaisen mielestä erityisen mielenkiintoista ajanjaksoa. Vanhat sukupuoliroolit hajoavat.
 Teatterissa on perinteisesti leikitelty sukupuolirooleilla: miehet ovat esittäneet naisia ja päinvastoin. Tällainen leikittely on eri asia. Toiviaisen mukaan alalle tulee nyt koko ajan uusia tekijöitä, jotka haluavat teoksissaan nostaa esille uudenlaiset sukupuoliroolit.
 – Miehen ja naisen rooleja kyseenalaistetaan, niitä laajennetaan ja murretaan.
 Myös muunsukupuolisuus alkaa näkyä näyttämöllä. Mutta roolien murtuminen vie aikansa.
 Opiskellessaan Lahdessa ammattikorkeakoulun musiikkiteatterilinjalla Miiko Toiviaiselle kävi pian selväksi, että hänen on lähdettävä sukupuolenkorjausprosessiin. Musikaalimaailma oli tiukasti kaksijakoinen.
 – Oli pakko valita laulatko miesten vai naisten lauluja. Tai osallistutko miesten vai naisten tanssitunneille.
 Miiko Toiviainen on Suomen ensimmäinen teatterikorkeakoulun käynyt transsukupuolinen näyttelijä. Johanna Talasterä / Yle
 Menetänkö ääneni?
 Sukupuolenkorjausprosessiin lähteminen arvelutti Miiko Toiviaista, koska hän pelkäsi menettävänsä äänensä. Näyttelijä halusi jatkossakin laulaa.
 Hän alkoi etsiä tietoa siitä, miten äänelle käy, kun sukupuolta lähdetään korjaamaan. Lääkäreiltä ei saanut vastausta ja hän turvautui nettikeskustelujen tarjoamaan vertaistukeen. Tulos ei ollut rohkaiseva. Jotkut kirjoittivat menettäneensä laulutaitonsa.
 – Moni prosessin läpi käynyt kundi kertoi, että kyky laulaa katosi. Tekniikka muuttui ja nuotissa pysyminen oli mahdotonta.
 Toiviainen lykkäsi päätöstä. Hyvin pian hän huomasi, että oli mahdotonta jatkaa elämää näin.
 – Tuskin olisin elossa, jos en olisi lopulta lähtenyt korjausprosessiin. Ahdistus oli niin suuri.
 Ääni muuttui. Toiviainen lauloi sinnikkäästi. Hyvän laulunopettajan johdolla hän vähitellen löysi tekniikan ja tekee jälleen musikaaleja.
 Miehenä ystävällisyys tulkitaan helposti flirtiksi
 Alussa, kun miehen sosiaalinen rooli oli Toiviaiselle uusi, häntä tulkittiin usein väärin. Oli vaikeaa olla vieraammille ihmisille sydämellinen ja kohtelias ilman, että syntyi väärinkäsityksiä.
 – Käytökseni luettiin aiempaa herkemmin flirttailuksi.
 Hän opetteli navigoimaan tilanteissa niin, että ystävällisyyttä ei tulkittu väärin.
 Näköala sekä naisen että miehen todellisuuteen on tehnyt Toiviaisen tietoisemmaksi sukupuolitetusta kielenkäytöstä. Hän välttää tytöttelyä tai pojittelua.
 Teatteri on maailman tärkeintä – ja samalla perseilyä
 Miiko Toiviainen haki teatterikorkeakouluun vuonna 2012, vasta korjausprosessin jälkeen. Hän ei halunnut transtaustan vaikuttavan kouluun pääsemiseen. Toiviainen ei myöskään kertonut valitsijaraadille transhistoriastaan.
 – Jos olisin kertonut, olisin saattanut itse ajatella sen vaikuttaneen raadin päätökseen.
 Teatterikorkeakoulussa vallitsi Toiviaisen mukaan riemukas me–henki. Toisten onnistumisista osattiin riemuita. Ohjenuoraksi mieleen on jäänyt lehtori  Jukka Ruotsalaisen  toteamus, että teatteri voi olla tärkeintä maailmassa, ja samaan aikaan ei yhtään vakavaa.
 – Se on aikuisten leikkiä, perseilyä, naurahtaa Toiviainen.
 Yksi Toiviaisen unelmista on ollut asua Lontoossa. Hän matkusti sinne jatkaakseen musiikkiteatterinopintojaan Mountview Academy of Theatre Arts -korkeakoulussa. Lontoossa aukesi uusi maailma.
 – Transihmisiä on paljon Iso-Britanniassa, myös näyttelijöitä. Siellä on kasvettu yli asian hämmästelemisestä.
 Seuraava pysäkki on New York
 Viime vuonna Vuoden nuoreksi lausujaksi valittu Toiviainen esittää  Kepeä elämäni –monologia, joka kertoo transsukupuolisuudesta. Eri puolilla Suomea nähdyllä esityksellä hän haluaa kertoa, että transsukupuolisuus ei ole pelkästään synkkää ja ahdistavaa.
 – Itse olen onnellisempi kuin koskaan.
 Riikka Oksasen  ohjaama monologi nähdään lokakuussa Hämeenlinnassa. Marraskuussa on useampi näytös Helsingissä Teatteri Takomossa.
 Isoista unelmista on toteutunut sekin, että Miiko Toiviainen on päässyt improvisaatioteatteri Stella Polariksen esiintyjäkaartiin.
 Lahtelainen Vanha Juko on nuorelle näyttelijälle tuttu jo harjoitteluajalta.  Johanna Talasterä / Yle
 Transtaustasta on ollut etua uran luomisessa etenkin ulkomailla. Se on avannut ovia koe-esiintymisiin Lontoon lisäksi New Yorkissa.
 Toiviainen viihtyy nykyisessä kotikaupungissaan Helsingissä, mutta tähtäimessä on viettää vuosi tai kaksi valtameren takana.
 – Kuolinvuoteella kaduttaa varmasti, jos en ole jossain vaiheessa elämääni asunut New Yorkissa.
 Mies, joka ei halua vaikuttaa uhkaavalta
 Miiko Toiviainen joutuu nykyään harvemmin vedetyksi mukaan miesten keskeisiin keskusteluihin, joissa halvennetaan naisia. Aika on muuttunut, ja hän on vuosien kuluessa saanut lisää itsevarmuutta.
 – Osaan sanoa, että tuollainen puhe ei ole kovin freesiä.
 Oman kokemuksensa kautta Toiviainen ymmärtää, miksi nainen saattaa kokea olonsa turvattomammaksi kuin mies. Hän haluaa kaikin keinoin välttää vaikuttamasta uhkaavalta. Poistuessaan linja-autosta pimeällä yhtäaikaa jonkun naiseksi olettamansa kanssa, hän joko kiirehtii heti ohitse tai jättäytyy reilusti jälkeen.
 – En halua kenenkään joutuvan hetkeäkään miettimään, että ei kai tuo mies seuraa minua.

Sukupuolenkorjaus sai näyttelijä Miiko Toiviaisen tajuamaan naisen karun aseman - "Jouduin yhtäkkiä kuuntelemaan alentavia kommentteja"


Summary: Yhdysvallat ja Saudi-Arabia eivät usko Jemenin huthikapinallisten väitettä lennokkien laukaisusta.

Laukaistiinko Saudi-Arabian itäosiin iskeneet lennokit – tai risteilyohjukset – Jemenin sijasta jostain muualta? Lauantaista lähtien alkoi muun muassa irakilaisissa tiedotusvälineissä esiintyä väitteitä, että ne oli laukaistu itse asiassa Irakin eteläosasta.
 Irakin pääministeri  Adel Abdel Mahdi  kiisti sunnuntaina, että iskut olisi tehty Irakin maaperältä. Hän vakuutti, että Irak estää jo perustuslakinsa velvoittamana alueensa käyttämisen naapurimaihin tehtyihin hyökkäyksiin.
 Irakin shiiaenemmistöisessä eteläosassa toimii kuitenkin  CNN-uutiskanavan mukaan  Iran-mielisiä puolisotilaallisia joukkoja, ja siellä on paikalla myös Iranin vallankumouskaartin yksikköjä.
 Irakin rajanaapurin Kuwaitin viranomaiset sanoivat sunnuntaina tutkivansa tietoja, joiden mukaan Kuwaitin alueen yllä olisi nähty drooni eli lennokki.
 Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  syytti lauantai-iltana twitter-viestissään iskuista Irania. Hänen mukaansa ei ole todisteita siitä, että iskut olisi tehty Jemenistä. Yhdysvallat ei tosin ole esittänyt todisteita siitä, että ne olisi tehty muualtakaan.
 Iran on tapansa mukaan kiistänyt syytökset ja jälleen kerran uhkaavasti muistuttanut, että Yhdysvaltain Lähi-Idässä oleva sotilastukikohdat ovat sen ohjusten kantomatkan sisällä.
 Petteri Sopanen / Yle
 Huthit käyttävät ohjuksia ja lennokkeja
 Jemenissä maan hallitusta ja Saudi-Arabian asevoimia vastaan taistelevat huthikapinalliset ilmoittivat lauantaina iskeneensä saudien öljylaitoksiin kymmenellä droonilla eli kohteeseen törmäävillä, räjähdyspanoksella varustetulla lennokilla.
 Huthit ovat tehneet sotavuosien mittaan Saudi-Arabiaan useita iskuja yksittäisillä ballistisilla ohjuksilla ja lennokeilla. Osa on pudonnut, jotkin on saudien ilmapuolustus torjunut. Kohteet ovat olleet Saudi-Arabian eteläosassa.
 Kymmenen lennokin isku näin kauas olisi hutheilta jotain uutta.
 Huthien ohjukset ja lennokit  ovat iranilaisia tai iranilaisten mallien versioita. Useimmat ovat melko lyhyen kantaman aseita. Tämän vuoden alussa YK:n tutkijat kertoivat huthien uudesta droonista, jonka kantomatka olisi tuuliolosuhteista riippuen 1 200 – 1 500 kilometriä.
 Abqaiqin öljylaitokset ovat noin 1 300 kilometrin päässä huthien hallussa olevasta alueesta Jemenissä. Irakin eteläosa on lähempänä.
 Paikallista apua iskuihin?
 Huthit ovat väittäneet, että he saivat iskuihinsa apua Saudi-Arabian sisältä. Huthien tiedottaja  Yahya Saree  sanoi, CNN:n mukaan, että kuningaskunnan sisältä saatiin tarkkaa tiedustelutietoa ja yhteistyötä.
 Jemenin huthit ovat shiiamuslimeja, kuten myös saudiväestö hyökkäyksen kohteena olleiden laitosten ympäristössä. Saudi-Arabian johto ja väestön enemmistö ovat sunneja.
 Väite paikallisesta avusta saattaa olla myös propagandaa, jolla huthit yrittävät lietsoa sisäisiä levottomuuksia Saudi-Arabiaan.
 Joka tapauksessa melkoista tuhoa aiheuttaneet iskut öljykentille ja öljyn tuotantolaitoksille ovat kolaus saudien asevoimille. Abqaiqin öljylaitosten suojana on huippumoderneja amerikkalaisia Patriot-ilmatorjuntaohjuksia, mutta nyt ne eivät voineet hyökkäykselle mitään.
 Aiemminkin huthit ovat tehneet kohteeseen törmäävillä lennokeilla iskuja saudien Patriot-järjestelmän valvonta- ja tulenjohtotutkiin. Niiden tuhouduttua Patrioteilla ei ole voitu torjua myöskään huthien ballistisia ohjuksia.

Saudien öljylaitoksiin iskeneiden aseiden laukaisupaikkaa arvuutellaan – yksi vaihtoehto on Irakin aavikko


Summary: New York Times -lehti julkaisi lauantaina uusia tietoja kiistellyn tuomarin väitetystä epäsopivasta käytöksestä tämän opiskeluaikoina.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  puolusti sunnuntaina jälleen kiisteltyä korkeimman oikeuden tuomaria  Brett Kavanaugh’ta .  Yhdysvaltalainen New York Times -lehti toi viikonloppuna esiin  uusia syytöksiä Kavanaugh’n väitetystä epäsopivasta käytöksestä.
 Trump piti syytöksiä valheellisina ja vakuutti Kavanaugh’n olevan syytön.
 – Häntä halutaan pelotella, jotta hän kääntyisi liberaaliksi, Trump sanoi Twitter-viestissään.
 Hän myös kehotti Kavanaugh’ta ryhtymään oikeustoimiin väitteiden vuoksi.
 Demokraattisenaattori  Kamala Harris  ja demokraattipresidentti  Barack Obaman  entinen asuntoministeri  Julián Castro  vaativat Kavanaughn asettamista virkasyytteeseen. Castro on itse ehdolla demokraattien presidenttiehdokkaaksi.
 Harris syytti Kavanaugh'n valehdelleen Yhdysvaltain senaatille ja kansalle.
 Lehti tutki tuomarin opiskelijaelämän tapahtumia
 Tuomariin aiemmin liitetyt väitteet epäsopivasta käytöksestä ponnahtivat jälleen julkisuuteen, kun New York Times julkaisi lauantaina kirjoituksen, jossa käsitellään Kavanaugh’n opiskeluaikoja Yalen huippuyliopistossa 1980-luvulla.
 Kirjoitus perustuu lehden kahden toimittajan tutkimuksiin, joista he ovat laatineet uutuuskirjan.
 Kirjoituksessa esiteltiin Yalen entisen opiskelijan  Deborah Ramirezin  aiempaa väitettä, että Kavanaugh olisi opiskelijabileissä kiskonut housunsa alas ja työntänyt penistään Ramireziin päin. Ramirezin väitettä käsiteltiin jo viime vuonna Kavanaugh’n ollessa ehdolla korkeimman oikeuden tuomarin paikalle.
 Tuolloin senaatin kuulemisessa Kavanaugh kiisti syytökset ja sanoi, että mikäli Ramirezin kuvaus olisi todella tapahtunut, olisi koko yliopisto puhunut siitä.
 New York Timesin selvityksen mukaan näin olikin käynyt ja useat ihmiset olivat lehden mukaan kuulleet siitä.
 Lehti kertoi uudesta tapauksesta
 Toimittajien mukaan he olivat lisäksi selvittäneet toisen vastaavankaltaisen tapahtuman Kavanaugh’n Yalen ajoilta.
 Eräs Kavanaugh’n opiskelutoveri oli kertonut toisista alkoholihuuruisista juhlista, joissa Kavanaugh oli väitetysti niinikään esitellyt penistään. Hänen ystäviensä kerrottiin työntäneen häntä naisopiskelijaa päin.
 New York Timesin mukaan liittovaltion poliisi FBI ja senaattorit olivat saaneet viime vuonna tiedon asiasta, mutta väitettä ei ollut tutkittu.
 Kavanaugh'n nimitysprosessia korkeimman oikeuden tuomariksi värittivät viime vuonna kolmen naisen syytökset, joiden mukaan tuomari syyllistyi seksuaaliseen ahdisteluun ja epäsopivaan käytökseen opiskeluvuosinaan.
 Viraltapano ei todennäköistä
 Kavanaugh’n asettamista virkasyytteeseen on vaadittu Yhdysvalloissa julkisuudessa aiemminkin.
 Hänen viraltapanonsa ei kuitenkaan ole todennäköistä, koska republikaaneilla on enemmistö senaatissa.
 Korkeimman oikeuden tuomareiden virkasyyteprosessi on Yhdysvalloissa samankaltainen kuin presidentin virkasyytemenettely. Viraltapano vaatisi edustajainhuoneen enemmistön ja senaatista kahden kolmasosan tuen.
 Lue myös:
 Kavanaugh vannoi virkavalan – Trump pahoitteli, että tuomari joutui käymään läpi ”kamalan kärsimyksen”
 Analyysi: Tuomaritko muka riippumattomia? Tapaus Kavanaugh asettaa Yhdysvaltain korkeimman oikeuden uskottavuuden koetukselle

Trump puolusti korkeimman oikeuden tuomaria Kavanaugh’ta uusia syytöksiä vastaan


Summary: Saudi-Arabia tekee kaikkensa, jotta öljyntoimitus pystytään turvaamaan ilman vajeita, kertoi saudilähde yhdysvaltalaiselle talouslehdelle Wall Street Journalille.

Saudi-Arabian öljynvienti jatkuu öljyvarastojen ansiosta normaalilla tasolla koko alkavan viikon, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Reuters perusti tietonsa öljyalaa lähellä olevaan lähteeseen, joka on saanut tietoa Saudi-Arabian toimien kehityksestä.
 Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksiin  lauantaina tehdyt iskut  romahduttavat maailman suurimman öljynviejän tuotannon alle puoleen.
 Saudi-Arabia tekee kaikkensa, jotta öljyntoimitus pystytään turvaamaan ilman vajeita, yhdysvaltalaisen Wall Street Journal -lehden haastattelema Saudi-Arabian edustaja totesi.
 Saudi-Arabian öljyntuotannon supistuminen puoleen tarkoittaa päivätuotannon vähentymistä noin viidellä miljoonalla tynnyrillä. Se on noin viisi prosenttia koko maailman tuotannosta.
 Reutersin lähteen mukaan vielä on epäselvää, milloin Saudi-Arabian tuotanto saadaan täysin jaloilleen. Hän kuvasi iskujen aiheuttamia vaurioita mittaviksi.
 Lue myös:
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti
 Saudi-Arabian öljykentille tehty isku voi tuntua Suomessa asti: Raakaöljyn hinta nousee varmasti, hätävarastot voidaan joutua avaamaan

Reuters: Saudi-Arabia turvautuu öljyvarastoihin ja vienti jatkuu normaalina ensi viikolla


Summary: Rinteen hallituksen ensimmäinen budjettiriihi puidaan tiistaina.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ensimmäistä budjettiriihtä on pohjustettu erityisavustajien neuvotteluissa pitkin viikonloppua.
 Ylen hallitus- ja neuvottelulähteistä saamien tietojen mukaan yritystukien leikkaamisesta on löytynyt alustava yhteisymmärrys. Tukia ei leikattaisi juustohöyläperiaatteella, vaan yli 100 miljoonan euron säästöt on löydetty leikkaamalla joitakin tukia reilummin. Hallitus on tavoitellut leikkauksissa ympäristölle haitallisten tukien karsimista.
 Turpeen verotukseen hallitus ei Ylen tietojen mukaan kuitenkaan puuttuisi.
 Yritystukien leikkaamista ovat valmistelleet valtiosihteerit, joiden esitys menee hallituspuolueiden johtajien ja budjettiriihen käsittelyyn.
 Yritystukilistaa yritettiin leikata jo  Sipilän hallituksen aikana  viime vuoden keväällä. Leikattavaa ei kuitenkaan löytynyt, sillä eri tahojen etuja valvoneet neuvottelijat eivät pystyneet sopimaan, mitkä tuet vähenisivät.
 Korkeakoulut saamassa valtaosan rahoistaan
 Muutama viikko sitten keskustan ministerit ajautuivat julkiseen  väittelyyn korkeakoulurahoista .
 Nyt hallituslähteistä kuitenkin sanotaan, että koko hallitus haluaa lähes kaikki korkeakouluille suunnittellut 40 miljoonaa euroa ja ammattikorkeakouluille ajatellut 20 miljoonaa lisäeuroa jo ensi vuoden budjettiin.
 Se ei kuitenkaan saa heilauttaa budjetin tulojen ja menojen suhdetta, vaan korvaavia säästöjä on etsitty ja löydetty muista budjettikohdista.
 Ensin vaikutusarvio, sitten vasta esitys
 Yksi työllistämisen keinoista,  aktiivimallin leikkuri , poistuu ensi vuonna. Leikkuri on kuitenkin jälleen ollut neuvottelupöydällä.
 Ylen tietojen mukaan hallituksen suuret puolueet ovat yhtä mieltä siitä, että Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen vaikutusarviot odotetaan, ennen kuin leikkurin purkamista esittävä budjettilakiesitys lähetetään eduskunnan käsittelyyn. Arviot valmistunevat lokakuussa, joten laki lähtisi eduskunnan käsittelyyn vähän muiden budjettilakien jälkeen.
 Leikkurin poistamiselle ei ole laskettu budjettivaikutuksia. Se tarkoittaa, että hallituksen pitäisi löytää korvaavat työllistämiskeinot ja päättää, mitä tehdään työttömäksi jääneiden omavastuupäivien määrälle. Tähänastisen arviot leikkurin työllistävästä vaikutuksesta heittelevät 2000:sta 12 000:een.
 75 prosentin työllisyystavoitetta kohti hallitus aikoo mennä tässä vaiheessa esimerkiksi uudistamalla palkkatukea. Neuvottelulähteistä kerrotaan, että palkkatuen käyttämistä helpotetaan.
 Muut työllisyyden parantamisen keinot liittyvät esimerkiksi osatyökykyisten työntekoon, kuntien työllistämiskokeiluihin ja ulkomaalaisten työlupakäytäntöihin, joita joustavoitettaisiin.
 Hallituslähteistä ja työmarkkinajärjestöistä kerrotaan, että hallitus sopii tässä vaiheessa niin sanotuista helpoista keinoista. Erityisesti keskusta on kuitenkin vaatinut neuvotteluissa, että kovemmat keinot kuten työttömyysturvan uudistaminen, aikataulutetaan ja toteutetaan.
 Lue myös:
 Pitikö tämän olla ilmasto- ja koulutushallitus? Asiantuntijat odottavat budjetista näyttöjä: "Tavoite ei ole keino"
 Koko budjettiehdotus on nyt julki – Korkeakoulut saivat pettyä, mutta uusi tiedeministeri aikoo taistella niiden rahoista ja aloituspaikoista

Yritystukien leikkaamisesta alustava sopu, aktiivimalli taas pöydällä – hallitus valmistautuu budjettiriiheen


Summary: Israelissa äänestettiin jo toisen kerran parlamenttivaaleissa viiden kuukauden aikana.

Sininen ja valkoinen -vaaliliiton johtaja  Benny Gantz  on saamassa 34 paikkaa ja nykyinen pääministeri, Likud-puolueen  Benjamin Netanjahu  33.
 Israelissa jouduttiin järjestämään uuden parlamenttivaalit, sillä hallitusta  ei saatu muodostettua  huhtikuun vaalien jälkeen.
 Israelin parlamentissa knessetissä on 120 paikkaa.
 Lisää aiheesta:
 Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta
 Israel äänestää tänään taas parlamenttivaaleissa – Nämä neljä asiaa on hyvä tietää niistä

Ovensuukysely: Israelin vaaleissa lähes tasapeli


Summary: Paikalla Tammelassa on useita partioita.

Poliisilla on käynnissä poliisioperaatio Tampereen Tammelassa, kertoo Sisä-Suomen poliisi Twitterissä.
 Paikalla on useita partioita. Poliisi kertoo tiedottavansa asiasta lisää pian.

Poliisilla käynnissä operaatio Tampereella


Summary: Oppositiopuolue kokoomuksen puheenjohtajan Petteri Orpon mukaan hallituksella on "piikki auki", mutta pysyvät tulot puuttuvat.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tuore budjettiehdotus saa oppositiosta kritiikkiä.
 Toiseksi suurimman oppositiopuolueen kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  sanoo, että budjettiehdotuksessa on monia hyviä asioita, mutta todelliset työllisyystoimet jäävät kevyiksi.
 – Hallituksella näyttäisi olevan piikki auki. Rahaa kyllä näyttää olevan ja sitä käytetään paljon eri tarkoituksiin, vaikka ei ole tietoakaan pysyvistä tuloista. Tämä kaikki johtaa siihen, että valtion velkaantuminen lähtee kasvuun. Tämä johtaa siihen, että kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys lähiaikoina, Orpo sanoo.
 Orpo sanoo, että budjettiehdotuksessa hyviä asioita tehdään velkarahalla, eikä pysyvistä tuloista ole konkretiaa. Budjettiehdotuksessa valtion budjetti on kaksi miljardia euroa alijäämäinen. Orpon mukaan velka voi todellisuudessa kasvaa paljon suuremmaksi.
 – Lisätään etupainotteisesti paljon menoja, ja menolisäykset tehdään ilman pysyviä tuloja. Ensimmäinen huomioni on se, että valtion omaisuutta myydään tässä vaiheessa 1,37 miljardilla ja sitä suunnataan menoihin, eli tosiasiassa alijäämä on paljon suurempaa. Varsinkin jos näitä myyntituloja ei käytetä pysyviin investointeihin, velkaantuminen tulee kasvamaan todellisuudessa paljon enemmän.
 Orpo katsoo, että työllisyystoimet ovat sinänsä oikeanlaisia, mutta liian kevyitä. Palkkatuen uudistamisen tai työvoimapalveluiden parantamisen kaltaiset keinot eivät Orpon mukaan luo yrityksille uskoa tulevasta.
 – Tarvittaisiin yrityksille uskoa tulevasta ja ihmisille kannusteita ottaa työtä vastaan, ja esimerkiksi työn verotuksen kiristyminen toimii päinvastaiseen suuntaan. Tarvittaisiin niitä rakenteellisia uudistuksia, millä tässä tilanteessa saataisiin työpaikkoja aikaan. Sellaisia työllisyystoimia, joilla pysyviä tuloja saataisiin aikaan, ei oikeasti ole. Eli kyllä tämä näyttää erittäin huolestuttavalta, Orpo toteaa.
 Lue myös:
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan

Petteri Orpo budjettiehdotuksesta: "Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys"


Summary: Hallitus on saanut neuvottelut vuoden 2020 valtion talousarviosta kasaan.

Pääministeri Antti Rinne (sd.) ennusti jo ennen neuvottelujen alkua, että valmista saattaisi tulla jo tänä iltana. Huomenna keskiviikkona Rinne matkustaa Pariisiin tapaamaan Ranskan presidentti Emmanuel Macronia.
 Budjetin ykkösteemaksi on noussut työllisyyden kehitys. Pääministeri Rinteen mukaan pöytäkirjaan lisätään ainakin 25 työllistämistoimenpidettä.
 Yritystukia leikataan asteittain rutkasti. Kuntataloutta taas pyritään vahvistamaan.
 Millaisen sovun uusi hallitus sai ensimmäisestä budjetistaan aikaan?
 Illan A-studiossa vieraana valtiovarainministeri Mika Lintilä (kesk).
 Lue myös :
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa, aktiivimalli puretaan – Katso tiedotustilaisuus suorana klo 19 alkaen

Budjettiriihessä tuli valmista: A-studiossa valtiovarainministeri Mika Lintilä


Summary: Neuvottelut koskevat konsernin kaikkia henkilöstöryhmiä jokaisessa yksikössä. Vaikutuksista Suomeen ei ole vielä tietoa.

Ruotsalainen pakkauspaperia ja pakkauskartonkia valmistava BillerudKorsnäs aloittaa koko yhtiötä koskevat yt-neuvottelut.  Yhtiön mukaan  näin pyritään varmistamaan pitkän tähtäimen tuottavuus.
 Säästötavoite vuoden 2021 loppuun mennessä on noin 600 miljoonaa kruunua eli noin 56 miljoonaa euroa. Tämä toteutetaan leikkaamalla henkilöstömäärää kolmella sadalla. Osa vähennyksistä toteutuu eläköitymisten kautta.
 Yhtiöllä on 4500 työntekijää Ruotsissa, Isossa Britanniassa ja Suomessa, Pietarsaaressa. Vielä ei ole tietoa, miten vähennystarve vaikuttaa konsernin eri yksiköissä. Pietarsaaren tehtaalla työntekijöitä on noin 120.

Ruotsalainen BillerudKorsnäs aloittaa yt-neuvottelut


Summary: Oleg Kononenkon mukaan aseistamattomat kosmonautit voivat olla suojattomia villieläimiä vastaan.

Venäläiset avaruusmiehistöt olisi syytä varustaa jatkossa aseilla, sanoo kosmonautti  Oleg Kononenko . Venäläisen uutistoimiston Tassin mukaan Kansainväliseltä avaruusasemalta palaavat kosmonautit voivat Kononekon mielestä tarvita terä- tai ampuma-aseita Maahan palatessaan.
 – Avaruuskapseli saattaa osua mille tahansa alueelle Maapallolla. Kyseessä voivat olla vaikeapääsyiset alueet, joten me saatamme tarvita veistä rakentaaksemme suojan. Saatamme tarvita aseita siellä olevien villieläinten vuoksi, Kononenko sanoi avaruuskoulutuskeskuksessa tiistaina järjestetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Hän sanoi, että vaikka nykyiset laskeutumismoduulit havaitaankin nopeasti, niiden saavuttamiseen ja miehistön noutamiseen voi kulua paljon aikaa.
 Kosmonauttien nykyisessä hätävarustuksessa on muun muassa ruokaa ja lääkkeitä, mutta ei aseita. Venäjän avaruushallinto Roskosmos harkitsee parhaillaan, millaiset varustusteet uuden sukupolven Orel-alusten miehistöille annetaan.

Kosmonautti haluaisi aseistaa Venäjän avaruusmiehistöt – "Saatamme tarvita aseita Maahan palatessamme"


Summary: Vuokrien nousu käy kalliiksi – omistusasujalle korkojen lasku on eduksi. Katso tästä kuusi esimerkkiä.

Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) tekemässä  vertailussa  taloudellinen tilanne kohenee eniten eläkeläispariskunnalla ja vähiten yksin asuvalla työttömällä.
 PT käyttää esimerkkeinä kuutta erilaista perhettä.
 Töissä olevista eniten käytettävissä olevat tulot kasvavat keskituloisella perheellä, vähiten pienituloisella työntekijäperheellä.
 PT:n laskelmassa seurataan käytettävissä olevien reaalisten tulojen kehitystä. Niihin vaikuttavat toisaalta tulojen kehittyminen, toisaalta esimerkiksi asumiskulut.
 Asuminen ratkaisee perheen "oman inflaation"
 Asumismuoto ratkaisee, pääseekö perhe hyötymään matalista koroista vai joutuuko kärsimään nousevista vuokrista.
 Vuosina 2014–2020 käytettävissä olevat tulot kasvavat eniten hyvätuloisella perheellä ja vähiten ansiosidonnaista työttömyyskorvausta saavalla työttömällä. Hyvätuloisen perheen nimellistulot nousevat 620 euroa, työttömän 97 euroa.
 Seuraavat kuusi kuvaa  kertovat miten käteen jäävät tulot kehittyvät, kun huomioon otetaan tulojen lisäksi myös kunkin esimerkkiperheen menojen kasvu eli kunkin "oma inflaatio".
 Esimerkit ovat suuruusjärjestyksessä ensi vuoden käytettävissä olevan reaalisen tulokehityksen mukaan.
 Velattomassa asunnossa Joensuussa asuva mies saa keskimääräistä työeläkettä (2068 euroa/kk) ja hänen puolisonsa saa kansan- ja takuueläkettä. Seppo Suvela / Yle
 Omistusasunnossa asuvan eläkeläispariskunnan tulot nousevat ensi vuonna 2,5 prosenttia. Hyvää kehitystä selittää pieniin eläkkeisiin tehtävä korotus ja omistusasumisen edullisuus. PT:n mukaan omistusasumisen kustannukset ovat laskeneet vuosina 2014–2018 lähes prosentin.
 Nelihenkisessä perheessä vanhemmat saavat 4172 ja 3221 euroa kuussa. Oulussa asuvalla perheellä on jäljellä 150000 tuhatta euroa asuntolainaa.  Seppo Suvela / Yle
 Tällä perheellä ostovoima kohenee aiempia vuosia paremman palkkakehityksen ansiosta, vaikka kiky-sopimuksen takia työeläkemaksu kiristääkin verotusta. Matalat korot parantavat ostovoimaa, kun korkoihin uppoaa entistä vähemmän. Kaikkiaan perheellä on käytössään ensi vuonna 0,8 prosenttia enemmän tuloja kuin tänä vuonna.
 Yhden lapsen yksinhuoltaja tienaa siivoojana 2143 euroa kuussa ja saa lisäksi asumis- ja elatustukea. He asuvat vuokralla Helsingissä. Seppo Suvela / Yle
 Yksinhuoltajaperheelläkin tulot nousevat vuosien 2014–2020 aikana, mutta tulonsiirtojen pienentyminen jarruttaa lompakon pullistumista. Lapsilisän korotus on eduksi. Sen sijaan vuokrien nousu lisää asumiskustannuksia ensi vuonna 2,4 prosenttia.
 Yksityisessä firmassa työskentelevän perheen akateemiset vanhemmat tienaavat 7275 ja 6012 euroa kuussa. Lapsettomalla pariskunnalla on velaton asunto Tampereella. Seppo Suvela / Yle
 Pariskunnan käytettävissä olevat reaalitulot nousevat vuosien 2014–2020 välillä 620 euroa kuussa ja ostovoima on nousussa. Suurin yksittäinen menoerä on asuminen ja sen alentuminen hillitsee perheen omaa inflaatiota. Ensi vuonna verotuksen kiristyminen hillitsee reaalitulojen kasvua.
 Melko pienituloisen nelihenkisen perheen vanhemmat tienaavat varastotyöntekijänä 2612 ja lemmikkiliikkeen myyjänä 2484 euroa kuussa. Perhe asuu vuokralla Helsingissä. Seppo Suvela / Yle
 Vuokrat nousevat ensi vuonna 2,4 prosenttia ja sen takia perheen käytettävissä olevat tulot nousevat vain 0,4 prosenttia, vaikka ansiot ovatkin 2,7 prosentin nousussa. Perheen inflaatio on vertailuryhmien toiseksi suurin eli ensi vuonna 1,2 prosenttia.
 Helsingissä vuokralla asuva ansiosidonnaisella oleva työtön saa korvausta entisen palkkansa (3136 euroa) perusteella. Esimerkin toinen työtön on pudonnut työmarkkina-, asumis- ja toimeentulotuen varaan. Seppo Suvela / Yle
 Perusturvan korotus nostaa työmarkkinatukea, mutta toimeentulotuen määrä vähenee. Vuokra vie lähes puolet kulutuksesta. Vuokrien nousun takia esimerkkiperheistä juuri työttömillä on korkein oma inflaatio. Se leikkaa tuloja niin, että ensi vuonna ansiosidonnaista korvausta saavalla käytettävissä olevat reaalitulot nousevat 0,4 ja työmarkkinatukea saavalla 0,2 prosenttia.
 Pitkällä ajalla yksinhuoltajan asema paranee suhteellisesti
 PT on selvittänyt myös, miten sen esimerkkiperheillä käteen jäävän rahan määrä on muuttunut vuodesta 2013 lähtien. Lisäksi se ennustaa kehityksen ensi vuoteen saakka.
 Tuona aikana suurin suhteellinen nousu on PT:n mukaan tapahtunut ja tapahtuu pienituloisen yksinhuoltajan kohdalla. Heidän verotuksensa keveni 2014, mutta kiristyy taas ensi vuonna. Toiseksi eniten käteen jäävän rahan määrää on kasvattanut toimihenkilöperhe.
 Seppo Suvela / Yle
 Heikoimmin on kehittynyt työttömän asema elipä hän sitten työmarkkinatuella tai ansiosidonnaisella työttömyyskorvauksella. Myös pienituloinen työntekijäperhe kuuluu heikoimmin käytettävissä olevia tuloja kasvattaneisiin.

Näin sinun taloudellesi ensi vuonna käy – Tutkimuslaitos laski: eniten kohenee eläkeläisen asema, vähiten työttömän


Summary: Gummerus jatkaa toimintaansa itsenäisenä osana Storytelia.

Äänikirjojen ja e-kirjojen suoratoistopalvelu Storytel ostaa Suomen kolmanneksi suurimman kustantamon, Gummerus Kustannuksen.
 Gummeruksen kirjailijoihin kuuluvat muun muassa  Matti Rönkä ,  Minna Rytisalo ,  Selja Ahava ,  Pauliina Rauhala ,  Sisko Savonlahti ,  Camilla Grebe ,  Jojo Moyes, Clare Mackintosh  ja  Jussi Adler-Olsen.
 Gummerus jatkaa toimintaansa itsenäisenä osana Storytelia nykyisen toimitusjohtajan  Anna Baijarsin  alaisuudessa.
 Gummeruksen liikevaihto oli viime vuonna 2018 noin 7,6 miljoonaa euroa, ja se teki rahoituserien jälkeen voittoa noin 0,3 miljoonaa euroa.
 Kaupan osapuolet ovat sopineet, että kauppahinta pidetään salaisena, kertoo Gummerus tiedotteessa. Kaupan odotetaan toteutuvan syyskuun lopussa.
 Yritysosto ei vaikuta merkittävästi Storytel-konsernin taloudelliseen tilanteeseen.

Suoratoistopalvelu Storytel ostaa kustantamo Gummeruksen


Summary: Pahoissa talousvaikeuksissa oleva yhdistys tuottaa myös tehostettua palveluasumista ja kotihoidon palveluita.

Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus (ARA)

– Eihän täällä korruptiota ole, mutta hyvävelijärjestelmä toimii hirveän hyvin.
 Näin tiivistää  Mara Kivikallio  tuntonsa Ylen MOT:n eilisestä Jyväskylän demareiden asuntosuhmurointeja käsittelevästä  jutusta .
 Kivikallio itse ei ole sotkussa osallisen muutoin kuin naapurin roolissa. Viereisessä talossa toimii Jyväskylän Hoivapalvelut Oy:n Palvelutalo Pehtorinhoiva.
 Muistisairaille tarkoitettu palveluasumisen yksikkö Pehtorinhoiva. Jaana Polamo / Yle
 Jyväskylän Hoivapalvelut Oy:n omistaa Jyväskylän hoivapalveluyhdistys. Se on MOT:n tietojen mukaan syvissä talousvaikeuksissa.
 Yhdistyksen oma pääoma on miinuksella yli 700 000 euroa. Lisäksi Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus  ARA vaatii  yhdistystä palauttamaan yli puoli miljoonaa euroa konsernin liiketoimintaosista yleishyödyllisiin tarkoituksiin.
 Jyväskylän Hoivapalveluyhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on  Ahti Ruoppila , ja Hoivapalvelut Oy:n toimitusjohtaja  Jari Blom .
 Blom ja Ruoppila ovat keskeisiä demarivaikuttajia Jyväskylässä. Ruoppila on valtuustoryhmän puheenjohtaja ja SDP:n puoluehallituksen jäsen. Blom oli pitkään SDP:n Keski-Suomen piirin puheenjohtaja, ja siirtyi tehtävästä Jyväskylän Hoivapalvelut Oy:n toimitusjohtajaksi.
 Vuokralaiset epätietoisuudessa
 Hoivapalvelukonserni on rakentanut Jyväskylään useita palvelutaloja, ja se omistaa myös vuokrataloja. Hoivapalveluyhdistyksen taloussotkut lähtivät purkautumaan vuokrataloyhtiön kautta, kun ARA:n tarkastus toi esiin  epäselvyyksiä valtion korkotukilainojen käytössä .
 Yhdistyksen talousvaikeudet taas johtivat vuokrankorotuksiin, joiden ei korkotukisäädösten vuoksi pitänyt olla mahdollisia. Yhdistyksen toimiin liittyy petosepäily ja tukirahojen väärinkäyttöä.
 Tilintarkastajien mukaan yhtiön taloustilanne ”saattaa antaa merkittävää aihetta epäillä yhdistyksen kykyä jatkaa toimintaansa".
 – Olen erittäin huolestunut siitä, mihin me joudumme tästä, jos koko homma menee nurin, sanoo  Tuula Rossi .
 Rossi asuu Hoivapalveluyhdistyksen 80-prosenttisesti omistamassa taloyhtiössä. Loput omistaa Säynätsalon Työväenyhdistys. Myös sen puheenjohtajana toimii Ahti Ruoppila.
 – Tässähän tiedetään, että tehdyt vuokrankorotukset ovat laittomia. Minä pärjään, kun saan asumistukea ja hankin lisätuloja jakamalla lehtiä. Käyhän se kuntoilusta, mutta ei se marraskuun loskassa herkkua ole, Rossi sanoo.
 Tuetun asumisen palvelut turvassa
 Hoivapalveluyhdistyksellä on viisi palvelutaloa, neljä Jyväskylässä ja yksi Muuramessa. Lisäksi yhdistys tuottaa kotihoidon palveluita.
 Yhdistyksen palvelutaloissa asuu Jyväskylässä 133 ihmistä, ja kotihoidon asiakkaita on 81. Kaupunki maksoi palveluista viime vuonna yhteensä neljä ja puoli miljoonaa euroa.
 Jyväskylä on ostanut yhdistykseltä myös muun muassa vammaispalveluita, lapsiperheiden kotipalvelua, päivähoitoa ja työllisyyspalveluita.
 Jyväskylän kaupungin vanhuspalveluiden palvelujohtaja  Maarit Raappana  sanoo, että kävi hoivapalveluyhdistykselle miten tahansa, hoivaa tarvitsevat hoidetaan.
 Jyväskylän kaupungin vanhuspalveluiden palvelujohtaja Maarit Raappana. Jaana Polamo / Yle
 Kaupunki on tiennyt hoivapalvelukonsernin talousongelmista keväästä asti, ja on tehnyt valmiussuunnitelmat sen varalle, että yhdistys kaatuu.
 – Palveluasumisen asiakkaiden ei tarvitse olla huolissaan tulevaisuudestaan. Kaupungilla on velvoite tuottaa palvelut, eli me joko etsisimme asiakkaille uudet paikat tai ottaisimme hoidon kaupungin omaksi toiminnaksi, Raappana sanoo.
 Hoivapalveluyhdistyksen vuokralaisten, kuten Tuula Rossin, asemaan kaupunki ei voi vaikuttaa.
 Hoivapalveluyhdistys: Meihin on välillisesti kohdistunut rikollista toimintaa
 Jyväskylän hoivapalveluyhdistyksen mukaan se on itse välillisesti joutunut rikoksen kohteeksi. Yhdistyksen hallituksen tiedotteen mukaan sen käyttämä rakennuttajakonsultti  Pentti Tossavainen  "ei noudattanut sopimuksen mukaisia velvoitteitaan, antoi virheellisiä ohjeita, hävitti ja väärensi asiapapereita sekä veloitti korvauksia sopimuksenvastaisesti".
 – Tossavainen on ainoa, joka tästä on henkilökohtaisesti hyötynyt. Yhdistykselle tästä on tullut kohtuullisen paljon taloudellista haittaa, sanoo Ahti Ruoppila.
 Ahti Ruoppila. Jaana Polamo / Yle
 Tossavainen kiistää väitteet: hän ei ole saanut henkilökohtaista hyötyä, vain hänen yrityksensä on laskuttanut  Iltatuuli-projektin konsultoimisesta  sopimuksen mukaisen summan. Myös yhdistyksen hallituksen tiedotteessa olevat väitteet ovat Tossavaisen mukaan asiattomia.
 – Ne eivät pidä paikkansa. Yhdistys yrittää minun ja Iltatuulen kautta peitellä konkurssikypsää taloustilannettaan.
 Yhdistys sanoo korjaavansa epäkohdat
 Hoivapalveluyhdistys kertoo myös korjaavansa ARA:n toteamat taloudelliset epäkohdat tilikauden aikana.
 – Heti kun saimme tiedon, että olemme tehneet virheellisiä päätöksiä, aloitimme niiden korjaamisen. Kaikki tullaan korjaamaan ARA:n asettamassa aikataulussa täsmälleen niin kuin ARA on edellyttänyt, Ruoppila sanoo.
 Ruoppila vakuuttaa, että yhdistys ei ole menossa nurin.
 – Talous on tiukka, mutta me olemme selvinneet menneinä vuosina, ja tulemme tästäkin selviämään. Aiomme jatkaa toimintaa, emme me nurin mene. Rahoituksen järjestelyt ovat menossa, ja uskon, että lähikuukausina on jo positiivista kerrottavaa.
 ARA väläyttää yleishyödyllisyyden perumista
 Hoivapalveluyhdistyksen on syytäkin hoitaa ARA:n huomauttamat asiat kuntoon. Jos asioita ei korjata, ARA voi viime kädessä peruuttaa yhdistyksen ja sen tytäryhtiöiden yleishyödyllisyyden.
 Sen jälkeen yhdistys ja sen tytäryhtiöiden muodostama konserni menisivät käytännössä varmasti nurin.
 – Sitä on turha spekuloida. Me teemme ARA:n vaatimat korjaukset, ja sen jälkeen asiat ovat kunnossa. Tämän vuoden aikana koitamme saada koko sotkun selvitettyä.
 Ruoppilan mukaan yhdistyksen vuokrataloissa ei tarvitse olla huolissaan asumisestaan.
 – Heidän tilanteeseensa tämä ei vaikuta, ei tarvitse pelätä, että asunto menisi alta. Jos – ja tämä on spekulaatiota – yhdistys menisi nurin, varmaan joku yleishyödyllinen yhdistys ne ottaisi kontolleen. Mutta niin kuin sanoin, sellaiseen tilanteeseen hoivapalveluyhdistys ei ajaudu.
 Lue myös
 MOT: Demarien talobisnes Jyväskylässä jätti asuntoja tyhjäksi ja vuokralaiset laittomien vuokrankorotusten armoille – Tuula jakaa lehtiä ja nostaa toimeentulotukea selvitäkseen

Demareiden hämärät talobisnekset Jyväskylässä sysäsivät vuokralaiset epätietoisuuteen: "Mihin joudumme tästä, jos koko homma menee nurin?"


Summary: Metsäyhtiö Stora Enso kertoo hyväksyneensä ostotarjouksen suullisesti.

Metsäyhtiö Stora Enso on löytänyt Imatran golfkentälle ostajan.
 Yhtiö on suullisesti hyväksynyt ostajan tarjouksen Imatran golfin maa-alueesta ja rakennuksista. Stora Enso viestintäjohtaja  Satu Härkösen  mukaan ostaja ei vielä halua nimeään julkisuuteen.
 – Yritämme viimeistellä kaupan mahdollisimman nopeasti, Härkönen kertoo.
 Stora Enso tiedotti kaupoista poikkeuksellisen aikaisessa vaiheessa, sillä asia on herättänyt kiinnostusta julkisuudessa.
 Yhtiön mukaan golkentän ostaja haluaa jatkaa golf-toimintaa Imatralla.
 – Tämä on win-win -tilanne. Stora Enso halusi luopua alueesta ja uusi omistaja haluaa jatkaa golftoimintaa.
 Stora Enso kertoi kaupoista Imatran Golf Oy:n yhtiökokouksessa tiistaina. Kauppasummaa Stora Enso ei kommentoi.
 Yhtiökokouksessa äänestettiin myös, pidetäänkö yhtiössä erikoistilintarkastusta. Äänestyksen tulos oli, ettei erityistilintarkastusta tehdä.

Imatran golfkentälle uusi omistaja – ostaja aikoo jatkaa golftoimintaa, mutta ei halua vielä nimeään julkisuuteen


Summary: Tyttöjä houkutellaan nuuskan pariin uusilla tuotteilla. Paikoin nuuskaamisen yleisyys on suorastaan räjähtänyt kasvuun.

Tuoreen  kouluterveyskyselyn  (THL) mukaan tyttöjen nuuskan käyttö on yleistynyt paikoin jopa räjähdysmäisesti. Erityisen nopeasti nuuskaaminen on yleistynyt ammattiin opiskelevien keskuudessa, mutta myös yläkouluissa tyttöjen nuuskaaminen on yleistynyt.
 Kouluterveyskyselyn mukaan ammattikoululaisista tytöistä nuuskaa käytti päivittäin alle prosentti vuonna 2015. Toissavuonna luku oli 2,3 prosenttia ja tämän vuoden kyselyssä jo 6,5 prosenttia tytöistä kertoi nuuskaavansa päivittäin.
 Kasvu on paikoin ollut hyvinkin jyrkkää: esimerkiksi Etelä-Karjalassa nuuskaavien tyttöjen osuus nousi kahden viime kouluterveyskyselyn välillä 2,4 prosentista 12,5 prosenttiin. Lapissakin nuuskaavien tyttöjen osuus yli kaksinkertaistui.
 Kemiläinen hammashoitaja  Annica Marjamaa  Mehiläinen Länsipohja Oy:stä on tehnyt pitkään tupakkatuotteiden vastaista ennaltaehkäisevää työtä nuorten parissa. Hänen mukaansa tyttöjen nuuskankäyttö on viime vuosien ilmiö.
 – Kun kysyn nuorilta onko nuuskan käyttökokemuksia, niin tyttöjen käsiä nousee ylös. Ja kun tätä työtä on pitkään tehnyt, niin se ei ole missään nimessä kuulunut tyttöjen juttuihin, Marjamaa sanoo.
 Nikotiinipussit houkuttelevat tyttöjä nikotiinikoukkuun?
 Kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisista tytöistä 2,4 prosenttia kertoo nuuskaavansa päivittäin. Kaksi vuotta sitten määrä oli 1,4 prosenttia.
 Sen sijaan yläkoululaisten poikien nuuskaaminen ei ole kyselyn perusteella yleistynyt. Pojista 7,6 prosenttia ilmoittaa nuuskaavansa päivittäin.
 Nuuskapussien rinnalle on viime vuosina  tullut myyntiin  huulen alle laitettavia pienempiä nikotiinipusseja.
 Nuuskateollisuus kieltää, että niillä tavoiteltaisiin erityisesti nuoria ja naisia.  Sosiaali- ja terveysministeriön mielestä  tuotteiden kohderyhmää ovat muun muassa tytöt.
 Myös hammashoitaja Annica Marjamaa on viime aikoina törmännyt ilmiöön työssään.
 – Minusta täytyy olla ehdottomasti vakavissaan tämän ilmiön kanssa. Jos nuuskan käyttöön houkutellaan koolla eli pienemmillä pusseilla ja kauniilla rasioilla, niin onhan se huolestuttava asia, Marjamaa sanoo.
 Nuuskaaminen on yleistynyt, mutta tupakointi puolestaan on vähentynyt viime vuosina yläkouluikäisten, lukiolaisten ja ammattikoululaisten keskuudessa.
 Hammashoitaja Annica Marjamaan mukaan nuuskan käytön jäljet voivat näkyä jo niinkin nuorten kuin kuudesluokkalaisten suussa. Jutta Marjakaarto / Yle
 Käytön merkit näkyvät jo kuudesluokkalaisen suussa
 Marjamaan havainnon mukaan nuuskan käyttäjiä löytyy yhä nuoremmista ikäluokista. Tämä näkyy hänen mukaansa jo hammashoitolan vastaanotolla: nuuskan käytön vaikutukset ovat olleet nähtävissä jopa kuudesluokkalaisen pojan suusta.
 – Satunnaisia kokeilijoita voi hyvinkin olla jo alakoululaisissa. Onneksi se ei ole hirveän yleinen trendi. Mutta täytyy myöntää, että tuntuuhan se pahalta kun niin nuoria kokeilijoita voi jo olla, kertoo Marjamaa.
 Kouluterveyskyselyssä nelos-viitosluokkalaisista 3,1 prosenttia kertoo nuuskanneensa vähintään kerran. Määrä on kasvanut 2,8 prosentista.
 Lapissa suunta on kuitenkin ollut alaspäin: muutos kouluterveyskyselyjen välillä oli 5,7 prosentista 5,2 prosenttiin. Ennaltaehkäisevällä työllä nuorten parissa on siis merkitystä.
 Marjamaan mielestä ainakin alakoulun viidesluokkalaisille olisi jo syytä kertoa nuuskaamiseen ja tupakointiin liittyvistä asioista.
 Annica Marjamaa on huomannut kouluilla vieraillessaan, että etenkin eräs nuuskaamiseen liittyvä asia kiinnostaa nuoria: nuuskaamisen vaarat.
 – Nuorten tarkkaavaisuus lisääntyy heti, kun otetaan puheeksi se, kuinka pian nuuskan käyttäminen alkaa näkyä suussa. Ja kyllä nuoret jo aika hyvin tietävät, että nuuskan käyttäminen näkyy limakalvoilla lyhyenkin käytön jälkeen.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Nuuska on entistä vahvempaa ja "sätii" kovempaa – "Ei monilla vanhemmilla ole mitään käsitystä tästä tavarasta"
 Jopa 11–12-vuotiaat käyttävät jo nuuskaa, nuoret myös myyvät nuuskaa toisilleen – koulut ja Tulli huolestuivat asiasta Turussa
 Tippuuko pussi huulesta, jos kaveri pitää sitä ällöttävänä? Tunnille ilmestyvä nuuska-agentti ei vasikoi, mutta yrittää kääntää pääsi

Tuore kouluterveyskysely: tyttöjen nuuskaaminen yleistyy hurjaa vauhtia – ammattikouluissa käyttö lähes kolminkertaistunut parissa vuodessa