Summary: Yritysten ykköshuoli on nyt työvoiman löytyminen, kertovat Marimekon, Ponssen ja SOL:in johtajat.

Yritykset toivovat uudelta hallitukselta toimia työvoiman saatavuuden helpottamiseksi. Yle haastatteli kolme suomalaista eturivin yritysjohtajaa, jotka kertoivat millaisia asialistaa he seuraavalle hallitukselle ehdottaisivat.
 Marimekon ja Rovion hallitusten puheenjohtaja  Mika Ihamuotila , Sol Palveluiden toimitusjohtaja  Juhapekka Joronen  ja Ponssen toimitusjohtaja  Juho Nummela  toivovat uudelta hallitukselta muun muassa tarveharkinnan poistamista työperäisessä maahanmuutossa, toimia kilpailukyvyn parantamiseksi ja lisää joustoja työehdoista sopimiseen.
 "Ei enää tarveharkintaa"
 Juhapekka Joronen Nella Nuora / Yle
 Työvoimavaltaisilla palvelualoilla pula työvoimasta on kipeä ongelma. Suomessa on jo monia yrityksiä, jotka olisivat suurissa vaikeuksissa, jos heillä ei olisi töissä suurta joukkoa maahanmuuttajia.
 Sol Palveluiden toimitusjohtaja Juhapekka Joronen sanoo, että keinot maahanmuuttajien työllistämisen helpottamiseksi ovat tervetulleita.
 Joronen toivoo, että työperäisen maahanmuuton byrokratiaa kevennetään. Tarveharkintaan ei tarvita virkamiesten neuvoja.
 – Itse yrittäjänä tiedän sen, että milloin me tarvitaan ja minkälaisia ihmisiä. Siihen ei tarvita virkamiehiä neuvomaan, Joronen sanoo.
 Sol Palveluiden noin 7 500 työntekijästä kolmisen tuhatta on maahanmuuttajia.
 Joronen kaipaa myös enemmän joustoa työehdoista sopimiseen. Valtakunnallinen työehtosopimus ei toimi esimerkiksi pohjoisen hiihtokeskuksissa, joissa työ on voittopuolisesti sesonkityötä.
 – Jos työnantajalla ja työntekijällä on halu tehdä jotain asiaa eri tavalla kuin mitä siitä on todettu työehtosopimuksessa, minusta siitä pitäisi pystyä sopimaan paikallisesti, Juhapekka Joronen sanoo.
 "Kiky lisäsi tuotantoa"
 Metsäkonevalmistaja Ponssen toimitusjohtaja Juho Nummela. Antti Karhunen / Yle
 Metsäkoneita valmistava Ponsse julkaisi tänään vuoden ensimmäisen osavuosituloksensa. Myynti ei tällä kertaa kasvanut analyytikoiden odotusten mukaisesti, mutta tilauskirja pullistelee lupaavasti.
 Ponssen tuotannosta suurin osa myydään ulkomaille. Vientiyrityksessä kiitelläänkin nyt väistyvän hallituksen junailemaa kilpailukykysopimusta, jonka avulla tuotanto kasvoi.
 – Se oli meille erittäin hyvä. Me teimme enemmän samalla työvoimalla, joten kilpailukykymme parani. Tuotantomme on hyvin yksinkertainen ja suoraviivainen – kun työtunteja lisätään, valmistamme enemmän koneita, Nummela sanoo.
 Nummela toivoo kikylle jatkoa.
 – Tavalla tai toisella. Mieluusti emme luovu niistä työtunneista.
 Pohjois-Savossa Vieremällä sijaitseva Ponsse työllistää noin 1 700 henkilöä, joista yli puolet työskentelee ulkomailla.
 Miten käy verotuksen?
 Yritykselle ei ole yhdentekevää, paljonko työntekijät maksavat veroja palkastaan. Matalapalkka-aloilla käteen jäävällä rahamäärällä on iso merkitys, koska varsinkin isoissa kaupungeissa on kallista asua ja elää.
 Toisaalta myös hyvin palkatuissa tehtävissä kova verotus voi nousta esteeksi palkata osaava työntekijä.
 Mika Ihamuotila Nella Nuora / Yle
 Suomeen ulkomailta palkattu kovapalkkainen asiantuntija, niin sanottu avainhenkilö, voi saada neljäksi vuodeksi verohelpotuksen, koska normaali verotus viimeistään karkottaisi tänne pyrkivät.
 Marimekon suurin omistaja ja peliyhtiö Rovion hallituksen puheenjohtaja Mika Ihamuotilatoteaa, että tuo helpotus tulisi venyttää vähintään samanmittaiseksi kuin Ruotsissa.
 – Minun kokemukseni mukaan tällä verohelpotuksella on merkitystä. Ansiotuloverotus on muualla alhaisempaa kuin Suomessa ja meidän pitää olla kilpailukykyisempiä. Ruotsissa verohelpotuksen saa muistaakseni viideksi vuodeksi, Mika Ihamuotila sanoo.
 Mika Ihamuotilan mukaan Rovion ja Marimekon kaltaisten yritysten on kyettävä houkuttelemaan asiantuntijoita ulkomailta, jos osaajia ei löydy Suomesta.
 – Mitä enemmän saamme osaajia Suomeen, sitä enemmän suomalaiset yritykset voivat kasvaa ja sitä enemmän ne voivat palkata myös suomalaisia työntekijöikseen, Ihamuotila sanoo.
 Marimekolla on noin 450 työntekijää. Roviolla heitä on vajaat neljä sataa.
 Vaalikeskusteluista puuttui realismia
 Eduskuntavaalien jälkeen suomalaisyrityksissä mietitään, millaisessa ympäristössä liiketoimintaa jatkossa tehdään.
 – Suurimman puolueen kannatus on ensimmäistä kertaa historiassa alle 20 prosenttia. Jäämme mielenkiinnolla odottamaan millainen hallitus saadaan aikaan. Toki vähän mietityttää, Ponssen Nummela pohtii.
 Marimekon Mika Ihamuotila kertoo kiinnittäneensä huomion sävyyn, jolla puolueet kampanjoivat.
 – Vaalikeskustelusta jäi minulle vähän epärealistinen kuva. Suomi on saatu melko hyvään kuntoon, mutta mielestäni meillä ei ole varaa nostaa varsinkaan ansiotuloveroja – emmekä saa kasvattaa julkista taloutta ja budjettia.

Yritysjohtajien teesit uudelle hallitukselle: Lisää joustavuutta maahanmuuttoon ja paikalliseen sopimiseen


Summary: Katedraalin taideaarteet näyttävät selvinneen odotettua vähemmin vahingoin.

Pariisin Notre Damen katedraali  kärsi pahoin maanantaina syttyneessä tulipalossa.  Sen keskustorni ja valtaosa kattorakenteesta tuhoutui täysin.
 Tämänhetkisten tietojen mukaan Notre Damen taideaarteet selvisivät kuitenkin pelättyä vähemmillä vahingoilla. Tarkkoja tietoja tuhojen laajuudesta saadaan vasta myöhemmin, kun asiantuntijat pääsevät arvioimaan tilannetta.
 Kellotornit, patsaat ja pyhäinjäännökset pelastuivat
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Notre Damen länsipäädyn  kaksi kellotornia  ja  kaikki ulkoseinät  säästyivät tuholta. Tuli levisi pohjoiseen kellotorniin, mutta pelastajat saivat pysäytettyä palon etenemisen.
 Kristuksen orjantappurakruunu on Notre Damen tunnetuimpia pyhäinjäännöksiä. Philippe Lopez / AFP
 Pelastajat saivat talteen katedraalin tärkeimmät pyhäinjäännökset.  Kristuksen orjantappurakruunu  ja kuningas  Ludvig IX Pyhän tunika  on viety Pariisin kaupungintalolle.
 Nämä taideaarteet saatiin turvaan Pariisin kaupungintalolle. Thomas Samson / AFP
 Myös muita  arvokkaimpia taideaarteita  saatiin pelastettua kaupungintalolle.
 Keskustornin pronssipatsaat ovat restauroitavina Bordeaux'ssa. Georges Gobet / AFP
 Katedraalin ohuen keskustornin  16 pronssipatsasta  ovat turvassa. Neljää evankelistaa ja 12 apostolia esittävät patsaat oli siirretty nostureilla alas restauroitaviksi viime viikolla.
 Ruusuikkunoiden ja urkujen kohtalo epäselvä
 Yksi ruusuikkunoista näyttää ehjältä palon jälkeen otetussa kuvassa. WENN / AOP
 Katedraali  kolme pyöreää ruusuikkunaa  näyttävät selvinneen palosta. UNESCO:n asiantuntija  Audrey Azoulay  varoitti kuitenkin uutistoimisto AP:n haastattelussa, ettei täyttä varmuutta ole ennen kuin asiantuntijat pääsevät tutkimaan ikkunoita.
 Notre Damen 1700-luvulla rakennetut pääurut ovat Euroopan suurimpien joukossa. Kuva on otettu ennen paloa. Stephane de Sakutin / AFP
 Notre Damen rakennettujen  pääurkujen  tilanteesta on ristiriitaista tietoa. Tulipalo ei yltänyt kirkkosaliin, mutta sammutusvesi ja romahtaneet kattorakenteet ovat tehneet tuhojaan sisätiloissa.
 Pariisin apulaispormestari  Emmanuel Grégoiren  mukaan urut olisivat säilyneet vahingoittumattomina, televisiokanava BFMTV kertoo. Urkuri  Philippe Lefèvre  taas sanoi  Le Parisien -lehdelle,  että urut olisivat osin vaurioituneet.
 Osa sisäkaton rakenteista romahti palossa. Philippe Wojazer / AFP
 Sammutusvesi ja kattorakenteet ovat saattaneet vahingoittaa myös sisätilojen lukuisia  maalauksia ja freskoja .
 Gargoilit näyttävät selvinneen palosta. Thomas Samson / AFP
 Katedraalin katon  kiviset gargoilipatsaat  näyttävät valokuvien perusteella olevan kunnossa. Niidenkään mahdollisia vaurioita ei tosin ole vielä päästy arvioimaan.
 Katto ja kolmas torni tuhoutuneet
 Tuli levisi nopeasti Notre Damen puisissa kattorakenteissa. Julien De Rosa / EPA
 Noin  kaksi kolmasosaa katedraalin katosta  tuhoutui tulipalossa. Tammipuusta rakennettu katto tunnettiin nimellä "metsä", koska sen rakentamiseen oli käytetty ainakin 1 300 puuta.
 Notre Damen katedraalin keskustorni sortui liekkimereen. Ian Langsdon / EPA
 Katon keskellä kohonnut  ohut keskustorni  tuhoutui täysin. Myös  osa kuorin sisäkatosta  romahti, kun palava torni kaatui sen päälle.
 Tornin mukana hävisi myös  osa orjantappurakruunusta  sekä Pariisin piispana toimineen  Pyhän Dionysoksen  ja  Pyhän Genevièven pyhäinjäännökset.
 Notre Damen katedraalia ei ole vakuutettu. Ranskan valtio päätti jo vuonna 1889, ettei se vakuuta omaisuuttaan, koska vakuutuskulut nousisivat korvaussummia suuremmiksi,  uutissivusto BFM La Vie Immo kertoo.
 Lue myös:
 Katto ja torni sortuivat reilun tunnin kuluttua hälytyksestä – Näin Notre Damen suuri tulipalo eteni
 Museoviraston asiantuntija: Notre Damen jälleenrakennuksesta valtava urakka
 Toimittajalta: Päivä Pariisissa valkenee tuhkanharmaana
 Tämän tiedämme nyt Notre Damen palosta – Macron: vältyimme pahimmalta

Ruusuikkunat selvisivät pahimmasta, pronssipatsaat oli viety viime viikolla korjattaviksi – Nämä taideaarteet selvisivät Notre Damen palosta


Summary: Kapteenin mukaan turbulenssi oli kovin, johon hän on uransa aikana joutunut.

Erittäin voimakas turbulenssi on heitellyt SAS:n lentoa tänään päivällä Islannin yläpuolella. Kone oli lähtenyt hyvässä säässä Kööpenhaminasta Washingtoniin, mutta Islannin kohdalla hyvä sää loppui myrskytuuliin.
 Koneessa olleen Ylen toimittajan,  Piia Paakkunaisen  mukaan kone putosi useita metrejä, heijasi sivuttain, natisi ja tärisi. Turbulenssin aikana kaikenlaista tavaraa lensi pitkin konetta ja tippui lattialle.
 Koneen kapteenin mukaan kukaan ei loukkaantunut. Kapteeni oli kertonut matkustajille, että turbulenssi oli pahin mihin hän oli uransa aikana joutunut.
 Koneesta otetuissa kuvissa näkyy roskaa ja tavaroita koneen lattialla
 .
 Turbulenssin takia tavaraa lensi pitkin konetta. Piia Paakkunainen / Yle
 Turbulenssi kesti muutamia minuutteja. Paakkunaisen mukaan tilanteessa oli hyvää se, että liki kaikki matkustajat olivat istumassa, joten kukaan ei kaatunut tai törmännyt muihin.
 – Nyt korjataan jälkiä, rauhoitellaan väkeä ja muutamat rukoilevat. Kaikki on nyt hyvin, Paakkunainen kirjoittaa.

Raju turbulenssi yllätti lentomatkustajat Islannin yllä – tavarat lentelivät ympäri konetta


Summary: Järeämpiä toimia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi vaativa Extinction rebellion -liike on tukkinut liikenneväyliä ja siltoja Lontoon ydinkeskustassa.

Yli 200 ilmastoaktivistia on pidätetty Lontoossa toista päivää järjestetyssä massaprotestissa, jonka päämääränä on sulkeä väliaikaisesti pääkaupunki.
 Extinction rebellion -liikkeen  jäsenet ovat sulkeneet teitä ja siltoja Lontoon ydinkeskustassa, kertoo  BBC.
 Poliisin mukaan suurinta osaa kiinniotetuista epäillään yleisten järjestysääntöjen rikkomisesta. Jotkut aktivisteista kahlitsivat itsensä Lontoon silloille pysähtyneiden rekka-autojen rakenteisiin. Muutamaa henkilöä epäillään vahingonteosta Shellin pääkonttorilla.
 Extinction rebellion -liike haluaa sulkea Lontoon huhtikuun 29. päivä saakka. Liike vastustaa ihmiskuntaa uhkaavaa sukupuuttoa ja vaatii järeämpiä toimia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi.
 Poliisin mukaan mielenosoitukset aiheuttavat vakavaa haittaa kaupungin julkiselle liikenteelle ja paikallisille yrityksille sekä vaikeuttavat lontoolaisten arkea.
 Extinction rebellion -liikkeen aktivistit vaativat Lontoossa järeämpiä toimia ilmastonmuutoksen hidastamiseksi. Will Oliver/ AOL
 Osa mielenosoittajista on suunnitellut laajentavansa mielenilmaukset koskemaan myös Lontoon metroliikennettä.
 Lontoon pormestari  Sadiq Khan  on julkaissut kannanoton, jossa hän vetoaa, että metroliikenne jätettäisiin rauhaan.
 Khan muistuttaa, että ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa on ratkaisevan tärkeää saada yhä enemmän ihmisiä käyttämään julkista liikennettä.
 Pormestari katsoo, että häiritsemällä metroliikennettä aktivistit tekevät hallaa omalle asialleen.
 Aiheesta lisää:
 Anna Leppä ja Elina Kauppila ahdistuivat ilmastonmuutoksesta ja haluavat nyt suoraa toimintaa – “En haluaisi olla tässä, mutta on pakko tehdä jotain”
 Extinction Rebellion London protest: Arrests top 200

Yli 200 ilmastoaktivistia pidätetty Lontoossa – pormestari toivoo, että metrot jätettäisiin rauhaan


Summary: Palolaitokselta kerrottiin, että noin 250 sikaa pystyttiin pelastamaan.

Pohjanmaalla Vöyrin kunnassa kuoli torstai-iltana suuren sikalarakennuksen palossa arviolta yli 1 200 sikaa.
 Pelastetuksi arvioitiin saadun noin 250 sikaa. Sikalarakennus oli kooltaan 3 900 neliötä.
 Päivystävän palomestarin  Sakari Innasen  mukaan palo on saatu sammutettua ja raivaustyöt ovat käynnissä.
 – Ensimmäisen sammutusyksikön tullessa paikalle, oli rakennuksesta jo puolet ilmiliekeissä.
 Vaasan hätäkeskus oli saanut ilmoituksen palosta ohikulkijalta noin 20.30 aikaan ja sammutustyöt kestivät kaksi tuntia.
 Palon syttymissyystä ei ole tällä hetkellä tietoa.

Vöyrissä paloi iso sikalarakennus – yli 1 200 sikaa kuoli


Summary: Pohjoiseen menevät kaistat on suljettu Renkomäen ja Joutjärven liittymien välillä nelostiellä.

Nelostiellä Lahden kohdalla on pudonnut tielle siltapalkki, jonka takia pohjoiseen menevät kaistat ovat suljettu Renkomäen ja Joutjärven liittymien välillä.
 Tällä hetkellä liikenne pohjoisen suuntaan ohjataan Lahden keskustan kautta.
 Paikalle on saapunut jo urakoitsija, jotta tie saataisiin vapaaksi esteistä ja avattua kaistat liikenteelle, kertoo liikennepäivystäjä  Mikko Penkkala .
 Penkkala kertoo pääsiäisliikenteen sujuneen muuten varsin rauhallisesti ilman suurempia onnettomuuksia tai kolareita.
 Lue lisää:
 Menoliikenteen vilkkaimmat tunnit alkaneet – liikennettä tuplasti enemmän tavalliseen torstaihin verrattuna

Siltapalkki pudonnut tielle – Nelostie Lahden kohdalla suljettu pohjoiseen päin


Summary: Moni matkailija on viivästyttänyt lähtöä pääsiäislomille hyvän ajokelin myötä.

Pääsiäisen menoliikenne vilkastuu vähitellen. Ajosää on suuressa osassa Suomea yhä aurinkoinen, ja toistaiseksi liikennettä hidastavilta onnettomuuksilta on vältytty.
 Tampereen tieliikennekeskuksesta kerrotaan, että tänään kiirastorstaina on kaksinkertainen määrä liikennettä normaaliin torstaihin verrattuna. Ruuhkia ei ole odotettavissa, mutta liikenne saattaa paikoin jonoutua.
 – Hyvin on sujunut, ja vielä mahtuu väkeä. Monet varmasti viivyttävät lähtöä, kun ei ole kelin takia murhetta tiedossa, liikennepäivystäjä Marko Nuutinen sanoo.
 Liikenteen on ennakoitu olevan vilkkaimmillaan aina kello seitsemään saakka illalla. Vilkkaimmat tieosuudet ovat Nelostiellä Helsinki–Lahti–Jyväskylä-välillä, Kolmostiellä Helsingistä Tampereen suuntaan ja Viitostiellä Heinolan ja Varkauden välillä.
 Pohjoisilla tieosuuksilla voi olla yhä tarvetta talvirenkaille, vaikka päätieosuudet ovatkin pääosin kuivia. Yöpakkasia on edelleen suuressa osassa maassa, joten varsinkin öisin teillä voi olla jäätä.
 Kaksipyöräiset ilmestyivät katukuvaan
 Myös liikenne- ja viestintäviraston Traficomin johtava asiantuntija Jussi Pohjonen arvioi, että kiirastorstaina vältytään pahimmilta ruuhkilta.
 – Tässä näyttäytyy samanlainen tilanne kuin meidän muissakin juhlapyhissämme, eli menoliikenne alkaa päivää aiemmin kuin ennen. Ihmisillä on erilaisia työaikoja ja vapaita. Se näkyi eilen tien päällä. Liikenteessä näytti paljon arkikeskiviikkoa vilkkaammalta.
 Pohjosen mukaan ainakin Etelä-Suomen päätieverkolla on tänään täysi kesäkeli. Hän muistuttaa, että liikenteessä näkyy kevään merkkinä myös moottoripyöriä, ja autoilijoiden kannattaa olla tarkkana eteen tulevien tilanteiden kanssa.

Menoliikenteen vilkkaimmat tunnit alkaneet – liikennettä tuplasti enemmän tavalliseen torstaihin verrattuna


Päästöjen rajoittaminen verotuksella tai muilla keinoilla noussee esille pian alkavissa hallitusneuvotteluissa.
 Sitran tuore raportti  pohjusti asiaa keskiviikkona ja ehdotti monenlaisia kiristyksiä suomalaisyritysten päästö-, ympäristö- ja luonnonvaraveroihin.
 Mutta johtaisivatko nousevat kustannukset hiilivuotoon eli siihen, että yritykset siirtäisivät tuotantonsa sinne, missä päästöistä ei rangaista?
 Silloin päästöt vaihtaisivat paikkaa, mutta eivät vähenisi. Sen sijaan Suomi menettäisi työpaikat. Tästä, niin sanotusta hiilivuodosta puhutaan paljon, mutta lopulta sen osoittaminen on vaikeaa.
 Sitran tilaisuudessa emeritusprofessori  Sixten Korkman  tyrmäsi ajatuksen yritys- ja työpaikkapaosta, jos päästöjen hintaan nostetaan veroilla.
 – Tutkimusten mukaan ei ole niin, että yritystoiminta siirtyisi muihin maihin jonkin suhteellisen vaatimattoman ympäristöveron takia, Korkman vahvisti Ylen haastattelussa.
 – Näillä tahoilla on suuret lobbarit nopeasti liikkeellä
 Turhaa tukea teollisuudelle?
 Suomi tukee paljon energiaa käyttävää teollisuutta muun muassa 200 miljoonan euron veronpalautuksilla. Valtion taloudellisen tutkimuslaitoksen (VATT) muutaman vuoden takaisen selvityksen mukaan tälle tuelle ei saada vastinetta.
 VATT:n tutkimuksen mukaan  energiaveronpalautus ei ole parantanut energiaintensiivisen teollisuuden kilpailukykyä.
 Tekeillä on myös uusi selvitys, joka valmistuu tämän kuun lopussa. Valtioneuvoston kanslia tilasi selvityksen VATT:lta ja Elinkeinoelämän tutkimuslaitokselta.
 Etlan tutkimusjohtaja ja professori  Mika Maliranta  ei vielä paljasta tutkimuksen sisältöä, mutta hänen mukaansa ekonomistien yleinen näkemys tukee Korkmanin kantaa.
 Palkka ennen energiaa
 Maliranta korostaa, että yrityksen sijaintipäätös on “satojen asioiden summa”.
 Tuotantopanosten hinta on vain yksi päätöksiin vaikuttava kokonaisuus, ja tästä energian hinta vain yksi osa. Esimerkiksi henkilöstökulut ovat suurempi kokonaisuus.
 – Energiapanoksen osuus kokonaiskannattavuudesta on hyvin pieni. Se vaihtelee, mutta on useimmilla toimialoilla suhteellisen pieni, Maliranta luonnehtii.
 – Kannattavuuden vuosittainen vaihtelu on niin suurta, että energian hinta ei siinä näy.
 Etujärjestöt tiukkana
 Korkman muistutti jutun alussa elinkeinoelämän nopeista lobbareista.
 Tänä keväänä vientiteollisuuden suurimmat etujärjestöt eli Kemianteollisuus, Metsäteollisuus, Teknologiateollisuus  kertoivat omasta yritysjohtajakyselystään.
 Kyselyssä todetaan, että “energian ei tule olla Suomessa verrokkimaita kalliimpaa” ja että “jos teollisuuden välilliset kustannukset kasvavat, investoinnit siirtyvät kilpaileviin maihin”.
 Elinkeinoelämän keskusliiton ilmasto- ja energiakysymyksistä vastaava johtava asiantuntija  Kati Ruohomäki  myöntää, että hiilivuodosta EU:n ulkopuolelle on vaikea löytää selvää todistusaineistoa ainakaan vielä.
 Ei voida olla laboratoriossa
 Mutta hänen mielestään kyse ei ole vain siitä, että eurooppalainen yritys sulkee ovensa ja siirtyy jonnekin EU:n ulkopuolelle. Riskinä on myös se, että hiilikustannusten takia EU:n ulkopuolinen yhtiö vie markkinaosuuksia eurooppalaisilta.
 – Tämä riski vaikuttaa jo siihen, mihin sijoittajat laittavat rahansa ja mihin investoidaan, Ruohomäki sanoo.
 – Ei voida mennä siihen, että annetaan sen tapahtua ja todetaan, että nyt on sitten hiilivuotoa. Ei voida olla koelaboratoriossa.
 Suomessa kahdeksan eduskuntapuoluetta sopi joulukuussa Suomen ilmastotoimien merkittävästä kiristämisestä alkavalla hallituskaudella.
 Tehdäänkö ympäristöveroilla Suomesta ja Euroopasta koelaboratorio? Aiheesta voi keskustella tänään torstaina klo 22 saakka.

Säikyttääkö koventuva ympäristöverotus teollisuuden Suomesta? Sixten Korkman rauhoittelee pelkoa hiilivuodosta


Summary: Yhdysvalloissa paljastuu lisätietoja erikoissyyttäjä Muellerin kohutusta tutkinnasta ja 400-sivuisesta raportista.

Yhdysvaltain liittovaltion keskusrikospoliisin johtajat

Yhdysvalloissa julkaistaan tänään lyhennetty versio erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan loppuraportista.
 Tästä raportissa on kyse:
 Mueller selvitti muun muassa sitä, vehkeilikö presidentti  Donald Trump  Venäjän kanssa voittaakseen vuoden 2016 vaalit. Lisäksi selvitettiin, yrittikö Trump estää oikeuden toimintaa, kun hän erotti FBI:n johtajan  James Comeyn  vuonna 2017. Comey on jälkeenpäin kertonut, että Trump yritti saada hänet lopettamaan turvallisuusneuvonantaja  Michael Flynniin  kohdistuvan tutkinnan. Flynn on tunnustanut valehdelleensa kontakteistaan Venäjän Yhdysvaltain suurlähettilääseen. Comey ei suostunut Trumpin pyyntöihin. Mueller sai tutkintansa päätökseen viime kuussa, ja oikeusministeri  William Barr  julkaisi tuolloin hänen loppuraportistaan  muutaman sivun tiivistelmän . Tiivistelmässä todettiin, ettei Muellerin tutkinta löytänyt todisteita presidentti Trumpin vehkeilystä venäläisten kanssa. Barrin mukaan Mueller ei sen sijaan ottanut kantaa siihen, oliko Trump syyllistynyt oikeuden estämiseen. Nyt julkaistavasta raportista on poistettu muun muassa tiedustelutietoja ja muita luottamuksellisia tietoja. Seuraamme oikeusministeri Barrin tiedotustilaisuutta, julkistusta ja sen herättämiä reaktioita tässä jutussa.
 Tässä katsaus ennakkoasetelmiin: Demokraatteja ärsyttää Barrin tapa, Trump tviittaa "presidentillistä häirintää"
 Oikeusministeriön pressitilassa valmisteltiin aamulla tiedotustilaisuutta.  Erik S. Lesser / EPA
 16:23  Näin asiaan reagoi presidentti heti aamusta (sikäläistä aikaa)
 16:20  Barrin valitsema ajankohta ja julkistustapa sai etukäteen paljon kritiikkiä. Amerikkalaiset – mukaan lukien kongressi – viettävät pääsiäisvapaita. Lisäksi Barr siis pitää tiedotustilaisuuden ennen kuin kukaan muu on ehtinyt lukea raporttia.
 Tavasta hermostui esimerkiksi edustajainhuoneen puheenjohtaja  Nancy Pelosi  Twitterissä.
 16:18  Aloitetaan aikatauluilla. Ensin, kello 16:30 Suomen aikaa alkaen luvassa on siis oikeusministeri William Barrin tiedotustilaisuus asiasta. Barr on toiminut virassaan  vasta helmikuusta , joten hän melkeinpä putosi suoraan tapahtumien keskiöön. Kun tiedotustilaisuus on ohi, raportti toimitetaan noin kello 18–19 välissä kongressille CD-levyillä. Tämän jälkeen se on saatavilla myös internetistä, kertoo uutistoimisto AP.
 Uutistoimisto Reuters kasasi viisi kohtaa, joita kannattaa seurata. Voit lukea  koko jutun tästä .
 16:15  Iltapäivää, aloittelemme täällä erikoissyyttäjä Robert Muellerin  Venäjä-raportin julkistuksen  seurantaa. Täällä Pasilassa tätä seurantaa kasaa ulkomaantoimittaja  Minna Kurki . Washingtonissa tiedotustilaisuutta ja reaktioita seuraa kirjeenvaihtajamme  Mika Hentunen .

Paljastuuko kiinnostavia yksityiskohtia? Muellerin Venäjä-raportti julkistetaan tänään – Yle seuraa hetki hetkeltä


Summary: Mahdollisesti lämpöennätys saattaa rikkoutua vielä uudestaan tämän päivän aikana.

Kevään lämpöennätys on taas mennyt rikki. Tällä kertaa Kemiönsaaressa Varsinais-Suomessa mitattiiin 18,9 astetta.
 Ylen meteorologi  Anne Borgström  kertoo sään jatkuvan tavanomaista lämpimämpänä ja aurinkoa riittävän pääsiäisenä.
 – Heti pääsiäisen jälkeisenä tiistaina tulee olemaan vielä selvästi lämpimämpää.
 Borgström kertoo, että laajoilla alueissa Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla sekä Kanta-Hämeessä tullaan pääsemään tulevina päivinä yli 18 asteeseen.

Kevään lämpöennätys taas rikki – lähes 19 astetta mitattu tänään Kemiönsaaressa


Summary: Raporttia ei vieläkään julkaista täysin, mutta se antanee lisävalaisua kysymyksiin Muellerin Venäjä-tutkinnasta.

Yhdysvalloissa julkaistaan tänään osittain erikoissyyttäjä  Robert Muellerin   Venäjä-tutkintaa koskeva raportti .
 Oikeusministeri  William Barr  on aiemmin julkaissut raportista  oman tiivistelmänsä . Sen mukaan Mueller ei löytänyt näyttöä siitä, että presidentti  Donald Trump  olisi vehkeillyt Venäjän kanssa voittaakseen vaalit.
 Mueller ei lopulta ota suoraan kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen. Hän käsittelee asiaa raportissa molemmilta puolilta, siis vapauttavien ja langettavien todisteiden kannalta.
 Epäilyjä oikeuden estämisestä on nostattanut  tapa, jolla Trump erotti  Venäjä-tutkintaa aiemmin johtaneen liittovaltion poliisin FBI:n johtajan  James Comeyn  keväällä 2017.
 Muellerin raportin julkaisua edeltävä oikeusministerin tiedotustilaisuus alkaa kello 16.30 Suomen aikaa. Raportti on yhä osin salattu. Yle lähettää tiedotustilaisuuden suorana.
 Uutistoimisto Reuters listasi viisi kohtaa, joihin kiinnittää huomiota.
 1. Oikeuden estäminen: miksi Trumpia ei täysin vapautettu epäilyistä?
 Tämä kohta sisältää suurimmat poliittiset riskit presidentti Trumpille. Mitkä ovat ne todisteet, jotka tukevat Muellerin päätelmää siitä, että vaikka raportissa ei päädytä epäilemään presidenttiä rikoksesta, häntä ei myöskään vapauteta kaikista epäilyksistä?
 Barr päätteli aiemmin Muellerin muotoilun tarkoittavan, että aihetta syytteen nostamiseen ei ole. Demokraattien mielestä viimeinen sana asiassa ei voi olla oikeusministerillä, jonka Trump on nimittänyt.
 2. Venäjän informaatiosota ja kampanjakontaktit
 Muellerin tutkinta on jo johtanut syytteisiin 34 ihmistä vastaan. Mukana on kuusi Trumpin avustajaa ja neuvonantajaa. Heihin lukeutuvat muun muassa Trumpin turvallisuuspoliittinen neuvonantaja  Michael Flynn  ja neuvonantaja  Roger Stone .
 Viisi Trumpin entistä avustajaa tai neuvonantajaa on tunnustanut syyllisyytensä ja tehnyt yhteistyötä Muellerin kanssa. Esimerkiksi Trumpin entinen asianajaja  Michael Cohen  on todistanut entistä asiakastaan vastaan.
 Tutkinta on paljastanut, että Venäjä todella yritti vaikuttaa vuoden 2016 presidentinvaalien tulokseen. Syytetyistä 25 on venäläisiä. Heitä on syytetty joko demokraattien sähköpostien hakkeroinnista tai propagandan levittämisestä sosiaalisessa mediassa.
 Muellerin raportissa on yksityiskohtia pietarilaisen trollitehtaan ja venäläisten tiedustelupalvelun työntekijöiden syytteistä. Nämä syytteet ovat jo julki ja niistä ei ole yhteyksiä Trumpiin. Nyt monia kuitenkin kiinnostanee, onko Mueller tehnyt jotain päätelmiä venäläisten ja Trumpin lähipiirin tapaamisista.
 Yksi kiinnostava tapaaminen oli kesällä 2016 Trump Towerissa New Yorkissa. Tuolloin paikalla oli venäläinen asianajaja, joka tiettävästi lupasi Trumpin joukoille "törkyä"  Hillary Clintonista .
 Toinen kiinnostava tapaaminen järjestettiin tammikuussa 2017 Seychelleillä. Tapaamista on tutkittu, koska on epäilty, että siinä yritettiin rakentaa yhteydenpitojärjestelmää Kremlin ja Trumpin joukkojen välillä aikana, jolloin presidenttinä oli vielä  Barack Obama.
 Erikoissyyttäjä Robert Mueller kongressirakennuksessa kesällä 2017. Michael Reynolds / EPA
 3. Manafort, Ukraina ja mielipidetiedustelut
 Trumpin entinen kampanjapäällikkö  Paul Manafort  on jo ollut  käräjillä useasta syytekohdasta .
 Mueller oli erityisen kiinnostunut Manafortin ja Venäjä-yhteyksistä tunnetun  Konstantin Kilimnikin  tapaamisesta elokuussa 2016.
 Tapaamisessa käsiteltiin tiettävästi Ukrainan sodan ratkaisua Kremlille mieluisalla tavalla. Syyttäjien mukaan Manafort olisi myös antanut Kilimnikille Trumpin suosiosta tehtyjä mielipidetiedustelutietoja. Epäselvää on, kuinka merkittäviä tiedot ovat.
 Manafortin on todettu aiemmin valehdelleen oikeudelle.
 4. Uhkia kansalliselle turvallisuudelle?
 Mueller ei ole löytänyt todisteita rikollisesta juonittelusta Venäjän kanssa. Nyt odotetaan, löytyykö raportista yksityiskohtia, jotka antavat lisäpotkua kriitikkojen väitteille siitä, että Trump suosii Venäjää.
 Yksi esimerkki Trumpin läheisestä suhteesta Venäjään voisi olla ajatus Trump-pilvenpiirtäjän rakentamisesta Moskovaan. Michael Cohen on tunnustanut valehdelleensa kongressille tästä hankkeesta.
 5. Lähi-itä ja muut tutkinnat
 Raportin toivotaan myös siihen, onko Lähi-idän suunnalta yritetty vaikuttaa Trumpiin. Tässä kysymyksessä keskiössä on libanonilais-amerikkalainen yrittäjä ja muun muassa Saudi-Arabian kruununprinssin konsultti  George Nader . Myös hän osallistui tammikuussa 2017 Seychelleillä järjestettyyn salaiseen tapaamiseen.

Yle seuraa suorana Muellerin raportin julkaisua – kiinnitä huomio näihin viiteen kohtaan


Summary: Viestikyyhkyn Kanarian koti saatiin selville, mutta omistaja ei karkuria halunnut takaisin. Uusi koti löytyi Oulusta.

Tästä on kyse Viestikyyhky lensi Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelinetilassa maaliskuussa. Linnun omistaja löydettiin työlään etsinnän jälkeen, mutta hän ei halunnut eksynyttä kyyhkyään takaisin. Linnulle löytyi uusi koti Haukiputaalta paikallisen kyyhkysharrastajan lakasta. Mehmet Cevirel nimesi uuden lintunsa Messiksi. Espanjassa on kiinnostuttu Suomessa hyvin kohdellun kyyhkyn kohtalosta.
 Lentokoneen siivin Kanariansaarilta Suomeen lentänyt kalliokyyhky ei pääsekään takaisin etelän lämpöön. Ensin  Juan Carlokseksi  ja sittemmin  Messiksi  nimetyn kyyhkyn uusi koti on Oulun kupeessa Haukiputaalla.
 Rankasta lentomatkasta  nelisen viikkoa kotihoidossa toipunut lintu voi hyvin. Seuraavaksi edessä on kuitenkin totuttelu uuteen ympäristöön, kun linnun omistaja ei kaivannutkaan kyyhkyä takaisin Kanariansaarille.
 Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen varapuheenjohtaja  Ari-Pekka Auvinen  järjesteli linnun palauttamista Kanarialle.
 – Kyllähän se pettymys oli, kun kuulin, että omistaja ei ole kiinnostunut kyyhkystään. Mutta lopulta tämä on kaikin puolin parempi ratkaisu, Auvinen arvioi.
 Messin uudessa kotilakassa 26 kyyhkykaveria
 Noin vuoden ikäisen linnun uusi omistaja on haukiputaalainen viestikyyhkyharrastaja  Mehmet Cevirel , joka toivottaa tulokkaan tervetulleeksi uuteen kotiinsa.
 Cevirel ottaa Messin käteensä ja tarkastaa sen sukupuolen. Hän päättelee sukupuolen vetämällä kyyhkystä nokasta.
 – Tämä on tyttö. Pojat pistää hanttiin ja pyristelevät, tytöt eivät välitä, Cevirel arvioi.

Mehmet Cevirelin oli helppo nimetä uusi tulokas. Cevirel kertoo, että perheen poika nimettäisiin Messiksi, mutta perheessä on nyt kolme tyttöä, joita vaimo ei ole antanut nimetä jalkapallotähden mukaan.  Timo Nykyri / Yle
 Cevirel päätti antaa linnun nimeksi Messi, joka on nopea kaveri kuten kyyhkykin. Olihan lintu sentään jonkin aikaa luultavasti maailman nopein kyyhky tullessaan lentokoneella Suomeen. Vaikka sukupuoli varmistui, ei Messin nimi enää muutu.
 – Jos linnuista tykkää, niin niillä on nimet.
 Mies päästää Messin kyyhkyslakan ovelta lentoon, ja se pyrähtää suoraan uusien ystäviensä viereen.
 – Tervetuloa Messi, Cevirel naurahtaa.
 Mehmet Cevirel aloitti kyyhkysharrastuksen jo teini-iässä Turkissa.
 – 14–15-vuotiaana aloitin, mutta isä ei tykännyt. Hän käski lopettamaan, mutta harrastus jäi sydämeen.
 Nyt hänellä on Oulun Haukiputaalla kyyhkysilleen oma kotilakka, jossa oli jo entuudestaan 26 viestikyyhkyä. Cevirelin mukaan Oulun seudulla on hänen lisäkseen muutama muu harrastaja. Suomessa on kaikkiaan parikymmentä viestikyyhkyharrastajaa.
 Kyyhky selvisi kylmästä lomalennosta
 Kanarialla rengastettu kyyhky saapui Suomeen lentokoneen laskutelinetilassa maaliskuun puolenvälin jälkeen.
 Kylmettyneen kyyhkyn löysivät Oulun lentokentän työntekijät, joilta lintu siirtyi Pohjois-Pohjanmaan lintutieteellisen yhdistyksen kotihoitoon.
 Heikossa kunnossa ollut lintu virkosi nopeasti. Kovia kokeneen kyyhkyn ensimmäiset eväät olivat vesi, keitetty kananmuna ja vedessä liotettu leipä.
 Messi ei kauaa aristellut uusia kumppaneitaan, vaan alkoi tehdä tuttavuutta muiden kyyhkyjen kanssa. Timo Nykyri / Yle
 30 vuotta lintuja harrastanut ja tutkinut Ari-Pekka Auvinen kertoo, että viestikyyhky siirtyy nyt täydessä kunnossa uudelle omistajalleen.
 – Lintu oli virkeä ja valpas ja ulkoisestikin kyyhkystä näki, että se on niin hyvässä kunnossa kuin vain voi olla.
 Mutta miten tulokaskyyhkyn uskaltaa laskea ensimmäisen kerran lentoon, kun sen sisäiseen navigaattoriin kodiksi on ohjelmoitu Gran Canaria?
 Auvisen mukaan tässä ei pitäisi olla ongelmia. Hän arvioi, että viime vuonna syntynyt lintu kotiutuu hyvin Haukiputaalle.
 – Kokeneempi kyyhky voisi lentoon päästessään ottaa suunnan kohti Kanariansaaria, mutta nuori lintu kiintyy nopeasti lakkaansa ja hahmottaa uuden ympäristönsä ensimmäisillä lennoillaan.
 Espanjan maataloushallinto kiinnostui kyyhkystä
 Vaikka omistaja ei kyyhkyään takaisin halunnutkaan, niin lintu vaikuttaa kiinnostavan Espanjassa.
 Ari-Pekka Auvisen mukaan heidän Kanarian yhteyshenkilönsä on kertonut paikallisen maataloushallinnon kiinnostuneen karkurikyyhkyn kohtalosta.
 – Ilmeisesti Espanjassa ihmetellään, että miten tällaista vaivaista pulua kohdellaan näin hyvin. Ensin halutaan palauttaa takaisin, ja kun se ei onnistu, niin sitten järjestetään uusi koti.
 Viestikyyhkyn aiempi omistaja ei halunnut takaisin eksynyttä lintuaan, mutta Kanariansaarten maatalousviranomainen kiinnostui kyyhkyn kohtalosta. Timo Nykyri / Yle
 Auvinen aikoo lähipäivinä lähettää maatalousviranomaiselle kuvia kyyhkystä ja sen uudesta kodista.
 Auvisen mukaan nuorta lintua ei olisi laskettu yksin lentoon kohti Kanariansaaria, vaan lomalentoyhtiö oli jo lupautunut lennättämään linnun kustannuksitta takaisin kotiin.
 – Tällä kertaa toki lämpimässä ja painestetussa tilassa, Auvinen naurahtaa.
 Keskustele aiheesta kello 22.00 saakka.
 Lue myös:
 Kalliokyyhky matkasi Teneriffalta Ouluun lentokoneen laskutelineessä ja selvisi siitä hengissä, nyt mietitään jo paluuta kotiin

Lentokoneessa Ouluun salamatkustanut kirjekyyhky jää Suomeen, koska espanjalainen omistaja ei sitä kaipaa – uudessa kodissa lintua kutsutaan Messiksi


Summary: Eduskuntavaalikampanjointi meinasi viedä mehut, silti Mauri Peltokangas on heti valmiina uudelleen kentälle.

Yli 13 000 äänen eduskuntauntuvikko, perussuomalaisten keskipohjalainen ääniharava Mauri Peltokangas, lähtee seuraavaksi keräämään äänipottia eurovaaleihin.
 Puolueen kärkiehdokas  Euroopan parlamenttiin on Laura Huhtasaari.
 Onko ehdokkuus oma vai puolueen toive?
 – Politiikka on joukkuelaji. Se menee kuin palloilulajeissa eli kun koutsi sanoo, että sä olet vasen laita, siihen on hyvä suostua. Lähden hakemaan mahdollisimman suurta äänisaalista perussuomalaisten taakse.
 Olet siis keräämässä ääniä pottiin, jolla saadaan edes yksi puolueen ehdokas läpi. Entä, jos saisitkin äänivyöryn ja se riittäisi omaan läpimenoosi? Kieltäytyisitkö, että äänesi saisi joku muu puolueen ehdokas?
 – Se katsotaan sitten vaalien jälkeen. Läpimenijän äänimäärä pitää olla niin suuri, että spekulointi on ennenaikaista. Katsotaan ensin tulos ja sitten joukkue, joka sinne lähtee.
 Ajattelevatko äänestäjäsi, että haikailet heti Euroopan parlamenttiin, vaikka he äänestivät sinut juuri ensikertalaisena eduskuntaan. Tuleeko kentällä petetty olo?
 – Tällä kertaa eduskuntavaalit ja eurovaalit ovat peräkkäin, joten ymmärrän sellaisia ajatuksia. Mutta jos haluamme ajaa agendaamme ja kansallismielisten koalitiota Euroopassa, meidän on onnistuttava myös eurovaaleissa. Siksi olemme kooneet mahdollisimman kovan listan – jolta löytyy kuten muiltakin puolueilta – uusia ja vanhoja kansanedustajia. Kikkailusta ei ole kyse, eikä tässä äänestäjiä mitenkään petetä.
 Joko takki on tyhjä, vai riittääkö vielä virtaa kampanjointiin?
 – Eduskuntavaali-rumba oli raskas, kun piti antaa itsestä kaikki. Nyt saa kevätauringosta voimaa, ja vielä kun muistaa ulkoilla ja syödä hyvin, niin hyvillä mielin voi lähteä kampanjoimaan.
 Nähdäänkö sinut turuilla ja toreilla?
 – Kyllä nähdään. Eurovaalikampanja on sillä tavalla erillainen, että kampanjaa pitää käydä koko maan alueella. Itse käyn niissä tilaisuuksissa, joita järjestetään vaalien tiimoilta, ja joihin rahkeet riittävät. Keskityn myös voimakkaasti sosiaaliseen mediaan.
 Kestääkö kukkaro toiset vaalit heti perään? Paljonko laitat omaa rahaa likoon?
 – Kukkaro ei kestä kenelläkään tällaista rumbaa. Minulla ei ole mitään sidosryhmiä taustalla, mutta teen sen minkä pystyn. Katsotaan sitten lopputulos.
 Keski-Pohjanmaan alueelta europarlamenttivaaleihin lähtee  viisi ehdokasta.
 Ehdokashakemukset on jätettävä Helsingin vaalipiirilautakunnalle viimeistään tänään torstaina klo 16 mennessä. Suomen eurovaalipäivä on 26. toukokuuta, ennakkoäänestys eurovaaleissa alkaa 15. toukokuuta.

Perussuomalaisten Mauri Peltokangas eurovaaliehdokkuudestaan: "Kun koutsi käskee, pelaaja tekee"


Summary: Vierailu toteutuu vielä huhtikuun aikana.

Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un aikoo vierailla Venäjällä lähiviikkoina, kertovat uutistoimistot.
 Vierailun aikana Kim tapaa Venäjän presidentin Vladimir Putinin.
 Uutista päivitetään

Uutistoimistot: Pohjois-Korean Kim tapaa Putinin Venäjällä


Summary: Perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa nähtiin torstaina erikoinen show, kun Halla-aho ei suostunut vastaamaan toimittajan kysymykseen.

Perussuomalaisten tiedotustilaisuudessa nähtiin torstaina erikoinen välikohtaus. Helsingin Sanomien toimittaja  Jarno Hartikainen  kysyi perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aholta  kommenttia hänen vanhoista blogiteksteistään, joiden takia Halla-aho on tuomittu kiihottamisesta kansanryhmää vastaan.
 Hartikainen kysyi Halla-aholta, ovatko blogitekstit nuoren vihaisen miehen kärkkäitä kommentteja, jotka eivät edusta hänen ajatteluaan, vai seisooko hän edelleen tekstinsä takana. Toimittaja perusteli kysymystään aiheen ajankohtaisuudella: koska "vanhat blogitekstit "tuntuvat kiertävän neuvotteluja".
 Halla-ahon vanhat blogitekstit nosti esille aiemmin sunnuntaina hallitustunnustelija  Antti Rinne  (sd.) osoituksena hänen ja Halla-ahon "ihmisyyteen liittyvistä näkemyseroista". Rinne palasi Halla-ahon teksteihin uudestaan maanantaina MTV:n haastattelussa pitäen niitä osoituksena arvoeroista.
 Halla-aho aloitti vastaamaan, että "on aika vaikeaa ottaa kokoelma kontekstistaan..." viitaten kontekstista irroittamiseen. Toimittaja Hartikainen keskeytti Halla-ahon ja sanoi, että voi antaa yhden sitaatin esimerkiksi, johon Halla-aho voisi vastata.
 Tässä vaiheessa tilanne kärjistyi totaalisesti.
 – Ei, ei, ei, Halla-aho sanoi ääntään korottaen ja kehotti Putkosta viemään toimittajalta mikrofonin pois.
 Perussuomalaisten viestintävastaava  Matti Putkonen  tuli tilanteeseen väliin ja vaati toimittajalta mikrofonia pois.
 – Pistetään poikki sitten. Sä annat nyt kysymyksen, Halla-aho vastaa ja annat mikrofoni tähän eteen pois, Putkonen sanoi.
 – Sä noudatat nyt sääntöjä täällä. Me ei käsitellä näitä asioita tässä, Halla-aho sanoi.
 Tilanne jatkui niin, että kysymykseen ei saatu ollenkaan vastausta ja tiedotustilaisuus jatkui seuraavilla kysymyksillä.

Perussuomalaisten tiedotustilaisuus kuumeni: Toimittaja kysyi Halla-aholta vanhoista blogiteksteistä – Putkonen keskeytti tilanteen


Summary: Ympäristöystävällisten materiaalien käyttö rakentamisessa voi aiheuttaa sisäilmaongelmia.

Rakentamisessa käytettävät uudet biomateriaalit saattavat aiheuttaa sisäilmaongelmia. Asiantuntijoiden mukaan niistä valmistettujen tuotteiden mikrobiologisen puhtauden kontrollointi on hankalaa.
 – Mukaan tulee muuttujia, joita ei välttämättä hallita. Raaka-aineeseen voi sisältyä epäpuhtauksia tai ennalta-arvaamattomia ominaisuuksia kuten epämiellyttäviä hajuja, sanoo ympäristölaboratorioverkosto Eurofinsin erityisasiantuntija  Mikko Saari .
 Esimerkiksi muovimattoihin on kehitetty viime vuosina biopohjaisia valmistusaineita, joiden toimivuudesta rakennukseen asennettuna ei ole käytännön tietoa. Saari epäilee, että bio- ja luonnonmateriaalien käyttäminen rakentamisessa voi olla tietyissä tilanteissa jopa terveysriski.
 Puhutaan, että teollinen on pahaa ja luomu hyvää. Terveyden kannalta näin ei välttämättä ole.  Mikko Saari
 Viime vuosina on uutisoitu sisäilmaongelmista, joita on ilmennyt melko uusissa rakennuksissa. Esimerkiksi Haminassa sijaitseva, pari vuotta vanha  päiväkoti  on parhaillaan remontissa. Myös 3-vuotiaassa  koulussa  Kotkassa tutkitaan mahdollista sisäilmaongelmaa, vaikka koulu rakennettiin sääsuojassa ja sisäilmariskejä välttäen.
 Saaren mielestä hiilijalanjäljen pienentämiseen tähtäävä, vähemmän ympäristöä kuormittavien rakennusmateriaalien valitseminen saattaa olla sisäilman kannalta väärä tapa.
 – Puhutaan, että teollinen on pahaa ja luomu hyvää. Terveyden kannalta näin ei välttämättä ole. Kemian teollisuuden tuotteet ovat tasalaatuisia ja tuotettu hallituissa olosuhteissa.
 Puulla isot päästöt
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan myös luonnonaineissa itsessään voi olla paljon sisäilmaan haihtuvia yhdisteitä.
 – Jos käytetään turvetta, olkea tai muuta luonnosta peräisin olevaa, niissä on todennäköisemmin luonnosta peräisin olevia mikrobeja kuten homeita, hiivoja, bakteereja ja sieniä kuin tehdasvalmisteisissa materiaaleissa, sanoo THL:n ympäristöyksikön päällikkö  Anne Hyvärinen .
 Mauro Rodrigues / AOP
 Yksi esimerkki niistä on puu, jolla on terveen rakennusmateriaalin imago. Hiilen sitomisen kannalta puurakentaminen on tervetullutta, mutta talojen sisäilman kannalta ehkä ei.
 – Puulla on isot päästöt. Suurimpia ovat terpeenit eli “tärpätti”. Yleinen mielikuva on kuitenkin, että puu ja muut luonnonmateriaalit eivät voi aiheuttaa sisäilmaongelmia.
 Olisi tavattoman tärkeää selvittää, mitä rakennusmateriaalit aiheuttavat terveydelle. Se on musta aukko.  Hannu Kiviranta
 Kyseessä on havupuista irtoava, männylle tuoksuva alfapineeni-niminen yhdiste. Se on tärpätin pääraaka-aine. Osa ihmisistä ei kestä hajua, toiset taas rakastavat sitä.
 – Ne, jotka eivät hajua kestä, voivat saada hankalia limakalvo-oireita. Havupuiden pihkasta irtoaa myös luonnonhartseja, joiden hapot voivat aiheuttaa kosketusärsytystä iholle. Jotkut ovat herkistyneet niille, sanoo tutkimusprofessori  Hannu Kiviranta  THL:n terveysturvallisuusosastolta.
 Maaleissa yhä myrkkyjä
 Jos rakennusmateriaali on saanut  M1-luokituksen , sen katsotaan olevan vähäpäästöinen ja sisäilman kannalta ongelmaton. Erityisasiantuntija Mikko Saaren mielestä vaatimukset ovat osin liian kevyet ja M1-luokiteltu tuotekin vaatii toimivan ilmanvaihdon.
 Hän huomauttaa, että esimerkiksi liuotinmaalien korvaaminen vesiohenteisilla ohjaa ajattelua harhaan.
 – Ajatellaan, että kaikki on nyt kunnossa. Todellisuudessa maaleista irtoaa edelleen yhdisteitä sisäilmaan, vaikka ne eivät haise. Haihtumista tapahtuu liuottimiin verrattuna pienemmässä määrin, mutta pidemmän aikaa.
 THL:n mukaan liuotinmaalien vakavista haitoista eli hermostovaikutuksista ja limakalvovaikutuksista on päästy eroon siirtymällä vesiohenteisten maalien käyttöön, mutta nyt maaleja joudutaan suojaamaan mikrobikasvustoilta.
 Petri Aaltonen / yle
 Liuotinmaaleja käytettäessä liuotin itsessään tuhoaa mikrobeja, koska niiden solurakenne ei kestä. Vesiohenteiset maalit sisältävät kevyempiä liuottimia, jotka eivät ole mikrobeille niin haitallisia.
 – Ne toimivat joissain tapauksissa jopa mikrobien ravintona. Siksi mikrobikasvua täytyy kontrolloida ja niihin joudutaan lisäämään jotain muuta mikrobeja tuhoavaa ainetta. Muuten maalit olisivat homeessa jo kaupasta ostaessa, sanoo tutkimusprofessori Hannu Kiviranta.
 Formaldehydiä vapauttavat aineet tuhoavat maaleista mikrobeja. Niistä saattaa päästä ilmaan formaldehydiä, joka on ärsyttävä yhdiste. Kivirannan mukaan myös isotiatsolinolit voivat aiheuttaa terveyshaittoja.
 – Maaliroiskeilta pitää suojautua hyvin. Terveyshaitan suuruus riippuu maalattavasta pinta-alasta. Isotiatsolinolit ovat sangen vähän haihtuvia eli pysyvät kiinni maalissa tai maalatuilla pinnoilla.
 Entä jos muovimatto menee rikki?
 Erityisasiantuntija Mikko Saaren mukaan M1-luokituksen kriteerit voisivat olla tiukemmat myös muovimattojen osalta. Osassa muovimattoja M1-luokitus perustuu tiiviiseen pintaan, vaikka pinnan alla saattaa olla haitallisia aineita.
 – Jos pinta rikkoutuu ja ilmaan pääsee epäpuhtauksia, tilanne ei ole välttämättä enää sama kuin silloin kun luokitus on annettu ja päästöt mitattu, Saari toteaa.
 Rakennusmateriaalien päästöluokitukset tekee Rakennustietosäätiö. Testaukseen on käytössä useita menetelmiä. Esimerkiksi hajutestauksessa käytetään erityisesti sitä varten suunniteltua kammiota.
 – Kouluttamattomat panelistit käyvät haistamassa tuoksua. He päättelevät hajun perusteella, olisiko se hyväksyttävissä rakennusmateriaalille tietyllä asteikolla. Mielestäni kriteerit ovat jo aika tiukat, kertoo luokituspäällikkö  Laura Sariola  Rakennustietosäätiöstä.
 Pohjalla ovat yhteiset EU-standardit, joista ei sovi poiketa.  Laura Sariola
 Tuotteet testataan vain myyntikuntoisina. Niitä ei vanhenneta eikä tutkita, miten kuluminen vaikuttaa päästöihin.
 – M1-luokituksen saanut materiaali on vähäpäästöinen siinä vaiheessa, kun se asennetaan. Pohjalla ovat yhteiset EU-standardit, joista ei sovi poiketa, Sariola toteaa.
 Standardeihin voi kuitenkin ehdottaa muutoksia.
 Ismo Pekkarienen / EOP
 Tutkimuksille kova tarve
 Vihreiden ja teollisten materiaalien herkkyyttä homehtua on jonkin verran tutkittu. THL:llä on tiedossaan neljä selvitystä, joista yhdessä materiaali kasteltiin kokonaan ja havaittiin, että vihreissä kipsilevyissä dominoi erilainen mikrobilajisto. Kolmessa muussa selvityksessä ei havaittu merkittävää eroa.
 Ongelma on, ettei terveysvaikutuksista ole juurikaan tutkimustietoa. Lisäksi uusien ja nykyisten materiaalien pitkäaikaiskäyttäytymisestä sisätiloissa tiedetään vain vähän. Kivirannan mukaan on käytännössä mahdotonta valmistaa materiaaleja niin, ettei ilmassa olisi mitään kemiallista yhdistettä.
 – Olisi kuitenkin tavattoman tärkeää selvittää, mitä nykyiset ja uudet rakennusmateriaalit aiheuttavat terveydelle. Se on musta aukko.
 Rakennusta pitäisi Kivirannan mukaan tarkastella kokonaisvaltaisesti: miten se on rakennettu, onko rakentamisessa tehty virheitä, pääseekö jostain kosteutta sisään.
 – Lisäksi pitäisi tutkia, toimiiko rakennuksen tekniikka eli onko se suunniteltu oikein ja käytetäänkö sitä oikein. Tässä olisi iso tulevaisuuden tutkimusaihe.
 Tuoreessa talossa on eniten päästöjä. Kiviranta muistuttaa, että vastavalmistunutta taloa pitäisi “uunittaa” eli lämmittää ja tuulettaa aktiivisesti pari viikkoa. Se haihduttaisi ja työntäisi helposti irtoavat päästöt ulos.
 – En tiedä, kuinka paljon tätä tehdään. Tuuletus siirtää samalla pois kosteutta, joka saattaa aiheuttaa myöhemmin ongelmia.

Ihana mielikuva luonnonmateriaaleista ei aina pidäkään paikkaansa: "Mukaan tulee muuttujia, joita ei välttämättä hallita"


Summary: Tampereen kaupunginhallitukselle esitetään, että ratikkalinja Koskipuistosta linja-autoaseman suuntaan suunniteltaisiin rakennettavaksi heti.

Tampere aikoo sittenkin jatkaa ratikkalinjaa Koskipuistosta linja-autoaseman tuntumaan jo piakkoin.
 Tuleva ratikkalinja kulkisikin jo alusta asti Tampereen yliopistolliselta sairaalalta Hatanpään valtatielle linja-autoaseman ja Ratinan kauppakeskuksen suuntaan. Aiemmin sekä Hervannan että Taysin linjan on ollut tarkoitus päättyä Pyynikintorille.
 Ratikkalinjan haarautumiseen on jo aiemmin varauduttu rakentamalla ratikalle vaihteet kiskoineen Koskipuistoon Hämeenkadun ja Hatanpään valtatien risteykseen.
 Ensi vuosikymmenen puolenvälin jälkeen ratikkalinja voisi jatkua linja-autoasemalta Pirkkalaan ja toisessa päässä Taysista Koilliskeskukseen.
 Hervannasta ratikalla pääsisi edelleen ensin Pyynikintorille ja myöhemmin Lentävänniemeen asti.
 Tampere on tilaamassa uuden linjauksen suunnittelua Raitiotieallianssilta vajaalla miljoonalla eurolla.
 Esimerkiksi Pirkanmaan yrittäjät ry on toivonut, että Hatanpään valtatien ratikkalinja rakennettaisiin valmiiksi jo ensimmäisessä vaiheessa eli vuoteen 2021 mennessä.
 Tampereen keskustan painopiste on siirtymässä etelään muun muassa Ratinan kauppakeskuksen ja tulevan Kannen ja monitoimiareenan vuoksi.
 Lisäksi käytöstä poistuvan Viinikan jätevedenpuhdistamon paikalle suunnitellaan uusia asuntoja vähintään 3 000 asukkaalle Hatanpään valtatien varteen.
 Lue lisää:
 Tampereen Hämeenkatu uusitaan perusteellisesti raitiotien rakentaminen yhteydessä – yli puolet raiteista jo valmiina
 Tampere kaipaa mielipiteitä Koilliskeskuksesta: suunnitelmissa lisää asukkaita, ratikka ja uimahalli

Tampereen ratikka kulkee ehkä sittenkin Taysista linja-autoasemalle jo heti ensivaiheessa


Summary: Liikenne saattaa paikoin jonoutua, vaikkei isoja ruuhkia ole odotettavissa.

Pääsiäisen menoliikenne on käynnistynyt rauhallisesti. Ajosää on suuressa osassa Suomea aurinkoinen, ja toistaiseksi liikennettä hidastavilta onnettomuuksilta on vältytty.
 Liikennepäivystäjä  Heidi Peltomaa  Tampereen tieliikennekeskuksesta kertoo, että tänään kiirastorstaina on kaksinkertainen määrä liikennettä normaaliin torstaihin verrattuna. Ruuhkia ei ole odotettavissa, mutta liikenne saattaa paikoin jonoutua.
 Liikenteen odotetaan vilkastuvan iltapäivällä yhden aikoihin ja normalisoituvan seitsemältä illalla. Vilkkaimmat tieosuudet ovat Nelostiellä Helsinki–Lahti–Jyväskylä-välillä, Kolmostiellä Helsingistä Tampereen suuntaan ja Viitostiellä Heinolan ja Varkauden välillä.
 Peltomaa muistuttaa, että pohjoisilla tieosuuksilla voi olla yhä tarvetta talvirenkaille, vaikka päätieosuudet ovatkin pääosin kuivia.
 Kaksipyöräiset ilmestyivät katukuvaan
 Traficomin johtava asiantuntija  Jussi Pohjonen  päivystää liikenteessä Kolmostiellä ajamalla Seinäjoelta Tampereelle. Pohjosen mukaan tielle mahtuu hyvin, eikä ruuhkista ollut ainakaan ennen puoltapäivää vielä tietoa.
 – Tässä näyttäytyy samanlainen tilanne kuin meidän muissakin juhlapyhissämme, eli menoliikenne alkaa päivää aiemmin kuin ennen. Ihmisillä on erilaisia työaikoja ja vapaita. Se näkyi eilen tien päällä, ja liikenteessä näytti paljon arkikeskiviikkoa vilkkaammalta.
 Pohjosen mukaan ainakin Etelä-Suomen päätieverkolla on tänään täysi kesäkeli. Hän muistuttaa, että liikenteessä näkyy kevään merkkinä myös moottoripyöriä, ja autoilijoiden kannattaa olla tarkkana eteen tulevien tilanteiden kanssa.
 Lue myös:   Pääsiäinen tietää poikkeuksia liikenteeseen ja aukioloihin – katso muutokset täältä

Kiirastorstaina tuplasti liikennettä tavalliseen torstaihin verrattuna – liikenne vilkastuu iltapäivällä


Summary: Euroskeptisten ryhmien ennustetaan saavan 14,3 prosenttia eurovaalien äänistä.

Euroopan parlamentin  teettämän mielipidetutkimuksen  mukaan euroskeptisten ryhmien saama äänimäärä kasvaa, mikäli Britannia osallistuu toukokuun eurovaaleihin.
 Kantarin toteuttaman tutkimuksen mukaan euroskeptisten ryhmien kannatus nousisi 13 prosentista 14,3 prosenttiin Britannian mukana olon myötä.
 Britannian osallistuu 23–26. toukokuuta pidettäviin vaaleihin, mikäli Theresa May ei siihen mennessä saa taivuteltua maan parlamenttia EU-erosopimuksen taakse.
 Mielipidetutkimuksen mukaan Euroopan kansanpuolue EPP säilyisi parlamentin suurimpana ryhmittymänä 180 paikallaan.

Mielipidetutkimus: Britannian mukana olo eurovaaleissa vahvistaa euroskeptisten asetelmia


Summary: Patentti- ja rekisterihallitus on ajanut säätiön perustajan Matti Koivurinnan erottamista vuodesta 2016 lähtien.

Turun hovioikeus on päättänyt koventaa käräjäoikeuden päätöstä ja erottaa  Matti Koivurinnan  Matti koivurinnan säätiön johdosta.
 Asiaa on ajanut Patentti- ja rekisterihallitus. PRH halusi säätiön perustajan Matti Koivurinnan ulos säätiön hallituksesta. PRH:n mukaan Matti Koivurinta ei ollut osallistunut säätiön hallituksen kokouksiin eikä hallituksen työskentelyyn, jonka takia hänet pitää erottaa.
 Hovioikeus katsoi ratkaisussaan, että Matti Koivurinta oli alkanut osallistua kokouksiin vasta vuoden 2016 jälkeen, kun tuli tietoiseksi PRH:n erottamishakemuksesta. Täten hovioikeus katsoi poissaolojen olleen tietoisia ja tahallisia.
 – Se, että Matti Koivurinta oli sittemmin korjannut menettelynsä, ei anna aihetta arvioida asiaa toisin, koska erottamishakemuksen perusteita on arvioitava hakemuksen jättämisen aikaisen tilanteen mukaisesti, hovioikeus perustelee tuomiossaan.
 PRH haki vuonna 2016 kauppaneuvos Matti Koivurinnan ja hänen veljenpoikansa  Juha Koivurinnan  erottamista säätiön hallituksesta. Turun käräjäoikeus päätti syksyllä 2017 erottaa Juha Koivurinnan säätiön hallituksesta, mutta Matti Koivurinta sai silloin jäädä.
 Käräjäoikeuden päätöksestä valitettiin hovioikeuteen, ja hovioikeus asettui nyt kannalle, että niin Juha Koivurinta kuin Matti Koivurinta tulee erottaa.
 Hovioikeus vapautti samalla Patentti- ja rekisterihallituksen käräjäoikeuden määräämistä lähes 85 000 euron korvauksista.
 Turkulainen kauppaneuvos Matti Koivurinta on säätiön perustaja. Säätiö omistaa Turussa Rettingin palatsin, joka pitää talossa Aboa Vetus & Ars Nova -museota. Ylen MOT-ohjelma kertoi viime vuonna, että vuosien poliisitutkinta säätiön rahojen käytöstä johti viime vuonna syyttämättäjättämispäätökseen.
 Hovioikeuden päätöksestä voi hakea valitusoikeutta korkeimpaan oikeuteen.
 Lue lisää:
 PRH haluaa itselleen oikeuden erottaa säätiöiden hallituksia - "Ne on täysiä idiootteja", sanoo asianajaja
 Juha Koivurinnalle kenkää Matti Koivurinnan säätiöstä
 TS: Poliisi ei aloita esitutkintaa Matti Koivurinnan säätiön sijoituksista

Matti Koivurinnan säätiöstä potkut saa itse perustaja – Hovioikeus: poissaolot hallituksen kokouksista olivat tahallisia


Summary: Käräjäoikeus totesi selvitysten perusteella, että epäillyt eivät syyllistyneet laiminlyönteihin.

Käräjäoikeus on hylännyt syytteet tapauksessa, jossa Päijät-Hämeen keskussairaalan lääkäriä ja hoitajaa epäiltiin kuolemantuottamuksesta.
 Syyttäjän mukaan  hengitysvaikeuksista kärsineen leikkauspotilaan omaista ei ollut ohjeistettu riittävän hyvin potilaan kotiuttamisen yhteydessä. Kotiin oli annettu mukaan hengitystä avustava laite.
 Syytteessä todettiin myös, että potilaalle olisi jätetty tekemättä hengitysvajaukseen liittyviä lisätutkimuksia ennen kotiuttamista.
 Käräjäoikeus totesi selvitysten perusteella, etteivät mitkään seikat osoittaneet lääkärin yleisesti laiminlyöneen potilaan kotiuttamisen riittävää järjestämistä. Lääkärin toimintatapa potilaan kotiuttamisessa ei osoittanut hänen rikkoneen olosuhteiden edellyttämää ja häneltä vaadittavaa huolellisuusvelvollisuutta.
 Käräjäoikeuden mukaan oli myös selvää, että syytetty hoitaja ei ollut vastuussa potilaan kotiuttamisesta. Asiassa ei ole myöskään näytetty, että kyseinen hoitaja olisi antanut potilaalle hengitystä avustavan laitteen kotiin mukaan.
 Esille ei ole myöskään tullut, että hoitaja olisi laiminlyönyt selvittää laitteeseen liittyvän käyttöopastuksen.
 Lääkäri ei rikkonut virkavelvollisuutta
 Käräjäoikeus katsoi, etteivät laiminlyönneistä epäillyt hoitaja ja lääkäri ole olleet ylipäätään tietoisia, että potilas oli saanut kaksoisventilaatiolaitteen kotiin tai että tämä olisi edes tarvinnut sellaista.
 Käräjäoikeus hylkäsi molempien epäiltyjen syytteet kuolemantuottamuksesta. Syyttäjä vaati lääkärille rangaistusta myös tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta, mutta tämänkin syyte hylättiin.
 Tapahtumaketju ajoittui vuodenvaihteeseen 2014–2015.

Hoitajan ja lääkärin syytteet hylättiin – epäiltiin kuolemantuottamuksesta hengitysvaikeuksista kärsineen kotiuttamisessa


Summary: Puhe ongelmalähiöistä on haitallista etenkin lapsille ja nuorille, sanoo lähiötutkija Lotta Junnilainen.

"Kääntelen sulta lumpiot nurin ja teen susta ajokoiran, jos rupeet kettuileen."
 Kuusikymppisten seurue hörppii iltapäiväoluitaan Tampereen Hervannan Kultaisessa Apinassa. He kuuntelevat  Tapio Ahlgrenin  muisteloita kymmeniä vuosia sitten paikallisella grillillä sattuneesta välikohtauksesta.
 Pöytäseurue vakuuttaa, että villit tyypit ovat häipyneet. Toisella korvallani kuulen kuinka baarin ulkopuolella joku ärisee ja möykkää sekavia.
 Kultaisessa Apinassa kokoontuneen seurueen mielestä vanhaa hervantalaista yhteisöllisyyttä on vielä olemassa, mutta ei yhtä voimakkaana kuin muutama vuosikymmen sitten. Jani Aarnio / Yle
 Ovatko suomen lähiöt ongelmapesiä, joissa kytee vihaa ja katkeruutta? Tuntevatko kaikki suomalaiset olevansa mukana Suomi Oy:n menestystarinassa, jossa kaikki taloudellisen vaurauden mittarit osoittavat koilliseen.
 Tampereen yliopiston professori  Harri Melin  hörppii kahvia nurkkapöydässä. Missä kohtaa lähiöiden ja muun vaurastuvan Suomen tiet pääsivät erkanemaan?
 – Moni lähiö rakennettiin 1960-luvun kaupungistumisen hulluina vuosina, kun maalta kaupunkeihin tulleille työläisperheille tarvittiin koteja, Melin avaa.
 Tuohon aikaan uutuuttaan kiiltävät asunnot edustivat uuden työväenluokan suomalaista unelmaa. Sittemmin lähiöt ovat alkaneet Melinin mukaan jakautua eri kasteihin.
 – Osa vanhoista lähiöistä on jäänyt uinumaan 90-luvulle ja osaa kehitetään hyvin vahvasti.
 Harri Melin on huolissaan koulushoppailun aiheuttamasta eriarvoistumisesta. Jani Aarnio / Yle
 Turun yliopistossa tehdystä  tutkimuksesta  selviää, että Suomessa on useita asuinalueita, joihin on kasaantunut tavallista enemmän huono-osaisuutta eli köyhyyttä, kouluttamattomuutta ja työttömyyttä.
 Melin muistuttaa, että esimerkiksi korkea työttömyysaste ei kerro koko totuutta siitä, miten yksittäisessä lähiössä voidaan. Asuinalueiden maineeseen vaikuttavat niin sanotut huono-osaisuuden taskut, yksittäiset talot ja jopa raput, jotka saavat lähiön näyttämään pahalta tilastoissa.
 – Meillä ei ole ongelmalähiöitä vaan lähiöiden sisällä on ongelmia.
 Viisi vuotta lähiöissä
 "Etkö sä osaa bilistä?"
 Lotta Junnilainen  ei osannut. Monessa lähiössä nuorisotalo on se paikka, jossa hengataan ja kasvetaan. Ja siellä on biljardipöytä.
 Helsingin yliopiston väitöskirjatutkija Lotta Junnilainen jalkautui viideksi vuodeksi kahteen lähiöön, joista toinen on pääkaupunkiseudulla ja toinen Länsi-Suomessa. Hän ei halua kertoa lähiöiden nimiä. Niillä ei ole hänen mukaansa merkitystä.
 Nyt projekti on valmis. Sen tuloksena syntyi väitöskirjatutkimus Lähiökylä, jossa Junnilainen avaa sitä, millaiseksi vuokravaltaisten – ja monella mittarilla huono-osaisten – lähiöiden ihmiset kokevat elämänsä. Hänen tutkimansa lähiöt saatettaisiin helposti nimetä ongelmalähiöiksi.
 Lotta Junnilainen vietti tutkimustaan varten viisi vuotta kahdessa eri lähiössä.  Lotta Junnilainen
 Lotta Junnilainen lopettaisi kokonaan ongelmalähiöistä puhumisen, koska sellaisia ei hänen mukaansa Suomessa ole. Junnilaisen mielestä Suomessa on lähiöongelma sen suhteen, miten ulkopuoliset näkevät niissä asuvat ihmiset.
 Junnilaisen mukaan ongelmilla viitataan usein paikalliseen elämänmenoon. Mutta kenellä on oikeus määritellä, millainen elämä on ongelma?
 – Kun puhutaan ongelmalähiöstä, niin oikeasti puhutaan ihmisistä. Se on kiertoilmaus, jolla leimataan yhteiskunnan alemmat luokat. Sana pitäisi laittaa pannaan.
 Harri Melin on samaa mieltä. Hänen mukaansa puhe ongelmalähiöstä voi saada aikaan negatiivisen kierteen, joka näkyy esimerkiksi asuntojen hintojen romahtamisena.
 – Ongelmalähiö on stigma, joka leimaa asukkaansa epäilyttäviksi.
 Kaikki tuntuu heistä vaikeammalta kuin ennen.  Lotta Junnilainen
 Aikuisen on helppo hymähdellä ongelmalähiöpuheille. Lapsille ja nuorille ne voivat sen sijaan aiheuttaa hämmennystä, sillä ongelmaksi nimetty lähiö on heidän kotinsa.
 – Seuraa ristiriita, jossa paikka jossa asut on sekä hyvä että paha, Lotta Junnilainen sanoo.
 Junnilaisen mukaan ongelmalähiöpuhe synnyttää outoja tilanteita. Lähiöillä on kova tarve saada nuoret kiintymään kotikulmiinsa ja pitämään niistä huolta yhteisöllisesti. Samalla heitä kannustetaan lähtemään pois.
 – Yrittäkää nähdä maailmaa ja menkää muualle kouluun. Muuten päädytte roikkumaan ostarille.
 Nuori kasvaa ristiriitaisten viestien ympäröimänä: samaan aikaan sanotaan, että lähde pois ja samalla sanotaan, että kiinnity paikkaan.
 Kaikilla on samat mahdollisuudet menestyä – vai onko?
 – Ei ole, Junnilainen sanoo.
 Hänen mielestään kaikilla suomalaisilla ei ole tasavertaisia mahdollisuuksia edetä elämässään kohti ylempiä sosiaalisia luokkia.
 – Se on kaunis ajatus, joka ei pidä paikkansa. Sen ymmärtäminen on vaikeaa heille, jotka nauttivat tasa-arvoisen yhteiskunnan hedelmistä.
 En muuttanut pois siksi, että olisin halunnut pois.   Markus Savolainen
 Junnilainen kutsuu ajatusta tasavertaisista mahdollisuuksista suomalaiseksi unelmaksi. Se on hyvinvointivaltion tuottama versio amerikkalaisesta unelmasta, jossa jokaisesta voi tulla mitä vaan.
 – Vaikka meillä on verraten tasa-arvoinen yhteiskunta, niin myös meillä elämässä etenemiseen vaikuttaa voimakkaasti se, mihin yhteiskunnalliseen asemaan sattuu syntymään.
 Hervanta kasvoi kovaa vauhtia 1970-luvulla.  Tämä kuva on vuodelta 1975. Antero Tenhunen / Yle
 Junnilainen avaa ajatustaan ajatusleikillä, jossa kaksi nuorta saa eteensä samanlaiset tontit ja talopaketit.
 – Toisella on täydelliset työkalut, rakennusohjeet ja taustavoimat kertomassa mitä tehdä. Toisella on seitsemän erilaista vasaraa eikä hajuakaan, miten sitä käytetään ja mitä sillä pitäisi tehdä.
 Professori Harri Melinin mukaan Suomi on monella mittarilla tasa-arvoinen maa. Esimerkiksi palkkaerot ovat kansainvälisesti vertailtuna maltilliset työmarkkinapolitiikan ansiosta.
 Meillä ei ole ongelmalähiöitä vaan lähiöiden sisällä on ongelmia.  Harri Melin
 Yksi perinteinen lääke eriarvoistumista vastaan on Melinin mukaan ollut peruskoulujärjestelmä, joka on pitänyt huolen siitä, että – ainakin periaatteessa – kaikilla on samat mahdollisuudet saada koulutusta ja menestyä elämässään asuinpaikasta riippumatta.
 Melinin mukaan peruskoulu on alkanut rapautua ja Suomeen on syntynyt koulushoppailun kulttuuri. Suurissa kaupungeissa yläkouluikäisistä melkein kolmannes on muissa kouluissa kuin heidän pitäisi asuinpaikkansa perusteella olla.
 – Koulushoppailu on uusi ilmiö Suomessa. Keskiluokka valitsee asuinpaikkansa sen perusteella, millaisia kouluja siellä on.
 Hiljaiset signaalit
 Molemmissa Lotta Junnilaisen tutkimissa lähiöissä ihmisillä on tunne epäoikeudenmukaisuudesta yhteiskuntaa kohtaan. Ne hyväosaiset eivät ymmärrä elämäämme, ja poliitikot eivät aja asiaamme.
 Junnilainen korostaa, etteivät kaikki ajattele niin. Mutta moni ajattelee. Ihmisten katkeruutta lisäävät lisääntyvä työttömyys ja tunne hallinnan puutteesta.
 – Lähiöissä melkein kaikkien lähipiirissä on ihmisiä, joiden ovat työt loppuneet tai muuttuneet epävarmoiksi.
 Ihmisistä tuntuu, että maailma muuttuu kovaa vauhtia, ja sen muutoksen hyödyt tuntuvat valuvan joillekin muille, Junnilainen sanoo.
 – Kaikki tuntuu heistä vaikeammalta kuin ennen.
 Ruotsalaisessa Husbyn lähiössä mellakoitiin rajusti kuutisen vuotta sitten. Poliisi oli surmannut pidätystilanteessa iäkkään husbyläisen miehen. Katkeroitunut nuoriso vastasi sytyttämällä autoja tuleen. Mellakointi jatkui useita päiviä ja levisi muihin lähiöihin ja kaupunkeihin Ruotsissa.  Fredrik Sandberg / EPA
 Junnilaisen mukaan Suomessa ollaan osattu hyvin estää äärimmäistä ahdinkoon joutumista ja ulkopuolisuutta. Eriarvoistuminen ja katkeruus eivät ole juurikaan purkautuneet väkivaltaisena käytöksenä.
 – Väkivaltaisen käytöksen sijaan se näkyy ei-tekemisenä ja passivoitumisena kuten äänestämättä jättämisenä.
 Lotta Junnilainen ei usko, että Suomessa tullaan näkemään lähiaikoina isompaa liikehdintää lähiöissä. Samalla hän muistuttaa, että Suomi ei ole irrallaan muun maailman ilmiöistä.
 – Tilanteet voivat eskaloitua nopeasti.
 Junnilaisen mukaan se vaatii vain sen, että jengi nuoria keksii polttaa enemmän kuin yhden auton. Mediakohu on valmis ja ongelmat alkavat ruokkia itseään.
 Junnilaisen mukaan yksi iso tekijä Suomen rauhalliseen tilanteeseen on se, että Suomessa poliisi on toiminut hyvin ja kovia otteita ei ole käytetty.
 Asumisloukku ja rakas kotikulma
 Varjobaarin sohvaa valaisevat värikkäät esiintymisvalot. Tamperelaisen Mansesteri-yhtyeen MC Mane eli  Markus Savolainen  muistelee nostalgisella lämmöllä elämää 90-luvun menoa. Naapurilähiössä syntynyt mies vietti paljon aikaa rankan paikan mainetta nauttineessa Hervannassa.
 – Mölyä oli enemmän kuin nykyään. Kun olin tädillä yötä, niin siellä pelotti välillä nukkua. Joka viikonloppuyö oli hirveetä huutoa ja kolinaa ulkona ja rappukäytävissä.
 Savolaisen mukaan kovan jengin mainetta kannettiin ylpeydellä. Kotikulmia kunnioitettiin.
 – En muuttanut pois siksi, että olisin halunnut pois. Tuli vain mahdollisuus ostaa oma asunto muualta.
 Lähiöiden lapset ja nuoret joutuvat outoon tilanteeseen, kun heitä kannustetaan jättämään kotikulmansa heti kun mahdollista.
 Kuitenkin joka kolmas lähiössä asuva kokee olevansa asumisloukussa, kertoo Helsingin yliopiston tuore  tutkimus .
 Asumisloukussa oleva ihminen haluaisi muuttaa pois nykyisestä asunnostaan, mutta ei syystä tai toisesta siihen pysty. Muuttoon ei yksinkertaisesti ole varaa.
 Asumisloukku voi olla myös terveysriski, sillä loukussa oleminen aiheuttaa pitkittynyttä stressiä.
 – Asumisloukkuun liittyvä stressikokemus on tällaisilla alueilla melko yleinen, mikä osaltaan auttaa ymmärtämään asuinalueiden välisiä terveyseroja, Helsingin yliopiston Kaupunkitutkimusinstituuti tutkijatohtori  Teemu Kemppainen  sanoo.
 Lotta Junnilainen muistuttaa, että lähiöissä on paljon ihmisiä, jotka eivät halua lähteä muualle. Lähiöissä elävät ovat hänen mukaansa monella tavalla tyytyväisiä elämäänsä, vaikka he kokevatkin elämän jakaneen heille epäreilut kortit.
 – Ihmiset ovat tyytyväisiä paikassa, jossa kaikilla on jollain tavalla sama yhteiskunnallinen asema.
 Liki 25 000 asukkaan Hervanta on kehittynyt paljon viimeisen parinkymmenen vuoden aikana. Sosiaaliset ongelmat sijoittuvat hyvin rajatuille alueille,  jopa yksittäisiin rappukäytäviin.  Jani Aarnio / Yle
 Junnilaisen kokemusten mukaan monet lähiöiden asukkaat eivät välitä huonosta maineesta. Silti käytännössä kaikki aloittavat keskustelun sanomalla "tällä paikalla on huono maine, mutta ei tää ole sellainen kun sanotaan".
 Kultaisen Apinan pyöreässä pöydässä äänenvoimakkuus on vähän noussut, iltapäivä on edennyt. Hervantaa suitsutetaan kuin yhdestä suusta.
 – Kyllä täällä pidetään kaverista huoli. Jos ei kuulu muutamaan päivään mitään, niin kysellään perään, Tapio Ahlgren sanoo ylpeyttä äänessään.
 – Mutta ei se ihan samanlaista ole kuin aikanaan. Joskus vielä pidettiin oikeasti huolta, naapurin lapsistakin. Mutta kyllä täällä on tietynlainen henki. Ketään ei jätetä yksin.
 Ovatko lähiöt mainettaan parempia? Millaisia muistoja sinulla on lähiöistä? Keskustelu on avoinna 18.4. kello 22 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Reetta Rädyn kolumni: ”Noiden kodissa asuu isä” – yksinhuoltajien alueella ydinperhe on poikkeus
 Yle tutki kaikki Suomen 3 030 asuinaluetta – tähtiluokitus kertoo, millainen naapurustosi on muihin verrattuna

Tutkijoiden mielestä Suomessa ei ole ongelmalähiöitä – "Se on kiertoilmaus, jolla leimataan alemmat luokat"


Notre Damen palo jätti katedraalissa käyneet katoliset orvoiksi. Nyt heille suunnitellaan väliaikaista "katedraalia", joka nousee Notre Damen eteen.
 Väliaikainen kirkko tehdään puusta. Sen on tarkoitus palvella siihen saakka, kunnes Notre Dame saadaan korjattua.
 – Emme voi vain sanoa, että katedraali on nyt suljettu viideksi vuodeksi ja sillä siisti, Notre Damen arkkipappi  Patrick Chauvet  perusteli hanketta ranskalaisella CNews-kanavalla.
 Pariisin kaupunginjohtaja  Anne Hidalgo  on näyttänyt hankkeelle vihreää valoa lupaamalla osan Notre Damen edessä olevasta aukiosta väliaikaiselle kirkolle.
 Chauvet'n mukaan rakennustyöt pyritään aloittamaan niin pian kuin Notre Damen palon raivaustyöt on saatu turvallisesti loppuun.

Kodittomiksi jääneille katolisille balsamia haavoihin – Notre Damen eteen nousee väliaikainen puinen katedraali


Summary: Pääministeri Jüri Ratas vakuutti, että hallitus on kaikkien virolaisten hallitus, joka tukee oikeusvaltiota ja sananvapautta.

Viron parlamentti eli riigikogu on hyväksynyt hallituspohjan, johon kuuluvat keskustavasemmistolainen keskustapuolue sekä oikeistokonservatiiviset Viron konservatiivinen kansanpuolue EKRE ja Isänmaa-puolue. Hallitus vannonee virkavalansa puolentoista viikon päästä.
 Riigikogu siunasi keskustan  Jüri Ratasin  johtaman hallituksen äänin 55–44. Vastaan äänestivät oppositiopuolueet, oikeistoliberaalinen reformipuolue ja sosiaalidemokraatit. Kaksi reformipuolueen kansanedustajaa oli poissa äänestyksestä.
 Hallituspohjaa vastaan äänestivät myös keskustasta vaalien jälkeen eronnut  Raimond Kaljulaid  ja Isänmaan kansanedustaja  Viktoria Ladõnskaja-Kubits . Voimakkaasti oikeistopopulistisen EKRE:n nousu hallitukseen oli heille liikaa.
 Ladõnskaja-Kubits sanoo sosiaalisessa mediassa, että hänen äänensä oli suunnattu sitä vastaan, miten halventavasti EKRE puhuu niin muista kansallisuuksista ja uskonnoista kuin naisista. Oman maailmankatsomuksensa hän määrittelee järkeväksi konservatiivisuudeksi.
 Viroon maaliskuun alussa valitut kansanedustajat kuuntelivat riigikogun istuntosalissa Jüri Ratasin puhetta.  Toms Kalnins / EPA-EFE
 Jüri Ratas korosti ennen äänestystä riigikogussa pitämässään puheessa, että hallitus on kaikkien virolaisten hallitus, ei vain niiden, jotka äänestivät siihen kuuluneita puolueita. Samalla hän painotti kompromissien merkitystä.
 Riigikogun kaikki puolueet haluavat rakentaa entistäkin parempaa Viroa; eroa on vain siinä, mitä keinoja ne pitävät parhaimpina, Ratas sanoi toisen pääministerikautensa alla.
 Parannettavaa hän löysi muun muassa naisten ja miesten palkkaerossa, joka on Virossa EU:n suurin, ja muiden kuin vironkielisten integroimisessa yhteiskuntaan. Kieliryhmät ovat usein jääneet toisilleen usein vieraiksi, hän myönsi.
 Viron 1,3 miljoonasta asukkaasta 900 000:n äidinkieli on viro. Muita äidinkieliä on yli 200, mutta käytännössä jakolinja kulkee viron- ja venäjäkielisten välillä. Muita kieliä puhuvia on vain pari prosenttia.
 Hallitussopimus ei ole kiveen hakattu.  Pääministeri Jüri Ratas
 EKRE:n kansalliskonservatiivisuudesta ja rajusta kielenkäytöstä huolestuneille lienevät tarkoitetut Ratasin vakuutukset siitä Viro on demokraattinen oikeusvaltio, jossa pätevät ihmisoikeudet, sananvapaus ja yksilönvapaudet.
 – Virossa ole sijaa kansallisuuksien väliselle vihalle, antisemitismille tai yhteiskuntaa repivälle retoriikalle. Elämä Virossa edistyy paljon paremmin ystävällisillä sanoilla ja hyvillä lauseilla kuin terävillä solvauksilla, Ratas sanoi.
 EKRE:n EU-vastaisuutta puolestaan sivusi puheen kohta, jossa Ratas korosti, että EU- ja Nato-jäsenyydet ovat vastakin keskeinen osa Viron ulko- ja puolustuspolitiikkaa.
 Hallitussopimus (josta voit lukea  lisää tästä linkistä ) ei ole kiveen hakattu, Ratas sanoi äänestyksen jälkeen Viron yleisradion  Esimene stuudio  -tv-lähetyksessä.
 Muuttuvassa maailmassa voi syntyä yhtäkkiä ongelmia, joita ei vielä voi arvatakaan, joten hallitussopimuksen on oltava elävä asiakirja, hän perusteli.

Viro sai hallituksen – yksi hallituspuolueiden kansanedustaja äänesti oikeistopopulismia vastaan


Summary: Yle vie katsojat keskelle solisevaa luontoa, Helsingin Longinojan purolle torstaina 14:30. Kävelyllä mukana on palkittu luontoaktiivi Juha Salonen.

Lähipäivien lämpimät säät kutsuvat ulos seuraamaan, miten luonto herää kevääseen. Yle tarjoaa varaslähdön pääsiäisen ulkoilukeleihin torstaina iltapäivällä.
 Tule mukaan kävelylle taimenpuron varrelle Helsingin Longinojalle. Voit seurata suoraa lähetystä Longinojalta tästä artikkelista ja Areenasta klo 14:30 alkaen.
 Lähipäivinä kannattaa muutenkin suunnata ulos, sillä on luvassa aurinkoista ja mukavaa ulkoilusäätä, kertoo Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Itse asiassa aivan lähipäivät ovat jopa lämpimämpiä kuin pääsiäinen. Torstaina aurinkoisessa säässä lämpötilat voivat olla sisämaassa 16–17 astetta. Rannikolla on todennäköisesti viileämpää, sillä merituuli viilentää säätä.
 Perjantaina lämpötilat ovat suurin piirtein samoissa, mutta sää on todennäköisesti hieman pilvisempää. Pääsiäisenä aurinkoisuus ja lämpötilat saattavat hieman vaihdella edestakaisin, mutta ulkoiluun on erinomaiset olosuhteet.
 – Lauantaina pilvisyys taas vähenee, mutta lämpötilat saattava hieman laskea. Lauantaina päästäneen lämpötiloissa kuitenkin 10–15 asteen tienoille. Lämpimintä on Länsi-Suomessa, sanoo Koskela.
 Sunnuntaina pilvisyys taas vähän lisääntyy ja tuulikin hieman voimistuu etelän puolelta.
 Aurinkoinen sää jatkuu - sateita ei näköpiirissä
 Meteorologi Koskelan mukaan aurinkoinen kevätsää jatkuu myös pääsiäisen jälkeisellä viikolla.
 – Viikko näyttää aurinkoiselta ja lämpötilat nousevat monin paikoin jo yli 15 asteen. Parhaimmillaan lämpötilat voivat olla lähempänä 20 astetta.
 Keväinen sää on saanut luonnon jo heräämään, mutta pieni sade tekisi nyt hyvää. Sateita ei kuitenkaan ole näköpiirissä, sanoo Koskela.
 – Maanantaina näyttäisi olevan ihan pieni sateen mahdollisuus, mutta muuten sateita ei ole näköpiirissä.

Lämpö, aurinko ja lempeä kevätsää houkuttelevat nyt ulos – Ota varaslähtö ulokoilukeleihin ja seuraa suoraa lähetystä tarumaiselta taimenpurolta


Summary: Sunnuntaisissa eduskuntavaaleissa osa äänestyslipuista hylättiin esimerkiksi ylimääräisten merkintöjen takia.

Suomen eduskuntavaaleissa hylättiin 17 844 äänestyslippua. Se on 0,6 prosenttia äänestäneistä, kerrotaan oikeusministeriöstä. Vaalitulos vahvistui eilen illalla, kun vaalipiirilautakunnat vahvistivat tarkistuslaskentojen  tulokset  oikeusministeriölle.
 – Hylkäysprosentti on hyvinkin tavanomainen. Yleensä se on vaaleissa siinä 0,5 prosentissa, kertoo neuvotteleva virkamies  Heini Huotarinen  oikeusministeriöstä.
 Esimerkiksi Varsinais-Suomen vaalipiirissä hylättyjä ääniä annettiin kaikkiaan noin 1 200 sunnuntaisissa eduskuntavaaleissa. Hylättyjen äänien osuus vaalipiirissä oli 0,4 prosenttia joka on suurin piirtein sama kuin neljä vuotta sitten.
 Kuntakohtaisia eroja ei juurikaan ole, kertoo Varsinais-Suomen vaalipiirilautakunnan kansliasta sihteeri  Juha Karvinen .
 – Yksittäisessä vaalissa hylkäämisprosenttiosuus voi jonkun kunnan osalta olla suurempi jos kunnan äänimäärä on hyvin pieni. Tällöin muutamankin hylätyn äänen osuminen tuohon kuntaan voi nostaa lukemaa, vaikka absoluuttinen kappalemäärä ei olekaan suuri, kuvailee Karvinen.
 Sydämiä äänestyslippuun
 Tämänkertaisten vaalien osalta Varsinais-Suomen vaalipiirin mitättömistä äänistä lähes puolet tilastoituu kategoriaan ”asiaton merkintä”. Myös valtakunnallisesti luku on samansuuntainen, kerrotaan oikeusministeriöstä.
 – Se ei kuitenkaan suoraan tarkoita sitä, että yli 500 äänestyslipussa olisi Varsinais-Suomessa ollut asiaton merkintä. Valtaosassa niistä on, mutta tuohon tilastointikategoriaan joudutaan sijoittamaan myös ne äänestysliput, joissa on sellainen numero, jota ei ole ehdolla Varsinais-Suomessa. Toisin sanoen numero oli suurempi kuin 192 eli suurin meidän vaalipiirissä ollut ehdokasnumero. Tällöin on voinut olla kysymys siitä, että äänestäjä on syystä tai toisesta päättänyt merkitä sellaisen ehdokkaan numeron, joka on ehdolla esim. Uudellamaalla, Helsingissä tai Pirkanmaalla, selittää Juha Karvinen.
 Karvisen mukaan esimerkiksi sydämien lisääminen äänestyslippuun on tavanomaista. Kokonaan tyhjiä äänestyslippuja Varsinais-Suomen vaalipiirissä oli runsaat 400. Epäselviksi jääneitä numeroita oli vajaat 200. Leimaamatta jääneitä äänestyslippuja oli taas vajaat 40.
 Karvisen mukaan tyypillistä on, että ensimmäisessä äänten laskennassa hylättyjen osuus on hieman suurempi kuin tarkastuslaskennassa.
 – Toisin sanoen kunnissa toimivilla vaalilautakunnilla voi olla paikallisesti ehkä tiukempi linja epäselviksi katsottavien numeroiden osalta kuin vaalipiirilautakunnalla. Vaalipiirilautakuntahan käy tarkastuslaskennassa kaikki nuo läpi, jolloin myös muodostuu yhtenäinen linja, Karvinen sanoo.
 Yhteensä Varsinais-Suomessa äänesti vajaa 278 000 äänioikeutettua. Yhteensä Suomessa äänesti yli kolme miljoonaa suomalaista ja äänestysprosentti nousi 72,1 prosenttiin.

Asiattomia merkintöjä löytyi tänäkin vuonna äänestyslipuista – eduskuntavaaleista 17 844 lippua hylkyyn


Timo Soini kertoo Plokissaan, että hän ei lähde ehdolle eurovaaleissa.

Timo Soini ei lähde ehdolle eurovaaleihin


Summary: Mineriittilevyjä säilytettiin maassa ja lisäksi työmaiden valvonnassa oli puutteita. Yhtiön johto tuomittiin sakkoihin.

Ulkoverhousremontteihin erikoistunut yritys tuomittiin käräjäoikeudessa sakkoihin työturvallisuusrikoksista.
 Yhtiö teki ulkoverhousremonttia kahdessa omakotitalossa Imatralla. Työhön kuului asbestia sisältäviä mineriittilevyjen irrottamista.
 Käräjäoikeuden mukaan yhtiö laiminlöi työturvallisuusmääräyksiä.
 Kolme työnjohtajaa ja toimitusjohtaja tuomittiin päiväsakkoihin. Sakkojen suuruus vaihtelee 390 eurosta 1225 euroon. Lisäksi remonttiyritys tuomittiin 8000 euron suuruiseen yhteisösakkoon. Syyttäjä vaati 40 000 euron yhteisösakkoa.
 Puutteita asbestin käsittelyssä
 Työturvallisuusmääräyksiä laiminlyötiin muun muassa työmaiden valvonnassa ja varsinaisessa purkutyössä. Lisäksi asianmukainen asbestijätteen käsittely oli puutteellista molemmissa imatralaisessa remonttikohteessa.
 Asbestijätettä oli säilytetty maassa pressun päällä siten, että osa hajonneista mineriittilevyjen paloista oli levinnyt pressun ulkopuolelle. Toisessa remonttikohteessa purkujätettä on ollut lavalla peittämättömänä.
 Käräjäoikeuden mukaan asbestipölyn hallitsemiseksi mineriittilevyt olisi, varsinkin niiden hajottua, pitänyt välittömästi pakata tiiviisiin pakkauksiin.
 Puutteet tulivat ilmi, kun aluehallintovirasto teki työmaalle tarkastuskäynnin remontin alkuvaiheessa.
 Lisäksi asianmukaiset työmaata rajaavat asbestinauhat puuttuivat. Ne laitettiin paikoilleen vasta tarkastuksen jälkeen.
 Käräjäoikeuden mukaan laiminlyönneissä oli kyse pikemmin työnantajan työsuojeluvastuisiin liittyvästä osaamattomuudesta ja ymmärtämättömyydestä kuin taloudellisen hyödyn tavoittelusta ja piittaamattomuudesta.
 Kahden syytteet hylättiin
 Kahden aliurakoitsijan syytteet asbestipurkutyörikkomuksesta puolestaan hylättiin. Syyttäjän mukaan olivat tehneet töitä ilman asbestipurkutyölupaa.
 Oikeudessa selvisi, että urakoitsijoilla oli henkilökohtaiset asbestipurkutyöluvat, mutta heidän toiminimillään ei.
 Aliurakoitsijat olivat laskuttaneet yrittäjyyden ajan töistään lähes ainoastaan tuomittua yhtiötä. Näin ollen käräjäoikeus katsoo, että aliurakoitsijat olivat työsuhteessa pääurakoitsijaan. Tällöin yhtiön ylimmän johdon vastuulla on työturvallisuudesta huolehtiminen.
 Tuomittu yhtiö työllistää 55 ihmistä ja yhtiön liikevaihto on hieman alle 10 miljoonaa euroa.

Remonttifirma tuomittiin kärjäoikeudessa – laiminlöi työturvallisuuden asbestin purkutöissä


Summary: Eduskuntaryhmät pitävät kiirastorstaina järjestäymiskokouksia.

Kiirastorstai voi tuoda uusia käänteitä ensi viikolla virallisesti alkaviin hallitustunnusteluihin. SDP ja kokoomus ovat tänään koolla eduskuntaryhmien järjestäymiskokouksissa.
 Myös perussuomalaiset kokoontuvat puoluetoimistolla.
 SDP:n puheenjohtajalta  Antti Rinteeltä , josta tulee hallitustunnustelija, odotetaan lisätietoa siitä, mitä hän aikoo kysyä muilta puolueilta.
 Yle seuraa tässä artikkelissa päivän tapahtumia.

Valottaako Rinne pian alkavia hallitustunnusteluja? Yle seuraa päivän käänteitä


Summary: Tuomittu nainen on ollut vangittuna joulukuusta ja tuomittu mies tammikuusta alkaen.

Satakunnan käräjäoikeus on tuominnut 26-vuotiaan naisen ja 42-vuotiaan miehen törkeästä ryöstöstä ja törkeästä vapaudenriistosta kolmeksi vuodeksi ja ja neljäksi kuukaudeksi vankeuteen.
 Kyseessä on tapaus, jossa tuomittu nainen huijasi yläastetuttunsa Poriin, missä tämä pahoinpideltiin, riisuttiin ja ryöstettiin. Uhri pakotettiin luovuttamaan tuomituille pankkikortti ja tunnusluku, ja hänen tililtään oli nostettu 300 euroa. Uhrilta varastettiin lisäksi kotiavaimet ja puhelin.
 Uhri houkuteltiin Poriin
 Syytteen mukaan tuomittu nainen houkutteli yläasteelta tutun miehen Poriin, missä hänen pahoinpitelynsä aloitettiin heti. Uhri on uhattu ampua ja hänet on käsketty riisuutumaan alasti. Uhrin kaulan ympärille laitettiin köysi, jonka varaan tämä nostettiin roikkumaan.
 Lisäksi uhrin silmiin on suihkutettu jotakin ainetta spraypullosta, häntä on viillelty teräaseella rintakehän alueelle ja tämän päälle on virtsattu.
 Myös uhrin läheisiä uhattiin väkivallalla, mikäli tämä kertoisi kokemastaan.
 Vankeusrangaistusten lisäksi tuomitut määrättiin korvaamaan vahingonkorvauksia lähes 6 000 euroa.
 Lue lisää:
 Nettitreffi huijasi miehen Poriin, missä hänet joukolla riisuttiin ja ryöstettiin

Nettitreffin Poriin huijanneet tuomittiin yli kolmeksi vuodeksi vankeuteen – ryöstivät ja pahoinpitelivät


Summary: Ruohikkopalovaaran alueilla ei saa tehdä avotulta.

Pääsiäiskokkojen rakentajien kannattaa seurata Ilmatieteen laitoksen voimassa olevia  varoituksia . Jos omassa kunnassa on ruohikkopalon vaara, kokkoja ei saa polttaa.
 Pelastuslain mukaan avotulta ei saa sytyttää alueilla, joilla on voimassa ruohikkopalovaroitus tai metsäpalovaara.
 Sulavan lumen alta paljastuva edellisen vuoden kuiva ruoho voi syttyä palamaan, vaikka puusto ei vielä helposti sytykään.
 – Pelastusviranomaiset eivät voi myöntää erikoislupaa pääsiäiskokon polttoon, sellaisen voi antaa vain eduskunta, sanoo apulaispalopäällikkö  Jouni Leppälä  Keski-Pohjanmaan ja Pietarsaaren alueen pelastuslaitoksesta.
 Leppäsen mukaan tilanne on poikkeuksellinen.
 – Meidän alueellamme näin ei ole käynyt vuosikymmeniin.
 Pohjalaismaakunnista muuallekin levinnyt pääsiäisperinne on edelleen voimissaan alkujuurillaan. Risuja on koottu ja kokkoja valmisteltu taas kymmenissä pohjalaiskylissä.
 Seurasaaressa mietitään voiko kentän kastella
 Myös Helsingissä Seurasaaren pääsiäiskokkoperinne on vakiinnuttanut asemansa. Kokosta vastaavat Helsingin Keskipohjalaiset ja Seurasaarisäätiö.
 Tällä hetkellä (kiirastorstai aamupäivä) Ilmatieteenlaitos varoittaa ruohikkopalovaarasta myös Helsingissä.
 Kokkomestari  Esa Kukkola  kertoo, että tilannetta seurataan Seurasaaressa.
 – Pohdimme tänään palaverissa, voiko VPK kastella maaston ja puuston niin, että pystyisimme polttamaan kokon.
 Seurasaaren pääsiäiskokko on vasta rakentumassa hiekkakentälle. Kukkolan mukaan varsinaiset rakennustalkoot pidetään illalla. Tarkoituksena on saada aikaan viisi metriä korkea ja halkaisijaltaan nelimetrinen kokko.
 – Jos emme saa polttaa kokkoa, risut roudataan jossakin vaiheessa kesän juhannuskokkoon, Kukkola kertoo.
 Kevät on kuivattanut tehokkaasti maastoa varsinkin rannikkoseuduilla.
 Pakkaslumet ovat sulaneet melko nopeasti. Yöpakkaset ovat kuitenkin laskeneet ilmankosteutta, joten lumeton maaperä, heinikko ja metsä ovat päässeet kuivumaan.

Ruohikkopalovaara: pääsiäiskokot jäänevät polttamatta lankalauantaina varsinkin rannikolla


Valmet Automotive rekrytoi tänä vuonna tuhat uutta työntekijää, kertoo yhtiö tiedotteessaan.
 Työntekijöitä palkataan sekä Uudenkaupungin tehtaalle, että Saloon perustettavaan akkutehtaaseen.
 – Valmet Automotive kasvaa tänä vuonna merkittävästi Salon akkutehtaan myötä. Samalla myös Uudenkaupungin autonvalmistukseen tarvitaan jatkuvasti lisää henkilöstöä. Hakijamäärät akkutehtaan toimihenkilötehtäviin ovat ylittäneet odotuksemme, kertoo Valmet Automotiven toimitusjohtaja  Olaf Bongwald  yhtiön tiedotteessa.
 Pääosa rekrytoinneista on tuotantotehtäviä, mutta myös toimihenkilöitä tarvitaan paljon.
 Valmet Automotive käynnistää akkujen kokoonpanon Salossa  tämän vuoden aikana . Tehtaan rekrytointi on jo aloitettu.
 Kevään aikana Salossa järjestetään rekrytointitilaisuuksia, joissa työnhakijoille esitellään akkutehtaan toimintaa ja sen työpaikkoja.
 Myös vuonna 2018 Valmet Automotive rekrytoi tuhat työntekijää.

Valmet Automotive rekrytoi tänä vuonna tuhat uutta työntekijää – Salon akkutehtaan rekrytoinnit jo alkaneet


Summary: Eurovaaliehdokkaiksi on tulossa useita kansanedustajaksi valittuja tunnettuja henkilöitä.

Puolueet julkistavat tänään viimeisetkin ehdokkaansa toukokuussa järjestettäviin europarlamenttivaaleihin. Ehdolle asetetaan useita poliitikkoja, jotka on juuri valittu eduskuntaan.
 Tuplaehdokkaat viestivät siitä, että puolueilla on ollut vaikeuksia houkutella ehdokkaita vaaleihin, arvioi väitöskirjatutkija  Antti Ronkainen  Helsingin yliopistosta.
 Perusuomalaiset kertovat ehdokkaansa kello 11. Kansanedustaja  Teuvo Hakkarainen  kertoi jo keskiviikona asettuvansa ehdolle.
 Keskustan ehdokaslistalla ovat eduskunnan jättäneet  Mauri Pekkarinen  ja  Pekka Puska  sekä nykyiset europarlamentaarikot  Elsi Katainen  ja  Mirja Vehkaperä . Lista täydentyy tänään.
 Kokoomus on nimennyt kaikki ehdokkaansa jo aiemmin. Heitä ovat muun muassa europarlamentaarikot  Sirpa Pietikäinen ,  Petri   Sarvamaa  ja  Henna Virkkunen . Ehdokkaiksi on nostettu myös konkaripoliittikko  Kimmo Sasi  ja europarlamentista viime vaaleissa pudonnut  Eija-Riitta Korhola .
 Sosiaalidemokraattien ehdokkaita ovat eduskuntatyön jättänyt  Eero Heinäluoma  ja europarlamentaarikko  Miapetra Kumpula-Natri .
 Myös kaikki vihreiden ehdokkaat ovat jo tiedossa. Heistä tunnetuimpia ovat europarlamentaarikko  Heidi Hautala , kansanedustajaksi valittu  Satu Hassi  ja eduskuntatyön jättänyt  Ville Niinistö .
 Vasemmistoliitosta ehdolla ovat kansanedustajanpaikkansa uusinut  Hanna Sarkkinen , eduskuntaan valittu europarlamantaarikko  Merja Kyllönen  ja eduskunnasta pudonnut  Silvia Modig .
 RKP:n tunnetuin ehdokas on europarlamentaarikko  Nils   Torvalds .
 Siniset tiedottavat eurovaaliehdokkaistaan puoliltapäivin. Tiettävästi listalle ei ole tulossa nimekkäitä ehdokkaita.  Timo Soini  ei ole vielä ilmoittanut aikeistaan.
 Eduskunnasta pudonnut  Jari Lindstöm  perui ehdokkuutensa eilen. Eduskunnasta pudonnut  Jussi Niinistö  ilmoitti heti vaalien jälkeen, että ei asetu ehdolle.
 Ehdokasasettelu vahvistetaan lopullisesti 25. huhtikuuta.
 Lue myös:
 KSML: Teuvo Hakkarainen lähtee eurovaaliehdokkaaksi
 Jari Lindström teki U-käännöksen – ei lähdekään ehdolle eurovaaleihin: "Kun tässä nyt avaudutaan"

Yle seuraa – Puolueet täydentävät eurovaalien ehdokaslistoja viime hetkeen asti


Summary: Onnetotmuustutkintakeskus tutki viime kesänä tapahtuneen huviveneonnettomuuden syitä.

Onnettomuustutkintakeskus on saanut valmiiksi tutkinnan Nauvon edustalla viime kesänä tapahtuneesta onnettomuudesta. Turmassa huviveneet törmäsivät ja yksi lapsi sekä kaksi aikuista loukkaantuivat vakavasti.
 Törmäyksessä pienempi vene jäi isomman veneen yliajamaksi. Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan isomman veneen massa oli noin kymmenkertainen pienempään verrattuna.
 Otkesin mukaan onnettomuuteen johtaneen tilanteen kehittyminen oli usean tekijän summa.
 Tutkinnan mukaan yhteentörmäys tapahtui, koska veneet lähestyivät toisiaan kovalla nopeudella suuntaansa muuttamatta, eikä kumpikaan kuljettajista havainnut yhteentörmäysriskiä.
 Havainnointi oli tutkinnan mukaan puutteellista. Esimerkiksi isommassa veneessä oli tutka päällä, mutta lähellä olevia kohteita oli vaikea havaita. Lisäksi isommassa veneessä oli näkökatveita sivuille ohjaamontukirakenteista johtuen. Pienemmässä veneessä oli taas kuomu ylhäällä onnettomuusaamun sateesta johtuen. Otkesin mukaan kuomu vaikeutti kuulo- ja näköhavaintojen tekoa.
 Kaksi turvallisuussuositusta
 Otkes antaa turman seurauksena kaksi uutta turvallisuussuositusta sosiaali- ja terveysministeriölle.
 Tutkinnan mukaan turman pelastustoimet käynnistyivät ripeästi, mutta ensihoidon koordinointi viivästyi. Viivästyminen ei hidastanut kuitenkaan pelastustoimia.
 Onnettomuustutkintakeskus suosittaa, että ensihoidon kentäjohtajien perehdytyksessä käydään aikaisempaa tarkemmin läpi tehtävätyypit. Toiseksi Otkes suosittaa, että sairaanhoitopiirit yhtenäistävät ensihoidon koulutuksen ja pätevyyden ylläpidon merivartiostojen sekä vartiolentolaivueen välillä.
 Artikkeli täydentyy.
 Lue lisää:
 Nauvon moottoriveneturma Onnettomuustutkintakeskuksen syyniin – kolme ihmistä loukkaantui vakavasti
 ”Tähystys laiminlyöty kummassakin veneessä” – Nauvon turman molemmat kuljettajat epäilyksen alla
 Vakavassa veneonnettomuudessa Turun saaristossa loukkaantunut perhe edelleen tehohoidossa – "Kuin kuorma-autolla olisi ajettu päin pienempään kulkuneuvoon"
 Kolme loukkaantui vakavasti kahden huviveneen törmäyksessä Nauvossa

Vene jäi toisen yliajamaksi viime kesänä ja kolme loukkaantui vakavasti – onnettomuustutkinta valmistui


Summary: Puhtaan meren puolesta -liikkeen puheenjohtaja ei hyväksy aluehallintoviraston päätöstä Fortumin tuhkanjalostamon toiminnan aloittamisesta.

Tästä on kyse Fortum sai aluehallintovirastolta luvan tuhkanjalostamon toiminnan aloittamiselle Porin Mäntyluodossa. Laitoksen tuhkat päästettäisiin poistoputkea pitkin mereen Karhuluodon edustalle. Kansalaisliike Puhtaan meren puolesta on vaatinut Fortumia rakentamaan suljetun järjestelmän poistoputken sijaan.
 Jyrki Kangas  seisoo Kokemäenjoen rannalla mietteliäänä.
 Vasta hetki sitten tullut tieto Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksestä antaa Fortumille lupa Porin Mäntyluodossa sijaitsevalle tuhkanjalostamolle ei saa mieheltä ymmärrystä.
 – Aluehallintovirasto on valtion käsi. Se on ottanut valtionyhtiön kannan omaksi kannakseen ja on puolueellinen. Se ei huomioi kansan mielipidettä.
 Puhtaan meren puolesta -kansalaisliikkeen puheenjohtaja Jyrki Kangas on jo aiemmin kutsunut mediassa virkamiesten toimintaa hampaattomaksi.
 – Sitä se on edelleen.
 Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamo sai luvan toiminnan aloittamiselle – käsittelee lähes kaikki maan jätteenpolttolaitoksissa syntyvät tuhkat Fortum alkaa kokeilla suolojen talteenottoa Meri-Porin tuhkanjalostamossa
 Tavoitteena edelleen suljettu järjestelmä
 Puhtaan meren puolesta -yhdistys perustettiin viime kesänä vastustamaan Fortumin suunnitelmia tuhkaveden laskemisesta mereen. Yhdistys vaati Fortumia tekemään poistoputken sijaan suljetun järjestelmän.
 – Samaan pyrimme edelleen. Aiomme ensimmäiseksi valittaa Vaasan hallinto-oikeuteen. Valituksella ei välttämättä ole sinänsä tehoa, mutta kansan yleinen mielipide vaikuttaa niin, että kyllä se suljettu järjestelmä vielä tulee. Se voi vaan ottaa aikansa.
 Aluehallintoviraston päätöksen mukaan tuhkanjalostamon toiminnasta aiheutuvat ympäristövaikutukset ovat niin pienet, että niistä ei koidu haittaa merelle tai alueen läheisellä luonnolle. Jyrki Kangas ei usko tähän.
 – Suomen valtio on ottanut erääksi päätavoitteekseen ympäristön ja Itämeren suojelun. En ymmärrä, miten tämä päätös kulkee käsi kädessä ympäristönsuojelun kanssa.
 Karttakuva Fortumin tuhkanjalostamon päästöputkesta. Fortum
 "Kukaan ei halua mereen mitään päästöjä"
 Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätöksessä annetaan lupa toiminnan aloittamiselle valitusmahdollisuudesta huolimatta. Fortumilla on myös kesäkuun loppuun saakka käytössä kokeilu, jossa suolat otetaan talteen mereen laskemisen sijaan.
 Jyrki Kangas kertoo, ettei luota Fortumin pitävän huolta yhteisvastuustaan.
 – Jos Fortum tekee mittauksia ja raportteja, niiden sisältöhän voi olla mitä vaan. Tarvitaan puolueettomia mittaajia, mies pohtii.
 Lue lisää:
 Fortumin putkisuunnitelmat poikivat kansalaisliikkeen Meri-Porissa: "On saatava valtakunnallinen haloo" – Reposaareen vaaditaan Porin kaupungin tuki
 Meri-Porin asukkaat vastustavat Fortumin tuhkanjalostamon poistoputkea – kansalaiskokous kutsuttu koolle Reposaareen
 Fortum ehdottaa Porin tuhkanjalostamon poistoputkelle uutta sijaintia – poistovedet päästettäisiin Karhuluodon edustalle

Jyrki Kangas: Avin päätös tuhkanjalostamosta on puolueellinen, eikä huomioi kansan mielipidettä


Summary: Operaatio Pajunkissa auttaa tien päällä ongelmiin joutuneita autoilijoita, MLL:n Lasten ja nuorten puhelin päivystää koko pääsiäisen.

Kaupat  päättävät omista aukioloajoistaan. Pääsiäisen aukioloajat kannattaa tarkistaa kauppojen omilta nettisivuilta.
 Alkon myymälät  ovat auki torstaina iltayhdeksään. Alkot ovat auki pääsiäisen pyhinä vain lauantaina kello 18:aan asti ennen avaamistaan uudelleen tiistaina, kertoo  Alko .
 Postin omat myymälät  ovat kiirastorstaina auki normaalisti. Myymälät ovat kiinni koko pääsiäisen pitkäperjantaista maanantaihin. Poikkeuksena on  Helsingin pääposti , joka on auki lauantaina kello 16:een asti.
 Pankkien konttorit  ovat kiinni koko pääsiäisen. Konttorit aukeat normaaliin tapaan ensi viikon tiistaina.
 Pääsiäisen menoliikenteen  ennakoidaan olevan kiivaimmillaan torstaina kello 13:sta iltakahdeksaan.  Eniten liikennettä  on arvioitu olevan Helsingistä pohjoiseen teillä kolme, neljä ja viisi. Pääsiäisen paluuliikenteessä vilkkain päivä on todennäköisesti maanantai.
 Autoilijoita  auttaa tien päällä  Autoliiton  Operaatio Pajunkissa. Autoliiton tiepalvelun työntekijät päivystävät tehostetusti kiirastorstaista pääsiäismaanantaihin.
 Mannerheimin lastensuojeluliiton  Lasten ja nuorten puhelin päivystää pääsiäisenä joka päivä kello 14–17. Numeroon 116 111 voi soittaa jutellakseen ihan mistä tahansa aiheesta, muistuttaa  MLL verkkosivuillaan.
 Bussiliikenteen aikatauluissa  on pääsiäisenä runsaasti muutoksia.  Matkahuolto suosittelee  matkaan lähteviä ostamaan bussiliput jo etukäteen, sillä pääsiäinen on yksi kiireisimmistä matkustusajankohdista.
 Sekä kauko- että lähijunien aikatauluissa  on muutoksia pääsiäisenä. Kiirastorstaina  kauko- ja lähiliikenteen junat  kulkevat perjantain aikataulujen mukaisesti. Perjantaina liikennöidään sunnuntain aikataulujen mukaan, ja toisena pääsiäispäivänä eli maanantaina kauko- ja lähijunat noudattavat sunnuntain aikatauluja.

Pääsiäinen tietää poikkeuksia liikenteeseen ja aukioloihin – katso muutokset täältä


Summary: Nykyisellään käytännössä valvomaton lähestymiskielto ei estä vainoajaa lähestymästä suojeltavaa.

Valtakunnansyyttäjänvirasto, Rikosuhripäivystys, maan suurin käräjäoikeus ja kaksi professoria kannattavat jalkapannan määräämistä lähestymiskiellon rikkojille vaikeimmissa tapauksissa. Lähisuhdeväkivalta on Suomessa yleistä: sisäministeriön viime vuonna teettämän selvityksen mukaan Suomessa naiset kohtaavat lähisuhdeväkivaltaa EU-maista toiseksi eniten.
 Lähestymiskiellon määrääminen on yksi keino ehkäistä toistuvaa lähisuhteissa tapahtuvaa väkivaltaa. Kieltoja on määrätty viimeisten kymmenen vuoden aikana vajaasta tuhannesta noin 1 500:aan vuodessa. Alueellisia liikkumisrajoituksia on mukana karkeasti puolessa.
 Nykytilanteessa näyttää siltä, että lähestymiskieltoja rikotaan surutta. Näin tapahtuu siitä huolimatta, että rikkominen on yleisen syytteen alainen rikos, josta voi saada maksimissaan vuoden vankeutta. Viime vuonna poliisille ilmoitettiin lähes 800 epäiltyä lähestymiskiellon rikkomista.
 Sadat ilmoitukset johtavat myös tuomioon. Pelkästään lähestymiskiellon rikkomisesta jaetaan vuosittain noin 100–200 tuomiota. Määrä kasvaa, kun tarkastellaan oikeuden ratkaisuja, joissa on annettu tuomio vainoamisesta tai muusta rikoksesta ja lähestymiskiellon rikkominen on mukana lievempänä rikoksena. Tällaisia tuomioita jaettiin esimerkiksi vuonna 2016 yli 500 kappaletta.
 Suomessa uhri itse kerää usein näytön häirinnästä
 Oikeusministeriössä aloitettiin tänä vuonna selvitys siitä, miten voitaisiin parantaa vaikeasti valvottavan lähestymiskiellon tehokkuutta. Ministeriö pyysi useilta tahoilta lausuntoja, voisiko sähköisestä valvonnasta eli esimerkiksi jalkapannasta olla apua.
 Esimerkiksi Norjassa vainoajan jalkaan on mahdollista laittaa panta, joka hälyttää poliisille, kun hän liikkuu kielletyllä alueella. Ruotsissa on käytössä samanlainen järjestelmä, mutta käyttö on jäänyt vähäiseksi.
 Turun yliopiston prosessioikeuden professori  Johanna Niemen  mukaan jonkinlainen paikannusjärjestelmään perustuva valvonta olisi mahdollista myös Suomen lainsäädännön puitteissa. Hänen mukaansa seurannalla voitaisiin todistaa, että lähestymiskieltoa on rikottu ja estää uhrin seuraaminen.
 – Kun soittaa poliisille, että se tyyppi seisoo tuossa kadulla talon edessä, poliisin olisi helppo paikallistaa, missä se tyyppi on, Niemi sanoo.
 Tällä hetkellä tilanne voi olla se, että vainoaja ei enää olekaan lähettyvillä, kun viranomaiset saapuvat paikalle. Puheiden perusteella ketään on hankala tuomita.
 Niemen mukaan Suomen järjestelmä johtaa siihen, että lähes kaikki lähestymiskiellot koskevat vakavia tapauksia.
 – Monissa maissahan on siviiliperusteinen lähestymiskielto, jonka saa melko automaattisesti. Ajatuksena on, että jos henkilö A haluaa, että henkilö B ei tule hänen lähelleen, niin ei henkilöllä B ole mitään syytä tulla hänen lähelleen. Juuri koskaan ihmiset eivät täysin ilman syytä hae kieltoa.
 Suomessa taas tarvitaan näyttöä aiemmasta häiritsevästä käyttäytymisestä ja näytön kerää yleensä häirintää kokenut henkilö itse. Tästä johtuu, että suurin osa määrätyistä lähestymiskielloista liittyy jokseenkin vakaviin tapauksiin.
 Poliisi pelkää, että resurssit eivät riitä
 Oikeusministeriölle lausunnon antaneen Helsingin käräjäoikeuden mukaan jalkapannasta voisi olla hyötyä laajennetun lähestymiskiellon valvonnassa. Laajennetussa lähestymiskiellossa voidaan määritellä kiellettyjä alueita lähestymiskieltoon määrätylle.
 Oikeuden mukaan perusteeksi pannoittamiselle kävisivät esimerkiksi tilanteet, joissa henkeä tai terveyttä uhataan vakavasti. Se voisi tulla kyseeseen myös, jos poliisi arvioi, että lähestymiskielto lisää väkivallan uhkaa eli esimerkiksi provosoi väkivaltaista kumppania. Myös aiempi lähestymiskiellon rikkominen riittäisi käräjäoikeuden mukaan perusteeksi.
 Itä-Suomen hovioikeuden mukaan vakavan henkeen tai terveyteen liittyvän vaaran lisäksi kiellon toistuva rikkominen voisi riittää perusteeksi jalkapannalle. Hovioikeuden mukaan jalkapantaa tulisi käyttää vasta, kun mikään muu ei auta.
 Valtakunnansyyttäjänvirasto edellyttäisi toistuvaa kiellon rikkomista tai henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen vaaraa.
 Rikosuhripäivystys laittaisi valvontalaitteen jalkaan silloin, kun lähestymiskieltoa on rikottu tai jos suojattava on riskissä joutua vakavan rikoksen uhriksi.
 Sisäministeriön poliisiosasto kannattaa oikeusministeriön selvityksen jatkamista, mutta huomauttaa, että poliisin tämän hetken resurssitilanne ei mahdollista jatkuvaa valvontaa.
 Lue lisää:
 Lähestymiskiellon rikkojille suunnitellaan pantaa jalkaan – malli jo käytössä Ruotsissa ja Norjassa
 Parisuhdeväkivalta tappanut viime vuosina yli 130 suomalaista – suuri osa yritti saada apua ennen kuolemaansa
 Miksi mies tappaa läheisensä? Kolmessa kuukaudessa 6 naista ja 3 lasta on kuollut lähisuhdeväkivaltaan – surmia ennakoivat tunnetut varoitusmerkit

Jalkapanta paljastaisi ikkunan takana kyttäävän vainoajan – oikeusministeriön hanke saa kannatusta


Summary: Kokosimme kolme kiinnostavaa kysymystä tuhoisasta onnettomuudesta.

Mitä tapahtui?
 29 ihmistä kuoli ja 27 loukkaantui, kun turisteja kuljettanyt linja-auto kaatui Madeiran lomasaarella keskiviikkona noin kello 18.30 paikallista aikaa. Onnettomuus tapahtui Caniçossa noin 12 kilometrin päässä Madeiran pääkaupungista Funchalista.
 Tiedot onnettomuudesta eivät ole vielä tarkkoja, mutta kuljettaja ilmeisesti menetti linja-auton hallinnan kapealla tiellä mutkassa. Julkisuudesssa on pohdittu, olisiko syynä voinut olla vika linja-auton jarruissa.
 AFP
 Bussi syöksyi aluksi kapealta tieltä ja kieri sen jälkeen ympäri ilmeisesti useita kertoja. Lopulta bussi putosi mäen alla sijainneen talon päälle.
 Keitä uhrit olivat?
 Kaikki linja-auton matkustajat olivat saksalaisia turisteja. Bussissa oli yhteensä 55 ihmistä, kun mukaan lasketaan myös kuljettaja ja opas. Uutistoimisto AFP:n mukaan kuolleet ovat 40–50-vuotiaita.
 Uhreista 28 kuoli heti turmapaikalla ja yksi myöhemmin sairaalassa. Kuolleista 11 oli miehiä ja 18 naisia.
 Saksalaislehti  Bildin  mukaan kyydissä ollut turistiryhmä oli ilmeisesti matkalla illalliselle pääkaupunki Funchaliin.
 Yle
 Ulkoministeriön tiedon mukaan bussissa ei ollut suomalaisia. Madeiralle on tehnyt matkustusilmoituksen 29 suomalaista ja Portugaliin 290. UM:n viestinnän mukaan maakohtaisen ilmoituksen tehneistä kaikki eivät välttämättä tarkenna matkakohdettaan.
 Miten onnettomuuteen on reagoitu?
 Madeiran aluehallinto on julistanut kolmen päivän suruajan. Lisäksi Portugalin pääministeri  Antonio Costa  on lähettänyt surunvalittelut Saksan liittokanslerille Angela Merkelille.
 Myös Saksan hallitus ottaa osaa omaisten suruun.
 – Olemme syvästi suruissamme niiden puolesta, jotka menettivät henkensä onnettomuudessa. Loukkaantuneet ovat ajatuksissamme, hallituksen tiedottaja  Steffen Seibert  kirjoitti viestipalvelu Twitterissä.

Tämän tiedämme nyt Madeiran bussiturmasta: 29 saksalaista kuoli, turman syy epäselvä, kyydissä ei ollut suomalaisia


Kodintekstiilivalmistaja Finlayson ja sen omistajat ostavat Reino- ja Aino-tossut. Uudet omistajat haluavat turvata, että rakastettuja tossuja on saatavilla myös tuleville sukupolville. Neuvottelut tossujen valmistuksen jatkamisesta ovat käynnissä eri toimijoiden kanssa.
 Finlayson kuvailee tiedotteessaan Reino- ja Aino -tossuja "kansallisomaisuudeksi".
 Eilen kerrottiin, että Aino- ja Reino-tossujen tavaramerkki myytiin, mutta uusi omistaja ei ollut tuolloin tiedossa.
 Kerromme kohta lisää.

Finlayson ostaa vaikeuksiin joutuneet Reino- ja Aino-tossut