Summary: Poliisi tutkii ulkomaalaistaustaisten työntekijöiden työehtoihin liittyviä epäselvyyksiä.

Lahtelaista ravintolaa epäillään ihmiskaupparikoksista.
 Poliisin esitutkinnassa saadun selvityksen perusteella lahtelaisessa ravintolassa on vuosina 2016–2018 työskennellyt kaksi ulkomaalaistaustaista henkilöä epäselvissä olosuhteissa. Heidän tosiasiallinen työaikansa on ollut keskimäärin 12 tuntia päivässä ilman viikoittaisia vapaita tai lomapäiviä niin, että he ovat työskennelleet käytännössä viikon jokaisena päivänä.
 Työntekijöille ei ole maksettu lain ja työehtosopimuksen edellyttämää palkkaa heidän tekemästään työstä, vaan korvaukset ovat olleet minimaaliset tehtyyn työhön nähden, kertoo  poliisi tiedotteessaan .
 Toinen työntekijöistä on kertomansa mukaan pitänyt vain yhden vapaapäivän noin viiden kuukauden mittaisen työsuhteensa aikana. Hänen saamatta jäänyt palkkansa on esitutkinnassa saatujen tietojen perusteella noin 23 000 euroa.
 Toinen työntekijä on työskennellyt ravintolassa 16,5 kuukautta, jona aikana hän on kertomansa mukaan saanut pitää yhteensä yhdeksän vapaapäivää. Hänen osaltaan saamatta jääneet palkat niihin liittyvine lisineen ovat esitutkinnassa saadun selvityksen perusteella noin 77 000 euroa.
 Yhteisasumista ahtaassa asunnossa
 Työntekijät ovat asuneet työnantajan ja tämän perheen kanssa samassa asunnossa, joka on ollut kooltaan kaksi huonetta ja keittiö. Heillä ei kertomansa mukaan ole käytännössä ollut lainkaan vapaa-aikaa, vaan he ovat työskennelleet ravintolassa ja viettäneet illat työnantajan kotona. Työntekijät eivät ole rikosten tapahtuma-aikaan osanneet suomen kieltä.
 Esitutkinta on valmistunut kahdessa työperäistä ihmiskauppaa koskevassa rikosasiassa ja rikosasiat on siirretty esitutkinnasta syyteharkintaan aluesyyttäjälle Itä-Suomen syyttäjäalueen Lahden toimipaikkaan. Rikoksesta epäilty on molemmissa rikosasioissa sama henkilö ja epäillyt teot ovat tapahtuneet samassa ravintolassa.
 Kerromme kohta lisää.

Jopa 12-tuntisia työpäiviä ilman vapaapäiviä – lahtelaisravintolaa epäillään ihmiskaupasta


Summary: Yhtiö arvioi oikaistun liikevoittonsa paranevan loppuvuonna verrattuna viime vuoteen.

Rakennusyhtiö YIT:n oikaistu liikevoitto laski heinä–syyskuussa viime vuoden vastaavaan jaksoon verrattuna. Liikevoitto oli nyt 25,7 miljoonaa euroa, kun sen vuosi sitten oli 31,4 miljoonaa. Yhtiö kasvatti liikevaihtoaan 10 prosentilla 807,5 miljoonaan.
 Toimitusjohtaja  Kari Kauniskangas  totesi katsauksessaan, että yhtiön näkymät ovat positiiviset ja tilauskanta vahva. Oikaistun liikevoiton odotetaan paranevan loppuvuonna verrattuna viime vuoteen.
 YIT:n suuri hanke viime aikoina on ollut Pasilan asemalla sijaitseva kauppakeskus Tripla, joka on saanut vauhdikkaan aloituksen. Kävijämäärä ylitti miljoonan rajan jo ensimmäisen toimintaviikon jälkeen.
 Triplan vaikutus YIT:lle näkyy seuraavalla neljänneksellä, kun sijoitus arvostetaan käypään arvoonsa. Siitä on Kauniskankaan mukaan tulossa merkittävä positiivinen tulosvaikutus.
 – Tripla on YIT:n historian suurin projekti ja kokonaisuudessaan meille hyvin kannattava. Projektin alkuperäinen kannattavuustavoite ylittyy, vaikka kolmannen neljänneksen kustannukset olivat ennakoitua suuremmat, Kauniskangas sanoi.

YIT kasvatti liikevaihtoaan – Triplan vaikutus näkyy loppuvuonna


Summary: Lämpötilat ovat nyt poikkeuksellisen kylmiä vuodenaikaan nähden.

Inarissa on tehty perjantaina talven pakkasennätys. Kirakkajärvellä mitattiin aamulla 26 astetta pakkasta.
 Kovia pakkaslukemia on mitattu myös muualla Pohjois-Lapissa: Nuorgamissa pakkasta oli 25,9 astetta ja Kaamasesa 24,2 astetta.
 Ylen meteorologi  Matti Huutosen  mukaan lämpötilat ovat nyt poikkeuksellisen kylmiä vuodenaikaan nähden.
 Pakkanen voi kiristyä vielä ensi yönä, mutta lauantaina sää lauhtuu sateiden myötä. Talvinen pakkassää jatkuu Lapissa myös ensi viikolla.
 Haluatko lukea lisää uutisia läheltäsi? Lataa  Yle Uutisvahti .
 Joko olet tilannut  uutiskirjeemme ? Läheltä-osiosta löydät oman seutusi.

Inarissa tehtiin talven pakkasennätys


Summary: Kiista koskee päivittäistä taukoaikaa Tampereen lajittelukeskuksessa.

Korkein oikeus on myöntänyt Postin Tampereen lajittelukeskuksen työntekijöille valitusluvan työaikakiistassa.
 Posti lyhensi elokuussa 2016 raskaan lajittelun työntekijöiden päivittäistä taukoaikaa runsaat 20 minuuttia. Työntekijöiden mukaan Posti ei olisi saanut muuttaa taukoaikaa, koska tauot olivat vakiintuneet työsopimuksen ehtoon rinnastettavaksi käytännöksi.
 Työntekijät hävisivät kiistan  Pirkanmaan käräjäoikeudessa  maaliskuussa 2018. Oikeus katsoi, että Postilla oli oikeus muuttaa työntekijöiden taukoaikoja. Vaikka taukokäytäntöä oli noudatettu pitkään, Posti ei ollut sitoutunut siihen niin, ettei taukoja olisi voinut muuttaa uudella työnjohtomääräyksellä.
 Turun hovioikeus  piti tuomion muutoin ennallaan, mutta poisti korvaukset, jotka käräjäoikeus oli määrännyt työntekijöiden maksettavaksi.
 Kiista koskee yli sataa työntekijää.
 Lue myös:
 Työntekijät haastoivat Postin käräjille – Ennakkotapauksessa riidellään taukojen pituudesta
 Posti työaikakiistasta: "Neuvotteluja voidaan jatkaa vain, jos kanne vedetään pois"

Korkein oikeus myönsi valitusluvan Postin työntekijöille


Summary: Puolustusvoimat on lähettänyt tarkennetut tarjouspyynnöt jo aiemmin mukana olleille hävittäjävalmistajille.

Suomen hävittäjähankinnat nytkähtivät perjantaina yhden askeleen eteenpäin, kun puolustusvoimien logistiikkalaitos kertoi lähettäneensä eilen tarkennetut tarjouspyynnöt Hornetit korvaavista hävittäjistä.
 Tarkennettu tarjouspyyntö koskee seuraavia monitoimihävittäjiä sekä niihin liittyviä järjestelmiä ja aseita: Boeing F/A-18 Super Hornet (Yhdysvallat), Dassault Rafale (Ranska), Eurofighter Typhoon (Iso-Britannia), Lockheed Martin F-35 (Yhdysvallat) ja Saab Gripen (Ruotsi). Tarkennetun tarjouspyynnön vastauksia pyydetään 31.1.2020 mennessä.
 Suomen nykyinen kalusto koostuu Hornet-hävittäjistä, jotka otettiin suomessa käyttöön 1995–2000. Niiden elinkaareksi arvioitiin tuolloin 30 vuotta ja viimeiset Hornetit poistuvat käytöstä 2030 mennessä. Uusien hävittäjien pitäisi olla käytössä vuonna 2025.
 Suomen hallitus tekee päätöksen Hornet-kaluston seuraajasta vuonna 2021.
 Uutinen täydentyy.
 Lue myös:
 Suomi käyttää hävittäjiin todennäköisesti kaikki kauppaan varatut 10 miljardia euroa
 Analyysi: Hävittäjäehdokkaat kilpailevat huomiosta Turun taivaalla – koneiden vertailu on Suomelle megaurakka
 Näin Suomelle kaupataan miljardien hävittäjiä – Ylen reportaasi Yhdysvaltain aseteollisuuden ytimestä

Suomen hävittäjäkaupat nytkähtivät eteenpäin


Summary: Romanien henkirikostilastoista nousi häly vasta nyt, vaikka tilastointia on tehty jo kymmenen vuotta.

Helsingin yliopiston alainen Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti, Krimo, julkaisi pari viikkoa sitten henkirikoskatsauksen.  Ylekin uutisoi  näyttävästi tutkimuksen, jonka mukaan henkirikokset ovat lisääntyneet.
 Vähemmälle huomiolle  Henkirikoskatsauksessa  jäi se, että siinä eroteltiin romanit muista suomalaisista. Krimon tilaston mukaan romanit syyllistyvät henkirikoksiin kuusitoista kertaa useammin kuin muut suomalaiset.
 Paula Collin / Yle
 Loukkaa romaneja
 Romanijärjestöt ovat tyrmistyneitä tilastointitavasta, jossa romanit erotellaan omaksi ryhmäkseen. Heidän mielestään tutkimus antaa kuvan, että romanit eivät olisi suomalaisia.
 – Minusta tämä on loukkaus koko romaniväestöä kohtaan. Tämä täyttää kaikki rasismin merkit, sanoo Romaniasiain neuvottelukunnan varapuheenjohtaja, sosiaalineuvos  Väinö Lindberg .
 Romanijärjestöt saivat tietää Krimon tilastointitavasta tällä viikolla Ylen pyydettyä haastatteluja aiheesta.
 – Vaikea sanoa, onko se tarkoituksellista rasismia, vai onko vain niin, että kerta kaikkiaan ei ole ajateltu tarpeeksi asioita, jotka yhteiskunnassamme vaikuttavat, sanoo Suomen Romaniyhdistyksen projektipäällikkö  Päivi Majaniemi .
 Tilastointitapaa ihmettelee myös etnisten suhteiden professori  Suvi Keskinen  Helsingin yliopistosta.
 – Yleensä etnisyyttä ei Suomessa tilastoida ja sen takia ihmettelen, miksi romanit on haluttu erotella muusta suomalaisesta väestöstä nimenomaan rikollisuuden pohjalta, Keskinen sanoo.
 Näin Krimo erottelee romanit rikostilastoista Henkirikosseurannan romaneita koskeva tieto perustuu henkilön etu- ja sukunimeen sekä rikosilmoituksen tapauskuvaukseen. Poliisi ei kirjaa ihmisten etnisyyttä. Nimistöhakujen perustana on käytetty Sosiaalisen Tutkimustoimiston vuonna 1954 kokoamaa luetteloa romanisuvuista. Romaniksi henkilö tilastoidaan, mikäli henkilö on nimen perusteella todennäköisesti romani ja tapauskuvauksesta ilmenee, että kyse on romanikulttuuriin itsensä identifioivasta henkilöstä. Tietojen keruun perustana on Suomen lainsäädännössä Krimolle vahvistetut tehtävät. Tietosuojalain 4§:n ja 6§:n mukaan etnistä taustaa koskevan tiedon käsittely on sallittua tieteellistä tutkimusta ja tilastointia varten. Lähde: Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti, Krimo
 Epäreilua vähemmistöjä kohtaan
 Väinö Lindberg sanoo, että useat Suomessa toimivat romanijärjestöt pohtivat parhaillaan, miten Krimon tilastointitapaan pitäisi suhtautua. Lindberg on lähestynyt järjestöjä asian tiimoilta jatkotoimenpiteitä varten.
 – Aion kyllä pyytää selvityksen tästä tutkimuksesta, Lindberg sanoo.
 Päivi Majaniemi sanoo, että Krimon tekemä henkirikoskatsaus on epäreilu pieniä vähemmistöjä kohtaan. Suomessa asuu vain noin 12 000 romania, joten Majaniemen mukaan myös aineisto on silloin pieni ja antaa vääristyneen kuvan.
 – Jos osaa lukea tätä tilastoa oikein, se ei ole näin kammottava kuin miltä se näyttää. Siinä nyt todella pieni luku leimaa jälleen kerran kaikki romanit.
 Majaniemi viittaa siihen, että vuodessa vain muutama romanimies kuolee henkirikoksen uhrina. Tilannetta pahentaa tosin se, että useimmiten syyllinen on toinen romanimies.
 Professori Suvi Keskisen mielestä romanien tilastointi muista suomalaisista erikseen voi olla pidemmän päälle haitallista romaniväestölle.
 – Sen tyyppisiä näkökulmia, joissa rikollisuus liitetään romaneihin, pitäisi harkita vahvasti. Tällä voi olla sellaisia seurauksia, että vahvistetaan ennakkoluuloja, joita valtaväestön piirissä on romaneja kohtaan.
 Perusarvojen vastaista
 Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutti on ihmeissään rasismisyytöksistä. Kriminologian yksikön johtaja  Janne Kivivuori  sanoo, että instituutti on valmis keskustelemaan romanijärjestöjen kanssa tutkimuksistaan.
 – Krimo ja sen edeltäjä Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos on tutkinut rasismia, rasistisia rikoksia sekä toiminnallaan pyrkinyt johdonmukaisesti tukemaan rasismin vastaista työtä. Rasismi tai sen tukeminen on instituutin perusarvojen vastaista.
 Rasismisyytöksistä nousseen kohun tekee oudoksi se, että Krimo ja sen edeltäjä Oikeuspoliittinen tutkimuslaitos ovat julkaisseet henkirikostilastoja vuodesta 2002 alkaen. Etniset ryhmät, kuten romanit, on tilastoitu erikseen vuoden 2008 jälkeen.
 – Se on nähty tärkeäksi sen takia, että nähtäisiin eroja näissä etnisissä ryhmissä, muun muassa maahanmuuttajien rikollisuudessa, Kriminologian ja oikeuspolitiikan instituutin yliopistotutkija  Martti Lehti  sanoo.
 – Olemme halunneet tuoda esiin, että meillä on tällainen ryhmä, jonka kuolleisuus henkirikoksiin on aivan valtavan korkea, Lehti perustelee romanien erottamista omaksi ryhmäkseen tilastoissa.
 Tilastot kertovat yhteiskunnan ongelmista
 Tilastojen mukaan romanien henkirikoskuolleisuus kantasuomalaisiin verrattuna on kymmenkertainen.
 Paula Collin / Yle
 Päivi Majaniemi ei ymmärrä valtaväestön ja romanien välisen erottelun tarpeellisuutta.
 – Jos me olemme Suomen kansalaisia, en ymmärrä, miksi meidät pitää vielä etnisesti erotella rikostilastoissakin ongelmaksi. Mitä lisäarvoa se tuottaa, että siellä on Suomen kansalaiset ja romanit omana ryhmänään?
 Kriminologisen yksikön johtaja Janne Kivivuori sanoo, että rikollisuutta koskevan tutkimuksen keskeinen tehtävä on selvittää uhriksi joutumisen ja rikollisuuden jakautumista eri väestöryhmissä. Myös etninen tausta otetaan huomioon.
 – Jos johonkin väestöryhmään kohdistuu väkivaltaa keskimääräistä enemmän, kyseessä on perusoikeusongelma, johon voidaan etsiä ratkaisuja tutkimustiedon avulla, Kivivuori selittää.
 Noin 60-sivuinen Krimon julkaisema Henkirikoskatsaus ilmestyy kerran vuodessa. Siinä käsitellään laajasti henkirikollisuuden sosiaalisia piirteitä. Nyt huomiota saanut romanien osuus, on nostettu esiin kahdessa taulukossa.
 Kivivuoren mukaan etniset vähemmistöt henkirikosten uhreina ja tekijöinä on merkittävä yhteiskunnallinen kysymys. Erot eri ryhmien henkirikoskuolleisuudessa kertovat syvemmistä ongelmista yhteiskunnassa.
 – Jatkossa olisi hyvä pohtia myös tutkimustiedon lisäämistä ja syventämistä, Kivivuori sanoo.
 Varsinainen ongelma on syrjintä
 Suomen Romaniyhdistyksen projektipäällikkö Päivi Majaniemi sanoo, että asiaa on todellakin syytä pohtia.
 – Kun julkaistaan tutkimuksia, pitäisi olla vähän tarveharkintaa, miten ne kohdistuvat. Tällainen pieni aineisto on epäreilua pienille väestöryhmille.
 Romanien henkirikoskuolleisuus on prosenttien valossa suurta, mutta lukumääräisesti pientä.
 – On vähän loukkaavaa, että romanit nousevat sieltä esiin matemaattisesti oikein, mutta suhteutettuna väärin, Päivi Majalahti sanoo.
 – 2000-luvulla on keskimäärin vuosittain surmattu kaksi romanimiestä. Se on aika erikoista, että se henkirikollisuus on pelkästään miesten välistä, sanoo Krimon tutkija Martti Lehti.
 Väinö Lindberg toivoo, että jatkossa romanien henkirikoksia ei kirjattaisi muista suomalaisista erikseen.
 – En minä kiellä, etteikö ikäviä asioita tapahtuisi, mutta pitääkö tällä tavalla leimata?
 Päivi Majalahden mielestä tutkimuksen antama kuva romaneista on väärä.
 – Romanit kokevat halveksuntaa, syljeskelyä, syrjintää julkisissa tiloissa kantasuomalaisen väestön taholta. Se on varsinainen ongelma, ei se, että me olisimme kauhean väkivaltaisia tai tapettaisiin toisiamme kaiken aikaa.
 Romaneja etsitään nimen perusteella
 Yksi ihmetystä herättänyt seikka on ollut myös se, miten tutkimus on tehty, sillä poliisit eivät kirjaa rikosilmoituksiin epäiltyjen etnistä taustaa.
 Henkirikoskatsaus 2018 -tutkimuksen tekijä Martti Lehti kertoo, miten romanit eroteltiin muista rikoksentekijöistä.
 – Nämä ovat meidän itsepoimimiamme tietoja, ja ne perustuvat romanien suku- ja etunimistöön sekä rikosilmoitusten selostusosiin. Näin romanit pystytään aika hyvin poimimaan, ja se on ihan laillisesti sallittua tutkimustarkoitukseen.
 Lehden mukaan rikostietojen kerääminen romaneista auttaa arvioimaan sosiaalisten ongelmien kasautumista ja etsimään keinoja romaniväestön aseman ja olosuhteiden korjaamiseksi.
 – 1970-luvulle saakka oli vielä aika helppo tehdä romanitutkimusta. Sen jälkeen romaniyhteistön asenne on muuttunut aika tutkimuskielteiseksi.
 Lue lisää:
 Henkirikoksissa raju kasvu viime vuonna eikä kehitys kääntynytkään tänä vuonna – "Ei tilanne katastrofaalinen ole"
 Neljä nimekästä yrittäjää haki työtä romaninimillä, yhtäkään ei kutsuttu työhaastatteluun – "Työelämä ei ole yhdenvertainen romaneille tai muille vähemmistöille"
 Rasismiin kyllästynyt romani alkoi kitkeä ennakkoluuloja, mutta törmää jatkuvasti samoihin kysymyksiin – tässä 9 vastausta
 Maria Tuominen pitää kodin siistinä ja silittää miehen paidat:  "Meidän kulttuurissamme ei ole mitään salattavaa, mutta on asioita, joista ei voi julkisesti puhua"

Romanien henkirikostilastojen julkistamisesta puhkesi riita – romanijärjestöt syyttävät tutkijoita rasismista ja vaativat selvitystä


Summary: Pantanal on maailman laajin on trooppinen kosteikkoalue ja lajirikkaudessaan maailman tärkeimpiä kohteita.

Tuhoisat maastopalot jatkuvat edelleen Brasiliassa. Elokuussa sademetsissä valtavaa tuhoa aiheuttaneet palot nostattivat maailmanlaajuista paheksuntaa.
 Presidentti  Jair Bolsonaro  määräsi elokuun lopussa maanviljelijöille 60 päivää kestävän kulotuskiellon ja armeijan sammuttamaan paloja. Tämä onkin vähentänyt sademetsäalueen paloja huomattavasti.
 Tällä hetkellä Brasilian eteläosan palot keskittyvät Pantanalin kosteikolle maan eteläkolkassa. Se on lähes 190 000 neliökilometriä laaja suoalue, jolla esiintyy erilaisia kosteikkojen muotoja. Laajuus on yli puolet Suomen pinta-alasta.
 Luonnontutkijoiden mukaan Pantanal on yksi maailman luonnon monimuotoisuuden ydinalueita. Siellä elää ainakin 4 700 eläin- ja kasvilajia.
 Ara-papukaijapari lentää elinympäristössään Keski-Brasiliassa. Octavio Campos Salles / Alamy / AOP
 Britannian yleisradioyhtiö BBC:n  mukaan Pantanalia syö parhaillaan 50 kilometriä leveä tulirintama, jota osavaltion kuvernööri on sanonut "suurimmaksi mitä hän on koskaan nähnyt" kyseisellä alueella. Hän on julistanut 30 päivän tauon maanraivaukseen kulottamalla.
 500 neliökilometriä maastoa on ehtinyt jo palaa.
 Lokakuussa paloi Cerradon savanni
 Maailman huomion ollessa syys-lokakuun aikana Brasilian sademetsässä, viljelijät ja karjankasvattajat maan eteläosassa käyttivät tilaisuutta hyväkseen ja aloittivat laajat kulotukset Cerradon savannialueella.
 Cerrado kattaa noin viidenneksen Brasilian maa-alasta ja kuuluu Pantanalin tavoin maaliman eliörikkaimpiin seutuihin. Cerradon eläin- ja kasvilajeista 40 prosenttia on endeemisiä, eli niitä ei tavata missään muualla maapallolla.
 Cerradon tunnetuimpia eläinlajeja ovat jaguaari, isomuurahaiskarhu, jättiläisvyötiäinen ja harjasusi.
 Jaguaari (Panthera onca) villikissojen kuntoutuskeskuksessa Cerradon alueella. Leonardo Mercon / VWPics / Alamy / AOP
 Tähän mennessä noin puolet alueesta on jo tuhottu ja muutettu lähinnä soijaplantaaseiksi, kertoo tutkimuslaitos Amazon Environmental Research.
 Itse Amazonasin sademetsäalueen poltot ovat pääosin laantuneet, joskin niin tapahtuu joka vuosi sadekauden alkaessa. Armeija esti osan suunnitelluista puuston polttamisesta, mutta tämä ei luontoasiantuntijoiden mukaan ehkäissyt luonnon tuhoutumista.
 Maanraivaus sademetsästä toimii siten, että metsä kaadetaan ja vasta sitten alue sytytetään tuleen. Tänä vuonna metsä ehdittiin kaataa ennen polttokiellon astumista voimaan. Kaadettu metsää oletettavasti poltetaan ensi vuonna, arvioi tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja  Ane Alencar   BBC:n haastattelussa .
 Satelliittikuvista nähdään, että tänä vuonna Amazonin sademetsää on tuhottu 7 747 neliökilometriä, eli noin Rovaniemen kaupungin pinta-alaa vastaava määrä. Alencarin mukaan todellinen ala on noin 30 prosenttia suurempi, joten tämä vuosi on ollut Amazonian sademetsän toiseksi pahin. Eniten metsää hakattiin ja poltettiin kaikkein eniten vuonna 2008.

Kun maailma paheksui Brasilian sademetsän paloja, kulotukset keskittyivät vielä tärkeämpiin luontokohteisiin


Summary: Saat Euroopan unionin sisäpiirijutut kerran viikossa suoraan sähköpostiisi, kun tilaat Ylen Eurooppa-uutiskirjeen.

Olen viikkoja seurannut , miten sekä Brysselissä että Lontoossa valmistaudutaan Halloweeniin. Kauppojen näyteikkunat ovat molemmissa kaupungeissa pursunneet luurankoja, hämähäkkejä ja muita öttimönkiäisiä.
 Huomenna lauantaina vietetään Suomessa pyhäinpäivää, joka vastaa läntisen maailman Halloween-juhlaa. Meillä perinteisiin kuuluu viedä kynttilät haudoille, valaista muutoin pimeä ja ehkä vähän pelottavakin paikka ja muistaa kuolleita.
 Tottakai mörköjuhla on  rantautunut myös Suomeen, mutta täällä läntisessä Euroopassa rihkamajuhlalla ei ole mitään rajoja.
 Kun olin astumassa kotiovesta sisään, naapurikadun mies pysäytti iloisesti ja työnsi ilmoituslehtisen käteeni. Siinä kerrottiin ystävällisesti, että hänen 4-vuotias lapsensa kiertää kavereidensa kanssa lähikatuja torstaina kerjäämässä karkkia.
 On kaksi keinoa varautua moiseen ryntäykseen. Joko hankit kaapit pullolleen nameja tai sitten suljet verhot, lyöt kaikki valot pois päältä ja leikit, että talo on tyhjillään.
 Minä valitsin jälkimmäisen.  Aiemmilta vuosilta nimittäin muistin, että vähän vanhemmat öttimönkiäiset eivät tyytyneetkään karkkeihin vaan pyysivät ihan reippaasti rahaa!
 Pimeässä istuessani mietin, että minunhan piti tehdä jotain ihan muuta. Minun piti olla ympärivuorokautisessa valmiudessa ja raportoida Britannian sopimuksettoman eron seurauksista: Kulkeeko lento- ja tavaraliikenne? Milloin EU-johtajat päättävät istua hätäkokoukseen? Entä millaisia taloudellisia vaikutuksia äkkierolla on?
 Nyt kun on perjantai ja kaikki on rauhallista, tuntuu kummalliselta. Tuntuu vähän samalta kuin katsoisi uunissa kypsyvää kurpitsapiirakkaa. Se kypsyy kauniin tulipunaiseksi ja kiiltäväksi, sen sisus alkaa nousta ja paisua ikään kuin piirakka olisi valmis räjähtämään.
 Ja sitten piirakka lässähtää, kun sen ottaa pois uunista. Maussa ei ole mitään vikaa, mutta ulkonäkö ei ole enää yhtä vaikuttava.
 Piirakka on kuin Boris Johnsonin  Halloween-uhka. Sekin lässähti. Mutta mitä tapahtuu perjantaina 13. joulukuuta, kun tiedämme Britannian ennenaikaisten parlamenttivaalien tuloksen?
 Edessä on mahdollisesti vaalitulos, joka ei taaskaan liikauta Britannian irtautumista EU:sta suuntaan eikä toiseen.
 Siinä tapauksessa kellot on siirrettävä ensi vuoteen ja tammikuun viimeiseen päivään, joka on uusi virallinen brexit-päivä. Britannia on silloin joko eronnut EU:sta sopimuksen kanssa, ilman sopimusta tai pyytänyt jälleen lykkäystä.
 #SOMESSA: Aikakausi vaihtuu EKP:ssa
 Maanantaina juhlittiin  italialaisen  Mario Draghin  kahdeksanvuotisen  kauden päättymistä Euroopan keskuspankin johdossa.  Euroopan hymni soi, puheita Frankfurtissa pitivät suurimpien jäsenmaiden, Saksan, Ranskan ja Italian ylimmät johtajat.
 Keskuspankki on ainoa selvästi federalistinen, ylikansallinen EU-elin, ja sen pääjohtajalla on viime vuosina ollut kaikista EU-johtajista suurin vastuu euroalueen taloudesta.
 Draghin jälkeen EKP-ylivisiirinä  aloittaa tänään perjantaina ranskalainen  Christine Lagarde . Draghi jättää jälkeensä jakautuneen EKP:n, ja Lagarden kaudesta saattaakin tulla  aiempia poliittisempi ja riitaisempi.

 Saksan liittokansleri  Angela Merkel  julkaisi Instagram-tilillään kuvan poskisuudelmastaan Draghin kanssa. Kuvan kommenttiketjussa Draghi saa sekä taputuksia että moitteita. Kommentoijat toivovat Lagarden kaudellaan muun muassa vahvistavan euron asemaa yhtenä maailman tärkeimmistä varantovaluutoista.
 #FAKTA: Viimeinen este poistui Nord Stream 2:n tieltä
 Nord Stream 2 -kaasuputken  viimeinen este poistui tällä viikolla, kun  Tanska antoi luvan rakentaa  147 kilometrin pätkän putkea oman talousvyöhykkeensä kautta. Valmistuessaan putki sallii Venäjän kaasuyhtiön Gazpromin lisätä huomattavasti Euroopan-vientiään, joka on kasvanut tasaisesti vuodesta toiseen.
 Lähde: Gazprom Export Joel Kanerva / YLE
 Gazpromin ylivoimaisesti suurin asiakas Euroopassa on Saksa. EU ei ole pyrkimyksistään huolimatta onnistunut vähentämään riippuvuuttaan venäläisestä maakaasusta
 Viime vuonna Gazprom myi Eurooppaan yli 200 miljardia kuutiometriä kaasua, mikä on noin 50 prosenttia enemmän kuin vuonna 2000.
 Älä missaa näitä: Saksassa äänestettiin ja Kataloniassa kuohuu
 Viime sunnuntaina Saksassa  pienehkö Thüringen äänesti osavaltiovaaleissa. Voittajaksi nousi laitavasemmistoa edustava Die Linke 31 prosentin kannatuksella ja toiseksi kohosi Vaihtoehto Saksalle -puolue, joka on osin äärioikeistolainen.
 Osavaltion hallituksen muodostaminen tulee olemaan vaikeaa, sillä perinteisiä koalitiohallituksia ei tällä tuloksella saada muodostettua.
 Politiikan tekeminen onkin Saksassa vaali vaalilta vaikeampaa, kirjoittaa  Ylen Eurooppa-kirjeenvaihtaja Suvi Turtiainen analyysissaan.
 Vaihtoehto Saksalle -puolueen liput heiluivat Thüringenin osavaltion pääkaupungissa Erfurtissa. Filip Singer / EPA
 Yksi brexitin kipupisteistä  liittyy Irlannin ja Britanniaan kuuluvan Pohjois-Irlannin rajaan. Britannian suhde koko Irlannin saareen on ollut aina tiivis. Se oli tiivis myös Irlannin talouskuplan ja sitä seuranneen talousromahduksen aikaan.
 Ulkolinjan dokumentissa Roskapankkimaa vuodelta 2012 perataan tuoreeltaan talousromahduksen syitä ja seurauksia. Kommentoimassa on muun muassa silloinen talouskomissaari  Olli Rehn .  Ulkolinjan Roskapankkimaan  on ohjannut  Marko Lönnqvist .
 Katalonia on useaan kertaan tavoitellut  itsenäisyyttä Espanjasta sen jälkeen, kun se menetti itsenäisyytensä 1700-luvun alussa.
 Tärkeimmät syyt itsenäistymishalujen uuteen kasvuun viime aikoina ovat kielipoliittisia ja taloudellisia. Kataloniassa ollaan myös sitä mieltä, että Espanjan hallinto on korruptoitunutta.
 Brysselin koneen haastateltavana on emeritusprofessori  Jukka Havu  Tampereen yliopistosta.
 ENSI VIIKOLLA: Missä olit, kun Berliinin muuri murtui 30 vuotta sitten?
 Idän ja lännen aatteellinen  ja fyysinen muuri murrettiin 30 vuotta sitten Berliinissä. Kaupunki juhlii tapahtumaa koko ensi viikon. 9. marraskuuta Yle seuraa juhlapäivää suorina lähetyksinä radio- ja tv-uutisissa sekä verkkosivuillaan koko päivän.
 Britannian vaalitaisto käynnistyi toden teolla jo torstaina, kun pääministeri Boris Johnson aloitti kiertueensa kouluissa ja sairaaloissa. Johnson käy taisteluun syyttämällä oppositiossa olevaa työväenpuoluetta siitä, että kansan tahtoma brexit ei toteutunut lokakuun lopussa.
 Työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbin  taas aloitti vaalikampanjoinnin mustamaalaamalla konservatiiveja maan hyvinvoinnin romuttamisesta.
 Romanialta odotetaan  komissaarinimitystä ensi viikolla, jos liberaalipuolueen johtaja  Ludovic Orban  saa parlamentilta hyväksynnän muodostaa vähemmistöhallitus. EU-parlamentin käytävillä huhutaan vahvasti nuoren EPP-mepin  Siegfried Muresanin  puolesta.
 Ranska ja Unkari ovat jo nimittäneet uudet henkilöt  Thierry Bretonin  ja  Olivér Várhelyin  torjuttujen ehdokkaidensa tilalle. Britannian EU-eron siirryttyä komission tuleva puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  on pyytänyt myös Britanniaa nimittämään komissaariehdokkaansa.
 Uusi komissio pääsee aloittamaan aikaisintaan joulukuun alussa ja siihenkin on ehdokkaiden kuulemisten takia kiire.
 Tämä juttu on Eurooppa-uutiskirjeestä. Voit tilata kirjeen tästä linkistä.

Eurooppa-kirje: Brexitistä tuli suuri kurpitsapiirakka, joka lässähti – Britannia on yhä EU:n jäsen


Summary: Tamperelainen lukiolainen näyttelee ulkomaisilla festivaaleilla palkitussa Koirat eivät käytä housuja -elokuvassa.

Koekuvausten jälkeen  Ilona Huhdasta  tuntui, ettei hänellä ole mitään mahdollisuuksia saada roolia. Tamperelainen 16-vuotias oli varma, ettei häntä valittaisi  Koirat eivät käytä housuja  -elokuvaan.
 – Suljin jo sen vaihtoehdon, että olisin voinut saada roolin.
 Ohjaaja  Jukka-Pekka Valkeapään  mukaan koekuvaukset kuitenkin menivät nappiin. Valkeapää vakuuttui Huhdan taidoista.
 – Ajattelin, että tämä on tässä. Ilona Huhta oli jotain täysin poikkeuksellista, ohjaaja sanoo.
 Elokuva  Koirat eivät käytä housuja  on levinnyt kymmenille festivaaleille ja saanut ulkomailla tunnustusta. Se on esimerkiksi valittu parhaaksi elokuvaksi muun muassa Sitgesin kansainvälisillä elokuvafestivaaleilla Espanjassa, Fantastic Fest -elokuvajuhlilla Yhdysvalloissa Texasissa sekä Slash-festivaaleilla Itävallassa.
 Elokuva tulee Suomen ensi-iltaan 1. marraskuuta. Elokuva on myyty teatterilevitykseen kymmeniin maihin.
 Sadomasokistinen maailma
 Elokuva kertoo siitä, miten yksinhuoltaja Juha ( Pekka Strang ) toipuu surusta ja menetyksestä. Ilona Huhta näyttelee elokuvassa Elli-tytärtä.
 Juha uppoutuu elokuvassa BDSM-yhteisöön dominan ( Krista Kosonen ) avulla. BDSM tarkoittaa sadomasokistisia seksuaalifetissejä eli sidontoja, alistamisia ja rankaisua. Elokuvassa tästä näyttäytyvät rankimmat muodot eli elokuva on välilllä hyvin väkivaltainen.
 Elokuva kertoo siitä, miten yksinhuoltaja Juha (Pekka Strang) toipuu vaimonsa kuolemasta.  Helsinki-filmi 2019
 Elokuvan tekijöillä oli kaksi konsulttia, joista toinen oli 20 vuotta dominana toiminut Villi-Ira.
 Miltä tämä kaikki tuntui nuoresta?
 – Onhan tässä rajuja asioita, mutta ne kohtaukset eivät varsinaisesti koske minua, Ilona Huhta sanoo.
 Roolihahmoa kävi sääliksi
 Ilona Huhta näyttelee elokuvassa tyttärenä järjen ääntä. Elli oli leffassa se, joka yrittää pitää isästä huolta ja kannatella häntä.
 Oikeassa elämässä Ilona Huhdan perhetilanne on ihan päinvastainen. Hän asuu äitinsä, isänsä ja siskonsa kanssa, eikä hänen tarvitse taistella huomiosta.
 – Minulla on itselläni niin onnellinen perhetilanne, että olen onnekas. Minun piti eläytyä Ellin asemaan. Häntä kävi sääliksi, kun hän on niin yksin perheessään.
 Pekka Strang (vas.) ja ohjaaja Jukka-Pekka Valkeapää kehuvat Ilona Huhdan näyttelemistä.  Marko Melto / Yle
 Huhta sanoo, että elokuvan rankka maailma herätti perheessä ensin keskustelua, mutta missään vaiheessa vanhemmat eivät kieltäneet osallistumasta elokuvaan. Elokuva on K16, eli ikänsä puolesta Ilona pääsisi sitä katsomaan.
 Käsikirjoitus hätkähdytti
 Ohjaaja lähetti käsikirjoituksen ensin Ilonan äidille ja tämä lähetti sen eteenpäin tyttärelleen. Äiti ajatteli, ettei tytär ehdi lukea sitä kuitenkaan koulupäivänä.
 Ilona Huhta luki kuitenkin käsikirjoituksen jo koulussa.
 – Oho, sanoin kun luin käsikirjoituksen. Ensin olin järkyttynyt. Suhtautuminen muuttui elokuvan teon mukana.
 Kuvaukset Riiassa
 Koirat eivät käytä housuja  -elokuva kuvattiin Latvian pääkaupungissa Riiassa. Ilona Huhta teki maahan kolme reissua. Yhden äidin, yhden isän ja viimeisen lyhyen reissun yksin.
 Huhdalle oli järjestetty oma asunto. Ilona Huhta oli iloinen, kun sai työskennellä ammattilaisten kanssa. Vanhemmat eivät tulleet kuvauspaikalle, mutta heidän läsnäolonsa asunnossa oli mukavaa.
 – Oli tosi hienoa asua siellä syksyn ajan. Oli mahtavaa, kun osasin liikkua siellä ja paikat tulivat tutuiksi. Minulla oli lempiravintolakin siellä.
 Matka oli samalla kokemus itsenäistymisestä ja teki hyvää itsetunnolle.
 Cannesissa tähtien kanssa
 Ilona Huhta opiskelee Tampereen yhteiskoulun lukiossa Tykissä. Lukio on keskittynyt ilmaisutaitoon ja suhtautui elokuvan tekoon hyvin.
 – Tein pari kurssia itsenäisesti Riikasta käsin. Koulujutut vähän edistyisivät, ja sain sovittua opettajien kanssa hyvin poissaolot.
 Elokuva poiki myös muita ulkomaan matkoja.
 Cannesin Filmifestivaaleilla Huhta oli pukeutunut iltapukuun ja käveli punaisella matolla. Rantakadulla oli palmuja.
 Huhdan vieressä Instagram-kuvassa seisovat Suomen eturivin näyttelijät Krista Kosonen ja  Oona Airola .
 Tämän on pakko olla unta, Huhta ajatteli. Mutta ei se ollut.
 – Se oli uskomatonta, ei tuollaisesta osaa melkein edes unelmoida. Minusta tuntui välillä, että tämä on jostain Disney-leffasta.
 Me rosvolat
 Näytteleminen on Ilona Huhdalle iso unelma. Hän sanoo rakastavansa sitä.
 – On ihana eläytyä toisen henkilön rooliin. Jokin tässä kiehtoo. Näytteleminen tuntuu luontevalta, mutta samalla siinä on haastetta.
 Ensimmäisen elokuvaroolinsa Huhta teki  Me rosvolat  -elokuvan Hele-rosvotyttönä 11-vuotiaana.
 – Lasten elokuvan tekeminen oli erilaista, koska silloin olin niin paljon pienempi. Sain silloin tarkempia ohjeita, että näin kannattaa tehdä. Uudessa elokuvassa minulla oli ehkä vapaammat kädet. Teemankin kannalta tässä leffassa oli haastavampia ja raskaampia kohtauksia, Huhta pohtii.
 Me rosvolat  -elokuvassa oli myös Huhdan roolihahmon isää elokuvassa näyttelevä Pekka Strang.
 Strangin mukaan Ilona Huhta oli tasavertainen työkaveri. Hän kehuu nuoren näyttelijän keskittymistä.
 – Näyttelijän ammatissa on tärkeää, että pystyy sulkemaan hälinän pois. Se vaatii paineensietokykyä.
 Pekka Strang kävi tapaamassa Huhdan vanhempia ennen kuvauksia Tampereella. Vanhempien kannustus teki vaikutuksen.
 Lävistys ja rummut
 Elokuvassa Ellille laitetaan kielilävistys. Sellainen löytyy nyt myös Ilona Huhdalta.
 – Otin elokuvaa varten oikean kielilävistyksen. Ensin jännitti sikana, enkä olisi etukäteen voinut kuvitella ottavani sellaista.
 Ilona Huhta otti elokuvaa varten kielilävistyksen. Helsinki-filmi 2019
 Kieli turposi ensimmäisen parin päivän ajan mutta siitäkin selvittiin. Huhta olisi voinut luopua lävistyksestä leffan jälkeen, mutta hän ei tehnytkään niin.
 – Tykästyin siihen, ja minulla on se edelleen, hän näyttää kieltään.
 Ilona Huhta harrastaa viulun soittoa, laulamista ja tanssia. Elokuvassa hän pääsee soittamaan rumpuja.
 – Sain sitä varten rumpuopetusta, se oli tosi hauskaa.
 Kaverit tulossa katsomaan elokuvaa
 Tänä syksynä Ilona Huhta pääsee lukiossa tekemään musikaalia. Uutta elokuvaa ei ole vielä tiedossa, mutta hän haluaa ehdottomasti jatkaa näyttelemistä.
 Vanhemmat ovat jo nähneet elokuvan, samoin pari kaveria Sodankylän leffafestareilla. Ensi-illassa sen näkevät muut Ilona Huhdan kaverit.
 – Vähän jännittää, kun tää on rankka leffa. Toisaalta se on tosi hyvä ainakin minun mielestäni. Onneksi minulla on ihanan kannustavia kavereita.

"Minusta tuntui välillä, että tämä on jostain Disney-leffasta" – elokuvaroolin saanut Ilona Huhta, 16, ajatteli näkevänsä unta Cannesissa


Summary: Haluan lapsia ja uran, ja sen pitäisi olla mahdollista Suomen kaltaisessa maassa, kirjoittaa Yagmur Özberkan blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 Olen kärsinyt vauvakuumeesta kohta kaksi vuotta. Se alkoi, kun olin täyttänyt kolmekymmentä. Sydämeni sulaa melkein joka kerta, kun näen vauvan tai taaperon. En ole kuitenkaan puhunut aiheesta julkisesti paitsi nyt.
 Pohdin, miten äidiksi tuleminen vaikuttaa uraan. Ajatus on pelottava, koska en ole kuukausipalkalla vakituisessa työssä, vaan teen silppu- ja pätkätöitä freelancerina.
 Tällä hetkellä mietin, kuinka monta työmahdollisuutta juuri pilasin sillä, että kerroin vauvakuumeesta.
 Miksi emme uskalla sanoa ääneen, että haluamme lapsia?
 Haluan lapsia ja uran , ja sen pitäisi olla Suomen kaltaisessa maassa mahdollista - mutta onko se?
 Julkisessa keskustelussa hämmästellään syntyvyyden laskua  ja syyllistetään erityisesti naisia siitä, että lapsia ei synny. Sen lisäksi, että kaikki aikuiset eivät yksinkertaisesti halua lapsia, niin väitän, että  yksi syy syntyvyyden laskuun on nuorten aikuisten taloudellinen epävarmuus . Uskon, että tämä huoli on totta erityisesti kaltaisteni pätkätyöläisten keskuudessa.
 Kysyin Instagramissa, millaisia huolia lapsia haluavilla  ihmisillä on, ja sain pysäyttäviä vastauksia. Monet niistä liittyivät uraan. Useat kertoivat, etteivät ikimaailmassa puhuisi töissä lapsihaaveista. Lapsihaaveensa salaavien joukossa oli sekä pätkätyöläisiä että vakituisessa työssä olevia naisia.
 Sain viestiä eräältä naiselta, joka kertoi, että melkein oksensi jännityksestä, kun kertoi pomolleen raskaudestaan. Miksi emme uskalla sanoa ääneen, että haluamme lapsia?
 Moni miettii myös, kuinka kauan uskaltaa olla kotona  lapsen kanssa. Entä  kelpaako enää pätkätyömarkkinoille , jos on ollut pitkään poissa työelämästä? Jaan tämän huolen. Ajatus äitiyslomasta ja sen jälkeen paluusta työelämään pelottaa todella paljon.
 Uskon, että parisuhteelle tekee hyvää, jos vauvan molemmat vanhemmat voivat elää vauva-arkea kotona.
 Näin vauvakuumeen kourissa huomaan jokaisen vanhemmuuteen liittyvän uutisen. Kesällä luin, että uusi hallitus  kaavailee vanhempainvapaauudistusta . Siitä asti olen seurannut silmä kovana kirjoituksia aiheesta. Olen yllättynyt, että myös naisista löytyy uudistuksen vastustajia.
 Vanhempainvapaauudistus on mielestäni hyvä kaikille, mutta varsinkin naisille.
 Suomessa on 1,6 miljoonaa äitiä.  Tilastojen valossa  lapset ja koti ovat edelleen äitien valtakuntaa, sillä äidit käyttävät valtaosan perhevapaista. Kelan mukaan äidit pitävät vanhempainpäivärahapäivistä 90,5 prosenttia ja isät 9,5 prosenttia. Lasten kotihoidon tuen saajista 93 prosenttia on äitejä.
 Tämä vaikuttaa muun muassa nuorten naisten työllistymiseen.  Tilastot kertovatkin , että naisten ja miesten työllisyysasteet eroavat toisistaan eniten 25-34-vuotiaiden ikäryhmässä. Vuonna 2018 naisten työllisyysaste oli 71,1 prosenttia ja miesten taas 82,2 prosenttia.
 Naiset, jotka vastustavat vanhempainvapaauudistusta, vetoavat muun muassa siihen, että kumppani tienaa enemmän. Herää kaksi kysymystä. Miksi juuri miehet tienaavat enemmän? Entä eikö nimenomaan sen, joka tienaa enemmän, kannattaisi jäädä kotiin? Tuskin vanhempainvapaiden tarkoitus on vain parantaa lapsiperheiden taloudellista tilannetta. Olennaista vanhempainvapaassa on vauvan mahdollisuus viettää aikaa vanhempiensa kanssa.
 Itse peukutan vanhempainvapaan uudistusta, koska oletan, että se parantaisi tasa-arvoa niin perheiden sisällä kuin työelämässäkin.
 Uskon, että parisuhteelle tekee hyvää, jos vauvan molemmat vanhemmat voivat elää vauva-arkea kotona. Jos vapaat jaettaisiin tasan vanhempien kesken, ymmärtäisivät vanhemmat paremmin toisiaan, koska molemmat olisivat olleet tasapuolisesti kotona lapsen kanssa sekä käyneet töissä.
 Syntyvyyskeskusteluun sisältyy paljon syyllistämistä.  Se on turhaa. On turha keskittyä nokkimaan niitä aikuisia, jotka eivät halua lapsia. Sen sijaan meidän tulee tukea niitä aikuisia, jotka haluavat lapsia, mutta eivät syystä tai toisesta uskalla niitä hankkia.
 On aika keskittyä muuttamaan rakenteita sekä asenteita ja lopettaa nuorten aikuisten ja erityisesti nuorten naisten syyllistäminen.
 Yagmur Özberkan
 Kirjoittaja on Turussa asuva toimittaja ja   Mahadura&Özberkan   radio-ohjelman juontaja. Blogissaan hän käsittelee erityisesti naiseutta.
 Lue myös:
 Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika
 Heli Vaarasen kolumni: Jos haluat lapsen, älä tuhlaa aikaasi toisen vetkutteluun

Yagmur Özberkan: Pilaanko työurani, jos kerron vauvakuumeesta?


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Airbnb-vuokraajat jättävät kertomatta tulojaan
 Verottajan analyysin mukaan  lyhytaikaisesta asuntovuokraamisesta saaduista tuloista jää ilmoittamatta jo 15 miljoonaa euroa. Summa on kaksinkertaistunut vuoden aikana. Verohallinnon mukaan vuokraajat jättävät tulonsa kertomatta usein tietämättömyyttään: Mutta usein kyse on ammattimaisista vuokraajista, jotka pyrkivät veroja kiertämällä kasvattamaan tulojaan.
 Melatoniinin käyttö jyrkässä kasvussa
 Melatoniinia kulutetaan vuosi vuodelta enemmän. Varsinaisten unilääkkeiden kulutus taas laskee. Simo Pitkänen/Yle
 Unensaantia helpottavan melatoniinin myynti  on kasvanut selvästi sekä apteekeissa että marketeissa . S-ryhmässä myynti on kappaleissa lähes kolminkertaistunut vuoteen 2015 verrattuna. Yliopiston Apteekista kerrotaan samanlaista viestiä, ja myynnin odotetaan kasvavan vielä lisää. Varsinaisten unilääkkeiden käyttö puolestaan vähenee.
 Löyhien aselakien Yhdysvalloista salakuljetetaan aseita Meksikoon
 Volutary Disarmament -ohjelman avulla Meksikossa kerättyjä aseita. Suuri osa ohjelman puitteissa poliisille luovutetuista aseista on Yhdysvalloista salakuljetettuja. AOP
 Meksikossa on erittäin vaikea hankkia laillisesti aseita. Ainoa kauppa sijaitsee pääkaupungissa Méxicossa, puolustusministeriön tiloissa. Silti huumerikollisuuden ja rikolliskartellien väkivallan piinaamassa maassa riittää aseita, niitä salakuljetetaan Yhdysvalloista vuosittain arvioiden mukaan 200 000. Rikolliset vievät Yhdysvaltoihin huumeita ja ostavat voitoilla sieltä aseita.  Nyt maat ovat sopineet , että salakuljetukselle pannaan piste.
 Trump muuttaa New Yorkista Floridaan
 Kuvassa Trumpin perheen Mar-a-Lagon kartano, joka sijaitsee Floridan Palm Beachilla. Ilmakuva on otettu maaliskuussa 2017. AOP
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on  ilmoittanut muuttavansa  pysyvän osoitteensa New Yorkista Floridaan. Hän siirtyy asumaan Palm Beachissa sijaitsevaan Mar-a-Lagon kartanoon. Trump kertoi tviitissään maksavansa New Yorkille veroina miljoonia dollareita, mutta kaupungin johto kohtelee häntä silti huonosti. New Yorkin kuvernööri Andrew Cuomo vastasi Twitterissä todeten, ettei Trump maksa veroja kaupunkiin.
 "Tuhkarokon uhka ihmisille on paljon aiemmin ajateltua suurempi" – Voi heikentää lapsen immuunijärjestelmää muita tauteja vastaan
 Keväällä valmistui viime hallituskaudella käynnistetty selvitys rokotustoiminnan kehittämisestä. Sen mukaan Suomeen ei ole tulossa rokotuspakkoa. Lukas Schulze / AOP
 Tuhkarokko voi vähentää huomattavasti lapsen  immuunijärjestelmän muistijälkeä, mikä jättää lapsen alttiiksi muille taudinaiheuttajille, kertoo  Science-lehdessä  julkaistu tuore tutkimus.
 Suomessa diagnosoitiin viime vuonna yhteensä 16 tuhkarokkotapausta, mikä on hieman enemmän kuin vuotta aiemmin. Suurin riski laajemmalle epidemialle on Pohjanmaalla, jossa on  rokotuskriittisyyden takia enemmän rokottamattomia lapsia  kuin muualla Suomessa.
 Poutapäivä tulossa, lännessä ja Lapissa aurinkoakin
 Matti Huutonen / Yle
 Suuressa osassa maata on tänään pilvipoutaa, aivan idässä voi tulla vähäisiä lumikuuroja. Maan länsiosassa ja Lapissa on melko aurinkoista. Etelässä ja lännessä lämpötila on vähän plussalla. Yöllä Inarissa mitattiin kunnon pakkaslukemat 26 celsiusta astetta. Lapissa terminen talvi on jo alkanut.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Airbnb-vuokraajien verovilunki rehottaa, melatoniinin käyttö hurjassa kasvussa, asesalakuljetukselle halutaan stoppi Meksikossa


Summary: Varsinaisten unilääkkeiden kulutus on puolestaan kääntynyt laskuun.

Unensaantia auttavan melatoniinin myynti on kasvanut selvästi sekä apteekeissa että marketeissa.
 Helppo saatavuus, lukuisten eri tuotemerkkien markkinointi ja yleinen keskustelu unen merkityksestä on näkynyt suoraan ruokatavarakauppojen melatoniinihyllyllä. S-ryhmässä melatoniinia myydään vuosittain satoja tuhansia pakkauksia.
 – Myynti on kappaleissa lähes kolminkertaistunut vuoteen 2015 verrattuna. Viime vuodesta kasvua on ollut noin 60 prosenttia, tietää SOK:n ketjuohjauksen valikoimapäällikkö  Samuli Ylisuvanto.
 Melatoniinia on ollut jo pidempään saatavana luontaistuotekauppojen ja markettien hyllyiltä. Lääkealan turvallisuus- ja kehittämiskeskus Fimea katsoo, että alle kaksi milligrammaa melatoniinia sisältävät pilleripakkaukset ovat ravintolisiä ja sitä vahvemmat ovat lääkkeitä.
 Riihimäkeläinen taidemaalari  Rauli Mård  käyttää melatoniinia tasoittaakseen aikaerorasitusta. Mård lentää näyttelyiden takia usein Helsingin ja New Yorkin välillä.
 – Joudun hyppelemään aikavyöhykkeiden yli ja myös stressi vaivaa, joten yritän melatoniinilla madaltaa nukahtamisen kynnystä, pilleripurkkia ostamaan tullut taidemaalari selittää.
 Rauli Mård käyttää melatoniinia, mutta varsinaiset unilääkket eivät miehelle sovi. Ville Välimäki / Yle
 "Sitä kysytään joka päivä"
 Yliopiston Apteekilla on 17 myymälää eri puolilla maata. Heidän tilastoistaan käy ilmi, että melatoniinin myynti on kasvanut vauhdilla useana vuonna peräkkäin, eikä huippua ole vielä saavutettu.
 – Alkuvuoden kehityksen perusteella myynti kasvaa edelleen parikymmentä prosenttia verrattuna viime vuoteen. Jää nähtäväksi, mitä se kasvu on ensi vuonna. Nyt melatoniinia on meidän valikoimassa yli 30 eri merkkiä, kertoo tietopalvelupäällikkö, proviisori  Katariina Lehtinen  Yliopiston Apteekista.
 Kysynnän kasvu on pantu merkille myös yksityisessä Aurinko Apteekissa Riihimäellä.
 – Sitä kysytään joka päivä. Niitä myydään useita kymmeniä purkkeja viikossa, kertoo proviisori  Johanna Kahma .
 Melatoniinia saa vahvempana reseptivalmisteena ja isompina pakkauskokoina, mutta näissä tuotteissa kasvu on ollut maltillisempaa.
 Myyjät eivät kilpailusyistä kerro tarkkoja myyntilukuja. Varsinkin ravintolisänä myydystä melatoniinista on vaikeaa saada tietoa, koska kauppa jakautuu monen eri myyjän kesken.
 Nykyihminen nipistää unesta
 Unihäiriöt ovatkin lisääntyneet erityisesti työikäisten keskuudessa. Jopa 30 prosenttia aikuisista kärsii unettomuudesta vähintään kolmena yönä viikossa.
 Työterveyslaitos  selvitti unettomuusoireita  neljän yliopiston kanssa vuonna 2017. Mukana oli lähes 25 000 kuntatyöntekijää.
 – Tilapäinen unettomuus näyttää yleistyneen nimenomaan työikäisillä etenkin 2010-luvun aikana, toteaa unitutkija, professori  Timo Partonen  Terveyden- ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Unitutkija Timo Partosen mukaan melatoniinin käytöllä ei tutkimuksen valossa ole merkittäviä haittavaikutuksia. Jyrki Ojala / Yle
 Myös  THL:n ja Työterveyslaitoksen yhteistutkimuksesta kävi ilmi , että yli 40 prosenttia työikäisistä kertoi kokevansa unettomuutta toisinaan, muutaman kerran viikossa tai vähintään muutaman kerran kuukaudessa.
 – Ihmiset ehkä ajattelevat, että unesta voi tinkiä, jotta vapaa-aikaan ja velvoitteisiin riittäisi aikaa, Partonen pohtii.
 Melatoniinin mahdollisista haittavaikutuksia on kerätty tietoa, mutta Partosen mukaan mitään hälyttävää ei ole tullut esiin.
 – Sitä on pitkiäkin aikoja käytetty säännöllisesti esimerkiksi murrosikäisillä ja aikuisilla ilman mitään hälyttävää vaikutusta, Timo Partonen vahvistaa.
 Lääkärit suosivat melatoniinia
 Melatoniinin suosion kasvu on kääntänyt varsinaisten unilääkkeiden kulutuksen laskuun. Myös nykyiset hoitosuositukset ovat vaikuttaneet lääkekulutukseen.
 – Melatoniini on usein ensisijainen vaihtoehto, kun lähdetään hakemaan sopivaa pilleriä potilaan uniongelmiin, toteaa työterveys- ja yleislääkäri  Jaakko Pitkäjärvi   Suomen Terveystalon Hämeenlinnan toimipisteestä.
 Riihimäkeläinen Rauli Mård on kokeillut myös varsinaisia unilääkkeitä.
 – Ne eivät ole mun juttu. Minä ja kolmiolääkkeet emme kuulu samaan kuvaan.
 Jaakko Pitkäjärven mukaan potilaiden kontrollikäynneissä on käynyt ilmi, että monen kohdalla melatoniini on toiminut hyvin.
 Työterveyslääkäri Jaako Pitkäjärvi muistuttaa, että uniongelmien taustasyyt tulee selvittää. Ville Välimäki / Yle
 Työterveyslääkäri kuitenkin muistuttaa, että yhtä lailla tärkeää on tunnistaa potilaan univaikeuksien todelliset syyt.
 – Yleensä löytyy joku stressitekijä, kuten kovat paineet ja ongelmat työelämässä tai henkilökohtaisessa elämässä. Työntekijöillä on suuria ongelmia päästä nukkumaan ja saada kunnon yöunet varsinkin työvuoroissa, jotka päättyvät illalla tai yöllä, Pitkäjärvi selittää.

Melatoniinista tuli suomalaisten ykköslääke uniongelmiin – markettimyynti räjäytti kysynnän, eikä huipppua ole vielä saavutettu


Summary: Tarkentavat tarjouspyynnöt lähtevät hävittäjäfirmoille perjantaina. Brexit-uhasta huolimatta Eurofighter on yhä kisassa mukana.

Perjantaina vuosien mittainen hävittäjien hankintaprosessi nytkähtää taas seuraavaan vaiheeseen, kun hävittäjiä Suomelle tarjoavat yritykset saavat vastattavakseen tarkennetut tarjouspyynnöt.
 Seuraava Suomen ilmavoimien hävittäjä on joko Boeingin Super Hornet, Lockheed Martinin F35, Dassaultin Rafale, Saabin Gripen tai BAE-Systemsin Eurofighter Typhoon.
 Monivaiheinen tarjouspyyntö on nyt toisessa vaiheessaan. Myöhemmin kaikille viidelle valmistajalle lähtee vielä lopullinen tarjouspyyntö. Sen jälkeen puolustushallinto suosittelee jonkin koneen valintaa, mutta lopullisesti asian ratkaisee Suomen hallitus. Se tekee päätöksen vuonna 2021.
 10 miljardin hintakatto on käytännössä myös minimi
 Hankinnan kustannuksia on hahmotettu tarjouskilpailun aikana myös poliittisille päätöksentekijöille.
 Lokakuun alussa hallituksen  talouspoliittinen ministerivaliokunta vahvisti , että hintahaarukka on suunnitellut 7 - 10 miljardia euroa.
 Ylelle kerrotaan hallituslähteistä, että puolustusvoimille haluttiin ratkaisulla viestiä, ettei yli 10 miljardin kauppoja ei tehdä. On kuitenkin todennäköistä, että hävittäjiin ja niiden ympärilleen tarvitsemiin toimintoihin uppoaa suunnilleen koko 10 miljardia, Ylelle arvioidaan hallitus- ja sotilaslähteistä.
 Rinna Härkönen / Yle
 Koneet ja kaikki niihin liittyvä hankittava saa siis maksaa 10 miljardia euroa. Hintakatto helpotti ostajien ja myyjien työtä. Viisi hävittäjävalmistajaa kilpailevat nyt käytännössä siitä, mitä enintään 10 miljardin kauppaan mahtuu.
 Hävittäjiä ei ole tulossa ainakaan enempää kuin nykyisten Hornet-hävittäjien täysimääräisen suorituskyvyn korvaamiseen tarvitaan. Täysimääräisen suorituskyvyn korvaamiseen tarvitaan puolustushallinnon mukaan noin 64 konetta, ja 64 koneesta Suomi lähetti tarjouspyynnön ensimmäisessä vaiheessa.
 Jos kymmenellä miljardilla ei saa 64 konetta kaikkine tarvittavine tukitoimintoineen ja järjestelmineen, koneita ostetaan kappalemäärässä vähemmän, hallituslähteistä kerrotaan.
 BAE-Systems: Brexit ei haittaa Eurofighterin toimintaa ja kehitystä
 Torstaina yhtä hävittäjähankinnan ehdokasta, Eurofighter Typhoonia esiteltiin suomalaisille toimittajille BAE-Systemsin kehitys- ja tuotantokeskuksessa Ison-Britannian Wartonissa.
 Myös Wartonissa valmistaudutaan vastaamaan perjantaina tulevaan tarjouspyynnön tarkentavaan osuuteen.
 – Analysoimme sen, ja olemme valmiina vastaamaan siihen tammikuun loppuun mennessä, sanoo  John Rossall , joka johtaa HX-kampanjaa BAE-systemsillä.
 Rinna Härkönen / Yle
 BAE-Systems tarjoaa Suomelle yhteiseurooppalaista Eurofighter Typhoon -hävittäjää, joka on otettu käyttöön 2000-luvun alussa.
 Eurofighterin taustalla on neljä maata: Saksa, Espanja, Italia ja Britannia. Hankkeen pääkonttori on Saksassa, mutta Suomelle konetta edustaa Britannia.
 Britannian mahdollinen lähtö EU:sta voi tuoda mieleen mahdollisuuden, että brexitistä saattaisi olla haittaa myös puolustusyhteistyölle. Jälleen torstaina brittien piti erota EU:sta, mutta ero peruuntui. Nyt maa valmistautuu vaaleihin ja mahdolliseen uuteen brexit-päivämäärään.
 BAE-Systemsillä vakuutetaan, ettei mahdollisesta brexitistä ole haittaa lentokoneelle. Projektia on tehty yhdessä Euroopan maiden kanssa jo useita vuosikymmeniä, HX-kampanjan johtaja Rossall muistuttaa.
 – Olemme tehneet oman analyysimme. Emme usko, että brexitillä on suurta vaikutusta ohjelmaan, koska ohjelma toimii Naton piirissä ja säännöt, joilla maat toimivat, eivät muutu brexitin takia, sanoo Rossall.
 Britit odottavat tammikuussa koittavia testejä, joissa Suomi aikoo varmistaa, että luvatut ominaisuudet todella ovat olemassa. Testit ovat Suomessa Pirkkalassa ja niihin osallistuvat näillä näkymin kaikki hävittäjäehdokkaat.
 Lue myös:
 Hävittäjähankinnan ohjelmajohtaja: Suomen tilaamien hävittäjien lukumäärä ratkeaa vasta ensi hallituskaudella – 64 on alustava luku
 Näin Suomelle kaupataan miljardien hävittäjiä – Ylen reportaasi Yhdysvaltain aseteollisuuden ytimestä

Suomi käyttää hävittäjiin todennäköisesti kaikki kauppaan varatut 10 miljardia euroa


Summary: Ylitarkastaja: Airbnb-vuokraajat ovat usein ammattilaisia ja jättävät tuloja ilmoittamatta kasvattaakseen voittojaan.

Airbnb:n ja muun lyhytaikaisen asuntovuokrauksen veronkierto on noussut uudelle tasolle. Toissa vuonna näitä vuokratuloja jäi ilmoittamatta seitsemän miljoonan euron arvosta. Viime vuonna määrä oli noussut yli viiteentoista miljoonaan euroon.
 Verottaja on käynyt läpi vuokranantajien maksuliikennettä ja paikantanut sieltä noin yhdeksän tuhatta lyhytaikaista majoituksen tarjoajaa eli käytännössä etenkin Airbnb-vuokraajaa. Määrä on suunilleen sama kuin vuosi sitten. Sen sijaan tulonsa ilmoittamatta jättäneidän määrä on kasvanut sadoilla henkilöillä.
 Toissa vuonna vuokratuloja jätti ilmoittamatta 2400 vuokraajaa, mutta viime vuonna määrä oli jo 3000. Vuokratuloista pitäisi maksaa pääomatulovero.
 Lyhytaikainen majoitus tarkoittaa vuokraamista erityisesti AirBnB-palvelun kautta. Mikko Airikka / Yle
 Verohallinnon yritysverotusyksikön ylitarkastaja  Timo Puiron  mukaan osa verovilungista on tahatonta ja johtuu tietämättömyydestä. Mutta osa vuokraajista pyrkii tietoisesti kasvattamaan voittoaan jättämällä vuokratulot ilmoittamatta.
 – Olemme seuranneet tätä useamman vuoden ja alkaa näyttää siltä, että vuokraajat ottavat riskejä ja jätetään tuloja ilmoittamatta, Puiro sanoo.
 Veroja vältelleiden joukossa on sekä pieni- että suurituloisia. Noin puolet verottajan löytämistä 8 800 vuokraajasta ei itse omistanut kiinteistöjä.
 Verohallinnon ylitarkastaja Timo Puiron mukaan ammattimaisessa lyhytaikaisessa majoitusbisneksessä voittoja pyritään kasvattamaan veroja välttämällä.  Laura Railamaa / Yle
 – He asuvat ehkä vuokralla ja hakevat tuloja lyhytaikaisesta vuokraamisesta kattaakseen elantomenojaan. Kyse voi olla opiskelijoista tai henkilöistä, joiden elämä on liikkuvaista, ja halutaan välttää oman asunnon tyhjäkäyttöä, Puiro kertoo.
 Aina tulojen unohtaminen ei ole kuitenkaan vain pelkkä hairahdus. Puiro tietää senkin, että joukossa on myös suurituloisia asuntosijoittajia.
 – Osa heistä on ollut aikaisemmin perinteisiä vuokranantajia. Lyhytaikaiseen vuokraukseen on saatettu siirtyä parempien tuottojen toivossa.
 – Ehkä on ajateltu, että kiinnijäämisen riski on pieni, Puiro arvelee.
 Verottajan armoton ase: massatietopyyntö
 Puiro johtaa digitalouden riskien hallintaa verohallinnossa. Hänen ryhmänsä saa pankeilta ja maksupalvelujen tarjoajilta halutessaan tiedot kaikesta tietyistä maksulähteistä tulevasta rahaliikenteestä. Tiedot saadaan "massana" eli suurempana kokonaisuutena, jolloin verottajan ei tarvitse etukäteen nimetä keiden henkilöiden tiedot se pankeilta tai muilta maksunvälittäjiltä haluaa.
 Pelkän rahaliikenteen seurannan lisäksi tehdään myös laadullista analyysia. Sen perusteella voidaan päätellä myös sitä, kuinka suunnitelmallista toiminta on ollut. Se puolestaan vaikuttaa jatkotoimiin.
 – Siitähän tulee sitten veronkorotus, ja saattaa joutua rikosoikeudelliseen vastuuseen, jos se on ollut tahallista toimintaa.
 Puiron mukaan ilmoittamatta jääneistä tuloista saadaan kerättyä useita miljoonia euroja jälkiveroina.
 – Verottajalla on hyvä näkyvyys siihen, mitä ja kuinka paljon tuloja jätetään ilmoittamatta, Puiro muotoilee.
 Virtuaalivaluuttaa jo 50 000:lla suomalaisella
 Asunnon lyhytaikaista vuokraamistakin suurempi haaste verottajalle ovat virtuaallivaluutat. Verottajan arvion mukaan bitcoinia, ethereumia ja muita virtuaalivaluuttoja omistaa jo 50 000 suomalaista. Monella omistukset ovat hyvin pieniä, mutta ei kaikilla.
 Mikko Airikka / Yle
 Vuonna 2018 bitcoinin  arvo romahti  murto-osaan ja myös siitä saadut myyntitulot laskivat laskivat huomattavasti. Bitcoinin arvo heijastuu myös muihin virtuaalivaluuttoihin.
 Arvon romahduksesta huolimatta eri virtuaalivaluutoilla tienattiin Suomessa 112 miljoonaaa euroa. Vuotta aiemmin realisointeja oli vielä selvästi enemmän, 157 miljoonaa euroa.
 Keskimäärin yhdestä myynnistä saatiin viime vuonna yli 25 000 euroa, mutta kaikkiaan voitoista vain kolmasosa ilmoitettiin verottajalle.
 Tulotietojen kerääminen on verottajalle haastavaa, sillä virtuaalivaluuttakauppaa tehdään euromääräisesti eniten ulkomaisilla kauppapaikoilla. Suomen viranomaiset eivät saa niistä tietoja suoraan, vaan joutuvat turvautumaan "eri tietolähteiden yhdistelyyn".
 – On vaativaa tutkia, paljonko myyntivoittoa eri ihmisille on muodostunut, Puiro myöntää.
 E-urheilussa voitot näyttävät laskevan
 Airbnb-tyyppisen majoittamisen ja virtuaalivaluuttojen lisäksi verottajan luupin alle otettu ryhmä ovat e-urheilijat.
 Puiron mukaan e-urheilusta tuloja saavien määrä on laskenut ja viime vuonna heitä oli 54 eli muutama henkilö vähemmän kuin vuotta aiemmin. Dota 2 -pelistä Suomeen on saatu jopa  maailmanmestaruus .
 Mikko Airikka / Yle
 Verohallinnon mukaan kaikkiaan Suomeen kertyi e-pelaajien tuloja kaksi miljonaa euroa eli lähes kolmannes vähemmän kuin vuotta aiemmin.
 Verottajan analyysin mukaan tuloista jätettiin noin kolmasosa ilmoittamatta.
 E-urheilu on edelleen nouseva ilmiö, mutta tulojen pienentyminen ainakin suomalaisilla e-urheilijoilla saattaa kertoa siitä, että lajin koventunut kilpailu vie voittoja muualle tai sitten voittoja jätetään tulouttamatta arvioitua enemmän.
 Toiveena massatieto myös rajojen takaa
 Verottaja on tyytyväinen mahdollisuuteen saada kotimaassa tietoja maksuliikenteestä vaikka ei osaisikaan nimetä henkilöitä, joita tiedot koskevat.
 Digitaalisessa maailmassa raha liikkuu kuitenkin sulavasti yli rajojen ja siksi toiveena on, että Suomen EU-puheenjohtajuuskaudella saadaan eteenpäin ehdotusta, jossa EU-maissa pankit antaisivat kansallisille verottajille tiedot rajat ylittävästä rahaliikenteestä. Suomeenkin tiedot tulisivat sitten yhteisen järjestelmän kautta ilman erillisiä pyyntöjä.
 – Suomalaisen verottajan valtuudet eivät ulotu ulkomaille ja nyt joudutaan tyytymään suomalaisten maksunvälittäjien tietoon, ylitarkastaja Puiro sanoo.
 Lue lisää:
 Verottaja näkee kaiken: Uber, Airbnb ja muu jakamistalous nousukiidossa – 2 400 asunnon "lyhytaikaista vuokraajaa" unohti ilmoittaa tulonsa

Airbnb-vuokraajien verovilunki tuplaanut – Verottaja huomasi että tuloja jää ilmoittamatta jo 15 miljoonaa euroa


Summary: Yhdysvaltojen löyhät aselait heijastuvat Meksikoon, jonne salakuljetetaan pohjoisnaapurista yli 200 000 tuliasetta vuodessa

Jos Pohjois-Meksikossa haluaa hankkia aseenkantoluvan ja ostaa pistoolin, on matkustettava noin kahden tuhannen kilometrin matka maan pääkaupunkiin Méxicoon.
 Siellä – Meksikon puolustusministeriön tiloissa – toimii maan ainoa kauppa, josta voi ostaa laillisen tuliaseen.
 Näin siis paperilla. Käytännössä maan tiukka aselainsäädäntö ei estä rikollisia saamasta käsiinsä järeitäkään aseita.
 Rikollisten asevarustelusta saatiin esimerkki 17. lokakuuta, kun Meksikon kansalliskaarti otti Culiacánin kaupungissa kiinni huumeparoni  Joaquin ”El Chapo” Guzmánin  pojan.
 Ovidio Guzmánin pidätys Culiacánissa johti tulitaisteluun poliisin ja El Chapon huumekartellin asemiesten välillä. EPA
 El Chapon huumekartelli vastasi johtohahmon pidätykseen aloittamalla raskaan tulitaistelun, jonka aikana kartellin jäsenet käyttivät esimerkiksi tarkkuuskivääreitä, joilla voi ampua alas helikopterin.
 Meksikon viranomaiset taipuivat huumekartellin voimannäytön edessä ja vapauttivat Guzmánin pojan  Ovidio Guzmánin .
 Pohjoiseen viedään huumeita, etelään aseita
 Kartellit rahoittavat asehankinnat Yhdysvaltojen huumemarkkinoilta saatavilla voitoilla. Rajan pohjoispuolelle virtaa huumeita, etelään rahaa ja aseita.
 Huumekartellien käyttämät aseet salakuljetetaan maahan pääasiassa Yhdysvalloista.
 Meksikolaisviranomaiset arvioivat, että maahan salakuljetetaan vuosittain yli 200 000 tuliasetta, pistooleista rynnäkkökivääreihin. Meksikon  turvallisuusministeriön  mukaan maahan salakuljetetuista aseista noin 70 prosenttia tuodaan Yhdysvalloista.
 Lisäksi maahan salakuljetetaan aseita Nicaraguasta Guatemalan kautta ja meriteitse.
 Volutary Disarmament -ohjelman avulla Meksikossa kerättyjä aseita. Suuri osa ohjelman puitteissa poliisille luovutetuista aseista on Yhdysvalloista salakuljetettuja. AOP
 Noin  70 prosenttia Meksikossa tehdyistä murhista  on toteutettu tuliaseilla. Osa kartellien käyttämistä järeistä aseista on peräisin Meksikon asevoimilta.
 Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  ja Meksikon presidentti  Andrés Manuel López Obrador  sopivat vain kaksi päivää Culiacánin tulitaistelun jälkeen käymässään puhelinkeskustelussa aseiden salakuljettamisen jäädyttämisestä.
 Seuraavalla viikolla pidetyssä kansainvälisessä ministeritason tapaamisessa sovittiin käytännön toimista, kuten rajavalvonnan vahvistamisesta, tiedusteluvaihdosta ja tilanteen seurannasta kahden viikon välein järjestettävissä tapaamisissa.
 Meksikon tulli on voimaton
 Rikosten ehkäisyyn keskittyvän kansalaisjärjestö Observatorio Nacional Ciudadanon toiminnanjohtajan  Francisco Rivasin  mukaan aseita salakuljetetaan Meksikoon, koska se on niin helppoa.
 – Kun matkustaa Meksikosta Yhdysvaltoihin, tarkastukset ovat äärimmäisen tarkat. Yhdysvalloista Meksikoon taas voi tulla noin vain, Rivas kertoo Ylelle.
 – Meksikon tullivirkailijat ovat huonosti koulutettuja, heitä ei suojella ja heitä on aivan liian vähän, toiminnanjohtaja jatkaa.
 Hän arvioi, että tulli tarvitsisi aseiden salakuljettamisen pysäyttämiseen tiedustelua ja kymmenkertaisen määrän poliiseja tai jopa sotilaita.
 Rikosten ehkäisyyn keskittyvän kansalaisjärjestön toiminnanjohtaja Francisco Rivas vaatii Meksikoa investoimaan lisää turvallisuuteen. Anna-Reetta Korhonen
 Rivasin mukaan tullivirkailijat keskittyvät etsimään alkoholia tai myytäväksi tuotavia tullaamattomia tavaroita. Hänen mukaansa Meksikoon on helpompi tuoda parituhatta asetta kuin parituhatta teepaitaa.
 – Jos tullivirkailijat havaitsevat pakettiauton, joka on täynnä laittomia aseita, heillä ei ole mitään keinoja puuttua tähän. Jos tullivirkailija puuttuisi asekuljetukseen, rikolliset tappaisivat ensimmäisenä virkailijan, Rivas toteaa.
 Valtio säästää turvallisuusmenoissa
 Aseet hankitaan yleensä Yhdysvalloista laillisesti yksitellen, toiminnanjohtaja Rivas kertoo. Salakuljettajat värväävät Yhdysvalloissa usein ostajiksi naisia, joilla ei ole rikosrekisteriä.
 Osaltaan salakuljettamisen ehkäisyä vaikeuttaa se, että suuri osa aseista tuodaan Meksikoon osissa eri rajanylityspaikkoja käyttäen.
 Yksi rakenteellinen ongelma Rivasin mukaan on, että Meksiko käyttää niin pienen osan bruttokansantuotteestaan turvallisuuteen.
 OECD-maissa turvallisuuden osuus on keskimäärin kolme prosenttia bkt:sta, ja niistä maista mikään ei kärsi samanlaisesta väkivallan aallosta kuin Meksiko. Meillä sen sijaan turvallisuuden osuus on ollut prosentin molemmin puolin, Rivas vertaa.
 – Meksikon on tärkeää vaatia Yhdysvalloilta toimia asetuonnin hillitsemiseksi. Mutta asetuonnin pysäyttäminen vaatisi oikeasti meksikolaista henkilökuntaa Yhdysvaltoihin. Rajalla pitäisi myös tutkia autoja, ja se vaatii resursseja, Rivas sanoo.
 Lue lisää:
 Käsiaseet vyöryvät Yhdysvalloista Meksikoon

“Meksikoon on helpompi salakuljettaa aseita kuin teepaitoja” – Yhdysvallat ja Meksiko sopivat jäädyttävänsä laittoman aseviennin


Summary: Keiteleellä on noudatettu kunnanvaltuuston päätöksestä huolimatta jo vuosikausia virallisia ravitsemussuosituksia.

Pohjoissavolainen Keiteleen kunta aikoo kumota lähes kuusikymmentä vuotta vanhan voin käyttöä koskevan päätöksen.
 Keiteleen kunnanvaltuusto päätti vuonna 1961, että kunnan kouluissa ja laitoksissa siirrytään käyttämään paistinrasvoja lukuun ottamatta yksinomaan voita.
 Nyt Keiteleen kunnanvaltuuston 140-vuotisjuhlakokouksessa aiotaan viimein kumota kyseinen päätös ja siirtyä kunnan päättäjienkin virallisella vahvistuksella noudattamaan  Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suosituksia .
 Keiteleen ruokapalvelupäällikkö  Ritva Hytönen  sai tietää vuoden 1961 päätöksestä vasta pari viikkoa sitten. Hänen mukaansa kunnassa on noudatettu jo vuosikymmeniä virallisia ravitsemussuosituksia ja kouluissa on näin ollen käytetty pehmeää rasvaa.
 – Vanhusten hoivakodeissakin on hiljalleen siirrytty käyttämään pehmyttä rasvaa, mutta siellä on vielä Oivariiniakin tarjolla leivän päälle ja puuron voisilmäksi.
 Hytösen mukaan voin käyttöä koskevan päätöksen kumoaminen on tietynlainen vitsi juhlavaltuuston kokoukseen.
 – Tässä on tietämättään koko työuran toiminut kunnanvaltuuston päätöksen vastaisesti, Hytönen nauraa.

Keitele päätti 60 vuotta sitten, että kunnan kouluissa ja laitoksissa käytetään pelkkää voita – nyt päätös aiotaan vihdoin kumota


Summary: Fin-China Business Centerin omistamat rakennukset seisovat kylmillään Heinolassa.

Elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY)

Viranomainen on nyt virallisesti määrännyt Heinolan kylmille jääneet arvorakennukset lämmitettäväksi.
 Kiinalaistaustainen Fin-China Business Center on lämmittänyt viittä omistamaansa rakennusta Heinolassa viimeksi keväällä. Syynä laiminlyöntiin on yhtiön rahapula ja se, että bisneidea terveydenhuollon ammattilaisten kouluttamisesta ei toteutunut.
 Hämeen ely-keskus on vastikään lähettänyt yritykselle määräyksen, että rakennukset on lämmitettävä välittömästi ja rikkoutuneet ikkunat pitää korjata. Toimenpiteet olisi tehtävä 15. marraskuuta mennessä. Jos näin ei tapahdu, ely vaatii yritykseltä selvityksen ja käynnistää lämmitystoimenpiteet yhtiön kustannuksella.
 Ikkunoita rikki ja paikkoja sotkettu
 Ely-keskuksen lakimies  Jonna Lahdelma  ei ole aiemmin törmännyt moiseen tapaukseen. Asiassa sovelletaan lakia rakennusperinnön suojelemisesta. Yle ei tavoittanut yhtiön edustajaa kommentoimaan tilannetta Heinolassa.
 Suojellut rakennukset ovat olleet aikoinaan opettajankoulutuksen käytössä. Viime aikoina rakennuksille on tehty ilkivaltaa: ikkunoita on rikottu ja paikkoja sotkettu. Rakennukset ovat parhaillaan myynnissä, mutta ostajaa ei ole löytynyt.
 Lue myös:
 Kylmyys hiipii arvokiinteistöjen rakenteisiin Heinolassa – kiinalaisfirman rahat loppuneet, eivätkä riitä lämmitykseen
 Vanhat opettajankoulutuslaitoksen arvokiinteistöt seisovat Heinolan keskustassa kylmillään ja alttiina ilkivallalle

Kiinalaisfirma jätti arvorakennukset kylmilleen – jos viranomaismääräystä ei totella, lämmitys käynnistetään vaikka pakolla


Summary: Trump on viettänyt presidenttikautensa aikana paljon aikaa Floridassa Mar-a-Lagon kartanossaan.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  kertoi varhain perjantaiaamuna Suomen aikaa, että hän muuttaa pysyvän osoitteensa perheineen Floridaan Palm Beachille.
 New Yorkin ja Trump Towerin taakseen jättävä Trumpin perhe tekee Palm Beachilla sijaitsevasta Mar-a-Lagon kartanostaan virallisesti uuden kotinsa. Trump on omistanut kiinteistön vuodesta 1985 ja on viettänyt presidenttikautensa aikana siellä paljon aikaa, enemmän kuin New Yorkin kodissaan.
 – Huolimatta siitä, että maksan miljoonia dollareita kaupungille, osavaltiolle ja paikallisina veroina joka vuosi, sekä kaupungin että osavaltion poliittiset johtajat ovat kohdelleet minua todella huonosti, Trump twiittasi.
 Donald Trump kasvoi New Yorkin Queensissä, josta muutti myöhemmin Manhattanille, missä nykyisin sijaitsee myös Trumpin kiinteistöimperiumin päämajana sekä miehen kotina toiminut Trump Tower.
 Trump on ottanut paljon yhteen New Yorkin kaupungin pormestarin  Bill de Blasion  sekä osavaltion kuvernöörin  Andrew Cuomon  kanssa. Sekä de Blasio että Cuomo ovat demokraatteja, Trump republikaani.
 – Tervemenoa. Ei Trump ole tänne mitään veroja maksanut kuitenkaan. Pitäkää hyvänänne, Florida, kuvernööri Cuomo kuittasi presidentille Twitterissä.

Presidentti Trump muuttaa pysyvän osoitteensa New Yorkista Floridaan – Kuvernööri toivotti tervemenneeksi ja kuittasi veroista


Summary: Jos ulkoministeri Mike Pompeo hakee ensi vuonna senaattiin, voi Stephen Biegun nousta ainakin väliaikaisesti ulkoministeriön johtoon.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti torstaina paikallista aikaa nimittävänsä  Stephen Biegunin  maan uudeksi varaulkoministeriksi. Biegun on toiminut viime vuodesta lähtien Yhdysvaltain Pohjois-Korean erityislähettiläänä.
 Erityislähettiläs korvaisi varaulkoministeri  John Sullivanin , josta on määrä tulla Yhdysvaltain Venäjän-suurlähettiläs. Biegunin nimitys tarvitsee vielä senaatin hyväksynnän.
 Nimitysuutinen on herättänyt huomiota, koska nykyisen ulkoministerin Mike Pompeon on epäilty hakevan ensi vuonna senaattiin Kansasin osavaltiosta. Tämän vuoksi Biegunista voisi tulla jossain kohtaa ainakin väliaikaisesti maan ulkoministeri.
 Arvostettu taustavaikuttaja
 Uutistoimisto AFP kertoo, että yhdysvaltalaisen viranomaislähteen mukaan Biegunin on määrä jatkaa erityislähettilään toimessaan. Hän aloitti tehtävässä viime vuonna Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  historiallisen ensimmäisen tapaamisen jälkeen.
 Pohjois-Korean viranomaiset eivät aluksi lämmenneet Biegunille. Koska maiden johtajat kävivät keskenään suoria neuvotteluja Pohjois-Korean ydinohjelmasta, eivät paikalliset viranomaiset kokeneet tarpeelliseksi tehdä liiemmin yhteistyötä erityislähettilään kanssa.
 Lokakuussa Biegun kuitenkin tapasi Pohjois-Korean pääneuvottelijan  Kim Myong-gilin  Ruotsissa. Pohjois-Korea käveli neuvotteluista ulos kesken kaiken, mutta Yhdysvallat julkaisi kohtaamisesta verrattain myönteisen tiedotteen.
 Tiedotteessa kerrottiin, ettei kaikkia käsiteltäviä asioita ollut edes määrä ratkaista tapaamisen yhteydessä. Yhdysvallat myös kertoi osapuolten tapaavan vielä toistamiseen.
 Biegun on Yhdysvalloissa varsin arvostettu. 56-vuotias republikaani on toiminut uransa aikana erinäisissä taustarooleissa niin maan kongressissa kuin entisen presidentin  George W. Bushin  hallinnossakin.

Trumpin hallituksessa vaihdettaneen varaulkoministeriä


Summary: uudet pakotteet kohdistuvat maan rakennussektoriin.

Yhdysvallat on asettanut uusia pakotteita Iranille. Nyt asetetut pakotteet on kohdistettu maan rakennussektoriin.
 Yhdysvaltojen ulkoministeriön tiedotteessa kerrotaan, että maan ulkoministeri  Mike Pompeo  asetti uudet pakotteet sen jälkeen, kun Yhdysvalloille selvisi, että Iranin rakennussektori on suorasti tai epäsuorasti Iranin vallankumouskaartin hallinnassa.
 Samalla pakotteita asetettiin myös neljälle strategiselle raaka-aineelle, jotka liittyvät Iranin ydinohjelmiin, sotilasohjelmiin tai ballististen ohjusten ohjelmiin.

Yhdysvalloilta uusia pakotteita Iranille


Tuhkarokko voi vähentää huomattavasti lapsen aiemmin hankkimaa immuunijärjestelmän muistijälkeä, mikä jättää lapsen alttiiksi muille taudinaiheuttajille, kertoo  Science-lehdessä  julkaistu tuore tutkimus.
 Tutkimuksessa tutkittiin rokottamattomien lasten vasta-aineita ennen ja jälkeen tuhkarokon sairastamisen ja myös tuhkarokkoa vastaan rokotettujen lasten vasta-aineita.
 Immuunijärjestelmän muistijälkeä heikentäviä haitallisia vaikutuksia ei havaittu rokotetuilla lapsilla. Tuhkarokko tuhosi rokottamattomien lasten vasta-aineista 11–73 prosenttia.
 – Olemme löytäneet todella vahvaa näyttöä siitä, että tuhkarokkovirus tuhoaa immuniteettijärjestelmää. Tuhkarokon aiheuttama uhka ihmisiä kohtaan on paljon aiempaa ajateltua suurempi, tutkimuksissa mukana ollut Harvardin lääketieteellisen yliopiston professori  Stephen Elledge  sanoi brittilehti  Guardianille .
 Suomeen ei rokotuspakkoa
 Guardianin mukaan tuhkarokkoon kuolee maailmanlaajuisesti vuodessa jopa 100 000 ihmistä. Tuhkarokkorokotuksista kieltäytymisen aalto kolminkertaisti tartunnat viime vuonna.
 Noin joka tuhannes tuhkarokkoon sairastunut kuolee tautiin. Suurimmassa vaarassa ovat pienet, rokottamattomat lapset. Tuhkarokko leviää äärimmäisen herkästi.
 Suomessa diagnosoitiin viime vuonna yhteensä 16 tuhkarokkotapausta, mikä on hieman enemmän kuin vuotta aiemmin. Suurin riski laajemmalle epidemialle on Pohjanmaalla, jossa on  rokotuskriittisyyden takia enemmän rokottamattomia lapsia  kuin muualla Suomessa.
 Keväällä valmistui viime hallituskaudella käynnistetty  selvitys rokotustoiminnan kehittämisestä . Sen mukaan Suomeen ei ole tulossa rokotuspakkoa.
 Selvityksen tehneen työryhmän johtajan  Kari Ilmosen  mukaan jo nykylainsäädännöllä olisi mahdollista päättää rokotepakosta. Ryhmä tarkasteli asiaa myös kansainvälisestä näkökulmasta ja totesi, ettei pakosta ole osoitettavissa hyötyä.
 – Meillä on käyttämättä sellaisia välineitä, joilla kattavuus saadaan paremmaksi, ja ne välineet pitää käyttää ensin, Ilmonen sanoi tuolloin STT:lle
 Saksassa  hyväksyttiin kesällä  laki pakollisesta tuhkarokkorokotteesta päiväkotia tai koulua käyville lapsille.
 Lue myös:
 Rokotuskriittinen luento yliopiston tiloissa herättää arvostelua – Vaasan Åbo Akademin rehtori: "En voi kuin valitella, että näin kävi" (25.10.)
 Luodon viimevuotinen tuhkarokkotartunta ei saanut alueen ammattilaisia tai kansanedustajia rokotepakon kannalle: "Siitä ei olisi hyötyä perheille, lapsille eikä yhteiskunnalle" (7.10.)
 WHO varoittaa tuhkarokon leviämisestä Euroopassa – puolessa vuodessa jopa 90 000 tartuntaa (29.8.)
 Suomi luottaa neuvoloihin, vaikka Saksa voi sakottaa pian tuhkarokkorokotteesta kieltäytyvää – Kiuru Ylelle: Huolestuttavan moni pohtii rokotuksen välttämistä (18.7.)

Tuore tutkimus: Tuhkarokko voi heikentää lapsen immuunijärjestelmää muita tauteja vastaan – "Uhka on paljon aiempaa ajateltua suurempi"


Summary: Yritykset uskovat, että työvoimakustannusten alentaminen lisäisi työvoiman kysyntää ensi vuonna.

Elinkeinoelämän järjestöt, työnantaja- ja ammattialajärjestöt

Jopa kaksi kolmesta suomalaisyrityksestä on sitä mieltä, että pula osaavasta työvoimasta on aiheuttanut ongelmia yrityksen liiketoiminnassa, kertoo Kauppakamarin kysely.
 Samassa kyselyssä puolet yrityksistä ilmoittaa, että työvoimakustannusten alentaminen lisäisi työvoiman kysyntää ensi vuonna. Noin puolet yrityksistä oli sitä mieltä, että talousnäkymien parantuminen ja epävarmuuden vähentyminen saisi investoinnit kasvuun tulevana vuonna.
 – Työvoimapulasta kärsivien yritysten osuus on poikkeuksellisen suuri. Tämä kielii Suomen kansantalouden rakenteellisista haasteista, sanoo Keskuskauppakamarin pääekonomisti  Mauri Kotamäki  tiedotteessa.
 – Ihmiset eivät ota työtä vastaan niin hanakasti kuin sopisi toivoa. Myös maan sisäinen muuttoliike on liian vähäistä. Parhaassa tapauksessa osaavat kädet ovat jo töissä, eikä tekeviä käsiä yksinkertaisesti löydy, jolloin katse pitäisi suunnata maan rajojen ulkopuolelle, Kotamäki jatkaa.
 Vastauksien perusteella investointeja tukisivat eniten ensi vuonna talousnäkymien parantuminen ja epävarmuuden vähentyminen sekä verotuksen alentaminen.
 Kauppakamarien kysely yrityksille tehtiin syyskuun lopussa osana eurooppalaisten kauppakamareiden yhteiselin Eurochambresin kyselyä.
 Kyselyyn vastasi noin 760 eri alojen yritystä ympäri Suomen.
 Lue myös:
 EK: Suomen suhdannenäkymien ylle lisää tummia pilviä, pinnalla kysyntä- ja rekryongelmat – "Suomen talous on nyt uuden edessä" (30.10.)

"Ihmiset eivät ota työtä vastaan niin hanakasti kuin sopisi toivoa" – Kauppakamarin kysely työvoimapulasta julki


Summary: Aurinkopaneelien kysyntä on kasvanut, mutta niitä käytetään Suomessa lähinnä lisävirtana. Parikkalassa haluttiin kokeilla, voisiko omakotitalo toimia paneelien ja akuston varassa.

Kuukauden alku häämöttää. Pian postilaatikkoon kolahtaa taas kasa laskuja, jotka pitäisi hoitaa. Varsinkin sähkölasku voi kuumentaa suomalaisten tunteita.
 Se oli tuttua myös Etelä-Karjalan pienessä Parikkalassa asuvalle  Jukka Heinoselle  vielä vuosi sitten. Heinosen nelihenkisen perheen sähkönkulutus on vuodessa noin 12 000 kilowattituntia. Sähkölasku oli kuukaudelta noin 150-250 euroa.
 – Kyllä se kallista oli. Harmitti, kun suurin osa hinnasta tuli siirtomaksuista, Heinonen kertoo.
 Heinonen ei ole yksin. Muutama vuosi sitten  useat sähkönjakeluyhtiöt korottivat roimasti sähkönsiirtohintoja .
 Moni saattaa haaveilla irtautuvansa sähkönjakeluverkosta, ettei tarvitsi maksaa sähkölaskuja. Parikkalalainen kuljetusyrittäjä Heinonen päätti kokeilla, voisiko skenaarion energiaomavaraisesta omakotitalosta oikeasti toteuttaa.
 187 neliön suuruinen omakotitalo on ollut nyt reilut puoli vuotta irti valtakunnan sähkönjakeluverkosta.
 Aurinkopaneelit lähinnä lisävirtana
 Suomessa on noin 1,1 miljoonaa pientaloa, joista osa on jatkuvassa käytössä, osa enemmän vapaa-ajan käytössä. Omakotitalossa asuminen on Suomen yleisin asumismuoto.
 Uusiutuvaa energiaa kuten aurinkopaneeleja käytetään ympärivuotisesti asutuissa omakotitaloissa lähinnä lisävirtalähteenä. Kesämökeillä aurinkopaneelit toimivat myös ainoana energian lähteenä.
 Sähköyhtiöiden mukaan off grid -järjestelmien – ratkaisujen, joissa omakotitalo on kokonaan irti valtakunnallisesta sähkönjakeluverkosta – toteuttaminen on hyvin harvinaista Suomessa. Tietoa tällaisten talojen lukumäärästä ei ole.
 Aurinkopaneelien kysyntä on kasvanut viime vuosien aikana. Kesämökeillä paneelit toimivat myös ainoana energianlähteenä. Mikko Savolainen / Yle
 Jukka Heinonen kiinnostui off grid -järjestelmästä puolivahingossa. Osasyy projektiin oli ilmastonäkökulma.
 – Ostin sähköauton, jolla pääsee noin 600 kilometriä akun voimin. Ajattelin, että miksei myös talo voisi olla akun varassa.
 Siitä alkoi puolitoista vuotta kestänyt projekti, jossa omakotitalo siirrettiin sähköverkosta pikkuhiljaaaurinkovoiman, akuston ja aggregaatin varaan.
 Epäilyksiä pitkin matkaa
 Heinoset eivät halunneet lähteä pienentämään omaa sähkönkulutustaan projektin takia. Kodin suurimmat sähkösyöpöt ovat suuret kodinkoneet, kuten pyykin- ja astianpesukone.
 – Ideana oli, että kaiken pitää toimia niin kuin tähänkin asti.
 Ensimmäiseksi Jukka Heinonen otti yhteyttä paikalliseen sähköurakointiyritykseen ja alkoi suunnitella  Jussi Tuunasen  kanssa projektia. Lisäksi hän kysyi Savonlinnassa sijaitsevasta Suomen Akut Oy:stä kiinnostusta lähteä mukaan hommaan.
 Jussi Tuunanen oli varovaisen kiinnostunut uudenlaisesta projektista. Mikko Savolainen / Yle
 Tuunasen yritys asensi aurinkopaneelit vuonna 2017. Sen jälkeen vuorossa oli akuston asennus ja lopuksi aggregaatin paikalleenlaitto.
 – Aluksi epäröin lähteä tähän mukaan.Totesin aurinkopaneelien asennuksen jälkeen, että tässä projektissa kestää jonkin aikaa, hyvä jos saadaan tällainen ylipäätään aikaiseksi, Parikkalan Sähkötaito Oy:n toimitusjohtaja Jussi Tuunanen kertoo.
 Myös Jukka Heinonen kertoo epäilleensä koko ajan, onnistuuko muutostyö.
 – Varmaan muut ajattelivat, että hulluhan tuo on. Mutta kaikkea pitää kokeilla.
 Hybridimalli yleistyy
 Sähköyhtiöissä uskotaan, että off grid -järjestelmän sijaan yleistymässä on hybridimalli, jossa asukkaat tuottavat osan sähköstään aurinkopaneeleilla ja saavat sähköverkosta sähköä hetkinä, kun aurinko ei paista.
 – Sähköverkko toimii siis mahdollistajana siirryttäessä kohti puhtaampaa energiajärjestelmää, Helen Sähköverkko Oy:n viestintäpäällikkö  Petri Vihavainen  sanoo.
 Pyrkimyksiä omavaraisuuteen kuitenkin on.
 – Kansalaisten tietoisuus ja halu kokeilla erilaisia lämmitys- ja sähköjärjestelmiä on kasvanut merkittävästi. Sen todistavat erilaiset lämpöpumppuratkaisut ja kasvava aurinkopaneelien määrä, toteaa Omakotiliiton toiminnanjohtaja  Kaija Savolainen .
 Hän uskoo kiinnostuksen syyksi sen, ettei kuluttajilla ole juurikaan keinoja vaikuttaa sähkönsiirtohintoihin. Suomen noin 80 sähkönjakeluyhtiöllä on monopoliasema.
 Sähkönkulutus pidettiin ennallaan
 Nyt Jukka Heinosen autotallin katolla on 18 aurinkopaneelia. Sisällä tallissa 50 kilowattitunnin kokonaiskapasiteetin akusto, johon aurinkoenergia varastoituu. Aurinkopaneelien kokonaiskapasiteetti on 4,8 kilowattia.
 Autotallissa oleva aggregaatti toimii biodieselillä. Mikko Savolainen / Yle
 Tallissa seisoo myös varavirtalähteenä biodieselillä toimiva aggregaatti. Massiivinen 30 kilowatin aggregaatti hyrähtää automaattisesti käyntiin, jos akuston varaustaso laskee alle puoleen.
 – Kokemuksemme mukaan talossa pärjää ainakin maalis-lokakuussa suurimmaksi osaksi aurinkosähköllä. Aggregaattia tarvitaan joulukuusta tammikuuhun, sanoo Jussi Tuunanen.
 Heinosten koti on Etelä-Karjalan ensimmäinen kohde, jossa testattiin, onko ylipäänsä mahdollista toteuttaa ympärivuotisessa käytössä oleva sähköverkon suhteen energiaomavarainen omakotitalo.
 Sähköverkosta irtautumisen toteuttaminen ei ollut aivan yksinkertaista, sillä valmiita ratkaisuja ei ollut olemassa. Kaikki täytyi suunnitella ja kokeilla itse. Tuunanen on luottavaisin mielin, sillä testaukset ovat sujuneet hienosti.
 – Mielenkiintoinen ja pitkä projekti tämä oli. Päästiin kuitenkin tavoitteeseen ja nyt on jännä nähdä, miten talvi menee.
 Akustoja voitaisiin asentaa jo enemmän
 Aurinkoenergiaa varastoivien akustojen tekniikka on Parikkalan Sähkötaidon toimitusjohtajan Jussi Tuunasen mukaan siinä vaiheessa, että niitä voisi jo asentaa muihinkin omakotitaloihin. Samaa sanoo Freebo Group Oy:n, entisen Pohjolan Energian, toimitusjohtaja  Sami Leinonen.
 Suurin este on raha.
 – Akustojen mitoitus talouden sähkönkulutuksen ja oman sähköntuotannon mukaisesti on lähinnä taloudellinen haaste. Teknisesti tämä on jo ratkaistu. Isot akustot vievät myös paljon tilaa, Leinonen toteaa.
 Parikkalalaiselle Jukka Heinoselle projekti tulee hänen oman arvionsa mukaan maksamaan arviolta 30 000 euroa.
 Heinosille asennettu akusto on avomallia. Normaalisti aurinkopaneelien kanssa käytettävät akut ovat huomattavasti pienempiä ja ne voidaan asentaa seinälle. Mikko Savolainen / Yle
 Jussi Tuunanen uskoo siitä huolimatta, että tulevaisuudessa vastaavanlaiset järjestelmät yleistyvät Suomessa. Seuraavan kohteen toteuttaminen on huomattavasti helpompaa, sillä aikaavievä suunnittelutyö on tehty valmiiksi. Seuraavana haasteena Tuunanen pitää sitä, että asiakkaiden täytyy suunnitella tarkasti, mihin tarkoitukseen he akuston haluavat.
 – Toteutus ja akuston malli riippuu siitä, halutaanko siihen ottaa aurinkoenergiaa talteen vai halutaanko akustoa käyttää muilla tavoin.
 Omakotiliiton toiminnanjohtaja Kaija Savolainen näkee off grid -järjestelmässä yhden huonon puolen. Ne kotitaloudet, jotka jäävät verkkoon, maksavat suhteessa suurempaa ylläpitomaksua, jos monet irtisanovat sähkösopimuksensa.
 Kaija Savolaisen mielestä  toimitusvarman sähköverkon rakentamisesta  pitäisi keskustella laajemmin.
 – On turhaa rakentaa ylijäreää verkkoa paikkoihin, missä sitä ei tarvita. Toisaalta pitää ottaa huomioon, että sähköautot vaativat tulevaisuudessa ehkä järempää verkkoa.
 Sähkölasku pian nolla euroa
 Jukka Heinonen ei ole vielä irtisanonut sähköliittymää, varmuuden vuoksi. Tulevan talven jälkeen Heinosen on tarkoitus irtautua valtion sähköverkosta lopullisesti. Sen jälkeen sähkölasku on pyöreä nolla. Tällä hetkellä Heinonen maksaa vielä liittymämaksua, joka on vajaa 40 euroa kuukaudessa.
 – Jos irtisanon sähköliittymän, saan takaisin 3 000 euron liittymismaksun, jonka aikoinaan maksoin. Toisaalta jos haluan joskus liittyä takaisin sähköverkkoon, se maksaa 5 000 euroa.
 Järjestelmää voidaan ohjata myös älypuhelimen kautta. Mikko Savolainen / Yle
 Jukka Heinonen laskee, että noin 30 000 euron investointi ei maksa itseään takaisin hänen elinaikanaan. Silti hän on tyytyväinen lopputulokseen.
 – Kaikki on sujunut tähän mennessä todella hyvin. Olen tosi tyytyväinen, että tällainen oli mahdollista toteuttaa.
 Yhden asian mies tekisi toisin, jos saisi nyt aloittaa alusta.
 – Hankkisin isommat akut. Mutta kyllä noillakin pärjää.
 Lue seuraavaksi:
 Kalajoella kyllästyttiin kohtuuttomiin sähkön siirtohintoihin – haaveissa on oma sähköverkko, mutta siirtoyhtiöiden monopoli tekee siitä hankalaa

Sähkölasku pian nolla euroa – mies irrotti omakotitalonsa sähköverkosta ja alkoi tuottaa sähkönsä itse: "Muut ajattelivat, että hulluhan tuo on"


Summary: Monitilatoimistoissa työntekijällä on mahdollisuus valita sopiva tila työskentelyyn.

Avotoimistoista tuttuja ongelmia ratkotaan muuttamalla niitä entistä enemmän monitoimitiloiksi.
 – Avotoimiston heikkoutena on tyypillisesti se, että siellä yritetään tehdä monenlaista työtä samaan aikaan. Tällöin syntyy häiriöitä ja keskeytyksiä työntekijöille, Työterveyslaitoksen vanhempi tutkija  Virpi Ruohomäki  kertoo.
 Monitilatoimisto on muunneltava ja joustava tilakonsepti, joka ihannetapauksessa muuntautuu yrityksen ja työntekijöiden tarpeisiin.
 – Käytännössä monitilatoimisto ei ole koskaan valmis. Sykli ei ole sellainen, että kerran 15 vuodessa laitetaan kaikki nurin ja tehdään uusiksi, moduulitilaratkaisuja valmistavan Frameryn Suomen myynnistä vastaava  Tapani Laitila  kertoo.
 Monitilatoimistossa työskennellään avoimessa työtilassa, mutta lisäksi valittavana on esimerkiksi hiljaisia vetäytymistiloja ja vapaamuotoisia kohtaamispaikkoja. Sami Takkinen / Yle
 Monitilatoimiston ideana on, että tilan voi valita aina työtehtävän mukaan. Työpaikka jakaantuu ikään kuin erilaisiin vyöhykkeisiin. Keskittymistä vaativaa työtä varten voi vetäytyä hiljaiseen tilaan ja palaverit hoitaa vaikka äänieristetyissä moduuleissa.
 Ruohomäen arvioiden mukaan yhä useampi työpaikka siirtyy monitilatoimistoksi, mutta työntekijät tarvitsevat vielä totuttelua uudenlaiseen työympäristöön.
 Vaikutuksista työsuoritukseen tarvitaan tieteellistä näyttöä
 Alun perin monitilatoimistot kehitettiin teknologia-alan yrityksille, joissa tehdään monipaikkaista ja liikkuvaa työtä.
 – Nyt näyttää siltä, että myös muunlaisessa työssä on otettu monitilaratkaisut käyttöön, mutta niiden toimivuudesta tarvitaan tieteellistä näyttöä esimerkiksi vaikutuksista työsuoritukseen tai hyvinvointiin, Virpi Ruohomäki kertoo.
 Taloushallintoyhtiö Monetra Pohjois-Savo muutti monitilatoimistoon lokakuun alussa.
 – Kun aikaisemmin on oltu omissa huoneissa, on selvää, että työkaverin lähellä oleminen vaatii sopeutumista. Tuntuu, ettei vielä olla edes hoksattu mitä kaikkia tiloja on käytettävissä, Monetra Pohjois-Savon toimitusjohtaja  Satu Keskitalo-Makkonen  kertoo.
 Monetra Pohjois-Savon toimitusjohtajan Satu Keskitalo-Makkosen mukaan uusissa työtiloissa riittää vielä opettelua. Sami Takkinen / Yle
 Uusissa tiloissa on avoimen työskentelytilan lisäksi valittavana on muun muassa hiljaisia vetäytymistiloja ja vapaamuotoisia kohtaamispaikkoja.
 Monetra Pohjois-Savon työskentelevä  Katja Eskelinen  kertoo sopeutuneensa hyvin uudenlaiseen työympäristöön.
 – Aiempi työpaikka oli avotoimisto, joten en ole kokenut tätä muutosta mitenkään suurena. Avoimessa työtilassa on tärkeätä tottua ääniin ja niiden poissulkemiseen omassa työssään.
 Katja Eskelinen kertoo sopeutuneensa hyvin uudenlaiseen työympäristöön. Sami Takkinen / Yle
 Yhteiset pelisäännöt ovat kuitenkin olleet työpaikalla tarpeen, jotta työrauha säilyy avoimessa työskentelytilassa.
 Erityisesti liian koviin äänenvoimakkuuksiin on kiinnitetty huomiota. Työntekijöiden yhteisiä keskusteluja varten on tehty erillisiä tiloja, ettei puheensorina häiritse vieressä olijoita.
 "Kun tänne tulee, muu maailma häviää ympäriltä"
 Puhemelu aiheuttaa  tutkitusti stressiä ja häiritsee työntekoa . Tähän ongelmaan monitilatoimistoihin on kehitetty esimerkiksi erillisiä äänieristettyjä moduuleita, joihin voi vetäytyä pitämään palavereita tai puhumaan puhelimessa.
 Erilaisissa moduulitilaratkaisuissa voi esimerkiksi pitää palavereita tai soittaa puheluita. Sami Takkinen / Yle
 Sähkönmyyntiyhtiö Väreen monitoimitiloissa äänieristetyt moduuliratkaisut on sijoitettu työpisteiden välittömään läheisyyteen. Työskennellä voi muiden keskellä, mutta omassa rauhassa.
 – Kun tänne tulee, muu maailma häviää ympäriltä. Mielestäni on hyvä asia, kun nämä ovat läpinäkyviä, niin näkee sitä toimiston muuta elämää täältä käsin, Väreen markkinointipäällikkö  Kati Huumo  kertoo.
 Työtilojen suunnittelulla on tärkeä rooli ylimääräisen hälinän häivyttämisessä. Akustisia ratkaisuja haetaan muun muassa tekstiilimatoilla ja erilaisilla pinnoilla.
 Erilaisilla akustisella ratkaisuilla pyritään vähentämään ylimääräistä hälinää. Sami Takkinen / Yle
 Työterveyslaitoksen vanhemman tutkijan Virpi Ruohomäen mukaan monitilatoimiston toimivuus lähtee hyvästä suunnittelusta.
 – Aluksi täytyy tutustua työhön ja sen vaatimukseen. Pitää ymmärtää millaista työtä tiloissa tullaan tekemään, Ruohomäki kertoo.
 Yhtä oikeaa mallia ei ole, vaan monitilatoimisto pitää rakentaa aina vastaamaan kunkin työpaikan tarpeita.
 Omat työhuoneet jäämässä historiaan
 Muutos kohti monitilatoimistoja on tapahtunut vähitellen samalla, kun työn tekemisen tavat ovat muuttuneet.
 – Kaikki työ ei ole sidoksissa aikaan tai paikkaan. Työtä voidaan tehdä tieto- ja viestintäteknologian avulla eri paikoissa ja monenlaisissa työympäristöissä. Etätyö on selkeästi lisääntynyt Suomessa, Virpi Ruohomäki kertoo.
 Väreen toimitusjohtaja Juha Keski-Karhu uskoo, että monitilaratkaisut työpaikoilla ovat tulevaisuutta. Sami Takkinen / Yle
 Suunta on kuitenkin selkeä: omiin työhuoneisiin ei näillä näkymin ole enää paluuta.
 – Jos muistelen noita vanhoja aikoja, kun kaikilla oli työhuoneet, niin se oli aika yksinäistä ja tiedon kulun kannalta huonompi ratkaisu Monitilaratkaisuilla pystytään löytämään kuhunkin toimenkuvaan sopivat tavat tehdä töitä, Väreen toimitusjohtaja  Juha Keski-Karhu  sanoo.
 Miten haluaisit kehittää omaa työtilaasi? Voit keskustella aiheesta klo 22:een saakka.
 Aiheesta lisää:
 Suomalaistutkimus: Puhemelu aiheuttaa stressiä ja häiritsee työntekoa
 Koodarit heräsivät aivojen työkuormaan: "Avotoimiston hälyisyys on salakavala aika- ja energiasyöppö"
 Suomalaiset sullotaan monitilatoimistoihin, vaikka kaikille se ei sovi – "Titteli ei kerro minkälaisen työtilan ihminen tarvitsee"

Avotoimistojen ongelmia paikataan nyt luomalla uudenlaisia työympäristöjä – “Kun tänne tulee, muu maailma häviää ympäriltä”


Summary: Väistyvän puheenjohtajan leikkaus on kahden viikon kuluttua.

EU-komission väistyvällä puheenjohtajalla  Jean-Claude Junckerilla  on todettu aneurysma eli valtimonpullistuma. Aneurysma leikataan marraskuun 11. päivä, kertovat Junckerin avustajat uutistoimisto AFP:lle.
 Junckerin kauden EU-komission puheenjohtajana oli alkuperäisen suunnitelman mukaan määrä päättyä lokakuun viimeisenä päivänä, mutta seuraaja  Ursula von der Leyenin  komission hyväksyntä on vielä kesken europarlamentissa.
 64-vuotias Juncker on kärsinyt terveysongelmista aiemminkin. Elokuussa Juncker joutui keskeyttämään lomansa sappiongelmien vuoksi, ja häneltä poistettiin sappirakko.
 Kesällä 2018 Juncker horjui sotilasliitto Naton tilaisuudessa ja valtiojohtajat joutuivat tukemaan häntä.  Komissio torjui tuolloin epäilykset alkoholin osuudesta tapahtuneeseen ja tiedotti, että kyse oli iskiaskivuista .
 Lisää aiheesta:
 Ranskan komissaariehdokas ei kelvannut EU-parlamentin valiokunnille – näpäytys Macronille
 Europarlamentti hylkäsi Unkarin ja Romanian komissaariehdokkaat

AFP: EU-komission puheenjohtajalla valtimonpullistuma – Jean-Claude Juncker joutuu leikkaukseen


Summary: Ukonsaaren rauhoittamisesta ja maihinnousukiellosta on keskusteltu jo 2000-luvun alusta saakka.

Inarinsaamelaisille pyhää Ukonsaarta Inarijärvellä ehdotetaan kokonaan rauhoitettavaksi. Väitöskirjatutkija ja arkeologi  Eeva-Kristiina Harlin  ja metsäekologi  Inka Musta  nostivat aiheen keskusteluun kuluneella viikolla  Helsingin Sanomien mielipidekirjoituksessaan . Musta ja Harlin ehdottavat, että maihinnousu Inarissa sijaitsevalle Ukonsaarelle kielletään kokonaan.
 Musta ja Harlin viittaavat kirjoituksessaan viimeviikkoiseen uutiseen Australiasta. Australian yksi tunnetuimmista nähtävyyksistä, kivimuodostelma  Uluru suljettiin turisteilta pysyvästi viime lauantaina , koska paikka on alueen alkuperäiskansalle pyhä. Vierestä Ulurua saa ihailla, mutta kivimuodostelman päälle kiipeäminen on tästedes kielletty.
 Inarinsaamelainen Inka Musta on kotoisin Inarista ja katsellut Ukonsaarta kotitalonsa ikkunasta lapsesta saakka. Toissa kesänä Musta osallistui venematkalle, joka vei ihmisjoukon inarinsaamelaisten pyhälle saarelle. Matka herätti hänessä monenlaisia tunteita.
 – Tulin hyvin surulliseksi, kun näin miten ihmiset käyttäytyivät saarella. He eivät kunnioittaneet paikkaa ollenkaan. Ukonsaari on minulle pyhä paikka, niin kuin myös muille saamelaisille, kertoo Musta.
 Inarinsaamelainen Inka Musta haluaa, että myös Suomessa kunnioitettaisiin alkuperäiskansan pyhiä paikkoja. Helga West / Yle
 Keskustelua on käyty 2000-luvun alusta
 Inarissa sijaitseva Ukonsaari, inarinsaameksi Äijih, on tunnetuin saamelaisten pyhä paikka Suomessa. Arkeologisissa tutkimuksissa Ukonsaarelta on löydetty muun muassa uhrieläinten luita, sarvia sekä metalliesineitä. Ukonsaari on tutkimusten mukaan ollut rituaalisessa käytössä viimeistään 1300-luvulta lähtien.
 Pyhä kalliosaari kiehtoo myös ulkomailla asti. Ukonsaari on ollut ehdolla UNESCO:n maailmanperintökohteeksi. Uutissivusto CNN taas listasi lokakuun alussa  Inarijärven yhdeksi kauneimmista paikoista Euroopassa .
 Ehdotus Ukonsaaren rauhoittamisesta ei ole kuitenkaan uusi asia, sillä aiheesta on keskusteltu jo 2000-luvun alusta lähtien. Oulun yliopiston Giellagas-instituutin väitöskirjatutkija ja arkeologi Eeva-Kristiina Harlin ehdotti saaren täydellistä rauhoittamista jo vuonna 2007.
 – Aihe oli minulle jo tuolloin hyvin tärkeä. On hyvin surullista, että saamelaisten pyhät paikat on varastettu ja viety. Se on saamelaisille hyvin kipeä asia, sanoo Harlin.
 Harlinin mielestä saamelaisen kulttuuriperinnön hallinta pitäisi olla saamelaisten omissa käsissä.
 – Saamelaiskäräjät ja Saamelaismuseo Siida voisivat yhdessä hallita saamelaisten kulttuuriperintöä, ehdottaa Harlin.
 Gielllagas-instituutin väitöskirjatutkija ja arkeologi Eeva-Kristiina Harlin on tutkinut Ukonsaarta ja sen historiaa. Anneli Lappalainen / Yle
 Metsähallitus ei voi kieltää rantautumista
 Inarijärven Ukonsaarella vierailee vuosittain satoja ellei tuhansia ihmisiä. Kesäisin saareen pääsee veneellä ja talvella kelkalla tai vaikka hiihtämällä. Merenkulkulaitos rakensi Ukonsaareen betonilaiturin 1980-luvulla, joten saarelle on helppo rantautua. Saaren laelle voi nousta portaita, jotka Metsähallitus on rakentanut vuonna 2002.
 Vaikka muinaismuistolaki suojelee Ukonsaarta, se ei yksinään mahdollista saaren täydellistä rauhoittamista ja maihinnousukieltoa, sanoo Metsähallituksen puistojohtaja  Pirjo Seurujärvi .
 – Asiaa on selvitelty eri keskusteluissa. Koska Ukonsaari ei ole luonnonsuojelualueella, Metsähallitus ei voi rajoittaa ihmisten liikkumista. Ihmisten oikeus liikkua ja rantautua on niin vahva, sanoo Seurujärvi.
 Metsähallituksen puistojohtaja Pirjo Seurujärvi sanoo, että Metsähallitus ei voi kieltää ihmisiä rantautumasta Ukonsaareen. Anja Kaarret / Yle
 Seurujärven mielestä on kuitenkin hyvä, että asiasta keskustellaan.
 – Nykypäivänä alkuperäiskansojen kulttuuriperinnön suojelu koetaan todella tärkeäksi asiaksi. Ehkä mielipiteet ja ajatukset ovat näinä aikoina vähän erilaisia.
 Puistojohtaja Seurujärvi ei näe Ukonsaaren täydellistä rauhoittamista kuitenkaan mahdottomana ajatuksena.
 – Lakeja säädetään joka päivä. Jos kulkeminen saareen halutaan kieltää, niin kyllä se jollakin tavalla varmasti voi onnistua. Metsähallituksella ei kuitenkaan tällä hetkellä ole minkäänlaista keinoa kieltää kulkemista, sanoo Seurujärvi.
 Seurujärvi väläytteleekin ajatusta uudenlaisesta matkailutuotteesta, jossa Ukonsaarta pääsisi ihailemaan ilman, että saareen astuu jalallaan.
 – Talvella ja sulan veden aikana saaren kiertäminen ja tarinan kertominen olisi toimiva matkailutuote. Vaikka tästä on puhuttu jo kauan, ei tällaisia uusia matkailutuotteita ole tainnut kukaan kehittää. Saareen on niin helppo kulkea ja rantautua, sanoo Seurujärvi.
 Ukonsaari sijaitsee Inarijärvellä noin 11 kilometriä Inarin kirkonkylältä itäkoilliseen. Esko Jämsä / AOP
 ”Saamelaisia täytyy kuunnella”
 Ukonsaaren rauhoittamisella olisi Mustan ja Harlinin mukaan suuri merkitys saamelaisyhteisölle. Kyse on saamelaisten oikeuksista, sanoo Musta.
 – Toivoisin, että virkamiehillä ja matkailuyrityksillä olisi halua edistää asiaa ja kunnioittaa saamelaisten oikeuksia. Saamelaiset, matkailuyritykset ja Metsähallitus pitäisi saada keskustelemaan, ehdottaa Inka Musta.
 Mustan mielestä matkailu on hyvin tärkeää Inarin kunnalle, eikä hän missään nimessä vastusta sen kehittymistä. Saamelaisten ääni vain pitäisi saada kuulumaan paremmin.
 – Kaikkien alueen yritysten, jotka hyödyntävät saamelaiskulttuuria toiminnassaan, pitäisi käydä vuoropuhelua saamelaisten kanssa. Yritysten pitäisi kysyä saamelaisten mielipidettä, jos aikomuksena on hyödyntää saamelaisten pyhiä paikkoja. Saamelaisia täytyy kuunnella, sanoo Musta.

Maihinnousu saamelaisten pyhälle saarelle Inarijärvellä halutaan kieltää – Metsähallitus: ”Emme voi estää ihmisiä rantautumasta”


Summary: Tammer Tukku -yrityksessä työskennellyt nainen kiisti törkeän kavalluksen.

Viisikymppinen nainen on tuomittu törkeästä kavalluksesta 2 vuoden ja 5 kuukauden ehdottomaan vankeuteen.
 Naisen syytettiin kavaltaneen tamperelaiselta yritykseltä vuosien varrella yli 3,5 miljoonaa euroa.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan näyttöä löytyi siitä, että nainen on kavaltanut yli 900 000 euroa. Sitä ei pystytty todistamaan, että kavallus olisi kestänyt niin kauan, että nainen olisi vetänyt välistä syytteessä olleet 3,5 miljoonaa euroa.
 Nainen joutuu maksamaan korvauksia yli 900 000 euroa sekä yli 70 000 euron oikeudenkäyntikulut.
 Nainen laskutti taulukkohinnoissaan bussiasiakkailta noin 44 prosenttia enemmän kuin mikä on ollut Tammer Tukku Oy:n viralliseen laskuun merkitty. Ylimääräisen hinnan nainen piti itsellään.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan naisen vaatehuoneesta löytyi eri tavoin pakattuna rahaa yhteensä lähes 1,2 miljoonaa euroa.
 Tammer Tukku -yrityksessä työskennellyt nainen kiisti törkeän kavalluksen ja vetosi muun muassa hänen omistamistaan Pietarin asunnoista vuokratuloihin.
 Törkeä kavallus kesti syyttäjän mukaan 17 vuotta eli tapahtui 1998–2014. Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan kaksoislaskutusta tapahtui 2008–2014 eli näyttöä ei löytynyt koko ajalle.
 Pirkanmaan käräjäoikeuden mukaan teko on ollut suunnitelmallinen ja siinä on käytetty hyväksi itsenäistä ja luottamuksellista asemaa. Tästä syystä kavallus on törkeä.
 Tuomio ei ole vielä lainvoimainen.
 Lue lisää:
 Syyttäjä: Työntekijä vedätti tamperelaisyritystä 17 vuoden ajan ja veti välistä yli 3,5 miljoonaa euroa

Nainen tuomittiin törkeästä kavalluksesta: Veti välistä tamperelaiselta yritykseltä lähes miljoona euroa, rahat löytyivät vaatehuoneesta


Summary: Kaupungin ulkoistusaikeita vastustava lakko alkaa perjantaina aamulla ja kestää koko päivän. Lakossa on 300 liiton jäsentä.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL järjestää Raumalla työtaistelun, koska kaupunki pitää kiinni  ulkoistamissuunnitelmistaan .
 Rauman ruoka- ja puhtauspalveluissa työskentelevät JHL:n jäsenet ovat lakossa huomenna perjantaina kello 6.00–24.00.
 Lakossa on mukana noin 300 liiton jäsentä.
 JHL:n mukaan lakko on rajattu niin, että se ei vaaranna kenenkään henkeä, terveyttä, turvallisuutta tai omaisuutta. Lakko ei koske viranhaltijoiden, dieettikokkien eikä työllistettyjen töitä.
 Kaupunki: Koululaisille eväät mukaan
 Rauman kaupunki kertoo, että päiväkodeissa ja kouluissa ei ole tarjolla perjantaina ruokaa. Vanhempia ohjeistetaan antamaan lapsille eväät mukaan. Eväille ei ole tarjolla jääkaappia, joten niiden pitää säilyä huoneenlämmössä.
 Vanhuksille, sairaaloihin ja sosiaalipalveluihin ruokaa sen sijaan saadaan. JHL on luvannut tehdä ruokaa sunnuntaimiehityksellä. Kaupungin henkilöstöravintolat ja sairaalan kahvio ovat suljettuina.
 Liitto: Irtisanomiset uhkakuvana
 Kaupungin talouden tasapainottamista pohtinut Vahva ja vakaa Rauma -ohjausryhmä esittää Rauman sosiaali- ja terveystoimialan ruoka- ja puhtauspalvelujen ulkoistamista liikkeenluovutuksella aikaisintaan vuoden 2021 alusta.
 Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL pelkää, että ulkoistamiset johtavat henkilöstön irtisanomisiin ja palvelussuhteen ehtojen heikentämiseen.
 – Rauma polkee työntekijöiden ansioita ja muita työehtoja, jos se ulkoistaa palveluitaan. Tässä tilanteessa JHL:n on pakko puolustaa työntekijöiden oikeuksia lakolla. On ikävää, että työtaistelu haittaa raumalaisten arkea, sanoo tiedotteessa JHL:n puheenjohtaja  Päivi Niemi-Laine .
 JHL vaatii, että kaupunki peruu ulkoistamissuunnitelmansa. Rauman kaupunginvaltuusto päättää asiasta 11. marraskuuta.

JHL lakkoon Raumalla – lapset jäävät kouluissa ja päiväkodeissa ilman ruokaa