Summary: Tarkkailtavaksi joutuvat nuorisojärjestö sekä emopuolueen nationalistinen radikaalisiipi, Der Flügel.

Saksan kotimaan tiedustelupalvelu Verfassungsschutz alkaa tarkkailla Vaihtoehto Saksalle -puolueen (AfD) nuorisojärjestöä Junge Alternativea (JA, suomeksi "Nuori vaihtoehto"). Emopuolueen nationalistisin siipi joutuu myös tarkkailulistalle.
 Koko emopuolueen tarkkailuakin harkitaan, mutta siitä ei vielä tänään tehty päätöstä.
 Verfassungsschutzin tehtävä on suojella Saksan vapaata demokraattista yhteiskuntajärjestystä. Tähän kuuluu ihmisarvo, demokratia ja oikeusvaltioperiaate. Saksan perustuslain ensimmäisen pykälän mukaan ihmisarvo on loukkaamaton. Tiedustelupalvelun mukaan nuorisojärjestö JA loukkaa ihmisarvoa.
 Tiedustelupalvelun pääjohtaja  Thomas Haldenwang  piti tiedotustilaisuuden aiheesta tiistaina iltapäivällä.
 Viranomaisten mukaan nuorisojärjestö on ollut erityisen vihamielinen muslimeja vastaan.
 Nuorisojärjestön lisäksi myös AfD:n nationalistinen radikaalisiipi ”Der Flügel” joutuu tarkkailtavaksi. Sen tunnetuin edustaja on  Björn Höcke,  joka on AfD:n Thüringenin osavaltion puheenjohtaja.
 Björn Höcken mielestä Berliinissä sijaitsevan holokausti-muistomerkki on häpeäpilkku Saksalle. Saksan kansallissosialistit eli natsit murhasivat 6 miljoona juutalaista holokaustissa.
 Höcke on vähätellyt kansallissosialistien rikoksia ja vastustaa Saksan ”muistopolitiikkaa”, jonka mukaan natsien julmuuksista kerrotaan avoimesti ja rehellisesti.
 Höcke marssi yhdessä uusinatsien kanssa Chemnitzissä viime vuoden elokuussa, kun he protestoivat ulkomaalaisten tekemiä puukotuksia.
 Kansainvälinen Auschwitz-komitea, joka koostuu keskitysleireistä selviytyneitä juutalaista, on tyytyväinen Verfassungschutzin päätökseen.
 Tarkkailtavien listalla saattaa myös olla kansanedustajia, vaikka he nauttivat osittain koskemattomuutta.
 Verfassungsschutz voivat nyt seurata heidän sähköposti- ja puhelinliikennettään, sekä tarkkailla heitä muuten teknisesti. Tiedustelupalvelu voi myös soluttautua järjestöön hankkiakseen lisätietoja ja todisteita perustuslain vastaisesta toiminnasta.
 AfD:n puheenjohtajan  Alexander Gaulandin  mukaan puolue aikoo valittaa oikeusteitse Verfassungsschutzin päätöksestä.
 Verfassungsschutz on myös tarkkaillut äärivasemmistolaisia ryhmiä.

Saksan tiedustelupalvelu alkaa tarkkailla AfD-puolueen nuorisojärjestöä sekä radikaalisiipeä äärioikeistolaisuuden takia


Summary: Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen mielestä myös syyttäjiä tarvitaan lisää, jotta tavallisiin ihmisiin kohdistuvat pienemmätkään rikokset eivät jäisi rankaisematta.

Valtakunnansyyttäjä  Raija Toiviainen  on huolissaan siitä, että suuresta määrästä rikoksia ei koidu minkäänlaisia rangaistuksia. Kymmenen viime vuoden aikana syytteiden määrä on vähentynyt merkittävästi.
 Rikosepäilyjen esitutkinnan rajoittaminen on lisääntynyt tuntuvasti etenkin niin sanotuissa massarikoksissa, joita ovat esimerkiksi asunto- ja mökkimurrot, tasku- ja myymälävarkaudet sekä vahingonteot. Ne kohdistuvat usein tavallisiin kansalaisiin. Esitutkintaa rajoitetaan noin 20 000 jutussa vuosittain.
 Toiviaisen mukaan näyttää siltä, että poliisien lisäresurssien tarpeesta ollaan nyt laajasti yhtä mieltä. Toiviainen sanoo, että jos palkataan monta sataa poliisia lisää, poliisi saa enemmän rikoksia selvitettyä.
 Ryhdistäytyminen ei onnistu muuten kuin että koko rikosprosessiketju saa riittävät resurssit.  Valtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen
 Poliisin toimilla ei hänen mielestään kuitenkaan ole vaikuttavuutta, elleivät syyttäjä ja oikeuslaitos pysty käsittelemään rikosepäilyjä. Syyttäjiä tarvittaisiinkin hänen mielestään lisää.
 – Ryhdistäytyminen ei onnistu muuten kuin että koko rikosprosessiketju saa riittävät resurssit.
 Massarikosten syyteharkinnan pitäisi Toiviaisen mukaan olla asiantuntevien syyttäjien hoidossa.
 – Tätä täytyy kokeneiden syyttäjien hoitaa. Toimintaa pitää arvostaa. Vaikka ne ovat vähäisiä rikoksia, ne käsittävät rikoksista 60 prosenttia.
 Kansliapäällikkö: Joka kohdasta puuttuu jotakin
 Oikeusministeriön kansliapäällikkö  Pekka Timosen  mukaan on selvää, että toimenpiteistä luopuminen johtuu osin resurssipulasta.
 – Meillä ei ole vain poliisin resurssipula, vaan koko oikeusvaltion hoidon resurssipula. Se menee koko hallinnon läpi. Joka kohdasta puuttuu jotakin.
 Timosen mukaan nyt ollaan tilanteessa, jossa poliisi ei ehdi tutkimaan kuin osan rikosepäilyistä eikä syyttäjälaitos pysty käsittelemään kaikkea.
 Meillä ei ole vain poliisin resurssipula, vaan koko oikeusvaltion hoidon resurssipula.  Kansliapäällikkö Pekka Timonen
 Myös päätösten saaminen tuomioistuimista kestää pitkään.
 – Oikeusturvan ajallinen saatavuus siirtyy kauemmaksi ja kauemmaksi.
 – On ihan turha miettiä, kuka siellä on tiukimmilla, kaikki ovat tiukilla. Tiukimmilla ovat ehkä ne, jotka joutuvat käsittelemään kaiken sen, joka heille tulee.
 Toiviainen ja Timonen kertoivat näkemyksistään tiistaina oikeusministeriön järjestämässä Rikos ja rangaistus -tilaisuudessa Vantaan vankilassa.
 Lue lisää:
 Eduskuntapuolueiden puheenjohtajat Ylen kyselyssä: Suomeen tarvitaan lähivuosina 650 poliisia lisää – vain kokoomus empii
 Sisäministeri Mykkänen omaisuusrikosten tutkinnasta: "Yllättävän isot erot poliisilaitosten välillä"
 Poliisin tehtävänä ottaa rosvot kiinni – mökkimurto tai polkupyörävarkaus voi jäädä tutkimatta

Valtakunnansyyttäjä: Poliisien määrän lisäys ei yksin riitä – rikosepäilyt jämähtävät syyttäjien pöydälle


Summary: Viranomaisten mielestä safariyrittäjien pitäisi erotella asiakkaat aina ajotaidon mukaan.

Kun kelkkasafareita alettiin 1980-luvulla tarjota, osallistujat olivat useimmiten yritysasiakkaita, vauhtiin ja moottoreihin tottuneita eurooppalaismiehiä. Nyt asiakaskunnassa näkyy Lapin matkailijakirjo koko laajuudessaan. On naisia, eläkeläisiä, matkailijoita maista joissa lunta ei sada.
 – Thaimaalaisia perheenäitejä, joiden ainoa kokemus jäästä on jääpala drinkkilasissa, tiivistää ylitarkastaja  Jaakko Leinonen  Turvallisuus- ja kemikaalivirastosta (TUKES).
 Talvisaikaan Leinosen päätehtävä on valvoa kuluttajaturvallisuuslain toteutumista safariyritysten järjestämillä kelkkasafareilla. Hänen tuntumansa on, että osa netin kautta safarille ilmoittautuvista ei oikeastaan tiedä, mihin on lähdössä.
 – Heillä on käsitys siitä, että voidaan istua jeepissä ja katsoa jääkarhuja ja kuvata niitä. Sitten paikan päällä vasta realisoituu, mitä se safari tarkoittaa. Että siihen liittyy kelkka, jolla lähdetään ajamaan. Ja sitä täytyy ajaa itse.
 Saksalainen Martin Wolff mursi sääriluunsa moottorikelkkaonnettomuudessa helmikuussa 2018.  Lapin keskussairaalassa apuna oli  turistisosiaalityöntekijä Hanne-Mari Seppälä.  Annu Passoja / Yle
 "Huvipuistot olisi jo suljettu"
 Puolen tunnin perehdytys moottorikelkan hallintalaitteisiin ja käsimerkkeihin riittää useimmille, mutta ei kaikille. Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä hoidettiin vuonna 2017 noin 170 kelkkaonnettomuuksissa loukkaantunutta. Heistä turisteja oli noin sata. Tällä kaudella kelkkasafareilla on loukkaantunut kolmisenkymmentä turistia.
 Lapin liikenneonnettomuuksien tutkijalautakunnassa istuva poliisi  Eero Heikkilä  kertoo, että määrä on korkeampi kuin autoliikenneonnettomuuksissa loukkaantuneiden määrä. Näitä hoidettiin Lapin keskussairaalassa noin 130.
 "Jos huvipuistoissa loukkaantuisi yhtä paljon, olisikohan kaikki huvipuistot jo suljettu ?"
 Vaikka loukkaantuneiden osuus kymmenistätuhansista safareille osallistuvista on pieni, on se Leinosen mielestä liikaa. Samaa mieltä on Heikkilä.
 – Jos huvipuistoissa loukkaantuisi yhtä paljon kuin moottorikelkkailussa, olisikohan kaikki huvipuistot jo suljettu? hän aprikoi.
 Molemmat ovat kelkkailijoita itse ja pitävät kelkkailua myös turisteille sopivana ajanvietteenä, mutta nykyistä tiukemmin edellytyksin.
 – Safariyritysten pitäisi jatkossa kiinnittää huomiota siihen, minkälaiseen maastoon ja minkälaisiin ajotilanteisiin asiakkaita viedään. Ja ovatko ensikertalaiset soveliaita siihen, että kuljettavat kelkkaa, jossa on asiakas kyydissä, Heikkilä sanoo.
 Turvallisuus- ja kemikaalivirasto on laatinut kiinankieliset ohjeet moottorikelkkailusta. Annu Passoja / Yle
 Aloittelijat peltoaukeille
 Safariyritysten pitäisi viranomaisten mielestä aina erotella asiakkaat ajotaidon mukaan. Aloittelijoille sopisi helppo ja lyhyt ajelu peltoaukealla tai joen tai järven jäällä, mutta ei metsässä jossa on puita, mäkiä ja mutkia. Jäällä ajelu on turvallista kun alla on 20 senttiä teräsjäätä.
 "Riskienhallinnassa on vielä paljon tehtävää."
 Osa safariyrityksistä räätälöikin ajeluita osallistujien mukaan, mutta sitä pitäisi Heikkilän ja Leinosen mukaan tehdä paljon nykyistä enemmän.
 – Riskienhallinnassa ja tuotekehittelyssä on vielä paljon tehtävää, Leinonen toteaa.
 Myös ajo-opastusta pitäisi hänen mukaansa muokata erilaisille kohderyhmille. Nyt mennään Leinosen mukaan koko lailla samalla sapluunalla kuin 1980-luvun yritysasiakkaita neuvottaessa.
 Joiltakin kelkan ohjaimiin pääsy pitäisi yksinkertaisesti kieltää ja tarjota kyytiä oppaan ohjaamassa moottorireessä. Onnettomuustilastoissa selvästi erottuva riskiryhmä ovat vanhemmat naiset.
 Safariyrittäjiä Zimbabwesta asti
 Suomessa on arviolta reilut satakunta kelkkasafareita tarjoavaa yritystä, joista ehkä puolet on Leinosen valvonnan piirissä. Laki ei velvoita yrityksiä ilmoittamaan itsestään, joten monista safariyrityksistä TUKES kuulee vasta kun ne ovat toimineet jo hyvän aikaa.
 Tietoonsa tulleiden yritysten osalta ylitarkastaja Leinonen tarkastaa asiakirjoja, käy seuraamassa perehdytystä ja osallistuu joskus myös itse safarille. Lapin matkailubuumin ansiosta uusia yrityksiä syntyy taajaan ja myös yrittäjäkunta on kansainvälistynyt. Leinonen on tavannut esimerkiksi zimbabwelaisen safariyrittäjän. Moitittavaa hänen toiminnassaan ei ollut.
 Turvallisuuspäällikkö Markku Seurujärvi kertoo, että kelkan ohjaimiin pääsy kielletään turistilta "äärimmäisen harvoin".  Seurujärven mukaan Lapin Safareilla reittivalintaan vaikuttaa osallistujien taitotaso. Annu Passoja / Yle
 Safariyrityksissä turvallisuutta on haettu teknisistä ratkaisuista. Pohjoismaiden suurin safariyritys Lapin Safarit on kehittänyt safarikelkkaan sähköisen kaasun rovaniemeläisen kelkkatehtaan BRP:n kanssa.
 – Se rajoittaa sillä tavalla, että hiljaisimmillaan kelkka kulkee 37 kilometriä tunnissa. Oleellinen asia on, että kun asiakas painaa kaasua, niin moottori ei anna tehoja ulos heti vaan tehot tulevat pikkuhiljaa, kertoo Lapin Safarien turvallisuuspäällikkö  Markku Seurujärvi .
 Yrityksen kelkkasafareilla on tänä talvena sattunut muutama loukkaantuminen.
 Kehitystyö jatkuu kelkkatehtaalla
 Usein kelkkailija päätyy päin puuta, koska on painanut oikeassa kahvassa olevaa kaasua vahingossa, esimerkiksi vasemmalla kääntyessään tai painautuessaan eteenpäin möykkyisessä maastossa. Joskus ensikertalainen yksinkertaisesti sekoittaa oikean ja vasemman.
 Tällä hetkellä Lapin Safarit ja BRP Finland Oy miettivät, miten safarikelkkaa voisi parantaa niin, että matkustaja pysyisi kyydissä nykyistä paremmin. Usein takapenkillä on puoliso tai kaveri, jonka kanssa vaihdetaan vuoroa safarin puolivälissä.
 – Turvavyöhön en usko, mutta katsotaan, löytävätkö kelkkatehtaan insinöörit ratkaisua tähän, Seurujärvi toteaa.
 Onnettomuuksia selvittelevän poliisi Heikkilän mielestä aloittelijan kyydissä ei pitäisi olla matkustajaa lainkaan. Myös TUKES ohjeistaa, ettei kokemattoman kuljettajan kyytiin suositella matkustajaa.
 Lisäys 15.1. kello 19.10: Otsikossa mainittu tieto, että kelkkailuonnettomuuksissa loukkaantuu enemmän väkeä kuin muissa liikenneonnettomuuksissa, perustuu poliisi Eero Heikkilän antamiin tietoihin.

Rovaniemen sairaalassa hoidetaan jo enemmän kelkkailussa kuin tieliikenteessä loukkaantuneita – "Ainoa kokemus jäästä on jääpala drinkkilasissa"


Summary: Vuoden 2018 lopussa evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärä painui ensi kertaa alle 70 prosenttiin väestöstä.

– Olisiko www.eroakirkosta.fi hyvä idea?
 Näin luki  Jori Mäntysalon  lyhyessä sähköpostissa, jonka hän lähetti Tampereen vapaa-ajattelijoiden johtokunnalle syyskuun alussa vuonna 2003. Neljä päivää myöhemmin iskevä verkkotunnus oli varattu yhdistykselle.
 – Odotimme siitä vuoden tai parin projektia, Jori Mäntysalo tunnustaa nyt 15 vuotta myöhemmin.
 Aluksi sivuston kautta pystyi tulostamaan erokaavakkeen, jossa oli osoite valmiina. Kirje oli lähettäjälleen ilmainen, sillä vapaa-ajattelijat maksoi postimaksun.
 Vuoden loppuun mennessä erokirjeitä tulostettiin ja lähetettiin hiukan vajaat tuhat kappaletta.
 – Määrä tuntui suurelta, mutta ajattelin, että vyöry lakkaa. Uskoin, että kyseessä on kertaluontoinen juttu, jolla saadaan muutama tuhat ihmistä eroamaan kirkosta, Mäntysalo sanoo.
 Toisin kävi. Mäntysalo ja muut aktiiviset vapaa-ajattelijat tulivat luoneeksi koneen, joka vuosien aikana on nakertanut evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärää kiihtyvällä tahdilla.
 Kirkko on matkan varrella yrittänyt parhaansa mukaan kampittaa sivuston kiitoa, mutta palvelun maine on vain kasvanut oikeustaistoissa.
 Yli 90 prosenttia eroajista käyttää palvelua
 Tampereen vapaa-ajattelijoiden valoisa toimisto sijaitsee Yliopistonkadulla, Tampere-taloa vastapäätä. Kahvinkeitin porisee kotoisasti, kun Jori Mäntysalo ja  Kaj Torrkulla  istuvat muistelemaan eroakirkosta.fi -palvelun vaiheita.
 Torrkulla on toinen palvelun tämänhetkisistä ylläpitäjistä ja myös Vapaa-ajattelijain liiton puheenjohtaja. Molemmat miehet ovat nelikymppisiä ja omien sanojensa mukaan "ammattinörttejä". Mäntysalo työskentelee järjestelmäasiantuntijana Tampereen yliopistossa ja Torrkulla on IT-alan yrittäjä.
 Jori Mäntysalo ja Kaj Torrkulla olivat alle kolmikymppisiä kavereita, kun eroakirkosta.fi -verkkopalvelu kehitettiin. Idea ei tuntunut alkuun kovinkaan vallankumoukselliselta. "Olin siinä vaiheessa jo vuosikausia ollut ammattinörttinä. Tuntui luontevalta laittaa verkkoon kaikki, mikä oli mahdollista", Mäntysalo sanoo. Jussi Mansikka / Yle
 Palvelun etusivulla on laskuri, jonka tiedot päivittyvät joka aamu. Eilen lähtijöitä oli 117. Kaikkiaan tähän tiistaihin mennessä nettisivun kautta on eronnut 678 520 jäsentä joko Suomen evankelis-luterilaisesta tai ortodoksisesta kirkosta.
 Määrä on valtava. Onko toimistolla on järjestetty isot juhlat joka kerta kun uusi kymppitonni on tullut täyteen?
 – Ei suinkaan, niitä olisi ollut liikaa, sanoo Torrkulla ja nauraa.
 – Kun ensimmäinen satatuhatta tuli täyteen, istuttiin jossain baarissa melko myöhään katselemassa, miten eroluvut kehittyvät. Silloin taisi olla ensimmäisen kerran yhtenä päivänä lähes tuhat eroajaa, Mäntysalo sanoo.
 Kolme lakimuutosta
 Jori Mäntysalo ja Kaj Torrkulla eivät halua ottaa kunniaa palvelun menestyksestä kokonaan itselleen. Iso merkitys on kolmella lakimuutoksella, jotka tulivat voimaan samoihin aikoihin palvelun perustamisen kanssa.
 Uusittu uskonnonvapauslaki  tuli voimaan syksyllä 2003 ja salli kirkosta eroamisen kirjeellä. Tätä ennen ero piti hoitaa henkilökohtaisesti, paikan päällä maistraattissa tai kirkkoherranvirastossa.
 – Mietimme Tampereen vapaa-ajattelijoissa, miten lakimuutosta hyötykäytettäisiin. Ihan ensimmäisenä entinen puheenjohtaja  Petri Karisma  keksi, että maksetaan postimaksu maistraattiin meneviin kirjeisiin valmiiksi. Minä keksin yhdistää tämän nettisivuun, Mäntysalo sanoo.
 Verkkotunnuslaki  vapautti www-osoitteet ja mahdollisti mahdollisimman selkeän osoitteen luomisen. Jos osoite olisi ollut esimerkiksi vapaa-ajattelijat.fi/eroakirkosta, suosio olisi todennäköisesti ollut vaisumpi.
 Vuonna 2003 tuli voimaan myös  laki sähköisestä asioinnista viranomaistoiminnassa . Se nosti sähköpostin asiakirjana paperikirjeen rinnalle.
 – Aivan kaikki maistraatit eivät heti hyväksyneet sähköisiä eroja tai hyväksyivät ne vain, jos ne tulivat eroajan omasta sähköpostista. Pitkän purnutuskierroksen jälkeen koko maa saatiin kuitenkin mukaan, Mäntysalo sanoo.
 Enää alle 70 prosenttia kuuluu kirkkoon
 Viime vuoden lopussa evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärä painui ensimmäistä kertaa alle 70 prosenttiin väestöstä. Kirkon tutkimuskeskuksen tuoreiden ennakkolukujen mukaan jäsenosuus oli vuoden lopussa 69,7 prosenttia. Virallinen, vahvistettu jäsenmäärä saadaan tammikuun lopussa.
 Muutos on merkittävä, sillä vielä vuoden 2003 lopussa lähes 85 prosenttia suomalaisista oli evankelisluterilaisen kirkon jäseniä.
 – Yleensä kirkosta eroavilla suhde kirkkoon on jo varsin ohut tai sitä ei ole. Sitten on joku ratkaiseva tekijä, mikä laukaisee toiminnan. Puhutaan liipaisinvaikutuksesta, sanoo Kirkon tutkimuskeskuksen tutkija  Veli-Matti Salminen .
 – Kun eroaminen tehdään helpoksi, se voi omalta osaltaan vaikuttaa. Uskon kuitenkin, että ilmankin helppoa palvelua kirkosta eroaminen olisi kiihtynyt.
 Veli-Matti Salminen työskentelee tutkija Kirkon tutkimuskeskuksessa Tampereella. Jussi Mansikka / Yle
 Kirkosta on toki erottu "aina" eli siitä saakka, kun  uskonnonvapauslaki astui voimaan vuonna 1923 . Vuodesta 2003 lähtien kirkosta eroamisen tilastot ovat kuitenkin olleet joka vuosi korkeat.
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana eroamisessa on ollut isoja piikkejä, joille yleensä löytyy selkeä syy. Vuonna 2010 Yle järjesti kiivasta keskustelun herättäneen Homo-illan, vuonna 2014 eduskunta äänesti tasa-arvoisesta avioliittolaista. Tuloksena oli yli 70 000 eronnutta.
 Kirkolla on myös oma sähköinen palvelunsa  liitykirkkoon.fi , joka  avattiin kesällä 2009 .
 – Suurissa kaupungeissa erotaan eniten kirkosta, mutta siellä myös liitytään eniten. Ennakkotietojen mukaan evankelis-luterilaiseen kirkkoon liittyjiä oli viime vuonna noin 16 700, Salminen sanoo.
 Nuoret aikuiset innokkaimpia lähtijöitä
 Vapaa-ajattelijoille on vuosien varrella kertynyt paljon tietoa lähtijöistä. Palvelu tallentaa eronneiden kotipaikan, iän ja sukupuolen. Tiedoista paljastuu muun muassa se, että mediaani-ikä eroamiselle on 30 vuotta.
 – Puolet eroajista on alle 30-vuotiaita ja puolet yli. Selkein yksittäinen eroajaryhmä ovat juuri 18-vuotta täyttäneet, Jori Mäntysalo sanoo.
 Eroaminen pikku hiljaa laskee sitä mukaa, mitä vanhempiin ikäluokkiin mennään.
 – Vanhemmat ikäluokat eroavat eniten loppuvuodesta, mistä voi päätellä, että veron merkitys kasvaa silloin. Hyvin nuorilla ei ole tuloja, eli ei ole sen takia syytä erota.
 Lähtijät voivat halutessaan myös kertoa lähtönsä syistä. Viidennes kertoo. Yleisin syy lähtöön on kirkollisvero.
 – Sitä seuraa sitten uskonnottomuus, linjaerimielisyydet kirkon kanssa tai vaikka kiistat jonkun yksittäisen kirkon työntekijän kanssa, Torrkulla luettelee.
 – Nykypäivänä vaikuttaa hyvin paljon se, että kirkko ei vihi homoja. Pienempänä syynä on, että kirkko siunaa homopareja. Mennään molempiin suuntiin, mutta kuitenkin tässä järjestyksessä, Mäntysalo sanoo.
 Media on edistänyt vapaa-ajattelijoiden asiaa
 Tampereen vapaa-ajattelijat on vuosien aikana onnistunut käyttämään mediaa oman asiansa edistämiseen. Konsepti on ollut yksinkertainen: tiedon aktiivinen jakaminen.
 Palvelu on lähettänyt lähes 200 tiedotetta, keskimäärin yhden kuukaudessa.
 – Kun tiedotimme esimerkiksi siitä, että kirkko avasi oman liitykirkkoon.fi -palvelunsa, saimme eropiikin aikaan silläkin tiedotteella, Mäntysalo sanoo.
 – Näkyvyys mediassa on ollut hyvin tärkeä palvelulle. Nykyään tiedotteet menevät huonommin läpi, mutta toisaalta palvelu on niin tunnettu, että se ei juuri mainostusta tarvitse, Torrkulla tunnustaa
 Tunnettuutta ovat lisänneet myös taistelut, joita palvelua vastaan on käyty. Esimerkiksi Kirkkohallitus teki palvelusta kyselyn oikeusasiamiehelle. Tuolloin kaikki maistraatit eivät vielä hyväksyneet sähköisiä eroilmoituksia. Lopputuloksena oli se, että  kirkosta eroa vaikeuttaneet maistraatit saivat moitteet  (oikeusasiamiehen päätös).
 Vapaa-ajattelijain liittoperustettiin vuonna 1937. Järjestön ensisijaisena tavoitteena on kirkon ja valtion ero. Jussi Mansikka / Yle
 Palvelu on ollut lukuisia kertoja myös hallinto-oikeudessa. Oikeutta on käyty mainoksista bussien kyljissä, 18-vuotta täyttävien osoitteiden ostamisesta mainostarkoituksiin ja rahankeräyksestä. Kaksi ensimmäistä kiistaa yhdistys hävisi, viimeisen voitti.
 Häviötkään eivät ole kovasti kirvelleet.
 – Esimerkiksi bussikiistassa saimme paljon julkisuutta jutun joka käänteessä, paljon enemmän kuin mainosten hyväksymisestä olisimme saaneet, Mäntysalo sanoo.
 Tampereen vapaa-ajattelijoiden verkkopalvelun tunnettuudesta kertoo sekin, että ero-sivustoja on tullut muitakin. Aseistakieltäjyliitolla on eroa-armeijasta.fi -sivusto ja maa- ja metsätaloustuottajien liitto MTK on vuonna 2009 varannut itselleen osoitteen eroametsanhoitoyhdistyksesta.fi.
 Vapaa-ajattelijoiden maailma ei ole valmis
 Miltä näin ison erobuumin aikaansaaminen tuntuu? Kirkko on lähtijöiden mukana menettänyt merkittävät verotulot. Eikö kirkkoa käy vähän sääliksi?
 – Toden sanoakseni – ei yhtään, vapaa-ajattelijoiden liiton puheenjohtaja Kaj Torrkulla vastaa.
 Tampereen vapaa-ajattelijat aikoo jatkaa palvelun tarjoamista. Päämääränä on helpottaa kirkosta eroamista ja kasvattaa kirkosta eronneiden määrää.
 Takana on isompi missio: valtionkirkon aseman tuominen julkiseen keskusteluun ja lopulta kirkon erottaminen valtiosta.
 Isosta läpimurrosta ollaan kuitenkin kaukana, eivätkä miehet edes usko, että se toteutuu vielä seuraavien vaalikausien aikana. Sitä ennen yritetään virittää keskustelua lyhyen tähtäimen tavoitteista.
 – Alle 18-vuotiaiden tulisi voida erota kirkosta ilman vanhempien suostumusta ja koulussa pitäisi pystyä valitsemaan elämänkatsomustieto siitä huolimatta kuulutko kirkkoon vai et, Mäntysalo sanoo.
 – Jopa lukiossa opiskelija voi valita kaiken muun, mutta ei katsomustietoa.
 15.1. klo 22.40: Keskustelu on suljettu  kommentointiohjeen  toistuvan rikkomisen vuoksi.
 Lue myös :  Historiallinen muutos: Evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluu enää alle 70 prosenttia kansasta

Tamperelainen mies keksi 15 vuotta sitten palvelun, jonka uskoi elävän vain hetken – nyt yli 650 000 ihmistä on eronnut kirkosta


Summary: Kaatuminen kaukalossa pysäytti HPK:n juniorilupauksen. Nyt Teemu Tenhunen ottaa uusia ensiaskelia kävelyrobotin tuella.

Teemu Tenhusen  ilme on keskittynyt, kun hän ottaa hieman hapuilevia askelia Laitilan Terveyskodin kapealla käytävällä. Kävelyseurana on kaksi fysioterapeuttia – ja kävelyrobotti Indego.
 Sähkömoottorit sirisevät ohjaillen jalkoja, ja välillä laite varottaa huonosta asennosta tärisemällä. Robotisoitu ulkoinen tukiranka, eksoskeleton, on väsymätön kuntouttaja, vaikka sekin kuumenee kovassa treenissä.
 – Ei sitä oikeastaan tule ajatelleeksi, että tässä nyt kävellään robotin kanssa. Enemmän keskittyy siihen itse kävelyyn, sanoo 22-vuotias Teemu Tenhunen.
 Totta kai välillä tulee turhautumisia, mutta kyllä enemmän on positiivisia päiviä kuin niitä huonoja.  Teemu Tenhunen
 Tällä kertaa kävely ei sujunut aivan niin mallikkaasti kuin parhaimmillaan. Automatka Nurmijärveltä Varsinais-Suomeen aiheutti spastisuutta, joka karisee kolmepäiväisen kuntoutusjakson aikana.
 – Pitkästä matkasta tulee hieman lihasjäykkyyttä. Mutta se oli tänään sellainen, ja toivottavasti huomenna menee taas vähän paremmin.
 Loukkaantuminen tavallisessa pelitilanteessa
 Yksi viaton kiekon nouto oman maalin takaa muutti lupaavan kiekkojuniorin elämän kertaheitolla. SM-kultaakin HPK:n paidassa voittanut Teemu Tenhunen kaatui loppuvuodesta 2017 päin laitaa murtaen seitsemännen niskanikamansa. Seurauksena oli osittainen neliraajahalvaus.
 – Kaikki on niin pienestä kiinni. Ei sitä ikinä tiedä, milloin se tapahtuu jos tapahtuu. Sille vaan ei voinut sillä kertaa mitään, miettii Tenhunen.
 Jääkiekkovarusteet ovat vaihtuneet päälle puettavaan kävelyrobottiin. Jouni Koutonen / Yle
 Kiekkounelmat vaihtuivat tavoitteeseen nousta pyörätuolista takaisin omille jaloilleen. Jo tehohoitojakson aikana Tampereella aloitettiin kuntoutus, ja käsiin saatiinkin suhteellisen nopeasti liikettä.
 – Nykyään näissä selkäydinvammoissa halutaan aika nopeasti ylös sängystä. Kuntoutusosastolta muutin takaisin kotikonnuille, ja kuntoutus jatkui siellä. Nyt on tullut tätä robottikävelyä, ja fysioterapiaa jatketaan. Näin se menee eteenpäin pikkuhiljaa, kertoo Tenhunen.
 Sinuiksi robottien kanssa
 Teemu Tenhunen on viime syksystä alkaen matkannut Laitilaan kerran kuukaudessa Indegon sekä massiivisemman Lokomat-kävelyrobotin kuntoutettavaksi.
 – Kuntoutus on edennyt ainakin omasta mielestä ihan hyvin. Koko ajan siitä on tullut helpompaa, ja tulen enemmän sinuiksi noiden robottien kanssa. Motivaatiota ainakin riittää.
 Kuten kaikessa, aaltoliikettä on myös kuntoutuksessa. Jos kävely yhtenä päivänä onkin kankeampaa, ei Teemu Tenhunen anna sen hämärtää päämäärää.
 – Totta kai välillä tulee turhautumisia, mutta kyllä enemmän on positiivisia päiviä kuin niitä huonoja. Mielestäni on aika inhimillistä, että välillä ei ole niin hyvä mieli ja välillä on parempi mieli.
 Indego on robotisoitu alaraajojen ulkoinen tukiranka eli eksoskeleton. Jouni Koutonen / Yle
 Teemu Tenhunen ja hänen kaltaisensa loukkaantuneet jääkiekkoilijat ovat Laitilan Terveyskodin tuoreempaa asiakaskuntaa. Aiemmin Veljeskotina tunnettu kuntoutuskeskus on perinteisesti hoitanut sotaveteraaneja, ja viime vuosina myös  komennuksilla loukkaantuneita rauhanturvaajia .
 Ensimmäinen kävelyrobotti, kiinteästi asennettu  Lokomat tuli taloon seitsemän vuotta sitten . Päälle puettava Indego-tukiranka on tuoreempi tulokas, mahdollistaen oikean liikkumisen kävelymaton sijaan.
 Kävelyrobotin etuja ovat sen väsymättömyys ja tarkasti potilaan tarpeisiin säädettävät kuntoutusohjelmat.  Liikeratoja uudelleen opetellessa  tärkeintä on toistaa, toistaa ja toistaa liikkeitä siinäkin vaiheessa, kun potilasta kannatteleva fysioterapeutti olisi jo väsähtänyt.
 Pienin askelin eteenpäin läheisten tuella
 Lähipiirin tuki on luonnollisesti tärkeää kuntoutumisessa.
 Perheen ohella Teemu Tenhusen kaveripiiri, etenkin loukkaantumisen aikaiset seurakaverit ovat yhä mukana elämässä kuin ennenkin. Playstationin pelaaminen ystävien kanssa käy käsien kuntoutuksesta, eikä tasoitusta kuulemma matseissa anneta.
 – Totta kai se on tärkeää, sitä haluaa pitää kavereihin yhteyttä ihan samalla tavalla kuin aina ennenkin. Ei ole mikään muuttunut siltä osin.
 Teemu Tenhusen tärkein tavoite on kyetä jälleen kävelemään itsenäisesti. Jouni Koutonen / Yle
 Lämmin osoitus lähipiirin tuesta koettiin viime elokuussa hyväntekeväisyysottelussa, kun Teemu Tenhusen pelipaita nousi Hämeenlinnan Ritari-areenan kattoon. Numero 33 on nyt HPK:n U20-joukkueessa ikuisesti hänen nimissään. Hyväntekeväisyyshuutokaupalla kerättiin sievoinen summa nuoren miehen kuntoutukseen.
 Tulevaisuuden tärkein tavoite onkin nyt nousta jälleen omille jaloilleen.
 – Isoimmat tavoitteet liittyvät tietenkin kävelyyn. Tietysti unelma olisi, että pystyisi itsenäisesti kävelemään. Pieniä tavoitteita arjessa ja pienin askelin mennään koko ajan eteenpäin, hymähtää Teemu Tenhunen.
 Lue lisää:
 Robotti opettaa kävelemään uudelleen
 Kävelyrobotti voi auttaa liikuntakyvyn palauttamisessa
 Nyt myös rauhanturvaajat saavat veteraanikuntoutusta – hoitoa tarjotaan ulkomaalaisillekin
 Auttaako RoboCopin asu raskaissa kiinteistötöissä? Turkulaisfirma testaa, vähentääkö päälle puettava tukiranka sairauslomia

"Unelma olisi, että pystyisi itsenäisesti kävelemään" – robotit kuntouttavat kaukalossa halvaantunutta juniorikiekkoilijaa


Summary: Verokysymyksistä päätetään EU:ssa yksimielisesti. Luopuminen yksimielisyysvaatimuksesta vaatisi kuitenkin yksimielisen päätöksen.

Euroopan komissio ehdottaa, että yksittäinen jäsenmaa ei voisi jatkossa enää torpata päätöksiä veroasioissa. Nykysääntöjen mukaan verotukseen liittyvistä asioista pitää päättää yksimielisesti.
 Muutos voisi helpottaa puuttumista esimerkiksi kansainvälisten yritysten verosuunnitteluun.
 Kyseessä olisi iso periaatteellinen muutos. Verotus ja ulkopolitiikka ovat harvoja aiheita, joissa päätökset pitää EU:ssa tehdä yksimielisesti. Muissa asioissa on käytössä määräenemmistöpäätös, jossa yksittäisen maan vastustus ei riitä estämään päätöstä.
 Yksimielisyysvaatimus on tarkoittanut käytännössä sitä, että verotuskysymyksissä on menty pienimmän yhteisen nimittäjän mukaan. Se on esimerkiksi estänyt Googlen ja Amazonin kaltaisten internetjättien verottamiseen tähtäävän eurooppalaisen digiveron läpimenon.
 Komission laskelmien mukaan esimerkiksi arvonlisäverojärjestelmän uudistuksen hyväksyminen välttäisi 50 miljardin euron vuosittaiset menetykset veropetosten takia, jos päätökset vain saataisiin tehtyä.
 Unionin toimivaltaa ei silti laajenneta
 Unionin toimivalta on veroasioissa rajallista. EU:ssa käsitellään verotusta vain silloin kun se liittyy sisämarkkinoiden toimintaan tai kilpailuasioihin. Nytkään tarkoitus ei ole laajentaa toimivaltaa.
 – Emme ehdota veroasteiden harmonisointia emmekä verotuksen vähimmäistasoa, korosti talouskomissaari  Pierre Moscovici .
 Moscovicin vakuutteluista huolimatta yksimielisyydestä luopuminen on hyvin vaikeaa, koska siitä pitää päättää yksimielisesti. Irlanti ehti jo torjua komission idean.
 Ehkä sittenkin asteittain?
 Suomella ei ehdotukseen ole vielä kantaa. Yksimielisyysperiaate on toisinaan palvellut Suomen hallituksen tavoitteita, toisinaan se on haitannut niitä.
 Esimerkiksi Suomen ajama digilehtien arvonlisäveron alennus oli pitkään jumissa siksi, että Tšekki halusi kytkeä sen hyväksymisen toiseen verokysymykseen. Jumi purkautui vasta loppusyksystä.
 Toisaalta Suomi on vastustanut digijättien verottamista. Ehdotus on toistaiseksi käytännössä haudattu, koska yksimielisyyttä ei löytynyt.
 Komissio yrittää tehdä ehdotuksestaan helpommin nieltävän siten, että määräenemmistöpäätöksiin siirryttäisiin vaiheittain. Kiistanalaisimmat asiat, kuten digiyritysten vero, tulisivat määräenemmistön piiriin vasta 2025.

Komissio veisi EU-mailta veto-oikeuden veroasioissa – jatkossa  voitaisiin määräenemmistöllä panna kuriin veronkiertoa ja internetyhtiöitä


Summary: Ammattilaisurheilijat kertovat, millaiset alushousut sopivat treeniin. Täydellisiä pöksyjä ei edes huomaa jalassa.

Tästä on kyse Miesten alushousuissa on paljon eri malleja ja materiaaleja. Vapaa-ajalla ja urheillessa toimivat erilaiset alusvaatteet. Huonot alushousut voivat vaikuttaa jopa urheilusuoritukseen. Täydellinen alushousu on silloin, kun käyttäjä unohtaa, että kalsarit ovat jalassa.
 Huoliteltu pukeutuminen alkaa alusvaatteista, myös miehillä. Vaihtoehtoja housun alle löytyy monia, aina klassisesta mallista boksereihin.
 Alushousut valitaan tyypillisesti käyttömukavuuden ja -tarkoituksen mukaan. Esimerkiksi urheilevan miehen tärkeimmät valintaperusteet ovat istuvuus ja mukavuus.
 – Tärkeintä on, että niitä ei huomaa, kun ne ovat jalassa. Ne eivät hierrä tai paina mistään, kertoo Kajaanin edustushokissa jääkiekkoa pelaava  Jaakko Harjula .
 Jääkiekkoilija Jaakko Harjulalle alushousuilla on merkitystä niin kaukalossa kuin sen ulkopuolella. Mimmi Nietula / Yle
 Kaukalossa Harjulalla on aina eri alusvaatteet, kuin sen ulkopuolella. Sopimattomien tai löysien alushousujen vuoksi jääkiekkoilijan sukukalleudet eivät ole "sirklaantuneet", vaikka epämiellyttäviä hiertymiä on joskus tullut.
 Siksi Harjula käyttää pelatessa teknisiä alusasuja, joissa on pidempi lahje.
 – Alushousujen pitää olla sopivan tiukat, ei löysät. Jos alapäässä ei ole mukava tunne, pelaaminen on vastenmielistä, sanoo Harjula.
 Alushousuissa pitää pysyä mukavuusalueella.  Jaakko Harjula
 Myös hiihtäjä  Martti Jylhälle  alusasuilla ja -housuilla on iso merkitys. Ihoa vasten oleva vaatekerta on mietitty tarkoin, sillä se voi jopa vaikuttaa urheilusuoritukseen. Kesäharjoittelussa housujen on siirrettävä kosteutta pois iholta, sillä muuten vaate aiheuttaa helposti hiertymiä. Talvella niiden on oltava myös riittävän lämpimät.
 – Ne ovat tärkeässä osassa, etteivät suoritukset kaadu siihen minkälaiset housut tai bokserit on jalassa, sanoo Jylhä.
 Miehillä ei ole kuppikokoa
 Kärsämäellä toimiva Finnsvala on yksi harvoista suomalaisista yrityksistä, jotka tekevät miesten alusvaatteita kotimaassa. Alusvaatteiden tärkeimpiä ominaisuuksia ovat kosteuden siirto sekä suojaaminen tuulelta, tulelta ja kylmyydeltä. Niihin on käytetty erilaisia materiaaleja: osa kuiduista on kosteutta imemättömiä ja osa neuloksista on kaksikerrosrakenteisia.
 – Neuloksiin sitoutuu ilmaa, ja se eristää siten kylmältä sekä kuumalta, sanoo Finnsvalan toimitusjohtaja  Onerva Aakko .
 Finnsvalan toimitusjohtajan Onerva Aakkon mukaan miesten alushousuissa tärkeintä ovat materiaali ja istuvuus.  Paulus Markkula / Yle
 Vaikka naisten rintaliiveissä kuppikoko vaihtelee, miesten alushousuissa sukukalleudet eivät tarvitse erityismuotoilua. Siitä pitää huolen materiaalin joustavuus.
 – Housujen kaavoja ja istuvuutta voidaan tietenkin tarvittaessa muuttaa, sanoo Aakko.
 Miehet ostavat tummempia sävyjä, ja naiset hankkivat lahjaksi värikkäämpiä.  Mikko Heikkinen
 Finnsvalan toimitusjohtajan Onerva Aakkon kokemuksen mukaan kansainvälisillä miesten alusvaatemarkkinoilla kaivataan väriskaaloja, mutta kotimaassa väreillä ei ole leikitelty.
 – Tietysti tekninen vaate saa olla myös hyvännäköinen, mutta meillä materiaali ja istuvuus ovat ykkösjuttu, sanoo Aakko.
 Alushousujen värit vaihtelevat luonnollisesti myös ostajan mieltymysten mukaan.
 – Kesällä mennään kirkkaisiin ja syksyllä tummempiin väreihin. Miehet ostavat tummempia sävyjä, ja naiset hankkivat lahjaksi värikkäämpiä, sanoo Kajaanin Dressmannin myymäläpäällikkö  Mikko Heikkinen .
 Perinteiset bokserit pitävät pintansa
 Vaikka alusvaatteissa valinnanvaraa riittää, bokseri-malli päätyy useimmin miesten ostoskassiin. Niistäkin löytyy monia lahjemittoja ja materiaaleja. Yksi uusimmista tekstiileistä on bambu, joka tekee alushousuista puuvillaa pehmeämmät. Monille miehille hyvä kangas onkin usein hintaa tärkeämpi.
 Oikean kokoiset bokserit löytyvät ostajalle helpoiten paketin takana olevan mittataulukon avulla. Lucas Holm/Yle
 Jääkiekkoilija Jaakko Harjula tietää, mikä hänelle sopii, myös kaukalon ulkopuolella. Tärkeää on, miltä alushousut näyttävät.
 – Sillä on merkitystä, minkälaisilla alushousuilla kulkee, ettei ihan missä sattuu riejuissa tuolla liiku. Alushousuissa pitää pysyä mukavuusalueella, sanoo Harjula.
 Lue lisää:
 Kalsarit hiersivät suomalaismiestä New Yorkissa, päätyi rasvaamaan hiertymiä naistenvessaan – syntyi yksi monista firmoista, jotka brändäävät tuotteensa tarinan kautta.
 Kotimaiset kalsarit ovat harvinaisuus – vain muutama yritys selvisi halpatuonnista ja neuvostoviennin romahduksesta

Vääränlaiset alushousut voivat pilata miehen urheilusuorituksen – "Jos alapäässä ei ole mukava tunne, pelaaminen on vastenmielistä"


Summary: Vaatimaton mies näytteli yli 30 vuotta Kansallisteatterissa ja on tehnyt 111 elokuva- ja tv-roolia.

Heikki Nousiainen  valmistui Teatterikoulusta vuonna 1969, eli tänä vuonna hän voisi hyvin viettää 50-vuotistaiteilijajuhlaa. Mutta se ei kiinnosta miestä tippaakaan.
 – Juhlat on toisia varten. En pysty kuvittelemaan itseäni istumassa siellä kuuntelemassa niitä kehuja. Minä en pysty siihen. Korkeintaan kotona voin viettää, että onnea Heikki.
 Viiteenkymmeneen vuoteen on mahtunut satoja rooleja. Liian usen Nousiainen on löytänyt itsensä tekemästä synkkiä ja vakavia roolihahmoja.
 – Yhdessä vaihessa niitä tuli tehtyä niin paljon, että pikkuisen alkoi ahdistaa. Että edes vähän olisi hauskaa. Voisinko edes kompastua kun tulen lavalle – mutta ei. Pitäisi olla niin, että olisi sekä vähän hauskempaa ja sitten vähän vakavampaa, ja välillä voisi olla asialinjaa. Vaikka se on vaikeaa, koska minua alkaa aina naurattaa.
 Näyttelijän tärkein taito on Nousiaisen mukaan kuunteleminen.
 – Sellaista, että minä tiedän kaikki, olkaa te muut hiljaa – sellaista ei saa olla. Yhteistyökykyä, että ottaa vastaan ja antaa, tärkeää on myös antaa. Kaikesta tärkeintä on kuintenkin, että kuuntelee näyttämöllä – kuuntelee toista.
 "Spede Pasanen oli reilu mies"
 Heikki Nousiaisen filmityöt alkoivat jo teatterikoululaisena yhteistyöllä 60-luvun tunnetuimpiin elokuvantekijöihin kuuluneen  Spede Pasasen  kanssa.
 – Me tehtiin Teatterikoulussa 8-milliset lyhytelokuvat Batmanista ja Lahjomattomista. Menimme näyttämään ne Spedelle, että olisiko jotain hommia. Spede tilasi meiltä lyhytelokuvia tv-ohjelmiinsa. Spede antoi kamerat ja  Kari Sohlberg  opetti niiden käytössä. Sitten kun Spede kysyi, mitä pojat haluaa palkaksi, en muista mitä me pyysimme, mutta Spede sanoi, ettei hän niin vähän maksa, tässä tulee teille kunnon maksut. Reilu mies.
 Monesta asiasta kiitollinen
 Heikki Nousiainen puhui Puoli seitsemän -ohjelmassa lämmöllä myös puolisostaan, näyttelijä  Eija Nousiaisesta , jonka kanssa avioliitto on kestänyt jo lähes 50 vuotta.
 – Ehkä meillä on se, että me olimme aluksi ihan erilaiset. Jotkut ihmettelivät, että miten ne ovat voineet mennä kihloihin, kun toinen on hyvin seuranhakuinen ja toinen seisoo nurkassa nenä nurkkaan päin. Minä olin se. Oikea puoliso teki minusta nykyisen itseni. Olen kädet ristissä, että kiitos että näin on käynyt.
 Nousiainen tuntee kiitollisuutta myös elämästään ja työstään laajemminkin.
 – Olen kiitollinen ja tyytyväinen elämästäni ja työstäni. Että on saanut tehdä ja saanut olla näin. Että näin tyhmä mies on näin hyvin pärjännyt, niin ei auta muu kuin kiittää.
 Katso Heikki Nousiaisen koko haastattelu Puoli seitsemän -ohjelmassa  täältä .

50 vuotta näytellyt Heikki Nousiainen kammoksuu taiteilijajuhlia: "En pysty kuvittelemaan itseäni istumassa siellä  kuuntelemassa kehuja"


Summary: Tapahtuneista on hyvä puhua rauhallisesti ja lapsen ikätasoa kunnioittaen, asiantuntijat neuvovat.

Pelastakaa Lapset ry:n erityisasiantuntija  Nina Vaaranen-Valkonen  on joutunut vastaamaan jo useasti kysymyksiin kuinka pienelle lapselle kerrotaan hyväksikäyttöjä ja raiskauksia kertovista uutisista. Hän muistuttaa heti alkuun, että esimerkiksi kymmenvuotiaalle ei ole syytä puhua raiskauksesta.
 – On tärkeää puhua totuudenmukaisesti, mutta lapsen ikätasoa kunnioittaen. Ei pienille lapsille tarvitse avata tämäntyyppisiä raakoja seksuaalirikoksia, vaan tärkeää on keskustella, ohjeistaa ja antaa tietoa turvallisista toimintatavoista digitaalisessa maailmassa, Vaaranen-Valkonen muistuttaa.
 Kaikkein tärkeimpänä ohjeena Vaaranen-Valkonen pitää sitä, että pieniä lapsia suojellaan liialliselta mediatulvalta. Aina se ei kuitenkaan onnistu, vaan tieto kantautuu lasten korviin jotain kautta.
 Silloin on tärkeä puhua tapahtuneesta rauhallisesti ja välttää ylireagoimista, tähdennetään sekä Pelastakaa Lapset ry:stä että Mannerheimin lastensuojeluliitosta. Voi puhua lapsiin kohdistuvasta väkivallasta, muttei pelotellen, vaan toteavasti.
 MLL:n auttavien puhelinten päällikkö  Tatjana Pajamäki  kehottaa vanhempaa ensin puhumaan asian läpi jonkun toisen aikuisen kanssa, koska lapsiin kohdistuvat julmuudet aiheuttavat raivoa ja pelkoa.
 – Silloin ei tule siirtäneeksi omaa tunnetilaa lapseen tai nuoreen, Pajamäki huomauttaa.
 Pidä yllä arkea ja turvallisuudentunnetta
 Vaaranen-Valkonen tähdentää, että lapselle tulisi korostaa myös maailman hyvyyttä ja turvallisuutta erityisesti nyt, kun mediatulva on valtava. Alakouluikäinenkin kuulee herkästi ikävät uutiset kavereilta tai koulun pihalla, vaikka ne kotona sensuroitaisiinkin.
 – On ensisijaisen tärkeää vahvistaa lapsen turvallisuudentunnetta, Vaaranen-Valkonen toteaa.
 Myös Pajamäki sanoo, ettei lapselle ole hyödyllistä nähdä maailmaa uhkaavana ja vaaroja täynnä olevana paikkana.
 – Rauhoita ja anna turvaa, se on aikuisen rooli. Tärkeintä on pysyä rauhallisena, kiinnittyä arkeen ja toteuttaa rutiineja, Pajamäki listaa.
 Molemmat ovat yhtä mieltä siitä, ettei asioilla pelottelu tee hyvää lapselle.
 – Evoluutio ei ole meidän aivojemme kohdalla tehnyt minkäänlaista digiloikkaa. Jos lapsi pelästyy ja hämmentyy vaikkapa vanhemman reaktiota, lapsen järkiaivot kytkeytyvät pois päältä eikä silloin keskustelukaan ole kovin järkevää, Vaaranen-Valkonen huomauttaa.
 Miten aloittaa keskustelu vaikeista asioista?
 Vaaranen-Valkonen ja Pajamäki antavat muutaman käytännön vinkin siitä, miten keskustelun vaikeasta aiheesta vo aloittaa lapsen kanssa.
 – Ensinnäkin kysyisin, onko lapsi kuullut mitään ja selvittäisin, mitä lapsi tietää asiasta. Aikuisena on hyvä kertoa tietyt faktat, mutta ei täyttää lapsen mieltä yksityiskohdilla ja mässäillä tunneasioilla, Pajamäki sanoo.
 Pajamäen mukaan hyvä ohjenuora on selittämisen sijaan kysyä. Silloin saa selville, mikä lasta huolestuttaa. Keskusteluja ei ole myöskään tarve rajoittaa vain kotiin.
 – Toivoisin, että näitä keskusteluja käytäisiin myös kouluissa. Kaikilla lapsilla ei ole lähellään aikuista, jonka kanssa puhua asioista.
 Lapsen kanssa voi jutella samalla myös digitaalisen median turvallisesta käytöstä. Asioista puhuminen jo etukäteen helpottaa hämmentävistä asioista kertomista.
 Kimmo Mäntylä / Lehtikuva
 Vaaranen-Valkonen vinkkaa, että pienemmän lapsen kanssa on helpompi aloittaa keskustelu puhumalla ensin kivoista asioista. Voi vaikka kysyä lapselta mieluisimmista sovelluksista ja vasta sen jälkeen tiedustella onko digitaalisessa mediassa kohdannut mitään kurjia asioita.
 – Aikuinen voi kertoa pienellekin lapselle, että joillekin lapsille on lähetetty tissien tai pippelin kuvia ja että se on väärin. Kun näistä seksuaalisista asioista puhuu, annetaan malli, että niistä voi puhua, Vaaranen-Valkonen korostaa.
 Myös Pajamäki muistuttaa, että lapsen on vaikea puhua hämmentävistä asioista. Ne saattavat herättää syyllisyyden tunteita eikä sanoja aina löydy.
 – Vanhemman on hyvä ennaltaehkäistä ja sanoittaa se, että jos tapahtuu jotain hämmentävää netissä, niistä voi puhua. Vaikka vain sanomalla, että nyt kävi jotain outoa.

Suojele mediatulvalta, pidä arkea yllä ja korosta, että maailmassa on paljon hyvää – näin käsittelet pienen lapsen kanssa uutisia seksuaalirikoksista


Summary: Säteilyturvakeskuksen mukaan Tšernobyl-laskeumasta tulee alle prosentti suomalaisen vuosittaisesta säteilyannoksesta.

Yli 30 vuoden takainen Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus saa yhä suomalaiset sienet säteilemään. Helsingin kaupungin ympäristöpalvelu kertoi maanantaina, että kahdesta sen tutkimasta suppilovahveronäytteestä oli löytynyt radioaktiivista cesiumia yli suositusarvon.
 Myytävissä tuotteissa cesium-137:ää saisi EU-suosituksen mukaan olla enintään 600 becquereliä kilossa (Bq/kg). Pälkäneeltä kerätyissä suppilovahveroissa oli lähes 1 000 Bq/kg ja Hyvinkäältä poimituissa 1 300 Bq/kg.
 Monissa kauppasienissä esiintyy edelleen paikoitelleen cesiumpitoisuuksia, jotka ylittävät EU:n suosituksissa annetun enimmäismäärän.
 Valtaosa cesiumista häviää keittämällä
 Säteilyturvakeskus STUK toteaa, että cesiumpitoisuuksista huolimatta sieniä voi syödä huoletta. Sienistä saatavasta cesiumista aiheutuva säteilyannos on STUK:in mukaan keskivertokuluttajalle alle 0,01 millisievertiä vuodessa. Suomalaisten keskimääräinen säteilyannos kaikista lähteistä on noin 3,2 millisievertiä vuodessa.
 Cesiumia voi vähentää sieniä liottamalla tai keittämällä. Stukin mukaan sienten liottaminen ja keittäminen vähentää jopa 80 prosenttia niiden sisältämästä cesiumista. Sen sijaan sienien kuivaaminen ei vähennä säteilyä.
 Eniten Tšernobylin cesium-laskeumaa tuli Suomessa Pirkanmaan, Hämeen ja Kymenlaakson seuduille. Myös esimerkiksi riistassa, järvikaloissa ja metsämarjoissa on yhä pieniä määriä Tšernobylin cesium-137:ää.
 Tšernobyl-laskeumasta aiheutuva keskimääräinen säteilyannos on alle prosentti suomalaisen vuosittain saamasta annoksesta. Noin puolet suomalaisten säteilyannoksesta tulee sisäilman radonista.
 Tšernobylin laskeuma kartalla STUK:in verkkosivuilla

STUK: Sieniä voi syödä huoletta, vaikka niissä Tšernobyl säteileekin


Summary: Evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluvien osuus on tippunut ensi kerran alle 70 prosentin.

Evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuului vuoden 2018 loppuun mennessä 3 848 035 ihmistä eli 69,7 prosenttia koko kansasta. Luku on historiallisen alhainen. Kirkkoon kuuluvien osuus putosi ensi kerran alle 70 prosenttiin suomalaisista.
 Tieto perustuu ennakkotietoihin Kirkon tutkimuskeskukselta ja Tilastokeskukselta.
 Arkkipiispa  Tapio Luoma  on kehityksestä huolestunut. Hänen mukaansa samankaltaista laskua jäsenmäärissä on tapahtunut muissakin länsimaissa.
 – Kirkosta eroamisen luvut ovat suuria. Ilman muuta on selvää, että pieni huoli on mielessä, miten tulevaisuutta rakennamme.
 Kirkkoon liittyi viime vuonna noin 17 000 jäsentä, mikä sekään ei ole ihan vähäinen luku.  Tapio Luoma
 Luoma mainitsee, että erityisesti paikallisseurakunnissa pitää miettiä kovasti uusia keinoja.
 Hän muistuttaa, että jäsenvirtaa on silti kirkossa myös toiseen suuntaan: ovesta tulee myös uusia jäseniä.
 – Kirkkoon liittyi viime vuonna noin 17 000 jäsentä, mikä sekään ei ole ihan vähäinen luku, Luoma sanoo.
 Kokonaismäärä on silti hupenemassa.
 Syitä jäsenmäärän hupenemiseen pohditaan
 Arkkipiispa Tapio Luoma ei usko, että monikaan eroaisi kirkosta esimerkiksi vain protestiksi. Hänen käsityksensä mukaan eroamisen syyt ovat monimuotoisempia.
 – Moni tuntuu ajattelevan, että kirkko on hyvä ja tärkeä asia suomalaisessa yhteiskunnassa sen tekemän hyvän työn vuoksi. Silti sillä ei aina nähdä olevan suurempaa merkitystä henkilökohtaisessa elämässä. Siksi pohditaan kirkkoon kuulumisen mielekkyyttä, Luoma sanoo.
 Kirkosta eroamista on helpottanut vuonna 2003 perustettu  eroakirkosta.fi -verkkopalvelu. Evankelis-luterilainen kirkko on avannut verkossa oman  liitykirkkoon.fi -palvelun, jossa voi toimia helposti päinvastaiseen suuntaan.
 Lue lisää:
 Historiallinen muutos: Evankelis-luterilaiseen kirkkoon kuuluu enää alle 70 prosenttia kansasta
 Tamperelainen mies keksi 15 vuotta sitten palvelun, jonka uskoi elävän vain hetken – nyt yli 650 000 ihmistä on eronnut kirkosta

Arkkipiispa Tapio Luoma kirkon historiallisen heikoista jäsenluvuista: "Pieni huoli on mielessä, miten tulevaisuutta rakennamme"


Summary: May myönsi tappionsa, mutta kertoi uskovansa yhä sopimuksen mahdollisuuksiin. Erosopimusta kannatti 202 kansanedustajaa ja vastusti 432 edustajaa.

Britannian parlamentin alahuone äänesti tänään tiistaina siitä, hyväksyykö se pääministeri  Theresa Mayn  neuvotteleman EU-erosopimuksen. Sopimusta vastusti 432 edustajaa ja kannatti 202 edustajaa. Hyväksymiseen olisi tarvittu 318 edustajan tuki. Oppositio esittää hallitukselle epäluottamusta. Aloitetta käsitellään heti keskiviikkona. EU-johtajat vaativat Britanniaa selventämään aikomuksiaan mahdollisimman pian. EU aikoo myös tehostaa varautumista sopimuksettomaan eroon. Pääministeri  Juha Sipilä  (kesk.) kommentoi Twitterissä, että myös Suomi jatkaa valmistautumista sopimuksettomaan eroon. "Britannian äänestystulos on valitettava, mutta ei yllätys. Lähipäivinä ratkeavat seuraavat askeleet", Sipilä kirjoittaa. Hylkäämisen jälkeen maalla on viisi vaihtoehtoa: ero ilman sopimusta, uudet neuvottelut EU:n kanssa, uudet vaalit, äänestys hallituksen luottamuksesta tai uusi kansanäänestys.  Kerromme tarkemmin Britannian vaihtoehdoista tässä jutussa. Britannian on määrä erota EU:sta 29. maaliskuuta.

Parlamentti hylkäsi murskaluvuin Mayn brexit-sopimuksen, keskiviikkona epäluottamusäänestys – Yle seurasi hetki hetkeltä


Summary: Alajärveläisnuoret pelastivat kaksi vanhusta pakkassäästä palelemasta joulukuun lopussa. Ilman nuoria vanhukset olisivat olleet hengenvaarassa.

Viime vuoden viimeinen perjantai-ilta oli erikoinen Alajärvellä. Paikalliset nuoret pelastivat perjantain ja lauantain välisenä yönä kaksi vanhusta palelemasta vähissä vaatteissa kaupungin keskustassa.
 Alajärven kaupunki muisti nuoria esimerkillisestä toiminnasta tiistaina kirjalla ja lahjakortilla.
 – He toimivat juuri niin kuin kaikkien pitää toimia tällaisessa tilanteessa. Siitähän ei periaatteessa palkita, kun toimii niin kuin pitääkin, mutta halusimme kuitenkin muistaa nuoria jollain tapaa. He ovat loistavia esimerkkejä meille kaikille aikuisille ja muille nuorille, kaupunginjohtaja  Vesa Koivunen  kiittelee.
 Kaksi sankaritekoa yhden illan aikana
 Alajärveläisnuoret  Armida Pajala , 16, ja  Mikael Ukonmäki , 16, viettivät kavereineen tavallista perjantai-iltaa Alajärven keskustassa joulukuun lopulla. Nuoret olivat liikkeellä mopoautoilla, välillä ajeltiin ja välillä oltiin parkissa.
 – Yhden aikaan yöllä ajettiin keskustassa ja huomasin jalkakäytävällä mummon vähissä vaatteissa, hän oli siinä kyyryssä. Käännyin ja mentiin kysymään, että onko kaikki hyvin, Armida Pajala kertaa illan tapahtumia.
 Mikael Ukonmäki kertoo, että hän meni vanhuksen luo, auttoi ylös, talutti mopoauton luo ja auttoi sisälle lämmittelemään. Siinä vaiheessa myös nuorten ystävät  Jiri Kangastie  ja  Jere Keränen  tulivat apuun.
 Nuoret olisivat vieneet vanhuksen kotiin, mutta päätyivät soittamaan ambulanssin, koska vanhus ei tuntunut tietävän missä hänen kotinsa on.
 – Ajateltiin, että jos ei mummo itse tiedä missä asuu, niin soitetaan hänelle apua. Pääsee varmasti turvaan, eikä ainakaan käy pahemmin, Armida Pajala kertoo.
 Saman illan aikana, myöhemmin yöllä, Jere Keränen,  Juho-Petteri Alanen  ja  Juho Keski-Sikkilä  huomasivat iäkkään miehen Alajärven terveyskeskuksen lähettyvillä ulkona vähissä vaatteissa. He auttoivat miehen sisälle terveyskeskukseen.
 Alajärven kaupunki muisti sankarinuoria Alajärvi-kirjalla ja lahjakortilla ABC:lle. Pauliina Jaakkola/Yle
 "Harhailu olisi saattanut olla kohtalokasta"
 Järvi-Pohjanmaan perusturvan vs. peruspalvelujohtaja  Marita Ylilahden  mukaan vanhukset olivat turvaan päässessään tilanteeseen nähden hyvässä kunnossa ja voivat tällä hetkellä hyvin.
 Toinen vanhuksista oli lähtenyt omasta kodistaan ja toinen terveyskeskuksen akuuttiosastolta. Terveyskeskuksesta lähtenyt oli poistunut osastolta hoitajien tietämättä. Hänelle ei oltu huomattu laittaa turvaranneketta, joka olisi ilmoittanut poistumisesta.
 – Kummatkin tapaukset ovat ikäviä ja on todella järkyttävää, että tällaista on päässyt tapahtumaan. Pidempään kylmässä talvi-ilmassa harhailu olisi saattanut olla kohtalokasta, Ylilahti sanoo.
 – Talvisessa säässä voi hyvinkin lyhyessä ajassa paleltua. Onneksi kummatkin vanhukset olivat keskustan alueella, jossa oli väkeä liikkeellä öiseen aikaan.
 Ylilahti kiittelee, että nuoret toimivat tilanteessa esimerkillisesti.
 – Aina on syytä kiinnittää huomiota mahdollisesti avuntarpeessa olevaan henkilöön, etenkin vähissä pukeissa kulkeviin vanhuksiin.
 Hän neuvoo, että vanhuksen kanssa voi vaihtaa muutaman sanan, jolloin huomaa helposti ovatko vanhuksen asiat kunnossa. Sekavasti käyttäytyvä vanhus on syytä ilmoittaa poliisille, tai jos vanhus suostuu, voi hänet viedä akuuttiosastolle.
 Alajärvellä on tapausten myötä myös ryhdytty konkreettisiin toimenpiteisiin, joilla pyritään varmistamaan, että jatkossa vastaavaa ei enää tapahtuisi.
 – Akuuttiosastolla jokaiselle potilaalle laitetaan jatkossa turvaranneke, joka ilmoittaa luvattoman poistumisen. Jokaiseen ulosmenevään oveen asennetaan koodillinen sähkölukko, Marita Ylilahti kertoo.
 Alajärveläisnuoret ottivat kaupungin muistamiset vastaan tyyninä mutta tyytyväisinä. Pauliina Jaakkola/Yle
 "Aina voi soittaa apua"
 Kaksi samanlaista tapausta Alajärvellä yhden yön aikana saa kaupunginjohtaja Vesa Koivusen mietteliääksi. Se, että nuoret huomasivat vanhukset ja hankkivat heille välittömästi apua pelasti paljon, muutoin seuraukset olisivat voineet olla kohtalokkaat.
 Koivunen murehtii, että kun ulkona harhailevista muistisairaista ikäihmisistä uutisoidaan melko usein, niin aika usein käy myös ilmi, etteivät ihmiset reagoi, pysähdy selvittämään tilannetta tai auttamaan.
 – Toivon, ettei siitä ole kyse, etteikö välitettäisi. Voihan olla, että ihmisiä pelottaa mennä tilanteeseen, ja nykyään saa tietenkin olla varovainen, mutta aina voi kuitenkin soittaa apua ja viranomaiset tulevat selvittämään asian, Koivunen pohtii.
 Armida Pajalan ja Mikael Ukonmäen ei tarvinnut kahta kertaa miettiä, mitä tekevät, kun havaitsivat vanhuksen: yöaika ja vähäinen vaatetus jo kielivät siitä, ettei kaikki ole kunnossa.
 Lähihoitajaksi opiskeleva Armida kertoo, että hänelle oli selvää, että apua hankitaan, sillä opintojen yhteydessä on puhuttu siitä, miten erilaisissa auttamistilanteissa toimitaan. Mikael puolestaan oli soittanut hätäkeskukseen ennenkin, joten hänellä ei ollut kynnystä soittaa apua.
 Nuoria kuitenkin huoletti se, että aika moni oli ajanut vanhuksen ohi ennen heitä joko näkemättä häntä tai reagoimatta tilanteeseen.
 – Kyllä minun mielestäni aina pitäisi pysähtyä ja koettaa selvittää, että onko kaikki hyvin, Armida Pajala sanoo.
 Alajärvi haastaa auttamaan
 Alajärvellä on vuoden alussa lanseerattu  Pelastaako Sinun apusi hengen  –haastekampanja. Se haastaa kaikki Suomen kunnat ja kaupungit, kansalaiset, työyhteisöt ja muut toimijat keskusteluun siitä, miten toimitaan tilanteessa, jossa näkee avun tarpeessa olevan ihmisen.
 – Haluamme herättää keskustelua. Välitetään toisistamme, kaikki osaavat ainakin soittaa hätänumeroon, Vesa Koivunen sanoo.
 – Jos joku tai jossakin keksitään hyviä käytänteitä siitä, miten ihmisiä voidaan rohkaista tarjoamaan apuaan avun tarvitsijoille, otamme niitä mielellämme vastaan ja jaamme niitä sitten muille.

Mopoautolla pörrääminen yömyöhään kannatti  – nuoret sankarit pelastivat yhden illan aikana kaksi vanhusta paleltumiselta


Summary: THL:n mukaan viime vuonna kryptosporidioosia oli tavattu Pohjanmaan rannikolla aiempaa enemmän.

Lähes 80 ihmisellä on todettu vatsatautia aiheuttava kryptosporidioositartunta Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan sairaanhoitopiirien alueella,  uutisoi Keskipohjanmaa-lehti  tiistaina.
 Lehden mukaan tapaukset alkoivat lisääntyä voimakkaasti Vaasan ja Etelä-Pohjanmaan sairaanhoitopiirien alueella jo toissa vuonna, ja nyt ilmiö on siirtynyt pohjoisemmaksi.
 Vastustuskyvyltään heikentyneille tartunta voi olla jopa hengenvaarallinen. Alkueläintartunta leviää eläimen ulosteesta esimerkiksi saastuneen juomaveden välityksellä. Tartunta leviää herkästi myös ihmiseltä toiselle. Kryptosporidioosia esiintyy esimerkiksi lehmillä.
 Keskipohjanmaan mukaan Pohjois-Pohjanmaalla tartunnan saaneiden joukossa on maatilayrittäjiä ja lomittajia, jotka työskentelevät nautaeläinten parissa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL)  kertoi viime vuonna , että kryptosporidioosia on tavattu länsirannikon alueella kymmenkertainen määrä 2010-luvun alkuun verrattuna. THL kertoi selvittävänsä tartuntojen lähdettä. THL:n mukaan tartuntaa voi ehkäistä pitämällä huolta käsi- ja elintarvikehygieniasta.

Keski-Pohjanmaa: Ripulia aiheuttava alkueläintartunta leviää Keski- ja Pohjois-Pohjanmaalla


Summary: Sipilän muistutti, että Suomea sitovat kansainväliset sopimukset ja perustuslaki.

Pääministeri Juha Sipilä (kesk.) totesi tiistai-illan A-studiossa, että eduskunta käsittelee parhaillaan seksuaalirikoksista saatavien rangaistusten koventamista.
 – Ilmiö on jatkunut pitkään ja jokainen tapaus on liikaa, Sipilä sanoi.
 Hänen huomautti, että turvapaikkaa hakeneiden tekemissä rikoksissa kansalaisten oikeustaju ja lain säätäminen eivät aina käy yksiin, koska Suomea sitovat kansainväliset sopimukset ja perustuslaki.
 Kolmea lakia kiirehditään tällä vaalikaudella liittyen lapsia koskevaan seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Ne ovat tuomioiden koventaminen, poliisin suuremmat toimivaltuudet rikosten ennalta ehkäisemisessä, paljastamisessa ja selvittämisessä sekä kansallisuuslain muuttaminen.
 Sipilän mukaan vaikein oikeudellisesti on kansalaisuuden menettämisen kysymys, mutta tämä mahdollisuus tullaan nyt tukimaan tarkoin.
 – Meillähän on laki siitä maanpetos- ja terrorismitapauksissa ja nyt tutkitaan huolella pystytäänkö siihen ottamaan mukaan seksuaali- ja väkivaltarikokset.
 Aiheesta aiemmin:
 Eduskuntaryhmät linjasivat: Nämä kolme lakihanketta saatava läpi tällä vaalikaudella, hallituksen panostettava seksuaalirikosten estämiseen
 Hallitus ja eduskuntaryhmät keskustelevat tänään seksuaalirikosten torjumisesta

Sipilä: Kansalaisuuden menettämismahdollisuutta tutkitaan huolella


Summary: Ensitietojen mukaan kuolleita on ainakin viisi.

Kolumbian pääkaupungissa Bogotássa on tapahtunut autopommi-isku, jossa on kuollut ja haavoittunut useita ihmisiä. Uutistoimistojen mukaan autopommi räjähti poliisikoulun lähellä.
 Bogotán pormestarin  Enrique Penalosan  mukaan kuolleita on ainakin viisi ja haavoittuneita kymmenen.
 Uutistoimisto AP:n mukaan tilanne paikan päällä on kaoottinen: ambulansseja ja helikoptereita kiirehtii alueelle, jota valvotaan normaalisti tarkoin. Silminnäkijät ovat kuvanneet, että räjähdyksen voima rikkoi naapuritalojen ikkunoita.
 Vasemmistolainen sissijärjestö ELN eli Kansallinen vapautusarmeija on viime aikoina lisännyt hyökkäyksiään poliisikohteita vastaan. ELN ja konservatiivinen presidentti  Ivan Duque  ovat erimielisiä siitä, miten pysähdyksissä olevat rauhanneuvottelut voitaisiin käynnistää uudelleen.

Kolumbian pääkaupungissa autopommi-isku poliisikoulun lähellä – useita kuolleita


Valtakunnansyyttäjänvirasto on pyytänyt keskusrikospoliisia tekemään esiselvityksen puolustustusvoimain komentajan  Jarmo Lindbergin  menettelystä Lemmenjoen harjoitukseen liittyen.
 Tapahtumat liittyvät Karjalan lennoston vapaaehtoiseen kertausharjoitukseen syyskuussa 2017. Valtakunnansyyttäjänvirasto on nostanut syytteet kertausharjoitusten tapahtumista ilmavoimien komentajaa sekä Karjalan lennoston entistä komentajaa vastaan.
 Ilmavoimien komentajaa  Sampo Eskelistä  epäillään palvelusrikoksesta. Karjalan lennoston entistä komentajaa  Markus Päiviötä  epäillään esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistö  (sin.) on aiemmin sanonut, ettei mamhdollinen esiselvitys estä komentajaa jatkamasta työssään.
 Kerromme pian lisää.
 Lisää aiheesta:
 Ilmavoimien komentaja vaihtuu – Rikossyytteen saanut Sampo Eskelinen ei hakenut jatkoa määräaikaiseen kenraalin virkaansa    Lemmenjoen jälkipyykki jatkuu – puolustusministeriö kuulee ilmavoimien komentajaa ja harkitsee, voiko tämä jatkaa huhtikuuhun    Mitä tapahtui Lemmenjoella ja miten Puolustusvoimat toimi  syytteisiin johtaneen harjoituksen jälkeen – Jussi Niinistö haluaa selvityksen

Valtakunnansyyttäjänvirasto pyysi KRP:tä esiselvittämään Puolustusvoimain komentajan menettelyn Lemmenjoen harjoitukseen liittyen


Summary: Esimerkiksi Helsingin kaupungilla ei ole enää varastossa jäljellä nenäsumutettavaa, kuumille kiville mennyttä influenssarokotetta. Yksittäisissä terveyskeskuksissa sitä voi löytyä.

hengitystieinfektiot (hengityselinten taudit, infektiot)

Influenssarokotetta on tänä talvena otettu joukolla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuoreimman tiedon mukaan rokotetta on jaettu 1,1 miljoonalle suomalaiselle. Tämän lisäksi tulevat työpaikkarokotukset, jotka eivät ole kansallisen rokotusrekisterin luvuissa.
 Paikoittain rokotteet voivat olla vähissä. Esimerkiksi Turun yliopistollisesta keskussairaalasta kerrotaan, että terveyskeskuksiin ja neuvoloihin jo jaettujen annosten lisäksi varastossa on 350 rokotetta.
 – Ei se nyt tietysti iso määrä ole, toteaa sairaala-apteekkari  Tiina Järvinen . Sairaala-apteekit toimivat rokotteiden alueellisina keskusvarastoina.
 Lisää ei ole tilattavissa, ja Järvisen mukaan tarvetta varmasti tulee vielä ihmisten herätessä, kun kansallinen epidemia alkaa. THL on arvioinut näin käyvän ehkä jo lähipäivinä.
 Lapselle valitaan nyt mieluummin sumute kuin piikki
 Rokoteinnokkuuteen löytyy kaksi pääsyytä, arvioi ylilääkäri  Hanna Nohynek  THL:stä.
 – Kaikille annetaan tällä kaudella rokotetta, joka antaa suojaa neljää virusta vastaan.
 Se on saattanut Nohynekin mukaan lisätä varsinkin iäkkäiden rokotehaluja. Viime talven rokote oli tehottomampi ja sai osakseen näkyvää arvostelua.
 Toiseksi, lasten maksutonta rokottamista laajennettiin. Aiemmin ilmaisen rokotteen saivat alle 3-vuotiaat, nyt myös 3–6-vuotiaat.
 – Se on lisännyt intoa huimasti. Ikäryhmässä jopa kolme neljäsosaa on saanut rokotteen nenäsumutteena.
 Nenäsumutemuotoisen hoitomuodon on saanut yli 60 000 lasta. Esimerkiksi Helsingin kaupungilla ei ole nenäsumutetta enää varastossa, jos erä loppuu terveyskeskuksessa, koulussa tai neuvolassa kesken. Viime vuonna uudenlaisen rokotteen vastaanotto oli vielä selvästi empivämpi.
 Kaikkiaan maahan tilattiin 71 000 sumuteannosta, eli riittämään yhdelle kolmesta lapsesta. Rokote huononee nopeasti, ja jäljellä olevienkin käyttöikä päättyy ennen tammikuun loppua.
 Talven aalto liikkuu hitaasti
 Tavanomaisesti influenssaisimmat viikot ovat helmikuussa, mutta nyt piikki ajoittuu todennäköisesti totuttua myöhemmäksi.
 – Huippuviikot saattavat ajoittua helmi-maaliskuulle, arvioi THL:n erityisasiantuntija  Niina Ikonen .
 – Tällä kaudella epidemia on sen verran hitaammin käynnistynyt sekä Suomessa että muualla Euroopassa. Meillä on kausia, jolloin tartunnat ovat lähteneet hyvin voimakkaaseen nousuun ja epidemian huippuviikot sitten on saatettu ohittaa hyvin nopeastikin.
 Tällainen talvi oli esimerkiksi vuosien 2016–2017 taitteessa.
 Vielä ei voi puhua edes influenssaepidemiasta. THL laskee epidemiakynnyksen ylittymisen usean aiemman vuoden tiedoista. Itä-Savossa influenssakausi näyttäisi olevan pisimmällä, vaikka Ikonen ei tekisi isoja johtopäätöksiä viranomaisten tietoon tulleista lääkärikäynneistä.
 – Eri sairaanhoitopiirit tekevät eri määrän testejä. Joillakin paikkakunnilla, joilla on esimerkiksi enemmän yksityisiä lääkärin vastaanottoja, testejä on saatettu tehdä enemmän.
 Enemmistö tapaa sairastaa kotona käymättä terveydenhoidossa.
 Lue lisää:
 Nenäsumutteena annettavat influenssarokotteet ovat jo paikoin loppuneet

Pikkulasten nenärokotteesta tuli hitti – yli 60 000 leikki-ikäistä suojautui ilmaiseksi influenssalta


Summary: Salaisia selvityksiä ilmavoimien kertausharjoituksista. GPS-häirintää Lapissa järjestetyssä Naton suuressa sotaharjoituksessa. Arkaluonteisia asioista riittää käsiteltäväksi, kun TV1:n Ykkösaamun vieraana on puolustusministeri Jussi Niinistö (sin.).

Puolustusministeri Niinistö ehdotti Sälenin turvallisuuskokouksessa alkuviikosta että Suomi, Ruotsi ja Norja alkaisivat pitää säännöllisiä, yhteisiä sotaharjoituksia. Miksi tarvitaan edelleen tiivistyvää puolustusyhteistyötä?
 Entä mistä kertoo se, että ensi vuonna puolustusvoimat osallistuu entistä useampaan sotaharjoitukseen?
 Poliittinen päätös hornetien korvaajista pitäisi tehdä ensi vaalikaudella. Kuinka monta uutta hävittäjää tarvitaan? Ja missä mennään hävittäjien valinnassa?
 TV1:n Ykkösaamun vieraana lauantaina 19.1. klo 10.05 on puolustusministeri Jussi Niinistö (sin.). Seija Vaaherkumpu haastattelee.
 Niinistölle voi lähettää kysymyksiä osoitteeseen tv1.ykkosaamu@yle.fi tai alla olevalla lomakkeella.

TV1:n Ykkösaamussa Jussi Niinistö: Mitä haluat kysyä?


Summary: Hiihtoladut valtaavat ulkoilumaastot joka talvi. Pahimmillaan se on johtanut Suomessa välikohtauksiin.

Kokkolan kaupunki avaa ensimmäistä kertaa kävelijöille kunnossapidetyn talvireitin. Se on tarkoitettu muun muassa kävelijöille, koiranulkoiluttajille ja pyöräilijöille.
 Syynä on runsas palaute siitä, että kävelijöille ei ole talvisin helppokulkuisia ulkoilureittejä, kun hiihtoladut valtaavat ulkoilumaastot.
 – Tästä on tullut meille aika paljon toiveita. Totta kai hiihtolatuja pitää olla kaupungissa, mutta myös kävelijöille toivotaan kunnossapidettyjä reittejä, joita pitkin voisi kulkea luonnon keskellä. Kaikki eivät halua kävellä pelkästään kevyenliikenteenväylillä, sanoo kaupunginpuutarhuri  Sini Sangi .
 Ongelma on yleinen, ja kiista maastoon mahtumisesta on johtanut monessa kaupungissa jopa niin sanottuun laturaivoon. Esimerkiksi Kuopiossa mies teki viime sunnuntaina kuopiolaismies  teki aloitteen  siitä, että kaupunki auraisi tai tamppaisi kävelijöille omia väyliä.
 Idea aloitteeseen lähti taas kerran roihahtaneesta laturaivosta. Kuopiolainen nainen kertoi hiihtäjän lyöneen hänen koiraansa sauvalla. Seuraavana päivänä ladulle oli levitetty hiekkaa ja jopa ulostetta, ilmeisesti kostomielessä. Aloite sai nopeasti kannatusta.
 Vaasan kaupunki teki jo viime talvena  kävelijöille oman reitin meren jäälle.
 Kaupunkilaisilta halutaan palautetta
 Kokkolassa noin viiden kilometrin mittainen reitti kulkee Elban ja Santahaan maastossa. Osittain se kulkee Kokkolan suosituinta reittiä, Wanhan Kallen kinttupolkua, pitkin mutta lähtöpaikka on Sannanrannantiellä.
 – Lähtöpaikkaa muutettiin, koska Santahaassa on nyt paljon hiihtäjiä, eikä haluttu sekoittaa kävelyä sinne laduille.
 Talvikävelyreitti on kokeilu, josta halutaan palautetta kaupunkilaisilta:
 – Katsotaan, minkälainen vastaanotto sillä on ja minkälaista palautetta saadaan. Voi olla, että talvikävelyreitti merkitään pysyvästi, ja niitä voisi tulla muuallekin Kokkolaan. Nyt nimenomaan toivotaan palautetta kaupunkilaisilta.
 Talvikävelyreitti avataan viimeistään ensi viikolla.

Hiihtäjät valtaavat talvisin ulkoilumaastot – Kokkola vastaa kävelijöiden toiveisiin hoidetulla reitillä


Summary: Lumen sulatuksessa voidaan hyödyntää esimerkiksi teollisuuden hukkalämpöä ja kiinteistöjen jäähdytysjärjestelmien lauhdelämpöä.

Katujen ja aukioiden lämmitysjärjestelmiä on käytössä erityisesti isojen kaupunkien keskustoissa. Asiantuntija  Harri Heinaro  Motivasta arvioi, että katujen lämmittäminen on tietyissä tapauksissa järkevämpää kuin auraus. Lumisina talvina aurauksesta voi koitua yllättävän suuria kustannuksia. Lisäksi katuja suolataan ja hiekoitetaan.
 – Katujen lämmitys vähentää hiekoitusta ja myös katupöly vähenee keväällä. Myös keskustojen lähestyminen on helpompaa, kun lumi on automaattisesti poistettu, sanoi Heinaro Radio Suomen Päivän haastattelussa.
 Katujen sulanapidossa voidaan hyödyntää esimerkiksi teollisuuden hukkalämpöä. Myös kiinteistöjen jäähdytysjärjestelmistä syntyy lämpöä, jota voidaan käyttää katujen lämmitykseen ja liukkauden estoon.
 – Myös kaukolämpöä on hyödynnetty tällä tavalla. Se parantaa myös kaukolämmön tuotannon hyötysuhdetta kokonaisuudessaan, jos hyödynnetään kaukolämmön paluuvettä.
 Lämmitettyjä katuja ja alueita löytyy isoista kaupungeista. Helsingissä esimerkiksi Aleksanterinkadun alle on rakennettu lämmitysjärjestelmä. Lämmitystä on käytetty myös kävelyalueilla. Näin on tehty mm. Jyväskylän kävelykadulla.
 – Katuja ja toreja on lämmitetty vesikiertoisella järjestelmällä. Yleisesti sulatetaan myös kauppakeskusten portaita ja ajoramppeja.
 Heinaron mukaan katujen lämmitysjärjestelmät ovat tehokkaita. Ne poistavat lumen hyvin aina 15 pakkasasteeseen saakka. Käyttöä parantaisi myös se, että lämmitysjärjestelmässä kulkevan veden lämpötilaa voisi säätää säätilan mukaan.
 – Älykkäät lämmönsäätelyjärjestelmät voisivat auttaa ennakoimaan tulevia lämmitystarpeita. Lämpimämpää vettä voitaisiin ajaa järjestelmään etukäteen, jos on odotettavissa rankkaa lumisadetta.
 Lämmitystä käytetään myös luiskien ja joidenkin liikenneympyröiden kunnossapidossa. Helsingissä toistasataa porrasta ja kevyen liikenteen luiskaa pidetään sulana sähkölämmityksen avulla.
 Asiantuntija Harri Heinaro Motivasta ei pidä taloudellisesti järkevänä omakotitalon pihan sulattamista.
 – Jos on valmis maksamaan käytetystä energiasta, itse investointikustannus ei ole ihan mahdoton. Silloin ei ainakaan tarvitse tehdä lumitöitä.
 Lisää aiheesta:
 VTT: Liikenne- ja yleisten alueiden sulanapitojärjestelmät

Kävelykadun lämmitysjärjestelmällä eroon lumesta


Summary: Ihmisen taipumus uskoa, että paha saa aina palkkansa, johtaa professorin mukaan ikävällä tavalla kiusatun syyllistämiseen.

KiVa Koulu kiusaamisen vastainen toimenpideohjelma on kehitetty Turun yliopistossa Suomessa KiVa Koulu -ohjelmassa on mukana yli 900 koulua se on myös suomalainen vientituote, jota myydään kouluihin ympäri maailmaa THL:n kouluterveyskyselyn mukaan kiusaaminen on vähentynyt kouluissa selvästi sen jälkeen, kun KiVa Koulu on otettu valtakunnallisesti käyttöön
 KiVa Koulu -ohjelma sai viikko sitten osakseen tiukkaa arvostelua Ylen  MOT-toimituksen verkkojutussa . Koulukiusattujen ja heidän vanhempiensa kritiikistä kerrottiin kiusaamisen vastaista työtä tekevän neuvontakeskus Valopilkun koordinaattorin  Tina Holmberg-Kaleniuksen  suulla.
 – KiVa Koulu -ohjelma on tehoton. Osa kouluista käyttää sitä tavalla, joka voi olla kiusatulle oppilaalle jopa vahingollinen ja lisätä kiusaamista, sanotaan MOT:n jutussa.
 KiVa Koulun kehittäjä, professori  Christina Salmivalli  vastaa arvosteluun harmittelemalla, miten KiVa Koulun kohtaama kritiikki menee niin usein ohi.
 – Jos joku oikeasti tutustuisi KiVa Koulu -ohjelmaan ja sen jälkeen kritisoisi, tuntuisi se asialliselta. Mutta nyt KiVa Koulua on kritisoitu käytännöistä, jotka eivät lainkaan ole ohjelman mukaisia. Esimerkiksi siitä, miten traumatisoivaa saattaa olla, kun kiusattu ja kiusaajat tuodaan saman pöydän ääreen ja pakotetaan teennäisesti paiskaamaan kättä. Se on juuri päinvastoin kuin me suosittelemme.
 Kautta aikojen koulussa on laitettu kiusaajat ja kiusattu nokikkain tekemään sovintoa. Käytäntönä se tuntuu istuvan lujassa, mutta Salmivalli haluaa irtisanoutua sellaisesta.
 – Osapuolet tavataan yksitellen. Tämä on ollut ohjeemme alusta saakka. Kiusattu ei tule kuulluksi kiusaajiensa edessä, eikä varsinkaan, jos paikalla on useampi kiusaaja. Kouluille jaetuissa oppaissa on selkeästi kerrottu, että yhteinen tapaaminen voidaan järjestää vain silloin, kun myös kiusattu haluaa sitä.
 Tutkijan näkökulmasta ohjelma toimii, jos kiusaaminen vähenee merkittävästi. Maallikko taas ajattelee, että kiusaamisen pitäisi ohjelman avulla poistua kokonaan.  Christina Salmivalli
 Christina Salmivalli kummastelee myös kritiikkiä, jonka mukaan koulussa ei tehdä kiusaamiselle mitään, vaikka oltaisiinkin mukana KiVa Koulu -hankkeessa. Pelkkä nimike ei tietenkään ratkaise mitään, vaan ohjelman työkaluja on myös käytettävä.
 – KiVa Koulu on kuin pölynimuri: se kyllä imee pölyä sisäänsä, mutta jos ei kukaan laita sitä päälle ja ala imuroida, niin eihän se sitten toimi.
 Turun yliopiston psykologian professori Christina Salmivalli sai Suomen 11. tiedepalkinnon. Markku Sandell / Yle
 Kiusattua ei saa syyttää provosoinnista
 Koko kiusaamiskeskustelu kuumeni tällä kertaa, kun Sysmän yhtenäiskoulun rehtorin  Tuula Vuorisen  kommentit herättivät närää MOT:n koulukiusaamisongelmaa koskevassa haastattelussa. Hän sanoi, että  osa oppilaista korostaa omaa erilaisuuttaan ja siten provosoi muita . Tässä yhteydessä hän käytti ilmaisua "hutsahtava pukeutuminen". Näin rehtorin on katsottu puheellaan leimanneen kiusaamisen kiusatun omaksi syyksi.
 Kuinka iso peikko nykyään on se ajatus, että kiusaaminen olisi kiusatun oma vika?
 – Siinä on kyse psykologisesta mekanismista, jossa ihmisillä on taipumus ja halu uskoa maailman oikeudenmukaisuuteen: paha saa palkkansa ja hyville tapahtuu hyviä asioita. Siksi ihmiset tulkitsevat helposti tilanteita niin, että jos jotakuta kohdellaan huonosti, selitystä haetaan koetellun henkilön omista teoista. Näin ei tietenkään pitäisi olla, kommentoi Christina Salmivalli.
 Tämän mallin mukaiseen ajatteluun törmätään usein myös raiskauksien arvioinnissa.
 Kritiikki on jo tuttua
 Professori Christina Salmivalli sanoo olevansa jo tottunut, että kiusaamisen vastainen ohjelma saa kritiikkiä parin vuoden välein. Aina kun koulukiusaaminen nousee yleiseen keskusteluun, KiVa Koulusta tehdään syntipukki.
 – Meillä on koulupsykologit ja -kuraattorit, oppilashuolto, kummioppilastoimintaa, tukioppilaita... Ikinä niiden toimivuutta ei kyseenalaisteta, mutta KiVa Koulu saa aina syytteet niskaansa.
 KiVa Koulu on kuin pölynimuri: se kyllä imee pölyä sisäänsä, mutta jos ei kukaan laita sitä päälle ja ala imuroida, niin eihän se sitten toimi.  Christina Salmivalli
 KiVa Koulu -ohjelman toimivuutta tunnutaankin arvioitavan kahdella eri kriteerillä.
 – Tutkijan näkökulmasta ohjelma toimii, jos kiusaaminen vähenee merkittävästi. Maallikko taas ajattelee, että kiusaamisen pitäisi ohjelman avulla poistua kokonaan.
 Tutkimuksellista näyttöä KiVa Koulu -ohjelman aikaansaannoksista on olemassa, ei pelkästään hankkeen omien selvitysten perusteella. Terveyden- ja hyvinvoinnin laitoksen (THL)  kouluterveyskyselyt  osoittavat, että kiusaaminen on kouluissa vähentynyt vuosi vuodelta siitä lähtien, kun KiVa Koulu -ohjelma otettiin valtakunnallisesti käyttöön.
 Lue lisää:
 Ylistettyä Kiva koulu -ohjelmaa käytetään jopa vahingollisella tavalla: ”Jättää aikamoisia traumoja kiusatulle”
 Rehtorin puheet hutsahtavasta pukeutumisesta ja seksuaalivähemmistöistä tyrmistyttävät – Opetusministeri: "Kiusaaminen ei ole koskaan kiusatun vika"
 Koulukiusaaminen vähentynyt huimasti – Taulukko kertoo, kuinka suurta osaa 8–9-luokkalaisista kiusattiin kunnassasi
 Heikki Rönty / Yle

KiVa Koulu -hankkeen äiti torjuu kritiikin: Ohje on ollut alusta asti, ettei kiusattua istuteta pakolla samaan pöytään kiusaajiensa kanssa


Summary: Salasanojen turvaamiseen on monta keinoa.

Valtava määrä salasanoja ja käyttäjätunnuksia on jälleen vuotanut julki. Australialainen tietoturva-asiantuntija  Troy Hunt  kertoo  blogissaan , että verkkorikolliset ovat onnistuneet nappaamaan 140 miljoonan netin käyttäjän tiedot, entisten lisäksi.
 Kaikkiaan verkkorikolliset ovat julkaisseet jo yli 770 miljoonaa käyttäjätunnuksen ja salasanan yhdistelmää, jotka löytyvät Huntin mukaan nyt Collection#1 -nimisestä kokoelmasta. Suomessa asiasta kertoi ensimmäisenä  Iltasanomat .
 Tunnuksia ja salasanoja on viety muun muassa LinkedInin, Adoben ja Ashley Madisonin sivustoilta. Toistaiseksi ei ole selvyyttä, miltä sivustoilta uusimmat vuodot ovat peräisin.
 Huntin ylläpitämästä verkkopalvelusta  Have I been pwned?  voi tarkistaa, onko oma sähköposti vuodettujen joukossa.
 F-Securen tutkija  Andrew Patel  pitää sivustoa luotettavana ja kehottaa kokeilemaan palvelusta, onko oma sähköposti saatu napattua.
 Patelin mukaan LinkedInin kaltaiset palvelut varoittavat käyttäjiään, jos näiden salasanoja on onnistuttu kaappaamaan. Monilta käyttäjiltä on siis onnistuttu viemään vanha tunnus tai salasana, joka on todennäköisesti jo vaihdettu.
 Patelin mukaan ongelma on se, että monet käyttävät sama salasanaa muissakin palveluissa.
 – Vanhalla salasanalla ei pääse enää esimerkiksi LinkedIniin mutta pääsee johonkin muuhun palveluun, jos siinä on käytetty samaa salasanaa.
 Tällöin salasana kannattaa vaihtaa. Toinen keino on käyttää kaksiosaista tunnistautumista, joka on jo saatavilla monissa palveluissa. Palvelusta tulee siis esimerkiksi varmennusviesti matkapuhelimeen.
 – Silloin sivullesi ei pääse, koska varkailla ei ole puhelintasi.
 Kolmas keino torjua varkaudet on käyttää salasanojen hallintaohjelmaa. Ohjelmaan voi tallentaa eri verkkosivujen käyttäjätunnukset ja salasanat. Tällöin tarvitsee muistaa vain pääsalasana. Monet käytössä olevista ohjelmista osaavat täyttää ne oikeisiin paikkoihin käyttäjän puolesta.

Satoja miljoonia salasanoja leviää netissä – Nyt viimeistään kannattaa tarkistaa oma tietoturva


Summary: Torniossa kaukolämmön tuottaja on luopunut raskaan polttoöljyn käytöstä.

Tiukkeneva ilmastopolitiikka pienentää energiantuotannon päästöjä. Energiateollisuuden mukaan kaukolämmön kasvihuonekaasujen päästöt ovat vuosikymmenessä pudonneet neljänneksellä.
 – Sähkön- ja lämmöntuotannon ominaispäästöt ovat laskeneet. Kehitys johtuu isolta osalta siitä, että fossiilisia polttoaineita on korvattu puupolttoaineilla. Myös energiatehokkuutta on parannettu, kertoo energiateollisuuden asiantuntija  Jukka Makkonen .
 Energiateollisuus arvioi kaukolämmön kasvihuonepäästöjen puolittuvan seuraavan vuosikymmenen aikana.
 – Ensin siirrytään vielä enemmän puupolttoaineisiin. Puun pitäisi riittää nippa nappa. Seuraavaksi etsitään poltolle vaihtoehtoja. Niitä voivat olla lämpöpumput, maalämpö ja datakeskusten hukkalämpö, Makkonen visioi.
 Makkosen mukaan energian tuottajat ovat 10 viime vuoden aikana sijoittaneet noin 10 miljardia uusiin polttokattiloihin, joilla on voitu luopua turpeen ja fossiilisten polttoaineiden käytöstä.
 – Päästökauppa on lähtenyt viime vuonna voimistumaan ja tulee jatkossa ajamaan turvetta ahtaalle, Makkonen sanoo.
 Politiikan poukkoilevuus on kuitenkin edelleen iso haaste.
 – Nyt tutkitaan ei polttavia vaihtoehtoehtoja, mutta monet investoinnit on laitettu odottamaan. Monessa yhtiössä investointeja tehdään vain pakon edessä, Makkonen kertoo.
 Tornion kaukolämmön päästöt vähenevät tänä vuonna
 Tornion ja Haaparannan käyttämän kaukolämmön päästöt vähenevät tänä vuonna, koska lämpöä tuottava Tornion Voima on luopunut raskaan polttoöljyn käytöstä.
 – Me luovumme raskaasta polttoöljystä, joka on kalliimpi polttoaine kuin maakaasu, johon me vaihdoimme. Maakaasu on myös puhtaampaa. Puhumme siis ihan yleisestä hyvästäkin, sanoo Tornion voiman toimitusjohtaja  Aki Hakulinen .
 Polttoaineen hinnan lisäksi myös ympäristökysymyksellä on merkitystä..
 – Kyllä se on ympäristökysymys. Meillä esimerkiksi näillä varatehokattiloilla päättyi ympäristöluvassa mahdollisuus polttaa raskasta polttoöljyä. Vaihtoehtoina oli laittaa puhdistuslaitteita öljykäyttöisille kattiloille tai muuttaa polttoaine esimerkiksi maakaasulle, Hakulinen kertoo.
 Muutos lähes lopettaa varakattiloiden rikkidioksidi- ja hiukkaspäästöt, puolittaa typpidioksidien päästöt sekä vähentää kasvihuonekaasuja reilulla neljänneksellä.
 – Se on merkittävä vähennys ympäristölle, Torniolle ja Haaparannalle, Hakulinen luonnehtii.
 Vastaava muutos tehdään myös Kemin kaivoksella
 Yhtiö valitsi maakaasun, koska sitä on tarjolla Tornion lng-terminaalissa. Yhtiö saa sitä omakustannushintaan, koska emoyhtiö EPV Energia omistaa Manga LNG:stä 5 prosenttia.
 Maakaasua käytetään siis yhtiön varakattiloissa, joita käytetään varavoimana ja korkean kulutuksen aikana.
 Varalaitoksen osuus yhtiön lämmöntuotannosta on noin kymmenen prosenttia. Eniten Tornion Voima käyttää lämmöntuotannossaan turvetta, puupohjaista biomassaa ja Outokummun terästehtaalla syntyvää häkäkaasua, joten kokonaisuudessaan päästöjen vähennys jää alle kymmeneen prosenttiin.
 Päästöjen vähennykselle on kuitenkin tulossa jatkoa.
 – Uusimme Kemin kaivoksella kahden öljykäyttöisen kattilan polttoaineeksi maakaasun. Eli sinne rakennetaan nesteytetyn maakaasun säiliö- sekä höyrystinasemat ja vaihdetaan polttimet maakaasupolttimiksi vielä tämän vuoden aikana, Hakulinen sanoo.
 Lisäksi SSAB:n ja EPV Energian omistama Raahen Voima vaihtaa tänä vuonna öljykattiloita maakaasulle.
 Viime vuonna yhtiö uusi Torniossa viisi kattilaa, mikä maksoi yhtiölle noin kaksi miljoonaa euroa. Torniolaisten kaukolämmön hintaan investointi aiheuttaa vain pienen nostopaineen, sillä isoimman laskun maksaa suurin asiakas Outokumpu.

Ilmastopolitiikalla on pienennetty energiantuotannon päästöjä


Summary: Aiemmin kasveja ei ole yritetty kasvattaa avaruusasemia kauempana Maasta.

Muutama päivä sitten kerrottiin, että kiinalaisluotain Chang'e-4:n Kuuhun viemät  puuvillansiemenet olivat alkaneet itää.  Nyt Kiinasta kuuluu suru-uutinen: pienet kasvinalut ovat kaikki menehtyneet.
 Kasvatuskokeen päättymisestä kertoo Hongkongissa ilmestyvä  Gbtimes.  Luotain laskeutui Kuun takapuolelle 3. tammikuuta ja kuvat itävistä kasveista otettiin 7. tammikuuta. Ne julkaistiin viime tiistaina.
 Puuvillansiemenet kestivät hyvin avaruusmatkan Maasta Kuun huonommin tunnetulle "pimeälle puolelle". Sinne ne lensivät luotaimen rahtina olleessa kanisterissa. Tässä 18 senttiä korkeassa ja 2,7 kiloa painavassa kanisteribiosfäärissä oli kasvualustana multaa, vettä ja ilmaa.
 Mukana oli puuvillansiementen lisäksi myös muun muassa silkkitoukan munia sekä rapsin- ja perunansiemeniä, mutta niiden mahdollisesti osoittamista elonmerkeistä ei ainakaan ole kerrottu julkisuuteen.
 Kasveja on aiemmin koekasvatettu avaruusasemilla, mutta ei koskaan Kuussa. Siinäkin mielessä Kiina teki avaruustutkimuksen historiaa.
 Kasvit kokivat luonnollisen kuoleman
 Puuvillanitujen kuolema oli sikäli luonnollinen, että niiden ympäristö kylmeni hyvin nopeasti, kun aurinko laski Von Kármánin tasangolla, jonne Chang'e-4 laskeutui hallitusti kaksi viikkoa sitten.
 Lämpötila laski-52 asteeseen – ja voi laskea vielä peräti 180 miinusasteeseen. Loppu oli väistämätön, koska kanisteribiosfäärissä ei ollut lämmitystä.
 Itse luotain on asetettu horrostamaan siihen asti, kunnes Aurinko taas nousee.
 Kasveille lämpenemisestä ei ole tuolloin enää iloa, vaan ne kompostuituvat vähitellen. Kompostoituminen tapahtuu kanisterin sisällä, eikä siitä ole haittaa luotaimelle, kerrotaan Kiinan kansallisesta avaruushallinnosta.
 Kiinalaisluotain laskeutui Kuun "pimeälle puolelle"
 Kiina lähetti mönkijän kohti Kuuta – tavoitteena maailman ensimmäinen laskeutuminen "pimeälle puolelle"
 Kiina aikoo kurkistaa Kuun "pimeälle puolelle" – luotaimen lastina silkkiäistoukan munia ja siemeni ä

Kiinan Kuussa idättämät kasvit kuolivat hyytävään kylmyyteen


Summary: Suurimmassa osassa Suomen sairaanhoitopiireistä podetaan lääkärivajetta.

Lääkäriliiton selvityksen  mukaan Suomen terveyskeskuksissa oli viime lokakuussa täyttämättä lähes 230 lääkärin tehtävää. Suurin lääkärivaje oli Etelä-Karjalassa, Etelä-Pohjanmaalla, Etelä-Savossa, Kainuussa ja Keski-Suomessa.
 Esimerkiksi Keski-Suomessa lääkärintehtäviä on 200, mutta lääkäreitä selvityksen mukaan 170. Vaje on siis 30 lääkäriä, ja 15 prosenttia tehtävistä on täyttämättä.
 Terveyskeskuksittain tarkasteltuna 60 prosentissa terveyskeskuksista ei ollut lääkärivajetta lainkaan, mutta noin 300 000 suomalaista palvelevista terveyskeskuksista puuttuu vähintään viidennes lääkäreistä. Kaiken kaikkiaan Suomessa täyttämättä on joka kahdeskymmenes lääkärintehtävä.
 Lääkäriliiton mukaan ratkaisu ei ole kouluttaa lisää lääkäreitä.
 – Tilastot osoittavat, että vaikka lääkärien määrä kasvaa, se ei näy terveyskeskuslääkärien määrässä. Terveyskeskustyöstä pitää tehdä houkuttelevampaa lääkäreille, toteaa liiton politiikkatoimialan johtaja  Heikki Pärnänen  liiton  tiedotteessa .
 Mikä vetää nuoria lääkäreitä pienille paikkakunnille?
 Itä-Suomen yliopistossa lääkäriksi opiskelevat tekevät terveyskeskusharjoittelun Jyväskylän Palokan opetusterveyskeskuksessa.
 Parasta aikaa harjoittelussa ovat muiden muassa viidennen vuoden opiskelijat  Emma Oksala  Tampereelta ja  Anni Kotiranta  Vantaalta.
 Runsaan vuoden kuluttua Oksala ja Kotiranta ovat valmiita lääkäreitä. He ovat kiinnostuneita työskentelemään myös pienemmillä paikkakunnilla, juuri niillä, joissa lääkäripulaa yleisimmin esiintyy. Oksala on menossa kesätöihin Lieksaan ja Kotiranta Kiteelle.
 – Pienillä paikkakunnilla potilaat ovat yleensä sellaisia mukavia ja leppoisia. Ja kun ei olla ihan suuren sairaalan vieressä, pääsee kandina tekemään monipuolisempaa työtä. Lisäksi olen kiinnostunut yleislääketieteestä, Oksala sanoo.
 – Olen kiinnostunut erityisesti ennaltaehkäisevästä terveystyöstä, ja pienellä paikkakunnalla sitä pääsee tekemään ruohonjuuritasolta, kertoo Kotiranta.
 Hyvä henki ja henkilöstön tuki
 Yleisemmällä tasolla pienet paikkakunnat eivät näytä olevan lääkäreille kovin kiinnostavia työseutuja. Muuttoliike suurempiin kaupunkeihin on käynnissä, ja se koskee myös lääkäreitä.
 Palkkaus ei ole kummallekaan opiskelijalle se merkittävin tekijä työmaan valinnassa, vaikka syrjemmiltä seuduilta parempaa palkkaa saakin.
 Kotiranta sai kipinän Kiteelle parin viikon terveyskeskuspäiviltä.
 – Siellä oli tosi hyvä henki ja huippumukava henkilökunta. Tuli sellainen olo, että apua saa varmasti jos sitä tarvitsee, hän sanoo.
 Samaa kertoo Oksala – hänkin on viettänyt Lieksassa pari viikkoa jo aiemmin.
 – Oli niin hyvät ja tukea antavat seniorilääkärit, että voi luottaa siihen, että voi vielä ehkä vähän vajailla taidoilla tuoreena lääkärinä mennä turvallisesti töihin, hän sanoo.
 Opiskelijat puhuvat tulevista töistään keskenään jatkuvasti
 Oksala ja Kotiranta kertovat, että lääkäriopiskelijat pohtivat keskenään jatkuvasti sitä, minne opiskelujen jälkeen suunnataan töihin.
 – Viimeksi tänään lounaalla puhuttiin tästä aiheesta, pienelle vai isolle paikkakunnalle, Oksala naurahtaa.
 – Joillain on tosi selvät sävelet, että ovat aina tienneet haluavansa vaikka Helsinkiin töihin, mutta on paljon niitä, jotka eivät tiedä tai joilla mieli muuttuu vaikka kokemusten kautta, Kotiranta täydentää.
 Oksala ja Kotiranta nostavat esiin myös sellaiset asiat, joihin terveyskeskukset eivät voi vaikuttaa. Jos ihminen kaipaa vaikkapa aktiivista kulttuurielämää tai laajaa ravintolatarjontaa, pieneltä paikkakunnalta ei sellaisia löydy.
 – Itse olen sen miettinyt niin, että enpä minä Kuopiossakaan juuri teatterissa käy, että miksi sen pitäisi minun valintoihini vaikuttaa, sanoo Kotiranta.
 Opiskelijoita rekrytoidaan aktiivisesti
 Tulevia lääkäreitä rekrytoidaan aktiivisesti jo opiskelujen aikana. Värväys pyörii esimerkiksi lääkäripäivillä, ja sähköpostiin satelee ilmoituksia vapaista työpaikoista.
 – Kyllä kilpailu työntekijöistä näkyy, erityisesti lääkäripula-alueilla ja -aloilla, sanoo Oksala.
 – Kutsuja tulee, mutta positiivisessa hengessä. Ei se sillä tavalla tunnu, että minusta kilpailtaisiin, toteaa Kotiranta.
 Esimerkiksi Äänekosken terveyskeskuksesta kerrotaan, että lääkäreitä sekä rekrytoidaan aktiivisesti suoraan että käytetään hyväksi rekrytointifirmaa. Jyväskylässä taas pyritään pitämään opiskelijoista ja sijaisista kiinni tarjoamalla kannattelevaa työyhteisöä ja hyvää tukea.
 Lääkäriliitosta puolestaan kerrotaan, että yleisesti käytettyjä keinoja ovat juuri rekrytointifirmojen käyttö, hyvä perehdytys ja tuki opiskelijoille ja tuoreille lääkäreille, joustavat työehdot ja kilpailukykyinen palkkaus.

Valmistuvat lääkäriopiskelijat: henkilökunnan tuki on palkkaa parempi houkutin – terveyskeskuksissa täyttämättä lähes 230 lääkärin paikkaa


Summary: Orkla ja Kotipizza allekirjoittivat marraskuussa yhdistymissopimuksen.

Norjalainen Orkla on saanut haltuunsa noin 98,6 prosenttia Kotipizza Groupin osakkeista, kertoo Kotipizza tiedotteessaan.
 Orkla ja Kotipizza allekirjoittivat marraskuussa yhdistymissopimuksen, minkä jälkeen Orkla teki Kotipizzan osakkeenomistajille ostotarjouksen.
 Orklan tavoitteena on hankkia omistukseensa kaikki Kotipizzan osakkeet. Yhtiö avaa jälkikäteisen tarjousajan ja valmistautuu sen jälkeen käynnistämään vähemmistöosakkeiden lunastusmenettelyn.
 Lue lisää:
 Analyysi: Ensin myytiin Amer, nyt lähtee Pöyry – miksi ulkomaalaiset ostavat kasapäin isoja suomalaisfirmoja?
 Kotipizza-kauppa tuomassa mojovat tuotot yhtiöön sijoittaneille – ravintoloiden toiminta jatkuu ennallaan

Orkla saanut haltuunsa yli 98 prosenttia Kotipizzan osakkeista


Summary: Taiteilijaryhmä IC-98:n ja Lönnströmin taidemuseon ja säätiön yhteisprojektissa vanha pöytyäläinen maatila aidattiin ja jätettiin rapistumaan "tuhanneksi vuodeksi".

Tästä on kyse Khronoksen talo -taideteoksen rakennuksia ei suojella. Talo ympäristöineen on aidattu ja jätetty rappeutumaan. Kyse on taiteilijaryhmän nykytaideprojektista.
 Raumalaisen taidesäätiön rahoittama, taiteilijaryhmän toteuttama rapistuva talo ei päädy suojeltavaksi.
 Lönnströmin säätiön ja taidemuseon sekä taiteilijaryhmä IC-98:n  taideprojektissa  aidattiin pari vuotta sitten Pöytyällä Ortenojan kylässä sijaitseva maatila, joka jätetään rapistumaan sellaisenaan tuhanneksi vuodeksi.
 Alue koostuu asuinrakennuksesta ja pihapiiristä. Aidattu alue on jätetty koskemattomaksi eikä sitä hoideta tai ylläpidetä millään tavalla.
 Ei suojelun perustetta
 Kiinteistö siirtyi lahjoituksena Pöytyän kunnalle vuonna 2016. Kunta pyysi lahjoitusehtojen mukaisesti Varsinais-Suomen ely-keskusta suojelemaan rakennuksen. Kunta on sitoutunut säilyttämään kohteen alueen ja rakennukset ennallaan.
 Khronoksen talo. IC-98
 Ely-keskuksen mukaan Khronoksen talo ei kuitenkaan täytä suojelun edellytyksiä, koska suojelun tavoitteena on säilyttää rakennusperintöä eikä tuhota sitä. Ely-keskus katsoo, ettei rakennuksilla ole sellaista merkittävyyttä, että ne pitäisi suojella.
 – Rakennuskokonaisuuden säilyminen tarkoitetulla tavalla rappeutuen voidaan parhaiten turvata maankäyttö- ja rakennuslain keinoin kaavoituksella ja muiden kunnan toimivallassa olevien keinojen avulla, ely-keskus toteaa.

Viraston päätös: Rapistuvaa talotaideteosta eli Khronoksen taloa ei voi suojella


Summary: Pääkaupunkiseudulla moni kuplahalli on kärsinyt vaurioita runsaan lumentulon takia.

Runsas lumentulo on koetellut Helsingin seudun kuplahalleja.
 Suomen Palloliiton tietoon on tullut useita runsaan lumentulon aiheuttamia ongelmia, ja liitto selvittää parasta aikaa, miten suurista vahingoista on kysymys.
 – Teemme juuri soittokierrosta urheiluseuroihin. Tämänhetkisen tiedon mukaan halleja on jouduttu ajamaan alas pääkaupunkiseudulla ainakin Myllypurossa ja Jakomäessä, sanoo Palloliiton olosuhdepäällikkö  Tero Auvinen .
 Helsingin Myllypurossa urheiluseura PK-35:n omistaman hallin kyljessä havaittiin torstaiaamuna parinkymmenen metrin repeämä. Hallin romahtamisen syyksi epäillään lumen painoa. Myöskään ilkivallan mahdollisuutta ei ole vielä suljettu pois.
 Jakomäessä puolestaan FC Kontun halli jouduttiin aamulla ajamaan alas lumen painosta aiheutuneen repeämän takia.
 – Hallissa oli aamulla noin viiden metrin pituinen repeämä, joten päätimme ajaa hallin hallitusti alas, sanoo Kontun puheenjohtaja  Juha Granbom .
 Tasakattoiset hallit erityissyynissä
 Ylipainehalleja on pääkaupunkiseudulla toistakymmentä. Ne hallityypit, joissa on tasakatto, ovat nyt erityishuomion kohteena.
 – Ylipainehalli on kiinteään rakennukseen verrattuna erilainen siten, että se vaatii tarkkaa ennakointia sään suhteen. Erityisesti tasakattoisten ylipainehallien kanssa on oltava tarkkana, sillä tasakatto kerää nopeasti suuria lumikuormia, sanoo Auvinen.
 Monissa Helsingin seudun urheiluseuroissa urakoitiinkin viime yönä lumitöissä. Runsas lumentulo alkoi puoliltaöin, ja lumentulo jatkui aamuun asti. Lumikuormaa piti näin keventää pitkin yötä.
 Joissakin halleissa lumen aiheuttamia ongelmia on yritetty poistaa myös lisäämällä halliin painetta.
 – Näin voidaan saada lumi paremmin valumaan katolta alas. Lumi on kuitenkin poistettava pikaisesti hallin juuresta, sillä suuret lumimäärät voivat aiheuttaa hallin seinään repeämiä, Auvinen sanoo.

Lunta tuprutti niin paljon, että kuplahallin kylkeen aukesi parinkymmenen metrin repeämä – moni urheiluseura urakoi Helsingin seudulla pitkin yötä


Summary: Etsijöitä on lisätty yli parinkymmenen, jotta loput kaksi lumivyörynuhria löytyisivät.

Yksi lumivyöryuhri on löydetty torstaina, kertoo Tromssan poliisi Norjassa. Lumivyöryssä kuollut kuljetetaan alas ja viedään Tromssaan.
 Kuolleista ensimmäinen löytyi keskiviikkona. Yhteensä laskijoita oli neljä, kolme suomalaista miestä ja yksi ruotsalainen nainen. Hiihtäjäryhmä katosi Tamokdalenin alueella kaksi viikkoa sitten.
 NRK:n mukaan  etsijät jatkavat vielä töitä kahden muun lumivyöryuhrin löytämiseksi. Etsijöitä on muun muassa lisätty 21:een.
 Aiheesta lisää:
 Ensimmäinen lumivyöryn uhri löydettiin Norjassa – Yle Norjassa: Etsijät ovat helpottuneita päästyään viimein toimeen
 Kadonneita suomalaisia etsivä kopteri havaitsi lisää lumivyörypaikantimien signaaleja – etsintäalue tarkentuu
 Lumivyöryn alle kadonneiden etsinnät jouduttiin taas keskeyttämään

Tromssan poliisi: Yksi lumivyöryuhri löydetty, kuljetetaan alas vuorelta tänään


Summary: Suomalaiset yläkoulut voivat tänä keväänä tilata vierailulle saamelaisnuoren.

"Hei yläkoulun opettaja tai sä, joka tunnet sellaisen! Oisko sulla hetki aikaa puhua saamelaisista?   Mulla nimittäin ois! " Näin kirjoittaa  Máren-Elle Länsman  Facebook-sivullaan. Hän on ryhtymässä kouluvierailijaksi Saamelaiskäräjien Nuorisoneuvoston ja Nuorten Akatemian yhteisen  Dihtosis-hankkeen  puitteissa.
 Projekti tarjoaa Suomen yläkoululuokille ilmaiseksi saamelaisteemaisia vierailuja. Tarkoitus on lisätä suomalaisten nuorten tietoisuutta saamelaisista ja saamelaiskulttuurista toiminnallisten harjoitusten avulla.
 – Koulutimme maanantaina 12 reipasta kouluvierailijaa. Helmikuun alussa he lähtevät kiertämään Suomea ja toteuttamaan vierailuja, kertoo Dihtosis-hankkeen projektityöntekijä  Minna Lehtola .
 "Aina ei tarvitse vain istua ja kuunnella, vaan uutta voi oppia itse tekemällä"
 Oululaisen kouluvierailijan Máren-Elle Länsmanin mielestä on tärkeää, että tietoa saamelaisista jaetaan Suomen kouluille. Se on yksi hyvä tapa paikata sitä tietovajetta, mitä oppikirjoista ei löydy.
 Länsman on muutaman kerran aiemminkin vieraillut vapaaehtoisena Oulun kouluissa kertomassa saamelaiskulttuurista. Siksi kynnys ei ollut iso hakeutua kouluvierailijaksi tälläkään kertaa.
 – Tietoa on todella vähän. Usein saatetaan tietää, että olemme alkuperäiskansa, meillä on poroja ja saamenpuvut, mutta siihen se jää, kertoo Länsman.
 Máren-Elle Länsman odottaa innolla tulevia kouluvierailuja. Priváhta / Anne Olli
 Länsman on aiempien vierailujensa aikana täydentänyt oppilaiden tietoja kertomalla muun muassa saamen kielistä, puvuista ja siitä, että saamelaiset ovat yksi kansa neljän maan sisällä. Maanantain koulutus antoi kuitenkin uusia eväitä vierailuiden toteuttamiseen: luentomaisen oppitunnin sijaan vierailuun voi, ja kannattaakin, sisällyttää myös toiminnallisia harjoituksia.
 – Aina ei tarvitse istua ja kuunnella. Sen sijaan on tärkeää päästä itse myös tekemään jotain ja oppia siinä samalla.
 Tavoitteena vähintään 50 kouluvierailua kevään aikana
 Kouluvierailuja toteutetaan tämän kevään aikana 1.2.–31.5.2019 pääkaupunkiseudulla, Tampereella, Turussa, Jyväskylässä, Oulussa ja Rovaniemellä sekä Sodankylässä ja sen lähiseuduilla. Alueet ovat valikoituneet kouluvierailijoiden asuinpaikkojen mukaan.
 – Jos vierailuja tilataan muualle kuin näihin kaupunkeihin, niin katsomme aina tapauskohtaisesti, että pystymmekö lähettämään vierailijan sinne vai tarjoammeko heille hankkeen toista tuotetta eli menetelmäpakkaa, kertoo projektityöntekijä Minna Lehtola.
 Menetelmäpakan  avulla opettajat voivat itse käsitellä saamelaisuutta lasten ja nuorten kanssa. Kyse on korttipakasta, joka on tarkoitettu niin sanotuksi faktapankiksi. Se sisältää sekä tietoa saamelaiskulttuurista että 18 toiminnallista harjoitusta. Menetelmäpakka sopii perustietojen opetukseen alaluokilta lukioon saakka.
 Nuorten Akatemia
 Koulut voivat tilata kouluvierailun tai menetelmäpakan ilmaiseksi  Nuorten Akatemiasta .
 Projektityöntekijä Minna Lehtola kertoo, että kevään aikana on tavoitteena toteuttaa vähintään 50 vierailua eri kouluissa.
 – Meillä on toiveena, että vierailuja toteutettaisiin toukokuun viimeiseen päivään mennessä vähintään 50, toivottavasti myös useampi. Toivomme, että nuoret saavat kouluvierailuista edes pieniä tiedon murusia.
 Kouluvierailija Máren-Elle Länsman toivoo, että tieto hankkeesta leviäisi ympäri Suomen koulujen.
 – Tässä olisi nyt loistava mahdollisuus täydentää oppilaiden saamelaistietoutta, joka yksin oppikirjojen pohjalta jää melko vajaaksi.

"Oisko sulla hetki aikaa puhua saamelaisista?" Suomen kouluille tarjotaan nyt ilmaista saamelaisinfoa