Summary: Suomen menestyneimpiin artisteihin kuuluva Chisu julkaisee uutta musiikkia tauon jälkeen uudella tavalla.

Platinalevyt roikkuvat seinällä vähän vinksin vonksin.  Chisu  nauraa, että hän halusi ripustaa ne esille työhuoneesensa, loppusilaus jäi vaan vähän puolitiehen.
 Muutoin muusikon pieni työhuone Helsingin keskustan liepeillä on siisti. Luova kaaos on oletettavasti siivottu pois ennen haastattelua.
 – Yleensä tyttäreni istuu tuossa sohvalla iPad sylissään. Niinhän ei saisi tehdä, artisti nauraa.
 Katon rajassa on siistissä rivissä yhdeksän Emma-patsasta. Ne muistuttavat siitä, mitä 37-vuotias on saavuttanut muusikkona reilussa kymmenessä vuodessa.
 Nyt hän on pistänyt kaiken uusiksi. Entinen iskelmällinen Chisu alkoi tuntua artistista vieraalta samalla kun hänen oma elämänsä muuttui esimerkiksi äitiyden myötä. Uutta musiikkia onkin syntynyt nahkanluomisprosessissa muutoksen teemalla.
 – Olen joutunut kuoppaamaan vanhaa elämää voidakseni aloittaa taas uudestaan ja innostuneena.
 Julkisuudelta piilossa
 Chisun kynnet ovat kirkuvan vihreät. Jokaisessa sormessa on sormukset ja korvat ovat täynnä koruja. Laulajan yllä on kirkkaan sininen college-paita, farkut ja läskipohjaiset merkkilenkkarit.
 Hän näyttää parikymppiseltä rap-mimmiltä. Muutos on hurja siitä, kun hän muutamia vuosi sitten esiintyi eteerisen aikuismaisesti iltapuvussa.
 Chisu on kuunnellut viime aikoina paljon räppiä. Äskettäin hän matkusti katsomaan ihailemansa Draken konserttia Pariisiin. Lentokentällä lukuisat sormukset aiheuttivat viivästystä turvatarkastuksessa, kun kaikki piti ottaa pois. Mårten Lampén / Yle
 Muusikon edellinen studioalbumi  Polaris  julkaistiin vuonna 2015. Seuraavana vuonna hän oli mukana  Vain elämää  -ohjelman viidennellä kaudella. Sen jälkeen Chisu on julkaissut vain muutaman biisin ja pysynyt pimennossa julkisesta valokeilasta.
 – Periaatteessa tässä on ollut taukoa. En ole tuolla julkisuudessa silleen hillunut. Olen ollut aika kurinalaisesti työhuoneella, tehnyt musaa ja opetellut taas sitä, mitä studiotyöskentely on.
 Aikaa on mennyt myös elämänmuutoksia hämmästellessä. Tytär on nyt neljävuotias.
 – Äitiyden ja uran yhteensovittaminen ovat isoja juttuja. Sen pohtimiseen saa kulumaan paljon aikaa. Varsinkin kun tekee julkista työtä, on hyväkin välillä mietiskellä, miten jaksaa niiden kaikkien roolien alla.
 Vanhan Chisun kuolema
 Muutama vuosi sitten Chisu kiersi kesäkeikoilla bändinsä kanssa. He soittivat kaikki hittibiisit läpi, ihmiset tykkäsivät ja tunnelma oli rento. Muusikko kuitenkin koki tekevänsä aivan jotain muuta kuin mitä olisi halunnut.
 – Mä aloin esittää sitä Chisua, jona mut tunnettiin.
 Viimeinen niitti oli vuonna 2017 julkaistu kappale  Ei riidellä enää . Elektroninen biisi oli kaukana aiemmin julkaistusta musiikista, jossa tärkeinä elementteinä olivat kitarat ja orgaanisuus.
 – Siinä kohtaa tuli fiilis, että nyt mun on vaan pakko tappaa se vanha Chisu ja mennä sitä kohti, mikä mua oikeasti inspiroi. Piti tehdä ikään kuin päivittäminen.
 Chisu lukittautui työhuoneeseensa. Aiemmin hän työsti musiikkia jossain vaiheessa prosessia bändin kanssa, mutta nyt hän teki kaiken yksin.
 Kappaleiden kirjoitustyyli muuttui, kun säveltäminen pelkällä pianolla jäi. Chisu alkoi kasata biisejä biittien ja soundien kautta ja vasta sen jälkeen työstää varsinaista kappaletta ja tekstejä.
 Musiikkia alkoi syntyä lähes samalla metodilla kuin yli kymmenen vuotta sitten. Tuolloin hän teki  Alkovi -debyyttialbumiaan itsekseen yksiössään. Tämä on siis tavallaan paluu alkujuurille.
 – Jälki on ollut tosin erilaista. Kappaleet eivät ole ihan niin iskelmällisiä ja perus laulaja-lauluntekijän biisejä, mitä mulla on aikaisemmin ollut.
 – Saan kuitenkin päivän päätteeksi ajaa omaan kotiin, missä mulla on ihana tyttö. Olen tosi onnekas, että saan toteuttaa omia hulluja visioita. Jos tässä uppoaa liikaa stressiin, niin se luovuus kärsii heti, Chisu kertoo muusiikintekoprosessin keskellä. Mårten Lampén / Yle
 Muutos kolmessa osassa
 – Olen alkanut kyllästyä mun omaan lauluääneni, Chisu täräyttää yllättäen.
 Laulajan mukaan sitä on tullut kuunneltua matkan varrella ihan tarpeeksi. Sen takia hän on muokannut omaa ääntään esimerkiksi vokooderilla, jolla ihmisääntä muutetaan elektronisen kuuloiseksi.
 Uudella  Hittei -kappaleella hän kuulostaa tunnistettavalta itseltään, mutta yhtäkkiä hieman miehiseltä. Hän tavallaan fiittaa itseään omassa kappaleessaan.
 Perjantaina julkaistiin ensimmäinen osa Chisun uudesta tuotannosta, jota voi kutsua kolmiosaiseksi levyksi. Kuukauden välein julkaistavat  Momentum 1  ,  Momentum 2  ja  Momentum 3  sisältävät kaikki 3–4 kappaletta.
 Kokonaisuus kuvastaa muutoksen kaarta ja niissä on visuaaliset teemat: meri, aavikko ja jäätikkö.
 Tarina alkaa kivusta ja ahdistuksesta, kun ei ole enää onnellinen.
 – Tämä vanha mitä olen tehnyt, ei enää ruoki minua. Pelätään myös muutosta eli kunhan mitään ei tapahtuisi ja asiat vaan pysyisivät ennallaan.
 Ahdistuksesta heräämisen jälkeen alkaa jakso, joka on selviytymistä ja puolustautumista.
 – Se on egoilua, että vitsi mä tiedän, mitä mä tässä teen. Silti siinä on se, että tulenko mä pysymään tässä mun tiellä.
 Kolmannessa osassa mennään jäätiköllä, joka sulaa.
 – Siellä on irti päästäminen ja hyväksyminen. Ja happy ending!, Chisu nauraa.
 Maailma muuttuu artistin ympärillä
 Trilogia nivoo yhteen muutosprosessin, minkä Chisu on käynyt läpi. Yhtenä vahvana teemana onkin artistius, jota hän on pohtinut paljon uutta musiikkia tehdessään.
 – Miten vaikka peilaan itseäni yleisön kautta ja teenkö levyjä vain sillä ajatuksella, että kunhan yleisö tykkää. Sitä on helppo alkaa ajatella, että vitsi pitäisikö tehdä vaikka kesäksi tämmönen biisi, että ihmiset varmasti kuuntelisi tätä.
 Chisu tunnetaan siitä, että hän säveltää, sanoittaa ja tuottaa kaiken itse.  Aikaisemmin jossain vaiheessa musiikin nauhoituksia mukana on ollut myös bändi. Nyt hän on tehnyt koneella kaiken itse alusta loppuun. Mårten Lampén / Yle
 Chisu ei pyöri pelkästään oman napansa ympärillä vaan musiikki kuvastaa myös maailmassa tapahtuvaa muutosta. Hän on huolissaan esimerkiksi ilmastonmuutoksesta, johon hän viittaa jäätikön sulamisesta kertovalla kappaleella.
 – Mitä jätämme nuorille ja lapsille jälkeemme? Mitä tapahtuu sitten, kun ilmastopakolaiset alkavat liikkua, kun ruoka alkaa esimerkiksi Afrikassa loppua?, artisti kysyy vakavana.
 Chisu on ollut mukana musiikkibisneksessä yli kymmenen vuotta ja sinä aikana esimerkiksi musiikin julkaiseminen on muuttunut radikaalisti. Vielä viime vuosikymmenellä albumit olivat keskiössä, nyt musiikkia julkaistaan pitkälti kappale kerrallaan.
 Chisu on muutoksessa mukana ja halusi leikitellä uuden musiikin julkaisutavalla, eikä laittaa ulos perinteistä Chisu-albumia.
 – Mä en jaksa enää kuunnella albumia alusta loppuun. Kiireinen ihminen kun olen, niin ylipäätään istuisin tunnin aloillaan kuuntelemassa musaa, kun teen muutenkin musaa päivät pitkät. Kolmen, neljän biisin köntit ovat sellaisia, mitä itsekin kuuntelisin.
 Kaiken pitää olla hauskaa
 Chisu kiemurtelee, kun hänen pitää kuvailla, miltä hänen uusi musiikkinsa kuulostaa.
 – Poppia erikoisin soundein, äänisuunnittelua ja sekaan elektroa. Välillä kaunista, välillä pelottavaa ja sitten tuleekin taas jokin yllätysmomentti, hän maalailee.
 Muusikon tietokoneen ääniraidoilta kuuluu tuttu lauluääni, mutta musiikki on uutta rohkeasti kokeilevaa poppia, jota viime aikoina ovat tarjoilleet esimerkiksi Ruusut ja  Vesta . Suomalaisessa popmusiikissa uskalletaan taas tehdä rohkeita ratkaisuja ja mukana on myös Chisu.
 Artisti tietää, että kaikkia uusi tyyli ei miellytä ja osa jää kaipaamaan entistä Chisua.
 – Uskon kuitenkin, että ihmisiä kiinnostaa eniten sellainen, mikä ei ole päälle liimattua tai näytellään jotain, mitä ei itse ole. Se haisee aika kauas.
 – Aion edelleen meditoida, käydä terapiassa ja oivaltaa vielä kaikkea, Chisu kertoo muutosprosessinsa jatkosta. Mårten Lampén / Yle
 Chisu suuntaa kesällä keikoille, mutta aivan toisenlaisenlaisella kokoonpanolla kuin aiemmin. Mukana lavalla on bändi, johon kuuluvat kaksi konemusiikin ammattilaista  Jori Sjöroos  ja  Alpo Nummelin , joka soittaa myös Ruusut-yhtyeessä.
 Chisulla ja elämänkumppani Sjöroosilla on myös yhteinen bändi Roosberg, jonka nimi tulee heidän sukunimistään Sjoroos ja Sundberg. Muusikot ovat jo tehneet yhden englanninkielisen kappaleen uuden  Muumilaakso -animaatiosarjan soundtrackille. Lisää yhteistä musiikkia on luvassa, kunhan molemmat omilta sooloprojekteiltaan ehtivät.
 Kesän ensimmäiset keikat osoittavat Chisulle itselleenkin, mihin muutosprosessi on hänet tähän mennessä vienyt. Mantrana itselleen hän on pitänyt lausetta: let’s keep it fun eli pidetään kaikki hauskana. Matka on kuitenkin vielä kesken.
 – On väistämätöntä, että muutos tulee. Vaikka sitä et halua, se tulee silti. Elämä on muutosta.
 Jutun kommentointimahdollisuus on auki klo 22.00 saakka. Tervetuloa mukaan.

"Mun oli pakko tappaa vanha Chisu" – muusikko päivitti itsensä, kun oma elämä ja maailma ympärillä muuttuivat


Summary: Hallituspuolueet valmistelivat neljä vuotta sote-mallia, jota he eivät kannata itsekään, kirjoittaa Ylen politiikan toimittaja Hannu Tikkala.

Hallitusneuvottelut keväällä 2015 olivat puuduttavaa seurattavaa. Neuvotteluista tihkui vain yksittäisiä vuotoja sitä seuraaville politiikan toimittajille.
 Hallituspuolueet  Juha Sipilän  (kesk.),  Alexander Stubbin  (kok.) ja  Timo Soinin  (sin.) suulla kehuivat neuvotteluiden hyvää yhteishenkeä. Sipilä yltyi jopa toteamaan, että  puolueet ovat kuin yksi suuri puolue .
 Samaisissa neuvotteluissa sovittiin sote-uudistuksen ensiaskeleista, joita  tarkennettiin muutamaa kuukautta  myöhemmin maakuntien ja valinnanvapauden pyhällä liitolla.
 Näistä kahdesta asiasta muodostui sote-uudistuksen ydin, jota hallituspuolueet puolustivat yhteen ääneen julkisuudessa.
 Hallitusneuvotteluiden tuokiokuva näyttää nyt erikoiselta, kun Sipilä jätti hallituksen eronpyynnön ja sote-uudistuksen ytimestä näyttää olevan vain rippeet jäljellä. Näin ainakin mikäli tarkastelee  kokoomuksen  ja  keskustan tuoreita  sote-linjauksia.
 Erikoisen tilanteesta tekee sen, ettei näin suuressa asiassa ole tehty miesmuistiin näin suuria muutoksia vain viikkoja ennen vaaleja. Täytyy muistaa, että vielä kolme viikkoa sitten hallituksen yhteinen sote-malli oli voimissaan.
 Mitä puolueet hakevat linjauksilla?
 Kokoomus esitteli  keskiviikkona oman sote-mallinsa. Siinä puolue tuntuu hylänneen hallituksen mallin keskeiset osat.
 Kokoomus haluaa, että kunnat vievät sote-uudistusta eteenpäin vapaaehtoisten kuntayhtymien pohjalta. Samalla kokoomus vesittää oman tavoitteensa valinnanvapaudesta, sillä jatkossa palveluiden järjestäjää ja tuottajaa ei erotettaisi toisistaan.
 Toisin sanoen kuntien ja yritysten sote-keskuksia ei laitettaisi kilpailemaan toistensa kanssa.
 Valinnanvapauden hylkääminen voi perustua kahteen ajankohtaiseen asiaan, joita puolueet ajattelevat vaalien alla: vaalitulokseen ja hallitusneuvotteluihin.
 Kokoomuslaiset ovat taustakeskusteluissa hyvin tietoinen yksityisten terveys- ja sosiaalifirmojen maineesta sen jälkeen, kun niiden väärinkäytökset vanhusten palveluissa tulivat julki.
 Toiseksi linjaus tekee kannatusmittauksissa kärjessä olevien demareiden ja kokoomuksen mahdollisista hallitusneuvotteluista ajateltua helpompaa.
 Demarit onkin linjannut aiemmin, ettei vallinnanvapaus käy heille.
 Entistä hallituskumppania  keskustaa kokoomuksen tuorein linjaus nyppii. Puolueet ovat taittaneet peistä nimenomaan valinnanvapaudesta ja maakuntamallista.
 Tilanne kääntyi sinänsä nurinkuriseksi, koska keskustalaiset suuttuivat kokoomuslaisille siitä, että entinen hallituskumppani hylkäsi oman tavoitteensa.
 Entinen perhe- ja peruspalveluministeri  Juha Rehula  (kesk.) kysyi Twitterissä, onko valinnanvapaus nyt todella ”haudattu ikijäähän” ja miksi siitä riideltiin lähes neljä vuotta hallituksessa.
 – Ne sadat ja tuhannet tunnit? Rehula kysyi ja viittasi pitkiin neuvotteluihin mallien yhteensovittamisesta.
 Kokoomuksen puoluesihteeri  Janne Pesonen  puolestaan vetosi hallituksen eroon.
 – Ei se nyt enää uutiskynnystä ylitä, että osana hallitussopua rakenneltu paketti katui. Sen mukana kaatuivat maakunnat ja valmisteltu valinnanvapaus. Kumpaakaan ei tule. Nyt uusilla ideoilla eteenpäin, Pesonen kirjoitti.
 Mielenkiintoista oli myös huomata, että keskustan puheenjohtaja Juha Sipilä ei enää Ylen tentissä sysännyt vastuuta soten kaatumisesta eduskunnalle ja sosialidemokraattien  Krista Kiurun  johtamalle sosiaali- ja terveysvaliokunnalle.
 Syyttävä sormi osoitti kohti kokoomuksen ajamaa valinnanvapautta, kun hän selitti keskustan mallia.
 – Otetaan vähän valinnanvapautta pois, joka kävi kolmella sakkokierroksella perustuslakivaliokunnassa ja laitetaan perustaa kuntoon, Sipilä kommentoi.
 Sinänsä ei ole ihme, että keskusta on hylännyt omassa mallissaan valinnanvapauden. Sitä se on vastustanut hallituksen neuvotteluissa pitkin hallituskautta. Maakuntamallista puolue pitää kuitenkin kiinni.
 Kokoomuksen  ennalta-arvattavampi liike sen sijaan liittyy maakuntien hylkäämiseen sote-palveluiden järjestämisessä.
 Samalla kokoomus jättäisi suuren hallintoremontin tekemättä, sillä puolue uskoo kuntien vapaaehtoisuuteen leveämpien hartioiden hankkimisessa. Kuntayhtymien pitäisi jatkossa huolehtia palveluista.
 Paitsi että tämä on puolueen linjan mukainen päätös, se on samalla vaalitaktinen liike. Kokoomus asemoituu yksin kuntien ja varsinkin kaupunkien itsehallinnon puolustajaksi, sillä muut puolueet ajavat sosiaali- ja terveyspalveluihin jonkinlaista uutta hallinnon tasoa.
 Tämä linjaus on kokoomukselle tärkeä varsinkin Etelä-Suomen isoissa kaupungeissa, joista puolue on perinteisesti saanut suurimman kannatuksen.
 Jonoja puolue puolestaan lyhentäisi entistä tiukemman hoitotakuun avulla.
 "Lähtökohta on kaikkea muuta kuin ideaali, jos hallituksen ero on myönteinen asia hallituspuolueen kannatukselle."  Hannu Tikkala
 Suurin kysymys  kuitenkin on se, miten hallituksen hajoaminen ja uudet sote-mallit vaikuttavat entisten hallituspuolueiden kannatukseen.
 Lähtökohdat eivät ainakaan ole helpot. Keskustan ja kokoomuksen kannatukset makaavat historiallisesti matalalla tasolla.
 Keskustan kannatus Ylen tuoreimmassa mittauksessa oli 14,1 prosenttia, joka on ollut yhtä matalalla viimeksi loppuvuodesta 2011. Kokoomuksen kannatus puolestaan laski 16,2 prosenttiin ja yhtä heikkoa tulosta saa hakea muutaman vuoden takaa.
 Erikoista tilannetta alleviivaa se, että etenkin  keskustalaisissa piireissä hallituksen eroamista  on pidetty hyvänä uutisena. Lähtökohta on kaikkea muuta kuin ideaali, jos hallituksen ero on myönteinen asia hallituspuolueen kannatukselle.
 Eikä tilannetta paranna se, että hallitus on käyttänyt 200 miljoonaa euroa sote-mallin, jota hallituspuolueet eivät enää itse kannattavan.
 Hallituspuolueet kokoomus ja keskusta pyrkivät kuitenkin nyt vakuuttamaan omat äänestäjät palaamalla omien malliensa pariin.
 Lue lisää:
 Kokoomus esittää sote-uudistuksen jatkamista kuntapohjalta: "On tärkeää torjua maakuntavero"
 Keskusta uusi sote-malli nojaa edelleen maakuntiin

Analyysi: Keskusta hermostui, kun kokoomus hylkäsi pyhän lehmänsä – sote aloitti vaalipuheet


Summary: Asiantuntija pysäyttäisi synkän kehityksen lisäämällä psykoterapeutteja perusterveydenhuoltoon.

Tästä on kyse Mielenterveysongelmien lisääntyminen näkyy selvänä kasvuna Kelan sairauslomatilastoissa Asiantuntijat ennustavat, että mahdollisesti jo kahden vuoden kuluttua mielenterveyden häiriöt voivat olla yleisin syy suomalaisten pitkiin sairauslomiin. Tuki- ja liikuntaelinsairaudet pitävät vielä ykköspaikkaa valtakunnallisissa sairauslomatilastoissa.
 Lappeenrannassa päiväkotien ja koulujen henkilökunta on ollut tiukoilla viime vuodet. Tästä kertovat henkilökunnan sairauslomatilastot.
 Olemme aiemmin kertoneet alakoulun  opettajasta, joka uupui  ja jäi sen vuoksi sairauslomalle. Toinen aiemmin julkaistu juttu kertoo lastentarhanopettajasta, joka  ei enää aio palata töihin päiväkotiin . Lastentarhanopettaja koki, että joutui olosuhteiden pakosta tinkimään liikaa omasta työmoraalistaan.
 Mielenterveysperusteiset sairauslomat ovat kasvaneet parin viime vuoden aikana Lappeenrannassa juuri varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen puolella. Nyt sama kehitys näkyy koko henkilöstön sairauslomissa.
 Lappeenrannassa työntekijöiden sairauslomien kehitys on oiva esimerkki siitä, miten suomalaiset työikäiset tällä hetkellä sairastavat. Eikä Lappeenranta ole tämän ongelman kanssa yksin, sillä mielenterveyden häiriöt ovat yhä useamman suomalaisen työikäisen sairauspoissaolon syynä.
 Koko Suomessa voimakkaassa kasvussa ovat etenkin masennus- sekä ahdistuneisuushäiriöt. Myös univaikeudet ovat lisääntyneet.
 Tuoreimmissa vuoden 2018 tilastoissa suurin syy henkilöstön sairauslomiin Lappeenrannassa olivat mielenterveyden häiriöt, kun aiemmin yleisin peruste sairauslomille on ollut tuki- ja liikuntaelinten sairaudet. Asiantuntijat uskovat, että sama muutos voi tapahtua koko Suomessa.
 – Jos sama trendi jatkuu, niin parin vuoden kuluttua mielenterveyden häiriöt ohittavat tilastoissa tuki- ja liikuntaelinten sairaudet, sanoo Kelan tutkimustiimin päällikkö  Jenni Blomgren .
 Kela tilastoi suomalaisten sairauslomia, jotka ovat kestäneet yli 10 päivää, ja joista on maksettu sairauspäivärahaa.
 Aiemmin Lappeenrannassa ovat kasvaneet kasvatus- ja opetustoimen mielenterveysongelmista johtuneet sairauslomat. Nyt sama näkyy myös esimerkiksi teknisellä puolella.  Mikko Savolainen / Yle
 Mielenterveys kohtelee samoin johtajaa ja työntekijää
 Tällä hetkellä Suomessa ylipäänsä kaikki sairauspoissaolot ovat kasvussa. Kasvu on tyypillistä ajalle, kun maassa vallitsee hyvä taloustilanne.
 Syitä siihen on kaksi: silloin uskalletaan sairastaa ja toisaalta työmarkkinat myös vetävät töihin sellaisia ihmisiä, joiden terveys on heikommassa kunnossa.
 Kelan tutkimustiimin päällikkö Jenni Blomgren selittää, että esimerkiksi työttömyys kuormittaa mielenterveyttä ja tämä voi näkyä työntekijän sairauspoissaoloissa työllistymisen jälkeen.
 Yleisesti terveydentila korreloi työntekijän aseman kanssa niin, että ylemmät toimihenkilöt ovat parhaimmassa asemassa. Mielenterveysongelmat tekevät tähän kuitenkin poikkeuksen.
 – Esimerkiksi tuki- ja liikuntaelin sairauksia on enemmän työntekijäammateissa kuin valkokaulusammateissa. Mielenterveyden heikkeneminen taas kohtelee ammattiryhmiä tasaisemmin ja erot ovat hyvin pieniä, jos niitä on lainkaan, sanoo Blomgren.
 Eroja tulee ennemminkin miesten ja naisten välille, sillä naisilla on mielenterveysperusteisia sairauspoissaoloja miehiä enemmän. Tähän eroavaisuuteen ei Jenni Blomgrenilla ole tutkittua selitystä.
 "Työntekijät ovat ristipaineessa"
 Lappeenrannassa teknisellä puolella työskentelevien ihmisten mielenterveysperusteiset sairauslomat ovat kahdessa vuodessa yli seitsenkertaistuneet.
 Lappeenrannan kaupungin elinvoiman ja kaupunkikehityksen toimialajohtaja  Pasi Leimi  uskoo, että tähän on johtanut kaupungin tiukka taloudenpito.
 – Mehän säästämme koko ajan. Tunnolliset työntekijät haluaisivat tehdä työnsä paremmin, mihin meillä on varaa. Samoin asiakkaat haluaisivat, että työt tehtäisiin paremmin. Työntekijät ovat ristipaineessa ja se uuvuttaa, sanoo Lappeenrannan kaupungin elinvoiman ja kaupunkikehityksen toimialajohtaja Pasi Leimi.
 Jenni Blomgren on Kelan tutkimustiimin päällikkö. Hän seuraa työssään, miten suomalaiset työikäiset sairastavat.
 Muutos mielenterveyden häiriöiden lisääntymisestä näkyi selvästi jo vuonna 2017, eikä kasvu ole pysähtynyt.
 Blomgren selittää mielenterveyden häiriöiden lisääntymistä juuri työelämän muutoksella.
 – Jos ennen ihmisillä oli selkeämmät työtehtävät ja selkeästi määritellyt työt, niin nyt vaaditaan muun muassa oma-aloitteisuutta ja monipuolista tietotaitoa. Samalla resurssit pienenevät. Siinä mielessä en yhtään ihmettele tätä kehitystä.
 Kristian Wahlbeckin mukaan masennuksen takia työkyvyttömyyseläkkeelle jääneistä ihmisistä vain pieni osa on saanut riittävää hoitoa. Lääkehoidon oheen hän peräänkuuluttaa psykoterapiaa.  Pixabay
 Lääkkeeksi psykoterapiaa
 Moni asiantuntija listaa kasvaneiden mielenterveyspoissaolojen selitykseksi myös yleisen asenneilmapiirin, joka on muuttunut sallivammaksi. Ongelmista uskalletaan puhua ja niihin osataan myös hakea apua, uskoo Suomen mielenterveysseuran kehitysjohtaja  Kristian Wahlbeck .
 Hän nostaa keskustelussa nopeasti esiin mielenterveysongelmien kasvusta seuraavat suuret yhteiskunnalliset seuraukset. Suurin osa työkyvyttömyyseläkkeistä maksetaan Suomessa mielenterveyden häiriöiden vuoksi. Eläketurvakeskuksen mukaan  masennus on suurin yksittäinen syy  työkyvyttömyyseläkkeelle siirtymiseen. Vuonna 2017 masennuksen takia jäi eläkkeelle päivittäin noin yhdeksän henkilöä.
 Wahlbeckin mukaan tilanne olisi muutettavissa niin, että potilaat saisivat asianmukaista hoitoa. Tämä ei läheskään aina toteudu.
 – Kun on tutkittu masennuksen takia työkyvyttömyyseläkkeelle jääneitä ihmisiä, on selvinnyt, että heistä vain kymmenen prosenttia on saanut riittävää hoitoa, sanoo Wahlbeck.
 Kristian Wahlbeckin mukaan tilanne ratkeaisi varhaisella psykoterapialla. Siitä on perusterveydenhuollossa huutava pula.
 – Keskusteluhoito olisi esimerkiksi lievässä masennuksessa ensisijainen hoitomuoto. Perusterveydenhuollossa sitä vaan ei ole riittävästi tarjolla. Terveyskeskuslääkäreiden pitäisi pystyä ohjaamaan ihminen yhtä helposti keskusteluhoitoon kuin kirjoittaa lääkeresepti.
 Käypä hoito hoitosuosituksen  mukaan depression akuutissa vaiheessa tehokkaita hoitomuotoja ovat masennuslääkkeet ja vaikuttaviksi osoitetut terapiat. Tehokkainta hoito on silloin, kun niitä käytetään yhtä aikaa.
 Alle 22-vuotiaiden nuorten lievissä ja keskivaikeissa masennustiloissa suositeltavimpia ovat psykoterapeuttiset hoitomuodot. Lääkehoitoa suositellaan vasta, jos keskusteluterapia ei ole auttanut potilasta kuukauden kokeilun jälkeen.

Hälyyttävä signaali työelämästä: mielenterveyshäiriöt ovat jo suurin peruste jäädä työkyvyttömyyseläkkeelle


Yhdysvalloissa 57-vuotias mies on myöntänyt syyllisyytensä pommipakettien lähettämiseen tunnetuille demokraattipoliitikoille. Presidentti Donald Trumpia näkyvästi tukenut mies pidätettiin Floridassa viime lokakuussa. Hän voi saada rikoksistaan elinkautisen vankeustuomion.
 Muun muassa entiselle presidentille Barack Obamalle ja demokraattien entiselle presidenttiehdokkaalle Hillary Clintonille lähetetyt pommipaketit kiristivät ilmapiiriä Yhdysvalloissa marraskuun välivaalien alla.
 Mies pyysi torstaina tekojaan anteeksi oikeuden edessä New Yorkissa. Hän myönsi rakentaneensa kotitekoiset pommit muun muassa muovimutkista, ilotulitteista ja lasinsirpaleista. Yksikään 16 pommipaketista ei räjähtänyt. Valtaosa paketeista ei ehtinyt perille.
 Miehelle on määrä antaa rangaistus syyskuussa.

Yhdysvalloissa demokraattipoliitikoille pommipaketteja lähettänyt mies myönsi syyllisyytensä


Ainakin 44 ihmistä kuoli ja 90 loukkaantui kemikaalitehtaan räjähdyksessä Kiinan Yangchengissä torstaina, kertoo uutistoimisto AFP.
 Räjähdys oli niin voimakas, että se aiheutti lievän, 2,2 magnitudin maanjäristyksen. Läheinen tehdas sortui maan tasalle ja lähistöllä sijaitsevien kotien ja koulun ikkunat menivät rikki.
 BBC :n mukaan räjähdys johtui lannoitetta valmistavassa tehtaassa syttyneestä tulipalosta. Yangcheng sijaitsee noin 300 kilometriä Shanghaista pohjoiseen.
 Teollisuusonnettomuudet ovat Kiinassa yleisiä. Vuonna 2015 ainakin 165 ihmistä kuoli kemikaaliräjähdyksessä Tianjinin satamakaupungissa.

Yli 40 ihmistä kuoli lannoitetehtaan räjähdyksessä Kiinassa


Summary: Toiseksi eniten ehdokkuuksia on saanut Hölmö nuori sydän.

Kotimaisen elokuvan Jussi-palkinnot jaetaan tänään.  Teppo Airaksisen  ohjaama Juice on ehdolla kahdeksan Jussin voittajaksi ja  Selma Vilhusen  ohjaama Hölmö nuori sydän tavoittelee kuutta palkintoa.
 Miespääosan Jussia havittelevat  Hannu-Pekka Björkman  elokuvasta Ihmisen osa,  Heikki Kinnunen  elokuvasta Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja ja  Janne Puustinen  elokuvasta A Moment in the Reeds.
 Naispääosan ehdokkaat ovat  Oona Airola  elokuvasta Oma maa,  Laura Birn  elokuvasta Tyhjiö ja  Iida-Maria Heinonen  elokuvasta Juice.
 Miessivuosan palkintoa tavoittelevat puolestaan  Antti Tuomas Heikkinen  (Juice),  Boodi Kabbani  (A Moment in the Reeds) sekä  Paavo Kinnunen  (Suomen hauskin mies). Naissivuosan Jussin saajaksi ovat ehdolla  Satu Tuuli Karhu  (Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja),  Ria Kataja  (Ihmisen osa) ja  Pihla Penttinen  (Pieniä suuria valheita).
 Suomalainen Jussi-elokuvapalkinto on jaettu vuodesta 1944. Tunnustukset myönnetään 16:ssa eri luokassa.
 Kotimaista elokuvaa käytiin katsomassa elokuvateattereissa viime vuonna yli 1,9 miljoonaa kertaa.

Kotimaisen elokuvan Jussi-palkinnot jaetaan - Juice ehdolla kahdeksan patsaan saajaksi


Somerolla sattui torstaina illalla seitsemän aikaan lento-onnettomuus, Lounais-Suomen poliisilaitos kertoo tiedotteessaan.
 Ultrakevyen lentokoneen ohjaajan pakkolaskuyritys pellolle Somerniemen Sirrontiellä päättyi lopulta ennen peltoa omakotitalon pihapiirissä olleiden puiden latvojen kautta hevosaitaukseen.
 Kaksipaikkaisen koneen lentäjä loukkaantui tilanteessa lievästi. Ensihoitoyksikkö kuljetti ohjaajan sairaalaan tarkastusta varten. Koneessa ei ollut matkustajaa.
 Poliisin mukaan kannuspyöräkone oli suksivarustuksessa, ja se oli siirtolennolla Lahti-Vesivehmaan lentokentältä Saloon Kiikalan lentokentälle. Matkan aikana sää muuttui äkisti ja lentokone joutui sumuun, minkä vuoksi lentäjä päätti tehdä pakkolaskun.

Ultrakevyen lentokoneen pakkolasku päättyi puunlatvojen kautta hevosaitaukseen Somerolla


Summary: Uuden-Seelannin poliisi kertoo vierailleensa terrori-iskuista syytetyn ampujan kotona vuonna 2017.

Poliisi haastatteli miestä ja suoritti turvallisuustarkastuksen tämän kotona ennen aseluvan myöntämistä.
 Mies sai aseluvan kuukautta myöhemmin ja osti tämän jälkeen useita aseita, joita hänen syytetään käyttäneen tuhoisissa moskeijaiskuissa viikko sitten. Iskuissa kuoli 50 ihmistä, loukkaantuneita oli saman verran.
 Poliisi haastatteli ennen aseluvan myöntämistä myös kahta uusiseelantilaista henkilöä, jotka mies oli nimennyt suosittelijoikseen.
 28-vuotias australialaismies on saanut iskuista murhasyytteen.
 Lue myös:
 Uuden-Seelannin poliisi teki virheen: syytti moskeijaterroristia elossa olevan naisen murhasta
 Uusi-Seelanti kieltää puoliautomaattiaseet – laki tulossa voimaan jo huhtikuun alussa
 Christchurchin joukkoampumisen uhriluku nousi 50:een – kahdella Christchurchissa pidätetyllä ei yhteyttä joukkoampumisiin

Poliisi haastatteli Christchurchin iskuista syytettyä ennen aseluvan myöntämistä


Summary: Pääministeri May oli tyytyväinen saamaansa lisäaikaan, vaikkei se ollut hänen alkuperäisen pyyntönsä mukainen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Euroopan johtajat kokoustivat Brysselissä Eurooppa-neuvoston ensimmäisenä päivänä aiottua pidempään – eivätkä silti päässeet puimaan ohjelmassa alunperin ollutta Kiinan ja EU:n suhdetta lainkaan. Huomion kaappasi brexit.
 Yli puolen yön Suomen aikaa venyneissä neuvotteluissa päätettiin lopulta luvata antaa Britannian EU-erolle lisää aikaa toukouun 22. päivään saakka. Ehtona on, että brittiparlamentti hyväksyy EU-erosopimuksen ensi viikolla.
 Jos käy niin, ettei brexit-sopimus saa brittiparlamentin hyväksyntää myöskään ensi viikolla, saa Britannia lisäaikaa huhtikuun 12. päivään saakka. Siihen mennessä Britannian on myös kerrottava, miten se aikoo EU-eron suhteen menetellä.
 Sipilä: Hyvä ratkaisu
 Britannian pääministeri  Theresa May  asteli Brysseliin vaikean vaatimuksen kanssa ja viipyi EU-johtajien kuultavana pitkään eli ainakin puolentoista tunnin ajan.
 Brittipääministeri oli tyytyväinen saamaansa lisäaikaan ja sanoi, että brittiparlamentilla on nyt selvät vaihtoehdot etenemisen suhteen.
 – Toivon, että voimme päästä yksimielisyyteen siitä, että päätöksen teon hetki on edessämme nyt.
 Myös Suomen pääministeri  Juha Sipilä  piti ratkaisua Britannian EU-eron lykkäämisestä hyvänä, sillä sopimukseton ero ei hänen mukaansa ole Britannian eikä muiden EU-maiden edun mukaista.
 – Kannatti keskustella, koska tuo ratkaisu syntyi tuossa keskustelun aikana.
 Sipilän mukaan keskusteluiden tuloksena syntynyt ratkaisu erosi pohjapaperista.
 – Haluamme, että päätös pysyy Britannialla, koska se on Britannian päätös lähteä EU:sta.
 Kokouspöydällä useita vaihtoehtoja
 Eurooppa-neuvosto ehti keskusteluista tihkuneiden tietojen mukaan käydä läpi useampia vaihtoehtoja.
 Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  ehdotti, että brittien EU-eron päivämäärä olisikin 7. toukokuuta. Lopulta Eurooppa-neuvosto kuitenkin palasi takaisin vaihtoehtoon, jota komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  oli tarjonnut Maylle alunperin.
 EU:n kannalta Mayn pyytämä jatkoaika, 30. kesäkuuta saakka oli ongelma, minkä Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja  Donald Tusk  kertoi jo keskiviikkona.

EU suostui antamaan Maylle lisäaikaa – lykkäys kaksi viikkoa tai pari kuukautta


Summary: Osa aasialaisista käy tuulettamassa keuhkojaan ulkomailla. Valtaosalla ei ole muuta vaihtoehtoa kuin kärsiä.

Aasian ilmansaasteet ovat synnyttäneet uudenlaista pakolaisuutta. Moni lähtee kotikaupungistaan välillä maaseudulle tai ulkomaille saadakseen hengittää raikasta ilmaa.
 Kiinan suurin verkkomatkatoimisto Ctrip arvioi vuonna 2016, että jopa miljoona suurkaupungin asukasta pakenee savusumua ulkomaille.
 Suosittuja keuhkojenpuhdistuskohteita ovat muun muassa Japani, Australia ja Uusi-Seelanti. Matkatoimiston mukaan jotkut suuntaavat jopa Etelämantereelle.
 Kun Pekingin saasteet ovat pahimmillaan, osa asukkaista pakenee maaseudulle tai ulkomaille. EPA-EFE/WU HONG
 Ne, jotka eivät voi lähteä muualle, turvautuvat hengitysmaski tai pysyttelevät sisällä. Etelä-Koreassa jopa koirille on tarjolla maskeja.
 Incheonin kaupungissa Etelä-Koreassa asuva  Cho Eun-hye  kertoi ostaneensa juuri hengityssuojaimen puolitoistavuotiaalle Hari-koiralleen.
 – Se on epämukava, mutta sen kanssa meidän on opittava elämään, Cho totesi uutistoimisto Reutersille.
 Sveitsiläistä ilmaa purkista
 Mitä pahemmaksi savusumu on mennyt, sitä mielikuvituksellisempia keinoja tilanteen helpottamiseksi on keksitty. Samalla on syntynyt uudenlaisia yrityksiä.
 Monessa paikassa on myynnissä purkitettua ilmaa Kanadasta, Australiasta ja Sveitsistä. Kiinassa kaupataan teetä, jonka luvataan puhdistavan keuhkot.
 Kiinalainen liikemies Chen Guangbiao esittelee purkitettua ilmaa, jota hänen tehtaassaan valmistetaan. Mark Wong/EPA
 Mongoliassa voi napata koktailin, jossa on purkista suihkutettua happea mehun päällä. Yhden koktailin luvataan vastaavan kolmen tunnin kävelyä raikkaassa metsäilmassa, mutta mitään todisteita asiasta ei ole.
 Etelä-Koreassa uskotaan, että rasvainen sianliha puhdistaa keuhkoja. Siksi siellä alkavat grillit käydä kuumina niinä päivinä, kun ilmanlaatu on erityisen huono.
 Kenellä on varaa raikkaaseen ilmaan?
 Delhiläisellä  Ramavtar Singhillä  ei ole varaa ostaa hengitysmaskia. Savusumun äityessä oikein pahaksi hän asettaa rievun suunsa eteen työssään riksakuskina.
 Singh ei pääse saasteita pakoon ikinä. Monen muun köyhän tavoin hän työskentelee, syö ja nukkuu kadulla.
 – Työskentelen päivittäin kuudesta kahdeksan tuntia. Lapseni syövät ja nukkuvat ulkona suurimman osan ajasta, Singh kertoo uutistoimisto AFP:lle.
 Pilvenpiirtäjät ovat jääneet savusumuverhon taakse Mumbaissa Intiassa.  EPA/Divyakant Solanki
 Puhtaan ilman hengittäminen edes hetkittäin on aasialaisessa suurkaupungissa mahdollista vain hyväosaisille.
 Ulkomaanmatkojen lisäksi voi mennä piipahtamaan vehreisiin puutarharavintoloihin, joiden ilma on puhdistettua. Ateria tuollaisessa ravintolassa Delhissä voi maksaa saman verran kuin riksakuski Singin kahden kuukauden palkka.
 Vettä suihkuttavat kopterit eivät nähneet lentää saasteiden takia
 Aasian ja Tyynenmeren alueella 92 prosenttia ihmisistä hengittää ilmaa, joka on merkittävä terveysriski. Asia käy ilmi Maailman terveysjärjestön WHO:n tilastoista.
 Kansalaisten suuttumuksen kasvaessa viranomaiset ovat yrittäneet keksiä keinoja ilmansaasteiden hillitsemiseksi. Monissa kaupungeissa savusumua on yritetty hälventää veden avulla.
 Esimerkiksi Bangkokissa viranomaiset yrittivät tammikuussa saada sankan savusumun kuriin vettä suihkuttavilla lennokeilla ja pilvien räjäyttämisellä.
 Drooni suihkuttaa vettä Bangkokissa savusumua hillitäkseen. EPA-EFE/Narong Sangnak
 Maailman saastunein pääkaupunki Delhi puolestaan yritti vuonna 2017 panna helikopterit suihkuttamaan vettä ilmasta käsin. Kopterit eivät kuitenkaan voineet lentää sankan savusumun takia.
 Monin paikoin on käännytty myös erilaisten ilmanpuhdistimien puoleen. Esimerkiksi Hongkongissa on asennettu ilmanpuhdistuskoneisto vajaan neljän kilometrin pituiseen maantietunneliin.
 Myös Delhi on kertonut ottavansa käyttöön ilmanpuhdistimia isoissa risteyksissä ja bussien katoilla.
 Voisiko Suomi jotenkin auttaa aasialaisia kaupunkeja sekä niiden asukkaita ponnisteluissa ilman saasteita vastaan? Keskustelu aiheesta on auki kello 18:aan saakka.
 Lue myös:
 Reuters: Intialta valtava rahasumma ilmansaasteiden estämiseen ja sähköautoiluun
 YK: Saasteet ja luonnon tuhoutuminen aiheuttavat miljoonia kuolemantapauksia

Purkitettua ilmaa ja keuhkoja puhdistavaa teetä – aasialaiset yrittävät selvitä savusumun keskellä


Summary: Suurin osa kuolleista on naisia ja lapsia.

Ainakin 50 ihmistä on saanut surmansa lautan upottua Tigris-joella Irakissa. 28 ihmistä on kateissa. Lautalla oli eri arvioiden mukaan 80–100 matkustajaa.
 Viranomaislähteiden mukaan matkustajia kuljettanut lautta oli liian täynnä ja upposi. Turma sattui lähellä Mosulia torstaina päivällä.
 Suurin osa kuolleista oli uimataidottomia naisia ja lapsia, kertoi Mosulin turvallisuusviranomainen Reutersille. Ihmiset olivat kokoontuneet lautalle juhlimaan kurdien uuttavuotta ja kevään saapumista.

Ainakin 50 kuoli lauttaonnettomuudessa Irakissa


Summary: Runsaan taideopintoapurahan kohdistaminen pelkästään pohjoiseen pikkukuntaan on harvinaista.

Taide- ja kulttuurikoulutus ja -tutkimus

Vantaalla asuvan  Mauno Pudaksen  haave on jo pitkään ollut auttaa kolarilaisia taiteellisesti lahjakkaita ja vähävaraisia nuoria eteenpäin opiskeluissaan. Hän itse ei vielä nuorena saanut opiskella taidealaa, vaan päätyi palkkatöihin.
 – Ympäristö ei ollut hyvin taidemyönteinen Kolarissa 1950-luvulla, muistelee lapsuutensa Lapissa viettänyt laulupedagogi Mauno Pudas.
 Hän oli jo lapsena taitava kuvataiteissa ja musiikissa, mutta esimerkiksi Suomen taideakatemian ovi tuntui mahdottomalta aukaista vähävaraiselle.
 Viime syksynä Pudas perusti säätiön, joka jakaa nyt ensimmäistä kertaa 14 000 euroa kolarilaiselle taideopintoja suunnittelevalle nuorelle alan opintoihin. Kaksivuotista apurahaa on aikaa hakea 25. maaliskuuta saakka.
 – Olen nähnyt lahjakkuuksia, jotka sortuvat usein rahan puutteseen, Mauno Pudas sanoo.
 Pudas itse suoritti lauluopintoja vasta aikuisena Sibelius-akatemiassa 1970- ja 1990-luvuilla. Hän sai opinnoistaan laulupedagogin pätevyyden. Varsinainen palkkatyö hänellä on ollut muun kuin taiteen parissa.
 "Mahtava avaus"
 Pelkästään kolarilaisia nuoria taitelijalupauksia tukeva säätiö on harvinainen Suomessa.
 – Ei ole tyypillistä, että varat kohdistetaan pieneen lappilaiseen kuntaan, toteaa Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunnan toimitusjohtaja  Liisa Suvikumpu .
 Mauno Pudas-säätiön pääoma on 200 000 euroa ja se karttuu tulevaisuudessa lisää perustajansa saamilla vuokratuloilla. Pudas aikoo jakaa jatkossakin apurahaa kolarilaisille taitelijanaluille.
 Haasteena voi olla löytää sopivia apurahan kohteita vain noin neljäntuhannen asukkaan kunnasta, Liisa Suvikumpu pohtii. Hän kiittelee erityisesti sitä, että nuorten tekemä luova työ saa säätiön kautta arvostusta.
 – Mahtava avaus, Suvikumpu toteaa.
 Korjaus 21.3.2019 klo 19.09: Korjattu, että apurahaa voi hakea 25.3. asti. Aiemmin jutussa luki, että päivä olisi 26.3.

Mauno Pudas pääsi vasta aikuisena taideopiskelijaksi – jakaa nyt 14 000 euroa pikkupaikkakunnan lahjakkaalle nuorelle


Summary: Sveitsissä tutkittiin, vaikuttavatko ääniaallot kypsyvään juustoon ja onko musiikin eri lajeilla erilainen vaikutus.

Jos kuuntelisit samaa hip hop -kappaletta puoli vuotta ympäri vuorokauden, kuinka pian menisivät hermot? Kypsyvässä juustossa hip hopin ääniaallot ovat oivallinen maustaja, näyttää  sveitsiläinen tutkimus .
 Bernin taideyliopiston tutkimuksessa annettiin musiikin soida kellarissa kypsyneille juustokiekoille kuuden kuukauden ajan. Juusto oli totta kai emmentalia, Bernin kantonissa sijaitsevan Emmentalin laakson nimikkojuustoa, jota on valmistettu siellä ainakin 800 vuotta.
 Kukin kymmenkiloisista kiekoista oli omassa puulaatikossaan, jossa ääniaallot suunnattiin erityislaitteella täsmälleen juustoon.
 Musiikkityyleiksi valittiin klassinen, rock, elektroninen, tekno ja hip hop:
 Mozart:  Yön kuningattaren aaria  oopperasta  Taikahuilu Led Zeppelin:  Stairway to Heaven Yello:  Monolith Vril:  UV A Tribe Called Quest:  Jazz (We've Got)
 Voit kuunnella kappaleet  tästä .
 Kolme muuta kiekkoa sai kuullakseen korkea-, keski- ja matalataajuista hurinaa, ja neljäs verrokkikiekko kypsyi kaikessa hiljaisuudessa.
 Mittaukset ja maistelu tuottivat saman tuloksen
 Bernin taideyliopistolla on tapana valita jokaisena lukuvuonna yksi paikallisten asukkaiden ehdottama tutkimusprojekti. Tällä kertaa valinta osui  Beat Wampflerin  ehdotukseen. Hän on päivisin eläinlääkäri mutta iltaisin innostunut juustomestari.
 Wampfler oli juustoja tehdessään päätellyt, että maun tuottaviin bakteereihin eivät vaikuta vain kosteus, lämpötila ja ravinteet, vaan myös äänet ja ultraäänet.
 Tieteellekään ajatus ei ole ventovieras, sillä ultraäänien on todettu vaikuttavan ainakin nesteisiin. Se on sonokemiaa.
 Näille musiikkia soitettiin: Streptococcus thermophilus, Lactobacillus helveticus ja Propionibacterium freudenreichii. Ne ovat emmentaljuuston valmistuksessa käytettyjä bakteereja.
 Juustojen kypsyttyä ruokateknologit totesivat  mittauksissaan  hip hop -juuston aromiltaan rikkaammaksi ja maultaan voimakkaammaksi kuin muut musiikkijuustot.
 Hip hop -juusto voitti myös sokkotestin, jonka paneelissa oli niin kokkeja ja kokkauskisojen voittajia kuin kisakaupungin Burgdorfin kaupunginjohtaja. Juustoa kiitettiin sekä tuoksultaan että maultaan "vahvan hedelmäiseksi ja selvästi muista poikkeavaksi".
 Bluesjuustokin kiinnostaa
 Tutkimus ei jää tähän, vaan seuraavaksi selvitetään, löytyykö juustoista myös rakenteellisia eroja.
 Wampfler haluaa myös tutkia, onko eri hip hop -lajeilla erilainen vaikutus juustoon. Näihin testeihin on määrä panna viidestä kymmeneen juustokiekkoa.
 Kaupallisiakin ajatuksia hänellä jo on, sillä ihmiset ovat kyselleet muun muassa blues- ja AC/DC-juustoja, hän kertoo uutistoimisto  AFP :lle.

Juustokellarissa soi musiikki – Hip hop teki juustosta tömäkkää, Mozart mietoa


Summary: Kouluruokailussa biojätteeseen alkoi päätyy eniten lasten herkkuruokia, eikä suinkaan vähiten suosittuja vaihtoehtoja.

Lappeenrannan kouluissa on huomattu herkkuruokien aiheuttavan erikoisen ilmiön. Biojäteastiat ovat alkaneet täyttyä poikkeuksellisen nopeasti, jos tarjolla on lasten lempiruokia.
 Lappeenrannassa koulujen ruokahuollosta vastaavan Saimaan tukipalvelujen ruokapalvelujohtaja  Elina Särmälä  kertoo, että lapset kilpailevat tai rohmuavat esimerkiksi lihapullia ja pannukakkua paljon enemmän kuin jaksavat syödä ja sitten heittävät niitä biojätteeseen.
 Särmälän mukaan yksi oppilas on saattanut ottaa kerralla jopa 78 lihapullaa.
 – Tämä on surullista, sillä haluamme tarjota lapsille herkkuruokia. Mutta jos se johtaa siihen, että ruokaa ahmitaan ja sitten heitetään roskikseen, niin meidän täytyy miettiä, voimmeko tarjota näitä ruokia niin usein, Särmälä sanoo.
 Ruokahävikki on lempiruokien päivinä selkeästi suurempi verrattuna päiviin, jolloin tarjolla on vähemmän suosittuja vaihtoehtoja.
 Liian paljon hyvää ruokaa
 Kimpisen koulussa 9.-luokkalaiset  Neo Kilpinen  ja  Veikka Kotoneva  nauttivat tiistaina lounaakseen kalakeittoa. Molemmille ruoka maistuu.
 – Makaronilaatikko on herkkuruokaa ja keitotkin ovat hyviä. Kalakeittoa inhoan, koska sitä on niin usein, kertoo Neo Kilpinen.
 Veikka Kotonevan mielestä kalakeitto on hyvää. Lempiruokia ovat makaronilaatikko ja kebab.
 – Pinaattikeitosta en tykkää.
 Kimpisen koulun yhdeksäsluokkalaiset Neo Kilpinen (vas.) ja Veikka Kotoneva söivät tänään kalakeittoa, vaikka Neo Kilpinen ei sen ylimmäksi ystäväksi tunnustautunutkaan.  Emma Pietarila/Yle
 Kotoneva tunnustaa, että hänellekin on joskus käynyt niin, että hyvää ruokaa on tullut otettua liikaa, eikä sitten olekaan jaksanut kaikkea syödä.
 – En haluaisi heittää ruokaa pois.
 Neo Kilpinen kertoo, että hän yleensä syö kaiken.
 – Mutta jos onkin sellaista ruokaa, joka ei olekaan hyvää, niin sitten saatan heittää pois. Harvoin niin tapahtuu.
 Ei rajoituksia
 Koulujen ruokahuollosta vastaavan Saimaan tukipalvelujen ruokapalvelujohtaja  Elina Särmälän  mukaan he eivät halua rajoittaa lapsilta ruoan määrää, eikä esimerkiksi kappalemääriä aiota määritellä jatkossakaan.
 – Lasten on saatava syödä niin paljon kuin he haluavat, kertoo Särmälä.
 Hän painottaa, että ruuasta ja sen ottamisesta on tärkeää keskustella lasten kanssa, jotta he oppivat arvioimaan ottamansa ja syömänsä ruuan määrän.
 – Mitä voimme tehdä? Valistaa, sanoo Särmälä.
 9.-luokkalaiset Neo Kilpinen ja Veikka Kotoneva kertovat, että heille on jo kotona painotettu, että ruokaa ei saisi heittää pois. Sitä neuvoa he yrittävät parhaansa mukaan koulussa noudattaa.
 Kalakeitto oli päivän lounaana Lappeenrannan kouluissa.  Emma Pietarila/Yle
 Biovaaka riensi apuun
 Lappeenrannan Kimpisen koulun 8.-luokkalaiset  Lisa Härkönen  ja  Annu Sopanen  ovat molemmat kalakeiton ystäviä.
 – Uuniperuna on parasta ja kanapasta myös. Uunimakkarasta en tykkää, kertoo Annu Sopanen.
 Lisa Härkösen lempiruoka on lapsesta alkaen ollut lempeä kanakeitto.
 – Makaronilaatikko ja kanapasta ovat myös hyviä, kertoo Lisa Härkönen.
 Toisinaan ruokaa on Lisa Härköseltä ja Annu Sopaseltakin päätynyt biojätteeseen, vaikka kummankaan mielestä se ei ole miellyttävä asia.
 – Lapsesta saakka on ollut selvää, että ruokaa pitää ottaa vain sen verran kuin jaksaa syödä, kertoo Annu Sopanen.
 Kahdeksasluokkalaiset Lisa Härkönen (vas.)ja Annu Sopanen kertovat biovaa'an vaikuttaneen, ettei ruokaa tule enää heitettyä niin paljon biojätteeseen.  Emma Pietarila/Yle
 Lappeenrannan keskustassa olevassa Kimpisen koulussa ja muutaman kilometrin päässä sijaitsevassa Pontuksen kouluissa on biojätteen määrää yritetty vähentää  erityisen biovaa'an avulla . Vaaka punnitsee lautaselle jääneen biojätteen määrän ja näyttää biojätteen määrän verrattuna muihin ruokailijoihin heti, kun oppilas tyhjentää ruokaa pois lautaseltaan.
 Vaa'alla on ollut toivottu vaikutus, ja se on vähentänyt biojätteen määrää.
 – Kyllä se ainakin minulla on vaikuttanut. Tulee syyllinen olo, jos vaaka näyttää liikaa, kertoo Annu Sopanen.
 Koululaisille tulee Wilmaan joka viikko tieto siitä, minkä verran biojätettä on edellisen viikon aikana koulussa tullut.
 – Minullekin tulee syyllinen olo, kun vaaka menee punaiselle. Biovaaka on minulle aiheuttanut sen, että yritän syödä kaiken pois, kertoo Lisa Härkönen.
 Biovaaka näyttää punaista, jos jätettä on liikaa.  Emma Pietarila/Yle
 Lisää kasvisruokaa
 Monipuolisuutta Lappeenrannan ja Imatran koulujen ruokalistoille on tulossa joka tapauksessa huhtikuun puolivälissä, kun toinen lounasvaihtoehto alkaa aina olla kasvisruoka.
 Saimaan tukipalvelujen ruokapalvelujohtaja Elina Särmälä kertoo, että kasvisruuan lisäämisellä vastataan ravitsemussuosituksiin. Samalla saadaan vähennettyä punaisen lihan käyttöä ja torjuttua ilmastonmuutosta.
 – Oppilaiden on todettu pitävän kasvisruuista, joiden resepteissä on vaikutteita eri puolilta maailmaa. Otamme näitä toiveita huomioon, Särmälä kertoo.
 Neo Kilpinen, Veikka Kotoneva, Lisa Härkönen ja Annu Sopanen pitävät kasvisruokamahdollisuutta oikein hyvänä lisänä.
 – On se ihan hyvä, kun se maistuu hyvältä, sanoo Veikka Kotoneva.
 – Oikein hyvä, kun ihminen pääsee kokeilemaan uusia ruokia ja näkee syömiskulttuurin myös niiden ihmisten näkökulmasta, jotka ovat syöneet kasvisruokaa ihan pienestä pitäen, pohtii Lisa Härkönen.
 Lue seuraavaksi:   Koulun hampurilaistarjoilu loppui lyhyeen – jäteastiat alkoivat täyttyä puolikkaista hampurilaisista
 Iso buffet-ravintola otti käyttöön erikoisen hinnoittelun – lautasilta ei nyt päädy ruokaa biojätteeseen ollenkaan

Herkkuruoka aiheutti ikävän ilmiön koulussa – nyt koulun on pakko miettiä herkkuruokien vähentämistä


Summary: USS Waspin sotatoimet toisessa maailmansodassa eivät kestäneet kauan, mutta olivat sitäkin kiihkeämpiä.

Yhdysvaltalaisen tutkimusalus Petrelin miehistö on löytänyt jo toisen uponneen lentotukialuksen Guadalcanalin saaren lähistöltä Tyynestämerestä.
 USS Wasp  makaa noin 4 000 metrin syvyydessä. Tammikuussa sama tutkimusalus löysi lentotukialus  USS Hornetin  samoilta vesiltä. Asiasta kertoo muiden muassa  CNN-uutiskanava .
 Wasp  osallistui kuuluisaan Salomonsaarten meritaisteluun 24.–25. elokuuta 1942 Japanin laivasto-osastoa vastaan. Salomonsaaret sijaitsevat Australian koillispuolella.
 Alus oli tuomassa jalkaväkijoukkoja vahvistamaan Guadalcanalin saarelle maihinnousua tekeviä Yhdysvaltain joukkoja, kun laivaan osui neljä japanilaisen sukellusveneen ampumaa torpedoa.
 Yksi räjähdyksistä tapahtui laivan polttoainetankissa ja laiva muuttui tulimereksi.
 Yhdysvaltalainen  CBS-uutiskanava  on haastatellut laivalla palvellutta, nyt 98-vuotiasta Jim Forresteria. Hän istuskeli tuolissa pahaa aavistamatta, kun torpedot iskivät.
 – Yhtä-äkkiä meihin osui torpedoja. Kuvittele, kuinka ne saavat sinut pomppaamaan ylös tuolista, hän kertoo.
 Koko miehistö määrättiin heti jättämään laiva.
 – Otin vain kiinni nenästäni ja sukukalleuksista ja...
 – Hyppäsitte Tyyneenmereen, kysyy haastattelija.
 – Kyllä, vastasi Forrester.
 Waspilla  oli turmahetkellä noin 2 000 miestä. Heistä 176 kuoli laivan upotessa. Laivan jäännökset ovat nyt hauta, ja tästä syystä tutkijat jättävät laivan rauhaan.
 Täydennystä Maltalle
 Ennen Guadalcanalin operaatiota  Wasp  osallistui sotatoimiin Välimerellä. Malta saari oli brittien tärkeä tukikohta, kun natsi-Saksa ja fasistien johtama Italia yrittivät valloittaa Pohjois-Afrikkaa.
 Lentotukialus USS Wasp. Arkivi / AOP
 Maltalta käsin toimivat brittien laivasto ja ilmavoimat yrittivät estää Saksan ja Italian laivoja viemästä täydennyksiä Afrikkaan. Erityisesti tarvetta oli lentokoneista.
 Wasp  määrättiin viemään Spitfire-hävittäjiä Maltalle. Operaatiolle annettiin koodinimi Calendar.
 48 hävittäjää tuotiinkin saarelle. Hävittäjien huollossa oli kuitenkin ongelmia ja akselivaltojen ilmahyökkäyksissä suurin osa koneista tuhottiin kentälle.
 Britannian pääministeri pyysi Yhdysvaltojen laivastoa tekemään "uuden piston Maltalle". ( Wasp  on suomeksi "ampiainen".)
 Waspin  määräys uusittiin. Seurasi operaatio Bowery, jossa tuotiin lisää Spitfire-koneita Välimerelle. Tämä kuljetus onnistui paremmin kuin ensimmäinen.
 Välimereltä  Wasp  komennettiin Tyynelle valtamerelle tukemaan Yhdysvaltain laivastoa taistelussa Japania vastaan.
 Toisessa maailmasodassa uponneiden laivojen etsimishanketta rahoittaa Microsoft-yhtiön perustajiin kuuluvan Paul Allenin säätiö.

Jo toinen uponnut lentotukialus löytyi Guadalcanalin läheltä


Summary: Perussuomalaisten ehdokas Arto Luukkanen hämmästelee tulkintaa, mutta poisti Facebook-sivuiltaan videon, jossa hän esiintyi suositun tubettajan kanssa.

Tubettaja  Roni Back  kokee, että hänet valjastettiin ilman suostumusta osaksi perussuomalaisten ehdokkaan  Arto Luukkasen  vaalikampanjaa. Kyse on siitä, että Luukkanen jakoi Facebook-sivullaan videota, jossa hän esiintyy Backin kanssa.
 Video oli kuvattu, kun Back oli vieraana Luukkasen toimittamassa keskusteluohjelmassa Alfa-tv:llä. Backin mukaan video oli tarkoitettu vain ohjelman jakson mainostamiseen sosiaalisessa mediassa.
 Video on poistettu Facebookista sen jälkeen, kun Backin avustajat olivat vaatineet sitä.
 – Se pöyristytti, että klippejä käytettiin tuolla tavalla. Piti olla vain ohjelmaa varten, mutta se olikin ihan muualla. Ihmiset eivät tajua, mikä valta sillä on, että käyttää tuollaista klippiä, Back sanoo.
 – Tuskin videota olisi muuten jaettu, ellei sillä olisi kalasteltu ihmisten hyväksyntää. Että tuo tuntee Ronin, ne on hyvissä väleissä.
 Arto Luukkanen hämmästelee videon jakamisesta noussutta arvostelua. Hän kertoo, että video oli ladattu Facebook-sivulle jo muutama kuukausi sitten, jolloin hän ei vielä ollut eduskuntavaaleissa ehdolla. Luukkanen toimii perussuomalaisten kaupunginvaltuutettuna Järvenpäässä.
 Hän korostaa, että kyseessä on epäpoliittinen video, jossa sanottiin, että koulunkäynti on tärkeää. Videolla Back esiintyy Luukkasen kanssa ja kehottaa muun muassa nuoria käymään koulua.
 Luukkanen sanoo, että video poistettiin heti, kun sitä oli eilen pyydetty.
 – Ihmisten toiveita pitää kunnioittaa, hän perustelee.
 Luukkanen kiistää, että Back olisi otettu osaksi hänen vaalikampanjaansa. Luukkanen sanoo ajattelutapaa "huimaksi jutuksi".
 – Sehän johtaisi siihen, että tulevan ehdokkaan pitäisi elää hermeettisessä pallossa, jossa ei joudu kenenkään kanssa tekemisiin. Minulla ei ole kristallipalloa, josta voin sanoa, että minusta tulee ehdokas, Luukkanen sanoo.
 Backin mukaan on yleistä, että hänen nimeään on käytetty "väärässä paikassa", mutta ensimmäistä kertaa hän koki tulleensa liitetyksi osaksi vaalikampanjointia. Back painottaa, ettei halua ottaa poliittista kantaa eikä esiintyä vaalikampanjassa.

Tubettaja Roni Back koki joutuneensa osaksi perussuomalaisen vaalikampanjaa: "Tästä ei ollut sovittu"


Summary: "Kuulostaa populismilta", sanoo metsänhoidon professori.

Istutetaan ensi kesänä kymmenen miljoonaa puuta lisää ja otetaan nuoret mukaan. Näin ehdotti keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  eilisessä Ylen vaalitentissä.
 Voit katsoa kohdan, jossa Sipilä puhuu ilmastonmuutoksesta, klikkaamalla ylläolevaa kuvaa.
 Metsien istutuksella kasvatettaisiin hiilinieluja, joka on välttämätöntä ilmastonmuutoksen ehkäisemisessä. Sipilä heitti keskustan ehdotuksen, kun  häntä tentattiin muun muassa hallituksen tavoitteesta  lisätä metsien hakkuita 80 miljoonaan kuutioon. Se ei tue tavoitetta lisätä hiilinieluja.
 Aikaskaala ja mittakaava ovat hieman hankalia  Markku Kanninen , professori
 Ilmastopaneelin jäsen, Helsingin yliopiston trooppisen metsänhoidon professori  Markku Kanninen  on Sipilän ehdotuksesta huvittunut.
 – Se kuulosti lähinnä populismilta. Onhan siinä oikeakin ajatus takana: hiilinieluja pitää kasvattaa ja on toki hienoa, jos nuoretkin saataisiin mukaan. Aikaskaala ja mittakaava ovat kuitenkin hieman hankalia, Kanninen naurahtaa.
 Suomessa puut kasvavat hitaasti, joten ensi kesänä istutettavien puiden hiilinieluvaikutus näkyisi vasta 30-50 vuoden kuluttua.
 Kanninen muistuttaa, että puolentoista asteen ilmastotavoite vaatii isoja muutoksia jo seuraavien kahdenkymmenen vuoden aikana.
 Nuoret ovat vaatineet  esimerkiksi ilmastomarsseillaan  päättäjiltä tekoja nyt. Esimerkiksi metsänhakkuiden lisäämisen aiheuttamaa vajetta ei siis istutuksilla nuortenkaan tekemänä korvata.
 Professori Markku Kanninen sanoo, ettei kymmenen miljoonaa puuta lisää ole kovin kummoinen määrä.  Jyrki Ojala / Yle
 Sipilän ehdottaman kesäurakan taimimäärä – 10 miljoonaa puuta – kuulostaa sekin Kannisesta kovin pieneltä. Suomessa istutetaan jo nyt vuosittain yli 100 miljoonaa puuta.
 – Se ei radikaalisti muuttaisi normaalia käytäntöä. Kymmenen miljoonan puun istuttaminen ei merkittävästi lisää metsänviljelyn pinta-aloja.
 Sinänsä metsien istuttamisella on maailmanlaajuisestikin merkitystä tulevaisuuden kannalta. Hiilineutraaliuden saavuttaminen globaalisti vuoden 2050 tienoilla vaatii, että taimia istutetaan sinne, missä metsää on hävitetty.
 Kanninen sanoo, että varmasti Suomessakin on isoja pinta-aloja esimerkiksi maataloudesta poistuvaa maata, jonne metsiä voitaisiin istuttaa.
 Metsähallitus palkkaa tänäkin kesänä pari sataa nuorta metsän istutuksiin.  Keijo Kallunki / Metsähallitus
 Pohjoisen nuoret eivät tyrmää Sipilän ehdotusta
 Pääministeri Sipilän ehdotus 10 miljoonan puun istuttamisesta voi kaupunkilaisesta kuulostaa yllättävältä, mutta maaseudulla metsänistutus on nuorille arkea ja hyvä kesätienesti.
 Muhoslainen  Santeri Rimpeläinen  on ollut kaverinsa kanssa kuusen ja männyn taimia istuttamassa useana kesänä. 17-vuotias Rimpiläinen pitääkin Sipilän ideaa hyvänä.
 Ilmastoasiaan hänellä ei ole sanottavaa, mutta taimien istuttamista ja metsässä liikkumista hän voi suositella kaikille nuorille.
 Samoilla linjoilla on rovaniemeläinen  Juri Kuisma , hänen mielestään pääministerin ehdotus on kannatettava, jos se tuo lisää töitä nuorille. Ylioppilaskirjoitusten parissa ahertava Kuisma aikoo hakea jo kolmatta kertaa kesätöihin Metsähallitukselle.
 Kuisma ja Rimpeläinen kiittelevät myös ansioita. Parhaimpina päivinä ehtii istuttaa tuhansia taimia ja tulot voivat nousta jopa pariin sataan euroon.
 – Istutus on mukavaa, siinä saa tehdä omaan tahtiin, saa olla ulkona ja on hienot vaara-maisemat, luettelee 18-vuotias Kuisma työn etuja.
 Jännitystäkin on, Kuisma on pari kertaa törmännyt kyykäärmeeseen.
 Satoja nuoria istuttamassa
 Satoja nuoria on joka kesä istuttamassa metsää niin yksityisten kuin Metsähallituksen metsissä. Metsähallitus istuttaa 20–30 miljoonaa tainta vuosittain ja työllistää tänä vuonna noin 200 nuorta etenkin pohjoisessa.
 Myös 4H-järjestön nuorten työllistämishankkeissa istutetaan metsää ja hoidetaan taimikkoa. Esimerkiksi järjestön metsätyökurssille Kempeleessä osallistui hiljattain 24 nuorta.
 — Nuoret ovat innostuneita, eikä heitä pienet säänvaihtelut haittaa, kertoo projektipäällikkö  Riikka Heikkilä  4H-järjestöstä.
 Metsänistutus on urakkatyötä. Heikkilän mukaan palkkaa maksetaan 15–20 senttiä taimelta. Kokemus kartuttaa tilipussia.
 Jutusta voi keskustella tänään keskiviikkona klo 22:een.

Sipilä ehdotti nuorille 10 miljoonan puun istuttamista ensi kesänä hiilinielujen kasvattamiseksi – Onko ehdotuksessa mitään järkeä?


Summary: AVI ja Vaasan kaupunki tekivät tarkastuksen Mehiläisen Mainiokoti Isolahteen tänään. Tarkastukseen johtivat omaisten yhteydenotot ja kaupungin oma valvonta.

Vaasassa sijaiseva Mehiläisen Mainiokoti Isolahti on tänään asetettu Aluehallintoviraston (AVI) valvonnan alaisuuteen.
 Vaasan kaupungin mukaan palvelukoti Mehiläisen Mainiokoti Isolahdessa on huomattu erittäin vakava tilanne.
 – Lääkehoidon toteuttamisessa on ollut puutteita. Tässä vaiheessa, kun selvittely on käynnistynyt ja tutkinta käynnistyy, en voi tarkemmin asiaa avata, sanoo Vaasan Koti- ja laitoshoidon tulosaluejohtaja  Leif Holmlund.
 Holmlundin mukaan kaupunki ja AVI ovat katsoneet puutteiden olevan niin vakavia, että Vaasan kaupunki tulee tekemään asiasta tutkintapyynnön poliisille.
 Lisäksi Vaasan kaupunki sijoittaa Mainiokoti Isolahteen perjantaista alkaen sairaanhoitajan varmistamaan lääkehoidon turvallisen toteuttamisen nyt käynnistyneen selvitystyön ajaksi.
 Omaisilta yhteydenottoja
 Leif Holmlund kertoo, että Mainiokoti Isolahden asukkaiden omaisilta on tullut kaupungille muutamia yhteydenottoja ja niiden sekä oman valvontansa perusteella kaupunki teki palvelukotiin yllätystarkastuksen ja toteutti myös oman selvitystyönsä asiasta
 Myös tänään torstaina AVI ja Vaasan kaupunki tekivät palvelukotiin ennalta ilmoittamattoman tarkastuskäynnin. Tämän käynnin perusteella Mainiokoti Isolahti asetettiin AVIn valvontaan ja kaupunki sijoittaa palvelukotiin sairaanhoitajan.
 – Se tehtiin meidän oman johtopäätöksemme perusteella. Haluamme turvata asiallinen ja tarkoituksenmukainen lääkehoito meidän ikäihmisillemme, Holmlund sanoo.
 Mehiläisen Mainiokoti Isolahti on ikäihmisille tarkoitettu tehostetun palveluasumisen yksikkö. Siellä asuu tällä hetkellä 54 Vaasan kaupungin palveluasumisen asiakasta ostopalvelun kautta. Palvelukodissa on sekä suomen että ruotsinkielinen yksikkö.
 – Yhteydenotot omaisiin on aloitettu välittömästi Mainiokoti Isolahden taholta, Holmlund kertoo.

Mehiläisen palvelukoti AVIn valvontaan Vaasassa – lääkehoidon toteuttamisessa todetut puutteet johtavat tutkintapyyntöön poliisille


Summary: Kiinan presidentti Xi Jinping allekirjoittaa Roomassa julistuksen Italian liittymisestä Uusi silkkitie -hankkeeseen.

Monet muistavat silkkitien reittinä, jonka kautta venetsialainen kauppias Marco Polo matkusti Kiinaan.
 Kohta silkkitie yltää taas Italiaan, kun Kiinan presidentti  Xi Jinping  ja Italian pääministeri  Giuseppe Conte  allekirjoittavat Kiinan ja Italian välisen julistuksen Uudesta silkkitiestä.
 Kyseessä on niin sanottu yhteisymmärryspöytäkirja, jolla Italia ilmaisee tukensa Kiinan suurhankkeelle ensimmäisenä läntisenä G7-teollisuusmaana.
 Uusi silkkitie tunnetaan englanniksi nimellä One Belt and One Road Initiative. Se on valtava, satojen miljardien suurusluokan infrastruktuuri- ja kauppahanke, jolla Kiina on sanonut edistävänsä kaupankäyntiä ja liikenneyhteyksiä Aasiassa, Euroopassa ja Afrikassa.
 Hanketta on kuitenkin kritisoitu siitä, että se on Kiinalle valtapoliittinen väline, jolla se edistää omia strategisia ja sotilaallisia tavoitteitaan.
 Perinteiset venetsialaiset gondolit odottavat uusia matkalaisia. Petri Burtsov / Yle
 Italian toimet herättävät epäluuloja EU:ssa ja Yhdysvalloissa
 Uusi silkkitie ei ole ollut Yhdysvaltain ja EU:n suosikkihankkeiden joukossa.
 Niiden mukaan se synnyttää kilpailuetuja kiinalaisille yrityksille ja ajaa monet köyhät maat velkavaikeuksiin niiden otettua hanketta varten suuria lainoja Kiinalta.
 Italian päätös hypätä Kiinan kelkkaan onkin saanut Yhdysvalloilta ja EU:lta kylmän vastaanoton.
 – Emme usko, että Italia hyötyy tästä. Päinvastoin, pitkässä juoksussa päätös saattaa vahingoittaa Italian mainetta kansainvälisesti, Valkoisen talon kansallisen turvallisuuden neuvoston tiedottaja  Garrett Marquis  sanoi  talouslehti Financial Timesille.
 EU puolestaan ilmaisi tyytymättömyytensä tiedottajansa välityksellä. Sen mukaan Kiinan pitäisi osoittaa olevansa sitoutunut hankkeen osalta läpinäkyvyyteen ja kaupan sääntöjen noudattamiseen.
 Luigi Di Maio, Giuseppe Conte ja Matteo Salvini Italian edustajainhuoneen istunnossa Roomassa 21. marraskuuta. Giuseppe Lami / EPA
 Italia puolustautuu: "Haluamme päästä osaksi valtavia kasvumarkkinoita"
 Uuteen silkkitiehen liittyminen ei ollut Italialle yksimielinen päätös.
 Erityisesti Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  lähellä oleva hallituspuolue La Lega on suhtautunut Kiinaan skeptisesti.
 Toisaalta lähentyminen Kiinan kanssa sopii EU-vastaisen La Legan politiikkaan hyvin.
 Päätös syntyi lopulta kuitenkin taloudellisin perustein.
 – Sopimus auttaa italialaisia tuotteita pääsemään markkinoille, joita emme ole aiemmin tavoittaneet. Se tuo meille lisää kasvua, lisää taloutta, kehitystä yrityksillemme ja lisää töitä, päähallituspuolue Viiden tähden liikkeen johtaja ja varapääministeri  Luigi Di Maio  sanoi.
 Pääministeri Conte perusteli hankkeeseen liittymistä Italian parlamentille sillä, että sopimus on puhtaasti kaupallinen, eikä se vaikuta Italian suhteisiin EU:hun tai Yhdysvaltoihin.
 Politico-lehden lähteiden mukaan  La Lega halusi poistaa sopimuksesta kaikki viittaukset tietojen jakamiseen, 5G-verkkoihin ja strategiseen infrastruktuuriin juuri Yhdysvaltojen painostuksen takia.
 Kiinan Uusi silkkitie -hanke herättää laajaa keskustelua. Myös rahoitus kaavailtuun Helsingin ja Tallinnan väliseen tunneliin on  tulossa samaisesta hankkeesta .
 Lue myös:
 Kiina havittelee uutta Silkkitietä – tarjolla 890 miljardin investoinnit
 Kiina kaavailee arktista Silkkitietä ja vakuuttaa yhteistyöhaluaan
 Mitkä ovat Kiinan motiivit? Onko Uusi silkkitie uhka vai mahdollisuus? Keskustele asiasta  klo 22:30  saakka.

Uusi silkkitie vie kohta Italiaan – Päätös lähteä Kiinan kelkkaan suututti EU:n ja Yhdysvallat


Summary: Inarissa, Utsjoella, Enontekiöllä ja Sodankylässä tarve eritasoisille vanhusten hoitopaikoille lisääntyy nopeasti.

Kun on kyse vanhusten ryhmäkodeista, palveluasunnoista ja tehostetun palvelun asunnoista, joutuu kaikissa muissa saamelaisalueen kunnissa hoitopaikkaa jonottamaan, paitsi Inarin kunnassa. Siellä paikan luvataan järjestyvän jopa muutamassa päivässä tarpeen niin vaatiessa.
 Vaikein tilanne tällä hetkellä on Enontekiöllä. Myös Utsjoella ja Sodankylässä jonot ovat pitkiä. Vanhustenhoito joudutaan myös keskittämään kuntakeskuksiin.
 Paikoista suuri pula
 Vanhustenhoitopalveluissa nimikeviidakko on melkoinen. Enontekiöllä toimii vielä vanhainkotinimikkeellä Luppokoti, mutta sinne paikan saaminen onkin sitten eri asia. Jonottamaan saattaa joutua kauankin.
 – Meillä on 16 pitkäaikaista paikkaa. Tosiasiahan on, että paikka vapautuu vain silloin, kun ihminen kuolee. Joskus ei tule yhtään paikkaa, joskus voi tulla montakin samana vuonna, kertoo Luppokodin johtaja  Satu-Marja Eira-Keskitalo  Enontekiön Hetasta.
 Hetan Luppokodin johtaja Satu-Marja Eira-Keskitalo. Anni-Saara Paltto / Yle
 Utsjoella ja Sodankylässä on samansuuntainen tilanne. Ryhmäkoteihin ja palveluasuntoihin on jonoa.
 – Utsjoella tarvetta tai lisätarvetta on tehostetun ympärivuorokautisen palveluasumisen osalta. Väki ikääntyy ja kotona asuvat ikäihmiset tulevat lähivuosina ja jopa ihan tänä päivänä tarvitsemaan eritasoista tehostettua palveluasumista, kertoo sosiaalijohtajan sijaisena toimiva kunnanjohtaja  Vuokko Tieva-Niittyvuopio .
 Vain Inarin kunnassa paikan luvataan järjestyvän tarpeen mukaan jopa muutamassa päivässä. Ensi kuun alussa virallisesti sosiaalijohtajana aloittava  Jaakko Seppänen  kertoo, että hoitopaikan järjestämistä helpottaa paljon se, että kunnan asukkaat ja kuntalaisten tarpeet tunnetaan hyvin.
 – Ajoittain tulee sellaisia tilanteita, että lakisääteinen 90 vuorokautta täyttyy, mutta sitten on sellaisiakin tilanteita, että muutamassa päivässä pystytään järjestelemään, Jaakko Seppänen kertoo.
 Kuntien järjestämillä palveluasunnoilla tarkoitetaan asuntoja, joihin on nimensä mukaisesti liitetty sopimuksen mukaan erilaisia palveluita. On ruokahuoltoa, lääkehuoltoa, siivousta ja kaikkea mahdollista asukkaan tarpeiden mukaan. Pääsääntöisesti niihin liittyy myös se, että hoitaja on tavoitettavissa ympärivuorokautisesti.
 Palveluasuntoja tarvitaan lisää
 Eritasoisia palveluita sisältävien palveluasuntojen tarve vain kasvaa saamelaisalueella. Pohjoisessa väestö ikääntyy nopeasti, ja tulevaisuudessa tahti vain kiihtyy. Saamelaiset vanhukset kuitenkin pärjäävät pitempään kotona kuin keskimäärin koko maassa.
 – Mielestäni olemme onnistuneet siinä, että olemme tiedostaneet sellaisen kulttuurilähtöisen hoivatarpeen. Meillä työntekijät perehdytetään antamaan vanhuksille ja ikäihmisille heidän omista lähtökohdistaan ja kulttuuristaan nousevia palveluja, kertoo Utsjoen kunnanjohtaja Vuokko Tieva-Niittyvuopio.
 Utsjoen kunnanjohtaja Vuokko Tieva-Niittyvuopio. Kaisa Aikio / Yle
 Jonakin päivänä edessä saattaa olla tilanne, että vanhus ei enää pärjää yksin kotona. Jos palveluasuntoa tai paikkaa ryhmäkodista ei siihen hätään järjesty, ainoa hoitopaikka saattaa löytyä vuodeosastolta, vaikka vanhus ei terveytensä takia sitä tarvitsisi. Enontekiöllä se tarkoittaa sijoittamista vuodeosastolle naapurikuntaan Muonioon.
 – Jotenkin surettaa se, että jos meillä täällä Enontekiöllä ei enää pärjää kotona, eikä tänne Luppokotiin sovi, niin täytyy mennä vuodeosastolle. Vuodeosasto ei toisaalta ole kenenkään koti, huokaa vanhainkoti Luppokodin johtaja Satu-Marja Eira-Keskitalo Hetasta.
 Loppuelämäksi kuntakeskukseen
 Saamelaiset vanhukset, kuten muutkin, asuvat mielellään vanhoilla kotipaikoillaan niin kauan kuin pystyvät. Varsinkin porotaloudesta tai luontaistaloudesta eläneiden ihmisten koti saattaa sijaita kaukana kuntakeskuksista.
 Sitten kun vanhus tarvitsee hoitopaikan, hänen tiensä vie kuntakeskukseen, sillä palveluiden järjestäminen kylien tai saamen kielten mukaan on vaikeaa ja kallista.
 Näin ollen saamelaisten vanhusten tie vie Enontekiöllä Hettaan, Vuotsossa Sodankylän kirkonkylään, Inarin kunnan alueella Ivaloon ja Utsjoella Utsjoen kirkonkylään. Tulevaisuudessa keskittyminen tulee vain lisääntymään.
 – Paikkoja ei ole tällä hetkellä muualla kuin kirkonkylällä tällä hetkellä. Siinä vaiheessa on muutettava tänne kirkonkylälle, kun tarvitsee ihan ympärivuorokautisesti hoitoa, eikä esimerkiksi ole omaisia tai läheisiä omaishoitajana kotona, sanoo Sodankylän kunnan vanhustyönjohtaja  Inga Mukku .
 Haasteita teettää myös työvoiman saanti.
 – On selvää, että työvoiman saaminen hankaloituu joka vuosi. Tälläkin hetkellä meillä on vaikeuksia saada lähihoitajia töihin. Sekin määrittelee taajamien palveluiden tuottamista, sanoo Jaakko Seppänen Inarin kunnasta.

Saamelaisalueen vanhusten tie vie kuntakeskukseen, kun kotona ei enää pärjää – vanhusten hoitopaikkoja tarvitaan yhä enemmän


Summary: Lievät pakko-oireet ovat yleisiä. HUS:in asiantuntijan mukaan pakko-oireisessa häiriössä asiat jäävät häiritsemään ja niitä on toistettava.

Kun  Tuukka Hämäläinen , 32, käy vessassa, on hänen pakko pestä käsiään useita kertoja peräkkäin. Puhdistusrituaalit lievittävät ahdistusta.
 – Pahimmillaan pesin käsiä 25 kertaa peräkkäin, mutta nykyään onneksi vähemmän. Puhdistan myös oven kahvoja tai mitä vaan, minkä pelkään tulleen likaiseksi. Siksi pesen myös paljon pyykkiä.
 Hämäläinen sairastaa pakko-oireista häiriötä eli OCD:ta, joka voi vaikeimmillaan  lamaannuttaa ihmisen toimintakyvyn . Siihen kuuluu pakko-oireita, jotka jaetaan pakkoajatuksiin eli obsessioihin ja pakkotoimintoihin eli kompulsioihin.
 – Aikatauluissa pysyminen voi olla vaikeaa, kun pitää tarkastella hellan levyjä tai käydä ylimääräisen kerran suihkussa. Itselläni menee eniten aikaa hygieniaan liittyviin pakkotoimintoihin.
 Tuukka Hämäläinen pelkäsi tulevansa likaiseksi esimerkiksi oven kahvoihin koskemisesta.  Derrick Frilund / Yle
 Mutta milloin tavasta tulee sairaus? Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (HUS) psykiatrian linjajohtaja  Jan-Henry Stenberg  kertoo, että on normaalia tarkistaa asia kerran. Pakko-oireisessa häiriössä asiat jäävät häiritsemään.
 – Siihen tulee mukaan itsensä vakuuttaminen. Liikenneympyrässä on pakko kääntyä kotiin takaisin tarkistamaan. Pakon omaisuus, toistuvuus, elämän haittaavuus ja epäily kuuluvat sairauteen.
 Tuukka Hämäläinen on kokemusasiantuntija ja vertaistukihenkilö Suomen Tourette ja OCD-yhdistyksessä. Jutussa kerrotaan hänen ja kolmen muun pakko-oireista häiriötä sairastavan tarina. Aiheen arkaluontoisuuden takia naiset esiintyvät nimettöminä. Jokaista on haastateltu puhelimessa.
 Tuukka Hämäläinen, 32: Pelkään tulevani likaiseksi
 Oireet alkoivat 17-vuotiaana. Aloin pestä käsiäni ylimääräisiä kertoja. Sitten tuli uusia oireita ja aloin kantaa käsidesiä mukanani. Pahimmillaan käytin sitä aina, kun vaikka koskin ovenkahvaan. Salailin pakkotoimintoja.
 En mene esimerkiksi baareihin tai julkisiin kulkuneuvoihin, jos ne ovat liian likaisia. Voin mennä metrolla, mutten juuri koskaan istu siellä.
 Minulla on myös pakkoajatuksia. Monet, joilla niitä on, pelkäävät tulevansa hulluiksi, mutta eivät kuitenkaan toteuta ajatuksia. Ne liittyvät aina pahimpiin pelkoihin. Minulla on itselläni pakkoajatuksia esimerkiksi kuolemasta, mutten ole tappamassa itseäni.
 Tuukka Hämäläinen puhuu avoimesti pakko-oireisesta häiriöstään.  Derrick Frilund / Yle
 Nyt olen terapiassa, missä tehdään altistus- ja mielikuvaharjoituksia. Altistus tarkoittaa, että menee pelottavaan tilanteeseen ja odottaa, että ahdistus laskee. Se voi olla alkuun sietämätöntä ja sitä tehdään usein porrastetusti. Esimerkiksi käsienpesujen määrää voi pudottaa ensin vain parilla kerralla. Menin myös ratikkaan yhdessä terapeutin kanssa tekemään altistuksia.
 Minulla kesti tosi kauan, ennen kuin uskalsin puhua ongelmista muille kuin perheenjäsenille. Olen ammatiltani kirjailija ja freelance-toimittaja. Se on työtä, jota pystyy tekemään kotoa käsin joustavasti.
 Terapia on auttanut ja olen varovaisen toiveikas. Minulla on hyviä ja huonoja kausia. Parin viime vuoden aikana olen pystynyt esimerkiksi matkustamaan yksin ja lentokoneella, mikä oli ennen tosi vaikeaa tai mahdotonta.
 Miten pakko-oireisiin haetaan apua?
 HUS:in Jan-Henry Stenbergin mukaan kannattaa ensin kääntyä perusterveydenhuollon puoleen. Ensin pakko-oireinen häiriö pitää diagnosoida. Nettiterapiasta ja kognitiivisesta käyttäytymisterapiasta voi olla apua.
 Peloille altistaminen voi lieventää pakko-oireita.
 – Sovitaan, että nyt ei mennäkään pesemään käsiä, vaan siedätetään ahdistusta.
 Oikea hoito vaatii, että terapeutti osaa hoitaa pakko-oireista häiriötä ja että yhteistyösuhde terapeutin kanssa tuntuu hyvältä.
 Pakko-oireinen häiriö Lievinä ja satunnaisesti pakko-oireet ovat yleisiä. Noin 2–3 prosenttia aikuisista kärsii pakko-oireisesta häiriöstä. Sairaus puhkeaa usein lapsuudessa tai nuoruudessa. Perinnölliset tekijät vaikuttavat sen syntyyn. Stressi ja elämänmuutokset liittyvät oireiden alkamiseen tai voimistumiseen. Oireiden hallinnassa hyödynnetään käyttäytymisterapeuttisia keinoja katkaista pakkoajatukset. Lääkehoidossa käytetään ensisijaisesti aivojen serotoniiniaineenvaihduntaan vaikuttavia masennuslääkkeitä. Lähteet:  Duodecim Terveyskirjasto ,  Suomen Tourette- ja OCD-Yhdistys
 Laura, 39: Pelkäsin saavani roskasta HIV-tartunnan
 Minulla pakko-oireinen häiriö puhkesi täyteen kukkaansa lasten synnyttyä kolme vuotta sitten. Olin silloin järkyttävän uupunut. Kävelin ulkona koiran kanssa tuulessa ja silmääni meni roska. Toisella puolella tietä oli kaksi ihmistä ja pelkäsin, että päähäni tulee verta roskasta. Ahdistus oli järkyttävä.
 Soitin siskolle ja varmistelin asiaa mieheltä. Aloin googlettamaan, voiko minulla olla HIV. Jauhoin ajatusta kolme kuukautta päässäni ja menin sitten HIV-testiin. Jos lapsilla oli kuumetta luulin, että heilläkin on HIV. Tulkitsin kaiken pelkoni kautta. Seuraavaksi pelkäsin, että olin astunut huumeruiskuun, vaikka niin ei käynyt.
 Minulla pakko-oireinen häiriö liittyykin pelkoon sairastumisesta. Ahdistusta ei edes tajua aluksi, mutta sitten huomaan jääväni ajatuksiin kiinni ja yritän päästä ahdistuksesta pois.
 Aina, kun tulee tunnekuohu, stressi tai suru, pakkoajatukset tulevat esiin voimakkaammin. Alkoholi on myös paha. Uskon, että minun pakko-oireisen häiriön taustalla on myös perusturvattomuus ja hylkäämiskokemukset lapsuudessa.
 Sain diagnoosin vuonna 2017. Terapian myötä olen tajunnut, että ahdistus on siinä suuri ongelma. Se pakokauhu. Tietyllä tavalla tiedät, että pelko on ylimitoitettu, mutta järki sumenee. Terapian avulla olen oppinut sietämään negatiivisia tunteita ja ahdistuksen aiheuttamia fyysisiä tuntemuksia sortumatta jokainen kerta pakkotoimintoihin.
 Olen hävennyt tätä asiaa, mutta viime aikoina olen kertonut asiasta ystävilleni. Ensi syksynä minun pitäisi palata takaisin töihin.
 Nina, 42: Pelkään hyppääväni parvekkeelta
 Ensimmäisen kerran pakko-oireita tuli 10-vuotiaana. Olin yksin syömässä ja vein lasin tiskipöydälle. Ajattelin, että lasi ei saa jäädä yksin, joten minun oli laitettava se kiinni toiseen lasiin.
 Minulla on todettu pakkoajatuksia ja -toimintoja, mitkä ovat tosi ahdistavia. Arjessa ne näkyvät monin tavoin. Tarkastan hellat, kahvinkeittimet, hanat ja ovet tiettyinä lukuina aina, kun lähden kotoa tai menen toiseen huoneeseen. Pahimmillaan luuttuan lattiat kuusi kertaa päivässä. Pää on silloin kaaoksessa. Jos jätän siivoamatta, minusta tuntuu, etten pysty olemaan kotona.
 Pakko-oireiseen häiriöön kuuluu asioiden tarkistelu.  AOP
 Iltarutiineihini kuuluu jääkaapin kokeilu 4 kertaa. Sitten kokeilen kahvinkeitintä parilliset luvut. Kahvinkeittimen jälkeen katson hellan nappulat. Sitten keittiön hanan. Sitten siirryn makuuhuoneeseen ja tarkistan vielä kerran hanat.
 Pyykinpesu on lähtenyt lapasesta. Vesimaksu on esimerkiksi nyt kuukaudessa 60 euroa ja vuoden tasausmaksu oli noin 300 euroa.
 Minulla on myös pakkoajatuksia. Häiritsevin on se, että parvekkeelle mennessäni pelkään, että mitä jos hyppäänkin alas ilman, että olisi mitään itsetuhoisuutta. Se on vain pelottava ajatus.
 Pakko-oireilla kontrolloin asioita. Vaadin itseltäni paljon. Kun kerron jollekin, hän voi olla, että "ei voi olla totta."
 Minulla on pakko-oireisen häiriön lisäksi myös muun muassa epävakaa persoonallisuushäiriö ja toistuvia masennusjaksoja. Jään työkyvyttömyyseläkkeelle heinäkuussa.
 Henna, 31: Pelkään, että koirani ja mieheni kuolevat
 Minulla läheisen tapaturmainen kuolema käynnisti pakko-oireisen häiriön. Läheinen kaatui ja löi päänsä, jolloin ohjasin hänet nukkumaan. Vasta muutaman tunnin päästä tajusin herätellä häntä. Hän kuoli aivoverenvuotoon. Olin lapsuudesta asti pelännyt, että vanhemmilleni tapahtuu jotain. Sitten minulle rakas ihminen kuoli ja syytin siitä itseäni.
 Minulla oli oireita jo lapsuudessa. Olin kiltti tyttö. Minulla oli esimerkiksi ajatus siitä, että minun on pakko räpsäyttää silmiäni, että isä ja äiti eivät kuolisi.
 Vanhempani erosivat ja elämän varrella tapahtui traumaattisia asioita. Traumat käynnistivät ahdistuneisuushäiriön. Oireet räjähtivät käsiin viime keväänä. Koin elämässäni tuolloin paljon henkistä kuormitusta.
 Henna (nimi muutettu) pelkää, että hänen koiransa kuolee. Kuvituskuva AOP
 Pelkoni kohdistuu koiraan ja mieheeni. Kotona tarkistan jatkuvasti roskia lattialta ja pesen käsiäni. Koskettuani esimerkiksi kahvin puruihin pelkään, että kahvin purut joutuisivat koirani turkkiin, koira kuolisi ja se olisi syyni. Se on ahdistavaa. Jos nukun miehen kanssa yöllä eri huoneissa ja rappukäytävästä kuuluu pieni kolaus, minun pitää heti rynnätä katsomaan, ettei hänelle satu mitään.
 Kotoa lähtö on vaikeaa. Tarkastan sähkölaitteet ja sen, onko lattialle tippunut jotain.
 Nyt olen ollut neljä kuukautta sairauslomalla ja palaan ensi kuussa töihin. Jouduin vaihtamaan alaa, koska pakko-oireinen häiriö on aiheuttanut hankaluuden päästä kotoa pois. Teenkin keikkatyötä, jossa työvuoron voi valita samalla aamulla, kun lähtee töihin.
 Kun pakko-oireinen häiriö on pahasti päällä, se ottaa yliotteen. Mies tietää tästä ja se on aika rankkaa hänelle.
 Hennan (nimi muutettu) parisuhde on kestänyt hyvin pakko-oireisesta häiriöstä huolimatta. Kuvituskuva.  AOP
 Lähimmille ystäville olen kertonut, mutten suvulle. Yksi lähimmäiseni on sanonut häpeävänsä minua ja ihmetellyt, miten annan tämän lamaannuttaa itseäni. Hän on kuitenkin alkanut ymmärtää.
 Nämä ovat asioita, joista pitäisi puhua. Sairaus voi ilmetä hyvin eri tavoin eri ihmisillä. YouTubessa pyörii vitsivideo neurootikosta, joka tarkastelee asioita. Pakko-oireinen häiriö ei kuitenkaan välttämättä näy ulospäin.
 Uskon, että tulen saamaan oireet hallintaan. Sairaus ei määrittele minua. Olen ollut kuukauden ryhmäterapiassa. Minulla on vahva usko tulevaan.
 Aiheesta lisää:
 “Saatanan paskaperse, tykkään sinusta” – 11-vuotias Eric puhuu kiinaa, tamilia ja arabiaa, mutta sai Touretten takia potkut päiväkodista
 Perttu Häkkinen: Neuroottista elämää – Tourette, OCD ja moniäänisyys
 Pakko-oireista kärsinyt Satu sai uuden elämän aivoleikkauksella – stimulaattorista apua sadoille potilaille
 Tunteiden tiistai: Pakkoajatukset ja -toiminnot aiheuttavat merkittävää kärsimystä
 Havaintoja ihmisestä: Huono häpeä estää, hyvä suojaa

"Lähimmäiseni on sanonut häpeävänsä minua" – 4 tarinaa siitä, kuinka pakko-oireet hallitsevat elämää


Summary: SCC:n pesä vaatii Markku Ritaluomalta yli 1,1 miljoonan euron palautuksia korkoineen. Ritaluoma kiistää vaateen lähes kokonaan.

Sunny Car Centerin konkurssipesä vaatii autokauppayhtiön entiseltä suuromistajalta Markku Ritaluomalta yli 1,1 miljoonan euron palautusta pesään. Summa koostuu kanteen mukaan liikaa maksetuista palkoista, erilaisista ostoista ja korkovelan palautuksista. Ritaluoma on vastineessaan valmis palauttamaan reilut 6500 euroa.
 Sunny Car Centerin konkurssipesän julkisselvittäjän Jorma Tuomaalan vaateet ovat eläneet jonkin verran pitkän prosessin aikana. Alkuperäisessä kanteessa pesä vaati lähes 1,4 miljoonaa euroa, sitten luku laski alle 1,1 miljoonan ja nyt viimeinen lukema on reilut 1,1 miljoonaa euroa, tietysti korkoineen.
 Suurin osa kanteessa esitetystä summasta, yli 650 000 euroa koostuu erilaisista Ritaluoman tekemistä ostoista ja rahannostoista. Liikaa maksettujen palkkojen osuus on noin 430 000 euroa. Hieman yli 17 000 euroa on kanteen mukaan väärin perustein Ritaluomalle maksettuja korkovelkoja.
 Sunny Car Centerin takaisinsaantikanteen toinen valmisteleva oikeudenkäynti pidettiin torstaina. Varsinainen oikeudenkäynti alkaa 8. huhtikuuta Kanta-Hämeen käräjäoikeudessa.

Sunny Car Centerin konkurssipesällä ja vastaajalla Markku Ritaluomalla suuret näkemyserot


Summary: Tulvavesi on peittänyt alleen ihmisiä, kyliä ja sadonkorjuuta odottaneet pellot. Tuhannet odottavat yhä pelastamista.

Mosambikin rannikolla vesi on peittänyt yli 2 000 neliökilometrin laajuisen alueen, selviää  tuoreista satelliittikuvista  Sofalan maakunnasta.
 Yllä oleva kartta näyttää, missä Euroopan avaruusjärjestön satelliitti havaitsi pintavettä eilen keskiviikkona.
 Vertailun vuoksi: Ahvenanmaahan kuuluvien saarten pinta-ala on runsaat 1 580 neliökilometriä.
 Tulvat ovat seurausta hirmumyrsky Idaista, joka rantautui rannikkokaupunki Beiraan viime torstaina ja aiheutti valtavat rankkasateet matkallaan kohti sisämaata.
 Beirassa oleva Ylen toimittaja  Liselott Lindström  kertoo, että nyt tulvavesi on laskemassa. Tunnelma ei kuitenkaan ole kovin toiveikas, sillä pulassa olevat ihmiset ovat joutuneet odottamaan pelastamista jo päivien ajan.
 – Puhuin muutaman helikopterilentäjän kanssa. He kertoivat lentäneensä maanantaina yli monesta paikasta, missä ihmiset istuivat puissa ja katoilla. He onnistuivat pudottamaan heille ruokaa ja vettä, periaatteessa suoraan veteen. Sen jälkeen vesi vielä nousi. Nyt tulvavesi on vetäytymässä takaisin päin, mutta eräs pilotti sanoi, että luultavasti kaikki nämä katoilla istuneet ihmiset ovat kuolleet.
 Mosambikin viranomaiset kuitenkin kertoivat torstaina, että elossa olevia, pelastusta odottavia ihmisiä on 15 000. Noin 3 000 oli saatu pelastettua.

 Vahvistettu kuolleiden määrä on Mosambikissa 217 ja Zimbabwessa 139, mutta Mosambikin presidentti on arvioinut, että luultavasti kuolleita on ainakin tuhat.
 Liselott Lindströmin mukaan katastrofin koko laajuus ei ole vieläkään hahmottunut.
 – On todella vaikea saada selvyyttä siitä, kuinka moni oikeasti on kuollut ja kuinka pahasti tässä on käynyt, mutta näyttää todella huonolta. Toinen asia on se, että kaikki viljelykset ovat mennyttä. Tulva-alueilla suurin osa ihmisistä on maanviljelijöitä, ja oli juuri sadonkorjuun aika. Mutta nyt kaikki ruokatuotanto on tuhoutunut.

Kartta näyttää, mistä Mosambikin tulvakatastrofissa on kyse – Ylen toimittaja Beirasta: Vesi on laskussa, mutta toivo hiipuu


Summary: Vuokranantajat toivovat opiskelijoiden muistavan, että jälleenvuokrauksesta pitää ilmoittaa etukäteen vuokranantajalle.

Opiskelijat etsivät nyt kilvan vuokralaisia kesän ajaksi asuntoihinsa. Sosiaalisen median ryhmiin ja internetin kauppapaikoille ilmestyy uusia vuokrailmoituksia päivittäin.
 Tämän huomasi myös joensuulainen opiskelija  Mari Keskitalo , 24, joka päätti laittaa asuntonsa vuokralle kesän ajaksi. Hän on lähdössä Helsinkiin töihin kolmeksi kuukaudeksi, joten asunnon vuokraaminen tuntui järkevältä vaihtoehdolta.
 Aluksi Keskitaloa epäilytti, saisiko hän vuokralaista ollenkaan. Vastaavia kalustettuja opiskelija-asuntoja kun oli paljon jo tarjolla. Keskitalo jätti kuitenkin parilla kuvalla varustetun ilmoituksen sekä someen että internetin kauppapaikkaan. Ilmoituksia alkoi sadella, ja viikon päästä sopiva asukas löytyi.
 – Olen iloisesti yllättynyt, miten helposti tämä on edistynyt, Keskitalo myhäilee.
 Mistä on kyse? Ali- ja jälleenvuokraaminen ovat kaksi eri asiaa. Ne menevät kuitenkin helposti sekaisin keskenään Alivuokrauksella tarkoitetaan vuokrasuhdetta, jossa vuokralainen luovuttaa osan vuokraamastaan huoneistosta toisen käytettäväksi. Tyypillisesti huoneistosta vuokrataan alivuokalaiselle esimerkiksi yksi huone. Jos alivuokraa enintään puolet huoneistosta, ei vuokranantajalta tarvita erikseen lupaa. Jälleenvuokrauksessa on kyse koko huoneiston luovuttamisesta jälleenvuokralaiselle. Tähän tarvitaan vuokranantajan lupa. Lähde: Vuokralaiset ry.
 Sopimus kuntoon ja ilmoitus vuokranantajalle
 Ennen vuokrasopimusten allekirjoittamista Keskitalo ilmoitti aikeistaan omalle vuokranantajalleen. Tämä onkin tärkeä muistaa, kertoo Suomen vuokranantajien Pohjois-Karjalan aluepäällikkö  Seppo Sirainen . – Näin välttyy paljolta jälkiselvittelyltä ja ongelmilta. Sirainen painottaa, että vuokraaminen eteenpäin ei vapauta alkuperäistä vuokralaista vastuusta esimerkiksi vuokranmaksun tai vahinkojen suhteen.
 Vuokravastuun kohdistamisessa oikein auttaa puolestaan hyvä sopimus, sanoo OVV asuntopalveluiden Joensuun yrittäjä  Satu Lukin .
 – Sopimus pitää tehdä asuinhuoneiston vuokralain mukaisesti siten, että se suojaa päävuokralaista, ja hän saa varmasti vuokrarahat.
 Hyvässä sopimuksessa on ehtoja esimerkiksi vuokravakuudesta ja vuokran maksusta. Lukin muistuttaa myös, että uudella vuokralaisella pitäisi olla kotivakuutus kunnossa. Se suojaa kesäasukkaan aiheuttamilta mahdollisilta vahingoilta. Mahdollisen vuokralaisen luottotiedot kannattaa myös tarkistaa.
 OVV asuntopalveluiden Joensuun yrittäjä Satu Lukin suosittelee huolehtimaan, että jälleenvuokraussopimus on lain mukainen ja päävuokralaista suojaava. Anton Rinta-Jouppi / Yle
 Keskitalon vuokranantajalle jälleenvuokraus sopi hyvin. Lisäksi hän löysi internetistä vuokrasopimuspaperit, joita pystyi muokkaamaan itselle sopivaksi. Sopimukseen sai lisättyä ehtoja esimerkiksi lemmikeistä, palovaroittimesta ja sähkömaksusta.
 – Asetin ehdot rikkoutuneista kalusteista, vakuudesta ja lisäksi tupakointikiellon sisällä. En halunnut, että sinne jää mitään porsaanreikiä.
 Vuokra hoidetaan puolestaan siten, että uusi vuokralainen maksaa rahat Keskitalon tilille, josta hän toimittaa vuokrasumman päävuokranantajalle. Näin kontrolli vuokranmaksusta pysyy paremmin Keskitalon käsissä. Hän suhtautuu luottavaisin mieliin uuteen vuokralaiseen. Keskitalo kertoo tehneensä kuitenkin pientä taustatutkimusta sosiaalisen median avulla. Samoin hän halusi tavata vuokralaisensa ennen sopimuksen allekirjoittamista ja esitellä samalla asuntoa.
 – Olen erittäin tyytyväinen löytämääni vuokralaiseen, Keskitalo iloitsee.
 Kela kaipaa myös ilmoitusta
 Ali- ja jälleenvuokrauksen lisääntyminen on huomattu myös vuokralaisten neuvonta- ja edunsalvontajärjestö Vuokralaiset ry:ssä. Alivuokrauksen suosion kasvun syynä on Kelan muuttunut asumistukikäytäntö opiskelijoille, kertoo järjestö- ja koulutuspäällikkö  Pia Lohikoski.
 – Nykyään asumistukea hakiessa kämppäkavereita ei tulkita kuuluvaksi samaan ruokakuntaan. Sen takia on parempi olla alivuokrasopimus, jotta jokainen asukas voi hakea asumistukea kukin erikseen.
 Muutos aiheutui siitä, kun opiskelijat siirtyivät pari vuotta sitten yleisen asumistuen piiriin.
 Mari Keskitalon ei tarvinnut kauaa etsiä vuokralaista asuntoonsa. Siihen meni vain noin viikko.  Ari Haimakainen / Yle
 Jälleenvuokrauksesta kysellään puolestaan yleensä siksi, että vuokranantajat suosivat nykyään vuokrasopimuksia, joissa ensimmäinen mahdollinen irtisanomisajankohta on vasta 12 kuukauden päästä sopimuksen alkamisesta.
 – Asukkaalle voi tulla tarve muuttaa pois aiemmin. Silloin herää kysymys, voiko asunnon jälleenvuokrata, jolloin välttyisi mahdollisen sopimussakon maksamiselta.
 Mutta miten käy opiskelijan asumistuen, jos jälleenvuokraamiseen päättää ryhtyä? Ainakaan eteenpäin vuokratusta asunnosta ei voi saada asumistukea, kertoo Kelan lakimies  Petri Hassel .
 – Asumistukea voi saada vain yhteen asuntoon kerrallaan, ja asumistuki myönnetään asuntoon, jossa henkilö pysyvästi asuu. Jos tuensaajalla on vuokratuloa jostain toisesta asunnosta, otetaan vuokratulot asumistuessa tulona huomioon. Jälleenvuokralaisesta pitäisi myös ilmoittaa Kelalle välittömästi, Hassel toteaa.
 Jos ilmoitusta ei tehdä, tuki voidaan myöhemmin joutua tarkistamaan takautuvasti.
 Artikkelista voi keskustella kello 22:00 asti.

Mitä tehdä kesätöiden takia tyhjäksi jäävälle asunnolle? Mari Keskitalo, 24, teki somen avulla taustatutkimusta vuokralaisesta


Lapinlahden sairaalan vuokralaiset ja kiinteistön omistava Helsingin kaupunki ovat solmineet väliaikaisen vuokrasopimuksen. Asiasta kertoi ensin  Helsingin Sanomat.
 Tilat ovat olleet vuodesta 2015 asti tilapäisesti vuokrattuna Osuuskunta Tilajakamolle ja Suomen Mielenterveysseuran alaiselle Lapinlahden Lähteelle.
 Lapinlahden Lähde Oy:n toimitusjohtaja Tuula Sundman vahvistaa Ylelle, että kaupungin kanssa on päästy väliaikaiseen vuokrasopimukseen.
 – Sopimus on ihan samankaltainen kuin alkuperäinenkin sopimus. Meidän vuokrat tosin nousevat nyt merkittävästi, noin 65 prosenttia. Saimme vuokraneuvottelut väliaikaistoiminnan jatkumisesta päätökseen, ja väliaikaistoiminta jatkuu.
 Väliaikainen vuokrasopimus mahdollistaa toiminnan jatkumisen ainakin vuoden 2020 loppuun saakka.
 Lapinlahden Lähde Oy:n toimitusjohtaja Tuula Sundman on harmissaan siitä, että vuokraneuvottelut kaupungin kanssa venyivät. Elise Tykkyläinen / Yle
 Lapinlahden sairaalan tiloissa eletty pitkään epävarmuudessa
 Lapinlahden entisen mielisairaalan tilat ovat olleet pitkään kovassa turbulenssissa.
 Helsingin kaupunki kertoi marraskuussa  myyvänsä  Lapinlahden sairaalan.
 Joulukuussa kaupunki päätti  käynnistää ideakilpailun  Lapinlahden entisen sairaala-alueen tulevaisuudesta. Suunnittelukilpailulla etsitään toimijaa, joka alkaisi kehittää ja kunnostaa sairaalaa. Kilpailuun otetaan mukaan myös vuokramalliin perustuvat ehdotukset.
 Samaan aikaan kaupunki on käynyt neuvotteluita Lapinlahden sairaalan nykyisten vuokralaisten eli Osuuskunta Tilajakamon ja Lapinlahden Lähteen kanssa.
 Helsingin kaupunki kertoi marraskuussa, että vuokrasopimuksen jatkosta käytiin neuvotteluja, jotka eivät johtaneet mihinkään. Kaupungin mukaan vuokraa pitäisi nostaa, koska nykyisellään perittävä vuokra ei kata rakennusten korjaus- ja ylläpitokuluja. Vuokralaiset ovat maksaneet vuokraa 3,6 euroa neliöltä.
 Vanhasta valokuvasta selviää hyvin sekä Lapinlahden sairaalan suuruus että ainutlaatuinen sijainti Helsingissä meren rannalla ja puiston keskellä. Kuva on 1930-luvulta. P. Roos©Helsingin kaupunginmuseo
 Osuuskunta Lapinlahden Tilajakamon ja Lapinlahden Lähteen mukaan kaupunki esitti ennen joulua 150 prosentin vuokran korotusta ja vuokrasopimuksen jatkoa siihen saakka, kunnes suunnittelukilpailun voittaja ottaa kiinteistön haltuunsa.
 Vuokralaiset kertovat jättäneensä vuokrankorotuksesta oman tarjouksensa, jossa korotus olisi 40 prosenttia. Vastatarjous ei kelvannut Helsingin kaupungille vaan se  irtisanoi vuokrasopimukset .
 Lapinlahden sairaalan  vuokraneuvotteluja kuitenkin jatkettiin  vaikka vuokrasopimukset irtisanottiin päättymään kesäkuun 2019 lopussa.
 Nyt solmittu väliaikainen vuokrasopimus nostaa vuokraa noin 65 prosenttia, eli vuokra on jatkossa noin kuusi euroa neliöltä.
 Osa 170 vuokralaisesta on jo lähtenyt
 Lapinlahden Lähteellä ja Tilajakamolla on yhteensä 170 vuokralaista entisen sairaalan tiloissa. Vuokralaisina on esimerkiksi hyvinvointipalveluita, terapiaa ja kulttuuripalveluita tarjoavia toimijoita.
 Toimitusjohtaja Tuula Sundman kertoo, että venyneiden vuokraneuvotteluiden vuoksi osa vuokralaisista on jo irtisanoutunut.
 – Osa joutui lähtemään, koska he eivät pystyneet sietämään epävarmuutta siitä, jatkuuko heidän vuokramahdollisuutensa täällä. Tiedämme, että tästä lähtee kevään kuluessa vielä vuokralaisia pois, koska tilanne on ollut niin vaikea.
 Sundman ei osaa vielä arvioida, kuinka vaikea uusia vuokralaisia on löytää lähteneiden tilalle vuokrankorotuksen jälkeen.
 – Tämä on vanha rakennus eikä täytä nykytoimistojen standardeja. Kyllä se tietysti asettaa rajoituksia sille, millaiset toimijat tänne pystyvät tulemaan.
 Kaiken kaikkiaan Sundmania harmittaa, että neuvottelut kaupungin kanssa venyivät. Hänen mielestään vuokralaiset eivät ole saaneet ansaitsemaansa arvostusta kaupungilta.
 – Me olemme olleet hirveän hyviä vuokralaisia tämän kolmen vuoden ajan. Olemme maksaneet vuokramme säntillisesti, olemme korjanneet tätä vanhaa rakennusta ja pidetty tätä hyvässä kunnossa. Koemme, ettemme ole toimijoina saaneet sellaista arvostusta kuin olisimme ansainneet.
 Lue myös:
 Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaisten kohtalo ratkeaa pian – "Aion kahlita itseni patteriin, minut saa kantaa ulos sen mukana"
 Lapinlahden sairaalan tulevaisuus on yhä sumun peitossa
 Lapinlahden sairaalan vuokralaiset irtisanottiin – Kansalaistoimintaa harjoittavat vuokralaiset pitävät kaupungin vuokrankorotusaikeita kohtuuttomina
 Lapinlahden sairaala voidaan myös vuokrata
 "Tarvitsemme ainakin yhden paikan, jossa ihmiset voivat edistää omaa mielenterveyttään" – Säätiöistä pelastaja Lapinlahden sairaalan toiminnalle?   Helsinki aikoo myydä suojellun Lapinlahden sairaalan – tiukat ehdot: tultava pääosin muuhun kuin asumiskäyttöön
 Helsinki suunnittelee mittavia vuokrankorotuksia Lapinlahteen – kansalaistoimintaa harjoittavat vuokralaiset protestoivat aikeita

Pitkä kiista päättyi: Lapinlahden entisen mielisairaalan vuokralaiset saivat kaksi vuotta armonaikaa


Summary: Traficomin hintaseurannan mukaan taksien hinnat nousivat maakuntien välisessä vertailussa eniten Kymenlaaksossa, jossa otettiin käyttöön minuuttiveloitus.

Kouvolan rautatieaseman taksitolpan lähellä torstaina liikkuneiden  Pirkko Rämän  ja  Nea Kykkäsen  kommentit kuvastavat melko hyvin uuden taksilain tuomia muutoksia. Mielipiteet hinnoittelusta ja taksin saatavuudesta jakautuvat.
 – Vähän on liian kallista, puolet liian kallista. Uusi laki on vaikuttanut taksilla ajoon. En käytä sitä kuin hätätilanteessa. Joskus taksin saaminenkin kestää liian kauan, sanoo Rämä.
 – Minä käytän taksia ehkä vain neljä kertaa vuodessa, joten ei ole vaikuttanut. Nykyään voi kysyä etukäteen hintaa, mutta enpä ole muistanut. Ihan kohtuuhintainen taksi on ollut Kouvolassa ja olen aina saanut taksin tarvittaessa, toteaa puolestaan Nea Kykkänen.
 Hinnat nousivat keskimäärin 3,6 prosenttia
 Uuden  liikennepalvelulain vaikutuksia  taksimatkustamisen hintaan ehdittiin arvuutella jo hyvissä ajoin ennen lain voimaantuloa viime heinäkuussa. Nyt hintojen muutoksista on saatu jo hieman tilastotietoa.
 Aluksi taksilla matkustamisen hinnat laskivat, mutta kääntyivät selvään nousuun lokakuussa. Tilastokeskus kertoi maaliskuun alussa, että taksimatkojen hintataso oli noussut koko maassa seitsemän prosenttia verrattuna kesäkuuhun 2018.
 Liikenne- ja viestintävirastovirasto Traficom kertoi torstaina  omasta hintaseurannastaan , jonka mukaan taksiliikenteen hinnat olivat lokakuussa koko maassa keskimäärin 3,6 prosenttia korkeammat kuin enimmäishinnat ennen uuden lain voimaantuloa.
 Niko Ala-Krekola on ajanut taksia viime kesästä lähtien. Juha Korhonen/Yle
 Taksimatkustamisen hinta nousi Suomen maakunnista eniten Kymenlaaksossa, jossa hinnat olivat nousseet 9,2 prosenttia.
 Syynä oli minuuttiveloituksen käyttöönotto. Käytännössä se tarkoittaa, että matkan todelliseen hintaan vaikuttaa matkan pituuden lisäksi myös matkan kesto. Kymenlaakson Taksilla aikaveloitus on 28 euroa tunti.
 Lisäksi hintaan kuuluu muutaman euron lähtöhinta, joka on yöaikaan korkeampi. Odotukselle on määritelty oma, 56 euron tuntihinta.
 – Ihmiset usein ihmettelevät, miksi mittari pyörii vaikka ollaan paikallaan. Joudun aina selittämään, että hinta koostuu kilometrihinnasta ja tuntihinnasta. Pitkään odotellessa joutuu erikseen sanomaan, että sille on oma tietty hintansa, kertoo taksilain voimaantulon jälkeen taksikuskin työt aloittanut  Niko Ala-Krekola .
 Kymenlaakson jälkeen hinnat ovat nousseet eniten Uudellamaalla, Kainuussa, Päijät-Hämeessä ja Pirkanmaalla.
 Kyseyjä hinnasta harvemmin
 Ala-Krekolan mukaan Kymenlaaksossa asiakkaat harvemmin kyselevät matkan hinnasta, mutta pääkaupunkiseudulta tulevat asiakkaat ottavat aiheen useammin esiin. Kymenlaakson Taksilla on selkeä hinnoittelu, mutta varsinkin pidemmillä matkoilla hinnoista voidaan neuvotella.
 – Se on ihan reilu peli molemmille, että esimerkiksi Helsinkiin mentäessä sovitaan etukäteen jokin kiinteä hinta, sanoo Ala-Krekola.
 Kymenlaakson jälkeen hinnat ovat nousseet eniten Uudellamaalla, Kainuussa, Päijät-Hämeessä ja Pirkanmaalla. Traficomin mukaan hintojen nousun syyt vaihtelivat eri puolilla maata. Esimerkiksi Kainuussa nousun taustalla oli perusmaksun korotus ja Pirkanmaalla kilometrihinnan korotus.
 Taksilain muutos ei suinkaan nostanut hintoja kaikkialla maassa. Traficomin mukaan hinnat olivat laskeneet kuudessa maakunnassa ja eniten Kanta-Hämeessä. Neljässä maakunnassa hinnat olivat pysyneet ennallaan.
 Hintojen lasku johtuu yleisimmin vyöhykehintojen käyttöönotosta eli siitä, että matkan hinta on erilainen kaupungin eri osissa. Jotkut yrittäjät ovat myös laskeneet perusmaksua tai kilometrihintaa ottamatta käyttöön taksissa vietettyyn aikaan perustuvaa veloitusta.
 Mikko Airikka | Yle

Näin taksien hinnat muuttuivat – Rajuimmin kallistuneessa paikassa mittari raksuttaa, vaikka auto seisoo paikallaan


Summary: Yliopisto-opiskelijalle Kelan ristiriitaiset ohjeistukset meinasivat koitua kalliiksi. Opintotuen tulonvalvonnan uudelleenkäsittelypyyntö on tehtävä viimeistään tänään.

Tästä on kyse Tänä vuonna Kela perii opintotukia takaisin lähes 40 000 opiskelijalta. Yksi heistä on Helsingin yliopistossa opiskeleva Hoa Le, joka on aina pitänyt tarkkaa kirjaa taloudestaan. Le tienasi 1,30 € yli tulorajan, sillä hänelle maksettiin 10 euroa S-ryhmän ylijäämää, josta 2,5 on verotettavaa tuloa. Le on tehnyt asiasta uudelleenkäsittelypyynnön. Kela on antanut nettisivuillaan S-ryhmän ylijäämäpalautuksesta ristiriitaisia tietoja.
 Helsingin yliopistossa opiskeleva  Hoa Le  on aina ollut tarkka tuloistaan. Neljännen vuoden opiskelija on tehnyt oman alansa töitä opiskelujen ohella. Le on aina pitänyt huolta siitä, että on palauttanut Kelan opintotukea, kun omat tulot ovat nousseet yli  tulorajojen .
 Le nosti opintotukea muutamilta kuukausilta vuonna 2017. Kela on asettanut opintotukea varten tulorajat, jotka saivat vuonna 2017 ylittyä enintään 220 eurolla ennen kuin tukia peritään takaisin.
 Le teki paljon töitä loppuvuodesta 2017, kun hänen työpaikallaan oli kova kiire ja tarve työntekijöille. Tiukkojen laskentojen jälkeen Len tulorajat ylittyivät 218,80 eurolla, ja Le tarkisti, ettei opintotukia peritä takaisin.
 – Tuli paniikki, että ylittyykö tuloraja, mutta onneksi ei ylittynyt.
 Helmikuussa 2019, reilu vuosi myöhemmin, Kela lähetti Lelle kirjeen, jonka mukaan hän oli kuitenkin tienannut 221,30 yli tulorajan. Näin ollen yhden kuukauden opintotuki peritään takaisin, yhteensä 362,01 euroa.
 Yllätyksenä tulleet 2,50 euroa olivat S-ryhmän maksamaa ylijäämäpalautusta. Len tuloraja ylittyi siis 1,30 eurolla.
 – Se tuli täytenä yllätyksenä. Sen näkee kanta-asiakkuutena, ei sijoituksena.
 Kelaan tulee silloin tällöin vastaan tapauksia, joissa vuosituloraja on ylittynyt jonkin tällaisen pienen tulon vuoksi, kertoo Kelan opintotukiryhmän vastaava suunnittelija  Ilpo Lahtinen .
 – Sellaisella opiskelijalla, joka pyrkii tulonsa eurolleen laskemaan, voi unohtua tällaiset pienet summat, jotka tulevat tilille automaattisesti.
 Kelalta ristiriitaisia tietoja
 Le kertoo tarkistaneensa Kelan nettisivuilta, vaikuttaako ylijäämä opiskelijan tulonlaskentaan. Ylijäämästä on esitetty  kysymys viime vuoden lokakuussa . Kela vastasi tuolloin, että ylijäämää ei lasketa opiskelijan tulovalvonnassa.
 Kirjeen saatuaan Le soitti Kelaan kysyäkseen asiasta. Puhelun jälkeen Kela on korjannut vastausta nettisivuillaan ja pahoitellut väärää tietoa: vain 75 prosenttia ylijäämästä on verotonta 5 000 euroon saakka. Le on siis saanut asiakasomistajana 10 euroa ylijäämäämäpalautusta, josta 2,5 euroa on verotettavaa tuloa, joka vaikuttaa myös tulonvalvontaan.
 – Minua tässä häiritsee se, että Kela on antanut vääriä tietoja. Olen sitä mieltä, että kun on kyse valtion virastosta, niin pitäisi olla tarkempi asioiden suhteen.
 Kela kehottaa opiskelijoita kysymään opintotukeen vaikuttavista tuloista Verohallinnolta, sillä Kelassa ei olla verotuksen asiantuntijoita. Lahtinen sanoo, että vaikka päätöksissä ei ole tapana joustaa, on Len tapaus kuitenkin poikkeus.
 – Jos asiakas pystyy osoittamaan, että toiminta perustuu Kelasta saatuun neuvoon, se huomioidaan kyllä. On voitava luottaa siihen, mitä Kelan nettisivuilla tai asiakaspalvelusta neuvotaan.
 Opiskelija, muistathan nämä?
 Lahtisen mukaan Kelaan tulee ajoittain kysymyksiä myös reserviläispalkasta ja pääomatuloista, jotka vaikuttavat opiskelijan tulovalvontaan.
 – Muistan, että on kysytty reserviläispalkasta. Asiakas on saanut kutsun kertausharjoituksiin, ja siltä ajalta saatu palkka on saattanut unohtua.
 – On myös tapauksia, joissa vanhemmat tai sukulaiset ovat tehneet pääomasijoituksen opiskelijan nimiin, ja se sitten vaikuttaa tulonvalvontaan. Joissakin tapauksissa ei ole muistettu kertoa opiskelijalle, että opiskelijan omistuksessa on osake, josta tulee osinkoa. Silloin on voinut käydä köpelösti tulonvalvonnassa.
 Tulonvalvontaan vaikuttavat myös osakkeiden osingot ja reserviläispalkka, muistuttaa Kelan Ilpo Lahtinen.  Kela
 Tulorajat puhuttavat
 Alkuvuodesta  Palkansaajien tutkimuslaitos julkaisi selvityksen , jonka mukaan opiskelijoiden tulorajoja voisi nostaa jopa 50 prosentilla. Hoa Len mukaan tulorajojen tarkkailu on hankalaa erityisesti sellaisille opiskelijoille, jotka työskentelevät osa-aikaisina tai tuntipalkalla.
 – Välillä tulee yllättäviä summia. Esimerkiksi minulle maksettiin kerran ylitöistä, vaikka aiemmin ei ole koskaan maksettu. Tällaiset heitot vaikuttavat heti tulontarkastukseen.
 Opiskelijaliitto Pro on aiemmin kommentoinut , että tulorajoja tulisi tarkastella siitäkin syystä, että nykyään moni työnantaja jopa odottaa, että opiskelijalle kertyy työkokemusta jo opiskeluiden ajalta.
 Le on jättänyt saamastaan takaisinperintäpäätöksestä uudelleenkäsittelypyynnön. Tänään torstaina on viimeinen päivä, kun vuoden 2017 takaisinperinnästä voi jättää uudelleenkäsittelypyynnön Kelaan.
 Lue lisää:  Keskisuomalainen: Moni opiskelija maksaa turhaan Kelalle opintotukia takaisin
 Jutun keskustelu on auki klo 22.00 asti.

Osuuskauppa antoi opiskelijalle 2,5 euroa, Kela rokotti 360 euron laskulla – nettisivuilla ristiriitaista tietoa


Summary: Missä määrin esimerkiksi kaiutinkaapelit ja vahvistimet vaikuttavat äänentoistoon? Asia jakaa harrastajia.

Toimittaja Jani Ilola törmäsi netissä 29 000 euroa maksaviin kaiutinkaapeleihin ja päätti selvittää, onko tässä mitään järkeä.
 Kovan linjan hifi-harrastajat ajattelevat, että esimerkiksi kaiutinkaapeleilla ja vahvistimilla on vaikutusta äänenlaatuun. Äänentoistopiirit ovat kuitenkin jakaantuneita asiassa: toisten mielestä kaapeleilla on merkitystä äänentoistoon, toisten mielestä ei.
 Hifi Hifi on lyhenne, joka tulee englanninkielisistä sanoista  high fidelity  eli puhdas äänentoisto. Kielitoimiston sanakirjan mukaan hifi tarkoittaa äänentallennuksen ja –toiston huippulaatuisuutta ja luonnonmukaisuutta. Hifi-laitteiden tavoitteena on mahdollisimman luonnonmukainen äänentoisto.
 Voiko kaiutinjohtojen välillä olla kuultavia eroja, Aalto-yliopiston äänenkäsittelyn professori  Vesa Välimäki ?
 – Voi olla toki kuultavia eroja, mutta kyllä se niin on, että jos kaiutinjohto on suhteellisen lyhyt, ehjä ja liittimetkin ovat ehjät, niin ei sillä [johdolla] kovinkaan merkittävää vaikutusta ääneen pitäisi olla. Pitkissä johdoissa voi alkaa tulla pieniä eroja, mutta se, että kuullaanko sitä, niin se on sitten toinen kysymys.
 Onko hifi miesten homeopatiaa? Katso video ja päätä itse. Voit keskustella aiheesta klo 22 asti!

Onko superkallis hifi silkkaa huijausta? Toimittaja päätti selvittää, mitä järkeä on 29 000 euron kaiutinpiuhan ostamisessa