"Asetu valitsemaasi istuma-asentoon ja anna silmiesi sulkeutua. Tuo sitten huomiosi hengitykseen."
 Kysyn MBSR mindfulness-ohjaaja  Leena Pennaselta , miten istumameditaatio tehdään. Pennanen vastaa nauraen, että meditaatiossa nimen omaan pyritään pääsemään tekemisestä olemiseen. Ymmärrän, että meditaatiota ei voi tehdä. Olen valmis sulkemaan silmäni ja vain olemaan Helsingin Etelä-Haagan rentoutustilassa.
 Istumameditaatiossa on tärkeää löytää hyvä asento. Sen voi tehdä yhtälailla keittiön tuolilla, olohuoneen sohvalla tai lattialla istuen. Jalkoja ja käsiä voi tukea tyynyillä ja vilttikasalla. Seinä voi antaa lisätukea.
 "Tunne, kuinka hengityksesi virtaa sisään ja ulos. Seuraa hengityksen liikettä hetken aikaa tietoisena. Salli hengityksen virrata vapaasti pyrkimättä vaikuttamaan siihen."
 Aisti hengitystä
 Yritän päästää arjen turhista ajatuksista eroon ja aistia Pennasen pyynnöstä hengitystä. Mieleeni nousee tilanne aamupalapydästä, jossa syömme koko perhe. Seuraavaksi mieli kulkee kohti tyttären luisteluharjoituksia.
 Pennanen muistuttaa, että hengitys toimii ankkurina.
 –Palauta ajatuksesi takaisin hengitykseen. Kun teet sen ystävällisesti, niin ystävyytesi itseä kohtaan paranee.
 Meditaatiolla vahvistetaan mielen lihasta. Se tarkoittaa muun muassa sitä, että harjoittaja tulee tietoiseksi omista ajatuksista ja kehon tuntemuksista.
 Tuntuuko jaloissa lämpimältä, kylmältä vai ei miltään?
 Kotona imuroidessa, tiskatessa ja leipoessa ei ehdi edes huomata, miltä omassa kehossa tuntuu. Pysähtyminen ja rentoutuminen tuntuvat silloin kaukaiselta ajatukselta.
 Istumameditaatiossa pysähdytään ja kuunnellaan kehoa. Pennanen ohjaa tuntemaan kehon aistimuksia jaloissa, vatsassa, käsissä päätä unohtamatta.
 – Avainasemassa ovat uteliaisuus, tutkiva asenne ja kiinnostus omaa kehoa kohtaan. Epämiellyttävä tunne ei välttämättä katoa, vaan pysyy samana, voimistuu tai vähenee.
 Lepuutan käsiäni tyyny sylissä. Siirrän huomioni pohkeissa olevaan jännitykseen. Ne kivistävät. Aistin sitä tarkemmin.
 Nappaa kiinni ajatuksesta, jotta ehdit reagoida tietoisesti
 Kun kiireessä myöhästyy bussissa, nousee mieleen usein ensimmäisenä ajatus ärsyttävästä kuskista. Aamun ikävä tilanne saattaa harmittaa koko päivän.
 Pennanen kertoo, että meditaatioissa harjoitellaan ajatuksen tunnistamista, jotta haastaviin tilanteisiin voisi reagoida tietoisesti.
 – Toimiessaan tiedostamattaan saattaa ajatella, että taas minä tein noin. Tietoisella tasolla ihminen ymmärtää, että minulla on ajatus, josta syntyy tunne ja lopulta reaktio.
 Apuna voi olla välihengitys. Esimerkiksi huomatessaan ärtymyksen ikävää tilannetta kohtaan, hengittääkin muutaman kerran rauhallisesti. Silloin voi tiedostaa ajatuksen ja sen voi antaa lipua pois, jolloin reaktio voikin olla myönteinen esimerkiksi kiukun sijaan.
 Kun oppii ymmärtämään omia ajattelumallejaan, voi tehdä muutoksen. Mindfulnessista voi löytyä ratkaisu esimerkiksi parisuhteen haastaviin tilanteisiin. Pennaselle muistuu mieleen ryhmässä tapahtunut kokemus.
 – Eräässä koulutuksessa parisuhteessa oleva oppi kuuntelemisen taidon. Kotona puoliso oli aivan ihmeissään, ja muutos sai hänen plasmat niin sekaisin, ettei puoliso osannut vastata takaisin.
 Elämänhallinta paranee tutkitusti
 Elämänhallinnan menettämisen takana on Pennasen mukaan usein se, ettei ole osannut kuunnella omaa kehoa ja asettaa itselleen rajoja. Mindfulnessin tehoista on runsaasti  tutkimustietoa . Menetelmä muun muassa ehkäisee  masennusta, lievittää stressiä ja auttaa pitkäaiakaiseen unettomuuteen.
 Pennanen rohkaisee osallistumaan MBSR Mindfulness-kursseille, jossa harjoitteita tehdään intensiivisesti.
 – Jos haluaa saada elämässä aikaan muutosta, niin siihen pitää olla valmis laittamaan paukkuja. Se tarkoittaa sitoutumista.
 Jo viiden minuutin mittainen, päivittäinen harjoitus rentouttaa kehoa ja mieltä. Pennasen mukaan puolen tunnin mittaisella harjoituksella voi saada aikaan uusia hermosoluyhteyksiä elimistössä.
 Ryhmätuki antaa potkua muutokselle
 Istumameditaatio on päättynyt ja heiluttelen pienillä liikkeillä vartaloani hereille. Ympärilläni olevat ryhmän muut jäsenet availevat vuorollaan silmiään. Pennanen kehoittaa halukkaita kertomaan kokemuksestaan.
 Kuulen tarinoita stressaavasta työstä, esiintymispeloista ja unettomuudesta. Ryhmän voima onkin Pennasen mukaan juuri siinä, että se auttaa ymmärtämään yhteistä ihmisyyttä.
 – On eri fiilis, jos soutaa isoa venettä yksin kuin ryhmässä. Ryhmä auttaa tiedostamaan myös syy-seuraussuhteita.
 Yleensä yksintehdyt harjoitukset loppuvat, kun tulee vastaiskäyminen tai epämiellyttävä tunne. Silloin harjoittaja saattaa kokea, että mindfulness ei toimi.
 – Niissä tilanteissa tarvitaan pedagogista tieto-taitoa, jolla harjoittaja ohjataan lempeästi hyväksymään kipeä kokemus. Puhun usein siitä, että pahaa oloa voi pitää hyväksynnän sylissä.
 Pennanen kertoo hyväksymisen johtavan muun muassa siihen, että unettomuus helpottuu ja kipujen kanssa voi olla.

 Kuuntele kehoa suorittamisen sijaan
 Elämää on helppoa elää tuttujen kuvioiden mukaan – vie lapset aamulla päiväkotiin, multitaskaa töissä, valmistaa ruokaa, siivoaa, laittaa lapset nukkumaan ja herää taas aamulla kuudelta – usein rättiväsyneenä. Kun pitää laput silmillä, voi moni asia jäädä huomaamatta.
 Jos haluaa muutosta, silloin pitää olla valmis ottamaan automaatio-ohjaus pois päältä. Meditaatioharjoituksella arjen pyörän voi pysäyttää, jolloin omalle toiminnalle tulee etäisyyttä.
 Valaistumistako odotit?
 Valaistumista meditaatio ei anna, mutta sen sijaan se aiheuttaa polvien puutumista. Vaikka se ei paranna maailmaa, niin se on keino pysäyttää arjen rulla.
 Ihmistyyppejä on monia. Heistä yksi on suorittajien ryhmä, joka pakenee pysähtymistä imuroimalla ja tiskaamalla. Pysähtyminen on vaikeampaa kuin paikallaan oleminen. Vaikka juuri pysähtyminen auttaa ymmärtämään omaa kehoa ja mielessä liikkuvia ajatuksia.
 Sen sijaa, että syyttää puolisoa tai ottaa särkylääkkeen, voisikin meditoida. Meditaatio voi tarjota paikan ja ajan, jossa on tilaa vain itselle.
 MBSR mindfulness -ohjaaaja Leena Pennanen toteaa, että meditaatiossa pääsee useammin pois ajatuskierteestä, jossa voi kokea olevansa uhri, huono tai parka. Se auttaa ymmärtämään, että ajatus ei ole totta.
 Olen kokeillut mindfulnessia nyt melkein puolen vuoden ajan. Menetelmä on auttanut löytämään itsestäni uusia puolia. On jotenkin helpottavaa huomata, että voi olla armollinen itseä kohtaan.

Mindfulnessia ei voi pakottaa, se vaatii lempeyttä itseä kohtaan –  tällä harjoituksella pääset alkuun


Summary: Ruotsalaisasiantuntijan mukaan ratkaisut voivat olla suurkaupungeissa ja maaseudulla erilaisia.

Taksiautoilija  Babakhan Mohsen  on kuullut tulossa olevasta bensiini- ja dieselautojen myyntikiellosta. Hän itse ajaa Tukholman keskustassa yhtä uuden polven yhdistelmää, kaasuhybridiautoa, ja on kulkupeliin tyytyväinen. Mohsen ei kuitenkaan innostu hallituksen tavoitteesta päästä eroon uusista bensiini- ja dieselautoista.
 – En usko, että se toimii. Meillä täytyy olla vaihtoehtoisia polttoaineita, Babakhan Mohsen sanoo.
 Hän epäilee myös, voivatko sähköautot korvata muut vaihtoehdot.
 – Bensiini ja diesel eivät voi kokonaan hävitä.
 Käytännön keinot vielä auki
 Ruotsi on jo kymmenen vuotta sitten asettanut tavoitteeksi fossiilittoman liikenteen, mutta uusi  Stefan Löfvenin  hallitus tiukensi tavoitetta muiden Euroopan maiden malliin. Ruotsi yrittää luopua uusien bensiini- ja dieselautojen myynnistä 2030 mennessä. Tavoite perustuu ilmastosopimuksiin. Sen taustalla on usko vaihtoehtoisten kulkuvälineiden ja biopolttoaineiden nopeaan kasvuun.
 Kuninkaallisen teknillisen korkeakoulun professorin  Göran Finnvedenin  mukaan asia vaatii vielä selvityksiä.
 – Hallituksella on nyt uusi muotoilu asiasta, mutta on selvitettävä, mitä se käytännössä tarkoittaa, hän sanoo.
 Vaatimus bensiini- ja dieselautojen kiellosta nousi Ruotsin hallituksen ohjelmaan tiettävästi Ympäristöpuolueen vaatimuksesta. Vielä ennen vaaleja puolue halusi lopettaa bensiininmyynnin.
 – Bensiinmyyntiä voidaan tuskin lopettaa yhtäkkiä vuonna 2030, koska bensiinimoottoriautoja myydään edellisenä vuonna. Tai sitten voidaan, sitä ei vielä tiedä, Finnveden pohtii.
 Professori Göran Finnveden uskoo sähköautojen nopeaan tuotekehitykseen. Riikka Uosukainen / Yle
 Sähköautojen ostohinta halpenee
 Ruotsissa sähköautojen osuus on vielä pieni - noin joka kymmenes autoilija ajaa täys- tai hybridisähköllä.
 Ympäristöstrategisen analyysin professori Finnveden uskoo sähköautojen nopeaan tuotekehitykseen. Sähköautojen ostohinnat voivat hänen mukaansa laskea perinteisten ajoneuvojen tasolle tai allekin vuoteen 2030 mennessä. Käyttö on halvempaa, mutta suurin osa sähköautoista ja latauspisteistä on keskittynyt suurkaupunkeihin.
 Sähköautojen latausasemien määrä on kasvanut Ruotsissa voimakkaasti kolmessa vuodessa. Viime vuonna niitä oli rekisteröity 4 600 koko maassa, kun niitä vielä vuonna 2015 oli alle tuhat. Finnvedenin mukaan tulevina vuosina pitää kehittää järjestelmä, joka toimii sekä suurkaupungeissa että maaseudulla.
 – Sähköautojen markkinat saattavat keskittyä erityisesti suurkaupunkeihin, ja maaseudulla käytetään biopolttoaineilla kulkevia autoja tai hybridejä.
 Biopolttoaineista kilpaillaan
 Biopolttoaineiden käyttö yksityisautoiluun ei sekään ole itsestäänselvää, koska niistä käydään kovaa kilpailua muun muassa eri kulkuvälineiden välillä. Kysymys on siitä, missä ne ovat eniten hyödyksi.
 – Niitä halutaan raskaan liikenteen kuljetusajoneuvoihin, lentokoneisiin, talonrakennukseen, uusiin materiaaleihin, professori Göran Finnveden luettelee.
 Bensiini- ja dieselautojen kielloilla pyritään eroon hiilidioksidipäästöistä, mutta korvaavilla ratkaisuillakin ovat omat ongelmansa. Sähköakkujen metallien saatavuus askarruttaa, ja niiden tuotanto-olosuhteita on arvosteltu. Biopolttoaineiden raaka-aineiden ongelmat liittyvät puolestaan kestävään maankäyttöön ja biologiseen monimuotoisuuteen.
 – Lisäksi on nostettu esiin ruuhkaongelmat. Sähköautoilla ajaminen on halpaa, mikä voi lisätä liikennettä ja ruuhkia suurkaupungeissa, Finnveden sanoo.
 Useissa Euroopan maissa, kuten Tanskassa, on tehty vastaavia päätöksiä bensiini- ja dieselautojen kielloista. Öljytuloilla vaurastunut Norja on sähköautojen myynnissä pitkällä edellä muita Pohjoismaita. Siellä jo lähes puolet uusista autoista on sähköautoja, usein perheen kakkosautona. Sähköauton omistajat säästävät veroissa ja ruuhkamaksuissa.
 Finnveden uskoo, että myös Ruotsissa pohditaan uuden autoilun tukia.
 – On tärkeää, että ihmiset pysyvät muutoksessa mukana. Sen pitää olla oikeudenmukainen eikä jättää pienituloisia tai maaseudulla asuvia ulkopuolelle.

Ruotsi haluaa eroon uusista bensiini- ja dieselautoista vuoteen 2030 mennessä, mutta ei vielä tiedä, miten se käytännössä toteutetaan


Summary: Norja, Tanska, Islanti ja Ruotsi ovat kertoneet uusien polttomoottoriautojen myynnin lopettamisesta. Jos ennustaa pitää, kohta kertoo Suomikin, kirjoittaa analyysissaan toimittaja Marcus Ziemann.

Pääministeri  Juha Sipilältä  (kesk.) kysytään perjantaina, milloin Suomessa aiotaan ilmoittaa uusien polttomoottorikäyttöisten autojen myynnin loppumisesta. Asia noussee esille, kun Sipilä tapaa Helsingissä Ruotsin uuden hallituksen ympäristöministeri Isabella Lövinin.
 Aihe on ajankohtainen, koska pääministeri Stefan Löfven kertoi tällä viikolla sopimuksesta, jonka mukaan Ruotsissa uusien polttomoottorikäyttöisten autojen myynti kielletään vuonna 2030.
 Ruotsi on tähän mennessä jo kymmenes maa, joka on ilmoittanut myyntikielloille selkeän aikataulun. Myös Tanskassa hallitus on esittänyt myynnin loppuvan 2030. Islannillakin on sama tavoite.
 Norjassa ehdotonta pakkoa ei olisi tulossa, mutta uusien polttomoottoriautojen myynnin loppu saattaa näillä näkymin olla totta jo vuonna 2025.
 Naapureiden ulostulot luovat Suomelle todellisia paineita. Kehityksen taustalla on CO2-päästöjen pienentäminen ja Pariisin ilmastosopimuksen tavoitteisiin pyrkiminen.
 Naapurimaista varsinkin Ruotsin ääneen sanoma vuosiluku tulee suomalaispoliitikoille kiinnostavaan saumaan näin vaalien alla. Puolueet eivät voi välttyä ottamasta asiaan kantaa, koska äänestäjät haluavat tietää. Ilmaston lämpeneminen on tulevien eduskuntavaalien suuri teema.
 Pääministeri Sipilä tuskin kertoo perjantaina mahdollisesta polttomoottorikiellosta vielä paljon mitään. Asia jää joka tapauksessa seuraavan hallituksen asialistalle.
 Kieltää, ei kiellä, kieltää…
 Liikenne- ja viestintäministeriössä Ruotsin linjausta seurataan nyt mielenkiinnolla. LVM kuitenkin rauhoittelee tilannetta toteamalla, että ministeriössä ei tällä hetkellä valmistella bensiini- ja dieselautojen kieltoja.
 Joulukuussa liikenne- ja viestintäministeriön liikenteen päästöjen nollaamista selvittänyt  asiantuntijaryhmä totesi , että bensiini- ja dieselkäyttöisten uusien henkilöautojen myynnin tulisi päättyä Suomessa viimeistään vuonna 2035.
 Marraskuussa puolestaan akateemisista tutkijoista koostuva  Suomen ilmastopaneeli arvioi , että mikäli Suomi haluaa mitoittaa päästövähennyksensä 1,5 asteen lämpenemisrajan mukaisesti, uusien polttomoottoriautojen myynti tulisi kieltää jo 2027.
 Puolueiden osalta ainakin SDP on omassa ilmasto-ohjelmassaan linjannut, että seuraavan hallituksen tulee laatia aikataulu uusien polttomoottoriautojen kieltämiseksi henkilöliikenteessä.
 Myös vihreät ja vasemmistoliitto kannattavat ilmasto-ohjelmiensa perusteella uusien bensiini- ja dieselautojen myynnin kieltämistä 2030-luvulla.
 Muiden puolueiden ohjelmissa asiasta ei löydy mainintaa. Kokoomus ja keskusta kannattavat autoilun päästöjen vähentämistä esimerkiksi veromuutoksilla, joilla pienipäästöisten autojen ostaminen halpenisi.
 Julkisuudessa kieltolinjaa vastaan ovat hyökänneet kovasanaisesti erityisesti siniset ja perussuomalaiset.
 Ei kai Suomesta voi tulla polttomoottoriautojen kierrätyskeskus?
 Suomella on paineita tehdä päätöksiä, sillä Ruotsin tuoreella ilmoituksella voi olla vaikeasti ennakoitavia vaikutuksia.
 Jos esimerkiksi uusien sähköautojen myynti kasvaa Ruotsissa merkittäväksi vaikkapa vuoteen 2025 mennessä, lisää se samalla Ruotsissa myös sähköautojen haluttavuutta vaihtoautoina. Nyt ja parina seuraavana vuonna rekisteröitävät sähköautot tulevat Ruotsissa vaihtoautoiksi vuosikymmenen puolivälissä.
 Entä jos samaan aikaan käytettyjen bensiini- ja dieselautojen kysyntä Ruotsissa hiipuu vauhdilla? Myös ne autot pitää myydä jonnekin. Se jonnekin saattaa sitten yhä useammalle autolle olla Suomi.
 Jo nyt halvan kruunun Ruotsista tuodaan ennätysmäärä käytettyjä autoja Suomeen. Tilanne olisi ennen kaikkea ilmastotavoitteiden kannalta onneton, jos käytettyjä polttomoottorisia Ruotsin autoja dumpattaisiin Suomeen entistä enemmän.
 Ihan oma kysymyksensä on, miltä Suomen uusien autojen kaupassa näyttäisi muutaman vuoden kuluttua, jos Suomi pitäisi ainoana Pohjoismaana kiinni polttomoottorista sähkön rinnalla. Mistä myyntiin edes saataisiin uusia polttomoottoriautoja, jos yhä useampi maa haluaa luopua niistä?
 Suomelle ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin kieltää uusien bensiini- ja dieselautojen myynti vuonna 2030.
 Lue myös:
 Analyysi: Akku ei kestä, maaseudulla ei pärjää! Sähköautoja vastustetaan vuonna 2019 samoilla väitteillä kuin GSM-puhelimia 1994

Analyysi: Suomelle ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin kieltää uusien bensiini- ja dieselautojen myynti vuonna 2030


Summary: Italialaisnuoret asuvat kotona usein käytännön pakosta, Roomassa asuva toimittaja Jenna Vehviläinen kertoo Mistä maailma puhuu -podcastissa.

Ylen Roomassa asuva toimittaja  Jenna Vehviläinen  kertoi kotiin jäävistä italialaisnuorista  Mistä maailma puhuu -podcastissa.  Tässä artikkelissa hän vastaa kysymyksiinne Italian ja muunkin Etelä-Euroopan nuorten aikuisten tilanteesta ja ilmiön syistä.
 Onko kyse kelpo perinteestä vai yhteiskunnan epäkohdasta?
 Mistä johtuu se että Italiassa moni elää vanhempiensa luona kolmekymppiseksi, kun Suomessa siirrytään omaan asumiseen keskimäärin 22-vuotiaana?
 Mistä maailma puhuu on podcast, jossa Ylen kirjeenvaihtajat ja kertovat joka toinen viikko maankolkkansa puheenaiheista ja arjen ilmiöistä, jotka jäävät usein uutisissa kertomatta. Sarjaa toimittaa  Simo Ortamo.
 Kuuntele podcast:
 Toimittaja Jenna Vehviläinen vastaa kello 14-16 välillä. Julkaisemme vastaukset tämän jutun yhteydessä.
 Kysymyksiä voi esittää jo nyt tämän jutun kommenttipalstalla. Kysymysten esittäminen päättyy kello 16.
 Kommentointiin osallistuminen vaati  Yle Tunnuksen, jonka voit luoda täällä.

Italialaiset asuvat kotona 30-vuotiaiksi, mutta onko se ongelma? Kysy toimittaja Jenna Vehviläiseltä


Summary: 18-vuotias mies katosi Baltic Princess -laivalta tammikuun alussa.

Salolaisen 18-vuotiaan miehen ruumis on löytynyt läheltä Nauvoa. Miehen epäillään poliisin tiedotteen mukaan hypänneen mereen Baltic Princess -laivalta tammikuun alussa.
 Asiassa ei epäillä rikosta.
 Kerromme pian lisää.
 Lue lisää:
 Nuori mies yli laidan Baltic Princessiltä Turunmaan saaristossa – etsinnät lopetettu

Laivalta hypänneen miehen ruumis löydettiin läheltä Nauvoa


Summary: Maailmankaupan kasvu tyssää ennusteen mukaan lähes kokonaan vuonna 2020.

OP ennustaa, että Suomen talous kehittyy vielä tänä vuonna mukavaa 1,6 prosentin tahtia. OP:n ekonomistit vetivät hieman alaspäin syksyn arviotaan 1,8 prosentin talouskasvusta.
 Ensi vuonna kasvu hidastuu, ja Suomi talous kärsii suhteellisesti muita euromaita enemmän. Talouskasvu putoaa OP:n ekonomistien mukaan kituliaaseen 0,8 prosenttiin.
 Vielä suurempi romahdus tapahtuu maailmankaupassa, jonka kasvu tyssää ensi vuonna 0,5 prosenttiin tämän vuoden 2,0 prosentista.
 – Suomelle maailmankaupan hidastuminen on huono uutinen, kun kilpailukyvyn kohenemisesta tullut vetoapukin on hiipunut. Tänä vuonna vienti vielä kasvaa kohtalaisesti muun muassa laivatoimitusten turvin, mutta vuonna 2020 viennin kasvu on jäämässä vähäiseksi, arvioi OP:n pääekonomisti Reijo Heiskanen.
 Maailmankauppa on kasvanut finanssikriisin jälkeen keskimäärin kolmen prosentin vauhtia. Viime vuonna maailmankauppa kasvoi 3,7 prosenttia.
 Euroalueen talous ui vastavirtaan, sillä talouskasvu piristyy ennusteen mukaan Saksan vedolla 1,5 prosenttiin viime vuoden lopun vaisuista lukemista. Ensi vuonna euroalue pitää suhteellisen hyvin pintansa, sillä talouskasvu hidastuu maltillisesti 1,3 prosenttiin.

OP: Talous kehittyy vielä tänä vuonna mukavasti, mutta ensi vuonna rysähtää


Santen myy Tampereen tuotantolaitoksen NextPharmalle, joka on suuri eurooppalainen lääkkeiden sopimuskehittäjä ja valmistaja.
 Yritysten mukaan lääkkeiden tuotanto jatkuu kuitenkin Tampereelle.
 NextPharmalle siirtyy 181 henkilöä, jotka työskentelevät tuotannossa ja tuotannon tukitoimissa kuten laadunvalvonnassa, laadunvarmistuksessa, IT:ssä ja hallinnollisissa tehtävissä.
 Santen Oy:ssa jatkavat henkilöt, jotka työskentelevät myynnin ja markkinoinnin, tutkimuksen ja kehityksen, myyntilupien, laadunvarmistuksen, lääketurvan, henkilöstöhallinnon, IT:n ja yrityksen hallinnon tehtävissä.
 Santen on tunnettu etenkin silmälääkkeiden valmistajana.

Santen myy Tampereen lääketuotantonsa isolle konsernille – 181 työntekijän pomo vaihtuu


Summary: Maaliskuun loppuun mennessä rekisteröityneet brittikansalaiset voisivat jatkaa oleskeluaan Suomessa ainakin vuoden 2020 loppuun asti.

EU-ministerivaliokunta on perjantaina puoltanut sisäministeriön ehdotusta valmistella erillislaki Britannian kansalaisten oleskeluoikeuden turvaamiseksi Suomessa.
 Erillislailla valmistaudutaan tilanteeseen, jossa Britannia eroaa EU:sta maaliskuun lopussa ilman sopimusta.
 – Erillislailla haluamme varmistaa, että Suomessa nyt asuvat britit voivat jatkaa ongelmitta elämäänsä Suomessa. Heidän tarvitsee vain rekisteröityä maaliskuun loppuun mennessä EU-kansalaisena, sanoo sisäministeri  Kai Mykkänen  tiedotteessa.
 Jo aiemmin pääministeri  Juha Sipilä  on kehottanut Suomessa asuvia brittejä  pikaisesti rekisteröitymään Maahanmuuttovirastoon .
 Maahanmuuttoviraston arvion mukaan  Suomessa on runsaat 5 000 brittiä , jotka joutuvat hakemaan oleskelulupaa, kun Britannia eroaa EU:sta. Osa heistä ei välttämättä täyttäisi oleskeluluvan saamisen ehtoja, EU-ministerivaliokunnan päätöksestä kertovassa tiedotteessa mainitaan.
 Määräaikainen erillislaki esitetään säädettäväksi mahdollisimman nopeasti, jotta se saadaan voimaan ennen maaliskuun loppua.
 Erillislaki määrittelisi, että maaliskuun loppuun mennessä rekisteröityneet brittikansalaiset voisivat "jatkaa oleskeluaan, asumistaan, työntekoaan ja opiskeluaan sekä sosiaaliturvaan liittyviä etuuksiaan vähintään vuoden 2020 loppuun saakka." Määräajan kestoa vielä tarkastellaan lainvalmistelun aikana.
 Lue lisää:
 Brexit huolestuttaa Suomessa asuvia brittejä – Kemikaaliviraston tutkijat Jane ja Julian opettelivat kieltä saadakseen Suomen kansalaisuuden   Maahanmuuttovirasto haluaa selvittää Suomessa oleskelevien brittien määrän – Brexit aiheuttaa tuhansien oleskelulupahakemusten ruuhkan

Erillislaki turvaamaan brittien oleskeluoikeutta Suomessa brexitin jälkeen


Summary: Tutkijan mukaan nuorten vammojen ennaltaehkäisyyn voitaisiin kuitenkin panostaa urheiluseuroissa entistä enemmän.

Urheiluseuroissa liikkuvilla nuorilla esiintyy enemmän akuutteja vammoja ja rasitusvammoja kuin saman ikäisillä seuroihin kuulumattomilla nuorilla, kertoo tuore tutkimus. Tulokset on julkaistu BMC Musculoskeletal Disorders -lehdessä.
 Tutkimuksessa oli mukana 1 077 urheiluseuraan kuuluvaa 14–16-vuotiasta nuorta Kuopiossa, Helsingissä, Turussa, Tampereella, Jyväskylässä ja Oulussa sekä 812 urheiluseuraan kuulumatonta verrokkia.
 Tutkimuksen mukaan urheiluseuraan kuuluvilla nuorilla oli selvästi suurempi riski saada vammoja kuin seuroihin kuulumattomilla nuorilla. Urheiluseuraan kuuluvista 60 prosenttia ja seuraan kuulumattomista noin kolmannes raportoi saaneensa joko akuutin tai rasitusvamman edeltävän vuoden aikana.
 Tutkimusta on ollut tekemässä muun muassa Kuopion liikuntalääketieteen tutkimuslaitos. Itä-Suomen yliopiston dosentin, ylilääkäri  Kai Savosen  mukaan tärkein selitys on se, että tekevälle sattuu.
 – Tutkimuksessa havaittiin, että kun suljetaan pois vapaa-ajan liikunta ja koululiikunta, niin urheiluseuroissa liikkuville nuorille sattui enemmän vammoja.
 Terve järki auttaa vammojen välttämisessä
 Kaikkia urheiluvammoja ei Savosen mukaan edes voi välttää. Urheiluseuroissa tehdään jo nyt vammoja ennaltaehkäisevää työtä, mutta aina voidaan parantaa.
 – Rasitusvammojen kohdalla riittää terve järki. Jos tuntuu siltä, että kuormitus on liikaa eikä lyhyt lepo auta, niin treenaamista pitää jotenkin muuttaa.
 Äkillisiä vammoja taas pystyy ennaltaehkäisemään Savosen mukaan esimerkiksi oikeanlaisten välineiden ja sääntöjen avulla.
 – Varusteiden tulee olla esimerkiksi oikeankokoiset ja asianmukaisessa kunnossa. Säännöistä voisi ottaa sellaisen rautalankaesimerkin, että jääkiekossa taklaaminen kielletään tietyn ikäisiltä.
 Tutkimuksessa mukana olleet harrastivat yleisimpiä liikuntalajeja: koripallo, maastohiihto, salibandy, voimistelu, jääkiekko, suunnistus, luistelu, jalkapallo, uinti ja yleisurheilu.
 Akuuteista vammoista yleisimpiä olivat ranteen, käden ja jalkaterän vammat kummassakin ryhmässä. Sen sijaan rasitusvammoista yleisimpiä olivat polven, lonkan, nivustaipeen ja lantion alueen vammat urheiluseuranuorilla, kun taas seuraan kuulumattomilla oli yleisimmin ranteen ja käden alueen rasitusvammoja.
 TELS-monikeskustutkimusta tehdään kuudella paikkakunnalla.

Urheiluseurassa liikkuvilla nuorilla on ikätovereitaan enemmän vammoja – tutkija: "Tekevälle sattuu"


Summary: Puoli seitsemän etsii Suomen tyylikkäintä ja lämpimintä lemmikkipukeutujaa.

Villapaita, takki, hattu ja tossut. Myös lemmikit täytyy pukea asianmukaisesti talven viimaa vastaan. Eri koirarodut kestävät pakkasta toki eri tavoin, mutta  ensimmäisenä niillä jäätyvät tassut ja korvat .
 Miten sinä suojaat lemmikkisi pakkasilla? Paljasta karvakaverisi #toppalooks ja lähetä meille siitä kuva!
 Esittelemme kuvia Puoli seitsemän -ohjelmassa ja parhaat asut tietysti palkitaan!

Millainen on lemmikkisi talvityyli? Lähetä meille kuva!


Summary: Muutoshankkeiden tulokset eivät toteutuneet odotetusti, haasteet näkyvät erityisesti Ruotsissa.

Teleoperaattori Telian liikevoitto laski viime vuonna 4,3 prosenttia vuodesta 2017. Koko vuoden oikaistu liikevoitto oli noin 1,4 miljardia euroa eli reilut 14 miljardia kruunua.
 Lasku oli viimeisellä neljänneksellä varsin tuntuvaa. Loka–joulukuussa liikevoitto laski edellisvuodesta peräti 18,7 prosenttia.
 Yhtiö kertoo tiedotteessaan, että muutoshankkeiden tulokset eivät toteutuneet odotetussa aikataulussa ja että viivästymiset näkyivät erityisesti Ruotsin-toiminnoissa. Haasteet eivät ole poistuneet, mutta yhtiö uskoo, että tilanne Ruotsissa kohenee tänä ja ensi vuonna.
 – Pyrimme kasvattamaan ydinpalveluista saatavia tuloja keskittyen kasvattamaan käyttäjäkohtaista keskihintaa ja vahvistamaan edelleen kustannuslähtöisyyttä, sanoo Telian toimitusjohtaja Johan Dennelind tiedotteessa.
 Telia ilmoitti kesällä ostavansa Bonnierin tv-toiminnan – kaupassa siirtyy muun muassa MTV
 Telia ilmoitti viime heinäkuussa ostavansa mediayhtiö Bonnierin televisioliiketoiminnan. Kaupassa Telialle siirtyvät suomalainen MTV, ruotsalainen TV4 ja maksutelevisioyhtiö C More.
 Kauppahinta on 9,2 miljardia kruunua eli noin 886 miljoonaa euroa.
 Tulostiedotteessaan Telia sanoo jatkavansa Bonnier-kaupan edistämistä. Kesällä kerrottiin kaupan vaativan viranomaisen hyväksynnän ja arvioitiin kaupan toteutuvan tämän vuoden toisella puoliskolla.
 – Näkemys kaupan sinetöimisestä vuoden 2019 toisella puoliskolla on ennallaan, tiedotteessa sanotaan.

Telian liikevoitto laski viime vuonna – Bonnier-kauppa etenee suunnitellusti


Summary: Lähivuosina suolaus lisääntyy noin 10 000 tiekilometrillä.

Suomen teitä suolataan jatkossa selvästi enemmän kuin viime vuosina. Teiden suolausta lisätään koko maassa noin viidenneksellä lähivuosina.
 Syynä on se, että valtio korotti useiden vilkasliikenteisten teiden hoitoluokkia hankalien talvisäiden takia.
 – Talvihoito paranee jopa 11 000 tiekilometrillä. Suurin osa muutoksista nähdään pääteillä, kertoo sähköpostitse Väyläviraston ylitarkastaja  Otto Kärki .
 Lisäksi tarvittaessa suolattavia teitä on nyt 15 000 kilometriä eli 4 000 kilometriä aiempaa enemmän.
 Esimerkiksi pohjalaismaakunnissa suolataan 600 uutta tiekilometriä tänä vuonna. Valtatie 8:lla urakoitsijat suolaavat nyt ahkerammin muun muassa Vaasan etelä- ja Kokkolan pohjoispuolella.
 Liukkautta estetään nykyisin pääosin suolaliuoksella, joten tienpintoihin ei päädy yhtä paljon suolaa kuin vielä 90-luvulla. Silti osa suolasta päätyy ympäristöön.
 Autoilijat kiittävät, luonto ei
 Myös vaihtoehtoisia liukkaudentorjuntakeinoja on olemassa, mutta hinta jarruttaa niiden käyttämistä.
 – Ympäristöystävällisempää kaliumformiaattia on käytetty Etelä-Suomen pohjavesialueilla jo vuosia. Myös Raippaluodon sillalla ja lentokentillä on käytössä formiaatteja, kertoo Otto Kärki.
 Formiaattien etuna on se, että ne ehtivät hajota vedeksi ja hiilidioksiksi ennen pohjaveteen valumista.
 Ylitarkastaja Kärjen mukaan monilla pohjavesialueilla voidaan siirtyä käyttämään vaihtoehtoisia aineita, kun urakat kilpailutetaan uudestaan. Mutta ei silti kaikkialla.
 – Nämä aineet maksavat kymmenen kertaa enemmän kuin suolaliuos, joten joka tielle niitä ei voida käyttää.
 Väylävirasto korottaa myös vilkkaiden ja keskivilkkaiden teiden hoitoluokkia. Liikenneturvallisuuden kannalta suunta on hyvä, mutta ympäristölle välttämättä ei.
 – Pohjavesille lisäsuola on huono asia, vaikka pohjavesialueilta löytyykin suojauksia pohjalaismaakunnistakin hyvin. Suolahan esimerkiksi ruostuttaa vesiputkia, ja tutkimusten mukaan runsas määrä aiheuttaa esimerkiksi eliöille turvotusta, kertoo tienpidon suunnittelija  Elina Granqvist  Etelä-Pohjanmaan ELY-keskuksesta.
 Jos tänä talvena saadaan lähellä nollaa keikkuvat kelit, niin suolaa kuluu enemmän.
 – Kunnon pakkastalvi säästäisi luontoa ja valtion rahojakin, toteaa Granqvist.

Suolan käyttö lisääntyy tuhansilla tiekilometreillä – luontoystävällisempiäkin aineita olisi, mutta ne ovat kalliita


Summary: Salvini esti viime vuonna Sisiliaan pyrkineiden 150 siirtolaisen pääsyn ulos laivasta.

Italiassa tuomioistuin linjasi torstaina, että sisäministeri  Matteo Salvini  tulisi asettaa oikeuden eteen turvapaikkapolitiikastaan.
 Linjaus koskee viime vuoden elokuun tapausta, jossa Salvini esti siirtolaisia kuljettaneen Italian rannikkovartioston aluksen pääsyn maihin. Asiasta uutisoi torstaina muun muassa  Guardian .
 Syyttäjät aloittivat Sisiliassa elokuussa tutkinnan Salvinin toimista sen jälkeen kun tämä kielsi Diciotti-aluksessa olevia siirtolaisia astumasta maihin. Alus jäi useiksi päiväksi jumiin Sisilian satamaan, eikä siirtolaisia päästetty heti ulos. Aluksessa oli 150 ihmistä.
 Lopulta katolinen kirkko, Irlanti ja Albania suostuivat ottamaan vastuun pääosin Eritreasta lähteneistä siirtolaisista.
 Salvinin toimia on tutkittu muun muassa vallan väärinkäyttämisenä. Koska Salvini on hallituksen ministeri, mahdollisista oikeustoimista päättäminen on kansanedustajien ja senaattorien käsissä.
 – Voin saada jopa 15 vuoden vankeustuomion, koska olen estänyt laittomien rantautumisen Italiaan. Olen sanaton, äärioikeistolainen Salvini kirjoitti Facebookissa.
 Salvini vakuutti, että hän ei pelkää eikä anna periksi asiassa.
 – Jos se, mitä tein, tarkoittaa, että olen kidnappaaja, sitten voitte pitää minua kidnappaajana tulevina kuukausina, hän sanoi.
 Salvini sanoo olevansa vakuuttunut siitä, että hänellä on oman puolueensa senaattorien tuki takanaan.
 Hallituskumppani Viiden tähden liikkeen tuki on epävarmemmalla pohjalla. Populistiliikkeen keskeisiä periaatteita on, että tutkinnan alla olevien poliitikkojen on erottava.
 Myrskyyn joutunut alus
 Viime päivinä Salvini on ottanut kantaa myös toisen laivan kohtaloon. Hän on kieltänyt Italiaa lähestyvän saksalaisen avustusjärjestön SeaWatch 3 -pelastusaluksen rantautumisen. Alus pelasti 47 siirtolaista Libyan edustalla ja järjestö oli pyytänyt suojaa Italiasta talvisten ja myrskyisten sääolosuhteiden vuoksi.
 Järjestö tviittasi kohdanneensa Välimerellä olevan myrskyn seitsemän metriä korkeat aallot. Alueella on torstaina Ylen meteorologin havaittu voimakas matalapaine, johon on liittynyt muun muassa runsasta salamointia.
 Salvini kutsui tapausta provokaatioksi ja ehdotti, että alus menisi Maltalle. Salvinin hallituskollega  Luigi Di Maio  puolestaan ehdotti laivalle seilaamista Ranskaan.
 Salvini sai kritiikkiä laivan matkaan puuttumisesta parlamentin oppositiopoliitikoilta. Lopulta Palermon kaupunginjohtaja Sisiliassa tarjoutui vastaanottamaan aluksen.
 Lue myös:
 Italian siirtolaisriita: Sisäministerin toiminta tutkinnan alle
 Italia uhkaa lakkauttaa maksunsa EU:lle – sisäministeri ja presidentti rajussa pakolaisriidassa

Italiassa tuomioistuin suosittelee oikeudenkäyntiä sisäministerin turvapaikkapolitiikasta


Summary: Muumilaakso-sarja päivittää Muumimaailman ja sitä tähdittävät kovat brittinimet.

Ylen Ison Pajan auditoriossa on vilskettä ja innostunutta hyörinää.  Muumilaakso -animaatiosarjan ennakkokatselu alkaa pian ja paikalla on kymmeniä lapsia, joista suurin osa alle kouluikäisiä. Tunnelma on tiheä ja jännittynyt, miltähän uusi Muumi-sarja oikein näyttäisi?
 Auditorion valkokankaalle heijastuu tuttuja hahmoja, mutta nyt täyteläisempinä, värikylläisempinä ja kolmiulotteisempina kuin aiemmin. Parikymmenminuttinen jakso kantaa nimeä  Pikku Myy tuli taloon  ja sen keskiössä on kaaos: Mymmeli saapuu vilkkaine lapsikatraineen Muumien vieraaksi, eikä vauhtia ja vaarallisia tilanteita puutu.
 Lapsiyleisö seuraa jaksoa kiinnostuneena ja kikattelee kovaäänisesti useammassakin kohdassa. Suomalaiset näyttelijät pistävät parastaan: Muumipeikon äänenä on  Joonas Nordman , Muumimammana  Satu Silvo , Muumipappana  Ville Haapasalo , Niiskuneitinä  Alina Tomnikov  ja Pikku Myynä  Kiti Kokkonen .
 – Minun mielestäni pitäisi pikemminkin kysyä, miksi tällaista  ei  olisi tarpeen tehdä. Muumi-brändi on yli 70 vuotta vanha, ja siitä on tehty ainakin kuusi erilaista sarjaa. Jos kyse on hyvästä taiteesta, se suorastaan innoittaa tekemään uusia versioita,  Muumilaakso -sarjan tuottaja  Marika Makaroff  kotimaisesta Gutsy Animations -tuotantoyhtiöstä kiteyttää.
 Kallis tuotanto, valtavat paineet
 Uusi  Muumilaakso -sarja on tehty suomalais-brittiläisenä yhteistyönä, ja sitä on piirretty ja animoitu Bristolissa. Tekijätiimiin kuuluvat muun muassa  Wallace & Gromit  -sarjaa ohjannut  Steve Box  ja  Late Lammasta  tehnyt tuottaja  John Woolley,  joten lähtökohdat ovat olleet alusta pitäen korkeatasoiset. Lisäksi kyseessä on ollut miljoonaluokan tuotanto – kahden ensimmäisen kauden tuotanto on ollut huimat 20 miljoonaa euroa.
 – Ehkä on hyvä vasta tässä vaiheessa ymmärtää, että me olemme tehneet kaikkien aikojen kalleinta suomalaista tv-sarjaa, jos ajattelee minuuttihintaa. Tämä on tietenkin asettanut valtavia paineita sekä tuotantotiimille että luovalle puolelle, Marika Makaroff pohtii.
 Oleellisena osana sarjan prosessoinnissa on ollut muumihahmojen käyttöoikeuksia tarkasti valvova Moomin Characters Ltd, jota johtaa  Tove Janssonin  veljentytär  Sophia Jansson .
 – He ovat luonnollisestikin puuttuneet moneen asiaan. Koska muumihahmot on tehty uudelleen 3D-mallinnoksina, Moomin Characters Ltd on hyväksynyt niistä joka ikisen. Samoin on musiikin, tarinan ja visuaalisen ilmeen kanssa. Minusta tuntuu, että olemme kuitenkin aina pyrkineet löytämään parhaimman version niistä asioista, joista olemme olleet eri mieltä, Makaroff toteaa.
 Hänen mukaansa sarjaa varten on käyty läpi kaikki Muumi-kirjat sekä 73 sarjakuvakertomusta. Lisäksi hahmoja ja Muumi-kirjallisuuden teemoja on analysoitu pitkään ja hartaasti.
 – Emme ole rajanneet mitään aihepiiriä pois: käsittelemämme teemat vaihtelevat yhteiskunnallisista asioista ihmissuhteiden vaikeuteen. Muumien teemat koskettavat universaaleja kysymyksiä rakkaudesta, yksinäisyydestä, suvaitsevaisuudesta ja erilaisista arvoista. Tällaiset aiheet ovat edelleen ajankohtaisia ja uskon, että juuri tämän takia Muumeilla on niin paljon kysyntää – etenkin näinä aikoina, Marika Makaroff toteaa.
 Nuorta yleisölä uuden Muumi-sarjan ennakkokatselutilaisuudessa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Mukana kansainvälisiä näyttelijöitä
 Sarjan englanninkielisen version ääniksi on saatu kovia brittinimiä. Mukana ovat muun muassa  Todella upeeta  -sarjasta tuttu  Jennifer Saunders ,  Little Britainissa  esiintynyt  Matt Lucas  sekä  Gone Girl  -elokuvassa näytellyt  Rosamund Pike.
 – Heitä ei itse asiassa ollut mitenkään vaikeaa saada mukaan, esimerkiksi Rosamund Pike ilmoittautui itse halukkaaksi sarjaan. Tiesimme jo hänen agenttinsa kauttaan, että hän on Muumi-fani, Marika Makaroff kertoo.
 Makaroffin oma suhde Muumeihin on mielenkiintoinen.
 – Ryhdyin tutkimaan Muumeja uudestaan vasta, kun aloin suunnittelemaan tätä ohjelmasarjaa – siinä välissä oli viidentoista vuoden tauko. Tämä taas merkitsi sitä, että pystyin tarkastelemaan materiaalia tuorein silmin ja löytämään asioita uudella tavalla, että ahaa, tuotako se Tove tällä tarinalla tarkoittikin.
 Makaroffin mukaan Muumi-tauosta on ollut paljon hyötyä.
 – Jos olisin ollut hardcore-fani, joka on ollut Muumien kanssa tekemisissä jatkuvasti ja joka olisi kiertänyt kaikki mahdolliset Muumi-näyttelyt, olisi voinut käydä niin, että minua olisi pelottanut lähteä rakentamaan tällaista projektia.
 Britit innostuivat avantouinnista
 Neljä vuotta kestänyt projekti oli Makaroffin mukaan tapahtumarikas ja siihen mahtui lukuisia ikimuistoisia ja hauskoja hetkiä. Esimerkiksi edellisenä talvena sarjan englantilainen tuotantotiimi kutsuttiin tutustumiskäynnille Suomeen. Kohteina olivat Muumimuseo, Suomen luonto sekä tietenkin sauna. Briteille tällainen eksotiikka oli täysin uutta ja outoa.
 – Heillä oli valtavia ennakkoluuloja saunomista ja etenkin sitä kohtaan, voiko pakkasessa käydä uimassa ja onko siitä mahdollisesti jotakin haittaa. Pidin palopuheen siitä, kuinka terveellistä tällainen itse asiassa on, ja tietenkin he heittivät ensin minut sinne avantoon. Ja vaikka minua oli varoitettu ujoista englantilaisista, jotka ovat tarkkoja henkilökohtaisista rajoistaan, he saunoivat ja kävivät uimassa seuraavat kolme tuntia. Osaa piti oikein pyytää pois avannosta, että ei tuo oikein ole tervettä olla siellä kahtakymmentä minuuttia, Makaroff hekottelee.
 Myös ohjaaja Steve Boxin ujuttautuminen sarjaan oli mielenkiintoinen prosessi.
 – Steven mielestä kyse oli  kismetin  eli kohtalon johdatuksesta. Hän oli ottanut Tove Janssonin kirjan hyllystä ja todennut, että voi kun joku tekisi tästä hienon sarjan. Kaksi tuntia myöhemmin puhelin pirisi ja Steveltä kysyttiin, kiinnostaisiko häntä ohjata uutta Muumi-sarjaa. Kahdenkymmenenkolmen vuoden työputken jälkeen Steve jätti Aardman Animations -studion ja hyppäsi muitta mutkitta täysin tuntemattomien suomalaisten kelkkaan, Marika Makroff hymyilee.
 Muumilaakso-sarja ampaisee käyntiin Ylen kanavilla 25.2.2019.
 Uuden Muumilaakso-animaatiosarjan maailman ensi-iltaa juhlitaan gaalaillassa Helsingissä perjantaina 25.1. Mukana juhlimassa on sarjan suomen-, ruotsin- ja englanninkielisten versioiden ääninäyttelijöitä, sarjan tekijöitä sekä vieraita aina Japanista asti.  Suora lähetys gaalasta Yle Areenassa klo 19.30 alkaen.
 Lue myös:   Kaikki uudesta Muumi-sarjasta Ylen sivuilla

Uusi Muumilaakso on kaikkien aikojen kallein suomalainen tv-sarja – tuottaja: Ehkä on hyvä, että tekijät ymmärtävät sen vasta nyt


Summary: Yle kokosi tutkinnassa olevia tapauksia neljältä alueelta. Ne kuvaavat, millaisia lapsiin kohdistuvia seksuaalirikosjuttuja poliisi nyt ja yleensä tutkii.

Etelä-Karjalassa miehen epäillään välittäneen alkoholia alaikäisille ja syyllistyneen useisiin lapsen seksuaalisiin hyväksikäyttöihin. Poliisi tutkii asiaa.
 Espoossa miehen epäillään houkutelleen 15-vuotiaan tytön asuntoonsa ja raiskanneen hänet. Osapuolten ensikontakti on solmittu sosiaalisen median kautta.
 Pirkanmaalla poliisin tietoon tuli viime viikolla tapaus, jossa kahden miehen epäillään hyväksikäyttäneen lastenkodista karannutta 15-vuotiasta.
 Tässä vain muutama esimerkki tällä hetkellä poliisilla tutkinnassa olevista epäillyistä seksuaalirikoksista, joissa uhri on lapsi. Niistä yhdestäkään poliisi ei ole kertonut oma-aloitteisesti julkisuuteen.
 Edellä esitellyistä ja parista muusta tapauksesta voit lukea lisää tämän jutun lopussa olevasta listauksesta.
 Poliisi kertoi tapauksista, kun Yle erikseen tiedusteli, millaisia lapseen kohdistuvia seksuaalisia hyväksikäyttötapauksia on avoinna. Juttuun listatut tutkinnat ovat siinä vaiheessa, että poliisi voi kertoa niistä joitakin yksityiskohtia.
 Tapauksien kuvailu valottaa kokonaiskuvaa siitä, millaisia tutkintoja poliisilla on käynnissä. Poliisihallituksen keräämien tietojen mukaan poliisilaitoksilla oli käynnissä joulukuussa 2018 yhteensä tuhat lapsiin kohdistuvaa seksuaalirikostutkintaa.
 Suurin osa tapauksista tutkitaan salassa ilman, että ne tuotaisiin suuren yleisön tietoisuuteen.
 Oulun poliisi tiedotti ilmiön takia
 Poliisin tiedottaminen on herättänyt runsaasti keskustelua sen jälkeen, kun  Oulun poliisi kertoi  joulukuussa julkisuuteen lapsiin kohdistuvista seksuaalirikosepäilyistä, joita se tutkii.
 Ylen soittokierros poliisilaitoksiin kertoo monien poliisien olevan sitä mieltä, että vastaavia tapauksia on tutkinnassa eri puolilla Suomea. Oulu päätti tiedottaa ja varoittaa muita nuoria asiasta.
 Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario  Markus Kiiskinen  kertoo, että he tiedottivat tapauksista julkisuuteen heti, kun se oli mahdollista.
 Päätettiin, että tästä ilmiöstä kerrotaan ja varoitetaan.  Markus Kiiskinen, Oulun poliisilaitos
 Poliisi ei kerro esitutkinnoista, jos se voi vaarantaa tutkinnan tai lisätä uhrin kärsimystä.
 Oulun poliisi teki Kiiskisen mukaan tiedottamispäätöksen sillä perusteella, että yksi tapauksista oli poikkeuksellisen törkeä ja samaan aikaan tutkinnassa oli useita muita rikoksia, joissa tekotapa oli samantyyppinen.
 Yhtäläisyyksiä löytyi Kiiskisen mukaan sosiaalisen median käytöstä, päihteiden ja tupakan välittämisestä, tekijöiden ulkomaalaistaustasta sekä uhreista.
 – Nähtiin, että tässä näyttää olevan jonkinnäköinen ilmiö käsillä. Päätettiin, että tästä ilmiöstä kerrotaan ja varoitetaan.
 Poliisin tiedottamista esitutkinnasta säätelevät julkisuuslaki ja esitutkintalaki.
 Lain mukaan poliisi voi tiedottaa esitutkinnasta muun muassa asian yhteiskunnallisen merkityksen, sen herättämän yleisen mielenkiinnon, rikoksen selvittämisen tai uuden rikoksen estämisen perusteella.
 Oulun tapauksessa yksi harvinainen piirre
 Yle kysyi paikallispoliisilaitoksilta, onko Oulun poliisin kuvailema ilmiö tuttu heidän alueellaan.
 Kaikki viitisentoista Ylen haastattelemaa poliisia olivat sitä mieltä, että yhdessä Oulun poliisin tiedottamassa seksuaalirikoskokonaisuudessa on harvinaislaatuisia piirteitä.
 Millekään poliisilaitokselle ei ole uutta lasten houkuttelu alkoholin tai tupakan avulla, joidenkin tekijöiden ulkomaalaistausta tai sosiaalisen median käyttö uhrin ja epäillyn yhteydenpidossa.
 Tälläkin hetkellä esimerkiksi Etelä-Karjalassa on tutkinnassa tapaus, jossa tekijän epäillään käyttäneen hyväksi lähes kymmentä nuorta, joille hän on hakenut tupakkaa ja alkoholia.
 Sellainen hyväksikäyttö, joka on saanut alkunsa sosiaalisessa mediassa, on tutkinnassa ainakin Hämeessä ja Länsi-Uudellamaalla. Länsi-Uudenmaan tapauksessa epäilty tekijä on ulkomaalaistaustainen. Häntä on epäilty aiemminkin vastaavasta rikoksesta.
 Uutta ei ole myöskään se, että eri epäillyt saattavat käyttää yhtä ja samaa nuorta hyväkseen.
 Pirkanmaalla vastikään poliisin tietoon tulleessa tapauksessa samaa 15-vuotiasta tyttöä on hyväksikäyttänyt ainakin kaksi miestä, jotka eivät tiettävästi tunne toisiaan.
 Harvinaista sen sijaan on se, että Oulussa on tutkinnassa yksi kokonaisuus, jossa saman uhrin hyväksikäytöstä ja raiskauksesta epäillään useita toisensa tuntevia miehiä.
 Oulun poliisi ei kerro tässä vaiheessa tutkintaa yksityiskohtia siitä, mitä kautta epäillyt tuntevat toisensa tai miten tapahtumat ovat edenneet.  Ylen tietojen mukaan  ainakin kolme epäiltyä miestä on asunut samassa vastaanottokeskuksessa.
 Vaihtelua poliisilaitosten välillä
 Poliisin vaihteleva tiedotuslinja käy ilmi Ylen soittokierroksesta paikallispoliisilaitoksiin.
 Itä-Uudenmaan, Itä-Suomen, Lapin, Lounais-Suomen ja Pohjanmaan poliisilaitokset kertovat, että niillä on tälläkin hetkellä tutkinnassa useita tapauksia, mutta ne eivät halua kertoa niistä julkisuuteen.
 Tähän on monia syitä.
 Tärkein syy on uhrien suojelu. Toisekseen rikostutkintaa ei haluta vaarantaa kertomalla julkisuuteen asioita liian varhaisessa vaiheessa.
 Yksittäiset poliisit voivat myös olla eri linjoilla tiedottamisen suhteen. On vaikea arvottaa sitä, miksi yksittäistapauksista pitäisi kertoa julkisuuteen, kun vastaavia on tutkinnassa kymmeniä.
 Lisäksi poliisit eivät voi kertoa esitutkinnasta julkisuuteen mitä tahansa, sillä heitä velvoittaa laki.
 Käynnissä olevat tutkinnat, jotka koskevat lasten hyväksikäyttöepäilyjä
 Oheiseen taulukkoon on koottu joulukuussa 2018 avoinna olleet, lapsiin kohdistuneet hyväksikäyttöepäilyt, joista Yle on saanut tiedon. Taulukko on koottu Poliisihallituksen keräämistä tiedoista ja Ylen paikallispoliisilaitoksille tehdystä soittokierroksesta.
 Luvussa ovat mukana seuraavilla rikosnimikkeillä tutkittavat epäillyt rikokset: lapseen kohdistuva haureus, lapsen seksuaalisen hyväksikäytön yritykset sekä hyväksikäytön perusmuodot ja törkeät tekomuodot.
 Lait määrittävät, mistä poliisi voi tiedottaa
 Poliisi harkitsee tarkkaan, kun se tiedottaa tapahtuneista rikoksista julkisuuteen.
 Erityisen tarkkaan tiedottamislinja punnitaan seksuaalirikoksissa etenkin silloin, kun uhri on lapsi. Nämä tutkinnat ovat erityisen arkaluonteisia.
 Poliisi ei halua aiheuttaa ylimääräistä tuskaa uhreille. Tapauksen yksityiskohtia avaamalla poliisi voi tulla loukanneeksi uhrin oikeutta määrätä omista asioistaan ja jopa paljastaa tahtomattaan uhrin henkilöllisyyden.
 Usein poliisi tarvitsee myös aikaa rikoksen selvittelyyn, ennen kuin se voi kertoa tutkinnassa olevista asioista julkisuuteen. Epäilty voi esimerkiksi poistaa viestinvaihtoa tai piiloutua, jos hän uskoo olevansa rikostutkinnan kohteena.
 Suomen rikoslain mukaan esitutkinnat ovatkin lähtökohtaisesti salassapidettäviä, kunnes tapauksen käsittely alkaa oikeudessa. Tietoja esitutkinnan aikana saa antaa vain tutkinnanjohtaja tai hänen esimiehensä.
 Seksuaalirikosten esitutkinnat eivät yleensä tule julkiseksi edes oikeuskäsittelyn alkamisen jälkeen, sillä tuomioistuin julistaa sekä esitutkintamateriaalin että oikeudenkäyntiaineiston salaiseksi.
 Neljän alueen tapaukset, joista ei ole aiemmin kerrottu julkisuuteen
 Tässä neljä esimerkkiä siitä, millaisia tapauksia poliisi parhaillaan tutkii eri puolilla Suomea:
 Etelä-Karjala
 Etelä-Karjalassa poliisi selvittää kokonaisuutta, jossa epäillään täysi-ikäisen suomalaismiehen syyllistyneen lapsen seksuaalisiin hyväksikäyttöihin. Osa uhreista on alle 15-vuotiaita. Heitä on lähes kymmenen.
 Etelä-Karjalan epäilyihin liittyy alkoholin välittämistä.
 Poliisi ei halua tarkentaa tässä vaiheessa tutkintaa, missä päin Etelä-Karjalaa epäily sijaitsee. Esitutkinta on vielä kesken.
 Espoo
 Esitutkinta on alkuvaiheessa myös Länsi-Uudenmaan poliisilla tutkinnassa olevassa tapauksessa, jossa ulkomaalaismiehen epäillään syyllistyneen törkeään lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön ja raiskaukseen.
 Kolmikymppisen miehen epäillään tutustuneen 15-vuotiaaseen tyttöön nuorten suosimassa Snapchatissa ja houkutelleen uhrin asunnolleen Espooseen. Epäilyt sijoittuvat loppuvuoteen 2018.
 Saman miehen epäillään syyllistyneen lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön jo viime vuoden keväällä.
 Loppuvuoden ja alkuvuoden epäillyissä tapauksissa on samanlaisia piirteitä. Myös aiemman tapauksen uhri on 15-vuotias tyttö. Aikaisempi tapaus on syyteharkinnassa.
 Pirkanmaa
 Pirkanmaalla poliisin tietoon on tullut viime aikoina tapauksia, joissa eri ihmiset ovat käyttäneet lastenkodista karanneita useita nuoria hyväkseen.
 Tuorein tapaus tuli poliisin tietoon viime viikolla. Siinä kahden eri täysi-ikäisen miehen epäillään syyllistyneen lapsen seksuaaliseen hyväksikäyttöön Tampereella ja pääkaupunkiseudulla. Lastenkodista karannut uhri on 15-vuotias.
 Tapaukset ovat tulleet poliisin tietoon lastensuojelun kautta.
 Poliisi on tutkinnasta vähäsanainen sen alkuvaiheen takia.
 Häme
 Päijät-Hämeessä poliisi tutkii tällä hetkellä ainakin kahta tapausta, joissa epäilty ja uhri ovat viestitelleet verkossa Snapchatin kautta. Osapuolet eivät ole poliisin mukaan tavanneet ainakaan tämänhetkisten tietojen perusteella.
 Keskustelu on ollut seksuaalissävytteistä ja epäillyt ovat ehdottaneet tapaamista.
 Lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä tai lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin epäillään 36-vuotiasta suomalaismiestä ja täysi-ikäistä ulkomaalaista. He eivät liity toisiinsa. Uhrit ovat 15-vuotiaita tyttöjä.
 Kanta-Hämeessä poliisin tietoon on tullut viime aikoina tapauksia, joissa epäilty ja uhri ovat viestitelleet Ome.tv-sovelluksen kautta. Epäiltyjen henkilöllisyyden selvittäminen näissä tapauksissa on vaikeaa.
 Juttua varten on haastateltu Helsingin poliisilaitoksen rikoskomisario Saara Asmundelaa, Hämeen poliisilaitoksen rikoskomisario Jari Kiiskistä ja rikoskomisario Marko Mäkistä, Itä-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario Simo Hämäläistä, Itä-Uudenmaan poliisilaitoksen rikoskomisario Heidi Niemeä, Kaakkois-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario Teemu Liikkasta, Lapin poliisilaitoksen rikoskomisario Mikko Halmetta, Lounais-Suomen poliisilaitoksen rikoskomisario Juhani Malmbergiä, Länsi-Uudenmaan poliisilaitoksen rikosylikomisario Kari Siivoa ja rikoskomisario Jyrki Kalliota, Oulun poliisilaitoksen rikosylikomisario Markus Kiiskistä ja rikoskomisario Hannu Rönkköä, Pohjanmaan poliisilaitoksen rikosylikomisario Urpo Lintalaa sekä Sisä-Suomen poliisilaitoksen rikosylikomisario Jari Kinnusta, rikoskomisario Hannu Kallioniemeä ja rikoskomisario Ari Rutasta.
 Lue myös:
 Päivi Happonen: Onko Oulu ainoa paikka, jossa tutkitaan seksuaalirikoksia? Mitä Oulun poliisin tiedotuskampanja sai aikaan?
 Tuore tuomio valottaa, miten lapsen metsästäjä toimii verkossa: Olet kaunis ja ihana tyttö, rakastan sinua tavalla, jolla kukaan muu ei ole ennen rakastanut
 Poliisin tiedotus on tasapainoilua yleisen ja yksityisen rajamaastossa

Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa  seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”


Summary: Sosiologi Eeva Luhtakallio uskoo, että "jytkyt ja trumpit" olisi saattanut huomata jo ennalta kuvista. Iso tutkimus Instagramista on alkamassa.

Poliittinen tutkimus on keskittynyt vahvasti siihen, miten sanoilla argumentoidaan. Nyt tutkijat haluavat kääntää katseensa kuviin.
 – Nuorille some ja asioiden jakaminen on noussut merkittäväksi tavaksi viestiä, sanoo sosiologi  Eeva Luhtakallio .
 Luhtakallio on Tampereen yliopiston sosiologian apulaisprofessori. Hänen johdollaan on kevään aikana alkamassa viisivuotinen eurooppalainen tutkimus. Siinä mukana ovat isoina maina Ranska ja Saksa sekä pieninä Suomi ja Portugali.
 Keinoäly perkaa meille tiettyjä hästägejä.  Eeva Luhtakallio
 Tutkijaryhmän on määrä selvittää demokratian kuvittamista sekä nuorten kasvamista kansalaisuuteen kuvallisen osallisuuden kautta. Ensi töikseen he aikovat laittaa tietokoneen perkaamaan Instagramin valtaisaa kuvatulvaa.
 – Pannaan tietokone louhimaan massaa, sillä kukaan ei pysty käymään läpi miljoonaa kuvaa tai enemmän. Keinoäly perkaa meille tiettyjä hästägejä eli tunnisteita ja kuvista tiettyjä samankaltaisuuksia, Eeva Luhtakallio kertoo.
 Hänen tietääkseen louhimista ei ole käytetty yhteiskuntatieteissä aiemmin näin laajasti. Ylipäänsä sitä on sovellettu kuvallisiin aineistoihin aika vähän.
 – Louhinnan jälkeen tutkijat kohdentavat katseensa ruohonjuuritasolle. He tutkivat osallistuvan havainnoinnin keinoin, mitä kuvilla argumentoiminen ja osallistuminen on.
 Jos Ranskassa tutkimusta tehtäisiin tällä hetkellä, Luhtakallio arvelee, että Instagramissa näkyisi keltaliivien liikehdintä. Ilmastonmuutos ja pakolaisuus näkyisivät mitä todennäköisimmin nuorten kuvissa kaikkialla.
 Tutkijat aikovat "mennä sen mukaan, mitä maailmassa tapahtuu".
 Tuli iso jytky – puskista
 Eduskuntavaaleissa 2011 perussuomalaiset sai äkkiä 39 paikkaa, kun heillä oli edellisellä vaalikaudella ollut vain viisi kansanedustajaa. Tulos yllätti "kaikki" – ainakin vaali-illan kommenteista ja poliittisista analyyseista päätellen.
 Puheenjohtaja Timo Soini tuulettaa perussuomalaisten vaalitulosta 2011. Markku Ojala / AOP
 Jytkyn  sanottiin tulleen puskista.
 Puskista luonnehditaan usein myös niin kutsutun  Arabikevään 2011  tulleen. Sosiaalisen median merkitys kansannousuille ja mielenosoituksille huomattiin koko laajuudessaan ainakin läntisessä maailmassa vasta myöhemmin.
 Myös Donald Trumpin valinta presidentiksi kesällä 2016 sai monelle  aamukahvit väärään kurkkuun .
 Olisiko näistä yllätyksistä näkynyt jossain enteitä?
 – Ihmisten välinen kuvallinen viestintä sekä ihmisten luomat merkitykset kuvissa ja kuvilla olisivat voineet kertoa vihjeitä tulevasta, jos niitä olisi luettu huolella. Heikkoja signaaleja pitäisi osata ottaa haltuun paremmin, sanoo Eeva Luhtakallio.
 Luhtakallion mielestä perinteisillä kyselytutkimuksilla on kuitenkin vaikea tavoittaa tällä ajalle ominaisia, nopeita muutoksia. Siksi sosiologi haluaa kääntää katseensa kuviin.
 Uusia aseita politrukeille?
 Ovatko tutkijat siis kehittämässä puolueille uusia aseita?
 – Ei, torjuu Eeva Luhtakallio.
 – Ei tosiaankaan ole tarkoitus kehittää puoluetoimijoille uusia aseita vaikuttaa nuoriin.
 Tutkimuksella lisätään ymmärrystä siitä, mitä nuoret itse jo tekevät tällä hetkellä. Instagram ja muut samankaltaiset verkkoalustat toimivat merkittävinä kanavina nuorille siitä, mitä politiikka on ja miten osallistua yhteiskuntaan tai maailmaan.
 Miten nuoret ymmärtävät osallistumisensa maailmaan videoklippien kautta? Selfietkin voivat olla poliittisia.  Eeva Luhtakallio
 Iso tutkimushanke ei myöskään ole vaalitutkimusta, itse Instagramin tutkimusta eikä perinteistä vertailututkimusta eri maiden välillä. Keskiössä on demokratian käytäntöjen tutkiminen.
 Eeva Luhtakallio painottaa myös, että puhuessaan poliittisesta tutkijat eivät tarkoita puoluepoliittista.
 – Olen kiinnostunut esimerkiksi siitä, miten nuoret ymmärtävät osallistumisensa maailmaan videoklippien kautta. Tai miten selfietkin voivat olla poliittisia.
 Kautta historian on ollut tapana määritellä turhiksi tai moraalittomiksi monet uudet asiat, jotka nuoret ottavat sujuvasti omakseen. Nyt nuorten suosimat omakuvat, selfiet, leimataan usein pinnallisiksi – turhaan, sanoo tutkija.
 – Mikä on pinnallista ja mikä ei, se ei ole niin simppeli kysymys. Kun ihmiset luovat kuvilla merkityksiä maailmasta, siinä on aina vähintäänkin orastavia aihioita jostakin poliittisesta. Kun sitten tapahtuu jotakin yllättäin, näistä kuvista voi tulla mitä suurimmassa määrin poliittista.
 Luhtakallion mukaan #metoo on hyvä esimerkki. Se politisoi tietynlaiset selfiet, tuotti monenlaisia kuvallisia meemejä ja teki seksuaalisen häirinnän näkyväksi. Siitä tuli myös osa kehopositiivisuusliikettä: kukin saa näyttää siltä kuin näyttää.
 Median käyttö pirstaloituu
 Poliittisessa viestinnässä on aina käytetty aseena kuvia, usein "vain" kuvittamiseen tai ehdokkaan esittelyyn.
 Eeva Luhtakallio sanoo kuitenkin, että kuvat ovat koko ajan muuttuneet yhä enemmän osaksi argumentointia.
 – Nykynuoret kasvavat visuaalisen median natiiveina, joten kuvallinen taso on heille itsestään selvää. Se, mitä ja miten he itsestään viestivät, on vahvasti kiinnittynyt kuvalliseen ilmaisuun.
 Vaalimainos Maikkarin kanavalla tai sanomalehdessä tavoittaa marginaalisen joukon äänestäjiä. Tulevaisuudessa entistä vähemmän.  Eeva Luhtakallio
 Sosiaalinen media ja muut niin sanotut uudet kanavat on otettu myös vaalimainosten avuksi. Edellisissä vaaleissa uskottiin, että Facebookissa aktiivinen ehdokas on vahvoilla. Sanotaanko tulevissa vaaleissa samaa Instagramista?
 – Ei ole yhtä taikakanavaa, sillä median käyttö on yhä enemmän pirstaloitunut.
 – Vaalimainos Maikkarin kanavalla tai sanomalehdessä tavoittaa marginaalisen joukon äänestäjiä. Nykyisinkin se tavoittaa vain osan ihmisistä ja tulevaisuudessa entistä vähemmän, Luhtakallio sanoo.
 Puolueille tämä tarkoittaa isoa tulevaisuuden haastetta.
 Perinteisiä kunnallisvaalimainoksia Ylöjärven katukuvassa syksyllä 2012. Petri Aaltonen / Yle

Tutkija laittaa tietokoneen perkaamaan Instagramin valtaisaa kuvatulvaa – #metoo näytti kuinka selfieistä tuli poliittisia


Kreikan parlamentissa on määrä äänestää tänään pohjoisen naapurimaan Makedonian nimenmuutoksen hyväksymisestä.
 Äänestys siirtyi eiliseltä tälle päivälle, koska parlamentissa oli niin paljon puheenvuoropyyntöjä mieliä kuohuttavasta aiheesta. Sopimuksen mukaan Makedonia muuttaa nimensä Pohjois-Makedonian tasavallaksi.
 Makedonian parlamentti hyväksyi nimenvaihdoksen aiemmin, mutta nimi vaatii hyväksynnän myös Kreikasta.
 Pitkään jatkunut nimikiista on muodostunut esteeksi Makedonian EU- ja Nato-jäsenyyksille, sillä Kreikka on kiistan takia estänyt ne. Kreikka katsoo, että Makedonia-nimi kuuluu Kreikan pohjoiselle maakunnalle.
 Makedonia itsenäistyi Jugoslavian hajoamisen yhteydessä vuonna 1991.
 Lue myös:
 Tuhannet huusivat Makedonian nimen perään Ateenassa
 Kreikan puolustusministeri erosi Makedonia-kiistan vuoksi
 Makedonian parlamentti hyväksyi nimenmuutoksen

Kreikan parlamentti lykkäsi Makedonia-äänestystään – ratkaisu luvassa tänään


Summary: Elämme aikaa, jossa tyhjät hetket ovat katoamassa. Tartumme lähimpänä olevaan laitteeseen heti hiljaisen hetken uhatessa, pohtii Sanna Ukkola blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kun olin lapsi, olin usein järkyttävän tylsistynyt. Olen ainoa lapsi, naapuruston lapset olivat minua pari vuotta vanhempia ja äiti ja isä tekivät töitä koko ajan. Tuolloin ei ollut kännykkää eikä hienoja tietokonepelejä – eikä Disneyn piirrettyjä jaksanut katsoa koko aikaa VHS-kaseteilta.
 Niinpä hotkin kirjoja, tuijottelin tähtiä ja kuvittelin, että läheinen metsä oli täynnä keijuja.
 Nykylapsen arki on täynnä ärsykkeitä, piippauksia ja pöhinää.
 Nykylapsilla ei ole  samanlaista ongelmaa. Jos heillä on tylsää, he ottavat esille kännykän tai uusimman tietokonepelin. Teknologia on alati kaverina, jokaisena tyhjänä hetkenä – se viettelee, viihdyttää ja avaa maailmoja, jonne voi uppoutua tuntikausiksi.
 Jos pikku-Eerikki sanoo, että onpa tylsää, syyllisyydentuntoinen isä rynnistää paikalle toimimaan Eerikin seremoniamestarina – keksii hänelle puuhaa jokaiselle vapaalle minuutille ja lyö television eteen katsomaan piirrettyjä, jos ei ennätä orkestroida muuta tekemistä. Pikku-Eerikillä ei välttämättä ole koskaan tylsää. Nykylapsen arki on täynnä ärsykkeitä, piippauksia ja  pöhinää .
 Olen itse nykyään  ihan samanlainen. Kassajonossa kaivan kännykän esiin välittömästi – saatan ottaa kännykän mukaan jopa saunaan. Odottelu saa minut kärsimättömäksi, joten en mielelläni tule tapaamisiin liian aikaisin. Tyhjät hetket ovat täynnä piippauksia, sähköposteja ja whatsapp-viestejä. Harvoin on tylsää, useimmiten on helvetillinen kiire.
 Mutta milloin minulla on aikaa ajatella, istua yksin mietteideni äärellä ja seurata, mihin assosiaatioketjut johtavat?
 Me tarvitsemme tylsistymistä  – stimulaatiovapaita tuokioita, jolloin naapurin kolistelun kuunteleminen on sen hetken jännittävintä puuhaa. Sillä tylsissä hetkissä luovuus kukoistaa ja ajatus kulkee vapaasti.
 Oletko koskaan huomannut, kuinka pohdit kuumeisesti jotain asiaa löytämättä siihen ratkaisua? Vasta, kun lähdet pitkälle kävelylenkille ja annat aivoillesi tauon asian pohtimisesta, ratkaisu ponnahtaa mieleesi kuin itsekseen?
 Tylsistyminen antaa aivoille mahdollisuuden yhdistellä irrallisia asioita toisiinsa, järjestää niitä uudelleen ja prosessoida kokonaan uusia ajatuksia.
 Juuri näin aivot  toimivat. Luovuus tarvitsee tyhjää tilaa ja ilmaa ympärilleen.
 Tutkimusten mukaan ikävystyminen lisää luovuutta.  Eräässä tutkimuksessa  testattiin kahta erilaista koeryhmää: toisen ryhmän jäsenet joutuivat kopioimaan puhelinnumeroita summanmutikassa ja toista ryhmää pidettiin virkeänä viihdyttämällä heitä hauskoilla videoilla ja vitseillä. Ja kas, apatian rajoille tylsistetty ryhmä selviytyi paremmin luovan ajattelun testeistä: ikävystyneet koehenkilöt keksivät esimerkiksi enemmän käyttötarkoituksia kahvimukeille ja synnyttivät luovempia ajatuksia.
 Tutkijat selittävät asiaa siten, että ikävystyminen mahdollistaa vapaan assosiaation ja mielen lennokkaan liikkeen. Tylsistyminen antaa aivoille mahdollisuuden yhdistellä irrallisia asioita toisiinsa, järjestää niitä uudelleen ja prosessoida kokonaan uusia ajatuksia.
 Monet nykypäivän keksinnöistä   post it -lappusista  kirjallisuuden mestariteoksiin ovat syntyneet tylsyyden siivittäminä. Tämän takia onkin paradoksaalista, että nykyihmiset suojaavat itseään tylsyydeltä ja pyrkivät karttamaan sitä hinnalla millä hyvänsä.
 Elämme aikaa, jossa tyhjät hetket ovat katoamassa. Tartumme lähimpänä olevaan laitteeseen heti hiljaisen, tyynen hetken uhatessa ja otamme kontaktia ulkomaailmaan sen sijaan, että uskaltaisimme jättäytyä omien ajatustemme varaan.
 Kerrankin oli aikaa ajatella, istua hiljaa ja katsoa jokainen assosiaatioketju loppuun asti.
 Joululomalla kävin joogaretriitissä , jossa heräsin joka aamu tuntia ennen muita ja menin rantaan katsomaan auringonnousua. Istuin hiljaa luonnossa ajatusten äärellä, mietiskelin ja olin vain. En lukenut uutisia, en seurannut, mistä Twitterissä minäkin päivänä kiisteltiin, kuka kirjoitti mahdollisimman ilkeästi kenestäkin.
 Kerrankin oli aikaa ajatella, istua hiljaa ja katsoa jokainen assosiaatioketju loppuun asti.
 Kun palasin Suomeen, huomasin, että runsas viikko tuollaisessa paikassa oli vaikuttanut jo omaan arkeen. Jonottaminen oli yhtäkkiä helpompaa, jokaista tyhjää hetkeä ei tarvinnut täyttää tekemisellä. Saatoin vain istua paikallani enkä heti tuntenut tarvetta kaivaa kännykkää esille. Ja tuntui, että olin ajatellut viikossa enemmän kuin edellisten parin kuukauden aikana. Toivottavasti tämä tunne kestää edes hetkisen.
 Sanna Ukkola
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja  Sannikka & Ukkolan  juontaja, joka tykkää makaroonilaatikosta ja maailman katselemisesta vähän vinosti.
 Ruoskitaanko lapsista liikunnan ilo? Meneekö lasten liikuntaharrastus liian vakavaksi liian varhain. Tätä puidaan Sannikka & Ukkolassa TV1:ssä 25.1. klo 20.-20.30.

Sanna Ukkola: Nykylapsi ei ehkä koe koskaan tylsyyttä – ja tämän takia se on huono asia


Summary: Osa sairaanhoitopiireistä on lisännyt lonkan ja polven tekonivelleikkauksia vuoden aikana hurjasti.

Lonkan ja polven tekonivelleikkaukset ovat nousemassa ratkaisevaan rooliin pienten keskussairaaloiden eloonjäämispelissä. Vuosi sitten voimaan tulleen asetuksen mukaan sairaalan täytyy luopua tekonivelkirurgiasta, jos lonkan ja polven leikkauksia tehdään vähemmän kuin noin 600 vuodessa.
 Suomessa on useita sairaaloita, jossa sosiaali- ja terveysministeriön määrittämä 600 tekonivelleikkauksen raja on vaikea saavuttaa.
 Vähintään noin 600 lonkan tai polven tekoniveltä vuodessa Vuoden 2018 alussa voimaan tullut keskittämisasetus velvoittaa sairaalat tekemään noin 600 lonkan tai polven tekonivelleikkausta vuodessa. Jos vähimmäismäärä ei täyty, leikkaukset on keskitettävä toiseen sairaalaan.
 Huomiota herättäväksi tilanteen tekee se, että samalla kun osa sairaaloista kipuilee määrärajan saavuttamisessa, kertoo vuoden 2018 alustava tilasto tekonivelleikkausten määrän huomattavasta lisääntymisestä. Osassa sairaanhoitopiirejä leikkausmäärien kasvu vuoden takaiseen on suorastaan hurjaa.
 Tilasto kertoo lonkan ja polven tekonivelleikkausten kasvusta sairaanhoitopiireittäin. Kuntaliiton keräämät tiedot perustuvat vuoden 2018 kahdeksan ensimmäisen kuukauden (tammi-elo) leikkausmääriin, joita on verrattu vastaaviin lukuihin vuotta aiemmin. Koko vuoden 2018 leikkausmäärät varmistuvat vasta myöhemmin keväällä. Yle Uutisgrafiikka
 Isoja alueellisia eroja
 Herää kysymys, tehtaillaanko tekonivelleikkauksia jossain päin maata tilastojen kaunistamiseksi muita heppoisemmin perustein? Ja jos tehtaillaan, osuvatko tilastopiikit yksiin samojen sairaaloiden kanssa, joissa 600 leikkauksen raja uhkaa jäädä saavuttamatta?
 Lääkintöneuvos  Timo Keistinen  sosiaali- ja terveysministeriöstä vahvistaa, että lonkan ja polven tekoniveliä on viime aikoina asennettu huomattavasti enemmän kuin vielä joitakin vuosia sitten tehtiin.
 – Pitää paikkansa, että tekonivelten leikkauksia tehdään aiempaa enemmän. Sekin pitää paikkansa, että leikkausmäärien kasvu ei ole tasaista koko maassa vaan painottuu alueellisesti.
 Syitä leikkausmäärissä tapahtuneeseen käänteeseen Keistinen ei kuitenkaan halua ennen vuoden 2018 lopullisten tilastojen vahvistumista lähteä arvioimaan.
 – Väestön ikärakenteella eri alueilla on tekonivelleikkauksissa merkitystä. Mutta se ei yksistään selitä kasvusuuntausta, Keistinen sanoo.
 Keistisen mukaan lähiviikkoina valmistuu ministeriön tilaama selvitys, jossa otetaan muun muassa kantaa lonkan ja polven tekonivelleikkausten järjestämiseen alle 600 rajan jäävissä sairaaloissa. Toistaiseksi missään ei ole määritelty, milloin ja kuinka tarkkaan asetuksen mukaista rajanvetoa aletaan tehdä.
 Uhkana 24/7-päivystyksen rapautuminen
 Yksittäisen sairaalan kannalta tekonivelkirurgian jatkumisessa ei oikeastaan ole kysymys tekonivelistä. Pohjimmiltaan kysymys on ympärivuorokautisen päivystyksen jatkumisesta, sillä ilman tekonivelleikkauksista kertyvää rutiinia sairaala ei kykene hoitamaan vaikeita päivystysleikkauksia. Eli jos ei ole noin 600 lonkan ja polven tekonivelleikkausta vuodessa, ei ole ympärivuorokautista päivystystäkään.
 Vähimmäismäärän asettaminen eri toimenpiteille on tehnyt tekonivelpotilaista pelinappuloita kilpailussa siitä, missä päivystyspalvelut järjestetään. Tuore esimerkiksi on  Savonlinnan ja Mikkelin sairaaloiden toistaiseksi ratkaisematon kiista tekonivelleikkauksista .
 Juuri tavoite päivystyksen säilyttämisestä on saanut 600 toimenpiteen rajalla keikkuvat sairaanhoitopiirit ponnistelemaan tekonivelleikkausten lisäämiseksi.
 Etelä-Karjalan keskussairaala Lappeenrannassa on yksi leikkausmääriään eniten kasvattaneista. Sairaalan operatiivisen toiminnan ylilääkäri  Juha Kasurinen  pitää tekonivelleikkauksia päivystävien kirurgien ammattitaidon kannalta välttämättömänä.
 – Olemme laajan päivystyksen sairaala, jossa päivystystä hoitavilla kirurgeilla täytyy olla riittävä määrä päiväaikaista toimintaa, jotta akuutit tilanteet, kuten vaikka liikenneonnettomuuden monivammapotilas, voidaan laadukaasti ja turvallisesti hoitaa, Kasurinen sanoo.
 Operatiivisen toiminnan ylilääkäri Juha Kasurinen pohtii, miten julkinen sairaala voisi mainostaa itseään. Kare Lehtonen/Yle
 Brändinrakennusta tekoniveltä tarvitsevalle
 Tekonivelleikkausten määrän kehittyminen on pienelle sairaalalle hankalasti ennustettava laji. Lähialueen väestönkehityksestä ja -ikääntymisestä voi tehdä suuntaa-antavia tulevaisuudenlaskelmia, mutta on myös tekijöitä, joihin sairaalan on hankala itse vaikuttaa.
 Miten rakentaa sairaalalle vetovoimainen brändi tekonivelleikkausten hoitopaikkana Tai pitää huolta operaatiot suorittavien kirurgien maineesta sosiaalisessa mediassa?
 Erikoissairaanhoidon valinnanvapauden mukaisesti potilas on voinut vuoden 2014 jälkeen itse valita, missä julkisen terveydenhuollon yksikössä hän haluaa lonkkansa tai polvensa leikkauttaa. Viime vuonna esimerkiksi vahvan brändin omaavaan tamperelaiseen tekonivelleikkauksiin erikoistuneeseen Coxaan matkusti 35 Etelä-Karjalan sote-piirin alueella asuvaa asiakasta.
 Eksoten tavoitteena olisi saada hoitaa mahdollisimman moni alueen tekonivelasiakas itse ja kasvattaa vuosittaista tehtyjen toimenpiteiden määrää.
 – Me emme voi mainostaa itseämme lehden etusivulla ja kertoa, kuinka korkeatasoista tekonivelkirurgiaa sairaalassamme tehdään ylilääkäri Kasurinen sanoo.
 Hän harmittelee, että julkisrahoitteisen sairaalan on vaikea korostaa osaamisensa vahvuuksia niin, että tiedot olisivat potilaan käytössä silloin, kun hän tekee päätöstä leikkauspaikasta.
 – Esimerkiksi tekonivelleikkausten jälkeisten infektioiden määrä on Eksotessa maan kolmanneksi alhaisin. Tällaisella tiedolla voisi kuvitella olevan leikkaukseen tulijalle merkitystä, mutta missä tiedottaisimme siitä hänelle, Kasurinen pohtii.

Pienet sairaalat on pakotettu kilpailemaan tekonivelpotilaista – samalla leikkausten määrä on alkanut kasvaa huomiota herättävästi


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa: "Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa”
 Lähes 700 000 suomalaista elää köyhyysrajan alapuolella. Monessa avustusjärjestössä on parhaillaan kiireitä - uusia avunpyyntöjä tulee tavallista kiivaampaan tahtiin.  Kaksi perheenäitiä kertoo  miltä tuntuu, kun lapset valittavat nälkäänsä.
 Vuosi 2018 yksi kuumimmista mittaushistoriassa
 Ateenassa paahtavalta helteeltä yritetään suojautua myös sateenvarjojen avulla. Simela Pantzartzi / EPA
 Neljä edellistä vuotta ovat olleet mittaushistorian kuumimmat , ilmenee yhdysvaltalaisen tutkimusryhmän Berkeley Earthin julkaisemista tuoreista tiedoista. Vuosi 2018 oli mittaushistorian neljänneksi lämpimin.
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan
 Juan Guaidó väkijoukon keskellä Caracasissa, Venezuelassa 23. tammikuuta. Miguel Gutierrez / EPA
 Torstaina V enezuelassa Caracasissa  ei edellispäivän tapahtumista näy paljoakaan katukuvassa. Osa venezuelalaisista uskoo Maduron valtakauden olevan vihdoin lopussa, toiset pelkäävät sisällissotaa tai Maduron entistä kovempia otteita, kertoo Ylen toimittaja Maija Salmi. Protestien odotetaan jatkuvan perjantaina, jolloin presidentiksi julistautuneen Juan Guaidón on myös määrä puhua kansalle Caracasissa.
 Pohjoisen paukkupakkaset jatkuvat, etelässä voi tulla lunta sankastikin
 Yle
 Lapissa ja idässä on ollut taas hyvin kylmä yö, kun lämpötila laski monin paikoin jopa 30 astetta miinuksen puolelle. Etelässä sen sijaan on ollut vain heikkoa pakkasta. Päivän mittaan maan keskiosan yli liikkuu kapea lumisaderintama. Se voi tuoda etelärannikolle hetkittäin jopa sakeita lumikuuroja. Huomenna pakkanen kiristyy taas myös etelässä ja tuuli voimistuu. Se tekee lukemista selvästä numeroita kylmemmän tuntuisia. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Kun raha ei riitä edes ruokaan, Caracas hiljentyi mielenosoitusten jälkeen ja pakkanen paukkuu edelleen


Summary: Keskiviikkona Venezuelan kadut täyttivät lähes kahden vuoden tauon jälkeen massaprotestit.

CARACAS  Torstaina Caracasin lentokentällä ei edellispäivän tapahtumista näy merkkiäkään. Ainoastaan passintarkastuksessa virkailijat ovat tavanomaista tarkempia.
 Kansalliskaartin sotilaita ei näy normaalia enempää ja viime vuosina hiljentyneellä kentällä vallitsee rauhallinen tunnelma. Ihmiset pyyhkivät hikeä, sillä lentokentän ilmastointi ei ole toiminut kunnolla yli vuoteen.
 Tuloaulassa odottavat innokkaat rahanvaihtajat. Lentokentällä on myös virallinen rahanvaihtopiste, jota kukaan ei käytä.
 Lentokentän epävirallisten rahanvaihtajien tarjouksiin ei kuitenkaan kannata tarttua, jos haluaa saada dollareilleen edes siedettävän vaihtokurssin.
 Venezuelan valuutta bolivar on käytännössä arvoton, inflaatio jyllää yli miljoonassa prosentissa ja käteisestä valuutasta on pulaa, koska setelien paperi on kalliimpaa kuin itse setelit. Siksi lähestulkoon joka paikassa hedelmäkojuista parkkihalleihin voi maksaa kortilla.
 Hinnat ovat olleet jatkuvassa nousussa jo vuosia.
 Autonkuljettaja Oscar pyörittää päätään ja kertoo, että kahdessa päivässä hinnat ovat jälleen pompanneet reippaasti ylöspäin.
 – Nykyään maksamme käytännössä dollareissa, sillä erotuksella että Venezuelassa kaikki on kallista myös dollareilla mitattuna, Oscar toteaa.
 Guaidó herätti toivon
 Tilanteesta syytetään sosialistihallitusta ja presidentti  Nicolás Maduroa.
 Tyytymättömyys presidenttiin ajoi venezuelalaiset kadulle massaprotesteihin viimeksi syksyllä 2017.
 Tuolloin sadat ihmiset saivat surmansa hallituksen joukkojen ja mielenosoittajien yhteenotoissa. Niiden jälkeen Maduro on keskittänyt lisää valtaa itselleen ja pyrkinyt tukahduttamaan opposition.
 Siksi monelle venezuelalaiselle  Juan Guaidón  julistus tuli yllätyksenä ja herätti toivon maan vapautumisesta yli 20 vuotta hallinneesta sosialistihallituksesta.
 Jo keskiviikkona puhelimeen alkoi tulvia viestejä venezuelalaisilta ystäviltä, jotka osallistuvat suurmielenosoitukseen ja juhlivat Guaidóa.
 Sitten puhelimeen tuli myös toisenlaisia viestejä. Täällä ammutaan ihmisiä kuin kärpäsiä, yhdessä niissä kerrotaan.
 Caracasissa Petaren pahamaineisessa slummissa hallinnon joukot ottavat yhteen slummien asukkaiden kanssa ja ääniviestin taustalta kuului laukausten ääniä.
 Petare ja muut slummit ovat perinteisesti olleet chavistien ydinkannatusalueita. Näin ei ole kuitenkaan enää. Köyhtynyt valtio ei pysty jakamaan ruoka-avustuksia enää samaan malliin.
 Nälkä vaivaa lähes koko Venezuelaa, mutta Petaren kaltaisella, jo aiemmin äärimmäisen köyhällä alueella hätä korostuu. Siksi ihmiset eivät enää ole valmiita vannomaan uskollisuutta Madurolle.
 Nyt roihahtaneissa protesteissa marssii koko kansa yhteiskuntaluokkaan katsomatta.
 Juan Guaidó väkijoukon keskellä Caracasissa, Venezuelassa 23. tammikuuta. Miguel Gutierrez / EPA
 Ihmiset pelkäävät
 Mediassa puhutaan vuoden 2017 kapinaliikkeen ylösnousemuksesta. Monia kuitenkin pelottaa, sillä tuolloin mielenosoittajia vastaan käytettiin äärimmäistä väkivaltaa.
 Carcasilaisessa ravintolassa työskentelevä tarjoilija  Luis Aleman  kertoo, että hän joutui hallituksen joukkojen saartamaksi lähdettyään töistä keskiviikkona.
 – Luulin, että he tappavat minut, Aleman kertoo ja pahoittelee, ettei uskalla tavata enää auringon laskettua torstaina.
 Osa venezuelalaisista uskoo Maduron valtakauden olevan vihdoin lopussa, toiset pelkäävät sisällissotaa tai Maduron entistä kovempia otteita.
 – Täällä kukaan ei luovuta, lähdemme taistelemaan, julisti Maduro, kun Yhdysvallat ja suurin osa Amerikan valtioiden järjestön maista ilmoitti tunnustavansa Guaidón presidentiksi.
 Keskiviikon protesteissa sai surmansa ainakin 21 ihmistä. Väkivaltaisiksi Maduron eroa vaativien mielenosoittajien ja hallituksen joukkojen yhteenotot äityivät paitsi pääkaupunki Caracasissa myös muualla Venezuelassa.
 Kolumbian rajan läheisyydessä Tachirassa asuva toimittaja  Loreana Arraiz  kerää sosiaalisessa mediassa rahaa hautajaisiin. Yksi hänen oppilaistaan, 24-vuotias mies kuoli keskiviikon protesteissa.
 Protestialueella poltetaan vesipiippua
 Pääkaupungissa protestit keskittyivät opposition perinteisille kannattaja-alueille, kuten Chacaon ja Altamiran kaupunginosiin.
 Vuorokausi protestien jälkeen Altamiran kadut ovat kuitenkin hiljaisia.
 Korkeatasoisen Altamira Village -ostoskeskuksen ravintolamaailman pöydissä on torstai-iltana tilaa. Noin 50 pöydästä ainoastaan kuudessa on asiakkaita. Merkkivaatteisiin pukeutunut pariskunta nauttii viinistä, sushista ja vesipiipusta.
 Livebändi alkaa soittaa viime vuosikymmenten hittejä.
 Edellisenä päivänä viereisellä kadulla sadat tuhannet ihmiset ovat osoittaneet mieltä. Ravintolan televisiosta näytetään politiikan sijaan baseballia.
 Protestien odotetaan kuitenkin jatkuvan, ja perjantaina Juan Guaidón on määrä puhua kansalle Caracasissa.
 – Tämä on vasta alkua, uskoo Luis Aleman.

Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”


Summary: Osa avustusjärjestöistä kärsii avustusinnon lopahtamisesta jouluisen auttamisbuumin jälkeen.

Lapset kävelevät kotiin tultuaan suoraan hellan eteen. “Mitä ruokaa on?” pojat kysyvät kuin yhdestä suusta.
 Laura , 39, tietää, että molemmat ovat nälkäisiä koulupäivän jälkeen. Silti hän joutuu taas kerran sanomaan, että tänään syödään puuroa. Kaurapuuroa tai riisipuuroa. Jälkimmäiseen eivät lapset ole vielä kyllästyneet.
 Äiti on painottanut lapsille, että koulussa ja päiväkodissa täytyy syödä vatsat täyteen. Ja jos on hedelmiä, niitä pitää ottaa aina. Nuorempi pojista on tuonut mandariineja salaa kotiinkin. Kerran pojan housuntaskusta löytyi voideltu näkkileipä.
 – Tammikuu on meillä erityisen tiukka. Lapset olivat pitkällä joululomalla, joten ruokaan meni viime kuussa tavallista enemmän rahaa. Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa.
 Mari Kahila / Yle
 Itäsuomalainen lapsiperhe ei ole ainoa, joka kipuilee juuri nyt ruuan puutteessa. Monessa perheessä eletään vuoden tiukinta aikaa. Vapaaehtoisvoimin toimivan avustusjärjestö Hopen aktiivit ovat kuulleet samaa tarinaa ympäri Suomen.
 Pojat ovat kasvavassa iässä ja tarvitsevat paljon ruokaa.  "Maarit"
 Turun  Hope  tiiminvetäjä  Arja Heinosen  mukaan monelle köyhälle perheelle vuodenvaihde on äärimmäisen vaikeaa aikaa. Tammikuussa uusia avunpyyntöjä on kirjattu jo yli 40, kun tavallisesti Turun seudulla autettavia tulee viidentoista perheen kuukausitahtiin.
 – Syitä ahdinkoon on monia. Kelan tuet voivat olla myöhässä, lääkkeiden vuosiomavastuut nollaantuvat vuoden vaihtuessa, ruokaan on mennyt joululomalla tavallista enemmän rahaa. Moni on myös surkutellut tammikuulle kasaantuvaa laskupinoa.
 Jääkaapissa vain valo
 Kolmen lapsen äiti  Maarit , 47, on kuolemansairas. Perinnöllinen sidekudossairaus EDS ja CRPS-kipuoireyhtymä ovat vieneet eloisan naisen oman sänkynsä vangiksi. Sairauksista väsähtänyttä sydäntä painaa myös huoli perheen toimeentulosta.
 Vähävaraisen perheen äiti kertoo jättävänsä välillä omia kipulääkkeitään ostamatta, jotta perheelle saadaan ruokaa. Pojille hän ei tätä paljasta, sillä lapset kantavat äidin voinnista suurta huolta.  Mari Kahila / Yle
 Maaritin kipuja taltutetaan kokeellisilla lääkkeillä, joihin ei saa korvausta Kelalta. Pukuhuoneen katto vuotaa, eikä taloon tule juomakelpoista vettä. Runkoverkkoon liittyminen maksaisi 30 000 euroa. Mies käy töissä, mutta kaikki rahat menevät päivittäiseen elämiseen. Eivätkä aina riitäkään. Välillä on punnittava, ostetaanko uusi lääke vai ruokaa.
 – Jääkaapissa ei parhaillaankaan ole paljon muuta kuin valo. Pojat ovat kasvavassa iässä ja tarvitsevat paljon ruokaa. Onneksi saadaan välillä apua tuntemattomilta lahjoittajilta.
 Satakuntalaisen Maaritin perhe on saanut apua  Autetaan kun voidaan  -avustusryhmän kautta. Tuntemattomat ovat ottaneet perheen siipiensä suojaan ja lähettäneet silloin tällöin ruokalahjakortteja ja elintarvikkeita suoraan kotiin.
 Lapset saavat kuulla koulussa joka päivä ilkeilyä meidän köyhyydestä.  "Laura"
 Itäsuomalaisen perheen alamäki alkoi, kun Laura oli viimeisillään raskaana. Perhe muutti etelästä itään ja Laura irtisanoi työnsä pääkaupunkiseudulta. Muutto ei riittänyt irtisanomisen perusteeksi, ja hän sai puolen vuoden karenssin. Samaan aikaan aviomies lomautettiin.
 Vuoden sisällä Lauran ystävä, mummo ja isä kuolivat ja Laura itse sairastui masennukseen. Talous oli kuralla.
 – Kun kodistamme vielä löydettiin hometta, murruin täysin. Olen henkisesti niin loppu, etten meinaa millään jaksaa tapella siitä, kenen maksettavaksi homeremontti lopulta päätyy.
 Lapsia haukutaan köyhiksi
 Tunnistavatko tutut? Se pelko jyskytti Lauran takaraivossa, kun perheestä tehtiin ensimmäinen anonyymi avunpyyntö Facebookissa toimivan Autetaan kun voidaan -ryhmän sivuille. Aviomies etenkin vierasti avun pyytämistä tuntemattomilta. Laura halusi kuitenkin uskaltaa, muuten ei selvittäisi.
 – Köyhyys hävettää aina, toteaa sairaseläkkeellä oleva Laura.
 Lapsiaan Laura haluaa suojella. Itse hän on jo häpeänsä kanssa sujut, eikä välitä muiden mietteistä. Mutta lapset eivät ansaitsisi yhtään enempää kärsimystä perheen talousvaikeuksien vuoksi.
 Itäsuomalainen perheenäiti kertoo, että "tyttö oli pyörtyä onnesta, kun joulupaketista löytyivät nämä lahjoitetuksena saadut nuket". Mari Kahila / Yle
 – Lapset saavat kuulla koulussa joka päivä ilkeilyä meidän köyhyydestä. Kun meillä ei ole varaa ostaa niitä vaatteita, jotka kaikilla muilla on. Tai meidän perhe ei ollut joululomalla missään matkoilla. Se kiusaaminen satuttaa syvälle.
 “Äiti, älä itke!”
 Tuntemattomilta saatu apu vetää Lauran hiljaiseksi. Kiitoksiin ei meinaa löytyä tarpeeksi suuria sanoja. Parasta olisi, jos auttajat näkisivät ilon lasten kasvoilla. Esimerkiksi sinä iltapäivänä, kun pojat tulivat koulusta ja saivat avata postissa tulleen yllätyksen. Auki revitystä paketista putosi lattialle Adidaksen kolmiraitaisia verkkahousuja.
 – Se huuto oli jotain ennenkuulumatonta. Pojat hyppivät ja kiljuivat ilosta. Pian riemu vaihtui nahisteluun, kun pienin yritti saada myös isoveljen addut itselleen, Laura muistelee hymyssä suin.
 Toinen ikimuistoinen avustus oli ruokatilaus, joka perheelle oli tehty lähikauppaan. Auttajalta tuli viesti mennä hakemaan valmiiksi maksetut ostokset kaupasta. Lauraa odotti 15 kassillista ruokaa.
 Laura kertoo, että lahjoituksena saatuja ruokia syödään säästeliäästi. Esimerkiksi vesimelonista lohkotaan jokaiselle lapselle yksi pala per päivä.   Mari Kahila / Yle
 Kotiin päästyään Laura levitti ruuat lattialle ja kyynelehti. Tuntematon auttaja oli selvästi miettinyt tarkkaan mitä osti. Kasseista löytyi tarvikkeet lukuisiin ruokiin. Lauraa itketti, että joku oli käyttänyt niin paljon aikaa heidän perheensä miettimiseen.
 – 4-vuotias tyttömme tuli taakseni, taputti minua olkapäälle ja lohdutti: “Äiti, älä itke. Nyt meillä on ruokaa”.
 Avustusinto lopahti joululta
 Avustusjärjestöjen kautta saatava apu kannattelee monia vähävaraisia perheitä. Maaritin kolmilapsisessa perheessä avun piti olla vain väliaikainen laastari, mutta toisin kävi. Tukea on saatu tuntemattomilta jo vuosien ajan.
 – Nenänpää alkaa vihdoin näkyä pinnalla. Ollaan päästy siihen tilanteeseen, että voidaan maksaa laskut ajallaan. Kiitos tästä kuuluu auttajillemme.
 Avun pyytäminen on monelle äärimmäisen vaikeaa. Käsi ojennetaan auttajia kohti vasta, kun ollaan jo syvällä.
 Ventovieras auttaja lahjoitti perheen lapsille villasukat. Perheenäitiä tuntemattomien tarjoama apu liikuttaa.  Mari Kahila / Yle
 Autetaan kun voidaan -ryhmän saamista avunpyynnöistä voi lukea perheiden ahdingon. AKV:n naantalilainen viestintävastaava  Päivi Kujanpää  kertoo, että mitään turhaa ei pyydetä. Lapsille toivotaan alushousuja tai sukkia ja vanhemmat haaveilevat yhdestä ehjästä lakanasta.
 – Nyt jos koskaan tarvittaisiin apua. Joulukuussa saimme riveihimme paljon uusia auttajia, mutta joulun jälkeen avustusinto lopahti. Nyt saamme tehdä kaikkemme herätelläksemme väen auttamaan, Päivi Kujanpää toteaa.
 Haaveina happea ja vihanneksia
 Lähes 700 000 suomalaista elää  köyhyysrajan  alapuolella.
 Mistä vähävaraisissa perheissä unelmoidaan? Avustusjärjestöjen aktiivien mukaan pienistä, muille itsestäänselvistä asioista. Ruuasta, vaatteista, suihkusaippuoista. Siitä, että oltaisiin niin kuin muutkin perheet.
 Maarit haaveilee hapesta. Hänen keuhkonsa ovat niin huonossa kunnossa, ettei hän pysty olemaan varttia kauempaa ilman happirikastinta. Tuhansia euroja maksava matkamalli vapauttaisi äidin liikkumaan perheen kanssa myös kodin ulkopuolella.
 Maarit kertoo miehensä kutsuneen häntä aiemmin hellittelynimellä sähkösaapas, koska vaimo touhusi koko ajan jotain. Nyt satakuntalaisäiti on sänkynsä vanki.  Mari Kahila / Yle
 – Minun pitäisi elää elämäni parhaita vuosia, mutta nyt en pääse sänkyä kauemmas. Pojat haaveilevat siitä, että voisimme perheenä käydä välillä jossain.
 Laura puolestaan haaveilee vihanneksista. Perheen ruokavalio koostuu pääasiassa makaronista, jauhelihasta ja leivästä. Se näkyy jo lasten hyvinvoinnissa.
 11-vuotiaan pojan kolesteroliarvot ovat niin koholla, että ravitsemusterapeutilta tuli tiukka ohje lisätä ripeästi kasvisten ja hedelmien syömistä. Äitiä raastaa se, ettei heillä ole varaa tehdä niin.
 Onnenpäiviä ovat ne, kun perhe saa lahjoituksena terveellisiä herkkuja.
 – On liikuttavaa katsoa miten hurmioituneena lapset syövät. Miehen kanssa saatetaan syödä yksi hedelmä puoliksi, mutta loput annetaan lapsille. Heitä joutuu kyllä toppuuttelemaan, muuten söisivät kaikki kerralla.
 Juttuun haastateltujen äitien nimet on muutettu perheen lapsien suojelemiseksi.

“Olen jo monta kertaa joutunut sanomaan lapsille, että tänään ei ole ruokaa” – Vähävaraisissa perheissä eletään nyt vuoden tiukinta aikaa


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Neljä edellistä vuotta ovat olleet mittaushistorian kuumimmat, ilmenee yhdysvaltalaisen tutkimusryhmän Berkeley Earthin julkaisemista tuoreista tiedoista.
 Vuosi 2018 oli mittaushistorian neljänneksi lämpimin. Viime vuonna lämpötila oli noin 1,6 celsiusastetta lämpimämpi kuin keskimäärin 1800-luvun puolivälin ja vuoden 1900 välillä. Kyseistä ajanjaksoa käytetään usein esiteollisena vertailupohjana globaaleille ilmastotavoitteille.
 Raportin mukaan vuosi 2016 oli mittaushistorian kuumin. Vuoden 2018 pieni lasku heijastelee raportin mukaan todennäköisesti lyhytaikaista luonnollista vaihtelua, mutta kokonaisuudessaan maapallon lämpenemistrendi pysyy johdonmukaisena.
 Euroopan unionin Copernicus Climate Change Servicen tammikuun alussa julkaisemien tietojen mukaan vuodet 2015-2018 olivat historian kuumimmat.


Summary: Virkaa toimittavaksi presidentiksi keskiviikkona julistautunut Juan Guaidó on saanut tukea Yhdysvalloilta, Kanadalta ja lukuisilta Etelä-Amerikan mailta.

Venezuelan oppositiojohtajan  Juan Guaidón  mukaan hän olisi valmis harkitsemaan presidentti  Nicolas Maduron  ja tämän liittolaisten armahdusta, mikäli nämä auttaisivat Venezuelaa palaamaan demokratian tielle.
 Virkaa toimittavaksi presidentiksi keskiviikkona julistautunut parlamentin puhemies kertoi näkemyksistään Univision-kanavan haastattelussa.
 Guaidón mukaan armahdusta voidaan harkita kaikille niille, jotka ovat halukkaita auttamaan Venezuelaa palaamaan takaisin perustuslailliseen järjestykseen.
 Yhdysvallat, Kanada ja lukuisat Etelä-Amerikan maat ovat antaneet tukensa Guaidólle, koska ne katsovat parlamentin edustavan elintä, jolla on kansan tuki.
 Maduro ei kuitenkaan halua luopua vallankahvastaan. Lisäksi Venezuelan vaikutusvaltaiset asevoimien kenraalit ovat ilmoittaneet pysyvänsä uskollisena presidentti Madurolle.
 USA vetää osan lähetystönsä työntekijöistä pois Venezuelasta
 Yhdysvallat on kehottanut osaa Venezuelan-lähetystönsä työntekijöistä lähtemään maasta viime päivinä kärjistyneen kriisin takia. Maan ulkoministeriö kertoo haluavansa kuitenkin turvata hätätilanteissa tarvittavat palvelut Yhdysvaltojen kansalaisille Venezuelassa.
 Ulkoministeriön mukaan Yhdysvaltojen kansalaisten kannattaa harkita vakavasti Venezuelasta poistumista väkivaltaisten yhteenottojen takia.
 Keskiviikkona eri puolilla Venezuelaa sadattuhannet ihmiset osoittivat mieltään Maduron hallintoa vastaan.
 Ainakin 21 ihmistä on kuollut mielenosoittajien ja turvallisuusjoukkojen yhteenotoissa, sanoo konflikteja tarkkaileva Venezuelan Observatory of Social Conflict -järjestö.
 Aiheesta lisää:
 Kuinka kaksi itsevaltaista johtajaa saivat öljymahdin 20 vuodessa polvilleen – Mistä Venezuelan kaaos kumpuaa?
 Tuntemattomuudesta Venezuelan johtoon – Kuka on Juan Guaidó?

Venezuelan oppositiojohtaja olisi valmis harkitsemaan armahdusta presidentti Madurolle


Summary: Uutistoimisto Reuters on raportoinut ainakin neljästä tapauksesta, joissa naisaktivistivangeille on annettu sähkösokkeja ja heitä on häiritty seksuaalisesti.

Ihmisoikeusjärjestöt Amnesty International ja Human Rights Watch sekä brittikansanedustajista koostuva ryhmä vaativat saada tavata vankeja Saudi-Arabiassa.
 Ryhmät vaativat riippumattomien tarkkailijoiden pääsyä muun muassa naisten oikeuksia ajaneiden aktivistien luo, joiden on epäilty joutuneen kidutuksen kohteeksi vankeudessa.
 Lisäksi ihmisoikeusjärjestöt vaativat saada tavata niitä kuninkaallisen perheen jäseniä ja eliitin edustajia, joita kruununprinssi  Mohammed bin Salman  vangitsi vuonna 2017 korruptionvastaisessa pidätysaallossa.
 Brittikansanedustajat ovat uhanneet julkistaa raporttinsa naisaktivistien huonosta kohtelusta saudivankiloissa ensi viikkoon mennessä, mikäli heille ei suoda mahdollisuutta päästä tapaamaan vangittuja aktivisteja.
 Saudi-Arabia on vanginnut viime toukokuusta lähtien lukuisia naisaktivisteja, jotka vaativat muun muassa huoltajuusjärjestelmän kumoamista kuningaskunnassa. Monet heistä vaativat myös ponnekkaasti ajo-oikeutta naisille, joka myönnettiinkin heille viimein kesäkuussa.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty on raportoinut ainakin kymmenestä viime kesänä sattuneesta tapauksesta, joissa naisaktivisteja on kidutettu vankiloissa. Uutistoimisto Reuters on puolestaan kertonut, että ainakin neljässä tapauksessa naisvangeille on annettu sähkösokkeja ja heitä on häiritty seksuaalisesti. Saudi-Arabia on kiistänyt kidutukset.
 Human Rights Watch -järjestö vaatii, että riippumattomilla tarkkailijoilla pitäisi olla pääsy myös niiden prinssien ja liikemiesten luokse, jotka kruununprinssi vangitsi vuonna 2017. Pidätysten syyksi kerrottiin korruption vastainen taistelu, mutta tosiasiallisena syynä on pidetty 33-vuotiaan kruununprinssin vallanhalua.

Brittikansanedustajat vaativat pääsyä naisvankien luo Saudi-Arabiassa – uhkaavat julkistaa raporttinsa vankien kohtelusta


Summary: Kanadan Kiinan-lähettiläs ilmoitti katuvansa eilisten kommenttiensa aiheuttamaa hämmennystä.

Kanadan Kiinan-lähettiläs  John McCallum  on pyörtänyt puheensa, joiden mukaan kiinalaisen Huawein talousjohtajan lakimiehillä olisi vahvat perusteet estää asiakkaansa luovutus Yhdysvaltoihin.
 McCallum  totesi aiemmin kiinankielisellä tv-kanavalla Kanadassa , että Huawein talousjohtajan  Meng Wanzhoun  luovutus Kanadasta Yhdysvaltoihin saattaisi olla vaikeuksissa, koska presidentti  Donald Trump  on politisoinut tapauksen. Hän viittasi tällä Trumpin joulukuussa antamaan haastatteluun, jossa presidentti ilmoitti voivansa puuttua Mengin tapaukseen, mikäli se auttaisi välttämään Yhdysvaltain ja Kiinan välisten kauppasuhteiden huononemista.
 McCallum ilmoitti tänään katuvansa puheittensa aiheuttamaa hämmennystä.
 – Kyseiset kommentit eivät edusta kantaani tässä asiassa, McCallum ilmoitti lausunnossaan.
 Muun muassa Albertan yliopiston Kiina-instituutin johtaja, professori  Gordon Houlden  arvioi  Guardianissa eilen , että McCallumin kommentit saattaisivat viestiä Kanadan uudesta strategiasta Kiinan suhteen. Houldenin mukaan niinkin korkea-arvoisen virkamiehen kuin Kiinan-lähettilään lausunnot eivät voi olla sattumaa.
 Kanada on joutunut Kiinan vihoittelun kohteeksi sen jälkeen, kun maan viranomaiset pidättivät Wanzhoun joulukuussa Vancouverissa Yhdysvaltain pyynnöstä. Kiina on vanginnut pidätyksen jälkeen Kiinassa olevia kanadalaisia. Kahta heistä syytetään Kiinan kansallisen turvallisuuden vaarantamisesta.
 Kanada on toistuvasti korostanut, että Mengin mahdollisessa luovutuksessa Yhdysvalloille noudatetaan laillisuusperiaatetta.
 Liberaalipuolueen entinen ministeri, 68-vuotias McCallum tunnetaan värikkäistä ja suorasukaisista kommenteistaan.
 Aiheesta lisää:
 Kanadan Kiinan-lähettiläs: Trumpin lausunnot saattavat vaikeuttaa pidätetyn Huawei-pomon luovutusta Yhdysvaltoihin

Kanadan Kiinan-lähettiläs pyörsi puheensa Huawei-pomon luovutuksesta


Summary: Poliisilakimiehen mukaan asiassa ei ole kuitenkaan syytä epäillä kenenkään kohdalla virkavirhettä.

Oulun poliisin sisäinen selvitys liittyen poliisin toimintaan tilanteessa, jossa epäilty seksuaalirikollinen päästettiin vapaaksi Saksassa, on valmistunut.
 Poliisilakimies  Antti Räsänen  kertoo, että asiassa ei ole syytä epäillä kenenkään kohdalla virkavirhettä, vaan kyseessä on inhimillinen erehdys.
 – Tietokatkos on tapahtunut Suomen poliisin sisällä, eikä Saksan poliisin toimintaa kohtaan ole moitittavaa, toteaa Räsänen.
 Epäilty otettiin kiinni kertaalleen jo ennen viime joulua Saksassa, mutta siinä vaiheessa kun hänestä annettiin eurooppalainen pidätysmääräys, hänet oli ehditty vapauttaa.  Saksan poliisilla ei ilmeisesti ollut tietoa siitä , että Suomen viranomaiset etsivät miestä.
 Miestä epäillään osallisuudesta törkeään lapseen kohdistuneeseen seksuaalirikoskokonaisuuteen, jossa epäiltyinä on yhteensä kahdeksan ulkomaalaistaustaista miestä.
 Saksan poliisi otti miehen myöhemmin kiinni, ja  hänet tuodaan Suomeen torstaina .
 – Saksan poliisi toimi ripeästi epäillyn kiinniottamisessa, Räsänen kehuu.
 Räsäsen mukaan selvitys on lähetetty sisäministeriöön.
 Lue lisää:
 Sisäministeri Kai Mykkänen: Nyt täytyy selvittää, miksi Oulun seksuaalirikoksista epäilty päästettiin hukkaan
 Oulun seksuaalirikosvyyhden tutkinnanjohtaja epäillyn hukkaamisesta: "Menettelymme on ollut mielestäni sen mukaista, kuin piti ollakin"

Oulun poliisin sisäinen selvitys: Seksuaalirikoksista epäillyn vapauttaminen Saksassa johtui Suomen poliisin inhimillisestä virheestä


Summary: Euroalueen kasvunäkymät ovat heikentyneet, mutta taantuman todennäköisyys on pieni, pääjohtaja Mario Draghi sanoi tiedotustilaisuudessa Frankfurtissa.

Euroopan keskuspankki EKP piti euroalueen ohjauskoron ennallaan tasan nollassa prosentissa torstain kokouksessaan.
 Korkopäätös oli odotettu, eikä markkinoilla odoteta uutta koronnostoa ainakaan ennen loppuvuotta – jotkut ekonomistit ja analyytikot eivät odota koko vuonna.
 Ohjauskorko on ollut nollassa vuoden 2016 marraskuusta lähtien. Ohjauskorko vaikuttaa suoraan asuntolainoihin, joiden korot ovat olleet matalat viime vuodet.
 Myös talletuskoron EKP piti torstaina ennallaan -0,40 prosentissa.
 Pääjohtaja  Mario Draghin  mukaan elvytystoimia tarvitaan yhä, koska taloudessa on epävarmuuksia ennen muuta geopoliittisten riskien, protektionismin lisääntymisen ja rahoitusmarkkinoiden heilahtelujen vuoksi.
 – Kasvu on lähitulevaisuudessa heikompaa kuin on ennakoitu, Draghi sanoi. Aiemmin talouskasvu on ollut keskuspankin mielestä vakaalla pohjalla.
 Draghin mukaan keskuspankkien johtajat olivat kokouksessa yksimielisiä siitä, että taantuman riski on kuitenkin pieni.
 Inflaatio kiihtyy palkankorotusten seurauksena
 Draghi kertoi EKP:n uskovan inflaation kiihtyvän keskipitkällä aikavälillä ennen kaikkea palkankorotuspaineiden vuoksi. Palkat ovat parantuneet viime aikoina Saksassa ja Hollannissa.
 – Odotuksemme on, että EKP nostaa korkoa kerran vuoden loppupuolella, ja nyt joulukuu on todennäköisin ajankohta. Jotkut markkinoilla uskovat, että ensimmäinen koronnnosto tulee vasta ensi vuonna, Aktian pääekonomisti  Heidi Schauman  sanoo.
 EKP toisti torstaina lupauksensa pitää korot ennallaan ainakin "ensi kesän yli!.
 Matalien korkojen politiikkaa tukee hidas inflaatio ja se, että euroalueen talouskasvussa on laantumisen merkkejä.
 Viime vuonna kuluttajahinnat näyttivät lähtevän nousuun, mutta vauhti on laantunut.
 Keskuspankin rahapolitiikan päätavoite on turvata hintatason vakaus eli säilyttää euron arvo. Matalalla korolla halutaan tukea taloutta: kannustaa ihmisiä kuluttamaan ja yrityksiä tekemään investointeja.
 Etelän pankit aiheuttavat huolta
 Tänä vuonna mielenkiinto rahapolitiikassa kohdistuu koronnostojen sijaan keskuspankin  muihin markkinaoperaatioihin . Katseet kääntyvät kohti eurooppalaisia pankkeja.
 Etelässä taloudet keikkuvat taantuman partaalla ja pankkeja on pidetty pystyssä keskuspankkirahoituksen turvin. Epävakautta lisää se, että pankkien ja niiden kotivaltioiden kytkentä on hyvin vahva – näin on muun muassa Maltalla, Kyproksella ja Italiassa.
 – EKP:n rahapolitiikan poikkeustoimet ovat antaneet monille pankeille tekohengitystä. Riski muodostuu siitä, että pankeilla on siellä hallussaan paljon oman valtion velkapapereita, Finanssialan johtaja ja pääekonomisti  Veli-Matti Mattila  sanoo.
 Eteläisen Euroopan pankeilla on vahvoja kytkentöjä myös valuuttakriisistä toipuvaan Turkkiin. Lisäksi niillä on paljon hoitamattomia luottoja eurokriisin jäljiltä.
 Vaikka esimerkiksi Kreikassa ongelmaluottojen määrä on vähentynyt, niitä on yhä yli 40 prosenttia kaikista lainoista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Jännitystä lisää se, että EKP lopetti neljä vuotta sitten aloittamansa joukkovelkakirjojen (valtionlainojen) osto-ohjelmat juuri vuodenvaihteessa. Käytännössä EKP on siis painanut rahaa eli luonut tyhjästä tuhansia miljardeja uutta rahaa levittämällä arvopaperien osto-ohjelmillaan lisärahaa markkinoille.
 Esimerkiksi  Italian hallituksen budjettiselkkaus  EU:n kanssa on hiipunut uutisotsikoista taustalle, mutta uudet poliittiset väännöt voivat näkyä rahoituksen ongelmina.
 Kysymys kuuluu, mistä Italia saa rahaa, kun sen suurin rahoittaja EKP on poistunut markkinoilta.
 Aloittaako EKP uudet pankkitukioperaatiot?
 Muutama vuosi sitten EKP tuki pankkeja niin kutsutuilla kohdennetuilla pitkäaikaisilla rahoitusoperaatioilla. Pankit saivat lainaa sitä vastaan, että lisäsivät luotonantoa yrityksille ja kotitalouksille.
 Näissä operaatioissa eurooppalaiset pankit lainasivat yhteensä yli 700 miljardia euroa. Yli puolet lainoista meni Italian ja Espanjan pankeille.
 Ensi vuonna summasta lankeaa maksettavaksi liki 500 miljardia euroa. Vaarana on pankkikriisi, jos pankeilta ei löydy rahoitusta. Ne voivat muodostaa riskin koko Euroopan pankkijärjestelmän kannalta.
 Jos EKP katsoo tarpeelliseksi estää pankkikriisiä ja jatkaa pankkien tukemisesta, sen pitää päättää rahoitusoperaatioiden jatkosta tai muista uusista tukiviritelmistä tänä vuonna.
 – Teemme mitä tarvitaan. Kasvunäkymien heikentymisellä on vaikutuksia toimiimme, mutta emme keskustelleet niistä, Draghi kertoi torstaina.
 Aktian Schauman uskoo, että EKP kyllä käynnistää tänä vuonna tukitoimia estääkseen Italian pankkiongelmien puhkeamisen.
 – Voi tulla uusia vuoden tai kahden operaatioita, mutta ei yhtä suuria kuin aikaisemmin.
 Samaa mieltä oli OP torstaiaamun markkinakatsauksessaan:
 – Näkemyksemme mukaan EKP ei kuitenkaan vielä [tänään torstaina] ilmoita uudesta pitkäaikaisesta kohdennetusta rahoitusoperaatiosta, vaikka keskustelua ohjelmasta onkin todennäköisimmin käyty, vaan ilmoitus ohjelmasta on tulossa myöhemmin keväällä.
 Lue lisää:
 Suomen Pankki paisuu kuin pullataikina Euroopan keskuspankin elvytyksen takia.

Analyysi: EKP piti ohjauskoron nollassa – asuntovelallisten kulta-aika jatkunee ainakin tämän vuoden


Summary: Kysyimme poliisilta ja pelastuslaitokselta, miten kannattaa toimia, jos havaitsee tieliikenneonnettomuuden.

Espoossa  yhdeksän ihmistä vietiin yöllä sairaalaan  Turunväylällä tapahtuneen peräänajon jälkeen.
 Tilanne oli saanut alkunsa, kun henkilöauton kuljettaja oli nähnyt Ämmässuon liittymän kohdalla auton ajaneen ojaan ja pysäyttänyt autonsa. Pian tämän jälkeen perässä ajanut oli törmännyt pysähtyneeseen autoon. Tie oli ollut onnettomuushetkellä liukas.
 Viimeöisen kolarin tutkinnanjohtaja, ylikomisario  Ilkka Kantola  toteaa, että tieliikennelaki määrittelee yleisen auttamisvelvollisuuden, mutta oma turvallisuus on myös huomioitava. Esimerkiksi vilkkaalla moottoritiellä on yleensä suuret ajonopeudet kelistä huolimatta.
 – Pysähtyminen pitäisi suorittaa ilman voimakkaita jarrutuksia: hidastaa rauhallisesti ja siirtyä lähelle tienreunaa ja laittaa jo hidastusvaiheessa hätävilkut päälle, Kantola sanoo.
 Viime vuosina on sattunut vastaavia tapauksia, joissa  auttaja on jopa kuollut auttaessaan onnettomuuden uhreja . Kysyimmekin poliisilta ja pelastuslaitokselta, miten kannattaa toimia, jos havaitsee liikenneonnettomuuden.
 Tärkeintä on pysähtyä auttamaan
 Tilastokeskuksen ennakkotietojen mukaan tieliikenteessä loukkaantui viime vuonna lähes 5 300 ihmistä ja kuoli 223 ihmistä.
 Alkuvuonna  julkisuudessa on ollut esillä  pelastuslaitosten huoli siitä, etteivät ihmiset pysähdy liikenneonnettomuuspaikalle.
 Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksen palomestari  Tommi Luhtaniemi  tunnistaa ilmiön. Joissakin tapauksissa onnettomuuspaikan ohittaminen voi olla kuitenkin ymmärrettävää.
 – Jos onnettomuuden havaitsee sadan kilometrin tuntinopeudessa ja jos liikenne on vilkasta, niin voi olla vaarallistakin pysähtyä heti, Luhtaniemi toteaa.
 Oleellista on kuitenkin pysähtyä seuraavaan mahdolliseen paikkaan ja palata onnettomuuspaikalle.
 – Ei vain ajeta ohi, jolloin onnettomuuteen joutunut ei saa ensiapua, jota mahdollisesti tarvitsisi.
 Toimi onnettomuuspaikalla näin
 Palomestari Luhtaniemi ohjeistaa aina ajamaan onnettomuuspaikan ohi ennen kuin pysäyttää auton. Näin hälytysajoneuvot pääsevät paikalle esteettä.
 Kun onnettomuuspaikka on ohitettu, tulee vauhtia hiljentää rauhallisesti ja auto ohjata tienlaitaan. Pientareelle pysäköityyn autoon laitetaan hätävilkut päälle, jotta muut tiellä liikkujat huomaavat onnettomuuspaikan. Jos näkyvyys on heikko, voi tienlaitaan viedä myös varoituskolmion.
 Onnettomuuspaikalle auttajien pitää siirtyä tien piennarta pitkin.
 – Moottoritielläkin auton voi ajaa sinne reunaan. Mutta totta kai on huomioitava olosuhteet, ettei vaaranna itseään, Luhtaniemi sanoo.
 Luhtaniemen mukaan merkittävä osa hätäilmoituksista tulee onnettomuuspaikan ohi ajaneista ajoneuvoista, jotka eivät ole pysähtyneet varsinaiselle onnettomuuspaikalle. Tämä vaikeuttaa auttamaan lähtevien pelastajien työtä.
 – Kun ei tiedetä muuta kuin että onnettomuus on sattunut, niin joudutaan vähän arvaamaan, mitä apua sinne hälytetään. Joko sinne lähetetään liian vähän tai liian paljon apua, kumpikaan ei ole hyvä.
 Lue myös:
 Espoossa yhdeksän ihmistä vietiin sairaalaan kahden henkilöauton peräänajossa

Auttaja sai auton peräänsä ja joutui itse sairaalaan – Toimi näin, jos havaitset tiellä onnettomuuden