Summary: Perheenisä ja valmentaja Timo Kotilainen laskee, että lasten jalkapalloharrastus vie häneltä vähintään 10-20 tuntia viikossa, keväisin vielä enemmän. Töihin hän on ryhtynyt menemään jo aamuseitsemäksi, että ehtii iltapäiväksi kentälle.

Teksti: Mari Uusivirta
 Ensimmäiset junnut ovat Pirkkahallin kentällä yli puoli tuntia etukäteen. Autolastillinen kerrallaan nurmelle purkautuu lisää lapsia ja heidän mukanaan vanhempia. Pian alkavat tamperelaisen jalkapalloseura Ilveksen 2011 syntyneiden poikien edustusjoukkueen harjoitukset.
 Neljä isävalmentajaa kokoontuu ennen harjoitusten alkua keskelle kenttää kuulemaan päävalmentajan sanaa ja suunnitelmia. Yhteensä heidän valmennettavanaan on 47 pelaajaa, tänään paikalle tulee kolmisenkymmentä. Isävalmentajia on kaikkiaan neljätoista.
 Yksi heistä on  Timo Kotilainen . Tänä kesäkuisena alkuiltana hän kiiruhti kentälle suoraan töistä, vaimon kyydillä. Kotilaisten kaikki kolme lasta harrastavat jalkapalloa.
 Eilen julkaistun Ylen teettämän kyselyn mukaan vanhemmilta kuluu lasten harrastuksiin reilut 5 tuntia viikossa. Kyselyn tuloksista kerrotaan tässä.
 Perheen kuopus  Lauri , 8, ilmestyy paikalle vähän ennen tasaa kavereidensa kanssa. Hänen kyydistään on sovittu joukkueen kyytiryhmässä. Ryhmä perustettiin Kotilaisen ehdotuksesta.
 Kun joukkue syksyllä aloitti, eivät pelaajat tunteneet toisiaan. He asuivat eri puolilla Tamperetta ja naapurikuntia.
 Vanhemmilta kysyttiin lupa, ja lapset sijoitettiin kartalle. Samalla suunnalla olevat tulevat harkkoihin yhteisillä kyydeillä, ja jokainen tietää, mistä löytyy pelikaveri harkkojen ulkopuolella. Pihapeleistä Laurikin tulee.
 Lukuisia viestiryhmiä, kehityslistoja harjoitusten jälkeen
 Kyytiryhmä ei ole ainoa Whatsapp-keskustelu, joka Kotilaisen taskussa pirisee. Hän alkaa pyynnöstä laskea jalkapalloviestintään tehtyjä Whatsapp-ryhmiä. Pian määräksi selviää kaksikymmentä.
 Myös Drive-dokumentit ovat kovassa käytössä Ilveksen vanhempien arjessa.
 Isävalmentajat saavat Turuselta aina harjoituksia edeltävänä iltana Whatsapp-ryhmään ja Google Drive -kansioon pitkän listan harjoitusten kulusta. Se sisältää harjoitteet, aikataulut ja henkilökohtaiset kehityskohteet.
 Tiedosto on monen sivun mittainen, ja se pitää opiskella ennen harkkoja.
 Isävalmentajat kirjoittavat itse jokaisen pelin jälkeen Turuselle raportin pelaajien suorituksista. Siten Turunen voi suunnitella, mitä kenenkin pitää treenata lisää.
 Raportin kirjoittamiseen vie muutaman tunnin pelireissun päälle.
 Leinolan kentälle Kotilainen perusti kenttävastaavaksi ryhdyttyään oman Google-kalenterin. Se on kaikkien nähtävillä ja sen avulla kentälle saatiin järjestettyä 23 joukkueen harjoitukset viitenä päivänä viikossa.
 Parhaimmillaan kentällä treenaa yhtä aikaa yli sata pelaajaa. Jos kalenteri näyttää tyhjää, kuka tahansa saa mennä potkimaan.
 Iltaharjoituksia viidesti viikossa ja päälle itsenäinen harjoittelu
 Pian koko joukkue on kasassa kentällä.
 Pihapelien lisäksi kahdeksanvuotias Lauri on tyypillisen kesäpäivän tapaan vetänyt aamutreenit ja vapaaehtoiset maalivahtitreenit. Iltaharjoituksia on viisi kertaa viikossa ja kaiken yhteisen päälle tulevat omatoimiset harjoittelut.
 Joukkueen pelikausi kestää 11 kuukautta. Pelaajilla peleihin menee suunnilleen joka toinen viikko yksi ilta, koska kaikki eivät pelaa kaikissa peleissä.
 Futisfaijan viikkorytmi ei lasten, tai "tulevien Veikkausliiga-pelaajien", vauhdille kalpene.
 – Uskaltaakohan niitä tunteja edes laskea, Kotilainen sanoo nauraen, mutta laskee kuitenkin.
 Keväällä, ennen pelikauden alkua, Kotilainen vietti kentällä viikon jokaisen illan.
 Futis-Liigan joukkueiden kanssa yhteensä parikymmentä tuntia.
 Laurin joukkueen kanssa kuutisen tuntia.
 Siihen sitten päälle pelit: yhdeksän tuntia viikossa.
 Siitä voi laskea.
 Kotilainen päätyy siihen, että futis vie 10-20 tuntia viikossa, vähän vuodenajan mukaan vaihdellen. Keväällä varmasti enemmän. Tosin tähän laskukaavaan ei kuulu kaikki kentän ulkopuolella tehtävä vapaaehtoistyö.
 – Kyllä tätä täytyy harrastaa, Kotilainen sanoo ja nauraa.
 Harrastuksen lisäksi täytyy käydä oikeissa töissä. Niihin Kotilainen on ruvennut menemään aamuseitsemäksi, että ehtii iltapäiväksi kentälle.
 Isä valmentaa kahta joukkuetta ja vastuita on muitakin
 Kuuluu vihellys.
 – Jättäkää pullot vielä tähän! Kotilainen ohjeistaa lämmittelemään säntääviä futaajia.
 – Nopeasti tuonne noin! Jos on viimeinen, joutuu juoksemaan.
 Harkkojen alku on tärkeä. Jos se menee härdelliksi, on kallisarvoisesta harjoitusajasta helposti iso osa hukattu. Futis-Liigassa alku on vieläkin tärkeämpi, koska harjoitusaika on edustusjoukkuetta lyhyempi.
 Perheen muut lapset, 11-vuotias  Konsta  ja 13-vuotias  Emilia , pelaavat Ilveksen korttelisarjassa, Futis-Liigassa. Siinä pelaa kesäisin yli 3000 pelaajaa. Talvella harjoituksissa käy noin 400. Niissäkin Kotilainen on valmentajana.
 Pointti-kaupunkifestivaalilla keskustellaan tänään lauantaina 3. elokuuta klo 13 siitä mitä lasten harrastukset vaativat vanhemmilta. Katso suorana tästä linkistä.
 Kotilaisten harrastus alkoi, kun Emilia hurahti jalkapalloon täysillä 8 vuotta sitten, ja isää pyydettiin joukkueen valmentajaksi. Kotilainen kertoo, että usein tyttöjen joukkueeseen on vaikeampi saada valmentajia kuin poikien joukkueeseen.
 Emilian joukkueella tuota ongelmaa ei ollut, ja Kotilaisilla futis oli ihan ensimmäisenä isän ja tyttären yhteinen juttu.
 Siitä se sitten lähti, ja vastuita on kertynyt lisää pikkuhiljaa.
 Nyt Kotilainen valmentaa kahta Futis-Liigan joukkuetta ja toimii Futis-Liigan Idän alueen aluepäällikkönä. Hän siis auttaa alueen yhdyshenkilöitä ja valmentajia järjestelyissä ja kaikessa, mitä toiminnan pyörittämisessä tarvitaan.
 Laurin joukkueelle Kotilainen on valmentamisen ohella rahastonhoitaja. Lisätään laskuihin kirjanpito ja muiden vanhempien laskuttaminen.
 Sitten tulee vielä Ilveksen kehitysryhmän jäsenyys, minkä puitteissa mietitään esimerkiksi vuorojakoihin pieniä parannuksia, jotka tekevät harrastamisesta helpompaa. Ja ai niin, lisäksi Kotilainen vastaa Leinolan kentän toiminnasta, muun muassa vuorojärjestelyistä.
 Perheen kalenteria ja kuskauksia miettiessä ei pidä unohtaa, että Emilialla ja Konstalla on futiksen lisäksi myös musiikkiharrastuksia.
 – Mutta tämän joukkueen valmentaminen on helppoa, kun aivot asuu tuolla, Kotilainen sanoo ja viittaa kentällä harjoituksia johtavaan  Jouko Turuseen .
 Hän on Ilveksen palkkaama juniorivalmentaja, Laurinkin joukkueen päävalmentaja, joka huolehtii joukkueen kokonaiskehityksestä – ja niistä Drive-dokumenteista.
 Koska vapaaehtoiset valmentajat "eivät ole ihan UEFA-tasoa", valmentaa Turunen näissä tavallisissa valmennuksissa myös heitä. Harkkojen jälkeen isät saavat tärkeää palautetta omista suorituksistaan.
 Kotilaisen mielestä päämäärätietoisen päävalmentaja tekee toiminnasta ammattimaista ja kehittää isävalmentajien osaamista huimaa tahtia.
 – Olen salakuljettanut täältä hyviä harjoitteita Futis-Liigaankin, Kotilainen sanoo.
 Talkootyö pitää kustannukset alhaalla
 Sitten Kotilainenei enää ehdi juttelemaan. Hänen pitää osallistua valmentamiseen. Pelaajat on jaettu kolmeen ryhmään, ja kaikki tekevät eri harjoitusta.
 Hän ajautuu melkein maalivahdiksi, mutta sitten hyökkäysharjoitusten syöttökoneeksi.
 Kun maalia kohti vedetyt pallot ovat päätyneet suurimmilta osin läheiseen ojaan, Kotilainen huikkaa pari sivusta katsovaa vanhempaa hakemaan ne.
 Juuri hetkeä aiemmin Kotilainen on kertonut harkoissa riittävän aina tekemistä kaikille joutilaille. Etenkin Futis-Liigassa. Aina on siirrettäviä maaleja tai läpikulkijoilta valvottavia sivurajoja.
 Yhteishenki on sen verran hyvä, että muita uskaltaa tarvittaessa käskeä apuun.
 Valmentavat vanhemmat on vapautettu muista talkoovastuista, esimerkiksi Pirkkahallin talvivuoroista tai myyjäisistä. Talkootyö on tärkeää, jotta harrastuksen kulut saataisiin pidettyä kohtuullisina. Se on myös koko seuratoiminnan kulmakivi, koska vapaaehtoiset pyörittävät harrastustoimintaa.
 Kesken syöttämisen ja kannustusten huutelun Kotilaisen puhelin soi. Hän vastaa sekä potkii, ja toinen isävalmentaja jatkaa pelaajien ohjeistamista.
 – Vihreä paita ja shortsit. Sukat ja lenkkarit, mutta ei suojia, hän vastaa soittajalle.
 Kun harkat päättyvät, Kotilainen kertoo, että tänään on kertynyt 10 000 askelta. Eikä kello ole vielä edes puolta kuutta.
 Ja nyt on enää tunti aikaa siirtyä Tammelan stadionille. Siellä isot ilvekset kohtaavat Kokkolan Pallo-Veikot. Kotilainen menee paikalle joukkuetovereiden kyydillä.
 Kotilaisen päälliköimän alueen kasvatit saattavat pelaajat kentälle, ja hänen pitää olla paimentamassa heitä oikeaan suuntaan. Yksi saattajista on Konsta, joka nyt onneksi tietää, mitkä vaatteet pukea.
 Sitten isä-Kotilaisella on vielä "yksi pikku asia" hoidettavana VIP-aitiossa, minkä jälkeen voi keskittyä otteluun. Sillä tänäänkin on paljon pelissä.
 "Ilves on nyt Veikkausliigan kakkossijalla, mutta tänään se muuttuu."

"Uskaltaakohan niitä tunteja edes laskea" – 20 Whatsapp-ryhmää ja yli 20 viikkotuntia kentän laidalla eli erään kolmen lapsen futisvanhemman elämä


Summary: Yle on mukana Pointti-kaupunkifestivaalissa. Voit seurata ohjelmaa myös suorana tästä artikkelista sekä Ylen TV1:ssä.

Hallitusneuvotteluissa päätettiin, että Suomessa otetaan mallia Islannin mallista ja siirrytään niin sanottuun kokonaiskoulupäivään.
 Mitä tämä tarkoittaa? Pääsevätkö vanhemmat kuskaus- ja kustannusrumbasta? Pointti2019-festivaalin päälavalla kello 13 keskustellaan aiheesta.
 Tule katsomaan myös television Ykkösaamua suorana lähetyksenä.
 Tässä joitain ohjelmatärppejä Pointti2019-festivaalilta:
 13-14  Päivän Pointti -keskustelu: Pitäisikö koulun hoitaa lasten harrastuksetkin?  Pitäisikö kaikkien pelata vai taitavien kehittyä? Mitä haasteita lasten vapaa-ajalla on? Juontajat: Sean Ricks & Lena Nelskylä. Vieraat: Tommi Laitio, Maaret Korhonen, Kim Sällström, Mari Holopainen ja Lea Pulkkinen. 14-14.50  Kysy luonnosta: Asiantuntijat vastaavat.  Luontoaiheisella kyselytunnilla kaupunkiluonnon elokuu ja elonkorjuu. Lavalla niin Ylen luonto-ohjelmista tuttuja asiantuntijoita kuin Helsingin kaupungin spesialisteja. 15-15.55  Urheilustudio lavalla.  Viikonlopun ajankohtaiset tapahtumat. Juontajana Kristiina Kekäläinen. 16-16.30  Metsähaaste 3: Tubettajat lavalla.  Haastattelussa ja tavattavissa HurHur, Jasminsofi, Nelli Orell, Mauton, Daniel Hakkarainen, Joona Hellman ja Valtteri Sandberg. 18-18.30  Sorjonen:  Osallistu Sorjonen-visaan. Lavalla Ville Virtanen. 19.30-20.30  Villi Kortti live.  Lavalla urheiluaiheista vitsailevat: Riku Riihilahti, Jenni Poikelus, Pilvi Hämäläinen, Paula Noronen, Tommy Lindgren, Ville Myllyrinne ja Kalle Palander. 21.15-22.05  Elämäni Biisi: Omaa biisiään arvuuttavat Ruben Stiller, Marja Hintikka, Hannele Lauri ja Juha Tapio.  Katja Ståhlin luotsaamassa ohjelmassa vieraiden elämän biisejä tulkitsevat Jarkko Ahola, Irina, Diandra ja Pepe Willberg.  Lue lisää , millä mielin vieraaksi saapuva Juha Tapio ja tähtiartistit nousevat lavalle elävän yleisön eteen.
 Lavajuontajina ja tavattavissa  Sonja Kailassaari  ja  Mårten Svartström  sekä  Mikko Kekäläinen  ja  Tommy Fränti .
 Katso pointtifestivaalin koko ohjelma tästä.

Pointti kaupunkifestivaali tänään: Ykkösaamu livenä ja suuri harrastuskeskustelu – pitäisikö harrastukset yhdistää koulupäivään?


Heinäkuu oli yhtä lämmin tai ehkä jopa lämpimämpi kuin mitatun historian lämpimin kuukausi, kertoo  Maailman ilmatieteen järjestö (WMO) . Tiedot käyvät ilmi WMO:n ja EU:n Copernicuksen ilmastonmuutospalvelun laskelmista, WMO kertoo sivuillaan.
 Alustavien laskelmien mukaan heinäkuun 29 ensimmäistä päivää ovat samalla tasolla tai jopa ”marginaalisesti” lämpimämpiä kuin vuoden 2016 heinäkuussa, joka on kaikkien aikojen lämpimin kuukausi.
 Uuden ennätyksen vahvistumista saadaan odottaa maanantaille, jolloin valmistuu lopullinen analyysi aiheesta, kertoo  Britannian yleisradioyhtiö BBC .
 Tiedot ovat merkittäviä, sillä WMO:n mukaan vuoden 2016 lukuihin vaikutti voimakkaasti El Niño -sääilmiö. Tänä vuonna El Niño ei ole vaikuttanut lämpötiloihin yhtä voimakkaasti kuin kolme vuotta sitten, järjestö kertoo.
 – Olemme nähneet, kuinka ennätykset ovat rikkoutuneet Intian Delhistä Alaskan Anchorageen. Jos emme tee ilmastonmuutokselle jotain nyt, nämä äärimmäiset sääilmiöt ovat vain jäävuoren huippu. Ja todellakin, tämä jäävuori sulaa nopeasti, sanoi YK:n pääsihteeri  António Guterres  WMO:n tiedotteen mukaan tietojen julkaisutilanteessa.
 Guterres sanoi  tämän tarkoittavan  myös sitä, että kuluneet viisi vuotta saattavat olla mitatun historian lämpimimmät.
 Kulunut vuosi ollut lämmin
 Tiedot perustuvat paitsi mittauksiin sääasemilla maan pinnalla myös satelliittien tallentamaan dataan.
 Tänä vuonna jokainen kuukausi on päässyt neljän kuumimman joukkoon, jos niitä vertaillaan aiempiin samoihin kuukausiin. BBC kirjoittaa. Useat eri tahot ovat vahvistaneet, että tämän vuoden kesäkuu oli kuumin koskaan mitattu kesäkuu.
 Vaikka tutkijat eivät voi suoraan yhdistää korkeita lukuja ilmastonmuutokseen, moni tutkija on sitä mieltä, että ihmisen toiminnasta aiheutuvat hiilidioksidipäästöt lisäävät lämpimien ajanjaksojen ja uusien lämpöennätysten todennäköisyyttä, kirjoittaa BBC.
 Lue myös :
 Lämpöennätykset paukkuivat taas ympäri Eurooppaa – lukemat alkoivat jo nelosella
 ”Arktinen lämpöaalto” iski maailman pohjoisimpaan vakituisen asutuksen paikkaan
 Ovatko superhelteet uusi normaali?
Viisi kysymystä ja vastausta yhä kuumemmista helleaalloista

Heinäkuu oli yhtä lämmin tai jopa lämpimämpi kuin maapallon kaikkien aikojen kuumin kuukausi


Summary: Hallituksen hallitusohjelmaan on kirjattu, että pääkaupunkiseudun oma erillinen sote-tilanne selvitetään.

Turun kaupunginjohtaja  Minna Arve  (kok.) kyseenalaistaa pääkaupunkiseudulle suunnitellun oman erillisen sote-ratkaisun.
 Uudenmaan päättäjä- ja virkamiesjohto keskustelee sosiaali- ja terveysministeriön kanssa erillisratkaisun mahdollisuuksista elokuun puolivälissä. Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen tavoitteena on selvittää Uudenmaan ja pääkaupunkiseudun erillisratkaisun mahdollisuudet vuoden loppuun mennessä.
 Tuoreessa kuntalehdessä  Tampereen kaupunginjohtaja  Lauri Lyly  (sd.) alleviivaa, että Uudenmaan sote-ratkaisu pitäisi olla myös muiden suurien kaupunkien käytettävissä. Lylyn mukaan muita isoja kaupunkeja ei saa sulkea erillisen sote-ratkaisun ulkopuolelle. Lehden mukaan myös Oulun kaupunginjohtaja  Päivi Laajala  on kiinnostunut pääkaupunkiseudun erillisratkaisusta
 Arve nostaa esiin mahdolliset perustuslailliset ongelmat
 Arven mukaan Turun, Tampereen ja Oulun näkökanta ei ole matkan varrella muuttunut. Kolmikko kuuluu Suomen kuuden suurimman kaupungin muodostamaan yhteistyöverkostoon, jossa mukana on myös Helsinki, Espoo ja Vantaa. Kaupungit ovat lukuisissa kannanotoissa vaatineet kaupunkivetoista sote-ratkaisua. Lisäksi kaupungit kuuluvat Suomen 21 suurimman kaupungin yhteistyöverkostoon nimeltä C21.
 – Olemme todenneet, että pääkaupunkiseudun problematiikat liittyy myös meidän isoihin kaupunkiseutuihin ja sillä tavoin tuntuu ehkä haastavalta ajatella, että ainoastaan pääkaupunkiseudulla näitä asioita, erillisongelmia, huomioidaan. Tämä tuo omat perustuslailliset ongelmat keskusteluun mukaan, Arve sanoo Ylelle.
 Hallitus linjaa hallitusohjelmassaan, että sosiaali- ja terveyspalvelut siirretään tulevaisuudessa pois kuntien vastuulta laajemmille alueille, joita on 18.
 Lue lisää:
 Pääkaupunkiseudun sote-kapina kiihtyy: Ministeriö käynnistämässä erillisselvityksen – "Kompasteluista opittava, että on tehtävä yhteistyötä"

Uudenmaan erillinen sote-ratkaisu herättää närää – Turun Arve: "Tuntuu ehkä haastavalta ajatella, että ainoastaan pääkaupunkiseudulla asioita huomioidaan"


Summary: Samaan aikaan Suomi kiristää vaatimuksia venäläisten matkustajien viisumeiden liitteistä Schengen-sopimuksen mukaisesti.

Lokakuun alusta lähtien suomalaisille on tulossa mahdollisuus hakea sähköistä ja jopa ilmaista viisumia Pietariin ja Leningradin alueelle.
 Varmistusta sähköisten viisumeiden maiden listasta odotetaan vielä, mutta toteutuessaan sähköinen viisumi  helpottaisi suomalaisten matkailua.  Ulkoministeriön konsulipäällikkö  Pasi Tuominen  kertoo  Radio Suomen Päivän haastattelussa , ettei Venäjä suinkaan ole kehityksessä yksin - vastaavanlainen sähköinen viisumi on käytössä jo useissa muissa maissa.
 – Venäjä on mukana samassa kehityksessä kuin monet muutkin maat: pyritään eroon viisumitarrasta, jonka sijaan otetaan käyttöön sähköisiä viisumeja. Esimerkiksi Australia on käyttänyt tätä pitkään ja Intiassa, Kazakstanissa, Keniassa ja Emiraateissa tämä on käytössä myös, Tuominen kertoo.
 Sähköinen viisumi helpottaisi suomalaisten matkustamista - sikäli kuin Suomi on mukana niiden maiden joukossa, joita sähköinen viisumi koskee.
 – Venäjän presidentti on antanut pari viikkoa sitten ukaasin, jossa todetaan että tarkempia määräyksiä tästä vielä annetaan. Yksi olennainen tarkempi määräys on, mitä maita tämä uudistus koskee. Olemme sellaisessa käsityksessä, että tämä tulisi koskemaan myös Suomea, mutta sitä ei ole vielä vahvistettu, konsulipäällikkö Tuominen kertoo.
 Mitä viisumi mahdollistaa?
 Viisumi koskisi rajoitettua oleskelua Pietarin ja Leningradin alueella enimmillään kahdeksan päivän ajan. Käytännön yksityiskohtia viisumisuunnitelmasta puuttuu vielä.
 – Sähköinen viisumi yleisellä tasolla helpottaa viisumipäätöksen tekemistä, kun passiasiakirjoja ei välttämättä tarvitse liikutella, ja helpottaa ja nopeuttaa viisuminhakuprosessia, Tuominen kuvailee.
 Kun Venäjä höllentää viisumiin liittyviä vaatimuksia,  ollaan niitä kiristämässä Suomessa.  Suomi alkaa syyskuun alusta vaatia viisumiin samat liitteet kuin muutkin EU-maat. Venäläisturistien ja omatoimimatkailijoiden on toimitettava palkkatietonsa, mahdolliset kiinteistöomistuksensa sekä matkasuunnitelmansa, kun he hakevat viisumia Suomeen.
 Ulkoministeriön konsulipäällikkö Pasi Tuominen kertoo, että kyseessä on Schengen-sopimuksen mukainen uudistus.
 – Noudatamme Schengenin yhteisiä vaatimuksia, olemme lykänneet niiden käyttöönottoa ajankohtaan, jolloin se vähiten vaikuttaa venäläisturisteihin. Venäläisten ei myöskään ole vaikea toimittaa näitä asiakirjoja, Tuominen sanoo.
 Koko haastattelu Yle Areenassa:  https://areena.yle.fi/1-50199383
 Lue myös:
 Pietariin ja Viipuriin saa syksyllä ilmaisen sähköisen viisumin – Ei vielä päätöstä, koskeeko myös suomalaisia
 Viisumin hakeminen Suomeen muuttuu: venäläisten on jatkossa todistettava varallisuutensa ja matkareittinsä

Sähköinen viisumi helpottaa matkustamista Venäjälle – vahvistusta Suomen osalta odotetaan myöhemmin


Summary: Aatu Itkonen on jo 13-vuotiaasta lähtien hämmästyttänyt taikatempuillaan. Niistä yhden näet myös tässä jutussa. Viime vuosina Itkonen on ryhtynyt tekemään myös juontajan ja kouluttajan töitä.

Aatu Itkosen  sormet pyörittelevät tottuneesti korttipakan kortteja.
 – Vedä mikä tahansa kortti, hän kehottaa.
 Kortti on herttanelonen, tosin sitä ei taikurille paljasteta. Itkonen pyytää työntämään kortin takaisin pakkaan ja alkaa sekoittamaan kortteja jälleen. Samalla hän jutustelee rennosti Malagan lomastaan, jolta on palannut aiemmin samaisena päivänä.
 – Olin ajatellut ottavani aurinkoa päivät pitkät, mutta jaksoin maata paikallani puoli tuntia. Olen huono pysymään aloillani.
 Sitten hänen kätensä pysähtyvät.
 – Mikä korttisi olikaan?
 Aatu Itkonen ei tosin jää odottelemaan vastausta, vaan kääntää pakan päällimmäisen kortin ympäri. Se on – mikä muukaan kuin – herttanelonen.
 18-vuotiaan kasvoille leviää tietäväinen virne. Vaikka temppu tulee jo selkärangasta, yleisön hämmästys ilahduttaa yhä viiden vuoden keikkailun jälkeenkin.
 Pian Aatu Itkosen yksi haave toteutuu, kun hänen oma taikaohjelmansa alkaa ensi vuonna Yle TV 2:ssa.
 Aatu Itkonen aloitti keikkailun jo 13-vuotiaana. Ensiksi ne olivat pieniä, mutta nykyään hän esiintyy satoja ihmisiä vetävissä tapahtumissa. Tiina Karppi / Yle
 Keikkoja syntymäpäiväjuhlista baareihin
 13-vuotiaana Aatu Itkonen halusi kurkistaa taikatemppujen kulisseihin ja alkoi perehtyä siihen, miten temppuja tehdään.
 Salaisuuksien ratkomisesta syttyi taikuutta ja viihdealaa kohtaan kiinnostuksen kipinä, joka palaa edelleen. Hän alkoi esittää silmänkääntötemppuja sukulaisilleen, ja vastaanotto oli ihaileva.
 Yläkoulu oli juuri alkamassa, kun Itkonen ryhtyi viemään mainosjulisteita kauppojen ilmoitustauluille. Niissä mainostettiin nuoren taikurin osaamista.
 – Koulupäivien jälkeen soitin eri yrityksiin, joiden numerot olin listannut paperille. Monessa paikassa hämmästeltiin, että soitin heille itse, eikä esimerkiksi äitini minun puolestani. En saanut luuria korvaani kertaakaan, Itkonen muistelee hymyillen.
 Ensimmäisen keikkansa Itkonen sai sovittua Kotkaan lasten syntymäpäiväjuhlille.
 – Esiinnyin autotallissa noin kymmenelle alakoululaiselle. Pari korttitemppua esitin, enkä hirveästi puhua pukahtanut. Mutta siitä kaikki lähti, Itkonen nauraa.
 Aatu Itkonen esiintyi lapsille Kimolan Nassikkafestareilla noin kuukausi sitten. Ninni Partanen
 Pari vuotta ensimmäisen keikkansa jälkeen häntä alettiin pyytää esiintymään baareissa ja ravintoloissa. Keikat olivat myöhään illalla.
 – Jälkeenpäin mietittynä on kummallista, että minut on edes päästetty niihin paikkoihin papereita kysymättä. Esityksen jälkeen humaltunut naisporukka saattoi tulla pyytämään minua muovaamaan ilmapalloista ties mitä, tai halailemaan ja liu’uttamaan kättä selkää pitkin alas.
 Itkonen ajatteli, että hänen tuli vain hyväksyä asia osaksi esiintyjän työtä. Nyt hän on sitä mieltä, etteivät baarit ole oikea paikka nuorelle viihdyttäjälle, etenkään myöhään illalla.
 – Vaikka itse olen pyrkinyt suhtautumaan tapauksiin huumorilla, tiedän, että joillekin ne saattaisivat olisivat liikaa.
 Nykyään Aatu Itkonen tekee taikurin töiden lisäksi myös juontokeikkoja ja yritys- sekä kouluvierailuja. Pari vuotta sitten hän kiersi kertomassa uratarinaansa tuhansille nuorille Kaakkois-Suomessa. Tiina Karppi / Yle
 Viihdyttäjän leima
 Tänä syksynä Aatu Itkonen aloittaa kolmannen ja samalla viimeisen vuotensa audiovisuaalisen viestinnän opiskelijana Tampereella. Kouvolassa yläkoulunsa käynyttä Itkosta siirtyminen uuteen kouluun jännitti.
 – Yläkoulussa sain välillä kuulla käytävillä huutelua, kuten “ai sinäkö olet joku taikurijätkä, näytä homo temppu”. Ne kommentit jäivät takaraivoon, enkä kovin oma-aloitteisesti halunnut kertoa uusille tutuille siitä, mitä teen.
 Ensimmäisenä päivänä ammattiopistossa luokkalaisia oli pyydetty kertomaan, miten heidän kesälomansa oli sujunut. Itkonen sanoi katsoneensa elokuvia, ottaneensa rennosti ja uineensa.
 – Todellisuudessa olin tehnyt läpi kesän keikkoja. Kai pelkäsin vaikuttavani tyrkyltä, jos puhun avoimesti urastani.
 Itkosen huoli muiden suhtautumisesta osoittautui kuitenkin aiheettomaksi.
 – Osaamiseni on käännetty positiiviseksi asiaksi ja koko ryhmän eduksi. Jos tarvitsemme harjoitusta varten jonkun kameran eteen, minut valitaan hommaan, koska olen siinä luonteva.

 Aatu Itkonen on huomannut, että tämä takuuvarman viihdyttäjän leima kulkee hänen mukanaan, halusi hän sitä tai ei.
 – Jos lähdemme kavereiden kanssa ulos, välillä heiltä tulee pyyntö näyttää korttitemppu. Jotkut minulle tuntemattomat myös tunnistavat minut kadulla, hän sanoo.
 Lavalla show’ta vetää pirskahteleva ja energinen nuori mies – se Aatu, joka on myös tuttu Itkosen sosiaalisen median tileiltä. Arjessa hän kuitenkin pyrkii tasapainoon parhaansa mukaan.
 – Esityksen aikana pääsen mahtavaan flow-tilaan, mutta sieltä on kuitenkin tultava alas ja muistettava rentoutua.
 Juuri aikatauluttamisen tärkeys on korostunut Itkosen elämässä kevytyrittäjyyden myötä.
 – Jo nuorena ymmärsin, etten voi heittää keikkoja miltei puoliltaöin, jos seuraavana aamuna on koulu alkaa kahdeksalta. Koulu on minulle ykkösprioriteetti, Itkonen sanoo.
 Aatu Itkonen tietää, että taikurina ja juontajana on osattava viihdyttää yleisöä. Tiina Karppi / Yle
 Vuodet ovat kasvattaneet
 18-vuotiasta Aatu Itkosta voi jo kutsua viihdealan konkariksi. Kuluneiden viiden vuoden aikana Itkonen on ehtinyt tehdä jo ainakin 200 taikurin keikkaa, eikä kömmähdyksiltä ole vältytty.
 – Muutamaan otteeseen jokin piilotettu esine on kesken taikatempun vilahtanut näkyviin tai temppu on muuten mennyt pieleen 500 ihmisen edessä. On ollut hienoa nähdä, että yleisökin osaa suhtautua näihin tapauksiin huumorilla stereotyyppisen tomaattien heittelyn sijaan, Itkonen naurahtaa.
 Juuri mokat ja niistä yli pääseminen ovat olleet hänelle tärkeitä oppimisen paikkoja.
 – Olen saanut huimasti itsevarmuutta esiintyä. Ensimmäisillä keikoillani en juurikaan puhunut, mutta nyt olen oppinut viihdyttämään ja pitämään show’ta yllä.
 Aatu Itkonen on tehnyt kuluneena kesänä parikymmentä keikkaa. Tiina Karppi / Yle
 Tapahtumien takahuoneista hän on myös löytänyt niin uusia tuttavuuksia kuin yhteistyökumppaneitakin. Heihin kuuluvat muun muassa artisti  Aleksanteri Hakaniemi  sekä tubettaja  Herbalisti , jonka kanssa hän alkaa kouluttaa yrityksissä muun muassa sosiaalisen median käyttöä ja hyödyntämistä bisnesmielessä.
 Myös yleisön palaute, niin hyvä kuin huono, on kasvattanut.
 – Haluan kannustaa viihdealalle pyrkiviä nuoria luottamaan omaan tekemiseensä ja jättävän herjat omaan arvoonsa. Nöyrällä asenteella ja kunnioituksella rakentavaa kritiikkiä kohtaan pääsee pitkälle.
 Aatu Itkonen ja Aleksanteri Hakaniemi esiintyivät yhdessä Kymenlaakson keskussairaalassa elokuun alussa.  Ninni Partanen
 Uusia tuulia
 Aatu Itkosen seuraaviin suuriin projekteihin kuuluu Aatun Mysteerit -taikaohjelman vetäminen Ylen Galaxi-ohjelmassa kahdeksan jakson verran. Sarja pyörähtää käyntiin ensi vuoden puolella.
 – Haaveilen isosta juontajan pestistä, ja tämä on hieno mahdollisuus sitä tavoitellessani.
 Parin viime vuoden aikana Aatu Itkonen onkin ryhtynyt laajentamaan repertuaariaan ja pyristelemään irti pelkän taikurin imagosta.
 – Taloudellisesti en ole voinut toteuttaa sellaisia temppuja, joita tiedän yleisön minulta toivovan. Koin paineita siitä, että minun piti koko ajan uudistua. Koska se ei ollut mahdollista, minun täytyi miettiä mitä muuta voisin tehdä.
 Sitten Itkonen sai sosiaalisen median puolella viestin, jossa häntä pyydettiin tapahtumajuontajaksi.
 – Otin tarjouksen kokeilumielessä vastaan ja huomasin, että juontaminen oli juuri se minun juttuni ja uusi urasuuntaus, jollaista olin etsinyt. Se on myös tällä hetkellä keikkailuni painopiste.
 Aatu Itkonen tahtoo keskittyä yhä enemmän juontajan töihin. Tiina Karppi / Yle
 Urahaaveita
 Kameran eteen tai taakse työllistyminen on media-alalle ensi vuonna valmistuvan Aatu Itkosen toiveissa. Keikkailua hän ei kuitenkaan ole hylkäämässä.
 – Tällä hetkellä minulla on kova motivaatio tehdä tätä työtä, ja kysyntää riittää. Poissuljettua ei ole sekään, että vetäisin suuremman luokan taikashow’n jossakin. Haluaisin oppia illuusioiden tekemistä, sillä ne kiehtovat minua.
 Tämän hetken parhaaksi tempukseen hän nimeää giljotiinin, joka sekin on omanlaisensa illuusio.
 – Goljotiinin väliin laitetaan käsi. Kun terä lyödään alas, käsi pysyy vahingoittumattomana – mahdollisesti, sanoo Aatu Itkonen ja väläyttää tuon saman, tietävän hymyn.

18-vuotias taikuri aloitti keikkailun jo lapsena, ja saa nyt oman TV-ohjelman – "Koin paineita siitä, että minun piti koko ajan uudistua"


Summary: Räjähteitä oli jätetty perjantaina eri puolille Thaimaan pääkaupunkia.

Ainakin neljä ihmistä on haavoittunut Thaimaan pääkaupungissa Bangkokissa perjantaina sattuneissa räjähdyksissä. Pieniksi, noin tennispallon kokoisiksi, kuvailtuja räjähteitä oli asetettu useaan paikkaan eri puolilla kaupunkia.
 Ainakin kaksi räjähdettä oli jätetty juna-asemille. Pääministeri  Prayut Chan-o-chan  mukaan vain osa räjähteistä laukesi.
 Bangkok isännöi parhaillaan Kaakkois-Aasian maiden yhteistyöjärjestön Aseanin ulkoministerikokousta.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan pikkupommien räjäyttäjien arvioidaan halunneen lähettää teollaan viestin Thaimaan hallinnolle.
 Thaimaan poliisi sanoo ottaneensa kiinni kaksi miestä räjähdyksistä epäiltyinä. Epäiltyjen sanotaan olleen kotoisin Thaimaan eteläosasta.

Bangkokissa räjähdysten sarja Asean-kokouksen aikana – neljää ihmistä haavoittaneilla pikkupommeilla "lähetettiin viesti"


Summary: Huumelasti oli matkalla Uruguaysta Belgian Antwerpeniin.

Saksan tulli on tehnyt maan historian suurimman kokaiinitakavarikon. 4 500 kilon kokaiinilasti löytyi Hampurin satamassa Uruguaysta Belgian Antwerpeniin matkalla olleesta aluksesta.
 Huumausaineen katukauppa-arvo olisi ollut noin miljardi euroa,  uutisoi yleisradioyhtiö ARD .
 Kokaiini oli pakattu yli 200 treenikassiin, jotka oli pantu merikonttiin. Rahtiasiakirjojen mukaan kontissa olisi pitänyt olla soijapapuja.
 Tullin julkaisema kuva treenikasseista, joihin huumeet oli pakattu. Yhteensä kasseja oli 211.  Hampurin tulli / EPA
 Takavarikko tehtiin kaksi viikkoa sitten. Tulli on jo ehtinyt tuhota takavarikoidun huumelastin.
 Tullin nyt yhdellä kertaa takavarikoima huumemäärä oli suurempi kuin Hampurissa koko vuonna 2017 takavarikoitujen kokaiinierien määrä. Tullin haltuun päätyi vuonna 2017 yhteensä 3 800 kiloa kokaiinia.

Treenikasseihin oli piilotettu huumeita miljardin euron arvosta – Saksan tulli takavarikoi maan historian suurimman lastin kokaiinia


Summary: MTK-Varsinais-Suomen mukaan maakunnassa puidaan jo ohraa ja ruista.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Ruisviljan ja ohran puinnit ovat alkaneet Varsinais-Suomessa.
 Maataloustuottajain Varsinais-Suomen liitto kertoo, että puinnit ovat alkaneet joillain varsinaissuomalaisillla pelloilla jo tällä viikolla
 – Puinnit ovat alkaneet noin viikon tai puolitoista viikkoa normaalia puintiaikaa etuajassa. Ajankohta on aikainen, mutta ei kuitenkaan täysin poikeuksellinen, kertoo MTK-Varsinais-Suomen toiminnanjohtaja  Paavo Myllymäki .
 MTK-Varsinais-Suomi arvioi että viikon vaihteessa puinnit ovat maakunnassa jo laajalti käynnissä.
 Nurmiviljan puinnit ovat alkaneet jo aikaisemmin.
 ProAgria on aikaisemmin arvioinut, että kahden katovuoden jälkeen viljasadosta on tulossa keskinkertainen. ProAgria arvioi, että viljasato yltää tänä vuonna 3,9 miljardiin kiloon. Ruista on tänä kesänä kypsymässä 2000-luvun ennätysmäärä, ennusteen mukaan 136 miljoonaa kiloa.
 Varsinais-Suomessa tuotetaan Luonnonvarakeskuksen mukaan keskimäärin viidenneksen koko Suomen viljasta.
 Lue lisää:
 Viljasadosta odotetaan kahden vaikean kesän jälkeen runsasta – ruista ennätysmäärä
 Rakennekalkin ja kuitulietteen käytöstä pelloilla käynnistetään tutkimus – tavoitteena selvittää vaikutuksia vesistöön ja maaperään
 Maatiloilla on valtavat määrät muovijätettä – yli 100 000 kilon kasa syntyi reilun 20 tilan muoveista

Viljojen puinnit ovat alkaneet etuajassa Varsinais-Suomessa


Summary: Tulevaisuudessa isot musiikkifestivaalit ovat entistä monipuolisempia viihdetapahtumia.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Torniolaisella tapahtumanjärjestäjällä, Eventworksilla on työntäyteinen viikonloppu. Kymmenettä kertaa Kemin kaupunkiympäristössä järjestettävä musiikkifestivaali kerää kaupunkiin kahden päivän aikana 12 000 katsojaa.
 Samaan aikaan yritys operoi myös yhdeksän muuta festivaalia, oman Satama Open Airin lisäksi.
 – Äärimmäisen hyvä festarikesä on ollut. Kaikki isot festivaalit, joissa on ollut nimekkäitä artisteja, ovat onnistuneet hyvin. Ihmiset käyvät festivaaleilla, ja kävijämäärät ovat huikeita, sanoo Eventworksin toimitusjohtaja  Markku Köngäs .
 Tapahtumanjärjestäjän lisäksi myös artistit hehkuttavat festivaalien tuotantoja. Suosittu Apulanta-yhtye tekee tänä kesänä vain parisenkymmentä keikkaa. Syynä on se, että yhtyeen massiivisen tuotannon rakentaminen vaatii tilaa ja aikaa.
 Vuodesta 1994 runsaasti keikkaillut bändi on nähnyt tapahtumatuotantojen kehityskaaren.
 – 1990-luvulla festareilla oli vielä kasarin villin lännen maininkeja, mutta 2000-luvulla toiminta on ammattimaistunut. Yllättävän harvoin kuulee puhuttavan siitä tosiasiasta, että Suomessa on parhaat konserttituotannot. Tänne tullaan Amerikasta, Ruotsista ja Saksasta asti katsomaan, kuinka hommia kuuluu tehdä. Meidän kuuluisi olla ylpeitä siitä, sanoo Apulannan rumpali  Sipe Santapukki .
 Tulevaisuudessa vaaditaan lisää laatua ja enemmän viihdettä
 Markku Köngäs tuottaa ja järjestää yrityksensä kautta Lapin suurimpiin kuuluvaa Satama Open Air festivaalia ja lisäksi yritys kuuluu nykyään Suomen merkittävimpien tapahtumapuolen teknisten tuotantotalojen joukkoon. Kokemusta hänellä on kymmenistä festivaaleista ympäri Suomen.
 Hän uskoo, että tulevaisuudessa isot musiikkifestivaalit ovat entistä monipuolisempia viihdetapahtumia.
 – Festivaaleilta halutaan sirkusta ja tivolia. Ihmiset haluavat monipuolisen viihdetapahtuman ja tietenkin artistien ja tarjoilun lisäksi tulevaisuudessa odotetaan vieläkin laadukkaampaa ruokaa ja ohjelmaan. Ihmiset ovat valmiita huvittelemaan vielä enemmän, Köngäs sanoo.
 Festivaalien monipuolistuminen ja paisuminen tuo omat haasteensa tapahtumien järjestäjille.
 Esimerkiksi Kemissä pohditaan, missä Satama Open Air festivaali järjestetään tulevaisuudessa. Festivaalikentän pitää olla sellainen, että sinne voi tehdä suuria rakenteita.
 – Maapohjan pitää kantaa, jos nosturilla kasataan vaikka jotakin erikoislaitetta. Ympäristö pitää rakentaa viihdekeskukseksi, se tulee olemaan seuraava haaste. Nyt mennään tilan puolesta jo äärirajoilla, sanoo Köngäs.
 Pohjoisen festarit loppukesästä, hyvästä syytä
 Pohjoisen isot festivaalit Oulun Qstock, Kemin Satama Open Air ja Rovaniemen Simerock pidetään loppukesästä peräkkäisinä viikonloppuina. Syy loppukesän ajankohtaan on yksinkertainen: pitkät matkat.
 Artistien saaminen keikalle pitkän matkan päästä on helpompaa keskikesän keikkaruuhkan jälkeen.
 – Monesti on haluttu festivaaleille asettaa toisiakin ajankohtia, milloin kelit ehkä olisivat parhaimmillaan tai heinäkuun aikaan, mutta siihen ajankohtaan artistien saaminen tuntuu olevan mahdoton.
 Köngäs toteaa, että monet artistit haluavat tehdä useamman esiintymisen samana päivänä.
 – Pohjoisen pistokeikkamaailma ei sitä anna ihan myöten. Se on aika pitkälle ainakin meidän festivaalin ajankohdan eli elokuun syy, Köngäs sanoo.
 Väkeä on riittänyt kesän festareilla, esimerkiksi viime viikonloppuna järjestetty Oulun Qstock oli loppuunmyyty ja tämän viikonlopun Kemin Satama Open Airin lippujen myynti on sujunut ennätyksellisen hyvin, se on muutamaa kymmentä lippua vaille loppuunmyyty.
 Markku Köngäs on erityisen tyytyväinen siihen, että perjantaista on tullut lähes yhtä suosittu kuin lauantaista. Muutos selittyy sillä, että perjantain artistitarjontaan on panostettu 100 000 euroa aikaisempia vuosia enemmän.
 Festivaalin artistibudjetti on kokonaisuudessaan noin 450 000 euroa. Kymmenettä kertaa järjestettävällä festivaalilla esiintyvät muun muassa Apulanta, Pyhimys, Ellips, Anssi Kela ja festivaalin avasi perjantaina iltapäivällä J. Karjalainen.
 Risto Koskinen / Yle.
 Anssi Kela on kolmatta kertaa Satama Open Airissa
 Anssi Kela  on kiertänyt kesällä ahkerasti keikkapaikkoja, joista suurin osa on ollut erilaisia festivaaleja. Kesän ainoa vapaa viikonvaihde on ollut juhannuksena. Hänen mukaansa Suomen festivaalikulttuuri voi hyvin, väkeä on riittänyt kesän esiintymispaikoilla.
 – Pohjoiseen on aina kiva tulla esiintymään, koska esimerkiksi Kemin Satama Open Air on hyvin järjestetty, kehuu muusikko.
 Anssi Kela tekee kesän aikana joitakin tuplakeikkoja, esimerkiksi Kemin keikan jälkeen seuraavana päivänä esiintymiset ovat sekä Haminassa että Kouvolassa, joiden välimatka on kohtuullinen. Pitkät siirtymät samanpäivän aikana ovat raskaita.
 Festarikeikat ovat artisteille mieleisiä, koska niistä maksettava korvaus on huomattavasti suurempi kuin talvikauden klubikeikoilta. Anssi Kela kertoo, että niitä kannattaa haalia tästä syystä.
 Anssi Kela aloitti keikkailun vuonna 1986, yli 30 vuotta sitten. Kun hän vertaa nykyfestareita vaikka yhdeksänkymmentäluvun meininkiin, niin ero on suuri.
 – Kaikki on nykyään paljon ammattimaisempaa, harvemmin festareilla enää esiinnytään rekanperselavoilla, Kela kuittaa.
 Lye myös:
 Satama Open Air Kemissä on lähes loppuunmyyty – lauantaille ei saa enää lippuja
 "Elämän tarkoitus on elämä itse" – Sipe Santapukki ei tavoittele onnea, vaan keskittyy arkeen

Festareilta halutaan musiikin lisäksi myös "sirkusta ja tivolia" – Apulannan Sipe Santapukki hehkuttaa: "Suomessa on parhaat konserttituotannot"


Summary: Tubettajat Mmiisas, Herbalisti ja Soikku kohtasivat kolmen suuren median päätoimittajat Ylen Pointti-festivaalilla Helsingissä.

Helsingin keskustassa, yhä uutuuttaan kiiltävän pääkirjasto Oodin edustalla, vietetään jo toista päivää  Pointti -kaupunkifestivaalia. Festivaaliin kuuluu Päivän Pointti -niminen keskustelu, jossa tänään puhuttiin median murroksesta. Tubettajien kanssa asiaa puntaroivat Yle Uutisten päätoimittaja  Jouko Jokinen , Helsingin Sanomien päätoimittaja  Kaius Niemi  sekä Iltalehden päätoimittaja  Erja Yläjärvi .
 Kekustelun juontajat, Yle Kioskista tuttu  Emma Karasjoki  ja uutisjuontaja  Matti Rönkä , kertoivat alkuun tubettajien tilaajamääristä. Soikulla eli  Sonja Hämäläisellä  niitä on yli 200 000, Herbalistilla eli  Juuso Karikuusella  300 000 kun taas Suomen suosituinta tubettajaa MMiisasia eli  Miisa Rotola-Pukkilaa  seuraa 400 000 tilaajaa.
 Päätoimittajien mielestä tilaajia ei voi suoraan verrata lehtien tai Ylen lukija- ja katsojalukuihin, mutta luvut panevat pohtimaan, miten perinteinen media tavoittaa nuoria.
 – Uudesta polvesta kasvaa uusia tarinankerrontatyylejä, joita kaikki seuraavat, kertoo päätoimittaja Kaius Niemi.
 Hän kehottaa ajattelemaan ajassa taaksepäin, vaikkapa Hesarin Nyt-liitettä. Se oli aikoinaan vallankumouksellinen ja uusi media. Nyt osa sen kerrontatavoista on uinut perinteisen median käyttöön.
 – Samalla tavalla tubettajien tavoista kertoa tulee ennen pitkää mainstreamia.
 Yle Uutisten päätoimittaja Jouko Jokinen sanoo, että Ylellä on käytössään monta erilaista kanavaa, joissa on runsaasti erilaisia ilmaisumuotoja. Hänen mielestään tubettajilla on kuitenkin paljon annettavaa.
 – Esimerkiksi rentous. Nytkin jännittää niin kauheasti, nauraa Jokinen.
 Iltalehden päätoimittajan Erja Yläjärven mukaan tubettajat ovat iltapäivälehdille myös jotain muuta kuin median uudistajia.
 – Meidän näkökulmastamme tubettajat ovat myös julkkiksia, joita seurataan. Tubettaminen on ollut olemassa jo jonkin aikaa ja se on ilmiö, josta iltapäivälehdet kertovat, Yläjärvi sanoo.
 Jos tubettaja itkee, kenen on vastuu?
 Tubettajien vastuu omista videoistaan kiinnosti sekä päätoimittajia että yleisöä. Kaikki kolme kertoivat toimintansa ytimen olevan siinä, mikä on henkilökohtaisesti tärkeää. Vastuu tilaajista kasvaa ajan myötä.
 Herbalisti kertoo katsojien huomaavan pienetkin asiat. Hänen käsivarttaan oli kerran raapinut kissa ja joku seuraajista huolestui tubettajan viillelleen itseään.
 – Tein sitten videon viiltelystä ja moni sai siitä tukea ja turvaa. Tässä jotenkin konkretisoitui, miten paljon vaikutusta videoilla voi olla, Herbalisti tuumii.
 Hän katsoo kuitenkin pääasiassa olevansa viihdyttäjä.
 – Mun taiteeni on videoiden tekeminen. Teen kaiken alusta loppuun itse ja se on mun juttu.
 Myös Soikku ja Mmiisas kokevat tubettamisen lähtevän täysin omasta persoonasta ja kiinnostuksen kohteista. He tiedostavat olevansa suurennuslasin alla.
 – Olen ehkä nuoremmille roolimalli ja samanikäisille vertaistuki, Mmiisas sanoo.
 – Itse koen positiivisuuden olevan mun videoiden tärkein anti, Soikku kertoo.
 Kuka välittää tietoa ja mitä se on?
 Matti Rönkä kääntyy päätoimittajien puoleen ja kysyy, kenen vastuulla on tiedonvälittäminen. Jos nuoret eivät seuraa perinteistä mediaa, pitäisikö vastuun olla vaikkapa tubettajilla.
 Kaius Niemen mukaan yhteiskunnan pitää pitää huolta siitä, että nuoret ovat mukana ylipäänsä kaikilla elämänaloilla. Jos tubettajat vastaavat tunnepuolesta, voivat perinteiset mediat tarjota punnittua tietoa ja nämä kaksi risteävät luontevasti.
 Iltasanomien Yläjärven mielestä on tärkeää katsoa, kuka tässä yhteiskunnassa saa äänensä kuuluviin. Viime aikoina on puhuttu paljon siitä, että naiset pitää saada ääneen.
 – Huomaan, että nuorten asioita kertoo usein poliisi. Tai voi se olla myös rehtori tai terveydenhoitaja. Nuorten pitäisi päästä paljon enemmän itse ääneen mediassa. Miksi haetaan aina joku aikuinen kommentoimaan, Yläjärvi pohtii.
 Ylen Jokinen on huomannut, että nykyinen nuorten sukupolvi on edellistä aktiivisempi ja valveutuneempi. Heitä kiinnostavat monet asiat, kuten ilmastonmuutos ja sen vaikutukset.
 Sekä tubettajat että päätoimittajat rypistävät otsaansa ajattelulle, jossa puhutaan nuorista yhtenäisenä joukkona. Kaikkia nuoria ei voi tavoittaa samoilla jutuilla ja keinoilla.
  Persoonat esiin myös tiedotusvälineissä
 Mmiisaksen mielestä perinteiset mediat voivat tuntua nuorista etäisiltä
 – Teidän pitäisi nostaa kasvoja, että katsojat ja lukijat tuntisivat persoonan. Vähän niin kuin Yle Kioski tekee. Meistä tubettajista tykätään, koska meidät tunnetaan. Me ollaan ihmisiä ja meillä on kasvot. Siksi meihin luotetaan.
 Suurten medioiden edustajat eivät silti koe oloaan uhatuiksi. Myös mediamaailma uudistuu. Kaius Niemi muistuttaa, että Hesari täyttää pian 100 vuotta. Ja, jos tuntuu siltä, että se on ollut aina sitä yhtä ja samaa, kannattaa lukea vaikkapa lehtiä 1980-luvulta.
 Erja Ylätalo pohtii, missä media mahtaa sijaita vaikkapa kahdenkymmenen vuoden päästä. Nyt tuntuu siltä, että koko maailma on kännykässä. Vielä 20 vuotta sitten niin ei ollut, joten varmaan pian taas on tulossa muutos, jota teknologia osaltaa jouduttaa.
 Kuka maksaa tubettajalle?
 Matti Rönkä muistuttaa, että tubettajilla on kaupallisia yhteistyökumppaneita, joista tilaajat eivät välttämättä tiedä. Onko se uhka?
 Päätoimittajat tuntuvat luottavan suomalaisiin tubettajiin. Tubettajat itsekin kokevat olevansa valtavan sosiaalisen paineen alla. Jos ylilyöntejä tulisi, yleisö huomaisi kyllä.
 Soikku pohtii, että ei enää lähtisi mukaan muutamiin kaupallisiin yhteistyökuvioihin, joihin joskus on tullut sorruttua.
 Turvallisuudentunteeseen ei kannata kuitenkaan jäädä lillumaan. Valeuutiset ja valevideot ovat jo arkipäivää. Ja kaupallinen vaikuttaminen kulkee siinä mukana.
 – Uhkana voi olla vaikka se, että jokin valtio halua vaikuttaa tubettajan kautta, jakaa omaa agendaansa ja on valmis maksamaan siitä, muistuttaa Jokinen.
 Yläjärven mielestä myös media voi joutua valeuutisten uhriksi. Tai mediaa voidaan käyttää hyväksi laittomasti. Jouko Jokinen kertoo tapauksesta, jossa Matti Röngän naamalla markkinoitiin kryptovaluuttaa. Mitä vain voi feikata ja se tuntuu pelottavalta.
 – Yle ei julkaise mitään Youtubessa, sillä alusta on vähän epävarma. Vaikka onhan se todella kätevä, Jokinen sanoo.
 Päätoimittajille Suomi ja sen mediamaailma näyttäytyy paitsi sivistysvaltiona, myös aika lailla kahtiajakautuneena.
 – Noin viisi vuotta sitten ilmaantui joukko, jonka mielestä meillä on aina jokin agenda mielessä. He ovat ihmisiä, jotka keskustelevat omilla foorumeillaan ja suhtautuvat epäluuloisesti mediaan.
 Jokisen mielestä Ylen tehtävä on rakentaa siltaa näiden kahden maailman välille.
 Hyvän video ei synny menestyksen perässä juoksemalla
 Tubettajat pohtivat vielä, miten pärjätä tubettajana. Omana itsenään pitää esiintyä, rajat oman elämän ja tube-elämän välillä kannattaa vetää ja rahankiilto silmässä ei tule hyvää jälkeä. Vastuukysymys nousee esille jälleen.
 – Seuraajiin pitää rakentaa luottamus. En voi heitellä mitään. Jos sanon vaikka, että olen keksinyt polkupyörän, joku senkin uskoo, nauraa Mmiisas.
 – En ehkä aina ole tsekannut kaikkia faktoja, mutta en myöskään missään nimessä halua itselleni sellaista mainetta, että puhun mitä vain, Soikku pohtii.
 Herbalistinkin mielestä tubettajan pitää olla perillä siitä, mitä puhuu.
 – Ainahan voi korjata virheet, mutta korjaus ei välttämättä tavoita kaikkia.
 Jos päättää ryhtyä menestyneeksi tubettajaksi, lähtökohta on aika huono. Pää kylmänä ja sydän lämpimänä kiteyttää konkari Matti Rönkä.

"Tubettajista tykätään, koska meidät tunnetaan" – Tubettaja Mmiisas perää persoonia myös perinteiseen mediaan, katso Päivän Pointti -keskustelu videolta


Summary: Rehn tviittasi vetäytymisestään perjantaina iltapäivällä.

European Commissioner for Economic and Monetary Affairs and the Euro

Suomen Pankin pääjohtaja ja entinen EU:n talouskomissaari  Olli Rehn  on ilmoittanut luopuvansa omasta ehdokkuudestaan Euroopan yhteiseksi ehdokkaaksi kansainvälisen valuuttarahaston IMF:n pääjohtajaksi. EU äänestää parhaillaan ehdokkaastaan.
 Rehn kertoi vetäytymisestään Twitterissä.
 – Tehtävä on erinomaisen mielekäs ja motivoiva. Jättäydyn tässä vaiheessa pois äänestyksestä, jotta voimme saavuttaa laajan yhteisymmärryksen Euroopan ehdokkaasta ja saada hänelle myös muun maailman kannatuksen, Rehn totesi päätöksestään.
 Financial Times -lehti kertoi alkuviikosta, että Rehnin lisäksi kärkiehdokkaita ovat hollantilainen, maan talousministerinä ja euroryhmän puheenjohtajana toiminut  Jeroen Dijsselbloem  sekä bulgarialainen taloustieteilijä ja poliitikko, EU-komissaarinakin toiminut  Kristalina Georgieva , jolla on kokemusta viime vuosilta myös Maailman Pankin johtotehtävistä.
 Ehdokkaan on määrä selvitä perjantaina.

Olli Rehn vetäytyy ehdokkuudesta IMF:n johtoon


Summary: Paraisten Iniössä asuva Gunnar Björklund heitti tänä kesänä talviturkkinsa satavuotiaan verkkoveneen kaaduttua. Lauantaina hän kisaa paatillaan Naantalissa.

Gunnar Björklundilla ei ole ihan tarkkaa muistikuvaa siitä, kuinka monta kertaa hän on osallistunut talonpoikaisveneiden purjehduskisaan. Vyöllä on kuulemma ainakin satakunta starttia, ja lisää tulee.
 Björklundin vene on satavuotias verkkovene, jonka hän osti Taivassalon Hakkeenpäästä. Paatti oli jokseenkin huonossa kunnossa, mutta Oiva Holmroos Iniön Perkalasta kunnosti sen.
 Björklund pitää vanhojen saaristolaisveneiden purjehduskisoista.
 – Se on mukava harrastus. Kisoissa tapaa muita saman alan ihmisiä.
 Hän uskoo, että myös oma pojanpoika innostuu vanhoista veneistä ja lähtee kisoihin mukaan. Björklundin mielestä sukupolvenvaihdos tulisi tarpeeseen, sillä nykyiset kipparit alkavat olla ikämiehiä.
 Purjeet suurenevat ja kaatumisriski kasvaa
 Talonpoikaisveneet ovat rannikon ja saariston perinteisiä puuveneitä ennen moottoriaikaa. Verkkovene on kattamaton, isovene on yleensä puoliksi katettu. Muun muassa näillä paateilla on ennen kalastettu ja viety tuotteita markkinoille kaupunkiin.
 Jokainen venetyyppi on suunniteltu ympäristön olosuhteisiin – tämän takia jokaisella saaristopitäjällä on oma mallinsa. Matalissa vesissä kölin pitää olla matala, ulkosaaristossa pitää taas varautua koviin tuuliin.
 Vanhat saaristolaiset tunnetaan siitä, etteivät he juurikaan harrasta uintia. Monet vanhan polven kalastajat ovat jopa uimataidottomia.
 Gunnar Björklund on jo ehtinyt kaatua omalla Konsti-verkkoveneellään tänä kesänä. Talviturkki tuli heitettyä samalla. Hän myöntää, ettei sitä muuten tulisikaan uitua.
 – Kun tulee jotain puuskia, niin se menee laakista nurin. Ei siinä muuta, kun maihin vaan, vene tyhjäksi ja uudestaan menoksi.
 Monen talonpoikaisveneen kaatumisherkkyys johtuu siitä, että purje on suurempi kuin alkuperäinen joskus sata vuotta sitten. Isommalla purjeella saa kisoissa paremman vauhdin.
 Osa kilpailijoista haluaa silti purjehtia pienemmällä, vanhan mallin mukaisella purjeella.
 Naantali häämöttää lauantaina 3. elokuuta
 Talonpoikaisvenekilpailuihin osallistuminen ei ole ihan pikku juttu. Paatin hinaaminen vie aikaa, jos kisat ovat kaukana. Tämän takia monet kisat ovat kärsineet osanottajapulasta.
 Gunnar Björklund aikoo osallistua seuraavaksi Naantalin kisoihin 3. elokuuta.
 – Kyllä siinä pitää olla aika tarkka. Mistä tuulee, miten tuulen ottaa, kuinka rohkea on ja kuinka lähelle rantaa uskaltaa mennä, ettei tuuli lopu, Björklund pohtii.

Talonpoikaisveneiden ohjastajat ukkoutuvat – jokaisella saaristopitäjällä on kisoissa oma mallinsa


Summary: Polkupyöräilijöille tulee kuitenkin vakavampia vammoja kuin sähköpotkulautailijoille.

Helsingin kantakaupungin päivystyksestä vastaavaan Haartmanin sairaalaan on tullut kesän aikana jo yli 150 ihmistä sähköpotkulautailusta johtuvien vammojen takia, päivystyksestä kerrotaan STT:lle.
 Toukokuun alusta alkaen on kirjattu 150 tapausta, mutta sairaalan mukaan kaikkia tapauksia ei ole kirjattu, joten määrä on todennäköisesti suurempi.
 Mukana ovat ihmiset, jotka ovat hakeutuneet pientraumapäivystykseen riippumatta vamman tasosta. Valtaosa on ollut sähköpotkulaudan kuljettajia ja mukana on ollut jokunen kävelijä tai pyöräilijä, jota potkulautailija on töytäissyt, kertoo osaston lääkäri  Aino Salmiheimo  Haartmanin sairaalan pientraumapäivystyksestä.
 – Enemmän on ollut sähköpotkulautailijoita kuin pyöräilijöitä, Salmiheimo kertoo.
 Tyypillinen tilanne on Salmiheimon mukaan ollut, että on juotu alkoholia ja sitten otettu kotiin lähtiessä sähköpotkulauta alle.
 – Heti kun on hyvä sää, tulee enemmän.
 Sähköpotkulauta rinnastuu polkupyörään: molempia on liikennesäännösten mukaan kuljetettava kevyen liikenteen väylällä tai pyöräkaistalla, tai jos niitä ei ole, autokaistan sivussa. Kaikki eivät ole kuitenkaan tietoisia asiasta tai halukkaita ajamaan oikeassa paikassa, mikä on aiheuttanut kesän mittaan ärtymystä. Onnettomuusalttiutta lisää, että jopa 25 kilometriä tunnissa kulkevilla laudoilla ajetaan liki aina ilman kypärää ja usein myös humalassa.
 Potkulautailijoilla ja pyöräilijöillä samanlaisia vammoja
 Älypuhelimella vuokrattavia sähköpotkulautoja on ollut kesällä liikkeellä paljon etenkin Helsingin kantakaupungissa, joten kantakaupungin päivystystä hoitavan Haartmanin tilanne antanee jonkinlaista kokonaiskuvaa loukkaantumisista.
 Vakavampia vammoja alueella saaneet ohjataan Töölön sairaalaan. Sieltä kerrotaan, että hoitoon on tullut kesäkuun alusta alkaen 35 loukkaantunutta sähköpotkulautailijaa. Heistä noin kolmasosa on leikattu.
 – Eniten on ollut kasvojen ja pään alueelle kohdistuneita vammoja, ehkä runsas kolmannes. Vajaalla kolmanneksella on ollut ylä- tai alaraajan murtuma, kertoo ylilääkäri, ortopedian ja traumatologian erikoislääkäri  Kaisa Virtanen  Töölön sairaalasta, joka kuuluu Helsingin yliopistolliseen sairaalaan.
 Osalla on esimerkiksi irronnut hampaita.
 Virtasen mukaan polkupyöräilijöitä tulee hoidettavaksi selvästi sähköpotkulautailijoita enemmän. Töölön sairaalaan tulee loukkaantuneita pyöräilijöitä joka päivä, potkulautailijoita keskimäärin joka toinen päivä. 4-5 vuoden takaisten tilastojen mukaan pyöräilijöitä tuli Töölön sairaalaan noin 500 vuodessa. Vertailussa täytyy ottaa huomioon, että potkulautailijoiden määrä, 35, on kahden kuukauden ajalta.
 – Polkupyöräilijöille tulee samanlaisia vammoja kuin sähköpotkulautailijoille, mutta paljon vakavampia. Polkupyörillä mennään lujemmin, Virtanen kertoo.
 Tampereella ei ruuhkaksi asti
 Sähköpotkulautoja on vuokrattavissa myös esimerkiksi Tampereella ja Turussa. Ainakaan Tampereen päivystyksessä lautailijoista ei ole kuitenkaan muodostunut suurta asiakaskuntaa. Sähköpotkulaudalla loukkaantuneita on tullut päivystykseen silti muutama viikossa, mutta kyse on ollut usein pienistä vammoista, kuten asvaltti-ihottumista, kertoo ylilääkäri  Sami Mustajoki  Tampereen yliopistollisen sairaalan (Tays) päivystyksestä. Pyöräilijöitä tulee sen sijaan Taysin päivystykseen joka päivä.
 Turun yliopistollisesta keskussairaalasta arvioidaan, että sähköpotkulautailijoita hakeutuu murtumien vuoksi hoitoon viikoittain ja joitakin leikkaushoitoa vaativia vammojakin on ollut. Tarkempia lukumääriä ei kuitenkaan ollut perjantai-iltapäivällä saatavilla.
 Sairaaloiden tiedossa ei ole yhtään sähköpotkulautoihin liittyvää kuolemantapausta, jollaisista on raportoitu esimerkiksi Ruotsissa.

Loukkaantuneita sähköpotkulautailijoita tulee Helsingissä päivystykseen joka päivä – "Enemmän on ollut kuin polkupyöräilijöitä"


Summary: Aserajoitussopimusten repeileminen ei edistä Suomen turvallisuutta, arvioi puolustusvoimain uusi komentaja Timo Kivinen.

Yhdysvallat vetäytyi perjantaina INF-ohjussopimuksesta. Kylmän sodan lopulla solmittu INF-sopimus on kieltänyt maasta laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset.
 Yhdysvallat ja Venäjä ilmoittivat irtautuvansa sopimuksesta noin puoli vuotta sitten.
 Yhdysvaltojen mukaan Venäjä on ottanut käyttöön uuden risteilyohjuksen, jollaista INF-sopimus ei salli.
 Maanpuolustuskorkeakoulun strategian opettajan  Antti Pihlajamaan  mukaan INF:n kariutuminen on vakavasti otettava asia.
 – INF-sopimuksella on osaltaan symbolinen merkitys. Se oli 1980-luvulla tärkeä virstanpylväs, joka sitten muutaman vuoden päästä sai jatkoa kylmän sodan päättymisen muodossa.
 Nykyään syyt sopimukseen ovat käytännöllisiä.
 – Monet Euroopan maat näkevät, että INF on ollut keskeinen osa niiden turvallisuutta 30 vuoden ajan. Toisaalta nyt kun sopimus on raukeamassa, se herättää epäilyksiä tulevasta. Jännitys tulee varmasti lisääntymään ja reaktioita nähdään, Pihlajamaa sanoo.
 INF-sopimus Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton vuonna 1987 solmima sopimus kieltää muut kuin mereltä laukaistavat lyhyen ja keskipitkän matkan ohjukset. Taustalla oli maiden välinen asevarustelukilpailu, joka johti muun muassa ohjusten sijoittamiseen Eurooppaan. Sopimuksen tuloksena vuoteen 1991 mennessä tuhottiin noin 2 700 ohjusta. Presidentti Vladimir Putin sanoi vuonna 2007, että sopimus ei enää palvele Venäjän etua.
 Myös Venäjä totesi tänään INF-sopimuksen rauenneen. Ulkoministeriön mukaan tämä tapahtui Yhdysvaltain aloitteesta. Venäjä myös ilmoitti, että Yhdysvaltojen toiminta on painostusta.
 Venäjällä on omat ohjuksensa Kaliningradissa Euroopassa. Kremlissä on kova huoli siitä, että Nato sijoittaa keskimatkan ydinohjuksia Eurooppaan.
 Naton pääsihteeri  Jens Stoltenberg  piti perjantaina tiedotustilaisuuden Yhdysvaltojen irtautumisesta sopimuksesta. Nato on tukenut Yhdysvaltoja, joka pitää Venäjän kehittämää risteilyohjusta syynä INF-sopimuksen kariutumiselle.
 – Yhdysvaltain Nato-liittolaiset tukevat päätöstä, koska mikään kansainvälinen sopimus ei ole kestävä, jos vain toinen osapuoli kunnioittaa sitä. Venäjä on yksin vastuussa sopimuksen kaatumisesta, sanoi Stoltenberg.
 Naton mukaan liittouma on sopinut toimista, jotka varmistavat sotilasliiton pelotteen uskottavuuden. Samalla Nato ilmoitti vastaavansa uuden venäläisen risteilyohjuksen muodostamaan "merkittävään vaaraan".
 Paluu kilpavarusteluun huolestuttaa
 Ohjussopimuksen loppuminen herättää huolta kansainvälisistä jännitteistä, sanoi YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  perjantaina.
 Guterres muistutti kylmän sodan opetuksista.
 – Meidän pitää ottaa opiksemme kylmästä sodasta ja välttää se tulevaisuudessa, hän sanoi.
 – Ei tarvitse edes katsoa kauas tulevaisuuteen, kun näkee kaksi kilpailevaa blokkia.
 Myös Suomen puolustusvoimain uusi komentaja, kenraali  Timo Kivinen  kommentoi Ylen aamu-tv:ssä sopimuksen raukeamista.
 – Suomelle on aina tärkeää sääntöpohjainen kansainvälinen järjestelmä, Kivinen sanoi.
 – Jos tämänkaltaiset aserajoitussopimukset rupeavat repeilemään, ei se Suomen turvallisuutta edistä. Toivottavasti tässä nyt kohtuullisessa ajassa päästään taas ratkaisuun näistäkin asioista suurvaltojen välillä.
 Puolustusvoimain komentaja Timo Kivinen pitää tärkeänä, että suurvallat sitoutuvat sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen. Markku Ulander / Lehtikuva
 Asejärjestelmät seurannassa
 Maanpuolustuskorkeakoulun Pihlajamaan mukaan INF:n kariutuminen ei tarkoita sitä, että Euroopassa alkaisi varustelukierre.
 – En usko, että tässä välittömästi alkaisi varustelukierre, jossa INF-sopimuksen kieltämiä ohjuksia sijoitettaisiin Euroopan maihin, sanoo Pihlajamaa.
 Hänen mukaansa voi olla, että erilaisia ohjustentorjuntajärjestelmiä ja niiden kehittämistä jatketaan, kuten Nato ja Yhdysvallat ovat tehneet jo kymmenkunta vuotta Euroopassa.
 – Kaikkiaan eurooppalaiset valtiot eivät välttämättä ole halukkaita ottamaan keskimatkan ohjuksia alueelleen, eikä Yhdysvalloilla myöskään ole sellaisia mistään varastosta suoraan sijoittaa, Pihlajamaa arvioi.
 Neuvostoliiton Mihail Gorbatshov ja Yhdysvaltojen Ronald Reagan allekirjoittivat tänään rauenneen INF-sopimuksen 8. joulukuuta 1987 Valkoisessa talossa. Ronald Reaganin Presidential Library / Handout / EPA
 Puolustusvoimien komentaja Kivisen mukaan Suomen asevoimissa on otettu huomioon eri järjestelmät ja niiden muutokset.
 – Niitä ohjuksia on ollut koko ajan, nyt puhutaan vain näistä sopimuksista, sanoi Kivinen Ylellä.
 – Me suunnittelemme ensi vuosikymmenen puolustusjärjestelmää sillä tavalla, että tämä toimintaympäristössä oleva potentiaali ja eri järjestelmät on otettu huomioon siinä.
 Uusi sopimus työn takana
 Perjantaina Kiina kommentoi olevansa Yhdysvaltojen irtautumista vastaan. Se kehotti Yhdysvaltoja palaamaan sopimuksen piiriin.
 Yhdysvalloilla on ollut suuri intressi  saada Kiina mukaan sopimaan siitä, millä tavalla INF-sopimuksessa kiellettyjä keskimatkan ohjuksia voidaan kehittää tai olla kehittämättä.
 Pihlajamaa ei usko, että uusi sopimus saataisiin valmiiksi nopealla aikataululla.
 – Kauhean todennäköiseltä tai realistiselta senkaltainen sopimus ei tässä vaiheessa näytä, sillä muilla osapuolilla ei vaikuta oikein olevan neuvotteluhalukkuutta.
 Kiinalla on merkittävästi INF-sopimuksessa kiellettyjä ohjuksia, joiden kantama on 500–5 500 kilometriä.
 – Maa on panostanut voimakkaasti ohjusteknologiaan. On äkkiseltään vaikea löytää tekijää, mikä motivoisi Kiinaa sopimuksen tekemiseen, arvelee Pihlajamaa.
 Sopimuksesta irtautumisen pelätään merkitsevän huonoa myös uudelle Start-sopimukselle.
 Vuonna 2011 voimaan astunut  sopimus hillitsee  Yhdysvaltain ja Venäjän asevarustelua muun muassa rajoittamalla strategisten ydinkärkien määrää. Sen voimassaolo lakkaa vuonna 2021, mutta sitä voidaan jatkaa viidellä vuodella, mikäli molemmat osapuolet suostuvat tähän.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin ilmotti heinäkuussa  maiden aloittavan neuvottelut sopimuksen mahdollisesta pidentämisestä. Hän ei sanonut, milloin keskustelut alkavat.
 Lue myös:
 Miksi ohjussopimuksen loppu ei välttämättä tarkoitakaan asevarustelukierrettä? Sotilasprofessori vastasi 10 kysymykseen INF-sopimuksesta
 Yhdysvallat ilmoittaa vetäytyvänsä ohjuksia rajoittavasta INF-sopimuksesta – Nato tukee
 Trumpin neuvonantaja Bolton Moskovaan neuvottelemaan ydinaseista – Kremlin mukaan sopimuksesta irtautuminen tekisi maailmasta vaarallisemman
 "Sopimus on Euroopan turvallisuuden tärkeä pilari" – Saksa kehottaa Yhdysvaltoja pohtimaan ydinasesopimuksesta vetäytymisen seurauksia
 Sotilasasiantuntija: USA:n vetäytyminen ydinohjussopimuksesta voisi johtaa asevarustelukierteeseen – uhkana sopimukseton tila
 USA vaatii Venäjää tuhoamaan kolmen pataljoonan ydinohjukset viikon kuluessa

INF-sopimus päättyi – mitä tapahtuu ydinasesopimuksen raukeamisen jälkeen?


Summary: Mitä jättävät jälkeensä tuhannet huvin vuoksi joella seilaavat ihmiset? Viime vuosilta on raportoitu kumiveneistä, uima-altaista, tölkeistä ja jopa ulosteista.

Elokuun ensimmäisenä lauantaina Keravan- ja Vantaanjoki täyttyvät jo 22. kertaa kaljakellujista.
 Mikko Kiuru  on yksi koko tapahtuman alullepanijoista. Vuodesta toiseen puhutaan roskaamisesta.
 – Onhan sitä roskaa siellä, ei siitä pääse mihinkään. Mutta kyllä sitä liioitellaankin. Juttu lähtee paisumaan sosiaalisessa mediassa muutaman typeryksen takia.
 Nyt Kiuru yrittää suitsia siivottomuuksia kehittelemällään Roastpaatilla. Sen matkassa seilaava koomikko puuttuu roskaamiseen roastaamalla roskaajaa. Roastaaminen on komediaperinne Yhdysvalloista, ja siinä yleensä julkisuuden henkilöä hiillostetaan ilkkumalla hänelle.
 – Idea Roastpaatista syntyi viime vuoden kellunnan jälkeen, vastavetona roskaamiselle ja myös roskan määrän liioittelulle. Yritämme nyt huumorin keinoin saada ihmiset tajuamaan, että roskaaminen ei ole hauskaa, ja hauskaa voi pitää roskaamatta, Kiuru miettii.
 Viikonloppuna kaljakellujien joukossa nähdään myös Roastboat, jonka kyydissä roustaa koomikko, roast master Antto Terras. Hän muistuttaa roskien pois viennistä komedian keinoin. Kristiina Lehto / Yle
 Vuosien varrella ei Kiurun mukaan ole ollut järjestyshäiriöitä, kukaan ei ole hukkunut – tapahtuma on ollut sellainen jollaiseksi sitä toivottiin: hyvän mielen tapahtuma. Vain roskaaminen on rikkana rokassa, ja se pitäisi saada loppumaan, sanoo Kiuru.
 Mikä kaljakellunta? Järjestetty vuodesta 1997 lähtien joka vuosi Epävirallisen tapahtuman virallisilla sivuilla määritelmä on seuraava: “Kaljakellunta on uusimaalainen avoin kesätapahtuma, jossa satunnainen määrä osallistujia kelluu kaikenlaisilla kelluvilla välineillä olutta litkien pitkin Keravanjokea tai Vantaanjokea.” Jokea pitkin on seilannut grillipaatteja, merirosvopaatteja, saunapaattejakin - tänä vuonna myös roskia keräävä ja roskan roskikseen panemisen puolesta seilaava roskapaatti ja samaan huumorin keinoin pyrkivä, vinssillä ja koomikolla varustettu roastpaatti Osallistujien määrä on kasvanut vuosi vuodelta Tiettävästi ainakin Italiassa ja Espanjassa järjestetään vastaavat tapahtumat Kaljakelluntaa on arvosteltu runsaasti sen jälkeensä jättämän sotkun takia. Helsinki ja Vantaa maksavat siivouksesta pitkän pennin joka vuosi Jokeen pääsyä ei voida kieltää, koska Suomessa vallitsee jokamiehenoikeus
 "Kauniit saavat roskata, vain rumia syytetään"
 Antto Terras  puolestaan on tuo Roastpaatin matkassa lipuva koomikko ja roast master.
 – Ei siellä lähdetä ketään syyttelemään, ellei sitten ole ruma ihminen. Niitähän minä ilman muuta vähän... Kaunis ihminen, hän saa roskata, Terras veistelee pilke silmäkulmassaan.
 Hän puuttuu roskaamiseen roastaamalla roskaajaa armottomasti.
 – Jokaisen pitäisi ymmärtää, että Keravanjoki on Suomen arvokkain norppa- ja sinivalasvesistö. Ja jotta se säilyisi myös tuleville sukupolville, niin aika paljon on muna-aukkoja etenkin Tikkurilan seudulla, linnustosta puhuakseni, huumorimies pohdiskelee vakavasta asiassa.
 Terras kertoo, miten roskaamista on yritetty estää niin uhkailulla, säännöstelyllä kuin suosittelullakin, mutta mikään ei ole toiminut.
 – Itä-Uudenmaan poliisi ja Vantaan kaupunki minut ovat yhteistyössä tänne töihin ottaneet, että auttaisin sanansäilällä ihmisiä ymmärtämään, ettei kakka kuulu maanomistajan pellolle, eikä merialueeseen, vaan mukaanotettavaksi ja roskikseen laitettavaksi. Päivystän paikalla ja huudan roskaajalle PÖÖÖÖP!
 Tässä kuvassa on kaljakellunta vuodelta 2014 Vantaanjoessa. Virta pakkaa kellujien paatteja piukkaan. Yle/Charlotta Munsterhjelm
 Roskasoturit roskia vastaan
 Keravalaisen puutarhan nurmikolla on meneillään kenraaliharjoitukset.  Riina Haapakoski  siinä soutaa ja simuloi kaljatölkkien nostamista vedestä ja niiden laittamista isoon mustaan jätesäkkiin. Lauantaina roskapaatti on tositoimissa.
 Roskakellujat lastaavat paattiinsa paitsi jätesäkkejä, myös vettä, kylmää olutta ja pikkupurtavaa.
 Sotkusta viime vuonna suivaantunut kellujaryhmä lipuu pitkin Vantaan- ja Keravanjokia ja noukkii roskat kyytiinsä. Idea lähti aiempien kaljakelluntojen some-jälkipyykistä.
 – Meillä on kaksi isompaa päälaivaa ja pienempiä kumiveneitä, joilla kauhomme menemään virran mukana ja keräämme roskia jätesäkkeihin, kertoo järvenpääläinen  Pekka Kääriäinen .
 Hän on kaljakellunnassa toista kertaa ja on noviisi roskapaattikollegaansa  Jenna Kivivirtaan  verrattuna, jolle kokemus on jo neljäs.
 – Yleensä joelle mennään puolen päivän aikaan, ja iltaan mennessä roskaa on jo päässyt kertymään, uima-altaita ja muuta roinaa. Kyllä se vähän alkaisi itseänikin nakertaa, jos asuisin joen rannalla, pohtii Kivivirta.
 Toisaalta – joenvarren lapsiperheissä vähänkäytetyt kumiveneet ja uima-altaat on kerätty ilolla omiin leikkeihin. Poliisi puolestaan kertoo sakottavansa jätöksistä ja roskaamisesta kiinni jääviä.
 Tässä simuloidaan roskapaatin suoritusta kaljakellunnassa, tositoimissa. Pekka Kääriäinen ojentaa oluttölkkiä Jenna Kivivirralle, joka pitelee jätesäkkiä. Antti Kolppo / Yle
 Itä-Uudenmaan poliisi muistuttaa Facebook-sivuillaan, että rikoslain mukaan roskaamisesta voidaan kirjoittaa 80 euron rikesakko ja tapauksia tutkitaan ympäristörikkomuksina. Maksimirangaistus ympäristörikkomuksesta on enintään puoli vuotta vankeutta.
 Jutun otsikkoa on muokattu 2.8.2019. kello 18:49. Vantaanjoki on vaihdettu Keravanjoeksi.
 Lue myös:
 Päättymätön kiista roskista varjostaa kaljakelluntaa – "40 000 euroa ei ole pikkuraha"

"Jos roskaat, myös keräät roskasi" – Kaljakellujat täyttävät Keravanjoen lauantaina, mutta tänä vuonna kelluva koomikko "roastaa" sotkijat


Summary: Hallitus kutsui kunnat neuvottelemaan Uudenmaan sote-ratkaisusta Helsingin juhlaviikkojen avajaispäivänä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Maan hallituksen ja Uudenmaan kuntien yhteistyö näyttää takkuavan jo ennen ensimmäistäkään sosiaali- ja terveyspalvelujen uudistusta koskevaa tapaamista. Uudellemaalle on tarkoitus valmistella muusta maasta poikkeava erillinen sote-ratkaisu.
 Sosiaali- ja terveysministeriö on kutsunut Uudenmaan 26 kunnan ja kaupungin virka- ja luottamusmiesjohtoa keskustelutilaisuuteen, jolla Uuttamaata koskevan erillisratkaisun selvittäminen on tarkoitus saada liikkeelle.
 Kunnille osoitettu keskustelutilaisuus  pidetään sosiaali- jaterveysministeriön kutsusta 16. elokuuta. Samana päivänä on myös Helsingin juhlaviikkojen avajaistapahtuma.
 Sote-palaverin päivämäärä ei sovi pormestarille
 Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (Kok.) arvostelee  Helsingin Sanomissa  ankarasti palaverin ajankohtaa, koska samana päivänä torvet soivat Helsingin juhlaviikkojen kunniaksi ja suuriin noin tuhat henkilöä kokoaviin juhlaviikkojen avajaisiin, osallistuu koko Helsingin kaupungin johto.
 Sosiaali- ja terveysministeriössä ei innostuta Vapaavuoren ajatuksesta siirtää tilaisuus toiseen ajankohtaan Helsingin johdon kiireiden vuoksi.
 Ministeriön ylijohtajan  Kirsi Varhilan  mukaan tilaisuutta järjestettäessä on keskitytty valtioneuvoston ja erityisesti pääministerin kalenteriin.
 – Meillä ei ole mahdollisuutta siirtää tuota ajankohtaa johtuen siitä, että sitä on sovitettu pääministerin ja muiden ministerien kalentereihin eli ajankohtaa on soviteltu täällä valtioneuvoston päässä, Varhila sanoo.
 Ministeriö: Helsingin kokoisesta organisaatiosta pitäisi löytyä edustaja juhlista huolimatta
 Sosiaali- ja terveysministeriön ylijohtaja Kirsi Varhila totetaa, että Helsingin kokoisesta organisaatiosta pitäisi löytyä edustaja kyseiseen iltapäivätilaisuuteen siitä huolimatta, että samalle päivälle osuu nyt myös juhlaviikon avajaistapahtuma.
 Varhila kertoo, että muista mukaan kutsutuista tahoista ei ole moitittu kyseistä ajankohtaa.
 – Muista kunnista tai kutsutuista tahoista ei ole tullut tietoa, että ajankohta olisi huono, Varhila sanoo.
 Hallitusohjelman mukaan Uudenmaan erillisratkaisua haetaan hyvässä yhteistyössä kuntien kanssa.
 Vapaavuori luonnehti Helsingin Sanomissa Uudenmaan erillisratkaisun valmistelun lähteneen nyt huonosti liikkeelle.
 – En nyt lähtisi tuohon luonnehdintaan mukaan, Varhila naurahtaa.
 "Tilaisuuden luonnetta liioitellaan, jos tämä vie pohjan yhteistyöltä"
 Varhilan mielestä kuun puolivälissä pidettävän tilaisuuden luonnetta liioitellaan, jos päivämäärästä syntynyt kärhämä on viemässä pohjaa kuntien, virkamiesjohdon ja maan hallituksen hyvältä yhtyeistyöltä erillisratkaisun valmistelussa.
 Ministeriön mukaan kyseessä on informatiivinen tilaisuus, jossa ei tehdä mitään päätöksiä. Varhila korostaa, että Helsingillä on varmasti useita tilaisuuksia esittää omia näkemyksiään.
 – Ei tämä ole ainut tilaisuus, jossa näitä asioita käsitellään. Tämä ei nyt ole mitenkään ainutlaatuinen tilaisuus, Varhila sanoo.
 Varhilan mukaan tahtotila on, että erillisselvityksessä edetään hyvässä yhteistyössä.
 – Muiltakaan kunnilta ei kysytty kuulemistilaisuuden päivämäärän sopivuudesta, Varhila selventää.
 Lue lisää:
 Pääkaupunkiseudun sote-kapina kiihtyy: Ministeriö käynnistämässä erillisselvityksen – "Kompasteluista opittava, että on tehtävä yhteistyötä"

Ministeriö tylynä Vapaavuorelle: Suurta sote-palaveria ei siirretä Helsingin johdon kiireiden takia – "Keskitytty pääministerin kalenteriin"


Summary: Häkkinen joutui jarruttamaan edessä olleen puomin vuoksi.

Ylen radiotoimittaja  Perttu Häkkisen  kuolemaan johtaneen pyöräilyonnettomuuden syy on selvinnyt, kertoo Ilta-Sanomat.
 Lehden näkemän tutkintaselostuksen mukaan Häkkinen oli ajanut pyörällä kerrostaloalueen kävelykannella. Häkkinen oli laskeutunut kävelykannen luiskaa pitkin katutason pyörätielle ja joutunut jarruttamaan havaittuaan puomin edessään.
 Häkkinen jarrutti pyörän etujarrulla, ja pyörän etuhaarukka murtui jarrutuksen seurauksena. Takajarru oli ollut jo aiemmin rikki. Äkkijarrutuksen seurauksena Häkkinen kaatui.
 Tutkintaselostuksen mukaan puomissa oli heijastimet, mutta pyörässä ei ollut valoa. Vaikka tie oli valaistu, oli puomin havaitseminen pimeässä vaikeaa. Pyörä kulki 30–40 kilometrin tuntivauhtia. Häkkisellä ei ollut kypärää. Tutkintaselostuksen mukaan päihtymys- ja väsymystila on voinut vaikuttaa onnettomuuteen.
 Ilta-Sanomien mukaan Onnettomuustietoinstituutista ei voida kertoa uhrien nimiä, mutta yksityiskohdat täsmäävät tapaturman kanssa. Tapaturma sattui Hakaniemenrannassa, Helsingissä, viime vuoden elokuussa.
 Aiheesta aiemmin:
 Ylen radiotoimittaja Perttu Häkkinen on kuollut

IS: Toimittaja Perttu Häkkinen teki äkkijarrutuksen ja kaatui kuolemaansa johtaneessa onnettomuudessa


Summary: Poika toipui hyvin leikkauksesta.

Intialaiset lääkärit leikkasivat heinäkuussa seitsemänvuotiaan pojan suusta kasvaimen, jonka sisällä oli 526 hammasta.
 Leikkaus tehtiin Tamil Nadun osavaltion pääkaupungissa Chennaissa sijaitsevassa Saveetha Dental College and Hospital -sairaalassa.
 Röntgenkuva intialaispojan leuasta. Reuters-TV
 Sairaalan lääkäri  Senthilnathan P.  kertoi perjantaina uutistoimisto Reutersille, että 200 gramman painoinen kasvain sijaitsi pojan alaleuassa. Poika oli kärsinyt leuan turvotuksesta kolmevuotiaasta saakka.
 – Kyseessä oli hyvänlaatuinen kasvain, jonka poistimme. Löysimme sen sisältä satoja puhkeamattomia hampaita, Senthilnathan P. sanoi.
 Hänen mukaansa intialaiset lääkärit uskovat, että kyseessä on lääketieteellinen maailmanennätys.
 Lääkärit esittelevät pojan suusta poistettuja puhkeamattomia hampaita. Reuters-TV
 Puhkeamattomia hampaita sisältävä kasvain on tyypillisesti perintötekijöistä johtuva vaiva. Joissain tapauksissa ulkoinen vamma hampaaseen vai aiheuttaa tällaisen kasvaimen, Senthilnathan P. kertoi.
 Poika toipui leikkauksesta hyvin ja pääsi sairaalasta kotiin kolmen päivää leikkauksen jälkeen.
 Vuonna 2014 Intian Mumbaissa oli vastaavanlainen tapaus, jossa teinin suusta poistettiin 232 hammasta.

Lääkärit poistivat yli 500 hammasta 7-vuotiaan pojan suusta Intiassa – arvellaan maailmanennätykseksi


Summary: Nurmijärveläinen Ilkka Hemmilä on tuttu näky yleisurheilukatsomossa. Hän on seurannut Kalevan kisoja paikan päällä jo vuodesta 1973 lähtien .

Nurmijärveläinen  Ilkka Hemmilä  istuu Kalevan kisojen katsomossa, kun kilpailupäivä käynnistyy. Näin on ollut jo vuosien ajan – eikä muutosta ole näköpiirissä.
 Nyt miehellä on vyöllä yli 40 paikan päällä seurattua Kalevan kisa -tapahtumaa. Ensimmäisiä kisoja Hemmilä oli seuraamassa Hyvinkäällä vuonna 1973.
 – Niistä kisoista jäi mieleen kestävyysjuoksija  Pekka Päivärinta . Hän menestyi 10 000 metrillä ja 5 000 metrillä loistavasti. Hänen kestävyytensä teki minuun vaikutuksen.
 Ilkka Hemmilä taltioi Kalevan kisa -muistoja omalla kamerallaan. Kalle Purhonen / Yle
 Lappeenrannan Kimpisen urheilustadionilla Hemmilällä on kisaviikonloppuna pääsyliput kolmeen eri katsomoon. Yksi lippu maalisuoran eteen pääkatsomoon, toinen kaarteeseen ja kolmas takasuoralle.
 – Pääsuoralla pääsee seuraamaan pikamatkoja hyvältä paikalta. Kaarteesta voi tarkkailla seiväs- ja korkeushyppypaikkoja. Takasuoran katsomosta näen pituus- ja kolmiloikkakilpailun, Hemmilä kertoo.
 Enemmän nuoria katsomooon
 73-vuotias Ilkka Hemmilä luonnehtii itseään urheiluhulluksi. Ennen kisoja hän ei enää juurikaan tee muistiinpanoja, koska kaikki tarvittava on jo muistissa. Nopeissa tilanteissa urheilijoiden kärkitulokset ja seurat tarkistetaan puhelimesta.
 Ilkka Hemmilä odottaa eniten miesten 200 metrin loppukilpailua, joka käydään sunnuntaina. Kalle Purhonen / Yle
 Yleisurheilukatsomoon Hemmilän houkuttelee yhteisöllisyys.
 – Täällä tapaa urheilijoiden lisäksi näitä yleisurheiluihmisiä, jotka ovat täällä vuodesta vuoteen paikalla. Täällä on välitön tunnelma, ja näillä maakuntapaikoilla on mielestäni esteettömämpi pääsy suorituspaikoille kuin esimerkiksi Helsingin olympiastadionilla, Hemmilä sanoo.
 Yleisurheilukannattajia Hemmilä pitää asiantuntevina. Hänen mielestään katsomoväki arvostaa jokaista kentällä nähtyä urheilusuoritusta.
 – Katsomossa ollaan reippaalla mielellä ja täysin ilman alkoholia, Hemmilä naurahtaa.
 Kalevan kisojen katsomosta Hemmilän silmään pistää yksi kehityskohde.
 Ilkka Hemmilän mukaan Kalevan kisoissa näkee vanhoja tuttuja joka vuosi. Yhteisöllinen tunnelma saa lähtemään katsomoon aina uudestaan. Kalle Purhonen / Yle
 – Valitettavasti katsomossa on turhan vanhaa porukkaa. Toivotaan lisää nuoria yleisurheilukatsomoon. Nyt esimerkiksi naisten pika-aidoissa on niin kiinnostavia urheilijoita ja mielenkiintoinen asetelma, että uskon sen herättävän kiinnostusta myös nuoremmassa väessä, Hemmilä sanoo.
 Naisten 100 metrin aitojen loppukilpailu käydään tänään perjantaina kello 19.45.
 Kalevan kisat jatkuvat Lappeenrannan Kimpisellä sunnuntaihin 4.8. asti. Seuraa kisojen tapahtumia Ylen kanavilla TV 2:ssa ja Yle Puheessa sekä  Yle Urheilun nettisivuilla .

Vain Kalevan kisojen tosifani tietää, miten kisoista saa kaiken irti – täytyy ostaa liput kolmeen eri katsomoon


Summary: Sunnuntain kestävä näyttely ei ole sen tekijälle vitsi, vaan taideteos, joka pohtii sipsejä osana populaarikulttuuria.

Sipsi kelpaa poptaiteen raaka-aineeksi tai jopa museoon. Tästä on vakuuttunut ainakin muusikkona paremmin tunnettu  Fedja Kamari .
 Kamari sai isean kerätä joukkorahoituksella varat laajan sipsikokoelman hankkimiseen. Nyt projekti huipentuu sunnuntaina päivän kestävään näyttelyyn Kansallismuseon pihalla. Kokonaisuus kulkee nimellä Etu-Töölön Sipsimuseo.
 Mistä on kyse
 – Tässä katsotaan, kuinka pitkälle tuulesta temmatun idean voi viedä, jos ei anna periksi vaan puskee ja puskee eteenpäin, Kamari kertoo hankkeen taustoista.
 Vaikkei sipsimuseo lopulta olekaan varsinainen museo, ei hanke Kamarin mukaan ole myöskään vitsi.
 – Tämä tulee olemaan löyhän päiväohjelman puitteissa eräänlainen tilataideteos. Kokoelma julkistetaan, mutta mitä se käytännössä on, sitä en vielä paljasta.
 Sipsimuseo nousee Kansallismuseon pihapaviljonkiin viikonloppuna, mutta Fedja Kamari ei vielä paljasta näyttelyn yksityiskohtia. Karoliina Simoinen / Yle
 Yllätyksiä voi siis olla yhä luvassa.
 Ennen kaikkea hankkeessa on Kamarille kyse populaarikulttuurista ja sen kuvastosta.
 – Esimerkiksi juomat ja juomabrändit tuntuvat nousevan tärkeäksi osaksi populaarikulttuuria, miksei sipsikin, Kamari pohtii.
 – Sipsi symbolina liittyy toisaalta sosiaaliseen kanssakäymiseen ja toisaalta nimenomaan yksinoloon ja yksin syömiseen. Se on mun mielestä aika modernia ja aika kaupunkilaista symboliikkaa, sipsit on mukana aika monenlaisissa elämäntilanteissa.
 Sipsien ja napostelun symboliikka innostaa Kamaria selvästi.
 – Toisaalta tämä muistuttaa ruokaan ja elintarvikkeisiin liittyen, ettei kaikki ole niin vakavaa vaan voi ottaa rennosti. Kääntöpuoli on sitten sellainen vaarallisempi “millään ei oo mitään väliä” -nihilismi ja roskaruoan glorifiointi.
 Kuka ja mitä
 Kamari on muusikko, joka tunnetaan parhaiten Töölön Ketterä -duon toisena osapuolena.
 Alkuvuodesta hän totesi, että aikaa ja energiaa voisi olla jonkin sorttiselle sivuprojektille.
 – Tuli tämmöinen aika monivaiheinen, moneen ulottuva ja monihaarainen projekti. Olen käyttänyt kaikkea sitä, mitä tiedän somesta ja internetistä, ja koettanut mahdollisimman vakuuttavasti myydä ideaani joka paikkaan, Kamari pohtii.
 Kampanjan joukkorahoitusta kertyi yli 2000 euroa ja erilaisten makujen sipsikokoelma karttui mittavaksi.
 Fedja Kamari ei pidä mahdottomana, että sipsinäyttely muuttuisi vielä joskus pysyvämmin esillä olevaksi kokoelmaksi.  Karoliina Simoinen / Yle
 – Aluksi meinasin olla niin ikävä, että laitan näyttelyssä kaikki vain lukkojen taakse, mutta lopulta totesin, että kyllä tähän pitää maistamisenkin liittyä.
 Samalla hankkeesta alkoi muodostua itseään ruokkiva mediaperformanssi. Ensimmäisen lehtijutun jälkeen hanke alettiin ottaa vakavammin, ja julkisuus lisäsi rahoitusta.
 – Välillä tämän aikana tuli kyllä sipsiähky, mutta nyt oon taas löytänyt sipsisuuni.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Kamari uhoaa, ettei sipsimuseon taru suinkaan pääty yhteen näyttelyyn.
 – Tämä sunnuntai summaa alkaneen vuoden ja rahoituskampanjan ja muun, mutta sen jälkeen jää aika vapaat kädet. On kiinnostavaa, että mitä sitten tapahtuu.
 Tämänkertainen hanke ei vielä tuottanut varsinaista museota tai pysyvämpää näyttelyä, mutta Kamari ei halua sulkea niitäkään pois laskuista tulevaisuudessa.
 – Ehkä sunnuntaina jälkeen sipsimuseo muuttuu säätiöksi ja alkaa kinuamaan summia, joilla voi tehdä jotain pysyvää, Kamari nauraa.
 – Luulen että siinä vaiheessa taikuri hämmästyisi itsekin tempuistaan.
 Fedja Kamaria haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso koko haastattelu klikkaamalla pääkuvaa. Katso myös sarjan  aikaisemmat jaksot Yle Areenasta .

Fedja Kamari luo Etu-Töölöön sipsimuseon: Keräsi yli 2000 euroa joukkorahoitusta ja kokoaa näyttelyn, jonka muoto pidetään edelleen salassa


Summary: Silti lähes kolmannes ei halua jokaiselle koululaisille ilmaista harrastusta.

Lasten ja nuorten mahdollisuudet harrastaa ovat riippuvaisia vanhempien tulotasosta.
 Näin voidaan päätellä Taloustutkimuksen teettämästä kyselytutkimuksesta, johon vastasivat lapsiperheiden vanhemmat.
 Kyselystä selviää myös, että tulotason noustessa on epätodennäköisempää, että vanhempi kannattaa harrastustakuuta.
 Harrastustakuu on nimitys niin kutsutulle  Islannin mallille , jossa kunta kustantaa kouluikäisille lapsille ja nuorille vähintään yhden mieluisan matalan kynnyksen harrastuksen koulupäivän jälkeen.
 Harratustakuu on kirjattu myös tuoreen hallituksen hallitusohjelmaan, joka lupaa "Suomen Islannin mallin" luomiselle 40 miljoonaa euroa investointirahaa.
 "Eroja tulee olemaan"
 Ensi viikon perjantaina tiede- ja kulttuuriministerinä aloittavan kansanedustaja  Hanna Kososen  (kesk). mukaan harrastustakuun tarkoitus on lisätä lasten ja nuorten tasa-arvoa.
 – Tässä on taustalla se, että halutaan tarjota mahdollisuus harrastamiseen myös niille, joilla ei siihen muuten olisi mahdollisuutta, Kosonen kertoo.
 Voiko lapsi sitten harrastaa mitä tahansa?
 – Se jää varmasti kuntien, koulujen, kerhotoimijoiden ja järjestöjen tehtäväksi katsoa, mitkä ovat ne lajit, joita voi harrastaa. Me haluamme kuitenkin nähdä monipuolisesti tämän ja haluamme, että sekä kulttuuri että liikunta olisivat siellä esillä, Kosonen sanoo.
 Kunnat ovat kuitenkin erilaisia. Harrastustiloja on rajoitetusti ja kaikilla paikkakunnilla ei välttämättä ole edes mahdollisuutta harrastaa lapsen mieluisaksi kokemaa harrastusta.
 Kosonen ei lähde kaunistelemaan asiaa.
 – Se on ihan varma, että eroja tulee paikkakuntien välille. Mutta tavoitteena on pitää tätä eroa mahdollisimman vähäisenä, jotta lapsilla eri puolilla Suomea olisi tasa-arvoiset mahdollisuudet harrastaa.
 Suomalaisen harrastustakuumallin tarkemmat raamit selviävät Kososen mukaan syksyn myötä, kun asiasta päästää keskustelemaan ja neuvottelemaan.
 Tulot nousevat, harrastushuolet vähenevät
 Ylen kyselystä selviää myös, että vanhempien tulojen noustessa on epätodennäköisempää, että lapsi on joutunut luopumaan jostakin harrastuksesta.
 Pienempituloisten vanhempien lapset taas joutuvat todennäköisemmin tilanteeseen, jossa harrastus täytyy lopettaa, koska harrastaminen maksaa perheelle liikaa.
 Lähes joka kolmas kyselyyn vastannut onkin joutunut toteamaan lapselleen, että lapsen harrastus maksaa liikaa ja se täytyy lopettaa.
 Lisäksi joka kolmannelle kyselyyn vastanneelle vanhemmalle lasten nykyisten harrastusten kustantaminen tekee tiukkaa, vaikka harrastusta ei olekaan tarvinnut lopettaa – ainakaan vielä.
 Myös perheissä, joissa lasten määrä on suurempi, on todennäköisempää, että joku lapsi on joutunut jättämään harrastuksensa rahan puutteen takia.
 Lasten ja nuorten harrastuksista puhutaan lauantaina  Pointti-festivaalilla Helsingin Kansalaistorilla , missä myös Yle on näkyvästi mukana.
 Yle teetätti kyselytutkimuksen Taloustutkimus Oy:lla. Kysely tehtiin heinäkuun alussa ja siihen osallistui 1032 henkilöä.
 Lue lisää:
 Harrastuskulut alas, kotiintuloajat kaikille ja vanhempainpartiot kaduille – Tällainen on Islannin malli, jonka hallitus haluaa suomalaistaa
  Ylen kysely: Vanhemmalta kuluu lasten harrastuksiin reilut 5 tuntia viikossa – "Aina tarvitaan se, joka täyttää vesipullot ja paikkaa tällit"

Kyselytutkimus: Joka kolmas vanhempi joutuu kertomaan lapselleen, että tämän harrastus maksaa liikaa


Summary: Keskusrikospoliisi kertoo, että kohuyhtiön kiinteistöt ovat vapaasti myytävissä.

Turun saaristosta tulee pian myyntiin järeillä laitureilla varustettuja rantakiinteistöjä ja saaria. Viime syksynä näyttävän poliisioperaation kohteena ollut Airiston Helmi on edelleen poliisin tutkittavana.
 Aiemmin tällä viikolla kerrottiin yrityksen vaikeuksista avata pankkitiliä ja päätymisestä selvitystilaan. Airiston Helmen hallituksen puheenjohtaja ja selvitysmies  Dan Högström  kommentoi Ylelle yrityksen kohtaamia vaikeuksia.
 – On turha ylläpitää yritystä, joka ei pysty harjoittamaan liiketoimintaa. Pankit kieltäytyvät avaamasta pankkitiliä, ei saada vakuutuksia paikallisesta vakuutusyhtiöstä, Högström toteaa.
 Dan Högström muun muassa huolehtii Airiston Helmen kiinteistöjen kunnosta. Jesper Alm / Yle
 Högströmin mukaan jopa kansainvälisen pörssiyrityksen pyörittämä, suuri majoituksia välittävä verkkopalvelu on päättänyt, että toiminnassa on jotain hämärää, eikä ole ottanut Airiston Helmeä palveluunsa.
 Högström kertoo olevansa yksin Airiston Helmen hallituksessa. Hänen roolinsa on selvitystilan myötä toimia selvitysmiehenä.
 Tutkinta jatkuu ja miljoonat pysyvät takavarikossa
 Nyt selvitystilassa olevan Airiston Helmen kiinteistöjä ryhdytään myymään. Högströmin mukaan kiinteistöjä myydään yksittäin kaikille, ketkä ovat kiinnostuneet kiinteistöistä Turun saaristossa. Useissa niistä on muun muassa järeät laiturit.
 – Tyypillisesti suomalainen mökinomistaja ei tarvitse näin tukevia laitureita, hyvän hinnan saaminen hyvistä laitureista ei tule olemaan helppoa kun mökkeilijät usein pärjäävät pienemmillä laitureilla, Högström toteaa.
 Hänen mukaansa Airiston Helmellä ei ole sen omistavan venäläismiljonääri  Pavel Melnikovin  ohella muita velkojia. Kokonaisuus on Melnikovin omistuksessa.
 Högströmin mukaan kukaan viranomainen ei ole pitänyt kiinteistöjen hankintaa ongelmana kansalliselle turvallisuudelle, vaan tulkinta on tehty mediassa.
 Rikoskomisario, tutkinnanjohtaja  Antti Perälä  Keskusrikospoliisista kertoi perjantaina Ylelle, että tutkinta on samassa vaiheessa kuin aiemminkin.
 Läpikäytävää materiaalia on paljon ja takavarikoitu omaisuus pysyy edelleen poliisin hallussa. Poliisi takavarikoi viime syksynä muun muassa 3,5 miljoonaa euroa.
 – Kiinteistöt ovat ihan vapaasti myytävissä, niihin ei kohdistu poliisin toimesta mitään pakkokeinoja, Perälä toteaa.
 Melnikov on pääepäiltynä Airiston Helmeen liitetyissä talousrikosepäilyissä. Raskain rikosepäily vyyhdissä on törkeä rahanpesu.
 Valtiolle järeämmät välineet puuttua kiinteistökauppoihin
 Valtion mahdollisuudet valvoa kiinteistökauppoja Puolustusvoimien suoja-alueiden tuntumassa selkenevät ja tehostuvat ensi vuonna, kun valtiolle tulee parempi etuosto-oikeus.
 Samalla Euroopan talousalueen (ETA) ulkopuolelta tuleville kiinteistöjen ostaminen tulee luvanvaraiseksi. ETA-maihin kuuluvat EU-maiden ohella Islanti, Liechtenstein ja Norja.
 Valtiolle tulee etuosto-oikeus tiettyjen strategisten kohteiden lähellä tapahtuvissa kiinteistökaupoissa. ETA-alueen ulkopuolisen valtion kansalainen tai yhteisö tarvitsee luvan kiinteistön hankintaan Suomessa.  Lakiesitys annettiin viime marraskuussa .
 Puolustusministeriön ympäristöneuvos  Matias Warsta  kommentoi Ylelle, että Airiston Helmen tapaus ei liity suoraan lakihankkeeseen, joka oli vireillä jo aiemmin.
 Warsta ei lähde spekuloimaan, edistikö Airiston Helmen saama julkisuus lakihankkeen läpimenoa viime syksynä.
 – Laki koskee laaja-alaisesti kaikkia ETA-alueen ulkopuolisia maita. Ei voida ennustaa, mistä riskit tulevaisuudessa voivat tulla, Warsta toteaa.
 Matias Warsta Pekka Koli / Yle
 – Yleinen turvallisuustilanne kehittynyt siihen suuntaan, että on jouduttu laaja-alaisesti miettimään, miten vastata turvallisuusuhkiin. Kiinteistöt on tunnistettu yhdeksi osa-alueeksi, johon voisi kohdistua vaikuttamista, vaikkapa osto-ohjelma. Jos tällaisia tilanteita tulisi, niihin pyritään vastaamaan ennalta, Warsta kertoo.
 Lue myös
 Airiston Helmi selvitystilassa, kiinteistöt pian myyntiin –Talouselämä: Mikään pankki ei avaa yritykselle tiliä
 Airiston Helmen ratsioissa kiinniotettu venäläismies vapautettiin tutkintavankeudesta
 Airiston Helmen suuretsintä ei ollut laiton – käräjäoikeus hylkäsi venäläisen liikemiehen vaatimuksen ja jätti kohuyhtiön vaateet tutkimatta
 Airiston Helmeä pyörittävät nyt uudet miehet: Hallituksessa istuvat suomalainen eläkeläinen ja latvialainen jääkiekkoilija – ja lakiasioita hoitaa Kari Uoti
 Ylen lähteet: Airiston Helmen rahanpesututkinnassa ei ole noussut esiin kansalliseen turvallisuuteen liittyvää
 Saaristotilalle saapui 9 vuotta sitten ostaja, joka kehui kirkasta hanavettä ja pyysi myyjiä leipomaan limppua – tällainen on mies Airiston Helmen takana

Airiston Helmen saarien myymisestä ei tule helppoa, uskoo yhtiön edustaja: "Tyypillisesti mökinomistaja ei tarvitse näin tukevia laitureita"


Summary: Trumpin mukaan Pohjois-Korean johtaja ei halua tuottaa pettymystä ystävälleen presidentti Trumpille.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  sanoi perjantaina viestipalvelu Twitterissä, että Pohjois-Korean tuoreet ohjuskokeet eivät riko hänen ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  välistä Singaporen sopimusta.
 Trump kirjoitti, että ohjuskokeet saattavat kuitenkin olla YK:n päätöslauselmien vastaisia.
 Pohjois-Korean valtion uutistoimiston KCNA:n mukaan  keskiviikkona tehdyssä kokeessa  Kim ohjasi uudenlaisen, suuren kaliiperin rakettijärjestelmän laukaisua. Pari viikkoa sitten Pohjois-Korea laukaisi kaksi ohjusta mereen.
 Pohjois-Korean uutistoimisto KCNA julkaisi 26. heinäkuuta 2019 kuvan, jossa näkyy KCNA:n mukaan uudenlaisen asejärjestelmän laukaisu. North Korean Central News Agency / EPA
 Trump arvioi, että Kim ei halua pettää hänen luottamustaan.
 – Pohjois-Korealla on liikaa voitettavana. Maan potentiaali on rajaton Kim Jong-unin johtajuuden alaisuudessa, Trump tviittasi.
 Hänen mukaansa Kimillä on "suuri ja kaunis visio maallensa", joka voi käydä toteen ainoastaan Trumpin johtaman Yhdysvaltojen avulla.
 Trump päätti tviittisarjansa toteamalla, että Kim ei halua tuottaa pettymystä ystävälleen presidentti Trumpille.

Trump puolusti "ystäväänsä" Kimiä: Pohjois-Korean ohjuskokeet eivät ole vastoin sopimustamme, vaikka YK:ta ne saattavat uhmata


Summary: Merivoimat on informoinut tapahtuneesta Venäjää ja pahoittelee tapahtunutta.

Merivoimat kertoo, että sen miinalaiva Hämeenmaa kulki torstaina lyhyen matkaa Venäjän aluevesillä suorittaessaan Itäisellä Suomenlahdella alueellisen koskemattomuuden valvontatehtävää. Syvimmillään alus oli Venäjän alueen puolella noin 600 metriä.
 Merivoimien esikuntapäällikkö Tuomas Tiilikainen kertoo STT:lle, että ylityspaikka oli Suursaaren länsipuolella.
 Virheen huomattuaan alus poistui Merivoimien mukaan välittömästi takaisin kansainväliselle merialueelle, ja ilmoitti asiasta operatiivisten johtosuhteiden mukaisesti.
 – Alueellisen koskemattomuuden valvontatehtävä on perustehtävämme. Sen mukaan alukset ovat toimineet siellä, Tiilikainen sanoo.
 Valvontatehtävään ei Tiilikaisen mukaan liity "mitään provosoivaa". Tiilikaisen mukaan aluksella on aina omasuoja-aseistuksensa päällä, jollaista alueellisen koskemattomuuden valvontatehtäviin tarvitaan. Käytännössä tämä tarkoittaa tykistöaseistusta.
 Merivoimat on käynnistänyt asiassa tutkinnan.
 Suomen viranomaiset ovat olleet yhteydessä Venäjään ja pahoitelleet tapahtunutta.
 Lue myös:
 Venäjä aloitti suuren merivoimien sotaharjoituksen Itämerellä – suomalaisasiantuntija: Iso, mutta ei yllättävä harjoitus

Miinalaiva Hämeenmaa kävi Venäjän aluevesillä


Laajalti tunnettu lääkäri  Antti Heikkilä  on saanut syytteen kunnianloukkauksesta. Tapauksen syyttäjä  Tarmo Virtanen  kertoo, että teko on tapahtunut viime vuoden lokakuussa sosiaalisessa mediassa. Tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Matti Högman  kertoo, että kyse on Facebook-kirjoituksesta.
 – Tapaus on siirtynyt syyteharkintaan maaliskuussa ja on nyt syyttäjän käsissä, Högman sanoo.
 Epäillyn loukkauksen kohteena ollut henkilö on arvostellut Heikkilän kirjoittamaa kirjaa  Lääkkeetön elämä.  Vuonna 2018 julkaistua kirjaa on kritisoitu siitä, että se levittää väärää tietoa.
 S-ryhmä ja Kesko  vetivät Heikkisen kirjan pois myynnistä  viime joulun alla. Poisvetoa ennen  Helsingin Sanomien haastattelemat asiantuntijat  olivat todenneet kirjan väitteiden olevan virheellisiä, vaarallisia ja voivan johtaa jopa kuolemantapauksiin.
 Tapausta käsitellään Länsi-Uudenmaan käräjäoikeudessa elokuun lopulla. Syyttäjän mukaan Heikkilä selviää todennäköisesti sakoilla, jos hänen todetaan syyllistyneen kunnianloukkaukseen.
 Yle pyysi Heikkilältä kommenttia tapauksesta. Heikkilä ei ole vastannut Ylen pyyntöön, mutta kertoo sosiaalisen median kanavilla vastaanottaneensa Ylen pyynnön.

Lääkäri Antti Heikkilälle syyte kunnianloukkauksesta – Syyttäjä: Liittyy somekirjoitteluun


Summary: 24 miljoonan euron muuntotuesta on haettu vasta vähän yli 5 prosenttia.

Marraskuussa Suomen ilmastopaneeli arvioi,  että kotimaan liikenteen päästöjen tulisi pudota noin 70 prosenttia nykytasolta vuoteen 2035 mennessä, jos Suomi aikoo vähentää päästöjään 1,5 asteen ilmastotavoitteen vaatimusten mukaisesti. Tämä tarkoittaa rajuja muutoksia suomalaisten autoiluun.
 Auton muuttaminen etanolia käyttäväksi voi olla yksi keino vähentää liikenteen hiilidioksidipäästöjä. Näin tuumii Helsingin Laajasalossa asuva  Olli Sumari .
 – Autooni asennettiin flexfuel-laite huhtikuussa. Olen ajanut sillä nyt muutama tuhat kilometriä ilman ongelmia. Kovalla pakkasella auton käynnistäminen voi olla vaikeaa. Silloin suositellaankin, että tankkiin laitetaan enemmän tavallista bensaa sekaan, hän sanoo.
 Olli Sumari luki lehdestä etanoliautoista, ja päätti itsekin hankkia asennussarjan autoonsa. Hänen tuttavistaan juuri kukaan ei ollut kuullut etanoliautoista aikaisemmin. Mikko Koski / Yle
 Kaarinalainen  Katriina Laine  kertoi  Ylelle helmikuussa , että hänen perheensä säästää vuodessa noin 200–400 euroa etanoliauton ansiosta. Sumarille ympäristö oli kuitenkin tärkein syy muuntolaitteen asentamiselle.
 – Ilmaston lämpenemisen torjunnassa käyttöön pitää ottaa kaikki päästöjä vähentävät keinot. Parhaimmillaan hiilidioksidipäästöt vähenevät jopa 80 prosenttia kun ulkomainen fossiilinen polttoaine on pääosin korvattu kotimaisella jätteellä.
 Sumari tiedostaa, että ympäristön kannalta parasta olisi jättää auto parkkiin ja suosia pyöräilyä ja kävelyä. Näin hän tekeekin useimmiten, mutta arjen helpottamiseksi kohta 78-vuotias eläkeläinen sanoo tarvitsevansa välillä myös autoa.
 Sumari aikoo ajaa autollaan vielä ainakin seuraavat kymmenen vuotta.
 – Moottorilla voi ajaa puoli miljoonaa kilometriä ja nyt on vasta 150 000 mittarissa.
 Muuntotukea haetaan vähän
 Auton etanolikonversioon on vuoden 2018 alusta lähtien voinut saada 200 euroa tukea. Tukea haetaan  Traficomilta , ja sitä voi saada vuoden 2021 joulukuuhun asti, tai niin kauan kuin määrärahaa riittää.
 Muuntotuki voidaan maksaa vain kerran samasta autosta ja samalle henkilölle enintään kerran kalenterivuodessa.
 Auto pitää myös katsastaa muuntosarjan asentamisen jälkeen. Auton muutoskatsastus on mahdollista tehdä vain ennen vuotta 2007 käyttöön otettuihin bensiiniautoihin. Autoa ei myöskään voi tehdä etanolikäyttöiseksi, jos autossa on suorasuihkutusmoottori.
 Auton muuttaminen etanolia käyttäväksi tarkoittaa käytännössä, että autoon asennetaan asennussarja.
Olli Sumari kertoo, että muuntolaitteen asentaminen kesti noin tunnin ja maksoi 520 euroa. Muuntokatsastus maksoi Sumarin mukaan noin 52 euroa ja hän sai auton etanolimuunnokseen 200 euroa muuntotukea. Mikko Koski / Yle
 Traficomin mukaan tukea on tähän mennessä haettu vasta varsin vähän. Tänä vuonna Traficom on myöntänyt tukea etanolimuutokseen yhteensä 647:lle hakijalle. Vuodesta 2018 lähtien etanolimuutoksia on myönnetty yhteensä 1 915.
 Muuntotukea on budjetoitu yhteensä 24 miljoonaa euroa. Määräraha sisältää myös tuen kaasumuutokselle ja sähköautojen hankintatuen. Neljän vuoden määrärahasta on käytetty tähän mennessä vasta 5,6 prosenttia.
 Etanoli ei asiantuntijan mukaan sovi kaikille autoille
 Sumarin mukaan autojen omistajat eivät tiedä, että auton voi muuttaa etanolikäyttöiseksi. Tampereen yliopiston Tutkimuskeskus Vernen apulaisprofessori  Heikki Liimatainen  on samaa mieltä.
 – On varmasti joukko autoilijoita, jotka ovat tietoisia etanolivaihtoehdosta, mutta suurelle yleisölle tämä ei ole kovin tuttu asia. Sähköautot ovat tutumpia, Liimatainen sanoo.
 Auton muuttaminen etanoliautoksi ei myöskään välttämättä ole mikään läpihuutojuttu, sillä etanoli ei Teknologian tutkimuskeskus VTT:n johtavan tutkijan  Juhani Laurikon  mukaan sovi kaikille autoille.
 – Monien vanhojen autojen materiaalit voivat olla sellaisia, että ne eivät kestä korkeaseosetanolia, koska niitä ei ole suunniteltu käytettäväksi sellaisella polttoaineella. Se ei ole niin yksinkertaista, että vaan laitetaan se palikka kiinni ja lähdetään ajamaan.
 Suomessa myytävä E85-korkeaseosetanoli valmistetaan elintarviketeollisuuden jätteistä ja tähteistä sekä kauppojen ja kotitalouksien biojätteistä.
Etanolia tarjoavia asemia on eniten suurten kaupunkien läheisyydessä, mutta osassa Suomea matka tankille on yhä pitkä. Mikko Koski / Yle
 Suorasuihkutusmottoreille etanoli ei sovi. Laurikon mukaan on mahdotonta sanoa, minkälaisiin autoihin muunnosjärjestelmä sopii.
 – Autot ovat yksilöitä ja niillä on omat historiansa. Niihin on esimerkiksi voitu vaihtaa osia. Samanlaisille osille voi olla useita eri valmistajia ja jonkun valmistajan osa saattaa olla ok, mutta toisen taas ei. Tämä on sellainen noidankehä, että en itse lähtisi tekemään muutosta.
 Kaikki muunnossarjan ostajat eivät Laurikon mukaan välttämättä tee muuntokatsausta, mikä voi myös selittää muuntotukien vähäistä suosiota.
 "Verotuksen tulisi suosia sähköautoja"
 Uusia etanoliautoja ei Laurikon mukaan Euroopassa enää valmisteta.
 – Euroopassa johtava maa oli Ruotsi, mutta sielläkään uusia etanoliautoja ei ole muutamaan vuoteen tullut markkinoille. Pakokaasumääräykset ovat kiristyneet niin paljon, etteivät autonvalmistajat ole enää halunneet panostaa niihin. Tämä on sellainen niin sanottu katoava kansanperinne.
 Suomessa etanoliautojen kanta on Laurikon mukaan kasvanut sillä, että Ruotsista on tuotu etanoliautoja.
 – Siellä taisi parhaimmillaan olla lähemmäs 100 000 etanoliautoa. Niistä on riittänyt myös suomalaisille.
 Liimataisen mukaan sähköautot ovat pitkällä aikavälillä ympäristön kannalta etanoliautoja parempi vaihtoehto.
 – Sähköistyminen parantaa energiatehokkuutta huomattavasti ja kun energiaa pitää tuottaa vähemmän, se voidaan tuottaa pienemmillä päästöillä.Sähkön tuottamiseen on saatavissa laaja kirjo vaihtoehtoja, myös päästöttömiä.
 Apulaisprofessori Heikki Liimatainen. Virpi Hukkanen / Yle
 Liimataisen mukaan autovero ja ajoneuvovero pitäisi sitoa nykyistä jyrkemmin autojen päästötasoihin.
 – Verotuksen tulisi suosia sähköautoja nykyistä selvemmin. Norjassa se on toiminut hyvin. Sähköautot ovat siellä suosittuja, koska sähköautoista ei makseta veroja lainkaan ja polttomoottoriautoista maksetaan korkeita veroja.
 Liimatainen korostaa kuitenkin, että monenlaisia ratkaisuja tarvitaan, sillä päästöjen vähentämisessä on kyse isosta kokonaisuudesta.
 – On hyvä, että konversiotukia on tarjolla. Kaikilla ei ole mahdollisuutta hankkia uutta autoa, ja he jäävät siksi paitsi tällaisesta veroedusta. Vanhoille autoille voidaan jatkossakin tarjota konversiotukia.
 Lue myös:
 Auton muuttaminen etanoliautoksi on harvinaista –
"Säästän polttoainekuluissa 200–400 euroa vuodessa, ja etanoliauto on myös ympäristöteko"
 Analyysi: Suomelle ei ehkä jää muuta mahdollisuutta kuin kieltää uusien bensiini- ja dieselautojen myynti vuonna 2030
 Autoala ja valtio sopivat tavoitteen: Joka neljäs uusi auto kulkee sähköllä tai kaasulla vuonna 2025
 Autoilu mullistuu täysin jo ihan kohta, jos Suomi ottaa tosissaan 1,5 asteen ilmastotavoitteen – Ilmastopaneeli listaa järeät keinot

Harva hakee tukirahaa muuttaakseen vanhan autonsa ekologiseksi – Etanoliautoilija: "Käyttöön pitää ottaa kaikki päästöjä vähentävät keinot"