Summary: Muun muassa vantaalaiset ja riihimäkeläiset voivat lämmitellä energialla, joka syntyy osittain sairaalajätteistä.

Tästä on kyse Kysyimme sairaalassa syntyvän ihmisperäisen jätteen kiertokulkua Etelä-Savon, Pirkanmaan sekä Keski-Suomen sairaanhoitopiireistä. Näiden alueiden sairaaloissa syntyvät ihmisestä otetut osat päätyvät poltettavaksi jätteenpolttolaitoksille Riihimäelle tai Vantaalle. Vielä muutama vuosi sitten sairaalajätettä haudattiin kaatopaikoille. Jotkut potilaat ovat pyytäneet leikkauksestaan muistoksi omat sappi- tai munuaiskivet.
 Suurin osa meistä joutuu joskus pistäytymään joskus lääkärillä näytteenottoa varten. On verikokeita, virtsanäytteitä ja nieluviljelmiä. Luomileikkauksia, kynnen irrottamista, hampaan poistoa – puhumattakaan isommista asioista, kuten amputaatiosta.
 Minne veremme matkustaa, kun laboratoriotutkimukset on tehty? Kuka miettii nielurisojemme loppusijoitusta, ja minne päätyvät lukuisat virtsanäytteet, joita sairaaloissa kertyy?
 Paavo Niutanen on kuvannut omat munuaiskivensä tarkkaan. Kyseessä on tällä kertaa valomikroskooppi kuva noin kymmenkertaisella suurennoksella. Paavo Niutasen arkisto.
 Eräänä päivänä 15 vuotta sitten jyväskyläläinen  Paavo Niutanen  havaitsi itsessään hirvittävää kipua kesken työpäivän. Mies ajatteli kuolevansa kipuun ja päätti lähteä sairaalaan.
 Siellä selvisi, että kyseessä oli munuaiskiven aiheuttama kipu. Sitä on kuvailtu  kovimmaksi kivuksi mitä sairaus voi aiheuttaa  (Ilta-Sanomat).
 Mutta se oli vasta ensimmäinen kerta. Niutanen, nykyisin 72-vuotias eläkkeelle jäänyt biologi, sai kokea munuaiskivikohtauksia vielä kaksi kertaa.
 Ja jokaisesta kerrasta kiviä on myös tallessa.
 Kivistä viimeisimmän hän sai lääkäriltä Jyväskylässä. Hoitaja ei ensin meinannut luovuttaa kiveä, sillä sitä haluttiin analysoida, mutta Niutanen kysyi asiaa vielä tutulta lääkäriltä.
 – Lääkäri sanoi, että sinun kivihän se on, ilman muuta, Niutanen toteaa.
 Niinpä Niutasella on munuaiskiviään näyteputkilossa kotona, kolmena kappaleena. Biologina Niutanen halusi valokuvata jokaisen niistä, ja on myös kullannut ne elektronimikroskoopilla käsittelyä varten.
 Veri saa kiehua, ainakin sairaalajätteen loppusijoituksessa. Verinäytteet nimittäin poltetaan henkilötunnuksineen kovassa lämmössä. AOP
 Sairaalajätteen nykyinen kiertokulku on paitsi monimutkainen, myös yllättävän tuore käytännöiltään.
 Mutta vieläkö osia itsestään voi saada lääkäristä mukaan? Ja miksi vanhoilta kaatopaikoilta voisi löytää ihmisjäänteitä?
 Voiko joku nyysiä koeputkiloni?
 Sairaalajätteen loppusijoittamisen ei selvästi oleteta olevan lähtökohtaisesti maailman kiinnostavin aihe, ainakaan ammattilaispiirien ulkopuolella. Siksipä sairaalainsinööri  Esa Särkimäki  ensin ihmettelee asiasta kyselemistä puhelimessa.
 Lopulta hän kuitenkin tulee siihen tulokseen, että asiasta on erinomaisen hyvä tiedottaa, sillä ihmisten mielikuvat eivät vastaa totuutta.
 – Aika ajoin sanotaan, että "kun teillä siellä sairaalassa poltetaan jätteitä" – emme ole polttaneet niitä täällä noin 30 vuoteen. Ei isoissa sairaaloissa ole enää polttolaitoksia, Särkimäki toteaa.
 Neulat ja ruiskut ja muu riskijäte toimitetaan astiaan, jonne ei pääse enää kajoamaan. Jaana Polamo / Yle
 Myös Keski-Suomen sairaanhoitopiirin ympäristöasiantuntija  Minna Salonen  on törmännyt erikoisiin käsityksiin aiheesta. Hän kertoo omien kaveriensa olettaneen, että kaikki jäte poltetaan suuressa roviossa.
 Totuus on huomattavasti kliinisempi.
 – Kun verinäytettä ei enää tarvita, se pakataan muiden vastaavien kanssa isoon riskijäteastiaan. Kun se on täyttynyt ja kansi asetetaan, sitä ei pysty enää avaamaan. Kylkeen lyödään tarra, joka kertoo, että astia sisältää biologista jätettä, Salonen selittää.
 Lopulta koko loota kuljetetaan jätehuoneeseen ja sieltä jätekonttiin, jonka jäteurakoitsija noutaa polttolaitokselle. Suomessa tällaisia polttolaitoksia on vain muutamia, ja Etelä-Suomen alueella ne sijaitsevat Vantaalla ja Riihimäellä. Niillä on erityinen ympäristölupa sairaalajätteen polttamista varten.
 Minna Salonen on ympäristöasiantuntija Keski-Suomen sairaanhoitopiirissä. Hän kävi vastikään tutustumassa Fortumin polttolaitokseen Riihimäellä, jossa sairaalasta tulevaa erityisjätettä saa polttaa jonkin verran kotitalousjätteen joukossa.  Jaana Polamo / Yle
 Pirkanmaalla ja Etelä-Savossa sairaalajätteille toivotetaan hyvää matkaa Riihimäelle, Keski-Suomessa taas Vantaalle.
 Tosin Pirkanmaalla jätteiden loppusijoitus on tarkemmin eriteltyä: amputoidut raajat ja muu tunnistettava jäte lähetetään Riihimäelle, kun taas esimerkiksi veri-, virtsa- ja ulostenäytteet ja kudosjätteet päätyvät paikalliseen jätepolttolaitokseen.
 Tampereen yliopistollisessa sairaalassa näyteputkilot saavat ensin lentävän lähdön sairaalan sisällä. Suurin osa näyteputkiloista kuljetetaan siellä putkipostilla, vanhanaikaisella systeemillä, jossa kapselit menevät sisäisessä postissa paikasta A paikkaan B alipaineen avulla.
 – Kapseli mennä vilistää pitkin kellareita ja kerroksia oikein reipasta juoksuvauhtia, ja menee suoraan perille laboratorioon, Särkimäki kuvaa.
 Erilaiset eritteet ja muut kulkevat siis putkissa pitkin käytäviä potilaiden huomaamatta. Särkimäki kuvailee putkipostia tietoturvalliseksi, sillä nopeasti kiitävään pakettiin ei pääse matkan varrella kajoamaan, eikä matka kestä kauaa.
 Osa näytteistä menee kuitenkin apostolinkyydillä eli laboratorionhoitajan kärräämänä ja valvomana laboratorioon asti. Kaikki kolme sairaanhoitopiiriä kertovat, että koska näytteet sijoitetaan tietoturvallisiin jäteastioihin, kukaan ei pääse kähveltämään niitä.
 Jos joku visionäärinen voro siis tahtoisi varastaa virtsanäytteen, hänen täytyisi kähveltää se esimerkiksi näytteenottovaiheessa. Se kuulostaa aika epätodennäköiseltä.
 Kolera, apinarokkovirus ja pari latinankielistä tautia
 Polttaminen takaa sen, ettei kenenkään tulevaisuudessa tarvitse pelätä törmäävänsä ihmisperäisiin osiin tai näytteisiin kaatopaikkojen kerrostumissa.
 Vielä muutama vuosi sitten sairaalajäte – amputoiduista raajoista verinäytteisiin –  kuskattiin kaatopaikalle haudattavaksi . Käytännön muuttuessa joillakin paikkakunnilla jätteitä sai yhä kuljettaa kaatopaikalle poikkeusluvalla. Esimerkiksi Kokkolassa havahduttiin toissavuonna siihen, että verinäytteitä henkilötunnuksineen  löytyi kaatopaikan riskijäteosion liepeiltä.
 Oma lukunsa ovat sellaiset näytteet, jotka on otettu tarttuvaa tautia sairastavasta ihmisestä.
 Esa Särkimäki kertoo, että tartuntavaarallisiksi taudeiksi luokitellaan tässä mielessä muutamia, kuten SARS, lintuinfluenssat, ebola, verenvuotokuume, apinarokkovirukset, kolerat, Creutzfeldt–Jakobin tautipotilaan hermokudokset sekä "muutama latinankielinen juttu".
 Tartuntavaarallisilla taudeilla saastuneita näytteitä tavataan harvoin, ja tähän mennessä ainakin Pirkanmaalla kyse on yleensä ollut epäilyistä. Niihin kuitenkin suhtaudutaan Särkimäen mukaan samalla tavalla kuin tautiin. Käytäntö on tiukka.
 Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän ravinto- ja siivouspäällikkö Marjukka Hokkanen kertoo, että esimerkiksi amputoidut raajat säilötään ensin pakkaseen ennen kuljetusta poltettavaksi. Kalle Purhonen / Yle
 Etelä-Savon sosiaali- ja terveyspalvelujen kuntayhtymän ravinto- ja siivouspäällikkö  Marjukka Hokkanen  kertoo, että riskijäte-termin alle taas luokitellaan kaikki aines, jossa on infektio. Sellainen vaatii aina huolellisen käsittelyn.
 – Sairaalassa yleensä jo veri on sellaista. Kaikki eritteet vaativat oman toimenpiteensä, ettei mikään tauti pysty leviämään, Hokkanen sanoo.
 Lisäksi jätteet voidaan tarvittaessa hygienisoida kuumakäsittelemällä, jotta mikään mikrobi ei pääse rellestämään.
 Laitetaanko sappikivet kotipakettiin?
 Kun näytteistä on selvitty, voidaan pohtia isompien asioiden kohtaloa. Kenen omaisuutta ihmisestä irrotetut osat lopulta ovat?
 Sairaaloista kerrotaan, että ihmisperäiset jätteet lajitellaan tunnistettaviin ja tunnistamattomiin. Tunnistettavia ovat kaikki sellaiset palaset, josta näkee, mikä se on, kuten esimerkiksi sormenpää. Tunnistamatonta on kaikki, mistä ei voi suoraan sanoa, mikä osa on kyseessä.
 Kaikki päätyvät kuitenkin lopulta uuniin.
 Järki toki sanoo, että kudoksen tai sormen paikka ei ole palkintopokaalihyllyllä kotona, mutta käytännössä tilanne ei vaikuta mustavalkoiselta. Valviran ylitarkastaja  Silja Särkijärven  mukaan  terveydensuojelulaissa  (Finlex) kerrotaan käytännössä vain, ettei jätteidenkäsittelyä voi hoitaa terveydelle haittaavalla tavalla.
 Nykyään munuaiskiviä tuskin annetaan potilaille yhtä auliisti kuin Paavo Niutaselle aikanaan, mutta Minna Salonen kertoo, että ennen asiat hoidettiinkin hiukan toisella tavalla.
 – Joskus ihmiset olivat todella kiinnostuneita ottamaan sappikiviä mukaansa. Mutta enää niitä ei saa, varmasti terveydensuojelulakikin estää sen, Salonen kertoo.
 Irtoraajoja ei saa sairaalasta mukaansa, mutta maailmalla on tapauksia, jossa vaikkapa amputoidulle varpaalle on löydetty uusia käyttötarkoituksia. Jaana Polamo / Yle
 Ehdotonta kieltopykälää on vaikea saada kenestäkään irti, mutta vaikuttaa epätodennäköiseltä, että kukaan saisi irtoraajojaan tai muita osia mukaansa sairaalasta. Maailmalla on tosin erilaisia esimerkkejä: Kanadan Yukonissa on tyystin älyvapaa baari, jonka "Sourtoe cocktail" -drinkkiin kuuluu  ihkaoikea ihmisvarvas  (CBC news).
 Salonen selventää, että viranomaiset eivät voi aiheuttaa tilannetta, jossa yksilö esimerkiksi sairastuisi omasta näytteestä kotonaan – edes omalla vastuullaan.
 Mutta poikkeuksia selvästi tehdään. Salonen kertoo, että esimerkiksi joitakin istukoita on ilmeisesti lähtenyt synnytyslaitokselta asiakkaiden matkaan.
 Myös Särkimäki pohtii, että asiasta on varmasti jokin lakipykälä, mutta hoksaa poikkeuksen:
 – Napanuoran pätkän saa ainakin viedä kotiin kun on leikannut sen, hän sanoo.
 Keskustelu on auki 12.4.2019 klo 10:00 asti.

Amputoidut raajat ja pissapurkit lämmittävät taloja palaessaan, ennen sappikivet saattoi saada muistoksi – mietitkö verinäytteesi kohtaloa?


Summary: Somen ryhmäkeskusteluissa vaihdetaan kuulumisia ja sovitaan tärkeistä työprojekteista, mutta spämmätään myös paljon turhaa.

Huomisen ryhmätyö, viikonlopun bileet ja ensi kesän polttarit. Työpaikan sporttitiimi, naapurien sokerinlainauskerho ja oman perheen sisäinen family group. Yhdistyksen hallituksen ryhmä ja kaveriporukan höpötysrinki.
 Siinä muutamia esimerkkejä erilaisista ryhmistä, joihin sinäkin saatat kuulua.
 Kuopiossa opiskelevan  Niklas Lehtosen  puhelimessa on jopa 15 opiskeluun, kaveripiiriin ja ainejärjestötouhuihin liittyvää keskusteluryhmää, joissa kussakin on 10–15 henkilöä.
 – Osa on ihan vitsipalstoja. Välillä keskustelu on ihan tyhjänpäiväistä, välillä siellä sovitaan tärkeistä asioista, Lehtonen luonnehtii.
 Niklas Lehtonen kuuluu jopa 15 erilaiseen keskustleuryhmään. Toni Pitkänen / Yle
 Toisinaan puhelin kilkattaa jatkuvasti, kun ryhmiin tulvahtaa tekstiä, ääniviestejä, videoita, kuvia ja linkkejä. Lehtonen kertoo lukevansa kaikki viestit.
 – Mutta en välttämättä samantien. Olen ratkaissut viestitulvan niin, että mykistän ryhmiä. Yksityisviestit ovat asia erikseen.
 Mihin viestiryhmiin sinä kuulut ja millaisia kokemuksia sinulla on isoista viestiryhmistä? Miten viestitulva vaikuttaa elämääsi?
 Onko ryhmissäsi jouduttu sopimaan viestittelyn pelisääntöjä? Mihin vuorokauden aikaan ryhmäkeskusteluissa saa viestitellä ja mistä asioista? Entä mikä on paras päätös, jonka olette tehneet?
 Jaa kokemuksesi ja parhaat vinkkisi alla!  Keräämme vastauksia maanantaiaamuun asti.

Mitä tehdä, kun ryhmäkeskustelut kilkattavat yötä päivää? Jaa kokemuksesi ja parhaat vinkkisi!


Summary: Michael Avenatti on ilmoittautunut myös ehdokkaaksi seuraaviin presidentinvaaleihin.

Asianajaja  Michael Avenatti  on saanut kaikkiaan 36 syytettä New Yorkin ja Kalifornian osavaltioiden syyttäjiltä.
 Syytteet koskevat kavalluksia, veropetoksia, identiteettivarkauksia ja muita talousrikoksia. Avenatti on tällä hetkellä pidätettynä.
 Avenatti on tullut tunnetuksi seksitähti  Stormy Danielsin  (oikealta nimeltään  Stephanie Clifford ) asianajajana. Daniels on halunnut purkaa vaitiolosopimuksen, joka hänellä on presidentti  Donald Trumpin  kanssa. Sopimus estää Danielsia puhumasta seksisuhteestaan Trumpiin.
 Avenatti on ollut presidentti Trumpin kiivas arvostelija. Hän on jopa ilmoittanut olevansa valmis demokraattipuolueen presidenttiehdokkaaksi ja siten haastamaan Trumpin vuoden 2020 vaaleissa.
 Avenattin saamissa syytteissä on kyse suurista rahoista. Urheiluvälinevalmistaja Nike sanoo Avenattin yrittäneen kiristää yhtiöltä 25 miljoonaa dollaria.
 Los Angelesissä Avenattin syytetään käyttäneen asiakkaansa saamia korvausrahoja 1,6 miljoonan dollarin arvosta omiin tarkoituksiinsa, kuten oman kahviyrityksensä tarpeisiin.
 Mississippissä toimivalta pankilta Avenattin sanotaan kavaltaneen lainoina 4,1 miljoonaa dollaria.
 Avenatti sanoo olevansa syytön kaikkiin syytteisiin.

Trumpia syyttäneen seksitähden asianajaja sai 36 syytettä talousrikoksista


Summary: Länsimaiset tutkijat pitävät kädellisten geenimuokkausta vastuuttomana.

Tieteiselokuva Apinoiden planeetta kuvaa maailmaa, jossa älykkäät apinat ovat ottaneet vallan. Nyt tuo dystooppinen visio saattaa olla pienen askeleen lähempänä todellisuutta.
 Kiinassa tutkijat ovat nimittäin tehneet kokeen, jossa he siirsivät useille siirtogeenisille makakiapinoille kopioita ihmisen geenistä, jolla epäillään olevan vaikutus ihmisen älyn muodostumiseen, kertoo  MIT Technology Review  -lehti.
 Tutkimus on julkaistu kiinalaisessa  National Science Review  -tiedejulkaisussa. Ensin aiheesta uutisoi kiinalainen  China Daily  -lehti.
 Apinoiden muisti parani
 Tutkimusta johtanut Kunming Institute of Zoology -tutkimuslaitoksen geneetikko  Bing Su  kertoi MIT Technology Reviewille, että kyseessä oli ensimmäinen yritys ymmärtää ihmisen kognition eli ajattelun kehitystä siirtogeenisten apinoiden avulla.
 Tutkijoiden mukaan geenimuokatut apinat pärjäsivät tavallisia apinoita paremmin muistikokeissa ja niiden reaktioaika lyheni.
 Muokattujen apinoiden aivot kehittyivät normaalien lajitovereiden aivoja hitaammin, aivan kuten ihmislasten aivot. Apinoiden aivojen koossa ei ollut eroa.
 Länsimaiset tutkijat tyrmäävät
 MIT Technology Reviewin mukaan useat länsimaiset tutkijat ovat arvostelleet tutkimusta vastuuttomaksi. He kyseenalaistavat kädellisten geneettisen muokkaamisen eettisyyden.
 Kiinasta on tullut maailman johtava valtio tutkimuksissa, joissa käytetään koe-eläiminä kädellisiä. Kiinalaiset tutkijat hyödyntävät tutkimuksissaan uusimpia korkean teknologian työkaluja, joiden avulla voidaan muokata eliöiden perimää.
 Coloradon yliopiston geneetikko  James Sikela  arvioi MIT Technology Reviewille, että siirtogeenisten apinoiden käyttäminen ihmisen aivojen kehitykseen liittyvissä tutkimuksissa on erittäin riskialtista.
 Sikelaa huolestuttaa se, että kiinalaisten tekemä koe voi johtaa jatkossa yhä äärimmäisempiin apinoiden geenimuokkauksiin.
 Tutkijoiden mukaan yksi eettinen ongelma on se, miten geenimuokattuja inhimillistettyjä apinoita kohdeltaisiin ja hoidettaisiin siten, että niillä voisi olla merkityksellinen elämä.
 Lue myös:
 Nämä viisi pikkuapinaa on kloonattu Kiinassa, jotta oppisimme lisää ihmisen unihäiriöistä – kärsivät ahdistuksen ja masennuksen oireista

Kiinalaiset tutkijat siirsivät ihmisen "aivogeenejä" apinoihin – eläimistä saattoi tulla fiksumpia


Summary: Luovan työn prosessi etenee kaaoksen ja epätoivon kautta, mutta sekamelskan jälkeen tunnelin päässä on valoa, kertoo Brotherus Puoli seitsemän -ohjelman haastattelussa.

21-vuotiaan Johannes Brotheruksen ansioluettelo on pitkä. Nuori mies on ehtinyt ikäänsä nähden tehdä enemmän kuin moni puolta vanhempi. Hän on monilahjakkuus, jonka työhön kuuluu niin näytteleminen, säveltäminen, äänisuunnittelu, käsikirjoittaminen kuin laulaminenkin.
 Luovuus ei tule annettuna
 Brotheruksen monia projekteja yhdistää luovuus. Luovaan työhön liittyvää syntyprosessia hän kuvailee sekamelskaksi, jossa lopussa ilmestyy tunnelin päähän valoa.
 – Alussa on innostus ja isot ideat. Sitten tulee kaaos, paniikki, aikataulupaineet, sekasortoa, epäuskoa ja epätoivoa, kunnes tulee valmista. Luova prosessi kannattaa aina viedä loppuun ja katsoa mitä sekamelskan jälkeen tulee.
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Brotherus kertoo, ettei jää odottamaan inspiraatiota.
 – Ajatuksia pitää ruokkia ja välillä oikein kaivan sitä, mitä haluan tehdä ja sanoa. Toisinaan tulee päähänpistoksia ja ideat lähtevät kulkemaan omalla painollaan mutta saadakseen tuloksia, pitää sen eteen tehdä työtä. Myös luovalla alalla.
 Kuuma kevät
 Tänä keväänä Brotherusta on työllistänyt syksyllä ilmestyvän Sorjosen kolmoskauden kuvaukset ja oman bändin tuleva ensialbumi.
 Kuumaa -yhtye sai alkunsa kolmisen vuotta sitten kaverusten halusta soittaa yhdessä. Sana kiiri, ja poppia soittava yhtye kiinnitettiin esiintymään kesällä 2017 Provinssiin ennen kuin yhtään kappaletta oli julkaistu.
 – Ensimmäisiin treeneihin tehtiin biisi, jotta olisi jotain soitettavaa ja nimikin keksittiin sitten kun se oli relevanttia. Kolmen vuoden sekoilusta on syntynyt kokonaisuus ja olemme löytäneet sen, mitä haluamme sanoa ja miltä haluamme kuulostaa. Ensimmäisen levyn teemana on oman äänen etsiminen, tutkiminen ja löytäminen.
 Katso Johannes Brotheruksen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  Yle Areenasta .

"Luovuus on omien ajatusten kaivamista" – 21-vuotias monilahjakkuus Johannes Brotherus ei usko inspiraation odotukseen


Summary: Kokoomuksen mukaan keskustaministerit epäonnistuivat tehtävissään.

Kokoomuksen sote-neuvottelijat syyttävät keskustaa perättömistä väitteistä sote-uudistuksen valmisteluun liittyen. Kokoomuksen ja keskustan välinen suukopu alkoi eilen, kun  Annika Saarikko  (kesk) syytti  MTV:n vaalitentissä  kokoomusta sote-uudistuksen kaatumisesta.
 Sote- ja maakuntauudistuksen eri vaiheissa neuvottelijoina toimineet kokoomusministerit  Sanni Grahn-Laasonen ,  Antti Häkkänen ,  Paula Risikko  ja  Anne-Mari Virolainen  kiistävät Saarikon syytökset.
 – Asiassa on turha yrittää syyttää kokoomusta. Hankkeen vetovastuussa olleet keskustaministerit epäonnistuivat tehtävissään, kuten johtamisessa, sanovat kokoomuspoliitikot tiedotteessaan.
 – Liian kireiden aikataulujen taustalla oli muun muassa keskustan halu järjestää maakuntavaalit mahdollisimman aikaisin, edustajat sanovat.
 Antti Häkkänen toi esiin tuohtumistaan Twitter-tilillään.
 Kokoomuspoliitikkojen mukaan maakuntahallintoesityksen läpimeno eduskunnassa olisi vaatinut hallitukselta uuden, täydentävän esityksen.
 – Vastuuministeri on aina vastuussa hankkeiden etenemisestä. Sitä vastuuta ei voi siirtää muille, toteavat kokoomuksen neuvottelijat.
 Piikittelyn kohteena on Saarikko, joka oli sote-neuvottelujen aikaan peruspalveluministerinä ja keskustan edustajana neuvotteluissa.

Kokoomuksen poliitikot ärähtävät keskustalle: sote-uudistuksen kaatumisesta ei voi syyttää kokoomusta


Summary: Ranskalainen maanviljelijä voitti pitkän oikeustaiston.

Ranskalainen vetoomustuomioistuin pitää voimassa tuomion, jonka mukaan kemikaalijätti Monsanto on syyllinen maanviljelijän sairastuttua tuholaismyrkystä. Oikeustaistoa on käyty jo yli vuosikymmenen ajan.
 Ranskassa maanviljelijä  Paul Francois  haastoi yhtiön oikeuteen tuholaismyrkky Lasson aiheuttamista terveyshaitoista ja vaati miljoonakorvauksia.
 Maanviljelijä sairastui huhtikuussa 2004 altistuttuaan tuholaismyrkyn höyryille. Lasson käyttö on sittemmin kielletty Ranskassa ja monissa muissa maissa.
 Francois voitti jutun oikeudessa vuonna 2012 ja korkeammassa oikeusasteessa vuonna 2015. Vetoomustuomioistuin palautti jutun kuitenkin käsittelyyn.
 Monsanton osti viime vuonna saksalainen kemikaalijätti Bayer. Bayerin mukaan Monsanton tuotteet ovat turvallisia, jos niitä käytetään oikein.
 Monsantoa uhkaavat oikeuskanteet myös Yhdysvalloissa, koska sen tuottaman glyfosaattipohjaisen rikkaruohomyrkyn epäillään aiheuttavan syöpää.

Kemikaalijätti Monsanto kärsi tappion oikeudessa


Summary: Teollisuushalli oli illalla puoli yhdentoista aikaan täyden palon vaiheessa.

Rovaniemellä on tuhoutunut varasto- ja myymälarakennus rajussa tulipalossa. Pelastuslaitoksen mukaan puoli kahdentoista aikaan illalla rakennuksen sammutustyöt Lautatien ja Teollisuustien tuntumassa olivat kesken. Palossa ei aiheutunut henkilövahinkoja.
 Tuhoutunut rakennus on Suomen Akut Oy:n kiinteistö.  Sanomalehti Kalevan  haastatteleman pelastuslaitoksen mukaan tulipalosta on syntynyt runsaasti savua, mukaanlukien myrkyllisiä kaasuja.
 Oulun poliisin johtokeskuksesta kerrotaan, että rakennus paloi korkealla liekillä. Paikalla on ollut illan aikana huomattava määrä yksiköitä sammutustöissä, yli kymmenen kappaletta.
 Sivullisen ilmasta käsin kuvatulla Youtube-videolla  näkyy, kuinka rakennus on ilmiliekeissä ja palosta leviää paljon savua lähialueille.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen suuresta tulipalosta kello 21.30 maissa.
 Tulipalosta on levinnyt paljon savua lähiympäristöön, jossa on myös asuinrakennuksia. Juha Salla / Yle
 Tulessa on Suomen Akut Oy:n kiinteistö, Sauli Antikainen / Yle
 Pelastuslaitos sai hälytyksen suuresta tulipalosta Teollisuustiellä puoli kymmenen maissa illalla. Jari Rantanen

Rovaniemellä tuhoutui akkumyymälä rajussa tulipalossa – Kaleva: Palosta syntyy myrkyllisiä kaasuja


Summary: Yhteys Maahan katkesi muutamia minuutteja ennen laskeutumista.

Beresheetin piti olla ensimmäinen yksityisellä rahalla rakennettu avaruusalus, joka on päässyt hallitusti Kuun pinnalle. Toisin kuitenkin kävi.
 Miehittämätön pienehkö alus kärsi laskeutumisvaiheessa moottoriongelmista. Myös yhteys maahan katkeili. Lopulta yhteys katkesi kokonaan muutamia minuutteja ennen laskeutumista.
 Tiedemiehet totesivat, että avaruuslento epäonnistui.
 Tähän mennessä Kuuhun ovat onnistuneesti laskeutuneet Yhdysvaltain, Venäjän ja Kiinan alukset.
 – Jos ensimmäisellä kerralla ei onnistu, niin täytyy yrittää uudestaan, kannusti Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  avaruushankkeeseen osallistuneita.

Israelilainen avaruusalus Beresheet rysähti kuuhun teknisten ongelmien jälkeen


Summary: Sotilashallinnon johtaja määräsi lisäksi vapautettaviksi kaikki vangitut mielenosoittajat.

Sudanin uuden sotilashallinnon johtaja, kenraali  Abdel Fattah al-Burhan  vakuuttaa, että mielenosoittajia surmanneet joutuvat vastaamaan teoistaan oikeuden eteen.
 Televisioidussa puheessa kenraali lisäksi ilmoitti, että kaikki vangitut mielenosoittajat vapautetaan ja että yöllinen ulkonaliikkumiskielto kumotaan.
 Burhan myös vakuutti ”juurivansa” vanhan hallinnon pois. Hän kertoi hajottaneensa kaikki paikallishallinnot ja lupasi, että maassa kunnioitetaan ihmisoikeuksia, kertoo  BBC.
 Burhan kertoi käyvänsä keskusteluja opposition kanssa ja toisti jälleen lupauksen, jonka mukaan maassa siirrytään siviilihallintoon viimeistään kahden vuoden siirtymäajan jälkeen.
 Aiemmin päivällä sotilasjohto ilmoitti Sudanin tiedustelupalvelun (NSS) pelätyn johtajan  Salih Ghoshin  erosta. Tätä puolestaan edelsi Sudanin entisen puolustusministerin eroilmoitus. Hän ehti olla väliaikaishallinnon johdossa vain päivän.
 Armeija syrjäytti Sudanin pitkäaikaisen ja itsevaltaisen presidentin  Omar al-Bashirin  torstaina.
 Protestoijat eivät ole olleet tyytyväisiä armeijan valtaannousuun, sillä vallankaappauksen takana olevien tahojen arvellaan olevan liian läheisissä väleissä syrjäytettyyn presidenttiin. Lisäksi mielennosoittajat ovat vaatineet, että siviilihallintoa ryhdytään rakentamaan välittömästi.
 Aiheesta lisää:
 Neljä kuukautta protesteja, kaksi kaadettua johtajaa: Näin Sudanin tapahtumat ovat edenneet

Sudanin sotilashallinnnon johtaja: Protestojia surmanneet vastuuseen, ulkonaliikkumiskielto kumottu


Summary: Kolme henkilöä loukkaantui onnettomuudessa lievästi.

Ainakin kolme ihmistä on loukkaantunut vakavasti auton syöksyttyä väkijoukkoon jokamiesluokan autokilpailussa Ruotsissa.
 Turma sattui Rimbossa Tukholman pohjoispuolella, kertoo  SVT.
 Kolme loukkaantui onnettomuudessa lievästi.
 Paikalla on useita hälytysajoneuvoja ja poliisipartioita.
 Kerromme aiheesta pian lisää.

Kilpa-auto syöksyi väkijoukkoon Ruotsissa – kolme  loukkaantunut vakavasti


Summary: Onnettomuustutkintakeskus kertoo, että perjantaisen onnettomuuden osallisia on kuultu.

Varhain perjantaina Levillä syttyneen mökkitulipalon kaikki kolme kuolonuhria ja yksi palosta selviytynyt olivat alaikäisiä, kertoo Onnettomuustutkintakeskus.
 Onnettomuuden osallisia on kuultu viikonlopun aikana. Kuolonuhreille tehdään myös kuolemansyyn tutkinta.
 Levin Isorakalla paloi kaksikerroksinen hirsimökki, jossa oli tapahtumahetkellä neljä alaikäistä. Palopaikka on lähellä Levin ydinkeskustaa Levitunturin pohjoispuolella Hankatiellä.
 Alakerrassa nukkunut perheenjäsen pääsi pelastautumaan. Alkutietojen mukaan hän oli herännyt palovaroittimeen. Kolmea yläkerrassa nukkunutta ei kyetty pelastamaan.
 Tulipalo oli voimakas ja kehittyi nopeasti täyden palamisen vaiheeseen. Näin kävi Lapin pelastuslaitoksen mukaan varsinkin yläkerrassa, jossa menehtyneet nukkuivat.
 Mökin oli vuokrannut Lapissa lomailemassa ollut eteläsuomalainen perhe.
 Juttua päivitetään, kerromme kohta lisää.
 Lue myös:
 Levin tulipalossa kuolleet kolme ihmistä olivat saman perheen jäseniä – yksi pelastui

Otkes: Levin palon kuolonuhrit ja selviytynyt olivat lapsia


Summary: Presidentti Trump lopetti vuonna 2017 perheenyhdistämisohjelman, jolloin monien jo ohjelmassa mukana olevien lasten unelma päästä vanhempiensa luokse särkyi.

Sanfranciscolainen oikeusistuin on päättänyt, että yhteensä noin 2700 keskiamerikkalaista lasta voidaan yhdistää Yhdysvalloissa asuvien vanhempiensa kanssa, kertoo  BBC .
 Kyseiset lapset olivat mukana CAM-ohjelmassa (Central American Minors programme), joka käynnistettiin vuonna 2014. Se salli Hondurasista, El Salvadorista ja Guatemalasta kotoisin olevien lasten muuttaa Yhdysvaltoihin, missä heidän vanhempansa asuivat laillisesti. Moni vanhemmista oli lähtenyt alun perin Keski-Amerikasta levottomuuksien tai luonnonkatastrofien vuoksi.
 Presidentti  Donald Trump  lopetti CAM-ohjelman vuonna 2017. Tämä aiheutti tilanteen, jossa lukuisten jo ohjelmassa mukana olevien lasten unelma päästä vanhempiensa luokse särkyi.
 Viime kuussa sanfranciscolainen oikeusistuin päätti, että ne perheet, joiden hakemus oli jo sisällä, on saatava oikeus perheenyhdistämiseen Yhdysvalloissa.
 Monet vanhemmista olivat ehtineet käyttää suuria summia lentolippuihin, kun Trumpin hallinto teki päätöksen ohjelman lopettamisesta.
 Suurin osa Yhdysvaltojen etelärajan ylittävistä turvapaikanhakijoista on kotoisin juuri Hondurasista, El Salvadorista ja Guatemalasta.
 Trump leikkasi viime kuussa talousavun näiltä kolmelta Keski-Amerikan maalta. Syynä avun leikkaamiseen oli Trumpin mukaan se, etteivät maat ole tehneet mitään pysäyttääkseen siirtolaisvirtoja Yhdysvaltoihin.

Noin 2700 keskiamerikkalaista lasta pääsee vanhempiensa luokse Yhdysvaltoihin


Summary: Eduskuntavaalit ovat monin eri tavoin esillä Ylen verkossa, tv:ssä ja radiossa.

Eduskuntavaalit ovat vahvasti esillä Ylen verkkosivuilla heti sunnuntaiaamusta lähtien. Yle seuraa vaalipäivän tunnelmia ympäri Suomea hetki hetkeltä.
 Ylen vaalikone  auttaa ehdokastaan etsiviä viime tunteihin saakka.
 – Aiemmista vaaleista tiedämme, että vaalikone on todella käytetty koko vaaliviikonlopun ajan ihan siihen saakka, kun vaalihuoneistot menevät kiinni kahdeksalta illalla, kertoo sisältöpäällikkö  Ville Seuri .
 Kello 20 aukeaa Ylen tulospalvelu osoitteessa  vaalit.yle.fi .
 Heti kahdeksan jälkeen odotetaan, että ennakkoäänten tulokset ovat kerrottavissa.  Tiistaina päättyneestä ennakkoäänestyksestä  tuli vilkkaampi kuin missään aikaisemmissa eduskuntavaaleissa. Ennakkoon äänensä on antanut yli 1,5 miljoonaa suomalaista.
 Ääntenlaskentaa, reaktioita ja tunnelmia seurataan verkossa hetki hetkeltä niin kauan, että laskenta on valmistunut.
 Puoli kymmenen ja kymmenen välillä illalla julkaistaan Ylen ennuste.
 – Sehän on yleensä ollut todella pitävä ennuste, josta näkee aika tarkkaan, mihin tulos on kääntymässä. Sen jälkeen ei kuitenkaan kannata mennä vielä nukkumaan. Kärkipuolueet ovat gallupien mukaan hyvin lähellä toisiaan eli jännitettävää riittää ihan loppuun saakka, Seuri sanoo.
 Ylen politiikan toimittajat myös analysoivat vaalitulosta tuoreeltaan Yle.fi:ssä.
 Ylen kannatusmittaus: Perussuomalaiset kiilasi kakkoseksi, SDP:n etumatka kutistunut Lue tärkeimmät vaalijutut täältä
 TV
 Eduskuntavaalien tulosilta nähdään  Areenassa  ja TV1:ssä kello 19.30 alkaen. Lähetyksen juontavat  Matti Rönkä  ja  Piia Pasanen . Mukana tulosstudiossa ovat myös Ylen politiikan erikoistoimittaja  Ari Hakahuhta  sekä Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg .
 Ylen toimittajat raportoivat tunnelmia yhdeksän eduskuntapuolueen vaalinvalvojaisista sekä yhteisistä vaalinvalvojaisista Pikkuparlamentista, kertoo tulosillan tuottaja  Ville Mättö .
 – Meillä on todella monta paikkaa, joissa olemme livenä pääkaupunkiseudulla. Sen lisäksi käymme myös eri puolilla Suomea eli välitämme vaalitunnelmia erittäin laajasti joka puolelta, Mättö lupaa.
 Ennakkoäänten tuloksia sekä Ylen ennustetta analysoidaan lähetyksessä monien eri studiovieraiden kanssa.
 Matti Rönkä, Ari Hakahuhta ja Piia Pasanen tulosillan harjoituksissa. Terhi Liimu / YLE
 Tulosten esittämisessä käytetään apuna lisättyä todellisuutta. Studiossa on perinteiset lavasteet, mutta kotisohville lähetyksessä näkyy elementtejä, jotka on lisätty tulosstudion kuvaan tietotekniikan avulla, Mättö kertoo.
 – Sen idea on elävöittää lähetystä ja samalla tulos on helposti nähtävillä. Se on tavallaan sellaista silmäkarkin ja informatiivisuuden yhdistelmää.
 Tulosilta lähetetään open end -periaatteella eli lähetyksen tarkkaa lopetusaikaa ei tiedetä. Kaikki riippuu siitä, miten nopeasti äänet saadaan laskettua.
 – Eduskuntavaalit ovat mielestäni sellaiset politiikan isot urheilukisat. Lähetys on kokonaisuudessaan erittäin mielenkiintoinen. Me emme tiedä tulosta, voimme vain elää sen mukana. Vaalien penkkiurheilijalle riittää katseltavaa ja jännitettävää hyvin pitkälle ja meillä riittää tulosillan lauteilla analysoitavaa.
 Myös Yle Fem seuraa vaaleja omassa lähetyksessään kello 19.50 alkaen.
 Radio
 Radio Suomessa on niin ikään oma vaalilähetyksensä, joka alkaa kello 19.50. Vaali-illan valtakunnallista osuutta juontavat  Päivi Neitiniemi  ja  Aki Laine . Tuloksia on lisäksi analysoimassa Turun yliopiston valtio-opin professori  Elina Kestilä-Kekkonen .
 Valtakunnallisesta lähetyksestä vieraillaan myös kiinnostavimmiksi arvioiduilla alueilla.
 – Sellaisia ovat tietenkin pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) Oulu sekä Uusimaa, jossa on jaossa paljon uutta kotia etsiviä ääniä, kun luopujia on niin paljon, kertoo radion valtakunnallisen vaalilähetyksen tuottaja  Tarja Oinonen .
 Lähetys siirtyy säännöllisesti myös aluetoimituksiin, jolloin kuulijat pääsevät seuraamaan oman vaalipiirinsä ääntenlaskentaa. Lisäksi Yle Areenassa osoitteessa  yle.fi/radiosuomi  on mahdollista seurata myös muiden alueradioiden ohjelmaa.
 – Siellä voi seurata mitä tahansa vaalipiiriä, mikä itseään kiinnostaa, Oinonen vinkkaa.
 Radiolähetys kestää puolille öin, mutta lähetystä on varauduttu jatkamaan Yle Helsingin osalta, sillä ääntenlaskenta on edellisissä vaaleissa venynyt nimenomaan Uudenmaan vaalipiirin osalta.
 Lue lisää:
 Vastaa viiteen kysymykseen ja testaa, millä puolueella on samanlaiset arvot kuin sinulla
 Faktantarkistuksen haaviin jäi 36 kiistanalaista väitettä – ympäristökysymykset kuohuttivat eniten

Eduskuntavaalien tulokset, tunteet ja analyysit – katso tästä mitä kaikkea Yle tarjoaa sunnuntaina


Summary: Avantoon pudonneet selvisivät kuiville omin avuin, mutta nainen vietiin jatkotutkimuksiin.

Kuopion Juankoskella säikäytti tapaturma heikoilla jäillä, jossa kaksi ihmistä ja koira putosivat kukin vuorollaan kotirannassa avantoon.
 Tapaus sattui aamupäivällä lauantaina Muuruvedellä. Perheen koira oli äkännyt eläimen jäällä ja sännännyt sen perään. 200 metrin päässä rannasta jäät pettivät koiran alla.
 Koiran omistava nainen kiirehti jäille pelastamaan lemmikkinsä, mutta joutui samaan avantoon. Perään lähtenyt perheen isäntä putosi hänkin jäihin.
 Isäntä sai kuitenkin koiran, emännän ja viimeisenä itsensä nostettua ylös. Myös naapuri tuli jäille avuksi. Naapurin paikalle hälyttämä pelastuslaitos vei naisen jatkotutkimuksiin.

Onneton sattumus Juankoskella: Ensin avantoon putosi jäille karannut koira, sitten sen emäntä ja lopuksi isäntäkin


Summary: Parlamentaarikot tahtovat, että Britannia viestittää raiskausepäilyn olevan vakava syytös.

Joukko brittiparlamentaarikkoja vaatii, että Britannia luovuttaa Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  Ruotsiin. Assangea on epäilty Ruotsissa raiskauksesta.
 Yli 70 brittiparlamentaarikkoa vaati luovuttamista kirjeessä, jonka he lähettivät Britannian sisäministerille  Sajid Javidille . Kirje on osoitettu myös opposition labourin sisäasioista vastaavalle  Diane Abbottille .
 Allekirjoittajien mielestä Assangea koskevat raiskaussyytteet olisi syytä tutkia virallisesti Ruotsissa. Kirjeessä vaaditaan, että Britannia lähettää voimakkaan viestin seksuaalirikosten tutkinnan ensisijaisuudesta ja rikosepäilyjen vakavuudesta.
 Kirjeen ensimmäinen allekirjoittaja  Stella Creasy  julkaisi koko kirjeen Twitterissä.
 Parlamentaarikot ovat myös huolissaan siitä, tiesivätkö Ruotsin viranomaiset Assangen pidätyksestä etukäteen.
 Kirjeestä uutisoivat muun muassa sanomalehti  Guardian  ja Ruotsin yleisradioyhtiö  SVT .
 Yhdysvallat tahtoisi Assangen vastaamaan syytteisiin
 Assage pakeni Ecuadorin Lontoon-lähetystöön vuonna 2012, ettei häntä luovuteta Ruotsiin vastaamaan seksuaalista hyväksikäyttöä ja raiskausta koskeviin syytöksiin. Assange on kieltänyt syytökset.
 Raiskaustutkinta lopetettiin vuonna 2017, mutta epäilty rikos vanhenee Ruotisssa vasta elokuussa 2020. Ruotsin syyttäjä on sanonut pohtivansa, avataanko raiskaustapaus uudelleen. Muut syytökset ovat jo vanhentuneet.
 Assange  pidätettiin Lontoossa torstaina . Hän ehti viettää Ecuadorin lähetystön seinien sisällä melkein seitsemän vuotta.
 Ecuador oli aiemmin antanut Assangelle maansa kansalaisuuden, mutta perui sen. Ecuadorin mukaan Assange on rikkonut kansainvälisiä sopimuksia.
 Yhdysvallat on vaatinut Assangen luovuttamista, sillä se syyttää häntä salaliitosta ja yrityksestä murtautua tietojärjestelmiin. Luovutuspyyntöä on määrä käsitellä toukokuussa.
 Lue lisää:
 Julian Assange piileskeli suurlähetystössä seitsemän vuotta – näin Wikileaks-vuotajan oikeustapaus on edennyt

Brittiparlamentaarikot vaativat: Luovuttakaa Assange Ruotsiin vastaamaan raiskaussyytöksiin


Summary: Lähi- ja perushoitajaliiton mukaan jopa tuhat esperiläistä on kokenut saman.

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Vanhushoidon laiminlyönneistä talvella paheksuttu hoivayritys Esperi Care on jälleen otsikoissa. Nyt on kyse omien työntekijöiden kohtelusta.
 Esperi Care on ajautunut kiistaan ylimääräisestä palkanosasta, niin sanotusta Esperi-lisästä, jota yhtiö on maksanut noin tuhannelle hoitajalle ja ohjaajalle usean vuoden ajan. Lisän suuruus on ollut yleensä 40–50 euroa kuukaudessa, mutta Lähi- ja perushoitajaliitto SuPerin mukaan sitä on leikattu.
 Asia hoksattiin viime kesänä työehtosopimuksen mukaisen vähimmäispalkkojen korotuksen jälkeen. Nyt yksi lähihoitaja on liittonsa tuella haastanut työnantajansa oikeuteen Esperi-lisän yksipuolisesta pienentämisestä.
 – Viime kesäkuussa hänen vähimmäispalkkansa nousi 17 euroa, ja samaan aikaan hänen työsopimuksella sovitusta lisästä otettiin tämä sama 17 euroa pois, jolloin palkankorotus oli tasan nolla euroa. Työntekijä ei hyötynyt meidän sopimastamme palkankorotuksesta laisinkaan, sanoo sopimusneuvottelija  Jukka Parkkola  Suomen lähi- ja perushoitajaliitto SuPerista.
 Haastehakemuksen mukaan Esperi Care pudotti päijäthämäläisen lähihoitajan Esperi-lisän määrää yksipuolisesti 39,59 eurosta 22,48 euroon kuukaudessa eli 17,11 euroa. Lähihoitajan taulukkopalkka oli noussut tes-korotuksen vuoksi täsmälleen saman 17,11 euroa/kk.
 Esperi myöntää
 Yhtiön mukaan lisää saaneiden työntekijöiden Esperi-lisän määrä on voinut muuttua työehtosopimuksen palkkaratkaisun mukaisesti, kun vähimmäispalkkatasoja korotettiin viime kesäkuussa.
 – Siis näissä tapauksissa, joissa on ollut Esperi-lisä ja palkka on jo ylittänyt vähimmäistason, silloin palkkaa ei ole korotettu. Henkilöt, joiden kokonaispalkka on jo ylittänyt uuden vähimmäistason, heidän kokonaispalkkansa ei ole korottunut, mutta ei myöskään heikentynyt, sanoo henkilöstöjohtaja  Maria Pajamo  Esperi-konsernista.
 Ammattiliiton mielestä näin ei voi toimia.
 – Mitä olemme lakia tulkinneet, ei työsopimuksella sovittua palkkaetua voida ottaa yksipuolisesti pois vain sanomalla, että hei, nyt me korotetaan teidän palkkaa, mutta samalla otetaan toisesta päästä pois, eli tämmöinen nollasummapeli, Parkkola sanoo.
 Yksi tuhannen puolesta
 Parkkolan mukaan oikeuteen lähdetään yhden jäsenen asiassa, vaikka kiista koskee jopa tuhatta esperiläistä. Parkkolan mukaan lukuisat esperiläiset ovat ottaneet liittoon yhteyttä samasta asiasta.
 – Tavallaan tämä yksi saa nyt olla muidenkin puolesta taistelemassa. Lähdemme siitä, että jos tämä yksi riita voitetaan, niin edellytämme tietysti, että Esperi lähtee korjaamaan kaikkien osalta saman asian ja palauttaa poistetun Esperi-lisän työntekijöille.
 Oikeudenkäynnin Esperi-lisästä on määrä alkaa Lahdessa kesäkuussa. Lähihoitaja vaatii Esperi Carea korvaamaan Esperi-lisän alentamisesta seuranneet palkkamenetykset. Kanteen vireilletulohetkellä saatavat olivat 152 euroa.
 Niinikään ensi kesäkuussa toteutuu hoitajien seuraava vähimmäispalkkojen korotus noin 20 eurolla. Parkkola pelkää, että se kuitataan Esperissä viime kesästä tutulla konstilla.
 – Ottavat sen 20 euroa siitä samaisesta Esperi-lisästä, jolloin Esperi-lisää ei jää oikeastaan enää ollenkaan ja työntekijän palkka ei ole korottunut laisinkaan.
 "Esperi-lisä lakkautettu"
 Esperin Pajamo huomauttaa, että Esperi-lisä on lakkautettu jo vuosi sitten.
 – Esperi-lisä ei ole enää käytössä, vaan se on lakkautettu ja uudet hoitajat eivät enää Esperi-lisää saa. Sitä saavat tai ainakin osaa siitä edelleen ne, joilla Esperi-lisä on työsopimuksessa. Pajamo sanoo.
 Yhtiö perusti Esperi-lisän aikanaan helpottamaan työvoimansaantia alueilla, joilla se oli vaikeaa. Ongelmia oli muun muassa Itä- ja Pohjois-Suomessa sekä pääkaupunkiseudulla. Tilanne on yhä sama.
 – Hoiva-ala kärsii yleisesti työvoimapulasta. Tämän olemme viime viikkoina todenneet. Alueellisesti on hankaluuksia edelleenkin.
 Silti Esperi-lisä on lopetettu, ja yhtiö miettii nyt muita houkutuskeinoja. Kesäkuussa odottava oikeudenkäyntikin saatetaan välttää.
 – Asiasta on ollut erimielisyyttä. Uskomme yhteistyöhön liittojen kanssa ja haluamme käydä keskustelut suoraan tarpeellisten tahojen kanssa. Esperillä on tahtotila ratkaista tämä asia liittojen kanssa, Pajamo sanoo.
 Lähi- ja perushoitajaliiton Parkkola sanoo, että myös he ovat halukkaita sopimaan kiistan käräjäsalin ulkopuolella.
 Esperi Care työllistää 6 300 työntekijää, joista valtaosa on sairaanhoitajia ja lähihoitajia. Yhtiö on perustettu 2001 ja sen liikevaihto oli 213 miljoonaa euroa vuonna 2017.

Esperi Care nollasi vähimmäispalkan korotuksen pienentämällä "Esperi-lisää" samalla summalla – lähihoitaja haastoi työnantajansa oikeuteen 17 euron pudotuksesta


Summary: Maailman kehutuimpiin sarjoihin kuuluva Game of Thrones lähenee loppuaan.

Tulen ja jään lauluun perustuvat teokset

Kirjan Talossa Helsingin Kruununhaassa on hipihiljaista. Sitten vaimea laulu alkaa täyttää ilmakehää. Se voimistuu ja kasvaa vyöryäviksi aalloiksi, jotka kohoavat korkeuksiin ja hipovat kirkkaansinistä taivasta.
 Kuvitteellisella valyrian kielellä esitetty majesteettinen laulu herättää henkiin  Game of Thronesin  kolmannen kauden lopun: sadattuhannet käsiparit nostavat Daenerys Targaryenin korkealle ilmaan Yunkain aavikkokaupungin edustalla. Transsin ja euforian rajamailla huojuvat ihmiset huutavat samalla  mhysaa  eli pelastavaa äitiä. Hurmoksellisen tapahtuman yläpuolella liitelee kolme ylvästä lohikäärmettä.
 Daenerys Targaryen  HBO Nordic
 Mhysa  on yksi  Game of Thrones  - sarjan lauluista, ja se kuuluu peli- ja elokuvamusiikkia esittävän, Helsingin nörteimmäksi naiskuoroksi itseään mainostavan  Another Castlen  ohjelmistoon. Kuorolla oli viikko sitten ensimmäinen oma konsertti.
 –  Mhysa  kiteyttää hyvin  Game of Thronesin  tunnelmia: se on eeppinen biisi, joka kertoo toivosta ja vapautumisesta,  Ellen Hiittenkivi  sanoo.
 – Ajattele maailman suurinta epäoikeudenmukaisuutta, jota voit sitten lähteä selvittämään lohikäärmeen avulla. Tällaiset esitysohjeet meille annettiin  Mhysaa  varten,  Sanni Leksis  kertoo.
 – Kun kuulin  Mhysan  sarjassa ensimmäisen kerran, itkin. Nykyisin kappale merkitsee minulle niin valtavan paljon enemmän kuin monet muut laulut,  Milla Suomalainen  jatkaa.
 Sekä Leksis, Suomalainen että Hiittenkivi ovat laulaneet Another Castlessa jo useita vuosia ja kaikki ovat esittäneet Mhysan lisäksi myös  Game of Thronesista  tuttuja  Childreniä  ja  The Rains of Castamerea.

 Itse sarjasta Leksis ja Hiittenkivi innostuivat jo sen alkumetreillä, kun taas Suomalainen kutsuu itseään myöhäisherännäiseksi.
 – Ajattelin, että jos ihan vähän aloitan sieltä alusta, eihän se sarja varmaan paljon eroa kirjoista. Katsoin ensin yhden jakson, sitten toisen, sitten kolmannen ja lopulta koko sarjan yhteen putkeen. Pidän  Game of Thronesin  maailmasta: siitä kuinka sarjan yhteiskunta ja yhteisöt toimivat keskenään ja siitä, millaisia niiden väliset jännitteet ovat. Kokonaisuutena  Game of Thrones  on älyttömän kiehtova paketti, Milla Suomalainen toteaa.
 Sarja on tuonut sisältöä ja uusia näkökulmia kaikkien kolmen elämään.
 –  Game of Thronesin  kaltaisen suursarjan kautta esimerkiksi yhteiskunnassamme vaikuttavia rakenteita on helpompi tarkastella, kun ne on viety toiseen ulottuvuuteen. Tällainen on tärkeää kaikessa spekulatiivisessa fiktiossa, Sanni Leksis pohtii.
 Leksisin mielestä  Game of Thrones  on myös onnistunut tuomaan fantasian näkyvästi valtavirtaan.
 – Fantasiasta on perinteisesti ollut hieman noloa pitää, mutta  Game of Thrones  on muovannut siitä mainstreamia. Lisäksi se on ollut monelle hyvä portti muun scifin ja fantasian pariin.
 Ellen Hiittenkiven mukaan  Game of Thronesissa  kerrotaan tarinoita, ja tarinoihin taas pohjautuu koko ihmiskunnan toiminta.
 – Tarinat eivät ole koskaan turhia. Niiden kautta ja tämänkaltaisista sarjoista voi oppia esimerkiksi empatiakykyä ja suhtautumista toisiin ihmisiin.
 Cersei Lannister HBO Nordic
 Herätetäänkö Starkit kuolleista?
 Game of Thronesin  tulevasta ja viimeisestä kaudesta on julkaistu kolme mystistä traileria, jotka ovat saaneet fanikunnan kihisemään uteliaisuudesta. Internet on täyttynyt erilaisista spekulaatioista ja pohdinnoista: mitä sarjassa tapahtuu ja kuinka se tulee päättymään.
 Joka tapauksessa, Seitsemää kuningaskuntaa suojannut valtava jäämuuri on sulanut, ja Pohjoisesta käsin vyöryy armottoman Yön kuninkaan johtama elävien kuolleiden armeija, jota kutsutaan nimellä Valkoiset kulkijat.
 – Kovia taisteluitahan siellä tullaan käymään, sekä Pohjoisessa että Kuninkaansatamassa. Ensimmäisessä uudessa trailerissa minua on kuitenkin häirinnyt se, että Arya Stark pelkää. Hänestä on kasvanut upea salamurhaaja ja peloton selviytyjä, mutta yllättäen hänet on saatu pelkäämään jotakin. Tässä vedetään kyllä aika tehokkaasti matto jalkojen alta, Ellen Hiittenkivi sanoo.
 Ellen Hiittenkivi, Milla Suomalainen ja Sanni Leksis Jussi Mankkinen / Yle
 Milla Suomalainen veikkaa, että Talvivaaran kryptassa juoksevaa Aryaa jahtaa kuolleista herätetty lohikäärme, kun taas Sanni Leksisin mielestä trailereiden tehtävänä on lähinnä johtaa katsojia harhaan ja ruokkia fanien mielikuvitusta.
 – En luota noihin trailereihin pätkääkään. Kysehän voi olla vaikka siitä, että Arya muistelee jotakin vanhaa sattumusta, jolloin hän on ollut peloissaan. Jotenkin odotan, että Yön kuningas herättää henkiin kaikki kryptaaan haudatut Starkin suvun jäsenet. Se olisi mahdollisimman överi käänne.
 Milla Suomalainen protestoi.
 – Jos näin tapahtuisi, suuttuisin kyllä – ja paljon.
 Keskustelu kääntyy kuningatar Cersei Lannisteriin, joka ilmoitti seitsemännen kauden lopulla olevansa raskaana ja joka nyt siemailee trailerissa viiniä monitulkintainen ilme kasvoillaan.
 – Vaikuttaa siltä, että Cersei on hyvin epätoivoinen. Hänen veljensä Jaime arvasi Cersein olevan raskaana, koska tämä  ei  juonut viiniä. Tosin tuollaisessa yhteiskunnassa ei varmaan mietiskellä, vaikuttaako viini sikiöön vai ei ja voiko sitä juoda raskausaikana, Ellen Hiittenkivi toteaa.
 – Minusta tuntuu, että koska Cersei on hankkinut lapsia veljensä kanssa, viininjuonti ei ole pahin ongelma, mitä tuosta voi seurata, Sanni Leksis jatkaa.
 – Mad queen -meininkiä sieltä on kuitenkin tulossa, Hiitteenkivi summaa.
 Daenerys Targaryen ja lohikäärme.  HBO Nordic
 Inhokit vs. suosikit
 Fanien keskuudessa  Game of Thronesin  tapahtumat ja henkilöhahmot ovat herättäneet voimakkaita tunteita jo alusta saakka. Esimerkiksi julmaa ja häikäilemätöntä kuningartar Cerseitä esittävä  Lena Headey  on useaan otteeseen sekoitettu fiktiiviseen roolihahmoonsa, eikä "pahaa" näyttelijätärtä ole haluttu lähestyä esimerkiksi fanitilaisuuksissa. Headeylle on myös huudeltu kadulla törkeyksiä, jotka on itse asiassa kohdistettu Cerseille.
 – En ymmärrä, mitä ihailtavaa Cerseissä on. Hän on sen verran kammottava hahmo, että se menee jo yli laidan. Cerseissä ei ole mitään hyvää, hän ei kadu mitään ja aina kun luulee, että nyt hän tulee järkiinsä, tapahtuu jotain vieläkin pahempaa. Cerseillä on ilmeisesti jonkinlaisia mielenterveysongelmia, Milla Suomalainen epäilee.
 Ellen Hiittenkiven mielestä Cersei istuu  Game of Thronesin  universumiin kuin nakutettu.
 – Cersei on mahtava hahmo nimenomaan siksi, että hän on julma nainen, joka ei kadu yhtään mitään. Ja jos ajatellaan sarjan juonikuvioita ja valtaistuinpeliä, niin kyllähän Cersei on noussut aika syvältä ja sen jälkeen pyyhkinyt vastustajillaan lattiaa.
 Cersei ja Jaime Lannister HBO Nordic
 Cersein ohella  Game of Thronesin  oleellisena primus motorina on toiminut alusta lähtien toinenkin, idästä saapunut kilpaileva kuningatar, lohikäärmeillä ratsastava Daenerys Targaryen, joka on hahmona huomattavasti inhimillisempi – vaikka siinä sivussa onkin tullut polttaneeksi liudan ihmisiä elävältä.
 – Daenerys on kasvanut ajatukseen, että hänen sukunsa on tärkeä, valta kuuluu hänelle ja että hän on Westerosin oikeutettu hallitsija. Kyse on nimenomaan siitä, että hänellä on oikeus valtaistuimeen eikä siitä, että hän olisi hyvä hallitsija. Toivottavasti hän ei sekoa kokonaan, hänhän on jo nyt toiminut hyvin väkivaltaisesti, Sanni Leksis toteaa.
 Milla Suomalaiselle Daenerys Targaryen on ollut koko sarjan ehdoton suosikkihahmo.
 – Alussa inhosin Daenerysta, mutta vähitellen hän on kasvanut minuun kiinni. Olen ollut todella liikuttunut kaikista Daenerysiin liittyvistä juonenkäänteistä ja etenkin siitä, kun hän vihdoin alkoi saada valtaa. Olen toivonut, ettei hänelle vain kävisi huonosti.
 Ja huonostihan on sarjan monelle keskeiselle hahmolle käynyt: joltakin on katkaistu pää, joku on myrkytetty, joku on räjähtänyt taivaan tuuliin, joku on syötetty elävältä koirille.
 –  Game of Thronesissa  ei ole koskaan voinut ennustaa, mitä tulee tapahtumaan. Etenkin alussa oli šokki, kun joku päähenkilöistä tuosta vaan kuoli, että eihän niin voi tapahtua, Sanni Leksis muistelee.
 Sansa Stark  HBO Nordic
 Raa'alla väkivallallakin on rajansa
 Game of Thronesin  kohdalla faneja on puhututtanut etenkin sarjan runsas väkivalta, joka on ollut graafista, raakaa ja julmaa. Hyvänä esimerkkinä tästä käy kolmannen kauden hurmeinen  Punaiset häät  - jakso, jossa raskaana ollutta Talisa Starkia puukotetaan useita kertoja vatsaan ja ihmisiltä viilletään lähikuvissa kurkkuja auki.
 – Minulle väkivalta ja alastomuus olivat syitä, miksi en alunperin koko sarjaa edes halunnut katsoa. Mielestäni sarjan väkivalta on ollut häiritsevää ja tarpeetonta, ja sitä on kohdistettu nimenomaan naisiin, Milla Suomalainen sanoo.
 Game of Thronesin  väkivaltaa ja raiskauksia on toisinaan perusteltu sillä, että niiden avulla kuvitteellisesta, keskiaikaan vivahtavasta yhteiskunnasta on luotu realistisempi, aidompi ja elämänmakuisempi.
 – Tämä on todella outo argumentti, koska sarja ei kokonaisuutena ole mitenkään realistinen – kaikilla hahmoilla esimerkiksi on hyvät hampaat. Sarjan väkivalta on usein ollut tarpeetonta: kun Vuori murskasi taisteluareenalla Oberyn Martellin pään, olisi se tullut selväksi vähemmästäkin sekuntimäärästä.  Game of Thrones  ei kuulu kauhu - tai splatter-genreen, joten halpojen shokkiarvojen hakeminen yligraafisella väkivallalla tai seksillä on hieman kyseenalaista. Toisaalta väkivallalla saadaan varmasti katsojia ja tehdään otsikoita, Sanni Leksis pohtii.
 Jon Snow HBO Nordic
 Ellen Hiittenkiven mukaan väkivalta ja raiskaukset ovat ainoa syy, miksi hän ei  Game of Thronesia  jollekulle suosittelisi.
 – Pidän väkivaltaisista peleistä, kauhusta sekä splatteristä. Kun tietää, että sellaista on tulossa, ei se minua häiritse. Kaikille tällaista ei tietenkään voi suositella.
 Sarjan alastomuus taas on ollut varsin sukupuolittunutta.
 – On ollut masentavaa huomata, että sarjassa on koko ajan ollut enemmän alastomia naisia kuin alastomia miehiä. Viimeisimmässä jaksossa tosin nähtiin Jon Snown peppu esteettisesti täydellisessä, kultaisen leikkauksen mukaisessa kompositiossa – ainakin Buzzfeed-julkaisun mukaan, Sanni Leksis hymyilee.
 Paitsi väkivalta ja raiskaukset, sarjasta on löytynyt muutakin huomautettavaa: etenkin viime kausilla tapahtunut ajan kulumisen nopeutuminen on vaikuttanut  Game of Thronesin  maailman logiikkaan.
 – Sarjan alussa asioihin meni aikaa, kun esimerkiksi matkustettiin Talvivaarasta Kuninkaansatamaan. Nyt mennään kohti päätepistettä nopeutetusti, mikä sotii sarjan sisäistä logiikkaa vastaan – yhtäkkiä välimatkoilla ei ole enää mitään merkitystä, Sanni Leksis huomauttaa.
 Leksisiä ihmetyttää muutama muukin selvä klaffivirhe, joihin kuuluu esimerkiksi Valkoisten kulkijoiden vedensietokyky.
 – Alunperin Valkoiset kulkijat eivät voineet mennä veteen, mutta kuitenkin ne pystyivät nostamaan järveen pudonneen lohikäärmeen – miten ihmeessä upoksissa olleen lohikäärmeen ympärille saatiin laitettua kahleet? Jos taikuutta ja sääntöjä muutetaan kesken kauden siksi, ettei joku ole ajatellut asioita loppuun saakka, syö se kokonaisuuden uskottavuutta.
 Arya Stark HBO Nordic
 Sarjan loppu on katkera
 Avoimia kysymyksiä  Game of Thronesin  tulevalle kaudelle on paljon. Onko Cersei oikeasti raskaana? Kuka on Yön kuningas? Onko Olenna Tyrell oikeasti kuollut (hänen kuolemaansahan ei sarjassa näytetty)? Mikä on maagisilla voimilla operoivan ja ihmisiä kuolleista henkiin herättävän Melisandren rooli tulevissa tuoksinoissa?
 Ellen Hiittenkivi, Milla Suomalainen ja Sanni Leksis haluavat, ettei sarjan loppu olisi ainakaan imelä.
 – Tavallaan toivoisin, että kaikki kuolisivat ja lohikäärmeet lentelisivät taivaalla vapaina. Toiveeni johtuu ulkosarjallisista syistä: pelkään, että jos joku hahmoista jää henkiin, siitä tehdään oheissarja tai -elokuva. Jos jonkun sitten taas pitäisi jäädä eloon, se olisi ehdottomasti Brienne Tarth. Briennen kuuluisi oikeastaan elää ikuisesti, Leksis pohtii.
 Brienne Tarth HBO Nordic
 Milla Suomalaisen mukaan sarjan viimeistä kautta leimaavat väistämättä armottomat taistelut.
 – Niitä käydään kartan mukaan pohjoisesta etelään, ja ne ovat eeppisiä. Toivon, että Rautavaltaistuimen saisi Daenerys. Sarjan loppu olisi kuitenkin hyvin katkera ja kaikki ovat käytännössä kuolleet, myös lohikäärmeet. Jotenkin tahtoisin, että Arya Stark säilyisi hengissä, mutta hänkin varmaan kuolee.
 Ellen Hiittenkiven mielestä onnellinen loppu olisi koko sarjalle kauhistus.
 – Ei mitään Disney-loppua! Kuka tahansa siellä voittaakin, hän ei tule olemaan onnellinen. Olen samaa mieltä kuin Milla: jos Rautavaltaistuimella istuisi Daenerys, hänellä ei olisi lohikäärmeitä, ei Jonia eikä lapsia. Magiikasta ei olisi enää mitään jäljellä, ja Daenerys olisi karrelle palaneiden raunioiden hallitsija.
 Kaikkien kolmen mielestä  Game of Thrones  saa päätöksensä oikeaan aikaan.
 – Voisin olla tuossa maailmassa ikuisesti, mutta pelkään, että jos sarja jatkuisi vielä kahdeksannan kauden jälkeen, siitä tulisi vanukasta, joka venyy ja vanuu, muttei etene mihinkään, Milla Suomalainen toteaa.
 Ellen Hiittenkivi on samaa mieltä.
 – Kyllähän sen näkee, että kaikki langat vievät vääjäämättömästi yhtä loppuratkaisua kohti, ja sitä on odotettu. Tietysti haluan tuon loppuratkaisun nähdä, mutta se oli sitten siinä.
 Onko Olenna Tyrell sittenkään kuollut?  HBO Nordic

Game of Thronesin viimeinen kausi alkaa, faneilta synkkiä ennustuksia: "Kaikki kuolevat, myös lohikäärmeet"


Summary: Alaikäisten liitot on kielletty kokonaan vain kahdessa osavaltiossa. Lakeja on havahduttu kiristämään monin paikoin.

FRANKFORT, KENTUCKY  Kun  Donna Pollard  meni naimisiin, hän ei sanonut tahdon eikä saanut sormusta. Oikeusvirkailija halusi tietää vain sen, kumpi pariskunnasta oli alaikäinen.
 Pollard oli 16-vuotias, mies 31.
 Virkailija kirjasi tiedon Pollardin iästä nostamatta katsettaan tietokoneen ruudulta.
 – Tunsin oloni epämukavaksi ja ymmärsin, että kaikki ei ole niin kuin pitäisi. Mutta en uskaltanut kuunnella intuitiotani, Pollard muistelee liki 20 vuotta myöhemmin.
 Pollardin naimisiinmenosta 2000-luvun alussa puuttuivat muutkin perinteiset hääjuhlan merkit. Miehen toivomuksesta he matkustivat Tennesseen osavaltioon Pigeon Forgen paikkakunnalle, joka oli maankuulu pika-avioliitoista. Lupien saaminen oli siellä helppoa.
 – Mies otaksui, ettei meiltä ulkopaikkakuntalaisina kyseltäisi niin paljon, Pollard sanoo.
 Arvio oli oikea. Kukaan ei ihmetellyt pariskunnan suurta ikäeroa. Ei, vaikka sulhanen oli lähes tuplasti morsiantaan vanhempi. Tennesseessä riitti, että Pollardilla oli vanhempansa suostumus avioliiton solmimiseen.
 Virastotalon koruttomassa tilaisuudessa Donna Pollardista tuli yksi niistä  yli 200 000 alaikäisestä , jotka avioituivat Yhdysvalloissa vuosina 2000–2015. Tarkkaa tietoa lapsiavioliittojen määrästä ei ole, koska kaikki osavaltiot eivät niitä tilastoi.
 Lapsiavioliittoja vastaan hääpukuineen kampanjoivan Unchained at Last -järjestön mukaan Yhdysvalloissa avioitui vuosina 2000-2010 jopa neljännesmiljoona alaikäistä.  Nina Svahn
 Kansalaisjärjestö Unchained At Last, jonka nimi tarkoittaa suomeksi "Vihdoin irti kahleista", arvioi liittojen määrän vielä suuremmaksi. Järjestön mukaan alaikäisiä avioitui vuosina 2000–2010  jopa lähes neljännesmiljoona .
 Donna Pollard ajatteli, että naimisiinmeno vapauttaisi hänet hankalasta elämästään lapsuudenkodissa. Pian hän huomasi joutuneensa ojasta allikkoon.
 Kentuckyn sosiaalityöntekijät palkitsivat Donna Pollardin lapsiavioliittojen vastaisesta työstä.  Nina Svahn
 "Kokemani kauheudet voivat saada merkityksen, jos pystyn käyttämään niitä muiden auttamiseen."
 Pöydällä lepää kultaisella tähdellä  koristeltu lasipysti. Kentuckyn sosiaalityöntekijöiden järjestö on juuri palkinnut Donna Pollardin "sosiaalisen oikeudenmukaisuuden vuoden tähtenä".
 Tunnustus ojennettiin Pollardille Kentuckyn parlamenttitalossa osavaltion pääkaupungissa Frankfortissa. Pollard on rakennuksen kupolikaton alla nykyään tuttu näky.
 34-vuotiaana hänestä on tullut lapsiavioliittojen vastaisen työn keulakuva monissa Yhdysvaltain osavaltioissa.
 Yhdysvalloissa alaikäisten avioliitoista ei säädetä liittovaltion tasolla, vaan jokainen osavaltio päättää itse. Vain kaksi osavaltiota, New Jersey ja Delaware, kieltää alle 18-vuotiaiden avioliitot kokonaan. Enemmistössä osavaltioista ei edelleenkään ole ehdotonta alaikärajaa, Pollard harmittelee.
 Samaan aikaan Yhdysvallat kuitenkin viestii ulko- ja kehityspolitiikassaan muille maille, että lapsiavioliitot ovat lapsille haitallisia.
 Suomessa eduskunta kielsi alaikäisten avioliitot kokonaan vasta hiljattain, tämän vuoden helmikuussa. Siihen asti alaikäiset olivat  voineet hakea oikeusministeriöltä poikkeuslupaa  avioitumiseen.
 Donna Pollardilla on tapana hämmentää ihmisiä kertomalla, että Afganistanissa 11 000 alaikäistä meni naimisiin vuosien 2000 ja 2015 välisenä aikana. Yleensä tätä kauhistellaan.
 – Kun sanon, että tosiasiassa se tapahtuikin Kentuckyssa, ihmiset eivät ole uskoa korviaan, hän sanoo.
 Yle Uutisgrafiikka
 Juuri Pollardin ansiosta Kentuckyn parlamentti muutti vuosi sitten osavaltion avioliittolakeja.
 Pollard rohkeni lähestyä yhtä Kentuckyn senaattoreista ja kertoa tälle kahvikupin äärellä tarinansa. Siitä lähti liikkeelle poliittinen prosessi.
 Nykyään avioon aikovan pitää olla Kentuckyssa vähintään 17-vuotias, ja alaikäisen puoliso saa olla korkeintaan neljä vuotta häntä vanhempi. Myös muiden ehtojen muun muassa toimeentulon vakaudesta on täytyttävä ennen kuin avioitumisluvan voi tuomarilta saada.
 "Täydellisessä maailmassa" Pollard olisi halunnut täyskiellon alle 18-vuotiaiden liitoille. Se ei ollut mahdollista, joten oli tyydyttävä toiseksi parhaaseen vaihtoehtoon.
 – Tiedän omakohtaisesti, miten tuhoisaa on, kun lasten saalistaja voi piiloutua lakikirjan taakse ja saada avioitumisluvan, Pollard sanoo.
 Hänen matkansa palkituksi lasten oikeuksien ajajaksi oli pitkä.
 – Vaikenin yli vuosikymmenen. Kun tajusin, että minulla on voimaa käyttää ääntäni ja kääntää traumani muiden hyödyksi, ryhdyin toimimaan. En suostu enää vaikenemaan.
 Useat järjestöt kampanjoivat Yhdysvalloissa lapsiavioliittojen kieltämiseksi. Unchained At Last -järjestö vauhditti lapsiavioliitot kieltävän lain etenemistä Massachusettsin osavaltioparlamentissa Bostonissa maaliskuussa. Nina Svahn
 "Hän aivopesi minua vaimokseen kaksi vuotta. Hän sai minut tuntemaan itseni kauniiksi."
 Donna Pollard oli 14-vuotias,  kun hän tapasi tulevan aviomiehensä.
 Pollard kasvoi Kentuckyssa. Kotiolot olivat vaikeat, vanhemmat laiminlöivät, Pollard sanoo. Hän kertoo joutuneensa myös hyväksikäytetyksi. Aihe on selvästi vaikea, eikä hän puhu siitä tarkemmin.
 Koulussa Pollard ei kuitenkaan oireillut, vaan päinvastoin loisti.
 Elämänhallinta katosi isän kuoltua syöpään. Isän sairastuminen oli kuluttanut myös tyttären voimavarat, sillä Pollardin äiti oli sysännyt vakavasti sairaan miehensä hoidon vasta 12-vuotiaalle Donnalle.
 – Vaihdoin vaipat ja ruokin isän hänen tilansa heiketessä. Kun hän lopulta kuoli, minulla ei ollut minkäänlaisia selviytymiskeinoja, Pollard kertoo.
 Arvosanat laskivat. Pollard alkoi käyttäytyä itsetuhoisesti, polttaa kannabista, ja koulunkäynti jäi. Syöksykierteen pysäyttämiseksi Pollard toimitettiin 14-vuotiaana laitoshoitoon Indianan osavaltioon.
 Siellä piti saada apua, mutta Pollard putosikin ansaan. Lastensuojelulaitoksessa työskenteli mielenterveyshoitajana mies, joka alkoi piirittää häntä.
 Yhdysvalloissa alaikäisinä avioituneista suuri enemmistö on tyttöjä, jotka naivat aikuisen miehen. Nina Svahn
 Lähentymistaktiikassaan mies hyödynsi taitavasti Pollardin heikkoja lähtökohtia. Hän rakensi suhdetta pyrkimällä nostamaan tytön itsetuntoa. Pollard sai mieheltä rakkauskirjeitä, jotka pursusivat kehuja ja ihailua. Kumpaakaan ei itsetunnon rakennuspalikoiksi ollut kotoa tullut.
 – Hän sai minut tuntemaan itseni kauniiksi ja oloni paremmaksi kuin koskaan aiemmin. Vihdoinkin merkitsin jollekin jotain, Pollard muistaa.
 Mies onnistui syöttämään Pollardille ajatuksen sielunkumppanuudesta. Vasta vuosien päästä Pollard ymmärsi, mistä tosiasiassa oli ollut kyse.
 – Hän aivopesi minut vaimokseen.
 Nykyään ilmiöllä on nimikin:  grooming . Siinä aikuinen valmistelee lasta eri tavoin saadakseen hänet seksiin ja suhteeseen.
 – Lapsuuteni kokemukset hyväksikäytöstä altistivat minut lapsiavioliitolle, Pollard sanoo.
 Kahdessa vuodessa mies oli koulinut Pollardin vakuuttuneeksi, että tämä oli kohdannut elämänsä rakkauden. Sen jälkeen piti enää ylipuhua äiti. Se ei ollut kummoinen tehtävä.
 Alaikäisenä avioituneilla on suurempi riski erota ja jättää koulu kesken kuin naimattomina pysyvillä ikätovereillaan. Nina Svahn
 "Olemme taipuvaisia uskomaan, että kaikki vanhemmat haluavat lapsilleen hyvää. Näin ei valitettavasti ole."
 Kun vanhemman edessä hyvin käyttäytyvä  mies ilmestyi Donna Pollardin elämään, tämän äiti antoi muitta mutkitta luvan naimisiinmenoon. Pollardin mukaan äiti suorastaan loikkasi kiinni mahdollisuuteen päästä tyttärestään eroon.
 – Äiti teki minulle hyvin varhain selväksi, että olin hänelle taakka. Se näkyi kaikesta hänen käytöksestään, Pollard sanoo.
 Hän muistuttaa, että kaikkien vanhempien toimintaa ei ohjaa lapsen etu. Sen hän on nähnyt myös työssään perustettuaan lapsiavioliiton uhreja auttavan järjestön,  Survivors’ Cornerin .
 Pollard kertoo tapauksista, joissa vanhemmat ovat naittaneet tyttärensä raiskaajalle sen sijaan, että olisivat soittaneet poliisit. Esimerkiksi käy tapaus Pollardin kotiosavaltiosta Kentuckysta ajalta ennen lakimuutosta.
 – 13-vuotias tyttö naitettiin 33-vuotiaalle miehelle. Tuomari hyväksyi raskauden avioliiton perusteeksi, vaikka raskaus oli seurausta raiskauksesta, Pollard puuskahtaa.
 Juuri tällaisten tapausten takia lasten suojaksi tarvitaan lakeja, hän sanoo.
 Useissa osavaltiossa yritetään parhaillaan saada läpi lapsiavioliitot kieltäviä lakialoitteita. Lait ovat käsittelyssä Massachusettsin lisäksi myös Nevadassa ja Pennsylvaniassa.  Nina Svahn
 Tennesseen osavaltiossa avioliittolakeja kiristettiin viime keväänä Pollardin aloitteesta lähteneen Kentuckyn mallin mukaan. Nyt Pollard kampanjoi lakien muuttamiseksi Indianassa. Hän käy puhumassa eri tilaisuuksissa, tapaa poliitikkoja ja kouluttaa ammattilaisia kuten sosiaalityöntekijöitä.
 Lakimuutosten ohella Yhdysvalloissa tarvitaan myös asennemuutosta.
 Esimerkiksi YK:n lastenjärjestö Unicef on patistanut Yhdysvaltoja muuttamaan sosiaalisia normeja ja perinteitä, jotka saavat jotkut vanhemmat uskomaan, että alaikäisen naittaminen olisi lapsen etu.  Unicef muistuttaa , että riskit lapselle ovat samanlaiset Yhdysvalloissa kuin kehitysmaissakin.
 Muutosta on jo nähtävissä, sillä alaikäisten avioliittojen määrä Yhdysvalloissa on laskussa. Tv-kanava PBS:n arvostetun  Frontline-ohjelman laskelman mukaan  vuonna 2000 alaikäisiä avioitui yli 23 500, vuonna 2010 enää vähän yli 9 000.
 Lapsiavioliittoja pidetään erityisesti kehitysmaiden ongelmana, mutta Yhdysvalloissa valtaosa osavaltioista sallii alaikäisten avioitumisen. Nina Svahn
 "Nämä eivät ole mitään Romeo ja Julia -tilanteita, joissa teinit avioituvat keskenään."
 Myös Donna Pollard törmää työssään  usein ennakkoluuloihin ja väärinkäsityksiin. Yksi tyypillisimmistä on, että lapsiavioliitossa molemmat puolisot olisivat alaikäisiä.
 – Nämä eivät ole mitään Romeo ja Julia -tilanteita, joissa teinit avioituvat keskenään. Esimerkiksi Kentuckyssa 87 prosenttia alaikäisinä avioituneista nai täysi-ikäisen, hän sanoo.
 Tilanne on  samanlainen koko maassa .
 Toinen yleinen väärä käsitys Pollardin mukaan on, että lapsia naitettaisiin pääasiassa uskonnollisissa ryhmissä uskonnollisin perustein. Hän korostaa, että sosioekonomiselta tai kulttuuriselta taustaltaan tyypillistä lapsiavioliittoa ei ole. Perheiden uskonto, koulutus ja varallisuus vaihtelevat suuresti.
 Alaikäisenä avioituneita yhdistää Yhdysvalloissa ennen muuta se, että suurin osa heistä on tyttöjä, jotka naivat itseään vanhemman miehen. Lisäksi heillä on  suuri riski jättää koulut kesken . Esimerkiksi lukio jää kesken 50 prosenttia todennäköisemmin alle 19-vuotiaana avioituneilta kuin heidän naimattomina pysyneiltä ikätovereiltaan.
 Tutkimusten mukaan alaikäisinä avioituneet ovat vaarassa  joutua myös köyhyysloukkuun . Lapsena naimisiin mennyt nainen elää köyhyydessä myös vanhempana 31 prosenttia suuremmalla todennäköisyydellä kuin täysi-ikäisenä avioitunut.
 Myös Donna Pollard jätti 16-vuotiaana koulunsa kesken häiden jälkeen ja meni töihin ruokakauppaan.
 Lapsivaimoja koskevista tilastoista hän oli onnellisen tietämätön. Hänellä oli kiire päästä kokemaan sitä unelmien rakkautta, jota mies oli hänelle kirjeissään maalannut.
 "Uskottelin itselleni, että jos rakastaisin häntä tarpeeksi, hän muuttuisi."
 Donna Pollardin mies teki heti  avioliiton alusta lähtien selväksi, että odottaa vaimoltaan "aviollisia velvoitteita", kuten Pollard asian muotoilee. Pollard piti niitä epämiellyttävinä. Jos hän kieltäytyi, mies kävi väkivaltaiseksi.
 – Uskottelin itselleni, että jos rakastaisin häntä tarpeeksi, hän muuttuisi, Pollard sanoo.
 Näin ei kuitenkaan käynyt. Väkivalta jatkui, mutta yhteiskunta näytti kääntävän selkänsä. Pollard yritti hakea turvakodista apua mutta sanoo, että ei päässyt alaikäisyytensä vuoksi sisään. Hän yritti myös vuokrata oman asunnon, mutta sekin jäi alaikäiseltä saamatta.
 Pollard sanoo olleensa satimessa.
 Sosioekonomiselta tai kulttuuriselta taustaltaan tyypillistä lapsiavioliittoa ei Yhdysvalloissa ole, vaan perheiden uskonto, koulutus ja varallisuus vaihtelevat suuresti. Nina Svahn
 Tilastollisesti vaikeudet olisivat olleet ennustettavissa, sillä lapsiavioliittojen onnistumisprosentti on huono.
 Tutkimusten mukaan alle 18-vuotiaana naimisiin menneillä  eron riski on Yhdysvalloissa  70–80 prosenttia, kun muun väestön liitoista noin puolet päättyy eroon.  Kansainvälisen tutkimuksen mukaan  alaikäisenä avioituneiden riski joutua puolison pahoinpitelemäksi on kolminkertainen aikuisena naimisiin menneisiin verrattuna.
 Donna Pollardille muistot tekevät niin kipeää, ettei hän halua puhua entisestä miehestään nimellä, vaan kutsuu tätä syylliseksi ja pahantekijäksi. Pollardille selvisi hiljattain, että hän voisi yhä viedä miehen oikeuteen raiskauksesta, koska mies käytti lastensuojelulaitoksessa auktoriteettiasemaansa hyväkseen.
 Avioliitossa mies manipuloi Pollardin uskomaan, että tämän tärkein tehtävä oli miellyttäminen. Hän muun muassa vei kahdeksannella kuulla raskaana olleen Pollardin stripparibaariin.
 – Hän maksoi minulle sylitanssin ja katseli itse vieressä. Samaan aikaan tunsin vauvan liikkuvan sisälläni. Vihasin itseäni ja elämää, johon tyttäreni oli syntymässä, Pollard sanoo.
 Hän laskee päänsä ja pitää tauon.
 Viimeinen pisara Pollardille oli, kun mies alkoi pahoinpidellä häntä tuolloin hieman alle vuoden ikäisen tyttären nähden.
 – En suostunut tekemään jotain, mitä mies halusi. Hän heitti minut maahan ja alkoi kuristaa. Pieni tyttäremme vieressä nauroi, sillä hän luuli, että me leikimme, Pollard muistelee.
 – Tajusin, että jos en lähde, tyttäreni kasvaa käsitykseen, että sellainen käytös olisi normaalia. Ja sitten sama kierre jatkuisi hänen elämässään.
 YK:n lastenjärjestö Unicef on patistanut Yhdysvaltoja muuttamaan sosiaalisia normeja ja perinteitä, jotka saavat jotkut vanhemmat uskomaan, että alaikäisen naittaminen olisi lapsen etu. Nina Svahn
 "Mies sai minut uskomaan, etten sovi äidiksi. Erossamme hän sai tyttäremme huoltajuuden."
 Pollard joutui maksamaan erosta  kovan hinnan. Tytär jäi miehelle.
 – Hän sai minut uskomaan, että suurin rakkauden teko lapsellemme olisi jättää tämä isälleen. Hänen mukaansa en sopinut äidiksi, ja minä uskoin, Pollard pudistaa päätään.
 Pollard sanoo yrittäneensä tavata tytärtään, mutta mies ei hänen mukaansa juuri sallinut tapaamisia. Kun vierailuja toteutui, ne olivat hankalia. Jonkin ajan päästä Pollard lopetti tapaamisten yrittämisen.
 – Tyttäremme on elänyt valtaosan elämästään siinä käsityksessä, että äiti hylkäsi hänet, Pollard sanoo. Hän saa liikutukseltaan vaivoin lauseen loppuun.
 Tunnelmaan sopivasti ulkona on alkanut sataa räntää. Pollardilla on edessään tunnin ajo maaliskuun takatalvessa Kentuckyn pääkaupungista Frankfortista kotiin Louisvillen kaupunkiin.
 Kotona Pollardia odottaa kuitenkin päivänpaiste: 11-vuotias tytär toisesta avioliitosta.
 Tytär on pannut merkille äitinsä työn lasten hyväksi. Pollard kertoo, kuinka tämä halusi äskettäin saada korvansa rei'itettyä, mutta liike kieltäytyi vedoten 13 vuoden ikärajaan.
 – Tyttäreni napautti, että ennen kuin äitini muutti Kentuckyn lakeja, olisin voinut mennä naimisiin, mutta korvarenkaita en voi saada, Pollard naurahtaa.
 Donna Pollard kävi aikuisena koulunsa loppuun ja valmistui yliopistosta kauppatieteet pääaineenaan. Nyt hän työskentelee vakuutusyhtiössä, ja vapaa-ajan täyttää kampanjointi. Nina Svahn
 Vaikka suhde ensimmäiseen tyttäreen on olematon, juuri hän motivoi Donna Pollardin työtä lapsiavioliittojen kieltämiseksi. Pollard kertoo ajattelevansa tytärtään joka kerta kiivetessään ihmisten eteen puhumaan elämästään.
 – Toivottavasti jonain päivänä hän ymmärtää, että suuri osa työstä on tehty hänen vuokseen. Kunpa tämä auttaisi häntä löytämään elämässään sovinnon ja käsittämään, että äiti ei hylännyt häntä, Pollard sanoo.
 Lue myös:
 Järjestöt ja lapsiasiavaltuutettu vaativat Suomea kieltämään alaikäisten avioliitot – avioon mennyt jopa alle 16-vuotiaita
 Turun Sanomat:  Lapsiavioliitot kielletään Suomessa – Oikeusministeri: "Lapsien tulee saada olla lapsia täysi-ikäisyyteen asti"
 Khaleda, 13, on jo vaimo ja äiti, koska isä päätti niin – mutta ehkäisypillerit ovat löytäneet tiensä myös Bangladeshin maaseudun syrjäkyliin

"Mies aivopesi minua vaimokseen kaksi vuotta" – Donna Pollardista tuli morsian 16-vuotiaana, ja nyt hän taistelee lapsiavioliittojen kieltämiseksi Yhdysvalloissa


Summary: Valtaosin mielenosoitukset ovat kuitenkin sujuneet rauhallisesti.

Sadat mielenosoittajat ottivat yhteen poliisin kanssa Algeriassa perjantaina. Uutistoimisto Reutersin mukaan lähes 200 mielenosoittajaa pidätettiin. Lisäksi yhteenotoissa on loukkaantunut 83 poliisia.
 Levottomuudet Algeriassa alkoivat mielenosoituksilla 22. helmikuuta.
 Mielenosoitukset, jotka pääosin ovat sujuneet rauhallisesti, saivat 20 vuotta maata hallinneen presidentti  Abdelaziz Bouteflikan  eroamaan vajaat kaksi viikkoa sitten.
 Väliaikaiseksi presidentiksi valittiin perustuslain mukaisesti parlamentin ylähuoneen puhemies  Abdelkader Bensalahin . Hän on presidenttinä 90 päivää, eli siihen asti kun maassa järjestetään presidentin vaalit heinäkuun alussa.
 Mielenosoittajat kuitenkin jatkoivat protestejaan, koska Bensalahia pidetään Bouteflikan lähipiiriin kuuluvana. Kansa haluaisi suuremman muutoksen jo ennen presidentin vaaleja.

Reuters: Algeriassa pidätetty lähes 200 mielenosoittajaa ja yli 80 poliisia loukkaantui


Summary: Ilmastonmuutos on noussut tärkeämmäksi jakolinjaksi puolueiden välillä kuin maahanmuutto.

Yhdysvaltain suurimpiin sanomalehtiin kuuluva  New York Times  on tehnyt uutisen Suomen eduskuntavaaleista.
 Perjantaina julkaistun jutun näkökulma on se, kuinka perussuomalaisten näkemykset ilmastoasioista ovat nousseet tärkeäksi tekijäksi puolueen kannatuksen nousussa.
 New York Timesin analyysin mukaan Suomen vaalikeskusteluissa on ollut Euroopan muihin vaaleihin verrattuna poikkeuksellista se, kuinka ilmasto on noussut maahanmuuton sijaan näkyvimmäksi jakolinjaksi oikeistopopulistien ja muiden puolueiden välille.
 Lehti näki tässä kaikuja Yhdysvaltojen tilanteesta, jossa republikaanit ovat kritisoineet rajusti demokraattien vasemman laidan vaatimuksia kovemmista ilmastotoimista.

New York Times uutisoi Suomen vaalien ilmastokeskustelusta


Summary: Keskusteluyhteyden katkeaminen Yhdysvaltain kanssa voi johtaa entisen kaltaisiin jännitteisiin, uhittelee Kim.

Pohjois-Koren johtaja  Kim Jong Un  sanoi perjantaisessa puheessaan, että keskustelun katkeaminen Yhdysvaltain kanssa kasvattaa riskiä, että maiden välillä palataan aiemman kaltaiseen jännitteeseen.
 Pohjois-Korean johtaja haluaa tavata Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  uudestaan, mutta edellyttää, että Trump tulisi tapaamiseen oikealla asenteella. Aikaa asenteen muuttamiseen Kim antaa vuoden loppuun.
 Kim sanoi odottavansa, että Yhdysvallat päättää asenteen muutoksesta tämän vuoden loppuun mennessä.
 – Se mitä tarvitaan on, että Yhdysvallat lopettaa nykyisen kaltaisen laskelmoinnin ja tulee luoksemme uudella asenteella, Kim sanoi valtiollisen mediayhtiö KCNA:n mukaan.
 Aiheesta lisää:
 Trump varoittaa Pohjois-Koreaa korjaamasta ohjusten laukaisualustaa
 Viisi päivää mönkään menneestä huippukokouksesta: Pohjois-Korean sanotaan korjaavan ohjusten laukaisupaikkaa
 Analyysi: Kim lähti huipputapaamisesta voittajana, koska Trump kutsui häntä suureksi johtajaksi – ja Koreassa sillä on iso merkitys

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong Un vaatii Yhdysvaltoja muuttamaan asennettaan vuoden loppuun mennessä


Summary: Kansa vaatii Sudaniin siviilihallintoa mahdollisimman pian.

Entinen Sudanin puolustusministeri  Awad Ibn Auf  on eronnut väliaikaishallinnon johtajan paikalta. Hän kertoi itse erostaan televisioidussa puheessa.
 Ibn Auf kertoi myös, että hänen jälkeensä johtajan paikalle tulee kenraali  Abdel-Fattah Burhan . Ibn Auf kertoi eronsa syyksi sen, että hän haluaa väliaikaisen armeijan neuvoston pysyvän yksimielisenä.
 Kymmenet tuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltään armeijan päämajan edustalla Khartumissa.
 Armeija syrjäytti Sudanin pitkäaikaisen ja itsevaltaisen presidentin  Omar al-Bashirin  torstaina. Armeija on sanonut ottavansa maassa vallan kahdeksi vuodeksi. Kansa ei ole tyytyväinen ratkaisuun ja pitää armeijan toimia vallankaappauksena.
 Kansa haluaisi Sudaniin siviilihallinnon mahdollisimman pian.

Sudanin väliaikaishallinnon eilen nimitetty johtaja erosi


Summary: Ahvenanmaalainen yhteysalus ajoi karille Föglössä perjantaina. Otkes aloitti alustavan tutkinnan onnettomuudesta.

Onnettomuustutkintakeskus on käynnistänyt alustavan tutkinnan aamulla Ahvenanmaalla tapahtuneesta karille ajosta.
 Yhteysalus ajoi Föglön edustalla karille perjantaina kahdeksan jälkeen aamulla. Kyydissä oli 25 matkustajaa, jotka evakuoitiin aluksesta merivartioston ja meripelastusseuran aluksilla.
 Tilanteesta ei syntynyt henkilövahinkoja.
 Aluksesta pääsi kuitenkin karille ajon seurauksena vuotamaan hieman öljyä mereen, joka torjuttiin viranomaisten toimesta.
 Otkesin viestintäpäällikkö  Sakari Lauriala  kertoo, että alustavassa tutkinnassa selvitetään tapahtumien kulku.
 – Tapahtumien kulun lisäksi selvitämme muun muassa viranomaisten toiminnan onnettomuustilanteessa. Nyt käynnissä on taustaselvitys ja itse onnettomuuden syy ei ole tiedossa.
 Lauriala kertoo, että alustava tutkinta voi kestää viikosta kuukausiin. Päätös varsinaisen tutkinnan aloittamisesta tehdään tarvittaessa.
 – Varsinainen tutkinta voi kestää jopa vuoden.
 Lue lisää:
 Lautta joutui merihätään Ahvenanmaalla – öljyä valunut hiukan mereen

Onnettomuustutkintakeskus aloitti alustavan tutkinnan – yhteysalus ajoi karille Ahvenanmaalla 25 ihmistä kyydissään


Summary: Kihlakunnansyyttäjä tiedotti syytteistä samana päivänä, kun toimittaja Johanna Vehkoo tuomittiin Junes Lokan kunnian loukkaamisesta, kun Vehkoo kutsui häntä natsiksi.

Oululaista kaupunginvaltuutettu  Junes Lokkaa  (asyl.) vastaan on nostettu syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Syyte koskee kahta rikosta, joissa kummassakin rikosnimikkeenä on kiihottaminen kansanryhmää vastaan, Oulun syyttäjänvirastosta tiedotetaan.
 Lokkaa syytetään siitä, että hän on ladannut maahanmuuttajia ja islaminuskoisia solvaavan, Helsingissä mielenosoituksen yhteydessä pidetyn puhetaltioinnin Youtube- ja Facebook-sivustoille.
 Viime viikolla Lokkaa vastaan nostettiin myös syytteet neljästä kunnianloukkauksesta ja yksityiselämää loukkaavasta tiedon levittämisestä. Kunnianloukkausten epäillään tapahtuneen Youtubessa, hänen blogissaan ja sosiaalisessa mediassa.
 Lokka on tuomittu aiemminkin sakkoihin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Lue lisää:   Toimittaja tuomittiin kunnianloukkauksesta, kun hän kutsui oululaista kaupunginvaltuutettua natsiksi ja rasistiksi
 Junes Lokan tuomio kiihottamisesta kansanryhmää vastaan pysyi ennallaan hovioikeudessa

Oululaista kaupunginvaltuutettua vastaan on nostettu syyte kiihottamisesta kansanryhmää vastaan


Summary: Barkov-merkit myytiin perjantaina Tampereen Messu- ja urheilukeskuksessa.

NHL-tähti  Aleksander Barkovista  tehty postimerkki sai väen jonottamaan perjantaina Tampereella.
 Messu- ja urheilukeskuksessa järjestettävillä supermessuilla myytiin perjantaina 500 Barkov-merkkiä.
 Aikaisimmat jonottajat olivat tulleet paikalle jo varhain aamulla. Merkkien myynti alkoi yhdeltätoista.
 Aamupäivällä jono kiemurteli pitkänä messukeskuksen ovilla.
 Säännöt olivat selvät, yksi jonottaja sai ostaa vain yhden viisi euroa maksavan merkin.
 Syyt merkin ostoon olivat joko itse kohteessa tai sitten merkissä, joka on harvinaisuus.
 – Tänne sai tulemaan Barkov, jääkiekko ja merkin harvinaisuus. Olen jääkiekkohullu. Merkki menee kokoelmiin ja mahdollisesti jää sitten lapsille, kertoi jonossa ollut Mikael.
 Tampereen Filatelistiseura olisi halunnut tehdä merkistä isomman painoksen, mutta se ei sopinut NHL:n edustajille.
 Tampereen Filatelistiseura ry

NHL-kiekkoilija Aleksander Barkovista tehty postimerkki sai väen jonottamaan aamusta asti


Summary: Mies surmasi viime vuoden elokuussa 36-vuotiaan irakilaismiehen kerrostaloasunnossa Kotkan Karhuvuoressa.

Kymenlaakson käräjäoikeus on tuominnut 43-vuotiaan irakilaismiehen 10 vuoden 4 kuukauden mittaiseen vankeusrangaistukseen taposta ja hautarauhan rikkomisesta.
 Mies surmasi viime vuoden elokuussa 36-vuotiaan irakilaismiehen potkimalla ja lyömällä tätä kerrostaloasunnossa Kotkan Karhuvuoressa.
 Surmaan liittyy poikkeuksellisen julmia piirteitä. Asunnosta löytyi tutkinnan yhteydessä kaksi sahaa, luita ja verijälkiä. Mies kaivoi surman jälkeen myös kuopan parin kilometrin päähän asunnosta, mutta kuopasta ei löytynyt ruumiinosia.
 Oikeudessa kuultiin muun muassa naapureita, jotka kertoivat asunnosta kuuluneista tappelun äänistä.
 Poliisin mukaan miehet tunsivat toisensa. Se tutki tapausta ensin katoamisena. Kun tutkinnassa tuli ilmi henkirikoksen piirteitä, tapaus siirtyi keskusrikospoliisille. Epäilty otettiin kiinni lokakuun lopussa, ja hän on ollut vangittuna siitä lähtien. Hänet passitetaan kärsimään tuomiota Mikkelin vankilaan.
 Tuomittu velvoitetaan maksamaan uhrin kahdelle alaikäiselle lapselle 10 000 euroa kummallekin korvauksena kärsimyksestä.

Irakilaismiehelle yli 10 vuotta vankeutta erittäin raa'asta taposta ja hautarauhan rikkomisesta – asunnosta löytyi luita ja kaksi sahaa


Summary: Eniten ääniä annettiin perinteiseen tapaan Tukholmassa ja Espanjan Aurinkorannikon Fuengirolassa.

Yli 41 000 kävi antamassa äänensä eduskuntavaalien ennakkoäänestyksessä Suomen ulkomaanedustustoissa, kertoo ulkoministeriö.
 Äänestäjiä oli 5 600 enemmän kuin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa, jolloin äänestäneitä oli vajaat 35 500 henkilöä.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys järjestettiin tänä vuonna 86 maassa, joissa oli yhteensä 219 äänestyspaikkaa.
 Laivoilla äänesti 213 suomalaista miehistön jäsentä.
 Eniten ääniä annettiin perinteiseen tapaan Ruotsissa, yhteensä 9873 henkilöä. Toiseksi eniten Espanjassa, jossa äänesti 7214 henkilöä. Seuraavaksi vilkkaimmin äänestettiin Isossa-Britanniassa 2494, Saksassa 1981 ja Yhdysvalloissa 1950 äänestäjää.
 Vilkkainta oli jälleen Tukholmassa, jossa äänesti 3847 henkilöä, seuraavaksi vilkkaimmin äänestettiin Espanjan Aurinkorannikon Fuengirolassa, jossa kävi 3650 äänestäjää. Kolmannella sijalla on Lontoo 1644 äänestäjällä.
 Vaalivirkailija Maria Simola kertoi, että äänestäjiä on enemmän kuin viime vaaleissa. Barcelonan kunniakonsulaatissa äänensä antoi yli 200 suomalaista.  Maija Salmi / Yle
 Ulkomaiden äänioikeutettuja noin 255 000
 Tänä vuonna ulkomailla pysyvästi ja tilapäisesti asuvilla tai oleskelevilla suomalaisilla oli ensimmäistä kertaa mahdollista äänestää vaaleissa kirjeitse. Kirjeitse äänestäneiden määrää ei ole vielä saatavilla. Kirjeäänestyksen järjestämisestä vastasi oikeusministeriö.
 Kaiken kaikkiaan ulkomailla vakinaisesti asuvia äänioikeutettuja oli väestörekisterikeskuksen tilastojen mukaan tänä vuonna noin 255 000 henkilöä.
 Heidän lisäkseen edustustoissa saivat äänestää myös ulkomailla tilapäisesti oleskelevat äänioikeutetut.

Ennakkoon ulkomailla äänestäneiden määrä kasvoi yli 41 000:een


Summary: Kansallismuseon lisärakennuksen arkkitehtuurikilpailuun tuli lähes 180 ehdotusta. Kaikki kilpailijat ovat EU-maista. Finalistit julkistetaan kesäkuussa.

Kansallismuseon lisärakennus on naamioitu puistoksi tai se seisoo museon sisäpihalla, selviää arkkitehtuurikilpailun ehdotuksista. Kaikki niistä on jätetty kilpailuun anonyymisti.
 Poimimme tähän juttuun kymmenen toimituksen mielestä kiinnostavaa tai yllättävää suunnitelmaa ehdokkaiden joukosta.
 Kaikki ehdokkaat löydät  täältä .
 1 Kansallismuseo Nurmella Ehdotus vaikuttaa opiskelijatyöltä, ja rakennuksen idea on hauska, vaikka se toimii ehkä parhaiten Saharassa. Siellä tosin hiekka tunkee suuhun avoimessa tilassa. Rakennuksen lippa näkyy Mannerheimintielle ja näyttelytilat on sijoitettu museon aitojen viereen. 2 Kansallismuseo Kratti Kohde henkii modernistisia ihanteita ja sen “leijuva” kupoli on koottu epäsäännöllisistä paloista. Krattin ytimessä on maahan upotettu atrium, jonka ympäri uudet tilat kiertyvät. Kupolin materiaalina on patinoitu kupari. 3 Kansallismuseo Finlight Tämä on ehkä kisan hurjin suunnitelma, sillä lasinen uudisrakennus kohoaa näyttävästi kaupunkikuvaan ja täyttää melkein koko Kansallismuseon sisäpihan. Suunnittelijoiden mielestä kohde näyttäytyy iltaisin suurena lyhtynä. 4 Kansallismuseo Haviseva lehti Rakennus tunkee voimakkaasti kaupunkikuvaan massiivisen puujulkisivun takia. Maantasossa on lasipaviljonki, ja näyttelytilat on sijoitettu sen yläpuolelle. Niiaava katto liittyy suunnittelijoiden mielestä Kansallismuseon monimuotoisiin kattorakennelmiin. 5 Kansallismuseo Sampo Tässä on harvinaisen rohkea esitys Kansallismuseon lisärakennukseksi. Kohde on upotettu kokonaan pihakannen alle, ja maan päälle näkyy vain kolme suurta kraateria. Idea on saatu suomalaisesta mytologiasta. 6 Kansallismuseo Kallas Rakennus näyttää ilmakuvassa kiehtovalta, ympäristöönsä mainiosti solahtavalta kohteelta, mutta tunnelma lässähtää sivuprofiilissa. Vastassa on tuttua tutumpi lasinen näyttelyaula, josta laskeudutaan pohjakerrokseen. 7 Kansallismuseo Kerkkä Rakennus tuo mieleen koko suomalaisen nykyarkkitehtuurin uuden sukupolven, joka on menestynyt kansainvälisissä arkkitehtuurikilpailuissa omintakeisilla töillään. Veistoksellisen kohteen suunnittelijoiden täytyy olla Suomesta. 8 Kansallismuseo Tapiola Ehdotus tuo mieleen entisaikojen näköalatornit, joista on yritetty leipoa nykyaikainen, monipolvinen versio. Kohde näyttää hämmentävältä Kansallismuseon sisäpihalla. Se voisi olla myös scifi-elokuvan lavaste. 9 Kansallismuseo Kansallismurikka Rakennuskompleksi näyttää ilmakuvassa kolmeen osaan leikatulta kääretortulta. Suunnittelijoiden mukaan kyse on maasta nousevasta pyöreästä kivestä, joka ei uhittele Kansallismuseolle. Päällys on harmaata graniittia. 10 Kansallismuseo Kanvas Ehdotus on saanut vaikutteita Kansallismuseon katoista ja rakennuksella on messinkinen haarniska. Luonnonvalo pääsee maan alla olevaan näyttelytilaan pihalle kurkottavien kattolyhtyjen kautta.

Tältäkö näyttää Kansallismuseon laajennus? 10 kiinnostavaa suunnitelmaa ehdokkaiden joukosta


Ranskassa alkaa tänään oikeudenkäynti matkustajalautta Estonian uppoamisesta.
 Siinä vaaditaan vastuuseen turmasta lautan rakentanutta saksalaistelakka Meyer Werftia ja Estonialle merikelpoisuusluokituksen myöntänyttä ranskalaista Bureau Veritas -luokituslaitosta.
 Yli tuhat lauttaturmassa kuolleen omaista, joiden joukossa on myös onnettomuudesta selvinneitä, vaati korvauksia tapahtuneesta 25 vuotta tragedian jälkeen.
 Nanterressa, Pariisin pohjoispuolella käytävään kuulemiseen oli varattu kaksi päivää: perjantai ja maanantai. Päätöstä odotetaan heinäkuussa, kertoo  Radio France International.
 Turman uhrien omaiset ovat aikoinaan saaneet 130 miljoonan korvaukset Est-Line -lauttayhtiöltä.
 Kanteen nostaneita yli 1 100 omaista edustava asianajaja  Maxime Cordier  perustelee kannetta kuitenkin sillä, etteivät korvaukset sisällä omaisten tuskaa ja kärsimystä.
 Cordier kertoo  france24.comin  mukaan, että Ranskan oikeuslaitokselta on kestänyt yli 20 vuotta ottaa omaisten kanne käsittelyyn. Omaiset vaativat nyt yhteensä 40 miljoonan euron korvauksia nimenomaan psykologisista haitoista.
 Estonian uppoamista tutkineen ryhmän loppuraportissa vuonna 1997 kerrottiin, että turman syynä oli lautan rikkoutunut keulaportti, joka ei kestänyt myrskyn rasituksia ja irtosi. Tämän vuoksi vesi pääsi virtaamaan autokannelle ja alus upposi.
 Kanteen nostaneet katsovat, että lautan suunnittelussa, erityisesti keulaportin avaamisjärjestelmässä, oli tehty vaarallisia virheitä. Heidän mukaansa keulaportin avaamisjärjestelmä oli suunniteltu ja rakennuttu niin, että ajoneuvot pystyvät liikkumaan lautalta pois nopeasti.
 Osa jutussa kantajina ollutta ei enää edes tiennyt neljännesvuosisadan Ranskan oikeusistuimissa seilanneen jutun jatkuvan.
 – Luulin, että jutusta oli luovuttu jo aikoja sitten, myönsi ruotsalainen  Elisabet Nilsson , 66, joka menetti aviomiehensä turmassa.
 Tallinnasta Tukholmaan matkalla ollut Estonia upposi syyskuussa 1994. Turmassa kuoli 852 ihmistä. Aluksesta pelastui vain 137 ihmistä.
 Aiheesta lisää:
 Trial opens in France of 1994 Estonia ferry disaster
 Estonia shipwreck survivors demand compensation after 25 years

Estonia-turmaa käsitellään oikeudessa Ranskassa – omaiset vaativat 40 miljoonaa euroa psykologisista haitoista


Summary: Etuuksien rahallinen summa vastaa vuodesta 2020 alkaen nykyistä paremmin äidin todellista tulotasoa.

Vanhempain-, sairaus- ja luovutuspäivärahat, erityishoitoraha ja kuntoutusraha määräytyvät vuoden 2020 alusta uusin perustein vuosituloista, kertoo Kela.
 Vuositulo lasketaan jatkossa 12 kalenterikuukaudelta, jotka ovat edeltäneet etuusoikeuden alkamista edeltävää kalenterikuukautta, kerrotaan tiedotteessa. Kelan mukaan tämä vastaa nykyistä paremmin asiakkaan todellista tulotasoa.
 Jos esimerkiksi oikeus äitiysrahaan alkaa toukokuussa 2020, lasketaan vuositulo huhtikuuta edeltävältä 12 kuukauden ajalta.
 Nykyisellään esimerkiksi vanhempainpäivärahat  lasketaan  yleensä verotuksessa vahvistettujen edellisvuoden työtulojen perusteella tai vaihtoehtoisesti myös päivärahaa edeltävien kuuden kuukauden ajalta. Uusi malli korvaa nämä ja edeltäviin etuuksiin perustuvat työtulot päivärahan perusteena.
 Vuositulosta ei enää vähennetä tulonhankkimismenoja. Vuosituloa laskiessa otetaan huomioon palkkatulot, yrittäjän eläkelain ja maatalousyrittäjän eläkelain mukainen työtulo ja tietyt etuudet.

Iso muutos Kelan päivärahoihin – äitiysrahakin määräytyy jatkossa 12 kuukauden tuloista vaikka keskeltä vuotta


Summary: Suomen suunnitelmat siitä, miten hiilinielujen vertailuluku lasketaan, eivät nykymuodossa kelpaa ehdotuksia arvioineelle asiantuntijaryhmälle. Arvio toimii pohjana EU-komission ratkaisulle.

Suomen ehdottama lähestymistapa hiilinielujen laskentaan ei tuota EU-lainsäädännön edellyttämää tulosta, toteaa jäsenmaiden suunnitelmia arvioinut työryhmä. Arvio voi johtaa siihen, että Suomi joutuu muuttamaan ehdotustaan.
 EU-komission asettama työryhmä arvioi kaikkien jäsenmaiden suunnitelmia hiilinielujen vertailulukujen laskemisesta.
 Yhteensä 41-jäsenisessä ryhmässä oli edustajat kaikista 28 jäsenmaasta, kahdeksan tutkijaa, kaksi tutkimuslaitosten ja kolme järjestöjen edustajaa.
 Suomen luonnonsuojeluliitosta ryhmässä oli mukana asiantuntija  Otto Bruun . Hän luonnehti työryhmän lausuntoa "tyrmäykseksi".
 – Ihan tuollaisenaan Suomen suunnitelma tuskin voi edetä, Bruun sanoo.
 Aiemmin Suomen esittämiä laskelmia ovat kritisoineet myös  suomalaiset tutkijat .
 Työryhmässä Suomen valtion edustajana toiminut maa- ja metsätalousministeriön neuvotteleva virkamies  Jaana Kaipainen  kuitenkin toppuuttelee luonnonsuojeluliiton puheita.
 – Käsitykseni tilanteesta on erilainen. Asia on keskeneräinen, joten en tässä vaiheessa arvioi, mikä (komission lopullinen) tekninen suositus on, sanoo Kaipainen.
 MMM: Suomen metsäpolitiikka ei vaarassa
 Arviointi on seurausta EU:ssa hyväksytystä lulucf-direktiivistä, joka määrittelee, miten metsien ja muun maankäytön hiilinielut lasketaan.
 Hiilinielujen laskentasäännöt ovat tärkeitä, koska isommat nielut tarkoittavat käytännössä pienempää tarvetta vähentää päästöjä esimerkiksi liikenteestä tai maataloudesta pyrittäessä kohti EU:ssa sovittuja tavoitteita.
 Työryhmän mukaan Suomi ei ole kyennyt osoittamaan, että sen metsänhoitosuunnitelmat edustavat jatkuvuutta suhteessa vertailuvuosiin 2000–2009. Suomen ehdotus tulevien hakkuiden vertailutasosta ei työryhmän mukaan ole uskottava.
 Kaipainen sanoo, että asiantuntijaryhmä ei ole ymmärtänyt täysin, miten Suomi on metsien hiilinielutulokset saanut ja pyytää siksi lisätietoja asiasta.
 Bruunin mukaan Suomi joutuu kesällä arvioimaan, pitääkö Luonnovarakeskuksen laatimaa esitystä muuttaa.
 – Riski hakkuiden nopeasta kasvattamisesta kasvaa aika tavalla, Bruun sanoo.
 Suomen ohella työryhmä kritisoi myös Ruotsin, Slovenian ja Latvian suunnitelmia.
 – Tässä ei ole mitään sellaista vaaraa, että Suomen metsäpolitiikka menisi uusiksi, sanoo Kaipainen.
 Lopulliset suositukset jäsenmaille antaa komissio lähikuukausina työryhmän ehdotuksen pohjalta.
 Lue myös:
 Suomi voi hakata lisää metsiä ja ilmastotavoitteet täyttyvät silti, kertoo uusi laskelma – tutkijat ja luonnonsuojeluliitto erimielisiä
 Professori: Suomen hiilinielulaskelma on tehty väärin – hyödyntää EU-järjestelmän heikkouksia
 Hiilinieluista löytyi lopullinen sopu: Suomi voi kasvattaa hakkuitaan ilman päästövähennyksiä, mutta vähemmän kuin haluaisi

Suomen laskelmat metsien hiilinieluista eivät kelpaa sellaisenaan EU-työryhmälle


Summary: Downin syndroomasta kärsivä nuori mies leikki aseilla ja piti poliiseista.

Ruotsin syyttäjänvirasto on aloittanut oikeustoimet kahta tukholmalaista poliisia vastaan. He ampuivat kuoliaaksi 20-vuotiaan kehitysvammaisen miehen viime elokuussa.
 Murhenäytelmä sai alkunsa, kun Downin syndroomasta kärsivä mies oli karannut kotoaan. Mies oli henkiseltä kehitykseltään pikkulapsen tasolla. Hän piti leikkiaseilla leikkimisestä. Hän piti paljon myös poliiseista, kertoo muiden muassa  Aftonbladet-lehti .
 Kolme poliisia, jotka näkivät hänet Tukholman Norrbackagatanilla eivät tienneet hänen taustastaan. He näkivät, että miehen kädessä oli ase, joka todellisuudessa oli vaaraton leikkipyssy.
 Poliisit käskyttivät miestä pudottamaan aseen. Tämä ei totellut, jolloin poliisit avasivat tulen.
 Poliisit ampuivat kaikkiaan 25 laukausta, joista kolme osui mieheen. Ammunnan aikana uhri käänsi selkänsä poliiseille. Tuolloin hänen selkäänsä osui vielä yksi luoti, joka koitui hänen kohtalokseen.
 Syyttäjän mukaan poliisien päätös avata tuli oli perusteltu, koska heillä oli syy uskoa olevansa vaarassa. Hätävarjelutilanne kuitenkin päättyi siinä vaiheessa, kun uhri kääntyi selin. Tuolloin ammuttu viimeinen laukaus oli lainvastainen, katsoo syyttäjä.
 – On olemassa sellainen asia kuin toimintakontrolli. Se tarkoittaa, että jokaisen laukauksen jälkeen on harkittava, onko ampumista syytä jatkaa, syyttäjä perustelee.
 Kolmesta tilanteeseen osallistuneesta poliisista yksi saa syytteen kuolemantuottamuksesta ja yksi virkavirheestä. Yksi selviää ilman syytettä.
 Lisää aiheesta:
 Tukholman poliisi ampui kehitysvammaisen – "käyttäytyi uhkaavasti"   Poliisi ampui Down-nuoren vain muutaman korttelin päässä kodistani – onko Ruotsin poliisista tullut liian liipaisinherkkä?

Tukholman poliisi ampui kehitysvammaisen 25 laukauksella – Syyttäjä: yksi laukaus oli laiton


Summary: Suomalaisten ja venäläisten tutkijoiden yhteistyöllä kehitetään laatokannorpan suojelua.

Suomalaista norpansuojeluosaamista viedään tulevaisuudessa myös Venäjälle.
 Suomalaiset ja venäläiset norppatutkijat aloittivat huhtikuun alussa kolmevuotisen yhteistyöhankkeen, jonka tavoitteena on edistää tutkimusta Saimaalla ja Laatokalla. CoExist-hankkeessa tavoitellaan nimen mukaisesti ihmisen ja norpan kestävää rinnakkaiseloa (coexistence).
 – Yhteistyötä tehdään sekä tutkimuksen että tiedonlevityksen saralla. Saimaalla on tehty tutkimusta pitkään, ja sen avulla saatu norppakanta kasvuun. Tällaista tietotaitoa on tarkoitus viedä myös Laatokalle, hankekoordinaattori  Marja Niemi  Itä-Suomen yliopistosta kertoo.
 Saimaalta hankittua osaamista käytetään esimerkiksi laatokannorppien käyttäytymisen tutkimiseen.
 – Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto on kehittänyt menetelmää automaattiseen norppayksilöiden tunnistamiseen, ja sitä aiotaan hyödyntää myös Laatokalla. Samalla saadaan paljon tietoa molempien alalajien käyttäytymisestä.
 Osana suojelutyötä Venäjälle viedään myös suomalaista matkailuosaamista.
 – Saimaalta on tarkoitus jalkauttaa Laatokalle tietoa norppaystävällisestä kalastuksesta ja matkailusta.
 Laatokan norppakanta moninkertainen Saimaaseen verrattuna
 Euroopan suurimman järven, nelisen kertaa Saimaan kokoisen Laatokan järvinorppakanta on Saimaata vahvempi.
 Sekä saimaannorppa että laatokannorppa ovat norpan makean veden alalajeja, joita tavataan vain omissa vesistöissään. Uhanalaisiksi luokiteltuja laatokannorppia on noin 2000 yksilöä, kun erittäin uhanalaisia saimaannorppia on tällä hetkellä hieman alle 400.
 – Laatokan kanta on vahvempi, mutta uhkakuvat ovat samat kuin Saimaalla. Kanta voi romahtaa nopeastikin, jos suojelutyötä ei pyritä tekemään jo ennakkoon. Tutkimustyöllä pystytään kohdistamaan suojelutoimenpiteitä paremmin, jos niille on tarvetta.
 Maiden välinen tutkimusyhteistyö on ollut telakalla parin vuosikymmenen ajan. Norppatutkija Niemi uskoo, että yhteistyötä viritellään maiden välille laatokannorpan suojelun kannalta hyvään aikaan.
 – Venäläiset tutkijat ovat tehneet jonkin verran tutkimusta Laatokalla. Nyt on tarkoistus tehostaa tutkimustoimintaa ja välittää tietotaitoa molemmin puolin. Hanke edistää myös tiedon jalkauttamista esimerkiksi koululaisille sekä Suomessa että Venäjällä.
 Hankerahoitus EU:lta ja Venäjältä
 Hanke on saanut lähes 700 000 euroa Kaakkois-Suomen ja Venäjän CBC-yhteistyöohjelmalta, jota rahoittavat Venäjän lisäksi Euroopan Unioni ja Suomen valtio.
 – Hankerahoituksen saaminen oli tärkein yhteistyön mahdollistaja. Yhteistyötä on yritetty käynnistää aiemminkin, mutta heikolla menestyksellä. CBC-rahoitus on ehdottoman hieno homma, Niemi toteaa.
 Itä-Suomen yliopiston vetämässä CoExist-hankkeessa ovat mukana myös Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto, Suomen luonnonsuojeluliitto ja venäläinen Biologit luonnonsuojelijoina -järjestö.
 Lue myös:
 Neljä vuosikymmentä sitten tavoitteeksi asetettu 400 norpan raja ylittymässä vihdoin: Norpan matka ihmisen hylkimästä eläimestä luonnonsuojelun symboliksi on kivinen
 "Tämä on läpimurto, monien itkujen jälkeen" – Kuvaaja Juha Taskinen riemuitsee 400 saimaannorpasta

Suomalaista norpansuojeluosaamista viedään pian myös Venäjälle