Summary: valtiovarainministeri Hammondin mukaan hallitus toivoo edelleen aikaista brexitiä.

Britannian valtiovarainministeri  Philip Hammond  sanoo, että Britannian EU-ero tulee kestämään niin kauan, että brittien on varauduttava eurovaaleihin.
 Hammondin kommentista kertoo brittiläisen ITV-televisioverkon politiikan toimittaja  Robert Peston  Twitterissä.
 – "Hammond kertoi minulle juuri, että brexitin pitkää myöhästymistä ei voida välttää. Britannian tulee valmistautua osallistumaan eurovaaleihin ja hallitus toivoo, että aikainen brexit on mahdollista, jos sopimus hyväksytään lähikuukausina, Peston twiittasi.
 Hammondin mukaan toinen kansanäänestys brexitistä on järkevä ehdotus ja se tulisi kokeilla parlamentissa. Hän ei kuitenkaan ole varma, että ehdotus kansanäänestyksestä menisi parlamentissa läpi.
 Kaksi ministeriä erosi keskiviikkona
 Britannian pääministeri  Theresa May tapasi keskiviikkona oppositiojohtaja Jeremy Corbynin . May taipui tiistaina tarjoamaan työväenpuolueen johtajalle neuvotteluja, kun parlamentti ei edelleenkään hyväksynyt brexit-sopimusta. Maanantaina se hylkäsi äänestyksissä neljä erilaista brexit-vaihtoehtoa.
 Mayn mukaan he ovat oppositiojohtaja Corbynin kanssa samaa mieltä monista brexitiin liittyvistä asioista. Niitä ovat halu turvata työpaikat ja lopettaa vapaa liikkuminen joillakin sopimusalueilla sekä se, että Britannian eron EU:sta tulisi tapahtua sopimuksen pohjalta, May sanoi keskiviikkona parlamentissa.
 Pääministerin tapaaminen on kuumentanut tunteita hallituksessa. Keskiviikkona kaksi ministeriä jätti tehtävänsä protestina Mayn neuvotteluille opposition kanssa, kertoo  BBC .
 The Sunin  mukaan jopa 15 muuta ministeriä harkitsee vakavasti eroa.
 Voit keskustella aiheesta klo 12 saakka.
 Lue myös:
 May ja Corbyn kävivät ”rakentavia keskusteluja” brexitistä
 Pääministeri May toivoo vielä brexit-lykkäystä – tarjoutuu neuvottelemaan opposition kanssa

Britannian valtiovarainministeri: brexit myöhästyy, brittien on varauduttava eurovaaleihin


Britannian armeija tutkii sosiaalisessa mediassa levinnyttä videota, jossa sotilaspukuiset miehet näyttävät käyttävän oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  kuvaa maalina ampumaharjoitukissaan.
 Videon väitetään esittävän Afganistanissa palvelevia brittisotilaita. Se julkaistiin ensin Snapchatissa ja levisi myöhemmin muualle sosiaaliseen mediaan, kertovat muun muassa  Britannian yleisradioyhtiö BBC  ja  uutiskanava Sky News .
 Armeijan mukaan videossa kuvatun kaltainen käytös on täysin tuomittavaa. Sen ovat tuominneet myös Corbynin työväenpuolueen ja hallitsevan konservatiivipuolueen edustajat.
 Brexit-kiistely kuumentaa tunteita Britannian politiikassa ja se on lisännyt huolta poliitikkojen turvallisuudesta.

Brittiarmeija tutkii kohuvideota: Sotilaat näyttävät käyttävän oppositiojohtaja Jeremy Corbynin kuvaa harjoitusmaalina


Summary: Kaikkien eduskuntavaaliehdokkaiden keski-ikä on 47 vuotta. Miehiä on ehdokkaina naisia enemmän.

Ehdokkaat tukevasti keski-ikäisiä Yli 80-vuotiaita ehdokkaita on koko Suomessa 5. 18-vuotiaita ehdokkaita on 11. Kaikkien eduskuntavaaliehdokkaiden keski-ikä on 47 vuotta. Kommunistisen työväenpuolueen ehdokkaiden keski-ikä on korkein, 58 vuotta. Alin keski-ikä, 35 vuotta, on piraattipuolueella. Naisia on ehdolla 1036 ja miehiä 1432 eli 396 naisia enemmän. Eniten naisehdokkaita on vihreillä, 134, ja vähiten kommunistisella työväen puolueella, 2.
 Ruotsalaisen kansanpuolueen RKP:n  Gunvor Brettschneider , 85, on Suomen vanhin eduskuntavaaliehdokas. Yli 80-vuotiaita ehdokkaista on koko maassa hänen lisäkseen vain neljä.
 Brettschneider on  ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä  ja ajaa senioripolitiikkaa.
 – Vanhusten asioita pitää hoitaa paremmin. Osa vanhuksista voi hyvin ja heillä on rikas sosiaalinen elämä, mutta meillä on monia monia yksinäisiä vanhuksia, joita haluaisin puolustaa. Kyllä me kaikki olemme seuranneet tätä uutisointia hoitokodeista, Brettschneider toteaa.
 Hän haluaa lisää henkilökuntaa esimerkiksi laitoksiin, jotta vanhuksia voidaan kuntouttaa.
 – Meillä on yli 70 000 hoito- ja sosiaalialan koulutettua ihmistä, jotka eivät tee oman alansa työtä. Jos me saisimme heidät takaisin parantamalla palkkoja ja järjestämällä paremmat työolosuhteet, meillä olisi vaikka kuinka paljon näitä auttavia käsiä, Brettschneider laskee.
 Valtava luku sote-alalta "kadonneista käsipareista"  perustuu THL:n selvitykseen  (Taloussanomat).
 – Olen ollut parikymmentä vuotta mukana politiikassa muun muassa Helsingin valtuustossa, ja valitettavasti täytyy sanoa, että kun tällainen keskustelu nousee, luvataan kaikenlaista, mutta sitten se vähitellen hiipuu eikä taas muisteta tätä vanhusten asiaa.
 Oma ehdokas vielä haussa? Ylen vaalikoneen löydät täältä.
 Brettschneider muistuttaa, että eläkeläisiä on jo puolitoista miljoonaa. Tämä tarkoittaa  Eläketurvakeskuksen mukaan  omaa eläkettä saavia. Potentiaalisia äänestäjiä iäkkäämmille ehdokkaille siis löytyy.
 Silti Brettschneider toivottaa innokkaasti nuoret 18-vuotiaat ehdokkaat mukaan vaikuttamaan yhteisiin asioihin.
 – Toivon, että heitä olisi enemmän. 18-vuotias tietää, mitä nuoret ajattelevat, ja toivottavasti hän saa muut nuoret innostumaan äänestämisestä. Yhteiskuntaan voi vaikuttaa.
 "Koulutuksella ilmastokatastrofi voidaan ehkäistä"
 Vantaalainen  Veeti Salo  haluaa vaikuttaa. Hän on sitoutumaton ehdokas Vantaalta, yksi Suomen 11:stä vasta 18-vuotiaasta ehdokkaasta.
 Salolle tärkein asia kansanedustajana olisi ympäristön tila ja koulutus.
 – Suomi on korkean osaamisen maa, joten meillä on hyvät mahdollisuudet yhteiskuntana sitoutua näihin intohimoisiin päästötavoitteisiin, toimia samalla esimerkkinä ja tuottaa uusia innovaatioita maailmanmarkkinoille, Salo kertoo.
 – Tässä yhdistyvät ympäristön ja nuorison intressit. Tulevaisuus on nuoriin vaikuttava asia ja koulutuksella tätäkin ilmasto- ja ympäristökatastrofia voidaan ehkäistä.
 Vantaan nuorisovaltuustossa  vaikuttava Salo ihmettelee, että puolueet lupaavat taivaan mannaa ja keskustelevat kovasti, mutta samaan aikaan esimerkiksi lapsiperheköyhyys yleistyy ja ilmastonmuutos odottaa tekoja.
 – Tarvitaan sanojen pitämistä, ei vain äänestäjien kalastelua, Salo sanoo.
 – Pitäisi miettiä vähän pidemmällekin kuin vaalikausi, katsoa 25 vuoden aikaperiodilla, miten tekniikka ja työelämä tulevat kehittymään. Kaipaan siis laaja-alaisempaa keskustelua yhteiskuntaan.
 – Elämänkokemusta minulla on vielä vähän, mutta katson asioita ilman taustaoletuksia. Nuorilla ei ole myöskään kytköksiä eikä sidonnaisuuksia, Salo jatkaa.
 Oma ehdokas vielä haussa? Yle Kioskin vaalibotti voi auttaa.
 Salon mielestä on kuitenkin hienoa, että ehdokkaina on myös yli 80-vuotiaita.
 – Suomalaisten eliniän odote on kasvanut voimakkaasti ja on paljon 90-vuotiaitakin, joten kaikille ikäryhmille tarvitaan oma edustajansa. Eikä ikä kerro kaikkea, vaan se, mitä ajattelee ja sanoo, Veeti Salo sanoo.
 85-vuotias ehdokas Gunvor Brettschneider muistuttaa nuoria yhdestä asiasta.
 – Sotaa ei voiteta yksin. 85-vuotiaana tietää jo, että jos haluaa muutoksia, se vie aikaa ja kärsivällisyyttä ja vaatii yhteistyötä muiden puolueiden kanssa.
 Lue lisää:
 Ylen tärkeimmät vaalijutut
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Veikkaa vaalitulos ja voita puoluepomo sänkyysi pehmenänä tyynynä

Onko ikä pelkkä numero? Veeti, 18, haluaa pelastaa ilmaston – vaalien vanhin, 85-vuotias Gunvor ajaisi vanhusten asiaa


Summary: Dokumentti nosti esiin vaiettuja kokemuksia seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja pelkoa pedofiiliksi muuttumisesta.

– Äärettömän mielenkiintoinen ilta, huokaa seksuaaliterapeutti  Roni Grinberg  työntäyteisen puhelinpäivystyksen jälkeen.
 Grinberg vastasi Sexpo-säätiön päivystysnumeroon samaan aikaan, kun Ylen Docventures -erikoislähetys pureutui lapsikohteiseen seksuaaliseen mielenkiintoon.
 Erikoislähetyksessä esitettiin edesmenneen laulaja  Michael Jacksonin  lapsiin kohdistunutta seksuaalista hyväksikäyttöä käsittelevä  dokumentti  Leaving Neverland . Lisäksi aiheesta keskusteltiin suomalaisten asiantuntijoiden kanssa illan aikana.
 Useat apua ja neuvoa tarjoavat järjestöt päivystivät illalla poikkeuksellisen pitkään. Järjestöistä kerrotaan, että keskusteluavulle oli runsaasti tarvetta. Seksuaalista hyväksikäyttöä tai väkivaltaa kohdanneiden tukijärjestö Suomen Delfins auttoi illan aikana kymmeniä ihmisiä chatin kautta.
 – Noin puolet yhteyttä ottaneista puhui asiasta ensimmäistä kertaa. Odotamme myös, että yhteydenottoja tulee lähiaikoina lisää, kun ihmiset keräävät rohkeutta siihen, kertoo Suomen Delfinsin toiminnanjohtaja  Liisa Kaukio-Rasilainen .
 Asioiden nimeäminen ja niistä puhuminen lisäävät hyvinvointia
 Seksuaaliterapeutti Roni Grinbergin mielestä onkin erittäin hyvä, että omasta seksuaalisesta mielenkiinnostaan huolestuneet uskaltavat ottaa yhteyttä avuntarjoajiin. Vaikean aiheen puiminen asiallisesti julkisuudessa voi toimia tarvittavana sysäyksenä avun hakemiseen.
 – Osa soittajista puhui ensimmäistä kertaa elämässään esimerkiksi omasta lapsuudessa tapahtuneesta hyväksikäytöstään. Asian sanominen ääneen herätti vahvoja tunnereaktioita. On helpottavaa saada puhua vaikeista asioista ilman, että joku tuomitsee tai kauhistuu.
 Lue myös:   Faktaa ja taustaa dokumentin katsomiseen: Pop-ikonia hyväksikäytöstä syyttävät pojat pääsevät ääneen
 Mannerheimin Lastensuojeluliitossa vastattiin sekä puhelimeen että chattiin tulleisiin kysymyksiin. Yhteydenottajat olivat lähinnä nuoria aikuisia. Auttavien puhelinten päällikkö  Tatjaana Pajamäki  kiittää aiheen tuomista julkiseen keskusteluun.
 – Teema on puhututtanut lapsia ja nuoria jo ainakin kymmenen vuotta. Siitä puhuminen julkisuudessa madaltaa kynnystä avun pyytämiseen ja parantaa vanhempien kykyä huomata muutokset lapsen hyvinvoinnissa.
 Osa hyväksikäytetyistä pelkää itse muuttuvansa pedofiiliksi
 Lapsiin kohdistuva seksuaalinen mielenkiinto ei sellaisenaan ole rikos, mutta mahdolliset teot ovat. Koska aihe on moraalisesti niin vaikea ja herkkä, monet eivät uskalla puhua ajatuksistaan kenellekään. Asiaan liittyvä stigma eli häpeäleima on hyvin vahva.
 Sexpo on aloittanut lapsiin kohdistuvia seksuaalirikoksia ehkäisevän  SeriE -hankkeen  yhdessä kriminaalihuollon tukisäätiön kanssa. Sexpon päivystyspuhelimeen tuli eniten puheluita miehiltä, joilla on omia lapsia.
 – Moni heistä oli joutunut itse lapsena kokemaan seksuaalista väkivaltaa, ja nyt omia lapsia saatuaan heitä huolestutti voiko heistä itsestään tulla pedofiileja, kertoo seksuaaliterapeutti Roni Grinberg.
 Tällainen huoli on yleensä turha, mutta näin kokevien kannattaa puhua huolestaan jollekin ammattilaiselle. Selvittämättömät asiat omassa menneisyydessä voivat aiheuttaa turhaa stressiä ja pahoinvointia. Ne heijastuvat sitten helposti perhe-elämään ja perheenjäsenten välisiin suhteisiin.
 Vahva häpeä estää naisia hakemasta apua
 Pedofiliset tunteet tunnistetaan yleensä jo nuoruudessa. Siksi varsinkin nuorten kuuleminen ja auttaminen on erityisen tärkeää paitsi asianosaisen oman hyvinvoinnin, myös rikosten ennaltaehkäisyn kannalta.
 – Meille soittaneet nuoret pelkäsivät, että itse koettu hyväksikäyttö tekee heistä pedofiileja. Moni koki häpeää ja syyllisyyttä tapahtumista. Ihmismieli toimii niin, että uhri helposti alkaa syyllistää itseään, Grinberg selittää.
 Päivystysvuoron aikana yksi asia ylitse muiden yllätti terapeutinkin.
 – Soittajissa oli aika monta naista, jotka pelkäsivät olevansa pedofiileja. Naiset on tässä asiassa ehkä vielä enemmän stigmatisoitu kuin miehet.
 Roni Grinberg oli hyvin vaikuttunut siitä, miten rehellisesti soittajat uskalsivat asioistaan puhua. Meistä jokaisella on tarve tulla kuulluksi ilman tuomitsemista, kunhan kyse ei ole rikollisesta toiminnasta.
 Myös tarve tehdä oikein on vahva. Avun hakeminen itseä huolestuttaviin mieltymyksiin on rohkea ja vastuullinen teko.
 Lue lisää:
 Kaipaatko sinä apua? Ota yhteys!
 Docventures: Michael Jackson dokumentti Leaving Neverland (Areena)
 Faktaa ja taustaa dokumentin katsomiseen: Pop-ikonia hyväksikäytöstä syyttävät pojat pääsevät ääneen
 Pedofiliaa ei voi parantaa, mutta sitä voi hoitaa – arviolta 40 000 suomalaista kokee seksuaalista kiinnostusta lapsiin

Michael Jackson -kohudokumentti ruuhkautti apupuhelimet – Soittajissa myös naisia ja isiä, jotka ovat huolissaan kiinnostuksestaan lapsiin


Summary: Kuollut oli toisen onnettomuusauton kuljettaja.

Pohjois-Karjalassa Kiteellä tapahtuneessa liikenneonnettomuudessa vakavasti loukkaantunut 18-vuotias joensuulaisnainen on kuollut vammoihinsa.
 Itä-Suomen poliisin mukaan hän kuoli tiistaina Kuopion yliopistollisessa sairaalassa. Hän oli toisen onnettomuusauton kuljettaja.
 Sunnuntaiyönä henkilöauton ja pikkubussin rajussa nokkakolarissa kuoli kolme ja loukkaantui kolme ihmistä, joista tiistaina kuollut vakavimmin.
 Henkilöautoa kuljettaneen miehen lisäksi törmäyksessä kuolivat pienoisbussissa matkustajina olleet 42-vuotias joensuulainen mies ja 32-vuotias tamperelainen nainen.
 Poliisin mukaan henkilöauton kuljettaja oli päihtynyt ja ajoi huomattavaa ylinopeutta.
 Poliisi pyrkii esitutkinnassaan selvittämään kuolonkolarin syyt mahdollisimman tarkasti.
 Poliisi tiedottaa onnettomuuden tutkinnasta seuraavan kerran viimeistään, kun esitutkinta on saatu päätökseen.
 Lue myös:
 Poliisi: Kiteen kuolonkolarin syyt selvitetään tarkasti
 Kolme kuollut henkilöauton ja pikkubussin nokkakolarissa Kiteellä – Poliisi epäilee: Henkilöauto ajoi erittäin kovaa ylinopeutta

Kiteen rajussa liikenneonnettomuudessa neljäs kuolonuhri


Summary: Asiantuntijan arvion mukaan Virolahden kunta joutuu odottamaan vuosikausia, kannattiko sen laittaa rahaa tuhansia kävijöitä vetävään Zsar Outlet Villageen.

Zsar Outlet Villagen seinien sisällä on keväisenä arkipäivänä hiljaista. Akustinen musiikki kaikuu tuulisilla kaduilla. Muutama turisti kävelee ohi ostoskassi kädessä.
 Ei uskoisi, että takana on ostoskylän ennätysviikko. Jos vanhat merkit pitävät paikkansa, viikonloppuna kävelykatu pullistelee väkeä.
 – Heti kun aurinko tulee esiin, se näkyy kävijämäärissä. Viime viikon perjantain ja sunnuntain välillä täällä kävi noin 8000 ihmistä, Zsar Oy:n toimitusjohtaja  Sami Vainiomäki  sanoo.
 Vaalimaalla Virolahdella sijaitseva ostoskylä on ollut auki alle puoli vuotta. Seuraavien kuukausien aikana sinne on aukeamassa muutamia liikkeitä lisää, muun muassa viinibaari ja kahvila. Ostoskylän kävijätavoite tälle vuodelle on puolitoista miljoonaa kävijää. Odotukset alkavalle kesäsesongille ovat kovat.
 – Jos vauhti jatkuu samanlaisena kuin mitä se on nyt ollut, uskon, että saavutamme tämän tavoitteen, Vainiomäki toteaa.
 Ostoskylä jäljittelee ilmeeltään pientä kaupunkia. Sen kivijalassa on kansainvälisten merkkiliikkeiden tehtaanmyymälöitä. Juulia Tillaeus / Yle
 Zsar Outlet Villagen rakentaminen alkoi vuoden 2017 loppupuolella. Kun ostoskylä avasi ovensa noin vuotta myöhemmin, auki saatiin vain kolmasosa sinne mahtuvista liikkeistä. Osa liiketilojen ikkunoista on yhä tapetoitu  Coming Soon  -teksteillä.
 – Olemme nyt vuokranneet noin puolet liiketiloista, eli ainakin 30 liikettä vielä mahtuisi. Jos kaikki sujuu sovitusti, vuoden loppuun mennessä lähes kaikki tilat ovat käytössä, toimitusjohtaja Vainiomäki toteaa.
 Vaikka marraskuussa avattu ostoskylä ei ole vielä täynnä, sillä on jo nyt ollut merkittävä vaikutus sen kotikunnalle Virolahdelle. Lisänostetta on tuonut myös viime vuoden alkupuolella valmistunut E18-moottoritie Haminasta Vaalimaalle.
 – Viime vuosi oli vauhdikas. Se oli Virolahden satavuotiaan historian tehokkainta aikaa. Ostoskylä ja uusi moottoritie ovat elinvoimamme kannalta äärettömän tärkeitä, sanoo Virolahden kunnanjohtaja  Osmo Havuaho .
 Satoja uusia työpaikkoja
 Vielä muutama kuukausi ennen Zsar Outlet Villagen avajaisia sinne  etsittiin kiireellä työntekijöitä . Nämä uudet työpaikat ovat tuoneet Virolahdelle toivottua nostetta, ja viime vuoden lopulla työttömien työnhakijoiden määrä kääntyi laskuun.
 – Zsar-ostoskylän myötä on syntynyt jo tähän mennessä yli 200 uutta osa- ja määräaikaista työpaikkaa. Toivomme, että määrä tuplaantuu vuoden loppuun mennessä, Virolahden kunnanjohtaja Osmo Havuaho kertoo.
 Virolahden viime vuoden tilikauden tulos jäi kuitenkin budjetoitua huonommaksi ja painui liki 700 000 euroa miinukselle. Suurimpina syinä tähän olivat arvioitua pienemmät verotulot ja sisäilmaongelmista kärsivä päiväkotirakennus.
 12 000 neliömetrin kokoinen, reilun 50 miljoonan euron Zsar Outlet Village on Virolahden alueella tähän mennessä mittavin kaupallisen rakentamisen kohde. Kustannukset kunnalle ovat olleet noin 2,7 miljoonaa euroa.
 – Olen erittäin tyytyväinen ostoskylään investointina. Se on hyvännäköinen ja vetovoimainen paikka, joka tuo alueelle ostovoimaa ja liikettä, Havuaho sanoo.
 Virolahden kunnanjohtaja Osmo Havuahon mukaan Virolahdella eletään vauhdikasta kehitysvaihetta. Tiina Karppi / Yle
 Ihmisvirtojen pysäyttäjä
 Kuntatutkija  Timo Aro  pitää Zsar-ostoskylää siitä mielenkiintoisena, että se sijaitsee Venäjän rajalla Vaalimaan raja-aseman tuntumassa. Hän näkee risteävissä turistivirroissa sekä uhkia että mahdollisuuksia.
 – Se on Suomen puolella ensimmäinen iso kohde, joka voi pysäyttää ihmisvirtoja. Toisaalta Venäjä ei ole kovin ennakoitava toimija, joten suuria muutoksia voi tapahtua lyhyessä ajassa, Aro toteaa.
 Hän pitää Virolahden suurta panostusta ostoskylään kunnioitettavana ja suhteellisen poikkeuksellisenakin.
 – Monissa pienissä kunnissa odotetaan ikään kuin ihmettä, joka toisi työpaikkoja tai veroeuroja. Etenkin viimeisen kymmenen vuoden aikana on tullut selväksi, että oma-aloitteisuus ja rohkeidenkin liikkeiden tekeminen on se, mikä näitä mahdollisuuksia konkreettisesti tuo, Aro sanoo.
 Noin kolmasosa Zsar-ostoskylän asiakkaista tulee Venäjältä. Tiina Karppi / Yle
 Huolena väkiluvun lasku
 Kun on työpaikkoja, pitäisi saada myös lisää asukkaita. Se on Virolahden kunnan seuraava tavoite. Väki on vähentynyt viime vuosina tasaisesti.
 Nyt Virolahdella rakennetaan uusia asuntoja. Ensimmäinen uusi rivitalo valmistuu toukokuussa. Lisäksi neuvottelut ovat parhaillaan käynnissä, jotta yksityistä rahaa saataisiin liikkeelle asuntorakentamiseen.
 – Virojoen taajaman keskustaan on ajateltu tähän tarkoitukseen kerrostalotonttia, kunnanjohtaja Osmo Havuaho kertoo.
 Kuntatutkija Timo Aro ei ole aivan yhtä toiveikas. Nykypäivänä monilla sellaisilla alueilla, joilla on paljon avoimia työpaikkoja, saattaa olla hyvinkin negatiivinen väestönkehitys.
 – Suuri määrä avoimia työpaikkoja alueella ei automaattisesti tarkoita sitä, että ihmiset muuttaisivat sinne. Moni matkustaa mieluummin paikasta, jossa arki ja vapaa-aika on mahdollisimman viihtyisää, Aro kertoo.
 Zsar Outlet Villagessa on yhä tyhjiä liiketiloja. Tiina Karppi / Yle
 Ei pikavoittoja
 Virolahden kunta on investoinut Zsar Outlet Villageen ja uusiin asuntoihin noin 5,3 miljoonaa euroa, mikä on kunnan mittakaavalla huomattavan suuri summa. Aro uskoo, että se voi mahdollisista riskeistä huolimatta kantaa pitkälle.
 – Kun kunta itse pyrkii vaikuttamaan alueensa vetovoimaan, merkitys on valtava. Se voi pitkällä tähtäimellä näyttäytyä tulevaisuusinvestointina, joka on tehty oikeaan aikaan, riittävän rohkeasti ja riittävän isosti, Aro sanoo.
 Hän arvelee, että tuottojen heijastumista Virolahdelle saadaan kuitenkin odottaa todennäköisesti 5-10 vuotta.
 – Pikavoittoja ei ole saatavilla.
 Uuden rakentaminen Virolahdella ei ole loppumassa.
 Mystinen "kauppa" alkaa rakentua
 Länsikeskuksen tontti, jolle aiemmin kaavailtiin Vaalimaa Shopping Centeria, sijaitsee muutaman sadan metrin päässä Zsar-ostoskylästä. Kunnanjohtaja Osmo Havuaho toivoo, että rakentaminen siellä alkaisi vielä tulevan kesän aikana.
 – Sinne rakennetaan kauppaa, mutta en kommentoi, minkälaista. Se on sitten asianomaisen yrittäjän asia kertoa, Havuaho sanoo.
 Kuntatutkija Timo Aro uskoo, että tämän kaltaisen keskittymän ympärille voi pidemmällä aikavälillä tulla yhä enemmän liikettä.
 – Hyviä vertailukohteita ovat esimerkiksi ABC-asemat. Ne sijaitsevat monissa pienissä kunnissa optimaalisessa paikassa, ja näiden asemien ympärille on myöhemmin keskittynyt myös muita palveluja.
 Muiden rakennushankkeiden ohella myös Zsar Outlet Village on laajentumassa lähivuosina. Nyt auki on ostoskylän niin sanottu ensimmäinen vaihe, joka kattaa kokonaisuudesta 60 prosenttia.
 – Kylä laajenee vielä melkein toisella samankokoisella osalla, jonne tulee lisää kauppoja ja ravintoloita. Se tulee suoraan nykyiseen kiinni. Tarkkaa aikataulua ei vielä ole, mutta arvelisin, että rakentaminen alkaa muutaman vuoden päästä, toimitusjohtaja Sami Vainiomäki kertoo.

Tyhjenevä kunta pani miljoonat peliin rakentamalla hulppean ostoskylän – selvitimme, oliko siinä mitään järkeä


Summary: Monet Mayn konservatiivipuolueen edustajat ovat arvostelleet neuvotteluja työväenpuolueen Corbynin kanssa.

Britannian oppositiossa oleva työväenpuolue kuvaili pääministeri  Theresa Mayn  kanssa käymiään brexit-keskusteluja rakentaviksi. Työväen puoleen tiedottaja kertoo, että osapuolet yrittävät yhdessä löytää ratkaisua ulos brexit-umpikujasta.
 Neuvotteluissa oli mukana Mayn ja oppositiojohtaja  Jeremy Corbynin  lisäksi muun muassa Britannian brexit-ministeri  Stephen Barclay.  Pääministeri tapasi myöhemmin myös muun muassa Skotlannin kansallispuolueen SNP:n johtajan  Nicola Sturgeonin .
 May taipui eilen tarjoamaan työväenpuolueen johtajalle neuvotteluja, kun parlamentti ei edelleenkään hyväksynyt brexit-sopimusta. Toissa yönä se hylkäsi äänestyksissä neljä erilaista brexit-vaihtoehtoa.
 May puolusti aiemmin päivällä parlamentissa päätöstään etsiä brexit-kompromissia Corbynin kanssa.
 Hän kertoi uskovansa, että he ovat oppositiojohtaja Corbynin kanssa samaa mieltä monista brexitiin liittyvistä asioista. Niitä ovat halu turvata työpaikat ja lopettaa vapaa liikkuminen joillakin sopimusalueilla sekä se, että Britannian eron EU:sta tulisi tapahtua sopimuksen pohjalta, May sanoi keskiviikkona parlamentissa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Monet Mayn konservatiivisen puolueen edustajat ovat kuitenkin arvostelleet neuvotteluja Corbynin kanssa. Walesiin liittyviä asioita hoitanut ministeri  Nigel Adams  ilmoitti eroavansa vastalauseeksi tehtävästään. Hänen mukaansa riskinä on, ettei brexitistä tule sellaista, jonka puolesta britit äänestivät kansanäänestyksessä vuonna 2016, lainaa Britannian yleisradioyhtiö  BBC .
 Mayn mukaan Britannia toivoo lyhytaikaista lykkäystä ensi viikon perjantaille kaavaillulle EU-erolle. May toisti parlamentissa, että hän haluaa brexit-prosessin päätökseen 22. toukokuuta mennessä. Silloin Britannian ei tarvitsisi osallistua eurovaaleihin.
 Lue myös:
 Pääministeri May toivoo vielä brexit-lykkäystä – tarjoutuu neuvottelemaan opposition kanssa

May ja Corbyn kävivät ”rakentavia keskusteluja” brexitistä


Summary: Yhteisellä kasvatusoperaatiolla pyritään luomaan hyvä joukkuehenki.

Rinkula tippuu jäähän ja pelaajat syöksyvät sen perään. Luistimet ja mailat viuhuvat. Nyt on käynnissä pudotuspelit.
 Karvaa karvaa -huudot raikuvat jäähallissa.
 Ja kuinkas sattuikaan, niitä onkin juuri sopivasti tarjolla.
 Miehillä on tapana kasvattaa pudotuspelien aikana itselleen komea parta, mutta entäs naiset sitten? Kun parta ei kasva, pitää karvaa kasvattaa toisaalla.
 Espoonkiekkoseura Ringeten SM-joukkue valmistautuu ratkaisupeleihin säärikarvojen avulla. Joukkueen kapteeni  Milla Laakso  kertoo, että he halusivat oman vastineen miesten playoff-parroille.
 – Säärikarvat oli kaikista loogisin ja sellanen mikä me vielä kehdataan kasvattaa.
 Karvoilla yhteishenkeä ja onnea
 Espoolaiset ovat kasvattaneet pudotuspelikarvojaan vasta muutaman vuoden ajan, mutta ilmiön historia ulottuu pidemmälle.
 Erään tarinan mukaan playoff-partojen kasvatus sai alkunsa 1980-luvun alussa. Tuolloin New York Islandersin kapteeni  Dennis Potvin  jätti partansa ajamatta pudotuspelien tiuhan rytmin takia. Siinä missä parta kasvoi, kasvoi myös joukkueen voittoputki.
 Syyt kasvatukseen ovat samat, oli kyseessä sitten parta- tai säärikarvat. Tavoitteena on saavuttaa hyvä yhteishenki tärkeisiin peleihin. Espoonkiekkoseura Ringeten SM-joukkueen valmentaja  Heidi Petrell  ei osaa sanoa tuovatko karvat varsinaisesti onnea, mutta uskoo, että niitä kannattaa kasvattaa varmuuden vuoksi.
 – Täytyy olla tiettyjä rituaaleja tärkeisiin peleihin, että saadaan enemmän fiilistä.
 "Pysyy pojat piilossa"
 Joukkueen pelaaja  Camilla Ojanpalo  uskoo, että säärikarvojen ajokiellolla pyritään myös siihen, että pelaajat keskittyvät olennaiseen.
 – Pysyy pojat piilossa.
 Joukkuetoverit tarkastavat toistensa jalat viikoittain pudotuspelien aikana.Tosin on olemassa tilanteita, joissa tietyt pelaajat joutuvat vieläkin tarkempaan syyniin.
 – Muutamat katsotaan vähän useammin, esimerkiksi ne keillä on uusi suhde juuri alkanut, Ojanpalo sanoo ja viittoilee kohti pelikaveriaan.
 Karvaa, karvaa!
 Jos joku kuitenkin ajelee säärikarvat ennen kuin kausi on ohi, joutuu pulittamaan joukkueen sakkokassaan 10 euroa.
 Siinä missä miesten playoff-partojen kasvatus on hyvin yleistä, vastaavasta ilmiöstä ei voida puhua naisten karvojen kohdalla. Petrell kuitenkin toivoo, että myös muilta joukkueilta löytyisi hulluttelumieltä vastaavaan.
 – Toivon, että emme olisi ainoita leikkimielisiä.
 Tänä vuonna säärikarvat veivät Espoonkiekkoseura Ringeten SM-joukkueen pronssimitalleille asti.

Nyt saa karvat rehottaa!
Espoolainen ringettejoukkue kasvattaa playoff-karvansa säärissä


Summary: Syyttäjän mukaan Najib Razak käytti pääministerinä lähes absoluuttista valtaa ja oikeudenkäynti on ennakkotapaus.

Malesiassa on alkanut korruptio- ja rahanpesuoikeudenkäynti entistä pääministeriä  Najib Razakia  vastaan.
 Najibin ja hänen liittolaistensa väitetään kavaltaneen miljardeja euroja valtion sijoitusrahastosta 1MDB:stä vuosina 2009–2014. Heidän väitetään pesseen rahoja Yhdysvalloissa ja muualla maailmassa avaamiensa pankkitilien kautta.
 Kavalletuista rahoista päätyi Najbin omalle pankkitilille syyttäjän mukaan yli 600 miljoonaa euroa.
 Syyttäjä sanoi oikeudenkäynnin alkupuheenvuorossaan, että Najib käytti lähes absoluuttista valtaa pääministeriaikanaan, jota kesti liki vuosikymmenen. Syyttäjä huomautti, ettei entinen pääministeri ole lain yläpuolella ja oikeudenkäynti on ennakkotapaus tulevia pääministerejä ajatellen.
 Najib menetti valtansa viime kevään parlamenttivaaleissa korruptioskandaalin jo puhjettua.
 Najibia odottaa useita oikeudenkäyntejä, sillä häntä vastaan on nostettu kaikkiaan 42 syytettä. Najib kiistää syytteet.
 Myös Najibin vaimoa  Rosmah Mansoria  vastaan on nostettu korruptiosyyte. Tämäkin kiistää syyllisyytensä.
 Aiheesta aiemmin:
 Malesian entinen pääministeri saa 21 uutta syytettä miljardiluokan korruptioskandaalista
 Malesian edellinen pääministeri sai syytteet korruptiosta – johti maata vielä kaksi kuukautta sitten

Miljardien eurojen katoamisesta syytetyn ex-pääministerin oikeudenkäynti alkoi Malesiassa


Summary: Ylenmääräinen ympäristöstä välittäminen voi johtaa "ilmasto-ortoreksiaan".

Viime vuonna  Aalto-yliopistossa perustettiin opiskelijoille  keskusteluryhmä, jossa käsiteltiin ilmastonmuutoksen aiheuttamia tunteita. Nyt samaa vertaistukea on tarjolla muillekin.
 Sosionomi  Taneli Saaren  ja psykologi  Sanni Saarimäen  perustama Tunne ry on aloittanut kaikille avoimet työpajat, joita järjestetään muun muassa kirjastoissa ja kouluissa.
 Ajatus ympäristöahdistuksen käsittelystä keskusteluryhmässä tuntuu setämiehestä äkkiseltään huvittavalta. Ahdistuvathan ihmiset monista muistakin asioista. Miksi ympäristöongelmat olisivat sen kummempia?
 Ympäristöongelmien suuruus on kuitenkin omaa luokkaansa. Helsingin yliopiston tutkijatohtori  Panu Pihkala  toteaa pari vuotta sitten julkaistussa kirjassaan  Päin helvetiä? Ympäristöahditus ja toivo , että olohuoneessamme asuu ympäristövirtahepo. Virtahepo kuvaa valtavan kokoista ongelmaa, jonka olemassa olon kaikki tietävät mutta josta on helpompi vaieta kuin puhua.
 Lisäksi ympäristökysymykset ovat median jokapäiväistä uutisointia.
 Huoli kasvaa
 Viime vuoden Nuorisobarometrin mukaan lähes  70 prosenttia nuorista on melko tai erittäin huolissaan  ilmaston tilasta. Kymmenen vuotta aiemmin sama luku oli 40 prosenttia.
 Ympäristöahdistus ei kuitenkaan ole ikäpolvikysymys, arvelee sosiologi Taneli Saari.
 – Jokaisesta ihmisryhmästä löytyy ihmisiä, joita tämä koskettaa enemmän tai vähemmän, ja tietysti niitä, joita ei välttämättä lainkaan.
 Taneli Saari ja psykologi Sanna Saarimäki perustivat viime vuonna Tunne ry -nimisen yhdistyksen, joka järjestää työpajoja ja keskustelutilaisuuksia. Niissä käydään läpi ympäristönmuutokseen liittyvä tunteita ja ajatuksia ja esitellään keinoja ahdistuksen käsittelyyn.
 Osalle tunteet ovat epäämääräistä lievää levottomuutta, osalle jopa lamaannuttavaa ahdistusta. Tunteiden kirjoa lisää vielä se, että ilmastonmuutoksesta ja luonnon monimuotoisuuden vähenemisestä tulee yhä enemmän tietoa.
 Samanaikaisesti ihmiset tiedostavat, että omassa elämäntavassa on korjattavaa, mutta esimerkiksi lentomatkustamista on vaikea vähentää.
 Tunteet voivat olla mitä tahansa vihan ja surun väliltä. Pahimmillaan lopputuloksena voi olla ahdistus, josta on vaikea päästä eroon.
 – Suru voi olla sitä, että joudumme tekemään muutoksia omassa elämässämme tai se voi olla surua siitä, mitä luonnolle ja maapallolle on tapahtumassa, sanoo psykologi Sanni Saarimäki.
 On myös luonnollista tuntea vihaa siitä, miksi emme ole toimineet aiemmin tai miksi toimimme niin hitaasti. Seurauksena on syyllisyyttä ja jopa häpeää.
 Saarimäki arvelee, että tunteita herättävät sekä pienet että isot asiat.
 – Ilmastonmuutos on varmasti tapetilla, mutta toki myös tunteita herättää lähiympäristön muuttuminen ja tuhoutuminen.
 Yhden ensimmäisistä työpajoistaan Tunne ry -yhdistys piti Riihimäen Luonnonsuojeluyhdistyksen kokouksessa. Juha Kivioja / Yle
 Masennusta ja vihaa
 Taneli Saari ja Sanna Saarimäki kävivät maaliskuun lopulla vetämässä yhden ensimmäisistä työpajoistaan Riihimäen Luonnonsuojeluyhdistyksen kokouksessa. Paikalle saapuneista moni myöntää, että ympäristön tila on ajatuksissa usein, ja yleensä mietteet eivät ole miellyttäviä.
 Riihimäkinen  Tarja Heikkonen  kertoo kokeneensa kipeänä, kun lähimetsä oli menossa aukoksi. Sama oli tapahtumassa muualla, muun muassa kesämökkimaisemassa.
 – Se oli täydellinen katastrofi, tuli aikamoinen suru ja masennus.
 Luonnon terveysvaikutuksista luennoiva tervakoskelainen  Anna Laine  myöntää, että luonnon tila on aiheuttanut surua, mutta tunne on alkanut saada uuden suunnan.
 – Se alkaa pikku hiljaa kääntyä vähän vihan puolelle
 Ympäristön tila synnyttää jotakuinkin kaikissa jonkin reaktion. Saari ja Saarimäki luettelevat kymmenkunta erilaista tapaa, jotka vaihtelevat koko asian kieltämisestä itsetuhoisuuteen. Moni voi tunnistaa itsensä kauhulla mässäilijäksi, jonka mielestä ei kannata tehdä mitään, koska ei se kuitenkaan auta.
 Entä oletko se, joka mielellään ampuisi ikävän viestin tuojan? Tai vähätteletkö tietoisesti ilmasto-ongelman käsittelyä? Jotkut taas murehtivat lamaannukseen asti tai syyllistävät muita ja itseään.
 Joillekin ympäristön suojeleminen voi mennä niin äärimmäisyyksiin, että heidän kohdallaan voisi puhua ”ilmasto-ortoreksiasta”. Elämää hallitsee pilkuntarkka arvointi siitä, mitkä omat valinnat ovat luonnolle paras vaihtoehto.
 Psykologi Sanni Saarimäki (oikealla) ja sosionomi Taneli Saari. Juha Kivioja / Yle
 Tunteet ovat matkakumppani
 Saaren ja Saarimäen lähtökohta on hyväksyä tunteet normaalina tapana reagoida asioihin. Työpajojen tavoite ei ole yrittää käsitellä tunteita pois vaan löytää keinoja elää niiden kanssa.
 – On löydettävä keinoja hyödyntää sitä energiaa, mitä tunteista tulee.
 Voiko tunteet purkaa toiminnaksi?
 Voi, ja usein se auttaakin, varsinkin jos ihminen kokee toimivansa arvojensa mukaisesti.
 Täytyy kuitenkin ymmärtää, mihin toiminta tähtää. Saarimäen mukaan toiminnan tarkoitus on nimenomaan ehkäistä ympäristöongelmia, ei poistaa ympäristöongelmista aiheutuneita tunteita.
 – Se ei lähtökohtana toimi.
 Saarimäki suosittelee aloittamaan tunteiden käsittelyn analysoimalla, mistä ne tulevat ja mitä ne ylipäätään ovat. Samalla olisi hyvä pohtia, mihin faktoihin tunteet perustuvat.
 Tunteita ei siis pidä vältellä eikä niitä pitäisi jäädä märehtimään loputtomasti. Parasta on, jos niihin osaa suhtautua matkakumppanina.
 – Sitten voi lähteä hakemaan muita ihmisiä, joiden kanssa keskustella. Niitä voi olla omassa lähipiirissä tai netissä. Se voi olla ammattilainen, jos tunne alkaa muodostua elämää häiritseväksi ahdistukseksi.

Vihaa, masennusta ja häpeää: Ilmastonmuutos aiheuttaa suomalaisissa nyt niin synkkiä tuntemuksia, että avuksi on pitänyt perustaa tukiryhmiä


Summary: Pelastuslaitos joutui purkamaan koko talon katon saadakseen palon hallintaan.

Kuuden asunnon rivitalo on vaurioitunut tulipalossa Kangasniemen Vihikankaalla. Yksi ihminen on loukkaantunut palossa ja hänet on viety sairaalahoitoon.
 Etelä-Savon pelastuslaitoksen päivystävä palomestari  Timo Merivirta  kertoo tulipalon saaneen alkunsa talon päätyhuoneistosta, joka tuhoutui täysin. Talon muut asunnot kärsivät lieviä savuvahinkoja. Palo levisi katon välipohjassa, ja pelastuslaitos joutui purkamaan koko talon katon saadakseen palon hallintaan.
 – Talossa ei ole enää kattoa, ja seinärakenteet ovat kostuneet, Merivirta kuvailee tilannetta sammutustöiden jäljiltä.
 Päivystävä palomestari kertoo, että rivitalon asukkaat on ohjattu tilapäismajoitukseen. Kunnan vuokra-asunnoissa asui viisi henkilöä, ja yksi huoneisto oli tyhjillään. Naapuritalon asukas teki ilmoituksen tulipalosta pelastuslaitokselle.
 Pahoin palaneesta päätyhuoneistosta lähteneen tulipalon syttymissyy ei ole vielä tiedossa.
 – Palonsyyntutkinta alkaa huomenna, Merivirta vahvistaa.

Kuuden asunnon rivitalon päätyhuoneisto tuhoutui Kangasniemellä – yksi ihminen loukkaantui tulipalossa


Summary: KRP epäilee miestä muun muassa lapsipornon levittämisestä. Yle sai käsiinsä miehen aiempaa huumetuomiota koskevan vangitsemispäätöksen.

Yksi  laajan pedofiilitutkinna n epäilty on 51-vuotias mies, joka sai viime syksynä kovan huumetuomion Helsingin käräjäoikeudesta. Mies oli tuonut suuria määriä vaarallisena pidetettyä metamfetamiinia Thaimaasta Suomeen sekä myynyt ja levittänyt huumetta.
 Käräjäoikeuden tuomiosta on valitettu hovioikeuteen.
 Ylen tietojen mukaan keskusrikospoliisi epäilee nyt 51-vuotiasta miestä huumerikoksista myös pedofiilitutkinnassa. Lisäksi häntä epäillään lapsipornon hallussapidosta ja levittämisestä.
 Kun mies sai viime syksyisen huumetuomion käräjäoikeudesta, hän perusteli varsin mielenkiintoisella tavalla, miksi häntä ei pitäisi vangita heti tuomion jälkeen.
 Mies kertoi huumejutun yhteydessä käräjäoikeudelle, että häntä epäillään myös toisessa laajassa esitutkinnassa ja jos hän joutuu vankilaan, hänen on vaikea puolustautua tuossa toisessa rikostutkinnassa. On hyvin todennäköistä, että huumetuomion saanut mies tarkoitti juuri tätä laajaa pedofiilitutkintaa, jossa hän on nyt epäiltynä.
 Joka tapauksessa käräjäoikeus ymmärsi miehen selitystä. Oikeus tuomitsi miehen neljän vuoden ehdottomaan vankeuteen, mutta ei määrännyt miestä heti vangittavaksi. Toisin kuin yleensä.
 Syyttäjä tyrmistyi käräjäoikeuden vangitsemisratkaisusta ja vei asian hovioikeuteen. Mies vastusti myös hovioikeudessa vangitsemista seuraavilla perusteilla.
 Perusteet käyvät ilmi Ylen käsiinsä saamasta vangitsemispäätöksestä.
 Vankilasta käsin on vaikea etsiä vuokralaista omistusasuntoon Vankilassa asioiden hoitaminen on hankalaa Vankilassa on vaikea valmistella yrityksen tilinpäätöstä Vangitseminen vaarantaa omaisuuden kerryttämisen Tuomittu oli ehtinyt ostaa lennot Yhdysvaltoihin
 Helsingin hovioikeus ei näitä 51-vuotiaan miehen perusteluja hyväksynyt. Oikeus totesi, että miehen vangitseminen ei ole kohtuutonta hänen esittämistään perusteluista huolimatta.
 Hovioikeus teki asiassa pikaratkaisun ja pasitti 51-vuotiaan miehen välittömästi vankilaan.
 Keskusrikospoliisin laajassa pedofiilijutussa on siis yksi epäilty vangittuna huumerikostuomion vuoksi.
 Julkisuudessa on viime päivinä ihmetelty, että pedofiilitutkinnan pääepäilty päästettiin vuoden pituisesta tutkintavankeudesta helmikuun alussa vapaaksi. Syyttäjä totesi Ylelle aiemmin, että miehen pitäminen vangittuna ei ollut enää kohtuullista.
 43-vuotiaalla epäillyllä runsaasti maksuvaikeuksia
 Keskusrikospoliisin tutkiman pedofiilijutun  pääepäilty on 57-vuotias mies , joka on toiminut kirkkovaltuutettuna ja esimerkiksi luontoyrittäjänä.
 Kansainvälisen pedofiiliringin vakavin rikosepäily Suomessa on törkeä lapsen raiskaus ja pahoinpitely, joista poliisi epäilee 57-vuotiasta pääepäiltyä ja 43-vuotiasta miestä. Epäilty teko on tapahtunut vangitsemispäätöksen mukaan elokuussa 2014.
 Molemmat miehet tuomittiin huumerikoksista viime elokuussa Helsingin käräjäoikeudessa samassa kuin neljän vuoden ehdottoman vankeustuomion saanut 51-vuotias mies.
 Pedofiilijutun pääepäilty 57-vuotias mies tuomittiin vuoden ja 43-vuotias mies kolmen kuukauden pituiseen ehdolliseen vankeustuomioon.
 57-vuotiaalla epäillyllä on yrittäjätausta, mutta Ylen tietojen mukaan 43-vuotias on kärsinyt pahoista rahaongelmista.
 Ylen saamien tietojen mukaan 43-vuotiaalta mieheltä on karhuttu oikeudessa niin asunnon vuokria kuin sähkölaskujakin. Myös häätötapauksia on päätynyt oikeuteen.
 43-vuotiaaseen kohdistuneita velkomuskanteita on käsitelty lähes 20 kertaa Pohjanmaan käräjäoikeudessa vuosina 2002-2018.
 Viimeisimmät velkomus- ja häätötapaukset on käsitelty oikeudessa viime syksynä.
 Pedofiilitutkinta on loppulausunnoilla
 Keskusrikospoliisin hallussa on 138 laitetta, ja pelkästään pääepäillyltä on takavarikoitu yli 400 tuntia laitonta lasten hyväksikäyttöön liittyvää videomateriaalia eri maista.
 Esitutkinnan mukaan uhrit ovat olleet epäiltyjen rikosten tekohetkellä 6–15-vuotiaita poikia.
 Poliisin mukaan epäillyt teot ovat olleet lievimmässä muodossaan sitä, että lapsiuhreille on näytetty aikuispornoa ja pahimmassa tapauksessa sitä, että lasta on raiskattu 10 tuntia huumattuna.
 Pedofiilitutkinta on loppulausuntovaiheessa. Sen jälkeen tutkinta siirtyy syyteharkintaan. Syyttäjä on arvioinut, että syyteharkinta valmistuu ennen kesälomia.
 Lue myös:
 Pedofiilijutun pääepäilty teki "peruna- ja puikulakauppaa" huumekuriirin kanssa – tällainen mies on luontoyrittäjä ja kirkkovaltuutettu
 KRP epäilee: Viisi suomalaista mukana kansainvälisessä lapsipornoringissä – kuvissa suomalaisten lasten väkivaltaista hyväksikäyttöä

Pedofiiliringin epäilty yritti välttää vankilan yllättävillä syillä – "Vankilassa on vaikeaa tehdä bisnestä, lentoliputkin hankittu Jenkkeihin"


Summary: Ruotsissa kierrätetään yli 40 prosenttia muovipakkauksista, Suomessa alle 30 prosenttia.

Ruotsissa kotitalouksia on hoputettu jo vuosikymmenen ajan kierrättämään muovia, ja lopputulos on onnistunut.
 Ruotsalaiset kierrättävät yli 40 prosenttia muovipakkauksistaan, ja tavoitteena on nostaa kierrätysprosentti viiteenkymmeneen ensi vuoden loppuun mennessä. Suomessa kierrätykseen päätyi vuonna 2017 vajaa 30 prosenttia pakkausmuovista.
 Tässä viisi syytä Ruotsin menestykseen:
 1. Kierrätys on helppoa
 On tavallista, että ruotsalaiset lajittelevat kotona jätteensä. Harvassa kerrostalossa on omaa lajittelukeskusta, mutta taloyhtiöt ovat aktiivisesti totuttaneet asukkaat erottelemaan ja viemään muovi-, lasi-, pahvi- ja metallijätteet korttelien yhteisiin, kullekin materiaalille tarkoitettuihin keräyslaatikoihin.
 Esimerkiksi Tukholmassa vihreiden keräyslaatikoiden luokse kulkee jätepusseineen vilkkaasti ihmisiä viikonloppuina. Kunnissa on kierrätyspisteitä tiheässä, ja taloyhtiöiden omia kierrätyspisteitä lisätään.
 2. Muovin monimutkaisuudesta tiedotetaan
 Ruotsissa on panostettu muovista kertovaan tiedotusmateriaaliin ja opastukseen. Kierrätyskeskuksissa on henkilökuntaa, joka kertoo, millainen viidakko erilaiset muovit ovat. Erityyppisten muovien oikeaan lajitteluun puututaan. Henkilökuntaa on koulutettu palvelemaan hymyillen ja auttamaan keskuksessa kävijöitä.
 Ruotsissa korostetaan kuluttajan, valmistajan, kuntien ja kierrätysyritysten vastuuta. Kuluttajan on luettava pakkauksen sisältöseloste, valmistajan painettava se pakkaukseen ja kierrättäjän on autettava erottelemaan eri muovityypit.
 3. Asenteet kunnossa
 Ruotsalaisille jätteiden lajittelu ja kierrätys tuntuu olevan velvollisuus. Kaksi kolmesta ruotsalaisesta on valmis kieltämään muoviset kertakäyttötuotteet. Ruotsin WWF:n teettämän mielipidetiedustelun mukaan lähes 70 prosenttia olisi halukas luopumaan esimerkiksi muovipilleistä ja mukeista.
 Tavallinen svensson tietää, että nykymenolla meressä voi olla vuosikymmenten kuluttua enemmän muovia kuin kaloja. Kadunmiesten silmiin on juurrutettu Indonesian rannikon valas, jonka vatsasta löytyi yli tuhat erilaista muovinpalaa.
 Kiloittain muovia hotkaissut valas on katugallupeissa tavallinen vastaus, kun kysytään, miksi muovia on kerättävä ja kierrätettävä.
 4. Uusiin ideoihin ja tiedotukseen on tarjolla julkista rahaa
 Luonnonsuojeluvirasto Natusvårdsverket vastaa hallituksen alaisuudessa kierrätystavoitteiden onnistumisesta. Virasto antaa tukea useisiin erilaisiin kestävän muovinkäytön projekteihin.
 Ruotsin standardisointiliitto SIS on saanut 80 000 euroa muun muassa muovipakkausten standardisointiin ja kierrätysstandardin kehittämiseen. Samoin yritykset ovat saaneet koulutustukea siihen, että ne siirtyvät kestävien materiaalien käyttöön.
 5. Työpaikat ja kauppa näyttävät mallia
 Volvo ja Ikea ovat poistaneet muoviset kertakäyttöastiat konttoreistaan ja henkilökunta- ja yleisöravintoloista. Yritykset panostavat omaan ja alihankkijoiden kierrätysmateriaalin käyttöön.
 Ruotsin suurimpiin elintarvikeketjuihin kuuluva Hemköp otti pari vuotta sitten käyttöön muovipussien panttijärjestelmän. Ketju kannustaa käyttämään muovipusseja hajoamispisteeseen asti. Huonokuntoisistakin muovikasseista saa palautettaessa kruunun eli euroissa noin kymmenen senttiä.
 Muut kauppaketjut empivät vielä panttijärjestelmää, mutta käyttävät ostospusseissaan kierrätettävää muovia. Ruotsin tavoitteena on puolittaa muovipussien käyttö vuoteen 2025 mennessä 40 muovipussiin henkilöä kohti vuodessa.
 Voit keskustella aiheesta  Yle Tunnuksella  kello 20 asti.
 Lue myös:
 I love muovi: lajittele pakkausmuovi ja anna sille uusi elämä – pistetään muovinkierrätys uudelle tasolle!
 Piinaako sinua ajatus mikromuovista juomavedessä? Enemmistö suomalaisista on huolissaan muovin määrästä – tässä 7 ratkaisua ongelmaan
 Moskovan jäteongelmaa ratkotaan rakentamalla jättikaatopaikka 1 200 kilometrin päähän – Paikalliset pelkäävät laajaa ympäristökatastrofia

Ruotsalaiset kierrättävät huomattavasti innokkaammin muovia kuin suomalaiset – Onnistumisen taustalla on 5 syytä


Summary: Ilmavoimien uusi komentaja Pasi Jokinen tahtoo ilmavoimien toimivan naapurimaiden kanssa samalla teknisellä ja toiminnallisella tasolla.

Kolmatta päivää Ilmavoimia komentanut  Pasi Jokinen  linjaa Suomen tarvitsevan jatkossakin suorituskykyiset ilmavoimat.
 – Täysmääräinen suorituskyky tarkoittaa sitä, että pystymme puolustamaan koko maata yhtäjaksoisesti monissa eri suunnissa yhtäaikaa. Se on se ilmavoimien tarve.
 Jokinen korostaa sotilaspoliittisen tasapainon ylläpitämistä naapurimaiden kanssa.
 – On tärkeää, että olemme vertailukelpoisia ja samalla teknisellä ja toiminnallisella tasolla kuin ympäröivät valtiot.
 Jokisen komentajakauden näkyvimpiä tehtäviä on  Ilmavoimien hävittäjähankinta  Hornet-hävittäjien seuraajaksi. Uusi komentaja kantaa ison vastuun hankinnan suunnittelussa. Hornet-hävittäjät poistuvat käytöstä vuoteen 2030 mennessä.
 – Puheena ollut 64 hävittäjää on suuruusluokaltaan oikea. Siitä lähdetään suunnittelua ja hienosäätöä tekemään. Hankinnassa huoltovarmuuden kannalta on keskeistä, että pystymme kansallisin voimavaroin tekemään kriittiset keskeiset asiat häiriötilanteiden sattuessa.
 llmavoimien toimintaymäristöä Jokinen kuvaa Ukrainan kriisin jälkeen tällä hetkellä vakiintuneeksi.
 – Krimin tapahtuminen jälkeen intensiteetti Itämeren alueella on kaikin puolin noussut maalla, merellä ja ilmassa. Mutta mitään erityisen yllättävää ei ole viimeisen vuoden aikana alueella tapahtunut.
 Pohjoismaiden puolustusresursseja Jokinen arvioi aika ohuiksi ja se ajaakin valtioita hakemaan yhteistoimintamahdollisuuksia.
 – Yhdessä ollaan yleensä aina vahvempia. Nyt rakennetaan yhteensopivia johtamisjärjestelmiä ja reaaliajassa tietoja vaihtavia tilannekuvajärjestelmiä. Mutta mitä varsinaisesti toiminallisesti tehdään yhdessä, se on tietysti poliitikkojen ja valtionjohdon päätettävissä, korostaa Jokinen.
 Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  ylensi prikaatikenraali Pasi Jokisen kenraalimajuriksi 1. huhtikuuta eli samana päivää, kun hän aloitti komentajana.
 Iitissä syntynyt 51-vuotias Pasi Jokinen on ilmavoimien 21. komentaja. Hän siirtyy ilmavoimien komentajaksi Pääesikunnan valmiuspäällikön tehtävästä.
 Ilmavoimien edellinen komentaja kenraalimajuri  Sampo Eskelinen , 55, siirtyi suunnitellusti reserviin maaliskuun lopussa. Hän työskenteli ilmavoimien komentajana kesäkuusta 2017 alkaen.

Ilmavoimien uusi komentaja kantaa ison vastuun hävittäjähankinnassa: "Puheena ollut 64 hävittäjää on suuruusluokaltaan oikea"


Ethiopian Airlinesin turmakoneen lentäjät noudattivat lentokonevalmistaja Boeingin antamaa hätätilanteen toimintaohjetta, ennen kuin kone syöksyi maahan. Asiasta kertoo  Wall Street Journal , joka perustaa tietonsa turmaa koskeviin alustaviin raportteihin.
 Lentäjät noudattivat tarkalleen Boeingin ohjeita, sulkien muun muassa koneen automaattisen lennonhallintajärjestelmän, mutta eivät tästä huolimatta onnistuneet saamaan enää Boeing 737 MAX 8 –matkustajakonetta hallintaansa.
 Mikäli tiedot pitävät paikkaansa, tarkoittaa tämä sitä, että Boeingin manuaalin sisältämät ohjeet kyseiseen hätilanteeseen ovat puutteelliset.
 Jo aiemmista, Ethiopian Airlinesin turmaa koskevista alustavista raporteista on käynyt ilmi, että sakkauksenestojärjestelmä MCAS käynnistyi automaattisesti ennen turmaa.
 Näin tapahtui myös Lion Airin lennolla 610, joka syöksyi lokakuussa maahan 13 minuuttia Jakartan lentokentältä nousun jälkeen. Kyseinen MAX-kone oli alle kolme kuukautta vanha. Indonesian kansallisen liikenneturvallisuuskomitean mukaan MCAS-järjestelmä pakotti koneen nokan alas 24 kertaa ennen koneen syöksymistä mereen.
 Lisäksi indonesialaisviranomaisten tiedoista käy ilmi, että MCAS käynnistyi tilanteessa automaattisesti, koska koneen nokassa oleva sensori syötti järjestelmään virhellistä tietoa.
 Etiopian lentoturman alustava tutkimusraportti on määrä julkaista huomenna torstaina, kertovat etiopialaisviranomaiset.
 Boeing on kertonyt päivittäneensä 737 Max -konetyyppinsä ohjelmistoja onnettomuuksien jälkeen. Yhdysvaltojen ilmailuhallinto FAA ilmoitti kuitenkin eilen vaativansa Boeingilta lisätoimia, ennen kuin sen turmakonemallin lentokielto voidaan kumota.
 FAA kertoo, ettei se voi hyväksyä muutoksia ennen kuin on varmistettu, että Boeing on vastannut kaikkiin tarvittaviin kysymyksiin.
 Lion Airin ja Ethiopian Airlinesin turmissa kuoli yhteensä lähes 350 ihmistä.
 Aiheesta lisää:
 Ethiopian Airlines Pilots Initially Followed Boeing’s Required Emergency Steps to Disable 737 MAX System
 Yhdysvaltojen ilmailuviranomainen: Boeingin turmakonemallin korjaukset eivät riitä
 Reuters: Ilmaliikenneviranomaiset tiesivät Boeing-koneiden sakkausongelmasta, mutta asiaa ei kirjattu lentäjien ohjeisiin

WSJ: Ethiopian Airlinesin lentäjät noudattivat Boeingin antamaa hätätilanteen toimintaohjetta ennen turmaa – oliko manuaali puutteellinen?


Summary: Seuraa eduskuntavaalien ennakkoäänestysintoa Ylen vertailutietojen avulla.

Eduskuntavaalien ennakkoäänestys on alkanut vilkkaammin kuin vuoden 2015 eduskuntavaaleissa.
 Nyt ensimmäisenä ennakkoäänestyspäivänä äänesti 5,6 prosenttia äänioikeutetuista. Neljä vuotta sitten ennakkoäänen antoi yhteensä 4,6 prosenttia äänioikeutetuista koko ensimmäisen ennakkoäänestyspäivän aikana.
 Äänensä oli keskiviikkona antanut 237 390 äänestäjää.
 Yle Uutisgrafiikka
 Mikä luku? Yle seuraa eduskuntavaalien ennakkoäänestyksen vilkkautta oikeusministeriön tietojen perusteella. Oikeusministeriö kertoo päivittäin ennakkotiedot äänestäneiden osuudesta kaikista Suomessa asuvista äänioikeutetuista. Vuonna 2015 viimeisen ennakkoäänestyspäivän päätteeksi oikeusministeri ilmoitti ennakkotietona äänestäneiden osuudeksi 31,9 prosenttia. Myöhemmin tieto tarkentui 32,3 prosenttiin. Vakituisesti ulkomailla asuvien äänestys ei näy tässä ennakkotilastossa. Sama käytäntö on ollut aiemmissa vaaleissa.
 Opiskelijatempaus ruuhkautti äänestyspaikkoja
 Opiskelijajärjestöjen yhteinen tempaus aiheutti jonoja kaupungeissa. Koulutuskysymyksille huomiota hakevassa tempauksessa opiskelijat muodostivat tarkoituksellisesti ruuhkaa äänestämällä joukolla ennakkoon puolenpäivän aikaan.
 Eniten opiskelijoita jalkautui Jyväskylään yliopiston omalle äänestyspaikalle, missä jono oli 150-metrinen, sanoo Suomen Ylioppilaskuntien liitto tiedotteessa. Helsingissä ja Turussakin jonolle tuli mittaa kuutisenkymmentä metriä.
 Tapahtuma järjestettiin keskiviikkona myös Lappeenrannassa, Porissa, Raumalla, Joensuussa, Tampereella, Oulussa ja Espoossa.
 Viime eduskuntavaalit toistaiseksi vilkkain ennakkoäänestyksessä
 Vuoden 2015 eduskuntavaaleissa äänensä antoi ennakkoon 31,9 prosenttia äänioikeutetuista. Tuo oli alustava tieto ennakkoäänestysviikon päätteeksi. Oikeusministeriön ennakkotieto täydentyi myöhemmin 32,3 prosenttiin.
 Ennakkoäänestys oli vuoden 2015 vaaleissa vilkkaampaa kuin koskaan aiemmin eduskuntavaaleissa. Suomessa pysyvästi asuvista vajaa puolet äänesti ennakkoon, koska vaalien lopullinen äänestysprosentti oli 70,1 prosenttia.
 Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa äänesti ennakkoon 31,2 prosenttia äänioikeutetuista viimeisen ennakkoäänestyspäivän iltana tilastoituna. Ennakkotieto täydentyi myöhemmin 31,7 prosenttiin.
 Ennakkoäänestyspäivien määrä on pysynyt samana viime vaalien aikana
 Voit seurata ennakkoäänestyksen vilkkautta myös  oikeusministeriön tulossivuilta .
 Eduskuntavaalien ennakkoäänestys alkoi siis tänään keskiviikkona ja kestää ensi viikon tiistaihin. Myös lauantaina ja sunnuntaina voi äänestää ennakkoon, mutta äänestyspaikkojen aukioloajat saattavat vaihdella arkipäiviin verrattuna.
 Täältä löydät ennakkoäänestyspaikkojen  tiedot.
 Ennakkoäänestyspaikkoja on kunnantaloissa, kirjastoissa, kauppakeskuksissa ja posteissa.
 Juttua täydennetty kello 21.05. Lisätty tuoreimmat tiedot ennakkoäänestyksen vilkkaudesta.
 LUE LISÄÄ:
 Ennakkoäänestys alkaa tänään, ja näin se hoituu: selvitä oman ehdokkaasi numero ja ota mukaan kuvallinen henkilöllisyystodistus
 Tee Ylen vaalikone !
 Ylen vaalijuttuja koottuna
 Yle tarkasti poliitikkojen vaaliväitteitä: lue faktantarkistus
 Veikkaa vaalitulos ja voita puoluepomo sänkyysi pehmeänä tyynynä

Jyväskylässä 150 metrin jono – Ennakkoäänestys eduskuntavaaleissa alkoi vilkkaammin kuin neljä vuotta sitten


Summary: Vaikka monet algerialaiset haluavat eroon kenraalien vallasta, oppositioliikkeen on vaikea edetä ilman armeijan hyväksyntää.

– On hämmästyttävää, kuinka rauhallisesti Algerian valtavat mielenosoitukset ovat sujuneet, sanoo Tampereen rauhan- ja konfliktintutkimuskeskuksen tutkija  Karim Maïche  Ylen haastattelussa.
 Maïchen mukaan mielenosoituksia on ollut joka puolella maata ja niissä on ollut erittäin hyvä henki. Algerian kansa on todella halunnut näyttää, että vanha poliittinen eliitti halutaan syrjään.
 Karim Maïche TAPRI
 Maïche tekee väitöskirjaa Algerian ammattiyhdistysliikkeestä ja kansalaisyhteiskunnasta. Hänen mukaansa mielenosoittajajoukko on ollut kaduilla yhtenäinen ja ihmiset ovat halunneet osoittaa, että väkivallasta voidaan pidättäytyä.
 Algeriaa 20 vuotta hallinnut  Abdelaziz Bouteflika   ilmoitti eilen erostaan . Ilmoitus oli oppositiolle voitto, joka nostatti toiveita muutoksen etenemisestä. Maïchen mukaan on suuri riski, ettei muutos kuitenkaan tyydytä mielenosoittajien vaatimuksia. Tästä voi olla seurauksena yhteiskunnallisia levottomuuksia.
 Algerian 38-miljoonaisesta väestöstä huomattavan suuri osa on kaksikymppisiä nuoria. Tämä selittää osaltaan, että mielenosoittajilla on jopa epärealistisen suuret odotukset toivotusta muutoksesta. Nuorisotyöttömyys on Algeriassa laajaa. Nuoret haluavat kohennusta omaan elämäänsä, mutta yhtä lailla myös kotimaansa poliittisiin oloihin.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Hallittu muutos?
 Karim Maïche kertoo pohtineensa kovasti, miten Algerian poliittinen vallankumous voisi tapahtua niin, että kansa saisi sen mitä toivoo, mutta ilman että syntyy väkivaltaa.
 Opposition hajanaisuus tekee käytännössä mahdottomaksi sen, että sen riveistä nousisi jokin yhdistävä hahmo. Oppositio koostuu monenlaisista puolueista, ay-ryhmittymistä ja alueellisista järjestöistä, jotka riitelevät sekä keskenään ja sisäisesti.
 Algeriassa vahvana taustavoimana toimii armeija. Opposition yhdistäjällä tulisi olla myös armeijan hyväksyntä, jotta hänen toiminnallaan olisi mahdollisuus menestyä.
 Ranskan algerialaiset vaativat vanhan kotimaansa politiikkaan täysremonttia – Nuoret haikailevat Macronin kaltaista uudistajaa
 Tällä hetkellä maan pääministerinä toimii  Noureddine Bedoui , joka aiemmin toimi maan sisäministerinä. Opposition näkökulmasta hän kuuluu Algerian vanhaan poliittiseen eliittiin.
 Bedoui muistetaan siitä, että hän muutama vuosi sitten komensi armeijan käyttämään voimakeinoja, kun Oranin kaupungissa lääkärit osoittivat mieltään. Valokuvat tapahtumista ovat karua katseltavaa, Maïche kertoo.
 Algerian uuteen hallituksen mukaan naisia ja nuoria – mielenosoitukset jatkuvat
 Bedoui on myös lähellä väistyneen presidentin veljeä,  Saïd Bouteflikaa,  joka kuuluu samaan ryhmään, josta mielenosoittajat haluavat eroon.
 Aivan viime päivinä Algeriasta on kuultu, että maan entinen tiedustelupalvelun johtaja  Mohamed Mediène  (tunnettu myös nimellä "Toufik") on ollut yhteydessä maan entiseen presidenttiin  Liamine Zèroualiin . Voisiko olla mahdollista, että Zèroual valittaisiin johtamaan eri hallintopiireistä ja oppositioryhmistä koostuvaa kansallista komissiota, joka on määrä perustaa laatimaan suunnitelma Algerian uudeksi hallinnoksi?
 Maïche pohtii Zèroualin mahdollisuuksia. Olisi tietysti outoa, että pelätyn tiedustelupalvelun johtaja junailisi entisen kenraalin ja presidentin opposition luottomieheksi.
 Toisaalta monet algerialaiset arvostavat Zèroualia. Hänen arvioidaan toimineen hyvin presidenttikaudellaan 1995–1999. Hän hoiti hommansa ja on sen jälkeen pitänyt matalaa profiilia. Hänellä ei uskota olevan valtapyrkimyksiä. Zèroual voisi ehkä olla komission johdossa pari vuotta ja työnsä päätettyään siirtyä tyylikkäästi syrjään, Maïche puntaroi.
 Bouteflikan kohtalo
 Algerian opposition turhautuminen juontaa juurensa jo 1990-luvulle. Tuolloin sai alkunsa kehitys, joka heikensi maan demokratiaa, Maïche kertoo.
 Vuonna 1991 maassa järjestettiin demokraattiset vaalit. Niiden voittajaksi oli nousemassa islamilainen puolue, mitä armeija ei hyväksynyt, vaan vaalien tulos mitätöitiin. Tästä alkoi vuoteen 2002 kestänyt sisällissota.
 Abdelaziz Bouteflikan vuonna 1999 alkaneella valtakaudella vaalien merkitys heikkeni entisestään. Maan perustuslain mukaan presidentti voi olla vallassa korkeintaan kaksi vaalikautta.
 Bouteflikan toisen kauden lopulla maan johto sai läpi perustuslain muutoksen, joka salli Bouteflikalle kolmannen kauden, ja tämän jälkeen vielä neljännen.
 Bouteflika kylläkin voitti käydyt presidentinvaalit, mutta Maïchen mukaan vaaleja ei voi pitää rehellisiä. Maïche arvioi, että Bouteflika saattoi hyvinkin saada enemmistön annetuista äänistä, koska hänen kannattajansa masinoitiin ääniuurnille.
 Todellinen äänestysprosentti tuskin nousi juuri yli kahdenkymmenen, vaikka virallisesti sen sanottiin olleen yli 50:n.
 Kun Bouteflika sai vuonna 2013 aivoinfarktin, Algerian poliittinen julkisuus muuttui vastenmieliseksi, Maïche kertoo. Bouteflika oli silminnähden sairas ja kykenemätön hoitamaan tehtäväänsä. Hänestä näytettiin televisiossa vain muutaman sekunnin pätkiä ja jos presidentti sanoi jotain, hänen voimansa alkoivat loppua jo muutaman sanan jälkeen.
 Analyysi: Algerian vanhojen miesten valtaa kaadetaan kaduilla – nuoret ja naiset eturintamassa
 Bouteflika ei kansan silmissä ollut erityisen epäsuosittu, mutta oli irvokasta, että häntä pidettiin vuodesta toiseen todellisen vallan kulissina, Maïche arvioi.
 Kun Bouteflikalle alettiin puuhata viidettä valtakautta, kansan kärsivällisyys loppui.
 Armeija ja suuryritykset
 On vaikea sanoa täsmällisesti, kuka Algeriaa todellisuudessa johtaa, Maïche toteaa. Suurta valtaa käyttävät ainakin armeija ja tiedustelupalvelu DRS. Lisäksi maan poliittisen koneiston sisällä on klaaneiksi kutsuttuja ryhmiä, jotka koostuvat samalta seudulta kotoisin olevista ihmisistä.
 Armeijan rooli on maan kehitykselle ratkaiseva. Jos poliittinen muutos lähtee väärille urille tai muuttuu väkivaltaiseksi, armeija puuttuu peliin samalla tavalla kuin 1992, Maïche ennakoi.
 Monet algerialaiset ovat isänmaallista väkeä ja suhtautuvat armeijaan myönteisesti. Armeija on omaksunut roolin yhteiskunnan viimeisenä vakauden tukipilarina, tutkija arvelee.
 Suuryritysten rooli vallan taustalla on hämärämpi. Niilläkin on vaikutusta poliittiseen eliittiin ja epäilemättä myös kytköksiä armeijaan.
 Suuryritykset ovat kuitenkin epäyhtenäinen joukko. Algeriasta on myös tullut uutisia, joiden mukaan eräitä suurliikemiehiä on kielletty poistumasta maasta. Käskyn on täytynyt tulla armeijalta. Mitä siitä voidaan päätellä, on epäselvää.
 Maïche painottaa, että toisin kuin monissa muissa maissa, joissa viime vuosina on yritetty vallankumouksia, Algeriassa kansalaisyhteiskunta toimii hyvin. Maassa on myös vahva ja vapaa lehdistö, joka on voimakkaasti kritisoinut vallanpitäjiä. Opposition toiminta ei siis tule yllätyksenä.
 Muun muassa tämän takia Algerian tapahtumia ei voida pitää jatkumona ns. arabikeväälle, tutkija sanoo.
 Karim Maïchen mukaan Algerian vallankumouksen tähän saakka jatkunut rauhanomaisuus on erittäin myönteinen merkki, mutta suuren epävarmuuden maan kehitykseen tuovat mielenosoittajien suuret odotukset, jotka suurella todennäköisyydellä jäävät ainakin osittain täyttymättä.

Koittiko Algeriaankin vihdoin arabikevät? Ei - eikä presidentin ero välttämättä tyynnytä mielenosoituksia


Summary: Kotkassa sijaitseva tehdas valmistaa lannoitetta paperiteollisuuden sivutuotteista ja voimalaitosten puhdistetusta tuhkasta.

Suomen ensimmäinen kierrätyslannoitetehdas aloittaa toimintansa huhtikuussa Kotkassa. BioA-yhtiö valmistaa uudessa tehtaassa lannoitetta noin 40 000 tonnia vuodessa. Kierrätyslannoitteen pääraaka-aine on tuhka, ja se sisältää myös typpeä ja kaliumia.
 Tehdas valmistaa lannoitetta paperiteollisuuden sivutuotteista ja voimalaitosten puhdistetusta tuhkasta. Se sijaitsee Sunilan sellutehtaan vieressä.
 Kierrätyslannoitteen valtti on, että se säästää uusiutumattomia luonnonvaroja ja energiaa perinteiseen lannoitteeseen verrattuna.
 – Lisäksi se kalkitsee ja neutralisoi maaperää. Tämä on yksi osa ilmastonmuutoksen vastaista taistelua. Mitä enemmän kierrätämme olemassaolevia ravinteita, sitä pienempi hiilijalanjälki, sanoo BioA-yhtiön toimitusjohtaja  Jari Järvinen .
 Perinteinen lannoite koostuu typestä, fosforista, kaliumista ja rikistä. Typpilannoitteiden valmistus kuluttaa tyypillisesti paljon fossiilista energiaa, ennen kaikkea maakaasua.
 – Esimerkiksi fosfori on kasvien kasvulle välttämätön niukaksi käyvä luonnonvara. Sitä on pakko alkaa kierrättää enenevässä määrin, jotta maapallon väestö saadaan ruokittua myös tulevaisuudessa, arvioi Luonnonvarakeskuksen asiantuntija  Jyrki Aakkula .
 VTT selvittää parhaillaan, kuinka paljon tuhkalannoite säästää ympäristöä verrattuna perinteisiin lannoitteisiin. Luonnonvarakeskuksen teettämissä testiviljelyissä se on saanut hyviä tuloksia.
 Pystyy levittämään nykyisillä laitteilla
 Luonnonvarakeskuksen asiantuntija Jyrki Aakkula kertoo, että kierrätyslannoitteet häviävät tällä hetkellä perinteiselle lannoitteelle hinnassa ja käytettävyyden helppoudessa.
 – Perinteisten lannoitteiden ravinnekoostumus on vakioitu, mikä helpottaa viljelijän työtä. Lisäksi perinteiset lannoitteet ovat rakenteeltaan sellaisia, että niitä on helppo levittää olemassa olevalla kalustolla, Aakkula toteaa.
 BioA-yhtiön toimitusjohtajan Jari Järvisen mukaan kalusto-ongelmaa ei ole.
 – Lannoite on sen muotoinen ja mallinen, että kylvö voidaan suorittaa perinteisillä kylvölaitteilla, Järvinen kertoo.
 BioA-yhtiön toimitusjohtaja Jari Järvinen. Antti-Jussi Korhonen
 Yli sadan miljardin markkina
 BioA-yhtiön päämarkkina alueena toimii ensisijaisesti Suomi, mutta Järvisen mukaan mahdollisuuksia laajentua keski-Euroopan markkinoille on jo tarkasteltu.
 Suomen lannoitemarkkina on noin miljardin euron kokoluokkaa. Maailmanlaajuisesti lannoitebisnes on kooltaan 155 miljardia euroa. Järvisen mukaan ympäristöystävällisyys ei ole vielä toimivin myyntivaltti maanviljely-yhteisöissä.
 – Olen kiertänyt eri tilaisuuksissa ja leikilläni kysynyt viljelijöiltä, että oletko valmis maksamaan ympäristöystävällisemmästä tuotteesta. Eivät he ole valmiita maksamaan mistään ylimääräistä.
 Järvinen kertoo kierrätyslannoitteen olevan hintatasoltaan samankaltainen kuin tavallinen kemiallinen lannoite.
 Ravinteiden kierrätyksessä edelleen petrattavaa
 Luonnonvara- ja ympäristötutkijoiden selvityksen mukaan ravinteita kierrätetään Suomessa edelleen huomattavasti tavoiteltua vähemmän.
 – Tilanne ei ole muuttunut merkittävästi parissa vuodessa. Lanta sinänsä kiertää, mutta se ei välttämättä kierrä tehokkaasti, kun se käytetään sellaisenaan, kertoo Luonnonvarakeskuksen erikoistutkija  Sari Luostarinen .
 Maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön teettämän selvityksen mukaan tehokkaiden ravinnekiertojen saavuttamiseksi erityisesti lannan hyödyntämistä olisi tehostettava. Alueilla, joilla on paljon kotieläintiloja, on myös liikaa lantafosforia kasvintuotannon tarpeisiin.
 Selvityksen mukaan lantaa on etenkin näillä alueilla prosessoitava fosforin ylijäämän purkamiseksi ja typen hyödyntämisen tehostamiseksi.
 Kotkan Sunilan kierrätyslannoitetehdas avaa tuotannon huhtikuussa. Antti-Jussi Korhonen
 Selvityksen mukaan kasvitilojen tulisi ottaa kierrätyslannoitevalmisteet käyttöönsä, olipa tuotantosuunta tavanomainen tai luomu. Sunilan kierrätystehtaan valmistamalannoite ei sovellu luomuviljelyn tarpeisiin, koska siinä on käytetty mineraalityppeä.
 BioA-yhtiö investoi Sunilan kierrätyslannoitetehtaaseen noin kuusi miljoonaa euroa. Yhdeksän henkilöä työllistävä tehdas tavoittelee ensimmäiseltä puolelta vuodelta noin viiden miljoonan euron liikevaihtoa.
 Vuonna 2020 liikevaihto on tarkoitus kasvattaa kymmeneen miljoonaan euroon. BioA-yhtiön toimitusjohtajan Jari Järvisen mukaan yhtiö etsii keinoja, kuinka lannoitteen typpi voitaisiin ottaa jatkossa talteen kierrätysmateriaaleista.
 – Olemme keskustelleet siitä eniten metsä- ja kaivosteollisuuden kanssa. Vuoden tai kahden sisällä löydetään typpilähde, joka tulee kiertotaloudesta, Järvinen ennustaa.
 Tehtaan suurin omistaja on alueen kehittämisyhtiö Cursor.

Pikkuruiset rakeet ovat Suomen uusi ase ilmastonmuutosta vastaan – tehdas alkaa valmistaa lannoitetta tuhkasta


Summary: Asetusluonnoksen mukaan hyväksyttävä menetelmä toimimattomaksi tekemisessä olisi myös liimaaminen.

Eduskunnan hyväksymän  ampuma-aselain muutoksen  myötä isoista itselataavien kertatuliaseiden latauslaitteista eli lippaista on tulossa luvanvaraisia esineitä.
 Näin esimerkiksi rynnäkkökiväärin "normaalin" yli kymmenen patruunaa vetävän lippaan hallussapito vaatii jatkossa luvan. Sama lipastyyppi sopii niin Puolustusvoimien sarjatulimallisiin rynnäkkökivääreihin kuin moniin puoliautomaattisiin reserviläiskivääreihin.
 Luvanvaraisuus ei kuitenkaan koskisi pysyvästi toimintakelvottomaksi tehtyä pitkääkään lipasta.
 Sisäministeriö onkin laittanut lausuntokierrokselle asetusluonnoksen, jossa annetaan yksityiskohtaiset ohjeet lippaan toimintakelvottomaksi muuttamisesta.
 Peltinen, 7,62x39 patruunalle tehdyn rynnäkkökiväärin lipas purettuna.  Tapio Rissanen / Yle
 Luonnoksen mukaan lippaan toiminnan pysyvä estäminen voitaisiin tehdä poistamalla jouset ja estämällä niiden asentaminen takaisin poistamalla kiinnityspisteet. Lisäksi pitää estää patruunanostimen liike.
 Estämisen voisi luonnoksen mukaan tehdä laittamalla patruunanostimen ja lippaan rungon lävitse tapin, joka kiinnitetään hitsaamalla, juottamalla, liimaamalla tai sulattamalla.
 Myös muovilippaat huomioitu
 Myös lippaan rungon käyttäminen olisi estettävä pysyvästi kiinnittämällä lippaan pohja runkoon. Myös tässä sallitaan hitsaaminen, juottaminen, liimaaminen ja sulattaminen.
 Käytännössä liimaamisen sallimisessa on kyse siitä, että metallien ohella lippaita ja niiden osia on valmistettu myös muovista.
 Siinä missä varsinainen aseiden deaktivointi on jatkossakin sallittua vain luvan saaneille asealan elinkeinonharjoittajille, on lippaiden osalta säätely keveämpää.
 – Latauslaitteen pysyvästi toimintakelvottomaksi tekemistä ei tarvitsisi asetusluonnoksen mukaan teettää asesepällä, kertoo erityisasiantuntija  Elina Rantakokko  sisäministeriöstä.
 Toimimattomaksi tekemistä koskeva vaatimus ei kuitenkaan koskisi luvanvaraisuuden ulkopuolelle jääviä latauslaitteita. Eduskunnan hyväksymän lakitekstin mukaan tällaiset lippaat on valmistettu sellaiseen sarjatuliasemalliin, jonka valmistus on alkanut ennen vuotta 1946 ja jotka eivät sovi asennettavaksi itselataavaan kertatuliaseeseen.
 Näitä ovat esimerkiksi Suomi-konepistoolin, Emma-pikakiväärin ja Lahti-Saloranta-pikakiväärin lippaat.
 Vanhojen lippaiden sopivuus kertatuliaseisiin huolestuttaa
 Lain muotoilu on kuitenkin herättänyt monissa aseharrastajissa huolta. Sanamuodon "eivät sovi asennettavaksi itselataavaan kertatuliaseeseen" on pelätty jopa mitätöivän koko vanhojen aseiden lippaita koskevan poikkeuksen.
 – Asia on tullut esille hallituksen esityksen antamisen jälkeen ja olemme olleet siitä yhteydessä Poliisihallituksen aselupahallintoon. Poliisihallitus on todennut asiaan liittyen, että osa asemalleista, joihin harrastelijat ovat kirjelmissään viitanneet, ovat sarjatuliaseista muokattuja aseita ja että on mahdollista, että ne tulkittaisiin muutoinkin edelleen sarjatuliaseiksi Suomessa, ei siis itselataaviksi kertatuliaseiksi, vastaa Rantakokko.
 Yhden asemallin osalta Poliisihallitus on Rantakokon mukaan myös todennut, että kyseessä on ilmeisimmin yksittäiskappaleena tai pieneränä valmistettu tuote.
 Myös patruunamäärän rajoittamisesta tulossa säännöksiä
 Lakiluonnoksessa ampuma-aselain noudattamisen valvonta on määritelty nykyistä yleisemmin poliisin tehtäväksi. Lain tulkinta on kuitenkin keskitetty.
 – Ampuma-aselain tulkinta kuuluu Poliisihallituksen tehtäviin, toteaa Rantakokko.
 Rantakokko myös muistuttaa, että eduskuntakäsittelyssä ampuma-aselain muutokseen lisättiin säännös siitä, että luvanvaraiseksi latauslaitteeksi ei katsota myöskään pysyvästi kapasiteetiltaan rajoitettua latauslaitetta.
 Myös pysyvästä rajoittamisesta annetaan tarkempia säännöksiä sisäministeriön asetuksella ja asia tullaan ottamaan asetusluonnoksen jatkovalmistelussa huomioon.
 Eduskunnan hyväksymät ampuma-aselain muutokset vaativat vielä tasavallan presidentin vahvistamisen. Nyt lausunnolla olevan asetuksen on tarkoitus tulla voimaan yhtä aikaa lain kanssa.
 Lue myös:
 Eduskunta teki suositusta inttimuistoesineestä luvanvaraisen – veteraanien sotamuistolippaat säästyvät

Vieteri pois ja tappi läpi – luvanvaraiseksi muuttuvan inttimuistoesineen saa ehkä itse tehdä toimimattomaksi


Summary: Päätöksiä lentoreitin uudesta avaamisesta saadaan aikaisintaan toukokuussa.

Tästä on kyse Pori on saanut neljä tarjousta Helsinki-lennoista. Tarjoukset käydään läpi ja asia viedään kaupunginhallitukseen toukokuun alussa. Porin ja Helsingin väliset lennot loppuivat viime toukokuussa Nextjet-lentoyhtiön konkurssin takia.
 Porin kaupunki on saanut neljä tarjousta Pori–Helsinki-lentojen  kilpailutuksessa .
 Lennot on kilpailutettu julkisena hankintana, eli kaupunki on valmis laittamaan reitin ylläpitoon omaa rahaa. Syynä on se, että esimerkiksi  paikallinen elinkeinoelämä katsoo  lentoyhteyden olevan välttämätön.
 Poliittinen päätös keväällä?
 Kaupunginjohtaja  Aino-Maija Luukkosen  mukaan lentojen tukiasia ja kilpailutuksen voittajan valinta viedään kaupunginhallitukselle toukokuun alussa päätöksentekoa varten. Tuohon mennessä tarjousten joukosta yritetään löytää paras mahdollinen yhtiö hoitamaan taloudellisesti hankalaksi osoittautunutta reittiä.
 Rahaa on palanut myös nyt, kun reitillä ei ole ollut liikennöijää, sillä  kaupunki on maksanut  Porin lentoaseman kustannuksia kenttää käyttävälle Suomen ilmailuopistolle 50 000 euroa kuukaudessa.
 Jos reitille ei löydy toimijaa, Finavia saattaa lopettaa Porin lentoaseman ylläpitämisen.
 Lennot seis toukokuussa 2018
 Porista ei ole päässyt lentäen Helsinkiin sen jälkeen, kun reittiä viimeksi liikennöinyt Nextjet-yhtiö  ajautui viime toukokuussa  konkurssiin.
 Nyt uusi lupa julkisen palvelun velvoitteen mukaisille lennoille on annettu aikavälille 1.8.2019–23.12.2022.
 Porin tavoitteena on kaupunginjohtaja Luukkosen mukaan löytää sellainen lentoyhtiö, joka ei mene konkurssiin tai luovu leikistä kesken. Porin lentoliikenteessä on nähty viime vuosina monia yrittäjiä, mutta yksikään ei ole kestänyt reitillä kovin kauaa.
 Kilpailutuksen hinta ei ole vielä tiedossa vaan riippuu saaduista tarjouksista. Niitä ei vielä avata julkisuuteen.

Porin kaupunki sai neljä tarjousta Helsinki-lentojen kilpailutuksessa


Summary: Kahdeksanosaisessa sarjassa Suomi näyttäytyy jopa kadotettuna paratiisina.

Tästä on kyse Viaplayn ensimmäisen suomalaisen alkuperäissarjan kuvaukset ovat käynnissä Kajaanissa. Kansainvälisesti mittavaa tuotantoa kuvataan myös Lontoossa, Dublinissa ja Antwerpenissä. Sarja voi olla yksi suomalaisten tv-tuotantojen ponnahduslauta ulkomaille.
 Kansainvälisen rikosdraaman päähenkilöt,  Pihla Viitala  ja  Sofia Pekkari , kävelevät kohti vanhaa, hylättyä taloa. He jäävät katsomaan talon peitettyjä ikkunoita.
 Viitala on jo kääntymässä pois, kun yhtäkkiä Pekkari juoksee hankea pitkin lähemmäksi taloa.
 – Lia, Viitala huudahtaa ja lähtee kävelemään Pekkarin perään englanniksi hiljaa kiroten.
 Kohtaus on pohjoismaisen Viaplay-nettipalvelun ensimmäisestä  suomalaisesta alkuperäissarjasta . Kirjailija  Pekka Hiltusen  palkittuihin  Studio -rikosromaaneihin perustuva jännityssarja kertoo yhteiskunnan epäkohdista ja omankädenoikeudella tehtävistä huijauksista.
 – Päähenkilöt ovat suomalaisia naisia, jotka ovat tavanneet Lontoossa. Kohtauksessa toinen heistä palaa kotitalolleen isänsä hautajaisten jälkeen. Tarina kertoo myöhemmin takauman muodossa naisen kohtalosta, Cold Courage -sarjan tuottaja  Pauli Pentti  Luminoir Oy:stä kertoo.
 Kahdeksanosaista sarjaa on kuvattu tällä ja viime viikolla Kajaanissa. Aikaisemmin kuvauksia on tehty Lontoossa ja Dublinissa, ja kuvaukset jatkuvat Antwerpenissä. Sarjassa puhutaan suurimmaksi osaksi englantia.
 – Sarjaa on ollut monella tasolla kiinnostavaa tehdä. Vaikka tämä on kulttuurien sekasoppa ja kieli vaihtuu lennosta, on ollut ilo huomata, että kuvauksissa kieli on yhteinen ja kaikkialla toimitaan samalla tavalla, Pihla Viitala sanoo.
 Näyttelijä Pihla Viitala esittää sarjassa toista päähenkilöä, Maria. Hän pitää hyvänä, että sarjaa on kuvattu myös Kajaanissa. Kaupunki näyttäytyy sarjassa aurinkoisena ja lumisena paikkana. Tiia Korhonen / Yle
 Suomessa sarjaa kuvataan ainoastaan Kainuussa. Tähän on tuottajan mukaan yksinkertainen syy: käsikirjoituksen mukaan sarjan toinen päähenkilö on kotoisin Kajaanista. Lisäksi Kainuusta oli mahdollista saada kuvauksille sopivia tuotantopalveluja sekä jonkin verran paikallista rahoitusta.
 – Kainuu edustaa sarjassa ikisuomea, eli metsiä, järviä, lunta ja kauniita maisemia. Paikka on nostalginen, kadotettu paratiisi, Pauli Pentti kuvailee.
 Uuden sukupolven sarjassa naiset keskeisessä roolissa
 Alkuperäissarja poikkeaa perinteisistä rikossarjoista, joissa rikoksia usein ratkoo hieman elämässä kolhuja saanut keski-ikäinen mies.
 Tuottaja Pauli Pentti pitääkin sarjaa uuden sukupolven tarinana, koska klassisia rikostarinoita voidaan kertoa yhä useammin myös naisten kautta.
 – Uuden sukupolven näkemys asioista on täysin toisenlainen kuin esimerkiksi Raymond Chandlerilla tai Susikoskella, eli maailma on muuttunut. Sarjoista tulee kiinnostavampia, kun heitämme sinne toisen näkökulman, Pentti sanoo.
 Klaffitaulu kertoo kuvauksissa siitä, montako ottoa kohtauksesta on otettu. Tiia Korhonen / Yle
 Näyttelijä Pihla Viitala on pääosassa myös  toiselle tuotantokaudelle edenneessä  rikossarja Karpissa. Hän sanoo olevansa onnekas, koska saa olla molemmissa rikossarjoissa nainen, jolla on tarina.
 – On hyvä, että mielenkiintoiset naisroolit lisääntyvät selkeästi. Ajattelen vähän samalla tavalla kuin kirjailija  Saara Turunen , joka puhui siitä, miten on niin kyllästynyt katsomaan maailmaa  keski-ikäisen  (Apu) miehen silmin, Viitala kertoo.
 Sarjan muissa keskeisissä rooleissa näyttelevät muun muassa  Antti Reini ,  Jonna Järnefelt ,  Rea Mauranen  ja  Antti Virmavirta .
 Sarjassa nähdään myös monia kansainvälisiä nimiä, kuten brittinäyttelijät  John Simm  ja  Caroline Goodall . Simm on suomalaisille tuttu esimerkiksi  Doctor Who  -sarjasta ja Goodall elokuvasta  Schindlerin lista .
 Kansainväliset mitat täyttävä tuotanto
 Pohjoismaiset rikossarjat ovat olleet pitkään käsite, mutta myös monet  suomalaiset rikossarjat  ovat herättäneet kansainvälistä kiinnostusta. Muun muassa Sorjonen ja Karppi leviävät Netflixissä ja lukuisilla ulkomaisilla tv-kanavilla.
 – Pohjoismaiset rikossarjat kiinnostavat, koska meillä on uniikki tarinakulttuuri ja tietynlainen pohjoinen eksotiikka. Nordic Noir on ollut jo pidempään meille todellinen vientivaltti, Viaplayn Suomen kaupallisen liiketoiminnan johtaja  Sanna Reunanen  sanoo.
 Viaplay-nettipalvelusta tulee tänä vuonna ulos yli 20 alkuperäissarjaa. Reunanen pitää Suomen suurimpiin lukeutuvaa tv-sarjatuotantoa arvokkaana lisänä pohjoismaisten alkuperäissarjojen tuotannossa. Cold Couragesta on pyritty rakentamaan kansainväliset mitat täyttävä tuotanto.
 Reunanen korostaa, että alkuperäissarjat ja koko tuotantomäärän lisääntyminen antavat mahdollisuuden viedä suomalaista osaamista tv-sarjatuotannoissa ulkomaille.
 – Voimme tarjota katseluelämystä ja suomalaista tietotaitoa sekä skandinaavisille maille että niiden ulkopuolelle, Reunanen kertoo.
 Cold Courage -rikossarjaa on kuvattu Suomessa ainoastaan Kajaanissa. Sarjassa nähdään muun muassa vanha sairaala, kaivos ja kartano. Tiia Korhonen / Yle
 Myös Cold Couragen tekijät uskovat, että suomalaisille tarinoille on nyt tilausta maailmalla.
 – Meillä ei ole pula tarinoista tai tekijöistä, mutta ehkä enemmän uskalluksesta ja luottamuksesta siihen, että ammattitaito kantaa. Se avaa ovia, ja kun yksi sarja pääsee maailmalle, toisen on helpompi tulla perässä, näyttelijä Pihla Viitala sanoo.
 – Mielestäni Nordic Noir alkaa olla hieman iäkäs, joten asioita on tehtävä hieman toisin. Tässä sarjassa on vahva poliittinen ulottuvuus, joka liittyy brexitiin, oikeistopopulismiin ja Metoo-liikkeeseen. Olemme hyvin ajankohtaisia, vaikka kysymys onkin rikossarjasta, tuottaja Pauli Pentti jatkaa.
 Sarja saa ensi-iltansa vuoden kuluttua. Sen leviäminen maailmalle tietäisi sitä, että sarja eläisi pidemmän aikaa, mikä on Pentin mukaan toivottavaa ja myös todennäköistä.
 – Uskon kuitenkin, että vaikka sieltä ei tulisi latin latia, tietoisuuden leviäminen ja levittäminen johtavat aina parempiin tuloksiin sekä tuotannon että teosten suhteen, Pentti sanoo.
 Kajaanissa sarjan kuvauksissa ohjaajana on belgialainen Kadir Balci. Sarjan toinen ohjaaja on ruotsalainen Agneta Fagerström Olsson. Tiia Korhonen / Yle
 Kansainvälisessä tuotannossa on suuremmat hartiat kuin perinteisesti Suomessa. Sarja on Suomen, Belgian ja Irlannin välinen yhteistuotanto. Lisäksi sarjalla on islantilainen osatuottaja.
 – Tuotanto on normaalin skandinaavisen sarjan tasolla. Budjettia emme toki paljasta, mutta suomalainen budjetti on ainakin pienempi kuin skandinaavien, Pentti kertoo.
 Näyttelijän mielestä ero suomalaisen ja kansainvälisen tv-sarjatuotannon välillä on selkeä. Jo pelkästään se, että kuvauksia tehdään useassa maassa kertoo mittakaavasta.
 – Meillä on hieman enemmän aikaa päivässä kohtausten tekemiseen. Esimerkiksi nyt meillä on neljä kohtausta, eikä päivään tarvitse ängetä kymmentä kohtausta. Se on ihanaa, koska silloin pystyy keskittymään ja voi tehdä variaatioita, hieman leikkiä sen kanssa, Pihla Viitala kertoo.
 Millaiset sarjat koukuttavat sinua? Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.

Onko Nordic Noir jo nähty? Suomalaiset hakevat huomiota rikossarjalla, jota kuvataan Lontoossa, Dublinissa, Antwerpenissä – ja Kajaanissa


Helsingin pormestari  Jan Vapaavuori  (kok.) lanseerasi tänään keskiviikkona alustavasti ilmastonmuutoksen vastaisen kansainvälisen Helsinki challenge -kilpailun.
 Helsingin kaupungintalolla järjestetyssä kaupunkipolitiikan konferensissa, Helsinki Symposiumissa, Vapaavuori lupasi miljoona euroa sille, joka kehittää korvaavan ratkaisun kivihiilelle Helsingin lämmittämisessä.
 Helsingin pitää luopua kivihiilen käytöstä vuoteen  2029 mennessä , sillä laki kieltää kivihiilen käytön sähkön ja lämmön tuotannossa tämän jälkeen.
 Pormestari Jan Vapaavuori, lupasitte miljoona euroa sille, joka keksii, miten Helsinki lämmitetään hiilineutraalisti. Oletteko ihan tosissanne?
 – Olen erittäin tosissani. Kivihiilen käytöstä luopumiseen on aikaa vain 10 vuotta, ja se on Helsingin kokoisessa kaupungissa erittäin iso haaste, pormestari toteaa Ylelle.
 Vapaavuori arvioi, että ratkaisun arvo voi olla kymmeniä, ellei jopa satoja miljoonia euroja. Pormestarin mukaan lämmittämisen tulisi tapahtua myös mahdollisimman vähällä biomassalla.
 – Kaupunki pidä järkevänä sitä, että kestämätöntä polttoainetta eli kivihiiltä ryhdytään korvaamaan toisella kyseenalaisella polttoaineella eli biomassalla.
 Virallisesti kilpailu käynnistyy syksyllä
 Virallisesti kilpailu alkaa vasta syksyllä. Pormestari Vapaavuori arvioi, että voittajan valitsemiseen kootaan kansainvälinen asiantuntijaraati.
 Jos tietäisin, mitä haluan, ei minun tarvitsisi käynnistää tällaista kilpailua  Jan Vapaavuori, Helsingin pormestari
 Pormestari pitää epätodennäköisenä sitä, että kivihiilen korvaajaksi löytyisi yksittäinen ratkaisu. Sen sijaan hän arvelee, että ratkaisu voisi olla yhdistelmä jo olemassa olevaa teknologiaa, energiatehokkuuden parantamista ja jotain uutta.
 Vapaavuori toteaa, ettei esimerkiksi ydinvoimalla ole välttämättä roolia uudessa ratkaisussa.
 – Jos tietäisin, mitä haluan, ei minun tarvitsisi käynnistää tällaista kilpailua. Kilpailusta tehdään globaali juuri sen takia, ettei tähän ole olemassa helppoa ratkaisua, pormestari kuittaa.
 Vapaavuori toteaa, että kilpailu käynnistetään myös siksi, ettei kaupunki halua ottaa käyttöön huonoja väliaikaisratkaisuja. Lisäksi biomassaa käyttävistä uusista tuotantolaitoksista tulisi Vapaavuoren mukaan myös kaavoituksellinen ja logistinen ongelma.
 – Tiedämme, kuinka vaikeaa olemassa oleviin rakenteisiin on kaavoittaa uusia polttolaitoksia. Tiedämme, kuinka iso show siitä tulee, jos polttoainetta ruvetaan tuomaan päivittäin kymmeniä tai satoja rekkalasteja. Kaiken tämän haluaisimme välttää.
 Vapaavuoren twiitti aiheesta sai keskiviikkona ristiriitaisen vastaanoton.
 Lue myös:
 Helsingillä on mahdoton tehtävä: Pitäisi korvata miljoona tonnia kivihiiltä vaihtoehdoilla, joita ei ole edes olemassa
 Äidit hermostuivat Helsingissä biovoimalaan: "Emme halua rekkoja lasten koulureiteille"
 Helsinki sai takavuosina tarjouksen ydinreaktorista, jonka "voisi asentaa vaikka Esplanadin alle", mutta kauppoja ei tullut – Miten käy uuden polven reaktoreille?
 Helsinki osti ydinvoimalalle palan saarta Sipoosta 1970-luvulla – onko ydinenergialla tälläkään kertaa mahdollisuuksia?
 Helsingin ytimeen povattiin ydinvoimalaa jo 1950-luvulla – onko uusillakaan kaavailuilla mitään mahdollisuuksia?
 Helsinki aikoo rakentaa kolme uutta biolämpölaitosta, jotka käyvät pelleteillä ja metsähakkeella

Vapaavuoren yllättävä avaus: Helsinki lupaa miljoonan sille, joka keksii korvaavan ratkaisun kiistellylle kivihiilelle – "Olen tosissani"


Summary: Bitcoinin arvo oli viime kuukaudet pysynyt aiempaan verrattuna melko vakaana.

Virtuaalivaluutta bitcoin loikkasi tiistaina yllättävään nousuun ja nousi korkeimpaan arvoonsa viimeisen viiden kuukauden aikana. Yllättävän nousun taustalla oli samanaikainen iso osto, joka tehtiin kolmesta eri kauppapaikasta.
 Bitcoinin arvo on ollut noin 4 000 dollarin tuntumassa, mutta tiistainen iso osto nosti arvoa hetkellisesti jopa 20 prosenttia yli 5 000 dollariin. Myöhemmin päivällä kovin nousu kääntyi hienoiseen laskuun.
 Bitcoin on pysynyt viime kuukausiin nähden korkeassa arvossa myös tänään keskiviikkona. Iltapäivällä sen arvo oli 4 961 dollaria (4 430 euroa).
 Tuntematon ostajataho on tarvinnut hankintaan lähes 100 miljoonaa dollaria, kun tämä on ostanut noin 20 000 bitcoinia. Kryptovaluuttayritys BCB Groupin edustaja kommentoi Reutersille, että yksittäinen tilaus oli algoritmeillä jaettu kolmelle eri kauppapaikalle.
 Suurostaja pysynyt mysteerinä
 Reutersin analyytikkolähteiden mukaan ei ole tullut ilmi mitään tarkempia tietoja siitä, kuka suurostaja on ja miksi tämä on halunnut tehdä kerralla huomattavan ostoksen.
 Bitcoinin arvoon voi yksittäisen ison oston myötä vaikuttaa se, että kauppaa tekevät tietokoneohjelmat reagoivat tähän isoon kauppaan ja alkavat niin ikään tehdä ostoja. Tämä taas johtaa hinnan kallistumiseen.
 – Bitcoin-markkina muiden kryptomarkkinoiden ohella on yhä pientä suhteessa muihin markkinoihin, ja tunteikasta, kuvaili lohkoketjuteknologiaan sijoittavan ja konsultoivan Kenetic Capitalin edustaja  Bloombergille .
 Hän ei nähnyt eilisessä arvonnousussa mitään aiemmista liikkeistä poikkeavaa.
 Bitcoinin markkinat ovat tiistaita ennen olleet viime kuukaudet melko rauhallisia. Bitcoinin arvo on liikkunut 3 300 ja 4 200 dollarin välimaastossa.
 Viime vuonna  Bitcoinin ja monien muiden kryptovaluuttojen kurssit nousivat korkealle, mutta loppuvuodesta bitcoinin hintakupla puhkesi. Arvon vaihtelu oli muutoinkin nopeaa.
 Tammikuun 2018 huipulla kaikkien kryptovaluuttojen yhteenlaskettu markkina-arvo oli noin 830 miljardia dollaria. Vuoden 2018 viimeisenä päivänä luku oli sulanut vajaaseen 130 miljardiin dollariin.
 Isot sijoittajat varovaisina
 Useimmat käyttäjät pitävät kryptovaluuttoja toistaiseksi spekulatiivisina sijoituskohteina. Joissain paikoissa niitä voi käyttää myös maksuvälineenä. Kryptovaluuttojen arvo muodostuu kysynnän ja tarjonnan perusteella kryptovaluuttapörsseissä.
 Suuret sijoittajat ovat pääosin pysyneet poissa virtuaalivaluuttojen markkinoilta. Suursijoittajia ovat pitäneet poissa valuuttoihin liittyvät turvallisuusongelmat ja alan sääntelyn epävarmuus.
 Hiljattain otsikoissa on ollut Japanissa käyty oikeudenkäynti, jossa bitcoineja välittäneen MtGox-kauppapaikan ex-johtaja aikoo valittaa saamastaan ehdollisesta vankeustuomiosta.
 MtGox oli vielä vuonna 2014 suurin yksittäinen bitcoinien kauppapaikka, kunnes sen virtuaaliholveista hävisi 850 000 bitcoinia, joiden arvo tuolloin oli lähes puoli miljardia dollaria. Johtajan mukaan bitcoinit hävisivät tietovarkauden seurauksena. Oikeus tuomitsi ex-johtajalle kahden ja puolen vuoden tuomion datatietojen peukaloinnista.
 Lue myös:
 Kryptovaluuttojen verotus muuttuu oikeudenmukaisemmaksi – Tappioista tulossa vähennyskelpoisia
 Ylen uutiselta näyttävä väärennös mainostaa bitcoin-huijausta – "Se, mikä kuulostaa liian hyvältä..."
 Kanadalaiselta kryptopörssiltä kateissa yli 100 miljoonaa euroa – käyttäjät epäilevät, että perustaja lavasti kuolemansa Intiassa

Mysteeriostaja sijoitti 100 miljoonaa dollaria bitcoiniin: virtuaalivaluutan nousu tasaantui


Summary: Erityisesti nuorten naisten kohdalla näkyy nyt viipyilyä matkalla lukiosta jatko-opintoihin.

Tuoreiden ylioppilaiden pääsy korkeakoulutukseen on hidastunut, kertoo Tilastokeskus  Tieto&Trendit -julkaisussaan . Ilmiö näkyy sekä ammattikorkeakouluissa että yliopistoissa:
 Ylioppilasvuotena  ammattikorkeakouluopintoihin  siirtyviä oli vuonna 2017 lähes  10 prosenttiyksikköä  vähemmän kuin kymmenen vuotta aiemmin. Opiskelijoista saman vuoden ylioppilaita oli 8,5 prosenttia. Aiemmin luku oli 18 prosenttia. Vastaavasti  yliopistoissa  alemman korkeakoulututkinnon aloittaneita oli  12 prosenttiyksikköä  vähemmän. Yliopistoissa vuonna 2017 aloittaneista saman vuoden ylioppilaita oli 28 prosenttia, kun kymmenen vuotta aiemmin sama luku oli 40 prosenttia.
 Nuorten naisten korkeakoulutukseen meno on hidastunut enemmän kuin nuorten miesten. Syytä tähän ei tiedetä. Edelleen kuitenkin selvästi suurempi osuus naisista aloittaa korkeakouluopinnot kuin miehistä.
 Tilastot kertovat siitä, että työurien pidentäminen ja nuorten työelämään siirtymisen nopeuttaminen ei ole onnistunut, vaikka asia on ollut pitkään koulutuspoliittisena tavoitteena.
 Pääministeri  Juha Sipilänkin  (kesk.) hallituksen ohjelmassa tavoitteeksi asetettiin työurien pidentäminen alkupäästä muun muassa joustavoittamalla opintopolkuja.
 Keväällä 2016 korkeakoulujen yhteishaussa otettiin käyttöön ensikertalaiskiintiö, jonka tarkoituksena oli helpottaa niiden pääsyä jatko-opintoihin, joilla ei ole vielä korkeakoulupaikkaa. Kiintiön vaikutus on kuitenkin  jäänyt pieneksi .
 Korkeakoulutukseen pääsy saattaa nopeutua lähivuosina, kun opiskelijavalintoja kehitetään parhaillaan kohti mallia, jossa vuodesta 2020 alkaen yli puolet paikoista täytetään pelkällä todistusvalinnalla. Yliopistojen kauppatieteellisellä alalla muutos tehtiin jo kevään 2018 valinnassa, ja tulokset ovat olleet hyviä.
 Kansainvälisten vertailujen mukaan Suomessa aloitetaan korkea-asteen opinnot ja koulutuksesta valmistutaan keskimäärin vanhempina kuin monissa muissa EU- ja OECD-maissa.
 Lue myös:
 Toimivatko ensikertalaiskiintiöt huonosti? "Korkeakouluun siirtyminen saattaa pitkittyä"

Välivuotta viettävien määrä vain kasvaa: Ylioppilaiden siirtyminen korkeakouluihin hidastui


Summary: Palkintona hyvästä lukiomenestyksestä häämöttää vapaapääsy yliopistoon. Nuoremmilta yläkoulun opiskelijoilta puolestaan odotetaan entistä valmiimpia tulevaisuuden suunnitelmia.

Ensi vuonna voimaantuleva pääsykoeuudistus lisää ylioppilastutkinnon merkitystä yliopistojen valintakiintiöissä.
 Tämä tietää lisää paineita sekä lukiolaisille että lukioon tähtääville.
 Valmiuksia menestykselliseen lukio-opiskeluun haetaan entistä useammin jo peruskouluiässä hankittavalla maksullisella lisäopetuksella.
 Maksullista lisäopetusta ja valmennuskursseja tarjoavat yritykset ovat haistaneet markkinaraon ja tarjoavat tuotteitaan nyt entistä nuoremmille opiskelijoille.
 Mikä korkeakoulujen opiskelijavalinnoissa muuttuu vuoteen 2020 mennessä? Nykyistä merkittävästi suurempi osa korkeakoulujen opiskelijoista valitaan ylioppilastutkinnon arvosanojen ja ammatillisen perustutkinnon arvosanojen perusteella, ns. todistusvalinnassa Todistusvalinnan lisäksi järjestetään valintakokeita niille, joita ei voida valita todistuksen perusteella Vähimmäispistemääristä ilmoitetaan syksyllä 2019, kun julkistetaan kaikkien hakukohteiden yksityiskohtaiset valintaperusteet Lähde: Opetusministeriö
 Kasvavaa asiakaskuntaa ovat peruskoulun yläluokan oppilaat, jotka tähtäävät yliopistoon.
 – Nuoret haluavat valmistautua ylioppilaskirjoituksiin entistä paremmin, koska ylioppilaskirjoituksilla on jatkossa ratkaiseva merkitys. Tätä varten meillä on suunniteltu useita erilaisia palveluja, jotka on tarkoitettu nimenomaan peruskoulun yläluokille, sanoo toimitusjohtaja  Janne Nousiainen  Valmennuskeskuksesta.
 Elise Tykkyläinen / Yle
 Lisäopetuksen kysyntä kasvussa
 Tarjolla on muun muassa perinteisiä matematiikkaharjoituksia sekä opiskelunohjausta yksityisesti, suuremmassa ryhmässä tai verkon kautta.
 Myös muissa maksullista lisäopetusta tarjoavissa yrityksissä, kuten esimerkiksi Eximiassa ja TutorHousessa, uskotaan samankaltaiseen näkymään.
 – Uskon, että yläasteen yläluokille suunnatun lisäopetuksen kysyntä tulee lisääntymään sen myötä kun ylioppilastodistuksen merkitys kasvaa, sanoo toimitusjohtaja  Pekka Impiö  TutorHousesta.
 Myös perinteisten yliopiston pääsykoekurssien kysynnän odotetaan lisääntyvän kilpailun kiristymisen myötä.
 – Pääsykoeuudistuksen johdosta kilpailu itse asiassa vaan kiristyy keskiverto-opiskelijoiden joukossa. Kun he eivät voi päästä suoraan yo-papereilla sisään halutuimpiin opiskelupaikkoihin, he kilpailevat entiseen tapaan valintakoekiintiössä, joka tulee pienentymään uudistuksen myötä, sanoo Nousiainen.
 Valmennuskeskuksessa kurssien hinnat vaihtelevat muutamasta sadasta eurosta viiteen tuhanteen euroon.
 – Viiden tuhannen euron kurssi on niin sanottu täyden takuun kurssi, jossa asiakas saa rahansa takaisin, jos ei saa opiskelupaikkaa haluamallaan alalla, sanoo Nousiainen.
 Ristiriitainen uudistus?
 Vuoden kuluttua voimaantuleva pääsykoeuudistus herättää ristiriitaisia tunteita.
 Mikael Lehtonen  pyrkii Helsingin yliopistoon opiskelemaan politiikkaa ja viestintää sekä Tampereen yliopistoon opiskelemaan puheviestintää. Politiikan ja viestinnän pääsykoetta varten Lehtonen osallistuu 600 euron arvoiselle valmennuskurssille.
 Kristiina Lehto / Yle
 – Jos en pääse näistä kumpaakaan, niin uskon, että pääsen suoraan ylioppilastodistuksen perusteella opiskelemaan Helsinkiin hallintotieteitä. Jos tämäkään ei onnistu, niin harkitsen korottavani ylioppilastodistuksen arvosanoja, jotta pääsen suoraan papereilla sisään. Pääsykoeuudistuksen yksi hyvä puoli on juuri se, että arvosanoja voi korottaa vapaammin.
 Sara Holappa  hakee Helsingin yliopiston valtiotieteelliseen tiedekuntaan opiskelemaan sosiaalitieteitä.
 Lehtikuva / Heikki Saukkomaa
 Jos Holappa ei pääse opinahjoon sisälle pääsykokeilla tänä keväänä, niin hän uskoo pääsevänsä ensi keväänä suoraan ylioppilastodistuksen perusteella.
 – Pääsykoeuudistus on omalta kannaltani hyvä, koska olen kirjoittanut hyvät yo-paperit. Tiedän, että jos tänä keväänä en onnistu pääsykokeessa, niin ensi keväänä on jopa helpompi päästä sisään, sanoo Holappa.
 Valmennuskeskuksen toimitusjohtaja Nousiainen puolestaan pitää pääsykoeuudistusta jo nyt epäonnistuneena siksi, että sillä ei saavuteta sille asetettuja tavotteita.
 – Tässä käy helposti niin, että lukiosta tulee itse asiassa nelivuotinen eli vuoden pitempi, koska oppilaat haluavat korottaa arvosanojaan taatakseen jatko-opiskelupaikan. Opiskelijoiden siirtyminen työelämään tulee tästä syystä viivästymään. Tarve valmentautua ylioppilaskirjoituksiin kasvaa, mikä puolestaan lisää maksullisen opetuksen tarvetta. Tämäkin on vastoin uudistuksen tavotteita.
 Opetushallituksessa pääkoeuudistusta kohtaan esitettyyn kritiikkiin suhtaudutaan rauhoittelevasti.
 – Tietenkin on ymmärrettävää, että vanhemmat haluavat parasta lapsilleen ja että nuoret haluavat päästä korkeakouluun. Minusta tässä nyt kuitenkin vähän turhaan pelätään sitä, että vain kuuden ällän ylioppilaspapereilla voi päästä opiskelemaan. Kyllähän yliopistojen sisäänpääsyssä edelleen säilyy hyvin merkittävänä väylänä pääsykokeet ja mahdolliset muut väylät, sanoo erityisasiantuntija  Merja Väistö  Opetushallituksesta.
 Opiskelijoiden yhdenvertaisuus koetuksella
 Opiskelijat pelkäävät pääsykoeuudistuksen eriarvoistavan nuoria.
 – Jos entistä useampi nuori turvautuu yksityis- ja lisäopetukseen, on se selvästi eriarvoistava tekijä. Kaikilla ei ole varaa maksulliseen lisäopetukseen, sanoo Lukiolaisten liiton puheenjohtaja  Roosa Pajunen .
 Tätä ei kiellä myöskään Valmennuskeskuksen toimitusjohtaja Nousiainen. Hänen mielestään on perusteltua kysyä, miten käy sukupuolten välisen tai alueellisen yhdenvertaisuuden.
 – Uuden systeemin mukaan ainevalinnat pitää tehdä niin aikaisessa vaiheessa, että se tulee olemaan varmasti haasteellista varsinkin pojille, jotka kypsyvät yleensä myöhemmin.
 – Toinen ongelma on, että kaikki lukiot eivät ole samantasoisia. Pienempien paikkakuntien lukioilla ei ole samanlaisia valmiuksia tuottaa opiskelijoille niitä palveluja, joita sisäänpääsy jatko-opintoihin edellyttää.
 Uudenmaan alueella on jo nähtävissä jossain määrin se kehitys, että suuret lukiot vetävät opiskelijoita entistä paremmin. Esimerkiksi Helsingin lukioissa ensisijaisten hakijoiden määrä kasvoi tänä keväänä kymmenisen prosenttia eli noin 240 opiskelijalla.
 Espoon ja Vantaan lukioissa kasvu oli selvästi pienempää.
  Voiko ilman kallista lisäopetusta enää pärjätä?
 Etelä-Tapiolan lukiossa osattiin odottaa sitä, että ensi vuonna voimaantuleva pääsykoeuudistus tulee vaikuttamaan maksullisen lisäopetuksen markkinoihin.
 – Kun yliopistojen sisäänpääsyn kiintiöitä muutetaan ylioppilastodistusta suosivaksi, voi odottaa, että se syö pääsykoevalmennuksen markkinoita, koska pääsykoekiintiö vastaavasti pienenee. Jossain määrin odotettua oli myös se, että maksullisen lisäopetuksen markkinat suuntaavat nyt entistä nuorempiin yläasteelaisiin, sanoo Etelä-Tapiolan lukion vs. rehtori  Juha Kivioja .
 Matti Myller / Yle
 Kivioja toivoo nuorten vanhemmilta tarkkaa harkintaa ennen kuin he päättävät hankkia lapsilleen kallista lisäopetusta.
 – Suomen peruskoulut tarjoavat kuitenkin erittäin hyvää opetusta. Jos nyt lisäopetuksesta jonkinlaista pientä arvoa saadaan, niin se varmasti hävitään stressissä ja laskelmoinnissa. Me olemme huomanneet täällä Etelä-Tapiolan lukiossa, että mitä enemmän laskelmoidaan ja mitä enemmän on stressiä, sitä negatiivisemmin se vaikuttaa oppimistuloksiin.
 Pääkaupunkiseudulla on tarjolla myös ilmaista lisäopetusta.
 Sara Holappa valitsi Varjo-valmennuksen, joka on ilmainen vapaaehtoisten valtiotieteen opiskelijoiden järjestämä kurssi.
 Kokoontumiskertoja on kahdesti viikossa niin kuin muissakin valmennuksissa.
 – Minä tosiaan päädyin tähän, että en ottanut mitään kaupallista valmennuskurssia. Halusin testata, että kuinka pärjään ilman sitä, sanoo Holappa.
 – Olen myös sitä mieltä, että sosioekonominen asema periytyy Suomessa tosi vahvasti, eivätkä valmennuskurssit ainakaan edesauta sen kehityksen pysäyttämistä. Siten en halunnut lähteä suoraan tukemaan tätä valmennuskurssibisnestä, toteaa Holappa.

Lukiolaiset korottavat hiki hatussa arvosanojaan, yläkoululaiset jopa maksavat päästäkseen haluamaansa lukioon – Tähänkö pääsykoeuudistus on johtamassa?


Summary: Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Naton pääsihteeri puhui Yhdysvaltain kongressissa sotilasliiton 70 vuotta kestäneen taipaleen aikana.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Naton norjalainen pääsihteeri  Jens Stoltenberg  varoitti Yhdysvaltain kongressissa pitämässään juhlapuheessa muun muassa Venäjän aiheuttamista uhista. Stoltenberg huomautti, ettei sotilasliiton ole syytä olla naiivi Venäjän toimien kanssa.
 – Krimin laiton valtaus vuonna 2014, Britannian hermomyrkkyiskut, cyber-hyökkäykset ja misinformaatiokampanjat, pääsihteeri luetteli.
 Stoltenbergin mukaan Venäjä on rikkonut lyhyen ja keskipitkän matkan ohjuksia rajoittavaa INF-sopimusta.
 – Nato ei suunnittele sijoittavansa maasta ammuttavia ohjuksia Eurooppaan, hän totesi ja lisäsi, että sotilasliitto tulee kuitenkin tekemään kaiken tarvittavan luodakseen uskottavan pelotevaikutuksen.
 – Emme halua eristää Venäjää, haluamme paremman suhteen sen kanssa, pääsihteeri lausui.
 Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Naton pääsihteeri puhuu Yhdysvaltain kongressissa sotilasliiton 70 vuotta kestäneen taipaleen aikana.
 Stoltenberg puhui Naton tärkeydestä ja merkityksestä sekä Yhdysvalloille että Euroopalle. Hän kuvaili sotilasliittoa "historian menestyneimmäksi allianssiksi".
 Pääsihteeri kiitti juhlapuheessaan myös presidentti  Donald Trumpia  siitä, että Nato-maiden puolustusbudjetit ovat kasvaneet merkittävästi.
 Trump on pitkään syyttänyt liittolaisia vapaamatkustamisesta, sillä maat eivät presidentin mielestä käytä riittävästi rahaa puolustukseensa.
 – Trumpin viesti on mennyt perille, lausui Stoltenberg ja sai kongressilta raikuvat suosionosoitukset.
 Stoltenberg tapasi eilen Trumpin Valkoisessa talossa. Yleensä varsin kriittisesti Natoon suhtautunut Trump ylisti tapaamisen yhteydessä sitä, että Nato-liittolaiset ovat avaneet viime aikoina kukkaronnyörejään.

70-vuotispäivää juhlivan Naton pääsihteeri puhui USA:n kongressissa: Varoitti Venäjästä, kiitti Trumpia