Summary: Jari Vilénin mukaan Lapissa voisi järjestää esimerkiksi liikenteeseen ja ympäristöön liittyviä EU-virkamiesten kokouksia.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

EU-komission arktisten asioiden neuvonantaja  Jari Vilén  toivoo, että Lapissa voitaisiin sittenkin järjestää EU-kokouksia Suomen seuraavalla puheenjohtajakaudella.
 Aiemmin on kerrottu, että  EU-puheenjohtajakauden ministerikokoukset pidetään Helsingissä . Esimerkiksi edellisellä EU-puheenjohtajakaudella Lapissa järjestettiin seitsemän EU-kokousta, muun muassa puolustusministerien kokoontuminen Kittilän Levillä lokakuussa 2016.
 Vilén ehdottaa, että seuraavien eduskuntavaalien jälkeen valittava uusi hallitus harkitsisi kokousten pitämistä muuallakin kuin Helsingissä.
 – Yksi esimerkki on virkamieskokoukset. Puheenjohtajuus ei ole vain ministerien vaan siihen liittyy kymmenet, jopa sadat virkamieskokoukset Brysselissä ja Suomessa. Niiden kustannukset ja turvajärjestelyt ovat pienempiä kuin ministerikokouksissa, Vilén sanoo.
 Liikenne- ja ympäristökokouksia Lappiin?
 Hänen mukaansa esimerkiksi liikenneyhteyksiin ja ympäristöön liittyviä kokouksia voisi järjestää Lapissa. Vaikka virkamieskokouksissa ei tehdä päätöksiä, niissä valmistellaan asioita päätöksentekijöitä varten.
 – Lyhyellä kokemuksellani komissiossa olen nähnyt, että virkamiehillä on keskeinen rooli suunnan ohjaamisessa ja jatkuvuuden turvaamisessa. Sen takia olisi tärkeää, että myös heillä olisi entistä laajempi käsitys ja ymmärrys muun muassa Lapista. Puhuttu sana on toinen, itse koettu ja nähty on toinen.
 Jari Vilén vierailee parhaillaan Rovaniemellä. Hän osallistuu torstaina Lapin liiton seminaariin.
 Vilén on entinen diplomaatti, kansanedustaja ja ministeri, joka on syntynyt Kemissä ja asui aikanaan pitkään Rovaniemellä.
 Suomen kausi EU-puheenjohtajana alkaa ensi heinäkuussa ja kestää kuluvan vuoden loppuun asti. Edellisen kerran Suomi oli EU:n puheenjohtajamaana vuosina 2006 ja 1999.

EU-komission Vilén: Lappi voisi vielä saada EU-kokouksia


Summary: Arvokkaat asut kertovat alueensa ja aikakautensa pukeutumistavoista

Jyväskyläläinen  Mari Varonen  aloitti kansallispukujen keräilyn huomattuaan, että käytettyjä pukuja saa edullisesti niin nettimarkkinoilta kuin kirpputoreiltakin.
 Uutena tuhansia euroja maksavia pukuja oli kaupan jopa muutamalla kymmenellä eurolla.
 – Eihän tällä hinnalla saa edes hamekankaan palaa, Varonen yllättyi.
 Myytävät asukokonaisuudet eivät aina ole täydellisiä. Tämä ei kuitenkaan ompelutaitoista keräilijää haittaa.
 – Teen näihin itse muun muassa päähineitä.
 Monien mielikuvissa kansallispukujen käyttöön liittyy paljon sääntöjä, tapoja ja ohjeistuksia. Varonen kuitenkin korostaa joustavuutta.
 – Minun mielestä kansallispuvun pitää elää mukana kulttuurissa. Vaikka se on koottu kokonaisuus, käytön pitää olla niin, että nuoretkin innostuvat niistä, hän sanoo.
 Varosen kokoelmaan kuuluu pukuja 1890-luvulta 2000-luvulle. Yleisimmin häneltä kysytään pukujen säilyttämisestä.
 – Minulla ne ovat ihan pahvilaatikoissa, Varonen paljastaa.
 Taustaltaan Varonen on taidehistorioitsija ja käsityöharrastaja.
 Katso Aamu-tv:n haastattelu.

Jyväskyläläinen Mari Varonen alkoi kerätä kansallispukuja kolmisen vuotta sitten – nyt pukuja on kokoelmassa jo lähes 190


Summary: Omakotitalo tuhoutui Orimattilassa Päijät-Hämeessä varhain perjantaina.

Kaksi sammutustöihin osallistunutta on loukkaantunut omakotitalopalon sammutuksen yhteydessä Orimattilassa Päijät-Hämeessä.
 Hälytys Laaviontielle tuli aamulla puoli viiden aikoihin. Ilmoituksen palosta teki naapuri. Palokunnan saapuessa paikalle talo oli jo täysin tulessa.
 Päivystävän palomestarin mukaan talossa asuu yksi ihminen. Vielä perjantaiaamuna ei ollut varmaa, oliko hän talossa sisällä.
 Kerromme pian lisää.

Orimattilan palon sammutustöissä loukkaantui kaksi


Summary: Raspiääninen laulaja muistetaan muun muassa hittikappaleista Muisto vain jää ja Sä mua, mä sua.

Muusikko  Harri Marstio  on kuollut. 62-vuotias Marstio menetti henkensä auto-onnettomuudessa torstaina.
 Marstio tuli tunnetuksi suurelle yleisölle vuonna 1982, jolloin hän vieraili Pedro’s Heavy Gentlemenin albumilla esittäen kappaleen  Romany Violin . Raspiääninen laulaja muistetaan myös muun muassa hittikappaleista  Muisto vain jää  ja  Sä mua, mä sua .
 Marstiolla todettiin runsaat viisi vuotta sitten pahalaatuinen imusolmukesyöpä. Hän kertoi sairaudestaan  Ylen haastattelussa toukokuussa 2017 .
 Harri Marstion kollega ja ystävä  Ile Vainio  kommentoi muusikon kuolemaa  Facebookissa  torstaina. Vainion mukaan sairaudestaan huolimatta Marstio "ei antanut periksi, vaan loi meihin muihin iloa ja toivoa".

 Marstion kuolemasta uutisoi ensimmäisenä  Iltalehti .

Muusikko Harri Marstio kuoli auto-onnettomuudessa – Ile Vainio kollegastaan: "Ei antanut periksi, vaan loi meihin muihin iloa ja toivoa"


Summary: Nordean verkkopalveluiden teknistä häiriötä korjataan paraikaa.

Kirjautuminen Nordean verkkopankkiin ja muihin verkkopalveluihin ei tällä haavaa toimi kunnolla. Ongelma koskee kirjautumista sisään ohjelmiin omilla tunnuksilla.
 – Korjaamme vian mahdollisimman pian. Pahoittelemme asiakkaillemme mahdollisesti aiheutuvaa haittaa, pankki kertoo verkkosivuillaan.
 Esimerkiksi mobiilipankkia tai Nordean maksusovellusta Siirtoa ei tällä haavaa voi käyttää.

Nordean verkkopankki ei toimi


Summary: Tampereen Vesi maksaa lisää urakoitsijoille.

Tampereella on päästy sopuun pitkässä kiistassa päävedenpuhdistamon saneerauksesta.
 Tampereen Vesi ja Kaupinojan vedenpuhdistuslaitoksen saneerausta urakoinut konsortio ovat päässeet sopimukseen urakkaa koskevista erimielisyyksistä. Konsortioon kuuluvat Econet Group Oy, Are Oy ja Alasen Rakennus Oy.
 Tampereen Vesi maksaa urakkasopimuksen viimeisenä maksueränä Econetille 850 000 euroa sekä Arelle viimeisenä maksueränä ja hyväksytyistä lisätöistä 134 500 euroa.
 Kaupinojan vedenpuhdistuslaitoksen saneeraus jatkuu Tampereen Veden mukaan suunnitelmien mukaan.
 Yle kertoi marraskuussa, että päävedenpuhdistamon saneeraus on maksanut Tampereelle jo 27 miljoonaa euroa..a
 Laitos tulee valmistuttuaan toimimaan Tampereen Veden toisena päävedenpuhdistuslaitoksena.
 – Tämä lisää merkittävästi vedentuotannon toimintavarmuutta niin tavanomaisissa huoltotilanteissa kuin erilaisissa häiriö- ja poikkeustilanteissa, kun käytössä on kaksi toisensa korvaavaa laitosta, Tampereen Vesi sanoo tiedotteessa.
  Lue:
 Päävedenpuhdistamon saneeraus on maksanut Tampereelle jo 27 miljoonaa euroa – urakkaa valvonut yritys sai uuden sopimuksen kilpailuttamatta
 Syytökset kovenevat Tampereen tulevan päävedenottamon viivästyneessä peruskorjauksessa – ”Miksi saamme lukea tästä ensimmäisen kerran julkisuudesta?”
 Tarkastusraportti listaa lukuisia epäonnistumisia Tampereen Kaupinojan vedenpuhdistuslaitoksen saneerauksessa
 Tampereen Veden entinen toimitusjohtaja ei saanut vastuuvapautta – Syynä päävedenpuhdistamon massiiviset ongelmat

Päävedenpuhdistamon saneeraus on maksanut Tampereelle 27 miljoonaa euroa, ja taas tuli miljoona lisää – pitkään kiistaan sopu


Summary: Valkeakoskelle suunniteltu kaivostoiminta mahtuu Pirkanmaan ELY-keskuksen arvion mukaan lain asettamiin puitteisiin.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY) ei näe vesilain perusteella estettä Valkeakosken Kaapelinkulman kaivostoiminnalle.
 Dragon Mining on aloittamassa kaivostoiminnan Valkeakoskella. ELY-keskusta on myös vaadittu estämään kaivostoiminnan aloittaminen puutteellisiin lupiin vedoten.
 ELY-keskus sanoo, että ympäristövalvonnan osalta ELY-keskuksella ei ole huomautettavaa Valkeakosken kaivoksen käynnistymiseen liittyen.
 – ELY-keskuksen näkemyksen mukaan kaivoksella ei ole sellaista toimintaa, joka edellyttäisi vesilain mukaista lupaa, sanoo ylitarkastaja  Vesa Hyvärinen  Pirkanmaan ELY-keskuksesta.
 Pyydetyssä kannanotossaan ELY katsoo, että kaivos ei tarvitse erikseen vesilain mukaista lupaa. Vesilakiin kuuluvat asiat on selvitetty ympäristöluvan käsittelyssä vuosina 2011 ja 2015. Siinä on annettu määräykset kuivatusvesien käsittelystä.
 Pohjavettä taas ei pumpata pois tavalla, joka vaatisi vesilain mukaisen luvan, ELY-keskus arvioi.
 Kaivosta vastustavat aktivistit ovat osoittaneet mieltään useita kertoja tänä talvena Valkeakoskella ja kerran Sastamalassa.
 Dragon Miningilla on kultakaivos Orivedellä, ja sieltä löytyi luvaton kaatopaikka viime syksynä.
 Lue lisää:
 Valkeakosken Kaapelinkulmalle johtava tie tukittiin jälleen
 Analyysi: Oriveden kaivosta pyöritetään ikivanhalla ympäristöluvalla – valitusrumba on venynyt niin pitkään, että Dragon Mining kertoo jo saaneensa kaivoksesta lähes kaiken haluamansa
 Kaivosyhtiö hakkasi metsää uhanalaisen perhosen elinalueella Valkeakoskella – työntekijä syytettynä oikeudessa
 Valkeakoskella osoitetaan jälleen mieltä kultakaivosta vastaan – aktivistit kahlehtivat itsensä, poliisi paikalla

Kohutulle kultakaivokselle ei ole ELY-keskuksen mukaan laissa estettä


Summary: Guaidó aikoo myös koetella Venezuelan armeijan tukea Madurolle.

Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi julistautunut  Juan Guaidó  pitää vallan vaihtumista maassa myös Venäjän ja Kiinan etuna. Maat ovat Venezuelan suurimpia velkojia ja pysyneet istuvan presidentin  Nicolás Maduron  tukena.
 – Venäjälle ja Kiinalle sopii parhaiten, että maa on vakaa ja valta vaihtuu. Maduro ei suojele Venezuelaa eikä kenenkään sijoituksia, Guaidó sanoo uutistoimisto Reutersin haastattelussa.
 Guaidó kertoo olleensa yhteydessä sekä Kiinan että Venäjän hallintoon. Yhdysvallat ja joukko muita maita on tunnustanut Guaidón Venezuelan johtajaksi. Euroopassa Britannia, Ranska, Saksa ja Espanja ovat aikoneet toimia samoin, ellei Maduro ilmoita uusista presidentinvaaleista ennen viikonloppua.
 Lupaa lääketoimituksia
 Venezuelan valtiolliset elimet, armeija mukaan lukien, ovat toistaiseksi pysyneet uskollisina Madurolle.
 Uutistoimisto AP:n haastattelussa Guaidó kertoo aikovansa toimittaa naapurimaiden avustuksella lääketoimituksia eri puolille Venezuelaa. Presidentti Maduro on aiemmin kieltäytynyt ottamasta vastaan humanitaarista apua. Venezuelassa on paikoin vakava pula ruuasta ja elintärkeistä lääkkeistä.
 Guaidón mukaan Venezuelan armeijan on nyt päätettävä, salliiko se avun toimittamisen perille vai pysyykö se Maduron tukena.
 Guaidó piti torstaina myös puheen Venezuelan pääkaupungin Caracasin yliopistossa. Guaidó muun muassa pyysi hallintoa jättämään hänen perheensä rauhaan.
 Hänen mukaansa Venezuelan poliisin erikoisjoukot ovat käyneet uhkailemassa hänen vaimoaan pariskunnan kotona. Guaidó sanoi pitävänsä viranomaisia vastuullisina, jos "vauvalle tapahtuu jotain". Guaidólla ja hänen vaimollaan on noin 1,5-vuotias tytär. Venezuelan poliisi on kiistänyt tiedot.
 Lue lisää:
 Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä
 EU alkaa johtaa kansainvälistä kontaktiryhmää Venezuelan kriisin ratkomiseksi
 "Taistelu vapaudesta on alkanut" – presidentti Trump osoitti tukensa Venezuelan Guaidolle
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea
 Venezuelan presidentti Maduro venäläismedialle: Olen valmis uusiin parlamenttivaaleihin, kiitän Putinia tuesta
 Venezuelassa korkein oikeus kielsi oppositiojohtajan poistumisen maasta ja jäädytti tämän pankkitilit

Venezuelan oppositiojohtaja Guaidó vetoaa Venäjään ja Kiinaan – syyttää myös poliisia perheensä ahdistelusta


Summary: Minna Karhunen kertoo, että vanhusten hoidosta tulevien yhteydenottojen määrä on nyt moninkertaistunut.

Vanhusten hoidon laiminlyönnit työllistävät valvovia viranomaisia. Juuri nyt yhteydenottojen määrä omaisilta, hoitohenkilökunnalta ja vanhuksilta itseltään on moninkertaistunut, kertoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylijohtajan tehtävät juuri jättänyt Minna Karhunen.
 – Nyt pitää pitää pää kylmänä ja priorisoida ja keskittyä riskiperusteisesti hankalimpiin tapauksiin. Nyt on tosi paljon töitä tällä hetkellä.
 Aluehallintoviraston eli avin tehtäviin kuuluu ohjata ja valvoa alan toimijoita. Yle  kertoi keskiviikkona , että Etelä-Suomen avissa on yksi pääsääntöisesti vanhustenhuollon valvontaa tekevä virkamies. Yhteensä vanhustenhuollon valvontaan on panostettu 2,5 henkilötyövuotta. Minna Karhusen mielestä valvontaan on liian vähän resursseja.
 – Valvottavien yksiköiden määrä on kasvanut koko ajan, kun vanhusväestö lisääntyy. Yksityisten palveluntuottajien määrä on kasvanut. Meidän henkilöstömäärämme ei ole pysynyt mukana siinä kehityksessä.
 Keinoja on, kehitystä tarvitaan
 Esperi Caren  Hoivakoti Ulrikan toiminnan keskeyttäminen  Kristiinankaupungissa oli äärimmäinen toimenpide. Muitakin valvontakeinoja on suomalaisissa hoivakodeissa käytetty ja keinovalikoima on Karhusen mielestä riittävä. Sen sijaan hän perää kuntien, valtion ja palveluntuottajien roolien selkeämpää määrittelyä.
 – Pitäisi selkeästi lisätä erityisesti omavalvontaa siihen suuntaan, että siinä on henkilöstö mukana ja sitä kautta raportoidaan omavalvonnan toimenpiteitä. Koskaan ei voi olla julkisia valvojia niin paljon, että väärinkäytökset saataisiin valvonnalla kuntoon, vaan tarvitaan toimijoiden omaa ryhtiliikettä.
 Aluehallintovirasto, Valvira, kunnat ja eduskunnan oikeusasiamies hoitavat yhdessä valvontaa. Ne puuttuvat peliin, jos esimerkiksi hoitokodissa omavalvonta pettää.
 Vaalien läheisyys tuo vauhtia korjausliikkeisiin
 Karhunen oli torstaina viimeistä päivää Etelä-Suomen avin ylijohtajana. Hän  vaihtaa työpaikkaa  Kuntaliiton toimitusjohtajaksi. Karhunen arvioi, että vaalien läheisyys saattaa vaikuttaa siihen, että nyt asioita lähdetään voimakkaammin korjaamaan.
 – Me olemme koko ajan valvoneet ja tehneet toimenpiteitä, mutta ne eivät aina kaikki nouse julkisuuteen samalla tavalla. Mielestäni tässä on lähtölaukaus sille, että asioihin ruvetaan kiinnittämään huomiota.
 Vakavaa keskustelua käydään kunnissa ja valtion viranomaisissa, mutta Karhunen uskoo myös palveluntuottajien ottavan opikseen.
 – Varmasti nyt palveluntuottajat lähtevät korjaamaan asioita oma-aloitteisesti. Luulisi, että halutaan pitää se elinkeinon mahdollisuus, ja se ei enää ole mahdollista, jos asioita ei hoideta.

Avin ylijohtajana lopettanut Minna Karhunen vanhusten hoidosta: "Tarvitaan toimijoiden omaa ryhtiliikettä"


Summary: Orionin verenpainetabletteja käyttää 150 000 potilasta Suomessa, kertoo lääkkeitä valvova viranomainen Fimea.

Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus

kohonnut verenpaine (taudit, verisuonitaudit)

Losartan-verenpainelääkettä vedetään myynnistä havaitun epäpuhtauden takia.
 Tämänhetkisen tiedon mukaan viallisuus ei uhkaa lääkkeitä käyttäviä akuutisti, joten niiden käyttämistä on kuitenkin syytä jatkaa.
 Orionin Losartan-lääkettä käyttää valvovan viranomaisen Fimean mukaan noin 150 000 suomalaispotilasta. Vaikuttava lääkeaine losartaani on peräisin intialaiselta tehtaalta, jonka laatusertifikaatti on peruttu. Tehtaan tuotteella ei ole myyntilupaa ilman sertifikaattia.
 Epäpuhtaus on todennäköisesti peräisin tehtaalla käytettävästä kemiallisesta synteesistä. Eläinkokeissa epäpuhtaus on nostanut syöpäriskiä, mutta vaikutuksesta ihmisiin ei ole varmuutta.
 Lääkeviranomaiset arvioivat kansainvälisesti, että lääkkeen syömisestä on verenpainepotilaalle suurempi hyöty kuin lääkityksen lopettamisesta. Halutessaan potilas voi ottaa yhteyttä lääkärin tai apteekkiin, Fimea neuvoo.

Yleistä verenpainelääkettä vedetään pois apteekeista – epäpuhdasta


Summary: Iranin tukema shiialainen Hizbollah-järjestö saa lisää valtaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Libanonissa on viimein saatu kasaan uusi hallitus. Kahdeksan kuukautta kestäneet neuvottelut herättivät huolta maan talouden romahtamisesta, mutta torstai-iltana sovun julistettiin viimein syntyneen.
 Maan pääministerinä jatkaa kolmatta kauttaan sunniväestöön kuuluva Saad Hariri, mutta Iranin tukema shiialainen Hizbollah saa lisää valtaa. Se saa haltuunsa esimerkiksi terveysministeriön eli yhden suurimmista. Yhdysvallat pitää Hizbollahia edelleen terroristijärjestönä.
 Libanonin hallinnon merkittävimmät tehtävät on suunniteltu tasapainottamaan maan uskonnollisten ja poliittisten ryhmien voimasuhteita. Pääministeri on aina sunnimuslimi, parlamentin puhemies shiia ja presidentti maroniittikristitty.
 Tällä kertaa vaikeinta oli löytää paikka hallituksesta sunnimuslimien ryhmälle, joka on liittoutunut Hizbollahin kanssa.
 Sisäministeriksi ensi kertaa nainen
 Naispuolisia ministereitä uudessa hallituksessa on neljä, edellisessä oli vain yksi. Muun muassa sisäministeriöstä ja sisäisestä turvallisuudesta vastaa nyt nainen, Raya al-Hassan. Myös naisasioista vastaavaksi ministeriksi nimitettiin tällä kertaa nainen, Violette Safadi.
 Uuden hallituksen myötä Libanonilla on mahdollisuus saada miljardien dollarien edestä avustusrahoja ja tukilainoja, joka luvattiin viime huhtikuussa kansainvälisessä konferenssissa Pariisissa.
 Libanonin talous ehti nousta jaloilleen maassa 13 vuotta sitten käydyn sodan jälkeen, mutta naapurimaa Syyrian sisällissota on vaikeuttanut jälleen tilannetta. Runsaan neljän miljoonan asukkaan Libanoniin on arvioitu tulleen jopa miljoona syyrialaista pakolaista.
 Libanon on yksi maailman velkaantuneimpia maita. Julkisen velan suhde bruttokansantuotteeseen on eri arvioiden mukaan 141–155 prosenttia. Työttömyys nousi jo muutama vuosi sitten 20 prosenttiin.
 Libanonissa virisi vakava poliittinen kriisi toissa vuonna, kun pääministeri Hariri matkusti yllättäen Saudi-Arabiaan ja ilmoitti eroavansa. Libanonissa Haririn epäiltiin joutuneen vangiksi, ja Saudi-Arabia ja Hizbollah puhuivat jopa sodan julistamisesta.
 Lue lisää:
 Ylen reportaasi: Monet syyrialaiset voisivat nyt palata kotiin, mutta moni valitsee silti hökkelikylän naapurimaassa
 Lähi-idässä Syyrian pakolaiset pelkäävät pakkopalautuksia – "En voi lähteä takaisin, minut pidätettäisiin heti"
 Libanonin pääministeri al-Hariri: Libanonilaisten tulisi kääntää katse sisäänpäin  23.11.2017
 Toimittajalta: Pelastakaa sotamies Saad – ja koko Libanon  17.11.2017

Libanoniin uusi hallitus kuukausien väännön jälkeen – pienellä maalla raskaat velat ja miljoona syyrialaispakolaista


Summary: Kouluissa järjestetään esimerkiksi vaalipaneeleita, varjovaaleja ja poliitikkojen vierailuja.

Koulumaailma politisoitui voimakkaasti 70-luvulla. Sen seurauksena politiikka sai kouluihin ”porttikiellon” 80-luvulla.
 – 70-luvun jälkeen kouluissa tuli totaalinen muutos. Liinat laitettiin kiinni kaikille, sanoo Tornion sivistystoimenjohtaja  Ilkka Halmkrona .
 Europarlamentaarikko  Henna Virkkunen  koki muutoksen 80-luvun koululaisena.
 – En nähnyt itsekään poliitikkoa kertaakaan koulussa. Se oli sitä aikaa, kun 70-luvulla koettiin, että koulumaailma oli ylipolitisoinut. Siitä tuli sellainen vastareaktio, että ei oltu missään tekemisissä politiikan kanssa, Virkkunen kertoo.
 Tämän päivän hyvin alhaisista äänestysprosenteista saamme myös vähän kiittää sitä, että kouluissa on ollut niin allerginen suhtautuminen politiikkaan.  Timo Laaninen
 Politiikan ja koulujen suhde on kuitenkin muuttunut. 80-luvun hiljaiselon jälkeen esimerkiksi poliitikkojen kouluvierailut ovat yleistyneet.
 – Mielestäni 90-luvusta alkaen on koko ajan aktivoiduttu. Nykyään poliitikot käyvät aika paljon kouluissa kertomassa työstään ja oppilaat vierailevat eduskunnassa ja EU-parlamentissa, Virkkunen sanoo.
 Varjovaalit ovat tulossa joka vaaliin
 Kouluissa järjestetään entistä enemmän vaalipaneeleita ja varjovaaleja. Nuorisojärjestöjen kattojärjestö Allianssi on järjestänyt varjovaaleja eduskuntavaalien yhteydessä 90-luvulta lähtien. Tällä vuosikymmenellä varjovaalit on laajennettu jokaisen vaalin yhteyteen.
 – Jos maakuntavaalit toteutuvat, järjestetään varjovaalit myös niiden yhteydessä, kertoo Allianssin osallisuusasiantuntija  Kirsi Uusitalo .
 Lisäksi Allianssi järjesti viime vuonna ensimmäistä kertaa  politiikkaviikon , johon osallistui lähes 500 koulua.
 Tavoitteena lisätä nuorten äänestämistä
 Koulujen politiikka-allergia on myöhemmin yhdistetty nuorten laskevaan äänestysintoon.
 – Tämän päivän hyvin alhaisista äänestysprosenteista saamme myös vähän kiittää sitä, että kouluissa on ollut niin allerginen suhtautuminen politiikkaan, ja varsinkin puoluepolitiikkaan monta kymmentä vuotta. Sen me saimme aikaan ja sitä meidän pitäisi vähän hävetä, sanoo Teiniliiton pääsihteerinä vuosina 1974-75 toiminut keskustan  Timo Laaninen .
 Dokumentti koulujen politisoitumisesta on katsottavissa  Ylen Elävässä arkistossa .
 Poliitikkojen ja politiikan paluuta kouluihin perustellaan sillä, että se innostaa nuoria seuraamaan politiikkaa ja kannustaa äänestämiseen.
 – Politiikan paluu on terve ilmiö, joka elävöittää yhteiskuntaopin opetusta, sanoo Kemin Syväkankaan koulun opettaja  Kalle Helske .
 – Yksittäisen poliitikon vierailulla ei kuitenkaan tuoda esille poliittista agendaa. Se ei ole 70-luvun touhua, Halmkrona kertoo.
 Allianssi haluaa vaikuttaa nuorten ensimmäiseen mahdolliseen äänestyskertaan.
 – Tutkimusten mukaan äänestyskynnys kasvaa, jos ei äänestä ensimmäisellä kerralla, Allianssin osallisuusasiantuntija Kirsi Uusitalo sanoo.
 Äänestäminen periytyy ja riippuu koulutuksesta
 Suomessa on keskusteltu nuorten alhaisesta äänestysaktiivisuudesta 70-luvun lopusta alkaen. Helsingin yliopiston yleisen valtio-opin professori  Hanna Wassin  mukaan  nuoret äänestävät vähemmän kuin vanhemmat ikäluokat. Yleisen äänestysaktiivisuuden laskiessa ero on kasvanut.
 Wassin,  Jani Erolan  ja  Hannu Lahtisen  mukaan  nuorten äänestysinto ei välttämättä juuri kasva iänkään karttuessa. Tutkijoiden havaintojen mukaan iso tekijä nuorten äänestysaktiivisuudessa onkin sosioekonomisen aseman ja vanhempien äänestystottumuksen periytyminen.
 Sosioekonomisen aseman vaikutus aiheuttaa eliittikehän, joka vähentää äänestämistä edelleen.
 – Kun hyväosaiset äänestävät enemmän, tehdään hyväosaisia suosivaa politiikkaa, mikä vähentää entisestään huono-osaisten äänestysaktiivisuutta, Wass sanoo.
 Wassin mukaan korkeakoulutetuilla nuorilla äänestysaktiivisuus on itse asiassa kasvanut.
 – 25–34 -vuotiaat korkeakoulutetut äänestävät 2,5 kertaa enemmän kuin peruskoulutuksen varassa olevat, Wass kertoo.
 Vuoden  2015 eduskuntavaaleissa  18–24 -vuotiaiden äänestysprosentti oli 47. Heistä korkeakoulutetuista äänesti 73 ja perusasteen varassa olevista 41 prosenttia.
 Nuoria kiinnostaa ympäristöpolitiikka
 Henna Virkkunen vieraili äskettäin Kemin Syväkankaan koulussa. Virkkunen puhui esimerkiksi EU:n päättämistä autojen päästöjen vähentämisestä, muovien kielloista ja uusiutuvasta energiasta, joka tarjoaa Suomelle mahdollisuuksia.
 Ympäristöön liittyvät asiat kiinnostivat myös oppilaita.
 – Itse lähtisin ilmastonmuutoksesta, koska se on nykyajan ongelma ja tulevaisuudessa se pahenee. Se pitää hoitaa nyt. Ja sitten on työttömyys ja ne maat, joiden asiat ovat huonommin kuin meillä. Niistäkin pitää huolehtia, listaa 9-luokkalainen  Sara Ylimäki .
 – Voisimme siirtyä ympäristöystävälliseen energian tuottamiseen, sanoo 9-luokkalainen  Samu Pikkarainen .
 Ympäristöasioiden lisäksi koululaisia kiinnosti erityisesti EU:n tekeillä olevan tekijänoikeusdirektiivin artikla 13, jolla pyritään varmistamaan artistien korvaukset esimerkiksi Youtubesta.
 Saatiinpa tilaisuudessa myös vastaus siihen, osaako europarlamentaarikko flossata. Muotitanssi  flossaus  ei ole Virkkusella hallussa.
 Joka tapauksessa nuorilla on mahdollisuus vaikuttaa. Esimerkiksi Lapissa on noin 14 000 alle 25-vuotiasta äänestysikäistä. Heidän äänillään saataisiin omalta listalta valituksi yksi kansanedustaja.

Koulujen ylipolitisoitumisesta 70-luvulla on toivuttu – politiikan näkyvyys kouluissa on kääntynyt kasvuun


Summary: Peukalonsa pahasti telonut pilkkijä kehitti kairan varteen yksinkertaisen ja edullisen suojuksen.

Tampereen yliopistollinen sairaala (TAYS)

Pyhäjärven jäällä puhaltelee navakka tuuli kun vesilahtelainen  Ilkka Sjöman  kiskoo ahkiotaan kohti lähimmän saaren rantaa. Mies on pilkkivälineiden kanssa liikkeellä ensimmäistä kertaa sitten viime kevään.
 Edelliskaudesta ei jäänyt pelkästään hyviä muistoja.
 Ahkiossa matkustavat ikävien muistikuvien aiheuttajat: kaira ja akkuporakone. Yhdessä niiden tehtävänä on helpottaa reiän tekemistä ja säästää pilkkimieheltä muutama hikipisara. Auttamisen sijasta tämä laiteyhdistelmä oli tehdä Ilkka Sjömanista yksipeukaloisen miehen.
 Hansikas takertui kairaan ja peukalo lähti kiertymään varren ympäri.  Ilkka Sjöman
 – Olin juuri saanut ensimmäisen reiän tehtyä ja aikeissa ryhtyä pilkille. Lähdin siirtämään kairaa pulkkaan kun rukkanen vahingossa painoi poran kytkintä. Vasen käsi oli kairanvarressa kiinni. Hansikas takertui kairaan ja peukalo lähti kiertymään varren ympäri, Ilkka Sjöman muistelee huonosti päättynyttä reissua.
 Pilkkijän peukalo jäi roikkumaan parin ihonriekaleen varaan. Mies pysyi tajuissaan, pakkasi kamppeensa ja käveli kilometrin verran rantaan. Siellä kaverit tilasivat ambulanssin, jonka määränpää oli Tampereen yliopistollinen sairaala.
 Talven ensimmäinen tapaturma sattui jo
 Ilkka Sjömanin tarina saattaa saada tavallisen kuulijan haukkomaan henkeään, mutta käsikirurgille siinä ei valitettavasti enää ole mitään uutta.
 Taysissa käsikirurgiaan erikoistuva lääkäri  Pekka Löppönen  on kuullut saman jutun ennenkin saadessaan kairatapaturman uhrin eteensä leikkaussalin pöydälle.
 – Tällaisia vammoja ei joitakin vuosia sitten ollut ollenkaan. Nyt viime vuosina on selvästi alettu markkinoimaan kombinaatiota, jossa tehokas akkuporakone liitetään perinteisen jääkairan varteen. Olemme joutuneet operoimaan enemmän peukaloita.
 "Peukalon korjaaminen saattaa vaatia yli kahdeksan tunnin leikkauksen, eikä takeita irti nyhtäytyneen sormen kuntoutumisesta  ole", sanoo käsikirurgiaan erikoistuva lääkäri Pekka Löppönen. Antti Eintola / Yle
 Viime talvena Taysiin tuotiin käsikirurgin hoidettavaksi neljä potilasta, joilla oli täysin samantyyppinen vasemman käden peukalon nyhtäytymisvamma.
 Valitettavasti uusikin kausi on Pirkanmaalla käynnissä: Tämän talven ensimmäinen pilkkipeukalo on jo käynyt korjattavana.
 Peukalo ei palaa ennalleen
 Peukalo on käden tärkein sormi, ja siksi se pyritään aina säilyttämään ja kiinnittämään takaisin paikoilleen. Leikkaukset ovat pitkiä ja vaativia, sillä repeytymisvammaa ei paikata helposti.
 – Irtinyhtäytymisvamma aiheuttaa tyypillisesti sormen verisuoniin vaurion niin pitkälle, että vaikka suonenpäät saataisiinkin parhaassa tapauksessa liitettyä paikoilleen, ei verenkierto elvy irtokappaleeseen. Silloin sormi menetetään, Pekka Löppönen kuvailee käsikirurgian haasteita.
 Syy ei ole kairassa, jos peukalo irtoaa, sanoo Ilkka Sjöman. ”Kyllä vika on ehdottomasti käyttäjässä. Kun näitä reikiä tekee paljon, niin sitä tuudittautuu siihen, että osaa homman. Vahinko tapahtuu silloin, kun on mielestään jo tekemässä jotakin ihan muuta eikä enää kairaa reikää."  Antti Eintola / Yle
 Ilkka Sjöman sai lopulta pitää peukalonsa. Hänet pelasti se, että matka Vesilahdelta Tampereelle on lyhyt.
 – Olen ollut saman kairan kanssa myös esimerkiksi Inarijärvellä kaukana kaikesta. Siellä minun olisi käynyt huonommin ja olisin nyt peukaloa köyhempi, Sjöman sanoo.
 Entisellään pilkkimiehen sormi ei kuitenkaan ole: mittaa jäi puuttumaan sentin verran ja kylmänarkuus vaivaa. Sjöman suojaa vasenta kättä erityisellä peukalolapasella suunnatessaan jäälle.
 Akkuporakoneen ja kairan lisäksi mies pakkaa ahkioonsa nyt myös itse kehittelemänsä suojuksen.
 – Rakensin päällysputken sekä suojakupin mutteria varten. Vaikka hansikas tarttuisikin varteen ja kaira pyörähtäisi, holkki estää kättä lähtemästä mukaan. Tällaisen peukalosuojan rakentaa alle kahdeksalla eurolla.
 Kairan ja akkuporakoneen lisäksi Ilkka Sjömanin pilkkiahkiossa matkustavat nykyään myös suojakuppi ja -holkki. Antti Eintola / Yle

Käsikirurgit huolissaan yleistyneestä ilmiöstä: Ilkka Sjöman ei ole ainoa pilkkijä, jonka peukalon moottorikaira on repinyt irti


Summary: Suomalaisille tärkeät yhteiskunnalliset kysymykset eivät taivu seksikkäiksi vaaliteemoiksi, pohtii politiikan toimittaja Robert Sundman blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Eduskuntavaalien lähestyessä käydään  kiivasta metakeskustelua siitä, mikä on tulevien vaalien  teema .
 Jossain vaiheessa tuloillaan oli  koulutusvaalit , syksyllä puhuttiin  ilmastovaaleista . Niin, ja  dieselautojen käyttövoimaveroa vastustava kansalaisaloite  keräsi yli 100 000 allekirjoitusta hetkessä. Ehkä sittenkin  autovaalit ?
 Tammikuun alussa muun muassa  Iltalehti  ja  Lännen Media  kertoivat, että  Oulun seksuaalirikosepäilyt  ja niitä seurannut keskustelu tekevät kevään vaaleista ennen kaikkea  maahanmuuttovaalit .
 Kaikkia teemoja yhdistää se, että sanojan mielestä – olipa kyseessä poliitikko, etujärjestö tai politiikan kommentaattori –  juuri tämä  on ehdottomasti tärkein vaaliteema. Poliitikko ja etujärjestö etsivät ystäviä äänestäjistä, kommentaattori taas haluaa olla oikeassa.
 Ketä tässä pitäisi uskoa?
 Vaaliteemat eivät putkahda  keskusteluun tyhjästä, sillä mikään politiikassa tai politiikkaa seuraavassa mediassa ei tapahdu itsestään.
 Teemoja analysoidaan ja arvotetaan. Ajankohtaiset uutiset jatapahtumat vaikuttavat aina keskustelun kulkuun.
 Näin kävi myös edellisten eduskuntavaalien alla. Tuolloin valtiovarainministeriön virkamiesten raportti innoitti poliitikot käymään kovaa keskustelua kestävyysvajeesta. Vaalitentin taustalla tikitti velkakello.
 Kreikan velkakriisi taas herätti henkiin debatin tukipaketeista ja Euroopan unionin tilanteesta.
 Kuinka moni muistaa viime vaalien alta yhtään räväkkää keskustelua esimerkiksi maakuntauudistuksesta?
 Kun TV-tentti kestää  vain tunnin tai pari, kaikkea ei ehditä käsitellä. Silloin sopii kysyä, mitkä teemat eivät nouse tai tule nostetuksi keskusteluun – ja miksi. Entä mitä seurauksia sillä on?
 Kuinka moni muistaa viime vaalien alta yhtään räväkkää keskustelua esimerkiksi maakuntauudistuksesta? Tai edes kovin montaa tulista väittelyä sotesta?
 Vaalikauden ykköshanke, joka muuttaa Suomea ja suomalaisten palveluita monella tapaa, ei noussut keskustelujen kärkeen. Sipilän hallituksen aikomus perustaa 18 itsehallinnollista, valtiovarainministeriöltä rahansa saavaa maakuntaa tuli lopulta monelle yllätyksenä.
 Kun kansalaisilta on  kysytty äänestämään motivoivista kysymyksistä, on kärkeen noussut hyvin tavallisia, ajattomia aiheita.
 Kunnallisalan kehittämissäätiön (KAKS) kyselyssä  kolme tärkeintä olivat sairaiden hoito, nuorten syrjäytyminen ja vanhusten hoito.  Taloustutkimuksen selvityksessä  kärki oli kovin samanlainen, mutta mukaan mahtuivat myös koulutusasiat. Työttömyys, valtion velkaantuminen ja ilmastonmuutos tuntuivat niin ikään pohdituttavan suomalaisia.
 Medialle ja poliitikoille tavallisuus voi joskus tarkoittaa tylsyyttä. Tällaiset pitkän aikavälin peruskysymykset kun eivät taivu raflaaviksi vaaliteemoiksi.
 Laiminlyönnit  vanhustenhoidossa saavat nyt kysymään, voisiko luvassa olla  hoivavaalit . Ylen erikoistoimittaja  Tiina Merikanto   huomauttaa kuitenkin osuvasti , että vaikka aihe on kiinnostanut suomalaisia jo pitkään ja huolet ovat olleet tiedossa vuosia, mitään ei ole tapahtunut.
 Seuraava vaalikausi on täynnä tärkeitä päätöksiä, jotka eivät mahdu parin teeman sisälle.
 Tarve typistää vaalit  yhden, kahden tai edes kolmen seksikkään teeman ympärille voi hyödyttää yksittäisiä kampanjoita. Se voi olla myös kiinnostavaa ja räväkkää, mutta demokratialle se tekee hallaa.
 Seuraava vaalikausi on nimittäin täynnä tärkeitä päätöksiä, jotka eivät mahdu parin teeman sisälle.
 Jos sote-uudistus meneekin läpi, kaikkia siihen liittyviä lakeja ei välttämättä ehditä käsitellä. Toimeenpano jää seuraavalle hallituskaudelle. Miten sote toimeenpannaan, varsinkin jos hallitusvallassa on puolueita, jotka eivät tällaista uudistusta halunneet?
 Kaikki puolueet haluavat tehdä sosiaaliturvauudistuksen. Mutta miten se tehdään?  Saako Suomi perustulon, universal creditin vai jotain ihan muuta ?
 Ja vaikka sote ja sotu jo yksinään uuvuttaisivat, ne eivät edes riitä. Mitä kaikkea liittyy niihin suomalaisten tutkimuksissa nostamiin teemoihin, joista ei ole kuultu vielä sanaakaan? Miten ratkaistaan esimerkiksi nuorten syrjäytyminen, josta suuri osa suomalaisista tuntuu olevan huolissaan?
 Poliitikot, puolueet ja mediakin  ovat hyviä välttelemään kysymyksiä, jotka pakenevat mustavalkoisia kyllä–ei-asetelmia ja simppeleitä ratkaisuja.
 Mutta vaalien alla huomion tulisi olla juuri sellaisissa kysymyksissä. Epämiellyttävissä, kiemurtelemaan saavissa peruskysymyksissä, jotka eivät aina ole seksikkäitä tai herätä eniten intohimoja. Mutta ovat siitä huolimatta ja juuri siksi tärkeitä.
 Robert Sundman
 Kirjoittaja on Ylen politiikan toimittaja. Hän vastaa myös nuorten vaalisisällöistä.

Robert Sundman: Jokainen teema on vaalien arvoinen


Summary: Kuntien osto-osaaminen on vaihtelevaa eikä rahaakaan ole tuhlattavaksi.

Yksityisessä  vanhustenhoidossa  paljastuneet karut käytännöt ovat järkyttäneet suomalaisia viime päivinä.
 Vastuuta on työnnetty myös kunnille, jotka hankkivat vanhustenhoitopalveluja myös ulkopuolelta.
 Esimerkiksi päämininisteri  Juha Sipilä  (kesk.) sanoi Ylellä  Pääministerin haastattelutunnilla  sunnuntaina, että kuntien on oltava äärimmäisen huolellisia ulkoistuksissa.
 Kysyimme Kuntaliitolta, ovatko kunnat liian höveleitä ostaessaan vanhustenhoitoa yksityisiltä yrityksiltä.
 1) Miten kunnissa varmistetaan se, että vanhustenhoito ostetaan yritykseltä, joka hoitaa asiat hyvin, sosiaali- ja terveysasioiden johtaja Tarja Myllärinen Kuntaliitosta?
 – Kunta tekee lain määräyksiä noudattaen hankintamenettelyn ja on asettanut hankinnalle tietyt kriteerit. Tärkein vaihe on tarjouspyyntö. Siinä täytyy kuvata se, mitä palvelulta edellytetään. Tietyin edellytyksin on mahdollista sulkea sellaiset yritykset pois kilpailusta, jos arvioidaan, ettei niillä ole mahdollisuuksia tuottaa palveluja. Yrityksellä saattaa olla esimerkiksi vakavia taloudellisia vaikeuksia.
 2) Jos yrityksellä tiedetään ennakkoon olevan huono maine, otetaanko se silti huomioon hankintavaiheessa?
 – Tarjouskilpailuvaiheessa voidaan yritys sulkea pois tietyin edellytyksin. Maineen huonous ei ole riittävä syy, mutta esimerkiksi väärien tietojen antaminen voi olla.
 3) Miten kunta pitää oston jälkeen silmällä sitä, että yritys hoitaa tehtävänsä kuten kuuluu?
 – Kun palveluntuottaja on valittu, tehdään sopimus ja valvotaan sitä. Sopimusaika voi olla jopa 10–15 vuotta eli valvonta-aika on pitkä. Kunnan täytyy olla tietoinen siitä, vastaako tuote ostettua ja täyttääkö vaaditut kriteerit.
 Ei voi ajatella, että joku olisi vahtimassa jokaista vuoronvaihtoa. Sehän veisi aivan absurdiin yhteiskuntaan.   Tarja Myllärinen, sosiaali- ja terveysasioiden johtaja, Kuntaliitto
 – Aluehallintovirasto hyväksyy luvanvaraiset yksiköt, joita ympärivuorokautiset vanhusten hoivakodit ovat. Avi varmistaa alkuvaiheessa muun muassa, että henkilöstöä on riittävästi ja se on oikealla tavalla koulutettu. Sen jälkeen kunnalla on velvollisuus valvoa omalla alueellaan toimivia yksityisiä yrityksiä.
 – Asiakaspalautetta kerätään ja erilaisia palautteen kokoamisen tapoja kehitetään sekä julkisella että yksityisellä. Palautteen antamisen kulttuuri ei kuitenkaan vielä ole kehittynyt: mitä huonokuntoisempi ja iäkkäämpi henkilö on, sitä useammin ollaan tyytyväisiä siihen, mitä saadaan. Muutosta kuitenkin on: esimerkiksi asiakasraadit tekevät tuloaan.
 4) Kummalla on mielestänne suurempi vastuu toiminnasta: palvelun ostavalla kunnalla vai yksityisellä yrityksellä?
 – Tietysti kunta, joka ostaa palveluita, vaatii, että palvelu täyttää ne kriteerit, joita sille on asetettu. Sopimuksella sitoudutaan niihin. Jos jotakin sovitaan, näin toimitaan. Kunnalla on vastuu valvonnasta, ja sen on oltava skarppina, että sopimusehtoja todella noudatetaan. Ei tietenkään voi ajatella, että joku olisi vahtimassa jokaista vuoronvaihtoa. Sehän veisi aivan absurdiin yhteiskuntaan.
 – Yrityksen pitää tehdä myös omavalvontaa. Omavalvontasuunnitelman on oltava nähtävillä toimintayksikössä tai palvelun järjestäjä kokoaa ne kaiken kansan nähtäväksi.
 5) Paljon on puhuttu siitä, katsotaanko kilpailutuksessa vain hintaa. Ostavatko kunnat aina vain halvinta?
 – Silloin kun hankintakriteerit laaditaan, kirjoitetaan auki, mitä ollaan ostamassa. Siihen sisältyy aina vähintään minimilaatu eli kaikkien tarjoajien täytyy täyttää ainakin tietyt asiat. Minimikin on hyvää suomalaista tasoa olevaa ikääntyneiden hoitoa.
 – Toki käytettävissä oleva rahamäärä ohjaa, mutta rahamäärällä vaaditaan niin korkeaa laatua kuin on mahdollista.
 – Kuntien talous on tiukilla ja sote-kustannukset ovat kasvaneet. Palvelujen kysyntä kasvaa aivan hirmuisesti. Vuodesta 2000 vuoteen 2017 Suomeen on tullut 68 000 yli 85-vuotiasta lisää. Eli meidän on hoidettava hirmuisen paljon enemmän hyvin iäkkäitä.
 – Kuntien peruspalveluiden valtionosuutta on leikattu eri syistä ja sen kumulatiiviset vaikutukset vuodesta 2012 vuoteen 2019 ovat olleet 2,3 miljardia.
 6) Keskustelussa on noussut esiin se, osaavatko kunnat kilpailuttaa. Millä tasolla on kuntien osto-osaaminen?
 – Osaaminen on vaihtelevaa. Palvelujen ostaminen vaatii erityisen paljon osaamista. Hyvän hoidon hankkiminen on vaikeaa. Kunnat tekevät paljon yhteistyötä ja ovat perustaneet yhteisiä hankintaorganisaatioita. Jos kilpailuttaa harvoin, osaamista ei ehdi kertyä.
 7) Ovatko kunnat kilpailutuksissaan liian löperöitä?
 – Aiemmin sote-alan yksityiset yritykset olivat usein pieniä, yhden tai kahden naisen yrityksiä. Osapuolet tunsivat usein toisensa ja toiminta perustui korkeaan luottamukseen. Kun paiskattiin kättä päälle, siitä pidettiin kiinni.
 – Sittemmin suuret kansainväliset yritykset ovat ostaneet näitä pieniä yrityksiä. Sopimuskumppaniksi tulee suuri kansainvälinen yhtiö, jolla on juridista ja taloudellista osaamista. Jos sopimuksia ei ole päivitetty tai kilpailutettu uudelleen, sopimus on voinut olla sen sisältöinen, että siellä on mahdollisia porsaanreikiä. Tämä voi aiheuttaa sen, että jätetään jokin asia hoitamatta, koska sitä ei edellytetä.
 Lisää aiheesta:
 Hallituksen luottamus puntarissa – kaikki oppositiopuolueet jättävät välikysymyksen vanhustenhoidosta
 Hymynaamoja hoivakodeille? Viranomaiset suunnittelevat julkista rekisteriä, josta voi tarkistaa sotepalveluiden laadun
 Oppositio vaati hallitukselta hoitajamitoitusta – "Jos kokoomus on ainoa vastustaja, jättäkää heidät yksin"
 Keskustakin vaatii nyt hoitajamitoitusta lakiin, SDP riemastui: "Eiköhän sovita asia, Petteri Orpo?" – Orpo: "Desimaalit ovat lillukanvarsia"
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Hoivajättien työntekijät häviävät palkkavertailun kunnille – "Vanhustenhoidon vetovoimaa vähentää myös hoitajille sälytetty siivous ja pyykkäys"
 Tuore kysely paljastaa karun arjen Attendolla: Potilas jää kuoleman hetkellä yksin, turvallisuus vaarantuu kiireen takia, aika kuluu siivouksessa
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin

Ovatko kunnat liian löperöitä ja ostavatko aina vain halvinta? 7 kysymystä tunteita kuumentavasta vanhustenhoidon yksityistämisestä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Lentotullin työntekijöillä epäilyksiä valvonnan laadusta
 Helsinki-Vantaan lentotullissa  keskustellaan työvoiman riittävyydestä . Osa henkilökunnasta epäilee valvonnan laatua, mutta johdon mukaan lentotulli ei vuoda. Tulli hakee lisää tehoa valvontaan uudesta tekniikasta.
 Asukkaat evakuoitiin kerrostalopalosta Riihimäellä
 Kerrostaloasunnossa paloi aamuyöllä Riihimäen Tellustiellä. Timo Leponiemi / Yle
 Riihimäellä paloi  huoneisto kerrostalon neljännessä kerroksessa aamuyöllä.
 Talon kaikki asukkaat jouduttiin evakuoimaan ja siirrettiin yöpymään viereiseen kouluun savuhaittojen vuoksi. Vielä tuntemattomasta syystä alkaneessa palossa ei ollut loukkaantuneita.
 Tiedätkö, mistä vesijalanjälkesi koostuu?
 Yle
 Lähes puolet  suomalaisten vesijalanjäljestä  tulee maan rajojen ulkopuolelta. Vesijalanjälki kertoo, paljonko maailman vesivaroja on käytetty tuotteen valmistukseen. Esimerkiksi litraan olutta tarvitaan liki 300 litraa vettä, suurin osa siitä on niin sanottua piilovettä.
 Venezuela valvoo toimittajia tiukasti ja saattaa puuttua työhön kovalla kädellä
 Vapaaksi päästetyt toimittajat kertoivat kokemuksistaan medialle.  Maija Salmi / Yle
 Poliittiseen kaaokseen ajautuneesta Venezuelasta raportointi ei ole helppoa. Alkuviikosta maassa pidätettiin ulkomaisia toimittajia, jotka olivat julkaisseet uutisia Venezuelan presidentiksi reilu viikko sitten julistautuneesta opposition Juan Guaidósta. Ylen toimittaja Maija Salmi  kirjoittaa täällä , mitä pidätetyt toimittajat kertovat kokemuksistaan. Venezuelan viranomaisten otteet ovat Salmellekin tuttuja.
 Osallistu Ylen vaalikoneen tekemiseen
 Henrietta Hassinen / Yle
 Yle julkaisee maaliskuussa eduskuntavaalien vaalikoneen. Koneeseen tulevien väittämien työstäminen on loppusuoralla. Nyt pyydämme kysymysten muotoilussa teidän eli yleisön apua.  Vastaa ja kerro , mitä mieltä olet eri väittämistä.
 Alkuun poutaa, viikonloppuna etelästä lumipyryä
 Yle
 Sää on aluksi suurelta osin poutaista. Etelässä ja lännessä pilvisyys on runsasta, idässä ja pohjoisessa pilvipeite repeilee. Perjantai-illan aikana lounaaseen yltää etelästä lumisateita. Lauantaiyön aikana hajanainen lumisadealue liikkuu maan länsiosan yli pohjoiseen. Suurimmassa osassa maata on kuitenkin vielä poutaista.
 Lauantai-illan ja sunnuntaiyön aikana voimakas matalapaine lähestyy ja leviää etelä- ja keskiosaan Suomea. Lunta tulee sakeasti ja enimmillään sitä kertynee jopa 20–30 senttiä. Etelässä sateet ovat sunnuntaina osin vetisiä.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lentotullissa epäilyksiä valvonnan lepsuudesta, Riihimäellä evakuoitiin kerrostalo, suomalainen tuhlaa hurjasti vettä ulkomailta


Summary: Lounais-Suomen poliisi jättää paljon mediahuomiota saaneen tapauksen pimeäksi.

Tästä on kyse Poliisi ei jatka Porissa klementiinistä löytyneen ompeluneulan alkuperän selvittämistä. Lounais-Suomen poliisin esikäsittely-yksikössä jää 6 000 juttua vuodessa pimeäksi. Merikarvialla poliisi ratkaisi neulajutun.  Merikarvialainen mies tunnusti asettaneensa neuloja leipomotuotteisiin ja makkaraan. Juttu on menossa syyteharkintaan.
 Klementiinistä  löytyi ompeluneula  porilaisessa Lukkarinsannan S-marketissa vajaa kaksi viikkoa sitten. Asiakas havaitsi neulan ja ilmoitti löydöstään kauppaan. Satakunnan Osuuskauppa teki asiasta tutkintapyynnön poliisille.
 Miten poliisi tutkii tapausta?
 – No, ei sitä tutkita sen enempää. Siellä on varmaan valvontakameroiden nauhat käyty läpi. Jos siellä ei ole mitään merkkejä siitä, että tämmöinen neula olisi kaupassa laitettu sinne eikä tekijästä ole tuntomerkkejä, juttu keskeytetään umpipimeänä, mikä tämänkaltaisilla tapauksissa yleensä tehdään. Ei meillä ole mahdollisuuksia panostaa siihen enempää tutkintaa, vastaa rikosylikomisario  Jari Riiali  Lounais-Suomen poliisista.
 Merikarvian neulajuttua poliisi alkoi tutkia
 Viime vuoden loppupuolella Merikarvialla Pohjois-Satakunnassa  paljastui samankaltainen  tapaus. Merikarvialainen mies tunnusti laittaneensa ompelukoneen neuloja kolmeen elintarvikkeeseen: kahteen eri leipomotuotteeseen ja makkaraan.
 Mies ei ole osannut kertoa teoilleen muuta selitystä kuin jännityksen hakemisen. Poliisi  jatkaa tapauksen tutkintaa  ja toimittaa myöhemmin asian syyttäjälle syyteharkintaa varten.
 Miksi poliisi alkoi tätä Merikarvian tapausta tutkia?
 – En osaa sanoa siitä tapauksesta sen tarkemmin. Siinä oli varmaan ehkä jotain lähtöä enemmän ja ehkä oli syytä epäillä jotain tiettyä henkilöä näistä kyseisistä teoista. Ja tietysti, jos näitä tapahtuu useampia, sittenhän se alkaa enemmän kiinnostaa, sanoo rikosylikomisario Riiali.
 – Jos yleisellä tasolla mietitään sitä, että kun neula löytyy jostain hedelmästä, mitä me voimme siinä tehdä. Sehän on voinut tulla lähtömaasta yhtä lailla. Ei poliisikaan mahdottomuuksiin pysty.
 Enemmänkin tämä on kiinnostanut mediaa kovasti. Meillä poliisissa tämä nähdään yksittäistapauksena ja vaikeasti selvitettävänä.  Jari Riiali
 Onko kauppa esittänyt poliisille toiveita jutun selvittämiseksi?
 – Todennäköisesti kuten aina tämänkaltaisissa jutuissa asianomistajan toiveena on, että asiat selviävät. Sitä en tiedä, onko kaupasta oltu yhteydessä tutkijaan lähiaikoina.
 Toimialajohtaja  Jussi Kaartinen  Satakunnan Osuuskaupasta kertoo, että kauppa luottaa asiassa poliisin ammattitaitoon ja harkintakykyyn.
 "Poliisi ei ota isosta julkisuudesta paineita"
 Kuinka paljon poliisille tulee paineita tällaisen paljon julkisuutta saaneen tapauksen tutkimiseksi?
 – No, ei me näistä paineita oteta. Enemmänkin tämä on kiinnostanut mediaa kovasti. Meillä poliisissa tämä nähdään yksittäistapauksena ja vaikeasti selvitettävänä. Jos törkeämpi juttu jää pimeäksi, se voi aiheuttaa painetta poliisissakin ja lisätä intressiä selvittää rikos. Törkeimmät rikokset priorisoidaan aina edelle muita.
 Kuinka paljon poliisilla jää Lounais-Suomessa vuosittain juttuja pimeiksi?
 – Pelkästään meidän esikäsittely-yksikössämme 6 000 juttua joka vuosi. Esimerkiksi valtaosa pimeistä omaisuusrikoksista keskeytetään.
 Voiko keskeytetty juttu pulpahtaa uudelleen ratkaistavaksi?
 – Totta kai. Jos jotain uutta ilmenee, tutkinta on syytä käynnistää uudelleen. Tehdään tarvittavat toimenpiteet ja esitutkintaa jatketaan. Pimeäksi katsotun jutun tutkinta on keskeytetty toistaiseksi, sitä ei ole koskaan päätetty, selventää rikosylikomisario Jari Riiali.

Poliisi ei jatka Porissa klementiinin sisältä löytyneen neulan alkuperän tutkintaa – "Sehän on voinut tulla lähtömaasta"


Summary: Vaalikone julkaistaan maaliskuussa.

Yle julkaisee maaliskuussa eduskuntavaalien vaalikoneen. Koneeseen tulevien väittämien työstäminen on loppusuoralla.
 Nyt pyydämme kysymysten muotoilussa teidän eli yleisön apua. Alla on 37 vaalikoneeseen ehdolla olevaa väittämää. Vastaa niihin ja kerro, mitä mieltä väittämistä olet.
 Väittämiä on runsaasti eikä niihin kaikkiin vastaaminen ole välttämätöntä. Alimpana lomakkeessa on tekstikenttä, jonka avulla voit jättää palautetta jostain tietystä väittämästä tai tietyistä väittämistä.
 Muista lähettää vastaukset painamalla lomakkeen alta löytyvää nappia!
 Osa väittämistä koskee käytännön politiikkaa, osa arvovalintoja. Hyvä väittämä on paitsi yksiselitteinen ja ymmärrettävä, myös sellainen, että se jakaa vastaajia. Mitä paremmin kysymykset erottelevat vastaajia, sitä tarkempia tuloksia Ylen vaalikone voi valmiina antaa. Kysymys, johon valtaosa ihmisistä vastaa samalla tavalla, on vaalikoneen kannalta tarpeeton.
 Huomaa, että tämä on vain testi. Eduskuntavaalien ehdokkaat eivät vielä ole vastanneet vaalikoneeseen, joten testi ei anna sinulle minkäänlaista lopputulosta.
 Kiitos avustasi!

Osallistu Ylen vaalikoneen tekemiseen: Testaa tässä eduskuntavaalien koneen väittämiä


Summary: Makean veden uusiutumisen tahti maailmassa on rajallinen. Tuotteen vesijalanjälki kertoo, kuinka paljon maapallon vesivaroista sen aikaansaamiseksi on jouduttu käyttämään.

Tästä on kyse
 Vesijalanjälki kertoo kuinka paljon tuotteen valmistamiseksi on tarvittu maailman vesivaroja

 Vesijalanjälkiä on kolmen väristä: vihreää, sinistä ja harmaata

 Oleellista on vesivarojen hyvä hallinta ja kestävä käyttö

 Jokainen suomalainen käyttää talousvettä keskimäärin  140 litraa  (Motiva) päivässä. Ruoanlaittoon, peseytymiseen ja wc:n huuhteluun kuluu vettä siis vajaa sadevesitynnyrillinen.
 Ei tunnu valtavan suurelta määrältä. Mutta kun mukaan otetaan niin sanottu piilovesi, on tulos aivan toista luokkaa.
 Piilovesi, tai toiselta nimeltään virtuaalivesi, tarkoittaa erilaisten kulutustuotteiden valmistuksen vaatimaa vettä. Kun lasketaan yhteen tuotteen kaikkiin valmistusaineisiin käytetty vesi, saadaan tulokseksi  vesijalanjälki  (WWF).
 Otetaan esimerkiksi vaikkapa saunakalja. Suomessa oluen valmistamiseen käytetään vettä, ohraa, humalaa, ja hiivaa. Kaikkien niiden valmistaminen tuo oman osuutensa oluen vesijalanjälkeen.
 Yle lähetti tiedustelun suurimmille suomalaisille panimoille oluen vesijalanjäljestä, mutta kukaan ei osannut sitä kertoa. Yrityksillä on tarkasti selvillä oma vedenkulutus, mutta vesijalanjälki on useimmille vielä vieras käsite.
 Vesijalanjäljen laskentatavan on kehittänyt alankomaalaisen Twenten yliopiston professori  Arjen Y. Hoekstra  vuonna 2009.
 Vihreä, sininen ja harmaa jälki
 Vesijalanjäljellä voidaan mitata tuotteen, yrityksen, valtion tai vaikkapa yksilön vedenkulutusta. Vesijalanjälki koostuu kolmesta erilaisesta lähteestä: vihreästä, sinisestä ja harmaasta.
 Vihreä vesijalanjälki syntyy alkutuotannossa ja sillä tarkoitetaan sadevettä, joka kuluu vaikkapa viljan kasvattamiseen.
 Maataloudessa syntyy tuotteiden vihreä vesijalanjälki. Riikka Pennanen / Yle
 Vihreä vesi voi olla sitoutunut tuotteeseen, esimerkiksi rehunurmeen, jyviin tai hedelmiin. Vihreään vesijalanjälkeen sisältyy myös kasvattamisen aikana haihtunut vesi.
 Useimmiten valtaosa tuotteen vesijalanjäljestä tulee alkutuotannosta.
 Oluen vesijalanjäljestä noin 85 prosenttia on vihreää vettä, sillä pelkästään yhden ohrakilon tuottaminen vaatii noin 1 400 litraa vettä.
 Järvien, jokien ja pohjaveden käytöstä syntyy sininen vesijalanjälki. Matti Myller / Yle
 Sinisellä vesijalanjäljellä tarkoitetaan jokien ja järvien pintavettä sekä pohjavettä, jota on käytetty tuotantoketjussa esimerkiksi peltojen kastelemiseen tai teollisuuden prosesseihin. Myös sininen vesi voi olla sitoutunut tuotteeseen tai haihtunut tuotannon aikana.
 Oluen vesijalanjäljestä arviolta 9 prosenttia on sinistä vettä.
 Maataloudesta, tuotantolaitoksista ja kotitalouksista tulee myös harmaa vesijalanjälki. YLE / Kristiina Lehto
 Harmaa vesijalanjälki kuvaa puhtaan veden määrää, joka tuotantolaitoksissa on kulunut huuhteluihin ja pesuun. Lisäksi puhdistuslaitokset joutuvat laimentamaan jätevesiä puhtaalla vedellä noudattaakseen päästörajoja.
 Harmaata vettä syntyy muun muassa maataloudessa torjunta-aineiden ja lannoitteiden laimentamisesta sekä elintarviketehtaissa huuhtelu- ja pesuvesistä.
 Oluen valmistuksessa harmaa vesijalanjälki on noin 6 prosenttia kokonaisuudesta.
 WWF:n julkaisu suomalaisten vedenkulutuksesta kertoo, että yhden olutlitran valmistamiseen käytetään yhteensä 298 litraa vettä. Puolen litran tuoppi olutta on tämän mukaan kuluttanut vesivaroja 149 litraa, eli noin kylpyammeellisen verran.
 Tuhansien järvien maahan valuu piilovettä riskialueilta
 Suomalaisen päivittäinen vesijalanjälki on keskimäärin 3 874 litraa eli 20 sadevesitynnyriä. Liki puolet tuosta vesimäärästä kuluu maamme rajojen ulkopuolella.
 Vesi on elämän edellytys, eikä veden käyttöä voi ympäristösyistä lopettaa. Vesi kiertää luonnossa ja ihmisen vedenkäyttö on yksi välietappi suuremmassa kierrossa.
 Oleellista on se, missä vedenkäyttö tapahtuu ja millaiset ovat toiminnan vaikutukset. Millä tolalla on tuotantoalueen vesiensuojelu ja vesivarojen hallinta? Käytetäänkö vettä sosiaalisesti ja ekologisesti kestävästi?
 Venemies saastuneella Yamuna-joella Delhissä, Intiassa. Harish Tyagi / EPA
 Maailman vesivarat ovat jakautuneet jokilaaksojen mukaisesti  valuma-alueittain  (valuma-aluekartta). Joillakin alueilla vesivaroja käytetään kestämättömästi ja hallitaan puutteellisesti.
 Suomeen tuodaan  paljon riskialueilla tuotettuja tarvikkeita muun muassa riisiä, maissia, puuvillaa ja oliiveja. Ruokapöydistämme löytyy siis päivittäin esimerkiksi intialaisten, kiinalaisten ja syyrialaisten vettä.
 Pitääkö ulkomaisten tuotteiden käyttäminen siis lopettaa, jos haluaa säästää maailman vesivaroja? Vastaus ei ole aivan yksinkertainen, sanoo WWF Suomen ekologisen jalanjäljen ohjelmapäällikkö  Jussi Nikula .
 – Ostamatta jättäminen toki vähentää tuotteiden kysyntää ja siten myös pienentää painetta vedenkäyttöön. Toinen mahdollisuus on vaatia tuotantoketjulta vesivastuullisuutta.
 Kuluttajan kannattaa suosia tuotteita, joissa on kansainvälinen  AWS-sertifionti  (Alliance for Water Stewardship). Sertifikaatin saavat yritykset, jotka ovat sitoutuneet kehittämään alueensa vesivarojen hallintaa paremmalle tasolle.
 Kotimainen vai ulkomainen olut?
 Suomessa teollisuuden vedenkäyttö on pääosin kehittynyt hyvään suuntaan eikä pulaa vedestä juurikaan ole. Ilmastonmuutos tuo kuitenkin omat kommervenkkinsä veden hallintaan ja myös Suomessa joudutaan varautumaan sään ääri-ilmiöihin entistä useammin.
 Kotimaiset olutpanimot ovat veden säästämisen huippuosaajia. Suurimmissa panimoissa olutlitran valmistamiseen kuluu vettä noin 2,5 litraa. Se on litra vähemmän, mitä maailmalla keskimäärin.
 Suomessa panimoteollisuus on säästeliäs vedenkäyttäjä. Ohrasato tarvitsee kuitenkin kaikkialla saman määrän vettä valmistuakseen. Markku Rantala / Yle
 Sinebrychoffin viestintäpäällikkö  Timo Mikkola  kertoo, että yhtiö on sitoutunut Together Towards ZERO -kestävän kehityksen  hankkeeseen  (Sinebrychoff), jonka vesitavoite on jopa puolittaa litrat vuoteen 2030 mennessä.
 – Sinebrychoffin tavoite on 1,7 litraa vettä per valmis juomalitra. Siihen pääseminen on haastavaa, mutta sitä kohti mennään, toteaa Mikkola.
 Vesijalanjäljen suuruus on merkittävä asia, mutta vähintään yhtä merkittävää on se, missä tuote on tehty ja millaisia vaikutuksia valmistamisella on ollut. Vesijalanjäljellä voi olla jonkin verran kokoakin, jos tuotanto on vastuullista ja kestävää.
 Hyvä vesivarojen hallinta kaikkialla on elintärkeää maailman ruoantuotannon turvaamiseksi.
 Pohjois-Koreassa viljellään soijapapua, perunaa,  riisiä ja maissia.  Vuonna 2017 kuivuus tuhosi kasvustoja jo aikaisessa vaiheessa. Exithamster / AOP
 Oman vesijalanjäljen kuivattelu
 Ihmisen täytyy syödä ja juoda elääkseen, siitä on kenenkään turha kantaa huonoa omaatuntoa.
 Jokaisen suupalan ja maito- tai oluthörpyn taustoja on hankalaa lähteä tutkimaan. Jotain käsitystä muutamien tuotteiden vesijalanjäljistä voi saada  interaktiiviselta  Water Footprint Network -sivustolta.
 Vähäisten vesivarojen säilymisen eteen voi kuitenkin tehdä joka päivä pieniä valintoja, lohduttaa Jussi Nikula.
 – Yksinkertaisimmillaan veden säästämisessä on samanlaiset periaatteet kuin kaikkien ympäristömyönteisten valintojen tekemisessä: välttää hukkaa ja ylikulutusta sekä suosii kasviksia lihan sijaan.

Puoleen litraan olutta voi kulua kylpyammeellinen vettä – lähes puolet suomalaisen kulutuksen vesijalanjäljestä syntyy ulkomailla


Summary: Ihmisoikeusjärjestö Amnesty Internationalin asiantuntijan mukaan maassa on viime vuosina pidätetty kymmeniä ihmisiä ja kadonneitakin on satoja.

Egyptissä ihmisoikeustilanne käy päivä päivältä huonommaksi. Human Rights Watch -järjestö kertoi viime viikolla olevansa huolissaan itsevaltiuden voimistumisesta maailmalla  vuoden 2018 raportissaan . Itsevaltiaiden joukossa oli mainittu myös Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisi .
 Amnesty internationalin Egypti-asiantuntijan  Hussein Baoumin  mukaan ilmaisunvapaus on Egyptissä nyt pahimmalla tolalla vuosiin.
 – On massapidätyksiä ja mielivaltaisia pidätyksiä sekä poliittisesta mielipiteestä johtuvia hyökkäyksiä. Sinut voidaan pidättää sen perusteella, mitä olet laitannut sosiaaliseen mediaan, kertoo Baoumi.
 Vankilassa tai kadonnut
  Human Rights Watchin  mukaan maassa on tuomittu satoja ihmisiä kuolemaan, usein tekaistujen syytteiden nojalla.
 Amnestyn mukaan satoja ihmisiä on pidätetty poliittisen mielipiteen takia. Baoumin mukaan esimerkiksi viime aikoina on pidätetty pienempien puolueiden jäseniä, vaikka puolueet eivät ole uhmanneet vallan pitäjiä. Hänen arvioi lukujen olevan vielä suurempia, sillä kaikista tapauksista ei ole saatu dokumentteja.
 – Näyttää siltä, että Egyptistä tulee koko ajan enemmän kansalaisiaan tarkkaileva ja jähmettynyt maa.
 Amnestyn mukaan viime vuosina on kadonnut noin 1 700 ihmistä, jotkut kansalaisjärjestöt ovat laskeneet, että ihmisiä katoaa kolme päivässä. Kadonneisiin ei saada yhteyttä kuukausiin, jotkut eivät koskaan palaa. Kaappauksia tekevät esimerkiksi Egyptin sisäministeriön alaisen turvallisuusviraston joukot.
 – Osaa on uhkailtu tai kidutettu, jotta he myöntäisivät rikoksen, josta heidät sitten tuomitaan tunnustuksen perusteella, kertoo Baoumi.
 Hänen mukaansa kaapattujen tai kadonneiden joukossa on kaiken ikäisiä, myös vanhempia ihmisiä. Nuorin tapaus on ollut 12-vuotias.
 Amnestyn viime vuonna  julkaistun raportin  mukaan toissa vuonna tammi-elokuussa katosi 165 ihmistä.
 Tiedotusvälineitä ja sosiaalista mediaa rajoitetaan
 Viime vuoden vaalien jälkeen hallinto on jatkanut voimakeinojen käyttöä myös tiedotusvälineitä ja sosiaalista mediaa kohtaan.
 Viime elokuussa presidentti al-Sisi hyväksyi lain, joka rajoittaa internetiä. Amnestyn mukaan tänä vuonna on esimerkiksi sosiaalisen median kautta välitetty vähän tai ei lainkaan kutsuja mielenosoituksiin.
 – Hallinto on onnistunut estämään mielenosoitukset. Egyptiläiset eivät siis voi edes ajatella osoittavansa mieltä.
 Egyptiläiset osoittivat mieltään maan edellistä presidenttiä Mohammed Mursia vastaan Tahririn aukiolla Kairossa marraskuussa 2012.  Khaled Elfiqi / EPA
 Hallintoa kritisoivia ajatuksia tulee esiin yhä harvemman median kautta.
 – Melkein jokainen media tai julkaisu on valtion hallussa tai sen omistaa taho, joka on nykyiseen hallintoon kytköksissä.
 Myös toimittajien saamien tuomioiden pituudet ovat kasvaneet. Noin 20 toimittajaa on vankilassa, kertoo Human Rights Watch.
 Amnestyn mukaan 25 toimittajaa on vangittu.
 –Esimerkiksi  Mahmoud Abu Zeid , joka on ollut vankilassa jo viisi vuotta siksi, että otti kuvia mielenosoituksessa.
 Kuvajournalisti sai ehdollisen tuomion viime vuoden syyskuussa ja amerikkalainen Committee to Protect Journalists - järjestö  CPJ kertoi  Zeidin vapautuvan niin, että hän joutuu käymään poliisiasemalla päivittäin.
 Toimittajat ilman rajoja  -järjestö kertoi viime marraskuussa, että Zeid pääsee vapaaksi vasta helmikuussa.
 Osa EU:n maista ihailee
 EU on ollut vaikuttunut Egyptin toiminnasta  ihmissalakuljetusten estämisessä  ja haluaa Egyptiltä yhteistyötä Eurooppaan pyrkivien turvapaikanhakijoiden ja siirtolaisten käsittelyssä. Egypti on kieltäytynyt  ainakaan perustamasta siirtolaisten käsittelykeskuksia  alueelleen. Amnestynkään asiantuntija ei usko keskusten syntyyn:
 – En usko, että EU tai Egypti ovat kumpikaan tosissaan keskusten perustamisen kanssa.
 Egyptin kannattaa kuitenkin pitää asiaa esillä, sillä maa voi aina uhkailla kahden miljoonan siirtolaisen päästämisellä Eurooppaan.
 – Siirtolaiskysymys ei liity paljoakaan Eurooppaan, vaan ennemminkin se liittyy siihen, miten armeijan näkee rajat.
 Amnestyn asiantuntijan mukaan maasta laittomasti poistuvaa kohdellaan kuin hän astuisi sotilaalliselle alueelle, ei maasta poistuvana ihmisenä.
 Siirtolaiset elävät  Egyptissä muun väestön keskellä. Maalla on kuitenkin Baoumin mukaan huono historia turvapaikanhakijoiden ja siirtolaisten suhteen. Viime vuonna maa palautti esimerkiksi turvapaikanhakijan Sudaniin, jossa häntä odotti kuolemantuomio.
 Ranska peitti silmänsä kaupan takia
 Ihmisoikeusasioita yritti nostaa esiin myös presidentti  Emmanuel Macron  tämän viikon Egyptin-vierailullaan. Macron sanoi, että valtion tasapainon ja turvallisuuden hoitoa ei voi erottaa ihmisoikeuksista. Tähän Egyptin presidentti vastasi yhteisessä tiedotustilaisuudessa.
 – Meidän tulee puhua rehellisesti ja myöntää, että emme ole kuin Euroopassa tai Amerikassa. Me olemme maa ja alue, jolla on omat erityispiirteensä ja oma luonto, jotka tekevät meistä ainutlaatuisia, sanoi al-Sisi.
 Emmanuel Macron ja Abdel Fattah al-Sisi maanantaina Kairossa. Egyptin presidentin kanslia / EPA
 France 24  -uutiskanavan mukaan Macron oli vastannut tiedotusvälineille tilaisuuden jälkeen, ettei voi “luennoida” toisen maan päämiehelle ihmisoikeusloukkauksista.
 Macron onkin saanut kritiikkiä vierailusta omassa maassaan.  Le Monde  kirjoitti esimerkiksi, että presidentti Macron hävisi yrityksensä saada muutosta aikaan Egyptin ihmisoikeustilanteessa.
 Vierailun päähuomion veivät kauppakysymykset. Maat allekirjoittivat kauppasopimuksia lähes miljardin euron edestä. Uusia asekauppoja ei allekirjoitettu.
 Ranska on esimerkiksi toivonut myyvänsä Egyptiin 12 Rafale-hävittäjää. Viime vuonna kauppa kuitenkin estyi, kun  Yhdysvallat kieltäytyi myymästä  koneessa tarvittaviin Scalp-ohjuksiin osia.
 Vierailulla ei myöskään noussut esiin Egyptissä suunnitteilla oleva lakimuutos, jonka avulla al-Sisi voisi hallita maata kuolemaansa asti.
 Amnestyn asiantuntijan mukaan uusi laki olisi Egyptin perustuslain vastainen. Hän uskoo, että vaikka keskustelua asiasta on ollut, lakimuutos etenee hyvin hitaasti.
 – Media ja presidentin kannattajat ovat puhuneet perustuslain muuttamisesta nykyisen presidentin kauden pidentämiseksi, mutta virallisia toimia ei ole asiassa tehty, kertoo Baoumi.
 Egyptissä presidentti saa olla virassa kaksi kautta peräkkäin.

Ihmisiä katoaa, mediaa rajoitetaan – näin tapahtuu Egyptissä lisääntyvään tahtiin, sanoo ihmisoikeusjärjestö


Summary: Toimittaja voidaan pidättää Venezuelassa ilman syytä koska ja missä tahansa, kirjoittaa Caracasista toimittaja Maija Salmi.

CARACAS  Torstaiaamuna puhelimeni soi.
 Venezuelalaisen mediatoimistoni johtaja soittaa ja varoittaa minua lähtemästä suunnitellulle juttukeikalle. Tarkoitukseni on ollut mennä presidentti  Nicolás Maduron  sosialistipuolueen järjestämään tilaisuuteen kuuntelemaan hänen kannattajiensa mietteitä presidentinpalatsi Mirafloresin lähistölle.
 Myöhään keskiviikkoiltana kuulen, että Venezuelassa on pidätetty chileläisiä toimittajia. Ennen mediatoimiston johtajan puhelua en kuitenkaan tiedä, että 48 tunnin aikana pidätettyjä toimittajia on yhteensä jo 11.
 Heidän joukossaan on muun muassa kolme espanjalaisen uutistoimisto EFE:n toimittajaa, joista yhden olen tavannut ohimennen muutamaa päivää aiemmin järjestetyssä mielenosoituksessa.
 Aamun edetessä  uutisissa kerrotaan, että EFE:n toimittajat on pidätetty sen jälkeen, kun he ovat julkaisseet uutisia Venezuelan presidentiksi reilu viikko sitten julistautuneesta opposition Juan Guaidósta.
 Maduron hallinnon turvallisuuspalvelun agentit ovat tulleet hakemaan toimittajat hotellista ja vieneet heidät turvallisuuspalvelun Sebinin pidätyskeskukseen.
 Yksi pidätetyistä on kolumbialainen valokuvaaja, joka pidätettiin, kun hän on otti kuvaa seinässä olevasta graffitista.
 Monet pidätetyistä toimittajista ovat työskennelleet presidentinpalatsin lähistöllä, jonne olen itsekin suunnitellut lähteväni. Nyt suunnitelmiin tulee kuitenkin muutos ja päätän jättää juttukeikan väliin.
 Uutistoimisto EFE:n edustaja puhui medialle pidätettyjen toimittajien tilanteesta.  Maija Salmi / Yle
 Venezuelassa toimittaja  voi joutua pidätetyksi missä vain ja koska tahansa, mutta Mirafloresin alue ja muut, sosialistihallinnolle tärkeät kaupunginosat ovat kaikista riskialttiimpia paikkoja.
 Niissä partioivat poliisien ja sotilaiden lisäksi hallinnon värväämät siviilipukuiset vartijat, jotka tarkkailevat kaikenlaista epäilyttävää toimintaa. Lienee turha mainita, että epäilyttäväksi toiminnaksi lasketaan etenkin journalismi. Tämän olen saanut huomata itse myös edellisellä juttumatkallani.
 Tuolloin poliisit kiinnostuivat minusta, kun tein reportaasia passia jonottavista venezuelalaisista ja juttupaikalta tuli kirjaimellisesti lähes lentävä lähtö.
 Selvisin tilanteesta kuitenkin säikähdyksellä. Nyt pidätetyillä toimittajilla ei ole ollut yhtä hyvä tuuri.
 Torstaiaamuna toimittajien  kohtalosta liikkuu ristiriitaista tietoa.
 Joidenkin lähteiden mukaan osa heistä on vapautettu ja karkotettu maasta. Toiset ovat edelleen pidätettyinä.
 Puoliltapäivin Mirandan kaupunginosassa sijaitsevalla Parque Cristal -aukiolla järjestetään mielenilmaus pidätettyjen toimittajien vuoksi.
 Aukiolle saapuu runsas määrä toimittajia ja monet tekevät suoraa lähetystä paikan päältä.
 Paikalla oli runsaasti mediaa. Maija Salmi / Yle
 Venezuelan toimittajien  ammattiliitto SNTP on laatinut kirjelmän, jossa vaaditaan työrauhaa sekä hallintoa lopettamaan pidätykset ja vapauttamaan pidätetyt toimittajat.
 SNTP:n yleissihteeri  Marco Ruiz  vastaa toimittajien kysymyksiin pidätyksiin liittyen. Hän kertoo, että kaksi pidätetyistä on ranskalaisia, yksi espanjalainen, kaksi kolumbialaista, kaksi chileläistä ja neljä venezuelalaista. Suurin osa heistä on työskennellyt kansainväliselle medialle.
 Venezuelan toimittajien ammattiliiton edustaja Marco Ruiz kertoi, että osa toimittajista on edelleen pidätettynä.  Maija Salmi / Yle
 Hän kertoo myös, että viimeisen kuukauden aikana Venezuelassa työskenteleviä toimittajia kohtaan on tehty 40 hyökkäystä, joista 19 on pidätyksiä.
 Maassa on vankilassa edelleen esimerkiksi saksalainen toimittaja, jota syytetään vakoilusta.
 Ruizin mukaan nyt pidätetyistä toimittajista osa on vapautettu ja osa karkotettu.
 Karkotettuihin kuuluvat esimerkiksi chileläiset ja ranskalaiset.
 Sen sijaan EFE:n toimittajat on vapautettu eikä heitä ole aiemmin kerrotusta informaatiosta poiketen karkotettu.
 He ilmestyvät myös Parque Cristal -aukiolle kertomaan pidätyksistä. Paikalla on tungosta, kun toimittajat haastattelevat toimittajia.
 Valokuvaaja Leonardo Muñoz oli pidätettynä 12 tuntia.  Maija Salmi / Yle
 EFE:n kolumbialaiset  toimittajat  Leonardo Muñoz  ja  Mauren Barriga  kertovat, että heihin ei kohdistettu väkivaltaa ja toistaiseksi he saavat jatkaa työskentelyä Venezuelassa.
 Barrigan mukaan pidätyskeskuksessa heitä ei myöskään suljettu selliin, vaan heitä pidettiin suljettujen ovien takana toimistossa.
 Kolumbialainen toimittaja Mauren Barriga kertoi yksityiskohtia pidätyksestä.  Maija Salmi / Yle
 Toimittajien ammattiliiton yleissihteeri Marco Ruiz kuitenkin muistuttaa, että läheskään aina turvallisuuspalvelun viranomaiset eivät ole yhtä helläkätisiä.
 Usein toimittajille ei anneta mahdollisuuksia ilmoittaa omaisilleen pidätyksistä, asianajajaa voi olla mahdoton saada eikä pidätettyjen olinpaikkaa kerrota.
 Väkivallan uhka  on suuri etenkin mielenosoituksissa.
 Itse jouduin ensimmäisellä juttumatkallani Venezuelaan todistamaan kansalliskaartin harjoittamaa väkivaltaa.
 Olin syksyllä 2017 tekemällä juttua mielenosoituksessa, kun moottoripyörillä paikalle saapuneet kansalliskaartin jäsenet saapuivat hajottamaan väkijoukkoa.
 He heittivät väkijoukon keskelle kyynelkaasupommin, joka sokaisi minut ja aiheutti tukehtumisen tunteen. Tällä kertaa mielenosoittajia ja joukossa olleita toimittajia ei onneksi tulitettu kumiluodeilla, ja selvisin yhteenotosta ilman fyysisiä vammoja.
 Toisinkin olisi voinut käydä.
 Parque de Cristal  -aukiolla tapaan venezuelalaisen videokuvaaja  Ademar Donan , joka joutui niin ikään vuoden 2017 mielenosoituksissa hallinnon joukkojen väkivallan kohteeksi.
 Hallituksen joukot hyökkäsivät videokuvaaja Ademar Donan kimppuun vuoden 2017 mielenosoituksissa.  Maija Salmi / Yle
 Dona kertoo, kuinka häntä hakattiin niin voimakkaasti, että hän sai lievän kallonmurtuman.
 Siksi Venezuelassa työskentelevien toimittajien vakiovarusteisiin kuuluvat kypärä, luotiliivit ja kaasunaamari. Niiden turvin myös minä suuntaan opposition kannattajien lauantaiseen suurmielenosoitukseen, johon odotetaan osallistuvan satoja tuhansia presidentti Maduroa vastustavia kansalaisia
 Nähtäväksi jää, miten hallinto suhtautuu tällä kertaa mielenosoittajia ja paikan päällä raportoivia toimittajia kohtaan.
 Vapaaksi päästetyt toimittajat kertoivat kokemuksistaan medialle.  Maija Salmi / Yle
 Lue lisää:
 Ulkomaisia toimittajia pidätetty Venezuelassa – EU vaatii vapauttamista
 "Taistelu vapaudesta on alkanut" – presidentti Trump osoitti tukensa Venezuelan Guaidolle
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea
 Venezuelan presidentti Maduro venäläismedialle: Olen valmis uusiin parlamenttivaaleihin, kiitän Putinia tuesta
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä

Ylen toimittaja Venezuelasta: Olisin voinut olla yksi pidätetyistä


Summary: Kauhajoki lainaa SuomiLoven formaattia kerätäkseen euroja yhteisvastuulle. Tapahtuma on herättänyt jo etukäteen mielenkiintoa.

Lapuan hiippakunta isännöi piispa  Simo Peuran  johdolla perinteistä evankelis-luterilaisen kirkon Yhteisvastuukeräystä. Keräys käynnistyy sunnuntaina tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  puheella ja Alavuden kirkosta suorana televisioitavalla avausmessulla.
 Seinäjoen seurakunta on ollut vuosittain valtakunnallisten keräyslistojen kärjessä. Viime vuonna Seinäjoella kerättiin yhteisvastuulle eniten varoja koko maassa, yhteensä yli 76 000 euroa. Tämä tekee 1,48 euroa seurakuntalaista kohden. Tulosta selittää hyvin organisoitu ovelta ovelle -keräys.
 Yhteisvastuukeräyksen tuotto ohjataan tänä vuonna vähävaraisten lasten ja nuorten koulutukseen kotimaassa ja maailman katastrofialueilla. Yhteisvastuulla on Suomessa perinteet jo vuodesta 1950 lähtien.
 SuomiLoven malli lainassa Kauhajoella
 Kauhajoen tuleva yhteisvastuutempaus KauhajokiLove on jo etukäteen saanut hyvän vastaanoton. Kauhajoen seurakunta järjestää 10. helmikuuta tapahtuman, joka lainaa Ylen suosittua SuomiLove-ohjelman formaattia.
 – Vähän muunneltuna kylläkin. Haimme tuottajalta luvan käyttää nimeä ja formaattia, kertoo tapahtuman toinen juontaja, kirkkovaltuutettu  Olli Kiukkonen . Juontajakaverikseen hän saa seurakunnan lähetyssihteeri  Terhi Niemelän .
 Tapahtumassa neljä pariskuntaa kertoo haastavia ja koskettavia tarinoita parisuhteensa matkalta.
 – Kirkossa kuullaan rankkojakin asioita. Mukana on pariskunta, jonka molemmat osapuolet ovat menettäneet aiemman puolisonsa vakavan sairauden seurauksena. Muiden pariskuntien tarinoiden aiheina ovat muun muassa lapsettomuus, erityislapsen syntymä ja muutto vieraalle seudulle, josta puuttuu tukiverkosto, Olli Kiukkonen kertoo.
 Tarinoiden lomassa Kauhajoelta kotoisin oleva musiikin monitoimimies  Antti Kleemola  esittää pariskuntien toivemusiikkia.

Lapuan hiippakunta isännöi Yhteisvastuukeräystä – rakkaustarinoita ja ovelta ovelle -keräyksiä


Summary: Helsinki-Vantaan lentotullin henkilöstön edustajat kertovat Ylelle olevansa huolissaan henkilövalvonnan tehokkuudesta. Tullin johdosta kuitenkin vakuutetaan, että lentotullissa valvonta on tehokasta.

Helsinki-Vantaan lentotulli tiistaina puoliltapäivin.
 Terminaaliin saapuvia matkustajia ja matkatavaroita tarkkailee useita tullivirkailijoita. Paikalla on myös useita valvonnassa apuna käytettäviä koiria.
 Koirat tekevät työnsä – käyvät läpi saapuneita matkatavaroita ja matkustajia. Mitään epäilyttävää ei löydy. Kaikki sujuu kuin rasvattu.
 Näin hyvä tilanne on harvoin.
 Itse asiassa Helsinki-Vantaan lentotullin henkilökunnan keskuudesta kantautuu hätähuuto resurssipulasta.
 Viestin suoruus ja muotoilu riippuu, keneltä ja milloin asiaa kysyy.
 – Tavalliselle lentotullin rivimiehelle täällä henkilövalvonnassa se näkyy niin, että ne, ketkä ovat töissä, joutuvat tekemään vähän enemmän. Asiakkaalle se näkyy siten, että asiakas joutuu odottamaan palvelua pidempään, sanoo tullitarkastaja  Pauli Karjalainen .
 Jotkut ilmaisevat asian suoremmin.
 Kaksi Tullin henkilöstön edustajaa suostui kommentoimaan Ylelle tilannetta vain nimettömänä, työpaikan menettämisen pelossa.
 – Helsinki-Vantaan lentoasemalla matkustajavalvonnassa suurin ongelma on se, että henkilöstöpula on valtava, sanoo nimensä salaamista pyytänyt henkilöstön edustaja.
 Kysyttäessä, vuotaako Helsinki-Vantaan lentotullin valvonta, jatkaa hän tiukkaan sävyyn.
 – Ihan varmasti jää paljastamatta salakuljetuksia. Jos töissä on kolme ihmistä, niin he eivät pysty olemaan kuin yhdessä kolmesta terminaalista kerrallaan. Lisäksi nämä samat henkilöt joutuvat hoitamaan samalla muita juoksevia asioita.
 Toinen nimettömyyttä pyytänyt henkilöstön edustaja jatkaa.
 – Pari viimeistä vuotta vahvuus lentotullin henkilövalvonnassa on ollut vuorossa kahdesta kolmeen työntekijää. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tällaisessa valvontavuorossa kolmesta terminaalista vain yhtä voidaan valvoa.
 – Helsinki-Vantaalla on liian vähän myös huumekoiria. Monesti töissä on vain yksi koira, jos sitäkään. Samat koirat hoitavat myös rahti- ja pakettiliikenteen valvontaa, toteaa toinen nimetön Tullin työntekijä.
 Erään henkilökunnan edustajan mukaan myös huumekoiria on lentotullissa liian vähän. Kuvassa vuoden 2018 tullikoira Manu.  Jukka Pätynen / Kennelliitto
 Ammattiliitto huolissaan henkilöstön jaksamisesta
 Koska Helsinki-Vantaan lentotullin tilanteesta on vaikeaa saada tietoa käytännön työtä tekevältä henkilöstöltä, kysyimme asiaa työntekijöiden ammattiliitolta.
 Tullivirkamiesliitolla on hyvin tiedossa Helsinki-Vantaan lentotullin jo vuosia jatkunut resurssivaje.
 – Olemme huolissamme valvontatyötä tekevien ihmisten jaksamisesta ja siitä, miten näitä resursseja kohdennetaan, sanoo Tulllivirkamiesliiton puheenjohtaja  Jari Nieminen .
 Niemisen mukaan Tullivirkamiesliitto on pyrkinyt vaikuttamaan sekä valtionvarainministeriöön että Tullin johtoon, jotta määrärahoja saataisiin lisää. Toistaiseksi tulokset ovat olleet laihoja.
 – Liiton käsityksen mukaan lentotulliin tarvittaisiin 10–15 työntekijää lisää, Nieminen sanoo.
 Helsinki-Vantaan lentokentällä matkustajaliikenteen valvonnan vahvuus on tällä hetkellä noin 35 henkilötyövuotta.
 Tästä määrästä kuitenkin 15–16 henkilötyövuotta on varattu postiliikenteen valvontaan ja saman verran myös rahtiliikenteen valvontaan. Näin henkilöliikenteen valvontaan jää kolmesta viiteen henkilötyövuotta.
 Helsinki-Vantaan lentokentän läpi kulkee vuosittain noin 46 miljoonaa pakettia ja noin 20 miljoonaa matkustajaa.
 Valvontajohtaja: Lentotulli ei vuoda
 Viime aikoina julkisuudessa on puhuttu näkyvästi siitä, miten huumausaineita on aikaisempaa helpompi saada ja että aineita on entistä nuoremmilla.
 Myös Tullissa myönnetään, että huumausaineita ja huumaavia aineita liikkuu entistä enemmän niin Euroopassa kuin myös Suomessa.
 Huumaavaa ainetta ei luokitella huumausaineeksi, jos sitä ei ole mainittu huumausainerekisterissä.
 Samaan aikaan huumausainerikoksissa ei ole tapahtunut Suomessa viime vuosina mitään räjähdysmäistä kasvua.
 Päinvastoin – viime vuoden syyskuun loppuun ulottuvissa lentotullin tilastoissa huumausainerikokset näyttäisivät jopa vähentyneen. Lentotullissa paljastui syyskuun loppuun mennessä vähän yli 2 000 huumausainerikosta. Tämä on noin kolmanneksen edellisvuoden vastaavaa aikaa vähemmän.
 Herää kysymys, miten paljon huumeita virtaa Suomeen tullin tietämättä.
 Vaikka Helsinki-Vantaan lentotullissa resurssi on niukka, ei valvontajohtaja  Mikko Grönberg  myönnä, että Suomen Tulli vuotaisi.
 – Tulli ei vuoda. Käytännössä liikenne- ja rahtimäärät kokonaisuudessaan ovat niin isoja, että olennaista ei ole, lisätäänkö henkilövalvontaan yksi tai kaksi henkilöä. Olennaista ovat nimenomaan satsaukset tekniikkaan ja teknologiaan ja valvonnan tehostaminen tätä kautta.
 Tullin johdosta ei haluta ottaa myöskään suoraan kantaa siihen, onko tullilla nykyisellä vahvuudella valmius valvoa kerrallaan vain yhtä kolmesta terminaalista.
 – Olennaista on se, että valvontaa on juuri siellä, missä sille kulloinkin on eniten kysyntää eli missä riski on suurin. Hyödynnämme mahdollimman paljon uutta tekniikkaa siihen, että meille jää aikaa ja mahdollisuuksia tämän riskianalyysin muodostamiseen, sanoo valvontajohtaja Grönberg.
 Tulli esimerkiksi automatisoi parhaillaan postiliikenteen valvontaa.
 Uudesta tekniikasta haetaan apua myös valvottavan kohteen valintaan eli siihen, mitä kannattaa tehostetusti valvoa.
 Tulli on ollut mukana suunnittelemassa myös rakenteilla olevaa uutta terminaalia.
 – Tulli on mukana suunnittelussa, jotta uusi terminaaliratkaisu olisi toimintamme kannalta optimaalinen ja pystymme tehokkaasti käyttämään meidän valvontakoneistoamme, sanoo Grönberg.
 Tulli on yhdessä Säteilyturvakeskuksen eli Stukin kanssa kehitellyt myös niin sanotun bodyscannerin käyttöönottoa. Sen avulla voitaisiin henkilövalvonnassa tarkistaa, kuljettaako matkustaja kehossaan esimerkiksi huumeita.
 Uuden järjestelmän käyttöönotto on kuitenkin vielä epävarmaa, sillä se vaatisi muutoksia lainsäädäntöön.
 Lentotullin takavarikoimia lääkeaineita ja tupakkaa. Kuva on vuodelta 2014. Tulli
 Jäikö lentotulli budjetissa nuolemaan näppejään?
 Lentotullin niukan resurssin taustalla on kymmenisen vuotta jatkunut valtion hallinnon säästökuuri. Työntekijät ovat vähentyneet eläköitymisen kautta, ja uusia rekrytointeja on saanut tehdä vasta viime vuoden lopulta lähtien.
 Tulli saa valtionvarainministeriöltä kokonaismäärärahan, jonka se kohdentaa tarkoituksenmukaiseksi katsomallaan tavalla.
 Tullin ylijohtajan  Jarkko Saksan  mukaan lentotulli ei ole kärsinyt budjettimäärärahojen jaon yhteydessä, vaan on saanut määrärahoja jopa muita Tullin osastoja paremmin.
 – Vaikka meillä on määrärahat henkilöstöstä vähentyneet jopa neljänneksellä kymmenessä vuodessa, niin lentotullin henkilömäärän olemme pystyneet pitämään nykyisellään.
 Saksan mukaan tullin määrärahat mahdollistavat jatkossa myös uuden henkilökunnan palkkaamisen.
 – Tällä hetkellä haemme lentotulliin kahta uutta työntekijää. Tiedämme, että lentotullissa liikenne- ja matkustajamäärät ovat lisääntyneet, ja siellä on myös uusia rakenteita kehitteillä. Totta kai ne edellyttävät asianmukaista työntekijämäärää. Tasapainoilemme tässä tullin kokonaisresurssimäärän puitteissa.

Helsinki-Vantaan lentotullin matkustajavalvonnassa on liian vähän työntekijöitä – Pahimmillaan kolmesta terminaalista vain yhtä voidaan valvoa, sanoo henkilökunnan edustaja


Päättynyt tammikuu oli Australian kuumin kuukausi koskaan, kertoi maan meteorologian laitos perjantaina.
 Kuukauden keskilämpötila ylitti koko Australian mantereella 30 astetta ensimmäistä kertaa mittaushistoriassa. Kuukauden aikana oli paitsi ennätyksellisen pitkiä hellejaksoja myös hurjia lämpötiloja yksittäisinä päivinä.
 Kuukauden korkein lämpötila mitattiin Etelä-Australiassa, kun elohopea kipusi 49,5 asteeseen 24. tammikuuta. Kuukauden sademäärä jäi keskiarvon alapuolelle, mikä pahensi jo valmiiksi vakavaa kuivuutta Australian itäosissa.
 Tammikuun puolivälissä Etelä-Australian viranomaiset varoittivat kansalaisia puista putoilevista lepakoista. Australian yleisradioyhtiö  ABC  kertoi, että Adelaidessa kuumudesta pökerryksissä olleita lepakoita putoili puista maahan. Viranomaisten mukaan lepakot voivat kantaa jopa hengenvaarallisia viruksia, kuten vesikauhua aiheuttavaa Australian lepakkolyssavirusta. Puista pudonneiden lepakoiden käsittely pyydettiin jättämään koulutetuille lepakonkäsittelijöille.
 Maan kaakkoisosassa kesäisin yleiset metsäpalot levisivät tammikuussa maan trooppisiin koillisosiin. Lämpöaalto johti myös yli miljoonan kalan kuolemaan Murray- ja Darling-jokien alueella.
 Lämpötilat ovat Australiassa kohonneet viimeisen sadan vuoden aikana yli yhdellä celsiusasteella.

Tammikuu oli Australian historian kuumin – lepakot putoilivat puista


Summary: Liikevaihdon kasvun hidastuminen kuitenkin huolettaa sijoittajia.

Verkkokauppajätti Amazonin tulos koheni reippaasti viime vuoden viimeisellä neljänneksellä. Tulos oli kolme miljardia dollaria, kun se vuotta aiemmin oli ollut 1,86 miljardia dollaria, kertoo muun muassa  Wall Street Journal .
 Liikevaihto kasvoi 20 prosenttia reiluun 72 miljardiin dollariin. Yhtiötä vauhditti muun muassa hyvin sujunut vuodenvaihteen lomakauden myynti. Myös kaksi aiempaa vuosineljännestä olivat sujuneet yhtiöltä ennätyksellisen hyvin.
 Yrityksen kasvualat kuten pilvipalvelubisnes, mainostaminen ja myyjille tuotetut palvelut ovat auttaneet kompensoimaan sen perinteisestä bisneksestä eli vähittäiskaupasta saatavia pienempiä voittoja. Sijoittajat ovat silti huolissaan siitä, että Amazonin liikevaihdon kasvu on hidastunut usean viime neljänneksen aikana. Amazonin pilvipalvelubisnes on auttanut kompensoimaan sen vähittäiskaupan pienempiä voittoja.
 Yhtiö ennustaa meneillään olevan ensimmäisen vuosineljänneksen liikevaihdon olevan 56–60 miljardia. Analyytikot ovat kuitenkin keskimäärin odottaneet reilun 60 miljardin liikevaihtoa. Amazonin osake lähti tulosjulkistuksen jälkeen laskuun New Yorkin pörssissä.
  Laaja asiakaspohja auttaa mainosmarkkinoilla
 Amazonista on tullut yksi maailman arvokkaimmista yhtiöistä, kun se liikkuu kauemmas juuriltaan ja laajentaa elintarvikkekauppaan, striimaukseen ja muihin tuotteisiin ja palveluihin.
 – Amazonin voitot kasvavat vahvan joulukauden myynnin auttamana, mikä samalla ruokkii sen kuumana käyvää mainosbisnestä, sanoi markkinatutkimusyhtiö eMarketerin pääanalyytikko  Andrew Lipsman .
 Hän lisäsi, että Amazon on saanut jalansijaa digitaalisilla mainosmarkkinoilla laajan asiakaspohjansa ansiosta. Näin se on kehittänyt uuden tulovirran ja vallannut hieman markkinaosuutta Googlelta ja Facebookilta.
 Amazon on myös kasvattanut myyntiään perinteisillä kauppaliikkeillä, joista yksi esimerkki on vastikään hankittu Whole Foods -ruokakauppaketju.
 – Voiton kannalta Amazonin tulokset ovat vaikuttavia, sanoo  Neil Saunders  tutkimusyhtiö GlobalDatasta.
 Yhtiön kulut kasvoivat, kun se jatkoi investointeja datakeskuksiin, jakeluverkostoon ja tekoälyyn sekä sisällöntuotantoon Amazon Prime -palveluun, joka kilpailee markkinajohtaja Netflixin kanssa.

Verkkokauppajätti Amazonin tulos parani huomattavasti


Riihimäellä palaa kerrostalo.
 Talo sijaitsee noin 300 metrin päässä Riihimäen asemasta osoitteessa Telluskatu 4.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta kahden aikaan aamuyöstä perjantaina. Paikalla on pelastuslaitokselta 14 yksikköä.
 Uutinen päivittyy.

Riihimäellä palaa kerrostalo


Summary: USA:lla ja Kiinalla on kuukausi aikaa löytää kauppasopu.

Yhdysvaltain ja Kiinan kauppaneuvotteluissa on nähty upeaa edistystä, sanoi Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  torstaina. Trump kommentoi tilannetta maiden delegaatioiden kaksipäiväisten neuvottelujen päätteeksi Washingtonissa.
 Varapääministeri  Liu Hen  johtama Kiinan delegaatio luki Trumpille presidentti  Xi Jinpingin  lähettämän kirjeen. Siinä Xi sanoi, että maiden suhteet ovat kriittisessä vaiheessa ja että hän toivoo osapuolten voivan jatkaa työntekoa keskinäisen kunnioituksen merkeissä.
 Yhdysvallat ja Kiina yrittävät saada aikaan kauppasopimuksen ennen maaliskuun alkua, jolloin Yhdysvallat on uhannut nostaa tuontitullejaan 10 prosentista 25 prosenttiin. Tullit kohdistuvat 200 miljardin dollarin arvoiseen osuuteen kiinalaistuonnista.
 Kauppasodan syvenemisen pelätään horjuttavan entisestään maailmantaloutta. Yhdysvaltain puolelta neuvotteluja johtava  Robert Lighthizer  sanoi torstaina, että vaikka neuvotteluissa tapahtui edistystä, on edessä vielä paljon työtä.
 Trump sanoi aiemmin torstaina haluavansa kauppasopimuksen, joka avaa Kiinan markkinat kunnolla.
 – Minun täytyy tehdä kunnon diili. Minun täytyy avata Kiina. Olemme avoinna heille, joten heidän täytyy olla avoinna meille. Siitä tulee hyvin kattava sopimus. Me katamme kaiken.
 Trump totesi, että lopullisen diilin aikaansaaminen vaatii todennäköisesti tapaamista hänen ja Xin välillä. Presidenttien tapaamisesta ei kuitenkaan vielä ole sovittu.

Trump tapasi Kiinan varapääministerin – "Upeaa edistystä"


Summary: Näyttelijä, ohjaaja ja käsikirjoittaja Volodymyr Zelensky ohitti kyselyissä istuvan presidentin Petro Porošenkon ja entisen pääministerin Julija Tymošenkon.

Ukrainan presidentinvaalikilvan johtoon on uusimpien kyselyiden mukaan noussut tv-tähti  Volodymyr Zelensky .
 Presidenttiä suositussa tv-sarjassa näytellyt Zelensky on ohittanut kyselyissä entisen pääministerin  Julija Tymošenkon  ja istuvan presidentin  Petro Porošenkon .
 Presidentinvaalien ensimmäinen kierros pidetään Ukrainassa 31. maaliskuuta.
 Riippumattoman Razumkov-tutkimuslaitoksen kyselyssä 23 prosenttia vastaajista kannatti Zelenskyä, kun taas Porošenko sai 16,4 prosentin ja Tymošenko 15,7 prosentin kannatuksen.
 Rating-mittauslaitoksen kysely  taas antoi Zelenskylle 19 prosentin, Tymošenkolle 18,2 ja Porošenkolle 15,1 prosentin kannatuksen.
 "Presidentti" pyrkii presidentiksi
 41-vuotiaan Zelenskyn gallup-suosion taustalla vaikuttavat hänen uransa tv-esiintyjänä ja näyttelijänä ja toisaalta kansalaisten turhautuminen maan perinteiseen poliittiseen eliittiin.
 Zelensky on näyttelijä, käsikirjoittaja ja ohjaaja.
 Hän on esiintynyt myös Ukrainan  Tanssii tähtien kanssa  -ohjelmassa.
 Zelensky esitti presidenttiä vuonna 2015 alkaneessa suositussa satiirisessa sarjassa  Sluha Narodu  ( Kansan palvelija ), jossa nuori historianopettaja yhtäkkiä voittaa presidentinvaalit haukuttuaan internetissä levinneellä videolla hallinnon korruptiota.
 – Kun äänestäjät ovat kyllästyneitä nykyisiin poliitikkoihin ja talouden edistyksen puutteeseen, Zelensky voi aiheuttaa yllätyksen, Penta-tutkimuslaitoksen analyytikko  Volodymyr Fesenko  arvioi uutistoimisto AP:lle.
 Kansalaiset eivät luota poliitikkoihin
 Turhautumista perinteisiin poliitikkoihin selittää kansalaisten väsymys talousvaikeuksiin ja sitkeään korruptioon. Ukrainan talous on koko Neuvostoliiton jälkeisenä aikana kehittynyt heikosti, ja vallakkaat bisnesryhmät ovat jakaneet talouden hyödyt keskenään.
 Vuosien 2013–2014 kansannousu presidentti  Viktor Janukovytšin  hallintoa vastaan sisälsi toiveen muutoksesta, mutta luvatut korruptionvastaiset uudistukset ovat edenneet hitaasti Porošenkon kaudella, ja Venäjän painostus on osaltaan painanut taloutta.
 Jännitystilalle Venäjän-suhteissa ei näy loppua. Viime aikoina välejä ovat kiristäneet muun muassa Mustanmeren laivastoselkkaus ja Moskovan patriarkaatista itsenäisen ortodoksikirkon perustaminen Ukrainaan.
 Venäjä miehitti vuonna 2014 Krimin niemimaan ja lietsoi ja tuki Itä-Ukrainassa separatismia. Itä-Ukrainaan sittemmin neuvoteltua tulitaukoa rikotaan käytännössä päivittäin.

Koomikko nousi Ukrainan presidentinvaalikisan kärkeen – esitti presidenttiä suositussa tv-sarjassa


Summary: British Airways varoittaa matkustajia mahdollisista lentojen peruuntumisista perjantaina.

Rankat lumisateet pyyhkivät torstaina Britannian ylitse aiheuttaen ongelmia liikenteelle. Englannin lounaiskulmassa Cornwallissa jopa 100 autoa on jäänyt jumiin valtatielle äkillisen lumisateen yllätettyä, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Perjantaina odotetaan peruutuksia rautateille ja myös Heathrow'n lentokentällä varaudutaan lentojen peruuntumisiin.
 – Odotamme epäsuotuisia sääolosuhteita eteläiseen Englantiin Torstaina, mikä luultavasti vaikuttaa joihinkin lyhyen matkojen lentoihimme, British Airways tiedotti uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Lentoyhtiö kehottaa asiakkaitaan tarkistamaan lentonsa statuksen netistä mahdollisten peruuntumisten vuoksi ja tarjoaa myös mahdollisuutta vaihtaa lyhyiden matkojen lentoja myöhemmiksi.
 Lontoon joukkoliikenteestä vastaava Transport for London kehotti Twitterissä kaupunkilaisia olemaan perillä määränpäässään kello yhdeksään illalla mennessä.
 Kymmenet koulut Britannian eteläosissa pitävät ovensa suljettuina perjantaina lumentulon vuoksi. Cornwallissa sijaitseva Callywithin lukio sen sijaan kertoi, että osa oppilaista voi jäädä koululle yöksi, koska bussit eivät enää kulje.
 BBC:n mukaan torstain aikana puoleen yöhön mennessä Cornwallin alueella oli mitattu tulleeksi noin 12 senttiä lunta.
 Lue myös:
 Chicagosta tuli Chiberia – ainakin 12 ihmistä kuollut tappopakkasissa Yhdysvaltojen Keskilännessä

Britanniassa rankat lumisateet: kymmenet koulut pysyvät kiinni perjantaina, 100 autoa jumissa valtatiellä


Summary: Peruspalveluministerin mukaan hoivayritysten työvuorolistoilla olevat niin sanotut haamuhoitajat voivat olla pahimmillaan rikos.

Vanhusten hoivakotien karut käytännöt, kuten aliravitut vanhukset, ovat hallinneet julkista keskustelua tällä viikolla. Väittelyyn vanhustenhoidon epäkohdista kului koko eduskunnan kyselytunti torstaina.
 Hallitukselta vaadittiin vastauksia hoitohenkilökunnan vähäisyydestä heti ensimmäisistä kysymyksistä lähtien, jotka esitti kansanedustaja  Merja Mäkisalo-Ropponen  (sd). Hän vaati peruspalveluministeri  Annika Saarikkoa  (kesk.) esittämään sitovaa hoitajamitoitusta vielä tällä vaalikaudella.
 Hallituspuolue kokoomus vahvisti torstaina iltapäivällä, että  se vastustaa ainoana puolueena  sitovan hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin, vaikka velvoittava mitoitus kävisi hallituskumppaneillekin. Tällä hetkellä laissa on vain suositus, että hoitajia olisi 0,5 yhtä hoidettavaa kohden.
 Saarikko ja valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok.) vastasivat, että lakia ei ehdittäisi enää tällä hallituskaudella muuttaa.
 Selitys ei kelvannut oppositiolle, josta vaadittiin useaan kertaan velvoittavan hoitajamitoituksen viemistä eteenpäin ja asian kiirehtimistä.
 SDP:n ryhmäjohtaja  Antti Lindtman  vaati muiden joukossa useaan otteeseen hallitukselta selitystä, onko kokoomus ainoa, joka sitovaa hoitajamitoitusta vastustaa.
 – Jos kokoomus on asiassa ainoa joka vastustaa, jättäkää heidät tässä asiassa yksin, vetosi perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Leena Meri .
 Orpo: Helppo ratkaisu monimutkaiseen ongelmaan
 Ministeri Saarikko toivoi oppositiolta muita ratkaisuesityksiä.
 – Totean, että päästämme itsemme liian helpolla, jos ajattelemme että ratkomme ympärivuorokautisen hoivan mitoituksella kaiken sen mihin suomalaisen yhteiskunnan ikääntyminen johtaa, Saarikko lateli.
 Hän vahvisti kuitenkin olevansa henkilökohtaisesti sen takana, että keskusta otti eduskuntavaaliohjelmassaan torstaina kantaa hoitajamitoituksen puolesta.
 Orpo vetosi siihen, että ongelmat eivät ratkeaisi hoitajamitoituksella.
 – Te tarjoatte helpon ratkaisun monimutkaiseen ongelmaan. Ei hyvät ihmiset riidellä näin paljon, Orpo sanaili kiivaan keskustelun lopulla.
 Saarikko sanoi arvelleensa etukäteen, valitseeko pääoppositiopuolue SDP tyylilajin, jossa se syyttelee hallitusta.
 – Ei teidän saldonnekaan puhdas ole, te leikkasitte kuntien taloudesta, laitoshoidosta, josta täälläkin puhutaan, hän syytti itse.
 Saarikko vetosi siihen, että painopiste on ollut tällä vaalikaudella kotihoidon kehittämisessä, jota on hänen mukaansa valtaosa vanhusten palveluista.
 Saarikko kohdisti sanansa myös kuntapäättäjille, ja kysyi onko kilpailutuksissa tuijotettu vain hintaa.
 Saarikko: Haamuhoitajat pahimmillaan rikos
 Vasemmistoliiton ryhmäjohtaja  Aino-Kaisa Pekonen  vaati puuttumaan työvuorolistoilla oleviin niin sanottuihin haamuhoitajiin, eli henkilökunnan vähyyteen hoivakodeissa.
 Saarikko sanoi, että asiaa käsitellään huomenna perjantaina, jolloin hän tapaa hoivayrityksien, ammattiliittojen, kuntien ja valvontaviranomaisten edustajia. Tarkoitus on neuvotella, miten vanhuksille turvataan laadukkaat asumispalvelut.
 – Pahimmillaan se on rikos, jos on tietoisesti väärennetty dokumentaatiota, jota valvontaviranomainen tarkastaa, Saarikko ilmoitti.
 – Toiminta, joka vääristelee henkilöstön määrää, joka vanhuksilla on tukenaan, on yksiselitteisesti väärin. Tulen vaatimaan sitoumuksia tämän lopettamiseksi.
 Vihreiden kansanedustaja  Outi Alanko-Kahiluoto  vaati vastausta kannattaako Suomeen ajaa laajoja, yksityisten yritysten pyörittämiä sote-markkinoita.
 Myös vasemmistoliiton puheenjohtajan  Li Anderssonin  mukaan vanhustenhoidon ongelmat ovat nykymallin ongelmia, eivätkä ne hänen mukaansa ratkea sote-uudistuksella, vaan tulevat pahenemaan.
 – Ajatte mallia, jossa voitontavoittelu tulee pahenemaan entisestään, Andersson syytti.
 Petteri Orpon mukaan ne ongelmat, joista nyt puhutaan, ovat nykymallin ongelmia. Hän perusteli, että kunnat ovat vastuussa vanhuuspalveluiden järjestämisestä, mutta ne ovat liian pieniä, ja ulkoistamaan on jouduttu ilman kunnon osaamista, mistä ongelmat hänen mukaansa juontavat.
 – Siksi tarvitsemme sote-uudistuksen. Ei saa sotkea asioita, Orpo sanoi.
 Outi Alanko-Kahiluoto arvosteli, että omavalvontaa ollaan kasvattamassa.
 Ministerit vetosivat jälleen siihen, että sote-uudistuksessa syntyvät maakunnat olisivat vahvempia järjestäjiä kuin kunnat, mikä parantaisi valvontaa.
 Li Anderssonille tämä ei kelvannut, vaan hänen mukaansa sote-uudistuksessa valvottavia yksiköitä tulisi vain lisää. Hän perusteli tätä muun muassa sillä, että hoivajätti Esperi Care on todennut, että heidän markkinansa tuplautuisivat.
 Kyselytunnilla ei ollut vastaamassa pääministeri  Juha Sipilä  (kesk), joka on parhaillaan Brysselissä.

Oppositio vaati hallitukselta hoitajamitoitusta – "Jos kokoomus on ainoa vastustaja, jättäkää heidät yksin"


Summary: Savonlinnan seurakunta on asettanut varoituskylttejä hautausmailleen. Puihin on kertynyt paljon lunta, mikä taivuttaa oksia vaarallisesti.

Savonlinnan seurakunta kehottaa siirtämään hautausmailla vierailut myöhempään ajankohtaan. Harvinainen varoitus päätettiin antaa, koska puista putoavat oksat aiheuttavat välittömän vaaran hautausmailla liikkuville.
 Seurakunta on asettanut varoituskylttejä eri hautausmaiden porteille. Esimerkiksi Talvisalossa ja Kerimäellä hautausmaiden puut ovat isoja, ja niiden oksille on kertynyt paljon lunta.
 – Tilanne on tosi paha. Lunta on ennätyksellisen paljon, ainakin puoli metriä oksien päällä. Koska juuri oli kovat pakkaset, puut ovat myös hyvin hauraita, ja niistä tippuu isoja oksia, kertoo Savonlinnan seurakunnan ylipuutarhuri  Pasi Inkinen .
 Hautausmaalle kannattaa seurakunnan mukaan suunnata seuraavan kerran vasta, kun puiden lumikuorma on hellittänyt. Ylipuutarhuri Inkinen sanoo, että viime päivinä on jo sattunut vaaratilanteita.
 – Henkilökunta joutuu olemaan hautausmaalla esimerkiksi kaivamassa hautoja, ja siellä on tullut pahoja läheltä piti -tilanteita. Toivomme, että ihmiset eivät nyt kävisi hautausmaalla. Emme voi kieltää kulkemista tai sulkea hautausmaita.
 Katse ylös, neuvoo puutarhuri
 Seurakunnalla on vastuu hautausmaiden käytävien kunnossapidosta myös talvisaikaan, ja hautauksia tehdään säässä kuin säässä. Saattoväen pitää päästä haudoille.
 – Henkilökunta jatkaa tavalliseen tapaan töitä, mutta heitä on varoitettu, että eivät menisi sellaisten puiden alle, jossa on vaarallisia, paksun lumen alla roikkuvia oksia. Jos reiden paksuinen oksa tulee alas, se voi jopa tappaa.
 Inkinen kertoo, ettei ole yli kahdenkymmenen vuoden ylipuutarhurin pestinsä aikana nähnyt vielä tällaista talvea. Tilannetta on seurattu seurakunnassa talven mittaan, ja jo aiemmin hautausmailla kävijöitä on varoiteltu asiasta.
 Sydäntalven aikaan hautausmailla kävijöiden määrä vähenee yleensäkin kylmyyden ja lumen takia, mutta ahkerimpia kävijöitä talvi ei haittaa. Toisaalta koululaiset saattavat käyttää hautausmaita läpikulkureittinä.
 – Olen huomannut, että kyllä ne jotka lukevat varoituslapun, alkavat katsella ylöspäin, eivätkä mene puiden alle suoraan. Läheskään kaikki eivät kuitenkaan huomaa varoituksia.

Savonlinnassa harvinainen varoitus: Vältä liikkumista hautausmaalla – "Jos reiden paksuinen oksa tulee alas, se voi jopa tappaa"


Kiihtelysvaaran kirkon polttamisesta tuomittu 30-vuotias joensuulainen mies aikoo valittaa tuomiostaan Itä-Suomen hovioikeuteen.
 Pohjois-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi viime viikolla miehen kahden vuoden ja kahdeksan kuukauden pituiseen vankeusrangaistukseen törkeästä vahingonteosta. Lisäksi mies tuomittiin maksamaan yhteensä lähes kolmen miljoonan euron korvaukset vakuutusyhtiölle ja Joensuun luterilaiselle seurakuntayhtymälle.
 Tuomittu kuvaili tekoa päähänpistoksi ja kertoi katuneensa tekoa. Miehen puolustus vaati jo käräjäoikeudessa korvausten sovittelua, mutta käräjäoikeus ei puoltanut tätä.
 30-vuotias paikkakuntalainen mies sai kirkon poltosta Pohjois-Karjalan käräjäoikeudelta liki kolmen vuoden vankeustuomion. Marja-Liisa Kämppi / Yle
 Tuomitun avustaja, varatuomari  Jaakko Koponen  kertoo, että valitus koskee koko tuomiota: tuomittu hakee lyhempää vankeustuomiota ja sovittelua korvauksiin.
 Koposen mukaan kohtuullisempi korvaussumma voisi olla kolmasosa tuomitusta eli noin miljoona euroa.
 Kihlakunnansyyttäjä  Osmo Manninen  sen sijaan ei todennäköisesti tee vastavalitusta. Syyttäjä on tuomiossa tyytymätön ainoastaan siihen, että oikeus lyhensi tunnustuksen vuoksi vankeustuomiota neljällä kuukaudella.
 Kiihtelysvaaran vanha puukirkko oli kulttuurihistoriallisesti merkittävä rakennus. Se paloi kivijalkaan saakka syyskuussa 2018. Kirkko oli valmistunut vuonna 1770.
 Tuomitun aikeesta valittaa tuomiostaan kertoi ensimmäisenä sanomalehti Karjalainen.
 Lue lisää:
 Kiihtelysvaaran kirkkopalosta kova tuomio: 2 vuotta ja 8 kuukautta vankeutta ja liki 3 miljoonan euron korvaukset
 Kiihtelysvaaran kirkon polttaminen oli päähänpisto – poliisin esitutkinnan mukaan epäilty pyöräili kirkolle ja sytytti sen bensiinillä

Kiihtelysvaaran kirkonpolttaja valittaa tuomiostaan: haluaa lyhyempää vankeusrangaistusta ja korvauksia pienemmiksi