Summary: Tavallisten ihmisten netti-ilmiöt eli meemit ovat uudessakin tekijänoikeusdirektiivissä sallittuja – parodiaakin voi levittää YouTubessa  kaikessa rauhassa.

Euroopan parlamentti hyväksyi uuden  tekijänoikeusdirektiivin , joka tulee voimaan jäsenmaissa noin parin vuoden kuluttua. Selvitimme kahden asiantuntijan avulla, mikä muuttuu ja millä tavalla.
 Asiantuntijoina kysymyksiin vastaavat Medialiiton elinkeinopoliittinen asiantuntija  Satu Kangas . Medialiitto on yksityisen media-alan ja graafisen teollisuuden työnantajien kattojärjestö. Toinen asiantuntijamme on tekijänoikeuslakimies  Herkko Hietanen .
 1. Ketkä tuntevat uuden lainsäädännön nahoissaan?
 Kangas:  Sen tuntevat positiivisella tavalla erilaiset tekijänoikeuksien haltijat, joiden oikeusasema paranee. Toisaalta se vaikuttaa isojen teknojättien toimintaan, kuten Googlen ja Facebookin, jotka hyödyntävät ja jakavat erilaisia tekijänoikeussuojattuja sisältöjä ihmisille.
 Teknojätit ovat tähän asti jakaneet erilaisia sisältöjä sopimatta niistä esimerkiksi lehden kustantajien tai mediayhtiöiden kanssa. Kun direktiivi Suomessakin tulee voimaan, Googlen ja Facebookin pitää sopia oikeudenhaltijoiden kanssa sisällöistä, joita he palvelussaan jakavat.
 Hietanen:  Nettiä ja palveluntarjoajia koskevaa lainsäädäntöä on ollut olemassa 20 vuotta. Siinä on katsottu, että palveluntarjoajat eivät ole vastuussa palvelun käyttäjien tuottamasta sisällöstä. Nyt EU on tekemässä tähän merkittävän muutoksen. Palvelun tarjoajista tulee vastuunkantajia myös käyttäjien tekijänoikeusloukkauksista.
 Direktiivi koskee kaikkia verkkopalvelun tarjoajia, joissa käyttäjät voivat jakaa tekijänoikeuden suojaamaa sisältöä.
 Käyttäjämääriltään suurimpia ovat isot teknologiajätit, mutta direktiivi koskee yhtä lailla kaikkia alustapalvelujen tarjoajia, kuten sosiaalista mediaa.
 Vähittäiskauppa ja avoimen lähdekoodin palveluntarjoajat on rajattu pois. Esimerkiksi GitHub jää uuden lainsäädännön ulkopuolelle.
 2. Katoaako sisältöjä vaikka YouTubesta ja Instagramista, jos isot teknologiayhtiöt ryhtyvät tiukemmiksi portinvartijoiksi?
 Kangas:  Ne ovat jo portinvartijoita, koska ne päättävät algoritmeillaan, mitä sisältöjä ja missä järjestyksessä ihmiset näkevät. Ei ole iso muutos nykyiseen.
 Hietanen:  Palvelujen tarjoajien on pakko tarkastella omia prosessejaan, koska tietyissä tapauksissa vastuu saattaa syntyä, kun palveluntarjoajat joutuvat käyttämään suodattimia, jotka ovat alan hyvän tavan mukaisia. Ne joutuvat myös toimimaan nopeasti, jos ne saavat tekijänoikeuden haltijalta ilmoituksen loukkaavasta tiedosta.
 Isot palveluntarjoajat eivät ole aikaisemmin olleet vastuussa, jos teknisistä suodattimista on vuotanut jotain tietoa läpi. Jatkossa todistustaakka on alustantarjoajalla, että alan hyvän tavan mukaisia teknisiä suodattimia on käytetty, jotta laitonta materiaalia ei pääse verkkoon.
 Jatkossa alustapalvelujen tarjoajien ja oikeudenhaltijoiden yhteistyö tulee olemaan myös paljon tiiviimpää kuin nykyisin.
 3. Mitä tapahtuu tavallisten netinkäyttäjien meemeille? Estyvätkö ne?
 Kangas:  Hyväksytty direktiivi nimenomaan sallii meemit (netti-ilmiöt), parodiat, sitaatit ja vastaavat. Direktiivin tarkoitus on sallia tämäntyyppinen ilmaisu ihmisille.
 Hietanen:  Komissio ja parlamentti ovat reagoineet julkiseen keskusteluun, sillä direktiivitekstissä sanotaan, että direktiivi ei saisi vaikuttaa esimerkiksi parodian käyttämiseen jäsenvaltioissa.
 Direktiivi edellyttää, että jäsenvaltiot pitävät huolen siitä, että edelleenkin parodioita, kuten meemejä, saa tehdä. Aikaisemmin Suomessa ei ole ollut parodialle suojaa, mutta tämän myötä voi käydä niin, että parodia saa vahvemman suojan myös Suomessa.
 Filtterit eivät kuitenkaan välttämättä ymmärrä parodiaa, joten jatkossa voi tulla enemmän tapauksia, joissa riidellään näistä filttereiden tekemistä päätöksistä.
 4. Löytyvätkö uutiset googlaamalla niin kuin ennenkin?
 Kangas:  Näin uskon, sillä kustantajilla on ainakin iso halu lisensioida sisältöjä eri palvelutarjoajille. En näe, miksi ei löytyisi.
 Hietanen:  Todennäköisesti eivät samalla tavalla kuin aikaisemmin.
 Lehtikustantajat saavat uusia oikeuksia niin, että muutamaa sanaa pidemmät katkelmat saavat oikeussuojan. Jos isot teknojätit eivät saa kustantajilta lupaa näiden jakamiseen, eli jos yhtiöt eivät niistä maksa, niiden on estettävä uutiskatkelmien jakaminen. Muutoin ne joutuvat niistä vastuuseen.
 Lähinnä direktiivi vaikuttaa siihen, miten ihmiset jakavat uutisia sosiaalisessa mediassa. Tämä saattaa myös tuottaa kiinnostavia uusia palveluita. Kaupallisella medialla on paljon klikkiotsikointia, jotka ovat ajaneet lukijoita klikkaamaan otsikoita auki. Jatkossa näille tulee oikeussuoja, ja niitä ei saa jakaa ilman kustantajan lupaa.
 Linkkien jakaminen on edelleen sallittua, ja niihin kehitetään jakoalustoilla ehkä napakampia ja kuvaavampia otsikoita. Saattaa olla, että otetaan käyttöön synonyymeja, jolloin oikeuksia ei loukata
 5. Kuinka tarkkaan alustantarjoajan vastuu on määritelty ja onko se riittävän tarkka?
 Kangas:  Jää nähtäväksi, miten tätä aika monimutkaista direktiiviä sovelletaan, mutta alustan omistajan vastuu kasvaa aiemmasta selkeästi. Heidän tulee sopia sisältöjen käytöstä ja vähintäänkin tehdä hyviä pyrkimyksiä sisältöjen lisensioimiseksi. Ajatus on, että eri osapuolet, koska aikaa on ennen direktiivin voimaan saattamista, keskustelevat keskenään ja pyrkivät saamaan aikaan sellaiset järkevät käytännöt, että kaikki ovat voittajia.
 Kangas korostaa olevansa erittäin iloinen siitä, että kaikkien sisällöntuottajien asema paranee, ja he pääsevät sopimaan sisällöistään, eivätkä ne enää ole ilmaista riistaa. Teosten oikeudenhaltijat voivat olla lehtikustantajia, journalisteja, taiteilijoita ja muusikkoja.
 Hietanen:
 Lehtiartikkeleiden osalta direktiivissä puhutaan linkkien tekemisessä muutamasta sanasta, jotka artikkelista saa lainata. Oikeus sitten päättää, mikä on sallittua ja mikä ei. Kansallisella lainsäätäjällä on tässä jonkin verran liikkumavaraa.
 Hietanen huomauttaa, että Suomessa lainsäädäntöä joudutaan muuttamaan uuden direktiivin myötä. Esimerkiksi tekijänoikeuslakia joudutaan muuttamaan sekä poistamaan nykylainsäädännöstä verkkopalvelujen tarjoajan vastuunvapaus. Lisäksi parodioita koskeva poikkeus joudutaan säätämään kansallisella lailla.

Mikä kaikki muuttuu uudessa tekijänoikeusdirektiivissä? Katso 5 kysymystä  ja vastausta


Summary: British Airwaysin lennolla olleilta matkustajilta kysyttiin vielä perille päästyä: "Eikö kukaan halua jäädä Edinburghiin?"

British Airwaysin lennon BA3271 matkustajia odotti yllätys, kun koneen kapteeni kuulutti: "Tervetuloa Edinburghiin".
 Lontoosta lähteneen lennon määränpää oli nimittäin saksalainen Düsseldorf.
 Saksalainen WDL Aviation, jolle lento lennettiin charter-sopimuksella, oli vahingossa toimittanut lennonjohdolle Lontoossa väärän lentosuunnitelman.
 Koneen henkilökunta uskoi näin määränpään olen Edinburgh. Tämä oli jokseenkin ristiriidassa koneen matkustajien tietojen kanssa, sillä he olivat ostaneet lipun Düsseldorfiin ja uskoivat viimeiseen saakka saapuvansa sinne.
 Lontoon Cityn lentokenttä, josta lento lähti, pahoitteli asiaa Twitterissä.
 – Niin miellyttävä kuin Edinburgh onkin tähän aikaan vuodesta, olemme pahoillamme, että matkustajat WDL Aviationin lennolla BA3172 Düsseldorfiin, laskeutui ensin Skotlannin pääkaupunkiin, se kirjoitti.
 Lento saapui lopulta Düsseldorfiin kolme tuntia myöhässä, kun siihen oli tankattu lisää polttonainetta Edinburghissa.

Lentokone vei matkustajat väärään maahan – katso video matkustamon reaktiosta, kun kone laskeutui Saksan sijasta Skotlantiin


Summary: “Nyt täytyy kirjoittaa yötä myöten, että saan sen valmiiksi”, sanoo Hälvä.

Laulaja ja ohjaaja  Anu Hälvä  valmistautuu paraikaa ensi viikolla koittavan  Luxemburgin kreivi  -operetin ensi-iltaan. Boheemielämästä Pariisissa kertova operetti kiertää Suomea huhtikuun ajan, ja Hälvällä on siinä merkittävä rooli: hän sekä ohjaa teoksen että laulaa siinä.
 – Itsensä ohjaaminen tulee olemaan mielenkiintoista, nauraa Hälvä.
 Operetin ohella työn alla on paljon muutakin. Hälvällä on jo aikaa sitten tehty musiikkitieteen tutkinto Sibelius-Akatemiasta, mutta gradu numero kaksi Tampereen yliopistoon on viimeistelyvaiheessa.
 Ikuisuusprojekti valmistuu
 Puoli seitsemän -ohjelmassa vieraillut Hälvä kertoo, että gradu on ollut ikuisuusprojekti. Nyt kuitenkin loppusuora häämöttää, ja hyvästä syystä.
 – Koko teatteritieteen koulutusohjelma johon gradua teen, on loppumassa. Nyt on siis kiire ja täytyy kirjoittaa yötä myöten, että saan homman valmiiksi, nauraa Hälvä.
 Hälvä kertoo, että hänellä kirjoittaminen vaatii aikaa. Tekstiä ei synny, jos aikaa on vain vähän. Jos aikaa taas on paljon ja tekstiin on mahdollisuus uppoutua, tulee tulostakin.
 – Minua innostavat tiedonjano ja halu oppia uutta. On hienoa pysyä jotenkin ajassa kiinni, eikä kuvitella, että tietää jo kaiken. Aina pitää oppia uutta, tai ainakin voi oppia, pohtii Hälvä.
 Takataskussa myös tutkinto aivan toiselta alalta
 Muun muassa  Blondi tuli taloon  ja  Metsolat  -sarjoista näyttelijänä tutuksi tullut Hälvä on opiskellut paljon muutakin. Kielenkääntäminen vaihtui aikanaan teatteritieteeseen, mutta kielitaito jäi. Esimerkiksi operetit kääntyvät englannista, saksasta ja ranskasta suomeksi.
 Muutama vuosi sitten hän opiskeli itselleen myös kiinteistönvälittäjän tutkinnon.
 – Taideala on aika kapea eikä tällä koulutuksella hirveästi muualla juhlita. Olen selustanvarmistaja ja varman päälle pelaaja, joten päätin opiskella tällaisen ammatin takataskuun, virnistää Hälvä.
 Poika äitinsä jalanjäljillä
 Hälvän poika  Kristian  seuraa äitinsä taiteellisia jalanjälkiä ja on luomassa hyvin nousujohteista uraa klassisen musiikin parissa. Ammattimuusikon ura siintää edessä.
 – Poika itse on kylläkin hyvin realistinen, sillä hän on nähnyt mitä tämä on. Hän harjoittelee kuin ammattilaiset, mutta sanoo myös, että kannattaa ehkä varmistaa selusta. Vaikuttaa siltä, että äidin oppi on mennyt perille, kertoo Hälvä.
 Katso koko Puoli seitsemän -lähetys  Yle Areenassa . Näet muun muassa, kuinka Anu Hälvä ja oopperalaulaja Jyrki Anttila puhkesivat lauluun suorassa lähetyksessä.

Laulaja ja ohjaaja Anu Hälvä rakastaa uuden oppimista – jo toinen gradu on viimeistelyvaiheessa


Summary: Puhemies piti sopimusta sisällöllisesti tarpeeksi erilaisena ja hyväksyi kolmannen käsittelyn.

Britannian parlamentin alahuoneen puhemies  John Bercow  on näyttänyt vihreää valoa EU-erosopimuksen kolmannelle käsittelylle.
 Parlamentin on määrä käsitellä asiaa huomenna perjantaina.
 Tämä on päivittyvä uutinen.

Puhemies siunasi: Brittiparlamentti äänestää huomenna erosopimuksesta kolmatta kertaa


Summary: Perussuomalaisten kannatus on noussut Ylen mittauksissa neljä kuukautta perättäin.

Perussuomalaisissa on tuulenut monenlaista puhuria tämän vaalikauden aikana.
 Hyvän vaalituloksen takia puolue nousi  Juha Sipilän  (kesk.) hallitukseen, jossa kannatus hupeni nopeasti olemattomiin.
 Kauden puolessavälissä puheenjohtaja vaihtui  Timo Soinista  Jussi Halla-ahoon Jyväskylän puoluekokouksessa, jonka jälkeen puolue hajosi kahteen osaan.
 Perussuomalaiset liikkui Halla-ahon johdolla oppositioon ja puolueesta erkaantuneet siniset jatkoivat hallituksessa.
 Halla-ahon johdolla puolueen tuuli on kääntynyt viime kuukausina myötäiseksi, ainakin mikäli asiaa tarkastellaan Ylen kannatusmittauksista. Puolueen kannatus on kasvanut neljä mittausta perättäin ja viimeisessä mittauksessa se oli 13,3 prosenttia.
 Halla-ahon suoriutumista Ylen vaalitentissä analysoivat verkossa politiikan tutkija  Johanna Vuorelma  Tampereen yliopistosta, retoriikan asiantuntija  Antti Mustakallio  ja Ylen politiikan toimittaja  Hannu Tikkala .
 Jokainen puheenjohtaja ja puolue saa oman päivänsä
 Puheenjohtajien vaalitenttipäivät arvottiin joulukuussa suorassa  Aamu-tv:n lähetyksessä  kaikkien eduskuntapuolueiden kesken. Tentit jatkuvat vielä ensi viikon maanantaina, jolloin vuorossa on sinisten puheenjohtaja  Sampo Terho .
 Li Anderssonin  (vas.),  Petteri Orpon  (kok.),  Antti Rinteen  (sd.),  Pekka Haaviston  (vihr.),  Juha Sipilän  (kesk.),  Anna-Maja Henrikssonin  (rkp) ja  Sari Essayahin  (kd.) tentit on nähtävissä  Yle Areenassa .
 Lue lisää:
 Jussi Halla-ahoYlen vaalitentissä kello 21: Arvioi kaiken maahanmuuton kurkistusreiästä – tällainen puolue on perussuomalaiset, jolle maahanmuutto on uhka
 Erilainen pääministeritentti: Jussi Halla-ahon ykkösarvo on itsepäisyys, ottaisi Isis-taistelijoiden lapset huostaan – video
 Ylen vaalikone(siirryt toiseen palveluun)
 Yle Areenan vaalisivu

Saako Jussi Halla-aho jatkettua perussuomalaisten kannatusnousua? Katso Ylen vaalitenttiä ja lue liveanalyysiä täältä kello 21 lähtien


Summary: Tulokset eivät päivity, jos jo kertaalleen annettuja vastauksia muokkaa.

Ylen vaalikoneessa  ilmennyttä vikaa korjataan paraikaa. Seura-lehti kertoi  verkkosivuillaan torstaina iltapäivällä , että lehden toimittaja oli löytänyt vaalikoneesta virheen, joka vääristi vaalikoneen tuloksia. Toimittaja oli pystynyt toistamaan virheen kahden ehdokkaan kohdalla.
 Virheen takia yhteensopivuus ehdokkaan ja vaalikoneen käyttäjän alle jäi sadasta prosentista, vaikka käyttäjä vastasi samalla tavalla kuin ehdokas.
 Seuran yhteydenoton jälkeen myös Yle pystyi toistamaan virheen ja sen korjaaminen aloitettiin heti.
 – Ongelma ilmenee, jos Chrome-selaimella täyttää vaalikoneen kysymyksiä ja menee tulosten katsomisen jälkeen nuolinäppäimille takaisinpäin ja muuttaa tuloksia. Silloin tulokset eivät päivity, kertoo projektipäällikkö  Jarkko Ryynänen  Yle News Labista.
 Nyt vika korjataan siten, että tulokset päivittyvät aina, kun painaa Näytä tulokset -nappulaa. Vikaa korjataan parhaillaan, ja Ryynänen arvioi, että vaalikone saadaan kuntoon vielä tämän päivän aikana.
 – Olen pahoillani, on harmillista, että vaalikoneessa on tällainen vika. Haluan kiittää Seuran toimittajaa  Mikael Vehkaojaa , joka teki ansiokasta työtä paikallistaessaan bugin, Ryynänen sanoo.
 Joku voi nyt miettiä, onko saanut väärät vastaukset koneesta. Jos on käyttänyt takaisin-näppäintä ja muuttanut vastauksia, kannattaa vaalikoneeseen vastata uudelleen. Jos edelleen menee muuttelemaan vastauksiaan jälkikäteen, on syytä painaa päivitä-nappia.  Kun vika saadaan korjattua, näin ei tarvitse enää tehdä.

Ylen vaalikoneessa havaittiin vika – korjataan parhaillaan


Summary: Lämpöaalto hiipuu jo lauantain aikana, sunnuntaina mittari näyttää enää viittä astetta, Lapissa pakkastakin.

Nyt se on varmaa: kuluvan kevään lämpöennätys rikkoutuu huomenna. Näin ennustaa Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 – Tämänhetkinen ennätys, 11 astetta, mitattiin viime lauantaina Jomalassa Ahvenanmaalla. Jossain päin Etelä-Suomea mennään perjantaina yli sen: ehkä Satakunnassa, Varsinais-Suomessa tai Uudellamaalla Koskela ennustaa.
 Maaliskuun varsinaiseen lämpöennätykseen on kuitenkin vielä matkaa. 17,5 astetta mitattiin Helsinki–Vantaalla 27.3.2007.
 Yle Sää
 Koskela ennustaa "99 prosentin varmuudella", että yli 10 asteen kivutaan ehkä jopa monin paikoin, esimerkiksi Vantaalla, Turussa, Maarianhaminassa, Seinäjoella ja Kouvolassa.
 Helsinki on pieni kysymysmerkki meren viilentävän vaikutuksen takia.
 – Piirsin Helsinkiin kuitenkin 10 astetta, sisämaahan 12–13 astetta. Ihan rannikolla voi olla pari astetta viileämpää kuin kauempana merestä sisämaassa.
 Oulun ja Koillismaan korkeudella ja siitä pohjoiseen jäädään vielä alle kymmenen asteen.
 Tuuli tuivertaa nautintoa
 Tuuli syö osan perjantain lämpöaallon nautinnosta.
 – On aika aurinkoista, aika lämmintä ja samalla aika tuulista koko viikonlopun ajan. Kaikkialla maassa tuulee lännen puolelta kohtalaisesti tai navakasti. Maan keskivaiheilla voi puuskissa tuulla kovastikin, Koskela kertoo.
 Perjantain lämmin sää alkaa lauantaina jo hiipua ja sunnuntaina lämpötila painuu Länsi- ja Etelä-Suomessa jo viiden asteen tietämiin, Pohjois-Lapissa vetää pakkaselle.
 – Alkuviikosta on viileämpää, mutta loppuviikosta taas lämpenee ja lämpötilat voivat nousta viikon päästä viikonloppuna taas yli 10 asteen, Koskela sanoo.

Ulkopöydät täyttyvät: kevään lämpöennätys rikkoutuu huomenna – katso kartasta, missä celsius heilahtaa yli 10 asteen


Summary: Porin kokoomuksesta vahvistetaan, että epäilty uhkaaja on puolueen riveistä. Puolue sanoutuu toiminnasta jyrkästi irti.

Poliisi vahvistaa Ylelle tutkivansa perussuomalaisten varapuheenjohtajaan  Laura Huhtasaareen  kohdistunutta uhkausta.
 Huhtasaari on kertonut, että epäilty uhkaus on tullut puhelimella hätäkeskukseen ja se on koskenut myös hänen perhettään.
 Uhkaajaksi epäilty henkilö on porilainen kokoomuspoliitikko. Porin kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtaja  Anttivesa Knuuttila  kertoo Ylelle, että hän tietää tapauksesta.
 Knuuttila ei kerro tarkemmin, minkätasoisesta poliitikosta on kyse eikä esimerkiksi sitä, onko poliitikko valtuutettu tai jonkin lautakunnan jäsen. Hänen mukaansa kokoomus irtisanoutuu jyrkästi uhkauksesta.
 – Suomi on oikeusvaltio ja asia tutkitaan ensin. Mutta jos asia vahvistuu, kyseisellä henkilöllä ei ole enää mitään asiaa kokoomuksen toimintaan, Knuuttila sanoo.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä perussuomalaisten puoluejulkaisu Suomen Uutiset.

Laura Huhtasaari joutui uhkauksen kohteeksi – uhkaajaksi epäillään kokoomuspoliitikkoa


Summary: Poliisi pitää epätodennäköisenä, että neulat olisivat päätyneet ateriaan ennen myyntitapahtumaa.

Hämeen poliisi on keskeyttänyt esitutkinnan tapauksessa, jossa asiakas oli löytänyt neuloja lahtelaisesta Hesburger-ravintolasta ostamistaan ranskanperunoista.
 Tehdyn tutkinnan perusteella poliisi pitää epätodennäköisenä, että neulat olisivat päätyneet ranskalaisiin ennen myyntitapahtumaa. Tämän vuoksi ei ole perustetta jatkaa tutkintaa.
 – Meillä ei ole varmuutta tekijästä, toteaa rikoskomisario  Markku Vornanen .
 Jos asiasta myöhemmin ilmenee uusia seikkoja, on tutkinta mahdollista avata uudelleen.
 Perheenäiti otti yhteyttä iltapäivälehteen
 Hampurilaisravintolaketju Hesburger teki asiasta tammikuussa tutkintapyynnön poliisille ja terveysviranomaiselle.  Iltalehdelle  haastattelun nimettömänä antanut perheenäiti kertoi tuolloin, että ranskalaisista löytyi neuloja kesken perheen ruokailun.
 Hesburgerista kerrottiin tuolloin, että ravintolaketjun tekemän selvitysten perusteella näytti vahvasti siltä, että neulat ovat päätyneet tuotteeseen vasta myyntitapahtuman jälkeen.
 Lue lisää:
 Perhe kertoo Iltalehdelle, että ranskalaisissa oli neuloja – hampurilaisravintola teki tapauksesta tutkintapyynnön poliisille

Poliisi selvitti neulojen löytymisen hampurilaisateriasta – keskeytti tutkinnan, koska tekijästä epäselvyyttä


Summary: Suurin osa Suomen kunnista teki viime vuonna negatiivisen tuloksen.

Vuosi 2018 oli Raumalle vaikea. Kaupunki teki 15,5 miljoonaa alijäämäisen tuloksen. Tämän seurauksena kaupunki päätti käynnistää talouden sopeuttamisohjelman.
 Vahva ja vakaa Rauma  -talousohjelmalla haetaan seuraavan neljän vuoden aikana toiminnallisia ja rakenteellisia säästöjä. Tavoitteena on karsia menoja pysyvästi 15 miljoonan edestä.
 – Se tapahtuu käymällä rakenteita läpi, mitään juustohöylää ei haluta käyttää, sanoo Rauman kaupunginjohtaja  Kari Koski .
 Itse olen toiveikas, että kun asioita tehdään järkevämmin, niin monessa suhteessa palvelut myöskin paranee.  Kalle Leppikorpi
 Henkilöstöä vähennetään
 Kari Koski sanoo, että suurimmat säästöt saadaan aikaan henkilöstöä vähentämällä. Tämä tapahtuu ennen kaikkea eläköitymisen kautta.
 – Henkilöstömäärää pitää saada pienennettyä. Eläkepoistuma on 80 henkilöä vuodessa, mutta tietenkään kaikkia paikkoja ei voida jättää täyttämättä, Koski sanoo.
 Kaupunginjohtaja Kari Koski pitää Rauman tulevaisuuden näkymiä hyvinä.  Yrjö Hjelt / Yle
 Rauma on käynnistänyt myös henkilöstön yt-neuvottelut.
 – Irtisanomisista ei olla vielä päätetty. Kun tehdään rakenteellisia uudistuksia ja 70 prosenttia kuluista kohdistuu henkilöstöön, oli selvää, että yt-menettely piti käynnistää, sanoo kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Kalle Leppikorpi  (sd.)
 Niin ikään talouden ohjausryhmän puheenjohtajana toimiva Leppikorpi sanoo, että Rauma hakee säästöjä myös esimerkiksi käymällä läpi kiinteistöjään tarkalla kammalla.
 – Arvioidaan kiinteistöjen määrää ja laatua ja mistä voidaan luopua, Leppikorpi sanoo.
 Kaupunginjohtaja Kari Koski arvelee, että Rauman palvelut tulevat heikkenemään.
 – Joitain palveluja joudutaan karsimaan ja supistamaan. Ehkä lakkauttamaan pysyvästikin, Koski sanoo.
 Pääsääntö on se, että kaikki joutuvat miettimään tätä. Lähes kaikille tuli viime vuonna huono tulos.  Kari Koski
 Kalle Leppikorpi uskoo, että talouden sopeuttamistoimet eivät tavallisten raumalaisten elämää pelkästään heikennä.
 – Itse olen toiveikas, että kun asioita tehdään järkevämmin, niin monessa suhteessa palvelut myöskin paranee.
 Suurin osa kunnista teki miinusta
 Rauma ei ole talousvaikeuksien kanssa yksin. Vuosi 2018 oli Suomen kunnille vaikea.  Kuntaliiton mukaan kuntatalous on kriisissä : kaksi kolmasosaa kunnista teki negatiivisen tuloksen.
 Talouden heikentymisen syynä ovat toimintamenojen kasvu ja verotulojen lasku. Myös valtionosuudet ovat vähentyneet,  monille kunnille ne ovat elintärkeitä.   Esimerkiksi Raumalla valtionosuudet ovat laskeneet seitsemän miljoonaa euroa vuodesta 2016.
 Turun Meyerin telakan ja Uudenkaupungin autotehtaan lisääntyneet työpaikat ovat saaneet aikaan Lounais-Suomen positiivisen rakennemuutoksen. Siis sen, että alueella pitäisi juuri nyt mennä erityisen hyvin ja työpaikkoja syntyä runsaasti.
 Positiivinen pöhinä ei kuitenkaan näy alueen kuntien taloudessa, sillä juuri Lounais-Suomessa tehtiin viime vuonna erityisen huonoa tulosta. Turku, Rauma, Pori ja Salo ovat kaikki kärkikymmenikössä, kun tarkastelleen eniten alijäämää tehneitä kuntia.
 Kuntaliiton saamien ennakkotietojen mukaan kymmenestä huonoimman tuloksen tehneestä kunnasta neljä sijaitsee Lounais-Suomessa. Kuntaliitto
 – Ei se positiivinen rakennemuutos näy näin nopeasti tuloksessa, mutta kyllä se sieltä tulee, uskoo Rauman kaupunginjohtaja Kari Koski.
 Ylijäämästä pelivaraa
 Vaikka Rauma on käynnistänyt talouden sopeuttamistoimet, ei kaupungin talous ole tilastojen valossa mitenkään erityisen huonossa kunnossa.
 Ei edes siitäkään huolimatta, että kaupungin tilinpäätöksen arvioidaan toteutuvan myös tänä vuonna alijäämäisenä.
 Raumalla on 20. vähiten lainaa kuntalaista kohti koko Suomessa. Lainamäärä on 536 euroa/kuntalainen, kun koko maassa lainamäärä on keskimäärin noin 3000 euroa/kuntalainen.
 Kaupungilla on myös aiemmista hyvistä vuosista kertynyttä ylijäämää käytettävissä 108 miljoonaa euroa.
 – Sen kanssa me pärjätään tämä sopeutus nyt läpi, Koski sanoo.
 Kalle Leppikorven mukaan Rauman talous saadaan kuntoon vuoteen 2022 mennessä. Yrjö Hjelt / Yle
 Kalle Leppikorpi sanoo, että Rauma ei ole lähelläkään kriisikuntaa. Sopeuttamistoimien tarkoitus on, että kaupunki ei kriisiin koskaan ajautuisikaan.
 – Me emme ole tekemässä mitään äkillisiä ratkaisuja, vaan pitämässä huolen siitä, että meidän talous on kunnossa jatkossakin.
 Miten pienet kunnat pärjäävät?
 Sekä Kari Koski että Kalle Leppikorpi sanovat, että Rauma ei suinkaan ole yksin miettimässä, miten seuraavat vuodet pärjätään.
 – Pääsääntö on se, että kaikki joutuvat miettimään tätä. Lähes kaikille tuli viime vuonna huono tulos, Koski sanoo.
 Raumalla menee siis periaatteessa edelleen hyvin. Leppikorpi ihmetteleekin, miten muissa Lounais-Suomen kunnissa pärjätäään.
 – Jos Rauma joutuu sopeuttamaan toimintojaan, vaikka talous on näin hyvässä kunnossa, en voi kuvitellakaan millaista se on pienemmissä kunnissa, joissa käyttökulut kasvavat jatkuvasti ja investointitaso on heikko.
 Lue lisää:
 Kuntaliitto arvioi kuntalouden olevan kriisissä – kaksi kolmasosaa kunnista teki viime vuonna miinusta
 Kunnanjohtaja: "Eura ei kestä toista yhtä huonoa vuotta kuin 2018"
 Rauma teki reippaasti alijäämäisen tuloksen – "Olosuhteisiin nähden lopputulos on siedettävä"

Varakas Rauma hakee säästöjä tiukan talousohjelman avulla – monille kunnille viime vuosi oli talouspainajainen


Summary: Keskusrikospoliisi epäilee viittä suomalaismiestä lapsiin kohdistuneista seksuaalirikoksista. Uhrit ovat olleet jopa alle kouluikäisiä poikia.

Mitä epäillyistä tiedetään?
 Kaikki epäillyt ovat suomalaisia miehiä.  Lue tästä Ylen eilinen juttu  KRP:n tutkinnasta.
 Ilta Sanomat uutisoi  tänään, että pääepäilty on 57–vuotias matkailualan yrittäjä, joka on pyörittänyt matkailualan yritystoimintaa Pohjois-Suomessa.
 IS:n tietojen mukaan 57-vuotiasta miestä epäillään muun muassa törkeästä raiskauksesta, jossa oli mukana toinenkin mies.
 Yle tavoitti torstaina keskusrikospoliisin rikosylikomisario  Sari Saranin . Hän sanoi, ettei poliisi vahvista eikä kiistä IS:n uutista.
 Mistä viittä suomalaismiestä epäillään?
 KRP:n rikosylikomisario  Sari Sarani  kertoi torstaina Ylelle, että epäillyt teot ovat jatkuneet pitkään.
 – Yhden uhrin kohdalla hyväksikäyttö on jatkunut jopa kymmenen vuotta, Sarani sanoi.
 Tutkinnassa olevat nimikkeet ovat törkeät lasten seksuaaliset hyväksikäytöt, törkeät raiskaukset, törkeät sukupuolisiveellisyyttä loukkaavat lasta esittävän kuvan levittämiset, näiden lukuisten kuvien hallussapidot, huumausainerikokset ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavien lasta esittävien esitysten seuraamiset.
 Epäiltyjen rikosten tapahtuma-aika on 2004–2018.
 – Lievimmässä muodossaan Suomessa tapahtuneet hyväksikäytöt ovat sitä, että aikuispornoa on näytetty lapsille. Pahimmassa tapauksessa sitä, että lasta on raiskattu 10 tuntia huumattuna, kertoi keskiviikkona krp:n tutkinnanjohtaja  Sanna Springare .
 Esitutkinnan mukaan lapsia on tietyissä tapauksissa huumattu metamfetamiinilla ja pidetty kiinni, tai muutoin pakotettu seksuaaliseen tekoon.
 Mitä uhreista tiedetään?
 Uhreja epäillään olevan kuusi. He kaikki ovat poikia. Rikoskomisario Saranin mukaan kaikki uhrit ovat suomalaisia.
 Poliisi kertoi eilen, että uhrit ovat olleet epäiltyjen tekojen tapahtuma-aikaan 6–15-vuotiaita. Osa uhreista tunsi toisensa, osa ei.
 Miltä paikkakunnilta epäillyt ja uhrit ovat?
 Keskusrikospoliisi kertoi eilen, että lasten hyväksikäyttöjutun syyttäjät tulevat Pohjanmaan ja Länsi-Uudenmaan syyttäjänvirastosta.
 Se kertoo siitä, että epäillyt teot ovat hyvin todennäköisesti tapahtuneet Pohjanmaalla ja Länsi-Uudenmaan alueella.
 Ilkka-lehti uutisoi tänään, että suuri osa epäillyistä ja uhreista ovat Etelä-Pohjanmaalta. IS:n mukaan pääepäilty asui aiemmin Pohjanmaalla, mutta muutti sieltä pohjoiseen muutama vuosi sitten.
 Keskusrikospoliisi kertoi keskiviikkona, että osa epäillyistä lasten hyväksikäyttörikoksista on tapahtunut hyvin pienillä paikkakunnilla, minkä vuoksi paikkakunnatkin ovat osin salassapidettäviä.
 Miten rikoksista epäillyt miehet löysivät poikalapset?
 Poliisi ei kerro tarkemmin, miten epäillyt ovat luoneet kontaktin uhreihinsa. Poliisin mukaan vanhemmat olivat antaneet poikien viettää aikaa luotettavana pidetyn tuttavan kanssa.
 Ovatko epäillyt olleet vangittuina?
 Poliisi kertoi eilen, että pääepäilty on ollut vuoden verran vangittuna. Hänen lisäkseen kolme muuta epäiltyä ovat olleet vangittuina, mutta tällä hetkellä kukaan ei ole enää tutkintavankeudessa.
 Millaisia takavarikkoja poliisi on tehnyt tutkinnan aikana?
 Poliisi on takavarikoinut tutkinnassa 138 laitetta. Pelkästään pääepäillyltä on takavarikoitu yli 400 tuntia laitonta videomateriaalia eri maista.
 Kaikkiaan kuva- ja videomateriaalia on datana 96 teratavua. KRP:n arvion mukaan se tarkoittaisi yli kolmeakymmentä miljoonaa kuvaa, jos kuvat ovat keskimäärin kolmen megatavun kokoisia.
 Enimmäkseen takavarikoitu kuvamateriaali on videomuotoista. Suomalaisuhrit löytyivät materiaalin joukosta.
 Lue myös:
 KRP epäilee: Viisi suomalaista mukana kansainvälisessä lapsipornoringissä – kuvissa suomalaisten lasten väkivaltaista hyväksikäyttöä

Nämä 7 asiaa tiedämme nyt seksuaalirikostutkinnasta – yhden lapsiuhrin epäilty hyväksikäyttö kestänyt jopa 10 vuotta, IS: Pääepäilty 57-vuotias matkailuyrittäjä


Helsinkiin ehdotetun uuden arkkitehtuuri- ja designmuseon konseptisuunnitelma on valmistunut. Opetus- ja kulttuuriministeriön ja Helsingin kaupungin tilaama suunnitelma julkistettiin torstaina.
 Kunnianhimoinen suunnitelma esittää, että Helsinkiin rakennettavasta arkkitehtuuri- ja designmuseosta tulisi maailman paras.
 Tavoitteena on tehdä museosta käyttäjälähtöinen, kokeileva ja aktivoida kävijöitä. Muotoilua ei vain esiteltäisi, vaan sitä pääsisi myös kokeilemaan. Tarkoituksena on hyödyntää uutta teknologiaa ja testata tulevaisuuden ratkaisuja virtuaalitilassa.
 Museo näyttäisi kokoelmillaan ja tarinoillaan, miten suunnittelijoiden ja muotoilijoiden valinnat ovat rakentaneet yhteistä maailmamme.
 Tavoitteena on koota ihmisiä yhteen sekä tuoda arkkitehtuurin ja designin yhteiskunnalliseen keskusteluun tulevaisuuden suurten kysymysten ratkaisemiseksi.
 Yle  uutisoi viime syksynä selvityksestä museoiden yhdistämisestä.
 Museota kaavaillaan Eteläsatamaan
 Arkkitehtuurin ja design yhdistävää museota on kaavailtu Eteläsataman alueelle. Eteläsatamaan kaavailtiin myös aikanaan  Guggenheim-museota .
 Ehdotuksessa museon pohjaksi perustettaisiin uusi säätiö, johon yhdistyisivät myös olemassa olevien museoiden taustasäätiöt.
 Museorakennus toteutettaisiin Eteläsataman alueelle osana alueen laajempaa kokonaiskehittämistä. Hankkeen eteneminen vaatii jatkoselvityksiä tarvittavista tiloista, taloudesta ja hallinnosta.
 Valmistelun on tarkoitus jatkua kevään aikana.
 Rahoitus vielä avoinna
 Vaikka konseptisuunnitelma on valmis, ei itse rahoituksesta ole mitään takeita.
 Helsingin kaupungin yhteysjohtaja  Sanna-Mari Jäntti  myöntääkin uuden museon rahoituksen olevan vielä auki.
 – Paljon voidaan tehdä suunnittelutyötä, mutta jossain vaiheessa pitää tapahtua sitoutuminen, toteaa Jäntti.
 Hän myöntääkin esimerkiksi tulevien eduskuntavaalien olevan isossa osassa siinä, tuleeko valtio mukaan rahoitukseen ja millä tavalla.
 – Jos sitoutuminen valtion puolelta syntyy, lähtee hankkeen suunnittelu menemään konkreettisesti eteenpäin.

Helsinkiin suunnitellaan maailmanluokan arkkitehtuuri- ja designmuseota – kaavailtu Eteläsatamaan


Summary: Tarkennettu tarjouspyyntö lähtee konevalmistajille syksyllä 2019. Lopulliset tarjoukset pyydetään vuonna 2020.

Puolustusvoimat on aloittanut varsinaiset neuvottelut Hornetit korvaavien hävittäjien ostamisesta. Puolustusministeriön ohjelmajohtajan  Lauri Purasen   blogikirjoituksen  mukaan konetta tarjonneet viisi ehdokasta ovat esitelleet vaihtoehtojaan Helsingissä.
 Esittelykierros pidettiin helmikuun puolivälissä. Kullekin tarjoajalle annettiin vain kaksi tuntia aikaa.
 Hävittäjien toimittaja on joko BAE Systems, Boeing, Dassault, Lockheed Martin tai Saab. Nyt tavoitteena on analysoida ja ymmärtää tarjoajien kokonaisuus ja neuvotella niistä Suomelle paras vaihtoehto.
 Purasen mukaan toukokuuhun asti kestävä ensimmäinen neuvotteluvaihe sisältää kolme kierrosta kunkin tarjoajan kanssa. Neuvottelut käydään Suomessa ja niissä käsitellään muun muassa koneiden suorituskykyä, huoltovarmuutta, sopimusehtoja ja kustannustietoja.
 Neuvottelukierroksen ja tarkentavan tarjouspyynnön vastausten jälkeen alkaa toinen neuvotteluvaihe. Lopulliset tarjoukset on määrä pyytää vuonna 2020. Ostopäätös tehdään vuonna 2021.
 Hankittavien koneiden määrää ei ole vahvistettu, mutta julkisuudessa on puhuttu 64 koneen ostamisesta.
 Lue lisää:
 Seuraavaan hallitukseen huolitaan vain hävittäjäkauppoihin halukkaat – 6 pohdinnan paikkaa miljardihävittäjistä ja poliitikoista
 Analyysi: Hävittäjähankintoihin ilmakuoppia eduskuntavaaleista – Vasemmisto ja vihreät samassa leirissä turvallisuuden kiistakysymyksissä

Hävittäjäkauppojen varsinaiset neuvottelut alkoivat


Summary: Hämeen poliisi vakuuttaa, että poliisi kyllä tuntee alueella toimivat rikolliset moottoripyöräjengit.

Keskusrikospoliisi on vahvistanut  venäläisen Yön Sudet -moottoripyöräjengin rantautumisen Suomeen.  Iltalehti  on kertonut, että ensimmäinen kerho olisi perustettu Forssan seudulle.
 Hämeen poliisi kuitenkin vakuuttaa, että heillä ei ole tietoa siitä, että Yön Sudet olisi rantautunut Hämeen alueelle tai että Yön Susilla olisi esimerkiksi kerhotiloja Hämeessä tai Forssan seudulla.
 Rikostutkinnan johtaja  Martti Hirvosen  mukaan myös KRP:lla on samat tiedot Hämeestä.
 – Tilanne on ihan rauhallinen Hämeessä. Ei ole syytä pelätä, että täällä Yön Susia liikkuisi, painottaa Hämeen poliisin rikostutkinnan johtaja Martti Hirvonen.
 KRP seuraa jengitilannetta
 Keskusrikospoliisi ja Europol kertovat laajemmasta järjestäytyneestä rikollisuudesta huomenna perjantaina 29. maaliskuuta.
 Europolin vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntakeskuksen johtaja  Jari Liukku  kertoo järjestäytyneestä eurooppalaisesta rikollisuudesta.
 Suomen KRP kertoo samalla kotimaisesta jengitilanteesta. Julkisuudessa on ollut tietoja muun muassa Sharkrider MC:n, Satudarahin ja Outlaws MC:n rantautumisesta Suomeen. Tästä on kirjoittanut esimerkiksi  MTV .
 Cannonball ja UB teettävät lainvartijoille työtä Hämeessä
 Hämeen poliisin mukaan Etelä-Hämeessä on toiminut viime vuosina kaksi merkittävää rikollista moottoripyöräjengiä: Cannonball MC ja United Brotherhood.
 Hämeenlinnassa Cannonballille vuokrattu kerhotila on ollut useaan otteeseen poliisin ratsioiden kohteena. Miki Wallenius / Yle
 – Olemme Hämeen poliisissa kohdistaneet paljon tutkintavoimavaroja näiden jengien rikollisten tekemisten tutkimiseen, mutta Yön Susia täällä ei ole liikkunut, kertoo Hirvonen.
 Cannonballin kerholaisia on ollut huumekaupoista ja muista rikoksista kiinniotettuina ja käräjillä Lahdessa alkuvuodesta. 15 ihmiselle  luettiin 13. maaliskuuta syytteet  Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa.

Hämeen poliisi kiistää, että moottoripyöräjengi Yön Sudet olisi asettunut Forssan seudulle


Summary: Facebook ohjaa jatkossa valkoiseen ylivaltaan liittyvät haut sivustolle, joka tukee viharyhmistä poistumista.

Facebook on ilmoittanut kieltävänsä valkoista nationalismia ja separatismia kannattavat sisällöt alustoillaan. Facebook kertoo  uutisblogissaan , että ensi viikosta lähtien yhtiö alkaa kitkeä valkoista nationalismia ylistävät, kannattavat ja esittävät sisällöt niin Facebookista kuin Instagramista.
 Kyseessä on merkittävä muutos siinä, miten Facebook valvoo keskustelua yli kahden miljardin käyttäjä alustalla.
 Facebookin säännöt kieltävät ihmisten ominaispiirteisiin kohdistuvan vihapuheen ja tällä perusteella muun muassa valkoista ylivaltaa ihannoivat sisällöt ovat olleet kiellettyjä yhtiön alustoilla. Kielto ei ole kuitenkaan ulottunut valkoiseen nationalismiin tai separatismiin, koska niiden on katsottu olevan vain yksi nationalismin tai separastismin muoto. Facebook on siis rinnastanut valkoisen separatismin skottien, baskien tai katalaanien itsenäistymispyrkimyksiin.
 Nyt tämä tulkinta on muuttunut. Somejätti kertoo viimeisen kolmen kuukauden aikana käyneensä asiasta keskusteluja kansalaisjärjestöjen ja tutkijoiden kanssa. Keskusteluissa nousi esille, ettei valkoista nationalismia tai separatismia voida mielekkäästi erottaa valkoista ylivaltaa ja vihapuhetta lietsovista liikkeistä.
 – Ihmiset voivat jatkossa yhä osoittaa ylpeyttä omasta entisestä perinnöstään, mutta me emme hyväksy valkoisen nationalismin tai valkoisen separatismin ylistystä tai tukemista, Facebookin blogissa todetaan.
 Koneoppimisen avulla vihapuhe kuriin
 Sisältöjen kieltämisen lisäksi Facebook aikoo jatkossa ohjata valkoiseen ylivaltaan liittyviä hakuja tekevät henkilöt viharyhmistä poistumista tukevan  Life After Hate  -järjestön sivuille.
 Facebook on vuosien ajan käyttänyt koneoppimismenetelmiä apuna sisältöjen moderoinnissa. Yhtiö on kehittänyt menetelmiä etenkin terroristijärjestöjen luomien sisältöjen havaitsemiseen.
 Viime syksynä Facebook alkoi käyttää samoja menetelmiä myös viharyhmien jakamien sisältöjen löytämiseen.
 Yhtiö myöntää, että koneoppimismenetelmien kehittämisessä on vielä paljon tehtävää. Facebook joutuu yhä turvautumaan viime kädessä ihmisiin sisällön seulomisessa.

Facebook kieltää valkoista nationalismia ja separatismia tukevan sisällön


Pirkanmaan käräjäoikeus on asettanut tänään tossuja valmistavan PK Kappi Oy:n konkurssiin. Yritys tunnetaan parhaiten Reino- ja Aino-tossuista.
 Iltalehden tietojen mukaan  syynä konkurssiin on viime vuosina hiipunut myynti. PK Kappi aloitti yrityssaneerauksen vuonna 2018.
 Yrityksen tossuja on valmistettu Lieksassa ja työntekijöitä on ollut 17.

Reino-tossuja valmistava yhtiö haettiin konkurssiin


Työvoimapula vaivaa yhä useampaa ammattia, kertoo työ- ja elinkeinoministeriö. Työvoimapula on yleistymässä erityisesti terveys- ja sosiaalialalla. Suurta pulaa on osaavista puheterapeuteista, erikois- ja ylilääkäreistä sekä yleislääkäreistä.
 Tuoreimman arvion mukaan vuoden alussa osaavista tekijöistä oli pulaa jo 54 ammatissa. Kasvu on huomattava, sillä vuotta aiemmin työvoimapulasta kärsi 39 ammattia ja kaksi vuotta sitten 24.
 Pyramidin huipun ammateissa on eniten työvoimapulaa. Aapo Parviainen / Yle
 TE-toimistojen mukaan rekrytointitarpeet kasvavat siivoojien, ravintolatyöntekijöiden, kodinhoitajien, kotiapulaisten, rakennusmaalarien ja maansiirtokoneiden kuljettajien ammateissa.
 Ministeriö tarkastelee työvoimapulan tilannetta 200 ammatin kohdalla. Tiedot käyvät ilmi ministeriön torstaina julkaisemasta Ammattibarometrista, joka perustuu TE-toimistojen arvioihin.
 Ylitarjontaa on luovilla aloilla
 Työvoiman ylitarjonnan kanssa painineiden ammattien lista on samaan aikaan pienentynyt. Ylitarjonta-ammatteja on nyt enää 21, kun vuotta aiemmin niitä oli 29.
 Rakennusala näyttää toipuneen sitä vielä viime vuonna pahasti vaivanneesta työvoimapulasta. Pula-ammattien listalla olivat rakennusalalta enää vain työnjohtajat, kun vielä viime vuonna työvoimapulasta kärsivät myös rakennusinsinöörit, betonirakentajat ja raudoittajat sekä muut rakennustyöntekijät.
 Kärjellään olevan pyramidin yläosan ammateissa on eniten ylitarjontaa työnhakijoista. Aapo Parviainen / Yle
 Ylitarjontaa työvoimasta on edelleen yleissihteerin ammatissa. Uusina ammatteina ylitarjonnasta kärsivien listalle ovat nousseet tuote- ja vaatesuunnittelijat, kirjastotyöntekijät sekä koulunkäyntiavustajat.
 Ylitarjonta-aloilla on paljon luovan työn ammatteja, kuten eri alojen tuotesuunnittelijoita sekä kaupallisen ja yleisen viestinnän ammatteja.
 Ammattibarometri  on julkaistu hakutoimintoineen verkossa.

Työvoimapula on iskenyt yhä useampaan ammattiin – katso taulukosta ne, joihin tekijöitä kaivataan kipeimmin


Summary: Uuden rikoslain on määrä astua voimaan huhtikuun alkupuolella.

Kaakkois-Aasiassa Borneon saarella sijaitseva Brunei alkaa määrätä kuolemantuomioita kivittämällä homoseksistä ja uskottomuudesta avioliitossa.
 Lisäksi 400 000 asukkaan sulttaanikunta ottaa käyttöön käsien ja jalkojen amputaatiorangaistukset varkauksista. Ensimmäisestä varkaudesta rangaistuksena on oikean käden amputointi. Toisesta varkaudesta tuomitulta amputoidaan vasen jalka.
 Uuden rikoslain on määrä astua voimaan 3. huhtikuuta. Lakia sovelletaan myös rikoksista tuomittuihin alaikäisiin. Tuomiot perustuvat tiukkaan islamilaisen sharia-lain tulkintaan.
 Rikoslain uudet rangaistukset koskevat vain muslimeja. Brunein väestöstä noin kaksi kolmannesta on muslimeja ja loput buddhalaisia sekä kristittyjä.
 Järjestöt vastustavat
 Useat ihmisoikeusjärjestöt vastustavat Brunein uusia sharian mukaisia rangaistuksia.
 Amnesty International vaati keskiviikkona Bruneita välittömästi keskeyttämään kivitysrangaistusten käyttöönoton ja muuttamaan rikoslakiaan ihmisoikeusvelvoitteiden mukaiseksi.
 – Tällaisten julmien ja epäinhimillisten rangaistusten laillistaminen on kauhistuttavaa itsessään, sanoi Amnestyn Brunein tutkija  Rachel Chhoa-Howard  järjestön tiedotteessa.
 Hän jatkoi, että joidenkin potentiaalisten rikkomusten ei pitäisi olla rikoksia lainkaan. Chhoa-Howardin mukaan esimerkiksi samaa sukupuolta olevien aikuisten välisen vapaaehtoisen seksin ei tulisi olla rangaistavaa.
 Human Rights Watchin edustaja  Phil Robertson  varoittaa, että rikoslain käyttöönotto tekee Bruneista hylkiön ulkomaisten sijoittajien, turistien ja järjestöjen silmissä.
 – Jos tämä huonosti harkittu suunnitelma etenee, niin on täysi syy uskoa, että Brunein vastainen maailmanlaajuinen boikottiliike aloittaa toimintansa uudelleen, Robertson sanoi uutistoimisto AFP:lle.
 Sulttaanikunta on naapureitaan vanhoillisempi
 Brunei ilmoitti ensimmäisen kerran rikoslain uudistuksesta vuonna 2014. Lain käyttöönotto viivästyi, kun viranomaiset määrittelivät rangaistusten täytäntöönpanon yksityiskohtia.
 Bruneita vuodesta 1967 hallinnut sulttaani  Hassanal Bolkiah  on aiemmin sanonut, että shariaan perustuvaan rikoslakiin tulee suhtautua "jumalan opastuksena".
 Brunein sulttaani Hassanal Bolkiah EPA
 Brunei harjoittaa vanhoillisempaa islamia kuin naapurimaat Malesia ja Indonesia. Esimerkiksi alkoholin myynti on Bruneissa kielletty ja avioliiton ulkopuolinen raskaus sekä perjantairukousten jättäminen väliin ovat rikoksia.
 Homoseksuaalisuus on jo laitonta Bruneissa. Tähän asti siitä on voinut saada 10 vuoden vankeustuomion.

Kivityskuolema homoseksistä ja aviorikoksesta – Brunei alkaa soveltaa sharia-lakia, ihmisoikeusjärjestöt vastustavat


Summary: Kansanedustajaksi pyrkivien taustalla on tuhansia ihmisiä, jotka tekevät talkoilla vaalityötä ehdokkaansa eteen.

Itä-Suomen yliopiston vaalitorilla kuhisee. Ehdokkaat ja heidän tukijansa jakavat rintanappeja, kahvia, esitteitä ja tulitikkuja, makeisiakin on tarjolla. Kolmen tunnin rypistys hiljenee loppua kohti, vaikka ehdokkaat ja heidän tukijansa vakuuttavat vaalien kiinnostavan nuoriakin.
 Wilma Poutasen  (vihr.) taustatiimiin kuuluva  Maria Roivas  sanoo toivovansa politiikkaan kuuluville myös nuorten ääntä ja olevansa siksi mukana kampanjoimassa.
 – Taustatyötä, somepäivitysten tekemistä, vaalivideoita, kaikkea mitä osaan, kertoo Roivas talkootyöstään.
 Roivaksen lähipiirissä ja yhteiskuntatieteiden opiskelijoiden joukossa vaaleista ollaan kiinnostuneita luonnostaan.
 – Haluamme muuttaa maailmaa. Haluamme nuorten äänen kuuluviin. Eduskunnassa on vain yksi 1990-luvulla syntynyt.
 Harri Lasarov jakaa tulitikkuja Kiteellä. Tanja Perkkiö / Yle
 Harri Lasarovin  kipparoiman asuntoauton kohteena ovat Outokumpu, Kesälahti, Kitee ja Tohmajärvi. Päivän aikana kilometrejä tulee yli 350 ja tällä kertaa liikutaan vain Savo-Karjalan vaalipiirin toisessa maakunnassa, Pohjois-Karjalassa.
 Autoon on pakattu grilli, makkarat ja mehut, tulitikut ja vaalilehdet eli Hanna Huttusen (kesk.) kampanjamateriaali.
 – Työtunteja on turha laskea, sanoo vuosilomaansa vaalikampanjoimalla viettävä Lasarov.
 Alia Dannenbergin  (vas.) vaalipäällikkö  Jussi Hermaja  asuu Valtimolla, eikä ehdokkaalla ole ajokorttia, joten auton ratissa on Hermajakin istunut ahkerasti. Torit ovat tulleet tutuksi Kesälahtea ja Rääkkylää myöten. Parhaana päivänä on ajettu 600 kilometriä.
 – Tietysti on käytävä kaikissa kunnissa. Oma ehdokkaani on niin hyvä, että tätä on palkitsevaa tehdä, sanoo Hermaja.
 Alia Dannenberg (vas.) kampanjoi, kuvassa oikealla.  Tanja Perkkiö / Yle
 Jalkatyössä tukijoukoilla on tärkeä tehtävä: toistaa ehdokkaan viestiä ja kuunnella mitä kansalaisilla on sydämellään.
 Kuntapolitiikan konkari Harri Lasarov on ollut Huttusen vaalityössä jo eduskuntavaaleissa neljä vuotta sitten ja kaksissa kuntavaaleissa. Oman luottamustehtävän vaatimaan ympärivuotisen työhön verrattuna eduskuntavaalikampanja on pikkujuttu.
 – Eihän tätä ole kuin neljän vuoden välein. Käytän tähän vuosiloman ja sitten neljän vuoden päästä on vasta samassa edessä uudelleen, toteaa Lasarov.
 Vaalityössä oppii paljon politiikan tekemisestä
 Rosa Summanen  on kokoomuslainen jo perheensä peruja. Oman isänsä kannustamana hän tekee nyt vaalityötä  Heli Hjälmille  (kok.).
 – Ehkä olen joskus itse ehdokkaana ja tämä on hyvää kokemusta siihen. Ja tykkään jutella ihmisten kanssa, sanoo Summanen.
 Se on vaalikentillä olennaista. Jokainen tuntuu olevan näissä tapahtumissa myymässä ja on siinä hyvä. Kehuminen sujuu kuin valssi. Tuppisuisista suomalaisista ei ole vaalien työmyyrien joukossa tietoakaan.
 Jussi Hermaja kertoo, että hänen tärkein hommansa on pitää huoli ehdokkaan kalenterista ja kampanjan vaatimasta rahoituksesta. Dannenbergillä on vaaleissa 20–30 hengen tukitiimi, jota Hermaja johtaa.
 Rosa Summanen ja Emilia Ihanus tekevät vaalityötä kokoomukselle. Tanja Perkkiö / Yle
 Harri Lasarov vilkaisee kelloaan Kiteellä, aikataulusta pidetään täälläkin kiinni. Homma alkaa alusta jokaisella pysähdyksellä.
 – Grillihommiin on 7–10 minuuttia. Esitteet käteen ja jakamaan. Välillä varmistetaan, että ehdokas on syönyt ja juonut. Sitten huolehditaan, että ollaan seuraavassakin paikassa ajoissa. Paljonko Tohmajärvelle ajaa tästä?
 Puolueet ottavat avosylin hommiin
 Rosa Summanen sanoo yliopiston vaalitorilla, että antaa kampanjointiin "ehkä 20 tunnin verran", mutta vaalitapahtumissa on myös ihmisiä, jotka tulevat paikalle vain tunniksi tai kahdeksi.
 Mitä tästä sitten saa, pääsevätkö talkoolaiset hyviin puoluehommiin, jos ehdokas menee läpi?
 Vaalien työmyyrät nauravat kysymykselle.
 – Kahvit saatetaan minulle tarjota.
 – On meillä varmaan bileet.
 – Näemme politiikan muuttuvan.
 Suomalaiset tekevät tulitikkujen jakelussa valtavasti työtunteja, koska uskovat demokratiaan.
 Osallistutko vaalityöhön? Mikä sinua siihen motivoi? Mitä ajattelet vaalipuurtajista? Keskustelu aiheesta on avoinna klo 22:een saakka.

Usko oman ehdokkaan paremmuuteen tuo vaalikentille tuhansia työmyyriä ilman palkkaa – "Saatetaan minulle kahvit tarjota"


Summary: Luonnonsuojelujärjestö WWF avasi tänään kyykameran, jossa voi seurata kyykäärmeiden elämää suorassa lähetyksessä.

WWF:n kyykamera sijaitsee Varsinais-Suomessa ja se on asennettu kyykäärmeiden talvipesän lähettyville. Livekameraan voikin osua kevään ensimmäisinä aurinkoisina päivinä lämmitteleviä kyykäärmeitä.
 – Kun kävimme asentamassa kameraa, niin näimme useampia käärmeitä. Emme kuitenkaan tiedä eläinten liikkeistä tarkemmin, joten en voi luvata milloin kyy kameraan osuu, WWF:n viestinnän asiantuntija Joonas Fritze kertoo.
 Kyykamera on paikoillaan kuukauden päivät.
 WWF:n norppalive on ollut viime kesien suuri hitti. Rantakalliolla viihtyvä norppa nimettiin yleisöäänestyksessä Pullervoksi. Norppaliveä on kerännyt vuosina 2016-2017 viisi miljoonaa katselukertaa.
 Kyykäärme Suomen ainoa myrkyllinen käärme
 Sahalaitakuvioinen kyykäärme on Suomen ainoa myrkyllinen käärme. WWF kertoo, että kyy ei ole Suomessa rauhoitettu laji, ja ihmiset ovat vainonneet sitä kautta aikojen.
 – Yhä edelleen ihmisen ja kyyn kohtaamiset päättyvät harmittavan usein käärmeen kuolemaan. Kuitenkin jos käärmeitä pääsee tarkastelemaan rauhassa, voi huomata miten kauniita ja kiehtovia ne ovat, WWF:n suojeluasiantuntija Teemu Niinimäki sanoo tiedotteessa.
 Kyyn puremia todetaan Suomessa vuosittain noin 50-150. Terveelle aikuiselle kyyn purema ei ole kovin vaarallinen. Kuitenkin lapsille ja vanhuksille purema voi olla riski.
 Luontoliven kyykamera löytyy osoitteesta:  https://luontolive.wwf.fi/

Pullervo-norpalle luikertelee kilpailija Varsinais-Suomesta: WWF:n kyykäärmelive alkoi


Summary: Voit myös katsoa, mistä maakunnista yliopistoihin on tullut eniten ja mistä vähiten uusia opiskelijoita.

Espoolaisen  Mikael Suonion  onnenpäivä koitti viime vuoden kesäkuussa.
 – Meinasin revetä liitoksista. Olin kesätöissä muuttomiehenä ja istuin rekan penkillä "körmyjen" välissä. Katsoin, että nyt on tullut paikka yliopistosta.
 Suonio oli valittu opiskelemaan Lapin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan Rovaniemelle. Kevään yhteishaussa hän oli merkinnyt ykkösvaihtoehdokseen Helsingin yliopiston.
 – Oli niin riemukas tunnelma, etten välittänyt, mihin pääsin kunhan se oli oikikseen.
 Suonio oli asunut koko ikänsä Espoossa eikä ollut koskaan käynyt Rovaniemellä.
 Rekan penkillä "körmyjen" välissä katsoin, että nyt on tullut paikka yliopistosta.  Mikael Suonio
 Moni yliopistosta opiskelupaikkaa havitteleva joutuu  tämän kevään yhteishaussa  pohtimaan, kuinka kauas kotiseudulta on valmis opiskelun vuoksi muuttamaan.
 Mikael Suonion sopeutumista uuteen kaupunkiin helpotti se, että oikeustieteen opiskelijoiden joukossa oli jo tuttuja. Tuttuja oli myös syksyllä aloittaneiden joukossa.
 Uusmaalaiset nappasivat viime syksynä Lapin yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan 150 aloituspaikasta 73 eli lähes puolet.
 Tieto uusmaalaisten osuudesta saa nuoren miehen hämmästymään. Kotipaikoista ei ole kovin paljoa puheltu. Lappilaisten opiskelijoiden vähyys on kuitenkin pistänyt silmään.
 – Tuli yllätyksenä, että tämä on tällainen siirtokunta. Täällä on ympäri Suomea porukkaa. On poikkeus, jos joku on paikallinen. Se on ihan eksoottista.
 Tuli yllätyksenä, että tämä on tällainen siirtokunta.  Mikael Suonio
 – Tosi isot massat Helsingistä ja Espoosta hyvistä lukioista hakee näille oikis-lääkis-aloille. Suurin osa valmennuskurssien järjestäjistä myös Uudellamaalla, pohdiskelee Suonio selityksiä tilanteelle.
 Tästä jutusta voit katsoa, mistä opiskelupaikoista on kilpailtu kovimmin ja minne on ollut helpointa päästä.
 Elina Kuula ja Mikael Suonio ovat tyytyväisiä opiskeluun Rovaniemellä. Kuula kammoksui mahdollista välivuotta. Suonio oli helpottunut, kun sai paikan toisella yrityksellä. Annu Passoja / Yle
 Lappilaisia pääsi oikeustieteelliseen tiedekuntaan viime syksynä 13. Yksi "eksoottisista" paikallisista on rovaniemeläinen  Elina Kuula .
 Tosin vielä Kuulakin eksoottisempi taitaa olla hakija, joka viime syksynä hyväksyttiin ainoana lappilaisena Helsingin yliopiston oikeustieteelliseen tiedekuntaan. Tämä ihmetyttää Kuulaa, sillä hänen mielestään Lapissa oli todella hyviä hakijoita.
 Kuula haki viime keväänä ensimmäistä kertaa ja hänelläkin oli ykkössijalla Helsinki.
 – Olen 20 vuotta asunut Rovaniemellä ja ajattelin, että olisi aika nähdä muutakin Suomea. Muutto siirtyi ja tänne jäin, mutta tärkeintä oli päästä opiskelemaan oikeustiedettä. Unelma toteutui.
 Olen 20 vuotta asunut Rovaniemellä ja ajattelin, että olisi aika nähdä muutakin Suomea.  Elina Kuula
 Vaikka paikkakunta ei vaihtunut, kaveripiirit ovat menneet osin uusiksi. Yliopistossa on vain muutama vanha tuttu.
 – Olen tutustunut uusiin opiskelukavereihin ja täällä on laadukasta opetusta. Olen tyytyväinen. Tämä on minun paikkani nyt.
 Kuula pitää pelkästään hyvänä sitä, että Lapin oikeustieteellinen opetus kiinnostaa muuallakin.
 – Sillä ei ole väliä, mistä tulet. Ne, jotka saavat eniten pisteitä pääsykokeessa, saavat paikat riippumatta siitä, mistä ovat kotoisin.
 Kuula nauraa, että on ollut hauska seurata etelästä muuttaneiden ihmettelyä siitä, miten arktista Rovaniemellä on ja miten iso alue Lappi on.
 Fuksivuosi Lapissa on ollut elämäni hauskimpia vuosia.  Mikael Suonio
 Kylmyys ja kaamos ovatkin olleet Mikael Suoniolle ensimmäisen opiskeluvuoden suurin yllätys. Toppahousuja ja lämmintä talvitakkia on tarvittu.
 – Peloteltiin, että pakkasta tulisi miinus kolkyt, ja niin kävikin. Silmäripseni jäätyivät ekaa kertaa talvella Suomessa.
 – Mutta fuksivuosi Lapissa on ollut elämäni hauskimpia vuosia. Ei minulla ole pahaa sanottavaa Rovaniemestä tai yliopistosta, Suonio sanoo.
 Oikeustieteen opiskelijoilla on vähän yhteisiä luentoja, mutta pienessä yliopistossa kasvot tulevat tutuiksi muutenkin. Annu Passoja / Yle
 Uusmaalaisilla on yliedustus Suomen yliopistoissa
 Elina Kuulan ja Mikaeli Suonion tavoin reilut 20 000 uutta opiskelijaa otti paikan vastaan viime syksynä yliopistosta.
 Heistä liki 37 prosenttia oli Uudeltamaalta vaikka uusmaalaisia on noin 30 prosenttia väestöstä.
 Uudellamaalla nuorten ja korkeasti koulutettujen osuus väestöstä on suurempi kuin muualla maassa.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulupolitiikan vastuualueen johtaja  Birgitta Vuorinen  sanoo, että jos vanhemmat ovat korkeasti koulutettuja, myös nuorilla on halua lähteä kouluttautumaan. Vuorisen mukaan korkeakoulutus periytyy yhä.
 – Korkeakoulutukseen pitäisi kuitenkin olla mahdollisuus kaikilla perhetaustasta ja sosioekonomisesta asemasta riippumatta. Tässä on haaste.
 Juha Rissanen, Yle
 Viime syksynä noin 4 300 uusmaalaista otti vastaan opiskelupaikan pääkaupunkiseudun yliopistoista. Noin 3 000 uusmaalaista suuntasi muualle Suomeen.
 Pääkaupunkiseudun yliopistojen aloituspaikoista uusmaalaiset veivät suuren osan. Esimerkiksi Helsingin yliopistosta paikan vastaanottaneista peräti 74 prosenttia oli kotoisin Uudeltamaalta. Aalto-yliopistossa luku oli 70 prosenttia.
 Uusmaalaisten ensisijaisten hakijoiden osuus näihin yliopistoihin pyrkineistä oli jotakuinkin yhtä suuri. Suurin osa halusi jäädä opiskelemaan kotiseudulle.
 Pääkaupunkiseudun yliopistoissa ei kuitenkaan riitä aloituspaikkoja kaikille uusmaalaisille hakijoille. Opiskelijoita tulee myös maakunnista.
 Yle Uutisgrafiikka
 Koska kaikki uusmaalaiset eivät mahdu pääkaupunkiseudulle, he olivat suurin yksittäinen aloittajaryhmä etenkin pienissä maakuntayliopistoissa. Osa uusmaalaisista myös hakeutuu ensisijaisesti maakuntiin.
 Oulua lukuun ottamatta kaikissa muissa yliopistoissa uusmaalaisten osuus oli viime syksynä vähintään noin viidennes paikan vastaanottaneista. Monet maakuntayliopistot saivat kuitenkin kotimaakunnasta ja lähimaakunnista suuren osan uusista opiskelijoistaan.
 Seuraavasta grafiikasta voit valita yliopistoja ja katsoa, mistä maakunnista opiskelijat niihin tulivat. Luvut ovat opetushallinnon tilastopalvelusta.
 Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijat ovat mukana Tampereen yliopiston luvuissa. Yliopistot yhdistyivät vuoden alussa.
 Viisi "oikista" Helsinkiin?
 Oikeustieteellisen alan kilpailtu koulutus on äärimmäinen esimerkki siitä, että uusmaalaiset ovat valmiita lähtemään opiskelupaikan perässä hyvinkin kauas.
 Turussa, Vaasassa ja Joensuussa oikeustieteen uusista opiskelijoista oli viime syksynä Lapin yliopiston tavoin noin puolet Uudeltamaalta. Helsingissä uusmaalaisten osuus oli 76 prosenttia.
 Vaikka opinnot veivät Mikael Suonionkin satojen kilometrin päähän kotoa, opiskelupaikkoja ei silti pitäisi hänen mielestään siirtää maakunnista pääkaupunkiseudulle.
 – Ei missään nimessä. Tekee hyvää sivistykselle, kun näkee millaista on asua muuallakin Suomessa.
 – Se kertoo myös motivaatiosta, jos on valmis hakemaan joka paikkaan ja tulemaan joka paikkaan opiskelupaikan perässä.
 Tuntuu reilulta, että oikiksia on tasaisin välein.   Mikael Suonio
 Suonion mielestä ei voi ajatella, että opiskelupaikat ovat väärissä paikoissa, vaikka hakijoita on eniten Uudellamaalla.
 – Tuntuu reilulta, että oikiksia on tasaisin välein. Tuntuisi oudolta, jos olisi viisi oikista ja kaikki olisivat Helsingissä. Ei siinä olisi järkeä.
 Elinan Kuulan mielestä oman maakunnan yliopisto on tärkeä Rovaniemen kaupungille eikä opiskelupaikkoja pitäisi siirtää etelään.
 – Lapin yliopisto on osaltaan geopoliittinen ratkaisu. Täälläkin tarvitaan osaajia. Osaajat levittäytyvät täältä muuallekin Suomeen.
 Opetus- ja kulttuuriministeriön korkeakoulupolitiikan vastuualueen johtaja Birgitta Vuorisen mielestä on hyvä, että eri alojen koulutusta on sijoitettu tasaisesti eri puolille Suomea. Toni Määttä / Yle
 Opetusministeriö: Korkeakoulutus on hyvää ympäri Suomea
 Opetusministeriössä korkeakoulupolitiikkaa luotsaava Birgitta Vuorinen sanoo, että yksinkertaisinta olisi tarjota koulutusta siellä, missä on eniten kysyntää.
 – Mutta se ei ole välttämättä oikea ratkaisu. Tarvitsemme korkeakouluja muuallakin Suomessa kuin pääkaupunkiseudulla.
 – Täytyy ottaa huomioon se, missä työpaikat sijaitsevat ja minne on mahdollista työllistyä. Korkeakoulut ovat merkittäviä kouluttajina, yhteiskunnallisina toimijoina ja tutkimuksen näkökulmasta, luettelee Vuorinen.
 Tarvitsemme korkeakouluja muuallakin Suomessa kuin pääkaupunkiseudulla.  Birgitta Vuorinen
 Vuorinen sanoo, että opiskelijoiden liikkuvuus kertoo myös opetuksen laadusta.
 – Liikkuvuus linkittyy siihen, minkä alan koulutuksesta ollaan kiinnostuneita ja minkä perässä muutetaan. Se kertoo myös siitä, että korkeakoulutus ympäri Suomea on hyvälaatuista.
 Alla olevasta grafiikasta voit katsoa, mihin yliopistoihin kotimaakunnastasi ja muista maakunnista suunnattiin. Luvut ovat opetushallinnon tilastopalvelusta.
 Tampereen teknillisen yliopiston opiskelijat ovat mukana Tampereen yliopiston luvuissa. Yliopistot yhdistyivät vuoden alussa.
 Aiheesta voi keskustella tänään torstaina klo 22:een saakka.

Katso Ylen koneesta, mihin yliopistoon kotiseudultasi päästään – espoolainen Mikael Suonio päätyi oikikseen Lappiin: "Meinasin revetä liitoksista"


Hoivajätti Attendon osake syöksyy Tukholman pörssissä. Aamupäivällä osake oli noin 16 prosenttia miinuksella.
 Yhtiö tiedotti eilen kaupankäynnin päättymisen jälkeen, että se aloittaa toimenpideohjelman parantaakseen hoivakotien laatua Suomessa ja odottaa kulujen nousevan tänä vuonna noin 19 miljoonalla eurolla (200 miljoonalla kruunulla).
 Attendo on ollut alkuvuoden vanhustenhoivakohun keskellä Suomessa.

Hoivakohun riepottelema Attendo kertoi kulujen noususta Suomessa - ja osake syöksyy jälleen


Summary: Kaupungit ovat käynnistämässä katupölyn harjaustöitä. THL:n tutkija arvioi, että katupöly ja muut pienhiukkaset aiheuttavat kymmeniä ennenaikaisia kuolemia.

Pakkanen, tuuli ja aurinkoiset säät ovat kuivattaneet kadut nopeaan tahtiin Etelä-Suomessa. Samalla kaduille ja jalkakäytäville levitetty hiekoitushiekka on kuivunut hengitystä arsyttäväksi pölyksi. Suurin osa katupölystä on juuri autojen renkaiden jauhamaa asfalttia ja hiekoitushiekkaa.
 Katupöly aiheuttaa useimmille ainakin ärsytysoireita ja riskiryhmiin kuuluville jopa vakavia terveyshaittoja, huomauttaa tutkija  Taina Siponen  Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksesta.
 – Korkeat hiukkaspitoisuudet voivat lisätä keuhkoinfektioita ja sairaalahoitoa vaativia astmakohtauksia. On arvioitu, että pienhiukkaset aiheuttavat Suomessa vuosittain noin 50-60 ennenaikaista kuolemantapausta.
 Katupöly on erityisen haitallista riskiryhmille kuten astmaatikoille, lapsille, iäkkäille ja sepelvaltimo- tai keuhkoahtaumatautia sairastaville. Siponen kehottaakin terveydellisistä syistä välttämään kaikkein pölyisimpiä paikkoja
 – Omaa altistumistaan voi vähentää muun muassa sillä, että välttää liikkumista ulkona pahimmin pölyävillä alueilla ja vilkkaiden katujen varsilla. Tämä on erityisen tärkeää silloin, jos kuuluu riskiryhmään.
 Hampaissa narskuu, silmiä kirvelee
 Pölykausi on yleensä pahimmillaan juuri maalis-huhtikuussa. Hämeenlinnalainen  Nina Silavuori  on huomannut katupölyn haitat.
 – Sen huomaa, kun suu auki tuolla hengittelee, niin hiekka narskuu hampaissa ja silmissä kirvelee. Ja on se nenäkin ehkä vähän tukossa.
 Jouko Utela  ulkoileekin mieluummin muualla kuin vilkkaiden katujen lähellä.
 – Aina, kun tuulenpuuska tulee, niin näkee kuinka pölypilvet leijailee täällä ympäristössä.
 Puhdistusresursseja oltava riittävästi
 Haittoja kannattaisi torjua ensin paikoissa, joissa ihmiset altistuvat pölylle eniten, sanoo THL:n tutkija Taina Siponen.
 – Katupölyn haittoja voidaan torjua lyhytaikaisesti esimerkiksi ruiskuttamalla teille katupölyä sitovaa suolaliuosta. Tilanne paranee kestävästi vasta, kun hiekoitushiekka poistetaan, kadut pestään ja vielä jäljelle jäänyt hienompi aines harjataan pois tienpinnoilta.
 Mitä aiemmin hiekka ja pöly saadaan poistettua, sitä vähemmän terveyshaittoja aiheutuu.
 Siponen kehottaakin kaupunkien päättäjiä varmistamaan, että katujen hoitoon, kuten katupölyn tehokkaaseen torjuntaan ja katujen kevätsiivoukseen, on riittävästi tekijöitä ja koneita.
 Puhdistustyöt alkamassa
 Hämeenlinnassa katujen ympärivuorokautiseen puhdistukseen lähdetään heti, kun pakkaset helpottavat. Työt alkoivatkin jo torstaina. Katuhiekan pölyämisen estämiseksi kadut kastellaan, joten työtä voidaan tehdä vain plussakeleillä, kertoo vastaava kunnossapitomestari  Markus Lahtinen .
 – Urakoitsijalle on annettu ykkösluokan kaduille kymmenen päivää, kakkosluokan kaduille 18 päivää ja kolmosluokan kaduille 25 työpäivää aikaa tehdä työ valmiiksi. Vappuun mennessä pitäisi olla valmista, sanoo Lahtinen.
 Hämeenlinnalainen Jouko Utela odottaakin jo toukokuuta, jolloin paikat on saatu puhdistettua.

Katupölyaika pahimmillaan – THL:n tutkija: "Pienhiukkaset aiheuttavat 50-60 ennenaikaista kuolemaa"


Summary: Keskusrikospoliisi kertoo lisää asiasta perjantaina järjestettävässä tilaisuudessa.

Keskusrikospoliisi vahvistaa, että venäläiseen "Yön Sudet" -moottoripyöräkerhoon linkittyvä RMI-ryhmä (Russki Mototsiklisty Internatsional) on tullut Suomeen. Hämeen poliisi taas kiistää, että kerhon ensimmäinen ryhmä toimisi Forssassa.
 Keskusrikospoliisi kertoo asiasta lisää perjantaina järjestettävässä tilaisuudessa. Siinä käsitellään järjestäytynyttä rikollisuutta Suomessa.
 Presidentti Vladimir Putinia tukevan Yön Sudet kerhon tulosta Suomeen kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Yön sudet on jo Neuvostoliiton aikana perustettu moottoripyöräkerho. Lännessä kerhoa pidetään presidentti Vladimir Putinin "omana jenginä". Lännen pakotelistalla jengi on sen osallistuttua Krimin valtaukseen ja Ukrainan kriisiin.
 Jengin päämaja Euroopan ulkopuolella on Slovakiassa.

Putinia tukevien Yön Susien moottoripyöräjengi Suomessa


Summary: Apulaisoikeusasiamiehen mukaan Tampereen yliopiston johtosääntö ei ole lainvastainen. Hän kaipaa kuitenkin täsmennystä lakiin.

Apulaisoikeusasiamies  Pasi Pölönen  on antanut päätöksensä kanteluun, jossa pyydettiin tutkimaan Tampereen yhdistyneen yliopiston lainmukaisuutta. Uusi yliopisto on säätiöyliopisto, mikä on aiheuttanut ongelmia lain tulkinnassa.
 Tampereen yliopisto ja Tampereen teknillinen yliopisto yhdistyivät vuoden alusta. Lisäksi säätiöyliopisto omistaa Tampereen ammattikorkeakoulun. Yhdistyminen ei mennyt ihan kivutta, vaan Tampereen yliopiston useat henkilöstöjärjestöt ja ylioppilaskunta tekivät kantelun.
 Opiskelijat ja työntekijät kokivat jääneensä sivuun valmistelusta ja he pelkäsivät, että Tampereen kolmen korkeakoulun yhdistyminen vie yliopistolaisilta vaikutusvallan omiin asioihinsa.
 Tilanne aiheutti myös mielenosoituksia ja kuohuntaa yliopiston sisällä. Jotta uutista voi ymmärtää, pitää tietää monia vaikeita sanoja, kuten konsistori ja provosti.
 Konsistori on koko yliopistoyhteisön päättävä elin ja se valitaan yleensä vaaleilla. Siirtymäkauden hallitus linjasi, että konsistorin puheenjohtaja on provosti. Provosti on puolestaan konsistorin puheenjohtaja ja tutkimuksen ja koulutuksen rehtori.
 Kantelussa pyydettiin oikeusasiamiestä selvittämään, onko uuden yliopiston johtosääntö lainmukainen. Kyse oli muun muassa siitä, voiko yliopiston konsistorin puheenjohtajana toimia konsistorin ulkopuolinen henkilö eli provosti.
 Ei lainvastainen
 Oikeusasiamiehen ratkaisun mukaan Tampereen yliopiston johtosääntö ei ole lainvastainen. Apulaisoikeusasiamiehen mukaan opetus- ja kulttuuministeriön tulisi arvioida, olisiko yliopistolakia tarpeen täsmentää, jotta yliopiston itsehallinnon sisältöön liittyvää tulkinnanvaraisuutta ei olisi.
 – Konsistorin kokoonpanoa koskevan yliopistolain sääntelyn näkökulmasta asiaa voitiin arvioida niin, että kun konsistorissa edustettuina olevista henkilöstöryhmistä on säädetty laissa, kokoonpanoa ei voitaisi johtosäännöllä laajentaa. Toisaalta yliopistolaissa ei nimenomaisesti säädetä siitä, kuka valitsee säätiöyliopiston konsistorin puheenjohtajan, kuka voi toimia konsistorin puheenjohtajana eikä siitä, että puheenjohtaja valitaan konsistorin keskuudesta.
 – Tästä näkökulmasta asiasta voitaisiin määrätä johtosäännöllä. Säätiöyliopistoja koskeva sääntely poikkeaa tältä osin julkisoikeudellisia yliopistoja koskevasta sääntelystä eikä tätä ole perusteltu asiaa koskevassa lainvalmisteluaineistossa, Pasi Pölönen sanoo.
 Jani Aarnio / Yle
 Kantelu koski myös kahta muuta johtosäännön määräystä, mutta näiltä osin kantelu ei johtanut toimenpiteisiin.
 Myös kantelijat ovat sitä mieltä, että yliopistolaki on avattava ja säätiöyliopistojen itsehallintoa täsmennettävä.
 – Odotimme, että säätiöyliopistojen hallintomallin lainmukaisuuteen olisi vihdoin saatu selvyys. Tämä ei nyt toteutunut, vaan oikeusasiamies ennemminkin listaa ratkaisussaan erilaisia tapoja lähestyä asiaa ja siirtää pallon opetus- ja kulttuuriministeriölle sekä yliopistolle itselleen, sanoo yliopistotutkija  Hanna Kuusela , joka edusti kantelussa Tampereen yliopiston tieteentekijöitä.
 Professoreja kantelussa edustanut professori  Mari Hatavara  sanoo, että valuvikoja jäi vielä.
 – Nyt vain tarvitaan vielä yliopiston päättäjiltä tahtoa lähteä korjaamaan nykyisen johtosäännön valuvikoja. Korkeakouluyhteisö on toistuvasti, jo ennen ensimmäisen johtosäännön hyväksymistä, tuonut näitä ongelmia esiin, mutta toistaiseksi tuloksetta.
 Lue lisää:
 Uusi Tampereen yliopisto sai ensimmäisen hallituksen – kokoonpano kerää heti kritiikkiä: "Ei täytä tasa-arvovaatimuksia"
 Uuden Tampereen yliopiston hallitukseen valittiin muun muassa pormestari ja pörssiyhtiön pomo
 Tampereen yliopiston siirtymäkauden hallitus hyväksyi kiistellyn johtosäännön – yliopistoväen palaute huomioitiin

Yliopistojen yhdistyminen Tampereella aiheutti kimurantin lainopillisen tilanteen – lakiin kaivataan täsmennystä


Summary: Jatkossa virtsatietulehdukseen voisi saada avun ilman vastaanottokäyntiä.

Sairaanhoitajien rajoitettu oikeus määrätä reseptilääkkeitä

Sairaanhoitajien reseptioikeuksia halutaan laajentaa. Tällä hetkellä rajatun lääkkeenmääräämiskoulutuksen suorittanut sairaanhoitaja saa määrätä potilailleen lääkkeitä ainoastaan terveyskeskuksissa ja yhteispäivystyksissä.
 Viime viikolla eduskunta  hyväksyi lakiesityksen , jonka myötä reseptihoitajat voisivat hyödyntää osaamistaan myös muissa kunnan tai kuntayhtymän järjestämisvastuulle kuuluvissa perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon avopalveluissa, kuten neuvoloissa ja kotisairaanhoidossa. Oikeutta voitaisiin hyödyntää myös yksityisellä puolella esimerkiksi silloin, jos terveyskeskuspalvelut on ulkoistettu.
 Tavoitteena on nopeuttaa potilaiden hoitoon pääsyä ja hoidon aloittamista, edistää tarkoituksenmukaista työnjakoa ja sujuvoittaa terveydenhuollon yksiköiden toimintaa.
 Sairaanhoitajat odottavat oikeuksien laajenemista innokkaasti.
 – Niin saadaan yhteisiä toimintamalleja. Varsinkin kotisairaanhoidossa hoitajat tuntevat potilaansa paremmin, ja pystyvät arvioimaan heitä pidemmälle ja auttamaan paremmin, sanoo reseptihoitaja  Piia Lång .
 Reseptihoitaja pystyy määräämään itsenäisesti potilaalle tippoja silmätulehdukseen. Juulia Tillaeus / Yle
 Toistaiseksi esimerkiksi neuvolassa työskentelevä reseptihoitaja ei saa määrätä e-pillereitä, vaikka terveyskeskuksessa toimiessaan hän voisi niin tehdä.
 – Lakimuutoksen myötä ehkäisyvälineitä ja rokotteita saataisiin neuvolasta sujuvasti. Kyllä se antaa paljon enemmän vaihtoehtoja ja liikkumavaraa, toteaa johtajaylihoitaja  Hannele Mattila  Kymsotesta.
 Lisää lääkkeitä
 Tällä hetkellä reseptihoitaja saa määrätä lääkkeitä esimerkiksi nielu- ja virtsatietulehdusten hoitoon sekä ehkäisyvalmisteita ja rokotteita. Lisäksi hoitaja voi jatkaa esimerkiksi verenpainetaudin, kakkostyypin diabeteksen ja astman hoitoa lääkärin laatiman hoitosuunnitelman mukaisesti.
 Myös lääkelistaa halutaan laajentaa.
 Valmistelussa on  asetusmuutos , jolla lisättäisiin reseptihoitajien määrättävissä olevien lääkkeiden listalle esimerkiksi antibiootteja ja allergialääkkeitä. Hoitajille tulisi myös oikeus määrätä lääkettä virtsatietulehduksen hoitoon puhelimitse.
 – Lääkelistaa voisi kyllä laajentaa. Suunnittellut ehdotukset ovat aika hyviä. Toivoisin oikeuksia varsinkin puhelinresepteihin, sanoo Piia Lång.
 Reseptihoitaja pystyy jatkamaan lääkärin aloittamaa astmalääkitystä.  Juulia Tillaeus / Yle
 Ei pelkkää reseptinkirjoittamista
 Sairaanhoitajilla on ollut mahdollisuus kouluttautua reseptihoitajiksi vuoden 2011 alusta saakka, ja ensimmäiset hoitajat saivat rajatun lääkkeenmääräämisoikeuden vuonna 2012.
 Piia Lång valmistui reseptihoitajaksi puolisen vuotta sitten. Hän on uuteen toimenkuvaansa tyytyväinen.
 – Olen saanut paljon uusia työkaluja työhöni. Pystyn hoitamaan potilaita paljon pidemmälle kuin aiemmin. Ennen pyysin reseptejä lääkäriltä, nyt voin kirjoittaa ne itse, ja asiakas pääsee apteekin kautta kotiin, toteaa Lång.
 Lång muistuttaa, ettei reseptihoitajan työ ole pelkkää lääkkeenmääräämistä. Koulutuksessa syvennytään myös kliiniseen tutkimukseen.
 – Koulutus näkyy työssä parhaiten niin, että potilaat tulee tutkittua todella perusteellisesti, mistä tahansa vaivasta he sitten vastaanotolle tulevatkin.
 Reseptihoitajaksi vuosi sitten valmistunut  Ritva Lunkka  katsoo, että pätevyydestä on hyötyä etenkin silloin, kun potilaita on paljon ja lääkäriaikoja vähän.
 – Silloin pystytään hoitamaan potilaat paremmin, eikä heidän tarvitse lähteä päivystykseen odottamaan. Hoitajalle pääsee nopeammin, ja pystymme hoitamaan vuosikontrollejakin.
 Hinta hidastanut kouluttautumista
 Tähän mennessä reseptihoitajan koulutuksen on suorittanut hieman yli 400 hoitajaa. Määrä on  jäänyt tavoitteista.  Hakeutumista koulutukseen on hidastanut sen korkea hinta.  Opinnot maksavat  noin 5 000 euroa, ja laskun maksaa pääsääntöisesti työnantaja.
 Asiaan odotetaan kuitenkin muutosta, sillä vuoden alussa voimaan tulleen lain myötä kunnat ja kuntayhtymät voivat hakea valtiolta korvausta  koulutuksen kuluista .
 –Se on meille todella iso asia, koska koulutus on ollut todella kallis ja se on tehnyt ison loven hoitohenkilökunnan koulutusbudjettiin. Nyt meillä on ihan erilaiset mahdollisuudet laittaa hoitajia sinne koulutukseen. Tähän asti sitä on harkittu hyvin tarkkaan, toteaa johtajaylihoitaja Hannele Mattila.
 –   Tiedän, että koulutukseen on ollut vaikea päästä, kun työnantajat eivät ole päästäneet. Uskon, että halukkaita riittää, sanoo reseptihoitaja Ritva Lunkka.
 Kymsotessa työskentelee tällä hetkellä parikymmentä reseptihoitajaa.
 – Meillä on saatu reseptihoitajista oikein hyviä kokemuksia. Potilaat pääsevät sujuvasti hoitajan vastaanotolle ja saavat tarvitsemansa lääkkeen sieltä ajantasaisesti.

Hoitajien ote resepteistä vahvistuu – ovat saamassa oikeuden määrätä tiettyjä lääkkeitä puhelimessa


Summary: Yhtiö kehottaa ilman lentoa jääneitä matkustajia varaamaan lennon muilta yhtiöiltään.

Islantilainen halpalentoyhtiö WOW Air on lopettanut toimintansa. Kaikki yhtiön lennot on peruttu.
 Yhtiö kertoi asiasta  verkkosivuillaan . Yhtiö kehottaa matkustajia turvautumaan torstaina muiden lentoyhtiöiden lentoihin.
 Yrittäjä  Skúli Mogensenin  perustama WOW aloitti toimintansa vuonna 2012 ja laajeni nopeasti. Yhtiöllä on nykyään 11 lentokonetta.
 Yhtiö erikoistui halpalentoihin Pohjois-Amerikan ja Euroopan välillä. Sillä oli lentoja 27 lentokentältä, mukaan lukien Washingtonista, Pariisista, Lontoosta ja keskuspaikastaan Reykjavikista.
 Aiheesta muualla:
 BBC:  Iceland's Wow airline stops flying after finance talks fail  28.3.2019

Islantilainen halpalentoyhtiö WOW Air lopettaa toimintansa – Kaikki yhtiön lennot on peruttu


Summary: Pankin yhtiökokous erotti Birgitte Bonnesenin.

Juttua täydennetään pian.
 Aiheesta aiemmin:
 Rahanpesuskandaali ravistelee ruotsalaispankkia – Swedbankin toimitusjohtajan luottamus punnitaan yhtiökokouksessa

SVT: Ruotsalaisen Swedbankin toimitusjohtaja erotettiin rahanpesuskandaalin vuoksi


Summary: Mitä pääministeriehdokas Jussi Halla-aho katuu elämässään? Esitimme kahdeksan kiperää kysymystä perussuomalaisten puheenjohtajalle. Katso video klikkaamalla kuvaa ja tentti suorana kello 21.

Yle testasi pääministeriehdokkaiden reagointi- ja kuuntelukykyä videotentissä. Tällä kertaa vuorossa oli perussuomalaisten  Jussi Halla-aho.
 Nauroin kunnolla viimeksi, kun…
 lapseni sanoi jotain hassua.
 Minusta tuli perussuomalainen, koska...
 puolueen arvomaailma sopi parhaiten yhteen omani kanssa.
 Kenet suurvaltajohtajan haluaisitte tavata, ja mitä sanoisitte hänelle?
 Suurvaltajohtajia on aika vähän, mutta haluaisin ehkä tavata Donald Trumpin. En kyllä nyt keksi, mitä häneltä kysyisin.
 Olisin paras pääministeri, koska…
 olen rehellinen.
 Toiseksi paras pääministeriehdokas olisi...
 en sano mitään.
 Ryhmä Isis-taistelijoiden perheenjäseniä haluaa palata Suomeen. Mitä teette?
 Ottaisin varmaankin lapset huostaan, ja pyrkisin siihen, että he voisivat vapautua tästä raskaasta menneisyydestä. Aikuisia en ottaisi Suomeen.
 Kaksi tärkeintä arvoa elämässäni ovat…
 itsepäisyys ja rehellisyys.
 Kadun elämässäni eniten sitä, että...
 olen viime vuosina viettänyt liian vähän aikaa lasteni kanssa.
 Lue lisää:
 Jussi Halla-aho arvioi kaiken maahanmuuton kurkistusreiästä – Tällainen puolue on perussuomalaiset, jolle  maahanmuutto on uhka
 Tee Ylen Vaalikone täällä
 Kaikki Ylen vaalisisällöt

Erilainen pääministeritentti: Jussi Halla-ahon ykkösarvo on itsepäisyys, ottaisi Isis-taistelijoiden lapset huostaan – video


Summary: Suolatunneli on yli kymmenen kilometriä pitkä.

Jerusalemin juutalaisen yliopiston tutkijat ovat saaneet valmiiksi Israelissa sijaitsevan Sodomvuoren suolatunnelin kartoittamisen. Tutkimus paljasti, että Malham Caven nimellä tunnettu luola on maailman suurin suolaluola.
 Luola on pituudeltaan yli kymmenen kilometriä. Se on siten selvästi suurempi kuin edellistä ennätystä hallussaan pitänyt, Iranin Qeshmin saarella sijaitseva vajaat seitsemän kilometriä pitkä onkalo, kertoo luolatutkija  Yoav Negev .
 Tutkijoiden mukaan luola on erittäin mielenkiintoinen ja sisältään vaihteleva. Sen katosta riippuu valtavasti stalaktiitteja ja luolan sisällä on paljon onkaloita, kapeita ahtaumia ja tasanteita.
 Negevin autiomaassa sataa harvoin, mutta jokainen sade muuttaa luolan suolasta muodostuvaa haurasta pintakerrosta.
 Tutkijoita Sodomvuoren suolatunnelissa. Abir Sultan / EPA
 Sodomvuori sijaitsee hyvin kuivalla seudulla Kuolleenmeren etelälaidalla.
 Raamatun tarinan tapahtumapaikka?
 Sodomvuoren arvellaan liittyvän tarinaan Sodoman ja Gomorran kaupungeista, joka on Raamatun tunnetuimpia tarinoita.
 1. Mooseksenkirjan mukaan Sodomassa ja Gomorrassa harjoitettiin sellaisia paheita, että Jumala oli päättänyt tuhota kaupungit.
 Sodomassa asui hurskas Loot perheensä kanssa. Ennen kuin kaupungit oli määrä tuhota "tulella ja tulikivellä", enkelit kehottivat Lootia pakenemaan perheineen.
 Enkeleiden määräys pakenijoille oli, etteivät he saaneet katsoa taakseen nähdäkseen, mitä kaupungille tapahtui. Tarinan mukaan Lootin vaimo ei malttanut olla kääntymättä. Tuolloin hän jähmettyi suolapatsaaksi, kerrotaan Raamatussa.
 Sodomvuorella, luolatunnelin lähellä, seisoo edelleen kalliopilari, joka tunnetaan nimellä "Lootin vaimo".

Israelin Sodomvuorelta löytyi maailman suurin suolasta muodostunut luola – Lähellä seisoo suolapylväs "Lootin vaimo"


Summary: Ottawan sopimuksella kielletyt maamiinat korvataan kotimaisilla hyppypanoksilla.

Puolustusvoimat saa maamiinojen tilalle kotimaassa valmistettavan hyppypanoksen.
 Uusi ase painaa viidestä kymmeneen kiloa ja se voidaan laukaista kaikilla puolustusvoimien käyttämillä laukaisujärjestelmillä.
 Käytännössä panos ponnahtaa maasta ilmaan ja räjähtää. Silloin siitä leviää ympäristöön 3 000 - 4 000 projektiilia eli ammuksen osaa.
 Hyppypanoksen vaikutus on leveyssuunnassa 50-100 metriä ja korkeussuunnassa 20-30 metriä.
 Puolustusministeriön mukaan panos täyttää kaikki Ottawan ja Geneven sopimusten määräykset.
 Puolustusministeri  Jussi Niinistön  (sin.)  blogi-kirjoituksen  mukaan puolustusvoimat on jo allekirjoittanut niin sanotun 0-sopimuksen ensimmäisten hyppypanosten hankkimisesta Leijona-instituutilta.
 Niinistö kirjoittaa blogissaan, että kun testaukset saadaan päätökseen, voidaan hyppypanoksesta puhua sotavarusteena.
 Ministerin mukaan Suomi palauttaa uuden aseen myötä "miinakauhua".

Kotimainen hyppypanos korvaa maamiinat – Jussi Niinistö: "Palautamme miinakauhua"


Summary: Uusi ammattikorkeakoulu aloittaa toimintansa vuoden kuluttua.

Tästä on kyse Saimaan ja Lahden ammattikorkeakoulut yhdistyvät vuoden 2020 alusta. LUT-konserniin kuuluvalla, uudella LAB-ammattikorkeakoululla on kampukset Lahdessa ja Lappeenrannassa. LABilla on 8 500 opiskelijaa.
 Lahden ja Saimaan ammattikorkeakoulut yhdistyvät. Fuusiosta ovat päättäneet LUT-korkeakoulujen hallitukset. Tavoitteena on, että uusi ammattikorkeakoulu aloittaa toimintansa vuoden 2020 alusta.
 Fuusio vaatii vielä valtioneuvoston hyväksynnän, kertovat LUT-korkeakoulut tiedotteessaan. Ammattikorkeakoulun nimeksi tulee LAB.
 Uudella ammattikorkeakoululla on 8 500 opiskelijaa ja 360 työntekijää. Kampukset sillä on Lahdessa ja Lappeenrannassa.
 Hallitukset valitsivat LABin rehtoriksi Lahden ammattikorkeakoulua nykyisin luotsaavan  Tero Kilpeläisen . Saimaan ammattikorkeakoulun nykyinen rehtori  Merja Heino  valittiin uuden amk:n vararehtoriksi.
 LUT-korkeakouluihin kuuluu LAMKin ja SAIMIAn lisäksi Lappeenrannan-Lahden teknillinen yliopisto.

Kaksi ammattikorkeakoulua yhdistyy – Lahdessa ja Lappeenrannassa opiskellaan jatkossa LABissa


Summary: Tänä vuonna matkustuspäivät Lappiin näyttävät hajaantuvan, sillä ihmiset ottavat pidempiä lomia.

Lappi on haluttu matkailukohde suomalaisille tänäkin pääsiäisenä.
 Pääsiäisen vilkkaimpien päivien junavuoroista autopaikat ovat jo lähes täynnä Helsingin ja Rovaniemen välillä kulkevissa junissa.
 – Auton saa matkaan kuitenkin eri junalla viiden päivä aikahaarukalla ennen ja jälkeen, VR:n viestintäpäällikkö  Janna Viisterä  sanoo.
 Istuma- ja makuuhyttipaikkoja sen sijaan on vielä runsaasti varattavissa kiirastorstaille ja toiselle pääsiäispäivälle kumpaankin suuntaan.
 – Edullisempia säästölippuja, joita meillä on jokaiseen lähtöön tarjolla, ei ole enää niin paljon, Viisterä toteaa.
 Janna Viisterä sanoo, että pääsiäisen matkustus näyttää hajaantuvan tänä vuonna. Monet ottavat pääsiäiselle pidempää lomaa ja lähtevät matkaan jo ennen varsinaisia pyhiä.

Pohjoisen junissa vielä tilaa pääsiäiselle – autopaikat jo lähes täynnä


Summary: Swedbankin toimitusjohtaja Birgitte Bonnesen voi joutua eroamaan rahanpesuepäilyjen seurauksena.

Ruotsalaisen Swedbankin osakkaat kokoontuvat aamupäivällä sääntömääräiseen yhtiökokoukseen kohun ympäröimänä. Rahanpesuepäilyt horjuttavat pankkia. Toimitusjohtaja  Birgitte Bonnesenin  luottamus mitataan kokouksessa. Kolmattakymmentä vuotta eri tehtävissä pankissa toiminut Bonnesen saattaa joutua jättämään paikkansa .
 Swedbankin pörssikurssi on romahtanut kahteen kertaan kevään aikana julkisuuteen nousseiden rahanpesuepäilyjen takia.
 Ruotsin television tutkiva toimitus paljasti jo helmikuussa, että Swedbankin epäillään sekaantuneen miljardiluokan järjestelmälliseen rahanpesuun Baltian maissa vuosina 2007–2014. SVT:n mukaan Swedpankin ja jo aiemmin rahanpesusta kiinni jääneen Danske Bankin välillä olisi liikkunut lähes 4 miljardia euroa hämärää rahaa.
 Swedbankin toimitusjohtaja Birgitte Bonnesen on kiistänyt julkisuudessa esitetyt väitteet rahanpesusta. Bonnesen ilmoitti viime syksynä Danske Bankia ravistelleen rahanpesukohun yhteydessä, ettei Swedbankilla ole vastaavia hämärätaustaisia asiakkaita. Danske Bankin pääjohtaja  Thomas Borgen  joutui eroamaan syyskuussa rahanpesuskandaalin seurauksena.
 Swedbankin osakkeenomistajien on äänestettävä torstain yhtiökokouksessa pankin toimitusjohtajan ja johdon luottamuksesta eli myönnetäänkö heille vastuuvapaus.
 Osa suurimmista omistajista, vakuutusyhtiö Folksam ja eläkeyhtiöt Alecta ja AMF, ei aio ilmeisesti äänestää vastuuvapauden puolesta. Säästöpankkiryhmä Sparbanksgruppen on tukenut Bonnesonia ennen viimeisiä paljastuksia ja keskiviikkoista ratsiaa.
 Ruotsin talousrikosvirasto teki keskiviikkona ratsian  yhtiön pääkonttoriin Tukholmassa selvittääkseen mahdollista sisäpiiritiedon väärinkäytöstä.
 Swedbankin väitetään kertoneen osalle suuromistajista etukäteen Ruotsin television rahanpesupaljastuksista. Samalla selvitetään epäilyjä siitä, onko pankki antanut julkisuuteen ja markkinoille harhaanjohtavaa tietoa rahanpesusta Baltiassa.
 Ruotsin television mukaan myös Yhdysvaltojen viranomaiset selvittävät sitä, onko Swedbank antanut harhaanjohtavaa tietoa asiakkaistaan niin sanottujen Panaman paperit -paljastusten yhteydessä.
 Aiheesta aiemmin:
 Ruotsin talousrikosvirasto ratsasi Swedbankin pääkonttorin – pörssikurssi lähti laskuun  27.3.2019
 SVT: Ukrainan ex-presidentin epäillään pesseen miljoonia Swedbankin kautta – kyse saattoi olla lahjusrahoista 27.2.2019
 Olematonta liiketoimintaa, pimitettyjä omistajia – SVT:n mukaan Swedbank ei piitannut ilmiselvistä rahanpesun tunnusmerkeistä 20.2.2019
 SVT: Swedbankia on saatettu käyttää järjestelmälliseen rahanpesuun lähes kymmenen vuoden ajan  20.2.2019

Rahanpesuskandaali ravistelee ruotsalaispankkia – Swedbankin toimitusjohtajan luottamus punnitaan yhtiökokouksessa


Summary: Firettäjä painaa duunia, kiristää taloutensa äärimmilleen ja sijoittaa päästäkseen leipätyöstä irti nelikymppisenä.

He ovat nuoria. He tekevät ahnaasti töitä ja pistävät rahan poikimaan sijoittamalla. He haluavat kerätä omaisuuden, jonka turvin voivat jättäytyä ansiotöistä pois jo paljon ennen virallista vanhuuseläkeikää.
 He ovat firettäjiä. Nimi tulee Yhdysvalloista: FIRE eli Financial indepence, retire early. Taloudellinen itsenäisyys, eläkkeelle aikaisin.
 Nordean tekemän tutkimuksen mukaan yli puolet nuorista sijoittajista tavoittelee eläköitymistä 35–40-vuotiaina.
 Lähihoitajan töistä äskettäin kiinteistövälittäjäksi kouluttautunut 28-vuotias  Antti Möttönen  laskeskelee säästöjään ja osakesalkkunsa arvoa. Silti hän ei pidä itseään varsinaisesti firettäjänä.
 Kokkolalaismies ei kerro summia, mutta veikkaa, että taloudellinen vapaus voisi parhaimmillaan koittaa jo 40-vuotiaana.
 – Tiukkaa tekee, mutta ei se aivan mahdotontakaan ole. Jos kaikki menee hyvin, ei se monta vuotta neljäkymmenen päälle ainakaan mene, Möttönen uskoo.
 Dosentti Tuija Koivusen mukaan nuoriin on valettu usko siitä, ettei yhteiskunta pysty kustantamaan heille kohtuullista eläkettä sirpaleisen työuran päätteeksi. Jani Aarnio / Yle
 Vaikka firettäjiä ei Suomessa ole vielä paljon, ilmiöstä on ehditty jo huolestua:  veropohja kaventuu , yhteiskunta horjuu (Kauppalehti). Kuka tekee palkkatyöt, kun mukavuudenhaluinen nuoriso haluaa keski-ikäisinä vain laiskotella?
 Dosentti  Tuija Koivunen  Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksesta näkee firetyksen taustalla mukavuudenhalua suuremman asian.
 Nuorten usko työelämään ja yhteiskuntaan horjuu. Koivusen mukaan nuorille on maalailtu liiankin selväksi uhkakuva, ettei yhteiskunnalla ole mahdollista kustantaa heille kohtuullista eläkettä.
 Selväksi on tehty myös se, että heitä odottaa sirpaleinen työura, joka koostuu monista ammateista, monta kertaa kouluttautumisesta ja monenlaisista työsuhteista.
 – En ihmettele yhtään, jos nuoret ottavat tällä tavalla työelämän ongelmien ratkaisun omiin käsiinsä. Ilmiö on hieno osoitus nuorten kekseliäisyydestä. He käyttävät työtä vain välineenä saadakseen mitä haluavat, Koivunen miettii.
 Moni työ on nykyään yhä intensiivisempää. Koivunen näkee firetyksen myös vastareaktiona.
 – Jos oma lähipiiri on perinpohjaisesti omaistautunut työlleen, nuoret voivat kokea, että tuota en ainakaan halua. Elämässä pitää olla muutakin kuin työ.
 Mistä on luovuttava?
 Antti Möttönen ei siis ole tyylipuhdas firettäjä, koska saa nipistettyä palkastaan tällä hetkellä sivuun vain 10–20 prosenttia. Tehokkaimmilla firetyksestä innostuneilla säästöaste yltää vähintään puoleen tai jopa 70 prosenttiin nettopalkasta.
 – Olen ollut vasta kolme kuukautta kiinteistövälittäjänä eli tavallaan yrittäjänä asiamiessopimuksella. Vasta-alkajana ansiot heittelevät, joten nyt en voi nipistää säännöllistä summaa sivuun. Viikon tili voi olla nolla tai mukava summa, Möttönen kertoo.
 Sijoitusjohtaja  Sirpa Ruotanen  OP Private Keski-Pohjanmaasta kannattaa säästämistä ja sijoittamista, mutta 50–70 prosenttia palkasta kuulostaa hänen mielestään liian tiukalta.
 – Siinä on pakko luopua asioista. Elämää jää kokematta ja ehkä perhekin sen takia perustamatta, Ruotanen miettii.

On hyvä, että pistää rahaa sivuun säännölliseti, mutta säästämistä ei pidä vetää äärimmilleen.  Myös sijoittamisessa kannattaa muistaa, että on hyviä ja huonoja vuosia, sanoo sijoitusneuvoja Sirpa Ruotanen. Ville Viitamäki / Yle
 Antti Möttönen on perheellinen. Omakotitalosta on velkaa vielä vuosia. Vaimo on 8,5 kuukauden ikäisen pojan kanssa tällä hetkellä kotona.
 Mies on lapsesta asti oppinut säästäväiseksi, eikä koe, että joutuisi säästämisen takia luopumaan mistään itselle tärkeästä. Sijoittamisen hän aloitti rahastoilla 18-vuotiaana, ja varsinaiset ensimmäiset osakkeensa hän osti parikymppisenä.
 Tavoitteelliseksi homma muuttui muutama vuosi sitten.
 – Kyse on priorisoinnista. En osta kaikkea, mitä tekee mieli. En aja uudella autolla, puhelimeni ei ole viimeistä mallia. Harrastan kalastusta, johon saisi upotettua helposti paljon rahaa, mutta pärjään vanhoilla välineilläni, Möttönen luettelee.
 Paljonko vapaus maksaa?
 Sijoitusjohtaja Sirpa Ruotanen siteeraa Kuluttajatutkimuksen laatimaa säällisen elämän viitebudjettia, jonka mukaan yksin elävä aikuinen tarvitsee Suomessa kuukausittain 1400 euroa voidakseen elää kohtuullista, perustarpeet tyydyttävää elämää.
 – Bruttona tarvittaisiin vuodessa noin 24 000 euroa. Oletetaan, että tulot tulisivat sijoituksista ja niistä maksettaisiin 30 prosentin pääomavero. Osakemarkkinoilla voi pitkällä aikavälillä ottaa 7–8 prosenttia, joten tarvittaisiin yli 300 000 euron salkku, Ruotanen laskeskelee.
 Antti Möttösen osakesalkku on laihemmassa kunnossa.
 – Saa ottaa nollaa pois perästä ja etunumeroakin vaihtaa. Tykkään enemmän sijoittaa asuntoihin, koska ne tuottavat kassavirtaa.
 Nuukana Markka-Möttösenä kaveripiirissään tunnettu nuorimies sijoittaa myös esimerkiksi kultaan ja hopeaan.
 Antti Möttönen kouluttautui vastikään kiinteistönvälittäjäksi. Hän ei aio lopettaa työntekoa, vaikka tähtäimessä onkin taloudellinen riippumattomuus. Ville Viitamäki / Yle
 – Muutama vuosi sitten päätin, että haluan taloudellisen vapauden, joka turvaa sen, etten joudu tekemään työtä, josta en nauti. Enkä työskennellä palkan takia paikassa, jonka työilmapiirissä en viihdy, Möttönen kertoo.
 Raha antaa vapauden valita, mitä tekee ja milloin. Työntekoa Möttönen ei aio lopettaa, mutta ei moiti heitä, joille se on tärkein tavoite.
 – Jos joku haluaa häipyä loppuelämäkseen Bahamalle, se on ihan fine. Monen mielestä se tuntuu olevan jotenkin väärin, mutta jos olet itse tehnyt kovan duunin unelmasi eteen, niin anna palaa.
 Työhön sitoutuminen muuttumassa?
 Dosentti Tuija Koivunen Tampereen yliopiston Työelämän tutkimuskeskuksesta peukuttaa Möttösen tavoitetta.
 – Kuulostaa hyvältä reaktiolta siinä mielessä, että ei olla valmiita hinnalla millä hyvänsä roikkumaan huonoilla työpaikoilla.
 Firetys kertoo hänen mukaansa ajattelutavan muutoksesta.
 – Perinteinen työhön sitoutumisen kysymys on usein ollut, että jatkaisitko töitä, jos voittaisit Loton päävoiton. Valtaosa suomalaista on yleensä vastannut, että kyllä mutta osa-aikaisena. Firettäjät eivät jatka, koska elämässä on muita arvoja ja asioita, joita ruvetaan tekemään, Koivunen kertoo.
 Hän näkee sitoutumisen murenemisessa myös hyvää.
 – Varsinkin miehille eläköityminen on usein kriisi, koska oma arvo, osaaminen ja sosiaaliset suhteet ovat liittyneet niin vahvasti työhön. Tämä voi olla terve vastareaktio niin hurjalle työhön sitoutumiselle.

28-vuotias Antti Möttönen haluaa taloudellisen vapauden nelikymppisenä – Dosentti: "Firettäjät ottavat työelämän ongelmien ratkaisut omiin käsiinsä"


Summary: Elintavoilla on tutkitusti vaikutusta sperman laatuun.

Oven jälkeen vastaan tulee paksu samettiverho. Sen takaa paljastuu tummalla violetilla ja kullalla sisustettu pieni huone, jonka seinällä venyttelee viitteellinen naishahmo. Hyllyllä on dvd-levyjä, telineessä lehtiä ja pöydällä purkki. Viihtyisyydestä huolimatta tähän huoneeseen astuu yleensä hermostuneita miehiä.
 Huone sijaitsee Ovumia Fertinovan klinikalla Tampereella, ja siellä on tarkoitus antaa siemennestenäyte.
 – Näytteen antaminen on ymmärrettävästi jännittävä tilanne, mutta kyllä tulosten kuuleminenkin hermostuttaa. Miehelle on kova paikka, jos omassa siittiötuotannossa on jotakin vialla, sanoo laboratoriojohtaja, hedelmöityshoitobiologi  Kirsi Kananen .
 Yhä useammin jotakin vikaa myös löytyy. Suomalaista spermaa on tutkittu yli 20 vuoden ajan, ja koko tuon ajan kehitys on ollut kohti huonompaa. Kaukana ovat ne 1990-luvun alkuvuodet, jolloin suomalaisten siittiöiden kuviteltiin olevan immuuneja yleiseurooppalaiselle alavireiselle suuntaukselle.
 "Hedelmällisyysasioista pitäisi puhua jo nuorille, mutta ilman, että asiaan tulee syyllistävä sävy. Se on haastavaa", pohtii laboratorionjohtaja Kirsi Kananen Ovumia Fertinovalta. Anna Sirén / Yle
 Tampereella on kaksi paikkaa, joissa sperma-analyysejä tehdään. Muutaman sadan metrin päässä Ovumian tiloista toimii Taysin hormoni- ja lapsettomuuspoliklinikka. Yhteensä näissä kahdessa yksikössä tutkitaan vuosittain reilusti yli tuhannen miehen siemenneste.
 Taysin osastonylilääkärin  Katja Ahingon  edessä istuu usein hämmentyneitä miehiä.
 – Naiset tuntuvat ajattelevan hedelmällisyysasioita enemmän jo ennalta, mutta miehet eivät ehkä mieti siittiöitään ennen kuin syytä ilmenee, Ahinko pohtii.
 Miehelle on kova paikka, jos omassa siittiötuotannossa on jotakin vialla.  Kirsi Kananen
 Mies voi itse tehdä paljonkin spermansa eteen
 Sekä Taysissa että Ovumialla hoitohenkilökunta törmää yhä yllättävän usein siihen, etteivät miehet tiedä voivansa vaikuttaa spermansa laatuun monin tavoin myös itse.
 – Tupakoimattomuus, terveellinen ravinto ja normaalipainossa pysyminen vaikuttavat sperman laatuun ihan tutkitusti. Lisäksi tiedetään, että liika istuminen on pahasta, koska kivekset ovat silloin pitkiä aikoja liian lämpimässä, Katja Ahinko luettelee.
 Tupakoimattomuus, terveellinen ravinto ja normaalipainossa pysyminen vaikuttavat sperman laatuun ihan tutkitusti.  Katja Ahinko
 Myös miehen stressillä voi olla vaikutusta siemennesteeseen.
 – Ihmisen kokonaishyvinvoinnin heilahtelut heijastuvat ensimmäisenä juuri lisääntymiskykyyn, Kirsi Kananen sanoo.
 "Kemikalisoituminen on spermantutkimuksessa nyt vahvasti tapetilla. Näyttöä on vaikea saada", Taysin hormoni- ja lapsettomuuspoliklinikan osastonylilääkäri Katja Ahinko sanoo. Anna Sirén / Yle
 Hedelmällisyysvalistusta tarvitaan
 Omaa spermaa tulee yleensä pohdittua vasta kun perheen perustaminen on ajankohtaista. Tampereen kaduilta tavoitetut nuoret miehet vahvistavat tämän käsityksen: moni on kuullut uutisia suomalaisen sperman heikentyneestä laadusta, mutta harva myöntää huolestuneensa.
 – En ole ajatellut asiaa omalta kohdaltani enkä osaa sanoa, mietityttääkö tämä kaveripiirissäkään, sanoo ensimmäinen vastaantulija.
 – Ei tällaisista asioista juuri jutella. Ehkä aihetta pidetään nolona, pohtii toinen mies yliopiston pihalla.
 Tässä "loungeksi" kutsutussa huoneessa Tampereen Ovumia Fertinovan miesasiakkaat antavat siemennestenäytteensä. Anna Sirén / Yle
 Noloudesta viis, aiheesta pitäisi puhua, siitä asiantuntijat ovat yksimielisiä. Syntyvyyden lasku ja ongelmat hedelmällisyydessä ovat kansallisen tason pulmia.
 – Mutta miten valistaa ilman, että puheeseen tulee syyllistävä sävy? On haaste keksiä, miten nuoria voitaisiin ohjata suunnittelemaan tulevaa tai vaikka tallettamaan sukusoluja ajoissa, Kirsi Kananen pohtii.
 Tämän kinkkisen kysymyksen äärellä pohjoismaiset asiantuntijat ovat nyt lyömässä viisaita päitään yhteen. Suunnitteilla on keskus, jonka ainoa tehtävä olisi fertiliteettitietoisuuden nostaminen.
 – On tärkeää saada asia kansalaisten lisäksi päättäjien korviin. Tarvitaan paitsi valistusta myös yhteiskunnallisia mekanismeja, joilla perheitä tuetaan elämän suunnittelemisessa, Kananen sanoo.
 Kemianteollisuus aisoihin?
 Mikä suomalaista spermaa sitten heikentää? Tutkijat ovat työskennelleet tämän pulman parissa 1990-luvulta alkaen, eikä kattavaa vastausta ole vieläkään saatu. Siemennesteen laatu on laskenut koko reilun parinkymmenen vuoden tutkimusajan, joten perimää todennäköisemmin syyt löytyvät ympäristötekijöistä.
 Esimerkiksi raskaudenaikaisen tupakoinnin vaikutukset sekä kivesten siittiö- että hormonituotantoon ovat tiedossa. Monet muut tekijät sen sijaan tunnetaan vielä valitettavan huonosti, sanoo lisääntymislääketieteen dosentti, osastonylilääkäri  Antti Perheentupa  Tyksistä.
 – Yksittäisiä altistavia, hormonin tavoin vaikuttavia ympäristömyrkkyjä on tutkittu paljon. Niitä on kuitenkin satoja, joten yhteisvaikutuksen arvioiminen on hankalaa. Löydökset eläinkokeissa ovat raflaavia, mutta ei ole helppoa arvioida, mitä ne tarkoittavat ihmisen kohdalla.
  Kemianteollisuus tuottaa tuhansia uusia yhdisteitä, joille koko väestö ihan surutta altistetaan.  Antti Perheentupa
 Suurin osa spermanluovuttajiksi tarjoutuneista miehistä hylätään, koska siemennesteen laatu ei ole tarpeeksi hyvä. Lapsettomuushoitoihin käytettävän sperman kriteerit ovat aina olleet erityisen korkeat, eikä yleinen laadun heikkeneminen siksi näy hylkymäärissä. Anna Sirén / Yle
 Ympäristön kemikaalikuorman täydellinen vältteleminen ei onnistu, eikä asiasta ole ainakaan toistaiseksi suosituksia. Huolestuneet tutkijat toivoisivat ennen kaikkea, että kemianteollisuus pistettäisiin jollakin tapaa aisoihin.
 – Meillä on sikäli erikoinen tilanne, että lääketeollisuus on erittäin tiukassa valvonnassa kaikkien uusien lääkkeiden osalta, ja haittoja arvioidaan vielä markkinoille tulon jälkeenkin. Kemianteollisuus sen sijaan tuottaa tuhansia uusia yhdisteitä, joille koko väestö ihan surutta altistetaan, Antti Perheentupa sanoo.

Suomalaisen sperman laatu jatkaa laskuaan – monelle miehelle tulee yhä yllätyksenä, että omaan siemennesteeseen voi vaikuttaa


Summary: Kela on julkistanut uuden äitiyspakkauksen, joka sisältää 63 tuotetta.

Vuoden 2019 äitiyspakkauksen tuotteet on julkistettu tänään torstaina. Uudessa äitiyspakkauksessa on 63 tuotetta. Pakkauksen uutuuksia ovat muun muassa lyhythihainen body ja venepääntiellä olevat bodyt.
 Äitiyspakkauksen tuotteiden valinnassa kiinnitettiin huomiota erityisesti tuotteiden laatuun. Tämän vuoden pakkauksen kilpailutuksessa laatua painotettiin 70 % ja hintaa 30 %, kun edellisinä vuosina laadun painotus on ollut 50 % ja hinnan 50 %.
 Annika Söderblom / Kela
 Edellinen pakkaus jaetaan loppuun, ennen kuin uutta pakkausta aletaan jakaa arviolta huhtikuun lopussa. Pakkauksen vaihtumisajankohta riippuu äitiysavustushakemusten määrästä.
 Viime vuonna äitiyspakkauksen sisältö muuttui entistä runsaammaksi ja vuodelaatikon kuosi uusiutui äitiyspakkauksen 80-vuotisjuhlavuoden kunniaksi. Ensimmäiset äitiyspakkaukset jaettiin Suomessa vuonna 1938.
 Äitiyspakkausta uudistetaan vuosittain muun muassa asiakaspalautteen perusteella. Tuotevalikoima säilyy pitkälti samanlaisena, mutta esimerkiksi tekstiilien värit ja kuosit vaihtelevat ja pakkaukseen valitaan myös täysin uusia tuotteita.
 Kela haluaa tarjota asiakkaille mahdollisuuden vaikuttaa vuoden 2020 äitiyspakkauksen haalarin kuosiin. Äänestys on vielä sunnuntaihin saakka käynnissä Kela-Kertun Facebook-sivuilla.
 Äitiysavustukseksi voi valita joko äitiyspakkauksen tai 170 euron verottoman rahasumman.
 Veikko Somerpuro / Kela
 Aiheesta aiemmin:
 "Myös äitiyspakkauksen tulee olla hiilineutraali" – vuoden 2019 pakkaus julkistetaan torstaina
 Finnwatch: Suurin osa äitiyspakkauksen tuotteista teetetään halpatyömaissa – taustalla työelämän oikeuksien loukkauksia
 Kela valitsi jo 2019 äitiyspakkauksen tuotteet – tämän vuoden laatikot seisovat vielä varastossa
 Uudessa äitiyspakkauksessa on enemmän tuotteita kuin koskaan – video: vauva saa nyt myös huopatossut ja lapasen pidikkeet
 Tältä näyttää 80-vuotias äitiyspakkaus – suomalaisvauvat ovat nukkuneet rakkaassa laatikossa jo vuosikymmenten ajan

Tällainen on vuoden 2019 äitiyspakkaus – uutuuksina lyhythihainen body ja venepääntiellä olevat bodyt


Summary: Syyttäjä vaati hovioikeudessa Perälle yli kahden vuoden ehdotonta vankeustuomiota.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Helsingin hovioikeus on tuominnut Talvivaaran Kaivosyhtiön entisen toimitusjohtajan  Pekka Perän  sakkorangaistukseen yhdestä tiedottamisrikoksesta.
 Hovioikeus katsoi, että Perä oli yhtiön hallituksen jäsenenä ja toimitusjohtajana kesällä 2013 aiheettomasti viivytellyt yhtiön nikkelin vuosituotantoennustetta koskeneen pörssitiedotteen antamisessa.
 Hovioikeus alensi Helsingin aiemmin antamaa rangaistusta.
 Helsingin käräjäoikeus  tuomitsi Perän kolmesta tiedottamisrikosesta kahdeksan kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen kesällä. Käräjäoikeus hylkäsi tuolloin suurimman osan Perää vastaan nostetuista syytteistä.
 Syyttäjä valitti päätöksestä hovioikeuteen ja vaati Perälle kahden vuoden ja kahden kuukauden ehdotonta vankeusrangaistusta.
 Syyttäjän mielestä yhtiön hallitus toimi  Perän näkemysten mukaisesti  ja antoi Perän taivuttelemana sijoittajille liian ruusuisen kuvan yhtiön tuotantoennusteista.
 Perää vastaan on nostettu syyte myös sisäpiiritiedon väärinkäytöstä Helsingin käräjäoikeudessa. Käräjäoikeuskäsittelyn on määrä alkaa syksyllä.
 Rovaniemen hovioikeus on tuominnut Perän aiemmin  törkeästä ympäristön turmelemisesta  kuuden kuukauden ehdolliseen vankeusrangaistukseen. Korkein oikeus myönsi marraskuun alussa  rajoitetun valitusluvan  Perälle ja yhtiön entiselle tuotantojohtajalle.
 Kerromme lisää hetken kuluttua.
 Lue myös:
 Pekka Perän mukaan Talvivaaran Kaivosyhtiön hallitus ei tanssinut hänen pillinsä tahtiin: "Se on järjenvastainen väite"
 Korkein oikeus myönsi valitusluvan Perälle ja Lammassaarelle – Talvivaaran ympäristörikoksia puntaroidaan vielä korkeimmassa oikeudessa
 Hovioikeus aloitti Talvivaaran tiedottamisen setvimisen – Syyttäjän mukaan sijoittajille rakennettiin tarinaa harhaanjohtavalla tiedolla
 Pekka Perän puolustus Talvivaara-käräjillä: Epäonnistuminen ennustamisessa ei voi olla rikos
 Pekka Perälle kahdeksan kuukautta ehdollista vankeutta tiedottamisrikoksista – ei halua kommentoida tuomiota
 Syyttäjä vaatii Pekka Perälle vankeutta Talvivaaran epäillyissä tiedottamisrikoksissa
 Rovaniemen hovioikeus tuomitsi Pekka Perän Talvivaara-jutussa törkeästä ympäristön turmelemisesta

Hovioikeus tuomitsi Pekka Perän sakkoihin tiedottamisrikoksesta – syyttäjä oli vaatinut vankeutta


Korkein oikeus (KKO) on myöntänyt Pohjoismaiselle vastarintaliikkeelle (PVL) valitusluvan asiassa, joka koskee PVL:n määräämistä lakkautetuksi.
 KKO määräsi PVL:n toiminnan samalla väliaikaisesti kielletyksi ja sen toiminnan lopetettavaksi, kunnes KKO on ratkaissut asian lopullisesti. Väliaikaista toimintakieltoa KKO:lta vaati Poliisihallitus.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

KKO kielsi Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toiminnan mutta myönsi  myös valitusluvan