Summary: Epäiltyjä rikoksia on kaksitoista ja epäiltyjä tekijöitä kahdeksan.

Vuodenvaihteen jälkeen paljastunut laaja susiin ja koirasusiin liittyvä rikoskokonaisuus on siirtynyt syyteharkintaan, Helsingin poliisista kerrotaan. Yhteensä kahdentoista epäillyn rikoksen kokonaisuus on nyt Itä-Uudenmaan syyttäjäviraston käsissä.
 Epäillyt rikokset ovat törkeä eläinsuojelurikos, eläinsuojelurikos, kahdeksan luonnonsuojelurikosta ja kaksi salakuljetusta. Rikosten epäillään tapahtuneen Lopella, Karkkilassa, Orimattilassa ja Vaalimaalla heinäkuun 2016 ja tammikuun 2019 välisenä aikana.
 Jutun pääepäilty on Kanta-Hämeessä Lopella asunut koirasusien kasvattaja. Epäiltyjä on yhteensä kahdeksan.
 Esitutkinnassa selvisi, että pääepäillyn tilalle Lopelle oli salakuljetettu Venäjältä useita susia. Susia oli siirretty Karkkilaan ja Orimattilaan. Koirasusien kasvatus on Suomessa kielletty.
 Tutkinta alkoi poliisin saatua tiedon luonnonvaraisesta sudesta, joka oli yksityishenkilöiden hallussa Karkkilassa. Kokonaisuuden tutki Helsingin poliisilaitoksen eläimiin liittyviin rikoksiin erikoistunut tutkintaryhmä.
 Lue myös:   Koirasusikasvatusta pihasaunan pimeydessä: Karmivat yksityiskohdat paljastuivat laajan rikoskokonaisuuden tutkinnassa
 Kotietsinnät kolmeen kohteeseen
 Poliisi teki tammikuun alussa samaan aikaan kotietsinnät kolmeen kohteeseen.
 Karkkilasta löytyi tutkimusten perusteella puhdas pohjoiseurooppalainen susi. Se oli tuotu Suomeen yhtä aikaa samasta pentueesta olleen toisen suden kanssa. Toinen susi oli lopetettu aiemmin Lopen tilalla.
 Orimattilassa tehdyssä kotietsinnässä löytyi kaksi sudeksi epäiltyä eläintä. Eläimiä pidettiin ulosteen katkuisessa pihasaunassa, ilman vettä ja ruokaa.
 Koirasusitilalla Lopella oli kotietsintähetkellä 64 koiraeläintä sekä kissa, kanoja, kyyhkyjä, minisikoja ja vuohia.
 Tilat olivat epäsiistit ja puutteelliset, eläimille ei ollut tarjolla asianmukaisesti vettä ja ravintoa, eläimet käyttäytyivät pelokkaasti ja hermostuneesti ja joillakin oli selkeästi terveysvaivoja.
 Poliisi otti tuolloin kiinni tilan omistavan naisen, joka vangittiin Helsingin käräjäoikeuden päätöksellä.
 Lopen tilalle tehtiin toinen kotietsintä tammikuun lopussa. Silloin tilalla oli jäljellä reilut 30 koiraeläintä.  Niistä 33 lopetettiin  eläinsuojelulain perusteella. Lopetetut koirat olivat eriasteisia koirasusia sekä laumanvartijarotuja, joita on vaikea sijoittaa uudelleen.

Koirasusikasvattaja salakuljetti susia Venäjältä Suomeen – laaja rikoskokonaisuus siirtyi syyteharkintaan


Summary: Sieniaika ei ole miesmuistiin odotuttanut itseään näin pitkään. Ja kausi näyttää jäävän lyhyeksi.

Sieniä on ollut tänä vuonna vähän ja ne nousivat ilmoille myöhään. Tilanne on ollut käytännössä samanlainen koko maassa.
 Sieniä on ollut poimittavaksi asti vain muutamilla paikoilla. Tosin muutamina viime viikkoina lämpimät ja sateiset säät ovat saaneet sieniä putkahtelemaan metsiin eteläisessä Suomessa ja Pohjanmaalla. Suurimmassa osassa Lappia jo valmiiksi surkean sadon ovat päättäneet yöpakkaset.
 Luonnonvarakeskuksen erikoistutkijan  Risto Jalkasen  mukaan pohjaveden pinta on niin alhaalla, ettei sienille ole riittänyt vettä.
 – Taustalla on viime vuoden kuiva kesä, joka pudotti pohjaveden tasoa. Vaikka talvella oli paljon lunta, se haihtui taivaan tuuliin eikä maahan jäänyt mitään. Tänä kesänä ei ole satanut, kun vasta elokuun lopussa ja syyskuun alkupuolella.
 Myöhäinen ja lyhyt sienikausi
 Vaikka viime vuosikin oli kuivan kesän vuoksi sienisadoltaan heikko, nyt mennään vielä siitäkin huonompaan päin.
 – Metsissä ei ole ollut mitään keskikesällä eikä elokuussakaan juurikaan. Sienivuosi on ollut koko maassa erittäin huono, Risto Jalkanen sanoo.
 Jo kesä näytti, että nyt ei sieniherkuilla juhlita. Vanhaa sanontaa käyttäen, sieniaika ei ole miesmuistiin odotuttanut itseään näin pitkään.
 – Emme ole tilastoineet tällaisia tietoja, mutta en muista että sienikausi olisi alkanut näin myöhään. Ja se näyttää myös jäävän lyhyeksi.
 Suosikkisienet kokonaan hukassa
 Joitakin sieniä on sentään noussut syksyllä runsaastikin. Esimerkiksi punikkitatteja on näkynyt paljon. Moni ei vain tohdi poimia niitä syötäväksi, koska jotkut saavat niistä kovia vatsavaivoja.
 Himottua herkkutattia on löytynyt sieltä täältä, mutta sato näyttää kokonaisuudessaan huonolta. Tavallisesti isoina massoina kasvavaa kangastattia on sitäkin ollut kehnosti.
 Erityisen vaikeaa on tänä vuonna ollut yleensä runsassatoisen ja suositun kangasrouskun löytäminen. Haperoitakin, jotka ovat monelle helppoja ja suosittuja hyviä ruokasieniä, näyttää kohdanneen kunnon kato.
 – Karvarouskuja on viime viikkoina noussut jonkun verran, mutta muita rouskuja on niukanlaisesti. Kangasrouskuja on näkynyt ihan vain yksittäisiä, Lapin sieniseuran puheenjohtaja  Piritta Marttila  sanoo.
 Pakkanen tuo uusia lajeja
 Yöpakkaset tuhoavat suurimman osan sienistä saman tien. Mutta ei kaikkia: osa maukkaista sienilajeista jopa kaipaa pakkasia.
 Mahdolliset lämpimät jaksot herättävät vanhat tutut sienet uuteen kasvuun.
 – Ei sienisyksy ole suinkaan vielä loppunut. On lajeja, jotka alkavat nousta kunnolla vasta ensimmäisten hallojen jälkeen. Vaikkapa hallavahakas on sellainen. Suppilovahveroa voi kerätä siihen asti kun lumi tulee maahan – ja vielä sen jälkeenkin, jos lumi sulaa vielä pois, Piritta Marttila sanoo.
 Herättikö juttu ajatuksia? Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue lisää:
 Sieniretkeltä oppia sienten tunnistamiseen: suurin osa suomalaisista tietää vain 4–5 sienilajia
 Itä-Suomesta tullut koko maan sieniaitta – Voitto Voutilainen jahtaa taas herkkutatteja, palkka ollut parhaimmillaan 100 euroa päivässä
 Susanna Järvinen löysi lähimetsästä koivuvinokkaan, vei sen kotiin ja innostui: ruokasienet kasvavat vaikka jäätelörasiassa ympäri vuoden

Sienivuosi on ollut surkea – ja syykin on selvä


Summary: Luolasto on ollut ennen öljyvarasto. Viiden miljoonan investoinnista vastaavat EPV Energia ja Vaasan Sähkö.

Vaasan Vaskiluotoon on valmistumassa maanalainen lämpöenergiavarasto. Investoinnista vastaavat EPV Energia ja Vaasan Sähkö. Maanalainen varasto tulee yhtiöiden mukaan olemaan valmistuessaan Suomen suurin.
 Lämpövarastoksi muutettava luolasto sijaitsee Vaskiluodossa 30 metrin syvyydessä. Sen muodostaa kaksi luolaa, joiden yhteistilavuus on 210 000 kuutiometriä.
 Maanalainen luolasto on rakennettu 1970-luvulla ja luolat ovat aiemmin olleet käytössä öljyvarastona. Ne on tyhjennetty öljystä ja puhdistettu 1990-luvun lopulla.
 EPV Energian ja Vaasan Sähkön mukaan luolaston käyttö lämpöenergiavarastona mahdollistaa yli 30 prosentin laskun kivihiilen käytössä sekä siirtymisen uusiutuvien ja hiilineutraalien energialähteiden käyttöön kaukolämmön tuotannossa.
 – Varastot tuovat meille tehokkaan ja monipuolisen ratkaisun pyrkiessämme kokonaan eroon kivihiilestä. Ne tasaavat kaukolämmön tuotantohuippuja ja mahdollistavat pidemmällä tähtäimella myös tuuli- ja aurinkoenergian käytön nykyistä joustavammin ja laajemmin sekä Vaasan alueella syntyvän hukkalämmön hyödyntämisen, sanoo Vaasan Sähkön toimitusjohtaja  Stefan Damlin .
 Käytössä kesäkuussa 2020
 Vaskiluodossa sijaitsevat luolat ovat tilavuudeltaan 150 000 kuutiometriä ja 60 000 kuutiometriä. Niiden korkeudet ovat 22 ja 30 metriä, pituudet 178 ja 313 metriä.
 EPV Energia ja Vaasan Sähkö aikovat varastoida suurempaan luolaan lämmitettyä vettä. Tarpeen tullen sieltä voidaan siirtää lämpöenergiaa kaukolämpöverkkoon. Pienempi luolista tulee toimimaan lämpövaraston veden paisuntasäiliönä.
 Lämpöenergiavaraston lataus- ja purkuteho on 100 megavattia ja varastoitava energiamäärä 7000-9000 megavattituntia. Yhtiöiden mukaan tämä on tuhat kertaa suurempi kuin Pohjoismaiden suurimman rakenteilla olevan sähköakun varastointikapasiteetti.
 Luolasto on tarkoitus ottaa uuteen käyttöön ensi vuoden kesäkuussa.
 EPV Energian ja Vaasan Sähkön projektin kustannusarvio on kokonaisuudessaan noin viisi miljoonaa euroa. Projektiin on saatu työ- ja elinkeinoministeriön tukea.

Yli 210 000 kuutiometrin maanalaisesta luolastosta tulee Suomen suurin lämpöenergiavarasto Vaasassa


Summary: Kansanedustaja Harry Harkimon luotsaama Liike Nyt pyörsi alkuperäisen päätöksensä toimia puoluejärjestelmän ulkopuolella.

Liike Nyt toimitti perjantaina oikeusministeriöön viisi tuhatta kannattajakorttia, mikä tarkoittaa, että siitä tulee puolue.
 Alun perin kansanedustaja  Harry Hjallis Harkimon  johtaman liikkeen oli tarkoitus toimia puoluejärjestelmän ulkopuolella. Harkimo tuli kuitenkin siihen tulokseen, ettei kotimaan politiikassa pärjää kunnolla ilman puoluetta.
 – Kaikki gallupit ja muu on rakennettu niin, että ei pääse esille eikä menesty, jos ei ole puolue,  Harkimo pohti keväällä Ylen ykkösaamussa.
 Harkimo jatkoi samalla linjalla perjantaisessa tiedotteessaan:
 – Rekisteröitynä puolueena todellinen kannatuksemme muuttuu kaupunginvaltuutettujen ja kansanedustajien paikoiksi, joka ei vaalijärjestelmän vuoksi yhdistyksenä onnistu niin hyvin, Harkimo sanoo.
 Päätös puolueeksi rekisteröitymisestä tehtiin kesäkuussa . Harkimo valittiin Liike Nytin riveistä eduskuntaan sen ainoana edustajana kevään vaaleissa.

Liike Nytistä tulee puolue – kannattajakortit toimitettu oikeusministeriöön


Summary: Epämuodostuman aiheuttajasta ei ole varmaa tietoa. Lääkärit kehottavat vanhempia rauhallisuuteen.

Lyhyen ajan sisällä kolmella vastasyntyneellä huomattiin samanlainen epämuodostuma kädessä. Kaikki vauvat syntyivät Pyhän Marian sairaalassa Gelsenkirchenissä Länsi-Saksassa.
 Sattumaako?
 Mainzin yliopistollisen sairaalan syntymärekisterin johtaja  Annette Queißer-Wahrendorf  ei pidä itsestäänselvänä, että kyse on vain sattumasta.
 – Tiedämme, että joka 16. lapsi Saksassa syntyy epämuodostuman kanssa ja noin seitsemällä kymmenestätuhannesta lapsesta on kädessä epämuodostuma syntyessään, Queißer-Wahrendorf arvioi sanomalehti  Berliner Morgenpostin jutussa.
 Gelsenkirchenissä kaikki kolme vauvaa syntyivät kesäkuun ja syyskuun alun välillä.  Pyhän Marian sairaalan mukaan  tapaukset voivat olla sattumaa, mutta peräkkäiset tapaukset herättävät huomion.
 – Mielestämme lyhyt aikaikkuna, jossa nämä tapaukset ovat tulleet ilmi, on kuitenkin poikkeuksellinen. Tilastollisesti noin yhdestä kahteen prosentilla kaikista vastasyntyneistä on jonkinlainen epämuodostuma, sairaala linjaa tiedotteessaan.
 Kämmen ja sormet surkastuneet
 Gelsenkirchenissä kesällä syntyneillä lapsilla on normaalisti kehittynyt käsivarsi, mutta kämmen ja sormet ovat surkastuneet tyngäksi. Kahdella lapsella epämuodostuma on vasemmassa kädessä, yhdellä oikeassa.
 Sairaala kertoo, ettei se ole pystynyt löytämään tapausten välillä etnisiä, kulttuurisia tai sosiaalisia yhdistäviä tekijöitä. Sairaalassa ei ole syntynyt pitkään aikaan vauvoja, joilla olisi vastaava epämuodostuma.
 Epämuodostumien taustalla voivat yleisesti ottaen olla esimerkiksi perinnölliset tekijät, napanuoran kiertyminen tai raskausaikana koettu infektio. Katja Halinen / Yle
 260 000 asukkaan Gelsenkirchenissä poikkeukselliset tapahtumat ovat herättäneet suurta huolta, joka on kasvanut myös valtakunnalliseksi.
 Historiaa tunteville saksalaisille tapaukset ovat tuoneet mieleen 1960-luvun. Silloin maata puhutti Contergan-lääkeskandaali, joka syntyi, kun rauhoittavan lääkkeen havaittiin aiheuttavan sikiöille vaurioita. Skandaalista kertoo muun muassa  brittilehti The Guardian.
 Lääkeaineita on väläytetty Gelsenkircheninkin tapauksessa mahdolliseksi epämuodostumien aiheuttajaksi.
 Taustalla voivat olla myös perinnölliset tekijät, napanuoran kiertyminen, raskausaikana saatu harvinainen infektio tai jokin ruoassa, juomassa tai ilmassa oleva vahingollinen aine.
 Nyt esiin tulleiden epämuodostumien todellisesta aiheuttajasta Saksassa ei kuitenkaan ole varmaa tietoa.
 Myös Ranskassa on syntynyt viime vuosina jonkin verran vauvoja, joilla on epämuodostumia käsissä. Kesällä julkaistu raportti ei löytänyt yhdistävää  tekijää näillekään tapauksille.
 Eniten huomiota viime vuonna on saanut Etelä-Amerikasta levinnyt, pienipäisyyttä eli mikrokefaliaa  aiheuttava zika-virus.
 Rekisteri avuksi?
 Gelsenkirchenin tapausten jälkeen myös jotkut  muut Saksan osavaltiot  ovat raportoineet vastasyntyneistä, joilla on todettu epämuodostuma kädessä.
 Pyhän Marian sairaala sijaitsee 260 000 asukkaan Gelsenkirchenissä. AOP
 Terveysasioista vastaava ministeri  Karl-Josef Laumann  ja saksalaislääkärit ovat kehottaneet vanhempia pysymään rauhallisina huolestuttavista uutisista huolimatta. Asiaa halutaan tutkia tarkemmin ennen johtopäätösten tekemistä.
 Mainzin yliopistollisessa sairaalassa tietoja epämuodostumiin vaikuttavista riskeistä on kerätty jo 1990-luvulta lähtien. Tietokanta perustettiin Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen.
 Nyt myös muualla Saksassa havaintoja epämuodostumista halutaan kerätä yhteen, ja sairaaloihin ympäri maan on jo lähetetty tiedusteluja aiheesta.
 Puheissa on väläytelty valtakunnallista rekisteriä, johon jatkossa kootaan tietoja vauvojen kehityshäiriöistä.
 Tapauksista ja suunnitteilla olevasta rekisteristä kertovat muun muassa saksalaislehdet  Rheinische Post,   Der Tagesspiege l ja  Berliner Morgenpost . Englanniksi voit lukea aiheesta brittilehti  The Timesin  ja  Independentin  jutuista.
 Lisää aiheesta:
 Rheinische Post: Gesundheitsministerium will alle Kliniken in NRW abfragen
 Der Tagesspiegel: "Wir möchten Panik verhindern“
 Berliner Morgenpost: Babys ohne Hände geboren: Sind die Fehlbildungen nur Zufall?
 The Times: Babies with deformed hands trigger fears over toxic medicines
 Independent: Babies born with deformities spark investigation in Germany
 Ranskassa ei löydetty syytä vauvojen epämuodostumien aiheuttajalle

Saksassa huolestuttiin vastasyntyneiden epämuodostumista – sairaalassa syntyi lyhyessä ajassa kolme vauvaa ilman kämmentä ja sormia


Summary: Venettä yritettiin epäonnisesti laskea vesille juuri ennen aluksen uppoamista syksyllä 1994.

Turun Merikeskus Forum Marinum kunnioittaa matkustaja-autolautta Estonian muistoa asettamalla esille kokoelmissaan olevan laivan pelastusveneen. Aiemmin varastoituna ollut vene on sijoitettu ulos muutamien muiden merikeskuksen pihalla esiteltävien alusten tapaan.
 Venettä yritettiin epäonnisesti laskea vesille juuri ennen laivan uppoamista Utön eteläpuolella syyskuussa 1994. Kun alus tömähti pohjaan, vene irtosi kiinnikkeistään ja nousi pinnalle.
 Hangon merivartioaseman väki löysi sen viikon kuluttua onnettomuudesta. Virolaiset eivät halunneet venettä, joten se korjattiin Porvoossa ja sijoitettiin Espoon meripelastusyhdistyksen nuorisokoulutuskäyttöön.
 Suomen Meripelastusseura luovutti veneen myöhemmin merenkulun valtakunnallisena erikoismuseona toimivalle Forum Marinumille.
 Lauantaina 28. syyskuuta tulee kuluneeksi 25 vuotta Estonian uppoamisesta. Onnettomuudessa kuoli 852 ihmistä.

Estonian pelastusvene esillä Turun Forum Marinumissa


Summary: Lapsiin kohdistuneen laajan seksuaalirikosjutun syyteharkinta on valmis.

Neljä henkilöä on saanyt syytteet Pohjanmaalla ilmi tulleessa laajassa seksuaalirikosvyyhdissä. Epäillyt rikokset ajoittuvat vuosiin 2007–2014 ja lapsipornokuvia koskevat rikokset vuosiin 2007–2017.
 Päätekijä on saanut syytteet törkeästä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittämisestä, kuvien hallussapidosta, törkeistä lapsen seksuaalisista hyväksikäytöistä, perusmuotoisista lapsen hyväksikäytöistä ja törkeistä raiskauksista.
 Toinen vastaaja on saanut syytteet törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, törkeästä raiskauksesta, törkeästä sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan levittämisestä ja kuvien hallussapidosta.
 Kolmas vastaaja on saanut syytteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä.
 Neljättä vastaajaa syytetään sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan lasta esittävän kuvan hallussapidosta ja muusta rikoksesta.
 Yhden epäillyn osalta asia käsitellään sakotusmenettelyssä, ja yksi epäilty on saanut asiassa syyttämättäjättämispäätöksen.
 Poliisi kertoi laajasta lasten hyväksikäyttöön  liittyvästä kokonaisuudesta maaliskuussa . Viidestä suomalaisepäillystä osan epäillään levittäneen lapsipornoa, osan myös fyysisesti hyväksikäyttäneen tai raiskanneen lapsia.
 Jutun pääepäilty on Ylen tietojen mukaan  toiminut muun muassa kirkkovaltuutettuna ja luontoyrittäjänä, ja hänellä oli ulospäin nuhteettomalta näyttävä maine ennen epäiltyjen rikosten paljastumista .
 Uhreja oli esitutkintavaiheessa tiedossa kuusi, alle kouluikäisestä yläkouluikäiseen. Epäillyt rikokset ovat tapahtuneet 2004–2018.

Neljälle syytteitä Pohjanmaan laajassa seksuaalirikosvyyhdissä


Summary: Enemmistö saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista on huolissaan kilpailevasta maankäytöstä pohjoisessa ja saamelaisalueella.

Lähes kaikki syksyn 2019 saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista näkevät, että saamelaisalue ei hyötyisi Jäämeren radasta eikä pohjoiseen tulisi avata uusia kaivoksia tai perustaa tuulipuistoja.
 Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Enemmistö myös näkee, että saamelaisalueen metsiä hakataan liikaa.
 Matkailu ei herätä yhtä voimakkaita mielipiteitä, vaikka suurin osa pitääkin kasvavaa matkailua uhkana saamelaisalueen luonnolle.
 Ehdokkaiden näkemykset tulevat esiin  Yle Sápmin vaalikoneesta . Saamelaiskäräjävaalien 36 ehdokkaasta vaalikoneeseen on vastannut 34.
 Suomen saamelaiskäräjävaalit käydään 2.–30.9.2019.
 Lue myös:   Suomen saamelaispolitiikan kärkipaikoista kisaavat muiden muassa Norjan saamelaiskäräjien jäsen, saamelaispolitiikan veteraani sekä Tenon kalastusaktivisti
 Jäämeren radan ei uskota hyödyttävän saamelaisaluetta
 Yle Sápmin vaalikoneeseen vastanneista saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista vain kaksi näkee, että Jäämeren rata hyödyttäisi saamelaisaluetta. 29 ehdokasta on eri mieltä.
 Vain yksi ehdokas,  Veikko Porsanger  Utsjoelta, on selvästi sitä mieltä, että Jäämeren radasta olisi alueelle hyötyä.
 – Tosin vieläkin tuntuu olevan vallalla sama ajattelumalli kuin Utsjoen kunnanvaltuustolla aikoinaan. Valtuusto vastusti maantietä Utsjoelle, kommentoi Porsanger.
 Aslak Pekkala  Inarista on varovaisemmin samaa mieltä.
 – Näen Jäämeren radan mahdollisuutena, vaikkakin sillä on isoja vaikutuksia. On hyvä pohtia, mitä hyvää ja mitä uhkia se toisi meille. On selvää, että radalla on vaikutuksia saamelaisten elinkeinolle ja ympäristölle, perustelee Pekkala.
 Selvästi eri mieltä ovat ehdokkaat  Leo Aikio  Inarista,  Matti Aikio  Sodankylästä,  Juha Petteri Alakorva  Sodankylästä,  Veikko Feodoroff  Inarista,  Ida-Maria Helander  Oulusta,  Karen-Anni Hetta  Sodankylästä,  Janne Hirvasvuopio  Espoosta,  Kaisa-Mari Jama  Helsingistä,  Tuomas Aslak Juuso  Enontekiöltä,  Per-Oula Juuso  Enontekiöltä,  Neeta Jääskö  Inarista,  Pigga Keskitalo  Enontekiöltä,  Anni Koivisto  Utsjoelta,  Kirsti Kustula  Inarista,  Teija Linnanmäki  Inarista,  Tauno Ljetoff  Inarista,  Sammol Lukkari  Utsjoelta,  Asko Länsman  Utsjoelta,  Ulla-Maarit Magga  Enontekiöltä,  Anne Nuorgam  Utsjoelta,  Pirita Näkkäläjärvi  Inarista,  Tanja Sanila  Inarista,  Magreta Sara  Inarista,  Irja Seurujärvi-Kari  Helsingistä,  Niina Siltala  Inarista,  Marko Tervaniemi  Inarista ja  Niko Valkeapää  Enontekiöltä.
 Moni heistä toteaa, että radan hyöty menisi aivan eri suuntaan kuin saamelaisalueelle, ja että saamelaisille siitä olisi enemmän haittaa kuin hyötyä.
 – Jäämeren rata olisi enemmän hyödyksi niille, jotka sitä käyttäisivät, ja tässä yhteydessä niille, jotka haluavat käyttää sitä tavarankuljetukseen. Saamelaisille siitä olisi enemmän haittaa, kun laidunmaat halkaistaisiin ja menetettäisiin. Lisäksi se tekisi muun kilpailevan maankäytön mahdolliseksi, perustelee Niko Valkeapää.
 – Saamelaisalue on säilynyt juuri sen vuoksi, että se on ollut hankalien kulkuyhteyksien takana. Sama toimii myös jatkossa, toteaa Teija Linnanmäki.
 Varovaisesti Jäämeren rataa vastustavat myös ehdokkaat  Hanna Guttorm  Helsingistä ja  Pentti Morottaja  Utsjoelta.
 Inarilaiset ehdokkaat  Anu Avaskari ,  Inka Kangasniemi  ja  Kari Kyrö  eivät ole merkittävästi samaa tai eri mieltä Jäämeren radan hyötyjä koskevan väittämän kanssa.
 Kaivoksia ja tuulivoimaloita ei haluta Saamenmaalle
 Yle Sápmin vaalikonevastausten perusteella 32 ehdokasta ei halua Pohjois-Suomeen uusia kaivoksia. 31 ehdokasta ei myöskään toivo pohjoisimman Suomen tuntureille tuulipuistoja.
 Niistä pelätään olevan haittaa Saamenmaan luonnolle ja elinkeinoille.
 Näin saamelaiskäräjäehdokkaiden näkemykset jakautuvat uusien kaivosten perustamisesta Pohjois-Suomeen. Vesa Toppari / Yle
 – Pohjois-Suomi on vielä ainoita alueita Suomessa, jossa on puhdas luonto ja puhtaat vedet. Tällä tulee olemaan suuri taloudellinen merkitys tulevaisuudessa. Kaivostoiminta on suuri uhka saamelaisille perinteisille elinkeinoille ja pienimuotoiselle matkailulle, perustelee Asko Länsman.
 – Tuulivoimaa tulee rakentaa sinne, missä siitä on vähiten haittaa, mielellään jo rakennettuun ympäristöön ja teollisuuden lähelle. Tässä on kuitenkin aina kuunneltava paikallista väestöä, poronhoitajia sekä yrittäjiä, sanoo Janne Hirvasvuopio.
 Veikko Porsanger on ainoana ehdokkaana selkeästi sitä mieltä, että tuulipuistoja voi perustaa ja varovaisesti myös sitä mieltä, että uusia kaivoksia voi avata Pohjois-Suomeen.
 – Vai ajatellaanko, että miksi perustaa tuulivoimaloita, kun sähköä saa pistorasiasta? On kaksinaismoralismia haluta kultasormus, jos kultaa kaivetaan vain Afrikasta – sama asia sähköautojen ja ydinvoiman kanssa, perustelee Porsanger näkemystään.
 Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden näkemykset tuulivoimasta pohjoisen tuntureilla jakautuvat lähestulkoon samoin kuin kaivostenkin osalta. Vesa Toppari / Yle
 Veikko Porsanger ja Aslak Pekkala ovat myös selvästi sitä mieltä, että saamelaisalueella ei hakata liikaa metsiä. Anu Avaskari, Kari Kyrö ja Tanja Sanila ovat heidän kanssaan varovaisesti samaa mieltä.
 – Metsien hakkaaminen on vähentynyt vuosien saatossa. Hyvällä suunnittelulla ja yhteistyöllä löydetään sopivat hakkuumäärät ja se, mistä hakataan, näkee Pekkala.
 Enemmistö ehdokkaista, 25, on sitä mieltä, että metsiä hakataan liikaa. Monet heistä näkevät, että kyseinen teollisuudenala ei ole saamelaisalueella taloudellisesti kannattava.
 – Mielestäni saamelaisalueen metsänhakkuista saatava hyöty ei vastaa luontoarvojen menetystä. Lisäksi se haittaa perinteisiä elinkeinoja, sanoo Marko Tervaniemi.
 – Yksityisten metsänomistajien pitää saada päättää omasta omaisuudestaan, mutta saamelaisalueen niin kutsutuilla valtionmailla ei pitäisi hakata metsiä niin kauan kuin saamelaisten maaoikeuksia ei ole tunnustettu, toteaa Pirita Näkkäläjärvi.
 Näin vaalikoneeseen vastanneiden ehdokkaiden näkemykset jakautuvat saamelaisalueen metsien hakkuista. Vesa Toppari / Yle
 Hanna Guttorm, Inka Kangasniemi, Pigga Keskitalo ja Pentti Morottaja eivät sano suoraan "ei" tai "kyllä" siihen, hakataanko metsää saamelaisalueella liikaa. Kyrö ja Kangasniemi ovat vastanneet samoin myös kysymykseen tuulivoimapuistoista. Kyrö ei ole myöskään merkittävästi samaa tai eri mieltä kaivosten avaamista koskevan väitteen kanssa.
 Matkailun vaikutukset pehmentävät enemmän mielipiteitä
 Yle Sápmin vaalikoneen mukaan 26 saamelaiskäräjävaalien ehdokasta on samaa mieltä siitä, että kasvava matkailu uhkaa saamelaisalueen luontoa. Näkemykset eivät ole kuitenkaan yhtä voimakkaita kuin muiden maankäyttöä koskevien kysymysten kohdalla.
 Vain kymmenen ehdokasta pitää selvästi matkailua uhkana saamelaisalueen luonnolle: Leo Aikio, Matti Aikio, Karen-Anni Hetta, Tuomas Aslak Juuso, Neeta Jääskö, Inka Kangasniemi, Tauno Ljetoff, Pirita Näkkäläjärvi, Aslak Pekkala ja Marko Tervaniemi. Loput ovat mielipiteissään varovaisempia.
 – Kasvava matkailu on uhka kaikelle luonnolle, ei pelkästään saamelaisalueen luonnolle, sanoo Kangasniemi.
 – Saamelaisalueen luonto on herkkä ihan konkreettiselle kulumiselle, ja kasvava liikenne sekä ihmismäärät kuormittavat vesistöjä ja tuottavat saastetta. Matkailu on vaikea pala – se elättää suuren osan pohjoisen asukkaista, mutta tuottaa myös omat kustannuksensa, pohtii Neeta Jääskö.
 Tätä mieltä saamelaiskäräjävaalien ehdokkaat ovat kasvavan matkailun vaikutuksesta luontoon. Vesa Toppari / Yle
 Moni painottaa, että nimenomaan hallitsematon matkailu ja massaturismi uhkaavat luontoa.
 Yksimielisyyttä on siinä mielessä havaittavissa, että yksikään ehdokas ei ole selvästi eri mieltä. Varovaisesti eri mieltä ovat ehdokkaat Anne Nuorgam, Veikko Porsanger, Tanja Sanila ja Niko Valkeapää.
 – Kasvava ja kestävä matkailu tai luontomatkailu ei ole uhka luonnollemme, sillä siihen on ennakoiden kehitettävässä koko ajan parempia ratkaisuja. Matkailun pelisäännöt saamelaisalueella on hyvä päivittää aika ajoin myös tulevaisuudessa, ja mahdollisiin epäkohtiin on puututtava hakemalla niihin ratkaisuja, ei siis suinkaan torppaamalla koko matkailuelinkeinoa, toteaa Sanila.
 – Mikäli matkailu on hallitsematonta, se on uhkana luonnolle ja saamelaiskulttuurille. Mutta mikäli saamelaiskulttuuria tuodaan esille saamelaisarvojen perusteella, se voi tuoda lisätuloja pohjoisimpien kuntien saamelaisille, näkee Nuorgam.
 Ehdokkaat Juha Petteri Alakorva ja Pigga Keskitalo eivät ole merkittävästi samaa tai eri mieltä, ja Per-Oula Juuso ja Sammol Lukkari eivät puolestaan ole vastanneet kyseiseen vaalikoneväittämään.
 Ehdokkaiden vastaukset mahdollisine perusteluineen löytyvät  Yle Saamen vaalikoneesta .
 Voit keskustellla aiheesta klo 20:een saakka.
 Lue myös:
 Saamelaiskäräjävaalien ehdokkaiden mielestä valtio ei huomioi saamelaisten oikeuksia riittävästi – eivät silti perustaisi saamelaisvaltiota
 Valtaosa saamelaiskäräjävaalien ehdokkaista luopuisi saamelaismääritelmän polveutumiseen perustuvasta lappalaispykälästä

Vain yksi saamelaiskäräjävaalien ehdokas toivottaisi sekä rautatien, tuulipuistot että uudet kaivokset tervetulleeksi pohjoiseen


Summary: Kesäkuussa luodussa Facebook-tapahtumassa ehdotettiin joukkoryntäystä Area 51:een, koska “he eivät voi pysäyttää meitä kaikkia”.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Pienessä Rachelin kylässä keskellä Nevadan autiomaata jännitetään iltaa. Syrjäiselle paikkakunnalle odotetaan saapuvan tuhansia ihmisiä juhlistamaan Maan ulkopuolista elämää hätäisesti järjestetylle festivaalille. Suunnitelmissa on myös rynnäköinti läheiseen lentotukikohtaan, Area 51:een.
 Mikä voisikaan mennä vikaan?
 Kaikki alkoi kesäkuun 27. päivä, kun kalifornialainen opiskelija  Matty Roberts  loi Facebookiin tapahtuman  Storm Area 51, They Can't Stop All of Us . Humoristisessa  tapahtumakutsussa  Roberts ehdotti, että 20. syyskuuta ihmiset ryntäisivät joukolla Nevadan autiomaassa sijaitsevaan Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohtaan, Area 51:een. Mennään katsomaan niitä avaruusolioita, Roberts vitsaili.
 Tapahtumasivu alkoi nopeasti täyttyä suunnitelmista. Esimerkiksi seuraavanlaisista. Ensin valtaajat muodostaisivat Kyle-nimisistä henkilöistä iskuryhmän, joka raivokkaalla, ilmeisesti energiajuomasta saatavalla voimalla murtaisi tukikohdan portit. Kyle-joukkoa seuraisivat “kivienheittelijät”. Naruto-juoksijat koukkaisivat tukikohtaan molemmista sivuista. Naruto Uzumaki on animehahmo, joka kädet taakseen ojennettuina kykenee juoksemaan vaikkapa luoteja nopeammin.
 Kuulostaa vankalta suunnitelmalta, eikö.
 Internet ainakin haltioitui Robertsin suunnitelmasta.  Muutamassa viikossa yli miljoona ihmistä oli ilmoittaunut osallistuvansa rynnäköintiin.  Tällä hetkellä luku on yli 2 miljoonaa ja tapahtumasta kiinnostuneita on 1,5 miljoonaa.
 Sana tapahtumasta on siis levinnyt tehokkaasti. Joukkoryntäys Area 51:een tarjoaa ehtymättömän voimanlähteen internetin meemitehtaille, jotka ovat nyt muutaman kuukauden ajan possautelleet ilmoille internet-hokemia pökerryttävään tahtiin.
 Yksi kuollut, kaksi pidätetty
 Viranomaisia vitsailu lentotukikohdan valtauksesta ei naurattanut. Pian tapahtuman luomisen jälkeen Robertsin oven taakse ilmestyivät liittovaltion poliisin FBI:n agentit. Yhdysvaltain ilmavoimat julkaisi tiedoksiannon, jossa se varoitti ihmisiä pyrkimästä ilmavoimien harjoitusalueelle.
 Ilmailuviranomaiset ovat ilmoittaneet  väliaikaisesti sulkevansa ilmatilan  drooneilta ja uutishelikoptereilta Area 51:n läheisyydessä.
 – Yhdysvallat on aina valmis suojelemaan alueitaan ja omaisuuttaan, ilmavoimien tiedottaja  Laura McAndrews  sanoi  Washington Postin  mukaan.
 Näin tapahtui tammikuussa, kun tuntematon mies ajoi tarkastuspisteen läpi kohti tukikohtaa. Yli kymmenen kilometrin takaa-ajon jälkeen mies astui ulos autostaan ja alkoi lähestyä turvallisuusviranomaisia “sylinterin muotoinen” esine kädessään. Turvallisuusviranomaiset ampuivat miehen.
 Varoitukset ja varotoimet eivät ole tehonneet kaikkiin.  Viime viikolla poliisi pidätti kaksi nuorta miestä luvattomasta läpikulusta tukikohdan läheisyydessä.  Hollantilaiset tubettajat olivat kulkeneet useita kilometrejä syvälle kielletylle alueelle.
 Yhdysvaltain ilmavoimien salainen tukikohta on  vuosikymmenten ajan kiehtonut salaliittoteoreettikkoja ja ufo-intoilijoita . Jotkut uskovat, että alueella säilytetään Maahan törmänneen avaruusolion jäänteitä. Vuonna 1989 itseään fyysikoksi tituleerannut  Bob Lazar  väitti työskennelleensä Alue 51:ssä ja tutkineensa siellä ufo-teknologiaa.
 Rynnäkkö muuttui musiikkifestivaaliksi
 Se, että Facebookissa ilmoittaa osallistuvansa tapahtumaan, ei vielä tarkoita mitään. Mutta kahdesta miljoonasta ilmoittautuneesta voi odottaa ainakin muutamaa paikalle. Eikä kukaan tiedä, millä fiiliksellä paikalle saavutaan. Internetissä ei voi kertoa tarpeeksi absurdia vitsiä ilman, että joku ottaa sen tosissaan.
 Matty Roberts päättikin nopeasti vaihtaa suunnitelmat lentotukikohdan valtaamisesta juhlimiseen. Yhdessä paikallisen motellin omistajan  Connie Westin  kanssa Roberts alkoi suunnitella EDM-festivaaleja keskelle autiomaata. Ajatuksena oli eräänlainen kopio Burning Man -festivaaleista, jotka järjestetään niin ikään keskellä autiomaata Nevadassa.
 Oikean tapahtuman järjestäminen lyhyellä varoitusajalla osoittautui kuitenkin haastavaksi. Etenkin kun tapahtumapaikkana on piskuinen kylä keskellä autiomaata.
 Noin 40 kilometrin päässä Area 51:stä sijaitseva Rachelin kylä on tunnettu ufo-turismistaan, jos oikeastaan siitäkään. Vain 54 asukkaan  kylästä ei motelli-ravintola -yhdistelmän lisäksi löydy muita palveluita , kuten vaikkapa kauppaa tai huoltoasemaa. Lähimmät palvelut löytyvät yli 80 kilometrin päästä. Mobiiliverkko on asukkaiden mukaan olematon. Paloasemasta ei ole tietoakaan.
 Tällaisessa paikassa turvatoimien, ruokahuollon ja saniteettitilojen hoitaminen tuhansille ihmisille vaatii erityisjärjestelyjä. Useiden viikkojen säätämisen jälkeen Roberts teki johtopäätöksen, ettei Alienstock-nimellä kulkevaa tapahtumaa kannata järjestää Rachelissa. Hänen mukaansa siitä muodostuisi  “humanitaarinen katastrofi” .
 Viime viikolla Roberts ilmoitti vetäytyvänsä Rachelin festivaalijärjestelyistä ja siirtävänsä tapahtuman 160 kilometrin päähän Las Vegasiin, valmiiden fasiliteettien läheisyyteen. Robertsin Alienstock järjestettiin eilen torstaina, eli päivää ennen alkuperäistä rynnäköintiä. Paikalle saapui muutama tuhat juhlijaa.
 Tuleeko Alienstockista uusi Fyre-festivaali?
 Robertsin päätös siirtää Alienstock Las Vegasiin ei miellyttänyt hänen entistä yhteistyökumppaniaan, Little A'Le'Inn-motellin omistaja Connie Westiä, joka oli jo laittanut omia rahojaan järjestelyihin. Tapahtumaan oli esimerkiksi tilattu sata siirrettävää vessaa.
 Lisäksi Rachelin kolmipäiväiseen Alienstockiin oli ehditty jo buukata yhteensä 20 yhtyettä ja kaksi standup-koomikkoa.  Tapahtuman nettisivujen  mukaan pääesiintyjä on Eagles of Death Metal -yhtyeen keulamies  Jesse Hughes .
 Westin mukaan turvatoimista oli sovittu paikallisviranomaisten kanssa ja  luvat tapahtuman järjestämiseen olivat kunnossa . Tapahtuman vuoksi Lincolnin piirikuntaan oli jo ennakkoon julistettu hätätila.
 Ei siis ollut mitään syytä jättää festivaaleja järjestämättä Rachelissa.
 Roberts on irtisanoutunut täysin Rachelin tapahtumasta.
 – Meitä ei kiinnosta [...] osallistua millään tavalla FYREFEST 2.0:aan, Roberts kirjoittaa oman  Alienstock-tapahtuman nettisivuilla .
 Roberts viittaa kaksi vuotta sitten  Bahamalla järjestettyihin Fyre-festivaaleihin , joita markkinoitiin rikkaiden nuorten luksusfestivaaleina, mutta joista muodostui totaalinen kaaos huonojen järjestelyjen seurauksena. Osallistujia jouduttiin evakuoimaan saarelta viranomaisten avustuksella.
 Moni rachelilainen jakaa Robertsin näkemyksen.  Kylän verkkosivuilla  ihmisiä kehotetaan menemään Robertsin bileisiin Las Vegasiin.
 – Odotamme mellakoita, kun lipuista hyvän hinnan maksaneet ihmiset saapuvat paikalla ja huomaavat, ettei todellisuus näytä lainkaan sellaiselta kuin heille on luvattu. Ihmisiä loukkaantuu. PYSYKÄÄ KAUKANA RACHELISTA TÄNÄ VIIKONLOPPUNA, verkkosivuilla kirjoitetaan.

20-vuotias mies vitsaili Facebookissa rynnäköinnistä Area 51:een – Yli 2 miljoonaa ihmistä on ilmoittanut osallistuvansa lentotukikohdan valtaukseen tänään


Summary: Kaupan liiton mukaan verkkokaupan voimistuminen on yksi syy joulutuotteiden aikaisempaan ilmestymiseen.

Syksyn sesonkimyyntien alku on aikaistunut viime vuosien aikana. Kaupan liiton tilastojen mukaan esimerkiksi tavaratalojen myynti alkaa vilkastua jo lokakuussa.
 Vaikka kovin myynti painottuu yhä joulukuuhun, on esimerkiksi marraskuun kauppa ollut parina viime vuonna vilkkaampaa kuin kertaakaan tällä vuosituhannella.
 Kaupan liiton edunvalvontajohtajan  Tuula Loikkasen  mukaan syitä on monia, mutta esimerkiksi verkkokaupan voimistuminen vaikuttaa.
 – Ihmiset voivat tilata joulutuotteita verkkokaupasta vaikka pääsiäisenä. Kivijalkakaupoilla on siten paine saada tuotteet aiemmin myyntiin. Varsinaisesta joulun sesonkimyynnin alkamisesta ei kuitenkaan vielä voida puhua.
 Myös Iittalan Kultasuklaalla on huomattu muutos aiempaan. Suklaayrittäjä  Juha Kärkkäinen  kertoo, että joulusesongin tuotteita toimitetaan myyntiin yhä aiemmin.
 – Kyllä niitä joulukonvehteja alkaa olla myynnissä jo heti lokakuun alusta alkaen.
 Tänä vuonna esimerkiksi hämeenlinnalaisten kauppojen hyllyillä on alkanut näkyä niin joulun herkkuja kuin joulukoristeitakin jo syyskuun puolessa välissä.
 Kaupan liitto: Erilaisia sesonkimyyntejä ylipäätään enemmän
 Marraskuun myynnin vilkastumisen yhdeksi syyksi Loikkanen arvioi Suomeenkin viime vuosina rantautuneen Black Friday -ilmiön. Erilaisia sesonkimyyntejä on ylipäätään enemmän kuin aiemmin.
 – Tämän päivän kaupankäyntiin ja markkinointiin kuuluu erilaisten mielikuvien herättäminen ja ale-kampanjointi. Siksi esimerkiksi erilaisia hetkittäisiä alennusmyyntejä ja kampanjoita on aiempaa enemmän. Ennenhän oli vain kesä- ja joulualet, kertoo Kaupan liiton Tuula Loikkanen.
 Loikkasen mukaan esimerkiksi joulumyynnin jakautuminen useammalle kuukaudelle on hyvä asia.
 – Kaupallehan olisi ihanne, jos asiakasvirta olisi tasaista ympäri vuoden. Erilaiset myyntipiikit ovat kaupoille myös mittava menoerä, sillä esimerkiksi kausityöntekijöitä on palkattava paljon.
 Kaupan liiton vuoden 2017 tilastojen mukaan koko vähittäiskaupan myynti pelkästään joulukuussa oli noin 4,8 miljardia euroa.

Joulupukki matkaan jo käy – joulun myynnit alkavat vuosi vuodelta aiemmin ja se on hyvä asia, sanoo Kaupan liitto


Summary: New Yorkissa yli miljoona koululaista on saanut luvan osallistua marssiin.

Tänään eri puolilla maailmaa arvioidaan järjestettävän yli 5 000 tapahtumaa, joista suurin on todennäköisesti New Yorkissa, jossa arvioilta 1,1 miljoonaa koululaista on saanut luvan osallistua marssiin.
 Näytämme nämä suorana Yle seuraa ilmastomarsseja eri puolilla maailmaa. Näytämme ilmastomarssit alla arvioitujen kellonaikojen mukaisesti. Ajat ovat Suomen aikaa. 11:00 Johannesburg 13:00 Berliini 14:30 Bryssel 15:00 Pariisi 17:00 El Salvador 19:00 New Yorkin ilmastomarssi, Greta Thunberg osallistuu Fridays for Future -tapahtumaan Battery Park -puistossa Manhattanilla. 24:00 Greta Thunbergin puhe
 Ensimmäiset marssit järjestettiin Oseaniassa ja Australiassa, jossa ainakin 300 000 ihmistä on osallistunut  maan tähän mennessä suurimpaan ilmastolakkoon , kertoo The Guardian.
 Fridays for Future -liikkeen tarkoituksena on rohkaista nuoria eri puolilla maailmaa vakuuttamaan aikuisia ottamaan ilmastonmuutos vakavasti.
 Liike vaatii yrityksiltä ja poliitikoilta tuntuvia toimia ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseksi. Tutkijat ovat varoittaneet, että jos lämpeneminen jatkuu nykyisen kaltaisena sillä voi olla tuhoisia seurauksia.
 Sydneyssa Australiassa järjestettiin perjantaina maan tähän asti suurin ilmastolakko.   AOP
 Ilmastoprotestit saivat alkunsa vuosi sitten kun ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  keskeytti koulunkäyntinsä voidakseen osoittaa mieltään ilmaston puolesta Ruotsin valtiopäivätalolla. Sittemmin 16-vuotiaan Thunbergin ideoimat, jokaperjantaiset  ilmastomielenosoitukset ovat levinneet jo yli sataan maahan .
 Huomenna New Yorkissa järjestetään  YK:n nuorten ilmastokokous .
 Varsinainen YK:n ilmastokokous järjestetään New Yorkissa maanantaina.
 Lue myös :
 Saksa julkistaa ilmastopolitiikkansa tuleviksi vuosikymmeniksi – Berliinissä askartelukauppa pysyy kiinni, sillä yrittäjä lähtee kadulle vaatimaan järeitä uudistuksia
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg kongressin kuultavana Washingtonissa
 Greta Thunberg sai Amnestyn palkinnon – viikonloppuna YK:n huippukokous

Katso suorana: Miljoonat nuoret marssivat ilmaston puolesta eri puolilla maailmaa – Yle seuraa


Summary: Kansalaisuuslain mukaisesti jokainen 22-vuotias kaksoiskansalainen saa maistraatista kirjeen kansalaisuuteensa liittyen.

Olet säilyttänyt Suomen kansalaisuutesi. Väestötietojärjestelmän mukaan sinulla on Suomen kansalaisuuden lisäksi yksi tai useampi vieraan valtion kansalaisuus.
 Vieraan valtion kansalaisuuden vuoksi olisit voinut menettää Suomen kansalaisuuden täyttäessäsi 22 vuotta, mutta säilytit sen, koska sinulla on riittävä yhteys Suomeen.
 Pietarsaarelainen  Amanda Öst  sai maistraatilta postia kolmisen vuotta sitten täyttäessään 22 vuotta. Ensimmäinen reaktio oli täydellinen hämmennys:
 – Minut on adoptoitu Suomeen ja minunhan pitäisi olla automaattisesti Suomen kansalainen, ei siinä pitäisi olla mitään epäselvyyttä. Olenko minä tehnyt jotain väärin menettääkseni Suomen kansalaisuuden? Mitä ihmettä tämä tarkoittaa?
 Näitä kysymyksiä nuori nainen pyöritteli mielessään maistraatin kirjetta lukiessaan.
 22-vuotiaat, joilla on kaksoiskansalaisuus saavat postia maistraatilta. Esimerkiksi osalla kansainvälisesti Suomeen adoptoiduista on myös lähtö- eli syntymämaansa kansalaisuus, riippuen tämän maan käytännöistä. Maistraatilta saatu kirje onkin aiheuttanut hämmästystä adoptioperheissä.
 Intian kaksoiskansalaisuus harvinaista
 Amanda Öst adoptoitiin kolmevuotiaana Intiasta Suomeen ja kotiin Pietarsaareen adoptiopalvelunantaja Interpedian kautta.
 Saadessaan maistraatin kirjeen, Öst ei ollut tietoinen siitä, että hänellä olisi myös syntymämaansa Intian kansalaisuus. Hänen vanhempansakaan eivät tienneet asiasta.
 – Aloin pohtia, onko minulla Intian kansalaisuus vai ei. Soitin vanhemmilleni ja hekin olivat asiasta epävarmoja. Otin Interpediaan yhteyttä ja sieltä todettiin, että yleensä Intiassa kaksoiskansalaisuus on harvinaista. Silloin näytti siltä, että minulla ei edes olisi sitä. Olen aina ollut Suomen kansalainen, Öst kertoo.
 Amanda Öst jätti asian selvittämisen siihen. Hän on ja oli Suomen kansalainen, eikä selvittänyt asiaa enempää.
 – Olin niin järkyttynyt kirjeestä, eikä siitä selvinnyt olisiko pitänyt ottaa yhteyttä vai ei. Annoin asian olla.
 Selvitys automaattisesti 22-vuotiaana
 Suomen kansalaisuuden saamisesta, menettämisestä ja luopumisesta sekä kansalaisuusaseman määrittämisestä säädetään  kansalaisuuslaissa . Kansalaisuuteen liittyviä asioita hoitavat Maahanmuuttovirasto ja maistraattien puolesta Pohjois-Suomen maistraatti.
 Vuosittain väestötietojärjestelmästä poimitaan 18 vuotta täyttävät Suomen kansalaiset, joilla on ollut kotikunta Suomessa vähemmän kuin seitsemän vuotta. Maahanmuuttovirasto antaa heille ohjeet kansalaisuuden säilyttämisestä 22 vuotta täyttäessä.
 Väestörekisterikeskus taas poimii järjestelmästä kerran kuussa 22 vuotta täyttäneet kaksoiskansalaiset, joilla on Suomen ja jonkun muun valtion kansalaisuus. Heidän osaltaan maistraatti tutkii kansalaisuuslaissa määritellyn riittävän yhteyden Suomeen.
 Suomen kansalaisuuden säilyttämisestä tai menettämisestä tehdään merkintä väestötietojärjestelmään ja lähetetään ilmoitus asiakkaalle.
 – Edellä mainittuun poimintaan ei oteta mukaan henkilöitä, joilla on syntyessään ja 22 vuotta täyttäessään ollut kotikunta Suomessa tai joilla on ollut kotikunta Suomessa yhteensä vähintään seitsemän vuotta. Heille tehdään väestötietojärjestelmään automaattisesti merkintä Suomen kansalaisuuden säilyttämisestä, ja tästä lähtee heille myös ilmoituskirje automaattisesti, vastaa henkikirjoittaja  Päivi Riehkalainen  Pohjois-Suomen maistraatista sähköpostitse.
 Automaatti ei siis erottele adoptiotaustaisia tai muulla tavoin kaksoiskansalaisuuden omaavia.
 Vaikka kirje ja tieto Suomen kansalaisuuden säilyttämisestä on hämmentänyt kansainvälisesti adoptoituja ja heidän perheitään, vaaraa Suomen kansalaisuuden menettämisestä ei ole ollut.
 Adoptioperheet ry:n käsityksen mukaan kaikki adoptoidut ovat säilyttäneet Suomen kansalaisuutensa.
 Riittävä yhteys Suomeen 1) henkilö on syntynyt Suomessa ja hänen kotikuntalaissa tarkoitettu kotikuntansa on Suomessa hänen täyttäessään 22 vuotta; 2) henkilön kotikunta on ollut Suomessa taikka varsinainen asunto ja koti Islannissa, Norjassa, Ruotsissa tai Tanskassa yhteensä vähintään seitsemän vuotta ennen kuin hän on täyttänyt 22 vuotta; tai 3) henkilö on 18 vuotta täytettyään, mutta ennen 22 ikävuoden täyttämistä: a) ilmoittanut kirjallisesti Suomen edustustolle tai maistraatille haluavansa säilyttää Suomen kansalaisuuden; b) hakenut Suomen passia tai henkilökorttia taikka saanut Suomen passin tai henkilökortin; c) suorittanut tai parhaillaan suorittaa Suomessa varusmies- tai siviilipalvelusta tai naisten vapaaehtoisesta asepalveluksesta annetussa laissa tarkoitettua palvelusta; tai d) saanut Suomen kansalaisuuden hakemuksesta tai ilmoituksesta. lähde: Kansalaisluuslain 34§
 Paljon yhteydenottoja adoptiojärjestöihin
 Suomen kansalaisuuden säilyttämispostia ovat tänä vuonna saaneet vuonna 1997 syntyneet nuoret aikuiset, joilla on kaksoiskansalaisuus.
 Vaikka kirjeitä on lähetetty kaksoiskansalaisille jo vuosia, tänä keväänä ne ovat herättäneet hämmennystä. Kyselyitä ja yhteydenottoja adoptoiduilta ja heidän perheiltään tuli kevään mittaan niin paljon, että Adoptioperheet ry päätti tehdä kaksoiskansalaisuudesta kyselyn jäsenilleen.
 Keväällä toteutettuun kyselyyn tuli paljon vastauksia, peräti 140. Vastausten suuri määrä kertoo Adoptioperheet ry:n mukaan aiheen ajankohtaisuudesta.
 Yhteinen teema kyselyn vastauksissa oli suuri hämmennys siitä, miksi kirje ylipäätään lähetetään ja toiseksi siitä, että tietoa kaksoiskansalaisuudesta ja sen mukanaan tuomista oikeuksista ja velvoitteista tarvitaan kipeästi.
 Toiveissa selvitys adoptoitujen kaksoiskansalaisuudesta
 Yleisen hämmennyksen ja kirjeen tarpeellisuuden lisäksi kaksoiskansalaisuuden esillenostaminen on saanut kansainvälisesti adoptoidut miettimään omaa kansalaisuuttaan, sen tuomia oikeuksia ja mahdollisia velvollisuuksia.
 Mitä käytännössä tarkoittaa, jos on syntymämaan kansalainen ja jos vaikka matkustaa sinne? Mahdollinen asevelvollisuus mietityttää. Vastauksia näihin kysymyksiin ei ole.
 Adoptiotahojen mukaan tarvitaan selvitys ja selkeä ohjeistus kaksoiskansalaisuudesta sekä adoptiovanhemmille, että jo Suomeen adoptoiduille täysi-ikäisille.
 Tätä varten Adoptioperheet ry, Yhteiset Lapsemme ry ja adoptiopalveluiden tarjoajat ovat hakeneet rahoitusta hankkeelle tietopaketin laatimiseksi kaksoiskansalaisuuskysymyksestä. Asia etenee aikaisintaan loppuvuonna, jos rahoitus selvitystyölle saadaan.
 Tietopaketin laatiminen on vaativa työ, sillä käytännöt vaihtelevat adoptioon lapsia luovuttavissa maissa ja vaikutuksensa on myös sillä, minä vuonna lapsi on adoptoitu.
 – Oikeiden viranomaisten löytäminen lähtömaista on vaikeaa ja erityisesti niistä maista, joiden kanssa adoptioyhteistyö on jo loppunut. Tietoa tarvitaan siitä, mitä kaikkea kansalaisuus voi tarkoittaa esimerkiksi matkustamisen, omistamisen tai armeijan takia, kuvailee edessä olevaa työtä Adoptioperheet ry:n toiminnanjohtaja  Anu Uhtio .
 Kaksoiskansalaisuudesta luopuminen pohdituttaa monia
 Adoptioperheet ry:n kyselyssä kysyttiin kansainvälisesti adoptoiduilta ja heidän perheiltään myös toisen maan kansalaisuudesta luopumiseen liittyvistä asioista.
 Vastauksissa kävi selvästi ilmi, että vastaajat ovat alkaneet pohtia sitä, että jos olen myös syntymämaani kansalainen Suomen lisäksi niin pitäisikö siitä luopua? Onko luopuminen syntymämaan kansalaisuudesta mahdollista ja jos on, niin miten se tehdään?
 Tällä hetkellä tiedon määrä on niin minimaalinen, epäselvä ja hajanainen, että ei ole selvää kuvaa mitkä mahdolliset velvollisuudet lähtömaassa voisivat olla tai mitä se tarkoittaa, jos luopuu toisesta kansalaisuudesta. Näihin kysymyksiin tietopakettia kokoavien adoptiotoimijoiden on tarkoitus etsiä vastauksia..
 Kolmivuotiaasta lähtien Pietarsaaressa asunut Amanda Öst naurahtaa kysymykselle, tunteeko hän itsensä intialaiseksi, suomalaiseksi vai molemmiksi.
 Östin mukaan molemmat maat kulkevat aina hänen mukanaan, mutta suomalaisuus on selvääkin selvempi.
 – Se vähän vaihtelee. Joskus tunnen itseni enemmän intialaiseksi, joskus enemmän suomalaiseksi. Mutta aina olen ollut suomalainen ja Suomen kansalainen, hän hymyilee.

Adoptioperheet hämmästyivät kansalaisuuden säilyttämiskirjeestä – pietarsaarelainen Amanda Öst ei edes tiennyt olevansa kaksoiskansalainen


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Tervetuloa lukemaan  ensimmäistä Berliinistä tehtyä Eurooppa-uutiskirjettä!
 Tänään on luvassa syksyn ehkä odotetuin uutispäivä Berliinissä. Angela Merkelin hallitus julkistaa ilmastopakettinsa, ja ilma on sakeana odotuksesta.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.
 Valmistautumista on ollut mahdotonta ohittaa Berliinissä edes tavallisena arkiaamuna. Päiväkodin oveen on teipattu metrin korkuinen juliste, jossa kutsutaan ilmastomarssille. Matkalla toimistolle polkupyörän renkaiden alla vilahtaa asfalttiin kirjoitettuja muistutuksia.
 “20.9. Klimastreik!” on spreijattu keskelle Karl-Marx-Alleen pyöräväylää.
 Berliinissä ja muualla Saksassa  tuhannet ihmiset marssivat tänään kaduille vaatimaan hallitukselta järeää ilmastopolitiikkaa samaan aikaan kun hallituksen ilmastokabinetti kokoontuu viimeiseen istuntoon ennen paketin julkistamista.
 Liikkeellä ovat ilmastolakkoilevien nuorten lisäksi aikuiset.  Tapasin alkuviikosta berliiniläisen yrittäjän , joka sulkee perjantaina askartelutarvikkeita myyvän kauppansa ja lähtee yli sadan työntekijänsä kanssa mielenosoitukseen. Hän toivoo, että myös hänen kaltaisensa yrittäjät laitetaan nyt osallistumaan ilmastonsuojeluun.
 Myös omaan berliiniläisarkeeni  on luvassa muutoksia. Ilmastopaketti määrittää sen, miten Saksa liikkuu tulevaisuudessa, miten se rakentaa talonsa ja lämmittää ne. Perusidea on tehdä ilmastolle haitallisesta toiminnasta nykyistä kalliimpaa ja ilmastoystävällisestä kuluttamisesta kannattavaa.
 Hallituspuolueista sosiaalidemokraattinen SPD on puhunut hiilidioksidiveron puolesta, kristillisdemokraattinen CDU ajaa puolestaan kansallista päästökauppaa päästöjen leikkaamiseksi. Baijerilainen CSU on väläytellyt halpalentojen verottamista.
 Poliitikot vakuuttavat kilpaa , että ratkaisu tulee olemaan paitsi ilmaston kannalta kestävä myös sosiaalisesti oikeudenmukainen.
 Saksan johto tuntee naapurimaan Ranskan keltaliiviliikkeen erittäin hyvin. Ranskassa raivo poliittista johtoa kohtaan  lähti purkautumaan dieselin veronkorotuksen jälkeen .
 Vastaavaa protestiaaltoa  ei Saksaan haluta. Saksalaisten lakkoliipaisin ei ole yhtä herkkä kuin ranskalaisten, mutta pinnan alla kytee selvä tyytymättömyys.
 Tämä tuli esiin erittäin selvästi  itäisen Saksan osavaltiovaaleissa syyskuun alussa .
 Noin joka neljäs itäisissä Brandenburgin ja Saksin osavaltioissa asuva äänestäjä antoi tukensa osin äärioikeistolaiselle Alternative für Deutschland -puolueelle (AfD). Ovensuukyselyiden mukaan AfD:tä tukivat erityisesti ne, jotka kokevat olevansa toisen luokan kansalaisia.
 Idän pikkukylissä, maaseudulla  ja suurkaupunkien reuna-alueilla  moni äänestäjä kokee olevansa unohdettu . Kännykkä toimii surkeasti, nettiyhteyttä ei aina saa hankittua edes yrityksistä huolimatta ja busseja kulkee yhä vähemmän. AfD on ollut usein siellä, mistä muut puolueet ovat jo vetäytyneet.
 Oma kuntoni onkin kohentunut AfD:n vaalitilaisuuksia ja pikkukyliä kiertäessä, sillä Saksan politiikkaa ravisteleva muutos tapahtuu nyt kaupunkikeskusten ulkopuolella. Kaltaiselleni autottomalle kirjeenvaihtajalle kätevin yhteys Brandenburgin maaseudulle on välillä ollut pakata pyörä lähijunaan ja taittaa loppumatka polkien. Näiltä reissuilta syntyi myös tuorein radion  Maailmanpolitiikan arkipäivää -ohjelma .
 Paikallisille auto on välttämätön . Samaan aikaan hallituksen on pakko keksiä keinot jatkuvasti kasvaneiden liikenteen päästöjen leikkaamiseen.
 llmastojärjestöjen huolena onkin, ettei hallitus ei uskalla ärsyttää päästöleikkauksillaan ketään. Silloin odotettu ilmastopaketti jää torsoksi.
 #SOMESSA: Pelkäsikö Boris mielenosoittajia?

 Britannian pääministeri Boris Johnson  vieraili maanantaina Luxemburgin pääministerin  Xavier Bettelin  luona. Kuten tavallista, Johnsonin vierailu ei sujunut kohuitta.
 Mielenosoittajien mökä oli kokouspaikan ulkopuolella niin kova, että Johnson pyysi paikalla olleiden twiittailevien toimittajien mukaan tiedotustilaisuuden siirtämistä sisätiloihin.
 Isäntämaan mielestä se olisi ollut epäreilua, koska kaikki tilaisuuteen akkreditoituneet toimittajat eivät olisi mahtuneet Bettelin pieneen tiedotustilaan. Mitä oikein tapahtui ja missä järjestyksessä, sitä EU-kirjeenvaihtajat puivat alkuviikon Twitterissä.
 #FAKTA: Väärä suunta uusien autojen päästöille
 Joel Kanerva / Yle
 Maailman johtajat kokoontuvat  ensi viikon alussa New Yorkiin YK:n pääsihteerin ilmastokokoukseen. EU:lla ei ole antaa uusia lupauksia, koska jäsenmaat ovat yhä erimielisiä siitä, pitäisikö unionin pyrkiä hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä.
 Nykyisissäkin tavoitteissa on tekemistä. Uusien henkilöautojen keskimääräiset päästöt ovat olleet EU:ssa nousussa vuodesta 2016, ja vuoden 2020 tavoite (95 g/km) loittonee aina vain kauemmas.
 Tämä kehitys myötävaikuttaa siihen, että liikenteen päästöt ovat EU:ssa ylipäätään kasvussa. Liikenteen osuus unionin kasvihuonekaasujen päästöistä on neljäsosa.
 ÄLÄ MISSAA NÄITÄ: Niukat ilmastoeväät, Ukrainan sota ja Irlannin yhdistyminen
 Valtiovarainministeri Mika Lintilä (kuvassa vasemmalla) isännöi Finlandia-talon kokousta. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Yksi Suomen EU-puheenjohtajuuden kokousrintaman kohokohdista  nähtiin viime viikonvaihteessa, kun jäsenmaiden rahaministerit kokoontuivat Finlandia-talolle. EKP:n linjauksien jälkeen ilmassa oli elvytyspuhetta, mutta valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) torjui jyrkästi ajatuksen velkaelvytyksestä.
 Kansainvälistä mediaa  kiinnosti myös Lintilän ajatus brasilialaisen lihan tuontikiellosta Amazonin palojen takia. Käytännön eväät ilmastonmuutoksen torjumiseen jäivät levälleen, kuten kokouksen läpi istunut  Janne Toivonen kirjoittaa .
 Monesti unohtuu, että Euroopassa  käydään koko ajan myös sotaa, vaikka virallisesti sellaista ei ole olemassa. Äskettäin tuon sodan osapuolet Ukraina ja Venäjä vaihtoivat vankeja – siitä huolimatta, että Venäjä ei omasta mielestään ole sodan osapuoli.
 Ulkolinjan  Marko Lönnqvist  ja kuvaaja  Serhi Lavor   kiersivät Itä-Ukrainan sotatoimialueella keväällä 2016 . Tuolloin sotaa oli käyty hieman yli kaksi vuotta.
 Irlannin saaren yhdistyminen  on periaatteessa mahdollista muttei todennäköistä lähivuosina, vaikka se periaatteessa ratkaisisikin brexitin aiheuttaman Irlannin rajaongelman.
 Katollisten määrä ohittaa muutaman vuoden sisään Pohjois-Irlannissa protestanttien määrän, mutta miten Pohjois-Irlanti selviäisi ilman Britannian taloudellista tukea? Ja haluaako Irlannin tasavalta ylipäänsä liittyä itseään köyhempään Pohjois-Irlantiin?
 Maija Elonheimon  haastateltavana  Brysselin koneessa  on väitöskirjatutkija  Susanna Sulkunen.
 ENSI VIIKOLLA: Itävallan Ibiza-vaalit
 Muistatko vielä Ibiza-skandaalin?  Itävallan hallitus kaatui keväällä, kun hallituspuolue FPÖ:n johtaja, varaliittokansleri  Heinz-Christian Strache  kuvattiin salaa bilesaari Ibizalla junailemassa puolueelleen vaaliapua venäläisen oligarkin sukulaisena esiintyneen naisen kanssa.
 Sunnuntaina 29.9. itävaltalaiset äänestävät itselleen uuden parlamentin. Voittoa povataan aiemmalle liittokanslerille  Sebastian Kurzille . Ibiza-puolue FPÖ haluaa jatkaa Kurzin ÖVP:n kanssa kimpassa eikä peittele sitä.  Nationalistipuolueen vaalivideolla uusi puoluejohtaja  Norbert Hofer  on hakeutunut pariterapiaan Kurzia esittävän hahmon kanssa.
 Vaalijuttuja luvassa Ylen kaikilla kanavilla ensi viikolla!
 Itävallan naapurimaassa Unkarissa Suomi pääsee taas pian otsikoihin, kun pääministeri  Antti Rinne  (sd.) matkustaa Budapestiin tapaamaan jyrkän nationalistista pääministeriä  Viktor Orbánia . Tarkkaa päivää ei ole vielä kerrottu, mutta vierailu toteutuu vielä syyskuun aikana.
 Jäämme seuraamaan, jatkaako Orbán myös Rinteen kanssa kasvotusten  Suomen oikeusvaltion tilan haukkumista .
 Terveisin Suvi
 Piditkö Eurooppa-kirjeestä?  Jos tykkäsit, kerro kavereillekin. Kirjeen voi tilata tästä  linkistä.  Jos keksit parannusehdotuksia, kerro meille! Voit lähettää meille kysymyksiä ja vinkkejä vastaamalla tähän viestiin. Gutes Wochenende!

Eurooppa-kirje: Kirjeenvaihtaja polkee unohdettujen äänestäjien perässä – berliiniläiset barrikadeilla ilmaston puolesta


Summary: Saudi-Arabia kertoo liittouman aiemmin tuhonneen myös Jemenistä lähteneen räjähdealuksen.

Saudi-Arabian johtama liittouma kertoo iskeneensä huthikapinallisia vastaan Jemenissä. Kyseessä on ensimmäinen isku sen jälkeen, kun Saudi-Arabian öljyntuotantolaitoksia vastaan iskettiin viime viikonloppuna.
 Liittouma kertoo tuhonneensa iskussa Hodeidan pohjoispuolelle neljä kohdetta, joita kapinalliset ovat käyttäneet muun muassa räjähteillä lastattujen alusten liikkeelle laskuun.
 Jo aiemmin liittouma kertoi pysäyttäneensä ja tuhonneensa räjähteillä lastatun aluksen Punaisenmeren eteläosassa. Asiasta uutisoi Saudi-Arabian valtionmedia.
 Liittouma kertoo Saudi-Arabian uutistoimiston julkaisemassa lausunnossa, että huthikapinalliset yrittivät terrori-iskua miehittämättömällä aluksella tarkoituksenaan räjäyttää se kauko-ohjauksella. Alus laitettiin liittouman mukaan liikkeelle Hodeidasta. Se pysäytettiin Punaisenmeren eteläosassa ja tuhottiin.
 Kapinalliset eivät toistaiseksi ole kommentoineet asiaa.
 Iskut öljyntuotantolaitoksiin kiristäneet tilannetta
 Jännitteet alueella ovat kiristyneet entisestään, kun kahteen Saudi-Arabian öljyntuotantolaitokseen tehtiin viime viikonloppuna tuhoisat iskut. Ne laittoivat maihin noin puolet maan öljyntuotannosta.
 Saudi-Arabia on kertonut, että se saa palautettua öljyntuotantonsa normaalille tasolle tämän kuun loppuun mennessä.
 Huthikapinalliset ovat ottaneet iskut nimiinsä, mutta Saudi-Arabia ja Yhdysvallat syyttävät niistä kapinallisia tukevaa Irania.
 Saudi-Arabian johtama liittouma on tukenut vuodesta 2015 alkaen Jemenin hallituksen joukkoja, jotka taistelevat huthikapinallisia vastaan. Kapinalliset ovat viime kuukausien aikana kiihdyttäneet iskujaan Saudi-Arabian puolelle, vastatoimena Saudi-Arabian ilmaiskuille Jemenissä.
 Konfliktissa on kuollut kymmeniätuhansia ihmisiä, joista valtaosa on siviileitä. Miljoonat ihmiset ovat nälänhädän partaalla. YK kutsuu Jemenin sisällissotaa maailman pahimmaksi humanitaariseksi kriisiksi.
 Lue lisää:
 Iranin ja Saudi-Arabian sapelinkalistelu kiihtyy drooni-iskujen myötä, mutta tutkijat eivät usko maiden täysmittaiseen sotaan
 Analyysi: Isku suoraan Saudi-Arabian sydämeen – se ei pysähtynyt, mutta haavoittui pahasti
 Saudi-Arabia esitti todisteita Iranin osallisuudesta öljyjalostamoiskuihin – Katso video

Saudi-Arabia iski Jemeniin ensimmäistä kertaa öljyntuotantolaitoksiin tehtyjen iskujen jälkeen


Summary: Meemit vaikuttavat tehokkaasti, koska huumoriin verhottua viestiä ei osata aina tulkita haitalliseksi.

Instagramiin tulee parhaan kaverisi jakama meemi, jossa kotimaisia poliitikkoja on kuvamanipuloitu näyttämään naurettavilta.
 "Tuollaisia typeryksiähän he ovat!" Tykkäät ja jaat.
 Koneäly haistaa, että olet kiinnostunut tällaisesta sisällöstä ja jatkossa samanhenkisiä meemejä ilmaantuu kännykkäsi näytölle kiihtyvään tahtiin.
 Entäpä jos poliittisiin mielipiteisiisi yritetäänkin vaikuttaa ovelasti huumorin keinoilla?
 Vaikuttamisesta tiedetään vielä vähän
 Meemit voivat olla arkea piristävää harmitonta viihdettä, mutta myös portti haitalliseen ääriajatteluun ja mielipiteiden polarisoitumiseen, arvioivat Ylen haastattelemat asiantuntijat.
 Tyypillisimpiä poliittisia meemejä ovat poliitikkoja ja vähemmistöjä pilkkaavat kuvamanipulaatiot. Niitä tehtailevat yksittäiset suomalaiset somenatiivit, mutta esimerkiksi 4chan- ja Reddit-verkkoyhteisössä niiden määrä hipoo jo teollista mittakaavaa.
 Yleensä meemejä tehtailevat trollit ovat mediahuomion perässä olevia yksityishenkilöitä. Tulevaisuudessa meemejä saattaa tehdä ja jakaa poliittisten tavoitteiden edistämiseen valjastettu koneäly.  Naurunappula.com
 Poliittisten meemien vaikutusta ollaan tutkittu melko vähän, mutta viitteitä vaikuttamisesta on olemassa. Vuonna 2018 tehdyn  yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan  (siirryt toiseen palveluun) meemejä käytetään kasvavassa määrin vaikuttamaan poliittisiin mielipiteisiin.
 Poliittisia meemejä löytyy valtavirtasomesta, kuten Twitteristä. Rasistiset meemit painottuvat äärisivustoille kuten Gabiin, 4chanin /pol/-palstalle ja Redditin The_Donald-kanavalle.
 Meemi ohittaa suojausjärjestelmät
 Meemit ja huumori ovat kaikkein tehokkaimmat vaikuttamisen muodot somessa, sanoo Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulun viestinnän johtamisen professori  Vilma Luoma-aho .
 Meemeillä vaikuttaminen on tehokasta, koska se ei aktivoi aivojamme varoittamaan, että meihin yritetään vaikuttaa. Huumorilla kierretään mielen suojausmekanismit, Luoma-aho sanoo.
 – Puhutaan vaikutustietoisuudesta. Se on kuin summeri ihmisen päässä, joka soi kun vastaan tulee haitallista sisältöä. Somessa monilla nuorilla tietoisuus vaikuttamisesta ei aktivoidu varsinkaan, jos meemit tulevat vastaan kavereiden jakamana.
 Donald Trump tukijoukkoineen käytti vuoden 2016 vaalikampanjassa aktiivisesti meemejä. Twitter / Donald J. Trump
 Nuoret etsivät itseään ja luovat sisäpiirejään myös somessa. Tässä työssä huumorilla on iso merkitys.
 – Meemi yksinkertaistaa maailmankuvaa. Se on vahva identiteetin rakennustyökalu ja luo yhteenkuuluvuuden tunnetta samanmielisten kanssa.
 Teinit ovat Luoma-ahon mukaan alttiimpia haitallisille meemeille kuin aikuiset, koska heiltä usein puuttuu resistenssi sille, mitä otetaan vastaan ja mitä ei.
 – Visuaalinen viestintä oikaisee monta reittiä, jolloin siitä tehdään nopeita johtopäätöksiä. Some on hyvä tekemään yleistyksiä, ja usein ei ehditä tehdä taustaselvityksiä meemin alkuperästä tai tarkoituksesta.
 Informaatiosotaa?
 Toimiiko Suomessa tahoja, jotka suunnitelmallisesti ujuttavat ääriajatteluun ohjaavia huumorikuvia someen?
 Suoraa näyttöä suunnitelmallisesta nuoriin suuntautuvasta poliittisesta vaikuttamisesta ei ole. Se ei kuitenkaan tarkoita, että sitä ei tapahdu, sanoo sotilasprofessori, everstiluutnantti  Aki-Mauri Huhtinen  Maanpuolustuskorkeakoulusta.
 – Trollausta tekevät poliittisesti aktiiviset yksittäiset ihmiset, jotka haluavat mediahuomiota. Tulevaisuudessa trollausta voidaan tehdä tekoälyllä ja algoritmeilla ja sitä voidaan ohjailla muun muassa valtioiden taholta.
 Monen päättäjän someosaaminen rajoittuu Facebook-kuvaan kalastusreissulta tai joulupöydästä.  Aki-Mauri Huhtinen
 Maanpuolustuskorkeakoululla sekä Helsingin ja Jyväskylän yliopistoilla on meneillään nelivuotinen  tutkimushanke Agentit , jonka yhtenä tavoitteena on selvittää, kuinka nuorten ajatteluun vaikutetaan somessa.
 – Seuraamme tarkasti sitä, miten vastakkainasettelua luodaan somessa.
 Se tiedetään jo, että somessa vaikuttamisen mekanismi on hienovarainen, pirullisen tehokas, eikä sen takana yleensä ole ylhäältä johdettua organisaatiota, Huhtinen sanoo.
 – Netissä jää nopeasti kiinni, jos yrittää systemaattisesti ajaa jotain agendaa.
 Trolli tarttuu hetkeen
 Kyseessä on Huhtisen mukaan uudenlainen peli, jossa esimerkiksi maahanmuutto-, ilmasto- tai eriarvoistumiskeskustelu avaa ikkunan trolleille ja manipuloijille.
 – Trollaaminen on hetkeen tarttumista. Pitää olla hereillä ja hypätä oikeaan aikaan mukaan yhteiskuntaa kuohuttavaan keskusteluun. Trollin tavoitteena on vain luoda riitaa ja vastakkainasettelua, eikä välttämättä edes ajaa omaa agendaansa.
 Trollaamista keinona voidaan käyttää informaatio-operaationa, Huhtinen sanoo.
 – Näen sen hybridivaikuttamisen toimintatapana, jossa voidaan käyttää politiikan, talouden, yhteiskunnan, kulttuurin kanavien koktailia halutun vaikutuksen saavuttamiseksi.
 Hallitus tai oppositio, vasemmisto tai oikeisto - yksikään poliittinen suuntaus tai ryhmä ei ole suojassa meemeiltä.  Yle/Joni Nieminen
 Huhtinen muistuttaa, että polarisaation kasvattaminen on aina uhka yhteiskuntarauhalle. Kun polarisaatiosta tulee normaali, polarisoituneet ryhmät usein radikalisoituvat ja toimintatavat kovenevat.
 – Demokratia on mahdollista vain siten, että kansaa kiihottava vastakkainasettelu ei kärjisty. Sananvapaus ei vie vastuuta sanotusta.
  Hiljaisuus on trollin ruokaa
 Äärimmäisiä mielipiteitä jakaa somessa vain pieni osa suomalaisista. Trollit elävät huomiosta, joten ihan tavalliset somekäyttäjät ovat avainroolissa sen suhteen, miten heidän lähettämänsä viestit lähtevät elämään, Huhtinen sanoo.
 – Niin sanotut tolkun ihmiset ovat polarisaation kannalta kaikista käyttökelpoisin voimavara.
 Aki-Mauri Huhtinen muistuttaa, että polarisaation ääripäät voivat käyttää sitä oman agendansa ajamiseen. Hän nostaa esimerkiksi rokotekeskustelun.
 Tarvitaanko jatkossa meemejä tai symboleja, joilla voi ilmaista mielipiteensä, että tämä koko keskustelu on hölmö?  Aki-Mauri Huhtinen
 – Jos 70 prosenttia ihmisistä ei ole puolesta tai vastaan, niin vastustajat voivat vedota siihen, että suuri joukko ei vastusta ajatustamme.
 Huhtisen mukaan some toimii kuin äänestäminen: vaikka en äänestä, tulen antaneeksi äänen jollekin, joka hyödyntää hiljaisuuteni.
 – Tarvitaanko jatkossa meemejä tai symboleja, joilla voi ilmaista mielipiteensä, että tämä koko keskustelu on hölmö.
 Vanhat keinot eivät toimi
 Yhteiskunnallisen polarisaation ja nettitrollaamisen torjumiseksi tarvitaan uudenlaista lähestymistapaa, Huhtinen sanoo.
 Perinteiset yhteiskunnallisten uhkien torjumiseen ja ennaltaehkäisyyn kehitetyt keinot, joissa asiantuntijat ottavat tilanteen haltuun, eivät toimi somessa. Verkossa ja somessa koulutus tai ikä ei takaa osaamista.
 Suurin osa meemeistä ei ole poliittisia. Pari vuotta sitten taideteoksista muokatut hassuttelut olivat iso hitti.  Kansallisgalleria / Yehia Eweis
 – Todelliset asiantuntijat ovat itseoppineita ja sellaisia ihmisiä, jotka kykenevät näkemään somen poikkeavuudet ja sävymuutokset. Somessa ja verkossa uiskentelevien medialukutaito on ihan ihan toisella tasolla kuin vanhemmalla sukupolvella.
 Aki-Mauri Huhtinen on erityisen huolissaan siitä, että sosiaalipoliittisia päätöksiä tekevät viisikymppiset “sedät ja tädit”, joille some ja meemit ovat melko vieraita.
 – Monen päättäjän someosaaminen rajoittuu Facebook-kuvaan kalastusreissulta tai joulupöydästä.
 Miten suhtautua kotona?
 Kuinka vanhemman kannattaisi suhtautua, jos lapsen somevirtaan ja Whatsappiin alkaa ilmestyä epäilyttäviä meemejä ja videoita? Kuvissa naureskellaan maahanmuuttajille ja asetetaan seksuaalivähemmistöjä naurunalaiseksi. Feministeillekin hihitellään.
 Tiukka kieltäminen ja moittiminen eivät ole välttämättä paras vaihtoehto, koska se aiheuttaa todennäköisesti vain vastareaktion, Vilma Luoma-aho sanoo.
 – Ei voida kuitenkaan olla välittämättä. Paras keino on kyseenalaistaminen, kiinnostuksen osoittaminen ja kysymysten asettaminen: kukahan tuon on kirjoittanut, ja mitähän hän toivoo sen aiheuttavan?
 Aki-Mauri Huhtinen korostaa ihan tavallista kiinnostusta lapsen asioihin. Hän pyrkii pysymään kärryillä 12-vuotiaan poikansa asioista: miten meni koulussa, mitä tuli läksyksi ja koska on kokeet.
 – Minun täytyy tukea häntä ja katsoa, miten hänen elämänhallinta ja ajatukset pysyvät hanskassa.
 Lue lisää:
 Moni nuori ei tunnista vaikuttamispyrkimyksiä somessa – tutkija syyttää vanhempia: "Ei ole niin, että työ on jo tehty"   Ensimmäinen päiväsi trollitehtaalla – Ylen peli näyttää, miten isoja tunteita levitetään valeuutisilla
 Kysyimme kolmelta pelitapahtumaan osallistuneelta, mistä he löytävät uutisensa – vastausten perinteisyys yllätti tutkijan
 Mikä on valeuutinen, somekupla tai trollitehdas? Yle Uutisluokan videot ja tehtävät auttavat tunnistamaan verkon ansat
 Kyberturva-asiantuntija Limnéll: "Suomi on hybridisodankäynnin kohteena – Tätä ei pidä hyssytellä"
 Luulitko tietäväsi kaiken meemeistä? Docventures perkasi 25 meemiä ja niiden taustat!

Viihdettä vai aivopesua? Meemit vaikuttavat ajatuksiisi, etkä välttämättä edes huomaa sitä


Summary: 9-tiellä Suonenjoella pikkubussi suistui tieltä ja yksi kyydissä olleista loukkaantui pelastuslaitoksen mukaan vakavasti.

Itä-Suomen poliisi kehottaa autoilijoita erityiseen varovaisuuteen aamuliikenteessä, sillä tien pinnat voivat olla paikoin liukkaita.
 Itä-Suomen poliisin tilannekeskuksesta kerrottiin hieman ennen aamuseitsemää, että Pohjois- ja Etelä-Savon alueella tuli noin puolen tunnin sisään tietoon neljä liikenneonnettomuutta.
 Tällä tietoa vakavin onnettomuus sattui aamukuuden jälkeen 9-tiellä Suonenjoella Lyytilänmäen kohdalla, kun pikkubussi suistui tieltä ja pyörähti katon kautta ympäri ojaan. Kyydissä oli pelastuslaitoksen mukaan kolme ukrainalaista henkilöä, joista yksi loukkaantui vakavasti. Kaksi muuta kyydissä ollutta selvisi pienemmillä vammoilla.
 5-tiellä Joroisissa sattui myös ulosajo. Kuopion Muuruvedellä kolaroivat henkilöauto ja rekka ja myös Vieremällä on ilmoitettu liikenneonnettomuudesta.
 Poliisin mukaan esimerkiksi sillan kannet ja alavat paikat saattavat olla tänä aamuna liukkaita.

Itä-Suomen aamuliikenteessä useita onnettomuuksia, yksi vakavasti loukkaantunut – poliisi kehottaa varovaisuuteen, sillä tiet voivat olla liukkaita


Summary: Miksi lapsi tarttuisi kirjaan, kun vapaa-ajasta kilpailevat sosiaalisen median lukemattomat apit, snapchatit, instagramit ja tik-tokit?

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Kulttimaineeseen kivunneessa  Idioluutio -elokuvassa älyltään keskinkertainen sotilas valitaan hallituksen huippusalaiseen projektiin ja syväjäädytetään yhdessä erään prostituoidun kanssa. He heräävät 500 vuotta myöhemmin – ja ovat yllättäen maapallon älykkäimpiä ihmisiä. Ihmiskunta on tyhmentynyt radikaalisti ja ympärillä maleksii pelkkiä roskaläjiin kompastelevia idiootteja.
 Idioluutio  on varsin keskinkertainen elokuva, mutta kulttimaineeseen se nousi, koska moni pitää sitä osuvana tulevaisuudenkuvana. Ehkä todella olemme massatyhmyyden partailla.
 Ja toden totta: ihmisten keskimääräinen älykkyysosamäärä  on kääntynyt monessa länsimaassa laskuun vuosikymmenten nousun jälkeen.  Suomalaiset ovat tyhmentyneet vuodesta 1997 lähtien . Se oli muuten vuosi, jolloin minä sain ensimmäisen kännykkäni, suunnilleen samoihin aikoihin lähetin ensimmäisen sähköpostini.
 Tutkijat ovat varovaisia arvioimaan, mistä älykkyyden lasku johtuu – mutta aivo on kuin lihas: jos sitä ei käytä, se surkastuu.
 Kognitiivisessa vallankumouksessa homo sapiensin voittokulku perustui pitkälti kieleen: meidän tapaamme sepittää tarinoita, juoruilla ja välittää opittua tietoa jälkipolville kirjoitetun kielen avulla. Se erotti meidät muista eläimistä, nosti meidät mykkien petojen tasolta ihmisiksi, jotka perustavat satojen miljoonien yksilöiden valtakuntia, rakentavat goottilaisia kirkkoja, käyvät kauppaa ja pelaavat Veikkauksen pelejä.
 Kirja on ajattelun väline ja lukeminen osa ihmisyyttä.
 Kirjallisuus ja lukeminen  on pitkään ollut iso osa myös suomalaista identiteettiä - mutta nyt näyttää siltä, että lukuintomme on pelkkä myytti, tai kuten  Kai Ekholm  asian  ilmaisi : kaunis itsepetos.
 Me käytämme päivässä 8–13 minuuttia lukemiseen, kun verkossa kulutamme viikossa lähes vuorokauden.
 Kirjat eivät ole enää muodissa, ne eivät kelpaa kenellekään. Tuttu mies yrittää myydä valtavaa kirjastoaan, mutta se ei kelpaa edes hyväntekeväisyyteen. Kirjallisuuden klassikot menevät kierrätyskeskukseen, jossa niistä revitään kannet irti, pannaan sivut uusiopaperiksi ja kansista tehdään lämpöeristettä.
 Aiemmin tieto oli vain pienen, hallitsevan eliitin etuoikeus, mutta nyt se on kaikkien käsissä. Vaarana kuitenkin on, että meille kasvaa uusia sukupolvia, jotka eivät enää lue kirjallisuutta vaan viettävät aikansa koneisiin kytkettynä, netissä tai virtuaalimaailmoissa.
 Niin lasten kuin aikuistenkin aika kirjojen parissa on vähentynyt ja luettujen kirjojen määrä laskee koko ajan. Noin puolen miljoonan suomalaisen aikuisen lukutaito on niin heikko, että se ei enää riitä arjesta selviytymiseen.  Joka kahdeksas poika päättää peruskoulunsa lukutaidottomana .
 Tämä on yksinkertaisesti kammottavaa: lukeminen harjoittaa pitkäjännitteisyyttä ihan toisella tavalla kuin surffailu netissä. Lukeminen vahvistaa muistia ja ymmärrystä. Tutkimusten mukaan kotona lukeminen vaikuttaa lapsen menestymiseen elämässään  enemmän kuin vanhempien sosioekonominen tausta tai koulutus .
 Kirja on ajattelun väline ja lukeminen osa ihmisyyttä.
 Esimerkiksi Ranskan kouluissa on voimassa kännykkäkielto.
 Mutta miksi lapsi tarttuisi kirjaan , kun vapaa-ajasta kilpailevat sosiaalisen median lukemattomat apit, snapchatit, instagramit ja tik-tokit? Ne tuottavat välitöntä tyydytystä, kun taas kirja vaatii pitkäjänteistä keskittymistä ja sitkoa.
 Ja jos vanhemmatkaan eivät lue eikä kotona ole kirjahyllyjä, miten lapsi oppisi kiinnostumaan kirjallisuudesta? Kansainvälisessä lukutaitotutkimuksessa kävi ilmi, että neljäsluokkalaisten  lukutottumuksiin vaikuttivat juuri vanhempien asenteet . Etenkin isät ovat pojille tärkeitä esikuvia: isien lukeminen vahvistaa selvästi poikien lukuhalukkuutta.
 Sitä paitsi – jos luet lapsellesi, hän todennäköisesti pitää koulusta. Saksalaistutkimuksen mukaan kouluun meni mielellään 83 prosenttia lapsista, joille luettiin päivittäin kotona – mutta vain 43 prosenttia lapsista, joille luettiin harvoin.
 Tapasin taannoin australialaisen opettajan, jonka kanssa keskustelimme opetuksesta Suomessa ja Australiassa. Hän kertoi, että hänen osavaltiossaan oppilailla on kouluissa kännyköiden täyskielto. Kerroin, että moinen tuskin menisi koskaan läpi Suomessa: meillä intoillaan digiloikasta ja korostetaan älykännykän merkitystä oppimistulosten kannalta.
 Mutta esimerkiksi Ranskan kouluissa on voimassa kännykkäkielto. Älypuhelimet on jätettävä kotiin tai pidettävä kokonaan kiinni koulupäivän aikana.
 THL:n erityisasiantuntija  Jukka Mäkelä  onkin  ehdottanut kännykkäkieltoa myös Suomen kouluihin . Hänen mukaansa älypuhelinten yleistyminen kouluissa saattaa näkyä jo nyt keskittymishäiriöiden lisääntymisenä.
 Ja kas, jostain syystä  yhä useampi Piilaakson johtajista panee omat lapsensa kouluihin, joissa lähes kaikki elektroniset laitteet on kielletty .
 Ja he jos jotkut tietävät, mitä tuhoja älylaitteet voivat lasten aivoille tehdä ja kuinka koukuttavia ne voivat olla – he kun ovat ne rakentaneet.
 Sanna Ukkola
 Kirjoittaja on Ylen toimittaja ja  Sannikka & Ukkolan  juontaja, joka tykkää maailman katselemisesta vähän vinosti. Blogissaan hän käsittelee erityisesti terveyttä, tiedettä ja hyvinvointia.
 Lukemisesta voi keskustella perjantaina 20.09. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Roope Lipastin kolumni: Lukemista voi treenata siinä missä jalkapalloa tai pianon soittoa
 Aleksis Salusjärven kolumni: Rapistuva lukutaito sai uusia ratkaisuja, mutta hyvinvointivaltion rei’istä vuotaa  yhä ihmisiä
 Riku Siivosen kolumni: Lukutaito oli historiallinen oikku, jota ei enää tarvita

Sanna Ukkola: Lukemattomuus tekee meistä tyhmiä


Summary: Tunteiden mittaamiseen on kehitetty aiempaa tarkempi sovellus. Oppilaitokset, yritykset ja mediatalot haluavat saada täsmällistä tietoa tunteista, sillä ne ohjaavat ihmisten käyttäytymistä.

Asikkalan Aurinkovuoren koululla on otettu käyttöön sovellus, jolla oppilaat arvioivat omia tunteitaan. Kun opettajilla on enemmän tietoa oppilaiden tunteista, he pystyvät puuttumaan tilanteisiin aiempaa ketterämmin.
 – Me ollaan maailman ensimmäinen koulu, joka kokeilee tätä, sanoo  Saku Tanttu .
 – Sovelluksessa kysellään, minkälaisia tunteita meillä on täällä koulussa. Siitä saadaan tietoa, onko oppilaat onnellisia vai surullisia,  Sampsa Tura  jatkaa.
 Saku näyttää kännykästään kuvia erilaisista ilmeistä, jotka kuvaavat tunteita.
 – Tässä on tunnerulla, jossa on kaksikymmentä eri tunnetta ja tänne tulee joka viikko uusi kysymys. Tällä viikolla kysyttiin, mitä me tunnemme tästä koulusta.
 Oppilaat kertovat mielellään, mistä sovelluksessa on kyse. Mutta miten he itse ovat kysymyksiin vastanneet, pysyy visusti salaisuutena.
 – Opettajat ei pysty näkemään, mitä on pistänyt. Se on jokaisen oma asia, sanoo  Moona Sillman .
 – Kun tietää, että tää on vain mun yksityinen juttu, niin uskaltaa kertoa, mitä oikeasti ajattelee, sanoo Sampsa.
 Saku, Sampsa ja Moona kertovat, että opettajat puuttuvat asiaan, jos mittarit näyttävät, että luokassa on paljon negatiivisia tunteita kuten surua.
 – Siitä sitten varmaan jutellaan. Se, että on jo kertonut surusta, voi helpottaa oloa, arvelee Sampsa.
 Opettajat pystyvät näkemään tunnereaktiot luokkakohtaisesti tai koulukohtaisesti.  Juha-Petri Koponen / Yle
 Uusi apuväline kiusaamisen ehkäisyyn
 Sovelluksen takana on lahtelainen startup -yritys Naya Daya, joka perustaa mittauksensa tieteelliseen tutkimukseen tunteista ja käyttäytymisestä. Yksi yrityksen osakkaista on Geneven yliopistossa toimiva tunneälyn tutkija  Marcello Mortillaro .
 – Paljon on puhuttu siitä, että digitalisaatio vie meiltä tunneymmärryksen, mutta se voi myös tuoda ratkaisuja emotionaaliseen vuorovaikutukseen, sanoo Naya Dayan perustaja ja toimitusjohtaja  Timo Järvinen .
 Yritys kertoo vahvistavansa empatiaa ja sitoutumista tunneteknologian avulla. Vihan ja negatiivisten tunteiden sijaan yritys toivoo vahvistavansa myötätuntoa ihmisten välisessä kanssakäymisessä.
 Tunteiden mittaamisen lisäksi yhtiön kehittämä sovellus ennakoi tulevaa käyttäytymistä.
 – Me keräämme ihmisten tunnekokemuksia. Tieteelliseen malliin perustuva algoritmi analysoi tunteet ja ennakoi missä määrin nämä tunteet saavat aikaan toivottua käytöstä, selittää Järvinen.
 Kun algoritmi ennakoi huonoa käytöstä koulussa, voivat opettajat puuttua kipupisteisiin ja parhaimmassa tapauksessa estää kiusaamista.
 – Jos vastauksista selviää, että yksikin oppilas kokee pelkoa luokkakavereitaan kohtaan, havaitaan ongelma heti ja siihen voidaan nopeasti puuttua tai kiinnittää huomiota, sanoo Järvinen.
 Moona, Saku ja Sampsa pitävät tärkeänä, että he voivat vastata tunnekyselyyn anonyymisti. Marjo Pirilä / Yle
 Aurinkovuoren koulu sai tietää sovelluksesta jo kehittelyvaiheessa, sillä luokanopettaja  Ismo Kotilainen  ja toimitusjohtaja Timo Järvinen ovat tunteneet toisensa lapsesta saakka.
 Asikkalan kouluissa on erityisesti tänä syksynä puhuttu kiusaamisesta, sillä paikkakunnalla koulunsa käynyt esikoiskirjailija  Antti Rönkä   paljasti kirjassaan Jalat ilmassa kärsineensä vuosia  koulukiusaamisesta. Hän ei ollut puhunut ongelmastaan kenellekään. Luokanopettaja Kotilaiselleja muille Röngän opettajille paljastus tuli yllätyksenä.
 Juuri siitä syystä Kotilainen pitää tunnesovellusta erittäin tervetulleena.
 – Lapset eivät välttämättä kerro tai näytä, miltä tuntuu, tai että joku ottaa päähän. Sitä ei sanota edes kotona ääneen saati sitten koulussa. Mutta kun voi anonyymisti ilmaista tunteensa oman rakkaan kännykkänsä näytöllä, se voi ollakin se todellinen tunne.
 Kotilainen ei kuitenkaan usko, että yksi sovellus kitkisi kiusaamisen kokonaan.
 – Kiusaaminen on niin monitahoinen juttu, eikä se tapahdu pelkästään koulussa. Ei kaikkea kiusaamista saada karsittua millään – ei lasten eikä aikuisten maailmassa. Mutta me edes yritämme jotakin.
 Luokanopettaja Ismo Kotilaisen toi tunnesovelluksen Aurinkovuoren kouluun. Juha-Petri Koponen / Yle
 Mediatalot haluavat tietoa käyttäjien sitoutumisesta
 Asikkalan Aurinkovuoren koulu on yksi Naya Dayan asiakkaista. Toinen merkittävä asiakas on mediatalo Keskisuomalainen, jonka kanssa yritys sai viime keväänä hakukonejätti Googlelta 300 000 euron apurahan. Apurahan turvin mitataan nyt mediankäyttäjien tunnetiloja ja sitoutumista tuotteeseen.
 – Tämän kautta ymmärretään, millaista käyttäytymistä uutinen saa kansalaisissa aikaan. Siinä korostuu myös median vastuu. Haluaako media tuottaa tietoisesti uutisellaan vihaa vai rakentaa myötätuntoa, joka saa ihmiset auttamaan toisiaan? kysyy toimitusjohtaja Timo Järvinen.
 Sovellus tuottaa mediatalolle myös tietoa siitä, mikä saa lukijan viettämään aikaa tuotteen äärelle. Se on tämän päivän medialle elämän ja kuoleman kysymys, sillä mediat haluavat tehdä juttuja, joista yleisö myös mielellään maksaa.
 Keskisuomalaisen konsernijohtaja  Vesa-Pekka Kangaskorpi  ei halua vielä tarkemmin kommentoida yhteistyötä, mutta tässä vaiheessa hän pitää sitä kiinnostavana ja lupaavana.
 – Meille on erittäin tärkeää saada palautetta, millaisia tuntemuksia juttumme herättävät. Erityisesti kiinnostaa, mikä sitouttaa lukijaa meihin, toteaa Kangaskorpi.
 Myös Yle Urheilu on testannut yhtiön sovellusta kaksi vuotta sitten.
 Toimitusjohtaja Timo Järvinen haluaa, että Naya Daya kasvaa nopeasti startupista kansainväliseksi toimijaksi.  Juha-Petri Koponen /Yle
 Teknologia ei korvaa ihmisten välistä dialogia
 Naya Dayan toimitusjohtaja uskoo, että tunteet tuovat yritykselle töitä kansainvälisilläkin markkinoilla. Kiinnostus tunteita, tunneälyä ja empatiaa kohtaan kasvaa. Hän ei silti väitä, että digitalisaatio olisi ratkaisu kaikkiin ihmisten välisiin ongelmiin.
 – Me voimme tuoda ymmärrystä ihmisten väliseen dialogiin, mutta ei ole tarkoitus korvata sitä. En haluaisi elää sellaisessa maailmassa, jossa ihmiset ajattelisivat, että meidän ei tarvitse enää keskustella, kun meillä on nämä härpäkkeet, jotka mittaavat meitä.

Asikkalassa oppilaiden tunteita mitataan joka viikko – algoritmi ennakoi tulevaa käytöstä ja ehkäisee kiusaamista


Summary: Paljastukset vaalien alla eivät lupaa hyvää pääministerin jatkokausipyrkimyksille.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Kohu Kanadan pääministerin ympärillä kasvaa.
 Jo aiemmin tällä viikolla julkisuuteen vuosi  kuva Arabia-teemaisista naamiaisjuhlista , joihin  Justin Trudeau  osallistui vuonna 2001 työskennellessään opettajana. Otoksessa Trudeau on maalannut kasvonsa ruskeaksi ja esittää ilmeisesti Aladdin-hahmoa.
 Kuvaa pidetään loukkaavana Pohjois-Amerikan rotuennakkoluulojen pitkässä historiassa. Trudeau ehti jo pahoitella kuvaa ja sen aiheuttamaa mielipahaa.
 Tapauksen piti olla ainutkertainen, mutta nyt julkisuuteen on tullut useampia kuvia, joissa esiintyy ruskeanaamainen Trudeau. Yksi kuvista on ilmeisesti 90-luvulta. Siinä Trudeau heittää kätensä ilmaan ja ilmeilee.
 Kanadalaislehti  The Globe and Mail  esittelee kuvia jutussaan.
 Murheita vaalien alla
 Trudeaulle kohu on erityisen kiusallinen, sillä hän on profiloitunut yhdenvertaisuuden kannattajana ja etnisten vähemmistöjen puolustajana. Aiemmin tänä vuonna Trudeau yhdistettiin myös  lahjontaskandaaliin.
 Lisäksi Kanadassa järjestetään tänä syksynä vaalit, joissa Trudeau hakee jatkokautta pääministerin pestiinsä. Pääministerin liberaalipuolue näyttää tämänhetkisen  mielipidetutkimuksen mukaan  jäävän toiseksi konservatiivipuolueen johtaessa kisaa.
 Kuvat on otettu vastaan pettyneissä tunnelmissa, ja  ne on tuomittu  laajasti myös kanadalaisessa mediassa.
 – Tunnustan, että useiden meistä, erityisesti meidän vaaleaihoisten, pitäisi katsoa tarkkaan historiassamme tekemiä rasistisia tekoja, nimetön nainen  arvioi BBC:lle.
 Britannian yleisradioyhtiön haastattelema mies puolestaan muistuttaa, että Trudeaun kuvista on jo paljon aikaa.
 – Ehkä pitää katsoa, mitä hän tekee nyt hänen parikymppisenä tekemiensä asioidensa sijasta, mies muistuttaa.
 "Olen vihainen itselleni"
 Kuvien julkaisun jälkeen Trudeau on pyytänyt useamman kerran anteeksi.
 Hän on todennut medialle, että kasvojen maalaaminen ruskeaksi ei ole missään tilanteessa hyväksyttävää. Trudeau on myös sanonut, että hänen olisi pitänyt ymmärtää se.
 – Olen vihainen itselleni, olen pettynyt itseeni, Trudeau on kertonut  brittilehti Independentin  mukaan.
 Trudeau  on arvioinut , että hänen toimintansa on saattanut olla seurausta siitä "sokeasta pisteestä", jonka hänen etuoikeutettu taustansa on saanut aikaan. Pääministeri on soitellut puoluetovereidensa kanssa ja pyytänyt myös heiltä anteeksi.
 Trudeaulta on kysytty, montako kertaa hän on esiintynyt tummaihoisena.
 – Olen varovainen antamaan lopullista vastausta, koska en muistanut näitä vasta julkisuuteen tulleita kuvia, kuuluu pääministerin vastaus mediatietojen mukaan.
 Lue lisää:
 Kanadan pääministeri Trudeau pyysi anteeksi kuvaa, jossa hän on maalannut naamansa ruskeaksi

Kohu Kanadan pääministerin ympärillä paisuu – kuvia Trudeausta ruskeanaamaisena on löytynyt enemmänkin


Summary: Saksan hallitus julkistaa tänään ilmastopakettinsa. Kyse on miljardien paketista, joka määrittää sen miten Saksassa tulevaisuudessa liikutaan, asutaan ja kulutetaan.

Asiakkaita virtaa arki-iltana tasaiseen tahtiin berliiniläiseen askartelukauppaan Kreuzbergin kaupunginosassa. Ovi käy tavallisena päivänä kaksi ja puoli tuhatta kertaa.
 Mutta tänään perjantaina Modulor-liike pysyy kiinni. Syynä on ilmastonmuutos.
 Kaupan perustaja ja toimitusjohtaja  Christof Struhk , 55, aikoo työntekijöineen osallistua ilmastomielenosoitukseen Berliinin keskustassa. Koululaisten ilmastolakko on Berliinissä jokaperjantainen tapahtuma, mutta nyt luvassa on suurmielenosoitus.
 Koululaisten rinnalla marssii Saksassa tällä kertaa lukuisia kansalaisjärjestöjä, kirkon edustajia, ammattiyhdistysliikkeitä ja yrittäjiä. Struhk kuuluu joukkoon  yrittäjiä , jotka vaativat Saksan hallitukselta kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa.
 Suurmielensoitus pidetään Saksan tulevaisuuden kannalta merkittävänä päivänä.
 Berliinin Kreuzbergissä sijaitseva askarteluliike sulkee ovensa ilmastolakon vuoksi. Suvi Turtiainen
 Saksan hallituksen on määrä julkaista tänään perjantaina pitkään odotettu ilmastopakettinsa eli kertoa keinoista, joilla se aikoo saavuttaa ilmastotavoitteensa. Perusidea on tehdä ilmastolle haitallisesta toiminnasta nykyistä kalliimpaa ja varmistaa, että vähäpäästöisestä kuluttamisesta palkitaan.
 Hallituspuolueista sosiaalidemokraattinen SPD on puhunut hiilidioksidiveron puolesta, kristillisdemokraattinen CDU ajaa puolestaan kansallista päästökauppaa päästöjen leikkaamiseksi. Baijerilainen CSU on väläytellyt halpalentojen verottamista.
 Kyse on miljardien paketista, joka määrittää sen miten Saksassa tulevaisuudessa liikutaan, asutaan ja kulutetaan.
 "On aika kuormittaa myös yrityksiä ilmaston suojelemiseksi"
 Perjantain asetelma on Berliinissä erikoinen. Kaduille odotetaan tuhansia mielenosoittajia vaatimaan hallitukselta järeitä, myös epämukavia päätöksiä, jotka pakottavat heidät muuttamaan omaa elämäänsä.
 Protestoijien pelko on, että poliitikot määrittävät päästöhinnat liian alhaisiksi ja että hallitus vaatii vain kosmeettisia muutoksia nykymenoon. Saksa ei ole enää aikoihin ollut ilmastopolitiikan edelläkävijä Euroopassa.
 Nyt on jo selvää, ettei se saavuta vuodelle 2020 asetettuja ilmastotavoitteitaan vähentää kasvihuonepäästöjä 40 prosenttia vuoden 1990 tasosta. Uusi tavoite on 55 prosentin vähennys vuoteen 2030 mennessä. Jahkailun jälkeen myös Saksa on liittynyt tavoitteeseen olla hiilineutraali vuoteen 2050 mennessä.
 – Haluamme nyt järeitä toimia, Struhk sanoo kaupan yläkerrassa sijaitsevassa toimistossa.
 Yrittäjä Christof Struhk sulkee perjantaina liikkeensä ja lähtee mukaan ilmastolakkoon. Hän toivoo Saksaan kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Suvi Turtiainen
 Modulor-liikkeen alemmissa kerroksissa avautuu askartelu- ja rakennustarpeita 4 000 neliömetrin alalta. Iso osa myytävistä tuotteista on Kiinasta ja muualta Aasiasta tuotua tavaraa, joka muuttuu elinkaarensa päätteeksi krääsäksi.
 Struhk tiedostaa täydellisen hyvin ristiriidan. Hän marssii vaatimassa kunnianhimoista ilmastopolitiikkaa. Samalla hänen oma lähes 30-vuotinen yrityksensä on osa ongelmaa.
 Juuri siksi on Struhkin mukaan mentävä nyt kadulle. Ei riitä, että hän itse ostaa luomuruokaa tai että hän on jättänyt parkkipaikan rakentamatta liikkeensä edustalle. Yksilötason tai edes yritysten omat teot eivät riitä, jos ilmastonmuutosta halutaan jarruttaa.
 Tarvitaan politiikkaa. Tarvitaan hallitus, joka pystyy tekemään ilmaston kannalta välttämättömiä päätöksiä, vaikka ne pakottavat miettimään omankin toiminnan uusiksi.
 – Haluamme sanoa, haloo, mekin olemme nyt valmiita luopumaan jostain, Struhk sanoo viitaten marssilla mukana oleviin yrityksiin.
 – On aika kuormittaa myös yrityksiä ilmaston suojelemiseksi.
 Modulorilla on noin 180–190 työntekijää. Kun liike pysyy kiinni, he saavat joko osallistua marssille tai jäädä tekemään töitä. Palkka juoksee valinnasta riippumatta.
 Suurin osa liikkeen työntekijöistä aikoo osallistua marssille. Mutta on myös niitä, jotka eivät pidä siitä, että liike suljetaan päiväksi. Kaupan pitäminen kiinni vie päivät tuotot.
 Järkyttävä onnettomuus nosti katumaasturit tikunnokkaan
 Struhk osaasanoa tarkkaan sen hetken, kun hän heräsi ilmastonmuutokseen. Oli toukokuu. Hän katsoi ruudulta, kun ruotsalainen ilmastoaktivisti  Greta Thunberg  puhui Wienissä  Arnold Schwarzeneggerin  kanssa poliitikoille.
 – Se, kun 16-vuotias tyttö seisoo kaikkien edessä ja puhuu siitä, miten ihmiset eivät edes tiedä mitä ilmastolle on tapahtumassa.
 Puhe keskeytyy Struhkin nieleskelyyn.
 – Se liikutti minua todella. Silloin aloin todella selvittää, mistä tässä on kyse ja tajusin, mikä katastrofi meitä uhkaa.
 Greta Thunberg puhuu yleisön edessä Itävallan Wienissä 28. toukokuuta. Alex Halada / AFP
 Saksassa Struhkin kaltaiset ilmastoheränneet ovat yhä kovaäänisempi osa julkista keskustelua. Greta Thunbergin liikkeellä on ollut Saksassa todella suuri vaikutus. Saksassa kaksi viimeisintä kesää ovat olleet kuivia ja kuumia.
 Ilmastoherääminen on rikkomassa yhden suurimmista saksalaistabuista. Saksassa on havahduttu todella miettimään sen oman autoteollisuuden vaikutusta ilmastonmuutokseen.
 Teollisuuden päästöt on saatu jo vähenemään, mutta liikenteen päästöt ovat viime vuosina jatkaneet kasvuaan. Henkilöautoja on vuosi vuodelta enemmän. Vuonna 2009 Saksan teillä liikkui 41,3 miljoonaa autoa. Nyt määrä on 47,1 miljoonaa.
 Viime viikonloppuna ilmastomielenosoittajat tukkivat sisäänkäynnin Frankfurtin IAA-automessuilla. Myös sattumalla on ollut vaikutusta ilmastokeskusteluun.
 Kaksi viikkoa sitten neljä ihmistä kuoli keskellä Berliiniä katumaasturin suistuttua heidän päälleen jalkakäytävällä. Syynä oli ilmeisesti kuljettajan epilepsiakohtaus.
 Onnettomuuden jälkeen katumaasturien tarpeellisuus kaupungeissa on julkisessa keskustelussa kyseenalaistettu. Suuresta kulutuksesta huolimatta uusien katumaastureiden määrä on Saksassa kaksinkertaistunut vuosien 2013 ja 2017 välillä.
 Ennakkotietojen mukaan hallitus aikoo ilmastopaketissa myöntää tukea sähköautojen ostajille.
 Vuonna 2005 alkaneen kanslerikautensa alussa Angela Merkeliä kutsuttiin ilmastokansleriksi hänen kunnianhimoisen ilmastopolitiikkansa vuoksi. Sittemmin titteli on himmentynyt, kun Saksa ei ole onnistunut saavuttamaan päästövähennystavoitteitaan. Merkel kuvattiin vuonna 2010 ydinvoimalassa Saksan Lingenissä. Carmen Jaspersen / EPA
 Otollinen hetki järeille uudistuksille?
 Berliiniläinen yrittäjä Christof Struhk kokee, että Saksassa olisi nyt otollinen hetki tehdä mittavia uudistuksia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Ainakin hänen berliiniläisestä näkökulmastaan vaikuttaa siltä, että saksalaiset ovat valmiita radikaaleihin muutoksiin ilmaston suojelemiseksi.
 Hän vertaa tilannetta toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan, jolloin jälleenrakennus onnistui yhteishengen avulla.
 – Onnistumme tässä vain, jos kaikki ovat yhdessä, Struhk sanoo.
 Yrittäjän puheet ovat suuria, mutta niin on hänen mukaansa ongelmakin. Hän vertaa vastarinnan tarvetta natsiaikaan. Myös silloin hänen mukaansa ihmiset olisivat voineet halutessaan saada selville, mitä juutalaisille tapahtuu, ja nousta vastustamaan sitä.
 Sama tietämättömyys koskee Struhkin mukaan ilmastonmuutosta.
 – En halua joutua vastaan lapsilleni, etten tehnyt mitään ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Lue lisää:
 Kansalaisoikeus vai lintsaamista? – Saksassa pohditaan, saako ilmastolakossa olevia koululaisia sakottaa
 Ilmastoaktivistit lopettivat hiilikaivoksen piirityksen Saksassa
 Merkel: Saksakin voisi pyrkiä hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä
 Reinjoki kuivumassa ilmastonmuutoksen takia – Saksan teollisuudella edessään suuri kuljetusongelma

Saksa julkistaa ilmastopolitiikkansa tuleviksi vuosikymmeniksi – Berliinissä askartelukauppa pysyy kiinni, sillä yrittäjä lähtee kadulle vaatimaan järeitä uudistuksia


Summary: Kaupunki maksaa työntekijöilleen vieroitustuotteet tai -lääkkeet puolen vuoden ajalta.

Kokkolan kaupunki kannustaa työntekijöitään irti tupakasta, mutta vasta harva on tarttunut työnantajan kädenojennukseen.
 Kaupunki on kohta vuoden ajan maksanut tupakoinnin lopettavalle kaikki vieroitustuotteet tai -lääkkeet. Hoito kustannetaan puoleksi vuodeksi.
 Viime vuoden lopulta tuotteita on maksettu yhteensä reilulla 900 eurolla ja vain seitsemälle työntekijälle.
 – Toistaiseksi tukea on käytetty harmillisen vähän. Tupakointi on kuitenkin riskitekijä monille sairauksille ja tilastollisesti tupakoitsijoilla on myös enemmän sairauspoissaoloja, kertoo Kokkolan henkilöstöjohtaja  Eija Pienimäki .
 Tarpeen ja soveltuvat tuotteet arvioi työterveys.
 Lääkehoito tehoaa, mutta ei estä retkahduksia
 Kokkolan kaupungin työterveyshoitaja, Työplussan  Maarit Marttila  kertoo, että lääkehoidosta on saatu hyviä tuloksia.
 – Useimmat lääkehoidon aloittaneet Kokkolan kaupungin työntekijöistä ovat päässeet irti tupakasta. Lääke tekee siitä epämiellyttävää eli tupakka alkaa maistua pahalta ja mielihyvän tunne häviää. On havaittu, että lääkkeillä pystyy lyhyemmässä ajassa lopettamaan kuin korvaustuotteilla, sanoo Marttila.
 Retkahduksia lääkekään ei estä, myöntää Marttila.
 Nikotiinikorvaustuotteiden ja lääkkeiden lisäksi tarjolla on myös yksilö- ja ryhmätukea. Niitä käytetään kuitenkin selvästi vähemmän.
 Tupakoinnin lopettamisen tukea on markkinoitu jokaisessa Kokkolan henkilöstölle tehdyssä terveystarkastuksessa. Viime vuonna niitä tehtiin miltei 900.
 – Tupakointi on niin iso terveysriski, että siitä on kysyttävä kaikilla tarkastus- tai sairaanhoitokäynneillä, sanoo Marttila.
 Kokkola on pitkään kustantanut työntekijöilleen kuukauden lopetuspaketin. Viime vuonna sitä laajennettiin puolen vuoden mittaiseksi.
 Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen tilaston mukaan miehistä keskimäärin 13 prosenttia ja naisista 10 prosenttia tupakoi päivittäin.

Kokkola tukee työntekijöitään avokätisesti tupakoinnin lopettamisessa – vasta harva tarttunut mahdollisuuteen


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Huumeita, viinaa, autoja ja rahaa – Poliisi iskee kaikkeen mahdolliseen, mutta rikoshyödyksi kelpaa vain käteinen ja rahanarvoinen omaisuus
 Poliisi on satsannut  viime vuosina rikoshyödyn keräämiseen tutkintojen yhteydessä. Viime vuonna poliisi sai noin 36,5 miljoonaa euroa rikoshyötyä. Poliisin tilastoissa rikoshyöty tarkoittaa rikoksella aikaan saatua taloudellista hyötyä tai vahinkoa. Rikoshyötynä voidaan ottaa epäillyltä käteistä rahaa tai omaisuutta, joka on muunnettavissa rahaksi.
 Googlen toimitusjohtaja tapaa Antti Rinteen Helsingissä – Yle seuraa lehdistötilaisuutta
 Googlen toimitusjohtaja Sundar Pichai Clemens Bilan / EPA
 Tätä ei olisi moni arvannut: Internet-jätti Googlen toimitusjohtaja  pitää lehdistötilaisuuden  Suomen pääministerin kanssa. Seuraa tilaisuutta Suorana Areenasta Ylen verkkosivuilta kello 10.10 alkaen. Pichai kertoi blogissaan Googlen tehneen historian suurimmat uusiutuvan energian kaupat. Jo nyt  voit lukea henkilökuvan  Intian Chennaissa syntyneestä  Sundar Pichaista , jolla oli jo lapsena ilmiömäinen numeromuisti.
 Miten Saksa aikoo torjua ilmastonmuutosta? Toimenpideohjelma julki tänään
 Saksan on määrä luopua rusko- ja kivihiilen käytöstä vuoteen 2038 mennessä osana päästövähennystavoitteita. Ruskohiilivoimala kuvattuna Saksan Bergheimissä vuonna 2018. Sascha Steinbach /  EPA
 Saksan hallitus  julkistaa tänään  miljardien eurojen arvoisen paketin, jolla se aikoo lähivuosina saavuttaa ilmastotavoitteensa. Samoin tänään järjestetään suurmielenosoituksia ilmastonmuutosta vastaan. Ylen kirjeenvaihtaja  Suvi Turtiainen  tapasi berliiniläisen kauppiaan, joka aikoo tänään pitää liikkeensä kiinni ja osallistua mielenosoitukseen kaupungin keskustassa, yhdessä lähes parinsadan työntekijänsä kanssa.
 Syksy näyttää merkkejään, pakkasta monin paikoin ja välillä sataa
 Sääennuste perjantaille 20. syyskuuta.  Yle
 Perjantaiyö on kylmä, pakkasta tai hallaa esiintyy suurimmassa osassa maata. Aamu on monin paikoin aurinkoinen, mutta päivällä pilvisyys lisääntyy. Idässä ja pohjoisessa tulee paikoin sadekuuroja. Lapissa kuurot tulevat räntänä. Illalla tai viimeistään yöllä lännestä saapuu sateita maan länsiosaan. Lue lisää säästä Ylen sääsivuilta  täältä .

Herätys: Poliisi iskee rikoshyötyyn, Googlen toimitusjohtaja tapaa Rinteen ja syksy näyttää merkkejään


Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa tänään Googlen toimitusjohtajan  Sundar Pichain .
 Pichai kertoi torstaina julkaisemassaan  blogikirjoituksessa , että yhtiö on tehnyt historian suurimman yritysoston uusiutuvan energian alalla. Kyse on Pichain mukaan yhteensä 18:sta uudesta energiasopimuksesta. Energiantuotannollisesti kyseessä on 1600 megawatin paketista.
 Näiden sopimusten myötä Googlen tuuli- ja aurinkovoiman käyttö kasvaa 40 prosentilla 5500 megawattiin, Pichai kertoo. Kauppa tulee sisältämään yli kahden miljardin dollarin edestä uusia energianlähteitä, kuten miljoonia aurinkopaneeleita ja satoja tuulivoimaloita kolmella eri mantereella.
 Sopimukset sisältävät investointeja Yhdysvalloissa Chilessä ja Euroopassa, Pichai kirjoittaa ja lupaa kertoa asiasta lisää Helsingissä tänään.
 Rinteen ja Pichain tapaamisen jälkeen miehet kertovat mediatilaisuudessa käymistään keskusteluista. Yle näyttää Rinteen ja Pichain tiedotustilaisuuden suorana lähetyksenä Areenassa ja verkkosivuillaan.
 Google ilmoitti toukokuussa sijoittavansa 600 miljoonaa euroa uuteen Haminan palvelinkeskukseen. Yhtiöllä on ollut Haminassa palvelinkeskustoimintaa jo vuosia. Uuden palvelinkeskuksen rakentamisen on kerrottu nostavan Googlen kokonaisinvestoinnit Haminassa 1,4 miljardiin euroon.
 Jättisakkoja toisensa jälkeen
 Google on ollut useampaan otteeseen otsikoissa erilaisten ongelmien vuoksi. Tämän kuun alussa kerrottiin, että yhtiö sopi maksavansa 170 miljoonan dollarin sakot Yhdysvalloissa. Yhtiötä syytettiin laittomasta lapsikäyttäjien datan keräämisestä ja jakamisesta Youtubessa.
 EU-komissiolta Google sai maaliskuussa lähes puolentoista miljardin euron sakot, koska komissio katsoi yhtiön käyttäneen väärin johtavaa asemaansa verkkohakujen mainonnassa.
 Vuosi sitten heinäkuussa EU asetti Googlelle ennätykselliset yli neljän miljardin euron sakot määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Päätös koski Googlen palveluiden asentamista Android-puhelimiin.
 Vuonna 2017 EU iski Googlelle 2,4 miljardin euron sakot. Sakko tuli verkko-ostoksiin liittyvien nettihakujen manipuloinnista.
 Lue myös:
 Googlen toimitusjohtajalla on asiaa suomalaisille – eikä kukaan tiedä, mitä hän aikoo aamulla sanoa: Millainen mies on Sundar Pichai?
 Paperitehtaan raunioille pyrki 10 vuotta sitten yritys, jonka nimi pidettiin visusti salassa – sitten Google löi ällikällä koko Suomen

Googlen toimitusjohtaja tapaa pääministeri Rinteen – luvassa tietoa kahden miljardin energiainvestoinneista, suora lähetys alkaen kello 10.10


Summary: Pohjoiseen tullut kylmä virtaus ajaa kurjet nyt hieman aiemmin muuttomatkalle etelään.

Mustasaaressa, Söderfjärdenillä on laskettu tänä syksynä uusi kurkiennätys. Lintuharrastajat olivat laskeneet maanantai-iltana paikalla olleen lähes 10 200 kurkea. Edellinen ennätys on muutaman vuoden takaa. Silloin lintuja oli peltoaukealla 8500.
 Muuttomatkalla olevien kurkien ennätyksellinen määrä arvellaan johtuvan siitä, että pohjoiseen on virrannut varsin nopeasti kylmää ilmaa. Se on saanut kurjet lähtemään aikaisemmin muuttomatkalle etelään.
 Kurjet pysähtyvät muuttomatkallaan Söderfjärdenille ruokailemaan, ja lähtevät aina iltaisin merenlahdille yöpymään.
 Päämuutto kurkien osalta alkaa kuitenkin jo olla ohi. Tällä hetkellä arvioidaan Söderfjärdenillä olevan noin kuutisen tuhatta kurkea.

Söderfjärdenillä tänä syksynä ennätysmäärä kurkia