Summary: Ylen haastattelema vartija penää jengivankeja suljettavaksi omille osastoilleen ja näin "lusimisrauhaa pelkääjille."

Rikollisjengi UB:n eli United Brotherhoodin ja sen alajärjestö Bad Unionin ympäri Suomen levittäytyvät rikostutkinnat ja oikeudenkäynnit etenevät oikeuteen Turussa jo ensi vuoden alussa.
 Vuoden alussa oikeus alkaa puida juttua, jossa rikollisjengi UB on  poliisin mukaan  kuljettanut ja levittänyt suuria määriä huumeita Turun Saramäen vankilaan.
 Poliisin mukaan UB on hoitanut koko ketjua huumehankinnasta ja aineiden Turun vankilaan kuljettamisesta huumeiden levitykseen ja myyntiin.
 Poliisin syksyisen  tiedotustilaisuuden  mukaan UB:n valta vankiloissa on kasvanut. Jengi on painostanut vankilan muita vankeja ja heidän omaisiaan.
 Heti vuoden alusta Itä-Uudemaan käräjäoikeus saa käsiteltäväkseen myös kanteen, jossa syyttäjä ja poliisihallitus hakevat liivijengi-UB:n lakkauttamista.
 Lakkauttamisperuste on muun muassa rikollisryhmän sotilaallinen järjestäytyminen ja jykevä aseistautuminen.
 Rikollisjärjestöjä ovat muualla Euroopassa lakkauttaneet muun muassa Saksa, Tanska ja Alankomaat.
 Viime syksynä toteutuneen UB-suuriskun jäljiltä poliisi on alkanut saada myös esitutkintojaan valmiiksi eri puolilla maata.
 Poliisin UB-operaatio  Poliisi on iski United Brotherhood -rikollisjärjestön harjoittamaan huumekauppaan Poliisi teki useita kiinniottoja ja kotietsintöjä eri puolilla Suomea syksyllä 2019 Esitutkinnoissa United Brotherhoodin jäseniä epäillään törkeistä huumausainerikoksista, väkivaltarikoksista ja talousrikoksista Syyttäjä ja Poliisihallitus hakevat kanteella UB:n lakkauttamista ensi vuoden alussa
 Vuoden alussa valmistuu esimerkiksi Helsingin ja Tuusulan seudun UB-juttu ja sen osana Turkuun ulottuva kiristystutkinta.
 Eri puolilla maata operoiva syyttäjäryhmä haluaa ottaa oikeudenkäynneissä käyttöön myös niin sanotun koventamisperusteen. Toteutuessaan tuomion ankaroittamisperuste tietää kolmasosan lisäystä tuomioon.
 Vankiloissa tilanne päälaellaan: pelkääjävankien määrä lisääntynyt
 Suomen vankiloissa UB-ryhmä on poliisin mukaan saavuttanut vaikutusvaltaa ainakin Turun ja Riihimäen vankiloissa.
 Poliisin mukaan UB on pitänyt vankiloissa yllä väkivallan uhkaa muiden vankien ja omaisten kiristämiseen. Myös vankien välinen väkivalta on lisääntynyt.
 Viime aikoina myös Vankilavirkailijain Liitto on ollut huolissaan jäsenistöönsä eli vankiloiden henkilökuntaan kohdistuvasta maalittamisesta ja virkamiesten turvallisuudesta.
 Vankilavirkailijain Liiton tiedotteessa  suomitaan oikeusministeri  Anna-Maja Henrikssonia  (r.) siitä, ettei hän olisi reagoinut virkamiehiin kohdistuneisiin pahoinpitelyihin eikä vankien väliseen lisääntyneeseen väkivaltaan.
 Ministeri on nyt  vastannut viestiin  ja vakuuttaa, että järjestelmälliseen häirintään, uhkailuun ja maalittamiseen puututaan nykyistä vahvemmin.
 Turun vankilan vartija ja Vankilavirkailijain Liiton hallituksen jäsen  Pekka Puolitaival  kertoo maalittamisesta.
 – Henkilökunnasta ja heidän omaisistaan koetetaan hankkia tietoa, jota pyritään käyttämään hyväksi. Rikolliset tekevät myös jatkuvalla syötöllä kanteluita virkamiehistä. Vartijoiden päätöksentekoon koetetaan näin vaikuttaa.
 Puolitaival kertoo, että vaikka työ muurien sisäpuolella on pääsääntöisesti turvallista, myös vankiloiden säästöjen aiheuttama liian vähäinen henkilöstömäärä luo turvattomuutta.
 Yli 30 vuoden kokemuksella puhuvan Puolitaipaleen mukaan vankiloiden suljetuilla osastoilla on nyt aiempaa enemmän "pelkääjävankeja".
 – Koko systeemi on mennyt päälaelleen. Ennen suljetulle laitettiin vangit, jotka ovat niin sanotusti hankalia. Nykyään siellä on niitä, joilla on rajoituksia tutkintasyistä sekä "pelkääjiä".
 Pelkääjien määrään on vaikuttanut jengiytyminen vankilassa.
 – Varmasti on vaikuttanut, sillä pelkääjiä on nykyään hyvin paljon.
 Vaarallisille vangeille on tulossa omat osastot, kertoo Rikosseuraamuslaitos eli RISE. Osastojen sijoituspaikoiksi on kaavailtu alustavasti Turkua, Riihimäkeä ja Sukevaa.
 Puolitaival pitää vaarallisten vankien omia osastoja mainiona uudistuksena.
 Vartija Pekka Puolitaival penää vangeille "lusimisrauhaa". Kuvassa sellejä Turun Saramäen vankilassa. Arkistokuva. Kalle Mäkelä / Yle
 – Se on hyvä askel. Annetaan lusimisrauha niille, jotka vankeusrangaistuksensa rauhassa haluavat suorittaa. Taataan rauha vankilassa kaikille.
 Puolitaipaleen mukaan myös henkilökunnan turvatarkastukset ja vaatteiden alle näkevät "bodyskannerit" olisivat hyvä uudistus. Myös niitä kaavaillaan RISEn mukaan vankilaan – siis jos jostain löytyisi rahaa.
 – Ne luovat oikeusturvaa henkilökunnalle. Naapurimaissa tällaisia käytäntöjä on ollut jo tovin. On mielestäni hyvä, kun tiedetään, että koko henkilökunta, kaikki vierailijat ja lomailevat vangit tarkistetaan mennen tullen.
 Puolitaipaleen mukaan kaikkien vankilassa kulkijoiden tarkastaminen pienentää rikollisryhmien mahdollisuutta kiristää vankilassa ja ulkopuolella liikkuvia.
 Pahoinpitelyt ja pula riittävästä väestä huolestuttaa
 Rise kertoo lähettäneensä vankiloihin tiedotteen sekä keväällä että syksyn alussa. Tiedotteessa kerrottiin, että väkivallan uhka vankiloissa on kohonnut.
 Turun vankilan vartija Pekka Puolitaival ei väitä, että vartijoiden pahoinpitelyt olisivat vankiloissa lisääntyneet.
 – Pahoinpitelyitä on sen sijaan tapahtunut vankiloiden ulkopuolella. On huolestuttavaa, että puolen vuoden sisällä on tapahtunut kahdeksan pahoinpitelyä. Onhan se huomattava lisäys.
 Puolitaival yhtyy myös syyttäjän näkemykseen, että rikollisjengit ovat sotilaallisesti järjestäytyneitä.
 – Onhan se toki organisoitu ryhmä. Ja päämääränä on mahdollisimman iso raha, jolla toimintaa voidaan pyörittää.
 Vartija Pekka Puolitaival kertoo, että henkilökunnan pahoinpitelyjä on tapahtunut vankilan muurien ulkopuolella aiempaa enemmän.  Arkistokuva Turun Saramäen vankilasta. Kalle Mäkelä / Yle
 Vartija Pekka Puolitaival luettelee myös muita henkilökunnan huolenaiheita – aiheita, jotka eivät liity mitenkään rikollisjengeihin.
 – Rikosseuraamuslaitoksen rahankäyttö ja ulkoistukset huolestuttavat. Koko ruokahuolto ja kiinteistöhuolto on ulkoistettu ja uudistus on käynyt kalliiksi. Rahaa pitäisi riittää paremmin käytännön toimintaan.
 Vartija ei unohda muurien sisäpuolella rangaistustaan suorittavaa vankia.
 – Vankien työtoimintaa ajetaan koko ajan alas. Se on surullista. Jos vangista pitää tehdä yhteiskuntakelpoinen, työ on se asia, jota ihminen tarvitsee pärjätäkseen elämässä.
 Lue lisää:
 Näin toimii Suomen vaarallisimpana pidetty rikollisryhmä: "farmijoukkue" hoitaa likaiset työt, huipulla on maaseudun rauhassa asuva mies
 Viranomaiset: Liivijengi ottanut valtaa vankiloissa – käyttää raakaa väkivaltaa ja pakottaa omaisia huumekuriireiksi

Maalittaminen ja pahoinpitelyt vaanivat vanginvartijaa – Syyttäjä hakee vankiloissakin toimivan, aseistautuneen UB-jengin lopettamista


Summary: Suomalaisten joululaulujen teksteihin ja melodioihin ovat vaikuttaneet 1800-luvun lopun katovuodet.

Perinteiset ja haikeat joululaulut pitävät pintansa suomalaisten suosikkijoululauluina. Harras tunnelma välittyy monen perinteisen ja tuoreemmankin joululaulun teksissä ja melodiassa.
 Sibelius-akatemian emeritusprofessori  Reijo Pajamo  kertoo, että syitä molliharmonioille löytyy Suomen historiasta.
 – Hengellinen lauluperinteemme ja esimerkiksi meidän virret ovat olemukseltaan hyvin hartaita. Lisäksi moni keskeisistä kansanlauluista menee mollissa. Tämä lauluperinne heijastuu varmasti myös joululauluihin.
 Pajamon mukaan moni suomalainen joululaulu on syntynyt 1800-luvun lopulla, jolloin maassa kärsittiin katovuosista.
 – Ehkä oli helpompi laulaa hartaita sävelmiä kuin iloisia, kun kyse oli puutteesta ja toimeentulosta.
 Harras tunnelma elää vahvana myös uudemmissa joululauluissa. Pajamo mainitsee esimerkkinä  Vexi Salmen  ja  Kassu Halosen   Sydämeeni joulun teen  -kappaleen.
 – Olen monesti miettinyt, mikä tämän laulun suuri salaisuus on. Laulussa on oltava tiettyjä ominaisuuksia, jotta se vakuuttaa kansan.
 – Tässä kappaleessa on tiettyä haikeutta ja yksinkertaisuutta. Siinä on myöskin hyvin mieleen jäävä kertosäe. Suosittu joululaulu ei saa olla liian vaikea. Sen täytyy olla yksinkertainen ja kaunis melodialtaan, aprikoi Pajamo.
 Miksi laulamme vain lapsuuden jouluista?
 Lapsuuden joulut esiintyvät usean joululaulun teemassa. Pajamo uskoo, että moni haluaa joululaulujen myötä palata juuri lapsuuden muistoihin. Nimen omaan kotona vietetyt joulut nousevat monen mieleen.
 – Kotiin liittyviä muistoja ovat esimerkiksi jouluateria, joulupukin käynti, joululahjat ja joulusaunat. Kuusi oli tuotu ja koristeltu ja koko koti oli valmisteltu juhlaa varten. Kyllä se jättää lapseen herkästi hyvin voimakkaan kokemuksen, johon haluaa aikuisenakin palata.
 Osittain lapsuuden kaipuuseen liittyy myös se, miksi perinteiset joulaulut pitävät pintansa. Esimerkiksi  Joulukirkkoon  on Pajamon mukaan edelleen yksi suosituimmista joululauluista. Laulu johdattaa kuulijansa lapsuuden maisemiin.
 – Nykyisin joulukirkkoon kuljetaan raitiovaunulla tai autolla. Vaikka olemme etenkin Etelä-Suomessa tällaisen sulan keskellä, niin silti meitä viehättää talvinen matka reen kyydissä halki luonnon.
 Rauhalliset joululaulut säilyvät kiihkeässä elämänrytmissä
 Uusia joululauluja putkahtelee joulun soittolistoille vuosittain. Pajamo kertoo, että joululauluja tehdään kaiken aikaa, mutta aiheet pysyvät hyvin samantyyppisinä.
 – Tämän päivän kiihkeä elämänrytmi kyllä pitää huolen siitä, että ihmiset kaipaavat rauhaa etenkin joulun seudulla. Joululaulut antavat rauhoittumiseen hyvän mahdollisuuden.
 Myöskään joululaulutilaisuudet eivät ole katoamassa. Pajamo kertoo, että esimerkiksi Kauneimmat joululaulut -tapahtumaa on järjestetty vuodesta 1973 lähtien ja suosio on ollut kasvussa.
 – Viime vuosina erilaisista joululaulutapahtumista ovat kiinnostuneet enenevissä määrin erityisesti nuoret, alle 30-vuotiaat.
 – Joululaulujen tulevaisuus ei mielestäni ole millään tavalla uhattuna.

"Kuka kulkee nyt yksinään kalmistoon" – miksi suomalaiset ovat hartaiden joululaulujen kansaa?


Summary: Sähköautoa tai hybridiä korjaamaan pitää kutsua ammattilainen, sillä konepellin alla räplääminen on turvallisuusriski.

Parikymmentä vuotta autoilijoita auttanut tiepalveluasiamies  Matti Niemi  esittelee akkulaturia, jolla sähköauton tai hybridin pikku akku saadaan henkiin. Kohtaamme Turun satamassa, joka on tavallisin avustamiskohde Varsinais-Suomessa.
 Autoliitto käyttää akkulaturia auttaessaan autoilijoita. Minna Rosvall / Yle
 – Autoilijalle on saattanut jäädä sisävalo päälle risteilyn ajaksi tai akku on muuten mennyt tyhjäksi. Joillakin jäävät avaimet autoon oven väärälle puolelle, joten heille avaamme ovet. Täällä meitä tarvitaan eniten joulun aikaan, kertoo Matti Niemi.
 Tiepalvelumies Tapio Mäkipää (vasemmalla) ja tiepalveluasiamies Matti Niemi ovat valmiina auttamaan joululiikenteessä. Minna Rosvall / Yle
 Sähköautot ovat tuoneet uutta sykettä auttamistoimintaan. Varsinais-Suomen tiepalvelusta vastaava Niemi on hoitanut itse noin kymmenen ongelmatilannetta niiden kanssa. Sähköautoja ja hybridejä varten hän on käynyt kahden päivän turvallisuuskoulutuksen.
 Mies vakavoituu. Konepellin alle ei kannata lähteä koskemaan, jos ei ole ammattilainen.
 – Oranssilla merkityt osat konehuoneen puolella ovat sellaisia, joihin ei saa koskea. Siellä on korkea jännite. Jos sydän on huono ja saa tällin, taival päättyy siihen, varoittelee Niemi.
 Kokosimme tärkeitä vinkkejä joulumatkan varalle. Jotkut vinkeistä sopivat kaikille tielläliikkujille.  Traficomin mukaan Suomessa on noin 20 000 ladattavaa hybridiä ja 4 000 täyssähköautoa.
 .
 Ladattava hybridi latauksessa. Minna Rosvall / Yle
 1) Varmista riittävä polttoaineen määrä
 Tiepalveluasiamies Matti Niemi kertoo kokemuksesta, että tavallisin ongelma tien päällä on polttoaineen loppuminen.
 – Kuljettajat luottavat liikaa auton tietokoneeseen ja katsovat sieltä, miten paljon polttoainetta on jäljellä. Jos auto näyttää 70 kilometriä ajoaikaa tankille, polttoainetta ei ole paljon. Voi olla, että matka päättyy loivan ylämäen jälkeen, kertoo Niemi.
 Turku Energian tuotepäällikkö  Kimmo Kuusinen  painottaa, että täyssähköauton kuljettajan on suunniteltava ajoreittinsä latausasemaverkon mukaan.
 – Kun akussa on neljännes jäljellä, silloin pitää miettiä, missä voisi ladata akkua uudelleen. Painotan, että kannattaa suunnitella reitti hyvin ja kartoittaa latauspaikat etukäteen, jotta lataamaan pääsee ajoissa, neuvoo Kuusinen.
 2) Selvitä ennalta, miten saat latauspistokkeen kiinni ja irti
 Tiepalveluasiamies Matti Niemen mukaan tiepalvelumiehet jakavat kokemuksia sähköautoihin ja ladattaviin hybrideihin liittyvistä pulmista, jotta voivat varautua auttamaan. Niemi sai pääkaupunkiseudun kollegalta tietoja ongelmista latauspistokkeiden käytössä.
 Latauksen aikana pistoke on lukittuna kiinni, joten sitä ei ole syytä irrottaa turvallisuussyistä. Minna Rosvall / Yle
 – Autoilijat eivät saa töpseliä irti autosta eli latauspistoketta irti latauksen jälkeen. Ilmeisesti on niin, että henkilö ei ole koskaan tehnyt sitä eikä ole lukenut ohjekirjaa, Niemi sanoo.
 Turkulainen  Sami Peltonen  aloittaa latausta Veistämönaukion latausasemalla Turussa. Hän on nähnyt vastaavia ongelmatilanteita ja kuullut niistä muilta autoilijoilta, vaikka on itse välttynyt moiselta.
 – Osa ongelmista johtuu itse kuljettajista, osa on ollut teknisiä ongelmia. He eivät ehkä osaa käyttää sovelluksia ja oman auton asetuksia. Helpdeskiin soittaminen on auttanut, ja sieltä on jopa tullut henkilökuntaa paikan päälle auttamaan, kertoo Peltonen.
 Sami Peltonen on tyytyväinen ladattavaan hybridiinsä. Hänellä käyttää sähköä "nurkka-ajoissa". Maantiellä käytössä on bensiini. Minna Rosvall / Yle
 3) Ota mukaan tarvittavat latauskaapelit
 Sähköautonkuljettajan tulee muistaa ottaa mukaan asianmukainen kaapeli, jolla autonlataus onnistuu esimerkiksi lomakohteessa. Sähköauton kuljettamiseen liittyy niin paljon asioita, että kaikki eivät hahmota kokonaisuutta.
 Automyyjä Petteri Mäkeläinen kertoi kesällä  Ylen jutussa, että ostotilanteessakin tarvittavien kaapeleiden vaatiminen saattaa unohtua . Joulumatkalle lähtijän kannattaa miettiä tarkkaan, missä hän lataa ja millä kaapelilla autoaan.
 Toisaalta useissa latauspaikoissa lataaminen tapahtuu niissä kiinteästi olevilla kaapeleilla.
 4) Lämmitä sähköauto latauspisteessä ennen matkaa
 Sähköauton latauskapasiteetti hupenee nopeammin pakkasella kuin kesäsäässä.
 Traficom neuvoo sähköautosta kertovalla sivullaan , että ennen matkalle lähtöä kannattaa käyttää sisätilanlämmitintä, jotta ajoon jää mahdollisimman paljon akkua.
 Kovimmilla pakkasilla auton toimintamatka lyhenee 20–30 prosenttia. Jos autossa on ilmalämpöpumppu, se pienentää merkittävästi lämmitykseen kuluvan sähkön tarvetta.
 Kokeilimme lämmityslaitteen vaikutusta ajamalla Turku Energian sähköautolla noin viiden kilometrin matkan.
 – Lämmityslaitteen kanssa putosi 12 kilometriä eli aika nopeasti hupenee. Tämä auto on tosin jo muutaman vuoden ikäinen ja nykyään akut ovat kehittyneet paremmiksi, kertoo Kuusinen.
 Toisaalta ilman lämmityslaitetta ajaminen talvella on melko viileä kokemus.
 5) Lataa autoa vain kotona tai asianmukaisilla latausasemilla
 Sähköautoilija samoin kuin polttomoottorillakin ajava voi joutua pulaan keskellä maaseutua. Jos bensa loppuu, voi kävellä tai liftata hakemaan bensaa kanisterilla.
 Tiepalveluasiamies Matti Niemi muistuttaa, että sähköauton lataaminen ei onnistu samalla tavalla.
 – Sähköauton iso akku painaa kaksi sataa kiloa, joten ei meillä sellaisia ole mukana.
 Omakotitalojen tai maatilojen pistokkeisiin ei voi turvautua. Tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen pitää epätodennäköisenä, että sähköautoilija pyytelisi virtaa jonkun talon pihassa.
 – Silloin pitäisi selvittää, riittääkö kiinteistön sähkötekniikka eli esimerkiksi sulakkeet pitkäaikaiseen lataukseen. Pitkäaikaiseen lataukseen tavallisesta pistorasiasta liittyy tulipaloriski ja sähköturvallisuusriski sitä kautta, varoittelee Kuusinen.
 Latauspistoke tiukasti paikallaan latausasemassa. Minna Rosvall / Yle
 6) Varaa riittävästi aikaa matkantekoon
 Tiepalveluasiamies Matti Niemi kannustaa kaikkia autoilijoita matkustamaan rauhallisesti joululiikenteessä. Hänellä on mielessään asiaan sopiva lause: kannattaa olla mieluummin liian myöhään perillä kuin jäädä tien päälle.
 Monelle sähköautoilijalle rauhallinen matkantekotahti on tuttua, sillä rauhallisemmalla ajotyylillä akun latauksella pääsee pidemmälle.
 Tuotepäällikkö Kimmo Kuusinen kannustaa ennakointiin.
 – Sähköauton kanssa ajaessa täytyy ottaa ennalta selville, missä voi pitää sopivan tauon, jotta voi ladata autoa tauon aikana, kertoo Kuusinen.
 Netistä latausasemat löytyvät näppärästi. Esimerkiksi Sähköautoilijat pitävät yllä  latauskarttaa . Eri sovellusten käyttäjät saavat tietoja heille sopivista latausasemista helposti puhelimestaan.
 7) Selvitä tiepalvelun numero ennakkoon
 Kun paras kuljettaja on ratissa ja mukana on riittävästi vaatetta, jotta ei kylmety ongelmatilanteessa, matka voi kohta alkaa. Auton vara-avain kannattaa ottaa mukaan, ja se kannattaa antaa jollekin toiselle seurueessa matkaavalle.
 Lasinpesunesteen riittävä määrä on vielä varmistettava ja numero, mihin soittaa hätätilanteessa. Operaatio Lumihiutale päivystää yleisen tiepalvelun numerossa 0200 8080. Autoliitolla on käytössään myös mobiilisovellus.
 – Autoliiton tiepalvelu ei hoida minkään auton hinausta. Se kannattaa muistaa eli sähköautoakaan Autoliitto ei hinaa seuraavalle latausasemalle. Silloin pitää apuun pyytää hinausyritys, kertoo tiepalveluasiamies Matti Niemi Autoliitolta.
 Autoliiton autossa näkyy puhelinnumero, joka kannattaa painaa mieleen.  Minna Rosvall / Yle
 Voit keskustella jouluautoilusta  Yle tunnuksella . Kommentointi sulkeutuu kello 18.00.
 Lue lisää:
 Sähköautoille lisää latauspisteitä Helsinki-Vantaan lentoaseman pysäköintitaloihin
 Suomen ilmastopaneeli: Sähköauto päihittää muut autot niin kustannuksissa kuin päästöissäkin muutaman käyttövuoden jälkeen
 Paloturvallisuuden asiantuntija kieltäisi sähköautojen latauspisteiden rakentamisen maanalaisiin  parkkihalleihin
 Käytetyt sähköautot napataan autoliikkeistä hetkessä – katso asiantuntijoiden vinkit auton ostoon

Kokematon sähköautoilija, älä jää pulaan joulumatkallasi: bensakärrynkin matka katkeaa useimmiten löpövajeeseen – 7 vinkkiä jouluautoiluun


Summary: Petelius pyysi hiljattain anteeksi saamelaisilta takavuosien sketsihahmojaan.

Kansanedustaja Pirkka-Pekka Petelius (vihr.) pyytää Suomen romaneilta julkisesti anteeksi aiempien tv-sarjojensa sketsejä,  uutisoi Helsingin Sanomat .
 Petelius pyysi aiemmin julkisesti anteeksi saamelaisilta 1980- ja 1990 -luvuilla sketsisarjoissaan esitettyjä saamelaishahmoja.
 Helsingin Sanomien mukaan Petelius sai aiemmasta anteeksipyynnöstään "pöyristyttävää syyttelyä, uhkailua ja vihapuhetta".
 Lisää aiheesta:
 Pirkka-Pekka Petelius pyytää anteeksi saamelaisia pilkkaavia sketsejään: "Olen valmis keskustelemaan myös muiden vähemmistöjen kanssa"
 Kolme kokemusta siitä, miten Pirkka-Pekka Peteliuksen sketsit vaikeuttivat elämää: Pilkkalauluja päin naamaa, selittelyä, varovaisuutta baarissa

HS: Pirkka-Pekka Petelius pyytää anteeksi romaneilta


Joka viides pappi hyväksyisi eutanasian osana suomalaista terveydenhuollosta. Tämä selviää Itä-Suomen yliopistossa tehdyssä väitöstutkimuksessa, jossa selvitettiin Suomen evankelis-luterilaisen kirkon pappien asennoitumista eutanasiaan.
 Tutkimuksessa selvisi, että lähes puolet papeista suhtautuu myönteisesti eutanasiaan.
 – Tulos oli yllättävä, sillä kristilliset kirkot ja yhteisöt pitäytyvät eutanasiaa vastustavissa näkemyksissä. Olisin kuvitellut, että useampi vastustaisi täysin eutanasiaa, väitöskirjatutkija  Miia Kontro  kertoo.
 Lisäksi tutkimuksessa havaittiin, että naispapit ovat miehiä sallivampia eutanasian suhteen. Kontron mukaan ero johtuu siitä, että naisille lähestymistapa on henkilökohtaisempi kuin miehille.
 – Naiset lähestyvät asioita enemmän omien kokemusten ja läheisten kokemusten kautta. Esimerkiksi omat läheiset, jotka ovat olleet sairaita, kivuliaita tai kuolemassa, ovat vaikuttaneet siihen, mitä ajattelee kuolemasta, kivusta, kärsimyksestä ja eutanasiasta, Kontro sanoo.
 Sen sijaan iällä tai työnkuvalla ei ollut tilastollisesti merkittävää vaikutusta eutanasiaan asennoitumiseen.
 Tutkimuksen mukaan lähestyvän kuoleman todennäköisyys on pappien keskuudessa merkittävä eutanasian salliva tekijä, mutta yksilön kokema subjektiivinen kärsimys ei riitä vielä eutanasian sallimiselle.

Väitös: Joka viides pappi hyväksyisi eutanasian – naispapit selkeästi miehiä sallivampia


Mitä vähemmän on rahaa, sitä todennäköisemmin päätyy ensimmäistä kertaa psykiatriselle osastolle hoitoon, selviää tuoreesta Tampereen yliopiston tutkimuksesta.
 Psykiatrisella puolella on menty kohti avohoitoa, mutta sairaalahoidon tarve ei ole vähentynyt samaa tahtia eri tuloluokissa.
 Tutkimusjaksolla suurituloisilla ensimmäistä kertaa sairaalahoitoa vaativien vakavien mielenterveyshäiriöiden määrä laski, kun pienituloisimmilla määrä aluksi nousi ja kääntyi vasta lopuksi laskuun.
 Tulokset viittaavat tutkijoiden mukaan siihen, että hoitojärjestelmä kohtelee ihmisiä eri tavoin riippuen tulotasosta. Tätä pitäisi heidän mukaansa selvittää lisää.
 Tutkijoiden kolmas havainto oli, että vuonna 2014 noin neljännes hoitoon päätyneistä oli ollut alhaisimmassa tuloluokassa jo sairastumista edeltävänä vuonna.
 – Ennaltaehkäisevien palveluiden sekä matalan kynnyksen hoidon täytyy olla aidosti saatavilla taloudellisesti tai muuten heikommassa asemassa oleville, jotta sairaalahoitoa vaativia häiriöitä voitaisiin tehokkaasti ehkäistä, psykiatrian erikoislääkäri  Kimmo Suokas  toteaa tiedotteessa.
 Tampereen yliopiston tutkimuksessa käytiin läpi eri tuloluokissa olevien ihmisten päätymistä psykiatriseen sairaalahoitoon ensimmäistä kertaa vuodesta 1996 vuoteen 2014.
 Tutkimukseen osallistui Tampereen yliopiston, Helsingin yliopiston, Itä-Suomen yliopiston sekä THL:n tutkijoita.

Tutkimus: Köyhät päätyvät rikkaampia useammin psykiatriseen sairaalahoitoon


Summary: Haastaviin tilanteisiin on kannattaa lähteä hyvin nukkuneena ja avoimin mielin, jotta joulusopu säilyy.

Joulun aikana vanhat asiat ja riidat nousevat arkea helpommin pintaan. Yhdessä oleminen sekä  sukulaisten ja perheenjäsenten tapaaminen  voivat tuoda esiin aikaisempia riitoja.
 Kun tähän lisätään arjen stressistä ja kuormittavuudesta palautuminen sekä alkoholi ja väsymys,  jännitteet voivat olla vahvasti esillä.
 – Joulun pyhinä on aikaa pysähtyä ja viettää aikaa läheisten kanssa. Jos taustalla on ristiriitaa, mahdollisuus riitoihin on silloin suurempi. Harvemmin sitä tuntemattoman kanssa saa kunnon riitaa aikaiseksi, psykologi  Kati Saxholm  kertoo.
 Pitkittyneet kiistat nousevat helposti esiin niin parisuhteessa kuin perheen kesken. Jos asioita ei selvitä, tilanne voi pahentua, ja lopulta purkautua isonakin riitana.
 – Jos asioista ei päästä puhumaan, helposti ollaan jo valmiiksi omissa poteroissa ja pidetään vimmatusti kiinni siitä, että itse on oikeassa. Oikein–väärin-asetelma on näissä tilanteissa yleensä vahvana, Saxholm sanoo.
 Unohtuuko tunteiden säätely?
 Yleisenä ohjenuorana joulusovun säilyttämiseen Saxholm pitää varautumista. Jos tietää haastavan tilanteen olevan tulossa, on hyvä nukkua hyvin ja lähteä tilanteeseen avoimin mielin.
 – Väsyneenä mieli ei jousta, ja silloin ollaan aika tiukasti jotakin mieltä.
 Saxholm muistuttaa myös, että ihmisellä on kyky säädellä omia tunteitaan. Tämä on hyvä muistaa jouluna, ja miksei muulloinkin.
 – Ihminen voi päättää, että nyt pyrin kuuntelemaan tätä ihmistä. En aloita sarjatulitusta heti omien näkemysteni kautta, vaan nyt päätän kuunnella.
 Vaikka tuskin kukaan pitää riitelystä, ei riitelyä kannata kokonaan välttääkään.
 – Riitoja syntyy ja ne ovat inhimillisiä tilanteita. Usein riitatilanteessa pääsee ymmärtämään toista ja myös omia asenteita ja tunteita.
 Kun riidat on riidelty, on hyvä pyytää anteeksi. Saxholm toteaa, että anteeksi voi pyytää, vaikka olisi loukannut toista ihmistä ihan vahingossa.
 – Anteeksi pyytäminen ei ole keneltäkään pois.

Perheriidat sävyttävät joulua – Psykologi: "Anteeksi pyytäminen ei ole keneltäkään pois"


Summary: Monen yrittäjän vuotta rytmittävät erilaiset sesongit. Kukkakauppias kertoo, ettei joulu tunnu joululta ilman kahden viikon hullunmyllyä työpaikalla.

Lahtelainen kukkakauppias  Tiina Soini-Nurminen  on joulunalusviikolla aloittanut työnsä "myöhään" eli kello seitsemän ja työpäivä jatkuu iltakymmeneen saakka. Mitä lähemmäs joulua tullaan, sitä pidemmäksi päivät venyvät. Soini-Nurminen arvioi, että aivan joulun alla hän jatkaa töitä pikkutunneille saakka.
 Sesonkien maksimaalinen hyödyntäminen on monelle yrittäjälle menestymisen edellytys tai jopa elinehto.
 – Joulu on meidän paras sesonki ja tähän pitää satsata. Jos tätä ei vie läpi, tammikuussa saa laittaa munalukon ovelle, Soini-Nurminen perustelee ympäripyöreiksi venyviä päiviä.
 Vaikka uupunut kukkakauppias nuukahtaa jouluaattona sohvan nurkkaan, hän kertoo tekevänsä joulukauppaa rakkaudesta lajiin.
 – Olen tehnyt tätä niin monta vuotta, että tämä on mun joulu. Mun joulu ei tule ilman, että kaksi viikkoa huseeraan täällä.
 Tiina Soini-Nurminen tekee nykyään pääasiassa tilaustöitä. Pop up -myymälä on auki vain sesonkiaikoina.
 Voitot tahkotaan sesonkiaikoina
 Kausittain vaihteleva kysyntä on tyypillistä hyvin monilla aloilla. Esimerkiksi kukkakauppiaat kilpailevat markettien kanssa ostajista, minkä vuoksi tiliä on pyrittävä tekemään mahdollisimman paljon juhlapyhien alla.
 – Todella monelle joulun aika on keskeistä sesonkia ja vuoden tulos tehdään parin kuukauden aikana, sanoo Suomen Yrittäjien toimitusjohtaja  Mikael Pentikäinen .
 Suomen Yrittäjien tietojen mukaan yrittäjät tekevät yleisesti pitkää päivää, vaikka vaihtelu on suurta. Sesonkiaikojen kiire ei sinänsä ole huono asia, kunhan myös levolle riittää aikaa, pohtii Pentikäinen.
 – Iso osa yrittäjistä toteuttaa unelmaansa ja tekee työtä, jota rakastaa. Silloin heille on parasta aikaa, kun kauppa käy.
 Perhe auttaa pienyrittäjää pahimmissa ruuhkissa
 Yrittäjiä huolestuttaa usein se, jos itse sattuu sairastumaan kesken kiireisimmän ruuhka-ajan, sanoo Suomen Yrittäjien Mikael Pentikäinen. Jos yrittäjän on mahdollista saada tilapäisapua hätätilanteessa, huoli voi helpottua.
 Työterveyslaitoksen kehittämispäällikkö  Helena Palmgren  pitää tärkeänä yrittäjien kuormitusta huojentavana tekijänä mahdollisimman hyvää valmistautumista sesongin kiireisiin. Se voi helpottaa murehtimista.
 – Jos kovasti jo etukäteen stressaa ja jännittää, voi tuntea itsensä uupuneeksi jo ennen kuin kausi alkaa, sanoo Helena Palmgren.
 Helena Palmgrenin mukaan yksi yrittäjiä kuormittava seikka on se, että yrittäjä usein joustaa ja venyy itse, jos esimerkiksi työntekijä sairastuu tai töitä on ylen määrin.
 – Kun kiirejaksot ovat päällä, ne voidaan kokea todella kuormittaviksi. Se riippuu hyvin paljon siitä, mikä yrittäjän tilanne on, onko hänellä apua saatavilla ja kuinka paljon joutuu itse kiirettä kantamaan, Palmgren luonnehtii.
 Tiina Soini-Nurmisen joulukiireitä helpottaa leipurina työskentelevä puoliso, joka on valjastettu avuksi hoitamaan kukkakuljetuksia. Muutoin kuin työn merkeissä perhettä ei paljoa ehdi joulun alla tavatakaan, kertoo Soini-Nurminen.
 – Me nähdään tammikuussa. Silloin kun lapset olivat pieniä, se oli karmaisevaa. Tuntui, ettei poikia meinannut nähdä ollenkaan.
 Yöunista ei kannattaisi nipistää kiireenkään keskellä
 Helena Palmgrenin mukaan on tärkeää huolehtia työstä palautumisesta mahdollisuuksien mukaan myös ruuhkahuippujen aikaan. Lyhytaikainen kiirejakso ei Palmgrenin mukaan juuri vaikuta terveyteen tai työhyvinvointiin kokonaisuutena, ellei työtä tehdä yöunien ja levon kustannuksella.
 – Kaikkiaan yli 55 tuntia työtä viikossa on aika, jonka on todettu olevan terveydelle haitallista. Mutta lyhytaikaisesti sen vaikutus ei ole samanlainen kuin tilanteen jatkuessa pitkään.
 Kukkakauppias Soini-Nurminen palautuu joulun työputkesta ottamalla tammikuussa etäisyyttä työhön. Hän esimerkiksi lukee kirjoja ja siivoaa rauhassa liiketilaa. Jouluhulinan jälkeen tammikuun heikko kysyntä tuo kukkakauppiaalle tervetulleen tauon. Seuraavia suurempia sesonkeja ovat ystävänpäivä, pääsiäinen ja äitienpäivä.

Kaikkensa antanut pienyrittäjä kaatuu jouluaattona sohvan pohjalle – "Jos tätä ei vie läpi, tammikuussa saa laittaa munalukon oveen"


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian pääministerin  Boris Johnsonin  hallitus tuo tänään brexit-lainsäädännön käsiteltäväksi Britannian parlamentin alahuoneeseen.
 Tarkoituksena on lyödä lukkoon se, että Britannia todella eroaa EU:sta 31. tammikuuta 2020 mennessä. Tämän jälkeen on vuorossa vuoden 2020 loppuun kestävä siirtymäaika, jonka aikana Britannian ja EU:n on määrä neuvotella uusi kauppasopimus.
 Johnsonin konservatiivit varmistivat tukevan enemmistön parlamentissa viime viikon vaaleissa.
 – Epäröinnin, viivyttelyn, umpikujan ja halvaannuksen jälkeen on tullut aika muutokselle ja toiminnalle. Uusi kulta-aika Isolle-Britannialle on ulottuvillamme, Johnson kertoi parlamenttiedustajille torstaina.
 – Tänään toteutamme lupauksemme kansalle ja saamme brexitin paketoitua ennen joulua, Johnson sanoi perjantaina.
 Esityksessä myös määritellään siirtymäkauden päivämääriä, joiden perusteella EU:n ja Britannian suhteet pysyvät pitkälti muuttumattomina ensi vuoden loppuun. Tarkoituksena on antaa molemmille osapuolille aikaa solmia uusi kauppasopimus. EU on kuitenkin varoittanut, että tämä vain vuoden ajanjakso on erittäin tiukka aikaraami uuden kauppasuhteen neuvottelulle.
 Lakiesitys käsittelee muun muassa Britannian rahallisia velvoitteita EU:lle, Euroopasta Britanniaan muuttaneiden oikeuksia ja Pohjois-Irlantia koskevia järjestelyjä.
 Kyseessä on lakipaketin toinen kuuleminen ja keskustelua aiheesta jatketaan vielä tammikuun alussa.
 Lue myös :
 Pääministeri Boris Johnsonin hallitusohjelma kuultiin kuningatar Elisabetin kertomana: Hallituksen pääasia on EU-ero
 Analyysi: Jeremy Corbyn tarjoili Boris Johnsonille voiton tarjottimella – kolme syytä Britannian työväenpuolueen historialliseen rökäletappioon
 Sturgeon: Skotlanti harkitsee "kaikkia järkeviä vaihtoehtoja", jos Britannian hallitus yrittää estää itsenäisyysäänestyksen

Brittiparlamentti äänestää pääministeri Johnsonin brexit-sopimuksesta, Yle näyttää suorana parlamentin keskustelun


Summary: Kolmannes Ruotsin ilmavoimien lentokalustosta oli talvisodan aikana vastaamassa Pohjois-Suomen ilmapuolustuksesta.

Sallan taivaalla tehtiin 80 vuotta sitten Ruotsin ilmavoimien historiaa. Ruotsin ilmavoimat sai tulikasteensa ilmasodankäyntiin, kun vapaaehtoisista koottu Lentorykmentti 19 osallistui talvisodan pohjoisen ratkaisutaisteluihin.
 Pohjois-Suomen ilmatilan puolustaminen oli käytännössä yksin ruotsalaisten varassa, sillä omia suomalaiskoneita ei Oulun yläpuolella ollut.
 Ruotsin ilmavoimien historian ensimmäinen ilmataistelu käytiin suomalaistunnuksin tammikuun 12. päivä 1940. Kemin Veitsiluodosta ilmaan nousseet koneet iskivät vihollisen rivistöihin ja jäätukikohtiin Sallan suunnalla. Tukikohtiin tuhottiin kolme Polikarpov I-15 -hävittäjää.
 Siihen asti viholliskoneet olivat voineet kenenkään häiritsemättä toimia Pohjois-Suomen taivaalla.
 – Ennen ruotsalaisten saapumista Pohjois-Suomessa ei ollut yhtään suomalaiskonetta, vaan kaikki taivaalla nähdyt koneet olivat punatähtisiä, sanoo sotahistorioitsija  Mika Kulju .
 Ruotsin koneet turvasivat lappilaisten arkea
 Pohjoisella rintamalla suomalaiset olivat joulun alla 1939 katkaisseet puna-armeijan etenemisen Pelkosenniemen ja Mäntyvaaran taisteluissa.
 Ruotsalaisten lentokoneiden saapuessa oli rintamalla tilanne rauhoittunut. Ne kuitenkin osaltaan  pysäyttivät neuvostoarmeijan etenemisen Lapin läpi kohti Tornionjokea  ja Ruotsin rajaa. Näin arvioi jo vuonna 1971 ilmestyneessä Talvisota ilmassa -teoksessa eversti  Risto Pajari .
 Ruotsalaisten lentokoneet olivat uudehkoja, mutta silti vanhanaikaisia kaksitasoja. Pääase oli englantilainen Gloster Gladiator -hävittäjä. Ruotsin ilmavoimien museo – Flygvapenmuseum
 Lännestä saatujen lentokoneiden ja ilmatorjuntatykistön ansiosta pohjoisen ihmisten elämä muuttui monta pykälää turvallisemmaksi.
 – He todennäköisesti pelastivat monen siviilin hengen estämällä vihollisen pommituksia, arvioi puolestaan ruotsalainen sotahistorioitsija  Lars Gyllenhaal .
 Ruotsin ilmavoimien museon kuvakokoelmissa on runsaasti valokuvia ruotsalaisten vapaaehtoisten toiminnasta Lapissa. Kuvia voi katsella  DigitaltMuseum-sivustolla .
 Ruotsin ensimmäinen ilmavoitto tuli Sallassa
 Tammikuisen hyökkäyksen yhteydessä nähtiin myös Ruotsin ilmavoimien historian ensimmäinen ilmavoitto.
 Viitisen kilometriä Sallan Märkäjärveltä pohjoiseen käydyssä ilmataistelussa ruotsalainen hävittäjälentäjä vänrikki  Ian Iacobi  sai Gladiator-hävittäjänsä tähtäimeen neuvostoliittolaisen I-15 -kaksitason. Konekiväärin sarja pudotti viholliskoneen lumiseen metsään.
 Iacobin ilmavoitto ja kolme maarynnäköllä tuhottua I-15 -viholliskonetta eivät peittäneet alleen ruotsalaisten menetyksiä. Vihollistulituksessa osuman saanut Hawker Hart -kevytpommittaja törmäsi toiseen koneeseen, jonka tähystäjä menehtyi. Kolmas Hart tuhoutui vihollistulituksessa.
 Osa pelastuneista selviytyi Suomen puolelle mutta kaksi ruotsalaispilottia joutui neuvostojoukkojen vangiksi. Heidät vapautettiin sodan päätyttyä toukokuussa 1940.
 Pohjoisessa tukikohtia Sallasta Vaalaan
 Lentorykmentti 19 päätukikohta sijaitsi Kemissä meren jäällä Veitsiluodon paperitehtaan ja läheisen Ajoksen saaren välissä. Saarten suojassa oleva meren jää oli kuin tehty lentokentäksi.
 Sijainti mahdollisti myös Kemin ja Tornion kaupunkien sekä Kemi- ja Tornionjoen siltojen puolustamisen. Riittävä etäisyys rintamalta ja Neuvostoliiton Uhtualla ja Murmanskissa sijainneista lentokoneiden päätukikohdista paransivat turvallisuutta.
 Ruotsalaisten hävittäjien lentosäde ei kuitenkaan mahdollistanut operointia Kemistä, vaan lentorykmentillä oli tukikohdat myös lähempänä rintamaa. Tukikohtia oli Rovaniemen Olkkajärvellä (koodinimeltään Oskar), Oulussa (Ulrik), Vaalassa (Ulrik 2), Posiolla (Svea) ja Kemijärvellä (Nora 2), jonne toiminta siirrettiin kymmenen Sallassa (Nora) vietetyn päivän jälkeen.
 Ruotsalaisten vapaaehtoisten Lentorykmentti 19:lla oli tukikohtia eri puolilla Pohjois-Suomea. Asmo Raimoaho / Yle, tiedonhankinta: Kimmo Hiltula / Yle
 Neuvostoliitto pommitti Ruotsia kahdesti
 Voimasuhteita naapuriapu ei kuitenkaan kääntänyt, sillä Neuvostoliiton ilmavoimilla oli moninkertainen materiaalietu: Suomella koneita oli noin 70 talvisodan alkaessa, itänaapurilla noin 800. Sotahistorioitsija Mika Kulju muistuttaa, että länsinaapurista saatu apu oli Ruotsin voimavaroihin nähden suurta.
 – Suomeen tuli noin kolmasosa Ruotsin ilmavoimien lentokonevahvuudesta. Heidän vastuullaan oli Pohjois-Suomen ilmapuolustus Oulun korkeudelta ylöspäin.
 Talvisota-sivuston  mukaan sodan edetessä Neuvostoliiton ylivoima kasvoi jopa 20-kertaiseksi.
 Viholliskoneet pystyivät pommittamaan muun muassa Rovaniemeä ja Oulua. Lentopommitukset ulottuivat myös Ruotsin puolelle.
 Tammikuun 14. päivänä neuvostopommittajat iskivät syvälle Ruotsin maaperälle Luulajaan.
 – Valtaosa pommeista putosi meren jäälle. Vahingot jäivät vähäisiksi, vain muutama rakennus vahingoittui lievästi, kertoo Lars Gyllenhaal.
 Helmikuussa neuvostokoneet pommittivat Pajalaa ja tuhosivat rakennuksia. Ihmisuhreilta vältyttiin.
 Suomen asia on meidän
 Talvisodan puhjettua 30. marraskuuta 1939 julistautui virallinen Ruotsi puolueettomaksi. Samaan aikaan kiihtyi kansalaistoiminta Suomen auttamiseksi.
 Sotaa käyvän Suomen tueksi perustettiin joulukuun 4. päivä Finlandskommittén, jolla lopulta oli kaikkiaan 125 värväystoimistoa.

 Ruotsalaisista vapaaehtoisista noin 270 kuului Lentorykmenttiin 19. Pääosa ruotsalaisista palveli ruotsalais-norjalaisessa vapaaehtoisosasto Svenska Frivilligkårenissa, joka oli rintamalla  Sallan Märkäjärvellä  talvisodan viimeisinä viikkoina.  Osastoon kuului  (Svenska frivilliga) runsaat 8000 ruotsalaista ja noin 700 norjalaista vapaaehtoista.
 – Svenska Frivilligkårenin suurin merkitys talvisodan kannalta oli, että he ottivat rintamavastuun Sallan lohkolla ja vapauttamaan sieltä kolme suomalaispataljoonaa, sanoo Lars Gyllenhaal.
 Vapautuneita suomalaisia pystyttiin siirtämään Viipurinlahdelle osallistumaan puna-armeijan etenemistä.
 Rauha pelasti ruotsalaisjoukot
 Talvisodan aikana ruotsalaishävittäjät torjuivat laskujen mukaan 35 vihollisen pommihyökkäystä.
 – Ruotsalaiset lentäjät tekivät talvisodan aikana yli 450 taistelulentoa, kun niitä ei sitä ennen suomalaisten puolelta ei tehty yhtään, kertoo Mika Kulju.
 Per-Johan Salwenin tilille kirjattiin talvisodassa kaksi alasammuttua viholliskonetta. Salwen menehtyi sotavuosina koelennolla Tukholman lähellä. Ruotsin ilmavoimien museo – Flygvapenmuseum
 Lentorykmentti 19 lentäjä-ässäksi osoittautui vänrikki  Per-Johan Salwen , jonka tilille kertyi kaksi varmaa ja yksi epävarma pudotus. Salwenin palkittiin urotöistään Vapaudenristillä.
 Ruotsalaisten lentäjien tappiot eivät jääneet ensimmäisen hyökkäyksen menetyksiin. Omia joukkoja suojaamassa ollut vänrikki  John Sjöqvist  menehtyi 23. tammikuuta ilmataistelussa, kun hänen ohjaamansa Gladiator ammuttiin alas Sallan Märkäjärvellä.
 Åke Hildinger  kuoli 10. maaliskuuta, kolme päivää ennen rauhaa ollessaan koelennolla Veitsiluodossa.
 Mika Kuljun mukaan 13. maaliskuuta solmittu välirauha pelasti talvisotaan osallistuneet ruotsalaisjoukot isommilta miestappioilta. Puna-armeija oli Kuljun mukaan valmistelemassa joukkojaan uuteen iskuun Lapissa.
 Vapaaehtoisena talvisotaan osallistunut John Sjöqvist menehtyi ilmataistelussa Sallan yläpuolella. Ruotsin ilmavoimien museo – Flygvapenmuseum
 Voit keskustella aiheesta kello 22 asti.
 Lue myös:
 Ruotsalaisten apu Suomen ilmapuolustukselle raivostutti Stalinia – saattoi olla syy Oulun pommituksille
 Ensimmäinen pommi tuhosi talon, mutta heteka pelasti asukkaan – Talvisodan pommitukset tuhosivat Turun joulurauhan 80 vuotta sitten
 Suomi joutui mukaan toiseen maailmansotaan 80 vuotta sitten – museo julkaisi ainutlaatuisia kuvia sotien ajalta
 Talvisodan ensimmäisen sotavangin traaginen tarina kirjaksi – Veikko Salkion muistelmat syntyivät jo 70-luvulla, matka kansiin kesti 50 vuotta

Puolueettomaksi julistautunut Ruotsi lensi Suomen avuksi talvisodassa – 270 vapaaehtoista puolusti Lapin taivasta ja torjui 35 pommihyökkäystä


Summary: Sydneyssä hengityssuojaimista on tullut yleinen näky. Paloille suosiollisen sään ennustetaan jatkuvan viikonloppuna.

Australian pääministeri  Scott Morrison  on esittänyt harvinaisen julkisen anteeksipyynnön ja ilmoittanut keskeyttävänsä lomansa maastopalokriisin takia.
 Morrisonin perheloma Havaijilla on herättänyt kiukkua australialaisissa, sillä maassa roihuavat samaan aikaan poikkeuksellisen pahat maastopalot. Morrison ilmoitti lomansa keskeyttämisestä perjantaina pian sen jälkeen, kun kahden vapaaehtoisen palopelastajan kerrottiin kuolleen sammutustehtävissä.
 Kuolleet olivat kolmikymppisiä miehiä, molemmat pienen lapsen isiä. He kuolivat, kun puu kaatui paloauton päälle. Kuusi muuta loukkaantui vakavasti. Syksyn maastopaloissa on kuollut nyt yhteensä kahdeksan ihmistä.
 Torstaina Uuden Etelä-Walesin osavaltioon julistettiin viikoksi hätätila palojen takia. Osavaltio on väkiluvultaan Australian suurin, ja siellä sijaitsee maan isoin kaupunki Sydney.
 Sydneyssä ilmanlaatu on ollut maastopalojen takia ennennäkemättömän huono, ja hengityssuojaimista on tullut kaupungissa yleinen näky. Hengityselimistön sairauksista kärsiviä ihmisiä on kehotettu pysyttelemään sisätiloissa mahdollisimman paljon.
 Australiassa maastopalokausi on jokavuotinen ilmiö, mutta tänä vuonna palot ovat olleet erityisen pahoja ja kestäneet pitkään.
 Paloja on vauhdittanut ennätyksellinen helle. Maan ilmatieteen laitoksen mukaan keskiviikkona tehtiin uusi lämpöennätys, kun valtakunnallinen keskilämpötila nousi 41,9 asteeseen. Aiempi, astetta alhaisempi ennätys oli tehty edellispäivänä.
 Uuteen Etelä-Walesiin on ennustettu lauantaille kuumaa ja tuulista säätä.
 Lue myös:
 Australiassa uusi lämpöennätys – Sydneyn lähialueille on julistettu hätätila maastopalojen ja helteiden takia
 "Megapalo" riehuu Australiassa useiden maastopalojen yhdistyttyä – Palomiehet varoittavat: Emme saa tilannetta hallintaan

Australian maastopalot: Kaksi palopelastajaa kuollut, pääministeri sanoi jättävänsä Havaijin-lomansa kesken ja pyysi anteeksi


Summary: Myös jääviysasiat ovat esillä.

Perustuslakivaliokunta käsittelee aamulla alkaneessa kokouksessaan ulkoministeri  Pekka Haaviston  (vihr.) toimien laillisuutta. Kymmenen opposition kansanedustajaa pyysi eilen perustuslakivaliokuntaa tutkimaan Haaviston toimia al-Holin leirillä olevien suomalaisten kotiuttamiseen liittyen.
 Perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja  Johanna Ojala-Niemelä  (sd.) sanoo, että myös jääviysasiat nousevat esille kokouksessa. Monet tutkintaa vaativat kansanedustajat ovat perustuslakivaliokunnan jäseniä. Ojala-Niemelä ei ennen kokousta ottanut kantaa pitäisikö näiden edustajien jäävätä itsensä.SDP:n kansanedustaja, perustuslakivaliokunnan jäsen  Maria Guzenina  sanoo, että valiokunnan täytyy pohtia tarkkaan, voiko syyttäjä olla myös tuomari.
 – Tässä on perustuslakivaliokunnan jäseniä ollut mukana laittamassa liikkeelle tätä käsittelyä. Meidän on pohdittava, miltä tämä näyttää ulospäin, hän sanoi.
 Perustuslakivaliokunnan jäsenistä muistutuksen ovat allekirjoittaneet kokoomuksen  Heikki Vestman  ja  Wille Rydman  sekä valiokunnan varajäsen, kristillisten  Sari Tanus .
 Myös oikeuskansleri saapui kuultavaksi
 Myös oikeuskansleri  Tuomas Pöysti  saapui aamulla perustuslakivaliokunnan kuultavaksi. Pöysti ei ottanut kantaa siihen, pitäisikö tutkintaa vaatineiden edustajien jäävätä itsensä.
 – Se on eduskunnan asia, joten en ota siihen ollenkaan kantaa.
 Tuomas Pöysti oli vaitonainen toimittajan esittäessä kysymyksiä tutkinnasta. Tiina Jutila / Yle
 Pöysti ei myöskään halunnut vastata kysymykseen siitä, mitä häneltä mahdollisesti halutaan valiokunnassa kysyä.vHaavistosta on tehty myös kanteluita oikeuskanslerille.
 – Niiden käsittely on jo alkanut. Nyt sitten ministerivastuuprosessi on aina ensisijainen, mutta siellä on myös virkamiehiä koskevia (kanteluita), nämä täytyy nyt sovittaa yhteen, Pöysti sanoi.
 Pöystin mukaan kanteluiden keskimääräinen käsittelyaika on 8–10 viikkoa.
 Aiheesta aiemmin:
 Ulkoministeri Pekka Haaviston toimista al-Holin leirin suomalaisten asiassa muistutus perustuslakivaliokunnalle

Perustuslakivaliokunta käsittelee tänään Haaviston toimien laillisuutta – Myös oikeuskansleri Pöysti saapui kuultavaksi


Summary: Muuttovoitto auttoi Suomen väestökasvun ylläpitoa alhaisen syntymän aikana.

Suomen väkiluku oli marraskuun lopussa 5 527 405. Väestö kasvoi tammi-marraskuussa hieman vaille 10 000 hengellä, ilmenee Tilastokeskuksen ennakkotiedoista. Syynä kasvuun on muuttovoitto ulkomailta, joka on pitänyt yllä Suomen väestönkasvua tänä vuonna.
 Maahanmuuttoja oli lähes 16 800 enemmän kuin maastamuuttoja. Syntyneitä oli liki 7 000 vähemmän kuin kuolleita.
 Tammi-marraskuun aikana syntyi hieman yli 42 000 lasta eli noin 2 000 vähemmän kuin vastaavana aikana viime vuonna.
 Kuntien välisiä muuttoja kertyi Suomessa tämän vuoden 11 ensimmäisen kuukauden aikana runsaat 264 000. Edellisen vuoden tammi-marraskuuhun verrattuna kuntien väliset muutot vähenivät parillatuhannella vuoden 2019 kuntajaon mukaan.
 Lue lisää:
 Maahanmuutossa Suomeen on käynnissä historiallinen muutos
 PTT:n selvitys: Lappiin suunnitellut suurhankkeet voisivat kääntää muuttoliikkeen plussalle
 Poliisi keskeyttää palautukset Irakiin, rikosperusteisia palautuksia jatketaan

Maahanmuutto kasvatti Suomen väkilukua, syntyneitä vähemmän kuin kuolleita


Summary: Päätöksellä voi olla Viestikoekeskus-tutkinnassa suurikin merkitys.

Poliisi ei saa hyödyntää Helsingin Sanomien toimittajan kodista takavarikoitua aineistoa Puolustusvoimien tietovuodon rikostutkinnassa.
 Korkein oikeus antoi asiasta ratkaisun perjantaina. Päätös vaikuttaa laajempaan rikosjuttuun, joka sai alkunsa toissa vuonna vuodetuista sotilastiedustelun asiakirjoista.
 Oikeuden mukaan aineistoa ei saa käyttää, koska se voisi johtaa toimittajan tietolähteen paljastumiseen. Korkein oikeus kumosi näin Helsingin hovioikeuden aiemman päätöksen aineiston tutkimisesta ja hyödyntämisestä.
 Korkein oikeus määräsi kuitenkin takavarikon pysymään edelleen voimassa mahdollisen menettämisseuraamuksen turvaamiseksi.
 Lue lisää:  Salaisia asiakirjoja, savuava kovalevy ja arvostetun upseerin ylle langennut epäilyksen varjo – tämän tiedämme nyt Puolustusvoimien tietovuotojutusta
 Helsingin Sanomat julkaisi joulukuussa 2017 artikkelin, jossa kerrotaan Tikkakoskella sijaitsevan Puolustusvoimien Viestikoekeskuksen toiminnasta. Juttu perustui osittain salaisiin, korkeimman turvaluokituksen saaneisiin asiakirjoihin.
 Keskusrikospoliisi epäilee juttuun liittyen kahta rikosta. Helsingin Sanomien osuus koskee epäiltyä turvallisuussalaisuuden paljastamista. Lehti on kiistänyt rikoksen. Salaiset tiedot lehdelle vuotanutta epäillään myös virkasalaisuuden rikkomisesta.
 Alkuperäisen artikkelin julkaisua seuraavana päivänä  poliisi teki kotietsinnän Helsingin Sanomien toimittajan kotiin . Kotietsinnässä takavarikoitiin muun muassa tietokone ja muistitikkuja.
 Korkein oikeus  päätti jo aiemmin , että kotietsintä oli laillinen. Oikeus ratkaisi kuitenkin erikseen, saiko yhtä muistitikkua ja sillä olevaa tiedostoa hyödyntää tutkinnassa. Kysymys oli siitä, oliko tiedostossa lähdesuojan alaista tietoa.
 Nyt oikeus on siis päättänyt, että tiedostoa ei saa hyödyntää. Rikosoikeuden professori Matti Tolvanen Itä-Suomen yliopistosta sanoi aiemmin Ylelle, että ratkaisulla voi olla tutkinnan kannalta isokin merkitys.
 – Jos todetaan, että todiste on hankittu laittomasti, se voidaan määrätä hyödyntämiskieltoon. Sillä voi olla isokin vaikutus, jos näyttö perustuu siihen, Tolvanen sanoi Ylelle kesäkuussa.
 Hyödyntämiskielto ei kuitenkaan estä poliisia käyttämästä tietoja, joita se on hankkinut laittoman todisteen avulla.
 STT:n mukaan yksi tapauksesta epäilty on  entinen Puolustusvoimien tiedustelupäällikkö Georgij Alafuzoff . Hänen rooliaan tapauksessa ei kuitenkaan tiedetä. Poliisi ei ole vahvistanut ylipäänsä hänen yhteyttään juttuun.
 Lue lisää:  Ex-tiedustelupäällikkö Alafuzoff on Venäjän asiantuntija, jonka Ukrainaa koskevista puheista nousi kohu – kokosimme tietovuotoepäilyyn liitetyn miehen taustat

Yllätyspäätös Puolustusvoimien tietovuotojutussa: poliisi ei saa käyttää toimittajalta takavarikoitua muistitikkua tutkinnassa


Summary: Aikanaan avattava puisto voisi olla jopa kolme kertaa Naantalin Muumimaailman kokoinen.

Muumimaailma voi avata sisarpuiston Ruotsiin, Karlstadin kaupunkiin. Karlstadin valtuusto teki päätöksen torstai-iltana. Ensimmäisenä asiasta uutisoi  Yle Åboland.
 Kaupunki sijaitsee Keski-Ruotsissa, reilun 200 kilometrin päässä Norjan pääkaupungista Oslosta.
 Seuraavaksi Muumimaailma Oy aloittaa puiston suunnittelun hyväksytyn kaavan pohjalta. Aikanaan avattava puisto olisi tytäryhtiö suomalaiselle Muumimaailma Oy:lle
 Yhtiön toimitusjohtajan  Tomi Lohikosken  mukaan uusi puisto tarkoittaa alustavissa suunnitelmissa 20–25 miljoonan euron investointia.
 – Monen vuoden neuvottelun ja suunnittelun tuloksena on kiva saada positiivinen päätös. Se että enemmistö oli kaavan puolella lämmittää tietysti, Lohikoski toteaa.
 Puisto sijoittuisi keltaisella merkitylle alueelle järven rantaan. Karlstads kommun
 Puiston avautumiseen vielä vuosia, rakentamispäätöstä ei ole tehty
 Tomi Lohikoski uskoo että valtuuston tekemästä kaavapäätöksestä valitetaan, eli lainvoiman se saisi vasta myöhemmin.
 Skutbergetin alue, jonne teemapuistoa suunnitellaan on suosittu ulkoilualue, minkä vuoksi kaava on jakanut mielipiteitä. Monet kaavan vastustajat pelkäävät että puisto rajoittaisi alueen virkistyskäyttöä.
 Karlstadin Muumimaailman konsepti on kuitenkin jo valmis ja käytännön suunnittelutyö voidaan nyt aloittaa hyväksytyn kaavan pohjalta. Varsinaista rakentamispäätöstä ei vielä ole tehty.
 Naantalin Muumimaailma Oy:llä on yksinoikeus avata Muumi-teemapuistoja Eurooppaan. Aikaisemmin myös Japanin  Hannoon on avattu muumipuisto.
 Kaikkia muumilisenssejä myöntää ja hallinnoi Suomalainen Moomin Characters Oy.

Ruotsin Muumimaailma sai hyväksynnän Karlstadin valtuustolta – puiston suunnittelu voi alkaa


SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja, ministeri Matti Ahde on kuollut 73-vuotiaana. Asiasta kertoo STT:lle hänen puolisonsa Hilkka Ahde.
 Ahde toimi muun muassa sisäministerinä ja ympäristöministerinä. Eduskunnan puhemiehenä hän oli vuosina 1987–1989. Hän toimi Veikkauksen toimitusjohtajana vuosina 1990–2001.

SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja Matti Ahde on kuollut


Summary: Elizabeth Warren nosti esiin Pete Buttigiegin pramean, kalifornialaisessa viinikellarissa pidetyn varainkeruutilaisuuden.

Yhdysvaltain demokraattien viimeöisessä vaaliväittelyssä kiivain yhteenotto syntyi varainkeruusta.
 Senaattori  Elizabeth Warren  otti puheeksi  Pete Buttigiegin  rikkaille suunnatun, kalifornialaisessa viinikellarissa pidetyn varainkeruutilaisuuden ja epäili, että Buttigieg on lahjoittajiensa ohjailtavissa.
 – Miljardöörien ei pitäisi valita Yhdysvaltain presidenttiä viinikellareissa, Warren napautti.
 Demokraattien presidenttiehdokkaista Warren ja senaattori  Bernie Sanders  ovat ilmoittaneet luopuvansa suurlahjoittajille pidettävistä tilaisuuksista.
 Indianalaisen South Bendin kaupungin pormestari Buttigieg vastasi, että hän on ainoa lavalla olevista, joka ei ole miljonääri tai miljardööri. Hän myös huomautti, että Warren on luopunut suurlahjoituksista vasta hiljattain.
 – Omaisuutesi on sata kertaa suurempi kuin minun, Buttigieg sanoi.
 Warren sanoi, että hän ei myy aikaansa miljonääreille.
 Buttigiegin, 37, kannatus on kahden viime kuukauden aikana noussut osavaltioissa, jotka aloittavat esivaalikiertueen ensi vuonna.  Tuoreen mielipidemittauksen mukaan  hän johtaa kisaa Iowassa, jossa pidetään ensimmäiset esivaalit 3. helmikuuta.
 Valtakunnallisissa mielipidemittauksissa demokraattien ykköspaikkaa pitää entinen varapresidentti  Joe Biden , takanaan senaattorit Sanders ja Warren.
 Demokraattien kuudenteen vaaliväittelyyn osallistuivat myös senaattori  Amy Klobuchar , yrittäjä  Andrew Yang  sekä sijoittajana miljardiomaisuuden koonnut  Tom Steyer .

Demokraattien vaaliväittelyssä kipakkaa sanailua varainkeruusta viinikellareissa: "Miljardöörien ei pitäisi valita Yhdysvaltain presidenttiä"


Summary: Työttömyysaasteen trendi pysyi marraskuussa ennallaan.

Tilastokeskuksen työvoimatutkimuksen mukaan työllistettyjä oli marraskuussa 10 000 enemmän kuin vuosi sitten.
 Työllisyysasteen kausi- ja satunnaisvaihtelusta puhdistettu trendiluku oli marraskuussa 72,6 prosenttia.
 Työllisyysasteen trendi pysyi marraskuussa kahden edelliskuukauden tasolla. Työttömyysasteen trendi oli marraskuussa ennallaan, 6,7 prosentissa.

Työllisiä 10 000 enemmän kuin viime vuonna – Marraskuussa työllisyysasteen trendiluku 72,6 prosenttia


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Näin vuoden painuessa mailleen  on hyvä pysähtyä hetkeksi miettimään kulunutta vuotta. Useimmiten mietimme mitä saimme aikaan, missä onnistuimme tai epäonnistuimme ja mitä jäi tekemättä.
 Näiden ajatusten lopputulemana syntyy monesti se kuuluisa uuden vuoden lupaus.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Tällä kertaa olen käynyt mielessäni läpi sitä, mitä yhteiskunnassamme ja Euroopassa on kuluneen vuoden aikana tapahtunut. Aika paljon.
 Silti media-ammattilaisena  ja uutisnälkäisenä olen huomannut alkaneeni sulkea kanavia. Tuntuu, että en jaksa katsoa, kuunnella enkä lukea kohta mitään, koska törmään jatkuvasti puistattaviin kommentteihin, vastenmieliseen kielenkäyttöön, panetteluun, uhkailuun, loukkauksiin ja noin yleisesti kuvailtuna kaikkialla roiskahtelevaan sivistymättömyyteen.
 Itsensä kanssa kipuilevan Britannian sisäpoliittisessa taistelussa olen sen puoliksi ymmärtänyt, onhan maa kuuluisa satiiristaan ja loanheitto on oikea taiteenlaji. Unkarin nykyjohdoltakin voi odottaa kaiken diplomaattisen perinteen alapuolelle asettuvaa arvostelua.
 Mutta sitä en enää ymmärtänyt , miksi naapurimaa  Viron ministeri vähätteli Suomen uutta pääministeriä . Oliko se harkittua, moukkamaisuutta, huono vitsi vai mitä?
 Lopullisesti usko meni seuratessa al-Hol keskustelun tasoa Suomen sosiaalisessa mediassa. Sanomisten taso on näköjään riippumaton asemasta, koulutuksesta, iästä ja sukupuolesta.
 Mitä on tapahtunut?  Miksi ihmiset puhuvat nykyisin toisilleen ja toisistaan niin kuin puhuvat, ikään kuin millään ei olisi väliä, ikään kuin henkinen raivotauti olisi päästetty irti, vailla estoja tai hidasteita.
 Yhtäkkiä koen vakavaa tarvetta etsiä tietoa sivistyksestä. Wikipedia ja useat muut lähteet sanovat sivistyksen tarkoittavan “kasvatuksen kautta omaksuttu tietoa, henkistä kehittyneisyyttä ja avarakatseisuutta. Puhutaan muodollisesta sivistyksestä sekä toisaalta ihmisen sisäisestä kehittyneisyydestä, jolla saatetaan viitata sydämen sivistykseen tai viisauteen.”
 Kotimaisten kielten keskus Kotus kertoo, että sivistäminen on tarkoittanut siistimistä, kohentamista, viimeistelyä, ja että kirjakieleen se on tullut meille nykymerkityksessään 1820-luvulla.
 Lapsuudesta muistan , kun aikuiset komensivat, että olkaahan lapset siivosti pöydässä. Se ei tarkoittanut pelkästään, että ruokaa ei saanut heitellä pitkin pöytää, vaan että istuttiin suorassa eikä puhuttu ruoka suussa.
 Siisti suusi tarkoitti, ettei puhuttu rumia. Ja kyllä, suu on pesty saippualla, siis sananmukaisesti siistitty sivistyneemmäksi.
 Etsiessäni selitystä  nykyiselle keskustelukulttuurille, törmäsin Ylioppilaslehdessä vuonna 2000 julkaistuun artikkeliin, joka oli otsikoitu “ Sivistys vaatii aikaa ”.
 Siinä historian professori  Juha Siltala  toteaa, että nykyinen elämäntyyli on keskittymiskyvytön, eikä salli yleissivistyksen edellyttämää asiakokonaisuuksien rakentelua. Ennen pitkää tilanne johtaa “sivistyskriisiin”.
 Siltala arvioi näin  20 vuotta sitten. Ollaanko nyt siis sivistyskriisissä?
 Antiikista peräisin oleva klassinen sivistys on valistuksen aikakauden muokkaamana nykyisen läntisen demokratiamme perusta. Jos sivistys on kriisissä niin silloin on tietysti demokratiakin kriisissä, ja silloin meillä on ongelma.
 Olen tehnyt oman uuden vuoden lupaukseni. Aion panostaa erityisesti sivistykseen ja itseni sivistämiseen.
 Mitä parhainta loppuvuotta kaikille ja palataan tammikuussa kun on uusi vuosi ja uudet kujeet.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 #SOMESSA: Ranskan lakkojoulukalenterissa luukku 20
 Twitter
 Ranskassa suosituimpia twiittejä  ovat koko joulukuun olleet lakkopäivämäärillä asiasanoitetut viestit. Tänään on vuorossa #greve20decembre .
 Lakkojen perimmäisenä syynä on sama ongelma kuin muissakin EU-maissa:  vanheneva väestö tulee kalliiksi työtätekevälle sukupolvelle , ja siksi eläkeuudistuksia on vaikea toteuttaa ilman, että saavutetuista eduista tingitään.
 Julkinen liikenne on seisahtunut  lakon vuoksi eri puolilla maata.
 #FAKTA: Iloiset perheuutiset harvassa
 Joel Kanerva / Yle
 Suomessa on päättyvänä vuonna päivitelty  syntyvyyden jyrkkää laskua, mutta maa ei ole ongelman kanssa yksin. Yhdessäkään EU:n jäsenmaassa ei synny niin paljon lapsia, että väestö uusiutuisi itsestään.
 Luku on korkein Ranskassa (1,9), mutta sielläkin jäädään kauas maagisesta nettouusiutumisluvusta 2,1. Syntyvyys on pitänyt pintansa myös Ruotsissa ja Tanskassa.
 Synkimmät väestönäkymät ovat puolestaan Välimeren maissa Maltalla, Espanjassa, Italiassa ja Kreikassa.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Ceausescu-nostalgiaa, Stiglitz kapitalismista ja Venäjän jätevuori
 Nuoria mielenosoittajia kuorma-auton kyydissä Bukarestissa joulukuussa 1989. AOP
 Euroopan muisteluvuosi 2019  huipentuu joulun pyhinä Romanian 30 vuoden takaisen vallankumouksen vuosipäivään. Romanian presidentti  Nicolae Ceausescu  ammuttiin joulupäivänä 1989. Nyttemmin  hänen toimintansa on saanut osakseen myös ymmärrystä , kirjoittaa  Ulriikka Myöhänen .
 Romaniassa aloitettiin hiljattain myös jättimäinen oikeudenkäynti  Ion Iliescua  vastaan, joka otti vallan Ceausesculta ja tukahdutti kovaotteisesti uuden vallan vastaiset mielenosoitukset.
 Kapitalismi ei ole kyennyt ratkaisemaan  ilmastonmuutoksen ongelmaa, joka näyttäisi vain pahentuvan. Talousjärjestelmä on tässä suhteessa kriisiytynyt etenkin Yhdysvalloissa, sanoo taloustieteen nobelisti  Joseph Stiglitz   Sampo Vaarakallion  haastattelussa  Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelmassa .
 Eurooppalaiset päättäjät saavat Stiglitziltä suhteessa paremman arvosanan, kuin myös yritysjohtajat, joista monet ovat liittyneet mukaan ilmaston lämpenemisen vastaiseen kamppailuun.
 Euroopassa on ryhdytty toimiin  muun muassa muoviroskan rajoittamiseksi. Mutta mitä tapahtuisi, jos jätehuolto laiminlyötäisiin käytännössä kokonaan? Seuraus oli katastrofi ja tästä on esimerkki olemassa.
 Venäjällä saasteet leviävät ylitäysiltä kaatopaikoilta ja ihmiset sairastuvat. Poikkeuksellisen kärjistynyt tilanne on Moskovassa ja sen ympäryskaupungeissa.
 Hätäratkaisuna on keksitty rakentaa valtava kaatopaikka kauas pohjoiseen Arkangelin alueelle. Hanke on kuitenkin törmännyt raivoisaan vastarintaan.
 Marko Lönnqvistin  tuore Ulkolinja  Venäjän roskasota  perehtyy naapurimaan pahaan jäteongelmaan. Aiheesta on myös kuunneltavissa  podcast .
 ENSI VIIKOLLA: Eurooppa hiljenee joulunviettoon
 Eurooppa-kirje jää joulutauolle. Uuden vuosikymmenen ensimmäinen kirje kolahtaa sähköpostiin aamukahdeksalta perjantaina 17.1.
 Toivottavasti mahdollisimman moni saa ja ehtii huilata eikä missään tapahdu mitään!
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Susanna Turusen Eurooppa-kirje: Toivon joulupukilta kansalaiskompetenssia – sivistys on kriisissä


Summary: Veronpalautuksia saaneista vain noin neljännes oli onnistunut säästämään niitä jouluun asti.

Veronpalautukset ovat olleet perinteisesti kotitalouksien piristysruiske vuoden loppusuoralle. Tänä vuonna palautusten maksu kesällä tai syksyllä voi näkyä hieman hillitympänä kulutuksena tai jopa pikavippien kasvaneessa kysynnässä joulun alla.
 Viime vuonna veronpalautuksia maksettiin yli 2,9 miljardia euroa ja noin joka kolmas suomalainen suunnitteli käyttävänsä niitä joulunvieton kustantamiseen.
 – Moni on voinut tarkoituksella laittaa veroprosenttinsa korkeammalle ja näin säästää rahaa tämän avulla, kertoo Nordean yksityistalouden ekonomisti  Olli Kärkkäinen.
 Nordean kyselytutkimuksen  mukaan suomalaiset aikovat käyttää jouluun noin sata euroa vähemmän rahaa kuin viime vuonna. Tänä vuonna vain neljä prosenttia tutkimukseen vastanneista aikoi käyttää veronpalautuksia joulukustannuksiin.
 – Voi mennä vuosi tai pari ennen kuin ihmiset sopeutuvat muutokseen, Kärkkäinen toteaa.
 Viime vuonna 580 euroa jouluun
 Viime vuonna jouluun käytettiin rahaa eniten sitten vuoden 2012, keskimäärin noin 580 euroa 18–65 -vuotiasta aikuista kohden.
 Tänä vuonna kyselyyn kuuluivat kaikki täysi-ikäiset suomalaiset ja keskimäärin kulutusaikomus oli 530 euroa, koska yli 65-vuotiaiden mukanaolo veti tulosta ylöspäin. Tämän vuoden kyselyssä ikävuosien 18–65 välillä kulutusaikomus oli kuitenkin noin sata euroa viime vuotta pienempi.
 – Kuluttajaluottamus on heikentynyt ja talousnäkymät synkentyneet, eli se voi vaikuttaa kuluttajan halukkuuteen ja luottamukseen kulutuksen suhteen. Toinen erityisen mielenkiintoinen tekijä on se, että miten veronpalautusten siirtyminen vaikuttaa kulutukseen.
 Tänä vuonna veronpalautuksia maksetaan noin kolme miljardia euroa.
 – Veronpalautuksien ajankohdalla on vaikutusta. Joulun alla on saatettu tehdä tällaisia isompia hankintoja, jotka ovat lisänneet kulutusta. Nyt on mahdollista että osa näistä hankinnoista on tehty jo alkusyksystä, eli kulutuspiikki voi siirtyä sinne, Kärkkäinen toteaa.
 Joulun menot voivat siis yllättää ne suomalaiset, jotka ovat saaneet veronpalautuksensa jo kesän puolella. Jos rahaa ei yhtäkkiä olekaan entisjoulujen tapaan mutta jouluun halutaan panostaa rahallisesti vanhaan malliin, voi kuluttaja joutua tukeutumaan luottoon tai pikavippeihin.
 – Tänä vuonna arviot joulua luotolla kustantavien määrästä olivat samalla tasolla kuin viime vuonna, mutta uskon, että yllätys veronpalautuksien puuttumisesta voi vaikuttaa viime hetkellä luoton käyttämiseen, Kärkkäinen arvioi.
 Pikavippien kysyntä ei kääntynytkään laskuun
 Digitaalisen markkinoinnin asiantuntija  Harri Kaukola  työskentelee Holla Online Oy:ssa, joka välittää pikavippejä. Kaukolan havainnot pikavippien kysynnästä tukevat Nordean Kärkkäisen arviota.
 – Edellisvuosina veronpalautusten aikoihin pikavippien kysyntä on pikkuhiljaa laskenut vuodenvaihteeseen päin ja sitten kääntynyt nousuun. Tänä vuonna kysyntä on pysynyt vakaana kun veronpalautuksia ei tullut. Tämä voisi viitata siihen, että pikavippejä tai vakuutettuja lainoja käytetään jonkin verran joulun kulutukseen, Kaukola kertoo.
 Kaukolan yritys välittää paljon erilaisiin kulutusjuhliin tai sesonkeihin liittyviä pikalainoja. Muun muassa Black Friday -alennuskausi näkyy luotonantajille isona piikkinä. Varjopuolena tällaisia tapahtumia varten otettujen lainojen takaisinperimisessä on usein normaalia enemmän ongelmia. Kaukolan mukaan pienlainat pyörivät viidensadan ja parin tuhannen euron välillä.
 – Kyllä sesonkeina ongelmat takaisinmaksussa lisääntyvät, kun kulutusjuhlat ovat ohi.
 Velkakierteet alkavat hyvin erilaisista syistä
 Velkaneuvoja  Kirsi Karttunen  kohtaa työssään muun muassa juhlasesonkien ja pikalainojen luomia ongelmatilanteita. Seitsemäntoista vuotta Pirkanmaalla velkaisia neuvonut Karttunen tunnistaa esimerkiksi joulun kaltaisten tapahtumien roolin erilaisissa velkakierteissä.
 – Velkajärjestelyitä tehdessä kirjataan lainojen käyttökohteita. Erityisesti jouluna tulee vastaan, että rahaa käytetään joululahjoihin tai ruokaan.
 Kirsi Karttunen auttaa työssään velkaantuneita. Rahaongelmia aiheuttavat niin uhkapelit, avioerot kuin juhlapyhienkin kulut. Jussi Mansikka / Yle
 Vaikka pikavipit yhdistetään usein julkisessa keskustelussa nuorempaan väkeen ja uhkapeliongelmiin tai päihteidenkäyttöön, ei Karttusen mukaan totuus ole näin yksinkertainen. Karttusen asiakkaana on kaikenikäisiä. Vanhin asiakas on ollut 87-vuotias.
 – Pikavippiongelmat eivät ole pelkästään nuorten juttu. Myös perheet käyttävät niitä rästissä olevien laskujen maksamiseen.
 Perheen hankintoihin otetut pienlainat ja niiden usein hieman epäselvät ehdot voivat käynnistää nopean ketjureaktion.
 – Valitettavasti nämä pikaluotot menevät eteenpäin kuin pikajuna. Niitä karhutaan ja jos et maksa, niin sitten se on ulosotossa. Usein koko pakka kaatuu ja sitten ollaan meidän asiakkaana, Karttunen kertoo.

Pikavipeille on ollut joulun alla enemmän kysyntää kuin viime vuosina – "Veronpalautuksien ajankohdalla on vaikutusta"


Summary: Puutarhat tiedostavat muoviruukkujen aiheuttaman ympäristökuormituksen. Biopohjaisille ruukuille olisi miljardimarkkinat.

Lakstedtin puutarhalla Hattulassa kasvaa tämän joulun kukkamarkkinoille 28 000 joulutähteä. Pelkästään joulutähtiä myydään tänä jouluna Suomessa noin 1,8 miljoonaa. Ne on laitettu ruukkuihinsa jo ennen juhannusta, joten ruukun pitää kestää hyvän matkaa yli puoli vuotta.
 Lakstedtin puutarhalla käytetään vuosittain satoja tuhansia muoviruukkuja. Vaihtoehtoja muoville löytyy, mutta ne eivät ole taloudellisesti kannattavia.
 – Toivotaan, että massatuotanto pääsisi vauhtiin ja käyttö lisääntyisi, ja sitä kautta päästäisiin tästä perinteisestä muoviruukusta eroon, puutarhuri  Heikki Lakstedt  miettii.
 Puutarhuri Heikki Lakstedt haluaisi mielellään kukilleen muitakin vaihtoehtoja kuin muoviruukun. Harri Oksanen / Yle
 Joulukukkien muoviruukuista aiheutuu hiilidioksidipäästöjä suunnilleen saman verran kuin autolla ajaisi 30 kertaa maapallon ympäri.
 Suomalaiset ostavat joulusesongin aikaan noin 5,6 miljoonaa ruukuissa kasvavaa joulukukkaa, arvioi Kauppapuutarhaliitto. Suurin osa niistä kasvaa muoviruukuissa.
 Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen ja Luonnonvarakeskuksen hiilijalanjälkilaskurin mukaan 5,6 miljoonaa ruukkua sisältää arviolta 56 000 kiloa muovia. Laskurin perusteella kyseinen muovimäärä tuottaa 140 000 kiloa hiilidioksidipäästöjä.
 Vertailun vuoksi ensirekisteröity henkilöauto tuotti vuonna 2018 keskimäärin 117,5 grammaa hiilidioksidipäästöjä kilometrillä. Tämä tarkoittaa sitä, että henkilöautolla voisi ajaa 1,19 miljoonaa kilometriä, jotta tuottaisi joulukukkien muoviruukkuja vastaavan hiilidioksidimäärän.
 Vaihtoehto hakusessa
 Muovista valmistetuille ruukuille ei kuitenkaan käytännössä ole vielä vaihtoehtoja, kertoo Kauppapuutarhaliiton toiminnanjohtaja  Jyrki Jalkanen .
 – Joulukukille muovi on tähän saakka ollut paras vaihtoehto. Se kestää puolen vuoden mittaisen kasvuajan, sen pintaan voidaan painattaa tarvittaessa väri. Lisäksi ruukun pitää kestää myös kuluttajan kotona.
 Vielä ei ole sellaista muovin korvaavaa ruukkua, joka kestäisi yli puolen vuoden kasvukauden. Sellainen epäilemättä saadaan jo lähivuosina aikaan, Jalkanen uskoo. Kotimaisten kasvihuoneviljelijöiden keskuudessa on tahtotila löytää kestäviä ratkaisuja viljelyyn.
 – Vaikka kasvihuonealan koko hiilijalanjäljessä muovin osuus on vähäinen, ei se missään nimessä ole väheksyttävä.
 Ratkaisu kotimaisesta sellusta?
 Jyrki Jalkanen kertoo, että kymmenen viime vuoden aikana puutarha-alan ammattinäyttelyissä Euroopassa on ollut hyvin vaihtelevista materiaaleista tehtyjä, biohajoaviksi mainostettuja tuotteita. Jalkasen mielestä niihin pitää suhtautua kriittisesti. Jos tuote on biopohjainen tai biohajoava, se ei välttämättä Jalkasen mielestä tarkoita, että tuote olisi ympäristöystävällinen.
 – Tähän mennessä ruukkuja on tehty muun muassa maissista, soijasta ja muista biomateriaaleista. Mutta ovatko ne oikeasti ympäristöystävällisiä, jos vaikkapa soijan viljelyn tieltä kaadetaan ensin metsä pois ja aletaan sitten tekemään soijasta ruukkuja?
 Vaihtoehtoja biohajoaviksi kasvualustoiksi on jo olemassa joitakin. Jos materiaalista kuitenkin irtoaa mikromuoveja maastoon, ei se ratkaise muoviruukkujen ongelmaa. Jalkasen mukaan Suomessa on tiedeyhteisöjä ja tutkimuslaitoksia, jotka kehittävätkin parhaillaan selluloosapohjaisia vaihtoehtoja kasvualustoiksi. Tuote tehtäisiin suomalaisesta puusta.
 – Lähtömateriaalin pitää olla oikeasti biopohjaista, kuten vaikkapa suomalaista havumetsää, toteaa Jalkanen.

30 kertaa autolla maapallon ympäri vai joulukukkia suomalaisten koteihin? Muoviruukuista syntyy jopa 140 000 kiloa hiilidioksidipäästöjä


Summary: Suoraviivaiset ohjeet istuvat huonosti politiikan turbulenttiin todellisuuteen, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Jos pysäyttäisin liikkeenjohdon seminaarin ovella jonkun yleisöstä ja kysyisin, mitä hänelle jäi mieleen, hän saattaisi vastata näin:
 Culture eats strategy for breakfast.
 Konsulttien suosikkilausahdus pyrkii kiteyttämään, miksi yrityksen suunnan muuttaminen on niin vaivalloista.
 Johtoportaassa voidaan tehdä yritykselle vaikka kuinka hieno strategia. Siinä voidaan valita uusi suunta, perustella se, määritellä, miten sitä kohti kuljetaan – ja tarjota mittaritkin, joita seurata onnistumisen varmistamiseksi.
 Mutta jos työn todelliset tekijät eivät ole siihen sitoutuneet eivätkä koe sitä omakseen, jää uusi uljas strategia pian vanhojen toimintatapojen jalkoihin.
 Viestintästrategia ikään kuin muuttaa hallituksen poliittiset tavoitteet markkinointikielelle – ”avainviesteiksi”, joita hallituksen ministerit esikuntineen sekä heitä tukevat virkamiehet sitten tarjoilevat.
 Viime vuosikymmeninä julkisella  sektorilla on omaksuttu entistä enemmän johtamisoppeja liike-elämästä. Myös valtionhallinnossa tehtaillaan erilaisia strategioita.
 Antti Rinteen  (sd.) hallitus päätti lokakuussa  hyväksyä viestintästrategian , lajissaan ensimmäisen. Paperin ote politiikkaan kiinnostava. Viestintästrategia ikään kuin muuttaa hallituksen poliittiset tavoitteet markkinointikielelle – ”avainviesteiksi”, joita hallituksen ministerit esikuntineen sekä heitä tukevat virkamiehet sitten tarjoilevat. Kansalaisille ja ”sidosryhmille”, halutulla tavalla ja ennen kaikkea haluttuun aikaan.
 Valtioneuvoston kansliassa (VNK) ollaan selvästi oltu ylpeitä strategiasta ja sitä  on hehkutettu   kymmenillä twiiteillä   syksyn mittaan.  Ja onhan strategiassa kieltämättä paljon hyvää: se esimerkiksi peräänkuuluttaa poliittiselta viestinnältä paitsi rohkeutta myös esimerkiksi avoimuutta silloinkin, kun asiat ovat vielä keskeneräisiä.
 Nämä ovat erinomaisia arvovalintoja, katsoipa asiaa sitten kansalaisen tai vaikka toimittajan näkökulmasta.
 Strategia ei kerro, miten virkamiesten tai poliittisten esikuntien tulisi toimia silloin, kun media kysyy epämieluisia kysymyksiä eivätkä avainviestit riitä vastauksiksi.
 Vapaa yhteiskunta perustuu  sille, etteivät toimittajat kuitenkaan istu kopeissaan odottamassa ministereiden avainviestien kilahtamista sähköpostiin. Kun media päättää itse, mistä se kysyy ja milloin, syntyy jännite.
 Edellinen oikeusministeri  Antti Häkkänen  (kok.)  totesi viime vuonna, että päätöksentekijöiden ja journalismin välisen suhteen kuuluukin olla jännitteinen . Tämä suhde on yksi poliittisen viestinnän keskeisimmistä asioista, mutta juuri sen hallituksen viestintästrategia sivuuttaa.
 Strategia ei kerro, miten hallituksen viestijöiden tulisi toimia silloin, kun media kysyy epämieluisia kysymyksiä eivätkä avainviestit riitä vastauksiksi.
 Valtioneuvoston kanslia saattaa siis kertoa avoimesti, mitä hallitusneuvotteluissa tarjotaan ruuaksi. Mutta kun toimittaja haluaa kysyä, miksi hallitus vaihtaa kokouspaikkaansa ja piilottelee medialta, linjalla on hiljaista.
 Aitoa rohkeutta olisi esimerkiksi myöntää, että poliittisen kriisin hetkellä viestinnän avoimuutta saatetaan myös rajoittaa.
 Paperi ei tunnista  myöskään poliittisen viestinnän ja viranomaisviestinnän välistä jännitettä.
 Valtioneuvoston kanslia ja muut ministeriöt ovat viranomaisia, mutta ministerit ovat poliitikkoja. Viestintää tekevätkin paitsi virkamiehet myös poliittiset toimijat, kuten ministereiden esikunnat.
 Mikä on poliitikkojen valta suhteessa viestiviin virkamiehiin? Kuka päättää, miten toimitaan, jos erimielisyyksiä syntyy? Uhrataanko viestintästrategian arvot, jos ministeri päättää kiukutella?
 Kun viestintästrategia vaikenee vaaranpaikoista, se uhkaa muuttua viestinnän tekijöille itselleen hyödyttömäksi paperiksi. Monimutkainen poliittinen kulttuuri hotkaisee suoraviivaiset ja yksinkertaiset lupaukset aamiaiseksi.
 Samalla strategian hyvät arvot meemiytyvät ja muuttuvat naurunalaisiksi yleisön silmissä. Miksi luvata rohkeutta ja avoimuutta, jos todellisuus on toisenlainen?
 Tämä ei tarkoita sitä, etteikö hallituksella pidä olla viestintästrategiaa. Hyvä alku olisi kuitenkin rehellisemmin sanoittaa auki kipukohdat. Aitoa rohkeutta olisi esimerkiksi myöntää, että poliittisen kriisin hetkellä viestinnän avoimuutta saatetaan myös rajoittaa.
 Sanna Marinin  (sd.) hallitus halusi jatkaa täysin samalla ohjelmalla kuin edeltäjänsä, mutta viestintästrategiaa sen kannattaisi ehkä tarkastella uudelleen.
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja.
 Lue myös:
 Tuoreen pääministerin ensiesiintyminen Brysselissä kompastui median sensurointiin
 Marin pyytää anteeksi viestintäpäällikön "turhan jyrkkää" al-Hol-ohjausta lehdistötilaisuudessa

Robert Sundman: Hallituksen viestintästrategia vannoo avoimuuden nimiin, mutta vaikeissa paikoissa lupausta ei pidetä


Summary: Iloinen juhla voi olla myös niin stressaava, että aattoiltana sydän pettää.

Tämä on joulukalenterimme synkin luukku. Pahoittelut siitä – mutta samalla jutun sisältämä tieto saattaa auttaa jotakuta välttämään todella ikävän jouluyllätyksen.
 Vuoden todennäköisin hetki saada sydäninfarkti on jouluaattoiltana kymmenen paikkeilla, kertoi vuosi sitten julkaistu laaja ruotsalaistutkimus.
 Skånen yliopistosairaalassa tehdyn tutkimuksen mukaan sydänkohtauksen riski ponkaisee jouluaattona 37 prosenttia normaalipäivää korkeammaksi.
 Jouluaatto eroaa myös siinä, että tavallisesti sydäninfarkti iskee aamulla, ei illalla. Viikonpäivistä pahin on maanantai.
 Suomesta ei vastaavaa tutkimusta ole, mutta naapurimaamme joulunvietto ei juuri poikkea Suomesta.
 Stressiä ja mässäilyä
 Tutkimuksessa kartoitettiin lähes minuutilleen 283 000 sydänkohtauksen tapahtumahetket. Tuo Swedeheart-tiedosto on vuosilta 1998–2013.
 Ruotsissa tapahtuu keskimäärin noin 50 sydänkohtausta päivässä. Jouluaattona luku on noin 70. Myös joulupäivänä ja tapaninpäivänä määrä on koholla.
 Tutkijat osasivat odottaa joulunajan näkyvän piikkinä tilastossa, mutta iso hyppäys juuri jouluaattona oli yllätys, kertoo tutkimusta johtanut kardiologian professori  David Erlinge .
 Tutkijat arvelevat mahdolliseksi syyksi joulun aiheuttamaa stressiä.
 Ehkä on ollut työlästä matkustaa sukulaisten luo joulunviettoon, ja järjestelyistä on saattanut tulla sanomistakin, Erlinge puntaroi. Myös joulun ylensyönnillä ja alkoholijuomilla uskotaan olevan merkitystä.
 Tutkimukselle, joka on vapaasti luettavissa  British Medical Journal  -lehdestä, on suunnitteilla jatkotutkimus, jossa jouluna sydäninfarktin saaneita haastatellaan syiden tarkemmaksi selvittämiseksi.
 Tutkija: Huolehtikaa toisistanne
 Erityisesti riskialtista aikaa joulu on niille yli 75-vuotiaille, joilla on ennestään sydänsairaus tai diabetes.
 Erlinge sanoo ymmärtävänsä, että kehotus ottaa joulu rennosti ei välttämättä tepsi, jos ilmassa on paljon odotuksia ja vaatimuksia.
 Jos joku on selvästi riskiryhmää, omaisten ja ystävien kannattaa huolehtia, että hänellä on mahdollisimman rauhallinen joulu, Erlinge sanoo.
 Tutkimuksessa selvitettiin myös muiden juhlapyhien näkymistä Ruotsin sydäninfarktitilastoissa. Juhannus osoittautui toiseksi suureksi riskipyhäksi, joskaan ei jouluaaton kokoiseksi. Pääsiäinen ei aiheuta tilastoon piikkiä.
 Sama tutkijaryhmä on haarukoinut Swedeheart-aineistosta vastauksia myös siihen,  vaikuttaako sää sydäninfarktiriskiin .
 Selvimmäksi tekijäksi osoittautui kylmyys, eikä silloin edes puhuta paukkupakkasista. Nollassa asteessa sydäninfarktin riski on 14 prosenttia korkeampi kuin leppeässä 20 asteessa, Erlinge kertoo.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 19.  Suu makeaksi joulukuusen neulasilla
 18.  Joulun jälkeen alkaa kwanzaa
 17.  Joulun henki näkyy vipinänä jouluihmisten aivokuvissa
 16.  Brittien savupiipuista laskeutui myös jotakin kamalampaa kuin joulupukki
 15.  Mikä saa jouluvalot säilytyksessä solmuun?
 14.  Tanskan kuuluisat joulukuuset kärsivät paljaista olkapäistä
 13. Yhdysvaltain joulupadat ovat kattiloita, ja nyt niiden kyljessä on älysiru
 12. Silmiesi väri saattaa vaikuttaa kaamosmasennukseen
 11.  Puistokävely saa somen käyttäjät yhtä hyvälle tuulelle kuin joulu
 10.  Kolme ihmistä on viettänyt joulun Kuun kupeessa
 9.  Piparkakkuhan on suorastaan terveystuote
 8.  Musiikin professorin tekemästä täydellisestä joululaulusta ei kumma kyllä tullut hittiä
 7. Vaikka Maa oli suuri lumipallo, merissä sinnitteli alkeellista elämää
 6.  Yli kolmasosa aikuisista toivoo, että voisi yhä uskoa joulupukkiin
 5.  Onko Betlehemin tähdelle tieteellinen selitys?
 4.  Yhdysvaltain joulu täyttää 480 vuotta
 3.  Kaikki lumihiutaleet eivät olekaan erilaisia
 2.  Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Jouluaattoilta kello 22 on monelle vuoden pahin hetki


Summary: Etsimmekö me jouluna onnea väärästä paikasta, kysyy Paula Tiessalo blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Onhan se melkein pyhä. Se jouluaattoillan hetki, kun jouluateria on nautittu ja suussa sulaa lahjaksi saadusta vähän hienommasta rasiasta huolella valittu suklaakonvehti. Tiskikone hurisee hiljaa keittiössä. Hyasintti tuoksuu ja kynttilän liekki luo varjoja seinälle.
 Kaikki on hyvin. Syvä onnellisuus täyttää sydämen.
 Kun viimeinenkin lanttulaatikko on otettu uunista ja lahjapaketti rusetoitu, olo voi olla euforinen.
 Vai täyttääkö? Ehkä joulu tuottaakin pettymyksen, vaikka sitä on hartaasti odotettu syksyn kiireiden keskellä. Joulua on rakennettu ostamalla, leipomalla, paketoimalla ja glögiä juomalla.
 Sitä on rakennettu myös stressaamalla ja riitelemällä, mutta nekin ovat olleet jouluonnen tavoittelemisen arvoisia. Joulu on välkkynyt mielessä kuin vuoren huippuna; kun sinne asti jaksaa kivetä, niin johan löytyy onni.
 Miksi moni meistä silti tuntee haikeutta , ehkä tyhjyyttä? Pää sanoo, että onni on tässä, mutta sydän epäröi. Päältä niin houkutteleva suklaakonvehtikin sisältää inhoamaasi marsipaania.
 Mutta niinhän se on, että vuoren huipulle päästyä voi edetä vain alaspäin.
 Elämä on jonkin tavoittelemista. Me etsimme ja haemme jatkuvasti jotain; kauniimpaa ulkonäköä, suurempia lihaksia, edustavampaa kumppania, rahaa, elämän tarkoitusta.
 Joulua edeltää kiire töissä, koesuma koulussa, jouluvalmistelujen koko hässäkkä. Koko yhteiskunta tuntuu kiirehtivän kulunutta vuotta valmiiksi ja pakettiin.
 Matka kohti joulua voi olla hyvinkin antoisa . Kun viimeinenkin lanttulaatikko on otettu uunista ja lahjapaketti rusetoitu, olo voi olla euforinen. Monen pienen asian hoitaminen on kuin onnistumisten sarjatulta. Jokainen onnistuminen ja aikaansaaminen lisää hyvää oloa, kun aivoissa vapautuu dopamiini-nimistä hormonia.
 Mielihyvää tuottava dopamiini on kuitenkin vähän kaksinaamainen veijari. Se motivoi meitä saavuttamaan päämäärämme, mutta toisaalta se saa meidät haluamaan jatkuvasti lisää  (Ylen juttu dopamiinista) .
 Meillä onkin suuri kynnys myöntää, ettemme ole onnellisia.
 Siksi jonkin asian tavoittelu ja sen saavuttamisen eteen nähty vaiva on meille tyydyttävämpää kuin päämäärään pääseminen. Sen sijaan maaliin päästyä hetken onni vaihtuu nopeasti tyhjyyden tunteeseen ja jopa pettymykseen.
 Me olemme ymmärtäneet onnellisuuden osittain väärin.  Ei sen olekaan tarkoitus olla jatkuva olotila. Psykologian emeritusprofessori  Markku Ojanen   jakaa onnellisuuden kolmeen päälajiin . Tunneonni muistuttaa iloa ja se vaihtelee jatkuvasti. Tyytyväisyysonni puolestaan kuvaa, miten tyytyväinen ihminen on elämäänsä. Myös mielenrauha on osa onnellisuuden kokemusta.
 Meillä on taipumus ymmärtää onnellisuus vain tunneonnen kaltaiseksi, arjen yläpuolelle nostavaksi iloksi. Tunteet ovat kuitenkin häilyväisiä, ne tulevat ja menevät moneen kertaa yhden päivän aikana.
 Eihän kukaan voi tuntea ainoastaan yleviä onnentunteita aamusta iltaan, 24/7.
 Siksi onnen käsittäminen pelkkänä vahvana tunnetilana johtaa harhaan ja saa monet luulemaan, etteivät he oikeastaan ole kovin onnellisia.
 Mutta eihän kukaan voi tuntea ainoastaan yleviä onnentunteita aamusta iltaan, 24/7. Aidosti onnellinen ihminen kokee olevansa melko pysyvästi tyytyväinen elämäänsä, vaikeistakin hetkistä huolimatta.
 Filosofi  Frank Martela  on puhunut länsimaissa vahvana vallitsevasta onnellisuuden normista. Ajatus kulkee siten, että ihminen on epäonnistunut, jos ei onnistu olemaan onnellinen. Martelan mukaan meillä onkin suuri kynnys myöntää, ettemme ole onnellisia. Hampaat irvessä onnen perässä juokseminen tekee meistä entistä onnettomampia.
 Mitäpä jos tänä jouluna myöntäisi itselleen , että elämässä on kaikenlaista? Jos yrittäisi hyväksyä, että matkan varrelle mahtuu vuorenhuippuja ja niiden varjoissa olevia laaksoja, onnenhetkiä ja tylsiä päiviä. Ne kaikki kuuluvat elämään eivätkä ne tarkoita epäonnistumista onnen tavoittelussa. Päinvastoin, juuri pienistä arkisista hetkistä onni lopulta koostuu, kun niitä osaa pysähtyä ihmettelemään.
 Ehkä tänä jouluna onni löytyy armeliaisuudesta itseä ja muita ihmisiä kohtaan. Ehkä aattona mieleen hiipivän haikeuden voisi ottaa vastaan katsomalla sitä kauniisti ja sen jälkeen valitsemalla suklaarasiasta toisen konvehdin, sellaisen, jossa on lempitäytettäsi.
 Paula Tiessalo
 Kirjoittaja on Yle uutisissa työskentelevä terveys- ja hyvinvointiaiheisiin erikoistunut toimittaja, jonka intohimona on yrittää ymmärtää itseään ja muita. Jouluna hän säälii viimeisenä rasiaan jääviä ananastäytteisiä konvehteja.
 Aiheesta voi keskustella 20.12. klo 16.00 asti.

Paula Tiessalo: Kun joulu pettää sille asetetut odotukset, voit löytää onnen


Summary: Saksassa on annettu useita tuomioita Isis-alueelta Syyriasta ja Irakista palanneille naisille.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  kirjoitti Twitterissä sunnuntaina, että terroristijärjestöön kuulumisen tulisi Suomessa olla rangaistavaa.
 Avaus oli osa keskustelua, jossa pohditaan suomalaisten naisten ja lasten palauttamista al-Holin leiriltä kotimaahan. Leirille on koottu Isisin alueelle lähteneitä naisia ja lapsia.
 Niinistön mukaan Suomen lainsäädäntö ei saisi tältä osin olla verrokkimaina pidettyjä Pohjoismaita löysempää.
 Ehdotus on herättänyt  keskustelua  siitä, millä perusteilla henkilöä voidaan pitää Isisin jäsenenä. Jäsenkortteja kun ei terroristijärjestössä ole.
 Vertailukohtaa voidaan hakea Saksasta, jossa terroristijärjestöön kuuluminen on rangaistavaa. Siellä jäsenyyttä arvioidaan oikeuden päätösten valossa yksilön toiminnan perusteella.
 Todisteina Facebook-ryhmä ja tappovideoiden katsominen
 Saksassa on tänä vuonna annettu useita tuomioita Isis-alueelta Syyriasta ja Irakista palanneille naisille.
 Kaksi tuomioista tuli tällä viikolla. Ne avaavat osin sitä, minkälainen toiminta tarkoittaa Saksan tuomioistuinten mukaan jäsenyyttä Isis-järjestössä.
 Maanantaina Hampurissa toimiva tuomioistuin tuomitsi 41-vuotiaan Bremenistä kotoisin olevan naisen viiden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen ulkomaisen terroristijärjestön tukemisesta, kertoo muun muassa saksalaislehti  Die Welt .
 Nainen oli matkustanut Isisin hallitsemalle alueelle yhdessä kolmen alaikäisen poikansa kanssa.
 Tuomion mukaan nainen oli jo vuonna 2015 katsonut netissä Isisin julmia teloitusvideoita. Lisäksi nainen oli mukana Facebook-ryhmässä, jossa vaadittiin vääräuskoisille kuolemaa.
 Siviilit pakenivat Irakin joukkojen ja Isisin taisteluja Mosulin vanhassa kaupungissa heinäkuussa 2017. Omar Alhayali / EPA
 Tuomittu liitettiin myös terrori-iskun suunnitteluun musiikkitapahtumaan Saksassa. Tuomion mukaan nainen oli valmistellut iskun tekijäksi suunnitellun piilottamista. Nainen oli muun muassa hankkinut vanhan matkapuhelimen ilman gps-paikannusta.
 Puolustus sanoi syytetyn olevan "naiivi tai hyväuskoinen", mutta oikeuden mielestä hän on laskelmoiva ja manipuloiva.
 – Syytetty ei ole koskaan kunnolla irtautunut Isisistä, tuomiossa todettiin.
 Toinen tuomio: Naista ei pidetty Isisin ideologisena seuraajana
 Toinen tällä viikolla annettu tuomio on lievempi. Düsseldorfissa 27-vuotias nainen tuomittiin kahden vuoden ja yhdeksän kuukauden vankeuteen, kertoo muun muassa saksalaislehti  Süddeutsche Zeitung .
 Tuomioistuimen mukaan nainen ei kuitenkaan ideologisesti uskonut Isisin aatteeseen vaan liittyi järjestöön, koska "uskoi yksityiselämän onneen" Isis-taistelijan kanssa. Hän tupakoi, ei osannut rukoilla ja oli Saksaan oma-aloitteisesti palattuaan mennyt töihin bordelliin.
 Tuomio ei tullut terroristijärjestön jäsenyydestä, vaan sotarikoksista ja aseen hallussapidosta. Oikeus katsoi naisen oleskelleen Isisin hallitsemalla alueella taloissa ja asunnoissa, jotka terroristijärjestö oli vallannut.
 Raunioita Mosulin vanhan kaupungin alueella. Irakin joukot valtasivat Mosulin Isisiltä kesällä 2017. EPA
 Nainen on kotoisin Bochumista, ja hänen taustansa on lehtitietojen mukaan rikkinäinen. Nainen on toiminut prostituoituna ensin pakotetusti ja myöhemmin vapaaehtoisesti. Syyriaan hän lähti vuonna 2014 ihastuttuaan Facebookissa Isis-taistelijamieheen.
 Tuomioistuimen mukaan nainen epäröi vielä Turkin ja Syyrian rajalla rajan ylittämistä.
 Nainen vapautuu pian, koska hän on istunut Turkissa ja Saksassa vankilassa valtaosan tuomion pituudesta.
 "Jäsenyyden osoittaminen on erittäin vaikeaa"
 Pohjois-Syyrian leireillä ja vankiloissa on edelleen arviolta 80 saksalaisnaista. Kaikkia palaavia naisia ei tiukasta lainsäädännöstä huolimatta odota kotimaassaan pidätysmääräys.
 Saksalainen lakimies  Dirk Schoenian  sanoo, ettei Isisin jäsenyyttä todista vielä se, että joku on matkustanut terroristijärjestön hallitsemalle alueelle Syyriassa tai Irakissa.
 Schoenian edustaa useita saksalaisnaisia, jotka odottavat kotiinpääsyä al-Holissa ja muilla Pohjois-Syyrian leireillä.
 – Pitää pystyä osoittamaan, että naiset ovat tehneet jotain aktiivisesti ja tukeneet Isisiä, Schoenian sanoo Ylelle puhelinhaastattelussa.
 – Ja se on tietenkin erittäin vaikeaa.
 Kansainväliset avustusjärjestöt ovat kritisoineet al-Holin leirin olosuhteita.  Antti Kuronen / Yle
 Marraskuussa  Saksan valtio auttoi ensimmäistä kertaa Isis-alueella oleskellutta naista palaamaan kotimaahan. Tämä lensi Saksaan kolmen lapsensa kanssa reittilennolla Pohjois-Irakin Erbilistä.
 Lue tästä jutusta lisää siitä, millä perusteilla Saksa on auttanut kansalaisiaan al-Holista kotimaahan.
 Saksassa naista vastaan aloitettiin tutkinta terroristijärjestöön kuulumisesta ja lasten hoidon laiminlyönnistä.
 Poliisi ei kerro, odottaako al-Holin suomalaisia pidätysmääräys
 Keskusrikospoliisin mukaan Suomeen on jo palautunut konfliktialueilta henkilöitä, joiden kohdalla on aloitettu selvitys siitä, mitä he ovat konfliktialueella tehneet ja ovatko he syyllistyneet rikoksiin.
 – Kyllä näitä tapauksia on ollut käsittelyssä, rikosylikomisario  Tero Haapala  sanoo.
 Hän ei halua yksilöidä, minkälaisista henkilöistä on kyse tai missä he ovat tarkemmin olleet.
 Suomen lain mukaan pelkkä terroristijärjestön jäsenyys ei ole rangaistavaa, mutta terrorismirikokset ovat. Niitä ei saa tutkia Suomessa ilman valtakunnansyyttäjän syytemääräystä.
 Suomessa keskusrikospoliisi ei halua kommentoida, onko al-Holissa yhä olevista suomalaisnaisista annettu tällaista valtakunnansyyttäjän syytemääräystä, joka mahdollistaa tutkinnan ja mahdollisen pidätysmääräyksen.
 Lue myös:
 Onko Suomi palauttamassa “terroristeja”? 5 olennaista kysymystä al-Holin suomalaisten synnyttämästä turvallisuusuhasta
 Sauli Niinistö otti kantaa al-Holin tilanteeseen: Lapsia tulee auttaa, äiteihin sama velvoite ei välttämättä ulotu

Presidentti Niinistö tekisi terroristijärjestöön kuulumisesta rangaistavaa – Saksassa se on jo, mutta vain osaa Isis-alueelta palaavista naisista odottaa pidätysmääräys


Summary: Ylen kyselyn mukaan päättyvän vuosikymmenen tärkeimmät elokuvat olivat enimmäkseen nuorten tekijöiden käsialaa.

Elokuvaohjaaja  Juho Kuosmanen  on hymyilevä mies. Elokuvakriitikot ovat äänestäneet hänen esikoiselokuvansa vuosikymmenen parhaaksi kotimaiseksi elokuvaksi.  Hymyilevä mies  (2016) oli Ylen kyselyn ylivoimainen voittaja.
 – Rupesin heti tästä kuultuani listaamaan, että mitäs kaikkia muita elokuvia olikaan. Että olenko samaa mieltä, Kuosmanen sanoo.
 – Hyvältä se tietenkin tuntuu. Kyllähän se on lämmittävä uutinen.
 Kyselyyn osallistui 34 elokuvakriitikkoa ja -toimittajaa, jotka saivat ehdottaa kolmea pitkää fiktioelokuvaa vuosikymmenen parhaaksi.
 2010-luvun parhaat kotimaiset elokuvat ovat:
 1. Hymyilevä mies (2016, ohj. Juho Kuosmanen)
 Hymyilevää miestä esittää Jarkko Lahti. EPA
 22 ääntä
 "Kokkolan leipurin" eli nyrkkeilijä  Olli Mäen  elämän onnellisin päivä toi hänelle tappion kehässä ja voiton rakkaudessa. Ohjaaja Juho Kuosmasen lämminhenkinen mustavalkoinen esikoiselokuva oli kriitikoiden ylivoimainen suosikki.  Hymyilevä mies  "toi suomalaiseen elokuvaan aivan uudenlaista näkökulmaa ja raikkautta, joka puhalsi yleisesti vallinneen tunkkaisuuden karstat pois", kirjoittaa Keskipohjanmaa-lehden  Hannu Björkbacka .
 Katso-lehden  Tuomas Riskala  perustelee, että " Hymyilevä mies  laittaa myös yleisönsä hymyilemään, melkein väkisin. Ihana elokuva kaikin tavoin. Hauska, hurmaava ja kerronnaltaan ihailtavan vaivaton, sekä ennen kaikkea pohjattoman inhimillinen."
 Helsingin Sanomien  Jutta Sarhimaan  mukaan "rohkea, taitava ja arvomaailmaltaan aivan poikkeuksellinen teos purkaa historiamme kapeaa mieskuvaa ja kertookin rakkaudesta. Kuosmasen elokuva onnistuu siinä, missä niin usein epäonnistumme: nousemaan pelkän kansallisen sankaritarinan yläpuolelle ja tekemään sen universaalin tenhoavasti, elokuvan taikaa hyväksikäyttäen."
 2. Aurora (2019, ohj. Miia Tervo)
 Dionysos Films
 8 ääntä.
 Miia Tervon  esikoiselokuvassa  Mimosa Willamon  esittämä päihdeongelmainen nuori Aurora etsii iranilaiselle Darianille suomalaista vaimoa auttaakseen häntä saamaan turvapaikan. Helsingin Sanomien  Veli-Pekka Lehtonen  perustelee  Auroralle  antamaansa ääntä sillä, että se "on loistava Rovaniemi-elokuva ja myös universaali romanttinen komedia, jossa pohjoiseen hulluuteen ja ankeuteen yhdistyy suurta riemua ja iloa."
 " Aurora  osoittaa, että raskaita teemoja voi kuvata keveällä otteella", kirjoittaa Svenska Ylen  Silja Sahlgren-Fodstad . Aamulehden  Antti Selkokarin  mukaan "harvassa ovat ne komediat joiden käyttövoimana ovat pakolaisuus ja päihdeongelmat. Lähiökämppien, räkälöiden ja päihdeklinikoiden paaluttamassa elämänpiirissä ei ole turisti- eikä muitakaan kliseitä."
 3. Jättiläinen (2016, ohj. Aleksi Salmenperä)
 Helsinki-filmi
 6 ääntä.
 Aleksi Salmenperän  kylmäävä trilleri pohtii suomalaista korruptiota. Talvivaaran kaivokseen perustuva elokuva on ohjaajansa mukaan fiktio, joka on totta. Iltasanomien  Taneli Topelius  kirjoittaa, että "Salmenperän psykologinen trilleri pohjautui tositapahtumiin, mutta elokuvana se tavoitti kauhujen työympäristön mukanaan tuomat jännitteet, joissa vainoharhat sekoittuivat väkevästi kylmääviin faktoihin".
 Kyselyssä neljänneksi tuli  Teemu Nikin  sysimusta komedia  Armomurhaaja  (2017) viidellä äänellä.
 Viidennen sijan jakoivat  Pirjo Honkasalon  mustavalkoinen urbaani draama  Betoniyö  (2013),  AJ Annilan  Neuvostoliitto-epookki  Ikitie  (2017),  JP Valkeapään  tuore komedia  Koirat eivät käytä housuja  (2019),  Aleksi Salmenperän  pienen budjetin taidonnäyte  Tyhjiö  (2018) ja  Selma Vilhusen  esikoiselokuva  Tyttö nimeltä Varpu  (2016). Ne saivat kukin neljä mainintaa.
 Kriitikko Kalle Kinnunen: "Elokuvaohjaajat eivät ole enää vain keski-ikäisiä valkoisia miehiä"
 Katriina Laine / Yle
 Kyselyn perusteella 2010-luku on nähnyt merkittävän nuorten elokuvantekijöiden esiinmarssin. Ikiajat listoja hallinneen  Aki Kaurismäen  valtakausi on ohi. Kaurismäen tällä vuosikymmenellä tekemät elokuvat  Le Havre  (2011) ja  Toivon tuolla puolen  (2017) saivat kyselyssä kumpikin kolme ääntä.
 Myös  Aku Louhimiehen  jättimenestys  Tuntematon sotilas  (2017) sai kolme ääntä.
 – Nyt on ihan selvästi käynnissä uusien tekijöiden ja uusien äänien esiinmarssi, sanoo elokuvatoimittaja  Kalle Kinnunen .
 – Elokuvaohjaajat eivät ole pelkästään keski-ikäisiä valkoisia miehiä. Se vaikuttaa todella paljon myös aiheisiin ja siihen, kuinka paljon elokuvat maailmalla kiinnostavat. Monimuotoisuus synnyttää värikkäämpää, kiinnostavampaa ja elinvoimaisempaa elokuvaa.
 Kinnusen mukaan elokuvahistoria tuntee samanlaisia syklejä niin Suomessa kuin ulkomaillakin.
 – Tietyin väliajoin maailma muuttuu ja uusia tekijöitä tulee kokonaisina joukkoina esille. Sitten uudet elokuvat saavuttavat kotimaassakin uusia yleisöjä, jotka tulevat vakuuttuneiksi siitä, että suomalainen elokuva ei ollutkaan luutunutta ja "sitä samaa".
 Pian päättyvän vuosikymmenen isoksi trendiksi kotimaisessa elokuvassa Kinnunen mainitsee kasvavan kuilun suurten kansallisten elokuvien ja pienempien kansainvälisten elokuvien välillä. Todella suositut elokuvat ovat vielä suositumpia kuin koskaan aikaisemmin, hän sanoo.
 –  Tuntematon sotilas  (2017) on tästä ääriesimerkki ja sen saamat miljoona katsojaa jotain täysin ennenkuulumatonta suomalaiselle elokuvalle. Myös se, että elokuva ylittää 500 000 rajan, kuten  Mielensäpahoittaja  (2014) ja  Luokkakokous  (2015), on pitkään ollut todella harvinaista.
 Samalla kunnianhimoisemmat pienemmän yleisön elokuvat ovat yhä pienempiä. Esimerkiksi iso osa Ylen kyselyssä menestyneistä elokuvista on jäänyt elokuvateattereissa alle 100 000 katsojan ilmiöiksi.
 Kinnusen mukaan yleisön on ehkä jopa vaikea löytää pienempien elokuvien pariin, mistä syystä niille etsitään lisää yleisöä maailmalta. Hän uskoo juuri  Hymyilevän miehen  kansainvälisen menestyksen avanneen ovia myös muille nuoremman polven elokuvantekijöille.
 Kuosmasen elokuvan ohella Kinnunen nostaa kansanvälistymisen esimerkeiksi elokuvat  Rare Exports  (2010),  Iron Sky  (2012) ja  Koirat eivät käytä housuja .
 – Olen varma siitä, että kaikki kansainväliset läpimurrot valavat uskoa siihen, että kannattaa tehdä elokuvia, joissa on persoonallinen näkökulma ja joissa on alusta alkaen ajateltu yleisönä koko maailmaa.
 Ohjaaja Juho Kuosmanen: "Luojan kiitos tein itselleni rehellisen elokuvan"
 Katriina Laine / Yle
 Hymyilevän miehen  menestys alkoi, kun se voitti Cannesin elokuvajuhlien kakkossarjan Un certain regardin pääpalkinnon vuonna 2016. Siitä alkoi suitsutus ja palkintosade, jollaista suomalaisessa elokuvassa on nähty harvoin.
 Kuosmanen sanoo elokuvan opettaneen hänet luottamaan omaan ääneensä taiteilijana.
 – Mietin alkaisimmeko tehdä elokuvaa, joka vastaisi ihmisten odotuksiin. Vai pitäisinkö oman pääni, että minun mielestäni tällainen elokuva olisi hyvä – ottakaa tai jättäkää. Tehtiin niin, että sain itse toimia mittarina sille, mikä on hyvää ja mikä huonoa.
 Tätä nykyä  Hymyilevä mies  tunnetaan joka puolella Eurooppaa ja jonkin verran kauempanakin. Esimekiksi Oscar-voittaja  Moonlightin  (2016) ohjaaja  Barry Jenkins  on elokuvan fani.
 – Luojan kiitos tein itselleni rehellistä elokuvaa. Olisi ollut kiusallista jos olisi yrittänyt miellyttää ja elokuva olisi menestynyt. Sitten pitäisi taas miettiä, milloin pääsisin tekemään sen elokuvan, jonka oikeasti haluan tehdä.
 Opit tulevat käyttöön Kuosmasen valmisteilla olevassa toisessa pitkässä elokuvassa. Se on saanut innoituksensa  Rosa Liksomin  Finlandia-palkitusta romaanista  Hytti nro 6  (2011).
 – Päätin  Hymyilevän miehen  jälkeen tehdä jotakin tosi helppoa. Kävikin ihan päin vastoin. On tulossa kiinnostavat mutta erittäin haasteelliset kuvaukset ja hyvä niin, ohjaaja sanoo.

Aki Kaurismäen valtakausi on ohi – Kriitikot valitsivat Hymyilevän miehen 2010-luvun parhaaksi kotimaiseksi elokuvaksi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Valmennuskurssien hinnat ja syrjässä asuminen eriarvoistavat korkeakouluhakijoita
 Raha ja asuinpaikka voivat  estää korkeakouluhakijaa osallistumasta valmennuskurssille . Toisaalta moni hakija uskoo, että ilman kurssia ei voi päästä opiskelemaan kilpailluille aloille. Tutkijat pelkäävät, että ihmiset, jotka eivät joko rahan puutteen tai syrjäisen asuinpaikkansa takia pääse kurssille, jättävät kokonaan hakematta korkeakouluun.
 Saksassa on jo annettu tuomioita terroristijärjestöön kuulumisesta
 Siviilit pakenivat Irakin joukkojen ja Isisin taisteluja Mosulin vanhassa kaupungissa heinäkuussa 2017. Omar Alhayali / EPA
 Saksassa on annettu useita tuomioita Isis-alueelta Syyriasta ja Irakista palanneille naisille. Siellä terroristijärjestöön kuuluminen  on rangaistavaa toisin kuin Suomessa . Saksassa jäsenyyttä arvioidaan oikeuden päätösten valossa yksilön toiminnan perusteella.
 Hymyilevä mies on kriitikoiden valinta 2010-luvun kotimaiseksi elokuvaksi
 Hymyilevä mies kertoo nyrkkeilijä Olli Mäestä. Sami Kuokkanen / Elokuvayhtiö Aamu
 Ylen kyselyyn  osallistui 34 elokuvakriitikkoa ja -toimittajaa, jotka saivat ehdottaa kolmea pitkää fiktioelokuvaa vuosikymmenen parhaaksi. Elokuvaohjaaja  Juho Kuosmasen  esikoisteos, nyrkkeilijä  Olli Mäestä  kertova  Hymyilevä mies  oli kyselyn ylivoimainen voittaja. Elokuvaa kuvailtiin muun muassa lämminhenkiseksi ja kerronnaltaan vaivattomaksi.
 Joulukaupan myynti polkee nykyään paikallaan
 Helsingin Stockmannin tavaratalon viihde-elektroniikan osasto vuonna 1982. Hyllyillä oli jo videonauhureita ja televisiovastaanottimia. Yle
 Jos joulukauppaa verrataan vuosikymmenten taakse, on  muutos tarjonnassa valtava . Tämän joulun hittilahja on hulavanne. Joulukauppa ei kuitenkaan enää kasva samalla tavoin kuin ennen.
 Maan etelä- ja keskiosissa sataa
 Sääennuste perjantaille 20. joulukuuta.  Yle
 Joulun menoliikenne alkaa  sateisessa säässä maan etelä- ja keskiosissa. Etelässä sataa vettä tai tihkua, maan keskiosassa lunta, räntää tai vettä. Keli muuttuukin maan keskiosassa huonoksi. Pohjoisessa sää on päivällä vielä suurelta osin poutaista, mutta illalla tai viimeistään yöllä lumisateita on odotettavissa myös maan pohjoisosaan. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Valmennuskurssi voi eriarvoistaa, Saksassa on tuomittu Isis-alueelta palanneita, joulun menoliikenne alkaa sadesäässä