Summary: Kesälomakausi kasvattaa valmisruokien ja helppojen välipalojen myyntiä jopa 10 prosenttia.

Yläkouluikäinen  Miro Oksa  ottaa jääkaapista pinaattikeiton ja laittaa sen mikroon lämpenemään. Tällä kertaa hän ei laita sekaan keitettyä kananmunaa, kuten hän usein tekee.
 Kaupan valmiskeitto on outokumpulaiselle Oksalle tyypillinen lämmin ruoka kesälomapäivisin, kun vanhemmat ovat töissä. Hän ei taidoistaan huolimatta halua tehdä itse ruokaa, koska se tuntuu lomalaisen mielestä raskaalta.
 – Siihen menisi aikaa, kun ottaa kaikkia eri aineksia kaapeista ja valmistaisi niistä jotain ja siivoamiseen myös, nauraa Oksa.
 Parhaillaan rippikoululeiriä käyvän Miron sekä hänen alakouluikäisten pikkuveljiensä kesäloma on alkanut kuten tuhansien suomalaislasten. Tuhansien vanhemmat ovat töissä, kun lapset lomailevat.
 Kauppias Jyrki Huttunen on joutunut kasvattamaan eineshyllyjään metritolkulla viime vuosina. Sami Takkinen / Yle
 Koululaisille ostetaan helppoa ruokaa
 Kun koululaisten kesälomat touko-kesäkuun vaihteessa käynnistyvät, alkaa einesten ja välipalojen myynti kasvaa. Moni perhe tukeutuu valmisruokiin. Tämä näkyy vähittäiskaupassa ensimmäisistä lomapäivistä lähtien.
 Sekä S-ryhmästä että Keskolta kerrotaan, että kesä tuo muutoksia perheiden ruokailutottumuksiin. Myynti kasvaa valmisruoissa. Tällaisia ovat esimerkiksi lihapullat, jauhelihapihvit, pizzat ja hampurilaiset. S-ryhmän arvion mukaan näiden tuotteiden osto kasvaa lapsiperheissä noin 10 prosenttia kesä-elokuussa.
 – Moni asia muuttuu. Kauppaan tullaankin eri aikaan. Myynti kasvaa esimerkiksi laatikoiden, kiusausten ja salaattien osalta. Nuoret syövät myös paljon salaatteja, kertoo kauppias  Jyrki Huttunen  Siilinjärveltä.
 Myös helppojen välipalatuotteiden kuten lihapiirakoiden ja pasteijoiden myynti kasvaa.
 – Eväitä haetaan matkapurtavaksi ja koululaisten välipaloiksi, selittää osto- ja myyntipäällikkö  Kirsi Pennanen  K-ryhmästä.
 Kesäaikaan suosittuja ovat myös salaattiateriat, valmissalaatit sekä peruna- ja kasvislisukkeet, joita ostetaan tarjottavaksi grilliherkkujen kanssa. Ruokahuoltoon halutaan helppoutta.
 Huttunen kertoo, että einesten myynti on tänä vuonna kasvanut jo talvesta lähtien. Yhdeksi syyksi kasvuun hän arvioi myös sen, että monet ovat löytäneet laadukkaammat einekset ja jalosteet.
 – Tarjolle on tullut viime vuosina todella paljon hyvänmakuisia tuotteita. Eineshyllyjen metrimäärää on saanut tasaisesti lisätä.
 Itä-Suomen yliopiston ravitsemusterapeutti Henna Jalkanen sanoo, että kokonaisuus on ruokavaliossa tärkeintä. Sami Takkinen / Yle
 Sydänmerkki nopeuttaa valintaa kaupassa
 Itä-Suomen yliopiston Lasten liikunta ja ravitsemus -tutkimuksen parissa työskentelevän laillistetun ravitsemusterapeutin  Henna Jalkasen  mielestä kauppojen valmisruoat ovat hyvä keino helpottaa lapsiperheiden arkea kesällä.
 – Valmisruokien joukossa on tosi hyviä vaihtoehtoja. Maalaisjärkeä kannattaa kuitenkin käyttää sen suhteen, minkä tyyppisiä ruokia tarjoaa lapsille säännöllisesti, muistuttaa Jalkanen.
 Hän vinkkaa, että lisäämällä einesruoan kylkeen viipaleen leipää, lasin maitoa tai täydennettyä kasvijuomaa, kourallisen hedelmiä, marjoja tai pilkottuja vihanneksia, saa lautasmallin hyvin toteutumaan.
 Sydänmerkin löytyminen tuotepakkauksesta on hyvä apu kiireiselle kaupassa kävijälle. Sen avulla pystyy nopeasti tarkistamaan suolan ja rasvan määrän. Tämä helpottaa terveyden kannalta paremman vaihtoehdon löytämistä.
 Kunnon lounas päivällä järkevöittää lomalaisen ateriarytmiä loppupäivän ajaksi.  Henna Jalkanen
 Erityisesti kotiateriatyyppiset ateriat kuten lohikiusaus tai kasvissosekeitto ovat Jalkasen mukaan lapsen terveyden kannalta parhaita einesvaihtoehtoja.
 Einesten valikoima on myös kasvanut ja joukkoon on tullut runsaasti vaihtoehtoja. Arki on muutoinkin muuttunut ja perheet ovat kiireisiä, joten valmisruokia käytetään aiempaa enemmän.
 – Kunnon lounas päivällä järkevöittää lomalaisen ateriarytmiä loppupäivän ajaksi ja houkutus napostelutyyppiselle syömiselle vähenee, toteaa Jalkanen.
 Paula Hulkkosen perheessä eineksillä haetaan helpotusta arjen pyörittämiseen. Sami Takkinen / Yle
 Outokumpulaisäiti ei pode huonoa omaatuntoa
 Outokumpulaisen Miro Oksan äiti  Paula Hulkkonen  kertoo, että kouluikäiset pojat ovat joka arkipäivisin keskenään ja ruokailevat pääsääntöisesti omin nokkineen. Joskus vanhemmat saattavat käydä lounastunnilla moikkaamassa lapsia.
 – He syövät eineksiä ja joskus edellisen päivän jämäruokaa. Usein jääkaappiin varataan esimerkiksi juuri pinaattikeittoa, lohikeittoa, lounassalaatteja ja joskus sitä lättypitsaakin, Hulkkonen virnistää.
 Hän myöntää, ettei valmista juuri koskaan viikkoa varten mitään ruokia valmiiksi. Joka päivä perhe syö yhdessä iltaruoan, joten huonoa omaatuntoa perheen äiti ei einesten käyttämisestä pode.
 – Terveellinen ruokavalio kyllä toteutuu, Hulkkonen sanoo.
 Lue lisää:
 Valmisruoka voi olla kotiruokaa terveellisempää – jos valitset oikein

Einesruokien myynnissä selvä piikki koululaisten kesälomien aikana – ravitsemusterapeutti: näin tuunaat valmisaterian terveellisemmäksi


Summary: Helsingin pelastuslaitos toivoo pehmolelujen tuovan turvaa pikkupotilaille pelottavalla hetkellä.

Noin 60 000. Sen verran pehmoleluja kertyi Helsingin pelastuslaitokselle, kun se pyysi ihmisiä lahjoittamaan siistejä ja ehjiä leluja ensihoitopalvelun lapsipotilaille annettavaksi.
 Keräys toteutettiin eilen keskiviikkona Helsinki-päivän yhteydessä. Pelastuslaitos kertoi valtavan lahjoitusvyöryn saldosta tänään torstaina Twitter-tilillään.
 Helsingin pelastuslaitoksen viestintäpäällikkö  Taisto Hakala  selventää Ylelle, että kyseessä on alustava arvio ja että lopullinen määrä voi heittää jonkin verran, hänen mukaansa todennäköisemmin kuitenkin ylös- kuin alaspäin.
 Hakala sanoo pelastuslaitoksen yllättyneen lahjoitettujen pehmolelujen määrästä.
 – Ajattelimme, että sieltä tulee jotain tuhat tai jotain sellaista.
 Hänen mukaansa koko tempaus sai alkunsa kahden palomies-ensihoitajan ideasta: he keksivät, että lapsipotilaita voisi helpottaa äkillisissä loukkaantumistilanteissa, jos hoitajilla olisi mukanaan jokin jännitystä lievittävä elementti, kuten lelu, jonka lapselle voisi antaa ja jolla tämän voisi saada avautumaan.
 Yksi pelastuslaitokselle lahjoitetuista leluista. Helsingin pelastuslaitos
 Hakala muistuttaa, että yllättävä sairauskohtaus tai loukkaantuminen voi sattua niinkin, ettei lapsen vanhempi ole läsnä, esimerkiksi vapaa-ajalla, päiväkodissa tai vaikkapa koulussa.
 – Jos hoitotilanteeseen saadaan tuotua turvallisuutta, silloin potilasta pystytään haastattelemaan ja hoitamaan tarkemmin.
 "Lelu antaa toivoa: tässä pärjätään nyt"
 Eilen saatuja pehmoleluja on ryhdytty nyt käymään läpi Helsingin pelastuslaitoksella. Taisto Hakalan mukaan niihin liittyy pelastuslaitoksen näkökulmasta muun muassa vastuullisuuskysymyksiä.
 – Emme voi välittää pehmoleluja, joissa on lapsille vaaroja. Meidän täytyy tarkistaa ja puhdistaa ne huolella, sitten tarkistaa vielä uudestaan ja pakata ne niin, että ne myös pysyvät puhtaina.
 Lapsille lelut ovat erityisiä paitsi siksi, että ne annetaan hoitotilanteissa, myös sen takia, että lelut saavat ylleen supersankarin viitan, Hakala kertoo.
 – Lelu toivottavasti lohduttaa ja antaa lapselle toivoa siitä, että tässä pärjätään nyt.
 Yksi pulma Helsingin pelastuslaitoksella kuitenkin nyt on: sillä ei ole vuodenkaan aikana niin isoa määrää lapsipotilaita, että jokaiselle 60 000 pehmolelusta löytyisi uusi koti, viestintäpäällikkö toteaa.
 Pelastuslaitoksella pohditaankin Hakalan mukaan paraikaa, voitaisiinko lahjoitettuja leluja jakaa eteenpäin. Tällaisia tahoja voisivat olla esimerkiksi turvakodit, hän väläyttää.

Pelastuslaitos sai vastaansa valtavan "nallevyöryn": Pienille potilaille lahjoitettiin päivän aikana 60 000 pehmolelua


Summary: Korkeimman oikeuden ennakkopäätös saattaa vauhdittaa niin sanottujen rinnakkaislääkkeiden pääsyä markkinoille.

Uusimman Apteekkarilehden mukaan korkein oikeus perui huhtikuussa hiv-lääkkeen turvaamistoimen. Toimi turvasi lääkeyhtiö Gileadin patentilleen hankkimaa lisäsuojaa eli yksinmyyntiä.
 Näin Truvada-kauppanimellä tunnetun lääkkeet pääsivät markkinoille. Apteekkarilehden mukaan alkuperäisvalmisteen kuukauden annosmäärä maksaa yli 800 euroa, kun halvimpia kopioita saa alle sadan euron.
 Markkinaoikeus on yleensä noudattanut patenttiriidoissa tiukkaa pätevyysolettamaa ja yleensä vahvistanut turvaamistoimet. Turvaamistoimien hakemisesta on tullut tapa sulkea rinnakkaisvalmistajat markkinoilta.
 Nyt korkein oikeus siis rajasi ja tarkensi turvaamistoimien oikeudellisia periaatteita. Tämä voi muuttaa käytäntöjä yleisemminkin.
 Varsinainen patenttiriita on Apteekkarilehden mukaan vielä ratkaisematta. Päätöstä odotetaan lähiaikoina.
 Rinnakkaislääkkeen piti tulla markkinoille viime vuoden tammikuussa, mutta se estettiin turvaamistoimin.

Apteekkarilehti: HIV-lääkkeen kopiot myyntiin  – oikeuden päätös voi nopeuttaa rinnakkaislääkkeiden pääsyä markkinoille


Summary: Hallitus suunnittelee kieltävänsä energiajuomien oston alle 16-vuotiailta. Nuorten mielestä ikäraja ei olisi lainkaan huono ajatus.

Urheilupuiston skeittiparkissa Kouvolassa on aurinkoisena kesäpäivänä vilkasta. Muutama lautailija on istahtanut nauttimaan janoonsa kylmää energiajuomaa. Voi kuitenkin olla, että kohta osa heistä ei enää saa hankkia niitä kaupasta.
 Hallitus  suunnittelee kieltävänsä  energiajuomien oston alle 16-vuotiailta. Tämä kielto vaikuttaisi muun muassa rampeilla viilettävään poikanelikkoon. He vakuuttavat, että heidän energiansa ei ole peräisin mistään keinotekoisesta.
 – Joskus pienempänä maistelin energiajuomia, mutta enää en juo niitä. Äitini kertoi, että ne ovat käytännössä pelkkää sokeria, 11-vuotias  Leevi Vahter  toteaa.
 Muutkaan nelikosta eivät juurikaan energiajuomia juo.
 – Ne ovat pahanmakuisia. Jotkut kavereistani kyllä juovat niitä, sanoo 12-vuotias  Matti Manula .
 Energiajuomat ovat skeittiparkeilla tuttu näky. Tiina Karppi / Yle
 Kaikki neljä ovat sitä mieltä, että energiajuomien juonti on ongelma nuorten keskuudessa.
 – On se ongelma, tosi moni nuori ostaa niitä kaupasta, toteaa 9-vuotias  Miika Martikainen .
 12-vuotias  Miko   Antila  on huomannut saman.
 – Siihen kuluu äkkiseltään paljon rahaa, koska energiajuomat ovat aika kalliita, hän sanoo.
 Lisäksi juomissa oleva kofeiini valvottaa.
 – Koulussa jotkut ovat väsyneitä, koska he ovat juoneet energiajuomia ja siksi valvoneet myöhään yöhön, Leevi Vahter kertoo.
 Pojat uskovat, että ikäraja energiajuomien ostamiselle olisi vain positiivinen asia.
 – Jos itse saisin päättää, laittaisin ikärajaksi 15 tai 16 vuotta, Miika Martikainen sanoo.
 Leevi Vahter ei juo energiajuomia, sillä hän ei usko niiden olevan hyväksi hänen terveydelleen. Tiina Karppi / Yle
 Matalampi ikäraja tai rajoite ostosten määrälle?
 Toisaalla Kouvolassa, nuorisotila NuortenPaikassa iltaa viettävät nuoret hölläisivät hieman ikärajan suhteen. Heistä hallituksen esittämä 16 vuoden ikäraja energiajuomien myynnille on turhan korkea.
 – 14 vuotta olisi hyvä. Joku ikäraja on kuitenkin hyvä olla, sillä energiajuomat voivat pilata kehon. Siksi olisi hyvä, etteivät ihan 6-vuotiaat pystyisi ostamaan niitä. Lisäksi voisi toimia, että niitä saisi ostaa vain yhden kerrallaan, pohtii 14-vuotias  Henna Tuviala .
 Tuviala ja hänen 14-vuotiaat ystävänsä  Eveliina Ylätalo  ja  Anniina Sorvali  eivät juurikaan juo energiajuomia.
 – Nuoret yleisesti juovat niitä kyllä ihan liikaa. Koko ajan näkee jonkun energiajuoma kädessä. Itse en niiden mausta pidä ja muutenkin tiedän, kuinka epäterveellisiä ne ovat, sanoo Ylätalo.
 Kun Anniina Sorvali juo energiajuomaa, epämukavat sivuvaikutukset muistuttavat hänelle kerta toisensa jälkeen miksi energiajuomat eivät sovi hänelle.
 – Saan niistä inhottavan tuntuisia sydämentykytyksiä.
 Anniina Sorvali (vas.), Henna Tuviala ja Eveliina Ylätalo ovat sitä mieltä, että 16 vuoden ikäraja energiajuomien ostolle on liian korkea. Tiina Karppi / Yle
 Enemmän keskustelua energiajuomien vaikutuksista
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee, että vähittäiskauppiaat rajoittaisivat energiajuomien myynnin yli 15-vuotiaille. THL perustelee tätä sillä, että energiajuomien korkea kofeiinipitoisuus voi olla  haitallista lapsen ja nuoren elimistölle , etenkin suurissa määrin nautittuna. Suositusta noudatetaan jo  useissa kaupoissa .
 Vuoden  2017 kouluterveyskyselyn  mukaan energiajuomia oli juonut kuluneen viikon aikana kerran tai kaksi joka viides 8.-9. -luokkalaisista. Päivittäin tai lähes päivittäin niitä joi heistä viisi prosenttia.
 Osassa kaupoista ei myydä energiajuomia alle 15-vuotiaille terveyssyihin vedoten. Tiina Karppi / Yle
 Saman kyselyn mukaan kymenlaaksolaiset joivat eniten energiajuomia koko Suomessa. Niitä joi päivittäin tai lähes päivittäin liki seitsemän prosenttia kymenlaaksolaisista 8.-9.-luokkalaisista.
 Kouvolalainen 20-vuotias  Matis Baudry  muistaa hyvin yläasteajat, kun hän itsekin joi energiajuomia. Hän arvioi, että osittain niitä ajaa juomaan ryhmäpaine.
 – Näin, että muutkin joivat ja ajattelin, että ehkä minäkin otan yhden. Mielestäni energiajuomien juonti oli kuitenkin suurempi ongelma nuorten keskuudessa itseni ollessa nuorempi. Tänä päivänä sitä näkee vähemmän, Baudry toteaa.
 Matis Baudry uskoo, että keskustelu energiajuomien mahdollista haittavaikutuksista on tehokkaampaa kuin lain säätäminen. Antro Valo / Yle
 Nykyään Matis Baudry tarttuu energiajuomatölkkiin harvoin. Hän näkee energiajuomien kiellon kaksipiippuisena asiana.
 – Uskon, että tässä ajetaan nuorten etua, sillä energiajuomissa on terveydelle haitallisia ainesosia. Toisaalta, miksi lähteä kieltämään nuorilta vapaus ostaa tällaista juomaa halutessaan. Kyseessä ei kuitenkaan ole päihde, Baudry pohtii.
 Hän uskoo, että nuorten liiallinen energiajuomien juonti voitaisiin saada kuriin yksinkertaisemmalla tavalla kuin lakia säätämällä.
 – Minusta on vanhempien vastuulla puhua näistä asioista nuorille ja keskustella siitä, mitä mitä kaikkea energiajuoma sisältää ja mitä se tekee keholle. Mielestäni pitäisi löytää maanläheinen tapa lähestyä asiaa.

Neljä lasta huolestui nuorista, jotka juovat liikaa energiajuomia: “Ovat väsyneitä koulussa, koska valvovat myöhään yöhön”


Summary: Alusten miehistöt evakuoitu, tankkerien tulipaloja on sammutettu.

Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeo  syyttää Irania Omaninlahdella kahdessa tankkerissa sattuneista räjähdyksistä. Pompeo perustaa arvionsa tiedustelutietoihin iskuista.
 Pompeon mukaan Iran pyrkii häiritsemään öljynkuljetuksia Hormuzinsalmessa ja lietsomaan jännitystä alueella.
 Ulkoministeri Pompeo ei kuitenkaan kertonut, mitä Yhdysvallat aikoo tehdä iskujen vuoksi.
 Kaksi Hormuzinsalmen läpi tullutta säiliöalusta joutui  arvoituksellisten iskujen  kohteeksi Omaninlahdella varhain aamulla.
 Japanilaisomisteinen Kokuka Courageous vaurioitui kahdessa "epäillyssä hyökkäyksessä". Aluksen runkoon tuli reikä vesirajan yläpuolelle, ja sen konehuoneessa syttyi tulipalo. Uutistoimistojen mukaan palo on saatu sammumaan.
 Norjalaisomisteisen Front Altairin epäiltiin saaneen osuman torpedosta, mutta tätä ei ole vahvistettu – kuten ei myöskään arveluja merimiinasta. Aluksella tapahtui kolme räjähdystä ja ainakin sen oikeassa kyljessä syttyi tulipalo. Laivalla tiettävästi palaa yhä.
 Alusten miehistöt on viety turvaan, osa amerikkalaiselle sotalaivalle ja osa Iraniin Bandar Abbasin satamaan. Kumpikin alus on yhä pinnalla.
 Front Altairin tulipaloa sammutetaan merellä. Frontline
 Vahvistamattomien tietojen mukaan evakuointiin osallistuneelta amerikkalaiselta sotalaivalta USS Bainbridgelta olisi nähty yksi räjähtämättä jäänyt magneettiräjähde toisen tankkerin kyljessä.
 Jännitteet nousussa alueella
 YK:n turvallisuusneuvosto käsittelee tapausta torstaina illalla Suomen aikaa. YK:n pääsihteeri  Antonio Guterres  tuomitsi iskut siviilimerenkulkua vastaan.
 Omaninlahdella tapahtui kuukausi sitten edellinen, yhä selvittämätön tapaus missä neljä tankkeria vaurioitui jonkinlaisessa iskussa.
 Tuostakin välikohtauksesta Yhdysvallat on syyttänyt Irania. Yhdysvaltain presidentin turvallisuusneuvonantaja  John Bolton  sanoi tankkerien vaurioiden johtuneen Iranin miinoista, mutta ei esittänyt väitteelleen todisteita.
 Omassa  raportissaan  Yhdistyneet Arabiemiraatit totesi, että iskujen tekotapa ja niiden vaatima osaamisen taso viittasivat valtiolliseen tekijään. Myös tässä raportissa viitattiin räjähteisiin, jotka oli kiinnitetty magneeteilla aluksiin.
 Nyt Iran on ehtinyt jo ilmoittaa, että sillä ei ole mitään tekemistä tankkereihin kohdistuneiden räjähdysten kanssa.
 Saudit: Muistuttaa Punaisenmeren iskua
 Jemenissä sotaa käyvän saudijohtoisen liittouman tiedottaja, eversti  Turki al-Malki  sanoo yhdistävänsä tapauksen viime vuoden heinäkuussa Bab al-Mandabin salmessa Punaisellamerellä  sattuneeseen tapaukseen .
 Tuolloin Saudi-Arabian öljytankkeri Arsan sai peräänsä osuman, joka teki runkoon parimetrisen reiän. Saudit syyttivät iskusta vihollisiaan, Iranin tukemia Jemenin Huthi-kapinallisia. Jemenin rannikko ei ollut tapahtumapaikasta kaukana.
 Silloinkin jäi arvelun varaan, miten isku oli tehty. Todennäköisin vaihtoehto oli tankkeria seuranneesta veneestä ammuttu raketti. Muita mahdollisuuksia olivat merimaaliohjus tai räjähteillä lastattu lennokki.
 Petteri Sopanen / Yle
 Artikkelia täydennetty 13.6. klo 21:32, lisätty tiedot ulkoministeri Pompeon lausunnosta.

Omaninlahden tankkeriräjähdyksille etsitään selitystä – Yhdysvallat syyttää suoraan Irania iskuista


Yksi ihminen kuoli ja kolme loukkaantui vakavasti kahden henkilöauton rajussa nokkakolarissa Jämsässä torstaina.
 Toinen kolaroineista autoista oli siviilipoliisiauto, kertoo Sisä-Suomen poliisilaitos twitter-tilillään.
 Henkilöauton kuljettaja kuoli. Matkustaja ja toisessa autossa olleet kaksi poliisia loukkaantuivat. Poliisit olivat suorittamassa virkatehtävää.
 Poliisin tietojen mukaan henkilöauto ajautui vastaantulevien kaistalle ja osui poliisiautoon. Onnettomuus tapahtui torstaina viiden aikaan valtatiellä 9. Tampereen ja Jyväskylän välinen tie oli poikki Länkipohjan ja Valkeejärven välillä yhdeksään saakka.
 Nokkakolarissa loukkaantuneita auttamaan hälytettiin lääkärihelikopteri Tampereelta. Paikalla oli neljä yksikköä sekä pelastuslaitokselta että ensihoidosta, kuin myös useampi poliisipartio.

Yksi kuoli rajussa kolarissa Jämsässä – toinen osapuoli siviilipoliisiauto


Karjalan lennoston johtamassa ilmavoimien linnoittamisharjoituksessa tapahtui torstaina 13. kesäkuuta onnettomuus, jossa loukkaantui harjoitukseen osallistunut Kainuun prikaatin varusmies, kertoo ilmavoimat tiedotteessaan.
 Onnettomuus tapahtui noin kello 18.30 Rissalan varuskunta-alueella.
 Onnettomuudessa osallisena ollut varusmies jäi kuorma-auton lavalta pudonneen kaivinkoneen kauhan alle.
 Onnettomuuspaikalle hälytettiin ambulanssi ja paikalle saapui myös pelastushelikopteri.
 Uhri lennätettiin Kuopion yliopistolliseen keskussairaalaan. Omaisia on tiedotettu tapahtumasta.
 Harjoitus oli osa varusmieskoulutusta, kertoo everstiluutnantti  Timo Antikainen .
 – Kyse on normaalista puolustushaarojen välisestä yhteistoiminnasta, sanoo Antikainen.
 Hän ei kommentoinut STT:lle varusmiehen vammojen vakavuutta.
 Lue lisää:
 Varusmies loukkaantui ilmatorjuntaharjoituksessa Lohtajalla
 Puolustusvoimien maastoajoneuvo keikahti katolleen Porissa – kyydissä olleet varusmiehet selvisivät vähin vammoin

Kainuun prikaatin varusmies loukkaantui linnoittamisharjoituksessa Rissalassa


Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  mukaan hänen pitkäaikainen tiedottajansa  Sarah Sanders  jättää tehtävänsä Valkoisessa talossa.
 Trump ei kertonut Twitter-viestissään, kuka on Sandersin seuraaja. Sanders on toiminut Valkoisen talon tiedottajana viimeisten 3,5 vuoden ajan. Hän jättää tehtävänsä kesäkuun lopussa.
 Presidentti kiitti Sandersia tämän "uskomattomasta työstä" Valkoisessa talossa.

Trump: Valkoisen talon tiedottaja Sarah Sanders jättää tehtävänsä


Summary: Yhdysvaltalainen pommi löytyi kolmen metrin syvyydestä maan alta.

Toisen maailmansodan aikainen räjähtämätön lentopommi on saatu purettua Berliinin keskustassa. Noin 100 kilon painoinen pommi tehtiin vaarattomaksi viime yönä, Berliinin poliisi tiedottaa.
 Yhdysvaltalainen pommi löydettiin perjantaina Alexanderplatzin liepeiltä noin kolmen metrin syvyydestä maan alta. Noin 3 000 ihmistä evakuoitiin alueelta varotoimenpiteenä ennen kuin viranomaiset alkoivat tutkia pommia. Myös alueella sijaitseva ostoskeskus päätettiin osin sulkea ja joitain junavuoroja peruttiin.
 Pommissa oli sytytin kiinni, mutta tarkempaa tietoa vanhan räjähteen toimintakunnosta ei ole.
 – Sytytin on tuhottu onnistuneesti. Nostamme jäänteitä ylös osissa. Voitte palata asuntoihinne pian, Berliinin poliisi tiedotti Twitterissä.
 Liittoutuneet pommittivat Berliiniä voimakkaasti keväällä 1945. Arviolta kolmannes kaupungin rakennuksista tuhoutui ja kymmeniä tuhansia kuoli.
 Vuosien varrella Berliinistä on löytynyt lukuisia räjähtämättömiä pommeja.  Viime vuoden huhtikuussa kaupungista löytyi  noin 500 kilon painoinen brittien pudottama pommi.

Sodanaikanen pommi purettiin Berliinissä – 3000 asukasta evakuoitiin


Summary: Ilmoituksen toivotaan lopettavan viikon ajan jatkuneet massaprotestit.

Hongkongissa hallitus keskeyttää laajoihin mielenosoituksiin johtaneen karkotuslakialoitteen valmistelun. Asiasta kertoi Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  tänään pidetyssä tiedotustilaisuudessa.
 Ilmoituksen toivotaan lopettavan useita päiviä jatkuneen protestit, joihin on osallistunut satojatuhansia ihmisiä.
 Mielenosoittajien mukaan lakimuutos tiukentaisa Kiinan otetta Honkongin erityishallintoalueesta, sillä laki mahdollistaisi rikoksista epäiltyjen luovuttamisen Manner-Kiinaan. Protestoijat pitävät tätä ongelmallista, koska Kiinassa ei noudateta länsimaisia oikeusnormeja samalla tavalla kuin Hongkongissa.
 Viimeisen viikon aikana nähdyt protestit ovat suurimmat sitten vuoden 2014. Tuolloin paikalliset aktivistit osoittivat Occupy-protesteissa mieltään sen puolesta, että saavat valita itse johtajansa.
 Mielenosoituksia on seurattu tarkasti niin Hongkongissa kuin Manner-Kiinassakin. Parlamentin oli alun perin määrä äänestää uudesta laista ensi viikon torstaina 20. kesäkuuta.
 Aikaisemmin tällä viikolla raportoitiin, että vahvasta salauksestaan tunnettu Telegram-pikaviestipalvelu on joutunut hakkeroiduksi. Yhtiön perustajan  Pavel Durovin  mukaan hyökkäys oli lähtöisin Kiinasta. Monet Hongkongin protesteihin osallistuneista ovat käyttäneet Telegramia mielenosoitusten koordinoitiin.
 Lue lisää:
 Hongkongin mielenosoittajat yrittivät rynnätä parlamenttiin – Nämä kolme kohtaa selittävät kiristyvää tilannetta
 Hongkongin hallinto ei aio luopua lakiesityksestä – Ympäri maailmaa pidetty tukimielenosoituksia Hongkongin jättiprotesteille
 Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja

Hongkongin hallintojohtaja: kiistellyn karkotuslain valmistelu keskeytetään


Summary: Itäisen Suomenlahden suosittu Kaunissaari saa runsaasti lisää vierasvenepaikkoja, kunhan remontti satama-altaassa valmistuu.

Kaunissaaren vierasvenelaiturilla seisoo mietteliään näköinen mies.
 Saaren satamakapteeni  Simo Rosenblad  mittailee katseellaan aallonmurtajan päällä seisovia kaivinkoneita.
 Niiden ei nimittäin pitäisi seistä vaan olla töissä. Uusitun satama-altaan aallonmurtaja on jäänyt kesken – ainakin toistaiseksi. Uudella paikallaan aallonmurtaja jo on, ja sen pituuskin on reilassa.
 Korkeus sen sijaan ei vielä riitä estämään kovimpien merituulien vaikutusta satama-altaaseen. Siitä syystä tälle kesälle suunnitellut uudet vierasvenepaikatkin jäivät toteutumatta.
 – En stressaa siitä. Se on kunnan ja urakoitsijan välinen asia, tuumailee Rosenblad.
 Vastoinkäymisiltä ei ole vältytty. Talvella venesatamaa laajentamassa ollut kymmenien tonnien painoinen kaivuri nimittäin  putosi mereen .
 Kaunissaaren satama-allas on laajennettu, mutta uudet venepaikat ja aallonmurtajan uusi korkeus odottavat vielä toteutumistaan. Vesa Grekula / Yle
 Kaunissaaressa  pärjätään tämä kesä näinkin. Venepaikkoja on nyt viitisenkymmentä. Pian on toisin.
 Jos Kaunissaaren venesatamasuunnitelmat toteutuvat, vierasvenepaikkojen määrä yli kolminkertaistuu lähivuosina nykyisestä. Käytännössä se tarkoittaisi yli 150 paikkaa.
 Satamakapteeni Rosenblad odottaa sitä innoissaan. Uudet laituripaikat voisivat nimittäin mahdollistaa hulppeidenkin huvijahtien rantautumisen saareen.
 – Totta kai tänne tarvitaan maksukykyisiä turisteja, joilla on lämä kunnossa. Onhan se tärkeää, että omien eväiden syömisen lisäksi käytetään myös saaren kauppa- ja ravintolapalveluja.
 Tämä on monelle Kaunissaareen saapuvalle tuttu näky juuri ennen rantautumista. Vesa Grekula / Yle
 Isot veneet ovat olleet Kaunissaarelle ongelma.
 – Hikeä vähän pyrkii otsalle, kun joku ilmoittaa tulevansa oikein isolla veneellä. Pitää miettiä, että mihin semmoinen jahti oikein sijoitetaan.
 Kansallispuiston rajaseutua
 Kaunissaari sijaitsee itäisellä Suomenlahdella. Joskus kuulee puhuttavan Kotkan Kaunissaaresta, mutta todellisuudessa saari on osa Pyhtään kuntaa. Mielikuvaan saattaa vaikuttaa se, että saareen turisteja vievät yhteysalukset liikennöivät puolitoista tuntia kestävän matkan Kotkasta.
 Tarkalleen ottaen Kaunissaari ei ole pelkästään turistien maaperää.  Itäisen Suomenlahden kansallispuiston  rajalla sijaitseva saari on noin kymmenen henkilön vakituinen osoite.
 Kaunissaaren aallonmurtaja- ja laiturityömaan jatkosta odotetaan selvyyttä kesän aikana. Keskeneräinen remontti ei haittaa veneilijöiden liikkumista. Vesa Grekula / Yle
 Mutta matkailusta saari elää. Yksi mittari kesän aikana käyvien matkailijoiden määrään ovat nimenomaan vierasveneet, joille nyt rakennetaan ja suunnitellaan uusia laituripaikkkoja.
 Satamakapteeni Simo Rosenbladin tilastojen mukaan kävijöiden määrä on pysynyt melko tasaisena viimeisten lähes 15 vuoden aikana. Niin kutsuttuja veneyöpymisiä vieraspaikoilla on kertynyt vuosittain 1200–1300. Henkilöiden määrä on paljon suurempi.
 – Yhdessä veneessä on keskimäärin kahdesta kolmeen henkeä.
 Kaunissaaren leirintäalueen ja lomamökkien rantaa. Vesa Grekula / Yle
 Jo pelkästään nykyinen turistimäärä teettää satamakapteeni Rodenbladille välillä ympäripyöreitä päiviä. Työn määrä, tai sen lisääntyminen, ei tosin tunnu miestä haittaavan lainkaan, päinvastoin.
 – Monta vuotta mentiin, että mitään ei oikein tapahtunut. Toivottavasti nyt kaikki piristyy, kun panostetaan palveluun ja viihtyvyyteen.
 17 tunnin päiviä
 Rosenbladin roolia vierasvenesatamassa voisi kuvailla eräänlaiseksi venelaitureiden isännäksi. Hän ohjaa veneet niiden koon mukaan sopivimmille vapaille paikoille ja kerää muun muassa yöpymismaksut.
 Ensimmäistä kertaa Kaunissaareen saapuvat saavat Rosenbladilta pidemmän opastuksen saaren palveluista kuten kaupasta, ravintoloista ja majoituksesta.
 Kaunissaaren viirit on jo nostettu salkoihin. Vesa Grekula / Yle
 Satamakapteenin, kuten myös vierasvenesataman, virallinen kesäkausi alkoi tänäkin vuonna kesäkuun alussa. Tarvittaessa ja muun ajankäytön salliessa Simo Rosenblad saattaa käydä paikalla jo toukokuussa.
 Muu ajankäyttö tarkoittaa oman firman pyörittämistä Helsingissä.
 – Nyt kesällä pojat hoitavat firmaa. Satamakapteenin homma on tosi mukava kesätyöpaikka, naureskelee Rosenblad.
 Töiden mukavuutta eivät häiritse edes keskikesän vilkkain ja kiireisin veneilysesonki, jolloin työpäivälle saattaa helposti kertyä pituutta reilusti yli 12 tuntia, jopa aamuseitsemästä puoleen yöhön.
 – Silloin uskaltaa lopettaa työpäivän, kun on ensin katsonut merelle joka suuntaan ja todennut että nyt ei enää näy tulijoita, kuvailee Rosenblad usein heinäkuulle osuvaa kiireisintä aikaa.
 Ennen vilkkainta Kaunissaaren veneilysesonkia satamakapteeni Simo Rosenblad (oik.) ja Pyhtään kunnan työpäällikkö Ari Lonka ehtivät vaihtaa ajatuksia satamaremontista Rosenbladin konttorissa. Vesa Grekula / Yle
 Satamakapteenin uran alussa työaika oli hieman toisenlainen. Työnkuvaan kuului olla paikalla viitenä päivänä viikossa.
 – Sanoin heti, että ei onnistu! Jos kukaan ei hoida täällä kahteen päivään hommia, satama-altaassa on kaaos päällä.
 Rosenblad teki yrittäjänä Pyhtään kunnan kanssa uuden sopimuksen, ja sen mukaan on työskennelty.
 Puhelin kuumana
 Kevään ja alkukesän “hitti” Rosenbladin neuvontapalveluissa on ollut luonnollisesti saaren satama-altaan ja venepaikkojen remontti. Veneilijät ovat soitelleet ja kyselleet, pääseekö Kaunissaareen ja jos niin miten.
 – Varmaan kymmenen puhelua tulee päivässä. Olen vastannut kaikille, että vanhat kujeet edellisiltä kesiltä ovat voimassa.
 Tämän kesän alussa satamakapteeni Simo Rosenblad on saanut monta kertaa vastata tiedusteluihin venesataman remontin vaikutuksista Kaunissaaren vierasveneliikenteeseen. Vesa Grekula / Yle
 Vuoden kuluttua tilanne voi olla jo toinen. Pyhtään kunnan puolelta venesatamaurakointia valvova työpäällikkö  Ari Lonka  sanoo, että ehdoton tavoite on lisäpaikkojen saaminen ensi kesäksi.
 Ei vielä kaikkia suunniteltuja, mutta osa.
 – Aluksi on tarkoitus saada tuplattua nykyinen määrä ja myöhemmin sitten lisää kysynnän ja tarpeen mukaan. Vierasveneilijöiden lisäksi laituripaikkoja voisi tulla myös saarelaisille, hahmottelee Lonka.
 Myös yhteysaluksilla lisää turisteja?
 Simo Rosenbladin ja muidenkin kaunissaarelaisten uskoa alueen uuteen nousuun lisää myös saareen tullut uusi yrittäjäpariskunta.
 Kirsi  ja  Tommi Hevossaari  herättivät keväällä henkiin käyttämättömänä olleen leirintäalueen, remontoivat lomakylän mökit ja avasivat niiden läheisyyteen kahvila-ravintolan.
 Kirsi ja Tommi Hevossaari aloittivat kahvila-ravintolan, leirintäalueen ja lomamökkien yrittäjinä Kaunissaaressa keväällä 2019.  Vesa Grekula / Yle
 Muutos oli nopea. Parikymmentä vuotta yrittäjinä toimineet Hevossaaret tekivät alueesta kaupat alkuvuodesta, remonttia tehtiin talvi ja kevät, ja asiakkaille paikat avattiin keväällä.
 – Kesäkahvilaa etsittiin, ja saatiin kaupan päälle lomamökkikylä ja elämäntapa, naurahtaa Tommi Hevossaari.
 Saaren uusimmat yrittäjät ovat tyytyväisiä vierasvenesataman laajennukseen, mutta erityistoiveena ja jopa tavoitteena on harvaksi käyneen yhteysalusliikenteen vilkastuttaminen.
 – Lauttaliikenne on meille selvä miinus, sanoo Tommi Hevossaari.
 Pyhtään Kaunissaaressa kuulee helposti mielipiteen, jonka mukaan yhteysalusliikenne mantereelta on liian vähäistä. Vesa Grekula / Yle
 Hevossaarten tarkoituksena on tehdä oman yrityksen palveluista niin houkuttelevia, että lisääntyvän kävijämäärän vanavedessä uusille lauttayhteyksille syntyisi lisää tarvetta.
 – Toivottavasti ensimmäisen kesän jälkeen on mustaa valkoisella kävijämääristä, jotka puoltaisivat vilkkaampaa lauttayhteyttä.
 Kirsi Hevossaarella on odotuksia leirintäaluetta kohtaan.
 – Se, miten väki löytää taas telttailun, ratkaisee aika paljon. Uskon, että telttailu on elpymään päin. Nykynuorisokin ymmärtää luonnon päälle.
 Kaunissaaren vierasvenesataman tuloväylällä on alkukesällä ja arkena vielä hiljaista, juhannuksen ja koulujen alkamisen väli on vilkkainta aikaa. Vesa Grekula / Yle
 Matkailu on loistojuttu
 Jos uudet lomakyläyrittäjät onnistuvat tavoitteissaan, tarkoittaa sekin entistä suurempia turistivirtoja. Kaunissaarta on pidetty paikkana, jossa on helppo viettää päivää vaikka omassa rauhassaan.
 Itäisen Suomenlahden matkailua vuosikaudet seurannut ja tarkkaillut satamakapteeni Simo Rosenblad hehkuttaa Kaunissaaren orastavaa uutta tulevaisuutta enemmän kuin tyytyväisenä.
 – Se on loistava juttu, että matkailu säilyy ja kehittyy Kaunissaaressa.
 Kaunissaaren alkukesä on vielä hiljainen, juhannuksesta alkaa sesonki. Vesa Grekula / Yle
 Saariston rauhan tai idyllin puolesta Rosenblad ei ole huolissaan, vaikka lisääntyvä turistimäärä muuttaisikin paikan luonnetta entistä vilkkaammaksi.
 – Aika hyvin saariston rauha ja tunnelma on säilynyt tähänkin asti. Jos joskus on tarvinnut huomauttaa vaikka metelistä, ihmiset kyllä uskovat kun heitä pyytää pitämään pienempää ääntä.

Yrittäjä toivottaa rikkaat tervetulleiksi idylliseen saareen, joka myllätään uusiksi: "Tänne tarvitaan turisteja, joilla on lämä kunnossa"


Summary: Vihreiden puoluekokous taputtaa Maria Ohisalon puheenjohtajaksi lauantaina Porissa ilman vastaehdokkaita.

Tuore sisäministeri  Maria Ohisalo  nousee vihreiden puheenjohtajaksi tänään lauantaina. Vastaehdokkaita ei ole, siksi puolue perui jäsenäänestyksen puheejohtajasta.
 Ohisalo kukitetaan vihreiden puheenjohtajaksi Porin puoluekokouksessa yksimielisesti, ellei yllätysehdokkaita ilmaannu kokouspaikalla.
 Katso väistyvän puheenjohtajan Pekka Haaviston puhe vihreiden puoluekokouksessa  Yle Areenasta  noin klo 10.35. Katso Maria Ohisalon valinta puheenjohtajaksi ja linjapuhe vihreiden puoluekokouksessa  Yle Areenasta  noin klo 12.00. Seuraamme tässä jutussa koko lauantain vihreiden puoluekokouksen tapahtumia Porissa.
 Puheenjohtajan tehtävästä väistyy lupauksensa mukaisesti  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen ulkoministeri  Pekka Haavisto . Haavisto lupautui viime vuoden lopulla pätkäpuheenjohtajaksi viemään vihreät eduskuntavaaleihin ja mahdollisiin hallitusneuvotteluihin.
 Maria Ohisalo tuurasi viime syksynä sairastunutta  Touko Aaltoa  puheenjohtajana ennen tehtävään nimitettyä Pekka Haavistoa. Ohisalo ei kuitenkaan ollut kiinnostunut  pätkäpuheenjohtajuudesta .
 Pätkäpuheenjohtajan pesti tuli auki, kun Touko Aalto jätti tehtävänsä lokakuussa  masennukseen sairastumisen vuoksi .
 Maria Ohisalon nousu politiikan huipulle oli nopea
 Maria Ohisalo hyppäsi politiikan huipulle ketterästi – sitten kun päätti hypätä. Maaliskuussa Ohisalo ei ollut vielä kansanedustaja, mutta kesäkuussa hän on jo sisäministeri.
 Ohisalon nopean loppunousun takana on kuitenkin pitkä ura vihreiden johtoelimissä. Vihreille 34-vuotias Maria Ohisalo on vanha tuttu.
 Maria Ohisalo on ollut vihreiden varapuheenjohtaja vuodesta 2015 alkaen. Vihreiden nuorten ja opiskelijoiden liittoa hän johti vuosina 2013–2014. Helsingin kaupunginhallituksessa tämä yhteiskuntatieteiden tohtori ja köyhyystutkija on ollut vuosina 2017–2019.
 Vuoden 2017 puheenjohtajakisassa Maria Ohisalo jäi kolmanneksi. Touko Aalto voitti ja toinen helsinkiläinen, kansanedustaja  Emma Kari  oli toinen.
 Ohisalon on astuttava eturiviin, ettei hän jää Haaviston varjoon
 Kun puolueen aiempi puheenjohtaja jää uuden puheenjohtajan kanssa ministeriryhmään, muissa puolueissa ja tiedotusvälineissä arvuutellaan herkästi, kuka puoluetta oikeasti johtaa hallituksessa.
 Kun puheenjohtajavaihdos on lauantaina tapahtunut, Maria Ohisalon on heti otettava paikkansa vihreiden kärjessä, jos hän aikoo oikeasti johtaa puoluetta. Tämä koskee niin omaa kenttäväkeä, hallituskumppaneita kuin tiedotusvälineitäkin.
 Ohisalon tilannetta helpottaa se, että väistyvä puheenjohtaja Pekka Haavisto kiertää ulkoministerinä lentokoneella maapalloa ympäri.
 Kokoomuksessa  Ville Itälä  jäi vuoden 2001 puheenjohtajavalintansa jälkeen hallituksessa  Sauli Niinistön  varjoon. Itäläkin valittiin ilman vastaehdokasta. Niinistö jatkoi edelleen arvostetumman salkun haltijana valtiovarainministerinä, Itälä sisäministerinä puolueen puheenjohtajana.
 Myös vihreissä Touko Aalto kärsi ainakin julkisuudessa vähän samankaltaisesta ilmiöstä kuin Ville Itälä kokoomuksessa.
 Aiempi näkyvä ja kokenut puheenjohtaja  Ville Niinistö  sai  puolueen kannatusluvut oppositiossa nousuun , nousu jatkui hetken Aallon aikana, mutta kääntyi jo valinnan jälkeisenä syksynä laskuun.
 SDP:n Antti Rinteen hallituksessa on kolme vihreää ministeriä. Enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Pekka Haavisto oli myös ensimmäinen vihreä ministeri Suomessa vuonna 1995. Heikki Saukkomaa / Lehtikuva
 Enemmän vihreitä ministereitä ja kansanedustajia kuin koskaan
 Uudessa hallituksessa on kolme vihreää ministeriä, enemmän kuin koskaan aiemmin Suomessa.
 Eduskunnassa on 20 vihreää kansanedustajaa, enemmän kuin koskaan aiemmin Suomessa.
 Tällä perusteella voi sanoa, että vihreillä on nyt enemmän valtaa kuin puolueella on ollut koskaan aiemmin Suomen politiikassa.
 Vihreiden hallitustyöskentely ei enää keskity aiempaan tapaan ympäristöministerin tehtävien ympärille.
 Toki edelleen vihreä ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkonen  torjuu ilmastonmuutosta ja vastaa luonnonsuojelusta.
 Ulkoministeri Pekka Haavisto luo Suomen linjaa maailmalla, sen verran, mitä presidentti Sauli Niinistöltä jää tilaa.
 Sisäministeri Maria Ohisalo vastaa poliisista, pelastustoimesta, rajaturvallisuudesta ja maahanmuuton lainsäädännöstä.
 Ohisaloa odottavat yhteenotot eduskunnan suurimman oppositiopuolueen, perussuomalaisten kanssa, kun keskustellaan turvapaikanhakijoista ja maahan jääneistä kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneista ihmisistä.
 Ilman vihreitä hallituksella ei ole enemmistöä eduskunnassa
 Pääministeri Antti Rinteen hallitusohjelman varsinaisen tekstiosan ensimmäinen sana on  ilmastonmuutos . Tämä ei ole yksin vihreiden ansiota, vaikka vihreiden eduskuntaryhmän puheenjohtaja Emma Kari ehtikin julistaa hallitusohjelman Suomen historian vihreimmäksi ja feministisimmäksi.
 Ilmastonmuutoksen torjunta on viimeistään nyt politiikassa arkea ja tärkeä. Pääministeri  Juha Sipilän  (kesk.) hallitus lähti neljä vuotta sitten liikkeelle työllisyyden, talouskasvun ja julkisen talouden tasapainon parantamisesta.
 Antti Rinteen hallituksen 117 paikan enemmistö eduskunnassa riippuu vihreistä.
 Jos hallitus menettäisi RKP:n tuen, säilyisi sillä edelleen enemmistö eduskunnassa 107 paikalla. Jos hallitus menettäisi vasemmistoliiton tuen, säilyisi sillä edelleen enemmistö eduskunnassa 101 paikalla. Koska keskustalainen puhemies  Matti Vanhanen  ei äänestä, todellinen enemmistö olisi tässä tapauksessa 100–99.
 Ilman vihreitä ei enemmistöä ole. Ilman vihreitä hallituksella olisi eduskunnassa 97 edustajaa, puhemies mukaan luettuna.
 Lue lisää:
 Oletko vihreiden seuraava puheenjohtaja, Maria Ohisalo? "En lähde spekuloimaan"
 Vihreiden johtajakisasta vetäytynyt Maria Ohisalo: "Minulla on politiikassa vielä paljon aikaa"
 Pekka Haavisto pelastaa vaalit, mutta kuka johtaa vihreitä vaalien jälkeen? Tällainen puolue on suurten sarjaan pyrkivä vihreät

Vihreillä on nyt puolueena enemmän valtaa kuin koskaan aiemmin – Puheenjohtajuus siirtyy Pekka Haavistolta Maria Ohisalolle


Summary: Krimillä sijaitseva leirikeskus on yksi Venäjän suursatsauksista valloitetulla niemimaalla.

ARTEK / GURSUF  Lavalla poika laulaa antaumuksella neuvostoiskelmää. Hän on sonnustautunut siniseen verryttelypukuun samoin kuin hänelle suosiotaan osoittavat leiritoverit lavan edessä.
 Merenlahdella toinen ryhmä lapsia purjehtii aurinkoisen Mustanmeren poukamassa.
 Tervetuloa Artekiin, Venäjän kuuluisimpaan leirikeskukseen. Tänne pääsy on leiriläisille edelleen saavutus, kuten se oli neuvostoaikanakin.
 Venäjän valtio investoi Artekiin edelleen miljoonia euroja. Grigori Vorobjov
 Siniseen verryttelypukuun on sonnustautunut myös 10-vuotias tamperelainen  Sofia Konovalova . Hän on Krimillä ensi kertaa.
 – Olen tosi paljon tykännyt täällä olemisesta, hän kertoo.
 Tänä vuonna Artek ottaa vastaan runsaat 43 000 lasta. Se on ennätys. Suurin osa lapsista ja nuorista saapuu Venäjältä, mutta kuten Sofian tapauksessa, myös ulkomaat ovat edustettuina.
 Yksi leireistä on nimeltään Merileiri, ja siellä asutaan aivan rannan tuntumassa. Grigori Vorobjov
 Leirille pääsijät valitaan alueellisissa kilpailuissa. Tapa on samankaltainen kuin neuvostoaikoina. Tuolloin lapsen täytyi olla joko ansioitunut tai hänen vanhempiensa piti kuulua neuvostoeliittiin, jotta leiripaikka Artekissa olisi mahdollinen.
 Artekissa leiritoiminnan maksaa Venäjän valtio.
 Venäjän ulkopuolella leirille pääsevät valitaan kilpailuissa, joita järjestävät venäläiset säätiöt. Ne ovat ainakin näennäisesti erillään Venäjän valtiosta. Syy on Artekin sijainti, joka on vallatulla Krimin niemimaalla.
 – Artek on lasten maa, eikä tässä maassa ole osavaltioita, kansalaisuuksia tai politiikkaa, luonnehtii Artekin johtaja  Konstantin Fedorenko .
 Artekin johtaja Konstantin Fedorenko korostaa leirin kansainvälisyyttä. Grigori Vorobjov
 Tapahtumat ja leirit ovat yksi tapa, jolla ulkomailla asuvia venäläistaustaisia lapsia ja nuoria pidetään kiinni venäjän kielessä ja kulttuurissa. Sofia Konovalovankin äiti on alun perin Venäjältä ja isä Ukrainasta.
 – Täällä koko ajan puhutaan, että lapset tulevat eri maista, ja se on tosi hyvä asia, Konovalova tuumaa ja lisää sitten, että leirillä hän on saanut jo paljon uusia ystäviä.
 Leiriläiset osallistuvat erilaisiin kulttuuriohjelmiiin. Grigori Vorobjov
 Venäläissäätiöt järjestävät karsinnat
 Yksi Artekiin lapsia luotsaavista säätiöistä on  Živaja klassika  eli Elävä klassikko, jolla on toimintaa kuudessakymmenessä eri maassa. Sen toiminnan ytimessä ovat venäläinen kirjallisuus ja lausunta.
 Säätiön rahoitus tulee muun muassa Venäjän suurimmalta metallialan jättiyhtiöltä Nornickeliltä sekä Kremlin rahoittamalta Presidentin stipendit -säätiöltä. Nornickelin omistajiin kuuluvat muun muassa oligarkit  Vladimir Potanin ,  Oleg Deripaska  ja  Roman Abramovitš .
 Toukokuussa Venäjällä muistetaan toisen maailmansodan veteraaneja, ja myös Artekissa teema on esillä. Grigori Vorobjov
 Elävä klassikko -säätiö järjestää alueellisia karsintoja, joiden voittajat pääsevät ilmaiseksi kolmiviikkoiselle leirille Mustanmeren rannalle.
 Tälle leirille osallistuu kaikkiaan kolme suomalaista lasta. He saivat paikkansa palkintona Helsingissä järjestetystä lausuntatapahtumasta.
 Sofia Konovalova sai kolmannen sijan.
 Leiri perustettiin tuberkuloosin takia
 Päivät Artekissa ovat täynnä tekemistä. Aamuherätys on varttia yli seitsemän ja nukkumaan mennään puoli yhdeltätoista.
 – Me käydään tosi paljon erilaisia retkillä ja saadaan tietää erilaisia juttuja, Konovalova kertoo.
 Leiriläiset osallistuvat erilaisiin kulttuuriohjelmiiin. Grigori Vorobjov
 Artekissa työskentelee 3 500 ihmistä, joista 500 on ohjaajia. Ohjelmaa on urheilusta kulttuuriin, askartelusta lausuntaan.
 Konovalova on valinnut valinnaisaiheekseen kuvataiteet.
 Artekin tarina alkoi liki sata vuotta sitten, kun ensimmäiset venäläislapset tuotiin Krimin niemimaan merelliseen ilmastoon parantelemaan tuberkuloosia.
 Toiminta kasvoi erityisesti neuvostoaikana, jolloin Artek tunnettiin kansainvälisenä pioneerileirinä. Tänne tuotiin myös Neuvostoliiton arvovieraat. Presidentti  Urho Kekkonen  kävi tutustumassa Artekiin vuonna 1962.
 Ennen kuin Venäjä valtasi Krimin, Artekissa oli leiritoimintaa myös ukrainalaisvoimin. Tosin silloin leireille saapui etupäässä valtion sosiaalista tukea saavia lapsia.
 Leiriläiset ovat raapustaneet nimensä krimiläisiin kiviin jo vuosikymmenten ajan. Grigori Vorobjov
 Artekissa on komeat puitteet. Yhdeksän kymmenestä neuvosto- ja sittemmin ukrainanaikaisista leirirakennuksesta on remontoitu. Uudistuksiin on kulunut runsaat 170 miljoonaa euroa.
 Alueella on muun muassa kuusi ruokalaa, 15 urheilukenttää, kolme tenniskenttää, uimahalli, rantoja, puistoja ja stadion.
 Leirikeskuksen alue on isompi kuin Monaco, 218 hehtaaria. Merenrantaa on seitsemän kilometriä. Puitteet näyttävät enemmän laadukkaalta matkailukeskukselta kuin lasten leiritoiminnalta.
 Leirialueella liikutaankin golfautoilla tai Artekin logoilla varustetuilla henkilöautoilla. Retkille lähdetään omilla Artekin busseilla.
 Turvatoimet ovat järeät. Alueelle ei pääse ilman lupia, ja autot tarkistetaan perusteellisesti porteilla.
 Katja Semjonova saa Artekissa esiintymiskokemusta. Grigori Vorobjov
 Teatterilavan hämärästä Krimin auringonpaisteeseen säntää 16-vuotias  Katja Semjonova . Hän on juuri saanut lausuntaesityksensä päätökseen tuomariston edessä. Hän näyttää helpottuneelta.
 – Uskon, että onnistuin hyvin, hän sanoo.
 Semjonova on kotoisin Leningradin alueelta ja hän on Artekissa konkari, leirillä jo kolmatta kertaa. Hän haaveilee näyttelijän urasta ja näkee leirikokemustensa edesauttavan unelmansa toteuttamisessa.
 Iso asia on myös se, että venäläisten suosikkirunoilija  Aleksandr Puškin   vietti aikaansa Krimin niemimaalla.
 – Ajattelen, että hyvä luoja! Hänkin käveli näissä maisemissa! Ehkä jonain päivänä minutkin muistetaan, ja se on hyvin inspiroiva ajatus, Semjonova nauraa.

Tamperelainen Sofia, 10, voitti paikan Venäjän valtion kuuluisalle kesäleirille – Krimiläinen leirikeskus on kokenut muodonmuutoksen valtauksen jälkeen


Summary: Alan toimijat haluavat olla tiiviisti mukana, kun hallitusohjelmaan merkitty selvitys alan sääntelystä otetaan käsittelyyn.

Suomen Terveystuotekauppiaitten liiton toiminnanjohtaja  Mika Rönkkö  vaikuttaa tyytyväiseltä. Hänet on juuri valittu vastaperustetun Luontaishoitoalan Foorumin varapuheenjohtajaksi. Foorumi kokoaa yhteen luontaishoitoalan järjestöjä suuremman sateenvarjoan alle.
 Suomessa arvioidaan olevan 6000 - 8000 täydentävien hoitojen ammatinharjoittajaa. Luontaistuotteita myydään päivittäistavarakauppojen, apteekkien ja verkkokauppojen lisäksi noin 300 terveyskaupassa.
 Terveyskaupoista 200 kuuluu Terveystuotekauppiaitten liittoon.
 Mika Rönkkö on uuden Luontaishoitoalan Foorumin varapuheenjohtaja. Suomen Terveystuotekauppiaiden Liitto
 Laajempi järjestäytyminen koetaan tärkeäksi juuri nyt, sillä uuden hallituksen ohjelmaan on kirjattu alaa koskeva selvitystarve.
 Uusi Foorumi aikoo olla aktiivisesti mukana, kun hallitusohjelmassa mainittua selvitystä alan sääntelystä aletaan käsitellä. Selvitys voi edetä jopa lainsäädännön muutoksiin.
 – Jos lainsäädäntöhanke etenee, niin Foorumi voi olla mukana asiantuntijana. Me pyrimme tuomaan esiin sitä, miten alan toimijat, kouluttajat ja yrittäjät tilanteen näkevät, Mika Rönkkö sanoo.
 Hoitajat rekisteriin
 Luotaishoitojen sääntely kirjattiin hallitusohjelmaan viimeisen parin vuoden aikana nousseiden hoitokohujen vuoksi. Erityisesti ruotsinkielisellä Pohjanmaalla kerrottiin nautittavan  ulkoiseen käyttöön tarkoitettua hopeavettä sisäisesti.  Kaksi äitiä kertoi antaneensa ainetta myös lapsilleen.
 Tuotteiden markkinointiin on jo olemassa selkeät lait ja säännökset.
 Esimerkiksi hopeavettä ei Suomen lakien mukaan saa markkinoida sisäiseen käyttöön, sillä tuote on tarkoitettu käytettäväksi vain ulkoisesti.
 Jos kuluttaja itse käyttää tuotetta ohjeiden vastaisesti , sille ei lainvalvojakaan mahda mitään.
 Hoitoalaa sen sijaan ei säännellä samalla tavalla. Kuluttajan suojana on kuitenkin esimerkiksi kuluttajansuojalaki. Mika Rönkön mielestä luontaishoitajista olisi hyvä saada rekisteri, josta voisi tarkistaa esimerkiksi millainen koulutus hoitajalla on ja ovatko hänellä vakuutusasiat kunnossa.
 Vyöhyketerapiaa käytetään muun muassa vauvojen koliikkivaivojen hoitoon. Jos lapset haluttaisiin sulkea pois luontaishoitojen piiristä, tätä hoitomuotoa ei voisi enää käyttää koliikista kärsiviin. Kuvan lapsi ei liitty vaihtoehtoisiin hoitomuotoihin. Copyright Rex Features Ltd 2012/All Over Press
 Joissain keskusteluissa on väläytelty sääntelyä, jossa tietyt ihmisryhmät, esimerkiksi lapset, rajattaisiin luontaishoitojen ulkopuolelle. Rönkön mielestä kyse olisi syrjinnästä.
 –Tulee olemaan hyvin vaikeaa rajata jotain ihmisryhmää pois. Esimerkiksi vauvojen koliikkiin on todettu tehoavan vyöhyketerapia.
 Vyöhyketerapiaa suositellaan koliikkivauvojen vanhemmille neuvoloissakin.
 Mika Rönkön mukaan esimerkiksi vakavaa sairautta sairastavien rajaaminen luontaishoitojen ulottumattomiin, on sekin vaikeaa. Esimerkiksi monet diabeetikot käyttävät ravintolisiä ruokavalion tukena.
 Uskomushoito-termi koetaan halventavana
 Viime vuosien kohuhoidot ovat lyöneet leiman koko luontaistuote- ja hoitoalaan. Uusi Luotaishoitoalan Foorumi toivoo, että termistä  uskomushoito päästäisiin eroon , kertoo Mika Rönkkö.
 – Alan järjestöt ovat jo aiemmin ottaneet kantaa tähän. Termiä pidetään sopimattomana ja elinkeinotoimintaa haittaavana, jopa kunnianloukkauksena. Pidän todella huonona valintana, että hallitusohjelmaan on kirjattu tämä sana.
 Akupunktio on yksi käytetyimmistä vaihtoehtoisista hoitomuodoista Suomessa. pixabay
 Sen sijaan luontaishoidot, vaihtoehtoiset tai rinnakkaiset hoitomuodot ja kansainvälisissä yhteyksissä käytetty CAM eli complementary and alternative medicine ovat alan mielestä termeinä asiallisia.
 Luontaishoitoalan Foorumin puheenjohtajaksi valittiin muun muassa vyöhyke- ja taideterapeutteja kouluttavan Kairon-instituutin rehtori  Antti Pietiäinen .

Luontaishoitoala kokoaa rivejään – hallitusohjelmassa vaaditaan selvitystä alan sääntelystä: "Joidenkin ihmisryhmien rajaaminen hoitojen ulkopuolelle olisi syrjivää"


Summary: Suomen panosta toivotaan kokouksessa erityisesti ydinjätteen loppusijoitukseen liittyvissä kysymyksissä, joissa Suomi on globaali edelläkävijä.

Suomi osallistuu tarkkailijamaana viikonlopun G20-maiden energia- ja ympäristöministerien kokoukseen Japanissa Karuizawassa.
 Foorumin teemoina ovat globaali energiamurros, ilmasto ja kestävä kasvu, merten muoviroskaantumisen ehkäisy ja resurssitehokkuus.
 Suomea edustavat kansliapäälliköt  Jari Gustafsson  työ- ja elinkeinoministeriöstä ja  Hannele Pokka  ympäristöministeriöstä.
 Suomelta toivotaan keskustelunavauksia erityisesti ydinjätteen loppusijoitukseen liittyvissä kysymyksissä, joissa Suomi on globaali edelläkävijä.
 Lisäksi Suomi nostaa kokouksessa esiin keinoja, joilla voidaan edetä kohti joustavaa ja puhdasta energiajärjestelmää.
 Lisää aiheesta:
 Mies seilasi laiturilla 90 kilometriä ja tajusi, että jotain pitää tehdä – purjehtii nyt läpi koko rannikon ja poimii matkallaan muoviroskat
 Syömmekö kalojen mukana muovia ja miksi arktiset vesistötkään eivät säästy muoviongelmalta – 8 kysymystä huippututkijalle

Merten muoviroskaantumista käsitellään G20-kokouksessa


Summary: Presidentti Trump kertoi Foxin tuoreessa haastattelussa, että vierasta valtaa edustavat tahot eivät ylipäätään tarjoaisi hänelle mitään, koska ”ne tietävät, kuinka paljon rakastan tätä maata".

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  on vetänyt takaisin kohua aiheuttaneita kommenttejaan, joiden mukaan hän olisi valmis ottamaan vastaan tietoa vastaehdokkaasta vieraalta valtiolta vuoden 2020 vaaleissa.
 Trump  ilmoitti torstaina  ABC Newsin haastattelussa, että hän ottaisi vastaan tietoja vastaehdokkaastaan vieraalta valtiolta, jos tällaista hänelle tarjottaisiin.
 Presidentti totesi, että siinä olisi kyse vieraan valtion sekaantumisesta Yhdysvaltojen vaaleihin.
 – Ei se ole sekaantumista, heillä on informaatiota – luulen että ottaisin sen. Jos ajattelisin, että jokin olisi pielessä, menisin varmaan FBI:n pakeille – jos siis ajattelisin, että kaikki ei ole kunnossa, sanoi Trump haastattelussa ABC Newsille.
 Lisäksi Trump totesi, että FBI:n johtaja oli väärässä sanoessaan, että jokaisesta ulkomaisen toimijan tarjoamista avunannoista olisi välittömästi ilmoitettava FBI:lle.
 Presidentin kommenteista nousi myrsky, sillä Venäjä sekaantui Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016.
 Fox & Friendsissä päivää myöhemmin esiintynyt Trump oikoi edellispäivän puheitaan sanomalla, että hän ”tietenkin” ottaisi yhteyttä FBI:n vieraan vallan vaikutusyrityksen tapahtuessa, mutta korosti toimivansa näin vasta tutustuttuaan aineistoon, sillä ”jos et katso sitä läpi, et voi tietää, onko sen pahaa.”
 Lisäksi Trump kertoi Foxin haastattelussa, että vierasta valtaa edustavat tahot eivät ylipäätään tarjoaisi hänelle mitään, koska ”ne tietävät, kuinka paljon rakastan tätä maata".
 Trumpin ABC:lle torstaina antamien kommenttien jälkeen liittovaltion vaalikomitean puheenjohtaja joutui puuttumaan poikkeuksellisesti tilanteeseen.
 Puheenjohtaja  Ellen Weintraub  julkaisi Twitterissä viestin, jossa hän painotti, että, on on laitonta pyytää, ottaa vastaan tai hyväksyä mitään ulkomaan kansalaiselta, mikäli tällä on arvoa vaaleissa. Weintraub julkaisi harvinaisen ohjeistuksensa Twitterissä saatesanoin: ””En olisi uskonut, että minun täytyy sanoa tämä.”
 Aiheesta lisää:
 Trump kohautti ABC:n haastattelussa: Ottaisin vastaan tietoa vastaehdokkaasta vieraalta valtiolta

Trump veti puheitaan takaisin ja kertoi ”tietenkin” ilmoittavansa FBI:lle vieraan vallan vaikutusyrityksistä


Summary: Näytöksessä vierailevat muun muassa F-35-taistelukone ja Naton lentävä komentokeskus E-3A.

Suomen Ilmailuliitto viettää sadatta juhlavuottaan viikonlopun ajan Turussa pidettävällä lentonäytöksellä, joka alkaa tänään ja jatkuu huomiseen. Taivaalla nähdään suihkuhävittäjiä, klassista taitolentoa, pelastushelikoptereita, muodostelmalentoa ja harrasteilmailua.
 Ilmailunäytökset järjestetään Turun lentoasemalla tänään ja huomenna kello 10-18. Päivien lento-ohjelmat ovat pääosin samat.
 Näytöksessä vierailee viidennen sukupolven F-35-taistelukone. Näytökseen osallistuvat kaikki viisi ilmavoimien hävittäjähankinnan ehdokasta BAE Systems, Boeing, Dassault Aviation, Lockheed Martin ja Saab. Ilmassa hävittäjistä nähdään BAE Systemsin Typhoon, Dassaultin Rafale ja Saabin Gripen.
 Näytöksessä esiintyy Suomen vanhin lentävä kone, Turun Lentokerhon Klemm. Toisen maailmansodan aikaisista koneista mukana on muun muassa useita Messerschmitt Bf 109 -koneita. Näytökseen osallistuvat ilmavoimat, maavoimien ilmailu sekä Rajavartiolaitoksen vartiolentolaivue.
 Suurin ilmassa nähtävä kone on Finnairin Airbus 350 -matkustajakone. Maanpinnalla yleisön nähtävänä on myös Naton E-3A AWACS -tutkavalvontakone. Kone on Nato-maiden lentävä komentokeskus, josta johdetaan ilmaoperaatioita. Sen tunnistaa valtavasta lautasmaisesta tutka-antennista koneen katolla.
 Lisää aiheesta:
 Video: F-35-hävittäjät saapuivat ensivisiitille Suomeen – Ilmavoimat koelentää koneen vuodenvaihteessa

Ilmailuliitto juhlistaa satavuotista taivaltaan lentonäytöksellä Turussa


Summary: Kärpäsvitsaus sai tiettävästi alkunsa, kun paikallinen maanviljelijä lannoitti peltonsa kananjätöksillä ja -sisälmyksillä.

Suuret kärpäsparvet ovat piinanneet syrjäistä Lazorevyn kylää Uralin alueelle sen jälkeen, kun paikallisen maanviljelijän lannoitus meni pahasti pieleen.
 Joka puolella parveilevat kärpäset aiheuttavat huolta terveysriskeistä ja paikalliset maanviljelijät pelkäävät satonsa puolesta 170 asukkaan kylässä. Asukkaat kuvailevat tilanteen olevan kuin suoraan kauhuelokuvasta.
 Aiheesta kertovat muun muassa  The Guardian  ja  Mirror .
 – Me tukehdumme niihin, ikään kuin eläisimme kaatopaikalla. Ikkunoita ei voi avata eikä ulos voi mennä. Kärpäsiä on kaikkialla, kylpyammeissa, autoissa, illallispöydissä, valittaa paikallinen asukas.
 – Pelkään lasteni puolesta. Meidän täytyy käyttää kärpäsmyrkkyjä jatkuvasti, mutta sitten me myös hengitämme sitä ilmaa. Tämä on pelottavaa, kertoo eräs äiti paikallistelevision haastattelussa.
 Alueen hedelmäviljelijöitä huolettaa tuleva sato, sillä omena- ja päärynäpuut ovat kärpäsparvien peitossa.
 "Meillä kävi huono tuuri sään kanssa"
 Vitsaus sai ilmeisesti alkunsa pieleen menneestä lannoituksesta. Paikallinen maanviljelijä lannoitti peltonsa kananjätöksilllä. Lisäksi mies käytti lannoitteena tiettävästi kuolleita kanoja ja niiden sisälmyksiä.
 Kärpäset laskivat miljoonittain munia lannoitteeseen. Kanala, josta maanviljelijä hankki lannoitteensa, on puolustautunut muistuttamalla, että näin peltoja on alueella lannoitettu aikaisemminkin.
 – Se parempi vaihtoehto kuin kemikaalien käyttö. Meillä kävi vain huono tuuri sään kanssa. Kostea kevät yhdistettynä nopeaan lämpötilan nousuun aiheutti suotuisat olosuhteet kärpästen munimiselle.
 Pelto, jossa miljoonat kärpäset sikiävät, on määrä peittää nyt maa-aineksella, jotta kärpäset eivät voi laskee uusia munia pellolle.
 – Jos se ei auta, olemme valmiit käyttämään erityisiä maatalouskemikaaleja, kertoo kanalan omistaja.
 Tapauksesta on aloitettu rikostutkinta.
 Aiheesta lisää:
 Remote town of 170 people invaded by hundreds of millions of FLIES
 'Like a horror film': vast swarms of flies plague Russian villages

”Kuin kauhuelokuvasta” – Valtavat kärpäsparvet venäläiskylän vitsauksena


Summary: Hallitus haluaa kirjata palkkojen avoimuuden lakiin. Työnantajien mukaan se loukkaisi yksityisyyttä.

Tasa-arvovaltuutettu  Jukka Maarianvaaran  pöydälle ilmestyi jokin aika sitten erikoinen tapaus. Kaksi ammattikorkeakoulun opettajaa sai erilaista palkkaa. Toinen opettaa teknistä työtä ja toinen sosiaali- ja terveysalaa.
 Palkoissa oli suuri ero. Teknisen työn opettajan palkka oli parempi. Tämä on yksi esimerkki, miten työn arvostus vaikuttaa siihen, miten paljon työstä maksetaan.
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus haluaa muutoksia palkkatasa-arvoon, perhevapaisiin ja syrjintään raskauden aikana. Palkkojen avoimuus halutaan kirjata lakiin.
 Juha Sipilän  (kesk.) hallitusohjelmassa tasa-arvo mainittiin viisi kertaa, mutta ohjelman sivumääräkin oli huomattavasti pienempi.  Rinteen hallitusohjelma on kaikkien aikojen pisin.
 Korjattavaa riittää
 Tasa-arvovaltuutettu Maarianvaara antoi ennen joulua eduskunnalle  kertomuksen tasa-arvon tilasta.  Siinä kerrottiin syrjinnästä työelämässä, sukupuolivähemmistöjen asemasta, vihapuheesta ja naisiin kohdistuvasta väkivallasta.
 Mukana oli pitkä lista suosituksia. Maarianvaara ilahtui, kun huomasi, miten monet niistä on kirjattu hallituksen ohjelmaan.
 – Kyllä tässä varsin iso loikka otettu eteenpäin. Edellisen hallituksen ohjelmassa tasa-arvosta oli vain mainintoja, Maarianvaara sanoo.
 Tasa-arvovaltuutettu odottaa nyt hallitukselta napakkaa tasa-arvo-ohjelmaa. Sen toteutumista pitää myös seurata.
 Palkkatietojen avaaminen tekee kipeää
 Paljon onkin vielä tehtävää.
 Sipilän hallitus  ei päässyt yksimielisyyteen perhevapaiden uudistamisesta .
 Myös palkkojen avoimuutta pohtinut kolmikantainen työryhmä joutui heittämään pyyhkeen kehään.
 Palkka-avoimuus tarkoittaa sitä, että työntekijöiden edustaja saisi tietoa siitä, miten paljon samasta työstä työpaikalla maksetaan. Näin voitaisiin puuttua perusteettomiin palkkaeroihin.
 Työantajapuoli ei halunnut lisätä palkka-avoimuutta lakiteitse. Sitten hajosi Sipilän hallitus ja aika loppui kesken.
 Palkkoihin avoimuutta lakien avulla?
 Toimihenkilökeskusjärjestö STTK:n edunvalvontajohtaja  Katarina Murto  uskoo, että asia etenee nyt, kun tasa-arvon edistäminen on kirjattu hallitusohjelmaan.
 – Palkka-avoimuutta voisi lisätä niin, että henkilöstön edustaja saisi tiedot koko henkilöstöstä. Jos sukupuolten välillä on nyt eroja, siihen on hyvin vaikeaa päästä kiinni.
 Toimihenkilöitä edustavan STTK:n edunvalvontajohtaja Katarina Murto. Pekka Sipola / STTK
 Työnantajaa edustava Elinkeinoelämän keskusliitto katsoo, että työntekijällä on oikeus saada tietää, miten palkka nousee ja kuinka erilaisia lisiä maksetaan.
 Mutta siinä menee raja.
 EK:n työelämäjohtaja  Ilkka Oksala  vetoaa  tutkimukseen, jonka mukaan 60 prosenttia työntekijöistä  ei halua palkkoja julkisiksi.
 – On kokonaan eri asia, että annetaan työntekijälle oikeus urkkia toisen työntekijän palkkoja. Sitä en pidä viisaana, Oksala sanoo.
 Tällä hetkellä tasa-arvovaltuutetulla on oikeus saada työntekijöiden palkkatietoja, jos hän epäilee, että työpaikalla on palkkasyrjintää. Työntekijäjärjestöjen mielestä se on byrokraattista ja työlästä, mutta eivät nekään ole ajaneet kaikille työntekijöille avoimia palkkatietoja, vaan tiedot saisi henkilöstön edustaja.
 Irti raskausajan syrjinnästä
 Hallitusohjelmassa on myös kirjaus raskausajan syrjinnän poistamisesta. STTK:n edunvalvonnasta vastaava johtaja Katarina Murto pitää kirjausta tervetulleena.
 – Raskauden vuoksi määräaikaisia työsuhteita ei jatketa. Perhevapaalta työhön palaaville tehdään yllättäviäkin työtehtävien muutoksia, Murto sanoo.
 Työntekijä- ja työnantajapuoli ovat yksimielisiä yhdestä asiasta: perhevapaauudistus jäi hallitusohjelmassa puolitiehen. STTK:n Murto antaa kiitosta siitä, että hallitus aikoo lisätä isille tarkoitettuja kiintiöitä ja helpottaa vapaaehtoista osa-aikatyötä.
 Kotihoidontukeen hallitus ei aio puuttua. Se on perinteisesti keskustan lempilapsi.
 Ylen selvityksen mukaan sitä käytetään  eniten keskustan vahvoilla alueilla.
 – Kotihoidontuen pitäisi olla mukana kokonaisuudessa, jotta naisten työmarkkina-asema paranisi. Sillä on vaikutuksia myös naisten eläkekertymään, STTK:n Murto sanoo.
 Elinkeinoelämän keskusliitto: "Mikään ei muutu"
 Työnantajia edustava Elinkeinoelämän keskusliitto ei kiitoksia jakele. Kotihoidontuki olisi Oksalan mukaan pitänyt leikata nykyisestä kolmesta vuodesta puoleentoista vuoteen.
 – Kotihoidontukea käyttävät naiset, joiden työmarkkina-asema on jo entuudestaan huono. Perhevapaat olisi pitänyt jakaa tasan miesten ja naisten naisten kesken. Nyt näyttää siltä, että mikään ei muutu, Oksala sanoo.
 Hallitus on kutsunut työmarkkinajärjestöt tapaamiseen ensi viikolla. Tarkoitus on pohtia, miten Suomeen saadaan 60 000 uutta työpaikkaa.
 Tämä työ alkanee kunnolla vasta kesälomien jälkeen.
 Lisää aiheesta:
 Antti Rinteen hallitus lupaa jokaiselle jotakin: Ylen hakukone kertoo, mitkä lupaukset koskevat sinua
 Analyysi: Antti Rinne lopettaa 8 vuotta jatkuneen säästölinjan
– hallitusohjelma tähtää kansalaisten tyytymättömyyden purkuun
 Nämä 7 asiaa hallitusohjelma muuttaisi arjessa:  Pienimpiin eläkkeisiin korotus, kotitalousvähennys pienenee ja isille kiintiöidään perhevapaita

Rinteen hallitusohjelma mainitsee tasa-arvon 75 kertaa, mutta työnantajille ei käy palkkojen avaaminen


Summary: Suomella ei nykyisin ole ilmavalvontakoneita, jotka ovat lentäviä tutka- ja taistelunjohtokeskuksia.

Ruotsalainen lentokonevalmistaja Saab korottaa tarjoustaan Suomelle kilvassa Hornet-hävittäjien seuraajasta. Gripen-hävittäjien lisäksi Saab tarjoaa Suomelle kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta.
 Asiasta kertoo Saab  tiedotteessaan .
 GlobalEye on Saabin uusi järjestelmä, millä voidaan valvoa ilmatilaa sekä maa- ja merialuetta kauemmaksi kuin maan pinnalle sijoitetuilla tutka-asemilla. Koneesta voidaan myös johtaa hävittäjiä ilmapuolustuksessa.
 Valvontatutka ja -järjestelmä on asennettu kanadalaiseen Bombardier Global 6000/6500 -suihkukoneeseen.
 Suomella ei tällä hetkellä ole ilmavalvontakoneita. Ruotsilla ja Venäjällä niitä on.
 Varsinainen hävittäjätarjous Saabilta on edelleen 64 kappaletta Gripen E- ja F-mallin monitoimihävittäjiä.
 Myös amerikkalainen Boeing on tarjonnut Super Hornet -hävittäjien lisäksi Super Hornetin elektroniseen sodankäyntiin tarkoitettua Growler-versiota. Niiden tehtävä on häiritä vastustajan ilmapuolustuksen tutkia ja tietoliikennettä.
 Hornetien seuraajaehdokkaita ovat Gripenin ja Super Hornetin lisäksi amerikkalainen Lockheed Martin F-35, monikansallinen Eurofighter Typhoon ja ranskalainen Dassault Rafale. Päätös Hornetin seuraajasta on tarkoitus tehdä vuonna 2021.
 Juttua täsmennetty 14.6.2019 klo 16:47. Kerrottu että järjestelmän lentokone on kanadalainen eikä Saabin omaa valmistetta. Korjattu myös Growlerien määrä. Suomelle tarjottujen Growlerien määrää ei ole vahvistettu.

Saab tarjoaa Suomelle Gripenien kylkiäisenä kahta GlobalEye-ilmavalvontakonetta


Summary: Vaaleja häiritsevä some-kampanja kohdistui muun muassa maahanmuuttoon, valtioiden itsemääräämisoikeuteen ja Notre Damen kirkon tulipaloon.

Venäläislähteet pyrkivät vaikuttamaan viime kuussa pidettyihin europarlamentin vaaleihin levittämällä disinformaatiota, toteaa EU:n komissio ja EU:n ulkopoliittinen edustaja Federica Mogherini tuoreessa raportissaan.
 Komission raportissa ei täsmennetä, mitä "venäläislähteillä" tarkoitetaan. Komissio ei myöskään kerro havainneensa mitään erityistä kampanjaa vaalien häiritsemiseksi.
 Disinformaatiota levittivät myös "poliittiset toimijat" EU:n sisällä. Ne hyödynsivät "venäläislähteiden" taktiikoita ja kertomuksia vahingoittaakseen EU:ta.
 Raportissa  todetaan, että venäläislähteillä oli pitkäkestoinen pyrkimys heikentää vaalien äänestysaktiivisuutta ja vaikuttaa äänestäjien valintoihin.
 Disinformaation levittämistavat ovat muuttuneet samaan aikaan, kun EU:n ja sosiaalista mediaa tuottavien yritysten vastatoimenpiteet ovat kehittyneet, raportti toteaa.
 –  Digitaalisilla alustoilla tuotettujen laaja-alaisten operaatioiden sijaan [...] etenkin venäläislähteisiin liittyvät toimijat suosivat pienimuotoisia, paikallisia operaatioita, joita on vaikeampi havaita ja paljastaa.
 Disinformaatioita levitettiin monissa aihepiireissä. Niissä pyrittiin muun muassa asettamaan EU:n demokratian laillisuus kyseenalaiseksi käyttämällä hyväksi kansalaisia jakavia puheenaiheita, kuten maahanmuuttoa ja valtioiden itsemääräämisoikeutta.
 Disinformaation jakajat pyrkivät vähentämään äänestysintoa kertomalla, kuinka vähäinen europarlamentin vaikutusvalta on, tai kuinka parlamentti on "lobbareiden käsissä".
 Notre Damen katedraalin huhtikuinen tulipalo nähtiin länsimaisten ja kristillisten arvojen alasajon ilmentymänä. Itävallan hallituksen kaatuminen korruptioskandaaliin juuri vaalien alla johtui disiformaation levittäjien mielestä Saksan ja Espanjan turvallisuuspalveluista, jotka toimivat "Euroopan hallintorakenteiden" käskystä.
 Venäjän hallitus on jatkuvasti kiistänyt, että se pyrkisi vaikuttamaan vaaleihin.
 EU toteaa katsauksessaan, että disinformaation käsitettä on jatkuvasti pohdittava. Sekä some-yritykset että sananvapauden puolustajat pitävät tärkeänä, että on kyettävä erottamaan toisaalta selkeästi väärät väitteet ja toisaalta puolueelliset väitteeet, samoin kuin väitteet, jotka ovat harhaanjohtavia siksi, että niistä puuttuu olennainen taustatieto.
 Lue lisää:
 EU versus disinfo:  Election meddling and pro-Kremlin disinformation: What you need to know
 14.6. klo 15.17. Uutiseen lisätty linkki alkuperäiseen raporttiin ja uutista täydennetty sen perusteella.

EU: Venäläislähteet yrittivät sekoittaa europarlamentin vaaleja disinformaatiolla


Summary: Luterilaisen kirkon jäsenmäärän väheneminen pienentää kirkollisverotuloja ja vähentää tilojen tarvetta.

Evankelis-luterilaisen kirkon jäsenmäärän pieneneminen vaikuttaa Helsingin seurakuntien kiinteistötilanteeseen lähivuosina. Jäsenmäärän pienentyminen ja sitä kautta kirkollisverotulojen väheneminen pakottavat seurakunnat vähentämään kiinteistöjä.
 Helsingin seurakuntayhtymä aikoo laittaa myyntiin muun muassa Kellokoseken ja Tiilikanojan leirikeskukset Tuusulassa. Lisäksi Honkalinnan kaksi vuotta sitten palaneen leirikeskuksen tilalle ei enää rakenneta uutta vastaavaa tilaa, vaan Sipoon saaristossa oleva tontti myydään.
 Helsingissä Kannelmäen ja Roihuvuoren kirkkoherranvirastoista aiotaan luopua. Molempien rakennusten purkaminen on harkinnassa ja vapautuville tonteille harkitaan uutta käyttöä yhteistyössä kaupungin kanssa. Myös Museovirasto on ottanut kantaa remonttikuntoisten kiinteistöjen remontointeihin ja mahdolliseen purkamiseen.
 Yhtymä harkitsee uudisrakennusta, johon tulisi seurakunnan tarvitsemien tilojen lisäksi esimerkiksi päiväkoti sekä hoiva-asuntoja ikäihmisille. Rakennukset jäävät yhtymän omistukseen ja niihin haetaan yhteistyökumppaneita.
 – Tavoitteena on käyttää uusia kiinteistöjä niin, että ne palvelelisivat edelleenkin lähellä asuvia ihmisiä ja seurakuntalaisia jollakin tavoin. Päiväkotitoiminta, nuorisotoiminta ja hoiva- tai palveluasuminen ovat juuri sellaista toimintaa, jota nämä seurakuntalaiset ja alueen asukkaat pitävät ihan hyvänä, sanoo Helsingin seurakuntayhtymän kiinteistöjohtajan  Kai Heinonen .
 Vastaavanlainen suunnitelma on jo toteutumassa Lauttasaaren kirkkoon, johon tehdään enintään 15,3 miljoonaa euroa maksava remontti. Seurakunnan tarvitsemien tilojen lisäksi remontin jälkeen tiloihin tulee vuokralaiseksi paikallinen musiikkiopisto ja kaupungin ryhmäperhepäiväkoti. Lisäksi rakennukseen tulee etätyöpaikkoja helsinkiläisille.
 Seurakuntayhtymä käyttää vuosittain 20 miljoonaa remontteihin
 Helsingin seurakuntayhtymä käyttää vuosittain noin 20 miljoonaa euroa kiinteistöjen remontointeihin. Summalla kustannetaan peruskorjauksia, sisäilmakorjauksia ja muita ylläpitoinvestointeja kiinteistöihin. Yllättäviin remontointeihin menee vuositasolla satoja tuhansia euroja vuosittaisen remonttibudjetin lisäksi.
 Kiinteistöjohtaja Heinosenmukaan yhtymän kiinteistöissä on useita kattoremontteja meneillään ja tulossa. Heinonen myöntää, että kiinteistöissä on ongelmia, mutta niitä selvitetään ja korjataan tarpeiden mukaan.
 Seurakuntayhtymällä on ollut liian vähän henkilökuntaa ja resursseja vanhenevien kiinteistöjen kunnostuspuolella. Heinosen mukaan nyt joudutaan panostamaan tälle puolelle.
 Seurakuntayhtymällä on oma sisäilmatyöryhmä, joka selvittää miten kussakin tilanteessa edetään.
 – Ryhmä puuttuu ilmenneisiin ongelmiin, käy katsomassa kiinteistöjä, selvittää, mitä niissä olisi syytä tehdä ja sitten korjaukset tehdään, Heinonen kuvailee.
 Neliömäärissä laskettuna yli viidennes eli 22 prosenttia seurakuntayhtymän omistamista kiinteistöistä on poistunut yhtymän käytöstä viimeisten kolmen vuoden aikana. Sisäisistä vuokratuloista puolestaan on poistunut 17 prosenttia samana aikana.
 Hakavuoressa ja Herttoniemessä pahimmat sisäilmaongelmat
 Pahimmat sisäilmaongelmat on todettu Hakavuoren ja Herttoniemen kirkoissa. Herttoniemen kirkossa todettiin tällä viikolla laajat kosteusvauriot, Hakavuoressa jo aiemmin.
 Herttoniemen kirkon käytöstä on jo luovuttu ja herttoniemeläisille on vuokrattu väistötilat.
 – Nyt selvitetään, mitä pitäisi ja kannattaa korjata ja kuinka paljon se tulisi maksamaan. Korjaustarpeista saadaan kustannusarvio ja toimenpideehdotus vasta syksyllä. Jatkotoimista päätetään tämän vuoden aikana, Heinonen kommentoi.
 Heinosen mukaan muissa kirkoissa ei ole vastaavia ongelmia tiedossa. Seurakuntien muissa tiloissa sen sijaan on ollut kattovuotoja, joista on aiheutunut kosteusvaurioita muun muassa seiniin. Esimerkiksi Tuomiokirkon Krypta on korjattu ja siellä sisäilma on parantunut.

"Täällä ei nyt henki kulje" – Sisäilmaongelmat piinaavat myös kirkkoja ja Helsingissä mietitään remontoitaville kirkoille uusia käyttötapoja


Pietarsaaren edustalla viime kesänä uponneen vesibussin kippari on tuomittu ehdolliseen vankeuteen. Pohjanmaan käräjäoikeuden mukaan m/s Mässkärin kippari syyllistyi aluksen merikelpoisuuden laiminlyömiseen ja vaaran aiheuttamiseen.
 Matkustajavene joutui ongelmiin Ådön kalasataman edustalla viime elokuussa. Täysi vesibussi upposi, ja aluksesta pelastettiin ennen uppoamista 27 ihmistä.
 Käräjäoikeuden mukaan kyse oli vakavasta huolimattomuudesta, sillä kippari ei hälyttänyt apua, eikä antanut onnettomuudessa matkustajille toimintaohjeita.
 Lisäksi Mässkärin laivatoimintaa pyörittävän hallituksen puheenjohtaja sai vesiliikennerikkomuksesta viisitoista päiväsakkoa eli maksettavaksi hänelle tulee runsaat 500 euroa.
 Syyttäjä vaati kipparille kolmen kuukauden ehdollista vankeutta.
 Vesibussin matkustajat vaativat niin pieniä korvauksia, että niistä sovittiin jo viime lokakuussa suoraan veneen omistajien kanssa.
 Uponnut alus liikennöi Pietarsaaren Vanhansataman ja Mässkärin saaren välillä. Nyt reitille on saatu uusi alus. Se on uponnutta vesibussia suurempi.
 Pietarsaaren vesibussionnettomuus johti syytteisiin: veneen kapteenille syyttäjä vaatii ehdollista vankeutta
 Onnettomuustutkinta Pietarsaaressa vahvisti: kuljettajalla ei ollut lupaa ajaa vesibussia
 Uponneen vesibussin kapteeni: Viranomaisten olisi pitänyt ilmoittaa vanhentuneesta lupakirjasta
 Uponneen vesibussin kipparin pätevyyttä epäillään – omistajille myös syytteet?
 Uponneen vesibussin kapteeni: "Jälkiviisautta, mutta olisi pitänyt tarkistaa hana"
 Täysi vesibussi upposi Pietarsaaren edustalla, kaikki 27 pelastettiin – onnettomuuden syynä inhimillinen virhe?

Pietarsaaren edustalla uponneen matkustaja-aluksen kippari tuomittiin ehdolliseen vankeuteen


Summary: Assangea odottaa Yhdysvalloissa jopa 175 vuoden vankeustuomio.

Brittioikeus päättää Wikileaksin perustajan  Julian Assangen  mahdollisesta karkottamisesta Yhdysvaltoihin vasta ensi vuonna. Karkotusoikeudenkäynti alkoi tänään Britanniassa, mutta oikeus ilmoitti iltapäivällä, että Yhdysvaltain tekemän karkotuspyynnön pääkäsittely alkaa 25. helmikuuta 2020.
 Yhdysvallat epäilee Assangea vakoilusta ja on esittänyt tätä vastaan 18 syytekohtaa. Jos Assange karkotetaan Yhdysvaltoihin ja tuomitaan siellä, hän voi saada enimmillään 175 vuoden vankeusrangaistuksen.
 Britannian sisäministeri  Sajid Javid  ilmoitti torstaina allekirjoittaneensa jo Assangen luovutusasiakirjan.
 Assange istuu parhaillaan 50 viikon mittaista vankeustuomiota ehdonalaissäännösten rikkomisesta vuonna 2012. Assange olisi tuolloin haluttu Ruotsiin vastaamaan epäilyihin raiskauksesta.
 Assange piileskeli Ecuadorin suurlähetystössä Lontoossa  seitsemän vuotta . Hänet  karkotettiin lähetystöstä huhtikuussa  ja vangittiin välittömästi.

Brittioikeus: Assangen karkotuksesta Yhdysvaltoihin päätetään vuonna 2020


Summary: Lahden kaupungin tietoverkkoa yhä kiusaava ohjelma on paljastunut troijalaiseksi. Parhaillaan työasemia puhdistetaan ja terveysasemille viedään rinnakkaisia laitteita.

Lahden kaupungin tietoverkkoon  tiistaina iskeneestä kyberhyökkäyksestä  aletaan saada uutta tietoa. Haittaohjelman leviämisestä yhdestä kaupungin tietokoneesta noin tuhanteen työasemaan on jo olemassa arvio.
 – Olettamuksena on, että haittaohjelma on lähtenyt liikkeelle yksittäisen käyttäjän toiminnasta. Keskusrikospoliisi on varmastikin taho, joka antaa viimeisen sanan siitä, mitä kautta haittaohjelma on tullut, sanoo Lahden tietohallintojohtaja  Marko Monni .
 Keskusrikospoliisin tutkinnanjohtaja ei poissulje yksittäisen työntekijän tekemän varomattoman klikkauksen mahdollisuutta, mutta suoranaista näyttöä tällaisesta ei ole.
 – Sen tiedämme, että yhdessä työasemassa on ollut luvaton yhteys. Se on voinut aueta vaikka ohjelmistohaavoittuvuuden vuoksi, sanoo Krp:n tutkinnanjohtaja, rikoskomisario  Sami Siurola .
 Tietohallintojohtaja Marko Monnin mukaan tuhannen työaseman puhdistaminen on suuri työ.
 – Katsomme, saadaanko haittaohjelma poistettua ohjelmallisesti eli virusohjelman avulla automaattisesti. Pahin skenaario on, että jokainen kone joudutaan asentamaan uudestaan.
 Haittaohjelma on varmistunut troijalaiseksi. Troijalaiset ovat  tietoturvayhtiö F-Securen  mukaan ohjelmia, jotka näyttävät siltä kuin niillä olisi jokin houkutteleva toiminto tai ominaisuus. Ne kuitenkin tekevät haitallisia toimintoja taustalla kaikessa hiljaisuudessa.
 Onko Lahden kyberhyökkäyksen takana yksittäinen tekijä vai hakkerijoukko, ei edelleenkään tiedetä.
 Terveyspalveluissa kipuillaan ainakin yli viikonlopun
 Lahden kaupungin  verkkopalveluissa voi olla viikonloppuna katkoksia  puhdistustöiden takia. Verkkoyhteyden puuttuminen voi kiusata muun muassa pääkirjaston ja maauimalan palveluita sekä kaupungin verkkosivuja.
 Kaupungin ja Päijät-Hämeen hyvinvointiyhtymän väliset tietoliikenneyhteydet oli pakko katkaista tiistaina nopeasti, jotta hyökkäys ei leviäisi terveyspalveluihin. Tämä on heijastunut perusterveydenhuollon asiakkaille ikävästi: suuria ongelmia on ollut sähköisissä resepteissä ja laboratoriotuloksissa. Potilasturvallisuus ei kuitenkaan ole hyvinvointiyhtymän mukaan vaarantunut.
 Tilanne palautunee normaaliksi näillä näkymin vasta ensi viikolla.
 – Toimitamme Lahden terveysasemille koko ajan rinnakkaisia laitteita, jotka menevät suoraan kiinni hyvinvointiyhtymän verkkoon, kertoo Lahden tietohallintojohtaja Marko Monni.
 Hän ennakoi, että kyberhyökkäyksen jälkeen kaupunki kiristää tietoturvakäytäntöjä käyttäjille ja ohjelmistoissa. Haittojen selvittelyn kustannukset nousevat kymmeniintuhansiin euroihin.
 – Kustannukset maksaa Lahden kaupunki. Emme voi olettaa, että hyökkääjää saadaan tässä maksumieheksi, toteaa Monni.
 Lue lisää:
 Katkoja Lahden kaupungin verkkopalveluissa – Syynä haittaohjelman puhdistustyöt

Lahden kyberhyökkäystutkinta: livahtiko haittaohjelma tuhanteen tietokoneeseen yksittäisen käyttäjän toiminnan vuoksi?


Summary: Yhdysvallat on julkaissut videon, jonka se sanoo todistavan Iranin syyllisyyden. Perjantai-iltana Britannian ulkoministeri Jeremy Hunt sanoi Iranin  olevan lähes varmasti syyllinen.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  pitää Irania syyllisenä Omaninlahdella torstaina tehtyyn iskuun kahta tankkeria vastaan. Trump kertoi näkemyksistään  Fox News -uutiskanavan haastattelussa .
 Yhdysvallat julkaisi aiemmin videon, joka sen mukaan näyttää iranilaisen veneen toisen tankkerin vieressä. Videota on tulkittu niin, että veneessä olevat henkilöt yrittävät irrottaa tankkerin kyljessä kiinni olevaa magneettimiinaa.
 Trump vetosi haastattelussa samaan videoon todisteena Iranin syyllisyydestä.
 – Luulen, että yksi miinoista ei räjähtänyt ja siinä on todennäköisesti nähtävissä Iranin "kädenjäljet" (Iran written all over it), Trump sanoi.
 Reikä ja miina (oikealla)  Kokuka Corageousin kyljessä. Yhdysvaltain puolustusvoimat / EPA
 Kysymykseen siitä kuinka Yhdysvallat vastaa tapaukseen ja estää vastaavan toistumisen Trump vastasi, että se jää nähtäväksi.
 Iran on aiemmin uhannut sulkea öljykuljetusten kannalta tärkeän Hormuzinsalmen, jos tilanne kärjistyy. Trumpin mukaan salmen sulkeminen ei onnistu, ei ainakaan pitkäksi aikaa.
 "Iran lähes varmasti syyllinen"
 Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  totesi perjantai-iltana, että Iran on lähes varmasti syyllinen tankkeri-iskuihin.
 – Oma arviomme johtaa siihen johtopäätökseen, että Iran on lähes varmasti vastuussa iskuista, Hunt sanoi.
 Hänen mukaansa tuoremmat iskut noudattavat mallia, jolla Iran horjuttaa alueen tasapainoa ja aiheuttaa vaaraa.
 "Kaksi lentävää esinettä"
 Norjalaisomistuksessa oleva Front Altair -tankkeri ja japanilaisomistuksessa oleva Kokuka Courageous -tankkeri vaurioituivat torstaina sattuneissa räjähdyksissä. Alusten henkilöstö evakuoitiin.
 Kokuka Courageousin miehistö on palannut alukselle ja se on matkalla kohti Yhdistyneitä Arabiemiirikuntia Yhdysvaltain laivaston avustamana.
 Japanilaistankkerin omistajayhtiön Kokuka Sangyon toimitusjohtajan  Yutaka Katadan  mukaan miehistö on raportoinut havainneensa kaksi "lentävää esinettä" ennen aluksen vaurioitumista.
 Lähde: Norjalaisaluksen hinausta häiritty
 Uutistoimisto Reutersille puhuneen nimettömän yhdysvaltalaisen viranomaislähteen mukaan iranilaiset pikaveneet olisivat estäneet perjantaina norjalaisomisteisen tankkerin hinaamisen Omaninlahdella.
 Lähteen mukaan kyseiset pikaveneet kuuluisivat Iranin armeijalle. Tiedot ovat vahvistamattomia.
 Lisää aiheesta:
 USA syyttää, Iran kiistää – Omaninlahden laivaiskujen tekijä on yhä mysteeri, ja "tilanne voi kärjistyä nopeasti"
 Yhdysvallat julkaisi videon, jolla Iran poistaa sen mukaan miinaa iskun kohteeksi joutuneen aluksen rungosta – Varoittaa Iranin "selvästä uhasta"
 Omaninlahden tankkeriräjähdyksille etsitään selitystä – Yhdysvallat syyttää suoraan Irania iskuista
 Kaksi tankkialusta hyökkäyksen kohteina Persianlahdella

Trump: Iran syyllinen Omaninlahden tankkeri-iskuun – "Seuraukset jäävät nähtäviksi"


Summary: Terrorismitutkija Antti Parosen mukaan Syyrian Isis-leireiltä Suomeen mahdollisesti palautettavien lasten kohdalla pitäisi varautua siihen, että lapset ovat traumatisoituneita.

Antti Rinteen  hallitus päättää lähiaikoina, miten Suomi suhtautuu vapaaehtoisesti Syyriaan ja Irakiin lähteneiden Isis-taistelijoiden vaimojen ja heidän lastensa paluuseen. Sisäministeri  Maria Ohisalon  (vihr.) mukaan asia on erittäin hankala, mutta hallitus katsoo että  lasten oikeuksien on toteuduttava  kaikissa tapauksissa.
 Terrorismitutkija, maanpuolustuskorkeakoulun dosentti  Antti Paronen  muistuttaa, että Isis-taistelijoiden lapset ovat todennäköisesti joutuneet näkemään väkivaltaa ja kokemaan puutetta, mikä asettaa haasteita heidän paluulleen.
 Jos lapsia tuodaan takaisin Suomeen, viranomaisten pitäisi valmistautua siihen, että he voivat olla traumatisoituneita. Myös siihen tulisi valmistautua että Suomeen palaavien joukossa on väkivaltaa itsetarkoituksena pitävän ideologian omaksuneita, sanoo Paronen.
 – Toivon todellakin että viranomaisille siinä tapauksessa luotaisiin mahdollisuudet kohdata näitä lapsia ja nuoria, sanoo Paronen Yle Radio 1:n Ykkösaamun  haastattelussa .
 Hyvin vähän tiedetään siitä, minkälaisissa olosuhteissa Syyrian al-Holin leireillä olevat suomalaisnaiset ja heidän lapsensa ovat aikaisemmin eläneet.  Ylen saamien tietojen mukaan  leirillä on yhteensä 11 äitiä ja 33 lasta.
 – Ei voida varmuudella sanoa, ovatko sinne matkustaneet nuoret tai siellä syntyneet, nyt jo hieman vanhemmat lapset osallistuneet jonkinlaiseen aselliseen tai terroristisen koulutukseen, sanoo Paronen.
 "Leijonanpentu-ohjelmassa kasvatettiin uusia jihadistitaistelijoita"
 Isisillä tiedetään olleen oma ohjelmansa lasten kasvattamiseen. Leijonanpentu-ohjelmassa nuorista pojista pyrittiin kouluttamaan jihadistitaistelijoita. Tytöille oli varattu rooli islamistisen valtion äitihahmoina, kertoo Paronen. Siitä kuinka moni lapsi ohjelmaan osallistui, ei ole tietoa.
 – Erityisesti näillä leirillä olevat syyrialaiset ja irakilaiset naiset ylläpitävät edelleen vahvasti radikaalia ideologiaa. He katsovat jättäneensä sotatilassa olevan kalifaatin, jotta voivat kasvattaa uuden jihadistisukupolven jossain muualla.
 – Se ovatko nämä leireillä olevat suomalaisnaiset näin pitkälle radikalisoituneita, on tietysti tapauskohtaista.
 Suomeen haluavien naisten kohdalla Paronen käyttäisi harkintaa. Parosen mukaan ainakin yhden suomalaisnaisen kerrotaan olleen mukana Isisin propagandaoperaatioissa.
 – Suomalaisnaisten asema on tietysti vaikea. Eittämättä he pyrkivät kertomaan että heidän roolinsa alueella on ollut verraten mitätön. On kuitenkin syytä epäillä, että naisten joukossa on myös pitkälle radikalisoituneita henkilöitä, sanoo Paronen.
 Kuuntele Antti Parosen haastattelu tästä linkistä
 Lue lisää:
 Ylen kysely: Puolet kansasta haluaa Suomen hakevan suomalaislapset pois Isis-leiriltä, äitien paluuta tukee vain joka neljäs
 Sisäministeri Maria Ohisalo: Suomi ei vielä tiedä, mitä tehdä Syyriaan jääneiden suomalaisten lasten ja äitien kanssa

Terrorismitutkija käyttäisi harkintaa Isis-naisten palaamisessa – "Lasten kohdalla varauduttava traumoihin, mutta myös radikalisoitumiseen"


Summary: Kangasalan Raikkuun odotetaan saapuvan tänä viikonloppuna noin 50 000 ihmistä.

Kaikkien aikojen suurin Jukola näkyy tänä viikonloppuna myös liikenteessä.
 Suunnistustapahtuman kilpailupaikka on Raikun Heponiemessä, Kangasalan ja Pälkäneen välillä. Jukolaan saapuu noin 50 000 ihmistä.
 Varsinkin valtatiellä 12 Kaivannon alueen ja Raikun risteyksen kohdalla on odotettavissa ruuhkia kumpaankin suuntaan. Vilkkaaseen viikonloppuun verrattuna liikenteen odotetaan tuplaantuvan.
 Perjantaina iltapäivällä ruuhkaa ei vielä ollut.
 – Lauantaina ruuhkaisimmat ajat ovat kello 8—12, sunnuntaina kello 7—13, tapahtuman liikenne- ja turvallisuuspäällikkö  Tapani Saarinen  kertoo.
 Hän vinkkaa, ettei omalla autolla tarvitse ajaa perille asti.
 – Kangasalla Pikkolan ja Tredun koulukampusalueella on ilmaista parkkitilaa ja sieltä kulkee jatkuvasti bussi, jolla pääsee lähemmäksi kilpailualuetta kuin omalla autolla.
 Varsinaiselle tapahtumapaikalle odotetaan saapuvan noin 6 500 autoa. Saarinen neuvoo varaamaan matkalle malttia ja runsaasti aikaa sekä noudattamaan liikenteenohjaajien ohjeita.
 – Etenkin ruuhka-aikaan paikalle saapuvien kannattaa varata matkaan jopa tunti, pari tavallista enemmän.
 Osa lähialueen teistä on viikonloppuna suljettu tai muutettu yksisuuntaisiksi.
 Tarkemmat saapumisohjeet ja tiedot Jukolan pysäköintialueista löytyvät tapahtuman  verkkosivuilta .
 Monta kiertoreittiä muulle liikenteelle
 Jos Jukolan ruuhkista haluaa pysyä mahdollisimman kaukana, vaihtoehtoja on.
 Esimerkiksi Tampereelta Lahden suuntaan matkaavia autoilijoiden kannattaa välttää Raikun seutu kokonaan ajamalla E12-moottoritien kautta ensin Valkeakoskelle tai Hämeenlinnaan.
 Kangasalla oiva vaihtoehtoinen reitti kilpailualueen ohi kulkee Huutijärveltä Sahalahden ja Sappeen kautta Pälkäneelle.
 – Tätä kautta kiertämällä matkaa tulee enemmän, mutta ajallisesti siinä voi voittaa, Tapani Saarinen sanoo.
 Myös Raikun risteyksen läheltä valtatieltä 12 löytyy kiertoreitti niille, jotka eivät aio Jukolaan.
 – Kangasalan suunnasta tultaessa Kaivannon kanavan jälkeen on opaste, jossa autoilijoita neuvotaan tien ruuhkaantuessa käyttämään Vehoniemenharjuntietä ja Vanhaa Pälkäneentietä, Saarinen kertoo.
 Tämä kiertoreitti toimii vain Kangasalta Pälkäneen suuntaan ajettaessa, sillä Vehoniemenharjuntie on väliaikaisesti yksisuuntainen.
 Jukolan liikennetiedotuksia voi kuunnella radiossa Yle Tampereen taajuudelta 99,9 MHz.

Menetkö paikalle Kangasalan Jukolaan vai haluatko pysyä mahdollisimman kaukana ruuhkista? Katso täältä liikennevinkit kummassakin tapauksessa


Summary: Maailmanlaajuisesti tunnettu Sodankylän henki syntyy elokuvajuhlien intiimistä tunnelmasta.

Tänä vuonna 34. kertaa järjestettävä  Sodankylän elokuvajuhlat  on kulttuuritapahtuma, joka hakee vertaistaan. Intiimissä ja korkeatasoisessa tapahtumassa vallitseva "Sodankylän henki" tunnetaan maailmanlaajuisesti ja ensikertalaiselle se on mieleenjäävä kokemus.
 Yksi tuon hengen tavoittamista festivaalivieraista oli tällä kertaa Jussi-palkittu näyttelijä  Hannu-Pekka Björkman . Hänen mukaansa Sodankylän elokuvajuhlat poikkeavat edukseen etelässä järjestettävistä tilaisuuksista.
 – Nämä ovat todella tärkeä elokuvatapahtuma tässä muodossa, missä nämä Sodankylässä järjestetään. Välittömyys ja kompaktius tekevät tästä ainutkertaisen. Tämä on täysin ainutlaatuinen kokemus, kiittelee Björkman.
 Björkmanille, kuten monelle muullekin festivaalivieraalle, yksi kohokohta oli omien fanituksen kohteiden ja tärkeiden henkilöiden tapaaminen.
 – Tapasin tuossa hotellin takana  Elina Knihtilän , jonka kanssa olimme yhtä aikaa viisi vuotta professoreina. Kyllä mä häntä fanitan, hän on loistava näyttelijä, nauraa Björkman.
 – Oli myös kiva eilen tavata taiteellinen johtaja  Timo Malmi  ja tietysti koko elokuvajuhlien isä  Anssi Mänttäri . Tapasin myös iranilaisen ohjaajan  Mohsen Makhmalbafin , jonka töitä olen diggaillut jo vuosikausia.
 Sodankylän elokuvajuhlien merkkimiehet: Anssi Mänttäri ja Nätsi Rosvall. Risto Koskinen / Yle
 Katselukokemus yhdessä yleisön kanssa jännittää
 Sodankylän elokuvajuhlien tämän vuoden ohjelmistossa nähdään Makhmalbafin elokuvista viisi:  Hello Cinema, Moment of Innocence, Gabbeh, Kandahar – Aurinko kuun takana  sekä  The President .
 Björkmanin omista elokuvista Sodankylässä esitettiin rovaniemeläissyntyisen  Miia Tervon  ohjaama  Aurora , sekä  Juha Lehtolan  ohjaus  Ihmisen osa . Björkman palkittiin elokuvan pääosasta Jussi-patsaalla.
 Elokuvat kuuluvat myös Björkmanin katselulistalle Sodankylässä, sillä osa festivaalin hienoutta on se, että elokuvayleisö pääsee keskusteluetäisyydelle valkokankaan tähtien kanssa.
 JP Valkeapään elokuva Koirat eivät käytä housuja sai ensi-iltansa tämänvuotisilla Sodankylän elokuvajuhlilla. Risto Koskinen / Yle
 Kokenut näyttelijä myöntää, että kokemus on jännittävä.
 – Kyllä siinä huomaa, että on vähän perhosia vatsassa, kun katsoo elokuvaa yleisön kanssa eikä kotona pimeässä, Björkman nauraa.
 Talkoolaiset jaksavat univelasta huolimatta
 Myös talkoolaisena ahertavalle  Juho Liukkoselle  iranilaisohjaaja Mohsen Makhmalbafin tapaaminen perjantain aamukeskustelussa oli yksi festivaalin kohokohdista.
 – Kyllä ne elokuvat joita on vuosia katsellut avautuvat aivan toisella tavalla, kun kuulee miten tekijä itse kertoo siitä, miksi tekee elokuvia, Liukkonen sanoo.
 Festariyleisö pääsee seuraamaan elokuvia muun muassa Kitisen Kinoksi nimetyssä telttateatterissa. Risto Koskinen / Yle
 Talkoolaisille, joita elokuvajuhlien kulisseissa toimii yhteensä 300, festariviikko on riuskaa ahertamista ja univelkaa. Aikaa elokuvien katsomiseen jää, jos osaa järjestellä aikataulujaan – tai jos on valmis tinkimään yöunista.
 – Takana on ehkä kolme tuntia yöunta, koska oli ihan pakko katsoa eräs elokuva, Liukkonen myöntää.
 Ensikertalaisena talkoileva  Johanna Lehtonen  oli mukana ykköstiimissä, jonka tehtäviin kuului muun muassa festarien yhden maamerkin, suuren sirkusteltan pystyttäminen elokuvakatsomoksi.
 Sarjakuvapiirtäjä Milla Paloniemi on leffafriikki. Sodankylässä hän odottaa Aurora-elokuvan lisäksi Moulin Rouge -musikaalin karaokeversiota. Risto Koskinen / Yle
 Vaikka virallisesti urakka olisi jo päättynyt, ei hän silti ole jäänyt vain nauttimaan Sodankylän ilmapiiristä ja elokuvista.
 – Käytännössä olisin jo vapaa, mutta olen kyllä silti jatkanut hommia. Maalaillut, paistanut vohveleita ja siivoillut, jos aikaa riittää.
 Kummallekin on selvää, että kesäkuun puolivälissä suunta on kohti Sodankylää myös ensi vuonna.
 – Joo, totta kai. Kun löytää jostain kodin, niin kyllä sinne haluaa tulla takaisin, Lehtonen kiittää.
 Lue myös:
 Elokuvakriitikko Hannu Björkbacka sai Sodankylä-palkinnon
 J-P Valkeapään elokuva Cannesin kilpasarjaan – ensimmäinen suomalaiselokuva Directors' Fortnight -sarjassa neljännesvuosisataan
 Jatkuva onnellisuuden ja täydellisyyden tavoittelu ihmetyttää näyttelijä Hannu-Pekka Björkmania: "Jos elämä on vain lista saavutuksia, se ei ole yhtään kiinnostavaa"

"Tämä on täysin ainutlaatuinen kokemus" – Sodankylän henki hurmasi elokuvajuhlien ensikertalaisen Hannu-Pekka Björkmanin


Summary: Etelä-Tapiolan lukioon pääsyyn vaadittiin aiemmin yli 9:n keskiarvo peruskoulun päättötodistuksessa. Nyt opinahjoon pääsi 7:n keskiarvolla.

Suomessa pääsee lukioon pääsääntöisesti keskiarvolla 7. Lukioiden keskiarvorajat ovat laskeneet vuosien varrella, koska ikäluokat pienentyvät ja lukiopaikkoja on silti paljon saatavilla.
 Tänä vuonna yksi suurimmista pudotuksista tuli Etelä-Tapiolan lukiossa Espoossa. Siellä keskiarvoraja oli viime vuonna 9,17. Nyt sisään pääsi 7 keskiarvolla.
 – Espoossa poliittinen päätös oli, että seitsemän keskiarvolla pääsee lukioon sisään, kertoo vs. rehtori  Juha Kivioja  Etelä-Tapiolan lukiosta.
 Juha Kivioja arvioi, että yksi syy keskiarvorajan laskuun on Etelä-Tapiolan lähelle tullut uusi Otaniemen lukio, jonne on hakenut yli 9 keskiarvon omaavia hakijoita.
 "Opiskelijat ehkä suojelevat itseään pettymyksiltä"
 Lukioiden keskiarvorajat määrittyvät vuosittain hakijoiden mukaan. Halutuimpiin lukioihin keskiarvorajat nousevat sitä mukaa, miten kovatasoisia hakijat ovat.
 Lukiot voivat myös itse määritellä keskiarvorajansa, vaikka kilpailua ei olisi. Osa lukioista on määritellyt keskiarvorajan, osa taas ei.
 Etelä-Tapiolan lukioon on tänä keväänä hakenut vähemmän opiskelijoita kuin aiemmin. Kiviojan mukaan tähän asti hakijoita on ollut yhtä paljon kuin paikkoja. Tänä keväänä ensisijaisia hakijoita oli 105 ja paikkoja olisi ollut 140.
 – Opiskelijat eivät ehkä hae paikkoihin, joihin eivät ajattele pääsevänsä. Ei kukaan hae meille yleensä alle 9,2 keskiarvolla. Opiskelijat ehkä suojelevat itseään pettymyksiltä, miettii Kivioja.
 Vs. rehtori Juha Kivioja pohtii, että Etelä-Tapiolan lukion hakijoiden määrään on vaikuttanut lähelle perustettu Otaniemen lukio. Matti Myller / Yle
 Vaikka Etelä-Tapiolan lukioon pääsi seiskan arvosanalla, silti sinne valittujen keskiarvon keskiarvo oli 9,27. Opinahjoon on jäljellä 35 paikkaa. Lisähaku kouluun alkaa tänään perjantaina.
 – Varmasti saadaan paikat täyteen, uskoo Kivioja.
 Pääseekö lukioon millä keskiarvolla tahansa?
 Muissakin lukioissa keskiarvorajaa on pudotettu. Esimerkiksi Lappeenrannan Kimpisen lukiossa keskiarvoraja oli 7,83 vuonna 2018. Tänä keväänä raja oli 7,25. Kouvolan yhteislyseossa keskiarvoraja on laskussa nyt toista vuotta. Myös kahdessa lukiossa Joensuussa keskiarvoraja laski.
 – Keskiarvorajan lasku johtuu siitä, että nyt otetaan sisään ikäluokasta enemmän oppilaita kuin aiemmin, kertoo rehtori  Olli Mielonen  Kimpisen lukiosta Lappeenrannasta.
 Sisään otettavien määrää kasvatettiin Lappeenrannassa sen takia, että kaikki lukiokelpoiset pääsisivät opiskelemaan kotikaupungin lukioon. Tähän mennessä osa ikäryhmästä on joutunut lähtemään lähikuntien lukioon liian korkeiden keskiarvorajojen takia.
 – Keskiarvorajan lasku on auttanut ennen kaikkea poikia pääsemään lukioon. Syksyllä meillä aloittaa 84 poikaa ja 96 tyttöä, sanoo Mielonen Kimpisen lukiosta.
 Pääsisikö lukioon millä keskiarvolla tahansa, jos ei hakijoita olisi tarpeeksi?
 – Lappeenrannassa lasten ja nuorten lautakunta on linjannut, että keskiarvoraja lukio-opintoihin on oltava 7, sanoo Mielonen.
 Suurissa kaupungeissa nousua
 Lautakunnan linjaus johtuu siitä, että vähintään seiskan keskiarvo antaa vakaamman pohjan lukio-opintoihin. Lukioon on päässyt joissain  Suomen kunnissa jopa reilun 5 keskiarvolla .
 – Kyllä se vaikeaa tulee olemaan, jos esimerkiksi matematiikassa ja kielissä pohjatiedot ovat heikolla tasolla. Silloin lukio-opinnot voivat käydä vaikeiksi, kertoo rehtori Olli Mielonen.
 Keskiarvorajat ovat olleet laskusuunnassa etenkin keskisuurissa ja sitä pienemmissä kaupungeissa tai kunnissa. Monien suurten kaupunkien lukioissa keskiarvorajat ovat nousseet. Näin on tapahtunut esimerkiksi  Helsingissä  ja Tampereella.
 Oulussa Haukiputaan lukion keskiarvoraja nousi alle kuudesta yli seitsemään.
 YTL: Emme seuraa ranking-listoja
 Ylioppilastutkintolautakunnasta kerrotaan, ettei siellä kiinnitetä huomiota lukioiden keskiarvorajoihin eikä seurata lukioiden ranking-listoja.
 – Niiden merkitys on suomalaisessa koulutusjärjestelmässä olematon. On kuitenkin selvää, että opiskelijoiden lähtötaso vaikuttaa kokonaisuuteen. Sama koe on edessä kaikilla kokelailla, sanoo ylioppilastutkintolautakunnan pääsihteeri  Tiina Tähkä .
 Lukio-opiskelijoiden lähtötasossa on paljon vaihtelua, ja opiskelijat valmistautuvat ylioppilastutkintoon hyvin erilaisista lähtökohdista. Tähkän mukaan ei voida arvioida sitä, lisääntyykö esimerkiksi reputtaneiden määrä niissä lukioissa, joiden opiskelijat ovat perinteisesti kirjoittaneet hyviä arvosanoja.
 – Reputtamiseen vaikuttavat niin monet tekijät. Kun tekee kolme vuotta hyvää työtä ja opiskelee tavoitteellisesti, ylioppilastutkinto odottaa. Ei se ole niin pohjakeskiarvosta kiinni vaan motivaatiosta ja halusta oppia, muistuttaa Tähkä.
 Keskiarvorajoja, joilla kouluun pääsee sisään, ei seurata ammattiopistoissa. Minna Rinta-Tassi / Yle
 Ammattiopistoon pääsy hankalampaa
 Ammattiopintoihin voi olla hieman hankalampi päästä kuin lukioon. Lappeenrannassa ja Imatralla toimivassa Sampon ammattiopistossa aloituspaikkoja oli yhteensä 734. Hakijoita paikkoihin oli hiukan enemmän.
 Ammattiopisto Sampon suosituimmilla aloilla hakijoita on ollut kaksi kertaa enemmän kuin aloituspaikkoja on ollut tarjolla.
 – Esimerkiksi sähkö- ja automaatiotekniikan perustutkintoon haki Lappeenrannassa 45. Sisään pääsi 22, kertoo vararehtori  Anne Poutanen  ammattiopisto Samposta.
 Samposta kerrotaan, ettei ammattikoulutuksessa seurata keskiarvoja, joilla opiskelijat opinahjoihin pääsevät sisään.
 Sähköalan lisäksi suosittu koulutusala on hius- ja kauneudenhoidon perustutkinto, johon haki Lappeenrannassa 41. Hiukan yli puolet valittiin. Tieto- ja viestintätekniikan koulutukseen oli myös hankala päästä.
 Klo 21:43: Juttuun lisätty tietoja muista lukioista.

Huippulukion keskiarvoraja romahti yli kahdella numerolla, ja samaa ilmiötä on muuallakin: "Auttaa poikia pääsemään lukioon"


Summary: Kiinan viranomaiset ovat evakuoineet jo yli 350 000 ihmistä tulvien takia.

Ainakin 61 ihmistä on kuollut rankkasateiden laukaisemissa tuhoisissa tulvissa Kiinassa tällä viikolla.
 Maan eteläosia piiskaavat rankkasateet ovat nostattaneet tulvia kaakon Guangdongin maakunnasta Jangtse-joen yläjuoksulle ulottuvalla alueella.
 Tulvavesien alta on evakuoitu jo yli 350 000 ihmistä.
 Kiinan katastrofinhallintaministeriön mukaan yli 9 000 kotia ja 3,71 miljoonaa hehtaaria, eli noin Pohjois-Pohjanmaan kokoinen alue maatalousmaata on tuhoutunut tulvissa. Viranomaisten arvion mukaan tulvista on aiheutunut ainakin 1,7 miljardin euron arvoiset taloudelliset vahingot.
 Viranomaiset ovat pelastaneet yli 4 300 ihmistä tulvavesien alta.
 Kesätulvat ovat yleisiä Kiinan eteläosissa. ja pohjoisosissa puolestaan kärsitään kesäisin kuivuudesta. Viranomaisten mukaan tilanne voi kärjistyä edelleen eri puolella maata – maan pohjoisosiin povataan aiempaa niukempia sademääriä ja etelään voimakkaita rankkasateita tälle kesälle.

Maanvyöry tallentui kameralle – Etelä-Kiinaa piinaavat rankkasateet ja niiden laukaisemat tulvat ovat vieneet jo 61 ihmisen hengen


Summary: Koneen lentäjät suorittivat laskun, vaikka koneen varoitusjärjestelmä yritti estää sen.

Venäjän lento-onnettomuuksia tutkiva komitea on julkistanut alustavan raporttinsa Moskovan Sheremetjevon lentokentällä 5. toukokuuta tapahtuneesta onnettomuudesta.
 Aeroflot-yhtiön Suhoi Superjet 100 -tyyppinen matkustajakone teki tuolloin hätälaskun, jonka aikana kone syttyi palamaan. Koneessa olleista 78 ihmisestä 41 sai surmansa ja kymmenen joutui sairaalahoitoon.
 Tutkimuskomitean mukaan onnettomuus sai alkunsa, kun koneeseen iski salama, joka rikkoi koneen automaattiohjausjärjestelmän.
 Lentäjät päättivät kääntyä takaisin kentälle ja tekivät hätälaskun suurella nopeudella. Lasku tehtiin huolimatta siitä, että koneen varoitusjärjestelmä kehotti lentäjiä "vetämään ylös" ja tekemään uuden laskuyrityksen.
 Laskun aikana kone syttyi palamaan, eivätkä kaikki matkustajat ehtineet ulos hätäpoistumisteiden kautta.
 Tutkimuskomitean mukaan lentäjät eivät tehneet virhettä, joka olisi aiheuttanut matkustajien menehtymisen.

Raportti: Moskovan Suhoi-koneen turma johtui salamaniskusta