Summary: Nuorten taloustaidot ovat heikolla tolalla. Kouvolassa asiaan tartutaan nyt ennaltaehkäisevällä otteella.

Runsaat 70 lukiolaista on kokoontunut kuluneella viikolla Kouvolan yhteislyseon tiloihin kuuntelemaan talousluentoa. Yhteislyseon toisluokkalaiset  Riina Hartikainen  ja  Niklas Halonen  kertovat, että kavereiden kesken puhutaan jonkin verran raha-asioista.
 – Jos on joku kalliimpi ostos, kavereiden kanssa puhutaan siitä, kannattaako se ostaa vai ei. Kyllä sieltä tulee ihan rehellisiä kommentteja, että onko tuo nyt tarpeellista, tunnustaa Riina Hartikainen.
 – Arvostan rahaa sen verran, että pystyn sanomaan joskus kavereille suoraan ettei tuossa ole mitään järkeä. Sillä lailla kaverillisesti tietysti, komppaa Niklas Halonen.
 Maksuhäiriöiden määrä on jatkanut kasvuaan Suomessa. Esimerkiksi viime vuonna 25-29-vuotiaista miehistä noin 15 prosentilla oli maksuhäiriömerkintä. Samanikäisten maksuhäiriöisten naisten osuus oli hieman pienempi.
 Muutto omaan kotiin on taitekohta
 Kymenlaaksossa on maksuhäiriömerkinnän saaneita enemmän kuin maassa keskimäärin. Maakunnassa onkin nyt tartuttu ongelmaan järjestämällä nuorille luentoja, joilla opetellaan taloustaitoja.
 Kouvolan Nuorkauppakamarin, Eksp-säätiön ja Kaakkois-Suomen Ammattikorkeakoulun yhteisponnistus jalkautuu loppuvuoden aikana Kouvolan kouluihin kertomaan faktaa taloudenpidosta. Kiertuetta on tarkoitus jatkaa ensi vuoden puolella.
 Nuorkauppakamarilta kerrotaan, että kiertueella on määrä tavoittaa ainakin tuhat nuorta, pääosin lukioissa ja ammattikouluissa.
 Muutto pois kotoa on usein taitekohta paitsi elämässä, myös talousasioissa. Kokosimme alle vinkkejä, joiden avulla talousongelmat pysyvät loitolla. Vinkit on koottu Nuorkauppakamarin, Kuluttajaliiton ja  Kun koulu loppuu -sivuston  avulla, jota ylläpitää Talous ja nuoret TAT.
 1. Ota selvää, mitä kaikkea joudut jatkossa maksamaan itse
 Joskus nuoret muuttavat kotoa varsin ruusuisin kuvitelmin. Yllätyksenä voi tulla vaikkapa se, että tiskiharja, wc-paperi ja mausteet täytyy ostaa omin rahoin. Niitä ei voi vain ottaa kaapista. Varaudu siis siihen, että kodin perustarvikkeisiin menee rahaa.
 Opiskelupaikkakunnalta ei välttämättä löydy edullista asumismuotoa. Jo pelkät asumiskustannukset nousevat korkeiksi, kun joudutaan yksityisille asuntomarkkinoille. Siksi kaikkia kesätöissä tienattuja rahoja ei kannata käyttää huolimattomasti vaan laittaa säästöön.
 – Jos tähän ei ole valmistautunut millään lailla, esimerkiksi säästämällä tai varustautumalla kodin tavaroihin jo ennalta, todellisuus voi olla kylmää kyytiä, sanoo Kouvolan Nuorkauppakamarin projektipäällikkö  Katriina Vesala.
 Myös lukion toista luokkaa käyvän Niklas Halosen mielestä on hyvä kannustaa nuoria miettimään talousasioita siinä vaiheessa, kun muutto omilleen on ajankohtainen. Hän itse kertoo keränneensä rahaa säästöön jo monen vuoden kesätöistä.
 – On varmasti joillekin ihan hyvä herätys, että paljonko kotoa muuttaminen maksaa ja mitä silloin oikeasti tarvitsee. Tunnen monia kavereita, jotka kuuluvat riskiryhmään esimerkiksi pikavippien suhteen, kertoo Halonen.
 2. Puhu rahasta aikuisten kanssa
 Vastuu taloustaitojen opettamisesta nuorelle on kodilla ja koululla. Koulussa keskustelu kuitenkin jää helposti mikro- ja makrotalouteen ja pankkiasioihin.
 – Jos kotona on vähän rahaa, siitä ei välttämättä puhuta. Jos rahaa on paljon, siitäkään ei puhuta. Meillä täällä koulukiertueella on nimenomaan korostettu sitä, että puhukaa rahasta, sanoo Katriina Vesala.
 Niklas Halonen kertoo seuraavansa talousuutisia ja olevansa myös perillä perheensä talousasioista. Hän vakuuttaa myös olevansa järkevä rahankäyttäjä.
 – Vanhempieni mielestä olen joskus jopa vähän liian pihi. Olen tosi kiinnostunut raha-asioista ja sijoittamisesta. Siitä voisi tulla joskus vaikkapa ammatti.
 3. Opettele järkevää rahankäyttöä mobiilisovellusten avulla
 Omaa taloussuunnittelua voi treenata etukäteen. Jo lapsille on tarjolla budjetointityökaluja tulevaisuutta varten. Verkossa on lukuisia sovelluksia, joiden avulla voi seurata mihin rahaa kuluu.
 – Olen omille alakouluikäisille tyttärilleni ladannut sovellukset. Niihin merkitään esimerkiksi kaikki ostokset, kun lähdetään vaikka kioskille. Sitten seurataan, miten kuukausirahat saatiin riittämään, ohjeistaa Vesala.
 Sovelluksia löytyy niin suomen- kuin englanninkielisinä. Niitä ovat esimerkiksi Penno, Youneedabudget, Monefy, Fudget ja Toshl finance.
 4. Muista, että maksuhäiriömerkintä vaikeuttaa elämää pitkään
 Laskujen hoitamatta jättämisen äärimmäinen seuraus on maksuhäiriömerkintä ja luottotietojen menettäminen.
 Maksuhäiriömerkintää ei voi saada tietämättään, sillä sitä edeltävät muistutukset ja perintäkirjeet. Merkintä pysyy tiedoissa kahdesta kolmeen vuotta ja jos velkaa tulee lisää, merkinnän kesto pitenee.
 Asunnon vuokraaminen voi olla jopa mahdotonta, jos luottotiedoissa on häikkää. Maksuhäiriömerkintä vaikeuttaa muun maussa internetyhteyden tai matkapuhelinliittymän hankkimista. Luottotiedot tarkistetaan myös esimerkiksi pankki- tai opintolainaa sekä vakuutuksia varten.
 Kouvolan yhteislyseon toista luokkaa käyvä Riina Halonen on yllättynyt niistä monista seurauksista, joita voi tulla maksuhäiriömerkinnästä, vaikka itse kertookin olevansa varsin maltillinen rahankäyttäjä. Hän aikoo varautua hyvin ennakkoon.
 – On tullut jo mietittyä vähän sitä, miten pärjään sitten kun muutan pois kotoa. Olen pyytänyt lahjaksi kodintarvikkeita ja kesätöiden tuloista mietin myös, miten paljon kulutan ja paljonko menee säästöön.
 5. Kanna vastuusi talousasioiden opettelusta
 Talousluennolla Kouvolan yhteislyseolaiset pääsivät miettimään esimerkiksi sitä, mitä tekisivät tuhannella eurolla rahaa. Kuinka he selvisivät testistä?
 – Nuoret kuuntelivat tarkasti ja ainakin tässä porukassa tuntuu siltä, että väki on varsin valveutunutta. Kukaan ei ainakaan tunnustautunut tuhlariksi. Kyllä melkein kaikki vastasivat, että tonni menisi säästöön, sanoo Kouvolan Nuorkauppakamarin projektipäällikkö Katriina Vesala.
 Niklas Halonen ja Riina Hartikainen sanovat, että nuorten pitäisi itsekin ottaa selvää raha-asioista eikä jättää selvittämistä vain koulun tai vanhempien harteille.
 – Olihan tuolla luennolla hieman pelotteleva sävy, mutta kyllä esimerkiksi maksuhäiriöistä pitää puhua. Seuraukset ovat tosi vakavia ja vaikuttavat koko elämään. Moni ei varmaan tiennyt että maksuhäiriömerkintä voi vaikeuttaa vuosiksi asunnon, puhelinliittymän, työpaikan ja jopa opintolainan saamista.

Tuhat lukiolaista ja ammattikoululaista tehokurssille opettelemaan rahankäyttöä – kokosimme 5 vinkkiä kotoa muuttavalle nuorelle


Summary: Suomen hyvä maine koulutuksen kärkimaana alkaa vihdoin tuottaa vientieuroja.

Seo Junggwonilla , 17, on haave. Hän haluaisi työskennellä Suomessa.
 Seo on opiskellut pari kuukautta kone- ja tuotantotekniikan perusteita Tampereella. Hän kuuluu korealaisten ammattiin opiskelevien ryhmään, joka on tullut suorittamaan osia tutkinnostaan Tampereen aikuiskoulutuskeskukseen (TAKK).
 Hän suosittelisi suomalaista koulutusta ystävilleen.
 – Opiskeluaika on lyhyempi ja vapaampaa kuin Koreassa. Opetus on vapaampaa kuin Koreassa, Seo kertoo englanniksi. Englannin opiskelu on yksi syy, miksi eteläkorealaisen Daegun kaupungin koulutusvirasto lähettää opiskelijoita Suomeen.
 Kymmenen opiskelijan ryhmä on saanut täällä muun muassa hitsaus-, ensiapu- ja turvallisuusoppia. Myös tulityökortin suorittaminen on uutta korealaisille.
 – He olivat erittäin tyytyväisiä ja innoissaan siitä, että täällä saa tehdä paljon enemmän käsin kuin Koreassa. Kun oppii jonkun asian teoriassa, niin sitten sen saa myös tehdä, kertoo koulutussuunnittelija  Hannu-Pekka Talvinen  TAKK:sta.
 Sitkeä työ alkaa näkyä euroina
 Suomen hyvä maine koulutusmaana alkaa näkyä vientieuroina. Näin vakuutetaan ainakin Tampereella, jossa on tällä viikolla ollut eteläkorealaisten ammattikoululaisten lisäksi myös kiinalaisia opettajia oppimassa suomalaisilta. Ensi viikolla kaupunkiin saapuu ryhmä brasilialaisia opettajia.
 Tampereen ammattikorkeakoulu (TAMK) yltänee noin miljoonan euron koulutusvientiin tänä vuonna, Tampereen aikuiskoulutuskeskuksessa puhutaan sadoista tuhansista euroista.
 – Teimme strategisen päätöksen vuonna 2013, ja nyt myyntityö alkaa näkyvä toteutuneina kauppoina, TAKK:n rehtori  Teppo Tapani  kertoo.
 Tapani uskoo, että viime vuosina saadut opit kansainvälisestä myyntityöstä näkyvät jatkossa yhä suurempina kauppoina. Esimerkiksi Kazakstanista on tulossa Tampereelle 700 opettajaa pedagogiaa oppimaan vuosina 2020–2021.
 Kovat kilpailijat vastassa
 Suomen koulutusviennissä on edetty ripeästi viime vuosina. Vienti on kasvanut neljässä vuodessa 260 miljoonasta noin 360 miljoonaan euroon, arvioi Opetushallituksessa koulutusviennin Education Finland -ohjelmaa vetävä  Jouni Kangasniemi .
 – Olemme nyt uuden kasvun kynnyksellä. Perusta alkaa olla valmis. Voimme ihan ylpeästi sanoa, että suomalaista osaamista viedään maailmalle näyttävästi tulevina vuosina.
 Yhteistyö on tärkeää, kun maailman markkinoilla on vastassa koulutusviennin kokeneet supermaat.
 – On pakko tehdä laajempaa yhteistyötä, jotta saavutetaan globaalia näkyvyyttä, sanoo Finland Universityn toimitusjohtaja  Niina Uusimäki .
 Tampereen ja kolmen muun yliopiston yhteinen Finland University Oy yltää jo useamman miljoonan euron liikevaihtoon vuodessa. Yhteistyötä on tehty lähes kolmeenkymmeneen maahan. Vienti vetää nyt esimerkiksi Brasiliaan, Vietnamiin, Namibiaan ja Arabian niemimaalle.
 Finnish International School Georgia on toiminut Tbilisissä reilun kuukauden. Rehtori ja yksi opettajista ovat suomalaisia ja koulussa noudatetaan suomalaista opetussuunnitelmaa Georgian oloihin sovellettuna. Lapset tutustuvat mm. eri maiden kulttuureihin, esimerkiksi halloween-perinteeseen.  Finnish International School Georgia
 Yksi esimerkki yhteistyöstä on Georgiaan reilu kuukausi sitten perustettu suomalainen yksityiskoulu.
 Tamperelainen Polar Partners Oy on koonnut 2 000 asiantuntijan verkoston ja avannut heidän avullaan Tbilisiin suomalaista opetussuunnitelmaa noudattavan koulun. Tavoite on perustaa vastaavia kansainvälisiä kouluja lisää.
 – Nyt on paljon helpompi todistaa, että tämä toimii ja näyttää, miten se voidaan tehdä myös muissa maissa. Meillä on monta vastaavaa projektia tekeillä eri vaiheissa, yrittäjä  Kimmo Kumpulainen  kertoo.
 Yhtiö suunnittelee myös opettajien kouluttamista Georgiassa.
 Onko maa turvallinen? Taipuuko byrokratia?
 Suomalainen koulutus kiinnostaa etenkin kehittyvissä maissa. Joskus viennin esteenä on kohdemaan turvattomuus, sillä ihan kaikkiin maihin ei kouluttajia uskalleta lähettää.
 Tilanne voi muuttua nopeasti.
 – Chilestä piti kutsua kouluttaja takaisin viime viikolla  levottomuuksien takia , kertoo TAMK:n koulutusviennistä vastaava  Carita Prokki .
 Myös byrokratia voi tuottaa päänvaivaa.
 – Migri käytännössä päättää, koska koulutus voi alkaa, Prokki sanoo kertoessaan ammattikorkeakoulun viimeisimmästä isosta koulutuskaupasta.
 Keniasta on tulossa Tampereelle ensi keväänä noin 30 opiskelijaa suorittamaan sairaanhoitajan tutkinnon. Yhteensä neljän vuoden koulutus tietää noin miljoona euron tuloja oppilaitokselle.
 Prokki on huolissaan siitä, ehtiikö Maahanmuuttovirasto Migri käsitellä lähipäivinä valittavien opiskelijoiden oleskeluluvat ennen maaliskuulle suunniteltua koulutuksen aloitusta.
 Lue lisää:  Ulkomaalaisten opiskelijoiden tulo tyssää kuukausien lupabyrokratiaan – korkeakoulut umpitympääntyneitä
 Suomi ja sauna tekivät vaikutuksen
 Korealainen Seo Junggwon viipyy Suomessa vielä kolmisen viikkoa. Maa on ehtinyt tehdä häneen vaikutuksen.
 Seo haluaisi työskennellä esimerkiksi ylöjärveläisessä Dynaset Oy:ssä, jossa hän on juuri lopettanut työssäoppimisjaksonsa. Hydraulilaitteiden asennus oli Seosta kiehtovaa.
 Seo Junggwon on nauttinut suomalaisen opetuksen käytännönläheisyydestä.  Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Hän pitää suomalaisesta kulttuurista ja luonnosta. Saunassakin on ollut kiva käydä kerran viikossa.
 – Kylmän ja kuuman vaihtelu tuntuu hyvältä.
 Vielä ennen paluuta Daeguun pitää käydä Tukholmassa, Pietarissa ja nähdä joulupukki Rovaniemellä.
 Lue lisää:
 Suomalaisyritys avaa ovia koulutusviennille Kiinaan – maa haluaa ottaa opetusreformiin mallia Suomesta
 Suomalainen koulutus tähyää entistä voimakkaammin ulkomaille – nyt kohteina Kiina, Venäjä ja Afrikan maat

17-vuotias Seo Junggwon ihastui Suomessa saunaan ja hydraulipumppujen asentamiseen: "Opetus on vapaampaa kuin Koreassa"


Summary: Ensimmäisenä päivänä vierailijoita oli pari tuhatta.

Koko maailman tietoisuuteen viime vuonna noussut Tham Luangin luola Pohjois-Thaimaassa on avautunut vierailijoille.
 Juniorijalkapallojoukkue ja heidän valmentajansa juuttuivat luolaan viime vuoden kesäkuussa, kun rankkasateet tukkivat ulospääsyn luolasta. Heidät saatiin pelastettua 18 päivää kestäneen pelastusoperaation jälkeen.
 Vehreässä Chiang Rain maakunnassa sijaitseva luola oli pitkään suljettuna. Perjantaina sen edustalle alettiin päästää vierailijoita. Ensimmäisenä päivänä kävijöitä oli noin 2 000.
 Toistaiseksi vierailijoille avoinna on vasta luolan suuaukko. Chiang Rai Provincial Public Relations Office / EPA
 Toistaiseksi vierailijoille avoinna on vasta luolan suuaukko, mutta viranomaiset suunnittelevat ihmisten päästämistä myös luolan sisäpuolelle, kunhan sen turvallisuus on pystytty varmistamaan.
 Tham Luangin luolassa on edelleen jäänteitä massiivisesta pelastusoperaatiosta, kuten puhelinlinjoja, vesiletkuja ja vaijereita. Nämä jäävät luolan sisään muistuttamaan turisteja tapahtuneesta.
 Uudelleen avatussa Tham Luangin luolassa vierailleet ottivat innokkaasti kuvia. Chiang Rai Provincial Public Relations Office / EPA

Thaimaalainen juniorijalkapallojoukkue pelastettiin luolasta puolitoista vuotta sitten – nyt luolan alue avattiin turismille


Summary: Kroonisesta nokkosihottumasta eli urtikariasta kärsii prosentti suomalaisista.

26-vuotiaan  Hanna Koivulahden  piina alkoi viime vuoden marraskuussa. Koivulahti meni nukkumaan hyvinvoivana ja heräsi kutinaan. Seuraavan aamun rasvaus helpotti olotilaa ja illalla iho oli jo hyvässä kunnossa, mutta yön aikana ihottuma palasi. Sama toistui seuraavana päivänä. Ja seuraavana. Ja seuraavana.
 Seinäjoella asuva Koivulahti pohti oireiden aiheuttajaksi monia allergioita, jopa luteita, mutta nettisivuilta löytyi oireiden aiheuttaja: nokkosihottuma eli urtikaria.
 Urtikarian oireet kestävät yleensä muutaman päivän tai viikon. Koivulahdella kuitenkin oireet vain jatkuivat.
 – Sitä ilmestyi aina yön aikana ja päivisin iltaa kohden helpotti. Seuraavana aamuna ihottuma oli taas noussut.
 Akuuteissa, muutaman päivän tai muutaman viikon pituisissa nokkosihottumissa oireen laukaisijana on tavallisesti virus. Moni saa nokkosihottuman juuri talvipakkasten alkaessa.
 Ihoon kohdistuva ärsytys, kuten paine, hankaus tai hikoilu, laukaisee oireet viidenneksellä urtikariaa sairastavista. Muutamalla prosentilla oireet johtuvat yliherkkyydestä lääkkeelle tai ruoka-aineelle.
 – Monilla on väärinkäsitys, että akuutti urtikaria olisi aina allergian aiheuttama, vaikka se on yleensä infektion laukaisema. Tämä väärinkäsitys voi johtua siitä, että sitä hoidetaan usein allergialääkkeillä, kertoo ihotautilääkäri  Carl Kyrklund  Ihosairaalasta.
 Nokkosihottumaa on joka viidennellä suomalaisella jossain elämän vaiheessa, mutta sen krooninen, yli 6 viikkoa kestävä muoto on harvinainen ja hankalasti hoidettava vaiva. Sitä esiintyy yleensä aikuisilla, ja siitä kärsii noin prosentti väestöstä.
 Antihistamiinia ja kortisonia
 Hanna Koivulahti sai ensimmäiset urtikarian oireensa vuosi sitten marraskuussa, ja alkoi hoitaa ihottumaa allergialääkkeillä.
 Monella juuri antihistamiini tuo helpotuksen urtikariaan. Toisin kuin usein luullaan, allergialääkkeitä voi Kyrklundin mukaan käyttää turvallisesti isompiakin määriä.
 – Antihistamiinia syödään yleensä allergiassa yksi tabletti päivässä. Nokkosihottumassa voi Käypä hoito -suosituksen mukaan syödä jopa neljäkin tablettia päivässä. Se on ykköshoito, jolla aloitetaan.
 Koivulahti aloitti ensin yhdellä tabletilla päivässä, mutta oireiden jatkuessa hän hakeutui tammikuussa lääkäriin ja annostus nostettiin neljään tablettiin päivässä.
 Alussa antihistamiini helpotti, mutta sitten teho loppui. Koivulahti kokeili viittä eri allergialääkettä, ja myös niiden yhdistelmiä, mutta oireet vain jatkuivat.
 Vajaan puolen vuoden sairastamisen jälkeen Koivulahti sai kroonisen urtikarian diagnoosin. Nokkosihottuman pitkäaikaisemman muodon saa vain prosentti sairastuneista.
 Vaikka iho-oireiden aiheuttaja selvisi, se ei tarkoittanut, että oikea lääkehoito olisi löytynyt helposti.
 Ainut mikä piti ihottuman siedettävänä oli suuri annos kortisonia. Kun annosmäärää yritettiin kokeilumielessä tiputtaa, oireet muuttuivat sietämättömiksi.
 Pitkäaikainen kortisonin käyttö ei ollut myöskään hyväksi. Sairauden takia liikunta väheni, ja yhdessä lääkityksen kanssa Koivulahti lihoi 15 kiloa.
 – Painonnousu vaikutti tosi paljon itsetuntoon. Onneksi lisämunuaisen kuori ei sanonut itseään irti syömäni kortisonimäärän takia.
 Jos antihistamiini ei tehoa, krooniseen urtikariaan voidaan määrätä myös injektiona annettavia omalitsumabi-ruiskeita.
 Pahimmillaan sairaus turvotti kasvot tunnistamattomiksi. Hanna Koivulahden kotialbumi
 Iso vaikutus elämänlaatuun
 Allergia-, Iho- ja Astmaliiton varatoiminnanjohtaja ja sairaanhoitaja  Sirpa Pajusen  mukaan urtikaria vaikuttaakin pahimmillaan elämänlaatuun, itsetuntoon, nukkumiseen ja töissä jaksamiseen.
 – Monilla esimerkiksi muodostuu paukamia kämmen- ja jalkapohjiin, jotka voivat olla todella kivuliaita, Pajunen kertoo.
 Koivulahdelle haasteet ovat tuttuja. Hän joutui lähtemään kotiin ruokakaupasta, festivaaleilta ja kavereidensa luota yhtäkkiä ilmenneiden iho-oireiden takia. Töistäkin kertyi sairauspoissaoloja.
 Vuosi sitten julkaistu  laaja tutkimus  vahvistaa, että krooninen urtikaria vaikuttaa voimakkaasti työ- ja siviilielämään. Sairaus haittasi merkittävästi monen toimintakykyä ja aiheutti poissaoloja.
 Tutkimukseen osallistui yli 4000 kroonista urtikariaa sairastavaa potilasta 21 maasta.
 Yleisesti potilaat olivat tyytymättömiä saamaansa hoitoon ja sairaus todettiin alihoidetuksi. Hoidon tavoitteena pitäisi olla oireiden kuriin saaminen, mutta tämä onnistuu tutkimuksen mukaan liian harvoin. Moni olikin luovuttanut, ja lakannut käymästä lääkärillä oireiden jatkumisesta huolimatta.
 Nyt oireet ovat pysyneet poissa kaksi kuukautta, ja Koivulahti on saanut lopettaa kortisonin käytön. Merja Siirilä / Yle
 Useat kokevat vähättelyä
 "No, onks se ny muka niin paha?"
 “Laita siihen nyt vain jotain rasvaa. Kyllä se sillä paranee.”
 Koivulahti on kokenut vähättelyä ja kummallisia katseita oireidensa vuoksi, jopa hoitohenkilökunnalta. Pajusen mukaan ihosairauksissa kaivattaisiinkin asennemuutosta. Onneksi on päästy kuitenkin ajatuksesta, että urtikaria olisi kakkosluokan sairaus.
 – Urtikaria on vakavasti otettava sairaus, joka voi olla hengenvaarallinenkin. Esimerkiksi kurkunpään turvotus ja hengitysteiden ahtautuminen ovat harvinaisia, mutta vaarallisia oireita.
 Nokkosihottumassa esiintyy pahimmillaan myös verenpaineen laskua ja voimakkaita suolisto-oireita. Koivulahti kärsi sydänoireista ja rytmihäiriöistä.
 – Sykkeet kohosivat todella korkeiksi, vaikka makasin vain sängyssäni.
 Urtikariaan liittyy myös angioödeema, eli iholle tai limakalvoille ilmaantuva äkillinen ja paikallinen turvotus. Koivulahti vietti monia iltoja päivystyksessä, koska kasvot paisuivat tunnistamattomaksi.
 Vuoden aikana hän on kokeillut allergialääkkeitä, kortisonia neljällä eri vahvuudella, pistettäviä lääkkeitä ja ihokeliakian hoitoon tarkoitettua lääkettä. Rahaa niihin ja lääkärikäynteihin on mennyt reilut tuhat euroa.
 Koivulahdella ei ole ollut oireita nyt kahteen kuukauteen.
 – Olen saanut luvan lopettaa kortisonin ja pistän kerran kuussa kotona ihonalaiskudokseen biologista lääkettä, joka nyt onneksi näyttäisi pitävän oireet kurissa.
 Silti ei voi sanoa varmasti, että tauti olisi poissa. Krooninen urtikaria voi puhjeta tulevaisuudessa uudestaan.

Krooninen nokkosihottuma vaikeuttaa elämää ja on usein huonosti hoidettu – 26-vuotias Hanna Koivulahti taisteli vuoden pahoja oireita vastaan


Hongkongin poliisi ampui lauantaina kyynelkaasua ja käytti vesitykkiä hajottaakseen hallitusta vastustavan mielenosoituksen Victoria Parkin puistoalueella.
 Tuhannet mielenosoittajat olivat kokoutuneet alueelle, vaikka mielenosoituksella ei ollut virallista lupaa. Monet olivat peittäneet kasvonsa siitä huolimatta, että viranomaiset ovat kieltäneet naamioitumisen.
 – Hallitus ja poliisi ovat tukahduttaneet ihmisten vaatimukset. Meidän täytyy jatkaa tätä liikettä näyttääksemme heille, että vaatimuksemme ovat yhä voimassa, 18-vuotias mielenosoittaja  Gordon Tsoi  sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Mielenosoittajat kerääntyivät ensiksi Victoria Parkin puistoalueelle lauantaina 2. marraskuuta. Jerome Favre / EPA
 Uutistoimisto Reutersin mukaan muutamat mielenosoittajat vaativat äänekkäästi itsenäisyyttä, mitä kommunistisen puolueen johtajat Pekingissä pitävät punaisena vaatteena. He ovat uhanneet "murskata luut" niiltä, jotka toimivat Hongkongin itsenäisyyden puolesta.
 Osa protestoijista rakensi kaadetuista metalliaidoista ja jalkapallomaalista barrikaadeja puiston sisäänkäynnille. Aktivistit heittivät ainakin yhden polttopullon.
 Poliisi käski kovaäänisten avulla mielenosoittajia hajaantumaan. Poliisin mukaan protestoijia voidaan syyttää laittomasta kokoontumisesta. Poliisi otti kiinni useita mielenosoittajia.
 Protestoijat hajaantuivat eri suuntiin ja suuntasivat kohti Hongkongin finanssi- ja shoppailualuetta Centralia. Osa mielenosoittajista heitteli tiiliskiviä matkalla.
 Google Maps
 Poliisi ampui lisää kyynelkaasua Hennessy Roadilla lähellä poliisin päämajaa.
 Mielenosoittajat rikkoivat Kiinan virallisen uutistoimiston Xinhuan Hongkongin toimituksen ikkunoita. Paikallisen median uutiskuvissa näkyy, että toimituksen aulatiloissa oli syttynyt tulipalo.
 Uutistoimisto AP:n mukaan kyseessä on ensimmäinen kerta, kun Xinhuan toimitus joutui protestoijien tihutöiden kohteeksi.
 Hongkongin mielenosoitukset ovat jatkuneet nyt jo viisi kuukautta. Hongkongin viranomaiset kielsivät viime kuussa kasvonaamiot vanhan siirtomaa-ajan lain perusteella.
 Mielenosoittajat vastustavat lakia, jonka mukaan Hongkongissa kiinni otetut, rikoksista epäillyt henkilöt voitaisiin viedä manner-Kiinaan tuomittaviksi. Tästä laista on periaatteessa jo luovuttu, mutta mielenosoittajat vaativat, että asia ilmaistaisiin yksiselitteisesti.
 Väki vaatii myös vapaita vaaleja Hongkongiin, pidätettyjen vapauttamista ja poliisin toimien tutkintaa.

Poliisi kyynelkaasutti ja ampui vesitykillä mielenosoittajia Hongkongissa


Summary: Nefertiti-veistos lumoaa Berliinissä, mutta egyptiläisten mielestä se on kaunottarelle väärä paikka. Kuka omistaa maailman museoaarteet?

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Mitä ihmettä!
 Museossa Firenzessä  yllättää mallinukke, joka on puettu muhkeisiin turkiksiin. Miehen kotipaikaksi on karttaan merkitty Pohjois-Suomi.
 Lasin takana on esillä  saamelaisnaisen sarvilakki.
 Miten on mahdollista, että Suomesta liki kadonnut, erittäin harvinainen päähine löytyy täältä, Italian helteestä?
 Se on kaukana kotoa.
 Saamelaisten muinaiseen sarvilakkiin liittyy mysteeri. Niitä ei ole säilynyt kuin vähän. Yksi epäily on, että päähine aikoinaan kiellettiin syntisenä.  Antti Haanpää / Yle
 Maailman museot notkuvat aarteita, jotka eivät ole siellä, mistä ne ovat aikojen saatossa löytyneet.
 Minne ja kenelle esineet oikeasti kuuluvat, on tällä hetkellä polttava ja mielipiteitä jakava aihe ympäri maailmaa.
 Kiinnostus ja vaatimukset esinepalautuksista ovat lisääntyneet.
 – Asia on hyvin ajankohtainen, sanoo Suomen kansallismuseon ylijohtaja  Elina Anttila .
 – Keskustelu on tällä hetkellä vilkasta, sanoo intendentti  Eero Ehanti .
 Entisten siirtomaavaltojen maailmankuuluissa museoissa palautuspyynnöt eivät ole aiheuttaneet riemunkiljahduksia.
 Kansallismuseon intendentti Eero Ehanti muistuttaa, että maailma on täynnä hienoja eri kulttuureista kertovia museoita, "eikä ole kenenkään etu, jos kokoelmat hajautetaan". Antti Haanpää / Yle
 Kreikkalaiset haluaisivat Parthenonin marmoriset koristeveistokset alkuperäiselle paikalleen Akropolis-kukkulalle Ateenaan. Kreikan hallitus on vaatinut niiden palauttamista  British Museumista Lontoosta . Tuloksetta.
 Parthenon-temppelin marmoriveistokset irrotettiin ja vietiin Ateenasta Englantiin 1800-luvun vaihteessa. British Museum osti veistokset lordi Elginiltä vuonna 1816. Rex Features / AOP
 Jokainen British Museumissa vieraillut tietää, että sen egyptiläinen osasto on mykistävä.
 Yksi museon suurimmista vetonauloista on yli 2 000 vuotta vanha  Rosettan kivi,  jonka Napoleonin sotajoukot raahasivat mukanaan Egyptistä.  Siihen hakattujen merkkien avulla on selvinnyt hieroglyfien arvoitus .
 Rosettan kivi  on vain yksi niistä esineistä, joita Egyptin valtio on vaatinut palautettavaksi, mutta laihoin tuloksin.
 Illustrated London News -lehdessä julkaistiin vuonna 1874 piirroskuvitus, jossa tutkijat tarkastelevat Rosettan kiveä. Historia / Shutterstock / AOP
 Egyptiläiskuningatar  Nefertitin  kauneus lumoaa Saksassa. Hänestä tehtyä rintakuvaa voi ihailla  Neues Museumissa Berliinissä . Sen palauttamista egyptiläiset ovat toivoneet jo 1920-luvulta lähtien.
 – Esineet ovat arvokkaita ja niillä on suurta kansallista symboliarvoa. Siksi ne haluttaisiin takaisin, Eero Ehanti toteaa.
 Nefertitin rintakuvan kipsikopiota esiteltiin Berliinissa lokakuussa 2015. Bernd von Jutrczenka / EPA
 Jopa  90 prosenttia afrikkalaisesta kulttuuriesineistöstä  uskotaan olevan eurooppalaisissa museoissa ja kokoelmissa.
 Vauhtia palautuksille antoi Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  viime vuoden lopulla. Niin sanotussa  Macronin raportissa päädyttiin  suosittelemaan siirtomaakaudella Afrikasta anastettujen esineiden palauttamista niiden alkuperäisille omistajille.
 Pariisissa Musée du quai Branlyssa on 70 000 esinettä Afrikasta.  Christophe Petit Tesson / EPA
 Nigerian puolella oleva Benin City on kuuluisa arvokkaista pronssiveistoksistaan. Niitä löytyy museoista eri puolilta Eurooppaa. Nigerian valtio on elättänyt toiveita esineiden palauttamisesta itsenäistymisestään, vuodesta 1960 lähtien.
 Nyt British Museum on myöntynyt lainaamaan kokoelmansa pronssiesineitä Nigeriaan.  CNN:n artikkeli aiheesta.
 Beninin pronssiesineitä löytyy museoista eri puolilta Eurooppaa. Kuvan teos on British Museumissa. VPC Travel Photo / Alamy / AOP
 Myös alkuperäiskansat Australiassa ja Yhdysvalloissa ovat kiinnostuneet pyhistä esineistään, jotka ovat kulkeutuneet museoihin eri puolille maailmaa.
 Lokakuun lopussa  yhdysvaltalainen Illinois State Museum palautti  aboriginaaleille Australiaan sille 1940-luvulla päätyneet 42 esinettä.
 Ostetut, lahjoitetut ja anastetut aarteet
 Kun Kokoelma- ja konservointikeskus Vantaalla sai vieraita Australiasta, heille esiteltiin Kansallismuseon kokoelmiin aikoinaan ostettuja bumerangeja ja pyhiä esineitä. Ne tekivät ryhmässä olleisiin alkuperäiskansan edustajiin suuren vaikutuksen.
 – Esineet eivät olleet heille vain esineitä, vaan paljon enemmän, Eero Ehanti sanoo.
 Hän ei kiellä, etteikö Suomelle joskus vielä voisi tulla pyyntö saada esineet takaisin Australiaan.
 Kansallismuseon kokoelmiin ostettu bumerangi on kuulunut australialaisiin aboriginaaleihin kuuluvalle Arrernte-heimolle.   Antti Haanpää / Yle
 Jokaisella aarteella on oma tarinansa. Niitä on päätynyt museoiden kokoelmiin ostamalla, vaihtamalla, tutkimusmatkailijoiden ja lähetyssaarnaajien tuomisina.
 Osa on hankittu hyvinkin kyseenalaisin keinoin kuten ryöstämällä.
 – Esineet, mitkä on epäoikeudenmukaisesti viety tai varastettu, täytyisi tottakai ensitilassa palauttaa, Kansallismuseon ylijohtaja Elina Anttila sanoo.
 Hän painottaa, että yleensä esineet ovat kuitenkin päätyneet museoihin täysin laillisesti.
 Kansallismuseon ylijohtaja Elina Anttilan mielestä tärkeintä on se, miten esineitä pääsee katsomaan, ei se, kuka ne mahdollisesti omistaa. Antti Haanpää / Yle
 Kansainvälinen museoneuvosto ICOM  on antanut museoille ohjeet esineiden palautuksista. Eero Ehanti on neuvoston Suomen komitean puheenjohtaja.
 – Palautukset ovat monimutkaisia asioita. Museoetiikka kuitenkin velvoittaa suhtautumaan niihin positiivisesti. Ainakaan niistä ei pidä suoraan kieltäytyä.
 Elina Anttilan mukaan Kansallismuseossa pyyntöjä pohditaan tapauskohtaisesti.
 Parhaillaan museo valmistelee saamelaisesineiden palauttamista Inarissa sijaitsevaan saamelaismuseo  Siidaan . Kokoelmassa on 2600 esinettä.
 – Siellä ne ovat lähempänä saamelaisia, Anttila sanoo.
 Ainutlaatuisen  Mesa Verde -esineistön luovuttamisesta takaisin  alkuperäiskansalle Yhdysvaltoihin uutisoitiin lokakuun alussa presidentti  Sauli Niinistön  vierailun yhteydessä.
 Ensi vuonna lähetyssaarnaajan tänne tuoma pala pyhää kiveä lähtee kotimatkalle Namibiaan.
 Coloradon Mesa Verdestä löytyneet hautaesineet ja ihmisten jäännökset löysi ruotsalainen geologi Gustaf Nordenskiöld vuonna 1891. Suomeen ne päätyivät testamenttilahjoituksen kautta. /All Over Press
 Mitä olisi tapahtunut, jos Australian alkuperäiskansan bumerangi ei olisi päätynyt eurooppalaismuseoon?
 Olisivatko monet aarteet lainkaan säilyneet, jos niitä ei olisi kuljetettu sodan melskeistä talteen?
 Eero Ehanti haastaa myös pohtimaan, olisiko mosaiikki säilynyt ilmansaasteisessa Kreikassa samoin kuin British Museumin valvotuissa olosuhteissa.
 – Suurin osa esineistä ei olisi säilynyt, elleivät keräilijät ja museot olisi niitä säilyttäneet ammattimaisesti, Elina Anttila vastaa.
 Kun Kansallismuseon lisärakennus valmistuu, entistä useampi esine pääsee varastosta ihmisten nähtäväksi. Kiisa eli arkku kuuluu museon saamelaisesineiden kokoelmaan. Antti Haanpää / Yle
 Lopuksi ratkeaa lakin arvoitus
 Firenzen matkan jälkeen tutkin museossa ottamiani valokuvia.
 Samassa nurkkauksessa, jossa sarvilakkikin oli, on ahkio. Olen kuvannut siihen kiinnitetyn pienen kyltin, jossa lukee, että kyseessä on "pulka". Tekstin mukaan se on  S. Sommierin  kokoelmasta vuodelta 1885.
 Internettiä selaamalla selviää, että italialainen kasvitieteilijä ja antropologi nimeltään Stephen Sommier (1848-1922) teki matkan Lappiin vuonna 1885.
 Hän kirjoitti  kokemuksistaan teoksen Talvimatka Lappiin . Siinä Sommier kertoo poroajeluistaan tuntureilla, saamelaisista ja heidän tavoistaan.
 Niin selviää, miten sarvilakki päätyi Italian helteeseen.

Suomi luovuttaa hautaluita Yhdysvaltoihin – anastettujen aarteiden palautus repii museomaailmaa


Summary: Maksimissaan presidentti voi majailla Mäntyniemessä 12 vuotta.

Tasavallan presidentin  Sauli Niinistön  mielestä presidentin toimikauden pituutta olisi varaa lyhentää, kertoo  Salon Seudun Sanomat .
 Hän toteaa, että Suomessa käytössä oleva kuuden vuoden toimikausi on poikkeuksellisen pitkä. Nykyään presidentti voi maksimissaan olla yhteensä 12 vuotta vallassa eli kaksi kertaa kuuden vuoden jakson.
 Niinistön mukaan parempi malli olisi kolme kertaa neljä vuotta tai kaksi kertaa viisi vuotta.

SSS: Valtionpäämies Sauli Niinistö ehdottaa presidentin valtakausien lyhentämistä – esittää 3x4 vuotta -mallia


Summary: Visit Finlandista vahvistetaan yhteistyö ohjelmanteossa, mutta ohjelman sisältöä he eivät kommentoi.

Visit Finland (Matkailun edistämiskeskus)

Suomi saa näkyvyyttä Britanniassa parhaillaan esitettävässä  Diili -ohjelmassa. BBC kertoo  sivuillaan , että sarjan kilpailijat matkustavat kahden viikon päästä nähtävässä jaksossa Suomeen. Tehtävänä on uudelleenbrändätä Suomi kesämatkailumaana.
 Kilpailijat suunnittelevat jaksossa mainoskampanjan houkutellakseen brittituristeja vierailemaan Suomessa nimenomaan kesällä. Osa kilpailijoista kuvaa tv-mainosta Suomessa ja osa valmistelee markkinointikampanjaa. Lopuksi kilpailijat esittelevät tuotoksensa raadille, jossa kerrotaan olevan mukana myös suomalaisen turismin johtohenkilöitä.
 Kuvakaappaus BBC:n internet-sivuilta.
 Suomen matkailua edistavän Visit Finlandin johtaja  Paavo Virkkunen  vahvistaa, että yhteistyö pitää heidän osaltaan paikkaansa. Muuta hän ei voi ohjelman sisällöstä kertoa tässä vaiheessa.
 Lue lisää
 Lapin matkailuyrittäjät etsivät jo uusia yhteistyökumppaneita – Thomas Cookin konkurssi oli ikävä yllätys
 Thomas Cookin konkurssi iskee ison loven Lapin matkailuun
 Katoavatko Lapin ykkösturistit Brexitin myötä? Matkailuyrittäjät seuraavat tilannetta tyynenä: "Muualta on tulijoita"

Suomi isosti esillä Briteissä marraskuussa: Suositussa Diili-ohjelmassa brändätään maamme matkailua uuteen uskoon


Summary: Tutkijat kertoivat kehittävänsä lasten turvavöitä.

Kiinalaiset tutkijat ovat joutuneet arvostelun kohteeksi, kun he käyttivät eläviä sikoja kolaritesteissä. Siat kuolivat tai saivat kivuliaita vammoja kokeissa, kertoo verkkolehti  The Independent .
 Lehden mukaan seitsemän nuorta sikaa kuoli, kun ne oli kiinnitetty turvavöillä istuimiin, jotka törmäytettiin seinään vajaan 50 kilometrin tuntinopeudella. Kahdeksan muuta sikaa sai vammoja kuten haavoja, luunmurtumia ja sisäisiä ruhjeita.
 Tutkijat havaitsivat, että useimmin törmäyksessä vahingoittuivat sikojen keuhkot. Seuraavaksi eniten vammoja saivat pernat ja maksat.
 Kiinalaiset tutkijat kertoivat käyttävänsä nuoria sikoja koe-eläiminä lasten turvavöiden kehitystyössä, koska eläinten anatominen rakenne muistuttaa kuusivuotiaiden lasten anatomiaa. Tutkijat saattavat jatkaa kokeita tulevaisuudessa.
 The Independentin mukaan eläinkokeita kannattavat britannialaiset tutkijat ovat tuominneet kiinalaistutkijoiden tekemät testit.
 Nykyään kolaritesteissä käytetään yleensä muun muassa törmäystestinukkeja ja tietokonemallinnusta. The Independentin mukaan Yhdysvallat lopetti sikojen ja muiden eläinten käytön törmäyskokeissa 1990-luvulla.

The Independent: Kiinalaiset tutkijat käyttivät eläviä sikoja kolaritesteissä, eläimiä kuoli ja vammautui


Summary: Turkin sisäministeri arvosteli Eurooppaa toimettomuudesta kiinniotettujen Isisin jäsenten suhteen.

Turkin sisäministeri  Süleyman Soylu  sanoi lauantaina  uutistoimisto Reutersin mukaan , että Turkki lähettää kiinniottamansa terroristijärjestö Isisin jäsenet kotimaihinsa.
 Samalla Soylu arvosteli eurooppalaisia toimettomuudesta. Hänen mielestään on vastuutonta, että Eurooppa jättää Isis-vangit yksin Turkin vastuulle.
 – Tämä ei ole hyväksyttävää meille. Se on myös vastuutonta. Lähetämme kiinniotetut Daeshin jäsenet heidän kotimaihinsa, Soylu sanoi toimittajille.
 Daesh on toinen nimi, jota käytetään Isis-järjestöstä.
 Turkin joukot ovat vanginneet joitakin Isisin jäseniä Syyriassa. Turkki hyökkäsi Koillis-Syyrian kurdialueelle viime kuussa.

Reuters: Turkki aikoo lähettää Isis-vangit kotimaihinsa


Summary: Pohjalaistalojen tutkija arvioi hirsirunkoisten talojen suosion jatkuvan edelleen.

Laulaja ja taidemaalari  Anne Mattila  perusti vuonna 2013 taidekahvilan ja ateljeen Karvian kuntaan.
 Koska sopivia tiloja oli tarjolla vähän, hän osti pari vuotta sitten vanhan pohjalaistalon hirsikehikon kahvilansa käyttöön. Nyt, kun tilaa tarvitaan lisää, tontille kasataan jo toista kaksikerroksista pohjalaistaloa.
 – Tottakai mietin, olisiko ollut helpompi rakentaa uusi hirsirakennus, mutta onneksi päädyin vanhaan. Näissä taloissa on oma tunnelmansa ja historia, jota ei saa mistään.
 Mattila haluaa omalta osaltaan olla pelastamassa vanhoja rakennuksia. Vanha rakennuskulttuuri ja talojen ulkonäkö ja historia miellyttävät häntä.
 – Kun ensimmäinen talo tuotiin tänne, tuli sellainen mahtava fiilis, että tämän talon historia jatkuu täällä. Rakennuksen noustessa porakivien päälle, tuntuu siltä, että tämä on se ainut oikea tapa rakentaa, naurahtaa Anne Mattila.
 Taiteilija Anne Mattila katsoo jo rakennetun hirsikahvilan kuvaa rakennusvaiheessa. Kati Ala-Renko / Yle
 Siirtäminen on viikkojen työ
 Hirsiveistäjä  Markku Hakala  on purkanut ja kasannut vuosikymmenten aikana 15 pohjalaistalon hirsikehikkoa ja lisäksi lukuisia muita pienempiä hirsikehikoita, jotka on ostettu muualle Suomeen.
 Hän ei osaa sanoa mitään yksiselitteistä syytä vanhojen hirsikehikkojen suosiolle.
 – Hirrethän on hienoja sisältä. Onkohan siinä entisajan romantiikkaa?
 Syyskuun alussa Hakala purki kaksifooninkisen talon Alahärmän Vakkurissa. Sama kehikko nousee parhaillaan Anne Mattilan tontille.
 Kehikon purkaminen kestää 3-4 viikkoa ja kasaaminen 6-7 viikkoa. Kovin työ on ulkolaudoituksen irrottamisessa, sillä ne on aikoinaan laitettu kiinni isoilla mustilla nauloilla. Rimat pitää irrottaa käsityönä, ja se on kovaa repimistä.
 Hirsien numerointi selkeästi ennen purkamista on tärkeää. Helpottaa kasaamista. Kati Ala-Renko / Yle
 Suunnittelu tärkeää
 Kaikki kehikon siirtämiseen liittyvät vaiheet suunnitellaan tarkasti. Rakennus muun muassa kuvataan. Hirsikehikko pitää tarkastaa, että se on siirrettävässä kunnossa.
 Ennen kuin taloa voidaan ryhtyä purkamaan, sille pitää olla myönnettynä purkulupa ja uudessa kohteessa rakennuslupa.
 – Jos talossa on hyvä katto, se kertoo siitä, että hirret ovat pysyneet hyvinä. Yleensä alimmat hirsikerrokset joudutaan kuitenkin uusimaan, koska ne ovat pehmenneet, Hakala kertoo.
 Purkutyön aluksi rakennuksesta otetaan ikkunat pois, sitten katto.
 Laudoituksen poistamisen jälkeen jokainen hirsi merkitään. Hirret irrotetaan yksitellen kiertämällä runkoa ja niitä ei saa rikkoa, että kasaaminen onnistuu.
 Rakennusta kasattaessa hirret jätetään yleensä sisältä näkyviin ja ulkopuolelle tehdään uusi laudoitus.
 Ennen kasaamista tummentuneet hirret pestään painepesurilla, niiden annetaan kuivua ja hirsien väliin laitetaan pellavatiiviste.
 – Hirsiä ei saa hiekkapuhaltaa, koska ne rikkoutuvat helposti. Rakennus kannattaa myös kasata mahdollisimman nopeasti uuteen paikkaan, koska numeroinnit saattavat haalistua ja se tekee kasaamisesta vaikeampaa, Hakala sanoo.
 Rakennus puretaan ja kasataan nosturin avulla. Käsityönä se on raskasta puuhaa.
 Nuoret aikuiset haluavat - saisivat haluta enemmänkin
 Markku Hakalan mukaan pohjalaistalojen hirsikehikoita viedään eniten Etelä-Suomeen. Asiakaskunta koostuu pääasiassa noin 35-vuotiaista pariskunnista, jotka ovat koulunsa käyneet ja hyvissä ammateissa.
 Samaa mieltä on tutkija  Matti Mäkelä  Helsingin yliopiston Ruralia-instituutista.
 – Minulla on samanlainen tuntuma. Nuorempi talonhankkijasukupolvi niitä ostaa. Laatu ja ekologisuus ovat vaikuttavia tekijöitä pohjalaistalon rungon ostamiseen. Myös kulttuuriperinnön säilyttäminen, käsityötaito ja puun patina saattavat vaikuttaa.
 Matti Mäkelän mukaan talojen hirsirakenteita voitaisiin siirtää maakunnan sisälläkin, että rungot saataisiin säilymään.
 – Pohjalaistalot edustavat sellaista rakennuskulttuuria ja rakentamisen laatua, että ekologisesti on hyvin vaikea päästä niiden kanssa samalle tasolle. Pohjalaistalot ovat oikeastaan tämän päivän mallitaloja, Mäkelä sanoo.
 Vanha rakennuskulttuuri on ollut aikoinaan sellaista, että tutkijaa ei ihmetytä kiinnostuksen lisääntyminen taloja kohtaan.
 – En ole pätkääkään yllättynyt, että niitä ostetaan. Ne ovat sen ajan taloja, jolloin Pohjanmaalla oli valtaisan hieno puunkäsittelytaito. 1700- ja 1800-luvuilla laatu ei ollut pelkästään rakentamisessa vaan myös puun laadussa.
 Hiab-nosturilla nostetaan raskaita hirsiä. Kati Ala-Renko / Yle
 "Hetkeäkään en ole katunut"
 Anne Mattilan tontin ensimmäinen hirsirakennus siirrettiin Ylihärmästä. Nyt rakenteilla oleva tulee Alahärmästä.
 Koska Mattila maalaa suurikokoisiakin tauluja, tilaa tarvitaan. Nyt rakenteilla olevaan hirsitaloon tulee myös muuta tilaa, kuten konserttitila, johon mahtuu 200 hengen yleisökin.
 Kun hirsiseinät ja katto saadaan ikkunoineen paikalle, alkaa rakentaminen sisällä. Anne Mattila aikoo vetää päälleen rakennusvaatteet ja osallistua töihin. Samoin kuin edellisessä talossa.
 – Kun on pitänyt kädessään mikrofonia ja muut ajat maalaa tauluja, niin on mukava tarttua ruumiilliseen työhön. Kun miehet saivat lattianiskat laitettua edelliseen kahvilaan, minä laitoin harvalaudoituksen, tuulensuojalevyt, villoitin ja bitumipaperit päälle.
 Anne Mattilan uuden taideateljeen ensimmäinen kerros on kasattu Karviassa. Antti Kettumäki / Yle
 Hirsirunkojen purkamisessa ja kasaamisessa on tuplatyö ja sisätilojen rakentamisessa oma hommansa. Silti Anne Mattila on tyytyväinen, että hankki pohjalaistalot.
 – Päivääkään tai hetkeäkään en ole katunut. Jos rakentaisin omakotitalon nyt, siirrättäisin ehkä vanhan hirsirungon siihenkin.
 Aiheesta aiemmin:
 Nuoripari etsi unelmiensa perinnetaloa: "Monesti  hirsitalon sielu oli mädäntynyt ja pilattu" – Nyt pohjalaistalojen siirtoon on tehty eettiset ohjeet
 Talovanhus pelastetaan museoksi – Wirkkalan suvun taiteilijoiden perinnettä esille
 Pohjalaistalon sisätilat saattavat olla kaukana perinteistä – "Kaikkea ei tarvitse lähteä mestaroimaan"

Laulaja Anne Mattila on yksi monista pohjalaistaloihin hurahtaneista – hirsirunkoja siirretään eniten Etelä-Suomen nuorille pariskunnille


Summary: Työttömien yhdistysten määrä on lähes puolittunut kymmenen viime vuoden aikana.

Suonenjoen vanhalla lukiolla on alkamassa ruoka-apu-päivä. Paikallisen työttömien yhdistyksen tiloissa käy noin 60 ihmistä hakemassa leipää, maitoa, hedelmiä ja muita tuotteita, jotka on saatu lahjoituksena paikallisista kaupoista ja ravintoloista.
 Työttömien yhdistys, Suonenjoen TehdäänItse ry, on pyörittänyt ruoka-apua paikkakunnalla viime vuodet.
 1990-luvun laman jälkeen perustettu yhdistys oli jo välillä telakalla, kunnes  Annmarie  ja  Markku Korhonen  päättivät elvyttää toiminnan noin 12 vuotta sitten.
 Itsekin työttömyyttä kokenut pariskunta totesi, että paikkakunnan työttömien auttamiseksi pitäisi tehdä jotain.
 Näin Korhoset aloittivat "uuden työuran" jäädessään eläkkeelle 60-vuotiaina.
 Pariskunnan aika on mennyt sen jälkeen pääasiassa yhdistyksen pyörittämiseen. Nyt he ovat siinä tilanteessa, että on aika lopettaa. Suonenjoen TehdäänItse ry lopettaakin toimintansa tämän vuoden lopussa.
 Tilanne on tyypillinen eri puolilla Suomea.
 Yhdistykset lopettavat monesta eri syystä
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana 50 työttömien yhdistystä on lopettanut toimintansa eri puolella Suomea. Vuonna 2009 yhdistyksiä oli reilut 130. Tällä hetkellä niitä on noin 80.
 Taustalla on Työttömien keskusjärjestön mukaan useita syitä.
 Ensinnäkin yhdistysten toimintaedellytykset ovat heikentyneet viime vuosina.
 TE-hallinnon myöntämät työllisyyspoliittiset avustukset ovat supistuneet. Kuntien myöntämät avustukset yhdistysten toiminnalle ovat olleet pienempiä tai niitä ei olla myönnetty lainkaan.
 Myös palkkatuettujen työpaikkojen määrä on vähentynyt edellisen neljän vuoden aikana.
 Tilanteeseen vaikuttaa myös se, että työttömyys on kääntynyt laskuun.
 Ja kaiken tämän lisäksi väestö ikääntyy, eivätkä nuoret ole kiinnostuneet yhdistystoiminnasta samalla tavalla kuin esimerkiksi 1990-luvulla.
  Annmarie Korhonen (oikealla) on tyytyväinen, että auttamistyö jatkuu Suonenjoella TehdäänItse-yhdistyksen lopetettua toimintansa. Arto Nikulainen on mukana kuntouttavan työtoiminnan kautta ja Merja Vehviläinen on yksi vapaaehtoisista.  Marianne Mattila / Yle
 Uusia vetäjiä hiipuviin yhdistyksiin saattaisi löytyä luomalla yhteys kuntien ja kaupunkien työllisyysyksiköihin ja sosiaalityöntekijöihin.
 – Kuntien työntekijät voivat tietää henkilöitä, jotka voisivat omaksi voimaannuttamisekseen pyörittää tai osallistua toimintaan, sanoo toiminnanjohtaja  Jukka Haapakoski  Työttömien keskusjärjestöstä.
 Toiveena on myös, että TE-toimisto voisi tiedottaa työttömien yhdistysten toiminnasta siitä kiinnostuneille.
 “Pitää olla kyvykäs persoona”
 Yhdistyksien vetovastuu on henkilöitynyt tietyn tyyppisille osaajille, joille on ollut vaikea löytää jatkajia.
 Yhdistyksen vetäjän tulee olla ihmisläheinen, auttamishaluinen, idearikas sekä kyvykäs johtamaan ja hallinnoimaan yhdistystoimintaa.
 – Pitää osata hakea avustuksia, laatia raportteja ja ymmärtää, milloin toiminta on yleishyödyllistä. Kaikkiaan pitää olla kyvykäs persoona, Haapakoski kiteyttää.
 Markku Korhonen uskoo, että he tekevät vielä jatkossakin vapaaehtoistyötä yhdessä Annmarien kanssa. Marianne Mattila / Yle
 Suonenjoella yhdistyksen pyörittämän ruokajakelun ympärille on kehittynyt hyvin tiivis yhteisö.
 – Haluamme auttaa ja tykkäämme näistä ihmisistä. Nämä ihmiset tarvitsevat äiti- ja isähahmot, Annmarie Korhonen kertoo.
 Korhosilla on kummallakin taustalla terveydenhuoltoalan koulutus ja Annmariella on kokemusta myös päihdetyöstä.
 “Kuntouttavassa työtoiminnassa mukana oleville ei ole sopivia työpaikkoja”
 Työttömien yhdistykset toimivat pääosin pienillä paikkakunnilla. Suurimmat, yli tuhannen jäsenen yhdistykset, ovat Turussa ja Jyväskylässä.
 Isommilla yhdistyksillä toiminta on laajaa ja hankkeisiin on palkattu niihin erikoistuneita työntekijöitä.
 Työttömien yhdistykset ovat itsekin työllistäjiä.
 Keskusjärjestön jäsenkyselyn perusteella noin 30 prosenttia yhdistyksissä palkkatuella työskennelleistä työttömistä pääsee avoimille työmarkkinoille.
 Tämän lisäksi 20 prosenttia päätyy koulutukseen tai muuhun toimenpiteeseen.
 Suonenjoella TehdäänItse-yhdistyksessä on työskennellyt kuntouttavan työtoiminnan kautta tulleita pitkäaikaistyöttömiä.
 Korhosten kokemuksen perusteella ponnistaminen takaisin työelämään on hyvin vaikea asia. Pari henkilöä on päässyt palkkatuella töihin, mutta pestien loputtua työsuhteita ei olla jatkettu.
 – Kuntouttavassa työtoiminnassa mukana oleville ei ole sopivia työpaikkoja, Annmarie Korhonen kertoo.
 Yhdistyksessä heidän vastuullaan on ollut kauppojen ylijäämäruoan kerääminen. Ruoka-apua jaetaan kerran viikossa. Sen lisäksi yhdistys jakaa EU-kuivamuona-kasseja tarvitseville.
 TehdäänItse-yhdistyksen työllistettyjen ja vapaaehtoisten keski-ikä on reippaasti yli 50 vuotta. Sen sijaan ruoka-apua käyvät hakemassa myös nuoremmat. Joukossa on lapsiperheitä ja myös opiskelijoita. Marianne Mattila / Yle
 Jo lämmin ateria ylläpitää toimintakykyä
 Pääosin työttömien yhdistyksen toiminta on kuitenkin perustyötä: rinnalla kulkemista, neuvontaa ja ohjausta.
 Jokaisella yhdistyksellä olisi hyvä olla myös ruokala, josta saa edullisen ja terveellisen lämpimän ruoan säännöllisesti.
 – Jo sillä tavalla pystytään ylläpitämään toimintakykyä ja terveyttä, Jukka Haapakoski sanoo.
 Ihmisten hyvinvointia voidaan tukea myös kierrättämällä vaatteita tai esimerkiksi harrastusvälineitä.
 TehdäänItse-yhdistyksessä on tehty paljon retkiä. Kohteena on saattanut olla tunnettu työnantaja, kuten metsäkoneita valmistava Ponsse tänä syksynä. Väkeä on käynyt järvipelastajien matkassa, linturetkillä ja maakunnan teattereissa.
 Yhdistys on ostanut vapaalippuja paikalliseen elokuvateatteriin.
 Heino Silvo on yksi heistä, joka on päässyt kiinni työn syrjään Suonenjoen TehdäänItse-yhdistyksessä.    Marianne Mattila / Yle
 Työttömien yhdistyksillä olisi annettavaa myös nuorille
 Työttömien Keskusjärjestössä uskotaan, että myös koulutusta vailla olevat nuoret hyötyisivät työttömien yhdistyksistä.
 – Toiminta nuorten parissa voisi keskittyä enemmän motivaation lisäämiseen, Haapakoski sanoo.
 Nuoria tulisi kannustaa opiskelemaan tai kehittämään muuta mielekästä työllistymistä tukevaa tekemistä.
 Esimerkiksi auto- ja mediapajat sekä luontoon liittyvä ohjattu ja voimaannuttava harrastustoiminta innostavat etenkin nuoria yrittämään elämässä eteenpäin.
 Yhdistysten pitäisi tehdä myös enemmän yhteistyötä koulujen ja oppilaitosten kanssa.
 Korhosten aloittama työ saa jatkoa
 TehdäänItse-yhdistyksen pyörittäminen on antanut Annmarie ja Markku Korhoselle paljon, vaikka välillä stressitaso on ollut korkea.
 – On ollut hetkiä jolloin ei ole tiennyt kuinka moni tulee töihin, kun alkoholi on kuitenkin osalla mukana elämässä, Annmarie Korhonen kertoo.
 Ja kun TehdäänItse ry lopettaa, Suonenjoella ei jäädä tyhjän päälle.
 Ruoan jakelua jatkaa vapaakirkon diakoniajärjestö ViaDia. Alueelle on perustettu myös uusi Sisä-Savon työttömien yhdistys. Siellä toimintasuunnitelmassa on muun muassa digitaitojen kehittäminen niin, että ihmiset voisivat hoitaa asioitaan enemmän verkon kautta.
 Lue lisää:
 Tuovi ja Yrjö ovat pitkäaikaistyöttömiä: "Kutsutaan myös sosiaalipummiksi"
 Pohjois-Karjalassa on saatu rohkaisevia kokemuksia yli 50-vuotiaiden ja osatyökykyisten työvalmennuksesta
 Pohjois-Savossa 10 000 työtöntä – eniten laski nuorten työttömyys
 Kuuntele:
 Annmarie Korhonen kertoo ajatuksistaan myös radiohaastattelussa.

Työttömien yhdistykset lopettavat toimintansa, kun vetäjät vanhenevat – uusia jatkajia ei löydy ja asia ei kiinnosta nuoria


Summary: Veikkauksen monopolilla on kaksi vaihtoehtoa: muuttua tai murtua, kirjoittaa Ylen taloustoimittaja Janne Toivonen.

Kasinot, uhkapelit ja rahapeli- ja vedonlyöntipalvelut

Veikkaus on voimistuvan kritiikin kohteena, ja moni tuntuu nyt haistavan veren.
 Koskaan aiemmin ei ole puhuttu näin paljon suomalainen pelimonopolin murtamisesta ja vedonlyönnin vapauttamisesta.
 Sosiaalisessa mediassa joukko vaikuttajia viestii päivittäin aggressiivisesti Veikkausta vastaan. Yksi heistä on vedonlyöjä ja liikemies  Aleksi Valavuori .
 Valavuoren tviitti 1.11.2019
 Vielä Valavuortakin näkyvämpi viestijä on Kauppalehden Kalifornian-kirjeenvaihtaja, toimittaja  Senja Larsen . Larsen kirjoittaa ja jakaa päivittäin kymmeniä Veikkauksen toimintaa kritisoivia tviittejä – puolen valitseminen on herättänyt kysymyksiä, koska Larsen on toimittaja.
 Miksi Larsen ja Valavuori toimivat näin? Näin sanoo Valavuori:
 – En koe itseäni Veikkaus-kriitikoksi vaan monopolikriitikoksi. Monopolin purkaminen ei tarkoita kuolemaa Veikkaukselle. Mielestäni monopoli on toimimaton ja laiton. Sen ainoa oikeutus on ehkäistä peliongelmia, mutta tähän ei ole pystytty.
 Ja näin Larsen:
 – En näe monopolikysymystä olennaisena. Olennaisinta on haittojen torjunta. Siinä ollaan Suomessa epäonnistuttu raskaasti.
 Larsenin tviitti 1.11.2019
 Kaksikolla on erilaiset tavoitteet. Valavuori haluaa murtaa monopolin, Larsen muutosta Veikkauksen rakenteisiin.
 – En aja mitään villiä länttä. Mutta ainoa tapa kontrolloida markkinaa Suomesta käsin on avata markkina lisensoiduille, valvotuille yhtiöille. Muuten ulkomaisia yhtiöitä ei saada maksamaan Suomelle tuotoistaan. Ja samalla Veikkaus pääsee kansainväliseksi toimijaksi, Valavuori sanoo.
 – Tuotot tulisi siirtää budjettiin ja poistaa korvamerkinnät. Ensin ne voitaisiin allokoida nykyiseen tapaan. Puolueet, kulttuuri, urheilu saisivat yhtä paljon kuin nyt. Ytimessä olisi toimintatapamuutos. Veikkauksen ja kaiken hyvän yhteys täytyy katkaista, Larsen sanoo.
 Suomella on kaksi vaihtoehtoa
 Veikkaus-keskustelu on nyt niin tulikuumaa, että ollaan tärkeän kysymyksen äärellä: mitä Veikkaukselle ja koko Suomen vedonlyöntimarkkinalle tapahtuu?
 Vaihtoehtoja on käytännössä kaksi.
 Vaihtoehto yksi:  monopoli säilyy niin, että Veikkauksen toimintaan tai sen valvontaan tehdään pieniä tai isoja muutoksia – kuten rajoitetaan pelien mainostusta ja tarjontaa, tai perustetaan uusi riippumaton pelivalvoja jakamaan sanktioita, jos tarjonta lähtee laukalle.
 Vaihtoehto kaksi:  monopoli puretaan, ja ulkomaiset vedonlyöntiyhtiöt päästetään avoimesti Suomen markkinoille.
 Kolmatta vaihtoehtoa, toiminnan jatkumista nykyisellään, ei ole.
 Veikkaus itsekin on tiedostanut tämän.  Se kertoi torstaina , että lähivuosina kaupoista ja kioskeista katoaa tuhansia peliautomaatteja. Pakollista tunnistautumista pelikoneissa aikaistetaan vuodella tammikuulle 2021. Markkinointibudjetista on leikattu noin kymmenen miljoonaa euroa.
 Toimet ovat Veikkaukselta paineenalainen reaktio kritiikkiin. Haittoja on saatava alas, ja nopeasti.
 – Se, että rahat menevät yhteiskunnalle ja edelleen hyviin käyttötarkoituksiin, ei ehkä enää riitä perustelemaan aiheutettua haittaa, Veikkauksen toimitusjohtaja  Olli Sarekoski  sanoi torstaina.
 Veikkaus vähentää peliautomaattien määrää 3 500:lla ensi vuoden aikana. Retu Liikanen / Yle
 Ruotsissa mainonta on karannut käsistä
 Moni suomalainen myös puolustaa Veikkausta.
 Pelituotot kiertävät edelleen pitkälti ruohonjuuritason liikunnan, kulttuurin ja ihmisten hyvinvoinnin tukemiseen. Veikkaukselle pelattu raha menee kotimaiselle toimijalle, ei Maltalle. Veikkauksen mainokset eivät hypi silmille joka kadunkulmassa, kuten vedonlyöntimainokset Ruotsissa.
 Ruotsi purki oman monopolinsa,  Svenska Spelin , tämän vuoden alussa. Valtion tulovirta on pysynyt asiallisena, vaikka kattavia seurauksia onkin vielä liian aikaista arvioida.
 Yksi asia on kuitenkin tullut selväksi: uhkapeliyhtiöiden mainonta on lähtenyt lapasesta.
 Ruotsissa peliyhtiöt käyttivät markkinointiin jo viime vuonna  noin 700 miljoonaa euroa , kun Veikkauksen markkinointibudjetti on noin 40 miljoonaa euroa. Tänä vuonna kakku on vain kasvanut: tammikuussa pelimainontaa  ostettiin Ruotsissa 30 prosenttia enemmän  kuin vuotta aiemmin.
 Lisäksi peliyhtiöt saavat nyt Ruotsissakin tarjota asiakkaille bonuksia, mikä Suomessa on kielletty. Mainos- ja bonussaalistus sopii huonosti argumenttiin siitä, että avoimilla mutta säädellyillä markkinoilla haitat pyyhkiytyvät tuosta vaan unholaan.
 Ruotsissa on jo kysytty, onko Italian tie Ruotsinkin tie? Italia kielsi viime vuonna uhkapelien mainonnan kokonaan.
 Maltalainen vedonlyöntisivusto Rizk sponsoroi aiemmin suomalaista e-urheiluseura Enceä. Kuvakaappaus maaliskuulta 2019. Nyt sponsorina on Veikkaus. Kuvakaappaus
 Ulkomainen vedonlyöntibisnes on jo ovella
 Mutta yksityiset peliyhtiöt mainostavat Suomessakin isolla volyymillä kaikkialla, missä voivat – eli ulkomailla päämajaansa pitävillä urheilukanavilla, kuten Eurosportilla.
 Näillä maksukanavilla vedonlyöntimainoksilta on mahdoton välttyä. Mainoksiin on värvätty kuluja säästämättä kaikille tuttuja suomalaiskasvoja, kuten näyttelijä-laulaja  Vesa-Matti Loiri  ja ex-formulakuljettaja  Mika Salo .
 Kiteytetysti kyse on siitä, että ulkomainen vedonlyöntibisnes takoo nyt Suomen ovea.
 Maailmanlaajuisesti uhkapelit ovat arviolta 400 miljardin euron kasvava kakku, arvioidaan vedonlyöntimarkkinoita ja niiden kontrollointia tutkivassa  Setting Limits  -teoksessa (Oxford University Press 2019). Teoksessa on vahva suomalaisvivahde: Alkoholitutkimussäätiö rahoitti, ja muun muassa suomalaistutkijat  Pekka Sulkunen  ja  Janne Nikkinen  kirjoittivat.
 Ruotsissa ulkomaiset peliyhtiöt ehtivät vallata  arviolta yli 50 prosenttia  internetin uhkapelimarkkinoista, ennen kuin monopoli murtui.
 Nyt Ruotsi myöntää ehdot täyttäville yhtiöille lisenssit, ja kerää niiltä lisenssimaksun lisäksi veron pelituotoista. Ex-monopoli Svenska Spel jatkaa yhtenä peliyhtiönä muiden joukossa, eikä sen asema ole romahtanut.
 Suomessa ulkomaisten peliyhtiöiden hallussa on eri arvioiden mukaan 25–40 prosenttia internetin uhkapelimarkkinoista. Tarkkaa määrää ei tiedä kukaan ja pitää ottaa huomioon, että yhdeksi "ulkomaisista yhtiöistä" eli  ulospelaamisesta  lasketaan ahvenanmaalainen PAF.
 Tanskassa  Danske Spilin  monopoli lakkautettiin jo ennen Ruotsia. Suomi ja Norja ovat monopolijärjestelmineen "Euroopan viimeiset mohikaanit", kuten Helsingin yliopiston tutkija Janne Nikkinen kuvaa.
 Suomi ja Norja ovat Euroopan viimeiset monopolit. Laura Tolonen / Yle
 Veikkaus on kritiikkiryöpyn keskellä puun ja kuoren välissä. Sen asema ei ole toivoton, mutta hankala.
 EU sallii Veikkauksen monopolin jatkumisen vain, jos Suomi pystyy todistamaan että monopolimalli puree tehokkaasti pelihaittoihin. Yleishyödyllisten varojen kerääminen ei kelpaa EU:n silmissä perusteluksi.
 – Veikkaukselle on annettu aika mahdoton tehtävä. Rahaa pitää kerätä, vaikka suomalaiset pelaavat jo muutenkin paljon, ja samalla haittoja pitäisi vähentää, tutkija Nikkinen tiivistää.
 Samalla ulkomaiset yhtiöt lyövät painetta. Ne haluavat vielä tiiviimmin Suomen markkinoille, eli pyrkivät monopolin murtamiseen. Tiukin Veikkaus-kritiikki sataa suoraan niiden laariin.
 Perimmäiset kysymykset ovat vaikeita:
 Vähentäisikö avoin mutta säädelty markkina todella haittoja, eli suomalaisten ongelmapelaamista?
 Jos monopoli puretaan, annetaanko peliyhtiöiden mainostaa vapaasti bonuksia ja nopeita voittoja?
 Kun peliautomaatit kärrätään kaupan aulasta pois, mihin pelikansa sen jälkeen käyttää rahansa? Johonkin parempaan vai johonkin huonompaan?
 Miksi uhkapelejä ylipäätään pelataan? Arjen viihdykkeeksi, pikavoittojen toivossa vai riippuvaisina?
 Ainakin nämä asiat pitäisi ruotia perusteellisesti läpi, ennen kuin katkaistaan Veikkauksen pölkylle nostettu pää.

Analyysi: Kaikki haistavat nyt Veikkauksen veren, mutta mitä monopolin murtamisesta seuraisi? Ulkomaiset peliyhtiöt takovat kiihkeinä ovea


Summary: Kaupunki on islaminvastaisen Pegida-liikkeen alkukoti

Saksan itäosassa sijaitseva Dresdenin kaupunki julisti tällä viikolla "natsihätätilan" demokratian vahvistamiseksi ja vähemmistöjen suojelemiseksi. Päätöksellä on lähinnä symboliarvoa.
 Kaupunginvaltuusto perustelee päätöstään sillä, että demokratiavastaisuus, ääriajattelu ja jopa väkivalta ovat yhä näkyvämpiä ilmiöitä kaupungissa.
 – Meillä Dresdenissä on natsiongelma ja meidän on tehtävä jotakin sille, kaupunginvaltuutettu  Max Aschenbach  perusteli tekemäänsä päätösaloitetta  Deutsche Welle -kanavan mukaan .
 "Emme luovu kotimaastamme" ja "Isänmaanrakkaus ei ole rikos" luki Pegida-liikkeen kannattajien kylteissä Dresdenissä syyskuun alussa järjestetyssä tilaisuudessa. Ullstein bild / Thielker / All Over Press
 Saksin osavaltiossa sijaitseva Dresden on islaminvastaisen Pegida-liikkeen alkukoti. Osin äärioikeistolainen Vaihtoehto Saksalle -puolue eli AfD sai syyskuussa pidetyissä Saksin osavaltiovaaleissa 27,5 prosentin kannatuksen.
 Kaupunginvaltuuston päätös syntyi äänin 39–29. Päätöksen puolesta äänestivät vasemmistopuolue Die Linke, vihreät, sosiaalidemokraatit, liberaalit ja aloitteen tehneen Max Aschenbachin puolue Die Partei. Die Partei on satiiripuolue. Kristillisdemokraatit vastustivat päätöstä kaupunginvaltuustossa.
 Lue myös:
 Tunne itäsaksalaisuudesta elää yhä – vuoden 1989 perinnöstä tuli vaaliase Saksassa
 Dresden on "pakolaisen paratiisi" – pelkkä suunsoitto on parempi kuin nyrkki
 Dresdenissä marssitaan Euroopan islamisoitumista vastaan – osanottajat kiistävät olevansa natseja ja rasisteja

Itäsaksalainen Dresden julisti "natsihätätilan" – Kaupunginvaltuutettu: Meidän on tehtävä jotakin natsiongelmalle


Summary: Greg Johnson on aiemmin ilmaissut tukensa joukkomurhaaja Anders Behring Breivikille.

Norjan poliisi on pidättänyt äärioikeistopiireissä hyvin tunnetun yhdysvaltalaisen  Greg Johnsonin ,  uutisoi Norjan yleisradioyhtiö NRK . Valkoisten ylivaltaa kannattava Johnson otettiin lauantaina aamupäivällä kiinni Oslossa, jossa hän osallistui äärioikeiston tilaisuuteen.
 NRK:n ja  sanomalehti Aftenpostenin mukaan  Johnsonin oli määrä puhua antisemitistisen Scandza Forumin järjestämässä tilaisuudessa.
 Tilaisuus, johon Johnsonin oli määrä osallistua, on poliisin mukaan luvallinen. Poliisi tiedottaa Twitterissä, että paikalla on poliisivartiointi, sillä äärioikeiston tapaaminen on koonnut myös äänekkäitä vastamielenosoittajia.
 Myöhemmin poliisi otti paikalla kiinni 25 ihmistä näiden yritettyä tunkeutua poliisin eristämälle alueelle,  kertoo NRK .
 Uhka radikalisoimisesta
 Poliisi pitää pidättämäänsä miestä uhkana tämän aiemmin esittämien väkivaltaisten näkemysten vuoksi. Johnson on ilmaissut ymmärtävänsä joukkomurhaaja  Anders Behring Breivikiä , joka tappoi vuonna 2011 yhteensä 77 ihmistä.
 – Hänellä voi olla merkittävä rooli radikalisoinnissa. Hänet karkotetaan Norjasta mahdollisimman pian, kommentoi pidätystä Norjan poliisin turvallisuuspalvelun PST:n tiedottaja  Martin Bernsen .
 NRK:lle Johnson on kiistänyt kannattavansa väkivallan käyttöä.

Tunnettu yhdysvaltalainen valkoisten ylivallan kannattaja pidätettiin Norjassa – Poliisi: Hänet karkotetaan mahdollisimman pian


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon kiinnostavimpia juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Yle paljastaa: Koulu- ja päiväkotikuvien kilpailutus meni pahasti mönkään Helsingissä – Kuvissa hurjat hintaerot, varakkaat maksavat monin paikoin vähiten
 Helsinkiläisten koulujen ja päiväkotien kuvausten kilpailutus meni pahasti pieleen. Vaikka kuvien hinnat pääsääntöisesti laskivat, hinnat eri alueilla vaihtelivat suuresti. Monilla vähemmän ostovoimaisilla alueilla sama kuvapaketti maksoi selvästi enemmän kuin ydinkeskustan arvoalueilla.
 Kannibaali ja sarjamurhaaja Albert Fish.  Wikimedia /  public domain
 Joillekin on maist u n ut sy dän, joillekin pakarat, joillekin reidet – ihmissyönnin historiasta tehty kirja kertoo hurmeisia tarinoita lihanhimosta
 Kannibalismin historiasta on tehty ensimmäinen suomenkielinen tietokirja. Kannibaalikirja, eli kirjoituksia ihmissyönnin historiasta -teos tutkii ja tarkastelee ihmissyönnin eri muotoja.
 Sipoolainen Mikko Laitinen sanoo, että ilta-alen aikaan kaupasta tarttuu usein mukaan jotain vähän arvokkaampaa. Punalappuisia tuotteita hän on ostanut aina. "En pelkää päivämääriä tai heitä ruokaa roskikseen." Matti Myller / Yle
 Ennen iltayhdeksää alkaa punalappujen metsästys ja liikkeellä on koko kansa: "Ekologista ja hirvittävän helppo tapa säästää rahaa"
 Jos punaisella tarralla merkittyä alennusruokaa saatettiin aiemmin piilotella ostoskorissa, nykyään on toisin.
 Karoliina Simoinen / Yle
 Yagmur Özberkan: Pilaanko työurani, jos kerron vauvakuumeesta?
 Haluan lapsia ja uran, ja sen pitäisi olla mahdollista Suomen kaltaisessa maassa, kirjoittaa Yagmur Özberkan blogissaan.
 Jukka Heinonen haluaa omien sanojensa mukaan kokeilla aina jotain uutta. Mikko Savolainen / Yle
 Sähkölasku pian nolla euroa – mies irrotti omakotitalonsa sähköverkosta ja alkoi tuottaa sähkönsä itse: "Muut ajattelivat, että hulluhan tuo on"
 Aurinkopaneelien kysyntä on kasvanut, mutta niitä käytetään Suomessa lähinnä lisävirtana. Parikkalassa haluttiin kokeilla, voisiko omakotitalo toimia paneelien ja akuston varassa.
 Presidentti Rytin (vas.) tiedetään valmistautuneen ottamaan ylipäällikkyyden, jos Mannerheim olisi menehtynyt. Myös puolustusministeri Rudolf Waldenia (kesk.) on soviteltu Mannerheimin seuraajaksi.  SA-kuva
 Mannerheim kävi sodan aikana kuoleman porteilla – selkeää seuraajaa sairauksien runtelemalla ylipäälliköllä ei kuitenkaan ollut
 Viime sotien johto oli niin vahvasti Mannerheimin käsissä, että hänen kuolemansa olisi ollut katastrofi. Päämajan toiminnasta sodan aikaan valmistui ensimmäinen kokonaistutkimus.

Kuusi kiinnostavaa juttua lauantai-iltaan: Ihmissyönnin historia, koulukuvien hurjat hintaerot ja mies, joka nollasi sähkölaskunsa


Summary: Alkoholimyynti Snapchatissa on Ylen haastattelemien nuorten mukaan yleistynyt vuoden aikana. Riskinä on, että ostajalta vain viedään rahat.

– Siideriä tai olutta ei ole näkynyt, vaan aina kirkkaita, 16-vuotias tamperelaisnuori kertoo.
 Kaveriporukka ympärillä ostoskeskuksen käytävällä nyökyttelee.
 – Kun liian nuoret saavat ostettua mitä vain ja menevät ihan sekaisin, onhan se väärin, toinen nuori kertoo
 Nuoret ostavat nyt alkoholia ja tupakkaa Snapchatista. Nuorten itsensä mukaan somen viinanmyynti ei ole enää outoa tai uutta, vaan niin tavallista, ettei viinatarjontaa osaa edes ihmetellä. Myyjät ovat usein toisia nuoria tai nuoria aikuisia. Viina on yleensä virolaista.
 "Harva alaikäinen on enää Instagramissa, koska sovellusta käyttävät niin monien omat vanhemmat. Sen sijaan Snapchat on nuorille aikuisista vapaata aluetta", nuoret kertovat. Jani Aarnio / Yle
 Nuorten mukaan viinanmyynti Snapchatissa on yleistynyt nopeasti, ja viimeisen vuoden aikana alkoholimainoksia on alkanut ilmestyä sosiaalisen median julkaisuvirtaan säännöllisesti. Etenkin viikonlopun kynnyksellä Snapchat alkaa täyttyä erilaisilla tarjouksilla.
 Ylen haastattelemista nuorista suurin osa ei itse juo. Silti heidänkin somensa vilisee myyntitarjouksia tuttujen tai tutun tuttujen kautta.
 Yle haastatteli sovituissa tapaamisissa sekä kaduilla ja ostoskeskuksissa 12:ta tamperelaista ja helsinkiläistä 15–20-vuotiasta nuorta. Koska jutun aihe on arka, julkaisemme nuorten haastattelut poikkeuksellisesti nimettöminä.
 Snapchat-myynnin kaava on usein samanlainen. Myyjät laittavat vaikkapa tietyn vodkatuotteen esille hintoineen. Sitten sovitaan kaupoista ja hausta yksityisviestillä. Yksi myynti-ilmoitus voi olla esillä samalla kertaa esimerkiksi sadoille Snapchat-käyttäjille.
 Snapchatissa julkaisut näkyvät vain hetken tai enintään vuorokauden. Sitten ne katoavat. Juuri tähän perustuu se, että Snapchatissa on helppoa myydä jäämättä kiinni.
 – Jos jotain tahtoo, sille löytää aina Snapchatin kautta myyjän tai vähintään jonkun, joka hakee tuotteen alaikäiselle kaupasta, 16-vuotias tyttö kertoo.
 – Riskinä tietysti on, mitä vieraalta ostettu pullo oikeasti sisältää, hän lisää.
 Snapchatissa kannabista kaupataan esimerkiksi vaahteranlehden kuvalla. Snapchat on suojannut käyttäjänsä eri tavoin. Jos sovelluksessa esimerkiksi ottaa ruutukaappauksen toisen tekemästä julkaisusta, julkaisun tekijä saa aina tiedon, että ruutukaappaus on otettu ja kuka sen on tehnyt. Yle
 Rahat viedään, mutta mitään ei saa
 Riskinä kaupoissa nuorten mukaan on myös se, että hakutilanteessa myyjä ei välttämättä odotakaan ostajaa viinapullojen kanssa, vaan vie vain rahat. Ja koska nuori on laittomilla ostoksilla, asiasta ei kerrota aikuisille.
 Myynti voi olla ammattimaista ja kysyntä varmistaa tuoton. Se perinteinen hakupalkka voidaan ottaa jo tuotteen hinnasta. Ammattimaiseen myyntiin viittaa myös se, että nuorille kaupataan varsinkin Virosta tuotua viinaa. Useissa mainoksissa vodkaa myydään 15 eurolla.
 Nuoret tietävät myyjiä, jotka käyvät kauppaa hyvinkin nuorten lasten kanssa. Etenkin nuuska tuntuu kiinnostavan jo alakouluikäisiä.
 – Tiedän tyyppejä, joilta 11–12-vuotiaat ovat ostaneet nuuskaa. Ehkä näin pieniä pitäisikin vähän huijata, oppisivat vähän varomaan, yksi nuorista kertoo.
 On ihan paskapuhetta, että nuoret eivät enää juo.  17-vuotias nuori
 Suurin osa Ylen jututtamista nuorista vierastaa somemyyntiä, koska sääntöjä ei ole. Toisaalta aina joku toinen nuori Snapchatissa voi tietää myyjän jotain kautta.
 – Jos viinaan vaikka sekoitettaisiin myrkyllistä ainetta, myyjä olisi helpompi saada kiinni kuin joku kadulta löydetty tyyppi, 15-vuotias nuori miettii.
 Julkisuudessa ja tutkimuksissa  kerrotaan usein, että nuoret eivät enää juo yhtä humalahakuisesti kuin ennen. Miten Snapchatin yleistyvä viinanmyynti sopii tähän?
 – On ihan paskapuhetta, että nuoret eivät enää juo. Tai jos he eivät juo, ollaan jo siirrytty kovempiin aineisiin, 17-vuotias helsinkiläisnainen kertoo.
 Hänen mukaansa etenkin pääkaupunkiseudulla kaupitellaan Snapchatin kautta myös kovia huumeita. Nainen näyttää puhelimestaan Snapchat-julkaisun, jossa myydään ekstaasia.
 – Myös myyjinä toimii aivan liian nuoria tyyppejä, lähes lapsia. Kyllä tämä on asia, josta kannattaa huolestua, hän toteaa.
 Päihteiden saaminen on pelottavan helppoa.  16-vuotias nuori
 Nuorisoryhmä istuu sohvilla ja selaa puhelimestaan myynti-ilmoituksia. 18-vuotias nuori nainen kertoo, että myös kannabismyynti on alkanut yleistyä Snapchatin puolella. Nuorten mukaan hinta on usein 20 euroa grammalta. Kannabis on siis halpaa ja sitä on usein ja paljon tarjolla.
 – Tästä on tullut meille uusi normi. Kyllähän sitä miettii, mihin se johtaa. Kun hyvin nuorten some vilisee pilveä ja viinaa, siitä tulee liian tavallista. Että miksi minä en ostaisi, kun se kuitenkin on niin perusjuttu, hän miettii.
 Nuorten mukaan on erittäin outoa, etteivät vanhemmat tiedä ilmiöstä, vaikka se on nuorille jo arkipäivää.
 – Uskomatonta, että aikuiset eivät tiedä tästä. Ne ajattelevat, että ei meidän kullannuppu, mutta kyllä, kaikille on tarjolla kaikkea.
 Nämä nuoret toivoisivat, että vanhemmat ja opettajat tietäisivät, mitä alaikäisten arjessa tapahtuu.
 – Päihteiden saaminen on pelottavan helppoa. Kyllä vanhempien pitäisi siitä tietää. Jo siinä on riskinsä, millaisiin piireihin voi päätyä, kun kaupanteossa tutustuu tietynlaisiin porukoihin, 16-vuotias tyttö toteaa.
 Snapchat on onnistunut säilyttämään suosionsa alaikäisten keskuudessa, vaikka monesta muusta sovelluksesta nuoret ovatkin siirtyneet pois. Palvelu on kielletty alle 13-vuotiailta, mutta rajaa ei käytännössä valvota. Jani Aarnio / Yle
 Tampereen kaupungin sosiaalityöntekijä  Jenni Vadén  tekee työtä alaikäisten rikoksentekijöiden parissa. Hänelle somemyynti on nuorten puheista ja rikosilmoituksista tuttua.
 Aiemmin nuoren piti tuntea joku löytääkseen huumeita tai laillisia päihteitä.
 – Nyt ei tarvitse kuin avata puhelin, Vadén toteaa.
 Ilmiö on tuttu myös pääkaupunkiseudun nuorisotyöntekijöille.
 – Snapchatin myyntitarjouksia näkyy nykyisin entistä enemmän myös pääkaupunkiseudulla eli kyllä se näyttäisi yleistyvän, projektityöntekijä  Sauli Taipale  Nuorisotyö raiteilla -hankkeesta kertoo.
 Verkkokauppaa mahdoton valvoa
 Poliisitarkastaja  Pekka Heikkinen  Poliisihallituksesta kertoo, että poliisin on vaikea valvoa sosiaalisessa mediassa tapahtuvaa alkoholikauppaa.
 Snapchatissa kauppaa tehdään usein yksityisillä tileillä, eikä ulkopuolinen voi nähdä, mitä yksityisprofiilissa tai -viesteissä tapahtuu.
 Hänen mukaansa poliisilla ei ole juuri Snapchat-myynnistä ja -mainonnasta tarkkaa tietoa, vaan poliisin resurssit kuluvat laajemmin esimerkiksi anonyymin verkon huumekaupan kitkemiseen.
 – Sen me tiedämme, että nuoret eivät enää pörrää Alkon ympärillä etsimässä hakijaa, vaan kaiken saa verkosta jollakin tapaa, Heikkinen vahvistaa.
 Myöskään Sisä-Suomen poliisilla ei ole antaa tarkkoja tietoja Snapchatin viinanmyynnistä. Sisä-Suomen poliisin rikoskomisario  Arto Partanen  kertoo, että jo hyvin nuoret ostavat ja myyvät jo kovia huumeita pimeän verkon puolella.
 – Verkko on kuin karkkikauppa huumeiden osalta. Miksei sitten alkoholinkin, Partanen toteaa.
 Lue lisää:
 Nuorten pitkään jatkunut raitistuminen pysähtyi – humalaan juodaan kavereiden kanssa ja koska “se tuntuu kivalta päässä”
 Näin otat Snapchatin haltuun – tai ainakin tiedät mitä lapsesi snäppäilee
 Yle tutki: Kännykkäsovelluksen avulla myydään kovia huumeita – nettikauppaa käyvät myös alaikäiset

Snapchatissa myydään viinaa ja nuuskaa, ostajina jopa 11-vuotiaita – "Uskomatonta, että aikuiset eivät tiedä tästä"


Summary: Keskivertonaisen palkanmaksu päättyy huomenna, sillä naisten vuotuiset keskiansiot ovat 83 prosenttia miesten vastaavista.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Hoitoalan naisten palkkakuoppa umpeen kymmenessä vuodessa, vuotuisin palkankorotuksin. Tässä kiteytettynä Sosiaali- ja terveysalan ammattijärjestön Tehyn puheenjohtajan  Millariikka Rytkösen  viesti tänään  Ylen haastattelussa .
 Viesti saa varovaista ymmärrystä muilta ammattiyhdistysliikkeen johtajilta.
 Tehy kuuluu keskusjärjestö STTK:hon. Puheenjohtaja  Antti Palola  ei halua ottaa suoraan kantaa Tehyn tavoitteeseen, vaan se on hänen mielestään liittojen neuvotteluissa ratkaistava kysymys.
 Palola kuitenkin ajattelee, että samantasoisen koulutuksen saaneiden naisten ja miesten ammateissa arvostusero näkyy palkassa. STTK on laskenut, että jos verrataan naisten ja miesten keskipalkkoja, naisten palkka on 83,4 prosenttia miesten keskipalkasta. Se tarkoittaa, että teoriassa naisten palkanmaksu päättyisi marraskuun 3. päivänä.
 – Ei se minun mielestäni ole oikein. Palkkojen vertaaminen on aina vaikeaa, mutta lähtökohdan pitäisi mielestäni olla, että vastaavaa koulutusta saaneet henkilöt jotka työskentelevät eri aloilla, saisivat suunnilleen samansuuruista palkkaa, Palola sanoo.
  Palveluita ja hoivaa ei arvosteta riittävästi eikä siitä olla valmiita maksamaan  Annika Rönni-Sällinen
 Myös puheenjohtaja  Sture Fjäder  korkeakoulutettujen keskusjärjestöstä Akavasta arvioi tavoitteita vain yleisellä tasolla.
 –Tasa-arvo on enemmän kuin tärkeä asia. Hyvä että siitä puhutaan. Akavalla on omat hyväksytyt ja toimivat tasa-arvolinjaukset.
 Tulevaa neuvottelukierrosta hän ei arvioi.
 –Nyt on liittokierros ja annan työrauhaa sopimusosapuolille heidän tärkeässä työssä, Fjäder vastaa tekstiviestitse.
 Palvelualojen ammattiliitto PAM on myös naisvaltainen. Se edustaa esimerkiksi kaupan ja ravintoiden työntekijöitä. Puheenjohtaja  Annika Rönni-Sällinen  sanoo arvostavansa hoitajien työtä. Mutta muillakin aloilla työehdoissa on kehitettävää. Hänen mielestään pitää katsoa kokonaisuutta laajemmin.
 – Meidän pitäisi keskustella, millaisesta työstä olemme valmiita maksamaan ja mitä me yhteiskuntana arvostamme. Tällä hetkellä ehkä palveluita ja hoivaa ei arvosteta riittävästi eikä siitä olla valmiita maksamaan, Annika Rönni-Sällinen sanoo.
 JHL: Hoitoalan matala palkka vaarantaa hoitoketjun
 Niin julkisilla aloilla kuin yksityisen puolen naisvaltaisilla aloilla tavoite palkkakuopasta nousemiseksi on ollut pitkään sama.
 Sak:laisen Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine  huomauttaa, että kyse ei ole vain sairaanhoitajien tai lähihoitajien asemasta vaan hoitoalalla palkkataso on yleisesti matala.
 Tämän takia osaan sairaaloita ei saada Niemi-Laineen mukaan riittävästi laitos- ja välinehuoltajia. Laitoshuoltaja muun muassa siivoaa leikkaussalit leikkausten välillä.
 – Näen tämän koko potilasturvallisuusketjun näkökulmasta. Yliopistosairaaloissa joissa olen käynyt, ei saada laitoshuoltajia. Löytyykö tätä väkeä, se on palkkauskysymys meidän näkökulmasta.
 Suomen "kvasijulkinen" vientiteollisuus?
 Julkisen alan työntekijöiden - esimerkiksi kuntien yli 400 tuhannen työntekijän - palkkakuoppia on perusteltu sillä, että julkisella puolella työnantajan maksukyky riippuu verotuloista, eikä sitä voi siksi nostaa. Vientialalla maksetaan taas kärjistäen sen perusteella, paljonko rahaa tulee sisään.
 Tehyn Millariikka Rytkönen kyseenalaistaa tämän logiikan. Hän viittaa yritysten neljän miljardin euron vuotuisiin tukiin, jotka maksetaan myös verorahoista.
 Samansuuntaisesti ajattelee JHL:n Niemi-Laine. Hän kuvailee Suomen vientisektoria vain puoliksi yksityiseksi, "kvasijulkiseksi", koska se toimii osana julkisin palveluin rahoitettua yhteiskuntaa, ja saa verorahoista tukea.
 – Pitää olla rehellinen: meillä on kvasijulkinen vientiteollisuus, se on aivan selvä. Se tarkoittaa käytännössä, että julkisen rahan osalta kukaan ei voi pestä käsiään, Niemi-Laine arvioi.
 –Yhteiskunnassa on sovittu poliittisilla sopimuksilla eli laeilla, kuka tekee mitäkin, ja samalla siitä rahoituksesta. Olemme kaikki Suomessa kansakuntana naimisissa toistemme kanssa ja tuetaan julkisilla rahoilla sitä että yksityinen onnistuu ja julkinen onnistuu, Niemi-Laine kuvailee.

Näin ay-johtajat kommentoivat Tehyn Millariikka Rytkösen palkkavaatimuksia: Liittojen välinen neuvottelukysymys, muuallakin on palkkaongelmia


Summary: Washington Postin haastattelemien rajaviranomaisten mukaan salakuljetusliigat ovat rikkoneet aitaa toistuvasti.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tavoite maansa eteläisen rajan vahvistamisesta uuden aidan avulla ei näytä täysin onnistuneen.  Washington Post -sanomalehden  rajaviranomaisilta keräämien tietojen mukaan Meksikon vastaiselle rajalle pystytettävä uusi aiempaa korkeampi aita on osoittautunut melko helposti ohitettavaksi.
 Rajan yli toimivat huumeiden ja ihmisten salakuljettajat ovat tehneet metallipilareista tehtyyn aitaan aukkoja esimerkiksi noin sadan dollarin arvoisilla leikkureilla.
 Ihmisen mentävä aukko syntyy vähällä vaivalla, sillä metallipilarit on kiinnitetty toisiinsa yläosastaan. Koska pilarit ovat 5,5–9 metriä pitkiä, on niiden taivuttaminen sivuun melko helppoa.
 San Diegon alueella salakuljetusliigojen kerrotaan naamioineen käyttämänsä reitit taivuttamalla pilarit välillä takaisin paikoilleen.
 Lehden mukaan aita on myös ylitetty tikapuiden ja köysitikkaiden avulla. Salakuljetusliigat ovat Washington Postin uutisen mukaan rikkoneet aitaa toistuvasti viime kuukausien aikana.
 Muuri vaihtui korkeaan aitaan
 Aitaan on tarkoitus liittää sensoreita, jotka hälyttävät rajavartijat paikalle heti, jos aitaa rikotaan. Salakuljettajien nyt rikkomissa aidoissa ei tällaisia sensoreita ole aina ollut. Lisäksi aidan rikkominen vie vain minuutteja, joten rajavartijat eivät välttämättä ehdi riittävän nopeasti paikalle.
 Donald Trump on aiemmin väittänyt , että uuden raja-aidan läpi olisi mahdotonta mennä. Trump on toistellut lupausta rajalle rakennettavasta muurista vaalikampanjastaan alkaen.
 Yhdysvaltain sisäisestä turvallisuudesta vastaavan ministeriön asiantuntijoiden suosituksesta hän kuitenkin taipui metalliaidan rakentamiseen. Rajaviranomaiset suosittelivat tällaista aitaa muun muassa sen vuoksi, että se ei peitä näköalaa rajan toiselle puolelle.
 Uudenlaista aitaa on pystytetty rajalle nyt noin 120 kilometrin matkalle. Pystyttäminen on meneillään noin 250 kilometrin matkalla.
 Lisää aiheesta:
 Pentagon siirtää 3,6 miljardia dollaria Meksikon rajamuurin rakentamiseen
 Yhdysvaltain korkein oikeus päätti rahoituksen myöntämisestä rajamuurin rakentamiselle – Trump: “Suuri voitto”
 Trump kävi katsastamassa raja-aitaa Kaliforniassa – aidassa hopeinen Trump-kyltti

Trumpin uusi raja-aita ei pidättele salakuljettajia – Reikä syntyy sadan dollarin leikkurilla ja yli pääsee tikapuilla


Summary: Missi valmistuu brändilähettilääksi, mutta tepastelee myös bikineissä lavalla.

Lahtelainen  Laura Lahtinen  osallistui tänä syksynä Miss Suomi -kilpailun finaaliin. Kuukausi missimittelön jälkeen hän on työkeikalla uudessa ostoskeskuksessa Pasilassa. Lahtinen vetää päälleen punaisen collegepuseron, jonka selässä lukee Info.
 Mall of Triplan kerrosoppaiden sosiaalitila on tyhjä myymälä, jonka ostoskeskuksen käytäville antavat ikkunat on peitetty.
 – Vielä vähän huulipunaa, sanoo Lahtinen ja astelee pieneen vessaan, jonka lavuaarin yläpuolella on peili.
 Taukotilassa on viisi kerrosopasta. Neljä nuorta naista ja yksi mies. Työhön kuuluu ostoskeskuksen käytävillä kiertely ja asiakkaiden opastaminen.
 Nerokasta sitouttamista
 Miss Suomi -kilpailun brändi julistaa, että nykymissi on kauniisti itsevarma. Kilpailijan tulee olla helposti lähestyttävä, lämminhenkinen ja edustava.
 – Sieltä valmistuu juuri sellaisia ihmisiä, jotka osaavat edustaa itseään ja erilaisia yrityksiä.
 Hetkinen! Valmistuu? Kilpailussa on kyse missikisasta, ei oppilaitoksesta.
 Lahtisen mielestä kyse on nimenomaan koulutuksesta. Kaikki finalistit käyvät kilpailuorganisaation oman More than Beauty -akatemian, jonka markkinoidaan kohottavan itsetuntoa. Muotisana voimaantuminen on vahvasti esillä.
 Käytännössä koulutus on Miss Suomi -finaalikiertue, jonka aikana naiset edustavat kilpailun yhteistyökumppaneiden kanssa järjestetyissä tilaisuuksissa. Syyskuun aikana missikandidaatit vierailivat vaatekaupoissa ja esittäytyivät hotelleissa sekä ruotsinlaivalla. Esiintymisten välillä heille opetettiin puhumista ja kerrottiin kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista.
 Missit saivat lopuksi suorituksesta todistuksen. Missipolku sitouttaa taittavasti finalistit kilpailuorganisaatioon pitkäksi aikaa. Ainakin Laura Lahtiselle brändilähettiläänä toimiminen on yhä todella tärkeää.
 Harri Mero (vas.), Emmi Näykki, Patricia Mesa, Laura Lahtinen ja Meiju Kahila neuvovat ihmisiä hissiin ja vessaan. Parin viikon työkomennus tuli Lahtiselle Helena Riihitupa Oy:n kautta.  Johanna Talasterä / Yle
 Rohkea hyppy missiputkeen
 Pikkutyttönä Lahden Kytölässä Laura Lahtinen fanitti missejä. Tammikuussa 2012 hän oli 12 -vuotias ja istui kotinsa olohuoneessa lattialla mahdollisimman lähellä televisiota. Äiti ja isä istuivat sohvalla.
 – Missien glamour oli minusta pikkutyttönä kuin sadusta. Etenkin iltapuvut olivat niin hienoja.
 Kuvaruudulla kimalsi ruskeasilmäinen kaunotar kiiltävän sinisessä iltapuvussa. Helsinkiläinen  Sara Chafak , 21, oli juuri saanut kutreilleen Miss Suomen timantein koristellun tiaran. Vaaleatukkaisten perintöprinsessöjen keskellä loistava Miss Suomi oli ruskeahiuksinen kaunortar.
 Sara Chafakia sanottiin yllätysvoittajaksi, mutta hän oli Laura Lahtisen suosikki jo kilpailun karsintavaiheista asti. Lempimissin voitto ei ollut hänelle yllätys.
 - Samastuin Sara Chafakiin, koska minullakin oli ruskeat hiukset. Sillä hetkellä en vielä silti ajatellut, että itsekin voisin joskus olla tuolla lavalla.
 Laura Lahtinen valmistui keväällä 2018 matemaattisluonnontieteelliseltä linjalta Lahden lyseon lukiosta. Biologian opiskelu kiinnostaa, mutta hän päätti pitää välivuoden pohtiakseen mitä oikeasti elämältä haluaa.
 Ajatus missikisoista oli lähtenyt itämään tammikuussa Lahtisen katsoessa Miss Universe -kilpailuja televisiosta.
 – Tittelin voittanut  Catriona Gray  sanoi haluavansa voittaa siksi, että hänellä on sanottavaa. Tämä ajatus kolahti minulle.
 Filippiinejä edustanut kaunotar puhui missikilpailuissa lasten oikeuksien puolesta. Lahtiselle tärkeä asia on luonto, joka on entistä pahemmin uhattuna ilmastonmuutoksen vuoksi.
 Päätös lähteä keväällä mukaan Miss Suomeen alkoi itää sillä hetkellä. Ajatus herätti pientä jännityksen kutinaa. Lahtinen oli etukäteen ottanut selvää kilpailusta.
 – Pian ajattelin, että minulla ei ole tässä mitään hävittävää ja lähetin hakemuksen.
 Kahdeksan tunnin työpäivä on kiertelyä ostoskeskuksen käytävillä.  Johanna Talasterä / Yle
 Häntä kiehtoi se, että missiputkesta putkahtavia kaunottaria kutsutaan edustaviksi brändilähettiläiksi. Kauneusalalle töihin tähtäävä nuori nainen ajatteli, että kilpailu tuo kokemusta ja sitä kautta lisää mallin tai juontajan töitä.
 Sähköposti Miss Suomen alkukarsintaan hyväksymisestä tuntui uskomattomalta. Ensin Lahtinen laittoi viestin parhaalle ystävälleen. "Katso, mitä on tapahtunut! Pääsin mukaan missikisoihin." Sen jälkeen tietoa piti hetki sulatella.
 Vasta sitten hän paljasti asian vanhemmilleen. Vanhemmat tointuivat pian hämmästyksestä. He ovat aina tukeneet tytärtään tämän ratkaisuissa.
 – Äiti ja iskä kysyivät tahdonko tätä todella. Kun sanoin haluavani, he totesivat, että selvä juttu.
 Kilpailu eteni ja Lahtinen pääsi 50 missikandidaatin joukosta 20 parhaan joukkoon. Silloin heräsi tunne, että tähän täytyy panostaa nyt täysillä. Jännittävin hetki missimatkalla oli kun semifinalisteista valittiin loppukilpailijat.
 Laura Lahtisen nimi sanottiin seitsemäntenä.
 – Videolla näkyy kuinka sillä hetkellä kaikki minussa pysähtyy, suu loksahtaa auki ja kädet putoavat sivuille.
 Miss Suomi 2019 finalistit, Laura Lahtinen on kuvassa toinen vasemmalta.  Timo Korhonen / AOP
 Joululauluja missibussissa
 Missikiertueen parhaiden muistojen joukkoon kuuluu finalistien yhteinen matka Turkkiin. Lahtinen ei ole matkustellut kovin paljon, joten ulkomaille pääsy oli hauskaa. Alanyassa naiset esiintyivät upeissa vaatteissa.
 – Jokainen sai loistaa kimaltavassa iltapuvussa ja kertoa miksi juuri minut pitäisi valita missiksi.
 Pääasiassa karavaani kiersi Suomessa, isompien kaupunkien lisäksi missit piipahtivat esimerkiksi Vaasassa, Rantasalmella ja Vuokatissa.
 Peruspäivä alkoi kahdeksan aikaan aamulla riippuen siitä, oliko ohjelmassa kuvauksia vai sponsoreiden tapaamisia.
 - Laittauduimme äkkiä valmiiksi. Sitten pakkauduimme missibussiin, joka oli ihan täysi kymppi.
 Linja-autossa sai kihartimiin virtaa ja puhelimet lataukseen. Misseillä oli sama kuljettaja koko kiertueen ajan. Tutusmisen jälkeen naisten oli helppo esittää toiveitaan kuskille.
 Missibussissa meikattiin ja tehtiin kampauksia.
 – Laitoin tytöille kiharoita, koska minulla pysyy puikko hyvin kädessä.
 Kerrosoppaan työkeikan jälkeen odottaa myyjän pesti vaatekaupassa kotikaupungissa Lahdessa.  Johanna Talasterä / Yle
 Aikaa kulutettiin laulamalla joululauluja, vaikka meneillään oli syksyn hellejakso. Lähes kaikki tutut kappaleet ehdittiin kahlata läpi useampaan kertaan.
 – Kaikki osasivat joululauluja, siksi valitsimme ne.
 Tilausajon mikrofoni oli ahkerassa käytössä, kun kukin vuorollaan harjoitteli esiintymistä. Leikittiin matkaopasta ja kerrattiin omaa missipuhetta, jonka joutui pitämään lähes jokaisella vierailulla.
 Pisin linja-autossa kerrallaan vietetty aika oli kuutisen tuntia. Silloin ajettiin Vuokattiin. Jokaisen kiertuepäivän päätteeksi oli illalliset yhteistyökumppaneiden seurassa. Kiertueen yhdessä vaiheessa päädyttiin usein yöksi kylpylään.
 – Joka toinen ilta pysähdyimme johonkin ihanaan spa-hotelliin. Se oli yhtä kylpemistä.
 Päivät olivat pitkiä, mutta innostuneen nuoren naisen mielestä kiertäminen ei tuntunut raskaalta.
 Lahtisen mukaan kaikki tsemppasivat toisiaan. Kilpailuhenkeä toki oli, mutta hän koki sen enemmän kannustavana.
 – Tunnelma oli, että hei jees, nyt kisataan! Jos joku uhkasi jäädä piiloon ryhmäkuvassa, hänet vedettiin iloisesti nauraen eturiviin.
 Katseet eivät häiritse
 Kauneuteen liitetty kaupallisuus on raadollista. Laura Lahtinen hyväksyy kaupallisen pintakiillon mutkattomasti osana työtä. Tulot kertyvät pienistä puroista ja työkomennukset ovat lyhyitä.
 Laura Lahtisella on reipas asenne ja kova tahto paiskia töitä. Työnantajan mukaan muut kerrosoppaat ovat muutaman vuoden vanhempia.   Johanna Talasterä / Yle
 Työelämän silppuisuus ei vaivaa parikymppistä. Hän asuu kotona vanhempien luona Lahdessa, joten tauot työpätkien välissä eivät johda taloudelliseen ahdinkoon.
 Hän odottaa missikisojen avaavan monia ovia, vaikka ei sijoittunut perintöprinsessojen joukkoon. Ainakin ovet Triplaan aukenivat osittain juuri siksi, että Lahtinen oli mukana kisaamassa valtakunnan kauneimman naisen tittelistä.
 Juuri nyt uuden ostosparatiisin kolmas kerros on Laura Lahtisen valtakuntaa. Hän pujottelee käytävillä ihmisten joukossa kädessään tablettitietokone ja nippu esitteitä.
 – Mistä löytyisi hyvä ruokaravintola, pohtii vanhempi rouva, joka on ystävänsä kanssa pysähtynyt kysymään neuvoa.
 Lakattu etusormen kynsi liikkuu tottuneesti tabletin ruudulla, kun Lahtinen selaa ostoskeskuksen liikkeitä. Nopeasti hän suosittelee muutamaa paikkaa.
 Rouvat kiittävät ja kävelevät eteenpäin. Kerrosopas jatkaa loputonta kierrostaan käytäviä kellertävällä hohteella valaisevien pyöreiden lamppujen alla.
 – Hissit ja vessat ovat ihmisiltä useimmin hukassa.
 Reipas ja välitön nuori nainen saa joskus ehdotuksia. Hänelle ei ole sanottu mitään todella törkeää, mutta on pyydetty puhelinnumeroa ja esitetty treffipyyntöjä. Kaunis kerrosopas torjuu ihailijat ystävällisen päättäväisesti.
 – Sanon, että tällaiset asiat eivät kuulu työajalle.
 Hän suhtautuu huomion kohteeksi joutumiseen luontevasti. Sekin kuuluu työhön.
 Triplan käytävillä Lahtinen poseeraa tottuneesti television malliohjelmista tutuissa asennoissa aina huomatessaan toimittajan ottaneen hänet kameran tähtäimeen.
 Viime aikoina hän on ollut mallina muun muassa Jyväskylässä häämessuilla. Päivät venyvät usein pitkiksi ja kunnon lounastaukoja ei ole. Missifinalistin keikkaraiderissa on yksi toive.
 – Pyrin siihen, että saatavilla on paljon ruokaa. Tarvitsen reilusti syötävää pysyäkseni virkeänä.
 Kiistaa bikineissa sipsuttelusta
 Perinteiseksi missiksi melko lyhyt Laura Lahtinen on tyytyväinen, ettei missikisoissa ole enää pituus tai painorajoja. Hänen mielestään nykyajan mittelö on erilainen kilpailu kuin 1970 -luvulla – hyvässä mielessä. Kyse ei ole enää perinteisestä kauneuskisasta. Nyt etsitään edustavinta nuorta naista.
 Imagopesusta huolimatta osa ihmisistä pitää Miss Suomi -kisoja vanhanaikaisina. Ennen television pääkanavilla pyörinyt missikisa nähdään nyt AlfaTV:llä Tangomarkkinoiden kanssa. Jotkut kutsuvat missimittelöä naureskellen jääkiekkoilijalle morsian -ohjelmaksi.
 Missifinalistit saivat urakastaan todistuksen.  Laura Lahtinen
 Entä mitä tekemistä lavalla bikineissä tepastelulla on naisen itsetunnon kohottamisen kanssa?
 Yhdysvaltain johtavan kauneuskilpailun Miss USA:n kanssa taistelevan Miss Amerikka -kilpailun järjestäjät  luopuivat viime vuonna uimapukukierroksesta . Tilalle otettiin keskustelutuokio tuomareiden kanssa. Se kieltämättä sopii ajatukseen, että Me too -ajan kauneuskilpailussa etsitään edustavaa nuorta naista, työntekijää pr -alalle.
 Bikinivartaloiden esittelystä luovuttiin myös meillä Suomessa, kun kisoja alettiin markkinoida edustavuuskilpailuna. Tänä syksynä uimapukukierros palautettiin Miss Suomi -finaalin suoraan televisiolähetykseen.
 Bikineissä posaaraaminen on Lahtiselle yhtä luontevaa kuin farkuissa ja t -paidassa.
 – Kansallispuku tai bikinit, me missit rokkaamme ne molemmat yhtä lailla.
 Hän uskoo vankasti, että kriittisyys alkaa karista kun More than Beauty -akatemiasta valmistuu lisää edustavia kauneuden lähettiläitä.
 – Missit ovat sekä kauniita että fiksuja. Siksi missikisat ovat myös tätä päivää.
 Oma perhe ja lähimmät ystävät eivät kyseenalaistaneet nuoren naisen päätöstä lähteä missikisoihin. Lahtinen ei ole joutunut kuuntelemaan ilkeitä lohkaisuja. Hän ei välitä siitä, jos ventovieras ihminen naureskelee missimittelöön lähtemiselle hänen selkänsä takana.
 Kuplivan iloisesta parikymppisestä hehkuu lähes viaton positiivisuus ja innostus. Elämä ei ole näyttänyt raadollista puoltaan. Hän osaa myös viisaasti suojella itseään ja ensi töikseen poisti älypuhelimestaan Jodelin.
 Miss Suomi -kilpailun järjestäjät neuvoivat kokelaita heti taipaleen alussa jättämään lehtijuttujen kommenttipalstat rauhaan.
 – En koskaan lue itseäni koskevia somekommentteja tai nettikeskusteluja.
 Useiden muiden kauniiden ihmisten tapaan Lahtinen korostaa hyvän ulkonäön olevan hänelle sisäistä hyvää olo ja hehkua.
 – Kauneus ei ole kiharoita ja kimaltavaa luomiväriä.
 Laura Lahtisen mielestä kauneus on sitä, että hyväksyt itsesi. Johanna Talasterä / Yle
 Kuplivan iloinen kaksikymppinen
 Kruunajaishetki Miss Suomi -finaalin lopussa meni silmänräpäyksessä. Suoran televisiolähetyksen jännitys ja vauhdikkuus vei mukanaan. Yhtäkkiä kaikki oli ohi. Miss Suomeksi 2019 valittiin tamperelainen  Anni Harjunpää , 23. Lahtista ei palkittu, mutta ilo toisten puolesta meni oman pettymyksen yli.
 – Siinä he yhtäkkiä hymyilivät tiarat päässään. Olin tutustunut kaikkiin tyttöihin hyvin matkan aikana ja minulle tuli tunne, että juuri nämä naiset ovat ansainneet kruununsa.
 Laura Lahtinen puhuu paljon siitä kuinka hyvät teot tuottavat lisää hyvää maailmaan.
 – Hyvien tekojan avulla nallekarkit voivat jakautua paljon tasaisemmin ihmisten välillä.
 Hän sanoo inspiroituvansa muista ihmisistä. Hän on jopa niin myönteinen, että osa puheesta kuulostaa opetellulta sanahelinältä. Voiko hän todella rehellisesti olla näin valoisa ihminen?
 – Kyllä tämä on minua. Minä olen tällainen, nauraa Lahtinen.
 Hiukan vakavoituen hän myöntää, että tähän asti elämässä on käynyt todella hyvä tuuri. Isoja vastoinkäymisiä ei ole ollut.
 Herttaisuuden alla on määrätietoisuutta. Lahtinen ei aio rakentaa koko elämäänsä ulkonäön varaan. Tavoitteena on lähteä jossain vaiheessa opiskelemaan. Mutta ensin hän aikoo ottaa ilon irti missikisojen jälkimainingeista.
 Haaveena on joskus tulevaisuudessa yhdistää kauneusalan töihin oma kiinnostus biologiaan ja rakkaus luontoon.
 – Haluaisin olla mukana kehittämässä ekologista luonnonkosmetiikkaa.
 Ehkä Triplan käytävillä ihmisiä nyt opastaa tuleva luonnontieteilijä. Kaunis tutkija, joka mullistaa meikkibisneksen.
 Takahuoneet eivät ole glamourilla pilattu. Sipaus huulipunaa ja menoksi!  Johanna Talasterä / Yle

Naisia houkutellaan missikisoihin voimaannuttavalla koulutuksella – Mitä nykymissin työ on? Seurasimme Laura Lahtisen, 20, päivää


Summary: Maria Leppäkari vihittiin arabiankielisen luterilaisen seurakunnan papiksi syyskuussa.

Suomalainen  Maria Leppäkari  pitää marraskuussa ensimmäisen jumalanpalveluksensa Jerusalemin Öljymäellä.
 Leppäkari vihittiin syyskuussa Jerusalemissa toimivan arabiankielisen luterilaisen seurakunnan papiksi. Hän on tehtävässä ensimmäinen nainen koskaan.
 Hän on myös ensimmäinen nainen, joka on saanut pappisvihkimyksen Jerusalemissa.
 – Milloinkaan ei tiedä tulevaisuudesta. Joskus elämä vie, Leppäkari sanoo vieläkin vähän yllättyneenä oman elämänsä käänteistä.
 Ajatus pappeudesta kypsyi vähitellen
 Maria Leppäkari päätyi Jerusalemiin vahingossa tehtyään uskontotieteen gradunsa Jamaikan rastafari-liikkeestä.
 – Halusin jatkaa opintoja rastafarien siion-käsityksestä. Väitöskirjaohjaajat kehottivat selvittämään ensin, mitä ovat juutalainen ja kristitty käsitys siionista. Sillä tiellä olen, Leppäkari kertoo.
 Leppäkari suoritti opiskeluaikoina muodollisen papin pätevyyden, mutta ei koskaan tuntenut paloa tehtävään.
 Hän on johtanut Ruotsin teologista instituuttia Jerusalemissa vuodesta 2015. Leppäkarin mukaan uskonto on kaupungissa vahvasti läsnä kulttuurissa, yhteiskunnassa ja ihmisten maailmankuvassa niin, että vähitellen se vaikutti myös hänen ajatusmaailmaansa.
 – Oma vakaumukseni ja paikallisen arabiankielisen seurakunnan tarpeet kohtasivat ja olimme seurakunnan piispan kanssa molemmat kypsiä ajatukselle.
 Leppäkari muistuttaa, että hän ei ole Suomen eikä Ruotsin evankelisluterilaisen kirkon pappi. Hänen työmaansa on paikallinen seurakunta, johon yhdistyy tehtävä teologisen instituutin johdossa.
 – Nyt pystyn ehkä olemaan aiempaa enemmän mukana uskonnollisten johtajien vuoropuhelussa ja toimimaan sisäkautta. Aiemmin toimin enemmän akateemisuuden kautta.
 Esimerkkinä paikallisille naisille
 Maria Leppäkari toivoo, että hänen pappisvihkimyksensä innostaisi palestiinalaisnaisia opiskelemaan teologiaa ja vaikuttamaan seurakunnassa eri tavoin. Ehkä joskus paikallisia naisia vihitään papeiksi.
 – Paikalliset patriarkaaliset rakenteet ovat aika vahvoja. Seurakunta on tehnyt paljon työtä naisen aseman edistämisessä, Leppäkari sanoo.
 Jerusalemissa vaikuttavat rinnakkain juutalaisuus, kristinusko ja islam.
 Monien eri kirkkoja edustavien toimijoiden seassa yhden naisen pappisvihkimys ei juuri herätä huomiota.
 – Ei tätä paikallisesti suurena juttuna pidetä. Suomessahan tästä on kirjoitettu, Maria Leppäkari naurahtaa.
 Tahtotila naistyöhön ja naispappeuteen
 Evangelical Lutheran Church in Jordan and the Holy Land ELCJHL, missä Leppäkari sai pappisvihkimyksensä, on Suomen Lähetysseuran Lähi-idän työstä vastaavalle  Janetta Vettenrannalle  tuttu kirkko.
 Kirkollisen työn koordinaattori Janetta Vettenrannan mukaan seurakunnassa on ollut jo jonkin aikaa merkittävä tahtotila naistyöhön ja naispappeuteen.
 Myös Vettenranta toivoo, että Leppäkarin esimerkin myötä paikalliset naiset uskaltautuisivat mukaan työskentelemään ja vaikuttamaan seurakunnassa.
 Vettenranta toteaa, että tasa-arvoajatukset muuttuvat aina hiukan sukupolvelta toiselle. Seurakunnille se, että töissä on naisia, on mahdollisuus tavoittaa naisia paremmin.
 – Tuossa kulttuurissa naisten on helpompi tavoittaa toinen nainen. Mitä enemmän naisia mukana, sitä parempi on naisten tavoittavuus, Vettenranta sanoo.

Maria Leppäkari päätyi Jerusalemiin vahingossa, nyt hän on ensimmäinen siellä papiksi vihitty nainen – "Joskus elämä vie"