Summary: Ajokorttiuudistuksen jälkeen alle puolet läpäisee mopoauton ajokokeen ensimmäisellä kerralla. Ajokortin hinnan piti laskea, mutta uusimisten myötä näin ei käynytkään.

Ysiluokkalaisen koulupäivä on ohi.  Juulia Ketola , 15, astelee kevyin askelin pienen valkoisen mopoautonsa luo Ilmajoen yläkoulun pihassa, istuu ratin taakse ja laittaa musiikin soimaan.
 Tätä päivää on odotettu: hän on ensimmäistä kertaa koulussa mopoautolla. Kortti on ollut taskussa kaksi päivää.
 Juulia Ketola läpäisi mopoautokortin ajokokeen kolmannella kerralla. Ennen ensimmäistä ajokoetta hän oli ottanut yhden ajotunnin autokoulusta ja harjoitellut ajamista vähän kotipihassa.
 – Ajattelin, että olisi se voinut ensimmäisellä kerrallakin mennä, mutta olihan se tosi erilaista mennä kaupunkiin ajamaan. Toisella kerralla hylkäys oli jo vähän pettymys. Huomasin kyllä itsekin eron toisen ja kolmannen kerran välillä, että taito parani.
 "Hyväksymisprosentti laskenut selvästi"
 Juulia Ketolan tavoin yhä useampi joutuu uusimaan ajokokeen: kerran tai useammin. Reilun vuoden takaisessa ajokorttiuudistuksessa pakollisen opetuksen määrä väheni. Sen ja tiukentuneen tutkinto-ohjeistuksen takia mopoauton ajokokeen ensimmäisellä kerralla läpäisevien määrä on pudonnut merkittävästi.
 – Mitä vähemmän opetusta, sitä todennäköisempää on, että tutkintoa ei ihan heti läpäistä. Kyllä niitä useampiakin kertoja käydään kokeilemassa, sanoo Ajovarma Oy Etelä-Pohjanmaan tutkintoesimies  Maija Känsälä .
 Tutkintojen hyväksymistilastoissa näkyykin karu notkahdus.
 – Hyväksymisprosentti on laskenut aika selvästi. Aikaisemmin ajokokeen läpäisi ensimmäisellä kerralla noin 80 prosenttia ja nykyisin alle puolet.
 Myös teoriakokeiden hyväksymisprosentti on laskenut. Känsälän mukaan pudotus on selkeä etenkin mopokortin puolella. Mopoautokortteja suoritetaan vuosittain 2500-3000.
 Mopoautokortin saatuaan Juulia ajoi ensimmäisenä tallille. Omaa hevosta hoitamaan pitää päästä joka päivä. Pasi Takkunen / Yle
 Mikä muuttui?
 Ajokorttikoulutuksen uudistus tuli voimaan heinäkuussa 2018. Mopo- ja mopoautokorttiin vaadittiin ennen lakimuutosta molempiin kuusi tuntia teoriaa ja kolme tuntia ajoa.
 Teoriaopetuksesta osa oli ajoneuvokohtaista opetusta ja osa muun muassa liikennesääntöjen opetusta. Jos ajokoe hylkääntyi, lisäopetusta määrättiin harkinnan mukaan 1-5 tuntia.
 Uudistuksen jälkeen mopo- tai mopoautokortin suorittamiseen ei ole vaadittu lainkaan ajo-opetusta. Kevyen nelipyörän, esimerkiksi mopoauton, tutkinto sisältää ajokokeen ja mopotutkinto käsittelykokeen, eli mopotutkinnossa ei lähdetä liikenteeseen ollenkaan.
 Neljä teoriatuntia käsittävä Ensimmäisen ajokortin suorittajan koulutus (EAS), on pakollinen kaikille, jotka hakevat ajokorttia ensimmäistä kertaa. Koulutuksen voi suorittaa autokoulussa tai netissä.
 Ajovarman Känsälä murehtii, että opetuksen vähyys antaa väärän viestin.
 – Tätä ei ole oikein ymmärretty. Vaikka pakollista opetusta ei enää EAS-koulutuksen lisäksi ole, vähintäänkin samat tiedot ja taidot pitäisi tavalla tai toisella jokaisen itse ennen tutkintoa hankkia, hän painottaa.
 Vähemmän opetusta, vaikeammat kokeet
 Mopoauton rattiin voi päästä harjoittelematta ajamista lainkaan, jos tutkinnon suorittaja menee suoraan ajokokeeseen.
 – Kyllähän se ihan mahdollista on. Mutta jos harjoittelua ei ole takana, niin on hyvin epätodennäköistä että tutkinnosta selviää, Maija Känsälä toteaa.
 Tutkinto-ohjeistusta muutettiin samassa yhteydessä lakiuudistuksen kanssa. Tutkinnot on ohjeistettu tiukemmiksi, kuin ne olivat aikaisemmin.
 Aikaisemmin kiinnitettiin huomiota rikkeeseen tai rikkomukseen, nykyisin katsotaan kokonaisuutta: kuinka ajaminen sujuu. Jos on selkeitä puutteita, voidaan pyytää harjoittelemaan lisää.
 Känsälän mukaansa tutkinnossa pyritään varmistamaan, että tiedot ja taidot olisivat riittävällä tasolla, kun ajokortin saa. Vastuu on siirretty määrätyistä opetusmääristä omaan harkintaan.
 – Nyt on jokaisen mahdollista yksilöllisesti miettiä, kuinka paljon harjoittelua tarvitsee. Sitä tarvitsisi olla riittävästi, että paitsi selviää tutkinnosta pärjää myös liikenteessä.
 .
 Ajokorttikokeisiin voi mennä kokeilemaan onneaan melko vähinkin tiedoin ja taidoin. Tutkintoesimies Maija Känsälä ja liikenneopettaja Antti Salokorpi ovat yhtä mieltä siitä, että läpimenoa on turha odottaa, mikäli harjoittelua ei ole takana tarpeeksi. Pasi Takkunen / Yle
 Hinnan piti laskea – toisin kävi
 Kokeiden uusiminen tarkoittaa lisäkuluja oppilaalle ja sen seurauksena ajokortin hinta nousee. Koska ajoharjoittelu ei ole pakollista, hintaan vaikuttaa myös ajotuntien määrä. Niitä otetaan keskimäärin kolmesta viiteen.
 Vakavia onnettomuuksia vähän Onnettomuustietoinstituutin (OTI) Mopoautoraportissa  (2017) on mukana liikennevakuutuksesta korvatut mopoautovahingot vuosina 2011-2015 sekä liikenneonnettomuuksien tutkijalautakuntien tutkimat mopoauto-onnettomuudet 2004-2016. Tyypillisimmät vakuutuksesta korvatut mopoautovahingot olivat peräänajoja ja peruutusvahinkoja. Liikennevakuutuksesta korvatuissa vahingoissa kuoli neljä ja vammautui 1229 henkilöä. Vammautuneista lähes kaikkien (99%) vammat olivat lieviä. Raportin valmistumisen jälkeen vuonna 2017 tapahtui yksi kuolemaan johtanut mopoauto-onnettomuus, jossa kuoli kaksi ihmistä. Ennakkotietojen mukaan vuonna 2018 kuolemaan johtaneita mopoauto-onnettomuuksia ei tapahtunut yhtään. Lähde: Liikenneturvallisuustutkija Salla Salenius Onnettomuustietoinstituutti (OTI), Liikennevakuutuskeskus
 Autokoululiiton puheenjohtaja  Jukka Kiviniemi  sanoo, että uudistuksessa tavoiteltu ajokortin hinnan laskeminen toteutuu harvoin.
 – Ajokortin todellinen hinta onkin todennäköisesti korkeampi kuin mitä ennen uudistusta. Siitä on tullut kalliimpi oikeastaan ihan kaikissa luokissa.
 Ilmassa roikkunut huoli siitä, laskiko ajokortin hinta turvallisuuden kustannuksella, on Kiviniemen mukaan aiheellinen.
 – Väittäisin, että nuoret tietävät vähemmän, osaavat vähemmän ja siten ovat riskitkin suuremmat.
 Kortti on tullut halvemmaksi niille, jotka ovat taitavia, omaksuvat asiat helposti ja osaavat etsiä tiedot.
 – Mutta suurimmalle osalle nuorisostamme ja oppilaistamme ei.
 Juulia Ketola suoritti mopoautokorttin teorian netissä. Teoriakoe meni läpi toisella kerralla, ajokoe kolmannella. "Teoriakoe ei ollut vaikea, kun siihen vain luki kunnolla. Eikä se ajokoekaan sitten enää, kun alkoi olla homma hallussa." Pasi Takkunen / Yle
 Kokemusta kertyy vain ajamalla
 Juulia Ketolan kotimatka kestää kolme varttia, koulusta kotiin on 20 kilometriä. Enimmäkseen on kapeaa ja mutkittelevaa asvalttia, viimeiset kilometrit ovat metsäistä osuutta ja tiet vain kapenevat kotia kohti.
 Heti ensimmäisenä iltana kortin saatuaan Juulia hyppäsi autoon ja ajoi tallille Kurikkaan. Sinne hän suuntaa jatkossakin joka ilta omaa hevostaan hoitamaan.
 – Aiemmin on aina pitänyt miettiä kyytiä, kun on halunnut mennä jonnekin. Tämä helpottaa tallilla käymistäkin, kun vanhempien ei tarvitse olla kuskaamassa.
 Äiti hieman murehtii talvisia olosuhteita ja tyttärensä vähäistä ajokokemusta – mutta Juulia itse on luottavainen. Vaikka taidoissa vielä on parannettavaa, kokemusta kertyy vain ajamalla.

Mopoautokortin ajokokeesta pomppaa yhä useampi – Juulia Ketola sai kortin vasta kolmannella yrittämällä


Summary: Kouvolalaisen Iia Meriläisen Joutsenjuliste hurmasi yleisön Kreikassa järjestetyssä julistekilpailussa.

Raksuttavan kopiokoneen sisältä alkaa tulostua julisteen kulma. Sinivalkoisessa julisteessa on sirosti päätään taivuttava valkea joutsen.
 – Lähdin tekemään jotain kirjaimista. Se S-kirjain tuli sieltä, ja siitä tuli se joutsenenkaula. Se oli nopea mietinnän tulos ja näköjään ihan hyvä tulos, naurahtaa julisteen tehnyt kouvolalainen  Iia Meriläinen .
 Iia Meriläisen palkittu juliste. Iia Meriläinen
 Työllään Meriläinen osallistui Kreikassa järjestettyyn kansainväliseen julistekilpailuun, jossa menestyikin erinomaisesti. Meriläinen sai kisassa kunniamaininnan sekä voitti yleisöäänestyksen.
 Kisaan osallistui kaikkiaan 530 työtä 68 eri maasta.  Kilpailun voitti kreikkalainen    Dimitris Lelakis . Hän pokkasi ykkösijasta 1 500 euron rahapalkinnon.
 Kilpailun järjesti nyt viidennen kerran Kreikan Haniassa sijaitseva typografian museo, The Yiannis and Eleni Garedakis Museum of Typography. Kilpailu oli kohdennettu sekä ammattilaisille että opiskelijoille.
 Kilpailijoiden toivottiin inspiroituvan kisajulisteissaan kotimaastaan. Harvassa kilpailutyössä kotimaayhteys kuitenkaan näkyi.
 Meriläisen mukaan hänen kilpailutyönsä syntyi helposti.
 – Se on visuaalisesti hyvin simppeli, siinä on paljon tyhjää tilaa. Periaatteessa parissa tunnissa taisin saada sen valmiiksi, sitten pari tuntia hienosäätöä, kertoo Iia Meriläinen.
 Kouvolalainen Iia Meriläinen opiskelee kolmatta vuotta graafista muotoilua Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa. Antro Valo / Yle
 Hyvän julisteen piirteet
 28-vuotias Iia Meriläinen ajattelee, että hyvä juliste on ytimekäs.
 – Idea avautuu heti katsojalle nopeallakin pohdinnalla, eikä jätä liikaa kysymyksiä ilmaan. Se voi taideteoksen tavoin haastaa tai vaikuttaa katsojansa mielipiteisiin, siksi siinä olisikin mielestäni hyvä olla aina jonkinnäköinen kantava idea. Ei pidä luottaa vain kauniiseen ulkoasuun, Meriläinen sanoo.
 Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa muotoilua opettavan  Tarja Brolan  mielestä hyvässä julisteessa on vahva viesti.
 – Hyvä juliste on iskevä ja pelkistetty. Se myös sisältää oivalluksen, joka syntyy katselijan päässä.
 Samoilla linjoilla on myös Markkinoinin, teknologian ja luovuuden liiton toimitusjohtaja  Tarja Virmala .
 – Hyvä juliste herättää tunteita, jää mieleen ja vaikuttaa katsojan ajatuksiin, mielipiteisiin sekä asenteisiin. Hyvä juliste on visuaalinen taidonnäyte, joka osaa kiteyttää ja havainnollistaa viestin, Virmala sanoo.
 Iia Meriläisestä olisi ihanaa työllistyä joskus kuvittajaksi tai sarjakuvataiteilijaksi.  Antro Valo / Yle
 Koulutus mahdollistaa moneksi
 Kouvolalainen Iia Meriläinen opiskelee nyt kolmatta vuottaan graafista muotoilua Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulussa. Neljän vuoden koulutus mahdollistaa monenlaisia työllistymisvaihtoehtoja. Työskennellä voi esimerkiksi AD:na mainostoimistossa tai taittajana kirjapainossa.
 Meriläinen itse kuvaa opintolinjaa taiteelliseksi.
 – Tosi ihanaa olisi päästä joskus kuvittajaksi tai sarjakuvataiteilijaksi. Itse tykkään hirveästi sarjakuvista, jotka ovat fiktiivistä draamaa. Sellaista ei juurikaan näe Suomessa.
 Voittajatyöt pääset katsomaan  the Yiannis and Eleni Garedakis Museum of Typography -kilpailusivulta.

Kansainvälisen julistekisan yleisöpalkinto Suomeen – Iia Meriläisen juliste syntyi muutamassa tunnissa


Summary: Sukellusvenettä yritetään tuoda pintaan kuuden metrin syvyydestä. Viranomaiset eivät ole vahvistaneet lastin suuruutta.

Espanjassa poliisi on ottanut kiinni kokaiinilla lastatun sukellusveneen Atlantin rannikolla maan luoteisosassa.
 Viranomaisten mukaan sukellusvene tuli Etelä-Amerikasta.
 Kaksi ecuadorilaista miestä pidätettiin sunnuntaina Cangasin merenrantakaupungissa lähellä Portugalin rajaa.
 Galician itsehallintoalueen edustajan mukaan poliisivoimien sukeltaja pääsi sisälle sukellusveneeseen maanantaina ja hän onnistui tuomaan ulos osan kokaiinista.
 Tällä hetkellä ei ole tiedossa, kuinka paljon huumetta on sukellusveneen sisällä.
 Alus on vielä upoksissa noin kuuden metrin syvyydessä ja poliisi yrittää tuoda sen takaisin pintaan. Vasta kun alus on saatu nostettua voidaan tarkalleen arvioida, kuinka suuresta huumelastista on kyse.
 Aluksen kulkua seurattu pitkään
 Aluksen kulkua on seurattu päiviä, kertovat viranomaiset. Aluksen kerrotaan viistäneen Portugalin rannikkoa ennen saapumistaan Espanjan aluevesille.
 Uutistoimisto AFP:lle puhuneen, asiaan perehtyneen lähteen arvion mukaan sukellusveneessä on useita tonneja kokaiinia.
 Viranomaiset aloittivat maanantaina operaation kokaiinilla lastatun sukellusveneen saamiseksi pintaan. EPA
 Espanjalaisen El País -lehden tietojen mukaan 20-metrinen sukellusvene kantaa  jopa kolmen tuhannen kilon painoista kokaiinilastia , joka on peräisin Kolumbiasta.
 Viranomaiset eivät ole vahvistaneet lukuja tai huumelastin alkuperämaata.
 Salakuljettajille tuttu kuljetusmuoto
 Huumeiden salakuljettajat ovat käyttäneet sukellusveneitä kokaiinin salakuljettamiseen Meksikoon ja sitä kautta Yhdysvaltoihin. Usein huumeet ovat peräisin Kolumbiasta.
 Rikollisjärjestöt maksavat työttömille, epätoivoisesti rahaa tarvitseville insinööreille sukellusveneiden rakentamisesta, kertoo yhdysvaltalainen meriturvallisuuteen keskittynyt ajatushautomo CIMSEC.
 Valtaosa huumekartellien käyttämistä aluksista on vain osin veden peitossa, eivätkä ne pysty sukeltamaan veden pinnan alle perinteisen sukellusveneen tavoin.
 Liikkeellä on myös kehittyneempiä aluksia, joista osa kykenee sukeltamaan jopa 30:een metriin, CIMSEC kertoo.
 Lue myös :
 Miljardin dollarin arvoinen kokaiinitakavarikko Philadelphian satamassa

Kokaiinilla lastattu sukellusvene viranomaisten haaviin Espanjassa – paikallismedian mukaan kyydissä jopa tuhansia kiloja huumetta


Summary: Salaiset asiakirjat kertovat moninkertaisista lukoista, vartiotorneista ja kaikkialle ulottuvasta kameravalvonnasta.

Julkisuuteen on vuotanut uutta tietoa siitä, millä keinoin Kiina pyrkii "uudelleenkouluttamaan" yli miljoonaa uiguurivähemmistöön kuuluvaa muslimia vankileireillä läntisessä Xinjiangin maakunnassa.
 Kansainvälinen tutkivien journalistien verkosto ICIJ  on saanut haltuunsa vankileirien toimintaan liittyviä Kiinan hallituksen salaisia asiakirjoja.
 Aineisto on ollut 17 eri median käytettävissä, mukana ovat esimerkiksi Britannian yleisradioyhtiö  BBC  sekä Ruotsin televisio  SVT .
 Tähän asti Kiina on järjestelmällisesti väittänyt, että Xinjiangin leireillä tarjotaan uiguureille vapaaehtoista koulutusta.
 Nyt vuodettujen asiakirjojen joukossa on kuitenkin yksityiskohtainen ohjeistus siitä, kuinka niitä tulisi käytännössä pyörittää kuin vankileirejä. Ohjeen on hyväksynyt Xinjiangin maakunnan turvallisuusasioista vastaava kommunistisen puolueen varapuoluesihteeri  Zhu Hailun .
 Yhden Xinjiangin maakunnan vankileireistä uskotaan toimivan Kashgarin kaupungin pohjoispuolella. Kuva on otettu viime kesäkuussa. Greg Baker / Lehtikuva
 Vuodelta 2017 peräisin olevassa ohjeessa todetaan, että leireillä tulee pitää tiukkaa kuria ja niitä pitää valvoa tarkasti. Alla listataan ohjeen pääkohtia:
 Ketään ei saa päästä pakenemaan. Makuusalien, käytävien ja rakennusten ovissa tulee olla useita lukkoja. Rakennusten ja leirien tulee olla aidattuja. Portilla tulee olla poliisiasema, ja aluetta pitää valvoa vartiotorneista. "Oppilaita" valvotaan paitsi makuusaleissa ja oppitunneilla, myös ruoka- ja vessataukojen aikana. Jokaisella on tietty vuodepaikka, tietty paikka koulutus- ja työtilassa ja jopa ruokajonossa. Kameranvalvonnan tulee ulottua kaikkialle, ns. kuolleita kulmia ei saa olla. Leirillä ollaan vähintään vuoden ajan. Sen jälkeen joutuu vielä 3–6 kuukaudeksi "työkoulutukseen." "Oppilaiden" käytös pisteytetään. Pisteet määräytyvät opiskelun edistymisen ja kurin noudattamisen perusteella.
 Tutkivien journalistien verkostolle vuodetut asiakirjat ovat olleet asiantuntijoiden arvioitavina, ja niitä pidetään aitoina.
 Kiinan mukaan asiakirjat ovat väärennöksiä.
 Asiaa brittilehti  The Guardianille  kommentoineen Kiinan Lontoon-suurlähetystön mukaan leireistä ei ole olemassa tällaisia asiakirjoja tai määräyksiä. Se korostaa, että Xinjiangiin on perustettu koulutuskeskuksia terrorismin ehkäisemiseksi.
 Yli 15 000 leirille yhden viikon aikana
 Tietovuoto paljastaa myös, kuinka Kiinan viranomaiset valvovat Xinjiangin väestöä tekoälyä käyttävän tietojärjestelmän avulla.
 Aineisto sisältää tiedusteluraportteja, joiden mukaan järjestelmä kerää kansalaisista tietoa, jonka perusteella se luokittelee heitä epäillyttäviksi. Järjestelmään kuuluvan puhelinsovelluksen perusteella poliisi saa tiedon epäillyttävistä henkilöistä.
 Uiguureja on noin 40 prosenttia Xinjiangin väestöstä. How Hwee Young / EPA
 Xinjiangin asukkaista kerätään valtavat määrät henkilökohtaista tietoa eri lähteistä kuten maakunnan lukuisilta tarkastuspisteiltä, kasvojentunnistusta käyttävistä valvontakameroista sekä puhelimiin asennettavista vakoiluohjelmista.
 Järjestelmä saattaa hälyyttää, jos kansalainen esimerkiksi käy rukoilemassa, matkustaa ulkomaille tai käyttää usein asuntonsa takaovea.
 Yhden asiakirjan mukaan eteläisestä Xinjiangista lähetettiin leireille yhden viikon aikana yli 15 000 järjestelmän epäillyttävänä pitämää ihmistä.
 Vuodettujen asiakirjojen joukossa on myös sellaisia, jotka käsittelevät Kiinan suhtautumista niihin Xinjiangin uiguureihin, joilla on yhteyksiä ulkomaille.
 Yhden asiakirjan mukaan Kiina on määrännyt viranomaiset seuraamaan ulkomailla asuvien uiguurien liikkeitä ja lähettämään heidät leirille välittömästi, kun he palaavat Kiinaan.
 Asiakirjan mukaan seurantaa tekevät Kiinan suurlähetystöt ja konsulaatit ulkomailla.
 Tarkat suunnitelmat alusta alkaen
 Xinjiangin vankileirien olemassaolosta on tiedetty jo jonkin aikaa. Silminnäkijöiden kertomusten ja satelliittikuvien perusteella maailman media on uutisoinut Kiinan hallituksen ylläpitämästä vankileirien verkostosta, jossa on arvioitu olevan vankina ainakin miljoona ihmistä.
 Lue tästä, mitä Ylen kirjeenvaihtaja Jenny Matikainen näki, kun hän kävi Xinjiangissa syksyllä 2018.
 Leirien perustamisen taustalla ovat Xinjiangin aiemmat levottomuudet. Vuonna 2009 lähes 200 ihmistä – suurimmaksi osaksi han-kiinalaisia – kuoli uiguurien mellakassa. Vuoden 2013 alussa kymmeniä ihmisiä kuoli, kun uiguuriryhmät tekivät hyökkäyksiä kiinalaiskaupunkeihin.
 Uiguureja on taistellut myös äärijärjestö Isisin riveissä.
 Xinjiangissa on ollut levotonta pitkään.  How Hwee Young / EPA
 Tutkivien journalistien järjestön ICIJ:n mukaan Xinjiangin leirit ovat laajin etnis-uskonnollisen vähemmistön internointi- eli vangitsemisoperaatio sitten toisen maailmansodan.
 Asiakirjojen aitouden varmistamiseen osallistuneen asiantuntijan mukaan vuoto osoittaa, että Kiinalla oli leireistä tarkat suunnitelmat alusta alkaen.
 – On hyvin merkittävää, että nämä asiakirjat ovat juuri vuodelta 2017, jolloin koko kampanja sai alkunsa, sanoo Kiina-asiantuntija  Adrian Zenz  Washingtonissa toimivasta Kommunismin uhrien muistosäätiöstä ICIJ:n nettisivilla.
 Aiheesta aiemmin:
 Vakoojalinnut lentävät Kiinan rajaseudun taivaalla – Yle kävi maakunnassa, jossa miljoona ihmistä on viety leireille vannomaan uskollisuutta puolueelle
 Uiguurien ”uudelleenkoulutusleirit” Kiinassa: Vuodetuissa asiakirjoissa opastetaan, miten lapsille kerrotaan vanhempien katoamisista
 Ensin katosi setä, sitten kaverit katkaisivat yhteydet – joensuulainen lukiolainen pelkää myös Kiinassa asuvan uiguurimummonsa puolesta

"Ketään ei saa päästää pakenemaan" – Tietovuoto paljastaa yksityiskohtia siitä, kuinka Kiina pyörittää uiguurien vankileirejä


Summary: Kodin ulkopuolelle sijoitettujen lasten vanhemmat kokevat usein tulevansa syrjäytetyiksi. Toimiva suhde vanhempiin on yleensä lastenkin etu.

Marraskuun tasainen harmaus kietoo syleilyynsä suurten kuusten suojassa sijaitseva hirsimökin. Hento huurre on kuorruttanut pihanurmen ja vadelmapensaiden lehdet valkoisiksi. Tuuheaturkkinen kissa vilahtaa pensaiden suojiin piiloon, se arastelee reviirilleen tulleita muukalaisia.
 Pihalla meitä, toimittajaa ja kuvaajaa, tulee tervehtimään  Riikka.  Puhelias keski-ikäinen nainen on nykyään mökin ympärivuotinen asukas ja kolmen lapsen äiti. Riikan synnyttämät lapset otettiin joitakin vuosia sitten huostaan yksitellen alle teini-ikäisinä.
 – Lasten menettäminen yksitellen on ehkä ollut se raa'in asia. Aina yksi lapsi on revitty pois perheestä ja kun olen saanut itseni kasaan niin on viety toinen ja taas kolmas. Käytäisin ehkä sanaa kidutus, Riikka kuvailee huostaanottoprosesseja.
 Äiti sai aluksi tapaamisoikeuden lapsiinsa. Yhden lapsen kanssa tapaamiset kaatuivat pitkään välimatkaan, ja toisen kanssa jatkuvien jäähyväisten kivuliaisuuteen. Lopulta Riikka luopui tapaamisoikeuksistaan ajatellen, että niin on paras kaikille osapuolille.
 Riikka kokee, ettei äitiys kuitenkaan poistu hänestä kun se kerran on häneen tullut. Äitiyden käsite on tosin hänelle nykyään vieras.
 – En oikeastaan tiedä, mitä äiti tarkoittaa. Minulle se on vain sana, jossa on neljä kirjainta.
 Tunteet heittelevät häpeästä helpotukseen
 Mirjami Koivunen  tietää, mistä Riikka puhuu. Koivunen työskentelee asiantuntijana huostaanotettujen ja sijoitettujen lasten vanhempien  Voikukkia -toiminnassa . Hänen mukaansa lasten huostaanotto tai kodin ulkopuolelle sijoittaminen on vanhemmillekin suuri, jopa traumaattinen kriisi.
 – Moni vanhempi kokee häpeää ja epäonnistumista vanhempana. Jotkut kuvailevat lapsen lähtemisen tuntuvan yhtä pahalta kuin jos lapsi kuolisi.
 Vanhemman tunteet voivat olla myös ristiriitaisia. Surun, ikävän ja ahdistuksen lisäksi isä tai äiti voi tuntea helpotusta. Huostaanottoa tai sijoitusta on usein edeltänut pitkä hankala aika joko vanhemman tai lapsen oireillessa, joten tilanteen ratkeaminen voidaan kokea myös helpottavana. Siitä puolestaan tunnetaan usein syyllisyyttä.
 Puutarhatontut tervehtivät vierailijoita mökkitien varrella. Rami Moilanen/ YLE
 Kodin ulkopuolelle oli vuoden 2018 aikana sijoitettuna kaikkiaan 18 544 lasta ja nuorta. Määrä kasvoi 2,6 prosenttiyksikköä edellisestä vuodesta  (Lastensuojelu 2018 -tilastoraportti) . Lyhyen tai pidemmän sijoituksen kokeneita vanhempia on noin 45 000.
 Sijoituksen ja huostaanoton välinen ero on, että sijoitus on päätös lapsen sijoittamisesta kodin ulkopuolelle. Huostaanotto on päätös, jossa vanhemman oikeuksia huoltajana rajoitetaan ja päävastuu lasten asioista siirtyy sosiaalityöntekijälle. Vanhempi saa kuitenkin osallistua lapsen asioita koskevaan päätöksentekoon. Huostaanottokaan ei ole Suomessa lopullinen vaan sen jatkoa harkitaan aina kerran vuodessa.
 Huostaanotto romahdutti itsetunnon
 Uudellamaalla sijaitseva kesämökki on Riikalle elintärkeä paikka. Mökki rakennettiin ennen kolmen lapsen syntymää. Siellä vietettiin monet aurinkoiset kesälomat pienten lasten kanssa. Nykyään elämä mökin ympärillä on hiljentynyt, mutta Riikalle se on yhä sydämen paikka.
 Hyviin muistoihin sekoittuu häivähdys surua, joka liittyy lapsista erossa elämiseen. Riikan ääni murtuu, kun hän muistelee 9-vuotiaana huostaanotetun lapsensa sanoja:
 – Hän sanoi minulle kerran, että ”en enää edes muista tietä mökille”.
 Puuhun rakennetun majan viimeistely jäi kesken, kun lapsi otettiin huostaan. Rami Moilanen/ YLE
 Riikka kiittää julkisista palveluista saamaansa terapiaa, mutta kokee vanhemmuutensa kanssa jääneensä yksin. Huostaanottoprosessissa hän koki, ettei tullut kuulluksi vaan tuomituksi.
 – Koin, että minua vain haukuttiin, että kaiken olin tehnyt väärin. Se jyrsi minun äitiyteni rikki.
 Mirjami Koivusen mukaan vanhempaa tuettaisiinkin parhaiten siten, että hän saa tukea huostaanoton tai sijoittamisen aiheuttamaan kriisiin. Tämän lisäksi viranomaisten pitäisi yhdessä vanhemman kanssa arvioida, mitä muita palveluja vanhempi mahdollisesti tarvitsee. Päätetyt toimet olisi kirjattava vanhemman asiakassuunnitelmaan.
 Riikka itse toivoo, että keskellä oikeuskiistojakin molemmille vanhemmille jätettäisiin mahdollisuus jonkinlaiseen vanhemmuuteen.
 – Ei sitä etävanhempaa tarvitse vasaralla hakata pirstaleiksi. Vanhemmuus kuolee, jos sille ei jätetä tilaa hengittää.
 Raskaan oikeuskäsittelyn vaihtoehtona on nykyään tarjolla myös  huoltoriidan tuomioistuinsovittelua . Se on tarkoitettu tapauksiin, joissa vanhemmille muissa eropalveluissa tarjottu apu on osoittautunut riittämättömäksi. Riikan mielestä tällainen sovittelumahdollisuus on vanhemmille reilumpi ja tasa-arvoisempi.
 Vanhemmat jäävät liian usein yksin
 Lasten sijoittamisen tai huostaanoton jälkeen vanhemmille tarjottu tuki vaihtelee paikkakunnasta riippuen.
 Mirjami Koivunen harmittelee, ettei tuki ole järjestelmällistä ja että usein vanhempi jää yksin. Lastensuojelu keskittyy ymmärrettävästi lapseen, mutta vanhempien unohtaminen ei ole kenenkään etu.
 – Usein lapsi kantaa huolta siitä, miten vanhempi pärjää. Vanhempien tukeminen auttaisi myös lasta asettumaan sijoituspaikkaansa, Koivunen sanoo.
 Myös yhteydenpitoon vanhempien, mahdollisten sisarusten ja muiden läheisten kanssa pitäisi kiinnittää parempaa huomiota. He ovat se verkosto, jonne lapsi todennäköisesti palaa täytettyään 18 vuotta.
 – Ihmisellä pitää olla juuret, kuvailee Koivunen.
 Vertaistukena toimiminen auttaa Riikkaa
 Riikka ei enää osaa kuvitella häneltä huostaanotettuja lapsia takaisin elämäänsä. Hän kokee menettäneensä liian suuren osan kasvuvuosia ja vieraantuneensa lapsistaan.
 – Jos he nyt ilmestyisivät ovelle, en tietäisi mitä sanoa. Ei äidin pitäisi joutua kysymään lapsensa lempiruokaa. Äitinä minun pitäisi tietää se, Riikka kuvailee tuntemuksiaan.
 Vuosia käyttämättömänä ollut trampoliini muistuttaa kesistä lasten kanssa. Rami Moilanen/ YLE
 Riikka ymmärtää hyvin vertaistuen merkityksen vanhemman hyvinvoinnissa, koska kokee jääneensä aikoinaan itse yksin vaikeiden tunteidensa kanssa. Nykyään hän itse auttaa kokemusasiantuntijana muita vanhempia, jotka ovat kokeneet lapsensa sijoituksen tai huostaanoton.
 – Onhan siinä tiettyä mustaa huumoria, että juuri tämä asia on minun erikoisvahvuuteni, hän naurahtaa.
 Riikalle toisten auttaminen tuo merkityksellisyyttä omaan arkeen ilman lapsia. Lohtua hän on saanut myös lapseltaan, joka täysi-ikäiseksi kasvettuaan sanoi, ettei syytä äitiään mistään. Nuo sanat tuntuivat Riikasta kuin synninpäästöltä.
 – Silloin tiesin, että jotain olin tehnyt oikeinkin, hän sanoo hiljaa.
 Juttuun haastateltu Riikka esiintyy anonyymisti aiheen arkaluonteisuuden takia.

Lasten huostaanotto rikkoi Riikan äitiyden – ”Äidin ei pitäisi joutua kysymään lapseltaan, mikä hänen lempiruokansa on”


Summary: Eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen mukaan verottaja on toiminut laittomasti, sillä esimerkiksi esitäytettyjä veroilmoituksia ei saisi käsitellä automaattisesti. Verottaja on säästänyt 2 000 henkilötyövuotta automaation avulla.

Apulaisoikeusasiamies (AOA)  Maija Sakslinin  päätöksen mukaan verottajan vakiintunut käytäntö käyttää automaatiota verotuspäätöksissä on laiton eikä ole ”hyvää hallintoa”.
 Verohallinnon pääjohtaja  Markku Heikura  ihmettelee päätöstä.
 – Kyllä tämä on varsin suuri yllätys, hän sanoo Ylelle.
 Heikuran mukaan juuri automaation avulla verohallinto on voinut vähentää noin 2 000 henkilötyövuotta. Saman työn tekemiseen ihmisvoimin ei ole Heikuran mukaan enää nykyaikana varaa.
 – Tämän ansiosta on säästetty merkittävästi kustannuksissa ja samalla nopeutettu verotuspäätösten tekemistä.
 Verottajan lähettämien esitäytettyjen veroilmoitusten jatkokäsittely on yksi tapa, jossa automaatiota on käytetty. Verotus on tehty sen perusteella automaattisesti, jos esitäytettyyn ilmoitukseen ei ole tarvinnut tehdä muutoksia.
 Oikeusasiamies otti asian käsiteltäväkseen yksittäisen verovelvollisen valituksen takia.
 Paluu menneisyyteen?
 AOA:n monikymmensivuinen päätös julkistettaneen huomenna tiistaina, mutta Heikura on saanut sen jo etukäteen. Hän tulkitsee ongelman piilevän siinä, että laissa ei ole mainittu automaatioon perustuvaa päätöstä.
 Hänen mukaansa AOA:n päätös ei kuitenkaan välttämättä tarkoita sitä, että automaatiosta pitäisi luopua.
 – Meidän pitää nyt analysoida, mitä tämä käytännössä merkitsee, mutta käsittäisin, että yksi ratkaisu olisi, että automaattinen massatietojen käsittely tuotaisiin lainsäädäntöön.
 Nykyinen lainsäädäntö ei tunnista automaattista massatietojen käsittelyä.
 Heikura pitää lähes mahdottomana ajatuksena, että automatisoitu veropäätösten käsittely kiellettäisiin. Hän korostaa, että kyse ei ole keinoälystä.
 – Meillä käytetään automaatiota, jonka asetuksiin ei mikään algoritmi vaikuta, vaan siihen vain syötetään tietyt raja-arvot. Tämä lisää verovelvollisten yhdenmukaista kohtelua.
 Ihmetystä herättää myös se, että verottajan käytäntöä on käsitelty useasti muun lainsäädännön yhteydessä “eikä siitä koskaan ole ollut huomautettavaa”. Ensimmäisen kerran asia on ollut esillä 1992.
 – Ehkä tässä haetaan sitä, että päätöksessä pitää olla sen tehneen henkilön nimi, Heikura arvelee.

Oikeusasiamies: Verottajan automaatio rikkoo lakia – Verojohtaja Ylelle: "Varsin suuri yllätys"


Summary: Kaikki uhrit alaikäisiä lapsia, nuorin vain nelivuotias.

Argentiinassa kaksi roomalaiskatolisen kirkon pappia on saanut yli 40 vuoden vankilatuomiot kuurojen lasten hyväksikäytöstä ja raiskauksesta.
 Uhrit ovat iältään 4–17-vuotiaita.
 Papit tuomittiin noin 20 lapsen hyväksikäytöstä, joka on sattunut kuurojen ja kuulovammaisten lasten Provolo-instituutissa vuosina 2004–2016.
 Myös oppilaitoksen puutarhuri sai 18-vuoden tuomion seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Oikeus kertoo pitäneensä erittäin raskauttavana asianhaarana sitä, että papit olivat vastuussa lasten hyvinvoinnista ja sitä, että uhrit olivat alaikäisiä, jotka asuvat sisäoppilaitoksessa.
 Uhrien sukulaiset, ystävät ja useat avustusjärjestöt kerääntyivät kuulemaan oikeusistuimen tuomiota Mendozassa Argentiinassa 25. marraskuuta 2019. EPA
 Tuomitut papit ovat kotoisin Argentiinasta ja Italiasta ja he ovat olleet tutkintavankeudessa kolme vuotta. Papit ovat kertovat olevansa syyttömiä.
 Useita koulun työntekijöitä pidätettiin vuonna 2016 sen jälkeen kun ensimmäiset epäilyt hyväksikäytöstä heräsivät.
 Myös muita henkilöitä on liitetty tapaukseen. Japanilainen nunna on saanut syytteet avunannosta hyväksikäyttörikokseen ja entinen alttaripoika tuomittiin viime vuonna 10 vuodeksi vankilaan viiden lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Oikeudenkäynnit koulua vastaan ovat kesken vielä 14 muun syytetyn osalta kahdessa eri syytekokonaisuudessa.
 Paavin kotimaa kuohuu
 Paavi  Franciscus  on kotoisin Argentiinasta. Hän ei ole julkisesti kommentoinut hyväksikäyttöskandaalia, joka on kuohuttanut maata.
 Ihmisiä on suututtanut erityisesti se, että nyt tuomittu italialaispappi on kytketty aiemmin vastaavanlaisiin syytöksiin Antonio Provolo -instituutissa Italian Veronassa. Tuolloin häntä vastaan ei nostettu syytteitä.
 Lue myös :
 New Yorkin osavaltiossa viedään oikeuteen tuhansia vanhentuneita lasten hyväksikäyttötapauksia – syytettyinä ainakin Jeffrey Epstein ja katolinen kirkko
 Paavi: Kaikki tietoon tulevat hyväksikäyttötapaukset ilmoitettava – Odotettavissa seksirikosilmoitusten tulva
 Paavi puolusteli päätöstään olla myöntämättä eroa hyväksikäytön peittelystä tuomitulle kardinaalille

Kuuroja lapsia hyväksikäyttäneille papeille vuosikymmenten vankilatuomiot Argentiinassa


Summary: Entinen työministeri peräänkuuluttaa yhteistä pöytää, jossa osapuolet etsisivät ratkaisuja työmarkkinoiden murrokseen

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Arvostettu työmarkkinaosaaja  Lauri Ihalainen  on huolissaan luottamuksen rapautumisesta yhteiskunnassa samalla, kun työelämä on voimakkaassa murroksessa. Ihalainen yritti löytää sopua Postin kiistaan loppuviikolla yhdessä EK:n entisen työmarkkinajohtajan  Lasse Laatusen , työmarkkina-asiantuntija  Jukka Ahtelan ja   Palvelualojen ammattiliiton PAMin entisen puheenjohtajan  Ann Selinin  kanssa. Ryhmä antoi ratkaisuehdotuksen, joka kuitenkin kaatui työnantajapuolen Medialiiton vastustukseen.
 Ylen  A-studiossa  maanantaina SAK:n pitkäaikaisin puheenjohtaja Ihalainen kertoi ajatelleensa, että yhteiskunnallinen kokonaisnäkemys olisi painanut Medialiiton päätöksessä enemmän kuin oma välitön edunvalvontaintressi.
 Katri Makkosen haastattelussa hän peräänkuulutti luottamuksen kulttuuria.
 – Tässä Posti-kiistassa tulin havainneeksi kuten moni muukin, että onkohan meillä tässä sopimusyhteiskunnassa rapautumassa keskinäisen luottamuksen vahva kulttuuri, joka mahdollistaa olla eri mieltä ja hakea ratkaisuja? Olen vähän huolissani tästä yhteistyön ja luottamuskulttuurin ohuudesta, jolloin helposti käy niin, että pitää viimeisen päälle kaikki kirjoittaa paperille.
 Sipilän hallituksen kiky-toimet ja EK:n ratkaisu taustalla
 Taustalla kehitykseen Ihalainen näkee edellisen hallituksen toimet kilpailukykysopimuksen ajamisessa
 – Tässä on varmaan työmarkkinajärjestöjen näkökulmasta sellaista kiky-sopimuksen jälkipotkua tai pahaa oloa, joka heijastuu työmarkkinaneuvotteluihin tänäkin päivänä.
 Työmarkkinoiden heikko yhteistyö juontaa Ihalaisen mukaan EK:n päätökseen luopua keskitettyjen palkkaratkaisujen tekemisestä.
 – Sopimukset tehdään toimialakohtaisesti ja hyvä näin. Mutta meiltä puuttuu yhteinen pöytä, jossa katsottaisiin näitä työmarkkinoiden isoja murroksia ja tehtäisiin yhteisiä aloitteita suhteessa esimerkiksi hallitukseen. Tällaista tarvittaisiin. Eikä tämä ole kannanotto, että palkanmuodostus pitäisi siirtää siihen.
 Yhteisiä aloitteita voitaisiin tehdä esimerkiksi työlainsäädännöstä ja palkkaperusteisesta sosiaaliturvasta, Ihalainen ehdottaa.
 – Viestini on, että pitäisi jaksaa ajatella varpaita pidemmälle ja katsoa taloudellista kehitystä yhdessä.
 Lue myös:
 Näin postikiista laajentuisi pitkittyessään: 10 000 postilaista olisi lakossa lähes jouluun, laivat jumissa ja ensi viikolla myös junat
 Mistä Postin lakossa on kyse ja miksi siitä tuli meitä kaikkia koskeva asia? Tässä 100 ja 300 sanan mittaiset vastaukset

Postikiistaan sopua etsinyt Lauri Ihalainen: Keskinäisen luottamuksen vahva kulttuuri on rapautumassa


Summary: OP:n vakuutustoiminnalla meni puolitoista vuotta liikennevahinkoasian käsittelyyn. Se ei myöskään vastannut asiakkaan yhteydenottoihin.

Eduskunnan oikeusasiamies Pasi Pölönen on antanut huomautuksen OP:n vakuutustoiminnalle. Pölösen mukaan OP toimi lainvastaisesti viivytellessään liikennevahinkoasian kanssa.
 Asiasta kertoo Suomen Potilasvahinkoapu, joka kanteli asiakkaansa puolesta viime tammikuussa OP Vakuutuksen (nyk. Pohjola Vakuutus) toiminnasta. Kyse oli asiakkaalle liikennevahingosta aiheutuneen ansionmenetyksen korvaamisesta.
 OP Vakuutus ei antanut asiasta päätöstä puoleentoista vuoteen eikä vastannut asiakkaan lukuisiin tiedusteluihin.
 Eduskunnan apulaisoikeusasiamies totesi muun muassa, että hallintolain mukaan asiat on käsiteltävä ilman aiheetonta viivytystä ja asianosaiselle on pyynnöstä annettava arvio päätöksen antamisajankohdasta. Myös asian etenemistä koskeviin tiedusteluihin on vastattava.
 Liikennevakuutuslain mukaan yhtiön on suoritettava korvaus viimeistään kuukauden kuluttua siitä, kun se on saanut riittävän selvityksen. Jos korvausta ei makseta, siitäkin on ilmoitettava joutuisasti.
 Apulaisoikeusasiamies katsoi, ettei OP:n menettely täyttänyt hallintolain ja liikennevakuutuslain säännöksiä. Hän totesi, ettei asian käsittely näyttänyt edenneen lainkaan kahdeksaan kuukauteen.
 Myös Finanssivalvonta seuraa tilannetta
 Apulaisoikeusasiamies totesi lisäksi, että OP:n tulee tarkastella korvausprosessiaan kriittisesti, jotta samanlaisia laiminlyöntejä ei enää tapahdu.
 Myös Finanssivalvonta katsoi, ettei OP Vakuutuksen menettely edennyt hyvän hallinnon mukaisesti. Finanssivalvonta ilmoitti seuraavansa tilannetta.
 OP ei ollut keskiviikkona halukas kommentoimaan asiaa STT:lle, sillä se ei ollut saanut apulaisoikeusasiamiehen päätöstä. OP:n viestinnästä epäillään, että viime perjantaina annetun päätöksen toimitus on saattanut viivästyä postilakon vuoksi, jos päätös on lähetetty postitse.

Eduskunnan oikeusasiamies antoi huomautuksen OP:lle – viivytteli kohtuuttoman kauan vahinkoasian kanssa


Summary: Salon Vaskiossa, Heinäsuon alueella etsitään iltapäivällä kadonnutta lasta.

Poliisi pyytää apua 3-vuotiaan Markuksen löytämiseksi.
 Markus katosi Salon Vaskiossa, Heinäsuon alueella tänään noin klo 14.30.
 Markus liikkuu mitä todennäköisimmin yksin. Hän on tummissa vaatteissa ja jalassa on kumisaappaat.
 Havainnot pyydetään ilmoittamaan 112.

3-vuotias kateissa Salossa, poliisi pyytää yleisöhavaintoja


Summary: Evankelis-luterilaisen kirkon piispat ottavat kantaa tieteen asemaan ja tehtävään.

Kristinusko vai tiedeusko? Nykyihminen valitsee yleensä jomman kumman. Etenkin nuorten penseä suhtautuminen kristinuskoon on saanut piispat mietteliäiksi.
 Kirkkohallitus julkaiseekin nyt  Tieteiden lahja – Piispojen puheenvuoro tieteiden arvosta ja tehtävästä Jumalan luomakunnassa  -julkaisun. Puheenvuorossa tehdään selvä ero kirkon uskon ja tiedeuskon välille. Piispat tekevät eroa myös yleistynyttä tiedevastaisuutta kohtaan.
 Tieteen tulosten katsotaan selittävän aistein havaittavan maailman mitattavia asioita, mutta se ei kykene vastaamaan esimerkiksi moraalia ja merkityksiä koskeviin kysymyksiin. Siinä missä tieteen tehtävä on selittää maailmaa, kristinusko pyrkii pelastamaan ja uudistamaan sen.
 Vaikka tiede ja usko toimivat eri tasolla, ne puhuvat samasta todellisuudesta. Siksi niiden tulisi piispojen mukaan käydä vuoropuhelua. Tiedeuskoksi sanotaan näkemystä, jonka mukaan tiede kykenee vastamaan kaikkiin ongelmiimme. Tällaista tiedeuskoa voidaan piispojen mukaan pitää enemmänkin filosofisena aatteena.
 Toisaalta piispat puolustavat tieteen ja totuuden etsimistä ihmisen kutsumuksena ja tiedeyhteisöä yhtenä ihmiskunnan tärkeimmistä instituutioista. Tästä syntyy ajatus tieteestä lahjana. Ilman sitä ei ihmiskunnan haasteita pystytä ratkaisemaan.
 Raportissa myönnetään, että kristillisen teologian ja luonnontieteen välillä on eroja. Mahdolliset jännitteet pitää silottelematta tunnistaa. Niitä ei nosteta sen enempää esiin, vaan korjaillaan länsimaissa 1800-luvulla yleistyneitä käsityksiä uskonnon ja tieteen välisestä sotatilasta. Piispat korostavat vuoropuhelua näiden kahden välillä.
 Jumala loi
 Otsikon tekstiin kiteytyy se, mikä erottaa kristinuskon ja tiedeuskon.
 Tieteelle ei kelpaa vastaukseksi uskonnon tarjoama vastaus maailman synnystä ja olemuksesta, jos luomiskertomusta tulkitaan luonnontieteellisenä teoriana. Toisaalta monet nykyiset kristillisen kirkkokunnat hyväksyvät evoluutioteorian ja kosmologian uusimmat tulokset, eivätkä pidä Raamattua luonnintieteellisenä oppikirjana.
 Nykyajan kristilliset fundamentalistit ja osa luonnontieteen tutkijoita ovat asettaneet tieteen ja uskon vastakkain, vaikka esimerkiksi yliopistolaitos on syntynyt ja pitkään kehittynyt kirkon suojissa.
 Piispat tiivistävät kristillisen teologian ja erityisesti luonnontieteiden suhteen neljään väitteeseen:
 Kristillinen teologia haluaa olla avointa tieteen tuloksille. Teologia puolustaa tieteen itsenäisyyttä. Tieteen ja teknologian tulee palvella elämän säilymistä ja ihmisen sekä luomakunnan yhteistä hyvää. Inhimilliseen viisauteen kuuluu tieteen rajojen tunnustaminen. Tieteestä ei pidä tehdä uskonnon korviketta.
 Piispojen raportissa korjaillaan silti historiasta kumpuavia vääriä käsityksiä erityisesti  Galileo Galileista ,  Charles Darwinista  ja  Martti Lutherista .
 Raportin mukaan Galileo Galilei (1564–1642) ei joutunut kokonaan kirkon tuomitsemaksi, kun hän kannatti  Kopernikuksen  käsitystä Aurinkoa kiertävästä Maasta. Tuolloin vallitseva käsitys oli päinvastainen myös useimmilla tieteilijöillä.
 Toki kristitty tiedemies asettui kirkon yleisiä käsityksiä vastaan ja inkvisitio tuomitsi hänet vuonna 1633 kotiarestiin omaan huvilaansa loppuelämäkseen. Paavin vastustaminen katsottiin tuolloin protestanttisuuden puolustamiseksi.
 Vasta jälkikäteen Galilein teokset ja työ saivat paavienkin hyväksynnän.
 Luonnontieteilijä Charles Darwin (1809-1882) AP Graphics Bank
 Evoluutioteorian isä Charles Darwin (1809–1882) luopui uskostaan, mutta raportin mukaan syynä olivat enemmän kärsimykseen liittyvät ongelmat, joita hän koki 10-vuotiaan tyttärensä menehtymisen takia. Darwinilla oli kuitenkin keskusteluyhteys anglikaanisen kirkon kanssa lopun ikäänsä ja hänet on haudattu Westminster Abbeyn kirkkoon.
 Tiede ja usko erillisinä ja itsenäisinä
 Vuoropuhelu tutkijoiden ja teologien välillä on katkennut, koska on ajateltu luonnontieteiden ja teologian puhuvan kokonaan eri asioista, ettei dialogi kannata.
 Erillisyyttä alettiin korostaa tilanteessa, jolloin luonnontieteet kehittyivät ja kristinusko haluttiin pelastaa niiden kritiikiltä.
 Erillismalliksi sanotaan käsitystä, jonka mukaan tieteellä ja teologialla ei ole juurikaan yhteistä. Luonnontiede tutkii ja selittää tosiseikkoja, mutta uskonto käsittelee arvoja, moraalia ja elämän tarkoitusta.
 Erillismallia ovat suosineet erityisesti liberaaliprotestantismia kannattavat teologit, koska he halusivat pelastaa kristinuskon nousevien luonnontieteiden kritiikiltä 1800-luvulla.
 Tässä kohdin voi miettiä, kuinka luonnontieteilijä epäilee Uuden testamentin kertomusta neitseellisestä syntymisestä ja ylösnousemuksesta. Onko vertauskuvallinen tulkinta ainoa mahdollinen? Teologille nämä asiat ovat kuitenkin enemmän totta.
 Piispojen mukaan uskon ja järjen suhde ei ole sama kuin teologian ja tieteen suhde. Järjen ja uskon ristiriita on usein liitetty uskonpuhdistaja Martti Lutheriin.
 Luther puolusti Aristoteleen käsitystä järjestä ihmisen suurimpana kykynä vuonna 1536 Wittenbergin yliopistossa: "Järki on aurinko ja jumaluus, annettu tätä elämää varten ja tämän maailman asioiden hallitsemiseen."
 Lutherin mukaan järjellä tulee siis olla määräävä asema maallisen elämän alueella, eikä se sulje uskoa pois.
 Arkkipiispa Tapio Luoma on tutkinut uskonnon ja tieteen suhdetta väitöskirjassaan. Paula Collin / Yle
 Ohjeeksi kirkon työntekijöille
 Piispojen puheenvuoro on etupäässä suunnattu kirkon työntekijöille, mutta herättänee mielenkiintoa laajemminkin.
 Vuonna 2008 julkaistu piispojen  Rakkauden lahja -puheenvuoro  käsitteli perhettä, avioliittoa ja seksuaalisuutta. Se sai kritiikkiä, jota valmisteluryhmää vetänyt Kuopion piispa  Jari Jolkkonen  odottaa nytkin.
 – Aina kun piispat avaavat suunsa, saatetaan sanoa, että on väärät ihmiset puhumassa. Emme kuitenkaan puhu ulkopuolisina, sillä tieteellinen työskentely on tuttua ja rakasta meille kaikille, Jari Jolkkonen sanoo.
 Piispojen joukossa on kahdeksan tohtoria, ja esimerkiksi arkkipiispa  Tapio Luoman  väitöskirja käsittelee juuri uskonnon ja tieteen vuoropuhelua
 Jari Jolkkonen kannustaa kriittiseen keskusteluun myös kristittyjä, jotta nämä asettaisivat tarkastelulle alttiiksi myös oman uskonsa ja vakaumuksensa. Vuoropuhelu tutkijoiden kanssa voi aiheuttaa hienosäätöä perinteisiin maailmankuviin.
 Kuopion piispa Jolkkonen ei ole vakuuttunut erillisyyden korostamisesta, vaan ajattelee, että uskonto ja tiede puhuvat samasta todellisuudesta eivätkä eri asioista.
 Lue myös:
 Tiedebarometri: Suomalaiset luottavat tutkimukseen – kansanparantajien taitoihin uskoo silti joka kolmas
 Osa Raamatusta on käännösvirheitä ja kulttuurisia tulkintoja – "Pyhän tekstin muuttuminen on välttämätöntä, koska sen täytyy olla relevanttia omalle ajalleen"

Piispat: usko ja tiede eivät ole ristiriidassa, vaikka moni niin luulee


Summary: Yhtiön mukaan suorien kaukolentojen lentäminen Skandinaviasta ei ole taloudellisesti kannattavaa.

Norjalainen lentoyhtiö Norwegian lopettaa Tukholmasta ja Kööpenhaminasta lähteviä suoria kaukolentojaan. Maaliskuun 29. päivän jälkeen kaupungeista ei enää pääse Norwegianin suorilla lennoilla Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin.
 Oslosta kaukolennot Yhdysvaltoihin sen sijaan jatkuvat entisellään,  Norwegian ilmoittaa tiedotteessaan . Oslon ja Thaimaan välisten lentojen jatko on vielä harkinnassa. Ainakaan Bangkokiin ei Oslosta enää kesällä 2020 voi lentää.
 Karsimisen taustalla on  yhtiön taloustilanne . Norwegianin mukaan sen tavoitteena on nyt päästä kasvusta kannattavuuteen. Yhtiö sanoo tiedotteessaan, ettei kaukolentojen lentäminen Skandinaviasta ole taloudellisesti kannattavaa.
 Myös poissa liikenteestä  Rolls Roycen moottoriongelmien  vuoksi olevien koneiden määrä vaikuttaa päätöksen taustalla.
 Yhtiö ilmoittaa lisäävänsä samaan aikaan lentoja Euroopan suurkaupunkien, kuten Lontoon, Pariisin ja Barcelonan, ja Yhdysvaltojen välillä.
 Helsingistä Norwegian ei lennä suoria kaukolentoja.

Thaimaahan ja Yhdysvaltoihin ei enää lennetä Norwegianin siivin Tukholmasta ja Kööpenhaminasta – lentoyhtiö karsii kaukolentoreittejään


Summary: Pajtim Statovci kertoo haastattelussa, että Kosovon kulttuuri ja historia ovat olleet tärkeä osa hänen elämäänsä.

Ei huutoa, ei itkua, ehkä kuitenkin hymyä.  Pajtim Statovci , 29, ei ole sitä tyyppiä, joka repeää, kun kuulee uutisia. Ei edes silloin, kun saa tietää voittavansa kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon.
 Se ei kuitenkaan tarkoita, ettei Pajtim olisi iloinen ja arvostaisi palkintoa.
 – Tämä on sanoinkuvaamattoman hieno tunnustus. Palkinnon merkitys kirjailijalle on valtava.
 Finlandia-voitto sinetöi Statovcin menestystarinan. Hän voitti ensimmäisellä romaanillaan  Kissani Jugoslavia  Helsingin Sanomien esikoiskirjailijalle myönnettävän palkinnon.
 Toinen romaani  Tiranan sydän  oli äskettäin ehdolla merkittävän yhdysvaltalaisen kirjallisuuspalkinnon saajaksi. National Book Awardista ei tullut voittoa, mutta Statovci teki historiaa pelkällä ehdokkuudellaan. Hän on ensimmäinen suomalaiskirjailija, joka on päässyt ehdolle palkinnon saajaksi. Ja kolmannella romaanillaan  Bolla  hän sai Finlandia-palkinnon.
 Kirjan nimi juontaa albaanien mytologiasta, jossa Bolla on käärmemäinen olento. Jouni Immonen / Yle
 Statovci on nyt elämänsä suurimmassa julkisuusmyllytyksessä. Hän on tunnettu siitä, ettei viihdy julkisuudessa, eikä kerro yksityiselämästään.
 Silti hän on haastattelutilanteessa tavattaman kohtelias ja miellyttävä. Hän vastaa pohtien ja syvällisesti kirjoihinsa liittyviin kysymyksiin.
 Se miten  Bolla  sai alkunsa, on kuitenkin vaikea kysymys. Statovci kertoo aloittaneensa sen työstämisen jo vuonna 2011. Hän kirjoitti tarinaa alusta, lopusta ja keskeltä. Aina kun kirjoittaminen tökki, hän siirtyi työstämään muita romaanejaan.
 Bollan lauseet ovat kauniita ja hiottuja. Kaikesta huomaa, että Statovci vaatii itseltään paljon.
 –Muokkaan ja viilaan tekstiä pitkään. Se korostui etenkin tässä romaanissa. Kirjoitin monia lukuja uudelleen ja uudelleen.
 Väitöskirja tekeillä eläinmetaforista
 Bolla on kertomus kahden miehen, albaanin ja serbin, rakkaudesta. Kirjassa eletään vuotta 1995 ja huumaavaa ihastumista varjostaa sodan uhka. Jugoslavian hajoamiseen liittyvä Kosovon sota on alkamassa.
 Statovci on taustaltaan Kosovon albaani ja hän muutti perheensä kanssa Suomeen ollessaan parivuotias.
 Kosovon sodan aikana Statovci oli alle 10-vuotias ja hän eli tavallista arkeaan Porvoossa.
 – Silti alueen tavat, kulttuuri, historia, sodat ovat kaikki hyvin merkitsevällä tavalla osa minun elämääni ja lapsuuttani. Ehkä pyrkimykseni kirjoittajana on tehdä selkoa, millaisesta paikasta olen kotoisin.
 Kaikissa kolmessa Statovcin julkaisemassa romaanissa Balkan ja alueen tarinat ovat vahvasti esillä. Etenkin eläinmytologiat toistuvat romaanista toiseen. Olemme saaneet lukea muun muassa kissoista ja kaksipäisestä kotkasta.
 Voittoromaanin nimi tulee albaanien mytologiasta, jossa Bolla on käärmeenkaltainen olento. Se edustaa pahuutta ja pimeyttä. Eläinhahmojen avulla Statovci kertoo tärkeistä aiheista.
 – Eläinmetaforat kirjoissani kuvaavat usein sitä epäoikeudenmukaisuutta ja eriarvoisuutta, jota maailmassa on paljon.
 Eläimet ovat päässeet myös Statovcin tekeillä olevan väitöskirjan aiheeksi. Hän tutkii eläinrepresentaatioita  Ernest Hemingwayn ,  Franz Kafkan  ja  Toni Morrisonin  tuotannossa. Viime aikoina väitöskirja ei ole tosin edennyt muiden kirjoituskiireiden vuoksi.
 "Minutkin on nähty vieraana"
 Bollassa  kuvataan toiseutta monella tapaa. Kosovossa rakastuneet miehet joutuvat peittelemään suhdettaan. Toisen paettua sotaa vieraaseen maahan alkaa jälleen uusi sopeutuminen. Miten sulautua yhteiskuntaan, missä huomio herää jo erilaisella ulkonäöllä. Vierauden tunne on kirjan henkilöille arkea.
 – Minutkin on nähty vieraana ihmisenä ja nämä aiheet ovat olleet vahvasti läsnä omassa elämässäni.
 Näin siitä huolimatta, että Statovci on kasvanut suomalaisessa yhteiskunnassa ja suomi on hänen toinen äidinkielensä. Albaniaa hän puhuu perheensä kanssa.
 Pajtim Statovci  ei viihdy julkisuudessa, mutta puhuu mielellään kirjojensa teemoista. Antti Haanpää / Yle
 Statovci haluaa nostaa isoja teemoja esiin kirjoissaan, sillä hän uskoo kirjallisuuden voimaan.
 – Se, että kirjoittaa eriarvoisuudesta ja väkivallasta ei ainakaan lisää niitä. Toivottavasti ne sillä vähenisivät maailmassa.
 "Ei se kiitos välttämättä seiso siellä lopussa"
 Bollan  päähenkilö on ruumiillistuma ihmisestä, joka on niin särkynyt, että päätyy rikkomaan lähes kaikki ihmissuhteet ympärillään.
 –Tässä kirjassa halusin näyttää, että ihmiset, jotka ovat väkivallan uhreja, päätyvät usein myös itse tekemään väkivaltaa.
 Pajtim Statovci yrittää löytää aikaa myös väitöskirjalleen. Antti Haanpää / Yle
 Statovci on itse hieman hämmästynyt siitä, että Bollaa pidetään synkkänä ja lohduttomana kirjana.
 – Mielestäni siinä on paljon valoa ja toivoa paremmasta.
 Statovcin kirjoille ei ole kuitenkaan ominaista onnelliset loput. Hän vierastaa ajatusta, että sinnikäs yrittäminen aina palkittaisiin.
 – Suurelle osalle ihmisistä maailma on aika kurja paikka. Vaikka kuinka yrittäisi tavoitella unelmiaan, ei se kiitos välttämättä seiso siellä lopussa.
 Statovcin kohdalla työ on nyt kuitenkin palkittu. Hän on kaikkien aikojen nuorin kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon saaja. Hän on saanut myös kansainvälistä suitsutusta kahdesta aiemmasta romaanistaan, jotka on ehditty kääntää muun muassa englanniksi.
 Kirjallisuus ja kirjoittaminen ovat olleet nuoresta pitäen Statovcille henkireikä. Hänellä on jo seuraavan romaanin aihioita päässään, mutta uuden romaanin aloittamista hän ei ole vielä ajatellut. Ensin hänen on selvittävä muutaman päivän Finlandia-pyörityksestä.
 Pajtim Statovci kirjoittaa suorasukaisesti miesten välisestä seksistä, ja tähän suomalaiskirjailijaan New York Timesin kriitikko ihastui
 Efter nio  Pajtim Statovcin haastattelu

Kaikkien aikojen nuorin kaunokirjallisuuden Finlandia-palkinnon voittaja Pajtim Statovci Ylen haastattelussa: "Kirjoittamalla yritän tehdä selkoa, millaisesta paikasta olen kotoisin"


Summary: Kymijoen yli vievän riippusillan toivotaan tuovan Iitin kuntaan asukkaita ja turisteja.

Iittiläisten matkailutoimijoiden unelma Kymijoen ylittävästä riippusillasta on saanut päälleen ämpärikaupalla kylmää vettä.
 Lahden ja Kouvolan puolivälissä sijaitsevalle Mankalan Harakkakoskelle suunniteltu 70-metrinen riippusilta on tarkoitus rakentaa joen kapeimman kohdan yli.
 Kunnan teknisen lautakunnan mukaan siitä on kuitenkin maisemalle enemmän haittaa kuin hyötyä.
 Pitkää riippusiltaa puuhaava Iitin Matkailu ry:n puheenjohtaja  Markku Yli-Kaitala  on täysin eri linjoilla. Yli-Kaitala muistuttaa, että Mankalan koskilla on kulkenut riippusiltoja ennenkin.
 – Meillä on siihen historialliset perinteet. 1940-luvulla alueella oli voimalaitostyömaata varten rakennettu silta. Lisäksi täällä kuvattiin Hornankoski-elokuvaa vuonna 1948 ja sitä varten tehtiin myös riippusilta, hän huomauttaa.
 Riippusillan lisäksi matkailuyhdistys haluaa avata oheen luontopolun. Yli-Kaitala näkee suunnitellut luontomatkailukohteet tärkeinä vetonauloina kunnalle.
 – Iitin alue tarvitsee uusia vetovoimaisia matkailukohteita. Porukka vanhenee ja väki vähenee, joten tarvitsemme uusia juttuja, joilla saamme uutta puhtia alueen liiketoimintaan ja yleensäkin virikkeitä tänne, hän perustelee.
 Iitin Matkailu ry:n puheenjohtaja Markku Yli-Kaitalan mielestä uusien ideoiden avulla voidaan parhaimmillaan saada seudulle myös uusia asukkaita. Hän korostaa myös, että Iittiin rakennetun Kymiring-moottoriurheilukeskuksen lisäksi tarvitaan muunlaista toimintaa myös kilpa-ajoja katsomaan saapuville turisteille. Ensi kesänä järjestettävän Moto GP -kilpailun arvioivaan houkuttelevan Iittiin jopa 100 000 kävijää.
 – Monipuolista oheistoimintaa täytyy olla. Sellaisia löytyy jo nyt, ja olemassa olevia toimintoja pitää entisestään kehittää, toteaa Iitin Matkailu ry:n sihteeri  Annukka Linninen .
 Teemallinen luontopolku
 Suunnitteilla oleva kävelyriippusilta tulisi olemaan Kymijoen pinnasta katsoen viiden metrin korkeudessa, joten Markku Yli-Kaitalan mukaan veneet mahtuisivat hyvin kulkemaan sen alta.
 – Kun kyse on riippusillasta, se pikkuisen huojuu, kun siitä kulkee. Sillasta tehtäisiin sen verran leveä, että siitä mahtuisi kulkemaan myös pyörää taluttaen.
 Hän korostaa, että turvallisuuteen on kiinnitetty suurta huomiota. Silta kiinnitetään kahdeksalla vaijerilla, jotka ankkuroidaan syvälle kallioon.
 Maisema Kymijoella Iitin Mankalassa. Tänne pitäisi tulla  70-metrinen riippusiltaa. Jesse Mäntysalo / Yle
 Riippusillan oheen Kymijoen länsirannalle, Iitin kunnan maille, suunnitellaan lisäksi suomalaiseen metsätalouteen teemallisesti kytkeytyvää Harakankierroksen luontopolkua. Luontopolun varrelle on tarkoitus tuottaa monikielistä metsäluonnosta, -taloudesta ja -kulttuurista kertovaa sisältöä, jossa Markku Yli-Kaitalan mukaan hyödynnetään myös nykyaikaista digitekniikkaa. Luontopolun varteen halutaan myös nuotiopaikka ja laavu.
 – Haluamme siten korostaa metsätalouden merkitystä suomalaisille. Tarkoitus on, että QR-koodien kautta myös kansainväliset kävijät näkevät aiheesta laadukasta sisältöä puhelimillaan.
 Sekä Iitin kunta että seurakunta tukevat uutta luontokohdetta luovuttamalla omistamiensa maiden osalta käyttöoikeuden luontopolun rakentamiseksi. Lisäksi Mankala-yhtiö on antanut luvan käyttää omistamiaan ranta- ja vesialueita riippusillan rakentamiseen ja tukenut sitä myös taloudellisesti merkittävällä summalla.
 Iitin Matkailu ry:n sihteeri Annukka Linninen ja puheenjohtaja Markku Yli-Kaitala Jesse Mäntysalo / Yle
 Halukkaille pieni pätkä siltaa
 Riippusillan ja luontopolun rahoittamiseksi paikallisilla asukkailla on monenlaisia ajatuksia. Tarkoitus on muun muassa järjestää joukkorahoituskampanja.
 – Ajatuksena on, että jokainen voi osallistua ja omistaa pienen pätkän siltaa. Myös talkootyö tulee olemaan merkittävässä roolissa. Kyläläiset käärivät hihansa ja auttavat tässä projektissa.
 Jos asia olisi kiinni yksin Iitin matkailuyhdistyksestä, riippusilta ja luontopolku avattaisiin kävijöille jo ensi vuoden syksyllä. Teknisen lautakunnan nihkeä vastaanotto voi kuitenkin ennakoida sitä, että vastustus viivästyttää hanketta.
 Seuraavaksi lupahakemuksesta annetaan lausunto rakennuslautakunnassa näillä näkymin tammikuussa. Iitin lopullisesta lausunnosta lupaviranomaiselle päättää kunnanhallitus.
 Hankkeen kustannusten arvioidaan olevan 199 000 euroa. Iso osa summasta tulee yhdistyksen mukaan Pohjois-Kymen Kasvun myöntämästä leader-rahoituksesta, jonka suuruus on 100 000 euroa.
 – Se tulee voimaan heti, kun hanke saa luvat. Osa rahoituksesta tulee yrityksiltä, kuten Mankala-yhtiöltä, Yli-Kaitala sanoo.
 Vaikka Iittiin suunniteltu silta on pitkä, ei se kuitenkaan olisi lähellekään Suomen pisin. Sastamalassa sijaitsee Keikyän silta, joka on pituudeltaan 228 metriä pitkä, ja on Suomen pisin puurakenteinen riippusilta.

Asukkaat haluaisivat rakentaa 70 metriä pitkän riippusillan joen yli – kunnan mielestä se pilaa maiseman


Summary: Vanhemmat kokevat, ettei pelkkä tekstitys palvele inarin- ja koltansaamenkielisiä lapsia.

Uusi Muumilaakso-animaatio tullaan ensi keväänä näkemään Yle Areenassa myös pohjoissaameksi.
 Yle tiedotti maaliskuussa, että Muumilaakso tehdään saameksi siten, että ääniversioissa huomioidaan kaikki Suomessa puhutut kolme saamen kieltä eli pohjois-, inarin- ja koltansaame.
 Viimeisimmän tiedon mukaan ohjelma tullaan kuitenkin dubbaamaan vain suurimmalle saamenkielelle, pohjoissaameksi, ja tekstittämään inarin- ja koltansaamen kielille.
 Ylen julkaisupäällikkö  Ismo Silvo  kertoo, että päätöksen taustalla ovat resurssikysymykset.
 – Meidän täytyy löytää hyvin monelle muumitarinan hahmolle saamenkieliset näyttelijät. Dubbaajia on haasteellista tällä aikataululla löytää kolmelle saamen kielelle, kertoo Silvo.
 Vaikka inarin- ja koltansaamenkieliset katsojat eivät vielä pääse katsomaan ohjelmaa omalla äidinkielellään, on Silvon mielestä hyvä, että ohjelma tullaan tekstittämään.
 – Toivomme, että vanhemmat voivat lukea tekstejä ääneen lapsilleen. Onhan tämäkin hyvä alku.
 Vanhemmat pettyivät Ylen päätökseen
 Inarin- ja kolttasaamelaiset vanhemmat pettyivät Ylen päätökseen tekstittää lastenohjelma pienemmille saamen kielille.
 Inarinsaamelaisen Niina Siltalan kaksi tytärtä puhuvat sekä suomea että inarinsaamea. Perheessä odotettiin jo kovasti uutta, omankielistä lastenohjelmaa.
 – Olen todella pettynyt. Tekstityksistä ei ole minun lapsilleni mitään hyötyä. Tuli sellainen tunne, että taas meidät unohdettiin, harmittelee Siltala.
 Tiina Aikio
 Samanlaiset tuntemukset ovat myös kolttasaamelaisella vanhemmalla  Terhi Harjulla . Tekstitys ei hänen mielestään mitenkään korvaa sitä, että lapsi voisi kuulla muumien puhuvan koltansaamea.
 – Tekstitys ei ole sama asia kuin koltansaamea puhuvat muumit. Olen jo monen lastenohjelman kohdalla yrittänyt tulkata suomenkielisen puheen lapselleni koltansaameksi. Se ei toimi, kertoo Harju.
 Vanhemmat ovat kuitenkin iloisia siitä, että lapsille tehdään nykypäivänä ohjelmia esimerkiksi pohjoissaameksi. Muumilaakso-animaatiosarjan lisäksi myös  Disney tuotti tänä syksynä historiansa ensimmäisen animaatioelokuvan, Frozen II:n pohjoissaameksi.
 Samanlaista ohjelmaa toivoisivat lapsilleen myös vähemmistösaamenkieliset vanhemmat. Koltan- ja inarinsaamenkielisille lapsille löytyy edelleen niukasti omankielistä katseltavaa.
 Yle tuottaa omaa saamenkielistä Unna Junná -lastenohjelmaa, jossa kaikki kolme Suomessa puhuttua saamen kieltä ovat edustettuina. Lisäksi Norjan yleisradioyhtiö NRK:n tuottama BinnaBánnaš-lastenohjelma on versioitu useille saamen kielille.
 Xia Torikka / Yle
 Näillä ohjelmilla onkin ollut suuri merkitys kolttasaamelaisen Terhi Harjun lapsen saamen kielen käyttöön.
 – Minun poikani tykkää kovasti katsoa näitä ohjelmia. Ne ovat vain kovin lyhyitä, joten niitä ei tule katsottua montaa kertaa. Poikani haluaa katsoa myös uusia ohjelmia ja silloin katsomme niitä vieraalla kielellä, kertoo Terhi Harju.
 Yle perusteli Muumilaakson tekstityspäätöstään sillä, ettei koltan- ja inarinsaamenkielisten keskuudesta löydy tarpeeksi äidinkielisiä ääninäyttelijöitä.
 Molemmilla kielillä on ollut jo pitkään haastava tilanne, eikä äidinkielisiä puhujia ole paljoa. Molemmilla kielillä on arvioitu olevan Suomessa noin 400 puhujaa. Kielen opetelleita, vieraskielisiä puhujia on kuitenkin yhä enemmän onnistuneiden kielenelvytystoimien vuoksi.
 Inarinsaamelaisen Niina Siltalan mielestä animaatioon olisi löytynyt myös inarinsaamenkielinen näyttelijäkaarti, jos niin olisi haluttu.
 – Perustelu on täysin hullu. Ymmärrän, että ääninäyttelijällä täytyy olla hyvä kielitaito ja että hänen täytyy sopia rooliin, mutta kyllä meidänkin kieliyhteisöstä olisivat ne ihmiset löytyneet, sanoo Siltala.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja ehdottaa lisärahoituksen hankkimista
 Ajatus saamenkielisestä Muumilaaksosta lähti saamelaisilta itseltään. Saamelaiskäräjät esitti vuodenvaihteessa, että Yle tekisi suomen- ja ruotsinkielisten versioiden lisäksi Muumilaaksosta myös saamenkielisen ääniversion.
 Ajatuksena oli kannustaa Yleä osallistumaan YK:n kansainväliseen alkuperäiskansojen kielten teemavuoteen, jota on vietetty kuluneena vuonna.
 Saamelaiskäräjät iloitsi maaliskuussa, kun  Yle ilmoitti päätöksestään tuottaa animaatio myös saameksi.  Sitä saamelaiskäräjien puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  ei kuitenkaan osannut odottaa, että inarin- ja koltansaamenkieliset saisivat vain tekstiyksen. Sanila-Aikio oletti, että Yleisradio ottaisi ääniversioissa huomioon kaikki saamen kielet.
 Vesa Toppari / Yle
 Pohjoissaamenkielisen ohjelman tekstittäminen inarin- ja koltansaamen kielille ei tule toimimaan monestakaan syystä, näkee Sanila-Aikio. Kaikkien saamen kielten kirjoituskieli on nuorta, jonka vuoksi monikaan saamelainen ei ole oppinut lukemaan tai kirjoittamaan äidinkieltään.
 – Täytyy muistaa, että saamen kielet ovat uhanalaisia. Erityisesti koltansaamen kielen elvyttäminen ei ole edennyt niin, että ihmiset osaisivat vieläkään lukea sitä. Luku- ja kirjoitustaito ei ole itsestäänselvyys edes äidinkielisille puhujille.
 Sanila-Aikio ei haluaisi tyytyä lastenohjelman tekstitykseen. Hän ehdottaakin lisärahoituksen hakemista Muumilaakson koltan- ja inarinsaameksi puhutuille versioille.
 Ylen julkaisupäällikkö vanhemmille: “Ymmärrämme, että tekstitys on lapsen kannalta huono”
 Julkaisupäällikkö Ismo Silvo ymmärtää vanhempien pettymyksen. Hänen mukaansa Yle ei alun alkaenkaan luvannut tehdä dubbausversioita kaikille saamen kielille, vaan ottaa kielet tuotannossa huomioon.
 Silvon mukaan dubbaaminen on myös kallista. Runsasosaisen ohjelmasarjan dubbausversion tekeminen voi maksaa yli 100 000 euroa yhdelle kielelle.
 – Me tiedämme inarin- ja koltansaamen kielten tilanteen ja haluamme tukea jotenkin kieliä. Ehkä tässä on tullut tulkintavirhe, sillä emme ole luvanneet tehdä myös inarin- ja koltankielistä dubattua ohjelmaa, kertoo Silvo.
 Tässä tilanteessa Silvo kuitenkin toivoo, että omankielinen tekstitys palvelisi edes jollain tavalla lapsia.
 – Ymmärrämme, että tekstitys on lapsen kannalta huono asia. Toivon, että siitä olisi kuitenkin jotain apua.
 Moomin Characters & Gutsy Animations
 Tulevaisuutta ei ole kuitenkaan vielä täysin kiveen hakattu.
 – Dubbaus ei ole täysin kuopattu idea, mutta en lähde lupaamaankaan, että tulevaisuudessa Muumilaaksosta on dubatut versiot koltan- ja inarinsaameksi.
 Silvon mukaan dubbaaminen on myös kallista. Runsasosaisen ohjelmasarjan dubbausversion tekeminen voi maksaa yli 100 000 euroa yhdelle kielelle.
 Saamen kielelle dubattuja animaatioita on hyvin vähän. Silvo iloitsee, että Yle pääseenäyttämään Muumilaakso-sarjan pohjoissaameksi.
 – Minusta tämä on valtavan hieno asia, että saamme tällaisen maailmanluokan ja koko maailman tunteman lasten tarinan pohjoissaameksi.
 Pohjoissaamenkieliset ääninäyttelijät haussa
 Muumilaakso-animaation tuotannosta vastaa suomalainen Gutsy Animations -yhtiö.
 Tuotantoyhtiön kehitysjohtaja Reetta Ranta kertoo, ettei pohjoissaamenkielisen ohjelman ohjaajasta tai kääntäjästä ole tehty vielä päätöstä. Tuotantoyhtiö etsii paraikaa ääninäyttelijöitä.
 Äänitykset tehdään helmi-maaliskuun aikana, kertoo Ranta.
 Ääninäyttelijät valitsevat Yle, Gutsy Animations, Moomin Characters ja BTI-käännösyritys.
 Yleisradion Muumilaakso-animaatio on maksanut yli 20 miljoonaa euroa. Tässä mittakaavassa se on Suomen historian suurin ja kallein tv-tuotanto.

Suosittu Muumilaakso-animaatio ilmestyy huhtikuussa myös saameksi – dubataan suurimmalle saamen kielelle, tekstitetään pienemmille


Summary: Postilaiset palaavat töihin, mutta työriidasta jää tahroja, joiden puhdistaminen kestää pitkään.

Postikiistan osapuolet astuivat aamulla ulos valtakunnansovittelijan toimistolta. Työriita on ratkennut. Sekä työnantajia edustava  Palta että työntekijöitä edustava Pau hyväksyivät sovintoesityksen .
 Postin työntekijät palaavat töihin, kun seuraavat työvuorot alkavat. Tukilakot perutaan.
 Posti- ja logistiikka-alan unionin puheenjohtaja  Heidi Nieminen  ja Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  ovat neuvotelleet postilaisten työehtosopimuksesta syyskuusta lähtien. Nyt riita on ratkaistu ja kaikki voivat huokaista helpotuksesta. Vai voivatko?
 PAUn puheenjohtaja Heidi Nieminen ja Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto ovat kiistelleet postin työehdoista jo vuosia.   Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 1. Miten pakettilajittelijoille nyt käy?
 Riidan syvin erimielisyys koski 700 pakettilajittelijaa, jotka Posti siirsi syyskuun alussa tytäryhtiöönsä. Liikkeenluovutuksen yhteydessä Posti siirsi pakettilajittelijat halvemman työehtosopimuksen piiriin. Nyt päätettiin, että siirto toiseen työehtosopimukseen perutaan.
 Pakettilajittelijoille tulee uusi työehtosopimus Paltan ja PAUn välillä.
 Postin mukaan jouluposti ehtii sovun ansiosta nyt perille ennen joulua. Pakettilajittelijat saavat samat palkankorotukset ja työehdot kuin PAUn jäsenet. Mutta sillä on hintansa: lisiä leikataan ja työvuorosuunnitteluun tulee joustoja.
 Neuvotteluissa saatiin kuitenkin estettyä se, ettei Postin sisällä ole työntekijöitä, joiden palkat ja työehdot eroavat ratkaisevasti toisistaan. Palkkoja ei leikata, eikä työehtoja heikennetä.
 Pakettilajittelijat jäävät yhä Postin tytäryhtiön Posti Palvelut Oy:n palvelukseen. Liikkeenluovutusta ei siis peruta.
 Palkankorotukset sidottiin vientialojen työehtosopimukseen, josta neuvottelut ovat vielä kesken.
 2. Jatkuuko kiky-tuntien tekeminen Postissa?
 Kilpailukykysopimus pidensi vuosittaista työaikaa 24 tuntia vuodessa. Nyt sovittiin, että kiky-tuntien tekeminen jatkuu. Työnantaja on pitänyt tiukasti kiinni kiky-tunneista ja perustellut sitä Suomen kilpailukyvyn säilyttämisellä.
 Sopimuskierroksen päänavausta odotellaan nyt vientialoilta. Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus ovat kiistelleet kiky-tuntien jatkumisesta pitkään. Teknologiateollisuus on laskenut, että että työajan pidennys on lisännyt Suomen kilpailukykyä 1,4 prosenttia.
 Kiky-tunneista painitaan varmasti vielä moneen kertaan, mutta se aika ei ollut nyt.
 – Tämä ei ole sellainen paini, joka kannatti aloittaa, totesi PAUn puheenjohtaja Heidi Nieminen.
 Postin mukaan jouluposti ehtii sovun ansiosta nyt perille ennen joulua. Pakettilajittelijat saavat samat palkankorotukset ja työehdot kuin muutkin postilaiset.  Markku Pelkonen / Yle
 3. Toimivatko poliitikot niin kuin olisi pitänyt?
 Koko syksyn on vakuuteltu, että poliitikot eivät sotkeennu työehtosopimusneuvotteluihin. Postin omistaa valtio.
 Tilannetta on kuitenkin sekoittanut se, että omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.) ei omien sanojensa mukaan tiennyt etukäteen, että Posti aikoo siirtää 700 pakettilajittelijaa syyskuun alussa tytäryhtiöönsä.
 Paatero oli ymmärtänyt, että ratkaiseva päivämäärä on marraskuun ensimmäinen, kun pakettilajittelijat siirtyvät halvempaan työehtosopimukseen. Se oli Teollisuusliiton ja Medialiiton sopimus.
 Paatero siis yritti puuttua työehtosopimusshoppailuun aivan liian myöhään. Posti ilmoitti, että päätös on jo tehty.
 Enää ei auttanut se, että Paatero totesi, että hän on postilaisten puolella.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on tukenut ministeriään sataprosenttisesti. Mutta myös Rinteen lausunnot ovat olleet sekavia. Jupakasta voi jäädä pysyvä tahra demariministereiden uskottavuuteen.
 Työntekijäpuolueena tunnettu SDP ei ymmärtänyt tai huomannut viheltää Postin suunnitelmia ajoissa poikki. Seurauksena oli kahden viikon lakko Postissa ja laajat tukilakot, jotka sotkivat kansalaisten ja yritysten elämää.

 4. Kuka hävisi ja kuka voitti?
 Postin työntekijät vetivät pitemmän korren, jos mittarina pidetään pakettilajittelijoiden kohtaloa.
 PAU sai läpi perusvaatimuksensa siitä, että pakettilajittelijöiden siirto halvempaan työehtosopimukseen perutaan. Työehtosopimushoppailu vihellettin ainakin hetkeksi poikki.
 Työntekijät saivat myös torpatuksi kymmenien prosenttien palkanalennukset ja työehtojen heikennykset.
 Työnantaja on tyytyväinen, koska 24 tunnin vuosittainen työajanpidennys jatkuu. Kiky-tuntien lopettamisesta kiistellään myöhemmin. Palta sai läpi vaatimuksensa lisien leikkauksista. Monet muut riitakysymykset siirrettiin työryhmiin.
 Työnantajan kukkarolle käyvät lakot loppuvat.
 Postilaiset ovat vaatineet Postin  hallituksen eroa ja arvostelleet minitsri Paateron toimintaa.  Markku Ulander / Lehtikuva
 5. Mitä tapahtuu seuraavaksi?
 Postilaiset palaavat töihin. Liikenteen ja ilmailun tukilakot perutaan. Rauha ei kuitenkaan palaa hetkessä.
 Teollisuusliitto ja Teknologiateollisuus aloittavat työriitansa sovittelun valtakunnansovittelijan toimistolla perjantaina puolilta päivin. Eniten välejä kiristävät kiky-tunnit.
 Teknologiateollisuus on  ilmoittanut, että on valmis luopumaan kiky-tunneista, mutta vain sillä ehdolla, että työntekijät tyytyvät pienempiin palkankorotuksiin .
 Teollisuusliiton puheenjohtaja  Riku Aalto  on ilmoittanut, että kiky-tuntien aika on ohi, eikä niistä neuvotella.
 Teollisuusliitto, toimihenkilöiden ammattiliitto Pro ja ylempien toimihenkilöiden YTN uhkaavat laajoilla lakoilla joulukuun 9. päivä. Niissä olisi mukana 60 000 työntekijää ja toimihenkilöä.
 Paatero ryhtyy käymään Postin hallituksen kanssa keskusteluja, joissa pureudutaan siihen, mikä meni pieleen.
 Omistajaohjausministeri Sirpa Paateron on ratkaistava, mitä tehdä Postille.
 Yhtenä mahdollisuutena on Postin pilkkominen. Muissa Pohjoismaissa valtio tukee lakisääteistä kirjeiden jakelua, jonka ei tarvitse tuottaa voittoa. Muista postin tehtävistä kilpaillaan markkinoilla. Tämän ratkaisemiseen menee kuitenkin vielä kuukausia.

Postin työriita ratkesi, voiko nyt huokaista helpotuksesta? 5 kysymystä ja vastausta siitä, mitä tästä kaikesta seuraa


Summary: Suomen Apteekkiyhtiöt on kuluttaja-asiamiehen selvitysten perusteella rikkonut sille määrättyä kieltoa, joka koskee harhaanjohtavaa puhelinmyyntiä.

Kuluttaja-asiamies vaatii markkinaoikeutta panemaan maksuun Suomen Apteekkiyhtiöille määrätyn 100 000 euron uhkasakon.
 Suomen Apteekkiyhtiöt on kuluttaja-asiamiehen selvitysten perusteella rikkonut sille vuonna 2017 määrättyä kieltoa, joka koskee harhaanjohtavaa puhelinmyyntiä. Yhtiö on vuonna 2019 antanut vitamiinien puhelinmyynnissä mielikuvan asemastaan luvan saaneena apteekkina, vaikka yrityksellä ei ole apteekkilupaa.
 Lisäksi kuluttaja-asiamies vaatii uuden kiellon määräämistä ja sen tehosteeksi 150 000 euron uhkasakkoa.
 Apteekkiluvat Suomessa myöntää Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea.

Kuluttaja-asiamies vaatii maksettavaksi Suomen Apteekkiyhtiöille määrättyä 100 000 euron uhkasakkoa


Summary: Kokeneet ensihoidon ammattilaiset aloittivat valmistautumisen uuden lääkärihelikopterin toimintaan.

Kouvolassa on aloittamassa uusi  ensihoidon  lääkäriauto, jolla pystytään viemään hätätilanteissa jopa sairaalatasoinen apu potilaan luokse.
 Uudenkarhea lääkäriauto näyttää maallikon silmiin ambulanssilta, mutta ulkonäkö pettää. Autolla ei kuljeteta potilaita sairaalaan, vaan erikoislääkäri ja ensihoitaja potilaan luokse.
 – Erikoiskoulutuksen saanut henkilökunta pystyy aloittamaan perustasoisen tehohoidon tarvittaessa vaikka potilaan kotona olohuoneessa tai liikenneonnettomuuspaikalla, kertoo ensihoitoyksikön vastuulääkäri  Markus Lyyra .
 Ensihoitoauto sisältää runsaasti huippumodernia lääkintäkalustoa ja tekniikkaa. Autossa on varusteena muun muassa hengityskone sekä defibrillaattori eli sydänpysähdyksissä käytettävä elvytyslaite.
 Mukana kulkee myös esimerkiksi anestesia- eli nukutuslääkkeitä sekä välineistöä, jotka mahdollistavat ääritapauksissa jopa hätäamputaation.
 Perustason tehohoidon mahdollistavan lääkäriauton pelastusvälineistö on sijoiteltu tarkasti omille paikoilleen auton takaosaan. Pyry Sarkiola / Yle
 Onnettomuuksien lisäksi nopeaa apua tarvitsevia hätätilanteita voivat olla esimerkiksi sydänpysähdykset, aivohalvaukset ja myrkytykset.
 – Meidän tehtävämme on nopeuttaa potilaan avunsaantia. Kun menemme paikalle, annamme tarvittavan avun ja päätämme, mihin potilas viedään jatkohoitoon. Tämän takia tavallinen ambulanssi on pääsääntöisesti samaan aikaan paikalla kuin mekin, kuvailee toimintaa käytännön tilanteessa vastuulääkäri Markus Lyyra.
 Runsaasta varustelusta huolimatta ensihoitoauto ei Lyyran mukaan korvaa sairaalaa.
 Kokeneet ammattilaiset
 Parhaillaan lääkäriautoon tuleva henkilökunta kouluttautuu uusiin tehtäviinsä ja ryhtyy hiomaan toimintatapojaan, jotta kaikki on valmista, kun Kaakkois-Suomen lääkärihelikopteri parin vuoden kuluttua aloittaa toimintansa. Helikopterin asemapaikaksi tulee Kouvolan Utti, ja sen toiminta-alue on pääasiassa Kymenlaakso, Etelä-Karjala ja Etelä-Savo.
 Lääkärihelikopteri ei korvaa ambulanssia, sillä sen  tehtävänä  on pääsääntöisesti kuljettaa lääkäri, ei potilasta. Tämän takia hätätilanteessa on paikalla myös tavallinen ambulanssi. Sama toimintamalli koskee myös lääkäriautoa.
 Ensihoitoyksikön vastuulääkäri Markus Lyyran lisäksi ensihoitoauton työvuoroissa kiertää viisi lääkäriä, kymmenen ensihoitajaa sekä viisi kenttäjohtajaa. Yhdessä vuorossa työskentelee kahdesta kolmeen pelastus- ja lääkintäalan ammattilaista.
 Ensihoitoauton vastuulääkäri Markus Lyyra sanoo, että lääkäriyksikön tärkein tehtävä on nopeuttaa potilaan avunsaamista. Pyry Sarkiola / Yle
 Kaikki ovat kokeneita ensihoidon ammattilaisia. Esimerkiksi lääkäreillä on kokemusta lääkärihelikopteritoiminnasta. Lyyra itse on aiemmin työskennellyt FinnHEMSin Vantaan lääkärihelikopterissa.
 – Käytännössä helikopteri ei muuta tätä ensihoidon palvelua kovinkaan paljon. Kaukana sijaitseviin kohteisiin pääsemme helikopterilla tietenkin nopeammin, kertoo Markus Lyyra.
 Auton toiminnasta vastaa Kymenlaakson maakunnallinen sosiaali- ja terveysyhtymä Kymsote.
 Tavoitteena ympärivuorokautinen päivystys
 Vastaavat liikkuvat hoitoyksiköt ovat Suomessa vielä harvinaisia. Uusimman eli Kouvolan auton lisäksi ensihoidon lääkäriautot hoitavat pelastustehtäviä Helsingissä, Porissa, Seinäjoella, Lahdessa ja Lappeenrannassa.
 Esimerkiksi runsaan vuoden toiminnassa olleesta Lappeenrannan ensihoitoautosta alettiin nopeasti saada hyviä kokemuksia, kun auto osoittautui  nopeaksi avun tuojaksi .
 Kouvolassa uudella kalustolla päästään tositoimiin joulukuun alusta.
 – Ensiksi olemme valmiudessa joka päivä 12 tuntia. Tavoitteena on ensi vuoden kuluessa saada toiminta ympärivuorokautiseksi vuoden jokaisena päivänä, sanoo Markus Lyyra.
 FinnHEMSin lääkärihelikopteri Kuopiossa. Toni Pitkänen / Yle
 Pääsääntöisesti Kouvolassa ja Kymenlaakson alueella toimiva ensihoidon lääkäriauto jatkaa pelastustehtävissä senkin jälkeen, kun Kaakkois-Suomen lääkärihelikopteri on aloittanut toimintansa.
 Nyt Kouvolan keskustassa päivystävä auto siirtyy aikanaan Uttiin, tulevaan lääkärihelikopterin tukikohtaan.
 – Arviolta puolet ensihoitotehtäviin lähdöistä tehdään helikopterilla ja puolet autolla. Kaikilla keleillä ei välttämättä pysty lentämään. Lisäksi Uttia lähellä oleviin kohteisiin voi olla järkevämpää mennä autolla kuin lentämällä, kertoo Markus Lyyra.

Uusi huippuambulanssi tuo lääkärin vaikka olohuoneeseen –  moderni varustelu mahdollistaa jopa hätäamputaation


Summary: Ursula von der Leyenin johtama komissio astuu virkaansa joulukuun alussa.

Commissioner for inter-institutional relations and administration

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Suomen komissaari on kansainvälisistä kauppakumppanuuksista vastaava  Jutta Urpilainen .
 Urpilainen työskentelee ulkosuhteista vastaavan  Josep Borrellin  tiimissä yhdessä laajentumiskomissaari  Olivér Várhelyin  ja kriisinhallinnasta vastaavan  Janez Lenarčičin  kanssa.
 Komissiota johtavan Ursula von der Leyenin tavoite on, että Euroopasta tulee maailman ensimmäinen hiilineutraali manner ja digitaalinen supervalta.
 Komissaarit, vastuualueet ja kotimaat:
 Frans Timmermans , vihreän kehityksen ohjelma, Alankomaat
 Margrethe Vestager , digitaalinen valmius, Tanska
 Valdis Dombrovskis , ihmisten hyväksi toimiva talous, Latvia
 Josep Borrell Fontelles , vahvempi EU maailmannäyttämöllä, Espanja
 Maroš Šefčovič , toimielinten väliset suhteet ja tulevaisuuden ennakointi, Slovakia
 Věra Jourová , arvot ja avoimuus, Tšekki
 Dubravka Šuica , demokratia ja väestökehitys, Kroatia
 Margaritis Schinas ,eurooppalaisen elämäntavan edistäminen, Kreikka
 Johannes Hahn , budjetti ja hallinto, Itävalta
 Phil Hogan , kauppapolitiikka, Irlanti
 Mariya Gabriel , innovointij ja nuorisoasiat, Bulgaria

 Nicola Schmit ,työllisyys ja sosiaaliset oikeudet, Luxemburg
 Paolo Gentiloni , talous, Italia
 Janusz Wojciechowski , maatalous, Puola
 Thierry Breton , sisämarkkinat, Ranska
 Elisa Ferreira , koheesio- ja uudistusasiat, Portugali
 Stella Kyriakides , terveys, Kypros
 Didier Reynders,  oikeusasiat, Belgia
 Helena Dalli , tasa-arvo, Malta
 Ylva Johansson , sisäasiat, Ruotsi
 Janez Lenarčič , kriisinhallinta, Slovenia
 Adina Vălean , liikenne, Romania
 Olivér Várhelyi , naapuruuspolitiikka ja laajentuminen, Unkari
 Jutta Urpilainen , kansainväliset kumppanuudet, Suomi
 Kadri Simson , energia, Viro
 Virginius Sinkevičius , ympäristö, valtameret ja kalastus, Liettua
 EU:sta eroon pyrkivä Britannia ei lähettänyt omaa komissaariehdokasta..
 Juttu täydentyy.
 Lue myös:
 Tiukempi ilmastopolitiikka ja naisten aseman vahvistaminen – Yle kysyi suomalaismepeiltä, mitä he odottavat uudelta komissiolta

Uudet komissaarit hyväksytty parlamentin täysistunnossa


Summary: Finlandia-palkintojen voittajat kerrotaan palkintogaalassa Helsingissä Lasipalatsissa klo 14 alkaen.

Tänään selviää, ketkä saavat Finlandia-palkinnot. Kaunokirjallisuuden voittajan valitsee Yleisradion toimitusjohtaja  Merja Ylä-Anttila , tietokirjallisuuden valitsijana on taloustieteilijä ja tietokirjailija  Sixten Korkman  ja lasten- ja nuortenkirjallisuuden valitsijana muusikko  Olavi Uusivirta . Yle seuraa tilaisuutta suorana.
 Kaunokirjallisuuden, tietokirjallisuuden sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-voittajat saavat kukin 30 000 euroa. Jokaisessa kategoriassa on ehdolla kuusi teosta.
 Yleisö on saanut myös äänestää suosikkejaan. Lukijoiden mielestä paras kaunokirjallisuuden ehdokkaista oli  Johanna Venhon  romaani  Ensimmäinen nainen . Tietokirjallisuuden edustajista yleisö valitsi  Anssi Jokirannan ,  Pekka Juntin ,  Anna Ruohosen ja Jenni Räinän  kirjoittaman ajankohtaisen teoksen  Metsä meidän jälkeemme . Lasten- ja nuortenkirjallisuuden ehdokkaista selväksi suosikiksi nousi  Tomi Kontion  kirjoittama ja  Elina Warstan  kuvittama  Koira nimeltään Kissa tapaa kissan .

Mitkä teokset saavat Finlandian? Katso palkintojen julkistus suorana klo 13.55 alkaen


Summary: Viranomaisten mukaan peura oli syönyt muovia pitkän ajan ennen kuolemaansa.

Thaimassa Khun Sathanin kansallispuistosta löydetyn kuolleen peuran vatsasta löytyi karu yllätys. 10-vuotiaan urospeuran vasta oli täynnä roskia, joiden joukossa muun muassa miesten alushousuja, muovipusseja, kumikäsineitä, pikanuudeleita, pyyhe, kahvipaketteja ja muoviköyttä.
 Thaimaan Khun Sathan kansallispuisto
 Roskia oli yhteensä 7 kiloa, thaimaalaisviranomaiset kertovat. Heidän mukaansa peura oli syönyt roskia jo pidemmän aikaa. Asiasta kertoi kansallispuiston johtaja  Kriangsak Thanompun   BBC:lle.
 – Viranomaiset uskovat, että roskat olivat tukkineet eläimen ruoansulatuskanavan, hän sanoi.
 Kriangsakin mukaan Thaimaan viranomaiset alkavat valistaa kansalaisia siitä, ettei luontoon saa jättää roskia.
 Thaimaan Khun Sathan kansallispuisto
 Thaimaan Khun Sathan kansallispuisto

Thaimaassa kuolleen peuran vatsasta löytyi 7kg roskaa – joukossa alushousuja, muovipusseja ja kahvipaketteja


Summary: Sivutoimisten palomiesten varallaolokorvauksista on kiistelty Lappeenrannassa vuosia. Saatavien määrää käsitellään seuraavaksi käräjäoikeudessa.

Korkein oikeus ei ole myöntänyt Lappeenrannan kaupungille valituslupaa kiistassa, joka koski Etelä-Karjalan pelastuslaitoksen sivutoimisten palomiesten palkkaetuja.
 Asiassa oli kyse siitä, katsotaanko sivutoimisten palomiesten varallaolo täyteen palkkaan oikeuttavaksi työajaksi. Kaupungin mukaan näin ei ollut.
 Kaupungin näkemyksen mukaan kyseessä on ollut tavanomainen varallaolo, josta sivutoimiset palomiehet ovat saaneet asianmukaisen korvauksen. Sivutoimisille palomiehille oli maksettu varallaolosta korvausta, jonka suuruus on 30 prosenttia tuntipalkasta.
 Itä-Suomen hovioikeus linjasi aiemmin  keväällä , että varallaoloaika on työaikaa. Hovioikeuden päätös jää nyt voimaan.
 Saatavien määrä käsitellään käräjäoikeudessa
 Yhteensä 26 Luumäen ja Lappeenrannan Joutsenon sivutoimista palomiestä vaatii kaupungilta maksamattomia palkkoja varallaolosta. Summa on yhteensä runsaat kaksi miljoonaa euroa.
 Palomiehet ja kaupunki ovat kiistelleet palkkasaatavista vuosia. Kaupunki linjasi vuonna 2015, että  se ei maksa varallaolosta täyttä palkkaa  sivutoimisille palomiehille. Tämän jälkeen palomiehet veivät asian käräjäoikeuteen.
 Oikeudessa ei ole tähän mennessä otettu kantaa saatavien määrään vaan ratkottu sitä, onko sivutoimisten palomiesten varallaolo ollut työaikaa.
 Palkkasaatavien käsittely jatkuu seuraavaksi Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa.

Korkein oikeus ei myöntänyt kaupungille valituslupaa – sivutoimisille palomiehille maksettava varallaolosta täysi palkka


Summary: Tutkijan mukaan opettajankouluttajat asettavat piilokiintiöitä miehille ja iäkkäämmille hakijoille.

Soveltuvuuskokeella on suuri merkitys opettajankoulutukseen pääsemisessä. Soveltuvuuskokeeseen sisältyy tuoreen väitöksen mukaan kuitenkin epäkohtia.
 Kasvatustieteen maisteri  Ville Mankki  tarkasteli väitöstutkimuksessaan opettajankouluttajien muodostamia opiskelijavalintakriteereitä sekä heidän suoriutumistaan soveltuvuuskokeen arvioitsijoina luokanopettajakoulutuksen opiskelijavalinnassa.
 Mankin mukaan kokeessa arvioitsijoina toimivat opettajankouluttajat muodostavat piilokiintiöitä ja kohdistavat hakijoihin jopa ristiriitaisia valintakriteereitä.
 Opettajankouluttajat antoivat Mankin mukaan korkeampia soveltuvuuskoepisteitä miehille ja iäkkäämmille hakijoille. Piilokiintiöitä ylläpidetään tiedostetusti tai tiedostamatta, ja ne heikentävät Mankin mukaan hakijoiden yhdenvertaisuutta.
 – Miesopettajien perään on viime aikoina jälleen haikailtu esimerkiksi Opetushallituksessakin. Mikäli miehiä kaivataan kouluun lisää, olisi piilokiintiöiden ylläpitämisen sijaan perustellumpaa pyrkiä aidosti purkamaan niitä esteitä, jotka vähentävät miesten halua hakeutua alalle, Mankki toteaa tutkimustiedotteessa.
 Arvioitsija vaikuttaa tulokseen
 Mankin väitöskirja  Opettajankouluttajat portinvartijoina opettajankoulutuksen opiskelijavalinnassa  tarkastetaan Tampereen yliopiston kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa 14. joulukuuta.
 Tutkimuksen haastatteluosassa kävi ilmi, että samankin opettajankoulutusyksikön opettajankouluttajat kohdistivat hakijoihin keskenään erilaisia ja jopa vastakkaisia vaatimuksia. Yksi arvioitsija esimerkiksi korosti valinnassa hakijan nöyryyttä ja vastaanottavaisuutta, kun taas toinen arvosti kriittistä orientaatiota ja kyseenalaistamista.
 – Erojen toteutuminen valinnassa aiheuttaa ongelmia paitsi opettajankoulutukselle myös hakijalle, jonka soveltuvuuskoemenestys riippuu ainakin osittain siitä, kenen arvioitavaksi hän joutuu, Mankki sanoo.
 Valintakriteereissä oli väitöstutkimuksen mukaan myös paljon hyvää. Opettajankouluttajat pyrkivät soveltuvuuskokeessa valitsemaan koulutukseen muun muassa oman kehittymisprosessinsa ja monimutkaisten toimintaympäristöjen hallintaan kykeneviä hakijoita.
 Menestyviä opiskelijoita ei tunnistettu
 Opettajankouluttajien antamat soveltuvuuskoepisteet eivät kuitenkaan tutkijan mukaan juurikaan ennustaneet hakijoiden myöhempää suoriutumista opettajankoulutuksessa. Paremmat soveltuvuuskoepisteet ennustivat heikompia arvosanoja opettajankoulutuksessa.
 Mankin mukaan tulosten perusteella opettajankouluttajat eivät näytä pystyvän valintavaiheessa tunnistamaan parhaiten opettajankoulutuksessa menestyviä hakijoita.
 Opettajankoulutuksessa siirrytään yhteisvalintaan ja yhteiseen soveltuvuuskokeeseen vuonna 2020. Tuolloinkin opettajankouluttajat pysyvät Mankin mukaan portinvartijoina.

Väitös: Opettajankoulutuksen soveltuvuuskoe suosii miehiä


Summary: Liittokansleri lupaa Saksan puolustusmenojen nousevan kahden prosentin tavoitteeseen reilussa kymmenessä vuodessa.

Liittokansleri  Angela Merkelin  mukaan sotilasliitto Naton yhtenäisyyden säilyttäminen on Saksan edun mukaista, jopa enemmän nyt kuin kylmän sodan aikana. Saksan parlamentissa puhunut Merkel myös lupasi maan nostavan puolustusmenojensa määrän Natossa sovittuun kahteen prosenttiin 2030-luvun alkuvuosiin mennessä.
 Nato-maiden johtajat kokoontuvat ensi viikolla Lontooseen juhlistamaan liittokunnan 70-vuotispäivää. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on toistuvasti syyttänyt eurooppalaisia liittolaisia siitä, että ne uhraavat liian vähän rahaa puolustukseensa. Erityisesti Trumpin kritiikki on kohdistunut Saksaan.
 Merkelin mukaan maailma on muuttunut siten, ettei Yhdysvallat enää välttämättä tule apuun, kun "ympärillämme palaa". Liittokanslerin mukaan Eurooppa ei kuitenkaan kykene puolustautumaan itsekseen.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  nosti hiljattain myrskyn lehtihaastattelussa, jossa hän kuvaili useiden kiistojen repimää Natoa "aivokuolleeksi". Yhdysvaltain sitoutumishalujen ohella Naton piirissä on puhuttanut jäsenmaa Turkki, joka on muun muassa ostanut Venäjältä nykyaikaisia S-400-torjuntaohjuksia.
 Uutistoimisto Reuters kertoi eilen Nato-lähteisiinsä perustuen, että Turkki pyrkii kiristämään muita maita ottamaan tiukemman kannan Turkin terroristeina pitämiin kurdien YPG-taistelijoihin Syyriassa. Reutersin mukaan Turkki on uhannut olla hyväksymättä Naton suunnitelmia Baltian ja Puolan puolustuksesta, jos näin ei tapahdu.

Merkel: Nato on tärkeämpi nyt kuin kylmän sodan aikaan


Summary: Someyhtiö siivoaa kuusi kuukautta käyttämättä olleita tilejään. Tilinsä voi suojata sisäänkirjautumalla kertaalleen.

Somepalvelu Twitter lähettelee viestejä passiivisille käyttäjilleen, kertoo teknologia-alan  uutispalvelu The Verge .
 Sähköpostiviestissään yhtiö komentaa käyttäjiä kirjautumaan palveluun joulukuun 11. päivään mennessä, tai tili suljetaan ja käyttäjätunnus vapautuu kenen tahansa otettavaksi.
 Viesti lähtee niille, jotka eivät ole kirjautuneet palveluun puolen vuoden kuluessa.
 Uhkaus ei tarkoita, että käyttäjien olisi twiitattava, eli tuotettava sisältöä tililleen. Pelkkä sisäänkirjautuminen riittää.
 Prosessi tulee yhtiön mukaan kestämään useamman kuukauden ajan.
 Tilanne ei ole internet-palveluiden piirissä ainutkertainen. Esimerkiksi Yahoo siivosi muutama vuosi sitten vastaavalla tavalla omia käyttäjätilejään.

Koska kirjauduit viimeksi Twitteriin? The Verge: Vanha tilisi poistuu pian


Summary: Syyttäjä vaatii kahdelle Ikaalisten seurakunnan työntekijälle ankaraa sakkorangaistusta.

Ikaalisten seurakuntaa ja kahta sen työntekijää syytetään kuolemantuottamuksesta ja työturvallisuusrikoksesta.
 Syyttäjä vaatii molemmille ankaraa sakkorangaistusta.
 Mies kuoli Ikaalisissa viime syyskuussa jäätyään kaatuvan ison ruohonleikkurin alle.
 Seurakunnan kausityöntekijä oli ollut ajamassa päältäajettavalla ruohonleikkurilla, johon oli liitetty peräkärry, kun ne kaatuivat. Turma tapahtui hautausmaan rinteisessä maastossa.
 Poliisi kertoi syyskuussa, että tapahtumalla ei ole tiettävästi silminnäkijää. Mies löydettiin muutamien minuuttien päästä.
 Seurakuntaa ja kahta sen työntekijää syytetään työturvallisuusrmääräysten rikkomisesta. Työntekijää ei syyttäjän mukaan ole perehdytetty riittävästi. Työntekijät ovat ajaneet nurmikkoa rinteessä ajamalla pitkittäin, mihin liittyy laitteen sivuttain kaatumisen vaara.
 Työntekijä oli syytehakemuksen mukaan ilmeisesti menettänyt ajoleikkurin hallinnan kannon ja juurakkojen vuoksi.
 Lue lisää:
 Mies kuoli jäätyään ruohonleikkurin alle hautausmaalla Ikaalisissa

Seurakuntaa syytetään kuolemantuottamuksesta: Työntekijä jäi hautausmaalla ison ruohonleikkurin alle


Summary: Yli kaksi viikkoa kestäneen postilakon jälkeen Liedossa palataan töihin hyvillä mielin.

Liedon posti- ja logistiikkakeskuksessa palataan pikaisesti normaaliin päiväjärjestykseen postilakon päätyttyä.
 – Töihin palataan mahdollisimman pian. Olettaisin, että huomenna (torstaina) vuorot palaavat normaalisti töihin, arvioi pääluottamusmies  Tommi Tienpää .
 Tienpää uskoo, että yli kaksi viikkoa kestäneen lakon jälkeen töihin palataan hyvillä mielin. Tunnelmat Liedossa ovat välillä käyneet  kuuminakin muun muassa aitaan leikatun reiän ja rikkuriepäilyjen takia .
 – Porukalla on täällä hyvin korkea työmoraali, he osaavat työnsä. Varmasti vuokratyövoiman joukossakin on hyviä työntekijöitä, mutta heillä ei välttämättä ole samanlaista kokemusta ja sitoutumista, sanoo pääluottamusmies Tommi Tienpää.
 Lakkkovahdit poistuivat Liedosta jo aamuyhdeksän aikaan. Tienpään mukaan he lähtivät Turkuun tukemaan Arkean työntekijöitä, jotka  aloittivat oman loppuviikon kestävän lakkonsa .
 – Lakkovahdit halusivat lähteä Turkuun osoittamaan solidaarisuuttaan. Sama ongelma on JHL:n, Jytyn ja Arkean puolella, kun Turun kaupunki koittaa harrastaa samanlaista työehtoshoppailua. Kun me olemme saaneet tukea, meidän porukkamme halusivat mennä Turkuun osoittamaan tukeaan.
 JHL järjestää keskiviikkona puolenpäivän aikaan toritapahtuman Turun Vähätorilla.
 Lue lisää:
 Posti: Joulupostit ehtivät perille ennen joulua – postilaiset palaavat "seuraavaan mahdolliseen vuoroon"
 Postilaisten ahdistus purkautui helpotukseen, Teppo Nummela menee heti yövuoroon – "Tämä on ollut kuin Apollo 13, selvitäänkö vai ei"
 Sovintoesitys hyväksytty, postilakko päättyy: 700 pakettilajittelijalle uusi työehtosopimus Paltan ja PAUn sopimuksen mukaan – Yle seuraa hetki hetkeltä

Liedon postikeskuksessa palataan hommiin viimeistään torstaina


Summary: Mökkiläisiä on hiertänyt erityisesti lupa kalojen talvisäilytykseen Iso-Lampoorin niemen edustalla hyvin lähellä asutusta.

–Vaasan hallinto-oikeus on hylännyt kaikki Luvian kalankasvattamon toimintalupaa koskevat valitukset. Offshore Fish Finland Oy sai viime vuoden kesällä Etelä-Suomen aluehallintovirastolta määräaikaisen luvan kalojen kasvattamiseen verkkoaltaissa Eurajoen merialueella Luvian edustalla.
 Lupa sallii myös kalojen talvisäilytyksen Iso-Lampoorin niemen edustalla varsin lähellä asutusta, mikä on herättänyt kiivasta vastustusta alueen mökkiläisten ja asukkaiden keskuudessa. Valittajat pelkäävät erityisesti Iso-Lampoorissa sijaitsevan talvisäilytyspaikan pilaavan lähistön vesialueita.
 Lupa kolmasosalle aiotusta
 Hallinto-oikeuden mukaan avin päätöstä ei ole kuitenkaan syytä muuttaa miltään osin. Hallinto-oikeuden päätöksestä voi valittaa korkeimpaan hallinto-oikeuteen.
 Offshore Fish Finland haki alun perin lupaa kahdelle tuhannelle tonnille kalaa. Saatu lupa on kuitenkin huomattavasti pienemmälle määrälle. Lupa koskee lisäkasvatusta – kasvattamossa kasvava kala saa siis kasvaa 600 000 kilon verran.

Hallinto-oikeus hylkäsi kaikki valitukset Luvian kalankasvattamosta – asukkaat pelkäävät talvisäilytyksen pilaavan vesialueita


Summary: Millaisia energiasyöppöjä ovat hitiksi nousseet revontuli-iglut? Miten matkailuyritykset ottavat toiminnassaan huomioon ympäristövaikutukset?

Vaikka arktisen matkailun kasvu on ollut voimakasta ja vaikka kestävästä kehityksestä muuten on puhuttu jo pitkään, Lapin yliopiston Arktisen keskuksen mukaan Lapin matkailun päästöjen ja hiilijalanjäljen suuruutta ei ole tieteellisesti ja kattavasti tutkittu.
 Matkailupäästöjä syntyy lentämisestä ja ylipäätään liikkumisesta, mutta myös monesta muusta, aina lämmityksestä lumetukseen ja motorisoituun luontomatkailuun. Kova pakkanen lisää lämmityskuluja tuntuvasti, esimerkiksi hitiksi nousseiden lasi-iglujen sähkönkulutus kasvaa tuolloin jopa kymmenillä prosenteilla. Monet matkailuyritykset pyrkivät kompensoimaan ympäristövaikutuksiaan ja ovat ilmoittaneet siirtyneensä tai siirtyvänsä hiilineutraaliin tuotantoon.
 Revontulia ihaillaan lämmitetyistä igluista ja porealtaista
 Lapissa on jo satoja revontuli-igluiksi kutsuttuja lasimajoja. Ne ovat yksi luontomatkailun uusimmista hittituotteista. Nimitys "iglu" saattaa synnyttää turhankin vaatimattoman mielikuvan, sillä osa igluista on luksusluokan huviloita saunoineen, kaikkineen.
 Iglut lämmitetään yleensä ilmalämpöpumpuilla ja sähköllä. Jotta revontulet näkyisivät, pitää lasit tarpeen tullen sulattaa lumesta ja jäästä sähköllä.
 Rovaniemen Napapiirillä sijaitsevassa Glass Resortissa on 12 igluhuvilaa, joissa kussakin on kaksi huoneistoa. Suurine lasiseinineen ja monipuolisine varusteluineen voidaan puhua luksusluokan majoituksesta.
 – Kyllä nämä on pyritty rakentamaan niin, että ne ovat energiatehokkaita ja pitävät lämmön sisällä hyvin. Meillä on päälämmitysmuotona ilmalämpöpumppu, joka on yleisesti ottaen ekologinen lämmitysmuoto, kertoo Napapiirillä sijaitsevan Glass Resort -igluhuviloiden toimitusjohtaja  Petri Palkinen.
 Iglujen lämmittämiseen käytetään tarpeen tullen myös sähköllä toimivaa lattialämmitystä
 Poreallas ulkona ja pakkasta 25 astetta. Paljonko siinä energiaa kuluu?
 – Keskimäärin meillä menee ylläpitolämmitykseen noin 130–140 wattia tunnissa, Petri Palkinen arvioi. Siinä on otettu huomioon, että allasta käytetään, mutta kansi on muut ajat kiinni.
 Yritykset menevät kohti ekosähköä
 Iglujen porealtaiden vesi otetaan hotellin vastaanotto- ja ravintolarakennuksen maalämmön lämmittämästä litran 3000 litran vesivarastosta ja kuljetetaan tuhannen litran saavilla ammeeseen, jossa sähkö pitää sen 38-asteisena. Porealtaat on suunniteltu nimenomaan arktisiin oloihin.
 Useat matkailuyritykset ovat kertoneet siirtyneensä hiilineutraaliin tuotantoon. Esimerkiksi Lapin suurin moottorikelkkasafareita järjestävä yritys Lapland Safaris siirtyy kansainväliseen päästökauppaan, jolla kompensoidaan kelkkasafareiden päästöt rahalla. Summaa ei ainakaan vielä kerrota.
 Myös Glass Resort tutkii mahdollisuuksia siirtää revontuli-iglut ekosähköön.
 – Neuvottelut ovat kesken enkä ihan tarkkaan osaa sanoa, paljonko kalliimpaa ekosähkö on, mutta jos hinnoittelu on järkevä, kyllä mielellään markkinoimme myös sitä, että eko- ja vihreää sähköä on käytössä, Petri Palkinen sanoo.
 Lähetys ruotii plussia ja miinuksia
 Energiankäyttö on yksi monista matkailuun liittyvistä asioista, joita käsitellään  Yle Areenan suorassa erikoislähetyksessä tänään . Esille nousevat muun muassa ympäristövaikutukset Lapissa ja laajemminkin, turismin aiheuttamat lisätehtävät poliisille, pelastustoimelle tai sairaanhoitoon, matkailun keskittyminen liikaa harvoihin kohteisiin.
 Lisää tietoja lähetyksen sisällöstä löydät täältä:
 Missä menevät matkailun rajat Lapissa, mikä on turismin kasvun varjopuoli? Seuraa suoria keskusteluja radiosta ja Areenasta

Katso suorana Areenasta kello 11.30: Lapin matkailun hiilijalanjälki on tutkimatta – tarvitseeko herkkä luonto turismiin rajat?


Summary: Jouluposti ehtii perille, kun Postin työtekijöiden työehtokiistaan löytyi sopu.

Postin työehtokiistan osapuolet ovat antaneet vastauksensa valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  jättämään sovintoesitykseen tänään kello 10. Hieman kymmenen jälkeen aamulla valtakunnansovitteja Vuokko Piekkala kertoi, että hänen jättämänsä sovintoehdotus on hyväksytty. Hän oli jättänyt sovintoesityksensä illalla.
 Valtakunnansovittelija Vuokko Piekkala sanoi toimistossaan, että "lakot loppuvat välittömästi".
 Tämä tarkoittaa sitä, että noin 10 000 postilaisen lakko loppuu ja eri ammattiliittojen tukitoimet vauhdittamaan Posti- ja logistiikka-alan (PAU) työehtospimusneuvotteluja purkautuvat vähitellen.
 – Lakot päättyvät ja työtekijät palaavat seuraavaan mahdolliseen vuoroon, sanoi PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  valtakunnansovittelijan toimistossa.
 Hän oli muutenkin tyytyväinen sopuun.
 Kiistan keskiössä oli 700 pakettilajittelijan siirtäminen Medialiiton ja Teollisuusliiton halvempaan työehtosopimukseen. Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  kertoi valtakunnansovittelijan toimistolla, että toteutettu liikkeenluovutus Postin tytäryhtiölle pysyy voimassa, ja pakettilajittelijat pysyvät Posti Palveluiden palveluksessa. Heidän työehtonsa määräytyvät kuitenkin Paltan ja PAUn nyt hyväksytyn työehtosopimuksen mukaan.
 Postin työnseisaus olisi jatkunut jopa lähes jouluun saakka, jos sopua ei olisi löytynyt. Tämän viikon maanantaina PAU laajensi lakkoaan postin jakeluun, käsittelyyn ja kultejukseen sekä toimihenkilö- ja myymälätehtäviin.
 Posti on ilmaissut tyytyväisyytensä siihen, että työrauha saatiin aikaan ja Posti kertoo STT:lle, että joulupostit ehtivät nyt perille ennen joulua.
  Tukilakot vaikuttaneet monin eri tavoin
 Työtaistelu alkoi jo yli kaksi viikkoa sitten, ja se on vaikuttanut monin tavoin muun muassa kirjepostin, pakettien ja sanomalehtien kulkuun. Lisäksi monen ammattiliiton tukilakot ovat hankaloittaneet muun muassa joukkoliikennettä, lentoliikennettä, laivaliikennettä sekä satamissa että matkustaja-aluksilla.
 Huomenna torstaina Auto- ja kuljetusalan ammattiliitto (AKT) ei siis laajenna tukitoimiaan ahtausalalle satamiin. Tämä olisi pysäyttänyt sekä Hamina-Kotkan että Vuosaaren satamien toiminnot kokonaan ja vaikuttanut huomattavasti ulkomaan tavaravientiin.
 Samoin päättyvät Suomen Merimiesunionin tukitoimet. Kuinka nopeasti ulkomaanliikenteessä Suomen lipun alla purjehtivat alukset alkavat liikennöidä on vielä auki.
 Merimeis-Unionin mukaan on varustamoista kiinni, kuinka nopeasti satamiin jääneet laivat saadaan jälleen liikkeelle. Merimies-Unionin mukaan voi kestää hetken, ennen kuin laivoilta kotiin lähteneet merimiehet palaavat töihin.
 Suurista matkustajalaivoista ainakin Eckerö Linen FInlandia vapaa varustamon mukaan liikenteeseen jo tänään iltapäivällä. Silloin laiva lähtee Helsingistä Tallinnaan.
 Päivitämme juttua.

Postilaiset palaavat "seuraavaan mahdolliseen vuoroon"  – Posti: Joulupostit ehtivät perille ennen joulua