Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tutkinnotta jäävät opiskelijat korkeakoulujen riesana
 Yli neljäsosa yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa opiskelevista ei valmistu 15 vuodessa opintojen alkamisesta. Osa päätyy töihin, osa vaihtaa alaa ja osa valmistuu vuosia tavoiteaikaa myöhemmin. Suoritetut tutkinnot ovat korkeakouluille yhä tärkeämpiä, sillä jatkossa yhä suurempi osa korkeakoulujen rahoituksesta  riippuu tutkinnoista .
 Postin työtaistelu jälleen valtakunnansovittelijan pöydässä
 Työantajaliitto Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto (vas.) ja ammattiliitto PAUn puheenjohtaja Heidi Nieminen (oik.) olivat viimeksi keskiviikkona ratkomassa Postin työehtoriitaa valtakunnansovittelija Vuokko Piekkalan (kesk.) johdolla. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Postin työehtoriidan osapuolet marssivat aamulla jälleen valtakunnansovittelijan  Vuokko Piekkalan  luokse. Viidettä päivää jatkuvaan lakkoon ja vielä pidempään kestäneeseen työehtoriitaan etsitään sopua klo 9 alkavassa tapaamisessa. Tapaamisen alkua voi seurata  suorana lähetyksenä Ylen verkkosivuilla .
 Vasemmistoliitto kukittaa Li Anderssonin jatkoon
 Li Andersson saa viikonloppuna jatkokauden vasemmistoliiton puheenjohtajana. Vesa Moilanen / Lehtikuva
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja  Li Andersson  valitaan viikonloppuna jatkokaudelle Kuopion puoluekokouksessa ilman vastaehdokasta, mutta puolueen varapuheenjohtajisto vaihtuu kokonaan. Kisasta puoluesihteeri  Joonas Leppäsen  ja haastajan  Mikko Koikkalaisen  välillä  odotetaan tiukkaa .
 Kiina on tehnyt markkina-asemastaan aseen
 Seppo Suvela / Yle
 Syksyn aikana moni länsimainen yhtiö on joutunut taitelemaan Kiinan vaatimusten ja omien arvojensa välillä. Koripalloliiga NBA ajautui kriisiin Kiinassa, kun yhden joukkueen johtaja twiittasi tukensa Hongkongin mielenosoittajille. Apple on saanut kritiikkiä poistettuaan mielenosoittajien suosiman sovelluksen sovelluskaupastaan. Kiinan markkinat ovat kuitenkin niin houkuttelevat, että länsimaiset yhtiöt ovat valmiita tinkimään omista arvoistaan. Tämän seuraksena kiinalaiset käsitykset kansalaisoikeuksista  saavat jalansijaa myös Kiinan ulkopuolella .
 Hongkongissa arvaillaan Kiinan seuraavia toimia
 Poliisi pidätti keskiviikkona miehen, joka osallistui kadun sulkemiseen Hongkongin keskustassa. Dale de la Rey / AFP
 Kiinaan kuuluvassa Hongkongissa mielenosoitukset ovat lisäneet tällä viikolla kierroksiaan. Tulipaloja on sytytelty, metroasemia ja siltoja tukittu, ja levottomuudet ovat levinneet aiemmin rauhallisina pysyneille yliopistojen kampuksille. Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jyrki Kallio  arvelee, että Hongkongin hallinto ja poliisi voivat koventaa huomattavastikin otteitaan, vähintäänkin lisätä pidätyksiä. Kiinan sotilaiden väliintuloa Kallio  pitää kuitenkin edelleen epätodennäköisenä .
 Suomi lähtee varmistamaan historiallista jalkapallon EM-kisapaikkaa
 Suomen jalkapallomaajoukkue eli Huuhkajat kohtaa tänään Lichtensteinin. Ottelu alkaa kello 19 Helsingissä. Huuhkajat on onnistunut pelaamaan karsinnat niin, että voitto jalkapallokääpiö Liechtensteinia vastaan riittää EM-kisoihin, kun karsintaa on jäljellä vielä kahden ottelun verran. Lisäksi paikka voi irrota, vaikka Suomi ei ottaisi enää pistettäkään näistä karsinnoista.  Yle seuraa Huuhkajien ikimuistoista päivää .
 Sää poutaantuu
 Yle
 Sateet väistyvät tänään koilliseen ja Suomeen virtaa kuivempaa ilmaa. Sää pakastuu etelässäkin. Tienpinnat voivat jäätyä ja keli on liukas. Päivä on poutainen. Aurinko paistaa ajoittain etelässä sekä pohjoisessa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Ikiopiskelijat rasittavat korkeakoulujen taloutta, Huuhkajat kohtaa Liechtensteinin, sää poutaantuu


Summary: Länsimaiset yhtiöt taipuvat yhä useammin Kiinan vaatimuksiin. Maailman suurimmilla markkinoilla ei voi toimia myymättä omia arvojaan.

Uudella vuosituhannella vapaus leviää puhelimien ja kaapeleiden kautta. Tietoa on mahdotonta kahlita. Kiina voi yrittää kontrolloida internetiä, mutta se tulee olemaan yhtä helppoa kuin hyytelön naulaaminen seinään. Kuvitelkaa, miten paljon internet tulee muuttamaan Kiinaa.
 Näin luottavaisena Yhdysvaltain presidentti  Bill Clinton  uhosi internetin ja vapaakaupan voimasta maaliskuussa 2000  kongressille pitämässä puheessaan . Ja syytä olikin. Länsimainen liberaali demokratia näytti todella voittaneen ideologioiden kamppailun, kuten filosofi  Francis Fukuyama  oli kahdeksan vuotta aikaisemmin julistanut.
 Sotilasliitto Nato oli pommittanut sovun Kosovoon, Venäjällä valmistauduttiin ensimmäisiin  Boris Jeltsinin  jälkeisiin presidentinvaaleihin, ja amerikkalaisten teknologiayhtiöiden osakekurssit olivat ennätyskorkealla (IT-kuplan puhkeaminen alkoi kaksi päivää Clintonin puheen jälkeen).
 Clinton uskoi, että talouskasvun myötä länsimaiset arvot saisivat jalansijaa myös Kiinassa. Sananvapaus, demokratia ja ihmisoikeudet tunkeutuisivat verkkopiuhoja pitkin Kiinan muurin läpi. Hänellä tuskin kävi mielessä, että samojen kaapeleiden kautta ideologiat voivat levitä myös toiseen suuntaan.
 Kaksikymmentä vuotta myöhemmin Kiinan talous on kasvanut, mutta maa ei ole muuttunut liberaaliksi demokratiaksi. Sen sijaan Kiina on rakentanut  ennennäkemättömän sensuuri- ja valvontakoneiston , jonka avulla se rajoittaa kansalaistensa poliittisia vapauksia.  Kiinasta on kasvanut teknodystopia , jossa Clintonin hyytelö on naulattu tiukasti kiinni seinään.
 Samaan aikaan maan huikea talouskasvu on kohottanut Kiinan suurvaltojen joukkoon. Nousu maailman suurimmaksi markkina-alueeksi tarkoittaa sitä, että Kiinan mielipiteitä kuunnellaan entistä tarkemmin myös ulkomaisissa yhtiöissä.
 Aiemmin Kiinalle riitti, että se hallitsee sitä, mitä Kiinassa puhutaan. Nyt kommunistinen puolue haluaa hallita myös sitä, mitä Kiinasta puhutaan muualla.
 Miljoonien dollareiden twiitti
 NBA-joukkue Houston Rocketsin toimitusjohtaja  Daryl Morey  lähetti lokakuisena lauantaiaamuna twiitin, joka tuli maksamaan amerikkalaiselle koripalloliigalle miljoonia dollareita. Morey oli joukkueensa kanssa Japanissa valmistautumassa tulevaan kauteen. Harjoitusten välissä Morey twiittasi kuvan, jossa kehotettiin tukemaan Hongkongin mielenosoittajia.
 NBA-pomon kannanotto kuukausia jatkuneiden mielenosoitusten puolesta oli liikaa Kiinalle. Moreyn twiitti sai kiinaiset koripallofanit raivoihinsa, kirjoitti  kiinalaislehti Global Times pääkirjoituksessaan . Siitä huolimatta, että Twitter on kielletty Kiinassa.
 Kiinan koripalloliitto ilmoitti lopettavansa yhteistyön  Moreyn seuran kanssa. Kiinan televisio perui Houston Rocketsin otteluiden näyttämisen. Perässä seurasi teknologiajätti Tencent, joka näyttää NBA-otteluita netissä. Houston Rocketsin kiinalaissponsorit laittoivat yhteistyöt jäihin.

 NBA oli yrittänyt pitkään saada kiinalaisyleisön innostumaan koripalloliigastaan. Viime vuosina työ oli alkanut kantaa hedelmää. NBA:n Kiinan-liiketoiminnan arvo oli kasvanut  yli neljään miljardiin dollariin . NBA-ottelut olivat keränneet viime kaudella satoja miljoonia kiinalaiskatsojia.
 Nyt yleisöt ja haaveet miljardeista uhkasivat kadota yhdessä hetkessä, kun välit Kiinan hallintoon alkoivat rakoilla. Ei siis ole yllättävää, että Morey joutui myöhemmin korostamaan, ettei hänen Hongkong-twiittinsä edustanut Houston Rocketsin tai NBA:n näkemyksiä. Myös itse korisliiga päätti esittää pahoittelunsa tapahtuneesta.
 NBA:n anteeksipyyntö suututti monet amerikkalaispoliitikot. Ne katsoivat liigan myyneen amerikkalaiset arvot ja periaatteet rahasta. Ärsyyntyminen oli niin suurta, että demokraatti- ja rebublikaaniedustajat julkaisivat harvinaisen yhteisen kannanoton asiasta. Lopulta NBA:n komissaari  Adam Silver  asettui vankasti puolustamaan  pelaajien, seurojen työntekijöiden ja niiden omistajien sananvapautta .
 Kohun päätteeksi amerikkalainen koripalloliiga näyttää juuri ja juuri asettaneen länsimaiset arvonsa kiinalaisen rahan edelle. Kaikki eivät ole seuranneet perässä.
 Yhtiöiden puheet vastuullisuudesta jäävät Kiinan-rajalle
 Pari päivää Moreyn twiitin jälkeen yhdysvaltalainen Blizzard-tietokonepeliyhtiö sulki hongkongilaisen Hearthstone-pelaaja  Chung "blitzchung" Ng Wain  ulos yhtiön Grandmasters-turnaussarjasta. Chung hyllytettiin, koska  hän oli osoittanut haastattelussa tukensa Hongkongiin demokratiaa vaativille mielenosoituksille .
 Voimakkaan amerikkalaiskritiikin jälkeen yhtiö pahoitteli ratkaisuaan ja lievensi Chungin saamaa rangaistusta. Blizzardin reaktio kuitenkin paljasti, miten herkästi yhtiö on valmis rajoittamaan pelaajiensa sananvapautta pitääkseen Kiinan hallinnon tyytyväisenä.
 Blizzardin kärvistellessä mainekriisissä toinen Yhdysvalloissa perustettu pelitalo, Riot Games, päätti välttää samat ongelmat: se kielsi League of Legends -pelaajiltaan poliittiset kannanotot. Tiedotteessaan League of Legends -pelin johtaja  John Needham  sanoi yhtiön haluavan, että yleisö voi keskittyä vain itse peliin.
 Peliyhtiöiden toiminta osoitti, ettei Kiinan enää edes tarvitse vaatia rajoituksia länsimaisiin arvoihin. Yhtiöt hoitavat tämän itse.
 Teknologiajätti Tencentin pääkonttori sijaitsee Shenzenissä Kiinassa. Yhtiö omistaa kokonaan Riot Gamesin ja 5 prosenttia Activision Blizzardista. AOP
 Hongkongin mielenosoitukset ovat suistaneet myös isot amerikkalaiset teknologiayhtiöt törmäyskurssille omien arvojensa kanssa.
 Kovimman kolauksen on kokenut yhteiskunnallisesti tiedostavana yhtiönä itseään markkinoiva Apple. Apple on Piilaakson jättiläisistä ainoa, joka on tähän mennessä onnistunut menestymään Kiinassa. Kun muilla amerikkalaisyhtiöillä on vähän tai ei lainkaan liiketoimintaa Kiinassa, Apple takoo maassa kymmeniä miljardeja dollareita vuodessa. Sen lisäksi, että Kiina on Applelle kolmanneksi suurin markkina-alue, siellä myös valmistetaan käytännössä kaikki yhtiön laitteet.
 Kiinan tehtaista ja markkinoista riippuvainen Apple on vuosia taiteillut Kiinan edessä. Kotimaassaan Apple ylpeilee käyttäjiensä yksityisyyden suurimpana puolustajana, mutta Kiinassa yhtiö on kaikessa hiljaisuudessa  helpottanut kommunistisen puolueen pääsyä asiakkaidensa iCloud-tietoihin .
 Ihmisoikeuksia puheissaan puolustava toimitusjohtaja  Tim Cook  on jättänyt tasa-arvovaatimukset passintarkastuspisteelle lukuisilla Kiinan-vierailuillaan. Hongkongilaisten vaatiessa kaduilla demokratiaa Apple ensin  piilotti Taiwanin lipun hongkongilaisten ja macaolaisten iPhone-käyttäjien puhelimista . Pian tämän jälkeen yhtiö poisti Kiinan sovelluskaupastaan  Hongkongin mielenosoittajien suosiman karttasovelluksen . Samalla kaupasta katosi tiiviisti Hongkongin mielenosoituksia seuranneen Quartz-median sovellus.
 Kiinalta anteeksipyytäviä yhtiöitä on jonoksi asti
 NBA:n, Applen ja Blizzardin tapausten myötä Yhdysvalloissa media on alkanut kiinnittää tarkempaa huomiota amerikkalaisyhtiöiden toimiin Kiinassa.
 Applen siivotessa epäsopivia sovelluksia kaupastaan huomattiin, että myös  Google oli poistanut Play-kaupastaan Hongkongin mielenosoituksia muistuttavan roolipelin . Google katsoi tekstipohjaisen seikkailupelin rikkovan sovelluskaupan sääntöjä, jotka kieltävät rahastamisen käynnissä olevilla konflikteilla.
 Verkkojulkaisu The Intercept paljasti viikko sitten , että kuvapalvelu Shutterstock sensuroi hakutuloksia, jotka saattavat loukata Kiinan hallintoa. Kiellettyjen kuvahakujen listalle päätyi muun muassa Taiwanin lippu ja keltaiset sateenvarjot. Hongkongissa mielenosoittajat ovat piiloutuneet valvontakameroilta sateenvarjojen alle, joten kuvalla on Kiinan silmissä vahva symboliikka.
 Kiinan tiukassa linjassa ei ole mitään uutta. Uutta ei ole siinäkään, että länsimaiset yhtiöt taipuvat Kiinan painostuksessa.
 Kiinan kehitystä seuraava verkkomedia Supchina laati lokakuussa kattavan  listan kansainvälisistä yhtiöistä, jotka ovat pyytäneet Kiinalta anteeksi milloin mistäkin syystä .
 Listalta löytyy esimerkiksi autovalmistaja Mercedes-Benz, joka  viime vuonna pahoitteli Instagram-julkaisuaan , jossa yhtiö lainasi  Dalai Lamaa . ”Julkaisimme erittäin väärän viestin kansainvälisessä sosiaalisessa mediassa”, yhtiö totesi anteeksipyyntötiedotteessaan. Kuten Moreyn twiitin kohdalla, Kiina oli tässäkin tapauksessa suuttunut tekstistä, joka oli julkaistu maassa kielletyllä alustalla.
 Viime keväänä Kiina vaati kansainvälisiä lentoyhtiöitä merkitsemään Taiwanin osaksi Kiinaa. Yhdysvaltain hallinto kuittasi vaatimuksen hölynpölynä, mutta siitä huolimatta kaikki Taiwaniin lentävät amerikkalaisyhtiöt poistivat Taiwanin maaluetteloistaan. Ja pahoittelivat tapahtunutta.  Myös Finnair teki muutoksia listoihinsa .
 Samankaltaisia vaatimuksia Kiina on esittänyt myös kansainvälisille muotitaloille ja verkkokaupoille. Supchinan listasta selviää, että vaatimuksiin on usein vastattu.
 Vuonna 2012 valmistuneessa Red Dawn -elokuvassa vihollisjoukot vaihtuivat jälkikäsittelyssä kiinalaisista pohjoiskorealaisiksi, kun julkisuuteen vuotanut käsikirjoitus suututti Kiinan. Red Dawn traileri / MGM
 Amerikkalainen elokuvateollisuus on vuosien ajan hionut sisältöjään Kiinan markkinoille sopiviksi.  Kiinalaiset pahikset ovat kadonneet valkokankaalta tiibetiläisten sankarien mukana . Suoratoistopalveluaan käynnistelevä Apple on  ohjeitanut sisällöntuottajia olemaan suututtamatta Kiinaa .
 Tällä hetkellä elokuvateattereissa pyörivässä  Jeti -animaatiossa yhdessä kohtauksessa näkyy kartta, jossa  Etelä-Kiinan merellä sijaitsevat kiistellyt saaret on piirretty Kiinalle kuuluviksi . Länsimaat eivät ole tunnustaneet alueiden kuuluvan Kiinalle.
 Nöyryys hyvä – kuuliaisuus parempi
 Toimiakseen Kiinassa ulkomaalaisten yhtiöiden pitää taipua maan sääntöihin. Kiinan markkinoiden koko on notkistanut monen yhtiön selkärankaa. Nöyryys ei silti takaa menestystä Kiinan markkinoilla. Tästä on kokemusta monella Piilaakson yrityksellä.
 Vuonna 2010 Google ja useat muut amerikkalaisyhtiöt joutuivat kiinalaishakkereiden hyökkäyksen kohteeksi Kiinassa. Isku oli viimeinen niitti Googlelle, joka oli muutaman vuoden ajan pyörittänyt maassa hakukonettaan. Yhtiö ilmoitti, ettei se aio enää jatkossa sensuroida hakutuloksia, mikä tarkoitti vetäytymistä Kiinasta.
 Viime vuonna julkisuuteen vuoti tieto Googlen suunnitelmista palata Kiinan markkinoille. Tieto siitä, että amerikkalaisyhtiö oli rakentamassa sensuroitua hakukonetta, nostatti valtavan kohun, jonka seurauksena Google keskeytti suunnitelmansa ainakin toistaiseksi.
 Facebook on  Mark Zuckerbergin  johdolla vuosien ajan yrittänyt saada jalansijan takaisin Kiinassa, josta yhtiö sai lähtöpassit vuonna 2009. Zuckerberg on jopa opetellut mandariinikiinaa ja antanut tyttärelleen virallisen nimen lisäksi kiinankielisen nimen. Yrityksistä huolimatta portit eivät ole auenneet Facebookille.
 Taksisovellus Uber myi Kiinan toimintonsa kiinalaiselle kilpailijalleen vuonna 2016 upotettuaan ensin miljardeja dollareita valloitusyritykseen. Amazon ilmoitti keväällä  sulkevansa verkkokauppansa Kiinassa . Netflix tuottaa kiinankielisiä sisältöjä, mutta Kiinan markkinoille  yhtiöllä ei ole mitään kiirettä .
 Clintonin ajatus avoimista markkinoista ei selvästikään ole toteutunut. Jos länsiyhtiö onkin valmis luopumaan periaatteistaan, Kiina kykenee milloin tahansa tekemään toiminnan mahdottomaksi sääntelyllä ja omien yhtiöidensä tukemisella.
 Jatkossa toimiminen omien periaatteiden mukaan vaikeutuu entisestään, kun Kiina laajentaa kansalaistensa pisteytysjärjestelmän  koskemaan kaikkia maassa toimivia yhtiöitä . Suomen Shanghain-kauppakamarin hallituksen puheenjohtaja  Mikko Salmilahti  arvioi Ylen uutisille lokakuussa, että ensi vuonna voimaan tuleva muutos pakottaa yhtiöt pitämään silmällä työntekijöitään myös vapaa-ajalla, jotta yhtiön pisteet eivät putoa harkitsemattomien somepäivitysten takia.

 Kiinalaiset pelaavat Kiinan säännöillä myös ulkomailla
 Samalla kun länsimaiset yhtiöt on käytännössä suljettu ulos Kiinan omilta markkinoilta, kiinalaiset yhtiöt ovat alkaneet levittäytyä maan rajojen ulkopuolelle. Kiinan hallinto on käynnistänyt massiivisen silkkitiehankkeen, jossa kiinalaisyhtiöt rakentavat kiinalaisrahalla  raideyhteyksiä ,  jättisatamia  ja  tietoliikenneverkkoja  ympäri maailmaa. Yksi näistä kohteista on  Helsingin ja Tallinnan välinen tunneli , jota on suunniteltu rakennettavaksi myös kiinalaisrahalla.
 Toimiessaan ulkomailla kiinalaisyhtiöt eivät omaksu paikallisia arvoja samalla tavalla kuin länsimaisten yhtiöiden pitää omaksua arvot Kiinassa.
 Tiktok on yksi tämän hetken suosituimmista sovelluksista maailmassa. Kiinalaisen ByteDancen omistaman videonjakosovelluksen on osoitettu  sensuroivan ja piilottavan sisältöjä , jotka asettavat Kiinan hallinnon huonoon valoon.
 Tiktok on vakuuttanut, ettei se sensuroi sisältöjä länsimaissa tai ota käskyjä vastaan Kiinasta, mutta Washington Postin haastattelemat entiset työntekijät kyseenalaistavat väitteet. Heidän mukaansa  Kiinassa sijaitsevat moderoijat sensuroivat sisältöjä oman mielensä mukaan .
 Yhdysvalloissa viranomaiset ovat käynnistäneet  useita tutkintoja Tiktokin toiminnasta . Osittain kyse kauppapolitiikasta ja omien yhtiöiden suojelemisesta, osittain kansallisesta turvallisuudesta.
 Aiemmin tänä vuonna  Yhdysvallat määräsi kiinalaisyhtiö Kunlunin myymään homoille suunnatun deittisovellus Grindrin  takaisin amerikkalaisille, kun huolet arkaluontoisten tietojen päätymisestä vääriin käsiin kasvoivat.
 Grindr-sovelluksella on noin 4,5 miljoonaa päivittäistä käyttäjää. Kiinalaisyhtiö Kunlun osti Grindrin kahdessa osassa vuonna 2016 ja 2018. Yhdysvaltalaisviranomaiset ovat pelänneet, että sovellusta käyttävien sotilaiden tai tiedusteluviranomaisten henkilökohtaiset tiedot voisivat päätyä Kiinan hallinnon käsiin. AOP
 Arvojen verkkosensuuri ei pysähdy rajoille
 Mutta mitä väliä sillä on suomalaiselle, jos amerikkalaiset yhtiöt luopuvat periaatteistaan Kiinassa? Miksi täällä pitäisi huolestua, jos Kiina sensuroi internetiään? Maassa maan tavalla, eikö?
 Tämä ajatus sopii erittäin huonosti maailmanlaajuiseen tietoverkkoon. Internet-yritykset eivät räätälöi palveluitaan alusta loppuun jokaisen maan käytäntöjen mukaan. Ne kyllä piilottavat sisältöjä maiden vaatimuksista, mutta yleensä kyseessä on yksittäiset julkaisut tai ohjelmat.
 Sen sijaan yhtiöt pyrkivät luomaan käytäntöjä, jotka sopivat mahdollisimman moneen maahan ja tilanteeseen. Tähän mennessä nämä käytännöt ovat pohjautuneet amerikkalaisiin arvoihin. Esimerkiksi, kun  Facebook sallii valehtelemisen poliittisissa mainoksissa , se vie amerikkalaista tulkintaa sananvapaudesta maailmalle. Tai kun  Facebook sensuroi ikonisen kuvan Vietnamin sodasta, niin kutsutun napalmitytön, norjalaislehden julkaisusta , se suhtautuu alastomuuteen amerikkalaisella tavalla.
 Vaikka nämä tulkinnat tuntuvat meistä pohjoismaalaisista vierailta, ne ovat pääpiirteiltään sovussa omien arvojemme kanssa. Kiinalaisen sananvapaus- tai ihmisoikeuskäsitteen omaksuminen on huomattavasti vaikeampaa.
 Kiinan painoarvon kasvaessa tämä ongelma voi tulla eteen myös Suomessa. Kiinalaiset yhtiöt omistavat yhä enemmän osuuksia ulkomaisista yhtiöistä. Teknojätti Tencent omistaa esimerkiksi suomalaisen Supercell-pelitalon. Onko varmaa, että tulevaisuudessa Supercellin peleissä voi pelata nimimerkillä Free Tibet?
 Uutisia kielletyistä aiheista tipahtelee viikoittain
 Tällä hetkellä kiinalaisen sananvapauskäsitteen leviäminen maailmalle näyttää todennäköisemmältä kuin Clintonin ennusteet liberaalista Kiinasta. Facebookin omistama Instagram ilmoitti juuri tällä viikolla maksavansa tiettyjen sisällöntuottajien tuotantokulut IGTV-videopalvelussaan –  kunhan nämä eivät käsittele videoissaan politiikkaa .
 Sananvapautta henkeen ja vereen viime kuukaudet puolustanut Mark Zuckerberg on useaan otteeseen varoittanut yleisöjään kiinalaisten kasvavasta vallasta internetissä. Facebook-pomon viesti on se, että älkää pilkkoko yritystäni, koska Kiinasta tuleva vaihtoehto on paljon huonompi. Instagram-päätöksen jälkeen tämä selitys ei ole enää niin vakuuttava.
 Toki kiinalainen vaihtoehto on huonompi. Yhdysvaltalaisen  Freedom House -järjestön tuoreessa verkon vapautta käsittelevässä raportissa  Kiina oli neljättä vuotta peräkkäin valtio, joka valvoo eniten kansalaistensa internetin käyttöä.
 Kiina on tiukentanut otettaan internetistä Hongkongin mielenosoitusten aikana. Viranomaiset ovat sulkeneet suositusta WeChat-palvelusta tuhansia tilejä "haitallisen" sisällön jakamisen vuoksi. Miguel Candela / EPA
 Eikä Kiinan johto ole antanut merkkiäkään siitä, että suunta olisi muuttumassa. Sen sijaan Kiina on useaan otteeseen ilmoittanut tavoittelevansa taloudellisen mahdin lisäksi niin poliittista kuin sotilaallista suurvalta-asemaa.
 Kiinan viesti on, että nykyinen maailmanjärjestys kansainvälisine järjestöineen ja rahoitusmekanismeineen on länsimaiden luomus. Kiina ei halua alistua nykyiseen malliin, jonka se katsoo hyödyttävän etenkin Yhdysvaltoja.
 Länsimainen demokratia on vaarassa – mutta sisältäpäin
 Miten tässä näin kävi? Miksi Clintonin ennusteet eivät toteutuneet?
 Syy tähän löytyy talouskasvusta, sanoo ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jyrki Kallio . Kiinan poliittista ja yhteiskunnallista kehitystä pitkään seuranneen Kallion mukaan Kiinan yhteiskunta ja talous modernisoituivat paljon nopeammin kuin kukaan osasi odottaa.
 – Kiinan talouskasvu lähti vauhtiin sen jälkeen, kun demokratialiike oli kovalla kädellä tukahdutettu vuonna 1989. Silloin monen demokratiasta haaveilleiden kiinalaisten illuusiot katosivat ja he keskittyivät rahan tekoon, Kallio toteaa.
 2010-luvulla kiinalaiset ovat seuranneet, kuinka länsimaiset demokratiat ovat ajautuneet yksi toisensa jälkeen kriiseihin.
 – Kiinalaiset ovat todenneet, että heillä kommunistinen puolue on pystynyt ylläpitämään vakaat olot, joiden myötä talous on kasvanut. Sen sijaan demokratioissa ympäri maailmaa on jatkuvasti mellakoita, talous horjuu, hallitukset kaatuvat, eikä politiikassa saada mitään aikaan. Tästä näkökulmasta puolueen on ollut helppo saada kansalaiset uskomaan länsimaita koskevaan kritiikkiinsä, Kallio sanoo.
 Pelkästään länsimaisten demokratioiden kompuroinnin piikkiin kiinalaisten näkemyksiä ei voi laittaa.  Osansa on tehnyt maan tehokas propagandakoneisto . Ja on hyvä muistaa, että sadat miljoonat kiinalaiset ovat nousseet köyhyydestä. Monen kiinalaisen mahdollisuudet vaikuttaa oman elinympäristönsä kehittämiseen ovat myös parantuneet, mikä osaltaan hillitsee suurimpia demokratiahaaveita, Kallio toteaa.
 Onko länsimainen liberaali demokratia uhattuna?
 – On, mutta uhka ei tule Kiinasta, sanoo Kallio.
 Tutkijan mukaan suurin uhka länsimaiselle arvomaailmalle ovat populistiliikkeet, joiden sanomat ovat hyvin samankaltaisia kuin Kiinan tai Venäjän johdon viestit. ”Perinteisiin arvoihin” vetoavat liikkeet vaativat tiukempaa moraalia ja ulkopuolelta leviävien ajatusten tiukempaa kontrolloimista.
 Vaikka Kiinan vaikutusyritykset länsimaissa ovat kevyitä, sen ajatukset saavat täällä kaikupohjaa.
 – Kehitys yhdessä paikassa vahvistaa samansuuntaista kehitystä toisessa paikassa, vaikka niillä ei suoraa yhteyttä olisikaan, Kallio toteaa.
 Lue myös:
 Kiina rakentaa verkkoa maailmalle – Googlen ex-toimitusjohtaja ennustaa, että Kiinan vaikutusvallan kasvu jakaa internetin kahtia
 Roope Mokan kolumni: Kiina ja Yhdysvallat taistelevat nyt siitä, kumpi kehittää tehokkaampia tekoälyjä – Euroopan kohtalo on jäädä jättien datafarmiksi

Liberalismi ja sananvapaus ahtaalla – Kiina taivuttaa länsimaiden arvoja rahan voimalla


Summary: Merenkulun lainsäädäntöä ollaan kiristämässä. Ainakin nämä kolme asiaa muuttuvat alusten jätehuollossa.

Vaikka kansainvälinen päästöjä koskeva sääntely on kehittynyt, jätteitä lasketaan mereen yhä kiivaaseen tahtiin.
 Syitä merten roskaantumiseen on monia: satamat eivät ole kaikkialla pystyneet ottamaan jätteitä vastaan, valvonta on ollut riittämätöntä, eikä jätteiden toimittaminen käsiteltäväksi maissa ole ollut varustamoille houkuttelevaa.
 Merenkulun pian uudistuva lainsäädäntö koskee paitsi kauppalaivoja myös huvialuksia. Kokosimme kolme asiaa, jotka ainakin muuttuvat alusten jätehuollossa, jotta roskaantumista saataisiin suitsittua.
 Maailman vesissä arvioidaan olevan jopa satoja tuhansia tonneja muovijätettä.
 1. Laivojen on jätettävä jätteet satamiin
 Euroopan unioni on kiristämässä merenkulun lainsäädäntöä siten, että sen merialueilla satamiin seilaavien laivojen olisi jatkossa jätettävä kaikki jätteensä satamiin käsiteltäväksi. Satamilta puolestaan edellytetään valmiutta ottaa jätteet vastaan ja lajitella ne kierrätystä varten.
 Liikenne- ja viestintäministeriön yksikönpäällikön  Päivi Antikaisen  mukaan uudistuksella pyritään siihen, että laivoista ei päätyisi jätteitä mereen.
 – Pyritään vähentämään merten roskaantumista ja esimerkiksi muovijätteiden päätymistä mereen.
 Suomessa tilanne on monissa satamissa jo hyvä, mutta satamat eivät ole kaikkialla EU:n merialueella pystyneet ottamaan jätteitä vastaan. Uudistuksella pyritään parantamaan jätteiden vastaanottoa kaikissa EU:n merialueilla toimivissa satamissa.
 –Itämerellä tilanne on varsin hyvä, mutta uudella lainsäädännöllä pyritään pureutumaan EU:n laajuisesti satamien jätteiden vastaanottamisen kapasiteettiin, Antikainen selventää.
 Erilliskeräyksellä halutaan varmistaa, että jäte päätyy kierrätykseen tai uudelleen käyttöön.
 Alusvalvontaa Suomessa hoitavan liikenne- ja viestintävirasto Traficomin erityisasiantuntija  Ville-Veikko Intovuori  pitää tiukentuvaa lainsäädäntöä tärkeänä, koska merten roskaantuminen on EU:n alueellakin huolestuttavaa. Traficomin tarkastamissa aluksissa havaitaan puutteita säännöllisesti.
 – Vaikka Suomessa ja täällä tehtävissä tarkastuksissa tilanne on lähtökohtaisesti parempi kuin monissa muissa maissa, parannettavaa riittää, Intovuori sanoo.
 2. Jätemaksuihin tulee muutoksia
 Jätteiden maksujärjestelmää aiotaan uudistaa siten, että satamissa otetaan käyttöön jätemaksu, jonka suuruus ei riipu siitä, paljonko alus jättää kiinteää jätettä satamaan.
 Sataman perimä jätemaksu kattaa siis kokonaan satamaan jätettävän kiinteän jätteen, mutta esimerkiksi öljyisistä jätteistä ja käymäläjätteistä voidaan jatkossakin periä EU:n alueella erillinen maksu.
 Maksujärjestelmän uudistamisella pyritään saamaan jätteiden jättö satamiin varustamoille houkuttelevaksi. Suomessa ja muissa Itämeren maissa kannustavampi maksujärjestelmä on jo käytössä, mutta nyt järjestelmää ollaan laajentamassa koko EU:n merialueelle.
 Liikenne- ja viestintäministeriön yksikönpäällikön Päivi Antikaisen mukaan uudistuksella pyritään siihen, että laivojen kannattaa jättää kaikki jätteensä satamaan.
 – Samalla säännellään sitä, että satamilla on riittävä kapasiteetti ottaa jätettä vastaan.
 Ympäristöystävällisiksi luokiteltaville aluksille eli laivoille, jotka tuottavat vain vähän jätettä, annetaan uudessa maksujärjestelmässä alennusta. Alennuksia voivat saada myös niin sanotut lähiliikenteen alukset.
 Erityisasiantuntija Ville-Veikko Intovuoren mukaan Suomessa jätemaksu peritään aluksilta, vaikka ne eivät jätteitä satamaan jättäisikään. Hän sanoo, että tämä on kannustanut aluksia jättämään jätteensä satamaan käsiteltäväksi. Suomessa maksu kattaa myös käymäläjätteet ja öljyiset jätteet.
 – Tällä on saatu esimerkiksi laittomia öljypäästöjä hyvin kuriin, ja tämä toimisi varmasti muuallakin.
 3. Valvontaa tehostetaan pistokokeilla
 Myös valvontaa lisätään.
 Jatkossa tarkastetaan vähintään 15 prosenttia kaikista satamissa vuosittain käyvistä aluksista. Valvontaiskut kohdennetaan aluksiin riskikartoituksen perusteella. Suomessa tämä tarkoittaa käytännössä noin 270:tä alusta vuosittain.
 Vaikka Suomi on laivojen jätehuollossa lähtökohtaisesti monia EU-maita edellä, asettaa uudistus haasteita myös tänne.
 Lainsäädännön uudistaminen koskee myös huvialuksia, ja Intovuoren mukaan tämä tarkoittaisi Suomessa kokonaan uuden valvontajärjestelmän rakentamista.
 – Valvonta edellyttää, että joku tekee sen. Tällä hetkellä erityisesti huvialusten valvontaan ei ole riittävästi voimavaroja.
 Suomessakin edessä on pohdinta siitä, hoitaako huvialusten valvontaa esimerkiksi Traficom, poliisi vai rajavartiolaitos – vai pannaanko valvonta vaikkapa kuntien järjestettäväksi.
 Uusi merenkulun lainsäädäntö tulee voimaan puolentoista vuoden kuluttua eli kesällä 2021.
 Lue seuraavaksi:
 Meriteollisuudessa paiskitaan nyt paljon töitä myös puhtaamman ympäristön eteen – vastuullinen toiminta on keskeinen kilpailuvaltti

Tässäkö ratkaisu merten jätevuoreen: Valvontaiskuja laivoihin, maksuihin muutoksia – "Suomessakin riittää parannettavaa"


Summary: Tukilakot ja kiistely rikkurityövoimasta kasvattavat painetta ratkaisuun, kun viides lakkopäivä alkaa.

Postin työtaistelun osapuolet saapuvat valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  toimistolle aamuyhdeksältä. Kyseessä on toinen yritys sovitteluun sen jälkeen, kun Postin työntekijöiden lakko alkoi maanantaiaamuna.
 Voit seurata työnantajaliitto Paltan ja palkansaajaliitto PAUn neuvottelijoiden saapumista ja ensikommentteja suorana pääkuvan linkistä. Neuvotteluille on varattu koko päivä. Seuraamme tähän juttuun päivän neuvottelujen antia.
 Postin työehtoriitaa ratkottiin edellisen kerran keskiviikkona valtakunnansovittelijan johdolla.  Tuolloin läpimurtoa ei saavutettu , mutta sovittelija antoi osapuolille kotitehtäviä, joita on tarkoitus purkaa tapaamisessa tänään.
 Paltan toimitusjohtaja  Tuomas Aarto  totesi keskiviikkona, että hänen nähdäkseen aika ei ole vielä kypsä sovintoesityksen antamiseen. Ammattiliitto PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  arvioi, että keskiviikkona löydettiin jo uusia näkökulmia kiistaan, mutta hänkin totesi varsinaisten asiakysymysten olevan edelleen ratkaisuja vailla.
 Neuvotteluissa haetaan uutta työehtosopimusta tuhansille postilaisille. Työnantaja haluaa selvästi nykyistä joustavamman sopimuksen. Palkansaajien mukaan vaatimus tarkoittaa muun muassa kymmenien prosenttien palkanalennuksia. Paltan mukaan tulevalla sopimuskaudella henkilökohtaiset palkat säilyvät ennallaan.
 PAU vaatii lisäksi, että noin 700 pakettilajittelijaa palautetaan PAUn työehtosopimuksen piiriin. Posti on siirtänyt lajittelijat tytäryhtiöjärjestelyn avulla halvempaan Teollisuusliiton työehtosopimukseen.
 Kahden viikon lakossa  alkaa nyt viides vuorokausi. PAU on ilmoittanut  uudesta kahden viikon lakosta  käynnissä olevan perään, jos ratkaisuun ei päästä.
 Valtio-omistaja puuttui vuokratyövoiman käyttöön
 Paine työehtoriidan ratkaisemiseksi kasvaa lakon pitkittyessä ja sitä lisäävät entisestään  muiden ammattiliittojen käynnistämät  tukilakot.
 Valtio-omistajalla on niin ikään lusikka sopassa. Eilen valtion omistajaohjausyksikön virkamiehet  keskustelivat Postin johdon kanssa  vuokratyövoiman käytöstä lakon aikana.
 Omistajaohjauksesta vastaava ministeri Sirpa Paatero (sd.)  ilmoitti keskiviikkoiltana , että valtionyhtiön ei tule käyttää rikkurityövoimaa. Ammattiliitto PAU on syyttänyt postia lakon murtamisesta vuokratyövoiman avulla.

Postin lakosta etsitään ulospääsyä, osapuolet tapaavat sovittelijan aamulla – Katso suorana klo 8.45


Summary: Päättäjillä on todella vaikea tehtävä tehdä Suomesta ilmaston kannalta hiilineutraalia, kun metsiä on hakattu viime vuosina heikentämällä tulevaa kasvua.

Onko mahdollisuus sekä hakata että säästää metsiä tullut tiensä päähän?
 Siinä kysymys, jota päättäjät joutuvat nyt tosissaan pohtimaan, kun VTT:n johdolla julkistetaan tänään tietoja Suomen ilmastotavoitteista vuodelle 2035. Ylen saamien tietojen mukaan kunnianhimoisen tavoitteen saavuttaminen näyttää metsien nielujen heikkenemisen takia äärimmäisen haastavalta.
 Metsien lasketut nielut ovat arviolta puolittuneet edellisistä laskelmista. Iso muutos johtuu siitä, että metsäkoneita on häärännyt metsissä ennätystahtiin ja metsiä on ehkä hakattu liikaa ajatellen tulevaisuuden puun käyttöä ja ilmaston kannalta tärkeitä nieluja.
 Ylen saamien alustavien  ennakkotietojen  mukaan vuoden 2035 maankäyttösektorin nettonielu on Teknologian tutkimuskeskuksen VTT:n laskelmissa noin puolta pienempi kuin aikaisemmissa saman työryhmän  laskelmissa.  Nielutiedot on toimittanut ryhmälle Luonnonvarakeskus Luke. Luke on päivittänyt laskelmansa muun muassa sen perusteella, mitä maailman tarkin metsävaratieto viime vuonna toi esille.
 Edessä vähintään 40 miljoonan tonnin leikkaukset päästöihin
 Päivitetyt tiedot muuttavat merkittävästi Suomen hiilineutraaliustavoitteen saavuttamista vuonna 2035. Tavoitteen haasteellisuuden vertailukohdaksi voidaan ottaa reilu kuukausi sitten julkaistu Suomen ilmastopaneelin arvio siitä, kuinka paljon päästöjä pitää leikata, jotta tavoite saavutetaan.
 Ilmastopaneelin kunnianhimoinen ja vielä toteutusta vailla oleva  suunnitelma  edellytti nykyisten noin 55 miljoonan hiilidioksiditonnin laskemista 35 miljoonalla tonnilla hiilidioksidiksi muutettuna. Jäljelle jääneet yli 20 miljoonaa päästötonnia paneeli kompensoi hiilineutraalisuustavoitteen mukaisesti yhtä suurilla metsänieluilla.
 Kyse on noin viiden prosentin päästövähennyksistä joka vuosi viidentoista vuoden ajan. Vastaavia vähennyksiä ei ole luultavasti tehty vielä missään päin maailmaa.
 VTT:n alustavien laskelmien mukaan 35 miljoonaan pitää ynnätä vähintään noin 5 miljoonaa lisää kompensoivan nielun puolittumisen takia. Sen kattamiseen ei esimerkiksi riitä turvetuotannon ajaminen alas ennen vuotta 2035. Hallitus on linjannut vähintään puolittavansa turvetuotannon päästöt vuoteen 2030 mennessä.
 Ilmastopaneelin metsähakkuiden ja sitä kautta nielujen määrän arvio oli tietojen puutteen vuoksi varovainen. Paneeli ei suositellut hakkuiden kasvattamista.
 Heikentyneiden nielujen tasoa saa hakea ennen vuotta 1990
 VTT:n laskelmissa on nyt huomioitu uusia Luken arvioita metsänielujen suuruudesta vuoteen 2035 mennessä.
 Nielujen koossa ollaan palaamassa lisääntyneiden hakkuiden ja muiden tarkistusten takia aikaan, jota ei ole edes näkyvissä Tilastokeskuksen virallisissa kasvihuonetiedoissa vuodesta 1990 alkaen. Tietoja toimitetaan kansainvälistä seurantaan varten.
 Ennakkotietojen mukaan metsien nielu on tippumassa tasolle, jota ei ole Tilastokeskuksen virallisissa nielulaskelmissa vuodesta 1990. Nettonielun arvioidaan olevan reilusti alle -20 miljoonan co2e. Mitä pienempi nielu, sitä vähemmän se on miinuksella. Seppo Suvela / Yle
 VTT:n johdolla ministeriöille tehdyissä laskelmissa ei anneta päättäjille valmiita keinoja, joilla 2035 tavoitteeseen päästään.
 Ilmastopaneelin esittämät keinot esimerkiksi liikenteen laajasta sähköistämisestä ja turvetuotannon alasajosta eivät enää riitä. Päättäjien huolta lisää se, että vireillä on useita isoja puunkäyttöä lisääviä  hankkeita.  Ne pienentävät entisestään reippaasti heikentyneitä metsänieluja.
 Yksi ratkaisu voisi olla, että puusta tehtäisiin pitkäikäisiä puutuotteita. Teollisuuden siirtymä biopohjaisiin tuotteisiin ei ole kuitenkaan päässyt kunnon  vauhtiin .
 Metsähakkuita on suunniteltu lisää
 Luken arvioissa on  aikaisemmin  tuotu esille, että metsähakkuita voidaan tulevaisuudessa vielä  lisätä . Tämä johtuu siitä, että metsiä on hakattu vuosittain selvästi vähemmän kuin metsät ovat kasvaneet. Metsien kasvu on myös kiihtynyt säiden lämmetessä.
 Vielä vahvistamattomien laskelmien mukaan metsävaratietojen keskimäärin noin 70 miljoonan kuution hakkuut ovat heikentäneet nielua eikä toisin kuin on aikaisemmin ajateltu nielu ole vahvistumassa merkittävästi vuoteen 2050 mennessä.
 Viime vuonna kaadettiin  ennätykselliset  lähes 80 miljoonaa kuutiota puuta.
 Nettonielut olisivat vuonna 2035 noin 18 miljoonaan tonnia hiilidioksidia ja vuonna 2050 noin 26 miljoonaa kuutiota.  Nyt  nielut ovat alustavien tietojen mukaan noin 14 miljoonaa tonnia.
 Uusin sellutehdas Äänekoskella käyttää noin 6 miljoonaa tonnia raakapuuta vuodessa.
 Kasvaneet hakkuut vaativat leikkauksia kalliilla muualta
 Metsänielun merkittävä heikentyminen tarkoittaa sitä, että päättäjien on löydettävä tiukempia keinoja liikenteen, asumisen ja maatalouden päästöjen vähentämiseen. Tavoite vaatii, että ennakoitua pienemmät nielut pitäisi kompensoida muilla päästöleikkauksilla.
 Tutkijoiden arvioiden mukaan päästöjen leikkaukset muualla kuin metsissä ovat hankalampia ja  kalliimpia .
 Jos metsänkäyttöä lisätään, ilmastotavoite vaatii vielä lisää tiukkoja päätöksiä. Päästöleikkauksia ei voi pitkään aikaan lisätä energia käytön puolelle, koska esimerkiksi voimaloiden ilmastotavoitteet tulevat EU:n yhteisen päästökaupan kautta.
 Ilmastopaneelin arvion mukaan päättäjiltä puuttuu suurimmaksi osaksi vielä esitykset ja päätökset vuoden 2035 tavoitteeseen vaadittavista toimenpiteistä. Luken uudet laskelmat lisäävät tätä niin sanottua toimenpidekuilua.
 Hallitus pohtii tarvittavia toimia seuraavan kerran isommalla porukalla ensi vuoden alussa.
 Metsien hakkuut ovat jäämässä viime vuoden huippuvuodesta, mutta niiden  ennakoidaan  olevan vielä suurempia kuin vielä joitakin vuosia sitten.
 Lue myös :
 Hiilinielulaskelma yllätti hallituspuolueet – uudessa laskelmassa nielut putoavat puoleen, päästövähennyksiä etsittävä rutkasti arvioitua enemmän
 Analyysi: Metsä Group pani muille sellunkeittäjille luun kurkkuun – Kemiin nouseva uusi jättitehdas vie puut toisten käsistä
 Uusi laskelma: Suomessa suunnitellaan jopa 18 miljoonaa kuutiota enemmän metsien hakkuita kuin EU sallii – Miten käy sellutehdashankkeiden?
 Uusi tutkimus osoittaa metsätalouden ilmastovaikutukset arvioitua suuremmiksi – Professori: "Käytämme luonnonresurssia vähän hullulla tavalla"

Ei ihme että poliitikot yllättyivät: samankokoisia metsänieluja nähty viimeksi vuosikymmeniä sitten


Summary: Jatkokautta hakevan puoluesihteeri Joonas Leppäsen ja haastaja Mikko Koikkalaisen välille voi kehkeytyä tiukka kisa.

Vasemmistoliitto kukittaa puheenjohtajansa  Li Anderssonin  Kuopion puoluekokouksessa lauantaina jatkokaudelle ilman vastaehdokasta.
 Kukaan ei haasta opetusministeri Anderssonia, jolla on  useiden kyselyjen perusteella  enemmän vetovoimaa kuin muilla puoluejohtajilla.
 Hallitukseen meno on  usein repinyt vasemmistoliittoa , mutta tällä kertaa vastuun taakkaa vähentää, että puolue järjesti hallitukseen menosta jo etukäteen jäsenäänestyksen.
 Hallitusvastuun kantamista helpottaa sekin, että hallituspohja on puolueväelle kaikkein mieluisin. Se muistuttaa kansanrintamahallituksista, jotka rakensivat suomalaista hyvinvointivaltiota menneinä vuosikymmeninä.
 Anderssonin johdolla puolue on kääntänyt kunta- ja eduskuntavaaleissa pitkän tappioputkensa.  Ylen kyselyissä  kannatus kuitenkin mataa alhaisemmissa lukemissa kuin ennen vaaleja.
 Siinä missä puheenjohtajan valinta on läpihuutojuttu, puoluekokouksen yllätys voi muhia puoluesihteerikisassa.
 Yllätys puoluesihteerikisassa?
 Puoluetoimistoa kolme vuotta pyörittäneen  Joonas Leppäsen  haastaa niin ikään puoluetoimistolla työskentelevä  Mikko Koikkalainen . Kahden ehdokkaan kannatuksen arvioidaan olevan liki tasan.
 STT tavoitti puolueen kolmestatoista piirijohtajasta kahdeksan, ja puolet heistä nimesi suosikikseen Koikkalaisen. Muut eivät paljastaneet vielä suosikkiaan.
 Kisa näyttää kilpistyvän yliopistokaupunkien punavihreiden ja pienempien paikkakuntien aktiivien kesken. Leppänen on kotoisin Helsingistä, Koikkalainen Savonlinnasta.
 Leppäsen puolesta liputtavat muun muassa helsinkiläiset kansanedustajat  Mai Kivelä  ja  Veronika Honkasalo  sekä Anderssonin ykkösavustaja, ministeriryhmän sihteeri  Dan Koivulaakso . Hän saa kiitosta vasemmistoliiton kampanjoiden modernisoimisesta ja siitä, että vei puolueen läpi kaksien onnistuneiden vaalien.
 Leppäsen kannattajien slogan kuuluu, ettei "voittavaa hevosta pidä vaihtaa". Vaihtoa mielitään kuitenkin maakunnissa. Leppäseen ollaan tyytymättömiä siksi, ettei hallitusvastuussa olevan puolueen ja sen johdon koeta olevan läsnä kentällä.
 Mikko Koikkalainen on puolueen järjestö- ja kunnallissihteeri. Häntä kehutaan ammattiyhdistysliikettä ja kenttäväkeä ymmärtäväksi. Vaalilause kuuluukin: "Voittava puolue rakennetaan jäsenistöä kuunnellen." Koikkalaista ilmoittaa kannattavansa muun muassa Pohjois-Pohjanmaan vasemmiston puheenjohtaja  Olli Kohonen .
 Leppänen on taustaltaan tutkija. Hän oli myös yllätysnimi noustessaan puoluesihteeriksi  vuoden 2016 puoluekokouksessa . Tuolloin hän voitti toisella kierroksella oululaisen  Risto Kalliorinteen  täpärästi äänin 155–139.
 Varapuheenjohtajat vaihtoon
 Vasemmistoliiton koko nykyinen varapuheenjohtajisto eli kansanedustajat  Hanna Sarkkinen , Veronika Honkasalo ja  Juho Kautto  luopuvat paikoistaan.
 Ehdolla on yksi kansanedustaja, uusmaalainen  Jussi Saramo . Muut ehdokkaat tulevat Kehä III:n ulkopuolelta:  Janne Nieminen  Hämeestä,  Joona Mielonen  Kotkasta,  Minna Minkkinen  Pirkanmaalta,  Janne Parkkila  Savo-Karjalasta sekä eduskuntavaalien paikallinen ääniharava  Jouni Jussinniemi  Pyhäjärveltä.
 Puoluekokous hyväksyy myös vasemmistoliiton tavoiteohjelman. Kolmen vuoden välein järjestettävään kokoukseen osallistuu kaikkiaan 300 puoluekokousedustajaa.

Vasemmistoliitto kukittaa Li Anderssonin jatkokaudelle, mutta tyytymättömyys kytee maakunnissa


Summary: Etenkin it-alaa opiskelevista valmistuu harva. Se paineistaa korkeakoulut, joiden pitäisi tuottaa yhä enemmän tutkintoja.

Syksyllä 2006  Simo Tynkkynen  aloitti tietojenkäsittelytieteiden opinnot Tampereen yliopistossa.
 Tänä syksynä hän aloitti neljännentoista opiskeluvuotensa yliopistolla. Kandidaatin tutkinnosta puuttuu yksi kurssi, ja graduseminaari on kesken.
 Tynkkysen opiskeluvuosiin mahtuu paljon: hän on ehtinyt opiskella pääaineensa lisäksi historiaa, informaatiotutkimusta ja jopa liikuntatieteitä. Puolen vuoden opiskelijavaihto Tšekissä venyi lähes kahdeksi vuodeksi, kun Tynkkynen jäi vaihdon jälkeen maahan oman alan töihin.
 Simo Tynkkysen mukaan it-alalla oleellista on osaaminen, ei tutkinto. Jani Aarnio / Yle
 Töitä on riittänyt myös Suomessa. Tynkkynen työskentelee järjestelmäasiantuntijana saman työnantajan leivissä nyt seitsemättä vuotta. Tutkinnon puuttuminen ei ole haitannut työllistymistä.
 – It-alalla oleellista on osaaminen. Tutkintotodistus on toki hyvä olla, mutta en muista, että kukaan olisi varsinaisesti kysellyt sen perään, hän sanoo.
 Yliopistoille ja ammattikorkeakouluille tutkinnot sen sijaan ovat yhä tärkeämpiä. Jatkossa yhä suurempi osa korkeakoulujen  rahoituksesta  on sidottu korkeakouluista valmistuneiden tutkintojen määrään. Lisäksi väestön koulutustasoa halutaan  nostaa .
 Siksi aiempaa useamman jo opintonsa aloittaneen on myös valmistuttava. Se ei ole aivan yksinkertaista.
 Kolmannes ei valmistu kymmenessä vuodessa
 Tynkkysen tarina on alalla tyypillinen. Tietojenkäsittelytieteen ja tieto- ja viestintäteknologia-alan eli ict-alan yliopisto-opiskelijoista noin puolet ei valmistu maisteriksi 15 vuoden kuluessa opintojen aloittamisesta. Tätä pidemmälle tilastot eivät yllä.
 Toinen ääripää ovat lääketieteen opiskelijat, joista 97 prosenttia valmistuu 15 vuoden kuluessa opintojen aloittamisesta.
 Yliopistoissa yleisin tavoiteaika kandidaatin ja maisterin tutkintoon on 5 vuotta. 2000-luvulla kolmasosa opiskelijoista ei ole valmistunut edes kymmenessä vuodessa.
 Samankaltaiselta näyttävät tilastojen ääripäät myös ammattikorkeakouluissa.
 Ammattikorkeakoulujen ict-alojen opiskelijoista noin puolet valmistuu 12 vuodessa. Esimerkiksi sairaanhoitajaksi ja poliisiksi opiskelevista yli 80 prosenttia valmistuu korkeintaan kymmenessä vuodessa, moni huomattavasti nopeammin.
 Syy on yksinkertainen, sanoo ammattikorkeakoulujen rehtorineuvoston Arenen toiminnanjohtaja  Petri Lempinen .
 – Hoitaja ei saa työpaikkaa, jos ei ole tutkintoa. Ilman koulutuksen loppuunsaattamista ei saa ammattipätevyyttä.
 Lääketieteen opiskelijoilla on sama tilanne, sanoo Itä-Suomen yliopiston rehtori  Jukka Mönkkönen .
 Lisäselityksiä voi hakea muualtakin: terveydenhuoltoaloille on perinteisesti ollut paljon hakijoita, joten opiskelupaikat jaetaan motivoituneille hakijoille.
 Lisäksi opiskelutahti määrätään tyypillisesti ylhäältä ja opiskelu on melko koulumaista, kun taas monilla muilla aloilla lukujärjestykset koostetaan itsenäisesti.
 – Ict-puolella on hyvin tyypillistä, että kadotaan työelämään. Tarve työntekijöille on niin suuri, että moni lähtee töihin ennen valmistumista, Mönkkönen sanoo.
 Osa opiskelijoista vaihtaa myös alaa eikä näy tilastoissa valmistuneena tutkinto-ohjelmasta, jossa alun perin aloitti.
 Tämän tilastot kertovat Opetushallituksen tilastopalvelu Vipusesta kerättiin tiedot yliopisto-opintonsa vuosina 2001–2012 aloittaneista sekä ammattikorkeakouluopintonsa vuosina 2002–2013 aloittaneista. Tilastot näyttävät alakohtaisesti, kuinka suuri osa opiskelijoista on valmistunut, kun opintojen aloittamisesta on kulunut tietty aika. Grafiikkaan nostettiin kaikkien alojen valmistuneiden osuus sekä alat, joilla valmistumisprosentit ovat suurimmat ja pienimmät. Tarkastelussa huomioitiin valmistuneet maisterin tutkinnot sekä AMK-tutkinnot. Kandidaatin tutkintoja tai YAMK-tutkintoja ei huomioitu.
 Opiskelijoille tarjotaan keppiä...
 Simo Tynkkynen ei tuntenut tietojenkäsittelyä tai koodaamista omaksi jutukseen, kun hän aloitti alan opinnot vuonna 2006 – ei, vaikka ala oli hänelle ennestään tuttu töiden puolesta.
 – Tietojenkäsittely oli pitkään ala, jota päädyttiin opiskelemaan ja mietittiin sitten, mitä oikeasti haluttaisiin tehdä. Itsekin hain opiskelemaan historiaa, mutta pääsin sisään tänne.
 Nyt alaa opiskelemaan tulevat vaikuttavat Tynkkysen mukaan aiempaa määrätietoisemmilta.
 Se ei ole ihme: korkeakouluopiskelijoita on viime vuosina hoputettu etenemään opinnoissaan erilaisin kepein ja porkkanoin. Aiemmin yliopisto-opiskelijoilla oli rajaton opiskeluoikeus, mutta nyt se on rajattu tyypillisesti seitsemään vuoteen.
 Jotkut yliopistot ovat rajoittaneet tutkintojen kokoja tai esimerkiksi opiskelijavaihtoon pääsemistä sen perusteella, ylittäisikö vaihtojakso tutkinnon enimmäislaajuuden.
 Toisaalla pro gradu -tutkielman vaatimustasoa on laskettu ja työstä saa nykyään aiempaa vähemmän opintopisteitä. Opintotukikuukausia on vähennetty.
 – On absurdia, että yritetään saada opiskelijat valmistumaan nopeasti ja samanaikaisesti heidän toimeentuloaan heikennetään, Tynkkynen sanoo.
 Simo Tynkkynen kirjoittaa pro gradu -työtään työnantajalleen. Se antaa motivaatiota työn valmistumiseen. Jani Aarnio / Yle
 ...mutta porkkanaa tarvittaisiin
 Itä-Suomen yliopiston rehtori Mönkkönen näkee, että rajoittamisen sijaan olisi tärkeää tarjota opiskelijoille mahdollisuuksia suoriutua opinnoistaan sujuvasti.
 – Yksi tärkeimpiä keinoja on käydä läpi opintopolut ja katsoa, että opiskelijoiden on mahdollista suorittaa opintonsa järkevinä kokonaisuuksina. Olennaista on myös henkilökohtainen ohjaus, jolla tuetaan opiskelijan valintoja yliopistoon saapumisesta uran alkuun saakka.
 Myös Simo Tynkkynen on sitä mieltä, että opiskelijoiden opinto-ohjaus parantaisi opiskelijoiden mahdollisuuksia valmistua nykyistä nopeammin. Lisäksi yliopiston ja työelämän välinen yhteistyö selkeyttäisi opintojen ja työelämän välistä yhteyttä.
 Monella alalla työntekijän palkka nousee, kun tutkinto tulee valmiiksi.
 – Jos palkka on jo kohtuullinen, eron pitäisi olla tosi iso, jotta ihminen motivoituisi suorittamaan tutkinnon loppuun, Tynkkynen arvelee.
 Arenen Petri Lempisen mukaan korkeakoulut voivat teroittaa koulutuksen tärkeyttä etenkin opintonsa aloittaville ja auttaa heitä opiskelemaan tavoitteellisesti, mutta kaikkeen korkeakoulut eivät voi vaikuttaa.
 Elämäntilanteet ovat erilaisia, ja monen opinnot joustavat niiden mukaan.
 – Järjestelmällä ei ole keinoja ohjata yksilöitä päättämään, menevätkö he töihin vai suorittavatko he opintoja täysipäiväisesti.
 Koulutuspolitiikan keinoin ei voida vaikuttaa kaikkiin yksilön valintoihin, sanoo Arenen toiminnanjohtaja Petri Lempinen. Markku Pitkänen / Yle
 Tuleeko korkeakouluista tutkintotehtaita?
 Itä-Suomen yliopiston rehtorin Jukka Mönkkösen mukaan yliopistot ovat tehneet 2010-luvulla töitä sen eteen, että opiskelu olisi aiempaa sujuvampaa.
 Se on kantanut hedelmää: yhä useampi opiskelija esimerkiksi suorittaa vähintään 55 opintopistettä lukuvuodessa. Jos opiskelija haluaa valmistua tavoiteajassa, suositeltu tahti on 60 opintopistettä lukuvuodessa.
 Kun tutkintojen merkitys jatkossa korostuu, miten käy yliopistojen roolin – muuttuvatko ne sivistyksen vaalijoista tutkintotehtaiksi?
 – Tällä hetkellä koulutusvolyymi ja työelämätarpeet ovat poliittisella agendalla Suomen osaamistarpeiden takia, ja se näkyy rahoitusmallissa. Ei tämä kuitenkaan radikaalisti muuta yliopistojen roolia yhteiskunnassa, Mönkkönen sanoo.
 Mönkkösen mukaan opintojen tehostaminen ja työelämätarpeiden pohtiminen voivat jopa parantaa yliopisto-opetuksen laatua. Laatua kuitenkin uhkaa se, että pian yliopistojen pitää tuottaa tutkintoja entistä enemmän ja entistä halvemmalla.
 – Jos vuonna 2030 yliopistot tuottavat  neljänneksen enemmän tutkintoja kuin nyt , mutta rahoitus yliopistoille pysyy samana, kaikki voivat päätellä, miten se vaikuttaa opetuksen laatuun, opettaja-opiskelijasuhteeseen ja opinto-ohjaukseen käytettävään aikaan. Jos suomalaisia halutaan kouluttaa korkeammin, se ei ole ilmaista.
 Simo Tynkkysen mielestä yliopistolla vietetyt vuodet ovat olleet merkityksellisiä oman haaveammatin löytymisessä. Jani Aarnio / Yle
 Maisteriksi 14 vuodessa
 Simo Tynkkynen kirjoittaa parhaillaan pro gradu -työtään. Tarkoitus on valmistua keväällä 2020, mutta sitä varten hänen pitäisi saada yliopistolta lisäaikaa opinnoille vielä kerran.
 Tynkkynen on ollut vuosikausia työelämässä, eikä tutkinnon perään ole kyselty. Mikä arvo tutkinnolla on, kun työkokemusta oman alan töistä on yli kymmenen vuotta?
 – Olennaista on, että vihdoinkin saa pitkään työn alla olleen projektin pakettiin. Ensisijaisesti teen sitä omaksi iloksi, mutta motivaatiota tuo myös se, että teen gradua työnantajalleni. Näin opiskelu ja työnteko nivoutuvat toisiinsa.
 Vaikka töitä on riittänyt, tulevaisuudessa Tynkkynen tähtää tehtäviin, joissa korkeakoulututkinto on tarpeen. Tulevaisuudessa hän haluaisi kehittää verkon työskentely-ympäristöjä eräänlaisena kollaboraatioasiantuntijana, jonka työssä yhdistyisi poikkitieteellisesti eri tieteenaloja tietojärjestelmistä psykologiaan.
 Hän uskoo, ettei olisi keksinyt haaveammattiaan ilman yliopistolla ja töissä vietettyjä vuosia.
 – Piti elää 30-vuotiaaksi, että välähti. On ollut äärimmäisen tärkeää, että olen saanut työnteon ohessa kokeilla eri asioita, jotta löytäisin sen oman jutun.
 Lue lisää:
 Korkeakoulut etunojassa tutkintotalkoisiin – tietotekniikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tekniikan aloille esitetään tuhansia uusia opiskelupaikkoja
 Joonas Pitkänen, 28, valmistui huimassa kolmessa vuodessa maisteriksi, mutta kammoaa silti hallituksen patistelua – opiskeluajat ovat lyhentyneet vain hieman
 Korkeakouluja piiskataan tuottamaan yhä enemmän tutkintoja – uusi rahoitusmalli keppinä kahden vuoden kuluttua
 "Valinnaisuuteen ei jää aikaa" – Ministeriö kirittää opiskelijoiden valmistumista korkeakoulujen rahoitusta säätämällä
 Puolueet uskovat, että koulutusleikkausten aika on ohi – Opiskelija: "Opetus on muuttunut enemmän massaluennoiksi, professoreilla on vähemmän aikaa"

Kolmannes ei valmistu korkeakoulusta 10 vuodessa, ja se on opinahjoille ongelma – ”En muista, että kukaan olisi kysellyt tutkinnon perään"


Summary: Asiantuntijan mukaan mahdollisuus poliisin tai jopa sotilaiden väliintuloon kasvaa koko ajan.

Hongkongissa paine mielenosoitusten tukahduttamiseen kasvaa, kun kaupunki on pysynyt mielenosoittajien halvauttamana jo viikon.
 Kiinan presidentti  Xi Jinping   vaati torstaina , että Hongkongiin on palautettava järjestys.
 Brasiliassa BRICS-maiden kokouksessa puhunut Xi otti ensimmäistä kertaa suoraan kantaa mielenosoituksiin.
 Xi vannoi Pekingin tukevan Hongkongin poliisia ja vaati rangaistuksia “väkivaltaisille rikollisille”.
 Samaan aikaan kaaos Hongkongissa jatkui.
 Aiemmin mielenosoitukset ovat keskittyneet viikonloppuihin, mutta tällä viikolla Hongkongin kadut ovat olleet taistelutantereena aamusta iltaan.
 Mielenosoittajat ovat häiriköineet työmatkaliikennettä tukkimalla metroasemia, sytyttämällä tulipaloja ja heittelemällä tavaroita raiteille. Siltoja ja tunneleita on tukittu, yliopistoja vallattu. Poliisi on ampunut kyynelkaasua aamuseitsemästä yömyöhään.
 Mielenosoituksen vaativat myös toisen kuolonuhrin viikon sisään, kun 70-vuotias mies kuoli saatuaan päähänsä iskun tiiliskivestä.
 Poliisi käytti kyynelkaasua yhteenotossa mielenosoittajien kanssa kiinalaisen yliopiston urheilukentällä. Philip Fong / AFP
 Kaoottinen arki on lisännyt arvailuja Hongkongin hallituksen ja Kiinan keskusjohdon seuraavista liikkeistä.
 – On monia merkkejä siitä, että Hongkongin hallinto ja poliisi voisivat olla aikeissa koventaa otteitaan huomattavastikin, sanoo Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Jyrki Kallio .
 Hongkongin poliisin mukaan mielenosoittajat ovat ajaneet kaupungin romahtamisen partaalle.
 Jyrki Kallion mukaan Hongkongin johdon on vaikea hyväksyä, että mielenosoitukset halvaannuttavat nyt kaupungin arjen.
 Riski sotilaiden väliintulosta kasvaa
 Mitä sitten voisi olla luvassa?
 Lisää pidätyksiä, ennaltaehkäiseviä poliisioperaatioita, sanoo Kallio.
 Viimeisenä keinona Hongkongilla on oikeus pyytää apua Kiinan kansanarmeijalta, jolla on varuskunta Hongkongissa. Kallio kuitenkin pitää sotilaiden väliintuloa yhä epätodennäköisenä.
 – Mutta on mahdollista, että hallinto katsoo itsensä pakotetuksi siihen, koska myös paine Pekingistä on kova. Riski siitä, että kaduille tulee poliisin lisäksi myös sotilaita, kasvaa koko ajan, Kallio arvioi.
 Mielenosoitttajat kantoivat keskiviikkona itsetehtyä katapulttia Kowloon Tongin alueella. Miguel Candela / EPA
 Kiina on syksyn aikana lisännyt Hongkongissa olevien joukkojen määrää.  Uutistoimisto Reutersin mukaan  erityishallintoalueella on nyt jopa 12 000 sotilasta, mikä on kaksi kertaa normaalia enemmän. Osa heistä kuuluu sotilaspoliisiin ja puolisotilaallisiin joukkoihin.
 Vihonviimeisenä oljenkortena Kiinalla on oma armeijansa rajan takana.
 Sotilaiden marssittaminen rajan yli kuitenkin tarkoittaisi Kiinalle kansainvälistä kriisiä. Siksi harva asiantuntija pitää vaihtoehtoa edelleenkään kovin todennäköisenä.
 Käynnissä olevat kauppaneuvottelut Yhdysvaltain kanssa ovat Kiinalle äärimmäisen tärkeät. Hongkongin tilanteen väkivaltainen loppu voisi tarkoittaa niiden kariutumista.
 Yliopistoista tuli uusi taistelutanner
 Hongkongin johto alkaa olla pahasti puun ja kuoren välissä.
 Tällä viikolla mielenosoitukset ovat levinneet myös yliopistoille, jotka tähän saakka ovat pysyneet rauhallisina. Kovimmat yhteenotot on käyty Hongkongin kiinalaisella yliopistolla, jonne poliisi teki tiistaina rynnäkön.
 Tilanteeseen johtaneista tapahtumista on kaksi versiota.
 Poliisin mukaan yliopiston läheiseltä sillalta heiteltiin tiiliskiviä ajoväylälle. Yliopiston henkilökunnan mukaan ei ole todisteita siitä, että heittelijät olisivat olleet yliopiston opiskelijoita.
 He sanovat opiskelijoiden nousseen vastarintaan vasta, kun poliisi oli hyökännyt.
 Mielenosoittajien sytyttämä tulipalo kiinalaisen yliopiston metroaseman sisäänkäynnin edessä. Philip Fong / AFP
 Kallio pitää kehitystä huolestuttavana. Hongkongissa poliisin hyökkäys mellakkavarusteissa yliopistolle on ennenkuulumatonta, hän sanoo.
 Loppuviikosta mannerkiinalaisia opiskelijoita on lähtenyt pois Hongkongista. Myös ulkomaisia opiskelijoita  on kehotettu palaamaan kotiin.
 Puheet tiukentuvat, taktiikka muuttuu
 Tilanteen kehittymistä on vaikea ennustaa. Kallion mukaan Hongkongin ja Kiinan johdon käytös ei ole ollut täysin johdonmukaista. Se viittaa siihen, ettei selkeää suunnitelmaa ole.
 Siksi pitää tulkita merkkejä.
 Niitä voi poimia presidentti Xin puuttumisesta asiaa sekä Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lamin  puheista. Muutama päivä sitten Lam kutsui mielenosoittajia kansanvihollisiksi.
 – Kansanvihollinen on pahin haukkumanimi kiinalaisessa kielenkäytössä. Se antaa aiheen huoleen, että nyt valmistellaan otteiden huomattavaa koventamista, Kallio sanoo.
 Mielenosoittajien Hongkongissa rakentama katusulku. imago sportfotodienst
 Myös mielenosoittajat hiovat taktiikkaansa. Nyt heidän päämääränsä on aiheuttaa häiriötä mahdollisimman monessa paikassa yhtä aikaa. Myös liikennekaaoksesta on tullut mielenosoittajien vakiotyökalu.
 Tilanne jakaa kaupungin ja hajottaa perheitä
 Hongkongin johto saattaa vielä hetken laskea sen varaan, että kaupunkilaiset kyllästyvät tilanteeseen. Vuonna 2014 suurmielenosoitukset hiipuivat, kun hongkongilaisten mielipiteet alkoivat kääntyä protestoijia vastaan.
 – Jos Pekingissä lasketaan sen varaan, niin voi olla, että siellä lasketaan väärin, sanoo Kallio.
 Hänen mukaansa tilanne on kehittymässä hyvin erilaiseen suuntaan kuin vuoden 2014 sateenvarjomielenosoitusten aikaan. Tällä kertaa kaduilla ei ole ainoastaan nuoret.
 Pidätettyjen tilastoista käy ilmi, että poliisin kiinni ottamien mielenosoittajien ikä vaihtelee 11:sta 70 vuoteen. Myös uutiskuvista näkee, että kaduilla on yhä paljon työssäkäyviä aikuisia.
 Mielenosoittaja kantaa polttopulloja Hongkongin kiinalaisen yliopiston lähellä. Anthony Wallace / AFP
 Kaaoksesta huolimatta protesteilla on edelleen paljon laajempi tuli kuin vuoden 2014 mielenosoituksilla, Kallio sanoo.
 Samalla kaupunki on yhä syvemmin jakautunut. Jotkut asukkaista ymmärtävät ja auttavat mielenosoittajia, toisten mielestä mellakoitsijat ovat ajaneet Hongkongin kaaokseen. Kiistat ovat hajottaneet jopa perheitä.
 Singaporelaisen  Straits Times -sanomalehden  haastattelema  Jenny Kwan  ei ole puhunut kolmelle pojalleen sitten kesäkuun. Hän tukee Hongkongin johtoa, hänen poikansa demokratialiikettä.
 Kukaan ei halua kompromissia, ja siksi mielenosoituksille on vaikea nähdä rauhallista loppua. Mielenosoittajat vaativat yhä muun muassa vapaita vaaleja. Siihen Hongkongin johto ei ole suostumassa.
 Mielenosoittajan kuolema käynnisti väkivallan kierteen
 Kuluneen viikon aikana väkivallankierre kiihtyi vauhdilla. Tilanne alkoi kärjistyä viime viikon lopulla, kun yksi mielenosoittaja kuoli pudottuaan parkkitalon kerroksesta toiseen.
 Tapauksen jälkeisissä yhteenotoissa eräs poliisi huusi aikovansa juhlia mielenosoittajan kuolemaa kollegoidensa kanssa samppanjalla.
 Myös poliisin protestoijille osoittama huuto tallentui tv-kanavan kameraan: “Tulkaa tänne ja kostakaa, torakat!”
 Mellakkapoliisit ovat tuttu näky Hongkongin keskustassa. Dale de la Rey / AFP
 Poliisi sai huomautuksen kielenkäytöstään, mutta se tuskin kiinnostaa mielenosoittajia. He saivat seuraavan syyn vihata virkavaltaa heti maanantaina, kun  poliisi ampui  aseistautumatonta mielenosoittajaa kovalla panoksella.
 Samana päivänä Kiinaa puolustanut mies sytytettiin tuleen. Torstaina poliisi sanoi mielenosoittajien ampuneen heitä nuolilla.
 Näyttää siltä, ettei väkivalta tule loppumaan ennen kuin se lisääntyy. Nyt uhreja on jo kaksi ja useita on sairaalassa. Heidän joukossaan on 15-vuotias poika, joka sai päähänsä iskun kyynelkaasukanisterista.
 Lue lisää:
 Mielenosoittajat jatkavat Hongkongin lamaannuttamista – kouluja suljettu, liikenne estetty paikoin
 Hongkongin hallintojohtaja syyttää mielenosoittajia itsekkyydestä
 Hongkongissa muistettiin perjantaina kuollutta opiskelijaa – kynttiläkulkueeseen osallistui tuhansia

Hongkong pysyy lamautettuna jo viidettä päivää – kaoottinen viikko kiihdyttää arvailuja Kiinan seuraavasta askeleesta


Summary: Kiinan presidentti varoittaa Hongkongin “yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen olevan vaarassa.

Hongkongin mielenosoituksissa tiiliskiven iskusta loukkaantunut mies on kuollut sairaalassa torstai-iltana. 70-vuotias mies on viikon sisään toinen kuolonuhri Hongkongin mielenosoituksissa.
 Mies joutui sairaalaan keskiviikkona, jolloin hän oli saanut iskun tiiliskivestä mielenosoittajien ja turvallisuusviranomaisten yhteenotoissa. Poliisin mukaan mies oli lounastaukonsa aikana vapaaehtoisesti siivonnut mielenosoituksessa heitettyjä tiiliä kadulta.
 Poliisin mukaan mieheen osuneen tiilin heittivät mielenosoittajat.
 Torstain aikana mielenosoitukset onnistuivat lamauttamaan Hongkongin julkisen liikenteen lähes täysin. Myös koulut ja yliopistot suljettiin torstaina ja niiden odotetaan avautuvan uudelleen vasta ensi viikolla.
 “Yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaate vaarassa
 Kiinan presidentti  Xi Jinping  varoitti torstaina, että Hongkongin mielenosoitukset vaarantavat Kiinan “yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta, joka on käytössä Hongkongin itsehallintoalueella.
 Brasilian pääkaupungissa Brics-huippukokouksessa lehdistölle puhunut Xi myös muistutti, että Hongkongin hallinnolla ja poliisilla on edelleen Kiinan vankkumaton tuki.
 – Väkivallan lopettaminen ja epäjärjestyksen hallintaan saaminen on tällä hetkellä Hongkongin kaikkein kiireellisin tehtävä, Xi sanoi.
 Aiheesta lisää:
 Mielenosoittajat jatkavat Hongkongin lamaannuttamista – kouluja suljettu, liikenne estetty paikoin
 Hongkongin hallintojohtaja syyttää mielenosoittajia itsekkyydestä
 Hongkongissa kutsuttu koolle suuria mielenosoituksia – syynä opiskelijan kuolema

Hongkongin mielenosoitukset vaatineet toisen kuolonuhrin viikon sisään


Summary: Suomi osallistui ensimmäistä kertaa Yhdysvaltain johtaman liittouman kokoukseen.

WASHINGTON  Yhdysvalloilla ja eurooppalaisilla on erilaisia näkemyksiä siitä, missä ja miten Turkin pidättämät Isis-taistelijat pitäisi tuomita. Tämä kävi ilmi Yhdysvaltain ulkoministerin Mike Pompeon johtamassa Isisin vastaisen liittouman kokouksessa.
 Liittouma kokoontui ensimmäistä kertaa sen jälkeen, kun presidentti  Donald Trump  viime kuussa kertoi vetävänsä Yhdysvaltain joukot Syyriasta ja Turkki hyökkäsi Syyrian koilliosiin.
 –Yleinen kanta eurooppalaisten keskuudessa on, että vierastaistelijoiden tulisi saada tuomionsa mahdollisimman läheltä aluetta, jossa rikokset on tehty. Tästä ehkä on erilaisia näkemyksiä. Yhdysvaltain mielestä taistelijoita pitäisi palauttaa nopeasti pois näiltä alueilta, kokoukseen osallistunut ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr) sanoi.
 Kokoukseen osallistui ulkoministereitä 29 maasta. Suomi oli mukana ensimmäistä kertaa. Kutsu tuli, koska Suomi on EU:n puheenjohtajamaa.
 Taistelijoita on siirtynyt Afrikkaan ja Afganistaniin
 Turkki kertoi viime viikonvaihteessa palauttavansa 250 Isis-taistelijoina pidättämäänsä henkilöä näiden kotimaihin. Heidän joukossaan ei ole suomalaisia.
 Sen sijaan siitä ei Haaviston mukaan ole varmuutta, onko Turkin vankiloissa viruvien ainakin 1500 pidätetyn joukossa Suomen kansalaisia.
 –Ainakaan vielä ei ole tullut sellaista tietoa, että olisi, Haavisto sanoi.
 Suomi pyrkii Haaviston mukaan jatkossakin osallistumaan Isisin vastaisen liittouman toimintaan. Työsarkaa riittää. Isisin taistelijoita ja järjestön kannattajia on viime aikoina siirtynyt Syyriasta ja Irakista muualle.
 –Selvästikin Länsi- ja Pohjois-Afrikkaan Sahelin alueelle ja Afganistaniin jonkin verran. Kun itse kävin viimeksi Afganistanissa Taliban kertoi olevansa huolissaan nuortensa radikalisoimisesta. Ihmettelin mistä on kyse, jos Taliban on tällaisesta on huolissaan? He sanoivat, että Isis-liike käy kampuksilla henkistä taistelua nuorten sieluista, Haavisto kertoi.
 Aiheesta lisää:
 Turkki sanoo aloittaneensa Isis-taistelijoiden palautukset
 Turkin sisäministeriön edustaja Ylelle: Palautettavien joukossa ei ole suomalaisia Isis-vankeja
 Turkki uhkaa lähettää vangitsemiaan Isis-taistelijoita kotimaihinsa

”Ei tiedossa, että Turkissa pidätettyjen joukossa olisi suomalaisia” – Isisin vastainen liittouma haki yhteistä säveltä Washingtonissa


Israelin ja Gazan palestiinalaisten militanttiryhmien välillä solmittu tulitauko on pitänyt, vaikka Gazasta on ammuttu raketteja tulitauon oltua jo voimassa.
 Israelin armeijan tietojen mukaan Gazasta ammuttiin viisi rakettia useita tuntia sen jälkeen, kun tulitauko astui voimaan. Armeijan mukaan Israelin ilmatorjuntajärjestelmä torjui kaksi raketeista.
 Tiedettävästi raketti-iskussa ei loukkaantunut kukaan.
 Myöhemmin iltapäivällä Israelin armeija ampui alas vielä yhden Gazasta ammutun raketin.
 "Hiljaisuuteen vastataan hiljaisuudella"
 Tulitauko Israelin ja Gazan militanttien välillä alkoi torstaina aamulla Egyptin ja YK:n toimiessa välittäjinä.
 Israel ei ole julkisesti vahvistanut tulitaukoa, mutta Israelin ulkoministeri  Israel Katz  totesi, että "hiljaisuuteen vastataan hiljaisuudella".
 Katz sanoi myös, että Hamas-järjestön pysyminen poissa väkivaltaisuuksista oli osoitus onnistumisesta Hamasilta.
 Lue myös:
 Israel ja Gazan militantit tulitaukoon – "Kovien panosten käyttö rajalla loppuu"
 Israel iski jälleen Gazaan – yli 20 palestiinalaista kuoli
 Israelin ja palestiinalaisryhmittymien välillä verinen tiistai – Satoja raketteja ja yli 10 kuollutta

Israelin ja Gazan militanttien välinen tulitauko on pitänyt, vaikka Gazasta ammuttiin raketteja tauon alettua


Summary: Yle ylsi finalistien joukkoon kahdessa kilpailun sarjoista. Yle Svenskan datatiimi oli ehdolla kahdella jutulla.

Ylen uutis- ja ajankohtaistoimitus sai palkinnon torstaina järjestetyssä pohjoismaisessa datajournalismikilpailussa. Ylen juttu köyhyysrajalla selviämisestä voitti kilpailun sovellukset-sarjan.
 Kyseessä on Ylen jukaisema sovellus, perusturvapeli, jossa ideana on astua työttömän yksinhuoltajan saappaisiin ja kokeilla, selviäisikö tukiviidakossa. Jutun tarkoitus on haastaa lukija kokeilemaan, miten hankalaa arjesta tulee, kun rahat eivät yksinkertaisesti riitä. Suomalaisista noin 650 000 elää köyhyysrajan alapuolella.  Tästä pääset kokeilemaan itse .
 Palkittu sovellus syntyi Ylen verkkojournalismin erikoistiimi Plus-deskin ja politiikka- yhteiskuntatoimituksen yhteistyönä. Sovelluksen tekivät toimittaja  Eero Mäntymaa , koodaava toimittaja  Eemeli Martti , graafikko  Stina Tuominen  ja tuotannosta vastannut  Mika Pippuri .
 Palkinnot jaettiin torstai-iltana Norjan Trondheimissa NODA-datajournalismitapahtuman yhteydessä.
 Tämän vuoden kilpailussa oli kolme sarjaa: feature-jutut, sovellukset ja tutkivat jutut. Plus-deski ylsi viiden parhaan finalistin joukkoon niin feature- kuin sovellukset-sarjassa.
 Yle Svenskan datatiimi oli ehdolla kahdella jutulla, joista toinen syntyi yhteistyössä Ruotsin radion kanssa.
 Vuodesta 2013 lähtien jaettuja datajournalismin palkintoja myöntää The Nordic Data Journalism (NODA) Conference.
 Katso tästä Plus-deskin uusimmat jutut ja tutustu tarkemmin tekijöihin. Ylen Plus-deski luo näyttävää ja syventävää verkkojournalismia osana Ylen uutis- ja ajankohtaistoimitusta.

Ylen sovellus "Selviätkö vuoden tukiviidakossa?" palkittiin –  Oman sarjansa ykkönen pohjoismaisen datajournalismin kilpailussa


Summary: Asiantuntijan mukaan lapset ovat hyvin eriarvoisessa asemassa kivun hoidon suhteen eri puolilla Suomea.

Lasten ja nuorten kipuklinikoita ja moniammatillisia tiimejä on vastikään perustettu, mutta niillä ei kuitenkaan ole riittävästi resursseja. Fysiatrian erikoislääkäri Minna Ståhl kertoo, että ne toimivat osa-aikaisesti esimerkiksi päivän viikossa.
 - Kaikkein ikävintä hoitavana lääkärinä on se, että vaikka tehdään moniammatillisia ja kalliitakin selvityksiä lapsen kivuista ja tehdään selkeä hoitosuunnitelma, kunnat eivät välttämättä anna maksusitoumusta hoitoon. Tämä on todella harmittava asia, sanoi Ståhl  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa.
 Ståhlin mukaan voi käydä niin, että jossain sairaanhoitopiirissä yhdessä kunnassa lapsi saa hoitoa, mutta naapurikunnassa ei.
 Alakoululaisilla tavallisin oire on niskakipu. Heillä 15 prosentilla on vähintään kolme kuukautta kestävää niskakipua, jota esiintyy viikottain. Yläasteikäisillä niskakipua on 30 prosentilla ja 16 - 18 -vuotiailla yli puolella niskakipua viikottain.
 – Kaikki heistä eivät kuitenkaan päädy lääkärille. Niin käy yleensä, kun kipu haittaa toimintakykyä ja lapsi ei esimerkiksi pysty käymään koulussa.
 Nuorten tuki- ja liikuntaelinten kivun syitä on monia. Ne voivat johtua vammoista tai lapsella voi olla myös jatkuvasti pahenevaa kipua, johon liittyy turvotusta, lämpöä ja iho-oireita.
 – Ne ovat merkkejä siitä, että erikoislääkärin tutkimus on aiheellinen.
 Myös paljon liikkuvilla lapsilla voi olla kipua. Ståhlin mukaan lapsilla voi olla selän ylirasitusmurtumia ja erilaisia muita rasitusvammoja. On myös sellaisia kiputiloja, joiden syystä ei aina päästä perille.
 Rasitusperäisten vammojen hoidossa keskeistä on lepo. Lisäksi on mietittävä, mikä on johtanut ylirasitukseen.
 – Voi olla kehonhallinnan ongelmia, voi olla heikkoja harjoitustekniikoita ja yksipuolista treeniä.
 Ståhl kertoo, että on olemassa myös hyvin laaja-alaista kipua. Silloin fyysisten, psyykkisten ja sosiaalisten kuormitustekijöiden kartoittaminen on tärkeää. Asiantuntijan mukaan vaikeista ja pitkäaikaisistakin kivuista voi toipua.
 – Lasten ja nuorten hermosto on muovautuva. Aivoissa tapahtuu ihmeitä, kun kuntoutus on suunniteltu hyvin ja perhe ja lapsi ovat motivoituneet ja sitoutuneet kuntoutukseen.
 Ståhl luennoi torstaina Liikuntalääketieteen päivillä lasten tuki- ja liikuntaelinongelmista. Hän toimii TAYS:ssa lasten ja nuorten sairaalan kipupoliklinikan lääkärinä.
 Lue lisää:
 Alle 16-vuotiaat nuoret eivät enää pääse kyykkyyn – edes urheiluharrastus ei pelasta: "Arki on tehty niin helpoksi"
 Lasten liikuntatutkimus paljastaa, että liikunta ei kiinnosta lapsia – Professori: "Jotain kummallista on käynnissä"

Lasten ja nuorten kivunhoidossa puutteita - kunnat eivät aina maksa tarvittavaa hoitoa


Summary: Poikkeuksellisen salametsästystapauksen yhteydessä Pietarsaaren seudulla tuli ilmi myös jopa tuhannen kissan ampuminen turkistarhoilla.

Tiistaina salametsästyksestä oikeuteen joutuneet pohjalaismiehet ovat ampuneet riistaeläinten lisäksi lähes tuhat kissaa turkistarhojen liepeiltä Uudessakaarlepyyssä ja Pietarsaaressa.
 Pohjois-Suomen Turkiseläinten Kasvattajien toiminnanjohtaja  Hannu Kärjä  hämmästelee lukua.
 – Kovasti tuntuu oudolta, että tilojen liepeiltä olisi pitänyt hävittää tällaisia määriä kissoja, hän toteaa.
 Vaikka villikissojen määrät ovat 2019 olleet kasvussa Suomessa, Kärjän tuntuman mukaan populaatiot ovat vähentyneet tarhojen ympäristöstä.
 – Turkistarhoja on esimerkiksi aidattu ja parimetrinen este pitää aika hyvin myös kissat loitolla, hän kertoo
 Yhtä hämmästynyt ammuttujen kissojen määrästä on luonnon- ja riistanhoitopäällikkö  Ere Grenfors  Suomen Metsästäjäliitosta.
 – Kuulostaa todella poikkeukselliselta määrältä, hän ihmettelee.
 Villikissan saa hävittää
 Grenfors kertoo, että metsästyslaissa villikissa on suojaton. Sen saa lopettaa joko maanomistajan tai metsästysoikeudet vuokranneen metsästysseuran luvalla.
 Seura- ja harrastuseläinten hyvinvoinnin neuvottelukunta on viime vuosina yrittänyt saada villiintyneen kissan tappamista koskevan maininnan pois metsästyslaista.
 – Vielä se siellä on ja lainkohdan ongelma näkyy käytännössä. Villiintyneen kissan ja kotikissan erottaminen esimerkiksi metsässä on todella vaikeaa, oikeastaan lähes mahdotonta, Grenfors toteaa.
 Lemmikkikissaa ei saa tappaa, vaan loukuttaa ja viedä löytöeläinyhdistyksille.
 Suuren villikissapopulaation hävittämisessä on myös kuultava viranomaista, esimerkiksi valvonta- tai kunnaneläinlääkäriä.
 Suomen eläinsuojeluyhdistys tuomitsee
 Suomen eläinsuojeluyhdistyksen viestintäpäällikkö  Maria Lindqvistin  mukaan heidän tietoonsa ei ole tullut, että turkistarhoilla olisi näin mittavia kissapopulaatio-ongelmia.
 Kissojen määrä ei kuitenkaan yllätä, koska populaatioita kyllä tulee ilmi, ja tarhoilla saattaa olla otolliset olosuhteet niiden syntymiseen. Sen sijaan niiden hävittäminen Pietarsaaren tapauksen tavalla kuulostaa pahalta.
 – Missään nimessä näin ei pitäisi toimia. Kuulostaa epäeettiseltä ja silmittömältä räiskimiseltä, joka on aiheuttanut eläimille kärsimystä.
 Hän miettii myös tarhoilla olleita turkiseläimiä, miten ammuskelu ja häly tarhoilla on vaikuttanut niihin.
 Kissat pieni ongelma rottiin verrattuna
 Villikissat hakeutuvat tarhoille ja maatilojen liepeille ruuan perässä.
 Pohjois-Suomen Turkiseläinten Kasvattajien toiminnanjohtaja Hannu Kärjä pitää villikissoja pienenä riesana. Huomattavasti suurempi ongelma ovat rotat.
 – Molemmat voivat tuoda tarhalle tauteja, mutta en ole koskaan kuullut, että kissoja olisi jouduttu lopettamaan suuria määriä.
 Turkistarhat käyttävät rottaongelmassa tuholaistorjuntaan erikoistuneiden yritysten apua. Moni tarhaaja myös käy Kärjän mukaan tuholaistorjuntaan vaadittavan koulutuksen, ja hävittää itse rotat esimerkiksi myrkyllä.
 Pohjalaismiesten tapauksessa ainakin osaan kissojen ampumisesta oli tarhanomistajan lupa. Tiedossa ei ole, kuinka monella tarhalla kissoja on ammuttu. Hävittämiseen ei syytteen mukaan olisi saanut käyttää pienoiskivääriä.
 – Pienoiskivääriä saa käyttää kissan kokoisen eläimen lopettamiseen vain, jos eläin on pyydetty loukkuun. Kauempaa ampumiseen vaaditaan haulikko, toteaa luonnon- ja riistanhoitopäällikkö Ere Grenfors Suomen Metsästäjäliitosta.
 Lue lisää:
 Miehet ampuivat satoja kissoja ja auton ikkunasta metsäneläimiä – "Tämä ei ole metsästystä, vaan jotain ihan muuta"

Turkistiloilla ammutut lähes tuhat kissaa hämmästyttävät: "Kuulostaa silmittömältä räiskimiseltä"


Summary: Sään äkillinen kylmeneminen voi väsyttää, kun ruskea rasva aktivoituu.

Säkkipimeiksi muuttuneet illat koettelevat jaksamista. Väsyttää ja tekee mieli rasvaista ja suolaista roskaruokaa sekä suklaata. Elimistö ja hormonit yrittävät sopeutua valon määrän vähenemiseen.
 Kun sää samanaikaisesti nopeasti kylmenee, on elimistö kovilla. Kylmyys saa eri puolilla kehoa olevan ruskean rasvan aktivoitumaan ja tuottamaan lämpöä. Ruskean rasvan yhtenä tehtävänä on sopeuttaa meidät talvisäihin.
 – Kylmä on elimistölle hyvinkin alkukantainen merkki uhasta. Siksi kylmyys aktivoi kehon lämmitysjärjestelmän eli ruskean rasvan toimimaan, selittää dosentti  Kirsi Virtanen .
 Moni Pohjolan talven keskellä elänyt tietää ja tuntee ruskean rasvan toiminnan konkreettisesti omissa nahoissaan.
 – Talven ensimmäiset kylmät tuntuvat tosi kylmiltä. Seitsemän astetta pakkasta tuntuu alkutalvesta ihan viiltävältä, mutta keväällä samoissa pakkaslukemissa jo melkein takkia aukaistaan, kun tuntuu, että on aika lämmin, Virtanen valottaa.
 Kylmänkestävyyttä pesuvadista?
 Dosentti Kirsi Virtanen on yksi ruskeaa rasvaa Turun yliopistossa tutkineen tutkijaryhmän jäsenistä. Hän pitää ruskeaa rasvaa erittäin kiehtovana ja vielä osittain tuntemattomana osana ihmisen aineenvaihduntaa.
 Ruskea rasva aktivoituu kylmässä, ja sitä on mahdollista aktivoida myös laboratorio-olosuhteissa. Kehon lämpimänä pitäminen on niin tärkeää ihmisen hyvinvoinnille, että ruskea rasva herää kylmään hyvin nopeasti.
 – Jos laittaa jalkansa kylmään veteen, niin jo muutamassa minuutissa näkyy ihon lämpötilan nousu ruskean rasvan alueella soliskuopissa.
 Voiko jalkojaan kylmässä pesuvadissa uittamalla siis vaikuttaa siihen, ettei seuraavana aamuna ulos lähtiessä tarvitsisikaan hytistä kylmästä?
 Kirsi Virtasta kysymys naurattaa. Ihan näin suoraviivaisesti keho ei toimi.
 – Sillä, kuinka herkästi ihminen palelee, ei ole suoraa yhteyttä siihen, miten toimivaa ruskea rasva on. Ihmisillä ruskean rasvan lämpöä tuottava kapasiteetti on aika paikallinen.
 Elimistön ruskea rasva  on erikoistunut lämmön tuottamiseen.  Henrietta Hassinen / Yle
 Ruskeaa rasvaa on parhaimmillaan 200–300 grammaa
 Ruskeaa rasvaa on eniten kaulan alueella solisluiden kuopissa, jossa lämpiää aivoihin menevä veri. Aivot tarvitsevat jatkuvasti lämmintä verta, ja sen saanti on turvattava myös kylmässä.
 Rasvan määrä vaihtelee yksilöllisesti ja myös kylmäaltistuksen mukaan. Ahkerilla avantouimareilla on usein enemmän ruskeaa rasvaa kuin lämpimässä viihtyvillä sohvaperunoilla.
 Parhaimmillaan ihmisellä voi olla noin puolikkaan voipaketin verran, eli 200–300 grammaa ruskeaa rasvaa eri puolilla kehoa. Suurin osa siitä sijaitsee solisluiden yläpuolella, loput on siroteltuna ympäriinsä.
 – Sitä menee solisluiden kohdalta sormimaisena nauhana kohti kainaloita. Lisäksi sitä löytyy isojen verisuonten ympäriltä ja erityisesti haarautumakohdista esimerkiksi vatsan alueella. Selkärangan kohdaltakin löytyy helminauhamainen kertymä, kuvailee Virtanen innoissaan.
 Ruskea rasva puhdistaa verta
 Tutkijoita on kiinnostanut, miksi ruskeaa rasvaa on tärkeiden verisuonten ympärillä. Vasta viime aikoina tutkimukset ovat paljastaneet, että lämmöntuotannon lisäksi sillä on toinenkin tärkeä tehtävä: kyky puhdistaa verta.
 – Se pystyy puhdistamaan verenkierrosta ylimääräisiä sokereita ja rasvoja ja sitä kautta parantaa aineenvaihduntaa.
 Kyky poistaa rasvoja voi selittää, miksi ruskeaa rasvaa on erityisesti verisuonten haarautumakohdissa, jotka saattavat olla alttiita muun muassa terveydelle haitallisten kovettumien kertymiselle.
 Hyvin alustavien tutkimusten mukaan valon rytmillä on jonkinlainen vaikutus ruskean rasvan toimintaan. Aiheesta on luvassa lisää tutkimustietoa lähivuosina. Ruskean rasvan aktivoituminen voi lisätä jonkin verran energiankulutusta ja sitä kautta vaikuttaa vireystilaan ja ruokahaluun.
 – Kyllä ne saattavat jollain logiikalla liittyä yhteen. Elimistöllä on tarve tasapainoon, ja koska ruskean rasvan aktivoituminen vie energiaa, niin se ehkä näkyy väsymyksenä tai haluna syödä enemmän, dosentti Kirsi Virtanen arvioi varovaisesti.
 Lue myös:
 Miksi toinen on vilukissa ja toinen kuumakalle – Asiantuntija vastaa
 Minkälainen sää tänään on? Ylen meteorologin ennuste
 Pohjoisessa on nyt poikkeuksellisen paljon lunta – Vastaavaa nähdään harvemmin kuin kerran 30 vuodessa

Puolikas voipaketti pitää kehon lämpimänä ja veren puhtaana – Elimistön ruskea rasva on yhä osin mysteeri tutkijoille


Summary: Laivat jäisivät satamiin 25.11. alkaen. Jo sitä ennen seisahtuvat postikuljetukset, myöhemmin muu tavaraliikenne.

Suomen Merimies-Unionin hallitus päätti torstaisessa kokouksessaan aloittaa Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:n lakkoa tukevat toimet.
 Puheenjohtaja  Simo Zittingin  mukaan Postin toimet työntekijöitään kohtaan ovat poikkeuksellisen rajuja ja halventavia.
 Hän vahvistaa Ylelle, että tarvittaessa Merimies-Unioni on valmis seisauttamaan laivaliikenteen. Muun muassa Suomen lipun alla seilaavat matkustaja-alukset jäisivät satamiin maanantaiaamusta 25. marraskuuta.
 Esimerkiksi Tallink Siljan viestintäjohtaja  Marika Nöjdin  mukaan mahdolliset tukitoimet vaikuttaisivat Suomen lipun alla liikennöivien Silja Serenaden ja Baltic Princessin liikennöintiin.
 Käytännössä Turku-Tukholma reittiä kulkeva Baltic Princess jäisi Turun satamaan maanantai-iltana, ja Helsinkiin palaava Serenade tiistaiaamuna.
 Nöjdin mukaan matkustajien ei vielä kannata huolestua ja ryhtyä toimenpiteisiin. Toiveena on, että sopu löytyisi ennen Merimies-Unionin järeiden toimenpiteiden alkamista.
 Mikäli laivaliikenne seisahtuu puolentoista viikon kuluttua, jatkaisivat ulkomaan lipun alla liikennöivät Tallink Siljan sisaralukset sekä tallinnanlaivat liikennöintiään normaalisti. Nöjdin mukaan matkustajia voitaisiin mahdollisuuksien mukaan siirtää näille aluksille.
 Merimies-Unionin toimet voimaan asteittain
 Ensi maanantaista alkaen kotimaan liikenteessä oleville yhteysaluksille, lautta-aluksille sekä losseille sekä ulkomaanliikenteessä oleville lasti- ja ropax-aluksille sekä matkustaja-autolautoille ei oteta enää Postin kuljetuksia, vaan ne jätetään satamiin.
 Tavaraliikenne seisahtuu muun muassa ruotsinlaivoilla ensi viikon torstaina aamuvarhaisella.
 Merimies-Unionin mukaan ulkomaanliikenteessä olevien ropax-alusten ja matkustaja-autolauttojen autokansilla tapahtuva lastinkuljetus lopetetaan siten, että autokansille ei enää oteta rekkoja, säiliöautoja eikä irtoperiä tai muita vastaavia.
 Sen sijaan autokansilla voidaan kuljettaa henkilö- ja linja-autoja.
 Merimies-Unionin jäänmurtajilla ja jäänmurtotehtävissä työskentelevät jäsenet eivät seuraa alusten mukana merelle. Sen sijaan he suorittavat aluksen satamassa olon aikana heille muutoin normaalisti kuuluvat työtehtävät.
 Laivat jäisivät satamiin marraskuun lopulla
 Merimies-Unioni on valmis seisauttamaan laivaliikenteen maanantaina 25. marraskuuta.
 Tällöin ulkomaanliikenteessä olevat lasti-, ropax- ja matkustaja-alukset, jotka ovat Suomen lipun alla ja jotka saapuvat Suomen satamiin kello 06 jälkeen, jäävät satamiin eivätkä Suomen Merimies-Unionin jäsenet enää seuraa alusten mukana merelle.
 Sen sijaan he suorittavat aluksen satamassa olon aikana heille muutoin normaalisti kuuluvat työtehtävät.
 Merimies-Unionin tukitoimet jatkuvat kunnes postin työehtokiistassa saavutetaan sopu.
 Lue lisää:
 Rautatieläiset ja Merimies-Unioni lähtevät tukemaan Postin työntekijöiden lakkoa – Tavaraliikenne pysähtymässä rautateiltä ja useilta aluksilta

Laivaliikenne uhkaa seisahtua reilun viikon kuluttua – Merimies-Unioni liittyy tukitoimiin postilakossa


Summary: Kokeilu alkaa kymmenellä paikkakunnalla. Siitä halutaan saada pysyviä malleja palaajien tueksi.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Perhevapaalla olevat vanhemmat saavat räätälöityä valmennusta helpottamaan työelämään siirtymistä. Kyseessä on valtakunnallinen kokeilu, johon osallistuu 10 paikkakuntaa viidessä maakunnassa.
 Uudenmaan ELY-keskus koordinoi hanketta, joka on suunniteltu niin, että siitä hyötyvät sekä töissä olevat että työttömät ja korkeasti tai vähemmän koulutetut.
 Tavoitteena on saada aikaan pysyviä toimintamalleja, joilla perhevapaalta palaamista voi helpottaa.
 Perhevapaalla oleville vanhemmille suunnattuja työelämäpalveluita ei ole juuri ollut tarjolla. Palaamiseen liittyy kuitenkin usein monia kysymyksiä, sanoo projektisuunnittelija  Toni Ruokonen :
 – Ensisijaisesti epävarmuus liittyy varmasti siihen, osaako enää tehdä työtään ja onko koulutus ajan tasalla. Myös alanvaihtokysymykset ovat tilastollisesti aika isossa roolissa.
 Jos ei ole työtä, johon palata, suurin kysymys on tietysti työn löytyminen.
 Kokkolassa valmennus alkaa marras-joulukuun vaihteessa ja siihen voivat osallistua kaikki sosiaali- ja terveyspalvelukuntayhtymä Soiten alueella asuvat perhe- tai hoitovapaalla olevat vanhemmat.
 Valmennus kestää kolme kuukautta ja sisältää sekä ryhmä- että yksilötapaamisia. Tarkoitus on kertoa vaihtoehdoista, vahvistaa työelämään palaavan vanhemman itsetuntoa ja tukea perhe- ja työelämän yhteensovittamista.
 Lisäksi kehitetään tarpeen mukaan ihmisen työnhakuvalmiuksia, annetaan ammatinvalinnan ohjausta tai vaikkapa neuvoja yrittäjyyteen.

Osaanko työtäni enää? Perhevapaalta palaava voi tarvita tukea, ja sitä kokeiluhanke alkaa tarjota


Summary: Kansainvälisen tuomioistuimen tuomarit päättivät asiasta tänään.

Myanmarin armeijan vuonna 2017 aloittamien voimatoimien seurauksena jo 740 000 Myanmarissa asunutta rohingaa on joutunut jättämään kotinsa ja pakenemaan naapurimaahan Bangladeshiin.
 YK:n tutkijat ovat rinnastaneet toimet kansanmurhaan. Rohinga-muslimeja pidetään yhtenä maailman syrjityimmistä vähemmistöistä.
 Haagissa sijaitseva kansainvälinen rikostuomioistuin päätti torstaina ottaa rohingojen kohtelun käsiteltäväkseen ja antoi syyttäjälle luvan aloittaa tutkinta Myanmarin toimista.
 Tutkinnassa selvitetään, onko rohingoja syrjitty uskonnon tai etnisen alkuperän vuoksi, onko tapahtunut maastakarkoituksia ja onko heitä kohtaan käytetty järjestelmällistä ja toistuvaa väkivaltaa.
 Rikostuomiostuimen tuomareiden mukaan perusteet, että näin on tapahtunut laajamittaisesti, ovat olemassa.
 Myanmar ei ole kansainvälisen tuomioistuimen alainen jäsenmaa, mutta Bangladesh, jonne sadat tuhannet rohingat ovat paenneet, sen sijaan on.
 Lue lisää:
 YK: Rohingojen etninen puhdistus jatkuu näännyttämällä

Kansainvälinen rikostuomioistuin ottaa Myanmarin rohingojen kohtelun tutkittavakseen


Summary: Venäjän Itämeren laivastolla on tällä hetkellä vain yksi toimintakuntoinen sukellusvene.

Venäjä harkitsee uusien sukellusveneiden hankkimista Itämeren laivastolleen. Uutistoimisto TASS kertoo laivanrakennusalan lähteisiin viitaten, että Itämerelle rakennettaisiin Project 636.3 -luokan sukellusveneitä. Lännessä luokka tunnetaan nimellä Parannettu Kilo II.
 Venäjän merivoimien johto ei kommentoinut asiaa TASS:lle.
 Pietarilainen Amiraliteetin telakka on aiemmin rakentanut kuusi Parannettu Kilo II -luokan sukellusvenettä Venäjän Mustanmeren laivastolle, ja rakenteilla on kuuden aluksen sarja Venäjän Tyynenmeren laivastolle.
 TASS:n lähteiden mukaan Itämerelle veneitä rakennettaisiin mahdollisesti vähemmän kuin kuusi.
 Parannettu Kilo II -luokan sukellusvene kulkee dieselsähkömoottorilla. Siinä on aseistuksena torpedot ja usein myös Kalibr-risteilyohjukset.
 Kalibr on Venäjän laivaston yleisesti käyttämä pintamaaliohjus, jonka kantomatka on toista tuhatta kilometriä. Mustanmeren laivaston sukellusveneet ovat laukoneet sellaisia Välimereltä Syyriassa oleviin kohteisiin.
 Parannettu Kilo II -luokan sukellusvene Veliki Novgorod Sevastopolissa. Keulassa näkyvät torpedoputkien luukut. Sergei Malgavko / TASS / AOP
 Itämerellä ei uusinta kalustoa
 Maanpuolustuskorkeakoulun merisotaopin pääopettaja, komentaja  Ville Vänskä  pitää tietoa sukellusvenesuunnitelmista uskottavana.
 Venäjällä on hänen mukaansa Itämerellä toimintakunnossa vain neuvostoaikainen Kilo-luokan sukellusvene Vyborg. Näin on ollut muutaman vuoden. Eikä aikaisemminkaan, Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen, veneitä ole ollut kuin kaksi.
 – Venäjä ei ole vahvistanut sukellusveneasettaan Itämerellä. Se voi johtua siitä, että Kilo-luokan uudenaikaiseksi seuraajaksi suunniteltua Lada-luokkaa ei ole saatu käyttöön teknisten ongelmien vuoksi.
 Itämeren rantavaltioista Ruotsilla on viisi sukellusvenettä, Puolalla kolme ja Saksalla kuusi. Ruotsin ja Saksan veneet ovat uudenaikaisimmat.
 Ensi vuosikymmenen asia
 Venäläisten sukellusveneiden määrä Itämerellä ei aivan lähivuosina nouse, jollei niitä siirretä sinne muualta. Tyynenmeren laivastolle varattujen Parannettu Kilo II -veneiden rakentaminen vie ainakin vuoteen 2022, minkä jälkeen on vuorossa joitakin vientiin rakennettavia aluksia.
 Komentaja Vänskä arvioi, että uusia venäläisiä sukellusveneitä nähdään Itämerellä noin kymmenen vuoden päästä.
 Kovin suurena uhkana hän ei niitä silloinkaan pidä.
 – Parannettu Kilo II ei ole kymmenen vuoden päästä enää erityisen uudenaikainen malli. Toisaalta meidän merivoimillamme on ensi vuosikymmenellä uusia kykyjä. Muun muassa Ruotsista hankittavat torpedot, jotka ovat erinomainen ase sukellusveneitä vastaan, sanoo komentaja Vänskä.
 Juttua muutettu 14.11. klo 20.30. Korjattu Itämeren rantavaltioiden sukellusveneiden määrät.

Venäjä aikoo lisätä sukellusveneitään Itämerellä – aseina risteilyohjuksia


Summary: Paltan mukaan työtuomioistuin on tänään antanut ratkaisun, jossa toteaa lakon osin laittomaksi. PAU tulkisee ratkaisua toisin.

Posti on nyt antanut vastauksen ministeri  Sirpa Paateron  (sd.) eiliseen linjaukseen, jossa Paatero vaatii Postia  lopettamaan vuokratyövoiman käytön  lakon ajaksi. Valtio omistaa Postin ja Paatero on valtion omistajaohjauksesta vastaava ministeri.
 Posti ei eilen kommentoinut asiaa, mutta on nyt julkaissut vastauksensa tiedotteessa.
 Posti vastaa, ettei käytä vuokratyövoimaa lakkoa murtaakseen. Lisäksi Posti lupaa kertoa jatkossa päiväkohtaiset tiedot siitä, kuinka paljon vuokratyövoimaa käytetään Postin isoimmissa toimipisteissä.
 Vastaus on kohdistettu myös lakossa olevia työntekijöitä edustavalle ammattiliitto PAUlle, joka on syyttänyt Postia lakon murtamisesta vuokratyöntekijöiden avulla.
 Palta: PAUn lakko osin laiton, PAUn mukaan ei
 Postiriidan työnantajapuoli Palta tiedotti tänään, että PAUn lakko on laiton niiltä osin, jotka koskevat Posti Palvelut Oy:tä eli Postin tytäryhtiötä, jossa työskentelee mm. varhaisjakelijoita ja pakettilajittelijoita.
 Paltan mukaan työtuomioistuin on antanut ratkaisun tänään. Sen pohjalta Palta väitteensä perustelee ja täsmentää asiaa vetoamalla Posti Palveluissa sovittuun työrauhaan.
 – Posti Palvelut -yhtiössä työnantaja ja työntekijäliitto ovat yhdessä sitoutuneet ehdottomaan työrauhaan. Kun sopimus on voimassa, ovat kaikki työtaistelutoimet yhtiössä laittomia, toteaa Paltan toimitusjohtaja Tuomas Aarto tiedotteessa.
 Vastapuoli tulkitsee työtuomioistuimen päätöstä toisin. PAUn mukaan lakkoa ei tuomittu laittomaksi. Työntekijäpuoli tekee kuitenkin uudet työtuomioistuimen linjauksen mukaiset ilmoitukset työnseisauksista.
 – Ei missään lue, että se on laiton työtaistelutoimi, vaan se on sen sopimuksen työrauhamääräyksen vastainen, kun PAU on sen asettanut, sanoo PAUn puheenjohtaja  Heidi Nieminen  STT:lle.
 – Lakon osalta ei ole tapahtumassa mitään muutoksia, Nieminen lisää.
 Postiriidan osapuolet jatkavat neuvotteluja huomenna perjantaina.
 Aiemmin tänään:
 Valtion omistajaohjausyksikkö keskusteli Postin kanssa vuokratyön käytöstä lakon aikana – Posti ei vielä kommentoi

Posti: Emme käytä vuokratyövoimaa lakon murtamiseen – Palta:  Lakko osin laiton, PAU eri mieltä


Summary: Asiantuntija: "Pienyrittäjien tuska näkyy kilometrien päähän".

Miten suomalainen verkkokauppa selviää, kun Posti on lakossa?
 Facebook-yhteisö Verkkokauppiaat antaa siitä synkän kuvan. Kymmenen tuhannen jäsenen keskustelufoorumissa yrittäjät ovat vaihtaneet kokemuksia mm. seuraavaan tapaan:
 – Miten teillä on lakko vaikuttanut kaupankäyntiin kotimaassa? Itsellä fiilis, että jarru on nyt päällä ja ei oikein uskalleta tilata.
 – Viikonloppuna pysähtyi kaupankäynti täysin. Tällä viikolla on harvakseltaan tilauksia tullut, mutta ei ollenkaan sitä määrää mitä normaalisti.
 – Ärräpussi ja Matkahuolto toimii. Vähän ruuhkaa, mutta ihmekös se.
 – Nyt pitäs mun alalla olla kiireisin aika... Alkaa huolettamaan toden teolla.
 – Meillä on marraskuussa yleensä käyty hyvin kauppaa. Nyt on kuollutta.
 – Viime kuukauden myynti oli kaikkien aikojen paras ja pelkäänpä, että tästä kuusta tulee se kaikkien aikojen huonoin
 – Tilauskanta hiipui lähes nolliin. Kun hittituotteet lähtee kirjeenä, on lähetysvaihtoehdot vähissä... ja jos pistän pakettina, loppuhinta nousee pilviin :(
 – Myynti on hiukan hiipunut, koska varmaankin osa asiakkaista ajattelee Matkahuollon olevan tukossa ja Postipakettien olevan jumissa.
 ... ja niin eteenpäin.
 Facebook-yhteisön jäsenet ovat pääosin mikro- ja pk-yrittäjiä. Suuremmissa verkkokaupoissa, kuten Musti ja Mirrissä, lakosta ei ainakaan vielä olla yhtä huolissaan.
 Lemmikkitarvikeketju voi tarpeen tulleen ohjata asiakkaitaan verkosta myymälöihinsä. Pelkkä verkkokauppa on haavoittuvaisempi.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Postin ulkomaiset kilpailijat soittelevat
 Lemmikkieläinten ruokaa ja varusteita myyvän Musti ja Mirrin maajohtaja  Juhana Lamberg  sanoo, että toistaiseksi kauppa on käynyt ja myös paketit ovat liikkuneet hyvin.
 Eräs selvä muutos on kuitenkin havaittavissa.
 – Meillä on kaksi palveluntarjoajaa, Posti ja Matkahuolto, ja tällä hetkellä asiakkaat valitsevat enemmän sitä Matkahuoltoa, Lamberg sanoo.
 Toinen muutos on se, että Musti ja Mirri on saanut tavallista enemmän ulkomaisia yhteydenottoja. Kansainväliset logistiikkayhtiöt näkevät lakkoilussa pelipaikan.
 – Osa näistä palveluntarjoajista haluaa hyödyntää tilannetta ja on siksi lähtenyt soittokierrokselle. On vaikea kuvitella, että se olisi ihan sattumaa.
 Isot kauppiaat kiinnostavat Postin ulkomaisia kilpailijoita. Musti ja Mirri aikoo kuitenkin jatkaa Postin ja Matkahuollon varassa.
 Lambergin mukaan paketit liikkuvat Postissa yhä entiseen malliin. Musti ja Mirrissä seurataan kuitenkin tilanteen kehittymistä – niin Postin kuin Matkahuollonkin osalta.
 – Sitähän me emme tiedä, seuraako tästä tilanteesta ylikuormittumisia Matkahuollon päässä.
 Verkkokaupan asiantuntija: "Lähes pakokauhua"
 Verkkokaupan asiantuntija Leevi Parsaman mukaan Postin lakko herättää pk- ja mikroyrittäjissä "lähes pakokauhua". Ari Welling / Yle
 Musti ja Mirrin postipaketit liikkuvat yhä. Saman vaikutelman saa myös Ylen toimittaja, joka teki testimielessä verkko-ostoksia kahdessa eri kaupassa maanantain ja tiistain aikana.
 Molemmat paketit saapuivat Postin palvelupisteisiin kahden vuorokauden kuluessa tilauksesta. Näyttää siltä, että Posti selviää vuokratyövoiman turvin mainiosti.
 Saavatko verkkokauppiaat siis huokaista helpotuksesta, kun toimittajakin sai tilauksensa?
 – Sinulla on käynyt vain tuuri, arvioi verkkokaupan asiantuntija  Leevi Parsama .
 – Posti on lakkoillut ennenkin ja verkkokauppiaat tietävät, että parin päivän ajan ruuhka vielä jotenkin purkautuu. Mutta kuormitus kasvaa koko ajan. Erityisesti pk-yritykset katsovat tilannetta kauhuissaan, koska ne elävät pitkälti kädestä suuhun.
 Parsama johtaa Business Finlandissa suomalaisen verkkokaupan kehitysohjelmaa ja pyörittää siinä sivussa 10 000 verkkokauppiaan Facebook-yhteisöä, josta poimimme myös tämän artikkelin alussa nähdyt kommentit.
 Myynti sakkaa ja tunteet kuumenevat
 Kommentoijat tuntuivat olevan enemmän huolissaan asiakaskadosta kuin jumittuneista paketeista.
 Leevi Parsama uskoo, että havainto on oikea. Lakko vaikuttaa hänen mukaansa yritysten myyntiin välittömästi. Ihmiset käyvät verkkosivuilla, mutta entistä harvempi heistä ostaa, koska pelkää, ettei tuote kuitenkaan saapuisi ajoissa perille.
 Myynnin sakkaamisen lisäksi lakko tulee Parsaman mukaan aiheuttamaan painetta asiakaspalvelussa.
 – Kuluttajat kyllä tietävät, että Posti on lakossa. Siitä huolimatta he ovat yhtä närkästyneitä siitä, jos paketti ei ole tullut.
 Musti ja Mirrin kaltaiset ketjut ovat tilanteessa vahvoilla, koska he voivat ohjata asiakkaita liikkeisiin. Yksinomaan verkkokauppaa tekevät yhtiöt ovat tukalammassa tilanteessa, jos pakettien virta pysähtyy.
 Facebook-yhteisössä Parsama joutui turvautumaan keskiviikkona sensurointiin, kun verkkokaupan kehittämistä koskeva keskustelu muuttui poliittiseksi huutamiseksi.
 – Kyllä siitä paistaa pienyrittäjien tuska kilometrien päähän. Ne, jotka ovat kulkeneet näitä lakkoja aikaisemminkin läpi, suhtautuvat rauhallisemmin.
 Ulkomaiset hyötyvät
 Viime kädessä tilanteesta hyötyvät Parsaman mukaan ulkomaiset verkkokaupat. Kuluttajat tietävät, että niillä on usein kumppaneinaan kansainvälisiä tomittajia.
 – Marraskuu on verkkokaupassa jo joulusesonkia. Tämä tulee iskemään siihen ja lujaa.
 Parsaman mukaan suomalaiset verkkokauppiaat ovat reagoineet sen verran kuin voivat. He ovat esimerkiksi saattaneet nostaa Matkahuollon toimitukset ykkösvaihtoehdoksi.
 – Mutta kyllä sekin alalla tiedetään, ettei Matkahuolto pysty hoitamaan koko sitä taakkaa, mikä Postista voi tulla. Ei se koneisto ihan niin vahva ole.
 Asiakkaita olisi tulossa enemmän kuin voi ottaa?  "Emme me pysty käyttöönottoja kovin suurta määrää tekemään tällaisessa tilanteessa", Matkahuollon toimitusjohtaja Janne Jakola sanoo. Janne Mikkilä / Matkahuolto
 Matkahuolto joutuu sanomaan "ei"
 Postin lakkoillessa Matkahuolto on saanut rutkasti lisää paketteja kuljetettavakseen.
 Toimitusjohtaja  Janne Jakolan  mukaan toimitusmäärät olivat jo ennen lakkoa lähes kolmanneksen kasvussa viime vuoteen verrattuna – ja lakkoviikon kuluessa kasvu on vain kiihtynyt.
 – Kasvu tulee valtaosin olemassa olevilta asiakkailta, jotka ovat käyttäneet meidän sekä Postin palveluja, hän sanoo.
 Uusille asiakkaille Matkahuolto joutuu myymään jopa ei-oota. Jos verkkokauppias haluaa toimittaa suuria määriä paketteja, noista paketeista on saatava tieto sähköisesti järjestelmiin. Tällainen projekti vaatii aikaa.
 – Emme me pysty sellaisia käyttöönottoja kovin suurta määrää tekemään tällaisessa tilanteessa. Siksi joudumme valitettavasti sanomaan kokonaan uusille asiakkaille usein ei.
 Matkahuollon toimitukset kulkevat kuitenkin Jakolan mukaan tällä hetkellä hienosti.
 – Seuraamme verkoston toimintaa poikkeusmenettelyllä ja meillä on palaverit aamuin, illoin. Tiedämme tasan tarkkaan, missä mennään. Olemme kyenneet vastaamaan tarpeeseen poikkeuksellisen hyvin.
 Postin ongelmat ovat Matkahuollolle mahdollisuus kasvattaa markkinaosuuttaan. Yhtiö avasi uudet verkkopalvelunsakin sopivasti juuri ensimmäisen lakkoviikon tiistaina.
 – Meidän tavoitteemme on kasvattaa tunnettuuttamme myös satunnaisten paketinlähettäjien piirissä. Ajankohta oli onnellinen sattuma, Matkahuollon toimitusjohtaja Janne Jakola sanoo.
 – Markkinoilla on paljon kuluttajia ja yrityksiä, jotka etsivät vaihtoehtoja.

"Nyt on kuollutta" – Lakko ei pysäyttänyt Postin paketteja, mutta pienten verkkokauppojen asiakkaat se karkotti


Summary: Palautuspäätös tehtiin pahimpaan ruuhka-aikaan.

Maahanmuuttovirasto Migri epäonnistui riskianalyysissaan. Siinä selvitettiin, oliko Suomesta turvapaikkaa hakenut mies hengenvaarassa.
 Näin kävi siitä huolimatta, että Suomesta vuonna 2016 karkotettu irakilaismies kävi läpi kaikki oikeusasteet.
 Euroopan ihmisoikeustuomioistuin tuomitsi Suomen torstaina ihmisoikeussopimuksen rikkomisesta. Suomi karkotti irakilaismiehen vuonna 2016. Hänet surmattiin kotimaassaan 2017.
 Maahanmuutoviraston oikeus- ja maatietojohtaja  Tirsa Forssell  pahoittelee tapausta. Hän myöntää, että vastuu irakilaismiehen palauttamisesta on Suomen viranomaisilla. Ne eivät tunnistaneet miehen kotimaassaan kokemaa vainoa ja hengenvaaraa.
 – Tämä on erittäin vakava asia ja olemme asiasta erittäin pahoillamme. Otamme ratkaisun vakavasti ja tutustumme päätökseen tarkoin, Forssell sanoo.
 Riskianalyysissa selvitetään, aiheutuuko turvapaikanhakijalle kotimaassaan vainoa tai hengenvaara, jos hän joutuu palaamaan.
 Irakilaismies oli valittanut kielteisestä turvapaikkapäätöksestä hallinto-oikeuteen ja korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Mies oli kertonut, että hänen henkeään on uhattu kotimaassa.
 Viranomaisten kellot eivät kuitenkaan soineet missään vaiheessa.
 – Riskin tunnistaminen on pakolaisoikeuden vaikeimpia kohtia. Koulutamme henkilökuntaa riskien tunnistamiseen jatkuvasti, Forssell sanoo.
 Päätös tehtiin vuonna 2016, jolloin ruuhkat Migrissä olivat pahimmilaan. Forssellin mukaan Suomessa käytäntöjä on sen jälkeen parannettu.
 – Käsittelijöitä koulutetaan nykyisin paremmin, Forssell sanoo.
 Analyysi: Miksi Suomi käännytti valtaosan irakilaisista kotimaahansa? Tässä 7 syytä

Maahanmuuttovirasto Migri myöntää: Kaikki oikeusasteet epäonnistuivat irakilaismiehen riskianalyysissa, mies olikin hengenvaarassa