Summary: Puheenjohtaja Antti Rinne lupaa Ylen vaalitentissä hoitajamitoituksen nostamista vanhustenpalvelussa.

SDP:n puheenjohtaja  Antti Rinne  esiintyi maanantaina Ylen vaalitentissä, jossa hän myönsi erehtyneensä yhteisöveroratkaisun arvostelussa.
 Kyse oli yhteisöveron alentamisesta vuonna 2013, jolloin kokoomuksen ja demareiden yhteinen hallitus teki asiasta päästöksen.
 – Vastustin aikanaan yhteisöveron laskemista. Jälkeepäin on näyttäytynyt, että olin väärässä. Yhteisövero tuotti enmemän kuin ajattelin, Rinne sanoi.
 Ratkaisun yhteydessä puhuttiin paljon niin sanotuista dynaamisista vaikutuksista, joiden piti ruokkia talouteen lisää toimeliaisuutta. Vaikutukset olivat pitkän väittelyn aihe.
 Rinne itse arvosteli ratkaisua ja totesi muun muuassa  Kansan Uutisten haastattelussa  vaikutusten olevan "pakkasen puolella".
 Ratkaisu aiheutti demareiden riveissä paljon arvostelua ja se oli yksi syy, miksi  Jutta Urpilainen  syrjäytettiin pois puheenjohtajan paikalta. Urpilaisen politiikkaa pidettiin liian oikeistolaisena.
 Rinteen esiintymistä analysoivat politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Mikä oli tentin kohokohta?
 Johanna Vuorelma:  Tentissä ei ollut varsinaista kohokohtaa. Vahvimmin siitä nousivat esiin linjaukset kolmikantaiseen sopimiseen, "vappusatasen" epävarmuus ajankohdan ja suhdanteiden osalta, vaaliohjelman linjaus kestävän kehityksen alvista sekä auto- ja metsäpoliittiset kannat.
 Antti Mustakallio:  Ehkä näihin vaaleihin jossain määrin liittymättömänä asiana yllätyin siitä, että Antti Rinne myönsi erehtyneensä vastustaessaan yhteisöveron alentamista. Jos (ja ilmeisesti) Rinne viittasi vuoden 2013 alentamiseen, kyseisellä alentamisella oli merkittävä rooli siinä, että Rinteestä tuli puheenjohtaja ja Jutta Urpilaisen täytyi väistyä. Nyt hän olisikin tässä asiassa samoilla linjoilla tuolloin Urpilaisen liian oikeistolaiseksi moititun ratkaisun kanssa.
 Mikä oli tentin outo hetki?
 Johanna Vuorelma:  Tentin outo hetki oli, kun Rinne kaivoi puolueen vaaliohjelman esiin täsmentäessään SDP:n linjausta kestävän kehityksen alvista. Suuressa vaalikeskustelussa Rinne viittasi brasilialaiseen lihaan tässä yhteydessä, mutta nyt kertoi, ettei SDP koskisikaan lihan tai maidon veroon korottamalla, pelkästään alentaisi alvia kestävän kehityksen mukaista kulutusta tukemaan. Kysymys lienee edelleen epäselvä myös Rinteelle – hän ei uskaltanut esittää linjausta ulkomuistista vaan halusi varmistaa sen suoraan vaaliohjelmasta.
 Antti Mustakallio:  Kun tuli puhetta Rinteen lupaamasta eläkelisästä ("vappusatasesta"), toimittajat yrittivät kaivaa asiaan konkretiaa. Mikä aikataulu? Kuinka paljon ja koska? Ja vaikka Rinne yritti asiaa selittää, kokonaisuus säilyi koko keskustelun ajan epäselvänä, ja toimittaja Heikelin vaatimukset selvyydestä kävivät aika ponnekkaiksi. Mutta ilmeisesti asiaan vaikuttavat mahdollinen talouskasvu. Konkreettiseen lupaukseen tuli monenlaisia mutkia matkaan.
 Toistuiko Rinteellä jokin ydinsanoma?
 Johanna Vuorelma:  Rinteen ydinsanoma tentissä oli, ettei SDP ole "keppipuolue" eli puolue, joka puuttuu liikaa kansalaisten elämään verotuksen tai kieltojen kautta. Pyrkimyksenä oli painottaa vapauksia kulutuksen suhteen, puolue ei "tule kotiin" kieltämään mitään vaan antaa kansalaisten jatkaa elämäntapaansa rauhassa. Politiikka näkyy vasta kaupassa uusia hankintoja tehtäessä.
 Antti Mustakallio:  Läpi tentin Rinne osoitti varsin lujaa luottamusta SDP:n vaaliohjelman kokonaisuuteen - jopa lukemalla sitä ääneen! Ne lupaukset joita puolue antaa, voidaan kyllä rahoittaa harmaan talouden torjunnan ja verouudistuksen kautta. Tätä varmuutta toimittajat yrittivät hivenen horjuttaa, mutta Rinteen ns. pokka ei pettänyt.
 Kenelle sanoma oli suunnattu?
 Johanna Vuorelma:  Horisontissa näkyi koko ajan "tavallinen kuluttaja" tai "tavallinen kansalainen", joka ei halua muuttaa liikaa elämäntapojaan tai jolle nykyisen hallituksen politiikka on ollut liian uudistuskeskeistä. Sanomassa toistui tietynlainen rauhoittelu, puolueohjelman kunnianhimoiset tavoitteet eivät näkyneet radikaaleina muutosehdotuksina.
 Antti Mustakallio:  Tentissä toimittajien kysymykset ohjasivat tentin suuntaa, mutta puheessa Rinne sai vapaammin määritellä, ketä hän haluaa puhutella. Oli vaikea nähdä, että hän olisi valinnut jonkun tietyn äänestäjäsegmentin (vrt. Haavisto puhutteli selvästikin erityisesti nuorempia äänestäjiä). Sanoma oli suunnattu niille, jotka ovat pettyneet Sipilän hallituksen linjauksiin ja jotka kokevat, että viimeisten vuosien aikana yleinen yhteiskunnallinen luottamus (esim. vanhusten hoivaan) on heikentynyt. Rinne halusi paaluttaa näille tyytymättömille, että SDP on uskottava vaihtoehto ja he ovat sitoutuneet konkreettisiin tekoihin luottamuksen palauttamiseksi.
 Oliko tentissä jotakin isoa tai pientä, joka saattoi monelta jäädä huomaamatta?
 Johanna Vuorelma:  Yksi huomio liittyi klassiseen kysymykseen siitä, mikä on puolue ja mikä on eri tasojen merkitys sitä määriteltäessä: puolueen johto, puolueen ehdokkaat, paikallisyhdistykset, puolueen jäsenet? SDP:n kohdalla on selvää tasapainottelua näiden välillä. Esimerkiksi puolueohjelmassa esitetään kunnianhimoisia ilmastotavoitteita, mutta ne eivät näy ehdokkaiden vaalikonevastauksissa. Ehkä selvimmin kysymys puolueen olemuksesta kiteytyi siinä, kun Rinne luki ääneen vaaliohjelmaa: hän tiesi, että linjauksissa pitää tasapainotella varovasti ja tarkkaan. Varsinkin ilmastoasioissa puolueen sisällä vedetään eri suuntiin.
 Antti Mustakallio:  Antti Rinne on käynyt läpi ankaria jaksoja terveyteensä liittyen. Se varmasti kohdistaa monien äänestäjien huomiota hänen yleiseen olemukseensa. Tänään pieni flunssa tuntui vaivaavan. Tällaisillakin pikkuasioilla voi olla joillekin merkitystä, kun he arvioivat johtajan yleistä olemusta. Toisaalta Rinne esiintyi tentissä jämerän oloisesti ja varsin hyvällä itseluottamuksella.
 Puheenjohtaja Antti Rinne sai pitää myös valmistellun puheen. Miten puhe onnistui?
 Johanna Vuorelma:  Puheesta jäi parhaiten mieleen SDP:n kehystäminen tulevaisuuspuolueena aina lähtien puheen alusta, kun "tulevaisuus koputtaa meitä selkään". Tulevaisuus oli puheen keskeinen teema.
 Teknisesti puhe oli kiireisen oloinen ja suoraan paperista luettu, mikä oli yllättävää ottaen huomioon puolueen korkean kannatuksen. Toisaalta ehkä juuri se selittää hermostuneen tunnelman: kannatuslukemien pitäminen korkeina aina vaaleihin saakka vaatii onnistumista keskeisissä esiintymisissä.
 Antti Mustakallio:  Odotin että Antti Rinne olisi ollut puhetta pitäessään vähän rennompi, kuten gallup-johtajalle hyvin sopisi. Nyt erityisesti puheen alku oli hieman hermostuneen oloinen ja puhetahti nopeahko. Toisaalta pieni kertomus keskustelusta lapsen kanssa ilmastonmuutokseen liittyen oli mukava kevennys ja johdatti hyvin aiheeseen. Teemoja Rinteen puheessa oli aika paljon - niitä olisi hyvin voinut karsia, niin olisivat jääneet paremmin mieleen. Keskeiseksi nousi lopun puhe luottamuksesta ja sen palauttamisesta. Rinteen moneen kertaan toistama aloitus "se vaatii", alleviivasi sitä, että luottamuksen palauttaminen vaatii konkreettisia tekoja. "Koulutus, koulutus, koulutus" oli yhtäältä kuviona hieman kulunut, mutta toisaalta myös aina toimiva! Joissakin kohdissa hyviä vastakkainasetteluja: ei näin vaan näin -tyyliin. Minusta ajan "alittamisessa" ei ole mitään hävettävää. Suomessa pitäisi ylipäänsä pitää nykyistä lyhyempiä puheita! Mutta asiaa karsisin ja keskittyisin joihinkin oleellisiin teemoihin.

 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä seuraavan kahden viikon aikana
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat huomisesta aina torstaihin saakka ja taas ensi viikon maanantaina.
 Tiistai 26.3.  Petteri Orpo , kokoomus Keskiviikko 27.3.  Li Andersson , vasemmistoliitto Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilan  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Antti Rinteen viimeinen taisto pääministeriksi – tällainen puolue on vasemmalle kallistuva SDP
 Erilainen pääministeritentti: Antti Rinne haluaisi tavata Putinin, koska tämä on arvoituksellinen johtaja
 Ylen vaalikone
 Yle Areenan vaalisivu

SDP:n Antti Rinne myönsi Ylen vaalitentissä erehtyneensä: Yhteisöveron laskeminen oli oikea ratkaisu – lue liveanalyysi tuoreeltaan täältä


Summary: Professori Hannu Juusola arvioi, että tunnustuksella ei ole kovin suuria välittömiä vaikutuksia, mutta Lähi-idän rauhanneuvotteluja tunnustus vaikeuttaisi entisestään.

Presidentti  Donald Trumpin  odotetaan tunnustavan tänään Golanin Israelille kuuluvaksi. Israel valloitti Golanin kukkulat kuuden päivän sodassa vuonna 1967 ja liitti alueen itseensä 1981. Syyria vaatii aluetta takaisin itselleen.
 Israelin ulkoministeri  Israel Katz  kertoi eilen hepreankielisessä tviitissä, että Yhdysvallat tunnustaa Golanin osaksi Israelia tänään maanantaina, jolloin Trumpin on määrä tavata Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu .
 Miksi juuri nyt?
 – Yksi ilmeinen seikka, jonka hän [Trump] tosin on itse kieltänyt, on varmasti Israelin vaalit lähiviikkoina, sanoo Lähi-idän tutkimuksen professori  Hannu Juusola  Helsingin yliopistosta.
 Trump on hyvin voimakkaasti pyrkinyt toimimaan sen puolesta, että oikeistolainen Benjamin Netanjahu saa jatkokauden pääministerinä, Juusola huomauttaa puhelinhaastattelussa.
 Juusola työskentelee parhaillaan vierailevana tutkijana Georgetownin yliopistossa Washingtonissa.
 Trump haluaa Juusolan arvion mukaan tehdä Israelista tärkeän kysymyksen myös kotimaansa presidentinvaaleissa ensi vuonna. Demokraatteja Trump on syyttänyt Israelin-vastaisiksi ja jopa juutalaisvastaisiksi.
 - Trump pyrkii kaikin tavoin korostamaan, että hän on vahvasti Israelin puolella.
 Golanin tunnustaminen olisi Juusolan mukaan osa Yhdysvaltain uutta Israel-politiikkaa. Se olisi johdonmukainen jatko sille, että Yhdysvallat siirsi suurlähetystönsä Jerusalemiin ja tunnusti näin Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi vuonna 2017.
 Ei edistäisi rauhanneuvotteluja
 Juusola ei usko, että Golanin tunnustamisella olisi välittömästi kovin suuria seurauksia. Lähi-idän rauhanponnisteluja se ei kuitenkaan edistäisi.
 - Tämä olisi jälleen selvä osoitus siitä, että Trump ei ole tasapuolinen, vaan selvästi Israelin puolella näissä neuvotteluissa.
 Maltillisille arabijohtajille Golanin tunnustaminen olisi hankala asia.
 - Tämä heikentää heidän mahdollisuuksiaan tukea Trumpin ehdotuksia, joita he ehkä voisivat muussa tapauksessa tukea.
 "Venäjä vetoaa Krimin kohtalossa Golaniin"
 Tunnustamisella olisi myös laajempia vaikutuksia. Se veisi Juusolan mukaan uskottavuutta YK:n päätöslauselmilta, joissa torjutaan valloitussodat.
 Esimerkiksi Venäjä voisi puolustaa Krimin valtausta vetoamalla Yhdysvaltain päätökseen tunnustaa Golan.
 Juusola nostaa esiin myös Yhdysvalloissa virinneen keskustelun, jossa tilannetta voi verrata Kuwaitin miehitykseen 1990-luvun alussa.
 - Ei olisi minkäänlaista laillista perustetta vastustaa tämäntyyppistä miehitystä, jos Yhdysvaltain politiikka lopulta palkitsee miehityksen.
 Lisää aiheesta:
 Toimittajalta: Golanin tunnustaminen Israelille kuuluvaksi on Trumpilta vaarallinen veto, mutta miksi?
 Trump aikoo tunnustaa Golanin kukkulat osaksi Israelia
 Jännitys kiristyy: Israel keskeyttää peltotyöt Gazan  turva-aidan lähistöllä

Suomalaisasiantuntija Trumpin aikeista tunnustaa Golan: Ajankohta liittyy vaaleihin sekä Israelissa että Yhdysvalloissa


Summary: Pääministeri Benjamin Netanyahu palaa Israeliin heti tavattuaan presidentti Donald Trumpin.

Ilmapiiri on nopeasti kiristymässä palestiinalaisalueilla ja Israelissa maanantai-aamuna tehdyn raketti-iskun seurauksena.
 Gazasta ammuttiin raketti Israelin puolelle. Iskussa haavoittui seitsemän ihmistä.
 Israelin armeija ilmoitti maanantaina iltapäivällä, että maataloustyöt keskeytetään Gazan kaistaleen turva-aidan lähistöllä. Armeijan mukaan tavoitteena on lisätä valmiutta tilanteen mahdollisesti eskaloituessa.
 Armeija sulkee teitä ja maa-alueita Israelin puolella aitaa. Asukkaita on kehotettu seuraamaan turvallisuusohjeita.
 Israel uhkaa kovilla vastatoimilla
 Yhdysvalloissa vieraileva Israelin pääministeri  Benjamin Netanyahu  on vakuuttanut Israelin vastaavan kovalla voimalla raketti-iskuun.
 YK:n Lähi-Idän lähettiläs  Nickolay Mladenov  on tuominnut raketti-iskun. Hänen mukaansa YK yrittää Egyptin neuvottelijoiden johdolla estää tilanteen muuttumisen nykyistä vakavampaan suuntaan.
 Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön johtajien ja Israelin aiemmat neuvottelut tulitauosta ovat keskeytyksissä Egyptin välittäjien ponnisteluista huolimatta.
 Rauhattomuus on kasvanut Israelissa ensi kuussa järjestettävien vaalien edellä. Israelin ja palestiinalaisten välillä on ollut  useita yhteenottoja  viime viikkoina.
 Lue myös:   Israel: Seitsemän ihmistä haavoittui rakettihyökkäyksessä Tel Avivin lähellä – Netanjahu keskeyttää Yhdysvaltain-vierailunsa
 Suomalaisasiantuntija Trumpin aikeista tunnustaa Golan: Ajankohta liittyy vaaleihin sekä Israelissa että Yhdysvalloissa

Jännitys kiristyy: Israel keskeyttää peltotyöt Gazan  turva-aidan lähistöllä


Summary: Videolla maahanmuuttajia syytetään turvallisuustilanteen heikkenemisestä.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Elokuvateatteriketju Finnkino keskeyttää perussuomalaisten kohua aiheuttaneen, väkivaltaisen vaalivideon esittämisen elokuvateattereissaan. Finnkino kertoo syyksi sen, että yhtiö ei hyväksy rasismia tai syrjintää.
 Finnkinon teattereissa on esitetty 30 sekunnin traileria eli lyhyempää versiota "ketutushirviö"-kampanjan videosta. Videolla päättäjiin kyllästyneiden kansalaisten kiukusta kasvaa hirviö, joka hyökkää maan johtajia vastaan.
 Finnkino lopettaa perussuomalaisten vaalimainoksen esittämisen tiistaina 26.3.
 Ilta-Sanomien haastattelussa  perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-Aho  ei katsonut videon yllyttävän väkivaltaan.
 Verkkojulkaisu  Uusi Suomi  puolestaan kertoo, että perussuomalaisten puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  hämmästelee Finnkinon ilmoitusta. Hänen mukaansa kampanja oli jo muutenkin päättynyt pari päivää sitten.
 Finnkinossa selitykseksi vaalivideon esityksille vielä aiotun aikataulun jälkeen arvellaan niin sanottua kontaktitakuuta. Siinä mainosta esitetään tavallisesti niin kauan kuin sen on nähnyt sovittu määrä elokuvissa käynyttä.
 Yle ei maanantaina tavoittanut Finnkinon edustajaa kommentoimaan asiaa.
 Juttua täydennetty kello 17.35: Lisätty Uuden Suomen tieto kampanjan päättymisestä.
 Juttua muokattu kello 18:11: Tarkennettu, että videolla hirviö hyökkää johtajia vastaan, eivät kansalaiset.

Finnkino ilmoitti perussuomalaisten väkivaltaisen vaalivideon esitysten päättymisestä


Summary: Israel tekee vastaiskun kostaakseen Tel Aviviin aamulla ammutun raketin.

Israel on aloittanut pommitukset, jotka kohdistuvat Gazaa hallitsevan Hamas-järjestön tukikohtiin.
 Israelin armeija vahvistaa tekevänsä iskuja Gazaan. Gazaa hallitseva ääri-islamilainen Hamas on niin Israelin kuin länsimaidenkin mielestä terroristijärjestö.
 Jerusalem Post -lehti  kertoo palestiinalaishallintoon viitaten, että iskuja on tehty joka puolelle Gazan kaistaa. Lehden arvion mukaan hyökkäys kestää useita tunteja.
 Kohteina ovat olleet ainakin Hamasin laivastoasema sekä järjestön koulutuskeskus Gazan pohjoisosassa. Gazan kaupungissa on tuhottu maan tasalle monikerroksinen rakennus, jonka on kerrottu olleen Hamasin salainen päämaja.
 Henkilövahinkoja ei ole toistaiseksi tullut tietoon. Hyökkäys ei tullut yllätyksenä ja Hamasilla oli useita tunteja aikaa evakuoida todennäköisimmät hyökkäyksen kohteet.
 Pommitus on Israelin vastaus aamuiseen raketti-iskuun. Gazasta ammuttu raketti haavoitti seitsemää israelilaista Tel Avivin lähellä Israelin keskiosassa.
 Varautumista suureen konfliktiin
 Israel on varautunut konfliktin laajenemiseen. Gazan rajan lähellä asuvia israelilaisia on kehotettu pysyttelemään pommisuojien lähettyvillä.
 Israelin asevoimat on kutsunut palvelukseen tiedustelujoukkojen ja ilmapuolustuksen reserviläisiä. Gazan rajalle on sijoitettu kaksi jalkaväkiprikaatia ja yksi panssaroitu prikaati.
 Gazassa Hamas on kuuluttanut kovaäänisistä iskulauseita, jotka kehottavat vastaamaan Israelin iskuun.
 Israelin ja palestiinalaisten rauhanneuvottelut ovat olleet pysähdyksissä vuodesta 2014 lähtien. Tuolloin käytiin osapuolten kesken edellinen sota, joka oli jo kolmas kymmenen vuoden kuluessa.
 Vuoden 2014 yhteenotossa kuoli noin 2 100 palestiinalaista, joista palestiinalaishallinnon mukaan suurin osa oli siviilejä. Israelin puolella kuoli 66 sotilasta ja seitsemän siviiliä.
 Jännitys kiristyy: Israel keskeyttää peltotyöt Gazan  turva-aidan lähistöllä

Israel aloitti kostoiskun – räjähdyksiä joka puolella Gazaa


Summary: Puolueiden vaalimainoksiksi naamioituja uusnatsien mainoksia on levitetty Porissa vaalitilaisuuksien lähistöllä ainakin viikonloppuna.

Tästä on kyse Porissa on levitetty valevaalimainoksia. Ylen tietojen mukaan levittämisen takana ovat uusnatsit. Porin valtuustoryhmät tuomitsevat vaalien ja vaalikamppailun häirinnän.
 Porin valtuustoryhmät ovat tuominneet yhteisessä kannanotossaan kaupungin alueella levitetyt valemainokset.
 Mainoksia on levitetty puolueiden vaalitilaisuuksien lähellä muun muassa viime viikonloppuna. Ylen tietojen mukaan mainoksia ovat jakaneet uusnatsiryhmään kuuluvat henkilöt.
 Mainostaa laittomana lakkautettua järjestöä
 Ylen haltuunsa saamassa valemainoksessa on käytetty erään eduskuntapuolueen logoa ja sen mainoksissa käytettyä fonttia. Mainoksessa esitetään, että puolue kannattaisi muun muassa rikollisten maahanmuuttoa.
 Mainoksen lopussa kehotetaan tutustumaan uusnatsistisen Pohjoismaisen Vastarintaliikkeen toimintaan. Myös muiden puolueiden nimissä on tiettävästi levitetty samanlaisia valemainoksia.
 Vastarintaliike  on lakkautettu  hovioikeuden päätöksellä lain ja hyvien tapojen vastaisena.
 "Kansanvallan häirintä tuomittavaa"
 Porin valtuustoryhmien yhteiskannanotossa todetaan, että myös kaikki muut vaalikampanjoiden häirintätoimet ovat tuomittavia.
 – Vaalit ovat kansanvallan ydin, ja hyökkääminen vaalitoimintaa vastaan on hyökkäys kansanvaltaista yhteiskuntaamme vastaan.
 Viime päivinä vaalityötä on häiritty eri puolilla Suomea. Ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) kimppuun  yritettiin käydä  viikonloppuna Vantaalla.
 Vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmed  puolestaan  kertoo  joutuneensa hyökkäyksen kohteeksi maanantaina iltapäivällä Helsingin Itäkeskuksessa.
 Uutisesta voi keskustella 25.3. klo 22 saakka.

Uusnatsit levittivät valevaalimainoksia Porissa – poliitikoilta jyrkkä tuomio


Summary: Demokraatit vaativat saada perehtyä tutkinnan yksityiskohtiin ja suuntaavat huomiota myös Trumpin muita toimia perkaaviin tutkintoihin.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  kiistellyn Venäjä-tutkinnan tulokset ovat kuohuttaneet Yhdysvalloissa  oikeusministeri William Barrin kerrottua nelisivuisessa kirjeessään  tiivistyksen tutkinnan annista.
 Venäjä pyrki vaikuttamaan Yhdysvaltain vaaleihin, mutta tutkinta ei löytänyt pitävää näyttöä siitä, että presidentti  Donald Trump  tai hänen presidentinvaalikampanjansa olisi tietoisesti vehkeillyt venäläisten kanssa.
 Trump  juhli tuloksia voittona . Demokraatit ovat muistuttaneet julkisuudessa, että tutkinta ei kuitenkaan vapauttanut presidenttiä täysin.
 Mitä Muellerin mittavasta tutkinnasta jäi käteen? Selvitimme, mitä vyyhdessä on luvassa seuraavaksi.
 Kuinka laaja tutkinta oli?
 Erikoissyyttäjä Muellerin tutkinta on kestänyt hieman alle kaksi vuotta. Tutkinta keskittyi Trumpin presidentinvaalikampanjan yhteyksiin Venäjään ja epäilyihin siitä, että presidentti olisi pyrkinyt estämään lähipiiriinsä kohdistuneita tutkintoja.
 Oikeusministeri Barrin tekemä tiivistelmä tutkinnan annista oli vain neljä sivua, mutta tutkinta on ollut hyvin laaja: tutkinnan aikana on kuulusteltu yli 500 todistajaa. Erilaisia koti- ja muita etsintöjä on tehty yli 500. Lisäksi tutkijat tekivät 13 pyyntöä ulkovalloille todisteiden hankkimiseksi.
 Yhdysvaltain oikeusministeri William Barr kertoi erikoissyyttäjä Robert Muellerin Venäjä-tutkinnan annista. Erik S. Lesser / Epa
 Ketkä saivat syytteet?
 Muellerin tutkinnassa on nostettu syyte 34 henkilöä vastaan. Heidän joukossaan ovat Trumpin entinen turvallisuuspoliittinen neuvonantaja  Mike Flynn , hänen entinen asianajajansa  Michael Cohen  ja entinen kampanjapäällikkönsä  Paul Manafort .
 Barrin mukaan raportissa ei suositella enää uusia syytteitä.
 Julkistetaanko Muellerin raportti tai osia siitä?
 On mahdollista, että osa tutkinnan tiedoista ei koskaan päädy julkisuuteen. Tietoja on luokiteltu salaisiksi kansallisen turvallisuuden vuoksi.
 Oikeusministeri Barr ilmoitti haluavansa julkistaa raportista niin suuren osan kuin mahdollista. Julkistaminen voidaan tehdä vain niiltä osin kuin se ei riko tutkintaan liittyviä salassapitomääräyksiä tai haittaa muita käynnissä olevia tutkintoja.
 Trumpia vastustavat demokraatit vaativat Barria julkaisemaan koko raportin. Jos näin ei käy, julkaisemisesta on todennäköisesti luvassa pitkittyvä taisto, joka saattaa ratketa vasta oikeussalissa.
 Edustajainhuoneen demokraattien johtamat erityiskomiteat ovat vaatineet raporttiin liittyvien todisteiden saamista haltuunsa ja käsiteltävikseen.
 Estikö presidentti oikeuden työskentelyä?
 Oikeusministeri Barrin mukaan Trump ei syyllistynyt oikeuden estämiseen. Barrin mukaan ei ole riittävästi todisteita, jotta Trumpia vastaan voitaisiin nostaa syyte.
 Barr kuitenkin totesi Muellerin tuoneen esiin todisteita puolesta ja vastaan.
 Demokraatit haluavat kuitenkin perata tarkemmin, mitä raportti todella sanoo Trumpin mahdollisista yrityksistä estää ja sekaantua Muellerin tutkintaan.
 Kongressin edustajainhuoneen oikeuskomitea suunnitteleekin Barrin kutsumista selvittämään, miksi Trumpia ei pitäisi syyttää oikeuden estämisestä.
 Osa demokraateista suhtautuu epäilyksellä Barrin linjauksiin. Hänen on tulkittu aiemmin puheillaan tukeneen ja kannattaneen Trumpin toimia. Barr on muun muassa todennut, että presidenteillä on laajalti valtaa oikeuden tutkintoihin, myös niihin jotka koskevat heitä itseään.
 Erikoissyyttäjä Robert Mueller. Michael Reynolds / EPA
 Ei ole selvää, mitä kaikkia yksittäisiä tapahtumakulkuja mahdollisesta oikeuden estämisestä Mueller on tutkinnassaan lopulta käynyt läpi.
 Se tiedetään, että joukossa on ainakin liittovaltion poliisin FBI:n johtajan  James Comeyn  erottaminen ja entisen oikeusministerin  Jeff Sessionsin  painostaminen.
 Oikeusministeriön omien, vuosikymmeniä vanhojen ohjeistusten mukaan  istuvaa presidenttiä vastaan ei voida nostaa rikossyytteitä, ja tämä on ohjannut myös Muellerin työtä.
 Näin ollen presidentin mahdolliset väärinkäytökset näyttäytyvät ennen muuta poliittisena eikä juridisena kysymyksenä. On mahdollista, että tästä syystä Mueller ei tehnyt raportissaan mahdollisesta oikeuden estämisestä lopullisia johtopäätöksiä.
 Kongressin oikeuskomitea aikoo jatkaa omaa tutkintaansa siitä, estikö presidentti oikeuden työtä.
 Mitä Trumpilla on seuraavaksi edessään?
 Muellerin raportin annista huolimatta Trump ei ole vielä kuivilla.
 Demokraatit ovat kiinnittäneet huomiota jo Trumpin muita toimia perkaaviin tutkintoihin. Niitä on käynnissä pitkälle toistakymmentä eri tahoilla, muun muassa useissa kongressin valiokunnissa.
 Liittovaltion syyttäjät tutkivat esimerkiksi syytöksiä Trumpin verovälttelystä sekä hänen virkaanastujaiskomiteansa rahankäyttöä.
 Keskiviikkona Yhdysvaltain senaatin kuultavaksi saapuu Trumpin liikekumppani, venäläissyntyinen  Felix Sater.
 Häneltä on tarkoitus selvittää Moskovan Trump Tower -hanketta, josta Trumpin entinen asianajaja Michael Cohen on välittänyt asiakirjoja.
 Cohen itse sai joulukuussa kolmen vuoden vankeustuomion muun muassa veropetoksesta ja kampanjarahoituksen väärinkäytöstä.
 On mahdollista, että demokraatit yrittävät saada myös erikoissyyttäjä Muellerin kongressin kuultavaksi. Toistaiseksi Mueller ei ole käynyt julkisesti läpi tutkintaansa.
 Muellerin kuulemisen anti ei välttämättä olisi muutenkaan räjäyttävä: hänet tunnetaan Washingtonissa tarkkana syyttäjänä, joka luultavasti ei innostu todistusaineiston läpikäynnistä saati pitkälle menevien johtopäätösten spekuloinnista.
 Muellerin on myös noudatettava oikeusministeri Barrin päätöksiä siitä, mitä osia raportista voidaan antaa suuren yleisön tiedoksi.
 Miten Trumpin tukijat ovat suhtautuneet?
 Osa Trumpin läheisistä liittolaisista on todennut, että nyt on aika siirtyä tutkinnasta eteenpäin muihin polttaviin asioihin. Tutkinta on heidän mielestään vienyt liikaa tilaa keskeisten aiheiden käsittelyltä, kuten kauppa- ja talouskysymyksiltä.
 Eräät Trumpin tukijoista kongressissa haluavat, että myös oikeusministeriön johtavien virkamiesten toimet olisi selvitettävä perusteellisesti.
 Syynä on julkisuudessa esitetyt väitteet siitä, että  oikeusministeriössä oli harkittu Trumpin sysäämistä syrjään presidentin tehtävistä  perustuslain salliman menettelyn mukaisesti.
 Yhdysvaltain perustuslain 25. lisäys mahdollistaa presidentin siirtämisen syrjään, jos tämän ei katsota selviävän tehtävistään.
 Lue myös:
 Toimittajalta: Muellerin Venäjä-tutkinnan johtopäätöksistä tuli hyvä päivä Trumpille – ja Yhdysvalloille
 Trump: Muellerin tutkinta oli laiton yritys presidentin kaatamiseksi
 Oikeusministeri: Muellerin tutkinta ei löytänyt näyttöä Trumpin vehkeilystä Venäjän kanssa

Trump riemuitsi Mueller-tutkinnasta mutta ei päässyt siitä täysin kuiville – lisäselvityksiä yhä luvassa


Summary: Yhdysvaltain presidentin mukaan Israelilla on oikeus puolustaa itseään.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on allekirjoittanut presidentin asetuksen, jolla tunnustetaan Golanin kukkulat Israelille kuuluvaksi alueeksi.
 Trump allekirjoitti asiaa koskevan asiakirjan Israelin pääministerin  Benjamin Netanyahun  vieraillessa Valkoisessa talossa.
 Trump sanoi Yhdysvaltain kannattavan Israelin oikeutta puolustaa itseään.
 Asetus muuttaa Yhdysvaltain pitkäaikaisen kannan, jonka mukaan Golania ei hyväksytä osaksi Israelia. Myöskään kansainvälinen yhteisö ei ole Israelin hallintaoikeutta alueeseen.
 Israel valtasi alueen vuonna 1967 käydyssä Kuuden päivän sodassa Syyrialta.
 Yle Uutisgrafiikka
 Yhdysvaltain ilmoituksen arvioidaan antavan merkittävän tuen pääministeri Netanyahulle ensi kuussa käytäviin Israelin parlamenttivaaleihin.
 Netanyahun mukaan Yhdysvaltain päätös on historiallinen. Netanyahu vakuutti, ettei Israel aio koskaan luopua Golanista.
 Syyrian vastalause
 Syyria on esittänyt jyrkän vastalauseensa. Maan ulkoministeriön mukaan Yhdysvaltain päätös on räikeä hyökkäys maan itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta vastaan.
 Ministeriön mukaan Yhdysvalloista tuli päätöksen myötä "arabien tärkein vihollinen".
 Lue lisää :
 Toimittajalta: Golanin tunnustaminen Israelille kuuluvaksi on Trumpilta vaarallinen veto, mutta miksi?

Trumpin asetus: Golan kuuluu Israelille – Syyria: USA:sta tuli arabien tärkein vihollinen


Summary: Yhteiskunta luo paineita tehdä uraa, mutta samalla pitäisi rakentaa perhettä. Yhtälö on mahdoton, sanovat ruuhkavuosiaan odottavat nuoret.

Riittävätkö tuloni? Saanko vakituista työpaikkaa? Onko minulla aikaa lapselleni? Entä ilmastonmuutos? Tässä muutamia syitä, miksi ruuhkavuosiensa kynnyksellä olevat epäröivät jälkikasvun hankkimista.
 Suomessa  syntyvyys on laskenut  koko tämän vuosikymmenen ajan. Suomalainen nainen saa tällä hetkellä keskimäärin 1,4 lasta. Luku on mittaushistorian alhaisin.
 Laskun aiheuttajia yritetään löytää. Tässä muutamia esille nousseita syitä:  nuoruutta halutaan venyttää ,  lapsiperhe-elämä koetaan kurjana  ja  ilmastonmuutos huolettaa .
 Jotta maassamme olisi tulevaisuudessa  tarpeeksi veronmaksajia , syntyvyyden laskun tulisi taittua tai työperäisen maahanmuuton lisääntyä.
 Kysyimme opiskelijoilta, millaisella politiikalla nuoria opiskelijoita voitaisiin kannustaa perheen perustamiseen. Ja nyt kysymme myös sinulta: kerro meille, miksi et hanki lapsia juuri nyt? Voit keskustella aiheesta kommenttiosiossa jutun lopussa.
 Jaana-Kaisa Parkkinen haluaa opiskella ja saada työkokemusta ennen mahdollista perheenlisäystä.  Lauri Rautavuori / Yle
 Jaana-Kaisa Parkkinen, 25. Opiskelee sairaanhoitajaksi. Ei lapsia.
 Ensinnäkin: emme ole kohtuinemme mitään talkooharavoita. Meillä on oikeus valita, halutaanko me lapsia.
 Mulla tässä ei ole kyse nuoruuden venyttämisestä, vaan ihan järjen käytöstä. Mulla on koulu kesken, enkä ole seurustellut niin kauaa, että olisi järkevää tehdä lapsi. Haluan työelämään ja saada työkokemusta, enkä mennä tukiputkesta tukiputkeen.
 Jos työelämässä olisi mahdollista saada vakituisia sopimuksia, luulen, että naiset uskaltaisivat tehdä lapsia. Harva meidän alalla saa vakituisen työpaikan. Olen kuullut, että nuorelta naiselta on työhaastattelussa kysytty, tuleeko lapsia lähivuosina.
 Ensinnäkin: emme ole kohtuinemme mitään talkooharavoita.   Jaana-Kaisa Parkkinen
 Nykyään naisella on enemmän vaihtoehtoja. Voi tehdä uraa, eikä tarvitse olla kotona ja tehdä lapsia. Mulle tärkeää on oma elämä ja siinä kehittyminen.
 Sitäkin olen miettinyt, että yhden ihmisen hiilijalanjälki on aika suuri. Suomeen halutaan lapsia, mutta ei se maailman kannalta ole niin järkevää. Onko täällä niin hyvät oltavat meidän tuleville lapsille?
 Jos tässä yhtäkkiä tulisi raskaaksi, kyllä varmaan pärjäisin. Haluan kuitenkin tarjota enemmän kuin sen, mikä on välttämätöntä lapsen selviytymiselle. Uskon, että yhtenä tekijänä vanhemman henkiseen jaksamiseen vaikuttaa se, jos ei tarvitsisi laskea jokaista penniä.
 Marko Kaira saa ensimmäisen lapsensa aivan näinä päivinä.  Lauri Rautavuori / Yle
 Marko Kaira, 26. Opiskelee sairaanhoitajaksi. Esikoinen syntyy pian.
 Puhuimme puolison kanssa, että odotetaan oikeaa hetkeä. Teimme matemaattisia laskutoimituksia ja tulimme siihen tulokseen opiskelun ja vanhemmuuden yhdistämisessä, että kyllä hyvinvointiyhteiskunnassa selviää.
 Olemme maksaneet tähän mennessä vain rattaat lapselle. Muun olemme saaneet vanhemmilta sisaruksiltamme. Kaiken ei tarvitse olla uusinta ja kalleinta.
 Itse haluan tarjota lapselleni aikaa.   Marko Kaira
 Itse haluan tarjota lapselleni aikaa. Haluaisin ehkä tehdä maisterinkoulutuksen tähän perään. Se hieman pelottaa, että riittääkkö aikaa tarpeeksi myös lapselle.
 Yhteiskunnalta ja politiikalta kaipaisin tukevia linjoja: että luotaisiin rakenteita, jotka luovat turvaa. Jos on vuosia sellaisessa pätkätyöputkessa ja koko ajan on epävarmaa, kyllähän se kuormittaa vanhemman jaksamista. Se taas välittyy helposti lapselle.
 Todennäköisesti päädyn sellaiseksi tsemppariksi. Omalla puolisolla on kokemusta lastenhoidosta. Haluan antaa hänelle sitä vastuuta, mutta olla itsekin ehdottomasti mukana. Kun on itse opiskelemassa, on paha ottaa pitkää isyysvapaata.
 Vaikka emme vielä olekaan sellaisissa aikuisten ihmisten "täydellisissä" tuloissa kiinni, silti tulemme pärjäämään lapsen kanssa.
 Kotiäitiyttä pitäisi arvostaa enemmän, sanoo Emmi Ojantausta.  Lauri Rautavuori / Yle
 Emmi Ojantausta, 27. Opiskelee tietojenkäsittelyä. Ei lapsia.
 Nuoret työllistyvät aika heikosti nyky-yhteiskunnassa. Vaaditaan tutkintoja ja halutaan, että on työkokemusta. Kun sitä työkokemusta ei ole, ei saa töitä. Sen takia opiskellaan yhä enemmän ja enemmän.
 Painotetaan liikaa uran hankkimista ja että "naisetkin voivat tehdä uraa". Sitten kotiäideille sanotaan "ai sä oot vaan kotona sen lapsen kanssa". Sitä ei osata arvostaa samalla tavalla kuin uraa ja että käy töissä.
 Nykypolitiikka kannustaa jaksotyöhön, ja tehdään vain pätkäsopimuksia. Sillä ei luoda vakaata pohjaa ihmisten tulevaisuudelle.  Emmi Ojantausta
 Mä en pidä kotiäitiyttä huonona ajatuksena. Kun lapsi on pieni, olisi hienoa, että saisi nauttia siitä. Se on niin lyhyt aika. Mutta olisi tärkeää saada keskittyä siihen hetkeen eikä laskea joka ikistä senttiä. Se ei myöskään kannusta, kun koko ajan leikataan lapsiperheiden tuista.
 Nykypolitiikka kannustaa jaksotyöhön, ja tehdään vain pätkäsopimuksia. Sillä ei luoda vakaata pohjaa ihmisten tulevaisuudelle.
 On mahdotonta suunnitella lapsentekoa, jos työnantajat tarjoavat pelkästään pätkäduuneja, sanoo Jaakko Salén.  Lauri Rautavuori / Yle
 Jaakko Salén, 29. Opiskelee konetekniikkaa. Ei lapsia.
 Tämä on paradoksi: halutaan, että tehdään lapsia ja samalla halutaan, että meistä tulee korkeakoulutettuja uratykkejä. Nämä kaksi asiaa ei mahdu ainakaan mun kalenterimalliin. Se on mahdoton yhtälö.
 Et sä voi suunnitella lapsentekoa, jos pätkäduunien ja vuokratyöläisyyden takia sopimukset on kolmen kuukauden mittaisia. Et sä voi suunnitella silloin mitään muutakaan. Se vaatii pidempää työsuhdetta ja sellaista tasaisuutta. Jos koko ajan joutuu miettimään seuraava työpaikkaa ja suunnittelemaan, se vie aikaa vanhemmuudelta.
 Et sä voi suunnitella lapsentekoa, jos pätkäduunien ja vuokratyöläisyyden takia sopimukset on kolmen kuukauden mittaisia.   Jaakko Salén
 Mä olen itse ruvennut 15-vuotiaana tekemään töitä ravintolassa. En halua, että oma muksu joutuisi tekemään duuneja sen ikäisenä.
 Jos Suomessa halutaan, että opiskellaan ja korkeakouluttaudutaan, sitä pitää tukea ja kannustaa. Perheen perustamiseen kannustaisi taloudellinen tuki, sillä meillä monella lykkäämisen syyt ovat taloudellisia.
 Haluan taata sen mahdollisimman hyvän lapsuuden. Että saa harrastaa, mitä haluaa ja kaikkea innostavaa voi lähteä kokeilemaan.
 Haluatko sinä lapsia? Mikä perheenperustamisessa mietityttää? Millaisia päätöksiä tulevan eduskunnan pitäisi tehdä, jotta syntyvyyden lasku saataisiin kuriin? Kerro meille!   Aiheesta voi käydä keskustelua klo 22 saakka.

4 turhautunutta opiskelijaa kertoo, miksi he epäröivät lapsen hankkimista – kerro meille, miksi sinä et hanki lapsia juuri nyt


Summary: Vaalimaalle valmistunut uusi moottoritie on jo vähentänyt liikennettä Kuutostiellä, kun yhä useampi ajaa pääkaupunkiseudulta Itä-Suomeen uutta moottoritietä pitkin.

Turusta Helsingin kautta itärajan Vaalimaalle valmistunut uusi E18-moottoritie on saanut useat Kaakkois-Suomeen matkaavat autoilijat vaihtamaan reittiä. Esimerkiksi Helsingistä Lappeenrantaan autoileville on uuden moottoritien myötä nyt tarjolla kolme varsin tasaväkistä reittivaihtoehtoa.
 Uusin reitti kulkee ensin Helsingin suunnasta etelärannikkoa moottoritietä Vaalimaalle ja sieltä aivan itärajan vierestä kulkevaa tavallista maantietä pitkin Lappeenrantaan.
 – Monet Helsingistä tulevat ihmiset kertovat, että uusi moottoritie on huomattavasti helppokulkuisempi kuin vanha Kuutostie, sanoo kahvilatyöntekijä  Aila Haverinen  Lappeenrannan Ylämaalla sijaitsevan Korupirtin kahviossa.
 Helsingistä ajaa Ylämaalle uutta tietä parissa tunnissa. Kun moottoritie päättyy Vaalimaalla, kääntyy autoilija Lappeenrantaan menevälle tielle numero 387.
 – Satunnaisia kahvittelijoita näkyy selvästi enemmän ja pidennämme keväällä aukioloaikoja, kertoo Haverinen.
 Reitti Lappeenrannasta Virojoen kautta Helsinkiin on lisännyt suosiota sen jälkeen, kun E18-moottoritie valmistui Vaalimaalle keväällä 2018.  Yle Kuvatoimitus
 Kaakkois-Suomen ely-keskuksen mukaan autoilijoiden reitinvaihdoksen myötä jopa hiljaisina talvikuukausina liikennemäärät ovat lisääntyneet Lappeenrannan ja Virolahden Vaalimaan välisellä maantiellä parilla sadalla ajoneuvolla päivässä. Vuorokaudessa ajoneuvoja kulkee talvisaikaan tiellä toista tuhatta, kesällä noin 1 600.
 Pisin reitti on turvallisin
 Helsingistä Lappeenrantaan autoilevan yleisin reitti on kulkenut Kouvolan kautta. Tällöin auton mittariin on kertynyt 222 kilometriä, ja matka-ajaksi hieman yli kaksi ja puoli tuntia.
 Sama aika kuluu ajettaessa Helsingistä lähelle Haminaa ja sieltä valtatien 26 kautta Luumäen Taavetiin ja edelleen Lappeenrantaan. Ongelmana on ollut se, että Taavetin ja Haminan välinen osuus on mutkainen ja kapea. Lisäksi siellä on paljon raskasta liikennettä, eikä juuri ollenkaan turvallisia ohituspaikkoja.
 Eniten suosiotaan on kasvattanut etelärannikkoa ja itärajaa kulkeva reitti Vaalimaan kautta, vaikka se on parikymmentä kilometriä pidempi kuin kaksi muuta reittiä.
 Kesällä suuremmat moottoritienopeudet kuitenkin lyhentävät matkaan kuluvaa aikaa, sillä Vaalimaan kautta ajettaessa liki kolme neljäsosaa matkasta on moottoritietä.
 Lappeenrannasta Vaalimalle lähtevä tie 387  kulkee aivan itärajan tuntumassa.  Kare Lehtonen/Yle
 – Moottoritie tulee pääkaupunkiseudulta Vaalimaalle asti, ja siitä alkava tie Lappeenrantaan on sujuva, linjakas ja vähäliikenteinen, sanoo Liikennejärjestelmä-yksikön päällikkö  Jussi Kailasto  Kaakkois-Suomen ely-keskuksesta.
 Ely-keskuksen mukaan liikennemäärät Kuutostiellä Lappeenrannan, Kouvolan ja Loviisan Koskekylän välillä ovat kääntyneet jo hienoiseen laskuun.
 Rekat ja henkilöautot eri maanteille
 Kaakkois-Suomen ely-keskus toivoo uuden E18-moottoritien vähentävän pääkaupunkiseudun ja Etelä-Karjalan välistä henkilöautoilua Taavetin ja Haminan välisellä valtatiellä numero 26. Tietä käyttää edelleen raskas liikenne, jolle Taavetin ja Haminan välinen valtatie on pääväylä Etelä-Savosta Kymenlaakson satamiin.
 Haminan ja Taavetin välinen tie numero 26 on kapea, ja siinä on vähän turvallisia ohituspaikkoja.  Kare Lehtonen / Yle
 Nopein keino vähentää onnettomuuksia on houkutella henkilöautoilijat ajamaan Helsingistä Vaalimaalle ja sieltä itärajaa Vaalimantietä pitkin Lappeenrantaan.
 – Liittymiä ja sujuvuutta parantamalla saamme ajotuntuman paranemaan Vaalimaantiellä, ja sitä kautta tiestä saadaan houkuttelevampi, sanoo yksikön päällikkö Jussi Kailasto.
 Turistit eivät löydä turvalliselle tielle
 Valtaosa pääkaupunkiseudulta Vaalimaan kautta Lappeenrantaan kulkevista on paikallisia autoilijoita, joille reitti on tuttu.
 Satunnaisia matkailijoita eksyy tielle vielä vähän. Syynä on karttapalveluissa oleva algoritmi, joka etsii vaihtoehtoa seututeille. Juuri sellainen on Lappeenrannan ja Vaalimaan välinen maantie 387.
 – Se tarkoittaa sitä, että hakukoneet eivät tunnista tätä reittivaihtoehtoa esimerkiksi pääkaupunkiseudulta Lappeenrantaan, harmittelee Virolahden kunnanjohtaja  Osmo Havuaho.
 Liikennemäärät ovat jo hieman lissäntyneet Lappeenrannan ja Vaalimaan välisellä maantiellä.  Kare Lehtonen/Yle
 Kunta on esittänyt ely-keskukselle tien muuttamista kantatieksi, jolloin myös navigaattorit alkaisivat suositella uutta reittiä. Kasvavat liikennemäärät puoltavat tien luokituksen muuttamista. Talvista kunnossapitoa on jo tehostettu.
 – Kyllä tällä olisi vaikutusta rahoitukseen ja sillä tunnustetaan kyseisen tien verkollinen arvo, myöntää yksikön päällikkö Jussi Kailasto.

20 kilometriä pitempi, mutta paljon turvallisempi – autoilijat löysivät uuden reitin itärajalle


Summary: Tänään käytiin vasemmistoliiton ehdokkaan kimppuun, eilen yritettiin lyödä ulkoministeriä. Vaalikentille yksin lähtemistä pidetään jo liian isona turvallisuusriskinä.

Puolueet joutuvat nyt miettimään toden teolla, miten demokratia eli kansanvallan toteutuminen vaaleissa turvataan. Kyse on siitä, uskaltavatko ehdokkaat kampanjoida aatteidensa puolesta, vai vaikenevatko he väkivallan pelossa.
 Politiikan kentillä ilmapiiri on muuttunut aggressiivisemmaksi koko maassa, kertoo komisario  Heikki Porola  Helsingin poliisista. Helsingin poliisi vastaa myös valtionjohdon eli ministerien henkilösuojauksesta, ja on käynyt eduskuntapuolueiden kanssa tilannekuvaa läpi vaalien alla.
 –Ärhäkkäämpi tilanne vaikuttaa olleen vaalikentillä jo pitkään, Porola arvioi.
 Porolan mukaan kahdella viime päivinä tapahtuneella poliittisen väkivallan yrityksellä ei ole osoitettu olevan yhteyttä toisiinsa. Sen sijaan toimintatavoissa ja siinä, kenet yritetään vaientaa, on nähtävissä yhteisiä piirteitä.
 –En tulkitsisi ammattimaiseksi, mutta kyllä määrätynlaista kohdentamista näyttää tapahtuvan. Epäasiallisen käyttäytymisen kumuloitumista määrättyä aatetta tai henkilöä kohtaan, Porola kertoi Yle uutisille.
 Juha Hakola Yle
 Yhä useampi ehdokas vahvistaa itse kokeneensa ilmapiirin muutoksen. Kokoomuksen  Juha Hakola  on ollut ehdokkaana kunta- ja eduskuntavaaleissa vuosituhanneen taitteesta asti.
 –Täytyy sanoa, että 2000-luvun alusta retorikka on muuttunut huomattavasti aggressiivisemmaksi. Se tulee tuolta somesta, Hakola arvioi.
 Kun SDP:n  Hanna Huumonen  oli ensimmäisen kerran eduskuntaehdokkaana, rajuinta, mitä joutui hän kuuntelemaan oli eläkeläisten haukut pääministeri  Paavo Lipposen  aikaisista leikkauksista. Nyt ehdokkaan perhettä uhkaillaan suoraan.
 Hanna Huumonen Yle
 –Tullaan iholle, uhkaillaan, sanotaan että selvitän osoitteen ja tulen perheen kimppuun.
 –Tämän takia ei missään vaalijulkaisussani näy puhelinnumeroa, ja olen piilottanut omat osoitetiedot, ja perheen osoitetiedot, Huumonen sanoo.
 Suojelupoliisi apuna
 SDP:n Helsingin piirin toiminnanjohtaja  Laura Ylitalo  kertoo, että puolue on keskustellut turvallisuustilanteesta muun muassa suojelupoliisin kanssa. Ehdokkaiden kanssa turvakysymyksiin käytetään entistä enemmän aikaa.
 –Erityisesti heidän, jotka ovat saaneet vihapostia ja uhkauksia sosiaalisessa mediassa ja muualla, Ylitalo sanoo.
 Kokoomuksen puoluesihteerin  Janne Pesosen  mukaan puolueen kampanjatilaisuuksia ei ole merkittävästi häiriköity. Häirintä on ollut esimerkiksi puheiden päälle huutelua, myös vaalimainoksia on töhritty enemmän kuin aiemmissa vaaleissa.
 Pesosen mukaan turvapuolta mietitään tarkkaan erityisesti suurissa tilaisuuksissa, joissa on puoluejohtoa paikalla. Lisäksi kokoomus muistuttelee kenttäväkeään säännöllisesti turvallisuuden huomioimisesta eri tilaisuuksissa.
 – Koskaan näitä ei valitettavasti saada turvallisuuden näkökulmasta aivan aukottomiksi, koska tilaisuuksia on niin paljon, Pesonen sanoo.
 Sunnuntaina Soini, tänään Ahmeed
 Häirintä nousi otsikoihin, kun viikonloppuna mies yritti käydä ulkoministeri  Timo Soinin  (sin.) kimppuun Vantaalla Korson maalaismarkkinoilla.
 Tänään vasemmistoliiton eduskuntavaaliehdokas  Suldaan Said Ahmeed  kertoi joutuneensa pahoinpitelyn uhriksi Helsingin Itäkeskuksessa. Helsingin poliisi kertoi Twitterissä, että asiaa tutkitaan lievänä pahoinpitelynä ja kunnianloukkauksena.
 Vasemmistoliiton puoluesihteeri  Joonas Leppänen  sanoo, että lähtökohtaisesti kaikki häirintätapaukset ilmoitetaan viranomaisille.
 – Kyllähän poliisin pitää varmistaa, että puolueet pystyvät kampanjoimaan rauhassa. Vaikka puolueet ovat erimielisiä, me olemme kuitenkin kaikki sitoutuneet siihen, että demokraattinen viitekehys on se, josta kamppaillaan, jolloin kaikki tällainen häirintä on hyökkäys demokraattista järjestelmää vastaan, Leppänen sanoo.
 Ei yksin vaalikentille – liian iso riski
 SDP, vihreät ja Feministinen puolue ovat kehottaneet ehdokkaitaan kampanjoimaan vähintään kaksin. Vihreiden Miettisen mukaan kampanjoiden tekijät saavat tarvittaessa apua turvallisuuskysymyksiin puoluetoimistolta.
 Feministisen puolueen ehdokas  Johannes Koski  joutui sulkemaan osan sosiaalisen median tileistään vihaviestien takia.
 Johannes Koski Yle
 –Kaikkia meidän ehdokkaita on häiritty sekä kuntavaaleissa että nyt eduskuntavaaleissa. Olemme sopineet, ettei kukaan kampanjoi yksin, koska se on vain liian iso turvallisuusriski, Koski sanoo.
 Koskeen kohdistuneet uhkailut jatkuivat yksityisviesteissä.
 –Osassa puhuttiin katolta putoamaisesta, pään katkaisemisesta, luodeista. Otan tämän asian vakavasti, olen perheellinen ihminen, tämä on pelottavaa ja vaikeuttaa kampanjaa.
 Ministereiden turvaan jo kiinnitetty huomiota
 Valtioneuvoston kanslian mukaan ilmipiirin kiristymiseen on kiinnitetty huomiota jo aikaisemmin tällä vaalikaudella. Ministerien turvamiesten määrää on tarvittaessa lisätty.
 Keskustan puoluesihteeri  Riikka Pirkkalainen  kertoo, että puolueen poliittisissa tilaisuuksissa on aina otettu turvallisuusnäkökulma huomioon, ja suurissa tapahtumissa paikalla on järjestyksenvalvojia.
 – On tärkeää demokratian näkökulmasta, että kaikki pystyvät osallistumaan tilaisuuksiin turvallisin mielin, Pirkkalainen sanoo.
 Vihreiden puoluesihteeri  Lasse Miettinen  on yhtä mieltä siitä, että kampanjoinnin turvallisuuden takaamisessa on kyse demokratian puolustamisesta poliittisista mielipiteistä riippumatta.
 Hän linjaa, että häirintää ei tule sietää ja väkivallan uhkaan on oltava täydellinen nollatoleranssi.
 20:50 Täydennetty Heikki Porolan kommenttia Ylen tv-uutisten lausunnon perusteella.

Aggressiivinen ilmapiiri pakotti puolueet terästämään turvatoimiaan – "Tullaan iholle, uhkaillaan"


Summary: Koistinen on yksi Suomen vanhimman maakuntaviestin kokeneimmista hiihtäjistä.

Maakuntaviesti Kuopiosta Iisalmeen vuonna 1958 oli ikimuistoinen sonkajärveläiselle  Eljas Koistiselle . Tuolloin 25-vuotias Koistinen hiihti hurjassa pakkasessa Sonkajärven Pahkan ankkurina.
 Viimeisen osuuden alkaessa mittari näytti 37 asteen pakkasta. Koistinen pääsi ankkuriosuudelle noin puolen minuutin johdossa. Perässä tuli kova huippuhiihtäjä, Kuopion Poliisiurheilijoiden  Arto Tiainen .
 – Maaliin päästyämme Tiainen sanoi hiihtäneensä täysillä vain osan matkaa. Matkan varrella oli kerrottu, että välimatka minuun ei ollut muuttunut ja hän hölläsi vauhtia. Minulle ei siinä pakkasessa kukaan ollut kertomassa, että ei olisi tarvinnut niin hurjasti hiihtää, muistelee Koistinen.
 Pohjois-Savon hiihdon maakuntaviesti on lajissaan Suomen vanhin: se hiihdetään tänä vuonna sadatta kertaa. Eljas Koistinen puolestaan on yksi maakuntaviestihistorian kokeneimmista hiihtäjistä.
 Tiistaina Kuopion Puijolla hiihtokonkari on kisakatsomossa. Ikää hänellä on jo 87 vuotta. Nyt viestiin osallistuu miesten yleisessä sarjassa yhdeksän joukkuetta. Viestissä on nykyään kuusi osuutta.
 – Hiihtoinnostus on laantunut takavuosista, ja joukkueita on viestissä entistä vähemmän. Seuroilla on kova homma saada riittävästi hiihtäjiä joukkueisiin, miettii Koistinen.
 Hurja pakkanen toi keuhkokuumeen
 Vuoden 1958 viestissä viimeinen osuus koetteli hiihtäjiä, ja pakkasta oli paikoin yli 40 astetta. Kaikkensa kisassa antanut Koistinen oli kovasta vauhdista ja kelistä "puolikuolleena" lumiukkona maalissa, mutta Pahka juhli jälleen viestimestaruutta.
 – MInulle tuli paleltumia kasvoihin ja käsiin. Lisäksi keuhkoputkentulehdus sotki loppukautta maaliskuulle asti. Se maakuntaviesti jäi kyllä ikuisesti mieleen, sanoo Eljas Koistinen yli 61 vuotta myöhemmin.
 Ylä-Savon hiihtolegendana tunnettu "Elekko" Koistinen on hiihtänyt maakuntaviestissä peräti 33 kertaa. Koistisen saldo Pohjois-Savon maakuntaviestissä on ainutlaatuinen. Mestarihiihtäjä oli viestissä mukana peräti viidellä eri vuosikymmenellä. Ensimmäisen viestinsä Koistinen hiihti 16-vuotiaana talvella 1949.
 Lupaava nuorukainen hiihti avausosuuden, ja Sonkajärven Pahka oli kisassa kolmas.
 Ensimmäinen viestimestaruus Koistiselle ja Pahkalle tuli 1950. Sonkajärven Kotkatmäeltä kotoisin oleva Koistinen oppi hiihtämään jo lapsena. Koulumatka oli neljä kilometriä suuntaansa ja talvisin se hiihdettiin.
 Hiihtoa harjoiteltiin tiiviisti myös välitunneilla kilometrin lenkillä. Myös maatalon työt auttoivat osaltaan hyvän kuntopohjan luomisessa.
 Mitaleja tuli myös kansainvälisissä kisoissa
 Eljas Koistinen osallistui 1950-luvulla useita kertoja kansainvälisiin kilpailuihin. Harrachovissa tuli voitto 30 kilometrin kisassa vuonna 1955.
 Suomen maajoukkuepaikoista oli tuohon aikaan kova kilpailu. Lahden MM-kisoissa 1958 Koistinen oli varamiehenä eikä kisastartteja tullut.
 Yleisen sarjan SM-kilpailuissa Eljas Koistinen sai urallaan yhden mestaruuden ja kaksi pronssia. Kaikki mitalit tulivat viesteistä.
 Vielä viime talvena hiihtokilometrejä kertyi yli 1 600.  Eljas Koistinen
 Siviilielämässä Eljas Koistinen teki pitkän uran poliisina. Vuonna 1966 Koistinen hiihti kultaa poliisien EM-kilpailuissa 15 kilometrin kisassa. Samalta reissulta palkintokaappiin tuli EM-kulta myös ampumahiihdon joukkuekisasta.
 Koistinen seuraa yhä tarkasti hiihtoa.
 – Vielä viime talvena hiihtokilometrejä kertyi yli 1 600.
 Viime vuonna Koistinen kaatui marjareissulla ja haaverissa murtui kolme kylkiluuta. Se on vaikuttanut liikkumiseen, ja tänä talvena hiihto on jäänyt selvästi vähemmälle.
 Sonkajärvellä edelleen asuva Eljas "Elekko" Koistinen hiihti aikoinaan useita kertoja Puijon kisoissa. Huippumenestys jäi silloin haaveeksi.
 – Kerran voitin Puijolla nuorten sarjan. Miesten kisoissa olin kympin sakissa, mutta en kärkikolmikossa.

Eljas Koistinen, 87, on hiihtänyt maakuntaviestissä peräti viidellä vuosikymmenellä ja kerran hirmupakkasessa – "Paleltumia tuli käsiin ja jalkoihin"


Summary: Poliisiammattikorkeakoulun rehtorin Kimmo Himbergin mukaan ennakkoluulot naispoliiseja kohtaan ovat hälvenneet.

Tänään aloittaneella poliisikurssilla on ennätysmäärä naisia, kertoo Poliisiammattikorkeakoulu  Facebookissa . Maaliskuun erässä poliisiopinnon aloittaneista lähes puolet eli 48 prosenttia on naisia.
 Poliisiammattikorkeakoulun opiskelijakunnan nykyinen puheenjohtaja  Johanna Nurmi  ja edellinen puheenjohtaja  Sampsa Pietilä  arvioivat Facebook-julkaisussa, että tulevaisuudessa ollaan lähempänä tilannetta, jossa puolet poliiseista on miehiä ja puolet naisia.
 – Tässä rikotaan hyvin käsitystä poliisityöstä miesten alana. Monenlaiset ominaisuudet määrittävät sen, soveltuuko henkilö poliisiksi. Sukupuoli ei kuitenkaan ole yksi niistä! Alalla toimivista suurin osa on toki edelleen miehiä, mutta kurssi kerrallaan tämäkin tasoittuu, sanovat Nurmi ja PietiläFacebookissa.
 Poliisiammattikorkeakoulun rehtorin  Kimmo Himbergin  mukaan naisten osuus poliisiopiskelijoista on ollut pikkuhiljaa nousussa. Vuonna 2000 aloittaneista opiskelijoista 19 prosenttia oli naisia, kun taas parina viime vuonna naisten osuus on ollut noin kolmanneksen.
 Himberg sanoo, että naisten osuuden kasvun taustalla on luonnollinen historiallinen kehitys.
 – Onneksi suomalaisessa yhteiskunnassa ollaan edetty hyvää vauhtia tasa-arvoistumisen tietä. Ajatus miesten ja naisten ammateista alkaa hiipua kokonaan, sanoo Himberg.
 "Menneinä vuosina on voinut olla ennakkoluuloja"
 Himbergin mukaan poliisiammattikorkeakoulu ei ole pyrkinyt viime vuosina markkinoimaan opintoja erityisesti naisille, vaan opiskelijarekrytointi on ollut korostetun tasa-arvoista.
 Poliisiammattikorkeakoululla on omat, yhteishausta erilliset opiskelijavalinnat. Poliisiopinnot alkavat neljästi vuodessa. Valintakokeet ovat kaikille samat, mutta naisilla on annettu kuntotesteissä hieman helpotusta naisten ja miesten fyysisten erojen takia.
 Himbergin mukaan naiset ovat osoittaneet, että poliisityö sopii erinomaisesti kaikille.
 – Menneinä vuosina on voinut olla ennakkoluuloja naispoliiseja kohtaan, mutta ei enää, sanoo Himberg.
 Lue lisää:
 Poliisikoulun ovet aukeavat naisille aiempaa useammin – Poliisijärjestö: Pääsykokeiden helpottaminen on lopetettava

Historiallinen muutos poliisikoulussa: ennätysmäärä naisia aloitti tänään opinnot


Summary: Kiinan presidentti Xi Jinping on vahvistanut kaupat Ranskan-vierailullaan.

Kiinan valtiolliset yritykset ovat tehneet suurkauppoja Euroopassa. Kaupat vahvisti Kiinan presidentti  Xi Jinping  vierailullaan Ranskassa.
 Suurin yksittäinen kauppa koskee Airbus-matkustajakoneita. Kiinan valtiollinen, lentokoneita vuokraava yritys China Aviation Supplies Holding Company tilaa 290 Airbus A320 -konetta ja 10 Airbus A350 -konetta.
 Kaupan arvon arvioidaan nousevan jopa 30 miljardiin euroon. Kyseessä on siis yksi historian suurimmista matkastajakoneiden kaupoista.
 Kiinan valtiollinen varustamoyhtiö tilaa kymmenen konttialusta, joiden hinta on yhteensä 1,2 miljardia euroa.
 Ranskalainen teollisuusyritys Fives on solminut Kiinan valtiollisen rakennusmateriaaliyrityksen kanssa miljardin euron arvoisen sopimuksen energiansäästöyhteistyöstä kehitysmaissa.
 Kiinaan toimitetaan myös tuulivoimapuisto.
 Kaikkiaan Kiinan presidentti Xi allekirjoitti ranskalaisen kollegansa  Emmanuel Macronin  kanssa yhteensä 15 kauppasopimusta.
 Kiina lupasi lopettaa ranskalaisen siipikarjanlihan tuontikiellon Kiinaan.

Kiina tekee Euroopassa jättiostoksia – satoja lentokoneita, laivoja, tuulipuisto


Summary: Apple on kärsinyt laitemyynnin hidastumisesta.

Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Kun laitemyynti ei saa kassakonetta kilisemään totutulla tavalla, haluaa Apple nyt ottaa vauhtia liiketoimintaansa ryhtymällä välittämään yhä enemmän sisältöjä. Suunnilleen tästä on kyse Applen näyttävästi julkistamissa uusissa ja tuoreistetuissa palveluissa.
 Kaliforniassa, yhtiö edesmenneen johtajan  Steve Jobsin  nimeä kantavassa teatterissa pidetyssä tilaisuudessa kerrottiin odotetusti niin liikkuvaan kuvaan, huippujournalismiin kuin peleihinkin liittyvistä sovelluksista.
 Muun muassa Applen News Plus -sovelluksen kautta on tarkoitus olla tarjolla useiden satojen laatulehtien hidaslukuisiakin sisältöjä kiinteällä kuukausimaksulla.
 Uudistuksia ja laajennuksia on tulossa myös pelien tarjontaan. Suomalaisittain hieman ilahduttavaa oli, että pelien esittelyvideoissa vilahti muun muassa Angry Birds -hahmo.
 Palvelujen ansaintalogiikasta kiinnostuneita varmasti lämmitti se, että esille nostettiin myös Apple Pay ja Apple Card -sovellukset, joilla voi rahojaan käyttää toki muuallakin kuin Applen kaupassa.
 Odotetuimman eli Apple Tv+ sovelluksen esittelyssä nähtiin useita Hollywood -kuuluisuuksia kuten  Jennifer Aniston  ja  Reese Witherspoon . Palveluun on tulossa niin suoria lähetyksiä, sarjoja kuin tilattavia on-demand -elokuvia.
 Kuten asiaan kuuluu, tehokkaasti jo etukäteen hypetetyn palvelun odotetaan muuttavan elokuvia ja televisio-ohjelmia netin kautta välittävien yhtiöiden markkinaosuuksia.
 Kilpailuvalttina tilaisuuden juontanut Applen toimitusjohtaja  Tim Cook  korosti palvelujen helppokäyttöisyyttä.
 – Asiakas on aina kaiken tekemisemme keskellä, sanoi Cook.

Apple julkisti odotetun suoratoistopalvelunsa ja uuden uutissovelluksen


Summary: Radioheadin Thom Yorke, Pulpin Jarvis Cocker, edesmennyt David Bowie ja useat muuta muusikot ovat ylistäneet Scott Walkerin vaikutusta musiikkiin.

Amerikkalainen kokeellisen musiikin suurmies  Scott Walker  on kuollut. Barokkivaikutteisella pop-musiikillaan 60-luvulla julkisuuteen noussut Walker muuntautui vuosien saatossa teini-idolista outojen äänimaisemien mestariksi. 76-vuotiaana kuolleen Walkerin poismenosta kertoi taiteilijan levy-yhtiö 4AD.
 Vuonna 1943 Ohiossa syntynyt Walker sai kasteessa nimekseen  Noel Scott Engel . Nimi vaihtui 60-luvun alkupuolella, kun Scott perusti lauluntekijä  John Mausin  ja rumpali  Gary Leedsin  kanssa The Walker Brothers -yhtyeen. Kaliforniaan kotiutunut kolmikko otti yhdessä käyttöönsä uuden sukunimen, vaikkeivät mitään sukua keskenään olleetkaan.
 The Walker Brothers julkaisi Yhdysvalloissa muutaman albumin, mutta menestystä ei kuulunut. Kolmikko päätti lähteä hakemaan sitä Atlantin toiselta puolta, Britanniasta. 60-luvun puolivälissä Britannia oli pop-musiikin ykkösmaa The Beatlesin ja The Rolling Stonesin kaltaisten yhtyeiden ansiosta. Lontooseen virtasi muusikoita ympäri maailmaa. Esimerkiksi  Jimi Hendrix  seurasi The Walker Brothersia Britanniaan muutamaa vuotta myöhemmin.
 Kolmikon muutto Kalifornian auringosta Englannin harmauteen ei sujunut aivan ongelmitta.
 – Ruskettuneet lainelautapojat tulivat Lontoon lentokentälle, jossa satoi räntää. Se oli aikamoinen kulttuurishokki ja heillä oli vaikeuksia asettua Englantiin. Eivät saaneet kunnollisia hampurilaisia, huoneet olivat kylmiä ja kaasumittareita piti olla koko ajan ruokkimassa kolikoilla, musiikkitoimittaja  Jake Nyman  kertoo.
 Walkerin veljekset ehtivät jo katua reissuaan, kunnes muutama hitti käänsi koettelemukset voitoksi. Vuonna 1965 yhtyeen versio  Make it easy on yourself  -kappaleesta nousi listaykköseksi niin Briteissä kuin Kanadassa. Sitä seurasi cover-hitit  My ship is coming in  ja  The sun ain’t gonna shine anymore.
 Scott Walker (vas.) muodosti yhdessä Gary Walkerin ja John Walkerin kanssa The Walker Brothersin. Rex Features / AOP
 The Walker Brothersin suosio oli tässä vaiheessa valtava. Scott Walker kertoi myöhemmin pelottavista tilanteista, joissa innostuneet fanit pyrkivät sisään pukuhuoneisiin ovista ja ikkunoista.
 Yhtyeen suosio ei kuitenkaan kestänyt kauaa; hittiputki lopahti ja vuonna 1967 julkaistun kolmannen albumin jälkeen kolmikon tiet erkanivat.
 "Sillä kundilla oli helkkarin hieno ääni"
 Vanhan mantereen taidepiireihin mieltynyt Scott ei kaivannut yhtyeensä hajoamisen jälkeen takaisin Amerikkaan. Soolouransa alun hän rakensi vahvasti belgialaisen laulaja-lauluntekijä  Jacques Brelin  tuotannon pohjalle.
 – Walkerin ensimmäinen suuri löytö – tai ties kuinka kauan hän sitä oli hautonut – oli Jacques Brel, jonka lauluja Scott tulkitsi todella ison määrän, Nyman kertoo.
 Walkerin kolmelta ensimmäiseltä sooloalbumilta löytyy yhteensä yhdeksän Brelin kappaletta. Yksi syy Brelin löytöön oli Nyman arvion mukaan se, että belgialaismestarin lauluja oli juuri tuolloin alettu kääntää englanniksi.
 – Ne on hyvin käännettyjä ja komeasti tulkittuja. Sillä kundilla oli helkkarin hieno ääni, Nyman toteaa.
 Walkerin tunnistettava baritoni oli jo aiemmin kohottanut The Walker Brothersista menestykseen ja nyt kaipuuta täynnä olevasta äänestä tuli psykedeelisen sinfoniapopin kultakanta.
 Scott Walker vuonna 1967. Dezo Hoffman / REX / AOP
 Walker käynnisti soolouransa rytinällä. Vuodesta 1967 vuoden 1970 loppuun mennessä mies ehti julkaista kuusi albumia.
 Heti ensimmäisestä soololevystään asti Walker taiteili pop-musiikin rajoilla. Levy levyltä musiikki sai kokeellisempia piirteitä, vaikkakin levyt 1-4 ovat sovituksellisesti melko yhdenmukaisia. Ne ovat myöhemmin myös nousseet kulttiklassikoiden asemaan.
 – Scottille leimallista oli tietynlainen dramaattisuus, jopa mahtipontisuus, jota suuret ja yltäkylläiset orkestroinnit vielä korostivat. Lähin vertailukohta voisi olla Dusty Springfield, Nyman kuvailee Walkerin alkupään tuotantoa.
 Tällä hetkellä Spotifyssä Walkerin eniten soitettu kappale  The old man's back again (Dedicated to the neo-stalinist regime)  löytyy  Scott 4  -albumilta ja on varmasti Walkerin tuotannosta helpoiten lähestyttävä kappale tavalliselle populaarimusiikin kuluttajalle.
 Levy levyltä paremmaksi
 Scott Walkerin yhä avant-gardemmaksi muuttunut musiikki ei enää 70-luvulla pärjännyt pehmeälle popille. Muutaman cover-kappaleista kyhätyn albumin jälkeen Walker laittoi soolouransa tauolle ja palasi yhteen entisten bändikavereidensa kanssa.
 The Walker Brothers julkaisi 70-luvun loppupuolella kolme albumia, mutta menestystä ei enää tullut. Viimeiseksi jäänyt  Nite Flights  on myöhemmin noteerattu unohdettuna helmenä, joka ennusti Talking Headsin tunnetuksi tekemän taiderokin nousua.
 Tässä vaiheessa Scott Walkerin oman tuotannon julkaisutahti alkoi myös hidastua. 80-luvulla hän julkaisi yhden albumin,  Climate of Hunter.  Seuraavaa levyä jouduttiin odottamaan 11 vuotta.
 Vuonna 1995 ilmestynyt tummanpuhuva  Tilt  vei Walkerin yhä kauemmaksi pop-musiikista. Siitä yksitoista vuotta myöhemmin julkaistu  The Drift  oli vieläkin synkempi ja vieläkin kokeellisempi. Painostavan albumin teemoina oli muun muassa Elviksen kuolleena syntynyt kaksoisveli ja New Yorkin terrori-iskut.
 Tiltin  aloittama trilogia sai päätöksensä vuonna 2012  Bish Bosch  -albumin muodossa. Nyt kokeellisuudessa oltiin edetty pisteeseen, jossa outous on totaalisen kokonaisvaltaista.
 Vaikka Walkerin myöhempää tuotantoa ei voi kutsua helposti lähestyttäväksi, se on kerännyt kehuja niin yleisöltä kuin kriitikoilta.
 Vuonna 2014 Walker teki yhteistyötä raskaasti junnaavaa drone-metallia soittavan Sunn O))) -yhtyeen kanssa. Kahden kokeellisen musiikin pioneerin yhteistyöstä syntyi  Soused . Tätä levyä Walker kuvaili Guardianin haastattelussa lähes täydelliseksi levyksi. Hän kertoi onnistuneensa hiomaan taitojaan levy levyltä paremmaksi.
 Sousedin  jälkeen Walker teki kaksi soundtrackia, mutta uutta, sitä täydellistä, sooloalbumia ei enää tullut.

Pop-ikonin metamorfoosi kokeellisen musiikin pioneeriksi – 76-vuotiaana kuollut Scott Walker kulki kohti täydellisyyttä


Summary: Näyttelijä Miitta Sorvali kuvailee itseään "hävyttömäksi melskaajaksi", ja haluaa edelleen koetella rajoja siitä, mitä saa sanoa.

Näyttelijä  Miitta Sorvali  on helpottunut. 63-vuotiaan, erityisesti humoristina tutuksi tulleen Sorvalin elämäntarinaa perkaava  Miitta elää! -teos  on saanut ensi-iltansa Aleksanterin teatterissa viikonloppuna, ja ennen ensi-iltaa suorastaan piinalliseksi kohoava jännitys lauennut.
 Esityksessä Sorvali kertoo sattumuksia elämänsä varrelta pappilan tyttärenä, äitinä ja näyttelijänä. Oman elämän tuominen lavalle ei ole ollut pelkästään helppoa.
 – Se oli pelottavaa, ja kyllä sitä piti miettiä. Vuoden pohdinnan jälkeen oli pakko uskaltaa. Toisaalta on päivänselvää, mitä itsestäni tuon esiin. En suinkaan avaa itsestäni lavalla ihan kaikkea, kertoo Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Sorvali.
 Rajoja pitää koetella
 Sorvali on tullut tutuksi epäkorrektien ja epäsovinnaisten hahmojen luojana. Tämä kävi ilmi hyvin muun muassa  Miitta-täti  -sarjassa, jonka hahmoja kaikki eivät hyväksyneet.
 Sorvali rikkoo tabuja huumorin keinoin mielellään, tai menee ainakin niitä kohti myös jatkossa.
 – Nyt olen vähän kysymysmerkkinä, sillä on tullut niin paljon asioita, joita ei oikein saisi sanoa. Maailma on mennyt eteenpäin ja muuttunut tasa-arvoisemmaksi, mutta humoristille se on vähän vaikeaa. Itse haluan vieläkin kokeilla rajoja. Ajattelen, että humoristina minun kuuluukin täräytellä välillä, vaikka joku sitten suuttuisikin.
 Sorvali pitää tärkeänä, että huumorin tekijöillä on vapaus. Hän painottaa silti, ettei hänkään saa aivan kaikkea sanoa.
 Ikuinen häpeä
 Sorvali uskoo, että huumoria ei voi opetella. Hän itse kertoo saaneensa sen syntymälahjana.
 – Isäni oli humoristien kuningas, pappi, joka ymmärsi absurdinkin huumorin päälle. Isä myös ruokki sellaista huumoria. Sitä ei saa piikittämällä tai professorin opissa.
 Sorvali kertoo, että humoristiset hahmot syntyvät “selkärangasta” ja hän uskoo niihin vankkumatta. Silti ensi-illan tai -lähetyksen lähestyessä iskee tuttu tunne: häpeä.
 – Kun se juttu alkaa tulla ulos ja tiedän, että muutkin näkevät sen, iskee valtava häpeä. Siksi en ikinä katso omia töitäni. En viitsi kiduttaa itseäni. Seison töideni takana, mutta en vain voi katsoa niitä, nauraa Sorvali.
 Katso Sorvalin koko haastattelu  Yle Areenasta !

Näyttelijä Miitta Sorvali: “Humoristin kuuluu täräytellä välillä, vaikka joku sitten suuttuisikin”


Summary: Israel ei ole vahvistanut asiaa.

Palestiinalaisjärjestö Hamas kertoo sopineensa tulitauosta Israelin kanssa. Sen mukaan tulitauko saatiin aikaan Egyptin välittämissä neuvotteluissa. Israel ei ole vahvistanut asiaa.
 Israel iski illalla Hamasin kohteisiin eri puolilla Gazaa. Iskut ovat kosto raketti-iskusta, jossa haavoittui seitsemän israelilaista Tel Avivin pohjoispuolella varhain tänään. Israel syytti iskusta Hamasia.

Hamas: Israelin kanssa sovittu tulitauosta


Summary: Theresa May ilmoitti jättävänsä pääministerin tehtävät aiemmin kuin oli aikonut.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian pääministeri, konservatiivipuolueen  Theresa May  on luvannut puolueensa kansanedustajille erota, jos EU-erosopimus hyväksytään.
 Hän kertoi jättävänsä tehtävän aiemmin kuin oli aikonut "tehdäkseen sen mikä on oikein niin maalle kuin puolueelle".
 Pääministeripuolueen edustaja Simon Hart sanoi, että Mayn puhe puolueväelleen oli intohimoinen ja sydämestä.
 – On ollut toiveita uudesta lähestymistavasta ja uudesta johtajuudesta brexit-neuvottelujen toisessa vaiheessa ja en aio olla niiden tiellä, May sanoo.
 Mayn lupausta erosta on pidetty tärkeänä, muttei ehkä riittävänä edellytyksenä sille, että erosopimuksella olisi läpimenon mahdollisuuksia.
 Lisäksi on epävarmaa, salliiko alahuoneen puhemies uutta äänestystä erosopimuksesta.

Britannian pääministeri jättää tehtävänsä, jos brexit-sopimus hyväksytään


Summary: Viking Skyllä oli mukanaan lähes 1400 matkustajaa ja se kävi ajelehtiessaan vain 100 metrin päässä rannasta lauantaina.

Norjalainen risteilyalus vältti todennäköisesti vain täpärästi suuronnettomuuden lauantaina, kun sen koneet menivät epäkuntoon.
 Onnettomuutta tutkinut norjalaisviranomainen sanoo, että konerikko johtui matalasta öljynpaineesta.
 Moottoriöljyn taso kaikissa neljässä koneessa oli "erittäin" matalalla. Tämä aiheutti moottoreiden automaattisen sammumisen.
 Viking Skyllä oli mukanaan lähes 1400 matkustajaa, kun se lähetti hätäviestin lauantaina ajelehtiessaan merellä konerikon vuoksi. Lähimmillään rantaa se oli vain sadan metrin päässä.
 Laivan miehistön onnistui viime hetkillä käynnistää yksi koneista ja vakavammalta onnettomuudelta vältyttiin.
 Lue lisää:  "Se oli kuin Titanic", "aalto vei vaimoni", "pöytiä ja tuoleja lensi päin ihmisiä" – Matkustajat kertovat kauhunhetkistä Viking Sky -aluksella

Liian alhainen öljynpaine koneissa oli todennäköisesti norjalaisristeilijän onnettomuuden syynä


Summary: Sari Sarani pitää keskiviikkona julki tullutta laajaa lasten väkivaltaiseen hyväksikäyttöön liittyvää tapausta monin tavoin poikkeuksellisena.

Keskusrikospoliisi (KRP) epäilee viittä suomalaista  laajassa lasten hyväksikäyttöön liittyvässä kokonaisuudessa . Poliisin epäilyksen mukaan Suomessa on tuotettu väkivaltaista lasten hyväksikäyttömateriaalia.
 KRP:n rikosylikomisario  Sari Sarani  pitää tapausta moni tavoin poikkeuksellisena.
 – Tässä yksittäisessä kokonaisuudessa takavarikoidun materiaalin määrä on ihan valtava. Poikkeuksellista on sekin, että tässä on pitkään yhdessä suunnitelmallisesti toiminut epäiltyjen joukko ja asianomistajat ovat olleet samat niin pitkään samoilla epäillyillä.
 Uhreja epäillään olevan kuusi, alle kouluikäisestä yläasteikäiseen. Epäiltyjen rikosten tapahtuma-aika on 2004–2018.
 – Tämän materiaalin erikoispiirteitä ovat hyvin raaka väkivalta ja törkeä raiskaaminen. Näitä poikkeuksellista väkivaltaa sisältäviä CAM-materiaalijuttuja ei ole Suomessa tullut esille kovin paljon, Sarani kertoo.
 CAM-materiaalilla (Child Abuse Material) tarkoitetaan sukupuolisiveellisyyttä loukkaavia lasta esittäviä kuvia ja muuta aineistoa.
 Materiaalin määrä on kasvanut valtavasti
 Sarani uskoo, että muualla maailmassa olevaa raakaa väkivaltaa sisältävää lapsen seksuaalista hyväksikäyttömateriaalia on yhtä lailla täällä Suomessa, mutta se ei vain tule viranomaisten tietoon.
 Saranin mukaan tällaiselle materiaalille on aina ollut kysyntää joka puolella maailmaa, mutta sen tarjonta on nyt kasvanut selvästi internetin ja digitaalitekniikan myötä. Materiaalia pystytään tuottamaan aiempaa tehokkaammin, nopeammin ja korkealaatuisempana ja sitä on helppo siirtää ja myydä tietoverkkojen välityksellä.
 – Pahuus ei todellakaan ole maailmasta poistumassa, se saattaa ehkä olla jopa lisääntymässä, Sarani sanoo.
 Tietoverkkojen kautta myös uhrin groomaaminen on helpompaa. Groomingilla tarkoitetaan tapahtumaketjua, jossa yleensä aikuinen valmistelee lapsen tai nuoren seksuaalista hyväksikäyttöä. Tämä tapahtuu usein esimerkiksi sosiaalisen median palveluissa.
 – Groomaaminen alkaa heti, kun älylaite otetaan käyttöön. On tyypillistä, että jo 6–7-vuotiaille tulee näitä aikuisviihdemateriaali- tai CAM-materiaalipläjäyksiä.
 Lasta pitää varoittaa jo hyvin varhain
 Saranin mukaan tehokkain tapa ennaltaehkäistä tämän alan rikollisuutta olisi lisätä kaiken ikäisten ihmisten tietoisuutta asiasta. Ongelman olemassaolo ja digitaalisen maailman vaarat pitäisi tiedostaa nykyistä paremmin.
 – Tästä ei kukaan oikein puhu ja tämä halutaan vain unohtaa ja sulkea pois, koska se on niin vastenmielistä. Eli ei nähdä mitä ympärillä tapahtuu. Kun osattaisiin käyttää internetiä vähän turvallisemmin, se suojaisi monelta ikävältä asialta.
 Lisäksi ihmisille, jotka ovat seksuaalisesti kiinnostuneita lapsista, tulisi Saranin mukaan tarjota apua mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.
 Sarani kehottaa vanhempia kertomaan asiasta omille lapsilleen jo hyvin varhain, jotta lapset osaisivat itse suojautua mahdollisimman nuorella iällä. Saranin mukaan lapselle pitää kertoa, millaisia riskejä verkossa on ja että maailmassa on tällaisia rikollisia, jotka saattavat koska tahansa ottaa yhteyttä kehen tahansa.
 "Se, että ei kerrota lapselle, on suurin virhe"  Sari Sarani
 – Vanhempi itse tietää lapsensa kehityksen vaiheet, milloin voi kertoa ja mitä voi kertoa. Mutta ratkaisu ei ole se, että ei kerrota koskaan mitään. Se, että ei kerrota lapselle, on suurin virhe.
 Jos lapsella ei ole tietoa asiasta, hän ei tiedä, miten hänen tulisi toimia.
 – Kun lapsi ensimmäisen kerran saa jonkun pornovideon puhelimeensa, hän ei yhtään tiedä, mistä on kysymys, jos vanhemmat eivät ole siitä varoittaneet. Lapsi voi säikähtää ja pitää sitä pelottavana eikä uskalla puhua vanhemmilleen. Sitten ollaan pulassa, Sarani sanoo.
 Jos ei vielä haluaisi puhua lapselleen pedofiileistä, voi Saranin mukaan ainakin neuvoa, minkälaisia sovelluksia kannattaa käyttää, millaiset tietoturva-asetukset olisi hyvä olla sekä keskustella siitä, kannattaako pitää paikannusta, omaa numeroa, ikää tai valokuvaa näkyvillä.
 – Jos on Instagramissa tai muussa sosiaalisessa mediassa kaikki tiedot julkisina ja näkyy, että on lapsi, sehän on kuin kärpäspaperi näille tämän alan rikollisille.
 Lisää aiheesta :
 KRP epäilee: Viisi suomalaista mukana kansainvälisessä lapsipornoringissä – Suomessa tuotettu väkivaltaista kuvamateriaalia
 Lue myös:
 Pelastakaa lapset: Lapselle pitää kertoa ajoissa netin "namusedistä" – joka kolmas lapsi kohdannut verkossa seksuaalista häirintää
 Pedofiliaa ei voi parantaa, mutta sitä voi hoitaa – arviolta 40 000 suomalaista kokee seksuaalista kiinnostusta lapsiin

Rikosylikomisario haluaa varoittaa lapsiin kohdistuvasta seksuaalirikollisuudesta – "Pahuus ei todellakaan ole maailmasta poistumassa"


Summary: Kolmella suurimmalla puolueella on puolentoista miljoonan euron vaalimainoskassa. Ilman puoluetukea jääneillä sinisillä 50 000 euroa.

Puolueissa usko perinteeseen on vahva.
 Puolueiden katumainoksetkin tekevät taas tehtävänsä – ne muistuttavat äänestäjää, että vaalit ovat ovella, jos tieto muuten olisi päässyt lipsahtamaan ohi.
 Moni puolue näyttää edelleen uskovan, että julisteiden liimailussa on järkeä, eikä koko budjettia kannata polttaa someen ja verkkomainontaan.
 Yle kysyi kaikilta eduskuntapuolueilta tiedot niiden vaalimainosbudjeteista ja siitä mihin viestikanavaan rahat käytetetään. Kyselyn perusteella digi-panostukset ovat kasvussa, mutta perinteisen lehti-, tv- ja katumainonan osuus ei ole romahtanut.
 Juttu jatkuu kuvan jälkeen
 Yle Uutisgrafiikka
 Vaalibudjetit vaihtelevat Sinisten muutamista kymppitonneista keskustan, kokoomuksen ja SDP:n puoleentoista miljoonaan euroon.
 Osa puolueista pitää rahan käyttämistään niin herkkänä kysymyksenä, että kertoo siitä vain suurpiirteisesti.
 Tässä jutussa puhutaan puolueen vaalibudjetista, jonka lisäksi tulee vielä ehdokkaiden ja tukiyhdistysten oma rahankäyttö.
 Keskusta uskoo televisioon
 Kyselyn perusteella suurin vaalimainosbudjetti on keskustalla.
 Kuten monella muullakin puolueella keskustan tämän vuoden vaalimainosbudjettia jaetaan sekä eduskunta- että eurovaalien kesken. Lisäksi puolueessa oli varauduttu maakuntavaaleihin, mutta koska niitä ei ole tulossa, puolueen vaalibudjetti on yhteensä "vähän alle" 1,6 miljoonaa euroa.
 Yle Uutisgrafiikka
 – Budjetin pääpaino säilyy edelleenkin eduskuntavaaleissa, sanoo viestintäpäällikkö  Laura Ruohola .
 Ruoholan mukaan suurin yksittäinen panostus on televisioon, mutta "satsaus onlineen ja someen on huomattavan iso sekin". Tämän tarkemmin panostuksia ei yksilöidä.
 SDP tekee niin kuin ennenkin
 SDP:ssä uskotaan edellisten vaalien linjaan.
 – Eduskuntavaalibudjetti on saman kokoinen kuin vuoden vuoden 2015 vaaleissa ja kohdentuu pitkälti samalla tavalla, sanoo SDP:n viestintäpäällikkö  Iida Vallin .
 Yle Uutisgrafiikka
 Vallinin mukaan verkkomainontaan ja someen kuluu molempiin 100 000 euroa. Loput budjetista jakaantuu tasaisesti mainontaan kadunvarsilla, lehdissä, tv:ssä ja radiossa. Yhteensä rahaa on varauduttu käyttämään noin 1,5 miljoonaa euroa.
 Kokoomus ei paljasta: "Strategista tietoa"
 Kokoomuksen viestintäpäällikkö  Kirsi Hölttä  pitää markkinontitietoa herkkänä strategisena tietona.
 – Emme erittele budjetin jakautumista julkisuuteen, hän kuittaa.
 Kokoomuksen vaalibudjetti on noussut rapsakasti. Nyt rahaa on varattu 1,5 miljoonaa euroa, kun Höltän mukaan edellisissä eduskuntavaaleissa selvittiin noin miljoonalla eurolla.
 – Painopiste on vähän siirtynyt perinteisistä medioista digimainontaan, Hölttä kuitenkin valottaa.
 Vasemmistoliitto luottaa kadunvarsiin
 Vasemmistoliitto näyttää ainoana puolueena vahvistavan kadunvarsimainonnan osuutta. Puoluesihteeri  Joonas Leppäsen  mukaan 700 000 euron budjetista noin 100 000 käytetää ulkomainontaan. Myös kohdennettavaa verkkomainontaa lisätään vuoden 2015 vaaleihin verrattuna.
 Vasemmistoliitto kertoo käyttävänsä lehtimainontaan 50 000 euroa, kun taas some- ja radiomainontaan on varattu kaksinkertainen summa.
 RKP liikkeellä paperilehden voimin
 RKP on pitänyt budjettinsa edellisten eduskuntavaalien lukemissa, noin 700 000 eurossa.
 Verkko- ja some-mainonnan osuutta on kasvatettu, mutta silti paperilehden asema on vankka: Lähes kolmasosa kaikesta vaalirahasta menee lehtimainontaan. Verkkomainontaan, someen ja ulkomainontaan menee kuhunkin noin 20 000 euroa.
 Vihreiden vaalibudjetti nousussa
 Vihreiden vaalibudjetti on 600 000 euroa, mutta sisältää jonkin verran yhteisiä kuluja eurovaalien kanssa. Edellisissä eduskuntavaaleissa budjetti oli 450 000 euroa. Vasemmistoliiton tavoin Vihreät luottavat katumainontaan, johon käytetään 90 000 euroa.
 Elokuvasalien valkokankaille vaaliviestiä viedään 30 000 eurolla. Lehti- ja tv-mainontaa ei ole lainkaan.
 Perussuomalaiset radioaalloilla
 Perussuomalaisten runsaan puolen miljoonan euron mainosbudjetista huomattava osa, 200 000 euroa käytetään radioon.
 – TV-mainonnan osuus on pienentynyt, mutta sen sijaan radiomainonnan puolelle on pistetty enemmän panoksia. Kokonaisbudjetti on suunnilleen sama kuin 2015 vaaleissa, sanoo puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo .
 Puolue ei eritellyt perussuomalaisten kohua herättäneen videon osuutta mainoskuluista.
 Kristilliset säästää ulkomainonnasta
 Kristillisdemokraatit lähtee vaalikentille edellisvaaleja pienemmällä mainosbudjetilla – nyt käytetään 450 000 euroa, kun neljä vuotta sitten summa oli yli 600 000 euroa. Painotus on tv:ssä ja radiossa. Säästö on löydetty ulko- ja lehtimainonnan vähentämisestä.
 Liike Nyt ei ole puolue, eikä siksi saa puoluetukeakaan. Vaalibudjetti on kuitenkin 400 000 euroa ja se jaetaan puoliksi digitaalisen ja perinteisen median kesken.
 Siniset säästöliekillä
 Myöskään Sininen tulevaisuus ei saa  puoluetukea  ja osaltaan sen takia puolue on liikkeellä vain 50 000 euron vaalimainoskassalla. Se jaetaan kadunvarsi- ja verkkomainontaan.

Vaalimainoskassa puolitoista miljoonaa tai muutama kymppitonni – Yle listasi puolueiden budjetit: kärjessä kokoomus, siniset säästöliekillä


Summary: Apotti aikoo ottaa henkilökunnan esiin tuomat ongelmat vakavasti. Kaikki pulmat luvataan korjata kuluvan vuoden aikana.

Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala

Vantaalla sijaitsevan Peijaksen sairaalan lääkäreiden mukaan marraskuussa käyttöön otettua  potilastietojärjestelmä Apottia  ei pitäisi vielä ottaa käyttöön muualla. Lääkärit kertovat Ylelle, että järjestelmässä on edelleen isoja puutteita, joiden korjaaminen on hidasta.
 Lääkärit arvioivat, että heidän työtehonsa on laskenut Apotin myötä 20–30 prosenttia, koska järjestelmä on niin monimutkainen, keskeneräinen ja hankala käyttää.
 Yle on haastatellut kolmea Peijaksen lääkäriä. Kaksi heistä haluaa pysyä nimettömänä, koska aihe on arka ja työntekijöitä on ohjeistettu kahvipöydissä olemaan puhumatta ongelmista ulospäin.
 Perusongelma on se, että lääkäreiden aika menee entistä enemmän tietokoneella näpyttelyyn ja "sihteerin töihin", jolloin potilaita ehditään hoitamaan selkeästi vähemmän kuin aiemmin.
 – Apotin käyttäminen vie liian paljon aikaa. Samoja tietoja joutuu kirjaamaan moneen kertaan. Määräysten tekeminen jatkotutkimuksiin on hankalaa ja lääkelista on oudosti hajautettu, mikä vaikeuttaa lääkityksen hallintaa. Paperityötä on lähes tuplamäärä entisestä, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Lääkäreiden mukaan Apottia kohtaan oli paljon odotuksia ja toiveita, mutta nyt päällimmäisenä tunteena on pettymys. Etukäteen yhdysvaltalaisen Epicin tekemää järjestelmää hehkutettiin ylisanoin. Sen luvattiin nopeuttavan hoitoketjuja ja sujuvoittavan hoitoa.
 Tällä hetkellä vaikutus on täysin päinvastainen. Päällimmäinen kysymys valkotakkisilla on, miten Suomeen on tuotu järjestelmä, jossa on näin paljon vikoja.
 Tämä mättää: Sekavat lääkelistat ja jähmeät määräyskäytännöt
 Pahimpia ongelmakohtia on kaksi: sekavat lääkelistat ja lääkärin määräysten ahtaat raamit. Lääkäreitä tuskastuttaa erityisesti se, että Apotti vaatii palvelukontaktin tekemistä aina, kun potilaan asioita käsitellään, kun aiemmin oli laitettu lyhyt merkintä sairauskertomukseen.
 – Tilastoinnin ja mahdollisen laskutuksen vuoksi kyseisen menettelyn ymmärtää, mutta jäykkärakenteinen kirjaaminen vie lääkäriltä paljon enemmän aikaa aiempaan verrattuna ja voidaan kysyä, onko järkeä, että lääkärin kallista työaikaa käytetään tällä tavalla, Peijaksessa työskentelevä lääkäri sanoo.
 Kun lääkäri tekee määräyksiä potilaan hoidosta Apotissa, kuten lääkityksistä ja kuvantamisista, hän joutuu määrittämään jatkotutkimuksia entistä pidemmälle, esimerkiksi näytteenottoajankohdan suhteen.
 – Ennen potilaan loppuarvio saneltiin ja sihteeri varasi ajan jatkoa varten. Nyt se aika, mikä menee jatkomääräysten tekemiseen, vie lääkärin työaikaa ja sihteerin pitää kuitenkin varata ajat. Tässä tehdään siis ikään kuin kaksinkertaista työtä, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Eeva Kuivas / Yle
 Myös potilaiden siirto on hidasta. Lääkäreiden mukaan vain yksi ihminen voi kerrallaan käsitellä potilaan asioita järjestelmässä. Mikäli lääkäri kirjoittaa tai sanelee potilaan tekstiä tai tekee muuten määräyksiä, on kertomus "lukossa" eikä kukaan muu voi käsitellä potilaan tietoja.
 – On varsin tavallista, että eri ammattihenkilöt pyytävät toisiaan sulkemaan potilaan kertomuksen, jotta työn tekeminen onnistuisi. Jos potilas on huonossa kunnossa ja useampien tahojen tulisi osallistua samanaikaisesti potilaan hoitoon, näen tässä mahdollisuuden vaaratilanteille, Peijaksen lääkäri kertoo.
 Lääkelistoihin on saatu jo korjauksia, mutta määräysten suhteen tilanne on pysynyt Ylen lääkärilähteiden mukaan melko samana.
 – Meille luvattiin, että kaikki korjataan, mutta suhtaudun epäilevästi siihen, pystyykö tiettyjä isoja fundamentaalisia asioita muuttamaan. Se on kaikille auki, minkä verran pelivaraa järjestelmässä on, Peijaksessa työskentelevä lääkäri kertoo.
 Luottamusmies: Apotin kanssa on tarvottu umpihangessa, henkilökunta kovilla
 Apotti Valtava sosiaali- ja terveydenhuollon potilastietojärjestelmä. Korvaa useita muita järjestelmiä HUSissa. Käyttäjiä HUS Helsingin yliopistollinen sairaala, Helsinki, Vantaa, Kirkkonummi, Kauniainen, Tuusula ja Kerava. Toimittaja yhdysvaltalainen Epic Systems. Järjestelmää muokattu Suomeen sopivaksi. HUS Peijaksessa käyttöön marraskuussa 2018. Toukokuussa laajenee Vantaalle sosiaali- ja perusterveydenhuoltoon. Tammikuussa 2020 käyttöön Hyvinkäällä, Lohjalla, Porvoossa, Jorvissa, Raaseporissa ja HUSin Naistentautien ja Psykiatrian yksiköissä. Toukokuussa 2020 käyttöön Meilahden ja Töölön sairaaloissa, Iho- ja allergiasairaalassa, Kirurgisessa sairaalassa, HUSin Malmin, Laakson, Auroran ja Herttoniemen sairaaloissa ja HUS Kuvantamisessa. Tämän hetkisen arvion mukaan käyttäjiä tulee olemaan 35 000 ja asiakkaita 1,6 miljoonaa. Arvioitu maksavan noin 600 miljoonaa euroa kymmenen vuoden sopimuskauden ajalta. Lähteet: HUS ja Apotti
 Keuhkosairauksien vs. osastonylilääkäri, Lääkäriliiton valtuuskunnan jäsen, luottamusmies  Eeva-Maija Nieminen  Peijaksestajakaa kollegoiden huolia. Hänen mukaansa alku on ollut lähes tarpomista umpihangessa. Apotin luvattiin nopeuttavan työtä, mutta tähän mennessä se on lähinnä hidastanut sitä.
 Nieminen on jutellut luottamusmiehenä laajalti henkilöstön kanssa. Hänen mukaansa Apotin suhteen on kyse paljon muustakin kuin muutosvastarinnasta.
 – Mielestäni parempaan suuntaan on kyllä menty nyt neljän kuukauden aikana, mutta kaivattuja uudistuksia on toteutettu aivan liian hitaasti, luottamusmies Nieminen puntaroi.
 Nieminen huomauttaa, että ylitöitä Peijaksessa on tehty paljon ja henkilöstön jaksaminen on ollut koetuksella Apotin takia.
 – Henkilökunta on joutunut joustamaan älyttömästi. Välillä on turhauttanut ja tehnyt mieli lyödä nyrkkiä pöytään. Ollaan oltu valmiita joustamaan ja kehittämään, mutta minun mielestäni henkilökunta ei ole saanut kiitosta tarpeeksi.
 Luottamusmies on tyytymätön myös kommunikaatioon johdon sekä henkilökunnan välillä. Hänen mukaansa etukäteen ei kerrottu, kuinka oleellisesti lääkärien työnkuva tulisi muuttumaan.
 – Apotin harjoitusympäristö tuli käyttöön vain kuukausi ennen järjestelmän käyttöönottoa. Toivon, että uusissa yksiköissä jatkossa ihmisiä koulutettaisiin Apottia varten enemmän kuin meitä koulutettiin.
 Apotti laajenee Vantaalle toukokuussa, epäselvyyksiä ilmoitusten kanssa
 Apotin on tarkoitus laajeta pian Peijaksesta eteenpäin. Toukokuussa järjestelmän ottaa käyttöön Vantaan kaupunki, ensi vuonna se  laajenee  Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin eli HUSin alueella tammi- ja toukokuussa.
 Ylen haastattelemat Peijaksen lääkärit toivoisivat, että henkilöstöltä kerättäisiin kattavammin listaa järjestelmän puutteista. Niemisen mukaan Apotin kehittämiseen pitäisi satsata lisää resursseja, koska nyt neljän kuukauden aikana kehityksiä järjestelmään on saatu niin hitaasti.
 Hänen mukaansa Peijaksen henkilökunnan kesken on epäselvyyttä erityisesti siitä, paljonko resursseja kehittämiseen jatkossa on käytössä.
 REX / AOP
 Helsingin Sanomat  kertoi aiemmin , että sosiaali- ja terveyspalveluja valvovalle Valviralle on alkuvuoden aikana tullut parikymmentä vaaratilanneilmoitusta Apotista, mutta lehden mukaan joukossa ei ole vakavia tapauksia.
 Valvirasta kerrottiin lehdelle, että määrä ei ison järjestelmän kohdalla ole mitenkään erityinen, sillä esimerkiksi Tiedon toimittamasta potilastietojärjestelmä Lifecaresta vastaavia ilmoituksia tuli viime vuonna noin sata.
 Nieminen puolestaan kertoo, että Peijaksen lääkärit ovat tehneet ilmoituksia vain talon omaan  HaiPro-järjestelmään . Tämän vuoksi Valviran tilastot eivät kerro vielä paljoa Apotin vaikutuksista potilasturvallisuuteen.
 – Lääkäreillä ei ole ollut tietoa siitä, että Valviraan voisi tehdä ilmoituksia myös tällaisista järjestelmään liittyvistä asioista. Ja HaiPro-ilmoituksia ei ole ehtinyt oikein tekemään, kun meidän on pitänyt tehdä töitä järjestelmän ja potilaiden kanssa. Siitä ei ole ollut myöskään tietoa, menevätkö HaiPro-ilmoitukset myös Valviralle, ilmeisesti eivät, Nieminen selittää.
 Apotin toimitusjohtaja vakuuttaa: "Ongelmat korjataan"
 Apotin toimitusjohtaja  Hannu Välimäki  myöntää, että Apotin käynnistäminen takkuillut enemmän kuin odotettiin eikä ole sujunut kaikilta osin, kuten oli suunniteltu. Erityisesti lääkitystä koskeva ongelma osoittautui hänen mukaansa isommaksi kuin osattiin ennakolta odottaa ja eteen tuli jopa pieniä yllätyksiä.
 Välimäki toivoo Peijaksen henkilöstöltä kärsivällisyyttä ja korostaa, että neljä kuukautta on ollut liian lyhyt järjestelmän toiminnan hiomiseksi optimiin. Toimitusjohtaja lupaa, että kaikki esiin tulleet ongelmat, myös lääkelistat ja määräykset, tullaan korjaamaan tämän vuoden aikana, ennen kuin HUSin seuraavat käyttöönotot alkavat ensi vuoden alusta.
 – Ei voida sanoa, että projekti olisi sujunut kuin suunniteltu, koska palaute on tämä, se on selvä. Peijaksessa on paljon tyytymättömiä lääkäreitä ja hoitajia, Välimäki sanoo.
 Hannu Välimäki, toimitusjohtaja, Apotti Lukas Rusk
 – Jos ajatellaan HUSin seuraavia käyttöönottoja, niin meillä on nyt 9–10 kuukautta aikaa niihin. Uskon, että saamme tuona aikana järjestelmän siihen kuntoon, että se tyydyttää sekä Peijaksen käyttäjiä ja HUSin tulevia käyttäjiä. Useat lääkityksen prosesseihin tehdyt parannukset hyödyttävät luonnollisesti myös Vantaan tulevia käyttöönottoja, hän arvioi.
 Välimäki lisää, että Apotti on toiminut teknisesti hyvin. Kaatuilua tai hitautta ei ole havaittu. Myöskään potilasturvallisuuden vaarantumista ei ole raportoitu. Ongelmat liittyvät lähinnä järjestelmän jouhevuuteen.
 – Tämä ei tietenkään tyydytä niitä hoitajia, jotka taistelevat tämän asian kanssa ja joutuvat käyttämään enemmän aikaa johonkin kuin aikaisemmin. Mutta me teemme nyt kaikkemme, jotta Peijaksen tuotanto saadaan sille tasolle, missä se oli aiemmin ja vielä yli, jotta järjestelmän hyödyt saadaan toteutettua.
 Välimäki korostaa, että Apotin tuomia hyötyjä ruvetaan näkemään vasta toukokuusta lähtien, sillä hyödyt voivat toteutua vasta sitten, kun eri sektorien, perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja sosiaalihuollon, aito integraatio toteutuu ja "tiedolla johtaminen" saadaan kunnolla käyttöön.
 Apotin mahdollistamat tulevaisuuden hyödyt, joita ei ole vielä havaittu, perustuvat siihen, että yksi järjestelmä toimii kaikilla sektoreilla.
 – Silloin pystytään kohdentamaan resursseja paremmin, prosessit nopeutuvat. Kokonaishyöty saadaan pidemmän ajan kuluessa, kun tietoa alkaa kertyä järjestelmään lisää, sanoo Välimäki.
 Hintalappuun kuuluu kaikki kehitystyö
 Entä mitä Apotin 600 miljoonan euron hintalappuun oikein kuuluu ja voiko kehitystyö pysähtyä rahanpuutteen takia? Toimitusjohtaja Välimäen mukaan "diiliin" kuuluu kaikkien löydettyjen virheiden korjaus ja optimointi sekä myös jatkokehitys pitkälle tulevaisuuteen 10 vuoden ajalle.
 Hän korostaa, että pahin on nyt takana ja Peijaksen henkilökunta on tehnyt arvokasta työtä järjestelmän kehityksessä. Tämän työn hedelmiä voidaan hänen mukaansa hyödyntää laajemmin HUSissa ensi vuonna.
 Välimäki kertoo, että HUSin alueella on 30 000 Apotin käyttäjää ja kehittämisprosessissa on tähän mennessä ollut mukana noin 5 000 henkilöä, joita on osallistettu. Tähän lukuun kuuluu niin lääkäreitä, hoitajia, sosiaalityöntekijöitä kuin hallintohenkilöitäkin.
 – Eli me ollaan todella paljon osallistettu, mutta silti ei olla voitu kaikkia 30 000 osallistaa. Siksi löytyy myös tyytymättömiä tahoja. Meillä on nyt optimointivaihe Peijaksessa menossa, jossa on 2 000 käyttäjää mukana, että saamme vielä lisää palautetta sieltä ja pystymme tietämään, miten seuraavaksi pitää edetä kehitystyössä, Välimäki sanoo.
 Lue lisää:
 Vantaa ottaa potilastietojärjestelmä Apotin käyttöön toukokuussa
 Vuosia odotettu Apotti selviytyi viikonlopusta – tänään alkoi oikea arki: "Joitakin ongelmia tässä on ratkottu" (12.11.2018)
 Mammuttijärjestelmä Apotti otettiin ongelmitta käyttöön Peijaksen sairaalassa Vantaalla – kokosimme viisi väitettä 330 miljoonaa euroa maksaneesta hankkeesta  (11.11.2018)

Kolme lääkäriä Ylelle: 600 miljoonan euron jättijärjestelmässä on isoja puutteita eikä sitä pitäisi laajentaa vielä muualle – "Mahdollisuus vaaratilanteille"


Summary: Vasemmistoliitto nostaisi kannatustaan eduskuntavaaleissa lähes kaksi prosenttiyksikköä, jos Ylen tuorein puoluekannatusmittaus pitäisi vaaleihin asti.

Ylen puheenjohtajien vaalitentit lähestyvät loppusuoraa ja tänään keskiviikkona vuorossa on vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson .
 Andersson yrittää jatkaa vasemmistoliiton voittoputkea kevään eduskuntavaaleissa. Viime kuntavaaleissa puolue nosti kannatusta 0,8 prosenttiyksikköä, kun vertailukohta oli sitä edeltävissä kuntavaaleissa.
 Tämä oli vasemmistoliitolle harvinaista herkkua, sillä puolue oli kärsinyt vaalitappioista aina 1990-luvulta saakka. Vasemmistoliiton tilanne näyttää tällä kertaa hyvältä, sillä  tuoreimman Ylen puoluekannatusmittauksen  mukaan puolueen kannatus oli 8,9 prosenttia.
 Mittaus on lähes kaksi prosenttiyksikköä korkeammalla kuin viime eduskuntavaaleissa.
 Usein toistellun mittaustuloksen mukaan Andersson on puoluettaan suositumpi. Tämän illan jälkeen nähdään, saako Andersson nostettua puolueensa kannatusta henkilökohtaisella esiintymisellään.
 Anderssonin suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa suorana politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat vielä torstaina ja viimeinen puheenjohtajatentti on ensi viikon maanantaina.
 Torstai 28.3.  Jussi Halla-aho , perussuomalaiset Maanantai 1.4.  Sampo Terho , siniset
 Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Li Andersson yrittää katkaista vuosien tappiokierteen – tällainen puolue on uutta nousua hakeva vasemmistoliitto
 Erillainen pääministeritentti: Miksi Li Andersson nauroi smoothiebaarille, mitä hän katuu elämässään eniten? video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Saako puoluettaan suositumpi Li Andersson nostettua vasemmistoliiton kannatusta? Seuraa Ylen vaalitenttiä ja lue liveanalyysiä täältä kello 21 lähtien


Summary: Pisimmällä etenee ehkäisygeelin ja -pillerin kehitys.

Miesten sterilisaatio, vasektomia. Tai kondomi. Miehillä on valittavana tasan kaksi ehkäisymenetelmää, kun naisilla niitä on kymmenkunta.
 Miesten hormonaalista ehkäisyä on silti tutkittu vuosikymmeniä, yhtä kauan kuin naistenkin. Jo alkuaikoina tutkimus kuitenkin keskittyi naisten e-pillerin kehittämiseen, osin koska se koettiin tärkeämmäksi ja potentiaalinen asiakaskunta laajemmaksi.
 – Naisen tarvitsivat keinon hallita kehoaan, ja se ajoi tutkimusta eteenpäin. Miesten tutkimiseen ei ollut samanlaista kannustinta, kertoo ehkäisypillerin kehittämisestä kirjan kirjoittanut  Jonathan Eig   Broadly-sivuston haastattelussa.
 Naisten ehkäisypilleri on ollut menestys, joka on auttanut naisia vapautumaan raskauden pelosta ja kohentamaan asemaansa yhteiskunnassa monin tavoin.
 Miesten hormonaalinen ehkäisy on nykyarvioiden mukaan yhä vuosien päässä. Miksi tutkimus etenee niin hitaasti?
 Eikö miehiä ei kiinnosta?
 Yksi käytetyimmistä selityksistä koskee miesten oletettua haluttomuutta ottaa kehoonsa hormoneita. Jos naiset ovat kuusi vuosikymmentä kantaneet yksin taakkaa ja valittaneet haluttomuudesta, lihomisesta, mielialan heittelystä ja tiputteluvuodosta, miksi miehet vapaaehtoisesti ottaisivat osaa?
 Suomalainen asiantuntija, dosentti  Antti Perheentupa  Turun yliopistollisesta keskussairaalasta kertoo sähköpostitse, että tutkimuksia tekevillä asiantuntijoilla on kuitenkin toisenlainen käsitys miesten mielenkiinnosta:
 – Ainakaan oma kokemuksemme ei tue ajatusta, etteivät miehet olisi halukkaita käyttämään hormonaalista ehkäisyä. Rekrytointi tutkimuksiin on ollut helppoa.
 Edes vakavat haittavaikutukset eivät välttämättä vie mielenkiintoa. Esimerkiksi vuonna 2016  Edinburghin yliopistossa ehkäisyruiskeen testaukseen  osallistuneista 320 miehestä parikymmentä keskeytti runsaan vuoden kestäneen kokeen haittavaikutusten takia. Koko koekin keskeytettiin.
 Kumminkin koehenkilöistä 75 prosenttia olisi ollut valmis käyttämään testattua ehkäisyruisketta.
 Suomessa ehkäisypilleri on FINSEX-kyselyn mukaan yleisin ehkäisykeino alle 34-vuotiaiden parissa, mutta iän myötä kierukan käyttö yleistyy.  Andrey Cherkasov / AOP
 Naiset eivät luota miehiin?
 Toinen usein esitetty oletus on, etteivät naiset uskalla jättää ehkäisyä miesten vastuulle.
 Tutkimustieto ei kuitenkaan tue tätäkään oletusta.
 Skotlannissa, Kiinassa ja Etelä-Afrikassa vuonna 2000  lähes kahdelle tuhannelle naiselle tehty kartoitus  kertoi, että 65 prosenttia naisista kokee ehkäisyn olevan liiaksi naisten vastuulla. Yli 90 prosenttia eteläafrikkalaisista ja skotlantilaisista naisista suhtautui miesten ehkäisypilleriin myönteisesti ja kiinalaisnaisistakin noin kahdeksan kymmenestä piti sitä hyvänä.
 Kolme neljästä naisesta olisi ollut valmis siirtämään ehkäisyn miehen ehkäisypillerin varaan. Vain kaksi prosenttia naisista oli sitä mieltä, että he eivät luottaisi miehensä kykyyn käyttää hormonaalista ehkäisyä.
 Sama tutkimusryhmä kartoitti samoissa maissa  myös lähes tuhannen miehen kantoja  – heistäkin 44–83 prosenttia ilmoitti olevansa halukas käyttämään miesten ehkäisypilleriä.
 Kehittely maksaa liikaa?
 Asenteet ovat siis jo nyt myönteisiä – ennen ensimmäistäkään miesten hormonaalista ehkäisymenetelmää markkinoilla.
 Isot lääketehtaat eivät siltikään ole kiinnostuneita.  Broadly-sivuston selvityksen mukaan  esimerkiksi Bayer, Pfizer ja Merck eivät panosta tällä hetkellä miesten ehkäisytutkimukseen.
 – Lääketeollisuus oli aikanaan tutkimuksissa mukana, mutta jäi pois, koska miehen hormonaalisessa ehkäisyssä ei nähty riittävää taloudellista potentiaalia. He eivät näe tässä suurten voittojen mahdollisuutta, katsoo Perheentupa.
 Parhaillaan ehkäisypilleritutkimukseen osallistuva Washingtonin yliopiston professori  Stephanie Page  muistuttaa Broadlyn haastattelussa, että uudenlaisen, uraauurtavan lääkkeen tuominen markkinoille on uhkapeliä.
 – Monet markkinoille tulevista uusista lääkkeistä ovat joko jonkin jo olemassaolevan lääkkeen paranneltuja versioita tai hoitavat sairautta, josta jo tiedetään etukäteen, paljonko mahdollisia ostajia lääkkeelle on. Mutta miesten hormonaalisen ehkäisyn suhteen emme sitä tiedä, koska mitään vastaavaa ei ole vielä saatavilla, pohtii Page.
 FINSEX-tutkimuksen mukaan suomalaisista neljäsosa ilmoitti viimeisimmän yhdyntänsä ehkäisymenetelmäksi kondomin. Ehkäisypilleriä tai kierukkaa käytti ehkäisymenetelmänä noin 23 prosenttia kumpaakin.  AOP
 Miesten ehkäisy on haastavampaa?
 Pisimmällä ovat tutkimukset ehkäisygeelistä ja ehkäisypilleristä, joissa miehille annetaan progestiinin ja androgeenin yhdistelmää, jotta siittiöiden tuotanto loppuu ilman, että testosteronin puute laskee seksuaalista halukkuutta, erektiokykyä tai vaikkapa lihasmassaa.
 Esimerkiksi professori Page on mukana Washingtonin yliopiston sekä Los Angeles BioMedin  tutkimuksessa, jossa 30 miehelle  annettiin kuukauden ajan testilääkettä nimeltä 11-beta-MNTDC. Se sisältää progestiinijohdannaista, joka laskee tehokkaasti siittiöiden tuotantoon tarvittavia hormoneja. Lääkkeessä on myös testosteronijohdannaista, joka tasapainottaa miessukuhormonien laskua.
 Koehenkilöistä 4–6 raportoi päänsärystä, ihottumasta tai väsymyksestä, viisi lievästä halukkuuden vähenemisestä ja kaksi lievistä erektiohäiriöistä. Kukaan ei kuitenkaan pitänyt oireita niin vakavina, että olisi vetäytynyt kokeesta. Seuraavaksi aletaan tutkia, miten siittiötuotanto reagoi testilääkkeen aiheuttamaan FSH- ja LH-hormonien laskuun.
 – Kyse on oikean hormoniyhdistelmän löytämisestä, se vaikuttaa annostelumuodon valintaan, eli siihen onko kyse pistoksista, pillereistä tai ehkäisygeelistä. Nyt tutkittu taas yhtä uutta kombinaatiota. Tässä ei ole kovasti uutta ja tutkimuskin on kovin pieni. Aiemmissa tutkimuksissa on ollut satoja miehiä mukana, arvioi dosentti Antti Perheentupa.
 Perheentuvan mukaan miesten ehkäisy on lääketieteellisesti hankala pulma ratkaistavaksi.
 – Siittiöitä tuotetaan kiveksissä miljoonia päivittäin. Vaikka siittiötuotanto saadaan lamattua (ainakin alkuvaiheessa), on tutkimuksissa toistuvasti ollut ryhmä miehiä, runsas kymmenesosa koehenkilöistä, joilla odotetusta hormonivasteesta huolimatta siittiötuotanto ei täydellisesti pysähdy.
 Miten suhtaudut ajatukseen miesten hormonaalisesta ehkäisystä? Mikä siinä olisi plussaa, mikä miinusta? Voit kommentoida jutun alla klo 20 asti  luomalla Yle Tunnuksen .

Miesten ehkäisypilleriä pitää odottaa vielä vuosia - miksi lääketeollisuutta ei kiinnosta miesten ehkäisy?


Summary: Asiasta kertoo rengasvalmistaja pörssitiedotteessaan.

Nokian Renkaiden sisäpiiritietoa koskeva rikosepäily on siirtynyt syyteharkintaan, kertoo rengasvalmistaja pörssitiedotteessaan.
 Epäilyt koskevat vuosien 2015-2016 Nokian Renkaiden hallituksen jäseniä, toimitusjohtajaa ja joitakin työntekijöitä. Poliisi on tutkinut, laiminlöikö yhtiön hallitus tiedottamisvelvoitteensa ja käyttivätkö työntekijät hyväkseen sisäpiiritietoa arvopaperikaupassa.
 Epäillyt ovat kiistäneet syyllistyneensä rikokseen. Syyteharkinta liittyy aiemmin runsaasti julkisuutta saaneeseen rengasvilppiiin, mutta ei koske sitä suoraan. Julkisuuskohu koski sitä, että Nokian Renkaat oli toimittanut pitkään lehtien testeihin erikseen valmistettuja renkaita.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Nokian Renkaiden sisäpiirikaupat syyteharkintaan – liittyy osittain kohun nostaneeseen rengasvilppiin


Summary: Dramaten on perunut näytöksiä, joissa Nilssonia pahoinpidellyt entinen poikaystävä on mukana.

Ruotsin kansallisteatterissa Dramatenissa ja sen ympärillä kuohuu jälleen, kun uusi dokumentti paljastaa teatterin työntekijän pahoinpidelleen ruotsalaisten rakastamaa laulajaa ja näyttelijää,  Josefin Nilssonia  1990-luvulla.
 Dramaten on ollut kohun keskellä ennenkin: syksyllä 2017 kymmenet naiset  kertoivat  joutuneensa kohdelluksi epäasiallisesti.
 Josefin Nilsson kuoli vuonna 2016 kipulääkkeiden yliannostukseen. Hän olisi täyttänyt 50 vuotta tänä vuonna.
 Nilsson lauloi Ainbusk-nimessä yhtyeessä, jolle myös Abba-yhtyeen  Benny Andersson  ja  Björn Ulvaeus  kirjoittivat kappaleita.
 Josefin Nilsson joutui parisuhdeväkivallan kohteeksi 1990-luvulla. Mies sai 1990-luvun lopulla tuomion Nilssonin uhkaamisesta ja ahdistelusta.
 Tuore Ruotsin televisio SVT:n dokumentti  Josefin Nilsson — Älska mig för den jag är  paljastaa, että pahoinpitelijä työskentelee tällä hetkellä Kungliga Dramatiska Teaternissa eli Dramatenissa.
 Dokumentti aiheuttanut voimakkaita reaktioita
 Dokumenttia on katsottu  SVT Play -palvelussa satoja tuhansia kertoja, ja se on aiheuttanut voimakkaita reaktioita muun muassa sosiaalisessa mediassa. Tuhannet ihmiset ovat ilmoittaneet  boikotoivansa  Dramatenia.
 Myös järkyttyneet näyttelijät ovat avanneet suunsa tapauksen tultua ilmi.
 Esimerkiksi  Moa Gammel  kirjoittaa  Dagens Nyheter  -lehden kotisivuilla menettäneensä halunsa näytellä, koska väärinkäytösten vastaisilla somekampanjoilla ei hänen mukaansa ole ollut mitään vaikutusta.
 – Miespuoliset kollegamme ovat vaienneet täysin muutamaa poikkeusta lukuunottamatta.
 Moa Gammelin arvostelu kohdistuu johtajiin, ohjaajiin ja tuotantoyhtiöihin, jotka “antavat tilaa rikoksentekijöille”.
 Dramatenin johto tuli julkisuuteen
 Myös Dramatenin johtoa on myös ehditty arvostella vaikenemisesta dokumentin esittämisen jälkeen. Taiteellinen johtaja  Eirik Stubø  tuli vihdoin julkisuuteen keskiviikkoaamuna, kun hän antoi haastattelun  Ruotsin Radion P1-kanavan kulttuuriuutisille .
 Stubø perusteli haastattelussa päätöstä perua näytöksiä, joissa Nilssonin entinen poikaystävä on mukana.
 – Kyse on työntekijöiden huomioimisesta. Se tuntui aivan oikealta ratkaisulta. Tilanne pakotti tähän ratkaisuun. On vaikeaa näytellä, kun huomio kiinnittyy muihin asioihin kuin itse näytelmään.

Ruotsin kansallisteatterissa kuohuu: Dokumentti paljastaa Dramatenin työntekijän pahoinpidelleen suosittua artistia Josefin Nilssonia 1990-luvulla