Summary: Tutkimusten mukaan unen laatu paranee painopeiton alla.

Jos painopeitto ei ole tuttu, kyseessä ei ole sen kummallisempi tapaus kuin normaalia painavampi peitto – kuin mummolan vanha, raskas täkki, mutta vielä selvästi painavampi. Nyrkkisääntö on, että painopeiton pitäisi painaa vähintään kymmenen prosenttia käyttäjänsä painosta.
 Keskipainoisen suomalaisen aikuisen painopeiton pitäisi siis painaa saman verran kuin hieman vajaa sangollinen vettä.
 Painopeittoja myydään apuvälineinä parempaan uneen. Vielä joitakin vuosia sitten painopeitto maksoi satoja euroja, ja sellainen piti tilata erikoistuneesta verkkokaupasta.
 Kysyntä on kasvanut, ja tarjonta laajentunut. Nyt painopeitto saattaa kuulua paikallisen myymälän valikoimaan, ja sen voi ostaa halvimmillaan muutamalla kympillä.
 Tai sen voi tehdä itse.
 – Otin vanhan pussilakanan ja kävin ostamassa kuusi kiloa auringonkukansiemeniä. Pussilakanaan ompelin pitkittäissuuntaisia taskuja, taskuihin laitoin vähän siemeniä kerrallaan ja ompelin poikkisuuntaan, kertoo  Minna Liikala .
 Liikalan tekemä peitto koostuu siis ikään kuin pienistä auringonkukansiemenillä täytetyistä tyynyistä, mutta itse tehtyjä painopeittoja on täytetty myös muun muassa makaronilla, herneillä ja akvaariohiekalla.
 – Olisin tehnyt tämän peiton mieluummin kauransiemenistä, mutta kaupassa ei ollut niitä. Päädyin sitten auringonkukansiemeniin, Liikala sanoo.
 Painavaksi peiton voikin tehdä millä tahansa mieleisellään materiaalilla. Kaupallisissa painopeitoissa käytetään esimerkiksi mikrolasihelmiä.
 Parantaako painopeitto unta?
 Painopeitoista tehtyjen tutkimusten mukaan ne parantavat sekä mitattua että koettua unen laatua.
 Göteborgin yliopistossa tehdyn  tutkimuksen  mukaan painopeiton alla nukuttiin pidempään ja yöllistä liikehdintää esiintyi vähemmän. Koehenkilöt myös kokivat nukkuneensa paremmin ja heränneensä aamulla virkeämpinä.
 Tutkimuksessa koehenkilöt nukkuivat viikon painopeiton kanssa, ja viikon normaaleilla vuodevaatteillaan.
 Yhdysvaltalaistutkimuksen  mukaan painopeitto vähensi ihon sähkönjohtavuutta unen aikana kolmanneksella. Ihon sähkönjohtavuus kertoo sympaattisen eli tahdosta riippumattoman hermoston aktiivisuudesta, mikä voi olla merkki esimerkiksi stressistä.
 Samassa tutkimuksessa neljä viidesosaa koehenkilöistä kertoi tunteneensa itsensä rentoutuneemmaksi painopeiton kanssa, ja kaksi kolmesta kertoi painopeiton vähentäneen ahdistusta.
 Tutkimuksessa käytettiin 13,5 kg painavaa peittoa.
 Mielenterveyspotilaiden parissa tehty  tutkimus  taas kertoo, että potilaat kokivat ahdistuksensa vähentyneen painopeittoa käyttäessä. Vaikutuksia ihon sähkönjohtavuuteen ei tässä tutkimuksessa löydetty.
 Haitallisia terveysvaikutuksia painopeitoille ei tutkimuksissa ole löydetty, mutta osa painopeittojen myyjistä kertoo, että tuotetta ei suositella esimerkiksi hengitys- ja verenkiertoelimistön sairauksista kärsiville.
 Erityislasten apuvälineestä aikuisten rauhoittajaksi
 Alun perin painopeitot ovat olleet apuvälineitä erityislapsille, joilla on esimerkiksi aistiyliherkkyyttä tai autismia. Sieltä ne siirtyivät pikku hiljaa perusterveiden aikuisten nukkumisen auttajiksi.
 – Lapseni on aistiyliherkkä, ja painopeitto on sitä kautta tuttu. Sitä kautta tuli ajatus, että voisin kokeilla tätä itsellenikin, sanoo Liikala.
 Mittaamatta aivojen toimintaa ei voida tietää, miten ihminen tarkalleen ottaen nukkuu. Se, nukkuiko hyvin vai ei, on myös kokemus: miltä yöllä tuntui, olenko virkistynyt, jaksanko päivällä?
 Liikalan kokemus painopeitosta on samanlainen kuin mistä tutkimukset kertovat.
 – Minulla jäävät ajatukset pyörimään päähän, eli nukahtaminen on ongelma. Painopeitto helpottaa, se rentouttaa ja lyhentää nukahtamisaikaa. Sitten nukun kuin tukki, hän sanoo.

"Otin vanhan pussilakanan ja kuusi kiloa auringonkukansiemeniä" – unta parantavat painopeitot kasvattavat suosiotaan, ja sellaisen voi tehdä myös itse


Summary: Pikkulapsille on tilattu aiempaa enemmän nenäsumuterokotetta, sillä siitä on tullut pistettävää influenssarokotetta suositumpi.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen varastoihin on saatu ensimmäiset erät tämän kauden influenssarokotteita. Niiden jakelu kuntiin on nyt aloitettu.
 Tavallisesta aikataulusta ollaan kuitenkin selvästi jäljessä.
 – Rokotteet saapuvat nyt hieman tavallista myöhemmin ja ne saapuvat useammassa erässä kuin aiempina kausina, erityisasiantuntija  Niina Ikonen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta (THL:stä) sanoo.
 Viiveen vuoksi moni kunta järjestää tänä vuonna maksuttomat joukkorokotuksensa myöhemmin kuin edellisinä vuosina.
 THL:n Niina Ikosen mukaan kausi-influenssaa vastaan ehtii silti saada suojan ennen kuin pahin influenssakausi alkaa.
 – Kyllä ehtii. Epidemia alkaa yleensä vasta vuodenvaihteen jälkeen, tammikuun alussa. Yleensä influenssan huippuviikot ajoittuvat helmi-maaliskuulle. Tällä hetkellä meillä ei ole mitään viitettä siitä, että kausi olisi alkamassa aikaisemmin kuin normaalisti, hän sanoo.
 THL suosittelee, että kunnat aloittaisivat joukkorokotuksensa vasta marraskuun loppupuolella, jolloin kunnat ovat saaneet riittävästi rokotetta. Kunnat kuitenkin päättävät rokotusaikataulustaan itse.
 Tämän kauden influenssarokotetta tulee Suomeen tavallista myöhemmin ja aiempaa pienemmissä erissä. Mårten Lampén / Yle
 WHO tarvitsi kuukauden lisäaikaa rokotteen koostumuksen pohtimiseen
 Influenssarokotteen viivästymisen syynä on se, että Maailman terveysjärjestö WHO halusi tänä vuonna kuukauden lisäaikaa arvioidakseen, millaiset influenssavirukset tulevalla kaudella todennäköisesti jylläävät.
 Koska WHO:n lopullinen suositus rokotteen koostumuksesta tuli kuukautta tavanomaista myöhemmin, myös tämän kauden rokotteen tuotanto on päästy aloittamaan viiveellä. Se taas viivästyttää rokotteen toimittamista tilaajille.
 Proviisori Krista Merras Helsingin keskustan Yliopiston Apteekista kertoo, että yksittäiset asiakkaat ovat jo kyselleet influenssarokotetta. Mårten Lampén / Yle
 Kansallisen rokotusohjelman maksuttomat rokotukset on suunnattu niille, joille influenssan sairastaminen olisi merkittävä riski. Maksuttomasti influenssarokotuksen saa myös esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöstö.
 Osa suomalaisista maksaa rokotteensa itse. Proviisori  Krista Merras  Yliopiston Apteekin Helsingin keskustan toimipisteestä kertoo, että yksittäiset asiakkaat ovat jo ehtineet kysellä influenssarokotetta.
 Rokotteen ostamiseen tarvitaan lääkärin resepti.
 – Juuri tällä hetkellä rokotetta ei vielä ole myytävissä, mutta ensi viikolla sitä saapuu meidän kaikkiin toimipisteisiimme. Aikataulu on suurin piirtein pari viikkoa myöhässä, kun verrataan aikaisempiin vuosiin, Krista Merras sanoo.
 Entistä useammalle pikkulapselle riittää rokotetta nenäsumutteena
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on tilannut täksi talveksi 1,7 miljoonaa annosta pistettävää rokotetta.
 Sen lisäksi pikkulapsille on tilattu 116 000 annosta nenäsumuterokotetta.
 Vaikka influenssarokotteet saadaan tänä vuonna Suomeen tavallista myöhemmin, rokotukset ehtivät antaa suojan ennen pahinta influenssakautta. THL:n erityisasiantuntija Niina Ikosen mukaan influenssan huippuviikot ajoittuvat yleensä helmi-maaliskuulle.  Mårten Lampén / Yle
 Nenäsumuterokotetta voidaan antaa 2–6-vuotiaille lapsille, jos vanhemmat niin haluavat. Pikkulasten nenäsumuterokotetta on hankittu täksi kaudeksi yli 40 000 annosta viime vuotta enemmän.
 – On todettu, että nenäsumute on halutumpi rokote pienillä lapsilla kuin pistettävä rokote. Kaksi kolmasosaa niistä vanhemmista, jotka päättävät antaa lapselleen rokotuksen, haluaa antaa nenäsumuterokotteen, Niina Ikonen THL:stä sanoo.
 Pistettävää rokotetta saa silti edelleen. Nenäsumutetta riittää noin 40 prosentille 2–6-vuotiaista.
 Rokotus ei aina estä influenssaan sairastumista, mutta taudin voi silloin saada lievempänä. Lisätietoa influenssasta ja rokotteista voit lukea  THL:n sivuilta .

THL: Influenssaa vastaan ehtii saada suojan, vaikka rokotteet saadaan tänä vuonna Suomeen tavallista myöhemmin


Summary: Osa mielenosoittajista oli pukeutunut kiltteihin ja osa soitti säkkipilliä.

Kymmenettuhannet ihmiset marssivat lauantaina Edinburghissa Skotlannin itsenäisyyden puolesta. Osa mielenosoittajista oli pukeutunut kiltteihin ja osa taas soitteli säkkipillejä joukon matkatessa Holyroodin puistosta kaupungin keskustaan.
 Marssin järjestäneen, itsenäisyyttä ajavat tahot yhdistävän All Under One Banner -liikkeen mukaan paikalla oli yli 200 000 mielenosoittajaa, mikä olisi tuplasti niin paljon kuin paikalle odotettiin. Edinburghin poliisi ei lähtenyt arviomaan osallistujamäärää.
 – Olen lopen kyllästynyt siihen että minulle kerrotaan, mitä tehdä. Meidän on saatava itsenäisyys nyt, kiteytti bussinkuljettaja  Donna   Barkley , 47.
 Marssilla oli mukana muun muassa Skotlannin kansanpuolueen (SNP) kansanedustaja  Joanna Cherry , joka oli mukana kyseenalaistamassa oikeudessa pääministeri  Boris Johnsonin  päätöstä pitkästä istuntotauosta.

Skotlannin itsenäisyysmarssilla jopa 200 000 osallistujaa


Summary: Robottijournalisti Voitto tiivistää kuukausittaiseen uutiskirjeeseen tärkeimmät tiedot kansanedustajasi työskentelystä.

Eduskuntaa valvoo miljoonien silmäparien lisäksi yksi robotti. Ylen robottijournalisti Voitto seuraa kansanedustajia kerran kuukaudessa sähköpostiisi lähetettävällä uutiskirjeellä.
 Voitto koostaa jokaisesta kansanedustajasta yksilöllisen kirjeen, johon on tiivistetty kuluneen kuukauden tärkeimmät tiedot edustajan työskentelystä.
 Seuraavan kerran tiistaina lähetettävää uutiskirjettä on paranneltu aiemmasta: nyt se tarjoaa kansanedustajasi vastauksia ajankohtaisiin kysymyksiin ja aiempaa tarkempaa tietoa kansanedustajan osallistumisesta valiokuntien kokouksiin ja täysistuntoihin.
 Miten uutiskirje tilataan?
 Voit tilata uutiskirjeen  täältä . Jatkossa kirje lähetetään kerran kuukaudessa.
 Kirjeen tilaamista varten tarvitset  Yle Tunnuksen . Voit halutessasi tilata yhden, muutaman tai vaikka kaikkien kansanedustajien uutiskirjeet. Kirjeen voit perua ja tilata uudestaan milloin tahansa.
 Mitä uutiskirje sisältää?
 Kirjeessä pääset lukemaan viimeiset kansanedustajaasi koskevat tuoreimmat uutiset ja seuraamaan tämän poissa- ja läsnäoloa eduskunnan täysistunnoissa ja valiokuntien kokouksissa. Lisäksi kysymme joka kuukausi kansanedustajilta heidän kantaansa sekä valtakunnallisiin että kunkin kansanedustajan vaalipiiriä koskeviin kysymyksiin.
 Esimerkkikuva kansanedustajakirjeen sisällöstä. Juha Kiiskinen / Yle News Lab
 Lue myös:   Ylen kysely: Kansanedustajat pitäisivät koko Suomen asuttuna, osa pitää taistelua turhana – "Jaloa, mutta mahdotonta"
 Mistä Voitto-robotti kerää tietonsa?
 Voitto kerää kansanedustajien työtä koskevat tiedot  eduskunnan sivuilta . Kansanedustajia käsittelevät uutiset Voitto hakee Yle Uutisten verkkosisällöistä ja mielipidekyselyt kerätään ainakin aluksi ihmistoimittajien voimin.
 Miksi Yle haluaa vahtia kansanedustajia?
 Pyrimme kokeilulla luomaan mahdollisimman hyvän työkalun eduskuntatyön seuraamiseen. Ihmisvoimin jokaisen kansanedustajan työn kirjaaminen ei olisi järkevää ajankäyttöä, mutta robottijournalistilta tietojen kerääminen 200:lta edustajalta onnistuu sekunneissa.
 Esimerkkikuva kansanedustajakirjeen sisällöstä. Juha Kiiskinen / Yle News Lab
 Haluaisin ilmoittaa virheestä kirjeessä tai minulla on kehitysehdotus. Keneen voin olla yhteydessä?
 Vallan vahtibotti Voitto on edelleen kehitysvaiheessa ja siinä saattaa esiintyä virheitä. Uutiskirjettä parannellaan jatkuvasti käyttäjiltä saadun palautteen mukaan. Voit kertoa sisältöehdotuksiasi uutiskirjeestä jutun alla olevassa kommenttikentässä.
 Toistaiseksi uuden tilaajan ei ole mahdollista saada jo aiemmin julkaistuja uutiskirjeitä sähköpostiinsa, vaan tilaus alkaa tilausajankohtaa seuraavasta kansanedustajakirjeestä. Jotta pääset näkemään edustajasi työn tulokset tuoreeltaan, kannattaa  kirje tilata  nyt:  seuraava uutiskirje lähetetään tilaajille tiistaina.
 Pyrimme jatkuvasti parantamaan palvelua ja otamme innolla vastaan ajatuksiasi ja kehitysideoitasi. Voit kertoa kehitysehdotuksiasi uutiskirjeestä kommenttikentässä. Keskustelu on auki maanantaina kello 22 saakka.

Voitto-robotti tietää, mitä kansanedustajasi on saanut aikaan – Pian tiedät sinäkin, jos tilaat Ylen kansanedustajakirjeen


Summary: Kaupunki tiukensi kesällä historiallista keskustaa koskevia sääntöjä. Nyt niiden noudattamista valvovat poliisit.

Kesämekkojen helmat liehuvat, selfietikut heiluvat ja hammashymyt vilahtelevat.
 Joka puolella parveilee väkeä: joku lepuuttaa jalkoja suihkulähteen reunalla penkillä, toinen syö jäätelöä, kolmas kapuaa portaita ylöspäin löytääkseen väljemmän paikan valokuvalle.
 Tältä näyttää arkipäivä Rooman historiallisen keskustan ytimessä Espanjalaisilla portailla. Ikoniset portaat tunnetaan yhtenä kaupungin tärkeimmistä turistinähtävyyksistä. Viime kesään asti portaat pursusivat aamusta iltaan niillä istuvia ihmisiä.
 Nyt portailla vain seisotaan – ja aina, kun joku yrittää istuutua, niin järjestyksenvalvoja puhaltaa pilliin pitkään ja kimakasti. Tätä tapahtuu vähintään kerran minuutissa.
 Espanjalaiset portaat ovat yksi Rooman tunnetuimmista nähtävyyksistä. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press
 Perheensä kanssa Roomassa ensimmäistä kertaa vieraileva argentiinalainen  Ana Laura Valino  on tullut ydinkeskustaan nähtävyyksiä katselemaan. Hän hämmästelee sitä, ettei portaille saakaan istua.
 – Kiinnostaisi tietää, mikä tähän on syynä. Tuntuu vähän ristiriitaiselta säännöltä, koska kyseessä on julkinen tila. Roomassa on tuhansien vuosien aikana tapahtunut vaikka mitä. Miten se, että istun portaille voi vahingoittaa niitä? Valino ihmettelee.
 Valino veikkaa syyn uusiin sääntöihin olevan sen, että kaupungin johto haluaa suojella historiallista perintöä vahingoilta. Silloin sen ymmärtäisi, hän miettii.
 – Teoriassa minulla olisi oikeus istua, missä haluan julkisesti… Mutta maassa maan tavalla, hyväksyn sen kyllä, hän sanoo.
 Argentiinalainen Ana Laura Valino ihmettelee Rooman uusia järjestyssääntöjä. Adriano Candiago
 Hallinto kyllästyi massaturismiin
 Rooma päivitti kesäkuun alussa yli  70 vuotta vanhoja järjestyssääntöjään.  Uudella lailla pyritään vaikuttamaan siihen, miten kasvava määrä kaupungin keskustassa vierailevia ihmisiä käyttäytyy historiallisten monumenttien ja suihkulähteiden lähistöllä.
 Roomassa vierailevien turistien määrä on  liki kaksinkertaistunut vuosikymmenessä:  kaupungissa vierailee vuosittain vajaat 30 miljoonaa turistia.
 Kaupungin hallinto on kyllästynyt järjestyshäiriöihin ja turistien aiheuttamiin vahinkoihin. Tuhoa syntyy, kun turistit  pulahtelevat jatkuvasti kaupungin suihkulähteisiin , yrittävät varastaa paloja muistomerkeistä ja likaavat monumentteja ruoalla.
 Yksin Espanjalaisten portaiden siivoaminen tahroista vuonna 2016  maksoi 1,5 miljoonaa euroa.
 Elokuun alussa keskustaan ilmestyi kymmeniä paikallispoliiseja, jotka valvovat sääntöjen noudattamista. He partioivat tärkeimpien nähtävyyksien kuten Piazza del Popolo -aukion ja Trevin suihkulähteiden sekä Espanjalaisten portaiden ja sen edustalla Trinità dei Montin aukion liepeillä.
 Käsimerkkejä ja pillin vihellyksiä riittää Rooman turistialueilla.  Adriano Candiago
 Portailla istumisen lisäksi kiellettyä on esimerkiksi syöminen ja juominen nähtävyyksien lähellä, matkalaukkujen vetäminen portaissa ja suihkulähteiden reunoilla istuminen. Myös laulamisen julkisissa liikennevälineissä sekä niin sanottujen rakkauslukkojen kiinnittäminen kaupungin siltoihin on nyt kiellettyä.
 Saman lain turvin Rooma pyrkii myös rajoittamaan turistinähtävyyksien lähellä tapahtuvia huijauksia. Laki kieltää esimerkiksi gladiaattoriasussa Colosseumin edessä esiintymisen ja nähtävyyksien edustalla jonon ohi oikeuttavien pääsylippujen myymisen.
 Rooman pormestari, populistista Viiden tähden liikettä edustava  Virginia Raggi  lupasi, että Rooma toivottaa kaikki hyvin käyttäytyvät matkailijat jatkossakin tervetulleeksi. Raggin mukaan kaupunki haluaa ainoastaan suojella muistomerkkejä vahingoilta ja parantaa matkailijoiden käytöstä.
 Italian kaupungeista Rooman lisäksi myös esimerkiksi Venetsia on hiljattain ottanut käyttöön  uusia järjestyssääntöjä.
 Fontana di Trevi on Rooman suurin suihkulähde ja suosittu nähtävyys. Adriano Candiago
 “Saat selfietikusta naamaan”
 Kaikki tapahtuu sekunnissa. Naisturisti luiskahtaa Trevin suihkulähteen kaiteelta veteen. Samassa viheltää jo paikallispoliisin pilli. Nolostuneen näköinen nainen nostetaan suihkulähteestä ja viedään läpimärissä housuissaan poliisiautolle. Poliisi alkaa kirjoittaa hänelle sakkoja.
 Vieressä tilannetta seuraa Roomaan myöhäiselle muutaman päivän kesälomalle tullut itävaltalainen  Peter Gottweld . Hän kertoo, ettei ole kuullut Rooman uusista säännöistä ennen lomaansa ja näkee nyt ensimmäistä kertaa, kun niitä pannaan toimeen.
 Sääntöjen rikkoja voi uuden lain mukaan saada sakot, joiden arvo vaihtelee paristasadasta jopa viiteensataan euroon, tai väliaikaisen kiellon tulla historialliseen keskustaan.
 Kamerakännykät räpsyvät ja aina silloin tällöin joku turisti kaatuu suihkulähteeseen. Adriano Candiago
 Wienissä asuva Gottweld sanoo ymmärtävänsä, miksi Rooma haluaa säädellä matkailijoiden käytöstä.
 – Myös oman kotikaupunkini keskusta on tulvillaan turisteja. Käännyt ympäri ja saat selfietikusta naamaan. En ole massaturismin ystävä, hän sanoo.
 Turisteja kiellot saattavat ärsyttää, mutta paikallisen elämän näkökulmasta ne ovat hyvä asia, Gottweld arvelee.
 Moni paikallinen on varmasti samaa mieltä. Ydinkeskustan yrittäjät ovat kuitenkin taloudellisesti riippuvaisia turismista, ja siksi turismin säännöstely ei saa heiltä kannatusta.
 Omakuvan ottaminen itselle erityisessä paikassa on monelle oleellinen osa turismia. Adriano Candiago
 Trevin suihkulähteen nurkalla matkamuistokauppaa parikymmentä vuotta pitänyt  Andrea Zarfati  kuuluu kriittisiin ääniin. Hänen mukaansa kevyt turistien käytöksen säännöstely on oikein, mutta monet uusista säännöistä on tarpeettomia.
 – Jalkojen uittaminen suihkulähteessä on hyvä olla kiellettyä, sillä kyseessä on historiallinen monumentti. Mutta mitä haittaa on suihkulähteen reunalla istumisesta? hän kysyy ja katselee Trevin suihkulähteen edessä olevaa aukiota, jossa kaikuvat jatkuvat pillien äänet.
 Zarfati sanoo, että matkailijat ovat Roomalle suuri voimavara ja heitä pitäisi kohdella paremmin myös ravintoloissa ja hotelleissa.
 – Ei heistä ole kaupungille haittaa. Ja minullehan he tuovat leivän pöytään.
 Lue lisää aiheesta:
 Venetsia haluaa prostituoidut ja juopottelevat turistit kuriin – huono käytös voi johtaa jopa karkotukseen
 Roskaa ja tölkkejä kansallispuistossa, kivikasoja tunturissa – kestääkö Lappi massaturismia, vai ovatko edessä Balin ja Islannin ongelmat?
 Ulkolinja: Turistit, pysykää poissa – jättiristeilijät ärsyttävät Venetsian asukkaita: ”Laivat ulos laguunista!”

Moni matkailija ei tiedä Rooman uusista järjestyssäännöistä – jos istut portaalle, voit saada sakot


Summary: Kiistan taustalla on työvuorojen ilmoittamistapa. Työntekijät eivät halua tekstiviestikäytännöstä pois.

Veturinkuljettajien ja VR:n väliseen kiistan sovittelu jatkuu keskiviikkona iltapäivällä, ilmoitti VR:ää edustavan työnantajaliiton Paltan neuvottelujohtaja  Janne Laitinen.
 Veturinkuljettajien ja VR:n väliseen kiistaan haettiin neuvotteluratkaisua maanantaina heti aamusta lähtien. Rautatiealan unionin (RAU) ammattiosastojen ja VR:n johdon väliset neuvottelut alkoivat aamulla ja ne päättyivät vasta myöhään iltapäivällä.
 RAU ilmoitti sunnuntaina alkuillasta, että pääkaupunkiseudun lähiliikennettä ajavat veturinkuljettajat eivät saapuisi aamuyöllä ja aamulla alkaviin työvuoroihin. Työnseisauksesta olisi aiheutunut merkittävää haittaa pääkaupunkiseudun työmatkaliikenteelle. Työnseisaukseen olisi osallistunut noin 300 veturinkuljettajaa ja se olisi koskenut kaikkia pääkaupunkiseudun lähijunia Riihimäelle asti.
 Myöhään sunnuntaina osapuolet kuitenkin kertoivat, että veturinkuljettajien mielenilmaus on peruttu ja lähijunat kulkevat aikataulujen mukaan. RAU myös ilmoitti, että työnantaja oli luvannut palata neuvottelupöytään.
 Pääkaupunkiseudun junaliikenne sujui maanataiaamuna ongelmitta. VR:n mukaan työntekijät olivat saapuneet normaalisti töihin.
 Taustalla kiista työvuorojen ilmoittamisesta
 Peruuntuneen lakon taustalla on kiista siitä, miten työvuoroista ilmoitetaan niin sanottuja heittovuoroja tekeville kuljettajille.
 Nykyisen työehtosopimuksen mukaan "heitossa" olevalle työntekijälle on ilmoitettava työvuorosta arkisin viimeistään edeltävänä päivänä kello 17 mennessä ja viikonloppuisin viimeistään edeltävänä perjantaina. Tähän asti työvuorot on ilmoitettu tekstiviestillä.
 RAU:n mukaan VR:n uuden tulkinnan mukaan ilmoittamisvelvollisuus olisi täyttynyt sillä, että työnantaja asettaa työvuorot uuteen järjestelmäänsä nähtäville.
 VR:n tarkoitus oli siirtyä uuteen tapaan maanantaina. RAU piti menettelyä työehtosopimuksen vastaisena ja uhkasi lakolla.
 Työehtosopimuksen vastapuoli Palvelualojen työnantajat Palta piti veturinkuljettajien suunnittelemaa lakkoa laittomana. Paltan mukaan VR on vain päättänyt siirtyä käyttämään vuoroista ilmoittamiseen erillistä sovellusta tekstiviestin sijaan.
 Aiheesta aiemmin:
 Veturinkuljettajien lakko peruttu – lähijunat kulkevat aamulla normaalisti

Veturinkuljettajien kiistan sovittelu jatkuu ylihuomenna – kiistaan haettiin sopua iltapäivään saakka


Summary: Ekonomistien näkemykset ovat muuttuneet kesän aikana selvästi pessimistisemmiksi.

Amerikkalaiset ekonomistit ennakoivat, että maan talouskasvu hidastuu ensi vuonna alle kahteen prosenttiin, ilmenee tuoreesta kyselystä. National Association for Business Economics (NABE) kertoo, että tälle vuodelle ennakoidaan 2,3 prosentin kasvua ja ensi vuodelle 1,8 prosentin.
 Vastaajien näkemykset ovat kesän aikana muuttuneet selvästi pessimistisemmiksi muun muassa yltyvän protektionismin ja kauppakiistojen takia. Vastaajista 80 prosenttia arvioi kehityssuunnan kulkevan lähiaikoina alaspäin, kun kesäkuussa tätä mieltä oli vasta 60 prosenttia.
 Yli puolet vastanneista nimesi kauppapolitiikan keskeiseksi talouskehitystä heikentäväksi riskiksi ensi vuonna. Noin 85 prosenttia vastanneista on laskenut arviotaan talouskasvusta kauppapolitiikan vuoksi.
 Lue myös:
 Yhdysvaltalaisprofessori kauppasodasta: Jossain vaiheessa  Trump löytää jonkun näennäisratkaisun, jota hän kutsuu voitoksi

Yhdysvaltojen talouskasvu jäämässä ensi vuonna 1,8 prosenttiin


Summary: Päiväkoteihin ja kouluihin aina toisen asteen opintoihin saakka tulee uusi tietojärjestelmä, jota kaupunki ryhtyy itse kehittämään yksityisten resurssien avulla.

Wilma on tuttu viestintäväline niin Helsingin kuin monien muidenkin kaupunkien opettajille, koululaisille ja heidän vanhemmilleen.
 Sovelluksen takana on ohjelmistotalo Visma Enterprise Oy. Toimitusjohtaja  Jukka Holmin  mukaan 97 prosenttia Suomen kunnista on yhtiön asiakkaita. Wilmaa käyttää noin 3 400 koulua eli sillä on pari miljoonaa käyttäjää.
 Tulevaisuudessa Wilmaa ei kuitenkaan enää Helsingissä käytetä, sillä kaupungin kasvatusken ja koulutuksen toimiala käynnistää oman asiointitietojärjestelmän kehityshankkeensa. Tavoitteena on saada lapset ja nuoret vanhempineen saman järjestelmän piiriin päiväkodeista toisen asteen koulutukseen saakka.
 Toimialan ICT-päällikön  Asko Räsäsen  mukaan hankkeen valmistumisen aikataulutus on vielä kesken, joten Wilma pysyy koulujen käytössä vielä ainakin pari tai kolme vuotta.
 Tiukka laki jarrutti päiväkotien ja vanhempien viestintää
 Helsingin päiväkodeissa ei ole tähän mennessä ollut Wilman kaltaista viestintäalustaa tietoturvasyistä. Nissä viestintä on sujunut pitkälti paperitiedotteiden ja kirjeiden varassa, sillä päiväkodit ovat olleet  lainsäädännössä  tiukemman salassapitovelvollisuuden piirissä kuin koululaiset.
 Viime vuonna varhaiskasvatuslaki uudistui, jolloin päiväkotipaikan  salassapitosäädös  poistui.
 Uuden tietojärjestelmän käyttöönoton myötä myös päiväkoteihin tulee sähköinen viestintäalusta, jonka kautta henkilöstö voi olla yhteydessä vanhempiin.
 Ei valmista järjestelmää vaan kehitysresursseja
 Asiointijärjestelmähankkeen kilpailutuksen voittivat Futurice ja Gofore. Ne eivät tuota kaupungille valmista tietojärjestelmää vaan kehitys tapahtuu kasvatuksen ja koultuksen toimialan johdolla.
 Yrityksiltä ostetaan resursseja kehitystyötä varten, kuten ohjelmistokehittäjiä, käyttöliittymäsuunnittelijoita ja projektipälliköitä.
 Valmista tietojärjestelmää kaupunki ei halunnut ostaa, Räsänen kertoo.
 – Tänä päivänä ei voida sataprosenttisesti tietää, millaisia tarpeita on esimerkiksi viiden vuoden kuluttua. Järjestelmää kehitetään asteittain tarpeiden mukaan.
 Väistyvän Wilman kehittänyt ohjelmistotalo ei osallistunut Helsingin kasvatuksen ja koulutuksen toimialan kilpailutukseen, kertoo yhtiön toimitusjohtaja Jukka Holm.
 – Heille haettiin räätälöityä ratkaisua. Meillä tuotekehitys on keskittynyt pilvipalvelun kehittämiseen, mikä palvelee useita asiakkaita. Näimme parhaaksi, että jatkamme tuotekehitystä olemassa olevan tuotteen kautta.
 Lue myös:
 Tiukka laki rajoittaa Wilman laajentamista päiväkoteihin – lapsen päiväkotipaikka on salaisuus
 Lapsen päiväkotipaikka ollut tähän saakka salaista tietoa – uuden lain myötä lippulappuset voivat jäädä historiaan ja päiväkoteihin saadaan oma "Wilma"

Helsinki luopuu koulujen Wilma-järjestelmästä muutaman vuoden sisällä – parin miljoonan käyttäjän Wilma ei lähtenyt mukaan kaupungin kilpailutukseen


Poliisi on kertonut uusia tietoja Pietarsaareessa varhain aamulla paljastuneesta henkirikoksesta. Vuonna 1999 syntynyt nainen surmattiin ampuma-aseella uhrin kerrostaloasunnossa kaupungin ydinkeskustassa.
 Teosta on pidätetty epäiltynä kaksi pietarsaarelaismiestä. He ovat syntyneet vuosina 1985 ja 1971. Poliisi otti kiinni heidät asunnosta ja sen välittömästä läheisyydestä. Poliisin tämän hetkisen tiedon mukaan he ovat molemmat tekohetkellä olleet asunnossa.
 Miehet tunsivat ainakin jollain tavalla naisen. Poliisi kertoi aiemmin tutkivansa asiaa tappona.
 Poliisi ei tutkinnallisista syistä voi tiedottaa tässä vaiheessa asiasta enempää.
 Lue lisää:
 Kahta miestä epäillään nuoren naisen taposta Pietarsaaressa

Poliisi jatkaa tutkimuksia surmapaikalla Pietarsaaressa – nuori  nainen ammuttiin asunnossaan


Summary: Näyttelijän mittava ura kesti 60 vuotta.

Rakastettu näyttelijä  Kyllikki Forssell  on kuollut, kertoo Kansallisteatteri. Kyllikki Forssell kuoli kotonaan vaikean sairauden uuvuttamana tänään. Suru-uutisen Kansallisteatterille vahvistivat Forssellin omaiset.
 Forssell oli kuollessaan 94-vuotias. Kyllikki Forssellin mittava ura näyttämöllä kesti yli 60 vuotta, ja siihen mahtui teatterin lisäksi suuria elokuvarooleja. Lue  Ylen muistokirjoitus Forsselista täältä .
 Forssellin unohtumattomia rooleja nähtiin muiden muassa Kansallisteatterin esityksissä  Romuauton Lady ,  Katariina Suuri ,  Vaarallisia suhteita ,  Donna ja Kuolemantanssi  sekä Helsingin Kaupunginteatterin  Kvartetissa .
 Kyllikki Forssellille myönnettiin Pro Finlandia -mitali vuonna 1976 ja teatterineuvoksen arvonimi vuonna 1989. Hän sai Ida Aalberg -säätiön näyttelijäpalkinnon vuonna 1991.
 Forssellin yhdessä Raila Kinnusen kanssa kirjoittama omaelämäkerta  Suurella näyttämöllä  ilmestyi vuonna 2007. Kansallisteatteri järjestää suruliputuksen tiistaina 8. lokakuuta.

Legendaarinen näyttelijä Kyllikki Forssell on kuollut


Summary: Vuonna 1925 syntynyt näyttelijä Kyllikki Forssell kuoli 7. lokakuuta. Hän oli 94-vuotias.

Ylisanat olivat loppuaHelsingin Sanomien kriitikolta kesken, kun hän arvosteli  Neil Hardwickin  ohjaamaa  Kvartetti -näytelmää vuonna 2002.  Kyllikki Forssell  oli yksi kehujen kohteista. Hän näytteli ikääntynyttä oopperalaulajaa yhdessä  Ritva Valkaman ,  Pentti Siimeksen  ja  Lasse Pöystin  kanssa.
 Silloin puhuttiin  Mestarit lavalla  -ilmiöstä teatterissa.
 Näytelmä pyöri Helsingin kaupunginteatterissa lähes kymmenen vuotta, kunnes tekijäryhmä päätti yhdessä tuumin lopettaa esiintymisen. Siimes oli jo korvattu toisella näyttelijällä. Forssell oli silloin 86-vuotias, ja  Kvartetti  jäi hänen viimeiseksi suureksi esiintymiseksi teatterissa.
 Forssell oli vuosikymmeniä Suomen johtava teatteridiiva, joka näytteli yli neljäkymmentä vuotta Suomen kansallisteatterissa.
 Häntä pidettiin teknisesti taitavana ja älykkäänä näyttelijänä, jolla oli vahva itsetunto. Salonki- ja kuningatarosia suvereenisti näyttelyt Forssell osasi olla teräväkielinen myös siviilissä.
 Hänet nähtiin Kansallisteatterissa muun muassa  Ida Aalbergin , kuningatar Kristiinan ja Katariina Suuren rooleissa.  Dario Fon  ja  Franca Ramen  kirjoittamaa feminististä Donnaa Forssell näytteli yli 300 kertaa.
 Kyllikki Forssell näytteli vuonna 1951 elokuvassa Ylijäämänainen. Fennada-Filmi
 Hän esiintyi teatterin ohella kotimaisessa elokuvassa, mutta ura jäi siltä osin vaatimattomaksi. Forssell meni upseeri-isältään salaa T. J. Särkän perustamaan filmikouluun vuonna 1943, ja sen jälkeen Svenska Teaternin oppilaskouluun.
 Kiitosta saaneiden näytelmärooliensa lisäksi Forssell tuli tunnetuksi suhteestaan näyttelijä Esko Salmiseen. Kohu oli valmis, kun pari paljastui 1960-luvun alussa. Forssell oli Salmista yli 15 vuotta vanhempi, ja ikäeroa pidettiin tuolloin tavattomana.
 Forssell jäi leskeksi vuonna 1962, kun hänen toinen miehensä, johtaja ja vapaaherra Erik Indrenius-Zalewski teki itsemurhan. Ensimmäinen avioliitto nuoruuden rakastetun kanssa päättyi eroon. Vuonna 1925 syntynyt Forssell (Indrenius-Zalewski) oli aatelisarvoltaan vapaaherratar ja puoluekannaltaan kokoomuslainen.
 Kun häneltä kysyttiin eräässä haastattelussa, kuka Forssell haluaisi olla, hän vastasi: “Kyllikki Forssell. Sillä on aika mielenkiintoinen elämä”.

Kyllikki Forssell oli Suomen johtava teatteridiiva – suhde Esko Salmiseen teki hänestä aikansa kohujulkkiksen


Summary: Investoinnin suunnittelu aloitetaan nyt. Jos hanke toteutuu, se valmistuu aikaisintaan vuoden 2024 lopulla.

Atria investoi Nurmon tehtaalla Etelä-Pohjanmaalla siipikarjatuotantoon.
 Yhtiö käynnistää laajennusinvestoinnin suunnittelun. Alustavien selvitysten mukaan investoinnin arvo on 130 miljoonaa euroa.
 Investointihankkeeseen sisältyy uusien tuotantotilojen ja -linjojen rakentaminen sekä nykyisten tuotantotilojen saneeraus ja uudistaminen.
 – Toteutuessaan investointi olisi yksi Atrian historian suurimmista yksittäisistä investointihankkeista, sanoo Atria Oyj:n toimitusjohtaja  Juha Gröhn  yhtiön tiedotteessa.
 Ensimmäisessä vaiheessa käynnistetään viranomaislupiin liittyvät hakuprosessit. Yhtiön mukaan ne pyritään saamaan päätökseen mahdollisimman pian.
 Suunnitteluvaiheen jälkeen tehdään päätös investoinnin toteutuksesta. Toteutuessaan hankkeen arvioidaan olevan kokonaisuudessaan valmis aikaisintaan vuoden 2024 lopulla.
  Kulutus kasvaa
 Atrian mukaan siipikarjanlihan kulutus on kasvanut voimakkaasti Suomessa jo usean vuoden ajan. Vuoden 2019 alusta lähtien kulutus on kasvanut noin 4 prosenttia arvossa mitattuna. Investoinnilla yhtiö pyrkii vastaamaan kulutuskysynnän kasvuun.

Atria investoi siipikarjaan: 130 miljoonalla eurolla rakennetaan uutta ja korjataan vanhaa Nurmon tehtaalla


Väärinkäytösten ilmoittaminen helpottuu vuonna 2021 voimaan astuvan EU-lainsäädännön myötä. EU-maat hyväksyivät lain maanantaina, ja nyt jäsenmailla on kaksi vuotta aikaa laittaa se täytäntöön.
 Työnantajien on luotava turvallinen väylä väärinkäytösten ilmoittamiseen joko organisaation sisällä tai viranomaisille, mutta medialle kertominen on jätetty lain ulkopuolelle.
 Lainsäädännöllä varmistetaan, ettei väärinkäytöksistä ilmoittanut työntekijä joudu kostotoimien kohteeksi.
 Velvollisuus ilmiantokanavan perustamiseksi koskee yrityksiä, joissa on yli 50 työntekijää, sekä kuntia, joissa on yli 10 000 asukasta. Työntekijöitä rohkaistaan käyttämään ensin sisäistä ilmoituskanavaa.
 Ilmiantaja on henkilö, joka tuo ilmi väärinkäytöksiä, jotka voivat aiheuttaa vahinkoa yleiselle edulle esimerkiksi tuhoamalla ympäristöä tai terveyttä.

Ilmiantajien suoja paranee kahden vuoden päästä


Loistoristeilijä Costa Smeralda on lähtenyt testiajolle maanantaina Meyerin Turun telakalta.
 Merikokeilu aluksella kestää noin viikon ja laiva matkaa lähelle Ruotsin Gotlannin saarta. Merikokeilun aikana testataan muun muassa laivan ohjautumista vedessä.
 – Merikokeilu kuuluu jokaisen valmistuvan risteilijän ohjelmaan. Matkalla testataan asioita, joita ei voi telakka-altaassa testata, kertoo Meyer Turun viestintäpäällikkö  Tapani Mylly.
 Laivaa rakennetaan myös testiajon aikana.
 – Laivalla on iso joukko rakentajia mukana, joten työt eivät pysähdy hetkeksikään, kertoo Mylly.

 Meyer Turun telakka kertoi syyskuussa, että loistoristeilijän valmistuminen myöhästyy kuukaudella.
 – Olemme nyt pysyneet uudessa aikataulussa, Mylly sanoo.
 Costa Smeralda luovutetaan tilajaalleen Costa Cruisesille Turussa marraskuun puolessa välissä. Sen sisaraluksen on määrä valmistua vuonna 2021, eikä Smeraldan myöhästyminen vaikuta Tapani Myllyn mukaan muihin telakan tilauksiin.
 Lue lisää:
 Loistoristeilijä Costa Smeraldan rakennustyöt myöhästyvät kuukaudella – Turun telakka joutuu korvaamaan viivästymisen varustamolle
 Meyer Turku laajentaa telakka-allasta – mahdollistaa entistä  suurempien risteilijöiden rakentamisen Turussa
 Meyer Turun telakalla aloitettiin jälleen laivan rakentaminen – uuden risteilijän nimeksi tulee Costa Toscana

Loistoristeilijä Costa Smeralda suuntasi Turusta merille testeihin – alus luovutetaan tilaajalle marraskuussa


Summary: Arkea maailmalta: Apteekit myyvät homeopaattisia tuotteita lääkkeiden rinnalla, kirjoittaa Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen.

Itävallassa oli tulossa  vaalit  syyskuun lopussa. Olin paikallisen kuvaajan kanssa  Etelä-Itävallan maaseudulla  etsimässä syitä nationalistipopulistien suosioon.
 Pysähdyimme tienvarsikuppilaan lounaalle. Kuvaaja tilasi alkoholittoman oluen – erittäin suositeltava ruokajuoma Keski-Euroopassa. Hän otti huikan ja alkoi sylkeä vimmatusti.
 Juomaan oli lentänyt yksi syksyn viimeisimmistä ampiaisista. Se pisti kuvaajaa kieleen. Ampiaisen pisto kieleen voi olla vaarallinen, jos kieli alkaa turvota ja hengittäminen vaikeutuu.
 Olimme vähän syrjässä, ja aloin jo googlailla lähimmän sairaalan sijaintia. Kuppilan keittiöstä tuli ensiapua. Heillä oli jemmassa laite, joka kuumeni noin 50 asteeseen ja ikään kuin poltti pistoskohdan.
 Minä, mukana ollut ruotsalaiskollega tai pistoksen saanut kuvaaja emme kukaan olleet kuulleet tästä hoitokeinosta.
 Tilanne on tyypillinen  saksankielisessä Keski-Euroopassa. Kaikenlaista apua on hyvin tarjolla, mutta tieteellisesti todistettua hoitoa on vaikea erottaa muista hoidoista.
 Oliko tämä ravintolakeittiön lääkekaapista kaivettu, vähän saastainen laite nyt oikeaa hoitoa vai ei?
 Sama ongelma tuli vastaan, kun ajoimme kuppilasta apteekkiin.
 Kuvaajalle myytiin pistoksen hoitoon antihistamiinin lisäksi mystinen suihkepullo jotain muuta ainetta. Vasta autossa hän alkoi lukea purkin sisältöä tarkemmin.
 Sitten repesi raivo. Hänelle oli myyty homeopaattista suihketta siitä erikseen varoittamatta.
 – Tämä maksoi 20 euroa! Ja voin yhtä hyvin heittää sen suoraan roskiin, kuvaaja mesosi.
 Hän ei ole kuin miljoonat keskieurooppalaiset. Kuvaaja ei usko homeopatiaan.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Venäjä:  Venäjällä uutiset kertovat totuuden – varsinkin vääristellessään sitä Kenia:  Annoin kerjäävälle lapselle rahaa, koska yhdenkään tytön ei pidä hävetä kuukautisiaan Viro:  Virolainen paiskii töitä usein kymmenenkin tuntia päivässä – työn ja vapaa-ajan ero on häilyvämpi kuin Suomessa Yhdysvallat:  Kuuluisa rikoskirjailija vaatii huomiota karjahtelemalla – Washingtonissa kaikki tavoittelevat toisen ihmisen aikaa Kiina:  Kiinassa lapsikin saisi kioskilta kaljaa eikä viinan kiroista juuri puhuta
 Saksassa, Sveitsissä  ja näemmä myös Itävallassa homeopaattisia tuotteita myydään apteekeissa lääkkeiden rinnalla. Farmaseutit eivät kerro aina suoraan, mikä tuote on homeopatiaa ja mikä oikeaa lääkettä. Usein asiakkaalle myydään kaksi tuotetta kerralla: yksi kumpaakin.
 Sveitsissä olen apteekissa joutunut painokkaasti erikseen selittämään, että en usko homeopatiaan enkä halua sitä ennen kuin farmaseutti siirtyi esittelemään oikeita lääkkeitä.
 Homeopaattisten tuotteiden parantavasta vaikutuksesta ei ole tieteellistä näyttöä. Silti miljoonat keskieurooppalaiset käyttävät niitä. Usein koululääketieteen rinnalla.
 Moni kokee homeopatian auttavan. Jo yksin lumevaikutuksesta voi olla apua. Lisäksi homeopaattista tuotetta myyvä voi kysyä samalla muutenkin hoidettavan kuulumisia, mikä luo tunteen kokonaisvaltaisesta hoidosta.
 Keski-Euroopassa luontaistuotteita voi olla joskus vaikea erottaa oikeista lääkkeistä. Oa Chonhantai / AOP
 Saksassa homeopatia on  ollut viime viikot otsikoissa. Saksassa on kysytty, miksi sairauskassat korvaavat myös homeopaattisia hoitoja. (Julkiset sairauskassat myöntävät Saksassa pakollisia sairausvakuutuksia eli korvauksia voi verrata vaikka lääkkeiden Kela-korvauksiin.)
 Terveysministeri  Jens Spahnin  mukaan homeopatian osuus on noin 20 miljoonaa euroa vuodessa sairauskassojen 40 miljardin euron lääkekorvauksista. Spahnin mukaan  tässä mittakaavassa korvaukset ovat "ok" . Poliittisesti korvausten jatkaminen on helpompi päätös kuin niiden lopettaminen: homeopatialla on Saksassa niin vankka kannattajajoukko.
 Ranskassa sen sijaan päätettiin, ettei homeopaattisia hoitoja korvata enää vuodesta 2021 alkaen. Suomessa homeopatiasta  ei saa  Kela-korvausta.
 Jokainen ostakoot  apteekista, mitä haluaa. Ongelmallista asiakkaan näkökulmasta on se, ettei homeopatiaa eroteta kovin selkeästi tutkitusta koululääketieteestä. Usein myydään molemmat.
 Tästä hyötyy tietysti se, joka saa asiakkaalleen myytyä kaksi tuotetta yhden sijaan.
 Itävallassa kuvaaja selvisi pistoksesta ilman lääkärinreissua. Hän kokeili kuppilan polttamiskonetta ja otti antihistamiinia. Seuraavana aamuna oireet olivat poissa. Ehkä ne olisivat kadonneet ihan itsestäänkin.
 Vain ärsytys homeopatiaan hukkaan heitetystä 20 eurosta jatkui seuraavana päivänä. Olo oli huijattu.

Ampiaisen pisto toi eteen sarjan erilaisia hoitovaihtoehtoja – Keski-Euroopassa ei aina tiedä, milloin lääke on lumetta ja milloin ei


Summary: Poliisin mukaan perjantaisten tapahtumien alustavaksi motiiviksi on osoittautumassa mustasukkaisuus.

Alavudella  perjantai-iltana tapahtuneen  henkirikoksen epäilty on menehtynyt,  tiedottaa  Pohjanmaan poliisi.
 Poliisin mukaan paikkakuntalainen mies surmasi kotipihassaan niinikään paikkakuntalaisen miehen ja ampui tämän jälkeen paikalla ollut naista. Nainen oli ampujan entinen vaimo.
 Tämän jälkeen epäilty ampui itseään. Hän menehtyi sairaalassa lauantaina.
 Vakavia vammoja saanut nainen on edelleen sairaalahoidossa.
 Poliisin mukaan teon motiiviksi on osoittautumassa mustasukkaisuus.
 Aiheesta aiemmin:
 Alavuden surmaa tutkitaan murhana ja murhan yrityksenä
 Yksi kuoli ja kaksi haavoittui vakavasti ammuskelussa Alavudella

Alavuden henkirikoksesta epäily on menehtynyt sairaalassa


Summary: Keskusrikospoliisi pyytää edelleen kuvia, videoita sekä muita havaintoja tapahtuneesta.

Kuopiossa viime viikolla tehdyssä kouluhyökkäyksessä loukkaantuneista kaksi on vielä hoidettavana Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Toinen heistä on kouluiskusta epäilty kuopiolaismies.
 Sairaalassa vielä hoidossa olevat olivat aiemmin tehohoidossa, mutta heidät on siirretty osastohoitoon.
 Kaikki muut aiemmin kouluhyökkäyksessä loukkaantuneet ja osastohoidossa olleet ovat päässeet pois sairaalasta.
 Keskusrikospoliisi kertoi tänään lyhyesti jatkavansa kouluiskun tutkintaa ja tiedottavansa asiasta lisää siinä vaiheessa, kun se on esitutkinnan kannalta mahdollista.
 Keskusrikospoliisi pyytää edelleen tapahtuneesta kuvia, videoita ja muita havaintoja WhatsAppin sekä sähköpostin kautta. WhatsApp -numero on 050 306 8875 ja sähköpostiosoite rikosvihje.krp@poliisi.fi.
 Kouluhyökkäyksessä kuoli yksi ja loukkaantui kymmenen ihmistä viime tiistaina. Väkivallanteko tapahtui Kauppakeskus Hermanissa. Savon ammattiopisto on siirtänyt liiketalouden opetuksensa kauppakeskuksen tiloihin, koska oppilaitoksen vanhoissa opetustiloissa on sisäilmaongelmia.
 Savon ammattiopisto ei vielä maanantaina osannut arvioida, milloin se saa kauppakeskuksessa olevat opetustilat takaisin käyttöön.

Suurin osa Kuopion kouluhyökkäyksessä loukkaantuneista päässyt pois sairaalasta


Summary: Ruotsissa prinssi Carl Philipin ja prinsessa Madeleinen yhteensä viisi lasta eivät enää ole kuningashuoneen virallisia jäseniä.

Ruotsissa prinssi  Carl Philipin  ja prinsessa  Madeleinen  yhteensä viisi lasta eivät enää ole kuningashuoneen virallisia jäseniä eikä heitä kutsuta "kuninkaallisiksi korkeuksiksi". Asiasta tiedottaa hovi.
 Kuningas  Kaarle Kustaan  päätöksen tarkoituksena on hovin tiedotteen mukaan selkeyttää, ketkä kuninkaallisen perheen jäsenet edustavat Ruotsia valtionpäälle kuuluvissa tilaisuuksissa tai valtionpään asemaan liittyvissä virallisissa yhteyksissä.
 Tulevaisuudessa Ruotsia voivat valtionpään roolissa edustaa kuningas itse ja kuningatar  Silvia  sekä kruununprinsessa  Victoria  ja tämän puoliso  prinssi Daniel . Kruununprinsessan kaksi lasta, prinsessa  Estelle  ja prinssi  Oscar , ovat edelleen, serkuistaan poiketen, kuningashuoneen jäseniä.
 Päätös supistaa Ruotsin kuningashuoneen kokoa. Madeleinen ja Carl Philipin lapset ovat jatkossakin kuninkaallisen perheen jäseniä ja pitävät heille myönnetyt herttuan ja herttuattaren arvonsa.
 Carl Philip, tämän puoliso prinsessa  Sofia  sekä prinsessa Madeleine jatkavat toimintaansa perustamissaan säätiöissä, hovista kerrotaan. Lisäksi kuningas voi päättää antaa heidän hoidettavakseen joitakin virallisia tehtäviä.
 Prinsessa Madeleinen puolisolla  Christopher O'Neillillä  ei ole missään vaiheessa ollut kuninkaallista arvonimeä.
 Ruotsin kuningashuoneessa on jatkossa 10 jäsentä: kuninkaan ja kuningattaren sekä heidän kolmen lapsensa lisäksi kruununprinsessa Victorian ja prinssi Carl Philipin puolisot, Victorian kaksi lasta sekä kuninkaan sisar, prinsessa Birgitta.

Ruotsin kuningas järjesteli kuningashuoneen kokoonpanoa uusiksi


Summary: Amsterdamissa poliisi on pidättänyt kymmeniä aktivisteja, jotka olivat sulkeneet tien.

Ympäristöaktivistit osoittavat tänään mieltä eri puolilla maailmaa.
 Extinction Rebellion -ryhmän aktivistit ovat suunnitelleet järjestävänsä protesteja 60 kaupungissa Hollannin Amsterdamista Uuden-Seelannin Wellingtoniin.
 Ympäristöaktivistit muodostivat ihmisketjun Berliinissä lähellä Voitonjumalatar Victorian patsasta.
 Aktivistit ovat järjestäneet mielenosoituksia ja kansalaistottelemattomuuksia kahden viikon ajan.
 Hollannin Amsterdamissa poliisi pidätti noin 50 mielenosoittajaa, jotka tukkivat kadun keskustassa. Poliisi kehotti ensin mielenosoittajia siirtymään läheiseen puistoon, mutta osa heistä ei totellut.
 Amsterdamin liikenne häiriintyi, kun arviolta 900 mielenosoittajaa kokoontui kansallismuseon edustalle. Monet mielenosoittajat kantoivat kylttejä, joissa luki: "Anteeksi, että suljimme tien, mutta nyt on hätätila".
 Mielenosoittajat muodostivat ihmisketjuja ja pystyttivät telttoja.
 Hollannin Amsterdamissa aktivistit sulkivat keskeisen kadun.
 Lontoossa poliisi on puolestaan pidättänyt maanantaina yli 20 aktivistia.
 He ovat muun muassa sulkeneet teitä katuja, kuten Downing Streetin tänään.
 Suomessa Extinction Rebellion -liikettä kutsutaan Elokapinaksi. Kampanjan tavoitteena on lisätä ihmisten tietoisuutta ilmastonmuutoksen uhkista.
 Nämä  mielenosoittajat sulkivat kadun Espanjan Madridissa.

"Anteeksi, että suljimme tien, mutta nyt on hätätila" – Ilmastoaktivistit ovat liikkeellä kymmenissä kaupungeissa


Summary: Yt:t koskevat Rovion lisensointitoimintaa. Toimitusjohtajan mukaan toimenpiteet eivät vaikuta peliliiketoimintaan.

Angry Birds -hittimobiilipelistä tunnettu suomalaispelifirma Rovio Entertainment Oyj aloittaa yhteistoimintaneuvottelut yhtiön Brand Licensing -yksikössä 14. lokakuuta.
 Neuvottelut koskevat 32 yksikön työntekijää maailmanlaajuisesti. Rovion alustava arvio on, että toimenpiteet johtaisivat toteutuessaan enintään 20 työtehtävän vähenemiseen.
 Rovio kertoo, että yt-neuvotteluiden taustalla on markkinoiden kova kilpailu. Se on alentanut Brand Licensing -liiketoimintayksikön liikevaihto-odotuksia.
 Toimitusjohtaja  Kati Levorannan  mukaan toimenpiteet eivät vaikuta peliliiketoimintaan.
 Rovio antoi vajaa kuukausi sitten tulosvaroituksen , syynä vanhempien pelien ja lisensoinnin odotettua heikommat tulosodotukset.
 Lue lisää :
 Alkuvuoden toiveikkuus hiipui äkkiä: Nyt odotetaan suomalaisfirmojen tulosvaroituksia ja yt-aaltoa

Pelijätti Rovio aloittaa yt:t – enintään 20 työtehtävää vähenee maailmanlaajuisesti


Ilmavoimien vuoden pääsotaharjoituksessa sattui sunnuntaina tapaus, joka herätti hämminkiä sivullisissa. Lentokoneita kuvanneet luulivat, että heitä kohti ammuttiin, vaikka näin ei Puolustusvoimien mukaan ollut.
 Pirkkalassa ammuttiin osana harjoitusta "räkäpäillä" eli paukkupatruunoilla. Paikan päällä olleet kuvaajat luulivat, että sarja oli suunnattu heitä kohti. Väärinkäsitys syntyi siitä, että vartiomiehet tulivat sanomaan, ettei alueella saa kuvata. Kuvaajan mukaan aluetta ei ollut kuitenkaan merkitty kielletyksi.
 Asia tuli ilmi sosiaalisen median kautta.
 Ilmavoimat järjestää Ruska 19 -ilmasotaharjoituksen 1.–10. lokakuuta. Puolustushaaran vuoden pääsotaharjoitukseen osallistuu yli 50 ilma-alusta ja noin 4 500 henkilöä ympäri Suomea. Myös Ruotsin ilmavoimat on mukana harjoituksessa.
 Harjoituksen johtaja, ilmavoimien operaatiopäällikkö eversti  Juha-Pekka Keränen  kuuli väitteestä maanantaina aamulla. Puolustusvoimat alkoi Keräsen mukaan selvittää heti asiaa.
 Satakunnan Lennoston esikuntapäällikkö  Mika Hakanen  sanoo, ettei Puolustusvoimilla ollut tietoa, että pusikossa on piilossa kuvaajia. Harjoitukseen osallistuneet olivat luulleet todennäköisesti pusikossa olleen harjoituksessa vihollisina toimineita.
 Paukkupatruunat olivat osa harjoitusta ja ne ammuttiin 50 metrin päästä, jolloin mitään vaaraa ei Hakasen mukaan aiheutunut.
 Kun vartiomiehet huomasivat eri tilanteessa kuvaajat, he olivat käyneet toivomassa, ettei alueella kuvata. Tämä johtuu siitä, ettei Puolustusvoimat halua, että henkilökunta tai koneet tunnistetaan.
 Hakasen mukaan asia on selvitetty hyvässä yhteisymmärryksessä. Bongareiden tulee jatkossa ilmoittaa tulosta, jolloin heille sovitaan paikka, missä kuvaaminen onnistuu.
 Ilmavoimien suurin harjoitus
 Ruska 19 on  ilmavoimien suurin harjoitus  tänä vuonna. Puolustusvoimien mukaan sen tavoitteena on kehittää ilmavoimien valmiutta sekä kouluttaa puolustusvoimien kantahenkilökuntaa, varusmiehiä ja reserviläisiä toimimaan Suomen ilmapuolustuksen poikkeusolojen tehtävissä.
 Harjoitukseen osallistuu yhteensä 4 500 henkilöä, joista noin 2 000 on reserviläisiä. Maavoimista harjoitukseen osallistuu joukkoja Panssariprikaatista ja Utin jääkärirykmentistä. Ruskan lentotoimintaan osallistuu ilmavoimista 26–28 F/A-18 Hornet -monitoimihävittäjää, 14 Hawk-suihkuharjoituskonetta, kuljetus- ja yhteyskonekalustoa sekä yksi maavoimien NH90-helikopteri.
 Ruotsin ilmavoimista on mukana puolestaan kahdeksan JAS 39 Gripen C/D -monitoimihävittäjää sekä valvonta- ja taistelunjohtokone Argus.
 Ruska 19 -harjoituksen lentotoiminta lähtee pääosin Tampere–Pirkkalan, Kuopion, Rovaniemen ja Jyväskylän lentoasemien yhteydessä sijaitsevista ilmavoimien tukikohdista.
 Lentotoiminta suuntautuu Rovaniemelle, Kuusamoon, Kajaaniin, Kuopioon, Jyväskylään, Tampereelle, Vaasaan ja Ruotsin Luulajaan rajautuvalle alueelle. Ruska 19 -harjoitukseen osallistuvat ilmatorjuntayksiköt toimivat Lohtajan harjoitusalueella sekä Kuopion tukikohdassa.
 Ruska 19 -harjoitukseen liittyy puolustusvoimien mukaan lentoja matalilla lentokorkeuksilla sekä yliäänilentoja, jotka voivat kuulua maassa yliäänipamauksina. Harjoituksessa käytetään lentokoneiden omasuojajärjestelmiin kuuluvia soihtuja ja silppua. Soihdut voivat näkyä taivaalla kirkkaina valoilmiöinä ja silppu voi aiheuttaa vääriä säätutkahavaintoja.
 Harjoituksen lentotoiminta päättyy tiistaina kello 18. mennessä.

Paukkupatruunat herättivät hämminkiä ilmavoimien pääsotaharjoituksessa – sivulliset olivat kuvaamassa pusikossa


Summary: Muotoilujohtaja Zina Kranck toivoo, että koko perhe rakentelisi Lego-palikoilla.

Toisiinsa kiinnittyvät, erikokoiset muovipalikat ovat ilahduttaneet jo vuodesta 1949 lapsia ja aikuisia.
 Lego-palikoiden suosion salaisuudeksi arvioidaan niiden ajattomuus, kun vuosikymmeniä vanhat palikat toimivat uusimpienkin Lego-vempaimien kanssa.
 – Lapsuuteni Lego-laatikosta on jokainen palikka vielä tallessa. Lapseni ovat leikkineet niillä ja viime vuosien aikana laatikkoni on kasvanut, sanoo asiantuntija  Zina Kranck   Radio Suomen Päivä –ohjelman haastattelussa .
 Suomalainen Zina Kranck on tanskalaisen Lego Groupin tuotegrafiikan ja materiaaliosaston muotoilujohtaja. Hän ei usko, että lasten mielikuvitus kärsii Legolle ominaisista rakennussarjoista, joissa on mukana valmis kokoamisohje.
 – Leikki on aina kehittävää ja siihen kuluu monien taitojen oppiminen yhtä aikaa, Kranck sanoo.
 – Rakennuspaketit kertovat aina jonkin tarinan. Esimerkiksi Star Wars –alus on osina paketissa ja niitä toki kootaan ohjeiden mukaisesti. Toiveena kuitenkin olisi, että alus puretaan ja kootaan uudelleen tai keksitään osista jotakin muuta, Kranck sanoo.
 Muotoilujohtaja varoittaa, ettei rakentaminen ole aina helppoa.
 – On tärkeää, että esimerkiksi vanhemmat ovat mukana leikkimässä ja kokoamassa. Joskus lapset lannistuvat siitä, että rakennussarja voikin olla liian vaikea. On kuitenkin tärkeää muistaa, että kaksikin palikkaa yhdessä on jo jotain. Sehän voi olla vaikka lentokone tai hirviö, jos sillä on silmät.
 Zina Kranckilla on kotona hyllyssä ikioma Legon keräilyharvinaisuus. Sitä hän ei halua purkaa eikä kasata uudelleen.
 – Se on Lego Kleinbus. Kun ihmiset näkevät sen, saan siitä aina kommentteja.
 Kuuntele koko haastattelu tästä

Suomalainen Lego-johtaja: ”Lapsuuden Lego-laatikossani on jokainen palikka tallella”


Summary: Henkilöstön lomautuksia on tarkoitus toteuttaa tarvittaessa.

Yt-neuvottelut Stora Enson Anjalan paperitehtaalla Kouvolassa ovat päättyneet.
 Neuvottelujen  tuloksena yhtiö voi tarvittaessa lomauttaa tehtaan henkilöstöä enintään 90 päiväksi seuraavan puolen vuoden aikana.
 Lomautusmahdollisuus koskee tehtaan koko henkilöstöä. Tehtaanjohtaja  Ari Johanssonin  mukaan koko henkilöstöä ei kuitenkaan ole tarkoituksena lomauttaa.
 – Lomautuksia on tarkoitus toteuttaa tarvittaessa, esimerkiksi tilausvirran perusteella, Johansson sanoo.
 Mahdolliset lomautukset on tarkoitus toteuttaa useammassa jaksossa.
 Anjalan paperitehtaalla työskentelee noin 300 henkilöä.
 Mahdollisten lomautusten perusteina ovat markkinatilanteen heikentyminen ja epävarmuus paperin kysynnän kehittymisessä, sekä tästä aiheutuva mahdollinen tarve määräaikaisiin seisokkeihin tuotantolinjoilla. Suunnitelluilla lomautuksilla pyritään kustannussäästöihin.
 Yt-neuvottelut käytiin myös naapuritehtaalla
 Stora Enson Anjalankosken tehtaat käsittävät kaksi tehdasta, Anjalan paperitehtaan ja Inkeroisten kartonkitehtaan, jossa yhtiö järjesti yt-neuvottelut viime keväänä.
 Neuvottelut koskivat tehtaan koko henkilöstöä, eli noin 180 työntekijää.  Yt-neuvottelujen tuloksena  yhtiö voi tarvittaessa lomauttaa Inkeroisissa Kouvolassa sijaitsevan tehtaan henkilöstöä korkeintaan 90 päiväksi loppuvuoden aikana.
 Kevään yt-neuvotteluihin päädyttiin, koska Inkeroisissa valmistettavien taivekartonkien kysyntä on heikentynyt, ja samaan aikaan tärkeiden raaka-aineiden hinnat ovat korkeat.

Stora Enson yt-neuvottelut päätökseen Anjalan paperitehtaalla – koko henkilöstö lomautusuhan alla


Vi testar förmedlingssystemet för varningsmeddelanden. Testet kräver inga åtgärder av befolkningen. Ytterligare information finns i Yles Text-tv på sidan 866.
 Dát lea váralašvuođadieđáhusaid almmustahttinortnega geahččaleapmi. Geahččaleapmi ii gáibit álbmogis mangelágan doaimmaid. Lassedieđut Yle Teaksta-tv siiddus 866.
 Taat lii vaarâtiäđáttâsâi almostittemvuáháduv iskâm. Iskâm ij vaađâ aalmugist maiden tooimâid. Lasetiäđuh Yle tekstâ-tv siijđost 866.
 Tät lij vaarrteâđtõõzzi vuõltteemsystee´m ǩiõččlõddmõš. Tät ij õõlǥât naroodâst ni måkam tuåimid. Lââʹssteâđ lie Yle Te´kstt-tv seeidast 866.

Vaaratiedotekokeilu 7.10.2019


Summary: Katso lääketieteen Nobel-palkinnon julkistaminen suorana tältä uutissivulta tai Areenasta. Tukholmassa järjestetty tilaisuus alkaa kello 12.30 Suomen aikaa.

Nobelin fysiologian ja lääketieteen palkinto

Syksyn perinteinen Nobel-viikko käynnistyy maanantaina lääketieteen palkinnonsaajan tai -saajien julistamisella Karoliinisessa instituutissa Tukholmassa.
 Voittajia on tiedepiireissä ennustelu tavan mukaan innokkaasti. Voitokkaiden aiheiden joukkoon on ehdotettu muun muassa rintasyövän periytymistutkimusta ja maksatulehdusta aiheuttavan hepatiitti C -viruksen nujertamiseen tähtäävää tutkimusta.
 Nobel-perinne on kuitenkin sekin, että ennustukset menevät yleensä pieleen. Vinkkejä ei ole tarjolla, sillä loppusuoralle päässeet ehdokkaat pidetään tiukasti salassa.
 Lääketieteen Nobel-palkintoja on myönnetty kaikkiaan 109. Saajia on ollut 216. Yksinään palkinnon on saanut 39. Palkittujen keski-ikä on  58; nuorin on ollut 32, vanhin 87. Palkittuja naisia on ollut 12.   Nobel-komitean tilastosivu
 Tiistaina Nobel-vuorossa on fysiikka, keskiviikkona kemia ja torstaina kirjallisuus. Viikko huipentuu perjantaina Oslossa julkistettavaan rauhanpalkintoon. Ensi maanantaina joukko täydentyy vielä taloustieteen palkinnolla.
 Kirjallisuuspalkinnon saajia on tänä vuonna kaksi, sillä viime vuonna palkintoa lykättiin Ruotsin akatemiassa kehkeytyneen skandaalin vuoksi.
 Nobel-raati päätti , ettei sen luottamus riittänyt palkittavan valintaan, kun seksuaalisesta ahdistelusta syntynyt kohu ja sen huono hoito olivat johtaneet kahdeksan jäsenen eroon akatemiasta.
 Säätiö rahoittaa, raadit valitsevat
 Nobel-palkinnot rahoittaa säätiö, jonka dynamiitin keksimisellä rikastunut, vuonna 1896 kuollut ruotsalainen kemisti-insinööri Alfred Nobel perusti testamentissaan.
 Palkinnon arvo on nykyisin yhdeksän miljoonaa Ruotsin kruunua eli runsaat 830 000 euroa.
 Palkintojen saajia ei valitse säätiö, vaan Karoliininen instituutti, Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, Ruotsin akatemia ja Norjan Nobel-komitea.
 Taloustieteen palkinto on nimellisesti Nobel, mutta sen antaa Ruotsin keskuspankki.

Lääketieteen Nobel jaetaan klo 12.30, katso suorana – Tällä viikolla jaetaan myös skandaalin takia lykkääntynyt viime vuoden kirjallisuuspalkinto


Summary: Tyypillistä miesluolaa ei ole, jokainen niistä on isäntänsä näköinen.

Miesluola – man cave – on miehen omalle tekemiselle ja viihtymiselle pyhitetty paikka, jonne naisilla ei lähtökohtaisesti ole asiaa.
 Pyysimme tavallisia suomalaisia aikuisia miehiä esittelemään meille miesluolansa ja kertomaan ajatuksiaan elämästä nykypäivän Suomessa.
 Vastauksia tuli useita kymmeniä. Niistä käy ilmi, että tyypillistä miesluolaa ei ole, vaan jokainen niistä on isäntänsä näköinen.
 Vierailimme viidessä miesluolassa eri puolilla Suomea.
 1) Uuran Shelli, Paltamo
 Kaipuu teiden varsilta kadonneille lapsuuden ajan huoltoasemille näkyy selvästi  Sami Korhosen  miesluolassa. Huoltoasematavaraa pursuavaan huoneeseen Sami pakenee kiirettä, jatkuvaa ponnistelua ja älytöntä tavoitteidenasettelua.

 2) Yksityinen tietokonemuseo, Klaukkala
 Commodoret, Atarit, Spectravideot, Nintendot, Segat ja 1000 muuta peli- ja tietokonetta.  Ata Tommiskan  valtavassa miesluolassa on ne kaikki! Siellä voi palata aikaan, jossa elektroniikkapelit ja Pac-Man olivat jotain aivan uutta ja ihmeellistä.

 3) Biljardia Raatteen tien tuntumassa, Suomussalmi
 Pasi Junttilan  miesluola sijaitsee legendaarisen Raatteen tien naapurissa. Metsästysteemainen luola on rakennettu entisen rajavartioaseman paksuseinäiseen kellariin. Seinällä komeilee villisian pää.

 4) Runojen kirjoittamista itse rakennetussa hirsitalossa, Iniö
 Miesluolassaan  Tapani Heinonen  laulaa, lukee kirjoja, mietiskelee ja kirjoittaa runoja. Pakopaikka sijaitsee Turun saaristossa talossa, jonka mies on rakentanut omin käsin.

 5) Lätkäklupilla soi vanhan koulukunnan rokki, Renko
 Jari Puontin  miesluolan teema on HIFK ja lattiaan on maalattu Stadi. Paikka on turhan tiedon mestareiden estradi, jossa kerrotaan tarinoita, pelataan pelejä ja kuunnellaan vanhan koulukunnan rokkia.

 Miesluolavierailuilla kävi ilmi, että suomalaiset miehet ovat halukkaita ja hyviä kertomaan syvällisistäkin ajatuksistaan sekä tunteistaan.
 Kiitos jokaiselle kyselyymme vastanneelle ajatuksista ja pohdinnoista sekä kutsusta kylään, vaikkemme jokaiseen miesluolaan valitettavasti ehtineetkään!
 Eläköön suomalainen mies!

Tänne miehet pakenevat – kurkista viiden tavallisen suomalaisen miehen miesluolaan


Summary: Vantaan kaupunginjohtaja Ritva Viljasen talousarvioehdotus julkaistiin maanantaina.

Takavuosina velkaantunut Vantaa on saanut talouttaan takaisin tasapainoon, mutta kuluva vuosi on ollut vaikea. Kaupungin kassaa ovat vähentäneet muun muassa sosiaali- ja terveyspalveluiden tarpeen kasvu, Vantaan toteuttama varhaiskasvatusoikeuden laajennus ja  Apotin käyttöönotto .
 Maanantaina julkaistussa kaupunginjohtaja  Ritva Viljasen  talousarvioehdotuksessa kaupungin lainamäärää varaudutaankin jälleen ensi vuonna kasvattamaan.
 Vantaan väestönkasvu on ollut Suomen nopeinta, mikä luo paineita palveluiden järjestämiseen. Ensi vuoden budjetti tasapainoileekin tulevaisuuden investointien ja peruspalveluiden takaamisen välillä.
 Kasvavan kaupungin sote-menot paukkuvat
 Vantaa on kamppaillut sosiaali- ja terveydenhuollon kustannusten kanssa.
 Kuluvana vuonna sote-menojen on arvioitu ylittyvän miljoonilla suunnitellusta. Noin puolet ylitysuhasta muodostuu lasten sijaishuollon tarpeesta ja niiden ostopalvelujen kilpailutuksessa kohonneista hinnoista. Myös  pula lääkäreistä Vantaan terveyskeskuksissa  on pahentunut.
 Talousarvioehdotus 2020 Budjetti 1,7 mrd. euroa Kuntavero pysyy 19 prosentissa Investointeja 149 milj. euroa Uutta lainaa varaudutaan ottamaan 52 milj. euroa Pitkäaikainen lainakanta 949 milj. euroa Tilikauden tulos -22 milj. euroa
 Ensi vuoden talousarvioehdotuksessa sosiaali- ja terveystoimen määrärahakorotus onkin korkeampi kuin muilla toimialoilla. Korotus sisältää muun muassa yli sadan lisävakanssin perustamisen.
 Sosiaalityöntekijöiden palkkoja on korotettu ja kaupunki selvittää terveyskeskuksien iltavastaanottojen käynnistämistä.
 Vantaan  voimakas väestönkasvu  ja asukkaiden ikääntyminen paisuttavat niin ikään kaupungin sosiaali- ja terveyskuluja. Erityisesti yli 75- ja 80-vuotiaiden vantaalaisten määrä kasvaa nopeasti lähivuosina ja arviolta 60 vanhusta tarvitsee uuden tehostetun asumisen paikan. Uuden hyvinvointiyksikön on määrä aloittaa toiminta ensi vuoden aikana.
 Satsauksia suunnataan nuoriin asukkaisiin
 Pääkaupunkiseudulla vellovaan lastentarhanopettajien pulaan ja sen aiheuttamiin ongelmiin päivähoidossa Vantaa hakee nopeaa helpotusta. Viljasen ehdotuksessa kaupunki varaa puoli miljoonaa euroa henkilöstöpalveluyrityksen Seuren kautta saatavien sijaisten määrän lisäämiseen.
 Ensi vuonna rakenteilla on yhteensä myös kaksi uuta koulua ja viisi uutta päiväkotia.
 Viime kesänä kokeilussa ollutta puistoruokailua on myös tarkoitus laajentaa ensi vuonna. Kouluissa taas jatketaan opetuksen digitalisointia, johon Viljanen on budjetoinut 10,8 miljoonaa.
 Vantaa on myös saamassa täysin uuden oppilaitoksen. Aviapolikseen on tulossa uusi lentoalan oppilaitos Aviation Academy, joka toteutettaisiin Helsingin yliopiston ja Aalto-yliopiston kanssa. Myös uuden kampusalueen perustamista Vantaalle selvitetään
 Tulevaisuuteen varaudutaan omalla ratikalla
 Vantaan tavoitteena on, että  omalla raitiolinjalla  kulkisi matkustajia aikaisintaan vuonna 2028. Viljasen ensi vuoden budjettiin sisältyykin henkilöstön palkkaaminen ratikan suunnittelua varten.
 Investointimenoissa ratikalle on varattu 1,5 miljoonaa euroa. Edellytyksenä tässä kuitenkin on valtion mukaantulo suunnittelun rahoitukseen ja valtuuston päätös jatkosuunnittelun käynnistämisestä.
 Koilis-Vantaalle kaivatun uimahallin suunnittelua jatketaan ja kesäkeitaan rakentamisesta Tikkurilan uimahallin läheisyyteen selvitetään ensi vuonna.
 Korjausrakentaminen lohkaisee bujetista yli 40 miljoonaa, josta sisäilmakorjauksiin investoidaan tuplasti viime vuoteen nähden eli viisi miljoonaa euroa. Suurimpia peruskorjauskohteita ensi vuonna ovat Västersundom skola, Kilterin koulu ja Leppäkorven koulu.
 Viljasen ensi vuoden budjettiin sisältyy henkilöstön palkkaaminen Vantaan ratikan suunnittelua varten. Suunnitelmien mukaan ratikka kulkisi Mellunkylästä lentoasemalle. Yle Uutisgrafiikka
 Lisärahaa kulttuuripalveluihin
 Viime vuonna aloitettua  syrjäytymisen ehkäisyä  jatketaan Vantaalla myönteisen erityiskohtelun tuella, jonka vuosibudjetti pysyy kahdessa miljoonassa eurossa. Tämän lisäksi osa kouluista tulee saamaan lisätukea ja Hakunilaan perustetaan uusi yhteisötalo.
 Tavoitteena on myös, että jatkossa jokaisella suuralueella olisi oma asukastila. Uudisrakennuksena sellainen on ensi vuonna tulossa Leinelään.
 Työllisyyspalveluita keskitetään edelleen Tikkurilaan saman katon alle ja ensi vuonna Lummetielle siirtyy myös TE-toimiston alle 30-vuotiaille suunnatut työllisyyspalvelut.
 Kulttuuripalveluihin on puolestaan luvassa ensi vuodelle yli 400 000 euron korotus kuluvan vuoteen nähden. Tällä tavoitellaan kaupunkiin uusia tapahtumia ja harrastusmahdollisuuksia.

Sote-palvelut syövät Vantaan kassaa – Ensi vuoden budjetissa satsataan palveluihin ja nuoriin


Summary: Kaivausten yhteydessä kaupungin rakennusten alta löytyi merkkejä vielä vanhemmasta asutuskeskittymästä.

Israelilaiset arkeologit kertoivat sunnuntaina, että he ovat löytäneet noin 5 000 vuotta vanhan kaupungin rauniot. Kohdetta kutsutaan nimellä En Esur.
 Antiikkiviranomaiset kutsuivat varhaiselta pronssikaudelta peräisin olevaa löytöä kosmopoliittiseksi ja suunnitelluksi kaupungiksi. He arvioivat, että kaupungissa asui aikoinaan noin 5 000–6 000 ihmistä.
 Tutkijoiden mukaan kyseessä on yksi aikakautensa suurimmista asutuskeskuksista alueella.
 – Tämä kaupunki oli suunniteltu asutus, johon kuului katujen ja kujien verkko, aukioita, viemäröinti ja varastolaitos, sanoi kaupungin kaivauksia johtava  Yitzhak Paz .
 Kaupungin jäänteet löytyivät uuden tieliittymän valmistelutöiden aikana. Paikka sijaitsee lähellä Harishin kaupunkia noin 50 kilometriä pohjoiseen Tel Avivista.
 Arkeologien mukaan muinaisen kaupungin kaivaukset ovat kestäneet jo kaksi ja puoli vuotta. Jack Guez / AFP
 Löytö viittaa järjestäytyneeseen yhteiskuntaan
 Tutkijoiden mukaan löytö muuttaa dramaattisesti heidän käsitystään aikakaudesta, jolloin maanviljelysyhteiskunta alkoi perustaa kaupunkimaisia asutuskeskuksia.
 Tutkijat arvioivat, että muinaisen kaupungin asukkaat tienasivat elantonsa maanviljelyllä ja kävivä kauppaa toisten alueiden ja kuningaskuntien kanssa.
 Työntekijä esittelee En Esurin arkeologisesta kohteesta löytynyttä miniatyyripäätä. Atef Safadi / EPA
 Kaupungin raunioista on löytynyt muun muassa rituaalitemppeli, uhraukseen viittaavia palaneita eläinten luita ja ihmisen ja eläinten päitä kuvaavia veistoksia. Lisäksi alueelta on löytynyt runsaasti keramiikan sirpaleita, piikivestä valmistettuja työkaluja ja kiviastioita.
 Tutkijoiden mukaan asuinrakennusten jäänteet sekä julkiset tilat ja rakennukset viittaavat järjestäytyneeseen yhteiskuntaan ja sosiaaliseen hierarkiaan, joka oli olemassa tuohon aikaan.
 Kaivausten yhteydessä kaupungin rakennusten alta löytyi merkkejä vielä vanhemmasta, noin 7 000 vuotta vanhasta asutuskeskittymästä.

Israelista löytyi 5 000 vuotta vanhan kaupungin rauniot – kohteessa oli aikoinaan katuverkko, viemäröinti ja tuhansia asukkaita


Summary: Lähivuosina kasvu hidastuu yhden prosentin tuntumaan.

Valtiovarainministeriö laskee hieman ennustettaan Suomen talouskasvusta. Uudessa talouskatsauksessa ministeriö ennakoi tälle vuodelle 1,5 prosentin kasvua. Lähivuosina kasvu hidastuu 1 prosentin tuntumaan.
 Edellisessä ennusteessa kesäkuussa ministeriö arvioi Suomen talouden kasvavan tänä vuonna 1,6 prosenttia ja ensi vuonna 1,2 prosenttia.
 Alkukesän jälkeen heikkoja talousuutisia on kantautunut etenkin Euroopasta.
 Kesäkuun ennusteessa VM ei pystynyt ottamaan huomioon pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen talouslinjauksia, koska hallitus oli vasta aloittanut työnsä eikä konkreettisia päätöksiä ollut tehty.


Summary: Rikoksesta epäilty pitkän linjan poliitikko on aiemmin toiminut sissipäällikkönä ja ministerinä.

Nepalin poliisi pidätti sunnuntaina maan parlamentin entisen puhemiehen  Krishna Bahadur Maharan . Parlamentissa työskentelevä nainen syyttää Maharaa raiskauksesta.
 Mahara kiistää syyllistyneensä rikokseen. Viime viikolla hän kuitenkin erosi puhemiehen tehtävästä sen jälkeen, kun häntä syyttävä nainen oli kertonut yksityiskohtia epäillystä teosta tiedotusvälineille.
 Mahara on Nepalia hallitsevan kommunistisen puolueen korkea-arvoinen jäsen ja entinen maolaiskapinallisten johtaja. Hän on aiemmin toiminut Nepalin varapääministerinä ja useissa ministerin tehtävissä.
 Nainen kertoi maanantaina nepalilaiselle uutissivustolle, että Maharan oli saapunut päihtyneenä naisen asunnolle 29. syyskuuta. Naisen mukaan Maharan houkutteli hänet juomaan alkoholia ja raiskasi hänet sen jälkeen.
 Nainen näytti käsissään ja jaloissaan olevia mustelmia todisteena tapahtuneesta.
 – En uskonut, että näin tapahtuisi. Hän kävi kimppuuni. Hän lähti sen jälkeen, kun sanoin soittavani poliisille, nainen kertoi uutissivustolle.
 Poliisi vahvistaa käyneensä naisen kotona epäillyn raiskauksen tekoiltana. Nainen ei kuitenkaan tuolloin tehnyt rikosilmoitusta.
 Nepalilaisten tiedotusvälineiden mukaan nainen perui aluksi syytöksensä painostuksen ja uhkausten seurauksena. Hän teki asiasta virallisen rikosilmoituksen viime perjantaina.
 Samana päivänä YK ja ulkomaiden suurlähetystöt julkaisivat yhteisen tiedotteen, jossa ne vaativat Nepalin hallitusta puuttumaan naisiin kohdistuvaan väkivaltaan. Tiedotteessa ei mainittu Maharaa.

Nepalin parlamentin puhemiestä epäillään raiskauksesta – ulkomaat huolissaan naisiin kohdistuvasta väkivallasta


Summary: Yritys tavoittelee viiden miljoonan euron vuosittaisia säästöjä.

Tietoturvayhtiö F-Secure aloittaa yt-neuvottelut, jotka koskevat enintään 90 työntekijää globaalisti. Suomessa vaarassa on 50 työpaikkaa.
 Kaikkiaan F-Securella on 1 700 työntekijää. Uudelleenjärjestelyllä arvioidaan saavutettavan yli viiden miljoonan euron vuosittainen kustannussäästö vuoden 2020 loppuun mennessä.
 Suunnitellut henkilöstövähennykset eivät koske tutkimus- ja tuotekehityshenkilöstöä, kyberturvakonsultteja eikä kuluttajatietoturvaliiketoimintayksikköä.
 Strategiansa mukaisesti F-Secure tavoittelee kasvua kaikissa liiketoiminnoissa. Suurimmat kasvuodotukset kohdistuvat yritystietoturvatuotteisiin ja kyberturvakonsultointiin.

F-Secure aloittaa yt-neuvottelut – 50 työpaikkaa vaarassa Suomessa


Summary: Yhdysvallat ei osallistu operaatioon, mutta on alkanut vetää omia joukkojaan pois alueelta.

Turkin suunnitelmat sotilaallisesta operaatiosta Syyriassa saavat tukea Yhdysvalloista.
 Valkoinen talo ilmoitti, että Turkki aloittaa operaation Koillis-Syyriassa piakkoin. Turkki on lähettänyt kalustoa Syyrian vastaiselle rajalle.
 Lausunto annettiin Turkin ja Yhdysvaltain presidenttien puhelinkeskustelun jälkeen.  Recep Tayyip Erdogan  ja  Donald Trump  aikovat myös tavata Washingtonissa ensi kuussa.
 Yhdysvallat ei kuitenkaan osallistu operaatioon.
 Turkin tavoitteena on ajaa terroristeinaan pitämät kurdijoukot pois rajaseudulta. Turkki pyrkii muodostamaan puskurivyöhykkeen, jolle se palauttaisi Turkkiin paenneita syyrialaispakolaisia.
 Yhdysvaltojen mukaan alueella olevat äärijärjestö Isisin vangit siirtyvät tulevaisuudessa Turkin vastuulle. Yhdysvallat on painostanut Euroopan maita ottamaan alueella vankeina olevat kansalaisensa vastuulleen.
 Suomessakin on herättänyt paljon huomiota al-Holin leiri, jossa on kymmenkunta suomalaista naista ja heidän noin 30 lastaan. Yhteensä leirillä on noin 11 000 ulkomaalaista.
 Yle on ainoana suomalaismediana päässyt vierailemaan al-Holissa .
 Tähän asti Yhdysvallat on tukenut kurdijoukkoja. Vielä tammikuussa presidentti Trump uhkasi Turkkia taloudellisilla rangaistuksilla, jos Turkki hyökkää kurdijoukkoja vastaan Syyriassa.
 Yhdysvallat on kurdien mukaan alkanut vetää joukkojaan pois Syyriassa Turkin rajaseudulla.

USA: Turkki aloittaa pian sotilaallisen operaation Koillis-Syyriassa


Summary: Tilalle tulee Rob Smith Agcosta.

Nostolaitevalmistaja Konecranes saa uuden toimitusjohtajan. Nykyinen toimitusjohtaja  Panu Routila  jättää tehtävänsä tänään. Hänen seuraajakseen on valittu  Rob Smith , joka siirtyy Konecranesille Agcosta, jossa hän on viimeksi toiminut Euroopan ja Lähi-idän vastaavana johtajana.
 54-vuotias Smith on Yhdysvaltojen ja Saksan kaksoiskansalainen. Ennen Agcoa hän on toiminut liiketoiminnan johtotehtävissä muun muassa TRW Automotivessa, Tyco Electronicsissa ja Bombardier Transportationissa.
 Rob Smith Konecranes
 Smith aloittaa tehtävässään helmikuun alussa. Siihen asti väliaikaisena toimitusjohtajana toimii talousjohtaja  Teo Ottola .
 Konecranesin hallituksen puheenjohtajan  Christoph Vitzthumin  mukaan Smith on yhtiön uuteen vaiheeseen sopiva globaali johtaja, kun Konecranes on saattanut loppuun kolme vuotta sitten toteutetun yritysoston ja sitä seuranneen integraation. Konecranes teki tuolloin amerikkalaisen Terexin kanssa kaupat sen MHPS-liiketoiminnasta eli materiaalinkäsittely- ja satamaratkaisutoiminnoista.
 – Tulee olemaan suuri etuoikeus johtaa Konecranesia sen kannattavan kasvun tiellä. Konecranes on globaali teollisuusyhtiö, jolla on sitoutunut ja kyvykäs henkilöstö sekä vaikuttavaa teknologia, Smith sanoi tiedotteessa.
 Konecranes on nimityksen vuoksi päättänyt lykätä pääomamarkkinapäiväänsä, jonka piti olla 21. marraskuuta Lontoossa. Uusi päivämäärä ilmoitetaan Smithin aloitettua tehtävässään.

Konecranes vaihtaa toimitusjohtajaa – Routila lähtee heti


Summary: Roman Suštšenko joutui pelinappulaksi Venäjän ja Ukrainan konfliktissa. Syyskuinen vankienvaihto herätti toiveita neuvotteluista.

Roman Suštšenko  pidettiin epätietoisena aivan viime hetkille.
 Torstaina 15. elokuuta 2019 venäläisen rangaistussiirtolan työntekijät tulivat selliin ja käskivät Suštšenkon kerätä tavaransa.
 Mitään selityksiä ei annettu.
 Vartijat ilmoittivat vain, että tavaraa saa olla korkeintaan 20 kiloa. Siitä saattoi päätellä, että tulossa olisi lentomatka.
 Ukrainan valtiollisen uutistoimiston toimittaja Suštšenko oli suorittamassa 12 vuoden vankeustuomiotaan vakoilusta rangaistussiirtolassa numero 11 Kirovin alueella. Hän oli kärsinyt sitä jo lähes kolme vuotta.
 Suštšenko on kaiken aikaa kiistänyt syyllisyytensä. Ukrainassa häntä pidettiin poliittisena vankina. Suštšenko oli pidätetty Moskovassa vuonna 2016.
 Ukraina ja Venäjä tekivät syyskuun alussa vankienvaihdon, jossa kumpikin maa vapautti 35 vankia.
 15. elokuuta Suštšenko siirrettiin käsiraudoissa saatettuna tavallisella matkustajalennolla Moskovaan, Lefortovon vankilaan.
 Lefortovolla on synkkä historia: Siellä pitivät vankejaan jo tsaarit, Neuvostoliiton turvallisuuspalvelu NKVD, sittemmin KGB ja lopulta Nyky-Venäjän FSB.
 Samaan vankilaan Moskovassa tuotiin kaikkiaan 11 ihmistä, joita Ukrainassa pidetään poliittisina vankeina.
 Kului kolme viikkoa. Sitten vankien luokse saapui Ukrainan konsuli. Suštšenko ymmärsi, että hetki oli koittanut.
 Saattue halki Moskovan
 Aamuneljältä lauantaina 7. syyskuuta ukrainalaisvangit saivat äkkiä käskyn koota tavaransa.
 Heidät kuljetettiin bussilla poliisisaattueessa Moskovan halki lentokentälle. Saattue ohitti matkallaan Kremlin. Kaikki liikenne oli pysäytetty.
 Lentokentällä heille luettiin Venäjän federaation presidentin ukaasi: kaikki 11 henkilöä oli armahdettu. Tuntia myöhemmin laskeutui kone, jossa oli Ukrainan kolmikärki ja lippu. Sillä he pääsivät kotiin.
 Haastattelin Suštšenkoa vapauttamista seuranneen viikon perjantaina. Hän puhui hiljaa ja rauhallisesti, mutta muistot olivat pinnalla. Paluu normaalielämään oli vasta alkanut.
 – Aivan loppuun saakka en uskonut, että se todella tapahtuu. Hermojännitys alkoi hiljalleen laueta vasta, kun meille kerrottiin, että olimme ylittäneet Venäjän ja Ukrainan rajan.
 Vankienvaihtoa on pidetty ensimmäisenä jossain määrin myönteisenä liikahduksena maiden suhteissa pitkään aikaan.
 Kyseessä voi olla ensimmäinen askel kohti Ukrainan ja Venäjän neuvotteluja, mutta polku on mutkikas ja täynnä riskejä.
 Uusi presidentti sai ristiriitaisen voiton
 Vain kuukautta ennen vankienvaihtoa, 7. elokuuta Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyi  oli lukenut aamukatsauksesta neljästä sotilaasta, jotka olivat kuolleet Itä-Ukrainan rintamalla.
 Zelenskyi soitti heti Venäjän presidentille  Vladimir Putinille  ja pyysi keskeyttämään tulituksen Donbassin alueella.
 Ukrajinska Pravda -lehden  mukaan siitä alkoi prosessi, joka johti syyskuiseen vankienvaihtoon.
 Tv-koomikkona tunnetuksi tullut 41-vuotias Volodymyr Zelenskyi valittiin Ukrainan presidentiksi toukokuussa 2019.
 Hän sai johdettavakseen maan, joka oli ollut sodassa Venäjän tukemien separatistien kanssa yli viisi vuotta.
 Vaalikampanjassaan Zelenskyi oli luvannut tehdä kaikkensa, jotta Venäjällä olevat ukrainalaiset vangit vapautettaisiin. Nyt hänen piti osoittaa, että sana pitää.
 – Me sovimme ensimmäisestä vaiheesta vuoropuhelun avaamiseksi ja ensimmäisestä etapista sodan lopettamiseksi – sotilaidemme, merimiestemme palauttamisesta, Zelenskyi ilmoitti 7. elokuuta Putinille soittamansa puhelun jälkeen toimittajille Boryspolin lentokentällä ennen Turkin-vierailuaan.
 Listoja kirjoitettiin
 Aluksi oli siis puhe vain Mustallamerellä marraskuussa 2018 vangittujen 24 ukrainalaisen merisotilaan vapauttamisesta.
 Elokuun lopulla listalle lisättiin toimittaja Suštšenko, elokuvaohjaaja  Oleg Sentsov  sekä joukko muita ukrainalaisvankeja.
 Tähän siirtoon Venäjä siis valmistautui jo 15. elokuuta, kun se alkoi siirtää vankeja rangaistussiirtoloista Moskovaan.
 Vankienvaihto ei onnistunut ilman Ukrainan myönnytyksiä Venäjälle.
 Eniten kritiikkiä Ukrainassa ja osassa länsimaita nostatti se, että Ukraina vapautti Venäjälle separatistikomentaja  Volodymyr Tsemahin . Häntä pidettiin mahdollisena todistajana MH17-matkustajakoneen alasampumisessa vuonna 2014.
 Elokuun loppuun mennessä Putin asetti ehdon: Joko Tsemah tai koko vaihtoa ei tule, virkamieslähde presidentin toimistosta kertoi  Ukrajinska Pravda -lehdelle .
 Erityisesti Hollanti vastusti Tsemahin luovuttamista Venäjälle. Itä-Ukrainassa alasammutun koneen matkustajista 193 oli hollantilaisia. Kaikkiaan 293 ihmistä kuoli.
 Ukrainan presidentille vapautus oli ensimmäinen ulkopoliittinen voitto, vaikka Tsemahin tapaus jätti siihen ikävän sivumaun.
 Moskova 2016: Vierailusta tulee painajainen
 Toimittaja Roman Suštšenkon painajainen alkoi 30. syyskuuta 2016 Moskovassa.
 Suštšenko kertoo tulleensa kaupunkiin perheasioissa. Hän oli arvellut, että hän ei Pariisin-kirjeenvaihtajana kiinnostaisi Venäjän viranomaisia.
 Siinä hän oli väärässä.
 Moskovassa Suštšenko tapasi vanhan tuttunsa. Tämä mies oli venäläinen sotilashenkilö, joka oli palvellut Venäjän sisäministeriön joukoissa. Suštšenkon oli jopa hänen lapsensa kummi. Suštšenko sanoo miehen pyytäneen tapaamista.
 Myöhemmin tuttu mies esiintyi syyttäjien todistajana oikeudenkäynnissä.
 Suštšenko sanoo, että mies sujautti tapaamisessa hänelle levykkeen, jolla piti olla perhevalokuvia – mutta se sisälsikin salaisia tietoja sisäministeriön ja puolustusvoimien koulutuksesta. Tätä käytettiin todisteena Suštšenkoa vastaan.
 – Hän nousi autosta, sanoi menevänsä tarkistamaan rengasta ja pyysi odottamaan sekunnin. Hän poistui, ja kaikilta suunnilta tuli naamioituja ihmisiä. Minut vedettiin autosta ja saarrettiin täysin, Suštšenko kuvailee.
 ”Nyt alkaa helvetti”
 Suštšenkolle pantiin käsiraudat ja päähän huppu. Hänet vietiin autoon.
 – Yksi erikoisjoukkojen mies piti minua kurkusta ja kaksi muuta teki ruumiintarkastusta. He kyselivät, olenko yksin, onko joku mukanani, onko minulla asetta tai myrkkyampullia. Se oli kuin jossain Hollywoodin toimintaelokuvasta, Suštšenko kertoo.
 Suštšenkoa pelotti, varsinkin päähänsä vedetty huppu. Hän kysyi, onko se pelottelua vai nöyryyttämistä varten. Autossahan oli pimennetyt ikkunat. Mutta miehet vaikenivat.
 Suštšenko ei tiennyt, mikä häntä odottaa. Mennyt elämä vilisi hänen silmiensä edessä. Hän ajatteli: nyt alkaa helvetti.
 Venäjä ja Ukraina olivat sodassa, vaikka Venäjä ei ole myöntänyt osallisuuttaan Itä-Ukrainan sotaan. Vankeja oli konfliktin aikana usein kohdeltu kaltoin.
 Kun huppu vedettiin Suštšenkon päästä, se repäisi auki luomen hänen kasvoissaan.
 Yksi erikoisjoukkojen mies otti lautasliinan ja pyyhki veren. Siitä Suštšenko ymmärsi, että häntä ei aiota hakata.
 Syytteiden paino laskeutui hartioille
 Lefortovon tutkintavankilassa Suštšenko päätteli, että fyysistä kidutustakaan ei ole odotettavissa.
 Painostus olisi henkistä.
 Tutkintavankilassa asianajaja kertoi hänelle raskaan tiedon: Vakoilua koskevasta rikoslain pykälästä voi koitua 10–20 vuotta kovennetun kurin rangaistussiirtolaa.
 Venäjän viranomaiset syyttivät Suštšenkon toimivan Ukrainan puolustusministeriön tiedustelupalvelun laskuun.
 – Voitte kuvitella: Olin 47 vuotta, minulla on perhe, vaimo asuu pojan kanssa Pariisissa, tytär Kiovassa, hän on myös journalisti. Ja sitten sanotaan, 20 vuotta. Laskin, että olen sen jälkeen 67 vuotta, poika jo 30 vuotta ja niin edelleen, Suštšenko muistelee.
 Suštšenko ja Ukrainan hallitus kiistivät vakoilusyytteet.  Kansainväliset journalistijärjestöt vaativat  Suštšenkon vapauttamista. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön  Etyjin edustaja kehotti  Venäjän viranomaisia vapauttamaan toimittajan.
 Suštšenko itse arvelee, että tapauksessa oli kyse propagandasta ja Ukrainan painostamisesta. Samalla turvallisuuspalvelut lähettivät venäläiseen yhteiskuntaan viestiä siitä, että ne ovat valppaana ja saavat kiinni vakoilijoita.
 Suštšenko arvioi joutuneensa silmätikuksi journalistisen työnsä takia. Pariisissa hän seurasi muun muassa Itä-Ukrainan konfliktiin kytkeytyvää diplomatiaa.
 Roman Suštšenkolle langetettiin 12 vuoden vankeus. Tuomio ei muuttunut Venäjän korkeimmassa oikeudessa.
 Moskovalainen tuomioistuin langetti Roman Suštšenkolle 12 vuoden vankeustuomion vakoilusyytteistä kesäkuussa 2018. Valitus Venäjän korkeimpaan oikeuteen ei muuttanut tuomiota. Maxim Shipenkov / EPA
 Kylmä vastaanotto Kirovissa
 Kaksi vuotta ja yhden viikon Suštšenko vietti Lefortovon tutkintavankilassa tutkinnan ja oikeudenkäyntien ajan.
 – Olot olivat enemmän tai vähemmän normaalit, hän kuvailee.
 Sellin pinta-ala oli neljä kertaa kaksi metriä. Ruoka oli yksitoikkoista mutta sillä selvisi.
 Sitten koitti rangaistussiirtola. Suštšenko saapui rangaistussiirtola numero 11:een lokakuussa 2018.
 Se sijaitsee syrjäseudulla, pienessä Kirovo-Tšepetskin kaupungissa Kirovin alueella Uralin länsipuolella.
 Suštšenko kertoo, että alkuun rangaistussiirtolan viranomaiset pyrkivät murtamaan hänet.
 – Ensimmäiset muutamat kuukaudet olivat painostusta: huutamista, kiroamista, jatkuvia etsintöjä: aamulla etsintä ja illalla etsintä, kävelylle mennessä tarkastus, selliin mennessä tarkastus, Suštšenko sanoo.
 Hän joutui eristysselliin, joka oli kylmä ja ahdas.
 – Ensimmäiset kuukaudet sain nauttia auringonnoususta. Sellin ikkuna oli itään. Taivas oli kaunis, mutta se oli kylmä helvetti, Suštšenko kertoo.
 – Kun ulkona kadulla oli –30 astetta, sellissä oli 13 celsiusastetta.
 Jos sellissä istui puoli tuntia paikallaan, alkoi pian täristä. Oli pakko liikkua. Ulkovaatteita ei annettu pitää sisällä.
 Kunnollista sänkyä ei ollut, vain laveri. Istuminen oli hankalaa. Suštšenko kertoo, että hänelle kehittyi niissä oloissa verenpainetauti.
 Journalisti Roman Suštšenkon kollegat vaativat hänen vapauttamistaan Venäjän Ukrainan-suurlähetystön edustalla Kiovassa lokakuussa 2016. Sergey Dolzhenko / EPA
 Yhteyksiä ulkomaailmaan
 Tilanne helpottui kolmen kuukauden kuluttua. Silloin Ukrainan konsuli tuli käymään vankilassa ja Suštšenko kertoi hänelle tilanteesta.
 Konsulin puututtua asioihin Suštšenko sijoitettiin parempaan selliin ja hän alkoi saada kuumaa vettä: aamuisin ja iltaisin kuumaa teetä. Hän alkoi saada lääkintähoitoa.
 Painostus väheni.
 Suštšenko tilasi siirtolaan kahta lehteä saadakseen edes jotain informaatiota. Televisiota ei ollut ja radiosta tuli lähinnä musiikkia ja tyyliltään propagandistisia lähetyksiä.
 Rangaistussiirtolassa hänelle järjestyi kaksi kolmen vuorokauden mittaista tapaamista vaimonsa ja tyttärensä kanssa.
 – Saimme rauhassa jutella, valmistaa omia kansallisia ruokia ja keskustella, mitä oli, mitä on ja mitä tulee, Suštšenko kertoo.
 Tuolloin vain 12-vuotias poika ei käynyt siirtolassa. Se oli hänelle liian pelottavaa.
 – Olisi ollut turhaa traumatisoida lasta sillä, Suštšenko sanoo.
 Puhelimitse Suštšenko saattoi toki olla yhteyksissä poikaansa. Välillä vankilan puhelinlinjat ulkomaille olivat kuitenkin poikki.
 Vapauden hetki koitti
 Lauantaina 7. syyskuuta Roman Suštšenko nousi 34 muun vapautetun kanssa koneesta lentokentällä Kiovassa. Presidentti Zelenskyi oli vastassa.
 – Se oli hyvin liikuttava ja voimakas ele, kun valtion päämies tulee vastaan, kättelee ja puhuu lämpimiä sanoja, Suštšenko sanoo.
 Tunteet olivat silti ristiriitaiset.
 – Psyykkisesti, alitajunnassa olin vielä vankilassa. Kolmeen vuoteen en ollut nähnyt läheisiäni, poikaani, äitiäni. Isäni kuoli, kun olin vankilassa. Siksi tunteet olivat hyvin, hyvin raskaita.
 Venäjältä vapautettu ukrainalainen merimies halasi poikaansa Kiovassa Boryspilin lentokentällä 7. syyskuuta 2019. Taustalla presidentti Volodymyr Zelenskyi tervehtii muita vapautettuja. Sergey Dolzhenko / EPA
 Ensi askelia kohti neuvotteluita
 Vankienvaihtoa on pidetty eleenä, jonka avulla Itä-Ukrainan sodan ratkominen voisi viimein nytkähtää eteenpäin.
 Toisaalta kriittisten arvioiden mukaan vankienvaihtoon vaalilupauksissaan sitoutunut Zelenskyi tuli pelanneeksi venäläisten nuottien mukaan.
 Tämän näkemyksen mukaan Venäjä säilytti Suštšenkoa ja kumppaneita käyttääkseen heitä sopivalla hetkellä pelimerkkeinä.
 Hetki tuli, kun Ukrainan johto vaihtui.
 Viisi vuotta sitten Euroopassa puhkesi sota. Virallisesti vastakkain olivat Ukrainan hallituksen joukot ja separatistit, jotka halusivat irrottaa itäiset Donetskin ja Luhanskin alueet Ukrainasta, omiksi “kansantasavalloikseen”.
 Separatistien takana seisoi Venäjä, joka lähetti aseistusta ja joukkoja kapinallisten tueksi.
 Virallinen Venäjä on kaiken aikaa kiistänyt olevansa osapuoli. Sen mukaan Ukrainassa käydään sisällissotaa.
 Ukrainan hallituksen ja kapinallisjoukkojen tulitauosta sovittiin Minskin sopimuksissa syyskuussa 2014 ja helmikuussa 2015.
 Vaikka sodan pahimpien päivien verenvuodatukseen ei ole enää palattu, tulitauko rintamalinjalla rakoilee jatkuvasti.
 Muidenkaan sopimuskohtien toteuttaminen ei ole edistynyt: Kapinallisalueilla piti järjestää paikallisvaalit, alueille piti antaa erityinen itsehallinnollinen aseman Ukrainassa, laittomat aseelliset ryhmät piti vetää pois alueilta ja Ukrainan piti saada rajansa takaisin hallintaansa.
 Vankienvaihto oli osa diplomaattista kuviota
 Kesäkuussa 2014 taisteluiden vielä raivotessa luotiin diplomaattinen kontaktiryhmä ratkomaan sotaa. Siihen kuuluivat Ukrainan ja Venäjän lisäksi Saksa ja Ranska.
 Nimeksi tuli Normandian formaatti, koska ryhmästä päätettiin Normandian maihinnousun muistopäivän juhlallisuuksissa.
 Roman Suštšenko oli juuri pidätetty Moskovassa, kun maiden johtajat kokoustivat edellisen kerran, lokakuussa 2016.
 Sen jälkeen työ oli pitkään jäissä. Itä-Ukrainan sota jäi muiden kansainvälisten kiireiden jalkoihin.
 Nyt Normandian formaattia viritellään jälleen koolle. Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  haluaisi normalisoida EU:n suhteet Venäjään. Hän on lobannut ankarasti uuden huipputapaamisen puolesta.
 Suštšenkon ja muiden vankien vapauttaminen oli osa tätä diplomaattista koreografiaa.
 Zelenskyi haluaa myös kokousta. Hän on sanonut, että Itä-Ukrainan sodan ratkaiseminen on hänen hallintonsa prioriteetti. Epäilijät pelkäävät, että kokematon Zelenskyi on helppo pala Putinille.
 Vielä ei ole tietoa, milloin Normandian formaatin tapaaminen pidettäisiin. Paikaksi Macron on tarjonnut Ranskaa.
 Johtajat eivät todennäköisesti halua osallistua tapaamiseen, josta ei saataisi konkreettisia edistysaskeleita.
 Toinen askel: Kiistelty Steinmeierin malli
 Vankienvaihto oli vasta ensimmäinen askel kohti huippukokousta.
 Seuraava oli, että Zelenskyi suostui sitoutumaan niin sanottuun Steinmeierin malliin. Hänen edeltäjänsä  Petro Porošenko  oli sen torjunut.
 Malli on peräisin samaisen Normandian formaatin ulkoministerikokouksista.
 Sitä esitti vuonna 2016 Saksan ulkoministeri, nykyinen presidentti  Frank-Walter Steinmeier  ja hän sai esitykselleen tukea Ranskan silloiselta ulkoministeriltä  Laurent Fabiusilta .
 Steinmeier esitti, että Donetskin ja Luhanskin separatistialueilla järjestettäisiin Ukrainan lainsäädännön mukaiset vaalit.
 Vaaleja valvoisi Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö Etyj. Jos Etyj tunnustaisi vaalit rehellisiksi ja vapaiksi, alueet saisivat Ukrainassa itsehallinnollisen erityisaseman. Ukraina saisi separatistialueiden ja Venäjän välisen rajan takaisin kontrolliinsa.
 Oppositiopuolueet ja nationalistipiirit syyttävät Zelenskyin tehneen vaarallisen myönnytyksen Venäjälle.
 Pelkona on, että vaalit pidettäisiin separatistien ja Venäjän asejoukkojen aseiden varjossa – siten niitä ei voisi lähtökohtaisesti pitää vapaina.
 Tilanne suosisi yhä venäläsimielisiä voimia. Vaikka alueet palautettaisiin nimellisesti osaksi Ukrainaa, ne voisivat yhä jarruttaa maan länsisuuntausta.
 Presidentti on vakuuttanut, että tästä ei ole kyse.
 – Pohtikaamme, mitä Steinmeierin malli tarkoittaa. Tarkoittaako se, että Ukraina hyväksyy Krimin anastamisen ja luopuu Donbassista? Ei. Tarkoittaako se, että vaalit Donbassissa pidetään huomenna aseiden piippujen edessä? Ei, presidentti Zelenskyi vakuutti 3. lokakuuta.
 Seuraavana sunnuntaina tuhannet ukrainalaiset kerääntyivät Kiovan keskustamaan Maidanille vastustamaan Steinmeierin mallia. Heidän mielestään se merkitsee antautumista.
 Ukrainan mutkikkaassa konfliktissa jokainen askel on täynnä vaaroja: Venäjä ei ole helppo neuvottelukumppani, mutta samalla Zelenskyin pitää ottaa huomioon myös Ranskan ja Saksan pyrkimykset ja välttää suosionsa mureneminen kotimaassa.
 Suštšenko: Vuoropuhelua tarvitaan
 Roman Suštšenko totuttelee nyt normaalielämään: hän aikoo pian palata journalismin pariin. Ranskassa on tosin jo uusi kirjeenvaihtaja.
 – Aion jatkaa mielitöitäni. Olen antanut valani journalistiikan muusalle, hän muotoilee.
 Sen lisäksi hän aikoo harjoittaa yhteiskunnallista toimintaa. Hän aikoo myydä vankeuden aikana tekemiään piirroksia hyväntekeväisyyshuutokaupassa ja tukea rahoilla vankilassa olevien Krimin tataarien ja muiden vangittujen perheitä.
 Roman Suštšenko piti vapautumisensa jälkeen tiedotustilaisuuden 11. syyskuuta 2019. Sergey Dolzhenko / EPA
 Suštšenko ja 34 muuta eivät suinkaan olleet viimeiset ukrainalaisvangit Venäjällä. Presidentti Zelenskyi on sanonut, että neuvottelut loppujenkin vapauttamiseksi jatkuvat.
 Ukrainan ihmisoikeusvaltuutetun  Ljudmila Denisovan  mukaan 113 ukrainalaista on yhä epäoikeudenmukaisesti vangittuna Venäjällä.
 Heistä 89 on Krimin tataareja, jotka laajasti vastustavat Krimin miehitystä.
 Suštšenko on nyt vapaa, mutta hänen maansa on yhä pitkällisen konfliktin vanki.
 – On vaikea uskoa siihen, että Venäjä muuttaa käytöstään, Suštšenko sanoo.
 Silti hän katsoo, että dialogia ja neuvotteluja tarvitaan – vaikka vain vankien vapauttamiseksi, parhaassa tapauksessa sodan lopettamiseksi.
 Suštšenko sanoo, että samaan aikaan muistettava, kuka on todellinen uhri: Ukraina, jolta on kaapattu sekä alueita että niillä asuvia ihmisiä.
 – Venäläinen eliitti on ottanut Ukrainasta kiinni kuin jokin lisko, eikä se päästä irti. Alligaattorilla on 268 kilon puruvoima neliösenttimetrillä. Sitä kitaa on hyvin raskasta avata.
 Lisää Ukrainan tilanteesta illan A-studiossa TV1 kello 21.00.
 Aiheesta aiemmin:
 Ukraina suostuu järjestämään paikallisvaalit maan itäosan separatistialueilla  2.10.2019
 Ukrainan presidentti: Huipputapaaminen Itä-Ukrainan sodasta pidetään vielä tässä kuussa  13.9.2019
 Analyysi: Kiovassa vierailevaa Niinistöä tarvitaan aiempaa vähemmän – vankienvaihto kertoo luottamuksesta Ukrainan ja Venäjän välillä 12.9.2019
 Ukraina ja Venäjä vaihtoivat vankeja – vapautettujen joukossa terrorismista tuomittu ohjaaja ja lentokoneen alasampumiseen liittyvä komentaja 7.9.2019
 Analyysi: Ukrainan presidentti vahvisti asemansa – Vasta nyt alkaa todellinen työ  22.7.2019
 Tv-koomikko presidenttinä, rocktähti puoluejohtajana – Uudet puolueet lupaavat Ukrainaan uutta poliittista kulttuuria  20.7.2019
 Siunaus Krimin miehitykselle vai vaarallista myötäilyä? Venäjän paluu Euroopan neuvostoon jakaa Suomea ja Eurooppaa  27.6.2019
 Ukrainassa presidenttiä näyttelevästä koomikosta on tulossa oikea presidentti – Miksi kansa päätyi protestiehdokkaan taakse?  21.4.2019

"Nyt alkaa helvetti" – Ukrainalaistoimittaja vietti kolme vuotta Venäjän vankiloissa, kunnes maan presidentti soitti Putinille


Summary: Suomen suurin kenttä toivottaa koulukoneet tervetulleiksi ruuhka-aikojen ulkopuolella.

Noin puolet Suomen yksityisten lentokoulujen oppilaista käyttää tällä hetkellä Helsinki-Malmin lentoasemaa. Kentän vuokrasopimus Helsingin kaupungin kanssa päättyy vuoden vaihtuessa, mutta lentokoulut ovat päättäneet selvitä.
 Aeropole flight training -lentokoulun toimitusjohtaja  Mikko Riepula  sanoo, että koulu aikoo hajauttaa toimintaansa entisestään.
 – Tulemme toimimaan vahvasti Tampere-Pirkkalassa ja Lahti-Vesivehmaalla, jossa meillä on jo isot investointiprojektit käynnissä, Riepula sanoo.
 Motivoituneet lento-oppilaat saadaan hänen mukaansa muuttamaan muuallekin opiskelujen ajaksi, mutta osaavan henkilökunnan osalta tilanne on toinen.
 – Suurella osalla pätevästä henkilöstöstä on jokin kytkös liikenneilmailuun, joka pyörii Vantaan ympärillä. Heidän saamisensa maakuntaan on paljon isompi haaste.
 Riepula sanoo, että Malmin sulkemispäätös näivettää Suomen yleisilmailumarkkinaa ja tekee sille hallaa pitkälläkin aikavälillä.
 – Mielellämme jatkaisimme Malmilla niin pitkään kuin mahdollista. Asuntorakentaminen ei tule käytännössä alkamaan vielä pariin vuoteen.
 Ei ole tarkoitus harrastaa maakuntamatkailua. Pitää päästä kentälle nopeasti ja sitten lentämään.  Mark Baker
 Uusi kenttä Pyhtäällä, Nummelan kehitystä jarruttaa ympäristölupa
 Patrian lentäjäkoulutus siirtyi jo pari vuotta sitten Pirkkalaan. Pyhtäälle rakennettu uusi kenttä kiinnostaa toimijoita. Myös Mäntsälässä on aloitettu kenttäprojekti, mutta toteutuessaan sieltä voisi yva-arvion mukaan lentää aikaisintaan vuonna 2023.
 Malmin pitkäikäisin koulu rakentaa koulukoneilleen uutta kotia Nummelan kentälle Vihtiin.
 – Nummelasta soitettiin pari vuotta sitten, että voisimmeko tulla sinne. Sanoin että tottakai, kertoo BF-Lennon koulutuspäällikkö  Mark Baker .
 Malmilla tapahtuvaa koulutusta siirretään pikkukentille maakuntiin.
 Tontti on Bakerin mukaan vuokrattu ja uuden lentokonhallin rakentaminen alkaa jo tällä viikolla.
 – 50 vuotta täytettiin keväällä. Olisi ollut harmi laittaa koulu kiinni – meillä on kuitenkin paljon oppilaita, jotka suorittavat ammattilentäjän lupakirjaa.
 Kysyntää yksityiselle lentokoulutukselle riittää, koska  lentomatkailu kasvaa vauhdilla . Eduskunnan liikenne- ja viestintävaliokunta muistutti hallitusta  parin viikon takaisessa lausunnossaan , että Malmin ilmailutoiminnot on luvattu korvata hyvien etäisyyksien päästä.
 – Ei ole tarkoitus harrastaa maakuntamatkailua. Pitää päästä kentälle nopeasti ja sitten lentämään, Baker sanoo.
 Nummelan perinteisellä purjelentokentällä on nykyisinkin moottorilentotoimintaa, mutta ympäristölupa asettaa sille rajoituksia. Kentän ylläpitäjä on kertonut hakevansa uutta lupaa, joka ei rajoittaisi moottorilentojen määrää.
 Enemmän koululentoja Helsinki-Vantaalta
 Aeropolen tarkoituksena on toimia useammin myös Helsinki-Vantaalta. Intoa hillitsee se, että kansainvälisen kentän laskeutumismaksu on kolminkertainen verrattuna Finavian ylläpitämiin maakuntakenttiin. Helsinki-Vantaa veloittaa laskeutumisesta noin 150 euroa. Maakunnissa selviää viidelläkympillä.
 – Tämäkin summa on kolme tai viisi kertaa korkeampi kuin Euroopassa keskimäärin, Aeropolen Riepula sanoo.
 Lentäjäopintojen ensimmäisessä vaiheessa yksimoottorisilla koneilla Helsinki-Vantaan käyttäminen ei ole järkevää.
 – Kaksimoottorisella koneella tuntihinta on sen verran korkeampi, että korkeamman laskeutumismaksun osuus lennosta on pienempi.
 Tähän mennssä Helsinki-Vantaan palvelu on Riepulan mukaan pelannut hyvin, vaikka ymmärrettävä on, että kentän päätarkoitus on palvella pääasiassa kaupallista reittiliikennettä.
 – Paikoitustilaa voisi olla enemmän tai erikseen tällaiselle toiminnalle varattu alue.
 Kyseessä Suomen ainoa slot-koordinoitu lentoasema, eli lähteminen ja saapuminen täytyy aikatauluttaa ja varata etukäteen.
 Kentän apulaisjohtajan  Heini Noronen-Juholan  mukaan eniten varauksia on iltapäivällä neljän-kuuden maissa. Koulukoneetkin ovat tervetulleita ruuhka-aikojen ulkopuolella.
 – Siltä osin kun slotteja on vapaana, eli kentällä on tilaa, niin tänne voi tulla, Noronen-Juhola sanoo.
 Helsinki-Vantaan lentoasemaa käyttää pääasiassa kaupallinen reittiliikenne. AOP
 Lisää aiheesta:
 Suomalaisen lentäjäkoulun oppilasmäärä kaksinkertaistuu kertaheitolla – yksi maailman suurimmista lentoyhtiöistä kouluttaa pilottinsa lentämään vaikeissa talviolosuhteissa
 Patria siirtää lentäjäkoulutusta Espanjaan – koskee kymmeniä oppilaita
 "Lex Malmi" on kaatunut, mutta eduskunta vaatii toimenpiteitä korvaavien lentokenttätoimintojen turvaamiseksi
 Osa Malmin lentokentän yrityksistä harkitsee Vihtiin muuttamista: Kunta sai puoli miljoonaa euroa Nummelan kentän kehittämiseen
 Valitukset Suomen uusimman lentokentän luvasta hylättiin
 Pyhtään lentokenttä sai puoli miljoonaa euroa valtiontukea
 Muualla netissä:
 Moottori-lehti: Lentoliikenteen kasvu jatkuu – lento nousee siivilleen joka 0,7 sekunti
 CNBC: Boeing CEO says a global pilot shortage is ‘one of the biggest challenges’ facing the airline industry

Malmin kentän loppu lähenee, lentokoulut etsivät vaihtoehtoja –"Pitää päästä kentälle nopeasti ja sitten lentämään"


Summary: Viime viikolla lävistysten ohella nähtiin muun muassa suuri sormipatsas ja Kiinan juhlagaala. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Ultraortodoksijuutalainen heilutteli kanaa päänsä päällä Kaparot-seremoniassa Jerusalemissa. Rituaali suoritetaan ennen sovituspäivä jom kippuria ja sen uskotaan siirtävän menneen vuoden synnit kanaan. Menahem Kahana / AFP
 Suurikokoinen kultainen sormipatsas Souq Waqifissa, Qatarin Dohassa. Kaupungissa on parhaillaan käynnissä yleisurheilun MM-kisat, joissa Qatariin liittyvät ihmisoikeuskysymykset ja muun muassa pukeutumista rajoittavat tiukat lait ovat puhuttaneet runsaasti. Diego Azubel / EPA
 Ihmiset osoittivat mieltään kasvot peittävien naamioiden käytön kieltoa vastaan Hongkongissa 6. lokakuuta. Hallintojohtaja Carrie Lam sanoi, että kiellolla autetaan poliisia valvomaan järjestystä ja hillitään naamioituneiden mielenosoittajien ja mellakoitsijoiden riehuntaa. Fazry Ismail / EPA
 Kiinan tasavallan 70-vuotis -gaala Tiananmenin aukiolla Pekingissä 1. lokakuuta. Juhlintaa varjosti mielenosoitukset Hongkongissa. Protestoinnin syy on Kiinan yritys heikentää Hongkongin itsehallintoa. Noel Celis / AFP
 Paavi Franciscus tapasi Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Donald Tuskin Vatikaanissa 5. lokakuuta. Ettore Ferrari / EPA
 Rugbyn maailmanmestaruuskilpailut järjestetään Japanissa 20. syyskuuta – 2. marraskuuta. Kyseessä on järjestyksessään yhdeksäs rugby unionin MM-turnaus. Kuvassa Australian kannattajia.  Gabriel Bouys / AFP
 Italianvinttikoira odotti vuoroaan koiranäyttelyssä Kirgisian Bishkekissä 5. lokakuuta. Igor Kovalenko / EPA
 Japanin Rika Omoto valmistautuu naisten viidenkymmenen metrin uintikisaan Duna-areenalla Budapestissä 4. lokakuuta. Tamas Kovacs / EPA
 Taiteilija Rintu Dasin teos "Urbanization" Kolkatassa 2. lokakuuta. Kaupungissa valmistauduttiin Durga Puja -festivaaliin, joka on hindujumalatar Durgan palvontajuhla. Juhla kestää useita päiviä, ja sen päätteeksi savesta valmistetut ja ylellisesti koristellut jumalattaren kuvat upotetaan jokiin, jotta jumalatar voi palata takaisin perheensä luokse Himalajalle. Piyal Adhikary / EPA
 Elävät patsaat ilahduttivat yleisöä Arnhemissa, Alankomaissa. Maaiman elävien patsaiden festivaali pidettiin kaupungissa neljännentoista ja viimeisen kerran. Robin Utrecht / EPA
 Brasilialaislaulaja Anitta esiintyi Rock in Rio -festivaaleilla 5. lokakuuta. Antonio Lacerda / EPA
 Guimaraesin fanit seurasivat ottelua D. Afonso Henriques -stadionilla Portugalissa 3. lokakuuta. Jose Coelho / EPA
 Palestiinan lippua kantava mielenosoittaja auttoi sytyttämään renkaita palamaan miehitetyllä Länsirannalla 4. lokakuuta. Abbas Momani / AFP

Kasvisruokafestivaalien osallistuja lävisti poskensa lukuisilla puikoilla ja viikon muita uutiskuvia