Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Joululahjojen vaihto- ja palautusrumba käy kiivaimmillaan – moni kokee huononkin joululahjan eteenpäin myymisen tökeröksi
 Verkkokaupan myynnin kasvaessa myös palautusten määrä on noussut. Erityisesti  joulun jälkeen ostoksia palautetaan  tavallista enemmän. Suurimmat palautusprosentit on perinteisesti tekstiileissä; vaatteita tilataan netistä tai ne ostetaan kokeilematta kivijalkakaupasta.
 Etkö ymmärrä kumppaniasi? Oman temperamenttityyppisi tunteminen voi auttaa – testaa se tässä jutussa
 Eri temperamenttipiirteisiin ja niiden eroavaisuuksiin perehtyminen voi olla hyvä tapa tutkia oman parisuhteen ongelmakohtia. Ismo Pekkarinen / AOP
 Pyhien vietto voi olla monen parisuhteen kompastuskivi, varsinkin jos kumppanilla on hyvin erilainen temperamentti kuin itsellä. Erilaisten  temperamenttipiirteiden ymmärtäminen  lisää itsetuntemusta, mikä auttaa ymmärtämään paremmin myös muita ihmisiä.
 Talousnobelisti: Kapitalismi on kriisissä, koska ei saa ilmastonmuutosta taltutettua
 Professori Joseph Stiglitz arvioi, että kapitalismin suurin ongelma on siinä, ettei se kykene vastaamaan ilmastonmuutoksen aiheuttamaan kriisiin.  Juha Nurminen / Yle
 Vuoden 2001 talousnobelisti, amerikkalainen kansantaloustieteen professori  Joseph Stiglitz  suomii kapitalismia, varsinkin amerikkalaistyyppistä versiota kapitalismista. Eriarvoisuuden kasvu, moraalinen rappio ja avuttomuus ilmastonmuutoksen edessä ovat Stieglitzin arvostelun kärkenä. Kylmä ja pelkkää osakkeenomistajien etua kyttäävä kapitalismi joutaa nobelistin mielestä kuolla, tilalle  tarvitaan edistyksellistä ja hillitympää kapitalismia . Pohjoismainen, sosiaalinen markkinatalous kävisi Stieglitzin mielestä malliksi.
 Tapaninpäivän tsunamista 15 vuotta – Lukuisat rannikkoalueet on taas asutettu riskistä huolimatta
 Tsunami muutti Banda Acehin kadut romumereksi. Hotli Simanjuntak
 Tapaninpäivän aamuna vuonna 2004 maanjäristyksen laukaisema tuhoisa hyökyaalto tappoi Kaakkois-Aasiassa yli 230 000 ihmistä. Tsunami aiheutti tuhoa erityisesti Indonesian, Thaimaan, Intian, Sri Lankan ja Malesian rannikoilla. Kuolonuhrien joukossa oli 179 suomalaista. Pahoja tuhoja kärsineet Indonesian Banda Acehin alavat  rannikkoalueet on 15 vuotta myöhemmin jälleen asutettu  tsunamiriskistä huolimatta.
 Tänään kylmenee – ainakin hetkeksi
 Sääennuste Tapaninpäivälle 26. joulukuuta.  Yle
 Torstaina lumisadealue maan keskiosissa heikkenee ja yöllä on ollut pakkasta lähes koko maassa. Lunta sataa Pohjois-Pohjanmaalla, Pohjanmaan rannikolla ja Kainuussa. Maan keskiosissa tulee lumikuuroja vain paikoin. Sää poutaantuu. Sää myös kylmenee – mutta vain hetkeksi.
 Lue lisää  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Lahjojen vaihtorumba alkoi, pohjoismaisuus kapitalismin malliksi, tsunamirannat jälleen asutettuja, sää kylmenee


Summary: Vuosituhannen vaihtumisesta on pian 20 vuotta. Sitä on syytä muistella, ja sinä voit auttaa.

Muistatko vielä, miten vietit millenniumia? Vuosituhannen vaihtumista juhlittiin meillä ja maailmalla näyttävästi, tai siltä se ainakin silloin tuntui.
 Kuvatodisteita on vain kovin vähän, koska 20 vuotta sitten somesta ja selfieistä ei ollut vielä tietoakaan. Kännykät olivat yleisiä, mutta niissä ei ollut vielä kameroita.
 Jouluruoat on syöty, lahjat jaettu ja nyt on otollinen hetki pienelle nostalgiatripille. Julkaisemme ennen uuden vuosikymmenen alkua jutun, jossa muistelemme kaikkea millenniumiin liittyvää. Siihen tarvitsemme myös sinun apuasi.
 Silvia Modig ja Mikko Peltola juonsivat 90-luvulla Ylen nuortenohjelma Summeria ja Tiikeriä Yle kuvapalvelu
 Jasmin Hamid juonsi vuonna 1999 nuortenohjelma Iinestä. Yle kuvapalvelu
 The Rasmus esiintyi vuonna 1999 Kaisaniemi Pop -konsertissa. Yle kuvapalvelu
 Kaiva siis valokuva-albumi esiin, palaa ajassa taaksepäin ja jaa muistosi meidän kanssamme.
 Miten sinä ja ystäväsi pukeuduitte vuonna 1999, ja kuinka juhlitte maagiselta kuulostavalle 2000-luvulle siirtymistä?

Oliko sinulla millenniumina tatuointikaulakoru, hyppyritukka tai aivan liian suuret housut? Lähetä meille kuvia vuosituhannen vaihteen tyylistä ja bileistä


Japanissa teloitettiin torstaina 40-vuotias kiinalaismies, joka oli saanut tuomion nelihenkisen perheen murhasta. Kyseessä oli ensimmäinen ulkomaalaisen teloitus Japanissa sen jälkeen, kun maan oikeusministeriö ryhtyi kertomaan kuolemaantuomittujen henkilöllisyyksistä vuonna 2007.
 Teloitettu kiinalaismies syyllistyi murhiin vuonna 2003. Miehen kiinalaiset rikostoverit olivat saaneet jo aiemmin tuomion Kiinassa, minne he olivat paenneet murhien jälkeen. Toinen heistä teloitettiin vuonna 2005, toinen istuu elinkautista.
 Japani on Yhdysvaltain ohella ainoa G7-maa, missä on käytössä kuolemanrangaistus. Ylivoimainen enemmistö japanilaisista kannattaa kuolemantuomiota.
 Japanissa kuolemaantuomittujen teloitukset pannaan täytäntöön hirttämällä. Tuomitut saavat tietää teloituksestaan vasta sinä aamuna, kun tuomio pannaan täytäntöön.
 Kuolemaantuomittujen osastolla on Japanissa tällä hetkellä noin 120 vankia. Viime vuonna teloitettiin 15 vankia, mikä on suurin määrä yli vuosikymmeneen. Viime vuonna teloitettujen joukossa oli 13 Aum Shinrikyo eli Korkein totuus -uskonlahkon jäseniä. He olivat saanet tuomionsa Tokion metroon tekemistään sariinikaasuiskuista.
 Torstaina täytäntöönpantu teloitus oli 39. sen jälkeen kun pääministeri  Shinzo Abe  valittiin uudelleen virkaansa vuonna 2012. Ennen vuotta 2007 Japani ei antanut julkisuuteen tietoja kuolemaan tuomittujen henkilöllisyyksistä.
 Aiheesta lisää:
 Sariinilla surmannut tuomiopäivän lahkojohtaja hirtettiin Japanissa  (6.7.2018)

Kiinalaismiehelle hirttotuomio Japanissa – kuolemantuomiolla japanilaisten vahva tuki


Summary: Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa lumisade voi haitata liikennettä.

Tapaninpäivän paluuliikenne on sujunut valtateillä ilman jonoutumisia tai ruuhkia. Tilanne näyttää myös kulkevan samalla mallilla iltaa kohden, kerrotaan Tieliikennekeskuksesta iltapäivällä.
 Liikenteen määrä lähti hiljalleen nousuun puoliltapäivin, mutta on tasoittunut iltapäivän tunteina, kertoo liikennepäivystäjä  Auli Aalto . Suurta kasvua ei näyttäisi tulevan iltaa kohden.
 – Sanoisin, että ruuhkahuippuja ei tulla näkemään. Monilla on vielä vapaapäiviä ja mahdollisuus tulla jonain muunakin päivänä kotiin, Aalto sanoo.
 Eniten liikennettä arvioidaan olevan valtateillä 3, 4 ja 7 etelän suuntaan.
 Jonoutumisia ei ole valtateillä ollut eikä tähän mennessä myöskään liikennettä haittaavia onnettomuuksia. Nopeudet ovat pysyneet rajoitusten puitteissa.
 – Me emme aivan pienimmistä teistä tiedä, mutta meidän tietoomme ei ole tullut mitään liikennettä haittaavaa (onnettomuutta). Kaikki onnettomuustilanteet joita on tullut, ovat menneet ohi.
 Keli näyttäisi myös olevan suurimmassa osassa maata olevan normaali. Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa lumisade voi haitata liikennettä jonkin verran.
 Tieliikennekeskus arvioi, että paluuliikennettä on eniten torstaina ja perjantaina. Viikonlopun liikennemäärien arvioidaan olevan normaalin viikonlopun tasolla.
 Juttua päivitetty kauttaaltaan kello 16:00
 Lue myös:
 Joulun menoliikenne on alkanut rauhallisesti – puolen päivän aikaan vilkastuu, eniten liikennettä odotetaan iltapäivällä

Joulun paluuliikenne soljuu mukavasti – ruuhkahuippuja ei ole luvassa näillä näkymin


Summary: Meksikon ja Bolivian välille kehkeytyi diplomaattinen kriisi sen jälkeen, kun Meksiko myönsi turvapaikan marraskuussa maanpakoon lähteneelle Bolivian entiselle presidentille Evo Moralesille.

Bolivian turvallisuusjoukot ovat partioineet tiistaista lähtien Meksikon suurlähettilään virka-asunnon ulkopuolella pääkaupunki La Pazissa.
 Meksiko syyttääkin Boliviaa diplomaattiensa häirinnästä. Bolivia kiistää syytökset ja ilmoittaa lähettäneensä poliiseja virka-asunnon lähettyville sen jälkeen, kun viranomaiset saivat vihjeitä alueelle suunnitelluista mielenosoituksista. Turvallisjoukkoja on kerääntynyt myös Meksikon suurlähetystön läheisyyteen La Pazissa.
 Meksikon ja Bolivian välille kehkeytyi diplomaattinen kriisi sen jälkeen, kun Meksiko myönsi turvapaikan marraskuussa maanpakoon lähteneelle entiselle presidentille  Evo Moralesille.  Morales pakeni Boliviasta, kun hänen vilpilliseksi koettu uudelleenvalintansa presidentinvaaleissa herätti levottomuuksia. Hän on sittemmin muuttanut Argentiinaan.
 Lukuisat Moralesin hallinnon entiset ministerit ovat piilotelleet vallanvaihdoksen jälkeen Meksikon suurlähetystössä sekä lähettilään virka-asunnolla La Pazissa. Bolivian nykyinen hallinto syyttää ex-ministereitä vaalivilpistä ja muista rikoksista, eikä salli heidän lähtevän maasta.
 Meksikon ulkoministeriön mukaan meksikolaislähettilään virka-asunnon läheisyydessä on havaittu useita drooneja. Meksikon mukaan Bolivia on lisäksi estänyt suurlähettilään vapaan liikkumisen. Boliviaa Meksikossa edustava diplomaatti on kutsuttu puhutteluun selkkauksen vuoksi.
 Morales on hyökännyt Argentiinasta käsin Twitterissä lähes päivittäin Bolivian nykyjohtoa vastaan. Morales katsoo, että hän joutunut vallankaappauksen uhriksi. Entisestä presidentistä on annettu pidätysmääräys Boliviassa. Maan väliaikainen hallinto syyttää Moralesia kapinan lietsomisesta ja terrorismista.
 Lue myös:
 Bolivian maanpaossa olevasta ex-presidentistä annettiin pidätysmääräys
 Turvaa Meksikosta hakenut Bolivian syrjäytetty presidentti päätyikin lopulta Argentiinaan
 Bolivian väliaikainen hallinto vaatii ex-presidentti Evo Moralesia tilille ihmisoikeusrikoksista

Meksiko syyttää Boliviaa diplomaattiensa häirinnästä La Pazissa – "Lähettilään virka-asunnon ympärillä lennätetty drooneja"


Summary: Bussi syöksyi jokeen rotkon pohjalle maanantaina. Kuolleista ainakin kahdeksan on lapsia.

Indonesiassa maanantaina tapahtuneen bussiturman kuolonuhrien määrä on noussut 35:een, kertovat viranomaiset.
 Linja-auto syöksyi 150 metriä syvään rotkoon Etelä-Sumatran provinssissa juuri ennen keskiyötä paikallista aikaa maanantaina. Bussi päätyi jokeen rotkon pohjalle, jossa se oli osittain veden alla.
 Poliisin edustajan  Dolly Gumaran  mukaan onnettomuudessa kuolleista ainakin kahdeksan on lapsia.
 Tänään pelastuspartio on jatkanut onnettomuuden jäljiltä kadoksissa olevien etsintöjä jo kolmatta päivää. Onnettomuuspaikalta on pelastettu ainakin 13 eloonjäänyttä.
 Pelastustyöt käynnissä Pagar Alamissa Etelä-Sumatralla 24. joulukuuta, jossa onnettomuus tapahtui.  Reuters-TV
 Matkustajatietojen mukaan bussi oli lähtenyt Sumatran saarella sijaitsevasta Bengkulun kaupungista kyydissään 27 matkustajaa. Joidenkin eloonjääneiden mukaan bussissa olisi ollut onnettomuushetkellä kuitenkin noin 50 ihmistä. Matkustajia oli nähtävästi otettu kyytiin matkan varrelta.
 Pahat liikenneonnettomuudet ovat yleisiä Indonesiassa, missä autojen kunto on usein huono ja liikennesääntöjä noudatetaan vaihtelevasti.

Ainakin 35 kuoli bussin syöksyttyä rotkoon Indonesiassa – kadoksissa olevien etsintöjä jatkettu jo kolmatta päivää


Summary: Monissa työyhteisöissä on käyty rakentavaa keskustelua Sitran kehittämällä Erätauko-menetelmällä. Toiveena on löytää kadotettu kuuntelun taito.

Päälle puhumista, väärinymmärtämistä, tuhahteluja ja suoraa huutoa. Kaikki tietävät, mitä keskustelu voi pahimmillaan olla.
 Juuri tähän moni on myös kyllästynyt – siksi Sitran kehittämä keskustelutapa,  Erätauko , leviää työyhteisöissä ja järjestöissä kulovalkean tavoin.
 Menetelmä on rakentavaa keskustelua koulutetun ohjaajan johdolla. Keskustelussa on selkeät pelisäännöt. Toisia pitää kuunnella, päälle ei saa puhua, asiassa pitää pysyä ja olla tilanteessa läsnä. Keskusteluissa esiinnytään ilman titteleitä ja pelkillä etunimillä.
 Yksi innokkaimmista Erätauko-menetelmän käyttäjistä on Lahden kaupungin strategiasuunnittelija  Olli Toivonen . Hän oli vakuuttunut, että menetelmä toimii, vaikka alku Lahdessa ei ollut helppo.
 Rakentavan keskustelun malli sopii erityisen hyvin Lahteen, sanoo strategiasuunnittelija Olli Toivonen. Lahtelaiset ovat keskustelleet muun muassa kaupunkilaisten tyytymättömyydestä ja kaupungin maineesta. Juha-Petri Koponen / Yle
 – Meillä oli hankala löytää ihmisiä tähän koulutukseen. Muutaman keskustelun jälkeen mukana olleet halusivatkin viedä menetelmän omaan yhteisöönsä. Yhtäkkiä meillä oli 44 halukasta, sanoo Toivonen.
 Suomalainen puhekulttuuri on pitkään ollut murroksessa. Perinteisesti  suomalaiset ovat arvostaneet harmoniaa  ja vältelleet erimielisyyttä. Viime vuosikymmenen aikana verkkokeskusteluissa mielipiteitä on alettu ilmaista värikkäämmin ja jopa aggressiivisesti.
 Samalla on unohtunut kuuntelemisen taito ja pyrkimys ymmärtää eri näkökantoja.
 Keskustelu auki nuorisotyöttömyyteen ja ilmastonmuutokseen
 Lahti on vuoden aikana kouluttanut yli 50 keskustelun ohjaajaa. Keskusteluja on pidetty työyhteisöissä, päättäjien ja asukkaiden kesken sekä kaupungin yhteistyökumppaneiden kanssa. Aiheet eivät ole olleet helpoimmasta päästä; nuorisotyöttömyys, kaupunkilaisten tyytymättömyys, ilmastonmuutos.
 – Kaupunki joutuu painimaan usein viheliäisten ongelmien kanssa. Niihin ei ole yksioikoisia ratkaisuja. Kun kuuntelemme toisiamme, ymmärrämme erilaiset näkökulmat.
 Rakentavan keskustelun pelisäännöt 1.  Kuuntele  toisia, älä keskeytä tai käynnistä sivukeskusteluja 2.  Liity  toisten puheeseen ja käytä arkikieltä. 3.  Kerro  omasta kokemuksesta. 4.  Puhuttele  muita suoraan ja kysy heidän näkemyksiään. 5.  Ole läsnä  ja  kunnioita  toisia sekä luottamuksen ilmapiiriä. 6.  Etsi ja kokoa . Työstä rohkeasti esiin tulevia ristiriitoja ja etsi piiloon jääneitä asioita. Lähde: Sitra:  Rakentavan keskustelun pelisäännöt
 Erätauko-keskustelut poikkeavat muista keskusteluista siinä, että tarkoitus ei ole saadakaan yhteistä ratkaisua aikaan.
 – Lähtökohtana ei ole yksimielisyys. Meillä on levollisempi mieli kuunnella toisiamme, kun ei synny mielikuvaa, että kannatan ajatuksiasi ja kohta teemme päätöksen sinun mielesi mukaan. sanoo Toivonen.
 Menetelmää voidaan siis käyttää erityisesti ennen ratkaisujen etsimistä. Neuvottelu on helpompaa, kun eri näkökannat ovat selvillä. Keskusteluun osallistuneet kertovat usein tulleensa kuulluksi, kun kukaan ei puhu päälle eikä väitä vastaan.
 Erätauko-säätiön tavoitteena on tehdä Suomesta maailman parhaiten keskusteleva kansa.
 Joulutorilla kokeiltiin pop up -keskusteluja
 Strategiasuunnittelija Olli Toivonen haluaa lahtelaisia asukkaita enemmän keskusteluihin mukaan. Lahden joulutorilla ohikulkijoita kutsuttiin mukaan keskustelemaan jouluisista aiheista.
 – Usein meille tulee yksittäinen ihminen kertomaan ideoitansa, mutta yleensä asukkaat eivät yhdessä keskustele tai ideoi.
 Normaalisti Erätauko-keskustelut ovat luottamuksellisia. Lahden joulutorilla kokeiltiin avoimia juttutuokioita jouluisista aiheista. Juha-Petri Koponen / Yle
 Sää kuitenkin verotti osallistujia eikä kaupunkilaisia ollut helppo saada pysähtymään puoleksi tunniksi keskustelemaan. Silti muutama rohkea istahti keskustelupiiriin ja sitä useampi seurasi uteliaana vierestä.
 Toivonen ei lannistunut. Vuodenvaihteen jälkeen Lahden kauppakeskus Triossa avautuu kaupungin palvelutori. Strategiasuunnittelija haaveilee, että palvelutori toimisi kaupunkilaisten dialogipaikkana.
 – Olemme oppineet kuuntelemaan. Olemme oppineet myös ymmärtämään sitä, että vaikka toisen reaktio voi olla vahva, niin se ei ole aina koko totuus.
 Mallia viedään ulkomaille
 Myös Pori, Espoo, Oulu, Tuusula, Helsinki, valtioneuvoston kanslia ja monet järjestöt ovat hyödyntäneet Erätaukoa. Tähän mennessä Suomessa on ollut mukana 10 000 keskustelijaa.
 – Lahti on poikkeuksellisen innostunut tästä, sanoo Erätauko-säätiön toimitusjohtaja  Laura Arikka .
 Uutta tapaa on viety myös muualle. Suomen suurlähetystöissä Australiassa ja Roomassa on käyty Timeout-keskusteluja ilmastonmuutoksesta. Keskusteluissa on mukana päättäjiä, asiantuntijoita ja eri-ikäisiä nuoria tasavertaisina keskustelijoina.
 Säätiö järjesti joulukuun alussa Erätauko-viikon, jolloin se kutsui suomalaisia järjestämään keskustelutuokion ja kutsumaan siihen erilaisia ihmisiä paikalle.
 Tapahtumaa aiotaan järjestää tulevina vuosina aina itsenäisyyspäivän viikolla.

Tuletko kuulluksi, entä jaksatko itse kuunnella? – Tällä menetelmällä kiistanalaisistakin asioista voi keskustella huutamatta


Summary: Kauhavan vastaanottokeskus suljetaan vuoden vaihteessa. Koko maassa on jäljellä nelisenkymmentä vastaanottoyksikköä. Enimmillään niitä oli yli 220.

Nicaragualainen  Norma Marin  purskahti itkuun viime keväänä, kun sai kuulla, että hän joutuu perheensä kanssa muuttamaan Kauhavalle.
 Norma ja  Luis Marin  sekä heidän pieni tyttärensä  Luisiana  olivat tulleet Suomeen turvapaikanhakijoina viitisen kuukautta aikaisemmin ja asuneet maaliskuuhun asti Helsingin vastaanottokeskuksessa. Nyt heitä odotti paikka SPR:n Kauhavan vastaanottokeskuksessa.
 Miljoonakaupungissa Managuassa asuneelle perheelle komennus pienelle paikkakunnalle Etelä-Pohjanmaalle oli aluksi shokki.
 – Matkustimme junalla ja olimme ainoat ihmiset, jotka jäivät pois junasta Kauhavan asemalla, kertoo Norma Marin.
 Marinit muistelevat Kauhavalle tuloaan nyt jo hymyssä suin. Itku muuttuikin iloksi. Tyhjällä rautatieasemalla perhettä odotti vastaanottokeskuksen työntekijä.
 – Minna tuli ja halasi meitä. Meidät otettiin vastaan kuin perheenjäsenet ja tuntui kuin olisimme tulleet kotiin.
 Kauhava oli valmiuden helmi
 Marinit tulivat Kauhavalle viimeisten turvapaikanhakijoiden joukossa. Kesäkuussa Maahanmuuttovirasto kertoi, että Suomen Punaisen Ristin ylläpitämä Kauhavan vastaanottokeskus  lakkautetaan  vuoden 2020 alkuun mennessä.
 Kauhavalla oli enimmillään melkein 400 turvapaikanhakijaa. Keskus oli silloin yksi Suomen suurimpia.
 – Tämä paikka on ollut meille valmiuden helmi, sanoo SPR:n Länsi-Suomen piirin toiminnanjohtaja  Pekka Annala .
 VOKin toimistotilat sijaitsevan entisen lentosotakoulun terveysaseman tiloissa. Annala istuu tyhjässä neuvotteluhuoneessa ja sanoo, että olo on haikea. Pettynytkin.
 – Me latasimme Kauhavan vastaanottokeskukseen paljon odotuksia.
 Ensimmäiset turvapaikanhakijat Kauhavalla olivat lapsiperheitä kaupunginhallituksen toiveen mukaisesti.   Enimmillään Kauhavan VOKissa oli lähes 400 asukasta. Isto Janhunen / Yle
 Annala kehuu lakkautetun lentosotakoulun tiloja ihanteellisiksi. Tiloja on ollut riittävästi ja ne ovat joustaneet tilanteen mukaan. Kauhavan vastaanottokeskuksella on ollut muun muassa valmius hätämajoittaa 600 turvapaikanhakijaa.
 Annala harmittelee myös sitä, että hyvin käynnistynyt yhteistyö Kauhavan kaupungin ja yrittäjien kanssa loppuu lähes alkuunsa. Tarkoituksena oli kouluttaa VOKin asukkaista työvoimaa paikallisiin yrityksiin.
 – Meillä on ollut täällä kehittämissuunnitelmia, jotka toteutuessaan olisivat olleet yhteiskunnallisestikin merkittäviä.
 Pelot eivät toteutuneet
 Vuonna 2015 Suomeen tuli yli 32 000 turvapaikanhakijaa. Vastaanottokeskuksia nousi nopeaan tahtiin ympäri Suomen. Enimmillään niitä oli yli 220 vuonna 2016.
 Etelä-Pohjanmaan maakuntakin sai osansa eikä se tapahtunut aivan ilman kipua. Vastaanottotoiminta oli uutta maakunnassa, jossa kiintiöpakolaisiinkaan ei ollut totuttu.
 Kauhavalla jotkut olivat tyrmistyneitä. Vasta oli toivuttu pettymyksestä, joka aiheutui lentosotakoulun lakkauttamisesta. Yhtäkkiä selvisi, että “Kenttä” täyttyy turvapaikanhakijoista.
 Vihapuhe ryöpsähti isoihin mittoihin. Samaan aikaan, kun Kauhavan kaupunginhallitus pui vastaanottokeskuksen perustamista, kaupungintalon pihalla metelöivät mielenosoittajat.
 Tunnelma kaupungintalon edustalla oli hyvin jännittynyt syksyllä 2015, kun kaupunginhallitus kokoontui ottamaan kantaa vastaanottokeskukseen. Elina Kaakinen / Yle
 Kaupunginhallitus päätyi tiukan äänestyksen jälkeen sanomaan kyllä vastaanottokeskukselle. Vastakkaisen esityksen teki nykysiin perussuomalaisia edustava kaupungivaltuutettu  Mika Kankaansyrjä .
 Kankaansyrjä on nyt tyytyväinen, että vastaanottotoiminta Kauhavalla lakkaa. Hän näkee sen ennen kaikkea kustannuskysymyksenä.
 – Ei siitä kukaan pääse sanomaan, että terveydenhuollon ja opetustoimen kautta heistä on tullut kaupungille kustannuksia.
 Kankaansyrjä sanoo, että kauhavalaiset eivät jää kaipaamaan vastaanottokeskusta. Alun kova vastustus ja turvapaikahakijoiden tuloon liittyvät pelot ovat kuitenkin lientyneen.
 – Kaikkeen tottuu, summaa Kankaansyrjä.
 Pekka Annala ja Kauhavan vastaanottokeskuksen viimeinen johtaja  Ari Kokko  panevat nyt neljän vuoden jälkeen  kauhavalaisten vastarinnan  mittoihin.
 – Olihan sitä, mutta ei loppujen lopuksi kovin paljon enempää kuin monilla muillakaan vastaanottokeskuspaikkakunnilla.
 Miehet tietävät, että osassa ihmisiä kaikki uusi herättää helposti pelkoa. Loppujen lopuksi kauhavalaisten ja turvapaikanhakijoiden yhteiselo on sujunut rauhallisemmin kuin osattiin odottaa.
 Kauhavalaisten pelot eivät toteutuneet. Nuoria naisia ei raiskattu. Taloja ei poltettu eikä kauppojen hyllyjä varastettu tyhjiksi. Meno on ollut Kauhavalla rauhallisempaa kuin useissa muissa vastaanottokeskuksissa. Poliisitehtäviäkin on ollut keskimääräistä vähemmän.
 Heti ensimmäisenä syksynä vastaanottokeskuksen leipiin ohjaajaksi tullut Ari Kokko on pohtinut syitä.
 – Olemme olleet täällä väljästi. Tilaa on ympärillä ja jos päässä on alkanut siristä, on voinut mennä ulos ja rauhoittua. Lisäksi heti alussa Peuran aikana tänne laadittiin säännöt, joiden mukaan toimittiin ja joita piti noudattaa.
 Osuuskunta Mamulandia ja muita kokeiluja
 Ilkka Peura  oli vastaanottokeskuksen ensimmäinen johtaja, joka toi vastaanottotoimintaan paljon kiinnostusta herättäneitä kokeiluja.
 Kauhavalle perustettiin muun muassa turvapaikanhakijoiden parlamentti ja asiakkaiden työllistymistä edistämään  Osuuskunta Mamulandia . Nimensä osuuskunta sai vastaanottokeskusta lähellä olevan alikulkutunnelin pieleen maalatusta graffitista.
 Uudenlaiset toimintamallit saivat innostuneen vastaanoton ja niiden tavoitteita pidettiin tärkeinä. Innovaatiot  kiinnostivat tutkijoitakin . Siirtolaisuusinstituutin tutkimuksessa “Onneen ei ole oikotietä tässä maassa: Kauhava ja Kauhavan vastaanottokeskus” on arvioitu kokeilujen merkitystä.
 Lopulta kokeilut jäivät lyhyiksi ja Kauhavalla alettiin keskittyä perinteiseen turvapaikanhakijoiden vastaanottotoimintaan. Esimerkiksi osuuskunnan pyörittäminen osoittautui liian työlääksi vastaanottokeskuksen työntekijöille.
 Kauhavan vastaanottokeskuksella oli toiminnan alkuvaiheessa oma lehti. Kaisa-Marja Kokko
 "Emme ole täällä turistimatkalla"
 Kauhavan vastaanottokeskuksen kirjoilla on sen toiminnan aikana ehtinyt olla 2000 turvapaikanhakijaa. Heistä pisimpään lopullisia turvapaikkapäätöksiä odottaneiden aika Kauhavalla on venynyt melkein neljään vuoteen.
 Marinin perheen vierailu vastaanottokeskuksessa jäi lyhyeksi. Heille myönnettiin turvapaikka huhtikuussa. Kun Marineilta kysyttiin, minne he haluavat asettua Suomessa asumaan, he vastasivat haluavansa jäädä Kauhavalle.
 – Silloin kysyjältä loksahti suu auki, nauraa Norma Marin.
 Muilta turvapaikanhakijoita tuli suoraa palautetta.
 – He sanoivat, että te nicaragualaiset olette hulluja, kun haluatte jäädä Kauhavalle!
 Kauhavalta niin kuin muualtakin pohjoisemman Suomen vastaanottokeskuksista turvapaikanhakijoiden virta on kulkenut kohti pääkaupunkiseutua. Maahanmuuttajat hakeutuvat toistensa yhteyteen pääkaupunkiseudulle.
 Suomalaiset jouluherkut maistuvat Norma, Luis ja Luisiana Marinille. Elina Kaakinen / Yle
 Marinit ajattelevat toisella tavalla.
 – Me emme ole täällä millään turistimatkalla, huomauttaa Nicaraguassa valtionhallinnossa työskennellyt Norma Marin.
 Marinit päätyivät hakemaan turvapaikkaa Suomesta, koska tiesivät, että Suomi on yksi maailman vähiten korruptoituneista valtioista. Kauhavalle he haluavat jäädä, koska uskovat, että pienellä paikkakunnalla kielen oppiminen sujuu helpommin.
 Kauhavalta he uskovat myös löytyvän sitä, mitä kaikkein eniten etsivät - rauhaa ja turvallisuutta.
 Nyt nicaragualaisperhe asuu viihtyisässä vuokra-asunnossa Kauhavan keskustassa. Lyhyestä ajasta vastaanottokeskuksessa heillä on vain hyvää sanottavaa.
 – Helsingissä meillä oli vain yksi pieni huone. Kauhavan vastaanottokeskuksessa pääsimme perheasuntoon, jossa oli oma keittiö ja mahdollisuus tehdä itse ruokaa.
 Mukana syntymässä ja kuolemassa
 Viimeiset turvapaikanhakijat Kauhavan vastaanottokeskuksesta lähtivät muihin keskuksiin marraskuussa. Toiminnan alasajo alkoi jo kuukausia sitten.
 Keskus pantiin rytinällä ja kovalla kiireellä pystyyn, kun turvapaikanhakijoita vyöryi Suomen rajalle ja rajan yli.
 Jos oli kiirettä aluksi, kiirettä on ollut myös lopuksi. Vuokrasopimus päättyy vuoden vaihtuessa ja sitä ennen paikat pitää saada kuntoon ja tyhjiksi.
 Ari Kokko ja Minna Torkkola palvelevat loppuun asti. Kovassa käytössä olleiden tilojen tyhjentäminen ja ennnallistaminen on ollut kova urakka. Pasi Takkunen / Yle
 Perheasunnoissa on juuri päättymässä iso maalausurakka, josta on vastannut vastaanottokeskuksen ohjaaja  Minna Torkkola . Hän tuli töihin vastaanottokeskukseen ensimmäisenä syksynä.
 – Tämä on ollut yksi opettavaisimmista ajanjaksoista elämässäni.
 Työskentely turvapaikanhakijoiden parissa on ollut antoisaa ja rikasta, raskastakin. Vastaan on tullut kovia ihmiskohtaloita.
 – Välillä on pitänyt tehdä töitä, ettei ole kantanut niitä mukanaan.
 Torkkola herkistyy muistelemaan neljää mennyttä vuotta. Hän on saatellut matkalle kotiin kuolemaan lähtevän miehen ja ollut paikalla Ifra-tytön syntymän hetkellä. Hän on myös se "Minna", joka otti nicaragualaiset halaukseensa tyhjällä rautatieasemalla maaliskuussa.
 Kaiken vastaanottokeskuksessa kokemansa hän kiteyttää yhteen sanaan:
 – Elämää.
 Kirkko täyttyi turvapaikanhakijoista
 Kauhavalaisten  Carita  ja  Risto Mäen  omakotitalon keittiössä on iloinen kielten sekamelska. Nicaragualaiset ovat tulleet ystäväperheensä luokse kylään.
 – He ovat meille kuin omia lapsia, sanoo Carita Mäki.
 Kun Marinit eivät puhu englantia, on espanjaa osaava Carita Mäki heille korvaamaton apu monissa käytännön asioissa. Sitäkin tärkeämpää on kuitenkin ystävyys.
 Mäet kuuluvat vastaanottokeskuksen vapaaehtoisrenkaaseen. Risto Mäki on hiljattain jäänyt eläkkeelle Kauhavan luterilaisen seurakunnan papin virasta.
 Kauhavalla seurakunnat ovat kantaneet vastuun vapaaehtoistyöstä. Toimintaa turvapaikanhakijoille ovat järjestäneet sekä vapaakirkko, helluntaiseurakunta että evankelisluterilainen seurakunta.
 Carita ja Risto Mäen arki on kansainvälistä. he ovat avanneet kotinsa oven turvapaikanhakijoille ja myös vaihto-oppilaille. Elina Kaakinen / Yle
 Mäet kertovat, miten kaikki alkoi syksyllä 2015, lokakuun 24. päivän iltana.
 – Se oli yksi urani merkillisimpiä iltoja, muistelee Risto Mäki.
 – Meillä oli Raamattuopiston gospel-ilta. Ajattelimme Caritan kanssa, että sinne voisi kutsua myös turvapaikanhakijoita, jos vaikka joku haluaisi tulla mukaan.
 Carita Mäki vei vastaanottokeskukseen pienen arabiankielisen ilmoituksen kirkkoillasta. Ennen tapahtuman alkua kirkolta lähdettiin toiveikkaasti kolmella henkilöautolla hakemaan turvapaikanhakijoita.
 – Kun tulin VOKin pihaan, siellä oli yli sata ihmistä odottamassa kyytiä. Soitin Ristolle, että nyt äkkiä sieltä kirkosta kaikki kynnelle kykenevät autoilla tänne.
 Risto Mäki kertoo, miten turvapaikanhakijoita alkoi tulla "ovista ja ikkunoista" kirkkoon. Heitä tuli lopulta 120.
 – Heitä oli kaiken värisiä ja monin eri tavoin pukeutuneita. He osallistuivat ja taputtivat käsiään, vaikka eivät ymmärtäneet puhetta. Kuin olisi elokuvaa katsellut - tuntui, että onko tämä totta ollenkaan.
 Rinnalla kulkemista ja välittämistä
 Kirkkoillan jälkeen Mäet ovat olleet mukana järjestämässä turvapaikanhakijoille monenlaista ohjelmaa ja tekemistä. Käytännössä vapaaehtoistyö on ollut välittämistä ja rinnalla kulkemista. Mäkiä siihen on kannustanut kristillinen usko.
 He sanovat ymmärtävänsä, että Kauhavalla turvapaikanhakijoihin on suhtauduttu varauksellisesti. Kumpikin kertoo itsekin olleensa ennakkoluuloinen ja jopa pelänneensä, kun tuli tieto, että Kauhavalle tulee satoja turvapaikanhakijoita.
 – Mutta kun heihin on päässyt tutustumaan, on voinut huomata, että he ovat aivan samanlaisia ihmisiä kuin me muutkin täällä, toteaa Risto Mäki.
 – Eikä mitään pahaa ole tapahtunut, kaikki on mennyt hyvin, jatkaa Carita Mäki.
 Mäkien ja Marinien tiet kohtasivat pian sen jälkeen kun Marinit olivat tulleet vastaanottokeskukseen. Vapaaehtoisten whatsapp-ryhmään tuli viesti, että VOKkiin on tullut espanjaa puhuva perhe ja kysymys, voiko joku mennä heitä tervehtimään.
 Norma ja Luis Marin kertovat, miten Carita Mäki tuli heidän asuntoonsa energisenä ja iloa säteillen. Siitä alkoi ystävyys.
 – Mäet ovat täällä Kauhavalla kuin vanhemmat meille ja isovanhemmat Luisianalle.
 Perheasunnot on saatu kunnostettua maalaamalla. Minna Torkkola kiittelee asukkaita siitä, että mitään ei ole neljän vuoden aikana tahallaan rikottu. Pasi Takkunen / Yle
 Suvaitsevaisuuden korkeakoulu
 Ohjaaja Minna Torkkola pistää vastaanottokeskuksessa siveltimen pönttöön. Urakka alkaa olla valmis. Neljän vuoden aikana syntyneet asumisen jäljet on peitetty valkoisella maalilla.
 Kaikki ei ole kuitenkaan niin kuin ennen.
 – Aluksi en uskaltanut kulkea kylällä SPR:n liivi päällä. Vastustus oli kovaa ja pahaa, en halunnut ärsyttää ihmisiä, muistelee Torkkola.
 Hän on jättänyt alkuvaiheen pahat puheet ja ilkeät juorut omaan arvoonsa.
 – Meillä ihmisillä on erilaisia näkemyksiä. Toiset eivät hyväksy muista kulttuureista tulevia, toiset haluavat auttaa heitä.
 Torkkola arvioi, että ensimmäisen vuoden jälkeen ilmapiiri paikkakunnalla alkoi aika nopeasti muuttua. Hän on jo pitkään kulkenut kylällä punainen liivi päällään.
 Torkkola uskoo, että tuvapaikanhakijoiden tulo Suomeen ja heidän olemisensa täällä on ollut suorastaan suvaitsevaisuuden korkeakoulu - ei vain kauhavalaisille vaan ihan kaikille suomalaisille.
 Toiminnanjohtaja Pekka Annala ajattelee samansuuntaisesti.
 – Vastaanottotoiminta on muokannut asenneilmastoa parempaan suuntaan.
 Turvapaikanhakijat toivat paljon väriä Kauhavan katukuvaan. Nyt kylänraitti on taas harmaa, Pasi Takkunen / Yle
 Johtaja Ari Kokko haluaa kiittää kauhavalaisia.
 – Kyllä kiitos kuuluu myös heille siitä, että kaikki täällä on mennyt hyvin.
 Vastaanottokeskus Kauhavalla suljetaan lopullisesti joulukuun viimeisenä päivänä. Viimeiseksi työkseen Kokko laskee SPR:n lipun vastaanottokeskuksen lipputangosta.
 Klo. 12:24: Korjattu Nicaraguan pääkaupungin nimi.

Ankarasti vastustettu Kauhavan vastaanottokeskus sulkee ovensa  – 2 000 turvapaikanhakijaa jättivät pysyvän jäljen pieneen kaupunkiin


Summary: Auringon editse kulkevan Kuun synnyttämää tulirengasta ihailtiin muun muassa  Intiassa ja Saudi-Arabiassa.

Suuret väkijoukot kokoontuivat torstaina ihailemaan osittaista auringonpimennystä Aasiassa ja Lähi-idässä.
 Tulirenkaaksikin kutsuttua luonnonilmiötä pääsi todistamaan muun muassa Sri Lankassa, Indonesiassa, Intiassa ja Saudi-Arabiassa, kertoo  BBC .
 Ihmiset ihastelivat rengasmaista auringonpimennystä Burj Khalifa -pilvenpiirtäjän korkeuksissa Dubaissa. ALI HAIDER/ EPA
 Rengasmaisessa auringonpimennyksessä Kuu menee kokonaan Auringon eteen, mutta jättää ohuen renkaan Auringosta näkyviin.
 Auringonpimennys toistuu yleensä kaksi kertaa vuodessa silloin, kun Maa jää osittain tai täydellisesti Kuun varjoon.
 Auringonpimennys kuvattuna Intian Mysoressa 26. joulukuuta 2019. JAGADEESH NV/ EPA
 Seuraava täydellinen auringonpimennys on nähtävillä 14. joulukuuta 2020. Sitä pystyy ihastella osissa Chileä ja Argentiinaa sekä Lounais-Afrikasta ja Etelänapamantereelta käsin.
 Lue myös:
 BBC: Annular solar eclipse: Crowds in Asia gather to see 'ring of fire'

Katso video: Kuu hiipi Auringon eteen – taivaalla näkynyt tulirengas ihastutti Aasiassa ja Lähi-idässä


Summary: Pidätyksen virallinen syy ei ole vielä selvillä. Navalnyin on tarkoitus esiintyä tänään televisiokanavallaan.

Venäjän poliisi pidätti oppositiojohtaja Aleksei Navalnyin vähäksi aikaa torstaina päivällä.
 Navalnyi pidätettiin hänen perustamaansa korruptionvastaiseen säätiön (FBK) päämajaan tehdyn ratsian yhteydessä. Päämaja sijaitsee Moskovassa. Syytä pidätykselle ei ole toistaiseksi kerrottu julkisuuteen.
 Navalnyin tiedottaja  Kira Yarmysh  on kertonut ratsiasta, pidätyksestä ja vapautuksesta  Twitter-tilillään.  Hän kirjoitti, että Navalnyi pidätettiin "voimakeinoin" eikä hän tehnyt vastarintaa.
 Tilanteesta on julkaistu video Navalnyin virallisessa tiedotuskanavassa. Videolla näkyy päämajassa parveilevia ihmisiä ja paikalle tulleita silovikejä.
 Virkamiesten korruptiosta raportteja julkaissut FBK on ollut Venäjän hallinnon tikunnokassa jo pitkään.
 Venäjän viranomaiset ilmoittivat kesällä aloittavansa tutkinnan säätiöstä, sillä sitä epäiltiin rahanpesusta. Lokakuussa Venäjän  viranomaiset julistivat , että säätiö on ulkomainen agentti.
 Navalnyin on tarkoitus esiintyä torstaina ohjelmassaan
 Venäjän hallintoa kritisoiva Navalnyi on pidätetty useasti aiemminkin.  Esimerkiksi elokuussa  hän suoritti 30 päivän vankeusrangaistusta, jonka hän oli saanut ihmisten kutsumisesta luvattomaan mielenosoitukseen.
 Jouluviikko on ollut vauhdikas venäläisille oppositioliikkeille, sillä  maanantaina venäläinen  oppositiovaikuttaja  Ruslan Šaveddinov  vietiin väkisin asepalvelukseen Jäämerelle. Šaveddinov on Navanlnyin liittolainen.
 Navalnyi kritisoi joulupäivänä Šaveddinovin pakottamista asepalvelukseen. Hän vertasi viranomaisten toimia kidnappaukseen ja laittomaan pidätykseen.
 Navalnyin on tarkoitus puhua torstaina omassa ohjelmassaan, joka kritisoi Venäjän hallintoa.
 Lue lisää:
 Venäjä vei oppositiovaikuttajan väkisin asepalvelukseen Jäämeren saarelle
 Venäjän viranomaiset aloittivat uuden kotietsintöjen aallon oppositiota vastaan – Navalnyi: "Tyhjäntoimittajat ja koijarit asialla"

Venäjän oppositiojohtaja Navalnyi pidätettiin ja vapautettiin – kritisoi voimakkaasti liittolaisensa pakottamista asepalvelukseen


Summary: Ruuhkan vuoksi sivuille pitää yhä jonottaa.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Finnkinon pahasti jumiutuneiden verkkosivujen tilanne alkaa hiljalleen palata normaaliksi, yhtiö ilmoittaa Twitterissä.
 Kaiken taustalla oli palvelimella ollut vika. Kun päälle tuli vielä erittäin suuri asiakasmäärä verkkokauppaan, olivat jumin ainekset kasassa.
 Asiakasryntäyksen syynä oli eilen ensi-iltansa saanut suosittu lastenelokuva Frozen 2.
 Nyt palvelimella ollut virhe on löydetty ja saatu kuntoon, mutta jonotu on yhä käynnissä, sillä lipunostajia on paljon.
 Myöhemmin eilisiltana  Finnkino joutui sulkemaan koko verkkokauppansa  ja mobiiliapplikaationsa.
 Lipunmyynti paikan päällä elokuvateattereissa toimii normaaliin malliin. Yhtiö kehottaa lunastamaan tälle päivälle varatut liput teatterin kassalta hyvissä ajoin, viimeistään 45 minuuttia ennen elokuvan alkua.
 Finnkinon myyntijohtaja  Hannele Wolf-Mannila  sanoo jonotusjärjestelmän olevan normaali toimintatapa Finnkinon verkkosivuilla päivinä, jolloin ruuhkaa on odotettavissa. Tällaisia päiviä ovat juurikin odotettujen elokuvien ensi-illat.
 Jonotusaika antaa todenmukaisen arvioin, mutta "paikkasi jonossa" -lukema sen sijaan ei kerro juuri mitään jonon tilanteesta, sanoo Finnkinon myyntijohtaja Hannele Wolf-Mannila. Kuvakaappaus Finnkinon sivuilta.
 Wolf-Mannila toteaa, että jonotusnumero näyttää "pelottavan suurelta", mutta se ei anna todenmukaista kuvaa tilanteesta. Parempi mittari on kellonaika.
 – Kannattaa katsoa jonotusaikaa, se antaa todenmukaisemman arvion.
 Tällä hetkellä jonotusajat eivät näytä yhtä pitkiltä kuin eilen, jolloin arvioitu jonotusaika venyi yli tuntiin.
 Lue myös:
 Finnkino sulki jumiin menneen verkkokauppansa kokonaan – sivujen ruuhkautumisen syyksi epäillään Frozenin ensi-iltaa

Finnkinon verkkosivujen jumin syynä oli palvelinvirheen ja ruuhkapäivän yhdistelmä – Sivut eivät toimi vieläkään täysin


Summary: Mielipidetutkijan mukaan kilpakumppani Saarin saama kannatus voi vahingoittaa Netanjahua merkittävästi.

Israelissa pääministeri  Benjamin Netanjahu  kamppailee tänään pitkäaikaisen kilpakumppaninsa  Gideon Saarin  kanssa Likud-puolueen puheenjohtajuudesta.
 Netanjahun häviö olisi sokki, mutta jo pelkästään täpäräksi jäävä voitto voisi heikentää hänen vaikutusvaltaansa konservatiivipuolueen sisällä. Netanjahu on ollut puolueen keulahahmo jo kahden vuosikymmenen ajan.
 Israelissa ei saatu muodostettua uutta hallitusta aiemmin tässä kuussa, kun määräaika hallitustunnustelijan löytämiseksi umpeutui ilman, että tulosta syntyi.
 Määräajan umpeutuessa varmistui myös, että maassa järjestetään kolmannet parlamenttivaalit vuoden sisään. Vaalit pidetään maaliskuun alussa.
 Gideon Saar taistelee Likud-puolueen puheenjohtajuudesta. ABIR SULTAN/ EPA
 Ennen parlamenttivaaleja Netanjahun täytyy kuitenkin taistella puolueensa johtajuudesta, josta äänestetään tänään.
 Äänestys alkoi aamuyhdeksältä ympäri maan. Likudin arviolta 116 000 äänestäjän täytyy tehdä päätös iltayhteentoista mennessä, kun äänestys sulkeutuu. Tuloksen odotetaan olevan selvillä aikaisin perjantaiaamuna.
 Puolueessa merkkejä muutoksesta
 Monet merkittävät Likud-poliitikot eivät ole tähän mennessä suostuneet antamaan tukeaan kummallekaan ehdokkaalle.
 International Crisis Group -ajatushautomossa toimivan poliittisen analyytikon  Ofer Zalzbergin  mukaan muutama vuosi sitten olisi ollut mahdotonta, että pitkäaikaiset puoluepoliitikot eivät tukisi Netanjahua julkisesti. Merkittävät Likud-toimijat ovat hänen mukaansa aistineet, että puolueessa kytee merkkejä muutoksesta.
 – He toivovat, että kilpailu Saarin ja Netanjahun välillä tarjoaisi olosuhteet sille, että kolmas osapuoli voisi viedä voiton kotiin.
 Useissa israelilaisissa vaalikampanjoissa toimineen mielipidetutkijan  Stephan Millerin  mukaan Netanjahu voi vain hävitä johtajuustaistossa.
 Siitä huolimatta, millaisen kannatuksen Saar äänestyksessä saa, on se selvä merkki puolueen sisäisistä asenteista.
 – Se on ensimmäinen kerta kymmeneen vuoteen, kun joukko oikeistoäänestäjiä selkeästi ilmaisee halukkuutensa päästä eroon Netanjahusta, hän kertoi.
 – Jos tämä (Saarin kannatus) on enemmän kuin kolmasosa puolueesta, vahingoittaa se Netanjahua merkittävästi, hän jatkoi.
 Pääministeri taistelee korruptiosyytteitä vastaan
 Netanjahua vastaan nostettiin marraskuun puolivälin jälkeen syytteet korruptiosta. Häntä syytetään monista eri tapauksista muun muassa rikosnimikkeillä petos ja lahjuksen ottaminen.
 Pääministeriä syytetään esimerkiksi lähes 200 000 euron arvoisten lahjusten vastaanottamisesta sekä sääntelyn muuttamisesta israelilaista mediayhtiötä suosivaksi myönteistä julkisuutta vastaan. Netanjahu itse on kiistänyt kaiken ja kutsunut tutkintaa noitavainoksi.
 Syytteet saattavat päättää Netanjahun pitkän poliittisen uran. Hän on maan pitkäaikaisin pääministeri ja toiminut tehtävässään vuodesta 2009.
 Netanjahu on ensimmäinen Israelin pääministeri, jota vastaan on nostettu korruptiosyytteet kesken virkakauden. Hänellä ei kuitenkaan ole velvoitetta erota tehtävästään ennen mahdollista korruptiotuomiota.
 Israelin lainsäädännön mukaan pääministerin on pakko erota vasta, kun hänet on tuomittu ja kaikki mahdolliset valitusmahdollisuudet on käytetty.
 Poliittiset paineet Netanjahun eroamiseksi ovat kaikesta huolimatta kovat.

Israelissa pääministeri Netanjahu taistelee puolueensa puheenjohtajuudesta


Summary: Hälytyksiä arkea enemmän, mutta tavallisia viikonloppuja vähemmän.

Lapissa Kittilän, Kolarin, Muonion ja Enontekiön alueella oli poliisin mukaan joulunaikana runsaasti joulunviettäjiä ja poliisia työllistivät niin matkailijat kuin paikallisetkin. Etenkin jouluaattoyönä poliisille tuli hälytyksiä muun muassa ravintoloissa tapahtuneen häiriökäyttäytymisen takia.
 Rovaniemellä poliisia hälytettiin muun muassa paimentamaan kotonaan liikaa metelöimään yltyneitä juhlijoita. Lisäksi poliisi selvitteli esimerkiksi peltikolareita ja penkkaan ajoja.
 Meri-Lapin poliisin joulu oli tehtävämääriin suhteutettuna tavanomainen.
 – Ihmiset ovat olleet rauhallisia joulun aikana, Oulun poliisi toteaa tiedotteessa.
 Kemin poliisivankilaan päätyi kuitenkin kiinni otettuina kolme miestä ja kolme naista.
 Poliisin joulutoive näytti toteutuneen Länsi-Uudellamaalla
 Länsi-Uudellamaalla poliisi neuvoi pyhien alla ihmisiä juhlimaan joulua joutumatta julkisuuteen ja toivoi, ettei poliisin tarvitsisi olla osa kotien joulunviettoa. Tapaninpäivän aamuna näytti siltä, että poliisin toive oli ainakin jossain määrin kuultu.
 Poliisi kertoi Twitterissä tapaninpäivän yön sujuneen melko rauhallisesti. Poliisi sanoi hoitaneensa 80 hälytystehtävää, mikä on arkea vilkkaampaa, mutta viikonloppua selvästi rauhaisampaa.
 Etelä-Karjalassa poliisin joulukiireet vastasivat normaalia viikonvaihdetta. Esimerkiksi jouluaattona poliisi selvitteli myöhään illalla tapausta, jossa kaksi noin 20-vuotiasta miestä tunkeutui väkivallalla uhkaamalla Lappeenrannan keskustassa sijaitsevaan asuntoon.
 Miehet rikkoivat asunnossa vasaralla television ja videokameran. Poliisin mukaan teon motiivina olivat ilmeisesti asunnon vuokralaisen ja tunkeutujien vanhat riidat.

Poliisin jouluun on paukuteltu vauhtia vasaralla ja älämölöllä


Summary: Sairaus- ja eläke-etuudet  muodostavat suurimmat menolohkot Kelan etuusmenoista 2018

Suomalaisten sosiaaliturvaa hoitava Kela maksoi viime vuonna erilaisia etuuksia yhteensä 14,9 miljardia euroa, selviää juuri ilmestyneestä  Kelan tilastollinen vuosikirja 2018  -julkaisusta. Korvattu summa nousi hitusen edellisvuodesta.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Sairausvakuutusetuudet muodostavat suurimman menolohkon Kelan maksatuksista ennen eläkkeitä, työttömyyskorvauksia ja lapsiperhe-etuuksia.
 Kelan maksamat etuudet jakautuvat melkoisen epätasaisesti ympäri Suomen. Asukasta kohden laskettuna suurimmat etuusmenot sijoittuvat Itä- ja Pohjois-Suomeen. Pienimmät taas Etelä- ja Länsi-Suomeen. Eniten Kelan etuuksia maksettiin rautavaaralaisille Pohjois-Savoon, keskimäärin 3 601 euroa/asukas. Vähiten Siuntioon Uudellemaalle, keskimäärin 1 749 euroa/asukas.
 Kela maksaa erilaisia etuuksia valtaosalle suomalaisia. Esimerkiksi sairaanhoitokorvauksia sai 3,77 miljoonaa ja lapsilisiä 996 000 lasta. Yleistä asumistukea sai 377 000 ruokakuntaa.
 Alle tonnin eläke yli 300 000:lla
 Suomalaiset saivat viime vuonna kansan- ja työeläkettä keskimäärin 1 669 euroa kuukaudessa. Vain kansaneläkettä saavien keskieläke oli 759 euroa kuussa ja pelkkää työeläkettä nostavilla se oli 2 068 euroa.
 Eläkkeen suuruus kuitenkin vaihtelee muutamasta satasesta useisin tuhansiin kuukaudessa riippuen pitkälti työuran pituudesta ja sen aikaisista ansioista.
 Kansan- ja työeläkkeensaajia oli viime vuonna 1,5 miljoonaa. Heistä suurimman ryhmän muodosti 1 600–2 599 euroa kuussa tienanneet, heitä oli lähes 462 000.
 1 200–1 599 euroa/kk tienaavia oli 337 000 ja 1 000–1 199 e/kk nostavia oli 204 000. Alle tuhannen euron kuukausieläkettä nautti 322 000 eläkeläistä.
 Työtön Rauno Halme odotti työttömyyskorvaustaan lähes viisi kuukautta: "Oli ahdistavaa, kun ei tiennyt saako rahaa vai ei" – tuhansia kohtalotovereita
 Kela vertaili: Yksityinen lastenlääkärikäynti kalleinta Kymenlaaksossa, silmälääkäri Uudellamaalla
 Keski-Suomen kansanedustajat kannattavat valtion toimintojen hajauttamista maakuntaan – Kelan paikkariippumaton työ esimerkkinä
 Posti kadotti Kelan paketin matkalla Forssasta Tampereelle – 50 asiakkaan asiakirjoja kateissa

Kela maksoi etuuksia liki 15 miljardia – rautavaaralaiset saivat eniten asukasta kohden, siuntiolaiset saivat tyytyä alle puoleen


Summary: Venäjän tukemat kapinalliset ovat vallanneet lähes koko Libyan.

Turkin parlamentti käsittelee tammikuun alussa sotilaiden lähettämistä Libyaan. Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  sanoi tänään torstaina uskovansa, että esitys hyväksytään, joten joukkoja voitaisiin siirtää Libyaan piankin.
 Erdogan kertoi myös, että Libyan hallitus on lähettänyt pyynnön joukkojen saamiseksi.
 – Koska meillä on nyt pyyntö, hyväksymme sen, hän sanoi.
 Torstaina päivällä oli kuitenkin epäselvää, millainen pyyntö Libyasta on lähetetty. Uutistoimisto Reutersin mukaan Libyan sisäministeri  Fathi Bashagha  kertoi toimittajille, että pyyntö joukkojen saamiseksi lähetetään vasta, jos tilanne Libyan pääkaupungin Tripolin alueella pahenee.
 – Jos tilanne pahenee ja koska meillä on oikeus puolustaa Tripolia ja sen asukkaita [...] me lähetämme virallisen kutsun Turkin hallitukselle, jotta karkotamme palkkasoturien haamun, Bashagha sanoi.
 Myöhemmin illalla Libyan hallitus ilmoitti lähettäneensä Turkille virallisen pyynnön saada "ilma-, maa- ja merivoimien" sotilaallista tukea, jotta kapinallisten hyökkäys Tripoliin voidaan estää.
 Kapina jatkunut jo yhdeksän kuukautta
 Libya on ollut sekavassa tilassa aina siitä lähtien, kun maata hallinnut diktaattori  Muammar Gaddafi  surmattiin vuonna 2011.
 Virallisesti maata on johtanut YK:n tunnustama, Tripolissa toimiva hallitus. Maan itäosassa on ollut sotapäällikkö  Khalifa Haftarin  johtama hallinto.
 Huhtikuussa Haftarin joukot alkoivat laajentaa hallussaan olevaa aluetta ja ovat nyt ottaneet haltuunsa lähes koko maan Tripolia ja Libyan luoteiskolkkaa lukuunottamatta. Hallituksen joukot ovat käyneet taisteluja Haftarin joukkoja vastaan. Haftarin asevoimat ovat tunkeutuneet jo Tripolin laitamille.
 Haftari on saanut tukea Venäjältä, Egyptiltä ja Arabiemiraateilta, joilla on kireät suhteet Turkin kanssa.
 Sanomalehti The New York Times kertoi viime kuussa, että Kremliä lähellä olevalla venäläisellä palkkasotilasyhtiö Wagnerilla on Libyassa 2 000 taistelijaa. Lisäksi Haftarin kerrotaan kutsuneen Sudanista avukseen 5 000 palkkasotilasta.
 Turkki on jo lähettänyt Libyan hallitukselle sotilaskalustoa.
 Venäjän johdon tiedottaja sanoi tänään, että Turkin aikomus lähettää joukkoja Libyaan aiheuttaa huolta, eikä auta konfliktin ratkaisemisessa.
 Kun tiedottajalta kysyttiin venäläisistä palkkasotilaista, hän sanoi maassa olevan palkkasotilaita monesta maasta, samoin kuin terroristejakin.
 Turkin ja Libyan sopimus merirajasta
 Turkki solmi marraskuussa Libyan kanssa kaksi sopimusta. Toinen koski Turkin antamaa sotilasapua, toinen taas maiden aluevesirajaa.
 Turkki hyväksyi puolustusyhteistyön Libyan kanssa – on valmis lähettämään joukkoja maahan tarvittaessa
 Turkki on jäänyt itäisellä Välimerellä eristyksiin, koska Kreikka ei hyväksy sen harjoittamaa öljyn- ja kaasunporausta Kyproksen lähistöllä.
 Uuden merirajasopimuksen myötä Turkin ja Libyan aluevesirajat kohtaisivat, mikä antaisi Turkille mahdollisuuden toimittaa aseistusta Libyaan käymättä kansainvälisellä merialueella. Tämä rikkoisi kuitenkin YK:n Libyalle määräämää aseidenvientikieltoa.
 On myös kyseenalaista, hyväksyykö myöskään kansainvälinen yhteisö merirajasta tehtyä sopimusta.
 Kreikkalainen  Ekathimerini-lehti  julkaisi joulukuun alussa kartan, jonka sanotaan kuvaavan Turkin ilmoitusta uudesta merirajastaan.

Erdogan lupaa lähettää sotilaita – Onko Libyassa alkamassa Turkin ja Venäjän välinen konflikti?


Summary: Söpöissä eläinvideoissa ei kaikki asiantuntijoiden mukaan ole välttämättä niin hauskaa, miltä näyttää näyttää.

Päivän kiireiden keskellä suloinen eläinvideo voi piristää kummasti. Hupia päivään saa, kun katsoo vaikka kissoja säikähtämässä kurkuille tai koiraa skeittaamassa kaupungilla.
 Viraaliksi nousseita videoita katsotaan miljoonia kertoja. Söpöjen videoidenkatseleminen laukaisee kehossa samalla tavalla dopamiiniryöpyn kuin syöminen ja seksi (Terve.fi)
 Joskus toive tuloista tai ajattelemattomuus saavat ihmiset kuvaamaan videoita, jotka eivät ole hyväksi eläimelle. Esimerkiksi marraskuun alussa sosiaalisessa mediassa levisi video, jossa nuori nainen laittoi koiransa mikroon. Teko paljastuipilaksi, ja poliisin mukaan koira on kunnossa (Helsingin Sanomat).
 Monista netin videoista on vaikea sanoa, voiko siinä oleva eläin hyvin. Katsellessa ei siis kannata laittaa aivoja täysin narikkaan.
 Kysyimme asiantuntijoilta, millaisiin asioihin on hyvä kiinnittää huomiota ennen kuin painaa tykkää nappia tai jakaa videon eteenpäin.
 Kissan epäonnistunut hyppy voi olla kuvaajan vika
 Videossa  on kooste kissoista, jotka epäonnistuvat hypyssään.
 Kuvan kissa hyppäsi videolla laatikon päälle, mutta kansi olikin auki, joten kissa koki yllätyksen putoamalla laatikon sisään. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Asiantuntijat Tässä jutussa neljä asiantuntijaa kertoo oman näkemyksensä eläinvideoista. Elisa Aaltola on eläin- ja ympäristökysymyksiin sekä moraalipsykologiaan keskittynyt filosofi. Aaltola on kirjoittanut ja toimittanut lukuisia kirjoja, joissa pohditaan esimerkiksi eläinten paikkaa yhteiskunnassa, ja niihin liittyviä eettisiä kysymyksiä. Tuire Kaimio on eläinnäyttelijöiden kouluttaja. Kaimio on ollut tekemässä lukuisia elokuvia ja mainoksia. Hän on myös ollut luomassa Suomeen eläintenkouluttajan ammattitutkintoa ja perustamassa Suomen eläintenkouluttajat ry:tä. Paula Hirsjärvi on eläinkauppojen vapaaehtoisen laatujärjestelmän, Eeettisen Eläinkaupan Sertifikaatin laatutarkastaja sekä pikkunisäkkäiden käyttäytymiseen ja hyvinvointiin erikoistunut entinen koe-eläinbiologi. Nykyisin Hirsmäki on filosofi ja tietokirjailija. Nina Trontti on Korkeasaaren eläintenhoidon ja suojelun johtaja.
 Monien videoiden hauskuus perustuu eläinten kommelluksiin. Tällä esimerkkivideolla kissat tekevät lajityypillistä hyppäämistä huonoin tuloksin. Näyttää koomiselta, kun elegantti kissa lentää nenälleen .
 Elisa Aaltola  ja  Tuire Kaimio  muistuttavat, etteivät asiat välttämättä ole sitä, miltä ne näyttävät. Tilanteet on voitu lavastaa esimerkiksi siirtämällä huonekaluja tai vahaamalla pöytä niin liukkaaksi, että kissa liukuu sitä pitkin.
 Jos tavaroita siirrellään usein hauskojen otosten toivossa, kissasta voi tulla arka. Ylen uutisessa todetaan, että jopa kirjahyllyn siirtäminen voi aiheuttaa kissalle kriisin.
 Ilman lavastustakin kissat voivat loukkaantua. Videot loppuvat nopeasti onnettomuuden jälkeen, joten näyttämättä jää sattuiko kissaa. Esimerkiksi leuka voi murtua, jos hyppy jää lyhyeksi.
 Sattumusten taustalla voi olla myös terveysongelmia, kutenheikentynyt näkö tai nivelrikko.
 Pahimmassa tapauksessa videot, joissa nauretaan eläimelle epämukavassa tilanteessa, välineellistävät ne ihmisten huvin lähteeksi.  Paula Hirsjärven  mielestä nämä videot voivat saada unohtamaan, että niissä oleva eläin on tunteva olento.
 Jos eläin säikähtää tai kokee kipua, se saattaa Kaimion mukaan yhdistää epämiellyttävän tunteen mihin tahansa tilanteessaan olleeseen asiaan. Esimerkiksi pudotessaan kissa saattaa alkaa pelkäämään tilanteessa ollutta hajua tai ihmistä. Ehdollistumisen jälkeen pelkoa voi olla mahdotonta saada pois.
 Höpöttävä riekko voi olla sairas tai sitten vain kummallinen yksilö
 Videossa  on kooste häntäänsä jahtaavista koirista.
 Usein koiran jahdatessan häntäänsä videolla, taustalla kuuluu omistajien naurua. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Pentukissat ja koirat voivat jahdata häntäänsä leikissä, mutta aikuisilla eläimillä toistuva hännän jahtaaminen kielii usein muusta. Suomalainen tutkimus paljasti sen johtuvan pakko-oireista. (Tiede.fi).
 Hassusti käyttäytyvä eläin voi olla sairas tai sillä voi olla jokin hätä, Hirsjärvi muistuttaa.
 – Omistajan, joka kuvaa toisen ongelmaa ja nauraa sille, on syytä katsoa peiliin. Tällöin puuttuu taju omasta vastuusta ja eläimen hyvästä. Nähdään, että eläimestä on hupia minulle.
 Aaltolan mielestä monia pätkiä pidetään hauskana sen takia, ettei kuvaaja ja katsojat ymmärrä eläinten käyttäytymistä, eikä siksi tiedä, ettei eläimellä ole kaikki hyvin.
 Toinenvideo kummallisesti käyttäytyvästä eläimestä on Iltalehden lukijan lähettämä pätkä riekosta, joka tulee hänen suksiensa viereen ääntelemään omituisesti.
 Iltalehden lukijan videolla "höpöttävä" riekko ei näytä pelkäävän ihmistä. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Jotkut eläimet käyttäytyvät kummallisesti: varsinkin villieläimestä voi olla mahdotonta sanoa, mistä käytös johtuu. Kaimio muistuttaa, että videon tulkintaa vaikeuttaa, jos siinä ei näytetä ympäristöä. Emme voi tietää, onko riekon lähellä esimerkiksi pesä tai puoliso, jota riekko yrittää suojella.
 Toisaalta Hirsjärvi huomauttaa, että yksilöt voivat olla myös kummallisia ja voida silti hyvin. Ihmisen mielestä erikoinen käyttäytyminen ei välttämättä ole ollenkaan erikoista eläimen toimintaa.
 Naamioilla lemmikkejä pelottelevalta puuttuu empatiakykyä
 Videolla  on kooste ihmisistä, jotka lähestyvät lemmikkejään naamiot kasvoillaan.
 Kissanaamiota kasvoillaan pitävä omistaja saa kissansa pelkäämään. Kun omistaja lähestyy kissojaan naamio päässään, lähtevät kaikki vikkelästi karkuun. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Tekoja pitäisi arvioida sen mukaan, millaisia tunteita se aiheuttaa eläimessä. Ihmisestä pieneltä pilalta tuntuva teko voi tuntua eläimestä aivan hirveältä.
 – Tässä videossa pyritään tarkoituksenhakuisesti herättämään tunnetila, joka selkeästi aiheuttaa eläimelle suurta kärsimystä ja kauhua. Se voi johtaa siihen, ettei eläin enää luota omistajaansa, Aaltola sanoo.
 Aaltola ei ymmärrä heitä, jotka katsovat tällaisia videoita.
 – Nämä voivat naurattaa ennen kuin pysähtyy ajattelemaan, mitä niissä tehdään. Toisen pelolle nauraminen ja pelon viihteellistäminen on empatian vastakohta. Mitä se kertoo meistä ihmisinä, jos nauramme muiden hädälle?
 Aaltola neuvoo vertaamaan, olisiko oikein tehdä samoja tekoja pienelle lapselle. Empatiaa lisää myös, jos kuvittelee tilanteen omalle kohdalle: miltä itsestä tuntuisi, jos omaan kotiin tunkeutuisi naamiopäinen ihminen ja alkaisi jahdata.
 Videolla on kooste vanhasta villityksestä, jossa kissan taakse laitettiin kurkku kissan huomaamatta. Kurkun näkeminen herättää useissa kissoissa pelkoreaktion, jonka takia ne hyppäävät nopeasti taaksepäin pois mahdollisen käärmeen ulottuvilta.
 Kissan taakse laitettu kurkku saa monet kissat säpsähtämään ja hyppäämään mahdollisimman nopeasti karkuun. Yksi vaara on, että kissa satuttaa itsensä pinkoessaan päämäärättömäsi pois. Kuvakaappaus Youtube-videosta
 Kurkku ei vaikuta kovin pelottavalta kauhun aiheuttajalta. Kaimio kehottaa kuitenkin katsomaan videoita lain näkökulmasta. Eläinsuojelulaissa todetaan esimerkiksi, että eläimiä on kohdeltava hyvin, eikä niille saa aiheuttaa tarpeetonta kärsimystä.
 Videot kertovat Aaltolan mukaan pahimmillaan ihmiskeskeisestä maailmankuvasta. Kun ihmisellä on videoissa valta tehdä viihteen nimissä eläimelle mitä haluaa, ne voivat vääristää kuvaa hyväksyttävästä tavasta kohdella eläimiä.
 Videolla on kooste ihmisistä, jotka näyttävät lemmikilleen katoamistaikatempun: ihminen seisoo oviaukon edessä pidellen peittoa. Kun ihminen heittää peiton ilmaan, hän samaan aikaan menee piiloon oviaukon taakse, jolloin näyttää siltä, että ihminen katoaa.
 Monet taikatempun nähneet koirat alkoivat etsimään omistajaansa. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Myös taikatemppuvideolla ihminen vaikutti eläimen kokemiin tunteisiin. Asiantuntijat pitivät tätä videota kuitenkin harmittomampana, sillä eläimet vaikuttivat iloisilta ja pitivät taikatemppua jonkinlaisena leikkinä.
 Jos asiat herättävät eläimessä positiivisia tunteita, silloin Aaltolan mukaan ei ole kyse vallankäytöstä, vaan eläinten arjen hauskuuttamisesta
 Videoiden arviointi on haastavaa, kun emme tunne kuvattua yksilöä. Siinä missä toinen voi pitää taikatemppua kivana leikkinä, toinen voi kiihtyä ja tuntea olonsa epävarmaksi.
 Banaanipukuinen koira ei voi heiluttaa korvia
 Videolla  on kooste erilaisista eläimistä Halloween-asuissa. Pätkässä nähdään esimerkiksi koira hämähäkkinä, kissa supermiehenä ja lisko noitana.
 Videolla olevat eläimet on puettu mitä erilaisempiin asuihin. Koiralla voi tulla kuuma vaatteissa sisätiloissa, ja asu saattaa haitata viestimistä korvilla ja hännällä. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Suomen kylmät viimat pakottavat pukemaan monille lemmikeille talvivaatteit. Kaikki eläimet eivät siitä pidä.
 Asiantuntijoiden mielestä eläinten pukeminen on oikein, kun se tehdään hyvinvoinnin takia, vaikka eläin ei asusta pitäisikään. Kaimio kuitenkin kannustaa siihen, että eläin totutettaisiin pikkuhiljaa asuun.
 Monet asut saattavat pelkistää eleitä ja vaikeuttaa eläimen liikkumista. Monille eläimille korvat ja häntä ovat tärkeässä roolissa viestinnässä.
 Videolla on myös lisko hattu päässä. Hirsjärvi huomauttaa, että jos koirien ja kissojen eleiden tulkinta on monille vaikeaa, on ei-nisäkkäiden ymmärtäminen vielä vaikeampaa. Joitakin lajeja esimerkiksi koskettaminen voi jopa sattua.
 Kaimio toteaa, että Halloween-asujen pitäminen on paljon pienempi paha kuin mitä moni sylikoira joutuu kokemaan, kun niillä pidetään jatkuvasti sisäkäyttöön liian kuumia asuja.
 Jos eläimelle laittaa hetkeksi tonttulakin päähän, eikä eläin ole moksiskaan, ei pukemisesta huvinkaan vuoksi ole haittaa. Pidempiaikainen ihmisen huviksi pukeminen kuitenkin esineellistää eläimen ihmisen leluksi.
 Vaahtokylvyssä rentoutuva jänis voi kuolla kauhuun
 Videolla  on kooste eläimistä kylpemässä. Koosteessa esimerkiksi lavuaarissa makaa selällään jänis, vedessä kelluu siili ja kuplivassa kylvyssä on kaksi kultaistanoutajaa.
 Todennäköisesti paikallaan selällään oleva jänis ei ole rentoutunut, vaan jämähtänyt paikoilleen kauhusta. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Eläimet näyttävät nauttivan kylvyssä ja rentoutuvan selällään. Todellisuudessa paikallaan oleminen on monen saaliseläimen tapa reagoida pelottavaan tilanteeseen.
 Hirsijärven mukaan pienet saaliseläimet, kuten kanit ja marsut, voivat stressaavassa tilanteessa esittää kuollutta jopa niin pitkälle, että niiden elimistö lopettaa toimintansa, ja eläin kuolee oikeasti.
 Katsoja ei voi luottaa eläimen hyvinvointia arvioidessa edes kuvaajaan, sillä moni lemmikin omistajakin on tietämätön omistamansa lajin käyttäytymisestä. Katsojan täytyisi itse tietää lajista niin, että ymmärtää sen käytöstä.
 Kanadalaisessa tutkimuksessa todettiin, että valtaosalla ihmisistä on vaikeuksia tulkita edes lemmikkinä tutun kissan ilmeitä saati sitten esimerkiksi videolla olevan kääpiösiilin.
 Kaimion mukaan eläimiä on mahdollista myös opettaa tekemään niille epämiellyttäviä asioita. Kun eläin huomaa, että ainut tapa selviytyä on avuttomasti hyväksyä tilanne, ei eläin näytä aktiivisesti kärsivältä.
 Hirsjärvi pelkää, että videot antavat ihmisille kimmokkeen kokeilla itsekin asiaa omalle lemmikilleen.
 Jos videolla nähtävä ei ole eläimelle normaalia toimintaa, se on Kaimiosta epäilyttävää. Esimerkiksi kylpeviä ankkoja näyttävä video on todennäköisemmin hyvän mielen video kuin kylpevää kissaa esittävä.
 Korkeasaaren videossa hoitoon on tuotu savupiippuun pudonnut pöllö, joka pestään noesta.
 Korkeasaareen tuotiin tuotiin nokiintunut lehtopöllö. Joskus kärsivien eläinten näyttäminen videolla on perusteltua. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Korkeasaaren videossa pestään pöllöä, joka ei varmasti pidä kuurauspuuhista. Asiantuntijat pitivät videota kuitenkin hyväksyttävänä, sillä siinä pesu tehdään eläimen hyväksi ja ammattitaitoisesti. Tällöin päämäärä oikeuttaa kärsivästä eläimestä kertovan videon levittämisen.
 Skeittaavasta koirasta on vaikea nähdä, nauttiiko se tempusta
 Videolla  nähdään skeittilaudalla katuja pitkin rullaava koira.
 Hirsjärvi nostaa videon ongelmaksi koiran rodun. Hänestä lyttykuonoisille tai muuten sairaiksi jalostetuille eläimille ei pitäisi antaa julkisuutta, jotta niiden suosio ei kasva. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Videon välityksellä hienoa temppua tekevästä eläimestä on mahdotonta nähdä, miten temput on opetettu.
 Positiivisessa koulutuksessa eläimen toivottua käytöstä vahvistetaan palkinnoin. Negatiivisessa koulutuksessa eläintä koulutetaan rangaistuksin.
 Esimerkkinä eläimelle vahingollisesta koulutuksesta Kaimio kertoo villihevosista, joita on koulutettu niin, että hevonen on laitettu pieneen aitaukseen, joka on täynnä jyviä. Sitten hevosta on heitelty säkeillä niin kauan, ettei se ole enää reagoi ympäristöönsä. Näin hevonen oppii avuttomasti alistumaan ihmisen toimiin.
 Jos videolla olisi mahdollista nähdä, miten eläin käyttäytyy tempun jälkeen, olisi sen oloja helpompi tulkita. Positiivisesti koulutettu eläin odottaa yleensä innokkaasti palkintoa, negatiivisesti koulutettu käyttäytyy passiivisesti.
 Isoin ongelma ei ole temppu, vaan mitä eläimelle tekee lukuisat harjoituskerrat ennen sitä. Esimerkiksi takajaloilla kävely voi kuluttaa niveliä.
 Aaltola kehottaa pohtimaan, onko temppu luonnollinen eläimelle. Monet eläimet tykkäävät esimerkiksi etsiä tai hyppiä. Kun tempussa eläin tekee itselle luonnollisia asioita, se ei ole alennettu ihmisten huviksi, vaan nauttii oppimisesta.
 Lapset ja eläimet aiheuttavat tahatonta komiikkaa
 Videolla on kooste lapsista ja eläimistä, jotka kohtaavat toisensa: esimerkiksi lapsi kaatuu, kun kissa hyppää häntä vasten, kissat läpsivät tassuillaan lasta sekä vauva ja koira makoilevat yhdessä.
 Kun lapset ja eläimet kohtaavat, aikuisen täytyy olla tarkkana. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Hirsjärven mukaan videossa on hienoa ajatus, ettei lapsia tarvitse pitää erossa eläimistä. Aikuisen on kuitenkin tärkeää valvoa tilannetta.
 Vaikka koira olisi kuinka lapsirakas, lapsen jättäminen koiran kanssa keskenään voi aiheuttaa vaaratilanteita. Yllättävä kipu voi laukaista nisäkkäissä aggressiivisen reaktion, jossa eläin esimerkiksi puree johonkin lähellä olevaan kohteeseen, joka ei välttämättä ole edes kivun aiheuttaja.
 Edes koulutuksella ei ole mahdollista sammuttaa kokonaan spontaania reaktiota, ja siksi kilttikin eläin voi purra, Kaimio muistuttaa.
 – En antaisi lapsen rutistella edes kilttiä perhekoiraa. Koiralla saattaa olla jokin kerta vaikka korvatulehdus, jolloin voi käydä huonosti.
 Aaltolan mielestä videot, joissa lapset ja eläimet ovat yhdessä, voivat kannustaa aikuisia kohtaamaan eläimiä yhtä avoimesti kuin lapset, joiden ajatuksia kuormittavat kulttuurilliset tavat nähdä eläin esimerkiksi tuotantoeläimenä.
 – Lapsen ja eläimen yhdessäolosta saattaa syntyä tahatonta komiikkaa, joka ei pilaile kenenkään kustannuksella. Välillä me kaikki teemme hassuja juttuja huomaamattamme.
 Pörröisiin hidasloreihin tiivistyvät eläinvideoiden ongelmat
 Videolla esitellään kymmenen villieläintä lemmikkinä. Pätkässä näytetään esimerkiksi olohuoneessa viihtyvä virtahepo, miestä haliva jääkarhu ja naisen vierellä makoileva tiikeri.
 Amerikassa laki ei kiellä villieläinten pitämistä lemmikkinä, jos ne on kasvatettu tarhassa. Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Korkeasaaren eläintenhoidon ja suojelun johtaja  Nina Trontin  mielestä villieläinten pitäminen lemmikkinä on erittäin kyseenalaista. Eläinsuojelulain mukaan luonnonvaraisia nisäkkäitä tai lintuja ei saa ottaa lemmikiksi.
 Maailmalla on kuitenkin toinen meno. Esimerkiksi Amerikassa lemmikkinä ja eläintarhoissa on enemmän tiikereitä kuin maailmassa on vapaina eläviä yksilöitä (Iltalehti).
 Trontin mukaan villieläinten tarpeet jäävät todennäköisesti täyttämättä, jos se joutuu elämään ihmisympäristössä. Videot myös antavat väärää kuvaa siitä, mikä on eläimen luonnollinen käytös
 Kun villieläimiä esitellään lemmikkinä, se voi Trontin mielestä sumentaa kuvaa siitä, mikä eläin sopii lemmikiksi. Korkeasaaren Youtube-videolla esiintyykin pesukarhu, jota pidettiin ennen lemmikkinä. Omistaja luopui nuoresta uroksesta, koska suloisesta ulkonäöstä huolimatta pesukarhu on nopea tuhoamaan asunnon lunastuskuntoon.
 Kaimion mukaan pienestä asti kasvattamisella voidaan vaikuttaa siihen, millaisiin asioihin eläin tottuu. Kasvattaminen ei kuitenkaan voi vaikuttaa siihen, että eläin voi hyvin vain ympäristössä, johon se on lajina kehittynyt.
 – Moni eläin tarvitsee liikkuakseen kilometrien kokoisen alueen. Jos eläin on lemmikkinä, se on vankilaakin pahemmassa paikassa, koska toisin kuin eläimet, ihmiset sentään ovat tottuneet asumaan taloissa.
 Videolla harjataan hidasloria, joka pysyy videolla paikallaan kädet ylhäällä.
 Hidaslori näyttää hyökkäysasennossakin kovin suloiselta.  Kuvakaappaus YouTube-videosta
 Hidaslorivideot tiivistävät hyvin eläinvideoiden ongelmat.
 Hidaslori on uhanalainen laji, joka tuli tunnetuksi Youtube-videoiden avulla. Kun perulainen mies latasi videon lemmikkihidasloristaan, alkoi videopalveluihin ilmestyä myös muita söpöstelyjä aasialaisesta kädellisestä.
 Monet rakastuivat eläimen katseeseen. Kommenttikentät tulvivat viestejä, kuinka ihanaa olisi saada hidaslori myös omaan kotiin (YleX).
 Totuus suloisten hidaslorivideoiden taustalla on kuitenkin karu: uhanalaisia eläimiä viedään salaa viidakosta, ja yleensä niiden myrkkyhampaat revitään irti ilman puudutusta.
 Videoilla hidaslorit ihastuttivat myös tavallaan nostaa kätensä ylös, kun niitä kutitti. Omistajat väittivät, että lemmikki nautti kutittamisesta, kun todellisuudessa käsien nostaminen on hidaslorin hyökkäysasento ja kertoo äärimmäisestä epämukavuudesta.
 Hidaslorivideot aiheuttivat samanlaisen ilmiön kuin Hirsjärven mukaan esimerkiksi 101 dalmatialaista -elokuva: muoti-ilmiö nosti lajin tai rodun suosioon, mikä houkutteli paikalle ihmiset, joita ei kiinnostanut eläinten hyvinvointi vaan raha.
 Rahan vuoksi Hidasloreja alettiin metsästämään viidakosta ja dalmatialaisia kansainvälisten eläinsuojelujärjestöjen mukaan tuotettiin pentutehtailla (Kaikenkarvainen kansa: miten koirista tuli miljoonabisnes?).
 Viraalihittien aiheuttama suosio voi aiheuttaa paljon tuskaa eläimille. Toisaalta monet käyttävät videoiden kommenttikenttiä apuna tiedon levittämiseen. Hidaslorivideoidenkin suosio alkoi hiipua, kun ihmiset kuulivat totuuden söpöstelypätkistä.
 Eläinvideoiden suosio kannustaa äärimmäisyyksiin
 Kaimio pitää uskomattomana, kuinka todesta ihmiset ottavat eläinvideot. Hän itse on nähnyt työssään, kuinka sarjojen ja elokuvien teossa huijataan katsojaa jatkuvasti kuvien avulla.
 Parasta olisi käyttää samanlaista kriittistä otetta eläinvideoihin kuin uutisiin: kuka videon on kuvannut ja miksi? Varminta olisi jakaa vain sellaisia videoita, joiden kuvaajan tuntee.
 Jos netissä tulee vastaan epäilyttäviä videoita, ne voi ilmiantaa videopalvelun tarjoajalle. Suomalaisesta kuvaajasta on mahdollista tehdä eläinsuojeluilmoitus .
 Aaltolan mukaan videoiden suosio voi kannustaa äärimmäisyyksiin. Hänestä tuntuu, että eläinvideoilla on yhä enemmän ongelmia, kun tavallinen lemmikki ja sen arkiset hupailut ei enää riitä huomion saamiseksi.
 Elisa Aaltolan mielestä netissä tulee yhä enemmän vastaan videoita, joissa eläin ei voi hyvin. Hyvän mielen videoita ovat sellaiset, joissa eläin saa olla oma itsensä. YLE / Ann-Catrin Granroth
 Asiantuntijoiden mielestä parhaissa videoissa eläin saa tehdä lajityypillisiä asioita.
 Kaimio kaipaisi nettiin lisää sisältöjä, joissa esimerkiksi annetaan eläimen tutustua erilaisiin virikkeisiin. Videot voivat kannustaa muitakin miettimään eläimen hyvinvointia.
 – Monet ajattelevat, että lemmikin pitäminen on sitä, ettei se aktiivisesti kärsi. Oikea hyvinvointi vaatii kuitenkin positiivisia kokemuksia ja lajinomaisten tarpeiden tyydyttämistä. Huonoa on, jos näistä videoista tulee kuva, että eläimenpito on jotain muuta, Kaimio kertoo.
 Voit osallistua aiheesta käytävään keskusteluun kello 18:00-22:00.

Eläinvideon kylpevä jänis voikin olla kauhusta kankea, eikä banaanipukuinen koira voi ilmaista itseään: "Mitä se kertoo meistä ihmisinä, jos nauramme muiden hädälle?"


Summary: Muutoksen taustalla syksyn tarjouspäivät ja kulutuskäyttäytymisen muutos: "Kun tarve on, niin silloin hankitaan".

Alennusmyynnit pyörähtävät käyntiin viimeistään joulun jälkeen, ja osin ne ovat jo alkaneet. Kaupan alan asiantuntijoiden mukaan joulualen merkitys on hieman laskenut takavuosista muun muassa syksyn alennuskampanjoiden, kuten Black Fridayn myötä. Kauppojen näkökulmasta jouluale on silti tärkeä kausialennusmyynti, jonka tarkoituksena on tyhjätä varastoja seuraavaa kautta varten.
 – Kyllä talvitavaraa on pakko laittaa kaupoista eteenpäin, koska sinne alkaa ihan oikeasti tulla niitä kevääksi tilattuja tavaroita tilalle, sanoo edunvalvontajohtaja  Tuula Loikkanen  Kaupan liitosta.
 Johtaja  Ari Sääksmäki  K-Citymarket-ketjusta kuitenkin kertoo, että varastotilanteeseen liittyvä paine on vähentynyt, kun varastonhallintaan liittyvä automatisointi ja ennustettavuus ovat parantuneet.
 – Kulutuskäyttäytymisen puolella merkittävin asia on, että alennuksia on jo nähty ennen sesonkia ja monet ovat hankkineet kauden sesonkituotteita jo ennen joulua. Siinä mielessä joulun alennusmyyntien merkitys on pikkuisen pienentynyt.
 Sääksmäki arvioi, että Black Fridayn kaltaiset tapahtumat ovat tuoneet kuluttajille tavan odottaa tiettyjä alennuksia eli pantata ostamistaan. Silti tuotetta ei nykyään välttämättä osteta edes hyvällä hinnalla, jos tarvetta ei ole.
 – Kaiken kaikkiaan kuluttaminen on mennyt siihen suuntaan, että kun se tarve on, niin silloin hankitaan.
 Myös talvikamppeita jo alennuksella
 Etelä-Suomessa talvi antaa vielä odottaa itseään, mikä heijastuu talvivaatteiden ja -varusteiden kauppaan. Kaupan liiton Loikkasen mukaan näitäkin saattaa silti jo tulla joulualennusmyyntiin. Kauppa ei voi säätää tilauksiaan sään mukaan, sillä tuotteet tilataan lähes vuotta aiemmin. Lisäksi osassa Suomea talvi on jatkunut jo monta viikkoa.
 – Talviurheiluvälineissä sitä sesonkiaikaa ei tässä enää montaa kuukautta ole jäljellä, Loikkanen muistuttaa.
 – Nyt säätiedotteiden mukaan sattuu ilmeisesti vähän kylmempää ja talvisempaa keliä tähän samaan hetkeen. Uskomme, että tämä kyllä vauhdittaa talvipukeutumisen ja -urheiluvälineiden kauppaa kivasti, K-Citymarketin Sääksmäki jatkaa.
 Alennukset hillitympiä?
 Tutkija  Mikko Hänninen  Aalto-ylipistosta arvioi, että syksyn ostostapahtumat, kuten Black Friday ja isänpäiväkampanjat, saattavat hillitä joulualennusten määrää.
 – Aika moni kauppa laittaa Black Fridaylle hyvinkin kovia tarjouksia, jopa 50 prosenttia joissain kategorioissa. Voi olla hankalaa laittaa joulualennuksia saman tien sen jälkeen, koska ei haluta antaa kuluttajille kuvaa, että se paras alennus ei ollutkaan silloin Black Fridayna.
 Lisäksi joulukauppa on Hännisen mukaan kovin kilpailtua, minkä vuoksi osa liikkeistä voi haluta tehdä takavuosia parempaa katetta joulun jälkeen.
 Asiakkaiden kannalta kampanjoiden paljous tekee sen, ettei joulun alennusmyynti enää erotu aiempaan tapaan muista.
 Hännisen mukaan alennusmyynnit ovat siinä mielessä tärkeitä kivijalkakaupoille, että ne tuovat ihmisiä sisään liikkeisiin.
 – Nykyään kauppakeskukset ovat elämyskeskuksia, missä on ravintoloita, viihdettä, elokuvateattereita ja liikuntatiloja. Siinä mielessä on hyvä, että voi tapaninpäivänä tai vaikka ensi viikonloppuna yhdistää monta eri asiaa, kun menee käymään lähikauppakeskuksessa. Ostaminen ei samalla tavalla ole enää se pääjuttu.

Jouluale alkaa – merkitys hieman laskenut takavuosista


Summary: Työtön paperimies Jari Lindström teki luokkanousun ministeriksi, mutta siitä pestistä hän halusi mahdollisimman pian pois.

Pistävä haju on poissa. Voikkaan punatiilisen paperitehtaan tilalla on nyt pienyrityskeskus. Ruostuneiden rautatiekiskojen päällä seisoo tutun näköinen mies. Entinen työministeri  Jari Lindström  on palannut lähtöruutuun.
 Lindström tituleeraa itseään työttömyyden kokemusasiantuntijaksi. Parhaillaan hän kirjoittaa muistelmiaan ja nauttii kansanedustajan sopeutumisrahaa.
 Lindström on entinen paperityöläinen ja hiomon luottamusmies. Juuri täältä, Kuusankosken Voikkaalta, sai alkunsa luokkahyppy ministeriksi.
 Se toi Lindströmin kotiovelle oman autonkuljettajan ja naamalle duunareiden vihat. Hän näki myös perussuomalaisten nousun ja hajoamisen sekä Sinisen tulevaisuuden haihtumisen ilmaan.
 Siinä on jotain samaa kuin Lindströmin aikaisemmassa urassa, joka alkoi Voikkaan ruukilta vuonna 1983.
 Lindströmin työpaikka oli tehtaan hiomo.   Juha Kivioja / Yle
 Lindström käveli töihin paperitehtaaseen 18-vuotiaana.
 Samana vuonna perussuomalaisten edeltäjä, SMP, voitti vaalit ja nousi hallitukseen. Työministeriksi tuli  Urpo Leppänen , joka lupasi poistaa työttömyyden kuudessa kuukaudessa.
 Lindströmin sanavarastoon ei silloin kuulunut työttömyys. Elettiin nousukautta ja hyvinvointivaltio kukoisti. Paperitehdasta pidettiin eläkevirkana. Siellä olivat työuransa tehneet myös isoisä ja isä, molemmat ehtivät olla tehtaassa 40 vuotta.
 Isoisän aikana saavutettiin kahdeksan tunnin työpäivä, isän aikana viisipäiväinen työviikko.
 Lindströmille kävi toisin.
 Hänen sukupolvensa duunari sai tuta työelämän huonontumisen.
 Vuosina  2006–2016 Suomessa lopetettiin  kymmeniä paperitehtaita ja tuotantolinjoja. Rakennemuutos toi potkut yli kuudelle tuhannelle ihmiselle. Voikkaa oli osa jatkumoa, jossa globaali kapitalismi siirsi tehdastyön lähemmäs markkinoita tai sinne, missä se tehtiin halvemmalla.
 Saavutetut edut eivät olleet enää itsestäänselvyys.
 Juuri tämä teki Lindströmistä poliitikon.
 Hän liittyi tammikuussa 2006 piskuiseen populistipuolueeseen, jota johti  Timo Soini.  Lindström oli silloin tasaisen varmassa kolmivuorotyössä: neljä aamua, neljä iltaa, neljä yötä, kuusi vapaata ja sama uudestaan.
 Soinin hoksnokka kuitenkin muutti Lindströmin tulevaisuuden.
 Timo Soini ja Jari Lindström eduskunnassa.  Jouni Immonen / Yle
 “Kerroin vaimolle, että olen nyt kansanedustajaehdokas”
 Kevättalvi 2006 oli Kymenlaaksossa säiden puolesta normaali: yöt kylmiä, päivät kirkkaita, teiden varsille kasautui lumikinoksia.
 Kahdeksas päivä maaliskuuta on kansainvälinen naistenpäivä. Lindströmillä piti olla iltavuoro, joka alkaisi puoli kahdelta. Sitä ennen ehtisi salille.
 Kesken treenin kaveri tuli kuiskimaan, oliko luottamusmies kuullut uutiset: tehdas lopetettaisiin.
 Lindström ampaisi pukukoppiin, jossa odotti kännykkä täynnä viestejä ja vastaamattomia puheluita. Työpaikalla oli kerrottu uutinen, joka muutti koko kylän kohtalon.
 Voikkaan tehdas oli päätetty lakkauttaa. Lopputilin saisi 670 ihmistä, heidän joukossaan Jari Lindström.
 Voikkaan tehtaan portit ovat nyt auki, toisin kuin ennen.  Juha Kivioja / Yle
 Mustan keskiviikon jälkeen Lindström ryhtyi kirjoittelemaan yleisönosastoille, kansanedustajille, europarlamentaarikoille.
 Jo kuukauden kuluttua tehtaan sulkemisesta Lindström kertoi vaimolleen olevansa kansanedustajaehdokas. Mikäs siinä, vaimo totesi.
 Mutta miksi teollisuuspaikkakunnalla kasvanut toisen polven ammattiyhdistysaktiivi valitsi perussuomalaiset?
 Lindström sanoo, ettei ole kysynyt isäukon puoluekantaa, mutta olettaa tämän olleen vennamolainen. Kotona ei puhuttu politiikkaa eikä Lindström äänestänyt puoluetta vaan henkilöä.
 Valinta saattoi olla myös protesti. Lindström nimittäin  fanitti Tony Halmetta , joka oli tehnyt “esi-Jytkyn" vuoden 2003 eduskuntavaaleissa.
 Edesmennyt ammattinyrkkeilijä Tony Halme nosti äänivyöryllään eduskuntaan myös Timo Soinin. Kuva vuodelta 2005. Timo Vottonen / AOP
 Kun vaalikevät 2007 sitten koitti, ei perussuomalaisten teltoilla ollut ruuhkaa. Kerran Lindströmiä lähestyi lönköttelevä koira, joka kävi teltalla tekemässä tarpeensa. Muuten oli hiljaista.
 Mutta tv-lamppujen loisteeseen sanavalmis duunari oli kuin tehty. Entinen paperimies antoi kasvot työpaikkojen katoamiselle. Hän oli oikeassa paikassa oikeaan aikaan.
 “ikäväkin päätös on parempi kuin sellainen, jolla vain suojellaan vanhoja rakenteita”
 Vuoden 2007 eduskuntavaalitulos oli kuusankoskelaisen Voikkaan kylän kosto.
 Kunnan punaväri haalistui: SDP sai “vain” 42 prosenttia äänistä, Vasemmistoliitto seitsemän ja perusuomalaiset kahdeksan. Vaalien jälkeen Lindström puki tuloksen sanoiksi Ylen  Ajankohtaisessa kakkosessa :
 – Demarit ovat unohtaneet, miksi ovat olemassa. Meillä on niin sanottuja virallisia työväen puolueita ja sitten on epävirallisia työväenpuolueita.
 Lindström sai 920 ääntä. Vaikka kansanedustajuus ei vielä irronnut, kolkutteli äänikuninkuus ovella.
 Suur-Kouvolan valtuustoon hän pääsi äänivyöryllä vuonna 2008.
 Uusi valtuutettu ei säästellyt sanojaan. Hän kuunteli kansan huolia markettien parkkipaikoilla ja kantakuppilassaan.
 Lindström ja Aki Haimi voikkaalaisessa kahviossa.  Juha Kivioja / Yle
 Siihen aikaan oli meneillään kyläkoulujen kato. Lindström halusi olla ihmisten puolella ja sanoi, ettei kouluja saisi lakkauttaa, koska ne ovat kylän sydän.
 – Olin populisti, hän sanoo nyt saman voikkaalaisen kahvilan pöydässä, jossa istui jo silloin. Nykyisin täällä puhutaan jalkapallosta.
 Lindström mutustelee joulutorttua ja kertoo puolustaneensa uransa alussa asioita, joilla ei ollut tulevaisuutta. Sitä hän ei tekisi enää.
 – Nyt tiedän, että ikäväkin päätös on parempi kuin sellainen, jolla vain suojellaan vanhoja rakenteita.
 Vasta myöhemmin Lindström oppi, että tieto lisää tuskaa.
 “Mitä enemmän tuli natsoja, sitä hankalampi oli lupailla”
 Seuraavissa eduskuntavaaleissa, 2011, Lindström sai 5 450 ääntä ja meni läpi.
 Hänen puolueensa oli yhtäkkiä kolmanneksi suurin, kansanedustajia 39. Muita ensikertalaisia olivat perushoitaja  Arja Juvonen , sahuri  Teuvo Hakkarainen  ja palomies  Ari Jalonen .
 “Jytkyn” jälkeen politiikka muuttui. Entisten suurten, keskustan, kokoomuksen ja sosiaalidemokraattien ylivalta alkoi murentua. Populismi asettui taloksi. Some teki tuloaan.
 Alkuun Lindströmin porukka istui oppositiossa. Siellä sai puhua melkein mitä sylki suuhun toi. Vaihtoehtobudjetti tosin opetti politiikan matematiikkaa: kun yhdelle annetaan, on toiselta otettava pois.
 Vuonna 2014 Lindström valittiin perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi.
 – Mitä enemmän tuli natsoja, sitä hankalampi oli lupailla. Tajusin, etten voi noin vain mennä sanomaan, että näin me tehdään.
 Viimeisetkin luulot otettiin pois hallitusneuvotteluissa, joihin Lindström pääsi 2015 vaalien jälkeen. Silloin hän oli vaalipiirinsä äänikuningas ja toisen kauden kansanedustaja, puolueensa konkareita.
 Hallituskumppanit perussuomalaiset, kokoomus ja keskusta 2016.  Petteri Paalasmaa / AOP
 Selässä hiipi kylmä hiki. Muilla puolueilla oli laittaa Smolnaan kokonainen armeija neuvottelijoita, mutta perussuomalaisilta meinasivat loppua naiset ja miehet.
 Hallitusneuvotteluissa puolue epäonnistui Lindströmin mukaan kokemattomuuttaan. Tilanne oli kaksi vastaan yksi.
 – Tällä järjellä tekisin toisin. Ottaisin pari tavoitetta ja keskittyisin niihin.
 Smolnassa jouduttiin hyväksymään asioita, jotka tulisivat rokottamaan kannattajia. Horisontissa siinsivät pakkolait, kiky, aktiivimalli.
 – Avustajani itki, kun näki mitä olimme sopineet.
 Hallitusohjelman tavoite  oli saada työllisyys nousuun, hinnalla millä hyvänsä. Entinen duunari tajusi, ettei duunareiden asioita voi ajaa, ellei näillä ole töitä.
 Perussuomalaisten piti olla hallituksen sosiaalinen omatunto, mutta voimat ja osaaminen eivät riittäneet, sanoo Lindström nyt.
 – 98 prosenttia eduskuntaryhmästämme ei ymmärtänyt, mitä tuli hyväksytyksi.
 Hän itse sai oikeus- ja työministerin pestit. Kaksoissalkku oli niin raskas, että se oli vähällä viedä Lindströmin hengen.
 “Mieluummin olisin Fiatin takapenkillä”
 Syksyllä 2015 Euroopan pakolaiskriisin aallot rantautuivat Suomeen.  Turvapaikanhakijoita tuli enemmän  kuin koskaan. Alkoi hallitusvastuussa olevien perussuomalaisten säröily.
 Moni vaati rajoja kiinni.
 – Jos olisimme tehneet sen, mitä ryhmä halusi, mitä se olisi tarkoittanut Suomen kansainvälisille sitoumuksille ja ulkomaankaupalle? kysyy Lindström nyt.
 Silloin hän ei tiennyt, että edessä olisi myös henkilökohtainen tsunami.
 Se oli noidankehä: liikaa työtä, liian vähän aikaa, epäterveelliset elämäntavat.
 Maaliskuussa 2017 Lindström jäi sairauslomalle ja joutui luopumaan oikeusministerin salkusta. Jäljelle jäivät työministerin hommat. Blogissaan hän kirjoitti, ettei mikään työ ole niin tärkeätä, että sen vuoksi pitäisi uhrata terveys.
 Sitten tuli kesäkuu ja Jyväskylän puoluekokous. Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Jussi Halla-aho ja koko puoluejohto pantiin uusiksi.
 Siellä Lindströmin tajusi, että puolue oli jakautunut. Ministerit ja muu eliitti olivat eläneet omassa kuplassaan, jonne kentän äänet eivät olleet kantautuneet.
 Lindströmille Jyväskylä oli Via Dolorosa, jota muistellessa poskilihakset kiristyvät. Perusuomalaiset muuttui yhdessä yössä.
 – Siellä ryypättiin omissa porukoissa. Halla-ahon jengi näytti meille keskisormea.
 Seurasi hallituskriisi. Kolmen päivän kuluttua puolue hajosi. Perussuomalaiset siirtyivät oppositioon mutta Lindström ja parikymmentä muuta jäivät hallitukseen.
 Halla-aho kutsui heitä loikkareiksi.
 Lindströmin mukaan kyse oli vastuunkannosta. Myöhemmin perustettiin Sininen tulevaisuus, jonka jäsen hän edelleen on.
 – Mieluummin olisin istunut Fiatin takapenkillä kuin ministeriautossa, jossa oli aina mörkö vaanimassa. Riittämättömyyden ei tunne koskaan hellittänyt.
 Pian nurkan takaa ilmestyi taas uusi mörkö.
 Lindström tekee lenkkejä Kymijoen maisemissa, päivittäin kertyy 10 000 askelta. Juha Kivioja / Yle
 “Istuin yksin ministeriaitiossa”
 Se oli aktiivimalli.
 Helmikuussa 2018 Senaatintorilla, Lindströmin työhuoneen liepeillä, järjestettiin suurmielenosoitus. Tuhannet ihmiset protestoivat aktiivimallin leikkuria vastaan.
 Malli edellytti työttömyysetuuksia saavilta aktiivisuutta eli joko koulutukseen osallistumista tai työntekoa. Muuten työttömyysturvaa leikattaisiin 4,65 prosentilla kolmeksi kuukaudeksi.
 Lindströmistä tuli sylkykuppi. Häntä haukuttiin takinkääntäjäksi.
 Vuoden 2020 alussa poistuva aktiivimallin leikkuri oli Lindströmin mukaan alusta asti epäreilu ja kaavamainen.
 – Oli suuri virhe laskea se eteenpäin. Peli olisi pitänyt uskaltaa puhaltaa poikki.
 Hallituskauden alussa työllisyysaste oli 68 ja lopussa 72. Sipilän ylin ohjenuora oli se, että työn tekemisen pitää olla kannattavampaa kuin kotona makoilun.
 Siksi Lindströmin piti valita ruton ja koleran väliltä. Vaihtoehto olisi ollut työttömyysturvan porrastus.
 Monen mielestä juuri aktiivimalli vei työmisteriltä työt. Mutta Lindströmin mielestä asia oli monimutkaisempi. Pahinta oli, että aktiivimalli särki elinikäisiä ystävyyssuhteita.
 – Sisimmässäni tiesin, että ei tämä oikein mene, kun kokoomuslaiset tulivat taputtelemaan selkään.
 Yhdestä saavutuksestaan Lindström tuntee ylpeyttä. Oikeudenmukaisuus toteutui hänen mielestään Lex Lindströmiksi nimetyssä laissa. Sen avulla tuhansia ikääntyneitä työttömiä siivottiin eläkkeelle.
 Lindström oli pidetty yli puoluerajojen, mutta ministerin pestissä ilon hetket olivat vähissä. Vastuu painoi, vaikka avustajia oli.
 Pahinta oli yksinäisyys. Se, kun istui ministeriaitiossa opposition höykytettävänä puolustamassa yhdessä tehtyjä päätöksia yksin.
  “Kun pääsin ministeriksi, halusin pois”
 Lindström ei ole enää kalenterin orja.
 Nyt hänellä on aikaa ulkoiluttaa Nani-koiraa, joka odottaa ovella kolmesti päivässä kuin nakutettu.
 Kun Lindströmin ministerinura päättyi 6. kesäkuuta 2019, oli ovella vielä autonkuljettaja. Hän vei ministerin jäähyväiskäynnille presidentilinnaan. Siihen loppuivat kuljetuspalvelut.
 Lindström käveli työhuoneelleen ja vaihtoi puvun farkkuihin. Lähimmällä terassilla hän tilasi tuopin keskiolutta ja lähti rautatieasemalle vapaana miehenä. Yksi elämänvaihe oli päättynyt.
 – Kun lähdin politiikkaan, ajattelin, että olisipa kiva päästä kunnanvaltuustoon. Siellä rupesin haaveilemaan eduskunnasta. Kansanedustajaksi päästyäni ajattelin, että olisipa jännää olla ministeri. Mutta kun sellaiseksi pääsin, tuli mieleen, että pääsisipä pois.
 Kukaan Sinisen tulevaisuuden kansanedustajista ei uusinut paikkaansa kevään vaaleissa. Perussuomalaiset oli toiseksi suosituin puolue.
 Tällä hetkellä  perussuomalaiset paistattelee mielipidemittausten  kärjessä, eikä olisi Lindströmin mukaan mikään ihme, vaikka puolueen kannatus alkaisi kohta kolmosella.
 Kotikatsomossa Lindström on ihmetellyt politiikan kovaa kielenkäyttöä. Hänen mielestään yhteisten asioiden hoito on muuttunut yhä kuluttavammaksi. Siksi hän on vastannut kysyjille ei. Ehdokkaaksi on pyytänyt kokoomus, mutta myös demarit ja keskusta.
 Sen Lindström on politiikasta oppinut, ettei aio koskaan sanoa ei koskaan. Sitä paitsi kausi Kouvolan valtuustossa on vielä kesken. Juha Kivioja / Yle
 Tulevaisuudessa Lindströmistä voisi tulla yrittäjä. Hän haaveilee urasta työttömyyden kokemusasiantuntijana, eikä syyttä. Hän on luultavsti valtakunnan ainoa työtön, joka on johtanut työministeriötä.
 – En enää pyytele anteeksi sitä, ettei minulla ole tohtorinhattua, hän sanoo ja nousee diesel-Saabiinsa.
 Kun Voikkaan tehtaan piiput jäävät horisonttiin Lindström paljastaa, ettei alun perinkään lähtenyt politiikkaan jäädäkseen. Se oli vain seikkailu.
 Juttua varten on haastateltu myös Jari Lindströmin lähipiiriin kuuluvia ihmisiä.
 Lisää aiheesta :
 Ajankohtaisen kakkosen juttu  Kuusankosken eduskuntavaalituloksesta 2007
 Kuka tiesti mitä? Näin Jussi Niinistö apureineen hajotti perussuomalaiset

Ministerinpesti oli yksinäinen, ja eniten Jari Lindström katuu aktiivimallia – "Avustajani itki, kun näki hallitusohjelman"


Summary: Israelissa tuuli painoi rahtilaivan hiekkarannalle.

Ankara talvisää koettelee Välimeren rannikkoa Lähi-idässä. Runsaat sateet ovat saaneet aikaan tulvia ja voimakas tuuli aiheuttaa haittaa laivaliikenteelle.
 Voimakkaat sadekuurot ovat nostaneet vedet kaduille Libanonin kaupungeissa.
 Maan pääkaupungissa Beirutissa runsas sadevesi mursi vanhan juutalaisen hautausmaan tukimuurin, jolloin kivisiä ruumisarkkuja ja maata vyöryi alla olevalle jalkakäytävälle.
 Hautausmaan hoitajien mukaan arkut eivät kuitenkaan avautuneet, eikä vainajien jäänteitä tullut näkyviin.
 Beirutin juutalaisen hautausmaan arkku, joka rankkasateen seurauksena on pudonnut kadulle. Nabil Mounzer / EPA
 Libanonissa oli vielä 1800-luvulla vilkas juutalaisyhteisö, mutta myöhemmin lähes kaikki juutalaisasukkaat ovat muuttaneet Israeliin, Eurooppaan tai Yhdysvaltoihin. Uutistoimisto AFP:n haastatteleman juutalaisen hautausmaan hoitaja kertoo, että maassa on jäljellä enää vain muutamia kymmeniä juutalaisia.
 Israelissa lunta ja tulvia
 Myös Israelissa talvimyrsky on aiheuttanut vahinkoa. Välimeren rannalla voimakas tuuli painoi sementtilastissa olleen rahtilaivan Ashdodin kaupungin hiekkarannalle. Laivan 12-henkinen miehistö ei tiettävästi ollut vaarassa.
 Maan viranomaiset varoittavat, että tulvia voi esiintyä maan kaikissa osissa. Pohjois-Israelissa 14-vuotias poika on kateissa ja viranomaiset pelkäävät hänen joutuneen tulvan viemäksi.
 Hermonvuorella on satanut 20 senttiä lunta ja myös Golanin kukkuloilla on suljettu vaellusreittejä.
 Sateisen sään ennusteaan jatkuvan ensi viikonlopun ajan. Sateita on tullut myös Syyriassa.

Talvimyrsky koettelee Lähi-itää – Beirutissa tulva työnsi ruumisarkkuja hautausmaalta kadulle


Summary: Schreier sai Suomessa vuonna 2000 Suomen Leijonan Komentajan ritarimerkin tunnustuksena työstään Suomen musiikkielämässä.

Saksalainen tenori ja kapellimestari  Peter Schreier  on kuollut joulupäivänä pitkällisen sairauden jälkeen,  uutisoi saksalaislehti Spiegel . Hän oli 84-vuotias.
 Kuolemasta kertoi tapaninpäivänä Schreierin pitkäaikainen sihteeri.
 Schreier päätti laulajan uransa 65-vuotiaana ja jatkoi kapellimestarina niin pitkään kuin hänen terveytensä salli, lehti kertoo.
 Schreier esiintyi uransa aikana kaikissa merkittävimmissä oopperataloissa ympäri maailman, esimerkiksi New Yorkissa, Wienissä ja Salzburgissa. Hän esiintyi myös Suomessa useita kertoja ja sai vuonna 2000 Suomen Leijonan Komentajan ritarimerkin tunnustuksena työstään Suomen musiikkielämässä.

Spiegel: Tenori Peter Schreier on kuollut


Summary: Katarina Murto ja Vesa Vihriälä huomauttavat, että Suomessa 55 vuotta täyttäneiden työllisyys on kaukana muista Pohjoismaista.

Hallituksella alkaa olla tosi kyseessä työllisyystavoitteisiinsa pääsemisessä: uskottava näyttö 30 000 työllisen saamiseksi tarvitaan syksyyn mennessä, mieluiten jo keväällä.
 Helpoimmin työllistyvät ovat viime vuosina jo työllistyneet, eikä yksi tai kaksikaan keinoa tee ihmeitä.
 Palkansaajakeskusjärjestö STTK:n edunvalvonnasta vastaava johtaja  Katarina Murto  ja työelämäprofessori  Vesa Vihriälä  Helsingin yliopistosta kehottavat kuitenkin hallitusta kohdistamaan huomion yli 55-vuotiaisiin.
 – On pakko katsoa laajasti kaikkia työvoiman potentiaalisia lähteitä. Numeerisesti suurin potentiaali on yli 55-vuotiaissa, jos meitä verrataan muihin Pohjoismaihin, Vihriälä sanoo.
 Katarina Murto on ollut mukana hallituksen työllisyysryhmissä. Hän ihmettelee, ettei yli 55-vuotiaiden tilanne ole noussut niissä merkittävästi esille.
 – Ikääntyneiden osalta tarvitsemme tehokkaampia työllisyyspalveluja.
 – Kun vertaa Ruotsiin, meillä yli 55-vuotiaiden työllistyminen on huomattavasti vähäisempää. Ihmettelen, ettei sitä ole vahvemmin nostettu esimerkiksi työllisyysryhmissä, Murto sanoo.
 Vihriälä: Eläkeputki poikki, pian
 Keinoista nämä kaksi ekonomistia ovat eri mieltä. Vihriälä, Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan entinen johtaja, lopettaisi niin sanotun eläkeputken kokonaan.
 – Meillä on kokemusta siitä, että työttömyysputki on tärkeä asia. Kun ikärajaa on nostettu, työllisyys on aina parantunut, työttömyys on vähentynyt, Vihriälä perustelee.
 Hallitus sopi kesällä työmarkkinajärjestöjen kanssa niin sanotun eläkeputken eli  työttömyysturvan lisäpäivien  ikärajan nostamisesta vuodella. Eläketurvakeskus arvioi sen tuovan noin 6000 työllistä vuoteen 2025 mennessä. Uusi alaraja tulee voimaan vuodenvaihteessa.
 – Nyt sitä (ikärajaa) ollaan nostamassa edelleen yhdellä vuodella. Minusta tämän voisi poistaa kokonaan.
 Milloin tämä tulisi tehdä?
 – Kyllä tätä pitäisi pikaisesti tarkastella, jos pyritään 75 prosentin työllisyysasteeseen tämän hallituskauden loppuun mennessä, Vihriälä vastaa.
 Murto: Subjektiivinen oikeus osa-aikatyöhön
 Palkansaajakeskusjärjestö STTK taas ei lämpene ajatukselle eläkeputkesta luopumisesta.
 Katarina Murto vahvistaisi osa-aikatyön mahdollisuutta. Yli 55-vuotiaalla työntekijällä tulisi STTK:n mukaan olla subjektiivinen oikeus osa-aikatyöhön. Tämä vaatisi lakimuutoksen.
 – Osatyökykyisissä on kymmeniä tuhansia niin työkykyisiä kuin työhaluisia, Murto laskee.
 Pakettiin kuuluisivat tehokkaammat työllisyys- ja terveyspalvelut.
 – Valitettavasti ikääntyneen työkyvyn heikentyessä työllistyminen ja työssä pysyminen on vaikeaa. Nyt ikääntynyt tippuu alentuneen työkyvyn perusteella helposti työelämän ulkopuolelle, Murto sanoo.
 Toinen STTK:n ehdotus on porkkana työnantajalle. Ikääntyneiden työllistämiseksi työnantajan sivukuluja voitaisiin määräaikaisesti alentaa, jos työnantaja rekrytoi yli 55-vuotiaan työttömän.
 Myös Vesa Vihriälän mukaan kannustimia osa-aikatyön lisäämiseeen voisi harkita yhtenä palikkana monien työlisyystoimien listassa.
 Ruotsissa yksi syy íkääntyneiden korkeampaan työllisyysasteeseen arvellaan olevan juuri osa-aikatyö. Sitä eivät tee vain 55–60 ikävuoden liepeillä olevat, vaan myös eläkeiän ylittäneet tekevät useammin osa-aikatyötä kuin Suomessa, enemmän tai vähemmän satunnaisesti.
 Suomessa osa-aikatyön tekemiselle on korkeampi kynnys,  sitä on oudoksuttu  sekä työnantajan että työntekijöiden puolelta.
 Vihriälä: Tarvitaan myös työvoimaa ulkomailta
 Työnantajajärjestöt sekä korkeasti koulutettujen keskusjärjestö Akava tarjoavat kannustimiksi ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastamista. Tuen määrä pienenisi sitä mukaa, kun työllisyys jatkuu.  Akavan mallissa  työnhakija saisi bonuksena lisärahan, kun hän työllistyy.
 Keppi kohdistuisi siis niihin, jotka ovat viime aikoina olleet töissä ja työmarkkinoilla. Työministeri  Tuula Haatainen  (sd.) on kuitenkin sanonut, ettei halua työttömyysturvaan leikkauksia.
 Pienoinen paradoksi on se, että koska työttömyys on viime vuosien aikana pudonnut verrattain matalalle,  alle seitsemään prosenttiin , pelkästään työttömyyttä vähentämällä hallituksen 75 prosentin tavoite tuskin ratkeaa.
 Työvoiman lisäämiseksi tarvitaan Vihriälän mukaan myös työperäistä maahanmuuttoa. Työvoimatilastojen ulkopuolella on laskentatavasta riippuen kymmeniä tuhansia, jopa parisataa tuhatta piilotyötöntä.
 Vihriälän mukaan työvoiman puute muodostaa kehän, joka osaltaan ylläpitää myös työttömyyttä.
 – Yksi tärkeä asia on työperäinen maahanmuutto, koska meillä on paljon ammatteja joihin ei kertakaikkiaan löydy Suomesta työvoimaa. Ja jos ei ole työvoimaa, voi olla vaikea työllistää kotimaisia työttömiä, Vihriälä sanoo.
 LUE MYÖS:  Ministerinpesti oli yksinäinen, ja eniten Jari Lindström katuu aktiivimallia – "Avustajani itki, kun näki hallitusohjelman"

Asiantuntijoiden viesti hallitukselle: Isoin työllisyyspotentiaali yli 55-vuotiaissa, Vihriälä poistaisi eläkeputken


Summary: Vireillä oleva oikeusprosessi estää kaupungin irtisanomispäätöstä astumasta voimaan.

Lentoliikenne Malmin kentän kiitoradoilla saanee jatkua toistaiseksi, vaikka Helsingin kaupunki on irtisanonut vuokrasopimuksen lentäjiltä.
 Kaupunki siis irtisanoi lentopaikan toistaiseksi voimassa olleen vuokrasopimuksen päättymään 31.12.2019. Kaupunki myös  tiedotti aatonaattona , että lentäminen päättyy vuoden loppuun.
 Päätös on nyt kuitenkin riitautettu ja sen oikeuskäsittely kesken.
 Malmin lentokenttäyhdistys huomauttaa, että tällöin lentäminen voi jatkua tavalliseen tapaan, koska irtisanomispäätös ei ole lainvoimainen. Yhdistyksen mukaan lentokenttää ei suljeta vuodenvaihteessa, vaan yhdistys jatkaa kentän operointia normaalisti.
 Riitauttamisen vuoksi liikenne- ja viestintävirasto Traficom päätti joulukuun lopussa jatkaa Malmin lentokentän pitolupaa, vaikka oli aiemmin ilmoittanut kaupungille, että lentopaikan pitolupa raukeaa vuoden vaihteessa.
 Kaupunki on kaavaillut lentokentän seudulle asuinaluetta. Rakennustöiden on tarkoitus alkaa 2020-luvulla.
 Malmin kentän yllätyskäänteestä kertoi 20.12.  Suomen Kuvalehti .
 Lue myös:
 Kansanäänestys Malmin lentokentän säilyttämisestä menossa Helsingin valtuustolle: “Käsittelyä ei pidä jarrutella”

Lentäminen Malmin kentällä saa jatkua, koska kaupungin päätös vuokrasopimuksen irtisanomisesta on riitautettu


Summary: Presidentti Trump palautti miehelle sotilasarvon marraskuussa, kun hän armahti toisen sotarikoksista tuomitun ja syytetyn amerikkalaissotilaan.

Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukko (Navy Seals)

Erikoisjoukkojen Navy Sealsin joukkueenjohtajan  Edward Gallagherin  yksikön entisten jäsenten lausunnot ovat nousseet esiin Yhdysvalloissa.  New York Times  haltuunsa saamalla materiaalilla sotatoverit antavat lausuntojaan ihmisoikeusrikoksista syytetystä sotilaasta.
 Joukkuetoverit kuvailevat Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tukemaa laivaston erikoisjoukkojen joukkueenjohtajaa myrkylliseksi ja pahaksi ihmiseksi. Yhden joukkuetoverin mielestä Gallagherista huomasi, että "hänelle oli täysin OK tappaa kuka tahansa, joka liikkui".
 Toinen joukkuetoveri kuvailee, miten Gallagher oli ylpeä teoistaan ja järjesteli oudon seremonian kuolleen vihollistaistelijan vieressä.
 Lehden haltuunsa saamat videohaastattelut ovat osa sotarikostutkinnan todistusaineistoa. Perjantaina julkaistuja todistajanlausuntoja ei ole aiemmin esitetty julkisesti. Materiaalin joukossa on myös ryhmässä lähetettyjä tekstiviestejä.
 Yhdysvaltain erikoisjoukkojen Navy Sealsin joukkueenjohtajan Gallagherin yksikön entiset jäsenet muun muassa kertovat Gallagherin ampuneen 12-vuotiasta Irakissa.
 Lehden mukaan Gallagheria vastaan puhuneet sotilaat joutuivat hankalaan asemaan joutuessaan antamaan todistuksia siitä, mitä heidän joukkueenjohtajansa oli tehnyt kaksi vuotta sitten.
 Sen lisäksi, että he joutuivat pukemaan raastavia tapahtumia sanoiksi, sotilaat joutuivat New York Timesin mukaan rikkomaan erittäin tiukan sanattoman sopimuksen antaakseen lausuntoja tapahtumista.
 Gallagher on kommentoinut videota valheelliseksi. Hänen mukaansa video on täynnä tekaistuja syytöksiä ryhmäläisiltä, jotka eivät pystyneet täyttämään vaatimustasoa ja yrittivät syrjäyttää hänet.
 Sai tuomion valokuvasta
 Oikeus vapautti Gallagherin raskaimmista syytteistä heinäkuussa. Häntä epäiltiin muun muassa teini-ikäisen vangin murhasta Irakissa. Syytteet kaatuivat, kun joukkuetoveri otti syyn niskoilleen, jotta perheellinen Gallagher ei joutuisi vankilaan.
 Gallagher oli syytettynä myös kahdesta murhan yrityksestä, mutta hänet vapautettiin näistäkin syytteistä.
 Joukkueenjohtaja sai lopulta tuomion poseeraamisesta kuolleen Isis-taistelijan ruumiin vierellä valokuvassa.
 Trump on tukenut Gallagheria useaan otteeseen. Gallagher on vaimoineen vieraillut viime viikonloppuna Trumpin omistamassa golfkeskuksessa Mar-a-Lagossa, josta pariskunta julkaisi sosiaaliseen mediaan valokuvan.
 Marraskuussa  presidentti palautti  aiemmin alennetun sotilasarvon Gallagherille.  Guardian-lehden  mukaan Trumpin päätös suututti sotilasjohtajia.
 BBC:n mukaan  silloinen laivastoministeri  Richard Spencer  sai potkut Gallagheriin liittyvän tapauksen vuoksi.
 Gallagher on jäänyt eläkkeelle marraskuussa.
 Lue myös:
 Trump sivuutti Pentagonin neuvot ja armahti sotarikoksista tuomitun ja syytetyn amerikkalaissotilaan

Lehti: Joukkuetoverit kuvailevat Trumpin tukemaa erikoisjoukkojen joukkueenjohtajaa myrkylliseksi ja pahaksi ihmiseksi