Summary: Mediat Euroopassa ja muualla maailmalla pohtivat syitä Suomen vaalitulokseen ja povaavat vaikeita hallitusneuvotteluja.

Maailman mediassa Suomen vaalitulosta on kommentoitu laajalti.
 Ruotsi
 Ruotsissa  Dagens Nyheter -sanomalehti nostaa  vaalien suurimmiksi voittajiksi  Pekka Haaviston  (vihr.) ja  Li Andersonin  (vas.).
 Lehti vertaa analyysissään Suomen vaalitulosta Ruotsiin ja huomauttaa, että Ruotsissa vaalitulos olisi johtanut hankalaan tilanteeseen, koska kolmen kärki - "sosiaalidemokraatit, oikeistopopulistinen perussuomalaiset ja porvarillinen kokoomus" - saivat liki tasatuloksen.
 “Sellaisessa tilanteessa hallituksen muodostaminen on vaikeaa, ainakin jos populistit halutaan pitää ulkona eikä suostuta kompromisseihin”, Dagens Nyheter kirjoittaa.
 Lehden mukaan Suomessa blokkiajattelu, jossa hallitus rakentuu joko oikeisto- tai vasemmistolaispuolueiden varaan, ei kuitenkaan ole yhtä vahvoilla kuin Ruotsissa.
 Ruotsin televisio SVT toteaa , että sosiaalidemokraatit ovat suurin puolue 20 vuoden tauon jälkeen, mutta takana on tasaista. Perussuomalaiset jäivät Sdp:stä vain 0,2 prosenttiyksikköä, ja kokoomuskin hengittää niskassa.
 – Kynnyskysymys on, suostuuko kokoomus hallitukseen heidän kanssaan, valtiotieteen professori  Göran Djupsund  Åbo Akademista arvioi.
 SVT on haastatellut myös  Helsingin yliopiston valtiotieteen professoria  Åsa von Schoultzia , jonka mukaan perussuomalaiset on nyt huomattavasti jyrkempi puolue kuin edellisen puheenjohtajansa aikana 2015, jolloin puolue nousi hallitukseen.
 Puolueen kannatus nousi vaaleja edeltävinä kuukausina.
 – Talvella seksuaalirikossyytökset kohdistuivat maahanmuuttajamiehiin. Se sai Suomessa paljon huomiota, von Schoultz sanoo.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho ja SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne eduskuntavaalien median tulosillassa Helsingissä sunnuntaina. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Norja
 Norjalaisen  Verdens Gang -sanomalehden mukaan  Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  (ps.) onnistui saamaan kannattajansa nousemaan sohvalta vaalipäivänä. Syyksi lehti arvelee perussuomalaisten ilmastoskeptisyyden.
 Aftenpostenin mukaan Suomen politiikkaa ei ole koskaan ollut yhtä pirstaloitunutta. Lehti kiinnitti kuitenkin myös huomion siihen, että eduskuntaan valittiin ennätysmäärä naisia.
 Saksa
 Saksalainen  Frankfurt Allgemeine Zeitung nostaa  analyysissään esiin perussuomalaisten hyvän tuloksen.
 Lehden mukaan tulos on mielenkiintoinen toukokuun eurovaalien kannalta, sillä perussuomalaiset ovat mukana uudessa populistiryhmittymässä yhdessä saksalaisen AfD:n ja italialaisen La Legan kanssa.
 Nuoria mielenosoittajia eduskuntatalon edustalla kansainvälisen nuorten ilmastolakon marssilla Helsingissä perjantaina 15. maaliskuuta. Jani Saikko / Yle
 Ranska
 Le Monde kiinnittää huomion  perussuomalaisten nousuun.
 Lehden mukaan perussuomalaisten kannatus oli vielä viime vuoden lopussa 10 prosenttia, sen jälkeen kun radikaali vähemmistö nousi puolueen johtoon.
 Lehti kutsuu Halla-ahoa islamofobiksi eli islamkammoiseksi ja kiinnittää huomion Halla-ahon saamiin rikostuomioihin rasismirikoksista.
 Britannia
 Britannian yleisradioyhtiö  BBC:n mukaan  maahanmuutto nousi pääkysymykseksi Suomen vaaleissa, mikä johti perussuomalaisten kannatuksen nousuun.
 BBC nostaa esiin myös ilmastokysymykset ja lainaa perussuomalaisten puheenjohtajaa Jussi Halla-Ahoa, jonka mukaan "Suomi ei voi pelastaa maailmaa".
 BBC povaa hallitusneuvotteluista vaikeita vaalien tasaisen tuloksen takia.
 Financial Times korostaa  SDP:n vaalivoittoa harvinaisena keskustavasemmiston vaalivoittona Euroopassa. Lehti muistuttaa, että myös muut vasemmistopuolueet nostivat kannatustaan vaaleissa.
 Li Andersson Pikkuparlamentin tulosillassa. Tuomo Björksten
 Venäjä
 Venäläinen uutissivusto vesti.ru  kertoo lyhyessä uutisessaan , että oppositiossa oleva sosiaalidemokraatit on voittanut Suomen eduskuntavaalit 17,7 prosentin ääniosuudella.
 Perussuomalaisten kerrotaan tulleen toiseksi 17,5 prosentin kannatuksella, kokoomuksen kolmanneksi ja hallituspuolue keskustan neljänneksi alle äänisaaliin jäädessä vähän alle 14:n prosentin.
 Uutissivusto kertoo valtiollisen televisiokanavan Rossija 24:n arvioon perustuen, että Suomessa muodostetaan koalitiohallitus, kuten viime vaalien jälkeen.
 Muu maailma
 Yhdysvalloissa  New York Times -sanomalehti ennustaa , ettei perussuomalaiset mahdu tulevaan hallitukseen.
 Lehti nostaa esiin puolueen ilmastopolitiikan. Sen mukaan perussuomalaiset on esittänyt ilmastomuutoksen eliitin politiikkana, joka on haitaksi työläisille.
 Lehti myös muistuttaa, että perussuomalaisten kannatuksesta 80 prosenttia tulee miehiltä.
 Taloussivusto Bloomberg korostaa  vaalitulosta protestina talouskuripolitiikkaa vastaan.
 Bloombergin mukaan Rinne on luvannut lopettaa edellisen hallituksen tekemät leikkaukset palkkoihin ja työolojen heikentämisen.

Maailman reaktiot Suomen vaalitulokseen – "Politiikka on pirstaloitunut, suomalaiset protestoivat"


Summary: Tulevat hallituspuolueet eivät pääse pakoon talouden tosiasioita. Esimerkiksi Suomen velkaantuminen jatkuu edelleen päinvastaisista puheista huolimatta, kirjoittaa Erkki Virtanen.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Vaalit on vaalittu ja vaalijuhlat pidetty. On aika palata arkeen. Hallitusta ja hallitusohjelmaa pitäisi alkaa kasata. Vaalilupauksia tarkastellaan tosiasioiden valossa. Talous on yksi niistä.
 Valtiovarainministeriö julkisti talvella kestävyysvajelaskelmansa. Sen mukaan julkisen taloutemme kestävyysvaje heiluu edelleen kymmenen miljardin euron tienoilla. Ja juuri ennen vaaleja julkitulleiden laskelmien mukaan vaje vain syvenee muun muassa yhä surkeammaksi menevän väestörakenteemme takia. Lisäksi soten kaatuminen vei suunnitellut kolmen miljardin säästöt.
 Vaalikeskusteluissa ei juuri talouden karuista tosiasioista puhuttu. Jotkut tosin totesivat kestävyysvajeen olevan vakava asia. Toiset taas ilmoittivat, että meitä ei kamreerit määräile.
 1990-luvun syvän talouslaman hoitohommissa olleena voin todistaa, että kyllä kamreerit meitä määräili, ja ankarasti. Eivätkä määräykset tulleen äidinkielellämme, koska elimme ulkomaisen rahan varassa.
 Vaihtoehtoiset totuudet ovat tulleet  meidänkin poliittiseen keskusteluihin. Viime vuonna kerrottiin ilouutisena, että valtion velkaantuminen on loppu. Tosiasiassa kysymys oli parin kertaluonteisen tuloerän vaikutuksesta, joka tuli ja meni. Tänä vuonna uutta velkaa otetaan taas pari miljardia ja vähintään sama meno jatkuu lähivuosina.
 Tänä vuonna kasvu hiipuu yhden prosentin tuntumaan ja siellä se pysyy lähivuodet, jos siis jos kaikki menee hyvin.
 Talouden lyhyt kasvupyrähdys on ohi. Tänä vuonna kasvu hiipuu yhden prosentin tuntumaan ja siellä se pysyy lähivuodet, jos siis kaikki menee hyvin. On monta asiaa, jotka ei välttämättä mene ollenkaan hyvin.
 Tällaisessa taloustilanteessa puolueet silti lupailivat kaikkea hyvää. Päällimmäisenä ja myös lisämenojen yhtenä rahoituskeinona näytti olevan lupaus työllisyysasteemme nostamisesta muiden pohjoismaiden tasolle. Mikään taho ei tosin kertonut, miten aikoo tämän tehdä.
 Paljon tuli muitakin lupauksia. Sote-uudistus pitäisi tehdä. Samoin sosiaaliturva- eli sotu-uudistus, jonka aloittamisesta on kulunut vasta neljännesvuosisata. Perhevapaauudistus pitäisi tehdä sekin ja syntyvyys saada nousuun. Hävittäjiä pitäisi alkaa ostella, ja sotalaivoja. Ja edellisen hallituksen menoleikkauspäätökset pitäisi purkaa.
 Mistä sitten rahat? Yritystuista tietysti!  Tämmöinen ajatus oli vallalla jo päättyneellä vaalikaudella. Tosiasiassa budjettiin tuotiin pari uutta tukea.  Mauri Pekkarisen  tarmokkaasti vetämän parlamentaarisen yritystukien leikkausryhmän haaksirikko oli näyttävä.
 Työ- ja elinkeinoministeriön vetämä laaja työryhmä arvioi yritystuet parisen vuotta sitten. Tukia on viitisenkymmentä kappaletta ja niihin palaa rahaa noin neljä miljardia euroa vuodessa. Pekkarisen työryhmän ”liikennevaloarvio” näytti punaista 3,3 miljardin kohdalla. Nämä tuet ovat siis ”säilöviä”, eivät uudistavia.
 Mitäpä jos uusi hallitus tekisi niin kuin liikenteessä tehdään: punainen valo ja stop, mutta pysyvästi. Yli kolme miljardia vapautuisi kaikenlaiseen hyvään.
 Olosuhteiden pakosta jouduin hiukan seuraamaan vaaliväittelyjä. Ja kuinka ollakaan, ajatukseni veivät  Lewis Carrollin  kirjaan Liisan seikkailut Ihmemaassa. Kun Liisa ei yhtään ymmärrä Humpty Dumptyn puhetta, tämä selvittää: ”Kun Minä käytän sanaa, se tarkoittaa juuri sitä mitä Minä määrään sen tarkoittavan.”
 Palaan vielä muutamaan asiaan  vaalinaluskeskustelussa.
 Eivätkö nämä nuoret miehet halua tehdä lapsia vai eikö naiset huoli heitä lapsentekoon, en osaa sanoa. Ehkä uusi hallitus osaa.
 Tilastokeskus julkisti syksyllä uudet väestöennusteensa. Syntyvyys on maassamme romahtamassa ja on jo romahtanutkin. Syntyi laaja keskustelu, jossa mm. moitittiin korkeasti koulutettuja naisia tästä kehityksestä. Mutta kun tilastoja katsoo tarkemmin, suurin ”synnyttämiskuoppa” löytyykin nuorten, vähän koulutettujen miesten kohdalta. Eivätkö nämä nuoret miehet halua tehdä lapsia vai eikö naiset huoli heitä lapsentekoon, en osaa sanoa. Ehkä uusi hallitus osaa.
 Taksiliikenteen vapautus seuraamuksineen erityisesti kelakorvattavien taksikyytien osalta herätti laajaa keskustelua, joka ei kylläkään johtanut mihinkään.
 Jostain kaivoksesta oli löytynyt jätteitä. Sen takia vaadittiin muutettavaksi uutta kaivoslakiamme, jonka aikana ei ole perustettu yhtään kaivosta.
 Samoin moitittiin ankarasti uutta sähkömarkkinalakia, kun sähkön siirtohinnat nousevat voimakkaasti. Ei ole pitkä aika siitä, kun sähkömarkkinalaki aika yksimielisesti säädettiin, haluttiin estää pitkät sähkökatkot. Lakiesityksen perusteluissa kyllä kerrottiin, että sähkökaapeleiden kaivaminen maahan tulee maksamaan miljardeja. Näyttää unohtuneen.
 Jossain välissä pitäisi keritä johtamaan puoli vuotta EU:takin.
 Entisenä ” kamreerina” uskallan arvata, että ei uuden hallituksen elämä ihan helppoa tule olemaan!
 Erkki Virtanen
 Kirjoittaja on työ- ja elinkeinoministeriön entinen kansliapäällikkö, joka jäi eläkkeelle 45 vuoden virkamiesuransa jälkeen. Nyt Virtanen vaeltelee mökkipaikkakuntansa Tammelan saloilla. Hän seuraa ja kommentoi päätöksenteon sekä erityisesti valtiontalouden nykytilaa. Poliittisesti yhä sitoutumaton.

Erkki Virtasen kolumni: Karu arki iskee päälle heti vaalien jälkeen


Summary: Ruotsin sosiaalidemokraattien Twitter-tili alkoi suoltaa erikoisia tviittejä sunnuntain ja maanantain vastaisena yönä.

Hallitus eroaa, kannabis on nyt laillista Ruotsissa ja valuuttakin vaihtuu.
 – Olemme lakkauttaneet Ruotsin kruunun ja korvanneet sen bitcoinilla, aika ostaa! Ruotsin sosiaalidemokraattien Twitter-tili väittää.
 Ei kannata uskoa. Tili on kaapattu.
 – Nyt kun Steffe eroaa, hänestä tulee puolustusvoimien luutnantti, kaapattu tili vinoilee.
 Tviiteistä päätelle tilin kaappaaja on kiinnostunut maahanmuuttokysymyksistä, sillä “Ruotsin ilmavoimat on päätetty lopettaa ja laittaa rahaa sen sijaan maahanmuuttoon ja hädänalaisille”.
 – Nyt voimme juhlia raiskausten uhrien ennätyskorkeaa määrää nostamalla veroja ja avaamalla rajat, sosialismi FTW!
 Puolue kertoi  verkkosivuillaan , että ongelmaan etsitään ratkaisua.

“Stefan Löfven eroaa ja kannabis on nyt laillistettu Ruotsissa” - Ruotsin demareiden Twitter-tili hakkeroitiin


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Kaikki vaaleista – tulospalvelu kertoo läpimenneet, pudonneet ja ääniharavat
 Eduskuntavaalit olivat tällä kerralla erittäin tasaiset. SDP ja perussuomalaiset taistelivat ykkössijasta aivan viimeisiin ääniin saakka. Lopulta kärkisija ratkesi Helsingin ja Uudenmaan vaalipiirien yömyöhällä valmistuneen laskennan myötä. Katso kaikki tuloksesta  Ylen tulospalvelusta .
 SDP voitti perussuomalaiset hiuksenhienolla erolla – suurimman puolueen asema on nyt heikompi kuin koskaan itsenäisyyden aikana
 Ennakkoäänten laskentaa 14. huhtikuuta. Jyrki Lyytikkä / Yle
 SDP  saa uuteen eduskuntaan  40 paikkaa, ja perussuomalaiset seuraa aivan kannoilla: 39 paikassa. Pääministeripuolue keskusta ja eduskunnasta rannalle jäänyt siniset olivat vaalien häviäjät. Vihreät nosti eduskuntaan nuoria ja naisia.
 Hallitusneuvotteluista tulossa vaikeat
 SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne poistumassa puolueen eduskuntavaalien vaalivalvojaisista sunnuntaina. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Eduskuntavaalien lopullinen tulos ja viimeiset paikat saattavat ratketa vasta keskiviikkona, kun virallinen tulos julkaistaan. Siihen asti saadaan jännittää jopa siitä, kuka lähtee vetämään hallitusneuvotteluja. SDP ei pääse valtaan ilman kokoomuksen tai keskustan tukea, eivätkä kokoomus tai keskusta lähde SDP:n apupuolueeksi ilman kovia myönnytyksiä. Lue Ylen politiikan toimittajan  Pekka Kinnusen   analyysi  mahdollisista neuvottelukuvioista.
 Katso kartasta kuinka maassa äänestettiin

 Ylen kartta  kertoo, kuinka kansalaiset äänestivät vaalipiireittäin ja kunnittain. Kartasta näet, mikä oli asuinkuntasi suurin puolue ja missä puolueet kasvattivat äänipottiaan eniten. Tarkemmat alueelliset tiedot vaalituloksesta löydät Ylen  tulospalvelusta .
 Naisleijonat taipui MM-hopealle – Yhdysvallat vei voiton rankkareilla
 AOP
 Ensimmäistä kertaa historiassa MM-finaalissa pelannut Naisleijonat  joutui taipumaan  Yhdysvalloille värikkäiden vaiheiden jälkeen. Ratkaisu saatiin vasta voittomaalikilpailussa, vaikka Suomi ehti jo tuulettaa maailmanmestaruutta jatkoerässä. Yhdysvallat voitti numeroin 2–1.
 Viikko alkaa keväisenä
 Sääennuste maanantaille 15. huhtikuuta.  Yle
 Suomeen virtaa lähipäivinä lämmintä ilmaa ja sää on pääosin poutainen. Maanantaina on aurinkoista koko maassa. Viikon edetessä sää lämpenee päivä päivältä. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: SDP niukkaan vaalivoittoon, kaikki vaaleista tulospalvelussa, Suomen naisleijonille kirvelevä tappio


Summary: Kuntasi suurin puolue? Äänestysalueesi kakkospuolue? Missä puolueet kasvattivat äänipottiaan eniten? Katso tästä vaalitulos kartoilla.

Tämän sivun kartat antavat yleisnäkymän kuntien ja äänestysalueiden suurimmista puolueista sekä puolueiden kannatuksen muutoksesta. Tarkemmat alueelliset tiedot vaalituloksesta löydät Ylen  tulospalvelusta .
 VINKKI: Voit tarkentaa karttaa hakemalla kuntaa tai äänestysaluetta. Valittu alue vilkkuu kartalla. Voit myös vaihtaa näkymää suurimman, toiseksi suurimman ja kolmanneksi suurimman puolueen välillä. Jutun lopussa kerrotaan lisäksi kunkin puolueen ääniosuuden muutos kuntien tarkkuudella.

Millainen oli vaalitulos kotikulmillasi? Kartat sen kertovat


Summary: Ensimmäisen reaktorin polttoaineen poisto vie kaksi vuotta.

Vuoden 2011 katastrofissa Fukushiman ydinvoimalan kolme reaktoria sulivat ja nyt ensimmäistä kertaa sieltä poistetaan polttoaineyksiköitä. Voimalan poistaminen käytöstä kestää vuosikymmeniä.
 Tokyo Electric Power -yhtiö kertoi maanantaina, että ensimmäisen polttoaineyksikön poistaminen jäähdytysaltaasta on aloitettu. Yksiköitä on yhteensä 566 kappaletta.
 Polttoaineyksiköt jäähdytysaltaissa eivät ole suljettuja. Niiden siirtäminen turvalliselle alueelle on tärkeää, jotta vältytään katastrofilta, jos alueella sattuisi uusi maanjäristys.
 Tokyo Electric Powerista kerrotaan, että tämän ensimmäisen reaktorin polttoaineen poisto vie kaksi vuotta.
 Varsinainen haaste tulee olemaan sulaneen polttoaineen poistaminen itse reaktoreiden sisältä.

Fukushiman ydinvoimalan sulaneista reaktoreista aloitetaan polttoaineyksiköiden poistaminen


Summary: Keskustan vaali-ilta päättyi jopa synkemmin kuin ennakoitiin. Kannatus mureni myös puolueen sydämessä pohjoisessa.

Tästä on kyse Keskusta koki historiallisen tappion eduskuntavaaleissa. Puolue menetti peräti 18 kansanedustajapaikkaa. Keskusta kärsi kirvelevän tappion myös Pohjois-Suomessa, joka on puolueen vankinta kannatusaluetta. SDP sai 40, perussuomalaiset 39, kokoomus 38, keskusta 31 ja vihreät 20 kansanedustajaa.
 Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja  Antti Ollikainen  jännittää.
 Mies katsoo keskittyneenä televisioruutua ja pohtii, pystyykö puolue oikaisemaan vaaleja edeltäneen synkän gallup-kierteen. Ennakkoäänten tulos julkaistaan hetkellä minä hyvänsä.
 Keskusta on usein ollut ennakkoäänten ykkönen, ja nyt siitä lipeäminen ennakoisi karvasta loppuiltaa.
 Ennakkoäänten tulokset ovat tässä, todetaan televisiossa, minkä jälkeen keskustan vaalivalvojaisiin laskeutuu syvä hiljaisuus ja epäusko.
 Keskusta on kaukana kärkipuolue SDP:stä. Puolue on menettämässä jopa 20 paikkaa ja päätymässä kaikkien aikojen huonoimpaan eduskuntavaalitulokseen.
 Puolueen ydinkannatusalueella Oulun vaalipiirissä, ja pääministeri  Juha Sipilän  kotikonnuilla keskustalle ennakoidaan vain viittä paikkaa edellisvaalien yhdeksän sijaan. Piirin toiminnanjohtaja Antti Ollikainen on järkyttynyt.
 – En osannut odottaa tällaista pahimmissa painajaisunissakaan. Toivotaan vielä, että muutama paikka saadaan takaisin, mutta tuloksen edessä on oltava rehellinen.
 Hallitusvastuu kaatoi keskustan ja Sipilän
 Heti ennakkoäänten jälkeen kävi selväksi, että hallitusvastuun haitat kaatuivat tälläkin kertaa keskustan harteille. Hallituskumppani kokoomus nappasi jopa yhden lisäpaikan.
 Keskustan kannalta tukalan tilanteen totesi myös puolueen puheenjohtaja Juha Sipilä vaali-illan puheessaan.
 – Vastuunkantajan rooli oli meillä tällä kertaa. Olemme menossa sellaiseen aikaan, jossa on vähintään viisi suurta puoluetta. Hallituksen muodostaminen ei tule olemaan helppo tehtävä.
 Historiallisen huono ennakkoäänestys- ja vaalitulos vaimensivat keskustan vaalivalvojaisia Oulussa. Elisa Kinnunen / Yle
 Keskustan paikkamäärä eduskunnassa on alkavalla vaalikaudella  pienin yli sataan vuoteen . Puolue menetti sunnuntaina kannatuksestaan yli 7 prosenttia ja peräti 18 paikkaa. Eduskuntaan valittiin tällä kertaa 31 keskustan ehdokasta.
 Keskusta oli vastaanlaisessa tilanteessa vuonna 2011, jolloin sillä oli ennen vaaleja peräti 51 kansanedustajaa. Keskusta menetti 16 paikkaa ja tämän vuoden tavoin yli 7 prosenttia kannatuksestaan. Tuolloin hallituskumppani kokoomus nousi suurimmaksi puolueeksi, mutta nyt se jäi SDP:n ja perussuomalaisten taakse.
 Keskustan kurimus ja historiallisen huono vaalitulos herättivät nopeasti spekulaatiot puolueen asemasta hallitusneuvotteluissa ja  Juha Sipilän asemasta puolueen puheenjohtajana .
 Oulun vaalipiirissä Sipilä oli selvä äänikuningas yli  16 000 äänimäärällään . Puolueen puheenjohtajan ja pääministerin henkilökohtainen kannatus kuitenkin lähes puolittui edellisvaaleista.
 Pohjoisen puolue
 Oulun vaalipiirissä keskustan illasta ei tullut aivan niin synkkä kuin ennakkoäänet antoivat odottaa. Keskusta sai Pohjois-Pohjanmaalta lopulta kuusi paikkaa eli saman verran kuin kahdeksan vuotta sitten. Kainuu  jäi ilman keskustan edustajaa  ensimmäistä kertaa yli 35 vuoteen.
 Puolueen kannatus kipusi Pohjois-Pohjanmaalla ja Kainuussa niukasti yli 30 prosenttiin, mikä on keskustan huonoin kannatusluku Oulun vaalipiirissä tämän vuosituhannen eduskuntavaaleissa.
 Aamulla menen taas töihin.  Antti Ollikainen
 Keskusta on tottunut menetykseen Pohjois-Suomessa, joka on poliittiselta kannatukseltaan poikkeuksellinen alue. Oulun ja Lapin vaalipiirin kansanedustajista on perinteisesti puolet ja usein vielä enemmänkin ollut keskustalaisia. Millään puolueella ei missään muussa vaalipiirissä ollut viime vaaleissa vastaavaa kannatusta.
 Keskusta säilyi selvästi Pohjois-Suomen suurimpana puolueena, mutta paikkamäärä putosi kauas edellisvaaleista, ja puolueen valtakunnallisen menestyksen tavoin myös pohjoisessa palattiin vuoden 2011 eduskuntavaalien tasolle. Oulun vaalipiiristä eduskuntaan valittiin kuusi edustajaa ja Lapista kolme.
 Keskustalla riittää pohdittavaa
 Oulun keskustan vaalivalvojaiset hiljenevät tuloslaskennan edetessä. Piirin johto jännittää vielä viimeiseen saakka, josko puolue pystyisi vielä nappaamaan seitsemännen paikan Oulun vaalipiirissä.
 Taistelu viivan tuntumassa on tiukkaa, mutta keskustan  Tuomas Kettunen  häviää niukasti vasemmistoliiton  Katja Hänniselle . Seitsemäs edustaja olisi tuntunut jo pieneltä voitolta, arvioi piirin toiminnanjohtaja Antti Ollikainen.
 – Ennakkoäänten jälkeiseen tilanteeseen ja ennakoituun viiteen paikkaan seitsemän edustajaa olisi ollut jo hyvä tulos. Mutta tämä kuusikin on hieman lohdullisempi.
 Keskustan Pohjois-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtaja Antti Ollikainen seurasi kännykästään puolueensa menestystä vaali-illan loppuun asti. Elisa Kinnunen / Yle
 Vuosituhannen vaihteessa parikymppisenä nuorukaisena politiikkaan mukaan tullut Ollikainen katsoo jo eteenpäin.
 – Aamulla menen taas töihin, ja siitä alkaa tuloksen analysointi.
 Töitä on tiedossa myös keskustan puoluejohdossa. Puoluehallitus kokoontuu tiistaina, ja piirien toiminnanjohtajat ja puoluetoimiston väki keskiviikkona.
 Pohjois-Pohjanmaan piirin puheenjohtaja  Jussi Ylitalon  mukaan vaalituloksesta pitää tehdä tarkka analyysi. Yksi selvityksen kohteista tulee olemaan hallituskumppani kokoomuksen menestys.
 – Kaikki hallitukseen liittyvä negatiivinen uutisointi tuntuu nyt osuneen meidän nilkkaan, Ylitalo huokaisee.
 Näin on yksi keskustan poliittisen historian karuimmista illoista tullut päätökseen. Tuloslaskenta on päättynyt ja vaalivalvojaiset vaienneet häkellyttävään tappioon.
 Piirin toiminnanjohtaja Antti Ollikainenkaan ei enää jännitä.
 Lue myös:
 Tässä ovat Oulun vaalipiirin kansanedustajat – kaksi alle 30-vuotiasta mutta myös vanhoja konkareita
 Kainuu vaihtoi kansanedustajiaan, kaikki istuvat tippuvat – keskusta jäi ilman paikkaa Kainuusta
 Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa suoraa lähetystä Oulusta
 Katso vaalien tulos Ylen tulospalvelusta

Äänestäjät hylkäsivät keskustan myös pääministeri Sipilän kotikonnuilla – vuosituhannen huonoin vaalitulos vaimensi vaalivalvojaiset Oulussa


Summary: Presidentti sanoo, että hänellä on Britannian kirjallinen vakuutus, että Wikileaksin perustajan ihmisoikeuksista huolehditaan.

Julian Assange  rikkoi toistuvasti turvapaikkansa ehtoja ja yritti käyttää Ecuadorin Lontoon suurlähetystöä vakoilukeskuksena, sanoo Ecuadorin presidentti  Lenin Moreno  the  Guardian  lehden haastattelussa.
 Moreno sanoo myös, että hänellä on Britannialta kirjallinen lupaus, että Assangen perusoikeuksia kunnioitetaan, eikä häntä luovuteta sellaiseen maahan, jossa on käytössä kuolemanrangaistus.
 Britannian poliisi pidätti Assangen viime torstaina, sen jälkeen kun Ecuador peruutti hänen turvapaikkaoikeutensa. Assange oli lähetystössä lähes seitsemän vuotta.
 Julian Assangen luovuttamista ovat vaatineet Yhdysvallat ja Ruotsi. Yhdysvallat syyttää Assangea vakoilusta ja Ruotsi raiskauksesta.
 Koska vaatimuksen esittää kaksi eri valtiota, Britannian sisäministeri päättää kumpi valtioista saa etusijan.

Guardian: Assange yritti käyttää Ecuadorin suurlähetystöä vakoilukeskuksena


Summary: Suomen suurimman vaalipiirin äänestysprosentti oli 73,3.

Uudenmaan kansanedustajista 16 on uusia. Heidän joukossaan on perussuomalaisten puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo , näyttelijä  Pirkka-Pekka Petelius  sekä Brother Christmas -nimellä julkisuuteen noussut  Ari Koponen .
 Eduskunnasta tippuivat muiden muassa tähtiliikkeen  Paavo Väyrynen , vihreiden  Jyrki Kasvi , sinisten ja ministerit  Sampo Terho  ja Jussi Niinistö  sekä  Simon Elo .
 Kaikkiaan Uudeltamaalta valittiin 36 kansanedustaa, tässä he ovat:
 Kokoomus 9:
 Elina Lepomäki (Espoo)
 Kai Mykkänen (Espoo)
 Pia Kauma (Espoo)
 Mia Laiho (Espoo)
 Kari Tolvanen (Espoo)
 Sari Multala (Vantaa)
 Heikki Vestman (Sipoo)
 Ruut Sjöblom (Tuusula)
 Pihla Keto-Huovinen (Mäntsälä)
 SDP 7:
 Antti Lindtman (Vantaa)
 Antti Rinne (Mäntsälä)
 Hussein al-Taee (Vantaa)
 Kimmo Kiljunen (Vantaa)
 Timo Harakka (Helsinki)
 Maria Guzenina (Espoo)
 Johan Kvarnström (Raasepori)
  Mika Niikko perussuomalaisten vaalivalvojaisissa Helsingissä. Lehtikuva
 Perussuomalaiset 6:
 Riikka Slunga-Poutsalo (Lohja)
 Mika Niikko (Vantaa)
 Leena Meri (Hyvinkää)
 Riikka Purra (Kirkkonummi)
 Arja Juvonen (Espoo)
 Ari Koponen (Tuusula)
 Vihreät 5:
 Pirkka-Pekka Petelius (Espoo)
 Inka Hopsu (Espoo)
 Noora Koponen (Espoo)
 Saara Hyrkkö (Espoo)
 Tiina Elo (Espoo)
 RKP 3:
 Anders Adlercreutz (Kirkkonummi)
 Thomas Blomqvist (Raasepori)
 Veronica Rehn-Kivi (Kauniainen)
 Keskustan Antti Kaikkonen puolueen vaalivalvojaisissa Helsingissä. Lehtikuva
 Keskusta 2:
 Antti Kaikkonen (Tuusula)
 Matti Vanhanen (Nurmijärvi)
 Vasemmisto 2:
 Jussi Saramo (Vantaa)
 Pia Lohikoski (Kerava)
 Liike Nyt 1:
 Harry Harkimo (Sipoo)
 Kristillisdemokraatit 1:
 Antero Laukkanen (Espoo)

Tässä ovat Uudenmaan vaalipiirin kansanedustajat


Summary: Helsingissä äänestettiin maan aktiivisimmin. Äänestysprosentti kipusi 77,4 prosenttiin.

Helsingin vaalipiiristä valittiin yhdeksän uutta kansanedustajaa.
 Tässä he ovat:
 Vihreiden uudet edustajat ovat  Maria Ohisalo ,  Mari Holopainen  ja  Atte Harjanne . He kaikki ovat Helsingin kaupunginvaltuutettuja.
 Kokoomuksen riveissä eduskuntaan nousee aivan uutena  Terhi Koulumies . Myös Koulumies on kaupunginvaltuutettu.
 SDP:n uutena edustajana Arkadianmäellä nähdään valtuutettu, SDP:n Helsingin valtuustoryhmän puheenjohtaja  Eveliina Heinäluoma .
 Perussuomalaisten uudet kansanedustajat ovat  Jussi Halla-aho  ja  Mari Rantanen . Hekin Helsingin kaupunginvaltuutettuja.
 Vasemmistoliiton riveistä uusina eduskuntaan nousevat  Mai Kivelä  ja  Veronika Honkasalo . Hekin kaupunginvaltuutettuja.
 Tippujia viisi
 Tippujia oli yhteensä viisi:
 Vihreiden valtuutettu  Ozan Yanar  tippui. Samoin SDP:n valtuutettu  Pilvi Torsti  sekä Vasemmistoliiton valtuutettu  Silvia Modig . Myös Sinisen tulevaisuuden  Sampo Terho  tippui eduskunnasta, vaikka hän yrittikin tällä kertaa eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä.
 Perussuomalaisten valtutettu, valtuustoryhmän puheenjohtaja  Mika Raatikainen  myös tippui.
 Kaikkiaan 22 edustajaa
 Kaiken kaikkiaan Helsingin vaalipiiristä valittiin yhteensä 22 kansanedustajaa.
 Tässä he ovat:
 Vihreät: 6
 Outi Alanko-Kahiluoto
 Pekka Haavisto
 Atte Harjanne
 Mari Holopainen
 Emma Kari
 Maria Ohisalo
 Kokoomus: 6
 Terhi Koulumies
 Jaana Pelkonen
 Wille Rydman
 Sari Sarkomaa
 Juhana Vartiainen
 Ben Zyskowicz
 SDP: 3
 Tuula Haatainen
 Eveliina Heinäluoma
 Erkki Tuomioja
 Perussuomalaiset: 3
 Jussi Halla-aho
 Tom Packalén
 Mari Rantanen
 Perussuomalaisten Tom Packalén jatkaa kansanedustajana.  Lehtikuva
 Vasemmistoliitto: 3
 Paavo Arhinmäki
 Veronika Honkasalo
 Mai Kivelä
 RKP: 1
 Eva Biaudet

Tässä ovat Helsingin piirin uudet kansanedustajat – Yhdeksän uutta, viisi tippui


Summary: Noin puolet Oulun vaalipiirin kansanedustajista vaihtuu. Uusia nimiä ovat mm. Jenna Simula (ps.) ja Jenni Pitko (vihr.).

Keskusta menetti kolme kansanedustajapaikkaa Oulun vaalipiirissä, mutta säilytti asemansa piirin suurimpana puolueena. Perussuomalaiset, SDP ja vasemmistoliitto saivat kaikki yhden lisäpaikan eduskuntaan.
 Juha Sipilä. Jari Kovalainen / Yle
 Juha Sipilä, keskusta, 57 vuotta
 Pääministeri, keskustan puheenjohtaja, kansanedustaja, diplomi-insinööri
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Teen kaikkeni, jotta yhä useampi saa Suomessa töitä ja työllisyysaste nousee 75 prosenttiin. Tämä tarkoittaa panostuksia koulutukseen, tutkimukseen ja tuotekehitykseen.
 Vaaliteemani on koko Suomi. Pidän huolta koko Suomesta. Koko Suomessa on voitava elää, kouluttautua, tehdä töitä, yrittä ä ja liikkua myös polttomoottoriautolla. Kestävä metsänhoito tuo työtä koko maahan ja kasvattaa hiilinielujamme.
 Keskusta haluaa parantaa perusturvaa ja lapsiperheiden palveluja."
 Sebastian Tynkkynen. Yle
 Sebastian Tynkkynen, perussuomalaiset, 30 vuotta
 Yrittäjä, opiskelija
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Vaadin maahanmuuttokriittistä hallitusohjelmaa sen ehtona, että Perussuomalaiset lähtevät hallitukseen.
 Ajan kansanäänestyksen järjestämistä Suomen EU-jäsenyydestä.
 Politiikkani keskiössä tulee olemaan rahojen siirtäminen humanitaarisesta maahanmuutosta suomalaisten vähäosaisten hyväksi."
 Hanna Sarkkinen. Yle
 Hanna Sarkkinen, vasemmisto, 30 vuotta
 Kansanedustaja
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : " Lupaan toimia eriarvoisuuden vähentämiseksi. Kaikessa päätöksenteossa on otettava huomioon vaikutukset eri ihmisryhmiin ja erityisesti heikompiosaisiin, ja pyrittävä rakentamaan mahdollisimman hyvää ja tasa-arvoista yhteiskuntaa kaikille.
 Lupaan toimia ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi. Kaikessa päätöksenteossa on otettava huomioon ilmastovaikutukset. Talous ja yhteiskuntaelämä on sovitettava ympäristön ja ilmaston asettamiin reunaehtoihin.
 Lupaan kuunnella asiantuntijoita ja paneutua asioihin mahdollisimman hyvin. Päätöksenteon taustalla ovat aina arvot ja aatteet, mutta on tärkeää, että päätökset perustuvat tietoon ja huolelliseen punnintaan."
 Mari-Leena Talvitie. Nella Nuora / Yle
 Mari-Leena Talvitie, kokoomus, 38 vuotta
 Kansanedustaja
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan tehdä parhaani. Se tarkoittaa, että otan asioista selvää, rakennan tulevaisuutta ja edistän järkeviä, kestäviä ratkaisuja - niin sosiaalisesti, ekologisesti kuin taloudellisesti kestävästi.
 Vaikutan, kannan vastuuta, avaan ovia ja puhun pohjoisen puolesta. Tunnen alueemme erityispiirteet, kuten nuoren väestön, elinkeinoelämän, infran ja koulutus/osaamisen tarpeet. Niiden puolesta on ilo ja kunnia toimia.
 Eduskunnassa toimiessani nostan esiin ihmisenkokoista näkökulmaa, hallinnon sijaan. On kyse ihmisestä - potilaasta, yrittäjästä, opiskelijasta tai vaikka rikoksen uhrista. Erityisesti lasten, nuorten ja perheiden asiat ovat lähellä sydäntäni."
 Tytti Tuppurainen. Pekka Tynell / Yle
 Tytti Tuppurainen, SDP, 43 vuotta
 Kansanedustaja, filosofian maisteri
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Puolustan hyvinvointipalveluita: vanhustenhuollon ja terveydenhoidon laatua ja resursseja on lisättävä. Nuorten syrjäytymistä ehkäistään. Vammais-, mielenterveys- ja päihdepalveluja parannetaan. Työllisyyttä ja oikeudenmukaista verotusta edistetään.
 Koulutukseen, sivistykseen ja kulttuuriin investoidaan. Varhaiskasvatusoikeus palautetaan kaikille. Laajennetaan oppivelvollisuus toiselle asteelle ja tehdään siitä maksuton. Oulun yliopiston perusrahoitusta lisätään. Peruskoulua kehitetään.
 Puolustan pohjoista: Rata kaksiraiteiseksi Ouluun saakka ja väylät kuntoon. Ilmastonmuutosta torjutaan ja pohjoisen herkkää luontoa suojellaan. Järviä puhdistetaan ja vaelluskalakantoja varjellaan. Metsähallituksen Luontopalveluita vahvistetaan."
 Jenna Simula. Sasha Silvala / Yle
 Jenna Simula, perussuomalaiset, 29 vuotta
 Kansanedustajan avustaja, liiketalouden tradenomi
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Toimin politiikassa edistäen Suomen kansan etua.
 Teen arvojeni mukaista politiikkaa ja perehdyn huolellisesti käsittelyssä oleviin asioihin.
 Kuuntelen kansalaisia, ja olen heitä varten - myös vaalien välillä."
 Mikko Kinnunen, keskusta, 51 vuotta
 Kansanopiston rehtori, erityisopettaja, pastori, uskonnon ja psykologian opettaja
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Tehdään yhdessä maa, jossa kaikki otetaan mukaan. Ihmisellä ei ole hintaa, pidetään toisista huolta, kukaan ei putoa. Elämä on jatkuvaa oppimista ja rakentamista. Jokaisen koulupolku kuntoon. Jokainen lapsi/nuori löytää lahjakkuutensa, paikkansa.
 Saa yrittää, tehdä työtä ja rakastaa. Yrittävää asennetta oppii eskarista yliopistoon. Työ on aina kannattavaa. Otetaan kaikki mukaan. Saatetaan sukupolvet yhteen. Lapsi on tervetullut. Tuetaan perheitä. Varmistetaan arvokas ja vireä vanhuus.
 Viljellään ja varjellaan, kannetaan yhdessä vastuuta. Ettei jäätiköt pääse sulamaan, koko maa pysyy asuttuna, voi hyvin ja kukoistaa. Viljellään ja varjellaan. Välitetään viljelijästä. Hoidetaan metsiä. Rakennetaan puusta. Kierrätetään. Biotalous."
 Jenni Pitko. Yle
 Jenni Pitko, vihreät, 32 vuotta
 Arkkitehti
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa :" Lupaan tehdä kaikkeni Suomen talvien pelastamiseksi.
 Aion vaikuttaa sosiaaliturvauudistuksen toteuttamiseen, että Suomesta saadaaan kitkettyä köyhyys.
 Tasa-arvo ja yhdenvertaisuus on kaiken toimintani pohja."
 Hanna-Leena Mattila, keskusta, 50 vuotta
 Kansanedustaja, suomen kielen ja historian lehtori
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan ajaa sellaisia perhepoliittisia uudistuksia, jotka rohkaisevat nuoria ja lapsiperheitä saamaan lapsia. Vanhempainvapaakustannusten tulisi olla valtion eikä äidin työnantajan kustannettavana. Tämä lisäisi myös työelämän tasa-arvoa.
 Lupaan edistää arjen turvallisuutta lisäämällä poliisien määrää ( tämä pitää tapahtua yli hallituskauden kestävällä ohjelmalla) ja niin, että kaikilla ikäluokilla on turvallinen paikka, johon he kuuluvat: esim. Vanhuksilla laadukas hoitoympäristö.
 Opettajataustaisena haluan varmistaa, että suomalainen koulutus on koko matkalta laadukasta. Kuluneen hallituskauden aikana tehtiin koulutusuudistuksia, joita pitää vielä kehittää esim. ammatillisen koulutuksen reformissa on vielä työstettävää."
 Olli Immonen. Jarno Kuusinen / AOP
 Olli Immonen, perussuomalaiset, 33 vuotta
 Kansanedustaja
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan tehdä kaikkeni niiden asioiden eteenpäin viemiseksi, joihin olen politiikassa sitoutunut. Lupaan ajaa politiikassa aina ensisijaisesti suomalaisten etua.
 Tulen nostamaan yhteiskunnalliset epäkohdat näkyvästi esiin ja tekemään kaikkeni, jotta kyseiset epäkohdat saadaan korjatuksi.
 Pyrin vaikuttamaan siihen, että Suomen maahanmuuttopolitiikkaa saadaan tiukennettua ja suomalainen hyvinvointivaltio säilytettyä. Kansalaisten elinkustannuksia täytyy pyrkiä alentamaan, sekä Euroopan unionin liittovaltiokehitys on pysäytettävä."
 Merja Kyllönen. Derrick Frilund / Yle
 Merja Kyllönen, vasemmistoliitto, 42 vuotta
 Bioanalyytikko, Euroopan parlamentin jäsen
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Perehdyn asioihin huolella ja teen työni täysillä haasteista riippumatta.
 Olen aina rauhanrakentamisen puolella.
 Maalaisjärjen lisäksi myös sydän on ratkaisuissa paikallaan."
 Pekka Aittakumpu, keskusta, 37 vuotta
 Pastori, kirjailija
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Lupaan toimia edelleen yhteisten asioiden hoitamisessa avoimesti, rehellisesti ja päättäväisesti sekä toimia jokaista osapuolta arvostavasti myös silloin, kun asioista ollaan eri mieltä.
 Lupaan pitää esillä kestäviä perusarvoja, joita ovat muun muassa rehellisyys, yritteliäisyys, oikeudenmukaisuus ja heikoimmassa asemassa olevista huolehtiminen.
 Lupaan toimia sen puolesta, että koko Suomessa säilyisi ja vahvistuisi mahdollisuudet perustaa perhe ja kasvattaa lapsia, käydä koulua ja opiskella, yrittää ja tehdä työtä sekä viettää hyviä eläkepäiviä."
 Janne Heikkinen. Paulus Markkula / Yle
 Janne Heikkinen, kokoomus, 28 vuotta
 Viestinnän suunnittelija
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : " Lupaan olla aloitteellinen uudistaja ja ennakkoluuloton uusien ideoiden esittäjä. Otan kantaa rohkeasti ja linjakkaasti.
 Pyrin vastustamaan holhousta ja edistämään laajempia yksilönvapauksia.
 Yritän tehdä hartiavoimin töitä Oulun seudun työttömyyden kitkemiseksi edistämällä pohjoista työtä ja yrittäjyyttä."
 Raimo Piirainen. Raimo Piiraisen internetsivut
 Raimo Piirainen, SDP, 66 vuotta
 Veturinkuljettaja evp, kansanedustaja 2009–2015
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Pyrin ajamaan oman maakuntani ja Pohjois-Suomen asioita kaikella tarmolla.
 Toimin tasa-arvoisemman hyvinvointivaltion turvaamiseksi.
 Työtä ja kasvua sekä toimeentuloa kansalaisille, se mahdollistaa hyvinvointivaltion palveluiden laadun ja yhdenvertaisen saatavuuden."
 Ville Vähämäki. Mikko Koski / Yle
 Ville Vähämäki, perussuomalaiset, 39 vuotta
 Kansanedustaja, DI
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Järkeä talouspolitiikkaan Kokonaisveroastetta laskettava. Keskituloisten veroale. Velaksi elämisen on loputtava. Asumisen, sähkön ja liikkumisen hintaa laskettava. EU-nettojäsenmaksu alemmaksi. Varauduttava uuteen velkakriisiin.
 Toimivat liikenneyhteydet Hyvät liikenneyhteydet ovat tärkeitä: VT4, VT8, VT22 ja VT20. Pohjantielle kolme kaistaa Kaakkuri-Linnanmaa välille. Oulu-Ylivieska välille kaksoisraide ja lentorata. Junayhteyksien nopeuttaminen.
 Oulusta teknologiakeskus Oulun talouskasvu edistää koko Pohjois-Suomea ja Oulun talousaluetta. Ouluun kasvua syntyy vahvasta osaamisesta useilla eri teknologia-aloilla. Yliopistolla on suuri rooli. Kaivos- ja akkuteknologiat."
 Antti Rantakangas. Keskusta
 Antti Rantakangas, keskusta, 55 vuotta
 Olen toiminut kansanedustajana vuodesta 1999 alkaen, sitä ennen mm. maatalousyrittäjänä
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Haluan jatkaa työtä Suomen talouden,työllisyyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi.Erityisesti haluan puolustaa pohjoisen Suomen kehitysedellytyksiä,liikenneyhteyksiä ja koulutuspaikkoja.
 Haluan toimia kotimaisten uusiutuvien luonnonvarojen hyödyntämisesksi. Tärkeimpänä kasvavat metsävaramme.
 Haluan parantaa erityisesti pienituloisten toimeentuloa mm.sosiaaliturva uudistuksen kautta."
 Katja Hänninen. Yle
 Katja Hänninen, vasemmistoliitto, 39 vuotta
 Myyjä, kansanedustaja
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Riittävän toimeentulon, hyvinvoinnin ja turvallisuuden sekä julkisten sote-palveluiden turvaaminen. Indeksijäädytykset tulee perua ja säätää kaikille tukimuodoille yhtenäinen perusturva. Tulonsiirtoja lapsiperheille tulee lisätä ja köyhyyttä torjua.
 Eriarvoistumisen ja nuorten syrjäytymisen ennaltaehkäiseminen säätämällä esimerkiksi toisen asteen koulutus aidosti maksuttomaksi kaikille. Koulutusleikkaukset on peruttava ja opintopolku aina varhaiskasvatuksesta lähtien on turvattava.
 Pienten sairaaloiden toiminnan turvaaminen, Pohjoisen Suomen työllisyyden, koulutuspaikkojen ja kulkuyhteyksien parantaminen. Työelämän tasa-arvon ja reilujen pelisääntöjen edistäminen esim. alipalkkauksen kriminalisointi."
 Juha Pylväs, keskusta, 47 vuotta
 Kansanedustaja, agronomi, maaseutuyrittäjä
 Vaalilupaus Ylen vaalikoneessa : "Tiestön kunnossapitoon panostuksia. Varsinkin soratiestö kaipaa pysyäkseen pitkään hyvässä riittävää kunnossapitoa.
 Biokaasu merkittäväksi liikennepolttoaineeksi. Uusiutuvaa energiaa pitää lisätä. Varsinkin biokaasun liikennekäyttöä pitää vauhdittaa verohelpotuksilla. Samalla maaseudulle saadaan merkittävä tulonlähde.
 Perheiden palveluiden turvaaminen. Vastasyntyneen ja pienen lapsen paikka on ensisijaisesti kotona vanhempiensa hoidossa. Sitä pitää tukea riittävästi kotihoidon tuella ja perheiden päätöksillä."
 Lue myös:
 Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa suoraa lähetystä Oulusta
 Katso vaalien tulos Ylen tulospalvelusta
 SDP johtaa ääntenlaskentaa yhdellä paikalla, Rinne: Odotin parempaa tulosta – katso suoraa lähetystä, seuraamme hetki hetkeltä

Tässä ovat Oulun vaalipiirin kansanedustajat – kaksi alle 30-vuotiasta mutta myös vanhoja konkareita


Summary: Orpon edelle kiilasi neljä muuta kokoomuksen edustajaa.

Puolueiden puheenjohtajista eniten ääniä keräsi koko maan vaalikuningas  Jussi Halla-aho . Kokoomuksen  Petteri Orpoa  ja SDP:n  Antti Rinnettä  lukuunottamatta myös muut puoluejohtajat olivat puolueensa vetovoimaisempia ehdokkaita.
 Orpon edelle kiilasi neljä muuta puolueen jäsentä. Puolueen ääniharava oli oikeusministerinä hallituksessa istunut  Antti Häkkänen  20 231 äänellä.
 Orpoa enemmän ääniä keräsivät myös  Elina Lepomäki ,  Ben Zyskowicz  ja  Kai Mykkänen .
 Orpon äänimäärä jäi 10 784:ään. Antti Rinteellä oli koossa 12 026 ääntä. Häntä enemmän ääniä demareista saivat  Sanna Marin  ja  Antti Lindtman .
 Jussi Halla-ahon ylsi 30 527 äänellä uuteen ennätykseen Helsingissä. Sillä hän peittosi nykyisen presidentin  Sauli Niinistön  aikaisemman ennätyksen.
 Pääministeri Juha Sipilän äänisaalis on 16 680. Viime vaalien äänikuningas saa nyt tyytyä koko maan vertailussa seitsemänteen tilaan.
 Halla-ahon ohella puoluejohtajista häntä enemmän ääniä saalistivat vasemmistoliiton  Li Andersson  vihreiden  Pekka Haavisto.
 Lisää aiheesta
 SDP suurin puolue, aloitti jo uuden hallituksen hahmottelun – Yle seurasi vaali-iltaa hetki hetkeltä
 Tästä pääset katsomaan kaikki tulostiedot vaaleista
 Halla-aho vaalien äänikuningas ja ohitti Sauli Niinistön aikaisemman ennätyksen – katso täältä muutkin äänirohmut

Orpo sai puolueiden puheenjohtajista vähiten ääniä – myös Rinne joutui päästämään muita edelleen


Summary: SDP sai 40 kansanedustajaa ja voitti niukimmalla mahdollisella erolla. Perussuomalaiset ja kokoomus hengittivät koko illan niskaan.

Tampereen Työväentalossa repesi riemu sunnuntaina illalla kahdeksalta, kun ennakkoäänet lävähtivät ruudulle. SDP sai ennakkoäänistä 41 paikkaa.
 – Olen todella iloinen, että SDP on kannatuksen kärjessä, puolueen varapuheenjohtaja  Sanna Marin  juhli.
 Marin iloitsi siitä, että puolue sai viidennen kansanedustajapaikan Pirkanmaalla.
 Loppumetreillä puolueen etumatka oli kuitenkin lähes sulaa, kun sekä kokoomus että perussuomalaiset hengittivät niskaan. Voitto tuli lopulta niukimmalla mahdollisella erolla.
 Vasta kello 23.30 puolueen puheenjohtaja  Antti Rinne  julistautui Helsingissä varovaisesti vaalivoittajaksi. Ero oli hänen mukaansa silloin vain 5 000 ääntä.
 – Hei, kuka voitti tänään? Ensimmäisen kerran vuoden 1999 jälkeen olemme hyvin suurella todennäköisyydellä ykköspuolue Suomessa, Rinne sanoi.
 Rinne myönsi odottaneensa parempaa tulosta. 40 kansanedustajaa on vain yksi enemmän kuin perussuomalaisilla ja kaksi enemmän kuin kokoomuksella.
 Ääniharava Marin
 Heti illan alussa oli selvää, että 33-vuotiaalle Sanna Marinille oli tulossa hurja henkilökohtainen kannatus. Hän sai jo pelkästään ennakkoäänistä 9 835 ääntä. Se on saman verran kuin Marin sai kaikkiaan ääniä viime vaaleissa.
 Lopulta Marin sai yli 19 000 ääntä ja oli puolueen ehdoton ääniharava koko maassa. Puolueen puheenjohtaja Rinne sai 12 000 ääntä Uudeltamaalta.
 Puheenjohtaja Antti Rinnettä tämän sairausloman aikana sijaistanut Marin hävisi äänikuningattaren tittelin vasemmistoliiton puheenjohtajalle  Li Anderssonille , joka sai yli 24 000 ääntä Varsinais-Suomesta.
 Reikiä nolla
 Marin sai sunnuntaina myös toisen jättipotin, josta moni suomalainen vain haaveilee. Hän pääsi julkiselle puolelle hammastarkastukseen. Näissä vaaleissa on keskusteltu paljon julkisesta terveydenhuollosta.
 Tampereella puretaan hammashoidon jonoja, ja töitä tehdään myös sunnuntaisin. Marin sattui saamaan ajan juuri vaalipäivälle Tammela-keskukseen.
 Hammastarkastukseen on puolen vuoden jono. Reikiä ei ollut, Marin kertoi vaalivalvojaisissa.
 Sanna Marin jännitti vaalitulosta Tampereen Työväentalossa.  Antti Eintola / Yle
 Tiukka kisa
 Vaalitulos oli niin tiukka, että Helsingissä ollut Antti Rinne toisteli pitkin iltaa Ylen vaalilähetyksessä, että jännäksi menee.
 – On aika hankala arvioida, mikä lopputulos tulee olemaan. Luvut elävät illan mittaan. Sen takia en halua spekuloida yhtään, Rinne kertoi kahdeksan jälkeen.
 Rinne ei voinut julistautua vielä ennen iltayhdeltätoistakaan vaalivoittajaksi, vaikka äänistä oli laskettu yli 95 prosenttia.
 Antti Rinne nostattaa tunnelmaa SDP:n vaalivalvojaisissa. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Ensin kokoomus nosti kannatustaan ja hengitti niskaan. Kun äänistä oli laskettu yli 60 prosenttia, perussuomalaiset meni kokoomuksen ohitse.
 Kun äänistä oli laskettu 89 prosenttia, perussuomalaiset oli enää yhden paikan päässä ja kokoomus kahden paikan päässä.
 SDP:ssä lähes kaikki muut yllättyivät kokoomuksen loppukiristä paitsi europarlamentaarikko  Liisa Jaakonsaari .
 – On ihan tutkittu, että kokoomus pärjää joka puolella Eurooppaa lopussa aina paremmin kuin ennakkoon näyttää.
 Kenen kanssa hallitukseen?
 Sanna Marin oli vaali-iltana Rinnettä suorasanaisempi. Hänen mukaansa puolue on linjannut, että ensin katsotaan vaalit ja hallitustunnustelut. Itse hän ei haluaisi perussuomalaisten kanssa samaan hallitukseen.
 – Minun on vaikea nähdä SDP:tä ja perussuomalaisia samassa hallituksessa. Meidän arvopohjamme on erilainen ja sen lisäksi itse näen, että perussuomalaiset ovat talous- ja sosiaalipoliittisesti oikeistopuolue. He ovat arvokonservatiiveja ja oikeistopuolue, Marin linjasi alkuillasta.
 28-vuotias  Ilmari Nurminen  (sd.) uusi paikkansa Pirkanmaalla ja keräsi lähes 10 000 ääntä. Nurminen esiintyi vaalimainoksissa yhdessä Marinin kanssa. Hän kertoo, että he ovat olleet ystäviä jo ennen eduskuntaa.
 Nurminen toivoo, ettei uudessa hallituksessa ole nykyisiä hallituspuolueita.
 – Toivottavasti hallituspohjaa lähdetään rakentamaan vihreiden ja vasemmistoliiton pohjilta, Nurminen sanoo.
 Lisäpaikkoja useassa vaalipiirissä
 Pirkanmaan lisäksi muuallakin etenkin naiset olivat tekemässä SDP:n vaalivoittoa. Lopulta puolue sai kuusi lisäpaikkaa viime vaaleihin verrattuna.
 Helsingissä  Tuula Haatainen  keräsi paljon ääniä. Helsingistä uutena eduskuntaan pääsi  Eveliina Heinäluoma . Hän myönsi, että sama sukunimi kuin isä  Eero Heinäluomalla  saattoi avittaa.
 – Uskon, että kaupunginvaltuutettuna tehdyllä työllä ja vaalikampanjalla on ollut merkitystä, Eve Heinäluoma sanoo.
 Uudellamaalla SDP sai lisäpaikan  Antti Lindtmanin ,  Antti Rinteen  ja  Maria Guzeninan  johdolla. Rauhanneuvottelija  Hussein Al-Taee  meni uutena läpi,  Kimmo Kiljunen  palaa eduskuntaan.
 Myös Hämeen, Satakunnan, Kaakkois-Suomen, Oulun ja Savo-Karjalanvaalipiirissä SDP sai yhden lisäpaikan.
 Hämeessä  Johannes Koskinen  palasi eduskuntaan,  Ville Skinnari  sai eniten ääniä SDP:lle.
 SDP:n mikkeliläinen kansanedustaja  Satu Taavitsainen  oli kello 21. aikaan tippumassa Eduskunnasta.
 – Tämä on ihan yhtä jännittävää kuin edelliselläkin kerralla. Kello 22–23 aikaan tuli viimeksi tieto läpimenosta. Toivottavasti loppua kohti tulee hyviä uutisia, Taavitsainen kertoi.
 Tällä kertaa Taavitsainen jäi niukasti varalle, kun imatralainen  Niina Malm  meni niukasti edelle.
 Entinen painin olympiamitalisti Marko Asell palaa eduskuntaan. Asell on suurelle yleisölle tuttu myös tosi-tv:stä. Antti Eintola / Yle
 Savo-Karjalassa SDP sai kolme paikkaa. SDP:n istuva kansanedustaja  Merja Mäkisalo-Ropponen  oli tulokseen tyytyväinen.
 Oulussa kansanedustaja  Tytti Tuppurainen  sai seuraa eduskuntaan palaavasta  Raimo Piiraisesta .
 Satakunnassa raumalainen  Kristiina Salonen  kisasi  Laura Huhtasaaren  (ps.) kanssa Satakunnan äänikuninkuudesta, mutta hävisi lopulta parilla tuhannella äänellä Huhtasaarelle. Läpi menivät myös  Krista Kiuru  ja  Heidi Viljanen .
 Niukat erot
 Muissa vaalipiireissä SDP piti paikkansa. Varsinais-Suomessa  Aki Lindén  meni uutena läpi.
 Vaasan vaalipiirissä entinen puheenjohtaja  Jutta Urpilainen  Kokkolassa oli yksi puolueen ääniharavista. Uutena meni läpi  Kim Berg .
 Keski-Suomessa entinen lapsiasiavaltuutettu  Tuomas Kurttila  jäi varalle. Myös Keski-Suomessa naiset juhlivat ja menossa eduskuntaan olivat  Riitta Mäkinen  Jyväskylästä ja  Piritta Rantanen  Jämsästä.
 Lapin vaalipiirissä  Johanna Ojala-Niemelä  piti paikkansa.
 Lue lisää:
 SDP johtaa ääntenlaskentaa yhdellä paikalla, Rinne: Odotin parempaa tulosta – katso suoraa lähetystä, seuraamme hetki hetkeltä
 Lue  täältä vaalien tuloksia

SDP:n komeetta Sanna Marin voitti sekä äänissä että hammaslääkärijonossa – puolueen johto oli lähes sulaa ennätysjännittävässä illassa


Summary: Vaali-illan kääntyessä loppusuoralle, siirtyivät puolueiden puheenjohtajat omiensa luokse pitämään kiitospuheita.

Vastaanotto oli riemukas vaalivoittaja SDP:n vaalivalvojaisissa.
 Kuka voitti tänään, villitsi  Antti Rinne  SDP:n väkeä. Innostuksesta huolimatta hän myönsi odottaneensa parempaa tulosta.
 – Ensimmäistä kertaa vuoden 1999 jälkeen SDP on pääministeripuolue. Olemme tulevaisuus- ja uudistuspuolue. Nyt viedään meidän periaatteita ja arvoja eteenpäin suomalaisessa yhteiskunnassa, huudatti Rinne puolueväkeä.
 Rökäletappion kärsineen keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  vakuutti olevansa ylpeä keskustalaisten tekemästä valtavasta työstä.

 – Voimme selkä suorana katsoa aikaansaamisiamme neljän vuoden aikana: Suomessa on paras työllisyystilanne 30 vuoteeen ja Suomen talous on tasapainossa.
 – Totesimme jo silloin, että joudumme tekemään päätöksiä, että kannatus tulee kärsimään. Hyvät ystävät, me vielä saamme niittää hedelmää, jos emme väsy, Sipilä sanoi.
 Hymyilevä, ajoin jopa naurahteleva  Jussi Halla-aho  totesi, että on vaikea päättää pitäisikö vaalitulosta verrata edellisiin eduskuntavaaleihin vai kesään 2017, jolloin perussuomalaisten puolue hajosi.

 – Kun hahmottelin puhetta päivällä, en osannut arvioida, millaisen tuloksen saamme. Nyt huomaan, että tämä puheenvuoro on melko vähäeleinen. Se johtuu tietysti osin siitä, että olen monotoninen, tylsä luonne, mutta myös siitä, etten osannut odottaa tällaista tulosta.
 Puheenjohtaja  Petteri Orpo  totesi kokoomuksen lähteneen vaaleihin takamatkalta, mutta päätyneen lopulta voittajaksi. Hän kiitti omiaan loppukiristä.

 – Olemme nyt koko Suomen puolue: Lapista tulee kokoomukselle paikka, hän iloitsi.
 Vihreiden  Pekka Haavisto  liittyi myös vaalimenestyksestä iloitseviin. Monissa vaalipiireissä oli hänen mukaansa tiukkaa. Muun muassa Lapissa ehdokas on noin 7 äänen päässä eduskuntapaikasta.

 – Vaalit olivat myös naisten vaalit. Meillä on ehkä vain kolme miestä eduskuntaryhmässä. Naisille ja nuorille tuli aivan ylivoimainen vaalivoitto. Lisäksi vihreistä tulee ehkä suurin puolue Helsingissä.
 Myös vasemmistoliiton  Li Andersson  julisti puolueensa voittaneen vaalit.
 – Hyvä me! Vaalituloksen viesti on, että suomalaiset ovat halunneet muutosta. Suomalaiset äänestivät tasa-arvon ja ilmastonmuutoksen torjunnan puolesta ja rasismia vastaan.
 Eduskuntavaalien tulospalvelu
 Eduskuntavaalit hetki hetkeltä

Puheenjohtajat palasivat illan päätteeksi puhumaan omilleen – katso videot


Summary: Jussi Halla-ahon perussuomalaisten vaaliylläköstä tuli  kutsumaton vieras punavihreän opposition voitonjuhliin, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Eduskuntavaalien tulosillasta tuli jännitysnäytelmä, jonka viimeinen näytös ratkeaa vasta, kun ääntenlaskun virallinen tulos kerrotaan keskiviikkona.
 Perussuomalaisten vaalikiri vei sen vaalipäivänä suosituimmaksi puolueeksi. Ennakkoäänten ensimmäisissä tuloksissa perussuomalaisille oli tulossa nelossija vähän yli 15 prosentin ääniosuudella, mutta vaalipäivän äänet nostivat perussuomalaiset SDP:n kannoille.
 Antti Rinteen  demarit keräsivät ennakkoäänistä lähes 19 prosenttia, mutta vaalipäivänä opposition muutostuuli kuljetti  Jussi Halla-ahon  perussuomalaisia.
 Punavihreät kaukana enemmistöstä
 Punavihreä oppositio eteni eduskuntavaaleissa. SDP, vihreät ja vasemmistoliitto voittivat yhteensä viisitoista paikkaa, mutta varsinkin demareilla ja vasemmistoliitolla vertailukohtana ovat vuoden 2015 ennätyssurkeat vaalit.
 Ammattiyhdistysliikkeen vahvalla tuella oppositiosta porvarihallitusta vastaan hyökännyt SDP jäi alle 18 prosentin ääniosuuden, mikä on SDP:n kaikkien aikojen toiseksi heikoin eduskuntavaalitulos.
 Vaalitulos ei anna Antti Rinteelle mitenkään vahvaa valtakirjaa hallituksen muodostamiseen ja johtamiseen.
 Punavihreä rintama keräsi yhteensä 76 kansanedustajaa. Siitä on vielä pitkä matka enemmistöhallituksen rakentamiseen.
 Kokoomus ei lähde SDP:n apupuolueeksi
 Kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  riemuitsi keväällä 2017 kuntavaalien kärkipaikasta. Huippukunto ei kestänyt eduskuntavaaleihin saakka, sillä kokoomusjohto kompasteli vaalitaistelun loppusuoralla.
 Orpo sai kiittää kuntavaalien voitosta Helsingin ääniharavaa, pormestariksi noussutta  Jan Vapaavuorta . Eduskuntavaalitulos voi johtaa kokoomuksen sisällä valta- ja suuntataisteluun Orpon sosiaaliliberaalien ja  Elina Lepomäen  markkinaliberaalien välillä.
 Kokoomus lähtee hallitusneuvotteluihin vahvoista asemista. SDP:n Rinne tarvitsee enemmistöhallitukseen mukaan kokoomuksen tai keskustan, joten hallituspolitiikan suunnasta on odotettavissa vielä ankara vääntö.
 Sipilän keskusta koki murskatappion
 Neljä vuotta pääministerinä maksoi  Juha Sipilälle  ja keskustalle kahdeksantoista kansanedustajan paikkaa. Keskustan paikkamäärä eduskunnassa on alkavalla vaalikaudella pienin yli sataan vuoteen.
 Hallitusneuvottelujen ensimmäiset hermokierrokset keskusta taitaa tarkkailla katsomosta. Puolueen sisällä alkaa tiukka pohdinta siitä, kenen johdolla uutta nousua lähdetään etsimään.
 Keskustan takana vihreät vahvisti asemiaan ja tulevaisuudessa vihreät kärkkyy nousua neljän suurimman puolueen joukkoon.  Pekka Haaviston  pätkäpuheenjohtajakauden vihreät valitsee kesäkuussa uuden puoluejohtajan, joka lähtee viemään vihreitä eteenpäin.
 Perussuomalaisten kohtalona oppositio?
 Jussi Halla-aholla on nyt käsissään melkein Suomen suurin puolue.  Timo Soinin  perussuomalaisiin verrattuna Halla-ahon puolue on jyrkempi, oikeistopopulistinen ja kansalliskonservatiivinen ryhmittymä, jonka on vaikea löytää hallituskumppaneita.
 Perussuomalaisten äänestäjät ovat todennäköisesti halunneet protestoida sekä Sipilän porvarihallitusta että punavihreää oppositiota vastaan.
 On mielenkiintoista nähdä, millaisen roolin perussuomalaiset oppositiossa valitsevat. Vaalitaistelun aikana Halla-aho on laajentanut puolueen asialistaa maahanmuuttokysymyksistä ilmastopolitiikkaan.
 Perussuomalaiset tähtää nyt eurovaaleihin ja mukaan Euroopassa nousevaan oikeistopopulistiseen yhteistyöhön.
 Lisää aiheesta
 SDP suurin puolue, Uudellamaalla lasketaan viimeisiä ääniä – katso suoraa lähetystä, seuraamme hetki hetkeltä
 Tästä pääset katsomaan kaikki vaalitulosta koskevat tiedot

Analyysi: Hallitusneuvotteluista äärimmäisen vaikeat – muutoksen suunta jäi kysymysmerkiksi


Summary: Hämeen vaalipiirissä äänikuninkaaksi nousi lahtelainen Ville Skinnari (sd.).

Hämeen vaalipiirin voittajia olivat sosiaalidemokraatit (neljä paikkaa) ja vihreät (yksi paikka). Molemmat saivat yhden kansanedustajan lisää edellisiin vaaleihin verrattuna. Suurin häviäjä oli keskusta, joka menetti kaksi paikkaa ja sai läpi vain yhden edustajan. Perussuomalaiset säilytti kolme paikkaansa ja vasemmistoliitto ja kristillisdemokraatit pitivät molemmat yhden paikkansa.
 Hämeen vaalipiirin tulokset voit tarkistaa laajemmin  täältä.
 Äänikuninkaaksi nousi lahtelainen toisen polven kansanedustaja  Ville Skinnari  (sd.) 8 323 äänellään ja äänikuningattareksi 7 875 äänen saaliin koonnut uusi kansanedustaja  Lulu Ranne (ps.) Hämeenlinnasta.
 Yle
 Tarja Filatov  (sd.) Hämeenlinnasta keräsi 7 212 ääntä ja  Sanni Grahn-Laasonen (kok.) Forssasta 7 420 ääntä.
 Yle
 Lahtelainen Rami Lehto  (ps.) keräsi 7 299 ääntä ja uutena eduskuntaan nousee asikkalalainen  Hilkka Kemppi  (kesk.) 3 601 äänen turvin.
 Yle
 Orimattilalainen Kalle Jokinen  (kok.) nappasi 5 942 ääntä, ja uutena eduskuntaan nousi tiukan kamppailun jälkeen  Mirka Soinikoski  (vihr.) Hämeenlinnasta.
 Yle
 Johannes Koskinen  (sd.) Hämeenlinnasta teki paluun eduskuntaan oltuaan yhden kauden välillä poissa. Koskisen äänimäärä nousi 5 720:een.  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) Riihimäeltä sai 6 872 ääntä ja jatkaa näin työtään Arkadianmäellä.
 Yle
 Hollolalainen  Jari Ronkainen  (ps.) keräsi 6 137 ääntä ja loppilaisen  Timo Heinosen  (kok.) äänipotti oli 5 600.
 Yle
 Viimeiset Hämeen vaalipiiristä läpi menneet ehdokkaat ovat lahtelainen  Mika Kari  (sd.) 5 676 äänellä ja  Päivi Räsänen  (ks.) Riihimäeltä äänisaaliilla 6 616.
 Yle
 Lue myös:
 SDP ja vihreät vaalivoittoon Hämeessä, keskustalle rökäletappio: "Panee miettimään, mitä olemme tehneet väärin"
 Koko maan äänestysprosentti nousi 72:een – katso miten ahkerasti sinun kunnassasi äänestettiin
 SDP ottamassa vaalivoiton, Uudellamaalla lasketaan edelleen ääniä – katso suoraa lähetystä, seuraamme hetki hetkeltä

Tässä ovat Hämeen vaalipiiristä valitut kansanedustajat: punavihreä voitto on keskustan tappio


Summary: Vasemmistoliiton puheenjohtajaa Li Anderssonia äänesti yli 24 000 varsinaissuomalaista. Vaalipiirin äänestysprosentti oli 73,2.

Varsinais-Suomen kansanedustajat Varsinais-Suomen kansanedustajat puolueittain: perussuomalaiset 4, kokoomus 4, sosiaalidemokraatit 3, vasemmistoliitto 2, keskusta 2, vihreät 1, RKP 1 Puolueiden kannatus prosentteina: perussuomalaiset 19,1, kokoomus 19, sosiaalidemokraatit 17,8, vasemmistoliitto 12,8, keskusta 10,8, vihreät 9,1, RKP 5,5 Kansanedustajat ovat Ville Tavio, Vilhelm Junnila (uusi), Ritva "Kike" Elomaa, Mikko Lundén (uusi), Petteri Orpo, Ilkka Kanerva, Anne-Mari Virolainen, Saara-Sofia Sirén, Aki Lindén (uusi), Eeva-Johanna Eloranta, Katja Taimela, Li Andersson, Johannes Yrttiaho (uusi), Annika Saarikko, Esko Kiviranta, Sofia Virta (uusi) ja Sandra Bergqvist (uusi)
 Perussuomalaiset on noussut Varsinais-Suomen suurimmaksi puolueeksi ripirinnan kokoomuksen kanssa. Puolue sai vaaleissa läpi neljä kansanedustajaa, yhden enemmän kuin vuonna 2015.
 Kokoomus jäi äänisaaliillaan kakkoseksi vain muutaman sadan äänen erolla. Puolue onnistui säilyttämään neljä paikkaansa. Sekä perussuomalaiset että kokoomus menettivät hienoisesti kannatustaan verrattuna viime eduskuntavaaleihin, kun taas vasemmistopuolueet kasvattivat ääniosuuttaan.
 SDP:tä edustaa alkavalla vaalikaudella kolme kansanedustajaa Varsinais-Suomesta, kuten tähänkin asti.
 Keskusta menetti yli viisi prosenttiyksikköä kannatuksestaan ja hävisi yhden paikan. Keskustalla ja vasemmistoliitolla on nyt Varsinais-Suomesta kaksi kansanedustajaa.
 Vihreät ja RKP säilyttivät yhden kansanedustajapaikkansa.
 Varsinais-Suomesta valittiin yhteensä 17 kansanedustajaa. Voit tarkastella tuloksia netissä Ylen valtakunnallisesta  vaalien tulospalvelusta .
 Yle Turun vaaliasiantuntijana toimi vaali-illan ajan Eduskuntatutkimuksen keskuksen johtaja  Markku Jokisipilä  Turun yliopistosta.
 Perussuomalaisten Tavion osakkeet nousussa
 Perussuomalaisten riveissä Varsinais-Suomen suurin menestyjä oli kansanedustajapaikkansa uusinut  Ville Tavio . Tavion mukaan puolueen kannatus Varsinais-Suomessa oli riittävä, ja oma tulos vielä parempi.
 Ville Tavio perussuomalaisten valvojaisissa. Kimmo Gustasson / Yle
 – Tunnen ihan suunnatonta iloa. Ollaan palkintopallilla, kuten toivottiin, Tavio iloitsi ääntenlaskun alkuvaiheessa.
 Ville Tavion henkilökohtainen potti nousi illan mittaan hulppeasti, 14 000 äänen tuntumaan. Jokisipilän mukaan Tavio on valtakunnallisestikin näkyvimpiä perussuomalaisia poliitikoita ja kovassa nousussa puolueen sisäisessä pörssissä.
 – Monesta koulutuksesta voi olla kansanedustajan työssä hyötyä, mutta lakimiehen koulutuksesta erityisesti. Kyllä pykälät kannattaa tuntea, Jokisipilä toteaa.
 Vilhelm Junnila  jäi viime vaaleissa varasijalle, mutta tällä kertaa piirin puheenjohtajan näkyvä kampanja tuotti tulosta. Junnila keräsi yli 10 000 ääntä. Jokisipilän arvion mukaan hänelle ohjautui politiikan jättävän  Maria Lohelan  (sin.) ääniä.
 Kike Elomaa perussuomalaisten vaalivalvojaisissa Turussa Pirjo Niinivirran kanssa. Petra Ristola / Yle
 Ritva "Kike" Elomaan  kannatus putosi viime vaaleihin verrattuna. Tutkijan mukaan taustalla lienee pikavisiitti sinisiin puolueen hajoamisen jälkeen kesällä 2017. Paluu puolueen näkyvimmille paikoille ottanee aikansa.
 Salolainen kauppias  Mikko Lundén  nousee uutena eduskuntaan perussuomalaisena. Ääniä hän keräsi yli 4 000.
 "Kyllä Kanerva tämän homman osaa"
 Kokoomus onnistui Varsinais-Suomessa säilyttämään neljä paikkaansa. Selviä läpimenijöitä olivat puolueen puheenjohtaja  Petteri Orpo ,  Ilkka Kanerva  ja  Anne-Mari Virolainen .
 Turkulainen Orpo ja lietolainen Virolainen lähtivät vaaleihin toimitusministeristön ministereinä. Lokalahdella syntyneestä Kanervasta tuli jo vuonna 2017  Suomen pitkäaikaisin kansanedustaja .
 Ilkka Kanerva kokoomuksen vaalivalvojaisissa 14.4.2019. Petra Ristola / Yle
 – Kyllä Kanerva tämän homman osaa. Jos aletaan keskustella siitä, kenelle ministerisalkkuja sovitellaan, ei Kanervaa sielläkään pystytä ohittamaan, Markku Jokisipilä arvioi.
 Kokoomuksen neljättä paikkaa soviteltiin eri ehdokkaille ääntenlaskennan edetessä. Turkulaiset  Ville Valkonen  ja  Saara-Sofia Sirén  kävivät tiukkaa kisaa. Saara-Sofia Sirén uusi kansanedustajapaikkansa alle 100 äänen erolla Valkoseen.
 Sotetietäjä veti demareiden vankkureita
 Sosiaalidemokraatit säilyttivät Varsinais-Suomessa kolme paikkaansa. Suosituimmaksi nousi uusi ehdokas, sote-ekspertti  Aki Lindén . Lindén on johtanut Varsinais-Suomen sairaanhoitopiiriä ja viimeksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriä.
 Lindén keräsi henkilökohtaisia ääniä peräti noin 9 000 ja keikautti samalla kansanedustaja  Ilkka Kantolan  varasijalle. Kansanedustajapaikkansa uusivat  Eeva-Johanna Eloranta  Turusta ja  Katja Taimela  Salosta. Eloranta aloittaa kolmannen kautensa ja Taimela neljännen kauden eduskunnassa.
 Kristillisdemokraatit solmivat Varsinais-Suomessa teknisen vaaliliiton perussuomalaisten kanssa. Äänien keskittäminen salolaiselle  Pertti Vallitulle  ei aivan riittänyt edustajanpaikkaan. Nykyisistä eduskuntapuolueista myös siniset jäi Varsinais-Suomessa vaille edustajaa.
 Li Andersson korjasi voiton kotiin
 Vasemmistoliiton kansanedustajiksi valittiin Varsinais-Suomesta puheenjohtaja  Li Andersson  ja turkulainen  Johannes Yrttiaho  Turusta. Andersson keräsi 24 404 henkilökohtaista ääntä, mikä on maan toiseksi paras tulos perussuomalaisten puheenjohtajan  Jussi Halla-ahon  jälkeen.
 Andersson oli Varsinais-Suomen äänikuningatar myös viime kerralla, mutta onnistui nyt kasvattamaan pottiaan yli 9 000 äänellä.
 – Andersson on nykypuolueiden puheenjohtajista yksi valovoimaisimmista, Jokisipilä arvioi.
 Jokisipilän mukaan äänisaaliiseen vaikuttivat osittain myös Anderssonin vaalitenttiesiintymiset.
 – Hän onnistui tenteissä hyvin ja sai myös puolueen viestiä läpi.
 Keskustan ryhmä nuorentuu
 Yli 9 000 ääntä kerännyt  Annika Saarikko  edustaa alkavalla vaalikaudella Varsinais-Suomen keskustaa kaksin  Esko Kivirannan  kanssa. Keskustan tappio tarkoittaa sitä, että  Olavi Ala-Nissilän  edustajantaival katkesi. Saarikon mukaan tulos oli romahdus.
 – Ei tässä arvoja eikä aatetta tarvitse vaihtaa, mutta meillä on vielä matkaa, jotta osaisimme pukea asiamme sanoiksi.
 Saarikon mukaan hallitusvastuu painoi. Yksittäiset vaikeat päätökset ja yleinen mielikuva puolueesta olivat monelle este äänestää keskustaa. Saarikko jaksoi silti iloita saamastaan henkilökohtaisesta palautteesta ja siitä, että eduskuntaryhmä nuorentuu.
 Vihreiden läpimenijä yllätti itsensäkin
 Vihreiden kansanedustaja on kaarinalainen  Sofia Virta , 28. Hän ei ollut varautunut kansanedustajanpaikkaan edes siinä määrin, että olisi hankkinut lapsenvahdin. Silminnähden iloinen uusi kansanedustaja kiirehti kotisohvalta tulosta juhlimaan.
 Sofia Virta on Varsinais-Suomessa Vihreiden äänikuningatar. Kalle Mäkelä / Yle
 Virran ykköstavoitteena kansanedustajana on puolustaa lasten asemaa. Hän haluaa myös ottaa harteilleen vastuuta ilmastoteoista.
 – Olen puolustanut inhimillisiä arvoja ja tehnyt aidosti kampanjaa. Pieni budjetti (2 500 euroa) kertoo, että kenestä tahansa voi tulla mitä tahansa, Sofia Virta.
 Markku Jokisipilän mukaan Virta oli niin yllätyksellinen läpimenijä, ettei hänen nimeään löytynyt ennakolta tutkijan papereista. Virta oli oikeassa paikassa oikeilla teemoilla liikkeillä, Jokisipilä summaa.
 RKP:n pelot eivät käyneet toteet
 RKP:n tilannetta jännitettiin ennen vaali-iltaa, sillä konkari  Stefan Wallin  katsoi  poliittisen parasta ennen -päivämääränsä umpeutuneen jo . Luopujan tilalle ei nimetty selkeää pääehdokasta, mutta paikka säilyi.
 Valituksi tuli paraislainen  Sandra Bergqvist . Bergqvist on töissä Kuntaliitossa ja toimii myös maatalousyrittäjänä. Hänen taustavoimikseen asettui ennakkoarvioiden mukaan ruotsinkielinen Turunmaan saaristo.
 – Tuntuu hyvältä, että RKP saa jatkaa. Siinä on iso ero, onko puolueella kansanedustaja vai ei, Bergqvist sanoi.

 Eduskunnan jätti omasta halustaan neljä varsinaissuomalaista kansanedustajaa: vasemmistoliiton  Annika Lapintie , RKP:n Stefan Wallin,vihreiden  Ville Niinistö  ja sinisten Maria Lohela. Heidän yhteenlaskettu äänisaaliinsa vuoden 2015 eduskuntavaaleissa oli 29 232.
 Vaalitulos vahvistetaan 17.4.2019 ja uusi eduskunta aloittaa työnsä 23.4.
 Ylen hetki hetkeltä -vaaliseurannan  löydät täältä . Muut Ylen vaalisisällöt  löydät täältä .

Tässä ovat Varsinais-Suomen vaalipiiristä valitut kansanedustajat – perussuomalaiset nousi suurimmaksi puolueeksi


Summary: Pirkanmaalla demarit saivat yhden edustajan lisää, keskusta puolestaan menetti yhden paikan.

Eduskuntavaalien tulos Pirkanmaalle on valmistunut. SDP sai yhden paikan lisää, keskusta oli Pirkanmaallakin vaalien häviäjä.
 Vaikka puolueiden valtasuhteet pysyivät varsin samoina, maakuntaan on tulossa monta uutta edustajaa. Kaikki edustajat eivät pystyneet uusimaan paikkaansa.
 Pirkanmaalla äänestettiin vilkkaammin kuin koko maassa. Äänestysprosentti oli 73,7.
 Pirkanmaalta valittiin 19 kansanedustajaa, joista uusia on seitsemän.
 Pirkanmaan ja koko maan demareiden ehdoton ääniharava oli tamperelainen SDP:n varapuheenjohtaja  Sanna Marin . Hän sai 19 087 ääntä.
 SDP:n Sanna Marin oli Pirkanmaan ääniharava yli 19 000 henkilökohtaisella äänellä. Antti Eintola / Yle
 Toiseksi eniten ääniä keräsi perussuomalaisten  Sami Savio . Ylöjärveläinen Savio uusi paikkansa 11 108 äänellä.
 Kolmanneksi eniten ääniä keräsi demarien kansanedustaja  Ilmari Nurminen . Nurminen sai 9 703 ääntä.
 Nurmisen kannoilla ääniä keräsi ja uutena eduskuntaan menee kokoomuksen  Anna-Kaisa Ikonen  9 103 äänellä.
 SDP:n  Pia Viitanen  sai 8 489 ääntä ja uusi paikkansa.
 Kokoomuksen  Sofia Vikman  uusi paikkansa. Hän sai 7 403 ääntä.
 Uutena kansanedustajana aloittaa  Marko Asell , jolla toki aiempaa kokemusta edustajan työstä. Hän sai 7 349 ääntä.
 Vasemmistoliiton  Anna Kontula  keräsi 6 944 ääntä ja uusi paikkansa eduskunnassa.
 Kristillisten edustajista kansanedustajaksi valittiin  Sari Tanus . Hän uusi paikkansa 6 476 äänellä.
 Kokoomuksen  Pauli Kiuru  sai 6 286 ääntä ja uusi paikkansa.
 Keskustan edustaja  Arto Pirttilahti  uusi paikkansa 5 504 äänellä.
 Uutena edustajana keskustan riveistä aloittaa  Jouni Ovaska , joka sai 5 357 ääntä.
 Kokoomuksen  Arto Satonen  uusi paikkansa 5 123 äänellä.
 Vihreiden  Iiris Suomela  keräsi puolueelleen eniten ääniä Pirkanmaalla. Uuden edustajan henkilökohtainen äänimäärä oli 4 872.
 Vihreiden Iiris Suomela on todennäköisesti nuorin eduskuntaan valittu naiskansanedustaja. Matias Väänänen / Yle
 Vihreiden  Satu Hassi  uusi paikkansa 4 833 äänellä.
 Perussuomalaisten  Sakari Puisto  on niin ikään uusi kansanedustaja. Hän sai 4 824 ääntä.
 SDP:n  Jukka Gustafsson  uusi paikkansa 4 808 äänellä.
 Perussuomalaisten  Veikko Vallin  valittiin uutena kansanedustajana eduskuntaan. Hän sai 4 564 ääntä.
 Viimeinen läpimenijä Pirkanmaalla oli perussuomalaisten  Veijo Niemi , joka keräsi 3 702 ääntä.
 Pirkanmaan kansanedustajista eduskunnasta putosivat kokoomuksen  Harri Jaskari,  vihreiden  Olli-Poika Parviainen , sinisten  Tiina Elovaara  ja keskustan  Pertti Hakanen .
 Ylen hetki hetkeltä -seurantaan pääset täältä .
 Muut Ylen vaalisisällöt  löydät täältä .

Tässä ovat Pirkanmaan 19 kansanedustajaa – demarit saivat lisäpaikan


Summary: Perussuomalaiset saivat läpi kolme uutta kansanedustajaa.

Vaasan vaalipiirissäkin keskusta on suurin häviäjä. Vuosikymmenien ajan vaalipiirissä ykköspaikalla ollut keskusta menetti yhden paikan ja sen ääniosuus putosi edellisistä eduskuntavaaleista 7,4 prosenttiyksikköä.
 Keskustan ohi kiilasi RKP, jonka kasvatti äänimääräänsä 0,5 prosenttiyksiköllä ja sai yhden lisäpaikan. Vaasan vaalipiirin äänikuningattareksi nousi RKP:n puheenjohtaja  Anna-Maja Henriksson  14470 äänellä.
 – Tämä on enemmän kuin osasin odottaa. Hyvää vaalitulosta odotin, mutta tämä oli yllätys. Omasta äänisaalista olen todella nöyrä, sanoo Henriksson.
 Muutokset puolueiden välillä olivat Vaasan vaalipiirissä vähäisiä. Edellisten vaalien tavoin perussuomalaiset sai läpi kolme ehdokasta, SDP ja kokoomus saivat kumpikin kaksi paikkaa ja kristillisdemokraatit yhden paikan.
 Perussuomalaiset siivitti hyvään tulokseen kaustislainen  Mauri Peltokangas , joka keräsi peräti yli 13 000 ääntä. Hän on erittäin tyytyväinen puolueen paikkamäärään ja yllättynyt omasta äänivyörystään.
 Sen sijaan hankalista hallitusneuvotteluista Peltokangas ei puhuisi.
 – Täytyisi lähteä pohtimaan juurisyitä: kenen mielestä se on vaikeaa. Olemme sanoneet alusta asti, että olemme valmiit kaikkien kanssa yhteistyöhön, mutta ei hinnalla millä hyvänsä.
 Maahanmuuttokriitikkona profiloitunut Peltokangas ei halua olla vain yhden asian edustaja.
 – Kaikki mitä nykypolitiikkaan kuuluu, kaikkia teemoja , ihan joka sektoria lähdetään ajamaan.
 Useita uusia kansanedustajia
 Pohjalaismaakunnista lähtee eduskuntaan monta ensikertalaista. Puolet Vaasan vaalipiirin valituista on Mauri Peltokankaan tavoin uusia kansanedustajia.
 Keskustan  Pasi Kivisaari  onnistui päihittämään istuvat kansanedustajat ja tuli valituksi keskustan ehdokkaista suurimmalla äänimäärällä. Seinäjokelainen rehtori pääsi tuulettamaan omaa läpimenoaan, mutta harmitteli puolueen tulosta.
 – Keskustan on nyt katsottava peiliin, totesi Kivisaari.
 SDP:n uusi kansanedustaja on  Kim Berg , joka on kunnostautunut Vaasan keskussairaalan päivystyskysymyksessä. Berg oli laajaa päivystystä Vaasaan vaatineen kansalaisaloitekampanjan keulahahmo.
 Vaalikaampanjassaan Berg on puhunut julkisten hyvinvointipalveluiden puolesta ja uskoo sillä olleen vaikutusta äänestäjiin.
 – Varsinkin nyt, kun on kuultu ikäviä uutisia yksityiseltä hoivapalvelualalta, ovat nämä olleet ihmisille tärkeitä asioita.
 Muita uusia kansanedustajia Vaasan vaalipiirissä ovat Mikko Ollikainen (r.) Anders Norrback (r.), Juha Mäenpää (ps.), Jukka Mäkynen (ps.) ja Janne Sankelo (kok.).
 Vaasan vaalipiirin istuvista kansanedustajista putosivat Lasse Hautala (kesk.) ja Tuomo Puumala (kesk.) sekä Susanna Koski (kok.).
 Vaalipiirin edustajajoukko on moneen muuhun verrattuna hyvin miesvoittoinen. 16 kansanedustajasta vain kolme on naisia: Anna-Maja Henriksson, Jutta Urpilainen ja Paula Risikko.
 Vaasan vaalipiirin kansanedustajat:
 Yle
 RKP:n Mikko Ollikainen ja Anders Norrback Yle
 Keskustan Antti Kurvinen ja Pasi Kivisaari Yle
 Keskustan Mikko Savola ja Mika Lintilä Yle
 SDP:n Jutta Urpilainen ja Kim Berg Yle
 Kokoomuksen Janne Sankelo ja Paula Risikko Yle
 Kristillisdemokraattien Peter Östman Yle

Tässä ovat Vaasan vaalipiirin 16 kansanedustajaa – RKP kiri historiallisesti ohi keskustan


Summary: Lähellä Mount Everestiä sijaitsevaa lentokenttää pidetään yhtenä maailman vaarallisimmista.

Kolme ihmistä on kuollut ja kolme loukkaantunut Nepalissa pienkoneen törmättyä kentällä olleeseen helikopteriin.
 Kanadalaisvalmisteinen Twin Otter –pienkone oli kiihdyttämässä kiitoradalla, kun se tuntemattomasta syystä törmäsi kopteriin.
 Surmansa saivat pienkoneen perämies sekä helikopterin lähistöllä törmäyshetkellä seisseet kaksi turvamiestä. Summit Air -yhtiön kone ei kuljettanut onnettomuushetkellä matkustajia.
 Näky Luklan lentokentällä oli lohduton onnettomuuden jälkeen. RAM NEPAL/ EPA
 Koneen kapteeni on loukkaantuneiden joukossa, sen sijaan koneen ainoa lentoemäntä selvisi törmäyksestä ilman vammoja.
 Onnettomuuden syystä ei ole tietoa.
 Turma sattui sunnuntaina Tenzing Hillaryn lentokentällä Luklan pikkukaupungissa 125 kilometriä pääkaupungista Katmandusta koilliseen.
 Vuorten ympäröimän lentokentän on arvioitu olevan yksi maailman vaarallisimmista muun muassa sen kiitoradan lyhyen pituuden vuoksi.
 Kenttä sijaitsee lähellä maailman korkeinta vuorta Mount Everestiä, ja sitä kautta kulkee vuosittain tuhansia kiipeilyturisteja.

Lähtökiidossa ollut pienkone törmäsi helikopteriin Nepalissa kohtalokkain seurauksin


Summary: Emua muistuttavaa kasuaaria on kuvailtu maailman vaarallisimmaksi linnuksi.

Yhdysvaltain Floridassa suuri lentokyvytön kasuaari on tappanut 75-vuotiaan omistajansa, kertovat muun muassa  BBC  ja  Guardian .
 Miehen omistamalle tilalle oli kutsuttu poliisi, joka löysi paikalta pahoin loukkaantuneen vanhuksen. Uhri kuoli myöhemmin vammoihinsa sairaalassa, kertoo Alachuan piirikunnan poliisi.
 Poliisi epäilee, että mies oli mennyt kasuaarin reviirille ja ilmeisesti kaatunut, jolloin lintu oli hyökännyt tämän kimppuun.
 Mies oli hoitanut tilallaan vuosikymmenten ajan eksoottisia eläimiä, muun muassa laamoja.
 Strutsilintujen lahkoon kuuluva, emua muistuttava kasuaari voi kasvaa jopa kahden metrin pituiseksi ja painaa 60 kiloa.
 San Diegon eläintarhan verkkosivuilla kasuaaria kuvaillaan maailman vaarallisimmaksi linnuksi. Kasuaarilla on voimakkaat raajat, joissa molemmissa on erittäin terävät, tikaria muistuttavat kymmensenttiset kynnet. Lintu voi tulistuessaan tappaa helposti minkä tahansa saalistajan terävillä kynsillään.
 Lintu voi juosta jopa 50 kilometrin tuntinopeudella.
 Kasuaarit elävät Uudessa-Guineassa ja Australiassa. Floridassa kasuaarin pitämiseen tarvitaan erikoislupa.
 Aiheesta lisää:
 Cassowary attack: giant bird kills owner in Florida after he fell
 Florida man killed by large flightless bird he owned

Lentokyvytön lintu tappoi omistajansa Floridassa


Summary: Yle Oulu ja Kaleva seuraavat sunnuntaina Oulun vaalipiirin tuloslaskentaa suorassa Areena-lähetyksessä klo 19.30–22.00.

Oulun vaalipiiri on ollut eduskuntavaalikamppailun ajan huomion keskiössä. Yle Oulun ja sanomalehti Kalevan yhteisissä vaalivalvojaisissa seurataan vaalituloksen valmistumista.
 Ylen viimeisimmän kannatusmittauksen  mukaan keskusta on pudonnut neljänneksi suosituimmaksi puolueeksi valtakunnassa. Oulun vaalipiirissä keskustalla on ollut tähän asti vankka kannatus vaalista toiseen. Neljä vuotta sitten pääministeriksi kohonnut  Juha Sipilä  oli keskustan ääniharava Oulun vaalipiirissä.
 Seuraamme suorassa lähetyksessä esimerkiksi, miten keskustan käy Sipilän vaalipiirissä. Saako gallup-ykkönen SDP kannatusta Oulun vaalipiirissä, entä miten käy tasaisesti gallup-suosiotaan kasvattaneiden perussuomalaisten?
 Suoraa Areena-lähetystä juontavat Kalevan  Petri Laukka  ja Yle Oulun  Jesse Mäntysalo . Illan aikana mukana on muun muassa puolueiden ehdokkaita ja politiikan asiantuntijoita. Lisäksi käymme kysymässä tunnelmia muutamista Kajaanissa ja Oulussa järjestettävistä puolueiden omista vaalivalvojaisista. Suora Areena-lähetys alkaa kello 19.30.
 Oulun vaalipiirin tuloslaskentaa seurataan  Päivi Annalan  ja  Sanna Kähkösen  kanssa myös  Radio Suomen  Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun lähetyksissä. Lähetys alkaa kello 19.53 ja päättyy puolilta öin.
 Lue myös:
 Analyysi: Vaaleista tulossa poikkeuksellisen kiinnostavat Oulun vaalipiirissä – ottaako keskusta turpaan, entä nousevatko perussuomalaiset?

Millainen vaalitulos on pääministerin vaalipiirissä? Seuraa suoraa lähetystä Oulusta


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Vain hämähäkin kokoinen mutta 45-jalkainen meriotus sai nimen suurelta muinaiselta Cthulhulta
 Cthulhu syntyi 1920-luvulla yhdysvaltalaiskirjailija  H. P. Lovecraftin  kauhutarinan kosmiseksi hirviöksi. Siinä oli mustekalan ja lohikäärmeen näköä, ja sopivasta kulmasta se näytti myös ihmisestä piirretyltä karikatyyriltä. Kulttiotukseksi kasvaneen hirviön kuvaus napsahti muinaisen merikurkun eli merimakkaran löytäjien mielestä niin kohdalleen, että he tekivät löydöstään Cthulhun kaiman.
 Shamim Nalumansi lähti Dubaihin puolituttunsa vinkistä. Hänen poikansa Ayaan syntyi Ugandaan paluun jälkeen.  Liselott Lindström / Yle
 Afrikassa käydään "modernia orjakauppaa" – ugandalainen Shamim luuli lähtevänsä kotiapulaiseksi, mutta joutuikin Dubaihin myymään seksiä
 Kasvava määrä yrityksiä vie nuoria naisia ja miehiä Ugandasta töihin Persianlahden maihin. Shamim Nalumansi on yksi niistä, jotka ovat joutuneet matkallaan huijatuksi. Ylen toimittaja Liselott Lindström tapasi Nalumansin Katwen slummissa Ugandan pääkaupungissa Kampalassa.
 Titta Puurunen / Yle
 Donald Trumpin uudistukset ovat pistäneet monet ahtaalle Yhdysvalloissa – Kaliforniassa asuvat suomalaiset kertovat koventuneesta arjestaan
 Presidentti Donald Trumpin tekemät uudistukset ovat heijastuneet Kaliforniassa vuosikymmeniä asuneisiin suomalaisiin. Suurin muutos heidän mukaansa on tapahtunut ihmisten asenteissa.
 Kolme suomalaista kertoo, että ilmapiiri maassa on muuttunut. Vaikka Kalifornia tunnetaan muuta maata vapaamielisempänä alueena, syrjintä on heidän mielestään nostanut nyt myös siellä päätään. Myös rasismi on nykyisin selvästi nousussa.
 Kiinan politbyroon pysyväiskomitean rivissä johtaja Xi Jinping seisoo keskellä, Brysseliin tiistain huippukokoukseen saapuva pääministeri Li Keqiang hänen vieressään kolmantena vasemmalta. AOP
 Eurooppa heräsi Kiinan vallan kasvuun – Seitsemän syytä, miksi Kiinasta tuli uhka
 EU ja Kiina huippukokoustivat Brysselissä alkuviikosta. Listasimme, miksi EU haluaa muuttaa kurssia Kiinan suhteen juuri nyt.
 Match made in heaven? Jon Snow ja Daenerys Targaryen HBO Nordic
 Game of Thrones tulee - Katso superfanien vinkit viimeisen kauden seuraamiseen
 Kuinka tämän vuosituhannen katsotuimpiin ja arvostetuimpiin sarjoihin kuuluva  Game of Thrones  päättyy, ketkä jäävät henkiin ja kuka nousee Rautavaltaistuimelle? Muun muassa näitä kysymyksiä pohtivat nyt miljoonat fanit ympäri maailman, joihin kuuluvat myös suomalaisen Another Castle -kuoron jäsenet.

Viisi huippujuttua sunnuntai-iltaan: 45-jalkainen otus sai nimen Cthulhu, suomalaisten arki koventui Trumpin Amerikassa ja Kiinasta tuli uhka


Summary: Entisen armeijan kenraalin Khalifa Haftarin johtamat joukot ovat tehneet viime päivinä useita ilmaiskuja Tripolin ympäristöön kaupungin valtaamiseksi.

Diktaattorin kaataminen ei tuonut vakautta Arabikeväänä 2011 kapinalliset nousevat Libyaa vuosikymmenet hallinnutta diktaattoria  Muammar Gaddafia  vastaan. Länsimaat asettuvat tukemaan pääoppositioryhmää. Elokuussa 2011 Gaddafi katoaa maan alle. Kapinalliset kuitenkin löytävät ja tappavat hänet. Valta siirtyy oppositiolle vuonna 2012, mutta kahdessa eri kaupungissa, Bengasissa ja Tripolissa, päämajojaan pitävien ryhmien välit ovat jännitteiset. Libyan kansallisen armeijan päällikkö  Khalifa Haftar  valitsee puolensa ja alkaa organisoida iskuja Bengasin islamistista ryhmää vastaan 2014. Taistelut kiihtyvät rajuiksi kesällä 2014. YK vetää väkensä pois ja lähetystöt sulkevat ovensa. Tripolin kaupunki tuhoutuu taisteluissa pahoin. Rauhankeskustelujen jälkeen Libyassa aloittaa uusi YK:n tukema hallinto 2016, mutta se ei onnistu yhdistämään hajonnutta maata. Sillä ei myöskään ole armeijaa, joka voisi kilpailla Libyassa majailevien aseellisten ryhmittymien kanssa. Haftar armeijoineen saa haltuunsa suuren osa idässä sijaitsevista öljynvientialueista. Syyskuussa 2018 Libyan hallitus julistaa hätätilan, kun levottomuudet kiihtyvät Tripolissa jälleen. Keväällä 2019 Haftar lähestyy armeijoineen Tripolia ja sanoo aikovansa ottaa pääkaupungin haltuunsa. Lähteet: BBC, Atlantic Council
 Itä-Libyan joukkojen hävittäjä on syöksynyt maahan tai ammuttu alas pääkaupunki Tripolin eteläosissa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Libyan hallituksen joukot kertovat uutistoimisto AFP:n mukaan ampuneensa hävittäjän alas.
 Entisen armeijan kenraalin  Khalifa Haftarin  johtama Libyan kansallinen armeija vahvistaa, että sen hävittäjä on syöksynyt maahan. Armeijan mukaan syynä tähän oli kuitenkin hävittäjään tullut tekninen vika. Armeijan mukaan lentäjä pelastui heittoistuimella ja on turvassa, hallituksen GNA-joukot puolestaan kertovat vanginneensa lentäjän.
 Maan itäosia hallitsevan Haftarin johtama Libyan kansallinen armeija on tehnyt viime päivinä useita ilmaiskuja Tripolin ympäristöön kaupungin valtaamiseksi.
 YK:n alaisen Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan taisteluissa on kuollut yli 120 ja haavoittunut lähes 600 ihmistä..
 Haftarin joukot tukevat Itä-Libyan erillishallintoa, joka taas vastustaa YK:n tunnustamaa GNA-hallintoa.
 Haftarin on määrä tavata tänään Egyptin presidentti  Abdel Fattah al-Sisi . Al-Sisin tiedottajan mukaan kaksikko keskustelee Libyan tilanteesta. Muita tietoja tapaamisesta ei ole kerrottu julkisuuteen.
 Aiheesta lisää:
 Libyan taistelut kiihtyvät, yhteenotoissa jo satoja uhreja

Itä-Libyan joukkojen hävittäjä syöksyi maahan lähellä Tripolia


Summary: Väestötietojärjestelmän mukaan selvä enemmistö suomalaisista on aakkosissa sukunimeltään K:n jälkeen.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Oikeusministeriön ohjeessa vaalihuoneiston äänestäjien jonon voi jakaa kahteen osaan niin, että toisessa jonottavat A-K-alkuiset sukunimet ja toisessa L-Ö-alkuiset sukunimet.
 Tämä on johtanut äärimmillään siihen, että L-Ö-sukunimiset seisovat pitkässä jonossa eikä A-K-jonoa ehdi juuri muodostua. Tohtorikoulutettava  Teemu Pekkarisen  selittää tätä grafiikassa, jonka tiedot hän on koonnut Väestötietojärjestelmästä ja jakanut yhteisöpalvelu Twitteriin.
 A-K-kirjaimilla alkaa noin kahden miljoonan suomalaisen sukunimi. L-Ö-kirjaimilla alkaa yli kolmen miljoonan sukunimi.
 Oikeusministeriön vaalijohtaja  Arto Jääskeläinen  korostaa, että ministeriön vaaliohjeen sukunimijako on vain malli. Jokainen vaalilautakunta saa jakaa jononsa "mistä kohdasta tahansa".
 – Joskus on tullut meidän mallista palautetta, mutta jotkut kokevat sen hyväksi, Jääskeläinen kertoo Ylelle.
 Hän ei ole itse törmännyt aiemmin tilastoihin sukunimien alkukirjainten yleisyydestä.
 – Emme tule muuttamaan ohjetta, sillä kuten sanoin, jokainen saa jakaa äänestysjonot, mistä haluaa.
 Käytännössä jokaisella yksittäisellä vaalihuoneistolla on vapaat kädet tehdä sukunimijako, ja näin moni tekeekin. Jääskeläisen mukaan ohjeet sukunimijonoista voivat tulla myös kunnan keskusvaalilautakunnalta.
 Sukunimien alkukirjainten yleisyydestä kuvaajan piirtänyt Teemu Pekkarinen on hyödyntänyt avointa dataa, jossa on yhteensä yli viisi miljoonaa sukunimeä. Ero Suomen 5,5 miljoonan väkilukuun johtuu siitä, että 20 nimenhaltijaa harvinaisempien sukunimien määrä ei ole julkista tietoa.
 Lue myös:
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa
 Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä

Seisoitko sinäkin pitkään L-Ö-jonossa? Kahtiajaossa iso epäsuhta – Vaalijohtaja: "Jonon saa katkaista, mistä haluaa"


Pääsikö ehdokkaasi läpi? Entä ketkä olivat vaalien ääniharavat?
 Muun muassa näihin kysymyksiin löydät vastauksen Ylen tulospalvelusta.
 Tulospalveluun pääset osoitteessa vaalit.yle.fi.
 Tulospalvelun tiedot päivittyvät jatkuvasti sitä mukaa kun ääntenlaskenta etenee. Äänistä on laskettu tähän mennessä 90 prosenttia.
 Tulospalvelun kautta voit saada selville myös muun muassa tulevan eduskunnan ikä- ja sukupuolijakauman.
 Yle seuraa vaalipäivän tapahtumia hetki hetkeltä

Pääsikö ehdokkaasi läpi? Entä kuka oli vaalien ääniharava? Ylen tulospalvelu kertoo eduskuntavaalien tuloksen


Summary: Andersson oli Ingmar Bergmanin luottonäyttelijä.

Ruotsalainen elokuva- ja teatterinäyttelijä  Bibi Andersson  on kuollut 83 vuoden iässä, kertovat useat ruotsalaismediat.
 Andersson esiintyi useissa  Ingmar Bergmanin  ohjaamissa elokuvissa, joita olivat muun muassa  Persona - Naisen naamio ,  Mansikkapaikka  sekä  Seitsemäs sinetti .
 Suomessa hän oli mukana  Klaus Härön  ohjaamassa  Näkymättömässä Elinassa  sekä Tanskassa  Gabriel Axelin  ohjaamassa  Ranskalaisessa illallisessa .

Ruotsalainen näyttelijä Bibi Andersson on kuollut


Summary: Suurimmassa vaalipiirissä, Uudellamaalla, on edelleen ääniä laskematta.

SDP on nousemassa eduskunnan suurimmaksi puolueeksi 40 paikalla. Se lisäisi kannatustaan 6 paikalla.
 Perässä seuraa perussuomalaiset 39 paikalla ja kokoomus 38 paikalla. Keskusta saisi 31 paikkaa, ja on vaalien häviäjä. Se menettäisi jopa 18 paikkaa. Vihreät saisi 20 paikkaa ja lisäisi paikkojaan 5 paikalla.
 Laskennan tulos tällä hetkellä: SDP: 40 paikkaa (+ 6) PS: 39 paikkaa (+ 1) KOK: 38 paikkaa (+ 1) KESK: 31 paikkaa (- 18) VIHR: 20 paikkaa (+ 5) VAS: 16 paikkaa (+ 4) RKP: 9 paikkaa (+/- 0) KD: 5 paikkaa (+/- 0) MUUT: 2 paikkaa (+ 1) SIN: 0 paikkaa (-) 98,4  prosenttia äänistä on laskettu.
 Uudellamaalla ääniä on edelleen laskematta.
 Äänensä antoi 72 prosenttia suomalaisista. Äänestysaktiivisuus nousi edellisistä vaaleista vajaa kaksi prosenttiyksikköä.
 Koko maan äänestysprosentti nousi 72:een – katso miten ahkerasti sinun kunnassasi äänestettiin
 Ennakkoäänestys oli näissä vaaleissa vilkkaampaa kuin aiemmissa eduskuntavaaleissa. Neljä vuotta sitten 32,3 prosenttia äänioikeutetuista kävi uurnilla ennakkoon.
 Ennakkoäänestyksen suosio on kasvanut tasaisesti vaaleista toiseen, eikä se vielä välttämättä kerro lopullisen äänestysprosentin kehityksestä.
 Alla olevista kuvaajista näet laskennan reaaliaikaisen tuloksen:
 Uutinen päivittyy.
 Lue lisää:
 Seuraa ääntenlaskentaa vaalipiirikohtaisesti reaaliajassa Ylen tulospalvelussa
 Yle seuraa vaali-illan tunnelmia hetki hetkeltä

Eduskuntavaalien laskennan tulos: SDP ykkösenä, perussuomalaiset kärkkyy kannoilla


Summary: Helsingissä äänestettiin viime vaaleja vilkkaammin. Äänestysprosentti nousi 77,4 prosenttiin, joka oli Suomen korkein. Tällä hetkellä äänistä on laskettu noin 96 prosenttia.

Helsingin piirissä ääniä on annettu erityisesti vihreille. Vihreät ovat saamassa ainakin yhden lisäpaikan. Aiemmin illalla näytti, että paikkoja olisi tulossa lisää jopa kaksi.
 Yhdelläkin lisäpaikalla vihreät kiilaavat eduskunnassa Helsingin piirin toiseksi suureksi puolueeksi, Kokoomuksen kanssa. Prosentuaalisesti Vihreät ovat kuitenkin saamassa Helsingissä enemmän ääniä kuin Kokoomus. Kisa on tiukka: noin 24 prosenttia vastaan noin 22 prosenttia kaikista äänistä.
 Uusina vihreinä eduskuntaan näyttää nousevan vihreistä Helsingissä ainakin  Maria Ohisalo ,  Mari Holopainen  ja  Atte Harjanne . Aiemmin näytti, että  Fatim Diarra  olisi mennyt läpi.  Ozan Yanar  näyttää tippuvan.
 Kokoomus näyttää säilyttävän kuusi paikkaansa.  Pertti Salolaisen  tilalle näyttää nousevan  Terhi Koulumies .
 SDP menettämässä paikan
 SDP näyttää Helsingissä puolestaan menettävän yhden paikan.  Pilvi Torsti  näyttää tippuvan.
 SDP:n  Eveliina Heinäluoma  näyttää sitä vastoin ottavan isänsä  Eero Heinäluoman  paikan eduskunnassa.
 Vasemmistoliitto taas näyttää saavan yhden lisäpaikan. Vasemmistoliiton lisäpaikka olisi tämän hetken tilanteen perusteella menemässä  Mai Kivelälle .  Silvia Modig  sitä vastoin näyttää tippuvan, tilalle nousee  Veronika Honkasalo .
 Tällä erää näyttää, että SDP ja Vasemmistoliitto olisivat jatkossa kolmella paikallaan yhtä suuria puolueita eduskunnassa Helsingin piiristä.
 Jussi Halla-aho äänikuningas
 Perussuomalaisten tulos Helsingissä näytti ennakkoäänien mukaan tappiolta, mutta tällä hetkellä näyttää, että puolue pitäisi kolme viime vaaleissa saamaansa paikkaa.
 Jussi Halla-aho  on yksi vaalien valtakunnallisista äänikuninkaista. Hän sai ääniä ainakin 29 000. Halla-aho vetää mukanaan eduskuntaan Helsingistä uutena valtuutetun  Mari Rantasen.  Helsingin perussuomalaisten valtuustoryhmän nykyinen puheenjohtaja  Mika Raatikainen  näyttää tippuvan.
 Keskusta ei saa Helsingistä paikkaa
 Keskusta ei ole tällä hetkellä saamassa yhtään paikkaa Helsingin piiristä. Kaakkois-Suomen vaalipiiristä Helsinkiin siirtyneelle  Kimmo Tiilikaiselle  tulos on pettymys.
 Helsingissä annettiin ennakkoon 185 000 ääntä. Kaiken kaikkiaan Helsingin vaalipiirissä äänioikeutettuja on 541 307. Kansanedustajia valitaan 22.
 Ehdokkaita oli näissä vaaleissa 286. Viime vaaleissa ehdokkaita oli 269.
 Allaolevasta linkistä voit seurata tulosta hetki hetkeltä.
 Myös täältä saat lisää tietoa päivittyvistä  Yle seuraa vaaleja hetki hetkeltä.

Helsingissä vihreät kiilaamassa suurimmaksi puolueeksi – Tästä seuraat Helsingin piirin tulosta


Summary: Vuoden 2019 eduskuntavaalit näyttävät muodostuvan sosialidemokraattien ja vihreiden juhlaksi Uudenmaan vaalipiirissä.

Kokoomus pysyy Uudenmaan vaalipiirin suurimpana puolueena, vaikka sen suosio laskee myös Uudellamaalla.
 Toiseksi eniten on äänestetty SDP:tä ja kolmantena on perussuomalaiset, kun vaalipiirin äänistä on laskettu 80 prosenttia.
 Menestyjät iloitsevat valvojaisissaan
 Uudenmaan vaalipiirin äänikuningatar ääntenlaskennan tässä vaiheessa on kokoomuksen  Elina Lepomäki . Uudenmaan äänikuninkaan viittaa kantaa tällä hetkellä SDP:n  Antti Lindtman .
 – Täytyy sanoa, että olen itsekin yllättynyt ja kyllähän tämä tällaiselle Vantaan lähiössä kasvaneelle yksinhuoltajaisän pojalle on kova juttu.
 Lindtmanin rinnalla Vantaalta on menossa uutena edustajana läpi suomalais-irakilainen rauhanvälittäjä, SDP:n  Hussein al-Taee .
 – Mä toivon todella, että puolueeni uskaltaa käyttää asemaansa ja voimaansa maailmalla vieden suomalaista osaamista ja rauhaa niin pitkälle kuin se on mahdollista. Me suomalaiset painimme isommassa sarjassa silloin, kun me avaamme ovemme muille sovitella riitansa tässä maassa meidän avullamme.
 Alueen kolmanneksi suurimman äänisaaliin on tähän mennessä kerännyt perussuomalaisten  Leena Meri . Hän kommentoi tulosta puolueen vaalivalvojaisissa iltayhdeksän jälkeen.
 – Tuntuu todella upealta, saamme nyt puolueena nauttia tuloksesta, jonka eteen olemme tehneet vuosien ajan töitä.
 Brother Christmas -nimellä julkisuuteen noussut  Ari Koponen  on menossa uutena edustajana läpi niin ikään perussuomalaisten riveistä.
 – Olen tehnyt koulukiusaamista vastustavan kansalaisaloitteen, joka keräsi kuukaudessa tarvittavat allekirjoitukset. Sitä ja lasten, nuorten ja vanhusten hyvinvointia aion edistää.
 Kaikista nyt valittavista kansanedustajista tulee kaikkien aikojen  naisvaltaisimman eduskunnan  parlamentaarikkoja.
 Liike Nytin Harkimo ja vihreiden Petelius eduskuntaan, Väyrynen ulos
 Vihreiden suurin äänisaalis Uudellamaalla on  Pirkka-Pekka Peteliuksella . Liike Nytistä on eduskuntaan näillä näkymin menossa  Harry Harkimo .
 – En ole tyytyväinen, mutta en kauhean pettynytkään. Olemme olleet vasta vuoden toiminnassa ja me olemme saaneet joka vaalipiiristä hyvin ääniä, eli se on hyvä aloitus. Toivottavasti joku muukin pääsee vielä läpi, eduskunnassa on tylsää istua yksin.
 Harry Harkimo saatta vielä saada seuraa esimerkiksi pojastaan  Joel Harkimosta , joka on näillä näkymin menossa läpi Helsingin vaalipiiristä.
 Paavo Väyrynen   putoaa eduskunnasta . Sinisten  Simon Elo ,  Jussi Niinistö  ja Helsingin vaalipiiristä Uudellemaalle siirtynyt  Sampo Terho  eivät hekään mene läpi.
 Eniten suosiotaan viime vaalien lopulliseen tulokseen verrattuna prosenteissa mitattuna kasvattavat SDP ja vihreät. SDP:lle on tällä hetkellä tulossa Uudenmaan vaalipiirissä yksi lisäpaikka ja vihreille kaksi lisäpaikka.
 Sen sijaan keskustan, kokoomuksen ja perussuomalaisten suosio laskee Uudellamaalla. Keskustalta on lähdössä kaksi ja kokoomukselta ja perussuomalaisilta molemmilta yksi paikka.
 Ylen ennusteen mukaan  tulevan eduskunnan suurimmat puolueet ovat SDP, kokoomus ja perussuomalaiset. Eniten lisäpaikkoja on ennusteen mukaan tulossa vihreille. Eniten paikkoja menettäisi keskusta.
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys päättyi tiistaina  vilkkaampana kuin koskaan aikaisemmin . Ennen varsinaista vaalipäivää äänioikeuttaan käytti yli 1,5 miljooaa suomalaista.
 Ylen vaaliasiantuntija  Sami Borg  varoittaa, että vaalituloksen ennustaminen on sekä äänestysaktiivisuuden että vielä laskematta olevien äänien takia tällä kertaa  tavanomaista hankalampaa .
 Ylen vaali-ilta on parhaillaan käynnissä  Areenassa , TV1:ssä sekä  Radio Suomessa . Netissä illan kulkua seurataan muun muassa tässä  hetki hetkeltä  päivittyvässä artikkelissa.
 Uudenmaan vaalipiiristä valitaan eduskuntaan 36 henkilöä, eli yksi enemmän kuin viime vaaleissa. Kaikkiaan Arkadianmäellä on 200 kansanedustajaa. Uudenmaan vaalipiirissä on kaikkiaan lähes 780 000 äänioikeutettua.
 Artikkelia täydennetään vaalipäivän ääntenlaskennan edetessä kunnes Uudenmaan eduskuntavaalitulos 2019 on valmis.

SDP ja vihreät menossa vaalivoittoon Uudellamaalla – Täältä voit seurata suurimman vaalipiirin laskentaa


Summary: Kolmostila voi vielä vaihtua.

Perussuomalaisten  Jussi Halla-aho  on eduskuntavaalien äänikuningas. Hän voi vain vahvistaa kärkitilaansa, koska Helsingissä ääntenlaskenta on kesken ja monissa muissa vaalipiireissä laskenta on jo saatu loppuun.
 Toisena on vasemmistoliiton  Li Andersson . Varsinais-Suomen vaalipiiriissä äänet on laskettu ja Andersson keräsi noin 24 400. Jussi Halla-aholla on nyt hieman vaille 30 200 ääntä.
 Kolmanneksi eniten äänistä on tässä vaiheessa saanut kokoomuksen  Antti Häkkänen ., mutta hänen kannoillaan keikkuu vihreiden  Pekka Haavisto . Hän on ehdolla Helsingin vaalipiiirissä ja siellä pari prosenttia äänistä on yhä laskematta.
 Seuraavina ovat  Sanna Marin  (sd.),  Juha Sipilä  (kesk.) ja  Anna-Maja Henriksson  (r.).
 Neljän vuoden takaisten eduskuntavaalien äänikuningas oli Juha Sipilä.
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti.
 Eduskuntavaalit hetki hetkeltä

Halla-aho vaalien äänikuningas – katso täältä muutkin äänirohmut


Pitkäaikainen kansanedustaja ja ex-ministeri  Paavo Väyrynen  (tl.) on putoamassa eduskunnasta.
 Kello 23 jälkeen Väyrynen oli saanut reilu 700 ääntä.
 Väyrynen asettui näissä vaaleissa ehdolle Uudellemaalle uuden puolueensa Tähtiliikkeen riveissä. Väyrynen perusti uuden puolueen, kun riitaantui edellisen perustamansa puolueen, Kansalaispuolueen, muiden johtohenkilöiden kanssa.
 Vielä viime eduskuntavaaleissa Väyrynen oli keskustan ehdokas Lapin vaalipiirissä ja sai lähes 7 000 ääntä.
 Väyryselle kävi huonosti Uudellamaalla myös vuoden 2011 eduskuntavaaleissa, jolloin hän myös putosi eduskunnasta.

Väyrynen putoamassa eduskunnasta


Summary: "Ykkösenä loppuun asti", ennusti SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne ääntenlaskennan ensivaiheessa.

SDP:n johtoasema ääntenlaskennan ensivaiheessa ilahdutti puheenjohtaja  Antti Rinnettä . Perinteiseen vaali-iltatyyliin hän jarrutteli ilakointia muistuttamalla, että tulos muuttuu, kun ääntenlaskenta etenee.
 – Lähdettiin tähän päivään ykkösenä ja nyt näyttää, että voisi olla mahdollista olla ykkösenä loppuun asti, Rinne kommentoi Ylelle.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  kuvaili ensimmäisiä tulostietoja huikeiksi ja odotti niihin nousua laskennan edetessä. Keskustan  Juha Sipilä  sanoi, että puolueen ensimmäiset tulokset olivat odotetunlaiset.
 – On se raju pudotus. Kansanvalta on puhunut, Sipilä sanoi ääntenlaskennan alussa, kun keskusta näytti menettävän 20 edustajanpaikkaa.
 Lue myös:
 Seuraa ääntenlaskentaa reaaliaikaisesti Ylen tulospalvelussa
 Yle elää vaalipäivässä hetki hetkeltä – lue uusimmat käänteet täältä

Video H-hetkestä: Näin Rinne, Halla-aho, Sipilä ja muut selittävät ensimmäisiä laskettuja ääniä – "Raju pudotus, kansanvalta on puhunut"


Summary: Ennakkoäänestyksen alustavat tulokset toivat pääministeripuolue keskustalle painajaismaisen vaali-illan, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Eduskuntavaalien ensimmäisten tulosten  perusteella SDP ja kokoomus taistelevat suurimman puolueen paalupaikasta seuraaviin hallitusneuvotteluihin. Demarijohtaja  Antti Rinne  ja kokoomusjohtaja  Petteri Orpo  vääntävät vielä kättä pääministerin paikasta.
 Vaalien alla julkaistuhin kannatuskyselyihin verrattuna suurimman oppositiopuolueen, SDP:n, vaalivoitto on jäämässä odotettua pienemmäksi.
 Demareiden vaalimenestyksen vertailukohtana on kevään 2015 eduskuntavaalien surkea tulos: 16,5 prosenttia äänistä ja 34 kansanedustajaa.
 Ennakkoäänten perusteella hallitusvastuussa ollut kokoomus olisi haastamassa SDP:n kärkipaikkaa.
 Kokoomuksella on ollut tapana saada kannattajansa hyvin liikkeelle vaalipäivänä. Kokoomuslaiset ovat myös perinteisesti aktiivisia äänestäjiä, joten lopputulosta joudutaan jännittämään pitkälle vaaliyöhön.
 Rökäletappio viemässä keskustaa oppositioon
 Pääministerinä neljä vuotta hallinneelle keskustajohtaja  Juha Sipilälle  vaalituloksesta näyttäisi tulevan täysi katastrofi.
 Sipilä palautti keskustan pääministeripuolueeksi vuoden 2015 vaaleissa. Hän valitsi hallituskumppaneikseen perussuomalaiset ja kokoomuksen.
 Sipilän perusporvarihallitus tasapainotti julkista taloutta ja onnistui nostamaan työllisyysasteen yli 72 prosentin, mutta keskustalle hallituksen politiikka näyttää muodostuneen tuhon tieksi.
 Sipilä on johtanut keskustaa vuodesta 2012, ja suuri vaalitappio on ajamassa Sipilää väistämättä pois puoluejohtajan paikalta.
 Halla-aho palautti perussuomalaiset kartalle
 Perussuomalaisille neljä viime vuotta ovat olleet vuoristorataa.  Timo Soini  johti perussuomalaiset hallitukseen, mutta Sipilän hallituksen politiikka romahdutti perussuomalaisten suosion ja vei lopulta puolueen Soinin käsistä.
 Kesällä 2017 perussuomalaisten johtoon noussut  Jussi Halla-aho  ei kelvannut Sipilän ja Orpon hallituskumppaniksi. Soinilaiset jäivät hallitukseen ja halla-aholaiset kokosivat joukkonsa oppositiossa.
 Perussuomalaisten hajoamisen lopputulokseksi näyttää jäävän hallituksessa jatkaneiden sinisten katoaminen puoluekartalta samaan aikaan kun jyrkemmän linjan halla-aholaiset vakiinnuttavat asemansa oikeistopopulistisena oppositiopuolueena.
 Vihreät ja vasemmistoliitto vaalivoittajina eteenpäin
 Vihreille eduskuntavaalit ovat tuomassa odotetun läpimurron keskisuurten puolueiden joukkoon. Kevään 2017 kuntavaalivoitto saa jatkoa ja kansanedustajapaikkojen roima lisäys nostaa vihreiden valtakunnallista painoarvoa.
 Eduskuntavaalien jälkeen enemmistöhallitusta on vaikea muodostaa ilman vihreitä. Oppositiossa vihreät on liittoutunut SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa, mutta vihreät mahtuu myös kokoomusvetoiseen sinipunahallitukseen.
 Vasemmistoliitto on katkaisemassa pitkän vaalitappioiden sarjan. Vasemmistoliiton hallitustoiveet ovat SDP:n ykköspaikan varassa, eikä hallituspaikka ole varma edes Rinteen johtamassa hallituksessa.
 Vaalipäivän äänet ratkaisevat vaalien tuloksen
 Ennakkoääniä annettiin tällä kertaa enemmän kuin koskaan ennen eduskuntavaaleissa, mutta lopullinen vaalitulos on selvillä vasta, kun vaalipäivänä annetut äänet on laskettu.
 Eduskuntavaalien  ennakkoäänestys oli kaikissa vaalipiireissä vilkkaampaa  kuin neljä vuotta sitten. Koko maassa äänestysprosentti nousi yli neljä prosenttiyksikköä.
 Ennakkoäänestysinto kohosi eniten Satakunnan ja Pirkanmaan vaalipiireissä. Myös helsinkiläiset äänestäjät olivat vilkkaasti liikkeellä ja äänestysaktiivisuuden nousu jäi pienimmäksi Oulun vaalipiirissä.
 Ennakkoäänestyksen tulokset poikkeavat  jonkin verran vaalipäivän äänestyksen tuloksista.
 Ennakkoon äänestävät ovat yleensä varmoja puoluekannastaan jo hyvissä ajoin ennen vaaleja. Vaalipäivänä liikkeellä on paljon enemmän äänestäjiä, jotka tekevät äänestyspäätöksensä vasta viime hetkillä.
 Lisää aiheesta
  Tästä pääset seuraamaan reaaliaikaisesti vaalien tuloslaskentaa
 SDP johtaa ääntenlaskentaa yhdellä paikalla, Rinne: Odotin parempaa tulosta – katso suoraa lähetystä, seuraamme hetki hetkeltä

Analyysi: Muutoksen tuuli romutti keskustan – Sipilän lähtölaskenta alkoi