Summary: Mitä puolueet vastaavat äänensä antaneille nuorille?

Jos nuorisovaalien äänestäjät saisivat päättää, Suomen eduskuntaan suurimpina puolueina nousisivat vihreät, perussuomalaiset ja kokoomus.
 Äänestämistä puidaan myös  A-studiossa maanantaina .
 Nuorisovaalit 62 935 ihmistä äänesti nuorisovaaleissa, mutta 3 628 ääntä hylättiin. Äänestysprosentti oli noin 48 % ilmoittautuneista. Äänestys järjestettiin 877 koulussa 12 vaalipiiristä, Ahvenanmaa ei ole mukana tuloksissa. Eniten mukana oli yläkouluja (454 kpl) ja lukioita (223 kpl). Mukana oli myös alakouluja (147 kpl) ja ammattikouluja (46 kpl). Lisäksi mukana oli 7 muuta oppilaitosta. Alle 18-vuotiaat äänestivät samoja ehdokkaita kuin varsinaisissa vaaleissakin. Alaikäisten omat varjovaalit järjestettiin ensimmäisen kerran 1960-luvulla. Nuorisoalan kattojärjestö Allianssi on koordinoinut nuorisovaaleja vuodesta 1995.
 Ykköseksi ylsi vihreät 17,1 prosentin äänisaaliilla.
 Jaetulla kakkossijalla komeilevat kokoomus ja perussuomalaiset, kumpikin 14,5 prosentilla äänistä.
 Perussuomalaiset hyötyivät vaalipiirien viimeisten paikkojen jaosta ja saivat nuorisovaalien eduskuntaan yhden paikan kokoomusta enemmän.
 Neljänneksi suurin puolue keskusta sai ääniä 11,7 prosenttia.
 Keskusta oli myös nuorisovaalien suurin häviäjä, sillä puolue menetti 11 paikkaa vuoden 2015 nuorisovaaleihin verrattuna.
 Eniten paikkamääräänsä kasvatti vihreät, joka sai näissä vaaleissa 11 paikkaa lisää.
 Taloustutkimuksen tutkimuspäällikkö Juho Rahkosen mukaan nuoret ovat iäkkäämpiä äänestäjiä avoimempia uusille pienpuolueille.
 Yle Uutisgrafiikka
 Vihreät oli suosituin puolue viidessä, keskusta neljässä, kokoomus kahdessa ja perussuomalaiset yhdessä vaalipiirissä.  Yle Uutisgrafiikka
 Eduskuntaan nousi myös  useita pienpuolueita . Eduskunnan ulkopuolisista puolueista paikkoja saivat eläinoikeuspuolue, piraattipuolue sekä Suomen kommunistinen puolue SKP.
 Myös Liike Nyt ja  Paavo Väyrysen  Tähtiliike säilyisivät eduskunnassa.
 Puoluelistojen ulkopuolelta kansanedustajaksi nousi myös Ylen Perjantai-ohjelmasta tuttu  transvestiitti romukauppias Markus Kuotesaho .
 Nuorisovaalien tapaan myös  Ylen tuoreimmassa puoluekannatusbarometrissa  perussuomalaiset nousivat kolmen kärkeen.
 Ykkösenä oli SDP. Neljän kärkeen mahtuivat myös kokoomus ja keskusta.
 Ylen puoluekannatusbarometri maaliskuulta 2017. Yle Uutisgrafiikka
 SDP on  pitänyt kärkisijaa kannatusmittauksissa jo lähes vuoden . Silti nuorisovaaleissa demarit roikkuvat vasta viidentenä ja sillä on eduskunnassa vaivaiset 15 paikkaa.
 – Nuoret ovat pienestä pitäen kasvaneet globaaliin kilpailuyhteiskuntaan. Tällaiset vanhat joukkopuolueliikkeet, kuten demarit, edustavat nuorten mielissä mennyttä maailmaa, pohtii tutkimuspäällikkö  Juho Rahkonen  Taloustutkimukselta.
 Nuorisovaalien tulos on linjassa puoluekannatuskyselyiden kanssa, missä 18–34-vuotiaiden suosituimmat puolueet ovat niin ikään  vihreät ja kokoomus .
 Rahkosen mukaan kärkikolmikkoon nousee myös perussuomalaiset, kun katsotaan alle 25-vuotiaita äänestäjiä.
 Perussuomalaisten ja vihreiden suosiota Rahkonen selittää niiden suurilla ideologisilla eroilla.
 – Ei varmaan ole jäänyt keneltäkään huomaamatta, että vihreät ja perussuomalaiset ovat ilmastopolitiikassa lähestulkoon päinvastaisilla linjoilla. Nuorille ilmasto on tärkein poliittinen kysymys.
 Yle kävi kysymässä kahdessa koulussa nuorten tuntoja äänestämisestä:

 Nuorten eduskunta olisi keskimäärin 41-vuotias mies
 Nuorten vaaleissa menestyivät äänioikeutetuille ennestään tutut ehdokkaat, kertoo vaalit järjestänyt Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi.
 Nykyisten tai entisten kansanedustajien ja julkkisehdokkaiden lisäksi menestyneiden joukossa on oppilaitosten entisiä opettajia ja kouluissa vierailleita ehdokkaita.
 Tämä näkyy myös eduskunnan ikärakenteessa.
 Nuorisovaaleilla valitun eduskunnan keski-iäksi tuli 41 vuotta. Se on kymmenen vuotta vähemmän kuin  nykyisen eduskunnan keski-ikä .
 Naisia nuorisovaaleilla valituista ehdokkaista oli 35 prosenttia, kun istuvassa eduskunnassa heitä on 41,5 prosenttia.
 Eniten ääniä vaaleissa sai vihreiden puheenjohtaja  Pekka Haavisto , toisena naantalilainen kokoomuksen kunnallispoliitikko  Toni Forsblom  ja kolmantena vihreiden ehdokas, näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius .
 – Siis heidän vanhempiensa ja isovanhempiensa ikäluokkaa edustavaa porukkaa, päivittelee Rahkonen.
 69-numerolla pääsi eduskuntaan yhdeksän edustajaa
 Nuorisovaaleissa menestyi jälleen erinomaisesti äänestysnumerolla 69.
 Näin kävi myös  vuoden 2015 vaaleissa .
 Tällä kertaa vaalinumerolla nousi eduskuntaan ehdokas yhdeksässä vaalipiirissä.
 Silti Taloustutkimuksen Juho Rahkonen uskoo nuorisovaalituloksen kertovan myös jostain isommasta.
 – Uskon tuloksen ennakoivan jossain määrin sitä, mitkä puolueet tulevat olemaan vahvoilla lähitulevaisuudessa.
 Mitä puolueet ajattelevat nuorisovaalituloksesta?
 Yle kysyi kaikilta nuorisovaaleissa eduskuntaan nousseilta puolueilta ajatuksia vaalituloksesta.
 Eduskuntapuolueista kyselyyn vastasivat eduskuntaryhmän puheenjohtajat, eduskunnan ulkopuolisista puolueen puheenjohtajat.
 Liike Nytin  Hjallis Harkimo  ei halunnut kommentoida asiaa. Markus Kuotesahoa Yle ei tavoittanut.
 Puolueiden vastaukset antoivat:  Krista Mikkonen  (vihr.),  Leena Meri  (ps.),  Kalle Jokinen  (kok.),  Antti Kaikkonen  (kesk.),  Antti Lindtman  (sd.),  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.),  Peter Östman  (kd.),  Thomas Blomqvist  (r.),  Simon Elo  (sin.),  Santeri Pienimäki  (eop.),  Petrus Pennanen  (pp.),  Paavo Väyrynen  (tl.),  Juha-Pekka Väisänen  (komm.).
 Minkä takia teidän puolueenne menestyi tällä tavalla nuorisovaaleissa?
 Vihreät:  Tulevaisuuskysymykset ovat selvästi tärkeitä nuorille, eli ilmastonmuutos, ympäristö ja tietysti myös mahdollisuudet kouluttautua. Niitä olemme pitäneet esillä. Olemme halunneet luoda toivoa ja uskoa tulevaan, mikä on varmaan välittynyt.
 Perussuomalaiset:  Olen yllättynyt, että olemme tavoittaneet näin hyvin myös alle 18-vuotiaat. Kiitos luottamuksesta! Luulen, että nuorille on tärkeää taloudellinen ja fyysinen turvallisuus - että on töitä ja koulutuspaikkoja sekä hyvä elää.
 Kokoomus:  Tulevaisuus on nuorille tärkeä, ja kokoomus tulevaisuuspuolueena kiinnostaa nuoria.
 Keskusta:  Ihan kohtuullinen tulos näissä olosuhteissa. Meillä on tarjolla hyviä nuoren polven ehdokkaita ja toisaalta myös kokeneita konkareita. Tuosta on hyvä ponnistaa eteenpäin kohti varsinaista vaalipäivää.
 SDP:  Olemme tehneet ison työn meidän sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävään kehitykseen tähtäävän tulevaisuuslinjamme kanssa, mutta tämä meidän viestimme ei ole vielä tavoittanut kaikkia nuoria. Työ on sen suhteen vielä kesken.
 Vasemmistoliitto:  Vasemmistoliitto ei näköjään ole ollut näissä vaaleissa oppilaiden suuressa suosiossa, vaikka puolueella on potentiaalia nuorisossa. Pidän tärkeänä, että mietimme, miten nuorille viestitään ja että heidät otetaan huomioon, kun tavoitteita asetetaan.
 Kristillisdemokraatit:  Kuusi paikkaa on positiivinen yllätys. Tulokseen vaikuttaa, ketkä ehdokkaat ovat olleet mukana vaalipaneeleissa. Näissä vaaleissa on enemmän hajontaa verrattuna vuoteen 2015, vihreiden ja perussuomalaisten menestys syö paikkoja muilta.
 RKP:  Olemme todella tyytyväisiä siihen, että ehdokaslistallamme taitaa olla eniten nuoria ehdokkaita. Siinä mielessä ehdokasasettelu on onnistunut.
 Sininen tulevaisuus:  Sininen tulevaisuus on tietysti uusi puolue, vajaa kaksi vuotta vasta toimittu. Jos saataisiin varsinaisissa vaaleissa tuollainen tulos eli 4-5 edustajaa, kyllä minä siihen olisin tyytyväinen.
 Eläinoikeuspuolue:  Nuoret ovat havahtuneet oikeudenmukaisuuskäsitteen laajenemiseen, että myös muilla eläimillä kuin ihmisellä on oikeuksia ja että meillä on vastuu ympäröivästä luonnosta.
 Piraattipuolue:  Olemme olleet perinteisesti nuorten puolue eli meillä on ollut keski-iältään nuorimmat ehdokkaat monissa vaaleissa. Kannatamme 16-vuotiaiden äänioikeutta, maksutonta toista astetta ja niin edelleen.
 Seitsemän tähden liike:  Puolue on ollut pimennossa, meistä ei ole kerrottu julkisuudessa. Yllättävää, että siihen nähden on tuon verran kannatusta.
 SKP:  Menestyimme nuorisovaaleissa siksi, että olemme pystyneet viestittämään meidän aloitteistamme nuorten mediassa eli somessa.
 Mitä vaalitulos kertoo siitä, mikä nuoria kiinnostaa?
 Vihreät:  Valitettavaa on, ettei äänestysprosentti ole korkeampi. Tulosta katsoessa tuntuu, että perinteiset puolueet eivät ole vedonneet vaihtoehdoillaan nuoriin. Varmasti koulutusleikkaukset ovat myös syöneet kokoomuksen ja keskustan ääniä.
 Perussuomalaiset:  Nuoria kiinnostaa tulevaisuus. Se, ettei elämä ole näköalatonta, vaan on työtä, koulutusta, jatkossakin puhdas ympäristö ja tulevaisuus näyttää valoisalta.
 Kokoomus:  Nuoret ovat selvästi kiinnostuneita vastuullisesta ilmasto- ja talouspolitiikasta.
 Keskusta:  Varmaan ainakin jonkun verran siinä näkyy viimeaikainen keskustelu ilmastonmuutoksesta ja maahanmuutosta.
 SDP:  Uskon, että nuoria kiinnostavat tärkeät teemat, eli tulevaisuus, osaaminen ja ilmastonmuutoksen oikeudenmukainen torjunta. Näihin myös meidän tulevaisuuslinjamme tähtää.
 Vasemmistoliitto:  Vihreiden ja perussuomalaisten pärjääminen kertoo nuorison jakautumisesta – vihreät kantavat huolta ilmastonmuutoksesta, perussuomalaiset taas suhtautuvat siihen, tai ainakin Suomen vaikutusmahdollisuuksiin, vähättelevästi.
 Kristillisdemokraatit:  Kahden suosituimman kesken on kova vastakkainasettelu: vihreille tärkeää ovat ilmastonmuutos ja siihen liittyvät uhat, kun taas perussuomalaisten toinen sija osoittaa, että nuorten keskuudessa on myös päinvastaisia ajatuksia.
 RKP:  Minusta on aika yllättävää, että Liike Nyt, Tähtiliike ja siniset saavat näinkin paljon kannatusta ja paikkoja. Perussuomalaisten menestys kertoo ehkä siitä, että aika moni nuori etsii vaihtoehtoja tälle nykyiselle hallitukselle. Yksi johtopäätös voi olla, että isot puolueet eivät ole onnistuneet nuorten keskuudessa. Perinteisten isojen puolueiden, me mukaan lukien, täytyy parantaa ja miettiä, miten tavoitetaan nuoria, tulevia äänestäjiä.
 Sininen tulevaisuus:  Se kertoo varmasti siitä, että nuoria kiinnostavat arvokysymykset. Varmasti myös ilmastonmuutoskysymys vaikuttaa. Nuorilla on suurempi halu äänestää uusia puolueita. Tämä näkyy siinä, että Piraattipuolue ja Tähtiliike saavat edustajia heiltä läpi.
 Eläinoikeuspuolue:  Vihreiden vaalivoitto ja meidän vaalimenestyksemme kertovat, että nuoriso on herännyt ilmastonmuutokseen.
 Piraattipuolue:  Mitä ainakin itse olen käynyt kouluissa vaalipaneeleissa, nuorilla on tuo maahanmuuttokysymys sellainen perussuomalaiset vastaan vihreät, jotka tässäkin ovat isoimmat.
 Seitsemän tähden liike:  Nuorisovaalien suosituimmat puolueet saavat eniten huomiota tiedotusvälineissä.
 SKP:  Olen ajatellut, että nuoret ovat paljon radikaalimpia, mutta eiväthän nuoret ole automaattisesti uudistusmielisiä.
 Mitä lupaatte nuorisovaaleissa äänestäneille nuorille?
 Vihreät:  Haluamme, että nuorilla on hyvät edellytykset elämään. Haluamme kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, tekoja – ei vain puheita, ja koulutuksen mahdolliseksi kaikille nuorille, tuloista tai taustasta riippumatta.
 Perussuomalaiset:  Me lupaamme pitää huolta siitä, että on riittävästi koulutuspaikkoja ja hyvä yrittäjyys- ja työllisyyspolitiikka. Haluamme myös pitää huolta siitä, että koko Suomessa voi asua ja Suomen turvallisuus paranee. Tähän liittyy myös meidän tiukka maahanmuuttopolitiikkamme.
 Kokoomus:  Lupaan, että jatkamme vastuullista talous- ja työllisyyspolitiikkaa, joka mahdollistaa nuorten hyvän tulevaisuuden.
 Keskusta:  Lupaamme jättää Suomen entistä paremmassa kunnossa tuleville sukupolville ilman kohtuutonta velkataakkaa.
 SDP:  Haluamme muuttaa toisen asteen koulutuksen aidosti maksuttomaksi, torjua ilmastonmuutosta oikeudenmukaisesti ja pitää huolta, että Suomessa kenestä tahansa voi tulla mitä tahansa, siis että kaikista pidetään huolta.
 Vasemmistoliitto:  Meidän pitää ryhtyä toimiin ilmaston puolesta. Ensi kaudella eduskunnan pitää tehdä kunnianhimoisempaa ilmastopolitiikkaa.
 Kristillisdemokraatit:  Haluamme, että ilmapiiri muuttuisi ja nuoret voisivat jatkossa paremmin. Lisää resursseja erityisesti koulupsykologi- ja koulukuraattoripuolelle, ja että jokaiselle taattaisiin yhteiskunnassa paikka joko koulussa opiskelemalla tai työelämässä.
 RKP:  Nyt jo tämän tuloksen perusteella on tarvetta kommunikaation ja osallistumismahdollisuuksien parantamiseen, jotta nuoret tuntevat itsensä osallisiksi. Työnsaanti, koulutus ja ilmasto ovat aika keskeisiä asioita, joihin tulemme panostamaan.
 Sininen tulevaisuus:  Lupaan, että siniset ajaa niitä tavoitteita, joita vaaliohjelmassa on. Ja toisin kuin toimittajat väittävät, siniset saavat myös oikeissa eduskuntavaaleissa kansanedustajia.
 Eläinoikeuspuolue:  Eläinoikeuspuolue tulee ajamaan tiukempaa ilmastopolitiikkaa, ja se tulee näkymään myös näiden nuorten elämässä.
 Piraattipuolue:  Meillä on yleensä ideana se, että saadaan nuoret vahvemmin mukaan päätöksentekoon: eli meidän ohjelmassamme ovat äänioikeus 16-vuotiaille, maksuton toinen aste, maksuton varhaiskasvatus vielä nuoremmille sekä maksuton yliopisto ja kolmas aste.
 Seitsemän tähden liike:  Haluamme puolustaa köyhiä ja parantaa vähävaraisten asemaa. Eli toisen asteen koulutus maksuttomaksi. Tasa-arvon puolesta.
 SKP:  Lupaamme, että SKP vie eteenpäin systeemimuutoskritiikkiä, koska vain sillä tavalla voimme torjua ilmastonmuutosta.
 Lue lisää:
 "Me joudutaan elämään niiden päätösten kanssa" – äänestäviä 18-vuotiaita on alle puolet 69-vuotiaisiin verrattuna
 Ylen puoluekannatusmittaus: Miten suomalaiset äänestäisivät, jos vaalit pidettäisiin nyt?

Tältä näyttää nuorisovaalien valitsema eduskunta – eniten paikkoja haalivat vihreät ja perussuomalaiset


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  aikoo antaa potkut Salaisen palvelun johtajalle  Randolph "Tex" Allesille , kertovat useat hallintolähteet uutiskanava  CNN:lle .
  Randolph "Tex" Alles  public domain, wikimedia
 Tiedon vahvistaa Valkoisen talon tiedottaja  Sarah Sanders , jonka mukaan Allesin tilalle nousee pitkän uran Salaisessa palvelussa tehnyt  James M. Murray.  Hänen on määrä aloittaa uudessa työssään toukokuussa.
 Trump on CNN:n mukaan antanut Valkoisen talon virkaa tekevälle kansliapäällikölle  Mick Mulvaneylle  käskyn erottaa Alles. Alles jatkaa toistaiseksi virassaan, mutta hänelle on tiedotettu erosta.
 Aiemmin tänään Trump ilmoitti, että Yhdysvaltain hallituksen kotimaan turvallisuuden ministeri  Kirstjen Nielsen  jättää tehtävänsä.
 Useiden lähteiden mukaan Nielsen jättää tehtävänsä Trumpin painostuksesta.
 Eräs hallintolähde kuvaili CNN:lle, että hallituksen kotimaan turvallisuuden ministeriössä on käynnissä "lähes systemaattinen puhdistus".
 Seuraavaksi lähtöpassit on luvassa eri lähteiden mukaan Yhdysvaltain kansalaisuus- ja siirtolaispalvelujen johtajalle  Francis Cissnalle .
 Lisää aiheesta:
 Trump is removing US Secret Service director
 Yhdysvaltain kotimaan turvallisuuden ministeri jättää tehtävänsä

CNN: Trump jakaa lisää potkuja – nyt lähtöpassit saa Salaisen palvelun johtaja


Summary: Ongelma koski noin kahtasataa asiakasta.

S-Pankin moviilisovelluksessa oli viikonloppuna ja maanantaina häiriö, jonka vuoksi pankin asiakkaat näkivät toistensa pankkitietoja. S-mobiili on toistaiseksi otettu pois käytöstä.
 S-Pankin digitaalisesta kehityksestä vastaava johtaja  Carl-Edvard Holmberg  kertoi maanantai-iltana Ylelle, että häiriö koskee noin pariasataa asiakasta. Pankki on saanut häiriöstä muutamia kymmeniä ilmoituksia asiakkailta.
 – Selvitämme asiaa koko ajan ja olemme saman tien yhteydessä niihin asiakkaisiin, joita häiriö on koskenut, Holmberg kertoo.
 Näille asiakkaille lähetetään viesti verkkopankissa, ja heitä tavoitellaan puhelimitse.
 Pankki ilmoittaa heti, kun sovellus on jälleen käytettävissä. Muut S-Pankin pankkipalvelut, kuten kortit ja verkkopankki, toimivat normaaliin tapaan. Verkkopankkia voi käyttää tunnuslukutaulukolla normaalisti.
 Jos asiakkaalla ei ole enää tunnuslukutaulukkoa tallessa, sen saa maksutta S-Pankin asiakaspalvelupisteestä häiriön aikana. Suurin osa asiakaspalvelupisteistä on auki arkisin kello 20:een asti. Lähimmän asiakaspalvelupisteen sijainnin ja aukioloajan voi tarkistaa S-Pankin verkkosivuilta.
 – Suhtaudumme pankkisalaisuuteen erittäin vakavasti ja olemme hyvin pahoillamme tapahtuneesta. Olemme myös aloittaneet keskustelut tapahtuneesta viranomaisten kanssa, Holmberg sanoo.

S-Pankin mobiilisovelluksessa häiriö – asiakkaat näkivät vieraita tilitietoja


Summary: Norjan kuntaministeri  toivoo kokeilun johtavan siihen, että työnantajat tekevät jatkossa päätöksen rekrytoinnista hakijan koulutuksen ja meriittien, ei nimen perusteella.

Norja ryhtyy kokeilemaan nimetöntä työnhakua valtion työpaikkoihin, kertoo  Norjan yleisradioyhtiö NRK . Anonyymistä työnhausta toivotaan ratkaisua siirtolaistaustaisen henkilöiden työllistymiseen.
 Useat tutkimukset osoittavat, että työnhaku ulkomaisella tai ulkomaiselta kuulostavalla nimellä vaikuttaa hakijan mahdollisuuksiin päästä työhaastatteluun.
 16-vuotiaana Norjaan yksin alaikäisenä turvapaikanhakijana tullut afganistanilainen  Abdoollah Hosseini  kiittelee kokeilua.
 Tätä nykyä 31-vuotias, asianajajana työskentelevä Hosseini kertoo tehneensä viime vuonna 60 työhakemusta, mutta päässeensä vain kolmeen työhaastatteluun.
 Hosseini arvelee, ettei hänen ulkomainen nimensä ole ainoa syy siihen, ettei kutsuja juuri sadellut haastatteluihin. Hän pitää kuitenkin selvänä, että monet työnantajat suhtautuvat epäillen siirtolaistaustaisiin työntekijöihin.
 – Tämä on luonnollista, mutta toivon, että he näkisivät myös (työnhakijan) potentiaalin, sanoo Hosseini NRK:n haastattelussa.
 Norjan kunta- ja uudistusministeri  Monica Mæland  kertoo, että nimetöntä työnhakua kokeillaan useissa valtion virastoissa.
 Ministeri toivoo kokeilun johtavan siihen, että työnantajat tekevät jatkossa päätöksen rekrytoinnista hakijan koulutuksen ja meriittien, ei nimen perusteella.
 Abdollah Hosseini uskoo, että koko yhteiskunta hyötyy, kun ulkomaalaistaustaiset työllistyvät.
 – Se on hyvä asia yksilön, ulkomaalaisten integroitumisen ja yhteiskunnan hyvinvoinnin kannalta, Hosseinin pohtii.
 Norjan kunta- ja uudistusministeriö ei ole toistaiseksi päättänyt, pitäisikö työhakemuksista valtion leipiin poistaa myös hakijan sukupuoli ja ikä.
 Aiheesta lisää:
 Anonymitet skal hjelpe søkere med innvandrerbakgrunn til jobbintervju
 Neljä nimekästä yrittäjää haki työtä romaninimillä, yhtäkään ei kutsuttu työhaastatteluun – "Työelämä ei ole yhdenvertainen romaneille tai muille vähemmistöille"
 Ulkomaalainen nimi voi edelleen vaikeuttaa työhaastatteluun pääsyä – pahimmillaan nimiä jopa suomennetaan

Norjassa kokeillaan nimetöntä työnhakua valtion työpaikkoihin


Summary: Paluun formularadoille tekevä Emma Kimiläinen on ainoa suomalainen toukokuussa alkavassa W Series -formulasarjassa, jossa ajavat pelkästään naiset.

Emma Kimiläinen nauraa katketakseen Puoli seitsemän –ohjelman pinkillä sohvalla. Naurusta ei ole tulla loppua, kun Kimiläinen on nähnyt kuvamanipulaation, jossa on yhdistetty hänen ja Kimi Räikkösen kasvot.
 Pitkän uran autourheilussa tehnyt Kimiläinen on ennenkin kuullut väännöksiä nimestään, joka yhdistyy helposti F1-kuljettaja Räikköseen.
 – Viimeisin on Emma Kiminlainen. Terveisiä vaan Kimille.
 W Series -formulasarja starttaa toukokuussa
 Kimiläinen palaa tänä keväänä formuloihin kymmenen vuoden tauon jälkeen. Hänet valittiin yli sadan kuljettajan joukosta uuteen W Series –formulasarjaan. Kimiläinen on yksi 18 kuljettajasta, jotka kilpailevat naisille tarkoitetun formulasarjan voitosta.
 Karsinnoissa kuljettajilta testattiin sekä ajotaitoa, fyysistä kuntoa että henkisiä ominaisuuksia.
 – Meitä profiloitiin erilaisilla testeillä ja kyselyillä. Selvitettiin miten kukin kuljettaja käyttäytyy eri tilanteissa. Minusta selvisi, että luonteenpiirteissäni on paljon ulottuvuuksia. Se on positiivinen asia, mutta voi olla myös henkisesti raskasta jos on aina kaikessa mukana.
 Emma Kimiläinen otti ensimmäisen kerran tuntumaa mikroautoiluun jo 1-vuotiaana. Pienellä tytöllä ei yletä jalka vielä kaasulle, mutta 3-vuotiaana hän pääsi jo itse ajamaan. Ensimmäisiin kisoihin Kimiläinen osallistui 5-vuotiaana. Emma Kimiläinen
 Voittajan ominaisuudet
 Kymmenen vuotta vuotta sitten Kimiläinen ajoi ammattilaisena Saksassa ADAC Formula Masters –sarjassa ja Formula Audi Palmer sarjassa Englannissa. Finanssikriisi katkaisi budjetteja autourheilusta ja Kimiläinen keskittyi opiskeluun ja perusti perheen.
 Nyt Kimiläinen on uuden uran alussa ja lisämaustetta W Series -sarjaan tuo kalusto. Kaikki kuljettajat kilpailevat samanlaisella autolla, joten lähtökohdat ovat kaikille kuljettajille tasaväkiset.
 Formula 3-mallin autoilla ajettavassa kisassa auto vaihtuu joka kisaan.
 –Taitava kuljettaja tuntee omat ja auton asettamat rajat, ja osaa myös selkeästi analysoida tuntemuksiaan. Perstuntuman sanoittaminen insinööreille ja mekaanikoille on tärkeää, jotta uuden auton säädöt saadaan kuljettajan haluamiksi.
 Samanlaisella kalustolla ajettaessa voittajan ominaisuudet löytyvät henkiseltä puolelta.
 – Kun lähtöruudukossa on yhtä lahjakkaita kuskeja, voitto on pääkopasta kiinni. 98% kilpa-ajosta on henkisen puolen taistelua.
 Katso Emma Kimiläisen haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .
 Lue lisää Emma Kimiläisestä:

Kiminlainen vai Kimimäinen? Formulakuski Emma Kimiläinen yllätettiin suorassa lähetyksessä kuvamanipulaatiolla


Summary: Alvar Aallon suunnitteleman Finlandia-talon päärakennus valmistui vuonna 1971.

Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi illalla Finlandia-talon perusparannusta koskevan hankesuunnitelman. Remontin kustannukset ovat suunnitelman mukaan noin 119 miljoonaa euroa. Remontti alkaa vuonna 2022, ja sen arvioidaan päättyvän vuonna 2024.
 Perusparannuksen taustalla on muun muassa tarve päivittää rakennuksen tilat 2020-luvulle sekä julkisivun kupruilevan marmorin korjaaminen. Taloa ei ole kertaakaan peruskorjattu kokonaisuutena. Taloa ei kuitenkaan voida enää pitää käyttökelpoisena osakorjauksin.
 Alvar Aallon suunnitteleman Finlandia-talon päärakennus valmistui vuonna 1971 ja kongressisiipi 1975.–
 Lue lisää:
 Finlandia-talon remontti kallistuu kymmeniä miljoonia – Julkisivun materiaali valitaan tämän vuoden lopussa

Finlandia-talo menee remonttiin – perusparannus maksaa 119 miljoonaa euroa


Summary: Viikko ennen vaaleja oikeusministeriön sivulle tehtyä palvelunestohyökkäystä osattiin odottaa. Mihin sillä pyrittiin?

Vaalien tulossivulle tehty sunnuntaina  aamuyöllä tehty isku  ei saanut suurta vahinkoa aikaan, mutta se osuu kuitenkin demokratian ytimeen.
 Tutkintaa johtava poliisin kyberkeskuksen rikoskomisario  Marko Leponen  sanoo, että viranomaispalveluihin kohdistuvat verkkohyökkäyset otetaan aina vakavasti.
 Erikoistutkija  Antti Sillanpää  turvallisuuskomitean sihteeristöstä korostaa, että palvelunestohyökkäys jäi yritykseksi ja ääritapauksissakin äänet lasketaan vaikka käsin.
 Kuka se oli?
 Poliisi myöntää, että tutkinnassa ollaan alkuvaiheessa, eikä vielä tiedetä, oliko hyökkäyksen takana yksi henkilö vai ryhmä. Leponen sanoo, että vielä ole selvyyttä siitäkään, tuliko isku Suomesta vai ulkomailta.
 Tutkinnanjohtaja Marko Leponen sanoo, että  palvelunestohyökkäyksen tutkiminen on työlästä ja voi kestää vuosiakin. Juha Kivioja / Yle
 Leposen mukaan palvelunestohyökkäykset ovat työläitä tutkittavia: datan kerääminen, sen analyysi ja tekijöiden jäljittäminen voivat kestää lopulta jopa vuosia.
 Mikä oli mahdollisesti syynä hyökkäykseen?
 Palvelunestohyökkäyksiä tehdään suhteellisen paljon. Esimerkiksi jonkin nettisivun toiminnan estämisellä voidaan kiristää rahaa sivun omistajalta.
 Mutta tavoite voi olla yleisempikin: Hyökkäyksellä voi olla vaikutusta ihmisten kokemaan luottamukseen.
 - Kuin ikkunat olisi töhritty, mutta kaupasta ei viety mitään, luonehtii iskua turvallisuuskomitean erikoistutkija Antti Sillanpää.  Yle
 Jos tällainen tapahtuisi esimerkiksi äänten laskentailtana, niin palvelut hidastuisivat ja moni voisi kysyä, miksi laskenta ei etene nopeammin. Varsinaiseen vaalilaskentaan ja tulossisältöön ei kuitenkaan päästäisi vaikuttamaan.
 Miten hyökkäys onnistui?
 Viime sunnuntain palveluestohyökkäys jäi yritykseksi. Palvelunestohyökkäys koski tulospalvelua ja varsinainen äänten laskentajärjestelmä on muualla.
 Vaikka sekin järjestelmä olisi mennyt nurin, sitten äänet lasketaan käsin, vakuuttaa Sillanpää. Hänen mukaansa “jokainen ääni on turvassa”.
 Antti Sillanpää kuvailee, että palvelunestohyökkäys on kuin joku tulisi sotkemaan kaupan ikkunoita. Vaikka ikkunat olisivat töhryjen peitossa, niin kaupan sisältä ei ole lähtenyt yhtään tavaraa. Ja tämä verkkohyökkäyskin jäi sitten vielä yritykseksi.
 Halusiko poliisi pelotella rikollisia julkistamalla hyökkäyksen?
 Hyökkäyksellä ei saatu varsinaisesti vahinkoa aikaan, mutta silti poliisi halusi tiedottaa siitä ennen varsinaista vaalipäivää.
 Kyberkeskuksen Marko Leponen sanoo, että tiedottamisen tarkoituksena ei ollut rötöksiä suunnittelevien varoittaminen. Hänen mukaansa sanomana oli se, että Suomessa demokraattiset vaalit turvataan.
 Poliisin linjana on tuoda julkisuuteen muutkin hyökkäykset, jotka tehdään yhteiskunnallisesti merkittäviin kohteisiin.
 Yllättikö?
 Leponen tiesi odottaa jotain tämän tapaista, sillä näkyvästi julkisuudessa olevat ja ajankohtaiset aiheet vetävät puoleensa myös kyberhyökkäyksiä.
 Hyökkäysten järjestäminen on myös bisnestä ja näkyvällä iskulla rikolliset voivat hankkia mainetta, jonka turvin uusia palvelunestohyökkäyksiä voidaan myydä vaikka tunti- tai päivätaksalla.

Kuka se oli ja miksi? Viisi kysymystä vaalisivustoon iskeneestä verkkohyökkäysestä


Summary: Cultura-säätiön järjestämän battlen aiheina ovat muun muassa nuorten työllisyys ja kansainvälistyminen.

Perjantai-iltana Yle TV1:ssä nähdään  Nuorten vaalikeskustelu , jossa ääneen pääsevät poliittisten nuorisojärjestöjen puheenjohtajat.
 Nuorisopoliitikot pääsevät kuitenkin lämmittelemään jo tänään keskiviikkona vaalibattlessa, jossa haastajina toimivat nuoret itse.
 Cultura-säätiön, Helsingin suomalais-venäläisen koulun ja Helsingin Uuden yhteiskoulun järjestämässä monikielisten nuorten keskustelussa aiheina ovat muun muassa kansainvälistyminen, nuorten työllistämisen helpottaminen sekä toisen asteen koulutuksen kehittäminen.
 Mukana ovat  Eeva Kärkkäinen  (kesk.),  Veera Hellman  (kok.),  Mikkel Näkkäläjärvi  (sd.),  Lina Veronica Isto  (ps.),  Amanda Pasanen  ja  Sameli Sivonen  (vihr.),  Tuomas Suihkonen  (vas.),  Frida Sigfrids  (r.),  Aleksi Sarasmaa  (kd.),  Emilia Taskinen  (fp.) ja  Martin-Èric Racine  (pp.)
 Lisää aiheesta:
 Poliittiset nuorisojärjestöt muodostivat varjoneuvotteluissa vähemmistöhallituksen, joka kaatui saman tien
 Näin nuorisopoliitikot taistelevat ilmastonmuutosta vastaan ensi vaalikaudella: Lihavero, työsuhdeautot sähköisiksi, fossiiliset heti pois, päästöille hiilivero
 Kun kansanedustaja kaipaa avustajaa, hän soittaa nuorisojärjestön puheenjohtajille – "Broilerihautomoiksi" pilkatuissa pumpuissa kasvaa edelleen seuraava poliitikkosukupolvi
 Kiireisen äänestäjän opas: Tästä eduskuntavaaleissa on kyse
 Katso, millaisia ennakkoluuloja poliitikot kertoivat kohtaavansa Yle Kioskin "All Politics Panelissa"
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Ylen vaalikone (siirryt toiseen palveluun)
 Ylen tärkeimmät vaalijutut koottuna

Nuoret haastavat nuorisopoliitikkoja vaalibattlessa – katso suora lähetys klo 19 alkaen


Summary: Ennakkoäänestyksen suosion kasvussa näkyy myös oppositiopuolueiden kannatusnousu, arvioi Sami Borg.

Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg  arvioi vaalikamppailun aikaisemmista poikkeavien teemojen kasvattaneen äänestysaktiivisuutta ennakkoäänestyksessä. Eilen päättynyt ennakkoäänestys oli  vilkkaampaa kuin missään aikaisemmissa eduskuntavaaleissa . Äänensä kävi antamassa yli 1,5 miljoonaa suomalaista, mikä on 36,1 prosenttia kaikista äänioikeutetuista.
 Borg arvioi, että vaalikamppailussa on noussut aikaisemmista poikkeavia teemoja, ja perinteiset talous- ja työllisyyskysymykset ovat jääneet taka-alalle.
 – Tähän asti on ollut aika vähän edellisistä vaaleista tuttua jankkaamista siitä, mistä leikataaan ja kuinka paljon, mikä ei kauheasti kiinnosta monia niitä, jotka epäröivät äänestämistä, sanoo Borg  Radio Suomen Päivän  haastattelussa.
 Oppositiopuolueiden kannatusnousu näkyy äänestysinnossa
 Borgin mukaan äänestysaktiivisuuden kasvussa näkyy myös oppositiopuolueiden kannatusnousu. Äänestäjien aktivoituminen saattaa suosia erityisesti perussuomalaisia, demareita ja vihreitä, hän arvioi.
 Eniten ennakkoäänestyksen äänestysaktiivisuus kasvoi Satakunnassa, jossa nousua oli lähes 6 prosenttiyksikköä edellisistä vaaleista. Borgin mukaan nousussa näkyy oppositiopuolueiden perinteisesti vahva kannatus. Viime eduskuntavaalien ääniharavia olivat SDP:n  Kristiina Salonen  ja perussuomalaisten  Laura Huhtasaari .
 Pirkanmaalla äänestysaktiivisuus kasvoi 5,5 prosenttiyksikköä, mitä Borgin mukaan selittää mm. tiukka vaalikamppailu puolueiden välillä, ja SDP:n perinteisesti vahva asema.
 Helsingissä äänestysaktiivisuus kasvoi 4,4 prosenttiyksikköä. Borgin mukaan äänestäjien aktivoitumista Helsingissä selittää mm. perussuomalaisten  Jussi Halla-ahon  ehdokkuus sekä vaalikamppailussa paljon esillä olleet, vihreille tärkeät ilmastoteemat.
 Ennakkoäänestyksen suosiosta ei vielä voi vetää johtopäätöstä, että äänestysaktiivisuus vaaleissa kasvaisi. Sami Borg näkee kuitenkin, että ennakkoäänten määrä saattaa ennakoida äänestysaktiivisuuden nousua parilla, kolmella prosenttiyksiköllä.

Ylen vaaliasiantuntija: Erilainen vaalikamppailu näkyy äänestysinnossa – "Enää ei jankata mistä leikataan"


Summary: Kesällä julkaistavan albumin tuotot ohjataan hyväntekeväisyyteen.

Kun  Aviciin  eli ruotsalaisen  Tim Berglingin  kuolemasta oli kulunut kaksi kuukautta, perhe ja levy-yhtiö alkoivat suunnitella tapaa, jolla maailmankuulun säveltäjän, tuottajan ja DJ:n muistoa voisi tyylikkäästi kunnioittaa.
 Omanissa vuosi sitten kuollut Bergling oli jo valinnut 16 kappaletta seuraavalle levylleen, mutta niiden tuotanto oli kesken.
 Perhe ja levy-yhtiö päättivät viimeistellä kappaleet ja julkaista albumin postyymisti.
 – Tim soitti meille 16 valitsemaansa kappaletta sinä iltana, kun hän saapui Omaniin. Se jäi viimeiseksi puhelinpalaveriksemme, Universal Music Nordicin johtaja Per Sundin toteaa Aviciin  Youtube-kanavalla julkaistussa  minidokumentissa.
 Perheen toiveesta albumin nimeksi tulee Berglingin etunimi  Tim . Albumin tuotot ohjataan kokonaisuudessaan Aviciin muistoksi perustetulle mielenterveysjärjestölle.
 – Emme yritä tuottaa kappaleista maailman suurimpia hittejä. Halusimme tehdä niistä sellaisia kuin Tim olisi halunnut niiden olevan, Sundin toteaa.
 6. kesäkuuta julkaistavan albumin ensimmäinen kappale  S.O.S  julkaistaan tänään keskiviikkona.
 Avicii ehti julkaista eläessään kaksi albumia.
 Hän oli tämän vuosikymmenen EDM- eli elektronisen tanssimusiikin aallon menestyneimpiä tähtiä.  Levels ,  Wake Me Up!  ja  Hey Brother  ovat viime vuosien soitetuimpia kappaleita eri puolilla maailmaa.
 Avicii löydettiin kuolleena hotellihuoneestaan Omanissa 20. huhtikuuta 2018. Hän oli 28-vuotias. Omanin poliisin mukaan hänen kuolemaansa ei liittynyt rikosta.
 Kommentointi on auki kello 22:een saakka.

Ensimmäinen kappale Aviciin postuumilta albumilta julkaistaan tänään – tähti ehti valita kappaleet ennen kuolemaansa


Olkiluodon ydinvoimalan kolmosreaktorin käyttöönotto viivästyy edelleen, kertoo Teollisuuden Voima tiedotteessaan.
 Olkiluodon kolmosreaktori piti ottaa alun perin käyttöön vuonna 2009.
 Reaktori on ranskalais-saksalainen EPR-tyypin reaktori. Se lukeutuu 1 600 megawatin nimellistehollaan maailman suurimpiin ydinreaktoreihin.
 Laitos vähentää tarvetta tuoda Suomeen sähköä naapurimaista. Lisäksi laitoksen odotetaan laskevan sähkön hintaa Suomessa.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Olkiluoto 3:n käyttöönotto viivästyy edelleen


Summary: Pula on vaivannut jo monta vuotta.

Kokkolassa keskussairaalan laboratorion odotushuoneessa istuu kymmeniä ihmisiä odotuslapun kanssa. Kaikilla on sovittu näytteenottoaika, mutta ajat eivät pidä paikkaansa.
 Näytteenotossa neljä työntekijää huhkivat minkä pystyvät, mutta kun kaksi ihmistä uupuu ringistä, työt eivät etene toivottuun tahtiin.
 Aluelaboratorion johtaja  Jukka Saarimies  Nordlabista harmittelee, että odotusajat venyvät. Päällä on kuitenkin pahin sairausloma-aalto, mikä pahentaa työntekijävajetta entisestään.
 – Ottaisimme tänne työntekijän heti töihin, jos sellainen vain löytyisi.
 Ongelma ei koske pelkästään Keski-Pohjanmaan keskussairaalaa Kokkolassa, vaan koko maata.  Avoimia laboratoriohoitajan työpaikkoja  löytyy koko maasta aina Utsjoelta Ouluun, Lappeenrannasta Turkuun ja Lahdesta pääkaupunkiseudulle.
 Erilliskoulutuskaan ei auta tarpeeksi nopeasti
 Jukka Saarimies toteaa, että tällä hetkellä ammattikorkeakoulutasoisesta bioanalytiikan koulutusohjelmasta ei valmistu tarpeeksi laboratoriotyöntekijöitä. Pahin pula vaivaa tietysti pienempiä paikkakuntia, sillä osa valmistuneista ammattilaisista jää koulutuspaikkakunnalle töihin.
 Pohjoisen Suomen julkisen terveydenhuollon laboratorioita pyörittävä Nordlab on yrittänyt ratkaista ongelmaa erilliskoulutuksella. Jo toista kertaa yritetään kasvattaa osaajamäärää täsmäkoulutuksella. Metropolia-ammattikorkeakoulun kanssa on meneillään erilliskoulutus, josta odotetaan valmistuvan kuusi laboratoriotyöntekijää parissa vuodessa.
 – Heistä odotetaan apua myös Keski-Pohjanmaalle, mutta kolmevuotisesta koulutuksesta on vielä puolet jäljellä eli nopeasti ei apua saada.
 Laboratoriohoitajaksi opiskellaan ammattikorkeakouluissa, joissa koulutetaan bioanalyytikkoja.

Laboratoriohoitajista on kova pula – töitä löytyisi ympäri maata


Summary: Ostovoima vähentyy itänaapurissa. Jotkut suomalaisyritykset miettivät jo lähtöä Venäjän markkinoilta.

Venäjän vallan huipulta, Moskovan Kremlistä, kuului viime viikolla jyrähdys. Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  tiedottaja  Dmitri Peshkov  otti närkästyneenä kantaa tilastotietoihin, joiden mukaan kolmanneksella venäläisistä perheistä ei ole varaa ostaa vuosittain uusia kenkiä perheenjäsenilleen. Tiedoista kertoi arvostettu venäläinen nettilehti  rbc.ru.
 Peshkov vaati Venäjän Rosstat-tilastovirastolta  selvitystä , mistä tällaiset tiedot ovat peräisin. Virasto selitti, että kysymyksessä on jo vuodesta 2011 alkaen tehdystä kyselytutkimuksesta, jossa selvitetään venäläisten perheiden kulutusmahdollisuuksia.
 Kuluttajan ostovoima hiipuu
 Kremlissä voidaan olla tyytymättömiä tilastonikkareiden tietoihin, mutta ne saavat vahvistusta myös Venäjällä toimivilta suomalaisyrityksiltä. Venäläisten kuluttajien ostovoima on hiipunut.
 – Venäläinen kuluttaja on nyt erittäin hintatietoinen. Rahaa ei välttämättä löydy edes päivittäisten tavaroiden ostamiseen samalla tavalla kuin ennen. Se heijastuu kuluttajakäyttäytymiseen, kertoo Atrian Venäjän maajohtaja  Ilari Hyyrynen .
 Atrian Venäjän maajohtaja Ilari Hyyrynen Atrian Pietarin tuotantolaitoksen edessä. Kari Saastamoinen/Yle
 Ostovoimaa itänaapurissa leikkaavat muun muassa vastapakotteet, jotka Venäjä on tuontitavaroille asettanut. Lisäksi venäläisten lompakkoa keventävät arvonlisäverojen sekä sähkö-, lämpö -ja vesimaksujen nousu.
 Venäläiset jahtaavat alennuksia
 Atrialla on Pietarissa lihatuotteita valmistava Pitprodukt-yritys. Kulutuskysynnän hiipuminen puristaa sitä useimpia kilpailijoita enemmän, koska Atrian tuotteet ovat hieman kalliimpia kuin kilpailijoilla. Tämä johtuu Atrian Venäjän maajohtaja Ilari Hyyrysen mukaan esimerkiksi Pitproduktin muita tiukemmista raaka-aineiden laatuvaatimuksista.
 Atrian Pietarin tuotantolaitos. Kari Saastamoinen/Yle
 Massakuluttaja ei Venäjällä nyt kuitenkaan katso niinkään laadun, kuin hinnan perään.
 – Venäläiset kuluttajat siirtyvät entistä edullisempiin tuotteisiin. Viime vuonna Venäjän vähittäiskaupassa myydyistä tuotteista 75 prosenttia oli alennuksessa, kertoo Hyyrynen.
 Putinin luoma keskiluokka murenee
 Kulutuskysynnän siirtymisen halvempiin tuotteisiin vahvistaa myös suomalaisia yrityksiä Venäjällä auttavan Finnpron Pietarin edustuston päällikkö  Timo Pietiläinen .
 – Kalliimman hintaluokan ja halvimman hintaluokan tuotteissa kysyntä kasvaa. Keskihintaisten tuotteiden kysyntä sen sijaan laskee, Pietiläinen kiteyttää.
 Finnpron Pietarin edustuston päällikkö Timo Pietiläinen. Kari Saastamoinen/Yle
 Venäjällä näkyykin merkkejä siitä, että Venäjän presidentin Vladimir Putinin valtakauden alkupuolen ehkä merkittävin saavutus, venäläisen keskiluokan kasvattaminen, on ajajamassa karille. Keskiluokka on köyhtymässä samalla, kun väestön jakautuminen entistä selvemmin rikkaisiin ja köyhiin kiihtyy.
 Venäläinen Nafi-tutkimuslaitos julkaisi esimerkiksi viime vuonna  tutkimuksen , jonka mukaan keskiluokaksi itsensä määritteli Venäjällä vain 19 prosenttia väestöstä, kun vuotta aikaisemmin luku oli 25 prosenttia
 Uudet pakotteet luovat epävarmuutta
 Venäjällä toimivien suomalaisyritysten rattaisiin lyö lisää keppejä Venäjän länsimaisille tuotteille asettamat vastapakotteet. Atrian osalta tämä merkitsee esimerkiksi sitä, että liharaaka-aineen tuontimahdollisuudet Venäjälle ovat huomattavasti kaventuneet.
 Tämä vetää esimerkiksi Atrian Pitproduktin tuotantokustannuksia ylös, koska sillä ei ole omaa lihantuotantoa Venäjällä, toisin kuin sen kilpailijoilla.
 – Joudumme käytännössä ostamaan liharaaka-ainetta kilpailijoiltamme, Hyyrynen kertoo.
 Atrian tuotantolinjan työntekijöitä Pietarissa. Kari Saastamoinen/Yle
 Suomalaisfirmat harkitsevat lähtöä
 Atria  ilmoitti helmikuussa , että se harkitsee tulevaisuuttaan Venäjällä. Yhtenä vaihtoehtona on luopuminen Venäjän liiketoiminnoista. Atria pohtii vielä seuraavaa siirtoaan, mutta näkymät Venäjällä eivät ole hyvät.
 – En sanoisi, että tunnelin päässä on hirveän paljon valoa näkyvissä. Se kertoo epävarmuudesta joka Venäjän liiketoimintaan nykyään liittyy, ei pelkästään Atrian liiketoimintaan vaan yleisemminkin, Atrian Venäjän maajohtaja Ilari Hyyrynen sanoo.
 Lisää epävarmuutta luovat Yhdysvaltain ilmoittamat uudet talouspakotteet. Monet suomalaisyhtiöt tarkkailevatkin nyt tilannetta ja pitävät firmaa säästöliekillä itänaapurissa.
 – Ei pakata laukkuja, mutta pyritään pitämään firma pystyssä minimikuluilla, Finnveran Pietarin edustuston päällikkö Timo Pietiläinen kertoo.
 Markkinat maailmalta
 Tuotantonsa Venäjälle siirtäneet yritykset voivat edelleen menestyä, mutta saattaa olla, että markkinat pitää hakea Venäjän ulkopuolella.
 – Jos on nykyaikainen tuotantolinja, niin silloinhan täällä voi pärjätä hyvin. Täällä kuitenkin raaka-aine- ja työvoimakulut kulut ovat edulliset. Ja varsinkin, jos vielä löytää markkinat tuolta maailmalta, kertoo Finnveran Pietarin edustuston päällikkö Timo Pietiläinen.

Keskiluokka murenee Venäjällä – suomalaisyritykset joutuivat itänaapurin kuluttajan säästökuurin kärsijöiksi


Summary: Mustaa aukkoa ei ole koskaan aiemmin saatu kuvattua.

Tänään selviää, onko kaukaisessa avaruudessa sijaitsevan pimeääkin pimeämmän kohteen  kuvaaminen onnistunut .
 Kaksi vuotta sitten useat eri puolilla maailmaa sijaitsevat radioteleskoopit ottivat samanaikaisesti kohteekseen kaksi mustaa aukkoa: oman Linnunratamme Sagittarius A*:n ja vielä kaukaisemman M87-galaksin keskuksen mustan aukon.
 Radioteleskooppeja tarvitaan, koska tavallista valoa hyödyntävää valokuvaa kohteesta ei voi saada – Maan ja kohteiden välillä on liikaa avaruuden kaasuja, pölyä ynnä muuta sälää.
 Siksi kuva muodostetaan hyödyntämällä poikkeuksellisen korkeataajuista radiosäteilyä. Kaksi vuotta sitten kerätty data koostettiin kuvaksi – tai kuviksi– virtuaalisella Event Horizon -teleskoopilla. Projektin onnistuminen selviää iltapäivällä pidettävässä tiedotustilaisuudessa.
 Kello 16 alkavaa tilaisuutta voi seurata suorana tämän jutun videosta.
 Lue myös:
 Musta aukko tullee nähtäville keskiviikkona – "Tähtitieteen läpimurtotulos"

Tänään se paljastuu: Onnistuiko mustan aukon kuvaaminen? Katso suorana Ylen sivuilta klo 16 alkaen


Summary: Vaalit on voittamassa Likud-puolue liittolaisineen. Benjamin Netanjahu saattaa siten jatkaa viidennelle pääministerikaudelle.

Palestiinalaisten vapautusjärjestö PLO arvostelee Israelin vaalitulosta, joka sen mukaan merkitsee oikeistolaista, muukalaisvihamielistä ja palestiinalaisten vastaista parlamenttia,  kertoo israelilaislehti Haaretz.
 PLO:n hallituksen jäsen  Hanan Ashrawi  sanoo lausunnossaan, että israelilaisten enmmistö äänesti ehdokkaita, jotka ovat sitoutuneet jatkamaan palestiinalaisalueiden sortoa ja miehitystä sekä lisäämään hyökkäyksiä palestiinalaisten kansallisia ja ihmisoikeuksia vastaan.
 – Israel päätti vakiinnuttaa apartheidin ja laajentaa sitä, Ahrawi sanoo.
 Kun ääntenlasku oli liki valmis , pääministeri  Benjamin Netanjahun  Likud-puolue liittolaisineen näytti voittavan vaalit.
 Ashrawi on myös kansanedustaja ja hän toimi aikoinaan palestiinalaisten edustajana Lähi-idän rauhanprosessissa. Hänestä tuli vuonna 2009  ensimmäinen PLO:n hallitukseen valittu nainen .
 Lisää aiheesta:
 Analyysi: Skandaali ei kaada populistia – neljä vakavaa opetusta Israelin vaaleista
 Netanjahun Likud-puolue liittolaisineen voittamassa Israelin vaalit

PLO:n Ashrawi arvostelee Israelin vaalitulosta kovin sanoin: "Israelilaiset äänestivät apartheidin puolesta"


Summary: Vuosi sitten Helsinki ja Tallinna sopivat brändäävänsä itsensä kaksoiskaupungiksi, mutta kuinka realistinen visio on, kysyy Suomessa ja Virossa työskentelevä toimittaja Rain Kooli.

Helsingin ja Tallinnan välinen sopimus tiiviimmästä yhteistyöstä ja kaksoiskaupunkibrändin kehittämisestä on ollut voimassa kohta vuoden. Juhlapuheissa Talsinki on siis lähestulkoon valmis, mutta oikeasti matka aitoon ja toimivaan kaksoiskaupunkiin on vielä pitkä.
 Listasimme viisi kiveä Talsinki-kehityksen kengässä.
 1. Keskustelu junnaa tunnelissa
 – Mitä tunnelikeskustelu kertoo Viron ja Suomen suhteista? Valitettavasti lähinnä siitä, ettei meillä ole mitään muuta keskusteltavaa, liikkeenjohdon konsultti  Indrek Tammeaid  kritisoi nykymenoa Viron yleisradion sivuilla vastikään julkaistussa mielipidekirjoituksessa.
 Tammeaid on yrityksille innovaatiostrategioita työstävä liikkeenjohdon konsultti. Hänen työnsä tähtäin on nimeomaan Suomen ja Viron rajan ylittävässä yhteistyössä.
 Suomenlahden molemmilla puolilla työskentelevä Tammeaid korostaa Ylelle, ettei ole missään tapauksessa tunnelia vastaan.
 – Paremmat liikenneyhteydet ovat aina hyödyksi, mutta tunnelilla ei ole tarkoitusta, jos emme osaa tehdä älykkäämpää yhteistyötä. Suomen ja Viron kauppasuhteet ovat kehittyneet merkittävästi, mutta me olemme juuttuneet niin sanottuun transaktiokeskeiseen, keskinäisen kaupan ajattelumaailmaan.
 Hänen mukaansa Suomen ja Viron pitäisi nykyistä merkittävästi enemmän kehittää sellaisia yhteistyömuotoja, joilla 2+2 olisi enemmän kuin 4. Eli kahden maan potentiaali suunnattaisiin yhteistyöhön, jolla pärjättäisiin globaalissa kilpailussa.
 – Suomen ja Viron välillä liikkuvat ihmiset, tavara ja jopa palvelut, mutta niin sanottu aineeton pääoma ei liiku lainkaan, Tammeaid huomauttaa.
 Indrek Tammeaidin mukaan Suomen ja Viron pitäisi päästä taloudellisesti fiksumpaan yhteistyöhön pärjätäkseen globaalissa kilpailussa. Seppo Ahava / yle
 2. Hallinto- ja poliittinen kulttuuri erilaisia
 Vaikka Viro vaikuttaa demokraattisen kehityksen mallioppilaalta ja parlamentaariselta tasavallalta, pääkaupungin päätöksenteko poikkeaa merkittävästi Helsingistä.
 Tallinnassa on vuodesta 2009 ollut käytännössä yksipuoluejärjestelmä. Viron keskustapuolueella Keskerakondilla on kaupunginvaltuustossa lähinnä vironvenäläisin äänin saavutettu ehdoton enemmistö. Myös kaupunginhallitukseen kuuluu käytännössä vain keskustalaisia.
 Helsingissä taas kaupunginhallituksessa on kuuden eri puolueen edustajia. Pormestarien paikat on jaettu kolmen puolueen kesken.
 3. Elintasossa ja keskitulossa merkittävä ero
 Vaikkei sitä Tallinnan hohtavalasisten tornitalojen ja alati nousevien uusien kauppakeskusten varjossa huomaisikaan, kaupunki on elintasoltaan edelleen huomattavasti Helsinkiä jäljessä.
 Virossa keskimääräinen palkkatulo muodostaa noin kolmanneksen (1300 euroa) Suomen palkansaajien keskiansioihin (3600 euroa) verrattuna.
 Tässä asetelmassa Tallinna on auttamatta hankalassa asemassa. Virolaisten matala tulotaso ylläpitää palveluiden ja paikallisen työvoiman panosta vaativien tavaroiden edullisuutta. Tämä houkuttelee kaupunkiin suomalaisia, mikä estää samalla virolaisten tuloja nousemasta liikaa: palveluiden ja tavaroiden kallistuminen karkottaisi turistit.
 4. Väestön taustoissa merkittäviä eroja
 Tallinna ja Helsinki poikkeavat tyystin myös väestöprofiililtaan.
 Helsingissä 85 prosenttia kaupungin asukkaista on suomen- tai ruotsinkielisiä. Tallinnassa vironkielisiä on vain 55 prosenttia.
 Noin 33 prosenttia tallinnalaisista on venäjänkielistä vähemmistöä, joka ei ole kotoutunut Viroon kokonaan vieläkään, vaikka itsenäisyyden palauttamisesta on kohta kolmekymmentä vuotta. Osa vironvenäläisistä seuraa ainoastaan Venäjän valtiollisia tiedotusvälineitä ja on lojaali ennen kaikken Venäjälle.
 Helsingissä 15 prosenttia väestöstä muodostuu kirjavasta joukosta maahanmuuttajia, joiden kotoutuminen on haasteellinen tehtävä.
 Kotoutumisen mallioppilaina pidetyt virolaiset eivät yllättäen pärjää suinkaan parhaalla mahdollisella tavalla.
 – Virolaiset ovat työperäisiä maahanmuuttajia eli he tulevat tänne töihin ja opiskelemaan. Kotoutumiskoulutusta järjestetään Suomessa heille, jotka eivät ole töissä, ja tässä on mielestäni suuri ongelma, kotouttamiskoordinaattoori  Järvi Lipasti  Suomen suurimmasta Viro-seurasta eli Tuglas-seurasta sanoo.
 Järvi Lipasti Tuglas-seurasta auttaa virolaisia kotoutumaan Suomeen. Seppo Ahava / yle
 5. Kieli, tapa- ja palvelukulttuuri
 Kaksoiskaupunkikehitystä rasittaa Indrek Tammeaidin mukaan myös “näennäistuttuus” eli kummallakin puolella lahtea luullaan helposti, että naapuri tunnetaan vähintäänkin hyvin, vaikka todellisuudessa näin ei ole.
 Myös Järvi Lipasti sanoo virolaisten ja suomalaisten olevan hyvinkin erilaisia sekä kulttuurillisesti että luonteeltaan.
 – Siihen mun mielestä auttaisi se, että Suomessa olisi kouluissa mahdollisuus opiskella viroa ja Viro-tietoutta ja samalla tavalla Virossa suomea ja Suomi-tietoutta.
 Virolaiset ovat ainakin suhtautumisessaan ventovieraisiin suomalaisia sulkeutuneempia. He ovat myös elämänasenteeltaan jonkin verran negatiivisempia ja suoraviivaisempia, mikä näkyy toisinaan myös palveluammateissa työskentelevien käytöksessä.
 Helsingissä todennäköisyys, että julkisessa tilassa kohtaavat ihmiset ryhtyvät spontaaniin jutusteluun tai huomioivat toisensa pienin kohteliain teoin on suurempi kuin Tallinnassa. Palveluammateissa työskentelevien rutiini takaa ainakin peruskohteliaisuuden, vaikkei aina hotsittaisikaan.
 Jutussa on käytetty lähteenä Viron ja Suomen tilastokeskusten tietoja.
 Voit käydä aiheesta asiallista keskustelua jutun alla keskiviikkona kello 22 saakka.
 Lue myös:
 Jussi, 9, on jo tottunut talsinkilainen – Helsingin ja Tallinnan muodostama kaksoiskaupunki on arkea yhä useammalle   Tällainen olisi Helsinki-Tallinna-tunneli – mutta sitä ennen tarvittaisiin nopea junayhteys Berliiniin
 VR-Yhtymä havittelee liikennöijäksi Helsinki-Tallinnan
junatunneliin ja perää  miljardeja kotimaan ratatöihin
 Historiallinen käänne: virolainen työvoima on alkanut valua pois Suomesta – "Moni on ryhtynyt ajattelemaan jatkuvan reissaamisen aiheuttamia ongelmia"

Analyysi: Mikä jarruttaa Talsingin syntyä? Listasimme viisi olennaisinta syytä Helsingin ja Tallinnan hitaaseen sulautumiseen


Summary: Sosiaalisessa mediassa kiertänyt kuva- ja videomateriaali on presidentti Al-Bashirin vastaisista mielenosoituksista.

Valkoisiin pukeutunut, väkijoukon keskellä ylväästi seisova nainen huudattaa väkijoukkoja "Vallankumous!" -huudoilla.
 Kuvat ja videot  Alia -nimisestä naisesta ovat nousseet symboloimaan pohjoisafrikkalaisen Sudanin kansan liikettä diktaattori  Omar al-Bashiria  vastaan.
 Nainen on pukeutunut samalla tavalla kuin Sudanin kansannousuissa sotilashallintoa vastaan vuosina 1964 ja 1985.
 Lana H. Harounin ottama kuva on levinyt Sudanissa laajasti WhatsApp-viestisovelluksen välityksellä. Lana H. Haroun / Reuters-TV
 Kuvan Aliasta on ottanut  Lana H. Haroun , joka  jakoi sen eilen Twitterissä . Kuvaa on levittänyt myös kansainvälinen uutistoimisto Reuters.
 Myös videot naisesta ovat levinneet sosiaalisen median palveluissa.
 Lähes 40 kuollut mielenosoituksissa
 Sudanissa ihmiset ovat vaatineet kaduilla presidentti  Omar al-Bashirin  eroa joulukuun puolivälistä alkaen. Protestit alkoivat leivän ja polttoaineen hinnannoususta.
 Al-Bashir on ollut vallassa vuonna 1989 tekemästään vallankaappauksesta lähtien. Häntä on yritetty saada Kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen vastaamaan syytteisiin kansanmurhasta vuonna 2003 alkaneessa Darfurin sodassa.
 Presidentti Omar al-Bashirin vastainen mielenosoitus Sudanin pääkaupungissa Khartumissa 9. huhtikuuta. EPA
 Al-Bashirin vastaisissa mielenosoituksissa on kuollut Sudanin viranomaisten mukaan tähän mennessä 38 ihmistä.
 Viime päivinä  armeija näyttää asettuneen  mielenosoittajien tueksi.
 Mielenosoittajat linnoittautuivat viikonloppuna armeijan päämajan luokse ja alkoivat vaatia armeijan tukea al-Bashirin erottamiselle. Muut turvallisuusjoukot yrittivät maanantaina ja tiistaina murtaa mielenosoittajien leiriä.
 Oppositiopoliitikon mukaan aseistautuneet ja naamioituneet ihmiset ovat iskeneet aamuisin mielenosoittajajoukkoa vastaan. Hyökkäyksissä on kuollut opposition mukaan 20 ihmistä.
 Lisää aiheesta:
 Sudanissa vaatimukset presidentin erottamisesta yltyvät – mielenosoitukset jatkuneet jo kuukauden
 Sudanin presidentti julisti vuoden mittaisen poikkeustilan – protestit jatkuvat

Valkoisiin pukeutunut nainen huudattaa väkijoukkoa Sudanissa – vallankumousta vaativasta Aliasta tuli protestien symboli ja someilmiö


Summary: Walter Hunt myi hakaneulan patentin miehelle, jolle hän oli velkaa. Hunt ei ymmärtänyt, mitä nerokasta hän oli mennyt keksimään.

Maailmanhistorian upeisiin keksintöihin liitetään usein tarinoita, kuinka keksijä ei omana aikanaan saanut sitä arvostusta, mikä hänelle olisi kuulunut. Amerikkalainen  Walter Hunt  kuului tähän onnettomien keksijöiden sarjaan. Syy oli kuitenkin miehessä itsessään.
 New Yorkilainen mekaanikko Walter Hunt oli innokas keksijä. Jo vuonna 1834 hän keksi ensimmäisen ompelukoneen, jolla voisi ommella yhtäaikaisesti kahdella langalla. Hunt ei kuitenkaan saanut aluslankaa hyödyntävää konettaan kunnolla toimimaan.
 Walter Huntin keksintöjä vilisevältä listalta löytyivät myös muun muassa kolmipyörä, jäänsärkijävene, mustekynän pidike, kadunlakaisulaite, kivihiiliuuni, raitiovaunun varoituskello, veitsenteroitin ja kehruulaite.
 U.S. Patent No. 6281 myönnettiin Walter Huntille 10. huhtikuuta 1849.  U.S. Patent Office
 Huhtikuun 10. päivänä 1849 Yhdysvaltain patenttitoimisto myönsi Huntilla patentin nimellä "Dress pin".
 Keksintö sisälsi rautalangasta taivutetun neulan, jossa on jousi ja lukkolaite. Huntin keksimä neula olisi vaatteita valmistettaessa erityisen turvallinen käyttää, sillä neulan terävä kärki jää piiloon. Ja neulassa oleva jousikierukka pakottaa neulan pysymään tiukasti haassa kiinni.
 Keksintö toimi, mutta keksijä mokasi. Hunt ei itse ollut innostunut keksinnöstään ja myi hakaneulan oikeudet 400 dollarilla miehelle, jolle hän oli ollut 15 dollaria velkaa.
 Todellinen surullisen hahmo ritari Huntista tuli ompelukonekeksintönsä myötä. Hunt pelkäsi, että hänen kahden langan koneensa johtaisi ompelijattarien työttömyyteen, jonka vuoksi hän viivytteli patenttihakemuksen jättämistä.
 Viivyttely johti siihen, että  Elias Howe  keksi Huntin ompelukoneen uudelleen. Asiaa puitiin oikeudessa 1854. Hunt hävisi katkerasti.
 Ylen tarpeistossa hakaneulaa voidaan käyttää esimerkiksi kiinnittämään taskuliina televisiosarjassa käytettävän esintymispuvun takkiin.  Laura Railamaa / Yle
 Safety pin, Sicherheitsnadel, Säkerhetsnål...
 Hakaneula on oikeastaan hakaneula vain suomeksi. Lähes kaikissa muissa kielissä Huntin keksimään neulaan liittyy sana ”turvallisuus”. Esimerkiksi saksaksi hakaneula on Sicherheitsnadel eli turvallisuusneula.
 Myös muista Suomessa käytettävistä nimistä säppineula tai lukkoneula puuttuu viittaus turvallisuuteen. Suomen kielestä löytyy kyllä turvaneula, mutta sillä tarkoitetaan verinäytteiden ottamisessa käytettävää turvasuojuksella varustettua pistoneulaa.
 Patentti- ja rekisterihallituksen johtava neuvontalakimies  Tuulimarja Myllymäen  mukaan suomen sana ”hakaneula” ei ole suojattu. Kuka tahansa saa siis halutessaan valmistaa ”hakaneula”-nimistä tuotetta. Ja hakaneulaksi voi myös kutsua oikeastaan neulaa kuin neulaa. Kukaan ei siis valvo, että hakaneula näyttää siltä kuin Walter Huntin patentissa vuodelta 1849.
 Hakaneulan alkuperäinen tarkoitus on ollut kankaiden ja vaatekappaleiden väliaikainen yhdistäminen esimerkiksi sovitusta varten. Klassinen hakaneula näyttää edelleen lähes samalta kuin 170 vuotta sitten, mutta käyttötavat ovat muuttuneet.
 Nykyään hakaneulalla kiinnitetään vaatteisiin niin heijastimet kuin seminaarien nimilaputkin. Walter Hunt tuskin olisi osannut aavistaa, että 1970-luvun lopulla punkkarit tulevat pistämään hakaneuloja poskiinsa. Tuskin hän sitäkään saattoi aavistaa, että ompelimojen pitkätukkaiset työntekijät sitovat paremman puutteessa hakaneuloilla hiuksiaan.
 Tukka kiinni hakaneulalla. Edelleen kätevää paremman puutteessa.  Laura Railamaa / Yle
 Hakaneula on tuote, jonka oikeastaan kaikki maailman ihmiset tuntevat. Käsilaukusta löytynyt hakaneula on pelastanut monesta pinteestä. Silti hakaneulaa osataan yleensä kaivata vain silloin, kun sellaista ei tiukan paikan tultua ole. Ja se tiukka paikka tulee yleensä silloin, kun housujen vetoketju tai puseron kriittinen nappi pettää.
 Ei saa taipua eikä katketa
 Euroopassa myytävien hakaneulojen markkinajohtaja on saksalainen perheyritys William Prym. Vuonna 1530 perustettu yhtiö on Saksan vanhin teollinen perheyritys. Se valmistaa maailmanlaajuiseen myyntiin 54 000 kiloa hakaneuloja kuukaudessa.
 – Bestseller on laatikko, jossa on 18 eri kokoista hakaneulaa. Kuluttajille halutuimpia ovat 27, 34 ja 38 millimetrin kokoiset, teräksestä valmistetut multipurpose-hakaneulat, sanoo Prym Consumerin tuote- ja markkinointipäällikkö  Sven Wolters .
 Hakaneuloja myydään kokoluokissa 19, 23, 27, 34, 38, 50 ja 57 millimetriä. Sen lisäksi tulevat vielä hiukan muotoilultaan poikkeavat kilttineulat. Ne ovat joko 60 tai 77 millisiä. Kilttineuloja ostavat nykyään muutkin kuin skotit.
 Erilaisia hakaneuloja Ylen tarpeiston ompelimosta. Kuvassa vasemmalla olevassa hakaneulassa näkyy "evä". Kyseinen hakaneula on ollut pesulan käytössä. Siinä on sarjanumero. Ylen tarpeiston vanhimmat hakaneulat ovat vuosikymmenien takaa, mutta edelleen käytössä.    Laura Railamaa / Yle
 Kaikkein pienimmät hakaneulat menevät vaatevalmistajille, jotka käyttävät niitä vaatteiden tuotelappujen kiinnittämiseen. Vastaavasti 57 millisen hakaneulan teräslangan halkaisija on jo yksi millimetri.
 Perinteinen hakaneula valmistetaan teräslankaa venyttämällä. Lankaan kiinnitetään irrallinen hakaosa. Kone pyörittää teräslankaan kierukan. Sen jälkeen teräshakaneula karkaistaan sopivaan kovuuteen. Valmis teräshakaneula ei saa olla niin pehmeä, että se taipuu, mutta ei myöskään niin kova, että se katkeaa.
 – Laadukkaan hakaneulan tunnistaa haan paksuudesta ja hyvästä jousivoimasta. Neulan kärjen on oltava terävä eikä sen pinnassa saa olla kangasta tai ihoa vahingoittavia epätasaisuuksia, Prymin Wolters kertoo.
 Herkille materiaaleille käytetään messinkihakaneuloja, sillä messinki ei ruostu. Messinkisiä hakaneuloja ei karkaista. Niiden kuuluukin olla pehmeitä ja taipuisia.
 Myös harrastajan ompelurasiasta löytyvät hakaneulat saattavat olla ikivanhoja. Hakaneuloja tehdään edelleen samalla tekniikalla kuin esimerkiksi 1980-luvulla. Ruosteettomasta hyvälaatuisesta hakaneulasta on lähes mahdoton tietää, minkä ikäinen se on.    Laura Railamaa / Yle
 Kestää mummolta lapsenlapsille
 Hyvälaatuinen hakaneula kestää satoja avauskertoja, huono hyytyy jo muutaman kerran jälkeen. Vielä uskomattomampaa on, että kiinni haassa ollessaan laadukkaan neulan jousi säilyttää vireytensä vuosikymmeniä.
 Ruoste on se, mikä teräshakaneulan pilaa. Valmistajat erottuvat toisistaan siinä, miten neulat galvanoidaan eli miten elektrolyysin avulla neulan päälle saadaan sinkkikerros. Terästä hitaammin hapettuva sinkki on vaikea saada hakaneulaan tasaisesti. Halpa hakaneula alkaa yleensä ruostua neulan piikistä.
 Sven Wolters sanoo, että Euroopassa ei tehdä enää yhtään hakaneulaa. Pryminkin hakaneulavalmistus siirtyi jo vuosia sitten Malesiaan.
 – Näemme, että hakaneulojen merkitys on vähenemässä. Varsinaiset ompelijat ja räätälit käyttävät niitä enää, jos jonkin halutaan pysyvän kasassa pidemmän aikaa.
 Mutta ainakin Prym aikoo jatkaa klassisten hakaneulojen tuotantoa. Walter Huntin keksintö täyttänee varmuudella myös 200 vuotta.
 – Eivät hakaneulat mihinkään häviä. Eivät ainakin minun elinaikanani, Sven Wolters sanoo.
 Kauneus on katsojan silmässä, kun hakaneulaa käytetään koruna.  Se tiedetään, että moni on myös itse tehty korviinsa reiät hakaneulalla.   Laura Railamaa / Yle
 Hakaneulapatenttinsa 400 dollarilla myynyt Walter Hunt kuoli kymmenen vuotta patentin saamisen jälkeen 1859. Samalle brooklyniläiselle hautausmaalle New Yorkissa on 1867 haudattu myös ompelukoneesta Huntin kanssa ilmiritaan joutunut Elias Howe.
 Ja sitten keskustelemaan. Millaisessa paikassa hakaneula on pelastanut sinun päiväsi? Keräätkö harvinaisia tai muodikkaita hakaneuloja? Oletko käyttänyt hakaneuloja koruina tai lävistyksinä? Vai teitkö kenties hakaneulalla korviisi reiät?

Hyvää syntymäpäivää hakaneula! Nolojen tilanteiden pelastaja ja ompelurasian arkisankari täyttää 170 vuotta


Summary: Viimeisen ennakkoäänestyspäivän iltana vaalitoimitsija kävi 20 minuuttia ennen äänestyspaikan sulkeutumista ilmoittamassa jonottajille, etteivät he ehdi enää äänestää. Myös Oulussa on tullut ilmi vastaavanlainen tilanne.

Marko Pulkkinen  saapui Kuokkalan liikekeskuksen ennakkoäänestyspaikalle varttia vaille iltakahdeksan tiistaina. Tyttöystävänsä kanssa pitkän jonon hännillä seissyt Pulkkinen hämmästyi, kun hän kuuli, että vaalitoimitsija oli jo 20 minuuttia vaille kahdeksan käynyt ilmoittamassa jonottajille, etteivät he ehdi enää äänestää. Väkeä oli lähtenyt paljon pois.
 Pulkkinen tyttöystävineen jäi siitä huolimatta jonoon. Hänellä oli selvä käsitys siitä, että vaalilain mukaan  jokainen ennakkoäänestyspaikkaan ennen sen sulkeutumista saapunut on oikeutettu äänestämään , vaikka varsinainen äänestäminen tapahtuisi vasta sulkemisajan jälkeen. (Finlex)
 – Olin ihan ymmyrkäisenä ja hämmästynyt, koska tiesin asian. Tarkistin silti asian vaalilaista siinä jonossa.
 Viittä vaille kahdeksan vaalitoimitsijat tuli uudestaan sanomaan, että jonoon on turha jäädä. Ja taas ihmisiä lähti pois.
 – Jonossa oli varmaan kymmeniä ihmisiä. Aika äkkipikaisia liikkeitä siellä tehtiin. Useiden ihmisten äänioikeus jäi siis todennäköisesti käyttämättä vaalitoimitsijoiden perusteettomien poistumiskehotusten seurauksena.
 Lopulta niin Pulkkinen kuin hänen tyttöystävänsä ehtivät antaa äänensä vielä ennen kello 20, jolloin äänestyspaikka sulkeutui ja ennakkoäänestys kokonaisuudessaan päättyi. Äänestämisen jälkeen Pulkkinen ilmoitti toimitsijoille, ettei ole vaalilain mukaista hätistää ihmisiä pois.
 – Minulle vastatttiin, että äänestyspaikan vastaava oli ohjeistanut toimimaan näin.
 Politiikan tutkimusta tehnyt, Jyväskylän yliopiston valtio-opin opiskelija Pulkkinen pitää vaalitoimitsijoiden virhettä isona.
 – Ei tämä ole demokratian mukaista toimintaa.
 Tiistaina samantapainen tilanne oli  sanomalehti Kalevan mukaan myös Oulussa.
 Jyväskylän keskusvaalilautakunnan puheenjohtajan  Antti-Juhani Kaijanaho  myöntää, että Kuokkalan äänestyspaikalla toimittiin väärin. Ohjeistuksen mukaan kaikki ennen määräaikaa jonoon ehtineet saavat äänestää. Hän epäilee, että äänestyspaikalla ohje on tulkittu niin, että pieneen koppiin ehtineet saisivat äänestää.
 – Kyseessä on inhimillinen ja valitettava virhe, jollaista ei saisi tapahtua. Otamme jatkossa koulutuksessa huomioon asian.
 Jos jonossa oli ihmisiä, jotka eivät varsinaisena äänestyspäivänä sunnuntaina pääse äänestämään, Kaijanahon mukaan vahinko oli peruuttamaton.
 Kaijanahon mukaan asiaa selvitetään vaalitoimiston kanssa. Asia nostetaan esille myös perjantaina keskusvaalilautakunnan kokouksessa, jossa esillä on ennakkoäänten tarkistamiseen liityviä asioita.

Vaalilakia rikottiin Jyväskylässä – kymmeniä äänestäjiä käännytettiin etuajassa pois äänestyspaikalta


Summary: Schjerfbeckistä on myös tekeillä vuodelle 2020 elokuva.

Suomenruotsalaisesta taidemaalari  Helene Schjerfbeckistä  on tekeillä ooppera, kertoo Pacific Productions -yhtiö. Schjerfbeckin taiteesta ja elämästä kertovan oopperan ensi-iltaa kaavaillaan vuoden 2020 kesäksi Italiaan.
 Oopperan sävellyksestä ja libretosta vastaa  Johannes Kujansuu.  Lisäksi oopperan työryhmään kuuluvat Oulunsalo Ensemblen taiteellinen johtaja  Sinikka Ala-Leppilampi  sekä italialainen kapellimestari  Maurizio Colasanti .
 Schjerfbeckistä on myös tekeillä vuodelle 2020 elokuva, jonka ohjaa  Antti J. Jokinen . Siinä Schjerfbeckiä esittää  Laura Birn .
 Schjerfbeckin tunnettuja maalauksia ovat muun muassa Toipilas, Tanssiaiskengät sekä Haavoittunut soturi hangella. Lisäksi Schjerfbeck teki useampia omakuvia.
 Helene Schjerfbeckin syntymäpäivä 10. heinäkuuta on Suomen kuvataiteen päivä.

Helene Schjerfbeckistä tekeillä ooppera Italiaan


Summary: Valtaosa Latinalaisen Amerikan suurimmista tiedekokoelmista menetettiin. Pelastettujen esineiden joukossa on vanhin Amerikoista löydetty ihmiskallo.

Viime syyskuussa valtava tulipalo tuhosi 90 prosenttia Brasilian kansallismuseon 20 miljoonan esineen kokoelmasta ja raunioitti historiallisen rakennuksen.
 Kuumuus kohosi tuhanteen asteeseen, mikä tuhosi todisteet, joista syttymispaikka olisi voitu nopeasti paikantaa. Alueen valvontakameroiden tallenteiden ja kemiallisten analyysien perusteella tutkijat pystyivät kuitenkin pian toteamaan, ettei kyseessä ollut tuhopoltto.
 Nyt syyksi ovat paljastuneet pohjakerroksen ilmanvaihtolaitteet, jotka oli asennettu valmistajan ohjeiden vastaisesti, kertovat viranomaiset.
 Laitteet oli tarkoitettu viilentämään museon aulaa, joka sijaitsi dinosaurusgallerian alapuolella. Yksi katastrofin harvoista valopilkuista oli, että galleriassa ollut dinosauruksen luuranko selvisi palosta ja saatiin myöhemmin talteen.
 Vaikka ilmanvaihtolaitteiden virheasennus oli tulipalon pääsyy, rakennuksen turvapuutteet mahdollistivat palon rajun leviämisen ja tuntikausia kestäneen riehumisen, viranomaiset sanovat. Rakennuksesta puuttuivat niin palo-ovet kuin sprinklerit.
 Museon johto kertoi, että valtion rahoitusleikkausten takia monista asioista oli jouduttu tinkimään. Leikkauksien jalkoihin oli jäänyt muun muassa sprinklerijärjestelmä, joka oli aiottu asentaa viime kesänä.
 Jotakin sentään pelastui
 Museon antropologiset ja luonnontieteelliset kokoelmat olivat Latinalaisen Amerikan suurimmat. Vain kymmenesosa on jäljellä.
 Tulen riehuessa pelastustyöt olivat erittäin vaikeita. Arkeologit, paleontologit, antropologit ja lukuisat vapaaehtoiset eivät kuitenkaan antaneet helposti periksi, vaan ryhtyivät kaivelemaan viilentyneitä raunioita.
 Viisi kuukautta myöhemmin he ilmoittivat löytäneensä kaikkiaan pari tuhatta esinettä. Joukossa on kokoelmien helmi, Luzian kallon. 11 500 vuotta sitten elänyt Luzia on vanhin Amerikoista löytynyt ihminen.
 Ehjänä löytyi myös muun muassa 5,8-tonninen Bendegón meteoriitti.
 Raunioista pelastettuja esineitä.  Antonia Lacerda / EPA-EFE
 Kaikkiaan on löytynyt pari tuhatta esinettä. Niistä kerrotaan lisää  museon perustamalla verkkosivulla .
 Rakennuksesta tuhoutuivat kokonaan sisätilat ja katto. Brasilia on ilmoittanut, että rakennus – entinen kuninkaallinen palatsi – korjataan ennallaan. Työt on aloitettu julkisivusta.

Brasilian kansallismuseon tuhonnut tulipalo johtui väärin asennetuista ilmanvaihtolaitteista


Summary: EU-maiden johtajat pitävät tänään keskiviikkona ylimääräisen huippukokouksen brexitin takia.

Britannia hakee keskiviikkona kokoontuvalta EU:n huippukokoukselta lykkäystä unionista eroamiselle.
 Britannian piti erota EU:sta perjantaina 12. huhtikuuta, mutta Britannian pääministerin  Theresa Mayn  EU:n kanssa neuvottelema sopimus ei ole saanut hyväksyntää brittiparlamentissa.
 Välttääkseen sopimuksettoman eron May pyytää lisäaikaa puolueiden välisille keskusteluille.
 Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  sanoi myöhään tiistaina, että hän aikoo ehdottaa EU:n huippukokoukselle joustavaa,  jopa vuoden mittaista jatkoaikaa  brexitille. Ero voisi tapahtua aikaisemminkin, jos Britanniassa päästään sopimukseen eroamisen ehdoista.
 Britannia hakee EU:lta lykkäystä Britannian pääministeri Theresa May hakee EU-johtajilta tukea brexitin lykkäämiselle 30. kesäkuuta asti. Tämä hetken tiedon mukaan Britannian EU-eron on määrä tapahtua perjantaina 12. huhtikuuta. Britannian parlamentti velvoitti maanantaina Mayn hakemaan brexitille lisää lykkäystä. EU-johtajat kokoontuvat keskiviikkona kello 19 ylimääräiseen huippukokoukseen brexitin takia.
 Yle seuraa brexit-käänteitä tässä artikkelissa.
 klo 10.38  Britannian brexit-ministeri  Steve Barclay  anoo, ettei hän halua vuoden viivästystä EU:sta eroamiselle. Ratkaisevaa on kuitenkin hänen mukaansa se, voiko Britannia erota ennen määräajan umpeutumista, kun parlamentti on hyväksynyt erosopimuksen.

 Tiistain brexit-uutisia:
 Yle seuraa brexitin käänteitä: EU aikoo siirtää brexitin toukokuun loppuun

Millaisen lykkäyksen Britannia saa EU-erolleen? – Yle seuraa brexitin käänteitä


Summary: Valtioneuvoston kanslian tilaaman raportin julkaisua lykättiin vaalien yli.

Valtioneuvoston kanslian tilaaman raportin mukaan sote- ja maakuntauudistus kaatui poikkeuksellisen vahvaan poliittiseen ohjaukseen, epärealistiseen aikatauluun sekä poukkoileviin tavoitteisiin, kertoo  Helsingin Sanomat  näkemänsä loppuraportin luonnoksen pohjalta.
 Lehden mukaan hallituksen kannalta kriittisen raportin julkaisua lykättiin eduskuntavaalien yli. Sote-uudistuksen projektijohtajan  Päivi Nergin  mukaan julkaisua siirrettiin, koska uudistuksen alasajon takia raporttia ei ole ehditty käydä läpi.
 Selvitykseen on haastateltu muun muassa lainvalmistelusta vastanneita avainhenkilöitä. Selvityksen laatijoina on joukko konsultteja sekä lainsäädäntötutkimuksen emeritusprofessori  Jyrki Tala .
 Asiantuntijat kokivat uudistuksen merkittävimmäksi haasteeksi sen, että "poliittisen ohjauksen asettamat reunaehdot ovat olleet lähes mahdottomia".
 Avainhenkilöiden suuri huoli on liittynyt tiukkoihin ja jatkuvasti muuttuneisiin aikatauluihin. Vaikeuksien taustalla nähtiin etenkin kokoomuksen ja keskustan 2015 tekemä sopimus maakunnista ja valinnanvapaudesta.

HS: Sote-raportti antaa hallitukselle kovaa kritiikkiä poliittisesta ohjauksesta


Summary: Populisti voi arvostella vapaasti muita, mutta häneen itseensä arvostelu ei tartu, arvioi Ylen ulkomaantoimittaja Mika Mäkeläinen.

Benjamin Netanjahu  näyttää varmistaneen viidennen kautensa Israelin pääministerinä.
 Netanjahun Likud-puolueen ja sen oikeistolaisten liittolaisten odotetaan saavan enemmistön parlamenttiin Knessetiin.
 Tiistain vaalien tuloksesta voi oppia ainakin seuraavat neljä asiaa.
  1. Israelin voitto on palestiinalaisten tappio
 Netanjahun vuosikymmen pääministerinä on ollut Israelille poikkeuksellista rauhan, poliittisen menestyksen ja taloudellisen hyvinvoinnin aikaa.
 Israelia ja sunnienemmistöisiä arabimaita yhdistää yhteinen vihollinen, Iran. Tässä Lähi-idän valtakamppailussa palestiinalaisten edut on unohdettu.
 Netanjahu on uhannut liittää Länsirannan siirtokuntia Israeliin. Kahden valtion ratkaisusta puhutaan harvemmin kuin ennen, mutta miehitettyjen palestiinalaisalueiden asukkaista ei liioin ole tulossa Israelin kansalaisia.
 Yhdysvaltain rauhansuunnitelmaa odotellaan, mutta Israelille kelpaa nykyinenkin tilanne.
 2. Populistia ei kaadeta skandaaleilla
 Netanjahu joutuu pian vastaamaan useisiin korruptiosyytteisiin. Äänestäjät tiesivät sen, mutta eivät siitä välittäneet: Likud-puolueen äänimäärä vain kasvoi.
 Tyylipisteitäkään kampanjalle ei voi antaa, sillä Netanjahu keskittyi mollaamaan haastajaansa ja kylvämään sekä pelkoa että epäluuloa. Siitä huolimatta hän voitti.
 Populisti saa arvostella vapaasti muita, mutta populistiin tai hänen kannattajiinsa ei tartu asiaperusteinen arvostelu.
 Tämä voi olla varoittava esimerkki niille demokratioille, joiden vaalikamppailussa on mukana populistinen ja häikäilemätön johtaja.
 3. Vaaliboikotti osuu helposti omaan nilkkaan
 Israelin arabit – noin viidennes väestöstä – ovat aina äänestäneet valtaväestöä harvemmin. Mutta näissä vaaleissa boikottikehotukset purivat erityisen hyvin.
 Arabitaustaisista äänioikeutetuista äänesti ilmeisesti alle puolet. Se vähentää edelleen heidän edustustaan parlamentissa ja antaa oikeistolle entistä vapaammat kädet jakaa etuoikeuksia juutalaisväestölle.
 Boikotti on sikäli ymmärrettävä, että arabipuolue ei ole koskaan päässyt Israelissa hallitukseen asti. Vaaliboikottia ei silti juuri noteerata muualla, eikä sillä pystytä kyseenalaistamaan Israelin poliittista järjestelmää, joten boikotista kärsivät nimenomaan boikottiin ryhtyneet.
 Turhautuminen järjestelmään voi ajaa protestoijat myös kaduille.
 Benny Gantz Abir Sultan / EPA
 4. Vaalitulos tiedetään vasta, kun kaikki äänet on laskettu
 Mikään ei ole vielä aivan satavarmaa. Israelissa on 3,25 prosentin äänikynnys. Jos puolueen kannatus jää tämän rajan alle, se ei saa yhtään edustajaa Knessetiin ja sille annetut äänet menevät hukkaan.
 Moni pienpuolue on äänikynnyksen tuntumassa, joten pienet muutokset äänimäärissä voivat kertautua parlamentin paikkajaossa.
 Sen jälkeen kun varsinaisen vaalipäivän äänet on laskettu, Israelissa lasketaan sotilaiden, diplomaattien, merimiesten, vankien ja sairaaloissa olevien potilaiden ääniä. Nämä noin 300 000 ääntä voivat ratkaista lopulliset voimasuhteet.
 Ja senkin jälkeen yllätyksen saattaisi aiheuttaa Israelin presidentti  Reuven Rivlin , koska hän voi periaatteessa valita, kenelle antaa ensimmäiseksi mahdollisuuden yrittää hallituksen kokoamista.
 Entä jos hän antaakin Netanjahun haastajan  Benny Gantzin  yrittää ensin hallituksen muodostamista? Se aiheuttaisi Israelissa poliittisen myrskyn.
 Lisää aiheesta:
 Netanjahun Likud-puolue liittolaisineen voittamassa Israelin vaalit
 Tämä pariskunta on kuin Israel pienoiskoossa – Pääministeri Netanjahusta saa aikaan tulisen mielipidetaistelun

Analyysi: Neljä vakavaa opetusta Israelin vaaleista


Summary: Lakimuutos vähentää eroavien kumppanien välistä riitelyä ja syyttelyä, joka on ollut haitallista lapsille.

Britannia muuttaa lähes 50 vuotta vanhaa avioerolakiaan nykyaikaisemmaksi, kertovat muun muassa  brittilehti The Guardian  ja  uutiskanava CNN .
 Britannian oikeusministeri  David Gauke  ilmoitti tulevasta lakimuutoksesta tiistaina. Lakiehdotus on tulossa brittiparlamentin käsittelyyn heti kun sille liikenee brexit-asioilta aikaa.
 Uusi laki laajentaisi mahdollisia syitä, joilla avioeroa voi oikeuden edessä perustella. Tämänhetkinen lainsääntö vuodelta 1973 vaatii avioeron hakijaa todistamaan, että kumppani on tehnyt aviorikoksen, jättänyt tai käyttäytynyt epäsopivasti.
 Jos molemmat kumppanit ovat olleet samaa mieltä erosta, he ovat voineet erota kahden vuoden asumuseron jälkeen. Mikäli avioeroa on hakenut vain toinen osapuoli tai todisteita ei ole ollut, avioeroa on joutunut odottamaan viisi vuotta.
 Uudessa laissa harkinta-aika lyhenee puoleen vuoteen.
 Gauke toteaa vanhan avioerolain aiheuttaneen turhaa molemminpuolista syyttelyä, mikä on ollut ikävää eroavan parin lapsille.
 – Vihamielisyys ja konfliktit osapuolten välillä jättää jälkensä lapsiin ja voi vahingoittaa heidän kasvuaan, Gauke sanoi.

Mediat: Britannia uudistaa avioerolakiaan – hakijan ei tarvitse enää todistaa kumppanin pettäneen tai jättäneen


Keskusrikospoliisi tutkii palvelunestohyökkäystä, joka tehtiin eduskuntavaalien tuloksesta viestimiseen tarkoitettuun verkkopalveluun viikonloppuna.
 Krp kertoo tiedotteessa, että asiaa tutkitaan tietoliikenteen häirintänä.
 Kerromme asiasta kohta lisää.

Poliisi tutkii eduskuntavaalien tulospalvelujärjestelmään kohdistettua palvelunestohyökkäystä


Summary: Syynä on viime aikoina kasvanut terroriuhka.

Ruotsin hallitus antaa noin 1,2 miljoonaa euroa lisärahoitusta Ruotsin turvallisuuspoliisille Säpolle, kertoo  sanomalehti Dagens Nyheter .
 Rahoitus on tarkoitettu terrorismirikosten torjuntaan.
 – Olisin toivonut, ettei rahoitusta olisi tarvinnut antaa, mutta näkemyksemme mukaan väkivaltaan taipuvaiset ääriainekset ovat vahvistuneet viime vuosina, sanoo Ruotsin valtiovarainministeri  Magdalena Andersson.
 Säpon tiedottaja  Gabriel Wernström   sanoi aiemmin DN:lle , että uhka Ruotsia kohtaan on kasvanut viime vuosina.
 Rahoituksen tarkoituksena on, että Säpo pystyisi tutkimaan ja ehkäisemään aikaisessa vaiheessa rikollisuutta islamistisissa, valkoista ylivaltaa kannattavissa ja muissa ääripiireissä.
 Lisää aiheesta:
 Säpo: Venäjän kontaktit poliittisiin ryhmiin uusi uhka Ruotsille – islamistiterroristit seurannassa entuudestaan
 Isisin vierastaistelijoiden paluu piinaa Eurooppaa – Mitä tehdä mahdollisesti raskaisiin rikoksiin syyllistyneille ja heidän perheilleen?

DN: Ruotsin turvallisuuspoliisi saa 1,2 miljoonaa euroa terrorismirikosten torjuntaan


Summary: Paljon eläinproteiinia suhteessa kasviproteiiniin syövillä henkilöillä oli isompi riski kuolla tutkimusseurannan aikana.

Tuore Itä-Suomen yliopistossa tehty  tutkimus  vahvistaa aiempaa näyttöä siitä, että eläinkunnan tuotteisiin ja erityisesti lihaan painottuva ruokavalio ei ole terveydelle hyväksi.
 Tutkimuksen mukaan paljon eläinperäistä proteiinia suhteessa kasvikunnan proteiiniin syövillä henkilöillä oli suurentunut riski kuolla tutkimuksen seurannan aikana. Heitä verrattiin niihin, joilla kasvi- ja eläinkunnan tuotteista saatava proteiinimäärä oli ruokavaliossa tasapainoisempi.
 Pääosin eläinperäisiä proteiinia syövillä miehillä oli 23 prosenttia suurempi riski kuolla kuin miehillä, joilla eläinproteiinin määrä suhteessa kasviproteiinin määrään oli kohtuullisin.
 Seurattiin yli 20 vuotta
 Tutkimuksessa havaittiin, että erityisesti runsas lihan syöminen näytti haitalliselta. Henkilöillä, joiden ruokavaliossa oli runsaasti eli yli 200 grammaa lihaa päivässä, oli 23 prosenttia suurempi riski kuolla seuranta-aikana kuin henkilöillä, joiden lihamäärä oli alle 100 grammaa päivässä. Tutkittavat söivät pääasiassa punaista lihaa.
 Nykyään punaisen ja prosessoidun lihan käyttösuositus on enintään puoli kiloa kypsää lihaa viikossa.
 Tutkimuksessa huomattiin myös, että ruokavalion suuri kokonaisproteiinimäärä liittyi suurempaan kuolleisuuden riskiin henkilöillä, joilla oli tutkimuksen alussa kakkostyypin diabetes, sydän- ja verisuonisairaus tai syöpä. Samanlaista yhteyttä ei havaittu henkilöillä, joilla näitä sairauksia ei ollut.
 Tutkimuksen aineistona käytettiin Sepelvaltimotaudin vaaratekijätutkimusta, jossa selvitettiin noin 2 600 42–60-vuotiaiden itäsuomalaisten miesten ruokatottumuksia tutkimuksen alussa vuosina 1984–1989. Tutkittavien kuolleisuutta seurattiin keskimäärin yli 20 vuoden ajan Tilastokeskuksen rekistereistä.
 Analyyseissä otettiin kattavasti huomioon tutkittavien muut elintavat ja ravitsemustottumukset. Näin pystyttiin huomioimaan esimerkiksi se, että runsaasti kasviproteiinia syövien ruokavalio oli keskimääräistä terveellisempi.
 Tutkimuksen havainnot on julkaistu  American Journal of Clinical Nutrition  -tiedelehdessä.
 Lue myös:
 Uusi tutkimus osoittaa: Suomalainen mies syö aivan liikaa punaista lihaa eikä naistenkaan ruokavaliossa ole hurraamista
 WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä
 Asiantuntijat: Kansainväliset ruokasuositukset eivät aina sovi tänne – "Suomalainen liha ei ole ansainnut näin suurta ryöpytystä"

Tuore tutkimus vahvistaa: Erityisesti lihaan painottuva ruokavalio voi viedä elinvuosia


Summary: Suomessa neuvottelut koskevat 210 työpaikkaa, globaalisti 700:aa.

It-yhtiö Tieto aloittaa yt-neuvottelut. Suomessa vaikutusta 210 työtehtävään.
 Suomen yt-neuvottelut koskevat kaikkia toimintoja, poislukien Product Development Services- ja Industry Software -liiketoiminnat. Neuvotteluja käydään kaikissa Suomen toimipisteissä.
 Globaalisti Tieto arvioi, että uusi toimintamalli vaikuttaa 700 työpaikkaan. Isoja vaikutuksia on Suomen lisäksi Ruotsissa ja Tshekissä.
 Neuvotteluilla tavoitellaan 30-35 miljoonan euron säästöjä. Ne liittyvät uuteen strategiaan, jonka Tieto julkisti helmikuussa. Silloin yhtiö ilmoitti palkkaavansa lähivuosina 2 500–3 000 uutta työntekijää maailmanlaajuisesti.
 – Valitettavasti toimintamme muutos johtaa myös henkilöstövähennyksiin ja nämä päätökset ovat aina vaikeita. Nyt tehtävät toimenpiteet ovat kuitenkin välttämättömiä pitkän aikavälin kilpailukykymme varmistamiseksi – ja teemme kaikkemme tukeaksemme työntekijöitämme tässä muutoksessa, sanoo toimitusjohtaja  Kimmo Alkio  tiedotteessa.
 Tiedolla on Suomessa 3 700 työntekijää ja maailmanlaajuisesti noin 15 000.
 Kerromme kohta lisää.

It-yhtiö Tieto aloittaa yt-neuvottelut


Summary: THL:n mukaan rahapelien markkinoinnin sääntelyn olisi hyvä olla samanlaista kuin muilla haitallisilla tuotteilla.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella kaivataan tiukempaa sääntelyä rahapelien markkinoinnille. THL:ssä halutaan Veikkauksen markkinointiviestintä samoille linjoille valtion terveyspoliittisen viestinnän kanssa.
 – Veikkauksen mainossloganit ovat ristiriidassa kansanterveydellisen viestinnän kanssa. Veikkauksen markkinointiviestintä lähettää hyvin erilaista viestiä kuin rahapelihaittoja koskeva viestintä. Niiden pitäisi olla enemmän yhdenmukaisia, THL:n erikoistutkija  Jani Selin  sanoo.
 THL:n mukaan rahapelien markkinoinnin sääntelyn olisi hyvä olla lähtökohdiltaan samanlaista kuin muilla haittaa aiheuttavilla tuotteilla.
 – Voisi olla hyvä ottaa pohdinnan alle, että pitäisikö rahapelien markkinoinnin sääntelyä pohdittaessa ottaa oppia tupakan ja alkoholin markkinoinnista, Selin sanoo.
 Myös Veikkauksen markkinoinnin volyymia pitäisi Selinin mukaan tarkastella kriittisesti. Veikkaus on yksi Suomen suurimpia mainostajia noin 50 miljoonan euron vuotuisella markkinointipanostuksellaan.
 – Markkinointi lisää pelaamista ja sen myötä pelaamisen haittoja, Selin tiivistää.

THL: Veikkauksen mainontaa pitäisi rajoittaa


Summary: Sodankylän kunta maksaa Inari Fernándezin videoista 2500 euroa kuukaudessa.

Helsinkiläinen tubettaja  Inari Fernández  muuttaa perheineen Sodankylään vuodeksi ja raportoi videoillaan elämänmuutoksestaan. Sodankylän kunta maksaa hänelle videoista 2500 euroa kuukaudessa.
 Fernándezin Äidin Puheenvuoron Youtube-kanavalla on vajaat 36 000 tilaajaa. Instagramissa hänellä on runsaat 9000 seuraajaa.
 – Yhteistyön aloittaminen Äidin Puheenvuoro –YouTube-kanavan kanssa on hieno mahdollisuus toteuttaa ainutlaatuista kuntamarkkinointia edelläkävijänä Suomessa. Odotamme innolla syksyä, kun pääsemme yhdessä Inarin kanssa tekemään kuntaamme tunnetummaksi ja kertomaan, miten hyvä täällä on olla ja elää, Sodankylän kunnan vs. henkilöstö- ja viestintäpäällikkö  Minna Seppälä  sanoo House of Laplandin tiedotteessa.
 Muuton myötä nelihenkisen Fernándezin perheen kolmio Helsingissä vaihtuu omakotitaloon Sodankylässä.
 – Tästä tulee tähänastisen elämämme siistein juttu. Olemme aina olleet kaupunkilaisperhe, mutta uskon, että moni muukin unelmoi vastaavasta elämänmuutoksesta. Nyt meillä on mahdollisuus jakaa nämä fiilikset viikoittain vlogissamme ja inspiroida myös muita, Äidin Puheenvuoron Inari Fernández kertoo tiedotteessa.
 Vaihtovuotta Sodankylässä voi seurata elokuusta 2019 alkaen vuoden ajan Äidin Puheenvuoron YouTube-kanavalla ja Instagramissa sekä Sodankylän kunnan sosiaalisen median kanavissa.
 Tubettajan nimen kertoi ensimmäisenä Lapin Kansa.

Helsinkiläinen tubettaja muuttaa perheineen vuodeksi Sodankylään – kunta maksaa palkkaa videoista


Summary: F-35 on yksi ehdokkaista myös Suomen seuraavaksi hävittäjämalliksi.

Japanin ilmavoimien kadonnut F-35-hävittäjä on pudonnut Tyyneenmereen, vahvistavat japanilaisviranomaiset.
 CNN:n  ja uutistoimisto Reutersin mukaan pelastajat löysivät koneen osia merestä varhain keskiviikkoaamuna.
 Koneessa oli yksi pilotti. Häntä ei ole löydetty.
 Yhteys Japanin itärannikon edustalla lentäneeseen hävittäjään katosi tiistaina iltapäivällä Suomen aikaa.
 Hävittäjä oli noussut ilmaan Misawan lentotukikohdasta kolmen muun koneen kanssa. Yhteys hävittäjään katkesi noin puolen tunnin jälkeen.
 Kone oli alle vuoden vanha ja ensimmäinen F-35, joka oli koottu Japanissa, raportoi Reuters. Hävittäjän oli koonnut Mitsubishi Heavy Industries -yhtiö.
 Japanilla on yhteensä kolmetoista F-35-hävittäjää.
 Lockheed Martinin valmistama ja häiveominaisuuksillaan markkinoitu F-35 on yksi ehdokkaista Suomen seuraavaksi hävittäjämalliksi.
 Japani julkisti joulukuussa suunnitelmansa kasvattaa F-35-hävittäjiensä tilausmäärän 147 koneeseen.
 Lisää aiheesta:
 Japanilainen F-35-hävittäjä katosi Tyynenmeren yllä kesken taisteluharjoituksen

Japanin F-35-hävittäjä putosi Tyyneenmereen, lentäjä kateissa


Summary: Katoavista toimistotöistä on mahdollisuus yletä jopa asiantuntijatehtäviin, jos koulutus riittää, tutkija arvioi.

Myyjien tarve vähenee verkkokaupan kasvaessa. Työt teollisuuden parissa harvenevat robotiikan vuoksi. Tuttuja näkyjä ammattien uhanalaisuudesta , vai kuinka?
 Suomalaiset ovat kuitenkin onnistuneet kohtuullisen joustavasti työllistymään ammattien poistuttua, Palkansaajien tutkimuslaitoksen (PT) erikoistutkija  Terhi Maczulskij  arvioi Ylen aamu-tv:ssä.
 Seuraavia ammatteja PT pitää katoavina tai ainakin työmarkkinoilta vähenevinä.
 toimistotyöntekijät myyjät, kauppiaat asentajat ja korjaajat asiakaspalvelun työntekijät konepajatyöntekijät teollisuustuotteiden kokoonpanijat käsityötuotteiden valmistajat painoalan työntekijät
 Seuraavia ammatteja PT pitää puolestaan ulkoistettavina, eli siirrettävinä tehtäviksi esimerkiksi Aasiassa.
 ohjelmisto- ja sovelluskehittäjät palkanlaskenta ja monet kirjanpitotyöt sihteerit tukipalvelut puhelin- ja asiakaspalvelu
 Uudelleentyöllistyminen vaihtelee alakohtaisesti selvästi, erikoistutkija Terhi Maczulskij sanoo.
 – Toimistotyöntekijät työllistyvät paremmin korkeapalkkaisiin asiantuntijatehtäviin kuin teollisuudesta, jossa moni on vain peruskoulun varassa. Toisaalta toimistotöitä katoaa teollisuutta nopeammin.
 Lue lisää:
 PT: Epävarmuus painaa talouskasvua (2019)
 Etla: Joka neljäs ammatti on ulkoistettavissa Suomesta ulkomaille (2016)
 Nämä ammatit katoavat todennäköisimmin (2014)

Onko sinun ammattisi katoamassa työmarkkinoilta? – Katso lista uhanalaisista töistä


Summary: Vanhempana tiedät parhaiten, onko oma lapsesi jo tarpeeksi kypsä pankkikortin käyttäjäksi.

Moni perhe miettii, minkä ikäisenä lapsi tarvitsee oman pankkikortin.
 Yleensä kortin hankinta tulee ajankohtaiseksi, kun lapsi alkaa kulkea yksin esimerkiksi harrastuksiinsa. Kortilla voi ostaa vaikkapa välipaloja, maksaa leffa- tai uimahalliliput ja tehdä pieniä hankintoja.
 Lapsen oma pankkikortti voi helpottaa perheen arkea, kun vanhemman ei tarvitse aina varautua tällaisiin menoihin nostamalla käteistä rahaa. Kortti on yleisin maksutapa, eikä vanhempien lompakoistakaan enää automaattisesti löydy käteistä. Yllättäviin menoihin voi lapsensa tilille siirtää rahaa vaikka kesken työpäivän.
 Mutta minkä ikäiselle lapselle ensimmäinen pankkikortti yleensä hankitaan? Kysyimme pankeilta.
 Pankkikortin käyttö on keskeinen taloustaito, joten mitä aikaisemmin sen opettelee niin sitä parempi.   Turkka Suo
 Pankeista OP myöntää pankkikortin 10-vuotiaille ja S-Pankki 7-vuotiaille. Danske Bankissa, Säästöpankkiryhmässä ja Nordeassa kortin myöntämiselle ei ole alaikärajaa. Vanhemmat saavat itse harkita, minkä ikäisenä oma lapsi on valmis käyttämään pankkikorttia.
 – Suosittelen, että kun ostetaan lapselle ensimmäinen kännykkä, niin olisi hyvä hetki hankkia myös se pankkikortti, Nordean asiakaspalvelusta vastaava johtaja  Turkka Suo  sanoo.
 – Pankkikortin käyttö on keskeinen taloustaito, joten mitä aikaisemmin sen opettelee niin sitä parempi.
 Oma pankkikortti yleensä 11–15-vuotiaille
 Turkka Suo Nordeasta kertoo, että nuorimmat pankkikorttia hakevat ovat ykkös- ja kakkosluokkalaisia. Hyvin yleisesti omaa pankkikorttia haetaan viides-, kuudes- ja seitsemäsluokkalaisille.
 Säästöpankeista ensimmäinen pankkikortti haetaan yleensä 10–15-vuotiaalle lapselle ja osuuspankeista noin 15-vuotiaalle.
 Danske Bankin tuotepäällikkö  Jouni Tirkkosen  mukaan heillä 15 vuotta on aiemmin ollut yleisin ikä ottaa ensimmäinen pankkikortti.
 – Mutta hankintaikä alenee koko ajan. Tällä hetkellä yleisin ikä on jo 13–14 vuotta ja sitäkin nuorempien osuus kasvaa.
 S-pankin tuoteryhmäpäällikkö  Marketta Lundell  on huomannut saman.
 – Lapsille haetaan pankkikortteja koko ajan enemmän. Se yleistyy lapsienkin maksutapana nopeasti.
 Lapsille suunniteltu omia mobiilipankkisovelluksia
 Pankit ovat tuoneet markkinoille myös lapsille ja nuorille suunniteltuja älypuhelimeen ladattavia mobiilisovelluksia. Ne on suunnattu niille lapsille ja nuorille, joilla ei vielä ole verkkopankkitunnuksia.
 Sovelluksen avulla voi tarkistaa puhelimestaan tilinsä saldon ennen ostosten tekemistä ja opetella seuraamaan omaa rahankäyttöään.
 Tällaisia sovelluksia ovat esimerkiksi 10–17-vuotiaille tarkoitettu OP Junior ja Danske Bankin 8–14-vuotiaille suunnattu MunRahat.
 Lapsille haetaan pankkikortteja koko ajan enemmän, myös 7-vuotiaille. Se yleistyy lapsienkin maksutapana nopeasti.   Marketta Lundell
 Se, minkä ikäiselle omat verkkopankkitunnukset annetaan, vaihtelee pankeittain. Yleensä niitä myönnetään yläasteikäisille. S-Pankissa alaikäraja on 12 vuotta ja osuuspankeissa, säästöpankeissa sekä Danske Bankissa 15 vuotta.
 Nordeassa ei ole alaikärajaa, mutta pankista kerrotaan, että omia verkkopankkitunnuksia haetaan yleisimmin kahdeksas- ja yhdeksäsluokkalaisille.
 Pankkitunnukset antavat mahdollisuuden verkkopankin lisäksi käyttää myös mobiilipankkia, joka mahdollistaa puhelimella maksamisen.
  Turvaa tuovat käyttörajoitukset
 Alaikäisille myönnettävät pankkikortit ovat Visa Electron- ja Visa Debit-kortteja tai MasterCardin vastaavia kortteja. Ne ovat niin sanotusti varmentavia. Tiliä ei voi ylittää, koska tilin kate varmistetaan jokaisen oston yhteydessä.
 Tunnusluvulla varustetulla kortilla voi nostaa rahaa pankkiautomaateista ja maksaa ostoksia kaupassa.
 Jos pelkää, että lapsi kadottaa korttinsa, voi kortille asettaa vuorokausikohtaisen käyttörajan. Näin tililtä ei voi nostaa kaikkia rahoja, vaikka se joutuisi vääriin käsiin.
 Lapsen kortilta voi halutessaan estää myös verkko-ostosten tekemisen.
 Kun ostot ja nostot näkyvät lapsen tilillä, on vanhemman helppo seurata kortin käyttöä.
 Korttiin vaaditaan molempien vanhempien suostumus
 Nordeassa  pankkikortin tilaaminen lapselle onnistuu kokonaan verkossa.  Danske Bankissa  vain MunRahat-sovelluksen kortin saa tilattua verkossa, muuten täytyy asioida lapsen kanssa konttorissa.
 Osuuspankeissa ,  säästöpankeissa  ja  S-Pankissa  korttia haetaan aina paikan päällä pankissa.
 Jos lapsella on kaksi huoltajaa, tarvitaan lapsen pankkikorttiin heidän molempien suostumus. Poissaolevalta on siis saatava valtakirja, mikäli hän ei pääse paikan päälle. Valtuutuksen voi yleensä antaa verkossa, ainakin jos on pankin asiakas.
 Pankissa sekä vanhemmilla että lapsella pitää olla mukanaan kuvallinen henkilöllisyystodistus.
 Lue myös:
 Kaksi kolmesta lapsesta saa viikkorahaa mutta joka kolmas ei – ja ne jotka saavat, joutuvat tekemään töitä 6,35 euronsa eteen

Pankkikortti korvaa käteisen lapsillakin: kortti hankitaan yhä nuoremmille, kun vanhempien lompakoista ei käteistä enää juuri löydy


Summary: Mitä olisi tapahtunut, jos Matti Nykäsen menestyksen olisi saavuttanut nainen? Urheilusaavutuksia olisi kunnioitettu, mutta sekoilun kanssa olisi ollut toisin, kirjoittaa Sami Kolamo.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kuvitellaanpa tilanne, jossa  Matti Nykäsen  urheilusaavutukset olisikin tehnyt naisurheilija, vaikkapa  Maija Nykänen .
 Tätä kuvitteellista naisnykästä voi tarkastella tähteyden, julkisuushenkilöyden ja sankaruuden kautta. Näin urheilija näyttäytyy osana yhteisöään, joka puhetavoillaan tuottaa sekä naurunalaisia että ylevöitettyjä (media)karikatyyreja, eräänlaisia pilakuvia. Samalla yhteisö paljastaa sukupuolitettuja arvoasetelmiaan. Niitä on urheilussa todella paljon.
 Tähtenä tuikkiminen ei ole mahdollista ilman laajaa medianäkyvyyttä. ”Meidän Matti” kokosi ihmisiä kuin noiduttuna töllöttimen ääreen silloin, kun kanavapujottelu rajoittui kolmeen ”keppiin”. Samoihin aikoihin tv-ruuduissa urheilukansan sydämiin itsensä lykki  Marja-Liisa Haemaelaeinen.
 Urheilijan olympiavoittoja arvostetaan  sukupuoleen katsomatta. ”Meidän Marja-Liisan” hiihtoa tosin kuvailtiin usein miehisin kielikuvin niin, että hänet ajoittain koettiin ”liian miehiseksi”. Hän antoi kaikkensa ja eteni räkä poskella jopa ronskimmin kuin miehet konsanaan. Lisäksi miesurheilijat saivat 1980-luvulla – ja saavat edelleen – määrällisesti naisurheilijoita enemmän medianäkyvyyttä.
 Kun miesurheilija ryyppää ja käyttäytyy aggressiivisesti, hänet saatetaan määritellä luonnonlapseksi.
 Nais- ja miesurheiijoita kohdellaan eri tavoin julkkiksina, etenkin jos tähän median tuottamaan hahmoon yhdistyy sekoilemista. Kun miesurheilija ryyppää ja käyttäytyy aggressiivisesti, hänet saatetaan määritellä luonnonlapseksi, joka Peter Pan -myytin mukaisesti ei ole suostunut aikuistumaan. Hänen toimintansa biologisoidaan.
 Hän ei voi vastustaa testosteronierityksensä käytösvaikutuksia ja keskittymishäiriögeenin vuoksi hän sortuu perheväkivaltaan. Naisurheilijaa saatettaisiin vastaavanlaisessa tilanteessa kutsua hysteeriseksi ja tasapainottomaksi ihmistaimeksi, joka ei kykene hallitsemaan tunteitaan. Tai hysteeriseksi naisurheilijan käyttäytyminen usein ainakin  urheilukentällä tulkitaan  silloin kun hän on suorapuheisesti ja kiukkuisesti välittänyt mielipiteensä vaikkapa tuomarille.
 Moralistit olisivat lynkanneet naisurheilijajulkkiksen, joka viihtyy enemmän kantabaarin jengin kuin taaperonsa kanssa.
 Maija Nykäsen tolkutonta juhlimista  ei olisi katsottu mediassa hyvällä – etenkään raskausaikana, jos sellainen tilanne olisi ylipäätään syntynyt. Myöskään lähipubissa istumista ja ohran jyvät silmissä suoritettuja strippauskeikkoja ei olisi suvaittu silloin, kun äidin olisi pitänyt olla kotona hoivatouhuissa.
 Television keskusteluohjelmissa ja lehtien palstoilla moralistit olisivat lynkanneet naisurheilijajulkkiksen, joka viihtyy enemmän kantabaarin jengin kuin taaperonsa kanssa. Lastensuojeluviranomaiset olisivat luultavasti puuttuneet ”Äitee” Nykäsen sekoilemiseen.
 Maija Nykänen ei olisi ollut ”turha julkkis”. Hänessä olisi ollut kulttuuria tuottavaa voimaa, josta myös lehdet olisivat taloudellisesti hyötyneet. Naisnykäsen toiminnan rajat tosin olisivat olleet kapeat. Hänestä ei olisi tehty juttuja kuin liukuhihnalta. Hänet olisi tietyin osin jopa vaiennettu.
 Maija Nykäsen kanssa ei olisi naurettu niin auvoisasti  kuin Matin kanssa. Naisnykänen olisi luokiteltu ”roskasakkiin” ilman ironis-empaattisia sävyjä. Hänen koomisuutensa ei olisi ollut joustavaa ja mukaan kutsuvaa vaan jäykkää ja aseista riisuvaa. Maijan mediakarikatyyri ei olisi toiminut alibina sovinnaisen keskiluokan pikkujoulusekoilulle. Maijaa ei oltaisi monistettu t-paitoihin ja elokuviin retrohenkisellä otteella.
 Tähtitarinat ja julkkiskohut tunteisiin vetoavine piirteineen tuottavat tietyntyyppisen sankarin sädekehän.
 Maija olisi luonnetyyppinä jähmettynyt kehykseksi, johon ei olisi ollut vaivatonta astua ilman häpeän ja (itse)inhon tunteita. Alkoholisoituneen Maijan ulkonäön rapistumista oltaisiin kauhisteltu kahvipöytäkeskusteluissa, joiden tulkinnoissa hänen oltaisiin katsottu menettäneen huippu-urheilijalle tyypillisen katseita puoleensa vetävän kovan kropan hehkun.
 Tähtitarinat ja julkkiskohut tunteisiin vetoavine piirteineen tuottavat tietyntyyppisen sankarin sädekehän. Henkilösäteilyssä on kansallisen tunneilmapiirin hohtoa, sillä ihaileminen on alun perin syntynyt kansallisesti merkittävänä pidetyn voiton kautta. Näitä merkittäväksi määriteltyjä voittoja on siunautunut naisille huomattavasti vähemmän kuin miehille, ainakin jos historiikeissa kerrottua urheilun ”hyvää tarinaa” on uskomista.
 Urheilusankarin kuoleman jälkeiset reaktiot  kertovat siitä, millaiset tunteet virtaavat ”kansan syvissä riveissä” ja miten tunteet tarttuvat erilaisiin urheilijatyyppeihin. Tässä yhteydessä on usein puhuttu kunnian palautuksesta, kun yhteisö, jota myös yleisöksi voi kutsua, muistelee sankarinsa suurtekoja.
 Nykyisessä tositeeveekulttuurissa, jossa tavikset ja julkkikset kilpaa paljastavat yksityisiä asioitaan, kyse ei ole kuitenkaan vain urheilijan ylevöittämisestä uudelleen vaan yhtä lailla yleisön sielunpuhdistusrituaalista.
 Kanssasurijat (jotka vielä hetki sitten olivat kanssanaurajia) herkeämättä peukuttavat ja hymiöilevät toinen toisilleen somenäyttämöillään. Verkkoalustat toimivat rippituoleina, joissa yleisöt ovat ottaneet esiintyjän roolin. Näissä ihmisten omien tunteiden tunnustusperformansseissa, joissa kerrotaan minun tunnesuhteestani edesmenneeseen urheilutähteen ja mediakarikatyyriin, naisnykänenkin olisi saanut tavanomaista lempeämmän ja säälillisemmän kommentointiketjun. Valtiollisia hautajaisia hänelle ei surmin suinkaan kukaan olisi kehdannut ehdottaa. Siitä vasta mediakohu olisi syntynyt.
 Kirjoittaja on urheiluun perehtynyt mediatutkija ja aineenopettaja. Hän seurasi junnuna Sarajevon ja Calgaryn talviolympialaisia yhtä innostuneesti kuin muutkin naapuruston urheiluhullut.

Sami Kolamon kolumni: Entä jos Matti Nykänen olisikin ollut Maija Nykänen?