Summary: Ihmisille ksylitolilla uskotaan olevan positiivisia terveysvaikutuksia, mutta koirille se voi olla jopa kohtalokasta.

Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA on julkaissut  päivitetyn varoituksen ksylitolin vaarallisuudesta koirille . FDA kertoo saaneensa viime vuosina useita ilmoituksia koirista, jotka ovat saaneet myrkytyksen syötyään ksylitolia sisältäviä tuotteita.
 Varoitus annettiin pian sen jälkeen, kun kalifornialaisnainen oli syöttänyt lemmikilleen jäätelöä, jossa ksylitolia oli käytetty makeuttajana. Kaikeksi onneksi koiralle ei tullut vakavia seurauksia.
 Meillä lähinnä purukumeista ja pastilleista tuttua ksylitolia käytetään Yhdysvalloissa yhä useammissa tuotteissa. Sitä voi olla esimerkiksi maapähkinävoissa sekä erilaisissa leipomotuotteissa: kakuissa, muffinseissa ja piirakoissa.
 Suomessakin EU-lainsäädäntö sallisi ksylitolin käytön monissa elintarvikkeissa, ja muuhunkin kuin makeuttamiseen. Se voi auttaa esimerkiksi tuotteen kosteuden säilyttämisessä.
 Myös vähäenergiseen tai sokerittomaan jäätelöön on lupa lisätä ksylitolia, kertoo ylitarkastaja  Kirsi-Helena Kanninen  Ruokavirastosta.
 Kanninen kehottaakin tutustumaan tuotteiden ainesosaluetteloon, josta lisäaineet selviävät. Jos tuotteen ostaa irtomyynnistä, on myyjällä velvollisuus kysyttäessä kertoa lisäaineista.
 Meillä ksylitolia käytetään lähinnä purukumi- ja pastillituotteissa. Tanja Perkkiö / Yle
 Kuinka paljon ksylitolia meillä käytetään?
 Tarkkaa tietoa ksylitolin erilaisista käyttötavoista Suomessa ei ole.
 Johtaja  Marleena Tanhuanpää  Elintarviketeollisuusliitosta kuitenkin uskoo, että sen hyödyntäminen muissa kuin makeisissa on vähäistä. Käyttöintoa vähentää myös ksylitolin laksatiivinen vaikutus.
 Tanhuanpää muistuttaa myös, että kyseessä on varsin kallis sokeri. Leipomoteollisuudessa sitä tuskin käytetään, hän lisää.
 Leipomo- ja makeisalan jätti Fazer vahvistaa osaltaan tiedon: yhtiö käyttää ksylitolia tällä hetkellä ainoastaan purukumi- ja pastillituotteissa.
 Ensi vuonna Fazer saa käyttöönsä ksylitolitehtaan Vantaalla. Yhtiö ei suoraan paljasta, aikooko se laajentaa ksylitolin käyttöä muissa tuotteissa.
 Fazer toteaa kuitenkin tiedotteessaan, että "modernit kuluttajat etsivät terveellisempiä vaihtoehtoja valkoiselle sokerille. Ksylitolissa on siis paljon potentiaalia tuotekehitykseen".
 Ihmiselle ksylitoli on turvallinen
 Ihmiselle ksylitolilla on jopa positiivisia terveysvaikutuksia. Sen uskotaan auttavan hampaiden pitämistä kunnossa ja esimerkiksi diabeetikot voisivat hyötyä ksylitolilla maustuista pullista
 Koirille se aiheuttaa kuitenkin nopean insuliinipiikin, jonka seurauksena verensokeri laskee. Myrkytyksen saanut koira oksentelee, kärsii heikkoudesta, jäykkyydestä ja jopa kouristelee. Koiralle voi myös kehittyä maksavaurio.
 Jo yksi pastilli tai puolikas purukumityyny voi aiheuttaa ongelmia pienelle koiralle, joten jos epäilee lemmikkinsä syöneen ksylitolia, kannattanee olla yhteydessä eläinlääkäriin.
 Fretti on toinen lemmikki, jolle ksylitoli aiheuttaa terveysongelmia. Esimerkiksi kissojen suhten huoli on pienempi – ne eivät makeasta välitä.

Yhdysvalloissa ksylitolia lisätään yllättäviinkin tuotteisiin – Terveysviranomainen varoittaa koiranomistajia


Summary: Jari Hanska valmistelee tietokirjaa sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta. Hän muistuttaa, että kokonaisia sukupolvia on vaikea vertailla keskenään.

1970-luvulla syntyneitä kutsuttiin aikanaan "pullamössösukupolveksi".
 Nimityksen keksi 1990-luvun alussa vuorineuvos  Martin Saarikangas , joka viittasi sillä kaiken liian helpolla saaneeseen sukupolveen.
 Kuluvalla viikolla  opiskelijoiden palkallisia lomia väläytellyt Suomen ylioppilaskuntien liitto (SYL)  sai puolestaan Kauppalehden päätoimittajan  Arno Ahosniemen   kutsumaan opiskelijoita "syöttöporsaiksi" .
 Pian kahden viikon ajan jatkunut keskustelu on sivunnut opiskelijoiden jaksamisen ja toimeentulon lisäksi sukupolvien välistä oikeudenmukaisuutta.
 Ovatko nuoret häviäjiä sukupolvien välisessä kilvassa – vai sittenkin voittajia? Kuka sai kaiken helpolla, vai saiko kukaan?
 Lue myös:   Opiskelijoiden palkallisia lomia on kritisoitu jopa "täysin absurdien sosiaalietuuksien" vaatimiseksi – SYL:n varapuheenjohtaja selittää nyt, mikä on kannanoton tavoite
 Mistä kyse?
 Kysymys ei ole aivan yksinkertainen.
 Kansanedustaja  Iiris Suomela  (vihr.) totesi viikolla, että nykynuoret ovat ensimmäinen vanhempiaan köyhempi sukupolvi.  Helsingin Sanomien haastattelemien asiantuntijoiden mukaan  näin ei kuitenkaan voi todeta.
 – Se ei ihan osu maaliin, kommentoi väitettä Turun yliopiston sosiologian professori  Jani Erola .
 Toisaalta esimerkiksi Suomen Pankin  Helvi Kinnunen  ja  Petri Mäki-Fränti   arvioivat vuonna 2016 , että pitkittynyt taantuma heikentää nuorten sukupolvien asemaa Suomessa.
 Myös  Talouselämän mukaan nuorten aikuisten talouskehityksessä ei ole ollut hurraamista vuosikymmeneen .
 Jari Hanska muistuttaa, että sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta keskusteltaessa olisi parempi puhua kokemuksien sijaan rakenteista. Esa Syväkuru / Yle
 Sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta parhaillaan tietokirjaa kirjoittava  Jari Hanska  ei ole yllättynyt keskustelun jännitteistä. Keskustelu kun lähtee usein liikkeelle ihmisten omista kokemuksista. Ja jokaisella on oma kokemus oikeudenmukaisuudesta.
 Hanskan mielestä kokemuspuheen sijaan olisi hyvä keskittyä yhteiskunnan rakenteisiin.
 – Millä tavalla työmarkkinat ovat aikaisemmin toimineet, entä miten ne toimivat nyt? Millaisia tukijärjestelmiä meillä on? Miten helppoa on työmarkkinoille pääsy, entä miten helposti pääsee kiinni ensimmäiseen asuntoon? Onko eläkejärjestelmä oikeudenmukainen? Hanska luettelee.
 Kuka ja mitä?
 Jari Hanskan mukaan kattavaa tarkastelua sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta ei ole aiemmin tehty. Siksi teema kirjostaa myös tietokirjan aiheena.
 Hanska itse on kirjoittanut aiemmin muun muassa eläkejärjestelmästä.
 – Meitä kiinnostaa kokonaisvaltainen tarkastelu siitä, miten esimerkiksi 1980- ja -90-luvulla syntyneet kokevat asian, hän sanoo.
 Mutta vastaako data aina kokemusta? Voihan kokemus olla vääräkin?
 – Se on totta, Hanska sanoo.
 – Kokemusten takaa voi kuitenkin löytyä selittäviä tekijöitä sille, miksi ihmiset kokevat kuten kokevat.
 Tätä et ehkä tiennyt
 Sukupolvien välisestä oikeudenmukaisuudesta keskusteleminen on hankalaa siksikin, että kokonainen sukupolvi suomalaisia kattaa suuren joukon ihmisiä.
 Hanska muistuttaa, että esimerkiksi opiskelijoista löytyy sekä heitä, jotka saavat tukea perheiltään että heitä, jotka joutuvat pärjäämään ilman.
 – Myös eläkeläisistä puhutaan yhtenä nippuna, kun heidän keskuudessaan on todellisuudessa koko kirjo. On pienituloisia eläkeläisiä ja hyvätulosia eläkeläisiä.
 Jari Hanskaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla jutun pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 SYL:n kannanotto herätti keskustelun opiskelijoiden palkallisesta lomailusta – Kokoomusopiskelijat: "Työt ovat sopivaa vastapainoa opiskelulle"
 Tutkijat tyrmäävät käsityksen opiskelijoista "laiskanpulskeina syöttöporsaina" – mikä on muuttunut, kun yhä useampi uupuu?
 Nuoriso on aina ollut pilalla, mutta nyt kelvottoman nykynuorison pitäisi ratkaista ilmastonmuutos, huoltosuhde ja pari muuta pikku juttua

Onko Suomessa häviäjien ja voittajien sukupolvia? Vastaus ei ole yksinkertainen


Summary: Torstai-iltana ja yönä  karhusuorassa nähtiin useampia karhujen kohtaamisia. Lähetys jatkuu vielä tänään.

Ylen  karhulähetyksesen   toinen yö oli hiukan vilkkaampi kuin  ensimmäinen . Yön jännityksestä vastasi iso uroskarhu, joka veti esiin heiniin piilotetun kameran johdon.
 Suora 360-videolähetys Suomussalmen Raatteen karhuista kiinnostaa paljon. Keskiviikkoiltana avattu lähetys on perjantaiaamuun mennessä avattu jo yli 300 000 kertaa.
 Torstaina seitsemän aikaan illalla naaras tuli syömään, mutta ilo jäi lyhytaikaiseksi. Uros halusi tulla ensin. Tällä karhulla on kolme pentua, mutta se piti ne piilossa.

 Myöhemmin yöllä tapahtui se, mitä hiukan pelättiin etukäteen. Iso uroskarhu tonkaisi kamerajohdon esiin. Se ei kuitenkaan vaurioitunut.

 Karhuemo toi perjantaiaamuna seitsemän aikaan vielä kolme pentuaan syömään. Urokset olivat jo menneet muualle.

 Lisää jännitystä tekniikan toimimisesta saatiin, kun karhunpennut alkoivat rapsutella maata selvästi näkyvillä olevan johdon ympärillä. Ne söivät ja leikkivät suoraan johdon päällä kymmenisen minuuttia. Kaapeli jäi onneksi ehjäksi, eikä lähetys katkennut.
 Karhunpennut leikkivät kameran edessä heti aamutuimaan. Tällöin pelättiin lähetyksen katkeamista, koska kameranjohto oli kaivettu esiin. Heikki Rönty / Yle
 Pian karhuemo haistoi jotain hälyyttävää. Se haisteli hetken ilmaa ja lähti hissuksiin varvikkoon pennut tiiviisti kintereillään. Kuvissa ei näy, mikä haju tai ääni herätti karhun kiinnostuksen.

 Karhulähetys jatkuu lauantaiaamuun saakka. Parhaiten karhut ovat näkyvillä ilta- ja yöaikaan kello 19–06.
 Karhunkatseluun pääset  täältä .
 Seurasitko lähetystä eilen? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.

360-karhukameran toinen yö sujui jännittävästi – kamerajohto kaivettiin esiin ja karhut kinastelivat ruoasta, katso yön parhaat palat


Summary: Nuoret yleisöt ovat rohkeimpia kokeilemaan uusia ekotekoja.

Suurten yleisötapahtumien järjestäminen ei ole mikään ekoteko, minkä myös festivaalien järjestäjät myöntävät itse. Esimerkiksi ruoka, jätteet ja liikkuminen kuormittavat ympäristöä, mutta suurin osa suomalaisista festareista panostaa yhä enemmän ja näkyvämmin vastuullisuuteen.
 Massatapahtumat ovat kuitenkin oiva kokeilualusta uusille kestäville ratkaisuille.
 – Kun kyseessä on suuret ihmismassat, myös kestävien kokeilujen ratkaisut moninkertaistuvat, sanoo sosiaalipedagogiikan apulaisprofessori  Arto O. Salonen  Itä-Suomen yliopistosta.
 Festareilla asiakkailta voidaan kerätä myös palautetta erilaisista kokeiluista.
 – Kävijöissä on kaikenikäisiä, mutta nuoret usein omaksuvat ennakkoluulottomasti uusia kokeiluja. Festareiden kannattaisi pilotoida kokeiluja enemmänkin, Salonen toteaa.
 Vastuullisuus on yksi monien festareiden tärkeimmistä arvoista. Ilosaarirockin arvoseinässä luetellaan erilaisia arvoja. Toni Pitkänen / Yle
 Ilosaarirockissa kierrätetään 42 tonnia jätettä
 Ruisrockissa roskien keruussa apuun otettiin tänä vuonna roskienkeruuvene, ja monilla festareilla voidaan jo kierrättää lähes kaikki jätteet alueiden kierrätyspisteillä.
 Tänä viikonloppuna järjestettävässä Ilosaarirockissa kaikki jätteet menevät hyötykäyttöön, kertoo kehityspäällikkö  Katri Kilpiä  tapahtumaa järjestävästä Joensuun Popmuusikoista.
 – Jätettä syntyi vuonna 2018 reilut 42 000 kg, ja kaikki hyötykäytettiin. Jätteet joko kierrätetään eri kierrätysmuotojen avulla, ja mikäli se ei ole mahdollista, viedään ne poltettavaksi.
 Ruokahävikkiä ei Kilpiän mukaan festivaalilla juurikaan synny. Ylijäämä lahjoitetaan paikalliseen ruokajakeluun. Myös paikallisten tallien hevoset saavat oman osansa, mikäli ylijäämässä on esimerkiksi korppuleipiä.
 Tapahtumien järjestämisessä on otettu monia kestäviä ratkaisuja käyttöön. Ilosaarirockissa rannekkeet on valmistettu kierrätetyistä muovipulloista. Toni Pitkänen / Yle
 Suomalaisilla festareilla on nähty myös monenlaisia kokeiluja energiankäytössä.
 – Tänä vuonna festivaalialueella Ilosaarirockissa on aurinkoenergialla toimiva Aurinkopuisto, jossa kävijät pääsevät lataamaan vaikkapa puhelimiaan. Lisäksi olemme hyödyntäneet esimerkiksi tuulivoimaa sekä pellettivoimaa, Kilpiä luettelee.
 Kävijöitä kannustetaan käyttämään liikkumiseen julkista liikennettä. Ympäristöystävällisempään liikkumiseen houkutellaan esimerkiksi ilmaisella pyöräparkilla, lisäämällä julkisen liikenteen vuoroja sekä palkitsemalla kimppakyydeistä.
 Osa festareista ostaa ympäristöjärjestelmän
 Ympäristöbuumi ja kestävyys ovat myös bisnestä, ja jotkut festivaalit ostavat palvelun ulkopuolelta.
 Ekokompassi on organisaatioille ja tapahtumille suunnattu ympäristöjärjestelmä. Ekokompassia käyttäviä musiikkifestareita ovat esimerkiksi Flow Festival, Pori Jazz, Provinssi ja Ruisrock.
 – Ensin kartoitetaan alkutilanne ja selvitetään tapahtuman suurimmat ympäristövaikutukset. Hoidetaan esimerkiksi kierrätys kuntoon ja ohjeistetaan myös hankinnoissa, joiden kautta yritykset voivat tehdä kustannussäästöjä. Lisäksi kannustamme myös ekoenergiaan siirtymistä, kertoo Ekokompassin ohjelmapäällikkö  Heidi Salonen.
 Festareiden kävijät ovat yhä tietoisempia ja kiinnostuneempia tapahtumien vastuullisuudesta. Ville Vedenpää / Yle
 Painetta monesta eri suunnasta
 Apulaisprofessori Arto O. Salonen arvioi, että painetta festivaalien toiminnan muutoksen on tullut monesta suunnasta.
 – Kyse on siitä, että normaali on muutoksessa ja luonnonvarojen riittävyys tulee ottaa suuremmin huomioon. Tapahtumat kokevat varmasti kuluttajapainetta ja painetta myös uusista poliittisista toimista.
 Teot ja valinnat lähtevät monessa tapauksessa tapahtumanjärjestäjien omista arvoista, mutta Flow Festivalin viestintäpäällikkö  Susanna Hulkkosen  mukaan asioita on kuitenkin mietittävä myös maineen kannalta.
 – Ihmiset vaativat vastuullisuutta ja uskon, että mikäli tapahtuma sivuuttaisi kokonaan tämän puolen, olisi se varmasti tapahtuman imagolle haitallista, ja syystäkin.
 – Mielestäni se on ihan hyväksyttävää, että asioita tehdään myös itsekkäistä, imagollisista syistä. Onhan tuo ilmaista mainosta. Tärkeintä, että asioita kuitenkin kehitetään, Salonen sanoo.
 Lue lisää:
 Festarit haluavat roskavuoret historiaan: Glastonbury kielsi kertakäyttömuovin, suomalaisbilettäjä kierrättää jo tottuneesti

Suuri festari ei ole ekoteko, toisaalta niiden yleisö testaa rohkeasti uusia ideoita – Ilosaarirock kierrättää leivänkannatkin hevosille


Summary: Helsingin Sanomat kertoi tänään suomalaisista, jotka kuuntelevat työkseen älylaitteille annettuja äänikomentoja. Kyse ei kuitenkaan ole salakuuntelusta, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

– OK Google... Sää!
 Kuusitoista astetta ja pilvistä.
 – OK Google… Missä on lähin baari?
 Olutravintola Nokka, kilometrin päässä.
 – Ok Google… Navigoi Turkuun.
 Tunti neljäkymmentä kahdeksan, seuraavasta risteyksestä vasemmalle.
 Näin helppoa on käyttää teknologiaa vuonna 2019. Puhelimet ja muut älyvimpaimet ymmärtävät puhettamme. Ihan selvää suomea.
 Tähän liittyy kuitenkin myös uhkakuvia.  Helsingin Sanomat kertoo suomalaisista , jotka tekivät työkseen puheentunnistuksen laadunvalvontaa.
 Käytännössä he kuuntelivat esimerkiksi Applen ja Googlen älylaitteille annettuja äänikomentoja ja puheenpätkiä. Joukossa oli arkaluontoisiakin tietoja. Joku tunnisti kaverinsa.
 Salakuuntelusta ei kuitenkaan ollut kyse. Tarkoituksena oli tarkistaa, käänsikö kone puheen oikein vai väärin. Tällä tavalla ihminen kouluttaa tekoälystä entistä parempaa puheentunnistajaa.
 Helsingin Sanomien haastattelemien työntekijöiden mukaan tämä oli hämmentävä kokemus.
 – Sitä tietää, että tietoja kerätään, mutta sitten kun se käytännössä tapahtuu, oli se jotenkin sairasta, yksi heistä sanoo.
 Hämmentävältä se tuntuu myös käyttäjän kannalta. Mutta toisaalta, kovin yllättävää se ei ole.
 Kuka kuuntelee?
 Teknologian käyttäjät ovat tänään huolissaan tekoälystä, joka kuuntelee, lukee ja tulkitsee meitä.
 Toisaalta, kuten Helsingin Sanomien,  Bloombergin  ja televisioyhtiö  VRT :n artikkelit kertovat, olemme kovasti huolissamme myös siitä, jos toiset ihmiset kuuntelevat meitä.
 Kumpaankin huoleen on perusteensa, mutta vaihtoehtoja ei ole. Jos puhumme koneelle, jonkun on pakko tulkita, mitä sanomme. Sen tekee joko tekoäly tai ihminen. Ja niin kauan kuin tekoäly ei pysty siihen riittävän hyvin – molemmat.
 Tähän meidän tulee varautua, mikäli haluamme puheentunnistuksen edut käyttöömme.
 Todettakoon, että puheentunnistuksen edut ovat ainakin suomalaisella kielialueella vielä sen verran rajalliset, ettei kännykän näpyttelijä menetä kovin paljon. Joskus olen sanellut tekstiviestejä puhelimelleni. Lopputulos on ollut usein koominen.
 Jatkossa puheentunnistuksella voidaan kuitenkin saavuttaa merkittäviä tehokkuushyötyjä esimerkiksi sairaanhoidossa ja palvelualoilla. Vaikka vanhus ei enää kykene näppäilemään puhelinnumeroja, hän voi äänellään avata skype-yhteyden lapsenlapsien tai hoivapalvelujen tuottajien luo.
 Lääkärin ei tarvitse siirtää katsettaan potilaasta.
 Teknologiaennustajien mukaan kehitys kulkee kohti ääntä. Tutkimusyhtiö Gartnerin mukaan jo ensi vuonna 30 prosenttia nettihauista tehdään ilman ruutua.
 Luvan kanssa vai ilman?
 Ikävää on, jos nauhalle päätyy muutakin kuin komentoja.
 Helsingin Sanomien haastattelemien työntekijöiden mukaan nauhoitteiden joukossa oli sellaisia, jotka olivat tallentuneet vahingossa. Bloombergin haastattelema työntekijä kertoi käsittelevänsä päivittäin jopa sata sellaista viestiä, jotka olivat tallentuneet vahingossa – tai ilman käyttäjän antamaa käskyä. Televisioyhtiö VRT:n kuuntelemista tuhannesta nauhoiteesta yli 150 oli sellaisia, joissa käskyä “OK Google” ei oltu annettu.
 Vahinkonauhoite voi syntyä käyttäjän tai ohjelmistokehittäjän virheestä – ja näiden kahden asian välillä on iso ero.
 Jos kyse on käyttäjästä, se on kuin vahingossa soitettu “taskupuhelu”. Jos taas kyse on ohjelmistokehittäjän virheistä, tilanne on vakavampi.
 Google tunnusti pari vuotta sitten, että sen Google Home Mini -älykaiuttimessa oli ollut tämän kaltainen  ohjelmistovirhe . Se on huolestuttavaa, sillä eri uutislähteiden mukaan tallenteissa esiintyy nimiä ja muita yksityisiä tietoja.
 Tämä on asia, jonka suhteen teknologiayhtiöitä olisi syytä valvoa.
 Ääni tuntuu henkilökohtaiselta – ja on sitä
 Mikä ero on lopulta sillä, syötämmekö hakutietoja koneille puheena vai vanhaan tapaan tekstinä?
 Google ja kumppanit saavat meistä paljon enemmän tietoa seuraamalla tekstihakujamme, sijaintitietojamme ja kontaktilistojamme – kuin kuuntelemalla satunnaisia äänikomentoja.
 Onko kyse vain siitä, että puhe  tuntuu  henkilökohtaisemmalta?
 Epäilemättä. Toisaalta kannattaa muistaa, että puhe myös  on  henkilökohtaisempaa.
 Teksti on pelkkää tekstiä, mutta ääni on biometrinen tunniste. Itä-Suomen yliopiston julkisoikeuden professori  Tomi Voutilainen  muistuttaa Helsingin Sanomien artikkelissa, että tietosuojalainsäädännön kannalta olisi ongelmallista, jos nauhoitteen viereen tallennettaisiin tieto siitä, kuka puhuu.
 Tällaisesta toiminnasta ei ole merkkejä.
 Sitä paitsi, jokaisella on mahdollisuus kytkeä äänikomennot pois käytöstä. Omassa Android-puhelimessani OK Google -toiminnot sammuvat näin:
 Avaa asetukset Avaa Google-asetukset Avaa Google-tili Avaa Tiedot ja personointi Sulje Puhe- ja äänitoiminta
 Samasta paikasta saat ne myös päälle, mikäli uskot puheentunnistuksen olevan teknologian seuraava tärkeä kehitysaskel.
 Lue myös:
 Sinun tietosi eivät ole sinun – Näin mainostajat keräävät ja hyödyntävät dataasi, kun muutat, ostat kilon pekonia tai haaveilet lomareissusta
 Kyberasiantuntija: Esineiden internetin tietoturvasta ei ole juuri ole säätelyä – ongelmaan on  herätty EU:ssa vasta viime vuosien aikana

Analyysi: Joku kuuntelee taustalla, kun komennat puhelintasi – mutta paljon enemmän tietoa sinusta saadaan aivan muilla tavoin


Summary: Löytöeläintalolle saatetaan tuoda jopa parikymmentä kissanpentua kerralla. Eläinsuojelijoiden ratkaisu villikissaongelmaan olisi kissojen leikkauttaminen.

Pohjalaisille eläinsuojeluyhdistyksille on tänä kesänä soiteltu tiuhaan tahtiin luonnossa elävistä osin villiintyneistä kissapopulaatioista.
 Parhaimmillaan – tai pahimmillaan – populaatiossa voi olla kymmeniä aikuisia ja pentukissoja. Villiintyneitä, sairaita – joskus suoraan lopetettavaksi päätyviä yksilöitä.
 – Kissat voivat olla niin sairaita tai ihmisestä vieraantuneita, että on turhan stressin aiheuttamista yrittää totuttaa niitä ihmiseen, sanoo pitkän linjan eläinsuojelu- ja erityisesti kissa-aktiivi  Anu Lehtiö .
 Eläinsuojelijalle pahinta on, kun koko populaatio joudutaan viemään lopetettavaksi.
 – Se on silti parempi vaihtoehto kuin jättää kissat yksin luontoon pärjäämään.
 Sata puolivilliä kissaa
 Alavuden seudun eläintiimin perustajajäsen  Janita Heimonen  kertoo yhdistyksen suur-urakasta; noin sadan kissan populaatiota loukutettiin samasta pihapiiristä vuoden ajan.
 – Ensimmäiset kissat saatiin loukkuun helposti, mutta kissa on älykäs eläin ja oppii, että kavereita häviää. Oli pakko pitää taukoja, Heimonen sanoo.
 Populaatiosta pelastettuja kissoja sijoitettiin hätämajoitukseen omalle alueelle, ja siirrettiin vähitellen eri puolille maata. Kymmenkunta kissaa jouduttiin lopettamaan eri syistä.
 – Meillä on periaate, että lopetamme vain terveydellisistä syistä – jos ei ole mitään muuta tehtävissä, Heimonen sanoo.
 Anu Lehtiön kotona asustaa monta löytökissan pentua. Niille yritetään aina mahdollisuuksien mukaan löytää hyvä pysyvä koti.  Anna Wikman / Yle
 Kissapopulaatiot koko maan ongelma
 Puolivillien kissapopulaatioiden määrän lisääntyminen on tuttu juttu koko Suomessa. Pohjalaismaakunnissa, missä on sekä maataloutta että turkistaloutta, kissapopulaatioihin on törmätty nyt erityisen usein.
 Turkistarhoilla villikissat viihtyvät, sillä siellä ruokaa riittää häkkien luota kissojenkin suihin.
 Maataloudessa taas on tyypillinen tarina se, että lopettaneelle tilalle jää yksi tai kaksi kissaa, joku alkaa niitä siellä ruokkia ja ennemmin tai myöhemmin kissa tuo pihamaalle myös pennut.
 – Ei pihapiirissä alunperin elä viiden – kuuden kissan lauma, vaan yksi leikkaamaton narttukissa. Kyllä kollit sinne tiensä löytää, Anu Lehtiö sanoo.
 Hyvää tarkoittanut kissojen ruokkija ei enää pärjääkään kasvaneen lauman kanssa. Tilanne ryöstäytyy yllättäen käsistä.
 – Me emme syyttele ketään. Haluamme vain auttaa eläimiä ja ihmisiä, Janita Heimonen sanoo. Usein tilanteet ovat vaikeita myös populaation kanssa selviytymään pyrkineille ihmisille.
 Sairauksia ja sisäsiittoisuutta
 Puolivillit tai villiintyneet kissat joudutaan loukuttamaan kiinni.
 Kiinni otettujen kissojen terveydentila vaihtelee paljon, mutta Anu Lehtiön mukaan alkukesän pennut ovat useimmiten paremmassa kunnossa kuin loppukesän pennut, joilla on virustauteja, silmäsairauksia ja flunssia.
 – Hyvässäkään hoidossa kaikki eivät selviä.
 Kissa voi lisääntyä myös omien jälkeläistensä kanssa, jolloin sisäsiittoisuus aiheuttaa ongelmia jopa sukupolvien ajan.
 Janita Heimosen luona asustava Hilla-kissa on kotiutunut uuteen kotiinsa ja voi hyvin.  Janita Heimosen kotialbumi
 Ratkaisuksi kissojen leikkauttaminen
 Suomen eläinsuojeluyhdistysten liiton toiminnanjohtaja  Kati Pulli  yhtyy Anu Lehtiön näkemykseen siitä, että populaatioiden taustalla on yksi tärkeä syy:
 – Ihmiset päästävät leikkaamattomat kissat ulkoilemaan vapaana, Pulli sanoo.
 – Jokaisella kissalla on merkitystä, Lehtiö toteaa.
 Eläinsuojeluyhdistykset ovat tehneet aktiivista valistustyötä kissojen leikkauttamisen puolesta. Myös ihmisten asenteisiin ja esimerkiksi kissojen siruttamiseen on pyritty vaikuttamaan. Muutosta onkin tapahtunut.
 – Tietoisuus kissasta lisääntyy. Ennen esimerkiksi ajateltiin, että jos kissan leikkaa, se ei enää pyydystä hiiriä. Samoin on ajateltu, että kissat kuuluvat pihapiireihin ja pentuja aina tulee, Janita Heimonen miettii.
 Heimosen mukaan vapaaehtoisten perustamiin yhdistyksiin on ihmisten myös helpompi ottaa ongelmatilanteissa yhteyttä kuin viranomaisiin. Yksi keino lisätä tietoisuutta kissoista on alavutelaisten  somekampanja  #kissanarvo.
 Anu Lehtiö muistuttaa, että leikkauttamisesta ei aiheudu nartulle eikä kollille ongelmia. Se ei vaikuta esimerkiksi kissan luontaisiin pyydystyshaluihin tai -taitoihin. Leikattu kissa pyydystää saalishiirensä kuitenkin leikkaamatonta varmemmin omalla tontilla eikä eksy naapurin puolelle.
 – Kissojen ulkoilutuskysymys jakaa kissapiirejä. Leikkautuskysymys taas on sellainen, että koskaan ei ole tullut vastaani henkilöä, joka sanoisi, että kissoja tarvitaan lisää, Lehtiö sanoo.

 Parikymmentä pikkukissaa sijoitettavaksi kerralla
 Alavuden eläintiimi tarvitsi sadan löytökissan hoitamiseen ja sijoittamiseen muiden eläinsuojelu- ja löytöeläinyhdistysten apua.
 Kissoille pyritään aina löytämään myös turvallinen, pysyvä koti.
 Anu Lehtiön kotona hyörivät kissanpennut ovat suloisia ja pörröisiä. Jos ne olisi löydetty sen ikäisinä kuin ovat nyt, niiden sopeuttaminen ihmisiin olisi ollut paljon vaikeampaa - tai ehkä mahdotonta.
 – Kissat pitäisi saada talteen ja sosiaalistumaan mahdollisimman pian. Jos ne ehtivät kasvaa prosessi on vaikeampi, Kati Pulli sanoo.
 Aikamoinen työrupeama on, kun löytöeläintalolle tuodaan parikymmentä kissanpentua kerralla ja niille lähdetään etsimään koteja, joita on koko ajan liian vähän.
 Lehtiön kotona löytökissoja on jo niin paljon, että viimeisimmille sijoitusta toivoville soittajille on pitänyt sanoa, että enempää ei mahdu.
 Populaatiokissojen määrän kasvaessa uusia pentuja kuitenkin tarjottaneen aina uudelleen haettavaksi ja sijoitettavaksi. Lehtiö ei pysty sulkemaan silmiään kissojen hädältä.
 – Pentuja on niin paljon, että en enää pysty ajattelemaan, että ne ovat “vain joitain pentuja”. Olen ajatellut, että ellen minä hae, ei todennäköisesti hae kukaan muukaan.
 Lue lisää :  Sydäntäsärkevä kesäkissatarina on useimmiten silkkaa humpuukia – todellisena ongelmana villikissalaumat

Villikissoja voi olla jopa sata yhdessä populaatiossa – sairaat hoidetaan kuntoon ja jokaiselle etsitään koti, jos mahdollista


Summary: Eurovaalien historian korkeimman ja toiseksi korkeimman äänestysprosentin ero on yli 20 prosenttiyksikköä.

Kevään eurovaalien ennakkoon äänestäneistä aktiivisimpia olivat 75-vuotiaat. Vähiten taas ennakkoon äänestivät 18-vuotiaat. Tuon ryhmän äänioikeutetuista vain 8,3 prosenttia antoi äänensä ennakkoon, kun eniten äänestäneen ikäluokan prosenttiosuus oli 40,5.
 Niillä äänestysalueilla, joilta saatiin myös vaalipäivän äänestystieto, korkein äänestysprosentti oli 74-vuotiailla äänioikeutetuilla. Heistä äänesti 58,9 prosenttia.
 Naiset äänestivät koko maassa ennakkoon miehiä aktiivisemmin 73-vuotiaiden ikäryhmään saakka. Ero miesten ja naisten äänestysprosentissa oli 1,7 prosenttiyksikköä.
 Äänestysprosentti korkein sitten ensimmäisten eurovaalien
 Kevään eurovaalien äänestysprosentti, 42,7 prosenttia oli toiseksi korkein sinä aikana, kun Suomi on ollut Euroopan Unionin jäsenenä, selviää Tilastokeskuksen  katsauksesta .
 Vain vuonna 1996 äänestysprosentti oli korkeampi, 60,3 prosenttia. Tuolloin Suomessa äänestettiin ensimmäistä kertaa eurovaaleissa.
 Suomi liittyi EU:n jäseneksi vuonna 1995.
 Kevään eurovaaleissa äänestettiin ahkerasti myös ennakkoon, kun 49,7 prosenttia äänestäneistä kävi uurnilla ennen varsinaista vaalipäivää. Luku on suurin ennakkoäänestäneiden osuus Suomen EU-jäsenyyden aikana.

Näin eurovaaleissa äänestettiin – naiset miehiä aktiivisempia, iäkkäät moninkertaisesti nuoriin verrattuna


Summary: Torstaina Vancouverista Sydneyyn matkalla ollut kone joutui tekemään välilaskun Havaijille.

Air Canadan koneessa useat matkustajat saivat lieviä vammoja vakavan turbulenssin takia, kertoi lentoyhtiö perjantaina.
 Kone joutui kääntymään reitiltään ja teki välilaskun Havaijille.
 Lennolla oli 269 matkustajaa ja 15 miehistön jäsentä. Boeing 777 -kone lensi Vancouverista Sydneyyn torstaina ja oli lentänyt kaksi tuntia Havaijilta, kun yhtäkkinen voimakas turbulenssi alkoi heiluttaa konetta.
 37 matkustajaa vietiin sairaalaan tarkistettavaksi., kertoi yhtiön tiedottaja  Isabelle Arthur .
 Yhdeksän matkustajaa tarvitsee tarkkailua. Heidän vammansa ovat kuhmujen ja pieniä haavojen tapaisia, kertoi Reutersin lähde perjantaina.
 – Kone ilmeisesti tippui 100 jalkaa tai jotain, koska lähes koko koneellinen ihmisiä iskeytyi kattoon, kertoi yksi matkustaja.
 Toinen matkustaja kertoi  Hawaii News Now  -sivustolle, että hän tippui istuimeltaan, iskeytyi kattoon ja putosi takaisin tuolin käsinojalle. Hän oli nukkunut kun turbulenssi alkoi.
 Myös osa happimaskeista oli tippunut alas, mikä oli johtanut pieneen paniikkiin matkustajien keskuudessa.
 Lentoblogi FlightMode tviittasi matkustajan kuvan koneen sisältä sekä koneen lentoreitin ennen laskua Honoluluun.
 Lentoyhtiö lupasi, että matkustajat saavat pian jatkaa matkaa. Yhtion edustajan mukaan perjantaina paikallista aikaa lähtisi yksi lento Honolulusta Sydneyyn.
 Viimeksi vakavaa turbulenssia koettiin Kosovosta Ranskaan matkalla olleessa koneessa kesäkuussa. Tuolloin lennolla kuvatulla videolla näkyy miten lentoemäntä osuu kattoon ja yksi matkustaja rukoilee.
 Myös maaliskuussa 29 ihmistä sai vammoja Turkish Airlines koneessa, joka joutui kovaan turbulenssiin lähellä New Yorkin John F. Kennedyn lentokenttää.

Air Canadan koneen 37 matkustajaa tarkastukseen turbulenssin vuoksi – matkustaja kertoi pudonneensa istuimelta ja iskeytyneensä kattoon


Summary: Uuden kumppanin perhejuhliin ei tarvitse heti ängetä, sanoo eroasiantuntija Marika Rosenborg.

Miltä sinusta tuntuisi, jos kesken omien juhliesi sinut laitettaisiin taksiin ja lähetettäisiin toiseen kotiin juhlimaan? Tai jos joutuisit koko sukujuhlien ajan jännittämään, minkälaisen kohtauksen entinen puolisosi tai hänen uusi kumppaninsa tällä kertaa järjestävät?
 Kun uusperheen ihmissuhteet tulehtuvat, seurauksena on pahaa mieltä ja pilalle meneviä juhlia.
 – Karmeimmillaan uusperhe järjestää lapsen juhlat ja toinen vanhempi laitetaan istumaan vaikka lastenpöytään, kuvailee Sexpon terapeutti ja eroasiantuntija  Marika Rosenborg .
 Myös espoolainen  Leena Helenius  on omassa lähipiirissään törmännyt aikuisten huonoon käytökseen uusperheen juhlissa. Hän muistuttaa, että monet uusperheet pystyvät juhlimaan sovussa, mutta aina se ei vain tunnu millään onnistuvan.
 – Minun mielestäni on käsittämätöntä, että aikuiset ihmiset eivät voi käyttäytyä. Juhlissa vietetään kuitenkin vain pari tuntia samassa paikassa. On siellä sitten mukana nykyiset tai ketkä vaan, niin mikä siinä on niin vaikeaa?
 Eniten riidoista kärsii lapsi
 Helenius muistuttaa, että perhejuhlissa pääosassa on usein lapsi tai nuori, eikä se saisi aikuisten välisissä tunnepurkauksissa unohtua.
 – Lapsen on aika surullista elää uusperheessä, jonka aikuisilla on joka välissä kapulat rattaissa toisen kanssa. Lapsi ei voi valita, eikä välttämättä oikein ymmärräkään mitä ympärillä tapahtuu.
 Lapsen tai nuoren mielipiteiden ja tunteiden ohittaminen juhlia järjestettäessä huolestuttaa myös Marika Rosenborgia. Jos kyseessä on vaikka rippi- tai ylioppilasjuhlat, pitää päähenkilön mielipidettä kysyä. Toisaalta nuorelle ei saa yksin sälyttää vastuuta hänen omia vanhempiaan koskevista päätöksistä.
 – Lapsi on yleensä lojaali molemmille vanhemmilleen. Siksi hän voi myös ahdistua, jos liikaa kysellään, mitä sinä haluat.
 Aikuisten pitäisi aina pystyä pitämään lasten tunteet omiensa edellä. AOP
 Fiksu uusi kumppani etenee maltilla
 Jo 16 vuotta eroseminaareja vetäneeltä Rosenborgilta heruu myös ymmärrystä eronneiden aikuisten vaikeille tunteille, mutta niitä ei silti saa kaataa toisten päälle.
 – Kaikki ikävät ja pahat asiat, jotka me teemme entisille kumppaneillemme, teemme jollain tasolla myös lapsillemme, hän muistuttaa.
 Varsinkin jätetyksi tulleelle surun, vihan ja kateuden tunteet ovat luonnollisia ja ne kuuluvat eroprosessiin ja siitä toipumiseen. Toipumiselle pitäisi malttaa antaa aikaa.
 Uuden rakkauden löytänyt puolestaan saattaa haluta esitellä onneaan heti koko suvulle. Kiirehtiminen uuteen perheyhteyteen ei aina ole järkevää. Rosenborg neuvookin uusperheeseen tullutta uutta kumppania hienotunteisuuteen.
 – Uudelta kumppanilta on sensitiivistä tehdä tilaa ja väistyä ainakin alkuun eikä välttämättä tuppautua mukaan esimerkiksi ensimmäisen seurusteluvuoden aikana perhejuhliin.
 Rosenborg kehottaa uutta kumppania miettimään, miksi hänellä on kiire päästä sisään rakastettunsa ensiperheeseen. Onko hänen vaikea luottaa uuteen rakkauteen, jos asiat etenevät hitaammin? Uuden kumppanin on myös hyvä ymmärtää, että eron käsitteleminen ja siitä toipuminen vie ensiperheen kaikilta osapuolilta aikaa ja energiaa.
 Normaali hyvä käytös riittää
 Loputtomiin ei kenenkään kuitenkaan tarvitse piilotella kulisseissa. Exän nyxä on jossain vaiheessa vaan hyväksyttävä myös omaan lähipiiriin kuuluvaksi ihmiseksi. Ystävystyä ei tarvitse, eikä muutenkaan yliyrittää.
 Työhyvinvoinnin ja henkilöstön kehittämisen parissa työskentelevä Leena Helenius ottaisi sukujuhlissa käyttäytymiseen mallia työelämästä.
 – Voi ajatella, miten vieraan ihmisen kanssa toimitaan kohteliaasti. Aina voi vähintään tervehtiä ja vaikka puhua vähän säästä. Käyttäydyttäisiin sillä tavalla fiksusti, että lapset eivät joudu häpeämään tai jännittämään koko juhlien ajan, että räjähtääkö joku.
 Rosenborg kannustaa ensiperheen jäseniä ennen juhlia keskustelemaan ja sopimaan, miten juhlissa toimitaan. Kuka esimerkiksi istuu kenenkin vieressä tai kuka pitää puheen.
 On myös ihan ok sopia, että tänä vuonna juhlimme erikseen, ja seuraavalla kerralla katsomme tilanteen uudelleen. Kun kaikki ensiperheen jäsenet lapset mukaan lukien saavat sanoa mielipiteensä, vähenee tarve osoittaa mieltä varsinaisena juhlapäivänä.
 – Jokainen voi itse miettiä omalla kohdallaan mitä voi tehdä että päivästä tulee mahdollisimman hyvä. Ei kukaan ihminen ole tässä maailmassa ja sinun elämässäsi siksi, että saisit oksentaa pahan olosi hänen päälleen.
 Kun juhlapäivä sitten koittaa, vastuu omasta käyttäytymisestä on jokaisella uusperheen jäsenellä. Ei ole reilua, jos juhlakalu joutuu jännittämään päivän tunnelmaa. Sen sijaan mukavasti sujuneet juhlat saattavat olla uusperheelle hyvin vahvistava kokemus. Sellaista kannattaa tavoitella.

Exät, nyxät ja uusperheen piinalliset sukujuhlat: ”Olisi hyvä jos lapset eivät joutuisi häpeämään aikuisten käytöstä", toivoo eroäiti


Summary: Mikä lasketaan järveksi on hankala ja poliittinen kysymys, johon on tänä vuonna luvassa lisävalaistusta.

Suomessa on tuhansia järviä, uutisoi Maanmittauslaitos.
 Kyse ei ole kesähuumorista vaan siitä, että suomalainen järvi on hankala määritellä.
 Tasapintaisia sisävesialueita on satoja tuhansia.
 Mutta mihin vedetään raja, eli mitkä lasketaan järviksi ja mikä taas murrealueesta riippuen turhan pieniksi  jorpakoiksi  tai vastaaviksi?
 Maanmittauslaitos on konsultoinut Suomen ympäristökeskusta (Syke), joka on puolestaan rajannut järviksi laskettavat vesialueet vähintään hehtaarin (57 000 kappaletta) tai vähintään puolen hehtaarin koon (168 000 kappaletta) mukaan.
 Suomessa olisi siis 57 000–168 000 järveä.
 Mielivaltaisia jakoja, hämäriä sääntöjä
 Mutta rajat ovat häilyvät.
 – On epäselvää, mikä tarkkaan ottaen on järvi ja mikä lampi, ja miten ne jakaantuvat osiinsa, johtaja  Juha Vilhomaa  Maanmittauslaitokselta sanoo.
 Hehtaari tai puoli hehtaaria eivät ole mitään vahvistettuja rajoja.
 Vilhomaa kertoo juuri luntanneensa, että joskus kehitetyn säännön mukaan järven pitäisi olla läpimitaltaan 200 metriä. Mutta sääntö ei ole jäänyt pitäväksi.
 Vilhomaa epäilee, että 200 metrin määrittely johtui peruskartaston mittakaavasta.
 – Mittakaavaltaan 1:20 000 kartalla parin–kolmen millin alueet ovat näkyneet vielä vesistöinä. Luulen, että tästä on ollut kyse, hän sanoo.
 Vaikka Suomi on mittausten ja tietokantojen luvattu maa, maastotietokannasta ei löydy apua järvipulmaan.
 Isot järvet on jaettu osiin tavalla, jota Vilhomaa kutsuu lähinnä mielivaltaiseksi. Esimerkiksi Saimaassa on pelkkiä selkiä vaikka muille jakaa:  Myhkiönselkä ,  Huuhanselkä ,  Kaidonselkä  ja lukuisia muita.
 – Tietokannassa nämä mielivaltaiset osat eivät tiedä, että ne muodostavat keskenään Saimaa-nimisen järven. Vesistöjen määrä näyttäytyy aivan liiallisena, Vilhomaa sanoo.
 Arvoitus voi olla ratkeamassa
 Järvien määrän arvoitus saattaa kuitenkin ratketa tai ainakin tarkentua piankin.
 Maanmittauslaitoksella on meneillään maastotietokannan tarkennushanke, jota se tekee yhdessä kuntien ja vesistöjen osalta Suomen ympäristökeskuksen kanssa.
 Vuosia kestäneessä hankkeessa on määritelty rakennuksia, tieverkkoa ja vesistöjä. Näiden täsmentyvien määrittelyiden pitäisi olla valmiina tämän vuoden loppuun mennessä.
 – Sanotaan näin, että kyllä tämä tuo järvienkin laskemiseen eväitä, Vilhomaa sanoo.
 Muun muassa selät linkitetään toisiinsa, jotta ne tietävät muodostavansa järven, ja samalla Syke tarkentaa omia tietojaan.
 Ehkä jo ensi vuonna tietokannasta voidaan ajaa ulos paikkansa pitäviä vesistötietoja pinta-alan mukaan.
 Lampi Kurjenrahkan kansallispuistossa. Jamo Aerial Images / AOP
 Lännen järvi on idän lampi
 Mutta vielä sittenkin tarvittaisiin päätös.
 Se on poliittinen ja arka: mikä on järven minimikoko? Järvi on kansallinen ylpeydenaihe ja siksi haluttu titteli.
 – Tilanne on se, että siellä missä on vähemmän vesistöjä, halutaan nimittää pienempiäkin vesistöjä järviksi. Kärjistäen voisi sanoa, että mikä Pohjanmaalla on järvi, on Itä-Suomessa lampi, Vilhomaa hymähtää.
 – En nyt viitsi sanoa minkään oikean lammen nimeä, ettei kukaan loukkaannu, että hänen järveään aletaan tässä nimittelemään lammeksi.
 Määrittelyä varten pitäisi ottaa ensin mukaan Suomen kaikki  vakavedet  eli "luonnossa vedenkierron osana olevat veden jatkuvasti peittämät alueet, joilla vedenpinnan korkeus pysyy alueellisesti samalla tasolla eikä niissä ole olennaista virtaamaa".
 Vakaveden raja on tuhat neliömetriä eli kymmenesosa hehtaaria. Kun puolen hehtaarin vesistöjä on 168 000, vakavesiä on vielä kymmeniätuhansia lisää. Ja sitten on vielä iso määrä tuhansien neliöiden kokoisia rimpisoita, joista osan voi laskea ainakin lähelle järveä.
 Vasta kun ne ovat selvillä, voitaisiin alkaa kursia kasaan sopimusta järven minimikooksi.
 Vilhomaa vastaa puhelimeen mökiltään Karjalohjalta. Näkyykö ikkunasta jokin vakavesi, kenties järvi tai lampi?
 – Onhan tässä parikymmentä metriä rantaviivaa. Nummijärvi, reilut kolme neliökilometriä eli selvästi järvi, muttei iso. Pienehkö ja aika sokkeloinen.

Maanmittauslaitos selvitti: Suomi on tuhansien järvien maa


Summary: Ylen ulkomaantoimituksen kesäsarjassa kurkistetaan, mitä kansainvälisen julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu.

Kiinostaisiko ostaa kansanedustajan pikkuhousut, mekko, lelu tai piano?
 Niitä tuli myyntiin, kun italialainen entinen kansanedustaja  Ilona Staller  eli  Cicciolina   kertoi vastikään huutokauppaavansa  omaisuuttaan. Kaupan on muun muassa hänen uransa huippuvuosien intiimiä rekvisiittaa.
 Syy on rahapula.
 67-vuotias Staller on kertonut, ettei selviä enää kuluistaan, sillä  Italian parlamentti leikkasi rajusti entisten kansanedustajien eläkkeitä.  Yhden kauden parlamentissa olleen Stallerin kuukausieläke tippui 2 000 eurosta 800 euroon.
 Cicciolinan tyyli ei ehkä enää suuresti hetkauttaisi, mutta 1980-luvulla hän oli aikansa parlamentarismia ravistellut kohujulkkis.
 Otsikot kirkuivat, kun Italian parlamenttiin nousi räikeästi pukeutunut pornotähti, jolla oli tapana vilautella rintojaan julkisesti. Hän piti kampanjapuheita rinnat paljaana ja jatkoi pornofilmien tekoa poliittisen uran rinnalla.

 Stallerin paljas rinta  nähtiin jopa Suomen eduskunnassa  vuonna 1988, kun hän kävi täällä markkinoimassa muistelmakirjaansa. Kamerat seurasivat Cicciolinaa ja meilläkin heräsi keskustelu siitä, onko politiikka viihteellistymässä.
 Cicciolina on ollut innoittajana useille musiikkisanoituksille, myös Suomessa  Marjo Leinosen  ja Pedro's Heavy Gentlemen -yhtyeen  kappaleelle   Miljoonan markan pakarat .
 Politiikka ja pornoura kulkeneet rinta rinnan
 Ilona Staller syntyi Unkarissa marraskuussa 1951. Hän aloitti mallin uran jo kommunistisessa kotimaassaan 13-vuotiaana.
 Staller työskenteli budapestiläisessä hotellissa ja on sanonut  vakoilleensa samalla hotellin kansainvälisiä vieraita kommunistihallinnon lukuun . Italiaan hän muutti vuonna 1972 mentyään naimisiin italialaisen matkatoimistovirkailijan kanssa.
 Ilona Staller kuvattuna Budapestissa elokuussa 1969. Robert Horling / EPA
 Italiassa Staller kuitenkin erosi miehestään ja alkoi seurustella pornotuottaja  Ricardo Schicchin  kanssa. Tästä tuli Stallerin manageri.
 Ilona Staller syntyi 26.11.1951 Budapestissa äiti oli kätilö ja isä sisäministeriön virkamies työskenteli Budapestissa mallina sekä hotellissa avioitui vuonna 1972 italialaisen matkatoimistovirkailijan  Salvatore Martinin  kanssa ja muutti Italiaan avioliiton purkauduttua alkoi seurustella pornotuottaja Ricardo Schicchin kanssa teki kymmeniä pornofilmejä sekä juonsi radion ja television show-ohjelmia lähti 1970-luvulla mukaan politiikkaan istui Italian parlamentissa vuosina 1987–1992 oli naimisissa taiteilija Jeff Koonsin kanssa vuosina 1991-1994 pariskunnalle syntyi poika, Ludwig Maximillian vuonna 1992
 Kaksikko veti tv-show'ta, jota varten Staller otti käyttöön taiteilijanimen La Cicciolina. Stallerin sanotaan olleen vuonna 1976 ensimmäinen nainen, joka esiintyi rinnat paljaana Italian televisiossa.
 Staller teki uransa aikana kymmeniä pornofilmejä.
 Staller kiinnostui myös politiikasta. Hän liittyi 1970-luvulla Italian vihreään puolueeseen. Vuonna 1987 hän pyrki ja pääsi parlamenttiin radikaalipuolueen listoilta.
 Kansanedustajana Staller strippasi ja paljasteli rintojaan, mutta puhui myös avioero- ja aborttioikeuksien ja koulujen seksuaalikasvatuksen puolesta vanhoillisessa Italiassa. Ydinvoimaa sekä Italian jäsenyyttä sotilasliitto Natossa Staller vastusti.
 Cicciolina paljasti usein rintansa julkisesti, kuvassa Berliinin tekniikkamessuilla syyskuussa 1987. AOP
 Cicciolina-ilmiö ei kuitenkaan kantanut yhtä parlamenttikautta pidemmälle. Vuoden 1992 vaaleissa Staller ei onnistunut uusimaan paikkaansa. Hän on sen jälkeen yrittänyt monesti paluuta poliittisiin tehtäviin.
 Staller on perustanut parikin rakkaus-teemaista puoluetta sekä ollut tuloksetta ehdolla vaaleissa Italiassa ja  Unkarissa . Vuonna 2013 hän pyrki liberaalipuolueen listoilta Rooman valtuustoon.
 Staller  on ilmoittanut ajavansa muun muassa  samaa sukupuolta oleville myös kirkollista avioliitto-oikeutta, avoparien tunnustamista, prostituution vapauttamista ja huumeiden laillistamista sekä taistelevansa korruptiota vastaan ja saasteiden vähentämiseksi.
 Persianlahden sotien alla Cicciolina tarjosi seksiä Irakin johtajalle  Saddam Husseinille , jos se auttaisi tuomaan rauhan alueelle.  Osama bin Ladenin  kanssa Cicciolina lupasi mennä sänkyyn, jos tämä luopuisi terrorismista.
 Cicciliona on myös jatkanut esiintyjän uraansa. Hän oli muun muassa mukana brasilialaisessa saippuaoopperassa ja hänellä on ollut myös pienempiä näyttelijänrooleja. Hän on  kokeillut uraa laulajanakin.
 Pornotähdelle sopivaan tyyliin sanoitukset ovat olleet melkoisen rohkeita.
 Cicciolina eli Ilona Staller poseeraamassa valokuvaajille Gijonissa Espanjassa marraskuussa 2010. Juan Gonzales / EPA
 2000-luvulla Cicciolina  on tehnyt Love Tour -kiertueita ja emännöinyt diskoiltoja . Hänellä on oma nettikauppa.
 Muun muassa Tuurin kyläkauppaa pyörittävä  Vesa Keskinen  kutsui muutama vuosi sitten Cicciolinan esiintymään  ja sai tältä lahjaksi  käytetyt alushousut.
 Vuonna 2016 Cicciolinasta valmistui  dokumenttielokuva   Godmother of Scandal .
 Huoltajuuskiista Jeff Koonsin kanssa
 1990-luvulla Staller oli naimisissa taiteilija  Jeff Koonsin  kanssa. Kuten entinen vaimonsa on kohauttanut politiikkaa,  Koons on kohahduttanut taidemaailmaa  – myös rohkeilla kuvilla, joissa poseeraa yhdessä Stallerin kanssa.
 Kun pariskunta erosi vuonna 1994, heille puhkesi katkera riita tuolloin kaksivuotiaan poikansa  Ludwig Maximillianin  huoltajuudesta.  Newyorkilainen tuomioistuin määräsi isän huoltajaksi, mutta äiti vei pojan Italiaan . Cicciolina ei voi tämän takia matkustaa Yhdysvaltoihin,  Vanity Fair -lehti kertoo .
 Parikymppisenä  poika sanoi italialaisessa tv-show'ssa,  että hän halusi pysyä äitinsä luona, mutta ei saanut puhua oikeudessa.
 "Pennitön ja miehetön"
 Nyt 67-vuotiaana Cicciolina  on sanonut Vanity Fair -lehden italialaispainoksessa , että hän on käyttänyt kaikki säästönsä ja on pennitön.
 Rahapulassaan Cicciolina kertoi myyvänsä muistoesineitään ja muuta omaisuuttaan. Rahapula on tosin suhteellista, sillä Cicciolinalla on, mitä myydä.
 Yksi myyntiartikkeli ovat käytetyt alushousut, mutta joukossa on äkkiseltään arvokkaamaltakin vaikuttavia esineitä, kuten hänen Koonsin kanssa tekemän  Made in Heaven  -teossarjan alkuperäisvedoksia ja piano.  Made in Heaven  on sarja veistoksia, maalauksia ja valokuvia Koonsista ja Stallerista harrastamassa seksiä.
 Cicciolina ja hänen puolisonsa Jeff Koons esiintyivät yhdessä Made in Heaven -teossarjassa. AOP
 Italialaislehtien mukaan Cicciolina luopuu myös 250 neliön asunnostaan Roomassa. Lisäksi tarjolla on mahdollisuus ostaa tapaaminen Cicciolinan kanssa esimerkiksi pizzan tai šakkipelin merkeissä.
 Cicciolina laittoi myyntiin myös Italian lipun koristaman takin, joka päällään hän tuli parlamenttiin ensi kertaa.
 Cicciolina  sanoo haaveilevansa  kylpylän, ravintolan, yksityisklubin ja jopa nimeään kantavan hotellin perustamisesta.
 Hän kertoo Vanity Fairin haastattelussa myös, ettei ole ollut miehen kanssa yli kolmeen vuoteen.
 – Haluan vakavan suhteen, jonkun joka rakastaa minua.
 "Olen itsenäisesti ajatteleva nainen"
 Cicciolina eittämättä ravisteli 1980-luvun virallista politiikkaa. Siitä on monta näkemystä, edistikö hän naisten asemaa vai naisten esineellistämistä.
 Cicciolina käytti seksuaalisuuttaan politiikan välineenä. Hän ei kuitenkaan tyytynyt miehiä miellyttävän seksitähden rooliin, vaan arvosteli miehiä, jotka hallitsivat Italian politiikkaa vuosi toisensa jälkeen,  toteaa muun muassa kansainvälinen naisten museo.
 Cicciolinan aikoihin  naisten osuus Italian parlamentissa  oli vain kymmenen prosentin kieppeillä.
 Hän sanoi itse vuonna 2013  Local-nettilehden mukaan , että oli edellä aikaansa. Hänen mukaansa populistisen Viiden tähden puolueen perustaja  Beppe Grillo  tukee nyt asioita, joita hän ajoi vuonna 1989.
 – Olen rohkea ja itsenäisesti ajatteleva nainen, Staller sanoi.
 Lue myös:
 Kalle Kinnunen: Kiimaa vailla häpeää - 40 vuotta Cicciolinaa
 Miksi juuri Cicciolina? – Ilona Staller Coons Mirja Pyykön haastateltavana
 Otsikoista pudonneet: Kesäsarjassa kerrotaan, mitä julkisuuden unohtamille ihmisille kuuluu. Brexit ajoi vaihtoon jo toisen brittipääministerin – Mutta mitä puuhaa Theresa Mayn edeltäjä David Cameron tyyriissä puutarhavajassaan? Tietovuotaja Edward Snowden kiittää Moskovan pizzatarjontaa ja onneaan: Ilman Venäjän turvapaikkaa "olisin Guantánamossa tai kuollut" Suhde presidenttiin teki Monica Lewinskystä nettikiusatun – Miten "maailman tunnetuin harjoittelija" pääsi jaloilleen? Vesikidutuksen hyväksyjästä arvostetuksi professoriksi – Condoleezza Rice jätti politiikan iäksi mutta soittaa pianoa vieläkin

Pornotähdestä kansanedustajaksi noussut Cicciolina vilautti aikoinaan rintoja Suomenkin eduskunnassa – nyt hän myy rahapulassa tavaroitaan


Summary: Eri puolilla Ranskaa on viime vuosina syntynyt vauvoja, joilla ei ole kämmeniä tai käsivarsia lainkaan tai ne ovat olleet epämuodostuneita.

Ranskan terveysministeriö ei löytänyt syytä, miksi viime vuosina Ranskassa on syntynyt vauvoja, joilla on epämuodostumia. Raportti julkaistiin perjantaina.
 265-sivuisessa raportissa asiantuntijat sanoivat, että on mahdoton tehdä lopullisia johtopäätöksiä, mutta ympäristövaikutuksia arvioidaan myöhemmin.
 Perheet ovat olleet pettyneitä, kun heidän odottamaansa vastausta ei perjantaina tullut.
 Toinen raportti on määrä julkaista vuoteen loppuun mennessä.
 Viranomaiset kertoivat viime vuonna , että 25 vauvalla on ollut samankaltaisia yläraajojen epämuodostumia. Vauvat ovat syntyneet 15 vuoden aikana Ranskan länsiosissa Bretagnen ja Loire-Atlantiquen alueilla sekä Ainin alueella lähellä Sveitsiä.
 Raportin mukaan osassa alueita oli kyse yksittäistapauksista, jotka eivät liity toisiinsa.
 Tapaukset ovat saaneet runsaasti julkisuutta ja ne ovat nostattaneet suurta huolta Ranskassa.
 Medikirjoitusten mukaan monilla alueilla asukkaat alkoivat epäillä veden, ruuan tai ilman sisältävän myrkkyjä, jotka aiheuttavat epämuodostumia. Ranskalaiset ympäristöjärjetöt ovat myös epäilleet torjunta-aineita joissain kirjoituksissa.
 Viime vuonna yksi aiheen esiinnostanut oli epidemiologi  Emmanuelle Amar . Hän kertoi Ain alueen tapauksista Reutersille, että ainoa asia joka yhdisti vauvat synnyttäneitä äitejä oli se, että he asuivat maissi ja auringonkukkapeltojen keskellä.
 Ranskan terveysministeri  Agnès Buzyn  aloitti virallisen selvityksen asiasta viime lokakuussa, kun aihe oli niin paljon esillä.

Ranskassa ei löydetty syytä vauvojen epämuodostumien aiheuttajalle


Summary: BBC:n haastattelussa May sanoo, että tuntee pääministeriaikaansa kohtaan ylpeyttä ja pettymystä samaan aikaan.

Britannian pääministeri  Theresa May  antoi henkilökohtaisen haastattelun lähdöstään Britannian yleisradioyhtiölle  BBC:lle perjantaina.
 May jättää pääministerin paikkansa tässä kuussa ja kertoi tuntevansa ylpeyttä ja pettymystä samaan aikaan siitä, miten hänen maansa johdattaminen ulos Euroopan unionista on sujunut.
 – Luulen, että olen ylpeä tekemästäni työstä, mutta myös pettynyt, koska halusin tehdä enemmän.
 May yritti saada aikaan useita kertoja EU:n ja Britannian välille sopimusta, Britannian parlamentti voisi hyväksyä. Hän sanoo aliarvioineensa vastakkaisuuksien voiman parlamentissa.
 – Siellä oli ihmisiä, joilla oli pysyvät asemat, tämän aliarvioin, sanoi May.
 –Aliarvioin parlamenttia siinä, että se ei vain pelkästään halunnut toteuttaa kansanäänestyksen tulosta. Uhrasin työni sille, että sopimus syntyisi.
 May ilmoitti erostaan  tiedotustilaisuudessa Downing Streetillä toukokuun lopussa.
 May totesi tehneensä kaikkensa toteuttaakseen EU-kansanäänestyksen tuloksen. Hän ei ole saanut taivuteltua maan parlamenttia toteuttamaan ehdottamaansa erosopimusta. Asiasta oli äänestetty parlamentissa kolmesti.
 Pääministerin paikasta kisaavat nyt konservatiivipuolueen  Jeremy Hunt  ja  Boris Johnson.
 May ei haastattelussa kehunut kumpaakaan kandidaateista, mutta oli sitä mieltä, että kumpikin ymmärtää pääministerin tehtävän vakavuuden.
 Hän myös toivoo, että brexitin jälkeen Britanniassa palautetaan hallituksen ministerien yhteisvastuu, jolla kaikki ministerit sitoutetaan puolustamaan julkisesti hallituksen linjaa.
 Lue lisää:
 Analyysi: Theresa Mayn seuraaja voi viedä brexit-Britannian lamaantumisesta täyteen kaaokseen
 Britannian pääministeri Theresa May eroaa – tiedotustilaisuus päättyi kyyneliin
 Nainen lasikielekkeellä: Theresa May toteutti haaveensa – ja epäonnistui suurimmassa lupauksessaan
 Boris Johnson uskoo pystyvänsä avaamaan brexit-neuvottelut uudelleen EU:n kanssa
 Boris Johnsonin etumatka Britannian pääministerikisassa piteni  –
puolueväki vierastaa vastaehdokkaan EU-myönteistä taustaa
 Theresa May kertoo saaneensa ilmastoherätyksen Sveitsin jäätiköllä – "Sulaminen oli nopeampaa kuin olisi voinut uskoa"

Britannian May kertoo jättävänsä paikkansa ristiriitaisin tuntein


Summary: BBC kertoo, että apulaispoliisipäällikkö Neil Basun mukaan tapaus on herättänyt "yleistä kiinnostusta" ja että syylliset on saatava vastuuseen.

Britannian poliisi alkaa tutkia suurlähettilään eroon johtanutta sähköpostivuotoa. Lontoon poliisi aloittaa tutkinnan Britannian Yhdysvaltain-suurlähettilään  Kim Darrochin  eroon johtaneesta sähköpostivuodosta.
 – Sanoisin sille tai niille, jotka tekivät tämän, että vaikutukset ovat ilmeiset, painotti  Neil Basu . Hän myös neuvoi  BBC:n  mukaan yksittäisiä ihmisiä ja mediaa olemaan vuotamatta hallituksen asiapapereita ja sanoi että kyseessä voi olla rikos.
 Yhdysvaltain presidenttiä  Donald Trumpia  vuodetuissa viesteissä haukkunut lähettiläs kertoi keskiviikkona eroavansa tehtävästään. Darroch esitti tylyjä arvioita Trumpista diplomaattiviesteissä, jotka vuodettiin brittilehti Daily Mailille.
 Darroch kuvaili Trumpia muun muassa taitamattomaksi, epävarmaksi ja epäpäteväksi.
 Lue lisää:
 Trumpin raivostuttanut Britannian Yhdysvaltain-suurlähettiläs erosi

Britannian poliisi tutkii suurlähettilään eroon johtaneen sähköpostivuodon


Summary: Kyydissä oli lehden tietojen mukaan ollut laskuvarjohyppääjiä.

Ruotsissa Uumajan lähellä on tapahtunut lento-onnettomuus, kertoo  Aftonbladet . Lehden mukaan yhdeksää ihmistä kuljettanut pienkone putosi lennon nousuvaiheessa.
 Hälytys onnettomuudesta tuli kello 14.09 sunnuntaina, kertoo  SVT .
 Aftonbladetin mukaan koneessa oli laskuvarjohyppääjiä. Tiedossa ei ole, ehtivätkö jotkut heistä jättää koneen ennen sen maahansyöksyä.
 Paikalle on lähetetty useita pelastuslaitoksen ja poliisin yksiköitä. Pelastusviranomaisten mukaan onnettomuus tapahtui Stora Sandskär -saarella Uumajan ulkopuolella.
 Myös helikopteri on paikalla etsimässä konetta.
 Kone on uutistoimisto TT:n mukaan pudonnut veteen ja onnettomuuspaikalle on lähetetty useita veneitä.
 Uutinen päivittyy.

Ruotsissa Uumajan lähellä putosi lentokone, jossa oli yhdeksän henkilöä, kertoo Aftonbladet


Summary: Hyväpalkkaisessa viestintätyössä ollut Jenni Anttila kouluttautui hoitoalalle. Yli puolet vaihtaa alaa työuransa aikana.

Kun tavoitteet toteutuivat markkinointiviestintätyössä,  Jenni Anttila , 44, ja hänen työkaverinsa saivat töissä kiitokseksi shampanjapullot. Anttila katseli tuloksesta iloitsevia kollegoita ja oli onnellinen heidän puolestaan.
 Tämä hetki oli Anttilalle käänteentekevä, sillä hän ei kokenut onnistumisen tunnetta, vaan olo oli tyhjä.
 Anttila työskenteli tuolloin S-ryhmässä S-Etukortin brändinhallinnan ja markkinointiviestinnän parissa ja konsultoi osuuskauppoja. Hän oli aiemmin valmistunut tradenomiksi (AMK.)
 Anttila koki olevansa hyvä työssään, muttei tehnyt omien sanojensa mukaan mitään oikeasti tärkeää. Hän kertoo ajautuneensa alalle vahingossa.
 Merkkejä alan vaihtamisesta oli jo tuolloin. Hän oli aina ollut kiinnostunut muista ihmisistä. Työkaverit kutsuivat Anttilan työhuonetta "terapiahuoneeksi."
 – Vuorotellen ihmiset purkivat minulle henkilökohtaista elämäänsä.
 Vuonna 2011 Anttila hakeutui tämän viestintätyön ohessa vapaaehtoistöihin kodittomien päihde- ja mielenterveyssairauksia sairastavien pariin.
 – Se oli pieni hetki, kun joku asunnoton sanoi, että häntä ei ole kuunneltu vuoteen ja kiitti kyyneleet silmissä. Niiden iltojen jälkeen olin onnellinen.
 Tradenomin opintoihin kuuluvalla visuaalisen viestinnän kesäkurssilla muut valokuvasivat itseään meikattuina ja Jenni Anttila kuvasi alkoholisteja.

– Ihmiset kysyivät, miksi kuvasin juoppoja. Se oli jännä kontrasti. En ystävystynyt opinnoissa muihin. Ihmiset ajattelivat uraa ja rahaa. Tunsin ulkopuolisuutta. Nella Nuora / Yle
 Lopullinen päätös vaihtaa alaa ja irtisanoutua viestintäalan töistä syntyi lomamatkalla. Kuin tilauksesta hänen työkaverinsa laittoi samaan aikaan vuonna 2013 viestiä yt-neuvottelujen alkamisesta. Niiden seurauksena myös Anttila sai lähteä.
 – Jotkut itkivät jouduttuaan irtisanotuksi ja minä olin onnellinen. Siksi olo oli ristiriitainen.
 Sitran vuoden 2017  tutkimuksen  mukaan yli puolet suomalaisista on vaihtanut alaa tai ammattia työuransa aikana.
 Työterveyslaitoksen työuria tutkinut ohjelmapäällikkö  Salla Toppinen-Tanner  kertoo, että trendi alan vaihtamisessa näyttää tasaiselta.
 Alan vaihtoon voivat olla syynä terveydelliset seikat, irtisanominen tai pitkään haudutettu ajatus unelmatyöstä. Alan vaihtoa kannattaa Toppinen-Tannerin mukaan harkita silloinkin, jos tuntee jatkuvaa tyytymättömyyttä työtehtävään ja -ympäristöön.
 – Työstä voi puuttua jotakin tärkeää tai työ vie liikaa voimia. On haitallista tehdä töitä hampaat irvessä.
 Mielekkyys tulee Toppinen-Tannerin mukaan sitä kautta, että omat arvot ja työ vastaavat toisiaan.
 – Myöskään ulkoa ohjautuvat uravalinnat eivät pidemmän päälle tuota hyvinvointia.
 Ennen alan vaihtoa Toppinen-Tanner kannustaa miettimään, voiko työtä muokata tai hankkia lisäpätevyyksiä kouluttautumalla tai kehittämällä itseään muuten.
 Töihin lähes tonnin huonommalla palkalla
 Vaikka alan vaihtoa olisi pohtinut, se voi Salla Toppinen-Tannerin mukaan olla vaikeaa taloudellisen tilanteen takia.
 Näin se oli myös Jenni Anttilalla. Yksinhuoltajana ei voinut noin vain heittäytyä opiskelijaksi. Sitten tuli sopiva hetki.
 Keväällä 2014 Anttila alkoi ensin opiskella ansiosidonnaisella työttömyyspäivärahalla lähihoitajaksi ja valmistui vuonna 2015. Tämän jälkeen hän jatkoi töiden ohessa sairaanhoitajaksi ja valmistui viime vuonna.
 Anttila on työskennellyt nykyisessä työssään psykiatrisena sairaanhoitajana yli kolme vuotta. Hän hoitaa kaksoisdiagnoosipotilaita, joilla on vaikea päihderiippuvuus ja samanaikaisia mielenterveysongelmia. Monet käyttävät suonensisäisiä huumeita.
 Ansiosidonnainen työttömyyspäiväraha opiskelulisineen oli suurempi kuin palkka, mitä hän sai lähihoitajana.
 – Viestintätöissä palkka olisi varmaan vaan noussut.

Jenni Anttila on huolestunut siitä, että sairaanhoitajat alkavat vuoden tai kahden vuoden työkokemuksen jälkeen opiskella tradenomiksi hoitoalan huonon palkan takia.  Nella Nuora / Yle
 Vertailun vuoksi: Tällä hetkellä pääkaupunkiseudulla Anttilan bruttopalkka on noin 2 500 euroa ja tähän päälle mahdolliset vuorolisät, lähihoitajana bruttopalkka oli alle 2 200 euroa. Viestintäalalla bruttopalkka oli lähes tuhat euroa enemmän ja siihen päälle tuli bonuksia ja muita työsuhde-etuja.
 Viestintätyö ei ollut vuorotyötä toisin kuin hoitotyö. On ollut keskustelua myös siitä, että hoitajat  vaihtavat alaa  paremman palkan ja työolojen toivossa. Anttila kokee toisin, vaikka ymmärtää huolen.
 Firman tulos tai raha eivät motivoi häntä lainkaan. Se on näkynyt myös Anttilan omissa valinnoissa, sillä hän on nuoresta tytöstä saakka elänyt niukasti ja ostanut kirpputoreilta vaatteet.
 Heikoimmista pidettävä huolta
 Anttila uskoo, että yhteiskunnan hyvinvointi mitataan siinä, miten heikoimmista pidetään huolta. Kaikki ovat samanarvoisia koulutuksesta, statuksesta tai taustasta huolimatta.
 – Ihmisarvo on jakamaton. En ole ikinä ajatellut, että narkomaanien tilanne on heidän omaa syytänsä. Se (huonot olot) lähtee jo lapsuudesta. Ylisukupolvinen syrjäytyminen on suuri ongelma. Eletään turvattomissa oloissa ja päihteistä haetaan lohtua. Sitten mukaan astuvat mielenterveysongelmat. Tai toisin päin.
 "Maija" tai "Matti" nähdään Anttilan mukaan syrjäytyneinä huumeiden käyttäjinä, vaikka heissä voi olla paljon muitakin puolia. Myös narkomaanit näkevät itsensä usein vain huumeiden käyttäjinä.
 Jenni Anttila opiskelee nyt Turun yliopistossa terveystieteitä asiantuntijuusalueenaan mielenterveyshoitotiede. Hän haluaa hyödyntää asiantuntijuuttaan hoitotyössä.  Nella Nuora / Yle
 – Hoitotyöni tärkein tehtävä on saada potilas ymmärtämään, että hän on paljon muutakin.
 Anttilaa motivoi, että näillekin ihmisille voi luoda toivon tunnetta ja keinoja päästä kohti itselle tärkeitä asioita. Pienikin kohennus heidän hyvinvoinnissaan vaikuttaa muihin ympärillä.
 – Ne ovat pieniä hetkiä potilaiden kanssa. Potilas itse oivaltaa jonkun jutun ja on siitä innoissaan ja jaksaa seuraavat kaksi päivää.
 Anttilan moni ystävä on ihmetellyt, miten hän kestää, kun työssä näkee surkeutta, mutta Anttila kokee olevansa oikeassa paikassa. Anttilan työpaikassa motivoi myös eettinen työilmapiiri ja potilaiden tasa-arvoinen kohtelu.
 Jenni Anttila: Älä odota päivääkään
 Jenni Anttila kannustaa muita alan vaihdosta miettiviä vaihtamaan alaa heti, kun se on mahdollista.
 – En odottaisi päivääkään kauemmin. Meillä on vaan yksi elämä ja töissä ollaan kolmasosa arkipäivistä. Pitää miettiä itseä, eikä yhteiskunnan odotuksia.
 Anttila muistaa aiemmin olleensa tyytymätön, vaikka onkin aina ollut iloinen ja tasapainoinen.
 Alan vaihto teki Jenni Anttilan onnellisemmaksi.  Nella Nuora / Yle
 Vaikka Anttilan työ on raskasta, hän ei tuo töitä kotiin. Toisin oli viestintätöissä, missä hän lähetteli vapaa-ajallaankin työsähköposteja.
 – Menen (sairaanhoitajana) jokaiseen vuoroon tyytyväisenä ja lähden sieltä välillä uupuneena, mutta koen työni arvokkaana. Rakastan työtäni.
 Jenni Anttilan työpaikkaa tai asuinpaikkaa ei kerrota jutussa turvallisuussyistä.
 Lue myös:
 Paljonko sinun korkeakoulustasi valmistuneet tienaavat? Uusi tutkimus laittoi yliopistot ja ammattikorkeakoulut järjestykseen
 ”Silloin tiesin, että olen väärällä alalla” – ammatin vaihtaminen voi olla unelmien täyttymys
 Halusta vai rahasta – mitä, jos unelmatyö onkin pelkkää pettymystä?
 Moni huippuunsa koulutettu jättää työuransa – "Ihmiset hakevat helpompaa elämää"

Sinä hetkenä Jenni Anttila huomasi olevansa väärällä alalla – rakastaa nyt hoitotyötään, jossa on lähes tuhat euroa huonompi kuukausipalkka


Summary: Britanniassa pohditaan nyt lehdistönvapauden rajoja.

Brittiläinen  Mail on Sunday -lehti  on julkaissut lisää maan entisen Yhdysvaltain-suurlähettilään salaisia viestejä. Kotimaahan lähettämissään viesteissä  sir Kim Darroch  antaa luonnehdintoja Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja hänen hallintonsa toiminnasta.
 Lehden uusimmassa paljastuksessa, joka koskee viime vuoden toukokuussa lähetettyä viestiä, sir Kim arvioi, että presidentti Trump erotti maansa Iranin ydinsopimuksesta "ideologisista ja persoonallisuudestaan johtuvista syistä".
 Sir Kimin mukaan Trumpin päätös johtui siitä, että ydinsopimuksen oli tehnyt edellinen presidentti  Barack Obama .
 Suurlähettiläs kuvasi Trumpin toimintaa "diplomaattiseksi vandalismiksi". Hän myös arvostelee Trumpin hallinnon suunnittelematonta toimintaa.
 – Lisäksi he [Valkoinen talo] eivät kykene muotoilemaan minkäänlaista "miten tästä eteenpäin" -strategiaa, ja yhteydenotot ulkoministeriöön osoittavat, ettei heillä ole mitään suunnitelmaa ottaa yhteyttä kumppaneihinsa ja liittolaisiinsa, ei Euroopassa eikä alueella.
 Viesti oli lähetetty sen jälkeen, kun tuolloinen Britannian ulkoministeri  Boris Johnson  oli käynyt Yhdysvalloissa ja yrittänyt taivutella Trumpia pysymään sopimuksessa.
 Darrochin viesteistä nousi kohu heinäkuun alussa, kun hänen paljastattiin luonnehtineen Trumpin hallintoa "kömpelöksi ja epäpäteväksi". Trump haukkui myöhemmin Darrochin "hyvin typeräksi kaveriksi". Darroch erosi tehtävästään keskiviikkona.
 Trumpin raivostuttanut Britannian Yhdysvaltain-suurlähettiläs erosi
 Britannian suurlähettiläs haukkui Trumpia vuodetuissa viesteissä
 Lehdistönvapauden rajat
 Britanniassa pohditaan nyt, kattaako lehdistönvapaus tämänkaltaiset vuodot, jotka voivat haitata maan suhteita ulkovaltoihin, eli tässä tapauksessa Yhdysvaltoihin.
 Maan konservatiivipuolueen puheenjohtajaksi ja samalla pääministeriksi pyrkivä nykyinen ulkoministeri  Jeremy Hunt  on sanonut puolustavansa lehdistönvapautta "viimeiseen saakka, jos julkaistut uutiset ovat yleisen edun mukaisia".
 Hänen vastaehdokkaansa Boris Johnson on todennut, että vuotojen lähteenä toiminut henkilö on saatava oikeuden eteen. Johnson painottaa, että poliisin ei kuitenkaan pidä syyttää mediaa vuodoista.
 Mail on Sunday -lehti on puolustanut uutistaan suillä, että sen mielestä yleisön on täörkeää saada tietoa poliittisten päätösten taustoista.
 Lue lisää:
 BBC:  New leak claims Trump scrapped Iran nuclear deal 'to spite Obama'

Britannian USA:n-lähettilään viesteistä uusi kohu – "Trump hylkäsi Iranin ydinsopimuksen kiusatakseen Obamaa"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Halvaantuneet saavat liikuntakykynsä takaisin
 Sveitsissä kehitetty  sähköinen implantti  on kytketty jo kahdeksalle selkäydinvammautuneelle potilaalle. Pyörätuoliin jo vuosia sitten joutuneet ihmiset ovat saaneet liikuntakykynsä takaisin, kun implantti antaa jalkojen lihaksille käskyn liikkua. Kuntoutuksen jälkeen joidenkin jalat ovat toimineet jo itsenäisestikin. Sveitsiläisprofessorit uskovat löytävänsä apua myös Parkinsonin tautia sairastaville.
 Vihdoinkin lomakuu - kesäfaktat suomalaisten lomailusta
 Heinäkuussa suuri osa Suomesta lomailee. Valokuvaajamme keräsi  kesätunnelmat ja olennaiset lomailufaktat  tiiviiksi tietopaketiksi.
 Nella Nuora / Yle
 Presidentti Niinistö ja Macron tapaavat tänään Pariisissa
 Presidentti Sauli Niinistö tapaa tänään Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin Pariisissa  maan kansallispäivän juhlassa. Suomi on kutsuttu mukaan sotilasparaatiin yhdessä niiden maiden kanssa, jotka osallistuvat Ranskan vedolla käynnistettävään interventioaloitteeseen. Presidentin kanslian mukaan Niinistö osallistuu myöhemmin päivällä Macronin isännöimälle lounaalle ja tapaa hänet myös kahden kesken.
 Sauli Niinistö isännöimissään Kultaranta-keskusteluissa Naantalissa kesäkuussa. Roni Rekomaa / Lehtikuva
 Kosovolainen tv-tähti kuuntelee Apulantaa
 Yksi Kosovon tunnetuimmista TV-juontajista,  Alaudin Hamit , vietti nuoruusvuotensa Rovaniemellä. Nyt hän juontaa suosittua TV:n keskusteluohjelmaa, jossa joutuu tasapainoilemaan Kosovon monenlaisten ristiriitojen keskellä. Alakulon iskiessä Hamit kuuntelee suomalaista musiikkia. Lue Alaudin Hamitin mietteitä Kosovosta ja Suomesta  tästä .
 Alaudin Hamitin tuotantoyhtiö on mukana luomassa julkaisualustaa viihteelle ja lastenohjelmille. Hän oli tuomassa myös formulasirkusta Kosovon katsojakunnalle.  Antti Haanpää / Yle
 Sää on enimmäkseen poutainen
 Sää on sunnuntaina suuressa osassa maata poutainen. Paikoin tulee sadekuuroja ja eniten niitä on luvassa maan itäosaan. Lämpötilat ovat etelässä 20 asteen tuntumassa ja pohjoisessa vajaassa 15 asteessa. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .
 Yle

Herätys: Halvaantuneelle liikuntakyky takaisin, kesäfaktat lomailusta ja kosovolainen tv-tähti kuuntelee Apulantaa


Summary: Savonlinnalainen Janne Jokinen oli lapsi onnettomuuden aikaan ja muistaa uutisoinnin pelottavana. Asiantuntijoiden mukaan hätää laskeumasta ei ole.

Säteilyturvakeskuksen puhelimet ovat pirisseet tavallista tiuhemmin edellisen kuukauden aikana. Viestintä, kirjaamo ja yksittäiset työntekijät ovat vastailleet parhaansa mukaan niin epäröivien kansalaisten kuin innokkaiden toimittajien kyselyihin. Syy kyselysumaan on HBO:n julkaisema Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuudesta kertova  Chernobyl -sarja.
 – Viime kuukauden aikana on tullut yllättävän paljon kysymyksiä, ja muillekin kuin minulle, kertoo Säteilyturvakeskuksen laboratoriojohtaja  Kaisa Vaaramaa .
 Ihmekös tuo: sarjaa on  ylistetty laajalti  (Helsingin Sanomat) ja itse Tšernobylin aluekin on kyseenalaisessa nosteessa, kun  turistit pyrkivät  hylättyyn kaupunkiin.
 33 vuotta sitten sattunut katastrofi ei mennyt suomalaisilta ohi. Yle toteutti joukkoistuksen siitä, millaisia oletuksia ydinvoimalaonnettomuuteen liittyy. Saimme yli 700 vastausta. Osa suomalaisista ei kantanut huolenhäivää laskeumasta, mutta toisia asia askarrutti voimakkaasti vielä vuosikymmenien jälkeenkin.
 Tässä jutussa asiantuntijat vastaavat joukkoistuksesta poimittuihin yleisimpiin oletuksiin koskien Tšernobylin onnettomuuden vaikutuksia Suomessa.
 Mitä Yle kysyi? Yle teki kyselyn  Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden oletetuista vaikutuksista itseensä tai ympäristöön Suomessa. Saimme 733 vastausta. Vastaajista noin 150 henkilöä kertoi, ettei usko onnettomuudella olleen vaikutuksia heidän elämäänsä. Yli 300 henkilöä epäili tai koki, että ydinvoimalaonnettomuus ja sen laskeuma on vaikuttanut heidän elämäänsä esimerkiksi sairauksien muodossa tai ympäristöön vaikuttamalla. Vastauksia tuli ympäri Suomea ja eri-ikäisiltä ihmisiltä. Kysely ei ole tieteellisesti pätevä ja kattava, mutta antaa osviittaa siitä, millaisia oletuksia suomalaisilla on onnettomuudesta vielä tänä päivänä. Keräsimme tätä juttua varten kyselystä nousseet yleisimmät oletukset ja haastattelimme Säteilyturvakeskuksen asiantuntijoita näistä aiheista.
 "Etelä-Suomi hyvin pahoin tuhoutunut"
 Moni istui nauliintuneena televisionsa ääreen huhtikuussa 1986 Ylen uutislukija  Kari Toivosen  kertoessa synkeää uutista :
 Juuri saamamme tiedon mukaan uutistoimisto Tass kertoo, että Tšernobilskin ydinvoimalasta--- siellä on tapahtunut onnettomuus. Tämä on todennäköinen syy Suomessa ja muissa Pohjoismaissa todettuun kohonneeseen radioaktiivisuuteen.
 12-vuotias savonlinnalainen  Janne Jokinen  oli yksi television äärellä istujista. Kotimaan sijaan Jokinen katseli uutisia jerusalemilaisessa lounaspaikassa lomamatkalla perheensä kanssa. Hän on yksi Ylen joukkoistukseen vastanneista.
 Jokinen kertoo, ettei ymmärtänyt tuolloin heprean- ja englanninkielisistä uutisista paljoakaan, mutta järkytys iski pian: hän muistaa, että uutisissa kerrottiin Etelä-Suomen tuhoutuneen pahoin.
 – Lähdin saman tien ruokapöydästä nurkkaan nyhjöttämään. Tuli paniikkikohtaus, Jokinen muistelee nyt kotonaan Savonlinnassa.
 Viereisen pöydän turistiryhmä meni täysin pakokauhun valtaan, ja eräs matkustajista sai sydänkohtauksen. Jokinen itse muistelee jättäneensä syömisen väliin seuraavien parin päivän ajan järkytystä sulatellessaan.
 On mahdollista, että ydinvoimalaonnettomuuden uutisointi on ollut alussa maalailevaa eri puolilla maailmaa, kuten Jokisen muistot kuvailevat. Varmaa on, että tietoa tihkui  Neuvostoliitosta viiveellä .
 Muutama Ylen joukkoistukseen vastanneista kertoi, miten he kuulivat onnettomuudesta ulkomailla ollessaan. Helsinkiläinen  Ilkka Terho  kertoo, miltä tilanne näytti hänen ollessaan Australiassa vaihto-oppilaana onnettomuuden aikaan:
 "Olin liftarina rekassa Sydneystä Adelaideen. Rekkakuski oli hiljainen, ja kysyin lupaa laittaa radion soimaan. Uutislähetys kertoi, että Euroopassa on tapahtunut hirvittävä ydinreaktorionnettomuus."
 Koska matkapuhelimia ei ollut, Terho kertoo soittaneensa äidilleen huoltoasemalta. Kaikki paljastui olevan kunnossa, mutta äidin mukaan perheessä aiemmin ollut yhdysvaltalainen vaihto-oppilas soitti perheen luo hädissään:
 "Yhdysvaltojen uutisointi oli kertonut suurin piirtein koko Euroopan saastuneen elinkelvottomaksi. Se liftausreissu ei unohdu ikinä."
 Tšernobylin ydinvoimalaitosalue sijaitsee nykyisen Ukrainan alueella lähellä Prypjatin kaupunkia.  Kartta: Google
 Radioaktiivisia saasteita levisi onnettomuuden jälkeen pitkin Eurooppaa. Suomessa kuitenkin tiedettiin melko nopeasti, että suoranaista hätää ei ollut: Säteilyturvakeskus arvioi tuolloin,  ettei säteily aiheuta suoraa terveysriskiä Suomessa .
 Varotoimenpiteitä oli silti. Esimerkiksi sadevettä kehotettiin välttämään juomavetenä erityisesti eläimillä, ja elintarvikkeita, kuten maitoa ja sen radioaktiivisen jodin pitoisuuksia,  valvottiin . Lasten leikkejä kuravesilammikoissa ja hiekan suuhun laittamista  suositeltiin varomaan .
 Suomalaisille rakkaat metsätuotteet, kuten marjat ja sienet, saivat osansa rajoituksista ainakin  pahimman laskeuman saaneilla paikkakunnilla  (Iltalehti). Sen muistaa myös Jokinen:
 – Perinteisesti kouluissa lähdettiin lasten ja opettajien kanssa marja- tai sienimetsään. Sinä syksynä sitä ei tehty, Jokinen sanoo.
 Huoli sienien ja marjojen radioaktiivisuudesta on yhä voimissaan, ainakin osalla suomalaisista. Muutama kertoi joukkoistuksessamme miettivänsä edelleen, onko metsänantimien nauttiminen turvallista, ja osa ajatteli syöpänsä tai kilpirauhasoireilunsa johtuneen ahkerasta marjojen ja sienien syönnistä.
 Säteilysanastoa: Becquerel:   SI-järjestelmään kuuluva radioaktiivisuuden yksikkö . Tarkoittaa yhden atomiytimen virityksen purkautumista sekunnin aikana. Mitä enemmän becquerelejä, sitä radioaktiivisempi kohde on. Tšernobylin katastrofin jälkeen EU:ssa annettiin suositusraja: markkinoilla ei saa myydä luonnontuotteita, joiden radioaktiivisten aineiden pitoisuus ylittää 600 becquerellin määrän per litra tai kilogramma. Sievert:  Ihmisen saaman säteilyannoksen määrän yksikkö, ilmaistaan yleensä tuhannesosina eli millisieverteinä tai miljoonasosina eli mikrosieverteinä. Jos suomalainen syö erittäin runsaasti sieniä, yli 6 kilogrammaa vuodessa, ja pääasiassa mahdollisimman paljon radioaktiivisia aineita sisältäviä, hän saa noin 40 mikrosievertin lisäannoksen säteilyä. Se on neljäsosan verran esimerkiksi hammasröntgenkuvasta potilaalle aiheutuvasta säteilyannoksesta. Lisää esimerkkejä säteilyannoksista löytyy  Säteilyturvakeskuksen sivuilta . Cesium-137:  Keinotekoinen radioaktiivinen aine, peräisin  pääosin Tšernobylin ydinvoimalaitosonnettomuudesta . Cesium-137:ää löytyy yhä Suomen luonnosta laskeuman takia. Sen puoliintumisaika on 30 vuotta. Säteilyturvakeskus tutkii yhä ympäristövalvontaohjelmassaan cesiumpitoisuuksia esimerkiksi meijerimaidosta. Vuoden 2019 alussa maidon becquerel-pitoisuudet vaihtelivat välillä  0,21–1,23 Bq/litra . Se on alle tuhannesosan EU:n elintarvikekaupan soveltamasta raja-arvosta. Jodi-131:  Radioaktiivinen jodin muoto. Suomesta löydetty jodi-131 oli peräisin Tšernobylin ydinvoimalaitosonnettomuudesta. Sen puoliintumisaika on vain 8 päivää, joten Tšernobylistä peräisin oleva jodi on jo hävinnyt Suomen luonnosta. Lähteet: Säteilyturvakeskuksen internet-sivut sekä laboratorionjohtaja Kaisa Vaaramaan haastattelu.
 Oletus: Luonnontuotteet ovat pilalla
 "En vieläkään poimi mitään marjoja, sieniä syötäväksi. En myöskään syö kalaa enkä riistaeläimiä. Enkä juo järvivettä." – Juupajoki
 "Vanhempi lapsi on itsekin miettinyt, johtuvatko nämä [sairaudet] Tšernobylin laskeumasta Tampereen seudulla, kun marjat ja sienet saastuneet." – Tampere
 "Olen sairastunut syöpään, ja monet tutut myös, suora vaikutus Tšernobylillä. Säteily, riista, sienet, marjat, vilja, vihannekset, kala ja ihan kaikki. Kertymä ihmisiin aivan valtava." – Kurikka
 Kursivoidut tekstit ovat peräisin Ylen joukkoistuksen vastauksista. Niistä käy ilmi, että moni muistaa, missä pahimmat laskeuma-alueet Suomessa ovat olleet. Tarvitseeko missään päin Suomea, edes laskeuma-alueilla, miettiä Tšernobylin vaikutuksia tänä päivänä?
 – Ei tarvitse, tiivistää Säteilyturvakeskuksen laboratoriojohtaja Kaisa Vaaramaa.
 Marjoja ja sieniä voi lähteä poimimaan vaikka heti samalla kun syö haukea ja poroa retkieväänä.
 Mutta pidempi vastaus auttaa miettimään asioiden mittasuhteita. Suomen metsätuotteista löytyy vieläkin pääosin cesium-137 -nimistä radioaktiivista ainetta, mutta sekin on puoliintunut yli 30 vuoden aikana. Radioaktiivinen jodi-131 on jo hävinnyt sen nopean,  noin kahdeksan päivän puoliintumisajan takia  (Säteilyturvakeskus).
 – Toki kun cesium pääsee esimerkiksi metsämaahan, se kulkeutuu aikojen saatossa syvemmälle, toteaa Vaaramaa.
 Siksipä cesiumia voi löytää pintamaasta edelleen, tai sitä voi vapautua eri paikoista pöyhimällä maata. Siten myös marjat, sienet ja riistaeläimet voivat edelleen kerryttää cesiumia itseensä, ja sitä voidaan mittareilla löytää näytteistä. Sienet ja riista kerryttävät cesiumia lisäksi marjoja enemmän.
 Säteilyturvakeskuksen mukaan luonnonantimia, kuten marjoja, voi syödä huoletta kaikilla Suomen alueilla. Niko Mannonen / Yle
 Mutta se, että ainetta on ylipäätään olemassa maaperässä tai metsätuotteissa, ei tee siitä vaarallista. Cesium-137:n määrät ovat Vaaramaan mukaan sangen pieniä.
 Vaikka olisi sienien, marjojen, sisävesikalan ja riistan suurkuluttaja, ei ihminen voi syödä sellaista määrää kyseisiä tuotteita, että siitä kertyisi haittaa radioaktiivisten aineiden suhteen. Sama pätee ihmisiin, jotka ovat syöneet luonnontuotteita esimerkiksi huhtikuussa 1986 laskeuman saavuttua.
 Ihmisten huoli saattaa perustua menneisiin suosituksiin. Cesium-pitoisuudet ovat olleet pienissä järvissä kovimpien laskeumien alueilla korkeitakin. Vaaramaa kertoo, että silloinannettiin suositus siitä, ettei sisävesikalaa tulisi syödä pääateriana useammin kuin 2–3 kertaa viikossa. Samoin suositeltiin tiettyjen sienilajien suhteen, ettei niitä tulisi ahmia enempää kuin kiloa viikossa.
 – Silloinkin todettiin, että maitosienten osalta keittäminen ja ryöppääminen poistaa valtaosan cesiumista, kun keitinvesi heitetään pois, Vaaramaa kertoo.
 Lisäksi huolta voi lisätä EU:n antaman suositusrajan miettiminen. Tšernobylin jälkeen markkinoille ei ole saanut saattaa luonnonvaraista ruokaa, jonka radioaktiiviset pitoisuudet ylittävät 600 becquerellin per kilo. Vielä nykypäivänäkin joissain sienilajeissa tai järvikaloissa tuo kyseinen arvo voi ylittyä.
 Se ei ole mittasuhteiltaan merkittävä asia:
 – Kukaan ei voi syödä sellaista määrää, että siitä olisi terveydellistä haittaa elintarvikkeiden säteilyannoksen suhteen, Vaaramaa sanoo.
 Säteilyturvakeskus mittaa ja tutkii pitoisuuksia edelleen. Vuonna 2010 he tutkivat radioaktiivista cesiumia Suomen ruokasienissä ja havaitsivat, että tietyt sienilajit keräävät ainetta itseensä toisia enemmän. Korkeita cesium-pitoisuuksia löytyi esimerkiksi rouskuista, orakkaista, kangastateista, kehnäsienistä ja mustavahakkaista.
 Niitäkin voi syödä kilotolkulla huoletta.
 – Jos suomalainen syö paljon sieniä, noin kuusi kilogrammaa vuodessa, ja pääasiassa mahdollisimman suuren cesium-pitoisuuden sieniä, hän saa vuodessa alle 40 mikrosievertin lisäannoksen säteilyä, Vaaramaa sanoo.
 Tuo määrä on vain noin neljäsosan verran hammasröntgenkuvasta saatavasta säteilyannoksesta, ja vain sadasosan verran vuodessa joka tapauksessa saatavasta keskimääräisestä säteilyannoksesta.
 Säteilyturvakeskus on tutkinut Suomen sienten radioaktiivisuuspitoisuuksia. Sieniäkin voi syödä metsistä turvallisin mielin. Niko Mannonen / Yle
 "Muistan, että sienien, marjojen ja poronlihan syömistä piti välttää vuosia tapahtuman jälkeen. Nykyään syön noita kaikkia enkä enää ajattele radioaktiivisuutta niissä. Ehkä pitäisi. En tiedä."
 "Vuosia myöhemmin kuulin että esim. Hyrynsalmen itäpuolella on teurastettu 300 poroa ja haudattu ne suohon."
 Poronlihan välttely korostui monen joukkoistuksen vastanneen kertomuksissa. Vaaramaan mukaan ravintoketjussa jäkälästä poron kautta ihmiseen tuleva cesium rikastuu, mutta huolta ei ole tämänkään elintarvikkeen kohdalla.
 – Olemme tutkineet yhdessä Helsingin yliopiston radiokemian laboratorion kanssa runsaasti poroa käyttäviä ihmisiä, Vaaramaa kertoo.
 Runsaasti poroa ja metsätuotteita käyttävien kokokehomittauksissa cesium-pitoisuus on elimistössä muita korkeampi, mutta rajoituksia ei Vaaramaan mukaan siltikään tarvita. Luvut eivät ole sellaisia, jotka vaikuttaisivat terveyteen. Suomessa Säteilyturvakeskus mittaa  tiettyjen tutkimukseen valittujen ihmisten  kehossa olevia arvoja säännöllisesti.
 Lisäksi Säteilyturvakeskus mittaa elintarvikkeiden säteilymääriä ostamalla tiettyjen paikkakuntien – Helsingin, Tampereen ja Rovaniemen – toreilta ja kauppahalleista tuotteita.
 – Ostamme järvikalaa, merikalaa, kasvatettua kalaa, puolukkaa, mustikkaa, lakkoja, poronlihaa ja hirvenlihaa, Vaaramaa luettelee.
 Vuoden 2018 mittaustulokset löytyvät  Säteilyturvakeskuksen raportista.  Esimerkiksi Rovaniemeltä hankitun poronlihan becquerel-pitoisuudet olivat silloin korkeimmillaan 52 Bq/kilogramma. Se on reippaasti alle EU:n suositusrajan, 600 Bq/kg.
 Oletus: Syöpäni johtuu Tšernobylistä
 "Täällä oli tietääkseni pahat laskeumat. Liekö vain sattumaa, että ikäisilläni on todella paljon ongelmia kilpirauhasen kanssa. Moni sairastunut myös nuorena syöpään. " – Pälkäne
 "---Pikkusiskoni sairastui kilpirauhassyöpään 18-vuotiaana. Silloin oysissa [Oulun yliopistollisessa sairaalassa] sanottiin todetun normaalia isompi määrä nimenomaan kilpirauhassyöpää nuorilla . Syyksi arveltiin Tšernobylin laskeumia." – Ylivieska
 "Leikimme lapsena paljon ulkona. Söimme runsaasti sieniä ja marjoja, eikä niiden käyttöä rajoitettu missään vaiheessa. Asuimme yhdellä alueista, jossa laskeuma oli runsasta. Minulla ja usealla tuntemallani ikäluokkani ihmisellä on todettu struumautunut kilpirauhanen, sekä kilpirauhasen vajaa- tai liikatoimintaa. Olen pitkään ajatellut että asioilla voi olla yhteys." – Uurainen
 Reilusti yli sata Ylen joukkoistukseen vastanneista mainitsi sanan "syöpä" vastauksissaan, joissa epäilivät Tšernobylin vaikutuksia suomalaisiin. Myös kilpirauhasen vajaatoimintaa, epämuodostumia, keskenmenoja ja lukuisia muita sairauksia pelättiin ydinvoimalaonnettomuuden aiheuttamiksi.
 Säteilyturvakeskuksen kartta kuvaa cesium-137:n laskeumaa nykypäivänä. Vanhoihin laskeumia kuvaaviin karttoihin verrattuna nykytilanne on laskettu vuoden 2019 kuntajaolle niin, että radioaktiivisen aineen puoliintuminen on otettu huomioon. Reilussa 33 vuodessa on cesium 137:n aktiivisuuskate laskenut noin puoleen siitä, mitä se oli heti laskeuman jälkeen. Säteilyturvakeskus
 Säteilyturvakeskuksen tutkimusprofessori ja Tampereen yliopiston professori  Anssi Auvinen  on perehtynyt säteilyn terveysvaikutuksiin ja siten myös Tšernobylin vaikutuksiin. Voivatko vastauksissa mainitut syövät olla katastrofin syytä?
 – Ei ole tutkimusnäyttöä siitä, että Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden laskeuma olisi aiheuttanut sairauksia Suomessa, Auvinen vastaa ykskantaan.
 Asiaa on tutkittu usein ja laajasti ja usean eri sairauden osalta. Auvinen kertoo, että viimeksi viitisen vuotta sitten tehtiin laaja tutkimus, joka kattoi käytännössä koko Suomen väestön. Siinä selvitettiin kaikkien yleisimpien syöpätyyppien esiintyvyyttä.
 – Yhteyttä laskeumasta aiheutuneen säteilyannoksen ja syövän ilmaantuvuuden välillä ei havaittu, Auvinen toteaa.
 Täysin aukottomasti ei voida sanoa, etteikö Suomessa olisi yhden yhtäkään syöpätapausta ydinvoimalaonnettomuuden takia. Säteilyn aiheuttamia syöpätapauksia ei voida tunnistaa tai erottaa muista syövistä, joten arviot pystytään tekemään vain väestötasolla.
 Laskeuman vaikutus on kuitenkin niin pieni, että tilastollisesti Tšernobyl-syövät Suomessa ovat  laskettavissa yhden käden sormilla  (Duodecim). Kun muistaa, että  THL:n mukaan  joka kolmas suomalainen sairastuu syöpään jossain elämänsä vaiheessa, luku on mitätön.
 Myöskään kilpirauhasen vajaatoiminnasta ei hyödytäsyyttää ydinvoimalaonnettomuutta. Auvisen mukaan kyseinen sairaus vaatii huomattavasti suuremman säteilyannoksen kuin esimerkiksi kilpirauhasyövät.
 On kuitenkin erittäin ymmärrettävää syyttää omaa traagista sairastumistaan jostain niinkin vakavasta onnettomuudesta kuin Tšernobyl.
 – Ihminen pyrkii aina löytämään syyn omalle sairastumiselle, ja tyypillisestä selitystä haetaan ulkoisista tekijöistä. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus oli dramaattinen tapahtuma, Auvinen toteaa.
 Hän ajattelee onnettomuuden syöpyneen vahvasti kollektiiviseen alitajuntaan – paljon vahvemmin kuin tieto siitä, kuinka paljon säteilyä oikeasti laskeutui kotimaahan.
 – Säteily on yksi pelottavimmista tekijöistä, sillä sitä ei pysty itse havaitsemaan millään tavalla, Auvinen sanoo.
 Kun siihen yhdistää tiedon siitä, että säteily kasvattaa syöpäriskiä ja vaikutukset tulevat pitkän ajan kuluessa, ilmiö vaikuttaa perin uhkaavalta.
 Skannattu kappale Säteilyturvakeskuksen tiedotteesta onnettomuuden jälkiviikoilta, päivämämäärältä 16.5.1986. Tiedote sisälsi ohjeistusta Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuuden jälkeen. Säteilyturvakeskus
 Tiedetään, että esimeriksi onnettomuusalueella, Ukrainassa ja Valko-Venäjällä, cesium-laskeuman voidaan arvioida aiheuttavan vuosikymmenien aikana  kymmeniätuhansia syöpiä  (Duodecim). Tosin näiden syöpien tilastollinen erottaminen muusta syystä aiheutuneista syövistä ei ole  todennäköisesti koskaan mahdollista  (Duodecim).
 Olennaista sairastumisen todennäköisyydessä on kuitenkin saatu säteilyannos.
 – Määrä tekee myrkyn melkein aineessa kuin aineessa. Se pätee myös säteilyyn, Auvinen toteaa.
 Suomalaisten Tšernobylistä saatu ylimääräinen säteilyannos on Auvisen mukaan varsin pieni. Se jää kauas keskivertosuomalaisen lääketieteellisestä käytöstä saadun säteilyn määrästä vuosittain.
 Siispä suomalaisten syövät, kilpirauhasen vajaatoiminta, keskenmenot, epämuodostumat tai muut sairaudet eivät mitä suurimmalla todennäköisyydellä johdu Tšernobylistä, vaan tyystin muista tekijöistä.
 Säteilyturvakeskuksen laboratoriojohtaja Kaisa Vaaramaa muistuttaa, että esimerkiksi sisäilmassa oleva radon on mittasuhteiltaan paljon isompi ongelma. Radon on luonnossa esiintyvä radioaktiivinen, kaasumainen aine, jolle emme mahda mitään, mutta sen pitoisuuksiin pitäisi Vaaramaan mukaan kiinnittää huomiota.
 – Tšernobylin säteilyannos tuottaa 50 vuoden aikana suomalaisille yhtä suuren annoksen radioaktiivista säteilyä kuin sisäilmaradon yhden vuoden aikana. Se on mielestäni hyvä mittakaava, Vaaramaa toteaa.
 Sisäilmaradon tietää lisääntynyttä keuhkosyöpäriskiä.  Säteilyturvakeskuksen mukaan  noin 300 henkilöä vuodessa saa Suomessa keuhkosyövän radonin takia.
 Oletus: Huhtikuun 1986 ydinlaskeumasade aiheutti oireita
 "Silloin Pohjois-Pirkanmaalla asuessani olin kävelyllä saastesateen saapuessa. Sade kasteli minut täysin, joten varmasti sain paljon laskeumaa kehooni." – Tampere
 "Sadevesi kihelmöi oudosti iholla kun olin melkein koko päivän ja illan ulkona vesisateessa, pääasiassa pelkissä uimahousuissa." – Turku/Laitila
 "Onnettomuuden jälkeen tuli vesisade ja saman yön aikana oksensin hyvin paljon. Olin ollut täysin kunnossa ennen vesisadetta." – Turku
 "Äitini mukaan olin laskeuman aikaan ulkona leikkimässä ja silloin satoi vettä. Kun tulin ulkoa olin ollut aivan punainen ja äitini oli tätä ihmetellyt vaikka leikin vain hiekkalaatikolla." – Pihtipudas
 Onnettomuus tapahtui 26. huhtikuuta 1986, mutta siitä uutisoitiin Suomessa  parin päivän viiveellä.   Säteilyturvakeskuksen mukaan  radioaktiivisia aineita laskeutui Suomeen, muun muassa ilmavirtausten ja sateen mukana. Sateiden määrä ja voimakkuus vaihteli eri puolilla Suomea, ja siten myös radioaktiivisten aineiden määrä vaihteli merkittävästi.
 Onko mahdollista, että tuo huhtikuinen kevätsade sairastutti tai aiheutti iho-ongelmia?
 – Sanoisin, että se ei ole mahdollista, toteaa professori Anssi Auvinen.
 On jälleen palattava määrä tekee myrkyn -periaatteen pariin. Auvisen mukaan sateiden mukana tulleiden radioaktiivisten aineiden määrä oli pieni. Toki sateen mukana säteilyä tuli jonkin verran, mutta ei sellaista määrää, että se voisi aiheuttaa palovamman kaltaisen vaikutuksen.
 Skannattu kappale Säteilyturvakeskuksen tiedotteesta päivämämäärältä 9.5.1986. Tuossa vaiheessa rajoitus sadeveden kanssa kosketuksissa olemisesta oli vielä voimassa. Säteilyturvakeskus
 Oletus: Juuri minun paikkakunnallani on sairauksia
 "1990 minulla todettiin kilpirauhasen vajaatoiminta. Kun ihmettelin sitä, lääkäri totesi että seudullamme on puhjennut ikäisillä on naisilla paljon tätä samaa ja että Tšernobylin onnettomuus saattoi vaikuttaa siihen." – Kankaanpää
 "Nivalassa paljon myöhemmin ilmeni erilaisia syöpäsairauksia, joihin menehtyi useita nuoriakin ihmisiä. Sairaalan ylilääkärikin oli vahvasti sitä mieltä, että Tšernobylillä on varmuudella osuus näihin sairauksiin." – Ylivieska
 "Yksi lapsistani syntyi tammikuussa 1987 ja hänellä todettiin pieni "kauneusvirhe". Lääkäri kertoi silloin, että pieniä muutoksia oli ollut myös muilla niihin aikoihin syntyneillä lapsilla." – Helsinki
 Useista saamistamme vastauksista kävi ilmi, että ihmisten huoli syöpien tai sairauksien määrästä perustuu lääketieteen ammattilaisten kertomiin mielipiteisiin tai anekdootteihin.
 Kuvan taustalla näkyy Tšernobylin ydinvoimala-aluetta muutaman vuoden takaa. Edessä oleva radioaktiivisuusmerkki varoittaa alueella kävijöitä. Sergei Dolzhenko / EPA
 Kuten aiemmin todettua, syöpiä ja muita sairauksia ei ole Suomessa tehdyissä tutkimuksissa yhdistetty Tšernobylin syyksi. Miksi sitten moni luulee toisin?
 – Ihmisillä on helposti tapana havaita asioita, mitä he odottavat, Auvinen toteaa.
 Jos tiedetään, että Tšernobyl on aiheuttanut jonkin verran ylimääräistä säteilyaltistumista Suomessa ja odotetaan, että sillä on vaikutuksia, arveltuihin vaikutuksiin aletaan kiinnittämään huomiota. Silloin jokainen syöpätapaus omalla paikkakunnalla pistää silmään.
 Auvisen mukaan ilmiötä kutsutaan psykologiassa vahvistusharhaksi.
 – Ne havainnot, jotka vastaavat ennakko-odotuksia, saavat suuremman painoarvon kuin ne havainnot, jotka eivät vahvista, hän tiivistää.
 Hän kertoo, että esimerkiksi syöpärekisteriin tulee varsin usein kyselyitä siitä, miksi jollain tietyllä paikkakunnalla on niin paljon syöpätapauksia. Loppujen lopuksi paljastuu, ettei syöpää esiinny kysyjän paikkakunnalla sen enempää kuin muuallakaan. Kysymys on vain vaikutelmasta.
 Ennen kuin ryhtyy syyttämään itseään tai tuttaviaan hysteerisiksi tai vainoharhaisiksi, on hyvä pitää mielessä, että vaikutelmat perustuvat järkeenkin.
 Auvinen muistuttaa, että syöpä on yksi säteilyn olennaisista terveysvaikutuksista. Esimerkiksi radioaktiivinen jodi on aine, joka pääsee ympäristöön ydinvoimalaonnettomuudessa ja hakeutuu kilpirauhaseen aiheuttaen ongelmia. Ihmisten oletukset ja huolet perustuvat siis ainakin jossain määrin tietoon.
 – Enemmän kysymys on siitä, etteivät ihmiset ole hahmottaneet, kuinka suuri säteilyannos Tšernobylistä suomalaisille lopulta tuli.
 Kursivoidut tekstit ovat peräisin Ylen joukkoistuksen vastauksista. Osaa on muokattu kieliopin osalta luettavampaan muotoon.

"Sadevesi kihelmöi iholla" – Moni pelkää Tšernobyl-katastrofin aiheuttaneen syöpää ja myrkkymarjoja: miten laskeuma vaikutti Suomessa oikeasti?


Summary: Barry-myrskyn uhka ei ole vieläkään ohi, sillä sade jatkuu rankkana.

Barry-myrsky piiskaa edelleen Louisianan osavaltiota Yhdysvaltain eteläosassa. Myrsky iski hurrikaanin voimalla rantaan lauantai-iltana Suomen aikaa.
 Myrskyn keskus oli noin sata kilometriä New Orleansin kaupungista länteen. New Orleansin asukkaat muistavat edelleen hyvin vuoden 2005 Katrina-hirmumyrskyn, joka peitti kaupungin keskustan tulvaan.
 Kaupunkia suojaavat tulvavallit on sittemmin korotettu 7-metrisiksi ja ne toimivatkin nyt hyvin. Barryn nostama tulva-aalto jäi puolisen metriä matalemmaksi.
 Barry on nyt laantunut trooppiseksi myrskyksi. Sen tuulet puhaltavat noin 30 metriä sekunnissa. Puuskissa tuuli voi vielä yltää hurrikaanin mittoihin.
 Säätieteilijöiden mukaan Barry aiheuttaa edelleen vaaraa, joka liittyy erityisesti sen mukanaan tuomaan valtavaan sateeseen. New Orleansissa sademäärä jäänee alle sadan millimetrin, mutta syvemmällä Louisianan sisämaassa voidaan päästä paikoin jopa 500 milliin.
 Barry liikkuu hitaasti pohjois-luoteeseen. Hidas liike merkitsee, että se ehtii pudottaa suuren määrän sadetta. Louisianan lisäksi rankkasateen alle jäävät Mississippin ja Arkansas'n osavaltiot.
 Barry ei ainakaan toistaiseksi ole aiheuttanut henkilövahinkoja. Pelastuslaitoksilla on ollut lukuisia tehtäviä. Laajat alueet ovat vailla sähköjä. Esimerkiksi pahimmin myrskyn tielle joutunut Morgan Cityn kaupunki on kokonaan ilman sähköä.
 Barry-myrsky oli hetken hurrikaani, mutta heikentyi sitten rantautuessaan Louisianan rannikolle

New Orleans selvisi hurrikaanista säikähdyksellä


Summary: Alaudin Hamitin perhe pakeni Balkanin levottomuuksia Suomeen 1990-luvulla. Nyt paluumuuttaja on tunnettu televisiokasvo Kosovossa.

PRISTINA  Tupakka palaa ketjussa ja hieman kärsimättömästi televisioyhtiö Klan Kosovan pihalla. Keskusteluohjelman isännällä  Alaudin Hamitilla  on pari tuntia aikaa ennen arkisin pyörivän Nin-ohjelman alkua.
 Avustaja käy tuon tuosta muistuttamassa ohjelman yksityiskohdista ja tuo sateenvarjon. Vaikka Hamitilla ei vielä ole esiintymisasua, kauluspaitaa ja pikkutakkia, läpimäräksi ei kannata kastua. Kosovon pääkaupungissa Pristinassa sataa kaatamalla.
 Lapsuutensa ja nuoruutensa 38-vuotias Alaudin Hamiti vietti aivan toisissa maisemissa, Suomessa Rovaniemellä.
 – Rovaniemen Palloseuraa en enää kannata, enkä seuraa muutenkaan jalkapalloa.
 Alaudin Hamiti on Kosovon artonyberg – miellyttävä ja suosittu juontaja ja tuottaja.
 Vuorokaudessa on hänelle tällä hetkellä aivan liian vähän tunteja. Hamitin ohjelmaa kuvataan sekä ulkomailla että kotistudiossa. Lennot vievät milloin Madagaskarille, milloin Yhdysvaltoihin. Tuotantoyhtiö vie oman aikansa.
 Tänään hänen ohjelmansa vieraana on jalkapalloilija  Edon Zhegrova .
 – Hiljan tapasin  Julianne Mooren  ja  George Clooneyn.  He ovat sympaattisia ihmisiä.
 Mutta ei Alaudin Hamitiin henkilöitynyt Nin-show pelkkää julkkiskimallusta ole. Ohjelmassa käsitellään ajoittain esimerkiksi naisten tai vähemmistöjen, kuten romanien asemaa.
 Keskusteluohjelma Nin on yhden miehen ja vieraiden suosittu show.  Antti Haanpää / Yle
 Politiikkaa Hamitin ohjelmassa  ei kuitenkaan puhuta.
 – Sitä ovat kaikki tuutit täynnä, Hamiti sanoo.
 Poliittiset, etniset ja uskonnolliset jännitteet albaanienemmistöisessä Kosovossa ja sitä edelleen hallintaansa hamuavassa Serbiassa läsnä lähes kaikkialla. Ortodoksikristittyjen Serbia ei tunnusta vuonna 2008 itsenäistynyttä pääosin islaminuskoisten albaanien asuttamaa Kosovoa.
 Vihanpito ei tunnu laantuvan, vaikka se on yleisesti painunutkin piiloon ja pinnan alle.
 Lapset saattavat käydä samaa koulua, mutta eri vuoroissa. Serbia ja Kosovo eivät mahdu samaan lohkoon jalkapallon arvoturnauksissa. Graffitit ovat tylyä luettavaa.
 Serbian rajalla sijaitsevassa serbienemmistöisessä Mitrovicassa kaupat, ravintolat ja leipomot sulkivat yllättäen ovensa kesäkuun lopussa. Syynä oli Kosovon hallituksen Serbiasta tuotaville tuotteille asettama 100 prosentin tuontivero. Arki sujuu, mutta natisten.
 Kosovon sota Kosovon sota oli yksi Jugoslavian hajoamissodista 1990-luvulla. Serbijoukkojen ja albaanien KLA-armeijan yhteenotot päättyivät Naton pommituksiin 1999. Suomeen tuli noin 3 000 Kosovon pakolaista.
 Sodan perintö on läsnä kaikkialla, myös Klan Kosovan jyhkeässä rakennuksessa. Erikoinen lauta- ja tiiliarkkitehtuuri on tummasävyistä ja raskaiden muistojen patinoimaa. Materiaali on 80-prosenttisesti kierrätettyä – sitä on kerätty taistelujen tuhoamista raunioista.
 Alaudin Hamiti on Kosovon pienissä  suihkuseurapiireissä tunnettu hahmo. Instagramissa seuraajia on 40 000. Se on paljon vajaan kahden miljoonan asukkaan Kosovossa, Uudenmaan läänin kokoisella alueella.
 Hamitilla on kolmen hengen mediatiimi. Kosovossa ei mitata katsojalukuja, mutta Youtubessa klippejä on katsottu 28 miljoonaa kertaa. Se on Vantaan Martinlaakson lukion kasvatille edelleen pieni, jokapäiväinen ihmettelyn aihe.
 Klan Kosovan toimitilat sijaitsevat teollisuusalueella Pristinan keskustan ulkopuolella. Sen rakennusmateriaalit on kierrätetty sodan raunioista.  Antti Haanpää / Yle
 Hamiti muutti Suomeen 13-vuotiaana vuonna 1993. Ensin sotaa pakoon lähti isä. Muu perhe seurasi perässä.
 Alaudin kiittelee Suomea vuolaasti. Sen koulua ja kylmän maan antamaa vahvuutta.
 Suomen kielen sanat ovat pysyneet mielessä. Kieli soljuu hitaasti, vaikka hieman hapuillen kauniina yleiskielenä. Rovaniemeltä perhe muutti pääkaupunkiseudulle.
 – Mä olin silloin 1990-luvulla Martinlaakson lukion ainoa ulkomaalainen. En kokenut rasismia, eikä mua kiusattu. Hengailin monessa porukassa. Vähän ulkopuolisena, mutta silti mukana. Pidin muuten lukion päätteeksi ylioppilaiden puheenkin.
 Kello käy kohti nauhoitusta . Kieli muuttuu yhä useammin englanniksi, ajan säästämiseksi.
 Lukion jälkeen Alaudin Hamiti haki ammattikorkeakouluun ja opiskelemaan. Hän jäi hengailemaan Suomeen, kun muu perhe palasi sodan jylyn vaiettua Kosovoon.
 Hamiti seurasi perässä vuonna 2001. Suvun kotiseutu alkoi sittenkin kiinnostaa ja tuntua enemmän kodilta.
 Hänen vaimonsa perhe on ollut paossa Sveitsissä. Nyt kahden kiertolaisen perheessä lapsia on kolme: 12-vuotiaat kaksostyttäret ja 7-vuotias poika. Koti on Pristinassa.
 Hamiti aloitti televisiouransa Kosovossa lasten- ja nuortenohjelmista.
 – Teillähän on muuten myös se joku itäisessä Suomessa kuvattu rikossarja. Nordic noiria. Joo, Sorjonen, hän sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Balkanilla tapahtuu nyt paljon . Pohjois-Makedonia ja Montenegro havittelevat unionin jäseniksi.
 Länsi-Balkan on yksi heinäkuussa alkaneen Suomen puheenjohtajakauden teemoja. Entisen Jugoslavian sirpaleita yritetään nyt koota unionin sateenvarjon alle.
 Hamiti opiskeli aikoinaan Tanskan rahoittamassa journalismi-instituutissa, jossa hänellä oli serbialaisia opiskelukavereita. Toimeen tultiin, mutta nyt yhteydet ovat katkenneet.
 Hamiti on epäpoliittinen eurooppalainen.
 Hänen tuttavapiiriinsä kuuluu Kosovon eliittiä. Illat ovat verkostoitumista, bileitä – tänäänkin illan ohjelmassa on kirjanjulkistamisjuhlat.
 Hamiti tietää olevansa etuoikeutettu. Suomalaisuus pitää jalat maassa. Sitä hän haluaa vaalia.
 – Suomi teki minusta jotenkin vahvan.
 Kansalliskiihkoa Alaudin Hamiti ei halua lietsoa. Se on Balkanilla aiheuttanut surua jokaisessa perheessä ja suvussa. Hän on kantanut kaulassaan vuoden ajan albaanien tunnusta kaksoiskotkariipusta.
 Hamitille kansalaisuudessa on kysymys yhteisestä identiteetistä, juurista ja yhteenkuuluvuudesta.
 – Sukujuuristaan voi olla ylpeä. Ei tämä symboli tai koru ole koskaan vahingoittanut ketään. Toiset kantavat ristejä. Tämä on kotkien maata.
 Hän näkee nykyisten ongelmien taustalla murroksen aiheuttamaa epätietoisuutta. Kun talous ja tulevaisuus näyttävät epävarmoilta, omakin paikka maailmassa mietityttää.
 –Tuntuu joskus, ettemme nykyisin sittenkään aina tiedä, mihin kuulumme. Jokainen viettää täällä paljon aikaa omiensa kanssa, se on perinne.
 Keskusteluohjelma Nin ei sotkeudu politiikkaan.  Antti Haanpää / Yle
 Kosovossa ja Balkanilla riittää  ongelmia: korruptiota, ihmis- ja elinkauppaa, syvää demokratiavajetta. Keskipalkka on 300 euroa, väestö nuorta, työtöntä ja muuttovalmista.
 Aikojen epävakaus vahvistaa tunnetusti nationalistisia virtauksia, kuten monessa Euroopan maassa on nähty. Balkanilla tosin isänmaallisuus on ollut kiihkeää aina, siitä myös monet ongelmat edelleen kumpuavat.
 Kun talousongelmiin yhdistyvät sodan traumat, yhteisön kuplat ovat vielä vahvemmat kuin monessa muussa maassa.
 Alaudin Hamiti ei pidä tilannetta kuitenkaan toivottomana.
 – Jokainen voi yrittää muuttaa tilannetta omalla tahollaan. Pitää vain olla valmis työskentelemään muutoksen eteen. Aina sitä jotenkin selviää.
 Alaudin Hamitin tuotantoyhtiö on mukana luomassa julkaisualustaa viihteelle ja lastenohjelmille. Hän oli tuomassa myös formulasirkusta Kosovon katsojakunnalle.  Antti Haanpää / Yle
 Hamiti vaihtaa esiintymisasuun . Avustaja käy kertomassa, että vieras saattaa hieman myöhästyä. Juontajan työpöydällä on tölkki sameaa mönjää, dieettihunajaa.
 – Sitä saa netistä. Kai se tehoaisi paremmin, jos sitä muistaisi ottaa. Musta on tulossa ihan mössö vai mikä se sana on suomeksi. En ehdi käydä salilla.
 Vielä on hetki aikaa muistella entistä kotimaata.
 – Suomessa arvostan lakia ja järjestystä. Kaikki toimii. Täällä on enemmän sydämellisyyttä ja vieraanvaraisuutta. Suomalaiset olivat ainakin aiemmin näkyvästi ystävällisiä ainoastaan pienessä alkoholissa.
 Hamiti on pohtinut perheensä viemistä Suomeen käymään. Nyt on vain niin hektistä, ettei lomalle tahdo ehtiä lainkaan.
 – Mattolaiturit haluaisin näyttää lapsille. Ja kaupan pizzan. Se on niiiin hyvää.
 Musiikkimaussa soi suomalainen melankolia.
 – Rasmus ja HIM. Niin ja Apulanta.  Odotus  ja  Ei yhtään todistajaa . Ne on hienoja biisejä. Mä haluan pitää suomalaisuudestani kiinni.
 Lähetyksen nauhoitukseen on aikaa enää vartti. Vielä yksi tupakka. Kohta punainen lamppu syttyy. Show-time.
 Lue myös:
 Kosovon serbialueella kymmeniä pidätyksiä ja ammuskelua – Serbian armeijan joukkoja siirtyy rajalle
 The Guardian: Kosovo 10 challenges that overshadow independence celebration s
 ICRC: Hopes fading for still missing 1647 persons
 Deutsche Welle: Cold war solution for Serbia and Kosovo

Kun alakulo iskee, kosovolainen tv-tähti kuuntelee Apulantaa – "Suomi teki minusta jotenkin vahvan"