Summary: Datakeskukset maksaisivat lähes yhtä paljon kuin Helsingin ja Tallinnan välille suunniteltu tunneli.

Tästä on kyse Yhdysvaltalainen yhtiö Silent Partner Group ilmoitti lokakuussa aikovansa rakentaa Suomeen neljä jättimäistä datakeskusta. Mikäli suunnitelmat toteutuvat, Suomen konesalikapasiteetti kasvaa yli viisinkertaiseksi. Yle kysyi useilta asiantuntijoilta, millaisia resursseja valtavan hankkeen toteutuminen vaatisi, ja kuinka todennäköistä datakeskusten valmistuminen on.
 Amerikkalainen Silent Partner Group (SPG) ilmoitti syystalvella tuovansa valtavan kokoisia datakeskuksia Suomeen ja Norjaan.
 Hankkeen koko herätti heti runsaasti  kysymyksiä , eikä niihin ole toistaiseksi saatu kunnollisia vastauksia.
 Sijoituspaikkakuntien kaupunginjohtajat kertovat Ylelle allekirjoittaneensa salassapitosopimukset joulun alla, jotka estävät heitä puhumasta yhtiön liikeideasta.
 Yhtiön taustoista ja sen suunnitelmista Suomessa ei siis  tiedetä juuri mitään  (HS). Kysyimme asiantuntijoilta joistain askarruttavista kysymyksistä. Hankkeen koon perusteella voi arvioida muun muassa seuraavia asioita.
 Käytettävän energian määrä
 Yhtiö on ilmoittanut neljän datakeskuksen sijoittamisesta Suomeen, joista kaksi tulisi Sotkamoon sekä yksi Tornioon ja yksi Haminaan. Kunkin keskuksen sähkönkäyttö on ilmoituksen mukaan vähintään 250 megawattia.
 Yhteenlaskettu sähkönkäyttö olisi yksi gigawatti. Se tarkoittaa noin 10 prosentin lisäystä  koko Suomen sähkönkulutukseen  (Fingrid).
 Datakeskusten käyttämästä energiasta 90 prosenttia vapautuu lopulta lämmöksi. Se tarkoittaa Sotkamoon 450 megawattia, Tornioon ja Haminaan kumpaankin 225 megawattia lämpötehoa.
 Yhtiö on ilmoittanut hyödyntävänsä tämän energian uudelleen. Palaamme tähän asiaan myöhemmin.
 Hintalappu on miljardeja euroja
 Suomen datakeskusyhdistykselle tehdyn  selvityksen  mukaan keskuksen hinta on karkeasti 10 miljoonaa euroa yhtä megawattia kohden.
 Tuolla laskukaavalla SPG:n hankkeen hinta olisi noin 10 miljardia euroa pelkkien konesalien osalta.
 Yhtiö on ilmoittanut tekevänsä energiansa itse tuuli-, aurinko- ja bioenergialla sekä kaasulla. Lisäksi yhtiö sanoo käyttävänsä akkutekniikkaa.
 Yhdysvalloissa gigawatin konesali on ihan tätä päivää.  Pekka Järveläinen
 Käytännössä uusi energiatuotanto vaatii useiden miljardien eurojen lisäkustannusta. Kokonaisinvestointina datakeskushanke ja  Helsinki-Tallinna meritunneli  painivat siis samassa sarjassa.
 Datakeskuskapasiteetti moninkertaistuu
 Mikäli SPG:n suunnitelmat toteutuvat, Suomen konesalikapasiteetti kasvaa yli viisinkertaiseksi. Viime vuoden helmikuussa Suomessa oli kapasiteettia noin 190 megawatin edestä.
 Määrä on iso, mutta ei mahdoton. Kapasiteetin kasvun tarve on raju.
 Valtion dataverkkoyhtiö Cinian toimitusjohtaja  Ari-Jussi Knaapila  sanoo, että markkinat eivät juuri nyt kykene syömään tuollaista kapasiteetin kasvua, mutta myöhemmin kyllä.
 Suomen datakeskusyhdistyksen puheenjohtaja  Pekka Järveläinen  ei sinänsä hätkähdä kokoluokasta.
 – Yhdysvalloissa gigawatin konesali on tätä päivää. IT-alan energiankulutus on kasvanut valtavaksi. Ihmetyttää, kun ei täällä Euroopassa ole vielä tämän kokoisia nähty.
 Sähköä pitää tuottaa sijoituspaikoissa
 Datakeskusasiantuntijat sanovat, että vaikka energia tuotettaisiin paikallisesti, datakeskus tarvitsee myös varayhteyden, käytännössä yhteyden kantaverkkoon.
 Suomen kantaverkkoyhtiö Fingridin voimajärjestelmän käytön kehityspäällikkö  Jonne Jäppisen  mukaan periaatteellista estettä kantaverkkoyhteydelle ei ole.
 Vaihtoehdot sähköntuottamiseen  Seuraavat esimerkit pätisivät, jos SPG käyttäisi vain yhtä alla mainittua energiamuotoa. Kaasuturbiini: Sotkamon laitokset vaatisivat vuosittain 3500–4000 rekka-autollista LNG:tä. Myös hinta on kova. Saman verran LNG:tä kuluisi Torniossa ja Haminassa, mutta siellä LNG-terminaalit ovat valmiina. Tuulivoima: Silent Partner Groupin pitäisi rakentaa yli tuhat uutta tuulivoimalaa, jotta se saisi niistä tarvittavan sähkön. Suomessa sähköä tuulivoimalla tuotti viime vuoden lopulla  700 voimalaa . Aurinkovoima: Sotkamon 500 megawatin aurinkovoimala vaatisi 1 850 000 aurinkopaneelia. Saman verran kapasiteettia tarvittaisiin Tornion ja Haminan pyörittämiseen yhteensä. Esimerkiksi maailman kahdeksanneksi suurimman aurinkovoimalan, intialaisen  Kamuthi Solar Power Stationin  pinta-ala on noin 10 neliökilometriä ja sen teho on noin 650 megawattia.
 – Julkisuudessa olleet paikkakunnat ovat joko entisiä metsäteollisuuspaikkakuntia tai lähistöllä on saatavissa isoja sähkötehoja.
 Jäppinen korostaa, että hän puhuu vain yleisistä edellytyksistä, koska tarvittavia tietoja ei hänellä ole. Lisäksi hän muistuttaa, että tarvittavan kokoisten linjojen suunnittelu, rakentaminen ja tarvittavat vahvistukset kestävät vuosikausia.
 Jos yhtiö tuottaisi energian omavaraisesti, se ei olisi riippuvainen kantaverkosta tulevasta sähköstä. Käytännössä se tarkoittaisi tarvittavan sähkön tuottamisen lähellä datakeskuksen sijoituspaikkaa.
 Tällöinkin kantaverkkoyhteyttä tarvitaan mahdollisen ylimääräisen energian myymiseksi. Yhtiöllä on jo sopimus yhteistyöstä Energia Myynti Suomi Oy -nimisen yhtiön kanssa.
 Tässä Tornion ja Haminan tilanne poikkeaa Sotkamosta voimakkaasti.
 –  Torniossa  ja  Haminassa  on LNG-terminaalit, josta saadaan energiantuotantoa muualta kuin sähköverkkoa käyttäen, sanoo Pekka Järveläinen.
 LNG on maakaasua, joka on nesteytetty kuljetuskustannusten pienentämiseksi.
 Sotkamoon energiantuotannon kapasiteetti pitäisi rakentaa kokonaan alusta alkaen.
 Lupaurakka on raskas ja pitkä
 Yhtiö on ilmoittanut  viime lokakuussa  (tivi), että heidän tavoitteensa on vajaan kahden vuoden kuluttua olla toiminnassa. Toimitusjohtaja visioi jopa nopeammasta aikataulusta “kunhan asiat lähtevät rullaamaan”.
 Jo lupabyrokratian selättämiseen kuluvan ajan perusteella voidaan arvioida, ettei hanke tule tuossa aikataulussa toteutumaan. Siitä pitää huolen luparuljanssi.
 Muun muassa maakuntakaavaan on tehtävä tarvittavat voimalinjavaraukset, kunnissa asemakaavat ja yleiskaavat on päivitettävä kaikille suunnitelluille toiminnoille. Lisäksi kunnista on saatava tarvittavat rakennusluvat rakennuksille ja mahdollisille tuulivoimaloille. Vielä näidenkin lisäksi lupahakemusten lista jatkuu. Esimerkiksi Turvallisuus- ja kemikaalivirastolta on saatava erinäinen joukko laitoslupia.
 Jos lupaa haetaan kokonaan uudentyyppiselle, uutta tekniikkaa sisältävälle voimalaitokselle, se voi vaatia perehtymistä.  Kari Pehkonen
 Kainuun ELY-keskuksen ylijohtajan sijainen  Kari Pehkonen  arvioi, että kaksi vuotta riittää lupakäsittelyyn, mikäli kaikki menee jouhevimmalla mahdollisella tavalla.
 – Jos hakemukset eivät tarvitse täydennyksiä ja lisätyöstöjä. Jos lupaa haetaan kokonaan uudentyyppiselle, uutta tekniikkaa sisältävälle voimalaitokselle, se voi vaatia perehtymistä.
 Ja kaikissa luvissa on olemassa valittamisen mahdollisuus, joka voi venyttää lainvoimaisen päätöksen saamista useilla vuosilla.
 Vertailun vuoksi: Paltamoon suunniteltu sellu- ja biotuotehdas,  KaiCell Fibers , tarvitsee suuren sähkölinjan Kajaanista Paltamoon.
 – Siinä menee noin kolme vuotta, että se saadaan rakennettua, sanoo yhtiön hallituksen puheenjohtaja, kokoomuksen kansanedustaja  Eero Suutari .
 Hukkalämmön hyödyntäminen kysymysmerkki
 Yhtiö ei ole kertonut, mihin se aikoo käyttää hukkalämmön. Datakeskusten ominaisuus on, että niiden käyttämästä sähköstä 90 prosenttia vapautuu lopulta lämmöksi. Eli 250 megawatin sähkönkäytöstä jää 225 megawattia lämpötehoa.
 Tornio ja Hamina ovat teollisuuspaikkakuntia, joihin arviolta 225 megawatin lämpömäärän voisi jotenkin hyödyntää, arvioi Suomen datakeskusyhdistyksen puheenjohtaja  Pekka Järveläinen.
 Sen sijaan Sotkamossa ei paljon energiaa käyttävää teollisuutta ole. Kunnassa on hajallaan kolme kaivosta, Terrafame, Mondo Minerals ja Sotkamo Silver, mutta ne eivät yhteenlaskienkaan kykenisi nielemään kahden valtavan datakeskuksen tuottamaa hukkalämpöä.
 Hukkalämmön hyödyntäminen parantaisi SPG:n taloutta. Mikäli lämmön saa myytyä eteenpäin, se pienentää konesalin energiakustannuksia. Yhtiö aikoo hyödyntää lämmön, mutta ei ole paljastanut, miten he tulevat energiaa käyttämään hyödyksi.
 Silent Partner Groupin datakeskushanke käyttäisi kymmenesosan kaikesta Suomen sähköstä Jyrki Lyytikkä / Yle
 Esimerkiksi Telian konesali syöttää hukkalämmön Espoon kaukolämpöverkkoon, Yandex Mäntsälän. Lisäksi Suomen ensimmäistä datakeskuslämpöä hyödyntävää tomaattihuonetta ollaan suunnittelemassa  Yandexin konesalin naapuriin  (Mäntsälän Uutiset). Sen koko on Suomen olosuhteissa poikkeuksellisen suuri, 7,5 hehtaaria.
 Mikäli Silent Partner Groupin suunnittelemien datakeskusten ylimääräinen lämpö hyödynnetään kasvihuoneissa, se tarkoittaisi Kauppapuutarhaliiton  Jyrki Jalkasen  mukaan sitä, että lähes kaikki Suomen kasvihuoneet voitaisiin lämmittää talvikautena. Valaistussähkö toki pitää hankkia erikseen.
 Tällä hetkellä Suomessa on kasvihuonepinta-alaa 340 hehtaaria, mutta vain yksi kolmasosa lämmitetään talvella.
 Eikä kasvihuoneisiin tarvittavaa lämpöä voi siirtää pitkiä matkoja. Sotkamoon tarvittaisiin siis 150 hehtaaria uusia kasvihuoneita, Tornioon ja Haminaan riittäisi noin 75 hehtaaria kumpaankin, jos hukkalämpö hyödynnettäisiin vain kasvihuoneissa.
 Kansanedustaja  Eero Suutari  sanoo, ettei noin suurelle lämpömäärälle ole valmiiksi kysyntää sen enempää Sotkamossa kuin lähikunnassa Kajaanissakaan.
 – Ei meillä ole asutusta, teollisuutta eikä muutakaan niin paljon, että tarvittaisiin niin paljon lämmitysenergiaa. Voihan se olla, että hyödyntäminen tehdään lämmönvaihtimella, joka muuttaa sen esimerkiksi sähköiseksi energiaksi. En usko, että siinä muuta mahdollisuutta on, arvioi Suutari.
 Sijoituspaikkakunnat eivät ole sattumaa
 Datakeskusyhdistyksen puheenjohtaja Pekka Järveläinen sanoo, että joku on tehnyt sijoituspaikkojen valinnassa ihan perustavaa laatua olevaa pohjatyötä. Kaikki keskukset ovat joko olemassa olevien tai suunniteltujen suurikapasiteettisten datareittien varrella.
 Valtion dataverkkoyhtiö Cinia on valmistellut projektia, jossa  rakennetaan kuitu  Etelä-Suomesta Pohjois-Suomen läpi Murmanskiin ja Norjan Kirkkoniemeen. Lisäksi Sotkamosta on jatkossa todella  lyhyt matka  Murmanskiin, sillä kaupunkiin suunnitellaan arktista maakaapelia. Kaapeli tulisi Aasian ja Euroopan välille. Pitkään suunnittelun yhteyden lopullista rakentamispäätöstä ei ole kuitenkaan vielä tehty.
 Sotkamosta on myös jo olemassa oleva yhteys Venäjälle.
 Torniosta puolestaan  suunnitellaan  arktisen merikaapelin haaraa Perämeren pohjaan. Kaapeli kiinnittyisi suoraan Saksaan menevään kuitukaapeliin. Haminasta nämä yhteydet jo ovat olemassa.
 Kysymykseen, miksi Sotkamoon on ilmoitettu rakennettavaksi kaksi laitosta, ei kukaan haastatelluista asiantuntijoista osannut antaa edes arvauksia.
 Markkinointi voi olla tahallisesti raflaavaa
 Silent Partner Group on tullut konesalialalle poikkeuksellisen voimakkaasti esiin jo suunnitelmien alkuvaiheessa.
 Cinian toimitusjohtaja Ari-Jussi Knaapila muistuttaa, että yhdysvaltalainen ja eurooppalainen markkinointikulttuuri eroavat toisistaan.
 – Heitot 250 megawatin tehonkäytöstä ovat tahallisesti raflaavia. Minusta kyse on aggressiivisesta markkinoinnista alueille, asiakkaille ja rahoittajille, Knaapila sanoo.
 On huijaushankkeita, joissa tarkoituskaan ei ole lopulta rakentaa mitään.  Ari-Jussi Knaapila
 Knaapila pitää 250 megawatin tehonkäyttöä mahdollisena jossain tulevaisuudessa, ehkä 10 vuoden kuluessa. Sinänsä hän uskoo, että yrityksen taustalla on vakavia teknologiatoimijoita, jotka eivät halua itseään nyt julki.
 Pekka Järveläinen sanoo Silent Partner Groupin tiedotuspolitiikan alkaneen poikkeuksellinen alussa.
 – Konesaliala on tällainen maanalainen toimiala, täällä ei yleensä kyllä juurikaan mitään lehdissä huudella ennen kuin oikeasti tehdään. Toisaalta nyt he ovat olleet kunnanisiin yhteydessä. Sikäli konkretiaa näyttäisi olevan, Järveläinen sanoo.
 Ota rahat ja juokse?
 Koska konesaliala on maailmallakin kuumentunut, ala houkuttelee myös epärehellisiä yrittäjiä. Esimerkiksi Ruotsissa yrittäjä  häipyi sähkölaskuja maksamatta  (Talouselämä).
 – On huijaushankkeita, joissa tarkoituskaan ei ole lopulta rakentaa mitään, sanoo Cinian toimitusjohtaja Ari-Jussi Knaapila.
 Toisaalta monta hanketta on lähdetty viemään vilpittömin mielin, mutta joista vain ei ole tullut mitään.
 – Mutta on myös niitä, jotka aloitettu hyvällä tarkoituksella ja huomattu, ettei tule mitään. Mutta jatkettu silti rahan keräämistä, Knaapila sanoo.
 Mistä tiedämme, että Silent Partner Group on luotettava taho, ja että yhtiön suunnittelemat massiiviset datakeskukset todella nousevat Suomeen?
 Kainuulainen kansanedustaja Eero Suutari on yrittänyt saada tietoja amerikkalaisyrityksestä eri puolilta, mutta asiat ja niiden taustat eivät ole vielä selvinneet.
 – Tällä hetkellä kellään ei ole mitään sanottavaa. Tai sitten on sanottu, että tässä ei ole vielä uskottavuutta sillä tavalla, että tätä kannattaa vielä hehkuttaa. Ei ole esitetty tarpeeksi pitävää faktaa asioiden mahdollistamiseksi.
 Toimitusjohtaja Ari-Jussi Knaapila sanoo kokonaisarvionaan, että jos jotain ei ole tehty aiemmin, se ei tarkoita, että idea olisi huono.
 – Digitalisaatio on tuonut ihmeellisiä asioita lyhyellä aikavälillä.
 Yle kysyi myös SPG:n toimitusjohtaja  Dale Hobbielta  tarkentavia kysymyksiä juttua varten, mutta yhteydenottoihin ei vastattu.
 Lue lisää:
 Asiantuntija amerikkalaisyhtiön jättimäisistä datakeskussuunnitelmista: "Täysin päinvastainen toimintatapa kuin alalla yleensä"
 Suomeen kaavaillut datakeskukset olisivat maailman suurimpia – epäilyt heräsivät: "Viittaa suureen epävarmuuteen"

Arvoituksellinen amerikkalaisyhtiö aikoo viisinkertaistaa Suomen datakeskuskapasiteetin – Kysyimme asiantuntijoilta, onko se mahdollista


Summary: Cesare Battisti on tuomittu elinkautiseen vankeuteen Italiassa.

Italialainen neljästä henkirikoksesta tuomittu entinen äärivasemmistolaisen ryhmän jäsen  Cesare Battisti  pidätettiin lauantaina Boliviassa.
 Asiasta kertoi sunnuntaina Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  avustaja  Filipe G. Martins . Battisti on määrä luovuttaa ensin Brasiliaan, josta hänet aiotaan toimittaa Italiaan.
 Battista asui vuosia Brasiliassa. Osan ajasta hän oli brasilialaisessa vankilassa. Neljän vuoden vankeuden jälkeen hänet vapautettiin maan entisen presidentin  Luiz Inácio Lula da Silvan  määräyksellä.
 Uhrien joukossa poliiseja
 Italialainen oikeusistuin on tuominnut Battistin poissaolevana elinkautiseen vankeuteen neljästä 1970-luvulla tehdystä murhasta. Uhrien joukossa oli kaksi poliisia. Italia on toistuvasti vaatinut Battistin luovuttamista.
 Brasilia kieltäytyi luovuttamasta Battistia, koska hän oli vasemmistolaisen Lulan suojeluksesssa. Lula istuu nykyisin vankilassa  korruptiosta .
 Jair Bolsonaro lupasi presidentinvaalikampanjansa aikana, että jos hänet valitaan presidentiksi, niin hän luovuttaa Battistin välittömästi.
 Joulukuun puolivälissä Brasilian edellinen presidentti  Michel Temer  allekirjoitti Battistin luovutusmääräyksen, mutta siinä vaiheessa Battisti oli jo kadonnut.
 Brasilian poliisi kertoi paikalliselle medialle, että Battisti pidätettiin Boliviassa Santa Cruz de la Sierran kaupungissa.
 Myönsi äärijärjestön jäsenyyden, kiisti murhat
 Vuonna 1979 Battisti tuomittiin Italiassa laittomaksi julistetun äärivasemmistolaisen Proletari Armati per il Comunismo -järjestön jäsenyydestä. Hän pakeni myöhemmin vankilasta.
 Battisti on myöntänyt kuuluneensa järjestöön. Hän on kiistänyt osallisuutensa henkirikoksiin.
 Viime vuosina Battisti on työskennellyt kirjailijana. Hänellä on pieni poika Brasiliassa.

Bolivia pidätti Italiassa 1970-luvun poliisimurhista tuomitun äärivasemmistolaisen aktivistin


Summary: Pelastuslaitoksen mukaan öljyvuodosta ei aiheutunut ympäristölle vahinkoa.

Helsingissä sattui varhain sunnuntaiaamuna öljyvuoto Pasilassa sijaitsevalla Triplan suurtyömaalla. Pelastuslaitoksen tiedotteen mukaan työmaa-aluetta lämmittävä "massiivinen lämpöpuhallin" oli rikkoutunut aamuyöllä.
 Rikkoutumisen myötä puhaltimesta oli valunut satoja litroja polttoöljyä. Paloesimies  Marko Värilä  Helsingin pelastuslaitokselta kertoi sunnuntaiaamuna, että öljyvuodosta ei ollut aiheutunut ympäristövahinkoa, koska öljy oli valunut "nätisti betonilipalle".
 Tiettävästi kyseessä oli kevyt polttoöljy, ja tarkemmaksi määräksi Värilä arveli parisataa litraa.
 Pelastuslaitos oli saanut kello yhdeksän aikaan öljyn imeytystoimet kutakuinkin päätökseen, ja jälkisiivous jää Värilän mukaan työmaalle.
 Pasilan aseman tuntumaan rakennettavasta Triplasta on tulossa muun muassa Suomen suurin kauppakeskus. Rakennuskompleksiin on tulossa myös toimistotiloja, hotelli ja asuntoja.

"Massiivinen lämpöpuhallin" valutti satoja litroja öljyä Pasilan Triplan työmaalla


Poliisi on ottanut Helsingissä lauantai-iltana kiinni kolme miestä epäiltyinä lapsen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Poliisin mukaan kiinniotetut ovat ulkomaalaistaustaisia.
 Poliisin tutkinnassa olevan tapahtumasarjan epäillään tapahtuneen viimeisen kahden kuukauden sisällä itähelsinkiläisessä asunnossa. Poliisi ei tarkentanut, koskevatko molemmat nimikkeet kaikkia epäiltyjä.
 Poliisi ei ota kantaa uhrien määrään tai ikään.
 STT kertoi aiemmin, että kiinniotot oli tehty Roihuvuoren kaupunginosassa. Poliisi ei kuitenkaan vahvista tätä tietoa Ylelle eikä STT:lle, vaan kertoo, että operaatio kohdistui Itä-Helsinkiin.
 Poliisista kerrottiin yöllä STT:lle, että poliisilla oli operaatio asunnossa Roihuvuoressa. Poliisi kertoi silloin operaation liittyvän aiempaan poliisitutkintaan. Operaatiosta kertoi ensin  Ilta-Sanomat .
 Poliisi ei tässä vaiheessa tiedota tapauksesta enempää.

Poliisi: Helsingissä kolme miestä kiinni epäiltyinä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista


Summary: Dokumenttielokuvaa tekevän ryhmän mukaan palkkasoturi tunnusti Hammarskjöldin murhan ystävälleen. Ryhmä löysi myös asiakirjoja, jotka eivät ole aiemmin olleet julkisuudessa.

Dokumenttielokuvaa työstävä tutkimusryhmä on löytänyt uusia todisteita, joiden mukaan ruotsalainen YK:n toinen pääsihteeri  Dag Hammarskjöld  joutui salamurhan uhriksi vuonna 1961, kertoo  Ruotsin yleisradioyhtiö SVT .
 Hammarskjöld kuoli syyskuussa 1961, kun häntä kuljettanut Douglas DC-6 -lentokone syöksyi maahan nykyisessä Sambiassa.
 Hammarskjöld oli matkalla Ndolaan tapaamaan  Moise Tshombea , joka oli itsenäisyyttä tavoitelleen Katangan tasavallan johtaja. Tapaamisen tarkoituksena oli rauhanneuvottelut niin sanotussa Kongon kriisissä.
 Ystävän mukaan palkkasoturi tunnusti salamurhan
 Vuosikymmenien ajan on epäilty, että kone joko ammuttiin alas tai se joutui Britannian tai Belgian tiedustelupalveluiden sabotaasin kohteeksi. Molemmat maat olivat kytköksissä Katangan kaivosteollisuuteen.
 Edesmenneen brittiläis-belgialaisen palkkasoturin  Jan van Risseghemin  ystävä kertoi dokumenttiryhmälle, että van Risseghem tunnusti hänelle ampuneensa alas Hammarskjöldia kuljettaneen lentokoneen.
 Cold Case Hammarskjöld -dokumentin työryhmään kuuluvan  Andreas Rocksénin  mukaan van Risseghemin ystävä kuvaili yksityiskohtaisesti, kuinka van Risseghem toteutti salamurhan.
 SVT:n mukaan jo varhaisessa vaiheessa epäiltiin, että Jan van Risseghem olisi ampunut koneen alas.
 Pelle T. Nilsson / AOP
 Toinen lentäjä tunnisti van Risseghemin
 Rocksénin mukaan työryhmä on myös saanut haltuunsa Yhdysvaltain viranomaisten vuonna 2014 julkaiseman salaisen kaukokirjoitin- eli telexviestin, joka on kirjattu syyskuun 15. päivälle vuonna 1961.
 SVT:n julkaiseman asiakirjan mukaan toinen lentäjä oli tunnistanut van Risseghemin lentäneen katangalaista konetta samana päivänä, kun Hammarskjöldin kone putosi maahan.
 Eläessään Jan van Risseghem kiisti toistuvasti, että hänellä olisi ollut jotain tekemistä Hammarskjöldin koneen putoamisen kanssa. Hän esitti todisteeksi lokikirjoja, joiden mukaan hän ei ollut Katangassa Hammarskjöldin koneen putoamispäivänä.
 Rocksénin mukaan van Risseghemin leski kertoi yhdelle dokumenttiryhmän jäsenelle, että hän oli täyttänyt van Risseghemin lokikirjat.
 – Tämä saa meidät epäilemään, että hän yritti salata aviomiehensä osallisuuden tapahtumaan, Rocksén sanoi SVT:lle.
 Dokumenttiryhmä löysi myös aiemmin tuntemattomia valokuvia Hammarskjöldia kuljettaneen lentokoneen hylystä. Kuvista selviää, että koneen pyrstössä oli suuri reikä, josta ei aiemmin tiedetty julkisuudessa.
 – Olemme näyttäneet kuvaa kahdelle asiantuntijalle. He uskovat, että vaurio on aiheutunut joko ohjuksesta tai kranaattitulesta.
 Pääsihteerillä oli vihamiehiä
 Hammarskjöldin kuolemasta on esitetty runsaasti salaliittoteorioita. SVT:n mukaan monet tahot luultavasti suhtautuvat epäillen dokumenttiryhmän uusiin todisteisiin.
 Andreas Rocksén arvioi SVT:lle, että vahvat poliittiset intressit halusivat aikoinaan poistaa pääsihteeri Hammarskjöldin kuvioista, koska hän puolusti YK:n julistusta ja tuki pieniä jäsenvaltioita vastoin suurvaltojen etuja.
 Rocksénin mukaan belgialaisilla ja briteillä oli merkittäviä taloudellisia kytköksiä Katangan kaivoksiin. Esimerkiksi hän nosti Britannian parlamentissa kokoontuneen oikeistopoliitikkojen ryhmän, joka kutsui itseään nimellä The Monday Club.
 – He olivat katkeria Britannian dekolonisaatiopolitiikan vastustajia. He ilmaisivat selvää vihaa Hammarskjöldiä kohtaan.
 SVT on mukana tuottamassa Cold Case Hammarskjöld -dokumenttia. Dokumentti esitetään SVT:llä keväällä.
 Korjaus kello 11.52: Alkuperäisessä tekstissä Hammarskjöldin nimestä puuttui j-kirjain.
 Lue myös:
 Nya uppgifter: Legoknekt erkände att han dödat Dag Hammarskjöld (SVT)

Onko yksi 1900-luvun suurista mysteereistä ratkeamassa? SVT: Ruotsalaisen YK:n pääsihteerin Dag Hammarskjöldin kuolemasta uusia todisteita


Summary: Kreikan ja Makedonian hallitukset sopivat nimenmuutoksesta jo kesällä.

Kreikan puolustusministeri  Panos Kammenos  on eronnut tehtävästään Makedonian nimikiistan vuoksi. Kammenoksen mukaan hän ei voi jatkaa toimessaan, koska kyseessä on kansallisesti merkityksellinen asia.
 Kreikan parlamentin on määrä hyväksyä laki, joka lopettaisi vuosikymmeniä kestäneen kiistan Kreikan ja Makedonian välillä. Tämän jälkeen Makedonian nimi muuttuisi Pohjois-Makedoniaksi, sillä Makedonian parlamentti on jo hyväksynyt nimenmuutoksen.
 Kreikan ja Makedonian hallitukset pääsivät sopimukseen nimenmuutoksesta jo kesäkuussa. Jos Makedonian nimi muuttuu Pohjois-Makedoniaksi, Kreikka ei enää estä maan jäsenyyttä EU:ssa tai sotilasliitto Natossa.

Kreikan puolustusministeri erosi Makedonia-kiistan vuoksi


Summary: Tuhansien valkoisten joukko tuhosi mustien asuin- ja liikerakennuksia ja tappoi niiden omistajia.

Yhdysvaltalaiset arkeologit ovat löytäneet Springfieldin kaupungista Illinois'n osavaltiosta raunioita, joiden tarinan kaupunki oli pyrkinyt unohtamaan. Viiden palaneen talon jäänteet todistavat 110 vuoden takaisesta rajusta väkivallasta kaupungin mustaa vähemmistöä vastaan.
 Valkoisen väkijoukon tuhoamalle mustien asuinalueelle on vuosien varrella rakennettu leveä tieosuus ja uusia taloja. Niiden alla on historiaa, jota ei ennen rakennustöitä tutkittu.
 Rautatien laajennustöihin Springfield kuitenkin halusi liittovaltion rahoitusta. Sellainen edellyttää, että arkeologit tutkivat rakennettavan alueen menneisyyden.
 Kynsilakkapullo jäi kertomaan elämästä
 Asiakirjojen perusteella tiedettiin, että parkkipaikaksi päätyneellä alueella oli sijainnut mustien taloja. Arkeologiayritys Fever River Research teki ensimmäiset koekaivaukset muutama vuosi sitten.
 Kaivauksissa löytyivät viidet hädin tuskin puolen metrin syvyyteen peitellyt talonperustat.  Yrityksen sivuilla  on kuvitettuja raportteja tutkimuksista.
 Tuhkan ja muun palojätteen seassa lojui puisten pöytien säleitä ja keraamisten vessanpönttöjen sirpaleita sekä kuppeja, lautasia ja muita kodin esineitä. Elämästä ennen hyökkäystä kertoivat myös korsetinkappaleet, kynsilakkapullo ja luusta kaiverrettu rukousnauhan risti.
 Viime syksynä solmitun sopimuksen mukaan radan linjausta siirretään kuutisenkymmentä metriä, mikä säästää yhden talon rauniot. Muut haudataan uudelleen, kunhan ne on tutkittu kunnolla. Kaivaukset alkavat tänä keväänä.
 Illinois'n republikaanisenaattori  Rodney Davis   esitti viime viikolla lakia , joka tekisi mellakoissa tuhoutuneesta alueesta kansallisen historiallisen monumentin. Yhdysvalloissa on  130 tällaista suojeltua aluetta , joita pidetään erityisen merkittävinä muistoina valtion menneisyydestä.
 Seka-avioliitto lietsoi lynkkaukseen
 Tapahtumaketjun pani alulle valkoinen  Mabel Hallam , joka elokuun 14. päivänä vuonna 1908 väitti mustan miehen tunkeutuneen yöllä hänen kotiinsa ja raiskanneen hänet. Hän osoitti poliisin pidättämien miesten joukosta tiilenkantaja  George Richardsonin .
 Ei mennyt tuntejakaan, kun poliisiputkan edustalle alkoi kerääntyä väkijoukkoa, joka vaati lynkkaamaan Richarsonin ja toisen pidätetyn mustan miehen. Häntä syytettiin hatarin perustein valkoisen miehen puukottamisesta.
 Springfieldin šeriffi arveli rauhoittavansa väkijoukon salakuljettamalla miehet kaupungista, mutta väki hyökkäsi mustien kortteleihin. Vaikka paikalle kutsuttiin liittovaltion sotilaita, riehunta jatkui myös seuraavana päivänä.
 Aikalaisten arvioiden mukaan mellakointiin osallistui jopa viisi tuhatta valkoista. He hävittivät järjestelmällisesti koteja ja liikeyrityksiä ja hakkasivat asukkaat, jotka eivät ehtineet pakenemaan Springfieldistä.
 Kaksi miestä lynkattiin ja kolmas ammuttiin, kun hän yritti suojella parturinliikettään.
 Toinen lynkatuista oli 84-vuotias entinen suutari. Hänet tapettiin, koska hän oli ollut vuosikymmeniä naimisissa valkoisen naisen kanssa. Jotkin nyt tutkituista raunioista saattoivat olla heidän talonsa, tutkijat päättelevät vanhojen karttojen perusteella.
 Illinoisilaisen McHenryn kaupungin sanomalehdessä julkaistiin pian mellakan jälkeen kartta tuhoalueesta  The McHenry Plainleader
 Liikeyritykset erityiskohteena
 Valkoisten rotumellakkaan juuri Springfieldissä ei ollut erityisiä syitä. Se oli tavallinen keskikokoinen keskilännen kaupunki, joka eli varsin vauraasti kaivosteollisuudesta.
 Mustia asukkaita oli vain viitisen prosenttia. He olivat enimmäkseen sekatyöläisiä. Poliittista valtaa heillä ei ollut. Vain kourallinen oli onnistunut vaurastumaan liiketoiminnalla, mutta heidän asiakaskuntaansa olivat mustat, joten kilpailua valkoisten yrittäjien kanssa ei ollut.
 Mellakoijien kohteena olivat kuitenkin ennen muuta nuo harvat liikemiehet. Historioitsija  Roberta Senechal  on arvioinut, että liikeyritysten tuhoaminen ja kahden yrittäjän tappaminen kertovat riehujien todellisista tarkoitusperistä.
 Ilmeisesti nämäkin mustien nousun merkit olivat mellakoijille liikaa, Senechal päättele  Illinois Periodicals Online  -projektin sivulla julkaistussa artikkelissa.
 "Lincoln vapautti teidät – nyt me näytämme minne te kuulutte!"  Valkoisen väkijoukon huutamaa mustille Springfieldissä elokuussa 1908
 Ei tuomioita murhista
 Kaksi viikkoa mellakan jälkeen Mabel Hallam myönsi valehdelleensa. Richardson vapautettiin. Toisin kuin monet mellakkaa paenneista, hän palasi kotikaupunkiinsa.
 Tuhoista nostettiin syytteitä noin 80 ihmiselle. Tuomioita langetettiin yksi. Se annettiin yhdelle nokkamiehistä varkaudesta. Rangaistus oli kuukausi vankeutta ja 25 dollarin sakko. Murhista ei tuomittu ketään.
 Paikalliset lehdet puolustelivat mellakoijia sanomalla, että perussyy oli mustissa ja "heidän sopeutumattomuudessa vapaaseen yhteiskuntaan". Sittemmin myös mellakoijista pyrittiin maalaamaan kuvaa, joka Senchalin tutkimusten mukaan ei pidä paikkaansa.
 He eivät olleet humalaisia pikkurikollisia, kuten lehdet kirjoittivat, eivätkä rasistisen asenteen mukanaan tuoneita etelävaltiolaisia muuttajia tai näiden jälkeläisiä tai muita siirtolaisia, kuten historioitsijat myöhemmin esittivät.
 Senechalin tutkimusten mukaan tyypillinen tapaus oli parikymppinen, naimaton ja työtön paikallinen mies. Harvoilla oli minkäänlaista rikostaustaa. Mellakka oli kotoperäinen, Senechal summaa.
 Springfieldiin suunnitellaan muistopuutarhaa
 Springfieldin mellakka kannusti ihmisoikeuksien puolustajia järjestäytymään. New Yorkissa perustettiin puoli vuotta myöhemmin NAACP, Kansallinen liitto värillisten oikeuksien ajamiseksi. Se otti ohjelmaansa muun muassa lynkkausten tutkimisen.
 NAACP:n perustamispäivä ei ollut sattumalta  Abraham Lincolnin  syntymäpäivä. Springfield oli ollut Lincolnin pitkäaikainen kotikaupunki. Lincoln ajoi voimakkaasti orjuuden lakkauttamista, ja tavoite toteutui hänen presidenttikaudellaan..
 NAACP otti tavakseen liputtaa toimistonsa ikkunasta New Yorkissa aina kuultuaan, että joku oli joutunut lynkatuksi.  NAACP
 Lincolnin kirjastosäätiön  sivulta on luettavissa pdf-muodossa 79-sivuinen kirja  Something So Horrible: The Springfield Race Riot of 1908 . Se ilmestyi mellakan muistonäyttelyn yhteydessä kymmenen vuotta sitten.
 Kun mellakasta tuolloin tuli kuluneeksi vuosisata, NAACP tilasi Springfieldiin muistopatsaan. Nyt kaupunkiin suunnitellaan muistopuutarhaa isoine muistomerkkeineen. Hankkeesta voi katsoa videon  täältä .
 Muistomerkin osana olisi pronssinen lynkkauspuu. Varsinainen puu hävisi jo elokuussa 110 vuotta sitten. Koko puu päätyi vuorokaudessa palasina matkamuistoja metsästäneiden taskuihin.
 Lue myös:
 Sata vuotta se kesti: Lynkkaamisesta tuli Yhdysvalloissa laitonta

Rasismin rajut muistot paljastuivat Abraham Lincolnin kotikaupungin arkeologissa kaivauksissa


Summary: Monille filippiiniläisille hautausmaat ovat parempia asuinpaikkoja kuin täyteen ahdetut slummit.

Rowena Aguillar  seisoo paljain jaloin  Arlyn Bernaldezin  vaaleanpunaisen hautakiven päällä ja asettelee perheen pyykkiä narulle.
 Hän on levittänyt pyykit useiden hautojen päälle. Kauniisti kirjaillut kaiverrukset kertovat, että moni pyykkien alla nukkuvista on lähtenyt nuorena.
 Viisikymppisenä menehtyneen vainajan hautakiven päällä nököttää Aguillarin pyykkisanko. Pesukone, kuivausrumpu ja ämpäri mahtuvat seitsemänkymppisenä poisnukkuneen  Felipe Oplen  hautapaadelle.
 Lapset kylpevät muovivadissa viereisellä hautakivellä. Naapurista kuuluu rytmikäs musiikki. Siellä valmistaudutaan syntymäpäivän viettoon.
 Rowena Aguillar pyykkää hautojen päällä Manilan suurimmalla hautausmaalla. Hän on elänyt koko elämänsä hautausmaalla. Kirsi Crowley / Yle
 Mummon hauta toimii keittiön pöytänä
 Tuhannet köyhät filippiiniläiset ovat rakentaneet kodin Manilan suurimmalle hautausmaalle, kymmenien hehtaarien laajuiselle alueelle.
 Löydämme Aguillarin kotiin loikkimalla laatikkomaisilta betonihaudoilta toiselle, välillä pompimme metrin ylös tai alaspäin kohti narulla roikkuvaa värikästä pyykkiä.
 Manilan pohjoinen hautausmaa on kuin kokonainen kaupunki katuineen, tienviittoineen ja kioskeineen.
 Katujen reunoja täplittävät iloisen vaalein värein koristellut hautapaadet ja pyhimysten kuvat. Niiden takana siintää pelto, joka on täynnä vainajien muistomerkkejä.
 Rowena Aguillar on kalustanut lokakuussa kuolleen äitinsä haudan keittiöksi. Kirsi Crowley / Yle
 Aguillarin äiti kuoli viime lokakuussa vain vähän yli viisikymmentävuotiaana.
 Äiti katselee valokuvassa hihattomassa paidassaan pilvien edessä jälkikasvuaan korkean betonisen hautapaaden päältä. Valokuvan edessä  Criseldan Aguillarin  kaiverretun nimen päällä on jo vähän rupsahtaneita mandariineja ja mehulaseja äidin muistolle.
 Mutta jalkopäässä Rowena Aguillarin pienet lapset juovat omaa maitojuomaansa. Mummon hauta on paitsi muistopaikka myös keittiön pöytä.
 Vainaja tuskin pahastuisi. Elihän hänkin koko elämänsä samalla hautausmaalla.
 – On kuin hän ei olisi koskaan lähtenyt luotamme. Olemme hänen kanssaan joka päivä, Rowena Aguillar hymyilee.
 Isän ja sedän hautakivet ovat nyt osa keittiön seinää jääkaapin edustalla. Lapset kyykistelevät lattialla ja katselevat vanhanaikaisesta matkatelevisiosta lastenohjelmaa. Rakennelman ylle on viritetty katto peltipaloista.
 Filippiineillä tuhannet ihmiset elävät hautausmailla.
 Ylikansoitetussa maassa vainajien vierellä nukkuminen on monelle jopa parempi vaihtoehto kuin ankeat, väkeä pursuilevat slummit. Manilan suurin hautausmaa ei ole poikkeus.
 Aileen Antonio hoitaa pariakymmentä hautaa. Omaiset maksavat haudan hoidosta kymmenisen euroa per vuosi. Kirsi Crowley / Yle
 – Viranomaiset yrittävät häätää meitä ja tuhota kotejamme mutta palaamme aina takaisin. Elantomme on täällä. Ja äitikin on täällä, Rowena Aguillar sanoo.
 Hautausmaalla asuminen on kuitenkin niin arkista, että sähköyhtiökin on vetänyt alueelle sähköjohdot ja asentanut myös mittarit paikoilleen. Laskukin saapuu säännöllisesti kerran kuussa.
 Niinpä Aguillar voi kiinnittää pesukoneensa töpselin pistorasiaan jopa haudalla. Hän sanoo, että viranomaisetkin antavat heidän tavallisesti olla, jos he vain elävät siististi ja pitävät haudat kunnossa.
 Rowena Aguillar syntyi Manilan pohjoisella hautausmaalla sisartensa kanssa. Hän hoitaa neljän oman lapsensa lisäksi siskojensa lapsia.
 Tänä aamuna hän antaa heille aamupalaksi keksiä ja maitojuomaa, sitoo kengännauhat ja vie lapset kouluun hautausmaan porttien ulkopuolelle.
 Filippiineillä tuhannet ihmiset asuvat hautausmailla ja pitävät huolta haudoista. Kirsi Crowley / Yle
 Lapset syntyivät hautausmaalla
 Kolmannen sukupolven asukkaana hautausmaasta on tullut koti, joka on täynnä elämää.
 – Olen asunut täällä yli kolmekymmentä vuotta. Löysin täältä aviomieheni. Minä ja sisareni olemme saaneet täällä lapsemme, hän sanoo.
 Lapset hyppivät hautapaadelta toiselle ja istahtavat pelaamaan pahvikolikoilla.
 – Lapseni kysyi, miksi täällä on kuolleita. Sanoin, että pidämme heistä huolta ja saamme siitä rahaa, Aguillar kertoo.
 Asukkaat hautaavat kuolleita ja siivoavat ja maalaavat hautoja.
 – Näin loppuvuonna täällä ei ole paljon tekemistä, joten mieheni etsii töitä ulkopuolelta turvallisuusvartijana tai myyjänä. Sisareni työskentelevät ostoskeskuksessa, Aguillar kertoo.
 Aguillar pitää huolta äidin vierellä olevista haudoista. Vainajien omaisia ei haittaa, vaikka hän pyykkäisi hautojen päällä.
 Hautausmaan kupeessa elämä sujuu arkiseen tapaan. Manilan pohjoinen hautausmaa onkin kuin kaupunki tienviittoineen, kahviloineen ja kioskeineen. Kirsi Crowley / Yle
 – He ovat tyytyväisiä, että pidän haudat kunnossa, Aguillar kertoo.
 Kymmenien hehtaarien alueella hautoja reunustavilla kaduilla käy eläväinen kuhina.
 Asukkaat istuvat syömässä kotikutoisten ravintoloiden edustalla, ostavat kioskeilta juomaa ja huristavat tricycle-sivuvaunullisissa pyörätakseissa paikasta toiseen.
 Mausoleumiin asettautunut nainen lakaisee lattiaa risuluudalla. Pöytätuuletin seisoo hautapaaden päällä. Lähellä pöytätason korkeudella olevalle haudalle on rakennettu kioski, jossa voi katsoa myös televisiota.
 Hautausmaan asukkaille vainajien jäänteiden näkeminen on arkista työtä. Kirsi Crowley / Yle
 Hautausmaalla ei ole pelättävää
 Aguillar kertoo, että arki ei häiritse edes naapurihautojen omaisia.
 – He ovat tyytyväisiä, että pidämme huolta haudoista ja siivoamme ne, Aguillar kertoo.
 Rowena Aguillar ei näe mitään syytä muuttaa minnekään kodistaan, josta voi tulla myös hänen ikuinen leposijansa.
 Hän kehuu rauhallista naapurustoa, jossa ei tarvitse pelätä toisin kuin hautausmaan ulkopuolella, jossa riittää rikollisuutta. Sitä paitsi perheen rahat eivät edes riittäisi kattamaan muualla elinkustannuksia.
 – Täällä eläminen on ihan normaalia. Ei tarvitse pelätä. Täällä ei ole kummituksia, Aguillar hymyilee.
 Hautausmaille on vedetty sähköt, joten pesukonekin toimii. Vaikka viranomaiset yrittävät häätää asukkaita ajoittain, hautausmailla asuminen on käytännössä hyväksyttyä. Kirsi Crowley / Yle

Ruokapöytänä toimii mummon hautakivi, yöksi käydään unille vainajien viereen – Manilalainen hautausmaa on tuhansien köyhien filippiiniläisten koti


Summary: Myös SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman ehdotti eduskuntaryhmien koolle kutsumista aiemmin sunnuntaina.

Keskustan eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Kaikkonen  kutsuu eduskuntaryhmät koolle tiistaina keskustelemaan tilanteesta ja toimenpiteistä seksuaalirikosten estämiseksi.
 – Jokaisen Suomeen tulevan on elettävä maamme lakien mukaan ja kunnioitettava toisen ihmisen koskemattomuutta. Muuta vaihtoehtoa ei ole, Kaikkonen sanoo tiedotteessaan.
 Jo aiemmin tänään sunnuntaina SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  halusi aiemmin sunnuntaina kaikki eduskuntaryhmät koolle Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyjen takia.
 Lindtmanin mukaan ryhmät sopisivat yhteisistä, jo tällä vaalikaudella tehtävistä konkreettisista toimenpiteistä lapsiin ja nuoriin kohdistuvien seksuaalirikosten kitkemiseksi. Hän esittää kuutta toimenpidettä. Niihin kuuluvat muun muassa kansalaisuuden menettäminen tietyissä tapauksissa ja poliisien resurssien lisääminen.
 Antti Lindtman Jarno Kuusinen / AOP
 – Hyväksyessään nämä muutokset eduskuntaryhmät lähettäisivät vahvan yhteisen viestin siitä, että me päätöksentekijät pystymme nopeisiin ratkaisuihin ihmisten oikeudentajua vakavasti koettelevien rikosten ehkäisemiseksi, Lindtman sanoo tiedotteessaan.
 Hän toteaa, että eduskunnan lakivaliokunnassa on parhaillaan käsittelyssä seksuaalirikoksiin ja kansalaisuuslakiin liittyviä lakiehdotuksia.
 – Ehdotankin, että eduskuntaryhmät kokoontuisivat heti alkavalla viikolla käsittelemään, miten nämä ehdotukset viedään eduskunnassa lävitse kiristäen selvästi lainsäädäntöä nykyisestä, Lindtman sanoo.
 Lauantaina Siniset vaati, että  hallitus kokoontuu  hätäkokoukseen Oulun uusien seksuaalirikosepäilyjen vuoksi. Myöhemmin lauantaina pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.)  torppasi  Sinisten vaatimukset hätäkokouksen järjestämisestä.
 Lue lisää
 Poliisi: Helsingissä kolme miestä kiinni epäiltyinä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista
 Sipilä: Suomeen tulevien on sopeuduttava lainsäädäntöömme ja arvoihimme
 Siniset vaatii hallitusta hätäkokoukseen Oulun seksuaalirikosepäilyjen takia
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

Keskustan Kaikkonen kutsuu eduskuntaryhmät koolle tiistaiksi – taustalla Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyt


Summary: Lumikirkon seinät valmistuvat muutamassa tunnissa. Kirkkoa varten tarvitaan 13 traktorin kuormallista puhdasta pakkaslunta.

Tästä on kyse Lappeenrannan Linnoitukseen valmistuu yli 2 metriä korkea lumikirkko. Kirkon rakensivat lappeenrantalaisten seurakuntien talkoolaiset. Kirkko vihitään käyttöön sunnuntai-iltana.
 Lumikirkon seinät kohoavat nopeasti Lappeenrannassa, kun yli kymmenen miestä polkee lunta pitkän seinämuotin sisään. Kaksi traktoria tuo koko ajan muottiin lisää lunta.
 Lumikirkko valmistuu aivan Lappeenrannan keskustan vieressä olevaan vanhan historialliseen Linnoitukseen. Tällä samalla paikalla on vuosisatoja sitten ollut kirkko, mutta korkealla paikalla se oli altis salamaniskuille. Siihen sen taru päättyikin, kun salama sytytti kirkon vuonna 1790. Uutta kirkkoa ei paikalle enää tuolloin rakennettu.
 Nyt rakentuva lumikirkko on ikään kuin kunnianosoitus vanhalle kirkolle.
 Talkoolaiset polkevat traktorin kaatamaa lunta muotisa tiiviiksi seinäksi. Kun muotti on täysi, sitä nostetaan nosturilla ja muotin täyttämistä jatketaan Yle/Ville Toijonen
 Työ alkaa
 Kirkon rakentaminen alkaa lumen tiivistämisellä. Sitä varten on tehty vanerista pitkä muotti, johon lasketaan traktorin kauhasta lunta. Tämän jälkeen talkoolaiset polkevat muotissa olevan lumen jaloillaan tiiviiksi. Tällöin lumikiteiden sakarat ikään kuin tarttuvat toisiinsa kiinni, jolloin lumesta tulee hyvin kestävää.
 – Kun lumi on poljettu tiiviiksi ja muotti on täynnä, nosturi nostaa muottia noin 50 senttimetriä ylospäin, kertoo kirkkoherra  Juha Eklund .
 Tiivistynyt lumi jää paikoilleen tasareunaiseksi seinäksi.
 – Sen jälkeen alkaa tyhjän muotin täyttäminen ja lumen polkeminen aloitetaan uudelleen.
 Lumikirkon seinien korkeudeksi tulee noin 2,8 metriä. Seinien päälle laitetaan kattotuolit ja niiden päälle peltikate. Lumikatto ei tulisi kauaa kestämään ja voisi olla vaarallinen.
 – Jossain vaiheessa talvea sataa yleensä vettä. Se on pahin uhka lumikirkon rakenteille ja sen vuoksi katto tehdään pellistä, kertoo Eklund.
 Rakentuu nopeasti
 Talkoolaisilla on lumikirkon rakentamisesta tälle samalle paikalle jo kahdeksan vuoden kokemus. Sinä on aikana on hioiutunut tapa siitä, miten kirkko kannattaa tehdä. Esimerkiksi kahdella sivulla seinä on noin 60 senttimetriä paksu, kahdella muulla sivulla noin 10 senttimetriä ohuempi.
 – Näin tammikuussa auringosta ei ole haittaa, mutta maaliskuussa se lämmittää ja sulattaa kirkon seiniä enemmän noilta kahdelta sivulta, siksi ne tehdään paksummiksi, sanoo kirkkoherra Eklund.
 Lumikirkon seinät valmistuvat nopeasti. Yle/Ville Toijonen
 Puhdas pakkaslumi on seinien rakentamiseen parasta. Se on tasalaatuista, eikä siinä ole paakkuja. Lumi on peräisin muutaman kilometrin päästä Lappeenrannan Vanhalla kentällä olevalta luistelukentältä.
 Talkooporukkana on reilut kymmenen miestä, joista osa on ollut rakentamassa lumikirkkoa joka kerta. Lumikirkon seinät saatiin tehtyä riittävän korkeiksi noin neljässä tunnissa.
 Sen jälkeen aikaa kuluu vielä kirkon sisustamiseen. Sisälle rakentuu lumesta muun muassa iso alttari.
 Lumikirkko saa 12 senttimetriä paksut jääikkunat. Petri Kivimäki / Yle
 Kirkon ikkunat on tehty jäästä. Ne on valmistettu tarkasti erityisellä jääntekokoneella, jolloin jään sisään ei jää ilmakuplia eikä epäpuhtauksia.
 Ikkunalla on korkeutta metri ja leveyttä puoli metriä. Muotissa jäästä tulee 25 senttimetriä paksu.
 – Se on sahattu poikittain. Sahaaminen vie paksuudesta sentin eli yhden ikkunan paksuudeksi tulee 12 senttiä, kertoo jäätaiteilija  Kimmo Frosti .
 Joko joku vihitään lumikirkossa?
 Lumikirkon eli Pyhän Laurin kirkon avajaisia vietetään sunnuntaina 13. tammikuuta kello 18. Kirkossa tullaan pitämään hartauksia kolmesti viikossa.
 – Lumihiutalehartaudet kestävät noin 20 minuuttia keskiviikkoisin, torstaisin ja sunnuntaisin. On lumikirkossa joskus vietetty ehtoollistakin, sanoo kirkkoherra Juha Eklund.
 Naimisiin Lappeenrannan lumikirkossa ei toistaiseksi ole menty, vaikka seurakunta on sitäkin vaihtoehtoa tarjonnut. Mikäli tänä talvena naimisiin tässä kirkossa haluaa mennä, niin kannattaa kuitenkin pitää kiirettä. Viimeistään maaliskuussa aurinko sulattaa kirkon käyttökelvottomaksi.
 Lumikirkko eli Pyhän Laurin kirkko on valmiina sunnuntain avajaisiin. Petri Kivimäki / Yle

Tässäkö huikein vihkipaikka? Seurakunta rakensi lumesta ja jäästä oikean kirkon


Summary: Nuoret miehet olivat Ruotsissa katsomassa revontulia.

Pohjois-Ruotsin Kiirunassa  minibussin ja kuorma-auton kolarissa  varhain lauantaina kuolleet kuusi ihmistä olivat sveitsiläisiä turisteja, kertoo sveitsiläinen uutissivusto  20 Minuten .
 Sivuston mukaan kaikki uhrit olivat 20–30 -vuotiaita miehiä, jotka olivat tulleet Ruotsiin katsomaan revontulia. He olivat kotoisin Bernin läheltä.
 Minibussissa oli yhteensä seitsemän ihmistä. Yksi mies jäi henkiin. Hänet kuljetettiin helikopterilla sairaalaan. Kuorma-auton kuljettaja ei loukkaantunut turmassa.
 Sveitsin ulkoministeriö on vahvistanut, että kuolleet olivat sveitsiläisiä.
 Yle Uutisgrafiikka

Kiirunan minibussikolarissa kuolleet olivat sveitsiläisiä


Summary: Aluehallintovirasto perui toistuvasti lakia rikkoneen perintäyhtiö Alektumin toimintaluvan perjantaina.

Armeijaikäisenä velkakurimukseen päätynyt  Aki Rintakangas  päätti pari vuotta sitten pistää asiansa kuntoon. "Päästä kuiville", kuten hän itse sanoo.
 Se tarkoitti pitkään kertyneen velkapinon purkamista. Ensiksi piti selvittää, mihin perintäyhtiöön hänen velkansa olivat vuosien varrella päätyneet.
 – Ei ole rekisteriä, jonne henkilöön kohdistuneet velat kerättäisiin. Ja jos perintäyhtiö myy velan toiselle, siitäkään ei välttämättä ilmoitella, Rintakangas kertoo.
 Lopulta Rintakangas löysi yhden perintäfirman, jolle hän oli velkaa: Alektum Oy:n. Perintäfirmalle päätyneet velat olivat alun perin syntyneet maksamattomista elokuvakerhon laskuista. Vanhimmat laskuista olivat 2000-luvun alkupuolelta.
 Rintakangas sopi Alektumin kanssa pikaisesti maksusuunnitelmasta. Mutta kun ensimmäinen lasku toukokuussa 2017 kolahti postiin, alkoi hämmästely: Rintakangas oli Alektumin mukaan velkaa yli 1 400 euroa, josta puolet koostui perintäkuluista.
 – Aluksi tuli suuttumus ja paniikki, että mitä pitäisi tehdä.
 Rintakangas otti yhteyttä aluehallintovirastoon, joka valvoo luvanvaraista perintätoimintaa Suomessa. Virasto otti omituiset karhukirjeet selvitykseen.
 Selvittely sai yhden päätepisteen perjantaina, kun aluehallintovirasto ilmoitti  peruvansa  Alektumin toimiluvan.
 Ilmeni, että Alektum Oy oli rikkonut perintälakia monella tapaa.
 Elokuussa 2018 Alektumin lakimies soitti Rintakankaalle ja yritti johtaa tätä harhaan. Rintakangas oli kuitenkin varautunut.  Mikko Koski/Yle
 Esimerkiksi Rintakankaan omituisen suuret perintäkulut olivat aluehallintoviraston mukaan lainvastaisia.
 Alektum oli esimerkiksi vaatinut 95 euron suuruisen saatavan ensimmäisestä maksuvaatimuksesta 40 euroa perintäkuluina, kun enimmäismäärä on perintälain mukaan 14 euroa. Velkasummaa oli myös kasvatettu pitkittämällä perintää tarpeettomasti, eli vuodesta 2005.
 Alektum ei myöskään antanut Rintakankaalle selvitystä perintäkuluista, kun hän sitä pyysi.
 – Eivät vastanneet minulle mitään. Sain erittelyn vasta kuluttajariitalautakunnan toimesta.
 Sen sijaan Alektum antoi Rintakankaalle harhaanjohtavaa tietoa.
 Elokuussa 2018 Alektumin lakimies otti Rintakankaaseen yhteyttä puhelimitse, ja kysyi Rintakankaalta saatavien perään. Lakimiehen mukaan ilmoitetut perintäkulut tulisi maksaa, vaikka tässä vaiheessa aluehallintovirasto oli jo todennut summat kohtuuttomiksi.
 Tässä vaiheessa Rintakangas oli kuitenkin jo kokenut perintälakiviidakon konkari.
 Hän otti puhelun nauhalle ja lähetti nauhoitteen aluehallintovirastoon. Aluehallintovirasto piti Alektumin yrittämää harhaanjohtamista "erityisen moitittavana".
 "Me suomalaiset olemme yllättävän kilttejä maksamaan".  Aki Rintakangas
 Perintäyhtiön toimiluvan peruminen on aluehallintoviraston mukaan Suomessa poikkeuksellista. Sellaista on ollut myös Alektum Oy:n toiminta.
 – Sanoisin, että selkeä piittaamattomuus lain sisällöstä, tai päätösten noudattamatta jättäminen ei ole yleistä, sanoo Etelä-Suomen aluehallintoviraston ylitarkastaja  Anna-Emilia Sirén .
 Aki Rintakangas sen sijaan uskoo, että lainvastainen perintä on Suomessa yleistä. Yhtenä perusteena Rintakangas käyttää juuri Alektumia, jonka toimilupa peruttiin, mutta vasta useiden varoitusten jälkeen.
 – Alektum sai 22 huomautusta ja 12–13 varoitusta ennen kuin menetti luvat. Eihän työelämässäkään anneta tavallisesti kuin kolme varoitusta ja sitten ulos, Rintakangas sanoo.
 Laitonta perintää on helppo harjoittaa myös siksi, koska velallinen on helposti voimaton perintäyhtiön lakimiehen edessä, Rintakangas arvelee. Kaikilla ei ole voimaa perehtyä pykäliin, oman perintäprosessinsa tarkasta dokumentoinnista puhumattakaan.
 – Me suomalaiset olemme yllättävän kilttejä maksamaan, Rintakangas tuumaa.
 Rintakankaalle elintärkeäksi tukiverkoksi muodostui Velallisten tuki ry:n Facebookyhteisö, jossa velalliset jakavat kokemuksia ja auttavat toisiaan. Yhteisön neuvosta Rintakangaskin ymmärsi ilmoittaa asiastaan viranomaiselle.
 Tänä päivänä Rintakangas on itse Velallisten tuki ry:n hallituksen varajäsen, ja jakaa muille velallisille omasta kokemuksestaan.
 – Tämä on avannut silmiä. Kai tästä on tullut minulle vähän missio, Rintakangas hymähtää.
 Aluehallintoviraston Alektumia koskevat päätökset eivät ole vielä lainvoimaisia. Alektum on ilmoittanut, ettei se hyväksy viraston kantaa. Perintäfirma aikoo valittaa päätöksestä.
 Verkkosivuillaan Alektum toteaa , että toimiluvan menettäminen johtuu "muutaman velallisen tekemistä valituksista". Yhtiö kertoo ottavansa tilanteen erittäin vakavasti ja pyrkivänsä löytämään ratkaisun asiaan nopeasti.

Perintäyhtiön toimiluvan peruminen on Suomessa poikkeuksellista  – tämä mies käräytti lakia rikkoneen perintäfirman


Summary: Kolme ulkomaalaistaustaista miestä on epäiltyinä rikoksista.

Helsingin poliisi tutkii Itä-Helsingissä tapahtuneeksi epäiltyä alaikäiseen kohdistunutta törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä.
 – Poliisi sai eilen lauantaina tiedon ilta-aikaan siitä, että itähelsinkiläisessä yksityisasunnossa on tapahtunut aiemmin lapsen törkeä seksuaalinen hyväksikäyttö ja törkeä raiskaus. Sitä lähdettiin välittömästi selvittämään ja se johti kolmen mieshenkilön kiinniottoon tuolta asunnosta, kertoo Helsingin poliisilaitoksen viestintäjohtaja  Juha Hakola .
 Kaikki kiinniotetut ovat ulkomaalaistaustaisia.
 Helsingin poliisi vahvistaa Ylelle, että tässä vaiheessa tiedossa on yksi alaikäinen uhri.
 Poliisi epäilee, että tekokertoja on ollut useita. Epäillyt rikokset ovat tutkimusten mukaan ajoittuneet viime vuoden marraskuun alun ja tämän vuoden tammikuun alun välille.
 STT kertoi aiemmin, että kiinniotot oli tehty Roihuvuoren kaupunginosassa. Poliisi ei kuitenkaan vahvistanut tätä tietoa Ylelle eikä STT:lle, vaan kertoi, että operaatio kohdistui Itä-Helsinkiin.
 Poliisista kerrottiin yöllä STT:lle, että poliisilla oli operaatio asunnossa Roihuvuoressa. Poliisi kertoi silloin operaation liittyvän aiempaan poliisitutkintaan.
 Ylikomisario Hakola arvelee Helsingin ja Oulun tapausten puhuttavan paljon perheissä. Hakolalla onkin viesti vanhemmille.
 – On äärimmäisen tärkeää, että vanhemmat keskustelevat lastensa kanssa tämänkaltaisista kysymyksistä, ja mikäli on vähänkin epäilystä, että oma lapsi olisi joutunut uhriksi, ottaisivat yhteyttä välittömästi poliisiin, Hakola neuvoo.
 Lue lisää
 Poliisi: Helsingissä kolme miestä kiinni epäiltyinä lapseen kohdistuneista seksuaalirikoksista
 Keskustan Kaikkonen kutsuu eduskuntaryhmät koolle tiistaiksi – taustalla Oulun ja Helsingin seksuaalirikosepäilyt
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

Poliisi valottaa Helsingin seksuaalirikosepäilyjä: Yksi uhri, tekokertoja useita, tapahtuneet talven aikana


Summary: Euroopassa ainakin 24 ihmistä on kuollut  alkuvuodesta  säähän liittyvissä onnettomuuksissa.

Kolme saksalaista laskettelijaa on kuollut lumivyöryssä Itävallan Alpeilla. Neljäs uhri on edelleen kateissa, mutta etsintä on toistaiseksi keskeytetty huonojen sääolosuhteiden vuoksi.
 Kolmen miehen ruumiit löydettiin myöhään lauantaina Lechin laskettelukeskuksen läheltä. Lumivyöryn alle hautautuneiden laskettelijoiden jäljille päästiin, kun yhden laskettelijan vaimo ilmoitti miesten kadonneen.
 Surmansa saaneet olivat 57-, 36- ja 32-vuotiaita. Kadoksissa on vielä seurueeseen kuulunut 28-vuotias mies.
 Viranomaisten mukaan neljän ystävyksen joukko oli lasketellut suljetulla rinteellä. Miehet olivat varustautuneet lumivyöryn varalta, ja he ehtivät laukaista ilmatyynyn ennen hautautumistaan lumeen. Uhrit paikallistettiin matkapuhelinsignaalin avulla.
 Lumi haittaa liikennettä
 Uutistoimisto AP:n laskujen mukaan Euroopassa on kuollut ainakin 24 ihmistä alkuvuodesta erilaisissa säähän liittyvissä onnettomuuksissa. Norjassa lumivyöryn alle  jäi viime viikolla neljä ihmistä.
 Keski-Euroopassa vuosi on alkanut poikkeuksellisen lumisissa merkeissä, mikä saattaa osaltaan selittää onnettomuuksien määrää. Myös kuluvan viikonlopun aikana lunta on satanut runsaasti Etelä-Saksassa ja Itävallassa.
 Baijerissa sijaitsevassa Kemptenin kaupungissa viranomaiset ovat sulkeneet 11 liikuntapaikkaa tiistaihin saakka. Tilat suljettiin varotoimenpiteenä, koska katolle pakkaantuvan lumen pelättiin koettelevan rakenteiden kestävyyttä, uutistoimisto DPA raportoi.
 Juna- ja maatienliikenne Saksan ja Itävallan rajaseudulla on hidastunut. Baijerissa junat ovat laskeneet kulkunopeuttaan, koska lumen painamien puiden pelätään kaatuvan kiskoille. Saksan puolella sijaitseva Balderschwangin kylä joutui sunnuntaina eristyksiin, kun sinne johtava tie jouduttiin sulkemaan lumivyöryriskin vuoksi, uutistoimisto AP kirjoittaa.
 Lue lisää:
 5.1.2019 Raskas lumentulo sekoittaa liikennettä Saksassa ja Itävallassa – Baijerin vuoristoseuduille voi sataa jopa metri lunta

Lumivyöry surmasi kolme laskettelijaa Itävallassa – Neljäs uhri on yhä kateissa


Summary: Pelastustyöntekijät löysivät raunioista kuolleen naisen.

Pariisilaisessa leipomossa lauantaina tapahtuneen kaasuräjähdyksen jäljiltä on löydetty neljäs uhri. Onnettomuuden tutkijoiden mukaan pelastustyöntekijät löysivät kuolleen naisen raunioista.
 Lauantaina kerrottiin kahden palomiehen kuolleen räjähdyksessä. Myöhemmin espanjalainen Pariisissa vierailulla ollut nainen kuoli sairaalassa.
 Pelastustyöntekijät ovat etsineet kadonneeksi ilmoitettua naista, mutta vielä ei tiedetä, onko kysessä neljäs uhri.
 Lisäksi räjähdyksessä loukkaantui kymmeniä ihmisiä.
 Räjähdys vahingoitti läheisiä rakennuksia niin pahoin, että 150 henkilöä on evakuoitu alueelta tilapäisiin asuntoihin.
 Syyttäjä  Remy Heitzin  mukaan palokunta oli jo paikalla tutkimassa kaasuvuotoa, kun räjähdys tapahtui. Viranomaiset selvittävät edelleen räjähdyksen syytä.
 Räjähdys tapahtui Pariisin 9. kaupunginosassa, jossa on monia ravintoloita ja turistikohteita.

Pariisin kaasuräjähdyksen uhrien määrä nousi neljään


Summary: Liberaalien puoluevaltuusto hyväksyi puoluejohdon esityksen tuesta sosiaalidemokraattien Stefan Löfvenille luvuin 62-30.

Ruotsissa myös liberaalit ovat päättäneet keskustapuolueen tavoin tukea sosiaalidemokraattien puheenjohtajaa  Stefan Löfveniä  seuraavaksi pääministeriksi,  kertoo Ruotsin televisio SVT .
 Liberaalien puoluevaltuusto äänesti sunnuntaina iltapäivällä lopulta selvin luvuin tuesta Löfvenille. Puoluejohdon esitys voitti äänin 62-30.
 Puheenjohtaja  Jan Björklundin  johtamat liberaalit ovat olleet keskustaa jakautuneempia hallitusyhteistyöstä. Osa puolueesta olisi halunnut mieluummin yhteistyöhön maltillisen kokoomuksen ja kristillisdemokraattien kanssa.
 Björklund ilmoitti lauantaina, että liberaalipuolueen johto ja valtiopäiväryhmä tukevat Löfveniä ja suosittelevat samaa puoluehallinnolle.
 Lauantaina Ruotsin keskustapuolue äänesti  tuestaan Löfvenin pääministeriydelle. Keskustan puheenjohtaja  Annie Lööf   oli ilmoittanut tuestaan Löfvenille jo perjantaina .
 Löfvenin hallitukseen ovat nousemassa sosiaalidemokraatit ja ympäristöpuolue. Liberaalit ja keskusta toimisivat käytännössä hallituksen tukipuolueina valtiopäivillä.
 Keskusta ja liberaalit aikovat auttaa Löfvenin pääministeriksi äänestämällä tyhjää ensi viikon äänestyksessä valtiopäivillä. Lisäksi puolueet tekisivät hallituksen kanssa muun muassa budjettiyhteistyötä.

Ruotsissa myös liberaalit tukevat Löfveniä pääministeriksi


Summary: Poliisijärjestö haluaa poliittisilta päättäjiltä konkreettisia toimia poliisien määrän lisäämiseksi.

Valtaosa eduskuntapuolueiden puheenjohtajista on sitä mieltä, että poliisien määrää pitäisi lähivuosina nostaa useilla sadoilla. Puheenjohtajat kertovat kantansa Ylen tekemässä, turvallisuuspolitiikkaa käsittelevässä kyselyssä.
 Tällä hetkellä Suomessa on noin 7200 poliisia.
 Lapsiin kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt ovat nostaneet pintaan kysymyksen, ovatko poliisin resurssit riittävät. Lisäksi Helsingin Sanomat  uutisoi  vuodenvaihteessa , että eräillä poliisilaitoksilla pienet rikokset jäävät poliisin resurssipulan vähälle huomiolle tai kokonaan tutkimatta.
 Yle kysyi eduskuntapuolueiden puheenjohtajilta viime viikonvaihteessa, pitäisikö poliisien määrä ensi vuosikymmenen alkupuolella nostaa noin 7850:een, niin kuin  Poliisihallitus on aiemmin esittänyt . Tämän verran poliiseja oli vuosikymmenen alussa.
 Kahdeksan eduskuntapuolueen puheenjohtajaa kannattaa asiaa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Esimerkiksi keskustan puheenjohtaja, pääministeri  Juha Sipilä  sanoo kyselyssä, että 7850 poliisiin olisi päästävä vuoteen 2023 mennessä. Sipilän mukaan poliisin tulo kestää hätätapauksissakin monilla paikkakunnilla liian kauan.
 SDP:n varapuheenjohtajan  Sanna Marinin  mielestä tulevan vaalikauden alussa on varmistettava parlamentaarinen ohjelma poliisien määrän johdonmukaiseksi lisäämiseksi. Kansalaisten on voitava luottaa siihen, että apua saa silloin kun sitä tarvitsee, Marin vastaa.
 Kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo  ei ota kysymykseen kantaa. Orpo vastaa, että kokoomus sitoutuu pitämään poliisien määrän vähintään nykyisessä 7200:ssa ja turvaamaan poliisipalveluiden saatavuuden koko maassa. Sisäministeriö arvioi parhaillaan, mikä olisi poliisitoiminnan tavoitteiden kannalta tarpeellinen henkilömäärä.
 Poliisitoiminnasta vastaava ministeri on tällä hetkellä Orpon puoluetoveri  Kai Mykkänen .
 Poliisijärjestö: joka kymmenes hälytystehtävä jää ajamatta
 Suomen Poliisijärjestöjen Liiton puheenjohtaja  Jonne Rinne  haluaa poliittisilta päättäjiltä mielipiteiden lisäksi konkreettisia toimia. Poliisien määrän kasvattaminen 7850:een olisi hänen mielestään hyvä alku.
 – Poliisikunta on ollut kuluvan vuosikymmenen puhtaasti alasajossa. Siinä mielessä tämä toki on hyvä viesti, mutta toivon, että mielipiteen ohella tämä johtaisi ihan konkreettisiin toimenpiteisiin, hän sanoo.
 Jonne Rinne uskoo, että viimeistään viimeaikaiset uutiset, kuten lapsiin kohdistuneet seksuaalirikosepäilyt, havahduttavat päättäjät näkemään poliisien resurssien lisäämisen tarpeen.
 – Poliisihan ei ole ratkaisu kaikkiin ongelmiin, mutta kyllä yhteiskunnalla pitää olla kyky puuttua näihin asioihin ja selvittää ne. Poliisilla pitää olla riittävät resurssit, että kansalaisten oikeusturva saadaan turvattua näinkin ikävissä asioissa, Rinne sanoo.
 Hänen mukaansa on kestämätöntä, että poliisin resurssit eivät riitä tehtävien hoitamiseen, mikä näkyy niin kentällä kuin tutkintatehtävissä.
 – Käytännössä joka kymmenes hälytystehtävä jää ajamatta. Pidän tätä lukua erittäin isona. Kansalaisella on hätä ja hän kääntyy poliisin puoleen. Poliisi joutuu ilmoittamaan, että valitettavasti tähän hätäkutsuun emme pysty vastaamaan, hän sanoo.
 Poliisipulaan on tulossa tänä vuonna hieman helpotusta , kun poliisiammattikorkeakoulusta valmistuu 150 poliisia viime vuotta enemmän. Aloituspaikkojen määrää on nostettu siksi, ettei poliisien määrä vähenisi entisestään.
 Poliisien määrän lisäämisestä kysyttiin Ylen turvallisuuspolitiikkaa koskevassa kyselyssä, jonka tuloksista Yle uutisoi laajemmin lähiaikoina.

Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat Ylen kyselyssä: Suomeen tarvitaan lähivuosina 650 poliisia lisää – vain kokoomus empii


Summary: Vanhoja neuvostotankkeja on käytetty edelleen Aasiassa ja Afrikassa

Venäjän puolustusministeriö on ostanut kaakkoisaasialaisesta Laosista 30 toisen maailmansodan aikaista suunnittelua olevaa T-34 panssarivaunua. Ministeriön mukaan vaunut ovat toimintakuntoisia, ja niitä niitä aiotaan käyttää voitonpäivän paraateissa ja sotaelokuvissa.
 Vanhojen vaunujen osto oli tiettävästi osa kauppaa, jolla Venäjä myi Laosille uusia panssarivaunuja.
 Laosista hankitut vaunut ovat 85 mm:n tykillä varustettua mallia T-34-85.
 Suomalaisille T-34 oli tuttu vastustaja jatkosodassa, ja muutama sotasaaliiksi saatu vaunu oli omassakin käytössä. Suomessa T-34 tunnettiin nimellä Sotka, ja 85 mm:n tykillä varustettu oli pitkäputkinen Sotka.
 T-34 panssarivaunuja valmistettiin yli 80 000 kappaletta Neuvostoliitossa ja sen liittolaismaissa, ja se on maailman eniten valmistettu panssarivaunu. Vaunua on käytetty toisessa maailmansodassa, Korean ja Vietnamin sodissa ja lukuisissa muissa yhteenotoissa.
 Juuri Vietnamin sodan peruja T-34-vaunut ovat päätyneet Laosiinkin, minne ne hankittiin Vietnamin varastoista, kertoo internetjulkaisu  The Drive . Venäjän television mukaan vaunut olisivat vuoden 1944 eli toisen maailmansodan aikaista tuotantoa.
 Toinenkin arvio vaunujen iästä on. Venäläinen vaunuharrastaja  Aleksei Hlopotov  arvioi  The New York Times -lehdelle , että Laosista ostetut vaunut on valmistettu 1950-luvulla Tšekkoslovakiassa. Hänen mukaansa viimeistely näyttää liian siistiltä neuvostolaiseksi.
 Paitsi Laosissa, T-34 vaunuja on ainakin viime vuosiin asti ollut käytössä muun muassa Pohjois-Koreassa, Kuubassa ja useissa Afrikan maissa.
 Legendaarinen T-34 on yksi historiaan liittyvistä venäläisten ylpeydenaiheista. Se on muistomerkkinä monilla paikkakunnilla, ja vaunusta ja sen käyttäjistä kertovat sotaelokuvat ovat suosittuja.

Venäjä osti Laosista sodanaikaisia T-34-panssareita paraateihinsa – vaunu tunnettiin Suomessa Sotkana


Summary: Nykyliikuntatunneilla motoriset taidot ovat itse lajeja tärkeämpiä. Opetuksessa korostuu liikunnanriemu.

Iisalmelaisessa Juhani Ahon koulussa oppilaat vastaavat hiihtolenkin lomassa kännyköillään tietokipailukysymyksiin, jotka opettaja on laatinut  Seppo-oppimispelillä .
 – Hiihtäminen on motivoivampaa, kun ajatukset saa pois väkisin tekemisestä, liikunnanopettaja  Tommi Lehto  perustelee.
 Nykyinen opetussuunnitelma kannustaa opettajia tuomaan  digitaalisuuden osaksi liikuntatunteja ja hyödyntämään liikuntateknologiaa  esimerkiksi oppilaiden kunnon kehityksen seuraamisessa (Edu.fi).
 Liikunnanopettaja Lehto on jo pitkään ollut edelläkävijä nykyaikaisen opetuksen järjestämisessä, vaikka asteittain käyttöön otettu opetussuunnitelma jalkautuu virallisesti yhdeksäsluokkalaisille vasta ensi syksynä.
 – Onhan se erilaista liikuntaa. Paljon monipuolisempaa, arvioi yhdeksännen luokan oppilas  Jennimari Katainen .
 Pelillistettyjen hiihtolenkkien lisäksi tunneilla on esimerkiksi videoitu oppilaiden liikuntasuorituksia. Niin oppilaat ovat voineet itse arvioida omaa suoritustaan ja kehittymistään myös jälkikäteen.
 Teknologian hyödyntäminen liikuntatunnilla voi myös tarkoittaa  vaikkapa sykealueiden mittaamista  tai GPS-laitteiden hyödyntämistä luonnossa liikkuessa.
 Onko pakko hiihtää?
 Nykyinen opetussuunnitelma  korostaa lajilähtöisen opetuksen sijaan liikunnan perustaitoja kuten tasapaino-, liikkumis- ja välineenkäsittelytaitoja.
 Opetuksen tarkka sisältö vaihtelee kunnittain, vaikka kuntakohtaiset opetussuunnitelmat laaditaankin valtakunnallisten ja lain määrittämien raamien pohjalta.
 Kunta arvioi suunnitelmaa laatiessaan paikalliset resurssit ja olosuhteet: jos lunta ei talvisin ole laduiksi asti, hiihtämiseen liittyviä perustaitoja harjoitellaan muissa lajeissa.
 Joskus lunta on, mutta hiihtointo uupuu. Voidaanko koulussa silloin nykyisen opetussuunnitelman perusteella päättää, että liukumista, pysähtymistä ja tasapainoilua harjoitellaan hiihtämisen sijaan toisissa lajeissa?
 Opetusneuvos  Matti Pietilän  mukaan ei voida.
 – Sehän olisi ikään kuin ottaisi rusinat pullasta. Tai jättäisi matematiikassa miinuslaskut ja kielten opetuksessa verbit pois, Pietilä kuvaa.
 Opetusneuvos muistuttaa, että hiihtäminen kehittää monia motorisia perustaitoja, joita lapsella on opetussuunniteman mukaan oikeus oppia. Lisäksi Pietilä pitää tärkeänä, että oppilaat tutustuvat myös lumiliikuntaan, kun siihen on mahdollisuus.

 Iisalmelaisopettajan arvion mukaan liikuntatuntien talvilajeista erityisesti jääpelit ja luistelu ovat oppilaiden mieleen, mutta ei hiihtokaan ole totaalista pakkopullaa.
 – Nykyään ei tarvitse hiihtää räkä poskella tiettyä kilometrimäärää. Jokainen hiihtää oman tasonsa mukaan. Siinä samalla voi jutella kaverin kanssa päivän kuulumiset, Lehto kuvailee.
 Lehto myöntää, että hiihdossa välineet aiheuttavat usein keskustelua.
 – Suurin ongelma on se, että välineitä on vähän. Jos välineitä on, niin niitä on ikävä kuskailla koululle bussilla, Lehto kertoo.
 Iisalmessa kokeillaan joka vuosi jotain uutta
 Nykyaikaisessa liikunnanopetuksissa alleviivataan liikunnan iloa ja oppilaiden motivoimista, mikä puolestaan kannustaa kouluja varioimaan liikuntatuntien sisältöjä. Myös tässä iisalmelaisen Juhani Ahon koulun liikunnanopettaja  Tommi Lehto  on jo tovin näyttänyt esimerkkiä.
 – Minulla on ollut tavoite, että joka vuosi kokeillaan jotain uutta piristysruisketta. Niin myös opettajan mieli pysyy virkeänä. Jos uusi laji ei tunnu hyvältä, se unohdetaan, opettaja kertoo.
 Iisalmelaisessa Juhani Ahon koulussa kokeillaan tänä vuonna uutena lajina kuplafutista.  Tarja Nyyssönen / Yle
 Lehto on opettanut Iisalmessa jo 16 vuoden ajan. Haastatteluhetkellä meneillään on yhdeksäsluokkalaisten valinnainen liikunnantunti. Tänä keväänä ryhmä kokeilee uutena lajina kuplajalkapalloa, jossa oppilaat pelaavat jalkapalloa ison muovipallon sisällä.
 – Luulen, että se on aikamoinen hitti, Lehto ennustaa.
 Nykyinen opetussuunnitelma jalkautettiin alakouluihin vuonna 2016. Sen jälkeen se on otettu porrastetusti käyttöön yläkoulussa. Viimeisimpänä uusi opetussuunnitelma jalkautuu yhdeksäsluokkalaisille ensi syksynä. Juhani Ahon koulussa myös yhdeksäsluokkalaisten liikuntatunnit on jo rakennettu uuden suunnitelman mukaisiksi.

Liikunnanopettaja halusi pois "väkisin hiihtämisestä" – nyt tunneilla suksitaan, mutta pelataan myös tietokilpailuja ja kuplafutista


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Seurasimme kiinalaispariskunnan matkaa Pekingistä Rovaniemelle: Arkinen Suomi on kiinalaisen silmissä outo paikka, jossa lapset kulkevat yksin kadulla ja kaupan maitohylly jatkuu metritolkulla
 Kiinalaisten matkailijoiden määrä kasvaa hurjaa vauhtia. Matkasimme pekingiläisen pariskunnan kanssa Lappiin selvittämään, mikä Suomessa kiehtoo.
 Antti Haanpää / Yle
 Jenny Matikainen: Kiinassa on normipäivä, kun kerrostalo lipuu pitkin jokea ja mies heittää lapsensa kalliolta, mutta pitääkö niistä kirjoittaa juttuja?
 Kiinassa itsekin työskentelevä toimittajakollegani on istuttanut päähäni ajatusleikin: Jos katson kirjeenvaihtajakauttani kymmenen vuoden päästä, mitä tulen katumaan? Mitä en tajunnut kertoa, pohtii Ylen Aasian kirjeenvaihtaja  Jenny Matikainen  blogissaan.
 Uuden teorian mukaan alkuräjähdys synnytti sekä oman maailmankaikkeutemme että antimaailmankaikkeuden. L. Boyle/Perimeter Institute for Theoretical Physics
 Hurja teoria: Alkuräjähdys synnytti myös antimateriasta koostuvan antiuniversumin, jossa aika kulkee taaksepäin
 Uuden häkellyttävän teorian mukaan lähes 14 miljardia vuotta sitten sattunut alkuräjähdys ei synnyttänyt vain omaa universumiamme, vaan myös eräänlaisen "antiuniversumin". Tämä antiuniversumi olisi peilikuva omastamme: siellä aika kuluu taaksepäin ja se koostuu pääosin antimateriasta. Kosmologi  Syksy Räsänen  ei liputa puolesta eikä vastaan.
 Mikko Savolainen / Yle
 Sairaalan päätös palkata lääkäri ambulanssiin koitui ihmisten pelastukseksi – ensihoitolääkäri: "Tässä taistellaan aikaa vastaan"
 Ensihoitolääkäri  Toni Pakkanen  on aloittanut puoli vuorokautta kestävän työvuoronsa Etelä-Karjalan keskussairaalassa Lappeenrannassa. Kokemukset liikkuvasta ensihoitolääkäristä ovat olleet hyviä.
 .
 Toimittaja Raisa Mattila antaa keinussa vauhtia 3-vuotiaalle Frida-tyttärelleen.
 Tasa-arvoinen parisuhde romahti vauvan myötä 50-luvulle – Riidat ajankäytöstä ja kotitöistä sekä yksinäisyys kuormittavat lapsiperheiden parisuhteita
 Toimittajakaksikko yllättyi perhe-elämän mukanaan tuomista uusista riidanaiheista ja kirjoitti tuoreille vanhemmillle selviytymisoppaan, joka tarjoaa tietoa, vertaistukea ja neuvoja.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: Kiinalaispariskunnan matka Pekingistä Rovaniemelle ja hurja teoria alkuräjähdyksestä


Summary: Autoilijoiden kannattaa ottaa ajo-olosuhteet huomioon erityisesti Kaakkois-Suomessa, jossa varoitetaan erittäin huonosta ajokelistä.

Maanantain vastaisena yönä lännestä saapuvan matalapaineen myötä saadaan maan etelä- ja keskiosissa lumisateita. Lämpötila on Ylen meteorologin  Joonas Koskelan  mukaan etelässä lähellä nollaa, joten osa lumesta voi tulla rännän sekaisena.
 – Aamun mennessä lunta sataa paikoin viitisen senttiä, sää lauhtuu selvästi ja Kaakkois-Suomessa varoitetaan erittäin huonosta ajokelistä, Koskela sanoo.
 Kaakkois-Suomessa lunta tulee maanantai-iltaan mennessä kymmenisen senttiä. Lämpötilat ovat koko maassa enimmäkseen pakkasella, nollan ja viiden asteen välimaastossa, Lapissa pakkasta on enimmillään -15 astetta.

 – Hajanaiset lumisateet liikkuvat hitaasti itään ja tiistaina maan keskivaiheilla lunta tulee lisää vielä viitisen senttiä, Koskela sanoo.
 Keskiviikkona matalapaine alkaa heiketä, mutta maan itäosissa ja Pohjois-Suomessa saattaa edelleen sadella lunta.
 – Lämpötila on maan etelä- ja keskiosissa viiden pakkasasteen molemmin puolin ja pohjoisessa on edelleen pakkasta kymmenestä viiteentoista astetta.
 Koskelan mukaan tämän hetkisen ennusteen mukaan näyttää siltä, että torstaina voi taas lunta tupruttaa sakeammin.
 Viikonloppuna matalapaineen väistyttyä ilma kylmenee ja etelässäkin mittarilukemat voivat pudota kymmenen pakkasasteen tienoille.

Lunta tupruttaa alkuviikosta reippaasti ja ajokeli on osin surkea – aurinko ei suostu näyttäytymään


Summary: Yhdysvaltain Berliinin suurlähetystön mukaan yrityksille lähetetty kirje ei ole uhkaus vaan "selvä viesti Yhdysvaltain politiikasta".

Yhdysvaltain Saksan suurlähettiläs on lähettänyt lukuisille saksalaisyrityksille kirjeen, jossa hän varoittaa yhtiöitä osallistumasta Nord Stream 2 -putkihankkeeseen.
 Suurlähettiläs  Richard Grenellin  allekirjoittamassa kirjeessä muistutetaan, että jokainen Venäjän energianvientisektorilla toimiva yritys voi joutua Yhdysvaltain talouspakotteiden kohteeksi.
 Yhdysvaltain Berliinin suurlähetystö on vahvistanut kirjeen lähettämisen.
 – Sen ei ole tarkoitus olla uhkaus, mutta se on selvä viesti Yhdysvaltain politiikasta, suurlähetystön tiedottaja kommentoi uutistoimistoille.
 Itämeren halki kulkevan Nord Stream 2 -maakaasuputken rakennustyöt on jo aloitettu. Venäläisen Gazpromin lisäksi hankkeessa on mukana lukuisia eurooppalaisia energiayhtiöitä. Saksalaiset Uniper ja Wintershall, hollantilais-brittiläinen Shell sekä ranskalainen Engie ovat kaikki investoineet projektiin.
 Taustalla Ukrainan asema
 Suurlähettiläs Grenellin mukaan Nord Stream 2 -kaasuputken valmistuminen yhdessä Mustanmeren TurkStream-linjan kanssa mahdollistaa sen, ettei Venäjän tarvitse enää siirtää maakaasua Eurooppaan Ukrainan kautta. Näin Ukraina menettäisi tekijän, joka suojaa sitä Venäjän aggressiolta.
 – Näiden kahden putken rakentamista tukevat yritykset horjuttavat aktiivisesti Ukrainan ja Euroopan turvallisuutta, Grenell kirjoitti uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Yhdysvaltain huolen Nord Stream 2:n turvallisuuspoliittisista vaikutuksesta jakavat monet Itä-Euroopan maat. Myös esimerkiksi Euroopan parlamentti vaati joulukuussa hankkeen keskeyttämistä.
 Saksa on kuitenkin Ranskan ja Itävallan tukemana kannattanut projektia. Liittokansleri  Angela Merkelin  mukaan valmistuva kaasuputki on puhtaasti taloudellinen hanke, jolla varmistetaan edullinen energiansaanti.
 Yhdysvaltain suurlähettilään lähettämä kirje on kirvoittanut Saksassa arvostelua Washingtonin otteita kohtaan.
 Vasemmiston kansanedustaja  Fabio De Masi  vaati suurlähettilään kutsumista puhutteluun. Hänen mukaansa Grenell toimi kuin olisi Washingtonin keisarin Saksaan lähettämä kuvernööri.
 Saksan ulkoministeri  Heiko Maas  sanoi aikaisemmin torstaina, että Euroopan energiapolitiikka tulee päättää Euroopassa, ei Yhdysvalloissa.
 Lue lisää:
 Työmaa ei hiljene jouluksikaan: Nord Stream 2 uppoaa Itämeren pohjaan pala kerrallaan vastarinnasta huolimatta
 Suomi antoi luvan Nord Stream 2 -kaasuputken rakentamiselle
 Ruotsi hyväksyi Nord Stream 2 -putken rakentamisen – enää uupuu lupa Tanskalta

Yhdysvallat uhkaa Nord Stream 2 -putkihankkeessa mukana olevia saksalaisyrityksiä talouspakotteilla


Summary: Kehumalla muita saa höynäytettyä aivoja, jotka varautuvat jatkuvasti katastrofeihin. Helppoa kehuminen ei aina ole.

Vuosi 2019: tästä tulee kehujen vuosi. Sillä kukapa ei kehuja rakastaisi? Minä jos kuka tiedän. Olen käyttänyt jo kauan sanontaa itsestäni: Kissa kiitoksella elää, minä puolikkaalla. Olen kuunnellut lukemattomissa työyhteisöpalavereissa palopuheita palautteen tärkeydestä ja päättänyt aina vakaasti, että nyt kyllä alan antamaan palautetta niin että soi.
 Mutta jotenkin se aina jää.
 Jotta lupaus ei tällä kertaa jää sanahelinäksi, päätän aloittaa kolmen päivän kehuspurtin. Niin kuin ei kuntokuuriakaan aloiteta lämmittelemättä ja jumppaohjeisiin tutustumatta, ei kehuskelemaankaan uskalla lähteä kylmiltään.
 Porilainen psykologi  Terhi Nyman  lupautuu tämän ihmiskokeen valmentajaksi.
 – Olet ryhtymässä todella hienoon hommaan! Levität ihan varmasti paljon hyvää oloa ja lupaan, että muutut itsekin jo kolmessa päivässä!
 Ohhoh, nythän minä saan kehuja! Ovatko nämä vain esimerkkejä vai ihan aitoja? Nyman vakuuttaa, että tästä spurtista hyötyvät kaikki. Olo on heti kuin Disney-elokuvan hyvällä haltijattarella. Varokaa vaan, täältä sitä onnellisuuspölyä lähtee kohta leviämään!
 "Kehujen vastaanottaminen saa välittömästi mielihyvähormonit liikkeelle. Toisia kehumalla voi höynäyttää omia negatiivisuuteen taipuvaisia aivoja", psykologi Terhi Nyman toteaa.   Mari Kahila / Yle
 Nyman kehuu intoani, mutta haluaa silti varoittaa. Kaikki eivät välttämättä ilahdu kehuistani. On ihmisiä, jotka eivät yksinkertaisesti osaa ottaa kehuja vastaan. Ehkä heitä ei ole koskaan lapsena kehuttu. Tuntemattoman kehu voi näyttäytyä ilkeänä kettuiluna ja aiheuttaa pahimmillaan agressiivisuutta.
 Taikasauva meinaa lerpahtaa. Mihin olenkaan ryhtymässä?
 Aloittelijan kehukankeus
 Aloitan lämmittelyt. Laitan nettilomakkeen kautta kehuja Satakunnan sairaanhoitopiirin lastenpäivystykseen.
 Edellisenä päivänä perheen pienin satutti päänsä ja päivystykseen mentiin jännittyneenä. 3-vuotias oli vakuuttunut, että hänen päänsä joudutaan ottamaan kokonaan pois. Miten muuten pään sisällä olevat kipu ja ääni muka tutkittaisiin? Nuori lääkäri sai lapsen jännityksen kaikkoamaan nopeasti. Vaikka oven takana kiire ja jonot kasvoivat, lääkäri tutki ja tuumaili kaikessa rauhassa. Päätä ei irrotettu, selvisimme säikähdyksellä.
 Työpöytäni ääressä kuvailen tuon kaiken lomakkeelle ja painan lähetä-nappia. Huomaan hyräileväni suu hymyssä radiossa soivaa imelää kappaletta nuoruusvuosilta. Naurahdan ääneen. Joudunko minä tuotakin kehumaan? Etsin artistin sähköpostin ja kirjoitan kuvailun siitä miten hyvälle mielelle tuulahdus menneestä minut sai.
 Hyvä olo kuplii, kun päätän aloittaa live-kehut.
 Olemme niin tottumattomia kehuihin, että tältä keski-ikäiseltäkin pääsi niiaus.  Lotta Uusitalo-Malmivaara
 Kaikilla vastaantulijoilla on yhtä harmaat pipot ja värittömät talvitakit. Kävelen Porin keskustassa ja metsästän kehuttavaa. Olen päättänyt, että kehun vain aiheesta. Olen liian huono valehtelemaan. Alkaa nipistää vatsasta, jännittää.
 Kuinka outoa onkaan kohta huikata ohi harppovalle tuntemattomalle kehu. Vierelle rullaa mies pyörätuolissa. Rohkaistun.
 – Onpa hienot laitteet, huikkaan enkä saakaan enää mitään muuta sanottua. Viittilöin vain typeränä pyörätuoliin kiinnitettyä tietokonenäyttöä. Kiihdytän vauhtia ja katoan paikalta.
 Häkeltynyt niiaus
 Tästä kankeudesta minua varotettiin. Me suomalaiset emme ole tottuneet kehuihin, emme saamaan emmekä antamaan niitä. Olemme mestareita väistelemään kehuja ja ulkoistamaan ne ripeästi itsestämme.
 Jos koululainen pärjää kokeessa, on koe ollut helppo. Jos toimittaja tekee loistavan haastattelun, on haastateltava ollut harvinaisen hyväpuheinen. Esimerkkejä voisi keksiä loputtomiin. Vaatimattomuus on niin suuri hyve, että itseään kehuvaa pidetään vähintäänkin ääliömäisenä moukkana.
 Mutta tulta päin! Kehun suojatietä ylittävän mummon toppatakin. Hän tekee vähättelevän huitaisun ja sanoo takin olevan ihan vanha. Mutta hymy paljastaa mummon mielihyvän. Hän pysähtyy ja saan arvuutella kuinka vanha palttoo on ja onko marimekkoa. Eroamme vilkuttaen toisillemme leveät hymyt naamalla.
 Me olemme pihtareita palautteenantajina.  Lotta Uusitalo-Malmivaara
 Käyn kiristyttämässä silmälasieni sankoja. Kiittelen palvelusta samalla, kun optikko puuhastelee tiskin takana. Hän ei selvästi ole juttutuulella. Höpisen itsekseni ja pyydän vielä esittelemään kasvoilleni sopia silmälasimalleja. Ei löydy sopivia rillejä ja myyjä kannustaa odottamaan uusia malleja ja parempia tarjouksia. Kehun hyvää ja asiantuntevaa palvelua ja mainitsen, että aiemminkin olen saanut juuri häneltä loistavaa palvelua.
 Keski-ikäinen optikko niiaa. Hymyilee ja kiittelee kehuista. Kävelen ulos liikkeestä. Mietin tapahtuiko tuo juuri oikeasti. Miksi hän niiasi minulle? Soitto positiivista psykologiaa tutkivalle  Lotta Uusitalo-Malmivaaralle  auttaa. Hän äännähtää ihastuksesta kuullessaan kokemuksestani.
 – Voi apua, miten mahtava esimerkki! Olemme niin tottumattomia kehuihin, että tältä keski-ikäiseltäkin pääsi niiaus. Ennen vanhaan tytöt opetettiin niiamaan aina, kuin saimme jotain.
 Selkärangasta tullut niiaus siis paljasti, että optikko koki saavansa jotain, kun häntä kehuttiin.
 Kehupihtaus
 Seuraavaksi minun on ihan pakko kehua ruisleipä. Etsin leipäpussista tiedot ja soitan pieneen leipomoon toiselle puolelle Suomea. Esittelen itseni ja ennen kuin ehdin jatkaa, pyytää kireä ja kiireinen ääni minua odottamaan.
 Puolen minuutin päästä pääsen kehumaan ja leipurin ääni sulaa samantien.
 Kerron, että sain leivän tuliaiseksi kotikonnuilta. Maistuu oman mummon tekemältä. Leipuri kiittelee ja kertoo, etten ole ainut. Joulun alla moni asiakas oli sanonut kuolevansa, jos eivät saa juuri tätä leipää juhlapöytään.
 Leipuri vitsailee, ettei hän halunnut niin monen ihmisen kuolemaa kontolleen ja leipoi hiki hatussa käsin yli 200 ruisleipää. Sanon puhelun päätteeksi heidän tekevän hyvää työtä. Kuulostanko jo liian imelältä, ehdin miettiä ennen kuin leipuri toivottaa ylitsevuotavasti hyvää jatkoa, alkavaa vuotta ja menestystä. Ja kiitoksia, vielä kerran.
 Ruokakauppiaan ilahtunut vastaus kehuun hymyilevistä ja hyväntuulisisista työntekijöistä.  Mari Kahila / Yle
 Miten pienellä kehulla voi olla noin suuret vaikutukset? Ja miksi me emme kehu toisiamme enemmän?
 – Me olemme pihtareita palautteenantajina, kuten professori Jari Hakanen on viisaasti sanonut. Jaamme hyvää toisillemme säästöliekillä, positiivisen psykologian tutkija Lotta Uusitalo-Malmivaara lataa.
 Ja taas pääsemme siihen, että emme ole tottuneet kehuihin. Kehuminen ei paljoa vaatisi. Hyvän itsetunnon, jotta ymmärtää, että toisen kehuminen ei ole itseltä pois. Lisäksi kyvyn iloita aidosti toisen puolesta. Sillä surussa me suomalaiset osaamme kyllä Uusitalo-Malmivaaran mukaan toisiamme tukea, mutta ilon ja riemun jakamisen kanssa onkin sitten heikompaa.
 Vai osaatko sinä ilakoida työkaverisi kanssa, joka sai ylennyksen? Olla hänen puolestaan aidon onnellinen?
  Ajatusmaailma muuttuu kehuessa melkein väkisin.   Terhi Nyman
 Esteet kehumiselle johtuvat tutkijan mukaan siitä, että peilaamme jatkuvasti itseämme muihin. Teemme sosiaalista vertailua ja pienennämme samalla koko ajan onnellisuuttamme. Aina joku on parempi kuin minä. Lohduttoman surullinen on ajatus siitä, että maailmanmestarikin kärsii todennäköisesti tästä samasta vaivasta. Joku kun on voinut voittaa jo kaksi maailmanmestaruutta.
 – Me tuhotaan elämän jokainen hyvä hetki vertailemalla itseämme muihin! Meidän aivot on luotu aistimaan vaaraa ja varautumaan vihollisen hyökkäykseen.
 Lohtua tuo se, että nämä katastrofoivat aivot on opetettavissa uusille, paremmille tavoille.
 Kehukoukku
 Parasta kehuminen on livenä. On mahtavaa nähdä hymyt, jotka nousevat kehuttavien kasvoille. Niitä on selvästi lähes mahdoton pidätellä. Sähköisesti kehuminen onnistuu kyllä näppärästi ja vastauksista huokuu sama ilahtuminen. Hauskojen ja laadukkaiden somevideoiden tekijä saa kehut meilinä, ruokakaupan pomolle kehun työntekijöiden hyväntuulisuutta tekstiviestitse.
 Ooo, Ihana uudenvuodenlahja avata työmeili ja lukea ekana moinen viesti! Kiitos :)
 Moi, kiitos! Harmi etten pystynyt vastaamaan. Tuli tosi hyvä fiilis täälläkin päässä palautteesta, välitän sen heti henkilökunnalle. Mukavaa alkavaa vuotta. :)
 Pian kehuja alkaa olla jo jonossa. Kirjaan ylös keitä kaikkia pitäisi lähestyä. Silloin sen tajuan: olen koukuttumassa kehumiseen ja samalla jotenkin rakastunut koko ihmiskuntaan. Mitä minulle tapahtuu? Psykologi Terhi Nyman ja tutkija Lotta Uusitalo-Malmivaara myhäilevät tietävinä.
 – Olet kolmessa päivässä oppinut etsimään ihmisistä ja itsestäsi positiivisia puolia. Ajatusmaailma muuttuu kehuessa melkein väkisin. Toki se vaatii paljon toistoa, sen verran jumiutuneita me ajatuksissamme olemme, Terhi Nyman toteaa.
 "Toisia kehumalla suhtautuminen itseenkin muuttuu lähes vääjäämättä positiivisemmaksi", lupaa psykologi Terhi Nyman.  Mari Kahila / Yle
 Lotta Uusitalo-Malmivaara kertoo tieteellisistä tutkimuksista löytyvän tukea psykologin väitteelle. Hyvien tekojen tekemisen ja tekijän hyvinvoinnin välistä korrelaatiota tutkittaessa on saatu selville, että hyvää kannattaa tehdä ryppäissä, ei ripottelemalla hyvää sinne tänne. Kolmen päivän kehuspurtti on paljon tehokkaampi kuin kehujen tiputtelu pitkin vuotta.
 – Kehuessasi huomaat etteivät nämä ventovieraat olekaan vastustajia, jotka pitää kampittaa. Sinä ja hän kuulutte samaan joukkueeseen. Ja kun teet hänelle hyvää, hän voi hyvin, sinä voit hyvin ja te voitte yhdessä hyvin.
 Kehuspurtti on palauttavaa venyttelyä vaille valmis. Itseni lisäksi myös valmentajani, psykologi Terhi Nyman on yllättynyt. Kolme päivää kehumista eikä kukaan pahastunut. Kukaan ei torjunut kehuja, eikä vihastunut tuntemattoman lähestymisestä. Päinvastoin. Me selvästi janoamme kehuja.
 Oma fiilis on pirteämpi ja positiivisempi kuin ennen spurttia. Leijuessani hyvässä olossa työkaveri yllättää ja nostaa tunnelmaa entisestään kehumalla kehumistani.
 – Tuollahan voi muuttaa maailman!

“Kehut kolme päivää kaikkea mikä liikkuu ja elämäsi muuttuu!” –  Näin väitti psykologi ja toimittaja testasi – molemmat yllättyivät


Summary: Puolueiden kiirettä reagoida Oulun tapahtumiin lisää se, että vaalit ovat kiusallisen lähellä, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Maria Stenroos.

Epäilty laaja lapsiin  kohdistuva seksirikossarja  järkyttää Oulun kaupunkia – tällä hetkellä on 16 epäiltyä ja 9 uhria. Epäillyt ovat turvapaikanhakija- ja pakolaistaustaisia nuoria miehiä.
 Tapahtumat saivat myös päättäjät reagoimaan – pääministeri, sisäministeri ja sosiaali- ja terveysministeri kävivät Oulussa tutustumassa tilanteeseen. Pääministeri Sipilä vakuutti hallituksen päättäväisyyttä kitkeä vastaavat rikokset.
 Jotta poliitikkojen lääkkeet olisivat oikeita, heidän pitää pystyä määrittelemään, mistä oikein on kyse. Kyse ei ole pelkästään rikollisuudesta, mutta ei myöskään pelkästään maahanmuutosta.
 Onko "Oulu" ilmiö?
 Aloitetaan siitä, missä Oulun epäillyt rikokset saivat alkunsa: netistä.
 Nuorten pyydystäminen netin somepalveluiden kautta ja heidän joutumisensa tätä reittiä seksuaalirikoksen uhriksi, on ilmiö, josta nähdään Ylen haastatteleman keskusrikospoliisin tutkijan mukaan vain  jäävuoren huippu . Tekijöiden taustat ovat tutkijan mukaan monenlaisia. Houkuttelijoina on sekä suomalaisia että muualta tulleita.
 Entä epäiltyjen rikosten uhrit?
 Epäiltyjen rikosten kohteiksi joutui alaikäisiä, 12 - 15 vuotiaita tyttöjä.
 Seksirikoksia, myös lapsiin kohdistuvia, on tapahtunut Suomessa myös ennen kuin turvapaikanhakijoita tuli aiempaa enemmän vuoden 2015 pakolaiskriisissä.
 Oulun rikosepäilyssä tekijät ovat kuitenkin ulkomaalaistaustaisia.
 Oulun rikosepäilyjen ensimmäinen aalto tuli julki joulukuussa, toinen kuluvan viikon  perjantaina . Tänään sunnuntaina  Helsingin poliisi kerto i tutkivansa törkeää lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, jossa epäiltyinä on kolme ulkomaalaistaustaista henkilöä. Näistä syntyy julkisuudessa nopeasti ilmiö.
 Tilastot: Ulkomaalaistaustaiset korostuvat seksirikoksissa
 Rikostilastoista tiedetään , että ulkomaalaistaustaiset tekevät paljon seksirikoksia suhteessa siihen, minkä verran heitä on Suomessa. Tutkijoiden tulkinnan mukaan he ovat yliedustettuina seksirikoksissa.
 Tarkkaa lukua, kuinka paljon yliedustettuna he ovat, ei pysty julkaistuista tilastosta sanomaan. Seksirikoksia tekevät eniten nuoret miehet. Vuonna 2015 Suomeen tuli paljon juuri nuoria miehiä. Nuorten ulkomaalaistaustaisten miesten tekemiä rikoksia pitäisi verrata suomalaisten nuorten miesten rikoksiin.
 Juuri turvapaikanhakijoiden tekemiä rikoksia on tutkittu tarkemmin. Poliisiammattikorkeakoulu selvitti  rikollisuutta vuodelta 2016 , jolloin Suomessa oli paljon edellisenä vuonna tulleita turvapaikanhakijoita. Tutkijoiden mukaan näiden tekemissä seksuaalirikoksissa uhrit olivat enimmäkseen alle 18-vuotiaita ja yleensä suomalaisia. Vertailutietoa ei ole, koska tutkimus on toteutettu vain kerran.
 Vuonna 2016 seksuaalirikoksia tehneissä oli suhteessa enemmän irakilaisia, afganistanilaisia ja marokkolaisia kuin yleensä rikoksia tehneissä.
 Seksirikoksista yleensä arvellaan paljastuvan vain osa. Kohteiksi joutuneilla on usein korkea kynnys nostaa asia esiin – oli tekijä sitten tuttu tai tuntematon.
 Ennen vaaleja on saatava päätöksiä – kahdesta syystä
 Poliitikot esittivät huolensa ja surunsa Oulun rikosepäilyistä nopeasti. Moni heistä, myös pääministeri Sipilä, puhui inhosta, jonka teot hänessä herättivät.
 Oulun tutkinnan laajentuessa hallitus kertoi lauantaina tekevänsä 10 kohdan listaa, joilla asiaan tartutaan.
 Tänään sunnuntaina  oppositio- ja hallituspuolueiden eduskuntaryhmät  kertoivat istuvansa yhteiseen pöytään alkavan viikon tiistaina.
 Oulun tapahtumat ovat vakavia ja horjuttavat turvallisuutta ja turvallisuuden tunnetta, ja siksi päättäjien ja viranomaisten on toimittava nopeasti.
 Poliitikoilla on kuitenkin kiire reagoida myös, koska vaaleihin on enää kolme kuukautta. Uusia lakeja ei ehditä enää toteuttaa, mutta jotain olisi saatava aikaan. Jo tekeillä olevia lakeja on vaikea pusertaa läpi eduskunnan loppuruuhkasta. Jos ne jäävät roikkumaan vaalien yli, seuraava eduskunta ei välttämättä jatka niiden läpi viemistä.
 Toinen vaaleissa pelottava asia on puolueiden vaalimenestys. Muut puolueet pelkäävät oppositiopuolue perussuomalaisten rummuttavan Oulun tapahtumia ja keräävän ääniä, sillä puolueen agendan ydin on maahanmuuttovastaisuudessa.
 Eduskuntapuolueet näyttävät nyt päätyvän edistämään joitakin asioita yhdessä ja tekemään niille tilaa valiokuntien työpöydillä.
 Tiistaina yhteiseen pöytään
 Lauantaina sekä SDP että perussuomalaiset vaativat seksirikostuomioiden kiristämistä. Hallitus onkin tehnyt asiasta esityksen, joka on eduskunnan työpöydällä. Ylen tietojen mukaan puolueet tavoittelevat yksimielisyyttä yli hallitus-oppositio-rajan, jotta laki saataisiin valmiiksi.
 Toinen ruuhkaan juuttunut esitys, josta puolueet keskustelevat tiistaina yhdessä, on esitys, jonka mukaan terrorismiin syyllistyneet voisivat menettää Suomen kaksoiskansalaisuuden. Sisäministeriöllä olisi haluja laajentaa tulkintaa niin, että myös muihin vakaviin rikoksiin – kuten vakaviin seksuaalirikoksiin – syyllistyneet voisivat menettää Suomen kaksoiskansalaisuuden. Asiaa tutkitaan, vaikka se tiedetään ongelmalliseksi Suomen kansainvälisten sopimusten takia.
 Puolueilla on haluja myös puhua lisärahasta poliisille ja Oulun tukemiseksi.
 Lisää listoja maahanmuutosta
 Kun hallitus aloitti 2015, mukana olivat myös perussuomalaiset. Nyt perussuomalaiset arvostelevat, että hallituksella olisi ollut neljä vuotta aikaa toimia estääkseen Oulun kaltaiset tapahtumat, mutta näin ei ole tapahtunut.
 Omasta mielestään hallitus on tehnyt paljon. Silti se aikoo tehdä vielä lisää. Sisäministeri Mykkänen lupaa listan, joka valmistunee helmikuun puolivälissä. Listoja hallitus on kirjoittanut ennenkin, vuonna 2015 ilmestyi  turvapaikkapoliittinen paperi  ja 2017  terrori-iskun jälkeen uusi lista , jossa oli mm. aloitteita turvapaikkalakien kiristämisestä. Mykkäsen listalla on Ylen tietojen mukaan osin samoja toimia kuin näissä.
 Julkisuudessa keskustelu on kääntynyt siihen suuntaan, että poliitikkojen odotetaan tarttuvan nimenomaan maahanmuuttajien tekemään seksuaalirikollisuuteen. Oulun epäiltyjen rikosten tekijöiden tausta yhdistyy tilastoihin, jotka kertovat ulkomaalaistaustaisten muita korkeammasta rikollisuudesta.
 Vaikka rikostuomioita aiotaan kiristää ja poliisille antaa resursseja, tämä ei riitä. Hallituspuolueissa on tuntuma, että "kansalaiset" eivät rauhoitu, ennen kuin maahanmuuttopolitiikkaan tehdään kiristyksiä. Toisaalta poliitikot yrittävät huolehtia siitä, että Suomi on jatkossakin oikeusvaltio, joka kunnioittaa kansainvälisiä sopimuksia.
 Moni poliitikko vetoaa taustakeskusteluissa tasavallan presidentin Sauli Niinistön lausuntoihin.   Niinistö lausui  viimeksi lauantaina: on kestämätöntä, että Suomesta turvaa hakeneet ovat luoneet tänne turvattomuutta.

Analyysi: Kun turvaa hakeneet lisäävät turvattomuutta – eduskunta kiristämässä tuomioita ja ulkomaalaispolitiikkaa


Summary: Seksuaalirikosepäilyt järkyttävät Itä-Helsingissä.

Itä-Helsingissä tieto seksuaalirikosepäilyistä on kantautunut kaikkien korviin.  Helsingin poliisi ilmoitti tänään aamulla  epäilevänsä kolmea ulkomaalaistaustaista miestä törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja törkeästä raiskauksesta. Rikokset tapahtuivat itähelsinkiläisessä yksityisasunnossa.
 Roihuvuoressa Ylen toimittajan tapaamat ihmiset kertovat kaikki järkytyksestä, jonka tieto tapauksesta on synnyttänyt. Osa ihmistä ei halua antaa haastattelua tuntemansa suuttumuksen vuoksi.  On parempi, ettemme sano mitään .
 – Ensimmäinen ajatus on järkytys. Suomi on aina ollut omasta mielestäni hyvin turvallinen maa ja olen tosi ylpeä siitä suomalaisena. Mutta tällaiset tapaukset muistuttavat siitä, että ei täälläkään olla turvassa ihan kaikelta, pohtii  Annika Eronen.
 Samanlaisia ajatuksia tapaus herätti myös toistakymmentä vuotta Roihuvuoressa asuneessa  Veera Voimassa .
 – Lähinnä sellainen olo tuli, että missä vaan voi tapahtua mitä vaan, Voima sanoo.
 Perusturvallisuuden tunne ei kuitenkaan ole tapauksen vuoksi järkkynyt, Voima vakuuttaa.
 Lisää tukea nuorille
 Helsingin kaupungin nuorisoasianjohtaja  Mikko Vatka  on tehnyt yli 20 vuotta töitä nuorten parissa.  Oulun  ja Helsingin järkyttävät rikosepäilyt saavat hänet pohtimaan, mitä nuorisotyötä tekevien pitäisi tehdä lisää. Kaikki lähtee perustehtävän hoitamisesta.
 – Nuorilla pitää olla paikka, jossa puhua asioista. Heillä pitää olla ihmisiä, joilta kysyä neuvoa ja apua, Vatka sanoo.
 Vatkalla ei ole vastausta siihen, miksi nyt seksuaalisia hyväksikäyttötapauksia on noussut niin paljon esille. Osasyy voi ilmoituskynnyksen madaltuminen. Täysin uudesta ilmiöstä ei ole kyse.
 – Nuorisotyössä niitä on tullut esiin aikaisemminkin.
 Se mitä nuoret nyt tarvitsevat, on tuki, Vatka toteaa. Se voi olla seksuaalikasvatusta, jossa korostetaan nuorten oikeutta oman kehonsa koskemattomuuteen. Se voi olla toimia sen eteen, että kaikille nuorille löytyy oma yhteisö, johon tukeutua.
 – Kaikki nuoret tarvitsevat yhteisön, he tarvitsevat tekemistä, te tarvitsevat työpaikan, Vatka listaa.
 Lue lisää
 Poliisi valottaa Helsingin seksuaalirikosepäilyjä: Yksi uhri, tekokertoja useita, tapahtuneet talven aikana
 16 epäiltyä, yksi vapaalla jalalla, uhrien määrä lähestyy kymmentä – ainakin tämä Oulun seksuaalirikosepäilyistä tiedetään

Helsingin seksuaalirikosepäilyt järkyttivät nuorisoasianjohtajan – "Nuorilla pitää olla paikka, jossa puhua asioista"


Summary: Sälenin turvallisuuskokouksen uhkakuviin nousivat myös Kiinan aktiiviset investoinnit Pohjoismaissa.

Ruotsalaisessa tunturihotellissa vuosittain pidettävän Sälenin turvallisuuskokouksen uusi uhkakuva nousee yhä kauempaa idästä. Aiempina vuosina Venäjä on hallinnut yksiselitteisesti pohjoismaisten poliitikkojen, sotilaiden ja asiantuntijoiden riskikarttoja.
 Tutkimusjohtaja  Jerker Hellström  FOI:sta, Ruotsin kokonaismaanpuolustuksen tutkimuslaitoksesta sanoo, että Kiinan nousuun on monta syytä.
 – Kiina on enimmäkseen nähty mahdollisuutena Ruotsin kaupalle ja viennille, mutta yhtäkkiä Kiinasta on tullut myös mahdollinen riski. Tämä turvallisuuspoliittinen keskustelu on juuri alkanut, Hellström sanoo.
 Ruotsalainen Jerker Hellström on katsonut Kiinaa monelta kantilta. Hän on entinen uutistoimisto Reutersin Pekingin kirjeenvaihtaja.
 – Turvallisuuspoliittisesti on kysymys pitkälti Kiinan investoinneista ja kaupoista Ruotsissa. On tapahtunut kauppoja, joiden merkitystä ei ole kukaan huomannut, hän sanoo.
 Peiteyrityksen avulla markkinoille
 Hän viittaa raportteihin, joiden mukaan muun muassa kiinalainen yritys on peiteyhtiön avulla tullut mukaan ruotsalaisille puolijohdetuotteiden markkinoille.
 – Sektorilla ei toimi monia yrityksiä, mutta ne ovat kiinnostavia Kiinan puolustusteollisuuden ja Kiinan armeijan modernisoinnin kannalta, Hellström sanoo.
 Käytännössä Kiinan puolustusteollisuus on voinut ostaa jonkun yrityksistä ilman, että kukaan on huomannut sitä. Yrityskauppojen yhteydessä Kiinalle siirtyy teknologiaa, jota ei muuten vietäisi Kiinaan.
 FOI:n tutkimusjohtaja Jerker Hellström sanoo Kiinan tehneen kauppoja, joiden turvallisuuspoliittista merkitystä ei ole huomattu. Riikka Uosukainen / Yle
 Kiinan kanssa tehtävän avaruusalan yhteistyön epäillään menneen huomaamatta liian pitkälle. Satelliitit ovat olleet Kiinan mielestä sää- ja ilmastotutkimusta edistäviä, mutta Hellströmin edustama FOI varoittaa Ruotsia olemasta liian naiivi Kiinan aikomusten suhteen.
 Ruotsissa ja Norjassa keskustellaan myös riskeistä, jotka voivat liittyä kiinalaisten yritysten haluun olla mukana 5G-verkkojen rakentamisessa.
 – On pidetty mahdollisena, että kiinalaisyritykset jakavat tietoa Kiinan tiedustelupalvelulle, Hellström sanoo.
 Kiinan investoinneista Ruotsissa ei ole vielä kattavaa tutkimusta. Tunnetuin kauppa tehtiin vuonna 2010, kun Volvo siirtyi Kiinan suurimman henkilöautovalmistajan Zhejiang Geelyn omistukseen. Kiina lisäsi Volvo-kaupan myötä teknistä osaamista, sai tavaramerkin ja vahvisti läsnäoloa eurooppalaisilla markkinoilla.
 – Siitä keskusteltiin paljon, mutta sen jälkeen on ollut hiljaista, Hellström sanoo.
 Piileekö Suomen ratahankkeissa riski?
 Ruotsalainen Kiina-asiantuntija ja toimittaja-kirjailija  Ola Wong  uskoo, että Kiina pitää Suomea ystävällismielisenä maana.
 Kiina suosii kahdenvälisiä suhteita ja Suomelle suurvalta on antanut merkkinä siitä parastaan, pandat. Mutta Wong nostaa esille Suomen Kiina-suhteiden toisen puolen: suunnitteilla olevan Jäämeren radan ja yksityisen Suomenlahden rautatietunneli -hankkeen.
 Rautatietunnelin Helsingistä Tallinnaan on arveltu maksavan noin 16 miljardia. Yksityisen projektinvetäjän mukaan rahoitus oli tarkoitus hakea suurelta osin Kiinasta.
 Wong näkee molemmissa riskejä. Hän muistuttaa, miten eri puolilla maailmaa puhutaan yhä enemmän Kiinan rahoituksen aiheuttamasta uudesta kolonialismista. Kiina siirtyy mantereelta toiselle, Afrikasta Australiaan ja Uuteen Seelantiin luonnonvarojen, infrastruktuurin ja teknologian perässä. Valtiot ja yritykset ajautuvat velkasuhteeseen ja riippuvaiseksi Kiinasta sen tarjoaman rahoituksen takia.
 Kiina-asiantuntija toimittaja Ola Wong muistuttaa, että Kiinan tarjoama rajoitus voi luoda riippuvuussuhteen. Riikka Uosukainen / Yle
 Kiinan maailmanlaajuisten investointien takana on presidentti  XI Jinpingin  ajama uusi silkkitie.
 – Xi Jingping edistää todella kovaa yksi vyöhyke, yksi tie -hanketta, Wong sanoo. Se merkitsee sitä, että Kiina pyrkii rakentamaan infrastruktuuria ympäri maailmaa ja siksi he ovat aktiivisia myös Pohjoismaissa.
 Euroopassa ja Pohjoismaissa on teknologiaa ja osaamista, jota Kiina janoaa. Sekä Hellström että Wong pitävät tärkeänä, että Pohjoismaat ovat hereillä viranomaisten ja kaupan yhteistyöstä Kiinan kanssa.
 – On kysymys siitä, miten hyvin huomataan, se mitä tapahtuu juuri nyt, Hellström sanoo .

Pohjoismaat ovat havahtumassa Kiinan kasvavaan turvallisuusuhkaan


Summary: Parlamentin puheenjohtaja Juan Guaidó sanoi perjantaina olevansa valmis johtamaan maata.

Venezuelan parlamentin puheenjohtaja  Juan Guaidó  pidätettiin sunnuntaina vajaaksi tunniksi.
 Presidentti  Nicolás Maduron  hallintoa vastustava Guaidó oli matkalla kampanjatilaisuuteen, kun turvallisuusviranomaiset pysäyttivät hänen autonsa pääkaupunki Caracasin pohjoispuolella ja ottivat oppositiojohtajan kiinni.
 Myöhemmin Guaidó tviittasi olevansa kotonaan Vargasin osavaltiossa. Guaidó kertoi hallinnon yrittäneen estää häntä, mutta ei kommentoinut tarkemmin pidätyksen syytä.
 Guaidó sanoi perjantaina olevansa valmis johtamaan maata väliaikaisena presidenttinä siihen asti, kunnes uudet vaalit saadaan järjestettyä. Guaidó on aikaisemmin kutsunut presidentti Maduron hallintoa laittomaksi.
 Lue lisää:
 Brasilia tunnustaa Venezuelan oppositiojohtajan maan lailliseksi presidentiksi
 BBC: Juan Guaidó: Venezuela's opposition leader briefly detained

Venezuelan parlamentin oppositiojohtaja pidätettiin lyhyeksi aikaa


Summary: Viimeisiä asetinlaitteen käyttöönottoon liittyviä asioita ratkotaan HKL:n mukaan yön aikana.

Helsingin kaupungin liikennelaitos, HKL kertoi sunnuntai-iltana, että metron asetinlaitteen käyttöönotto metrolinjan osuudella Ruoholahdesta itään on valmistumassa ja matkustajaliikenne käynnistyy varhain maanantaina normaaliin aikaan.
 Metrojärjestelmään tehdään kuitenkin vielä sunnuntain ja maanantain välisen yön aikana joitakin muutoksia. Tämän vuoksi on mahdollista, että aamun ruuhkaliikenteessä liikennettä ajetaan jonkin verran harvennetuin vuorovälein.
 – Metron koeajoissa on ilmennyt joitakin tiheimmän ruuhka-ajan liikenteeseen ja järjestelmän käytettävyyteen liittyviä haasteita, joita vielä yön aikana ratkotaan. Mahdollinen vuorovälien harventaminen ruuhkassa olisi varotoimi, jolla varmistettaisiin liikenteen sujuvuus, kertoo HKL:n toimitusjohtaja  Ville Lehmuskoski .
 Puutteet eivät HKL:n mukaan vaikuta metroliikenteen turvallisuuteen.
 Metroliikennettä korvattiin asetinlaitetteen vaihtotöiden vuoksi viikonlopun aikana ylimääräisillä busseilla ja raitioliikenteellä.
 Aiheesta aiemmin:
 Rakennustyömaalta löytyi toisen maailmansodan aikainen pommi Helsingissä – metroliikenne jouduttiin katkaisemaan kuljetuksen takia

Helsingin metro ajaa aamulla mahdollisesti harvennetuin vuorovälein


Summary: Mies iski pormestari Pawel Adamowiczia terävällä esineellä hyväntekeväisyystapahtumassa.

Puolassa Gdańskin pormestari  Pawel Adamowicz  on saanut erittäin vakavia vammoja miehen hyökättyä hänen kimppuunsa terävällä esineellä, kertoo maan sisäministeri  Joachim Brudzinski.
 Hyökkäys tapahtui hyväntekeväisyystilaisuudessa. Pormestari kiidätettiin paikalta sairaalaan.
 TVN24-kanavan mukaan Adamowiczin kimppuun käynyt mies on otettu kiinni.
 Sisäministeri kuvasi hyökkäystä sanoinkuvaamattomaksi julmuudeksi.
 53-vuotias Adamowicz edustaa keskustaoikeistolaista Kansalaisfoorumi-puoluetta. Hänet tunnetaan edistyksellisenä johtajana, Adamowicz on muun muassa puolustanut seksuaalivähemmistöjen oikeuksia sekä muita vähemmistöjä.
 Puolan presidentti  Andrzej Duda  on tuominnut hyökkäyksen.
 Silminnäkijöiden mukaan epäilty ryntäsi lavalle, huusi jotakin ja iski pormestaria terävällä esineellä.

Puolan sisäministeri: Gdańskin pormestari sai erittäin vakavia vammoja hyökkäyksessä


Summary: Erosopimuksen kannatus vaikuttaa heikolta: alle kolmannes on ilmoittanut tukevansa sopimusta.

Britannian parlamentin alahuone äänestää tänään tiistaina siitä, hyväksyykö se pääministeri  Theresa Mayn  neuvotteleman EU-erosopimuksen. Lähetys alkaa kello 20.55 Suomen aikaa Yle Areenassa. Voit seurata äänestystä suorana pääkuvan paikalla olevasta videosta. Tämän hetkisen tiedon mukaan parlamentti äänestää ensin neljästä muutosehdotuksesta, josta kuhunkin kuluu noin vartti. Varsinainen äänestys erosopimuksesta tapahtuu noin kello 22. Uutiskanava Sky Newsin laskelmien mukaan Mayn eroehdotusta kannattaa vain noin 198 edustajaa. Hyväksymiseen tarvitaan 318 edustajan tuki. Hylkäämisen jälkeen maalla on viisi vaihtoehtoa: ero ilman sopimusta, uudet neuvottelut EU:n kanssa, uudet vaalit äänestys hallituksen luottamuksesta tai uusi kansanäänestys.  Kerromme tarkemmin Britannian vaihtoehdoista tässä jutussa. Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta.

Katso suorana kello 20.55 alkaen: Britannian parlamentti äänestää brexit-sopimuksesta – Yle seuraa hetki hetkeltä