Summary: Itä-Suomi on niin paljon länttä perässä, että MTK:n maatalousjohtaja väläyttää jo erityistukia itään.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Maatalouden tilanne Suomessa kiteytyy kolmeen kirjaimeen: SPV.
 Tuo kirjainyhdistelmä tulee myös loimaalaisen karjatilallisen  Janne Mäkeläisen  suusta, kun haastattelu on tuskin ehtinyt alkaa.
 – Vuonna 2014 tehtiin tällä tilalla SPV, hän sanoo.
 SPV tarkoittaa sukupolvenvaihdosta. Niiden onnistuminen ratkaisee suomalaisen ruoantuotannon kohtalon.
 Ja viime vuosina tunnelin päässä on ollut valoa.
 Vuonna 2014 Suomen maatiloilla marssi esiin eräänlainen "kultainen sukupolvi".  Peräti 1 100 uutta viljelijää  sai nuorten viljelijöiden aloitustukea, jolla helpotetaan sukupolvenvaihdoksia. Tavallisesti tuen saajia on muutamia satoja vuodessa.
 Rysäys johtui siitä, että tilan luovuttajien luopumistukea oltiin puolestaan heikentämässä.
 Myös Mäkeläinen kuuluu tähän vuoden 2014 aloittajien kultaiseen sukupolveen.
 Investoinnit ovat nyt isoja, Mäkeläisten liikevaihto jopa nelinkertaistuu
 Nyt vuoden 2014 kultainen sukupolvi on tullut investointi-ikään.
 Siksi Mäkeläisten tilallakin on iso kaivutyömaa, jossa kolme kauhakuormaajaa työstää pohjaa peräti kahdelle uudelle tuotantohallille.
 Niihin tulee 200 vasikan juottamo ja 400 lehmän kasvatushalli. Yhteensä nautojen ja sonnien määrä kasvaa runsaasta 200:sta yli 800:aan – ja olosuhteet paranevat, tuottajat vakuuttavat.
 Rakennusala on 3 500 neliömetriä, eli uudet hallit ovat puolikkaan jalkapallokentän kokoiset.
 Kun yli miljoonan euron investointi on ensi vuonna valmis ja toiminnassa, tilan liikevaihto nelinkertaistuu kertarysäyksellä.
 – Tila ei nykyisellään ole kannattava, niin jotain on pakko tehdä. Ja ellei tee tässä iässä, niin sitten ei milloinkaan. Ei sitä enää viisikymppisenä jaksaisi alkaa tällaiseen urakkaan, Mäkeläinen sanoo.
 Tilanpidon ohessa Janne Mäkeläinen tekee koneurakointia ja keritsee lampaita, Kirsi Reijonen kengittää hevosia. Tytär Viola täyttää marraskuussa kaksi vuotta. Mohamed El Bouari / Yle
 34-vuotias Mäkeläinen ja 26-vuotias avovaimo  Kirsi Reijonen  vakuuttavat motivaatiotaan. He ovat uravalintansa tehneet: suvun tilaa jatketaan, ja se vaatii rohkeutta isoon laajennukseen.
 – Pienempää ei oikein kannata lähteä tekemään. Tämä on se kokoluokka, jossa täytyy olla, jotta rahaa kiertää tarpeeksi, ja siitä jää myös jotain jäljelle, Janne Mäkeläinen sanoo.
 Kirsi Reijosen kotitilalle ei ole pitkä matka.
 – Siellä on 600 sikaa, mutta ei sellaista enää kannattaisi rakentaa. Nyt tehdään ainakin 1 500-paikkaisia sikaloita, hän sanoo.
 Länsi vie, itä vikisee
 Kuudenkymmenen kilometrin päässä Turusta sijaitseva Loimaa on Suomen ydinmaaseutua.
 Samalla se on maatalouden voittajien puolella, kun Suomi jakautuu yhä enemmän kahtia.
 Länsi-Suomessa investoidaan maatalouteen huomattavasti voimakkaammin kuin Itä-Suomessa.
 Mikko Airikka / Yle
 Tahti on Länsi-Suomessa nyt niin kova, että esimerkiksi Varsinais-Suomessa 32 tukikelpoista hakemusta on pitänyt tänä vuonna jättää rahoittamatta, koska rahat eivät riitä. Näin ei ole aiemmin käynyt.
 – Oli paljon hakemuksia ja pikkasen liian vähän rahaa. Mutta varmaan meidän viljelijöillä on myös usko siihen, että nyt on oikea hetki investoida ja laajentaa tuotantoa, sanoo MTK:n (Maataloustuottajien keskusliitto) Varsinais-Suomen toiminnanjohtaja  Paavo Myllymäki .
 Lännessä on positiivinen kierre. Investoinnit ruokkivat toisiaan, ja avustuksiakin on painotettu länteen.
 – Asiat vain tapaavat aika usein tässä maailmassa keskittyä. Optimisti sanoo, että täällä lännessä nähdään että tulevaisuus on hyvä, ja pessimisti sanoo, ettei täällä pärjää ellei investoi, Myllymäki jatkaa.
 MTK:n Varsinais-Suomen toiminnanjohtaja Paavo Myllymäki sanoo, että lännessä on havaittavissa jonkinlainen positiivinen kierre. Mohamed El Bouari /Yle
 Idässä taas on jopa pelottavan hiljaista. Ilman maitotiloistaan tunnettua Pohjois-Savoa luvut olisivat vieläkin rumemmat.
 MTK:n maatalousjohtaja  Johan Åberg  ottaa esiin jonkinlaisten erityistukien mahdollisuuden. Idän kierre pitäisi saada jollain ilveellä katkaistua.
 – Meillä on aina ollut tavoitteena, että tuotanto jatkuisi koko maassa. Nyt ei välttämättä riitä, että politiikka on kaikille sama. Täytyy miettiä, tarvitaanko Itä-Suomeen uusia kannustimia, jotka saisivat tekemään investointeja, Åberg sanoo.
 Asiaan joudutaan Åbergin mukaan ottamaan lähivuosina kantaa. Yksi mahdollinen tapa olisi porrastaa tukia niin, että ne olisivat hiukan isommat alueilla, joilla tulee vähemmän investointihakemuksia.
 Menossa on ennätysvuosi
 Idän ja lännen ongelmat ovat erilaiset.
 Suomessa on tänä vuonna hyväksytty ennätysmäärä yli miljoonan euron investointeja. Sikatiloja, karjatiloja, kasvihuoneita.
 – Isoja EU-osarahoitteisia hankkeita on tänä vuonna erikoisen paljon. Viime vuonna tukea myönnettiin kymmenelle yli miljoonan euron hankkeelle, ja nyt tänä vuonna on jo saman verran kasassa, Ruokaviraston erityisasiantuntija  Aulis Kuusela  sanoo.
 Niiden painopiste on lännessä. Myös Mäkeläinen kertoo miettineensä, miksi idässä ei investoida. Hän ymmärtää kollegoita.
 – Vaikka sulla olisi siellä kuinka hyvät edellytykset tehdä liiketoimintaa, peltojen ja rakennusten vakuusarvot ovat pieniä. Ne eivät välttämättä riitä, jos haluaa tehdä ison investoinnin.
 Mäkeläinen ja Reijonen ovat asettaneet omat panoksensa pelilaudalle. Laajennus takaa toiminnan jatkuvuuden noin 10–15 vuodeksi.
 – Mutta kilpailu on kovaa. Vaikka nämä uudet hallit saisi ilmaiseksi, kannattavuus ei ole varmaa.
 Viimestään 2030-luvulla mahdollisen jatkajan on pohdittava seuraava askel. Poliitikkojen 2020-luvun päätöksistä ei tiedä vielä kukaan, eikä siitä mihin ilmastonmuutoksen torjunta muuttaa maataloutta.
 Huimaako 34-vuotiasta isäntää?
 – Ei oikeestaan huimaa, Janne Mäkeläinen hymähtää ja pitää pienen tauon.
 – Raha on rahaa ja elämä on elämää. Rahaa se vaan on, mitä tähän laitetaan, ja elämä jatkuu joka tapauksessa.

Maaseudun "kultainen sukupolvi" tuli investointi-ikään – Itä-Suomi putoaa kelkasta, kun lännessä tehdään miljoonalaajennuksia


Summary: Maailmanparantaja Tarja Helasen olkapäätä vasten on moni maahanmuuttaja itkenyt. Hippihiukset vei keuhkosyöpä.

Tarja Helasen  hiukset liehuvat vapaana, kun hän kaasuttaa Sambian savannilla vuonna 1998. Kehitysyhteistyön hommissa palaa aina sätkä.
 Muutama vuosi aikaisemmin hän on osallistunut eduskunnan talouspolitiikan johtamiskurssille vihreän liikkeen edustajana. Ryhmäkuvassa Helasella on yllään musta pusero ja nahkahousut. Hän pistää silmään, sillä muut naiset ovat pukeutuneet mekkoihin, miehet solmio kaulassa.
 Nykynuoret  ovat kiinnostuneita yhteiskunnallisista asioista ja heillä on vahvoja arvoja, halu vaikuttaa. Helasen nuoruuteen kuuluivat Suomen ensimmäiset kasvisruokapaikat, luomuviljely, mielenosoitukset, kommuuniasuminen ja musiikki. Mutta ennen kaikkea hän halusi tehdä hyvää, auttaa ihmisiä pääsemään kiinni elämästä, työllistymään. Hän on maahanmuuttajien kaveri, pätkätöiden ammattilainen.
 Paljain jaloin häihin
 Hämeenlinnan kirkkopuistossa ja lähiseudun baareissa liikkui 1970-luvun taitteessa monenmoista porukkaa. Pääosassa olivat hipit, kaikki joivat, polttelivat mitä sattui. Musiikki oli tärkeää. Joukossa pyöri myös Tarja Helanen. Hän oli pukeutunut äidin kukkapöytäliinasta tehtyyn pontsoon ja ihaili suunnattomasti hippejä.
 – Itse en juonut tuolloin vielä mitään. Mottoni oli High on life itself eli juovuin pelkästä elämästä. Olin viaton. Sota-ajan traumat ja pelot olivat kotona läsnä. Itsellä oli syyllinen olo, mutta olin raitis ja kiltti.
 Tarja Helanen harrasti luomuviljelyä ja vuohitaloutta miehensä kanssa. Äidin perintörahoilla ostettiin traktori ja marimba-soitin. Tarja Helasen kotialbumi
 Matka Koljalan kylästä Janakkalasta vihreitä jalanjälkiä pitkin Afrikkaan on ollut pitkä. Hänellä oli hinku päästää irti. Kun hän oli 12-vuotias, Afrikka nytkähti lähemmäksi. Äiti oli antanut rahaa uusiin kenkiin. Nigeriassa oli menossa ns. Biafran sota ja uutiset olivat täynnä kärsivien lasten kuvia, kuten nykyään esimerkiksi syyrialaisten tai sudanilaisten.
 – Laitoin kaikki rahat Biafra-keräykseen. Menin paljain jaloin siskoni häihin. Ne olivat hippijalat. Oli vahva olo, että jotain pitää tehdä.
 Vapautta ja tupakkaa
 Vapauden ensimmäisiä askelia oli helppo ottaa myös liftaamalla. Helanen liftasi salaa ympäri Suomea koulukaverinsa kanssa. Mentiin muka mökille, koska siellä ei ollut puhelinta: kotiin saattoi soittaa, mistä päin Suomea tahansa.
 – Ehkä äiti silti tiesi puuhamme.
 Liftaaminen laajeni ja jatkui poikaystävän kanssa Euroopassa. Asuminen oli kuin alkuaikojen Airbnb:tä: mennään nukkumaan liftaustuttujen sohvalle ja vastavuoroisesti majoitetaan vieraita kotimaassa.
 Pidempi reissu Saksaan opetti Helasen tupruttelemaan. Suomessa polttelu vaihtui tupakkaan, hän kääri omat sätkänsä ja alkoi polttaa ketjussa.
 – Kun palasin Suomeen ja Hämeenlinnaan reissuilta, ahtauden tunne oli musertava. Eurooppa oli ollut jotain ihan muuta.
 Liisa vihreässä ihmemaassa
 Pääkaupunkiseudun uudet tuulet, kuten radikaalit talonvaltaukset tai ensimmäiset kasvisravintolat, virtasivat Hämeenlinnaan nopeasti.
 Tarja Helasen puheissa vilisevät purku-uhan alla olevat talot, halpa vuokra houkutteli perässä myös kaverit. Hän osallistui ydinvoiman vastaisiin mielenosoituksiin,  rauhanmarsseihin,  viljeli biodynaamisesti miehensä kanssa ja eli vuohitaloudessa. Hän keräsi samanhenkisten kavereiden kanssa kaupungin ensimmäiset sanomalehdet. Kierrätyksestä ei puhunut vielä kukaan paitsi oma porukka.
 – Kansalaisjärjestötoiminta oli luonnollista, se ei vienyt voimavaroja ja kolme lastani kulki kaikessa aina mukana. Elämämme oli kaikkea muuta kuin pysähtynyttä.
 Ensiksi Helanen oli paikallisen luonnonsuojeluyhdistyksen sihteeri. Yrjö Kokon Laulujoutsen-kirja oli vaikuttanut lapsena ja hän uskoo, että juuri tämä lukukokemus teki hänestä luonnonsuojelijan.
 Vuonna 1983 oli eduskuntavaalit, jossa vihreä liike oli ensimmäistä kertaa mukana.
 Vihreä liike valmistautuu ensimmäisiin vuoden 1983 eduskuntavaaleihin. Tarja Helanen on oikealla sylissään kuopus Touko. Pekka Haavisto viiksineen takarivissä.  Tarja Helasen kotialbumi
 Hämeenlinnalaisesta aktiivista Tarja Helasesta tuli vihreiden ensimmäisen eduskuntaryhmän ryhmäsihteerin sijainen sekä projektisihteeri.  Pekka Haavisto  oli työkaverina liikkeen lehdessä Vihreän langan toimituskunnassa ja myöhemmin eri projekteissa.
 Tarja Helanen työskenteli  Vihreässä Eduskuntaryhmässä ja Vihreä Lanka -lehdessä. Talouspolitiikan johtamiskurssille hän osallistui yhdessä Riitta Uosukaisen kanssa.  Tarja Helasen kotialbumi
 Helasta puskettiin eteenpäin. Kun kansanedustajat Ville Komsi ja Kalle Könkkölä eivät halunneet mennä toista kertaa eduskunnan talouspolitiikan johtamiskurssille, sinne lähetettiin Helanen. Kurssin päätyttyä jokainen sai persoonaansa sopivan lahjan ja Sixten Korkman ojensi hänelle Liisa Ihmemaassa -kirjan.
 – Olin tuolloin 30-vuotias ja talouspolitiikassa minulla oli vielä paljon opittavaa.
 Helanen joutui myös legendaaristen Leif Salmenin ja Pekka Oksalan vaalitenttiin. Mutta lopulta työnteon vauhti oli luja.
 – En pystynyt enää.
 Vuoden 1995 eduskuntavaaleissa Helanen sai vihreiden listalla eniten ääniä Hämeen vaalipiirissä. Ne eivät ihan riittäneet vihreiden eduskuntapaikkaan. Kristilliset olivat tehneet vaaliliiton ja riihimäkeläinen Päivi Räsänen nappasi paikan ääntenlaskennan viime metreillä.
 Pettymys vaaleista meni ohi, kuvitelmat olivat karisseet kiireisen työn mukana. Hän oli jopa helpottunut, sillä halua poliittiseen kilpajuoksuun vaaleista vaaleihin ei ollut.
 – Kyynärpäiden käyttö oli minusta vastenmielistä.
 Öisin voi lentää alasti
 On vuosi 1998, aurinko laskee Sambian savannilla länteen ja värjää taivaan hehkuvaksi. Kuuma hiekka höyryää ja tuoksuu metallilta, maaperän kuparilta.
 Tarja Helanen kiihdyttää nelivetoista avolava-Toyotaansa. Auringonlaskun aikaan olisi pitänyt olla jo kotona, mutta matka provinssin laitamille 500 kilometrin päähän on kestänyt tavallista pidempään.
 Tarja Helanen liikkui autollaan yksin Sambian eri provinsseihin. Kerran korruptoitunut poliisi pysäytti hänet ja kuljetti poliisiasemalle. Hän selvisi ilman rahalahjontaa mutta tarjosi kokikset. Tarja Helasen kotialbumi
 Suomessa hän joutui ajamaan hajoamispisteessä olevalla autolla. Tätä autoa hän rakastaa. Kaikki tehot ovat tarpeen sadekaudella. Adiemuksen musiikki soi stereoista. Ja vielä paljon myöhemminkin, kun Helanen kuulee musiikin, hän haistaa savannin.
 Sambiassa on paikallinen uskomus, että ihmiset voivat lentää vanhasta paristosta tehdyllä vekottimella alasti ja öisin.
 – She’s a pilot, lentäjä, sanoi työkaveri, koska hän kulki niin nopeasti paikasta toiseen
 Tarja Helasen tehtäviin KEPAn kehitysvammaisten työllisyysprojektissa kuului mm. palkata viiteen provinssiin koordinaattorit. Hän oli ainoa valkoinen, erilainen eli “Muzungu”.
 Sambia oli köyhä ja 20 prosenttia aikuisista sairasti HIV:iä. Köyhyyden ja sairauksien runtelemassa maassa ennakkoluulot olivat valtavat.
 Helaselle kehitysyhteistyö on maailmanparantamista. Ja kun puhutaan järjestöjen välisestä toiminnasta, heijastusvaikutukset voivat olla hänen mukaansa merkittävät.
 Sambiassa kehitysvammaisia pidettiin tarpeettomina ja turhina. Ammattikoulutuksen ja töihin pääsyn kautta kanafarmilla työskentelevä kehitysvammainen saattoi kuitenkin olla ainoa, joka toi leivän perheeseen.
 – Se oli todella iso asia. Hän oli aidsiin kuolleiden vanhempien orpojen elättäjä.
 Sambian maantiet tulivat 3,5 vuoden aikana (1998-2001) tutuiksi ja savannin auringonlaskut. Tarja Helanen ymmärtää, millaista on olla ennakkoluulojen tai yleistyksiin perustuvan tiedon kohde. Pienet lapset maaseudulla pelkäsivät häntä ihonvärin ja hiusten takia.  Tarja Helasen kotialbumi
 Grande maman rakkaudet
 Rakastumiset ja ihastumiset ovat ohjanneet Tarja Helasen elämää. Vahvasti rakastuminen on heitellyt eteenpäin.
 – Tarja on kyllä meistä ainoa, joka on yhä säilyttänyt ajatusmaailmansa, sanoo  Timo Laakso,  nykyinen elämänkumppani.
 Laakso on tuntenut Tarjan jo 17-vuotiaasta, kaverina; hän oli myös 1974 perustamassa legendaarista Ämyä, Hämeenlinnan kaupunginpuiston pitkäikäisintä ilmaiskonserttia kaupungin omille autotallibändeille. Rakkaus syttyi vasta vuosikymmeniä myöhemmin.
 Helasen elämässä on ollut kolme aviomiestä ja eroa. Ensimmäinen mies liittyi nuoruuteen. Esikoinen Panu syntyi 1978. Seuraavan miehen kanssa syntyivät Kuura 1980 ja Touko 1982.
 Avioero on kuitenkin ollut Helaselle aina epäonnistumista.
 – Kun 1995 tuli jälleen ero, kadehdin niitä, jotka pääsivät avioliitoissa kriisiensä yli. Meillä niitä oli ollut liikaa.
 Tarja Helasella on kuitenkin ollut selviämiskeino: uuteen työhaasteeseen tarttuminen, esimerkiksi lähteminen Afrikkaan. Kaipuu toteuttaa unelmia, itseänsä. Helanen on monta kertaa, miettinyt, että ilman toista eroaan hän ei olisi koskaan lähtenyt Afrikkaan oppimaan ja kasvamaan.
 – Ei ole tunne, että olisi jäänyt elämä elämättä. Olen elänyt. Olen uskaltanut lähteä.
 Tarja Helanen sydänsairaan Mukonkolen kanssa Viktorian putouksilla. Nyt 21-vuotias kongolais-sambialainen tytär sai hiljattain Suomen kansalaisuuden.  Tarja Helasen kotialbumi
 Suomeen hän palasi ensimmäiseltä Afrikan-reissultaan toukokuussa 2001. Helasen mukana tuli myös kongolainen aviomies sekä hänen neljä lastaan, kolmen heistä äiti oli kuollut. Nuorimmainen oli sydänsairas ja Suomessa hänellä olisi mahdollisuus päästä leikkaukseen.
 – Monikulttuurisen perheen kannattaisi aina muuttaa kolmanteen maahan, jossa molemmille olisi uutta opittavaa. Eromme oli minulle jälleen todella kipeä paikka.
 Kaikki Helasen mukana tulleet kongolais-sambialaislapset ovat jääneet Suomeen ja heillä on työpaikka. Vanhin on 34 vuotta ja nuorin 21. Miehensä kanssa hän on yhä väleissä. Helasella on paljon lapsenlapsia.
 Maahanmuuttajien olkapää
 Liberian, Irlannin ja Barcelonan kautta Tarja Helanen palasi lopulta takaisin Suomeen 2010. Taustansa takia hän ajautui työskentelemään muiden kulttuurien kanssa.
 Liberia toipui sisällissodasta 2006-2007, kun Helanen sai toisen Afrikka-pestin Suomen Pakolaisapu ry:n asiantuntijana.  Tarja Helasen kotialbumi
 Työt olivat osallistamishankkeita, kotoutumiskoulutuksia, maahanmuuttajien työllistämisprojekteja, te-toimiston tilaaman maahanmuuttajien työvalmennusta ja suomen kielen kerhoja. Kun yksi työ loppui, hän siirtyi toiseen. Hän kehitteli nopeita työllistymismahdollisuuksia.
 – Parhaita ovat viestit, joissa maahanmuuttaja kertoo olevansa yhä siinä työpaikassa, minkä me alussa löysimme.
 Helasen mukaan tilanne on muuttunut Suomessa. Aiemmin häntä kiukutti, kun työnantajat pelkäsivät, että maahanmuuttajan suomen kieli ei ole täydellistä.
 – Sitä vaadittiin joka työssä. Nyt voi päästä hommiin, vaikka olisi vieraskielinen nimi.
 Helasen kasvoille syttyy valo, hän oli saanut puhelun: lääkäriksi valmistunut maahanmuuttaja oli saanut amanuenssin paikan.
 – Saan näitä viestejä koko ajan: olen saanut suomen kansalaisuuden, olen saanut ammatin. Ihanin viesti on, että olen saanut perheeni Suomeen.
 Liberian vuosinaan Helanen matkusti myös UN:n helikopterilla eli YK:n kuljetuksissa. Tarja Helasen kuva-albumi
 Tarja Helanen kertoo tarinan, jossa äiti ja lapset olivat tulleet kiintiöpakolaisena Suomeen ja luulleet, että isä oli kuollut. Yhdeksän vuoden päästä, hän löytyi yhtäkkiä kolmannesta maasta: isä oli luullut, että perheensä oli tapettu. Nyt he asuvat yhdessä täällä. Helasta suututtaa eniten, että Suomessa ei ole satsattu perheiden yhdistämiseen.
 Vuosi sitten hippityttö jäi eläkkeelle ja sai tietää sairastavansa keuhkosyöpää. Sytostaattihoito söi hiukset ja kevät meni jännittäessä tehoaako kasvaimeen. Tuhannet käärityt sätkät, tupakan karhentama ääni muistuttavat, että olisi pitänyt tehdä toisin.
 – Se todella harmittaa, että aloitin polttamisen Saksassa. Ja vaikka yritin kovasti päästä tupakasta eroon, kun lapset olivat pieniä, en onnistunut. Olen tietoisesti pilannut keuhkoni ja sitä kadun.
 Viimeisenä sytostaattipäivänä neste valuu vielä kerran suoneen. Päiväsairaalan naapurivuoteessa keskustellaan maahanmuuttajista. Kun päivittely kiihtyy. Helasen on pakko keskeyttää.
 – Olen nähnyt, miten nopeasti he oppivat suomen kielen, saavat ammatin ja pääsevät töihin. Kuulin, että naisten puhe oli opittua. Se ei pohjautunut tietoon tai kokemukseen.
 Hän sanoi, että olen sinisilmäinen
 Moni on piikitellyt vuosien mittaan, että Tarja Helanen on liian herkkäuskoinen.
 – En koe, että minua on käytetty hyväksi. Varsinkin tämän kongolaisen perheen tuominen Suomeen oli monelle kova pala.
 Helanen on kirjoittanut siitä runon: hän sanoi, että olen sinisilmäinen ja herkkäuskoinen, minä uskoin.
 Auttamisen halun takana on kotikasvatus, lähimmäisen rakkaus.
 – Minulla on suuri sydän. Toki nuorena kuljin virran mukana, mutta olen jatkanut siitä omien tietojeni ja kokemusten pohjalta. Uskon edelleen, että voin muuttaa maailmaa.
 Tarja Helanen virkkaa mielellään lapsilleen ja lapsenlapsilleen tilkkupeitteitä. Ville Välimäki / Yle
 Tarja Helanen sai toukokuun lopulla tietää, että uusi sytostaattihoito on tehonnut ja hän on saanut muutaman vuoden lisäaikaa. Hiukset ovat alkaneet kasvaa. Hän haaveilee, että käy tuhannet Afrikka-valokuvat läpi ja kutsuu vielä vihreän liikkeen vanhat tutut koolle.
 Mieleen nousee Mika Waltarin runo Sininen yö, joka alkaa hetkestä juuri ennen pikajunan lähtöä.
 – Että minua odottaa aurinko ja meri siellä, missä en ole, aina siellä, missä en ole. Näissä fiiliksissä olen usein ollut.

Hippityttö halusi parantaa maailmaa, vaikka häntä moitittiin herkkäuskoiseksi – yhtä päätöstään hän katuu


Summary: Toimittaja-kuvaaja Rosa Huuska ikuisti vuoden 2019 festivaalitunnelmia Turun Ruissalon saarella.

Rantalava, Niittylava, Telttalava tai kuormalava...Sää näytti ensimmäisenä festivaalipäivänä Ruissalossa jonkin aikaa uhkaavalta, mutta se ei festarikansaa haitannut. Rosa Huuska / Yle
 Future aloittamassa Niittylavalla. Rosa Huuska / Yle
 Perjantain alkuillan koleus ei haitannut, kun lavalle nousi Elastinen. Rosa Huuska / Yle
 Ruississa asuun panostetaan. Rosa Huuska / Yle
 Brockhampton tanssitti yleisöä Niittylavalla. Rosa Huuska / Yle
 Tilanteet haltuun ja muistot mukaan. Rosa Huuska / Yle
 Alma Rantalavalla. Rosa Huuska / Yle
 Liikkeessä Alman tahtiin. Rosa Huuska / Yle
 Reivikontti on Ruisrockin suosittu erikoisuus. Rosa Huuska / Yle
 Keltainen sadetakki oli monen varustus sateisena perjantaina. Rosa Huuska / Yle
 Iloista tunnelmaa perjantailta. Rosa Huuska / Yle
 Pikku G villitsi yleisön perjantaina. Rosa Huuska / Yle
 Pikku G. Rosa Huuska / Yle
 Kumppareissa kelpaa tampata kurjemmassakin säässä. Rosa Huuska / Yle
 Rantalavan läheisyyttä. Rosa Huuska / Yle
 Yhdenvertaisuus on yksi Ruisrockin arvoista. "Vietetään yhdessä iloinen festari, jossa jokaisen on hyvä olla!" Rosa Huuska / Yle
 Varusteet tilanteen mukaan. Rosa Huuska / Yle
 Reino Nordin lähetti lavalta rakkautta yleisölle. Rosa Huuska / Yle
 Minirantalavalla seurattiin Rosita Luun keikkaa. Rosa Huuska / Yle
 Ruisrock on kaikenikäisten festari. Rosa Huuska / Yle
 Aurinkokin välillä helli. Rosa Huuska / Yle
 Märkä kura ropisi maihareista viimeistään lauantaina, Ruissalon polttavan auringon alla. Rosa Huuska / Yle
 Niin kuin ei muuten olisi huomattu! Ruotsinlaiva ilmoitti ohiajostaan varmuuden vuoksi sireenillä.
 Tens Across The Board Vogue ball -juhlassa. Rosa Huuska / Yle
 Runway-kategoria Vogue ball -juhlassa. Rosa Huuska / Yle
 House of disappointments -kollektiivi Vogue ball -juhlassa. Rosa Huuska / Yle
 Festivaalipäivän kaunis ilta ja auringonlasku. Rosa Huuska / Yle

Juhliva Ruisrock valokuvissa: rakkautta, riemua ja sateen jälkeen paahtava aurinko


Summary: Äijänkärräyksen MM-kisat käytiin tänään Imatralla, molemmilla lajeilla on pitkät perinteet.

Sonkajärvellä järjestettyjen eukonkannon MM-kilpailujen voittajaksi selvisi jälleen liettualainen pariskunta  Vytautas Kirkliauskas  ja  Neringa Kirkliauskiene . Maailmanmestaruus tuli avioparille jo toistamiseen putkeen.
 – Tunnelma täällä on fantastinen. Satoi tai paistoi ihmiset tulevat tänne taputtamaan ja huutamaan nimeäsi, viidettä kertaa Sonkajärvellä eukkoaan kantanut  Vytautas Kirkliauskas  kertoo.
 Voiton salaisuus piili kovan harjoittelun lisäksi rakkaudessa.
 – Rakastan vaimoani ja hänen vuokseen haluan voittaa. Nämä kaksi voittomitalia menevät lapsillemme. Ensi vuodesta emme vielä tiedä. Joko tavoittelemme kolmatta voittoa tai hankimme kolmannen lapsen. Päätämme siitä myöhemmin.
 Toinen sija meni edellisvuoden tapaan kauniaislaiselle  Taisto Miettiselle . Tänä vuonna hänen parinaan oli  Katja Kovanen . Miettinen hävisi mestaruuden liettualaisille vain 0,1 sekunnilla – aivan kuten viime vuonnakin.
 – Hän on ilmiömäinen urheilija. Luulin, että häviämme hänelle tänään. Mutta onneksi voitimme, Kirkliauskas toteaa.
 – Urheilumiehelle tämä on pienoinen pettymys. Ensimmäisellä esteellä melkein kaaduin pehmeään alastuloon. Jalka hieman petti, ja siinä valui varmaankin sekunnin verran aikaa hukkaan, kuusinkertainen maailmanmestari ja 23. kertaa Sonkajärvelle kisaamaan saapunut Miettinen kertoo.
 Kilpailut järjestettiin Sonkajärvellä nyt 24. kerran.
 Elokuussa eukkoja kannetaan Kiinassa
 Maailmalla eukonkanto kiinnostaa siinä määrin , että nytkin Suomeen saapui kisoja seuraamaan useita kansainvälisiä uutis- ja kuvatoimistoja. Osallistujia oli saapunut Sonkajärvelle 12 eri maasta.
 Kisat laajenevat tänä vuonna Kiinaan, jossa järjestetään ensi kuussa ensimmäiset eukonkannon ennakkokilpailut. Ennakkokisoja on järjestetty aiemmin myös Yhdysvalloissa, Australiassa, Puolassa ja Englannissa. Ennakkokilpailujen voittajat pääsevät ensi vuonna kisamatkalle Sonkajärvelle Suomeen.
 Äijänkärräyksen MM-kisat teki paluun Imatralle
 Imatralla miteltiin tänään puolestaan  äijänkärräyksen maailmanmestaruudesta . Kilpailuun osallistui yli kymmenen joukkuetta. Äijänkärräyksessä kisailtiin myös hauskimmasta asusta ja parhaasta asenteesta.
 Viimeksi äijänkärräyksen MM-kisat käytiin Imatralla 10 vuotta sitten.

Eukonkannon maailmanmestaruuden vei toistamiseen liettualainen aviopari – katso video Sonkajärven perinnemittelöstä


Summary: Sunnuntain lipusta on mahdollista saada rahansa takaisin.

Yhdysvaltalainen rap-artisti  Travis Scott  on perunut sunnuntain esiintymisensä Ruisrockissa, festivaali kertoo tiedotteessa. Festivaalin pääesiintyjiin kuuluvan Scottin tilalla esiintyy hiphop-trio Migos.
 Ruisrockin mukaan peruminen johtuu logistisista syistä.
 Scott on aiemmin perunut Suomen-esiintymisensä myös Blockfest-festivaaleilla viime vuonna sekä vuonna 2016.
 – Käyttämättömästä sunnuntain päivälipusta on mahdollista saada rahansa takaisin, Ruisrock kertoo.

Travis Scott perui keikkansa Ruisrockissa – tilalla esiintyy hiphop-trio Migos


Summary: Aluksella on yli 40 Välimerestä pelastettua ihmistä.

Siirtolaisia Välimereltä pelastanut alus on saapunut Italian Lampedusan saarelle viranomaisten kiellosta huolimatta. Kyseessä on jo toinen Italiaan tullut siirtolaisalus viikon aikana.
 Poliisit olivat satamassa vastassa Italian lipun alla purjehtivaa Alex-alusta. Mediterranea-järjestön aluksella on yli 40 siirtolaista.
 Malta oli tarjoutunut ottamaan aluksen vastaan, mutta Mediterranean mukaan matka sinne olisi ollut liian pitkä.
 Kovaa siirtolaislinjaa ajava Italian sisäministeri  Matteo Salvini  on kieltänyt yksityisten pelastusaluksien pääsyn Italian satamiin.
 Italian viranomaiset pidättivät edellisen ilman lupaa satamaan tulleen pelastusaluksen kapteenin  Carola Racketen  viikko sitten. Hänet päästettiin myöhemmin vapaaksi.
 Lisää aiheesta:
 Siirtolaisia pelastaneen aluksen kapteeni vapautettiin – Italian sisäministeri paheksui päätöstä

Siirtolaisia kuljettava pelastusalus saapui taas Italiaan kiellosta huolimatta


Summary: Suomi yrittää kytkeä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen ja unionin rahoituskehyksen toisiinsa.

Suomi yrittää saada EU-puheenjohtajakaudellaan kytkettyä yhteen unionin periaatteiden noudattamisen ja rahanjaon.
 Riippumattomat tuomioistuimet, vapaa media ja opposition mahdollisuus toimia ovat Euroopan yhteiskuntien ydintä. Nämä periaatteet ovat kuitenkin uhattuina tai kyseenalaistettuina monessa itäisen Keski-Euroopan unionimaassa.
 EU-komissio on esittänyt, että budjettivarojen jako olisi ehdollinen oikeusvaltioperiaatteen noudattamiselle. Parlamentti on jo hyväksynyt oman kantansa, että oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta tulisi rangaistavaa.
 Suomi yrittää puheenjohtajakaudellaan leipoa yhteen EU:n monivuotisen budjettikehyksen ja oikeusvaltion.
 – Monivuotiseen rahoituskehykseen tullaan rakentamaan mekanismi, jotta maa joka jatkossa rikkoisi perusarvoja, ei voisi yhdellä kädellä rikkoa ja toisella ammentaa ammentaa EU-varoja, eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.) sanoo.
 Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker,  Puolan pääministeri Mateusz Morawiecki ja Irlannin pääministeri Leo Varadkar EU-huippukokouksessa Brysselissä torstaina.   Olivier Hoslet / EPA
 Hankalaksi yrityksen tekee se, että rahoituskehys on hyväksyttävä yksimielisesti. Todennäköisesti ainakin Puola, Romania ja Unkari ovat tätä vastaan – ne vastustivat oikeusvaltioasetusta myös parlamentissa.
 Ehdollisuus ei mene heittämällä läpi
 Suomi luottaa siihen, että poliittisesta kokonaisuudesta saadaan rakennettua sellainen, ettei maille jää muuta vaihtoehtoa kuin hyväksyä kehys, johon ehdollisuus on sisällytetty.
 – Nettomaksajamaat on selkeästi ilmaisseet, että heille on aivan keskeistä saada tämä oikeusvaltiomekanismi rakennettua rahoituskehykseen ja saajat sen tietävät. Kokonaisuus tulee olemaan tasapuolinen, jotta jokainen voi olla tyytyväinen.
 Brexitin takia nettomaksajat – kuten Suomi – joutuvat todennäköisesti panemaan EU-budjettiin nykyistä enemmän rahaa. Ylen tietojen mukaan Suomi kaavailee esimerkiksi, että nettomaksajat virittävät oikeusvaltioehdon ja omat maksunsa kiinni toisiinsa. Jos ei tule ehtoa, ei tule lisärahaa, jolloin paljon EU-tukia nauttivat maat menettäisivät. Itäisen Keski-Euroopan maat saavat suhteellisesti paljon varoja EU-budjetista.
 Petri Sarvamaa Mathieu Cugnot / EP
 Oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on unionin kohtalon kysymys, parlamentissa lain pääneuvottelijana toiminut kokoomusmeppi  Petri Sarvamaa  (EPP) toteaa.
 – Koko Euroopan unioni on rakennettu näille periaatteille. Jos näistä livetään, koko unionin perusta on vaarassa, Sarvamaa sanoo.
 Parlamentissa asetus on jäänyt odottamaan sitä, että jäsenmaat saavat oman kantansa sovittua ja pääsevät neuvottelemaan lain lopullisesta muodosta parlamentin kanssa.
 – Meillä parlamentin puolella tälle on selvä enemmistö. Puola, Romania ja Unkari vastustavat varmaan edelleen tiukasti. Uskon ja toivon, että Suomi tuo tämän neuvottelupöytään. Jos se ei pysty, niin viimeistään vuoden päästä Saksa sitten, Sarvamaa arvelee.
 Suomi tarttuu sekä Puolan että Unkarin ongelmaan
 Unioni on aloittanut Puolan ja Unkarin kanssa menettelyn, jolla se taivuttaa maita noudattamaan sääntöjä ja korjaamaan toimintaansa viime kädessä rangaistuksen uhalla. Suomi aikoo tarttua saman tien molempien maiden tilanteeseen.
 Tuore eurooppaministeri Tytti Tuppurainen nostaa molempien maiden tilanteen esiin neuvostojen kokouksissa, joita Suomi puheenjohtamaana vetää.
 Puola on muuttanut tuomareiden eläkeikää niin, että hallitus on saanut nimitetty tuomioistuimiin haluamiaan henkilöitä. Juhannuksena  EU-tuomioistuin ratkaisi , että Puola on rikkonut unionin sääntöjä.
 – Kysymys on oikeuslaitoksen riippumattomuudesta, sen kyvystä ja uskottavuudesta. EU-tuomioistuimen ratkaisu osoittaa, että nämä kysymykset eivät ole pelkästään kansallisen päätöksenteon piirissä, vaan ne koskettavat myös unionin yhteistä lainsäädäntöä ja perussopimuksia, Tuppurainen sanoo.
 Suomi ottaa Puolan asian esiin heinäkuun puolivälissä, ensimmäisessä mahdollisessa kokouksessa.
 Mielenosoittajat protestoivat pääministeri Viktor Orbanin halintoa vastaan Budapestissä 16. joulukuuta 2018. EPA/BALAZS MOHAI
 Unkarin kanssa  EU on tähän asti viivytellyt . Euroopan unionin parlamentti vaati viime syksynä, että unioni puuttuu siihen, mitä Unkarissa tapahtuu. Edelliset puheenjohtajat eivät ottaneet asiaa esiin. Suomi aikoo kutsua Unkarin kuultavaksi oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta syyskuussa.
 – Unkarin kohdalla on monia huolenaiheita. Muun muassa lehdistön ja sananvapauden tilaa, kansalaisyhteiskunnan tilaa, opposition toimintamahdollisuuksia, tiedeyhteisön toimintamahdollisuuksia.
 Tuppurainen tapaa unkarilaisen kollegansa alkavalla viikolla Helsingissä ja aikoo keskustella myös oikeusvaltion tilanteesta.

"Tässä Suomen on onnistuttava" – eurooppaministeri Tytti Tuppurainen tekee kaikkensa, jotta rahaa saavat vain ne jotka noudattavat EU-periaatteita


Summary: Hallinnon puuttuminen keskuspankin toimintaan asettaa riippumattoman rahapolitiikan kyseenalaiseksi.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  on erottanut maan keskuspankin pääjohtajan  Murat Çetinkayan . Çetinkayan nelivuotinen kausi olisi päättynyt ensi vuonna.
 Erdogan on jo pitkään arvostellut liian korkeana pitämäänsä korkotasoa.
 Keskuspankin johtoon nousee pankin varapääjohtajana toiminut  Murat Uysal . Johtajanvaihdos tehtiin presidentin asetuksella, joka ei yksilöinyt pääjohtajan vaihtamisen syytä.
 Hallinnon puuttuminen keskuspankin toimintaan asettaa riippumattoman rahapolitiikan kyseenalaiseksi, mutta tuore pääjohtaja Uysal vakuuttaa lehdistötiedotteessa keskuspankin jatkavan itsenäistä rahapolitiikkaa.
 Turkissa ohjauskorko on viime syksystä asti ollut 24 prosenttia. Ohjauskorkoa tarkastellaan seuraavan kerran heinäkuun lopulla.

Turkin presidentti erotti keskuspankin pääjohtajan pitkään jatkuneen korkonahistelun jälkeen


Summary: Useita ihmisiä loukkaantui Plantationin kaupungissa sattuneessa räjähdyksessä.

Floridalaisessa ostoskeskuksessa on sattunut tuhoisa kaasuräjähdys. Räjähdys on aiheuttanut suurta tuhoa Etelä-Floridan Plantationin kaupungissa sijaitsevassa rakennuksessa.
 Useat ihmiset ovat loukkaantuneet, kertoo kaupungin palolaitos Twitterissä.
 Paikallisen televisiokanavan  WPLG:n mukaan  loukkaantuneita on ainakin 20.
 Miami Herald -lehden mukaan  räjähdys oli niin voimakas, että se tärisytti rakennuksia myös lähialueella.
 Sosiaalisessa mediassa on julkaistu videoita ihmisten evakuoinnista kaasuräjähdyksen jälkeen.

Kaasuräjähdys tuhosi osan ostoskeskuksesta Floridassa – video näyttää rajut tuhot


Summary: Lontoossa pride-marssi keräsi kaduille 1,5 miljoonaa ihmistä. Madridissa ihmisiä kokoontui saman verran.

Kymmenet tuhannet ihmiset useissa Euroopan maissa ovat marssineet tänään lauantaina seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen pride-marsseilla.
 Sateenkaarilippu liehui Lontoon pridella. Hollie Adams / EPA
 Sateenkaaren värit valtasivat myös Lontoon Piccadilly Circusin. Hollie Adams / EPA
 Suurimmat ihmismäärät keräsivät Lontoossa ja Madridissa järjestetyt marssit. Lontoossa kaduilla oli arviolta 1,5 miljoonaa ihmistä ja Madridissa suunnilleen yhtä paljon. Varsinaisia pride-marssijoita oli Lontoossa  BBC:n mukaan  yli 30 000.
 Pride-marssijat sateenkaarilipulla liputtaneen Madridin kaupungintalon edustalla. Mariscal / EPA
 Madridin pride-marssilla nähtiin muun muassa näyttäviä pääkoristeita. Mariscal / EPA
 Suuria pride-marsseja järjestettiin lauantaina myös ainakin Sveitsin Genevessä, Portugalin Portossa ja Unkarin Budapestissa.
 Budapestin pridella nähtiin myös suudelmia. Zsolt Szigetvary /  EPA
 Sveitsin Genevessä marssittiin suurin joukoin tasa-arvoisen rakkauden puolesta. Martial Trezzini / EPA
 Tänä vuonna on kulunut 50 vuotta pride-marssit synnyttäneestä  Stonewallin mellakasta .

Kymmenet tuhannet marssivat rakkauden puolesta eri puolilla Eurooppaa – Tältä pride näytti Lontoossa, Madridissa, Budapestissa, Genevessä ja Portossa


Summary: Ensimmäiset laulujuhlat järjestettiin Tartossa vuonna 1869. Joka viides vuosi järjestettävät juhlat kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.

Kansallispukuja kaikkialla!
 Pitkin viikkoa Tallinnan kaduilla on näkynyt miehiä mustissa lierihatuissa ja naisia raidallisissa hameissa.
 Tänään kansallispukuisten ihmisten määrä katukuvassa näytti tuhatkertaistuvan, kun Tallinnan laulujuhlat alkoivat.
 Tanssijuhlia vietettiin jo torstaina ja perjantaina.
 Kulkueeseen osallistui yli 47 000 laulajaa, tanssijaa ja soittajaa. Stanislav Moškov
 Yli 47 000 -henkinen kuorojen ja kansantanssijoiden kulkue käveli tänään päivällä kaupungin halki Tallinnan laulukentälle. Kulkueessa oli mukana laulajia ja tanssijoita kaikkialta Virosta ja myös ulkomailta.
 Kulkueen mukana kulki laulujuhlien tuli, joka on kiertänyt kuukauden ajan ympäri Viroa.
 Viron presidentti Kertsi Kaljulaid puhui Tallinnan laulujuhlilla. Stanislav Moškov
 Perillä laulukentällä tuli sytytettiin laululavan torniin ja Viron presidentti  Kersti Kaljulaid  piti puheen. Sitten juhlien avajaiskonsertti alkoi.
 "En jättäisi juhlia väliin mistään hinnasta"
 Kymmeniä tuhansia ihmisiä oli tullut Talinnan keskustaan katsomaan kulkuetta.
 Marika  ja  Aivar Noormets  olivat matkustaneet Tallinnaan kahdeksan lapsenlapsensa kanssa Järvamaan maakunnasta saakka.
 Koko joukko oli pukeutunut Järvamaan kansallispukuihin.
 – Ompelimme itse nämä puvut. Ompelutalkoot kestivät viime yöhön saakka, Marika Noormets kertoo.
 Marika ja Aivar Noormets osallistuivat juhlille kahdeksan lapsenlapsensa kanssa. Stanislav Moškov
 Laulujuhlat yhdistävät hänen mielestään virolaisia enemmän kuin mikään muu yksittäinen tapahtuma.
 – Virolaiset viihtyvät yleensä omissa oloissaan, mutta laulujuhlilla juhlimme kaikki yhdessä, hän sanoo.
 Myös Suomessa asuva  Eveli Tuomi  kertoi osallistuvansa Tallinnan laulujuhlille joka kerta.
 – Esiinnyin juhlilla aikoinaan lapsena. Vaikken ole enää vuosiin ollut esiintymässä, en jättäisi juhlia väliin mistään hinnasta. Järjestin kesälomani niin, että pääsin tänne yleisöksi, Tuomi sanoo.
 Eveli Tuomi asuu Suomessa, mutta tulee joka kerta Tallinnan laulujuhlille. Stanislav Moškov
 "Juhlat ovat virolaisen kulttuurin ydin"
 Sekä laulu- että tanssijuhlilla on tänä vuonna juhlavuosi: laulujuhlat täyttää 150 vuotta ja 85-vuotiaat tanssijuhlat järjestetään nyt 20. kertaa.
 Kulkuetta moottoripyöränsä selästä katsova  Evi Katetskaja  sanoo juhlien olevan tärkeä osa virolaista identiteettiä. Pieni kansa ei ole voinut voittaa ketään tankeilla ja aseilla, mutta laulun voimalla on noustu vastustamaan miehitystä ja tavoittelemaan itsenäisyyttä.
 – Neuvostoaikana laulujuhlat aiheuttivat virolaisissa ristiriitaisia tunteita. Juhlat olivat osa virolaisten omaa kulttuuria, mutta isänmaallisten laulujen sijaan siellä piti laulaa neuvostolauluja, hän kertoo.
 Evi Katetskaja oli tullut juhliin moottoripyörällä. Stanislav Moškov
 Laulujuhlien yhteydessä keskustellaan vuodesta toiseen samasta kysymyksestä: pitäisikö juhlien ohjelmistoon ottaa myös venäjänkielisiä lauluja? Lähes kolmasosa virolaisista puhuu äidinkielenään venäjää, mutta toistaiseksi laulujuhlien ohjelmisto on täysin vironkielinen.
 Juhlakulkuetta seuraava  Miia Vahtra  voisi kuvitella, että yksi tai kaksi venäjänkielistä laulua sopisi ohjelmistoon, mutta ei sen enempää.
 – Juhlat ovat virolaisen kulttuurin ydin. Juhlimme siellä nimenomaan omaa kieltämme. Venäjänkieliset ovat tervetulleita mukaan laulamaan, hän sanoo.
 Tallinnan laulukenttä täyttyi juhlijoista. Stanislav Moškov
 "Sunnuntaina itketään yhdessä yleisön kanssa"
 Tanssi- ja laulujuhlat ovat Viron ylivoimaisesti suurin yleisötapahtuma. Tanssijuhlien näytökset Kalevin stadionilla myytiin loppuun jo alkuvuodesta. Laulujuhlien lauantain ja sunnuntain konsertteihin on myyty yhteensä jo lähes 70 000 lippua.
 Laulujuhlien tuli sytytettiin laululavan torniin. Stanislav Moškov
 Juhlat televisioidaan ja lähetys on yksi Viron yleisradion vuoden katsotuimmista.
 Tänä vuonna juhlia voi seurata myös suurilta valkokankailta, joita on pystytetty eri puolille Viroa.
 Laulujuhlat huipentuu sunnuntai-illan päätöskonserttiin, jossa perinteisesti monikymmentuhatpäinen yleisö laulaa kuorojen mukana.
 Kairi Kaldojan mielestä laulujuhlissa on parasta yhteisöllisyys. Stanislav Moškov
 – Lauantain konsertissa esitämme vaativampaa ohjelmistoa, sunnuntain konsertti on enemmän yhteislaulua ja itkemistä yhdessä yleisön kanssa, tarttolaisessa Kolm Lindu -kamarikuorossa laulava  Kairi Kaldoja  sanoo.
 Hänestä juhlissa on parasta yhteisöllisyys.
 – Tänä viikonloppuna koko Viro laulaa.
 Kuorot ovat treenanneet laulujuhlien ohjelmistoa useita kuukausia. Stanislav Moškov

"Tänä viikonloppuna koko Viro laulaa" – 150 vuotta täyttävät Tallinnan laulujuhlat saivat ihmiset kaduille


Kansanedustaja  Pia Kauman  (kok.) mielestä Isisin hallussa olleilta alueilta palaavat pitäisi saattaa oikeuden eteen.
 Kauma on Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) parlamentaarisen yleiskokouksen Suomen valtuuskunnan jäsen.
 Hän puhui aiheesta poliittisen komitean kokouksessa lauantai-iltana, kun komitea keskusteli konfliktialueilta palaaviin vierastaistelijoihin liittyvistä haasteista.
 Kauma uskoo, että Syyriaan lähteneet ja sittemmin al-Holin pakolaisleirille päätyneet naiset tiesivät, minne lähtivät.
 – Emme tiedä, ovatko Isis-vaimot syyllistyneet itse rikoksiin tai myötävaikuttaneet niihin. Mutta se, mikä tiedetään varmasti on, että he tiesivät tai heidän olisi pitänyt tietää, mihin lähtivät miehiään seuratessaan, Kauma sanoo tiedotteessa.
 Tuomioistuimen perustaminen esillä jo aiemmin
 Kauma väläyttää myös kansainvälisen tuomioistuimen perustamista. Samaa ovat ehdottaneet useat muutkin suomalaiset ja ulkomaalaiset poliitikot.
 Kansainvälisen tuomioistuimen perustamisesta on keskusteltu esimerkiksi EU:n sisäministerikokouksessa kesäkuussa. Kokouksen yhteydessä Ruotsin sisäministeri  Mikael Damberg  kertoi toimittajille, että EU-maiden joukossa on vahvaa poliittista tahtoa viedä asiaa eteenpäin.
 Tuomioistuinta koskevat yksityiskohdat olivat hänen mukaansa vielä auki ja keskustelu jatkumassa. Tuomioistuimen perustamista ja näytön hankkimista mahdollisista rikoksista on yleisesti pidetty hankalana.
 Kauman mukaan vähimmäisvaatimuksena alueilta paluulle olisi velvollisuus yhteistyöhön viranomaisten kanssa, jotta suunnitteilla olevat terrori-iskut voidaan estää ja aiempia selvittää.
 – Kumman oikeudet ovat tärkeämmät, niidenkö, jotka vapaaehtoisesti jättivät kotimaansa ja lähtivät tukemaan islamilaista valtiota? Vai tavallisten kansalaisten oikeus turvallisuuteen, jonka leireiltä palaavat mahdolliset terroristit voivat vaarantaa? Kauma kysyy.
 Lue aiheesta lisää:
 Analyysi: Isis-leirin suomalaislapset ovat ensisijaisesti poliittinen ongelma, johon on tarjolla kaksi epäsuosittua ratkaisua
 Isis-leirin suomalaisnaiset haluavat kotiin, omaiset maksaisivat matkan, miksi edes lapsia ei haeta? Rinne: "Emme voi vain mennä leirille ja viedä ihmisiä pois"
 Suomen viranomaiset ovat keskustelleet kurdien kanssa Isis-leirin suomalaisista: "Sisäministeriössä oli paljon kysyttävää"

Edustaja Pia Kauma Etyj-kokouksessa: Isis-alueilta palaavat saatettava oikeuden eteen


Summary: Esitutkinnassa on selvinnyt, että dopingaineet ovat lähtöisin Kiinasta, josta ne oli toimitettu lentorahtina Suomeen.

Tullin arvion mukaan vuonna 2018 takavarikoitujen dopingaineiden arvo on noin 2 500 000 euroa.
 Tulli paljasti syksyllä 2018 tullivalvonnan yhteydessä 900 kilon laittoman doping- ja lääkeaineiden kauttakuljetuksen ja tullivarastoinnin.
 Esitutkinnassa on selvinnyt, että dopingaineet ovat lähtöisin Kiinasta, josta ne oli toimitettu lentorahtina Suomeen neljässä erässä Saksan, Puolan ja Turkin kautta.
 Tullin mukaan takavarikoidut doping- ja lääkeaineet sisälsivät anabolisia steroideja, kasvuhormoneja, testosteronia ja muita dopinginaineiksi luettavia lääkeaineita.
 Kerromme aiheesta lisää hetken kuluttua.

Tulli takavarikoi noin 2,5 miljoonan euron arvosta dopingaineita viime vuonna


Summary: Karjalan prikaatissa Vekarajärvellä varusmiespalvelukseen astuu ennätykselliset 77 naisalokasta.

Kouvolan Vekaranjärvellä Karjalan prikaatissa varusmiespalveluksensa on tänään aloittanut 1 950 alokasta. Heistä naisia on tällä kertaa poikkeuksellisen paljon, peräti 77. Aikaisempina vuosina naisalokkaita Karjalan prikaatissa on ollut 25–40.
 Lohjalaiselle 19-vuotiaalle  Meeri Nuutiselle  armeijaan lähtö oli helppo päätös.
 – Näin ensimmäisen kerran naisen armeijavaatteissa lapsena. Ihmettelin, että naisetkinko voivat mennä armeijaan. Se oli heti pienestä pitäen sellaista, mitä halusin tehdä.
 Jääkäri  Emilia Brummer  arvioi, että suuri vaikutus naisten intoon hakeutua armeijaan on ollut naisalokkaiden lisääntynyt näkyvyys.
 – Nykypäivänä sosiaalisesta mediasta näkee, että naisetkin voivat käydä armeijan. Lisäksi on ollut tv-sarja  Naissotilaat . Näillä on varmasti vaikutusta siihen, että naiset kiinnostuvat ja hakeutuvat armeijaan.
 Armeija pakolliseksi sukupuolesta riippumatta?
 Varusmiesliitto on tänään maanantaina esittänyt, että  Suomen asevelvollisuusjärjestelmää uudistetaan  niin, että se kohtelee kaikkia sukupuolia tasa-arvoisesti.
 Yhdistys ehdottaa, että varusmiespalvelukseen valittaisiin halukkaat henkilöt koko ikäluokkaa koskevista kutsunnoista sukupuolesta riippumatta.
 – On hyvä, että naisille on vapaaehtoinen asepalvelus, mutta toisaalta en näe siinä mitään huonoa, jos se olisi pakollinen. Sen olen huomannut, ettei armeija ole jokaisen paikka. Täällä on rankkaa niin fyysisesti kuin henkisesti, jääkäri Emilia Brummer tuumaa.
 Meri Nuutisen lisäksi Karjalan prikaatissa aloitti 76 muuta naisalokasta. Antti-Jussi Korhonen / Yle
 Alokas Meeri Nuutisen kaveripiiristä osa on suoraan sanonut, etteivät he pystysi lähtemään armeijaan tai eivät edes haluaisi.
 Vantaalainen 19-vuotias alokas  Sanja Cronström  pitää Varusmiesliiton ehdotusta kuitenkin hyvänä tasa-arvon kannalta.
 – Jollakin voi kestää kauemmin sopeutua, mutta eiköhän jokainen pärjäisi armeijassa jotenkin. Toki ehkä minulla olisi erilainen kuva asiasta, jos en olisi itse hakenut tänne.
 Helsinkiläinen 19-vuotias alokas  Aino Ovaskainen  kannattaa Varusmiesliiton tekemää linjausehdotusta.
 – Mielestäni se olisi reilua, että kummallekin sukupuolelle armeija olisi joko pakollinen tai vapaaehtoinen. Tämä on pieni osa elämää, josta saa uusia kokemuksia.
 Ylen tuoreen kyselyn mukaan  valtaosa suomalaisista tyrmää naisten asevelvollisuuden. Kuitenkin 15–24-vuotiaista vastaajista 41 prosenttia kannattaa naisille jonkinlaista asevelvollisuuteen rinnastettavaa kansalaispalvelusta.

Uudet naisalokkaat yhtä mieltä Varusmiesliiton kanssa: myös naisille pakollinen asevelvollisuus


Summary: Kysymyksiin vastaa aivotutkija ja kasvatustieteen professori Minna Huotilainen.

Netin, somen ja älypuhelimien liiallisella käytöllä on havaittu yhteys moniin ongelmiin, kuten masennukseen ja rapautuneeseen keskittymiskykyyn.  Mullistuksella on suuri vaikutus etenkin lapsen aivoihin , jotka ovat vasta kehittymässä.
 Tutkijat varoittavat jyrkkien johtopäätösten vetämisestä, sillä aihetta koskeva tutkimus on vasta aluillaan.
 On kuitenkin syytä pohtia pelisääntöjä: Miten nykyteknologiasta saadaan paras hyöty, mutta mahdollisimman pieni haitta?
 Onko sinulla kokemuksia nykyteknologian mukanaan tuomista ongelmista? Oletko löytänyt niihin ratkaisuja?
 Voit esittää kysymyksesi tai esittää ratkaisusi tämän artikkelin keskusteluosiossa. Kysymyksiin vastaa aivotutkija  Minna Huotilainen , joka on tutkinut nykyteknologian vaikutusta aikuisten ja lasten keskittymiskykyyn.
 Huotilainen vastaa kysymyksiin tänään maanantaina klo 14–16.
 Lue myös:
 Älypuhelin mullisti yhteiskunnan ja muokkaa etenkin lasten aivoja – tutkijat pohtivat mihin se johtaa

Onko älypuhelin vienyt keskittymiskyvyn? Huolettaako lapsen nettiriippuvuus? Kerro kokemuksistasi ja kysy aiheesta asiantuntijalta klo 14


Summary: Nykyteknologialla on yhteys huonoon keskittymiskykyyn ja masennukseen. Panikointi voi kuitenkin olla ennenaikaista.

On meneillään maailmanlaajuinen ihmiskoe. Syy on taskussasi.
 Räpläämme älypuhelimia  enemmän kuin haluamme myöntää ,  useita tunteja päivässä , riippuvuudeksi asti. Nykyteknologian liiallisen käytön epäillään tekevän meistä masentuneempia, stressaantuneempia ja huonompia keskittymään. Olemme matkalla kohti  digitaalista dementiaa , kuten saksalainen neurotieteilijä  Manfred Spitzer   julistaa .
 Emme vielä tiedä, pitävätkö epäilykset paikkansa. Tutkijoilla on siitä kuitenkin koko ajan parempi käsitys.
 Tiedon karttuessa kasvaa myös huoli, joista suurin koskee lapsia. Tarkemmin sanoen hälyn keskellä kehittyviä aivoja.
 Voi olla, että nykyteknologian mullistama maailma on nyt huomattavasti vaikeampi paikka kasvaa.
 Vauvasi tietää, että rakastat puhelintasi
 Synnymme kaikki erilaisten aivojen kanssa. Ympäristöllä on kuitenkin valtava vaikutus siihen, millaisia meistä tulee.
 Tämä johtuu siitä, että aivot ovat muovautuva elin. Ne hermoverkostot, jotka aktivoituvat eniten, vahvistuvat. Tähän perustuu kykymme oppia.
 Ja ihmisaivot on kuin luotu kommunikoimaan.
 Pienikin vauva kiinnittää huomionsa kasvoihin ja erottaa puhujat toisistaan, vaikka ei näe selvästi tai ymmärrä kieltä. Kielellinen kehityksemme perustuu tähän muiden tarkkailuun, matkimiseen ja vuorovaikutukseen.
 Kun vuorovaikutus puuttuu, lapsi ahdistuu.
 Jo muutaman kuukauden kuukauden ikäinen vauva ensin hämmentyy, sitten passivoituu, ja lopulta stressaantuu, jos ei saa vanhemmaltaan vastakaikua. Tämä havaittiin jo 1970-luvulla tehdyissä  Still face  -kokeissa, joissa  vanhempi reagoi vauvan eleisiin ilmeettömin kasvoin .
 Tästä päästään nykyteknologiaan.
 – Efekti on sama, kun vanhempi suuntaa katseensa älypuhelimeen, sanoo tutkija ja lastenpsykiatri  Linnea Karlsson  Turun yliopistosta.
 Vanhemmat ovat aiemminkin olleet poissaolevia. Keskittyneitä sanomalehtiinsä, televisioon, autolla ajamiseen, tai töihinsä.
 Älypuhelin kuitenkin poikkeaa kaikista näistä siinä, että se voi napata vanhemman huomion milloin tahansa. Se on stressaavaa lapselle, joka yrittää hahmottaa maailmaa vanhempiensa kasvojen ja käyttäytymisen kautta.
 – Lapsi oppii todella nopeasti, että A:sta seuraa B. Vanhempi otti lehden, seuraavaksi se lukee sitä. Jos vanhemman älylaitteella olo on liiallista ja vaikeasti ennustettavaa, lapsi ei saa vanhemmalta tarvitsemaansa säätelyapua, Karlsson sanoo.
 Ensimmäiset elinvuodet ovat kriittisiä. Jos vuorovaikutus muiden ihmisten kanssa jää niiden aikana vähäiseksi, sillä on suuri vaikutus aivojen kehitykseen. Markku Rantala / Yle
 Äärimmäinen esimerkki puutteellisesta vuorovaikutuksesta ovat laitoshoidossa kasvaneet lapset. Heillä on todettu  keskimääräistä enemmän kielellisiä ongelmia , tai ADHD:n kaltaisia kehityksellisiä häiriöitä.
 Tutkijoita askarruttava kysymys kuuluu: käyttävätkö vanhemmat nykyteknologiaa jo niin paljon, että se näkyy heidän lastensa kehityksessä?
 Karlsson ei olisi tästä yllättynyt. Ihminen on sosiaalinen eläin, ja digilaitteet ovat mullistaneet juuri sosiaalisen käyttäytymisemme, hän sanoo.
 – Aivot kasvavat vuorovaikutuksen varassa. Jos nykyteknologia poistaa lapsen ja vanhemman välistä vuorovaikutusaikaa, olen valmis uskomaan, että se näkyy lasten säätelyongelmien lisääntymisenä.
 Yhdysvalloissa tehty tutkimus vihjaa, että näin on jo käynyt. Jatkuvasti kännyköitään räpläävien vanhempien lapsilla on  enemmän käytöshäiriöitä .
 Kyseessä vaikuttaa olevan negatiivinen kierre: Kun lapsi ei saa vanhempiensa huomiota, lapsi ärsyyntyy, mikä nostaa vanhempien stressiä. Stressaantunut on alttiimpi älypuhelimen pinnalliselle viihdykkeelle, mikä johtaa taas siihen, että lapsi ei saa huomiota.
 Enemmän häiriöitä, huonompi koulumenestys?
 Kaikilla eläimillä on pakonomainen tarve tarkkailla ympäristön muutoksia.  Homo sapiens  ei ole poikkeus.
 Aivomme eivät ole sadassa tuhannessa vuodessa muuttuneet, mutta ympäristömme on esihistoriallista Afrikkaa häiriöisempi. Ei villieläinten karjuntaa, vaan kännykän piippausta.
 Kun ympäristössä tapahtuu, aivot ovat valppaustilassa, ja tietoinen ajattelu vaikeutuu.
 Esivanhempiemme oli vaikea keskittyä nuolenkärkiin villieläinten läheisyydessä. Samasta syystä meidän on vaikea keskittyä töihin meluisassa avokonttorissa. Tai tietokirjaan, kun some pöhisee ja Netflix pauhaa.
 – Ihmiset kehittävät itselleen taipumuksen tarkkailla koko ajan ympäristöään. Ja kun tämä jatkuu, sitten kirjankin lukeminen vaatisi ympärilleen häiriöttömän tilanteen, sanoo psykologian professori  Kimmo Alho  Helsingin yliopistosta.
 Helsingin yliopiston tutkijat ovat vuodesta 2012 selvittäneet nykyteknologian vaikutuksia lapsen ja nuoren ihmisaivoihin magneettikuvauksen avulla. Tutkijat selvittävät muun muassa sitä, miltä aivoissa näyttää kun ihminen multitaskaa, eli tekee useampaa asiaa yhtä aikaa.
 Tutkijoiden kokeessa magneettikuvauslaitteessa makaava koehenkilö näkee yhtäaikaisesti tekstiä ja kuulee puhetta. Tehtävänä on joko keskittyä tekstiin tai puheeseen, tai molempiin yhtä aikaa.
 Kuulostaako tutulta?
 Kun tutkijat vertaavat koehenkilöiden suoriutumista siihen, kuinka paljon he käyttävät älypuhelimen kaltaista nykyteknologiaa, saadaan  mielenkiintoinen tulos : Arjessaan paljon multitaskaavat pärjäävät testissä huonommin. Heidän aivonsa myös myös aktivoituvat enemmän. Ne pinnistelevät.
 – Ilmeisesti kahden asian tekeminen arjessa perustuukin siihen, että käännellään tarkkaavaisuutta nopeasti kahden tehtävän välillä. Mutta se ei paranna vaan saattaa heikentää suoritusta molemmissa, Alho sanoo.
 Tiedämme jo, että herpaantuneen keskittymiskyvyn palauttaminen on mahdollista.
 Huomattavasti vähemmän tiedetään siitä, millaista on syntyä ja kasvaa häiriöiden keskellä.
 Viidesluokkalaiset Lumi Markkanen (vasemmalla), Taika Granroth ja Martta Murdvee osallistuvat Helsingin yliopiston tutkimukseen, jossa mitataan lasten kykyä keskittyä koulutehtäviin häiriöäänien keskellä. Jari Pussinen
 – Näytät ihan alienilta.
 Lumi Markkanen ,  Taika Granroth  ja  Martta Murdvee  ovat saaneet päähänsä myssyt, jotka mittaavat aivoissa kulkevaa sähkövirtaa.
 Sähkövirran muutokset paljastavat, miten esimerkiksi oman nimen kuuleminen vetää 11-vuotiaan tarkkaavaisuuden puoleensa, ja miten helposti keskittyminen palaa koulutehtävän pariin.
 Helsingin yliopiston tutkimuksen avulla ymmärretään paremmin, miten suuret ja meluisat luokkahuoneet vaikuttavat oppimistuloksiin.
 Tutkijoiden käsitys on, että ne suurentavat eroja. Osa lapsista kukoistaa häiriöidenkin keskellä. Osa ei pysty keskittymään, ja arvosanat romahtavat.
 – Joillekin suuri ja avara luokka voi olla inspiroiva, ihana opetustila. Toisille ihan mahdoton, sanoo aivotutkija  Minna Huotilainen .
 Tutkimustuloksia verrataan myös siihen, kuinka paljon lapset käyttävät arjessaan nykyteknologiaa.
 Huotilainen olettaa, että älypuhelimia paljon räpläävät lapset reagoivat häiriöihin herkemmin ja selviytyvät tehtävistään huonommin. Jos nykyteknologia todella vaikuttaa keskittymiskykyymme, se ei voi olla vaikuttamatta lasten koulumenestykseen.
 Kuulostaa järkevältä, koehenkilöt sanovat.
 – Olen yrittänyt kuunnella äänikirjaa ja tehdä yhtä aikaa matikantehtävää. Mulla meni siinä vartti, kun olisi pitänyt mennä viisi minuuttia, kertoo Martta Murdvee.
 – Puhelin on houkutin ja internetistä löytää loputtomasti mitä tahansa. Sinne vaan jää, ei tajua ajankulua ja voi vaikka myöhästyä koulusta, sanoo Lumi Markkanen.
 Nämä ovat tuttuja kokemuksia myös aikuisille. Aikuisissa ja lapsissa on kuitenkin asian kannalta olennainen ero.
 – Aikuisen oletetaan kykenevän kiinnittämään tarkkaavaisuuden siihen mihin pitää, vaikkei se helppoa olekaan. Mutta lapsella ne taidot ovat vasta kehittymässä, sanoo aivotutkija Huotilainen.
 "Nyt eletään tilanteessa, jossa vasta opitaan elämään nykyteknologian kanssa. Tarvitsemme ohjeistusta myös tutkimuksen puolelta", sanoo aivotutkija ja kasvatustieteen professori Minna Huotilainen.
 Tarkemmin sanoen lapsen etuotsalohko on kehittymässä.
 Aivojen etuotsalohkossa työskentelee aivojen toimitusjohto,  työmuisti . Työmuisti suodattaa aistien, muistin ja tunteiden tuomasta informaatiosta epäolennaisen, jotta voimme keskittyä olennaiseen. Kuten matematiikan tehtäviin meluisassa luokkahuoneessa.
 Etuotsalohko on olennainen myös  itsesäätelytaitojen , kuten itsehillinnän ja itsekurin kannalta. Itsesäätelyn ansiosta päätämme nousta sängystä ja lähteä töihin, vaikka sillä hetkellä haluaisimmekin jäädä nukkumaan.
 Etuotsalohko kehittyy pitkälle aikuisuuteen. Siksi lapsen huomio kiinnittyy aikuista herkemmin ympäristön häiriöihin. Samasta syystä aikuisen tarvitsee välillä patistaa lapsi tabletilta läksyjen pariin.
 Tästä näkökulmasta maailmasta on tullut lapselle haasteellisempi paikka.
 Ajatelkaa vaikka sosiaalista mediaa tai tietokonepelejä, Huotilainen kehottaa. Vastakkain ovat käyttäytymistieteilijöiden avulla rakennetut algoritmit ja lapsen kehittymätön itsehillintä.
 – Ne on suunniteltu vetämään meidän tarkkaavaisuutemme puoleensa, ja pitämään se siellä. Aikuinenkin saattaa huomata, että somessa on vierähtänyt kauemmin kuin oli tarkoitus. Lapselle se on huomattavasti vaikeampaa, sillä hänellä ei ole aikuisen itsesäätelytaitoja.
 On liian aikaista sanoa, kuinka merkittävä vaikutus nykyteknologialla on lasten keskittymiskykyyn ja siten heidän tulevaisuuteensa. Riittävää tutkimustietoa ei vielä ole. Huotilainen onkin enemmän huolestunut siitä, mitä digimaailmassa olevat lapset eivät tee.
 "Digimaailmassa ei ole vuorovaikutuskumppania. Ruutuaika on pois esimerkiksi hetkistä, joina lapsi oppii kieltä".   Aivotutkija ja Helsingin yliopiston kasvatustieteen professori Minna Huotilainen.
 Ruutuajan ja lasten kehityshäiriöiden välinen yhteys on todettu monessa tutkimuksessa. Mitä enemmän ruudun ääressä vietettyjä tunteja, sitä huonommat  sosiaaliset taidot, motoriikka, ongelmanratkaisukyky , ja jopa  ohuempi aivokuori .
 Aivojen kehitys ei kuitenkaan pääty lapsuuteen, kuten sata vuotta sitten luultiin. Teini-iässä aivot saapuvat uuteen murrosvaiheeseen ja teinin elämä uudenlaisten paineiden keskelle.
 Some ruokkii teini-iän paineita ja koulu-uupumusta
 Nuoret käyttävät nykyteknologiaa aikuisia enemmän. Ja etenkin nuoret kokevat sen haittaavan elämää.
 Joka neljäs yläkoululainen on sitä mieltä, että netissä roikkuminen häiritsee koulunkäyntiä . Joka neljäs on myös yrittänyt vähentää, mutta ei ole onnistunut siinä.
 Mistä tämä johtuu?
 Yksi vastaus on  FOMO , eli "Fear Of Missing Out", eli epämääräinen ulkopuolisuuden tunne, jota sosiaalinen media ruokkii.
 Somessa roikkuvalle voi tulla tunne siitä, että muiden elämässä tapahtuu koko ajan kaikkea mielenkiintoista, josta itse jää paitsi. Tiina Jutila / Yle
 Toinen vastaus on se, että teini-ikäisten aivojen palkitsemisjärjestelmä ei ole valmis.
 Palkitsemisjärjestelmä aktivoituu, kun esimerkiksi syömme, harrastamme liikuntaa, tai seksiä. Silloin aivot erittävät välittäjäaine dopamiinia, ja koemme mielihyvää. Mielihyvän tavoittelun tarkoitus on ohjata meitä selviämisen kannalta hyödylliseen toimintaan.
 Palkitsemisjärjestelmä aktivoituu myös, kun saamme mielenkiintoisia uutisia, uuden aseen tietokonepelissä, tai tykkäyksen Instagramissa. Näin aivojen palkitsemisjärjestelmä voi ohjata meitä myös pakonomaiseen älypuhelimen räpläämiseen.
 Teiniaivojen palkitsemisjärjestelmä tarvitsee aikuista suurempia ärsykkeitä aktivoituakseen. Tätä pidetään yhtenä syynä siihen, miksi teini-ikäiset aivot ovat aikuisia herkempiä koukuttumaan.
 "Nettiriippuvuudella" ei ole päihderiippuvuuteen verrattavia tuhoisia vaikutuksia. Mutta huonoja vaikutuksia sillä on.
 – Tulokset osoittavat enemmän pimeää kuin valoisaa puolta, sanoo Helsingin ja Jyväskylän yliopiston kasvatustieteen professori  Katariina Salmela-Aro .
 Salmela-Aro on selvittänyt, mitä hyviä tai huonoja vaikutuksia nettiriippuvuudella on koulunkäyntiin. Tulos oli, että  nykyteknologian liiallinen käyttö on yhteydessä teinien stressiin, koulu-uupumukseen ja myös masennukseen .
 Koulu-uupumus ja koukuttunut nykyteknologian käyttö luovat itseään ruokkivan kierteen. Netissä roikkuminen johtaa univajeeseen. Univaje uuvuttaa, masentaa ja laskee koulumenestystä. Tämä taas voi laskea kiinnostusta koulunkäyntiin.
 – Jos koulu ei luo nuorelle merkitystä, nettimaailma addiktoi. Näin näistä alkaa tulla vastavuoroisia kehiä.
 Ilmiö on voimakkaan sukupuolittunut, Salmela-Aro sanoo.
 Tytöt ottavat koulun paineet vakavammin, koukuttuvat sosiaalisesta mediasta ja ahdistuvat. Kouluun tympääntyneet pojat käyttävät aikansa pelien parissa.
 – Tytöt ottavat riittämättömyyden tunteen itseensä. Pojat näkevät, että koulu on riittämätön heille. Mutta se alkaa pikku hiljaa murtua. Alkaa näkyä merkkejä siitä, että tytötkin alkavat olla kiinnostuneita peleistä.
 Digitaalisesta dementiasta digitaaliseen amputaatioon?
 Huolestuttavien tutkimustulosten lisäksi netin, somen ja älypuhelimien valtakausi ajoittuu samalle aikajaksolle monen ikävän kehityssuunnan kanssa.
 Esimerkiksi suomalaisten l asten mielenterveyshäiriöistä kertovat diagnoosit ovat kaksinkertaistuneet . Lasten koulumenestystä mittaavat  PISA-tulokset  ovat puolestaan laskeneet tasaisesti.
 Olisi houkuttelevaa todeta, että syypää on nykyteknologia, kriitikot ovat oikeassa ja mopo karannut käsistä. Ranska on jo painanut paniikkinappulaa, eli kieltänyt älypuhelimien käytön peruskouluissa.  Suomessa on ehdotettu samaa .
 Mutta eipä olla hätäisiä.
 – Tieteen popularisoijat vetävät helposti mutkat suoriksi, että “digitalisaatio tuhoaa tulevat sukupolvet”. Tällaista tuomiopäivän viestiä ei pitäisi levittää, jos ei ole tieteellistä näyttöä. Ja sellaista ei minun mielestäni vielä ole, sanoo Kimmo Alho Helsingin yliopistosta.
 Riittävä tieteellinen näyttö edellyttää, että osaamme hahmottaa ongelmien syy-seuraussuhteet. Heikentääkö multitaskaaminen lasten keskittymiskykyä? Vai onko niin, että muista syistä lyhytjännitteiset ovat taipuvaisia multitaskaamaan?
 "Koulu muuttuu, digiteknologia muuttuu, vanhemmuus muuttuu. Mikä on selittävä tekijä?"   Helsingin yliopiston psykologian professori Kimmo Alho.
 Kasvatustieteen professori Katariina Salmela-Aro huomauttaa, että esimerkiksi koulu-uupumuksen juurisyy ei ole nettiaddiktio vaan pikemminkin se, että nuori ei koe koulunkäyntiä merkitykselliseksi. Se taas ei ole uusi ongelma.
 – Netti on se tämän hetken maailma. Ennen se on ollut jokin muu.
 Aivotutkija Minna Huotilainen uskoo, että syy-seuraussuhde kulkee molempiin suuntiin.
 – Huono tarkkaavaisuuden taito saa aikaan, että ihminen ei osaa säädellä ärsykkeiden määrää. Se johtaa liialliseen teknologian käyttöön. Ihminen hankkii keskeytyksiä, ja keskeytykset huonontavat keskittymiskykyä entisestään, Huotilainen sanoo.
 On myös mahdollista, että ongelmat ovat olleet läsnä aiemminkin, mutta emme ole nähneet niitä. Esimerkiksi neuropsykiatristen diagnoosien määrää nostaa myös se, että ongelmat tunnistetaan, ja niihin haetaan apua.
 Parempien vastausten saaminen edellyttää samojen koetilanteiden toistamista samoille henkilöille pitkän aikavälin kuluessa. Toisin sanoen: parempi tieto maksaa.
 Esimerkiksi Kimmo Alhon tutkimusryhmä on magneettikuvannut samojen lasten ja nuorten aivoja vuodesta 2012. Kun koetilanteet toistetaan eri aikajaksoilla, keskittymiskyvyn huonontumisen syyt alkavat hahmottua.
 Sitä odotellessa ei ole viisasta tehdä jyrkkiä johtopäätöksiä, Alho sanoo. Kuten älypuhelinkiellon kaltaista digitaalista amputaatiota. Myös sillä voi olla tuhoisia seurauksia oppimistuloksiin, tai mielenterveyteen.
 – Olisi tärkeä tietää, mikä on haitallista teknologian käyttöä ja mikä koulussa suoriutumista tukevaa. Koska taatusti sitäkin on.

Älypuhelin mullisti yhteiskunnan ja muokkaa etenkin lasten aivoja – tutkijat pohtivat mihin se johtaa


Summary: Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen (vihr.) sanoo, että hallituksen on löydettävä keinot liikenteen päästöjen vähentämiseksi.

Hallitus on painamassa reippaasti kaasua liikenteen päästöjen vähentämiseksi. Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  (vihr.) muistuttaa, että nykymenolla sekä liikenteen määrä että päästöt sen kuin kasvavat.
 Suomen laki ei toistaiseksi salli tienkäyttömaksujen keräämistä. Ministerin mukaan hallitus on puuttumassa asiaan ja ajatuksena on, että jatkossa kaupunkiseudut voisivat halutessaan veloittaa autoilijoilta tienkäyttömaksuja.
 – Hallitusohjelmassa todetaan, että haluamme lainsäädännöllä mahdollistaa sen, että kaupungit voivat halutesaan ottaa ruuhkamaksut käyttöön, Mikkonen sanoo.
 Lakihankkeen valmistelu on tarkoitus toteuttaa yhteistyössä eri ministeriöiden kesken. Valmistelun aikataulusta Mikkonen ei vielä osaa sanoa.
 Ruotsissa tienkäyttömaksuilla iso merkitys päästöjen vähentämisessä
 Suomen hiilidioksidipäästöistä viidennes syntyy liikenteessä. Suomi on sitoutunut puolittamaan liikenteen päästöt vuoden 2005 tasosta vuoteen 2030 mennessä. Vuoteen 2045 mennessä liikenteen pitäisi olla päästötöntä.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen muistuttaa, että esimerkiksi Ruotsissa tienkäyttömaksuilla on ollut iso merkitys päästöjen vähentämisessä.
 – Ruuhkat ovat vähentyneet, joukkoliikenteen suosio on lisääntynyt ja ilman laatu parantunut, Mikkonen sanoo.
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Helsingin kehyskunnissa ruuhkamaksuja vastustetaan
 Etenkin Helsingin kehyskunnissa kaavaillut ruuhkamaksut herättävät vastustusta.
 – Ruuhkamaksut heikentäisivät kehyskuntien kilpailukykyä ydinpääkaupunkiseutuun verrattuna, Kirkkonummen kaupunginjohtaja  Tarmo Aarnio  lataa. Aarnion mukaan auto on monille työmatkaliikenteessä tärkeä.
 Jopa 40 prosenttia Helsingissä työssäkäyvistä liikennöi Helsingin ulkopuolelta.
 Ruuhkamaksuja arvostellaan myös oppositiopuolue Kokoomuksen riveistä. Kansanedustaja  Heikki Vestman  (kok.) sanoo, että ruuhkamaksut näkyisivät myös halukkuudessa vastaanottaa pienipalkkaisia töitä.
 – Tässä on pelissä paitsi työssä käyvien ihmisten rahat myös koko Uudenmaan elinvoima. On päivänselvää, että pääkaupunkiseudulle suunniteltu ruuhkamaksu olisi niin kova, että se vaikuttaisi alueen houkuttelevuuteen, Vestman sanoo.
 HSL: Autoilu kallistuisi 700-1000 euroa vuodessa
 Helsingin Seudun Liikenne -kuntayhtymän (HSL) selvityksen mukaan tienkäyttömaksut nostaisivat autoilun kustannuksia 700-1000 euroon vuodessa.
 HSL:n toimitusjohtaja  Suvi Rihtniemi  sanoo, että jotain kautta päästöjen vähentäminen ja tulevat tieverkon investoinnit on hoidettava.
 – Taustalla on ensisisijaisesti päästöjen vähentäminen, mutta samalla myös tieliikenteen määrän pienentäminen, mikä puolestaan laskisi päästöjen määrää ja samalla tulevien tieinvestointien tarvetta, Rihtniemi selventää.
 Jos hallituksen kaavailema hanke toteutuu ja kunnat saavat halutessaan tietulleja periä, rahat olisi Rihtniemen mielestä käytettävä tieverkon investointeihin alueilla, josta maksut on kerätty.
 – Rahat eivät saisi valua valtion pohjattomaan kassaan, Rihtniemi sanoo.
 Rahaa suunnattaisiin tienpitoon ja joukkoliikenteen kehittämiseen
 Ympäristö- ja ilmastoministeri Krista Mikkonen puolestaan sanoo, että esimerkiksi eri puolille rakennettavat autopaikat nostavat ihan yleisesti rakentamisen kustannuksia.
 – Toimivan joukkoliikenteen järjestäminen ja suosiminen siellä, missä se on mahdollista, alentaisi erilaisia autoilun välillisiä kustannuksia yhteiskunnalle ja myös auton omistajille, Mikkonen toteaa.
 Mikkosen mukaan ruuhkamaksuilla kerättyjä varoja voitaisiin suunnata joukkoliikenteen parantamiseen.
 – Ihmisillä olisi aidosti vaihtoehtoja valita.
 Mikkonen korostaa, että päästöjen suitsimiseksi tullaan varmasti tarvitsemaan useita eri keinoja, joita nyt rauhassa ja huolella mietitään.

Helsingin kehyskunnissa ruuhkamaksut nostavat karvat pystyyn, mutta ministeri muistuttelee päästöjen kasvusta: Autoilun kustannusten nostamisesta on nousemassa lihava riita


Summary: Yhdysvaltain presidentti Donald Trump kommentoi vuodettuja viestejä sanomalla, ettei suurlähettiläs Kim Darroch ole palvellut Britanniaa hyvin.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Britannian kauppaministeri  Liam Fox  sanoo, että Britannian Yhdysvaltain-suurlähettilään  vuodetut viestit  saattavat vahingoittaa Yhdysvaltojen ja Britannian suhteita.
 Parhaillaan Washingtonissa vieraileva Fox kertoo aikovansa pyytää tapausta anteeksi Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tyttäreltä  Ivanka Trumpilta , jonka kauppaministerin on määrä tavata Yhdysvaltain-matkallaan. Ivanka Trump on Valkoisen talon neuvonantaja.
 Vuodetuissa diplomaattiviesteissä Britannian Yhdysvaltain-suurlähettiläs  Kim Darroch  arvosteli kärkkäästi presidentti Trumpia. Brittilehti  Daily Mailin  julkaisemissa viesteissä Darroch kuvaili Trumpia taitamattomaksi, epävarmaksi ja epäpäteväksi. Hän myös varoitti Britannian hallitusta, että Trumpin ura saattaa päättyä häpeällisissä merkeissä.
 Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  on yrittänyt paikkailla kohua ilmoittamalla, etteivät suurlähettiläiden näkemykset edusta Britannian hallituksen näkemyksiä.
 – Kyseessä oli (Darrochin) henkilökohtainen näkemys, jota minä en allekirjoita, sanoi Hunt.
 Britannian oikeusministeri  David Gauke  kertoi  BBC:n haastattelussa , että lähettiläiden odotetaan olevan rehellisiä arvioidessaan kohdemaansa politiikkaa. Gauke kutsui viestien vuotamista häpeälliseksi.
 Trump: Lähettiläs ei ole palvellut hyvin Britanniaa
 Presidentti Trump kommentoi viestejä sanomalla, ettei Kim Darroch ole palvellut lähettiläspestissään Britanniaa hyvin.
 – Emme ole tämän miehen suuria faneja. Voisin kertoa asioita hänestä, mutta en aio vaivautua, totesi Trump toimittajille New Jerseyssa.
 Britannian ulkoministeriö on kertonut käynnistävänsä tutkinnan viestien vuodosta.
 The Guardian  -lehti kertoo, että Darrochin oli määrä jättää suurlähettilään tehtävänsä tämän vuoden lopussa. Kiusallinen vuoto saattaa kuitenkin johtaa siihen, että Britannian tuleva pääministeri nimittää uuden seuraajan Darrochille nopeammalla aikataululla.
 Lisää aiheesta:
 Trump criticises UK ambassador over leaked 'inept' emails
 Trump hits back over UK ambassador's leaked memos

Brittiministeri pelkää vuodettujen diplomattiviestien vahingoittavan USA:n ja Britannian suhdetta – aikoo pyytää anteeksi Ivanka Trumpilta


Summary: Hämeenlinnalaisnainen tappoi keski-ikäisen miehen viime vuoden kesäkuussa.

Hauholla tehdystä taposta annettu tuomio ei muuttunut Turun hovioikeudessa.
 Kanta-Hämeen käräjäoikeus tuomitsi viime lokakuussa naisen 9,5 vuoden vankeusrangaistukseen taposta ja hautarauhan rikkomisesta. Hovioikeus katsoi, että aihetta ratkaisun muuttamiseen ei ole.
 Naisen kihlattu auttoi naista uhrin kätkemisessä. Miehen kolmen kuukauden vankeusrangaistus rikoksentekijän suojelemisesta ei sekään muuttunut hovioikeudessa.
 Myös syyttäjä valitti
 Syyttäjäkin oli valittanut käräjäoikeuden ratkaisusta. Syyttäjä vaati vankeusrangaistuksen korottamista ja naisen tuomitsemista yhdistelmärangaistukseen.
 Yhdistelmärangaistuksessa tuomittu kärsii rikoksesta säädetyn enimmäisrangaistuksen ehdotonta vankeutta ja sen jälkeen seuraa vuoden mittainen valvonta-aika. Yhdistelmärangaistukseen ei sovelleta ehdonalaista vapauttamista eikä valvottua koevapautta.
 Hovioikeuden mukaan tällainen vaatimus olisi kuitenkin pitänyt esittää jo käräjäoikeudessa. Hovioikeus siis jätti asian tutkimatta.
 Puukotus pihamaalla Hauholla
 Nainen puukotti vuokranantajansa, keski-ikäisen miehen, hengiltä kesäkuussa 2018 Hauhon Lautsiassa vanhan huoltoaseman pihassa. Tekoa oli naisen kertoman mukaan edeltänyt riita vuokranantajan asunnossa.
 Seuraavana päivänä nainen ja hänen kihlattunsa nostivat ruumiin auton takakonttiin. He kuljettivat vainajan metsäautotien varteen noin neljän kilometrin päähän.
 Uhrista oli tehty katoamisilmoitus 1. heinäkuuta. Ruumiin löysi miestä etsimässä ollut henkilö, joka soitti poliisille.
 Hovioikeuden tuomio ei ole vielä lainvoimainen. Muutosta voi hakea korkeimmalta oikeudelta, jos se myöntää valitusluvan. Määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen päättyy 3. syyskuuta.

Hovioikeus piti pitkän vankeustuomion ennallaan – nainen puukotti vuokranantajansa hengiltä Hauholla


Summary: Viime kesän poikkeuksellisen lämmin sää räjäytti puut ja pensaat ennennäkemättömään loistoon.

Kevät antoi ensimmäisen lupauksen siitä, että tänä kesänä saadaan nauttia harvinaislaatuisesta kukkaloistosta. Jo toukokuussa sosiaalinen media täyttyi upeista kukkakuvista, kun eteläisen Suomen hedelmäpuut puhkesivat kukkimaan.
 Parhaillaan eteläisessä Suomessa jasmikkeet notkuvat kukkiensa alla ja Lapissa syreenit ovat monin paikoin runsaammassa kukassa kuin koskaan ennen. Esimerkiksi Kittilässä ruusupensaat ovat aloittamassa kukintaansa seuraavaksi ja nuppujen määrän vuoksi on lupa odottaa upeaa loistoa.
 – Myös täällä Lapissa Napapiirin seudulla on nyt ennätyksellisen runsas kukinta ja kukkien laatu on erityisen hyvä, kertoo hortonimi  Riku Tapio  Rovaniemeltä.
 Ruusukasvi ja monet muut kehittävät kukka-aiheensa jo edellisenä vuotena, joten tämän kesän kukkaloistosta on kiittäminen vuoden takaista lämpöä ja aurikoa.
 – Paitsi viime kesän lämpö, myös tämän kesän kosteus on vaikuttanut, sanoo Tapio.
 Oksat kovilla kukkien painosta
 Runsas kukinta on tuonut myös ongelmia puutarhoihin. Monessa pihassa on jouduttu turvautumaan tukitoimiin, jotta puut ja pensaat selviävät kukkiensa painosta.
 – Tässä meidän syreenissä on niin valtavan runsaat ja raskaat kukat, että oksat ovat menneet poikki, sanoo Riku Tapio.
 – Lumipalloheisi kukkii niin valtavasti, että olen joutunut virittelemään naruja oksien tueksi, etteivät ne katkea, kertoo rovaniemeläinen puutarhaharrastaja  Mari Lampinen .
 Lampinen on huomannut poikkeuksellisen runsaan kukinnan myös muiden pihoilla omalla asuinalueellaan.
 – Koiran kanssa kulkiessa on hämmästyttänyt syreenin tuoksu. Sitä en ole aikaisemmin havainnut, kertoo Lampinen.
 Myös luonnonkasvit ovat loistossaan
 – Syreenit, suopursu, koivu, mänty, haapa, luettelee hyvin kukkineita kasveja erikoistutkija  Risto Jalkanen  Luonnonvarakeskuksesta Rovaniemeltä.
 – Esimerkiksi haavalla oli tänä vuonna paras kukinta miesmuistiin, sanoo Jalkanen.
 Haavan karvamatoja muistuttavat norkot ja valkoisena lentänyt siemenhöyty hämmästyttivät keväällä ympäri Suomea.
 Tämän kesän näkymät kannattaa tallentaa muistin sopukoihin, sillä luonnon kiertokulun mukaan ensi vuonna tuskin näemme samanalaista kukkaloistoa. Luonto harvoin kukkii näin runsaana kahta vuotta peräkkäin. Lisäksi sateinen kesäsää verottaa ensi kesän kukintaa.
 – Mitä enemmän sataa, sitä enemmän taivas on pilvessä ja kasvit eivät tee kukka-aiheita niin paljon kuin aurinkoisella säällä, selittää Risto Jalkanen.
 – Jos viime kesän kaltainen lämpö toistuu 50 vuoden välein, niin saamme odottaa seuraava kertaa muutaman vuoden, toteaa hortonomi Riku Tapio.
 Tapion perheessä Rovaniemellä tämän kesän kukkaloisto sai vielä pelkkää kaunista kukintaa syvemmän merkityksen, kun Riku Tapion ja hänen vaimonsa  Paulan  pihassa neljännesvuosisadan kasvanut koristeomenapuu yllätti.
 – Meillä on tänä vuonna hopeahääpäivä ja koristeomenapuu puhkesi aivan valtavaan kukkaan. Se on meidän häälahja.
 Keräämme tänään kuvia maan kukkaloistosta. Meille lähetettyihin kuviin voit tutustua tässä jutussa.
 Lue  Ylen kuvajoukkoistusten pelisäännöt täältä .

Suomi-neito verhoutuu harvinaiseen upeaan kukkaloistoon – Lähetä kuvasi muiden ihasteltavaksi


Summary: Sisä-Suomen poliisin tiedossa ei ole enemmän robottiruohonleikkureiden varkauksia.

Poliisilla oli viikonloppuna poikkeuksellinen tehtävä Pirkanmaalla.
 Virkavalta sai ilmoituksen Ikaalisissa varastetusta robottiruohonleikkurista. Leikkuri oli hävinnyt omistajan pihalta lauantain ja sunnuntain välisenä aikana.
 Omistajalla ei ollut kuitenkaan mennyt sormi suuhun: hänellä oli tiedossa, että leikkurin GPS-jälki paikantui toiselle puolelle Pirkanmaata, yli 100 kilometrin päässä sijaitsevaan Mänttä-Vilppulaan.
 Poliisi tiedottaa, että partio meni tarkastamaan GPS-paikkannuksen antaman osoitteen ja löysi robottileikkurin talon terassilta.
 – Talossa oli useampi henkilö paikalla, ja kaksi heistä kertoi anastaneensa leikkurin,  Sisä-Suomen poliisin tiedotteessa kerrotaan .
 Sisä-Suomen poliisilaitoksen konstaapeli  Heikki Järnström  sanoo, että ei muista vastaavaa tapahtuneen aiemmin Pirkanmaalla.
 – Ei ainakaan mitään varkauksien sarjaa ole tiedossa, Järnström sanoo.
 Robottiruohonleikkureiden hinnat liikkuvat yleensä vajaan 1 000 euron ja vajaan 3 000 euron välissä. Laitteissa on yleensä gps-jäljitin ja hälytin sekä pin-koodilukitus varkaiden varalle.
 Esimerkiksi Tampereen kaupungilla on ollut  kokeilussa GPS-avusteisia leikkureita . Kaupunki on neuvonnut, että robottileikkuriin ei pidä koskea eikä sitä saa yrittää nostaa tai muutenkaan häiritä.
 – Jos leikkurin nostaa nurmikolta, sen hälytyssummeri alkaa soida ja leikkurin terä pysähtyy, kaupunki kertoi tiedotteessa viime kesänä.
 Tampereen kaupungin mukaan robotit toimivat vain rajatulla alueella, joten ne ovat hyödyttömiä varkaille.

Robottiruohonleikkuri varastettiin pihalta – omistajan neuvokkuus palkittiin: poliisi haki leikkurin yli 100 kilometrin päästä


Summary: Rakennustöiden tieltä on onnistuneesti siirretty harvinaisia kasveja ja hyönteisiä suojaan.

Kuiva männikkökangas rapisee jaloissa valtatie 25:n varrella. Tienpintareen avoimella paahderinteellä kukkii silti valkohapsisia kukkia.
 Hietaneilikka vaatii juuri tällaisen kasvuympäristön, mutta valitettavasti niitä on luontaisesti yhä harvemmassa.
 Tienpintareet ovatkin juuri paahteisille rinteille tyypillisten kasvien uusia kasvuympäristöjä, sillä muualla harjurinteet rehevöityvät ja puusto kasvaa tai ihminen ottaa soraa harjuista ja rakentaa niihin.
 Viisi vuotta sitten Suomen ympäristökeskus ja kivijalosteita valmistava Rudus rakensivat yhdessä ekosysteemihotellin Raaseporin kaupungin alueelle valtatie 25:n läheiselle hiekkakuopalle, koska valtatien laajennussuunniltelmissa pientareiden kasvit olisivat jääneet asvaltin alle.
 Tietä ei ole vieläkään laajennettu, mutta hietaneilikat, kangasajuruohot ja kissankäpälät kasvavat nyt uudessa paikassa.
 Hiekkarinteeseen siirrettiin viitisen vuotta sitten valkoisia hietaneilikoita ja punaisia kangasajuruohoja. Jari Kovalainen / Yle
 Siirto onnistui osittain
 Noin puolen kilometrin päässä valtatiestä hiekkaisella rinteellä kukkii nyt punaisia ja valkoisia mättäitä.
 Hietaneilikoiden valkoisia kukkia näkyy useammassa kohtaa myös siirtoistutusten ulkopuolella. Samoin punaisia kangasajuruohokasvustoja on levinnyt alas rinteen istustusriveiltä.
 Rauhoitettu hietaneilikka kasvaa mätäsmäisesti avoimilla rinteillä. Jari Kovalainen / Yle
 Maapaakkujen ohella kasveja siirtyi, kun kuorma-auton lavalta kipattiin sinne valuneet maat. Tienvarren kasvustoihin verrattuna nämä kasvustot näyttävät jopa rehevämmiltä.
 Vieressä näkyy myös syy siihen, miksi hietaneilikka ja kangasajuruoho ovat harvinaistuneet. Rinteessä kasvaa mäntyjä ja horsmaa, joiden varjossa siirtokasvit eivät oikein menesty.
 Kissankäpälille on käynyt hieman huonommin. Ylärinteen tasanteella niitä näkyy, mutta mopopoikien luvaton kruisailu kielletyllä soramontulla on ruhjonut kissankäpälien vaatimattoman näköisiä emi- ja hedekasvustoja.
 Silmälläpidettäviä kissankäpäliä siirrettiin ekosysteemihotellin ylärinteelle. Ne eivät ole levinneet laajalti, sillä kasvit ovat joutuneet mopoilijoiden luvattomalle reitille. Jari Kovalainen / Yle
 Rinteen alareunaan on kasattu kivenjärkäleitä estämään kulkijoita, mutta ylhäällä mopoilijat ovat löytäneet reitin maastoajoon.
 Hietaneilikka  on erittäin uhanalainen ja  kangasajuruoho  sekä  kissankäpälä  silmäpidettäviä lajeja. Ne ovat myös erilaisten hyönteisten ravintokasveja.
 Kangasajuruohon mukana ekosysteemihotelliin on ilmaantunut myös ajuruohosulkanen. Nämä hyönteiset ovat saattaneet lentää uuteen paikkaan tai kasvaneet maan mukana tulleista toukista.
 Hietaneilikan seuralainen on erittäin harvinainen hietaneilikkakoi, jota on tavattu vain kahdessa paikassa Suomessa eli Jämijärvellä ja Kainuussa. Niitä ei ole havaittu Raaseporissa.
 Harvinaiset kasvit ovat yleensä yhtä harvinaisten hyönteisten ravintokasveja. Jos kasvit tuhoutuvat, myös niitä hyödyntävät hyönteiset katoavat.
 Kangasajuruohon yrttinen tuoksu tuo mieleen timjamin. Sitä on aiemmin käytetty rohtokasvina. Jari Kovalainen / Yle
 Tilapäinen siirto tai maisemointia
 Raaseporin ekosysteemihotellia on seurattu alusta alkaen tiiviisti ja siitä valmistui  raportti kesäkuussa SYKEn julkaisusarjassa .
 Suomen ympäristökeskuksen suunnittelija  Minna Pekkonen  on yksi kirjoittajista ja ekosysteemihotellin kehittäjistä.
 – Ekosysteemihotellia ei kehitetty vain uhanalaisten lajien siirtoja varten. Enemmän on mietitty, onko koko ekosysteemi, elinympäristö tai luontotyyppi sellainen, jota pitäisi turvata uusilla toimenpiteillä, Pekkonen sanoo.
 Pekkosen mukaan hankkeessa tutkittiin, miten uhanalaisia lajeja pystytään siirtämään turvaan rakentamisen tieltä. Onnistumisen kannalta keskeistä oli maa-ainesten siirtäminen jo varhaisessa vaiheessa, kun suunnitelmat tien laajennuksesta valmistuivat.
 Rauhoitetun hietaneilikan siirtoon saatiin lupa ELY-keskukselta. Jari Kovalainen / Yle
 Näin ehdittiin todeta, onnistuiko siirto vai olisiko tarvittu uusia maapaakkujen sijoittamisia tienlaajennuksen alta.
 – Tietyille lajeille tällainen ekosysteemihotelli voisi toimia, koska pilotin tulokset ovat positiivisia ja lajisto on hyvin selviytynyt. Varovaisesti uskaltaa sanoa, että tätä voisi monistaa, Minna Pekkonen arvioi hankkeen luomaa toimintamallia.
 Ekosysteemihotellia voitaisiin käyttää kasvien lopullisena sijoituspaikkana tai tilapäisesti, jolloin kasvit voidaan palauttaa lähtöalueelle sen jälkeen, kun työt siellä ovat päättyneet.
 – Jos mietitään lajien Punaisen kirjan tilannetta ja luontotyyppien uhanalaisuusarvioinnin tuloksia, niin ehdottomasti kaikki toimenpiteet, jotka turvaavat luonnon monimuotoisuutta pitää ottaa laajasti käyttöön, painottaa Minna Pekkonen.
 Tuore arvio lajien uhanalaisuudesta eli niin sanottu Punainen kirja julkaistiin maaliskuussa. Sen tuloksista voit lukea  tästä jutustamme .
 Ekosysteemihotellin alueelle ei kaivata turhia kulkijoita. Jari Kovalainen / Yle
 Yrityksillä iso vastuu
 Maa-ainesten ottoalueen omistava Rudus on ollut aktiivisesti mukana hankkeessa. Ympäristöasiantuntija  Heli Kanto  näkee tällaisissa lajistojen siirroissa uuden mahdollisuuden maisemoida käytöstä poistuvia soranottoalueita.
 – Meillä on Rudus-LUMO -ohjelma, ja siinä tavoitteemme on, että maa-ainesten ottoalueet olisivat luonnon kannalta jopa monimuotoisempia siinä vaiheessa, kun me lähdemme sieltä kuin toiminnan alkaessa, Heli Kanto kertoo.
 Rudus Oy on iso kiviainesten tuottaja ja käyttäjä. Heli Kannon mukaan LUMO-ohjelman mukaista maisemointia on toteutettu usealla yrityksen maa-ainesalueella.
 Paahderinteille on yrityksen toimesta istutettu niille tyypillisiä, harvinaistuneita kasveja.
 – Luiskat jätetään hieman jyrkemmiksi ja niille kylvetään paahde- ja harjuympäristöjen kasvilajeja. Tamperelainen  Villivyöhyke-yhdistys  on ollut apuna, kun on hankittu kasveja esimerkiksi Kuopion kohteeseen, Heli Kanto sanoo.
 Rauhoitettujen kasvien siementen kerääminen ja kasvuston siirtäminen ilman lupaa on kielletty. Raaseporissa siirtolupa haettiin ja saatiin ELY-keskukselta.
 Lue myös:
 Näiden kuuden lajin suojeleminen voisi estää Suomen luonnon köyhtymisen – "Ei luonnon monimuotoisuuden pelastaminen ole vaikeaa"
 Uusi arviointi: Joka yhdeksäs Suomen eliölajeista on uhanalainen – varsinkin monille lintulajeille voidaan sanoa pian heippa
 Suomen eteläisimmän kärjen hiekkarannan maisema muuttumassa dramaattisesti, mutta luonto kiittää: Hangon mäntyhakkuut herättäneet hurjasti tunteita
 Kasvien sukupuuttoaalto kauhistuttaa tutkijoita – nopeutunut 500-kertaiseksi
 Metsähallituksen ennallistamispoltot tukevat Kainuun monimuotoista luontoa

Hiekkainen rinne muuttui ekosysteemihotelliksi uhanalaisille kasveille – "Kaikki toimenpiteet, jotka turvaavat luonnon monimuotoisuutta, pitää ottaa käyttöön"


Helsingin pörssin OMX Helsinki 25 -indeksissä tapahtuu muutoksia elokuun alussa. Pörssiä ylläpitävä Nasdaq ilmoittaa, että indeksiin lisätään ohjelmistopalveluyhtiö Tieto ja teollisuuskemikaaleja valmistava Kemira. Indeksistä poistetaan rakennusyhtiö YIT.
 Indeksistä oli jo aiemmin lähtenyt pois pörssistä yrityskaupan myötä poistunut Amer.
 Vuodesta 1988 laskettuun OMX Helsinki 25 -indeksiin kuuluu 25 Helsingin vaihdetuinta suuryritysosaketta. Indeksiä päivitetään puolen vuoden välein, jolloin pörssiarvojen muutokset otetaan huomioon.
 OMX Helsinki 25 -indeksi on suunniteltu seuraamaan suomalaisten osakkeiden hintakehitystä. Sitä seuraavat muun muassa Nordnetin ja Seligsonin indeksirahastot.

Tieto ja Kemira lisätään Helsingin pörssin OMXH 25 -indeksiin – YIT putoaa pois


Summary: Talkoolaisina noin 4 300 asukkaan kunnassa avustaa festivaaliviikolla lähes viisisataa ihmistä.

Kaustisen kansanmusiikkijuhlat polkaistaan maanantaina käyntiin jo 52. kerran Keski-Pohjanmaalla. Perinteisen pelimannimusiikin lisäksi tarjolla on kansainvälisyyttä, rytmiä ja savolaista meininkiä.
 Kaustinen tarjoilee vajaan viikon aikana kaikkiaan 1 600 konserttia ja nelisentuhatta esiintyjää. Tänäkin vuonna lavalla nähdään sekä kotimaisia että ulkomaisia kärkiartisteja. Esiintyjäkaartissa ovat muun muassa Rajaton, Tallari, Vesterinen yhtyeineen, Vuokko Hovatta ja Antti Paalanen sekä Samuli Edelmann.
 Kesän festivaaleilla on kolme teemaa. Kansainvälisyyden lisäksi juhlien teemoina ovat rytmi ja Savon maakunta.
 Kesän festivaali on aiempia vuosia kansainvälisempi. Se näkyy jo avauspäivänä, sillä maanantaina ulkomaalaisia muusikoita ja taiteilijoita kuullaan kahdeksasta maasta. Kaikkiaan ulkomaisia esiintyjiä saapuu 23 maasta, muun muassa Marokosta, Italiasta ja Argentiinasta sekä Venäjältä ja Ruotsista. Festivaalin ensimmäinen päivä on edellisvuoden tapaan ilmainen. Sen tarjoaa Kaustisen seutukunta.
 Rytmiteema tuo Kaustisen lavalle Suomen tunnetuimman viittomakielisen rap-artistin Signmarkin.
 Kaustisen kansanmusiikkiviikko on perinteisesti pelimannien suurta juhlaa. Viime vuonna festivaalilla esiintyi 518 pelimanniryhmää, ja näillä näkymin tämä määrä ylitetään.
 Festareille odotetaan tänä vuonna selvästi yli 40 000 kävijää. Viime vuonna yleisötavoite oli 47 000 ja se saavutettiin.

Kaustisen kansanmusiikkijuhlat vauhtiin: 1 600 konserttia ja nelisentuhatta esiintyjää – kansainvälisyys näkyy areenoilla jo ensimmäisenä päivänä


Summary: Epävarmuus osakemarkkinoilla kasvattaa korkorahastojen suosiota.

Suomeen rekisteröityihin sijoitusrahastoihin sijoitettiin kesäkuussa nettomääräisesti lähes 600 miljoonaa euroa, kertoo Finanssiala. Eniten uusia sijoituksia kertyi pitkän ja lyhyen koron rahastoihin, nettomääräisesti yhteensä lähes 520 miljoonaa euroa.
 Osakerahastoista lunastettiin kesäkuussa 43 miljoonaa euroa. Vuoden alusta osakerahastoista on siirretty rahaa pois yli 3,8 miljardia euroa. Korkorahastot ovat taas alkuvuonna keränneet merkintöjä lähes 2,4 miljardin euron edestä.
 Suomalaisissa sijoitusrahastoissa oli kesäkuun lopussa yhteensä 117 miljardia euroa. Pörssikurssien nousun myötä summa on kasvanut suuremmaksi kuin koskaan ennen ja ohittanut vuoden 2017 ennätyksen, joka oli 116,2 miljardia euroa.
 Asiantuntija  Mariia Somerla  Finanssialasta arvioi, että korkorahastojen suosion kasvu on seurausta epävarmuudesta osakemarkkinoilla. Korkosijoittajat ovat kesäkuussa saaneet hyviä tuottoja, kun Saksan 10 vuoden joukkovelkakirjan laina korko saavutti pitkällä aikavälillä alimman tasonsa. Odotukset talouskasvun hidastumisesta laskivat inflaatiopaineita ja vähensivät tarvetta kiristää rahapolitiikkaa, mikä on näkynyt laskevina korkoina.
 – Keskuspankkien kevyempi rahapolitiikka antaa tukea osakemarkkinoiden kehitykselle ennen toisen vuosineljänneksen tulosjulkistuksia. Ilmassa on kuitenkin epävarmuutta, mikä näkyy luottamusindikaattoreissa ja jo annettujen tulosvaroituksien määrässä, Somerla summasi Finanssialan tiedotteessa.
 Hän muistutti, että globaalien riskien kasvaessa sijoitusten hajautus on tärkeää.
 Pohjois-Amerikasta vedettiin rahaa
 Osakerahastoista suurinta suosiota nauttivat kesäkuussa globaalisti sijoittavat rahastot, joihin sijoitettiin nettomääräisesti yhteensä 45 miljoonaa euroa. Eniten pääomia menettivät kehittyville markkinoilla sijoittavat rahastot, joista lähti 42 miljoonaa euroa.
 Vuoden alusta suurimman takapakin ovat ottaneet Pohjois-Amerikan markkinoille sijoittavat osakerahastot, joista on lähtenyt 1,15 miljardia euroa. Maailmanlaajuiset, Eurooppa-rahastot ja kehittyville markkinoille sijoittavat osakerahastot ovat kaikki menettäneet vuoden alusta lähtien noin 700 miljoonaa euroa.
 Pitkän koron rahastoissa kertyi eniten uusia sijoituksia euroalueen valtionlainoihin, joihin virtasi kesäkuussa nettomääräisesti 130 miljoonaa ja vuoden alusta 300 miljoonaa. Myös korkeariskiset yrityslainat kiinnostivat ja keräsivät alkuvuonna nettomerkintöjä 425 miljoonan euron edestä.
 Tilastokeskuksen vuoden 2016 varallisuustutkimuksen mukaan 31 prosentilla suomalaisista kotitalouksista oli rahastosijoituksia. Näiden rahastosijoitusten mediaani oli 5 000 euroa. Suomeen on rekisteröity 24 rahastoyhtiötä, joilla on tarjolla yhteensä noin 500 rahastoa.
 Osake- ja korkorahastojen lisäksi tarjolla on myös yhdistelmärahastoja, jotka sijoittavat sekä korkopapereihin että osakkeisiin ja vaihtoehtoisia rahastoja, jotka sijoittavat esimerkiksi asuntoihin tai metsään.

Suomalaisista osakerahastoista lunastettu alkuvuonna lähes neljä miljardia


Summary: Iranin puolustusministerin mukaan Britannian toimet ovat uhkaavia ja epäkorrekteja.

Iranilaisen öljytankkerin pysäyttäminen Gibraltarilla sai maanantaiaamuna uusia kierroksia. Iranin puolustusministeri  Amir Hatami  sanoi televisiohaastattelussa, että Britannian toimet ovat merirosvoutta.
 – Tankkerin pysäyttäminen oli Britannialta uhkaavaa ja epäkorrektia, Hatami sanoi ja vannoi, ettei Iran aio sietää tilannetta.
 Britannia  pysäytti tankkerin  viime torstaina Gibraltarilla, koska epäili sen olevan viemässä raakaöljyä Iranista Syyriaan. Syyria on EU:n asettamassa öljyn kauppasaarrossa.
 Irania on raivostuttanut erityisesti se, että se uskoo Britannian toimineen Yhdysvaltain käskystä. Tilanne kiristää entisestään Yhdysvaltain ja Iranin välejä, jotka ovat viime aikoina  olleet koetuksella  muun muassa droonin alasampumisen ja pakotteiden takia.
 Gibraltarin korkein oikeus antoi luvan pitää tankkeria takavarikossa kahden viikon ajan. Iran puolestaan on uhannut, että vastalauseeksi se pysäyttää jonkin brittiläisaluksen.
 Toisaalta Iranin armeijan kenraali  Abdolrahim Mousavi  sanoi maanantaina puoliviralliselle uutistoimisto Mehrille, ettei Iran halua ajatua sotaan minkään maan kanssa.
 Lue myös:
 Iran ilmoitti rikastavansa uraania yli ydinsopimuksessa sovitun rajan – neuvottelija: "Teheran on antanut tarpeeksi aikaa diplomatialle"
 Iranin ratkaisuehdotus kiistaan uraanin rikastamisesta: "Eurooppalaisten tulisi ostaa öljyä Iranilta"
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin

Tilanne kiristyy: Iran kutsuu tankkerinsa pysäyttämistä merirosvoudeksi – "Me emme aio sietää tätä"


Summary: Presidentin johtamassa huumesodassa on tapettu tuhansia ihmisiä. Amnestyn mukaan kyseessä voi olla  rikos ihmisyyttä vastaan.

Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internatiol vaatii kansainvälisiä toimia Filippiien huumesodan lopettamiseksi. Amnestyn mukaan YK:n pitäisi heti tutkia sotaa, joka saattaa olla rikos ihmisyyttä vastaan.
 Filippiinien presidentti  Rodrigo Duterte  aloitti verisen taiston Filippiineillä vuonna 2016 huumeiden käyttäjiä ja myyjiä vastaan.
 Virallisten laskelmien mukaan huumesodassa on kuollut 5 300–6 600 ihmistä. Ihmisoikeusjärjestöt ovat kuitenkin arvelleet, että uhreja olisi 12 000–20 000.
 Amnestyn julkistaman raportin mukaan Duterten hallinnon laittomasti tappamien ihmisten määrä ja väärinkäytösten laajuus on saavuttanut sellaiset mittasuhteet, että voidaan puhua rikoksista ihmisyyttä vastaan.
 Amnesty on viime vuonna tutkinut 27:ää surmaa Bulacanin alueella lähellä pääkaupunki Manilaa. Järjestö kutsuu aluetta "maan verisimmäksi kuolemankentäksi".
 Duterten hallinto kiistää, että poliisi olisi tappanut ketään laittomasti. Toisaalta presidentti on toistuvasti uhkaillut huumekauppiaita kuolemalla. Monet surmatut ovat menettäneet henkensä pienten huumerikosten vuoksi.
 Viime viikolla huomiota herätti huumeratsia, jossa  sai surmansa kolmevuotias lapsi . Filippiinien entinen poliisipäällikkö  Ronald dela Rosa  on puolusti virkavallan toimia huumeratsiassa kuittaamalla tylysti, että sellaista sattuu.
 Lue myös:
 "Toimittajamme näkivät joka yö keikoillaan keskimäärin kahdeksan ruumista" – Palkittu journalisti ei vaikene Filippiinien huumesodasta   Presidentti Duterten kova kriitikko sai huumesyytteet ja pidätettiin Filippiineillä
 Filippiinien Duterte kehui tappaneensa rikollisia – senaattorit uhkaavat presidenttiä viraltapanolla

Amnesty vaatii YK:ta tutkimaan Filippiinien huumeiden vastaista sotaa


Summary: Kuluneella viikolla Etelä-Amerikassa ihasteltiin täydellistä auringonpimennystä, Italiassa purkautui tulivuori ja Slovakiassa ikuistettiin valokuvaan tulikärpästen parveilua. Kokosimme yhteen viikon näyttävimpiä uutiskuvia.

Aurinko valaisee Kremlevskiy Proyezd-katua Kremlin lähellä Moskovassa 2. heinäkuuta. Maxim Shipekov / EPA
 Täydellinen auringonpimennys nähtiin Merlossa, San Luisissa, Argentiinassa 2. heinäkuuta. Nico Aguilera / EPA
 Dj Tiesto esiintyi Unkarin Balatonissa 3. heinäkuuta näyttävän valoshown kera. Boglarka Bodnar / EPA
 Poika virkistäytyy helteellä suihkulähteellä Kiovassa Ukrainassa 1. heinäkuuta.
 Montreux Jazz Festival -tapahtuma järjestettiin 53. kerran. Brittiläinen James Blake esiintyi torstai-iltana 4. heinäkuuta.  Valentin Flauraud / EPA
 Käsitetaiteilija Ales 'Maxi' Zupevcin veistämä monumentti Melania Trumpista.  Patsas sijaitsee Lähellä Sevnican kaupunkia joka on Melania Trumpin kotikaupunki. Patsas paljastettiin 5. henäkuuta. Jure Makovec / AFP / Lehtikuva
 Nuori poika esittelee sardiineja Amanzimtotissa, Durbanin eteläpuolella Etelä-Afrikassa.  Ilmiö nimeltä "Sardine run" on tapahtuma, jota tullaan katsomaan kaukaakin. Silloin miljoonat sardiinit parveilevat eteläisen Afrikan itärannikolla. Samalla niitä myös pyydystetään.  Rajesh Jantilal / AFP / Lehtikuva
 Tallinnan laulujuhlien kulkueeseen osallistui yli 47 000 laulajaa, tanssijaa ja soittajaa lauantaina 7. heinäkuuta. Stanislav Moškov
 Stromboli-tulivuori purkautuu Italiassa 3. heinäkuuta. Mario Calabriesi / EPA
 Kreikassa pidettiin sunnuntaina ennenaikaiset parlamenttivaalit. Louisa Gouliamaki / AFP
 Ivana Kupala on slaavilaisten perinteinen keskikesän juhla. Ihmiset kokoontuivat piiritansseihin ja laulamaan nuotion ympärille Kiovassa Ukrainassa 6. heinäkuuta. Kuvassa nuoret naimattomat naiset hyppivät nuotion yli, päässään kukkaseppele. Juhlaa vietetään Ukrainassa, Valko-venäjällä, Puolassa ja Venäjällä.  Sergey Dolzhenko / EPA

Tulikärpästen lento ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Lippuhuijausten määrä kasvaa, kun festivaalit myydään loppuun. Lippujen aitoutta on vaikea todistaa.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Liput suosittuun festivaaliin on loppuunmyyty. Myyntipalstoille alkaa ilmestyä paljon ilmoituksia, joissa ihmiset kauppaavat lippuja tapahtumaan. Korkeasta hinnasta huolimatta lippuja varataan tiuhaan tahtiin ja kauppoja solmitaan.
 Festivaalin portilla liput skannataan ja joidenkin vieraiden päivä voi saada yllättävän käänteen. Lipuntarkastuksessa saattaa käydä käy ilmi, että samalla lipulla on jo kerran menty sisään.
 Tällainen on yleinen esimerkkitapaus festareilla tapahtuvasta lippukauppavilpistä. Tämän vahvistavat Qstockin, Ruisrockin, Weekend Festivalin ja Rockfestin järjestäjät. Qstockin viestintäpäällikkö  Niina Ristolainen  kertoo, että lippuhuijaukset ovat yleistyneet heidän festivaalissaan viimeisen viiden tai kuuden vuoden aikana. Porteilta on jouduttu yhä enemmän käännyttämään ihmisiä pois kelpaamattoman lipun vuoksi.
 Ruisrockin promoottori  Mikko Niemelän  mukaan huijausten määrä nousee, kun tapahtuma myydään loppuun ja lipuille on ylikysyntää.
 Huijaukset vielä yksittäistapauksia
 Weekend Festivalin ja Rockfestin tiedottaja  Tomi Lindblom  ei näe huijauksia festivaalien kannalta suurena ongelmana, sillä tähän mennessä ne ovat olleet yksittäistapauksia. Festivaalien etua valvova Finland Festivals ei osannut kertoa tilastoja lippukauppahuijausten määrästä.
 Sähköisten lippujen yleistyminen on yksi syy lippukauppahuijausten lisääntymiseen, sillä niiden kopioiminen ja tulostaminen on helppoa. Yleiseksi ongelmaksi on muodostunut saman lipun myyminen moneen kertaan eri henkilöille. Tällaisessa tapauksessa vain lippua ensimmäistä kertaa käyttävä pääsee tapahtumaan sisään. Lukulaite tunnistaa saman koodin, eikä samaa lippua uudelleen käyttävä enää pääse festivaalialueelle.
 Kuluttajavalistuksella lippukauppavilppi minimiin
 Tänä vuonna Qstockin viestintäpäällikkö Niina Ristolaiselta on kyselty jo ennen tapahtuman loppuunmyymistä, ovatko yksityisiltä henkilöiltä ostetut liput aitoja. Sitä ei kuitenkaan pystytä todistamaan, koska kopioidut liput näyttävät aivan alkuperäiseltä.
 Festivaalijärjestäjät ovat miettineet keinoja siihen, miten asiakkaita voisi kannustaa tarkkaavaisuuteen lippukaupoissa. Monet ovat valistaneet asiakkaita sosiaalisen median kanavissaan siitä, että liput kannattaa hankkia vain tapahtuman virallisten lipunmyyntisivustojen kautta. Tämä on ainoa varma tapa olla tulematta huijatuksi.
 – Jokainen lippuihin liittyvä huijaus on liikaa ja kuluttajavalistuksella se pyritään minimoimaan nollaan, Weekend Festivalin ja Rockfestin tiedottaja Lindblom toteaa.
 Ruisrock on ottanut tänä vuonna ensimmäistä kertaa nimikkoliput käyttöön lippukauppahuijausten ehkäisemiseksi. Alueelle ei pääse sisään, ellei henkilöllisyyttä pysty todistamaan lipun esittämisen yhteydessä. Ruisrockin promoottori Mikko Niemelä arvioi, että tämän uudistuksen myötä lippuja on ollut paljon vähemmän myynnissä esimerkiksi Facebookin myyntipalstoilla.
 – Liput ovat menneet sellaisille, jotka itse ovat tulossa tapahtumaan, eikä niille, jotka haluavat keplotella itselleen rahaa, Niemelä kertoo.
 Lipunmyyntipalvelu Tiketti lanseerasi kesäkuun lopussa palvelun, jossa heidän kautta ostettuja lippuja voi jälleenmyydä turvallisesti. Jokaisen myyntiin laitettavan lipun aitous tarkistetaan ja ostohetkellä alkuperäinen lippu mitätöidään ja ostaja saa täysin uuden lipun.
 – Haluttiin luoda kauppa, jossa ostaja saa olla varma, ettei tule huijatuksi, Tiketin toimitusjohtaja  Mirva Merimaa  perustelee.
 Lippuja ostettu moninkertaisella hinnalla
 Eniten huolta suurille tapahtumajärjestäjille on aiheuttanut se, että asiakkaat eksyvät ostamaan liput epävirallisten lippukauppojen kautta.
 Viagogo-sivusto nousi esiin jokaisen tähän juttuun haastatellun festivaalijärjestäjän puheista. Viagogo on myyntialusta, jonne yksityiset myyjät voivat laittaa pääsylippuja myyntiin.
 Viagogo tulee usein ensimmäiseksi Googlen hakutuloksissa lippua etsiessä, jolloin asiakas menee huomaamattaan heidän sivuille. Sivustolla hinnat saattavat olla paljon kalliimpia kuin virallisilta sivustoilta ostettuina.
 Sivustolla on myös kerrottu väärää tietoa jäljellä olevien lippujen määrästä. Tuska-festivaalin toimitusjohtaja  Eeka Mäkynen  on huomannut, että sivustolla painostetaan asiakasta hankkimaan liput nopeasti kertomalla, että niitä on jäljellä enää muutama.
 – Asiakas ostaa lipun hirveällä hinnalla, vaikka oikeasti lippuja on jäljellä vielä kymmenentuhatta, Mäkynen kertoo.
 Kysyimme asiaa Viagogolta sähköpostitse. Sivuston edustaja kertoo, että heidän sivustonsa on myyntialusta, joka yhdistää lipunmyyjät ja -ostajat. He pyrkivät estämään kopioitujen lippujen myymisen sillä, että maksavat myyjille myyntihinnan vasta tapahtuman jälkeen.
 Rikosilmoituksen tekoon kannustetaan
 Poliisihallituksen tarkastaja  Jyrki Aho  kertoo, että olemattomien lippujen kauppaamisessa tai kopioitujen lippujen myynnissä on kyse lievästä petoksesta. Poliisi kirjasi netissä tapahtuneita lieviä petoksia vuonna 2017 3998 kappaletta ja 4417 kappaletta vuonna 2018. Lukuihin on kuitenkin kirjattu kaikki lievät petokset. Ei siis voida tietää, kuinka moni näistä lievistä petoksista on lippukauppahuijauksia.
 Ahon mukaan lippuhuijauksen kohteeksi joutunut ei välttämättä koe rahan menetystä määrällisesti niin merkittäväksi, että tekisi aiheesta rikosilmoituksen. Sekä Aho että festivaalien henkilökunta kuitenkin kannustavat jokaista tekemään rikosilmoituksen esimerkiksi sähköisesti.
 – Ilmoitusten kautta poliisi voi sarjoittaa tekoja, ja rikollisuuden laajuus paljastuu paremmin, Aho kertoo.
 Koska lievä petos on asianomistajarikos, poliisi voi ottaa epäillyn rikoksen tutkittavakseen vain siinä tapauksessa, että asianomistaja vaatii rikoksesta epäillylle rangaistusta.
 Tapahtumajärjestäjät pyrkivät auttamaan ja neuvomaan huijauksen kohteeksi joutunutta asiakasta mahdollisimman kattavasti. Virallisilta sivuilta ostetun ja kopioidun lipun alkuperä on mahdollista selvittää.
 Jyrki Aho kehottaa varovaisuuteen lippuja ostaessa, sillä moni huijari osaa olla vakuuttava. Rikollisella mielellä oleva myyjä tai halukas ostaja voivat antaa itsestään täysin väärät tiedot verkossa tai kasvokkain tapahtuvassa myynnissä. Yksityisen lipunmyyjän tiedot kannattaa ottaa ylös mahdollisimman tarkasti, jotta huijaustilanteissa huijarin kiinnisaaminen on helpompaa.
 – On hyvä muistaa, että jos henkilöstä ja tuotteen oikeellisuudesta ei ole varmuutta, niin on parasta jättää asia sikseen.
 Onko sinua huijattu tai yritetty huijata lippukaupoissa? Osallistu keskusteluun kello 22.00 saakka.
 Aiheesta lisää:
 Kuluttajavirasto kehottaa varovaisuuteen pääsylippujen jälleenmyyjän Viagogon kanssa
 Viisi vinkkiä netin lippuhuijareiden välttämiseen

Festarien lippukauppaan kohdistuvat huijaukset ovat lisääntyneet – Huijarit ottavat kopioita ja myyvät samaa lippua useille henkilöille