Summary: Rinteen hallituksen onnistumisen kannalta lopulta ratkaisevaa on, paraneeko työllisyys, kirjoittaa Ari Hakahuhta.

Työllisyys, työllisyys ja työllisyys. Hokema on kulunut, mutta hallituksen kohtalonkysymys.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen eduksi laskettakoon ripeä ja etuajassa päättynyt budjettiriihi. Neuvottelut valtion ensi vuoden tulo- ja menoarviosta oli hyvin pohjustettu ja aikataulu piti. Yhteistyökykyä tuli näytettyä.
 Tuloksia kannattaa kuitenkin arvioida erityisesti työllisyyden paranemisen kautta, ei aikataulun pitämisen perusteella.
 Keppi ei juuri viuhu, työttömille on tarjolla porkkanaa
 Nyt hallitus esitteli nopeimmin ja myös helpoimmin toteutettavat työllisyystoimet. Ensi kevään julkisen talouden suunnitelmasta eli kehysriihestä on lupa odottaa lisää, samoin ensi syksyn budjettiriihestä.
 Hallitus tarjoaa työttömille porkkanaa: aktiivimallin työttömyyskorvausleikkurin poisto, aiempaa vähemmän byrokraattinen palkkatuki ja parempi palvelu TE-toimistoista eli työvoimatoimistoista.
 Hallituksen työllisyysohjelmassa ei keppi juuri viuhu. Tarkemmista suunnitelmista nähdään aikanaan, millaiseksi muodostuu yksilöllinen työllistymissuunnitelma ja työnhakuvelvoite.
 Tosin hallitus päätti työttömien eläkeputken alaikärajan korottamisesta vuodella. Muutos koskee vuonna 1961 ja sen jälkeen syntyneitä. Heillä eläkeputken alaikäraja nousee 62 vuoteen.
 Tulevaisuus näyttää, tuleeko jossain vaiheessa taas kepin vuoro.  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus leikkasi ansiosidonnaisen työttömyysturvan kestoa sadalla päivällä. Esimerkiksi  työttömyysturvan porrastamista on ehdotettu .
 Hallitus yrittää ensin hyvällä, tukea yrityksille investointeihin
 Ensi vuoden taloustilanne vaikuttaa huonommalta kuin tänä vuonna. Hallitus yrittää parantaa näkymiä houkuttelemalla yrityksiä investoimaan ja kansalaisia kuluttamaan.
 Hallitus selvittää, annettaisiinko yrityksille määräaikainen, ylimääräinen verovähennys tutkimusyhteistyöstä korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kanssa. Luvassa on myös nykyistä parempi kone- ja laiteinvestointien poistomahdollisuus verotuksessa.
 Pieni- ja keskituloisille korvataan haittaverojen korotuksia tuloveroalella. Pienimpiä päivärahoja ja eläkkeitä korotetaan.
 Tyytymättömiäkin on. Veronmaksajien keskusliitto ehätti arvostelemaan, että kokonaisuudessa jo keskituloisten verotus kiristyy noin 160 euroa vuodessa. Esimerkiksi kilpailukykysopimuksen rippeet nostavat työntekijän työeläkemaksua.
 Ja sitten ajatusleikki: hallitus yrittää hyvällä, mitä sitten seuraa, jos tämä ei onnistu?
  Valtiovarainministeri Mika Lintilä ja elinkeinoministeri Katri Kulmuni hallituksen budjettiriihessä Säätytalolla. Markku Ulander / Lehtikuva
 Hallitus kiisteli rahan jakamisesta, leikkaaminen se vasta vaikeaa on
 Tässä vaiheessa hallitustaivalta minkään hallituspuolueen etu ei ollut horjuttaa budjettisopua ja hallitusta.
 Leikkausvuosien jälkeen ennen budjettiriihtä kiisteltiin, kuinka paljon lisärahaa jaetaan ensi vuodeksi hyviin tarkoituksiin, kuten korkeakouluille ja luonnonsuojeluun.
 Yhtenä poikkeuksena rahanjaossa oli yritystukien porrastettu leikkaus 120 miljoonalla eurolla vuoteen 2023 mennessä. Käytännössä kysymys on Nesteen fossiilipohjaisen erityisdieselin saamasta tuesta.
 Todella vaikeaa on vasta, kun pitää leikata valtion menoja. Nyt ei siitä ollut kysymys.
 Rahaa on jaettu. Nähtäväksi jää, paraneeko työllisyys. Tuleeko siis lisää verorahoja valtion kassaan jo jaettujen rahojen katteeksi vai tuliko tehtyä velkaelvytystä.
 Vuoden kuluttua samaan aikaan ääni kellossa voi olla toinen. Silloin pitäisi budjettiriihessä olla näkymä työllisyyden parantumisesta 30 000 ihmisen verran, jotta hallitusohjelman menolisäykset saisivat jatkoa.
 Ensi vuonna talouskasvun odotetaan heikkenevän.  Jotkut varoittelevat jo taantumasta  eli talouden tuotosten pienenemisestä.
 Antti Rinteen hallitus ei pääse nauttimaan samankaltaisesta talouskasvusta kuin edeltävä Juha Sipilän hallitus. Siksi edellytysten luominen yhä paremmalle työllisyydelle on yhä vaikeampaa.
 Lue lisää:
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan
 Petteri Orpo budjettiehdotuksesta: "Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys", Halla-aho: Työllisyysreseptit vaikuttavat sosialistisilta

Analyysi: Hallituksessa rahaa on helpompi jakaa kuin leikata menoja – Työttömiä ei budjettiriihessä juuri kepitetty


Summary: Israelissa äänestettiin jo toisen kerran parlamenttivaaleissa viiden kuukauden aikana.

Israelin parlamenttivaalit ovat päätymässä ovensuukyselyjen perusteella lähes tasapeliin.
 Benny Gantzin  johtama Sininen ja valkoinen -vaaliliitto on saamassa 32-34 paikkaa ja nykyisen pääministerin  Benjamin Netanjahun  Likud-puolueen saalis on 31-33 paikkaa.
 Entisen puolustusministerin  Avigdor Libermanin  luotsaama nationalistipuolue Israel Beiteinu oli kyselyjen perusteella saamassa 8-10 paikkaa parlamenttiin. Puolue saattaakin olla vaa'ankieliasemassa hallituskoalitiota muodostaessa.
 Israelin parlamentissa knessetissä on 120 paikkaa. Mikäli vaalitulos pysyy ääntenlaskun edetessä ovensuukyselyjen mukaisena, on Israelissa jälleen luvassa vaikea vääntö hallituksen muodostamisesta. Neuvottelut hallituskoalitiosta on määrä aloittaa heti keskiviikkona alustavien vaalitulosten selvittyä.
 Israelissa jouduttiin järjestämään uudet parlamenttivaalit, sillä hallitusta  ei saatu muodostettua  huhtikuun vaalien jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Israelin vaalien kolmen kerroksen väkeä – eripuraa riittää, mutta jokaisella äänestäjällä on mielipide  Netanjahusta
 Israel äänestää tänään taas parlamenttivaaleissa – Nämä neljä asiaa on hyvä tietää niistä

Ovensuukyselyt: Israelin vaaleissa lähes tasapeli Netanjahun ja haastajan välillä


Summary: Hallitus esittää koulutukseen mittavia panostuksia. Kokosimme valtion ensi vuoden tuloista ja menoista kiinnostavimmat.

1 Mauri Ratilainen / AOP Palkkatuen käyttöä lisätään, aktiivimallin leikkuri romutetaan Palkkatuen käyttöä lisätään merkittävästi. Palkkatuki on rahaa, jonka työ- ja elinkeinotoimisto voi myöntää työnantajalle, joka palkkaa työttömän. Valtio maksaa palkkatukea ensi vuonna yli 77 miljoonaa euroa, mikä on 24 miljoonaa euroa enemmän kuin vuonna 2019. Työttömien aktiivimallin leikkuri poistetaan ensi vuoden alusta alkaen. TE-toimistot saavat roimasti lisärahaa esimerkiksi määräaikaishaastatteluihin ja nuorisotakuun edistämiseen. Osatyökykyisten työllistymistä tuetaan perustamalla erityinen työkykyohjelma. 2 Henrietta Hassinen / Yle Korkeakoulujen lisärahat täysimääräisenä jo ensi vuonna Yliopistot saavat ensi vuodelle 40 miljoonan ja ammattikorkeakoulut 20 miljoonan euron lisäyksen perusrahoitukseensa. Yliopisto- ja ammattikorkeakouluindeksi palautetaan vuonna 2020, mikä kasvattaa korkeakoulujen rahoitusta entisestään. Lisärahasta sovittiin jo hallitusneuvotteluissa. Elokuussa ministeriöiden välille syntyi kuitenkin  kiistaa siitä,  tulevatko kaikki lisärahat käyttöön heti ensi vuonna vai jaksottain. Ammatillisen koulutuksen opettajien ja ohjaajien palkkaamiseen sekä opetuksen ja ohjauksen tukitoimiin hallitus ehdottaa 80 miljoonan euron lisämäärärahaa ensi vuodelle. 3 Pia Santonen / Yle Kansallispuistoja kunnostetaan, kävelyä ja pyöräilyä tuetaan Luonnonsuojeluun on varattu ensi vuodelle 100 miljoonaa euroa lisärahaa. Osa lisäyksistä on pysyviä ja osa kertaluonteisia menoja. Tällä lisärahoituksella esimerkiksi elvytetään vaelluskalakantoja, ennallistetaan soita ja kunnostetaan retkeilyalueita ja kansallispuistoja. Polttoainevero nousee elokuussa 2020 niin, että bensan hinta nousee noin 6 senttiä litralta. Vastaavasti sähköautojen latausverkoston kasvattamiseen varattu määräraha yli kolminkertaistetaan. Myös kävelyn ja pyöräilyn edistämiseen on luvassa ensi vuonna 21 miljoonaa. Valtio tukee asuinkerrostalojen energiaremontteja ensi vuonna 20 miljoonalla eurolla. 4 Jari Kovalainen / Yle Eläkeputki alkaa aiempaa myöhemmin Eläkeputken alaikäraja nousee odotetusti ensi vuoden alusta. Jatkossa vuonna 1961 tai myöhemmin syntyneen pitää olla täyttänyt 62 vuotta, jotta hänellä on oikeus työttömyysturvan lisäpäiviin eli niin sanottuun eläkeputkeen. Samalla työnantajan omavastuun raja lisäpäivien päivärahamenoista kasvaa yhdellä vuodella. 5 Andrew Gombert / EPA Limsa ja tupakka kallistuvat, alkoholin verotukseen ei vielä kosketa Ensi vuonna virvoitusjuomien verotusta kiristetään 25 miljoonalla eurolla ja tupakan verotusta 50 miljoonalla. Veronmaksajien keskusliitto arvioi, että tupakka-aski kallistuu noin 50 senttiä ja 1,5 litran limsapullo noin 10 senttiä. Alkoholin verotus kiristynee vasta myöhemmin tämän hallituskauden aikana. Pienituloisimmille veronkorotuksia korvataan alentamalla tuloveroja 200 miljoonalla eurolla. Hallituksen mukaan tavallisten kotitalouksien verotus ei siis juuri muutu. 6 Linus Hoffman / Yle Yritystukiin ei vielä mittavia leikkauksia Hallitus on tavoitellut leikkauksissa ympäristölle haitallisten yritystukien karsimista, mutta vielä ensi vuoden budjetissa näihin ei merkittävästi kajota. Nyt julkistetussa ensimmäisessä vaiheessa yritystukien leikkaus toteutetaan poistamalla asteittain parafiinisen dieselöljyn veronalennus, 120 miljoonaa euroa. Yritystukia tarkastellaan uudelleen jatkotyössä, jossa hallitus ilmoittaa tavoittelevansa ympäristö- ja ilmastovaikutuksiltaan haitallisten tukien merkittävää leikkausta. Jatkotyön perusteella päätökset tehdään syksyllä 2020. Luonnonsuojeluliiton arvion mukaan ympäristölle haitallisten tukien kokonaissumma on noin 3,5 miljardia euroa vuodessa. 7 Laura Hyyti / Yle Ensi vuonna 80 poliisia lisää Ensi vuonna poliisien määrä nousee 80 henkilötyövuodella. Nyt poliiseja on noin 7 320. Tavoite vuoteen 2022 mennessä on 7500. Budjettiriihen neuvottelutulos ei kerro, lisätäänkö ensi vuonna poliisikoulutuksen vuotuista aloituspaikkamäärää sadalla, kuten valtiovarainministeriö  esitti  budjettiehdotuksessaan. 8 Jaana Polamo / Yle Tulevaisuusinvestoinnit puolittuivat Hallitusohjelmassa luvattiin enintään kolmen miljardin väliaikaisia satsauksia "tulevaisuusinvestointeihin". Alun perin ensi vuonna oli tarkoitus käyttää tulevaisuusinvestointeihin 1,5 miljardia, mutta summa puolittui 750 miljoonaan. Suuren osan summasta haukkaa ensi vuodelle luvattu 256 miljoonan euron investointi koulutukseen ja osaamiseen. Tulevaisuusinvestointeja on kaavailtu rahoitettavan valtion omaisuutta myymällä. Tarkoitus on esimerkiksi edistää digitalisaatiota, lisätä Business Finlandin avustusvaltuuksia ja tukea kivihiiltä korvaavia energiamuotoja sekä kiertotaloutta.

Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna


Summary: Kesäkuussa kiinni otettu suomalainen on tällä hetkellä mumbailaisessa vankilassa.

Suomalaisnainen pidätettiin Intian Mumbaissa, kun hän yritti auttaa kolmea srilankalaista naista matkustamaan Eurooppaan, kertoo intialaislehti. Lehden mukaan srilankalaisten oli tarkoitus käyttää naisen väärennettyjä henkilöllisyystodistuksia.
 Nainen otettiin lehden mukaan kiinni kesäkuun lopussa muutama tunti sen jälkeen kun srilankalainen pysäytettiin Mumbain lentokentällä. Tämä oli matkalla Saksaan. Intialaisviranomaiset epäilivät, että suomalaisnainen olisi ehtinyt paeta.
 Suomalainen on tällä hetkellä mumbailaisessa Bycullan vankilassa, lehti kirjoittaa.
 Asiasta uutisoi aikaisemmin  Ilta-Sanomat .

Intialaislehti: Suomalaista naista syytetään Intiassa salakuljetuksesta


Summary: Hamina on saanut Googlelta paljon enemmän kuin odotti. Hakukoneyhtiö on murtanut vuosi vuodelta kuortaan, ja nyt siitä on tullut osa kaupunkiyhteisöä.

Opiskelijat ovat kumartuneina näyttöpäätteidensä ääreen. Taustalla hurisee seinällinen laitekaappeja ja suurella näytöllä pyörii ohjelma, joka kertoo muun muassa kyseisen tilan kosteuden, lämpötilan ja hiilidioksidimäärän.
 Ohjelma liittyy Green Data Center -hankkeeseen, jolla Etelä-Kymenlaakson ammattiopisto pyrkii edistämään kestävää kehitystä – aivan kuin Data Centerin esikuva, viiden kilometrin päässä sijaitseva Googlen palvelinkeskus.
 Riku Kujala  on kolmannen vuoden datanomi-opiskelija Etelä-Kymenlaakson Haminan kampuksella. Tietotekniikka on kiehtonut Kujalaa pienestä pitäen.
 – Peruskoulun jälkeen oli ihan selvä, mihin lähden opiskelemaan. Tietokoneiden parissa menee koulun lisäksi päivittäin muutama tunti vireystasosta riippuen, laskeskelee Kujala.
 Riku Kujala opiskelee kolmatta vuotta datanomiksi Haminassa. Antro Valo / Yle
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston ylimmäiseen kerrokseen Haminaan noin kolme vuotta sitten rakentunut Data Center toimii oppimisympäristönä muun muassa tuleville sähkö-, automaatio- ja ICT-asentajille sekä datanomeille.
 Datakeskuksen toiminnan on mahdollistanut suurelta osin Google, joka on rahoittanut mm. laitehankintoja. Tukisummat ovat olleet 10 000–50 000 euroa projektia kohden. Viime vuonna rahaa tuli yli 70 000 euroa.
 – Rahoitus mahdollistaa meille nykytekniikan ottamisen opetukseen mukaan, ja näin saamme hyvän yhteyden yrityksiin. Ilman Googlen tukea meidän opetustilamme olisi varmasti pienimuotoisempi, valottaa ICT-puolen lehtori  Kalevi Laine.
 Verkko laajenee
 Data Center on yksi esimerkki siitä, mitä Google on tuonut Haminan alueelle seitsemässä vuodessa. Hakukoneyhtiö on toiminut Haminassa vuodesta 2011 lähtien, ja se on vuosien mittaan laajentanut verkkojaan alueen yrityksiin ja yhteisöihin.
 Se on viimeisten seitsemän vuoden aikana jakanut noin 1,7 miljoonaa euroa tukea yhteisöprojekteille, jotka ovat teknologia- tai matemaattispainotteisia, tai sitten ympäristöhankkeita.
 Hakukoneyhtiön satsaukset alueelle ovat merkittäviä, sillä keväällä Google ilmoitti 600 miljoonan euron investoinnista uuteen palvelinkeskukseen Haminassa. Rakentaminen työllistää parhaimmillaan jopa 1700 henkilöä.
 Mutta kuinka tähän on oikein tultu?
 Datacenter toimii Etelä-Kymenlaakson ammattiopiston Haminan kampuksella. Antro Valo / Yle
 Vuoden 2009 alussa pieni Haminan kaupunki oli ahdingossa. Se yritti toipuaedellisen vuoden kovasta iskusta, jolloin Stora Enso oli lakkauttanut Summan paperitehtaan ja irtisanonut 450 työntekijää.
 Paperitehdas ehti toimia Summassa yli 50 vuotta.
 – Se koettiin turvalliseksi, koska se oli ison metsäyhtiön omistuksessa ja vakaa. Tehdas työllisti paljon ihmisiä myös sen ulkopuolella. Lakkauttaminen oli valtava järkytys, muistelee Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen .
 Järkytyksen keskellä kaupunki alkoi pohtia yhdessä Storan Enson ja kehitysyhtiö Cursorin kanssa, mitä tehtaan tilalle. Ideoita oli paljon. Tehtaan tiloihin kaavailtiin muun muassa teollisuuskylää.
 Aluksi ei tiedetty edes nimeä
 Sitten tuli tieto, että myös yksittäinen yritys on kiinnostunut tehtaan ostamisesta. Alueen kehittämisen kannalta kuulosti hyvältä, että tilat olisivat yksissä käsissä.
 – Aluksi ei tiedetty, mikä yhtiö se oli. Oli konsultteja välissä ja ensimmäiset tapaamiset olivat sellaisia, joissa ei käyntikortteja ei vaihdettu, kertoo Muhonen.
 Sitten Googlen nimi selvisi ja alkoi valtava selvitystyö. Lopulta kaupat Stora Enson ja hakukoneyhtiön välillä syntyivät. Kaupunki tunnisti heti hakukoneyhtiön potentiaalin aueelle.
 – Se oli kansainvälinen yhtiö, joka tunnettiin jo merkittävänä kasvuyrityksenä ja taloudellisesti vakaana. Tietysti sillä oli myös myönteinen vaikutus kaupungin imagolle.
 Google kertoi myöhemmin etsineensä sopivaa paikkaa palvelinkeskukselle eri puolilta pohjoismaita. Suomen sen toi tuolloin työ- ja elinkeinoministeriön alaisuudessa toiminut Invest in Finland.
 Helmikuisena aamupäivänä vuonna 2009 moni suomalainen hieraisi silmiään, kun kuuli päivän uutiset.
 Stora Enso myi Summan tehtaan Googlelle vuonna 2009. Jani Aarnio / Yle
 Hakukoneyhtiö Google ilmoitti perustavansa Suomeen tärkeän hermokeskuksen.
 – Se on aika pitkälle tämän meidän tekemisemme selkäranka. Se tarkoittaa palvelinpuistoja, joissa käyttäjien tietoja pidetään ja ohjelmia ajetaan, kertoi Googlen silloinen Suomen maajohtaja  Petri Kokko .
 Sijoituspaikka oli pieni Hamina. Asukkaiden korviin uutinen kuulosti lähinnä aprillipilalta.
 – Asukkaat olivat hyvin yllättyneitä. Ajateltiin, että eihän Google voi tulla näin pieneen kaupunkiin, kertoo kaupunginjohtaja Hannu Muhonen.
 Muhonen muistaa itsekin tunteneensa suurta iloa.
 – Minulla oli hymy naamalla. Googlen tulo kaupunkiin edusti tulevaisuutta. Sitä, että nyt lähdetään eteenpäin.
 Kalevi Laine toimii ICT-puolen lehtorina Ekamissa. Antro Valo / Yle
 Uuden polven "tehdas"
 Googlessa oli Muhosen mielestä paljon samaa kuin paperitehtaassa, mutta se oli osittain myös ikäpolvikysymys. Etenkin lapset ja nuoret ymmärsivät, että kyseessä oli jotain suurta.
 – Kaikki olivat iloisia siitä, että tulee työtä. Mutta Google herätti eri tavalla eri sukupolvia. Google oli uuden polven tehdas, jos näin voi sanoa.
 Vuonna 2019 Google on Muhosen mukaan toteutunut huomattavasti isompana kuin alussa informoitiin.
 – Silloin luvattiin ainakin 50 työpaikkaa. Nyt siellä on noin 300 vakituista. Isot rakentamisvaiheet tuovat elinvoimaa, tuloja ja toimintaa hyvin laajalla sektorilla.
 Yksi esimerkki siitä on uudenlainen pubikulttuuri, jonka edellisen rakennusvaiheen mukana Haminaan tulleet britin ja irlantilaiset toivat mukanaan.
 – Pubikulttuuri koki ihan uuden kukoistuksen Haminassa ja myös Kotkassa. Olutmerkkejä tuli paljon lisää.
 Google on alkanut viime aikoina avata toimintaansa ulkopuolisille. Palvelinkeskukseen ei vieläkään moni pääse. Pyry Sarkiola / Yle
 Nyt Googlen uuden palvelinkeskuksen rakennustyöt ovat alkamassa. Muhosen mukaan kyseessä on suurin koskaan tehty yksittäinen investointi Haminan historiassa.
 Google on investoinut Haminaan kokonaisuudessaan 1,4 miljardia euroa.
 – Kaupungissa on ollut aina kolme elinvoiman kiviijalkaa: satama, puolustusvoimat ja Summan tehdas. Nyt voi sanoa niin, että Google on ehdottomasti korvannut paperitehtaan.
 Yhtiö on Muhosen mukaan tehnyt kaupungille myös paljon taloudellista hyvää, joka ei näy suoraan ulospäin. Kun yhtiö rakentaa, kiinteistöverot tulevat suoraan kaupungille. Iso firma ei myöskään tarvitse taloudellisia tukia.
 – Kun uusi, iso rakennus on valmistunut, se näkyy aina kertymässä. Teemme myös hirveän paljon isoja kaava-, viemäröinti ja energiaratkaisuja. Rahavirrat sitä kautta ovat massiivisia ja meille merkittäviä.
  Ei ketään töissä
 Google on pidetty alueella hieman salamyhkäisenä paikkana, sillä sen tiloihin ei ulkopuolisilla ole asiaa. Alkuvuosina oli vaikea saada ketään myöntämään olevansa Googlella töissä.
 Muhosen mielestä Google on myös muuttunut avoimemmaksi vuosien myötä. Viime viikolla se kiersi Kaakkois-Suomea esittelemässä toimintaansa.
 – Enää se ei ole vain työpaikkojen tuoja vaan osa yhteisöä.
 Googlen Haminan palvelinkeskuksen johtaja Lauri Ikonen on kertonut, että yhtiön 600 miljoonan investointi tuo töitä jopa 1700 henkilölle. Pyry Sarkiola / Yle
 Etelä-Kymenlaakson ammattiopistolle Google on tarjonnut rahan lisäksi laitelahjoituksia, ohjausta, koulutusta ja tietoa uusista tekniikoista ja tulevaisuuden näkymistä. Niistä ovat hyötyneet niin opettajat kuin oppilaatkin.
 Suuri osa koulun opiskelijoista voi hyödyntää Data Centeriä opinnoissaan.
 – Myös tekninen puoli on meille tärkeää, eli miten meidän pitäisi rakentaa ja millainen työnjälki oppilailla on. Lisäksi Google luo meille tavoitteita ja päämäärän, sanoo Laine.
 Google ei suoraan työllistä opiskelijoita Ekamista, mutta heitä työllistyy jonkin verran sen alihankkijoille. Opiskelijoita on työssäoppimassa esimerkiksi sähköasennusyrityksissä, turvatekniikka-alan yrityksissä, sekä myynnin ja asiakaspalvelun yrityksissä.
 Osa Ekamin opiskelijoista jatkaa opintojaan ammattikorkeakoulussa.
 – Viime keväänä puolet valmistuvista opiskelijoista lähti jatko-opintoihin eli tämä Data Center toimii hyvänä innostajana ja oppimisympäristönä opiskelijoille, ICT-puolen lehtori Kalevi Laine kehuu.
 Moni Ekamin opiskelija jatkaa opintojaan ammattikorkeakoulussa. Antro Valo / Yle
 Kestävän kehityksen kampus
 Viime vuonna Google allekirjoitti kolme uutta uusiutuvan energian hankintasopimusta kolmen suomalaisen tuulipuiston kanssa.
 Kestävän kehityksen ajatusmaailma on pinnalla tällä hetkellä, eikä sitä voi sivuuttaa myöskään oppilaitoksessa. Etelä-Kymenlaakson ammattiopistokin haluaa profiloitua Googlen avulla nimenomaan kestävän kehityksen kampukseksi.
 ICT-puolen tuntiopettaja  Jukka Ylipiha  on vastuussa Haminan Ekamin Green Data Centeristä, joka on kansainvälinen yhteistyöhanke Googlen kanssa. Suomen lisäksi mukana ovat Hollanti,Tanska ja Unkari.
 – Kaikki palvelinkeskukset ympäri maailmaa kiinnittävät huomioita kestävään kehitykseen. Kun kulutetaan sähköä ja tuotetaan lämpöä, niille on tehtävä jotain eikä antaa mennä taivaan tuuliin, sanoo Ylipiha.
 Green Data Center -hanke luo siis oppimisympäristön opiskelijoille, mutta myös hyödyttää koulun energiankulutusta.
 – Meillä on täällä aurinkopaneeleita ja tuulivoimala, sekä maalämpö. Näistä kaikista kerätään dataa, seurataan kulutusta ja tietysti mietitään, voisiko jotain tehdä paremmin, luettelee Ylipiha.
 Kalevi Laine ja Jukka Ylipiha, joka vastaa Googlen Green Data Centerin toiminnasta. Antro Valo / Yle
 Datanomiksi opiskelevan Riku Kujalan ammattihaaveet eivät tässä vaiheessa opintoja ole vielä tarkentuneet. Opinnot ovat kuitenkin valmentaneet vahvasti työelämään.
 – Koulu on antanut kyllä valmiuksia itsenäiseen työskentelyyn. Se toimii, jos taustalla on tarpeeksi hyvät ohjeistukset, mutta kyllä lähiopetus on vielä tässä vaiheessa se mistä itse pidän enemmän, kertoo Kujala.
 Koulu tekee paljon yhteistyötä eri yritysten kanssa. Löytyisikö niistä mahdollisesti myöhemmin työpaikka?
 – Mahdollisesti. Mehän teemme paljon projekteja eri yritysten kanssa, joten eihän se mahdottomalta tunnu, pohtii Kujala.

10 vuotta sitten Google löi ällikällä koko Suomen – näin siitä tuli paperitehtaansa menettäneen pikkukaupungin uusi sydän


Summary: Israelin parlamenttivaalien äänistä laskematta enää muutama prosentti. Sinivalkoiset ovat saamassa 33 paikkaa, Likud 31.

Israelin pääministerin  Benjamin Netanjahun  pahin kilpailija  Benny Gantz  kertoi tänään, että hänen tulisi mielestään olla mahdollisen laajan hallituskoalition pääministeri.
 Gantz kertoi kannastaan toimittajille sen jälkeen, kun Netanjahu oli aiemmin päivällä ehdottanut, että he muodostaisivat yhdessä koalitiohallituksen. Netanjahu kertoi videoviestissään, että kaikkein mieluiten hän muodostaisi oikeistokoalition, mutta parlamenttivaalien alustavat tulokset ovat osoittaneet, ettei se ole mahdollista.
 Vaalikisa on ollut erittäin tasainen, eikä kummallakaan pääliittoutumista ole tarpeeksi paikkoja, jotta he voisivat muodostaa enemmistöhallituksen yksinään.
 Gantz ei ole vielä vastannut julkisesti Netanjahun ehdotukseen, mutta on aikaisemmin kuuluttanut useaan otteeseen hallituskoalition perään.
 Netanjahun videoviestin jälkeen miehet kohtasivat muistotilaisuudessa, joka oli järjestetty maan entisen presidentin  Shimon Peresin  kuolinpäivän kunniaksi. Miehet kättelivät muistotilaisuudessa.
 Nähtäväksi kuitenkin jää, onko Gantz valmis olemaan mukana hallituksessa, jota Netanjahu johtaisi. Hän on aiemmin kertonut, ettei halua toimia hallinnossa, jonka pääministeri on asetettu syytteeseen.
 Tilanne on tasainen, ääniä vielä laskematta
 Haaretzin mukaan  kahden aikaan iltapäivällä 97 prosenttia äänistä oli laskettuna. Gantzin johtamalla sinivalkoisella vaaliliitolla oli 33 paikkaa ja Netanjahun Likud-puolueella 31.
 Hallituksen muodostamiseen maassa tarvitaan 61 paikkaa parlamentista eli knessetistä. Yhteensä paikkoja on 120.
 Pattitilanne parlamenttivaaleissa uhkaa pääministeri Netanjahun asemaa maan pitkäaikaisimpana pääministerinä. Hänen kautensa on kestänyt jo yli vuosikymmenen.
 Pääministeri Netanjahulla onkin paljon pelissä vaaleissa, sillä hänellä on niskassaan korruptiosyytteet. Netanjahun on uskottu haluavan hakea vaalivoiton kautta itselleen syytesuojaa.
 Palestiinalaispresidentti ei lämpene Netanjahun jatkolle
 Palestiinalaisten presidentti  Mahmud Abbas  suhtautuu penseästi ajatukseen uudesta Benjamin Netanjahun johtamasta Israelin hallituksesta.
 Abbas kommentoi asiaa vieraillessaan Oslossa, kun häneltä kysyttiin, minkälainen hallituskokoonpano olisi palestiinalaisille mieluisin.
 – Meidän kantamme: Netanjahua vastaan, Abbas sanoi.
 Abbasin seurassa ollut palestiinalaisten ulkoministeri  Riad al-Maliki  sanoi, että oli Israelin hallituksen kokoonpano mikä tahansa, palestiinalaiset ovat valmistautuneet keskustelemaan rauhasta.
 – Kuka ikinä kykeneekään muodostamaan hallituksen, olemme valmiita istumaan hänen kanssaan alas ja käynnistämään neuvottelut uudelleen, al-Maliki sanoi.

Netanjahun pahin kilpailija Gantz haluaa Israelin mahdollisen koalitiohallituksen pääministeriksi


Summary: Hallitus sai budjettiriihensä päätökseen tiistaina. Oppositio on moittinut budjettiesitystä, joka on kaksi miljardia euroa alijäämäinen.

Oppositio kysyy ja hallitus vastaa jälleen tänään eduskunnan kyselytunnilla. Kyselytunti alkaa klo 16.
 Voit seurata kyselytuntia klikkaamalla jutun pääkuvaa tai Yle Areenasta. Kyselytunti näytetään myös Yle TV1:ssä.
 Ennakkotiedon mukaan paikalla on vastaamassa joukko  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ministereitä, eurooppaministeri  Tytti Tuppuraista  (sd.) sekä liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marinia  (sd.) lukuun ottamatta.
 Keskustelua herättää todennäköisesti valtion ensi vuoden talousarvio eli budjetti. Hallitus sai esityksensä valmiiksi budjettiriihessä tiistaina, ja oppositio on kuluvan viikon mittaan arvostellut sitä useasti.
 – Hallituksen käsitys julkisen talouden pidosta on alusta asti nojannut epärealistisiin ennusteisiin. Sekä (valtiovarainministeri Mika)  Lintilä  että pääministeri Rinne viittasivat puheissaan moneen kertaan globaalin talouden synkkeneviin näkymiin, mutta kyllähän nämä olivat tiedossa jo ennen vaaleja, sanoi perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  tiistaina.
 – Kokoomuksen on tehtävä hallituksen työllisyyspolitiikasta välikysymys lähiaikoina, sanoi puolestaan kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo .
 Kyselytunnin jälkeen täysistunto käy lähetekeskustelun  valtioneuvoston selonteosta, jonka aiheena on Suomen osallistumisen jatkaminen turvallisuussektorin koulutusyhteistyöhön Irakissa .
 Lue lisää:
 Hallitus pui myös näitä leikkauksia yritystukiin: apteekkarit, pienpanimot, matkailuautot, viihdemerenkulku...
 Lisää palkkatukea, kalliimpaa tupakkaa ja bensaa – Hallitus julkaisi ensimmäisen budjettinsa: katso, mihin valtio käyttää rahaa ensi vuonna
 Hallitus sai budjettiriihensä puitua: Korkeakoulut saavat rahansa heti ensi vuonna, yritystuista pois 120 miljoonaa euroa, aktiivimallin leikkuri puretaan

Nouseeko Rinteen hallituksen ensimmäinen budjetti ykkösaiheeksi? Seuraa eduskunnan kyselytuntia klo 16 alkaen


Summary: Kunnanhallituksen puheenjohtaja myöntää nyt, että Veteli painoi paniikkinappulaa, kun hakijoita ei tulut.

Vetelin kunta aikoo avata uudelleen jo kertaalleen sulkemansa lukion ovet. Kunnanhallitus oli keskiviikon kokouksessa yksimielinen siitä, että Vetelin lukio on mukana jo tulevan kevään yhteishaussa. Asia menee vielä kuun lopulla valtuuston vahvistettavaksi.
 Kunta päätti lakkauttaa lukion, kun vuoden 2016 yhteishaussa sinne ei tullut yhtään hakemusta.
 – Silloin painettiin vähän paniikkinappulaa, kun hakijoita ei tullut ja ikäluokka oli muutenkin pieni, sanoo kunnanhallituksen puheenjohtaja  Jussi Torppa .
 Nyt Veteli on avaamassa lukion uudelleen, ja kunnassa uskotaan vankasti, että hakijoita on tulevaisuudessa enemmän.
 Kunta on tehnyt alustavan kartoituksen Vetelin ja Halsuan 9.-luokkalaisten keskuudessa lukiokoulutuksen kiinnostavuudesta. Veteliläisistä nuorista vain 30 prosenttia valitsee lukio-opinnot, kun koko maassa puolet nuorista valitsee lukion.
 Oppilaita tarvitaan jokaiselle vuosikurssille 15–20. Tänä vuonna kunnassa oli 41 yhdeksäsluokkalaista, lisäksi oppilaita uskotaan tulevan naapurikunnasta Halsualta.
 – Näyttää siltä, että kiinnostus lukiota kohtaan on kasvanut. Se lähtee siitä, että meillä on laadukasta opetusta, joka oppilaita kiinnostaa. Lisäksi tarvitsemme hyvää markkinointia, toteaa kunnanjohtaja  Hannu Jyrkkä .
 Veteli oli keväällä 2018 Keski-Pohjanmaan paras suomenkielinen lukio.
 "Oma lukio on kannattava"
 Vetelin laskelmien mukaan oma lukio on kunnalle kannattava. Alle 60 oppilaan lukiot saavat valtionavustuksen kaksinkertaisena.
 Vetelissä lasketaan, että lukion nettokustannukset nousevat noin 200 000 euroon. Tästä noin puolet on sisäisiä vuokria.
 Lisäksi asiaa selvittänyt työryhmä huomauttaa, että perusopetuksen kulut ovat nousseet lukion lakkauttamisen jälkeen, koska lukio ei ole jakamassa hallintokuluja. Tämän lisäksi kunnasta hävisi useita opettajien työpaikkoja.
 – Kannattavuus on hyvin monisäikeinen asia. Jos lasketaan lyhytaikaista kannattavuutta, niin eihän lukion ylläpitäminen ole rahallisesti tuottavaa. Kunnan imagon ja palveluiden kannalta oma lukio on kuitenkin tärkeä, sanoo kunnanhallituksen puheenjohtaja Jussi Torppa.
 Lukion lakkauttamisesta valitettiin hallinto-oikeuteen.
 Tämän vuoden huhtikuussa hallinto-oikeus kumosi lakkauttamispäätöksen, koska kuntalaisia ei oltu kuultu riittävästi. Sen takia Vetelin kunnalla on yhä hallussaan lukiokoulutuksen järjestämislupa.
 Lue lisää:
 Aaro Åivosta tulee synnyinkuntansa lukion viimeinen ylioppilas

Vuonna 2016 kukaan ei halunnut Vetelin lukioon – Nyt kunta aikoo  avata jo kerran suljetun lukionsa uudelleen


Summary: Pohjois-Savon sairaanhoitopiiri hakee säästöjä jopa 250 työntekijän irtisanomisella.

Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin kuntayhtymä (PSSHP)

Suomen lähi- ja perushoitajaliitto (SuPer)

Kuopion yliopistollisen sairaalan pääovilla on parhaillaan käynnissä hoitajien ulosmarssi. Hoitajat poistuivat työpaikaltaan puoleksi tunniksi.
 Ulosmarssilla vastustetaan Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin suunnittelemia säästötoimia. Vuoden alusta lähtien käydyissä yt-neuvotteluissa on kerrottu jopa 250 työntekijän irtisanomistarpeesta.
 Työtaistelutoimien taustalla ovat Terveys- ja sosiaalialan ammattijärjestö Tehy ja Suomen lähi- ja perushoitajaliitto Super.
 Ammattijärjestöjen Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin osastot julistivat ulosmarssin yhteydessä viikon kestävän ylityö- ja vuoronvaihtokiellon.
 "Miten käy hoidon laadun, jos henkilöstöä liian vähän?" kysytään mielenilmaukseen osallistuvan kyltissä. Antti Karhunen/Yle
 Juttua päivitetään lisätiedoilla.
 Aiheesta aiemmin:
 Ammattijärjestöjen ulosmarssi sekä ylityö- ja vuoronvaihtokielto KYSissä: henkilökunta vastustaa irtisanomissuunnitelmia
 Kuopion yliopistollisen sairaalan yt-neuvotteluissa uusi käänne – saattaa vähentää 250 työntekijää

Hoitajat marssivat ulos sairaalasta – Kuopiossa vastustetaan suunniteltuja irtisanomisia


Summary: Metron liikennöintiä hidastetaan Itäkeskuksen ja Roihupellon välisellä osuudella.

Metroradassa on havaittu painaumaa Itäkeskuksen ja Roihupellon välisellä osuudella, Helsingin kaupunki kertoo  tiedotteessaan .
 Painauma havaittiin viime yönä, ja osuuden nopeusrajoitus on siksi laskettu 20 kilometriin tunnissa. Muutoin liikennöinti sujuu metroradalla normaalisti, tiedotteessa todetaan.
 Painauman kerrotaan olevan seurausta pikaratikka Raide-Jokerin Varikkotien työmaalla tehtävistä pohjanvahvistustöistä. Sen suuruus selviää tarkemmin tämän päivän aikana.
 Helsingin kaupungin mukaan rata on määrä korjata kuntoon ensi yön eli torstain ja perjantain välisen yön aikana.

Metroradassa painauma – syynä pikaratikka Raide-Jokerin työmaa, liikennettä hidastetaan


Summary: Jussi Halla-aho palautti perussuomalaiset eduskunnan toiseksi suurimmaksi puolueeksi, mutta mitä hyötyä suuruudesta on, kun kukaan ei suostu yhteistyöhön? Jussi Halla-aho on TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina.

Halla-aho palasi eduskuntaan syyskauden alkajaisiksi. Minkälaista oppositiopolitikkaa perussuomalaiset aikovat tehdä? Kuullaanko kritiikkiä vain maahanmuutosta ja ilmastonmuutoksen vastaisista toimista?
 Perussuomalaiset ovat viime vuodet olleet suuressa myllerryksessä. Myös äänestäjät ovat muuttuneet. Kenen asiaa perussuomalaiset ajaa?
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho on lauantaina 21.9. klo 10.05 TV1:n Ykkösaamun vieraana. Pirjo Auvinen haastattelee.
 Halla-aholle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Jussi Halla-aho: Mitä haluat kysyä?


Summary: Tilausansa saattaa näyttää siltä, että se olisi paikallisen elokuvateatterin tai kaupan lähettämä.

Uusimmassa huijausviestien ryöpsäyksessä tulee melkeinpä ikävä niitä aikoja, kun sähköpostihuijaukset perustuivat siihen, että vastaanottaja oli muka perinyt miljoonia tuntemattomalta kaukaiselta sukulaiselta.
 Kehnot automaattikäännökset oli helppo tunnistaa, ja tuskinpa YK:n pääsihteeri olisi tarjonnut suuria summia rahaa yksityisestä hotmail-sähköpostiosoitteestaan.
 Nyt koijarit ovat siirtyneet tekstiviesteihin, jotka saattavat olla personoituja. Esimerkiksi  Finnkinon nimissä lähetetyt huijausviestit  (Facebook) tarjoavat halpoja elokuvalippuja vastaanottajan asuinpaikkakunnan elokuvateatteriin.
 Huijauskampanja on sen verran laaja, että  Finnkino laatinut huijausten tunnistamisesta ohjeet  (Finnkino).
 Sokoksen nimissä viestejä on tullut vastaanottajan nimellä. Huijarit ilmeisesti louhivat verkosta nimiä, puhelinnumeroita ja yhteystietoja, ja yhdistelevät ne personoiduiksi viesteiksi.
 Huijausviestejä on lähetetty myös esimerkiksi Gigantin, Postin, Verohallinnon, puhelinoperaattoreiden, Finnairin ja Oikotie-palvelun nimissä.
 Esimerkiksi Postin nimissä lähetetyt huijausviestit tulevat samaan ketjuun Postin oikeiden viestin kanssa.
 Postin kärsimysten tie jatkuu kohusta toiseen – nyt palkkakiistan lisäksi riesaksi tulivat tekstiviestihuijaukset
 Viestintävirasto: liikkuvat lain harmaalla alueella
 Huijausten taustalla on aina raha: joku tienaa niillä.  Sähköpostihuijausten yksinkertaisempina aikoina  puhuttiin nigerialaiskirjeistä, nyt tietoja rahojen kohtalosta ei juuri ole.
 – Ainakin yksi tanskalainen yritys on tehnyt useita tilausansoja, sanoo Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin tietoturva-asiantuntija  Juha Tretjakov .
 Tämän hetken tyypillinen tekstiviestihuijaus onkin juuri tilausansa.
 Huijausviestissä olevan linkin avaaminen ei vielä aiheuta mitään vaaraa. Ansa on linkistä aukeavalla sivulla, ja se laukeaa syöttämällä maksukortin tiedot sivulta löytyvään arvontaan tai tarjoukseen.
 Tunnusten antaminen tarkoittaa sitoutumista maksulliseen palveluun, josta eroon pääseminen voi olla erittäin hankalaa.
 Jossakin sivulla saattaa olla pieni teksti, jossa kerrotaan mihin tunnukset syöttämällä sitoudutaan.
 Vaikka kuluttajaa käytännössä harhautetaan, se voi olla laillista.
 – Tilausansa eivät välttämättä suoraan täytä minkään rikoksen tunnusmerkkejä. Ei voida suoraan osoittaa, kuka on tehnyt rikoksen ja missä se on tapahtunut, Tretjakov sanoo.
 Tretjakov arvelee, että huijarit ovat oivaltaneet tilausansojen putoavan viranomaisten toimivaltojen rajoille ja lainsäädännön rakoihin.
 – Osittain nämä liippaavat arpajaislakia, osittain kuluttajasuojaa, ja osittain poliisia. Lisäksi näissä on tuotemerkkien väärinkäyttöä, ne ovat asianomistajatapauksia, hän sanoo.
 Näin vältät tilausansan – ohjeita kuluttajille  (Euroopan kuluttajakeskus)
 Tunnista huijaus
 Huijausten kohdalla on kyllästymiseen asti jankutettu sitä, että jos jokin vaikuttaa liian hyvältä ollakseen totta, se liki varmasti ei myöskään ole totta. Se on hyvä varokeino, mutta ei tahdo enää riittää.
 Yksi huijauksen tunnistamisen peruskonsteista on tarkistaa verkkosivun yläreunan osoiteriviltä löytyvä URL-osoite. Se kertoo verkkosivuston tai tiedoston sijainnin internetissä. Esimerkiksi Ylen verkkoetusivun URL näyttää tältä:  http://yle.fi .
 Jos URL-osoitteessa ei ole yrityksen tai muun toimijan nimeä lainkaan, se on erittäin todennäköisesti huijaus.
 Yrityksen nimi URL:issa ei kuitenkaan takaa sitä, että sivusto olisi aito. Huijarit luovat verkko-osoitteita, joissa on toimijan nimi ja lisäksi jotakin muuta. Koska yritykset itsekin käyttävät tämän tyyppisiä muotoja, niiden tunnistaminen voi olla hankalaa.
 Jos linkin takaa löytyvä URL epäilyttää, voi sivulle hakeutua hakukoneen avulla ja verrata sen tuomaa URL:ia linkistä avautuneeseen.
 Postin nimissä liikkuvissa tekstiviestihuijauksissa väitettiin tullimaksun olevan maksamatta. Jos ei ole tilannut mitään EU-alueen ulkopuolelta, viesti on tietenkin pötyä.
 Jos on tilannut EU:n ulkopuolelta, Posti lähettää tullattavan lähetyksen saapumisilmoituksen sekä sähköisenä että paperisena.
 Huijaustekstarissa on klikattava linkki, mutta oikeassa tullattavan lähetyksen saapumisilmoituksessa ei ole linkkiä.
 Aito tullattavan lähetyksen saapumisilmoitus on sähköisenä pdf-muodossa. Antti Seppälä / Yle
 Jos taitavasti tehtyyn tilausansaan on kuitenkin tullut astuttua, asian selvittely alkaa tekemällä myyjälle kirjallinen valitus eli reklamaatio.
 Jos yritys on suomalainen, reklamaatioissa auttaa tarvittaessa kuluttajaneuvonta. Jos yritys toimi toisessa EU-maassa, Norjassa tai Islannissa, neuvontaa ja apua voi saada  Euroopan kuluttajakeskukselta .
 Tilausansoissa yhteystietojen löytäminen saattaa kuitenkin olla käytännössä mahdotonta. Silloin kannattaa olla yhteydessä omaan pankkiin, kertoa siellä kuinka on käynyt, ja toimia pankin ohjeiden mukaan.

"Rakas Jaana..." – Verkkohuijari saattaa tietää nimesi ja missä asut, viestit ovat entistä henkilökohtaisempia


Summary: Virallista neuvotteluehdotusta joudutaan vielä odottamaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Britannian kertoo toimittaneensa EU:lle luottamuksellisia asiakirjoja EU-eroonsa liittyen. Dokumentin kerrotaan sisältävän niitä ideoita, joita Britannialla on brexitin suhteen.
 Nyt toimitettu asiakirja on mitä ilmeisemmin epävirallinen suunnitelma siitä, miten Irlannin ja Britannian välinen rajakysymys ratkaistaan.
 Euroopan komission tiedottaja vahvistaa uutistoimistolle Brysselin vastaanottaneen asiakirjat.
 Suomen pääministeri  Antti Rinne  ja Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  tapasivat eilen ja asettivat Britannialle takarajan.
 Sen mukaan pääministeri  Boris Johnsonin  on tuotava EU:lle esityksensä kirjallisena syyskuun loppuun mennessä.

Britannia on toimittanut EU:lle asiakirjoja brexit-suunnitelmiinsa liittyen


Virheellinen tieto oli kello 6.30, 7.00 ja 7.30 lähetyksissä.

Oikaisu torstaiaamun tv-uutisiin


Summary: Neljän uuden sotalaivan tilaus tuo Rauman seudulle ja koko Satakunnan alueelle positiivisia talousvaikutuksia useiksi vuosiksi.

Hallitus on tänään torstaina tekemässä  lopullisen päätöksen Merivoimien taistelulaivatilauksesta .
 Neljä uutta laivaa rakennetaan Raumalla vuosien 2021–2025 aikana. Sopimuksen arvo on Rauma Marine Constructions Oy:lle noin 600 miljoonaa euroa.
 Sopimuksella on suuri merkitys myös Rauman seudun ja koko Satakunnan työllisyydelle.
 1. Lähes tuhat uutta työpaikkaa Raumalle
 Rauman kaupunginjohtaja  Kari Koski  kertoo, että sotalaivatilaus tuo Raumalle paljon uusia työpaikkoja.
 – Olemme arvioineet, että tilaus tuo Raumalle noin tuhat uutta työpaikkaa viideksi tai kuudeksi vuodeksi.
 Telakalla tullaan tarvitsemaan esimerkiksi eri alojen insinöörejä.
 – Sähkö-, automaatio- ja ICT-alan insinööreillä tulee olemaan kysyntää, Koski arvioi.
 2. Koko Satakunta hyötyy vuosikymmeniä
 Sotalaivatilauksella on suuri merkitys koko Satakunnalle, sanoo Satakunnan maakuntajohtaja  Asko Aro-Heinilä.
 – Työllisyysvaikutus ei pääty siihen, kun korvetit luovutetaan. Laivat tullaan myös huoltamaan ja ylläpitämään Suomessa, joten työvoimaa tarvitaan jatkossakin.
 Aro-Heinilä pitää Satakunnan kannalta erityisen tärkeänä sitä, että meriteollisuuden osaaminen kehittyy. Tätä osaamista voidaan hyödyntää tulevaisuudessa.
 – Se ehdottomasti lisää maakuntamme kilpailukykyä. Töitä tulee riittämään vuosikymmeniksi eteenpäin myös esimerkiksi metalli-, koneistus- ja ilmastointialoilla.
 Rannikkomaakunnalle pärjääminen meriteollisuudessa on suuri voimavara – myös henkisesti.
 – Se luo uskoa, että tälle toimialalle kannattaa kouluttautua.
 3. Töitä riittää, mutta kenelle?
 Yle uutisoi tammikuussa, että  telakoita vaivaa Lounais-Suomessa työvoimapula . Työntekijöitä on tuotu tämän takia ulkomailta.
 – Kotimaisen perinteisen terästyöntekijän osalta markkinat ovat haasteelliset, koska tekijöitä on vähän ja heistäkin iso osa on eläköitymässä, RMC:n toimitusjohtaja  Jyrki Heinimaa  sanoi tammikuussa Ylen haastattelussa.
 Samaan aikaan kuitenkin Turun ja Rauman telakoilla on lähes tuhat työtöntä laivanrakentajaa. Ammattiyhdistyksen mukaan suomalaisten laivanrakentajien työttömyyteen on syynä halpa ulkomainen työvoima, jota telakat käyttävät.
 – Meillä on isot telakat, joissa hintataso on ajanut siihen, että mielellään otetaan ulkomailta työvoimaa, koska se on edullisempaa. Sitä ei pysty kukaan kiistämään, Teollisuusliiton Satakunnan aluepäällikkö  Jouni Nurmela  sanoi alkuvuonna.
 4. Rahaa tulee, iso osa miljoonista jää Raumalle
 Merivoimien taistelulaivatilauksen arvo on RMC:lle noin 600 miljoonaa euroa.
 Kaupunginjohtaja Kari Koski kertoo, että koska sopimus ei ole tähän mennessä ollut varma, ei Raumalla ole myöskään vielä laskettu, kuinka paljon euroja tilaus tuo Rauman seudulle.
 – Sitä aletaan laskea seuraavaksi. Iso osa näistä miljoonista jää Raumalle.
 Maakuntajohtaja Asko Aro-Heinilä sanoo, että tässä vaiheessa on vaikeaa arvioida rahallisia vaikutuksia.
 – Pelkästään laivojen rakentamiseen on arvioitu tulevan noin tuhat henkilötyövuotta. Tässä vaiheessa on mahdoton sanoa, mikä tulee olemaan esimerkiksi työntekijän verotuskunta. Pelkkien veroeurojen arvioiminen on lähes mahdotonta.
 Lue lisää:
 Merivoimien sotalaivatilaukseen Rauman telakalta ja Saabilta lopullinen sinetti – Katso miljardihankinnan tiedotustilaisuus kello 13.25
 Merivoimien uusien sotalaivojen tilaus Rauman telakalta on varmistunut – laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi
 RMC ja Puolustusvoimat allekirjoittivat aiesopimuksen – neljän korvetin rakentaminen alkanee vuonna 2020

Näin Puolustusvoimien iso taistelulaivatilaus hyödyttää Rauman seutua ja koko Satakuntaa – 4 lupaavaa näkymää


Summary: Alle viisivuotiaiden kuolemat laskeneet alle puoleen viimeisen 28 vuoden aikana.

Unicefin mukaan lapsikuolleisuus on laskenut maailmalla huomattavasti viime vuosikymmenten aikana. Vuonna 1990 maailmassa kuoli noin 14,2 miljoonaa alle 15-vuotiasta lasta. Viime vuonna vastaava luku oli 6,2 miljoonaa. Lapsikuolleisuus laski täten noin 56 prosentilla.
 Tästä huolimatta joka viides sekunti lapsi tai nuori menehtyi viime vuonna.
 Maailmanlaajuisesti 85 prosenttia lapsikuolemista tapahtui ensimmäisten viiden elinvuoden aikana. Ensimmäisten viiden elinvuotensa aikana kuoli yhteensä 5,3 miljoonaa lasta. Heistä melkein puolet eli 2,5 miljoonaa kuoli ensimmäisen kuukauden aikana syntymästä.
 Vuonna 1990 alle viisivuotiaita kuoli noin 12,5 miljoonaa.
 Rokotteet ja hygienia vähentäneet kuolemia
 Keskimäärin noin 15 000 alle viisivuotiasta lasta kuoli joka päivä viime vuonna. Vuonna 1990 vastaava luku oli 34 000 ja vuonna 2000 luku oli 27 000.
 Rokottaminen on vaikuttanut lapsikuolleisuuden laskuun. AOP
 Eniten alle viisivuotiaita lapsia kuoli Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Viime vuonna alueella keskimäärin 78 alle viisivuotiasta kuoli tuhatta syntynyttä kohden. Tämä tarkoittaa sitä, että yksi 13 lapsesta kuoli alueella ennen viidettä syntymäpäiväänsä.
 Tämä on 16 kertaa korkeampi lukema kuin korkean tuloluokan maissa, joissa yksi 199 lapsesta kuoli ennen viidettä syntymäpäiväänsä.
 Unicefin mukaan lapsikuolleisuuden laskuun ovat vaikuttaneet muun muassa rokotteet, jotka ovat laskeneet muun muassa keuhkokuumekuolemia.
 Ripuliin liittyvät kuolemantapaukset ovat vähentyneet pitkälti juomaveden, puhtaanapidon ja hygienian parantumisen ansiosta.
 Äitikuolleisuus laskenut kolmanneksen
 Unicef julkaisi tänään myös tuoreen arvionsa äitikuolleisuudesta. Unicefin raportin mukaan toissa vuonna yhteensä 295 000 raskaana ollutta tai synnyttänyttä naista kuoli maailmassa. Kuolleiden määrä on laskenut vuodesta 2000 yhteensä noin 35 prosentilla. Tuolloin vastaava kuolleiden lukumäärä oli 451 000.
 Maailmanlaajuisesti arvioidaan, että sataatuhatta synnytystä kohden kuoli 211 raskaana ollutta tai synnyttänyttä naista.
 Niin kuin lapsikuolleisuudenkin kohdalla äitikuolleisuus on korkein Saharan eteläpuolisessa Afrikassa, jossa rekisteröitiin noin 66 prosenttia kaikista raskaana olleiden tai synnyttäneiden naisten kuolemista.
 Tämän lisäksi myös Etelä-Aasiassa oli poikkeuksellisen korkea äitikuolleisuus. Melkein 20 prosenttia äitien kuolemista tapahtui tällä alueella.
 Hi-viruksen vaikutus äitikuolleisuuteen vähentynyt
 Raskauteen tai synnyttämiseen liittyvät kuolemat ovat kuitenkin laskussa ympäri maailman. Eniten raskauteen liittyvät kuolemat ovat laskeneet Keski- ja Etelä-Aasiassa, Pohjois-Afrikassa sekä läntisessä Aasiassa.
 Ripuliin liittyvät kuolemantapaukset ovat vähentyneet  juomaveden ja hygienian parantumisen ansiosta. AOP
 Erityisenä huomiona Unicef mainitsee, että hi-viruksen vaikutus äitikuolleisuuteen oli toissa vuonna merkittävästi pienempi kuin aiempina vuosina.
 Hiv-epidemian ollessa pahimmillaan vuonna 2005 virus oli epäsuorasti syynä noin 2,5 prosenttiin kaikkien raskaana olevien ja synnyttäneiden naisten kuolemista. Toissa vuonna osuus oli pudonnut alle puoleen ja hi-viruksen osuus äitikuolleisuudesta oli arviolta yhden prosentin luokkaa.
 Suomessa raskauteen liittyvien kuolemien suhdeluku oli toissa vuonna kolme sataatuhatta synnytystä kohden. Suomen äitikuolleisuuslukema on puolittunut sitten vuoden 2000, jolloin suhdeluku oli Suomessa kuusi.

Lapsi- ja äitikuolleisuus ovat laskussa ympäri maailman – eniten kuolemia on Saharan eteläpuolella


Summary: Lauri Sipponen on toiminut Lidlissä siitä lähtien kun yhtiö tuli Suomeen.

Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Lidlin toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  jättää tehtävänsä.
 Uudeksi toimitusjohtajaksi on valittu  Nicholas Pennanen . Pennanen on toiminut konsernin palveluksessa eri maissa ja eri tehtävissä vuodesta 2009 alkaen. Tällä hetkellä hän työskentelee Lidl Suomen johtoryhmässä operatiivisena johtajana.

Lidl Suomen toimitusjohtaja vaihtuu – Lauri Sipponen lähtee yhtiöstä


Summary: Talousjärjestön mukaan maailmantaloutta varjostavat etenkin kauppakiistat.

Teollisuusmaiden talousjärjestön OECD:n pääekonomisti Laurence Boone esittelee Pariisissa maailmantalouden katsauksen, jonka tarkoitus on arvioida, edetäänkö vielä samassa linjassa OECD:n toukokuussa esittämän ennusteen kanssa.
 Katsaus on tulossa saataville iltapäivällä Suomen aikaa  järjestön sivuille .
 OECD-talousjärjestö ennustaa maailmantalouden kasvuvauhdin hidastuvan finanssikriisin aikaisiin lukemiin. Järjestön raportti povaa maailmantalouden kasvavan tänä vuonna 2,9 prosenttia ja ensi vuonna kolme prosenttia.
 Aiemmin OECD:n ennustama kasvuluku oli tälle vuodelle 0,3 prosenttiyksikköä suurempi ja ensi vuodelle 0,4 prosenttiyksikköä suurempi.
 Järjestön mukaan maailmantaloutta varjostavat etenkin kauppakiistat, jotka ovat heikentäneet sijoituksia ja luottamusta talouteen. Euroalueen talouden järjestö ennustaa kasvavan tänä vuonna 1,1 prosenttia ja ensi vuonna tasan yhden prosentin.

OECD:n talousnäkymät synkkenivät – ennustaa kasvuvauhdin hidastuvan finanssikriisi-lukemiin


Summary: Ilmajokelainen kansanedustaja Juha Mäenpää (ps.) toivoo, että tilannetta saadaan selvitellä perhepiirissä.

Kansanedustaja  Juha Mäenpää  (ps.) vastaa puhelimeen Moskovan lentokentällä. Hän on palaamassa kotiin Ilmajoelle Kazakstanista, missä oli seuraamassa poikansa ottelua MM-paineissa.
 Mäenpää kertoo aikaistaneensa kotiinpaluutaan  p erheen kotitalossa tapahtuneen tulipalon vuoksi. Puolitoistakerroksinen  omakotitalo vaurioitui keskiviikkoiltana  tulipalossa Ilmajoella.
 – Ikävältä tuntuu olla reissussa ja kotoa tulee tuollainen ilmoitus. Kyllä minun oli pakko aikaistaa, että pääsen itse näkemään, mitä siellä on tapahtunut, Mäenpää sanoo.
 Mäenpää sai tiedon tulipalosta keskiviikkoiltana ja pian perään soittelivat myös ensimmäiset toimittajat. Hän ei vielä tiedä, onko kotitalo asuinkelpoinen. Hänen tietojensa mukaan tulipalo sai alkunsa keittiöstä, missä tuli on ollut liesituulettimen putkistossa. Pelastuslaitosta Mäenpää kiittelee nopeasta toiminnasta.
 Mäenpää toivoo, että perhe saisi selvitellä nyt tilannetta rauhassa.
 – Ajattelin, että on parasta, jos tämän verran nyt avaa asiaa, niin se jää sivuun sitten uutisoinnista. Se on meidän koti ja haluamme pitää sen omanamme. Jos tätä nyt vatvotaan tämän päivän aikana, mitä vatvotaan.
 Lue lisää:
 Tulipalo vaurioitti omakotitaloa Ilmajoella

Kansanedustaja Juha Mäenpään kotitalon tulipalo sai ilmeisesti alkunsa keittiöstä


Summary: Kymmenessä vuodessa Hääyö-tapahtuma on levinnyt valtakunnalliseksi ilmiöksi Suomessa.

Siilinjärveläiset  Nina Bredenberg  ja  Mika Pöyhönen  ovat yksi kuudesta parista, jotka osallistuvat Siilinjärven kirkon ensimmäiseen Hääyö-tapahtumaan maagisena 19.9.2019 päivämääränä.
 Hääyö-tapahtumalla tarkoitetaan illalla tapahtuvaa vihkitilaisuutta. Muista illan pareista poiketen Bredenbergiä ja Pöyhöstä ei kuitenkaan vihitä avioliittoon, vaan heidän avioliittonsa siunataan kirkossa.
 Kun avioliitto on solmittu maistraatissa tai toisessa kirkkokunnassa, sille voi pyytää kirkollista siunausta.
 Bredenberg ja Pöyhönen karkasivat naimisiin heinäkuussa maistraatissa muutaman todistajan paikalla ollessa.
 – Emme halunneet tehdä naimisiinmenosta isoa numeroa, eikä hirveän moni tiennyt meidän siviilivihkimisestä, Nina Bredenberg kertoo.
 Nyt pari haluaa avioliitolleen siunaamisen Siilinjärven kirkossa osana Hääyö-tapahtumaa.
 – Mielestäni avioliiton kuuluu olla kirkossa kuulutettu. Kun kirkkoherranviraston työntekijä vinkkasi tästä tapahtumasta, ajattelin, että meidän täytyy saada kirkossa siunaus, Bredenberg sanoo.
 Nina Bredenbergin ja Mika Pöyhösen mielestä Hääyö-tapahtuma on vaivaton vaihtoehto avioliiton siunaamiselle. Annika Veteli/Yle
 Vaivattomasti naimisiin
 Suomen evankelis-luterilainen kirkko brändää Hääyö-tapahtumaa vaivattomana tapana mennä naimisiin kirkossa.
 – Monet ajattelevat, että kirkkohäät on vaikea järjestää, ne vaativat paljon rahaa tai, ettei pieniä kirkkohäitä voi järjestää. Näin asia ei missään tapauksessa ole, Vantaan seurakuntien viestintäpäällikkö  Meri-Anna Hintsala  huomauttaa.
 Hääyö-tapahtuman konseptin helppous kerää kiitosta myös siilinjärveläiseltä parilta. He eivät aio valmistautua kirkkoon sen kummemmin tai järjestää siunauksen jälkeen isoja juhlia.
 Kirkkoon mennään työpäivän jälkeen.
 – Mielestäni se on oikein hyvä ja toimiva systeemi, sillä ne tärkeimmät kysymykset esitetään siinä tilaisuudessa parille, Bredenberg kertoo.
 Nina Bredenberg ja Mika Pöyhönen kehuvat Hääyö-tapahtuman helppoutta. Sohvalla myös lapset Stella (vas.) ja Lilja Bredenberg. Annika Veteli/Yle
 Suurin osa Hääyö-tapahtumiin osallistuvista vihitään avioliittoon, mutta osa haluaa avioliiton siunaamisen kirkossa.
 – Jonkin verran on myös avioliiton siunaamisia, jos on esimerkiksi kirkkoon kuulumaton tai muu-uskoinen puoliso, mutta pääsääntöisesti tapahtumissa on avioliittoon vihkimisiä, Hintsala arvioi.
 Kirkon tutkimuskeskuksen johtaja  Hanna Salomäki  arvelee, että halu avioliiton siunaamiseen voi liittyä esimerkiksi perinteisiin.
 – Monella on mielikuva siitä, että vihkitoimitus on tietynlainen, eikä avioliiton siunaaminen poikkea siitä muodoltaan merkittävästi. Ehkä siinä halutaan myös jonkinlainen juhlahetki, Salomäki pohtii.
 Kirkkohäiden suosio jatkaa laskua
 Kirkollisten vihittyjen osuus on ollut laskeva trendi jo usean vuoden ajan.  Siviilivihkimiset ohittivat kirkkohäiden suosion jo vuonna 2014 .
 – Suuntaus on selkeä, mutta kirkkoon kuulumisprosentti selittää tätä osaltaan. Perheen perustamis- tai avioliittoiässä on paljon nuoria aikuisia, jotka eivät kuulu kirkkoon. Tällöin heiltä jäävät kirkolliset toimitukset välistä, kirkon tutkimuskeskuksen johtaja Hanna Salomäki selventää.
 Viime vuonna kirkollisia vihkimisiä oli noin 7 400. Samalla myös avioliiton siunaamiset ovat vähentyneet viime vuosina.
 Nina Bredenbergille ja Mika Pöyhöselle erikoinen päivämäärä avioliiton siunaamiselle oli hauska sattuma. Annika Veteli/Yle
 Mielenkiintoiset päivämäärät näkyvät kuitenkin pieninä piikkeinä häiden suosiossa. Suosituimpia ovat erikoiset päivämäärät, jotka sattuvat lauantaille.
 – Ihmiset valitsevat mielellään sellaisen päivän, joka on jollain tavalla helposti mieleen jäävä. Ne saattavat myös tuntua erityisiltä, Vantaan seurakuntien viestintäpäällikkö Meri-Anna Hintsala pohtii.
 Bredenbergille ja Pöyhöselle erikoinen päivämäärä avioliiton siunaamiselle oli lähinnä hauska sattuma.
 – Toki tuollaisen päivämäärän muistaa paremmin varmaan, Pöyhönen arvelee.
 Vihkimisiä jopa parkkihallissa
 Ensimmäistä kertaa Hääyö-tapahtumaa vietettiin vuonna 2009 Vantaan Pyhän Laurin kirkossa. Nyt kymmenen vuotta myöhemmin tapahtuma on levinnyt valtakunnalliseksi ilmiöksi Suomessa.
 Hääyö-tapahtumat ovat kirkon keino pyrkiä lisäämään kirkollisten vihkimisten suosiota.
 – Erikoistapahtumat ovat tärkeitä, koska ihmiset haluavat erityisen, mutta itselle sopivan tavan päästä naimisiin, Vantaan seurakuntien viestintäpäällikkö Meri-Anna Hintsala kertoo.
 Vihkimisiä on järjestetty esimerkiksi vanhoissa kivikirkoissa ja jopa parkkihallissa.
 – Suunnitteilla on, että voitaisiin hyödyntää tunturikappeleita ja järjestää Hääyö-tapahtuma vaikka hiihtohississä. Tapahtumien avulla haluamme tuoda vihkitoimituksen tähän päivään, Suomen evankelis-luterilaisen kirkon koordinaattori  Henna Ahlfors  kaavailee.
 Nina Bredenbergin mielestä Hääyö-tapahtumassa ei ole liukuhihnamaisuutta. Annika Veteli/Yle
 Vaikka illan aikana alttarille astelee useampi pari vihittäväksi, pienellä jännityksellä iltaa odottavat Bredenberg ja Pöyhönen tyrmäävät ajatuksen liukuhihnamaisuudesta.
 – Kyllä me saamme tilaisuudesta meidän näköisen. Olemme tavanneet papin ennakkoon, niin tiedämme mitä tulevan pitää. Tilaisuus on juuri sopiva meille, Bredenberg kertoo.
 Miltä avioliittoon vihkiminen esimerkiksi hiihtohississä kuulostaa? Aiheesta voi keskustella klo 17:ään saakka.
 Lue lisää:
 Siviilivihkimiset ensimmäistä kertaa kirkkohäitä suositumpia
 Alttarille astellaan yhä harvemmin – Vielä 30 vuotta sitten kesälauantait täyttyivät vihkiseremonioista
 Suomalaiset avioituvat esikoisen synnyttyä – "Yhteiset lapset ovat niin sitova päätös, että se on melkein jo aamen"

Iltavihkimiset houkuttelevat pareja avioon 19.9.2019 – Nina Bredenberg ja Mika Pöyhönen haluavat kirkkohäät, vaikka niiden suosio on laskussa


Summary: Sää on nyt harvinaisen huonosti ennustettavaa. Sen kuitenkin uskaltaa sanoa, että syksyistä on.

Kesä tuntuu jatkuneen tänä vuonna niin pitkään, että monet ovat olleet ällikällä lyötyjä viime päivien koleudesta. Toiveissa elää vielä uusi lämmin jakso, mutta sellaista Ylen meteorologi  Seija Paasonen  ei ennusta.
 – Joitakin päiviä sitten näytti vielä siltä, että ensi viikon alkupuolella olisi lämmintä. Nyt malleista näkee, että kaikkein lämpimin ilma suuntautuu kaakkoon Suomen eteläpuolelta, Paasonen sanoo.
 Sää on nyt harvinaisen huonosti ennustettavaa. Suihkuvirtauksen liikkeistä riippuu, millaiseksi Suomen sää muotoutuu viikonlopusta eteenpäin.
 – Numeeriset ennusteet ovat päivästä toiseen antaneet erilaisia ratkaisuja, ja tällä hetkellä jopa kolmannesta ennustuspäivästä eteenpäin alkaa olla suurta epävarmuutta, Paasonen päivittelee.
 Viikonloppu on sateinen, Turussa ehkä lämmintä
 Tänään torstaina ja huomenna perjantaina tuuli käy kylmältä kantilta ja sää on vilpoisaa koko maassa. Lauantaina riesana ovat sateet. Rovaniemen pohjoispuolella tulee räntää ja eteläpuolella vettä.
 Lapissa on lauantaina muutama lämpöaste, Etelä- ja Keski-Suomessa 7–11 astetta.
 Jos jossain päästään viikonloppuna nauttimaan vähän paremmasta säästä, se on Lounais-Suomessa.
 – Jos pilvipeite rakoilee siellä, lauantaina lämpöä saattaa olla 12–13 astetta. Jos oikein paistaa, voi olla jopa 15 astetta. Kyseessä saattaa tosin olla vain hetken hurma, Paasonen tuumaa.

 Sunnuntaina on luvassa hieman kuivempaa kuin lauantaina, mutta silloinkaan ei sateilta kokonaan vältytä.
 Paasonen muistuttaa, että syyskuun säähän kuuluu se, ettei aurinko enää jaksa lämmittää samalla voimalla kuin kesällä.
 – Näin syksyllä lämmin, kostea ilma tekee sumuja. Aurinko ei välttämättä enää jaksa hajottaa yöllä syntynyttä sumupilveä, mikä sekin vaikuttaa ennustettavuuteen, Paasonen kuvailee.

Lämmön paluusta on turha haaveilla – Ylen meteorologi: "Turussa voi olla lauantaina hetken hurma"


Summary: Itä-Afrikka on nyt maailman nopeimmin kasvava talousalue, mutta suomalaisyritykset eivät ole sitä löytäneet vieläkään. Kasvuvauhti ohittaa Kiinan.

Patrick Mweheiri  on paluumuuttaja – Ugandaan.
 New Yorkin ja Lontoon kansainvälisissä pankkijäteissä vietetyn yhdeksän vuoden jälkeen hänet pestattiin kotimaan Ugandan suurimman pankin, Stanbicin toimitujohtajaksi.
 Paluuta Kampalaan puolsi se, että Ugandan ja muunkin Itä-Afrikan talous porskuttaa. Mweheirillä on vankka usko myös maansa tulevaisuuden talousnäkymiin.
 Patrick Mweheiri teki uraa New Yorkin ja Lontoon finanssialalla, mutta palasi kotikaupunkiinsa Ugandan Kampalaan maan suurimman pankin toimitusjohtajaksi.  Hän vieraili syyskussa Helsingissä Itä-Afrikan sijoitusseminaarissa. Markku Rantala / Yle
 Ugandan talouskasvu  on rauhoittunut 1990-luvun jopa kymmenestä prosentista, mutta silti lähivuosien noin kuusi prosenttia on vauhti, josta Euroopassa ei edes haaveilla. Vauhti on nyt maailman nopeimpia ja se on ohittamassa jopa Kiinan kasvun.
 Juuri siksi Mweheiri vierailee Helsingissä seminaarissa, jossa yritetään rohkaista suomalaisia yrityksiä itäisen Afrikan eli erityisesti Ugandan, Kenian, Ruandan ja Tansanian markkinoille.
 – Jos ajattelet sijoittamista tulevaisuuteen, Itä-Afrikkaa ei vain voi jättää huomioimatta.
 Mweheiri muistuttaa, että vaikka alueen bruttokansantuote asukasta kohti on pieni, se kasvaa vauhdilla ja jopa kaksinkertaistuu kymmenessä vuodessa.
 Suomessa väki vanhenee, Itä-Afrikassa tuplaantuu
 Myös väestön ennustetaan kaksinkertaistuvan. Tällä hetkellä Keniassa, Ruandassa, Tansaniassa ja Ugandassa on runsaat 160 miljoonaa asukasta.
 Samaan aikaan Suomessa ja muuallakin Euroopassa tuskaillaan hiipuvaa talous- ja västökehitystä.
 Uganda pääkaupunki Kampala kasvaa vauhdilla. Asukkaita on nyt 1,3 miljoonaa.  Dai Kurokawa / EPA
 Kaikesta huolimatta Suomen ja koko Itä-Afrikan välisen kaupan arvo on alle 60 miljoonaa euroa.  Tullin vientitilastossa  ei juuri mittari värähdä. Suurelta osin vienti muodostuu puutavarasta.
 Ja tämän vuoden alussa vienti Suomesta kaikkiin Afrikan maihin laski entisestään.
 Liian suuri Afrikka
 Pelkäävätkö suomalaisyritykset esimerkiksi kehittyvän alueen liiketalousriskejä?  Suomalaisen liikemiehen kuolema  hotellissa Kampalassa ei sekään ole omiaan houkuttelemaan yrityksiä maahan.
 Mutta Afrikan talouskehitystä vuosikymmeniä seurannut Maailmanpankin entinen johtaja  Ritva Reinikka  sanoo, että selitys suomalaisten varovaisuuteen on yksinkertaisempi.
 Heikki Tuuli
 – Rohkeutta yrityksillä olisi, mutta Afrikan markkinat ovat niin laaja kenttä, että ei tiedetä mistä alkaisi. Tietämyksen lisääminen olisi tärkeää.
 Reinikka on ollut Maailmanpankin Afrikkaan liittyvissä tehtävissä vuodesta 1993 lähtien. Ensin hän oli maajohtaja Etelä-Afrikassa ja vuosina 2010–13 hän toimi Afrikan inhimillisen kehityksen johtajana Maailmanpankissa.
 Kiina ehti jo jarrutusvaiheeseen
 Samalla kun Euroopassa ihmetellään mistä yritykset löytäisivät kasvumahdollisuuksia, Kiina on jo eri puolilla Afrikkaa liikkeellä – ja ollut kiihtyvästi koko 2000-luvun.
 Nyt kiihdytysvaihe on päättymässä.
 Ugandassakin on seurattu Kiinan mielenkiinnon kovaa kasvua Afrikan teiden, siltojen, aurinkovoimaloiden ja öljyputkien rakentamiseen. Mutta kiinnostuksen nähdään nyt taittuneen.
 Mweheiri selittää syitä käänteeseen.
 Vaurastuminen ja keskiluokan kasvu näkyy  myös liikenteessä.  Petteri Juuti / Yle
 Hänen mukaansa rakennusprojektit ovat olleet pääosin valtiollisia hankkeita. Kiina on rahoittanut afrikkalaisvaltioita, jotka ovat ostaneet rakennusprojektien toteutuksen kiinalaisilta. Valtionvelasta kasvava osuus on peräisin Kiinasta.
 – Tämä on tulossa tiensä päähän. Monilla Afrikan mailla alkaa tulla vastaan velkakatto, 50 prosenttia bkt:sta. Ne eivät voi lainata enempää.
 Kiinan mielenkiinto on viilentynyt sitä mukaan, kun  Afrikan maiden velka  lähestyy riskirajoja.
 Maailmanpankin mukaan Saharan eteläpuolisista maista lähes puolet oli viime vuoteen mennessä velkaongelmissa tai lähellä niitä. Viidessä vuodessa osuus on kaksinkertaistunut.
 Tuokaa rahaa niin paljon kuin voitte
 Mweheirin mukaan ratkaisu ei ole kuitenkaan luopua energia-, liikenne- ja muiden perusrakenteiden kehittämisestä.
 – Omat rahat eivät siihen riitä, vaan sijoituksia on pystyttävä houkuttelemaan muualta.
 Yhdeltä valtiolta tulevan rahoituksen sijaan hän haluaisi nähdä ulkomaisia, yksityisiä investointeja.
 Itä-Afrikan maissa perusinfrastruktuurin rakentamiseen menee yli kolmasosa bkt:sta. Rahaa tarvittaisiin silti huomattavasti enemmän, mutta veroja ei ole Mweheirin mukaan varaa korottaa.

 Pankkiiria ei huolestuta sekään, että monikansalliset yhtiöt pääsisivät hyötymään kehittyvän maan rakentamisesta. Investoinnit ovat tervetulleita, vaikka korko niistä menisikin ulkomaille.
 – Monikansalliset yhtiöt voivat tulla, tuoda rahansa aamulla ja viedä iltapäivällä. Joka tapauksessa ne investoivat maahan ja luovat tuottoa. Olen ehdottomasti siinä leirissä, jonka mukaan rahaa saa tuoda niin paljon kuin pystyy.
 Suomalaisen koodin voi kääntää swahiliksi
 Helsingissä vierailleella pankinjohtajalla löytyy myös vinkki suomalaisille digitaalisia pankki-, terveys- tai energiapalveluja kehittäville yhtiöille.
 Sen sijaan, että yrittää Helsingissä myydä vaikkapa pankkisovellusta viidelle miljoonalle asiakkaalle, se kannattaa tarjota Itä-Afrikkaan, jossa maksuliikenne on siirtymässä käteisrahasta suoraan mobiilimaksamiseen ilman pankkikorttien välivaihetta.
 – Esimerkiksi pankkipalveluihin liittyvän sovelluskoodiin voi kääntää swahiliksi ja jakaa 18–19 miljoonalle käyttäjälle, Mweheiri yllyttää.
 Helsingissä syyskuun alussa pidetystä ensimmäisestä  Pohjoismaiden ja Itä-Afrikan yritysseminaarista pyritään tekemään vuosittain toistuva  ja laajentuva tapahtuma.
 Tilaisuudessa puhunut Reinikka ihmettelee, että tällainen tapahtuma järjestettiin vasta nyt.
 – Investointifoorumi oli hyvä lähtölaukaus yhteistyölle. Esimerkiksi Slush oli aluksi pienempi kuin tämä, Reinikka vertailee.
 Lue myös:
 Yle tapasi Afrikan uudet kiinalaiset omistajat – "Etiopiasta voi tulla maailman tehdas"

Kiina rakensi Afrikan tiet, sillat ja voimalat velaksi – nyt sijoituskiinnostus velkaantuneeseen maanosaan hiipuu ja Suomi ei koskaan ehtinyt mukaan


Summary: Julkisten ja hyvinvointialojen ammattiliitto JHL vaatii avointa keskustelua muutosten syistä ja työehdoista.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL arvostelee kovin sanoin Rauman kaupungin ruoka- ja puhtauspalvelujen ulkoistusaikeita. Liiton mielestä jättiulkoistuksia on valmisteltu salaisesti.
 Kannanotossaan liitto vaatii avointa keskustelua muutosten syistä ja tulevista työehdoista. JHL:n Satakunnan aluepäällikkö  Seija Johansson  kummastelee, että Vahva ja vakaa Rauma -talousohjelman ohjausryhmän jäseniä on kielletty puhumasta tulevista muutoksista kenellekään.
 – Onko tämä suuntaus, jolla kunnat tulevaisuudessa vievät suunnitelmiaan läpi, aluepäällikkö Johansson kysyy.
 Liiton toimialajohtaja  Håkan Ekström  vieraili torstaina Raumalla Nanun keskuskeittiössä tutustumassa tilanteeseen. Liiton puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  puolestaan aikoo osallistua ulkoistamisia vastustavaan toritapahtumaan lokakuussa.
 Osa Rauman säästökampanjaa
 Ulkoistussuunnitelma koskee lähes 300 työntekijää. JHL:n mukaan siinä ei ole otettu huomioon kaikkia kustannuksiin ja palveluiden laatuun vaikuttavia tekijöitä. Liitto painottaa, että ulkoistaminen ei saa heikentää työntekijöiden työehtoja.
 – Halvemmat ruoka- ja puhtauspalvelut tarkoittavat palkkatasosta ja muista työsuhteen eduista tinkimistä. Ei ole reilua, että pienipalkkaisten ammattilaisten elantoa kurjistetaan, sanoo toimialajohtaja Ekström.
 Ulkoistussuunnitelma kuuluu Rauman talouden tasapainottamispakettiin. Rauman kaupunginvaltuusto päättää mahdollisesta ulkoistamisesta marraskuussa.

JHL arvostelee Raumaa ulkoistamissuunnitelman salailusta – ulkoistus uhkaa 300 ruoka- ja puhtauspalvelujen työntekijää


Summary: Näyttelijä Pavel Ustinov asianajajineen on valittanut vankeustuomiostaan.

Venäjällä syyttäjä on esittänyt näyttelijä  Pavel Ustinovin  päästämistä pidätyskeskuksesta vapaaksi odottamaan seuraavaa oikeuskäsittelyään. Asiasta kertovat venäläisviestimet.
 Ustinovin tapaus on nostattanut suuren kohun ja vastalauseryöpyn Venäjällä sen jälkeen, kun moskovalainen oikeusistuin tuomitsi maanantaina Ustinovin 3,5 vuodeksi vankeuteen väkivallasta poliisia kohtaan. Ustinov asianajajineen on valittanut tuomiosta.
 Tuomion mukaan Ustinov vastusti väkivaltaisesti kiinniottoa elokuun alussa pidetyssä opposition mielenosoituksessa. Kiinniottotilanteessa kuvatulla videolla Ustinov ei kuitenkaan näyttänyt tekevän vastarintaa poliiseja kohtaan.
 Oikeus ei suostunut katsomaan puolustuksen esittämää videota.
 Tapauksen vetoomustuomioistuinkäsittelyn on määrä alkaa ensi viikolla.
 Ustinov on itse kertonut, ettei hän ottanut osaa opposition mielenilmaukseen, vaan osui paikalle sattumalta.
 Tuomio on synnyttänyt pienen kansanliikkeen Ustinovin tueksi. Sadat ihmiset jonottivat keskiviikkona presidentinhallinnon edessä päästäkseen pitämään kylttiä Ustinovin ja muiden kesän mielenosoituksissa pidätettyjen tueksi. Tukea on osoitettu runsaasti myös sosiaalisessa mediassa .
 Internet-adressi  Ustinovin vapauttamisen puolesta on kerännyt lyhyessä ajassa yli 130 000 allekirjoitusta.
 Lue myös:
 Näyttelijät jonottavat Moskovassa osoittaakseen mieltään vankeustuomion saaneen kollegansa puolesta – "Kyse ei ole politiikasta vaan inhimillisistä tunteista"
 Mielenosoituspaikalle osuneelle näyttelijälle ankara tuomio Venäjällä – Julkisuuden henkilöt ryhmittyivät tuomitun tueksi: Minä olen Pavel Ustinov

Venäjällä syyttäjä lievensi kantaansa: poliisin vastustamisesta tuomittu näyttelijä saattaa päästä vapaalle odottamaan jatkokäsittelyä


Summary: Poliisin kertoman mukaan epäillyt hyväksikäytöt ovat tapahtuneet netin välityksellä viime ja tänä vuonna.

Syyttäjä on nostanut syytteitä jutussa, jossa 29-vuotiasta espoolaismiestä on epäilty kymmenistä tyttöihin kohdistuneista seksuaalirikoksista.
 Syyttäjä  Annamari Lappalainen  kertoo STT:lle, että hän on toimittanut käräjäoikeuteen yhteensä 48 syytekirjelmää. Niistä 11 koskee törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä ja 36 perusmuotoista lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä. Lisäksi miestä syytetään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä.
 Poliisin mukaan epäillyt hyväksikäytöt tapahtuivat netin välityksellä viime ja tänä vuonna. Uhrit ovat eri puolilta Suomea ja iältään 9–15-vuotiaita.
 Aiheesta aiemmin:
 Poliisi epäilee miestä poikkeuksellisen laajasta lapsiin kohdistuneesta seksuaalirikosten sarjasta – "Tapahtunut sosiaalisen median sovelluksissa"

Kymmenien tyttöjen hyväksikäytöstä epäillylle espoolaismiehelle syytteet – mukana törkeitä rikoksia


Summary: Kaksi loukkaantui vakavasti.

Kalajoella Kalajoentiellä viisi ihmistä on loukkaantunut kahden henkilöauton nokkakolarissa aamupäivällä. Kaksi heistä loukkaantui vakavasti ja kolme lievemmin, kertoo Jokilaaksojen pelastuslaitos.
 Kalajoentie on tällä hetkellä poikki. Onnettomuuden syystä tai ajonopeuksista ei ole tietoa, pelastuslaitos ilmoittaa.
 Poliisi tutkii tapahtunutta.

Viisi loukkaantui kolarissa Kalajoella


Summary: SAK:lle työnantajien ehdottama ansiosidonnaisen työttömyysturvan porrastus ei ole aiemmin maistunut - nyt ehdotus tulee palkansaajapuolelta Akavalta.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Akavan ehdottamassa mallissa ansiosidonnainen työttömyysturva olisi alussa nykyistä suurempi, siten se asteittain alenisi, mutta lopuksi alenemisen mukana menetetty korvaus palautettaisiin palkintona työllistymisestä. Mallin tarkoitus on kannustaa työttömiä työnhakuun.
 Ehdotus on vasta alustava, eikä siinä vielä puhuta tarkasti siitä, kuinka paljon ansiosidonnaista työttömyysturvaa alennettaisiin alkuvaiheen jälkeen ja työttömyyden pitkittyessä.
 Akavan mukaan uusi malli ei muuttaisi työttömyysturvan kestoa eikä sen rahoituksen kokonaismäärää.
 Nykyinen ansiosidonnainen työttömyysturva maksetaan samansuuruisena koko työttömyyden ajan ja turvan kesto riippuu työttömyyttä edeltävästä työhistoriasta ja työttömän iästä. Jos työhistoriaa on koossa yli kolme vuotta maksetaan tasaista ansiosidonnaista työttömyysturvaa 400 päivältä ja jos työhistoriaa on enintään kolme vuotta, maksetaan työttömyyskorvausta enintään 300 päivää.
 Työttömyyskorvausta voi saada 500 päivää, jos ikää on 58 vuotta ja työhistoriaa vimeisen 20 vuoden aikana vähintään viisi vuotta.
 Kuuma peruna järjestöjen työllisyysryhmään
 – Akavan ehdotuksen ydinajatus on, että työttömyyden pitkittyessä osa työttömyysetuudesta siirretään sivuun. Työllistymisen jälkeen tämä etuuden osa maksetaan henkilölle eli palautetaan, sanoo Akavan ekonomisti  Heikki Taulu  tiedotteessa.
 Taulun mukaan menetetyn etuuden maksaminen takaisin toimii kannustimena työllistyä.
 Ansiosidonnaisen työttömyysturvan uudistamisesta on tulossa kuuma peruna työmarkkinoiden keskusjärjestöjen työllisyystyöryhmään, jolta hallitus on pyytänyt keinoja työllisyyden parantamiseksi.
 Eilen A-studion keskustelussa Elinkeinoelämän keskusliiton EK:n toimitusjohtaja  Jyri Häkämies  piti työttömyysturvan porrastamista yhtenä tärkeimmistä työllisyyden parantamiseen tarvittavista keinoista. Suomen ammattiliittojen keskusjärjestön SAK:n puheenjohtaja  Jarkko Eloranta  totesi samassa yhteydessä että SAK:lle porrastus ei maistu.
 Työttömyyturvan muuttaminen on perinteisesti ollut työelämän järjestöjen kesken hankalimpia kysymyksiä, ja siksi korkeakoulutettuja edustavan Akavan aloite sohaisee ampiaispesää.
 Aikaisemmin myös Kuntatyönantajat KT on ehdottanut mallia, jossa työttömyysturvan kesto ja rahoitus pysyisivät ennallaan, mutta porrastus alentaisi maksettavaa korvausta työttömyyden pitkittyessä.
 Myös Elinkeinoelämän keskusliitto EK on pitänyt työttömyysturvan porrastusta jo pitkään esillä tärkeänä keinona työllisyyden parantamiseksi, mutta puhumatta rahoitustason säilyttämisestä.
 SAK:ssa porrastusajatuksia on vastustettu, koska ne on mielletty leikkauksiksi tai vaikutuksiltaan mitättömiksi. SAK:n ekonomistin  Ilkka Kaukorannan  mukaan SAK ei kuitenkaan periaatteessa vastusta kannustamista työllisyyteen, jos löytyy vaikuttavia malleja, joilla ei heikennetä heikoimmassa asemassa olevien tilannetta.
 Miten sosiaaliturva toimisi hampurilaismallissa?
 Akavan ehdotus on uusi aloite kannustavuuden rakentamiseksi ainakin teoriassa ilman varsinaisia leikkauksia tai kustannusten lisäyksiä, mutta se jättää avoimeksi paljon kysymyksiä esimerkiksi täydentävän sosiaaliturvan suuntaan.
 Jos työttömyystyurvan aleneminen johtaisi esimerkiksi sosiaaliturvan tarpeeseen työttömyyden pitkittyessä, miten se vaikuttaisi työllistymisen yhteydessä kannustuspalkintona maksettavaan työttömyysedun palautukseen? Voisiko sivuun siirretyn turvan saada työllistymispalkintona täysimääräisenä takaisin, vaikka se olisi osittain kompensoitu esimerkiksi asumistuella
 Akavan ekonomistin Heikki Taulun mukaan mallin yksityiskohdat suhteessa sosiaaliturvaan selviävät vasta jatkovalmistelussa. Myös tyllisyyden pitkittyessä sivuun siirrettävän ja työllistymisen yhteydessä palautettavan ansioturvan määrä on vasta hahmottelun asteella.
 Akavan esimerkkilaskelmassa työttömyysetuudan taso on 1500 euroa / kk. Kolmen kuukauden jälkeen sivuun alettaisin siirtää kolme prosenttia joka kuukausi ja kuuden kuukauden jälken kuusi prosenttia kuukaudessa. Vuoden työttömyyden jälkeen sivuun olisi näin laskien siirretty 675 euroa, jonka henkilö saisi takaisin työllistyessään.

Uusi ratkaisuehdotus työllistämisongelmaan: Työttömyysturva leikkuriin – mutta jos työtä löytyy niin leikatut rahat saa takaisin


Summary: Palkka on myös ihmisarvon mitta, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kävin syksyllä ensimmäistä kertaa elämässäni Venäjällä, Pietarissa. Kaupunki teki vaikutuksen, kuinkas muuten. Se oli loistelias, kaunis, pompöösi. Jo ensimmäisen vartin jälkeen käsitin, miksi vallankumous lähti sieltä. Kun jokaisella ylimystön edustajalla on Eduskuntatalon kokoinen arkiasunto ja parin kilometrin päässä samankokoinen kesämökki, en ihmettele, että rahvasta on alkanut vähän ottamaan niin sanotusti pannuun.
 Luulen, että vähän jotain samantapaista on ilmassa nytkin, meidän ajassamme. En tarkoita että meillä olisi nälkäänäkeviä maaorjia tai edes että kukaan jaksaisi nousta Netflixin äärestä tekemään vallankumousta, mutta eriarvoistuminen alkaa olla käsin kosketeltavaa, eikä se ole hyvä asia. Ei niiden näkökulmasta, jotka jäävät ilman suklaavanukasta, mutta ei myöskään yhteiskunnan yleisen vakauden kannalta.
 Väitän, että ihminen on sellainen otus, että epäreiluuden tunne painaa enemmän kuin juuri mikään.
 Posti on hyvä esimerkki . Minulla on heidän sähläämiseensä henkilökohtainen side, sillä lapsemme – täysi-ikäinen jo – tarvitsi työtä ja sai sitä Postista - samana päivänä kun he laskivat palkkoja. Lopputuloksena hänen tuntipalkkansa on kympin. Se on siis kahdeksankymppiä päivässä ja 1600 euroa kuussa. Lapsi asuu vielä kotona ja jääkaappiinkin ilmestyy kuin ihmeen kaupalla ilmaista ruokaa, joten se on hänelle suorastaan mainio palkka.
 Mutta jos tuosta pitäisi maksaa eläminen, niin itkuhan siinä tulisi. Pääkaupunkiseudulla se ei edes onnistuisi, mutta täällä Turun suunnallakin tekisi tiukkaa. Verojen ja vuokran jälkeen käteen jäisi noin tonni. Ei siinä nälkään kuolisi, mutta kovasti ei myöskään tulevaisuutta suunniteltaisi ja jos pesukone menisi rikki niin huonompi homma.
 Sittemmin Posti hieman pyörsi puheitaan  ja ainakin vanhoihin  palkkoihin tulee parin vuoden siirtymäaika  - mutta palkanalennus on siis joka tapauksessa tulossa. Ja toki näitä huonosti palkattuja kympin töitä löytää muualtakin. Suomessa nimittäin tekevälle on töitä, ei se siitä ole kiinni. Vaan paneehan se miettimään toimintastrategiaa, jos saa suurin piirtein saman elintason, kun ei tee mitään tai jos paiskii hommia kahdeksan tuntia päivässä.
 Vaikka itse olen sitä mieltä, että töiden tekeminen on aina järkevää, koska se antaa elämälle mieltä, niin tuossa onkin kysymys siitä, mikä tuntuu reilulta. Väitän, että ihminen on sellainen otus, että epäreiluuden tunne painaa enemmän kuin juuri mikään. Jos kokee, että minua on kohdeltu epäreilusti, ei se tunne jätä rauhaan. Se kalvaa ja syö ihmistä. Kyse ei silloin ole sadasta eurosta sinne tai tänne, vaan siitä kokonaisvaltaisesta tunteesta, että minä en ole arvokas.
 Olisi kapitalistinkin etu, ettei puolta kansakuntaa vituttaisi joka aamu kun pitää mennä työhön josta saatavalla palkalla ei elä.
 Kun samaan aikaan saa lukea  lehdistä ihmisten 80 000 euron kuukausipalkoista, jotka ovat täysin ei-ansaittuja, niin se vain alleviivaa tätä arvottomuuden tunnetta. Yksityiset yritykset tietenkin voivat maksaa johtajilleen mitä haluavat, mutta ei kukaan oikeasti ole miljoonien arvoinen paitsi ehkä  Kim Kardashianin  vasen tissi, mikä kertookin maailmasta kaiken oleellisen. Mutta ei yksikään oikea johtaja ole, mistä todisteena sekin, että aina lopulta ne saavat potkut (ja triljoonan niistä potkuista).
 Eikä fiilistä paranna yhtään se, että suuryritykset kiertävät verojakin niin vikkelään, etteivät ehdi edes innovoida kun ovat siitä kaikesta kiertämisestä niin pää pyörällään. Johto palkitaan, osakkeenomistajat palkitaan, ainoa jota ei palkita ja joka maksaa säntillisesti veronsa, on työntekijä, jolle siis yhä useammin maksetaan liian pientä palkkaa. Sen seurauksena moni joutuu turvautumaan esimerkiksi asumistukeen, mikä on nöyryyttävää: aikuiset ihmiset eivät pärjää omillaan!
 Olisi äärimmäisen tärkeää, että ihmiset kokisivat, että heitä arvostetaan  ja heidän työpanoksensa on tärkeä. Ja että se arvostus näkyisi ennen kaikkea palkkapussissa. Ymmärrän tietenkin, että kapitalismin ideaan ei kohtuus oikein kuulu. Silti. Olisi kapitalistinkin etu, ettei puolta kansakuntaa vituttaisi joka aamu kun pitää mennä työhön josta saatavalla palkalla ei elä.
 Siksi kannatan perustuloa. Perustulo takaisi sen, että jokainen voisi elää itseään kunnioittaen eikä Kelan mielivallan alla. Tehtäisiin työtä ja jos palkka olisi pieni, siihen saisi automaattista kompensaatiota. Muut tuet mäkeen niin järjestelmästä tulee sellainen johon on varaa sekä aina töihin kannustava. Byrokratiakin pienenee (mistä syystä byrokraatit vastustavat ideaa).
 Ja tehdään nyt taas selväksi: perustulo ei siis tarkoittaisi, että esimerkiksi minä tai kukaan muukaan keski- tai hyvätuloinen saisi euroakaan, siitä pitäisi verottaja huolen. Niin kuin toki pitää jo nykyäänkin varsin kunnioitettavasti, kiitos vain!
 Ja, ai niin, kaikkein paras olisi tietenkin jos alun alkaen ihmisille maksettaisiin sellaista palkkaa, että tulisivat sillä toimeen.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka eksyy vapaa-aikanaan kernaasti konkreettisiin ja selkeisiin remonttihommiin.
 Aiheesta voi keskustella 19.9. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Pekka Mattilan kolumni: Miksi valtionyhtiön hyvä hallitus on jokaisen suomalaisen etu

Roope Lipastin kolumni:  Parasta työn arvostusta on palkka


Summary: Ilmaisku kohdistui viljelmille, itsemurhapommi räjähti sairaalan lähellä.

Ainakin 30 siviiliä on kuollut ja 40 loukkaantunut ilmaiskussa Itä-Afganistanissa.
 Iskun oli alun perin tarkoitus osua isis-taistelijoiden piilopaikkaan, mutta se osuikin pinjansiemenviljelmälle. Iskun takana ovat Yhdysvaltain tukemat Afganistanin turvallisuusjoukot. Asiasta kertovat maan hallituslähteet uutistoimisto Reutersin mukaan.
 Lisäksi Etelä-Afganistanissa 20 ihmistä on kuollut itsemurhapommittajan räjäyttämään pommiin lähellä paikallista sairaalaa. Pommi oli uutistoimisto AP:n mukaan kuorma-autossa, ja se tuhosi myös sairaalarakennusta. Iskussa haavoittui viranomaistietojen mukaan 90 henkilöä.
 Taliban on ilmoittanut olevansa itsemurhaiskun takana. Talibanin tekemät iskut ovat jatkuneet miltei päivittäin siitä lähtien, kun rauhanneuvottelut Yhdysvaltain kanssa menivät jäihin aiemmin tässä kuussa.
 Viimeksi tiistaina itsemurhaiskuissa pääkaupungissa Kabulissa ja pohjoisessa Parwanin maakunnassa kuoli lähes 30 ihmistä.
 Väkivalta ja iskut ovat lisääntyneet Afganistanissa vaalien alla. Presidentinvaalit pidetään 28.9.
 Lue lisää:
 Vaalit lähestyvät, väkivalta lisääntyy Afganistanissa – isku presidentin kampanjatilaisuuteen

Afganistanissa tuhoisa päivä – jopa 50 ihmistä on kuollut kahdessa erillisessä iskussa


Summary: Käräjäoikeus hylkäsi tapahtumajärjestäjän yrityssaneeraushakemuksen.

Tapahtumajärjestäjä Live Entertainment Finland on asetettu konkurssiin. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus hylkäsi yhtiön yrityssaneeraushakemuksen maanantaina antamassaan päätöksessä.
 Käräjäoikeus hylkäsi myös konkurssimenettelyn lykkäystä koskevan hakemuksen ja asetti Live Entertainment Finlandin konkurssiin tästä päivästä lähtien.
 Yhtiön mukaan jo sovitut konsertit toteutuvat suunnitelmien mukaisesti. Yhtiö on tunnettu myös nimellä Eastway Live.
 Live Entertainment Finland hakeutui yrityssaneeraukseen maaliskuussa pian sen jälkeen, kun verohallinto oli hakenut yritystä konkurssiin. Taloussanomat kertoi helmikuussa, että verottajalla on yhtiöltä saatavia yhteensä noin 660 000 euroa.
 Yrityssaneeraushakemuksensa yhteydessä Live Entertainment Finland kertoi, että suurin velkojataho on yhtiön omistaja itse yksityishenkilönä sekä muiden yhtiöidensä kautta. Yrityssaneeraukseen hakeutuminen on keino pystyä jatkamaan yhtiön toimintaa normaalisti tulevaisuudessa.
 Konkurssissa puolestaan pyritään muuntamaan velallisen omaisuus rahaksi ja jakamaan se velkojille.
 Lue lisää :
 Suomen suurimpiin lukeutuva tapahtumajärjestäjä hakeutumassa yrityssaneeraukseen

Suomen suurimpiin tapahtumajärjestäjiin lukeutuva Live Entertainment Finland asetettu konkurssiin


Summary: Kanerva menehtyi Tornion terveyskeskuksessa maanantaina.

Suomen vanhin lotta, torniolainen  Saara Kanerva  on kuollut. Kanerva oli kuollessaan 107 vuoden ikäinen.
 Asiasta  tiedotti internetsivuillaan  Sotaveteraanit ry. Järjestön mukaan Kanerva oli kaatunut ja menehtynyt kaatuessaan saamiinsa vammoihin myöhemmin terveyskeskuksessa.
 Kanerva vietti viime vuotensa Torniossa Saarenvireen palvelukodissa. Hän oli syntyisin Kangasalta Pirkanmaalta, mutta muutti Tornioon vuoden 1918 sisällissodan taisteluiden tieltä.
 Kanerva oli ansioitunut ja palkittu maanpuolustustyöstään ja toimi aktiivisesti lukuisissa järjestöissä. Hän vaikutti myös luottamustehtävissä sekä seurakunnassa että kaupungin toiminnassa.
 Kanervan kuolemasta kertoi ensin  Ilta-Sanomat .
 Lue myös:
 Suomen tiettävästi vanhin lotta: "Kunpa Suomi saisi itsenäisenä olla vielä toiset 100 vuotta, sitten se kestäisi iankaikkisesti"
 Senioriopettajat kokosivat muistonsa kouluajoista yksiin kansiin – iäkkäin muisteluihin osallistunut on 104-vuotias opettaja

Suomen vanhin lotta Saara Kanerva, 107, on kuollut


Summary: Saab palkkaa lisää työntekijöitä Suomen yksiköihinsä, jos kauppa 400 miljoonan euron taistelujärjestelmästä toteutuu.

Hallituksen on tarkoitus päättää tänään virallisesti Merivoimien neljän uuden sotalaivan hankinnasta. Alukset tilataan Rauma Marine Constructions (RMC) -telakalta Raumalta. Laivojen taistelujärjestelmät ostetaan ruotsalaiselta Saabilta.
 Yle näyttää puolustusministeriön tiedotustilaisuuden laivahankinnasta suorana Yle Areenassa kello 13.25 alkaen. Katso lähetys  tästä linkistä !
 Kerromme kohta lisää.
 Monitoimikorveteilla korvataan seitsemän Merivoimien käytöstä poistuvaa alusta. Laivojen ja taistelujärjestelmän hankintahinta on noin 1,2 miljardia euroa. Kaikki neljä sotalaivaa on täydessä käytössä vuoteen 2028 mennessä.
 Hankintakustannuksista noin puolet muodostuu varsinaisten laivojen rakentamisesta. Taistelujärjestelmän hinta laivoihin asennettuna on noin 400 miljoonaa euroa. Taistelujärjestelmän tutkat, sensorit ja aseet tekevät laivasta sotalaivan.
 Yle uutisoi syyskuun alussa , että neljän uuden sotalaivan kauppa on käytännössä varmistunut.
 Tiedotustilaisuudessa sotalaivahankinnasta kertovat puolustusministeri  Antti Kaikkonen  (kesk.), elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.), Merivoimien komentaja  Jori Harju  ja Puolustusvoimien logistiikkalaitoksen apulaisjohtaja  Kari Renko .
 Laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi
 Sotalaivojen tilaukseen liittyy erityisiä maksamiseen ja rahoitukseen liittyviä järjestelyjä, jotka poikkeavat tavanomaisista asekaupoista. Järjestelyillä valtio haluaa varmistaa, että telakka pystyy toimittamaan tilatut alukset.
 Kaupan vahvistamista on lykännyt hallituksen ennenaikainen ero keväällä sekä Puolustusvoimien ja puolustusministeriön halu varmistaa, että Rauman telakka kykenee taloudellisesti selviytymään neljän laivan rakennusurakasta.
 Laivatilauksessa valtio aikoo ottaa itse kannettavakseen tavanomaista suuremman riskin asekauppojen normaaliin käytäntöön verrattuna.
 Valtio varautuu maksamaan telakalle etupainotteisesti suuremman osan kuin yleensä vastaavissa tilauksissa. Lisäksi kaupan vakuusjärjestelyissä valtion riski on tavanomaista suurempi.
 Ylen saaman tiedon mukaan hallitus päätyi poikkeaviin sopimusratkaisuihin, jotta sopimukseen päästäisiin ja laivat voitaisiin tilata Suomesta.
 Mikäli rakentajatelakkaa oltaisiin myymässä sotalaivojen rakennusaikana ulkomaiseen omistukseen, voisi valtio lain mukaan kansallisen turvallisuuden nojalla tulla halutessaan väliin kaupassa.
 Voit keskustella sotalaivojen hankinnasta tämän jutun lopussa olevalla keskustelualueella.
 Lue lisää:
 Merivoimien uusien sotalaivojen tilaus Rauman telakalta on varmistunut – laivatilauksessa valtion riski tavanomaista asekauppaa suurempi
 Saab lupaa: Kymmeniä työpaikkoja Suomeen, jos kauppa uusien sotalaivojen taistelujärjestelmästä toteutuu
 Merivoimien suuri sotalaivahanke viivästyy hallituksen eron takia

Merivoimien sotalaivatilaukseen Rauman telakalta ja Saabilta lopullinen sinetti – Katso miljardihankinnan tiedotustilaisuus kello 13.25


Summary: Rotta on levinnyt kaikille mantereille aivan pohjoista lukuunottamatta. Silti ihmisen seurassa elävästä kaupunkirotasta tiedetään vain vähän.

Rotat ovat eläneet ihmisen seuralaisena ainakin satoja vuosia. Ne viihtyvät hyvin kaupunkiympäristössä ja hyötyvät ihmisen toiminnasta.
 – Rotta on meistä riippuvainen ja elää ihmisen ylijäämäruoalla. Se elää rakennuksissa, ja hakeutuu ihmisen tuottaman lämmön lähelle, kuvailee rottaa Tampereen yliopiston tutkijatohtori  Nina V. Nygren .
 Tutkijatohtori Nina V. Nygren on mukana tutkimassa rottaa yhteiskuntatieteellisestiä näkökulmasta.  Anne Savin / Yle
 Hän on mukana  tutkimuksessa , jonka tarkoituksena on oppia ymmärtämään, millä tavoin rotat elävät keskuudessamme ja miten me elämme rottien kanssa. Kaupungissa elävistä rotista tiedetään tällä hetkellä yllättävän vähän.
 Käytämme kuitenkin resursseja rotan torjuntaan, joten senkin takia olisi hyvä tietää lisää.  Nina V. Nygren
 – Siihen on ehkä kaksi syytä. Kaupunkiekologista tutkimusta on ruvettu tekemään enemmän viimeisen 20 vuoden aikana ja rotta on aika tyypillinen kaupunkieläin.
 – Toinen syy on, että kaupungissa elävä rotta on aika vaikea tutkittava. Niiden määrää on vaikea laskea samalla lailla kuin muiden nisäkkäiden. Rotan jälkiä on vaikeaa löytää, ja rotta piileskelee muun muassa sementtiseinien sisällä, joten sen elämän seuraaminen on vaikeaa.
 Tutkimuksen kohteena on myös se, millä tavalla rottiin suhtaudutaan ja minkälaisia käytäntöjä rottien torjuntaan on kehitetty.
 – Käytämme resursseja rotan torjuntaan, joten senkin takia olisi hyvä tietää lisää, sanoo Nygren.
 Rotta hakeutuu lähelle ihmisen rakennuksia ja ruokaa
 Tuholaistorjuntaa vuosikymmeniä tehnyt  Pertti Leinonen  Tuholaistorjunta Oy Destructor Ab:stä on tällä kertaa saapunut pirkanmaalaisen elintarviketeollisuuslaitoksen pihalle tarkastamaan alueelle jätettyjä syöttiasemia.
 Varoituksin ja lukituin kansin varustetut syöttiasemat on sijoitettu rakennuksen reunamille paikkoihin, joissa rotan oletetaan liikkuvan. Tällä tarkastuskerralla rottia ei löytynyt.
 Tuholaistorjuja Pertti Leinonen on tehnyt töitä rottaa vastaan vuosikymmeniä.  Anne Savin / Yle
 Kylmenevät ilmat ja syksyn tuomat sateet saavat Leinosen mukaan rotat pyrkimään sisälle rakennuksiin.
 – Rotta haluaa omista koloistaan kuivempiin tiloihin, ja kaikenlaiset ruuan tuoksut houkuttelevat sitä.
 Rotta on älykäs, joten torjujat ja rotat käyvät jatkuvaa kilpajuoksua keskenään.
 – Kyllä se on niin, että rotta on pääasiassa se voittaja. Ihmisen välineet ovat loppujen lopuksi aika kehnoja. Se oppii karttamaan loukkuja ja torjunta-aineita se ei halua syödä.
 Rotanloukun kansi on suljettu ja siinä on varoitusmerkinnät. Tällä kertaa loukku oli tyhjä.  Anne Savin / Yle
 Torjunta-aineita mieluiten käyttävä Leinonen kokee torjunnan vaikeutuneen EU:sta tulleiden torjunta-aineiden vahvuuksia koskevien  määräysten  jälkeen. Määräysten siirtymäaika loppui vuonna 2014.
 – Vanhoilla torjunta-aineilla olimme hiukan niskan päällä. Nyt me alamme olla altavastaajia rotan kanssa. Näillä torjunta-aineilla ei tulla pärjäämään kovin pitkään, ja siksi täytyy tapahtua jotain muutosta.
 Kyllä se on niin, että rotta on tänä päivänä pääasiassa se voittaja.   Pertti Leinonen
 Jyrsijöiden torjuntaan on kehitetty muun muassa elektronisia torjuntalaitteita, mutta ne eivät vakuuta Leinosta.
 – Ne eivät tahdo toimia meidän oloissamme. Ne eivät kestä kosteutta, joten oikosulut ovat niissä varsin yleisiä. Elektronisten torjuntalaitteiden toimintavarmuus on heikko.
 Omakotiasujat haluaisivat häätää rotan pihoiltaan
 Tampereella Nekalassa omakotiasujat käyvät omaa taisteluaan rottia vastaan. Asuinalueen keskellä sijaitsevan puiston suojasta löytyy rotille ihanteellisia asuinpaikkoja vesilammikoineen.
 – Niitä on pyörinyt täällä puistoissa ja kävelyteillä, ja sieltä ne tulevat tänne omakotialueelle välillä, kertoo Asevelikylässä Saviniementiellä asuva  Timo Lehtonen .
 Nekalan Asevelikylässä asuva Timo Lehtonen on huolissaan rottien lisääntyneestä määrästä alueella.  Anne Savin / Yle
 Alueelta on loukutettu asukkaiden toimesta ainakin kymmenkunta rottaa kuluneen kesän aikana. Suurimmalla oli mittaa hännän kanssa 30 senttiä.
 Nekalassa rottahavainnot ovat lisääntyneet viimeisen parin vuoden aikana.
 – Epäillään, että ne ovat tulleet kaupungista, koska siellä on meneillään ratikkatyömaa ja areenan rakentaminen. Eli rotat ovat lähteneet kaupungista meteliä ja melskettä pakoon.
 Timo Lehtonen on tehnyt omalla pihallaan useita rotan torjumiseen tähtääviä toimenpiteitä.
 – Kulkureiteille ja talon sokkelin vierustaan olen hankkinut karkeaa soraa, josta rotat eivät pidä. Verannan avoimet alareunat on suljettu kanaverkolla, ja myös kulkuaukko katoksen alla olevalle verannalle suljetaan yöksi verkolla.
 Samaa verkkoa Lehtonen asettelee maata vasten sokkelin edustalle estämään rottia kaivamasta tunneleita lähellä rakennusta.
 Timo Lehtonen on suojannut omakotitalonsa katoksen alla olevan verannan rotilta reunoja kiertävällä kanaverkolla.  Anne Savin / Yle
 Pihojen siistinä pitäminen on yksi tärkeä tekijä rottien pitämiseksi poissa.
 – Kaikki maahan pudonneet omenat, marjat ja hedelmät on korjattava heti pois. Niitä ei pidä jättää avokompostiin, vaan ne on saatava rottien ulottumattomiin, Lehtonen muistuttaa.
 Samaa on tehnyt alueen omakotiyhdistys. Nekalassa on yritetty patistaa kaikkia asukkaita siivoamaan pihansa, sillä muutoin rotat etsivät ravintoa vaeltaen pihasta toiseen, ja eivät lähde alueelta.
 – Myös nurmikot on pidettävä lyhyenä, viherpeukaloksi tunnustautuva Lehtonen sanoo.
 Rotta on ja pysyy
 Rotat nousevat usein otsikoihin runsaiden havaintojen perusteella, ja silloin saatetaan puhua räjähtäneestä rottaongelmasta. Todellisuudessa rottien määrää ei pystytä arvioimaan, joten sekin on osa neljävuotiseksi suunniteltua tutkimusta.
 – Maailmalta on tullut viime vuosina erilaisia tutkimuksia, joissa on pyritty laskemaan eri kaupunkien rottia, mutta tutkimustietoon perustuen ei missään voida sanoa, kuinka paljon niitä on. Erilaisia arvioita voidaan heittää, mutta ei ole kunnon tietoa, kertoo tohtoritutkija Nina V. Nygren Tampereen yliopistosta.
 Ihmisen on totuttava siihen, että aina jossakin rapisee.  Pertti Leinonen
 Rotta elää siis väistämättä ihmisten läheisyydessä, mutta sitä ei haluta nähdä.
 – Rotta symboloi monesti likaa, saastaisuutta ja tauteja. Siihen liittyy myös paljon merkityksiä, jotka ovat kulkeneet rotan mukana satoja vuosia, Nina V. Nygren sanoo.
 Nygren ei usko, että rotasta päästäisiin eroon tulevaisuudessakaan.
 – Luulen, että ihmisten yhteiskunta romahtaa ennen rottaa. Mutta rotat ehkä romahtavat siinä samalla. Rotta on sitkeä ja sopeutuvainen.
 Tieto rotan pysyvyydestä ei tietenkään ilahduta Nekalassa.
 – Kyllähän se kauhistuttaa, eikä niiden kanssa haluaisi elää, mutta kai se on pakko, sanoo omakotialueella rottia torjuva Timo Lehtonen.
 Tuholaistorjuja Pertti Leinonen käy tarkastamassa lukitut loukut säännöllisesti.  Anne Savin / Yle
 Tuholaistorjuja Pertti Leinonen ei myöskään usko leipäpuunsa katoamiseen.
 – Mitä enemmän kaupungistutaan, sitä enemmän meidän on hyväksyttävä rotan läsnäolo. Ihmisen on totuttava siihen, että aina jossakin rapisee.
 Tutkijatohtori Nina V. Nygren kuitenkin toivoo, että rottaan voisi suhtautua myös toisin.
 – Ehkä voisi yrittää arvostaa rotan älykkyyttä ja sinnikkyyttä, vaikka sitä joudutaan torjumaan.

 Mitä ajatuksia rotta sinussa herättää? Oletko joutunut kohtaamisiin rottien kanssa? Keskustele aiheesta klo 20.00 saakka.
 Lue lisää:
 Tuholaistorjuja hälytetään yhä useammin rottajahtiin – myrkkyjen siirtyminen vain ammattilaisten käyttöön turhauttaa kaupunkilaisia
 Lappeenrannan Hakalissa puhkesi rottaongelma – kaupunki pistää ihmiset raportoimaan havainnoistaan   Eläin, jonka kohtaloksi koitui kaatopaikkojen kato – rottia syövä hilleri on häviämässä luonnosta

Kaupungin varjoissa lymyää vihattu ja älykäs otus, joka on pitänyt ihmistä pilkkanaan vuosisatoja – "Alamme olla altavastaajina"


Tämän vuoden Kaj Franck -muotoilupalkinto on myönnetty muotoilutoimisto Aivanin kuudesta partnerista muodostuvalle työryhmälle. Työryhmään kuuluvat  Jarkko Jämsén ,  Minka Koukkunen ,  Aleksi Kuokka ,  Antti Mäkelä ,  Aki Suvanto  ja  Saku Sysiö .
 10 000 euron arvoinen palkinto on yksi Suomen merkittävimpiä muotoilupalkintoja. Se jaetaan nyt 28. kerran.
 Aivan on monialainen, vuonna 2007 perustettu suunnittelutoimisto. Yritys on keskittynyt brändi- ja tilasuunnitteluun, tuotemuotoiluun ja strategiseen muotoiluun.
 Toimiston erityisosaaminen liittyy venesuunnitteluun. Sen tytäryhtiön Navia Designin asiakkaisiin kuuluu maailman johtavia venevalmistajia. Navia on suunnittelut myös presidentin edustusveneen Kultaranta VIII:n.
 Design Forum Finlandin jakama Kaj Franck -palkinto voidaan myöntää suomalaiselle tai Suomessa asuvalle tai työskentelevälle ulkomaiselle muotoilijalle tai työryhmälle.

Kaj Franck -muotoilupalkinto Aivan-suunnittelutoimiston työryhmälle


Summary: Saana-tunturin valaissut Kari Kola kasvattaa valotaiteen kokoluokan moninkertaiseksi.

Joensuulainen valotaiteilija  Kari Kola  rakentaa Länsi-Irlantiin pinta-alaltaan maailman suurimman valotaideteoksen. Edellinenkin ennätys,  Saana-tunturin valaisu  Suomen 100-vuotisjuhlavuonna, on Kolan nimissä.
 – Saana-tunturin valaistu pinta-ala oli noin 250 hehtaaria. Nyt puhutaan noin kolme kertaa suuremmasta kokoluokasta, Kola arvioi.
 Valoteoksen tarkka sijainti on vielä mietinnässä järjestäjätahojen kanssa, mutta näky on jo kirkkaana taiteilijan silmissä.
 – Valaisen maastoon yhden ison panoraamakuvan. Vihreäksi valaistussa maisemassa on luonnollinen dynamiikka, eli muutoksen näkyyn tuo alueen muuttuva luonto ja liikkuvat pilvet.
 Ensi vuonna vajaan 80 000 asukkaan Galway aloittaa kautensa Euroopan kulttuuripääkaupunkina yhdessä Slovakian Rijekan kanssa. Itse kaupunki tunnetaan arkkitehtuuristaan sekä teatteri- ja musiikkitarjonnastaan.
 Erämaassa Galwayn kaupungin länsipuolella syttyvä teos on osa kulttuuripääkaupunkivuoden avajaisia maaliskuussa.
 Edessä vaikea rakennusurakka hankalassa maastossa
 Kari Kola elokuussa 2018. Heikki Haapalainen / Yle
 Suurin haaste jättiteoksen rakentamisessa on logistiikka. Alueen rinteet ja kasvillisuus on sellaista, että siellä ei pysty liikkumaan autoilla tai mönkijöillä. Jyrkkien kallioiden lisäksi liikkumista vaikeuttaa vyötäröön asti ulottuva kasvillisuus, jonka alle on vaikea nähdä.
 – Kasvien välissä on metrisiä monttuja, joten jokainen askel on otettava varovasti tunnustellen. Liikkuminen on hyvin hidasta, Kola kuvailee.
 Tarkoitus onkin ripotella laitteet paikoilleen helikoptereilla ja mahdollisesti isoilla drooneilla.
 – Maastoon on vietävä iso määrä generaattoreita, noin 15 kilometriä kaapeleita ja toista tuhatta lamppua, Kola ynnää.
 Kari Kolalla on mukana 15 hengen työryhmä sekä paikallisia apureita. Joukolla on viisi päivää aika rakentaa teos.
 Kymmenet tuhannet katsomaan livenä, sadat tuhannet somen kautta
 Galwayn kaupunki aikoo kuljettaa ihmisiä busseilla katsomaan teosta. Kävijämäärälle ei ole asetettu tarkkaa tavoitetta, mutta Kolan arvion mukaan paikalle saapunee kymmeniä tuhansia ihmisiä.
 Suurimmat joukot katsovat teosta kuitenkin netin kautta, erityisesti sosiaalisessa mediassa.
 – Haluan, että ihmiset näkevät luonnon uusin silmin ja rauhoittuvat katsomaan hyvin hidastempoista kokonaisuutta. Tarkoitus on antaa katsojille aikaa rauhoittua.
 Lue lisää:
 Katso, miten luminen Saana-tunturi saa sinisen valohunnun: valaistava pinta-ala on hurjat 2,2 miljoonaa neliömetriä
 Saana-tunturin valaissut Kari Kola teki valoteoksen Stonehengeen

Suomalainen valotaiteilija kuljettaa helikoptereilla Irlannin erämaahan toistatuhatta lamppua – tuloksena maailman suurin valotaideteos


Summary: Vanhempien masennuksella on kauaskantoisia vaikutuksia vastasyntyneen hyvinvointiin.

Äidin lievemmätkin pitkäkestoiset masennusoireet ovat kytköksissä pikkulapsen tunne-elämän ongelmiin, kuten ylivilkkauteen, aggressiivisuuteen ja ahdistukseen. Tämä selviää Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  tuoreesta tutkimuksesta .
 Tutkimuksessa kartoitettiin, miten molempien vanhempien masennusoireet vaikuttivat lapseen kahden ja viiden vuoden iässä. Isän masennus heijastui käytökseen vain jos äitikin oli masentunut. Äidin oireilu vaikutti lapseen, vaikka isä ei ollut masentunut.
 – Vanhempien raskauden aikainen ja raskauden jälkeinen masennus ei kosketa vain masennuksesta kärsivää, vaan sillä on kauaskantoisia vaikutuksia vastasyntyneen hyvinvointiin. Lievätkin masennusoireet on tärkeää tunnistaa ja tarjota vanhemmille tukea mahdollisimman varhain, tarvittaessa jo raskausaikana, sanoo vieraileva tutkija  Johanna Pietikäinen  THL:stä.
 Pietikäisen mukaan äitien masennusoireisiin pitäisi neuvoloissa kiinnittää huomiota pidempään: ainakin raskausajasta vauvavuoden loppuun.
 Toisen vanhemman masennus on riski toisellekin
 Vanhemman masennus on riskitekijä myös toisen vanhemman masennukselle. Äitien ja isien masennusoireet ovat varsin pitkäkestoisia; ne voivat alkaa loppuraskauden aikana ja jatkua lapsen toiseen ikävuoteen saakka.
 – Molempien vanhempien mielen hyvinvointia olisi tärkeä seurata raskauden aikana ja lapsen syntymän jälkeen, ja toisen vanhemman masennusoireilusta pitäisi seurata toisenkin vanhemman masennusoireilun selvittäminen. Isien psyykkistä huonovointisuutta ei kuitenkaan välttämättä tavoiteta esimerkiksi neuvoloiden masennuskyselyillä, Pietikäinen toteaa.
 Lue seuraavaksi:
 Henna-Mari Luolamo piti vauvaansa sylissä vain siksi, että niin kuuluu tehdä – Tutkimus: hormonihoito auttaa osaa masentuneista äideistä
 Miten raskaana olevan masennuslääkitys vaikuttaa lapsen masennuksen todennäköisyyteen? Tutkimukselle miljoonarahoitus Turkuun ja Columbiaan
 Väitös: Vanhemman mielenterveysongelmat vauvaiässä voivat vaikuttaa lapseen kouluikään saakka
 Henrika Vikström väsyi synnytyksen jälkeen: "Mietin, miten muilla menee noin hyvin" – uupumus jätti pelkoja toiseen raskauteen

Äidin lievätkin masennusoireet vaikuttavat lapsen tunne-elämään