Summary: Todennäköisyys sille, että lapsi kuolee Suomessa ennen viidettä ikävuottaan, on erittäin pieni, kirjoittaa Rajkumar Sabanadesan.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kaksivuotias poikani sairastui syyskuun lopulla yllättäen. Emme ensin ymmärtäneet, miten vakavasta asiasta oli kyse. Vasta keuhkokuvista näkyi että hänellä oli vakava keuhkokuume. Hän tarvitsi leikkauksen nesteen poistamiseksi keuhkoista. Leikkauksessa selvisi, että keuhkot olivat niin tulehtuneet, että hän tarvitsi vielä toisenkin leikkauksen.
 Itse leikkaukset menivät hyvin, mutta kun lasta siirrettiin leikkaussalista teho-osastolle toipumaan, tuli hengenvaarallinen komplikaatio.
 Ne tunnit, joiden aikana odotimme huolesta suunniltamme, selviääkö lapsemme, olivat varmasti elämämme pisimmät. Kaikki meni lopulta hyvin. Robin toipui suorastaan huimaa vauhtia.
 Suomen alhainen lapsikuolleisuus oli lapseni hengenvaaralliseen tilanteeseen asti vain luku.
 Suomessa on maailman toiseksi alhaisin  lapsikuolleisuus. Todennäköisyys sille, että lapsi kuolee Suomessa ennen viidettä ikävuottaan, on erittäin pieni.
 Kotimaassani Sri Lankassakin tilanne on kohentunut paljon, mutta silti alle viisivuotiaan todennäköisyys kuolla on nelinkertainen Suomeen verrattuna. Korkein lapsikuolleisuus on tällä hetkellä Somaliassa. Somaliassa lapsella on Suomeen verrattuna 40-kertainen todennäköisyys kuolla ennen kuin täyttää viisi.
 Suomen alhainen lapsikuolleisuus oli lapseni hengenvaaralliseen tilanteeseen asti vain luku. Nyt mietin lähes päivittäin, miten uskomattoman onnekkaita olimme.
 Kun Robinin tilanne oli kriittinen jopa suomalaisessa yliopistosairaalassa, on todennäköisyys sille, että lapseni olisi vastaavassa tilanteessa selvinnyt hengissä jossakin muussa maassa aika pieni.
 Moni psykologiaa lukiossa opiskellut  muistaa varmasti  Maslowin tarvehierarkian . Siinä ajatuksena on, että ihmisellä on viidenlaisia tarpeita. Nämä tarpeet ovat keskenään hierarkkisessa järjestyksessä. Vasta kun alemman tason tarpeet on tyydytetty, meillä on voimavaroja kokea muita tarpeita.
 Alimman tason tarpeet ovat fysiologisia perustarpeita eli esimerkiksi ravinto ja uni. Seuraavalla tasolla on turvallisuus, eli tarve suojautua vaaroilta. Sitten on rakastetuksi ja hyväksytyksi tulemisen tarve. Vasta näiden jälkeen tulee tarve saada arvostusta, ja lopulta tarve toteuttaa itseään.
 Suomalaisen hyvinvointiyhteiskunnan perusajatus  on, että jokaisen perustarpeet pyritään tyydyttämään. Kenenkään ei haluta näkevän nälkää. Asunnottomuuttakaan ei esiinny sellaisessa mittakaavassa kuin esimerkiksi Yhdysvalloissa.
 Suomessa on hyvin voimakas yhteisymmärrys siitä, että vakavasti sairastuneen tulee päästä hoitoon riippumatta henkilön varallisuudesta. Suomessa ajatellaan, että jokaisella on oikeus laadukkaaseen erikoissairaanhoitoon.
 Perusasiat ovat kunnossa, kun Suomessa väitellään  siitä, pitäisikö julkisten vessojen olla sukupuolineutraaleja tai saako koulun joulujuhlassa laulaa virsiä.
 Täällä ei tarvitse pelätä pommitusta tai Isisiä, kuten vaikkapa Syyriassa. Toisin kuin Yhdysvalloissa, täällä ei käydä keskustelua siitä, pitäisikö kaikilla olla oikeus maksuttomaan terveydenhuoltoon. Täällä ei myöskään pohdita, pitäisikö valtion järjestää lapsille edullista varhaiskasvatusta, kuten Briteissä.
 Se, että sain tänäkin vuonna viettää isänpäivää poikani kanssa leikkien, johtuu suurelta osin siitä, että satumme asumaan Suomessa. Olen siitä pakahduttavan kiitollinen.
 Vaimoni on monesti harmitellut, ettei Suomessa juhlita Pohjois-Amerikasta tuttua kiitospäivää. Hän ehdotti joskus, että voisimme käyttää itsenäisyyspäivää tähän tarkoitukseen. Ideana ei toki ole kalkkunan syöminen tai muutenkaan amerikkalaisten tapojen tuominen suomalaiseen itsenäisyyspäivään. Mutta ehkä voisimme pysähtyä ajattelemaan, mistä kaikesta saamme olla kiitollisia.
 Itsenäisyys on tietysti asia, josta voi ja pitääkin olla kiitollinen. Mutta suomalaisilla on valtavasti muitakin kiitollisuudenaiheita, eikä tekisi pahaa pysähtyä kerran vuodessa niiden äärelle.
 Se, että sain tänäkin vuonna viettää isänpäivää poikani kanssa leikkien, johtuu suurelta osin siitä, että satumme asumaan Suomessa. Olen siitä pakahduttavan kiitollinen.
 Itse en voittanut lotossa syntymällä Suomeen, mutta poikani voitti. Mistä voisikaan olla kiitollisempi kuin siitä, että oma lapsi sai jo syntymässään seitsemän oikein, ja lisänumerot päälle?
 Rajkumar Sabanadesan
 Kirjoittaja on tamperelainen yrittäjä, muutosjohtamisen konsultti ja entinen turvapaikanhakija.
 Aiheesta voi keskustella 04.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Suomessa ei osata keskustella, ja siitä pitäisi jokaisen olla huolissaan
 Jani Kaaron kolumni: Merkintöjä lasten syöpäosastolta

Rajkumar Sabanadesanin kolumni: On lottovoitto syntyä Suomeen


Summary: Museo valmistautuu remontilla uuteen perusnäyttelyyn, joka avataan myöhemmin 2020-luvulla.

Lappeenrannan Linnoituksessa sijaitsevan Etelä-Karjalan museon idänpuoleinen siipi suljetaan vuoden vaihteessa. Museossa alkaa peruskorjaus, jonka alkajaisiksi Kolme karjalaista kaupunkia -näyttely puretaan ja Viipurin pienoismalli siirretään pois korjaustöiden tieltä.
 Viipurin pienoismallia voi käydä ihailemassa joulukuun 29. päivään asti.
 Sen jälkeen pienoismallin voi tutustua museon sisääntuloaulassa pyörivän elokuvan välityksellä ja VirtuaaliViipuri 1939 -nettisivuilla.
 Etelä-Karjalan museon länsisiiven vaihtuvien näyttelyjen tila on peruskorjauksen aikana avoinna normaalisti.
 Taasha myö tavattii, tuutha sie vastakii – Kuvia muistojen Lappeenrannasta 1950-luvulta lähtien –näyttely on esillä maaliskuun 8. päivään saakka.
 Viipurin pienoismalli palaa Etelä-Karjalan museoon uuden perusnäyttelyn valmistuttua.

Viipurin pienoismalli pistetään piiloon – Etelä-Karjalan museossa alkaa vuoden vaihteessa laaja remontti


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Oulun törkeät seksuaalirikokset ravisuttivat koko Suomea vuosi sitten – mitä niistä seurasi?
 Oulussa viime vuoden lopulla ja tämän vuoden alussa paljastuneet seksuaalirikokset nostivat kaupungin viikoiksi uutisotsikoihin koko maassa. Paulus Markkula / Yle
 Vuosi sitten julki tulleet Oulun seksuaalirikokset aiheuttivat paljon surua ja vihaa. Rikosten paljastumisesta on kuitenkin seurannut myös jotakin hyvää. Oulussa on esimerkiksi lisätty nuorisotyötä, ja poliisin mukaan nuoret ovat nyt varovaisempia käyttäessään sosiaalista mediaa.  Laajassa artikkelissamme kerromme , miten muuten tapahtumat ovat muuttaneet elämää Suomessa.
 Rinteen kausi jäi lyhyeksi – katso, miten pitkään muut pääministerit pysyivät vallassa 2000-luvulla
 Yle
 Antti Rinteen  (sd.) kausi pääministerinä päättyi 181. työpäivänä. Vain yhden pääministerin kausi on jäänyt 2000-luvulla lyhyemmäksi:  Anneli Jäätteenmäen  (kesk.).  Listasimme 2000-luvun pääministerit  sen perusteella, miten pitkään he pärjäsivät tehtävässä.
 Missä mennään Trumpin virkarikossyytteessä?
 Kuva Valkoisen talon entisen Venäjä-asiantuntijan Fiona Hillin kuulemisesta 21. marraskuuta 2019. Jim Watson / AFP / Lehtikuva
 Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  virkarikostutkinnan uusi vaihe alkaa oikeuskomiteassa tänään. On mahdollista, että vielä ennen vuoden loppua Trumpista tulee maan kolmas virkarikossyytteen saanut presidentti.  Lue Yhdysvaltain-kirjeenvaihtajamme jutusta , miten tähän on päädytty ja mitä tästä kaikesta voi seurata?
 Aamun aikana sataa
 Yle
 Aamun ja aamupäivän aikana liikkuu sadealue maan yli itään vauhdilla. Sade tulee maan keski- ja pohjoisosissa lumena ja jäätävänä sateena. Etelässä sade on vähäistä ja olomuoto lähinnä räntää tai vettä. Myös jalkakäytävät voivat olla laajalti liukkaita tänään. Sää poutaantuu päivällä ja länsituuli on kohtalaista. Osassa Itä-Lappia sataa vielä lunta, jäätävää sadetta tai tihkua.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Oulun seksuaalirikokset lisäsivät nuorisotyötä, vain Jäätteenmäki lyhytaikaisempi pääministeri kuin Rinne, missä mennään Trumpin virkarikossyytteessä?


Summary: Vain yksi 2000-luvun pääministeri on hoitanut tähän mennessä tehtäväänsä läpi koko vaalikauden.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Antti Rinteen  (sd.) kausi pääministerinä päättyi 181. työpäivänä. Vain yhden pääministerin kausi on jäänyt 2000-luvulla lyhyemmäksi.  Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) ehti hoitaa tehtävää vuonna 2003 vain 69 päivää.
 Vaikka helposti voi tuntua siltä, että pääministerit ovat vaihtuneet viime vuosina tiuhaan, keskimäärin he istuvat nyt pidempään kuin aiemmin. Ennen vuotta 2000 pääministeri hoiti tehtäväänsä noin vuoden ja kolme kuukautta.
 2000-luvulla vastaava lukema on ollut kaksi ja puoli vuotta. Ero selittyy sillä, että esimerkiksi  Paavo Lipponen  (sd.) toimi pääministerinä kahdeksan vuotta, mikä näkyy keskiarvossa.
 Tässä ovat 2000-luvun pääministerit järjestyksessä 89 päivän Jäätteenmäestä 2928 päivän Lipposeen.

Antti Rinteen kausi oli 2000-luvun toiseksi lyhyin – katso, miten pitkään muut pääministerit pysyivät vallassa


Summary: Edustajainhuoneessa Yhdysvaltain presidentin virkarikostutkinnan uusi vaihe alkaa oikeuskomiteassa tänään, mutta lopullinen sana presidentin jatkosta on kuitenkin senaatilla.

Yhdysvalloissa eletään poliittisesti historiallisia hetkiä, sillä on mahdollista, että vielä ennen vuoden loppua  Donald Trumpista  tulee maan kolmas virkarikossyytteen saanut presidentti.
 Trumpin virkarikostutkinta alkoi virallisesti 24. syyskuuta, kun edustajainhuoneen puheenjohtaja, demokraattien  Nancy Pelosi  ilmoitti tutkinnan aloittamisesta. Tutkinta alkoi, kun julki oli tullut Trumpin viime kesän puhelu Ukrainan presidentille. Siinä Trump patisti Ukrainaa tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  ja hänen poikansa toimia Ukrainassa.
 Lue tästä, mitä monipolvisessa virkarikostutkinnassa on tähän mennessä tapahtunut ja mitä seuraavaksi on tulossa.
 1) Tapahtunut tähän mennessä
 Kongressin edustajainhuoneessa useampi komitea tutkii presidentti Trumpin toimia, mutta ulospäin näkyviin on ollut tiedustelukomitea.
 Demokraattiedustaja  Adam Schiffin  johtama tiedustelukomitea päätti työnsä eilen ja julkisti  raporttinsa . Raportin mukaan Trump käytti presidentin valtaansa yritykseen saada ulkovallalta itselleen poliittista hyötyä vuoden 2020 vaaleihin.
 Ennen 300-sivuisen raportin laatimista komiteassa pidettiin lukuisia kuulemisia, ensin suljettuja sekä viime kuussa kahden viikon ajan myös julkisia.
 Televisioidut, julkiset kuulemiset kestivät yhteensä yli 30 tuntia, ja todistajia oli 12. Kuultavina olivat muun muassa Yhdysvaltain entinen ja nykyinen Ukrainan-lähettiläs, Yhdysvaltain EU-lähettiläs sekä Trumpin hallinnon turvallisuus- ja Ukraina-neuvonantajia.
 Kuulemisissa yksikään todistaja ei luonnehtinut Trumpin heinäkuista puhelua Ukrainan presidentille  Volodymyr Zelenskiylle  ”täydelliseksi”, kuten Trump itse on tehnyt. Päinvastoin todistajat - myös republikaanien kuultaviksi kutsumat - katsoivat puhelun olleen hyödytön tai jopa vahingollinen Yhdysvaltain turvallisuuspoliittisille intresseille.
 Bidenin tutkimisen lisäksi Trump patisti Ukrainaa tutkimaan myös salaliittoteoriaa, jonka mukaan Ukraina olisi sekaantunut vuoden 2016 vaaleihin.  Yhdysvaltain tiedusteluorganisaatiot sekä erikoissyyttäjä Robert Mueller ovat yksimielisesti jo aiemmin todenneet , että Venäjä sekaantui vaaleihin, ei Ukraina.
 Useat todistajat tyrmäsivät tiedustelukomiteassa joidenkin republikaanien väitteet Ukrainan vaalisekaantumisesta. Suorasanaisin oli Trumpin hallinnon entinen turvallisuusneuvonantaja, kansallisessa turvallisuusneuvostossa Venäjä-asiantuntijana toiminut  Fiona Hill . Hänen mukaansa kyse on sepitteestä, jonka Venäjän turvallisuuspalvelut itse ovat tuottaneet ja sitä propagoineet.
 Yhdysvaltain edustajainhuoneen tiedusteluvaliokunta kuulusteli Fiona Hilliä Trumpin virkarikostutkintaan liittyen, 21.11.. Andrew Harrer / EPA
 Kuulemisissa kävi myös ilmi, että Ukrainan painostamisessa oli muitakin ulottuvuuksia kuin kohuttu puhelu, josta tutkinta sai alkunsa.
 Lähtöpassit meritoituneelle Ukraina-lähettiläälle
 Presidentti Trump antoi viime toukokuussa lähtöpassit silloiselle Yhdysvaltain Ukrainan-lähettiläälle  Marie Yovanovichille . Ex-lähettiläs kertoi tiedustelukomitealle presidentin painostaneen ulkoministeriötä erottamaan hänet, vaikka hänelle oli kerrottu lähettilään toimineen tehtävässään moitteetta. Yovanovich oli Ukrainassa toiminut korruption kitkemiseksi ja oli joutunut Trumpin asianajajan  Rudy Giulianin  epäsuosioon.
 Giulianin varjodiplomatia ohi virallisen
 Trumpin luottomies Ukraina-politiikassa näyttää kuulemisten perusteella olleen juuri asianajajansa Giuliani. Poispotkittua Yovanovichiä Ukrainan-lähettiläänä seurannut  William Taylor  sanoi komiteakuulemisessa, että Giulianin tiimi toimi Ukrainassa perinteiset diplomaattiset kanavat ohittaen. Se yritti painostaa Ukrainaa tutkimaan demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivää Joe Bidenia ja hänen poikaansa. Tämä Yhdysvaltain Ukraina-politiikan ”epävirallinen kanava”, ”kolme amigoa” toimi Taylorin mukaan vastoin Yhdysvaltain etuja.
 Ukrainan sotilasavun jäädytys
 Tiedustelukomitean raportin mukaan Trump jäädytti sotilasavun Ukrainalle painostuskeinona. Kongressin hyväksymän Ukrainan sotilasavun jatkaminen kytkettiin ilmoitukseen Bidenien ja vaalisekaantumisväitteiden tutkimisesta.
 Kuulemisessa Yhdysvaltain EU-lähettiläs  Gordon Sondland  sanoi, että Trump ja Giuliani halusivat Ukrainan ilmoittavan vaalisekaantumisväitteiden ja Bidenien tutkimisesta ennen kuin uuden presidentin visiitti Valkoiseen taloon järjestyisi. Sondlandin käsityksen mukaan myös sotilasavun jatkaminen oli kytketty tutkintailmoitukseen.
 Sotilasavun antaminen jatkui syyskuussa, kun nimettömän ilmiantajan huoli Trumpin ja Ukrainan presidentin puhelusta oli tullut julki.
 Republikaanien mukaan sotilasapu ei voinut olla painostuskeino, koska Ukrainan johto ei tiennyt edes sen päättyneen. Tosin tuoreimpien  New York Timesin tietojen  mukaan Ukrainan ulkopoliittisessa johdossa oltiin asiasta kuitenkin tietoisia jo heti heinäkuussa, mutta se haluttiin pitää julkisuudelta piilossa sen herkkäluontoisuuden vuoksi.
 Yhdysvaltain jakautuneelle poliittiselle todellisuudelle kuvaavasti komitean  republikaanit julkistivat oman vastaraporttinsa  päivää aiemmin. Sen mukaan presidentti ei ole tehnyt mitään väärää.
 2) Mitä nyt?
 Tiedustelukomitean raportin valmistumisen jälkeen virkarikostutkinta siirtyy tänään keskiviikkona edustajainhuoneen oikeuskomiteaan. Siellä punnitaan raportin ja lisäkuulemisten perusteella onko tutkinnassa edellytyksiä virkarikossyytteen nostamiselle presidenttiä vastaan.
 Kuultavaksi on tulossa useampi oikeusoppinut.
 Kongressin rakennus Washingtonissa Michael Reynolds / EPA
 Raportin perusteella on jo julkisuudessa arvioitu, että mahdollisia Trumpin virkarikossyytekohtia voisivat olla oikeuden toteutumisen estäminen, kongressin estäminen sekä lahjonta.
 Valkoinen talo ei ole tähän asti tehnyt yhteistyötä kongressin virkarikostutkinnassa. Se on päinvastoin estänyt useiden todistajien muun muassa ulkoministeri  Mike Pompeon  ja kansliapäällikkö  Mike Mulvaneyn  kuulemisen tiedustelukomiteassa.
 Presidentillä ja asianajajallaan olisi oikeus tulla oikeuskomitean kuulemiseen paikalle, esittää kysymyksiä todistajille ja ehdottaa kuultavaksi myös uusia todistajia. Mutta Trump ei asianajajansa mukaan aio osallistua, eikä tulla paikalle.
 Jos Valkoisessa talossa mieli muuttuu, siitä on aikaa ilmoittaa komitean demokraattipuheenjohtaja  Jerrold Nadlerille  perjantaihin asti.
 Kun tutkinta on valmistunut, oikeuskomitea äänestää onko presidentin virkarikossyytteelle riittävästi perusteita. Komiteassa yksinkertainen enemmistö riittää viemään asian koko edustajainhuoneen päätettäväksi.
 3) Mitä lopulta seuraa?
 Oikeuskomitean jälkeen koko edustajainhuone ottaa virkarikossyyteasian käsittelyynsä ja keskustelee asiasta. Presidentti  Bill Clintonin  virkarikosjutussa edustajainhuoneen keskustelu kesti kaksi päivää.
 Edustajainhuone voi äänestää kustakin oikeuskomitean esittämästä syytekohdasta erikseen tai kaikista yhdessä. Jos enemmistö äänestää yhdenkin syytekohdan puolesta, presidentti saa virkarikossyytteen. Presidentti Clintonin neljästä virkarikossyytekohdasta edustajainhuone hyväksyi kaksi.
 Yhdysvalloissa on arvioitu, että demokraateilla olisi halua viedä prosessi läpi edustajainhuoneessa vielä tämän vuoden puolella.
 Jos edustajainhuone äänestää virkarikossyytteeseen asettamisen puolesta, viimeinen sana ja päätösvalta presidentin kohtalosta on kongressin ylähuoneella eli senaatilla. Se voi päättää pannaanko presidentti viralta vai ei.
 Donald Trump saapumassa Lontooseen, sotilasliitto Naton huippukokoukseen. Andy Rain / EPA
 Senaatissa virkarikoskäsittelyä valvoo Yhdysvaltain korkeimman oikeuden puheenjohtaja.
 Edustajainhuone nimeää joukostaan ”syyttäjät”, jotka esittelevät virkarikossyytteen senaatille. Senaattorit puolestaan ovat kuin valamiehiä, vaikka presidentin virkarikossyytteeseen asettaminen onkin ennen kaikkea poliittinen, ei oikeudellinen prosessi.
 Ennen virkarikossyytekäsittelyn alkamista senaatissa puolueet sopivat säännöistä, kuten puheenvuorojen kestosta ja todistajien määrästä. Varsinaisessa käsittelyssä myös syytetyllä eli presidentillä on mahdollisuus asianajajineen vastata syytekohtiin.
 Loppupuheenvuorojen jälkeen senaatti voi vetäytyä miettimään päätöstään. Lopuksi senaatti äänestää virkarikossyytekohdista. Presidentin syylliseksi toteaminen ja viraltapano edellyttää senaatissa kahden kolmasosan enemmistön.
 Republikaaneilla on senaatissa tällä hetkellä enemmistö, joten on todennäköistä, että Trump selviää mahdollisesta virkarikossyytteestä.

Missä mennään Trumpin virkarikostutkinnassa?


Summary: Rikosten paljastuminen sai nuoret varovaisemmiksi somessa, ja myös kynnys puhua seksuaaliväkivallasta näyttää madaltuneen.

On joulukuun ensimmäinen päivä, noin vuosi sitten.
 Nuorisotyöntekijä  Perttu Kemppainen  nauttii vapaapäivästään, selailee nettiä ja lukee uutisia.
 Pian silmien eteen vierii kuitenkin otsikko, joka koskee hänen kotikaupunkiaan Oulua.
 Jutussa kerrotaan, että käräjäoikeus on vanginnut Oulussa useita ulkomaalaistaustaisia miehiä törkeistä seksuaalirikoksista. Uhrina on ollut yksi alaikäinen tyttö. Teot ovat jatkuneet kuukausia.
 Järkytys läikähtää Kemppaisen sisällä, eikä hän haluaisi uskoa lukemaansa todeksi.
 Mutta se on.
 Oululainen Perttu Kemppainen on työskennellyt nuorisotyöntekijänä pian kymmenen vuotta. Kulunut vuosi on ollut hänen uransa raskain. Paulus Markkula / Yle
 Hälytysmerkkejä oli ilmassa jo muutama vuosi sitten
 Nyt Perttu Kemppainen seisoo nuorisokahvila Walkersissa ja kaatelee kertakäyttömukeihin juuri tippunutta kahvia. Hän on avannut Oulun ydinkeskustan kupeessa sijaitsevan tilan vain hetkeä aiemmin, mutta nuoria tungeksii jo sisään ovista.
 Pieni huone täyttyy välittömästi puheensorinasta ja musiikista. Osa teineistä alkaa tanssia, osa lösähtää sohvalle, joku kaivaa kynän esiin ja ryhtyy piirtämään.
 Juuri tässä hetkessä mistään ikävästä ei tunnu olevan tietoakaan.
 Aina ei ole ollut näin.
 Kulunut vuosi on ollut Oulussa poikkeuksellinen, ja se on näkynyt myös täällä.
 Oulun seksuaalirikokset Oulussa tuli vuodenvaihteessa 2018-2019 ilmi useita alaikäisiin tyttöihin kohdistuneita törkeitä seksuaalirikoksia. Oulun poliisi kirjasi tuolloin 27 rikosilmoitusta, joista 22:ssa epäilty oli ulkomaalaistaustainen mies. Uhreja esimerkiksi lähestyttiin ja houkuteltiin kontaktiin erilaisilla sosiaalisen median alustoilla. Heistä nuorin oli alle 10-vuotias. Erityisen paljon huomiota kohdistui tapaukseen, jossa kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä hyväksikäytti ja raiskasi yhtä tyttöä kuukausien ajan.  Lue aiheesta ja annetuista tuomioista enemmän tästä jutusta.
 Kaupungissa tapahtuneita seksuaalirikoksia on ruodittu ja surtu Walkersissa paljon. Perttu Kemppainen kertoo, että rikokset olivat nuorisokahvilassa keskeinen puheenaihe koko viime talven.
 – Ne herättivät monissa meidän nuorissa pelkoa ja inhoa. Useat alkoivat miettiä, että suojeleeko heitä oikeasti kukaan tällaiselta, Kemppainen sanoo.
 Walkersin vakikävijä, 17-vuotias  Milka Luosujärvi  muistaa, miten jotkut nuorista rajoittivat liikkumistaan esimerkiksi iltaisin sen jälkeen, kun rikosepäilyt tulivat julki.
 Luosujärvi itse ei kokenut tarvetta tehdä niin, mutta hänenkin mielessään tapaukset kyllä pyörivät.
 – Liikuin kuten ennenkin, mutta joskus saatoin yksin kulkiessa soittaa kaverille, että puhu kanssani tässä samalla, hän kertoo.
 18-vuotiaassa  Leevi Arposessa  seksuaalirikostapaukset herättivät ihmetystä, sillä hänellä on paljon maahanmuuttajataustaisia kavereita.
 – Yllätyin aika suuresti, että tällaista tapahtui Oulussa, hän muistelee.
 Perttu Kemppainen ei voi sanoa ihan samaa.
 Milka Luosujärvi ja Leevi Arponen kertovat, että Oulun seksuaalirikoksia ei ole unohdettu, mutta enää tapaukset eivät ole nuorten keskuudessa jatkuva puheenaihe. Paulus Markkula / Yle
 Rikosten törkeys ja määrä olivat iso shokki myös Kemppaiselle, mutta hän kertoo olleensa jo aiemmin huolestunut siitä, että jotakin tämänkaltaista saattaisi tapahtua.
 Hän puhui ajatuksistaan vuonna 2016  Ylen jutussa ,  pakolaiskriisin  alkamisen jälkeen.
 – Näin silloin Oulun keskustassa kulkiessa tilanteita, joissa isot porukat ulkomaalaistaustaisia aikuisia miehiä piirittivät alaikäisiä tyttöjä. Merkit olivat minusta hälyttäviä.
 Kemppainen sanoo puuttuneensa näihin tilanteisiin ja käyneensä kertomassa miehille, että laki kieltää aikuisten suhteet alaikäisten kanssa. Hänen mukaansa moni miehistä vaikutti olevan tiedosta aidosti yllättynyt, osa taas ei.
 Myös poliisit kiinnittivät tuolloin huomiota asiaan, ja siitä tuli Oulun poliisilaitokselle useita yhteydenottoja oululaisilta.
 Ylen tätä juttua varten pyytämistä tilastoista selviää, että Oulun poliisille ilmoitettiin 2016 yhteensä noin sadasta lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Näistä noin kymmenessä tapauksessa epäilty oli ulkomaalainen. Poliisi ei kuitenkaan tiedottanut näistä rikosepäilyistä, koska piti niitä luonteeltaan yksittäisinä tapauksina.
 Kun poliisi sitten joulun alla 2018 kertoi julkisuuteen, että yhden oululaistytön hyväksikäyttämisestä ja raiskaamisesta epäillään useita turvapaikanhakijoita ja pakolaisena maahan tulleita, äänenpainot kovenivat.
 Perttu Kemppainen sanoo, että Walkersilla käyville maahanmuuttajataustaisille nuorillekin alettiin tuolloin huudella törkeyksiä ja vihjailla hyväksikäyttämisestä.
 Samaan aikaan Oulun keskustassa sijaitsevassa monikulttuurisuuskeskus Villa Victorissa istuttiin alas ja mietittiin, onko keskuksen ovia enää turvallista pitää auki.
 "Nyt voimme vaikuttaa asioihin"
 Joulukuun edetessä julkisuuteen tuli yhä uusia seksuaalirikoksia.
 Tapauksissa oli samanlaisia piirteitä. Kyse ei ollut puskaraiskauksista, vaan ulkomaalaistaustaiset miehet olivat saaneet uhreihin kontaktin somen, esimerkiksi  Instagramin ja Snapchatin kautta . Osassa tapauksista tyttöjä oli houkuteltu paikalle lupaamalla heille alkoholia ja tupakkaa.
 Oulun poliisilaitoksen arvion mukaan kyse oli jo ilmiöstä, josta oli syytä olla huolissaan. Poliisi antoikin  harvinaislaatuisen julkisen varoituksen , jossa erityisesti nuoria tyttöjä kehotettiin tarkkaavaisuuteen sosiaalisessa mediassa.
 Tunteet alkoivat leiskua Oulussa entistä kuumempina.
 Ulkomaalaisiin kohdistui  uhkaavaa käyttäytymistä , ja jopa lastenvaunujen kanssa  liikkeellä olevia saatettiin töniä  (MTV Uutiset.) Oulun kauppakeskus Valkea, jossa useat maahanmuuttajat aiemmin viettivät aikaa,  tyhjeni  (Iltalehti).
 Monikulttuurisuuskeskus Villa Victorissa muistetaan yhä, miten maahanmuuttajat olivat tuohon aikaan huolissaan siitä, mitä tuleman pitää.
 – Ilmapiiri oli kova ja painostava. Muistan, että pari omaa asiakastani pelkäsi liikkua julkisilla paikoilla. He olivat huolissaan siitä, että heille tehdään jotakin, kuvailee  Daniel Moiso , yksi Villa Victorin monikielisistä ohjaajista.
 Tilanne oli nurinkurinen, sillä samaan aikaan maahanmuuttajayhteisössä moni suri yhtä lailla Oulussa tapahtuneita seksuaalirikoksia.
 Esimerkiksi 27 vuotta Oulussa asunut  Hassane el Kazza  menetti niitä miettiessään yöunensa,  Adnaan Mohamed  sanoo sydämensä särkyneen.
 – Kukaan meistä ei hyväksynyt noita järkyttäviä tapahtumia, Daniel Moiso sanoo.
 Kun viikot kuluivat, tunnelma Oulussa alkoi kuitenkin tasaantua. Normaali arki jatkui ja on myös sittemmin jatkunut selkkauksitta.
 Villa Victorin ovet jätettiin lukitsematta. Tapahtumia ei kuitenkaan ole monikulttuurisuuskeskuksessa ohitettu.
 Monikulttuurisuuskeskuksessa työskentelevien Fangying Lin (vas.), Kseniia Belovan, Daniel Moison, Adnaan Mohamedin ja Hassane el Kazzan mukaan ilmapiiri Oulussa on palautunut normaaliksi. Kuvassa myös Villa Victorin palveluesimies Antti Koistinen. Paulus Markkula / Yle
 Villa Victorissa on esimerkiksi alettu entistä painokkaammin puhua maahanmuuttaja-asiakkaiden kanssa siitä, mikä on Suomessa sallittua ja mikä ei.
 – Kun viesti tulee maahanmuuttajalta maahanmuuttajalle, se menee paremmin perille. Pidän todella hyvänä asiana, että rikokset tulivat julkisuuteen, koska nyt voimme vaikuttaa asioihin, Hassane el Kazza sanoo.
 Vähempikin mediahuomio Oulun seksuaalirikoksista olisi kuitenkin hänen mukaansa riittänyt.
 Samaa mieltä on nuorisotyöntekijä Perttu Kemppainen, jota jatkuvat Oulua käsittelevät lehti- ja tv-jutut alkoivat jo suututtaa.
 – Se toiminta meni ihan liiallisuuksiin. Ne jutut aiheuttivat nuorissa suurta ahdistusta. Välillä ajattelin, että perhanan hyeenat, kun tulette tänne kameroiden kanssa repimään tästä kaiken irti.
 Möhlikö suomalainen media sitten seksuaalirikosuutisoinnissa? Entä poliisi tiedottamisessaan?
 Poliisi: Nuoret oppineet estämään epäilyttäviä henkilöitä somessa
 Media sekä möhli että ei möhlinyt. Näin arvioi mediatutkija  Elina Tolonen . Hän tekee tällä hetkellä tutkimusta Oulun seksuaalirikosuutisoinnista Tampereen yliopistossa.
 Tolosen mukaan hyvää median toiminnassa oli esimerkiksi, että monet viestimet pyrkivät Oulun tapausten yhteydessä tekemään myös niin sanottuja tasapainottavia juttuja siitä, ettei seksuaalirikollisuus ole pelkästään maahanmuuttoon liittyvä ongelma.
 Huonona tutkija pitää sitä, että joissakin jutuissa välitettiin yleisölle yleistävää ja jopa rasistista mielikuvaa siitä, että Oulun tapaukset olisivat selitettävissä vain ja ainoastaan kulttuurisilla syillä.
 Lue Ylen talvella 2018–2019 julkaisemat jutut:
 Mistä syystä joku raiskaa lapsen? Voiko ihminen syyllistyä hyväksikäyttöön vain kulttuuritaustan takia? Psykologit pohtivat, miksi jotkut päätyvät hirveisiin tekoihin Rajkumar Sabanadesanin kolumni: Oulun tapahtumista on vaikea puhua, mutta juuri siksi niistä pitää puhua – rehellisesti
 Seksuaalirikosuutisoinnin määrä oli Tolosen mukaan joka tapauksessa suorastaan massiivista, ja hän ymmärtää hyvin sekä Perttu Kemppaisen että Hassane el Kazzan tuskastumisen.
 – Meillä ei Suomessa ole varmaan yhtään ihmistä, joka ei olisi kuullut Oulun seksuaalirikoksista.
 Mediatutkijan mukaan aihepiiristä tehtyjen juttujen suurta määrää selittää osittain poliisin tapa tiedottaa Oulun seksuaalirikoksista.
 Poliisi lähetti tapauksista medialle lukuisia tiedotteita, ja ne sisälsivät myös tietoja, joita poliisi  ei yleensä julkaise  kertoessaan rikosepäilyistä. Tällainen tieto on esimerkiksi se, minkä maan kansalainen rikoksesta epäilty tai epäillyt ovat.
 Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  sanoo, että Oulun tapauksissa tekijöiden ulkomaalaistausta päätettiin kuitenkin kertoa, koska uusia tapauksia haluttiin ennaltaehkäistä.
 Poliisi katsoi, että nuoret tytöt olivat ilmeisessä vaarassa joutua ulkomaalaistaustaisten miesten seksuaalissävytteisen houkuttelun kohteeksi somessa.
 – Olemme yhä tänä päivänä sitä mieltä, että päätös tiedottaa rikoksista oli oikea. Havaintojemme mukaan tapausten saama julkisuus on lisännyt nuorten varovaisuutta somessa. Väkivaltarikostutkinnassamme on esimerkiksi huomattu, että nuoret ovat oppineet estämään somepalveluissa nimimerkkejä, jotka ovat epäilyttäviä ja joita he eivät tunne, hän sanoo nyt.
 Myös haastattelemamme nuorisotyöntekijä Perttu Kemppainen on havainnut, että nuorten varovaisuus on lisääntynyt. Hän kertoo kuulleensa nuorilta, että monissa kodeissakin sosiaalisen median vaaroista on alettu puhua enemmän.
 Tiedotettiinko rikoksista vain, koska tieto oli jo levinnyt nettiin?
 Oulun seksuaalirikosten leviämisessä julkisuuteen on muitakin erikoislaatuisia piirteitä.
 Tieto tapauksista ei tullut esille ensimmäistä kertaa poliisin kautta, vaan se kiersi netissä esimerkiksi erilaisilla foorumeilla jo päivää ennen kuin Oulun poliisi tiedotti asiasta virallisesti.
 Kertoiko poliisi seksuaalirikosepäilyistä siis siksi, että tieto tapauksista oli jo ehtinyt karata julkisuuteen?
 Rikosylikomisario Markus Kiiskinen kiistää asian. Hän kertoo, että päätös tiedottaa rikoskokonaisuudesta tehtiin poliisilaitoksella jo viikkoa tätä aikaisemmin.
 Myöhemmin hän kuitenkin täsmentää Ylelle, että poliisi oli aikeissa julkaista tiedotteen vasta arkena, eli 3.12. maanantaina, mutta se laitettiin liikkeelle poikkeuksellisesti jo viikonloppuna juuri siksi, koska keskustelu tapauksista velloi kiivaana verkossa.
 – Katsoimme tärkeäksi, että poliisi vahvistaa asian osaltaan nopealla aikataululla, koska se sai osakseen voimakasta mielenkiintoa, Kiiskinen perustelee.
 Maaliskuussa 2019 Oulun poliisi laittoi pisteen seksuaalirikosvyyhdistä tiedottamiselle, koska koki, ettei sille ollut enää siinä vaiheessa perusteita.
 Eduskuntavaalit kolkuttelivat tuolloin vain muutaman viikon päässä.
 Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisarion Markus Kiiskisen mukaan Oulussa on tälläkin hetkellä tutkittavana seksuaalirikoksia, mutta tapaukset eivät ole yhtä törkeitä ja raakoja kuin viime vuodenvaihteen tapaukset. Paulus Markkula / Yle
 Tutkijat: Oulun vyyhti saattoi vaikuttaa perussuomalaisten nousuun
 "Lasten turvallisuus etusijalle!"
 "Oulu herättää Suomen!"
 "Nyt riittää! Nyt riittää!"
 Pimeässä talvi-illassa Oulun kaupungintalon edustalla kaikuivat huudot.

 Kyse oli Oulun perussuomalaisten järjestämästä mielenosoituksesta, joka pidettiin pian seksuaalirikosten tultua esiin.
 Oulun seksuaalirikoksiin  ottivat kantaa  muutkin puolueet (HS), sekä myös  maamme ylin johto , mutta erityisesti asiaa nostivat esille perussuomalaiset. Puolue on puhunut näkyvästi maahanmuutosta ja sen haitoista, ja tämä oli myös yksi perussuomalaisten keskeisistä  eduskuntavaaliteemoista .
 Politiikkaa työkseen seuraava Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Niko Pyrhönen  arvioi, että perussuomalaiset käyttivätkin Oulun seksuaalirikoksia poliittisissa puheissaan paljon.
 – Puolue on puhunut jo aiemmin tästä aihepiiristä, ja nyt heillä oli konkreettinen esimerkki, johon he pystyivät viittaamaan. Sitä ei jätetty käyttämättä, Pyrhönen sanoo.
 Tätä sivuttiin myös Oulussa järjestetyssä Ylen ja Kalevan eduskuntavaalitentissä, jossa  Juha Sipilä  (kesk.) syytti  Jussi Halla-ahoa  (ps.)  Oulun raiskausrikoksilla flirttailusta .
 Oulun mielenosoituksen aikaan perussuomalaisten kannatus oli Ylen mittauksen mukaan 8,1 prosenttia. Vaaleja kohti mentäessä kannatus alkoi nousta, ja huhtikuussa se oli jo yli kaksinkertaistunut 16,3 prosenttiin.
 Puolue nousi lopulta maan toiseksi suurimmaksi, ja esimerkiksi juuri Oulun vaalipiirissä perussuomalaiset sai yli 12 000 ääntä enemmän kuin edellisissä eduskuntavaaleissa. Eduskuntaan pääsi ensimmäistä kertaa muun muassa oululainen  Sebastian Tynkkynen , joka oli johtamassa Oulu herättää Suomen -mielenosoitusta.
 Haastattelemamme politiikan tutkijat arvioivat, että Oulun seksuaalirikoksilla saattoi olla vaikutusta perussuomalaisten hyvään vaalitulokseen.
 Heidän mukaansa se oli kuitenkin vain yksi asia muiden joukossa.
 Tampereen yliopiston valtio-opin professori  Ilkka Ruostetsaari  sanoo, että perussuomalaiset ovat onnistuneet hyödyntämään myös esimerkiksi kiivaana käyvää ilmastonmuutoskeskustelua edukseen ja vetoamaan sen kautta ihmisiin.
 Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin yliopistonlehtori  Emilia Palonen  puolestaan huomauttaa, että myös muun muassa  pettymys edelliseen hallitukseen  oli omiaan nostattamaan oppositiopuolueen kannatusta, samoin esimerkiksi  sote-uudistuksen kariutuminen .
 – Oulun seksuaalirikoksia enemmän perussuomalaisten eduskuntavaalitulokseen vaikutti arvioni mukaan myös Halla-ahon rauhallinen tapa ja tyyli esiintyä vaalitenteissä, Palonen sanoo.
 Walkersin toimintavastaavaa Perttu Kemppaista puolueiden kannatus ja poliittinen liikehdintä eivät jaksaneet vaalikeväänä juuri hetkauttaa.
 Sen sijaan hän kantoi jatkuvaa huolta nuorista.
 Kevään edetessä oli käynyt ilmi, että siihen oli syytä enemmän kuin hän oli osannut arvata.
 Näillä toimilla Oulu pyrkii estämään seksuaalirikoksia. Mitä suunnitelmasta sanovat asiantuntijat? Turvallinen Oulu -hankkeen kuusi toimenpidettä: Tuetaan vanhempia lasten ja nuorten seksuaalikasvatuksessa antamalla heille neuvontaa ja jakamalla tietoa esimerkiksi vanhempainilloissa. Luodaan selkeä polku seksuaalikasvatukseen varhaiskasvatuksesta 9. luokkaan. Koulutetaan muun muassa opettajia ja rehtoreita puuttumaan tilanteisiin, joissa herää epäily alaikäiseen kohdistuvasta seksuaalirikoksesta. Opetushenkilöstölle ja muille lasten ja nuorten kanssa työskenteleville annetaan koulutusta myös seksuaalikasvatuksesta sekä turva- ja mediataidoista. Ouluun on perustettu ammattilaisista koostuva Nopsa-tiimi, joka tarjoaa nopeaa apua seksuaalisen häirinnän ja seksuaalirikoksen uhriksi joutuneille lapsille ja nuorille. Tiimi auttaa lasta tai nuorta etsimään hänen tarvitsemansa jatkopalvelut. Ouluun on perustettu neljän nuoriso-ohjaajan Kaasi-tiimi, joka jalkautuu nuorten keskuuteen. Tiimissä on verkkonuorisotyön ohjaaja, seksuaalineuvoja sekä kaksi monikulttuurisen nuorisotyön ohjaajaa, jotka pyrkivät tavoittamaan erityisesti maahanmuuttajia. Nopsa- ja Kaasi-tiimit toimivat myös somessa. Viidessä Oulun koulussa vieraili Gutsy go -ryhmä, joka auttoi nuoria suunnittelemaan ja tekemään hyviä tekoja oululaisille.  Oppilaat auttoivat  esimerkiksi asunnottomia (Kaleva). Tavoitteena oli luoda positiivista ilmapiiriä ja vahvistaa nuorten itsetuntoa. Seksuaalirikoksiin syyllistymistä yritetään ehkäistä parantamalla esimerkiksi maahanmuuttajien oppilashuoltoa ja mielenterveyspalveluita. Kehitetään vapaa-ajan toimintaa, esimerkiksi liikuntapalveluita, joihin maahanmuuttajat voisivat osallistua. Neljä asiantuntijaa arvioi Ylen pyynnöstä Oulun laatimaa suunnitelmaa. He pitivät hyvänä, että toimenpideohjelma on laaja-alainen ja siinä pyritään tukemaan nuoria sekä koko perheitä eri tavoin. Perustetut tiimit saivat kiitosta. Näitä asioita asiantuntijat jäivät pohtimaan: Lapsiasiavaltuutettu Elina Pekkarinen: Ohjelmassa olisi kannattanut miettiä enemmän, miten seksuaalirikoksiin potentiaalisesti syyllistyviin pystyttäisiin vaikuttamaan, eli miten heitä voitaisiin auttaa ja estää tekoja sitä kautta. Toimenpideohjelma tuntui myös olevan asiantuntijavetoinen. Lapsia ja nuoria olisi voitu ottaa vielä vahvemmin mukaan tämän tekemiseen. Johanna Niemi, Minna Canth -akatemiaprofessori: Avun hakeminen netin kautta on nuorille luontevaa. Tässä yhteydessä olisi kannattanut kehittää somepalvelu tai sovellus, josta apua olisi voinut hakea matalalla kynnyksellä. Oulun ohjelmasta puuttuvat mielestäni myös sukupuolinäkökulmat. Seksuaalirikosten uhrit ovat usein tyttöjä ja tekijät miehiä. Ohjelmassa olisi ollut hyvä miettiä, voitaisiinko tyttöihin ja nuoriin poikiin kohdistaa joitakin erityisiä toimenpiteitä, joilla sukupuolirooleihin voisi vaikuttaa. Kati Puhakka, vastaava kriisityöntekijä, Raiskauskriisikeskus Tukinaisen Rovaniemen toimipiste: Toivottavasti seksuaalikasvatus saadaan sisällytettyä päiväkotien arkeen ja varhaiskasvatuksen työntekijöiden perustehtäviin. Jos seksuaalikasvatus toteutetaan arjesta irrallisena, ulkopuolisten henkilöiden pitäminä opetustuokioina, hyöty saattaa jäädä lyhytaikaiseksi ja tehottomaksi. Annukka Paasivirta, erityisasiantuntija, Lastensuojelun keskusliitto: Olisi hyvä, että Oulun hankkeen aikana ja sen jälkeen arvioitaisiin huolellisesti, millaisia vaikutuksia toimenpiteillä on konkreettisesti ollut. Tämä auttaisi miettimään, mitkä toimenpiteistä olisivat kopioitavissa muuallekin Suomeen. Nyt jäi vielä epäselväksi, miten tämä aiotaan tehdä.
 Nuoret alkoivat puhua parisuhteidensa väkivallasta
 Perttu Kemppainen huokaisee useamman kerran syvään. Asiasta puhuminen nostaa tunteita pintaan.
 Hän kertoo, että kun pahin järkytys Oulun seksuaalirikosvyyhdistä oli laantunut, nuoret alkoivat yhtäkkiä avautua hänelle kauhukokemuksistaan, jotka eivät liittyneet julkisuudessa esillä olleisiin tapauksiin mitenkään.
 Nuorisotyöntekijä sai kuulla, että ainakin viidelle nuorelle oli tehty jossakin vaiheessa jonkinlaista seksuaalista väkivaltaa.
 – Näihin tapauksiin ulkomaalaistaustaiset miehet eivät liittyneet millään lailla. Kyse oli esimerkiksi parisuhteissa ja kotibileissä tapahtuneista välikohtauksista. Silloin mietin, että mitenköhän paljon tällaista mahtaakaan tapahtua.
 Perttu Kemppainen arvelee, että nuoret rohkaistuivat ottamaan vaikeat asiat esille, koska seksuaalirikoksista oltiin yhtäkkiä alettu puhua.
 Kemppainen kertoo yrittäneensä auttaa useampaa nuorta hakemaan apua ahdistukseensa ja ongelmiinsa. Se ei ollut Oulussa helppoa: nuoria pompoteltiin hänen mukaansa luukulta luukulle, ja kun avun piiriin lopulta pääsi, terapiaan pääsemistä saattoi joutua jonottamaan jopa puolikin vuotta.
 Oulun kaupungin hyvinvointijohtajan  Kirsti Ylitalo-Katajiston  mukaan akuuteissa tapauksissa seksuaalista väkivaltaa kokenut lapsi tai nuori pääsee aina jonojen ohi heti hoitoon.
 Jos seksuaalirikoksesta on kuitenkin kulunut aikaa, tilanne arvioidaan ja hoitoon pääsyä voi joutua odottamaan pidempään. Kiireettömissä tapauksissa lasten- ja nuorisopsykiatriseen hoitoon pitäisi lain mukaan päästä kolmessa kuukaudessa, mutta tämän vuoden aikana raja on ylittynyt Oulussa useamman kerran.
 Myös psykoterapian aloittaminen voi kestää kuukausia, sillä lasten ja nuorten psykoterapeuteista on tällä hetkellä pulaa.
 Tänä vuonna Oulussa on käynnistetty kolmevuotinen hanke, johon kaupunki on osin saanut ja saamassa valtiolta noin 1,3 miljoonaa euroa. Rahoitus myönnettiin seksuaalirikosvyyhdin jälkeen, ja sen tarkoituksena on auttaa ennaltaehkäisemään alaikäisiin kohdistuvia seksuaalirikoksia.
 Perttu Kemppaisen mielestä asiat ovat tämän myötä menneet monilta osin parempaan suuntaan. Erityisen iloinen hän on nuorten pariin jalkautuvasta Kaasi-tiimistä: Oulun keskustassa liikkuu nyt aiempaa enemmän turvallisia aikuisia, joille nuoret voivat puhua luottamuksellisesti.
 – Nuorisotyöntekijöitä auttavat Oulussa myös useat vapaaehtoistyötä tekevät aikuiset. Heidän määränsä on kuitenkin tänä vuonna vähentynyt. Työ saattaa olla joillekin liian rankkaa, Kemppainen miettii.
 Oulun Diakonissalaitoksen säätiön pyörittämässä Walkers-kahvilassa työskentelevä Perttu Kemppainen tekee tiivistä yhteistyötä muiden nuorisoalan ammattilaisten kanssa. Hän ja Kaasi-tiimin nuoriso-ohjaajat Kati Hopiavuori (vas.), Shengfiny Bol, Saeed Ghassabzadeh ja Hillevi Bruhn ovat tuttu näky Oulun keskustassa. Paulus Markkula / Yle
 Onko Oulu Suomen raiskauspääkaupunki?
 Oulua on nimitelty seksuaalirikosvyyhdin jälkimainingeissa Suomen raiskauspääkaupungiksi.
 Ainakaan poliisitilastot eivät tällaista tue.
 Tänä vuonna seksuaalirikoksia on ilmoitettu poliisille Oulussa noin sata ja esimerkiksi asukasmäärältään hieman pienemmässä Turussa saman verran. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Poliisihallituksen tilastoissa näkyvät, miten monessa poliisille ilmoitetussa seksuaalirikoksessa epäilty on ulkomaan kansalainen. Esimerkiksi Oulussa määrä on ollut kuluvana vuonna 35, Tampereella 50 ja Espoossa yli 100. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Nuorisokahvila Walkerissa tapaamamme nuoret Milka Luosujärvi ja Leevi Arponen sanovat, että monet muualla asuvat nuoret suhtautuvat kuitenkin Ouluun tätä nykyä varsin epäluuloisesti.
 Arponen esimerkiksi kertoo toisilla paikkakunnilla asuvien kavereidensa usein kyselevän, vieläkö Oulussa hyväksikäytetään ja raiskataan lapsia ja nuoria.
 Milka Luosujärvi ja Leevi Arponen toivoisivat, ettei ihmisillä olisi huonoa mielikuvaa heidän kotikaupungistaan.
 – Oulu on oikeasti mahtava paikka, Luosujärvi sanoo.
 Perttu Kemppaisen mieleen kulunut vuosi tulee jäämään pysyvästi.
 Se on ollut vuosi, jolloin hänen ajatuksensa ovat olleet täynnä huolenaiheita ja yöt välillä kovin unettomia.
 Se on ollut vuosi, jolloin hänen on ollut useamman kerran pakko lähteä kaikkea pakoon keskelle metsää ja vain hengitellä syvään.
 Samalla se on kuitenkin ollut myös vuosi, jonka aikana Oulussa on Kemppaisen mukaan tapahtunut paljon hyvääkin.
 Hän kertoo, että kaupungissa on seksuaalirikosvyyhdin jälkeen aivan uudella tavalla ymmärretty, miten tärkeää lasten ja nuorten hyvinvointiin on panostaa. Tämä on näkynyt esimerkiksi siten, että nuorisotyöntekijät tekevät aiempaa enemmän yhteistyötä riippumatta siitä, missä organisaatiossa työskentelevät.
 Tällä hetkellä päällimmäisenä nuorisotyöntekijän mielessä on toiveikkuus – tulevaisuudesta, nuorten pärjäämisestä, elämästä ylipäätään.
 – Mitä järkeä missään muussa ajattelussa olisi?
 Tätä artikkelia varten on haastateltu myös Oulun kaupunginjohtajaa Päivi Laajalaa, Oulun kaupungin sivistys- ja kulttuurijohtajaa Mika Penttilää, Turvallinen Oulu -hankkeen projektijohtajaa Kati Kaarlejärveä, monikulttuurisuuskeskus Villa Victorin monikielisiä neuvojia Kseniia Belovaa ja Fangying Litä sekä palveluesimies Antti Koistista.
 Voit lukea Oulun seksuaalirikosvyyhdin ajallisesta etenemisestä ja annetuista tuomiosta tarkemmin  tästä jutusta.

Oulun törkeät seksuaalirikokset ravisuttivat koko Suomea vuosi sitten – pahin tunnekuohu on laantunut, mutta rikoksia ei ole unohdettu


New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa paikallinen demokraattipäättäjä  Michaelle Solages  on nostanut pöydälle lakiesityksen, jossa ehdotetaan niin sanottujen neitsyystestien kieltämistä. Hän kertoi uutistoimisto AFP:lle, etteivät testit ole lääketieteellisesti tarpeellisia ja ne ovat usein kivuliaita sekä nöyryyttäviä.
 Jos laki hyväksytään, testin tekevä lääkäri voi menettää lupansa. Testin tekeminen voi johtaa myös syytteisiin seksuaalirikoksesta.
 Maailman terveysjärjestö WHO vaati tutkimusten lopettamista viime vuonna. Järjestön mukaan immenkalvo ei kerro varmuudella siitä, onko ihminen harrastanut seksiä.
 Asia nousi pinnalle sen jälkeen, kun yhdysvaltalaisräppäri T.I. kertoi viime kuussa vievänsä tyttärensä joka kuukausi gynekologille immenkalvotarkastukseen.
 – Hän välittää viestiä siitä, että naiset olisivat omaisuutta, ja se on väärin, Solages kommentoi räppärin toimia.

New Yorkin osavaltiossa harkitaan niin sanottujen neitsyystestien kieltämistä


Summary: Elokuussa kuollutta Epsteiniä vastaan on nostettu uusi oikeuskanne.

Liikemies  Jeffrey Epsteinin  sanotaan syyllistyneen alaikäisten tyttöjen ja naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön jo vuodesta 1985 lähtien. Yhdeksän uhria nosti uuden oikeuskanteen Epsteinin perikuntaa vastaan tiistaina. Uhreista nuorin oli 13-vuotias tapahtumien aikaan.
 Kanteen nostaneiden naisten mukaan Epsteinin hyväksikäyttötapaukset jatkuivat yli kahdenkymmenen vuoden ajan. Kuusi naisista kertoo liikemiehen raiskanneen heidät.
 Nyt jo yli 20 naista syyttää Epsteiniä seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Aiemmat tapaukset ovat tulleet ilmi pääasiassa 2000-luvulta.
 Epstein pidätettiin heinäkuussa, joilloin häntä vastaan nostettiin syytteet alaikäisten tyttöjen hyväksikäytöstä ja seksikaupasta.
 66-vuotias Epstein löydettiin elokuussa viiden viikon vankeuden jälkeen kuolleena sellistään New Yorkissa. Kuolinsyyksi vahvistui itsemurha. Häntä uhkasi jopa 45 vuoden vankilatuomio.
 Epstein oli saanut jo vuonna 2008 tuomion ostettuaan seksiä alaikäiseltä tytöltä.
 Poliitikkojen ja kuninkaallisten kaveri
 Epsteinin tuttavapiiriin kuuluivat muun muassa Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump , entinen presidentti  Bill Clinton  ja Britannian prinssi  Andrew .
 Prinssi Andrew  vetäytyi tehtävistään marraskuussa  sen jälkeen, kun hän selitteli suhdettaan Epsteiniin BBC:n haastattelussa. Samalla hän kiisti itseensä kohdistuneet syytökset.
 Andrew'n on väitetty syyllistyneen alaikäisen hyväksikäyttöön Epsteinin rikosepäilyjen yhteydessä. Andrew oli läheisissä väleissä Epsteinin kanssa vuosien ajan.
 Myös  Norjan kruununprinsessa Mette-Marit ja kruununprinssi Haakon  olivat tekemisissä Epsteinin kanssa sen jälkeen, kun hänet oli jo tuomittu vuonna 2008.
 Lue lisää:
 Prinssi Andrew katuu ystävyyttään seksuaalirikoksista tuomitun Epsteinin kanssa: "Sopimatonta kuninkaallisen perheen jäsenelle"
 Kahta Jeffrey Epsteinia vahtinutta vanginvartijaa vastaan nostettiin syytteet
 Jeffrey Epsteinia hyväksikäytöstä syyttävä nainen: "Hän on pelkuri" – miljonäärin oikeusjutun viimeiset kuulemiset käydään tänään

Liikemies Jeffrey Epsteinin väitetään syyllistyneen tyttöjen ja naisten seksuaaliseen hyväksikäyttöön jo 1980-luvulla


Summary: Kuntarahoituksen mukaan kuntien tilinpäätökset tulevat olemaan huonoimmat kirjanpidon historiassa.

Maailmantalouden suhdannekuoppa ei ole toistaiseksi tarttunut kovinkaan voimakkaasti Suomeen, kertoo Kuntarahoituksen tuore suhdannekatsaus. Positiiviset yllätykset saivat Kuntarahoituksen nostamaan kuluvan vuoden kasvuennustetta 1,1 prosentista 1,6 prosenttiin.
 Kuluvan vuoden keskivaiheilla yksityinen kulutus oli erittäin vahvaa. Tänä vuonna osa veronpalautuksista maksettiin keskellä vuotta.
 Kuntatalouden tila on sen sijaan heikentynyt kuluvana vuonna voimakkaasti yleiseen taloustilanteeseen verrattuna.
 Tiedotteen mukaan kuntien tilinpäätökset vuoden 2019 osalta tulevat olemaan huonoimmat vuonna 1997 käyttöönotetun kuntien kirjanpidon historiassa.

Suomen kuntatalous heikkenee yleistä taloustilannetta rajummin


Summary: Aktivisti vastusti vesivoimaprojektia, jota rahoitti myös suomalainen kehitysrahasto Finnfund.

Väli-Amerikassa sijaitsevassa Hondurasissa on langetettu pitkät vankeustuomiot ympäristöaktivisti  Berta Cáceresin  murhasta.
 Vuonna 2016 kotonaan ammuttu Cáceres vastusti laajaa Agua Zarca -vesivoimaprojektia. Padon rakentamisen seurauksena suuria alkuperäiskansa lencatin maa-alueita olisi jäänyt veden alle.
 Oikeusistuin langetti neljälle Cáceresin surmanneelle palkkamurhaajalle 34 vuoden tuomiot kullekin. Lisäksi syytetyt saivat kukin 16 vuoden lisätuomiot murhayrityksestä, sillä he yrittivät surmata myös talossa tappohetkellä olleen toisen ympäristöaktivistin. Tämä kuitenkin selvisi murhayrityksestä.
 Lisäksi kaksi miestä, joilla oli yhteyksiä patoa rakentaneeseen Desa-yhtiöön, saivat kumpikin 30 vuoden tuomiot palkkamurhan järjestämisestä. Myös Hondurasin armeijan entinen majuri tuomitiiin 30 vuodeksi vankeuteen. Tuomituilla on 20 päivää aikaa valittaa tuomiostaan.
 Cáceres oli toinen perustaja lenca-alkuperäiskansan oikeuksia puolustavassa COPINH-järjestössä. Järjestö vastusti patohanketta muun muassa siksi, että heidän mukaansa vesivoimahankkeeseen myytyjen maiden omistusoikeuksia ei ollut selvitetty kunnolla.
 Hanketta rahoitti myös suomalainen kehitysrahasto Finnfund. Se kuitenkin jäädytti rahoituksen murhan jälkeen ja vetäytyi hankkeesta vuonna 2017.
 Cáceresin tytär  Olivia Zúniga  totesi  BBC:n  mukaan, että murhan suunnittelijat ovat yhä vapaalla jalalla.
 – Emme usko oikeuden toteutuneen ennen kuin heidät vangitaan, sanoi Zúniga.
 Desa-yhtiössa aiemmin toimitusjohtajana työskennellyttä miestä vastaan nostettiin maaliskuussa syytteet murhan järjestämisestä sekä palkkamurhan maksamisesta. Hän on kiistänyt kaikki syytteet.
 Lue lisää:
 Osittain suomalaisrahoitteista vesivoimahanketta vastustaneen aktivistin murhasta tuomittiin Hondurasissa seitsemän miestä
 Suomi vetäytyy lopullisesti Hondurasin kiistellystä vesivoimalahankkeesta

Pitkät tuomiot ympäristöaktivistin murhasta Hondurasissa – omaisten mukaan murhan tilaajat eivät joutuneet vastuuseen


Summary: Kiuru katsoo, että Marinilla on puoluekokouksen antama mandaatti lähteä vetämään uutta hallitusta.

Perhe- ja peruspalveluministeri  Krista Kiuru  (sd.) tukee liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinia  (sd.) uudeksi pääministeriksi.
 Marin on SDP:n varapuheenjohtaja. Kiuru katsoo, että kun Marin on valittu puoluekokouksessa puheenjohtaja Antti Rinteen varahenkilöksi, hänellä on vahva mandaatti astua tilalle  Rinteen jouduttua eroamaan  keskustan ilmoittaman luottamuspulan takia.
 – Marinilla on koko puoluekokouksen antama mandaatti. Siitä poikkeaminen olisi iso poliittinen päätös. Kunnioitan puoluekokouksen tekemiä ratkaisuja, Kiuru sanoo.
 Marin on  ilmoittanut olevansa valmis  pääministerin tehtävään. Toisena nimenä tehtävään on suostumuksensa antanut puolueen eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Marinin taakse on asettunut myös kehitysyhteistyö- ja ulkomaankauppaministeri  Ville Skinnari .
 "Tunnelmat haikeat"
 Krista Kiuru sanoo, että hänen tunnelmansa Rinteen eron jälkeen ovat haikeat ja surulliset. Hänen mukaansa keskustan ilmoittama luottamuksen katoaminen tuli yllätyksenä ja shokki on iso.
 Kiuru sanoo olevan erittäin erikoista, että nyt on nähty yhdeksän kuukauden sisään kahden hallituksen ero. Yhteinen nimittäjä molemmissa eroissa on ollut keskustan tahto.
 – Joku voisi sanoa, että nyt on rauhoittumisen paikka. On lisättävä luottamusta oikeudenmukaiseen ja inhimilliseen yhteiskuntaan.
 Krista Kiuru arvioi, että poliittisen historian tutkijoilla on viime viikon tapahtumien taustojen selvittämisessä vielä töitä.
 Kiurun mukaan SDP on edelleen sitoutunut yhteistyöhön keskustan kanssa. Hän korostaa, että eroamaan joutuneen hallituksen ohjelma on ollut hyvä ja sen toteuttamista kannattaa jatkaa.

Peruspalveluministeri Krista Kiuru tukee Sanna Marinia pääministeriksi


Summary: Lappeenrannan Steinerpäiväkoti tuhoutui pahoin maanantai-iltana syttyneessa tulipalossa. Poliisi ei epäile, että palon syttymiseen liittyisi rikosta.

Lappeenrannan Steinerpäiväkodin tulipalo sai todennäköisesti alkunsa vikaantuneesta loisteputkivalaisimesta.
 Vanha loisteputkivalaisin sijaitsi rakennuksen toisessa kerroksessa sijaitsevassa huoneessa.
 Poliisi ja pelastuslaitos ovat tehneet rakennuksessa palonsyytutkintaa. Poliisi ei epäile, että palon syttymiseen liittyisi rikosta.
 Poliisin arvion mukaan palosta ja sammutustöistä aiheutuneet omaisuusvahingot ovat huomattavat, mutta tässä vaiheessa poliisilla ei ole tarkempaa tietoa vahinkojen rahallisesta arvosta tai siitä, kuinka mittavia korjaustöitä vahinkojen korjaaminen edellyttää.
 Lappeenrannan keskustassa sijaitsevassa Steinerpäiväkodissa  syttyi tulipalo maanantai-iltana . Talossa ei palon syttymishetkellä ollut ihmisiä.
 Päiväkoti on tiistaina toiminut evakkotiloissa.  Päiväkoti etsii nyt itselleen uusia tiloja . Vanhaan rakennukseen päiväkoti ei ole enää palaamassa, vaikka se korjattaisiin.
 Tulipalosta ja sammutustöitä aiheutui vuonna 1890 valmistuneeseen rakennukseen mittavia vaurioita. Rakennuksen omistaja Senaatti-kiinteistöt selvittää, onko rakennus vielä korjattavissa.

Päiväkodin tulipalo sai todennäköisesti alkunsa viallisesta loisteputkivalaisimesta


Summary: Sosiaalidemokraatit ovat kuitenkin edelleen Ruotsin suosituin puolue, kertoo maan tilastokeskus SCB.

Ruotsidemokraattien suosio on noussut ennätyslukemiin, kertoo maan tilastokeskuksen  SCB:n julkistama kysely.
 Ruotsidemokraatteja kannattaa kyselyn mukaan 22,6 prosenttia ruotsalaisista. SCB:n edellisessä mielipidemittauksessa toukokuussa kannatus oli 17,1 prosenttia.
 Ruotsidemokraatit on kuitenkin yhä toiseksi suosituin puolue.
 Ruotsin suosituin puolue on edelleen sosiaalidemokraatit, mutta sen kannatus on alempi kuin koskaan ennen SCB:n kyselyissä. Puoluetta sanoi kannattavansa 26,3 prosenttia vastaajista, mikä on 1,3 prosenttiyksikköä vähemmän kuin toukokuussa.
 Maltillinen kokoomus on kyselyssä kolmantena. Sen kannatus nousi 16:sta 18.3 prosenttiin.
 Suurin kannatuksen pudotus on kristillisdemokraattisella puolueella. Sen suosio romahti 13 prosentista 6,6 prosenttiin.
 Lisää aiheesta:
 SD ökar – befäster sin position som näst största parti

Ruotsidemokraattien kannatus ylsi ennätyslukemiin, sosiaalidemokraattien suosio alin koskaan


Summary: Työntekijät ovat käänteestä hämmentyneitä ja ratkaisun pitkittyminen jatkaa myös epävarmuutta.

Keskipohjanmaa-lehteä ja lukuisia alueen paikallislehtiä julkaiseva KPK Yhtiö jatkaakin yt-neuvotteluja toistaiseksi.
 Neuvottelujen oli määrä päättyä tiistaina, mutta toisin kävi.
 Keskipohjanmaa-lehden toimituksen pääluottamusmies  Jukka Anias  kertoo tilanteen tulleen yllätyksenä.
 – Olimme siinä luulossa, että nyt saadaan tietoa tuloksista, mutta päätöksiä ei tehtykään. Tunnelma on erittäin hämmentynyt, kertoo Anias.
 Toimitusjohtaja  Vesa Pihlajamaan  mukaan syynä neuvottelujen pitkittymiselle on se, että säästökohteet halutaan punnita perin pohjin. Nyt lasketaan esimerkiksi, paljonko säästettäisiin, jos maakuntalehti siirtyy kuusipäiväiseksi.
 – Samalla mietitään myös, löydetäänkö muita säästökeinoja tai tulonlähteitä. Tällä tavalla 7-päiväisen lehden julkaiseminen voisi jatkua.
 KPK Yhtiön hallitus kokoontuu keskiviikkona käsittelemään asiaa. Se haluaa varmistua, että tilanteessa tehdään oikeita päätöksiä.
 15 työpaikkaa edelleen uhattuna
 Säästövaateet pysyvät ennallaan eli jostain on karsittava 1,7 miljoonaa vuosittain. Neuvottelujen piirissä on edelleen 200 työntekijää ja enintään 15 työntekijää voi menettää työnsä.
 Toimitusjohtaja Vesa Pihlajamaa myöntää, että yt-neuvottelujen päättymispäivä ei ole tiedossa. Tavoitteena on saada ne päätökseen joulukuun aikana.
 – Riippuu siitä, kuinka perusteellisia jatkoselvityksiä joudutaan tekemään. Epävarmuus ja jännityksen jatkuminen ovat tietysti joidenkin työntekijöiden kohdalla epämukavaa, sanoo Pihlajamaa.
 Jo yksistään 10 vuoden aikana yhtiössä on käyty viidet yt-neuvottelut.
 Suurin paine kohdistuu edelleen lehtien julkaisuun.
 – Printtilehdissä ilmoittajia ja tilaajia ei ole tarpeeksi. Kulupuoli on kunnossa ja digitilauksia tulee lisää, mutta talous on saatava kuntoon, että voidaan varmistaa tulevaisuus, kommentoi toimitusjohtaja Pihlajamaa.
 Yhtiössä työskentelee noin 250 henkilöä ja konsernin liikevaihto on arviolta 30 miljoonaa euroa.
 Se julkaisee Keskipohjanmaa-lehteä, Haapavesi-lehteä, Kalajokilaaksoa, Kalajokiseutua, Kokkola-lehteä, Lestijokea, Nivala-lehteä, Perhonjokilaaksoa, Pietarsaaren Sanomia ja Selännettä.
 Lue lisää:
 KPK Yhtiöt aloittaa yt-neuvottelut – vähennystarve 15 henkilötyövuotta
 "Olemme leimallisesti mediatalo" – KPK Yhtiöt uskoo, että uudet aluevaltaukset turvaavat myös lehtien julkaisutoiminnan

KPK Yhtiön yt-neuvottelut saavat yllättäen jatkoa – "Halutaan selvittää, onko lehden 6-päiväiseksi siirtyminen ainoa vaihtoehto"


Summary: Juuri päättyneissä yt-neuvotteluissa sovittiin, että enintään 25 irtisanotaan.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin johto kertoo, että se pyrkii irtisanomaan Kuopion yliopistollisesta sairaalasta niin vähän työntekijöitä kuin on mahdollista.
 Sairaalan juuri päättyneissä yt-neuvotteluissa  sovittiin, että korkeintaan 25 irtisanotaan, jos muut säästötoimet eivät ole riittäviä.
 KYS ja sairaanhoitopiirin hallintokeskus aikovat säästää ensi vuonna 110 henkilötyövuotta toiminnan muutoksilla, tehtäväjärjestelyillä ja määräaikaisuuksien vähentämisellä. Henkilötyövuosien vähennyksistä 95 kohdistuu KYSiin ja 15 hallintokeskukseen.
 Lisäksi 40 vapautuvaa tehtävää jätetään täyttämättä tai vähennetään työantajan harkinnalla. Tehtäviä vapautuu eläköitymisen, muun luonnollisen poistuman ja vaihtuvuuden kautta.
 Lopulliseen irtisanottavien määrään vaikuttavat myös henkilöstön vapaaehtoiset säästöt.
 – Irtisanomisia pyritään välttämään viimeiseen asti ja tavoitteena on ollut minimoida toiminnallinen haitta, joka näistä sopeuttamisista syntyy, sanoo Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin johtaja  Risto Miettunen .
 Miettunen lupaa, että vähennyksien vaikutusta sairaalan toimintaan tullaan seuraamaan tarkkaan.
 Työntekijäjärjestöt pettyivät, Julkulan vanhuspsykiatrian osasto kiinni kokonaan
 Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestö Tehyn Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin pääluottamushenkilön  Hilkka Kontiaisen  mukaan työntekijäjärjestöt ovat pettyneitä yt-neuvottelujen tulokseen eivätkä järjestöt hyväksyneet sitä neuvotteluissa.
 Suuri osa vähennyksistä koskee hoitohenkilökuntaa.
 Erityisen pettynyt Kontiainen on siihen, että Kuopion Julkulan sairaalan vanhuspsykiatrian osasto aiotaan lopettaa ensi vuonna.
 – Se on tosi huolestuttava asia ja koskettaa nimenomaan kuopiolaisia. Siellä on hoidettu vuosittain noin sata kuopiolaisvanhusta, Kontiainen sanoo.
 Henkilöstövähennyksiä hieman pelättyä vähemmän
 Alkuperäinen KYSin neuvottelutarve koski noin 250 henkilötyövuoden vähentämistä. Muita säästöjä on kuitenkin löytynyt noin 3,5 miljoonan euron edestä, mikä vähentää henkilöstön sopeuttamistarvetta.
 Yt-neuvottelujen lopputulos vahvistetaan sairaanhoitopiirin hallituksessa ensi maanantaina.
 KYSin yt-neuvotteluiden taustalla on heikentynyt kuntatalous. Viime vuonna sairaanhoitopiirin tulos oli lähes 10 miljoonaa euroa alijäämäinen ja kuluvakin vuosi uhkaa jäädä alijäämäiseksi.
 Sairaanhoitopiirillä on myös kattamatonta alijäämää 6,7 miljoonaa euroa, jotka peritään jäsenkunnilta ensi vuoden aikana.
 Sairaanhoitopiirin valtuustolle on esitetty, että kuntien maksuosuuksia korotetaan ensi vuonna reilut neljä prosenttia, mikä vastaa noin 14 miljoonaa euroa.

Sairaanhoitopiiri: Kuopion yliopistollisen sairaalan irtisanomiset yritetään pitää pienenä – Tehy: vanhuspsykiatrian osasto lakkaa


Summary: Äiti ja yksi lapsista kuoli sairaalassa. Kaksi lasta on sairaalahoidossa.

Äidin epäillään vieneen tahallaan kolme lastaan mereen Pohjois-Norjan Tromssassa. Neljä ihmistä havaittiin vedessä eilen maanantaina.
 Merestä nostetut elottomat ihmiset vietiin sairaalahoitoon. Myöhemmin äiti ja yksi lapsista, seitsemänvuotias tyttö, menehtyivät. Sairaalahoidossa on kaksi lasta, neljä- ja yksivuotiaat tytöt. Heidän tilansa on vakava.
 Tapahtunut havaittiin, kun ohikulkija näki rannalle hylätyt lastenrattaat ja veteen johtavat jalanjäljet. Iltapäivälehti VG on julkaissut Twitterissä kuvan tapahtumapaikalta. Tviitin julkaisuhetkellä ei vielä tiedetty myös naisen kuolleen sairaalassa.
 Naisen motiivista ei ole tietoa. Poliisi tutkii, onko tapaukseen sekaantunut äidin lisäksi muita ihmisiä. Lasten isää on kuultu todistajana.
 Noin 20-vuotias nainen on Sudanin kansalainen. Naisen puoliso tuli Norjaan vuonna 2015 ja nainen vuonna 2017 perheenyhdistämisen kautta.
 Poliisin mukaan se ei ole aiemmin ollut tekemisissä perheen kanssa.
 Tapauksesta ovat uutisoineet muun muassa  Norjan yleisradioyhtiö NRK ,  iltapäivälehti VG  ja  TV2 .

Äidin epäillään vieneen tahallaan kolme lastaan mereen Norjassa – vain lastenrattaat jäivät lumiselle rannalle


Summary: Muodollisesti pääministerin ero on aina koko hallituksen ero.  Mutta hallituspohja ei ole vuosikymmeniin muuttunut kesken vaalikauden.

Suomen historiassa hallitukset ovat olleet keskimäärin varsin lyhytikäisiä – itsenäisellä Suomella on ollut 75 eri hallitusta. Esimerkiksi 1970-luvulla Suomessa oli 11 eri hallitusta ja 1950-luvulla peräti 14 eri hallitusta.
 Urho Kekkosen  presidenttikauden jälkeen 1980-luvulta alkaen on normiksi kuitenkin muodostunut, että hallitus istuu koko vaalikauden. Pääministereitä on eronnut ja yksittäisiä puolueita on lähtenyt hallituksesta, mutta kokonaan uutta hallituspohjaa ei ole jouduttu neuvottelemaan uusiksi vaalikauden aikana.
 Pääministerien vaihtuminen ei ole muuttanut hallituspohjaa
 Hallitus kaatui viimeksi maaliskuussa 2019, kun  Juha Sipilän  hallitus jätti eronpyynnön soteuudistuksen kariutumisen jälkeen. Presidentti  Sauli Niinistö  pyysi kuitenkin Sipilän hallitusta jatkamaan toimitusministeristönä, koska eduskuntavaalit olivat joka tapauksessa edessä huhtikuussa.
 Pääministerin vaihtuminen tarkoittaa aina virallisesti koko hallituksen eroa. Näin tapahtui myös vuonna 2014, kun pääministeri  Jyrki Katainen  siirtyi EU:n komissioon ja uudeksi pääministeriksi nousi kokoomuksen uusi puheenjohtaja  Alexander Stubb . Hallitus jatkoi kuitenkin käytännössä vanhalla linjalla ja kokoonpanolla.
 Dramaattisempi tilanne oli vuonna 2003, kun keskustalainen pääministeri  Anneli Jäätteenmäki  joutui eroamaan pääministerin paikalta ns. Irak-skandaalin seurauksena. Jäätteenmäki joutui myöntämään, ettei nauttinut eduskunnan enemmistön luottamusta. Uusi hallitus muodostettiin kuitenkin keskustan  Matti Vanhasen  johdolla muuten lähes samalla kokoonpanolla ja hallitusohjelmalla kuin Jäätteenmäen hallitus.
 Keskustan puheenjohtajan vaihtuminen vuonna 2010 kaatoi virallisesti Matti Vanhasen toisen hallituksen, mutta  Mari Kiviniemen  hallitus jatkoi lähes samalla kokoonpanolla kuin Vanhasen toinen.
 Pienpuolueiden lähtö ei yleensä kaada hallitusta
 Vihreät ovat kaksi kertaa lähteneet hallituksesta hallituksen myönteisen ydinvoimapäätöksen seurauksena, vuosina 2002 ja 2014. Hallitus ei kuitenkaan menettänyt enemmistöään eduskunnassa näiden ulosmarssien seurauksena, eikä hallitus eronnut.
 Myös esimerkiksi perussuomalaisten edeltäjä SMP, kristillisdemokraattien edeltäjä kristillinen liitto ja vasemmistoliitto ovat viime vuosikymmeninä kävelleet ulos hallituksesta hallituksen kaatumatta.
 Kalevi Sorsan  neljäs hallitus 1983–1987,  Harri Holkerin  sinipunahallitus 1987–1991,  Esko Ahon  porvarihallitus 1991–1995 ja  Paavo Lipposen  ensimmäinen (1995–1999) ja toinen hallitus (1999–2003) istuivat kaikki koko vaalikauden.
 Martti Miettusen hallitus esittäytyy tiedotustilaisuudessa Smolnassa 1975. Kalle Kultala
 SKDL:n lähtö kaatoi Sorsan kolmannen hallituksen 1982
 Vuonna 1982 Suomen Kansan Demokraattinen Liitto, SKDL (eli kommunistit) äänesti omaan hallitustaan vastaan puolustusmäärärahoja koskevassa kiistassa. Hallitus oli natissut jo aikaisemmin markan devalvaatiota koskevissa kiistoissa.
 SDP:tä edustanut pääministeri Kalevi Sorsa pakotti SKDL:n ministerit lähtemään hallituksesta. SKDL:n lähtö olisi vienyt hallitukselta eduskunnan enemmistön tuen. Sorsan hallitukseen otettiin kuitenkin tilalle liberaalinen kansanpuolue, millä hallitus sai eduskunnassa niukan enemmistön.
 Hallitus jatkoi ohuen enemmistön tuella ns. Sorsan IIIb -hallituksena kolme kuukautta seuraaviin eduskuntavaaleihin asti.
 Sorsan kolmannen hallituksen kaatumisessa olennaista oli se, että se kaatui nimenomaan puolueiden väliseen poliittiseen kriisiin ilman, että presidentti kaatoi hallituksen.
 Urho Kekkonen kaatoi hallituksia
 Vielä 1970-luvulla presidentti Urho Kekkosen rooli oli hyvin vahva hallitusten muodostajana ja kaatajana. Viimeisin hallitus, joka kaatui kesken vaalikauden, ja jota seurasi kokonaan uusi hallituspohja, oli  Martti Miettusen  vähemmistöhallitus, joka kaatui toukokuussa 1977.
 Sitä edeltänyt Martti Miettusen toinen hallitus taas oli kaatua poliittisiin erimielisyyksiin, mutta Kekkonen kieltäytyi ensin hyväksymästä hallituksen eronpyyntöä.
 Ennenaikaiset eduskuntavaalit Suomessa on viimeksi järjestetty vuonna 1975.
 Juttu perustuu alun perin  vuonna 2015 julkaistuun juttuun .
 Lue myös:
 Analyysi: Keskusta haluaa syrjäyttää pääministerin, mutta säilyttää hallituspohjan – viiden puolueen koalitio uhkaa hajota

Pääministerit ovat viime vuosina eronneet useasti – koko hallitus on kaatunut viimeksi yli 30 vuotta sitten


Summary: Siilasmaa oli Nokian hallituksessa 12 vuotta, joista kahdeksan puheenjohtajana.

Radio-, televisio- ja tietoliikennevälineiden valmistus

Verkkolaiteyhtiö Nokian hallituksen puheenjohtaja  Risto Siilasmaa  ei aio jatkaa enää Nokian hallituksessa. Nokian pörssitiedotteen mukaan Siilasmaa jättää paikkansa ensi vuoden varsinaisessa yhtiökokouksessa, joka on määrä pitää 8. huhtikuuta 2020. Siilasmaa on ilmoittanut, että hän ei enää asetu ehdolle hallituksen jäseneksi Nokian vuoden 2020 varsinaisessa yhtiökokouksessa.
 Samalla Nokia tiedottaa, että Siilasmaan sijalle nousee  Sari Baldauf . Nokian mukaan hallituksen nimitysvaliokunta ehdottaa Baldaufia. Yhtiökokous päättää Baldaufin nimittämisestä.
 Siilasmaa valittiin Nokian hallitukseen vuonna 2008 ja hänet nimitettiin hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2012. Hän toimi Nokian väliaikaisena pääjohtajana vuodesta 2013 vuoteen 2014.
 Baldauf liittyi Nokian hallitukseen riippumattomana hallituksen jäsenenä vuonna 2018. Hän on myös Daimler AG:n hallintoneuvoston ja nimitysvaliokunnan jäsen sekä Aalto yliopiston hallituksen jäsen. Baldauf oli Nokian verkkoliiketoiminnan johtaja vuosina 1998-2005 ja sitä ennen hän toimi useissa Nokian johtotehtävissä Suomessa ja Yhdysvalloissa. Baldauf oli vuoteen 2018 saakka Fortum Oyj:n hallituksen puheenjohtaja sekä Deutsche Telecomin hallintoneuvoston jäsen.
 Nokian hallituksen nimitysvaliokunta esittää uudeksi hallituksen varapuheenjohtajaksi hallituksen jäsentä Kari Stadighia.

Risto Siilasmaa jättää Nokian hallituksen – Sari Baldauf nousee uudeksi hallituksen puheenjohtajaksi


Summary: Säätiö tuki Niina Malmin (sd.) vaalityötä 10 000 eurolla. Malm on jo aiemmin palauttanut summasta 4000 euroa.

SDP:n imatralaisen kansanedustajan  Niina Malmin  on palautettava saamansa eduskuntavaalirahoitus kokonaan Imatrankoskenparrassäätiölle.
 Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan Malmin saama rahoitus oli säätiölain vastainen. Syynä on se, että Malm kuului säätiön lähipiiriin. Malm toimi säätiön varapuheenjohtajana.
 Facebook-sivullaan Malm kertoo jäävänneensä itsensä, kun asiasta päätettiin.
 Säätiön mukaan Malmia ei tuettu suoraan
 Kyse on 10 000 eurosta.
 Patentti- ja rekisterihallitukselle antamassaan selvityksessä säätiö totesi, ettei se ole jakanut suoraan yhdellekään ehdokkaalle avustusta vuoden 2019 eduskuntavaaleja varten.
 Sen sijaan säätiö avusti Imatran sosialidemokraatit -yhdistystä 10 000 eurolla, joka oli tukenut summalla Niina Malmin ja  Kalle Huikon  vaalityötä. Yhdistyksen mukaan rahat käytettiin muun muassa eduskuntavaalien mainontaan ja tapahtumiin.
 Imatran sosialidemokraatit -yhdistys on Imatrankoskenparrassäätiön perustaja.
 Malm palauttaa rahat tammikuussa
 Niina Malm kertoo Facebook-sivullaan tehneensä virheen ja pahoittelevansa asiaa syvästi.
 Malm on  jo aiemmin palauttanut summasta 4000 euroa . Palautuksen syynä oli se, että vaalirahoituslain mukaan ehdokas saa vastaanottaa eduskuntavaaleissa samalta tukijalta enintään 6000 euroa.
 Patentti- ja rekisterihallituksen päätöksen mukaisesti Malmin on nyt palautettava loput 6000 euroa. Sen Malm kertoo tekevänsä ensi tammikuussa.
 Malm kertoo Facebook-sivullaan myös eronneensa Imatrankoskenparrassäätiön hallituksesta.
 Asiasta kertoi ensin  Uutisvuoksi .

Kansanedustaja Niina Malm sai vaalirahoitusta säätiölain vastaisesti – Malm joutuu palauttamaan 10 000 euroa demarisäätiölle


Summary: Tuppuraisen mukaan viiden puolueen hallituspohjalla jatketaan ja luottamusta lähdetään rakentamaan SDP:n ja keskustan välille.

Sosialidemokraattien eurooppaministeri, oululainen  Tytti Tuppurainen  pitää tärkeänä, että hallitustyö jatkuu sovitulla hallitusohjelmalla viiden puolueen kesken.
 Tuppurainen kertoo, että luottamusta lähdetään nyt rakentamaan sosialidemokraattien ja keskustan välille. Pääministeri  Antti Rinteen   dramaattiseen lähtöön  liittyviä tapahtumia sulatellaan kuitenkin vielä tovi.
 – Hetken aikaa ollaan kaikki haavoilla. Tavoitteena on saada hallitusneuvottelut pian käyntiin.
 Tuppurainen sanoo tukeneensa Rinnettä, eikä ota tässä vaiheessa kantaa puolueen pääministerivalintaan mahdollisesti  Sanna Marinin  ja  Antti Lindtmanin  välillä.
 Hallituksen eroamisella ei ole Tuppuraisen mukaan vaikutusta parhaillaan meneillään olevaan Suomen EU-puheenjohtajuuskauteen.
 – Hoidan eurooppaministerin tehtäviä toimitusministeriössä ja tämä vuosi saatellaan loppuun, eikä tämän päivän tapahtumilla ole vaikutusta EU-puheenjohtajuuteen. Vastaavia tapahtumia on nähty muissakin Euroopan maissa kesken puheenjohtajakausien.
 Lue lisää:   Antti Rinne erosi pääministerin paikalta – mitä seuraavaksi tapahtuu?

Eurooppaministeri Tytti Tuppurainen pääministerin erosta: "Hetken aikaa ollaan haavoilla"


Summary: SDP:n varapuheenjohtaja Marin pitäisi hyvänä, ettei hallitustunnustelija olisi kumpikaan pääministeriehdokkaista

Hallitustunnustelijan valinnan tekee SDP:n puoluehallitus. Hallitustunnustelija käy kaikkien eduskuntapuolueiden kanssa hallitusneuvottelut, jonka jälkeen SDP nimeää joukostaan pääministeriehdokkaan.
 Pääministerin tehtävästä ovat tähän mennessä olleet kiinnostuneet ainakin liikenne- ja viestintäministerinä toimiva  Sanna Marin  sekä demarien eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman.
 A-studion lähetyksessä Marin väläytti, että hallitustunnustelija voisi hyvinkin olla juuri pääministerin paikalta eronnut  Antti Rinne .
 – Hän on puolueen puheenjohtaja edelleen. Olemme tämän kysymyksen käyneet myös keskustan kanssa tarkasti läpi.
 Tällöin poikettaisiin tavasta, että hallitustunnustelijasta tulisi automaattisesti myös pääministeri.
 Hallitusohjelma betonoitu
 Sekä Marin että keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  painottivat, ettei puolueilla ole halua ryhtyä avaamaan hallitusohjelmaa eikä muuttamaan hallituskokoonpanoa.
 – Keskustalla ei ole mitään tarvetta muuttaa yhden ainutta pilkkua hallitusohjelmasta, napautti Kulmuni.
 Kokonaan uusia hallitusneuvotteluja on väläytellyt oppositiojohtaja  Petteri Orpo  (kok.), joka muistutti asiasta myös A-studiossa. Hallituspuolueet näyttivät kuitenkin sulkeneen tämän tien kokonaan.
 – Joudun tuottamaan Petterille pettymyksen, hallituspohja ei ole vaihtumassa. Eli sellaista toivoa ei ole ilmassa, että kokoomus itsensä löytäisi kohta hallituksesta, linjasi Marin.

Sanna Marin: Rinne voisi ryhtyä hallitustunnustelijaksi


Summary: Suomi ajautui hallituskriisiin lopulta vain  yhden viikonlopun aikana.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) joutui pahaan poliittiseen pinteeseen viime viikonloppuna. Pinnan alla oli kytenyt jo pitemmän aikaa Postiin liittyvän työriidan takia. Tänään Rinne erosi.
 Kerromme tässä artikkelissa lyhyen ja pitkän selityksen sille, mistä pääministerin erossa on kysymys.
 Jos sinulla on kiire: sadan sanan selitys
 Puoli vuotta kestänyt hallituskumppaneiden yhteistyö ei alun alkaenkaan ilmeisesti ollut niin vankalla pohjalla kuin luultiin. Pahinta oli kuitenkin opposition ja ennen kaikkea perussuomalaisten suosion rakettimainen nousu. Rinne oli pääministerinä tulilinjalla myös Postin työkiistan takia.
 Antti Rinteen kannalta tilanne alkoi kiristyä tosissaan viimeistään sunnuntaina. Keskusta vaatii tiukkasanaisesti demareita tekemään johtopäätöksiä Posti-kiistaan liittyen.
 Keskusta ilmoitti kohtuullisen suorasukaisesti, että luottamus Antti Rinteeseen on heikentynyt. Maanantaina piti alkaa pääministerin piinaviikot, mutta kyse olikin pääministerin vaihtoviikoista.
 Tiistaihin mennessä asiat olivat kuumentuneet niin pahasti, ettei pääministerin asemaa pelastanut enää mikään. Antti Rinne pyysi eroa pääministerin tehtävästä tasavallan presidentiltä  Sauli Niinistöltä .
 Pääministeri ja samalla muodollisesti koko hallitus erosivat.
 Presidentti Sauli Niinistö saattaa eroanomuksensa jättäneen pääministeri Antti Rinteen Mäntyniemestä. Jussi Nukari / Lehtikuva
 Jos aikaa on enemmän, tässä 300 sanaa lisää
 Hallituspuolueet kokoontuivat sunnuntaina illalla Valtioneuvoston linnaan pohtimaan poliittista tilannetta. Ajankohta kieli normaalia vakavammasta tilanteesta.
 Etenkin vihreät ja keskusta painoivat pääministerin päälle kuin yleinen syyttäjä.
 Kyse ei ollut enää pelkästään Postista, hallituksesta eronneesta ministeri  Sirpa Paaterosta  (sd.) tai omistajaohjauksesta.
 Kyse oli siitä, kuka puhui totta, muistiko joku jotakin väärin ja olivatko kaikki nyt samaa mieltä kaikesta. Eli kyse oli luottamuksesta.
 Antti Rinne taisteli asemastaan kynsin hampain vielä maanantaina. Sanasota kuumeni, minkä ehti. Kyse oli hallituskriisistä.
 Keskustalle kävi kyllä hallituspohja, mutta ei hallituksen vetäjä, Antti Rinne. Tiistaina aamulla keskustan puheenjohtaja  Katri Kulmuni  (kesk.) toisti, että luottamusta Rinteeseen ei ole.
 Kulmuni totesi, että samaa viestiä on hoettu hokemisen perään. Sama viesti on toimitettu varmuuden vuoksi kirjallisena.
 Pian sen jälkeen Rinne erosi. Samalla erosi muodollisesti koko hallitus.
 Presidentti hyväksyi siis tänään pääministerin eron pyynnön ja pyysi valtioneuvostoa jatkamaan toimitusministeristönä siihen saakka, kunnes uusi hallitus on nimitetty.
 Jos hallitus ei pääministeriä lukuun ottamatta kovin paljon muutu, voidaan uusi hallitus nimittää hyvinkin nopeasti. Käytännössä eduskunta äänestää uudesta pääministeristä, jonka presidentti nimittää tehtäväänsä.
 Olipa uusi pääministeri kuka tahansa, politiikassa alkaa uusi aika. Tuoreen pääministerin on otettava tilanne haltuunsa nopeasti.
 Valtion omistajaohjaus ja koko muu talouspolitiikka kovine työllisyysvaatimuksineen otetaan suurennuslasin alle. Ainakin oppositio analysoi jokaisen uuden pääministerin päätöksen todella tarkkaan.
 Uudella hallituksella on edessään useita isoja päätöksiä. Mitä tehdä valtion omaisuudelle? Kuinka hoidetaan EU:n puheenjohtajuus kunnialla loppuun.
 Ja mitä tapahtuu, jos koko talousympäristö muuttuu? Jos taantuma iskee Saksaan ja muualle Eurooppaan? Jos kauppasodat yltyvät?
 Hallitus siis vaihtuu, mutta taistelu ministereiden paikasta ja nimistä alkaa. Sen jälkeen alkavat työt.
 Juttua korjattu 3.12.2019 kello 17.45. Lause: 'Koko hallitus kokoontui sunnuntaina illalla pääministerin virka-asuntoon Kesärantaan pohtimaan poliittista tilannetta' muutettu muotoon: 'Hallituspuolueet kokoontuivat sunnuntaina illalla Valtioneuvoston linnaan pohtimaan poliittista tilannetta.'

Putositko kärryiltä historiallisen päivän käänteissä? Miksi pääministeri Rinne erosi? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset


Summary: Kun keskustelu kääntyi luottamukseen, osa kysymyksistä jäi vaille vastauksia, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) asteli tänään median eteen eronpyyntönsä jättäneenä.
 Iltapäivän tiedotustilaisuuden anti päivän vauhdikkaisiin käänteisiin oli ohut, mutta huomio kiinnittyy kahteen asiaan. Ensimmäinen niistä on Rinteen puolueen, SDP:n tulevaisuus.
 Kuten ennakkoon tiedettiin, Rinne aikoo jatkaa SDP:n johdossa, vaikka eroaakin pääministerin tehtävästä. Yllättävää sen sijaan on se, miten Rinne korosti edelleen hakevansa ”näillä näkymin” myös uutta kolmivuotiskautta puoluejohdossa.
 Toinen on se, ettei Rinne halunnut avata omalta osaltaan tarkemmin, mistä hallituskriisissä lopulta oli kyse. Pääministerillä oli tilaisuus suoraan puheeseen, mutta hän oli haluton sitä käyttämään.
 – Ehkä isoin oma virheeni on ollut siinä, että olen luottanut vain ja ainoastaan siihen, mitä minulle on esitelty Postiin liittyen, Rinne toisti tiedotustilaisuudessa.
 Mikä olikaan lopulta se syy, miksi keskusta menetti luottamuksensa Rinteeseen?
 Uusi tieto olisi  saattanut olla monelle tarpeen.
 Hallituskriisin ympärillä käytävä keskustelu on saanut osan politiikan penkkiurheilijoista hämilleen: mikä olikaan lopulta se syy, miksi keskusta menetti luottamuksensa Rinteeseen?
 Vertailukohtana on käytetty vuotta 2003. Tuolloin pääministeri  Anneli Jäätteenmäki  (kesk.) erosi puhuttuaan ”muunneltua totuutta” eduskunnan edessä Irak-tietovuotoon liittyvässä jupakassa. Hallituskumppani SDP veti tukensa pois Jäätteenmäeltä.
 Tällä kertaa oli keskustan vuoro. Rinteen tapauksessa oli aluksi puhe Postista ja sekaantumisesta työmarkkinaneuvotteluihin, myöhemmin puhuttiin omistajaohjauksesta laajemminkin.
 Tänään aamulla Rinteelle esitettiin "kokonaisarvio", jonka kulmakivinä olivat hallituksen uskottavuus ja toimintakyky sekä luottamus.
 Lopulta keskustan viesti tuntui olevan ennen kaikkea se, miten luottamusta joko on tai ei ole – ja nyt sitä ei ole.
 Voiko selitys pöytätapojen puuttumisesta muuttua niin suosituksi, että vielä käsittelemätön osa Posti-saagasta ei koskaan tulekaan käsitellyksi?
 Muut hallituspuolueet ovat  viime päivinä jääneet melkeinpä sivustakatsojiksi, mutta sanat "Posti" ja "työmarkkinat" korostuivat myös niiden arvioissa.
 RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  kertoi eilen oman eduskuntaryhmänsä puhuneen Rinteen osalta juuri näistä teemoista. Samaa viestiä Ylelle on välitetty muun muassa vihreiden riveistä.
 Vihreät ovat painottaneet, että luottamus Rinteeseen olisi voinut säilyä, jos pääministeri olisi kertonut koko totuuden, sanasta sanaan ja lyhentämättömänä, eduskunnan edessä. Se herättääkin tukun uusia kysymyksiä.
 On suosittua todeta, ettei Rinne toiminut kuten pääministerin tulisi toimia. Että hän ei koskaan oppinut ministerin tavoille vaan soitteli rennosti puheluita ja antoi yllättäviä lausuntojaan liian huolimattomasti. Että hän oli mikromanageeraaja, joka puuttui muiden ministereiden asioihin.
 Samalla on hyvin mahdollista, että tämä ärsytti hallituskumppaneita. Mutta voiko selitys pöytätapojen puuttumisesta muuttua niin suosituksi, että vielä käsittelemätön osa Posti-saagasta ei koskaan tulekaan käsitellyksi?
 Viimeksi eilen illalla Ylen saamat asiakirjat asettavat Rinteen kertomuksen edelleen outoon valoon.
 Lue myös:   Ylelle vuodettu muistio: Sirpa Paatero kertoi Postin tes-siirrosta myös pääministerille jo elokuussa – muistio ymmärtää Postin ratkaisua
 Onko keskustassa ajateltu, että hallitus kaipaa nyt uutta kipparia, jotta viime viikkojen ajan mediassa jatkuvasti ollut päähallituspuolueen pomo ei entisestään heikentäisi myös keskustan kannatusta?
 Osa hallituspuolueita lähellä  olevista lähteistä on kertonut tiedotusvälineille viime päivinä, miten keskustan kova, Rinteen ulos usuttanut linja olisi entisen pääministerin  Juha Sipilän  ja esimerkiksi lappilaisen kansanedustajan  Markus Lohen  käsialaa.
 Samaan aikaan keskustan ryhmän sisältä on vakuutettu, että epäluottamus Rinnettä kohtaan ei ole kenenkään junttaamaa vaan yhteinen ja yhtenäinen linja.  Sipilä on itse todennut Demokraatille, että väitteet hänen osuudestaan eivät pidä paikkaansa .
 Mutta keskustan ryhmä ei ole tyyni eikä yhtenäinen.
 Kevään eduskuntavaalien jälkeen ryhmässä ei varsinaisesti hurrattu Antti Rinteen hallitukseen lähtemiselle. Vaikka hallitusohjelmalle on annettu viime päivinä tukea voimallisestikin, ei luottamus pääministeriin ole ollut missään vaiheessa vankkumatonta.
 Katri Kulmuni  valittiin syyskuussa puolueensa puheenjohtajaksi, mutta kannatus ei ole piristynyt. Onko keskustassa ajateltu, että hallitus kaipaa nyt uutta kipparia, jotta viime viikkojen ajan mediassa jatkuvasti ollut päähallituspuolueen pomo ei entisestään heikentäisi myös keskustan kannatusta? Oliko todellinen syy epäluottamukseen sittenkin opportunistinen?
 Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään. Onkohan se selvillä edes kaikilla hallituskumppanipuolueiden kansanedustajilla?
 Pääministerin vaihtaminen ei tällaisessa tilanteessa takaa automaattisesti uutta ja upeaa alkua kaikille.
 Olipa keskustan vedon  syynä sitten Posti-jupakka, poliittinen paine tai näiden yhdistelmä, ei liike tule ratkaisemaan keskustan ongelmia. Pääministerin vaihtaminen ei tällaisessa tilanteessa takaa automaattisesti uutta ja upeaa alkua kaikille.
 Kulmuni joutuu nyt tarkkaan miettimään, mikä on hänen strategiansa uuden pääministerin kanssa.  Keskustan epäluottamuslause teki särön SDP:n ja keskustan väliseen luottamukseen. Miten luottamusta voidaan rakentaa uudelleen?
 Samalla Kulmuni joutuu viime päivien uutisoinnin vuoksi vastaamaan uuteen kysymykseen: Jos Rinne jääkin kummittelemaan SDP:n uuden kasvon taakse, kummitteleeko joku myös hänen takanaan?
 Lue myös:
 Analyysi: SDP:n ja keskustan välille jäävä katkeruus vaikeuttaa aloittavan hallituksen työtä, eikä toipumisaikaa anneta
 Rinne erosi, mutta jatkaa puolueen johdossa ja saanee roolin hallituksen muodostamisessa – Yle seuraa politiikan superpäivää

Analyysi: Todellista syytä Rinteen erolle tullaan vielä kysymään


Summary: Pisa-tutkimuksen ranking-listaukset ovat johtaneet kiivaaseen kilpailuun maiden välillä.

Kolmen vuoden välein julkaistavista Pisa-tuloksista on tullut kansainvälinen spektaakkeli, jossa mitataan häpeää ja ylpeyttä. Ainakin koulutuksen suhteen.
 Taloudellisen yhteistyön järjestö  OECD arvioi  15-vuotiaiden koululaisten osaamista kolmen vuoden välein. Nyt tutkimuksen uusimmat tulokset on julkaistu, mutta miksi niistä on tullut meille niin tärkeitä?
 – Suomalaisessa peruskoulussa ei ole ylioppilaskokeen kaltaista standardoitua koetta ollenkaan. Pisa-testi arvioi meidän koulutusjärjestelmämme toimivuutta, ja kansainvälisestä tasosta haetaan vertailukohtaa siihen, missä suomalainen osaaminen menee, sanoo PISA-tutkimuksen kansallinen tutkimusjohtaja  Arto Ahonen.
 Tuoreiden tulosten  mukaan suomalaisnuorten lukutaito on edelleen OECD-maiden parhaimmistoa. Perhetaustan ja sukupuolen vaikutus osaamiseen kuitenkin kasvaa.
 Pisa-testi painottuu lukutaidon, matematiikan ja luonnontieteiden aihealueisiin. Tutkimuksessa selvitetään myös oppimista tukevia opiskeluasenteita ja -taitoja.
 Kannattaako vertailu?
 Vuonna 2018 lukutaitoa korostanut Pisa-koe järjestettiin noin 8 000:lle peruskoulunsa päättävälle nuorelle. Suomea paremmin lukutaidossa pärjäsivät Kiina, Singapore ja Viro.
 Koulutussosiologian professorin  Osmo Kivisen  mukaan Suomen menestys Pisa-listauksissa on noussut asiantuntijoille hattuun.
 – Mitä tulee kliseeseen maailman parhaista opettajista, on kysyttävä miten suomalaisoppilaiden ennätysmäiset erot sukupuolten välillä selittyvät. Miten ihmeessä on mahdollista että tytöt etenevät koulutuspoluilla loistavasti, mutta kaikki, etenkään pojat eivät?
 Kivinen ei myöskään näe järkeä kansainvälisissä "rankingeissa".
 – Suomessa opetusministeriö ja koulutusalan asiantuntijat ovat yksissä tuumin vakuutelleet koko 2000-luvun, että oikea tapa lukea Pisa-tuloksia on ymmärtää ne kullekin maalle annettuina koulutodistuksina osoittamassa maassa harjoitetun koulutuspolitiikan tasoa, Kivinen sanoo.
 Suomen tyttöjen ja poikien ero lukutaidossa oli tällä kierroksella OECD-maiden suurin.
 Kivinen ja tutkija  Juha Hedman  ovat työssään selvittäneet Pisa-tulosten tulkintaa ja niiden ongelmakohtia. Heidän mukaansa suomalaisen peruskoulun menestystä ei voida lukea Pisa-mittausten tuloksista.
 Tutkimusjohtaja Arto Ahosen mukaan Pisa-kokeessa ei arvioida opetussuunnitelman mukaisten oppisisältöjen hallintaa, vaan sitä, millaista osaamista Suomen koulutusjärjestelmä on nuorille perusopetuksen päättövaiheessa tuottanut.
 Pitääkö tuloksista kilpailla?
 Pisa-kokeiden luotettavuutta on epäilty kansainvälisellä tasolla esimerkiksi siitä, ettei kokeita suoritettaisi samoin kaikissa maissa.
 – Pitää muistaa se, että Pisa-koe mittaa koulujärjestelmien tuottamaa osaamista keskenään. Kriteerinä on siis se, että siihen osallistuvien lasten tulee käydä koulua. Maiden välillä on isoja eroja, kuinka ison osan tutkimukseen valittu otos kattaa väestöstä, Ahonen sanoo.
 Myös Etelä-Korea, Japani ja Singapore ovat kirineet Suomen edelle kansainvälisissä Pisa-vertailuissa. Kilpailu kärkipaikoista on saanut valtiot muuttamaan koulutuspolitiikkaansa.
 Esimerkiksi Etelä-Koreassa pitkät koulupäivät ja peruskoulussa saatava yksityisopetus ovat arkipäivää. Myös Saksassa, Englannissa ja Australiassa on tehty koulutuspoliittisia toimenpiteitä Pisa-tulosten parantamiseksi.
 Tutkimusjohtaja Ahonen ei kuitenkaan näe maiden välistä kilpailua ongelmana.
 – Pisa-kilpailua on kritisoitu, mutta jos lähtökohtaisesti ajatellaan, että tällaista osaamista kannattaa mitata ja tavoitella, niin se on mielestäni aivan hyväksyttävää. Se ei ole haitallista, kunhan ollaan sen takana, että tällaista osaamista koulujärjestelmissä tavoitellaan, Ahonen sanoo.
 Testaa, miten selvityisit Pisa-testistä
 _Yllä olevan testin lukutaito-osuudet ovat lyhennelmiä alkuperäisistä versioista. Voit katsoa alkuperäisversiot  täältä . (jos linkki ei toimi:  https://ktl.jyu.fi/fi/pisa/tehtavamappi/esimerkkitehtava_rapanui_pisa-2018.pdf )_
 _Vuoden 2018 lukutaidon kysymykset ja vastaukset voit katsoa täältä. Huom.  vastaukset  englanniksi. (Jos linkki ei toimi:  http://www.oecd.org/pisa/test/PISA2018_Released_REA_Items_12112019.pdf )_
 _Matematiikan Fuji-vuoren -vastauksen löydät  täältä ._
 Lue lisää:
 Pisa-tulokset julki: Suomalaislasten lukutaito maailman kärkeä, mutta erot kasvavat – pojista lähes kaksi kolmasosaa lukee vain, jos on pakko
 Koulutuspolitiikan professori:
Paras tapa saada Pisa-tulokset nousuun on hillitä nuorten älypuhelinten käyttöä
 Mitä PISA-tuloksista voi päätellä? Tutkijat kriittisinä: Eivät kerro Suomen koulutuksen tasosta

Pisa-sijoituksista on tullut kansallisen itsetunnon mittari, mutta mitä tulokset todellisuudessa kertovat? Katso, pärjäisitkö itse testissä


Summary: Noin puolet suomalaisesta villasta menee roskiin.

Mikkeliläisen Pirtin kehräämön villan vastaanotossa on säkeittäin suomalaista lampaanvillaa. Ne odottavat monivaiheista matkaansa villasta langaksi.
 Myymälän puolella valmiit villalangat hohtavat sateenkaaren väreissä, mutta hyllyissä on kuitenkin tyhjiä kohtia, jotka odottavat täydennystä.
 Kotimaisesta villasta tehdyn langan kysyntä on ollut niin suurta, ettei kehräämölle ole tilausten toimittamisen jälkeen jäänyt riittävästi lankaa omaan myymälään ja verkkokauppaan.
 Pirtin kehräämö on suurin suomalaisen villan jatkojalostaja, ja heidän tuotantonsa on kasvanut useiden vuosien ajan. Pirtin kehräämön hallituksen puheenjohtaja  Olli Nepposen  mielestä suomalaisen villan kysyntää hellivät jo jonkin aikaa pinnalla olleet trendit: käsitöiden tekeminen sekä luonnon- ja lähituotteiden suosiminen.
 Pirtin kehräämön kaikki langat tehdään suomalaisesta villasta. Kehräämön tuotanto on kasvanut usean vuoden ajan. Esa Huuhko / Yle
 Sadan kilometrin päässä Kouvolassa on menty langantuotannossa toiseen suuntaan. Suuri langanvalmistaja Novita lopetti muutama vuosi sitten täysin suomalaista villaa sisältäneen langan valmistuksen.
 Novitan toimitusjohtaja  Daniela Yrjö-Koskisen  mukaan monet kuluttajat kokivat hinnan olleen liian korkea.
 Sekä Olli Nepposen että Suomen Lammasyhdistyksen puheenjohtaja  Petri Leinosen  mielestä taas suomalaisesta villasta täytyy maksaa, jotta laadukkaan kotimaisen villan tuottaminen on kannattavaa.
 Leinonen uskoo, että villantuotannosta saadaan kannattavaa vain jos koko ketju tuottajasta kuluttajaan saadaan kuntoon. Villaa voitaisiin tuottaa Suomessa paljon enemmän, jos lampurit saisivat siitä tarpeeksi suuren korvauksen.
 Puolet suomalaisesta villasta roskiin
 Viime vuosina villan kysyntä on ollut Suomessa melko heikkoa, ja siitä saatava hinta on ollut surkea. Usein hinta ei riittänyt korvamaan kerinnästä ja villan kuljetuksesta koituneita kuluja.
 Huonosta hinnasta johtuen suomalaisen villan tuotanto ehti rapautua. Kun villan tuottaminen ei lyönyt leiville, tiloilla keskityttiin muihin töihin. Suurin osa lampureista kasvattaa lampaita lihan vuoksi. Jos villasta ei saa tuottoa, lampaat keritään vain, koska laki määrää ne kerittäviksi vähintään kerran vuodessa.
 Yle uutisoi vuoden alussa, että  puolet kotimaisesta villasta menee roskiin , vaikka samaan aikaan villaa tuodaan ulkomailta.
 Suomenlammas on yksi Suomen alkuperäisistä roduista. Suomenlampaan villaa on neljää eriväriä. Esa Huuhko / Yle
 Jotta villasta saatavasta hinnasta jäisi jotain lampurin laariin, sen tulisi korvata keritsemisen, villan lajittelun ja kuljetuksen kustannukset.
 Usein keritseminen tilataan tilan ulkopuoliselta, jolloin hinta voi olla 3–4 euroa lampaalta. Tällöin lampurin maksettavaksi lankeaa myös keritsijän matkakulut.
 Villa täytyisi lajitella laadun mukaan, mikä vie aikaa. Lajittelemattomasta villasta ei makseta niin hyvin, jolloin hyvälaatuiset menevät hukkaan muun mukana.
 Moni lampuri tarvitsisi koulutusta siitä, miten villa kannattaa lajitella. ProAgrian lammastuotannon eritysasiantuntija  Sari Heltelä  uskoo, että jos villan hinta on sopiva, lampurit ovat valmiita tekemään töitä ja opiskelemaan, jotta suomalaista villaa saadaan kuluttajille.
 Pirtin kehräämölle tuodaan villoja lähes 600 kilometrin päästä Torniosta, jolloin pelkkä yksittäisen tilan villojen kuljetus voi maksaa satoja euroja.
 Tällä hetkellä villasta maksetaan yleisimmin 0,50–2,5 euroa kilolta.  Leinonen uskoo, että jos hinta olisi lähemmäksi viisi euroa, entistä harvempi villan tuottaja heittäisi villan roskiin.
 Kotimaisen villan hintaan vaikuttavat myrskyt toisella puolella maailmaa
 Novitan toimitusjohtajan Yrjö-Koskisen mukaan villasta saatava alhainen hinta on maailmanlaajuinen ongelma. Villan hinta määräytyy huutokaupoissa, joissa hinnan määrää kysyntä ja tarjonta. Novita käyttää langoissaan suurimmaksi osaksi norjalaista ja englantilaista villaa, koska ne ovat suomalaista halvempia.
 Myöskään Leinosen mukaan suomalaisen villan hinta ei ole kiinni vain suomalaisten yritysten päätöksestä. Jopa toisella puolella maailmaa oleva sää voi vaikuttaa suomalaisen lampurin toimeentuloon.
 Joitakin vuosia sitten Uudessa-Seelannissa huonot säät tappoivat paljon ulkona laiduntavia lampaita, jolloin maan villantuotanto väheni. Kun villaa ei tullut huutokauppaan totuttuun tapaan Uudesta-Seelannista, villan markkinahinta nousi.
 Villalangan tuotanto vaatii yhä paljon käsityötä ja valvovaa silmää. Esa Huuhko / Yle
 Myös pienillä toimijoilla on valtaa vaikuttaa villan hintaan. Leinonen pitää suomalaista Myssyfarmia suomalaisen villan uutena veturina. Yritys valmistaa pöytyäläisten eläkeläisten käsityönä  villapipoja ja huiveja, joita myydään yli kymmenessä maassa  (Ilta-Sanomat).
 Kun Myssyfarmi alkoi maksaa luomuvillasta tuottajille viisi euroa kilolta, esimerkiksi Leinosen tilalla muutettiin työjärjestystä, jotta he voisivat toimittaa laadukasta villaa yrityksille.
 Leinosen tila Torniossa on ollut myös organisoimassa lammastilojen yhteisiä villakuljetuksia Pirtin kehräämölle. Näin ajelut Mikkeliin vievät tuotoista ohuemman siivun.
 Myssyfarmin langat kehrätään Pirtin kehräämössä. Hallituksen puheenjohtajan Olli Nepposen mielestä myös he ovat avainasemassa siinä, että lampurit saavat tarpeeksi suuren korvauksen villasta. Hallituksessa on tarkoitus tarkastaa villasta maksettavia hintoja ja pohtia, kuinka paljon korvaussummaa on mahdollista nostaa.
 Myös Novitalla on palannut usko suomalaiseen villalankaan. Yritykseltä on tulossa markkinoille uudestaan kokonaan suomalaisesta villasta kehrätty lanka. Yrjö-Koskinen kertoo, että he etsivät keinoja, joilla he voisivat tukea lampureita.
 – Siihen on hyviä ideoita. Katsotaan, mitä me keksitään.
 Viimeinen päätös on kuluttajan
 Viimeisenä suomalaisen villan tuottajien ja jatkojalostajien katse kohdistuu kuluttajiin: monet haluavat suosia kotimaista villaa, mutta siitä täytyy myös maksaa.
 – Kuluttajan pitää ymmärtää, että suomalaisesta villasta pitää maksaa vähän enemmän kuin australialaisesta villasta. Australiassa lampaita voi olla laumassa kymmeniätuhansia eikä lampailla ole sisätiloja, lammastuotannon eritysasiantuntija Sari Heltelä muistuttaa.
 Suomen Lammasyhdistyksen puheenjohtaja Petri Leinonen toteaa, että hänen mielipiteensä suomalaisen villan tulevaisuudesta on hiljalleen muuttunut puolessatoista vuodessa.
 – Puolitoista vuotta sitten optimismi olisi ollut aika tiukassa, mutta tällä hetkellä olen optimisti. Toiveet eivät ole vielä realisoituneet, mutta merkit ovat lupaavia.

Maailman halpa villa rapautti suomalaisen lampaanvillan tuotannon – nyt toivo on tiedostavissa kuluttajissa ja pöytyäläisissä mummoissa


Summary: Vaasalainen Matias Mäkynen nousi eduskuntaan komissaariksi siirtyneen Jutta Urpilaisen tilalle.

Harvoin on kansanedustajan ura alkanut sellaisessa kaaoksessa kuin vaasalaisen  Matias Mäkysen  (sd).
 Mäkynen esitti valtakirjansa puolen päivän aikaan eduskunnan puhemiehelle. Iltapäivällä kello 14 hän osallistui uransa ensimmäiseen eduskunnan täysistuntoon.
 – Täysistunnossa kirjattiin ensin ylös, että Mäkynen on tullut saliin ja seuraava pykälä oli, että hallitus on eronnut. Kyllä se oli aika rumbaa, Mäkynen naurahtaa.
 "Tiesin, mihin tulen"
 29-vuotias Matias Mäkynen jäi kevään eduskuntavaaleissa varasijalle Vaasan vaalipiirissä, mutta nousi kansanedustajaksi Jutta Urpilaisen (sd) siirryttyä komissaariksi.
 Kansanedustajan ensimmäinen työpäivä on aina täynnä monenlaista pakollisten asioiden hoitamista, mutta Mäkysen päivä tänään oli aivan erityinen.
 Heti aamulla kello 10 Mäkynen osallistui ensimmäiseen eduskuntaryhmän kokoukseensa. Yli kaksituntisen kokouksen jälkeen  Antti Rinne   lähti presidentinlinnaan pyytämään hallituksensa eroa.
 – Aamulla kun lähti, ei tiennyt mitä iltapäivällä on vastassa, Mäkynen sanoo.
 Matias Mäkynen 29-vuotias analyytikko Vaasasta naimisissa, yksi lapsi Pohjanmaan maakuntavaltuuston puheenjohtaja, Pohjanmaan sosialidemokraattien puheenjohtaja ja muun muassa Vaasan kaupunginvaltuuston SDP ryhmän puheenjohtaja Eduskuntavaaleissa 2019 yhteensä 3576 ääntä Vaasan vaalipiiristä. Varasijalta kansanedustajaksi Jutta Urpilaisen siirryttyä komissaarin tehtäviin
 Hallituksen eroon liittyviä tunnelmiaan Mäkynen kuvailee pettyneiksi, vaikka samalla katsetta käännettiin eduskuntaryhmässäkin jo tulevaan. Puoluehallituksen jäsenenä hän on ollut tilanteesta tietoinen jo pidempään ja viimeksi eilen ollut sen kokouksessa asiaa pohtimassa.
 – Tiesin mihin tulen, eikä se ollut sillä tavalla yllätys. Mutta se, että tilanne kriisiytyi näin pahasti ja johti siihen, että Antti Rinne joutui eroamaan, oli aika järkytyskin, Mäkynen sanoo.
 Mäkynen oli mukana neuvottelemassa Rinteen hallituksen hallitusohjelmaa. Hän toteaa, että kaikki nyt hallituksessa olleet puolueet ovat ilmoittaneet sitoutuneensa hallitusohjelmaan ja tukevansa hallituspohjaa.
 – Tottakai tunnustelut käydään kaikkien puolueiden kanssa valtiosäännön mukaisesti, mutta kyllä tässä vahva sitoutuminen on siihen, että jatketaan vanhalla pohjalla.
 Itsenäisyyspäivänä juhlimaan
 Uusi kansanedustaja on jatkossa lakivaliokunnan ja talousvaliokunnan jäsen. Lisäksi hän on suuren valiokunnan varajäsen. Jäsenyydet ovat Mäkyselle mieluisia.
 Tänään tiistaina Mäkynen sai myös kutsun osallistua perjantaina itsenäisyyspäivän juhlintaan presidentinlinnassa. Hän kertoo osanneensa varautua siihen, että jos kansanedustajuus alkaa ennen itsenäisyyspäivää, myös juhlakutsu tulee.
 – Viime viikonloppuna hoidimme käytännön järjestelyt itsenäisyyspäivän vastaanottoa varten. Onhan se iso kunnia päästä juhlimaan kansanedustajana itsenäisyyspäivää. Odotamme tottakai kovasti.
 Lue lisää:   SDP:n Lindtman mittelöstä Marinin kanssa: Tulee tiukka kisa – Keskustan Kulmuni: Rinteen ero Suomen kannalta oikea, Halla-aho: Emme ole tyrkyllä hallitukseen, Yle seuraa hetki hetkeltä

Matias Mäkysen kansanedustajaura alkoi tänään keskellä myrskyä: "Täysistunnossa kirjattiin ensin ylös, että Mäkynen on tullut saliin ja seuraava pykälä oli, että hallitus on eronnut"


Summary: Mediaa valvova viranomainen Ofcom toteaa päätöksessään, ettei tv-kanava toiminut puolueellisesti.

Britannian vaalitaistelua kuumentanut kohu vaaliväittelyssä käytetystä jääveistoksesta ei johda seurauksiin ohjelman lähettäneelle kanavalle, kertovat muun muassa  ITV-kanava  ja  The Guardian -sanomalehti .
 Mediaa valvovan viranomaisen Ofcomin mukaan Channel 4 -kanava ei rikkonut puolueettomuusvaatimusta korvatessaan ilmastonmuutosta käsitelleestä väittelystä pois jääneen  Boris Johnsonin  sulavalla jääveistoksella.
 Konservatiivipuolue valitti Ofcomille myös siitä, ettei kanava sallinut ympäristöministeri  Michael Goven  korvata Boris Johnsonia väittelyssä. Konservatiivit toivat tv-studioon myös pääministerin isän  Stanley Johnsonin  mahdolliseksi vaalikeskustelijaksi.
 Kanava perusteli sijaisten torjumista sillä, että väittely oli tarkoitettu puoluejohtajille.
 Konservatiivit syyttivät Channel 4 -kanavaa laajemmastakin konservatiivivastaisuudesta ja uhkasivat ottaa kanavan toimiluvan myöhemmin tarkasteluun.
 Ofcomin päätöksen mukaan oli kohtuullista edellyttää, että konservatiiveja edustaa väittelyssä muiden puolueiden tapaan puoluejohtaja.
 Säätelyelin ei myöskään pitänyt jääveistosten sijoittamista poissa olleiden Johnsonin ja brexit-puolueen puheenjohtajan  Nigel Faragen  paikolle ongelmallisena. Ofcomin mukaan kanta olisi kuitenkin voinut olla toinen, mikäli jääveistokset olisivat näyttäneet Johnsonilta ja Faragelta.
 Lue myös:
 Trump on arvaamaton uhka Johnsonin vaalikampanjalle – Johnsonin esikunta toivoo, että hän malttaa Nato-kokouksessa olla laukomatta brittivaaleista
 Nähdäänkö brittivaaleissa nuorten ääniryöppy? – Uusista äänestäjistä jopa kaksi kolmannesta alle 35-vuotiaita
 Kysely povaa Boris Johnsonin konservatiiveille murskavoittoa vaaleissa ja peräti 68 paikan enemmistöä maan parlamenttiin

Boris Johnsonin korvaaminen sulavalla jääveistoksella vaaliväittelyssä ei johda seurauksiin Britanniassa


Summary: Ruotsalainen koulu opettaa kutakuinkin samat asiat kuin suomalainen, mutta erona on se, että Suomessa myös vaaditaan, että asiat opitaan.

TUKHOLMA  Lapsemme ovat käyneet tämän syksyn ensimmäistä ja kolmatta luokkaa tukholmalaisessa kunnallisessa lähikoulussa.
 Suurin yllätys on ollut se, että kotitehtäviä tulee vain kerran viikossa. Opettajan ajatus on se, että läksyt tehdään kuitenkin vanhempien kanssa, joten ne eivät mittaa lapsen osaamista.
 Opettajan mielestä läksyjä parempi mittari on aktiivisuus tunneilla ja se, kuinka kauan tehtävien tekemisessä kestää.
 Lukunopeutta testataan. Lapset lukivat kolmannella luokalla minuutin ajan tekstiä ja siitä saatiin tulos, missä lukemisessa mennään. Ne, jotka tarvitsevat erityistukea, saavat sitä.
 Ruotsalaisten lukutaidon osaaminen on parantunut uunituoreessa Pisa-vertailussa. Vaikuttaa siltä, että tämä resepti toimii.
 Kun läksyjä ei tule, ei näe lasten koulukirjoja.  Yhtään kirjaa en ole joutunut päällystämään.
 Se tarkoittaa myös sitä, että minulla ei ole mitään mahdollisuutta seurata, millaisia tehtäviä oppitunneilla tehdään. Tai olla perillä siitä, millaiset tehtävät tuntuvat hankalilta.
 Vertailun vuoksi: tämä on Suomesta ruotsinkielisten ekaluokkalaisten matematiikan kirja. Molemmat kirjat on kuvattu ekaluokan lokakuussa. Kirsi Heikel / Yle
 Syyskuussa hain kolmasluokkalaisen matematiikan kirjan kotiin. Lapseni vaati, että haen sen itse, jos se kerran niin paljon kiinnostaisi. “Siis kukaan ei tuo kirjoja kotiin!"
 Törmäsin opettajaan. Hän ihmetteli, miksi haluan viedä oppikirjan kotiin. Selitin, että haluan nähdä, mitä lapseni oppii.
 Opettaja toivoi kovasti, että muistaisin tuoda kirjan seuraavana päivänä takaisin, koska niitä tarvitaan koulussa. Vakuutin, että näin tapahtuu.
 Suurempi kuilu tuntuu olevan ensimmäisellä luokalla.  Suomessa annettiin läksyjä heti ensimmäisellä viikolla.
 Siellä on tehty matematiikan laskuja ja kirjainharjoituksia jo alkusyksystä. Täällä on annettu kerran viikossa läksyksi väritystehtävä. Sellaisia tehtiin Suomessa jo esikoulussa.
 Ero on niin suuri, että tuntuu, että ensimmäinen luokka on jonkinlainen koulun ja esikoulun risteymä.
 Vanhemmillakin oli vaikeuksia tottua. Syyskuussa opettaja huomautti viikkokirjeessä, että moni oppilas oli tullut myöhässä. Vanhempia pyydettiin tuomaan ekaluokkalaisensa ajallaan kouluun.

Toimittajalta: Ruotsalaisessa koulussa ei uskota läksyihin