Tukala helle jatkuu Australian eteläosissa.
 Etelä-Australian osavaltiossa mitattiin perjantaina yli 40 asteen hellelukemat. Kuuma sää ja viikkoja riehuneet maastopalot ovat kurittaneet myös Australiassa eläviä villieläimiä.
 Adelaidessa pyöräilijät löysivät janoisen koalan keskeltä tietä. Pyöräilijät juottivat koalalle mukanaan kantamansa vedet ja nostivat sen turvaan tien sivustalle.
 – Annoimme sille arviolta seitsemän ihmisen juomavedet ja saatoimme sen turvaan tien vierustalla olevaan pensaaseen. Minun piti ajaa kotiin janoisena, sanoo  Anne Heusler  uutistoimisto Reutersille.
 Videolla pyöräilijät kertovat, että eivät ole koskaan ennen nähneet mitään vastaavaa.
 Noin kolmannes koalojen elintilasta tuhoutunut
 Australian ympäristöministeri on arvioinut, että noin kolmannes Uuden Etelä-Walesin pohjoisosien koaloista on saattanut kuolla viikkoja riehuneissa maastopaloissa. Pohjoisilla rannikkoalueilla on arvioitu elävän noin 28 000 koalaa.
 Ministeri  Sussan Leyn  arviot perustuvat siihen, että noin 30 prosenttia lajin elintilasta on tuhoutunut alueella. Tarkempaa tietoa koalojen tilanteesta saadaan vasta, kun palot ovat laantuneet.
 Jouluviikoksi viilentynyt sää hillitsi maastopaloja eri puolilla maata. Nyt lämpötilojen ennustetaan jälleen nousevan. Helleaalto voi jälleen pahentaa maastopalotilannetta.
 Palossa tuhoutunut talo Balmoralissa Uudessa Etelä-Walesissa 23. joulukuuta. Mick Tsikas / EPA
 Elohopean ennustetaan kipuavan 43 asteeseen maanantaina Melbournessa Victorian osavaltiossa.
 Ennätyksellisen kuuma sää ja vuosia jatkunut kuivuus ovat ruokkineet laajoja maastopaloja maan itäosissa.
 Australian maastopalot ovat tuhonneet maata ainakin 40 000 nelikilometrin alueelta. Se on hieman suurempi alue kuin Pohjois-Pohjanmaan maakunta ilman vesialueita. Ainakin kahdeksan ihmistä on kuollut maastopaloissa.
 Lue myös :
 Australian maastopaloissa pelastettu kuuluisa koala kuoli – Koaloja on yhä vähemmän monesta syystä, palot pahentavat tilannetta
 Australian pääministeri: Emme aio omaksua talouden tuhoavia ilmastotavoitteita – samalla hiilimaa taistelee kiihtyviä pensaspaloja vastaan
 Australian pääministeri pyysi jälleen anteeksi lomailuaan katastrofaalisten maastopalojen aikana

Eläimet kärsivät Australiassa maastopalojen ja kuumuuden takia – katso video pyörän kyytiin juomaan kivunneesta koalasta


Summary: Naiset odottavat lähipäivinä pidettävää oikeudenkäyntiä Adran vankilassa Damaskoksen lähellä.

Syyrian armeija on ottanut kiinni al-Holin leiriltä pois salakuljetettuja ruotsalaisia naisia, kertoo Ruotsin televisio SVT. Naiset pakenivat al-Holista tänä syksynä.
 Kiinni nyt otetuilla naisilla on ollut  SVT:n  mukaan mukana myös lapsia.
 Noin puolenkymmenen ruotsalaisnaisen ryhmä on uutisen mukaan joutunut kuulustelluksi, ja he odottavat lähipäivinä pidettävää oikeudenkäyntiä Adran vankilassa Damaskoksen lähellä.
 Al-Holin leirille koottiin islamistisen äärijärjestön Isisin taistelijoiden puolisoita ja lapsia. Ruotsalaisnaisten oikeudenkäynnissä on todennäköisesti määrä selvittää, ovatko nämä syyllistyneet terrorismiin.
 Ruotsalainen mies sai puhelimeensa ääniviestin tyttäreltään, joka kertoi olevansa yksi Adran vankilaan viedyistä. Tyttären mukaan ruotsalaisnaiset saatetaan karkottaa, jos Ruotsi suostuu ottamaan heidät vastaan.

SVT: Syyrian armeija otti kiinni al-Holista salakuljetettuja ruotsalaisnaisia


Summary: Presidentti Trump palautti miehelle sotilasarvon marraskuussa, kun hän armahti toisen sotarikoksista tuomitun ja syytetyn amerikkalaissotilaan.

Yhdysvaltain laivaston erikoisjoukko (Navy Seals)

Erikoisjoukkojen Navy Sealsin joukkueenjohtajan  Edward Gallagherin  yksikön entisten jäsenten lausunnot ovat nousseet esiin Yhdysvalloissa.  New York Times  haltuunsa saamalla materiaalilla sotatoverit antavat lausuntojaan ihmisoikeusrikoksista syytetystä sotilaasta.
 Joukkuetoverit kuvailevat Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  tukemaa laivaston erikoisjoukkojen joukkueenjohtajaa myrkylliseksi ja pahaksi ihmiseksi. Yhden joukkuetoverin mielestä Gallagherista huomasi, että "hänelle oli täysin OK tappaa kuka tahansa, joka liikkui".
 Toinen joukkuetoveri kuvailee, miten Gallagher oli ylpeä teoistaan ja järjesteli oudon seremonian kuolleen vihollistaistelijan vieressä.
 Lehden haltuunsa saamat videohaastattelut ovat osa sotarikostutkinnan todistusaineistoa. Perjantaina julkaistuja todistajanlausuntoja ei ole aiemmin esitetty julkisesti. Materiaalin joukossa on myös ryhmässä lähetettyjä tekstiviestejä.
 Yhdysvaltain erikoisjoukkojen Navy Sealsin joukkueenjohtajan Gallagherin yksikön entiset jäsenet muun muassa kertovat Gallagherin ampuneen 12-vuotiasta Irakissa.
 Lehden mukaan Gallagheria vastaan puhuneet sotilaat joutuivat hankalaan asemaan joutuessaan antamaan todistuksia siitä, mitä heidän joukkueenjohtajansa oli tehnyt kaksi vuotta sitten.
 Sen lisäksi, että he joutuivat pukemaan raastavia tapahtumia sanoiksi, sotilaat joutuivat New York Timesin mukaan rikkomaan erittäin tiukan sanattoman sopimuksen antaakseen lausuntoja tapahtumista.
 Gallagher on kommentoinut videota valheelliseksi. Hänen mukaansa video on täynnä tekaistuja syytöksiä ryhmäläisiltä, jotka eivät pystyneet täyttämään vaatimustasoa ja yrittivät syrjäyttää hänet.
 Sai tuomion Irak-valokuvasta
 Oikeus vapautti Gallagherin raskaimmista syytteistä heinäkuussa. Häntä epäiltiin muun muassa teini-ikäisen vangin murhasta Irakissa. Syytteet kaatuivat, kun joukkuetoveri otti syyn niskoilleen, jotta perheellinen Gallagher ei joutuisi vankilaan.
 Gallagher oli syytettynä myös kahdesta murhan yrityksestä, mutta hänet vapautettiin näistäkin syytteistä.
 Joukkueenjohtaja sai lopulta tuomion poseeraamisesta kuolleen Isis-taistelijan ruumiin vierellä valokuvassa.
 Trump on tukenut Gallagheria useaan otteeseen. Gallagher on vaimoineen vieraillut viime viikonloppuna Trumpin omistamassa golfkeskuksessa Mar-a-Lagossa, josta pariskunta julkaisi sosiaaliseen mediaan valokuvan.
 Marraskuussa  presidentti palautti  aiemmin alennetun sotilasarvon Gallagherille.  Guardian-lehden  mukaan Trumpin päätös suututti sotilasjohtajia.
 BBC:n mukaan  silloinen laivastoministeri  Richard Spencer  sai potkut Gallagheriin liittyvän tapauksen vuoksi.
 Gallagher on jäänyt eläkkeelle marraskuussa.
 Lue myös:
 Trump sivuutti Pentagonin neuvot ja armahti sotarikoksista tuomitun ja syytetyn amerikkalaissotilaan

Lehti: Joukkuetoverit kuvailevat Trumpin tukemaa erikoisjoukkojen johtajaa myrkylliseksi ja pahaksi ihmiseksi


Summary: Leander Forsblom uskoo ylväisiin eläimiin, vaikka vanhimmat biisonitilat  laittavat jo pillejä pussiin.

Jos parikymppisen  Leander Forsblomin  visio toteutuu, Pedersöressä painelee tulevaisuudessa jopa 150 biisonin lauma.
 Puolentoistasataa biisonia on komea lauma, vaikka jääkin kauas 1800-luvun preerioiden amerikanbiisoneiden miljoonamääristä. Lähes sukupuuttoon metsästetty laji on edelleen silmälläpidettävien joukossa.
 Torrent bison -tilan isäntä myöntää työparinsa Lauri Alvikin  kanssa, että rahoittajat eivät välttämättä lämpene haaveille.
 – Rahaa on vaikea saada, koska pankit eivät oikein usko tähän erikoisuuden takia.
 Virallisesti villieläin
 Ensimmäiset biisonit tulivat Suomeen vuonna 1998. Nyt aloittaja, loimaalainen Niinijoen tila, on luopumassa eläimistään.
 – Tämä on monen asian summa. Olemme veljen kanssa tätä pyörittäneet, ja jatkajat eivät ole kiinnostuneita biisonien pitämisestä, kertoo  Erkki Hollo.
 Hollon mukaan maassa on tällä hetkellä alle kymmenen biisonitarhaa.
 Osa Loimaan eläimistä totuttelee nyt pedersöreläisen aitauksen elämään. Viiden hehtaarin aluella on risukkoa, kivenjärkäleitä, pientä puustoa ja lähde, mistä eläimet saavat raikasta vettä.
 Järeä aitaus pitää ruskeakarvaiset komistukset tiukasti alueellaan.
 Lihaksikas biisoni on nopea ja voimakas, ja hermostuessaan tallaa kaiken matalaksi.
 Parimetrinen eläin herättää jo korkeudellaan kunnoitusta, painosta puhumattakaan. Lehmät ovat parhaimmillaan yli 600-kiloisia, ja suurimmat sonnit pikkuauton painoisia.
 Lauri Alvik ja Lenader Forsblom haluavat satsata erikoisiin eläimiin. Raila Paavola / Yle
 Yhdeksästä eläimestä on jouduttu yksi teurastamaan loukkaantumisen takia.
 – Ne tappelevat välillä, Forsblom ja Alvik selittävät.
 Aidan vieressä on turha odotella, että biisonit tulisivat uteliaina katsomaan. Arka eläin ei koskaan täysin kesyynny villieläimen luonteestaan.
 Tarhabiisoni luokitellaan myös virallisesti villieläimeksi, joten niiden kasvattamisesta ei saa maataloustukea.
 Yhdistys: Biisonin sukulainen visentti Suomen luontoon
 Entä, jos biisonit joskus juoksisivat Suomen luonnossa villinä ja vapaina hirvien lailla?
 Se on 2017 perustetun Suomen Luonnon villiinnytys -yhdistyksen toive ja visio.
 Luonnonsuojelussa villiinnyttämiseen uskova yhdistys haluaa riistan sinne, mihin se kuuluu eli luontoon.
 Järjestö ei kuitenkaan tarkoita suomalaistarhojen amerikanbiisonia, vaan sen sukulaislajia visenttiä eli Euroopan biisonisa.
 Yhdistys kertoo verkkosivuillaan uskovansa, että visenttejä ja villihevoslajeja olisi Suomessa, ellei ihmisen toiminta olisi syrjäyttänyt niitä Euroopan laajuisesti.
 Myös villiinnyttämisajatuksen perusteet löytyvät sivulta:
 Suuret kasvisyöjät ovat ekosysteemin avainlajeja, jotka muokkaavat ympäristöä ja ylläpitävät monimuotoista metsien ja ruohostomaiden mosaiikkia.
 Visentti kuuluu eurooppalaisten eläintarhojen suojeluohjelmaan, jolla pyritään kasvattamaan elinvoimainen tarhakanta.
 Loimaalaiselle Erkki Hollolle oli biisoninhakureissulla 1990-luvun lopussa Belgiassa esitelty myös visenttiä.
 – Minulle jäi sellainen käsitys, että se olisi ollut jotenkin vaikeampi tarhattava kuin amerikanbiisoni.
 Tilaa, heinää ja vettä. Siinä oikeastaan kaikki, mitä lännenelokuvista tuttu ylväs eläin tarvitsee. Se pärjää Suomen ilmastossa, eikä tarvitse lämpimiä tiloja. Raila Paavola / Yle
 Biisoninlihalle on kysyntää
 Loimaalaiset amerikanbiisonit ovat pikku hiljaa kotiutuneet Pedersören maisemiin. Tilan isäntä Leander Fosblom on julkisuudessa kertonut suunnittelevansa safareita, joilla ihmiset pääsisivät ihastelemaan komeita eläimiä.
 Erkki Hollo lähettää pohjalaisyrittäjälle tsemppiterveisiä.
 – Uskon valoisaan tulevaisuuteen, varsinkin, kun kehittää rinnalle matkailunäkökulmaa. Nuorena jaksaa painaa.
 Torrent bison -tilallle on tulossa kymmenkunta biisonia lisää alkuvuodesta 2020.
 Lihalle on kysyntää ja markkinointi toimii pederöreläisten mielestä parhaiten Facebookin ja Instagramin kautta.
 Myös Sotkamossa 1990-luvun lopusta biisoneita tarhannut, ja nyt toimintaansa lopetteleva Kari Huttunen kertoo  Ylen haastattelussa , että kuluttajia kiinnostaa biisonin liha, mutta pitkä matka teurastamoon tuo kustannuksia.
 Pedersöressä tilanne on helpompi.
 – Lähellä Kolpissa on pieni teurastamo, jota voi käyttää, kertovat Forsblom ja Alvik.
 Loimaalaisella konkarilla Erkki Hollolla on Pedersören nuorille biisonimiehille varteenotettava vinkki.
 – Aitauksessa kannattaa liikkua niin, että pääsee rivakasti pois, kun biisoni lähtee kohti. Olen joutunut sukeltamaan sutjakkaasti aidan raosta pakosalle, Hollo nauraa.

Maataloustukea ei saa, eivätkä pankitkaan aina innostu – silti nuori yrittäjä haluaa biisonitilan


Summary: Pienet elokuvateatterit ehdittiin jo julistaa melkein kuolleiksi. Toisin kävi, ja nyt käynnissä on 2000-luvun kovin buumi.

Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Keli on kuin katastrofielokuvasta.
 Taivaalta vihmoo räntää kuin piiskan sivalluksina, ja kaikkialla on mustaa. Joulua edeltävä keskiviikko Etelä-Suomessa on loppuhirviötä vaille valmis kauhuelokuva, pimeä dystopia jo nyt.
 Yrittäjä  Kari Härkönen  sytyttää ulkotulet ja kiirehtii takaisin sisään.
 Hyvinkään Kinoma-elokuvateatterin tuore omistaja esittelee ylpeyttään, 1955 rakennetun elokuvateatterin suloisenpunaista aulaa. Ellei termi  kaurismäkeläinen  olisi kulunut kliseiseksi, niin nyt olisi sen paikka.
 Sisustus on remontoitua retroa, pelkistetty ja mietitty.
 – Kyllä täällä on käynyt väkeä kättelemässä, että ollaan tehty kulttuuriteko. Mutta täytyy koettaa lunastaa odotukset. Ellei täällä saa ihmisiä käymään, tästä tulee liian kallis harrastus, Härkönen sanoo vaatimattomasti.
 Yrittäjä Kari Härkönen ja lippukassaa hoitava Niina Lukkarinen Kinoman perinteitä henkivässä aulassa. Markku Pitkänen / Yle
 Teatterin ainoassa 250-paikkaisessa salissa pyörii uuden  Star Wars  -elokuvan avauspäivän ensimmäinen näytös. Ikonisen  John Williamsin , 87, mahtipontiset melodiat kantautuvat aulaan asti.
 Uusi Star Wars alkoi pyöriä Suomessa – hämmästyttävää kyllä – kaksi päivää ennen Yhdysvaltojen levitystä. Kiitos digitalisoinnin, kuka tahansa yrittäjä saattoi imuttaa 230 gigatavun kokoisen Star Wars -tiedoston omaan teatteriinsa heti avauspäivänä.
 Niin Härkönenkin teki.
 Kinoma–Yhdysvallat 1–0!
 Käynnissä on vahva buumi
 Vielä 2010-luvun alussa pienistä elokuvateattereista sammuteltiin valoja. Nyt ne elävät renessanssia.
 Vuonna 2013 Suomessa oli enää 280 elokuvateatterisalia. Tämän vuoden lopussa saleja on jo 360, ja ensi vuonna aukeaa useita lisää.
 – Voi sanoa että kaikki ne toiveet, jotka pienten teatterien digitoimiseen ladattiin, ovat toteutuneet, sanoo sekä levittäjiä että teattereita edustavan alan keskusjärjestön Filmikamarin toimitusjohtaja  Tero Koistinen .
 Elokuvateatterin pyörittäminen kuulostaa kivalta, muttei ole kepeä rasti. Se vaatii varallisuutta, rautaista riskinottokykyä tai toista päivätyötä. Teatterin kunnostaminen nykypäivän vaatimusten mukaiseksi vaatii keskisuuren sijoituksen.
 Mikko Airikka / Yle
 – Kaikki riippuu lähtötasosta. Jos pitää uusia sekä penkit, ääni että kuva ja tehdä aulakorjauksia, ollaan äkkiä sadantuhannen euron budjetissa ja ylikin, Suomen elokuvasäätiön kotimaan levityspäällikkö  Harri Ahokas  sanoo.
 Yrittäjän onneksi investointeihin saa tukea. Suomen elokuvasäätiön kunnostustuet kattavat yleensä noin puolet kuluista. Tukia on haettu viime vuosina rivakasti, ja niillä on iso merkitys.
 Mikko Airikka / Yle
 Mikko Airikka / Yle
 Digitalisointi ja siihen jaetut tuet osuivat alan onneksi 2010-luvun alun laihojen talousvuosien vuosiin. Teatterien digitointi saatiin päätökseen vuosina 2014–2015, ja elokuvien lataaminen teattereihin netin kautta viime vuonna, Ahokas kertoo.
 – Julkinen tuki oli ratkaiseva asia, kun tekniikka digitalisoitui. Se mahdollisti kannattavan bisneksen tekemisen myös pienillä paikkakunnilla.
 Digiyhteydet ja oluenmyyntiä
 Hyvinkään Kinomassa on alkamassa päivän toinen näytös kädenlämpöiseksi arvostellusta yhdeksännestä tähtien sodasta.
 Ensimmäisen näytöksen katsojat poistuvat, uudet valuvat paikalle. Kaksi heistä nauttii aulabaarissa oluen ennen elokuvaa – alkoholiantimet saa halutessaan ottaa myös mukaan teatterin K18-ikärajalla varustettuun aitioon näytöksen ajaksi.
 Sekös on saanut suomalaiset kehräämään. Vihdoin eurooppalaista tunnelmaa.
 – Siitä on tullut todella hyvää palautetta. Ihan konkreettisesti ihmiset on tulleet kertomaan että hei, nythän mä voisin alkaa käydä elokuvissa, Härkönen kertoo.
 Asiakasajattelua tarvitaan, sillä Härkönenkin on pistänyt rahaa kiinni teatteriinsa. Pelkkä digiprojektori on kymppitonnien arvoinen. Härkönen johdattaa jyrkkiä portaita pitkin projektorihuoneeseen, joka on kuin suoraan – niin, elokuvista.
 Kari Härkönen esittelee teatterin kalleinta osaa, konehuoneen digiprojektoria. Markku Pitkänen / Yle
 Härkönen lataa elokuvat levittäjältä suoraan teatterin koneelle. Elokuvat, välikkeet ja mainokset pyörivät koneelta ohjelmoidusti. Markku Pitkänen / Yle
 Kahden ison projektorin kapeasta kapeasta ja lämpimästä huoneesta hallitaan koko salia. Härkönen heilauttaa esitystietokoneen hiirtä ja klikkaa illan sekvenssin käyntiin.
 Näin helppoa se on nykyään.
 – Tähän saa ajastettua suoraan kaiken, mitä salissa pyörii lähitunteina. Sitten pitää vain käydä säätämässä valoja ennen esitystä ja sen jälkeen, Härkönen sanoo.
 Hän himmentää salin valoja pyörökytkimestä ja vaihtaa salin odotusmusiikiksi  Roy Orbisonin   Pretty Womanin .
 Esityskorvaukset ovat liikesalaisuuksia
 Jokaisesta elokuvasta neuvotellaan erikseen levittäjän kanssa. Tärkein päivä on maanantai: silloin yrittäjät ympäri Suomen lyövät ohjelmistonsa lukkoon seuraavaksi esitysviikoksi eli perjantaista torstaihin.
 Elokuvateatteriyrittäjä on sopimuksenteon ammattilainen.
 Ja sanotaan se nyt suoraan: korkeatasoisella taide-elokuvalla ei elä. Välissä on oltava kassamagneetteja kuten näiden joulunpyhien  Star Warsia  ja  Frozen 2.  Yrittäjän elämä on tasapainoilua.
 – Se, mitä itse haluaa ei aina ole se mitä asiakkaat haluaa. Siinä on kynnys, joka yrittäjän pitää pystyä ylittämään, Härkönen sanoo.
 Esityskorvaukset ovat tiukkoja liikesalaisuuksia.
 Filmikamari, joka edustaa paradoksaalisesti sekä levittäjiä että esittäjiä, ei puhu tarkoista korvauksista mitään. Eivätkä tarkkoja summia avaa myöskään alan yrittäjät.
 Rautalankamalli on, että korvaukset jakautuvat suunnilleen puoliksi levittäjän ja teatterin välille, niin että teatteri saa vähän enemmän.
 Mikko Airikka / Yle
 Eri sopimusmalleja on kuitenkin lukuisia, sillä kaikesta käydään jatkuvaa neuvottelua. Usein teatterille määritellään minimisumma, joka pitää maksaa, vaikkei katsojia olisi yhtään.
 Isoin riski on kuitenkin aina teatterilla, ja siksi riskin pienentämiseksi on konsteja. Pienet arthouse-levittäjät eivät peri välttämättä lainkaan minimimaksua, jotta teatterit uskaltaisivat ottaa "riskielokuvia" ohjelmistoonsa. Lisäksi käytetään taitettuja korvaustaulukkoja: mitä enemmän katsojia, sitä isompi korvaus. Huonosti tuottavista elokuvista tulee vähemmän takkiin.
 Levittäjät määräävät, mitä suomalaiset katsovat.
 Isoja levittäjiä Suomessa on neljä: Finnkino, SF Studios, Nordisk Film ja Disney. Ne ovat kaikki ulkomaisia, ja niillä on reilusti yli 90 prosenttia markkinaosuudesta. Pienempiä on parikymmentä, ja niiden joukossa on myös kotimaisia yhtiöitä.
 Ensi-iltoja on yli 200 vuodessa eli keskimäärin neljä viikossa. Siinä on pienen teatterin pitäjälle valikoitavaa.
 – Jos yhden salin teatterissa jokin elokuva pyörii kolme viikkoa, se on jo tosi pitkä aika. Ellei kuva menesty, se heitetään äkkiä ulos ja kokeillaan josko seuraava kannattaisi, Filmikamarin Koistinen sanoo.
 Parikymmentä katsojaa päivässä riittää
 Härkönen ja lippukassaa pitävä  Niina Lukkarinen  laskevat päivän myydyt liput.
 Ensimmäinen näytös 10 katsojaa, toinen näytös 32 katsojaa. Jäljellä on vielä illan 3D-näytös.
 – Kerran yritettiin kesällä 3D:tä. Silloin ei tullut kukaan, Härkönen sanoo.
 Kun pienyrittäjälläkin on helposti ainakin kaksi näytöstä päivässä eli 700–800 vuodessa, tyhjiä näytöksiä mahtuu väkisin joukkoon.
 Härkösen mukaan 42 myytyä lippua kahteen näytökseen on "ihan ok". Kilpailu Hyvinkäällä on 46 000 asukkaan kokoon nähden poikkeuksellisen kovaa, sillä teattereita on kolme.
 – Ja me kaikki kolme pyöritämme juuri nyt Star Warsia samaan aikaan, Lukkarinen sanoo.
 Kinoman salissa on noin 250 paikkaa. Markku Pitkänen / Yle
 Härkönen laskee, että pinnalla pysyäkseen hän tarvitsee keskimäärin noin 20 katsojaa joka päivä.
 – Kun mennään siitä ylöspäin, niin voi jotain jäädä käteenkin. Kyllä mä tiesin, mihin lähden. Opin jo parikymppisenä kotikaupungissani Imatralla elokuvateatterissa töissä ollessani, millä määrällä toiminta kannattaa.
 Samaa sanoo suonenjokelaisen Kino Rion yrittäjä  Pekka Luosujärvi . Paikkakunnan katsojamäärät ovat 7 000 asukkaan väkilukuun suhteutettuna erittäin hyvät, mutta lasketaan silti usein kymmenissä.
 – Suonenjoella sata katsojaa saava elokuva on jo hyvä. Suuri osa saa 20–50 katsojaa. Parhaat taas vetävät yli tuhat katsojaa, esimerkiksi uusi Tuntematon sotilas lähes 1 400, Luosujärvi kertoo.
 Tuntematon sotilas oli monelle maakuntateatterille kaikkien aikojen katsotuin elokuva. Kotimainen elokuva on isojen kaupunkien ulkopuolella melkein kaikki kaikessa: maakunnissa kotimaisten elokuvien katsojien osuus kaikista katsojista voi olla 70 prosenttia, kun yhteensä koko Suomessa se on tavallisesti runsaat 20 prosenttia.
 Ja kuluneelta vuodelta on puuttunut kotimainen hitti. Sitä Luosujärvikin harmittelee. Vetovoimaisia elokuvia ei vain ole tänä vuonna siunaantunut. Pari vuotta vanha  Yösyöttö  sai 200 000 katsojaa, mutta sen jatko-osa  Tarhapäivä  tänä vuonna vain noin 60 000 katsojaa.
 Miksi? Kuka tietää. Yrittäjät ovat katsojien pulssilla, mutta välillä hekin ovat hämillään. Neljän tai viiden tähden kiitelty elokuva voi mennä lähes tyhjille saleille.
 Anniskeluaitioon on oma sisäänkäyntinsä. Markku Pitkänen / Yle
 Kokonaiskatsojamäärä pysyy tänä vuonna yli kahdeksassa miljoonassa katsojassa, mutta kotimaisen elokuvan osuus putoaa alle 20 prosenttiin, sanoo Filmikamarin Tero Koistinen. Osuus on ollut yhtä pieni viimeksi vuonna 2011.
 Loppuvuoden jo mainitut hitit paikkaavat vajetta. Ne pyörivät Kino Riossakin yli kymmenen kertaa kumpikin, vaikka tavallisesti Luosujärvi näyttää yhtä elokuvaa neljästä kuuteen kertaa.
 Etelän joulunpyhien katastrofielokuvasää, pimeys ja lumettomuus, satanee elokuvateatterien laariin.
 – Ellei muualla ole lunta ja jäätä, niin Frozen 2:ssa on, levityspäällikkö Harri Ahokas elokuvasäätiöstä kiteyttää.
 Teatterissa kasvanut mies
 Kari Härkönen pyöri isänsä elokuvateatterin konehuoneessa pienestä pitäen.
 Mutta Kinoman osto oli lopulta sattuma. Edessä oli muutto Turusta pääkaupunkiseudulle, ja kun Härkönen etsi asuntoa, hän bongasi yhden jonka mukana tuli oma elokuvateatteri.
 Härköstä ja Luosujärveä yhdistää se, ettei kummankaan elanto ole kiinni vain elokuvateatterista.
 Luosujärvi on päätoiminen talous- ja henkilöstöjohtaja. Härkönen on tuplayrittäjä, jolla on sekä henkilöstöarviointia että meriteollisuuden yhteistyökanavia tarjoavat yritykset. Hän on kognitiotieteilijä, eli pohtii muun muassa mieleen ja kokemiseen liittyviä kysymyksiä.
 – Elokuvateatteri on mitä parhain testikenttä tälle teoreettiselle puolelle. Kyse on hyvän  matchin  saamisesta, että saadaan ihmisten tarve ja palvelu kohtaamaan.
 Niina Lukkarinen hoitaa lipunmyyntiä varsinaisen päivätyönsä ohella. Markku Pitkänen / Yle
 Mutta Härkönen sanoo olevansa yrittäjä henkeen ja vereen. Hän haluaa onnistua. Kognitiotieteilijän aivot raksuttavat  matchien  parissa: miten saada väki teatteriin.
 Aulan nurkassa on pieni kellaritila, joka toimii varastona. Sinne Härkönen visioi pienenpientä viinibaaria. Hyvinkään opiston elokuvakerho siirtää keväällä näytöksensä Kinomaan. Syksyllä ohjaaja  Renny Harlin  piti täällä uuden  Bodies at Rest  -elokuvansa Suomen ensi-illan. Härkönen vuokraa teatteria myös yrityksille ja yksityistilaisuuksiin.
 – Just äsken katsoin sähköpostia, ja siellä oli tarjouspyyntö lastensynttäreille, Härkönen sanoo.
 Härkönen on saanut oman valtakuntansa.
 – Ajattelin, että mun eläkevirkani olisi koneenhoitajana elokuvateatterissa. Tämä tuli nyt vähän aikaisemmin. Kyllä mä varmaan tappiin asti olen jollain tavalla mukana elokuvapiireissä, 49-vuotias yrittäjä sanoo.

Ostaisitko sinä 50-luvun elokuvateatterin Hyvinkäältä? Kari Härkönen osti – digiaikana jo 20 katsojaa päivässä pitää teatterin hengissä


Summary: Matka seesteiseen vuodenvaihteeseen on pomppuista lauhan ja kylmän vaihtelua.

Hyviä uutisia: uudenvuoden sää on näillä näkymin selkeä, pakkasen puolella ja muutenkin suht koht rauhallinen.
 Mutta ennen vuodenvaihdetta loppuvuoden sää heittelehtii päivittäin laidasta laitaan, kertoo Ylen meteorologi  Matti Huutonen .
 Hänen mukaansa Suomen yli pyyhkii lännestä ja lounaasta kolme sadealuetta, jotka tuovat tavanomaista lauhempaa ilmaa Keski-Euroopasta. Sadealueet vaihtelevat sitten pohjoisesta puhaltavan kylmän kanssa, jolloin mittarit taas tipahtavat pakkasen puolelle. Luvassa on surkeaa ajokeliä ja myrskyvaroituksia.
 Mitään tasan vuoden takaisen  Aapeli-myrskyn  kaltaista myräkkää ei kuitenkaan ole luvassa. Silloin tuulet nousivat yli 32 metriin sekunnissa ja 120 000 taloutta oli ilman sähköjä.
 Lauantaiksi ja sunnuntaiksi Perämeren pohjoisosaan on annettu myrskyvaroitus ja koko Pohjois-Suomeen ja Kainuuseen ja Pohjois-Karjalaan on annettu varoitus erittäin huonosta ajokelistä. Varoituskartat voi katsoa  täältä .
 Lauantaina on vielä tiukkaakin pakkasta Keski-Suomesta Kainuuseen, mutta jo huomenna sunnuntaina koko maa Lappia myöten valahtaa suojan puolelle. Esimerkiksi Jyväskylässä parinkymmenen asteen pakkanen muuttuu nollaksi ja maanantaina pitäisi olla jo +4 astetta. Sitten taas viilenee.
 Matti Huutonen / Yle Sää
 Aattoyönä selkeää
 – Uudenvuoden aattona tilanne rauhoittuu. Pohjoisesta tulee kylmempää ilmaa. Etelässä on päivällä plussaa, mutta yöllä on pakkasta ja kuivempaa koko maassa. Eli sellainen seesteisempi hetki. Tuuli lisää kylmän tuntua, Huutonen kertoo.
 – Aattoyönä voi olla selkeää, ja jos joku vielä raketteja ampuu, niin ne voivat jopa näkyäkin.
 Vuosi alkaa keskiviikkona nousevilla lämpötiloilla, sillä lännestä tulee jälleen lauhaa ja pilvistä säätä. Tuulet voimistuvat.
 Noin yleisellä tasolla edestakaisin sahaava sää ei ole tähän aikaan vuodesta kovin kummallista vaan kuuluu talven tavanomaiseen vaihteluun.
 Jotain erikoista säässä kuitenkin on:  pitkän ajan ennusteen  mukaan seuraavat neljä viikkoa ovat tavanomaista lämpimämmät koko maassa ja vuoden ensimmäinen viikko on jopa huomattavasti lämpimämpi.
 Huutonen kertoo, että maamme yli porhaltavat matalapaineet kulkevat sellaista reittiä, että ne vetävät mukanaan Keski-Euroopasta melko lämpimiä ilmamassoja.
 – Jos nyt olisi heinäkuu ja tuollainen lämmin aalto tulisi, niin silloin sanottaisiin, että "Suomeen vyöryy helteinen ilmamassa". Lämpötilat voisivat olla +25 astetta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Uusivuosi vaihtuu pikkupakkasessa ja kirkkaassa säässä


Summary: Lento-onnettomuuden uhreja on muistettu lauantaina kansallisena surupäivänä.

Perjantaina sattuneen lento-onnettomuuden tutkinta jatkui lauantaina. Turmakoneen mustat laatikot lähetettiin Moskovaan tutkittavaksi. Asiasta kertoi varateollisuusministeri  Berik Kamilev  venäläisten uutistoimistojen mukaan.
 Viranomaisten mukaan tällä hetkellä tutkitaan oliko onnettomuuden syynä tekninen vika, lentäjän virhe vai sääolosuhteet.
 Turmassa kuoli 12 ihmistä, kun kone syöksyi alas pian nousunsa jälkeen ja törmäsi taloon. Heidän joukossaan oli koneen lentäjä. Kone oli repeytynyt kahtia ja suuri osa onnettomuuden kuolonuhreista oli istunut koneen etuosassa.
 Viranomaisten tietojen mukaan koneen takaosa oli koskenut maata kahdesti ennen onnettomuutta.
 47 matkustajaa oli vielä lauantaina sairaalahoidossa. Viranomaisten mukaan 9 heistä oli lapsia. Koneessa oli yhteensä 98 matkustajaa.
 Yksi matkustaja kuvaili AFP:n mukaan kuulleensa "hirveää ääntä" ennen kuin kone alkoi menettää lentokorkeuttaan.
 Kazakstanissa oli kansallinen surupäivä lauantaina. Kiina, Venäjä, Vatikaani ja EU ovat ilmaisseet suruvalittelunsa onnettomuuden uhrien muistoksi. Myös tapahtumapaikan läheisyyteen tuotiin lauantaina kynttilöitä ja kukkia uhrien muistoksi.
 Tutkinnan tuloksia onnettomuuden syystä odotetaan ensi kuussa. Sillä aikaa useita Bek Air -yhtiön koneita koskee lentokielto.
 Vuoden 2016 maaliskuussa yhtiön samanlainen Fokker 100 -kone teki hätälaskun Nur-Sultanin lentokentälle. Matkustajia oli tuolloin 100, mutta kukaan ei loukkaantunut tapauksessa.
 Lue myös:
 Matkustajat kertovat Kazakstanin lentoturman kauhunhetkistä – "kone alkoi täristä ja sitten se syöksyi maahan", "matkustajat itkivät ja kirkuivat"

Kazakstanin turmakoneen mustat laatikot viedään tutkittavaksi Moskovaan


Summary: Ainutlaatuinen matkailukohde vai hankala rahareikä? Salaperäinen onkalo alkaa olla taakka ylläpitäjälleen Ylivallin nuorisoseuralle.

Pirunpesän matkailukohde Etelä-Pohjanmaalla Jalasjärven Isovuoren laella nukkuu talviunta. Se on auki vain kesäisin. Syksyn jäljiltä maahan on unohtunut suuri taulu, joka varoittaa asiattomia alueella liikkumisesta.
 Tunkeutuja saa taulussa kuumat terveiset: ”Joka täällä vahinkoa tekee tai varastaa, sitä piru palavasti rakastaa, tulituohuksin takaa ajaen ahdistaa ja yötä päivää tulikuumalla hiilihangolla hiostaa!”
 Turistit janoavat pirutarinoita, mutta niitä ei Ylivallin kylässä enää paljon kerrota. Sen sijaan Pirunpesän syntytarinaa on arvailtu ja tutkittu sitäkin enemmän. Miten kallion laella voi olla 14 metriä leveä ja 23 metriä syvä onkalo?
 Paikka saa vieraiden mielikuvituksen laukkaamaan.
 – Villeimmästä päästä veikkauksia on varmasti, että tämä on jonkinlainen ufojen laskeutumisalusta, Pirunpesän esimies  Keijo Haanpää  virnistää.
 Keijo Haanpää ja terveiset alakerran isännältä. Pasi Takkunen / Yle
 Pirunpesän mysteeri ei hellitä
 Pirunpesän syntyteoriasta jaksetaan edelleen vääntää kättä ja paikka koetaan salaperäiseksi. Geologian tutkimuskeskus on määritellyt Pirunpesän Suomen ainoaksi rapautumisonkaloksi.
 Geologi  Satu Hietala  testaa onkalon lumoavaa kaikua ja astelee tottuneesti raput alas maan uumeniin. Hietala on kotoisin Kurikasta. Jo siksi Pirunpesä on hänelle tuttu paikka. Tieteentekijänkin mieli on vallaton.
 – Aina sitä miettii, mitä muuta tämä voisi olla! Tiedehän elää, jos saadaan uusia tutkimustuloksia. Tällä hetkellä meillä on kuitenkin hyvät perustiedot siitä, miten tämä kuoppa on syntynyt, Satu Hietala kertoo.
 Hietala valmistelee parhaillaan väitöstutkimustaan Tarton yliopistossa Virossa. Työpaikka on Suomessa Geologian tutkimuskeskuksessa.
 Pirunpesän rapautumisonkalo on 23 metriä syvä ja 14 metriä leveä. Pasi Takkunen / Yle
 Siihen aikaan, kun dinosaurukset kuolivat
 Ymmärtääkseen Pirunpesän syntyhistoriaa on tarkasteltava kymmenien miljoonien vuosien takaisia olosuhteita.
 Pirunpesän kivilajien mineraaleista on löydetty muutoksia, jotka ovat syntyneet hyvin lämpimissä ja trooppisissa oloissa. Tällainen vaihe on ollut 66 miljoonaa vuotta sitten, kun liitukausi päättyi ja kenotsooinen maailmankausi alkoi.
 Satu Hietala konkretisoi kaukaisuudessa olevaa aikaa.
 – Tuolloin dinosaurukset hävisivät maapallolta.
 Onkalon rapautuminen on lähtenyt liikkeelle sekä pysty- että vaakasuunnassa. Kalliossa on ollut heikko kohta, josta rapautuminen on saanut alkunsa.
 – Vaakasuuntaiset raot näkyvät edelleen hyvin selvästi ja vesi liikkuu siellä koko ajan. Veden jäätyminen ja ilmaston viileneminen aikojen saatossa ovat aiheuttaneet sen, että kivi on päässyt voimakkaasti rapautumaan.
 Pirunpesän onkalo ei ole vielä valmis. Kallioperä rapautuu edelleen kaiken aikaa.
 – Geologiassa prosessit ovat jatkuvasti käynnissä, vaikka me ei niitä nähdä.
 Pirunpesän syntyhistoria saa geologi Satu Hietalankin mielikuvituksen laukkaamaan. Tutkimustulosten mukaan kyse on rapautumisonkalosta. Pasi Takkunen / Yle
 Hiidenkirnuteoriakin yhä pinnalla
 Pirunpesää epäiltiin ennen tutkimuksia hiidenkirnuksi. Hiidenkirnut ovat syntyneet jääkausien aikana. Ne ovat sileäreunaisia onkaloita, joita voimakkaiden vesivirtojen kuljettamat kivet ja lohkareet ovat sorvanneet kallioon.
 Jalasjärven Pirunpesääkin on markkinoitu hiidenkirnuna näihin päiviin saakka. Hiidenkirnu on sanana istunut kansan suuhun paremmin kuin rapautumisonkalo.
 – Suomessa on useita hiidenkirnuja. Pirunpesän kaltaista rapautumisonkaloa ei ole missään, vaikka rapakallioalueita monin paikoin esiintyykin. Pirunpesä on paljon mielenkiintoisempi ja eksoottisempi onkalo kuin hiidenkirnu, Satu Hietala vertaa.
 Geologin silmään pistää Pirunpesässä toki myös hiidenkirnunkin piirteitä.
 – On ollut myös monta eri jääkautta, jotka ovat lopullisesti muokanneet tätä geologista muodostelmaa. Mannerjäätikkö on silottanut reunoja.
 Martti Koivusaari on syntynyt, kasvanut ja elänyt suuren osan elämästään Pirunpesän lähitienoolla. Päivi Rautanen/Yle
 Pirunpoikasia kivillä hyppimässä
 Seinäjokelainen  Martti Koivusaari , 82, on kuullut aikanaan kotikylässään tarinoita siitä, miten pirunpoikaset hyppivät Pirunpesän kivillä. Martin lapsuudessa onkalo erottautui maastosta vasta parin metrin syvänteenä, joka oli täynnä irtolohkareita.
 Kylän poikia tosin kiinnosti Pirunpesää enemmän syvänteen viereen, pieneen notkelmaan muodostunut uimapaikka. Kun vesi kertyi sileän kallion päälle, uimavesi oli aurinkoisina päivinä lähes trooppisen lämmintä.
 Luontainen uteliaisuus Pirunpesää kohtaan kuitenkin heräsi.
 – Kaikki halusivat tietää, mitä siellä oli syvemmällä eli kivenlohkareiden alla.
 Pirunpesän lähitienoolla asunut Martti Koivusaari sai odottaa onkalon paljastumista 1980-luvun alkuvuosiin, ennen kuin kunta ja silloinen Geologian tutkimuslaitos kiinnostuivat alueesta. Paikalliset virkamiehet olivat vinkanneet geologeille erikoislaatuisesta, suurten lohkareiden täyttämästä, pyöreähköstä kalliosyvennyksestä.
 Syvännettä tyhjättiin kivilohkareista tuolloin viiden metrin syvyyteen saakka.
 – Sitten loppui työkoneiden ulottuvuus. Lähiseudulla ei ollut koneita, joilla työtä olisi voinut jatkaa.
 Speden rahoilla Pirunpesä kaivettiin auki
 Aikaa kului, mutta Pirunpesän mysteeri piti kansaa otteessaan. Lopulta Ylivalliin eksyi viihdetaiteilija ja keksijä  Pertti "Spede" Pasanen . Itseoppinut tutkija  Keijo Parkkunen  sai ystävänsä Speden vakuuttumaan siitä, että Pirunpesän mysteeri kannattaa kaivaa esiin. Pasanen teki Pirunpesän alueesta 30 vuoden vuokrasopimuksen maanomistajan kanssa.
 Pasasen ja Jalasjärven kunnan rahoilla onkalo tyhjättiin rapautuneesta kallioaineksesta 23 metrin syvyyteen saakka. Onkaloon laskettiin hydraulikaivuri ja maa-aines hinattiin pintaan vaijerikoneella. Ylivallilainen pitäjänneuvos  Mauno Välimäki  organisoi kaivuutyön ja toimi merkittävänä linkkinä kunnan ja Pasasen välillä.
 Isovuoren laelle rakennettiin myös reilun kilometrin pituinen tie höttöisen nevan läpi. Matkailukohde – keskelle ei mitään – alkoi muodostua.
 Martti Koivusaarikin on ollut Pasasen palkkalistoilla. Kun onkalo saatiin tyhjennettyä, se täyttyi muutamien kuukausien aikana puolilleen vedestä. Koivusaaren tehtävänä oli hankkia pumppu ja tyhjentää onkalo. Se kesti viikkoja.
 Koivusaari sai Spede Pasasen vieraakseen myös silloin, kun allekirjoitettiin tiepapereita. Pirunpesäntie rakennettiin Koivusaaren ja hänen naapurinsa maille.
 Martti Koivusaaren kotialbumissa vilisee Pertti Pasasen valokuvia. Etualan kuvassa Pasanen ja vuokranantaja Hulda Ahomäki. Taustalla allekirjoitetaan tiepapereita. Päivi Rautanen/Yle
 Arvokasta mineraalia
 Edelleen Martti Koivusaarta kiehtoo, mitä Pirunpesän nykyisen pohjan alapuolisissa kerroksissa piilee. Rapautunutta kalliota kun ei saatu Pasasenkaan aikana kaivettua tyystin pois.
 Onkalosta nostettua murskaa käytettiin Pirunpesälle johtavan tien rakentamisessa ja pieni penkka jätettiin muistoksi onkalon viereen.
 – Mursketta tutkittiin ja sieltä löytyi 34 mineraalia. Mukana oli pieniä määriä arvokasta ainetta, muun muassa raudan valmistuksessa käytettävää mineraalia.
 Outokumpu teki myöhemmin Pirunpesän pohjassa porauksia vielä lähes kymmenen metrin syvyyteen.
 – Porauskohdista nousi esiin vain punagraniittia, Martti Koivusaari harmittelee. Hän jaksaa uskoa, että kallioperä kätkee sisäänsä rikkauksia.
 Koivusaari ei usko geologien teoriaan, jonka mukaan Pirunpesä on rapautumisonkalo.
 – Eivät siihen usko kaikki geologitkaan.
 Koivusaaren mukaan Spede Pasasen mielessä vilisi paljon ajatuksia Pirunpesän kehittämisestä – Keijo Parkkunen häntä niihin innosti. Pasanen ei kuitenkaan ehtinyt niitä paljastaa eikä laittaa toteen. Hän kuoli yllättäen pari vuotta sen jälkeen, kun matkailukohde saatiin auki yleisölle.
 Spede Pasasen muistopatsas on pystytetty Pirunpesän alueelle. Se kantaa nimeä  Speden kirnu .

 Kylä tunnetuksi – taakka jo ylläpitäjälle
 Pirunpesän matkailukohdetta pitää yllä Ylivallin nuorisoseura. Suomalaisten lisäksi paikka kiehtoo ulkomaalaisia. Pirua moikkaamassa tai onkalon geologiaa ihmettelemässä käy joka kesä ihmisiä noin 30 maasta.
 Maan uumeniin kapuamisen jälkeen ulkomaalaiset kiipeävät yleensä mielellään Pirunpesän viereen rakennettuun näkötorniin. Vieraat ihmettelevät yhtä paljon silmänkantamattomiin ylettyvää metsänäköalaa kuin kallioperään syntynyttä onkaloa.
 Parissakymmenessä vuodessa kävijämäärät ovat pudonneet. Parhaimpina kesinä Pirunpesään on laskeutunut noin 4 700 pääsylipun ostanutta kävijää. Viime vuosina on päästy noin 3 000 kävijään. Huonoimpana vuotena kävijämäärä jäi jo alle 2500:n.
 Pirunpesän esimies Keijo Haanpää myöntää, että matkailukohteen ylläpito käy jo taakaksi pienelle nuorisoseuralle.
 – Tämä on tehnyt Ylivallin kylän hyvin tunnetuksi, mutta rahallisesti Pirunpesä ei ole mikään kultakaivos. Kävijämäärien pitäisi kasvaa huomattavasti, että tämä olisi kannattavaa.
 Vuokrasopimuksen jatko epäselvä
 Nuorisoseura saa matkailukohteen pyörittämiseen tukea Kurikan kaupungilta ja hankkii itse lisärahoitusta monin eri keinoin. Alueen kehittämistä hankaloittaa epätietoisuus vuokrasopimuksen jatkosta.
 Spede Pasasen allekirjoittamaa sopimusta on jäljellä enää seitsemän vuotta. Pirunpesän alueen aikanaan Spede Pasaselle vuokrannut, lapseton  Hulda Ahomäki  on kuollut ja Keijo Haanpään mukaan tässä vaiheessa ei kunnolla tiedetä, kuka tai ketkä alueen omistavat muutamien vuosien kuluttua. Nuorisoseura on jo aikaisemmin yrittänyt jatkaa vuokrasopimusta, mutta se ei onnistunut.
 Voiko käydä niin, että ainutlaatuinen matkailukohde joudutaan sulkemaan yleisöltä?
 – Sekin vaihtoehto voi olla mahdollinen, jos kävijämäärät entisestään tippuvat, avustukset pienenevät eikä keksitä uutta tulonlähdettä. Nuorisoseura ei voi ryhtyä ylläpitämään tätä velkarahalla, Keijo Haanpää suree.
 Vedellä on ollut oma tehtävänsä kallioperän rapautumisessa. Talvella onkalon seinämille kasvaa vaarallisen kokoisia jääpuikkoja. Pasi Takkunen / Yle
 Geologiaa enemmän matkailukäyttöön
 Myös Geologian tutkimuskeskukselle Pirunpesän sulkeminen olisi iso takaisku. Keskus on jo vuosia tehnyt töitä geologian hyödyntämiseksi matkailussa. Satu Hietalan mukaan Pirunpesä on tässä mielessä mitä parhain esimerkki.
 – Viemme mielellämme geologista ilosanomaa ihmisten keskuuteen ja kerromme, miten alueella oleva kallioperä ja erilaiset, geologiset muodostelmat ovat syntyneet. Me voimme auttaa tuottamalla tutkittua tietoa.
 Hietala arvioi, että ihmiset ovat yhä kiinnostuneempia geologiasta. Se näkyy siinä, että kunnat, yhteisöt ja järjestöt pyytävät yhä enemmän geologeilta apua.
 – Ihmiset ovat yleensäkin kiinnostuneita luonnosta.
 Pirunpesän sammakot punertavat
 Talvinen Pirunpesä jää uinumaan kohti ensi kesää, kohti uutta matkailukautta. Maan uumenissa ei näy mitään elämää. Vain jääpuikot kasvavat onkalon seinämillä vaarallisen suuriksi.
 Geologi Satu Hietala nousee Pirunpesästä takaisin maan kamaralle.
 – Joka kerta kun siellä käy, se on yhtä hieno, hämmästyttävä ja mielenkiintoinen.
 Hietalan mukaan Pirunpesän pohjalla ja reunamilla on elämää. Kesäisin vastaan on vilissyt muutama hiiri ja hän on kuullut myös sammakoista.
 – Pirunpesä tarjoaa myös biologisen näkökulman: siellä elää varmaan oma mikrolajistonsa ja saattaa sieltä löytyä harvinaisia kasvejakin. Sammakot ovat kuulemma alkaneet muistuttaa väritykseltään punertavaa kallioperää.

Kymmenet miljoonat vuodet rapauttivat Etelä-Pohjanmaalle oudon onkalon – jopa Spede Pasanen halusi selvittää Pirunpesän mysteeriä


Summary: Poliisin susipartion tavoitteena on edistää ihmisen ja suden rinnakkaiseloa.

Lumikengät, sauvat ja eväät autoon, ja menoksi. Joensuun poliisiasemalta on lähdössä liikkeelle Suomen ensimmäinen susipartio.
 Partio koostuu poliisista ja erätarkastajasta, joiden päätehtävänä on pyrkiä vähentämään susien laitonta tappamista. Partio liikkuu Joensuusta käsin siellä, missä sitä kulloinkin tarvitaan.
 Susipartion tukikohtana on Joensuun poliisiasema, mutta toiminta-alueena koko Itä-Suomi. Sami Takkinen / Yle
 – Me pyrimme olemaan siellä, missä sudet ovat, kiteyttää vanhempi konstaapeli  Kimmo Örn .
 Hän on toiminut poliisina jo parinkymmenen vuoden ajan ja tuntee niin seudun kuin siellä asuvat ihmiset.
 Örnin mukaan partio valvoo näkyvästi ja seuraa, mitä susilaumojen reviireillä tapahtuu.
 – Tällä tavalla saamme nostettua kiinnijäämisriskiä.
 Lauman jäljet lumessa
 Tällä kertaa suuntana on Nurmes, jonka pohjoispuolella liikkuu Saramoksi ristitty susilauma.
 Laumassa on kaksi pannoitettua sutta, joiden liikkeitä kuka tahansa voi seurata Luonnonvarakeskuksen  Riistahavainnot.fi-palvelussa .
 Partion maasturia ajaa lumisella metsätiellä erätarkastaja  Tobias Peura , joka jarruttaa äkisti.
 – Tässä menee monet jäljet.
 Tobias Peura ja Kimmo Örn pyrkivät jalkautumaan alueille, joissa liikkuu susia. Sami Takkinen / Yle
 Tien molemmilla pientareilla on jälkiä, joita partio epäilee susien aiheuttamiksi. Jäljistä päätellen tien yli on kulkenut ainakin kolme eläintä.
 Partio laittaa lumikengät jalkaan ja lähtee tarpomaan jälkien perässä metsään.
 Runsaan viiden miljoonan euron hanke
 Susipartio on osa kuusi vuotta kestävää ja 5,5 miljoonaa euroa maksavaa EU:n SusiLIFE-hanketta. Hankkeen tavoitteena on edistää ihmisen ja suden rinnakkaiseloa.
 Hankkeessa ovat mukana Itä-Suomen poliisi, metsähallitus, Suomen riistakeskus ja Suomen luonnonsuojeluliiton Uudenmaan piiri.
 Partio pyrkii jo pelkällä olemassa olollaan ehkäisemään metsästykseen liittyviä rikoksia. Tavoitteena on myös parantaa paikallisten asukkaiden ja viranomaisten yhteistoimintaa.
 – Ihmiset, jotka asuvat susialueella, kokevat, että heitä ei oteta tosissaan. Viranomaiset taas ajattelevat herkästi, että täällä liioitellaan asioita, Peura sanoo.
 Peuran mukaan partio pyrkii siihen, että huomioon otettaisiin molempien osapuolten, sekä viranomaisten että paikallisten asukkaiden, mielipiteet.
 – Tällä hetkellä ei ole luottamusta puolin eikä toisin.
 Susipartio toivoo, että viranomaisten ja alueen asukkaiden välillä olisi enemmän luottamusta. Sami Takkinen / Yle
 Jäljellä vain karvoja ja luunpalasia
 Partio osuu metsässä paikalle, jossa sudet ovat tappaneet hirven. Hirven viimeisistä hetkistä on todisteena kasa karvoja ja muutamia luunpalasia hangella.
 – Ei ole paljon jäänyt jäljelle, miehet tuumaavat.
 Kimmo Örnin mukaan partio aikoo jalkautua erityisesti alueille, joissa sudet vierailevat pihoilla.
 – Selvitellään, mitä siellä on oikeasti tapahtunut.
 Entä kumman puolella partio on viime kädessä, suden vai ihmisen?
 – Viranomainen ei ole kenenkään puolella. Toimimme faktapohjalta, eikä meillä ole minkäänlaista motiivia suojella sutta tai peitellä rikoksia, Tobias Peura linjaa.
 Susien tappamasta hirvestä on jäljellä vain kasa karvoja ja luunpalasia. Sami Takkinen / Yle
 Yhteistyötä hyvässä hengessä
 Susipartion yhtenä tehtävänä on suunnitella toimenpiteitä, joilla voidaan vähentää suden aiheuttamaa uhkaa ihmisille, koirille ja kotieläimille. Partio myös valvoo, että susien karkotukset ja poikkeusluvalla tehtävät lopetukset sujuvat asianmukaisesti.
 Kimmo Örn ja Tobias Peura sanovat ymmärtävänsä, että sudet aiheuttavat ristiriitoja. Miehet toivovat, että alueen asukkaat voisivat kuitenkin luottaa heihin, ja että heille kerrottaisiin, jos jotain laitonta tapahtuu.
 Örnin ja Peuran päämääränä on se, että kun hanke aikanaan päättyy, he eivät olisi Itä-Suomessa vihattuja henkilöitä.
 – Että saataisiin luotua tähän hyvä henki.
 Susipartio haluaa hyvää henkeä susikeskusteluun. Sami Takkinen / Yle
 Lue lisää:
 Kymmeniä koiria joutunut suden suuhun tänä syksynä – hirvijahtiin ei enää mennä joka alueelle
 Suden ja ihmisten välejä yritetään parantaa miljoonahankkeella – susikantojen arvioinnin pitäisi tehostua, uusi eräpartio liikkeelle
 EU-tuomioistuin linjasi suden kaatolupia - Luonnonsuojeluliitto: "jatkossa poikkeusluvat pitää perustella tarkemmin"
 Sudet tappavat vuosittain kymmeniä koiria – tänä vuonna vahinkoja korvattu jo lähes 40 000 eurolla

"Tällä hetkellä ei ole luottamusta puolin eikä toisin" – Suomen ensimmäinen poliisin susipartio pyrkii ehkäisemään susien laitonta tappamista


Summary: Uudenvuodenaatoksi ja uudenvuodenpäiväksi on luvassa normaali tiekeli.

Nopeasti lauhtunut sää on heikentänyt liikennekeliä suuressa osassa Suomea tänään.
 Ilmatieteen laitoksen ajokelivaroitus on voimassa Pohjois-Karjalasta Pohjois-Savon kautta Pohjois-Pohjanmaalle sekä maakunnissa niistä pohjoiseen. Kehnosta jalankulkusäästä puolestaan varoitetaan Savon ja Karjalan neljässä maakunnassa sekä Keski-Suomessa.
 Varsinkin pienet tiet ovat nyt hyvin liukkaita Itä- ja Pohjois-Suomessa, kun niiden jää- ja lumipeite on alkanut sulaa vesijääksi, kerrotaan tieliikennekeskuksesta Tampereelta.
 Maanantai näyttää onneksi olevan tieliikennekeskuksen mukaan hiljainen vuodenvaihteen välipäivä autoliikenteessä.
 Aamupäivällä pelastuslaitokset ovat saaneet hälytyksiä useista ulosajoista, mutta vakavia loukkaantumisia ei ole tullut maanteiltä tietoon.
 Aamulla liikennesää oli idässä ja pohjoisessa huono myös siitä syystä, että yöllä Suomen yli kulki itään sadealue. Siitä satoi niin vettä, lunta kuin räntääkin.
 Uudellamaalla ja Varsinais-Suomessa on tänään voimassa tulvimisvaroitus.
 Kaikilla Suomen merialueilla tuulee kovaa lännestä. Uudenvuodenaattona tiistaina on syytä varautua varsin korkeisiin aaltoihin lounaisilla merialueilla.
 Suomen maa-alueille ei ole annettu aattopäiväksi tai uudenvuodenpäiväksi mitään varoituksia.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Itä- ja Pohjois-Suomen teillä nyt huonot ajokelit – osa pikkuteistä liukkaita sään lämpenemisen takia


Summary: Kun politiikka on sirpaloitunut, yritysten rooli maailman yhdistäjinä kasvaa. Listasimme kymmenen olennaista talouden mullistusta.

1 Ryan Tong / EPA Ilmastonmuutos nousi kärkiongelmaksi  Ilmaston lämpenemisen aiheuttamat uhat nousivat länsimaiden agendan kärkeen 2010-luvulla. Vuosikymmenen loppua kohden tultaessa Suomessakin havahduttiin siihen, että päästöjen vähentäminen ei tarkoita välttämättä rahanmenoa ja uhrauksia vaan voi pikemminkin  säästää rahaa  tulevina vuosina. Eurooppa on näyttänyt tietä hiilipäästöjen vähentämisessä, kun  EU on ilmoittanut pyrkivänsä  kohti hiilineutraaliutta vuosisadan puolivälissä. Kiinassa päästöt ovat  kääntyneet uuteen kasvuun  ja presidentti  Donald Trump  aikoo irrottaa Yhdysvallat Pariisin ilmastosopimuksesta. – Ilmaston lämpenemisen estämiseen tarvitaan meitä kaikkia. Tuntuisi pahalta, jos tässä kohdassa globalisaation yhdessä tekemisen aika olisi ohi, eivätkä Yhdysvallat ja Aasia olisi enää mukana, kaasuyhtiö Gasumin toimitusjohtaja ja hallitusammattilainen  Johanna Lamminen  sanoo Ylen haastattelussa. Vakuutusyhtiöt ovat jo alkaneet laskea, kuinka ilmastonmuutos voi tehdä  vakuuttamisen mahdottomaksi  pahimmilla riskivyöhykkeillä. Hiilidioksidipäästöjen ohella 2010-luvulla havahduttiin muovin ongelmiin. Otsikoissa olivat niin  mikromuovit  kuin merten  muoviroskaongelmat . 2 Jim Lo Scalzo / EPA Nationalismi nousi ja kauppasodat käynnistyivät Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on ollut yksi vuosikymmenen henkilöistä. Sosiaalista mediaa hyödyntänyt entinen tosi-tv-julkkis ja kiinteistömoguli Trump nousi presidentiksi 2016 muun muassa ajamalla muuria maansa etelärajalle. Hän lupasi myös palauttaa ulkomaille, muun muassa Kiinaan, paenneita työpaikkoja Yhdysvaltoihin. Protektionismi eli kotimarkkinoiden suojaaminen on viime vuosina  halvaannuttanut Maailman kauppajärjestö WTO:ta . Kiinan ja Yhdysvaltojen välille puhkesi heti Trumpin noustua valtaan kauppasota. Nationalismille on ollut kysyntää  myös Euroopassa . Perussuomalaiset ylsi  jytkyyn  vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Kolme ja puoli vuotta sitten Britannia päätti irtautua EU:sta kansanäänestyksessä, joskin brittipoliitikoilla on ollut sen jälkeen suuria vaikeuksia päästä yhteisymmärrykseen siitä, kuinka EU pitäisi jättää. Pienelle avoimelle taloudelle kuten Suomelle maailmankaupan näivettyminen ja protektionismi on ongelma. – Liike-elämä on pitkäjänteistä ja politiikasta on tullut hyvin lyhytnäköistä, Nordean konsernijohtajan paikalta juuri väistynyt  Casper von Koskull  arvioi Ylelle. Hän viittaa myös Suomen politiikkaan, jossa "ei pitäisi keskittyä siihen, miten kakkua jaetaan, vaan siihen, miten kakkua kasvatetaan". 3 Vasemmalla Nordean väistyvä konsernijohtaja Casper von Koskull, oikealla Gasumin toimitusjohtaja Johanna Lamminen. Jorma Vihtonen / Yle & Mikko Ahmajärvi / Yle Yritysten rooli vahvistuu sirpaloituvassa maailmassa Kun kansainvälinen poliittinen yhteistyö heikkenee, yritysten rooli esimerkiksi ilmastonmuutoksen ehkäisyssä kasvaa. Suomalaistenkin yritysten toimintatavat  ovat muuttuneet  ympäristöystävällisemmiksi. – Yritykset ovat osaltaan päättäneet, että ilmaston lämpeneminen saadaan taittumaan. Kaikki tietävät, että tulevaisuudessa menestyvät ne yhtiöt, jotka kykenevät löytämään ratkaisuja globaalisti ja tuottamaan ympäristön kannalta oikeita ratkaisuja, Gasumin Johanna Lamminen sanoo. Olennaisessa osassa ilmastonmuutoksessa ovat pankit ja muut rahoittajat. Jopa  Euroopan keskuspankki  on kertonut ottavansa ilmastonmuutoksen ehkäisyn osaksi toimintaansa. Pankit ovat sekä lainanantajia että varallisuuden hoitajia. – Pankeissa ilmastonmuutos näkyy siinä, miten me jaamme varoja, teemme sijoituksia, hoidamme varallisuutta. Pankeilla on iso rooli asiakkaidensa kautta. Kestävän kehityksen ympärille rakennettuja sijoitussalkkuja on jo. Se tulee kasvamaan jopa räjähdysmäisesti, Nordean ex-konsernijohtaja Casper von Koskull sanoo. 4 Kiinan johtaja Xi Jinping on lujittanut otettaan vallasta.  PA-EFE/CHRIS RATCLIFFE / POOL Kiinasta kasvoi toinen talous- ja päästömahti Kulunut vuosikymmen oli Kiinan vallankasvun kulta-aikaa. Maan talous  jatkoi paisumistaan , vaikka vauhti hidastuikin vuosikymmenen kuluessa. Kiinan viennin arvo on ollut maailman suurin vuorotellen Yhdysvaltojen kanssa. Viime aikoina Kiinan talouskasvu on köhinyt pahasti.  Keskiluokan yksityinen kulutus  kuitenkin pitää talouden edelleen kasvussa. Euroopassa  epäilykset Kiinan rahoittamia hankkeita  kohtaan ovat kasvaneet. Kiina on investointien ohella hankkinut viime vuosina omistukseensa eurooppalaisia satamia ja muuta infrastruktuuria. Ihmisoikeuksissa tai kauppasuhteissa Kiina ei ole ollut juuri innokas tekemään myönnytyksiä Euroopalle. Jos Kiinan talous oli suurta, sitä ovat olleet myös päästöt. Kiina tuottaa yksinään yli neljänneksen koko maapallon hiilidioksidipäästöistä. Niiden määrä  ei ole ollut juurikaan  laskussa. 5 Mielenosoittajat vaativat Kreikan pysymistä euroalueen osana Kreikan parlamentin ulkopuolella Ateenassa kesällä 2015. Yannis Kolesidis / EPA Kreikan kriisi poiki tukipaketteja Vuosikymmen alkoi euroalueella huonoissa tunnelmissa. Vuoden 2008 talouskriisin jälkimainingeissa tuli ilmi, että Kreikka oli vuosien ajan vääristellyt talouslukujaan. Kreikan lainojen korot lähtivät nousuun, ja euromaat pönkittivät maan taloutta laajoilla tuki- ja lainapaketeilla. Suomi myönsi muiden euromaiden mukana Kreikalle  miljardien eurojen arvosta  lainojen takausta. Kreikan talouskriisi  ravisutti politiikkaa  myös Suomessa, kun perussuomalaiset torjui tukipaketit ja silloinen puheenjohtaja  Timo Soini  ilmaisi, että puolue ei kriisimaiden tukien vuoksi halua hallitukseen. Kreikka onnistui vuonna 2018  irtautumaan lainaohjelmista . Kyse oli  maailmanhistorian suurimmasta  tukipaketista. Velkoja maa maksaa vielä useita vuosikymmeniä. 2010-luku jää historiaan, koska selvästi merkittävin rooli euroalueen talouden pelastamisessa oli  keskuspankilla . Tulevalla vuosikymmenellä EKP joutuu keksimään kokonaan uusia keinoja, koska poikkeuksellisen alhaiset korot ja valtavat velkakirjojen osto-ohjelmat eivät ole onnistuneet piristämään taloutta. 6 Euroopan keskuspankki Frankfurtissa on pitkälti vastuussa euroalueen taloudesta. Jonathan Larsen / AOP Miinuskoroista ja epänormaalista rahapolitiikasta tuli normaali Rahamaailmassa vuosikymmen oli erikoinen. Se loppuu euroalueella miinukselle painettujen korkojen aikaan, jollaista ei ole ennen nähty. Euroopan keskuspankin EKP:n talletuskorko on  ollut negatiivinen  yli puolet vuosikymmenestä. Keskuspankki on yrittänyt piristää euroalueen inflaatiota laajalla arvopapereiden osto-ohjelmalla. Tovin tauolla ollut osto-ohjelma alkoi tänä syksynä uudelleen. Jo ennen osto-ohjelmat jatkumista EKP osti arvopapereita eli pumppasi rahaa euroalueen talouteen 2 600 miljardilla eurolla. Alhaiset ja jopa negatiiviset korot ovat tuottaneet päänvaivaa esimerkiksi eläkeyhtiöille, jotka hakevat mahdollisimman vähäriskistä tuottoa pitkällä aikavälillä. Pääomia on siirtynyt korkosijoituksista asuntoihin ja osakemarkkinoille. Asuntovelallisille matalat korot ovat luonnollisesti olleet ilouutinen. 7 Tomi Natri / AOP  Pankkimaailmassa kuohui monella tavalla Kulunut vuosikymmen oli eurooppalaisten pankkien kannalta hankala. Viime vuosikymmenen finanssikriisin  jälkeen  monen pankin kannattuvuus heikkeni. Digitalisaatio ja tiukentuvat säännöt pakottivat pankit  suuriin järjestelmäuudistuksiin . Kryptovaluutat kuten Bitcoin  tulivat jäädäkseen . Panama-paperit  paljastivat Nordean yhteyksiä veroparatiiseihin, pohjoismaisiin pankkeihin liitetyt  rahanpesusyytökset  ovat viime aikoina laajentuneet. – Viime vuosikymmenen ylilyöntejä ei voi enää toistaa. Silloin syntyi kasvua kasvun takia ja toimiala toimialan sisäle, joka teki rahaa rahan takia, Casper von Koskull sanoo. – Pankkitoiminnan ja finanssisektorin roolihan on tukea elinkeinoelämää ja yhteiskuntaa laajemminkin, olla se perusverenkierto siellä. Suurin opetus tästä on se, että palataan siihen perusrooliin. 8 EPA-EFE/JOEL CARRETT Suuryritysten järjestys meni uusiksi, kun tietotekniikkajätit jyräsivät 2010-luku on ollut suurten tietotekniikkayritysten nousun aikaa. Apple on noussut markkina-arvolla mitattuna maailman suurimmaksi pörssiyhtiöksi  Forbesin  listan mukaan. Heti sen perässä ovat Microsoft, Amazon ja Googlen taustayhtiö Alphabet. Kännykkäyhtiö Apple  oli ensimmäinen  yli tuhannen miljardin dollarin, eli suomeksi biljoonan dollarin, rajan rikkonut ei-valtiollinen yritys. Vuosikymmenen alussa arvokkaimmiksi yrityksiksi  listattiin  kaksi öljyjättiä: kiinalainen PetroChina ja amerikkalainen ExxonMobil. Nyt nämä öljyjätit eivät enää mahdu kymmenen arvokkaimman yrityksen joukkoon. Teknojätit ovat keränneet myös kritiikkiä muun muassa määräävien markkina-asemiensa väärinkäytöstä ja ongelmista yksityisyyden suojassa. Yle kävi syksyllä 2019 läpi, mitä  Facebook, Google, Apple ja Amazon ovat tehneet  ansaitakseen vihanpidon. Kun 2000-luvulla Suomen taloutta pyörittänyt Nokia tällä vuosikymmenellä kutistui, suomalainen peliteollisuus teki nousuaan. Supercellin johtohenkilöt ovat olleet tulolistojen kärjessä vuodesta toiseen. Supercellin 51 prosentin osuuden myynti yli miljardilla eurolla vuonna 2013 on yksi suurimmista listaamattomien yritysten kaupoista Suomessa. 9 Jyrki Lyytikkä / Yle Digitalisaatio toi suuria mahdollisuuksia, mutta myös tietoturvaongelmat Digitalisaatio on tarjonnut valtavia mahdollisuuksia, helpottanut monia arkisia asioita ja saanut aikaan uutta liiketoimintaa. Digijättien ohella lukuisat pienemmät yritykset ovat kehittäneet toimintoja ja palveluita, jotka ovat saaneet älypuhelimissa suosiota, ja tuoneet rahaa tekijöilleen. Tietoverkkojen ansaintamahdollisuudet ovat auenneet myös rikollisille, ja erilaiset tietomurrot ovat olleet otsikoissa vuosikymmenen alusta loppuun. Vuosikymmenen alussa Sony joutui ison tietomurron kohteeeksi. Tuolloin  varastettiin miljoonia  Playstation-pelaajien tietoja. Tämän vuoden kesällä  taas yhdysvaltalaispankki joutui jättimäisen tietomurron kohteeksi, jossa vääriin käsiin pääsivät yli 100 miljoonan luottokorttihakemuksen tiedot. Pahasti tietoturvassaan kompuroi myös Facebook, joka sai  Yhdysvalloissa jättisakot  Cambridge Analytica -kohun seurauksena. Facebook luovutti luvattomasti kymmenien miljoonien käyttäjien tietoja Cambridge Analytica -nimiselle yritykselle. 10 Monet mobiilipalvelut mullistivat myös liikkumista. Berislav Jurišić / Yle Sähköistyminen ja digipalvelut aloittivat liikenteen mullistuksen Autoteollisuus, taksit, matkustaminen. Liikenteen bisneksentekomallit ovat muuttuneet tällä vuosikymmenellä nopeasti. Taksialalla Uber on vyörynyt maasta toiseen mahdollistaen satunnaisille kuljettajille tienestit taksikuskina. Samalla se on suututtanut monia viranomaisia ja perinteisiä taksitoimijoita. Perässä ovat tulleet muut saman mahdollistavat mobiilisovellukset. Tesla kiihdytti sähköautoissa monen perinteisen suuren autonvalmistajan ohi. Ne ovat nyt ryhtyneet investoimaan niin sähköautojen kuin autonomisen ajamisen kehittämiseen. Koska ainakin aluksi molempiin lähinnä kuluu paljon rahaa, autojätit ovat olleet rakennemuutoksen kourissa, ja  Teslankin taival on ollut työssyinen. Kilpailu fossiilisten polttoaineiden korvaajista pääsi vauhtiin vuosikymmenen lopulla. Suomesta Neste on  ollut kisassa hyvissä asemissa  sähkövaihtoehtojen rinnalla. Perinteiset lippuluukut ovat hiljentyneet, kun matkat ostetaan yhä useammin älypuhelimella. Mediahuomiota ovat saaneet niin  Maas Global  -yhtiö kuin sen  Whim , joka pyrkii yhdistämään yhdeksi palveluksi niin julkisen liikenteen,  vuokra-autot  kuin muitakin liikkumisen muotoja. Lentoliikenne on kasvanut ja ala muuttanut muotoaan, kun halpalentoyhtiöt ovat Euroopassa laajentaneet jatkuvasti toimintaansa. Useita tappiollisia yhtiöitä kaatui,  Air Berlin  oli näistä kenties tunnetuin. Lentoliikenteen ympäristövaikutukset ovat vasta viime vuosina nousseet laajan keskustelun kohteeksi.

Maailma muuttui 2010-luvulla ehkä enemmän kuin koskaan – Digijätit, ilmastonmuutos ja nationalismi pirstovat myös ensi vuosikymmentä


Summary: Digitan mukaan suurin osa laitteista osaa hakea kanavat uudelleen, osassa kanavahaku pitää tehdä itse.

Digitan antenni-tv:n käyttäjät joutuvat virittämään kanavansa uudelleen.
 Antenniverkossa tehdään maksu-tv-palveluihin liittyviä muutostöitä tiistaina 31.12. kello 9.30 alkaen.
 Digitan mukaan useimmat laitteet hakevat kanavat automaattisesti, mutta osa voi vaatia uuden kanavahaun tai tehdasasetusten palauttamisen.
 Digitan tiedotteen mukaan antenni-tv-verkon maksu-tv-palvelut näkyvät Digitan verkossa HD-tasoisena 1.1.2020 alkaen.
 Tv-katsojia palvelee muutostöiden jälkeen Digitan kuluttajapalvelu Digita Info arkisin klo 8-20 ja poikkeuksellisesti 1.1.2020 klo 12-20. Maksu-tv-palveluihin liittyvissä asioissa kuluttajia palvelee DNA:n asiakaspalvelu.
 Nykyisten antenni-tv-verkon maksu-tv-asiakkaiden kanavapaketit jatkuvat vuodenvaihteen jälkeen normaalisti ilman erillisiä toimenpiteitä. Uusien maksu-tv-asiakkaiden tulee varmistaa, että tv-vastaanotin sisältää AntennaReady HD –hyväksytyn DVB-T2-virittimen sekä CI+ -kortinlukijan.
 Digitan mukaan tv-katsojien ei tarvitse tehdä lisähankintoja tai muutoksia antenneihinsa saadakseen maksu-tv-palvelut ja uudet HD-kanavat käyttöönsä. Uusilla näkyvyysalueilla uuden taajuuden lisääminen yhteisantennikiinteistöihin vaatii kuitenkin useimmiten muutoksia taloyhtiön yhteisantennijärjestelmään. Tämän osalta kannattaa olla yhteydessä ensisijaisesti isännöitsijään tai antenniasentajaan.

Antenniverkossa muutostöitä, TV-kanavat pitää virittää uudelleen tiistain jälkeen


Summary: Turussa kehiteltyä vesiliikuntasovellusta käytetään Suomessa noin 50 uima-altaalla.

Turkulainen  Tommi Wallenius  aloitti uintiharrastuksen nelivuotiaana. Nyt parikymmentä vuotta myöhemmin hän on menestyvän yrityksen toimitusjohtaja ja hänellä on käsissään suosittu liikuntasovellus. Uintitausta auttoi luomaan sovelluksen.
 – Olen työskennellyt viimeiset seitsemän vuotta uimahalleissa ja kylpylöissä. Pohdin, minkä takia ei tarjolla ole palveluja, joissa ei tarvita toista ihmistä välittämään palvelua. On haastavaa ja kallista pitää aina ohjaajaa altaan reunalla, kertoo Wallenius.
 Toisaalta hän tajusi, että monella kiireet estivät saapumisen aikataulun mukaiseen ohjattuun liikuntaan.
 – Enimmäkseen kiitosta tuleekin kaikenikäisiltä käyttäjiltä, jotka pystyvät harjoittelemaan myös omatoimisesti, silloin kun heille itselleen parhaiten sopii.
 Tommi Wallenius näyttää, miten harjoitus valitaan tablettitietokoneen ruudulta. Minna Rosvall / Yle
 Ohjelmia on tarjolla 28. Eri vartalonosille on omat liikesarjansa. Minna Rosvall / Yle
 Turussa kaksi laitetta kovassa käytössä
 Turun Impivaaran uimahallin monitoimialtaassa on käynnissä vapaamuotoinen vesiliikuntatuokio. Pari rouvaa on asettunut tablettilaitteen eteen, ja he tekevät samaa liikettä.
 Hetken päästä ympärille kokoontuu muitakin kuntoiljoita. Tablettilaitteen saa lainaksi ilmaiseksi uimavalvojilta.
 Turkulainen  Liisa Purho  kertoo löytäneensä Hydrohex-nimisen sovelluksen ystävättärensä avulla. Tämä oli kannustanut kokeilemaan.
 – Olen juossut paljon vedessä, mutta tämä on monipuolista ja aika kuluu. Tämä on tehokasta, sillä paikat ovat kipeät liikunnan jälkeen, kertoo Purho.
 Päivi Kalliokorpi  puolestaan käy voimistelemassa ennen opiskeluja. Hän on huomannut liikunnan tehon.
 – Lihaksia on tullut ja olen tullut aiempaa vetreämmäksi. Vedessä pääsee monennäköisiin asentoihin, naurahtaa Kalliokorpi.
 Myös  Tuomas Myllylä  viihtyy isossa ryhmässä, vaikka hänellä on tapana käydä säännöllisesti harjoittelemassa muutaman tutun henkilön kanssa.
 – Tässä käydään läpi järjestyksessä ylävartalo, keskivartalo, raajat ja venyttelyt päälle. Treeni on hyvää ja tehokasta, vakuuttaa Myllylä.
 Impivaaran asiakkaat ovat olleet niin innokkaita, että kahta hallin laitetta ei aina ehditä ladata täyteen ennen uusia asiakkaita.
 Liisa Purho, Helka Pulkkinen ja Päivi Kalliokorpi harjoittelevat yhdessä tablettilaitteen äärellä.  Minna Rosvall / Yle
 Kansainvälistä kiinnostusta
 Moni kuntoilija on hämmästynyt, kun heille selviää, että kyseessä on turkulainen keksintö. Sovelluksen ajatellaan tulleen ulkomailta. Laitteen kehittäjä Tommi Wallenius kertoo, että turkulainen sovellus on jo aloittanut maailmanvalloituksen.
 – Meillä on useampia pilotteja Itävallassa ja Sveitsissä nyt jo käynnissä. Suomessakin vakuutettiin aluksi isoimmat uimahalli ja kylpylätoimijat. Sitten ryöpsähti paljon asiakkaita. Samalla strategialla mennään ulkomaille, kertoo Wallenius.
 Suomessa sovellus on käytössä lähinnä eteläisessä Suomessa ja Ahvenanmaalla. Vuoden aikana laitteissa on käynnistetty treenejä lähes 100 000 kertaa ja treenitunteja on koossa noin 25 000.
 Ensimmäisenä laitetta kokeiltiin Impivaaran uimahallissa Turussa lokakuussa 2018.
 Miten valitaan oikea ohjelma?
 Hydrohex-palvelussa on vesisuojatun tablettitietokoneen ruudulla 28 erilaista ohjelmaa.
 Kuntoilija voi valita soveltuvan ohjelman ruutua koskettamalla. Nais- tai mieshahmo näyttää liikkeen oikean tekniikan ruudulla ja treenikello kertoo, kuinka pitkään liikettä tehdään.
 – Vesi itsessään on pehmentävä elementti. Huippu-urheilija ja aloitteleva treenaaja pystyvät tekemään samoja harjoituksia. Lisäksi sovelluksessamme on lyhyempiä ja pidempiä ohjelmia sekä erilaisia vaikeustasoja, kertoo Tommi Wallenius.
 Hän suosittelee 30–45 minuutin sähäkkää harjoitussessiota, jossa on lämmittely, päätreeni ja kevyt loppuverryttely. Suosituimpia ovat olleet 20 minuutin kokovartalo-ohjelmat ja reisi-pakara-vatsaohjelmat.
 Haastattelun ja kuvauksen päätteeksi altaaseen saapuu ohjattu vesiliikuntaryhmä. Siinäkin on paljon osallistujia. On selvää, että myös henkilökohtaisesti ohjattua liikuntaa tarvitaan, mutta lisäksi virtuaalinen valmentaja on paikalla tarvittaessa.
 Lue lisää:
 Mummolajista huippu-urheiluksi – hydrotraining hyppyyttää välillä altaan laidalle

Kansainvälisesti ainutlaatuinen vesijumppasovellus kehitettiin Turussa – virtuaalinen valmentaja villitsee uimahalleissa


Summary: Lehtienkääntelijät julkaisevat tekonsa sosiaalisessa mediassa. Pääministerin kannattajat käyvät kääntämässä kannet esiin.

Uudessa-Seelannissa kirjakauppojen ja kioskien hyllyillä käydään kummallista kamppailua.
 Maan pääministerin  Jacinda Ardernin  mediasuosioon kyllästyneet ihmiset kääntelevät nurin kirjoja ja aikakauslehtiä, joissa näkyy pääministerin kasvot. He myös kuvaavat teon ja julkaisevat sen sosiaalisessa mediassa aihetunnisteella #turnardern, joka tarkoittaa kirjaimellisesti käännä Ardern.
 Tempauksen johtohahmo sanoo, että kyseessä on rauhanomainen protesti, ja että jo sadat ihmiset ovat julkaisseet videoita aiheesta sosiaalisessa mediassa.
 – Ihmiset ovat kyllästyneitä pinnallisiin viihdeartikkeleihin. Kansa haluaa pääministerin, ei mallia. Useista meistä tuntuu siltä, että hän käyttää paljon aikaa kuvauksissa maan johtamisen sijaan, sanoo tempauksen alulle pannut  Colin Wilson   The Guardianin mukaan .
 Ardern nousi pääministeriksi vuonna 2017. Hänestä on sen jälkeen tullut selkeästi maan historian kansainvälisesti tunnetuin pääministeri.
 Ardernin mediasuosio on poliitikoksi valtava. Hän on esiintynyt muotilehti Voguen Britannian ja Yhdysvaltojen versioiden sekä australialaislehti Women's Weeklyn kansissa. Tämän lisäksi hänet on nähty lukuisissa muissa ulkomaisissa ja uusiseelantilaisissa lehdissä.
 "En vihaa Jacinda Ardernia"
 Canterburyssa asuvan 66-vuotiaan muurari Wilsonin päämääränä on vähentää niiden lehtien myyntiä, joissa Ardern esiintyy. Tämän jälkeen pääministerille voisi Wilsonin mukaan jäädä enemmän aikaa työskentelyyn esimerkiksi lasten kokeman köyhyyden ja asuntokriisin parissa.
 – En vihaa Jacinda Ardernia. En inhoa, mutta en myöskään pidä hänestä. Asia, mistä en pidä, on hänen suorituksensa – ei äitinä tai vaimona mutta pääministerinä, Wilson sanoo  New Zealand Heraldille .
 Aloite kääntelykampanjaan tuli Wilsonin Twitter-tililtä, joka toimi pitkään salanimellä. Tilin kautta on julkaistu 70 000 tviittiä yhdeksässä vuodessa. Sisältö on New Zealand Heraldin mukaan usein Ardernia nälvivää.
 Wilson syyttää  Ardernia medianäkyvyyden ohella huomiohakuisuudesta, liiallisesta matkustamisesta ja parlamentti-istuntojen väliin jättämisestä. Eli käytöksestä, joka ei New Zealand Heraldin mukaan eroa paljonkaan edeltävän pääministerin  John Keyn  toiminnasta.
 Wilsonin mukaan ero on se, että Keyn aikana maalla oli toimiva hallitus.
 Jacinda Ardern tapasi Christchurchin terrori-iskun jälkeen muslimiyhteisön jäseniä. Boris Jancic / EPA
 Pääministeristä elämänkerran kirjoittaneen  Michelle Duffin  mukaan kyse on  pinnan alla kytevästä naisvihasta .
 – Ajatus siitä, että on olemassa miesryhmä, jota voimakkaan naisen kasvot uhkaavat niin paljon, että he eivät siedä katsoa niitä, ei ole lainkaan hauska, Duff kirjoittaa The Spinoff-julkaisussa.
 Duff muistuttaa, että myös Key esiintyi naistenlehtien kansissa, muun muassa koiranpentua pidellen. Häntä ei Duffin mukaan pidetty huomiohakuisena.
 – Hän ei ollut uhka patriarkaaliselle vallalle, Duff kirjoittaa.
 Duffin kirjoittama Ardern-elämänkerta on pysytellyt viikkoja maan parhaiten myytyjen kirjojen listalla, osin kampanjan saaman julkisuuden takia.
 Lehtien ja kirjojen kääntely on poikinut vastakampanjan, jossa ihmiset oikovat nidokset oikein päin ja jakavat teon sosiaalisessa mediassa.
 Kampanja on lisännyt töitä kirjakauppojen, supermarkettien ja lehtikioskien työntekijöille. Ardernin edustajan mukaan pääministeri on miettinyt asiaa erityisesti näiden työntekijöiden näkökulmasta, eikä kääntelykampanja itsessään häiritse häntä.
 Uudessa-Seelannissa on keskusteltu myös, onko oikein että usein matalapalkkaiset työntekijät joutuvat muun työnsä ohella kääntelemään lehtiä.
 Myös nahikoinnista lehtihyllyillä on raportoitu. Kampanjan aloittanut Wilson on kertonut  saaneensa tappouhkauksia .
 Lue myös :
 Maailman media ylistää Uuden-Seelannin Jacinda Ardernia, joka halaa surevia muslimeja ja kuittailee Donald Trumpille

”Kansa haluaa pääministerin, ei mallia” – Uudessa-Seelannissa Ardernin näkyvyyteen kyllästyneet kääntelevät nurin lehtiä, joissa hän esiintyy


Summary: Muuttotappiokunnissa vanhat asunnot jäävät käteen, isoissa kaupungeissa kauppa käy nopeasti.

Vanhojen asuntojen kauppa on käynyt tänä vuonna edellisvuotta kiihkeämmin.
 Hintakuplaa tai asuntokuplaa ei silti ole syntynyt, arvioi Kiinteistömaailman varatoimitusjohtaja  Marina Salenius .
 – Hintojen nousu on ollut maltillista. Asuntojen hintakuplaa ei ole Suomessa ole edes kasvukeskuksissa tämän vuoden hintojen nousun perusteella, Salenius sanoo.
 Asuntokaupalla vuosi oli hyvä. Alkuvuosi näytti edellisvuotta hiljaisemmalta, mutta sitten ihmiset alkoivat ostaa asuntoja.
 – Toukokuussa kauppa lähti piristymään ja kesäkin oli pirteä. Nousu on jatkunut loppuvuoden, Salenius kertoo.
 Vanhojen asuntojen kauppamäärät nousivat tammi–marraskuussa 3,2 prosenttia viime vuoden samaan ajanjaksoon verrattuna, kertoo puolestaan Huoneistokeskuksen tiedote.
 Asuntoja myytiin 1778 kappaletta enemmän kuin viime vuonna.
 Tasaista kasvua luvassa ensi vuodelle
 Asuntokaupan kasvusta suurin osa tulee pääkaupunkiseudulta. Lisäksi Oulussa, Porvoossa, Kuopiossa ja Jyväskylässä kauppa on ollut edellisvuotta vilkkaampaa.
 Ensi vuosi näyttää Saleniuksen mukaan ennusteiden perusteella vilkkaalta.
 – Tammikuu on pirteämpi kuin tämän vuoden tammikuu. Se indikoi, että alkuvuoteen lähdetään reippaammin. Kauppa tulee olemaan ainakin samaa tasoa kuin tänä vuonna, Salenius sanoo.
 Samaa ennustaa myös Huoneistokeskuksen liiketoimintajohtaja  Anu-Elina Hintsa .
 – Ensi vuosi tulee olemaan suurinpiirtein tämän vuoden kaltainen. Samat trendit toistuvat kuin tänä vuonna. Kauppa käy isoissa kaupungeissa, hinnatkin nousevat jonkin verran, mutta en uskalla luvata vahvempaa vuotta, kun makrotalouden fundamentit ovat samat, Hintsa sanoo.
 Isot kaupungit kasvavat, muualla asuntokauppa ei käy
 Pääkaupunkiseudulla asunnot myydään nopeammin kuin muualla. Asuntojen myyntiaika nopeutui pääkaupunkiseudulla keskimäärin parilla päivällä, muualla maassa se piteni parilla päivällä.
 – Kasvukeskuksissa asuntokauppa käy vilkkaasti. Ihmisillä on halua ja kykyä vaihtaa asuntoa ja näihin kaupunkeihin muutetaan. Hinnat nousevat näissä kaupungeissa jonkin verran. Sitten on paikkakuntia, jotka tiedetään muuttotappiokunniksi. Siellä kaupankäynti on haastavampaa, Kiinteistömaailman varatoimitusjohtaja Marjaana Salenius sanoo.
 Keskimäärin Suomessa vanha kerrostaloasunto on mennyt kuluvana vuonna kaupaksi 79 päivässä, vanha omakotitalo 130 päivässä ja vanha rivitaloasunto 93 päivässä.
 Koko Suomen kaikkien vanhojen asuntojen myyntiajan keskiarvo on 98 vuorokautta. Keskiarvo kuitenkin sisältää ääripäät: nopeat kaupat suurissa kaupungeissa ja hitaat ostot muuttotappiokunnissa. Keskiarvoon osuu lähimmäksi Jyväskylä, jossa käytettyjen asuntojen kaupat on tänä vuonna tehty keskimäärin 99 päivässä, kertoo puolestaan Kiinteistömaailman tiedote.
 Tilastot ovat Kiinteistönvälitysalan Keskusliitolta.
 Hajonta on siis suurta. Helsingissä keskimääräinen käytettyjen asuntojen myyntiaika on kuluneena vuonna ollut 61 päivää, yksiöissä ja kaksioissa 51 päivää.
 Keskimääräistä nopeammin asunto myydään Helsingin lisäksi esimerkiksi Espoossa, Vantaalla, Turussa, Oulussa, Kuopiossa ja Tampereella.
 Asuntojen hinnat nousivat, mutta vain vähän
 Entä sitten hinnat?
 Vanhojen kerrostalokaksioiden neliöhinnat nousivat Suomessa tammi–marraskuussa 4,7 prosenttia (+133 €) viime vuoden vastaavasta ajanjaksosta.
 Kasvu on maltillista.
 ”Erityisesti Kuopiossa, Oulussa ja Turussa neliöhintojen nousu on ollut voimakasta kuluvana vuonna. Jos taas tarkastellaan pääkaupunkiseutua, niin siellä Vantaan hintakehitys puolestaan on ollut muuta pääkaupunkiseutua maltillisempaa”, Anu-Elina Hintsa sanoo.
 Myös Hintsa toteaa, että asuntokuplasta ei voi puhua. Tosin pääkaupunkiseudulla on kortteleita ja taloja, joissa hinnat ovat nousseet vauhdilla.
 – Toiset postinumeroalueet vetävät pääkaupunkiseudulla paremmin kuin toiset, mutta kokonaisuus on tasainen, Hintsa sanoo.
 Vanhojen kaksioiden neliöhinnat nousivat tammi–marraskuussa Helsingissä 2,4 prosenttia, Espoossa 2,8 prosenttia, Vantaalla 0,9 prosenttia , Tampereella 4,2 prosenttia, Turussa 5,5 prosenttia, Oulussa 7,2 prosenttia, Kuopiossa 5,6 prosenttia ja Porissa 2,0 prosenttia.
 Kaksioiden neliöhinnat laskivat tammi–marraskuussa Kouvolassa 9,4 prosenttia, Jyväskylässä 5,6 prosenttia ja Lahdessa 2,7 prosenttia.

Asuntokauppa yllätti ja piristyi vuonna 2019 – ensi vuodelle luvassa tasaista kasvua


Summary: Rasismia vastustava Silakat ottaa mallia Italiassa suositusta Sardiini-liikkeestä.

Tuhannet suomalaiset ovat liittyneet sosiaalisessa mediassa joulun jälkeen Silakat-liikkeeseen. Liikkeellä on Twitterissä jo yli 10 000 seuraajaa ja Facebookissa yli 11 000 seuraajaa.
 Liike kertoo edustavansa rauhanomaista vastavoimaa eriarvoistavalle, rasismia ja vihaa lietsovalle politiikalle. Liike kertoo olevansa puoluepoliittisesti sitoutumaton ja suunnittelevansa mielenilmausta.
 Silakat perustettiin vasta joulupäivänä, joten suosion kasvaminen on ollut nopeaa.
 Al-Holista tuotujen lasten kohtelu synnytti ilmiön
 Peliyhtiössä töissä oleva  Johannes Koski   kertoo blogissaan  perustaneensa Silakat-tilin tuttaviensa kanssa.
 Silakat perustettiin Italian vastaavan liikkeen innoittamana. Al-Hol-keskustelu vaikutti Kosken mukaan ilmiön syntyyn.
 Suomeen tuotiin jouluna kaksi orpoa lasta al-Holin leiriltä. Pikkulasten Suomeen tulosta lähetettiin live-striimejä Youtubeen. Silakat-liikkeen mukaan lapset olivat osalla videoista tunnistettavissa. Liike pelkää, että virkamiehiä aletaan maalittaa ja vainota.
 – Sadat ihmiset katsoivat striimejä ja kirjoittivat halventavia kommentteja lapsista, ohjasivat striimaajia saamaan lapset kiinni sekä selvittivät yhdessä joukkoistetusti virkailijoiden nimiä, Koski kirjoittaa blogissaan.
 Liikkeen mukaan suomalaiset eivät voi olla kansa, joka jahtaa autoilla alle 7-vuotiaita lapsia kesken joulupyhien.
 Videot otti esille jouluna myös  Saku Timonen   Uuninpankkopoika-blogissaan .
 – Lapset ovat selvästi tunnistettavissa, ja heidän nimiään ja olinpaikkaansa kaiveltiin somessa kiivaasti esille. Suomalaisen virkamiehen nimi kerrottiin, ja uhoamisesta päätellen hän joutuu maalitetuksi ja tulee saamaan kosolti törkypostia, Timonen kirjoitti.
 Italiassa etenkin nuorten suosiossa
 Silakat-liike kertoo hakevansa inspiraatiota  Italiassa neljän nuoren perustamasta liikkeestä , joka vastustaa oikeistopopulisti  Matteo Salvinin  La Lega -puoluetta.
 Neljän bolognalaisnuoren perustama sardiiniliike kasvoi muutamassa viikossa massaliikkeeksi, joka veti täyteen Rooman tunnetuimman mielenosoitusaukion.
 Nuoret päättivät järjestää flashmob-mielenosoituksen Bolognan tunnetulla Piazza Maggioren aukiolla ja haaveilivat houkuttelevansa sinne sosiaalisen median avulla 6 000 osallistujaa. Flashmobin nimeksi tuli "6 000 sardiinia Salvinia vastaan".
 Sardiini-nimi valittiin, koska se viittaa siihen, että täydellä aukiolla ihmiset ovat kuin sardiineja purkissa. Liikkeen mukaan yksittäinen sardiini on pieni ja heikko kala, mutta parvessa ne näyttävät mahtipontisilta ja voimakkailta.
 Aukiolle tuli 15 000 mielenosoittajaa. Yksi liikkeen perustajista  Andrea Gareffa   kertoi aiemmin Ylelle , että liike vastustaa sitä, että politiikasta on tullut loanheittoa. Etenkin nuoret ovat kyllästyneet Italiassa tähän.
 Hänen mukaansa populismi tarjoaa helppoja ja yksinkertaisia ratkaisuja ongelmiin, jotka ovat luonteeltaan monisyisiä.
 Kielenkäyttö vihamielistä
 Silakat ovat ideoineet vastaavansa silakka-hymiöllä, jos vastaan tulee rasistisia kommentteja sosiaalisessa mediassa.
 Suomen Silakat-liike kertoo olevansa myös huolissaan poliittisen kielenkäytön rapautumisesta.
 – Jopa eduskunnan seinien sisällä kuullaan päivittäin rasismia ja muita asiattomuuksia. Tällaisella huonon esimerkin näyttämisellä on suorat vaikutukset siihen, miten kansalaiset viestivät keskenään. Viha kutsuu lisää vihaa, Koski kirjoittaa blogissaan.
 Vaikka Italian liike olikin inspiraationa, Silakat aikoo olla siitä riippumaton, suomalainen ilmiö. Liike kannattaa myös työtä ilmastonmuutoksen hidastamiseksi, kunnioittaa vastuullista journalismia ja tieteellistä tutkimusta.
 Ryhmä ehti jo herättää kohua viikonloppuna, kun Keskuskauppakamarin toimitusjohtaja  Juho Romakkaniemi   kertoi Twitterissä , että hänet oli suljettu ryhmästä. Ryhmän ylläpitäjä kertoi myöhemmin, että poistaminen oli moka.
 Lue lisää:
 Mikä on Italian nopeasti kasvava sardiiniliike ja miksi se vetoaa erityisesti nuoriin?
 Italiassa suuren suosion saanut "sardiiniliike" vetoaa oikeistopopulismiin kyllästyneisiin nuoriin

Suomeen al-Holista tuotujen orpojen Youtube-jahti synnytti vastailmiön: Tuhannet suomalaiset liittyneet Silakat-liikkeeseen


Neuvottelut teknologiateollisuuden työehtosopimuksesta jatkuvat torstaina uudenvuoden jälkeen. Asiasta kertoo Teknologiateollisuuden työmarkkinajohtaja  Minna Helle   Twitterissä .
 Teknologiateollisuus ja Teollisuusliitto neuvottelevat nyt keskenään ilman valtakunnansovittelijan apua.
 Neuvottelut jäivät joulutauolle sen jälkeen, kun molemmat osapuolet hylkäsivät valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  uusimman sovintoehdotuksen.
 – On tärkeää, että neuvotteluja voidaan jatkaa ilman uusia työmarkkinahäiriöitä, Helle kirjoittaa tviitissään.
 Joulun edellä hylätyssä sovintoehdotuksessa palkat olisivat nousseet yhteensä 2,4 prosenttia kahden vuoden aikana. Työnantajapuoli piti sitä liian kalliina, työntekijäpuoli liian alhaisena.
 Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden neuvottelut uudesta työehtosopimuksesta alkoivat elokuussa.
 Lue lisää:
 Hylätty esitys teollisuuden palkoista ihmetyttää palkansaajia: "Supistaisi ostovoimaa tässä taloustilanteessa" – Työnantajat täysin eri linjoilla
 Palkkasovun viivästyminen erittäin poikkeuksellista: "Joka pöydässä tapellaan samat asiat" – Mikä suomalaisten palkankorotuksissa kiikastaa?

Teknologiateollisuuden neuvottelut jatkuvat vuodenvaihteen jälkeen


Summary: Kirjoittaminen on ajattelua. Yhä useampi suomalainen ei kuitenkaan ajattele enää kirjoittamista.

Joulukuun alussa julkaistun tuoreen  Pisa-tutkimuksen  mukaan suomalaisnuorten lukutaito on edelleen maailmaan kärkeä, mutta iso osa pojista ei pidä lukemisesta. Lukemattomuuden seurauksena moni ei osaa enää kunnolla kirjoittaa.
 Tarvittavat kansalaistaidot muuttuvat maailman muuttuessa. Nykyään kenenkään ei tarvitse enää osata metsästää tai ratsastaa. Mikään ei ole ikuista – tuskin kirjoitustaitokaan.
 Lukeminen ja kirjoittaminen eivät maailmanhistorian mittakaavassa edes ole kovin vanhoja taitoja. Ihminen pärjäsi vuosituhansia kokonaan ilman.
 Varsinaisesti lukutaito kehittyi vasta, kun ihmiset muuttivat kaupunkeihin ja kirjapainotaito alkoi levitä 1450-luvulla. 1600-luvulla kaupunkiporvaristo alkoi lukea lehtiä ja pamfletteja eurooppalaiskaupunkien hienoissa kahviloissa. Siitä se lukutaito hiljalleen levisi.
 Lukeminen ja kirjoittaminen on näihin päiviin saakka ollut menestystarina. Menestys ei ole kuitenkaan taattua. Suomessakin on havaittavissa suuntauksia, joissa sujuvaa luku- ja kirjoitustaitoa pidetään yliarvostettuna kansalaistaitona. Historia sitten aikanaan näyttää, oliko se sitä.
 Kirjoittaminen ei ole sama kuin kirjoitustaito
 Kirjoittaminen ei ole sentään vielä kuolemassa. Koska digitalisaatio automatisoi rutiinityöt, on kirjoitustaidon merkityksen ennustettu jopa kasvavan seuraavina vuosina. 2020-luvun Suomessa onkin vaikea kuvitella selviävänsä asiantuntijatyössä tai edes arjessa kirjoittamatta asiatekstejä.
 Sujuva kirjoitustaito edellyttää tietenkin, että lukeminenkin on sujuvaa. Sujuvasti lukevat tunnistavat erilaisia tekstejä ja oivaltavat niiden merkityksen.
 Sujuva kirjoitustaito tarkoittaa taitoa tuottaa erilaisia tekstejä. Se on eri asia kuin naputella sujuvasti tekstiä. Kirjoittaminen ei ole tekninen suoritus.
 Joulukuun puolivälissä tuli uutinen, että poliisiksi ei enää pääse,  jos kirjoittaa huonoa suomea . Poliisiammattikorkeakoulun rehtori  Kimmo Himberg  piti haastattelussa heikkoa luku- ja kirjoitustaitoa vakavana yhteiskunnallisena ongelmana.
 Muillakin työpaikoilla kuin poliisiasemilla on huomattu, että yhä useampi nuori aikuinen ei osaa kirjoittaa tarpeeksi ymmärrettävää tekstiä.
 Esimerkiksi työelämän rekrytointeja hoitavat tietävät hyvin, kuinka tuskaista luettavaa osa työhakemuksista nykyään on. Hakemukset ovat sellaisia, että hakijasta ei jää muuta mieleen kuin hakemuksen teksti.
 Sitä kirjoittaa mitä lukee
 Kansan kirjoitustaito heikkenee nyt nopeasti. Äidinkielenopettajien havaintojen mukaan esimerkiksi seitsemännellä luokalla aloittavissa oppilaissa on tapahtunut selkeästi havaittava muutos noin viiden vuoden aikana.
 Opettajat kertovat, että yhä useamman kanssa kirjoittamisen opettelu täytyy seiskalla aloittaa melkein alusta. Kysymys ei ole pilkuista, vaan myös isot alkukirjaimet, pisteet ja kappalejako ovat joillekin oppilaille aivan vieraita.
 Myös lukioon jatkavien taso eriytyy koko ajan enemmän. Opettajien mukaan edelleen pieni joukko kirjoittajia on erittäin hyviä, mutta heikolla pohjalla aloittavia on koko ajan enemmän. Vielä takavuosina äidinkielen reputtaminen tai edes approbaturin saaminen ylioppilaskirjoituksissa oli harvinaista.
 Lukemisen määrästä ongelmat eivät yksinään johdu. Sekä koulussa että vapaa-ajalla luetaan enemmän kuin ennen. Kysymys on laadusta. Lyhyitä tekstejä lukevat kirjoittavat lyhyitä tekstejä.
 Nopea kirjoittaminen tyhmentää kirjoittajansa
 Pitkien tekstien hankaluudet näkyvät virkkeiden ja koko tekstin rakentamisessa. Moni rakenne kirjoitetaan suoraan englannin mallin mukaan. Myös puhekielisyys ja suppea sanavarasto ovat kirjoitusten tätä päivää.
 Huonoa tekstiä syntyy siksikin, että sähköisillä vehkeillä on nopea kirjoittaa. Kynä- ja kirjoituskoneaikaan tekstejä piti pohtia huolellisemmin ennen kirjoittamista.
 Nykyään tekstien muokkaaminen varsinaisen kirjoittamisen jälkeen on helppoa. Harva kuitenkaan lukee ja muokkaa omaa tekstiään enää jälkeenpäin. Siitä seuraa, että nopeasti kirjoitettu häviää myös nopeasti mielestä. Tarvittava oppi jää saamatta.
 Kirjoittajia vaivaa myös muunlainen levottomuus.
 Tietokoneella ei ole ainoastaan näppärää ja nopeaa kirjoittaa, vaan myös tiedon etsiminen sujuu nopeasti. Luettua tietoa ei enää sisäistetä samalla tavalla kuin ennen, kun tieto on helppo tarkastaa aina uudelleen ja uudelleen. Kyky hahmottaa laajoja kokonaisuuksia on heikentynyt.
 Menetetty kirjoitustaito ei tule enää takaisin
 Heikko kirjoitustaito lisää yhteiskunnan polarisoitumista. Hyvin lukevat eivät jaksa lukea huonosti ymmärrettävää tekstiä. Vastaavasti asiantuntija, tutkija tai virkamies saattaa kirjoittaa niin vaikeaselkoista tekstiä, että se on kaukana sujuvasta. Kirjoittaminen on ajattelua – ja moni ajattelee liian vaikeasti.
 Luku- ja kirjoitustaidon kehittymiseen vaikuttavatkin entistä enemmän sosioekonomiset tekijät. Varhaislapsuudella kotioloissa on suuri merkitys. Nuorten taitoerot erinomaisten kirjoittajien ja heikosti menestyvien välillä ovat jo niin suuret, että kouluissa näitä eroja ei enää saa tasoitettua.
 Heikkenevään luku- ja kirjoitustaitoon voi hakea syyllisiä ja osoitella sormella milloin ketäkin, mutta se ei saa ihmisiä lukemaan ja kirjoittamaan. Paluuta johonkin vanhaan ei ole. Uusi aika on erilainen. Se voi yhdenvertaisuudessaan olla jopa parempi.
 Maailmanhistoriasta on opittu, että kansalaistaidot tulevat ja menevät. Myös kirjoitustaito menettää jossakin vaiheessa valtansa kaiken kansan viestintätapana.
 Jo nyt on kirjoittamisen korvaajaksi tarjottu kuvia, puhetta ja tekoälyä. Amerikkalaisen Rensselaer Polytechnic Institute -yliopiston  tutkimuksen  mukaan vallitseva tapa alkaa kuitenkin muuttua vasta sitten, kun 10 prosenttia ihmisistä uskoo lujasti johonkin uuteen tapaan toimia.
 Mikä ikinä kirjoittamisen aikanaan korvaakin, se syrjäytyy todennäköisesti tavalla, jota kukaan ei osaa vielä edes ennustaa. Niin se disruptio toimii.

Analyysi: Kirjoitustaito katoaa nyt sellaista vauhtia, että kohta on keksittävä jokin muu tapa kommunikoida


Summary: Vantaan Tikkurilassa sattui aamulla työmaaonnettomuus. Onnettomuus johtui nosturin kaatumisesta

Suuri nosturi on kaatunut rakenteilla olevan kerrostalon päälle Vantaan Tikkurilassa. Pelastuslaitoksen mukaan nosturin kuljettajaa pelastetaan parhaillaan.
 Tiedossa ei ole tässä vaiheessa muita henkilövahinkoja.
 Juttua päivitetään.

Nosturi kaatui rakenteilla olevan kerrostalon päälle Vantaalla – kuljettajaa pelastetaan


Summary: Viime viikolla Ibin kylässä Alicantessa vietettiin Els enfarinats- festivaalia. Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Kulttuuri- ja taidetapahtumat ja -näyttelyt

Libanonissa hallituksen vastaiset mielenosoitukset jatkuivat 23. joulukuuta. Wael Hamzeh / EPA
 Unkarilainen nainen menossa joulumessuun Saint Nicolasin kirkkoon Rimocin kylässä, Unkarissa 25, joulukuuta. Peter Komka / EPA
 Pakistanilainen sotilas  seisoo vartiossa Muhammad Ali Jinnahin mausoleumin luona. 25. joulukuuta. Muhammad Ali Jinnah oli intialainen lakimies, Muslimiliiton johtaja ja Pakistanin perustaja. Rehan Khan / EPA
 Katalonian aluehallinnon johtaja Quim Torra laski muistoseppeleen entisen aluehallinnon johtajan  Francesc Macian haudalle 25. joulukuuta. Andreu Dalmau / EPA
 Israelissa talvimyrsky aiheutti vahinkoa 26. joulukuuta.  Abir Sultan / EPA
 Old Surreyn ja West Kentin Tapaninpäivän metsästykseen valmistauduttiin Chiddingstonessa Englannissa 26. joulukuuta.  Neil Hall / EPA
 Suuret väkijoukot kokoontuivat 26. joulukuuta ihailemaan osittaista auringonpimennystä Aasiassa ja Lähi-idässä. Bilawal Arbab / EPA
 Makakit oleskelivat virastotalon katolla New Delhissä Intiassa 27. joulukuuta.  Alex Ogle / AFP
 Mielenosoittajat protestoivat presidentti Sebastian Piñeran hallitusta vastaan Santiagossa, Chilessä, 27. joulukuuta. Chilessä on ollut  sosiaalisen eriarvoisuuden vastaisia mielenosoituksia lokakuusta lähtien. Elvis González / EPA
 Filippiinien Para Dance-sport esiintyy neljännen Myanmarin vammaisten taiteilijoiden festivaalin aikana Myanmarin kokouskeskuksessa, Yangonissa 28. joulukuuta.  Nyein Chan Naing / EPA

Jauhotetut valtaavat kaupungin ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Vuoden alkuun verrattuna Nokian kurssista on sulanut reilu kolmannes.

Helsingin pörssi on tänään auki viimeistä päivää tänä vuonna. Yleisindeksi on noussut noin kymmenen prosenttia vuoden alusta, yltäen pistelukuun 9 940.
 Muuten varsin suotuisaa kurssikehitystä Helsingissä on painanut Nokian rämpiminen. Sukellus alkoi, kun Nokia lokakuussa kertoi vaikeuksistaan 5g-markkinoilla.
 Suomalaisten piensijoittajien kestosuosikkeihin kuuluva Nordea on vuoden lopun lähestyessä toipunut kesän aallonpohjasta niin, että sen kurssi on palannut alkuvuoden tasolleen.
 Nousijoiden joukossa erottuvat muun muassa Elisa, Kone ja Neste.

Helsingin pörssi päättää vuoden plussalla – Nokian alamäki painaa indeksiä


Summary: Muuttajat ovat yleensä nuorempia kuin alueelle jäävät,eikä lähtijällä ole omistusasuntoa tai perheenjäseniä samalla alueella.

Työpaikan menetys lisää ihmisen muuttoalttiutta selvästi, ilmenee Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etlan tutkimuksesta. Tutkimuksen mukaan asuinpaikkaa vaihtaneet myös työllistyivät paremmin kuin ne työttömäksi jääneet, jotka pysyivät vanhalla alueella.
 Jos muutto suuntautui kasvukeskuksiin, myös muuttajan palkka todennäköisesti parani.
 Etla tarkasteli työpaikan menettämisen sekä taloudellisten ja ei-taloudellisten kannustimien vaikutusta alueelliseen muuttoliikkeeseen. Tutkimuksen mukaan muuttoalttiutta kasvattavat erityisesti oletettu heikompi palkkataso ja korkeat asumiskustannukset alueella, jossa työpaikan menetys on tapahtunut.
 – Työpaikan menetys lisää henkilön muuttoalttiutta noin 80 prosentilla. Työpaikan menettäneet näyttäisivät siis reagoivan taloudellisiin kannustimiin, Etlan tutkimuspäällikkö  Terhi Maczulskij  sanoo tiedotteessa.
 Omistusasunto jarruttaa
 Omistusasunto, asuntojen pitkät myyntiajat ja asuinpaikkakunnan sosiaaliset suhteet vastaavasti jarruttavat muuttoalttiutta. Tämä näkyy esimerkiksi kotipaikkakuntansa jättäneiden iässä.
 – Muuttajat olivat yleensä nuorempia, heillä ei ollut omistusasuntoa eikä heillä myöskään asunut perheenjäseniä samalla alueella, sanoo Maczulskij.
 Tutkimuksen mukaan asuntopolitiikalla on keskeinen vaikutus muuttoliikkeeseen. Etlan mukaan esimerkiksi kasvukeskuksissa ja pääkaupunkiseudulla edullisempia asumisvaihtoehtoja tukemalla tuetaan myös muuttoliikettä.
 Tutkimuksessa tarkasteltiin Tilastokeskuksen tutkimuskäyttöön tarkoitettua työntekijä-työnantaja-aineistoa vuosien 1995 ja 2004 välillä. Aineistoon kuuluu noin 1,2 miljoonaa ihmistä, joiden perheestä, asumisesta, työsuhteesta ja tuloista on kirjattu tietoja vuosittain.

Etlan tutkimus: Työttömyys pistää muuttokuorman herkästi liikkeeseen


Summary: Mikäli käsittelyssä oleva lakialoite menee läpi, Suomessa voi astua voimaan yksi maailman tiukimmista ilotulitelaista.

Suomen ilotulitelaki saattaa kiristyä rajusti.
 Mikäli ilotulitteiden ostamisen rajoittamiseen tähtäävä  lakialoite  menee läpi, tulee suurimmasta osasta nykyään kuluttajille myytävistä ilotulitteista laittomia. Lakialoite on parhaillaan talousvaliokunnan käsiteltävänä, ja sen voimaan astumiselle ehdotetaan parin vuoden siirtymäaikaa.
 Useat terveys-, potilas- ja vammais- sekä eläinjärjestöt keräsivät yhteistyissä kansalaisaloitteen, ja eduskunta käsitteli sitä marraskuun lopussa. Nyt aloite on talousvaliokunnan käsittelyssä. All Over Press
 Uusi laki kieltäisi vaarallisuusluokkien F2 ja F3 ilotulitteet. Näihin luokkiin kuuluvat muun muassa kuluttajille nykyään sallitut raketit, padat, patojen ja suihkujen yhdistelmätuotteet, roomalaiset kynttilät ja suurin osa suihkutuotteista.
 EU-maista näin tiukka lainsäädäntö löytyy tällä hetkellä vain Irlannista. Siellä muiden kuin F1-luokan ilotulitteiden käytöstä tai hallussapidosta voi seurata sakkoja tai jopa vankeusrangaistus.
 Vapaasti ostattaviksi jäisivät luokan F1-ilotulitteet, jotka aiheuttavat erittäin vähäisen vaaran ja ovat melutasoltaan merkityksettömiä ja jotka on tarkoitettu käytettäviksi rajatulla alueella tai asuinrakennuksissa.
 F1- luokkaan kuuluvat esimerkiksi erilaiset lentävät perhoset, tankit, papatit, paukkuserpentiinit ja tähtisädetikut.
 Ilotulitteiden tuotevalvonnasta vastaava Turvallisuus- ja kemikaalivirasto Tukes ei ota tässä vaiheessa kantaa, onko nykyistä tiukemmalle lainsäädännölle tarvetta.
 – Annamme asiasta lausunnon siinä vaiheessa, jos kansalaisaloite etenee ja ministeriö pyytää Tukesilta lausuntoa asiassa, sanoo pyroteknisten tuotteiden ylitarkastaja  Nina Heikkilä  Tukesista.
 "On ihan varma, että papattelu jatkuu"
 Tamperelaisessa ostoskeskuksessa tehdyn gallupin perusteella kansalaisilta löytyy lakialoitteelle ymmärrystä. Kaikkia ei ajatus lain tiukentamisesta kuitenkaan miellytä.
 Markku Soini. Antti Eintola / Yle
 Tamperelaisen  Markku Soinin  mielestä lakeja ja säädöksiä on jo nykyisellään ihan liikaa. Soini arvelee, että vaikka ilotulitteiden ostoa rajoitettaisiin, ei se lopettaisi paukuttelua.
 – On ihan varma, että papattelu jatkuu. Jostain ne hankitaan.
 Soini tietää ilotulitteiden aiheuttavan stressiä eläimille, mutta pitää haittaa sen verran pienenä, ettei lähtisi kiristämään lainsäädäntöä sen takia.
 – Uskon, että valistustyö on paras keino vähentää ilotulitusten haittoja.
 Sannamari ja Antti Lankia. Antti Eintola / Yle
 Tamperelaisella  Sannamari Lankialla  ei ole suurta intohimoa ilotulitekeskustelua kohtaan. Hän ei edes muista, milloin olisi jaksanut valvoa puolille öin uudenvuoden aattona.  Antti Lankia  sen sijaan toivoo, että lakia ei kiristettäisi.
 – Ymmärrän, että ihmisiä halutaan suojella, mutta tässä maassa kielletään jo nyt liikaa asioita. Kyllä se oli lapsena niin hienoa, että en ottaisi sitä iloa pois.
 Aleksis Katiskoski ja Tuija Rokkonen. Antti Eintola / Yle
 Aleksis Katiskoski  ja  Tuija Rokkonen  eivät aio räjäytellä ilotulitteita. Molempien mielestä ilotulitukset voisi jättää suosiolla ammattilaisten tehtäväksi.
 – Ympäristö ja eläimet tykkäävät, Katiskoski sanoo.
 Rokkonen arvelee, että laki aiheuttaisi toteutuessaan sanomista kansalaisten keskuudessa.
 – Mutta eiköhän siihen totuttaisi.
 Tuukka Termonen. Antti Eintola / Yle
 Tuukka Termonen  ei jäisi kaipaamaan vapaasti paukuteltavia ilotulitteita. Termonen ei ole aikeissa paukutella pommeja uutenavuotena.
 – Se tuntuu turhalta rahantuhlaukselta ja ekologisesti kestämättömältä.
 Termonen kannattaa lakialoitetta muun muassa siksi, että myynnin rajoittaminen vähentäisi luontoon jäävän roskan määrää.
 –Joskus uudenvuodenpäivänä ovat hiihtoladut olleet täynnä jätettä.
 "Laki rauhoittaisi tilannetta"
 Tampereen yliopistollisen sairaalaan Silmäkeskuksessa odotetaan uuttavuotta rauhallisesti, mutta pientä lisäjännitystä on ilmassa vastuualuejohtaja  Marko Kataja  myöntää.
 – Hoidamme potilaita sitä mukaa kun heitä tulee.
 Taysissa hoidetaan joka vuosi noin viisi ilotulitteiden aiheuttamaa vammaa. Määrä on laskenut vuosittain, Marko Kataja sanoo. Antti Eintola / Yle
 Kataja kannattaa lakialoitetta. Hänen mielestä ilotulitteiden ampuminen kannattaisi jättää ammattilaisten tehtäväksi.
 – Laki rauhoittaisi tilannetta täällä.
 Toteutuessaan laki jättäisi markkinoille muun muassa tähtisädetikut ja papatit. Niistä ei Katajan mukaan kuitenkaan tule yleensä vakavia vammoja.
 Lääkärin ohjeet turvalliseen uudenvuoden viettoon ovat tutut.
 – Suojalasit päähän sekä ilotulitteen ampujalle, että vieressä olijoille. Ja alkoholia kohtuudella.
 Finanssiala ennakoi harmaita markkinoita, jos ilotulitteista tulee laittomia
 Voit keskustella jutusta klo 20 asti.

Ostitko uudenvuoden raketteja? Ota ilo irti, sillä parin vuoden päästä tarjolla saattaa olla vain sädetikkuja ja papatteja


Summary: Uudenvuoden ilotulituksia on peruttu.

Viranomaiset ovat kehottaneet kymmeniätuhansia Australian Victorian osavaltion asukkaita pakenemaan leviävien maastopalojen tieltä.
 Lämpötilat Melbournessa sekä muissa osavaltion kaupungeissa ovat nousseet yli 40 asteeseen, paikoin jopa 45 asteeseen.
 Myös Tasmanian osavaltion pääkaupungissa Hobartissa lämpötila nousi yli 40 asteen. Kaupungissa on viimeksi ollut näin lämmintä joulukuussa vuonna 1897.
 Helleaalto ja tuulinen sää ovat pahentaneet jo valmiiksi paikoin katastrofaalistakin palotilannetta koko maassa. Eri osavaltioissa roihuaa yhteensä satoja paloja.
 Varoitukset äärimmäisen rajuista paloista on annettu Victorian, Etelä-Australian, Tasmanian ja Uuden Etelä-Walesin osavaltioihin.
 Kuukausia jatkuneet yli kolmen miljoonan hehtaarin alueella riehuvat palot ovat vaatineet 10 kuolonuhria ja tuhonneet yli 1 000 kotia.
 Uudenvuoden ilotulitukset vaarassa
 Eri puolilla Australiaa on maastopalojen johdosta tulentekokielto. Uudenvuoden ilotulituksia suunnittelevien kaupunkien tulee hakea ilotulituksia varten erikoislupa.
 Useat kaupungit  ovat peruneet perinteiset ilotulituksensa .
 Miljoonakaupunki Sydney ei aio perua ilotulituksia ja odottaa saavansa niille luvan, huolimatta  yli 260 000 asukkaan vastustuksesta.
 Lue myös:
 Australian pääministeri: Emme aio omaksua talouden tuhoavia ilmastotavoitteita – samalla hiilimaa taistelee kiihtyviä pensaspaloja vastaan
 Tukahduttavaa savua ja vilvoittavaa vettä – Kuvat näyttävät, kuinka australialaiset sinnittelevät maastopalojen ja lämpöennätysten paahteessa
 Tulimyrskyn piinaamassa Sydneyssä asuva Auli Kontkanen: "Hengitysilma on kuin polttaisi 29 tupakkaa päivässä"

Maastopalot pahenevat Australiassa – Victorian osavaltiossa kymmeniätuhansia kehotettiin pakenemaan


Summary: Tutkijat muokkasivat ihmisalkioiden geenejä.

Kiinassa kolme ihmisalkioiden geenejä muunnellutta tutkijaa on saanut vankeus- ja sakkotuomiot.
 He Jiankui ,  Zhang Renli , ja  Qin Jinzhou  osallistuivat yhteensä kolmen vuonna 2018 syntyneen vauvan geenien muokkaamiseen alkiovaiheessa.
 Kyseessä olivat tiettävästi maailman ensimmäiset geenimuokatut vauvat.
 Tutkijat sanoivat muokanneensa vauvojen geenejä, jotta nämä eivät voisi sairastua aidsiin.
 Tutkijat saivat 1–3 vuoden vankeustuomiot laittoman lääketieteen harjoittamisesta.
 Lue myös:
 Kaksostyttöjen geenimanipulaatiosta syntyi skandaali, nyt Kiina kiristää lakejaan – Suomalaistutkija: Koeputkihedelmöityskin pelotti aluksi
 Designlapsia vai ratkaisu nälänhätään? Perimän saksiminen Crispr-tekniikalla on geenimuuntelun seuraava askel, ja se on jo otettu
 Joko maailmalta saa rahalla designvauvan? Kohuttu kiinalainen geenitohtori suunnitteli bisnestä, eikä suinkaan ainoana

Geenimuunneltuja vauvoja tehtailleet kiinalaistutkijat saivat vankeustuomiot


Summary: Vuodosta selvittiin ilman henkilö- ja ympäristövahinkoja.

Pelastuslaitos on saanut imettyä tyhjäksi vuotaneen ammoniakkivesisäiliön Pori Energian Aittaluodon voimalaitoksella. Säiliöstä pääsi illalla vuotamaan satoja litroja ammoniakkivettä. Syynä vuotoon oli tiivisteen pettäminen.
 Ammoniakkivesi vuosi varoaltaaseen, eikä sitä päässyt ympäristöön. Pelastuslaitos on saanut tyhjennettyä myös suoja-altaan ammoniakkivedestä.
 Kukaan ei loukkaantunut tilanteessa. Vuoto ei myöskään aiheuttanut evakuointitarvetta. Voimalaitoksen toiminta jatkui normaalisti koko ajan. Ammoniakkivesi on Pori Energian mukaan merkittävästi laimeampaa kuin ammoniakki.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen suuresta vaarallisen aineen onnettomuudesta viiden jälkeen iltapäivällä. Viimeiset pelastuslaitoksen yksiköt poistuivat paikalta iltakymmeneltä.

Pelastuslaitos tyhjensi vuotaneen kemikaalisäiliön Aittaluodon voimalaitoksella – satoja litroja ammoniakkivettä valui suoja-altaaseen