Summary: Euroopan komissio haluaa lisätä tietoutta Euroopan unionin tuoteturvallisuusmääräyksistä Kiinan suuntaan.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Yli puolet kaikista vaarallisiksi ilmoitetuista tuotteista EU:n alueella tulee Kiinasta, selviää EU:n tuoreesta  tuoteturvallisuusraportista .
 Perjantaina julkaistun raportin mukaan eri EU-maiden viranomaiset vaihtoivat varoituksia yhteensä 2257 tuotteesta viime vuonna. Raportissa ei ollut mukana ruokatuotteita.
 Eniten ilmoituksia, 31 prosenttia kaikista ilmoituksista, tehtiin leluista. Toiseksi eniten ilmoituksia tuli moottoriajoneuvoista, 19 prosenttia ja kolmanneksi eniten vaatteista, tekstiileistä ja muotituotteista, 10 prosenttia.
 Suurimpana riskitekijänä ilmoituksissa olivat kemikaalit ja loukkaantumisen mahdollisuus. Näitä riskejä ilmeni joka neljännessä ilmoitetuista tuotteista. Toiseksi eniten ilmoituksia tuli lasten tukehtumisvaarasta, joita ilmoitettiin 18 prosentista kaikista varoitetuista tuotteista.
 Suomessa kolmen kärki vaarallisiksi ilmoitetuista tuotteista olivat sähkölaitteet ja varusteet, 24 prosenttia, lelut, 23 prosenttia ja valaisimet, 11 prosenttia. Yleisimmät riskit, joista Suomessa ilmoitukset tehtiin olivat sähköisku, 31 prosenttia, kemiallinen vaara, 20 prosenttia ja tukehtumisvaara, 17 prosenttia. Yhteensä Suomessa tehtiin 128 ilmoitusta vaarallisesta tuotteesta.
 Raportin mukaan ihmiset eivät välttämättä palauta vaarallisia tuotteita. Jopa kolmannes ihmisistä jatkaa tuotteiden käyttöä, vaikka ovat tietoisia tuotteen takaisinvedosta.
 Euroopan komission  tiedotteessa  kerrotaan, että EU tekee yhteistyötä kiinalaisviranomaisten kanssa tuoteturvallisuuden eteen, mutta tulokset ovat olleet sekalaisia. Komissio haluaa lisätä tietoutta Euroopan unionin tuoteturvallisuusmääräyksistä Kiinan suuntaan.

Yli puolet vaarallisiksi ilmoitetuista tuotteista EU-alueella tulee Kiinasta – kolmannes ihmisistä ei välitä takaisinvedosta


Summary: Mick Mulvaneyn mielestä kyseessä on vain demokraattien poliittinen näytös.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  verotietoja ei julkisteta koskaan, vakuuttaa Valkoisen talon virkaatekevä kansliapäällikkö  Mick Mulvaney .
 Kongressin demokraatit ovat esittäneet Yhdysvaltain veroviranomaisille pyynnön saada nähtäväksi Trumpin verotiedot edellisten kuuden vuoden ajalta. Toisin kuin aiemmat presidentit ja presidenttiehdokkaat, Trump ei ole julkistanut verotietojaan.
 Mulvaney sanoi Fox Newsin haastattelussa, että demokraatit eivät koskaan saa nähdä presidentin verotietoja, eikä heidän hänen mielestään kuulukaan nähdä niitä. Mulvaneyn mielestä kyseessä on vain demokraattien poliittinen näytös.

Valkoisen talon kansliapäällikkö: Trumpin verotietoja ei julkaista koskaan


Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Kesänopeusrajoituksiin siirrytään koko maassa tämän viikon aikana, kertoo Väylävirasto. Moottoriteillä nopeusrajoitus nostetaan takaisin 120 kilometriin tunnissa ja pääteillä nopeudet palautetaan 100 kilometriin tunnissa.
 Vaihtuvien nopeusrajoitusmerkkien teillä kesänopeuksia on voitu käyttää hyvissä ajo-olosuhteissa jo maaliskuun alusta alkaen.
 Ely-keskukset tarkastavat teiden kunnon ennen nopeusrajoitusten vaihtamista. Talven aikana pahoista päällystevaurioista kärsineillä tieosuuksilla talvinopeusrajoitukset voidaan jättää toistaiseksi voimaan.
 Ilmatieteen laitos kertoo, että ajokeli on maanantaina huono maan keskiosassa sekä Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnissa lumi- tai räntäsateen ja lumipyryn vuoksi. Tuuli voi voimistua monin paikoin myrskylukemiin.
 – Maanantaista keskiviikkoon on kurjaa ja sateista. Sen jälkeen kylmenee, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen.
 Lue myös:
 Nauti auringosta vielä kun voit: Ensi yönä säässä tapahtuu täyskäännös ja lumisade voi tehdä ajokelistä jopa vaarallisen huonon (7.4.)

Kesänopeusrajoitukset tulevat tällä viikolla – ja takatalvi


Summary: Presidentti Trumpin mukaan Nielsenin tehtävän ottaa haltuunsa maan tulli- ja rajavartiolaitoksen johtaja Kevin McAleenan.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Yhdysvaltain hallituksen kotimaan turvallisuuden ministeri Kirstjen Nielsen jättää tehtävänsä, presidentti Donald Trump kertoo viestipalvelu Twitterissä.
 Trumpin mukaan Nielsenin tehtävän ottaa haltuunsa maan tulli- ja rajavartiolaitoksen johtaja Kevin McAleenan. Myös tästä Trump kertoi Twitterissä.
 46-vuotias Nielsen ehti toimia kotimaan turvallisuuden ministerinä joulukuusta 2017. Kotimaan turvallisuuden osaston alaisuuteen kuuluvat muun muassa maahanmuutto- ja tulliasiat.
 Uutistoimisto AP:n lähteiden mukaan Nielsen vieraili Valkoisessa talossa sunnuntaina sen jälkeen, kun hän oli vieraillut presidentin kanssa Meksikon rajalla. AP:n mukaan Nielsen on ollut turhautunut, koska on yrittänyt turhaan saada apua muilta ministeriöiltä rajalle saapuvien perheiden suhteen.
 Nielsenin ministeriö on ollut vastuussa muun muassa siirtolaislasten erottamisesta vanhemmistaan Yhdysvaltain rajalla sekä ollut mukana presidentin rajamuurin suunnitelmissa.

Yhdysvaltain kotimaan turvallisuuden ministeri jättää tehtävänsä


Lontoon liikenteessä otetaan käyttöön maanantaina "ultramatalan päästön alue" kaupungin liikennepäästöjen suitsimiseksi, kertoo brittilehti  The Guardian .
 Kaupunki alkaa laskuttaa Ulez-alueella (Ultra-low emission zone) dieselautoilijoita, joiden kulkuneuvot eivät täytä Euro 6 -standardia sekä suurinta osaa yli 14-vuotiaista bensalla kulkevista autoista, Guardian kertoo.
 Ulez-alueen maksuksi tulee 12,5 puntaa eli noin 14,5 euroa päivässä autoilijaa kohden. Kuorma-autoille ja busseille päivän hintalappu tulee olemaan 100 puntaa, noin 116 euroa.
 Maksut veloitetaan Lontoon ruuhkamaksualueella ympäri vuorokauden. Tämän lisäksi tuolla alueella on jo valmiiksi käytössä ruuhkamaksut maanantaista perjantaihin kello 7–18 välisenä aikana, jolloin alueella ajelu maksaa 11,5 puntaa eli hieman yli 13 euroa.
 Yhteensä siis päivän ajelu henkilöautolla Lontoon ydinkeskustassa maksaa maanantaista eteenpäin lähes 28 euroa.
 Jopa 1000 ihmistä vuodessa sairastuu astmaan saasteiden vuoksi
 Uuden maksun uskotaan vähentävän päästöjä alueella jopa 45 prosenttia. Tuoreen tutkimuksen mukaan lähes 1000 ihmistä vuodessa joutuu sairaalaan saasteiden aiheuttaman astman vuoksi.
 – Viime vuosien aikana aikuisiän astmaan sairastuneena tiedän henkilökohtaisesti, kuinka Lontoon ilma voi olla haitallista ihmisten terveydelle, Lontoon pormestari  Sadiq Khan  sanoi.
 Guardianin mukaan tällä hetkellä Lontoossa asuu yli kaksi miljoonaa ihmistä – joista yli 400 000 lapsia – alueella, jossa typpioksidin määrä ilmassa ylittää laillisen rajan.
 Maksujen perintää tullaan valvomaan rekisterikilpien tunnistamisen ja Ison-Britannian liikenneviraston tietokannan avulla. Tietokannasta löytyy kaikkien autojen päästötiedot.
 Lontoo suunnittelee laajentavansa Ulez-aluetta noin kymmenenkertaiseksi vuodesta 2021 alkaen.
 Vuonna 2014 käyttöön otetussa Euro 6 -standardissa suurin muutos edelliseen, Euro 5 -standardiin oli dieselautojen typpioksidien päästörajoituksen muutos., joka vaihtui 180 mg/km:sta 80 mg/km:iin.

Lontoon ydinkeskustassa otetaan käyttöön "ultramatalat päästöt" – autoilu maksaa jopa 28 euroa päivässä


Summary: Näyttelytilojen löytäminen lentokoneen kokoisille museoesineille on haastavaa. Nykyiset tilat ovat tulleet tiensä päähän.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Suomen Ilmailumuseon tilat ovat olleet jo pitkään museotoiminnalle sopimattomat. Museosäätiön omistamat hallit ovat kylmiä, eivätkä täytä nykypäivän museon vaatimuksia.
 Lisäksi Helsinki-Vantaan-lentokentän kupeeseen nousseessa Aviapoliksessa oleva tontti on muuttunut liian arvokkaaksi. Kehittyvällä alueella sijaitsevaa tonttia silmäilee varmasti rakentaja jos toinenkin.
 Vielä syksyllä 2018  Ilmailumuseo asennoitui lähtöpasseihin vuonna 2022.
 – Nyt olemme neuvottelemassa muutaman vuoden jatkoaikaa tontin vuokrasopimukseen, kertoo museon johtaja  Pia Illikainen .
 – Vielä syksyllä oli vireillä suunnitelma muuttaa Finnairilta vapautuvaan rahtiterminaaliin aivan lentoaseman kupeeseen. Sijainti siinä olisi mitä parhain, sillä lentokenttä tuo paikalle matkustajavirtaa ja tilasta olisi suora yhteys asematasoalueelle.
 Tämä niin kutsuttu Cargo-hanke siintää edelleen haaveissa. Tällä hetkellä suunnitelma on jäissä, sillä Ilmailumuseo ei kyennyt hankkimaan sen toteuttamiseen tarvittavaa kahta miljoonaa euroa suunnitellussa ajassa.
 Nyt museo on käynnistänyt avoimen  Kumppanihaku -kampanjan, jonka avulla se kosii uusia yhteistyökumppaneita niin kaupalliselta kuin julkiseltakin sektorilta.
 Yleisö vaatii elämyksiä ja lattekahvia
 Suuret ja näyttävät museot ja julkiset kirjastot vetävät puoleensa matkailijoita ja paikallisia kävijöitä. Varteenotettava museo on huomattava lisärvo mille tahansa paikkakunnalle.
 Nykypäivän museoasiakkaat ovat tottuneet hyvään. Kun on vaellettu avarissa ja käytännöllisissä näyttelytiloissa, levähdetään kahvilassa ja ostetaan tuliaiset museokaupasta.
 Ilmailumuseota verrataan helposti vaikkapa Tallinnan Merimuseoon, jossa monet suomalaiset ovat käyneet.
 Tallinnan merimuseo vanhassa lentosatamassa on Viron suosituin museo. Jussi Mankkinen / Yle
 Museoliiton pääsihteerin  Kimmo Levän  mielestä yhteistyö on tässäkin voimaa. Sikäli Ilmailumuseo on kumppanuushaullaan oikealla tiellä.
 Yhteistyökumppani voi löytyä myös museoalalta.
 – Tästä on hyviä esimerkkejä. Tampereella Museokeskus Vapriikissa ja Espoossa WG-keskuksessa jaetaan yhteisiä kokoelma- ja näyttelytiloja, jopa henkilökuntaa, vaikka museot ovatkin erillisiä organisaatioita. Suunta museoalalla on ollut kohti suurempia toimintayksiköitä, Levä sanoo.
 Museo voi nostaa kunnan tai kaupungin imagoa
 Ilmailumuseo kalastaa kumppania kaupallisten yrittäjien ja sijoittajien parista, mutta myös isolla haravalla Suomen kaupungeista ja kunnista. Mihin museo sitten sijoittuukaan, sillä pitää Illikaisen mielestä olla vahva kaupungin tai kunnan tuki.
 – Nyt en puhu puhtaasti euroista, vaan sijoituspaikkakunnan pitää nähdä museon potentiaali. Siellä tulee olla tarve museolle, Illikainen määrittelee.
 Suomen Ilmailumuseon näyttelyhalli 2. Suomen Ilmailumuseo
 Vantaan imagoon Ilmailumuseon luulisi istuvan. Vantaa on Suomen lentokenttäkaupunki ja museonjohtaja Illikainen uskoo, että Ilmailumuseolla voisi olla paljon tarjottavaa kaupungin brändin rakentamiseen. Museolla on kaupungin kanssa yhteinen historiakin vuodesta 1972 lähtien.
 Vantaa on asialle periaatteessa myönteinen, mutta rahaa museon avaamiseen uusiin tiloihin ei ole tähän mennessä löytynyt.
 Lentokentän läheisyys olisi plussaa
 Mitään aivan pikkumökkiä Ilmailumuseo ei voi tiloinaan hyödyntää. Uudisrakennuskin tulisi ällistyttävän kalliiksi. Museokeskus, jossa sijatsisi näyttelytilan lisäksi toimisto- ja yleisötiloja vaatii kuudesta kymmeneentuhatta neliötä. Lisäksi museolla on huollettavana ja säilytyksessä merkittävä ilmailualan kokoelma, joka kaipaa paitsi säilytystä myös huoltoa.
 Kokoelmakeskus tarvitsisi tilaa kolmisentuhatta neliötä. Sille riittäisi syrjäisempikin sijainti. On ainoastaan yksi toivomus. Kokoelmarakennuksen vieressä tai läheisyydessä olisi hyvä olla toimiva lentokenttä tai lentopaikka.
 – Meillä on tulevaisuuden haaveena lentävät perinneilma-alukset. Niiden lennätykset ja yleisötapahtumat mahdollistuisivat, jos lentopaikka löytyisi, Illikainen sanoo.
 Kangasverhoiltu kaksitaso Caudron C.60 (CA-84) 1920-luvulta. Kone on ollut käytössä Suomen ilmavoimilla. Suomen Ilmailumuseo
 Jo viime syksynä museoon oli yhteydessä pieni Pyhtää Kotkan länsipuolella. Pyhtää kaavailee kuntaan lentokenttää ja sen kylkeen sopisi mainiosti myös Ilmailualan museo.
 Kuntalaiset eivät ole kenttähankkeesta kovinkaan yksimielisiä.  Valitukset ovat viivästyttäneet  lentokenttätöiden etenemistä. Kunnanjohtaja  Jouni Eho  vakuuttaa  tuoreessa blogi-kirjoituksessaan , että lentokentän rakentaminen etenee valituksista huolimatta. Valmista ei ehkä ole kuitenkaan vielä huomenna.
 Voiko museo tarina loppua?
 Museonjohtaja Pia Illikainen kertoo museon työntekijöiden tottuneen epävarmuuteen. Kumppanihakuun suhtaudutaan toiveikkaasti, eikä Illikainen tosissaan pelkää museon jäävän kokonaan vaille tukea ja tiloja.
 – Onhan tässä sentään kyse Suomen ja yhden tärkeän toimialan kulttuuriperinnöstä. Museossa on katettuna sotilas-, siviili- ja harrasteilmailu. Tuntuisi aivan absurdilta, että tällainen kokonaisuus ajettaisiin alas.
 Suomen Ilmailumuseo
 Museoliiton Kimmo Levä sanoo, ettei tämän mittaluokan ennakkotapausta ole olemassa Suomessa, mutta jopa valtakunnallisen erikoismuseon alasajo on periaatteessa mahdollinen.
 – Museon kokoelma koostuu pienemmistä kokoelmista ja yksittäisistä esineistä, joiden lahjoittajiin tai alkuperäisiin omistajiin otettaisiin yhteyttä ja tarjottaisiin koneita takaisin heille. Varmaan koneita ja muuta aineistoa voisi tarjota myös suomalaisille ja ulkomaisille museoille tai yksittäisille ostajille. Kokoelma ja sen sisältämä tarina tuhoutuisi näissäkin tapauksissa.
 Levä toivoo, että ilmailuala havahtuisi viimeistään nyt tilanteeseen.
 – Nyt olisi hyvä, että ilmailutoimiala kävisi keskenään vahvaa arvokeskustelua. Tässä on kyse heidän toimialansa historian ja perinnön tallentamisesta. Luulisi, että kiinnostusta löytyy sen verran, että heidän historiansa voidaan pelastaa ja saada museo nousuun, Levä patistelee.
 Suomen Ilmailumuseo jää nyt etsimään kumppaneita.  Ensitreffit ovat museon tiloissa Vantaalla 24. huhtikuuta.

Lentokoneet vailla kumppania – Ilmailumuseo etsii yhä uutta tukikohtaa


Summary: Eduskuntavaalien ennakkoäänestys jatkuu tiistaihin asti.

Eduskuntavaalien ennakkoäänestyksessä suomalaiset ovat äänestäneet ahkerammin kuin vuonna 2015.
 Lauantaihin mennessä eduskuntavaaleissa ennakkoon oli äänestänyt 19,1 prosenttia äänioikeutetuista eli lähes 814 000 ihmistä. Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa viidenteen ennakkoäänestyspäivään mennessä uurnilla oli käynyt 16,7 prosenttia äänioikeutetuista eli lähes 705 000 ihmistä.
 Ennakkoäänestys päättyy tiistaina.  Täältä löydät ennakkoäänestyspaikkojen  tiedot. Ennakkoäänestyspaikkoja on kunnantaloissa, kirjastoissa, kauppakeskuksissa ja posteissa.
 Varsinainen äänestyspäivä on ensi viikon sunnuntaina 14.4.2019.
 Korjaus 7.4. kello 9.32. Korjattu uurnilla käyneiden prosenttiosuus. Jutussa luki aiemmin 16,1 prosenttia, oikea luku on 16,7 prosenttia.
 Lue lisää:
 Jyväskylässä 150 metrin jono – Ennakkoäänestys eduskuntavaaleissa alkoi vilkkaammin kuin neljä vuotta sitten
 Tee Ylen vaalikone!
 Ylen vaalijuttuja koottuna
 Veikkaa vaalitulos  – voita petiisi puoluepomo pehmeänä tyynynä

Äänestyspaikoilla on ollut ennätysvilkasta – jo yli 800 000 on antanut äänensä ennakkoon


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tällaiseksi puoluejohtajat visioivat Suomen vuonna 2050
 Tekoäly ja ilmastonmuutoksen torjunta muokkaavat eniten arkeamme vuoteen 2050 mennessä, puoluejohtajat ennustavat A-studion  tulevaisuuskyselyssä . Visioita haettiin konkreettisilla kysymyksillä, kuten miten suomalaiset liikkuvat vuonna 2050.
 Lentokoneet vailla kumppania – Ilmailumuseo etsii yhä uutta tukikohtaa
 Suomen Ilmailumuseon näyttelyhalli 2. Suomen Ilmailumuseo
 Suomen  Ilmailumuseon tilat  ovat olleet jo pitkään museotoiminnalle sopimattomat. Museosäätiön omistamat hallit ovat kylmiä, eivätkä täytä nykypäivän museon vaatimuksia. Lisäksi Helsinki-Vantaan lentoaseman kupeessa oleva tontti alkaa olla liian arvokas museolle. Jotain pitää siis keksiä. id. 10724904
 Virossa yllätyskäänne hallitusneuvotteluissa
 Viron Reformi-puolueen johtaja Kaja Kallas. Valda Kalnina / EPA
 Reformipuolueen Kaja Kallaksen piti muodostaa Virossa hallitus ja nousta pääministeriksi. Tämä ei kuitenkaan sopinut keskustalle, Ekrelle ja Isänmaalle, jotka  päättivät muodostaa kolmestaan hallituksen . Pääministerinä jatkaa Jüri Ratas.
 Ruandan kansanmurhan trauma yhä käsittelemättä
 Kirkosta turvaa hakeneiden pääkalloja on asetettu näytteille kansanmurhan muistamiseksi Ntaramassa, Kigalin eteläpuolella.   Dai Kurokawa / EPA
 Ruandan kansanmurhasta on 25 vuotta, ja maa on noussut hyvin jaloilleen. Trauma on kuitenkin yhä käsittelemättä. Lisäksi kansalaisten vapauksia on rajoitettu,  kertoo Ylen kirjeenvaihtaja laajassa raportissaan  Ruandasta.
 Matalapaine lähestyy
 Sääennuste sunnuntaille 7. huhtikuuta.  Yle
 Matalapaine lähestyy sunnuntaina Suomea lännestä ja siihen liittyen maan länsiosaan leviää päivän kuluessa lännestä sateita. Lappiin leivää lumisateita pohjoisesta ja päivällä lunta sataakin Länsi- ja Keski-Lapissa. Suurimmassa osassa maata sää on kuitenkin vielä sunnuntaina päivällä poutaista. Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Millaiseksi puolueiden johtajat visioivat vuoden 2050 Suomen, Ruandan kansanmurhasta 25 vuotta, matalapaine lähestyy


Summary: Kaisa Ojala on yksi Suomen tunnetuimmista instagrammaajista, joka kertoo avoimesti elämästä CP-vammaisen näkökulmasta.

Nuori nainen koskettaa nenänpäällään puhelimen näyttöä. Nenä liikkuu vikkelästi näytön pinnalla, ja puhelimesta heijastuva valo saa naisen vihreät silmät loistamaan.
 Oululainen  Kaisa Ojala , 22, päivittää suosittua Instagram-tiliään. Instagramista tunnettu @aktivistikaisa ei juuri pysty käyttämään käsiään, joten uutta sisältöä hän postaa someen yleensä nenällään.
 Ojala on nimittäin yksi Suomen tunnetuimmista somettajista, joka kertoo avoimesti elämästä CP-vammaisen näkökulmasta. Nuori nainen ei esittele Instagramissaan täydellisiä aamupaloja ja viimeiseen asti hiottuja selfieitä. Näiden sijaan tililtä löytyy kertomuksia esimerkiksi kuukautissuojien vaihtamisesta pyörätuolissa tai pakkien saamisesta Tinderissä.
 Kaisa Ojala on saanut paljon positiivista palautetta Instagramissaan. Hänestä on ollut hienoa huomata, että on paljon ihmisiä, joita kiinnostaa kuulla elämästä myös erilaisesta näkökulmasta. Kuvan Ojalasta on piirtänyt Venla Vaattovaara, joka pitää myös suosittua Instagram-tiliä, johon hän piirtää kuvia merkittävistä naisista ympäri maailman. Paulus Markkula / Yle
 Kaisa Ojala halusi perustaa rehellisen vammaisuudesta kertovan tilin, sillä hänen mukaansa vammaisten asioista ei puhuta tarpeeksi. Samalla hän halusi kertoa muille, millaista elämä on sähköpyörätuolissa ja tukea muita samassa tilanteessa olevia.
 Ojala tarvitsee apua monissa arjen asioissa: syömisessä, liikkumisessa, pukeutumisessa sekä vessassa ja suihkussa käymisessä. Hän asuu vammaisille tarkoitetussa asumisyksikössä, jossa hänellä on oma yksiö.
 – Vaikka vammaisuus rajoittaa joitain asioita, niin Instagrammaamista ei.
 Somen voima on vahva
 Muutama vuosi sitten Ojalan elämä mullistui.
 Hän törmäsi Yle Areenassa dokumenttiin, joka kertoi  avusteisesta seksistä . Dokumentissa käsitellään sitä, kuinka vammaiset ihmiset pystyvät toteuttamaan seksuaalisia halujaan avustajan avulla.
 Ojala oli siis noin parikymppinen, kun hän ymmärsi, että seksuaalisuus kuuluu myös hänelle, eikä vain vammattomille ihmisille.
 – Sen ymmärtäminen tuntui tosi hyvältä. Niin kuin joku lukko olisi auennut, Ojala kertoo hymyillen.
 Mainokset, media ja some ovat täynnä seksuaalisuutta, seksiä ja paljasta pintaa. Kuinka siis voi olla mahdollista, että aikuinen ihminen ei tiedä seksuaalisuudesta ja siihen liittyvistä asioista?
 Syy tähän on yksinkertainen.
 Seksologi  Raila Riikosen  mukaan mediassa ei paljoa puhuta vammaisten ihmisten seksistä tai seksuaalisuudesta.
 – Esimerkiksi harvassa leffassa on vammaisia harrastamassa seksiä. Kun asia ei tule helposti näkyväksi, moni vammainen ajattelee, että ei tämä kuulu minulle, Riikonen pohtii.
 Sen lisäksi, että mediassa ei juuri vammaisia näy, Raila Riikosen mukaan seksuaalisuudesta ei puhuta edes koulussa, kotona tai terveydenhuollossa.
 Raila Riikonen sairastaa spinaalista lihasatrofiaa eli SMA:ta, joka on etenevä hermoperäinen lihassairaus. Nainen on istunut sähköpyörätuolissa lapsesta saakka, joten hänellä on myös omakohtaisia kokemuksia siitä, kuinka vammaisille puhutaan esimerkiksi seksuaalisuudesta.
 Seksologi kertoo, että vammattomille siskoille ja veljille vanhemmat ovat saattaneet pitää perinteisen puheen seksin vaaroista ja esimerkiksi kondomien tärkeydestä.
 – Mutta vammainen lapsi on voitu jättää kokonaan välistä ja ajateltu, ettei tämä koske häntä.
 Kaisa Ojala on sairastanut useamman vuoden masennusta, mutta nyt hän on toipumassa. Nainen on saanut paljon apua psykoterapiasta masennukseen ja oman vammansa hyväksymiseen. Ojala haaveileen tällä hetkellä tavallisista asioista, hän haluaisi muun muassa suorittaa käymänsä aikuislukion kunnialla loppuun. Paulus Markkula / Yle
 Ojalan mukaan koulussa terveystiedon tunnilla seksuaalisuudesta kyllä puhuttiin, mutta vammaisten välinen seksuaalisuus ohitettiin sulavasti.
 – Koulussa puhuttiin seksuaalisuudesta yleisesti ja vain tiettyjen ihmisten välillä. Ei kerrottu, että nämä asiat on minullekin ihan mahdollisia. Se piti itse ymmärtää.
 Puhumattomuus on yksi syy, miksi hän päätti perustaa Instagram-tilinsä, sillä somen voima on vahva.
 – Mitä enemmän vammaisten asioista puhutaan ja kirjoitetaan, sitä enemmän se jää mieleen.
 "Orgasmi on yksi parhaimmista kipulääkkeistä"
 Seksuaalioikeudet ovat osa ihmisoikeuksia.  Seksuaalisuusoikeuksiin kuuluu useita eri oikeuksia , (Ihmisoikeudet.net) esimerkiksi oikeuden tietoon seksuaalisuudesta, oikeuden suojella itseään ja oikeuden seksuaaliterveydenhoitoon.
 Seksologi Riikonen työskentelee monen ikäisten vammaisten kanssa. Työssään Riikonen on tavannut keski-ikäisiä vammaisia ihmisiä, jotka eivät ole koskaan ajatelleet, että seksuaalisuus koskee myös heidän elämäänsä.
 – Mutta kun ne halut ja himot heräävät jossain vaiheessa, se voi olla aika ihmeellistäkin, jos kukaan ei ole koskaan niistä puhunut. Ihminen voi olla aika hukassakin siinä vaiheessa kehonsa, itsensä ja tunteidensa kanssa, Riikonen jatkaa.
 Riikosen mukaan on surullista, jos vammaisille ei kerrota seksuaalisuudesta tai heidän ei jostain syystä anneta toteuttaa seksuaalisuuttaan. Seksuaalisuus on kuitenkin meissä jokaisessa.
 – Nautinnon saaminen joko yksin tai jonkun tai joidenkin kanssa on kauhean iso voimavara, se on aivan huikeata. Minulle henkilökohtaisesti orgasmi on yksi parhaimmista kipulääkkeistä. Orgasmin jälkeen krooniset kivut, joita on joka päivä, katoavat pitkäksi aikaa.
 Tuhansia tykkäyksiä ja kymmeniä kommentteja
 Tänä päivänä Kaisa Ojala on paljon varmempi ulkonäkönsä ja kehonsa suhteen. Siihen on auttanut kaksi yksinkertaista asiaa: meikit ja kivat vaatteet. Erityisesti Ojala pitää naisellisista vaatteista: kapeista farkuista ja avarista paidoista.
 – Olen uskaltanut ruveta käyttämään sellaisia vaatteita, mitä minä oikeasti haluan. Enkä vain sellaisia, joita on helppo pukea. Käytän esimerkiksi pitsisiä alusvaatteita ja siitä tulee tosi itsevarma olo.
 Nainen kuvitteli pitkään ettei häntä voi meikata. Ojalalla on jonkin verran pakkoliikkeitä, joiden vuoksi hän ajatteli, että meikkaamisesta ei tule mitään.
 Jokin aika sitten Ojala kuitenkin myös pyysi avustajaansa meikkaamaan hänet. Ripsiväriä, higlighteria ja luomiväriä. Siitä nuorelle naiselle tuli hyvä fiilis. Peilistä katsoi boss lady ja nyt Ojala näki sen itsekin.
 – Se tuntui tosi hyvältä. Välillä tulee sotkua, kun liikahdan, mutta sen saa onneksi pois, nainen hymyilee.
 Aina Ojalan itsevarmuus ei ole ollut sillä tasolla, kuin se on nyt. Hän on esimerkiksi ajatellut, että pyörätuolissa hänen pitkät säärensä eivät pääse oikeuksiinsa.
 – Tai että ne eivät näytä niin hyvältä. Vaikka eihän se ole totta.
 Ojalan Instagram-postaukset keräävät tuhansia tykkäyksiä ja kymmeniä kommentteja. Hän kertoo, että myös Instagramin käyttö tietyllä tapaa nostanut hänen itseluottamusta ja itsetuntoa.
 – On mahtavaa huomata, että on paljon ihmisiä, joita kiinnostaa kuulla elämästä myös erilaisesta näkökulmasta.
 "Pikkuhiljaa alan olla varmempi"
 Ojala on miettinyt paljon myös sitä, voisiko joku kiinnostua hänestä. Rakastua ja ihastua. Pitää lähellä.
 – Ajattelin aika monta vuotta, ettei kukaan voi haluta minua vammani takia.
 Olenko hyvä näin? Voiko kukaan ikinä ihastua minuun? Nämä ovat seksologi Raila Riikosen mukaan asioita, joita jokainen nuori pyörittelee päässään.
 – Kaikki hakevat hyväksyntää, läheisyyttä ja toisen kosketusta. Vammaisena sinua kosketetaan usein vain avustamistilanteissa tai fysioterapiassa ja siinähän ei ole mitään eroottista.
 Myös Ojala kaipaa toisinaan läheisyyttä.
 – Uskon, että jokainen kaipaa sitä joskus.
 Vaikka Kaisa Ojala puhuu rohkeasti Instagramissaan epäkohdista vammaisiin liittyen, ei hän itse ole vielä täysin sinut CP-vammansa kanssa. Nuoren naisen on edelleen joinain päivinä hankala kuvitella, että joskus hänen rinnallaan voisi olla joku toinen ihminen.
 – Huonoina päivinä ajattelen, että en mitenkään voisi saada parisuhdetta. Onneksi on niitäkin päivä kun ajattelen, että miksipä ei. Pikkuhiljaa alan olla varmempi.
 Lue myös:
 "Pyörätuolissa minusta tulee näkymätön" – Onko vammaisilla lupa puhua seksistä?
 Avustettu seksi on suuri luottamuksen osoitus – "Seksuaalisuus on äärettömän iso tekijä"
 Dokumenttiprojekti: Apua seksiin – Miksi avusteinen seksi on Suomessa yhä tabu?

Kaisa Ojalalle ei ikinä puhuttu seksuaalisuudesta: nyt Instagramin boss lady muistuttaa, että vammaisillakin voi olla yhden illan juttuja


Keski-ikäinen mies kuoli moottorikelkkaonnettomuudessa Muoniossa Lapissa lauantai-iltana, kertoi poliisi. Turma sattui, kun mies menetti maastossa kelkan hallinnan, putosi sen kyydistä ja päätyi kelkan alle.
 Paikkakuntalainen mies kuoli saamiinsa vammoihin.
 Pelastuslaitos sai tapauksesta hälytyksen Torniontielle iltayhdeksältä.
 Tutkintaan ei liity rikosepäilyä. Mikään ei ole viittaa siihen, että kyseessä olisi jokin muu kuin onnettomuus, kertoi tapauksen tutkintaa johtava rikoskomisario  Tuomo Seikkula  STT:lle sunnuntaina.
 Hänen mukaansa uhri oli ollut liikkeellä yksin eikä onnettomuuteen liity esimerkiksi muita moottorikelkkoja. Seikkula ei antanut julki muita yksityiskohtia turman tapahtumatavasta tai -paikasta.
 Poliisin lisäksi tapausta tutkii liikenneonnettomuuksien tutkintalautakunta.
 Moottorikelkkailija ajoi laivaväylään Vaasan saaristossa
 Moottorikelkkailija ajoi laivaväylään ja joutui veden varaan Vaasan saaristossa sunnuntain vastaisena yönä, kerrotaan Länsi-Suomen merivartiostosta. Merivartioston ilmatyynyaluksen pintapelastaja nosti pahoin kylmettyneen iäkkään miehen vedestä. Hänet vietiin kriittisessä tilassa sairaalaan.
 Onnettomuus sattui Nagelprickin reunamerkin lähistöllä. Sivullinen oli nähnyt laivaväylän suuntaan menevät moottorikelkan jäljet ja seurannut niitä. Hän näki miehen vedessä ja hälytti apua.

Mies kuoli menetettyään moottorikelkan hallinnan Muoniossa – moottorikelkkaonnettomuus myös Vaasan saaristossa


Summary: Suomen suosituimpiin tubettajiin kuuluva Mmiisas eli Miisa Rotola-Pukkila haluaa kannustaa ihmisiä hyviin ympäristekoihin ilman syyllistäviä kommentteja.

Miisa Rotola-Pukkila ,24, on innokas kierrättäjä ja ympäristön puolestapuhuja. Kun Rotola-Pukkila sanoo jotain, sitä kuunnellaan tarkasti, sillä hänellä on sosiaalisessa mediassa huomattava määrä seuraajia.
 Mmiisas Youtube-kanavalla on 380 000 tilaajaa ja hänen Instagram -tilillään seuraajia on reilusti yli 400 000.
 Puoli seitsemän –ohjelmassa vieraillut Rotola-Pukkila kertoi, että viime aikoina hän on puhunut kanavillaan paljon ympäristöaiheista ja se on nostattanut monissa kiivaita tunteita.
 – Nuoret ovat erittäin aktiivisia ja tiedostavia ympäristöasioiden suhteen mutta asiassa on myös kääntöpuolensa. Kun somevaikuttajat ottavat kantaa ympäristöasioihin, heidän jokaista tekoaan aletaan kyttäämään. Ihmiset haluavat näpäyttää, että miksi lennät, syöt lihaa tai juot maitoa, jos puhut ilmastonmuutoksesta. Kollegani Kalenterikarju keksi tälle termin ekokyttääminen.
 Rotola-Pukkila toivoo ympäristöasioiden ympärille keskusteluilmapiiriä, joka motivoi puhumaan ilman syyllistämistä.
 – Ei meidänkään jokainen valintamme ole täydellinen ympäristön kannalta mutta somevaikuttajat voivat silti inspiroida hyviin tekoihin ja olla esimerkkinä.
 Sekajätteen määrä minimiin
 Tällä hetkellä Rotola-Pukkila pyrkii vähentämään sekajätteen määrää. Tavoitteena olisi saada kierrätys toimimaan niin tehokkaasti, että viikon sekajätteet mahtuisivat yhteen purkkiin. Tällaisia ekotekoja hän kannustaa muitakin tekemään.
 – Tässä voi haastaa itsensä. Jos ei ensimmäisellä viikolla onnistu, voi seuraavalla viikolla parantaa. Kannustus on mielestäni parempi tapa muuttaa käyttäytymistapoja kuin syyllistäminen.
 Tubettajan vastuu
 Rotola-Pukkila tiedostaa valtavan seuraajamääränsä mukana tulevasta vastuusta ja vaikuttamisen vallasta. Hän on erittäin suosittu etenkin teinityttöjen keskuudessa, joille Mmiisas on roolimalli ja isosiskon kaltainen ystävä.
 Tampereen yliopistossa puheviestintää opiskeleva Rotola-Pukkila on aloittanut gradua aiheesta somevaikuttajien vuorovaikutus seuraajien kanssa. Materiaalia tulee paljon hänen omista kohtaamisistaan fanien kanssa.
 – Ihmiset kokevat tuntevansa minut. Minulta pyydetään apua monenlaisiin asioihin ja etenkin mielenterveyteen liittyvät avunpyynnöt huolestuttavat. Mitä voin vastata nuorelle, jolla on todella paha olla. Yritän löytää hyviä asioita ja auttavia sanoja vastaukseksi, mutta kyllähän se on kuormittavaa ottaa harteilleen toisten huolia, kun en ole ammattiauttaja.
 Suosikkitubettajasta kansanedustajaksi?
 Supersuosittu tubettaja ja somevaikuttaja olisi monelle puolueelle haluttu ehdokas eduskuntavaaleihin. Takuuvarma ääniharava ei ole halukas lähtemään ehdolle. Pyydetty on, useammankin kerran.
 Rotola-Pukkila vaikuttaa mieluummin somessa kuin eduskunnassa.
 Katso Miisa Rotola-Pukkilan koko haastattelu  Puoli Seitsemän  -ohjelmassa.

Suosittu tubettaja Mmiisas ottaa kantaa ympäristöasioihin ja saa kritiikkiä omista valinnoistaan: "Ekokyttäys on somevaikuttajien riesa"


Summary: Kuski halusi tempauksellaan puhua ilmastonmuutoksen torjumisen puolesta.

Sähköautojen puolesta puhuva hollantilaismies on saanut päätökseen 95 000 kilometrin matkansa. Matka kulki 33 maan halki Hollannista Australiaan.
 Ratissa ollut  Wiebe Wakker  halusi reissullaan todistaa, että sähköauto on kelpo ajokki ilmastonmuutoksen torjumiseksi. Hänen mukaansa kyseessä on pisin sähköautolla koskaan ajettu matka.
 Reissu kesti kolme vuotta ja sai rahoituksensa lahjoituksina eri puolilta maailmaa.
 – Halusin muuttaa ihmisten mielipiteitä ja innostaa heitä ajamaan sähköautoilla näyttämällä sen hyödyt, Wakker sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 – Jos yksi mies pystyy ajamaan maailman ääriin sähköautolla, niin eiköhän se ole täysin mahdollinen kulkupeli päivittäiseenkin käyttöön, Wakker jatkoi.
 Wakkerin käyttämä sähköauto pystyy kulkemaan 200 kilometriä yhden latauksen voimin.

Sähköautolla maailman ääriin – hollantilaismies ajoi kolme vuotta Australiaan


Summary: Sokeroidusta teestä käymisen avulla valmistettu juoma on todennäköisesti tämän hetken puhutuin juoma. Näyttöä juoman väitetyistä terveysvaikutuksista ei ole.

Tästä on kyse Hapatettu teejuoma kombucha on tämän hetken puhutuimpia juomia Tuotetta markkinoidaan terveysvaikutteisena, vaikka varmaa näyttöä ei ole Suosio näkyy paikoitellen saatavuusongelmina
 Lasipurkissa helmeilevä juoma näyttää epäilyttävältä. Pinnalla kelluu väritön, limainen klöntti. Juoma on kombuchaa, ja pinnalla erottuu sen valmistukseen käytettävä sieni. Tuoksun perusteella juomaa voisi luulla simaksi.
 Kaikessa yksinkertaisuudessaan kyse on sokeroidusta teestä, joka fermentoidaan, eli hapatetaan bakteerien ja hiivan symbioosilla.
 Suomalaisen suuhun maku onkin kuin vappupiknikiltä, tutun simainen. Parhaimmillaan maku on pirskahtelevan raikas, mutta tekijästä riippuen se voi olla myös etikkainen tai vähän tunkkainen.
 Maku ei välttämättä ole kombuchan paras myyntivaltti. Kombuchaa mainostetaan ennen kaikkea terveysjuomana, vaikka sen terveysvaikutuksista ei ole tieteellisesti tutkittua näyttöä.
 Mitään kunnon kliinisiä tutkimuksia ei ole tehty, jolloin todennettuja, uskottavia terveysvaikutuksia ei ole tiedossa.  Per Saris, mikrobiologian professori
 Kombuchan väitetyt terveysvaikutukset perustuvat sen sisältämiin maitohappobakteereihin eli probiootteihin. Näiden bakteerien vaikutusta suolistomikrobiston tasapainoon tutkitaan paljon.
 Kuluttajille maitohappobakteerien käyttö on tuttua useista hapanmaitotuotteista, kuten piimästä ja muista hapattamalla valmistetuista elintarvikkeista.
 Terveysvaikutuksista kaivataan vielä tarkempaa tutkimusta
 Kombucha ei ole mikään uusi keksintö. Sen historia yltää parin tuhannen vuoden taakse Aasiaan. Maailmalla kombuchaa on juotu jo vuosia, mutta Suomessa juoma löysi kuluttajat toden teolla viime syksynä.
 Suurimman nosteensa juoma tuntuu saaneen tämän vuoden puolella, kertovat jälleenmyyjät.
 Superfood-brändi Puhdistamo tuntuu iskeneen kultasuoneen juuri oikealla hetkellä. Puhdistamo myy suurimman osan kaikista Suomen kombuchoista.
 Nuoriso googlaa, miten tehdään limaa. Tämä on vähän kuin aikuisten versio siitä.  Anna Mäkipää
 Helsingin yliopiston mikrobiologian osaston professori  Per Saris  muistuttaa, että kombucha-juomia on niin monia erilaisia, että yhden juoman tutkimuksista ei voida yleistää tuloksia.
 – Mitään kunnon kliinisiä tutkimuksia ei ole tehty, jolloin todennettuja, uskottavia terveysvaikutuksia ei ole tiedossa.
 Elintarvikkeiden sisältämien maitohappobakteerien kohdalla ei myöskään olla varmoja, säilyvätkö bakteerit suolistoon saakka.
 – Jos juoma sisältää bacillus-itiöitä, ne säilyvät kyllä suolistoon juotunakin. Jos juomassa on paljon probioottia, riittävä määrä saattaa säilyä vatsalaukusta läpi suolistoon voidakseen tuoda siellä terveysvaikutuksen.
 Probioottien käyttöä on myös kyseenalaistettu.  Israelissa tehtyjen suolistokokeiden  perusteella monien ihmisten elimistö estää tavallisimpia probiootteja asettumasta ruoansulatuskanavaan.
 Toisaalta kombuchaa on juotu satojen vuosien ajan. Ravitsemusterapeutti Leena Putkonen totesi  Helsingin Sanomissa  (maksullinen artikkeli), ettei kombuchan juomisesta ole ainakaan haittaa.
 Kombuchaa kotikeittiössä
 Juoman suosio on saanut sienijuomat muhimaan myös kotikeittiöissä. Sieniä annetaan, vaihdetaan ja myydään kombuchaan hurahtaneiden someryhmissä ja niitä voi hankkia myös kaupoista, ainakin ekokaupoista.
 Turkulainen  Anna Mäkipää  on valmistanut kombuchaa kotonaan jo kymmeniä litroja. Viime syksynä hankittu sieni on hänellä edelleen ja Mäkipää on jakanut siitä osia myös ystävilleen.
 Mäkipää ei syö sieniä, mutta kombuchaa hän ei kavahda.
 – Kun muutimme yhteen kumppanini kanssa hän epäili, onko hyvä idea asua tällaisten sienten kanssa.
 Sienet ovat pysyneet astioissaan, mutta kerran Mäkipää huomasi sienen liikkuneen pohjalta puoliväliin purkkia. Hän naurahtaa, ettei tiedä miten ja miksi sieni liikkui itsekseen, mutta vielä se ei ole kävellyt vastaan.
 Kombucha ihastuttaa enemmän maullaan kuin ulkonäöllään. Johanna Manu / Yle
 Mäkipää nauraa, että kombuchan kanssa puuhastelu on kuin aikuisten limaleikki.
 – Nuoriso googlaa, miten tehdään limaa. Tämä on vähän kuin aikuisten versio siitä.
 Mäkipää maistoi ensimmäisen kerran kombuchaa Livonsaaren yhteisökylässä Naantalissa ja ihastui sen makuun. Hän haki tietoa juomasta netin kautta ja löysi myös kauhutarinoita. Kombuchan vaikutuksia, hyvässä tai pahassa, ei ole pystytty täysin todentamaan.
 Mäkipää uskoo piristävän vaikutuksen tulevan osittain juomaan käytetyn teen kofeiinista.
 – Kombuchan on sanottu lisäävän vastustuskysyä. En ole ollut kipeänä, mutta ei voi tietää, mistä se sitten johtuu.
 Hapattamalla valmistetussa juomassa on alkoholia prosentin verran. Humalaan sillä ei itseään kuitenkaan saa.
 Valmistajalla noin miljoonan pullon jono
 Soittokierros varsinaissuomalaisiin marketteihin osoittaa, että kombucha katoaa hyllyiltä melko vikkelästi kuluttajien käyttöön. Joskus juoma loppuu kesken.
 Saatavuudessa on ollut jonkin verran eroja. Toiset myymälät joutuvat tyytymään satunnaisiin eriin, toisissa juomaa on riittänyt hyvin.
 Se on pantu merkille, että menekki on selvästi noussut viime kuukausien aikana, vaikka useassa myymälässä juomaa on ollut saatavilla jo viime kesästä. Puhdistamo otti mainoskasvokseen  Mikael Gabrielin , mikäilmeisesti toimi, sillä marketeissa huomattiin juoman kysynnän nousseen markkinointikampanjan käynnistyttyä.
 Soittokierroksella marketteihin moni kauppias tai osastovastaava kertoi, että enemmänkin kombuchaa myytäisiin, jos olisi, mitä myydä. Pienemmissä kaupoissa Turun keskustan ulkopuolella menekin kasvu on huomattu, mutta juomia riittää vielä halukkaille.
 Kasvanut menekki on aiheuttanut ainakin kombuchan valmistajalle huolia. Puhdistamon myynti- ja markkinointijohtaja, osakasyrittäjä  Joni Inkinen  kertoo, että tällä hetkellä kombuchasta on miljoonan pullon tilausjono.
 – 200 000–300 000 pulloa menee heti valmistuttuaan. Helpotusta saamme jo tämän vuoden puolella, mutta tällä hetkellä tilanne on armoton, Inkinen kertoo.
 Kauppojen kombuchat myydään välillä loppuun. Onneksi juoma on helppo valmistaa myös itse.  Johanna Manu / Yle
 Kun myyntimäärää verrataan esimerkiksi kolajuomien myyntiin, kombuchasta ei ole vielä kilpailijaksi, mutta kiri on jo alkanut. Esimerkki suuren varsinaissuomalaisen Citymarketin myynnistä: kolajuomia myydään kahden pullon pakkauksissa reilut 6 000 litraa kuukaudessa – ja tähän on lisättävä vielä yksittäisten pullojen myynti. Kombuchaa kyseisessä marketissa myydään samassa ajassa 2 000 puolen litran pulloa.
 Juhlapyhät nostavat kolajuomien myyntiä entisestään. Jälleenmyyjien mukaan kombucha kilpailee myynnissä tällä hetkellä kookosveden kanssa.
 Hyvinvoinnista tuli trendikästä
 Mikä nosti maailmalla jo suurimman hypetyksen kokeneen juoman suosioon Suomessa vasta nyt? Sitä on myyty ja tehty itsekin jo vuosia, mutta vasta nyt tuntuu, että siitä puhutaan ja kirjoitetaan paljon. Muut Pohjoismaat eivät tunnu tarttuneen hypetykseen vieläkään.
 Puhdistamon Joni Inkinen uskoo, että ajoitus oli yksi suurista tekijöistä. Hyvinvointia edistävät tuotteet kiinnostavat.
 – Halutaan juomia, joilla on terveysvaikutuksia ja jotka myös maistuvat hyvältä.
 Yle kirjoitti viime syksynä, miten kansainvälinen hyvinvointitrendi näkyy myös suomalaisten  juomavalikoimassa .
 Kotikeittiössään kombuchaa valmistava Anna Mäkipää uskoo juoman nostavan suosiotaan kesää kohti mentäessä.
 – Odotan jo kesää kombuchan kanssa. Se on varmasti kiva kesäjuoma maistella tuossa ulkona, omenapuun alla.
 Aiheesta voi keskustella kommenttikentässä kello 20:een saakka.
 Lue lisää:
 Wellness on hyvinvointia pursuava elämäntyyli, josta halutaan viestiä myös muille – väittelijä: "Alexander Stubb oli aikaansa edellä"
 Kola maistuu taas suomalaisille – sokerittoman kolan suosio on ohittamassa sokerisen

Aikuisten limaleikki ja kauppojen myyntihitti – kombuchan suosio räjähti käsiin


Summary: Alun perin kanavalla piti näyttää Betoniyö-elokuva.

Yle TV1 näyttää tänään illalla kello 21.05  Juho Kuosmasen  ohjaaman elokuvan  Hymyilevä mies . Elokuva kertoo eilen kuolleen  Olli Mäen  uran tärkeimmästä ottelusta.
 Alun perin kanavan piti näyttää Pirjo Honkasalon ohjaama  Betoniyö -elokuva, mutta se nähdään maanantaina 8.4. kello 22 TV1:ssä.
 – Meille ehti tulla eilisen kuolinuutisen jälkeen yleisöltä jo muutama pyyntökin, jossa he toivoivat näkevänsä Olli Mäestä kertovan elokuvan mahdollisimman pian uudestaan, kertoo Ylen TV:n ja Areenan julkaisupäällikkö  Petri Jauhiainen .
 – Haluamme omalta osaltamme kunnioittaa urheilulegendan muistoa näyttämällä  Hymyilevän miehen  jo heti tänään sunnuntaina TV1:ssä erinomaisella ohjelmapaikalla ja tuomalla sen kuukaudeksi katsottavaksi myös Yle Areenaan.
 Elokuva on katsottavissa Areenassa tänään iltapäivällä jo kello 13 jälkeen.
 Hymyilevä mies valittiin Suomen Oscar-ehdokkaaksi vuonna 2016. Elokuva voitti myös aikanaan Cannesin elokuvajuhlilla arvostetun Un Certain Regard -palkinnon.
 Juho Kuosmasen ohjaaman mustavalkoisen nyrkkeilyelokuvan päärooleja näyttelevät  Jarkko Lahti , joka näyttelee Olli Mäkeä. Mäen vaimona  Raija Mäkenä  nähdään  Oona Airola  ja nyrkkeilypromoottori  Elis Askia  näyttelee  Eero Milonoff .
 Elokuva kertoo ammattilaisnyrkkeilijä Olli Mäen MM-ottelusta Helsingissä Olympiastadionilla vuonna 1962. Kyseinen Mäen ja  Davey Mooren  välinen ottelu on edelleen suurin Suomessa järjestetty nyrkkeilytapahtuma – sillä oli 23 463 katsojaa.
 Lue myös:
 Nyrkkeilyn suomalaislegenda Olli Mäki on kuollut
 Katso Olli Mäen uran huippuhetkiä: suomalaislegenda vertasi nyrkkeilyä saunomiseen – "Nautin kehässä olemisesta, vaikka siellä joskus oli ahdastakin"
 "Mestarit olivat silloin harvassa" – "Pyöveli" Järvinen arvostaa Olli Mäkeä ihmisenä ja esikuvana

Yle näyttää Olli Mäen muistoksi elokuvan Hymyilevä mies – TV1 kello 21.05


Summary: Vaalikoneessa on 90 prosenttia kaikista eduskuntavaalien ehdokkaista. Vastaukset paljastavat heistä mielenkiintoisia asioita.

Ylen eduskuntavaaleja varten tekemässä vaalikoneessa on vierailtu jo toista miljoonaa kertaa. Koneen etusivulla on ollut 1,2 miljoonaa käyntiä, minkä lisäksi tuhannet ovat tulleet palveluun kiertoteitse ja päätyneet esimerkiksi suoraan jonkun ehdokkaan sivulle.
 Moni on käynyt vaalikoneessa useaan otteeseen. Erillisiä käyttäjiä, eli käytännössä eri verkkoselaimia, on etusivulla ollut noin miljoona.
 Pääset kokeilemaan vaalikonetta tästä.
 Vaalikone julkaistiin 14. maaliskuuta. Julkaisupäivä on tähän mennessä ollut myös vilkkain käyttöpäivä.
 Ylen Vaalikone pähkinänkuoressa Vaalikone auttaa äänestäjää etsimään ehdokkaita, joiden näkemykset vastaavat hänen omiaan. Ylen vaalikoneessa käyttäjä vastaa 30 kysymykseen: 25 näistä on valtakunnallisia ja 5 vaalipiirikohtaisia. Ylen vaalikoneeseen on vastannut yli 2 200 ehdokasta eli noin 90 prosenttia eduskuntavaalien ehdokkaista. Pääset kokeilemaan vaalikonetta osoitteessa  vaalikone.yle.fi . Voit lukea enemmän koneen taustoista  tästä artikkelista . Vaalikonetta voi käyttää paitsi suomeksi ja  ruotsiksi , myös  venäjäksi  ja  englanniksi .
 Vaalikone paljastaa, kenen kanssa ehdokkaat haluavat hallitukseen
 Yle on julkaissut ehdokkaiden vaalikoneeseen antamien tietojen perusteella myös ison määrän uutisia. Vaalikoneen aineiston perusteella on kerrottu muun muassa nämä asiat:
 SDP on kaikkien ehdokkaiden joukossa suosituin puolue hallituskumppaniksi. Moni ehdokas kannattaa kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa, mutta konkreettisille toimille on vähemmän kannatusta. Vuonna 1986 kuollut presidentti Urho Kekkonen on ehdokkaiden yleisimmin nimeämä poliittinen esikuva. Perussuomalaisia lukuun ottamatta kaikkien isojen puolueiden ehdokkaiden enemmistö on sitä mieltä, että vihapuhe on määriteltävä laissa ja kiellettävä.
 Vaalikoneen aineisto on myös julkaistu avoimena datana niitä varten, jotka haluavat analysoida ja tutkia sitä itse. Voit lukea julkaisusta enemmän  täältä .
 Vaalikoneen aineistoon perustuu myös  Yle Kioskin Vaalibotti . Se on chatmuotoinen vaalikone, jossa väitteitä pohjustavat Kioskin toimittajien tekemät videot.
 Ylen merkittävimmät vaalisisällöt on koottu  tälle sivulle .

Ylen vaalikonetta käytetty yli miljoona kertaa – oletko sinä jo löytänyt ehdokkaasi?


Summary: Voittajahuuto tehtiin salista.

Maailman harvinaisimmaksi arvioitu muumimuki myytiin tänään 6 100 eurolla turenkilaisessa huutokaupassa. Voittajahuuto virheellisellä painatuksella koristellusta Vilijonkka-mukista tehtiin salista.
 Muumimukin lähtöhinta oli kaksituhatta euroa. Ennen huutokaupan käynnistymistä mukista oli tehty 4 500 euron ennakkotarjous.
 Huutoja Vilijonkka-mukista tehtiin niin salista kuin etäältä puhelimitse. Lopulta Maskusta huutokauppaan saapuneen  Alyona Juntusen  6 100 euron huuto jäi viimeiseksi. Lopullisen vasarahinnan päälle tulee vielä provisiot ja lisämaksut.
 – Mä ajattelin, että kymppitonni on mun maksimi, mitä mä voin tästä maksaa, mutta onneksi tuli pikkuisen halvemmaksi, muumimukeja keräilevä Juntunen totesi Ylen haastattelussa.
 Antiikinkeräilijältä Turengin huutokauppakeskukseen kolme viikkoa sitten päätynyt muki veti paljon yleisöä huutokauppakeskukseen.
 Tekniset ongelmat haittasivat huutokauppaa
 Huutokauppa keskeytyi useaan otteeseen tietoteknisten ongelmien vuoksi. Yhdeksi syyksi kerrottiin linkkitornin kaatuminen.
 – Ilmoja pidellyt, taitaa tulla hyvä käpyvuosi, hymähti huutokauppameklari  Petri Vuorinen .
 Todellinen syy saattoi olla huutokaupan palvelimien ruuhkautuminen suuren suosion vuoksi. Joka tapauksessa hieman ennen muumimukin myyntiä huutokaupassa siirryttiin hetkeksi dokumentoinnissa kynään ja paperiin.
 Muumimukin tullessa vuoroon tietotekniikka oli saatu taas kuntoon.
 Lue myös:
 Maailman ehkä harvinaisin muumimuki vaihtaa omistajaa huutokaupassa tuhansilla euroilla: "Kyselyitä on tullut Ranskasta ja Espanjasta ja joka puolelta"
 Designmuseon amanuenssi: Jos joku pyytää muumimukista kaksi tonnia, joku sen oletettavasti maksaa
 Liki 30 vuotta sitten Tove Slotte otti työn, joka muutti hänen elämänsä – nyt hänen kuvittamiaan astioita on lähes joka kodissa

Maailman kenties harvinaisin muumimuki huutokaupattiin 6 100 eurolla Turengissa – näin mukin huutaminen eteni


Summary: Sipilä ja Rinne saivat poliittiset kotipesänsä kotoaan, Orpo loisti opiskelijapolitiikassa. Haavisto paloi ympäristöasioille, Halla-ahoa kaihersi maahanmuutto.

Tämänhetkisten eduskuntapuolueiden puheenjohtajista selvästi nuorin iältään on vasemmistoliiton  Li Andersson  31 ikävuodellaan. Hän myös onnistui nousemaan eduskuntaan jo 27-vuotiaana. Häntä nuorempana vastaavaan on kyennyt vain tähtiliikkeen  Paavo Väyrynen , joka oli 23-vuotias tullessaan valituksi eduskuntaan keskustapuolueen riveistä vuonna 1970.
 Väyrynen on ehtinyt 72 vuoden ikään, mikä tekee hänestä eduskuntapuolueiden puheenjohtajista iäkkäimmän. Vanhimpana poliittisten ryhmien johtajista eduskuntatyöhön tuli mukaan  Harry Harkimo , joka valittiin kokoomuksen kansanedustajaksi 61-vuotiaana. Harkimo kuitenkin erosi kokoomuksen eduskuntaryhmästä ja johtaa nyt Liike Nyt -kansalaisliikkettä, joka ei ole rekisteröitynyt puolue.
 Suurin osa nykyisistä puheenjohtajista on valittu eduskuntaan yli 35-vuotiaina, mutta ennen kuin he ehtivät täyttää pyöreät 50 vuotta.
 Tästä huolimatta lähes kaikki puheenjohtajat tunnustivat nykyistä poliittista väriään jo nuoruudessaan.  Marja Sannikan  ja  Sanna   Ukkolan  tekemistä haastatteluista käy ilmi, että monikaan puoluejohtajista ei ole nuoruutensa poliittista linjavalintaa suuremmin empinyt myöhemmin.
 Sinisten Sampo Terho (vas.), Kristillisten Sari Essayah, SDP:n Antti Rinne, Vihreiden Pekka Haavisto, Perussuomalaisten Jussi Halla-aho, juontajat Sakari Sirkkanen ja Seija Vaaherkumpu, Vasemmistoliiton Li Andersson, Kokoomuksen Petteri Orpo, Keskustan Juha Sipilä ja RKP:n Anna-Maja Henriksson (oik.) Ylen ensimmäisessä puheenjohtajatentissä Helsingissä 14. maaliskuuta.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Poliittisen kotipesän valintaan vaikuttaneita tekijöitä
 Petteri Orpo  toimi aktivisesti kokoomuksen opiskelijajärjestön riveissä opiskelijapolitiikassa. Hän menestyi siinä niin hyvin, että hänet valittiin Turun yliopiston ylioppilaskunnan pääsihteeriksi ja sittemmin koko Suomen ylioppilaskuntien liiton pääsihteeriksi. Kokemukset siitä, miten jo opiskelijapolitiikka vei Orpon tapaamaan valtakunnanpolitiikan kärkinimiä kannusti jatkamaan ammattipoliitikoksi.
 Sari Essayah  tuli koko Suomen kansalle tunnetuksi viimeistään voitettuaan kilpakävelyn maailmanmestaruuden 1993. Kunnallispolitiikkaan hän lähti muutamaa vuotta myöhemmin, ja ovet eduskuntaan avautuivat ensimmäisen kerran kymmenen vuotta myöhemmin. Kristillisdemokraattinen puolue valikoitui Essayahin arvoja lähimmäksi uskoontulon seurauksena. Hänen mielestään juuri KD tuo parhaiten esille kristillistä ihmiskuvaa.
 Sampo Terho  on puoluejohtajien ikäliigassa joukon toiseksi nuorin, 41-vuotias. Hän sanoo vilkuilleensa aikoinaan kokoomuksen suuntaan. Kokoomus oli kuitenkin Terholle "liian arvoliberaali". Terho oli tyytymätön erityisesti suomalaisen maahanmuuttokeskustelun tilaan, ja myös hänen omat kielteiset kokemuksensa siitä, miten työtöntä ei auteta, veivät hänet Timo Soinin johtamiin perussuomalaisiin. Sittemmin puolue jakaantui ja Terhosta tuli uuden puolueen, sinisten, puheenjohtaja.
 Li Andersson  kertoo, että hänen poliittiset näkemyksensä muovautuivat teini-iän "girlpower-porukassa", joka kokoontui nuorisotalolla ja väitteli yhteiskunnallisisita kysymyksistä välillä kiivaastikin. Andersson sanoo nähneensä jo pelkän oman lähipiirinsä perusteella, miten ihmisten perheolojen erot ovat merkittäviä ja miten yhteiskuntaluokkien erot vaikuttavat ihmisten lähtökohtiin ja elämän edellytyksiin.
 Anna-Maja Henriksson  tekee ehkä ennätyksen siinä, miten nuorena voi kokea jonkinlaisen poliittisen heräämisen. Hän kertoo, miten hän nelivuotiaana jouduttuaan sairaalaan suomenkielisten hoitajien potilaaksi ymmärsi, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön. Henrikssonin kotiseudulla ruotsin- ja kaksikielisellä Pohjanmaalla RKP on yksi alueen mahtipuolueista.
 Jussi Halla-aho  sai 40-vuotislahjakseen äänestäjiltä paikan eduskunnassa perussuomalaisten joukossa. Hän alkoi jo yli 15 vuotta sitten pitää monikulttuurisuutta, maahanmuuttoa ja poliittista korrektiutta kritisoivaa blogia. Valtakunnanpoliitikkoja vilisevään Helsingin kaupunginvaltuustoon hänet valittiin perussuomalaisten sitoutumattomana ehdokkaana 37-vuotiaana. Puolueen puheenjohtajana hän on ehtinyt toimia vajaat kaksi vuotta.
 Pekka Haavisto  kuuluu sukupolveen, jonka nuoruudessa pelättiin suurvaltojen kilpavarustelun vievän maapallon ydintuhoon ja sittemmin ydinvoimaloissa sattuneiden suuronnettomuuksien johtavan laajoihin ekokatastrofeihin. Haavisto oli vain 28-vuotias, kun hänet vuonna 1987 valittiin eduskuntaan edustamaan vihreitä, jotka siihen aikaan pienehkönä puolueena painottivat erityisesti ympäristökysymyksiä.
 Antti Rinne  valittiin eduskuntaan edellisissä vaaleissa vuonna 2015, jolloin hän oli 52-vuotias. Jo edellisenä vuonna hänestä oli tullut SDP:n puheenjohtaja. Rinne kertoo, että demarit valikoituivat hänen omaksi puolueekseen jo kodin perintönä. Vakaumusta vahvisti hänen näyttävä ammattiyhdistysuransa, joka alkoi jo 80-luvun puolella Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitossa AKT:ssa.
 Juha Sipilä  valittiin eduskuntaan vasta samana vuonna kuin hän täytti 50 vuotta. Sen jälkeen hän on pikakelauksella noussut valtakunnanpolitiikan eturiviin, ensin puolueen puheenjohtajaksi ja sitten vaalivoiton kautta pääministeriksi. Hänen poliittinen kotipesänsä keskusta oli hänelle kuitenkin jo nuorena selvä, lukion oppilaskunnasta lähtien. Myös Sipilän isä oli paikallinen keskustavaikuttaja Kainuussa, joka on keskustan vahvimpia alueita Suomessa.
 Klikkaamalla puheenjohtajan nimeä pääsee näkemään koko haastattelun Yle Areenasta. Haastattelut ja verkkojutut ovat osia Sannikka & Ukkola -ohjelman puheenjohtajien henkilökuvasarjaa, jossa haastatellaan puolueiden puheenjohtajia heidän henkilöhistoriansa ja poliittisten valintojensa näkökulmasta. Sarja on koottu myös Areenan vaalisivuille otsikolla " Pintaa syvemmälle " .
 Kaikki Sannikka & Ukkolan puheenjohtajasarjaan kuuluvat verkkojutut:
 Petteri Orpo: "Olen aivan aito poliittinen broileri" – Kipinä poliitikon ammattiin syttyi kun kaikki ovet aukesivat opiskelijapoliitikolle
 Sari Essayah someraivosta: "Olen nähnyt kollegoja todella uupumisen ja itkun partaalla"
 Sampo Terho: "Työttömyys oli masentavaa ja raivostuttavaa" – Vaikutti myös hänen poliittisiin valintoihinsa
 Li Andersson: "Puheenjohtajaksi tulo pelotti" – Vasemmistolaisuus ei tullut kulttuurivanhempien perintönä vaan kaveripiiristä
 Anna-Maja Henriksson: "Koin nelivuotiaana, miltä tuntuu kuulua vähemmistöön" – Ruotsinkielisenä potilaana oli vaikeaa selittää hoitajille, mikä oli hätänä
 Jussi Halla-aho: "Jollain perverssillä tavalla saan kiksejä siitä, että minua haukutaan" – Uudelle poliitikolle ihmisten jyrkät mielipiteet aiheuttivat kriisin
 Pekka Haavisto vaikeasta ajasta ennen puheenjohtajuuttaan: "Syksyllä saimme lukea, että tähän loppuu vihreiden historia"
 Antti Rinne: "Koviksen maailma oli se, jolla suojautui muutosta vastaan" – Nahkatakkijätkä ei loistanut koulussa mutta suojeli kiusattua
 Juha Sipilä: "Täytyy myöntää, että olen myös öitä valvonut vastuun edessä" – Valitsi keskustan jo lukioikäisenä
 Lue Ylen parhaat vaalijutut
 Tutustu ehdokkaisiin Ylen vaalikoneessa

Puoluejohtajat löysivät aatteensa jo nuorina – Kokosimme puheenjohtajien polut vallan huipulle


Summary: Netanjahu kosiskelee äärioikealla olevia äänestäjiä.

Israelin pääministeri  Benjamin Netanjahu  lupaa liittää Länsirannan juutalaissiirtokunnat entistä tiukemmin Israeliin, jos voittaa tiistaiset parlamenttivaalit. Netanjahu kommentoi asiaa tv-haastattelussa, jossa lupasi ulottaa Israelin vallan siirtokuntien alueelle.
 Netanjahu kosiskelee lupauksellaan äärioikealla olevia äänestäjiä.
 Palestiinalaishallinnon edustaja  Saeb Erekat  sanoi, ettei Netanjahun lausunto ollut yllättävä.
 – Israel jatkaa kansainvälisen lain rikkomista niin kauan, kun kansainvälinen yhteisö palkitsee Israelin puuttumattomuudellaan, Erekat kirjoitti Twitterissä.
 Hän mainitsi erityisesti Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  hallinnon tuen Israelille.
 Netanjahu sanoi tv-haastattelussa perjantaina kertoneensa Trumpille, ettei hän aio siirtää siirtokuntia ja niiden asukkaita Yhdysvaltojen luoman rauhansuunnitelman mukaisesti. Trump tunnusti äskettäin Golanin ylänköalueen osaksi Israelia.
 Kaatuuko kahden valtion malli?
 Israel miehitti Länsirannan kuuden päivän sodassa vuonna 1967. Alueella asuu noin 2,5 miljoonaa palestiinalaista ja siirtokunnissa satojatuhansia juutalaisia.
 Kansainvälinen yhteisö katsoo, että siirtokuntien rakentaminen on kansainvälisen oikeuden vastaista.
 Siirtokuntien liittäminen Israeliin saattaisi merkitä lopullista kuoliniskua niin sanotulle kahden valtion mallille, josta on haettu ratkaisua konfliktiin. Mallissa palestiinalaisalueista muodostettaisiin itsenäinen Palestiinan valtio.

Netanjahun vaalilupaus: Länsirannan siirtokunnat osaksi Israelia


Summary: Vaalitutkija arvioi, että äänestysaktiivisuus voi nousta muutamalla prosenttiyksiköllä viime vaaleista.

Kaavilainen  Tanja Mononen  täräyttää suoraan paikallisen marketin pihalla, kun häneltä tiedustellaan äänestysaikeista.
 Hän ei äänestänyt viime eduskuntavaaleissa eikä aio äänestää nytkään.
 – Koen, että ääni on turha, päättäjät päättää, mitä päättää, vanhustyössä hoitajana työskentelevä Mononen perustelee.
 Nelikymppinen Mononen katsoo, että pieniosaiset, lapsiperheet ja vanhustyö ovat jääneet huonoon asemaan asioista päätettäessä.
 –Tärkeät asiat muhii siellä pitkään, vuosia ja mielestäni ne eivät etene oikealla tavalla. Esimerkiksi vanhustyö, jossa itse olen, kaipaisi hoitajia. Minusta sen arvostaminen on eduskunnassa hyvin heikkoa, Mononen sanoo.
 Tanja Mononen jättää äänestämisen väliin, koska ei usko sen vaikuttavan mitenkään. Toni Pitkänen / Yle
 Viikon päästä pidettävissä eduskuntavaaleissa on äänioikeutettuja noin 4,5 miljoonaa. Heistä “nukkuvien puolueen” kannattajia eli äänestämisen väliin jättäviä kansalaisia on jälleen runsas miljoona, mikäli suomalaiset äänestävät suurin piirtein samoin kuin neljä vuotta sitten.
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa Suomessa äänestäneiden äänestysprosentti oli 70,1.
 Pohjoissavolaisen Kaavin äänestysaktiivisuus jäi Manner-Suomen alhaisimmaksi, vain 59,1 prosenttiin. Muutenkin Savo-Karjalan vaalipiirissä äänestettiin muuta maata laiskemmin.
 Viiden vähiten äänestäneen kunnan joukossa oli neljä saman vaalipiirin kuntaa: Kaavin lisäksi Suonenjoki, Rautavaara ja Nurmes. Viides oli Kaakkois-Suomen vaalipiiriin kuuluva Pieksämäki.
 Viime vaalien innokkaimmat äänestäjät löytyivät Kauniaisista, jossa 84,7 prosenttia äänioikeutetuista kävi äänestämässä. Loput neljä vilkkaimmin äänestänyttä kuntaa löytyivät ruotsinkieliseltä länsirannikolta: Luoto, Pedersöre, Korsnäs ja Maalahti.
 Viime eduskuntavaaleissa Manner-Suomessa äänestettiin vilkkaimmin Kauniaisissa ja laiskimmin Kaavilla. Sisältää vain Suomessa äänestäneet.  Yle Uutisgrafiikka
 Etsi oma ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Kansa ei pääse vaikuttamaan, kyllästymistäkin ilmassa
 Kunnan raitilla vastaan tulevat  Ari Juhani Taskinen  ja  Antti Piipponen  empivät vielä äänestämistä. He saattavat liittyä Tanja Monosen seuraksi nukkuviin.
 Viime vaaleissa äänestänyt pian kuusikymppinen Taskinen kokee, ettei hän ole juuri hyötynyt vaalikauden päätöksistä.
 – Toiset ovat sanoneet, että käy äänestämässä, mutta en vielä tiedä. Ei ole leipä pidemmäksi tullut, Taskinen toteaa.
 Kaavin kunnan kiinteistönhuollossa työskentelevää Piipposta politiikka ei juuri kiinnosta. Hän ei ole löytänyt sopivaa ehdokasta, joten äänestäminen saattaa jäädä väliin.
 – En ole politiikkaa hirveästi seurannut, mutta tämä hallitus teki aika paljon virheitä. Yrittivät esimerkiksi väkisin saada aikaiseksi sote-uudistusta, 40-vuotias Piipponen sanoo.
 Ari Juhani Taskinen miettii vielä äänestämistä, koska ei katso hyötyneensä vaalikauden päätöksistä. Toni Pitkänen / Yle
 Kaavin kunnanjohtaja  Ari Sopanen  on miettinyt syitä asukkaiden vähäiseen äänestysintoon.
 Hän arvelee, että ihmiset kokevat Monosen tavoin, etteivät he pysty vaikuttamaan päätöksiin tai saa mielipiteitään esiin. Poliitikkojen pitäisi katsoa peiliin.
 – Jos kauppa ei käy, niin kauppiaskin korjaa toimintatapojaan. Tuotetta pitää varmaankin korjata, ihmisten vaikutusmahdollisuuksia on lisättävä jotenkin. On puhuttu esimerkiksi  listavaalista , Sopanen sanoo.
 Sopasen mukaan osa kansalaisista on myös kyllästynyt poliittisen keskustelukulttuurin tasoon. Kun hallituskausi päättyy, osat vaihtuvat. Hallituspuolueet ovat keränneet epäsuosiota ja osa joutuu oppositioon.
 – Sitten vallassa ollut osapuoli räksyttää ja sama peli jatkuu seuraavat neljä vuotta. Kansalaiset eivät ymmärrä kieltä, mitä eduskunnassa käytetään, eivätkä keskustelut kuvasta hyviä yhteistyötaitoja vallassa olevan tahon ja opposition välillä.
 – Siellä ei puhuta asiasta, siellä kaivellaan esiin vanhoja, jopa muutaman hallituskauden takaisia asioita, Sopanen huomauttaa.
 Hänestä eduskunnassa pitäisi pyrkiä enemmän sovitteluun, jossa vastapuolen argumentit otetaan huomioon ja pyritään tekemään yhteistyötä hallituksen ja opposition välillä.
 Antti Piipponen ei ole löytänyt sopivaa ehdokasta eikä muutenkaan seuraa politiikkaa. Toni Pitkänen / Yle
 Velvollisuudentunto saa äänestämään
 Tuoreen tutkimuksen  mukaan viime eduskuntavaaleissa ruumiillista työtä tekevät, pienituloiset, nuoret, itäsuomalaiset, paikkakunnalta toiselle muuttajat ja ulkosuomalaiset äänestivät selvästi muita ryhmiä vähemmän.
 Vilkkaimmin taas äänestivät suurituloiset, korkeakoulutetut, pääkaupunkiseudulla ja Vaasan vaalipiirissä asuvat. Jos parikymppistä nuorista äänesti hieman yli 40 prosenttia, 70-vuotiailla äänestysprosentti oli liki kaksinkertainen. Tätä vanhemmissa ikäluokissa äänestysinto alkaa sitten taas hiipua.
 Tutkijat katsovat tämän epäsuhdan johtavan siihen, että päättäjät eivät saa tietoa vähän äänestävien ryhmien tarpeista ja elämästä. He kuitenkin tekevät tätä ihmisjoukkoa koskevia päätöksiä.
 Ylen vaalilähestysten pitkäaikainen asiantuntija, vaalitutkija  Sami Borg  jakaa kansalaiset velvollisuusäänestäjiin ja vaikuttamisesta kiinnostuneisiin äänestäjiin.
 – Jos jompikumpi näistä puuttuu, erityisesti tuo velvollisuudentunto, ihminen jättää silloin usein äänestämättä, Borg sanoo.
 Savo-Karjalan vaalipiirissä on ollut pidemmän aikaa Manner-Suomen alhaisin äänestysprosentti. Neljä vuotta sitten 65,5 prosenttia vaalipiirin äänioikeutetuista kävi äänestämässä,  vuoden 2011 eduskuntavaaleissa  vielä 66,1 prosenttia.
 Tampereen yliopiston vaalitutkija Sami Borg arvioi, että äänestysaktiivisuus voi nousta 72-73 prosenttiin. Tämän on muutama prosenttiyksikkö enemmän kuin viime vaaleissa. Marjut Suomi/ Yle
 Borgin mukaan vähän äänestävät kunnat sijaitsevat muuttotappioalueilla ja äänestäjäkunnalla on usein muuta maata heikompi sosioekonominen asema.
 Kolmen tuhannen asukkaan Kaavin väestö on huvennut puoleen kolmessakymmenessä vuodessa, ja kolmannes pikkukunnan asukkaista on yli 65-vuotiaita, painottuen vielä vanhempiin ikäluokkiin. Kaavin työttömyysaste on 14 prosentin luokkaa.
 Mielestäni on merkkejä ilmassa, että väki olisi liikkeellä näissä vaaleissa tavallista aktiivisemmin.  Sami Borg
 Pienemmissä kunnissa äänestäjille ei myöskään ole tarjolla poliittisia vaihtoehtoja samalla tavoin kuin Etelä-Suomen suurissa kaupungeissa.
 – Vaasan vaalipiirin muuta maata korkeampaa äänestysaktiivisuutta selittää yhteisöllisyys ja velvollisuuden tuntoisuus. Helsingin ja Uudenmaan äänestäjille taas on tarjolla hyvin näkyviä poliitikkoja, Borg sanoo.
 Viime vaaleissa lähes puolet kaavilaisten äänistä meni keskustalle, perussuomalaiset keräsivät äänistä viidenneksen.
 Kannattaako puolueiden ja vaaliehdokkaiden satsata pikkupaikkakunnalla kiertämiseen?
 Kampanja on aina taloudellinen suursatsaus sekä puolueelle että ehdokkaalle. Suuremmissa kaupungissa on enemmän väkeä, ja mahdollisuus suurempaan äänisaaliiseen.
 Kaavin kunnanjohtaja Ari Sopasen mielestä äänestäminen ei kiinnosta, koska kansalaiset ovat kyllästyneet politiikan toimintatapoihin. Hän kaipaa lisää yhteistyötä hallituksen ja opposition välille. Toni Pitkänen / Yle
 Kunnanjohtaja Ari Sopanen arvioi, että vain kymmenkunta Savo-Karjalan vaalipiirin 165 ehdokkaasta on käynyt henkilökohtaisesti kampanjoimassa Kaavilla tähän mennessä.
 Omalta kylältä ei ole ehdokasta, ja Borgin mukaan tälläkin on vaikutusta äänestysintoon. Vain pieni osa viime vaaleissa yhdistetyn vaalipiirin äänestäjistä  antoi äänensä maakuntarajan yli.
 Äänestäjä ei tiedä, miten ääni näkyy hallituksen linjassa
 Aijai, huokaavat puolueet: kun saisi edes kymmenyksen tuosta runsaasta miljoonasta nukkujasta houkuteltua vaaliuurnille.
 Mikä voisi piristää äänestysvilkkautta alhaisen äänestysaktiivisuuden kunnissa?
 Sami Borg sanoo, ettei mitään poppakonsteja ole. Hän kertoo kirjoittaneensa vuosituhannen vaihteessa kirjan, jossa pohti kymmentä aktivoinnin keinoa. Kirjan loppupäätelmä oli se, että äänestysaktiivisuuden nostoon tarvitaan pitkäjänteistä työtä.
 – Jos ihmiset kokevat äänestämisen mielekkääksi ja puolueet kykenevät tarjoamaan vaihtoehtoja, he käyvät äänestämässä.
 – Sitten on äänestämisen epäselvä ohjausvaikutus. Meillä on perinne monien puolueiden koalitiohallituksista, joten äänestäjät eivät kovin varmasti tiedä ennen vaaleja, millaista politiikkaa he saavat, kun he äänestävät tiettyä ehdokasta tai puoluetta, Borg toteaa.
 Tästä syystä vaalikautta ohjaavat hallitusohjelmat ovat täynnä kompromisseja.
 Ei ole leipä pidemmäksi tullut.  Ari Juhani Taskinen
 Äänestysaktiivisuus on vaihdellut Suomessa viimeisen kolmenkymmen vuoden aikana vain vähän. Vuoden 1991 eduskuntavaaleissa äänestysprosentti oli 72, ja sen jälkeen äänestysaktiivisuus on pysytellyt 70 prosentin tuntumassa.
 Borgin mukaan tämä kertoo siitä, että pitkävaikutteiset syyt, kuten eri sukupolvien kiinnittyminen puolueisiin ja vaalien osallistumisnormien omaksuminen, vaikuttavat enemmän äänestysaktiivisuuteen.
 Perussuomalaiset ja vihreät hyötyisivät äänestysinnon noususta
 Ero eniten ja vähiten äänestäneiden kuntien välillä on jo yli 25 prosenttiyksikköä. Pitäisikö näin voimakkaista alueellista eroista olla huolissaan?
 Vaalitutkija Sami Borg pitää vaihtelua isona, mutta huomauttaa, että suurten kaupunkien sisällä eri äänestysalueiden väliset erot voivat olla vieläkin suurempia. Erityisesti vähävaraisten ja maahanmuuttajien asuttamat lähiöt jättävät vaalit väliin.
 – Demokratian kannalta on tietysti oleellista se, että riittävän suuri osa äänioikeutetuista käy äänestämässä vaaleissa. Ilman melko korkeaa äänestysaktiivisuutta edustuksellinen demokratia ei oikein toimi.
 – Mutta on myös tärkeää, että ihmisillä on vapaus valita äänestävätkö he vai eivät. En kannata äänestyspakkoa. On erittäin hyvä, että se on vapaaehtoista Suomessa, Borg toteaa.
 Äänestäjä tarkastelee puolueiden vaalijulisteita Kaavilla.
Terhi Toivonen / Yle
 Käyttämättä jäävät äänet voisivat vaikuttaa merkittävästi vaalitulokseen. Jos yleinen äänestysaktiivisuus olisi Kauniaisten luokkaa eli 10–15 prosenttiyksikköä nykyistä korkeampi, mitkä nykyiset puolueet hyötyisivät?
 Borgin mukaan perussuomalaisten, vihreiden ja vasemmistopuolueiden kannattajilla on keskimääräistä alhaisempi äänestysaktiivisuus, joten äänestysinnon nousu näkyisi todennäköisesti heidän vaalituloksessaan.
 Vihreiden kannattajissa on paljon muita  nuorempaa väkeä . Perussuomalaisten kannattajissa taas on paljon sellaisia ihmisiä, jotka eivät perinteisesti äänestä.
 Merkkejä ilmassa: Äänestysprosentti voi nousta
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys  on alkanut viime vaaleja vilkkaampana.
 Jos ennakkoäänten ja varsinaisen vaalipäivän äänten suhde säilyy samana kuin aiemmissa vaaleissa, Sami Borg arvioi, että silloin voi olla odotettavissa muutaman prosenttiyksikön nousu äänestysaktiivisuudessa.
 – Silloin puhutaan sellaisesta 72–73 prosentin äänestysaktiivisuudesta, Borg sanoo.
 Vaalitutkijan mukaan äänestysintoa voivat nostaa aiempaa selvemmät erot puolueiden tavoitteissa. Myös yhteiskunnallisessa keskustelussa on ollut aihepiirejä, jotka voivat aktivoida sellaisia ihmisiä, jotka ei muuten käy äänestämässä.
 – Nuoret ovat kiinnostuneet erityisesti ilmastonmuutosasioista. Perussuomalaisia ja muitakin kiinnostaa maahanmuuttokysymys ja seksuaalirikokset. Mielestäni tällä hetkellä on merkkejä ilmassa, että väki olisi liikkeellä näissä vaaleissa tavallista aktiivisemmin, Borg sanoo.
 Eduskunnassa ei puhuta asiasta, siellä kaivellaan esiin vanhoja, jopa muutaman hallituskauden takaisia asioita.  Ari Sopanen
 Tutkijan mukaan myös ulkosuomalaisten ensi kertaa käytössä oleva kirjeäänestäminen voi piristää heidän äänestysintoaan ja vaikuttaa merkittävästi vaalitulokseen. Ulkomailla asuvia äänioikeutettuja on noin 250 000. Viime vaaleissa heistä äänesti vain kymmenesosa.
 Kysytään vielä kaavilaiselta Tanja Monoselta, mikä voisi kääntää hänen päänsä, jotta hän vielä suuntaisi vaaliuurnille
 – Jos löytyy oikein hyvä ehdokas, hän pohtii.
 Monosen tytär ehdottaa avuliaasti vieressä, että iskä! Hän ei kuitenkaan ole ehdolla.
 – Nyt yksikään Savo-Karjalan ehdokas ei puhuttele niin voimakkaasti, että menisin äänestämään, Mononen nauraa.
 Lue lisää:
 Lähikyrsää ja pelottava orava – Tältä näyttää vaalikampanjoinnin loppukiri ympäri Suomea ja se kertoo paljon siitä, mikseivät nuoret äänestä
 Jyväskylässä 150 metrin jono – Ennakkoäänestys eduskuntavaaleissa alkoi vilkkaammin kuin neljä vuotta sitten
 Veikkaa vaalitulos  – voita petiisi puoluepomo pehmeänä tyynynä
 Tee Ylen vaalikone
 Ylen vaalisivut

Tuttu nukkuvien puolue kerää näissäkin vaaleissa yli miljoona ääntä –“Koen, että ääni on turha, päättäjät päättää, mitä päättää”


Summary: Joidenkin koirien epäillään syöheen Hapenlähteenpuiston seudulla olleita nakkeja.

Kuopiossa poliisille on tullut hiljattain muutamia ilmoituksia Hapenlähteenpuiston seudulta löytyneistä nakeista, joiden sisällä epäillään olleen myrkkyä.
 Nakkeja on löytynyt puiston lisäksi sen lähistöltä puiden alta.
 Rikosylikonstaapeli  Marko Espo  kertoi STT:lle sunnuntaina, että löydettyjen nakkien sisältöä tutkitaan paraikaa. Vasta tulosten valmistumisen jälkeen poliisi voi ottaa kantaa siihen, onko myrkkyepäilyille perusteita.
 Espon mukaan ainakin joidenkin koirien epäillään syöneen Hapenlähteenpuiston seudulla maassa olleita nakkeja. Poliisin tietoon ei ole Espon mukaan tullut, että jokin kotieläin olisi menehtynyt tästä syystä.
 Poliisi tutkii asiaa epäiltynä eläinsuojelurikoksena.

Kuopiossa löydettiin maastosta nakkeja, joissa epäillään olevan myrkkyä


Summary: Pieni laiva sai aikaiseksi valtavan vahingon törmäämällä sillan pilariin.

Brasilialaissillasta on romahtanut 200 metriä pitkä pätkä veteen Parán osavaltiossa maan pohjoisosassa. Romahduksen aiheutti laiva, joka törmäsi lauantaina sillan pilariin. Asiasta kertoo muiden muassa  BBC .
 Laivan viisihenkinen miehistö jäi henkiin, mutta muita uhreja etsitään vielä. Silminnäkijöiden mukaan kaksi henkilöautoa putosi sillalta Moju-jokeen.
 Parán kuvernööri  Helder Barbalho  liitti Twitter-päivitykseensä videon, josta näkee onnettomuuden laajuuden.
 Siltaa pitkin pääsee yhteen maan vilkkaimista satamista eli Belémiin. Viranomaiset ovat perustaneet lauttayhteyksiä alueen asukkaille.
 Paikallisten tiedotusvälineiden mukaan sillan pilareissa on havaittu tänä vuonna korroosiota. Silta koki kovia myös vuonna 2014, jolloin 50 metriä siitä romahti samanlaisen onnettomuuden takia.

BBC: Silta romahti Brasiliassa, kun laiva törmäsi siihen – video näyttää tuhon laajuuden


Summary: Ilves oli kadottanut luontaisen ihmisarkuutensa.

Ähtärin eläinpuiston alueella ulkopuolelta päässyt villi ilves on lopetettu.
 Poliisi antoi luvan lopettaa eläimen, kun se tappoi perjantain ja lauantain välisenä yönä kolme kuusipeuraa ja yhden kauriin. Viime yönä se ehti tappaa yhden kauriin lisää, ennen kuin se ehdittiin lopettaa.
 Ilves liikkui eläinpuiston alueella hyvin rohkeasti jopa päiväsaikaan. Lähimmillään se liikkui noin kymmenen metrin päässä ihmisistä. Sen arveltiin menettäneen kokonaan luontaisen ihmisarkuutensa.
 Kaikkien näiden syiden perusteella poliisi antoi luvan eläimen lopettamiseksi.

Ähtärin eläinpuistosssa riehunut villi ilves lopetettiin – ehti tappaa peuroja ja kauriin


Summary: Tuuli voi voimistua paikoin myrskylukemiin.

Huhtikuun alku on ollut ennätyksellisen lämmin, mutta sää keikahtaa alkuviikosta täysin. Ajokeli voi muuttua keskivaiheilla maata jopa vaaralliseksi, kun taivaalta tulee lunta ja räntää. Pohjoistuulen ennustetaan yltyvän myrskylukemiin asti.
 – Maanantaista keskiviikkoon on kurjaa ja sateista. Sen jälkeen kylmenee, sanoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen.
 Sateet saapuvat ensi yönä. Ensin on luvassa vettä, mutta myöhemmin tulee myös räntää ja lunta. Ilmatieteen laitoksen mukaan Suomen keskivaiheille voi tulla alkuviikolla jopa 15–30 cm lunta. Lunta voi tulla niin paljon, että se mahdollisesti aiheuttaa tykkyvahinkoja puille.
 Maanantaina ajokeli on huono maan keskivaiheilla Kainuuta ja Pohjois-Pohjanmaata myöten. Tiistaina ajokeli huononee myös Etelä-Suomessa. Ilmatieteen laitoksen  varoitukset löytyvät täältä .
 Luvassa on myös voimakkaita tuulia. Pohjoisilla ja läntisillä merialueilla tuuli voi voimistua paikoin myrskylukemiin. Tiistaina tuuli voi olla maa-alueilla Satakunnasta ja Pohjanmaalta Kainuuseen ulottuvalla alueella puuskissa jopa 20 metriä sekunnissa.
 Keskiviikon jälkeen lämpötila putoaa
 Sateet ja tuulet siirtyvät maamme itäpuolelle vasta keskiviikkona illalla. Sen jälkeen sää kylmenee ja lämpötila on tavanomaista matalammalla.
 – Jos normaalisti tähän aikaan lämpötila on 6–7 asteen tienoilla, niin loppuviikosta on useampi aste kylmempää, sanoo Huutonen.
 Säässä tapahtuu siis täyskäännös. Huhtikuun alku oli Ilmatieteen laitoksen mukaan Helsingin Kaisaniemessä lämpimin sataan vuoteen.
 Eilen mitattiin  kevään lämpöennätys Porissa , jossa lämpötila nousi yli 15 asteen. Kevään tulo työllisti myös pelastuslaitoksia, sillä Etelä-Suomessa oli  eilen useita maastopaloja . Valtaosa niistä oli saanut alkunsa roskien polttamisesta.
 Lue lisää:
 Turun Sanomat: Ruohikkopalovaroitus voimassa, roskien polttamisesta jo useita maastopaloja – Palomestari: "Tässä ei ole enää mitään järkeä"

Nauti auringosta vielä kun voit: Ensi yönä säässä tapahtuu täyskäännös ja lumisade voi tehdä ajokelistä jopa vaarallisen huonon


Summary: Turma sattui Muotkatunturin erämaa-alueella.

Inarissa sattui sunnuntaina pienkoneonnettomuus. Pienkoneen kyydissä oli kaksi ihmistä, mutta kumpikaan ei loukkaantunut, kerrottiin Lapin pelastuslaitokselta STT:lle.
 Päivystävän palomestarin tietojen mukaan pienkoneen laskeutuminen on ilmeisesti mennyt pitkäksi. Tarkkaa syytä tälle ei vielä alkuillasta osattu sanoa. Paikallisen ilmailukerhon puheenjohtaja  kertoi Lapin Kansalle , että kyseessä oli koulutustilanne Cessna 180 -koneella.
 Ilmoitus keskisuuresta ilmaliikenneonnettomuudesta Inarin Peltojärvellä tuli hätäkeskukseen noin kello 15. Peltojärvi sijaitsee Muotkatunturin erämaa-alueella.
 Pelastuslaitoksen tiedossa ei ollut, vahingoittuiko pienkone onnettomuudessa.

Pienkoneen lasku pitkäksi Inarin erämaassa – käynnissä oli koulutustilanne


Summary: Britannian hallituksen ja työväenpuolueen neuvottelut yhteisestä brexit-sopimuksesta eivät ole edenneet.

Britannian EU-vastaisimman ryhmittymän, European Research Groupin kärkinimi  Jacob Rees-Mogg  on tuskastunut, kun Britannian ero EU:sta on mutkistunut.
 Brittihallitus on jo saanut eroon jatkoaikaa 12. huhtikuuta saakka ja pääministeri  Theresa May  pyytää vielä lisäaikaa kesäkuun loppuun saakka.
 Rees-Mogg pelkää, että koko brexit epäonnistuu ja Britannia jää unionin jäseneksi.
 Sky News -TV-kanavan haastattelussa  Rees-Mogg purki tuntojaan ja arvosteli rajusti pääministeriä.
 Hän sanoi Britannian tekevän kaikkensa haitatakseen EU:n päätöksentekoa, jos se joutuu jäämään unioniin.
 – Jos meidät pakotetaan jäämään, meistä tulisi mahdollisimman hankala jäsenmaa.
 Britannia muun muassa estäisi EU:n rahoituskehyksen hyväksymisen veto-oikeudellaan, Rees Mogg uhosi. Rahoituskehykset laaditaan seitsemän vuoden ajalle ja ne syntyvät yleensä pitkällisten neuvottelujen tuloksena.
 Muut brittikansanedustajat eivät vielä ole kertoneet, yhtyvätkö he euroskeptisen kollegansa ajatuksiin.
 Rees-Mogg on myös hyvin tyytymätön hallituksen ja työväenpuolueen brexit-neuvotteluihin. Niissä yritetään löytää eroratkaisu, jonka parlamentin enemmistö voisi hyväksyä. Toistaiseksi kaikki esitykset on hylätty äänestyksissä.
 Neuvotteluihin osallistuva työväenpuolueen lakiasiantuntija  Shami Chakrabarti  kertoi Sky Newsille, ettei neuvotteluissa ole toistaiseksi edistytty. Pääministeri ei ole liikkunut tuumakaan omista kannoistaan, Chakrabarti kertoi.

Brexitin kannattajien johtaja: Jos joudumme jäämään Euroopan unioniin, haittaamme päätöksentekoa kaikin tavoin


Summary: Sähköpyörien myynnin arvon osuus saattaa tänä vuonna kasvaa peruspyöriä isommaksi.

Polkupyörien ja pyöräilytarvikkeiden vähittäiskauppa

Pyöräkauppiaat näyttävät tänä keväänä satsaavan tosissaan sähköpyörien myynnin kasvattamiseen.
 Lehti-ilmoituksissa sähköpyörät ovat esillä näyttävästi ja ostoa harkitseville järjestetään koeajotilaisuuksia grillimakkaroineen ja pullakahveineen.
 Näin oli tehty viime perjantaina myös Järvenpäässä. Sää oli viileähkö, mutta kahvin ohella aurinko lämmitti. Ja kuin tilauksesta koepolkijoita varten, myös tori oli lakaistu hiekasta puhtaaksi.
 – Jotenkin pyörän vauhti tempaisi mukaansa. Kyllä tällä olisi kiva polkea Tuusulanjärven ympäri,  Sirkka-Liisa Hänninen  kertoi heti koelenkkinsä jälkeen.
 Pirteä ja hymyilevä rouva kokeili ensimmäistä kertaa sähköpyörää ja tuntui aidosti tykästyneen laitteen menohaluihin. Koelenkillä tuli kokeiltua, miten matka joutui, kun nappeja painamalla sai tehoa lisätä tai vähentää mielensä mukaan.
 Nykyinen pyörä on keväthuollossa samoin kuin puolisonkin pyörä, mutta kuinka vaikuttikaan, että vanhat pyörät saattavat mennä huollosta suoraan varastoon.
 – Kyllä minä uskon, että minun miehellänikin olisi kiinnostusta tähän.
 Myynnin tuplaantumista odotetaan
 Kahden pyörän kauppa yhden sijasta olisi linjassa myös polkupyöräkauppiaiden toiveiden kanssa. Viime vuonna sähköpyörien myynnin osuus tuplaantui koko polkupyörämyynnin arvosta edellisvuoteen verrattuna.
 Aapo Parviainen / Yle
 Jos sama kaava toistuisi tänä vuonna, sähköpyörien myynnin arvo olisi jo puolet kaikesta pyörämyynnistä. Ainakin kauppiaat itse uskovat, että myynnin voimakkaaseen kasvuun on hyvät mahdollisuudet.
 – Sähköpyöriä on nyt saatavilla paljon ja kaikenlaisilla varusteilla. Myös pyöräilyn harrastajakunta on laajentunut valtavasti ja se tuo kasvua myös pyörien myyntiin, Urheilun vähittäis- ja tukkukaupan projektipäällikkö  Hanna-Liisa Erkheikki  kertoo.
 Hanna-Liisa Erkheikin mukaan laajentunut sähköpyörien mallivalikoima saa kaupanteon rullaamaan tänä kesänä. Markku Pitkänen / Yle
 Sähköpyörien mallikirjo on todellakin kasvanut vauhdilla. Myös akkujen teho ja kestävyys ovat kasvaneet. Samalla on kehittynyt moottorin tehoa säätelevä elektroniikka. Eräissä malleissa vaihteistokin toimii jo kuin auton automaattivaihteisto.
 – Sähkömoottori laajentaa valtavasti pyörän käyttöä kulkuneuvona. Käyttäjä voi valita sopivan tehon olosuhteiden ja oman kuntonsa mukaan. Sähköpyörää ei enää mielletä huonokuntoisten pyöräksi, kuten aiemmin oli vähän tapana tehdä, Erkheikki sanoo.
 Hankintatuesta lisävauhtia
 Vuosi sitten keväällä liikenneministeri Anne Berner (kesk.) esitti sähköpyörien hankintaan 400 euron tukea. Tuen valmistelu kuitenkin lopetettiin nopeasti, mutta tukilupailut  häiritsivät pyöräkauppaa  melkoisesti.
 Pyöräilijöiden etujärjestö haluaisi tuen viimein toteutuvan. Sähköpyörä on varsin kallis, joten tuki toisi varmasti paljon uusia ostajia. Siitä on näyttöä Ruotsista.
 Matti Koistinen sanoo, että sähkökäyttöinen tavarapyörä on ollut lapsiperheen pelastus monta kertaa. Markku Pitkänen / Yle
 – Olemme esittäneet sähköpyörien hankintatukea, joka olisi enintään tuhat euroa ja 25 prosenttia pyörän hinnasta. Tällainen järjestely tukisi aika hyvin erilaisten pyörien hankintaa. Sillä olisi järkevä tuki myös kansanterveyden ja ilmaston näkökulmasta. Valtio taas saisi rahansa takaisin lisääntyneestä myynnistä kertyvinä arvonlisäveroina, Pyöräliiton toiminnanjohtaja  Matti Koistinen  sanoo.
 Hän lisää, että Euroopan unionissa on myös meneillään säädösvalmistelu, joka antaisi jäsenmaille mahdollisuuden alentaa sähköpyörien arvonlisäveroa.
 Vaihtoehto työmatkoille
 Sähköpyöriä markkinoidaan paljon oman auton korvaajaksi työmatkoilla. Polkupyörä onkin järkevä kulkuväline keväästä pitkälle syksyyn.
 Muutaman kilometrin työmatkalle sähköpyörä on ehkä turhan kallis ja tarpeetonkin. Matkan pidetessä sähköpyörän edut alkavat kumuloitua, koska sähkömoottorin tuella matkavauhdin voi pitää hyvänä alusta loppuun eikä hiki juuri selkää kastele.
 Rahaakin säästyy, ainakin laskennallisesti.
 Oletetaan, että ostan 3 000 euron sähköpyörän, jolla ajan 52 kilometrin edestakaisen työmatkani 80 päivänä keväästä syksyyn. Pyörän akun lataaminen maksanee korkeintaan kymmenen senttiä työmatkaa kohti.
 Pelkkiin oman auton polttoainekuluihin verrattuna rahaa säästyy vain noin 280 euroa, joten pyörän hankintahinta tulisi maksettua säästöinä takaisin vasta reilussa kymmenessä vuodessa. Ja kai siinä pitää välissä pyörääkin huoltaa ja uusia renkaita ostaa.
 Nykyisin sähköpyörissä on hyvin yleisesti keskiömoottori ja sen yläpuolella runkoon integroitu kookas akku. Markku Pitkänen / Yle
 Jos auton kuluihin lasketaan mukaan myös esimerkiksi verot, vakuutukset ja huollot, mutta ei pääomakuluja, niin sähköpyörän saa maksetuksi säästöinä jo reilun neljän vuoden aikana.
 Aikataulu on suunnilleen sama, jos pyörän käyttöä vertaa työmatkan hintaan julkisilla kulkuvälineillä.
 Nopeimmin sähköpyörä tulee maksetuksi, jos vertailu kohdistetaan oman auton käytöstä maksettavaan 43 sentin kilometrikorvaukseen. Silloin laskennallista säästöä kertyy jo lähes 1 800 euroa, joten sähköpyörä tulisi maksetuksi säästöinä vajaassa kahdessa vuodessa.
 Matka-aika toki kasvaa jonkin verran, mutta onhan työmatka polkupyörän satulasta koettuna jotain aivan muuta kuin autolla tehtynä – etenkin näin keväisin. Myös luonto ja oma keho kiittävät.
 Lisäksi kaikki muut auton korvaavat pyörämatkat olisivat vain lisäsäästö tähän esimerkkilaskelmaan.
 Ruotsin sähköpyörätuesta tuli menestys – tavoitteena on lisätä ympäristöystävällistä liikkumista kaikin tavoin

Sähköpyörien suosio kasvaa vauhdilla ja se näkyy myynnissä: "Jotenkin pyörän vauhti tempaisi mukaansa"


Summary: Pian on koivun vuoro kukkia, mikä on suomalaisten suurin vitsaus siitepölyaikana.

Leppä kukkii Suomessa nyt runsaasti. Koivukasvien siitepölylle allergisille on luvassa hetkellinen helpotus, kun alkuviikolla ilmassa olevan siitepölyn määrä vähenee sateiden vaikutuksesta.
 Turun yliopiston siitepölykartan mukaan kukinta muuttuu paikoittaiseksi maanantaista alkaen.
 – Maan etelä- ja keskiosien yli itään liikkuu hyvin hidasliikkeinen matalapaine, johon liittyvät sateet puhdistavat ilmaa, Ilmatieteen laitoksen meteorologi  Antti Kokko  kertoo.
 Allergia-, iho- ja astmaliiton asiantuntija  Anne Vuorenmaa  kertoo, että liiton puhelin on pirissyt jo tänä keväänä allergiakyselyiden vuoksi.
 – Koivuallergia on se, joka suomalaisia yleisimmin pärskityttää. Mutta suurin osa koivuallergikoista saa myös lepästä oireita, Vuorenmaa sanoo.
 Allergia-, iho- ja astmaliiton järjestämä vuosittainen allergiaviikko-kampanja alkaa maanantaina. Liiton paikallisyhdistykset järjestävät tapahtumia, joissa muun muassa muistutetaan siitepölystä ja allergiaoireiden oikeaoppisesta hoidosta.
 Luvassa runsas kukintakevät
 Sää jatkuu viileänä myös saderintaman hellittäessä keskiviikon jälkeen. Viileys voi hetkellisesti hillitä lehtipuiden kukintaa.
 Laajemmin tarkasteltuna edessä on runsas koivun ja lepän kukintavuosi, sanoo Luonnonvarakeskus Luke. Tämä on seurausta viime vuoden lämpimästä säästä, joka edisti kukka-aiheiden muodostumista.
 Koivun kukinta alkaa yleensä huhti-toukokuun vaihteessa.
 – Jos koivukaudesta tulee runsas, voi myös altistuminen olla niin runsasta, että aiemmin oireilemattomatkin saattavat herkistyä ja saada siitepölyallergian, Vuorenmaa sanoo.
 Luken mukaan jo ennen koivun kukintaa huomattavia määriä koivun siitepölyä voi levitä Suomeen kaukokulkeutumana etelänpuoleisten ilmavirtausten mukana.
 Ilmatieteen laitoksen mukaan ensi viikon sääolot voivat hillitä Suomeen kulkeutuvaa siitepölyä. Alkuviikosta sade hillitsee kaukokulkeutumista, ja loppuviikosta tuulet näyttävät puhaltavan pohjoisesta.

Leppä kukkii nyt runsaasti – Sateet tuovat hetkellisen helpotuksen tukalaan siitepölyallergiaan


Summary: Suomessa elää yhä tuhansia asunnottomia. Vietimme yön kodittomien majoituksessa Lahdessa.

Tästä on kyse Suomea pidetään asunnottomuuden kitkemisen mallimaana, mutta täällä on yhä tuhansia kodittomia. Reilu kolmekymppinen Jukka on ollut vaihtelevasti koditon vuodesta 2012 alkaen. Vietimme yön kodittomien päivystysmajoituksessa Lahdessa.
 Ensimmäisen kerran  Jukka  oli koditon vuonna 2012, vain 25-vuotiaana. Sen jälkeen hän on elänyt ilman pysyvää kotia. Asian arkaluontoisuuden vuoksi hän ei esiinny jutussa koko nimellään.
 Nyt mies viettää päivänsä Lahden kaduilla ja palaa illalla asunnottomien päivystysmajoitukseen yöpymään.
 Tänä iltana hän on hieman etuajassa. Apilakadun päivystysmajoituksen ovet pysyvät poikkeuksetta lukossa ennen iltakahdeksaa.
 Jukan päivä on kulunut Lahden keskustassa, kauppakeskuksissa ja kirjastossa notkuen. Illan tullen hän on väsynyt.
 Jukka puhaltaa ilmoittautumisluukulla alkometriin. Vaikka Apilakadulle saa tulla päihtyneenä, kaikkien kunto tarkastetaan saapuessa. Jos mukana on päihteitä, ne pitäisi jättää työntekijöille.
 Alkometri analysoi Jukan puhallukselle nollatuloksen. Mies kuitenkin myöntää, ettei ole selvin päin.
 Jukkaa ei tarvitse vahtia yöllä. Vessoja lukuun ottamatta kamera tarkkailee päivystyksen jokaista huonetta.
 – Asiakkaiden oman turvallisuuden takia, toteaa yövuoroon tullut lähityöntekijä  Kyösti Ruusurinne .
 Puhallutuksen jälkeen Jukka painuu huoneeseensa.
 "Oon monipäihdeongelmainen, mutta Subutex ja alkoholi on mulla se ykkösjuttu. Niitä menee mahdollisuuksien mukaan, jos saan velaksi jotain. Rahaa ei ole." Meeri Niinistö / Yle
 Apilakadun päivystykseen saapuvalle tarjotaan sänky ja petivaatteet kahden hengen huoneesta, jossa on vessa ja suihku. Jos paikalle tulee ennen kymmentä, voi pestä pyykkiä ja syödä pienen iltapalan. Päivystyksestä löytyy myös lahjoitettuja vaatteita, jos asiakas tarvitsee uusia tamineita.
 Päivystysmajoituksessa on sääntöjä. Muille yöpyjille täytyy antaa rauha, eikä kuka vain voi nukkua päivystyksessä. Jos on osoite missä tahansa Suomen kolkassa, ei majapaikkaa heru.
 "Ei kurjuutta kummempaa"
 Tunnin päästä iltapalapöydän ääressä on syöjiä. Yhteisen oleskelutilan telkkari pauhaa vaimeasti vieressä ja kerää hajamielisiä katseita. Kukaan ei vaikuta erityisen päihtyneeltä.
 Iltapalakattaus täydentyy, kun  Sami  avaa päivällä hankkimansa lihapullapakkauksen ja asettaa sen yhteisesti tarjolle. Hän ei halua esiintyä jutussa omalla nimellään. Einespullien epäilyttävä haju huvittaa, mutta ilmainen ruoka kelpaa kaikille.
 Oleskelutilan ohi kävelevä mies tervehtii Samia ja kysyy, mitä kuuluu.
 – Ei kurjuutta kummempaa.
 Sami juttelee kortinpeluun ohessa niitä näitä, näyttää tupakkapaikalla taikatempun tuhkatahralla ja esittelee kuvaa teini-ikäisestä lapsestaan.
 Hän kertoo, että huomenna tulevat Kelan rahat. Ainakin dödö ja hammasharja ovat ostoslistalla. Uudet sukat hän löytää päivystyksen lahjoitusvaatteista.
 Kesäisin Apilakadulla on enemmän majoittujia kuin talvella. Ehkä siksi, että kylmällä säällä tutut ja läheiset tarjoavat herkemmin yösijaa. Meeri Niinistö / Yle
 Myös  Joni  nukkuu tänä yönä Apilakadulla, niin kuin monesti aiemminkin. Hänkään ei halua kertoa sukunimeään julkisuuteen. Ensin hän sanoo haluavansa antaa haastattelun, mutta miehen mieli muuttuu nopeasti. Ahdistuksella on nyt liian luja ote.
 – Vituttaa kaikki. Ei siinä muuta, Joni tiivistää ja kiirehtii tupakkapaikalta takaisin sisään.
 Päivystysmajoituksessa nukkuu tänä yönä seitsemän koditonta. He ovat nuoria aikuisia, keski-ikäisiä, miehiä, naisia, yksin tai jonkun kanssa.
 Muut maat ottavat Suomesta mallia
 Suomea pidetään maailmalla  kodittomuuden kitkemisen mallimaana . Vuosina 2008–2017 Suomi  vähensi pitkäaikaisasunnottomuutta 40 prosenttia .
 Asumisen rahoittamis- ja kehittämiskeskus Ara mittaa kodittomuutta keräämällä tietoja Manner-Suomen kunnilta. Viime vuonna Suomessa oli Aran mukaan  noin 5 500 asunnotonta . Heistä valtaosa asuu tuttujen tai sukulaisten nurkissa.
 – Tämä on historiallisesti pienin luku, joka meillä on koskaan ollut. Mutta se ei tarkoita, etteikö töitä olisi tehtävä, sanoo Y-säätiön toimitusjohtaja  Juha Kaakinen .
 – Tärkein asia olisi turvata kohtuuhintaisten vuokra-asuntojen tarjonta. Se on yksinkertaisin ja tehokkain ehkäisyn keino, mutta myös keskeinen reitti asunnottomuuden kitkemiseksi, Kaakinen jatkaa.
 "Onhan se pelko aina läsnä, kun liikkuu kaupungilla. Niin kauan, kun tilanne on tämä, ettei pääse rauhoittumaan omaan paikkaan, nää negatiivisetkin tunteet on läsnä." Meeri Niinistö / Yle
 Kodittomuuden mittaustapa ei ole tarkka, ja tilastot voivat kuntakohtaisesti johtaa harhaan. Esimerkiksi Lahdessa ilmoitettiin olleen vain 16 koditonta viime vuoden tiedonkeruupäivänä. Päivystysmajoituksen työntekijät arvelevat, että totuus voi olla toista sataa ihmistä.
 "Keskeinen tekijä on tällä hetkellä velkaantumisongelmat"
 Kirkas maaliskuun valo herättää Apilakadulla. Yöpyjät nousevat eri aikoihin, joillekin maistuu aamupala. Yhdeksään mennessä täytyy lähteä ulos.
 Sami on noussut ja kerännyt kamppeensa jo hyvissä ajoin. Hän hyvästelee ja sanoo, että pelataan korttia joskus toistekin.
 Päivystysmajoituksen työntekijät käyvät huoneet läpi aamuisin. Tällä kertaa yhdestä huoneesta löytyy käytetty neula ja verisiä paperituppoja.  Meeri Niinistö / Yle
 Suomessa asunnottomuuden ansiokas kitkeminen perustuu sille ajatukselle, että ensin tarjotaan asunto ja tuki ja vasta sitten ryhdytään auttamaan avuntarvitsijaa muilla tavoin. Panostaminen esimerkiksi päihde- ja mielenterveyspalveluihin ennaltaehkäisee asunnottomuutta, sanoo Y-säätion Kaakinen.
 – Niissä on kohentamisen varaa. Niiden lisäksi keskeinen tekijä on tällä hetkellä velkaantumisongelmat. Olen erityisen huolissani nuorten tilanteesta.
 Aamulla Apilakadulla on sosiaaliohjaaja, jonka kanssa asiakkaat voivat keskustella tilanteestaan ja tulevaisuudestaan. Hänen kanssaan suunnitellaan siirtymistä tilapäiseen asumiseen. Sieltä ei tarvitse lähteä päiväksi kadulle.
 Tilapäisestä asumisesta tavallinen seuraava askel on mennä kuntoutukseen ja sitoutua päihteettömään asumiseen – päästä tavallisen elämän pieleen kiinni. Moni siitä saakin otteen, mutta se ote lipeää helposti. Sitten palataan lähtötelineisiin, päivystysmajoituksen oville iltakahdeksalta.
 "Päävastuu avun hakemisessa on mun mielestä itsellä. Pitää myös muistaa, että kun on elämässä menettänyt tärkeitä asioita, esimerkiksi asunnon, sellainen ihminen vaatii paljon tukea, apua ja ymmärrystä siihen tilanteeseen. Toivoisin ihmisiltä ymmärrystä." Meeri Niinistö / Yle
 Edellisiltana suorinta tietä huoneeseensa kadonnut Jukka on ylhäällä kahdeksan aikoihin. Nyt hän haluaa kertoa tarinansa.
 "Vastoinkäymiset alentavat sille tasolle, ettei jaksa yrittää"
 Jukka on jo jonkin aikaa tullut joka yö Apilakadulle nukkumaan. Ennen sitä hän vietti yönsä ulosteiden keskellä Lahden torin vessassa.
 – Se oli mun yöpaikka. Siinä on ihmisarvo vielä pykälää alempana, kun koti on sellanen kusikoppi. Tää on parasta mitä voi olla, että saa yöksi peiton ja tyynyn.
 Jukka lähtee aamulla kohti keskustaa, tapaa kavereitaan ja koettaa saada päivänsä kulumaan. Olohuoneen korvikkeeksi kelpaavat julkiset tilat, kuten kirjasto.
 Ilman omaa kotia ja sen rauhaa Jukka tuntee koko ajan olevansa muiden ihmisten reviirillä. Se on miehelle hyvin raskasta.
 Päivisin hän pyrkii turruttamaan mielensä Subutexilla tai alkoholilla. Päihteiden metsästys on se, mihin isoin osa Jukan ja muiden kodittomien energiasta kuluu. Moni haaveilee kuntoutuksesta ja uuden elämän aloittamisesta.
 – Se vaatii todella paljon voimia. Vastoinkäymiset alentavat sille tasolle, ettei jaksa yrittää, Jukka sanoo.
 "Tärkeintä on oma perhe: äiti, isä ja veljet. Ne on sellaisia, jotka tulee aina olemaan. Tilanne sattuu heihinkin. He haluavat auttaa ja tukea, vaikka mikään muu ei kiinnosta kuin se oma suoni." Meeri Niinistö / Yle
 Ennen ensimmäistä kodittomuusjaksoaan Jukka oli elämästään ylpeä. Hänellä oli parisuhde, perhe ja töitä. Kaikki, mistä hän oli unelmoinut.
 Sitten petti mielenterveys ja päihdeongelma syveni.
 – Aloin yksi kerrallaan menettämään asioita: itsekunnioituksen, suhteet, terveyden, luottotiedot, ajokortit ja muut.
 Jukan tämänhetkinen asunnottomuus alkoi viime syksynä. Se on toistaiseksi pisin jakso miehen elämässä ilman kotia.
 Välillä on mennyt paremmin, ja Jukalla on ollut asunto. Kuitenkin ennen pitkää elämä on johtanut takaisin kadulle.
 Toivoa Jukka ammentaa vasta löytyneestä uskostaan ja perheestään. Äiti, isä ja veljet eivät ole häntä hylänneet. Voimia antaa myös se, kun joku kohtalotovereista saa asiansa parempaan jamaan ja katoaa porukoista.
 Tällä hetkellä Jukka tuntee olevansa jonkinlaisessa käännekohdassa.
 – Nyt täytyy vain tehdä oikeita valintoja ja pitää niistä kiinni – löytää asunto ja hillitä päihdeongelma sille tasolle, että katto pysyy yllä.
 "Menetettyjä asioita ei saa takaisin, mutta aina voi rakentaa jotakin uutta. Asunnon hankkiminen on ensimmäisenä edessä. Unelmista on hyvä pitää kiinni." Ville Välimäki / Yle
 Se ei kuitenkaan tapahdu tänään. Tarjoamme Jukalle kyydin keskustaan ja annamme ylijääneet eväsbanaanit miehelle. Hän suunnittelee ostavansa pullon väkevää Marabello-viiniä.
 Aurinko lämmittää kevätpölyn sakeuttamaa Lahden toria. Jukka häviää ihmisten sekaan.
 Lue myös:
 Henry Frilund, 25, paloi loppuun töissä, joutui työttömäksi ja asui yli vuoden kadulla: "Ei minulla ollut minkäänlaista ihmisarvoa"
 "Mikään paha ei kestä ikuisuuksia" – 24-vuotias Paula Pura eli kaksi vuotta asunnottomana Helsingissä ja pelkäsi koko ajan

Koditon Jukka nukkui ennen torin vessassa: "Ihmisarvo on vielä pykälää alempana, kun koti on kusikoppi"


Summary: Sadat kiinteistörajat muuttuivat radanvarsilla. Silti vanhojen linjausten tarkkuus hämmästytti kartoittajia.

Tasan 50 euroa kilahti mikkeliläisen  Ossi Hämäläisen , 70, tilille toissavuonna. Maksajana oli valtio.
 – Sanoin että maksakaa jos maksatte, ei niin pienellä summalla ole niin väliä. Se oli ennemminkin kahviraha, ja saihan sillä vähän bensaa autoon, Hämäläinen muistelee.
 Hämäläinen vastaa puhelimeen kotitilallaan Hiirolan kylässä. Runsaat 130 vuotta sitten valmistunut Mikkeli–Kuopio-rautatie kulkee aivan vieressä ja halkaisee Hämäläisen pellot kahtia – ja juuri siinä on syy korvaukseen.
 Maanmittauslaitoksen väki tarkisti ratalinjauksen ja paljastui, että muutama aari Hämäläisen maata tarvitaankin itse asiassa valtion radanvarsimaaksi.
 – Radassa on tällä kohtaa kaarre, ja uudessa mittauksessa se piirrettiin useilla suorilla viivoilla. Siitä se korvattava alue syntyi, pienistä siivuista, Hämäläinen kertoo.
 Rata halkaisee Ossi Hämäläisen pellot kahtia. Kalle Purhonen / Yle
 Viiden vuoden urakka, satoja pieniä korvauksia
 Hämäläisen nettoama 50 euroa on pieni pala Maanmittauslaitoksen ja Väyläviraston viiden viime vuoden jättiurakassa. Ratalinjaukset ja rajamerkinnät tarkistettiin 5 000 kilometrin matkalta, kun koko rataverkon mitta on 6 000 kilometriä.
 Urakka oli perusteellinen: kartoitusryhmät etsivät maastosta kaikki vanhat mittakivet ja -paalut, kunnostivat niistä käyttökelpoiset ja iskivät maahan kymmeniätuhansia uusia merkkejä.
 – Lähtötilanne oli se, että suurin osa rajoista oli mitattu vuosina 1860–1910, kun rautatiet rakennettiin. Karkeasti yleistäen voi todeta, että taajamissa ja peltomailla rajamerkit olivat keskimäärin kokonaan hävinneet. Rajojen sijaintiedon tarkkuus oli heikkoa kaikilta osin, johtaja  Mauri Asmundela  Maanmittauslaitokselta sanoo.
 Yleishyödyllinen urakka Ratalinjausten tarkistus nopeuttaa suunnittelua ja säästää rahaa. Kun rajat ovat tarkasti tiedossa, kiinteistökauppojen ja kaavanteon alkuvaiheessa säästytään uusintamittauksilta. Tämä nopeuttaisi esimerkiksi oikoratojen eli "tunnin junien" suunnittelua. Samalla on perattu sirpaleiset kaupungiradat. Esimerkiksi Jyväskylän asemakaava-alueella valtion radanvarsialueet jakautuivat ennen urakkaa peräti 130 kiinteistöön. Nyt ne on yhdistetty noin kymmeneksi kiinteistöksi.
 Uusien mittausten tuloksena rata-alueille tehtiin satoja levennyksiä. Niistä maksettiin maanomistajille Asmundelan arvion mukaan yhteensä muutamia kymmeniä tuhansia euroja.
 Määrä on kuitenkin varsin pieni ajatellen sitä, että moni linja oli alkuperäisessä leveydessään eli vedetty 100–150 vuotta sitten, senaikaisella kalustolla ilman gps-satelliittien apua.
 – Korvaukset olivat yleisimmin kymmeniä tai satoja euroja. Tarkkaa työtä oli tehty yli sata vuotta sitten, sanoo käytännön urakoita Keski- ja Itä-Suomessa johtanut Maanmittauslaitoksen tuotantopäällikkö  Ilkka Laakso .
 Radanvarsilla on tuhansia kiinteistöjä. Kuva kiskojenvaihdosta Kälviällä vuonna 2015. Väylä
 Perunamaa siirtyi kirjastomiehelle 700 eurolla
 Osa lunasti tarkistettuja alueita itselleen. Näin teki muun muassa pihtiputaalainen kirjastonhoitaja  Pauli Palmroos .
 Hän lunasti valtiolta noin 15 aarin maapalan, joka oli palasteltu 1950-luvulla radanvartijan perunamaaksi, siis jonkinlaiseksi luontoiseduksi tai sen aikaisilla palkoilla ehkä pikemminkin hengenpitimiksi. Palmroos maksoi maapalasta 700 euroa.
 – Lunastus oli karttateknisesti oikeastaan pakko tehdä, muuten kartalle olisi jäänyt hassu kohta. Pala on kiinni kotitilani pellossa ja nyt siis virallisestikin osa sitä, Palmroos kertoo.
 – Aluetta on viljelty vuosisatoja ja nyt se on vuokralla. Tämä tarina perunamaasta oli minulle uusi, kiinnostavaa historiaa.
 Rata kulkee Jyväskylästä pohjoiseen Haapajärvelle. Se rakennettiin 1950-luvun mittaan suurelta osin työllisyystöinä, lapiovoimin, ja oli jo valmistuessaan ajastaan jäljessä. Henkilöliikenne lopetettiin valtaosalta rataa jo vuonna 1968.
 – Minun aikanani siinä ei ole kulkenut henkilöliikennettä, mutta puutavaraa kylläkin, Palmroos sanoo.
 Kartoittaja urakasta: Ennen tätä linjattiin maantiet, ja siinä meni 12 vuotta
 Kartoittaja  Marja Voutilainen  vastaa puhelimeen kotisohvaltaan Joensuusta. Hän vietti kolme–neljä viime kesää tarkistaen pohjoiskarjalaisten radanvarsien linjoja satojen kilometrien matkalta.
 – Käytännössä käveltiin Kesälahdelta Valtimolle. Se on teitä pitkin noin 270 kilometriä. Siinä meni muutama kesä aika täyspäiväisesti.
 Alle sata kilometriä kesässä voi kuulostaa lyhyeltä määrältä. Mutta Voutilaisen ryhmä sananmukaisesti rämpi eteenpäin radanvarsien ruokkoamattomissa ryteiköissä. Autoista ei ollut hyötyä, vaan työ oli käytännössä jalkatyötä.
 Alla olevat Pohjois-Karjalan kartoittajien ottamat kuvat näyttävät, millaisissa olosuhteissa työtä tehtiin:
 Marja Voutilainen
 Marja Voutilainen
 Kartoittaja Jarno Kettunen. Maanmittauslaitos
 Kartoittajat etsivät rajapyykit maastosta yksi kerrallaan ja mittasivat samalla linjat uusiksi. Suorilla rajapyykkien välillä saattoi olla parikinsataa metriä, mutkissa vain muutamia kymmeniä metrejä. Merkkejä piti etsiä päättelemällä, sillä monet olivat osin tai täysin hautautuneet pehmeään maahan.
 – Ne olivat etupäässä uponneet. Osa oli maan päällä, mutta osa piti kaivaa esiin. Sitten esimerkiksi Ilomantsin rata oli pyykitetty ratakiskon pätkillä, joita oli alettu käyttää pyykkeinä 60–70-luvulla. Niitä etsittiin miinaharavilla.
 Voutilainen tarpoi halki Suomen rautatiehistorian. Ratojen painopiste rakennettiin aikanaan itään, hallitsija-Venäjän suuntaan. Idän kiskot kulkevat edelleen pitkälti samoilla tsaarinaikaisilla linjauksilla.
 – Pääsääntöisesti ne ovat erittäin hyvin mitattuja. Mutta sen huomasi, että tekijöissä on silloinkin ollut eroja. Osa pyykeistä heitti sadan metrin matkalla ehkä metrin–pari, ja osa taas oli mitattu aivan prikulleen, Voutilainen sanoo.
 Mutta että monta kesää pusikoissa. Oliko urakka hikisin, jossa 40 vuotta kartoittajana työskennellyt Voutilainen on ollut mukana?
 – No ei. Isompi homma oli, kun mitattiin kaikki Suomen rajaamattomat maantiet. Niitä oli pelkästään täällä Pohjois-Karjalassa useampia tuhansia kilometrejä. Se urakka kesti 12–13 vuotta ja saatiin valmiiksi juuri ennen kuin ryhdyttiin tähän ratahommaan.
 Hämäläisen tilan läpi suihkivat Intercityt ja Pendolinot. Kalle Purhonen / Yle
 "Karja kun eksyy kiskoille, niin on jauheliha tarjouksessa"
 Mutta palataan vielä Hämäläisten tilalle Mikkelin Hiirolaan.
 Toisin kuin Palmroosin tilalla Pihtiputaalla, täällä henkilöjunat kulkevat yhä. Hämäläisten tilan kohdalta poistettiin hiljattain kulkutie kiskojen yli. Nyt toiselle peltopuolikkaalle on kierrettävä muutaman kilometrin lenkki.
 – Junien vauhdit ovat koventuneet sataanneljäänkymppiin. Ei uskalleta enää päästää karjaa yöksi ulos. Ne kun eksyvät kiskoille, niin seuraavana päivänä on jauheliha tarjouksessa, Ossi Hämäläinen sanoo.
 Vielä 1960-luvun teininä Hämäläinen kulki usein itsekin paikallisjunalla eli "mottijunalla" kaupunkiin. Lähijunat suihkivat suomalaiskaupunkien esikaupungeissa ja naapuripitäjissä laiturilta toiselle. Sitten tulivat autot, ja Hämäläinenkin ajoi kortin.
 Nyt aika on vaihtunut. Hiirola on hiljainen, ja asemaa asuttaa hollantilainen kuvataiteilija. Hämäläisen kotitilalla ei ole jatkajaa, mutta Ossi Hämäläinen ei kuulosta kovin huolestuneelta.
 – Eihän sitä huomista päivää voi koskaan tietää. Ja luonnonlaki on joka tapauksessa armoton.

Ossi Hämäläinen sai valtiolta 50 euroa ja Pauli Palmroos lunasti itselleen perunamaan – valtio linjasi rautatiet uusiksi, ja sadat siivut vaihtoivat omistajaa