Summary: Yksityisissä hoivakodeissa työskentelevien hoitajien Ylelle lähettämät kertomukset piirtävät lohdutonta kuvaa vanhusten arjesta. Toimitukseen tuli kolmessa päivässä yli 600 viestiä.

"Enemmän kyse on vankilasta, jossa ei ole aikaa jutella, ei pitää virikettä, ei käydä ulkona, ei aikaa kuunnella. Ei aikaa inhimillisyyteen tai työhön, josta voi kokea ylpeyttä."
 Liikaa töitä, liian vähän työntekijöitä, muistisairaiden vanhusten makuuttamista sängyissään ja huonoa hygieniasta huolehtimista. Moni hoivakodissa työskentelevä hoitaja nosti muun muassa nämä ongelmat esiin, kun Yle pyysi yksityisten hoivakotien asukkaita, omaisia ja työntekijöitä kertomaan kokemuksistaan viimeisen vuoden ajalta.
 Sadat hoitajat kertoivat kokemuksistaan
 Kolmessa päivässä Ylen toimitukseen tuli yli 600 viestiä, joista joissakin kuvailtiin hyvinkin tarkasti, mitä hoivakotien seinien sisäpuolella oikeastaan tapahtuu. Valtaosa kokemuksista piirsi lohdutonta kuvaa vanhusten arjesta.
 Vuodesta toiseen he makaavat vuoteissa huoneissaan kuunnellen seinäkellon tikitystä.
 "Vuodepotilaat, joilla oli muistisairaus pidettiin lukkojen takana huoneissa. Heillä ei ollut edes radiota tai tv:tä huoneessa. Koskaan heitä ei tuotu muiden potilaiden luo päiväsaliin, vaan vuodesta toiseen he makaavat vuoteissa huoneissaan kuunnellen seinäkellon tikitystä."
 Eniten kokemuksiaan hoivakotien arjesta toimitukseen lähettivät hoitokodeissa työskentelevät tai aiemmin työskennelleet hoitajat.
 Lähes kaikki Ylen kyselyyn vastanneet hoitajat ja omaiset halusivat pysyä nimettöminä. Tässä jutussa olevat otteet toimitukseen lähetetyistä viesteistä julkaistaan nimettöminä ja ilman yksityiskohtaisia tietoja siitä, mikä hoivakoti on kyseessä.
 Hoitajamitoitus nousi keskusteluun
 Kuohunta yksityisten hoitokotien ympärillä alkoi vajaa viikko sitten, kun  Valvira ilmoitti sulkevansa  Kristiinankaupungissa sijaitsevan Esperi Caren hoivakodin. Pian sen jälkeen  Yle julkaisi selvityksen , joka paljasti useita ongelmia Esperi Caren hoivakodeissa eri puolilla Suomea.
 Tämän viikon alussa julkaistuissa Ylen selvityksissä kävi ilmi, että myös kahden muun suuren hoivakotiyrityksen  Attendon  ja  Mehiläisen  hoivakodeissa on runsaasti puutteita.
 Ongelmien pääsyynä näyttäisi olevan se, että hoitohenkilökuntaa on liian vähän.  Hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin  vaativatkin jo lähes kaikki puolueet.  Tänään torstaina Ylen A-Talkissa  poliitikot pääsevät keskustelemaan vanhustenhoidosta ja hoitajamitoituksesta.
 Hoitajien vähäisyys näkyy etenkin yövuoroissa
 Päällimmäisenä teemana myös Ylelle lähetetyissä kertomuksissa toistui sekä hoitajien että omaisten huoli siitä, että hoitajia on liian vähän.
 "Henkilökuntaa on todella vähän, asukkaat, jotka ovat vuodepotilaita, makaavat kirjaimellisesti märissä/kakkavaipoissa. Ohjeistus on, että keskellä päivää ei kuiviteta ellei pakko."
 Hoitajien mukaan työvuorolistoille saatetaan merkitä haamutyöntekijöitä, jotka työskentelevät todellisuudessa esimerkiksi yrityksen hallinnossa. Hoitajien kertomusten perusteella hoivakodeissa työskentelee myös paljon nuoria kokemattomia hoitajia ja opiskelijoita.
 "Ohjaajani, nuori tyttö, söi kerran käytävällä juostessaan banaanin. Se oli hänen lounaansa. Henkilökunta koostui pelkästään nuorista tytöistä, jotka eivät esimerkiksi tienneet, että jokaisella kuuluisi olla työsopimus."
 Hoitajien vähäisyys näkyy etenkin yövuoroissa, joissa yhdellä hoitajalla saattaa olla vastuullaan pitkälti toistakymmentä vanhusta.
 Vanhukset laitetaan nukkumaan jo klo 18 halusivat tai eivät, tarvittaessa lääkityksin.
 "Vanhukset laitetaan nukkumaan jo klo 18 halusivat tai eivät, tarvittaessa lääkityksin. Illassa on vain yksi hoitaja, joka ei pärjää jos asukit ovat hereillä."
 "Meillä yövuoroissa ollaan yksin, vaikka samaan aikaan on ollut useampi saattohoidossa. Omaisille valehdellaan, että asukas on nukkunut rauhallisesti ja kivuttomana yön aikana pois, vaikka todellisuudessa hoitajalla ei ole ollut tunnin aikana aikaa käydä katsomassa kyseisen asukkaan vointia tai seurata hänen kipujaan. Hänet on vain löydetty huoneestaan kuolleena."
 Pyykkäystä, ruoanlaittoa, tiskausta
 Hoitajat kertoivat kokevansa kuormittavana sen, että varsinaisen hoitotyön lisäksi monessa hoivakodissa on tehtävä myös runsaasti muita askareita.
 "Päivä kului kun vanhukset nostettiin sängystä ruokapöytään, viimeiset klo 10 jälkeen. Takaisin sänkyyn heitä alettiin laittamaan iltaruuan jälkeen, joka oli klo 16. Tämän lisäksi hoitajat pesivät pyykin, lämmittivät ruuan, kattoivat ja tiskasivat, tekivät tilaukset ja purkivat tulleet paikoilleen. Siivooja kävi kaksi kertaa viikossa muuten siivosivat työntekijät eli hoitajat."
 Monet hoitajat olivat huolissaan myös vanhusten huonosta hygieniasta ja ravinnosta. Hoitajat kertoivat, että eivät ehdi syöttää vanhuksia, eivätkä nämä välttämättä kykene enää syömään itse.
 "Vanhukset makaavat sängyissään samoissa vaatteissa päivätolkulla. Hyvänä viikkona pääsevät suihkuun. Jos et itse pysty syömään, lautanen viedään pois, koska ei ole aikaa syöttää. Kirjataan, että ruoka ei maistunut."
 Työn raskaudesta kertoo se, että jotkut hoitajat kertoivat itkevänsä töistä päästyään.
 "Päällimmäisenä oli riittämättömyyden tunne. Vuorossa oltiin yksin. Vaikka jätti pitämättä omat taukonsa, ei silti aina kerinnyt tekemään kaikkea. Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun. Oli niin väsynyt ja riittämätön olo, sekä toisaalta helpottunut että vuoro oli ohi."
 "Olen pelännyt vanhenemista enemmän kuin mitään"
 Hoitajien ja omaisten tarinoista välittyy kuva hoivakodeista, joissa passiiviset vanhukset makaavat tai istuvat paikoillaan päivästä toiseen. Ulkoiluun tai muihin aktiviteetteihin ei ole aikaa.
 "Kun omaisena menee käymään hoivakodissa, niin tavallinen näky on ruokapöydän ääressä istuvat vanhukset. Voivat istua siinä vaikkapa ruokailusta kahviaikaan ja joskus pitempäänkin. Jotkut siinä näyttävät välillä torkkuvankin. Jotkut istuvat saman tilan sohvilla nuokkumassa. Televisio on tavallisesti päällä. Joskus joku hoitaja sammuttaa telkkarin ja laittaa soimaan sellaista musiikkia, joka saattaisi olla useimpien asukkaiden mieleen. Siinäpä ne virikkeet!"
 Jotkut sanoivat toivovansa, etteivät itse joudu vanhana hoivakotiin. Yksi lähihoitajaksi opiskellut, mutta sittemmin alaa vaihtanut lukija kertoi sokean mummonsa viettäneen vuoden yksityisessä hoivakodissa. Mummo oli usein unohdettu istumaan yksinään salin nurkkaan. Hänen huoneensa oli ollut epäsiisti, lattialla oli ollut muun muassa kaatunutta mehua ja ulostesotkuja.
 "Tämän kokemuksen jälkeen olen pelännyt vanhenemista enemmän kuin mitään. Olen miettinyt useasti, että olisi parempi olla kuollut kuin joutua tuollaiseen helvettiin asukkaaksi."
 Miten hoitajia saadaan tarpeeksi?  A-talkissa  keskustelemassa Hannakaisa Heikkinen (kesk.), Aino-Kaisa Pekonen (vas.), Arja Juvonen (ps.) ja Jaana Laitinen-Pesola (kok.). Keskustelua kommentoimassa professori Marja Jylhä. A-talkin juontaa Olli Seuri. #yleastudio
 Lue myös:
 Ylen haastattelemat työntekijät: Esperi Care uhkailee ja vaientaa hoitajia – epäkohdista puhuva joutuu vaikeuksiin
 Ylen selvitys: Hoivajätti Attendolla ongelmia ympäri Suomea – hoivakodeissa aliravittuja, ulkoilua harvoin ja likaisissa vaipoissa nukkumaan
 Ylen selvitys: Vanhusten ravitsemus oli retuperällä Mehiläisen hoivakodissa – letkuruokinnassa ollut asukas ei saanut ravintoa 18 tuntiin
 Katso täältä missä hoivakodissa on mitäkin ongelmia – Hoivakotien pitäisi itse valvoa toimintaansa, mutta valvontaa ei oteta tosissaan

"Monesti työvuoron jälkeen autoon päästyäni purskahdin itkuun" - Hoitajat kertovat kokemuksistaan hoivakodeissa Ylen kyselyssä


Summary: Keskustakin vaatii nyt sitovaa hoitajamitoitusta lakiin, mutta kokoomus vastustaa ainoana puolueena sen kirjaamista lakiin.

Vanhusten hoivakotien karut käytännöt, kuten aliravitut vanhukset, ovat hallinneet julkista keskustelua tällä viikolla. Ei olisi ihme, jos aihe nousee myös eduskunnan kyselytunnilla tänään torstaina näkyvästi esiin.
 Iltapäivällä kokoomus vahvisti, että  se vastustaa ainoana puolueena  sitovan hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin, vaikka velvoittava mitoitus kävisi hallituskumppaneillekin. Tällä hetkellä laissa on suositus, että hoitajia olisi 0,5 yhtä hoidettavaa kohden.
 Jos oppositio hyökkää hallituksen kimppuun vanhustenhoidon epäkohdista, tähtäimessä lienevät etenkin peruspalveluministeri  Annika Saarikko  (kesk.) ja valtiovarainministeri  Petteri Orpo  (kok).
 Vastaamassa ei sen sijaan ole pääministeri  Juha Sipilä  (kesk), joka on parhaillaan Brysselissä.
 Voit seurata kyselytuntia suorana  Yle Areenasta  tai ylläolevaa kuvaa klikkaamalla. Kyselytunti alkaa kello 16. Yle näyttää kyselytunnin myös TV1:ssä kello 16–17.

Iskeekö oppositio hallituksen kimppuun vanhustenhoidon epäkohdista? – Seuraa eduskunnan kyselytuntia suorana kello 16


Summary: Kokoomus on ainoa puolue, joka vastustaa sitovan hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin.

Keskusta julkisti tänään perhepoliittisen ohjelmansa , jossa se vaatii sitovaa hoitajamitoitusta kirjattavaksi lakiin.
 Puolue linjaa, että "henkilöstön vähimmäismitoitus vanhusten tehostetun palveluasumisen yksiköissä tulisi olla vähintään 0,7 hoidettavaa kohden", ja että "tämä olisi kirjattava osaksi vanhuspalvelulakia".
 Keskustan varapuheenjohtaja, kansanedustaja  Hannakaisa Heikkinen  perustelee uutta linjausta vanhusten hoitoisuuden kasvulla.
 – Vanhukset siirtyvät yhä huonompikuntoisina pitkäaikaishoivan piiriin, mikä tarkoittaa sitä, että yhä useampi työtehtävä tulee tehdä parityönä, hän sanoo Ylelle.
 Puolueen ohjelman loppupuolella todetaan, että "keskusta tiivistää ja priorisoi politiikkalinjauksistaan eduskuntavaaliohjelmansa tavoitteet. Ne sovitetaan talouden raameihin."
 Heikkinen vakuuttaa, että talouden realiteeteista huolimatta keskustalla on halua edistää tätä linjausta seuraavalla vaalikaudella.
 – Tälle hoitajamitoitukselle on tehty sosiaali- ja terveysministeriössä tarkat laskelmat. Kustannus olisi noin 54 miljoonaa euroa eli 1 600 lisätyöpaikkaa. Tähän keskusta on sitoutunut.
 Oppositio on asiassa yhtenäinen
 Lakiin ei ole tällä hetkellä kirjattu sitovaa hoitajamitoitusta.
 Viime vaalikaudella aikaan saatiin suositus. Sitäkin alennettiin 0,5:stä tämän hallituksen johdolla 0,4–0,5:een syksyllä 2015.
 Tuolloin  keskustan linja herätti närää myös puolueen sisällä . Oppositiossa keskustan muuttunut linjaus otettiinkin riemastuneena vastaan.
 – Näyttää siltä, että SDP:n aloitteesta tehty välikysymys vaikuttaa jo nyt, hehkuttaa demareiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman .
 Oppositio valmistelee parhaillaan välikysymystä vanhustenhoidon tilasta Suomessa. Se on määrä käsitellä eduskunnassa huomenna.
 Tällä hetkellä koko oppositio kannattaa velvoittavan hoitajamitoituksen kirjaamista lakiin. Myös siniset kertoivat tänään sosiaali- ja terveysministeri  Pirkko Mattilan  suulla, että mitoitus voitaisiin kirjata lakiin.
 Nyt näyttääkin siltä, että kokoomus jää yksin vastarannalle.
 – Eivätkö nyt nähdyt ongelmat vihdoin herättäisi myös kokoomuksen tarkistamaan kantansa? Eiköhän,  Petteri Orpo , nyt sovita, että kirjataan se hoitajamitoitus viimeinkin sitovasti lakiin? Lindtman kysyy.
 "Voidaan sopia asiasta parlamentaarisesti"
 Orpon mielestä puolueet ovat samalla asialla. Hän ehdottaa, että asiaa katsottaisiin yhdessä parlamentaarisessa työryhmässä, jonka työskentelyyn kaikki puolueet osallistuisivat.
 – Teen tässä ehdotuksen, että eduskuntaryhmien puheenjohtajat kokoontuvat ja hakevat yhdessä ratkaisua perimmäiseen ongelmaan. Tavoitehan meillä on sama, mutta tulokulma on erilainen, Orpo sanoo.
 Hän pitää edelleen kiinni kokoomuksen kannasta: lakiin ei tule kirjata hoitajamitoitusta. Orpon mukaan "desimaalit ovat lillukanvarsia" itse asiassa.
 – Meidän mielestämme ongelma ei ratkea sillä, että lakiin kirjataan jokin desimaali. Se olisi mekaaninen ratkaisu. Ihminen ei ole desimaali.
 Jos parlamentaarinen työryhmä perustettaisiin, se ei ehtisi tehdä lakiesityksiä enää tällä vaalikaudella. Orpo täsmentää, että ryhmän tavoitteena voisi olla enemmänkin pohjustaa työtä seuraavalle vaalikaudelle.

Keskustakin vaatii nyt hoitajamitoitusta lakiin, SDP riemastui: "Eiköhän sovita asia, Petteri Orpo?" – Orpo: "Desimaalit ovat lillukanvarsia"


Summary: Kiinalainen uusivuosi on maan tärkein perhejuhla. Myös kaukana kotiseudultaan asuvat yrittävät päästä silloin perheensä luo.

Kiinan rautatieasemilla eletään vuoden kiireisimpiä päiviä, kun miljoonat ihmiset matkustavat kotiseuduilleen juhlimaan kiinalaista uuttavuotta.
 Kiinalaisen kuukalenterin mukaan koiran vuosi vaihtuu sian vuodeksi ensi viikon tiistaina, 5. helmikuuta. Uusivuosi on Kiinassa kalenterin tärkein juhla.
 Monille se tarkoittaa myös vuoden ainoaa pidempää lomaa, jolloin maaseudulta suurkaupunkeihin muuttaneilla työläisillä on tilaisuus tehdä pitkä matka perheen luo.
 Valtiollinen  China Daily -lehti kirjoittaa , että tänä vuonna uudenvuoden 40 päivää kestävän lomakauden aikana tehdään todennäköisesti yli 413 miljoonaa junamatkaa, runsaat kahdeksan prosenttia viime vuotta enemmän. Maanteillä matkoja tehtäneen lähes 2,5 miljardia ja lentäen arviolta 73 miljoonaa, China Daily kertoo.
 Varsinainen uudenvuoden loma alkaa Kiinassa ensi maanantaina ja kestää viikon.
 Uutistoimisto Reutersin haastattelema  Lin Fen  oli torstaina lähdössä tyttärensä kanssa matkaan Pekingin rautatieasemalta. Hän on kotoisin Kiinan luoteisosassa sijaitsevasta Xinjiangin maakunnasta.
 – Olemme kotona 3. helmikuuta, eli matka kestää noin kolme päivää. Meillä on paljon tavaroita ja se on väsyttävää, mutta olemme hyvällä tuulella, Lin Fen sanoi Reutersille.
 Lin Fen työskentelee koristeteollisuudessa. Hän oli hankkinut liput makuuvaunuun ja suunnitteli viettävänsä matkan nukkuen ja maisemia katsellen.
 – Tänä vuonna matkalippujen saaminen oli paljon helpompaa kuin aiempina vuosina.
 Kiinan rautateillä ajetaan lomakaudella tuhansia lisävuoroja, samoin lentojen määrää on lisätty.

Kiinalaiset ryntäävät raiteille: Uudenvuoden lomakaudella tehdään jopa yli 400 miljoonaa junamatkaa


Summary: Kolmen auton liikenneonnettomuus tapahtui torstai-aamupäivällä valtatie 10:llä.

Koski TL:n kunnassa tapahtunut torstai-aamupäiväinen liikenneonnettomuus vaati kuolonuhrin.
 Poliisi tiedottaa, että  aamupäiväisessä kolarissa  kuoli pakettiautoa kuljettanut 65-vuotias mies. Kolarissa oli osallisena kaksi rekkaa ja pakettiauto. Toinen rekkakuskeista vietiin vakavasti loukkaantuneena sairaalaan.
 Pelastuslaitoksen mukaan kolari sattui Koskentien ja valtatie 10:n risteyksessä. Poliisin tietojen mukaan tilanne oli saanut alkunsa, kun risteykseen Kosken keskustan suunnasta tullut rekka oli ajanut risteykseen pysähtymättä, koska ei ollut nähnyt ketään. Risteyksessä oli stop-merkki.
 – Samaan aikaan kuitenkin Valtatie 10:ä tuli Hämeenlinnan suunnasta toinen rekka, joka ei saanut pysäytettyä yhdistelmää, vaan väisti oikealle välttääkseen törmäyksen, kertoo poliisi tiedotteessa.
 Risteyksen toisella puolella oli stop-merkin takana odottanut pakettiauto. Ensimmäistä rekkaa väistänyt toinen rekka ajautui suoraan pakettiauton päälle. Poliisin mukaan pakettiauton kuljettaja menehtyi välittömästi.
 Valtatie 10 oli hetken suljettuna onnettomuuden vuoksi.

Kahden rekan ja pakettiauton kolarissa kuoli yksi Koskella – rekka ajautui pakettiauton päälle väistäessään toista rekkaa


Summary: Sääennusteiden mukaan ainakin Etelä-Suomeen sataa lähipäivinä lisää lunta. Samalla sää lauhtuu, ja sateet voivat muuttua vedeksi. Onko edessä lumikaaos?

Ylen meteorologin  Matti Huutosen  mukaan sää muuttuu viikonlopun aikana Etelä-Suomessa niin, että tuulta ja tuiskua on taas luvassa.
 – Lauantai-illan ja sunnuntaiyön aikana Suomeen leviää uusi voimakas matalapaine. Lunta pyryttää etelä- ja keskiosassa maata sakeasti. Lunta voi kertyä lisää jopa 20–30 senttimetriä. Etelärannikolla sateet muuttuvat vetisemmiksi, mikä lisää lumen vesiarvoa sunnuntain ja maanantain aikana, Matti Huutonen kertoo.
 1. Suomen ympäristökeskuksen johtava hydrologi Bertel Vehviläinen, onko lunta Suomessa nyt poikkeuksellisen paljon?
 – Etelä-Suomessa on, mutta pohjoisempana lunta on jopa alle ajankohdan normaalin ja varsinkin lännessä.
 2. Miten kiinteistöjen omistajien pitäisi ottaa lumitilanne huomioon?
 – Suurten hallien omistajien kannattaa tarkkailla kattojen lumitilannetta. Suurten hallien mahdolliset piilevät rakennusvirheet alkavat tyypillisesti ilmetä lumikuorman kasvaessa. Jo puolen metrin kerros kannattaa poistaa. Omakotitalojen omistajien ei tarvitse olla huolissaan.
 3. Minkälaiset rakennukset ovat kaikkein riskialtteimpia lumen lisääntyessä katoilla?
 – Juuri nämä suuret hallirakennukset. Tarkkailua vaativia ovat muun muassa urheiluhallien, suurten kauppaliikkeiden, ratsastusmaneesien ja maatalouden tuotantorakennusten katot.
 4. Ovatko omakotitalojen katot tai niiden terassit vaarassa romahtaa?
 – Omakotitalojen katot eivät ole vaarassa. Sen sijaan katolta putoava tai liukuva lumi voi kyllä rikkoa terassin. Ja vaikka pientalojen katot eivät ole vaarassa lumikuormien takia, katolta putoava lumi voi aiheuttaa vaaraa.
 5. Missä päin Suomea lumen määrästä pitää olla erityisen huolissaan?
 – Etelä-Suomessa ja Itä-Suomessa on eniten lunta. Ja kyllä myös Lapissa, mutta siellähän lunta on enemmänkin joka talvi.
 6. Miten sään lauhtuminen vaikuttaa lumimassojen painoon?
 – Lumen paino kasvaa vain sateen kautta. Lumen paino riippuu sen tiheydestä ja lumikerroksen syvyydestä. Lauhtuminen painaa lunta kasaan, ja siten tuntuu lapion nokassa painavammalta.
 7. Mitä lumen muuttuminen vetisemmäksi aiheuttaa rakennuksille?
 – Lumi lähtee helpommin liikkeelle harjakatoilta.
 8. Missä vaiheessa lunta pitää ryhtyä poistamaan katoilta?
 – Hallien osalta siinä vaiheessa, kun katolla on lunta puoli metriä. Pienempien rakennusten osalta lunta ei ole tarvetta poistaa, paitsi jos putoava lumi on vaaraksi alla oleville.
 9. Kuka vastaa lumen pudottamisesta katolta?
 – Rakennuksen omistaja vastaa, lumenpudotukseen on syytä palkata alan ammattilainen.
 10. Mitä lumen pudottamisessa pitää ottaa huomioon?
 – Itse lumenpudottaja ei saa pudota. Ja alla olevat on otettava tarkasti huomioon. Liioin kattoa ei saa rikkoa.
 Lue myös:
 Puut ovat jo katkeamispisteessä lumikuorman alla – "Nyt on parempi olla menemättä metsään"
 Puihin kertynyt tykkylumi aiheuttaa jo vaaratilanteita Keski-Suomessa

Lunta kertyy yhä vaan lisää ja pian se muuttuu vetisen painavaksi – 10 tärkeää asiaa lumesta ja sen pudottamisesta


Summary: Mikkelin Jukurit uudistaa liigajoukkuettaan seuraaville kausille isolla kädellä. Joukkue on jäämässä myös kolmannella liigkaudellaan pudotuspelien ulkopuolelle.

Mikkelin Jukurit ilmoitti kuluvalla viikolla kahden pelaajan lähdöstä ja uuden urheilutoimenjohtajan vaihtamisesta. Ykköshyökkääjä Mika Partanen lähti vuokralle Sveitsiin ja avainpuolustajiin lukeutuneen Aleksi Salosen kaksivuotinen sopimus purettiin. Salonen siirtyy TPS:n riveihin.
 – Pudotuspeliviiva käytännössä karkasi meiltä, vaikka se urheilumatemaattisesti olisikin vielä mahdollisuuksien rajoissa, Jukureiden suurin omistaja Heikki Viitikko sanoo.
 Jukureiden liigataival 2016 - 2019 Jukurit nousi jääkiekon SM-liigaan syksyllä 2016 Joukkue sijoittui avauskaudella sijalle 11 ja vuosi sitten sijalle 13 Pelaajarunko on puysynyt lähes samana, mutta kaikki joukkueen avainhenkilöt ovat vaihtuneet 2,5 vuoden aikana Tällä hetkellä Jukurit on liigassa toiseksi viimeisenä 12 pisteen päässä viimeisestä pudotuspelipaikasta
 – Bisneksen matematiikalla katsoen jos juna on mennyt Mikkelin aseman ohi, pitää katsoa mitä on fiksua tehdä. Emme heitä hanskoja toki tiskiin, vaan pelaamme kauden tyylikkäästi loppuun.
 Viitikko kuitenkin kiistää, että kyse olisi kriisistä, vaikka pudotuspelipaikka jää kolmannella liigakaudella haaveeksi ja yleisömäärä jää useita satoja katsojia ottelukohtaisesta tavoitteesta.
 – Kyse on siitä, että olemme pelanneet kolme vuotta entisen päävalmentajan kokoamalla samalla rungolla ja palkanneet uuden urheilutoimenjohtajan. Tämä yhtälö ei ole toiminut. On turha iskeä neljättä kautta samaan mäntyyn, Viitikko sanoo.
 "Öljynvaihto ei riitä"
 Jukurit aikoo tehdä isoja muutoksia joukkueeseen. Vaihtuvien pelaajien määrää omistaja ei halua suoraan arvioida. Jukureilla on voimassa oleva sopimus 12 pelaajan kanssa.
 – Jos jostakin hakee vertailukohtaa niin voisin sanoa, että meille ei riitä nyt öljynvaihto vaan tarvitaan uudet kampiakseli, mäntä ja tulpat, Viitikko kuvaa.
 Jukurit hakee hevosvoimia uuden urheilutoimenjohtajan Jukka Holtarin johdolla. Jos omistajien ajatus toteutuu, sinikeltaista peliasua kantaa ensi kaudella useampi ulkomaalaispelaaja.
 –Tosiasiahan on, että kotimaan ehkä 400 hyvästä pelaajasta käydään käytännössä huutokauppaa ja ne, joilla on paksuimmat lompakot sen käytännössä vie.
 – Meidän pienten pitää menestyäksemme kääntää jokainen kivi onpa se sitten Saksassa, Ruotsissa, Tanskassa ja Pohjois-Amerikassa tai ihan missä tahansa. Sitä kautta meidän on löydettävä kilpailukykyinen joukkue kustannustehokkaasti. Siksi me palkattiin Holtari ja työ alkaa heti.
 Jukka Holtari aloittaa Jukureiden urheilutoimenjohtajana helmikuun alussa. AOP
 Kausi päätymässä nollatulokseen?
 Mikkelin Jukureiden yleisökeskiarvo on pudonnut liigan avauskauden lähes 4 000 katsojasta vajaaseen 3 000 katsojaan. Viime kaudella taustayhtiö teki noin 400 000 euron tappion.
 Pelaajamyynneillä Jukurit tienaa reilut yhden keskipalkkaisen pelaajan vuosipalkan verran. Pelaajasiirtoihin saattaa tulla Viitikon mukaan vielä yksi nimi lisää.
 – Perinteisestä tyhjennysmyynnistähän meillä ei ole kysymys. Partasen kohdalla kyse ei taloudellisesti niin merkittävästä summasta, että ei olisi ollut viisasta olla ottamatta sitä. Aleksi Salosen lähtö antaa meille paremmat mahdollisuudet ensi kauden joukkueen rakentamiseen.
 – Paljon meiltä on muitakin kyselty, mutta ykköstonnien takia pelaajista emme luovu. Pitää olla selkeästi hyötyä ensi kautta ajatellen, Viitikko linjaa.
 Jukureiden omistajaksi kesällä 2017 tullut Viitikko kiistää, että kovassa myllerryksissä olisi kyse kriisistä. Tämän kauden tuloksen uskotaan asettuvan Mikkelissä nollan tuntumaan.
 – Kassavirta on liigaosakkeen maksun takia miinuksella, mutta tulos on nollatasolla. Yleisömäärä on siinä alle kolmessa tuhannessa mihin liigahakemuksen aikoinaan perustimme.

Kiekkoliigan tulokkaan raju myllerrys jatkuu – Nyt puhuu omistaja: ”Turha iskeä päätään jatkuvasti samaan mäntyyn”


Summary: Seinäjoen kaupungin markkinointitempauksen keulakuva, taivastelija Thomas Halloran uskoo, että hän onnistui perheineen lunastamaan odotukset.

Seinäjoen kaupungin erikoinen  markkinointitempaus  on tuonut kaupungille kosolti julkisuutta. Kaupunki etsi marraskuussa työpaikkailmoituksella määräaikaiseen tehtävään taivastelijaa, jonka työtehtäviin kuului raportoida sosiaalisessa mediassa kaikesta näkemästään ja kokemastaan.
 Kymmenen päivän työstä luvattiin palkkaa 8000 euroa.
 Taivastelijaksi  valikoitui  162 hakemuksen joukosta vuodenvaihteessa kotkalainen Halloranin perhe. Halloranit aloittivat työnsä 21. tammikuuta ja nyt urakka on niin sanotusti purkissa.
 Taivastelija on työnsä tehnyt ja on aika arvioida, saiko kaupunki rahoilleen vastinetta.
 Kymmenen päivän tuotanto eteni lähes minuuttiaikataululla – tosin menoa rajoitti osittain myös 8-kuukautisen Islan omat aikataulut.  Thomas Halloran  myöntää, että työ oli hyvin hektistä.
 – Tiesin kyllä, ettei tämä ole mikään läpihuutojuttu. Tässä piti tehdä paljon työtä ja rahan eteen täytyi todistaa itsensä. Musta tuntuu, että olemme lunastaneet odotukset aika hyvin, Halloran pohtii.
 Meet and greet -tilaisuus keräsi Seinäjoen pääkirjastoon pari sataa fania tiistaina 29. tammikuuta. Mirva Ekman / Yle
 Halloranit kertovat saaneensa pelkästään positiivista palautetta ihmisiltä. Thomas innostuu kehumaan pohjalaisten rohkeutta, jota nauraa saaneensa myös itselleen hänelle puetun kansallispuvun myötä.
 – Lapset oppivat olemaan täällä jo tarhasta asti tosi rohkeita. Täällä on ihan omanlaistaan rohkeutta, Halloran suitsuttaa.
 "Tämä on aivan valtavaa Seinäjoelle"
 Tiistaina järjestettyyn Meet and greet -tilaisuuteen osallistui Seinäjoen pääkirjastossa pari sataa ihmistä. Halloranit puettiin pohjalaisiin kansallisasuihin ja heidän kanssaan sai ottaa valokuvia. Paikalla oli paitsi lapsia ja nuoria niin myös varttuneempia faneja.
 Seinäjokelaiset  Ritva  ja  Jarmo Hakala  tulivat paikalle mielenkiinnosta, ja pitihän se yhteiskuvakin saada.
 – Tämä on aivan valtavaa Seinäjoelle, hieno juttu. Seinäjokiset saavat keskustella tästä aiheesta vielä monta kuukautta, Hakalat hehkuttavat.
 Seinäjokelainen  Minna Julmala  kehui myös taivastelijaa.
 Taivastelija Thomas Halloran yhteiskuvassa fanitilaisuudessa. Mirva Ekman / Yle
 – Ensin vähän epäilin, että mitähän tästä tulee, mutta musta on tullut nyt ihan fani. Uskon, että tämä tästä vielä leviää ja mitä kaikkea vielä kuullaankaan tämän jälkeen, hymyilee Julmala.
 "Ole oma itsesi, niin varmasti menestyt"
 Taivastelijan pestiä arvosteltiin myös kriittisesti lähinnä siitä tarjotun palkan vuoksi. 8000 euron kokoinen palkka kymmenen päivän työstä kuulosti joistakin kohtuuttoman suurelta.
 Halloranin perhe aikoo käyttää summan oman kotinsa porakaivoon.
 – Olen itse yksityinen elinkeinonharjoittaja, ja laskin aiemmin, että jos olisin tehnyt tällaisesta tarjouskilpailutuksen, se olisi samaa hintaluokkaa. Tämä kymmenen päivää minulle on sama, kuin tiivistäisin kolme kuukautta työtä kymmeneen päivään, Halloran kuvaa.
 Titta, Isla ja Thomas Halloranin työpesti taivastelijoina päättyi torstaina 31. tammikuuta Seinäjoella. Mirva Ekman / Yle
 Halloran kertoo myös olleensa kameran edessä täysin oma itsensä, koska ei muuta osaa.
 – Äiti on aina sanonut mulle, että ole oma itsesi, niin varmasti menestyt. Olen laittanut itseni tuolla likoon ja se on ollut ihan mieletöntä, hän virnistää.

10 päiväksi palkatun taivastelijan 8000 euron palkka menee pian porakaivoon – perhe keräsi fanejakin Seinäjoella


Summary: Tutkija pitää jatkuvaa haukkumista todellisena riskinä nuoren kehitykselle. Haukkuminen altistaa itsetunnon laskulle, sosiaalisten tilanteiden jännittämiselle, masennukselle ja vetäytymiselle.

Seiskaluokkalaisille tarkoitettu vihapuhetyöpaja Hämeenlinnassa vetää hiljaiseksi. Työpajassa nuoret tuovat esiin vihapuhetta ja nettivihaa, joka on osoitettu joko suoraan itselle tai jollekin muulle. Nuoret hiljentyvät kännykän ääreen ja pian kommentteja alkaa löytyä nuorten suosimista sovelluksista.
 Esimerkkeinä YouTube, Instagram ja TikTok.
 "Ei vittu mitä itsesäälissä kylpemistä". "Alaikäinen huomiohuora". "Hyi saatana näytät ihan rotalta".
 Vihapuhetta, nettivihaa, haukkumista, nöyryyttämistä, alistamista, väkivaltaa, kiusaamista? Termikikkailulle ei tässä pajassa anneta tilaa. Kutsuipa sitä miksi tahansa, vihamielinen kielenkäyttö satuttaa.
 – Haukkumista on kaikkialla: somessa, koulussa, vapaa-ajalla. Jopa harrastuksissa törmää siihen, kertoo hämeenlinnalainen  Ville Kivelä.
 Ville on joutunut tulilinjalle itsekin. "Tommosen paskakasan pitäis kuolla, tapa ittes". Sellaisia viestejä hän on saanut somessa.
 Seiskaluokkalainen  Lotta Aaltonen  kuulee haukkuja luonteestaan, fyysisestä kehityksestään ja ulkonäöstään. "Oot helvetin ruma, mitä sä oikein yrität esittää", sanovat somettajat.
 – On se muuttanut mua sillä tavalla, että musta on tullut tavallista hiljaisempi. Mietin noita kommentteja tosi paljon, ja tulee kovia ulkonäköpaineita, kertoo Aaltonen.
 – Jos mulle tulee semmonen perus tapa ittes -kommentti, niin tuntuu se pahalta. Mutta en mä jaksa niistä enää hirveästi välittää, kertoo Ville Kivelä.
 Nimettömyys tekee kielenkäytöstä raakaa
 Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX on toteuttanut vihapuhetyöpajan osana Hämeenlinnan, Hattulan ja Janakkalan koulujen kulttuurikasvatussuunnitelmaa. Vihapuhe valikoitui aiheeksi taidekasvattaja  Sarina Pulkan  käsissä.
 – Työpajojen aikana eniten on yllättänyt puheiden raakuus ja vihapuheen arkipäiväisyys. Ainakin tämän otannan perusteella todella moni seitsemäsluokkalainen törmää vihapuheeseen melkein joka päivä, kertoo Pulkka.
 Taidekasvattaja Sarina Pulkka sanoo keskittyvänsä jatkossa itsetuntoon. Hyvälle itsetunnolle on tarvetta vihapuheen keskellä, hän sanoo.
 Lotta Aaltoseen ja Ville Kivelään kohdistuva vihapuhe on ollut pääosin nimetöntä. Esimerkiksi Tellonym-sovellus on mainoksensa mukaan internetin rehellisin paikka. Kysyä ja kommentoida voi nimettömänä.
 Sarina Pulkka sanoo miettineensä paljon sitä, onko vihapuhe pakko hyväksyä osaksi nuorten elämää.
 – Kenenkään ei pitäisi joutua sitä hyväksymään, mutta valitettavasti se tuntuu olevan osana somessa olemista, pohtii Sarina Pulkka.
 Nuorena identiteetti rakentuu
 Nuoruus on merkittävä kehitysvaihe, jossa oma identiteetti rakentuu. Ilmassa on tärkeitä kysymyksiä, kuten "kuka minä olen?" tai "mitkä minun mahdollisuuteni ovat?"
 Identiteettitutkija  Päivi Fadjukoff  Jyväskylän yliopistosta pitää jatkuvaa haukkumista todellisena riskinä nuoren kehitykselle. Hän muistuttaa, että vihapuhe ei ole luonnollinen osa nuoren kehitystä.
 – Se on yhteiskunnallinen ongelma. Vihapuhe antaa nuorelle selvän viestin: "Sinä et kuulu tähän porukkaan". Se haavoittaa syvästi, sillä juuri uusia yhteisöjä nuori käyttää peilinä kehittyessään aikuiseksi, sanoo Päivi Fadjukoff.
 Jos aikuiset eivät puutu lapsiin ja nuoriin kohdistuvaan vihapuheeseen, he ovat osa ongelmaa  Identiteettitutkija Päivi Fadjukoff
 Puheiden raakuus aiheuttaa sekä tytöissä että pojissa ei-toivottuja seurauksia. Huoraksi nimitelty tyttö voi alkaa arvottaa itseään liikaa ulkonäön kautta. Jatkuvasti homoksi haukuttu poika voi alkaa suojautua käyttäytymällä turhankin miehekkäästi.
 – Rasistiset kommentit synnyttävät vastakkainasettelua. Rasismin kohde alkaa etsiä ryhmää vastapuolelta, jos joukkoon kuuluminen estetään, pohtii identiteettitutkija Päivi Fadjukoff.
 Jos aikuiset eivät puutu lapsiin ja nuoriin kohdistuvaan vihapuheeseen, he ovat osa ongelmaa, muistuttaa Fadjukoff.
 Haukkujakin vaarantuu
 Jos haukkuminen on jatkuvaa, nuori voi alkaa itsekin uskoa, että on huonompi tai vääränlainen. Nuorisopsykiatrian professori  Riittakerttu Kaltiala-Heino  sanoo haukkumisen altistavan itsetunnon laskulle, sosiaalisten tilanteiden jännittämiselle, masennukselle ja vetäytymiselle.
 Myös se, joka ylläpitää haukkumista, on vaarassa.
 – Aggressiivisen puheen toistaminen ylläpitää aggressiota ja negatiivisuutta ja voi estää vihapuheen tuottajaa itseäänkin muodostamasta rakentavia ihmissuhteita. Vihan ylläpitäjä eristää itsensäkin, sanoo Riittakerttu Kaltiala-Heino.
 Nimettömänä huudellessa ei aina itsekään tajua, miten pahasti toimii  Nuorisopsykiatrian professori Riittakerttu Kaltiala- Heino
 Nimetön vihapuhe on erityisen raaka, ja siihen syynä on sosiaalisen kontrollin katoaminen.
 – Vastuu häviää. Kaikki hillitsevät puheitaan ja tekojaan tilanteissa, joissa toiminta saa julkisuutta ja henkilöllisyys tulee tietoon. Nimettömänä huudellessa ei aina itsekään tajua, miten pahasti toimii, toteaa Kaltiala-Heino.
 Netissä nimettömänä vihapuheeseen osallistuvien kesken syntyy herkästi jopa kilpailua, kuka loistaa ylimpänä vihapuhujana. Kun vihapuheen ylläpitäjistä muodostuu toisiaan kannustava ryhmä, myös yksilön vastuu katoaa.
 Millaisia motiiveja rankan vihapuheen takana on?
 – Typeryys. Pelko, ettei itse saa arvostusta eikä ole erityinen. Pelko, että menettää jotakin, mihin uskoo olevansa oikeutettu.
 Vihapuhetta voi taltuttaa
 Vihapuhetta kohtaavaa nuorta ei saa jättää yksin. Lotta Aaltonen pystyi kertomaan viesteistä kotona. Ville Kivelä on kysynyt tilanteeseen apua myös kavereiltaan.
 – Kaverit sanovat, ettei niistä kannata välittää. Kerran ruokalassa yksi huutelija tuli vastaan, mutta oli niin nolona, ettei uskaltanut katsoa edes silmiin, kertoo Ville Kivelä.
 Somessa paha kello kuuluu kauas, mutta onneksi kuuluu hyväkin kello. Yksikin positiivinen viesti voi pelastaa nuoren päivän, kertovat seiskaluokkalaiset. Jos joku vaikka laittaa viestin, että ootpa komee, niin siitä tulee hyvä mieli pitkäksi aikaa, kertoo Kivelä.
 – Yhdellä positiivisella viestillä voi korvata käytännössä kaikki päivän aikana tulleet haukkumisviestit. Niitä on kiva lukea ja ajattelen niitä pitkään, kertoo Lotta Aaltonen.
 Sarina Pulkka vahvistaa nuorten kokemukset.
 – Työpajassa nuoret kertovat näistä viesteistä usein, ja ne ovat todella tärkeitä. Kannustava puhe voi auttaa vihapuheen keskelle joutunutta nuorta todella paljon, toteaa Pulkka.

"Tuun sun kotiin hirttämään sut" – nuori voi joutua kohtaamaan raakaa nettivihaa joka päivä


Summary: Kuolemansyyn selvityksen mukaan yliannostus on voinut myötävaikuttaa potilaan menehtymiseen.

Kangasalan kaupungin ylläpitämässä vanhustenhuollon yksikössä tapahtui toukokuussa 2018 virhe, jossa potilaalle annettiin yliannos lääkettä.
 Kaupungin sosiaali- ja terveysjohtaja  Marika Lanne  kertoo, että kyseessä oli vahva, keskushermostoon vaikuttava kipulääke.
 – Annos oli moninkertainen. On tapahtunut inhimillinen virhe. Lääkkeen antajalla on ollut käsitys, että lääke on miedompaa, Lanne sanoo.
 Lanne kertoo, että yliannostus huomattiin heti, mutta tilanteessa hoitajat arvioivat, että potilaan tilaa voidaan seurata yksikössä.
 Potilaan kunto ei romahtanut heti yliannostuksen seurauksena. Hän menehtyi viiden päivän kuluttua tapahtumasta.
 Tapauksessa tehtiin oikeuslääketieteellinen kuolemansyyn selvitys, joka valmistui lokakuussa. Selvityksen mukaan on syntynyt perusteltu epäily, että lääkeyliannos on myötävaikuttanut potilaan menehtymiseen.
 "Tämä on jokaiselle vaikea paikka"
 Valvira ja poliisi selvittävät tapahtunutta. Kangasalan sosiaali- ja terveystoimi on käynnistänyt myös sisäisen selvityksen asiassa.
 Sosiaalijohtajan tietojen mukaan hoitoyksiköstä oli otettu yhteyttä lääkäriin sen jälkeen, kun potilas oli menehtynyt. Saatuaan tiedon kuolemasta lääkäri oli ollut yhteydessä omaisiin, oikeuslääkäriin ja poliisiin. Kuolemansyyn selvitys oli tuolloin aloitettu.
 Kangasalan kaupunki ei kerro, missä yksikössä tapaus sattui.
 – Haluamme turvata yksikölle työrauhan. On ilmiselvää, että tällaisella on murheellisia seurauksia omaisille ja myös työntekijälle. Tämä on jokaiselle vaikea paikka.
 Kangasalan mukaan kaupungin vanhustenhuollon yksiköissä lääketurvallisuus varmistetaan muun muassa säännöllisillä lääkekoulutuksilla ja osaamisesta annetuilla näytöillä sekä lääkehoitosuunnitelmilla. Potilasturvallisuutta varmistaa lisäksi yksikön omavalvontasuunnitelma. Potilasvahingoista tehdään ilmoitukset sosiaali- ja terveydenhuollon vaaratapahtumien HaiPro-raportointijärjestelmään.
 Kangasalan sosiaali- ja terveystoimi selvittää, miksi kyseisen yksikön lääketurvallisuus ei ole toteutunut ohjeiden edellyttämällä tavalla.
 Kaupungin johto sai tiedon kuukausien kuluttua
 Kangasalan kaupunki tiedotti asiasta myöhään keskiviikkoiltana. Sosiaali- ja terveysjohtaja Lanne kertoo, että hän itse sai tiedon tapahtuneesta vasta tiistaina kaupungin vanhustyön johtajalta.
 Vanhustyön johto puolestaan oli saanut tietää asiasta joulukuussa, kun Valvira lähetti asiasta kaupungille selvityspyynnön. Vastausaikaa kaupungilla on helmikuun puoliväliin asti.
 – Ilman muuta tiedon olisi pitänyt kulkea jo toukokuussa koko organisaatiossa, Marika Lanne sanoo.
 – Kun on näin vakavasta tapahtumasta kysymys, meidän sisäinen viestintämme ei ole toiminut parhaalla mahdollisella tavalla.
 Lanne on pahoillaan tiedotuksen viiveestä senkin takia, että omaiset joutuvat nyt käymään asiaa uudelleen läpi.
 – Kamalin mahdollinen, mitä hoitotyössä voi tapahtua, on tapahtunut. Omaiset joutuvat seuraukset kärsimään ja murheen kantamaan, Lanne sanoo.
 – Täytyy toivoa heille jaksamista, kun tämä vielä uudelleen näin viiveen jälkeen tulee julkisuuteen. Tapahtuma on kovin murheellinen.

Vanhus sai yliannoksen kipulääkettä hoitolaitoksessa Kangasalla, kuoli viisi päivää myöhemmin – sosiaalijohtaja: "Inhimillinen virhe"


Summary: Onnettomuustutkintakeskus on tutkinut Seinäjoella ja Porissa viime kesänä sattuneet rallionnettomuudet. Seurauksena on viisi uutta turvallisuussuositusta.

Onnettomuustutkintakeskus on saanut valmiiksi tutkinnan kesäkuun 2018 autourheilukilpailuissa sattuneista onettomuuksista. Pohjanmaa-rallissa Seinäjoella kuoli katsoja 15.6. Vain viikkoa myöhemmin 22.6. Porissa kuoli toimitsija jokamiehenluokan kilpailussa.
 2010-luvulla autourheilussa on kuollut kaksi toimitsijaa ja yksi katsoja. Lisäksi vakavasti on loukkaantunut kaksi toimitsijaa ja yksi katsoja. Tilastoja ei kuitenkaan ole, joten tapauksia voi olla muitakin.
 Onnettomuustutkintakeskus kehottaa nyt autourheilualaa ja sitä valvovia viranomisia parantamaan alan turvallisuutta.
 Kesäkuun onnettomuuksien taustalla monenlaisia puutteita
 Nykyisellään autourheilutapahtumien turvallisuusvaatimukset ovat monimutkaiset. Sekä Seinäjoen että Porin autokilpailujen turvallisuussuunnitteluasiakirjat eivät täyttäneet esimerkiksi kuluttajaturvallisuuslain vaatimuksia.
 Myös pelastussuunnitelmat olivat niukkoja ja riskikartoitukset puutteellisia. Seinäjoella ei oltu perehdytty poliisin lupapäätöksiin ja -ehtoihin. Porissa järjestäjä ei olllut lähettänyt pelastussuunnitelmaa Satakunnan pelastuslaitokselle arvioitavaksi. Suunnitelmat eivät kunnolla ohjanneet kilpailuiden järjestelyitä ilmeisten riskien tunnistamiseen ja niiden toteutumisen estämiseen.
 Seinäjoen rallionnettomuudessa oli epäselvyyksiä vaarallisen ja kielletyn katselualueen merkityksistä. Autourheilun lajisäännöt eivät Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan ohjaa varmistamaan riittävästi katsojien ja toimitsijoiden turvallisuutta. Pohjanmaa-rallin Seinäjoen erikoiskokeella katsojat saivat valita katselupaikkansa lähes vapaasti. Porin onnettomuuden tutkinnassa taas ilmeni, että joissakin kilpailuissa lippumiehen tehtäviä olivat hoitaneet hyvin nuoret alaikäiset henkilöt.
 Viisi turvallisuussuositusta
 Onnettomuustutkintakeskuksen mukaan tapahtumien viranomaisvaatimuksia tulee yksinkertaistaa ja sujuvoittaa. Tukesin (turvallisuus- ja kemikaalivirasto) tulee muun muassa suunnitella, millaisella yhteistyöllä saadaan aikaiseksi tapahtumatietokanta, johon järjestäjä voisi syöttää kilpailun perus- ja turvallisuussuunnittelutiedot, ja tieto ohjautuisi eri viranomaisille.
 Toiseksi OTKES suosittaa, että autourheilun kansallinen lajiliitto AKK-Motosport ry päivittää eri autourheilulajien säännöt ja mallipohjat sellaisiksi, että tapahtumien suunnittelussa voidaan tunnistaa ja vähentää juuri kyseisen tapahtuman riskit.
 Rallikilpailujen järjestät tulee ohjeistaa niin, että katsojat ohjataan merkityille katselualueille. Tällaisia alueita tulee olla riittävästi ja katsojia kiinnostavissa paikoissa. Ralliin liittyvistä vaaroista tulee kertoa yleisölle selkeästi.
 Neljänneksi Onnettomuustutkintakeskus suosittaa, että AKK-Motosport laatii jokamiehenluokan sääntöihin kuvauksen turvallisesta ratavalvontapisteestä. Myös toimitsijoiden pätevyydelle, perehdytykselle, varustukselle ja vähimmäisiälle tarvitaan vaatimukset.
 Viimeisenä suosituksena on se, että Autourheilun kansallinen lajiliitto laatii toimintamallin onnettomuustietojen ja -määrien keräämiseksi ja julkaisemiseksi. Sen tulee myös määritellä tavoitteet ja toimenpiteet onnettomuuksien vähentämiseksi.

Rallionnettomuudet johtavat uusiin turvallisuussuosituksiin


Summary: Maataloustuottajat haluaisivat parantaa kotimaisen ruuan arvostusta.

Kesko ja Lidl eivät lähde ainakaan suoralta kädeltä vastaamaan  S-ryhmän ilmoitukseen   jatkaa ruuan hinnan alentamista. S-ryhmä laskee torstaina 50 elintarvikkeensa hintoja. Joukossa on maito, kahvi, jogurtti, jauheliha ja broileri.
 – Jatkamme oman hyväksi havaitun strategiamme toteutusta. K-ruokakauppojen strategiana on keskittyä asiakkaisiin ja laatuun, vastaa sähköpostilla Keskon päivittäistavarakaupan viestintäjohtaja  Mari Kalmari.
 Kalmarin mukaan Keskon päivittäistavarakaupan myynti kehittyi viime vuonna useana kuukautena markkinoita paremmin, mikä on osoitus Keskon strategian toimivuudesta.
 Myöskään Lidl ei aio reagoida sen kummemmin S-ryhmän kampanjaan.
 – Tarkastelemme hintoja jatkuvasti ja teemme normaalina käytäntönä vuosittain tuhansia hinnanmuutoksia. Meillä ei ole tarvetta tehdä jokaisesta hinnanmuutoksesta numeroa, vastaa sähköpostilla Lidlin kaupallisen osaston johtaja  Thomas Heinrichs.
 Ruuan hinta nousi viime vuonna
 S-ryhmä on alentanut ruuan hintaa jo nelisen vuotta, mikä on ärsyttänyt maataloustuottajia. Tuottajat kokevat, että alennuskampanja kiristää heidän tilannetta entisestään.
 Pellervon taloustutkimuksen ja Luonnonvarakeskuksen mukaan kauppa ja tuottajat ovat viime vuosina saaneet aiempaa pienemmän siivun ruuan hinnasta. Viime vuoden lopulla julkaistussa  tutkimuksessa  todetaan, että teollisuuden suhteellinen osuus on vastaavasti noussut.
 Mikko Airikka | Yle
 Teollisuus on saanut kuluttajan maksamasta ruuan hinnasta suunnilleen saman kuin ennenkin mutta sen suhteellinen osuus on kasvanut, koska ruuan hinta kokonaisuutena on laskenut. Kaupan osuus pieneni hieman tuottajien osuutta enemmän. PTT:n ja Luken selvitys koski vuosia 2008, 2012 ja 2016.
 Maataloustuottajia ruuan hinnan jatkuva alentaminen ei miellytä, mutta ei tule enää yllätyksenäkään. Maataloustuottajien keskusliiton MTK:n maatalousjohtaja  Johan Åberg  toivoo, että mieluummin keskityttäisiin ruuan arvostuksen lisäämiseen.
 Åberg epäilee myös, että kauppa on kikkaillut hinnoilla ja ruokakoreilla niin, että kaupan osuus tulosta on saatu näyttämään todellisuutta pienemmältä. Suuriin muutoksiin tulonjaossa hän ei usko.
 – Tuskin suurta muutosta tulee tapahtumaan lähivuosina.
 Tilastokeskuksen mukaan ruuan hinta lähti viime vuonna jälleen nousuun.
 Lue myös:
 S-ryhmä jatkaa ruuantuottajien kritisoimia hinnanalennuksia: tänään laskee kahvin ja maidon hinta
 Onko halpuutuksen aika ohi? Ruuan hinta nyt nopeassa nousussa – Katso kymmenen eniten kallistunutta elintarviketta

Kesko ja Lidl eivät suunnittele erityistä vastaiskua S-ryhmän uusille ruuan hinnanalennuksille


Summary: Kokkolan kaupunki kokeili yritystutkimuksessa ensi kertaa puhelinautomatiikkaa. Outo numero ei houkuttanut vastaamaan.

Kokkolan kaupungin vuotuisen yritystutkimuksen teki tänä vuonna robotti. Se soitti keskiviikkoiltana tunnin aikana kaikkiin alueen yritysrekisteriin merkittyihin yrityksiin.
 – Robotti aloittaa yhden puhelun joka sekunti ja puhuu satoja puheluita samanaikaisesti. Kun se on valjastettu yhteen osaamiseen ja opetettu siihen mahdollisimman hyvin, näihin lukemiin voi päästä, sanoo asiantuntija Matias Nygård kyselyn toteuttavasta On-Time Research Solutions Oy:stä.
 Yrittäjille kerrottiin etukäteen, miten kysely tällä kertaa toteutetaan. Se ei kuitenkaan riittänyt, sillä tunnin soittokierroksella robotille vastasi vain 90 yrittäjää. Yleensä yrityskyselyn vastausprosentti on ollut 14, nyt tavoitteena on 20. Robotti soittaa uuden kierroksen torstaina.
 En halua olla väärässä paikassa kiltti tyttö. Siinä voi olla kyse koko elannosta  Valokuvaaja Anne Yrjänä
 Valokuvaaja Anne Yrjänä on yksi uudenlaisen yrityskyselyn saaneista. Puhelin soi, kun Yrjänä oli matkalla Etelä-Suomeen. Kuuluvuus oli kummallinen ja johdanto yrittäjästä outo, joten Yrjänä katkaisi puhelun.
 Hän on oppinut varovaiseksi outojen numeroiden kanssa. Myöskään automatiikan anonyymiys ei puhutellut.
 – Meillekin on tullut englanninkielisiä soittoja, joissa pyritään saamaan vastaaja sanomaan yes, ja se katsotaan kaupanteoksi. Muutenkin tulee koko ajan erilaisia varoituksia, enkä halua olla väärässä paikassa kiltti tyttö. Siinä voi olla kyse koko elannosta, Yrjänä perustelee.
 Ennakkotieto kyselystä ei ollut tavoittanut häntä. Sinänsä Yrjänä ei koe kaupungin yrityskyselyä omalta osaltaan kovin tärkeäksi, sillä esimerkiksi kaavoituslinjaukset eivät koske häntä. Yhteistyöhön kaupungin kanssa hän on tyytyväinen.
 Asiakkuus- ja viestintäpäällikkö Nina Niemi Keski-Pohjanmaan Yrittäjistä vahvistaa varovaisuuden: oudot numerot eivät innosta vastaamaan. Epäilyttävistä yhteydenotoista varoitellaan tiuhaan.
 – Moni yrittäjä on polttanut näppinsä niiden kanssa.
 Kaupungin yrityskyselystä Niemelle ei ole tullut ihmettelyjä, mutta hän uskoo, että uuden systeemin läpilyönti vie aikaa ja vaatii paljon ennakkotiedottamista.
 Kyselyn voi tehdä vaikka julkkiksen äänellä
 Automatisoidussa puhelinkyselyssä käytetään VOIP-järjestelmää, jota käyttävät myös call centerit. Tässä se on valjastettu ulossoittoon vastaamisen sijaan.
 Soittajarobotti kysyy niitä juuri ne kysymykset, jotka tilaaja haluaa. Se on kätevimmillään kysymyksissä, joissa on vaihtoehtoja, kuten tyytyväisyys asteikolla yhdestä viiteen. Ideana onkin, että robotti kerää kvantitatiivisen tiedon tehokkaasti, ja ihmisille jää analysointi ja laadulliset kysymykset.
 Suomessa automatisoituja kyselyjä käytetään vielä vähän, ja Kokkolan kaupunki on Nygårdin mukaan edelläkävijöitä. Muualla tekniikka on jo tutumpaa. Esimerkiksi Yhdysvalloissa soitetaan kuukausittain jopa 5 miljardia robottipuhelua.
 Kokkolan tutkimus hoitui asiantuntija Matias Nygårdin äänellä, mutta automatiikan voisi valjastaa käyttämään vaikka jonkun tutun kaupungin edustajan ääntä. Urheiluseurat ovat turvautuneet tunnettuihin pelaajiin, ja soittajarobotit ovat puhuneet maailmalla myös artistien ja muiden julkkisten äänellä.
 Kokkolassa kyselyllä selvitettiin yrittäjien näkemyksiä kaupungin elinkeinopolitiikasta ja siitä, miten se vastaa yrittäjien tarpeisiin. Aihealueita ovat muun muassa kaavoitus, toimitilat, liikenneyhteydet ja yritysneuvonnan tila.
 Kaupunkia automatiikassa houkutti nopeus: koko yrittäjäjoukolle saatiin soitettua tunnin aikana, kertoo strategiapäällikkö Piia Isosaari. Tuloksena on ristiintaulukointia, yhteenvetoja ja muuta dataa, jota tilaaja pääsee jatkotyöstämään.

Robotti soitti 3 000 puhelua kaupungin tilauksesta, mutta vain kourallinen vastasi – moni karttaa outoja numeroita


Summary: Suomessa tautia ei vielä ole, mutta villisikakannan kasvaminen nostaa sen riskiä.

Tästä on kyse Sianlihan tuottajat pelkäävät villisikojen levittämää afrikkalaista sikaruttoa. Suomessa tautia ei vielä ole, mutta se voi levitä monella eri tavalla. Villisikojen kanta on kasvussa, ja eläin on vaikea metsästettävä.
 Suomen sikatilalliset pelkäävät rajan takana uhkaavaa katastrofia. Suomessa  afrikkalaista sikaruttoa  ei vielä ole, mutta Venäjältä tätä villisikojen levittämään tautia löytyy runsaasti.
 Tauti on levinnyt myös Baltian maihin ja muualle Eurooppaan. Jos tauti tulee Suomeen, se on tietysti kova isku taudin saaville sikatiloille.
 Pahimmassa tapauksessa koko suomalaisen sianlihan vienti voisi loppua kokonaan. Varovaisenkin laskukaavion mukaan tämä tietäisi noin sadan miljoonan euron vuosittaisten vientitappiota.
 – Esimerkiksi Virossa tuotanto on puolittunut muutamassa vuodessa. Siellä on valtava villisikapopulaatio ja monta sikalaa on jo saanut tartunnan. Tilanne Virossa on todella vakava, sanoo Suomen sikayrittäjien puheenjohtaja  Martin Ylikännö  Huittisista.
 Villisika AOP
 Ylikännön mukaan afrikkalaisen sikaruton virus voi levitä Suomeen monin eri tavoin. Se voi tulla suoraan sairastuneen villisian mukana ja levitä sikaloihin esimerkiksi olkien kautta.
 Lisäksi se voi kulkeutua Suomeen vaikka autonrenkaiden välityksellä. Ylikännö toivookin, että metsästäjät harrastaisivat villisian metsästystä vain kotimaassa eivätkä ulkomailla.
 Villisikakantaa halutaan rajata
 Luonnonvarakeskus arvioi viime vuonna Suomen villisikakannan kooksi reilut 3 000 yksilöä. Kyseessä on kuitenkin raaka arvio. Luken mukaan totuus voi olla lähes tuplamäärä.
 Kanta on kuitenkin kasvussa ja tiheimmillään Kaakkois-Suomen alueella. Lounaassa villisikoja on vähemmän, mutta jonkinlainen keskittymä on ollut Vakka-Suomen alueella eli Uudenkaupungin suunnalla.
 – Siellä on tosiaan ollut tiheämpi kanta. Ymmärtääkseni havainnot ovat kuitenkin vähentyneet tänä vuonna. Villisiat ovat voineet kulkea muualle, mutta niitä on myös metsästetty pois, sanoo riistapäällikkö  Antti Impola  Riistakeskuksen Satakunnan piiristä.
 Villisika on erittäin vaikea kaadettava. Se on arka ja viisas eläin, joka kulkee pääasiassa pimeään aikaan.  Villisian metsästystä  on helpotettu lailla. Metsästyksessä voi käyttää poikkeusluvalla lisävaloa.
 Havainnoista kannattaa ilmoittaa
 Kahden viimeisen metsästyskauden aikana Lounais-Suomessa on kaadettu noin 40 villisikaa. Riistakeskus toivoo saavansa  ilmoituksen  kaikista villisikahavainnoista, jotta kannan kehityksestä olisi mahdollisimman hyvä kuva.
 Sikatuottajat maksavat metsästysseuroille palkkion niistä kaadetuista villisioista, joista lähetetään näytteet Ruokavirastolle.
 – Jos villisian kannan annetaan kasvaa, niin kyllä se Suomessa hyvin pärjää ja lisääntyy. Villisika voi lähes tuplata kantansa vuodessa, jos sitä ei metsästetä, sanoo Suomen Sikatuottajain puheenjohtaja Martin Ylikännö.
 Padborgissa Tanskan ja Saksan rajan itäpäässä alettiin pystyttää villisika-aitaa 28. tammikuuta 2019. Frank Cilius / EPA
 Esimerkiksi Ruotsissa villisikakanta lähti kasvuun 1990-luvulla. Nyt siellä kaadetaan satoja tuhansia villisikoja vuodessa.
 Tanskassa villisikoja ei vielä ole ja sinne rakennetaan vajaa 70 kilometriä pitkä villisika-aita Saksan vastaiselle rajalle.

Sianlihantuottajien huoli afrikkalaisesta sikarutosta syvenee – villisikakantaa halutaan pienentää


Summary: Lappeenrannassa toimivan Saimaan ammattikorkeakoulun inva-vessoissa on videokuvattu salaa siellä käyneitä ihmisiä.

Poliisi on saanut lähes sata yhteydenottoa ihmisiltä, jotka ovat mahdollisesti joutuneet salakatselun uhreiksi Saimaan ammattikorkeakoulun inva-vessoissa.
 Tutkinnanjohtaja  Teemu Liikkasen  mukaan poliisi ottaa heihin ensin yhteyttä puhelimitse, ja päättää sen jälkeen, onko aihetta tarkempiin haastatteluihin.
 Poliisi tutkii Saimaan ammattikorkeakoulussa  tapahtunutta salakatselua Lappeenrannassa.
 Poliisin mukaan Saimaan ammattikorkeakoulun päärakennuksen ensimmäisen ja kolmannen kerroksen inva-vessoissa on videokuvattu salaa siellä käyneitä ihmisiä.
 Epäilty rikos on tapahtunut vuonna 2018 huhtikuun ja syyskuun välisenä aikana.
 Epäiltynä on vuonna 1982 syntynyt mies. Hän on myöntänyt tekonsa.

Saimaan ammattikorkeakoulun salakatselussa lähes sata yhteydenottoa poliisille


Summary: Helsingin hovioikeuden mukaan miehen saama pitkä vankeusrangaistus oli oikeudenmukaisessa suhteessa rikokseen.

Helsingin hovioikeus piti voimassa  riihimäkeläismiehen saaman vankeustuomion  riihimäkeläisen naisen taposta ja hautarauhan rikkomisesta.
 Huhtikuussa 2018 Hyvinkään käräjäoikeus tuomitsi miehen yhdeksän vuoden ehdottomaan vankeuteen. Lisäksi hän joutuu maksamaan erilaisia korvauksia ja kuluja lähes 25 000 euroa, ja lisäksi hovioikeusvaiheen asianajokulut.
 Tuomittu vaati hovioikeudelta, että hänen katsottaisiin syyllistyneen tapon sijaan törkeään pahoinpitelyyn ja törkeään kuolemantuottamukseen. Lisäksi hän vaati, että hänen menettelynsä rikoksensa selvittämisessä pitäisi ottaa huomioon rangaistusta lieventävänä seikkana.
 Hovioikeuden mukaan käräjäoikeuden tuomio oli oikea ja rangaistus oikeudenmukaisessa suhteessa rikokseen. Hovioikeuden tuomioon voi vielä hakea valituslupaa korkeimmalta oikeudelta. Määräaika valitusluvan pyytämiseen ja valituksen tekemiseen päättyy 1. huhtikuuta.
 Mies kuristi naisen Riihimäellä yksityisasunnossa vuoden 2017 marraskuussa. Rikostoverien avustuksella  uhri kuljetettiin Keski-Suomeen  ja kätkettiin siellä metsään.

Hovioikeus: Riihimäellä naisen kuristaneen miehen yhdeksän vuoden vankeustuomio oli oikea ratkaisu


Summary: Espoolaisyhtiö kauppasi Venäjältä ostamansa kiinteistöt toiselle yhtiölleen alihintaan velkojien tappioksi.

Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet törkeästä petoksesta Venäjän kiinteistövaihtoja Suomessa koskevassa jutussa. Sen sijaan oikeus näki rikollisena sen, kuinka espoolaisyhtiö kikkaili kiinteistöt alihintaan toiselle samojen omistajien hallinnoimalle yhtiölle.
 Kyse on tapauksesta, jossa Venäjän kiinteistöomistuksia ulkomailla hallinnoiva yhtiö myi 2010-luvun alussa vaihtokaupalla espoolaisyhtiölle 64 kiinteistöä ja asunto-osaketta, joista suurin osa sijaitsee Helsingin kantakaupungissa.
 Venäjä vaihtoi kiinteistöt 9 miljoonan arvoiseen liikekiinteistöön Helsingin Lauttasaaressa. Vaihdossa Venäjä antoi muun muassa kiinteistöjä, jotka se oli saanut Saksalta sotakorvauksena.
 Espoolaisyhtiö myi haltuunsa saamat kiinteistöt läheisyhtiölleen, joka puolestaan kauppasi ne eteenpäin yli 14,5 miljoonan euron markkinahintaan.
 Jutun päätekijänä on tuomittu aiemmmin Venäjällä maan kiinteistöjä hallinnoineen FGUP:n pääjohtaja, joka tunnusti syyllistyneensä rikoksiin. Hänet on myös tuomittu 14,5 miljoonan vahingonkorvauksiin itärajan toisella puolella korkeinta oikeutta myöten.
 Kiinteistökikkailu toiseen yhtiöön toi tuomiota
 Helsingin käräjillä oli syytteessä yhteensä viisi ihmistä, joita syytettiin Venäjällä tuomitun kiinteistöpomon tekijäkumppaneiksi.
 Syytettyinä olivat espoolaisyhtiön johtaja ja hänen poikansa, kiinteistöistä hinta-arvion tehnyt mies, syyttäjän mukaan pääjohtajan yhteyshenkilönä Suomessa toiminut mies ja kiinteistökaupan valmisteluun ja toteuttamiseen pääjohtajan valtuuttamana syyttäjän mukaan toiminut mies.
 Oikeus hylkäsi syytteet törkeästä petoksesta, mutta näki kiinteistökikkailun isän ja pojan kahden yhtiön välillä rikollisena.
 Espoolaisyhtiö siirsi oikeuden mukaan alihintaan ostetun omaisuuden niin ikään alihintaan toiselle isän ja pojan hallinnoimalle yhtiölle. Tarkoituksena oli siirtää rahaa velkojien ulottumattomiin.
 Kiinteistömuklauksen jälkeen espoolaisyhtiö ajautui maksukyvyttömäksi.
 Käräjäoikeus langetti toimitusjohtajalle kahden vuoden ehdollisen vankeusrangaistuksen ja tämän pojalle kahden vuoden ja kuuden kuukauden ehdottoman vankeusrangaistuksen törkeästä velallisen epärehellisyydestä. Oikeuden mukaan poika käytti sekä espoolaisyhtiössä että isän toisessa yhtiössä tosiasiallista määräysvaltaa.
 Asiamiehelle syyte törkeästä rahanpesusta
 Törkeän petossyytteen kaatumisesta huolimatta oikeus tuomitsi myös Venäjän federaation kiinteistöyhtiön asiamiehen törkeästä rahanpesusta. Vuonna 2012 asiamies oli saanut 430 000 euron arvosta varoja.
 Oikeuden mukaan miehen täytyi ymmärtää, että rahat olivat rikoksella hankittuja.
 Hänet on tuomittu törkeästä rahanpesusta yhden vuoden ja kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen.
 Aiheesta aiemmin:
 Venäläinen pääjohtaja petkutti omaa hallintoaan –  nyt syyllisiä etsitään Helsingissä
 Poliisi epäilee: Venäjän valtiolta huijattiin Suomessa miljoonia – "Poikkeuksellista"
 Venäjä vaihtoi Helsingin arvokiinteistöjään toimistotaloon

Suomalaisten syytteet Venäjän valtioon kohdistuneesta miljoonapetoksesta nurin käräjillä – kiinteistökikkailu toi tuomiot törkeästä velallisen epärehellisyydestä


Summary: Opetusministeri laajentaisi Liikkuva koulu -ohjelman päiväkoteihin. Asiantuntija kehottaa kuuntelemaan lasten toiveita.

Suomalaiset lapset liikkuvat liian vähän ja digilaitteiden käyttö vain lisääntyy lisääntymistään, kertoo uusi  LIITU-tutkimus .
 Mitäköhän ilmiöstä ajattelee todellinen kokemusasiantuntija – lapsi?
 Tyyne Vahtikari , 11, kuuntelee toimittajasedän tiivistyksen tutkimustuloksesta, mutta ei tunnu täysin pystyvän samastumaan aikuisten huoleen.
 – No jos ei ole urheiluharrastusta, niin sitten ei välttämättä tule liikuttua niin paljon. Mutta urheiluharrastus auttaa, tyttö toteaa avuliaasti.
 Tyyne on itse ehtinyt kokeilla show-tanssia, telinevoimistelua, balettia, tanssiakrobatiaa, jalkapalloa ja uimahyppyjä. Viime aikoina hän on harrastanut nykytanssia ja kolme kertaa viikossa taitouintia.
 Koulumatkan Tyyne taittaa kävellen ja useimpina iltoina tulee lähdettyä vielä ulos leikkimään. Hän toivoisi kouluun lisää liikuntatunteja.
 Miksi on kivaa liikkua paljon?
 – Liikunnasta saa kavereita ja siitä tulee hyvä olo.
 Taidatkos sen selvemmin sanoa. Luonnollinen liikkumisen ilo on Tyynelle itsestäänselvyys, mutta moni lapsi ja nuori liikkuu liian vähän. Muutosta parempaan ei tutkimuksissa oikein näy, vaikka lasten ja nuorten liikunnan lisääminen on yksi Sipilän hallituksen kärkihankkeista.
 Kysyimme vastuuministeriltä ja terveysasiantuntijalta, mitä pitäisi tehdä. Ja lopuksi tietysti Tyyneltä.
 Opetusministeri: "Tätä taistelua ei ole varaa hävitä"
 Opetusministeri  Sanni Grahn-Laasonen  (kok.) katsoo, että koulupäivän liikunnallistamiseen tähtäävä Liikkuva koulu -ohjelma on ollut "iso menestystarina".
 – Se on sitouttanut koulut ja toimijat hienolla tavalla. Siihen on saatu mukaan 91 prosenttia Suomen kunnista. Se on johtanut aitoihin toimintakulttuurin muutoksiin monissa kouluissa siinä, että liikkumista voi olla muulloinkin kuin liikuntatunneilla.
 Opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen laittaisi jo päiväkotilapset liikkumaan nykyistä enemmän. Janne Ahjopalo / Yle
 Mutta miksi tutkimus sitten osoittaa, että liikkuminen ei ole lisääntynyt?
 – Elämäntapojen muutoksella ja digitaalisuudella on ollut varmasti haitallisia vaikutuksia nimenomaan liikkumiseen. Määrätietoista työtä pitää jatkaa, oikotietä ei ole.
 Ministeri on avoin keskustelemaan koululiikunnan tuntimäärän lisäämisestä ja satsaisi erityisesti harrastusmahdollisuuksiin heti koulupäivän jälkeen, myös koulujen tiloissa.
 Mutta Grahn-Laasonen pitää haastetta kokonaisvaltaisempana.
 – Tämä ei ratkea kirjoittamalla lakiin, että lapset liikkukaa, vaan koko yhteiskunta tarvitaan mukaan. Kodit, koulut, harrastukset, vapaa-ajan toimijat, myös kuntien infrastruktuuri ja liikennesuunnittelu, kaikki huomioiden pitää kulkea yhteiseen suuntaan, Grahn-Laasonen sanoo.
 Ministerin mukaan Liikkuva koulu -hanke pitää laajentaa sekä toisen asteen oppilaitoksiin että varhaiskasvatukseen.
 – Jo päiväkodeissa liikutaan liian vähän.
 Tämä ei ratkea kirjoittamalla lakiin, että lapset liikkukaa.  Opetusministeri Sanni Grahn-Laasonen
 Liikunnan esteitä pitäisi ministerin mukaan purkaa myös niin, että kaikilla lapsilla olisi varaa harrastaa. Kuntien pitäisi huolehtia, etteivät urheilutilojen vuokrat karkaa käsistä. Vähävaraisten harrastusmahdollisuuksia on tuettava.
 – Jos raha tässä auttaa, sitä pitää olla valmius lisätä. Mutta usein kyse on myös tekemisen tavasta ja toimintakulttuurista, jolla lapsia innostetaan.
 Grahn-Laasonen toteaa, että liian vähäisen liikunnan seuraukset käyvät lopulta yhteiskunnalle kalliiksi.
 – Tätä taistelua ei ole varaa hävitä. Meidän pitää pystyä varmistamaan liikkuminen myöskin digitaalisella aikakaudella. Myös aikuisten pitää nostaa oma nenä kännykästä ja näyttää esimerkkiä.
 Terveysasiantuntija: Lapsen tarina on tunnettava
 Miksi jotkut lapset ja nuoret sitten liikkuvat erittäin vähän?
 Yhtä selitystä ei ole ja siksi lapsia pitää kuunnella, sanoo terveyden edistämisen asiantuntija  Kirsi Siekkinen . Hän on perehtynyt vähän liikkuviin lapsiin työssään liikunnan ja kansanterveyden edistämissäätiössä.
 Terveyden edistämisen asiantuntijan Kirsi Siekkisen mukaan liikkumattomat lapset on tunnistettava varhain ja kohdattava yksilöinä.  Juha Sorri
 – Ei kannata tuomita, ennen kuin on kuunnellut lapsen tarinan. Siellä taustalla voi olla esimerkiksi kipeitä perhetilanteita, yksinäisyyttä tai mieltymys harrastukseen, johon ei ole varaa, Siekkinen sanoo.
 Jos liikkuminen on jäänyt kokonaan, taustalla on usein muitakin ongelmia arjen hallinnassa tai mielialassa.
 Siekkisen mukaan kyselytutkimukset osoittavat nuorten suhtautuvan liikunnan ajatukseen hyvin myönteisesti, vaikka eivät itse paljon liikkuisi. Tätä pohjaa tulisi käyttää hyväksi, kun vähän liikkuvia lapsia ja heidän perheitään tuetaan.
 – Vaikkapa murrosiän myllerrys ei välttämättä jätä tilaa liikuntaharrastukselle. Mutta liikunta voi nousta uudelleen, kun elämä muutoin rauhoittuu.
 Perheen asenteella on valtavasti merkitystä.  terveyden edistämisen asiantuntija Kirsi Siekkinen
 Lasten liikuntaa pitää tukea varhaisesta vaiheesta lähtien ja yhteistyöllä, Siekkinen katsoo. Lapsiperheiden kanssa tekemisissä olevat tahojen neuvoloista nuorisotoimeen pitäisi ottaa liikunta ponnekkaammin puheeksi.
 Aikuisten on tohdittava laittaa ruutuajalle rajat ja näytettävä esimerkkiä.
 – Perheen asenteella on valtavasti merkitystä. Omien vanhempien lisäksi lasta voivat tukea kummit, isovanhemmat tai vaikka naapurit.
 Siekkinen lisäisi liikuntatuntien määrää kouluissa, mutta kysyisi myös lapsilta, miten he haluaisivat liikkua.
 Lapset eivät välttämättä miellä kaipaavansa juuri liikuntaa tai kuntoilua, vaan elämyksiä ja hauskaa tekemistä. Siihen pitää antaa mahdollisuuksia.
 Urheilun ja treenaamisen sijaan lasta voi innostaa valokuvaaminen luonnossa tai teatteri, höntsääminen ja hengailu.
 – Vähemmän liikunnallisille muksuille se ainoa vaihtoehto ei voi olla pesäpallo tai jalkapallo, Kirsi Siekkinen sanoo.
 Puolitoista tuntia ruutuaikaa päivässä on Tyyne Vahtikarin mielestä riittävä aika - melkein aina. Jyrki Hara / Yle
 Tyyne Vahtikari: Voisikohan kännykät poistaa?
 Tyyne Vahtikari suuntaa iltaseitsemältä alkavalle tanssitunnilleen kipsi kädessä.
 Kaatumisesta tullut pieni murtuma sallii kevyen treenin, mutta estää uimisen viikoiksi. Myös uima-altaan reunalle Tyyne aikoo silti mennä, jotta oppii tulevan taitouintiesityksen kuviot kuivaharjoitteluna.
 – Jos ei olisi treenejä, niin en tiedä, mitä tekisin. Katsoisin varmaan paljon enemmän kännykkää. Mulla olisi aika tylsää.
 Vahtikarien kotona on sovittu puolentoista tunnin ruutuajasta päivässä. Tyyne sanoo, että se riittää, mutta myöntää että "kännykkä houkuttelee".
 – Tällä hetkellä olen ihan koukussa yhteen peliin ja sitten on sosiaalinen media, Whatsapp.
 Viidesluokkalainen arvelee, että juuri kännykät ovat merkittävin syy sille, että liikkuminen jää joiltakin lapsilta vähiin.
 – Niissä on ihan sikapaljon pelejä ja somea ja kaikkea ja pystyy katsomaan youtubea ja ties mitä.
 Tyyne Vahtikari, kun lasten liikunnan vähäisyys todistetusti on yhteiskunnallinen ongelma, niin miten tämä asia pitäisi ratkaista?
 – Jos kännyköitä ei ylipäätään olisi, niin silloinhan tulisi varmaan paljon enemmän urheiltua ja liikuttua. Silloin ei olisi sitä kännykkää vaihtoehtona. Mutta kun kännyköitä ei nyt oikein voi noin vaan naps, poistaa, niin en kyllä tiedä.

Mitä tehdä, kun kännykät nujertavat lasten liikkumishalut? Näin vastaa 11-vuotias Tyyne Vahtikari, jonka vauhtia ei hidasta edes kipsattu käsi


Summary: Viranomaiset pelastivat neljä pariskuntaa kansalaisjärjestön turvatalosta.

Intian poliisi on pidättänyt kansalaisjärjestö Love Commandosin eli Rakkauden kommandojen johtajan  Sanjoy Sachdevin  epäiltynä epätoivoisten pariskuntien kiristämisestä.
 Love Commandos tunnetaan siitä, että järjestö tarjoaa turvataloja ja oikeusapua pariskunnille, jotka haluavat mennä naimisiin vastoin sukujensa tahtoa sekä kastiensa ja uskontokuntiensa asettamia paineita.
 Järjestöltä apua hakevat pariskunnat kokevat elävänsä hengenvaarassa niin sanotun kunniaväkivallan uhkan takia.
 Neljä pariskuntaa pelastettiin turvatalosta
 Sanjoy Sachdev pidätettiin tiistai-iltana, kun Delhin poliisi teki Delhin naistenkomission avustamana ratsian yhteen järjestön turvataloista. Poliisi vapautti talosta neljä pariskuntaa.
 – Havaittiin, että Sachdev piti pariskuntia laittomasti arestissa ja kiristi heitä. Hän käytti julkisivunaan turvan tarjoamista uhreille, Delhin naistenkomissio kertoo tiedotteessaan.
 Delhin naistenkomissio on viranomaistaho, joka valvoo naisten turvallisuutta. Komission mukaan pelastetut pariskunnat kertoivat, että heitä oli uhkailtu, estetty poistumasta ja pakotettu maksamaan mielivaltaisia summia toiminnan kuluina.
 Delhin naistenkomission johtajan  Swati Maliwalin  mukaan kunniamurhan uhka on valtavan traumaattinen kokemus pariskunnille.
 – On äärimmäisen häpeällistä ja traagista, kun kansalaisjärjestö kiristää ja käyttää hyväkseen näitä haavoittuvia nuoria auttamisen nimissä, Maliwal sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Sanjoy Sachdev esitteli Ylelle Love Commandosin toimintaa Delhissä syksyllä 2014.  Mikko Leppänen / Yle
 Monet perheet eivät hyväksy rakkausavioliittoa
 Suurin osa avioliitoista on järjestettyjä Intiassa. Perinnettä uhmaaviin pariskuntiin kohdistuu monesti vakava uhka heidän sukulaistensa taholta.
 Satoja ihmisiä kuolee vuosittain niin sanottujen kunniamurhien uhreina Intiassa, kun perheet pyrkivät suojelemaan mainettaan tappamalla vastoin suvun tahtoa naimisiin menneen perheenjäsenen.
 Sanjoy Sachdev on entinen toimittaja. Hän perusti Love Commandosin vuonna 2010. Yle Uutiset  tutustui järjestön toimintaan  ja haastatteli Sachdevia syksyllä 2014.
 Sachdev kertoi tuolloin Ylelle, että noin 150 000 vapaaehtoista on osallistunut järjestön toimintaan. Hän myös valitteli rahapulaa.
 Järjestön toiminnasta kerrotaan dokumenttielokuvassa The Love Commandos sekä  Tarquin Hallin  Intiaan sijoittuvassa fiktiivisessä dekkarissa Vish Puri ja Lemmenkommandojen tapaus.
 Lue myös:
 Rakkauden kommandot suojelevat vainottuja pariskuntia Intiassa

Rakkauden kommandojen piti suojella kunniaväkivallalta Intiassa – järjestön pomoa epäillään hädänalaisten kiristämisestä


Summary: Eilen pidätetyt toimittajat ja autonkuljettaja työskentelevät espanjalaiselle uutistoimisto Efelle.

Venezuelan viranomaiset pidättivät keskiviikkona kolme ulkomaista toimittajaa ja venezuelalaisen autonkuljettajan, jotka olivat raportoimassa hallituksen vastaisista mielenosoituksista.
 Asiasta kertoo heidän työnantajansa, Espanjan valtion omistama uutistoimisto Efe. Espanjan hallitus on vaatinut Venezuelaa vapauttamaan pidätetyt välittömästi.
 Pidätetyistä toimittajista yksi on espanjalainen. Kaksi muuta ovat kolumbialaisia. He kaikki olivat saapuneet Kolumbian Bogotásta aiemmin tässä kuussa.
 Myös kaksi ranskalaistoimittajaa on pidätetty Venezuelassa aiemmin tällä viikolla, kertoo venezuelalainen toimittajajärjestö SNTP. Ranskalainen diplomaattilähde kertoi uutistoimisto Reutersille keskiviikkona, että Ranskan lähetystö työskentelee heidän vapauttamisekseen.
 SNTP:n mukaan lisäksi kaksi chileläistä toimittajaa pidätettiin tiistaina Caracasissa lähellä presidentinpalatsia. Heidät karkotettiin maasta keskiviikkona.
 Toimittajien pidätykset tapahtuivat pian sen jälkeen, kun Venezuelan oppositio kehotti ihmisiä jatkamaan mielenosoituksia väliaikaishallinnon ja uusien vaalien puolesta. Oppositiojohtaja  Juan Guaidó  julistautui viime viikolla väliaikaiseksi presidentiksi.
 Venezuelan armeija on toistaiseksi pysynyt presidentti  Nicolás Maduron  takana. Maduro aloitti tammikuussa toisen presidenttikautensa. Oppositio ei ole tunnustanut Maduron vaalivoittoa.
 Lue Ylen juttuja Venezuelasta:
 Venezuelaiset palasivat kaduille – Caracas täyttyi mielenosoittajista, sotilailta vaaditaan tukea
 Yle Venezuelassa: Caracasilaisessa slummissa asuva Luis uskoi ennen sosialismiin, nyt hän marssii opposition riveissä ”Jatkakaa taistelua!” – Yle seurasi Venezuelassa Juan Guaidón puhetta kannattajajoukolleen
 Yle Venezuelassa: Caracas hiljentyi protestien jälkeen, mutta moni uskoo niiden jatkuvan – ”Tämä on vasta alkua”

Ulkomaisia toimittajia pidätetty Venezuelassa – Espanja vaatii vapauttamista


Summary: Kaksi rekkaa ja henkilöauto törmäsivät toisiinsa valtatie 10:n ja Koskentien risteyksessä.

Koski TL.n kunnassa on tapahtunut liikenneonnettomuus, jossa osallisena on kaksi rekkaa ja henkilöauto. Pelastuslaitoksen mukaan kolari tapahtui Koskentien ja valtatie 10:n risteyksessä.
 – Yksi loukkaantunut on matkalla sairaalaan, tiedottaa pelastuslaitokselta päivystävä palomestari.
 Jatkotiedottamista vastaa pelastuslaitoksen mukaan poliisi. Kuolonuhreista ei ole toistaiseksi tietoa.
 Valtatie 10 oli hetken aikaa suljettu liikenteeltä kolarin takia. Nyt liikenne sujuu turmapaikan ohi hitaasti ja poliisi ohjaa liikennettä.

Kahden rekan ja henkilöauton kolari sulki valtatien Koskella


Summary: Sipilän mukaan EU pitää saada hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä ja myös vuoden 2030 tavoitteita pitäisi kiristää huomattavasti.

Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) on peräänkuuluttanut kunnianhimoisempaa ilmastopolitiikkaa Euroopan parlamentin täysistunnossa.
 Sipilä toisti puheessaan Suomen kahdeksan puolueen kannan, jonka mukaan EU:n olisi päästävä hiilineutraaliksi vuoteen 2050 mennessä. Unionin yhteisiä vuoden 2030 päästövähennystavoitteita pitäisi Sipilän mukaan tiukentaa 40:stä 55:een prosenttiin.
 – Meidän on tehtävä enemmän ja nopeammin. Päästöjä on vähennettävä, hiilinieluja lisättävä ja uutta teknologiaa otettava käyttöön, Sipilä sanoi parlamentissa.
 Sipilän puheenvuoro on osa Euroopan tulevaisuus -sarjaa, jossa eri maiden johtajat ovat käyneet vuorollaan puhumassa parlamentin täysistunnon edessä. Täysistuntosalin 751 mepistä Sipilää kuunteli paikan päällä muutama kymmenen.
 Päästöjen vähentämisessä Sipilä korostaa metsäkadon torjumista ja hiilen sitomista ilmakehästä. Metsäkatoa voitaisiin torjua suuntaamalla EU:n ilmastorahoitusta metsäkadon ehkäisemiseen Afrikassa.
 Hiilen sitomista pelloilta viljelykäytäntöjä muuttamalla taas kokeillaan Sipilän mukaan Suomessa sadan viljelijän kokeiluhankkeessa.
 Sipilä puhui parlamentissa EU:n tulevan puheenjohtajamaan pääministerinä. Suomen puheenjohtajakausi alkaa heinäkuun alussa.
 Puheessa näkyivät myös keskustalaiset teemat. Sipilä mainitsi, että keskustan oppi-isä  Santeri Alkio  puhui Euroopan Yhdysvalloista ja yhteisvaluutasta jo 1920-luvulla. Tulevien vuosien EU:n rahoituskehyksessä pitäisi Sipilän mukaan satsata lisää rahaa maaseudun kehittämiseen.

Sipilä Euroopan parlamentissa: "Enemmän ja nopeampia" toimia ilmastonmuutosta vastaan


Summary: Tapaus sattui keskiviikkoiltana Tallinnan lentokentällä, vahvistetaan Virosta.

Helsingistä lähteneen lennon matkustajat jouduttiin poistamaan koneesta Tallinnan lentokentällä jo kiitoradalla.
 Tilanteesta kuvan ottanut matkustaja kertoo Instagramissa, että syynä olisi ollut ohjaamon savuaminen. Tapaus sattui illalla keskiviikkona Finnairin osaomistaman Norra-yhtiön lennolla.
 Tallinnan lentokentän tiedottaja Margot Holts vahvistaa, että 42 matkustajaa ja neljä henkilökuntaan kuulunutta evakuoitiin koneen hätäpoistumisteiden kautta.
 Kuvasta näkee myös konetta vastaan tulleet ensipelastusyksiköt. Holts sanoo, että lentokone pääsi rullaamaan lähelle terminaalia, noin 20 metrin päähän.
 Holts ei kuitenkaan voinut vahvistaa, oliko syynä savu.

Helsinki-Tallinna-lennon matkustajat evakuoitiin hätäovista kiitoradalle


Summary: Myös soitinten äänten tai vaikka kodinkoneiden piippausten toistelu auttaa puheen kehityksessä.

Katson lapseni kanssa ehkä sadannen kerran samaa eläinkirjaa. Aina samat eläimet, aina samat äänet.
 – Mitä koira sanoo?
 – Mitä possu sanoo?
 Alan olla jo melko tylsistynyt, mutta lapsi puhkuu intoa.
 –Hau hau! Röh röh! kuuluu pienestä suusta.
 Ajattelen, että kai tälle kaikelle haukkumiselle ja röhkimiselle pitää löytyä joku järkevä syy.
 Ja löytyyhän sille.
 Logopedian lehtori  Ritva Torppa  kertoo, että eläinten äänissä on äänenkorkeuksien vaihtelua, mikä kiinnostaa lapsia. Tämä johtuu siitä, että jo kohdussa lapsi on saanut maistiaisen näistä korkeusvaihteluista.
 – Eläinten ääniä kuvaavat puhunnokset ovat yksi- tai kaksitavuisia. Siksi ne ovat helppoja sellaisellekin lapselle, joka ei vielä osaa monimutkaisia sanoja, Torppa kertoo.
 Eläinäänien matkiminen onkin hyvä lähtökohta puheen oppimiselle. Lisäksi ääntely on vanhemmille luontainen tapa olla vuorovaikutuksessa pienen lapsen kanssa.
 Jokainen vanhempi tunnistaa varmasti riemun, jota oman lapsen ensimmäinen koiraimitointi tuottaa. Tuo ilo lienee myös syy siihen, että vanhemmat jaksavat toistaa näitä ääniä lapsille väsymykseen asti.
 Suomessa röh ja Amerikassa oink!
 Yksi erikoinen asia eläinäänten toisteluun silti liittyy. Amerikkalainen sika ääntelee samalla tavalla kuin sen suomalainen lajitoveri, mutta ihmiset jäljentävät näitä ääniä hyvin eri tavoin.
 Ritva Torpan mukaan ihmiset ääntävät eläinten ääniä oman äidinkielensä mukaan. Kielissä on erilainen äänne-kirjain -vastaavuus: siinä missä suomen kielessä sanotaan niin kuin kirjoitetaan, monessa muussa kielessä tässä on paljon vaihtelua.
 – Meille aikuisille on kehittynyt kyky hahmottaa puhetta kirjoituskielen kautta.
 Mikro piippaa piip piip!
 Harva kaupunkilaislapsi silti kuulee arjessaan sikojen tai lehmien ääntelyä. Pieni toisteltavien äänten päivitys ei siis ehkä olisi pahitteeksi.
 Ritva Torpan mukaan lapset kuulevatkin paljon kiinnostavia ääniä ympäristössään.
 Myös näistä äänistä voisi tehdä lyhyitä puhunnoksia, joita lapsi voi yrittää jäljentää.
 – Mikron piippaus, piip piip, voisi olla yksi ääni, jota matkia, Torppa neuvoo.
 Soittimet auttavat lasta käsittelemään taustahälyä
 Eläinten äänten lisäksi Ritva Torppa suosittelee, että lapset toistelisivat ja kuuntelisivat soittimien ääniä.
 Soitinten äänten hyvä erottaminen on nimittäin yhteydessä hyvään puheen havaitsemiseen taustahälyssä.
 Tämä taito kehittyy vasta pikku hiljaa lapsuuden aikana.
 – Monet lapset kärsivät taustahälystä esimerkiksi päiväkodeissa. Se vaikeuttaa puhekielen ja myös muiden taitojen oppimista.
 Soitinten äänissä on samoja akustisia ominaisuuksia, joiden avulla ihminen erottaa puheen taustahälyssä. Soitinten äänten kuuntelusta ja niiden soittamisesta on siis hyötyä lapselle.

 Katso lisää lasten puheen kehityksestä  Vauvojen maailma -ohjelmasta  Yle Areenasta.

Röh ja hau! Eläinten äänien matkiminen on lapselle tärkeä ponnahduslauta puheen oppimiselle


Summary: Perustuslakivaliokunta vaati useita rajoituksia sotilastiedusteluun.

Ulkoasiain hallinto, maanpuolustus ja järjestystoimi

Tiedustelulakien käsittely etenee eduskunnassa. Puolustusvaliokunta on saanut valmiiksi mietintönsä sotilastiedustelulaista ja hallintovaliokunnan odotetaan saavan siviilitiedustelulakia koskevan mietintönsä valmiiksi ensi viikolla. Eduskunta hyväksynee tiedustelulait helmikuussa.
 Perustuslakivaliokunta  on vaatinut hallituksen tiedustelulakiesityksiin yksilön suojaa vahvistavia rajoituksia
 Tiedustelulakien uudistuksessa laajennetaan viranomaisten tiedusteluvaltuuksia ja tiukennetaan tiedustelun valvontaa. Eduskunta hyväksyi joulukuussa tiedusteluvalvontavaliokunnan perustamisen ja tiedusteluvaltuutetun viran perustamisen.
 Tiedusteluvalvontavaliokunta valvoo jatkossa muun muassa suojelupoliisin koko toimintaa sekä pääesikunnan ja puolustusvoimien tiedustelulaitoksen sotilastiedustelutoimintaa.
 Lue myös:
 Saako supo punnita, ketkä kansanedustajat ovat riittävän luotettavia valvomaan suojelupoliisia? 6 kysymystä tiedustelun valvonnasta
 T iedustelulakien valvontakiista ratkeamassa: Tietosuojavaltuutettu voisi hankkia kansanedustajan luotettavuutta koskevat tiedot

Tiedustelulait loppusuoralla: Puolustusvaliokunta täsmensi sotilastiedustelulakia – Katso suora lähetys klo 11.25 alkaen


Summary: Vaasan hovioikeus on antanut tuomion pitkään puidussa Jalasjärven ammatillisen aikuiskoulutuskeskuksen tapauksessa.

Vaasan hovioikeus on koventanut osaa Etelä-Pohjanmaan käräjäoikeuden tuomioista Jalasjärven aikuiskoulutuskeskus JAKK:n oppisopimuskoulutukseen liittyvässä jutussa.
 Hovioikeus hylkäsi kolmen tuomitun sekä koulutusyhtiö Edian tekemät valitukset. Sen sijaan syyttäjän tekemät vastavalitukset korottivat tuomioita.
 Kerromme kohta lisää.

Hovioikeus korotti JAKK-tuomioita


Summary: Kööpenhaminasta Helsinkiin matkalla ollut kone pääsi lopulta laskeutumaan puoli yhdentoista maissa illalla.

Norwegian joutui keskeyttämään laskeutumisen ja nostamaan lentokoneen ylös Helsinki-Vantaan lentokentällä myöhään keskiviikkoiltana, kertoo Finavia. Kyseessä oli Kööpenhaminasta Helsinkiin matkalla ollut kone.
 Ylösvedosta ei koitunut suurta myöhästymistä: Lento laskeutui kello 22:37, kun aikataulun mukainen laskeutumisaika oli 22:20.
 Finavialla ei ollut tiedossa, miksi Norwegianin lento joutui keskeyttämään laskeutumisen keskiviikkoiltana.
 Norwegianin lentokone joutui vaaratilanteeseen tammikuun puolessa välissä , kun matkustajalentokone ei totellut lennonjohdon käskyä keskeyttää laskeutuminen ja nostaa kone takaisin ilmaan. Norwegianin kone ei voinut laskeutua, koska kiitotiellä oli edellä laskeutunut Turkish Airlinesin lentokone. Onnettomuustutkintakeskus Otkes käynnistä tapauksesta tutkinnan.
 Ylösveto kesken laskeutumisen on normaali toimenpide, sanoo lennonjohdosta vastaavan valtionyhtiön ANS Finlandin viestintäpäällikkö  Leena Huhtamaa .
 – Meidän näkökulmastamme tässä ei ole mitään outoa. Ihan tavallista toimintaa, sanoo Huhtamaa.
 Asiasta  uutisoi ensimmäisenä Ilta-Sanomat .
 Lue lisää:
 Onnettomuustutkintakeskus: Helsinki-Vantaalla illalla vaaratilanne

Norwegian joutui nostamaan lentokoneen ylös kesken laskeutumisen Helsinki-Vantaalla


Summary: Uusien turbiinien ja generaattoriyksikköjen myötä voimalaitoksen energiantuotanto kasvaa.

Metsäyhtiö UPM peruskorjaa Kuusankosken vesivoimalan.
 Kymijoessa Kouvolassa sijaitseva voimala on yksi UPM:n suurimpia. Voimalan kaikki kolme turbiinia uusitaan ja generaattoriyksiköitä modernisoidaan. Turbiini uusitaan yksi kerrallaan, joten töiden ei uskota vaikuttavan normaaliin energiantuotantoon.
 Lisäksi uusitaan automaatio- ja suojajärjestelmät sekä toinen voimalan päämuuntajista.
 – Voimalan vanhimmat komponentit ovat 1950-luvun lopulta. Ne ovat tulleet elinkaarensa päähän, UPM Energyn energiatuotannonjohtaja  Ari Henriksson  sanoo yhtiön tiedotteessa.
 Yhtiö ei kerro sitä, paljonko se käyttää rahaa uudistustöihin.
 – Kyseessä on merkittävä investointi. Miljoonista puhutaan, Henriksson sanoo.
 Enemmän energiantuotantoa
 Yhtiö haluaa kasvattaa voimalan energiantuotantoa. Arvio on, että voimalan energiantuotanto kasvaisi nykyisestä 180 gigawattitunnista 195:een gigawattituntiin vuodessa.
 – Paremman tehokkuuden lisäksi nykyaikainen vesivoimatekniikka on turvallisempaa ympäristön kannalta. Uusien turbiineiden vesivanat eivät sisällä öljyä, joten öljyvahingon riski pienenee, Henriksson sanoo.
 Mittava peruskorjausurakka aloitetaan tänä vuonna ja se valmistuu noin neljän vuoden päästä, vuonna 2022. Käytännössä työt paikanpäällä Kouvolassa alkavat vasta vuoden 2020 toukokuussa.
 Voimala on rakennettu 1940-luvun lopulla. Edellisen kerran voimalaa on kunnostettu 1990-luvun lopussa.
 Peruskorjaus ei vaikuta voimalalle asetettuihin kalatalousvelvoitteisiin. Kuusankosken voimalasta maksettavat kalatalousmaksut kohdistuvat kalaston hoitoon Päijänteen ja sen alapuolisen alueen vesistöissä.

UPM kunnostaa yhden suurimmista vesivoimaloistaan – Kuusankosken vesivoimalaan miljoonaluokan remontti


Summary: Euroopan unionia huolestuttaa, että Kiinan valtio voisi käyttää kiinalaisten teknologiayhtiöiden verkkolaitteita vakoiluun.

Euroopan unioni harkitsee ehdotuksia, jotka käytännössä kieltäisivät kiinalaisten teknologiayhtiöiden kuten Huawein laitteiden käytön seuraavan sukupolven mobiiliverkoissa.
 Asiasta kertoi uutistoimisto Reutersille neljä nimettömänä esiintyvää korkea-arvoista EU-virkamiestä.
 Virkamiesten mukaan yksi harkinnassa oleva vaihtoehto on muuttaa vuoden 2016 kyberturvallisuuslakia, joka velvoittaa kriittisen infrastruktuurin kanssa työskenteleviä yrityksiä tekemään riittäviä turvallisuusjärjestelyjä.
 Laissa kriittisen infrastruktuurin määritelmään voitaisiin sisällyttää myös 5G- eli viidennen sukupolven mobiiliverkot.
 Silloin laki estäisi EU:n jäsenvaltioiden yrityksiä käyttämästä verkkolaitteita valmistajalta, jonka epäillään käyttävän tuotteitaan vakoiluun tai sabotaasiin, virkamiehet kertovat.
 Kielto ei koskisi kiinalaisyhtiöiden kuluttajatuotteita kuten älypuhelimia ja tablettitietokoneita.
 Eurooppalaiset teleoperaattorit valmistautuvat ottamaan käyttöön 5G-teknologian, joka mahdollistaisi nopeammat verkkoyhteydet.
 Kiinan harjoittama vakoilu huolestuttaa EU:ta
 Reutersin mukaan EU:ssa harkinnassa olevat ehdotukset viittaavat siihen, että unionin suhtautuminen kiinalaisvalmisteisiin laitteisiin on muuttumassa samalla, kun huoli Kiinan aiheuttamista turvallisuushuolista kasvaa länsimaissa.
 Länsimaiset turvallisuusasiantuntijat arvioivat, että Kiinan hallitus voisi käyttää kiinalaisten teknologiayhtiöiden laitteita vakoiluun. Huawei ja Kiinan hallitus ovat kiistäneet tällaiset epäilyt.
 Huawein tiedottajan mukaan yritys aikoo maaliskuussa avata uuden kyberturvallisuuskeskuksen Brysseliin.
 – Huawei toimii avoimesti ja on sitoutunut työskentelemään eurooppalaisten instituutioiden kanssa kyberturvallisuusstandardin kehittämiseksi Euroopalle, tiedottaja sanoi.
 Yhdysvaltojen hallitus on pyrkinyt estämään amerikkalaisia yrityksiä hankkimasta Huawein laitteita. Samalla Yhdysvallat on painostanut liittolaisiaan tekemään samoin.
 Yhdysvallat ja Australia ovat rajoittaneet Huawein pääsyä seuraavan sukupolven mobiiliverkkojen markkinoille. Myös Saksa harkitsee vastaavanlaisia toimia.
 Lue myös:
 Onko Huawei oikea turvallisuusriski vai osa kauppasotaa? "Vaikea sanoa, koska näyttöä vakoilusta ei ole"
 Yhdysvalloilta rikossyytteitä Huaweita vastaan liikesalaisuuksien varastamisesta ja Iran-pakotteiden rikkomisesta
 Huawei antoi potkut myyntipäällikölleen, jota epäillään vakoilusta Puolassa

Reuters: EU harkitsee kiinalaisten yritysten sulkemista pois 5G-markkinoilta vakoiluriskin vuoksi


Summary: Miksi minun kommenttini poistettiin? Miksi keskustelu hävisi näkyvistä? Kokosimme vastaukset yleisimpiin hämmennyksen aiheisiin.

Meillä Yle Uutisissa on pyrkimys edesauttaa rakentavaa ja mielenkiintoista keskustelua verkossa. Siksi uutisiamme voi kommentoida.
 Juttuja avataan keskustelulle harkitusti journalistisin perustein. Esimerkiksi rikos- ja onnettomuusuutisia ei pääsääntöisesti voi kommentoida.
 Keskustelut eivät ole yleensä öisin auki. Olemme havainneet, että laadukasta keskustelua syntyy – jos on syntyäkseen – tavanomaiseen valveillaoloaikaan.
 1) Miksi Yle Uutiset pitää uutisia ylipäätään avoinna keskustelulle?
 Keskustelu ja vuorovaikutus ovat nykyään tärkeä osa journalismia.
 Haluamme tukea demokratiaa. Yle-laki myös edellyttää, että tarjoamme vuorovaikutusmahdollisuuksia.
 2) Miksi Yle Uutiset ei salli keskustelua kaikissa jutuissa?
 Keskusteluja avataan harkitusti, sillä haluamme, että keskustelu tarjoaa yleisöllemme lisäarvoa ja pysyy rakentavana. Edellytämme, että keskusteluja käydään hyvässä hengessä ja muiden näkemyksiä kunnioittaen.
 3) Miksi joku tietty keskustelu yht’äkkiä hävisi näkyvistä?
 Mikäli keskustelusääntöjä rikotaan toistuvasti, keskustelu voidaan sulkea tai jopa piilottaa kokonaan.
 4) Miksi kommenttini poistettiin?
 Poistamme kommentteja, jotka rikkovat keskustelusääntöjä.
 5) Miksi kommenttini ei ole vielä tullut näkyviin?
 Kommenttisi saattaa odottaa hyväksymistä.
 Toinen vaihtoehto on, että kommenttisi on hylätty keskusteluohjeen vastaisena.
 6) Kuka moderoi keskustelua?
 Käytämme moderoinnissa apuna teköälyä, joka noudattaa toimituksen journalistista linjaa.
 Toimitus valvoo ja kouluttaa tekoälyä ihmisvoimin.
 Tekoäly osaa ratkaista itse yhdeksän kymmenestä tapauksesta, loput jäävät ihmissilmin katsottaviksi.
 7) Huomasin Yle.fi:ssä todella törkeän kommentin. Mitä teen?
 Kuka tahansa voi ilmiantaa asiattoman kommentin. Toimitus käsittelee kaikki ilmiannot.
 8) Millä perusteella ihmisiä suljetaan pois keskustelusta?
 Yle voi estää kommentoinnin käyttäjältä, joka ei noudata keskusteluohjeita tai joka jollain muulla tavalla häiritsee keskustelua.
 9) Miksi toimittajat osallistuvat keskusteluihin?
 Tärkeimpiä syitä ovat pyrkimykset journalismimme läpinäkyvyyden lisäämiseen ja keskustelujen laadun parantamiseen.
 Toimittaja voi avata yleisölle jutun journalistisia valintoja ja vastata aihepiirin herättämiin lisäkysymyksiin. Yhteinen vuoropuhelu voi tuottaa myös yleisöä paremmin palvelevia jatkojuttuja.
 10) Osallistuuko vastaava päätoimittaja Jouko Jokinen koskaan keskusteluihin?
 Kyllä!

10 kysymystä ja vastausta Yle Uutisten keskusteluista


Summary: Digitaalisten pelien pelaaminen on uuden vapaa-aikatutkimuksen perusteella kasvanut nelinkertaiseksi 25 vuodessa.

Suomalaisista jo 41 prosenttia on aktiivisia digipelaajia.
 Miehet pelaavat edelleen enemmän kuin naiset. Tilastokeskuksen mukaan 47 prosenttia miehistä ja 35 prosenttia naisista pelasi digitaalisia pelejä vähintään kerran kuussa (vuonna 2017.)
 Päivittäisellä tasolla pelataan eniten mobiilipelejä. Ne ovat suosittuja erityisesti alle 45-vuotiaiden keskuudessa.
 Yliopistojen pelitutkijoiden kokoaman  Pelaajabarometrin  mukaan mobiilipelaaminen ohitti tietokoneella ja konsoleilla pelaamisen ensimmäistä kertaa vuonna 2015.
 Kerromme kohta lisää.
 Tilastokeskuksen vapaa-aikatutkimukseen  osallistui kaikkiaan 7 155 ihmistä. Kysely tehtiin lokakuun 2017 ja tammikuun 2018 välisenä aikana. Tiedot kerättiin 10–14-vuotiailta ja 75 vuotta täyttäneiltä käyntihaastatteluina ja 15–74-vuotiailta joko verkko- tai postikyselyinä.
 Lue lisää:
 Aikuisten pelaamista väheksytään yhä - 71-vuotias Ulla pelaa räiskintäpeli CS:ää: "Ihmiset suhtautuvat negatiivisesti kaikkeen, mistä eivät tiedä mitään"
 Fortnite-sessiot koukuttavat nuoret pelikonsoleiden ja Youtuben äärelle – tubettaja KASSPE: "Kaikkea voi tehdä sopivasti, vaikka se olisi paljon"
 Ovatko nykylapset vain sohvilla makoilevia zombeja, jotka inhoavat hikoilua ja koululiikuntaa? Testi paljastaa, mitä koululaiset ajattelevat liikunnasta
 Liiallinen pelaaminen hajottaa nuorten aikuisten parisuhteita: "Kamppailin tietokoneen kanssa huomiosta, ja hyvin usein jäin kakkoseksi"

Tilastokeskus: Suomalaisista yli 40 prosenttia on aktiivisia digipelaajia


Kerromme kohta lisää.

Jorma Ollila ehdolla Alma Median hallituksen johtoon


Summary: Yhteensä rikosvyyhdistä oli syytettynä yli 50 ihmistä.

Neljä miestä on tuomittu vankeuteen niin sanotussa valepoliisijutussa Pohjois-Savon käräjäoikeudessa. Miehet huijasivat vanhuksilta rahaa esiintymällä puhelimessa poliisina.
 Kyseessä on Suomen tähän asti laajin yksittäinen kokonaisuus valepoliisi-ilmiössä.
 Pisin jutusta määrätty vankeusrangaistus oli 4 vuotta. Toinen valepoliisi määrättiin 3,5 vuoden, kolmas 2,5 vuoden ja neljäs 2 vuoden vankeusrangaistukseen.
 Pisimmän vankeusrangaistuksen sai vuonna 1981 syntynyt mies. Hänet tuomittiin yli 80:sta virkavallan anastamisesta, törkeistä petoksista, petoksista, petoksen yrityksistä ja törkeistä varkauksista.
 Tekijöiden aiemmat tuomiot vaikuttivat osalla rangaistusta alentavasti.
 Pohjois-Savon käräjäoikeus antoi ratkaisun kansliatuomiona torstaina.
 Kerromme kohta lisää.
 Yhteensä yli 50 syytettynä
 Syyttäjä vaati tässä oikeudenkäynnissä rangaistusta yhteensä 48 henkilölle. Lisäksi muissa oikeudenkäynneissä on kymmenkunta pienempää tekijää syytettynä osallisuudesta samaan rikossarjaan.
 Syytettyinä oli valepoliisipuheluita tehneiden päätekijöiden lisäksi bulvaaneja, joiden tilille uhrien rahat siirrettiin; tilinhankkijoita, joiden tehtävänä oli värvätä bulvaaneja ja rahamuuleja, joiden tehtävänä oli kuljettaa huijauksella saadut rahat tekijöille.
 Monimutkaisen verkoston tarkoituksena oli hidastaa poliisin pääsemistä päätekijöiden jäljille.
 Rikokset tapahtuivat kahdessa osassa vuosina 2017–2018. Kaksi päätekijää otettiin kiinni vuoden 2017 syksyllä, mutta heidät laskettiin vapaaksi odottamaan tuomiota.
 Tuomiota odottaessaan miehet pakenivat Ruotsiin ja jatkoivat rikosten tehtailua sieltä. Ruotsissa heidän joukkoonsa liittyi kolmas mies, joka osallistui valepoliisipuheluiden soittamiseen. Uhrien rahojen kuljettamiseen Ruotsiin osallistuivat muun muassa päätekijöiden puolisoita.
 Ruotsin poliisi otti ensimmäinen päätekijöistä  kiinni maaliskuussa 2018 Tukholmasta . Kaksi päivää sen jälkeen toinen päätekijöistä otettiin kiinni laivasta Turussa, kun hän oli ollut palaamassa Suomeen.
 Kolmas tekijä yritti jatkaa vielä huijauksia huonolla menestyksellä senkin jälkeen. Hänet otettiin kiinni huhtikuussa 2018 Loimaalta.
 Etsivät numerotiedustelusta vanhoja ihmisiä
 Tekijät löysivät uhrinsa hakemalla numerotiedustelusta ihmisiä, joiden etunimi kuulosti vanhalta. Puhelimessa he suostuttelivat uhrit luovuttamaan heille pankkitunnuksensa ja avainlukulistan luvut. Pahimmassa tapauksessa uhri saattoi menettää kaikki säästönsä.
 Syytteiden mukaan rikolliset veivät iäkkäiltä uhreiltaan yhteensä yli 800 000 euroa. Kaikkia rahoja he eivät ehtineet saada itselleen, sillä useissa tapauksissa pankki ehti jäädyttää tilisiirrot.
 Tapausta  käsiteltiin Pohjois-Savon käräjäoikeudessa syksyllä 2018  virkavallan anastuksena, petoksena, törkeänä petoksena, maksuvälinepetoksena, rahanpesuna ja törkeänä rahanpesuna.
 Valepoliisivyyhdin keskeisimmät tekijät ovat kotoisin Pohjois-Savosta. Kiinni jäädessään heidän osoitteensa olivat Uudellamaalla.
 Poliisi, pankkivirkailija tai kukaan muukaan ei kysy pankin asiakkaalta verkkopankkitunnuksia puhelimessa.

Neljälle valepoliisille vankeutta yhdessä Suomen viime vuosien puhutuimmasta huijausvyyhdeistä


Elektroniikan ja sähkölaitteiden valmistus

Teknologiayhtiö Nokian oikaisema tulos (ei-IFRS) kasvoi loka-joulukuussa 1,12 miljardiin euroon, kun tulos vuotta aiemmin oli noin miljardin.
 Yhtiön liikevaihto kasvoi kolme prosenttia noin 6,9 miljardiin.Yhtiön mukaan sen verkkotoiminnan tilauskanta oli viime vuoden viimeisellä neljänneksellä vahva. Nokian toimitusjohtaja  Rajeev Suri  kertoo yhtiön tulostiedotteessa, että yhtiö odottaa tuloksen paranevan tänä vuonna viime vuoteen verrattuna.

Nokia lihotti tulostaan – yhtiö odottaa kasvua tänä vuonna


Summary: Aikaisemmin pääportti oli Sörnäisten Rantatien puolella, jonka on koettu hankalaksi paikaksi vilkkaan liikenteen takia.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Ensi kesänä 40 000 hevaria kulkee Tuska-festivaalille uutta reittiä, sillä metallimusiikin tapahtuman pääportti muuttaa Kalasataman metroaseman läheisyyteen.
 Festivaaliyleisö halutaan ohjata Suvilahden festivaalialueelle Kalasataman metroaseman kautta, koska saapuminen edelliselle pääportille Sörnäisen Rantatien puolella koettiin hankalaksi.
 – Nyt olemme kääntäneet festivaalialueen ympäri niin, että Kalasataman metroasema on hyvinkin lähellä meidän uutta pääporttia, sanoo Tuska-festivaalin pääsuunnittelija  Jenni Kääriäinen .
 Kääriäisen mukaan Tuska-vieraat ovat aikaisemmin saapuneet festarialueelle pääosin Sörnäisen suunnasta, josta he ovat kulkeneet vilkkaan Sörnäisen Rantatien yli Parrukadulle, jonka tuntumassa pääsisäänkäynti on ollut. Sörnäisistä on alle kilometrin kävelymatka festivaalialueelle, mutta ongelmana on ollut vilkkaasti liikennöidyn Sörnäisten Rantatien ylittäminen.
 Neuvonta ja rannekkeenvaihtopiste Redissä
 Uutta on myös se, että Tuskan festivaaliyleisöä ohjataan ensi kesänä kulkemaan kauppakeskus Redin kautta. Kauppakeskukseen tulee Tuskan tapahtumakeskus: neuvonta, rannekkeenvaihtopiste, auto- ja pyöräparkit, taidegalleria sekä fanitavaran myyntipiste.
 – Rediin voimme rakentaa palveluita, jotka toivottavasti nopeuttavat entisestään rannekkeiden vaihtoa ja muuta, sanoo Kääriäinen.
 Hän visioi, että uusi pääsisäänkäynti Redin vieressä helpottaisi esimerkiksi lapsiperheiden saapumista Tuskaan, kun auton voi jättää parkkiin hyvin lähelle.
 Aloite pääportin ja muiden palveluiden siirtämisestä Rediin tuli Tuska-festivaalilta. Syyskuussa avattu  kauppakeskus Redi on kärsinyt alkutaipaleellaan asiakaskadosta.  Markkinoinnin asiantuntija  Janina Pohja  Redistä uskookin, että järjestely hyödyttää sekä festivaalikävijöitä että kauppakeskusta.
 – Viimeisiä vahvistuksia vielä mietitään ja suunnitelmia hiotaan, mutta ajatuksena on, että yksi parkkikerroksista varattaisiin pelkästään Tuskan kävijöille, Pohja kertoo.
 – Me uskomme, että tämä tuo hyvän muutoksen festivaalikävijöille ja tietenkin me saamme meidän tonttia tutuksi, hän jatkaa.
 Suvilahdessa järjestetään ensi kesänä muitakin suuria festivaaleja, kuten Flow elokuussa. Pohjan mukaan Redin suunnitelmiin kuuluu yhteistyö kauppakeskusta ympäröivien tapahtumien kanssa myös jatkossa.
 – Keskusteluja on käynnissä, hän toteaa.

Tuskan festivaalialue käännetään ympäri: Pääportti Kalasataman metron luokse, rannekkeenvaihto Redissä


Hedelmöityshoidoilla syntyvät lapset syntyvät jonkin verran pienempinä ja useammin ennenaikaisina kuin tavallisin keinoin alkunsa saavat. Tosin tuoreen suomalaistutkimuksen mukaan tämä ei todennäköisesti johdu hedelmöityshoidoista.
 Samansuuntaisia havaintoja on tehty aiemminkin, mutta nyt julkaistussa tutkimuksessa hedelmöityshoidoilla alkunsa saaneita verrattiin myös sisaruksiin, jotka olivat hedelmöittyneet luonnollisesti. Tämän ansiosta tutkijat pystyivät aiempaa paremmin huomioimaan perheeseen ja vanhempiin mahdollisesti liittyviä tekijöitä, jotka voivat vaikuttaa raskauden kulkuun.
 Tutkimukseen poimittiin tietoja 66 000 suomalaislapsesta, joista 4 prosenttia (2 800) oli saanut alkunsa hedelmöityshoidoilla vuosina 1995–2000.
 Ensimmäisessä analyysissa hedelmöityshoidoilla alkunsa saaneiden havaittiin syntyneen pienikokoisempina ja muihin lapsiin verrattuna todennäköisemmin ennenaikaisina senkin jälkeen, kun analyysissa huomioitiin monet vanhempiin ja lapsiin liittyvät taustamuuttujat.
 Yhteys kuitenkin heikkeni ja käytännössä katosi, kun vertailukohdaksi otettiin saman perheen lapset, jotka olivat hedelmöittyneet luonnollisesti. Tämä viittaa tutkijoiden mukaan siihen, että havaitut riskit eivät ainakaan suurelta osin johdu hedelmöityshoidoista. Tutkimuksesta ei voi päätellä, mistä yhteys tarkalleen johtuu, mutta mahdollisesti se liittyy niihin naisen tai miehen ominaisuuksiin, jotka ovat myös hedelmättömyyden taustalla.
 Suomessa hedelmöityshoitojen avulla syntyy noin 2 500 lasta vuosittain. Hoitoihin liittyy hieman suurentunut ennenaikaisen synnytyksen, sikiön pienipainoisuuden ja rakennepoikkeavuuksien riski. Käytännössä riskit ovat pieniä, ja nykymenetelmillä ne saattavat myös olla pienempiä kuin tämän aineiston perusteella näyttää.
 Tutkimus julkaistiin arvostetussa Lancet-lehdessä.

Suomalaistutkimus: Hedelmöityshoidolla alkunsa saaneet lapset syntyvät pienempinä ja useammin ennenaikaisina


Lännen Media nousi kolmanneksi Suomen Tietotoimiston siteeraamien viestimien joukossa. STT lainasi viime vuonna 80:tä uutista yhteistoimitus Lännen Medialta, johon kuuluvat muun muassa Turun Sanomat, Aamulehti ja Kaleva.
 STT:n  Journalisti-lehdelle  tekemässä selvityksessä kärjessä olivat jälleen Yle 141:llä ja Helsingin Sanomat 130 lainauksella.
 STT teki siteerauksia noin 30 prosenttia vähemmän kuin edellisvuonna. Suunnilleen samassa suhteessa vähenivät kärkikaksikon siteeraukset, mutta Lännen Media onnistui pitämään pudotuksen 9 prosentissa.
 Edellisvuoden kolmonen Uutissuomalainen putosi viidenneksi, kun sen siteeraukset vähenivät puoleen.
 Neljänneksi nousi Ilta-Sanomat. Kärkikymmenikköön ylsivät myös Keskisuomalainen, Iltalehti, MTV, Savon Sanomat ja Maaseudun Tulevaisuus. Selvityksessä käytiin läpi STT:n uutiset koko vuoden 2018 ajalta.
 Lue myös:
 Yle jälleen eniten siteerattu media STT:n selvityksessä

Lännen Media kiri kolmoseksi STT:n siteerausselvityksessä – Yle taas ykkösenä