Summary: Viime vuonna alkanut notkahdus suomalaisten määrässä sai Viron matkailuyrittäjät heräämään.

Pohjoistallinnalainen Telliskiven alue näyttäytyy joulukuisessa koleassa harmaudessa melko autiona. Trendikkään boheemin korttelin sisätiloissa käy kuitenkin kuhina. Ravintoloita, kauppoja, näyttelytiloja. Kaiken kruunaa tallinnalaisten suurvoitto, puoli vuotta sitten avattu Fotografiska-keskus.
 Fotografiskalla on epäilemättä osansa siinä, että viime vuonna alkanut lasku suomalaisten Viron-matkailussa pysähtyi ja kääntyi heinäkuussa nousuun, joka jatkuu yhä. Muita syitä ovat muun muassa matkailijoiden sukupolvenvaihdos, yhä moninaisemmat kiinnostuksen kohteet ja virolaisten kokema herätys.
 – Suomalaisten määrän vähenemisestä keskusteltiin mediassa paljonkin. Se oli siinä mielessä hyvä asia, että ravisti hereille myös ne virolaisyrittäjät, jotka eivät olleet tiedostaneet suomalaisten merkitystä Viron matkailulle ja sitä kautta koko taloudelle, matkailuyrittäjä  Evelin Org  sanoo.
 Nuorten lisääntyneet Viron-käynnit on pantu merkille sekä Tallinkilla että Suomen suurlähetystössä. Lehdistöneuvos  Hannele Valkeeniemen  mukaan vanhat laulavan vallankumouksen ajan nostalgiasukupolvet eivät enää jaksa matkustaa yhtä paljon kuin ennen.
 – Tilalle ovat tulleet nuoremmat sukupolvet, jotka haluavat syödä hyvin, käydä konserteissa ja erilaisissa tapahtumissa. Se on siis ainakin muuttunut, että Viroon vetävät konsertit ja uudet museokohteet.
 Perinteinen sisäänheittotuote eli alkoholi on yhä useammalle Viron-kävijälle pelkkä sivuseikka. Sitä saatetaan hankkia, kun kerran on Tallinnaan matkustettu, mutta harva lähtee lahden yli varta vasten sen takia.
 Heinä–marrakuussa Viroon matkusti 22 000 suomalaista enemmän kuin vuotta aiemmin, yöpyjiä puolestaan oli 35 000 enemmän.
 Suomalaisten eteen tehdään nyt töitä
 Aivan tyhjästä suomalaismatkailu ei ole elpynyt. Evelin Org on entinen Viru-hotellin markkinointipäällikkö, joka nykyisin tuo Viroon esimerkiksi suomalaisia bloggaajia, joiden toivotaan levittävän ilosanomaa Viron mahdollisuuksista.
 Myös Viron matkailunedistämiskeskus ja VisitTallinn ovat alkaneet panostaa suomalaisiin muun muassa rekrytoimalla Suomi-tuntijoita ja tulemalla useamman vuoden tauon jälkeen Matkamessuille.
 – Viro on myös Helsingissä tammikuussa järjestettävien messujen virallinen partnerimaa, Visit Estonia Suomen viestintäpäällikkö  Timo Raussi  korostaa.
 Matkailullisesti Tallinnassa odotetaan paljon uudesta Noblesserin alueesta, joka on muotoilukauppoineen, pienpanimoineen ja ravintoloineen noussut suositun Lentosataman viereen.
 Myös perinteinen Reisisadam eli matkaustajasatama on panostanut viihtyvyyteen aivan eri tavalla kuin aiemmin. D-terminaalista on valtaosa peruskorjattu. Marraskuussa valmistui myös Reidi tee, Tallinnan ulkopuolelle suuntautuvaa satamaliikennettä pois keskustasta ohjaava liikenneväylä. Samalla ranta-alue avattiin myös jalankulkijoille ja pyöräilijöille.
 Helsingin ja Tallinnan kaksoiskaupunkikehitys on johtanut siihen, että turismin määrittelykin alkaa olla vaikeaa.
 – Mikä on turismia ja mikä asiointia? Jos ihminen tulee Viroon huollattamaan autoaan ja samalla syömään hyvin, onko se turismia vai mitä?, Hannele Valkeeniemi kysyy.
 Ja vastaa itse:
 – Se on vain kahden maan rajapinnassa tapahtuvaa liikehdintää.
 Lue myös:
 Viro ei vedä entiseen malliin, eikä syynä ole yksin kallistunut alkoholi – "Kun Suomella menee hyvin, suomalaiset matkustavat kauas"
 Suomalaisturistien määrä Virossa laskee – Ovatko suomalaiset ja virolaiset kyllästyneet toisiinsa kuin vanha aviopari?
 Virtuaalitodellisuutta, keksintötehdas, merenkulun historiaa ja nykytaidetta: Tallinna hellii nyt kokeilun- ja kulttuurinnälkäisiä vierailijoita
 Tallinnan-tuliaisina omat reseptilääkkeet – jo yli 5 700 suomalaista sähköistä lääkemääräystä toimitettu Viron apteekeista
 Mitkä tuotteet ovat Helsingissä halvempia kuin Tallinnassa? Tuore hintavertailu kertoo, että esimerkiksi särkylääkettä ei kannata ostaa lahden takaa
 Tallinnassa matkustaminen on kohta entistäkin helpompaa: HSL-sovellus toimii pian Suomenlahden molemmin puolin

Suomalaisten Viron-matkailu kääntyi nousuun nuorten voimin – Suomenlahden toiselta puolelta haetaan nyt elämyksiä, ei viinaa


Summary: Kun keksii vanhalle asialle uuden nimen, voi laskuttaa enemmän. Siksi yrityksissä käytetään hassuja ja hämääviä sanoja, kirjoittaa Pekka Seppänen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Eräs Yle-veron maksaja ehdotti, että saattaisin päätökseen kolumnitrilogian, joka käsittelee hämääviä ja sumuttavia taloussanoja.
 Kahdessa edellisessä kolumnissani pohdiskelin nimittäin sanoja, joita käytetään, kun puhutaan kansantaloudesta tai taloudesta yleisesti.
 Tällä kertaa pohdiskelen siis niitä hassuja ja hämääviä sanoja, joita käytetään yrityksissä ja muillakin työpaikoilla.
 Sanoissa on voimaa.
 Ajatellaanpa vaikka sanaa murros. Joillakin toimialoilla, enkä viitsi mainita erikseen media-alaa, on jo parikymmentä vuotta ollut murros. Parikymmentä vuotta kestävä murros kuulostaa kyllä maallikon korviin enemmänkin pysähtyneisyydeltä.
 Murros on kuitenkin käyttökelpoinen sana, koska siihen voi aina vedota, jos ei ole onnistunut liiketoimissaan kovin hääppöisesti.
 Murros on substantiivi . Myös adjektiivit ovat mainioita, esimerkiksi sellainen adjektiivi kuin johtava.
 Joka toinen firma ilmoittaa olevansa johtava, koska johtava ei tarkoita mitään. Sitä ei voi mitata eikä todistaa, joten sitä ei voi myöskään kumota.
 Aivan erinomainen adjektiivi on ketterä, koska sitäkään ei voi mitata.
 Väitteet, joita ei voi kumota, ovat parhainta mahdollista propagandaa. Nykyään ei tosin käytetä sanaa propaganda. Itselle edullista jorinointia ja tarinointia kutsutaan sen sijaan sisältömarkkinoinniksi.
 Aivan erinomainen adjektiivi on ketterä, koska sitäkään ei voi mitata.
 Ja tottahan toki ketterä on parempi kuin kömpelö. Kun tuhannen ihmisen organisaatiota alkaa kutsua ketteräksi, se yhtäkkiä ei tunnukaan jäykältä, byrokraattiselta tai hierarkkiselta, vaan… niin, ketterältä. Ei kömpelöltä ollenkaan.
 Ketterä strategia!  Se se vasta onkin stiiknafuulia. Sanakirjan mukaan ketterä tarkoittaa notkeasti liikkuvaa, ja strategia puolestaan tarkoittaa pysyvää toimintasuunnitelmaa. Ketterä strategia on vähän niin kuin korkea kuoppa tai neliskanttinen ympyrä.
 Kun strategiassa lukee, että yrityksen tarkoitus on laajentua yritysostoin, niin yritysoston perusteluksi kelpaa, että yritysosto on strategian mukainen.
 Strategia on hyvä selitys päätöksille, kun hyvää selitystä ei ole. Kun sanoo, että jokin päätös on strategian mukainen, päätös kuulostaa järkevältä, vaikka siinä ei olisi mitään järkeä.
 Kun strategiassa lukee, että yrityksen tarkoitus on laajentua yritysostoin, niin yritysoston perusteluksi kelpaa, että yritysosto on strategian mukainen. Tällainen perustelu on tietenkin kehäpäätelmä, joka on sana, jota on turha etsiä yritysten sanakirjasta.
 Ennen vanhaan työpaikoilla oli työntekijöitä , mutta nyttemmin työpaikoilla on vain osaajia. Tämä ei välttämättä johdu siitä, että osaaminen olisi lisääntynyt. Pikemminkin kyseessä lienee vanha, ikiaikainen kikka: jos ei halua antaa palkankorotusta, voi antaa entistä hienomman tittelin.
 Moniosaaja on selkokielellä sanottuna työntekijä, joka tekee myös toisten työt, joskin ilman erillistä korvausta.
 Moni osaaja on jo saanut ylennyksen moniosaajaksi. Moniosaaja on selkokielellä sanottuna työntekijä, joka tekee myös toisten työt, joskin ilman erillistä korvausta.
 Moniosaajia tarvitaan erityisesti silloin, kun monille osaajille on annettu potkut. Potkut saanut osaaja oli ennen yrityksen tärkein voimavara. Nyt hän on enää pelkkä varavoima.
 Täytyy heti todeta , että potkut on sana, jota yrityksissä ei koskaan käytetä. Tavalliset työntekijät ovat yt-menettelyn piirissä. Huippujohtajien työsuhde päättyy yhteisymmärryksessä, ilman mitään dramatiikkaa. Mikä tarkoittaa sitä, että yhteisymmärrystä ei ole ollut, mutta sitäkin enemmän dramatiikkaa.
 Työpaikoilla ei enää ole alaisiakaan. Nykyisessä näennäistasa-arvoisessa työelämässä alaisia ei saa kutsua alaisiksi, saati alamaisiksi, vaan tiimiläisiksi. Ikään kuin oltaisiin samassa veneessä, jossa kaikki soutavat, kukaan ei huopaa, eikä kukaan yritä vetää tappia irti.
 Kun keksii vanhalle asialle uuden nimen, voi laskuttaa enemmän.
 Miksi näitä hassuja yrityssanoja keksitään? Varmaan samasta syytä kuin yritystoimintaa harjoitetaan ylipäänsä. Rahan vuoksi.
 Kun keksii vanhalle asialle uuden nimen, voi laskuttaa enemmän. Enemmän laskuttaminen on helpointa, kun yritykset käyvät kauppaa keskenään. Yritysten maksama rahahan on yleensä jonkun muun kuin kaupoista päättävän rahaa.
 Omia rahojaan käyttäviä kuluttajia ei ole yhtä helppo jymäyttää. Kun pesuainefirma kertoo, että uusin tiskiaine ei tee astioista puhtaita, vaan syväpuhtaita, niin tavallista tiskinpesijää vain naurattaa.
 Mutta kun johtamiskouluttaja keksii myydä  yrityksille kursseja syväjohtamisesta, niin johan kauppa käy. Puhumattakaan kun konsultti havahduttaa johtoryhmän, että käynnissä ei olekaan muutos, eikä edes murros, vaan disruptio.
 Jos aikoo myydä muotisanaa hyvällä katteella, on tärkeintä omaksua se ensimmäisten joukossa. Vuosituhannen vaihteessa jokainen markkina-arvoaan paisutteleva pörssiyhtiö hoki tiedotteissaan sanaa internet. Näinä päivinä kuuluu höpöttää tekoälystä, vastuullisuudesta ja ilmastonmuutoksen torjumisesta. Mutta kohta nekin on syrjäytetty joidenkin vielä muodikkaampien sanojen tieltä.
 Pekka Seppänen
 Kolumnin kirjoittaja on myyjätyttö.
 Lue myös
 Pekka Seppäsen kolumni: Varo talouden kielikuvia, sillä ne ovat usein valheellisia
 Pekka Seppäsen kolumni: Suomi ei ole vientivetoinen, vaan itseensä käpertynyt maa

Pekka Seppäsen kolumni: Ennen vanhaan työpaikoilla oli työntekijöitä, nyt työntekijöistä on tullut osaajia, moniosaajia ja tiimiläisiä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Uusi viranomainen alkaa välittää suomalaisten potilastietoja eteenpäin, mutta lupaa yksityisyyden suojan olevan turvattu
 Vuodenvaihteessa toimintansa  aloittaa uusi viranomainen , Findata. Se kerää ja välittää suomalaisten terveystietoja niistä kiinnostuneille tahoille. Yhtenä tavoitteena on houkutella Suomeen ulkomaisten yritysten innovaatiotoimintaa ja tutkimusryhmiä.
 Putinista tuli brändi, jolla myydään niin vodkaa kuin hipsterimuotia
 Venäjän johtajalla voi myydä vaikka vaatteita hipstereille Grigori Vorobjov / Yle
 Kaksi vuosikymmentä Venäjällä vallassa ollut  Vladimir Putin  on myös  myyntivaltti . Hänen nimellään ja kasvoillaan ei myydä enää vain turisteille matkamuistoja vaan myös esimerkiksi vaatteita hipstereille. Loppuvuonna Moskovan ydinkeskustaan avautui Team Putin -muotiliike.
 Mistä kohtuuhintaista jätehuollon palvelua pk-yrityksille? Kunnalliset jäteyhtiöt pyrkivät tasapainottamaan markkinoita perustamalla tytäryhtiöitä
 Suurin osa lajitteluhalliin tulevasta jätteestä päätyy energiaksi. Petri Aaltonen / Yle
 Vuosi sitten voimaan astunut jätelain uudistus on vahvistanut jätehuollon markkinoiden keskittymistä isoille toimijoille. Jatkossa laki kaventaa kunnallisten jätehuoltoyhtiöiden markkinaehtoista palvelua entisestään. Kuntaomisteiset yhtiöt ovat  perustaneet tytäryhtiöitä  palvelemaan jätehuoltoa tarvitsevia pk-yrityksiä. Etenkin harvaan asutuilla alueilla kunnallinen jätehuolto voi olla ainoa mahdollisuus yritysten jätehuollolle.
 Lännessä aurinkoista
 Yle
 Päivä on suurelta osin poutainen. Maan länsiosassa ja Pohjanmaan maakunnissa on aurinkoista. Lapissa voi tulla päivällä lumikuuroja ja etelässä voi sadella vettä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Findata alkaa välittää suomalaisten potilastietoja, Putinilla myydään vodkaa ja hipsterimuotia, lännessä aurinkoista


Summary: Suomi on terveysdatan luvattu maa. Jatkossa tietoihin pääsevät entistä helpommin käsiksi myös kansainväliset tutkijat ja yritykset.

Vuodenvaihteessa toimintansa aloittaa uusi viranomainen, Findata. Se kerää ja välittää suomalaisten terveystietoja niistä kiinnostuneille tahoille. Taustalla on vappuna 2019 voimaan tullut toisiolaki.
 Toisiolaki mahdollistaa sosiaali- ja terveydenhuollon toiminnassa syntyneen datan tehokkaan ja tietoturvallisen uudelleenkäytön.
 – Suomi on maailman ensimmäinen maa, jossa on toisiolaki olemassa ja jossa tämänkaltainen palvelu on perustettu, sanoo Findatan johtaja  Johanna Seppänen .
 Yhtenä tavoitteena on myös houkutella Suomeen ulkomaisten yritysten innovaatiotoimintaa ja tutkimusryhmiä.
 – Tavoite näyttää toimivan, puhelimeni soi koko ajan, kotimainen ja kansainvälinen kiinnostus on ollut ylenpalttista ja yhteydenottoja on tullut paljon, Seppänen sanoo. Valtaosa datan hyödyntäjistä, Seppäsen arvion mukaan noin 80 prosenttia, on tutkijoita.
 Kansainväliset yritykset ja tutkijat haluavat tietää lisää Suomen uudesta viranomaisesta, jolla on terveysdataa tarjolla.
 Suomi on terveysdatan luvattu maa
 Kun kuka tahansa suomalainen käy vaikkapa terveyskeskuksessa, hänen hoitoonsa liittyvät tiedot kirjataan ylös ja tallennetaan. Näistä käynneistä  kerääntyvää dataa käytetään tilastojen luomiseen.
 Terveystietoja on Suomessa tilastoitu hyvin pitkään. Meillä on kansainvälisesti katsoen ainutlaatuinen varasto terveysdataa. Aiemmin potilastietoja on pitänyt kysyä jokaiselta tilastoivalta taholta erikseen. Tulevaisuudessa tietoja voi kysyä Findatasta, joka kerää ja yhdistelee niitä.
 Tähänkin asti tietoja ovat käyttäneet esimerkiksi tutkijat ja viranomaiset, joiden työ nyt helpottuu. Mutta Suomeen halutaan houkutella myös yrityksiä ja tutkimusryhmiä, jotka voisivat luoda datan avulla jotakin uutta. Tietoja voidaan välittää esimerkiksi lääketeollisuudelle tuotekehityskäyttöön.
 Pyytämättä mieleen nousee huoli kansalaisten tietoturvasta ja yksityisyydensuojasta.
 Ketään ei voi suoraan tunnistaa datasta
 Tietoturva ei huonone, ja ihmisten yksityisyys turvataan, kuten nykyäänkin, Findatan tuore johtaja Johanna Seppänen rauhoittelee.
 – Sairaala kirjaa tiedot hoitoa varten. Jos niitä sen jälkeen käytetään, se on toisiokäyttöä. Ja potilastietoja käytetään jo nyt tutkimukseen. Mikään ei tule muuttumaan. Tiedot eivät vuoda mihinkään. Uusi toimija, Findata, antaa jatkossa tutkimusluvat keskitetysti, Johanna Seppänensanoo.
 Findata lupaa käsitellä tietoja aiempaa turvallisemmin. Dataa ei anneta eteenpäin, vaan sitä voi käyttää vain suoraan palvelimelta sen verran kuin on tarpeen.
 Eli jos saksalainen lääkejätti haluaa kerätä tietoa vaikkapa keskisuomalaisista astmapotilaista ja tehdä sen perusteella tutkimusta, se voi pyytää Findatasta erilaisia tietoja ja tilastoja astmapotilaiden asuinseuduista, perhesiteistä ja hoidoista.
 Jos lupa heltiää, Findata kerää datan esimerkiksi terveystietokannoista, Väestörekisterikeskuksesta ja Kelasta. Sen jälkeen virasto putsaa kaikki yksittäisiin potilaisiin viittaavat tunnistetiedot ja antaa data-aineiston lääkejätin tutkijoille tarkasteltavaksi.
 – Findata kokoaa ja yhdistää aineiston, jonka jälkeen se poistaa suorat henkilötunnisteet. Eli aineisto, jonka Findata eteenpäin ei sisällä koskaan yksittäisen potilaan henkilötunnisteita. Ketään ei voi suoraan tunnistaa datasta, Johanna Seppänen vakuuttaa.
 Valtio ei tee datalla bisnestä
 Uuden viranomaisen myötä yksittäisen ihmisen tietosuoja kasvaa roimasti, Seppänen painottaa.
 Findatan keräämän tiedon käyttötarkoituksia ovat lain mukaan tutkimus, kehittäminen ja innovaatiot, opetus, tilastointi, tietojohtaminen, viranomaisen ohjaus-, valvonta, suunnittelu- ja selvitystehtävä.
 Ministeriössä on valmisteilla maksuasetus, eli Findata tulee perimään maksuja tiedoista.
 Se ei silti tee datalla bisnestä. Maksuilla katetaan kustannuksia. Mahdollinen voiton takominen jää jatkokäyttäjille.
 – Koska olemme viranomainen, emme voi periä yksityiseltä sektorilta enemmän rahaa kuin viranomaiselta, Seppänen sanoo.
 Terveysalan tutkimusta Findata tulee tehostamaan ja helpottamaan. Yhden luukun palvelu nopeuttaa tutkijoiden työtä.
 – Tiedän, että tutkijat ovat tuskailleet, koska sote-aineistoja on vaikea saada. Jos neljän vuoden tutkimuksessa joutuu odottamaan vuoden aineistoa, se on liikaa. Nyt tutkijat saavat datan käyttöön nopeasti ja anonymisoidusti, Johanna Seppänen sanoo.
 Johanna Seppänen johtaa vastaperustettua Findata-viranomaista. Heikki Valkama / Yle

Uusi viranomainen alkaa välittää suomalaisten potilastietoja eteenpäin, mutta lupaa yksityisyyden suojan olevan turvattu


Summary: Paavin mukaan kännyköiden käyttö on haitaksi perheiden yhtenäisyydelle.

Paavi  Franciscus  arvosteli liiallista kännyköiden käyttöä viikottaisessa Angelus-puheessaan Vatikaanissa.
 Paavin mukaan perheenjäsenet eivät enää puhu keskenään kun kännykät vievät kaiken huomion.
 Paavi vetosi kristittyihin, jotta nämä laskisivat kännykkänsä ja toimisivat kuten Jeesus, Maria ja Joosef, jotka "rukoilivat, tekivät töitä ja puhuivat keskenään."
 Paavi on itse innokas sosiaalisen median käyttäjä. Hänen erikielisillä Twitter-tileillään on yhteensä  yli 49 miljoonaa seuraajaa .

Paavi kritisoi perheiden kännykän käyttöä ja viittasi Jeesukseen, Mariaan ja Joosefiin – "He rukoilivat, tekivät töitä ja puhuivat keskenään"


Summary: Jätelain mukaan yritysten on ensisijaisesti etsittävä jätepalvelunsa markkinaehtoisesti. Kunnat ovat vastanneet kysyntään perustamalla tytäryhtiöitä huolehtimaan yritysten jätteistä.

Kauhakuormaajan kirkas työvalo leikkaa jätteiden lajitteluhallin hämärää. Rakennusyrityksen sekajätettä tuonut kuorma-auto ajaa pois samalla, kun kauhakuormaaja työntää vanerit ja eristevillat osaksi isompaa jätekasaa.
 – Tätä lajittelutoimintaa ryhdytään kehittämään tehokkaammaksi, kun uusi yritys aloittaa vuoden alussa, toteaa  Juhani Juvonen.
 Juvonen ryhtyy luotsaamaan Jyväskylän seudun kuntien omistaman jäteyhtiö Mustankorkean tytäryhtiötä, joka aloittaa vuoden 2020 alussa.
 Käytännössä yrityksille mikään ei muutu. Samalla tavalla jätteet voi tuoda tänne kuten ennenkin. Vain laskuttajan nimi on toinen, sanoo MKO Ympäristöpalveluiden toimitusjohtaja Juhani Juvonen.
 Petri Aaltonen / Yle
 Yrityksen perustamisen taustalla on lainsäädännön muutos, sanoo MKO Ympäristöpalveluiden toimitusjohtaja Juvonen.
 Jatkossa  laki  rajoittaa entisestään kuntaomisteisten jäteyhtiöiden mahdollisuuksia tarjota markkinaehtoisen jätteenkäsittelyn palveluita, eli käytännössä rajaa pois yritysasiakkaat.
 Mustankorkea ei ole ainoa, joka on päätynyt erillisen yrityspalveluyhtiön perustamiseen.
 Suurin osa lajitteluhalliin tulevasta jätteestä päätyy energiaksi. Petri Aaltonen / Yle
 – Lähes kolmasosa kuntataustaisista jäteyhtiöistä on tehnyt saman ratkaisun kuin Mustankorkea, arvioi julkista jätehuoltoa edustavan Suomen Kiertovoima KIVOn toimitusjohtaja  Riku Eksymä .
 Kunnallisten jäteyhtiöiden palvelujen myyntiä yrityksille kiristettiin vuoden 2019 alussa kymmeneen prosenttiin liikevaihdosta, vaikka EU:n hankintadirektiivi sallisi 20 prosenttia.
 Eksymän mukaan Sipilän hallitus sivuutti jätehuoltopalveluja tarvitsevien yritysten tarpeen. Lakiuudistus palveli käytännössä vain suuria yksityisiä jätehuoltopalveluja tarjoavia yrityksiä.
 Jätehuollon markkinoiden keskittyminen isoille toimijoille on sen jälkeen vain vahvistunut.
 – Kuntaomisteiset yhtiöt ovat olleet lähes pakotettuja perustamaan näitä tytäryhtiöitä, jotta markkinatilanne säilyy mahdollisimman normaalina, toteaa Eksymä.
 Mustankorkean tytäryhtiö aikoo tehostaa jätteiden lajittelua. Petri Aaltonen / Yle
 Eniten kuntien järjestämää palvelua ovat tarvinneet rakennusten saneerausta ja purkua tekevät pk-yritykset.
 Kuntaomisteisilla yhtiöillä on edelleen velvoite ottaa vastaan myös yritysten jätteitä, jos muita palveluntarjoajia ei löydy. Tätä kutsutaan TSV-palveluksi, eli toissijaiseksi jätehuoltopalveluksi.
 Ennen kunnallisen TSV-palvelun puoleen kääntymistä jätettä tuottavan yrityksen on kuitenkin osoitettava, ettei muuta vaihtoehtoa ole.
 Yksityisen palvelun puuttumista on ollut vaikea todentaa. Avuksi on pikavauhdilla kehitetty verkkoalusta  Materiaalitori .
 Byrokratiaa pk-yrityksille
 Jos yrityksellä ei ole tiedossa jätteelleen käsittelijää, vuoden 2020 alusta lähtien sitä on etsittävä Materiaalitorin kautta. Verkkopalveluun kirjauduttuaan yritykset voivat ilmoittaa minkälaista jätettä olisi tarjolla ja kuinka paljon.
 Jos palveluntarjoajaa ei löydy kahdessa viikossa, tai saadut tarjoukset ovat kohtuuttoman hintaisia, voi yritys kääntyä kunnallisen jäteyhtiön puoleen ja pyytää TSV-palvelua.
 Näin on tarkoitus selvittää, löytyykö alueelta yksityisiä palveluita yrityksille. Materiaalitorin toivotaan myös lisäävän kierrätys- ja kiertotalousinnovaatioita sekä uusien jätehuoltoratkaisujen kehittymistä.
 Jätteiden lajittelu rakennustyömailla on melko mahdotonta, sillä tilaa useammalle jätelavalle ei yleensä ole. Niko Mannonen / Yle
 Yle kysyi useilta rakennuspurkua tekevältä yritykseltä mielipidettä Materiaalitorista.
 Suurin osa piti kierrätyksen edistämistä hyvänä ajatuksena, mutta kritisoi byrokratian lisääntymistä.
 Samaa toteaa myös purkutöitä tekevän Kasbitek Oy:n toimitusjohtaja  Eino Jauhiainen .
 – Kuulostaa erittäin hankalalta. Yritysmaailmassa asioiden pitää tapahtua saman tien, jotta yritys voi toimia. Jätteen osalta voi olla aika hankala ennakoida asioita kaksi viikkoa etukäteen.
 Jätteet halutaan hyötykäyttöön, mutta toimijoita ei ole kuin muutama. Kyllä kilpailua tähän tarvitaan, sanoo Kasbitekin toimitusjohtaja Eino Jauhiainen. Niko Mannonen / Yle
 Jauhiaisen mukaan hänen yrityksensä tuottaa rakennus- ja purkujätettä niin paljon, että niille on löytynyt ottajat markkinoilta. Kuntaomisteista jätehuoltoa on tarvittu vain asbestin loppusijoitukseen.
 – Pienemmillä yrityksillä, joilla jätteen määrä on vähäisempi, voi olla hankaluuksia löytää palvelua.
 Pienet erät eivät isojen volyymien kanssa toimivia jätehuoltoyrityksiä kiinnosta ja hinnoittelu on sen mukaista, toteaa Jauhiainen.
 Kiviainekselle on jatkokäyttöä ja sitä myöten myös ottajia. Sekalainen jäte sen sijaan ei kiinnosta. Niko Mannonen / Yle
 Jos yritys tarvitsee kunnan toissijaista jätehuoltopalvelua alle 2 000 euron arvosta vuodessa, ei palvelutarjonnan puutetta tarvitse osoittaa Materiaalitorin kautta.
 – 2 000 euron raja kuulostaa todella matalalta, sanoo Jauhiainen.
 MKO Ympäristöpalveluiden Juvonen arvioi, että ilman kunnallista tytäryhtiötä palvelujen taso alueella saattaisi pahimmillaan heikentyä ja kilpailu vääristyä.
 – Lisäksi kaventunut palvelutarjonta voisi nostaa hintoja etenkin pk-yrityksille, joilla ei ole suuria volyymeja jätettä.
 Kuntayhtiöillä valmiiksi rakennettu infra
 Jyväskylän seudulla sadat yritykset ovat edelleen tarvinneet Mustankorkean palveluita. Jäteaseman portista sisään tulee erilaisia materiaaleja noin 150 000 tonnia vuodessa. Siitä 80 000–100 000 tonnia on yritysten jätteitä.
 Ne jätteet siirtyvät vuoden alussa aloittavan MKO Ympäristöpalveluiden hoidettavaksi. Yritysasiakkaille mikään ei muutu, paitsi laskuttajan nimi, toteaa Juvonen.
 Lajittelussa otetaan pois kierrätykseen kelpaava materiaali. Jäljelle jäänyt jäte murskataan ja seulotaan. Hienoin aines käytetään jäteasemalla maanrakentamisessa. Petri Aaltonen / Yle
 – Materiaalitoria ei tarvitse käyttää, eikä kuntayhtiön TSV-sopimuksia tehdä, kun palvelut voi hankkia suoraan markkinoilla toimivalta yritykseltä.
 Kunnalliset jäteyhtiöt ovat investoineet jäteasemien infraan vuosien mittaan paljon. Jyväskylässä aloittava tytäryhtiö vuokraa toimintaansa varten valmiin infran ja aikoo myös kehittää toimintaa alueella.
 KIVOn Eksymä sanoo, että kuntien jätteenkäsittelyinfran rakentaminen on perustunut jätelain mukaisten vastuiden ja velvoitteiden täyttämiseksi.
 Yksityisten jäteyritysten investoinnit jätteiden käsittelyinfraan eivät kata koko maata ja tämän takia tarjonta voi olla paikoin niukkaa. Etenkin harvaan asutuilla alueilla kuntayhtiön järjestämä jätehuolto voi olla ehdoton edellytys pk-yritysten toiminnalle.
 Murskattu ja seulottu karkeampi jäte kuljetetaan Jyväskylästä Tampereelle jätteenpolttolaitokseen. Petri Aaltonen / Yle
 Kuntaomisteisilla jäteyhtiöillä on myös julkisina toimijoina tavoitteet pitää ympäristönsuojelu korkealla tasolla. Lisäksi ne huolehtivat, että jätteet saadaan käsiteltyä asianmukaisesti, kohtuuhintaisesti ja mahdollisimman korkealla kierrätysasteella.
 – Jos kunnalliset jäteyhtiöt pistäisivät liinat kiinni, eivätkä palvelisi enää yrityksiä, niin ympäristönsuojelullisesti se olisi aikamoinen katastrofi, toteaa Eksymä.

Lakiuudistus ajaa kunnalliset jäteyhtiöt perustamaan tytäryhtiöitä – "Pienten yritysten voi olla muuten hankala löytää palvelua"


Summary: New Yorkissa lisätään poliisin partiointia ja kouluissa opetetaan torjumaan vihapuhetta.

New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  on ilmoittanut ryhtyvänsä tarvittaviin toimiin, jotta viimeaikaiset antisemitistiset hyökkäykset saataisiin kuriin.
 De Blasio kertoo, että esimerkiksi yleistä turvallisuutta ja vartiointia parannetaan sellaisilla alueilla, joissa asuu paljon juutalaista väestöä. Tarkoitus on lisätä poliisin partiointia sekä perustaa ryhmiä, jotka ennaltaehkäisevät viharikoksia naapurustoissa.
 Lisäksi kouluissa on tarkoitus opettaa oppilaille vihapuheiden taltuttamista.
 – Jatkamme vastatoimien lisäämistä niin paljon kuin on tarpeellista, jotta antisemitistinen kriisi saadaan loppumaan, de Blasio sanoi  BBC:n mukaan .
 Useaa ihmistä puukotettiin kesken hanukkajuhlan hasidijuutalaisen rabbin kotona New Yorkin osavaltiossa myöhään lauantaina paikallista aikaa. New Yorkin kuvernöörin  Andrew Cuomon  mukaan puukotus oli terroristinen teko.
 Lue myös:   New Yorkin esikaupunkialueella viittä ihmistä puukotettiin kesken hanukkajuhlan – juutalaisvihamielinen väkivalta lisääntynyt New Yorkissa
 Teosta epäilty 37-vuotias mies on saanut syytteen viidestä murhayrityksestä.
 Juutalaisvihamieliset teot ovat yleistyneet rajusti New Yorkin alueella viime aikoina. Esimerkiksi Brooklynissä poliisipartioiden määrää lisättiin perjantaina, sillä viranomaiset pitävät tilannetta hälyttävänä. Myös Williamsburgin, Crown Heightsin ja Borough Parkin piireissä lisätään poliisipartioiden määrää.
 Aiheesta lisää:
 New Jerseyn ammuskelun motiiviksi epäillään juutalaisvastaisuutta – Hyökkääjillä yhteyksiä erikoiseen uskonnolliseen ryhmään

New Yorkin pormestari ryhtyy kitkemään antisemitismiä vastauksena pahenevaan kriisiin


Summary: Mateusz Morawieckin mielestä Venäjä yrittää viedä huomiota pois kärsimistään tappioista.

Puolan pääministeri  Mateusz Morawiecki  tuomitsee Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  syytökset Puolan toiminnasta toisessa maailmansodassa. Putin syytti hiljattain Puolaa juutalaisvastaisuudesta ja vehkeilystä natsi-Saksan johtajan  Adolf Hitlerin  kanssa.
 Putin sanoi Puolan salaa liittoutuneen Hitlerin kanssa toisen maailmansodan aikana. Hän perusteli väitettään arkistodokumenteilla. Putin sanoi sodanaikaisen puolalaissuurlähettilään luvanneen panna pystyyn patsaan Hitlerille Varsovaan. Putin myös kritisoi sitä, että Neuvostoliiton voiton muisto pyritään hänen mukaansa pyyhkimään maissa, jotka olivat aiemmin Moskovan vaikutusvallan alla.
 Morawieckin mukaan Putin valehtelee Puolasta tarkoituksella siirtääkseen huomiota pois Venäjän viimeaikaisista diplomaattisista tappioista.
 – Presidentti Putin on valehdellut Puolasta useaan otteeseen ja on aina tehnyt niin tahallisesti. Näin tapahtuu yleensä, kun Venäjän viranomaiset kohtaavat kansainvälistä painetta toimintansa takia. Viime viikkoina Venäjä on kärsinyt useita merkittäviä tappioita, Morawiecki sanoi.
 Esimerkkeinä Morawiecki nosti esiin EU:n Venäjä-pakotteiden jatkamisen, Venäjän dopingista saaman urheilupannan sekä Venäjän "epäonnistuneen yrityksen ottaa Valko-Venäjä täysin haltuunsa."
 – Venäjän johtaja on hyvin tietoinen siitä, ettei hänen syytöksillään ole mitään tekemistä todellisuuden kanssa, ja ettei Puolassa ole monumentteja Hitlerille tai Stalinille.
 Puola koki kovia toisessa maailmansodassa
 Puola oli yksi toisessa maailmansodassa pahiten kärsineistä maista. Sodassa kuoli noin kuusi miljoonaa puolalaista, ja monet maan tärkeimmistä kaupungeista pommitettiin maan tasalle. Maassa oli myös useita natsien keskitysleirejä.
 Neuvostoliitto ja Saksa sopivat vuonna 1939 Itä-Euroopan jakamisesta etupiireihin kuuluisassa Molotov–Ribbentrop-sopimuksen salaisessa lisäpöytäkirjassa, jossa myös Suomen linjattiin kuuluvan Neuvostoliiton etupiiriin. Neuvostoliitto miehitti syyskuussa 1939 Puolan itäosan Saksan miehitettyä ensin länsiosan.
 Puola joutui myöhemminkin taistelutantereeksi, kun Hitler hyökkäsi vuonna 1941 Neuvostoliittoon. Sodan lopulla Neuvostoliitto ajoi saksalaiset Itä-Euroopasta ja miehitti Puolan.
 Venäjän ja Puolan suhteet ovat kiristyneet viime aikoina. Nato-maa Puola on kuvaillut pelkäävänsä Venäjän "sotilaallista seikkailupolitiikkaa" ja "imperialistisia taipumuksia".
 Putinin esittämät syytökset johtivat viime viikolla myös siihen, että Puolan ulkoministeriö kutsui Venäjän Varsovan-suurlähettilään  Sergei Andrejevin  kuultavaksi. Ulkoministeriö antoi lausunnon, jossa Putinin väitteitä kutsuttuttiin "valheelliseksi tulkinnaksi tapahtumista", joka aiheuttaa huolia ja epäluottamusta maiden välille.
 Venäjän ulkoministeriön tiedottaja  Marija Zaharova  vuorostaan kommentoi Venäjän mediassa Varsovan-suurlähettilään puhutteluun kutsumista Puolan yritykseksi kääntää tilanne omaksi edukseen.
 Zaharova lisää, että Venäjän suurlähettilään kutsumisesta puhutteluun on tullut diplomaattinen rutiini, mikä ei "edusta minkäänlaista diplomaattista huipennusta".

Puolan pääministeri tuomitsi Putinin syytökset Puolan yhteistyöstä natsi-Saksan kanssa toisessa maailmansodassa


Summary: Twitterin edustaja huomauttaa, että henkilön nimeä ei lasketa yksityistiedoksi Twitterin käyttöehdoissa.

Järjestelmäkatkos esti presidentti  Donald Trumpin  tekemää ja ilmiantajan nimen paljastavaa uudelleentviittausta näkymästä viikonloppuna, Twitter tiedotti sunnuntaina.
 Trump uudelleentviittasi ilmiantajaksi väitetyn henkilön nimen Twitter-tilillään perjantaina. Lauantaiaamuna tviittaus ei enää näkynyt Trumpin tilillä.
 Uudelleentviittaus tuli näkyviin jälleen sunnuntaina, mutta viestin alunperin lähettänyt tili oli poistettu.
 Viestipalvelu Twitter kertoi sunnuntaina, että yhtiön järjestelmää vaivannut katkos aiheutti ongelmia joidenkin tilien julkaisemien viestien näkyvyydessä viikonlopun aikana.
 – Yritämme edelleen korjata ongelmaa ja pahoittelemme siitä aiheutuvaa hämmennystä, Twitteristä kerrottiin.
 Twitterin tiedottaja vahvisti, että presidentti Trumpin tili oli yksi niistä tileistä, joka kärsi katkoksesta. Tiedottaja lisäsi, että ilmiantajan yksityistietojen paljastaminen viestipalvelussa rikkoisi Twitterin käyttöehtoja, mutta henkilön nimeä ei pidetä Twitterin säännöissä yksityistietona.
 Trump on useasti vaatinut ilmiantajan nimen julkistamista. Ilmiantajan välittämät tiedot johtivat lopulta siihen, että Trumpia vastaan nostettiin virkarikossyyte.
 Aiheesta lisää:
 CNN: Trump uudelleentviittasi ilmiantajaksi väitetyn nimen, jonkin ajan kuluttua uudelleentviittaus kumottiin

Twitter: Järjestelmäkatkos esti Trumpin ilmiantajan nimen paljastavaa uudelleentviittausta näkymästä


Summary: Touretteen kuuluu usein adhd tai pakko-oireinen häiriö. Samuel Shipway sai tupladiagnoosinsa vasta aikuistumisen kynnyksellä.

Risto tee maailmalle palvelus ja vedä ittes hirteen. Hintti. Pitäs hakata tollaset ristot. Tekis mieli tappaa toi homo.
 Vihaviestit ovat poimintoja yhden Youtube-videon kommenttikentästä.
 Youtubesta löytyy edelleen erään vuonna 2000 syntyneen tubettajan tekemä video, jolla  Samuel Shipwayta  herjataan. Sen on nähnyt lähes 400 000 ihmistä.
 Julkaisun aikaan Shipway oli 14-vuotias.
 Videolla puhutaan muun muassa nurkan taakse viemisestä, hakkaamisesta ja niskojen nurin vääntämisestä. Shipwaysta näytetään lähikuvia, esitellään hänen puhetapaansa ja sen jälkeen nauretaan päälle.
 Nyt Shipway on 18-vuotias. Hän istuu lapsuudenkotinsa valkeassa olohuoneessa ja asettelee sanojaan. Yksittäisen tubettajan tekemä maalitusvideo on yhä mielessä.
 – Siihen aikaan olin viiden vihatuimman ihmisen joukossa Suomen Youtubessa. Se yksi herjavideo vain ruokki vihapuhetta entisestään, Shipway sanoo.
 Samuel Shipway tuli koko maan tuntemaksi roolistaan elokuvassa Risto Räppääjä ja liukas Lennart. Artista Filmi Oy
 Kuvauksista kiusatuksi
 11-vuotiaana Samuel Shipway osallistui Kidsing-laulukilpailuun. Sattumalta toinen Risto Räppääjä -kirjojen kirjailijoista näki hänet esiintymässä.
 – Muistaakseni se oli  Tiina Nopola , joka minut huomasi. En joutunut edes koekuvauksiin, sain roolin suoraan, Shipway hymyilee.
 Kyllä se sen verran osui, että minussa heräsi viha niitä ihmisiä kohtaan.  Samuel Shipway
 Siitä alkoivat kesäisin tehtävät kuvaukset, mutta myös koulukiusaaminen.
 Moni muistaa Risto Räppääjän rooleista juuri Shipwayn: punaisen tukan, hymyn ja laulun  Ei hätäpäivää .
 Ensimmäisen elokuvan aikaan Shipway oli 12-vuotias. Shipwayn kolmas ja viimeinen Risto Räppääjä -elokuva kuvattiin juuri ennen kahdeksannen luokan alkua.
 Shipway kävi yläkoulunsa Lempäälässä. Kuten kuvitella saattaa, yläkoulu ja reippaan Risto Räppääjän rooli eivät olleet helpoin yhdistelmä.
 – Se oli selän takana puhumista, käytävillä naureskelua, pään aukomista. Kerran joku tuli käytävällä haromaan hiuksiani, että mitäs Risto.
 Muutamat oppilaat ottivat punatukkaisen pojan erityisen lujasti silmätikukseen.
 Välillä tuntui, että oman luokan ulkopuolella kaikki samanikäiset liittyivät naureskeluun.
 – Kyllä se sen verran osui, että minussa heräsi viha niitä ihmisiä kohtaan.
 Shipway voitti elokuvasta  Risto Räppääjä ja liukas Lennart  parhaan eurooppalaisen lapsinäyttelijän palkinnon Schlingelin elokuvafestivaaleilla.
 Hänen tähdittämänsä kaikki kolme elokuvaa olivat vuoden katsotuimpien listoilla.
 Silti Shipway joutui miettimään, olivatko elokuvat kiusaamisen arvoisia.
 – Yläkoulu ei ollut minulle hyvää aikaa. Mietin pitkään, olisiko minua härnätty ilman Riston roolia. Luultavasti ei. Nykyään muistan ajoista ennemminkin elokuvat kuin kiusaajat.
 Samuel Shipway toivoo, että Risto Räppääjien tuoma julkisuus voisi auttaa musiikinteossa. Jo nyt osa Shipwayn faneista on seurannut häntä ensin näyttelijänä, sitten tubettajana ja nyt artistina. Jani Aarnio / Yle
 Synkin jakso
 Lempäälän yläkouluporukoista piti päästä kauas. Shipway haki ja pääsi sisään Tampereen yhteiskoulun ilmaisutaidon lukioon.
 Vuoden 2018 alussa jotakin tapahtui Shipwayn mielessä ja kehossa. Oli ensimmäisen lukiovuoden kevättalvi. Alkoi syöksykierre, jonka syitä Shipway koettaa yhä selvittää kognitiivisessa terapiassa.
 – Elämässäni ei tapahtunut mitään yllättävää tai dramaattista. Kuljin vain hitaasti kohti hajoamista. Yhtäkkiä tuntui, että en pysty istumaan oppituntia loppuun.
 Ahdistus kasvoi ja alkoi tuntua voittamattomalta. Jokin pakotti räpyttämään silmiä. Tuntui, että kaikki tuijottavat. Uni katosi.
 Ajatukset liikkuivat mielessä eestaas kuin pakon edessä.
 – Se oli elämäni synkin ajanjakso. Todella vaikea. Muistan miettineeni, miksi tämä kaikki tapahtuu minulle, miksi hajoan, kun kaikki on hyvin.
 Ulkona kevätaurinko jo lämmitti. Lukiokaverit suorittivat viimeisiä kursseja loppuun.
 Shipway ei pystynyt lähtemään kotoa enää edes kauppaan.
 – Sinä yhtenä yönä nukuin kaksi tuntia. Aamulla myönsin, että en kestä enää.
 Kahden diagnoosin apu
 Shipway sai apua ja kaksi diagnoosia. Hänellä todettiin Touretten syndrooma ja siihen liittyvä ocd eli pakko-oireinen häiriö.
 – Minulle diagnoosit tulivat helpotuksena. Vihdoin tiesin, mistä olot ja oireet johtuivat. Ymmärsin, että niihin on lääkitys, terapiaa ja apua olemassa.
 Pakko-oireiseen häiriöön liittyy usein ahdistusta. Mieleen tunkeutuvat ajatukset ja teot, joita on pakonomaisesti suoritettava.  Vaikeimmillaan sairaus vie toimintakyvyn .
 Pakko-oireet liittyvät usein puhtauteen ja järjestykseen. On esimerkiksi pakko pestä käsiä, on pakko tarkistaa, että levy on pois päältä tai ovi lukossa.
 Osa joutuu esimerkiksi toistelemaan tiettyjä sanoja, toiset laskettelevat lukurimpsuja. Oireet lisääntyvät usein vaikeissa elämäntilanteissa.
 Shipwaylla pakko-oireet ovat etenkin kehollisia, ne esiintyvät tic-oireiden kautta.
 –Esimerkiksi räpsytän silmiäni aina tietyn määrän putkeen, hän kuvailee.
 Tourettessa tic-oireet ovat yleisiä. Ne voivat olla esimerkiksi nenän tai huulten nykimistä, olkapäiden kohottelua tai irvistelyä.
 Ne voivat esiintyä myös ääninä: puheena, äännähtelynä tai vaikkapa niiskauksina. Shipwayn arjessa pakko-oireet pakottavat toistoihin ja rituaaleihin.
 Samuel Shipway tekee biisinsä itse ja koneella. Suomen nykyräpskenestä hän arvostaa eniten Pyhimystä. "Siinä tyypissä on jotain niin aitoa". Jani Aarnio / Yle
 Kognitiivisen terapian avulla Shipway on oppinut hillitsemään ja hallitsemaan oireitaan. Oikeat lääkkeet lopettivat kevään 2018 tuskaisen jakson.
 Ainakaan nyt hän ei uskaltaisi lopettaa lääkitystään. Ilman lääkkeitä hän olisi jatkuvasti varuillaan, ärtyisä, levoton ja poissaoleva.
 – Onhan se ristiriitaista, että kun käytän keinotekoista valmistetta, olen oma rento ja rauhallinen itseni. Mutta niin se on ja olen hyväksynyt sen, Shipway sanoo.
 Kameran edessä ilman tubepersoonaa
 Viimeisen vuoden aikana  tubettajien mielenterveysongelmat ovat nousseet laajasti  julkisuuteen.
 Kun työväline ja markkinoitava tuote on oma persoona, palaute on henkilökohtaista. Harva ihminen tubemaailman ulkopuolelta tietää, millaisiin henkilökohtaisuuksiin vlogijulkisuudessa voidaan päätyä.
 Haukutaan ihmistä, ei teosta eli videota, kuten Shipwayn kokema vihaposti osoittaa. Hänen vaikeimpana tubetusaikanaan yhdeksän kymmenestä kommentista oli vihaviesti.
 – Kameran edessä olin aina minä, pelkkä Samuel. Minulla ei ollut mitään tubepersoonaa. Siksi minua kohtaan oli helppo hyökätä.
 Samuel Shipway istuu ruokapöydän ääressä ja kertoo elämänsä kivuliaimmista ajoista samaan tapaan kuin joku toinen eilisestä päivästään.
 Hän on avoin, suora ja rehellinen. Siitäkö Tubessa kiusaaminen johtui?
 Shipway räpyttää silmiään ja hieraisee punaista tukkaansa. Hän miettii hetken ja vastaa.
 – Olin helppo kohde. Entinen Risto Räppääjä ja tosi lapsellinen, vähän kummallinen persoona. Ja kyllä, ihan liian aito.

 Vertaisille voimaa
 Shipwayn rehellisyys ei silti mennyt hukkaan. Kun hän kertoi Tourette-diagnoosistaan verkossa, moni vertainen kertoi saaneensa voimaa.
 – Tahdon auttaa muita millä keinolla tahansa. Puhumalla asioista ääneen joku toinen huomaa, että ei olekaan asioiden kanssa yksin.
 Mielen tai kehon sairaus ei kysy lupaa, se vain tulee, ihmisestä ja elämästä riippumatta. Tämän ajatuksen Shipway tahtoi välittää tulemalla sairautensa kanssa esiin.
 Osa Shipwayn faneista on seurannut häntä jo Risto Räppääjänä, sitten tubettajana ja nyt artistina.
 – Mietin pitkään, uskallanko kertoa sairaudestani julkisesti. Sain niin paljon kiittävää palautetta, että tiesin tehneeni oikein. En todella ole ainoa nuori, joka kamppailee mielenterveyden tai ulkonäköpaineiden kanssa. Siksi näistä asioista täytyy puhua enemmän.
 Vuoden 2018 kevät oli käänteentekevä myös Shipwayn musiikinteon kannalta. Kun mieli ja keho järkkyivät, ajatuksiin alkoi nousta sanoja. Sanoista syntyi lauluja, lauluista Shipwayn debyytti, räplevy  Aika tappaa meidät .
 Levy kertoo muun muassa mielenterveyden kanssa kamppailusta.
 – Keväästä 2018 saakka olen kirjoittanut jonkun pätkän tai versen joka päivä.
 Uusi vuosi tuo Shipwaylle ensimmäisen oman kodin ja muuton isoon kaupunkiin Tampereelle. Opiskelu jatkuu aikuislukion puolella. Toukokuussa julkaistaan Shipwayn toinen levy ja parisuhde tuntuu kukoistavan.
 – Olin pessimisti ja odotin aina pahinta. Vasta tänä vuonna olen muuttunut optimistiksi. On perhe, tyttöystävä ja terveyttäkin. Kaikki on taas hyvin.
 Lue lisää:
 Moni tubettaja kärsii mielenterveysongelmista – kysyimme, miksi
 "Lähimmäiseni on sanonut häpeävänsä minua" – 4 tarinaa siitä, kuinka pakko-oireet hallitsevat elämää
 MOT: Jonkun muun ongelma

Samuel Shipway joutui Risto Räppääjän roolista kiusatuksi ja Youtubessa vihan kohteeksi – vasta diagnoosit toivat rauhan


Summary: Algerian presidentti pyysi valtion hallinnossa aiemmin työskennellyttä Abdelaziz Djeradia muodostamaan hallituksen.

Pohjois-Afrikan Algeriassa uudeksi pääministeriksi on nousemassa valtiotieteiden tohtori  Abdelaziz Djerad . Maan entinen pääministeri ja presidentiksi täpärästi joulukuun alussa valittu  Abdelmadjid Tebboune  pyysi lauantaina Djeradia muodostamaan hallituksen.
 Djerad on 65-vuotias vannoi haluavansa saada maan talous raiteilleen yhdessä kaikkien algerialaisten kanssa.
 – Meillä on edessämme suuri haaste, jotta saaamme takaisin ihmisten luottamuksen, sanoi Djerad.
 Mielenosoittajat kerääntyivät viimeksi perjantaina kaduille osoittamaan mieltään hallintoa vastaan.
 Algeriassa on ollut protesteja tänä vuonna jo kymmenen kuukauden ajan. Mielenosoittajat pitävät presidentti Tebbounea vuosikymmeniä jatkuneen hallinnon jatkeena.
 Djeradin nimittäminen uudeksi pääministeriksi ei saanut hyvää vastaanottoa presidentti Tebbounen takia.
 – Tämä pääministerivaihdos laiton, koska hänen nimittäjällään ei ole siihen oikeutta, sanoi opiskelija AFP:lle.
 Presidentti Tebboune voitti vaalit joulukuun alussa 58,1 prosentin kannatuksella. Osallistumisprosentti oli hyvin alhainen vain 40 prosenttia, sillä algerialaiset boikotoivat vaaleja.
 Vaaleissa oli viisi ehdokasta , joilla kaikilla on kytköksiä laajojen ja pitkäaikaisten mielenilmausten takia eronneeseen presidenttiin  Abdelaziz Bouteflikaan . Hän erosi huhtikuussa oltuaan virassaan kaksi vuosikymmentä.
 Djerad on työskennellyt ennen akateemista uraansa presidentinhallinnossa 1993–1995 sekä ulkoministeriössä vuosina 2001–2003.
 Lue myös:
 Mielenosoitukset varjostavat äänestämistä Algerian kiistellyissä presidentinvaaleissa
 Algerian vallanvaihdos etenee: Maan "vahva mies" ja tiedustelupalvelun johtajat saivat pitkät vankeustuomiot

Algerian uusi pääministeri Djerad yrittää saada takaisin kansan luottamuksen – protestit jatkuneet kuukausia


Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  uudelleentviittasi ilmiantajaksi väitetyn henkilön nimen Twitter-tilillään perjantaina. Lauantaiaamuna Trump tai joku, jolla on pääsy hänen tililleen, oli kuitenkin kumonnut uudelleentviittauksen, kertoi CNN.
 Trump on useasti vaatinut ilmiantajan nimen julkistamista. Ilmiantajan tiedot johtivat siihen, että Trumpia vastaan on nostettu virkasyyte. Trumpin katsotaan painostaneen Ukrainan johtoa tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivää  Joe Bidenia . Trumpia syytetään myös kongressin työn estämisestä virkarikostutkinnan aikana.
 Trump on jakanut yli sata ilmiantajaa koskevaa päivitystä syyskuusta lähtien, mutta tähän mennessä hän ei ole jakanut sellaista sisältöä, jossa olisi mainittu henkilön nimeä.
 Valkoinen talo kieltäytyi CNN:n mukaan kommentoimasta perjantai-illan uudelleentviittausta ja sen lauantaiaamuista kumoamista.
 Aiheesta lisää:
 Trump vastaan Clinton – Viisi syytä, miksi Yhdysvaltain presidentin virkarikossyytteet eivät nyt hätkähdytä yhtä rajusti kuin 21 vuotta sitten
 Kirjeenvaihtajan analyysi: Historiallinen virkarikossyyte jää tahraamaan Trumpin perintöä iäksi, vaikka senaatti ei häntä viralta panekaan
 Puolet yhdysvaltalaisista uskoo Trumpin syyllistyneen virkarikokseen – Trump vaatii ilmiantajaa astumaan esiin

CNN: Trump uudelleentviittasi ilmiantajaksi väitetyn nimen, jonkin ajan kuluttua uudelleentviittaus kumottiin


Summary: Noin kolmessa neljästä joukkosurmasta käytettiin ampuma-aseita.

Tilastojen mukaan kulunut vuosi oli Yhdysvalloissa ennätyksellinen joukkosurmien määrässä,  The Guardian uutisoi .
 Vuoden 2019 aikana tapahtui yhteensä 41 joukkosurmaa, joissa menehtyi 211 ihmistä. Uutistoimisto Associated Pressin, USA Today -lehden sekä Northeastern Universityn keräämien tilastojen mukaan 33:ssa tapauksessa joukkosurmiin liittyi ampuma-aseiden käyttöä.
 Kyseisen tilaston laskentatavassa joukkosurmaksi määriteltiin välikohtaus, jossa neljä tai useampi menehtyi – poislukien rikoksentekijä.
 Kyseisen tilaston seuraaminen aloitettiin vuonna 2006 ja kuluneen vuoden 41 joukkosurmaa olivat uusi ennätys yhden vuoden aikana. Toiseksi eniten joukkosurmia tapahtui vuonna 2006, jolloin tapauksia oli 38.
 Vuoden 2019 joukkosurmissa kuoli yhteensä 211 ihmistä. Uhriluku kuitenkin jää vuoden 2017 varjoon, jolloin surmansa sai 224 ihmistä.
 Kaliforniassa tapahtui kahdeksan joukkosurmaa, vaikka osavaltion aselait ovat ankarimmista päästä. Lähes puolessa Yhdysvaltain osavaltioista tapahtui joukkosurma kuluneen vuoden aikana.
 Tilastojen valossa näyttää siltä, että joukkosurmat yleensä huomioidaan maanlaajuisesti vain silloin, kun ne leviävät julkiseen tilaan. Valtaosassa tapauksista osalliset tuntevat toisensa, ne ovat riitoja perheen tai työyhteisön sisällä, tai ne liittyvät huumausaine- tai jengirikollisuuteen.
 Metropolitan State Universityn kriminologian professori  James Densley  on huolissaan, että nyt on käynnissä joukkoampumisten aikakausi.
 – Vaikka henkirikosten määrä on yleisesti ollut laskussa, on joukkosurmien määrä nousussa, Densley kertoo uutistoimisto AP:lle.
 Northeastern Universityn kriminologi  James Alan Fox  kuitenkin muistuttaa, että joukkosurmat ovat silti harvinaisia tapahtumia. Hän lisää, että joukkosurmia kuitenkin pelätään paljon, vaikka vaara joutua osalliseksi on matala.
 Keskustelu aselaeista vaikuttaa seisahtuneen
 Tämän vuoden ennätyslukema joukkosurmista kirjataan tilastoihin tilanteessa, jossa keskustelu aselakien tiukentamisesta vaikuttaa seisahtuneelta.
 Demokraattien presidenttiehdokas  Joe Biden  on kampanjansa aikana peräänkuuluttanut useaan otteeseen rajoituksia niin sanotuille sotilasaseille. Mutta johtavien demokraattiehdokkaiden joukossa Biden on kuitenkin poikkeus, sillä hän kieltäytyy tukemasta minkäänmuotoista liittovaltion aselakia.
 Kaikki demokraattiehdokkaat ovat kuitenkin vaatineet aselupia hakevien taustojen tiukempaa tarkistamista sekä rynnäkköaseiden täyskieltoa liittovaltion tasolla.
 Vain entinen New Yorkin pormestari  Mike Bloomberg  on tehnyt aselainsäädännöstä keskeisen teeman kampanjassaan. Bloomberg on vaatinut kansallista aselupajärjestelmää, tiukempaa taustojen tarkistusta aseluvan hakijoille sekä liittovaltion lakeja, jotka antaisivat oikeudelle luvan takavarikoida ampuma-aseita vaarallisina pidettäviltä ihmisiltä.
 Samaan aikaan Yhdysvaltojen väkevin aseiden puolesta puhuva järjestö eli kansallinen kivääriyhdistys NRA on käynyt läpi vaikean vuoden. Sisäisen valtataistelun lisäksi lobbausjärjestön toimintaa on vaikeuttanut rikostutkinta, jossa tutkitaan järjestön hallituksen palkkioita.
 Aiheesta lisää:
 Satoja miljoonia aseita ja perustuslaillinen oikeus kantaa niitä – joukkoampumiset herättävät halua muutokseen Yhdysvalloissa
 Yhdysvaltain aseteollisuuden etuja ajava järjestö NRA on ajautunut vaikeuksiin – Trumpin vaalirahoittaja riitelee sisäisesti ja oikeudessa
 Yli 200 kaupungin pormestarit vaativat aselakien kiristyksiä Yhdysvalloissa – joukossa useita joukkoampumisen kokeneita kaupunkeja

Yhdysvalloissa vuosi 2019 oli ennätyksellinen joukkosurmien määrässä – henkirikosten määrä oli kuitenkin yleisesti laskussa


Summary: Pensassarvikuono nimeltä Fausta menehtyi Ngorongoron suojelualueella oletettavasti luonnollisista syistä.

Maailman vanhimmaksi arvioitu sarvikuono on kuollut 57 vuoden iässä Tansaniassa.
 Naaraspuolinen pensassarvikuono nimeltä  Fausta  menehtyi Ngorongoron suojelualueella oletettavasti luonnollisista syistä, paikalliset viranomaiset kertovat. Heidän mukaansa kyseessä on tiettävästi maailman vanhimmaksi elänyt sarvikuono.
 Fausta eli valtaosan elämästään vapaana luonnossa Ngorongoron alueella. Ihmiset vangitsivat eläimen vuonna 2016, kun eläimen vointi alkoi heiketä muiden villieläinten hyökkäysten jäljiltä.
 Pensassarvikuonot on luokiteltu äärimmäisen uhanalaisiksi. Ne elävät luonnossa noin 40 vuotta, mutta voivat saavuttaa vankeudessa yli 50 vuoden iän.
 Lue myös:
 Sarvikuonoja on salametsästetty Botswanassa poikkeuksellisen paljon – "Mikäli tämä jatkuu, kahden vuoden päästä meillä ei enää ole sarvikuonoja"

Maailman vanhimmaksi arvioitu sarvikuono kuoli 57 vuoden iässä Tansaniassa


Summary: Kokous on johtanut arvailuihin siitä, että Pohjois-Korea olisi valmistautumassa testaamaan mannertenvälistä ohjusta.

Pohjois-Korean johtaja  Kim Jong-un  on kutsunut koolle maata hallitsevan puolueen johtajat, kertoo valtionmedia KCNA.
 Lauantaina maan pääkaupungissa Pyongyangissa alkanut monipäiväinen kokous on ruokkinut entisestään arvailuja siitä, että Pohjois-Korea olisi valmistautumassa testaamaan mannertenvälistä ballistista ohjusta. Ohjuskokeesta on liikkunut arvailuja siitä lähtien, kun Pohjois-Korean apulaisulkoministeri puhui joulukuun alussa pahaenteisesti "joululahjasta", mikäli Yhdysvallat ei tee myönnytyksiä vuoden loppuun mennessä.
 Pohjois-Korea on asettanut takarajan jumiutuneille ydinohjelmaneuvotteluille vuodenvaihteeseen asti.
 KCNA:n mukaan kokouksessa keskusteltiin lauantaina uudesta “läpinäkyvästä, anti-imperialistisesta kannasta” ja tulevina päivinä kokouksessa käsitellään “tärkeitä kansallisen puolustuksen rakentamista koskevia aiheita”.
 Pohjois-Korean ja Yhdysvaltojen väliset ydinohjelmaneuvottelut ajautuivat umpikujaan alkuvuodesta sen jälkeen, kun Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Pohjois-Korean Kimin tapaaminen kariutui Vietnamin Hanoissa.
 Korjattu 14.21: Pohjois-Korea on asettanut takarajan ydinohjelmaneuvotteluille, ei Yhdysvallat.
 Aiheesta lisää:
 Trump spekuloi Pohjois-Korean "joululahjalla": "Ehkä se on mukava lahja, ehkä se on kaunis maljakko"
 Kiina ja Venäjä ehdottavat YK:ssa Pohjois-Korean vastaisten pakotteiden höllentämistä
 USA:n ja Pohjois-Korean ydinaseneuvottelut jumissa – Yhdysvaltojen erityislähettiläs: "Meidän on aika tehdä työmme"
 Pohjois-Korea ilmoitti tehneensä maan ydinasepelotetta vahvistavan kokeen

Pohjois-Korean Kim kutsui puoluejohdon koolle –  Takaraja ydinohjelmaneuvotteluille häämöttää vuodenvaihteessa


Summary: Kymmeniä loukkaantui turmissa.

Egyptissä ainakin 28 ihmistä kuoli lauantaina kahdessa erillisessä kolarissa, kertovat mediat ja useat muut paikallislähteet. Kuolleiden joukossa on myös turisteja.
 Tuhoisammassa onnettomuudessa kuoli ainakin 22 ihmistä, jotka työskentelivät vaatetehtaassa. Kahdeksan ihmistä loukkaantui kolarissa.
 Aikaisemmassa turmassa kaksi turistibussia törmäsi rekkaan Punaisellemerelle johtavalla tiellä. Kolarissa kuoli kuusi ihmistä, joista kolme oli turisteja Malesiasta ja Intiasta. Kolme muuta olivat bussinkuljettaja, turistiopas ja vartija.
 Turistibussiturmassa loukkaantui ainakin 24 ihmistä, joista osan tila on vakava.
 Liikenneonnettomuudet ovat yleisiä Egyptissä, jossa useat tiet ovat huonossa kunnossa ja sääntöjä toimeenpannaan löyhästi.
 Viime aikoina viranomaiset ovat yrittäneet suitsia liikennerikkomuksia. Viralliset luvut näyttävät, että kuolemaan johtaneet tieliikenneonnettomuudet ovat vähentyneet viime vuosina.

Lähes 30 ihmistä kuoli kahdessa kolarissa Egyptissä – joukossa turisteja


Summary: Sairaan tai iäkkään omaisen reseptit voi jatkossa uusia hänen puolestaan omien tietojen kautta.

Sähköinen terveyden potilastietoja näyttävä Omakanta-palvelu uudistuu vuoden 2020 aikana. Uudistus tuo helpotusta erityisesti lasten vanhemmille, sillä jatkossa lasten terveystiedot näkyvät isän, äidin tai muun huoltajan Omakantaan.
 Omakantaa on tähän saakka  moitittu  muun muassa siitä, etteivät vanhemmat ole voineet nähdä yli 10-vuotiaiden lastensa terveys- tai reseptitietoja.
 Jatkossa lapsen tiedot näkyvät vanhemmille alle 18-vuotiaaksi saakka, mutta lapsen kypsyys päättää hoidostaan ja kypsyys päättää tietojensa jakamisesta sähköisesti on lääkärikäynnin yhteydessä arvioitava joka kerta erikseen.
 Alaikäisellä ei ole oikeutta estää tietojen näyttämistä vanhemmille, jos ammattihenkilö arvioi, että kyseisessä asiassa nuori ei kykene vielä itse päättämään hoidostaan, vaikka hän itse olisi sitä mieltä, että ei halua tietoja näytettäväksi.
 On kuitenkin myös asioita, joita nuori ei halua vanhempiensa näkevän. Silloin riittävän kypsäksi arvioitu nuori voi myös estää yksittäisten hoitotietojen näkymisen vanhemmalle. Näitä voivat olla esimerkiksi ehkäisyasiat tai muut nuoren arkaluonteiseksi kokemat asiat. Tähän potilaslaki antaa Suomessa mahdollisuuden.
 – Pääsääntö kuitenkin on, että kaikki tiedot ovat jatkossa saatavilla, kertoo asiakkuusvastaava  Mari Holmroos  Kelasta.
 Aivan heti lasten tiedot eivät Omakannassa välttämättä kaikille näy, sillä eri puolilla maata terveysasemien ja sairaaloiden potilastietojärjestelmät siirtyvät uuteen versioon eri aikaan.
 Huoltajat saavat jatkossakin lapsen tiedot suoraan terveydenhuollosta pyytämällä kirjallisena.
 Myös toisen aikuisen puolesta voi asioida jatkossa
 Toinen merkittävä muutos Omakannassa on, että vuoden loppupuolella käyttäjät voivat asioida myös esimerkiksi oman vanhemman tai läheisen puolesta. Tämä ei aiemmin ole ollut sähköisesti mahdollista.
 Muutoksesta hyötyvät varsinkin vaikeasti sairaat tai ikääntyneet, joille asioiden hoitaminen itsenäisesti voi olla ylivoimaista.
 Jatkossa oman isän tai äidin tai sairaan omaisen lääkärikäynnit, hammashoidot ja reseptit voi katsoa Omakannassa, jos omainen on tehnyt sähköisen valtakirjan.
 Valtakirja täytetään  suomi.fi -verkkosivulla, ja sitä varten tarvitaan verkkopankkitunnukset, mobiilivarmenne tai sähköinen henkilökortti sekä valtuuttajalta että valtuutetulta. Valtuutuksen voi tehdä myös usealle henkilölle.
 Toisen aikuisen puolesta asiointi on mahdollista aikaisintaan ensi kesänä. Uudistus edellyttää muutosta asiakastietolakiin, joka on parhaillaan lausuntokierroksella. Jos lakiesitys hyväksytään, se astuu voimaan kesäkuussa 2020.
 Potilaan tiedot näkyvät Omakannassa niin nopeasti tai hitaasti kun lääkäri tai hoitaja on ne hoitotilanteen jälkeen saanut kirjattua.  Ilkka Klemola/Yle
 .
 Edunvalvojat eivät vielä mukana uudistuksessa
 Edunvalvojalle ei vielä toistaiseksi ole voinut antaa sähköistä valtuutusta terveystietoihin. Edunvalvojaa tarvitaan silloin, kun ihmisen henkiset kyvyt ovat heikentyneet esimerkiksi sairauden tai vanhuuden takia.
 – Tämä on tällä hetkellä iso puute, mutta sähköisten järjestelmien kautta ei vielä toistaiseksi pysty näkemään, kuka on kenenkin edunvalvoja, sanoo Mari Holmroos Kelasta.
 Omakanta on tuttu noin puolelle suomalaisista
 Sähköisiä palveluita on moitittu siitä, että ne jättävät ulkopuolelle suuren joukon ihmisiä, joilla ei ole osaamista tai kykyä käyttää palveluita. Tämä näkyy myös Omakannan käyttäjissä.
 Edelleen vain noin puolet aikuisväestöstä käyttää Omakantaa. Käyntimäärät verkkopalvelussa ovat kuitenkin kasvussa.
 Suomalaiset suhtautuvat sähköisiin terveyspalveluihin  tuoreen väitöstutkimuksen  mukaan myönteisesti, mutta käyttäjät toivovat kuitenkin enemmän ja selkeämpää ohjeistusta palvelujen käyttöön.
 Käyttäjän kannalta palvelussa on edelleen paljon kehitettävää. Omakannassa voi toistaiseksi uusia reseptejä, tallentaa hoitotahdon ja elinluovutustahdon sekä kieltää tietojen luovutuksen.
 Sen sijaan esimerkiksi ajanvarausten tekeminen tai viestin lähettäminen lääkärille ei ole mahdollista.
 – Ajanvaraustietoja voidaan toivottavasti jatkossa ainakin tutkia sieltä. Myös erilaisten palvelujen hakuja Omakannan kautta on pohdittu, mutta nämä ovat vasta suunnitelmia, sanoo Holmroos.
 Lue myös:
 Asiakaspalautetta halutaan nyt joka paikassa – Suomen suurin sairaanhoitopiiri HUS pyytää potilaita mukaan jo päättäviin pöytiin

Isät ja äidit voivat katsoa ensi vuonna lapsensa terveystietoja Omakannassa


Summary: Esimerkiksi raejuusto, tonnikala, soijakastike, makeat leivonnaiset, murot ja vichy ovat monelle yllättäviä suolan lähteitä.

Lähes kaikki suomalaiset miehet ja naisistakin 96 prosenttia syövät liikaa suolaa, kerrotaan Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta (THL).
 Aikuiset saisivat suositusten mukaan syödä enintään viisi grammaa suolaa vuorokaudessa. Suomessa miehet kuitenkin syövät päivittäin keskimäärin lähes kymmenen grammaa ja naiset seitsemän grammaa suolaa, sanoo THL:n tutkimuspäällikkö  Liisa Valsta .
 – Suurimmat suolamäärät saadaan liharuoista ja viljavalmisteista, kuten leivästä. Näiden jälkeen eniten suolaa saadaan maitovalmisteista, juustoista sekä kasvis- ja perunaruoista. Myös monissa kalaruoissa on paljon suolaa, Valsta listaa.
 Sydänliiton ravitsemusasiantuntija  Tuija Pusa  kertoo, että elimistön tarpeisiin riittäisi vain 1,5 grammaa suolaa päivässä. Elimistö ei edes varsinaisesti tarvitse suolaa, vaan natriumia, jota on luontaisesti elintarvikkeissa. Suola on natriumin ja kloorin yhdiste.
 Ihmiset saavat siis ruoasta riittävästi natriumia ilman, että ruokasuolaa tarvitsee lisätä ruokiin lainkaan. Pusan mukaan ihmiset eivät yleensä osaa hahmottaa suolan saantiaan nimenomaan siksi, että sitä saadaan niin monista eri lähteistä.
 – Suurin osa suomalaisista ei tiedä, paljonko he syövät päivittäin suolaa. Kaikki eivät tunne suolan terveyshaittoja. Osa taas tiedostaa syövänsä suolaa runsaasti, mutta ei välttämättä välitä siitä, Pusa sanoo.
 Valstan mukaan suomalaiset saavat yli 80 prosenttia päivittäisestä suolamäärästään erikseen lisättynä suolana – eli lisäämällä suolaa valmistamaansa ruokaan tai syömällä sellaisia ruokia, joissa on paljon lisättyä suolaa. Alle 20 prosenttia suolamäärästä saadaan elintarvikkeiden luonnostaan sisältämästä natriumista.
 Suolan lähteinä myös leivonnaiset ja murot
 Ruoanvalmistajalle voivat tulla yllätyksenä esimerkiksi liemivalmisteiden, maustettujen kermojen, marinadien ja mausteseosten suolapitoisuudet.
 – Monille yllättäviä suolan lähteitä ovat myös raejuusto, tonnikala, soijakastike, makeat leivonnaiset, murot ja vichy, Pusa luettelee.
 Pusan mukaan perinteisissä sipseissä ei ole suolaa välttämättä enempää kuin esimerkiksi leivässä. Tuote maistuu suolaiselta, sillä suola on sen pinnalla. Terveellisemmiksi mainostetuissa linssi- ja ruissipseissä on jopa perinteisiä perunalastuja enemmän suolaa.
 Pusan mukaan myös monissa terveellisiksi mielletyissä lihankorviketuotteissa, kuten joissakin kasviseineksissä, on runsaasti luontaista natriumia. Lisäksi niihin on saatettu vielä erikseen lisätä suolaa. Kuluttajan olisi hyvä tutkia pakkausmerkinnät tarkkaan tai ostaa tuotteita, joissa on Sydänmerkki.
 – Sydänmerkki-tuotteissa ja -resepteissä kaikki elintarvikkeessa oleva natrium lasketaan suolaksi, ja kuluttaja voi luottaa suolamäärän jäävän kohtuulliseksi, Pusa sanoo.
 Pusa kertoo, että ihmiset usein tottuvat suolaiseen ruokaan, jolloin suolamäärät saattavat vuosien varrella vain lisääntyä. Makuaisti kuitenkin tottuu yhtä lailla vähemmän suolaiseen ruokaan, kun suolan määrää pikkuhiljaa vähennetään.
 – Tiedetään myös, että ripottelemalla suolaa vasta valmiiseen annokseen, suolaa tulee laitettua vähemmän, kuin jos sitä lisätään ruokaan valmistusvaiheessa. Ruoan pinnalla oleva suola aistitaan voimakkaammin, joten suolaa ei tarvita niin paljon.
 Nostaa myös lasten ja nuorten verenpainetta
 Alhainen suolan saanti suojaa kohonneelta verenpaineelta, sydän- ja verisuonisairauksilta sekä mahasyövältä, kertoo Valsta.
 – Suolan saannin ja verenpaineen välillä on suora yhteys. Korkea verenpaine taas on useiden erilaisten sydän- ja verisuonisairauksien riskitekijä.
 Pusan mukaan runsaan suolan käytön vaikutukset ovat selkeimpiä ylipainoisilla, diabeetikoilla sekä ikäihmisillä. Natriumin saannin rajoittaminen vähentää verenpainelääkkeiden tarvetta, parantaa niiden vaikutusta ja on siten olennainen osa kohonneen verenpaineen hoitoa.
 Valsta kertoo, että tuoreiden tutkimustulosten perusteella suuret suolamäärät nostavat myös lasten ja nuorten verenpainetta. Runsaan suolan saannin seuraukset korostuvat heillä, jotka saavat ruokavaliostaan vain vähän kaliumia. Kaliumia saadaan muun muassa kasviksista, hedelmistä ja marjoista.
 – Varsinaiset liiallisesta suolan saannista johtuvat terveysongelmat tulevat näkyviin vasta myöhemmin elämässä, Valsta sanoo.
 Yli 2-vuotiaiden lasten suolamäärän pitäisi jäädä vuorokaudessa alle neljään grammaan ja 1–2-vuotiaiden lasten alle kahteen grammaan. Alle vuoden ikäisille suolaa ei saisi antaa lainkaan.
 Korjaus 29.12.2019 klo 13.31: Suola on natriumin ja kloorin yhdiste. Aiemmin jutussa kerrottiin virheellisesti suolan olevan natriumin ja kloridin yhdiste.

Lähes kaikki suomalaiset syövät liikaa suolaa – suolamääriä ei hahmoteta tai asiasta ei välitetä


Summary: Kulttuurivieras on Vuoden nuori suunnittelija Emma Saarnio, joka puhuu ekologisen ja eettisen muodin puolesta.

Puhelu Pariisiin pätkii.  Emma Saarnio  on lopettamassa ruokatuntiaan ja hän ehtii puhua vain hetken.
 Nuori suunnittelija on puolen vuoden harjoittelussa maailmankuulun muotitalo Louis Vuittonin miestenvaatetiimissä. Joulua edeltävä viikko on kiireinen ja päivät ovat ympäripyöreitä.
 Tammikuussa on iso muotinäytös ja ennen parin viikon lomia on saatava työt tiettyyn pisteeseen.
 Päättyvä vuosi on ollut alle kolmekymppiselle Saarniolle melkoista pyöritystä. Syksy on mennyt hämmästellessä muotimaailman isoa meininkiä Pariisissa. Lokakuussa hän voitti  Vuoden nuori suunnittelija 2019 -kilpailun  ja joulukuussa hän asteli Linnan juhliin, koska oli suunnitellut edellisvuonna puvun rouva  Jenni Haukiolle .
 Saarnio on samaan aikaan valmistumassa Aalto-yliopistosta ja hänellä pyörivät mielessä jo tulevat omat vaatemallistot.
 – Nuorena suunnittelijana minulle tärkeitä asioita ovat ekologisuus ja eettisyys sekä se, että vaate on toimiva ja mukava. Yritän myös pohtia, minkälainen on moderni vaatekaappi.
 Barbie-peli ja mallintöitä
 Mitä villimpi väriyhdistelmä, sitä parempi. Tuusulassa kasvaneella Emma Saarniolla oli tarkka visio pukeutumisesta jo pikkutytöstä pitäen. Tutumekko yhdistyi college-housuihin ja lenkkareihin. Päässä keikkui lippalakki väärinpäin.
 Erilaisilla asuyhdistelmillä leikkimistä hän oli päässyt kokeilemaan ennen kouluikää isän tietokoneella  Barbie Fashion Designer  -pelillä. Siinä luotiin asukokonaisuus, joka esiteltiin lopulta catwalkilla.
 – Olin luova lapsi ja vanhemmat pitivät sitä hienona piirteenä. Heitä mietitytti, että olisi tuo voinut laittaa enemmän sävy sävyyn asun päällensä, Saarnio nauraa.
 – Olin jo lapsena sitä mieltä, että vaatteiden pitää tuntua mukavalta päällä. Jos ne vähänkään puristivat, mä en suostunut niitä päälleni pukemaan, muotisuunnittelija Emma Saarnio kertoo. Derrick Frilund / Yle
 Teini-ikäisenä Saarnio kiinnostui muotilehdistä. Mieleen ovat jääneet Italian Voguen editoriaalit eli muotikuvasarjat. Erityisesti nuorta säväyttivät maailmankuulun muotikuvaajan  Steven Meiselin  ottamat valokuvat, joissa oli aivan omanlaista tarinankerrontaa ja tunnelmaa.
 Netistä löytyi puolestaan maailman tärkeimpien muotiviikkojen näytöksiä. Saarnio ahmi niitä ja luki samalla, mitä toimittajat niistä kirjoittivat.
 Saarnion kiinnostus muotiin johti lopulta mallintöihin. Ne alkoivat tarunhohtoisestikin, sattumankaupasta.
 Lukioikäisenä Saarnio sattui Stockmannille, kun siellä oli tarjolla ilmaista meikkausta. Meikkitaiteilijana toiminut entinen Miss Suomi  Suvi Tiilikainen  (ent.  Miinala ) bongasi pitkän tytön, ja kehotti tätä käymään näyttäytymässä mallitoimistossa.
 Hän sai nopeasti töitä kuvauksista ja näytöksistä.
 Mallina oleminen tuntui mielenkiintoiselta sivutyöltä lukion ohessa. Samalla hän pääsi näkemään muotialaa toisenlaisesta näkökulmasta.
 – Ehkä siellä heräsi ajatus, että tämä voisi olla muutenkin mielenkiintoinen ala työskennellä ja tätä kautta voisi saada itselleen ihan ammatin.
 Oliko Saarnio matkalla seuraavaksi supermalliksi? Sitä tarina ei kerro, koska opiskelut puuttuivat peliin. Saarnio sai paikan Aalto-yliopiston muoti- ja vaatesuunnittelulinjalta ensimmäisellä yrittämällä.
 Kriisi saastuttavasta muodista
 Mallinukkien torsot näyttävät yksinäisiltä. Aalto-yliopiston muotoilun laitoksella on hiirenhiljaista aivan joulun alla.
 Autioita käytäviä kävelevä Emma Saarnio on käynyt koulullaan viimeksi alkusyksystä. Pian Espoon Otaniemessä sijaitsevalle laitokselle ei tarvitse raahautua, sillä hän on valmistumassa maisteriksi. Vihdoin ja viimein, hän huokaa.
 Saarnion päättötyöhön kuuluvia muotiluomuksia asteli pitkin catwalkia vuoden 2018 keväällä Aallon Näytös-muotinäytöksessä. Tuota näytöstä oli saapunut katsomaan koko suomalaisen muotialan kerma ja myös kansainvälisiä toimittajia.
 Suomalaiset muotiopiskelijat ovat nousseet kiinnostavaksi ilmiöksi opiskelijoiden voitettua palkintoja arvostetussa ranskalaisessa Hyèresin muotikilpailussa.
 – Jos muotialan yritys ei nykypäivänä mitenkään huomioi eettisiä tai ekologisia kantoja, se ei ole kovin arvostettavaa, muotisuunnittelija Emma Saarnio sanoo. Derrick Frilund / Yle
 Päättötyö syntyi Saarnion kokemasta kriisistä muotia ja koko alaa kohtaan. Häntä järkytti katsoa loputonta vaatteiden synnyttämää jätemäärää ja kuinka saastuttava koko ala on.
 – Nuorena ihmisenä ja suunnittelijana tuli sellainen fiilis, että miksi mä teen yhtään uutta vaatetta tähän maailmaan.
 Saarnio oli myös turhautunut siihen, kuinka kaukana muotiteollisuus oli todellisuudesta. Catwalkeilla esitellään erikoisia ja kummallisia vaatteita, joita kukaan ei lopulta käytä missään.
 Syntyi kymmenen asun naistenvaatemallisto, jonka teemana oli Suomi ja suomalaisuus.
 – Halusin tehdä käytettäviä vaatteita, jotka perustuivat klassisiin vaatteisiin. Tutkin mallistossa arkisuutta, tavallisuutta ja tietynlaista tylsyyttä.
 Lopputyön tekeminen vapautti muotiin liittyvästä kriisistä.
 – Mulle on tärkeää, että mulla on jotain sanottavaa, etten tee vain jotain kivaa ja jännää.
 Saarnion nimi nousi kuitenkin otsikoihin. Vieläpä suomalaisen iltapukukaanonin komeimmalla paikalla, Linnan juhlissa.
 Näkyvyyttä Linnan juhlista
 Reilu vuosi sitten Emma Saarnio sai puhelun professoriltaan  Pirjo Hirvoselta . Hän kysyi pitkällä opiskeluissaan olevalta opiskelijaltaan, haluaisiko tämä suunnittella puvun rouva Jenni Haukiolle Linnan juhliin.
 Saarnio sanoi ainutlaatuiselle tilaisuudelle välittömästi kyllä. Kyseessä oli hänen ensimmäinen asiakkaalle tekemänsä työ, jonka varmasti kaikki muistaisivat.
 Tasavallan presidentin puolison puvun suunnitteleminen oli tärkeä taidonnäyte myös Aalto-yliopistolle. Puvussa käytettiin aivan uutta koivusta tehtyä Ioncell-kangasta. Sen suunnittelemisesta vastasi toinen opiskelija,  Helmi Liikanen .
 – Nuorina suunnittelijoina ja ihmisinä meillä on huoli ympäristön tilasta, ja siksi oli upeaa päästä mukaan projektiin, jossa kestävä kehitys on isossa roolissa, Emma Saarnio sanoi tuolloin.
 Rouva Jenni Haukion puku valmistettiin vuonna 2018 ekologisesti koivusta Ioncell-menetelmällä, jonka ovat kehittäneet Aalto-yliopisto ja Helsingin yliopisto. Puvussa käytetty liukosellu oli peräisin Stora Enson Joensuun-tehtaalta. Yle
 Rouva Haukion puku toi näkyvyyttä nuorille suunnittelijoille ja kutsun tämän vuoden Linnan juhliin.
 Sitten tuli elämän pahin pukeutumiskriisi: aikaa oman puvun suunnitteluun ei ollut. Saarnion työharjoittelu Pariisissa vei lähes kaiken ajan.
 Juhlavaatteen etsimiseen jäi aikaa vain yksi viikonloppu. Muotialan kontaktit tulivat kuitenkin apuun ja puvuksi löytyi Valentinon oranssi silkkisifonkimekko.
 Muotisuunnittelija päätyi Linnan juhlien pukuäänestyksiin, mikä tuntui hämmentävältä.
 – Usein siellä ovat vain tunnetuimmat henkilöt. Olihan se ihan imartelevaa, mutta olin menossa sinne vain Suomen itsenäisyyttä juhlimaan ja tottakai halusin pukeutua mahdollisimman kauniisti ja juhlaa kunnioittavasti.
 Emma Saarnio saapui Linnan juhliin Valentinon oranssissa silkkisifonkipuvussa. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Maailmanluokan meininkiä
 Työharjoittelu Louis Vuittonilla Pariisissa on varmasti monen muotialan opiskelijan unelma. Emma Saarnio päätyi muotitaloon harjoittelijaksi Aalto-yliopiston kautta.
 Joka syksy koulu esittelee Pariisin muotiviikkojen aikana oppilaidensa töitä ja ranskalaisyrityksen kykyjenetsijä kiinnostui Saarnion luomuksista.
 Suomalainen kutsuttiin haastatteluun ja hän sai paikan.
 – Omassa vaatesuunnittelussani minua kiinnostaa feminiinisyyden ja maskuliinisyyden kanssa leikittely, sanoo Vuoden nuori suunnittelija 2019 -palkinnon voittanut Emma Saarnio. Derrick Frilund / Yle
 Puoli vuotta kestävän harjoittelun aikana Saarnio työskentelee miestenvaatetiimissä. Hän avustaa suunnittelijoita tammikuussa olevaa muotinäytöstä varten.
 Työtehtäviin kuuluu kaikkea mahdollista kuten printtien asettelemista kaavoihin sekä sovituksissa avustamista.
 Työpäivät ovat pitkiä ja kestävät yleensä yhdeksästä kahdeksaan. Kova työtahti ei tullut Saarniolle yllätyksenä, sillä se on milteipä normi muotialalla.
 – Tämä on ainutlaatuinen tilaisuus nähdä maailmanluokan meininkiä. Samalla on palkitsevaa päästä kokemaan, miten alan huiput työskentelevät.
 Suomalaissuunnittelija on Louis Vuittonin harjoittelun aikana oppinut, kuinka päämäärätietoista suunnittelu maailmankuulussa muotitalossa on.
 Saarnion silmät ovat avautuneet myös sille, että kyseessä on iso bisnes. Suunnittelijat saattavat esimerkiksi miettiä sitä, kuinka paljon saumojen lisääminen lisää kustannuksia ja tuotteen hintaa.
 – Vaikka tämä on luovaa työtä, niitä vaatteita pitää myös myydä. Se on muutakin kuin, että tehdään nyt jotain superhienoa tai hullua. Siinä pitää ottaa monta asiaa huomioon.
 Pitääkö tuntea vaatehäpeää?
 Päättyvällä vuosikymmenellä on herätty keskustelemaan muodin ikävistä puolista. Aluksi esiin nousivat eettiset kysymykset, kun vaate- ja urheilubrändit jäivät kiinni tuotteidensa valmistamisesta Aasian hikipajoissa.
 Tämän jälkeen alettiin puhua muodin ekologisuudesta.  Yle uutisoi elokuussa 2018 brittitutkimuksesta , jonka mukaan pikamuoti saastuttaa enemmän kuin lento- ja laivaliikenne.
 Vaatteita poltetaan  ja heitetään roskikseen, kun samalla uusia mallistoja asetetaan rekkeihin. Esimerkiksi espanjalainen Zara vaihtaa mallistonsa muutaman viikon välein.
 Muotisuunnittelija Emma Saarnion mukaan tällainen toiminta ei ole hyväksyttävää.
 – Ei tarvitsisi olla edes sesonkivetoista ajattelua, että on kevät, kesä, syksy ja talvi. Ihan hyvin voisi nipistää kahteen mallistoon vuodessa.
 Saarnion mielestä myös kuluttajien on syytä katsoa peiliin. Moni saattaa ostaa vaatteita vain käyttääkseen niitä muutaman kerran.
 – Kuten missä tahansa bisneksessä, niin muotiyritykset vastaavat kysyntään. Kuluttajilla on siinä iso vastuu. Eihän vaatteita tehtäisi niillä aikatauluilla ja keinoilla, jos ihmiset eivät haluaisi niitä ostaa.
 Kansainväliset muotitalot ovat heränneet ekologisuuden vaatimukseen ja monet ovat ilmoittaneet sitoutuneensa vastuullisuuteen ympäristöasioissa. Esimerkiksi ruotsalaisella H&M-ketjulla on ollut kampanjoita, joissa kuluttajat ovat voineet palauttaa käytettyjä tekstiilejä saadakseen uuden tuotteen alennettuun hintaan. Tällainen toiminta voidaan tulkita viherpesuksi.
 Emma Saarnio kertoo, että ekologisuus on kaikkien huulilla myös Pariisin muotimaailmassa.
 – Vaikka ekologisuus otetaan huomioon esimerkiksi materiaalien valmistamisessa, aina sitä ei haluta korostaa. Ekomuodiksi leimautuminenkaan ei ole välttämättä hyvä juttu.
 – Omissa mallistoissani pyrin hyödyntämään lähituotantoa, vaatesuunnittelija Emma Saarnio kertoo. Derrick Frilund / Yle
 Saarnion mielestä olisi hyvä, että koko vaatteiden tekoprosessista tehtäisiin läpinäkyvämpää. Yritysten pitäisi välittää tietoa muun muassa raaka-aineista, suunnittelusta ja valmistamisesta.
 Suunnittelija uskoo, että parempaan suuntaan ollaan kuitenkin menossa. Ihmiset ovat tietoisempia vaatteiden ympäristöriskeistä ja osaavat panostaa laatuun.
 – Mä syvästin toivon, että vaatteiden käyttökulttuuri olisi muuttumassa. Toivon, että kertakäyttömuoti katoaa.
 Ilmastonmuutoksen aikana puhutaan jo lentohäpeästä. Pitäisiko uuden vaatteen ostamisesta tuntea häpeää?
 – Ainakin silloin jos käyttää vaatetta vain kerran ja heittää sen jälkeen menemään, Saarnio sanoo.
 Saarniosta itsestään on tullut kriittinen vaatteiden kuluttaja. Hän ostaa vain vähän ja pyrkii hankkimaan ainoastaan tarpeellista. Suunnittelija pyrkii tarkistamaan ainakin, että missä ja miten vaate on valmistettu.
 Jos kuluttaja haluaa olla valinnoissaan ekologinen, Saarnion mukaan on hyvä käyttää perusjärkeä.
 – Kolme euroa maksava t-paita on tuskin ekologinen tai eettinen.
 Suunnittelija on pohtinut paljon sitä, minkälainen on moderni vaatekaappi, joka on ekologisesti kestävä.
 – Vaatteita ostaessa kannattaa miettiä, että ne ovat laadukkaita ja valmistettu hyvin. Myös suunnittelun on hyvä olla laadukasta, että se kestää aikaa.
 – Kannattaa ostaa sellaisia vaatteita, että ne käyttää alusta loppuun. Että ne suurin piirtein hajoavat päälle.
 Luovan alan moniosaaja
 Parin viikon joululoma pariisilaisesta muotitalosta on luksusta etenkin harjoittelijalle. Emma Saarnio tietää, että joillakin hänen opiskelututuistaan vapaata on annettu ainoastaan kaksi päivää.
 Loma tulee tarpeeseen, sillä Saarnio ei ole sanojensa mukaan juurikaan nukkunut pariin viikkoon.
 – Ehkä joskus 2020-luvulla pääsee levähtämään, hän naurahtaa.
 Työharjoittelu Louis Vuittonilla loppuu helmikuussa. Sen jälkeen nuori suomalaissuunnittelija palaa omien töidensä pariin.
 – Mulla on alkamassa oma toistaiseksi salainen projekti Suomessa työharjoittelun jälkeen. Tulen työskentelemään sen parissa, Saarnio kertoo paljastamatta enempää.
 Muotisuunnittelijana Saarnion linjana on tehdä vaatteita, jotka ovat ekologisia, mutta myös esteettisiä.
 Tulevaisuudessa Emma Saarnio voisi olla valmis työskentelemään kansainvälisen muotitalon suunnittelijana, mikäli sellaista pestiä tarjottaisiin.
 – Suunnittelisin itselleni vaatteita, jos minulla olisi enemmän aikaa, sanoo Louis Vuittonilla työharjoittelussa oleva muotisuunnittelija Emma Saarnio. Derrick Frilund / Yle
 Ikäpolvensa tapaan Saarnio ajattelee kuitenkin asiaa laajemmin. Vaatesuunnittelu on vain yksi luovuuden osa-alue. Hän näkee itsensä erilaisissa luovan alan tehtävissä kuten konseptoijana, stailaajana tai luovana johtajana.
 – Mun suurin haave on, että voin tehdä kaikkea tätä ja olla moderni renessanssi-ihminen.
 Korjaus 29.12 2019 kello 10.00. Muutettu Otaniemen sijainti Helsingistä Espooseen.

Vaatehäpeä on paikallaan, jos kertakäyttömuoti maistuu – Jenni Haukion pukusuunnittelija työskentelee Louis Vuittonilla, mutta innostuu tylsistä vaatteista


Summary: New Yorkin kuvernöörin mukaan puukotus oli terroriteko.

Useaa ihmistä on puukotettu kesken hanukkajuhlan hasidijuutalaisen rabbin kotona Yhdysvalloissa New Yorkin osavaltiossa. New Yorkin kuvernöörin  Andrew Cuomon  mukaan puukotus oli terroristinen teko.
 – Maassamme vallitsee suvaitsemattomuuden aika, viha vain lisääntyy, sanoi Cuomo.
 – Tämä on valtiomme politiikan syöpä.
 Poliisin mukaan epäilty tekijä on pidätetty ja häntä odottavat syytteet viidestä murhayrityksestä sekä yhdestä murtovarakaudesta.
 Epäillyllä on poliisin mukaan rikostaustaa, johon kuuluu muun muassa pidätys miehen hyökättyä poliisihevosta vastaan.
 Epäillyn asianajajan mukaan miehellä ei kuitenkaan ole aiempia tuomiota.
 Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisi FBI aikoo tutkia pidätetyn internetin käyttöä viime aikoina. Myös miehen mielenterveyden historia on määrä tutkia.
 Ortodoksijuutalaisen paikallisen neuvoston Twitter-tilin mukaan ainakin viisi ihmistä haavoittui puukotuksessa. Uhrien vammojen laajuus ei ole tiedossa. Joidenkin mediatietojen mukaan kahden henkilön tila on kriittinen.
 Presidentti  Donald Trump   tviittasi  tapahtuneen olevan järkytys.
 – Meidän on kaikkien taisteltava ja poistettava antisemitismin paha vitsaus, kirjoitti Trump.
 Paikallismedian mukaan rabbin koti toimi myös synagogana.
 Puukotus sattui hieman ennen iltakymmentä paikallista aikaa Monseyn kaupungissa sijaitsevassa lähiössä, jossa asuu paljon ortodoksijuutalaisia. Monsey sijaitsee noin 50 kilometriä New Yorkista pohjoiseen.
 Epäillyn tekijän kerrotaan naamioituneen huivilla. NYPD:n edustajan mukaan epäilty tekijä on otettu kiinni. Tällä hetkellä ei ole tiedossa, tutkitaanko tapausta viharikoksena.
 Juutalaisvihamieliset teot ovat yleistyneet rajusti New Yorkin alueella viime aikoina, kertoo The New York Times. Esimerkiksi Brooklynissä poliisipartioiden määrää lisättiin perjantaina, sillä viranomaiset pitävät tilannetta hälyttävänä.
 New Yorkin kuvernööri  Andrew Cuomo  kertoi aiemmin Twitterissä ohjaavansa osavaltion poliisin viharikosryhmän tutkimaan asian välittömästi. Osavaltion poliisi on hänen mukaansa paikalla auttamassa paikallista poliisia.
 Lue myös :
 Yhdysvalloissa vuosi 2019 oli ennätyksellinen joukkosurmien määrässä – henkirikosten määrä oli kuitenkin yleisesti laskussa

New Yorkin esikaupunkialueella viittä ihmistä puukotettiin kesken hanukkajuhlan – juutalaisvihamielinen väkivalta lisääntynyt New Yorkissa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Isät ja äidit voivat katsoa ensi vuonna lapsensa terveystietoja Omakannassa
 Sähköinen terveyden potilastietoja näyttävä Omakanta-palvelu uudistuu vuoden 2020 aikana. Uudistus  tuo helpotusta  erityisesti lasten vanhemmille, sillä jatkossa lasten terveystiedot näkyvät isän, äidin tai muun huoltajan Omakannassa. Toinen merkittävä muutos Omakannassa on, että vuoden loppupuolella käyttäjät voivat asioida myös esimerkiksi oman vanhemman tai läheisen puolesta.
 Suomalaiset syövät liikaa suolaa
 Suurimmat suolamäärät saadaan liharuoista ja viljavalmisteista, kuten leivästä. Arja Lento / Yle
 Lähes kaikki suomalaiset syövät  liikaa suolaa , kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos. Aikuisten suositus on enintään viisi grammaa vuorokaudessa, mutta suomalaiset miehet syövät keskimäärin lähes 10 grammaa ja naiset 7 grammaa suolaa. Asiantuntijan mukaan ihmisten on vaikea hahmottaa syömiään suolamääriä, koska suolaa tulee niin monista yllättävistäkin lähteistä.
 Kulttuurivieras Emma Saarnio: "Toivon, että kertakäyttömuoti katoaa"
 – Omassa vaatesuunnittelussani minua kiinnostaa feminiinisyyden ja maskuliinisyyden kanssa leikittely, sanoo Vuoden nuori suunnittelija 2019 -palkinnon voittanut Emma Saarnio. Derrick Frilund / Yle
 Emma Saarnio  on Vuoden nuori suunnittelija 2019. Hänen nimensä nousi esiin vuosi sitten, kun hän suunnitteli  Jenni Haukion  puvun Linnan juhliin. Juuri Aalto-yliopistosta valmistuva Saarnio  pitää suunnittelijana ohjenuoranaan ekologisuutta . Miten Louis Vuittonilla Pariisissa assistenttina työskentelevä nuori suunnittelija näkee muodin tulevaisuuden ekologisuuden kannalta?
 Vuonna 2019 Yhdysvalloissa tapahtui ennätyksellinen määrä joukkosurmia
 Kuusi ihmistä kuoli ampumavälikohtauksessa joulukuussa Jersey Cityssä, New Jerseyssä. AOP
 Yhdysvalloissa tehtiin vuonna 2019 yhteensä 41 joukkosurmaa, joissa menehtyi 211 ihmistä. 33 tapauksessa joukkosurmissa käytettiin ampuma-asetta.  Koskaan aiemmin  joukkosurmia ei ole tapahtunut näin paljon yhden vuoden aikana. Lähes puolessa Yhdysvaltain osavaltioista tapahtui joukkosurma kuluneen vuoden aikana. Keskustelu aselakien tiukentamisesta Yhdysvalloissa seisoo silti paikoillaan.
 Lumisateita liikkuu Suomen yli
 Sääennuste sunnuntaille 29. joulukuuta.  Yle
 Sunnuntaina Lapin yli liikkuu lumisateita, ja etenkin Lounais-Lapissa lunta voi tupruttaa sakeastikin. Iltapäivällä sateet väistyvät Lapista, mutta maan keskiosassa, Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa lunta tai räntää sataa edelleen. Etelässä sateet jäävät vähäisiksi. Lämpötila liikkuu nollan tienoilla tai hieman plussalla.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lasten tiedot vanhempien Omakantaan, kulttuurivieras Emma Saarnio puhuu kertakäyttömuodista, suomalaiset syövät liikaa suolaa


Summary: Hivin saamisen ehkäisevä lääkitys on tullut markkinoille. Suomessa on satoja käyttäjiä.

Runsaan vuoden markkinoilla olleet hi-viruksen kotitestit ovat löytäneet odotetusti käyttäjiä. Silti tietoa siitä, kuinka paljon mahdollisia uusia tartuntoja niiden avulla on löydetty, ei vielä ole.
 – Meidän tietojemme mukaan testejä on myyty noin 300 kappaletta kuukaudessa, eli vuositasolla 3 000–4 000 kappaletta. Tämä oli aika lailla siinä haarukassa, mitä ennakoitiinkin, kertoo tukikeskus Hivpointin toiminnanjohtaja  Jukka Keronen  STT:lle.
 Tarkempaa tietoa kotitestien avulla löydetyistä hi-viruksista on luvassa ensi vuonna, kun lääkäreiden tartuntatauti-ilmoitus päivitetään niin, että tämäkin vaihtoehto voidaan sieltä valita.
 Hi-viruksen kotitesti maksaa ostopaikasta riippuen 30–40 euroa. Esimerkiksi Hivpointin omassa kaupassa testi maksoi marraskuussa 35 euroa.
 Testi tehdään ottamalla sormenpäästä verinäyte. Tulos saadaan 15 minuutissa. Positiivisen testituloksen saajan tulee hakeutua antamaan varmistusnäyte terveydenhuollossa.
 Kerosen mukaan hiv-testiä menee Hivpointin myymälästä tasaisesti eri puolille Suomea ja suurin osa ostajista on miehiä.
 Hiv-säätiön ylläpitämä Hivpoint muun muassa tarjoaa hiv-tietoutta ja tukee hiv-tartunnan saaneita.
 Ennalta otettu lääke estää hivin
 Hiv-viruksen torjunnassa uutuutena on tämän vuoden aikana Suomessa tullut käyttöön prep-lääkitys. Lääkettä otetaan ennakkoon, ja se ehkäisee hivin saamisen.
 – Lääke ei ole yleisesti saatavilla, eikä sitä ole sellaiseen käyttöön tarkoitettukaan. Lääke on suunnattu henkilöille, joilla on erityisen suuri riski saada hiv. Tietojeni mukaan Suomessa on muutamia satoja tällaisen lääkityksen aloittaneita henkilöitä. Pääasiassa käyttäjät ovat miehiä, joilla on seksiä miesten kanssa, Keronen selvittää.
 – Aikaisemmin hinta oli esteenä lääkkeen käytölle. Lääke maksoi lähes tuhat euroa kuukaudessa, mutta nyt hinta on pudonnut alle sataan euroon.
 Lääkitty hiv ei tartu
 Hiv ei lääkittynä tartu. Mitä aikaisemmin tauti todetaan, sitä parempi hoitotulos on.
 Hiviä hoidetaan päivittäin otettavalla lääkkeellä. Kehitteillä on pitkävaikutteisia lääkkeitä ja rokote, mutta niiden markkinoille tuloon voi vielä kulua aikaa. Ne tulevat markkinoille luultavasti vasta vuosien päästä.
 Lääkityksen ansioista aidsiin kuoleminen on Suomessa erittäin harvinaista ja viruksen saaneet voivat elää normaalia elämää.
 Lue myös:
 Hiv-kotitestin voi nyt ostaa apteekista – Suomessa on edelleen satoja ihmisiä, jotka eivät tiedä tartunnastaan

Suomessa on tehty jo tuhansia hi-viruksen kotitestejä


Summary: Paloviranomaiset eivät ole sulkeneet pois ilotulituksen perumista viime hetkellä.

Australian pääministeri  Scott Morrison  torjuu vetoomuksen Sydneyn ikonisten uudenvuoden ilotulitusten perumisesta.
 Yli 260 000 ihmistä on vaatinut ilotulitusten perumista, uutisoi  Britannian yleisradioyhtiö BBC . Heidän mielestään kaupungin ilmassa on jo tarpeeksi savua. Vetoomuksen mukaan ilotulituksiin osoitetut varat tulisi käyttää kaupunkia uhkaavien palojen taltuttamiseen.
 Morrissonin mukaan ilotulituksen järjestäminen on merkki australialaisten sinnikkyydestä.
 – Koettelemusten ja turvallisuushuolien keskellä en keksi parempaa hetkeä kertoa maailmalle, kuinka optimistisia ja positiivisia olemme, Morrison sanoi.
 Sydneyn ylipormestari  Clover Mooren  mukaan ilotulitusta ei peruta ja lähes koko tämän vuoden ilotulitusbudjetti on jo käytetty.
 Aloitteen mukaan viime vuonna ilotulituksiin käytettiin noin 5,8 miljoonaa Australian dollaria eli noin 3,6 miljoonaa euroa.
 Sydney sijaitsee Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa, jossa tulee maanantaina voimaan täysi tulentekokielto, Australian yleisradioyhtiö ABC kirjoittaa. Kieltopäätöstä ei ole vielä tehty lopulle viikosta.
 Osavaltion johtava palopäällikkö  Shane Fitzsimmons  ei ole sulkenut pois ilotulituksen perumista viime hetkellä.
 Vapaaehtoisille palopelastajille korvaus
 Australian metsäpalojen sammutustöihin osallistuneille vapaaehtoisille aiotaan maksaa korvauksia, Morrison ilmoitti sunnuntaina.
 Palopelastajat saavat arviolta noin 187 euroa päivässä. Korvauksia voidaan maksaa enimmillään noin 3 750 euron edestä.
 Helleaallon ennustetaan jatkuvan maan itäosissa uutenvuoteen saakka. Esimerkiksi Sydneyn lähikaupunkialueilla elohopea voi kohota aattona jopa 44 asteeseen.
 Victorian osavaltion itäosissa arviolta puolen Belgian kokoinen alue on määrätty evakuoitavaksi,  kertoo The Guardian .
 Tuhansia asukkaita ja turisteja on kehotettu lähtemään alueelta, jossa maastopaloriskin ennustetaan olevan maanantaina hyvin merkittävä.
 Lue myös :
 Eläimet kärsivät Australiassa maastopalojen ja kuumuuden takia – katso video pyörän kyytiin juomaan kivunneesta koalasta
 Australian pääministeri: Emme aio omaksua talouden tuhoavia ilmastotavoitteita – samalla hiilimaa taistelee kiihtyviä pensaspaloja vastaan
 Australian pääministeri pyysi jälleen anteeksi lomailuaan katastrofaalisten maastopalojen aikana

Yli neljännesmiljoona ihmistä vaatii Sydneyn uudenvuoden ilotulitusten perumista – pääministeri torjuu idean, alueella tulentekokielto


Summary: Ainakin 12 ihmistä on edelleen kateissa taifuuni Phanfonen jäljiltä.

Filippiinejä jouluna höykyttäneen taifuunin kuolonuhrien määrä on noussut 41:een, kertovat viranomaiset. Tämän lisäksi kymmenet tuhannet ovat edelleen evakuointikeskuksissa.
 Phanfone-taifuuni lähti Kaakkois-Aasian saarivaltion yltä lauantaina. Hirmumyrsky runteli useita Visayasin saariryhmän saaria, mukaan lukien suosittuja lomakohteita.
 Viranomaiset etsivät edelleen ainakin 12 kadonnutta.
 Viranomaisarvioiden mukaan myrsky vaikutti yhteensä yli 1,6 miljoonan ihmisen elämään, vahingoitti yli 260 000:tta rakennusta ja lähes 100 000 ihmistä pakeni taifuunin vuoksi kodeistaan hätäsuojiin.
 Lue myös :
 Suomalainen Sesse Kutvonen oli myrskyn silmässä Filippiineillä – otti kotiinsa 30 talonsa menettänyttä

Jouluna Filippiinejä riepotelleen taifuunin uhriluku nousee: kuolleita yli 40


Summary: Sekasyönti eli fleksaus nostaa päätään: kasvisruokaa lounaalla ja kanaa illalla.

Vuonna 2019 riitti puhetta ilmastonmuutoksesta. Huono omatunto on kolkutellut monia, mutta mikä lopulta muuttui?
 Ilmastosyntien vertailusta tuli jo alkuvuodesta hittituote.  Yle julkaisi laskurin, joka kertoo, mitä vaikutuksia esimerkiksi juustonsyönnillä, Thaimaan lennnolla ja lapsiluvulla on päästöihin.
 Pääministeri  Sanna Marinin  (sd.) hallitus on ilmoittanut pitävänsä kiinni maailman kunnianhimoisimmasta hallitusohjelmasta: Suomi hiilineutraaliksi vuoteen 2035 mennessä.
 Käytännössä muutokset ihmisten toiminnassa ovat kuitenkin hitaita. Lentäminen ei tänä vuonna vähentynyt, päinvastoin.
 Suomessa tehtiin marraskuun loppuun mennessä 24 miljoonaa lentomatkaa. Lukuun on laskettu kaikki Suomen lentokentät ja niiden matkustajat kansallisuuteen ja matkan pituuteen katsomatta.
 Viime vuonna vastaavana aikana lentomatkoja oli tehty 23 miljoonaa. Nousua on miljoona lentoa.
 Sähkölentokoneella matkaan jo 2030-luvulla
 Kun matkustaa Helsinki-Vantaan lentokentälle, kasvuvauhti näkyy loputtomana työmaana. Kentän liepeille rakennetaan uusia parkkihalleja. Terminaali on laajentunut ja uusia kahviloita ja putiikkeja putkahtelee joka puolelle.
 Finavia pyörittää 21 lentoasemaa. Tekninen johtaja Henri Hansson uskoo, että yli sadan matkustajan sähkölentokoneita saadaan vielä jonkin aikaa odottaa.     Jyrki Ojala / Yle
 Finavian teknisen johtajan  Henri Hanssonin  mukaan uudet tuulet ovat puhaltaneet lentoliikenteessä jo jonkin aikaa. Tämä ei välttämättä tarkoita sitä, että lentäminen vähenee. Syynä on se, että väki keskittyy kaupunkeihin ja keskiluokka kasvaa etenkin Aasiassa.
 Pelkästään Helsinki-Vantaan lentokentällä matkustajamäärät ovat moninkertaistuneet vuosina 1998–2018. Syynä on hintakilpailun koventuminen ja väestön vaurastuminen.
 Tanja Ylitalo / Yle
 Odotukset kohdistuvatkin nyt uusiutuviin polttoaineisiin ja sähköiseen lentämiseen.
 Hansson uskoo, että sähkölentokoneella matkustetaan Suomessa ehkä jo 2030-luvulla.
 – Uusiutuvia polttoaineita on jo saatavilla ja synteettisiä polttoaineita kehitetään kiivaasti. Sähköinen lentäminen on pienessä mittakaavassa tätä päivää. Mutta kun mennään yli sadan matkustajan ilma-aluksiin, sitä saadaan vielä odottaa.
 – Ensin tulevat hybridikoneet, joissa käytetään sähköakkua ja uusiutuvaa (tai fossiilista) polttoainetta, Hansson sanoo.
 Sähkökäyttöisissä koneissa akku on vielä pullonkaula. Miten akut saadaan kestämään ja miten ne hävitetään?
 Sekin on vielä arvoitus, lennetäänkö nykyiset polttomoottorikoneet loppuun vai vaihdetaanko ne uusiin. Se on kallis urakka.
 Suomalaiset syövät paljon lihaa, mutta ruokavalio monipuolistuu vuosi vuodelta.    Jyrki Ojala / Yle
 Tavoitteena on hävikin estäminen
 Helsinki-Vantaan lentokentältä siirrymme suureen ruokamarkettiin. Siellä kansalaiset parveilevat hedelmä- ja vihanneshyllyillä sekä lihatiskillä. Härkis- ja nyhtökaurahyllytkin löytyvät pienen opastuksen jälkeen.
 Pääministeri Sanna Marinin hallitusohjelmaan on kirjattu ruokahävikin puolittaminen vuoteen 2030 mennessä.
 Paljon onkin kiinni lainsäädännöstä, sillä yksilön tahdonvoima ei aina riitä.
 Ruokakaupoissa hävikkiä vähennetään ennakoimalla. K-ryhmän asiakasnäkemysjohtaja  Heidi Jungar  kertoo, että logistiikan pitää toimia niin, että ruoka päätyy juuri sinne, missä sitä halutaan ostaa.
 – Ei niin, että pyritään keksimään uusia vaihtoehtoja hävikille jälkikäteen. Logistiikka on hiottava niin, että hävikkiä ei edes synny, ja kotitaloudet ostavat juuri sen verran ruokaa, kun tarvitsevat, Jungar sanoo.
 Ruokakaupat lahjoittavat ylijääneitä ruokia myös hyväntekeväisyyteen ja myyvät ne parasta ennen päivämäärän lähestyessä ale-hinnoin.
 Ruokahävikkiä ei tule, kun pohditaan jo etukäteen, missä ruoalle on eniten ostajia, sanoo K-ryhmän asiakasnäkemysjohtaja Heidi Jungar. Jussi Koivunoro / Yle
 Lihaa, kalaa ja kasvisruokaa yhdistellään
 Suomalaiset söivät viime vuonna yli 80 kiloa lihaa henkilöä kohti.
 Ruokavalio on kuitenkin muuttumassa. Nyt puhutaan "fleksaamisesta". Se tarkoittaa liha- ja kasvisruokalajien vuorottelua. Vanhaa kunnon sekasyöntiä.
 Esimerkiksi lounaalla syödään kasviksia ja illalla paistetaan kanaa. Lihan rinnalle on tullut myös lukuisia kasvispohjaisia lihankorvikkeita. Niiden myynti on lisääntynyt S-ryhmän kaupoissa tänä vuonna viidenneksellä. Kasvua on kaikissa ikäryhmissä.
 Suuria muutoksia ei tapahdu yhdessä vuodessa. S-ryhmän valikoimajohtaja  Antti Oksa  uskoo kuitenkin, että lihan myynnin kasvu taittuu pian.
 – Lihan myynti on aika tasaista, mutta naudan- ja sianlihan myynti on vähentynyt, ja broilerin lisääntynyt.
 Toistaiseksi me suomalaiset olemme kuitenkin lihaa rakastava kansa.
 Juttua korjattu kello 16.50: Suomessa on lennetty tänä vuonna 24 miljoonaa lentoa ja viime vuoden marraskuun loppuun mennessä 23 miljoonaa lentoa (ei 19 miljoonaa, kuten aiemmin kerrottiin).
 Lue myös:
 Vero ja häpeä saivat ruotsalaiset vähentämään lentämistä –   Suomessa läpi mennyt kansalaisaloite pyrkii samaan
 Työmatkalentäminen lisääntyy – yritykset ovat heränneet vapaaehtoisiin päästöhyvityksiin, mutta niillä ei ole juuri merkitystä

Ilmastonmuutoksesta puhuttiin vuonna 2019 enemmän kuin koskaan, mutta liha on yhä suomalaisten ykkösherkku ja lentojen määrä vain kasvaa


Summary: Vangit vaihdettiin Itä-Ukrainassa Donetskin alueella.

Ukraina ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan separatistit ovat tehneet vankien vaihdon, jonka tarkoituksena on palauttaa kaikki jäljellä olevat vangit vapaaksi.
 Ukrainan presidentinkanslia vahvisti sunnuntaina vankien vaihdon alkaneen Horlivkassa.
 76 vankia on palautettu Ukrainalle.
 Ainakin 124 vankia on annettu separatisteille, kertoo  Tass . 60 heistä palautettiin Donetskissa ja 63 Luhanskissa. Tämän jälkeen Ukraina palautti vielä yhden vangin separatisteille.
 Yhdeksän ihmistä oli kieltäytynyt osallistumasta vankien vaihtoon. He jäivät Ukrainaan, kertoi aiemmin separatistien puolelta  Olga Kobtseva  Tassille.
 Vangit vaihdettiin Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitsevalla Majorskin tarkastuspisteellä.
 Uutistoimisto RIAn tietojen mukaan separatistien piti luovuttaa 55 vankia ja Ukrainan 87 separatistia, kertoi uutistoimisto Reuters aiemmin.
 Venäjän  Vladimir Putin  ja Saksan liittokansleri  Angela Merkel  kiittelivät vankien vaihdon olevan positiivinen merkki, kertoi Kreml sunnuntaina. Johtajat keskustelivat puhelimitse sunnuntaina useista kansainvälisistä kysymyksistä, kuten Libyan tilanteesta sekä Nord Stream 2 -putken edistämisestä.
 Tutkija: Ei käänteentekevä uutinen
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija Jussi Lassilan mukaan liikaa ei kannata vankien vaihdon takia toivoa. Hän ei pidä uutista käänteentekevänä koko sodan kannalta.
 – Vankienvaihto ei sinällään muuta sitä perusasetelmaa mitenkään, mutta molemmilla tahoilla voidaan kotiyleisölle ikäänkuin myydä jonkinlaisena voittona. Vielä on epäselvää ketkä kaikki ollaan luovuttamassa, sanoo Lassila.
 Lassilan mukaan vankien vaihtoa on helppoa sopia kummallekin osapuolelle. Vaihto kuitenkin osoittaa Venäjän roolin.
 – Mikä on nyt on ollut pidemmän aikaa ilmiselvää on, että Venäjä on siellä toimija ja sen kautta tiedot välittyvät siitä mitä niin sanotut kansantasavallat Ukrainassa tekevät, sanoo Lassila.
 Lassilan mukaan tämänpäiväinen osoitti, että tässä kuussa Normandian nelikon kesken sovitut asiat pitävät.
 – Kaikki keskeiset päätökset menevät Venäjän kautta.
 Normandian formaatin huippukokouksessa  Ukrainan, Venäjän, Ranskan ja Saksan johtajat yrittivät päästä eteenpäin Itä-Ukrainan sodan ratkaisemisessa. Kokous pidettiin 9. joulukuuta Pariisissa.
 Ukrainassa protestoitu
 Ukrainalaisen  Kyiv Postin  mukaan Venäjälle luovutettiin viisi Berkut-joukkoihin kuulunutta poliisia, joita syytetään kymmenien mielenosoittajien ampumisesta Kiovan Maidanin aukiolla vuonna 2014.
 Ukrainassa on osoitettu mieltä  Berkut-joukkojen luovuttamista  vastaan.
 Lassilan mukaan Venäjällä kiinnostus Ukrainan tapahtumiin on vähäistä eikä sillä ole propaganda-arvoa.
 – Myös hallinto on tämän aistinut, eikä sitä enää käytetä, sanoo Lassila.
 Molemmat osapuolet kertoivat jo aiemmin tässä kuussa järjestettyjen Pariisin neuvottelujen jälkeen, että vankienvaihto tehtäisiin vuoden loppuun mennessä.
 Venäjän presidentti ja Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  neuvottelivat Pariisissa asiasta.
 Kolme kuukautta sitten myös  Ukraina ja Venäjä vapauttivat molemmat 35 vankia .
 Viimeksi 27. joulukuuta vuonna 2017 oli yhtä iso vankien vaihto. Tuolloin Ukraina sai 73 vankia takaisin ja palautti 233 henkilöä separatisteille.
 Lue myös :
 Ukraina ja Venäjän tukemat separatistit sopivat vankien vaihdosta
 Video: Presidentti Putin tuli Krimille nyt junalla – vihki käyttöön Euroopan pisimmän rautatiesillan
 Moskovassa harmitellaan läpimurron puuttumista Pariisin Ukraina-kokouksessa – Kiovassa ilmapiiri helpottunut
 Analyysi: Ukrainan presidentti pysyi tiukkana Vladimir Putinille – Pariisin kokous ei tuonut rauhaa Itä-Ukrainaan, mutta pieniä edistysaskelia

Ukraina ja Venäjän tukemat Itä-Ukrainan separatistit tekivät laajan vankien vaihdon