Summary: Taiteilijaresidenssiksi muuttuvassa kodissa on käynyt 10 vuoden aikana 2 000 vierailijaa.

Taiteilija  Jan-Erik Anderssonin  koti Turun Hirvensalossa on yksi Turun erikoisimmista rakennuksista. Se on kuin satukirjasta.
 Lähivuosina talon ja sen koko irtaimiston saa käyttöönsä joku toinen taiteilija tai tutkija.
 Anderssonin suunnitteleman Lehtitalon kolmatta kerrosta kutsutaan kissankelloksi. Auringon kuumaksi paahtaman maisemahuoneen ikkunoiden eteen levittäytyy näkymä Turun linnaan.
 – Matkani ovat vähentyneet viime vuosina, kun ei täältä malta olla pois, sanoo talon isäntä Jan-Erik Andersson.
 Sinisen katon alle rakennettu lasitettu huone palvelee tulevaisuudessa taloon asettuvia residenssitaiteilijoita ja tutkijoita.  Life on a Leaf eli Lehtitalo on saanut uuden omistajan .
 SOL-konsernista tuttu  Liisa Joronen  on myynyt talon yleishyödylliselle Life on a Leaf -nimiselle yhdistykselle. Joronen auttoi Anderssonia talon valmistumisen aikaan vuonna 2009.
 Tontti pysyy edelleen Turun kaupungin omistuksessa.
 Taiteilija Jan-Erik Andersson jatkaa Lehtitalon asukkaana vuoteen 2022 asti. Rosa Huuska / Yle
 Lehtitalo toimii jatkossa tieteitä ja taiteita yhdistävänä kohtaamispaikkana. Yhteistyö Turun yliopiston ja Åbo Akademin kanssa mahdollistaa miljöön tutkimusryhmien käyttöön.
 Andersson tunnetaan Turussa paitsi taiteilijana, myös Vasemmistoliiton puheenjohtajan, opetusministeri  Li Anderssonin  isänä. Isästä ja tyttärestä on julkaistu  yhteishaastatteluita Svenska Ylellä .
 Näkemiin, ei hyvästi
 Jan-Erik Andersson perheineen asuttaa Lehtitaloa vielä jokusen vuoden.
 Hyvästeille on aikaa, koska Andersson on valittu talon ensimmäiseksi residenssitaiteilijaksi. Kausi kestää vuoteen 2022.
 Haikeutta ei miehen katseessa näy. Vanhan oven sulkeminen avaa uusia ovia.
 Lehtitalon värikäs sisustus on 20 taiteilijan käsialaa. Rosa Huuska / Yle
 Talossa on paljon koristeellisia pintoja. Rosa Huuska / Yle
 Etuoven runon voi lukea peilin kautta. Rosa Huuska / Yle
 Lamppuja ylimmän kerroksen katossa. Rosa Huuska / Yle
 Andersson ei ole vielä valmis kertomaan, mihin hän puolisonsa ja poikansa kanssa muuttaa. Hän ei valota edes sitä, mitä löytyy uusien ovien takaa.
 Hän aikoo vierailla Hirvensalon talossa jatkossakin.
 – Lehtitalo-projekti on ollut raskas, ja nyt se siirtyy sellaisiin käsiin, joissa taiteilija tietää duunin säilyvän, kun itse on poistunut tästä maailmasta, sanoo Andersson.
 Lehtitalo kiinnostaa laajaa yleisöä ympäri maailmaa. Kymmenen vuoden aikana talossa on käynyt 2 000 vierailijaa.
 Viimeksi taloon tutustui Suomea kiertävä ruotsalaisten arkkitehtiopiskelijoiden ryhmä. Yleisöopastukset jatkuvat Anderssonin residenssivuosien aikana.
 Taide ja arkkitehtuuri sulassa sovussa
 Lehtitalo on Jan-Erik Anderssonin tohtorinväitöstyö Kuvataideakatemiassa. Suunnittelutöissä oli mukana arkkitehti  Erkki Pitkäranta .
 Talo on valmistumisestaan saakka ollut Jan-Erik Anderssonin perheen käytössä. Lehden muotoinen talo valmistui aikoinaan nimenomaan kodiksi.
 Kokonaistaideteokseksi luonnehdittu Lehtitalo sijaitsee Turun Hirvensalossa. Rosa Huuska / Yle
 Ylimmästä kerroksesta voi ihailla Turun linnaa. Rosa Huuska / Yle
 Yläkerran maisemahuoneen vanha tuoli. Rosa Huuska / Yle
 – Jotkut ovat hämmästelleet suorassa olevia ovia ja helppoja kulkureittejä, mutta kodinomainen toiminnallisuus oli suunnittelussa ykkössijalla, selvittää Andersson.
 Anderssonin mukaan taiteilijalla on yhtä paljon sanottavaa talon ulkomuotoon kuin arkkitehdillä. Yhteistyötä kannattaa viritellä jo suunnitteluvaiheessa.
 Työt jäävät taloon
 Oman kädenjälkensä huoneisiin on jättänyt 20 taiteilijaa. Ensimmäisen kerroksen valkoisten seinien vastapainoksi osa värikästä sementtilattiaa on kuvioitu ankkahahmoilla ja omenilla.
 Sohvan kuosissa poseeraavat leijonat.
 Lehtitalon alakerran lattia on maalattua betonia.  Rosa Huuska / Yle
 Värikkäät lamput koristavat olohuoneen kattoa. Rosa Huuska / Yle
 – Toisen kerroksen seinässä on viilto, keittiön lamppujen varjoina hattu ja roskakori ja ulko-ovessa peilin kautta luettava runo, luettelee Andersson.
 Kalusteet ovat taideteoksina osa kokonaisuutta. Ne Jan-Erik Andersson jättää taloon, kun tulee aika antaa tilaa seuraavalle.
 – Lahjoitan kaiken irtaimiston. Se tulee olemaan täällä, stereoineen kaikkineen. Myös kaikki kutsutut taiteilijat lahjoittavat työnsä tälle projektille.
 Lue lisää:
 Tampereella prosenttitaidekin on suurta: "Tulella" on korkeutta 40 metriä

Kärkipoliitikon isä asuu saaressa lehden muotoisessa talossa – käy sisään taiteilija Jan-Erik Anderssonin kokonaistaideteokseen


Summary: Motivaatiopuhumisen kulttuuri on tiiviisti yhteydessä yrittäjyyteen liittyviin ilmiöihin.

Videoissa sliipattu mies puhuu tuimalla ilmeellä, englannin kielellä ja käheällä äänellä. Otsikot ovat iskeviä: Energy – Food is fuel, Spiritual Wednesday – Money is spiritual.
 – Jos sinulla on jotain ideoita, sinun pitää toimia heti. Sitten ne tulevat todeksi. Sinun pitää puskea itseäsi, eräässä tämän kesän videossa tsempataan.
 Videoiden takana on  Janne Immonen , joka on hyvä esimerkki nykyaikaisesta motivaatiopuhujasta.Hän julkaisee päivittäin Instagramissa, YouTubessa ja Facebookissa minuutin mittaisia videoita.
 Motivaatiopuhujan tehtävä on innostaa ja kannustaa yleisöään. Puhujat ovat karismaattisia ja pyrkivät haastamaan, jopa muuttamaan kuuntelijoitaan.
 Motivaatiopuhumisen teemat liittyvät usein itsensä kehittämiseen tai myyntityön tehostamiseen.
 Instagramissa Immosen tiliä seuraa runsas 1 100 henkeä. Nimeä näyttää tulleen jo jonkin verran. Tästä viestii se, että haastattelun Kuopion torikahvilassa keskeyttää yhteiskuvaa mielivä nuorehko miespuolinen fani.
 Varkautelainen Janne Immonen kertoo tavoitteekseen sulauttaa työn erillisestä elämänalueestaan osaksi muuta elämää. Hän työskentelee arvionsa mukaan 70–100 tuntia viikossa.
 Immonen on muun muassa asuntosijoittaja, yrittäjä ja somessa Rock Your Day -brändinsä alla toimiva sisällöntuottaja.
 – Rock Your Day on elämäntapa ja ajatusmalli. Se tarkoittaa muun muassa sitä, että painat itseäsi väkisin eteenpäin siihen suuntaan, mihin haluat. Toisaalta se on myös yritys.
 Yrittäjyys ja motivaatiopuhuminen kulkevat usein käsi kädessä. Suomessa kulttuuria luomassa on ollut esimerkiksi yritysvalmentaja  Jari Sarasvuo .
 Janne Immonen kuvaamassa Spiritual Wednesday -tsemppivideota Instagram-tililleen Kuopion keskustassa. Santtu Paananen / Yle
 Motivaatiopuhumisen ytimessä on yrittäjähenkisyys
 Jyväskylän yliopiston kulttuuripolitiikan professori  Miikka Pyykkönen  sanoo, että elämme yrittäjyyden aikaa. Pyykkönen näkee motivaatiopuhumisen kulttuurin osaksi yleisempää yrittäjähenkisyyden nousua.
 Yrittäjyyspuheella on Pyykkösen mukaan yhteys talouden suhdanteisiin. Laskusuhdanteen aikana puhe lisääntyy. Eli silloin, kun työpaikat vähenevät ja sinnikkäille itsensä työllistäjille on yhteiskunnallinen tarve.
 Pyykkönen määrittelee “oman elämän yrittäjyyden” tavaksi nähdä elämää erilaisina projekteina, esimerkiksi liittyen terveelliseen syömiseen tai kuntoiluun. Tässä tapauksessa henkilökohtainen elämäkin muuttuu yrittäjyydeksi.
 Pyykkönen määrittelee vallalla olevan yrittäjän ihanteen ominaisuuksiksi seuraavat:
 Yrittäjä on aina eteenpäin pyrkivä ja menestykseen tähtäävä. Tärkeää on joustavuus, ja vastoinkäymiset otetaan vastaan haasteina. Hän on moniosaaja ja suhtautuu itsensä markkinointiin positiivisesti.
 – Nämä ominaisuudethan ovat itsessään hienoja, kuten yrittäjyyskin. Tämän kaltaiseen puheeseen tarvittaisiin kuitenkin lisää vastuullisuutta ja totuudenmukaisuutta, Pyykkönen pohtii.
 Monelle yrittäjyys on edelleen raakaa työntekoa, hän muistuttaa.
 Motivaatio on tuote, joka myy
 Motivaatiopuhuminen on maailmalla suurta bisnestä. Puhujilla on paljon maksavia asiakkaita sekä seuraajia sosiaalisessa mediassa. Self help -henkinen motivaatiopuhuminen on ala, jolla on  kymmenen miljardin arvoiset  markkinat.
 Maailmalla tunnetuimpia motivaatiopuhujia ovat muun muassa  Tony Robbins  ja  Robert Kiyosaki .  Imagen jutussa  vuodelta 2017 start-up-yrittäjä  Sami Kuusela  kuvailee alan seminaarin hurmoksellista tunnelmaa.
 Janne Immonen tekee motivaatiopuhumista muiden töidensä ohella. Immonen on kehittänyt Rock Your Day -brändiään vuodesta 2016.
 Immonen kauppaa muun muassa myyntikoulutuksia ja personoituja, minuutin mittaisia tsemppivideoita. Esimerkiksi lahjoiksi tai motivaation saamiseen tarkoitetut videot maksavat satasen kappaleelta.
 Janne Immonen kertoo motivaatiopuhujien olleen tärkeitä omassa elämässään. Heidän merkityksensä on hänen mukaansa siinä, kuinka puhuja herättää ihmistä näkemään oman elinpiirinsä ulkopuolelle.
 Hän pyrkii tekemään videoita, joissa on hyvä energia ja sisältö. Haluna on tarjota seuraajille samoja vaikutuksia, joita Immonen on itse saanut tsemppipuhujilta.
 – Videot tsemppaavat itseäni, ja toivottavasti myös monia muita ihmisiä. On aina tosi mukava kuulla ihmisten kertovan, kuinka videot ovat vaikuttaneet.
 Puhekieli on englanti, koska se vetoaa laajempiin yleisöihin. Immonen ei halua rajoittaa itseään vain kotimaisille markkinoille. Unelmana on järjestää puhumisseminaareja maailmalla suurkaupungeissa.
 Haastattelun loputtua kävelemme Kauppakadulle, jossa otamme jutun valokuvat. Kysyn, onko päivän video jo ideoitu. Ei vielä.
 Muutaman minuutin päästä Immonen laittaa kameran käymään ja julkaisee videon otsikolla Spiritual Wednesday and surprize guest.
 Lue lisää:
 Jari Sarasvuo: Suomalaiset surkeita puhetaidossa
 Ahdistaako? Stressaako? Kirjahyllystä saattaa löytyä henkistä hyvinvointia kaaoksen keskelle
 Ihminen valitsee oman hyvinvointinsa, väitti Jari Sarasvuo 1990-luvulla

“Raha on hengellistä”, väittää varkautelainen motivaatiopuhuja – hurmoksellista tsemppipuhetta myydään somessa


Summary: Vera Grünn-Oppland ja Mike Oppland osallistuvat molemmat Ironman-kisaan kotikaupungissaan Lahdessa lauantaina.

Hymy välkehtii  Vera Grünn-Opplandin  ja  Mike Opplandin  kasvoilla, kun he kertovat yhteisestä triathlonharrastuksestaan.
 – Triathlon on elämäntapa, jota me molemmat rakastamme, Vera Grünn-Oppland sanoo.
 Pariskunta kertoo tekevänsä lähes kaikki treenit yhdessä. Ja treeniä triathlonissa riittää, jos aikoo kehittyä. He treenaavat 10-15 tuntia viikossa.
 Molemmat ovat töiden takia kiireisiä. Vera Grünn-Oppland on yrittäjä ja Mike Oppland muun muassa valmentaa koripallojunnuja ja antaa englannin kielen tunteja.
 – Jos meillä olisi erikseen omat harrastukset, eihän me nähtäisi ikinä. Kun muutimme yhteen, päätimme, että yhteinen harrastus täytyy löytää, Vera Grünn-Oppland kertoo.
 Yhteinen hikitreeni vähentää syyllisyyttä
 Urheilupsykologi  Satu Kasken  mielestä on hienoa, että pariskunta on päättänyt yhdessä satsata yhteiseen harrastukseen. Silloin kummallekaan ei tule tunnetta, että joutuisi luopumaan jostain itselle tärkeästä toisen eduksi.
 Vera ja Mike ovat saaneet triathlonin ansiosta yhteisen intohimon kohteen, kivan harrastuksen, yhteiset treenikaverit ja kisamatkat. Juha-Pekka Koponen / Yle
 Kun treenihetket vietetään yhdessä, ei synny syyllisyyttä siitä, että on poissa toisen luota oman harrastuksen vuoksi. Kasken mukaan parin on myös helpompi tukea ja ymmärtää toisiaan, kun heillä on samat haasteet kiinnostuksen kohteet.
 – Me saamme jakaa yhteisen intohimon ja kivan harrastuksen, yhteiset treenikaverit ja kisamatkat, Vera Grünn-O ppland kiteyttää.
 Väsyneenä äänensävy voi kiristyä
 Yhteinen urheiluharrastus voi tuoda suhteeseen vähän toisenlaista särinää.
 – Intensiivinen treeni koettelee. Väsyneenä kontrolli omista sanomisista lipsuu ja toiselle voi tulla sanottua asioita kärjekkäästi, Satu Kaski sanoo.
 Tämä ei Kasken mielestä välttämättä syö suhdetta, koska kun toisen tuntee hyvin, toiselle on myös helpompi antaa anteeksi.
 Säröä suhteeseen voi tulla myös käytännön asioissa. Kuka esimerkiksi tekee kotityöt, kun kumpikin on urheilutreenistä poikki? Tässäkin Kasken mukaan on tärkeä löytää tasapaino, ettei jompikumpi tunne uhrautuvansa aina toisen eteen.
 Mike Oppland myöntää, että joskus toinen voi vähän ärsyttää, mutta kokonaisuutena yhdessä treenaaminen sujuu todella hyvin.
 – Me kannustamme ja autamme toisiamme. On mukavaa, kun on treenikaveri, hän sanoo.
 Sattuma vei Ironman-kisan lähtöviivalle
 Urheilullisen pariskunnan matka triathlonin maailmaan alkoi oikeastaa siitä hetkestä, kun he menivät naimisiin kesällä 2017.
 Samana viikonloppuna Mike Oppland juoksi ensimmäisen maratoninsa ja Vera Grünn-Oppland ensimmäisen puolimaratonin. Kun pari alkoi suunnitella yksivuotishääpäiväänsä, he päättivät pitää kiinni urheiluteemasta. He alkoivat etsiä 16.6. järjestettäviä kisoja. Viron Otepäästä löytyi puolimatkan Ironman-kisa tuolle päivälle.
 – Mike oli jostain lukenut vähän Ironman-kisoista, mutta oikeastaan meillä kummallakaan ei ollut mitään hajua, mihin ilmoittauduimme.
 Syksyllä pariskunta tajusi, että puolimatkan triathlon on vähän pidempi ja vaativampi kisa kuin, mitä he olivat ajatelleet. Triathlonkilpailussa uidaan 1,9 km, pyöräillään 90 km ja juostaan 21,1 kilometriä. Kärki menee kisan noin neljässä tunnissa. Häntäpäällä aikaa voi mennä tuplasti.
 Yli kaksimetriselle Mikelle sopivan triathlonpyörän löytäminen oli vaikeaa. Lopulta pyörä löytyi Hollannista. Juha-Petri Koponen / Yle
 Kumpikaan ei osannut uida vapaauintia, eikä maantiepyöräkään ollut kovin tuttu. Syksyllä he liittyivät Lahdessa triathlonseuraan, ostivat maantiepyörät ja alkoivat harjoitella uintia kolme kertaa viikossa.
 Kesällä 2018 ensimmäisessä Ironman-kisassa Viron Otepäässä molemmat selvisivät reitin läpi. Mike Opplandin aika oli tasan kuusi tuntia ja puoliso tuli maaliin 12 minuuttia perässä. Kuukautta myöhemmin Joroisilla osat vaihtuivat ja aviomies jäi kolme minuuttia taakse.
 Uintimatka on vaikein asennon takia
 Sekä Vera Grünn-Opplandilla että Mike Opplandilla on vahva urheilutausta. Aviomies on pelannut lapsesta asti koripalloa. Ammattilaisena hän pelasi kahdeksan vuoden ajan. Nuorempana hän harrasti myös keskimatkan juoksua.
 Vera Grünn-Opplandilla ei ole kilpaurheilutaustaa, mutta hän on harrastanut eri liikuntalajeja koko ikänsä. Taustalla on muun muassa jääkiekkoa, kuntosalitreeniä, rullaluistelua ja uintia.
 Veran mielestä triathlonharrastus on suhteen rakennuspalikka ja voimavara. Juha-Petri Koponen / Yle
 Miehelle triathlonissa juoksu on vahvin laji. Mutta vaikka hänellä on pitkät kädet, uinti on vaikeinta. Oikean uintiasennon säilyttäminen on Mike Opplandille vaikeaa. Jalat tahtovat laskea alas ja asennosta tulee liian pysty. Hän epäilee, että lihasmuisti on vielä kiinni koripallossa.
 Vera Grünn-Oppland kertoo olevansa tasaisen hyvä kaikissa lajeissa. Uinti ja juoksu kulkevat hyvin. Eniten työstämistä on vaatinut pyöräily.
 – Minulla uinti alkoi kehittyä ihan hyvin. Mikellä oli vähän isompia ongelmia sen kanssa.
 Käsikädessä maaliviivan yli vai hippaa?
 Ennen Lahden Ironmania pariskunnan keskinäinen kisa on tasatilanteessa. Kumpikaan ei myönnä, että kisaisi tosissaan toisiaan vastaan.
 – Jos näkisin maalisuoralla Miken takanani niin luulen, että pysähtyisin ja menisimme käsi kädessä maaliviivan yli.
 Pientä kisaviettiä pariskunnan välillä silti on. Otepään kisan pyöräilyosuudella Vera Grünn-Oppland sai lisää puhtia, kun hän näki puolisonsa lähestyvän takaa.
 – Ajattelin, että nyt pitää painaa ja katsoa, saako Mike minua kiinni. Vähän hippaa tässä kuitenkin on.
 Elokuussa edessä on vielä yksi kilpailu.
 Vera Grünn-Oppland ja Mike Oppland osallistuvat yhdessä ensimmäiseen täyden matkan triathlonkisaan Tallinnassa. Täysmatkan kisassa uidaan 3,8 kilometriä, pyöräillään 180 kilometriä pyöräilyä ja juostaan maraton.
 Lue lisää: Yle Urheilun Karaokekarnevaali rantautuu Lahden raastavaan triahtlonkilpailuun – kuinka koviin selostussuorituksiin yltävät hämäläiset?

Aviopari aloitti triathlonharrastuksen hääpäivän kunniaksi: “Jos meillä olisi erikseen omat harrastukset, me ei nähtäisi ikinä”


Summary: Simonsuuri tunnetaan muun muassa filosofisesta proosastaan sekä Virginia Woolfin ja William Shakespearen teosten suomennoksista.

Kirjailija, tutkija ja kääntäjä  Kirsti Simonsuuri  on kuollut. Hän kuoli lauantaiaamuna Helsingissä 73-vuotiaana.
 Hänen puolisonsa  Pirkko Hämäläisen  mukaan Simonsuuren voimat vei vuosi sitten todettu syöpä.
 Simonsuuri on kirjoittanut useita runokokoelmia ja suomentanut mm.  Virginia Woolfin  ja  William Shakespearen  teoksia. Lisäksi Simonsuuri on kirjoittanut filosofista proosaa.
 Simonsuuri väitteli filosofian tohtoriksi Cambridgen yliopistossa, missä hän työskenteli tutkijana 70-luvulla. Myöhemmin hän toimi mm. kirjallisuuden apulaisprofessorina ja professorina Oulun yliopistossa.

Kirjailija Kirsti Simonsuuri on kuollut


Summary: Havitteleeko Saksa sittenkin keskuspankin kärkipaikkaa? EU-johtajat istuvat nimitysten pokeripöytään sunnuntaina Brysselissä.

EU:n keskeisistä nimityksistä yritetään päästä mahdollisimman pitkälle sopuun sunnuntaina Brysselissä. EU-johtajat ovat koolla jo kolmatta kertaa tarkoituksenaan päättää valinnoista.
 Nimitykset voivat nytkähtää eteenpäin, jos saksalaismedian tieto  Manfred Weberin   tippumisesta  pitää paikkansa. Euroopan kansanpuolueen (EPP) kärkiehdokkaalle on ollut tähän asti vaikeaa löytää enemmistöä komission johtoon, ja nyt paikalle sovitellaan  Weltin tietojen mukaan  muita ehdokkaita.
 Isojen EU-maiden johtajat olivat loppuviikosta koolla Japanin Osakassa G20-maiden kokouksessa. Saksalaismedian mukaan liittokansleri  Angela Merkel  olisi hyväksynyt sen, ettei Weberillä ole enää mahdollisuuksia.
 Myös muiden isojen ryhmien kärkiehdokkaiden sosiaalidemokraattien  Frans Timmermansin  ja liberaalien  Margrethe Vestagerin  on arvioitu olevan Weberin myötä ulkona, koska EPP:n voi olla vaikea nöyrtyä tukemaan toisen puolueen ehdokasta oman tappionsa jälkeen.
 Uutistoimisto  Reutersin haastatteleman  EU-lähteen mukaan vahvimmilla olisi kuitenkin juuri Timmermans.
 Kompromissiehdokkaina ovat veikkailuissa pyörineet EPP:stä ranskalainen  Michel Barnier  ja Kroatian pääministeri  Andrej Plenkovic . IMF-johtaja  Christine Lagarden  nimi on ollut myös esillä, mutta hän kantaa mukanaan valuuttarahaston tiukan velkojan mainetta. Usein mainitaan myös bulgarialainen  Kristalina Georgieva , joka toimii Maailmanpankin johdossa.
 Havitteleeko Saksa EKP:n pääjohtajuutta?
 Kisa EKP:n pääjohtajuudesta on kisa ranskalaisen, saksalaisen ja kahden suomalaisen välillä. Näin arvioi eräs diplomaattilähde kuluneella viikolla. Ranskan keskuspankkiiri on  François Villeroy de Galhau , Saksan  Jens Weidmann . Ja kaksi suomalaista ovat  Olli Rehn  ja  Erkki Liikanen .
 Saksalaisen Weberin tippuminen komission puheenjohtajakisasta herättää kysymyksen siitä, havitteleeko Saksa sittenkin Euroopan keskuspankin pääjohtajuutta.
 Weidmannin taakkana on pidetty sitä, että hän on kritisoinut EKP:n talouskriisin aikaisia poikkeustoimia. Jotain saattaa kertoa se, että Weidmann on viime aikoina pehmentänyt arviotaan toimista, ja sanoo niiden mahtuneen EKP:n mandaattiin.
 Toisaalta ranskalaisen Barnierin nousu komission johtoon voisi parantaa suomalaisten mahdollisuuksia, koska Ranskalle tuskin tulee kahta keskeistä paikkaa. Keskuspankin johdossa on myös ollut vastikään ranskalainen, sillä ennen nykyistä  Mario Draghia  paikalla istui  Jean-Claude Trichet .
 Kakkuun enemmän siivuja?
 Nimitykset ovat iso paketti, joka näyttää laajenevan. Yleinen ajatus on, että mitä enemmän kakussa on siivuja, sitä helpompi tehtävä paikkojen jakaminen maiden, poliittisten ryhmien ja sukupuolten välillä on.
 Jaossa on EU:n ulkosuhteita hoitavan korkean edustajan, huippukokouksia johtavan Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan, komission puheenjohtajan ja Euroopan parlamentin puhemiehen tehtävät sekä EKP:n pääjohtajuus.
 Näiden lisäksi ylimääräisiä pelimerkkejä voivat olla komission varapuheenjohtajan tehtävä sekä mahdollisuus puolittaa parlamentin puhemiehen kausi.
 Vaikka kakun leipoisi kuinka suureksi, helppoa sen jakaminen ei silti ole.
 Vaikeuskerrointa lisää se, että jäsenmaiden ehdokas komission puheenjohtajaksi tarvitsee taakseen enemmistön Euroopan parlamentista.
 Huippukokouksia johtavan  Donald Tuskin  seuraajaa etsitään entisten tai nykyisten EU-johtajien joukosta eli joukosta, joka on istunut huippukokouspöydän ympärillä.
 Nimiruletissa ovat pyörineet ainakin Romanian presidentti  Klaus Johannis , Hollannin pääministeri  Mark Rutte  ja Liettuan presidentti  Dalia Grybauskaite . Saksan Angela Merkel on tähän asti toistuvasti kieltänyt olevansa kiinnostunut EU:n huippupaikoista.

Weberin kerrotaan olevan ulkona komission johtopelistä – Näin uutinen vaikuttaa Rehnin ja Liikasen mahdollisuuksiin EKP:ssä


Summary: Jäätelöyrittäjä Kati Albrecht vannoo kirjallisten ohjeiden nimeen.

16-vuotias  Aliisa Laakso  parkkeeraa jäätelöpyöränsä Kotkan Sapokkaan. Ympärille kerääntyy pian joukko ihmisiä. Laakso juttelee jäätelöpallojen pyörittelyn ohessa reippaasti asiakkaiden kanssa.
 Ei uskoisi, että hän on juuri aloittanut ensimmäisen kesänsä jäätelömyyjänä.
 – Mun mielestä on kivaa olla kesä töissä, koska sitten kesä ei mene peukaloiden pyörittämiseksi. Saa tekemistä ja totta kai saa työkokemusta, mikä on aina hyvä, Laakso kertoo.
 Laakso sanoo saaneensa vinkin työpaikasta äitipuolen kaverilta, jolta sai myös työnantajan puhelinnumeron.
 Hän on ollut muissa kesätöissä aiempina kesinä, mutta suurin osa jäätelöyrittäjä  Kati Albrechtin  työllistämistä nuorista tulee töihin täysin ilman työkokemusta. Työelämän pelisäännöt on silloin opeteltava alusta asti.
 Päivän lukujärjestys kulkee Aliisa Laakson mukana jäätelöpyörän laukuissa. Minna Heikura / Yle
 Tämän kesän noin 20 työntekijästä valtaosa työskentelee Albrechtilla ensimmäistä kertaa.
 – Voi olla, että alussa työpäivät menevät keskittymiseen ja unohdetaan hymyillä. Siinä pitää kuitenkin ottaa tilanne haltuun yksin. On ihana nähdä, kuinka he oppivat ottamaan vastuun koko kioskista ja itsetunto kasvaa, Albrecht kertoo.
 Vanhempia pitää teititellä
 Albrecht aloitti jäätelöyrittäjänä Kotkan torilla kymmenen vuotta sitten. Hän oli itsekin teininä töissä kioskissa, ja Kotkan Meripäivillä hänellä on ollut useampana vuonna jäätelökioskipaikka jo ennen nykyistä yrittäjyystaipaleen alkua.
 Tätä nykyä Albrechtillä on jäätelökioski Kotkan torin lisäksi myös Karhulan torilla. Varsinaisen jäätelökahvilan, Kotkan torin kupeessa olevan Jäätelökeitaan Albrecht avasi pääsiäisenä. Kesällä keitaan toiminta laajentui jäätelöpyörään, jolla kierretään myymässä jäätelöä eri puolilla Kotkaa.
 Kati Albrecht sanoo, ettei hänen tarvitse hakea kesätyöntekijöitä. Nuoret ottavat häneen yhteyttä itse. Jesse Mäntysalo / Yle
 Albrecht laskee, että hän on kymmenen vuoden aikana työllistänyt 60-70 nuorta. Iältään he ovat 15-19-vuotiaita. Perehdytykseen on kiinnitettävä paljon huomiota, koska nuori joutuu työskentelemään kioskissa pääosin yksin.
 Jokainen uusi jäätelömyyjä saa iltapäivän ajan kestävän perehdytyksen. Sen aikana opetellaan perusasioita, kuten jäätelöpallon tekoa.
 – Pallo tehdään muutamalla suoralla vedolla ja käydään läpi, miten rapea tötterö kestää pallon painon. Työpäivän aikanakin tehdään koepunnituksia, jotta asiakas saa tasalaatuista tuotetta.
 Lämpimänä päivänä Aliisa Laaksolla riittää asiakkaita. Minna Heikura / Yle
 Albrecht käy nuoren kanssa läpi myös työelämän pelisääntöjä. Ensikertalaiselle on painotettava yleensä etenkin siisteyden ylläpitoa, rahan käsittelyä ja asiakkaiden huomioon ottamista.
 – Silmiin katsominen, hymyileminen, kiitos ja teitittely kuuluvat mielestäni edelleen asiaan, kun asiakas on vanhempi henkilö. Sairastumisesta pitää ilmoittaa aina soittamalla, että ei tekstiviestillä, Albrecht luettelee muutamia asioita.
 Kati Albrechtin ohjeet asiakaspalveluun Tervehdi asiakasta aina ensin esim. "Hei, mitä saisi olla?" Ehdota, jos asiakas miettii vaihtoehtoja (anna kuitenkin rauhassa miettiä) Kysy, pitääkö suklaisista, hedelmäisemmistä, mausteisista mausta tai sorbetista Hymyile Kiitä tilauksesta Kiitä, kun asiakas ojentaa rahaa Ole hyvä, kun annat rahaa takaisin (olkaa hyvä vanhemmille asiakkaille) Maistele itse jäätelöitä, jotta osaat osaat ehdottaa niitä asiakkaalle Älä koskaan vastaa "en tiedä" Vastaa "en tiedä, mutta otan selvää" (ota tarvittaessa asiakkaan yhteystiedot)
 Perehdytyksen jälkeen edessä on vielä edessä yksi tai kaksi työvuoroa yhdessä toisen työntekijän kanssa. Myös yhteinen whatsapp-ryhmä auttaa kysymyksissä ja luo yhteisöllisyyttä.
 Lukujärjestys
 Lisäksi Albrecht on laatinut tarkat kirjalliset ohjeet työpäivään. Kioskin kaapin oveen on teipattu A4-kokoinen lappu, josta selviää kellontarkasti päivän lukujärjestys.
 – Siitä voi tarkistaa, mitä ja missä järjestyksessä asiat pitää tehdä kun tulee töihin, ja mistä napista painetaan valot päälle. Ohjeissa muistutetaan myös siitä, mistä kaikesta pitää huolehtia hygieniassa ja siisteydessä.
 Kioskeissa on näkyvillä on myös kaksi muuta työohjeistusta, muun muassa yksityiskohtaiset neuvot hyvään asiakaspalveluun. Lisää neuvoja löytyy kioskeihin jätetyistä kansiosta. Albrecht myös lähettää työntekijöille jo ennen perehdytystä tärppilistan, josta selviää vastauksia usein kysyttyihin kysymyksiin.
 – Vannon kirjallisten työohjeiden nimeen, sillä ne helpottavat tekemistä. Eivät aikuisetkaan muista kaikkea.
 Ruskistetun voin ja pinjansiemenen yhdistelmä maistuu hiukan pähkinältä. Kaverina on mansikkajäätelöä. Jesse Mäntysalo / Yle
 Kun 16-vuotias Aliisa Laakso lopettelee työpäiväänsä, hän kaivaa lukujärjestyksen jäätelöpyöränsä kassista. Hän sanoo, että ohjeista on ollut hyötyä.
 – Hankalinta on ollut onkia jäätelöpurkit pois pyörän lokeroista. Ohjeessa kerrotaan, että ensin viedään jäätelöt pakastimeen, mitä tyhjille purkeille tehdään ja miten pyörä puhdistetaan. Akku pitää myös laittaa lataukseen, Laakso listaa.
 Pitää muistaa kysyä
 Nuorten ja kesätöissä ensimmäistä kertaa olevien kohdalla perehdyttäminen ja työelämän pelisääntöjen läpikäyminen on isommassa roolissa.
 – Työelämän pelisäännöt on hyvä käydä nuoren kanssa läpi, vaikka työelämässä pätevätkin monet samat säännöt kuin koulumaailmassa, sanoo työmarkkina-asiantuntija  Atte Rytkönen  Suomen yrittäjistä.
 Nykypäivän erityisyyksiin kuuluu Rytkösen mukaan kännykän käyttöön liittyvien sääntöjen läpikäyminen työpaikalla. Muutoin perehdytys ei kuitenkaan ole samanlaista kaikkien kohdalla vaan riippuu aina esimerkiksi työtehtävän luonteesta ja sen erityispiirteistä.
 – Ennen kaikkea on tärkeää, että nuori tietää keneltä pyytää apua, jos hänelle tulee joku tilanne vaikka työtehtävässä, Rytkönen toteaa.
 Kati Albrecht luottaa kirjallisiin ohjeisiin. Jesse Mäntysalo / Yle
 Rytkösen mielestä yrittäjät alkavat yhä enemmän ymmärtää, että kesätyö on näytön paikka paitsi nuorelle, myös yrittäjälle oman työnantajakuvan luomisessa.
 – Viesti nuorelle pitää olla se, että voi ja pitää kysyä. Mitä matalampi tarttumapinta ja kynnys on, sitä paremmin työ lähtee oikeille urille.
 Kun Kati Albrecht käy kioskeillaan, hän kertoo nuorelle, jos huomaa jotain erityistä.
 – Sanon nuorille aina, että kertokaa uusista ideoista ja ehdotuksista. Otan niitä vastaan mielelläni.
 Kesätyöntekijöitä ei tarvitse hakea
 Albrechtin nuorin kesätyöntekijä on ollut 13-vuotias. Nyt jo 17-vuotias naisen alku on töissä Albrechtilla edelleen. Albrecht on halunnut pitää työntekijöidensä ikähaitarin sopivan laajana. Yli 18-vuotiaat lähtevät usein opiskelujen myötä pois Kotkasta.
 – Koko henkilökunta ei vaihdu kerralla. On hyvä olla kaiken ikäisiä opastamassa ja perehdyttämässä uusia. Toiminta saadaan heti keväällä alkamaan edellisten kesien työntekijöillä.
 Työstä kiinnostuneet nuoret ottavat suoraan yhteyttä Albrechtiin, joten hänen ei tarvitse lainkaan hakea kesätyöntekijöitä.
 Kati Albrecht avasi tänä keväänä jäätelöbaarin Kotkaan. Jesse Mäntysalo / Yle
 Kiinnostuneita yhteydenottajia oli tänä vuonna muutama enemmän kuin paikkoja oli tarjolla.
 – Minun ole ikinä tarvinnut hakea työntekijöitä. Se tuntuu tosi kivalta. Aika monta kertaa edellisvuotiset suosittelevat ystäviään. He tietävät, ketkä pystyvät työhön. Minulle tulee hyvä tuntuma sitä kautta.
 Se, ettei kesätyöntekijöitä tarvitse erikseen hakea, on Albrechtin mielestä helpottavaa. Albrecht kertoo kuulleensa tutuilta yrityksiltä, että työpaikkailmoitukseen voi tulla jopa yli 50 hakemusta.
 – Säästyn siltä rumbalta, mikä on todella iso helpotus.

Yrittäjä keksi, miten 15-vuotias pärjää työssään yksin läpi kesän – laput kaapin ovessa ovat koulineet jo lähes 70 nuorta työelämään


Summary: Maailman kaksi suurinta taloutta jatkavat neuvotteluja, mutta muuten konkretia jäi vähiin.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  ja Kiinan johtajan  Xi Jinpingin  huipputapaamisessa saavutettiin eräänlainen välirauha.
 Toukokuussa katkenneita kauppaneuvotteluja jatketaan eikä Yhdysvallat aseta lisätulleja neuvottelujen aikana.
 Mistään konkreettisesta maailman kaksi suurinta taloutta eivät Japanin Osakassa G20-maiden kokouksen yhteydessä kuitenkaan sopineet, Nordean pääekonomisti  Tuuli Koivu  toteaa.
 – Positiivista tässä on ilman muuta se, että neuvotteluja jatketaan. Samaan aikaan on tunnustettava se, ettei tässä ei ole tulkittavissa mitään konkreettista edistymistä kummankaan osapuolen tiedotusten perusteella, Koivu sanoo.
 Samoilla linjoilla on Elinkeinoelämän keskusliiton kauppapolitiikan johtaja  Petri Vuorio .
 – Tällä hetkellä ollaan vielä jonkin matkan päässä sopimuksesta. Jos ajatellaan, että 90 prosenttia sopimuksen osasista on kasassa, mutta viimeiset 10 prosenttia sisältää joitakin haastavia osa-alueita, Vuorio sanoo.
 Mitään takarajaa neuvotteluille ei ole toistaiseksi annettu.
 Lehdistötilaisuudessa Trump sanoi, että amerikkalaisyritykset saavat toimittaa komponentteja matkapuhelinjätti Huaweille. Muusta neuvotellaan Huawein osalta mahdollisesti jo lähipäivinä.
 – Muuten tiedotus tähän mennessä herättää melkeinpä enemmän kysymyksiä jatkosta kuin antaa vastauksia, sanoo Nordean Tuuli Koivu.
 Molempien säilytettävä kasvonsa
 Koivu arvioi, että Yhdysvaltain ja Kiinan johtajien välillä on yhteisymmärrys siitä, ettei kauppasota saa paisua yli äyräiden. Kysymys on siitä, onko jompikumpi valmis antamaan periksi.
 – Lehdistötilaisuuden perusteella tulkitsen, ettei Trump ole ainakaan antamassa lainkaan periksi. Hän toki pidättäytyy lisätulleista, mutta kielenkäyttö on samanlaista kuin aikaisemminkin.
 Tapaamisen jälkeen Kiina tiedotti hyvin niukasti. Vähäisissä lausunnoissa painotettiin yhteistyötä.
 – Kiina on suurempi kysymysmerkki. Toukokuussa Kiina muutti omaa viestintäänsä tiukempaan suuntaan paljon enemmän kuin Yhdysvallat.
 – Tärkeää on löytää diili, jossa molemmat voivat säilyttää kasvonsa ja jonka molemmat voivat myydä kotimaiselle yleisölleen. Tämä kertoo siitä, että neuvottelutilanne on todella vaikea ja lopullinen ratkaisu on hyvin kaukana, Nordean pääekonomisti Tuuli Koivu sanoo.
 Yle seurasi hetki hetkeltä Trumpin tiedotustilaisuutta huipputapaamisen jälkeen.
 Pitkässä ja polveilevassa tiedotustilaisuudessaan Trump sanoi Kiinan ostavan Yhdysvalloista suuren erän maataloustuotteita. Kiina ei tästä heti tapaamisen jälkeen maininnut. Trump pyrkii vetoamaan amerikkalaisiin maanviljelijöihin.
 – USA:ssa suurin kärsijä on tähän asti ollut maatalous, se on syy miksi Trumpilla on kiire palauttaa luottamusta nimenomaan maanviljelijöiden joukossa ja saada Kiinan markkinat uudelleen auki.
 Toistaiseksi kauppasota on lyönyt Yhdysvaltoja enemmän Kiinaa, jossa on meneillään heikompi suhdannetilanne.
 Nordean pääekonomisti Tuuli Koivu arvioi, että huipputapaaminen ei näy kovin paljon rahoitusmarkkinoilla, koska tulitaukoa osattiin veikata.
 – En usko, että maanantaiaamuna nähdään valtavia liikkeitä G20-kokouksen pohjalta.

Asiantuntija: Trumpin ja Xin huipputapaamisessa ostettiin lisäaikaa, mutta ongelmia se ei välttämättä ratkaise


Summary: Jopa sadantuhannen ihmisen arvellaan marssineen yhdenvertaisuuden puolesta Helsingissä lauantaina.

Pride-kulkueen osanottajat kokoontuivat lauantaiaamupäivänä Senaatintorille. Minna Rinta-Tassi / Yle
 Tunnelma oli korkealla hetki ennen marssin alkamista. Teemu Silván / Yle
 Sateenkaariliput eivät loppuneet kesken. Minna Rinta-Tassi / Yle
 Pride-kulkueen osanottajia lauantaiaamupäivänä Senaatintorilla. Teemu Silván / Yle
 Pride-kulkue eteni Aleksanterinkatua pitkin. Teemu Silván / Yle
 Pride-marssi on kasvanut vuosi vuodelta, tänä vuonna osallistujia oli arviolta satatuhatta. Teemu Silván / Yle
 Priden ydinviesti on, että Suomessa ei pitäisi syrjiä ketään. Teemu Silván / Yle
  Myös nahkaa näkyi kulkueessa. Teemu Silván / Yle
 Osa kulkueesta sujui kuorma-auton lavalla.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Tyylikäs tervehdys. Teemu Silván / Yle
 Pääministeri Antti Rinne ja puoliso Heta Ravolainen-Rinne sekä Helsingin hiippakunnan piispa emerita Irja Askola marssivat Helsinki Pride 2019 -kulkueessa. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Villahousut eivät olleet tarpeen tämän vuoden Prideisssa. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöt ovat taistelleet oikeuksiensa puolesta vuosikymmeniä. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Hymyt olivat herkässä. Teemu Silván / Yle
 Helsingin keskusta täyttyi Pride-väestä.  Teemu Silván / Yle
 Lumikit mukana menossa. Teemu Silván / Yle
 Pride-marssi suuntasi kohti Kaivopuistoa ja illan puistojuhlia.  Teemu Silván / Yle
 Sateenkaariliput liehuivat myös yleisön käsissä. Teemu Silván / Yle
 Jokaisella on oikeus rakastaa, oli päivän sanoma. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Myös kirkko osallistui tänä vuonna Pride-juhlintaan. Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Kulkueen päätepiste oli Kaivopuistossa.  Emmi Korhonen / Lehtikuva
 Lauantai-illan puistojuhlissa lavalle nousevat mm. Darude ja Tuure Boelius. Emmi Korhonen / Lehtikuva

Katso kuvakooste Helsingin Pride-kulkueesta: Sateenkaariliput ja satuprinsessat valtasivat kaupungin


Summary: Saksalainen avustuslaiva Sea-Watch pelasti siirtolaiset kaksi viikkoa sitten kumiveneestä Libyan edustalla.

Italialaisviranomaiset ovat pidättäneet afrikkalaisia siirtolaisia kuljettaneen Sea Watch 3 -avustuslaivan saksalaisen kapteenin. Laiva tuli viranomaisten kielloista huolimatta satamaan oltuaan merellä kaksi viikkoa.
 31-vuotiaan  Carola Racketen  ohjaama pelastusalus rantautui viime yönä Lampedusan satamaan, missä poliisit pidättivät välittömästi Racketen.
 Häntä epäillään sota-aluksen vastustamisesta. Uutistoimisto AP kertoo, että Racketen ohjaama alus törmäsi Italian rajavartioston moottoriveneeseen rantautuessaan.
 Rackete on todennut, että kansainvälisen merioikeuden mukaan hänellä on velvollisuus auttaa jokaista merihädässä olevaa – kansalaisuudesta tai tilanteesta huolimatta.
 Sea Watch 3 pelasti 53 siirtolaista kaksi viikkoa sitten kumiveneestä Libyan edustalla. Laivalta on otettu sittemmin Italiaan 13 haavoittuvassa asemassa olevaa ihmistä.
 Suomi  ilmoitti eilen  ottavansa vastaaan enintään kahdeksan siirolaista laivalta.
 Hallituksen EU-ministerivaliokunnan mukaan päätös on kertaluonteinen, ja mahdollisten tulijoiden hakemukset käsitellään Suomessa normaalissa turvapaikkamenettelyssä.
 Italian ulkoministeriön mukaan siirtolaisia ovat laivalta luvanneet ottaa vastaan Suomen lisäksi Ranska, Saksa, Luxemburg ja Portugali.
 Lisää aiheesta:
 Italy migrants: Rescue ship captain arrested at Lampedusa port
 Uuden hallituksen linjaus: Suomi ottaa vastaan turvapaikanhakijoita Italian torjumalta pelastusalukselta

Siirtolaisia kuljettaneen avustuslaivan kapteeni pidätettiin Italiassa


Summary: Bellingcat-sivuston mukaan Denis Sergejev oli myös Bulgariassa silloin, kun bulgarialaisyrittäjä ja tämän poika sairastuivat vakavasti saatuaan myrkytyksen tunnistamattomasta aineesta vuonna 2015.

Venäjän sotilastiedustelun keskuselin (GRU)

Salisburyn myrkytysiskusta epäilty,  Sergei Fedotov  -nimellä esiintynyt  Denis Sergejev  johti iskusta epäiltyjen tekijöiden ryhmää, kertovat kansalaisjournalistiryhmä  Bellingcat  ja Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Bellingcat on kertonut yhteensä kolmen epäillyn henkilöllisyyden. Sergejevillä on median selvitysten mukaan Venäjän sotilastiedustelupalvelussa GRU:ssa kenraalimajurin titteli. Muut Salisburyn iskusta epäillyt tekijät ovat everstejä.
 Bellingcatin jo aiemmin julkaiseman selvityksen mukaan "Fedotov" oli Britanniassa, kun venäläinen kaksoisagentti  Sergei Skripal  ja tämän tytär myrkytettiin Salisburyssa. Bellingcatin haltuun saamasta puhelindatasta ilmenee, että Sergejev saapui Lontooseen perjantaiaamuna 2. maaliskuuta ja lähti sunnuntai-iltapäivänä 4. maaliskuuta sen jälkeen, kun myrkkyisku oli tehty.
 Puhelinlaskujen mukaan mies käytti matkansa aikana suojattuja sovelluksia. Puhelindatasta selviää sekin, että hän majoittui lähellä Lontoon Paddingtonin asemaa ja kävi 3. maaliskuuta Lontoon keskustassa. Puhelindata yhdistettynä poliisin tietoihin antaa ymmärtää, että mies saattoi tavata keskustassa kaksi muuta epäiltyä.
 Britannia on syyttänyt iskusta Venäjää. Venäjä on kiistänyt osallisuutensa.
 Tutkijat epäilevät, että isku suunniteltiin jo 2017
 Datan mukaan Sergejev on vieraillut Britanniassa myös vuosina 2016 ja 2017. Vuoden 2017 vierailu tapahtui lähes tismalleen vuosi ennen Salisburyn iskua.
 Vuoden 2017 vierailun aikaan maassa oli myös toinen iskusta epäilty mies. Tutkijat uskovat, että myrkytysiskusuunnitelma tehtiin vuoden 2017 vierailun aikana.
 Sergejev lisäksi soitti Lontoon matkojensa aikana vain yhteen puhelinnumeroon, jonka uskotaan olevan yhteyksissä Venäjän sotilastiedustelupalvelun päämajaan.
 Bellingcat on aiemmin paljastanut, että Sergejev oli myös Bulgariassa silloin, kun bulgarialainen yrittäjä  Emilian Gebrev  ja tämän poika sairastuivat vakavasti saatuaan myrkytyksen tunnistamattomasta aineesta vuonna 2015.

BBC ja Bellingcat Skripalien myrkytyksestä: GRU:n kenraalimajurin epäillään johtaneen ryhmää


Summary: EU-maiden viljelijöiden mukaan sopimus asettaa heidät epäreiluun kilpailutilanteeseen, koska euroopalaisia koskevat Mercosur-maita tiukemmat tuotannon säädökset.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Eurooppalaiset viljelijät ja ympäristönsuojelijat ovat tuominneet EU:n ja neljän Etelä-Amerikan maan kauppasopimuksen, josta päästiin alustavaan sopuun  eilen  Brsysselissä. He katsovat sopimuksen synnyttävän epäreilua kilpailua ja olevan uhka ilmastolle.
 EU ja Mercosur-ryhmä, johon kuuluvat Brasilia, Argentiina, Uruguay ja Paraguay, hieroivat maailman suurinta kauppasopimusta yli 20 vuoden ajan. Neuvottelusovun toistuva viivästyminen on johtunut siitä, että EU:n maatalouspiireissä on pelätty eteläamerikkalaisen lihan tulon EU-markkinoille tuhoavan heidän oman tuotantonsa.
 EU:n maataloustuottajien keskusjärjestön Copa-Cogecan pääsihteeri  Pekka Pesonen  tuomitsee sopimuksen jyrkin sanakääntein.
 – Tämä sopimus muistetaan mustana hetkenä historiassa, tviittaisi Pesonen, jonka johtama keskusjärjestö edustaa 23 miljoonaa eurooppalaista maanviljelijää.
 Pesosen mukaan sopimus johtaa kauppapolitiikan kaksoisstandardeihin, koska EU-maiden maanviljelijöitä koskevat Mercosur-maita tiukemmat tuotannon säädökset.
 "Häpeällistä solmia sopimus ilmastoskeptikko Bolsonaron kanssa"
 Erityisesti sopimus on saanut huutia EU:n merkittävimmissä maatalostuottajamaissa Ranskassa ja Saksassa.
 Saksan suurimman maataloustuottajien liiton puheenjohtaja  Joachim Rukwied  kuvaili sopimusta ”täydellisen epätasapainoiseksi”. Rukwiedin mukaan sopimus uhkaa useiden perheiden maatalouselinkeinoa EU-maissa.
 Niin ikään Ranskan suurimman maataloustuottajia edustavan liiton FNSEA:n puheenjohtaja  Christiane Lambert  lyttää Twitterissä sopimuksen, joka hänen mukaan asettaa EU-maiden viljelijät epäreiluun kilpailutilanteeseen.
 Ranskalainen europarlamentaarikko, vihreiden  Yannick Jadot  puolestaan pitää häpeällisenä, että Euroopan komissio on valmis allekirjoittamaan sopimuksen ilmastoskeptikkona tunnetun Brasilian äärioikestolaisen presidentin  Jair Bolsonaron  kanssa.
 Lukuisat kansalaisjärjetöt vaativat ennen sopimuksen syntyä, että EU:n ja Mercosur-maiden neuvottelut olisi lopetettava juuri Bolsonaron vuoksi, joka on laajentanut sademetsien hakkaamista viljelymaiksi.
 Sopimus vaatii kaikkien EU-maiden ja Euroopan parlamentin hyväksynnän.
 Lisää aiheesta:
 Kauppasopimusten jättiläinen syntymässä? EU ja Etelä-Amerikan Mercosur-maat alustavaan sopuun
 Halvempaa lihaa, appelsiinimehua – ja lisää antibiootteja? EU–Mercosur olisi kauppasopimusten jättiläinen

EU-maiden maatalouspiireissä kavahdetaan EU-Mercosur-kauppasopimusta: ”Muistetaan historian mustana hetkenä”


Summary: Tallinnaan aukesi tänä keväänä ensimmäinen kevytkannabista myyvä kivijalkakauppa, ja lisää on perusteilla.

Tallinnan vanhaan kaupunkiin on ilmestynyt kauppa, jonka näyteikkuna on täynnä eläviä kannabiskasveja.
 Pari kuukautta toiminnassa ollut Sativa Store on Viron ensimmäinen kevytkannabista myyvä kivijalkaliike.
 Myynnissä on muun muassa hamppukasvin taimia, hamppukasvin siemeniä, hamppukasvin kukintoja sekä hamppuproteiinia.
 Tallinnan vanhassa kaupungissa sijaitsevan Sativa Storen näyteikkuna on täynnä hamppukasveja. Silja Massa
 – Nämä ovat täysin laillisia kevytkannabistuotteita, joilla ei ole päihdyttävää vaikutusta, kertoo toinen yrityksen perustajista,  Marko Hammarberg .
 Ostajia riittää
 Hammarberg pyörittää yritystä puolisonsa  Minna-Maria Amjärvin  kanssa.
 Kauppa on käynyt vilkkaammin kuin yrittäjät uskalsivat toivoakaan.
 – Asiakaskuntamme on laaja. Täällä käy nuoria ja vanhoja, virolaisia ja ulkomaalaisia. Moni tulee tänne lasten ja lemmikkien kanssa. Suomalaisturisteja käy paljon, Hammarberg kertoo.
 Marko Hammarberg on toinen Sativa Store -kevytkannabiskaupan perustajista. Silja Massa
 Pari viikkoa sitten yritys avasi jo toisen toimipisteensä Tallinnaan, Balti Jaama Turg -kauppahallin viereen. Kyseessä on kahvilan ja kaupan yhdistelmä, jossa myydään muun muassa kevytkannabista sisältäviä leivonnaisia ja juomia.
 Kahvilan tiskin takana asiakkaita palveleva Minna-Maria Amjärv kertoo idean kevytkannabisyrityksen perustamisesta syntyneen pariskunnan yhteisellä Miamin-reissulla.
 – Miamissa kevytkannabiskauppoja ja -kahviloita oli joka puolella. Sain siellä kevytkannabisöljystä apua oman terveyteni hoitoon. Päätimme kokeilla, menestyisikö samanlainen yritys Tallinnassakin. Vaikuttaa siltä, että menestyy.
 Mikä kevytkannabis?
 Kevytkannabiksella tarkoitetaan hamppukasvin kukintoa, joka sisältää vain pienen määrän päihdyttävää tetrahydrokannabinolia eli THC:tä.
 Virossa on laillista myydä kevytkannabistuotteita, joiden THC-pitoisuus on alle 0,2 prosenttia. Tuotteet saavat kuitenkin sisältää runsaammin kannabidiolia eli CBD:tä. Se ei päihdytä, mutta sillä kerrotaan olevan rentouttava ja rauhoittava vaikutus.
 Sativa Storen asiakkaat etsivät Marko Hammarbergin mukaan kaupan tuotteista apua esimerkiksi stressiin ja uniongelmiin.
 Kevytkannabiksella kerrotaan olevan rauhoittavia ja rentouttavia vaikutuksia. Silja Massa
 Joidenkin lähteiden mukaan CBD:stä voi saada avun vaikeisiinkin vaivoihin kuten krooniseen kipuun, ahdistukseen, masennukseen ja epilepsiaan. Kattavaa tutkimusta vaikutuksista ei ole kuitenkaan tehty.
 "Ei kannata huudella isän olevan kannabisalalla"
 Kun kevytkannabisyrittäjä  Indrek Suve  ajaa kotikaupungissaan Viljandissa yrityksensä autolla, jonka kyljessä lukee isolla Kanep eli Kannabis, ohikulkijoiden päät kääntyvät.
 Moni katsoo oudoksuen, paheksuenkin.
 Vaikka Suven vuonna 2018 perustama verkkokauppa CBD.ee myy Sativa Storen tavoin laillisia kevytkannabistuotteita, jotka eivät päihdytä, kevytkannabikseen kohdistuu Virossa paljon ennakkoluuloja.
 – Olen sanonut pojalleni, ettei kannata huudella koulussa kovaan ääneen isän työskentelevän kannabisalalla, Suve kertoo yrityksen toimistolla Viljandissa.
 CBD.ee -verkkokaupan perustajan Indrek Suven autoa katsotaan Viljandissa usein oudoksuen. Silja Massa / Yle
 Suve uskoo, että kevytkannabikseen kohdistuvat ennakkoluulot vähenevät sitä mukaa, kun ihmiset ymmärtävät psykoaktiivisen, päihdyttävän kannabiksen ja kevytkannabiksen olevan täysin eri asioita.
 Suven verkkokaupan suosituimpia tuotteita ovat kosmetiikkatuotteet kuten kosteusvoiteet ja kasvoseerumit. Lisäksi verkkokaupasta saa muun muassa superfoodeja, teetä, suklaata, kevytkannabiksen kukintoja sekä CBD-hasista. Tyypillinen asiakas on noin 25–40-vuotias terveystietoinen nainen.
 Tuotteiden kysyntä on Suven mukaan kasvussa. Syyksi hän veikkaa maailmanlaajuista terveysbuumia.
 – Ihmiset huolehtivat hyvinvoinnistaan entistä paremmin ja ovat kiinnostuneita tuotteista, jotka edistävät terveyttä ja hyvää oloa.
 Virossa luontaistuotteiden ja yrttien käytöllä on pitkät perinteet, mikä saattaa Suven arvion mukaan myös madaltaa asiakkaan kynnystä kokeilla kevytkannabista.
 – Hamppua on viljelty Virossa satojen vuosien ajan moniin eri tarkoituksiin, ja Viro on nykyäänkin Euroopan toiseksi suurin hampun kasvattaja Ranskan jälkeen, Suve sanoo.
 Lainsäädäntö on monimutkaista – ja muuttuu jatkuvasti
 Virossa CBD:tä sisältävien tuotteiden myynti ja markkinointi lääkkeenä on kielletty, mutta ravintolisänä niitä saa myydä.
 Tässä Viron lainsäädäntö poikkeaa merkittävästi Suomen lainsäädännöstä. Suomessa CBD luokiteltiin tämän vuoden alkuun saakka lääkeaineeksi, johon ei voi saada reseptiä kuin poikkeustapauksissa.
 Tammikuussa tilanteeseen tuli muutos, kun Euroopan komissio luokitteli CBD:n koko EU:n alueella uuselintarvikkeeksi, jonka myyntiin tarvitaan uuselintarvikelupa.
 Kevytkannabista saa myydä Virossa ravintolisänä mutta ei lääkkeenä. Silja Massa
 Koska luvan saaminen on pitkä prosessi, Suomessa CBD:tä sisältäviä tuotteita ei tällä hetkellä saa myydä missään muodossa.
 Virossa uuselintarvikelupa sen sijaan vaaditaan ainoastaan kevytkannabistuotteiden valmistajilta. Koska Sativa Store ja CBD.ee eivät itse valmista tuotteitaan, vaan tilaavat ne valmistajilta, niiden ei ole tarvinnut anoa uuselintarvikelupaa.
 Indrek Suve kertoo, että alan yrittäjän suurin haaste on pysyä muuttuvien säädösten perässä.
 – Seuraan ja tarkkailen jatkuvasti valmistajia, joilta tilaan tuotteita, ja yritän pysyä perillä uusista lakimuutoksista, hän sanoo.
 Eri maissa on eri säännöt
 Suurin osa sekä CBD.ee:n myymistä tuotteista tulee Viron ulkopuolisista EU-maista kuten Puolasta ja Italiasta sekä EU:n ulkopuolisesta Sveitsistä. Jokaisessa maassa lainsäädäntö on hieman erilainen.
 – Tutkin tarkasti jokaisen tuotteen, jonka otan myyntiin ja varmistan, että se täyttää sekä EU:n ja Viron säädökset ja sertifikaatit, Indrek Suve kertoo.
 Samaa sanovat myös Sativa Storen perustajat Hammarberg ja Amjärv. Heidän tuotteensa tulevat Sveitsistä, Italiasta, Itävallasta ja Hollannista.
 Suomen lainsäädäntö on virolaisille kevytkannabisyrittäjille melko tuntematon.
 – Suomen markkinat kiinnostavat, mutta en halua suunnata sinne ennen kuin olen ottanut kunnolla selvää maan säädöksistä kevytkannabiksen suhteen, Indrek Suve sanoo.
 Tällä hetkellä kevytkannabiksen maahantuonti Suomeen voidaan tulkita huumausainerikokseksi.
 Marko Hammarbeg kertoo kuulleensa, että Sativa Storen myymiä tuotteita on takavarikoitu Suomen tullissa.
 Vaikka Virossa kevytkannabistuotteet ovat laillisia, Suomeen niitä ei saa lain mukaan tuoda. Silja Massa
 – Kehotan kaikkia suomalaisasiakkaitamme nauttimaan meiltä ostamansa tuotteet täällä Viron puolella. Huumekoirat eivät haista eroa päihdyttävän kannabiksen ja kevytkannabiksen välillä, Hammarberg sanoo.
 Suomalaisturistin ei siis kannata ostaa Tallinnan-reissultaan tuliaisiksi kevytkannabistuotteita, vaikka ne ovatkin Virossa laillisia.
 Poltettavia kevytkannabistuotteita koskee tupakkalaki
 CBD.ee ja Sativa Store eivät markkinoi myymiään kevytkannabiksen kukintoja tai CBD-hasista tupakan tavoin poltettavina tuotteina. Sen sijaan niitä suositellaan käytettäväksi aromaterapeuttisesti, esimerkiksi suitsukkeiden tapaan hyörystäen.
 Viron poliisi kertoo, että poltettavien kevytkannabistuotteiden myyntiä varten pitää tehdä ilmoitus Euroopan komission tupakkatuotteita koskevaan infoportaaliin. Sen jälkeen niitä saa kaupitella Virossa tavallisen tupakan tavoin.
 Poltettavia kevytkannabistuotteita koskee Viron tupakkalaki, jonka mukaan polttaminen on sallittua yli 18-vuotiaille sellaisissa ulkotiloissa, joissa tupakointia ei ole kielletty.
 – Mikään virallinen taho Virossa ei tietääkseni tällä hetkellä myy poltettavia kevytkannabistuotteita, sanoo  Mart Kalvet  Viron lääkekannabisyhdistyksestä.
 Hänen mukaansa on todennäköistä, että käyttäjät silti polttavat ostamiaan CBD-hasista ja -kukintoja.
 Koska kevytkannabiksen polttamista ei ole kielletty laissa, polttelija ei tee rikosta sytyttäessään sätkän palamaan.
 Poliisilla on kuitenkin oikeus takavarikoida polttelijan sätkä ja toimittaa se tutkittavaksi, mikäli epäilee sen sisältävän kevytkannabiksen sijasta päihdekannabista.
 Kevytkannabisbuumi laajenee
 Ennen Sativa Storen avautumista CBD-tuotteita on saanut ostaa Virossa parista verkkokaupasta, muutamista luontaistuotepuodeista sekä joistakin apteekeista ilman reseptiä.
 Sativa Storen konttikahvilassa tarjoillaan muun muassa kevytkannabisleivonnaisia ja -teetä. Silja Massa
 Kevytkannabikseen erikoistunutta liikettä, johon voi kävellä sisään, ei Virossa ole kuitenkaan ennen ollut.
 – Alan kehitystä ovat jarruttaneet ihmisten ennakkoluulot ja pelot. Toivottavasti meidän esimerkkimme rohkaisee muitakin kauppiaita avaamaan kevytkannabiskauppoja Viroon, Minna-Maria Amjärv sanoo.
 Yksi Sativa Storen ensimmäisistä kilpailijoista lienee Indrek Suve. Suven yritys myy kevytkannabistuotteita toistaiseksi vain verkossa, mutta hän suunnittelee avaavansa pian kaksi kiviljalkakauppaa, toisen Tallinnaan, toisen Tarttoon.
 Kevytkannabisalan tulevaisuus Virossa näyttää Suven mielestä lupaavalta.
 – Unelmoin siitä, että kevytkannabiksen ostaminen muuttuu Virossa pian yhtä luonnolliseksi kuin C- tai D-vitamiinin ostaminen.
 Lue myös:
 Ihmerohdoksi hehkutetun CBD-hamppuöljyn suosio kasvaa Euroopassa, mutta pullossa voi piillä terveysriski – Suomeen tuotteita tulee porsaanreiän kautta
 Kevytkannabis versoo laillista bisnestä Brysselissä, kauppiaan varasto ratsattu moneen kertaan: "Vähän kuin alkoholiton olut"

Kevytkannabis saapui Viroon – Suomalaisturistin ei kannata ostaa tuliaisiksi Virossa laillisia tuotteita


Summary: Luitko jo nämä? Kokosimme sinulle viikon parhaita juttuja, jotka saatoit arjen kiireessä ohittaa.

Halonen kantaa huippukokousmatkoilla suurta mustaa salkkua. Jorne Van Damme
 Pääministerit vaihtuvat, mutta EU-huippuvirkamies Kare Halonen pysyy – ilman hänenlaisiaan rinteet, sipilät ja merkelit voisivat olla EU:ssa ihan pihalla
 Suomen kolmas kausi EU:n puheenjohtajana alkaa maanantaina. EU-valtiosihteeri Kare Halonen on kokenut kaikki puheenjohtajakaudet.
 Pride-liikkeen sytyttäjä Ylelle: "Ennen Stonewallin kapinointia homot elivät kuin salaseurassa"
 Robert ”Bert” Coffman toivoo, että Pride-juhlinnan keskellä muistettaisiin, mistä kaikki 50 vuotta sitten alkoi ja kuinka paljon homoseksuaalien asemassa on vielä parannettavaa.
 Jäätelö sulaa kesäkuumalla edelleen, mutta ei niin nopeasti kuin aiemmin. Valmistajat voivat vaikuttaa sulamisnopeuteen stabilointiaineilla. AOP
 Jääte lö ei sula niin kuin ennen – Mitä halvempaa jäätelöä ostat, sitä enemmän maksat jäätelöön vatkatusta ilmasta
 Jos jäätelö maistuu voimakkaasti vaniljalle, maku ei todennäköisesti tule vaniljasta. Jäätelöntekijöillä on konstinsa.
 Suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen professori Janne Saarikivi. Petteri Sopanen / Yle
 Janne Saarikiven kolumni: Nykykielessä “osaaminen” ja “kasvu” ovat itsestäänselvästi hyvää, eikä kukaan kysy, mitä osataan, tai mikä kasvaa
 Ongelmat, jotka ratkaisemme osaavasti, koskevat liian usein jotakin, mikä lisää kärsimystä tai tuhoa, pohtii professori Janne Saarikivi kolumnissaan. Tämän kolumnin voi myös kuunnella.
 Arttu Mustosen ja Viena Kankaan kotialbumi.
 Bloggaajat Mustarttu ja Viena K. ovat entisiä lestadiolaisia, mutta käyvät Suviseuroissa – “Kuin mitkä tahansa festarit ilman örveltämistä”
 Suviseurat ovat Arttu Mustoselle ja Viena Kankaalle tärkeä tapahtuma, mutta siellä käyminen tuntuu erilaiselta kuin ennen.

Viisi huippujuttua lauantai-iltaan: Pride-liike syttyi 50 vuotta New Yorkissa ja entiset lestadiolaiset voivat käydä Suviseuroilla


Summary: Nykyisin ydinaseiden määrää rajoittava Uusi Start -sopimus raukeaa vuonna 2021.

Yhdysvallat ja Venäjä aloittavat keskustelut ydinaseiden rajoittamisesta.
 Ulkoministeritasolla käytävistä keskusteluista ilmoitti presidentti  Vladimir Putin  G20-kokouksen yhteydessä Osakassa. Hän ei sanonut, milloin keskustelut alkavat.
 Tavoitteena on Start 3 -sopimus, jolla vähennettäisiin laukaisuvalmiudessa olevien Yhdysvaltain ja Venäjän ydinaseiden määrää.
 Tällä hetkellä Yhdysvaltain ja Venäjän asevarustelua hillitsee  vain vuonna 2011 hyväksytty niin sanottu Uusi Start -sopimus.  Sen mukaan maiden on rajoitettava strategisten ydinkärkien määrä 1 550:een.
 Sopimuksen voimassaolo lakkaa vuonna 2021, mutta sitä voidaan jatkaa viidellä vuodella, mikäli molemmat osapuolet suostuvat tähän.
 Uusi Start -sopimuksen ohella Yhdysvaltain ja Venäjän ydinaseita on rajoittanut keskimatkan ohjukset kieltävä INF-sopimus. Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ilmoitti viime vuoden lokakuussa maansa vetäytyvän sopimuksesta ja syytti Venäjää sen rikkomisesta.
 Yhdysvaltain keskeytettyä sopimuksen noudattamisen helmikuussa Venäjä ilmoitti tekevänsä samoin.

Venäjä ja Yhdysvallat neuvottelupöytään ydinaseista


Summary: Puoluekokoukseen saapui menestyksen marinoima puheenjohtaja, joka haluaa varjella perussuomalaisten saavuttamaa asemaa, kirjoittaa politiikan toimittaja Jyrki Hara.

Perussuomalaisten puoluekokous Tampereella on saattanut tuntua tylsältä, jos joku odotti vauhtia ja vaarallisia tilanteita.
 Niitä koettiin yllin kyllin Jyväskylässä kaksi vuotta sitten, kun puolue repesi kahteen leiriin ja  Jussi Halla-ahon  tukijat äänestivät  Timo Soinin  suunnitelmat nurin.
 Tällä kertaa Tampereen puoluekokoukseen saapui yhtenäisyyttään ja kypsyyttään vakuuttava puolue, joka kopautti istuvan puheenjohtajansa jatkokaudelle melko koruttomin menoin, ilman vastaehdokasta.
 Mitään tunnemyrskyä salissa ei nähty, niin itsestään selvä Halla-ahon jatko kaikille oli.
 Itsekkäästä hillotolppaväestä on päästy eroon ja puolue on saanut uuden alun, perussuomalaiset tuntevat. Vaalivoittoihin siivittänyt ohjelmatyö on tehty yhtenäisenä joukkueena ja linjaukset viety kansiin ja kirjoihin. Menestyksellä on jatkossa rajana vain taivas, jos sekään, viesti kuuluu.
 Perussuomalaiset ovat voimansa tunnossa , vaikka edessä on oppositiokausi. Eduskuntavaalitulos oli vahva näyttö siitä, että puolue ei soinilaisia tarvinnut. Pääministeripuolueen paikka oli jo erittäin lähellä.
 Jussi Halla-aho on haastamaton puolueen ykkönen ja guru. Hän on melko lyhyestä puheenjohtajakaudestaan huolimatta menestyksen marinoima johtaja, jonka pitää jo aktiivisesti varoitella puoluettaan omahyväisyyden riskeistä. Näin hän teki myös avauspuheenvuorossaan Tampereella.
 Samalla Halla-aho nosti painokkaasti esiin toisen, puolueen julkikuvaan liittyvän vaaran.
 Puolueen sanoma ja ohjelma ovat kunnossa, erottautuminen poliittisista kilpailijoista erinomaista, eikä hallitusvaltaankaan ole mikään kiire. Mutta puheenjohtaja kehotti väkeään miettimään puolueesta syntyvää  mielikuvaa .
 Hänen mukaansa perussuomalaisten olisi näytettävä kansalaisille, ettei puolueen tarjoama vaihtoehto "perustu synkkään mielenlaatuun, ilkeyteen tai julmuuteen, vaan realismiin, reiluuteen ja terveeseen järkeen".
 Väistynyt puoluesihteeri  Riikka Slunga-Poutsalo  puolestaan muotoili Ylen haastattelussa, että mielikuvatyössä on tuotava julki, että perussuomalaiset ovat ihan tavallisia ihmisiä, eivätkä he "syö pieniä lapsia ja lepakoita iltaisin".
 Väärät ja haitalliset mielikuvat ovat perussuomalaisten mukaan toki valtamedian propagandan aiheuttamia harhoja. Selvästi ne kuitenkin koetaan todellisiksi ongelmiksi puolueessa, joka on noussut ylimmän vallan kynnykselle. Esteeksi tiellä lopulliseen läpimurtoon.
 Perussuomalaiset haluavat olla radikaali vaihtoehto  ja miellyttää samalla maksimaalisen suurta kansanosaa. Tehtävä ei ole helppo.
 Olisi osattava ajaa jyrkkää linjaa olematta pelottava. Olisi puhuteltava aina vain laajempaa väkimäärää, jos mielii lopulta sen viimeisenkin kynnyksen yli: Suomen suurimmaksi eduskuntavaaleissa.
 Jussi Halla-aho on joutunut viime aikoina tekemään pesäeroa puolueen kiihkomielisimpiin nuoriin jäseniin. Niihin, jotka intoilevat suomalaisuuden määritelmistä syntyperän ja etnisyyden perusteella.
 Lauantaina  Helsingin Sanomat  kertoi Halla-ahon eronneen kaikessa hiljaisuudessa jyrkän kansallismielisestä Suomen sisu -järjestöstä.
 Hän ei ruodi asiaa mielellään. Hän ei silminnähden myöskään iloitse erityisesti liikanimestään "mestari", jonka Halla-aho sai jo ennen ammattipoliitikon uraansa.
 Messiaaniselta kuulostavan nimityksen antoi jo viime vuosikymmenellä Halla-ahon maahanmuuttovastaisesta nettikirjoittelusta innostunut seuraajakunta.
 Perussuomalaiset eivät halua olla  yhden mestarin mukana nouseva ja aikanaan vajoava puolue. He haluavat varmistaa, että ovat tulleet jäädäkseen. Halla-aho ei halua toistaa Timo Soinin virheitä saati kokea tämän poliittista kohtaloa.
 Populistiliikkeet ympäri Eurooppaa ovat syntyneet vahvojen, karismaattisten johtajiensa ympärille. Halla-aho toivoi Tampereella, että uudet varapuheenjohtajat ottaisivat tehtävissään vahvan roolin ja loisivat omaa poliittista profiiliaan.
 Puolueen kärkeen tarvitaan leveyttä, muun muassa jatkuvuuden varmistamiseksi, puheenjohtaja totesi Tampereella.
 Halla-aho uskoo poliittisen sanomansa aitoon elinvoimaan ja puolueensa pitkään marssiin kohti uusia voittoja, asia edellä.
 Samalla perussuomalaisten sisältä säännöllisesti putkahtelevat, avoimen rasistiset möläytykset ja rikkeet haluttaisiin siivota pois maltillisia äänestäjiä pelästyttämästä.

Analyysi: "Mestari" Halla-aho on kiusaantunut liikanimestään ja kaitsee nyt opetuslapsiaan asialinjalle


Summary: Kun muu Eurooppa kärvistelee ennätyshelteissä, Suomessa nautitaan vähälumisesta suvesta.

Taas on todistettu, että Suomen kesä on lyhyt ja vähäluminen. Lunta – tai ehkä kuitenkin räntää – satoi lauantaina iltapäivällä noin neljän aikaan taivaan täydeltä Kilpisjärvellä.
 Kyse oli kuurosta eikä kinoksia ennättänyt synytymään, mutta räntäpyry tallentui tiekameraan tiellä numero 21 Enontekiön kohdalla Kilpisjärvellä.
 Ilmiö oli sen verran nykytilanteessa koominen, että Ylen meteorologi  Matti Huutonen  julkaisi kuvan Twitter-tilillään otsikolla "Keski-Euroopassa kärvistellään helteessä, Suomessa olisi tarjolla jotain muuta..."
 Huutosen mukaan ihan tavattomasta ilmiöstä ei kuitenkaan ole kyse. Hän arvioi, että Kilpisjärvellä ja pohjoisimmassa Lapissa räntää voi tulla kesän aikana kerran kuussa.
 – Kilpisjärvi on niin korkealla jo aivan Norjan vuorten vieressä, että Jäämereltä tulee kylmää ilmaa ja joskus se tiivistyy ja sataa lumena tai räntänä, Huutonen taustoittaa.
 Huutonen keroo, että Lapissa on tulevana viikkona aika epävakaista ja viileää, joten ainakin retkeilijöiden on syytä varautua aivan kaikenlaiseen säähän.
 – Eikä Kilpisjärvellä ole vielä alkanut edes terminen kesä. Utsjoella se on jo alkanut.
 Mutta kylmää ei ole ollut Suomessa vain Lapissa. Vime yönä useilla paikkakunnilla oli yöhallaa. Kylmimmät hallat mitattiin Sallassa (-2,9 C), mutta myös Kainuussa ja eteläisimmillään Jyvästkylässä Tikkakoskella mitattiin -2,4 C.
 Suomi saa pian myös osansa Keski- ja Etelä-Euroopan helteistä, sillä kuuman ilman kieleke lipaisee Etelä-Suomea ja maanantaina lämpötila saattaa paikoin nousta hellelukemiin.
 Kuumin lipaisu tosin ohittaa Suomen suurelta osin jo maanantain vastaisena yönä ja painuu saman tien Venäjälle. Yö voi etelässä olla hikinen.
 Lisää lähipäivien säästä voi lukea  Ylen sääsivuilta .

Kilpisjärvellä satoi lauantaina lunta – ja halla vieraili yöllä jopa Keski-Suomessa asti


Summary: Pahimpien helteiden ennustetaan hellittävän sunnuntaina.

Sadat palomiehet taistelevat maastopaloja vastaan Gardin alueella Etelä-Ranskassa, missä mitattiin eilen uusi helle-ennätys 45,9 celsiusastetta.
 Maastopalot ovat roihunneet 600 hehtaarin kokoisella maa-alueella ja ne tuhosivat myös lukuisia asuintaloja ja ajoneuvoja.
 Sammutustöissä on loukkaantunut useita palomiehiä, mutta vakavista vammoista ei ole raportoitu.
 Ranskalaiset tiedotusvälineet kertoivat, että yksi mies on pidätetty Gardissa sijaisevassa kylässä epäiltynä maastopalon sytyttämisestä.
 Pariisissa kärvisteltiin lauantaina 36 asteen lämpötiloissa.
 Uusia metsäpaloja Espanjassa
 Myös Espanjassa yli 700 palomiestä on jatkanut maasto- ja metsäpalojen sammutustöitä yli 40 asteen helteessä.
 Perjantai-iltana maan Madridin eteläpuolella sijaisevassa Almoroxin kaupungin ympäristössä syttynyt metsäpalo oli lauantaina ehtinyt tuhota maastoa yli 2 000 hehtaarin alueella.
 Almoroxista 60 kilometrin päässä sijaisevan Toledon lähistöltä evakuoitiin 22 ihmistä. Palomiesten ponnistuksia maankamaralla tuetaan sammuttamalla paloja lentokoneista ja helikoptereista käsin.
 Koillis-Kataloniassa keskiviikosta saakka roihunneet maastopalot on saatu lähes kokonaan hallintaan, mutta viranomaiset varoittavat, että palot saattavat vielä roihahtaa uudelleen
 Britanniassa puolestaan on vietetty vuoden helteisintä päivää. Lontoossa Heathrown alueella ja Länsi-Lontoossa mitattiin 34 asteen celsiuslukemat, kertoo  BBC .
 Sää jatkuu lämpöisenä eri puolilla Eurooppaa yhä sunnuntaina, mutta pahimpien helteiden ennustetaan hellittävän.
 YK:n ilmatieteellisen järjestön mukaan tämä vuosi tulee olemaan historian kuumimpia. Vuodet 2015 - 2019 nousisivat näin historian lämpimimmäksi viisivuotiskaudeksi.

Maasto- ja metsäpalot roihunneet Ranskassa ja Espanjassa – Britanniassa vuoden kuumin päivä


Summary: Aasian maat ovat saaneet tarpeeksensa roolistaan länsimaiden jäteastiana.

Kanada on vihdoin hakenut roskansa takaisin Filippiineiltä. Rahtialus, jolla oli lastinaan 69 rahtikonttia, jätteitä saapui lauantaina Vancouverin laitamilla sijaitsevaan satamaan, kertoo AFP:n paikalla ollut toimittaja.
 Näiden tonnien suuruisten jätemäärien kotiuttaminen toi päätökseen Kanadan ja Filippiinien välejä vuosia hiertäneen diplomaattisen konfliktin.
 Eripura juontaa juurensa vuosiin 2013 ja 2014, jolloin kanadalainen rahtiyhtiö laittoi väärät merkinnät Filippiineihin seilanneeseen rahtilähetykseen. Konttien sisällön piti rahtitietojen mukaan olla kierrätettyä muovia. Todellisuudessa kontit sisälsivät sekalaisen joukon paperia, muovia ja elektroniikkaa.
 Joukossa oli myös kotitalousjätettä, kuten keittiöroskia ja vaippoja. Filippiinien lait kieltävät maahantuonnin lähetyksille, joissa kierrätetty muovi ja kotitalousjätteet ovat sekoittuneena.
 Kiina sulki ovensa ja roskat lähtivät Kaakkois-Aasiaan
 Osa jätteistä käsiteltiin Filippiineillä, mutta iso osa ehti muhia paikallisissa satamissa vuosikausia.
 Vuosien ajan maiden välisiä suhteita tulehduttanut tilanne kärjistyi lopulta huhtikuussa, kun Filippiinien presidentti  Rodrigo Duterte  uhkasi aloittaa sodan Kanadaa vastaan, jos se ei siivoa jälkiään ja hae jätteitä kotiin.
 Kanada ei saanut asiaa hoidettua ennen toukokuun 15. päivälle asetettua määräaikaa. Pian määräajan umpeutumisen jälkeen valtio teki kuitenkin tarvittavat järjestelyt, jotta jätteet saataisiin palautettua Kanadan maaperälle. Kanadalan viranomaisten mukaan jätteet tullaan polttamaan energiajätteenä.
 Filippiiniläiset ympäristöaktivistit vaativat kanadalaisten jätekonttien palauttamista takaisin Kanadaan lokakuussa 2014. AOP
 Aasian maat ovat vuosien saatossa saaneet tarpeekseen siitä, että länsimaat pitävät heitä jäteastianaan. Vuosien ajan valtaosa maailman muovijätteistä meni Kiinaan, mutta valtio päätti viime vuonna lopettaa jätteiden vastaanottamisen. Kiinalaiset perustelivat päätöstään oman maansa ympäristön puhdistamispyrkimyksillä.
 Suuria määriä jätemuovia on sittemmin ohjattu Kaakkois-Aasiaan. Jätteitä on viety muun muassa Malesiaan, Indonesiaan ja pienemmissä määrin myös Filippiineille.
 Järjestöt: Roskat tulisi käsitellä kotona
 Kanada päivitti omaa jätteiden käsittelyyn liittyvää sääntelyään vuoden 2016 marraskuussa, jotta maa pystyisi välttymään Filippiinien tapausta vastaavilta tilanteilta.
 Kanadalaiset yhtiöt voivat viedä vaarallista jätettä vain, jos he saavat toisen maan luvan sen maahantuonnille, kertoi Kanadan ympäristöministeriön edustaja  Jenn Gearey  sähköpostilla AFP:lle.
 Tästä huolimatta toukokuussa Malesian viranomaiset kritisoivat maata sen jälkeen, kun yksityinen toimija kuljetti Kuala Lumpuriin lähetyksen likaisia muovipusseja. Muovijäte oli peräisin suurelta kanadalaiselta ruokakauppaketjulta.
 Kanada tuottaa enemmän jätettä asukasta kohden kuin mikään muu maa, jossa on vastaava taloudellisen kehityksen taso.
 Ympäristöjärjestöt ovat vaatineet, että kehittyneet valtiot lopettavat roskiensa viennin rajojensa ulkopuolelle. Sen sijaan jätteistä pitäisi hankkiutua eroon kotimaassa.

Roskariita: Kanada haki jätteensä Filippiineiltä – sodalla uhkailu johti jätehuoltotoimenpiteisiin


Summary: EU tuomitsee Sri Lankan kuolemantuomiot epäinhimillisinä.

Sri Lanka on palkannut kaksi pyöveliä ja valmistautuu nyt ensimmäisiin hirttoteloituksiinsa sitten vuoden 1976, kertoo Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Maan presidentti  Maithripala Sirisena  kertoi, että kuolemantuomio on otettu uudestaan käyttöön huumeidenvastaisessa sodassa. Kuolemaan tuomittiin neljä ihmistä.
 – Olen allekirjoittanut neljä kuolemantuomiota. Tuomituille ei ole kerrottu vielä asiasta. Emme halua julkaista nimiä, sillä se voisi aiheuttaa levottomuuksia vankiloissa, Sirisena sanoi.
 Presidentin mukaan Sri Lankan 21-miljoonaisesta väestöstä noin 200 000 ihmistä on riippuvaisia huumeista ja 60 prosenttia vangeista on tuomittu huumerikosten vuoksi.
 EU tuomitsee kuolemantuomiot
 Muun muassa EU on tuominnut Sri Lankan päätöksen ottaa kuolemantuomio uudelleen käyttöön.
 – Kuolemantuomio on julma, epäinhimillinen ja nöyryyttävä rangaistus. EU yksiselitteisesti vastustaan sen käyttöä kaikissa olosuhteissa ja tapauksissa. Vaikka Sri Lankan viranomaiset ovat puhuneet kuolemantuomion puolesta huumeidenvastaisessa sodassa, tutkimukset osoittavat, että kuolemantuomio ei toimi pelotteena rikollisuutta vastaan, EU:n lausunnossa sanotaan.
 Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International sanoo olevansa shokissa ja raivoissaan presidentti Sirisenan ilmoituksesta. Amnestyn mukaan nyt annetut tuomiot ovat laittomia, sillä ne eivät ylitä kynnystä "kaikista vakavimmista rikoksista", kuten murhista.
 Amnestyn Etelä-Aasian johtajan  Biraj Patnaiki n mukaan Sri Lanka tekee päinvastoin kuin muu maailma, jossa huumepolitiikkaa on arvioitu uudelleen ja kuolemantuomioita on vähennetty.
 – Tämä tulee olemaan tuhoisaa Sri Lankan kansainväliselle maineelle ja toivomme, että presidentti Sirisena harkitsee asiaa uudelleen, Patnaik sanoi.
 Yli sata hakijaa pyöveliksi
 Sri Lankan työpaikkailmoitus pyöveleistä  nousi otsikoihin helmikuussa . Tehtävään haettiin kahta srilankalaista 18–45 -vuotiasta miestä, joilla on "henkistä voimaa" ja "erinomainen moraalinen luonne".
 Pyöveliksi haki lopulta yli sata henkilöä, BBC kertoo. Sri Lankan valtio-omisteisen Daily Newsin mukaan hakijoiden joukossa oli myös kaksi yhdysvaltalaista ja kaksi naista. Vankeinhoidon edustaja kertoi, että valittujen kahden hakijan täytyy vielä käydä läpi kahden viikon harjoittelujakso.
 BBC:n mukaan Sri Lankan edellinen pyöveli erosi tehtävästään viisi vuotta sitten nähtyään hirsipuut ja jouduttuaan shokkiin. Viime vuonna palkattiin yksi pyöveli, joka ei koskaan saapunut työpaikalleen.
 Lue myös:
 Sri Lanka aloittaa kuolemaantuomittujen teloitukset vuosikymmenten tauon jälkeen – pyöveleiksi etsitään henkisesti vahvoja miehiä (12.2.)

Sri Lanka palkkasi kaksi pyöveliä ja tuomitsi neljä ihmistä kuolemaan – edellinen pyöveli jätti tehtävänsä nähtyään hirttopuut


Summary: Uusia neuvotteluita aloittavien Yhdysvaltojen ja Talebanin välillä on erimielisyyttä etenkin ulkomaisten joukkojen poistamisen aikataulusta.

Ainakin 25 hallitusta tukevien joukkojen taistelijaa on kuollut Talebanin hyökkäyksessä Pohjois-Afganistanissa. Puolustusministeriön edustajan mukaan isku tapahtui varhain aamulla lauantaina.
 Taleban ja Yhdysvallat aloittivat Talebanin edustajan mukaan lauantaina tuoreet rauhanneuvottelut Qatarin pääkaupungissa Dohassa.
 Kiistaa on etenkin siitä, milloin ulkomaiset joukot poistuvat Afganistanista. Yhdysvallat on vaatinut talebaneja aloittamaan tulitauon ja kertomaan aikataulun neuvotteluille Afganistanin hallinnon kanssa. Talebanien mukaan näin ei tapahdu ennen kuin Yhdysvallat kertoo, missä ajassa joukot vedetään maasta.
 Neuvottelut ovat osapuolten seitsemäs yritys saada päätös konfliktille, jota on kuvailtu Yhdysvaltain pisimmäksi sodaksi.
 Yhdysvaltojen sotilaita on ollut Afganistanissa jo 17 vuotta.
 Neuvotteluiden keskiössä on neljä aihetta: terrorismin vastaiset toimet, ulkomaisten joukkojen läsnäolo Afganistanissa, maan sisäinen vuoropuhelu ja pysyvä tulitauko.
 Yhdysvaltain viranomaiset ovat aiemmin sanoneet toivovansa tuloksia neuvotteluista ennen Afganistanin syyskuulle suunniteltuja presidentinvaaleja.

Ainakin 25 kuoli iskussa Afganistanissa – samalla uudet rauhanneuvottelut alkoivat Talebanin ja Yhdysvaltojen välillä


Summary: Omaa vapaa-aikaa ja työtä on vaikea erottaa toisistaan siinä vaiheessa, kun sosiaalisesta mediasta tulee työtä.

Monet tubettajat ovat avautuneet viime aikoina julkisuudessa mielenterveysongelmistaan.
 Viimeksi omasta mielenterveydestään on kertonut Suomen suosituimpiin tubettajien joukkoon kuuluva  Eric Savolainen  eli Lakko. Savolainen julkaisi omalla  Youtube-kanavallaan videon , jossa hän kertoo kamppailevansa mielenterveytensä kanssa ja jäävänsä tauolle.
 – Mielenterveys on tällä hetkellä todella kovalla koetuksella. Tiedän, että tarvitsen apua ja onneksi saan sitä. Mulla ei ole ikinä ollut masennusta ja nämä ovat aivan uusia tunteita, Savolainen kertoo videollaan.
 Myös tubettaja  Iina-Katariina Haataja  eli Iina-Katariina on kertonut tänä keväänä sosiaalisessa mediassa  avoimesti mielenterveysongelmistaan .  Maiju Voutilainen  eli Mansikkka on jo aiemmin kertonut  ahdistuksestaan  Aamulehdelle.
 Tubettajat Mansikka ja Herbalisti ovat puhuneet avoimesti omasta mielenterveydestään katsojilleen. Jaana Polamo / Yle
 Tubettaja  Juuso Karikuusi  eli Herbalisti on puhunut  videolla  omasta uupumuksestaan. Erityisesti vuodet 2016 ja 2017 olivat Karikuuselle rankkoja, koska samaan aikaan oli monta rautaa tulessa eri projektien parissa.
 – Oli todella vaikeaa sanoa ei, kun kaikki asiat kiinnostivat ja niitä oli mukava tehdä. Se oli rankkaa aikaa.
 Työn ja vapaa-ajan raja häilyvä
 Tubettajat aloittavat videoiden tekemisen yleensä harrastuksena. Kun sosiaalisen median päivittämisestä tulee kokopäiväistä työtä, oman vapaa-ajan erottaminen työstä vaikeutuu. Näin kävi myös Karikuuselle.
 – Minulle on ollut iso haaste, että missä vaiheessa teen hommia vain harrastepohjalta ja milloin se on työtä. Välillä on vaikeaa löytää aikaa muulle elämälle, kun tubettaminen on sekä harrastus että työ.
 Nuorisopsykiatrin mukaan sosiaalisen median rajattomat mahdollisuudet heijastuvat rajan vetämisen vaikeutena.
 – Periaatteessa siellä on mahdollista kasvattaa bisnestä rajattomasti. Psyykkinen kuormitus kasvaa ja voi tulla tunne, että täytyisi koko ajan olla sosiaalisessa mediassa vahtimassa. Lisäksi voi tulla huolta siitä, ettei ole tarpeeksi läsnä, Helsingin Uudenmaan sairaanhoitopiirin nuorisopsykiatrian linjajohtaja  Klaus Ranta  kertoo.
 Kun työ ja vapaa-aika menevät tubettajalla sekaisin, siitä voi seurata stressi- ja riippuvuusoireita.
 – Stressioireisiin kuuluvat esimerkiksi uupumus, mielialan lasku, väsymys, kokemus tarkoituksettomuudesta ja kyynisyys. Riippuvuusoireita ovat taas ärtyneisyys, pakkomielteistä halua olla sosiaalisessa mediassa ja siihen liittyvät rajanhallinnan ongelmat. Nämä kaikki kulkevat helposti käsi kädessä.
 Vapaa-ajan ja työn rajan hämärtymistä lisää se, että tubettajat tekevät osan videoistaan kaupallisessa yhteistyössä. Toisaalta tubettaja kuvaa myös vapaa-ajallaan ja tienaa mainostuloilla.
 Epäsäännölliset työajat
 Tubettaja vastaa pääasiassa itse omasta työajastaan. Selvää rytmitystä työn ja vapaa-ajan välillä ei välttämättä ole, koska monet tubettajat tekevät töitä kotonaan ja osa heistä kuvaa arkeaan videoille.
 – Jonakin päivinä saatan tehdä töitä 12–13 tuntia, mikä toki kuuluu yrittäjän elämään. Välillä on päiviä, jolloin ei taas ole oikein mitään. Töiden epätasaisuus on toisinaan haasteellista.
 Tubettajan voi olla vaikea irtaantua työstään ja jättää kamera kotiin. Juuso Karikuusi
 Taukoa sisällön tuottamisesta sosiaaliseen mediaan voi olla vaikea pitää, koska seuraajat odottavat koko ajan uutta sisältöä.
 Alalla vallitsee nykyään myös kova kilpailu, kun uusia tekijöitä tulee jatkuvasti. Tubettajien on ikään kuin pakko pysyä menossa mukana. Karikuusi tosin kokee kilpailevansa lähinnä itsensä kanssa.
 – En koe, että hommassa olisi välttämättä tekijöiden välistä kilpailua keskenään, koska jokainen tekee omia juttujaan. Kun tekee sitä mitä itse haluaa, niin ei siinä kilpaile kenenkään muun kuin itsensä kanssa.
 Sosiaalisen median kautta tubettajat voivat helposti peilata omaa tekemistään suhteessa muihin. Se aiheuttaa paineita.
 – Somessa näkee koko ajan, kun muut tekee hommia ja vaikka itse tekisi kuinka paljon, niin saattaa tulla fiilis, ettei siltikään tee tarpeeksi. Lisäksi helposti tulee fomo eli fear of missing out, että miksen ollut tuolla tai miksen ole tehnyt tuota, Karikuusi kuvailee.
 Missä menevät jakamisen rajat?
 Tubettaja esiintyy monesti omilla kasvoillaan videoilla, minkä takia osa tubettajista pohtii tarkkaan millaista sisältöä he julkaisevat omalla kanavallaan.
 – Yhtenä stressitekijänä voi olla se, kun osa tubettajista tarkastelee omaa tekemistään sitä kautta, onko sisältö jollakin tietyllä tavalla hyväksyttävissä. Sosiaalisessa mediassa esillä olo voi tuottaa stressiä, kun sisältö leviää helposti, Ranta kertoo.
 Tubettajien jakamat kokemukset omista mielenterveysongelmistaan Ranta näkee pääasiassa hyvänä tapana viestiä mielenterveydestä.
 – Parhaimmillaan katsoja saa faktatietoon perustuvaa sisältöä, tietoa, mistä voi saada apua ja kertomuksia siitä, että apua voi saada.
 Ranta muistuttaa kuitenkin sosiaalisen median arvaamattomuudesta ennen kuin tubettaja päättää jakaa henkilökohtaisia asioitaan julkisesti. Videot voivat levitä odottamattomasti sosiaalisessa mediassa.
 – Saatu vastaus ei välttämättä ole toivotunlainen. Omasta tilanteestaan voi toki kertoa, mutta samalla pitää varoa, ettei liitä asiaan muita henkilöitä loukkaamalla luottamuksen rajoja.
 Karikuusella itsellään on pääasiassa positiivisia kokemuksia oman uupumuksensa kertomisesta suurelle yleisölle.
 – Suurin osa katsojista on ymmärtänyt todella hyvin, mutta aina joukossa on mukana myös niitä, jotka eivät ymmärrä tämän työn haastavuutta.
 “Sosiaalista mediaa hengittää ja elää koko ajan”
 Tubettajan työ on paljon muutakin kuin vain kameralle puhumista. Yhden videon tekemiseen saattaa kuulua käsikirjoittamista, kuvaamista, editointia, tuottamista ja ohjaamista. Sen sijaan, että mukana olisi kokonainen tiimi, tubettaja tekee monesti kaiken itse.
 – Itselläni on lisäksi livekeikkoja, kaikkien somekanavien ylläpitämistä, kaupallisten kumppanuuksien hoitamista ja muita yrittäjän vastuita siihen päälle, Karikuusi luettelee.
 Tubettajan työhön kuuluu paljon muutakin kuin vain kameran edessä puhuminen. Juuso Karikuusi
 Tubettajan täytyy pysyä ajan hermoilla seuraamalla vähän mitä muut tekevät ja samalla kuitenkin luoda jatkuvasti uutta sisältöä. Lisäksi omaa tekemistä voi helposti miettiä sitä kautta, että saisiko siitä jotain sisältöä sosiaaliseen mediaan.
 – Videoiden tekoon käyttää omaa luovuutta ja tekee tätä hommaa sydämellä ja tunteet mukana. Samalla tuntuu myös pahalle, jos se mitä sä olet tykännyt tehdä ei kiinnostanutkaan yleisöä.
 Esimerkiksi  Bioshock Infinite - Quest for da Kukkahattu  -videota varten Karikuusella oli reilut yksitoista tuntia materiaalia, mitä hän leikkasi kuukauden ajan. Video ei kuitenkaan saavuttanut suurta suosiota yleisön keskuudessa julkaisun jälkeen.
 – Olin todella ylpeä ja iloinen siitä videosta, mutta ei se mikään superhitti ollut. Nyt pari viikkoa sitten eräs katsoja tuli moikkaamaan ja kertoi katsovansa juuri tämän kyseisen videon aina vuosittain. Mulle on aina riittänyt se, että joku olisi iloinen mun videoista.
 Youtuben ohella monet tubettajat tuottavat aktiivisesti sisältöä myös muihin sosiaalisen median kanaviin osana arkeaan.
 – Se on aika hurjaa, kun sosiaalista mediaa hengittää ja elää koko ajan. Jos olen ollut esimerkiksi viikon pois somesta, niin se tuntuu pitkältä ajalta ja, että olisi missannut asioita, vaikka irl on ehtinyt tekemään vaikka mitä. Videoiden ja sisällön tuottaminen ovat elämäntapa, Karikuusi kertoo.
 Selkeät linjaukset avuksi
 Tubettajan oman hyvinvoinnin ylläpitämiseksi Helsingin Uudenmaan sairaanhoitopiirin nuorisopsykiatrian linjajohtaja Klaus Ranta kannustaa seuraamaan, kuinka paljon sosiaalinen media vie aikaa ja pitämään huolen siitä, ettei se hallitse liikaa elämää. Oleellista on pyrkiä vetämään selkeät rajat.
 – Sosiaaliseen mediaan on helppo uppoutua, mutta samalla täytyy muistaa olla maltillinen ja rajoittaa siellä vietettyä aikaa. Käyttäjän tulee sosiaalisen median käytön lisäksi huolehtia ihmissuhteista, muista harrastuksista ja riittävästä levosta.
 Tärkeä oivallus Karikuuselle on ollut loman tärkeys ja se, ettei kaikkea tarvitse tehdä yksin.
 Vuoden 2018 alussa Karikuusi päätti ottaa kuukauden loman ilman sosiaalista mediaa ja videoiden tekemistä ensimmäistä kertaa viiteen vuoteen. Loman jälkeen alkoi myös yhteistyö toisen tubettajan  Sami Koiviston  kanssa.
 – Sami on kuvaamassa osaa videoista ja hän leikkaa osan videoistani. Puolitoista vuotta on nyt tehty yhteistyötä ja se on auttanut tosi paljon viemään painetta pois tekemisestä, Karikuusi kertoo.
 Karikuusi on oppinut oman uupumuksensa jälkeen ottamaan etäisyyttä sosiaalisesta mediasta säännöllisesti.
 – Pidän nykyään aina tammikuussa kuukauden tauon, jolloin en tee videoita tai ole sosiaalisessa mediassa. Keskityn itseeni, läheisiini ja lähden esimerkiksi matkalle. Tärkeintä on se, ettei kamera ole mukana.

Riippuvuutta ja pakkomielteistä oloa sosiaalisessa mediassa – selvitimme, mistä tubettajien mielenterveysongelmat johtuvat


Summary: Espoon kaivaukset ovat tuottaneet tuhansia löytöjä.

Espoon ruotsinkielisen työväenopiston harrastajat ovat tehneet merkittäviä arkeologisia löytöjä Espoon kartanon lähellä. Kehä kolmosen pohjoispuolella sijaitsevasta metsästä paikannettiin noin 6000 vuotta vanha koskematon kivikauden indoeurooppalaisen vaiheen asutuskeskus. Paikka on hyvin säilynyt ja runsaslöytöinen.
 Kaivauksia valvovan ja johtavan arkeologi  Jan Fastin  mukaan löydös antaa uutta tietoa alueella asuneista ihmisistä.
 – Aikaisemmin on ajateltu, että väestö oli liikkuvaista täällä. Tämä paikka viittaa siihen, että he ovat asuneet pitkään ainakin muutamissa paikoissa. Näin isoja määriä löytöjä ei tule ihan noin vaan tuonne rantahiekalle, Fast kertoo.
 Fastin mukaan nuorakeraamisen asutusvaiheen hyvin säilyneitä metsäalueita on Suomessa vain vähän.
 – Ne ovat jääneet yleensä peltoviljelyn alle. Tämä on hyvin harvinainen mahdollisuus päästä tutkimaan tällaista nuorakeraamisen vaiheen asuinpaikkaa, jota ei ole ollenkaan rikottu, hän kertoo.
 Kaivauksilta on löytynyt tuhansia ruukunpaloja. Jan Fast
 Runsaslöytöisestä paikasta on löytynyt myös eläinten luita. Jan Fast
 Nuorakeraaminen kivikirves huolella hiottu
 Metsästä on löytynyt huomattava määrä esineistöä, muun muassa kivikirves, tuhansia ruukunpalasia, eläinten luita ja liesikiveys. Vanhimmat esineet ovat 6000 vuotta vanhoja ja nuorimmat arviolta 4500 vuotta vanhoja.
 Erityisen mielenkiintoisena löytönä Fast pitää nuoren miehen kivikirveen terää, joka on nuorakeraamisen kulttuurin esine.
 – Se on niin terävä, että sillä leikkaisi vieläkin itselleen haavan käteen. Siihen valittu kivilaji on todella kova ja hyvä, ja sitä on hiottu ja kiillotettu niin, että se on aivan, ei nyt partakoneen veitsenterävä, mutta kirveen terävä ainakin, Fast kuvailee.
 Espoon ruotsinkielinen työväenopisto jatkaa kaivauksia myös ensi kesänä, jolloin aluetta tutkitaan laajemmin.
 Työväenopiston harrastajat ovat tehneet Espoossa tärkeää työtä.  Jan Fast
 Lue myös:
 Jan Fast kehittää Suomeen sotavuosien arkeologista tutkimusta – "Aloitamme melkein tyhjästä"

Työväenopiston harrastajat löysivät 6000 vuotta vanhan työkalun – Nuoren miehen kirves kertoo asutuksen pysyvyydestä


Summary: Negatiivisten korkojen aika jatkuu toistaiseksi, mutta ei ikuisesti, sanoo pääekonomisti Philip Lane Ylen haastattelussa.

Euroopan keskuspankin uudella pääekonomistilla voisi olla helpompiakin aikoja aloittaa hommat: euromaiden niukkaa kasvuennustetta on juuri viilattu vielä niukemmaksi ja tärkein tavoite eli inflaation kiihdyttäminen on entistä kauempana.
 Kesäkuun alussa aloittanut  Philip Lane  vakuuttaa kuitenkin, että keskuspankilta eivät keinot lopu. Lane muistuttaa, että EKP:n pääkonttorista Frankfurtissa on löytynyt ennenkin luovuutta.
 Ylen haastattelussa Lane listaa, miten talouteen on puhallettu henkeä monin keinoin.
 Korot on laskettu miinukselle, valtion velkakirjoille on luotu osto-ohjelma, pankeille erityinen lainaohjelma ja lisäksi markkinoille on luotu vakautta lupaamalla “riittäviä” toimia.
 EKP:stä löytyy luovia keinoja talouden shokkien taltuttamiseen, sanoo pääekonomisti Philip Lane. Frank Rumpenhorst / EPA
 – Tämä kombinaatio on toiminut hyvin tähän mennessä. Jos talous hidastuu - taantumaa emme ennusta - voimme tehdä lisää, Lane lupaa.
 – EKP:llä on näissäkin oloissa keinoja vastata talouden ja inflaation shokkeihin. Keskuspankki on vahva instituutio.
 Miinuskorot täältä ikuisuuteen?
 EKP:n talletuskorko liikepankeille on ollut miinusmerkkinen vuodesta 2014 lähtien, mutta tilanne on silti Lanen mukaan vain väliaikainen.
 – Negatiiviset korot eivät ole uusi normaali, mutta toistaiseksi ne ovat eduksi. Ne tarkoittavat lisää investointeja ja kotitalouksien kuluttamista.
 Alle nollan menevien korkojen pitäisi luoda talouskasvuun vauhtia, mutta juuri nyt meno ei ole huimaa.  Kesäkuun ennusteessaan  EKP alensi kahden tulevan vuoden kasvulukujaan muun muassa Yhdysvaltojen ja Kiinan välisen kauppasodan takia.
 Suomen Pankin Helsingissä järjestämässä tilaisuudessa Lane esitteli myös laskelmat siitä, mikä EKP:n epätavallisten toimien vaikutus on ollut.
 Ilman poikkeuksellisia toimia kasvu olisi kiivennyt viime vuonna vain täpärästi yli yhden prosentin, kun se nyt ylsi lähelle kahta prosenttia. Myös inflaatio olisi jäänyt alle yhden, toteutuneen 1,8 prosentin sijasta.
 EKP:n keskeisenä tavoitteena on pitää talous liikkeessä noin kahden prosentin hintojen nousun avulla. Liian matala inflaatio johtaa helposti talouden hidastuvaan kierteeseen.
 Euroopan tilastokeskus Eurostat arvioi kesäkuun inflaation matelevan vain 1,2 prosentissa Antti Parviala / Yle
 Tuoreimman tilaston mukaan tavoite on kuitenkin karkaamassa. Huhtikuussa hinnat nousivat 1,7 prosentin vauhdilla, mutta touko- ja kesäkuussa pudottiin vuoden alimmille tasoille.
 Onko kahden prosentin tavoite enää edes järkevä?
 – Tavoitteen muuttamisesta ei käydä keskustelua, Lane kuittaa kysymyksen.
 Vakautta pienille
 Entä mitä tuore pääekonomisti vastaa niille, joiden mielestä Suomi olisi selvinnyt talouskriisistä omalla markallaan paremmin kuin euromaana? Pärjäsihän kruunu-Ruotsikin meitä paremmin.
 – Olen suuri euro-fani, Lane kuittaa heti ensimmäisenä.
 – Kuvittele millainen kriisi olisi ollut ilman vahvaa keskuspankkia! Olisi ollut paljon pahempi, jos silloin olisi ollut yhdeksäntoista maata ja valuuttaa.
 – Varsinkin pienille maille euro tuo vakautta. Se on hyvä keksintö, valuutastamme pitää olla ylpeä.
 Philip Lanen toimikausi pääekonomistina kestää kahdeksan vuotta.

Kauppasota nurkan takana ja tärkein tavoite entistä kauempana, mutta EKP:n vasta aloittanut pääekonomisti vakuuttaa Ylelle: “EKP on luova uusien työkalujen kehittämisessä”


Summary: Ylen uusi musiikkidraama kertoo laulajasta ja viihdyttäjästä, joka koki monelle artistille tutun kohtalon.

Kesän radiosuosikiksi on nousemassa yhdestä Suomen menestyneimmästä naisartistista ja viihdyttäjästä kertova musiikkidraama  Kikka - tarina tähdestä.
 Ohjelma tuli kuunneltavaksi Yle Areenaan vasta muutama päivä sitten. Silti sillä on jo poikkeuksellisen paljon kuulijoita.
 Yle Audiotoimituksen vastaava tuottaja  Anne Haaja  uskoo, että Kikka on kesähitti.
 – Yleisö tuntuu löytäneen ohjelman. Jaksot julkaistiin Areenassa 27.6. ja sitä on jo käynnistetty yli 113 000 kertaa.
 – Viime kesän hitti, muusikko  Gösta Sundqvistista  kertova musiikkidraama, sai samassa ajassa hieman vähemmän käynnistyksiä. Kikasta on tätä vauhtia tulossa jopa suositumpi kuin Gösta oli vuosi sitten, Haaja toteaa.
 Kikan kappaleet "parasta bailumusiikkia"
 Kikalla eli  Kirsi Sirénillä  (1964-2005) on edelleen laaja fanikunta.
 – On ihmisiä, joiden mielestä Kikan kappaleet ovat parasta bailumusiikkia ikinä ja niistä tulee hyvälle tuulelle. Ne antavat energiaa, sanoo musiikkidraaman ohjaaja  Minna Nurmelin .
 Hän myöntää, ettei itse ollut Kikan musiikin ystävä vielä siinä vaiheessa, kun ryhtyi tekemään sarjaa yhdessä käsikirjoittaja  Paula Salmisen  kanssa.
 – Siitä ollaan kahta mieltä, onko hänen musikkinsa hyvää vai ei. Olin suorastaan kauhuissani, että joudun työn myötä kuuntelemaan kappaleita aamusta iltaan.
 Kikka-rautaisannoksen jälkeen ohjaaja totesi, etteivät ne olekaan "ihan simppeleitä", vaan melodiat kuulostavat paljon helpommilta kuin ovatkaan.  (Juttu jatkuu kuvan jälkeen)
 Sukkula Venukseen villitsi kuulijat
 Kikka nousi suomalaisen yleisön suosioon vuonna 1989 vasta 24-vuotiaana.  Mä haluun viihdyttää  -kappaleen mukaan nimettyä esikoisalbumia myytiin lyhyessä ajassa yli 70 000 kappaletta.
 Hänen tunnetuimpia iskelmiään ovat myös  Sukkula Venukseen  ja  Apinamies .
 Laulajasta tuli aikansa ilmiö ja suosikkiartisti.
 Radio Suomen 20-osainen musiikkidraama pohjautuu Kikan elämään ja uraan. Se kertoo julkisuuden valokeilan ja yksityiselämän välillä tasapainottelevasta rohkeasta tähdestä.
 Herkän persoonan traaginen loppu
 Ohjelmaa tehdessä ohjaaja sai tutustua ristiriitaiseen persoonaan.
 – Hän oli todella herkkä sekä lojaali ystävilleen.
 Iskelmälaulajalla oli voimakas tarve esiintyä ja menestyä.
 – Kikka oli äärimmäisen kunnianhimoinen ja energinen. Hänellä oli pyrkimys täydellisyyteen, mikä koitui taakaksi, Minna Nurmelin sanoo.
 Laulaja tuli tunnetuksi vihjailevia sanoituksia sisältävistä, pikkutuhmista lauluistaan, rohkeasta imagostaan ja esiintymisestään.
 – Hänen elämänsä oli kuitenkin traaginen.  Työtahti oli järjettömän kova ja suhde alkoholiin ongelmallinen.
 Myös äitiyiden ja artistin roolin yhdistäminen oli vaikeaa.
 – Hän pyrki muuttumaan artistina, mutta sitä hänelle ei sallittu.
 Kikka menehtyi sydäninfarktiin 41-vuotiaana.
 Radiossa kuultava musiikkidraama yhdistää faktaa ja fiktiota artistia kunnioittaen, kertoo ohjaaja Minna Nurmelin.
 – Ihmiset saavat kuulla, minkälainen elämä artistilla oli ja myös siitä, miten häntä elämänsä aikana kohdeltiin.
 Kikka - tarina tähdestä Radio Suomen arki-illoissa 1.7. alkaen ja  kaikki jaksot ovat kuultavissa myös Yle Areenassa .

Laulaja Kikka on kesähitti – radion musiikkidraaman kuuntelijaluvut tapissa


Summary: Japani on jatkanut valaanpyyntiä 1980-luvulla solmitusta kansainvälisestä kiellosta huolimatta koko ajan "tieteellisen tutkimuksen" nimissä. Se on merkinnyt käytännössä valaanlihan päätymistä ravintoloiden pöytiin.

Japani on aloittanut kaupallisen valaanpyynnin 31 vuoden tauon jälkeen. Pyyntialukset saivat ensimmäisen saaliinsa, kaksi lahtivalasta, heti ensimmäisenä pyyntipäivänä tänään maanantaina.
 – Tämä on paras päivä. Tätä kannatti odottaa 31 vuotta, ilakoi valaanpyytäjien yhdistyksen johtaja  Yoshifumi Kai .
 Ensimmäinen saalis tuotiin satamaan ja paloiteltiin median kameroiden edessä.
 Lahtivalas paloiteltiin valaanpyynnin ensimmäisenä päivänä kameroiden edessä Japanin Kushirossa. Jiji Press / EPA
 – Uskon, etteivät nuoret enää tiedä miten valaan lihaa valmistetaan ja syödään. Haluaisin, että useampi ihminen maistaisi valaanlihaa edes kerran, sanoi 23-vuotias valaanpyytäjä  Hideki Abe  maanantaina.
 Päivän saalistus on ensimmäinen kaupallinen valaanpyynti Japanissa vuonna 1988 alkaneen tauon jälkeen. Kansainvälinen valaanpyyntikomissio kielsi kaupallisen valaanpyynnin vuonna 1986, kun osa valaslajeista oli pyydetty sukupuuton partaalle.
 Japani on vuoden 1988 jälkeenkin pyytänyt valaita "tieteellisiin tarkoituksiin", mikä on merkinnyt käytännössä valaanlihan päätymistä syötäväksi.  Japani ilmoitti joulukuussa  irtautuvansa kansainvälisestä valaanpyyntikomissiosta.
 Japanin valaanpyynti on tuomittu maailmalla julmaksi ja vanhanaikaiseksi.
 – Tämä on surunpäivä kansainväliselle valaansuojelulle, totesi kampanjapäällikkö  Nicola Beynon  Humane Society Internationalista.
 Japani on asettanut nyt alkaneelle pyyntikaudelle 227 valaan enimmäiskiintiön. Japani aikoo pyytää valaita vain omilla aluevesillään.
 Lisää aiheesta:
 Japani aloittaa kaupallisen valaanpyynnin omilla aluevesillään, lupaa jättää Eteläisen jäämeren rauhaan

Japani aloitti kaupallisen valaanpyynnin yli 30 vuoden tauon jälkeen – ensimmäinen saalis paloiteltiin salamavalojen loisteessa ja paheksunnan keskellä


Summary: EU-valtionjohtajat väänsivät maratonkokouksessa nimityspaketista.

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D)

Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Donald Tusk päätti maanantaina alkuiltapäivästä keskeyttää yli 18 tuntia kestäneen huippukokouksen, jossa oli tarkoitus sopia nimityksistä huippuvirkoihin.
 Neuvotteluita käytiin jäsenmaiden kesken eri kokoonpanoissa koko yön, mutta yhteisymmärrystä ei saatu. Koska valtionjohtajat olivat valvoneet koko yön, he tarvitsivat tauon neuvotteluihin.
 Loppumetreille pääehdokas EU-komission puheenjohtajaksi oli hollantilainen Frans Timmermans. Hän on S&D-puolueen kärkiehdokas tehtävään.
 Bulgarialainen ekonomisti ja Maailmanpankin pääjohtaja  Kristalina Georgieva  oli vahvimmilla Eurooppa-neuvoston puheenjohtajaksi ja saksalainen  Manfred Weber  EU-parlamentin puheenjohtajaksi ainakin puoleksi viisivuotiskaudesta.
 Ulkopoliittisen edustajan paikkaa sovitettiin liberaaleille. Pöydällä oli esitys, jossa Belgian pääministeri  Charles Michel  tai tanskalainen kilpailukomissaari  Margrethe Vestager  nousisivat ulkopolitiikan johtajaksi

EU-huippukokous jumittui, kokousta jatketaan tiistaina


Summary: Pelastuslaitos sai hälytyksen iltapäivällä puoli yhden aikaan.

Pelastuslaitos sammuttaa tulipaloa Turun DataCityn rakennuksessa Lemminkäisenkadulla. Päivystävän palomestarin mukaan rakennuksen katto palaa.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen maanantaina iltapäivällä puoli yhden aikaan.
 Seuraamme tilannetta.

Turun DataCityn katolla tulipalo


Summary: Sisäänkirjautumisongelmat alkoivat hieman ennen kello yhtätoista.

Osassa Nordean verkko- ja mobiilipankin palveluita on tilapäinen häiriö.
 Nordean viestinnästä  Maria Tomminen  kertoo, että osalla asiakkaita on ongelmia sisäänkirjautumisessa. Nordea tutkii teknistä vikaa.
 Tomminen sanoo, että tilapäisiä teknisiä häiriöitä on silloin tällöin, mutta ne ovat tyypillisesti lyhytkestoisia. Viestinnästä kerrotaan, että soittoja asiakaspalvelunumeroon on tullut useita.
 Vika havaittiin hieman ennen kello yhtätoista.

Nordean verkko- ja mobiilipankissa on ongelmia sisäänkirjautumisessa – vikaa tutkitaan parhaillaan


Summary: Eniten maksuhäiriöisiä on Päijät-Hämeen maakunnassa.

Maksuhäiriöisten ihmisten määrä on noussut Suomessa yli 380 000:een. Asiakastieto Groupin mukaan maksuhäiriöisten määrä on kasvanut vuodessa 4 000 ihmisellä.
 Kasvua merkinnöissä on yli 30-vuotiaiden ikäluokasta aina eläkeikäisiin saakka.
 – Asiakastieto Groupin tilastojen mukaan ongelmallisin ikäryhmä ovat kolmikymppiset, jotka ovat myös aktiivisimpia kuluttajina. Heistä yli 13 prosentilla on maksuhäiriömerkintöjä, ja osuus on vuodessa edelleen kasvanut, tiedotteessa kerrotaan.
 Maksuhäiriömerkintöjen määrä on kasvanut yli 70 000:lla tällä vuosikymmenellä. Eniten maksuhäiriömerkintöjä on 25–44 -vuotiailla miehillä. Tässä joukossa maksuhäiriöisiä on yli 15 prosenttia.
 Maakunnittain tarkasteltuna eniten maksuhäiriöisiä on Päijät-Hämeessä eli yli yhdeksän prosenttia.
 Luvut perustuvat Asiakastieto Groupin tietoihin. Yksityishenkilöiden luottotietoja rekisteröi Suomessa myös Bisnode Finland.
 Nuorten maksuhäiriömerkinnät laskussa
 Sen sijaan nuorten maksuhäiriöt ovat pysyneet laskusuunnassa aina vuodesta 2012 lähtien.
 – Maksuhäiriöisiä nuoria on nyt selvästi vähemmän kuin vuosi sitten. Esimerkiksi alle 20-vuotiaista enää 1,3 prosentilla on maksuhäiriömerkintä, kun vielä vuosi sitten osuus oli lähes 1,7 prosenttia, Asiakastieto Groupin liiketoimintajohtaja Jouni Muhonen sanoo tiedotteessa.
 Asiakastieto Group pitää hyvänä, että hallitusohjelmassa on linjattu positiivisen luottorekisterin käyttöön ottamisesta hallituskauden aikana. Positiivinen luottorekisteri on tietokanta, josta luotonantajayhtiöt voivat reaaliaikaisesti nähdä luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot.
 Nykyisellään luotonantaja näkee vain maksuhäiriömerkinnät.

Maksuhäiriöisiä on Suomessa 380 000 – merkintöjen määrä on kasvanut yli 30-vuotiailla


Summary: Kyproksen turkkilaisosan ulkoministeri epäilee vuoristoon iskeytyneen esineen olevan venäläisvalmisteinen ohjus. Se on ilmeisesti harhautunut reitiltään Israelin Syyriaan tekemässä ilmaiskussa.

Harhautunut ohjus iskeytyi sunnuntain ja maanantain välisenä yönä Vounon vuoristoon parikymmentä kilometriä Kyproksen turkkilaisosan pääkaupungin Nikosian pohjoispuolella. Tapahtuneen ei tiedetä vaatineen uhreja, mutta vuoristossa syttyi tulipalo.
 Ulkoministeri  Kudret Ozersay  ounasteli Facebook-päivityksessään, että ohjus saattaa kuulua ilmapuolustusjärjetelmään. Se harhautui reitiltään samaan aikaan, kun Israel teki iskun Syyriaan ja Syyria vastasi siihen.
 Ulkoministerin mukaan ohjus on ilmeisesti räjähtänyt ilmassa, koska maassa ei ole kraatereita vaan aseen osia. Kyprolaisten sotilasasiantuntijoiden mukaan Syyria käyttää venäläisvalmisteisia ohjuksia.
 Jäänteiden perusteella kyseessä saattaa olla S-200-tyypin ohjus. Sen kantomatka on pisimmillään 400 kilometriä. Ohjus on ohjelmoitu räjähtämään ilmassa, ellei se saavuta kohdettaan.
 Israel teki iskuja Syyrian Homsin alueella, noin 300 kilometrin päässä Nikosiasta.
 Hyökkäyksessä kuoli ainakin neljä ja haavoittui kolmattakymmentä ihmistä.
 Lue myös:
 Israel ampui ohjuksia syyrialaisiin sotilasasemiin – Järjestö: 15 siviiliä iskussa kuolleiden joukossa

Outo esine putosi vuoristoon – venäläisvalmisteinen ohjus harhautui Kyprokselle?