Summary: Rikosoikeuden emeritaprofessori mukaan on hyvä, että kaikki tapaukset käsitellään samassa hovioikeudessa.

Oulun seksuaalirikosvyyhdin hovioikeuskäsittelyt alkavat tänään Rovaniemen hovioikeudessa.
 Ensimmäisenä käsitellään  Osman   Humadin  tapaus.  Käräjäoikeus tuomitsi  Humadin kesäkuussa kolmen vuoden vankeuteen törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin.
 Humad valitti tuomiosta hovioikeuteen ja on koko ajan kiistänyt tekonsa. Puolestaan uhri eikä syyttäjä ole valittanut hoviin. Uhrin asianajaja  Jani Vuoti  kertoo, että he olivat tyytyväisiä käräjäoikeuden tuomioon.
 Humad ja uhri olivat tutustuneet Facebookissa miehen ottaessa yhteyttä uhriin. He olivat pitäneet yhteyttä Messenger- ja Snapchat -palvelujen välityksellä.
 Oikeus piti rikosta kokonaisuutena arvostellen törkeänä, koska asianosaisten välinen ikäero on suuri. Tekijä on ollut tekohetkillä 22–23-vuotias. Uhri oli tapahtumien aikaan 13-vuotias.
 Teot ovat tapahtuneet kesäkuun ja lokakuun 2018 välisenä aikana yksityisasunnossa.
 Kaikki kahdeksan seksuaalirikoksista käräjäoikeudessa tuomittua vastaajaa ovat valittaneet käräjäoikeuden antamista ratkaisuista hovioikeuteen, tosin yksi perui valituksen myöhemmin.
 Käräjäoikeuden tuomiot yhteneväisiä
 Poikkeukselliset seksuaalirikostapaukset  alkoivat paljastua poliisille  loppukesästä 2018. Laajan seksuaalirikosvyyhdin lisäksi samoihin aikoihin tuli ilmi myös muita alaikäisiin kohdistuneita seksuaalirikoksia.
 Kahdeksan miehen seksuaalirikosvyyhdissä erikoista on tekijöiden määrä ja se, että tapauksessa on yksi uhri. Lapsen hyväksikäyttöä kesti miltei viisi kuukautta yksityisasunnoissa, kesäkuun alusta lokakuun loppuun viime vuonna.
 Laajasta vyyhdistä annettiin ensimmäiset tuomiot toukokuussa ja viimeiset heinäkuussa. Kaikki heistä tuomittiin ehdottomiin vankeusrangaistuksiin, joiden pituudet vaihtelevat kahdesta vuodesta neljään vuoteen ja kuuteen kuukauteen.
 Tuomioita annettiin törkeästä lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä, lapsen houkuttelusta seksuaalisiin tarkoituksiin ja törkeästä raiskauksesta.
 Lue myös:   Oulun seksuaalirikosvyyhdin laajat käsittelyt tulivat päätökseen: kahdelle miehelle vankeutta muun muassa törkeästä raiskauksesta
 Lapin yliopiston rikosoikeuden emeritaprofessori  Terttu Utriaisen  mukaan Oulun käräjäoikeus on antanut tuomiot selkeässä linjassa: tapauksia on verrattu toisiinsa, sillä uhri on ollut sama.
 Utriainen ei lähde tässä vaiheessa arvailemaan, mitä hovioikeudessa mahdollisesti tapahtuu. Voi olla, että hovioikeus asettaa rangaistustason toiseen kohtaan tai sitten ei.
 – On hyvä, että kaikki seitsemän juttua käsitellään samassa hovioikeudessa. Silloin myös hovin on helppo vertailla tapauksia toisiinsa, niin että tuomiot ovat linjassa. Tosin luulen, että käräjäoikeus on tämän jo tehnyt.
 Lue myös:
 Tuhat tutkintaa, joista ei kerrota – Ylen selvitys kokoaa tietoa seksuaalirikosepäilyistä eri puolilta Suomea ja valottaa, mikä tekee Oulun tapauksesta “ilmiön”  25.1.2019
 Mikä erottaa raiskauksen törkeästä seksuaalisesta hyväksikäytöstä? Yle kertoo, mistä Oulun seksuaalirikosnimikkeissä on kyse  14.2.2019

Oulun poikkeuksellisen seksuaalirikosvyyhdin hovioikeuskäsittelyt alkavat tänään – seitsemän tekijää valitti hoviin, uhri ei


Summary: Vaihe kestää yhden vuorokauden.

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto (AKT)

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT ry laajentaa tukitoimiaan Posti- ja logistiikka-alan unioni PAU:lle entisestään. Nyt AKT:n myötätuntotaisteluun osallistuvat myös pääkaupunkiseudun HSL:n liikenteen ja huoltokorjaamoiden työntekijät.
 Vaihe alkaa ensi viikon maanantaina 25. marraskuuta kello 3.00 ja päättyy 24 tuntia myöhemmin, mikäli PAU ja Palvelualojen työnantajat Palta eivät pääse sopuun.
 Tukitoimien aikana AKT:n jäsenet, jotka ajavat paikallis- ja lähiliikennettä pääkaupunkiseudulla, pidättäytyvät työstä. Työstä pidättäytyminen koskee myös myötätuntotyötaistelun kohteina olevien yritysten huoltokorjaamoiden työntekijöitä.
 Aiemmat työtaistelutoimet pysyvät edelleen voimassa.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.
 Lue lisää :
 Postin työehtoriidassa ei sovintoesitystä – postin lakko jatkuu ja useat tukilakot alkavat

AKT laajentaa Postin myötätuntotaistelua entisestään: nyt mukaan pääkaupunkiseudun julkista liikennettä ajavat


Summary: Taiwanin pitää läpikulkua pelotteluna.

Kiina vahvisti maanantaina, että sen ensimmäinen kotimaassa valmistettu lentotukialus kulki Taiwaninsalmen läpi sunnuntaina. Kiinan mukaan kyse on rutiininomaisesta harjoituksesta ja kokeista.
 Lentotukialus laskettiin vesille vuonna 2017.  Kyseessä on ensimmäinen Kiinassa suunniteltu ja rakennettu lentokoneiden tukialus . Se tunnetaan toistaiseksi nimellä Tyyppi 001A.
 Kun se otetaan virallisesti käyttöön, tulee se lisäämään Kiinan tulivoimaa tuntuvasti Etelä-Kiinan merellä, jossa Kiinalla on ollut jatkuvasti aluekiistoja naapurivaltioiden kanssa.
 Kiinan hallinnon äänenkannattaja Kansan päivälehti on julkaissut Twitterissä videokuvaa lentotukialuksesta.
 Lentotukialus kulki kiistanalaisilla vesillä sunnuntaina. Kiinan laivaston edustajan mukaan lentotukialus matkasi Etelä-Kiinan merelle tekemään tieteellistä tutkimusta.
 – Läpikulkua ei ole suunnattu mihinkään tiettyyn kohteeseen eikä sillä ole mitään tekemistä tämänhetkisen tilanteen kanssa, sanoo laivaston edustaja  Cheng Dewei  uutistoimisto Reutersin mukaan.
 NYU Shanghai -huippuyliopiston apulaisprofessori  Eric Hundman  arvioi, että lentotukialuksen läpikulku oli merkki Kiinan kasvavasta painostuksesta Taiwania kohtaan.
 – Päätös purjehtia Taiwaninsalmen läpi oli epäilemättä tarkkaan harkittu ja sen tarkoituksena oli luultavasti antaa Taiwanille ja Yhdysvalloille selkeä signaali Kiinan merivoimien kasvavista voimavaroista, Hundman sanoi uutistoimisto AFP:n mukaan.
 Kiina kehotti Yhdysvaltoja maanantaina lopettamaan ”lihaksiensa pullistelun” Etelä-Kiinan merellä.
 Yhdysvallat ja Australia ovat pitäneet tulenaralla merellä yhteisiä sotaharjoituksia aiemmin tässä kuussa.
 Taiwan: yritys pelotella vaalien alla
 Kiina pitää Taiwania kapinallisena maakuntanaan. Taiwanin ulkoministeri  Joseph Wu  sanoi sunnuntaina Twitterissä, että Kiina yrittää sekaantua Taiwanissa tammikuussa 2020 järjestettäviin presidentinvaaleihin.
 Taiwanin puolustusministeriö kertoo lähettäneensä lentokoneita ja aluksia seuraamaan Kiinan lentotukialuksen matkaa. Puolustusministeriön mukaan myös Japanin ja Yhdysvaltojen alukset seurasivat lentotukialusta Taiwaninsalmella.
 Kiina on lisännyt tuntuvasti läsnäoloaan salmella sen jälkeen kun itsenäisyysmielinen presidentti  Tsai Ing-wen  nousi valtaan vuonna 2016. Hän hakee jatkokautta tammikuun vaaleissa. Tsain mukaan vaaleissa on kyse taistelusta demokratian ja vapauden puolesta.
 Samana päivänä kun lentotukialus lipui Taiwaninsalmella, Tsai nimitti entisen pääministeri  William Lain  varapresidenttiehdokkaaksi. Nimityksen uskotaan ärsyttävän Kiinaa, sillä Lai on kuvaillut itseään ”Taiwanin itsenäisyystyöläiseksi”.

Kiinan mukaan Taiwaninsalmella nähty lentotukialus teki tieteellistä tutkimusta


Summary: Maanantain talousarviokokouksessa päätetään kunnallisveron nostamisesta. Veronkorotus on tuonut paineita pormestarikoalitiolle.

Tampereen kaupunginvaltuusto päättää ensi vuoden talousarviosta maanantaina.
 Nostaako Tampere veroprosenttinsa suurista kaupungeista korkeimmaksi? Miten pormestarikoalitio kestää?
 Yle seuraa kokousta kello 9. alkaen. Kokousta voi seurata suorana lähetyksenä Tampereen kaupungin nettisivujen kautta  täällä .
 Ylen tietojen mukaan Tampereen veroprosentti on nousemassa ryhmien kompromissiesityksen mukaan 0,50 prosenttiyksikköä. Alkuperäinen pormestari  Lauri Lylyn  (sd.) ehdotus olisi nostanut kunnallisveroa 0,75 prosenttiyksikköä.
 Perussuomalaiset kertoo irrottautuvansa pormestarikoalitiosta. Vasemmistoliitto ei aio mennä mukaan koalitioon, koska se olisi halunnut nostaa veroja kompromissiä enemmän.
 Tampereen kunnallisveroprosentti on tällä hetkellä 19,75. Tampere on kerännyt enemmän veroa kuntalaisten tuloista kuin muut suuret kaupungit.
 Turku on päättänyt pitää veroprosentin 19,50:ssa, Helsingissä pormestari ehdottaa sen pysyvän 18,00 prosentissa. Myös Vantaalla (19,50) ja Espoossa (18,00) veroprosentin on ehdotettu pysävän entisellään.
 klo 9.17  Pormestari Lauri Lyly esittelee talouden haasteita. Tamperelaisia työttömiä on yhä 13 000. Sosiaali- ja terveysmenot vievät 42 prosenttia Tampereen menoista.
 Äänestyksestä odotetaan tiukkaa
 Paine korottaa kunnallisveroa koettelee Tampereen pormestarikoalition kestävyyttä.
 Pormestari Lauri Lylyn (sd.) talousarvioehdotus herätti vastustusta etenkin kokoomuksessa ja perussuomalaisissa.
 Ylen tekemään kyselyyn vastasi 42 kaupunginvaltuutettua 67:stä. Heistä 23 oli valmis korottamaan kunnallisveroa. Vastanneista 19 valtuutettua ei nostaisi tuloveroprosenttia.
 Tampereella on ennustettu, että kuluvan tilikauden tulos jää 46,5 miljoonaa euroa alijäämäiseksi. . Suunnitelmia enemmän rahaa on mennyt erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluihin.

Yle seuraa: Tampere on nostamassa veroprosenttia suurista kaupungeista selvästi korkeimmaksi – kompromissi pelastamassa yhteistyön


Summary: Poliisin mukaan epäilty ampuja on paennut paikalta.

Ainakin neljä ihmisiä on kuollut ja useita haavoittunut vakavasti Fresnon kaupungissa Kaliforniassa sunnuntai-iltana puutarhajuhlassa sattuneessa ampumisessa.
 Paikallisen poliisin mukaan kaikkiaan kymmentä ihmistä ammuttiin. Poliisi ei ole tavoittanut epäiltyä tekijää.
 Tapaus sattui iltakuudelta paikallista aikaa. Poliisin mukaan paikallisen perheen jäsenet olivat ystävineen kerääntyneet katsomaan jalkapallo-ottelua, kun ampumisesta epäilty livahti juhliin ja avasi tulen.
 – Useita ihmisiä on löydetty kuolleena takapihalta, sanoi  Bill Dooley  Fresnon poliisista.
 Paikallisviranomaisten mukaan naapurit ovat kuulleet tapahtuma-aikaan useita laukauksia.
 Lue myös :
 Kalifornian epäilty kouluampuja kuoli sairaalassa – ampumisen motiivi ei vieläkään selvillä

Kaliforniassa useita kuollut juhlassa sattuneessa ampumisessa – uhrit olivat kokoontuneet katsomaan jalkapallopeliä


Aikakauslehtien ja sanomalehtien kustantaminen

Pohjanmaalla Ilkkaa ja Pohjalaista julkaiseva Ilkka-Yhtymä on saanut yhteistoimintaneuvottelut päätökseen. Niiden tuloksena 26 henkilöä irtisanotaan.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Ilkka-Yhtymän yt:t päätökseen – 26 henkilöä irtisanotaan, kun Ilkka ja Pohjalainen yhdistyvät


Summary: Maahan on julistettu hätätila epidemian vuoksi.

Samoan saarivaltion Tyynellämerellä määrää tuhkarokkorokotteen pakolliseksi. Uudistuksen on määrä astua voimaan tällä viikolla.
 Yli 700 ihmistä on sairastunut tuhkarokkoon ja ainakin kuusi on kuollut tautiin. Kuolleista viisi on ollut lapsia.
 Samoaan on julistettu hätätila taudin vuoksi. Viranomaiset eivät kuitenkaan heti kertoneet, miten rokotukset järjestetään, ja saavatko niistä kieltäytyvät mahdollisesti jonkin rangaistuksen.
 Samoan koulut, lastentarhat ja maan ainoa yliopisto on suljettu taudin leviämisen estämiseksi.
 Tuhkarokko on levinnyt myös naapurivaltioon Tongaan, missä on rekisteröity liki 200 tapausta. Myös Tongalla koulut ja lastentarhat on suljettu. Tuhkarokko saattaa aiheuttaa muun muassa sokeutta, aivovaurioita tai jopa kuoleman.
 Samoassa asuu arviolta 200 000 ihmistä.
 Lue myös :
 "Tuhkarokon uhka ihmisille on paljon aiemmin ajateltua suurempi" – Voi heikentää lapsen immuunijärjestelmää muita tauteja vastaan
 WHO varoittaa tuhkarokon leviämisestä Euroopassa – puolessa vuodessa jopa 90 000 tartuntaa

Tyynenmeren saarivaltio Samoassa jyllää tuhkarokkoepidemia – pakolliset rokotukset alkavat tällä viikolla


Summary: Kuluneella viikolla oli jälleen mielenosoituksia eri puolilla maailmaa ja Venetsiaa koetteli paha tulva. Tässä viikon näyttävimmät uutiskuvat.

Mielenosoittajat suojautuivat sateenvarjoilla ylikulkusillalla lähellä Teknillistä yliopistoa Hongkongissa 17. marraskuuta.   Jerome Favre / EPA
 Kuubassa Havannassa vietettiin Havannan perustamisen 500-vuotispäivää 15. marraskuuta. Ernesto Mastrascusa / EPA
 Ihmiset heiluttavat lippuja mielenosoituksessa Santiagossa Chilessä 15. marraskuuta. Ainakin 20 ihmistä on kuollut protestien alkamisesta. Orlando Barria / EPA
 Kalastuslaiva Divina del Mar haaksirikkoutui Porto don Sonin edustalla Espanjassa 13. marraskuuta. Espanjassa Cantabrian rannikolla Pohjois-Espanjassa myrskysi 13. ja 14. marraskuuta.  Oscar Corral / EPA

Moniväriset kuumailmapallot kansainvälisen ilmapallofestivaalin 2019 aikana Leonissa, Meksikossa, 16. marraskuuta. Festivaali, joka pidetään Leonin kaupungissa 19. marraskuuta asti, kokoaa yhteen noin 200 kuumailmapalloa 23 maasta viiden lentopäivän aikana.  Luis Ramírez / EPA
 Australian maastopalot. Paksu savu nousee taivaalle Nana Glenissä, New South Walesissa, Australiassa. 12. marrakuuta havaittiin yli 50 tulipaloa New South Walesissa.  Dan Peled / EPA
 Jääkarhu Bertha leikkii pallon kanssa Tieparkin elläintarhassa Berliinissä 14. marraskuuta. Berthan emo täytti 10 vuotta samana päivänä. Felipe Trueba / EPA
 Lautta Venetsian satamassa 13. marraskuuta. Myskyt ja tulvat ovat koetelleet Venetsiaa viime aikoina. Anrea Merola / EPA
 11. marraskuuta vietettiin Latviassa vuoden 1919 Latvian itsenäisyystaisteluiden muistopäivää. Toms Kalnins / EPA
 .
 Ihmiset kulkevat tilapäisen penkeistä kootun sillan ylitse Venetsiassa 12. marraskuuta. Andrea Merola / EPA
 Saksan poliittista johtoa seremoniassa Neue Wachen -muistomerkillä sodan ja diktatuurin uhrien kansallisena surupäivänä (Volkstrauertag). Surupäivää vietetään sotien ja diktatuurien uhrien muistolle.  Vasemmalta: puolustusministeri Annegret Kramp-Karrenbauer, parlamentin johtaja Wolfgang Kubicki, Saksan presidentti Frank-Walter Steinmeier, liittoneuvoston presidentti Dietmar Woidke ja Saksan perustuslakituomioistuimen presidentti Stephan Harbarth. Clemens Bilan / EPA
 Sairaalan teho-osaston henkilökuntaa protestimarssilla Pariisissa, Ranskassa . Hoitajat vaativat parempia työ-olosuhteita. Ian Langsdon / EPA
 Äidit imettivät lapsiansa imetysoikeuden edistämiseksi Rio de Janeirossa, Brasiliassa.  Noin tuhat äitiä osallistui tapahtumaan 11. marraskuuta. Antonio Lacerda / EPA

Mielenosoittaja ottaa kakku-selfien liekkien edessä ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Yhä useampi suomalainen on kokeillut kannabista, mutta sen säännöllinen ja runsas käyttö on harvinaista.

Ikkunasta avautuu pala Pärnujokea.  Sirkka Linder , 70, istuu nojatuolissa ja imaisee lasista piippua. Silmät sulkeutuvat, ja kasvoille leviää levollinen ilme.
 – Vaikka olen käyttänyt kannabista jo vajaat 50 vuotta, se tuntuu aina yhtä ihanalta, Linder sanoo samalla kun savu leijailee ulos huulien raosta.
 Sirkka Linder on eläköitynyt äidinkielen opettaja ja filosofian maisteri. Hän on myös kannabiksen viihdekäyttäjä.
 Kun Sirkka parikymppisenä kokeili kannabista ensimmäisiä kertoja, hän ajatteli olevansa paratiisissa.
 Siitä alkaen kannabis on ollut osa Sirkan elämää, mutta joskus käyttökertojen välillä on ollut pidempiä taukoja.
 Nykyään hän käyttää pilveä keskimäärin pari kertaa kuukaudessa.
 – Olen samanlainen viihdekäyttäjä, kuin suurin osa suomalaisista on alkoholin viihdekäyttäjiä. Työaikana en olisi voinut kuvitella meneväni töihin pilvessä. Käytän kannabista silloin, kun on aika juhlia, Sirkka sanoo.
 Sirkka määrittelee itsensä kulttuurin suurkuluttajaksi. Hän harrastaa monipuolisesti ulkoilua ja liikuntaa. Matias Väänänen
 Kun Sirkka on kannabiksen vaikutuksen alaisena, musiikki kuulostaa selkeämmältä ja värit kirkastuvat. Toisen ihmisen kosketus tuntuu iholla aistikkaammalta. Asiat alkavat vaikuttaa hauskoilta, ja tekee mieli nauraa hyväntahtoisesti.
 Ympäröivä maailma muuttuu muutaman tunnin ajaksi miellyttävämmäksi paikaksi. Vaikka ei maailma tietenkään muutu miksikään, vain Sirkan kokemus siitä.
 Kannabiksen keskeinen psykoaktiivinen aine on tetrahydrokannabinolia eli THC. THC vaikuttaa ihmisen keskushermostoon pääosin lamauttavasti. Monet käyttäjät kokevat päihtymisvaiheessa psyykkiset tuntemukset ja oireet Sirkan tavoin miellyttäväksi.
 – En ajattele, että olen kiehtovampi ihminen pilvessä, mutta itselläni on silloin mukavampi olla. Koen elämän kauniimpana ja nautittavampana, Linder sanoo.
 Kannabiksen säännöllinen käyttö harvinaista
 Joka neljäs suomalainen on joskus kokeillut kannabista. Määrä on nelinkertaistunut vuodesta 1992.
 Sirkka ei ole ikänsä puolesta tavanomaisin käyttäjä, sillä kannabis on arkipäiväistynyt etenkin nuorten ja nuorten aikuisten keskuudessa. Asiantuntijan mukaan päihdekokeilut liittyvät usein tiettyyn elämänvaiheeseen.
 – Vaikka ei olisi itse kokeillut, niin todennäköisesti tuntee jonkun, joka on kokeillut. Kannabis ei ole enää niin vieras ja pelottava asia, sanoo koulutussuunnittelija  Karin Rantala  Ehkäisevä Päihdetyö Ehyt ry:stä.

Yhä useampi suomalainen on joskus kokeillut kannabista. Matias Väänänen
 Arkipäiväistymiseen on Rantalan mukaan todennäköisesti osaltaan vaikuttanut populaarikulttuuri. Mielikuvat kannabiksesta muuttuvat, kun pilven polttelua kuuluu ja näkyy enemmän varsinkin amerikkalaisissa tv-sarjoissa, elokuvissa ja musiikissa.
 Suomessa kannabiksen käyttö on lähinnä kokeilua.
 – Kannabista koitetaan yleensä kerran tai pari tai käytetään satunnaisesti, eikä siihen tule mukaan mitään muita huumeita. Säännöllinen ja runsas käyttö on todella paljon harvinaisempaa,Rantala sanoo.
 Rantala välttää termiä “kannabiksen käyttäjä”, sillä hän pitää käyttäjä-sanaa ongelmallisena ja leimaavana.
 – On outoa, että ihminen määritellään päihteiden käytön kautta. Itse puhun ihmisestä, joka on käyttänyt päihteitä tai kokeillut päihteitä. Valtaosa Suomen aikuisväestöstä on kuitenkin käyttänyt jotain päihdettä, Rantala sanoo.
 "Pilvessä oleminen on paljon kokonaisvaltaisempi kokemus kuin humalassa oleminen."  Sirkka Linder
 Sirkan tuttavapiirissä harva käyttää kannabista. Tavallisesti illanvietoissa ystävien kanssa muut saattavat ottaa viiniä, kun Sirkka nauttii kannabista.
 Sirkka käyttää itsekin alkoholia kohtuullisesti, mutta ei koe sen vaikuttavan häneen mitenkään erityisesti.
 – On tietenkin olemassa sellainen hetkellinen nousuhumalan tila, jolloin olen ehkä hieman hilpeämpi kuin tavallisesti. Pilvessä oleminen on kuitenkin paljon miellyttävämpi ja kokonaisvaltaisempi kokemus kuin humalassa oleminen.
 Nuorilla suurempi riski haitoille
 Kannabiksen käyttö, hallussapito, ostaminen ja myyminen on Suomessa kiellettyä. Näin päätettiin eduskunnan  suuressa valiokunnassa 1972.  Äänet kannabiksen kriminalisoimisen puolesta ja vastaan menivät tuolloin tasan ja arpa ratkaisi, että kannabis on laiton päihde.
 Nyt, lähes 50 vuotta myöhemmin, keskustelu kannabiksen dekriminalisoimisesta käy kuumana. Dekriminalisointi tarkoittaisi, että kannabiksen käyttö, pienten määrien hallussapito ja muutaman kasvin kasvattaminen omaan käyttöön sallittaisiin, eikä niistä tulisi rangaistusta.
 Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamisesta keräsi lokakuussa 2019 tarvittavat 50 000 allekirjoitusta ja se  etenee eduskuntaan.  Pääministeri  Antti Rinne  on ehtinyt jo linjata,  ettei hallitus etene asiassa.
 Sirkka Linder polttaa pilveä vapaa-ajalla rentoutuakseen. Matias Väänänen
 Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  sanoo  Ylelle , että tärkeintä ei olisi luopua kannabiksen käytön rangaistavuudesta, vaan tehdä tehokkaampaa päihdepolitiikkaa. Hän on huolissaan etenkin nuorten huumeiden käytöstä ja siitä, että kannabis voisi johtaa kovempiin huumeisiin.
 – Tätä näkökulmaa ei saisi tässä keskustelussa unohtaa missään nimessä. Lisäksi huumeiden käyttö näyttäisi siirtyvän yhä nuorempiin ikäluokkiin, eikä ainoastaan suurissa kaupungeissa. Minua huolestuttaa se, miten saisimme tämän trendin kääntymään, Henriksson sanoo.
 Ehyt ry:n Karin Rantalan mukaan nuoret ja nuoret aikuiset ovat suurimmassa riskissä kannabiksen käytöstä aiheutuville haitoille. Tiedetään, että kannabiksen säännöllinen ja runsas käyttö vaikuttaa esimerkiksi kognitiivisiin kykyihin ja muistiin.
 Sekin tiedetään, että kannabista säännöllisesti käyttävistä noin 10 prosentille kehittyy riippuvuus. Rantala muistuttaa, että käytöstä voi tulla ongelmia jo paljon ennen kuin on kyse riippuvuudesta.
 – Minkään päihteen käyttö ei ole täysin riskitöntä. Joillekin voi tulla vakava haitta jo yhdestä kannabiskokeilusta. Toiset taas voivat käyttää kannabista satunnaisesti ilman, että siitä tulee mitään havaittavia haittoja. Toisaalta niitä haittoja voi olla myös itse todella vaikea havaita, Rantala sanoo.
 "Nykyisessä järjestelmässä pyritään siihen, että alaikäisille käytön seuraamukset ovat lievempiä."  Karin Rantala, Ehyt ry
 – Mitä säännöllisempää ja runsaampaa käyttö on ja mitä nuorempi käyttäjä on kyseessä, sitä suurempi riski on myös haitoille.
 Rantala sanoo, että nykytietämyksen ja tilastojen valossa porttiteoria ei päde.
 – Porttiteoria ei pidä paikkaansa. Eli ei se toimi niin, että käytät kannabista ja sitten siirryt automaattisesti koviin huumeisiin, Rantala sanoo.
 Sen sijaan päihdeongelmien syntyä selittää osaltaan yhteiskunnan eriarvoistuminen, jonka myötä ongelmat ja haasteet kasaantuvat ihmiselle, jotka kärsivät jo valmiiksi huono-osaisuudesta.
 – Nuorten ongelmien taustalla on monia syitä. Köyhyys lisääntyy, ja terveyserot kasvavat. Tällöin on myös helpompi ajautua jo nuorena erilaisten päihteiden pariin, Rantala sanoo.
 Rangaistavuus voi nostaa kynnystä hakeutua hoitoon
 Rantalan mukaan nykyisellä järjestelmällä, eli kannabiksen käytön rangaistavuudella, voi olla syrjäyttävä vaikutus. Rangaistuksen myötä ihmiset saattavat ajautua entistä enemmän yhteiskunnan reunalle, josta on vaikea osallistua täysipainoisesti yhteiskunnan toimintoihin.
 – Käyttörikoksesta kiinni jäämisellä on aina joitakin seurauksia. Pitää ainakin maksaa sakko. Sillä voi olla myös vaikutusta opiskelu- ja työllistymismahdollisuuksiin, mutta näistä vaikutuksista meillä ei loppupeleissä ole selkeää tietoa. Se, että rangaistavuus poistetaan, voi laskea kynnystä hakeutua hoitoon, Rantala sanoo.
 Rantalan mukaan on vaikea suoraan ennustaa, vaikuttaisiko rangaistavuuden poistaminen kannabiksen käytön yleisyyteen Suomessa.  Nuorten kannabiskokeilut eivät ole lisääntyneet USA:n osavaltioissa, joissa kannabis on laillistettu.
 Sen sijaan käyttö on yleistynyt laillistamisen myötä vanhempien ihmisten keskuudessa.
 Syömällä nautitun kannabiksen päihdyttävä vaikutus alkaa hitaammin. Matias Väänänen
 Vaikka kannabis dekriminalisoitaisiin, se olisi silti alaikäisille laitonta, mutta ei enää rangaistavaa.
 – Nykyisessäkin järjestelmässä pyritään siihen, että alaikäisille käytön seuraamukset ovat lievempiä, Rantala sanoo.
 Vihreiden eduskuntaryhmä kannattaa kannabiksen ja muiden laittomien päihteiden dekriminalisointia. Myös maailman terveysjärjestö WHO ja Suomen THL suosittavat huumeidenkäytön rangaistavuudesta luopumista.
 Rantala on sitä mieltä, että jos rangaistavuuden mahdollista syrjäyttävää vaikutusta halutaan vähentää, olisi inhimillisempää, että se koskisi kaikkia, jotka käyttävät huumeita.
 – Veikkaan, että syrjäyttävä vaikutus on suurempi ihmisillä, jotka käyttävät niin sanottuja kovempia huumeita, Rantala sanoo.
 Arkisista haitoista pitää puhua
 Kun Sirkka Linder aloitti kannabiksen käytön 1970-luvun alussa, hän ei tiennyt muuta metodia kuin polttaminen. Nykyään Sirkka käyttää kannabista mieluiten syömällä.
 – Syödessä kannabiksen vaikutus tulee viiveen kanssa ja kestää kauemmin. Se on paljon pehmeämpi, Sirkka sanoo.
 Koska kannabista syödessä vaikutus alkaa hitaammin, tällöin on paljon vaikeampi arvioida, kuinka paljon annos päihdyttää, Ehkäisevä Päihdetyö Ehyt ry:n asiantuntija Rantala sanoo.
 – Varsinkin kokemattomalle käyttäjälle syömällä nautitusta kannabiksesta voi tulla epämiellyttäviä seurauksia, esimerkiksi yllättävän intensiivinen päihtymystila, Rantala sanoo.
 Sirkka Linder valmistaa kannabisvoita, jota hän syö leivän päällä. Matias Väänänen
 Suomessa moni kannabiksen polttaja sekoittaa kannabiksen sekaan tupakkaa. Nikotiinin ja THC:n yhteisvaikutuksesta ei vielä tiedetä paljoa.
 – Jos haluaa vähentää polttamisen haittoja, yksi mahdollisuus on jättää tupakka pois, Rantala sanoo.
 Kun kannabisvoi porisee Sirkan keittiön liedellä, on aikaa jutella käyttöön liittyvistä riskeistä. Niistä Sirkalla ei tosin ole juuri omakohtaista sanottavaa.
 Muutaman kerran hänelle on käynyt niin, että liian suuri polttamalla nautittu kannabisannos on saanut hänet fyysisesti huonovointiseksi ja oksentamaan.
 – Se käyttökerta on sitten mennyt hukkaan. Muita negatiivisia sivuvaikutuksia en ole kokenut, Sirkka sanoo.
 "Päätin jo hyvin varhaisessa vaiheessa, että minun kohdallani kannabiksen käyttö ei johda vahvempiin aineisiin."  Sirkka Linder
 Kannabispsykoosi ja skitsofrenia ovat moneen kertaan toisteltuja riskejä.  Rantalan mukaan kannabiksen käyttö voi altistaa skitsofrenialle, jos siihen on perinnöllinen alttius. Sen puhkeaminen on kuitenkin harvinainen haitta.
 Käytöstä aiheutuvista arkisista haitoista olisi tärkeä puhua enemmän.
 – Päihtymystila lisää onnettomuusriskiä. Kannabiksen käytöllä voi olla vaikutusta nuoren elämänhallintaan, opiskeluun, työssäkäyntiin. Haitta voi olla sekin, että nuori jää kiinni käytöstä ja tulee riitaa vanhempien kanssa, Rantala sanoo.
 Virossa kevytkannabis on laillista
 Knnabis on vuosien ajan tuonut lisämaustetta Sirkan elämään, mutta pilvessä oleminen ei ole milloinkaan näytellyt pääosaa. Hän korostaa moneen kertaan olevansa tavallinen ihminen, joka on hoitanut kaikki kansalaisvelvollisuutensa kunnialla.
 Sirkalla ei myöskään ole koskaan ollut tarvetta kokeilla kovempia huumeita.
 – Päätin jo hyvin varhaisessa vaiheessa, että minun kohdallani kannabiksen käyttö ei johda vahvempiin aineisiin. Eikä ole johtanut.
 Parissa vuodessa Sirkka on oppinut viron kielen niin, että eestinkieliset kohtaamiset sujuvat vaivatta. Matias Väänänen
 Harkittu ja hallittu, vapaa-ajalla tapahtuva kannabiksen käyttö ei ole häirinnyt Sirkan täyspitkää työuraa saati opiskelua. Hän opiskeli aikoinaan kaksi korkeakoulututkintoa Ruotsissa vieraalla kielellä, työn ohessa.
 Nykyään Sirkka asuu Viron Pärnussa.  Virossa Sirkka voi laillisesti ostaa ja käyttää kevytkannabistuotteita.  Kevytkannabiksella tarkoitetaan hamppukasvin kukintoa, joka sisältää vain pienen määrän päihdyttävää THC:tä. Tuotteet saavat kuitenkin sisältää runsaammin CBD:tä, jolla on rentouttava ja rauhoittava vaikutus.
 Sirkka aikoo jatkossakin käyttää silloin tällöin kannabista ja nauttia sen tuomasta ihanasta olotilasta.
 – Ehkä on olemassa onnellisia ihmisiä tai valaistuksen kokeneita ihmisiä, ja heillä on koko ajan tällainen olo, ilman mitään aineita, Sirkka sanoo.
 Perjantai-dokkari: 50 vuotta pilvessä nyt katsottavissa Areenassa.
 Lue myös:
 Tutkimus: Puolet nuorista ei usko, että kannabiksen kokeilussa on riskejä
 Kannabiksen käyttörikoksen seuraukset kovenevat – merkintä rikoksesta säilyy poliisilla entistä pidempään
 Lääkettä vai huumetta? Testaa, mikä on asenteesi kannabikseen!

Sirkka Linder, 70, on käyttänyt kannabista jo lähes 50 vuotta - “Olen samanlainen viihdekäyttäjä kuin suurin osa suomalaisista alkoholin kanssa”


Summary: Suomen puheenjohtajakauden kärkihanke ei ehdi valmistua ennen kauden loppua.

Euroopan unioni kerää jäsenmaksunsa samaan tapaan kuin mikä tahansa yhdistys tai yhteisö. Jäsenille lähtee maksulappu aina kuun puolivälissä.
 Suomessa se tulee sähköpostitse valtiovarainministeriöön. Lokakuun puolivälissä saapuneen laskun loppusumma on 63 447 777 euroa ja 89 senttiä. Maksuaikaa oli marraskuun ensimmäiseen pankkipäivään. Käytännössä tilisiirron valtiolta EU:lle tekee valtiokonttori.
 Lokakuun lasku on huomattavasti pienempi kuin alkuvuoden jäsenmaksut, jotka ovat olleet reilut sata miljoonaa euroa kuussa enemmän. Syynä on budjetin tarkentuminen vuoden edetessä: EU on onnistunut keräämään muista lähteistä ennakoitua enemmän rahaa, joten jäsenmailta on tarpeen pyytää vähemmän.
 Yleensä kuukausimaksu on ennalta sovittu vuosimaksu jaettuna kahdellatoista. Suomen koko maksuosuus kuluvalle vuodelle on noin 2,016 miljardia euroa, eli 365 euroa per asukas.
 Rahat kerätään veroina kaikilta. Suurin osa maksusta määräytyy osuutena koko EU:n bruttokansantuotteesta, pienempi osa on sidottu arvonlisäveron tuottoon. Suomi osallistuu myös Britannian jäsenmaksualennuksen rahoittamiseen yli sadalla miljoonalla eurolla vuodessa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Vuosittainen EU-lasku on poliittisesti herkkä asia ja kuumentaa jäsenmaiden välejä etenkin nyt, kun ison nettomaksajan Britannian ero lisää jäljelle jäävien jäsenmaiden maksupaineita.
 Suomi on puheenjohtajamaana viimeistelemässä esitystä unionin monivuotiseksi budjetiksi vuosille 2021–2027. Ehdotus rahasummineen on määrä julkaista parin viikon kuluessa, ja jäsenmaiden johtajat pääsevät ensi kertaa riitelemään siitä joulukuun puolivälin huippukokouksessa.
 Suomen alkuperäisenä tavoitteena oli, että rahoituskehyksestä oltaisiin sovittu vuoden loppuun mennessä. Nyt näyttää jo selvältä, että keskustelu jatkuu ensi vuonna Kroatian ja mahdollisesti vielä Saksankin puheenjohtajakaudella.
 Lokakuussa Suomi esitteli jäsenmaille luonnosta, jossa budjetin loppusumma olisi ollut 1,03–1,08 prosenttia EU:n kansantuotteesta.  Esitystä moittivat niin nettomaksajat kuin -saajatkin .
 Hallituksen johtopäätös keskustelusta on, että budjetin loppusummaa pitänee kasvattaa.
 – Vaikuttaa siltä, että sen (luvun) on realistista olla tämän haarukan yläpäässä mielummin kuin haarukan alapäässä, sanoo esitystä valmisteleva eurooppaministeri  Tytti Tuppurainen  (sd.).
 Haarukan yläpään 1,08 prosenttia eli 1 100 miljardia euroa seitsemälle vuodelle on edelleen vähemmän kuin  EU-komission alun perin ehdottama  1,11 prosenttia bkt:sta. Molemmat kasvattaisivat jäsenmaksuja.
 – Tarvitaan eurooppalainen budjetti, jolla luodaan aitoa eurooppalaista lisäarvoa. Silloin pitää resurssien olla kohdallaan, Tuppurainen perustelee.
 Myös Suomen jäsenmaksu kasvaa, niin Suomen oman esityksen kuin komissionkin lukujen perusteella. Puheenjohtajamaana Suomi ei voi ajaa painokkaasti omaa asiaansa, vaan joutuu hakemaan kompromissia nettomaksajien ja -saajien välillä.
 Kansallisen edun täysimääräinen ajaminen alkaa vasta siinä vaiheessa, kun Suomi on luovuttanut esityksensä Eurooppa-neuvoston uudelle puheenjohtajalle  Charles Michelille .
 Joel Kanerva / Yle
 Tuppurainen ei halua arvioida, kuinka paljon Suomen nettomaksu kasvaa nykyisestä noin sadasta eurosta asukasta kohden. Hänen mukaansa EU:n hyödyt ylittävät joka tapauksessa sen kustannukset.
 – Eurooppalainen yhteistyö ei ole tällaista tilintarkastusta, plussaa ja miinusta että mitä saadaan. Sille on vaikea laskea arvoa. Mitä maksaa rauha ja vakaus, oikeusvaltion turvaaminen kaikkialla unionissa, parempi Afrikka-politiikka tai yhteinen ilmastopolitiikka?
 Komission arvion mukaan EU:n sisämarkkinat kasvattavat Suomen bruttokansantuotetta noin 13 miljardia euroa vuosittain.
 Komissio olisi hillinnyt jäsenmaksujen nostopaineita hankkimalla EU:lle nykyistä enemmän omia tulonlähteitä. Tuppuraisen mukaan kolmesta ehdotetusta tulonlähteestä riittävää kannatusta löytyy ainoastaan kierrättämättömän muovijätteen määrään perustuvalle maksulle, jonka jo valmiiksi vaatimaton tuotto pienenee sitä mukaa kuin muovin kierrätystä onnistutaan parantamaan.
 Komissio olisi myös luopunut Britannian jäsenmaksualennukseen kytkeytyvistä isojen nettomaksajamaiden alennuksista. Tämäkin ajatus on Tuppuraisen mukaan vastatuulessa, koska sen toteuttaminen nostaisi Tanskan, Alankomaiden, Itävallan, Saksan ja Ruotsin maksuja jyrkästi.
 – Kuunneltuani jäsenmaita joilla näitä maksukorjauksia on, tämä näyttää nyt hyvin vaikealta. Mutta loppuun asti yritetään, Tuppurainen sanoo.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Jäsenmaksun kasvun vastapainona Suomen tulevaan nettomaksuun vaikuttaa tietysti EU:sta saatavat tulot, jotka olivat viime vuonna noin 260 euroa asukasta kohden.
 Komission ehdotuksessa esimerkiksi Suomen saamat koheesiorahat kasvaisivat noin sata miljoonaa euroa vuodessa, mutta maataloustuki pienenisi.
 Toisin kuin veroina kerättävät jäsenmaksut, EU-tulot jakautuvat harvalukuisemmalle joukolle. Yli puolet Suomen EU-tuloista maksettiin maataloustukena  vajaalle 60 000 tuensaajalle , joiden joukossa on esimerkiksi maatalousministeri  Jari Leppä  (kesk.).
 Tukijärjestelmä on mutkikas. Esimerkiksi eteläsuomalainen maitotila saa tänä vuonna suoraa tukea noin 570 euroa lypsylehmää kohden. Pohjoisessa Suomessa tukea maksetaan litrakohtaisesti lypsetyn maidon määrän mukaan. Lisäksi tulevat muut tuet, kuten esimerkiksi eläinten hyvinvointikorvaukset.
 Nämäkin rahat maksetaan Suomelle periaatteessa kerran kuussa, sen jälkeen kun viljelijät ovat ensin saaneet tukensa Suomen omista budjettivaroista. Käytännössä rahaliikenne on tosin vilkkainta joulukuussa, jolloin valtaosa suorista EU-tuista maksetaan viljelijöille.
 Suomen toiseksi suurin EU-tulonlähde oli tutkimusrahoitus Horisontti 2020 -ohjelmasta. Tätä rahaa ei ole korvamerkitty jäsenmaille, vaan sen saanti riippuu siitä, miten hyviä hakemuksia kustakin maasta tulee. Tutkimusrahaa meni viime vuonna eniten VTT:n hankkeille, jotka saivat yli 37 miljoonaa euroa yhteensä vajaan 200 miljoonan euron EU-potista.
 Lue myös :
 Eurooppa-kirje: Kuohuva Washington opettaa eurooppalaiselle suhteellisuudentajua

Suomi viimeistelee esitystä EU:n tulevien vuosien rahankäytöstä – Kotiinpäin ei voi vetää, omakin nettomaksu kasvaa


Summary: Ansat pysyvät viemäreissä vielä loppuvuoden ajan.

Pietarsaaren viemäreihin on tapettu 300 rottaa  pitkään jatkuneen torjuntaoperaation  aikana.
 Ongelma alkaa olla hallinnassa, sillä tahti on rauhoittunut selvästi ja kevään jälkeen ansoihin on jäänyt enää parikymmentä rottaa.
 – Kaava menee niin: ensin iskuja tulee paljon, ja sitten rauhoittuu kun kanta pienenee, kuvaa palvelupäällikkö  Jukka Tietäväinen  tuholaistorjuntayritys Anticimexista.
 Viemäriansat pidetään silti paikallaan vuoden loppuun asti. Niiden määrä on tiputettu viidestä kolmeen.
 Rottaongelma havaittiin  historiallisessa puukaupunginosassa Skatassa viime joulukuussa, kun päiväkodin alapohjasta löytyi jyrsijän pesä. Torjuntafirman arvion mukaan syynä on sekä alueella aikanaan ollut elintarviketeollisuus että asukkaiden oma toiminta.
 Mahdolliset rottahavainnot pyydetään yhä ilmoittamaan Pietarsaaren kaupungille. Sieltä tieto menee torjuntayritykselle.
 LUE MYÖS:
 Rottien määrä Pietarsaaren viemäreissä yllätti asiantuntijan – rottasota jatkuu vielä kuukausia: "En ole vastaavaan törmännyt"
 Pitkä rottasota alkaa nyt Pietarsaaren vanhassa puukaupunginosassa – "Viemäreissä on sen verran runsaasti liikennettä"

Rottasota voiton puolella Pietarsaaressa: viemäreistä on tuhottu arviolta 300 jyrsijää


Summary: Laajennetun todellisuuden keskus Helsinki XR Center tuottaa pelejä ja taidekokemuksia. Helsingissä sijaitseva uusi keskus tarjoaa ammattilaisille ilmaiseksi pelit ja vehkeet uusimman VR:n ja AR:n kehittämiseen

Daniel Leggat  pukee ylleen virtuaalilasit, tarttuu ohjaimiin ja ryhtyy huitomaan käsillään ilmaa. Näystä tulee etäisesti mieleen kapellimestari, joka johtaa sokkona orkesteria.
 Pelisuunnittelija Daniel Leggat on sukeltanut virtuaaliseen maailmaan, jota hallitsee eriväristen partikkeliefektien loppumaton virta. Samalla hänen kehonsa liikkeet tuottavat musiikkia.
 Tällaiselta tuntuu, näyttää ja kuulostaa virtuaaliteknologiaan pohjautuva interaktiivinen taidekokemus  Skeleton Conductor.
 – Perusideana tässä on se, että kun liikutat käsiäsi, niitä träkätään eli seurataan. Käsien erilaiset asennot taas muutetaan ääniksi. Myös partikkelivirta muuttaa visuaalista muotoaan käsien liikkeiden mukaisesti.
 – Kyse on taidekokemuksesta, joka antaa tunteen jonkin uuden ja erilaisen löytämisestä – ja josta voi nauttia, Alter-pelifirmassa vaikuttava Leggat kertoo.
 Helsinki XR Centerin kuraattori Santeri Suominen: – Tällaiset keskittymät ovat jo hyviä paikkoja selvittää, kuinka voimme kehittää ihmisarvoa kohottavaa teknologiaa.  Jussi Mankkinen / Yle
 Poikkeuksellista toimintaa myös maailman mittakaavassa
 Skeleton Conductor  on yksi esimerkki siitä, mitä Helsinki XR Centerin uumenissa tehdään. Alkuvuodesta perustetun hautomon tarkoituksena on kehittää ja viedä Suomessa eteenpäin laajennetun todellisuuden, kuten virtuaalitodellisuuden eli VR:n ja lisätyn todellisuuden eli AR:n teknologioita.
 Keskuksen toimintaa vetävät Metropolia ammattikorkeakoulu ja kotimainen virtuaalitodellisuusyhdistys FIVR. Tällä hetkellä siellä vaikuttaa viisitoista erilaista tiimiä, joilla on työn alla niin hyötysovelluksia, pelejä kuin  Skeleton Conductorin  kaltaisia taideprojektejakin.
 Helsinki XR Center tarjoaa tiimeille työtiloja, ohjelmistoja, laitteistoja sekä mentorointia. Tämä kaikki on alan ammattilaisille ilmaista. Keskuksen toimintatapa on kuraattori  Santeri Suomisen  mukaan koko maailmankin mittakaavassa poikkeuksellista.
 – Tällainen ei ole tyypillistä maailmalla. Muista maista löytyy kylläkin erilaisia XR-hubeja ja hautomoja, mutta ne ovat markkinavetoisempia.
 – Suomi on alle kuuden miljoonan asukkaan maa, joten meidän oma markkina-alueemme on hyvin pieni. Murtautuminen kansainvälisille markkinoille on tärkeää ja on hyvä, että alan sisäisen ekosysteemin kehittymistä tuetaan julkisin varoin, Suominen toteaa.
 Harhama Games eli Miia Seppänen, Lea Kalenius ja Kristiina Misikangas työtilassaan. Heidän mielestään Helsinki XR Centerin kaltaisille luovuille hautomoille on ollut Suomessa tarvetta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Last Days of Algoth -pelin grafiikkaa. Peli kertoo kirjailija ja toimittaja Algoth Untolan eli Maiju Lassilan viimeisistä hetkistä.  Harhama Games
 Kun kirjallisuus ja lisätty todellisuus kohtaavat
 Helsinki XR Centerissä toteutetaan myös varsin kulttuurivetoisia virtuaaliprojekteja. Harhama Games esimerkiksi työstää parhaillaan sijaintipohjaista lisätyn todellisuuden  Last Days of Algoth  -peliä, jonka keskiössä seikkailee kirjailija  Algot(h) Untola  eli  Maiju Lassila .
 – Pelissä kerrotaan vuoden 1918 sisällissodan tapahtumista ja monenlaisissa rooleissa toimineen Untolan viimeisistä vaiheista. Peli sijoittuu kymmeneen eri paikkaan Helsingissä, Harhama Gamesin perustaja  Miia Seppänen  kertoo.
 Kirjallisuusteema on Harhama Gamesin uuden pelin kohdalla luonteva ratkaisu – käsikirjoittajana kun toimii runoilija  Lea Kalenius .
 – Mielestäni kirjallisuusala voisi tulevaisuudessa hyödyntää enemmän tämänkaltaista teknologiaa. Lisättyä todellisuutta ei tähän mennessä ole Suomessa juuri kirjallisuuteen yhdistetty, Kalenius pohtii.
 Sekä Kalenius että Seppänen ovat sitä mieltä, että Helsinki XR Centerin kaltaiset paikat ovat alan ammattilaisille enemmän kuin tervetulleita.
 – Laajennettua todellisuutta hyödyntävien pelien tekeminen ei ole vielä etabloitunutta ja samalla kun niitä tehdään, kehitetään koko genreä. Aloitteleville yrityksille on todella tärkeää, että tarjolla on tiloja, sparrausta sekä mentorointiryhmiä, Seppänen toteaa.
 Myös Critical Charmin  A Giant Problem  -peliä on kehitetty Helsinki XR Centerin tiloissa.
 – Kyse on ensimmäisestä tuotantoon asti päässeestä pelistämme. Meidän fokuksessamme ovat tällä hetkellä virtuaalitodellisuuden lisäksi perheystävällinen, fyysiseen kokemukseen perustuva pelityyppi. Minusta VR on uskomattoman siisti juttu ja se on tulevaisuutta, Critical Charmin toimitusjohtaja  Marjo Sutinen  kertoo.
 Critical Charm -yhtiön toimitusjohtaja Marjo Sutinen ja pelikäsikirjoittaja, Yhdysvalloista Suomeen muuttanut Gregory Pellechi.
 Marjo Sutinen pelaamassa A Giant Problem -peliä, jossa yhdistyvät VR ja fyysisyys.  Jussi Mankkinen  / Yle
 Kaipaako Suomi alan valtiollista strategiaa?
 Helsinki XR Centerin showroomissa voi myös kokeilla interaktiivista hassutteluseinää, joka hyödyntää liiketunnistinkameraa. Laajennettu todellisuus löi alunperin itsensä läpi viihdemaailmassa, mutta sille on alettu keksiä myös yhä käytännönläheisempiä ja hyötynäkökohtia korostavia käyttötapoja.
 – Nykyään lisättyä todellisuutta käytetään vaikkapa maanmittauksessa tai tehtaiden ohjeistuksissa. Käyttötarkoituksista on muodostunut konkreettisempia, enää ei luoteta pelkästään pieniin asioihin, joista sai hienon mutta hetkellisen elämyksen, pääkehittäjä  Ila Ristola  Radical Rabbitista sanoo.
 Radical Rabbitin Ila Ristola Helsinki XR Centerin uudessa showroomissa. Suomessa toimii tällä hetkellä yli sata VR - ja AR -firmaa, ja moneen muuhun maahan verrattuna alan tarjonta on monipuolista ja innovatiivista.  Jussi Mankkinen / Yle
 Interaktiivinen seinä Helsinki XR Centerin tiloissa.  Seinä reagoi liikkeeseen ja osallistujan on mahdollista liikutella erilaisia objekteja.  Jussi Mankkinen / Yle
 Juuri nyt Radical Rabbit on toteuttamassa Ylelle puheentunnistusta hyödyntävää interaktiivista kieltenopetusjärjestelmää. Systeemin ideana on, että kieltenopiskelija etenee tarinassa puheen avulla, ja 2D-videokuva reagoi tämän vastauksiin, jolloin tapahtuu oppimista. Projekti julkistetaan ensi vuoden alkupuolella.
 Tällä hetkellä esimerkiksi Kiinalla on virallinen valtiollinen strategia laajennetun todellisuuden teknologioiden suhteen. Pitäisikö Suomella sitten olla jotakin vastaavaa?
 – En ole sitä mieltä, että Suomen tai Euroopan maiden pitäisi kehittää samanlainen strategia kuin Kiinalla, mutta jonkinlainen suuri suunnitelma olisi hyvä olla olemassa, Santeri Suominen pohtii.
 Suomisen mukaan laajennetun todellisuuden teknologioiden kohdalla kyse on isoista eettisistä ja sosiaalisista, tulevaisuuden yhteiskuntaan vaikuttavista asioista, joihin Suomessa onneksi suhtaudutaan vakavasti.
 – Meidän pitää etsiä vastauksia näihin kysymyksiin ja mitä enemmän voimme tätä alaa etukäteen suunnitella, sen parempi. Skenaariona voi olla, että löydämme itsemme tilanteesta, jossa Yhdysvalloista ja Kiinasta käsin toimivat kansainväliset teknologiajätit dominoivat markkinoita, eikä ihmisillä ole enää mahdollisuutta vaikuttaa asioihin.
 – Toiveenani on, että subjekteista tulee agentteja – että ihmisten toimijuus tarjoaa vaikutusmahdollisuuksia näihin teknologioihin, Suominen summaa.

Miltä näyttää virtuaalitodellisuuden tulevaisuus? Maailmalla sitä kehittävät teknologiajätit, Suomi rahoittaa sovelluksia myös julkisin varoin


Summary: Maakunnan siltarummuista valitetaan, mutta voiko mikään mikä rakennetaan Helsinkiin koko Suomen rahoilla, olla liian kallista tai suurta, kysyy Pekka Juntti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Olen kuullut turkulaisen post punk -bändin soittavan. Se kuulosti siltä kuin  Samuli Putro  olisi menettämässä malttinsa. Olen istunut yleisössä ympäristöäni tiiraten, kuin olisin valmistautunut tappamaan linjan yli vilahtavan jäniksen.
 Tämä on Kallio. Meikämaalainen on päässyt vihdoin mestoille, hienoihin bileisiin debatoimaan fiksujen ihmisten kanssa pääkaupungin sykkivässä ytimessä. Tunnen olevani siellä kuin kala vedessä, ja se vesi on erämaajärvi hetkeä ennen kuin tammikuun tappopakkanen jäädyttää sen pohjaa myöten teräsjäähän.
 En mie pahalla.
 Olen joka sakissa se tyyppi, joka katsoo ohi virtaavia ihmisiä kuin elämäänsä eikä tiedä mitä ajatella. Olen ulkopuolinen kaikkialla paitsi kodissani ja niissä kämpissä, joissa kaminan turvallinen humina sekoittuu kavereiden vereviin turinoihin.
 Helsinkiläinen arki on minulle Ambomaa ja tarujen Persia, vaikka sanotaan, että olemme samaa kansaa.
 Illan jälkeen  kävelen läpi öisen Helsingin koko matkan Punavuoreen, josta vuokrasin itselleni asumuksen.
 Katu kaatuu niin jyrkästi, että epäilen sen vievän suoraan mereen. Muistan, että parikymppisenä juoksin kerran näitä katuja, hyvin lyhyen yön jälkeen, kännissä vielä, hysteerisesti elämälle nauraen.
 Minulla ja kahdella kaverillani oli kiire pohjoisen junaan, eikä meillä ollut aavistustakaan, mihin kaupunginosaan ja keiden asuntoon olimme illan lopuksi päätyneet. ”Alamäkeen”, minä huusin. ”Rautatieasema on lähellä vettä.”
 Se saattoi olla ainoa kerta kun päästin irti ja elin niin kuin nuoret. Sitten jotenkin jäykistyin.
 Autot rullaavat ohi. Katson ikkunoihin. Niitä on valtavasti. Joku asuu tuon ruudun takana, ja tuon. Se on uskomatonta. En tiedä yhtään, millaista heidän elämänsä on. Helsinkiläinen arki on minulle Ambomaa ja tarujen Persia, vaikka sanotaan, että olemme samaa kansaa.
 Kuljen ohi päiväkodin, jonka piha on niin jämerästi aidattu, että häkkipökö Ilma-setterinikin olisi pysynyt sisällä. Marssin jotakin katua nimettömälle torille, jonne pikaruokayrittäjät ovat raahanneet kojunsa. Siinä on heidän arkensa ja elantonsa.
 Voiko mikään, mikä tehdään Helsinkiin koko Suomen rahoilla, olla liian kallista tai suurta?
 Saavun päärautatieasemalle. Katselen suuria rakennuksia, yleistä paljoutta. Hesalaiset ovat niin kärkkäitä moittimaan tulonsiirtoja maakuntiin. Siltarumpupolitiikkaa, he nassuttavat, kun joku kylä saa asfaltin tiehen. Mutta kertoisitteko, millaista infraa ja millaisia palveluita täällä pitäisi olla lisää, että teillä olisi tarpeeksi? Yksi Janne siellä huutaa, että tunneli, mieluiten pystysuoraan ja syvälle, mutta oliko vielä jotakin muuta?
 Aseman takana takana nuokkuu Oodi. Veronmaksajat ympäri Suomen kustansivat siitä kolmanneksen, yhteensä 30 miljoonaa. Kansallisooppera on hesalaisten oma lähipalvelu, kansallismuseoon voi hipsutella kauppareissullaan. Niitä ylläpidetään pitkälti muun Suomen rahoilla. Voiko mikään, mikä tehdään Helsinkiin koko Suomen rahoilla, olla liian kallista tai suurta?
 Koskaan ei asioiden tila pohjoisessa näyttäydy niin selkeänä kuin silloin, kun helsinkiläinen toimittaja kirjoittaa sieltä jutun.
 Pysähdyn katsomaan  pääkaupunkia. Tunnen sen suuruuden, haistan vallan kitkerän katkun. Ilmassa leijuvat ajatukset ovat niin painavia ja näkökulmat niin kantavia, että katulamppujen loisteessa siipivät yöperhoset pysyisivät ilmassa, vaikka ne eivät kertaakaan löisi siipiään.
 Koskaan ei asioiden tila pohjoisessa näyttäydy niin selkeänä kuin silloin, kun helsinkiläinen toimittaja kirjoittaa sieltä jutun. Tarinassa on musta ja valkoinen. Tuhannet harmaan sävyt loistavat poissaoloaan, ja mitä sitten. Eihän jutussa ole kyse pohjoisesta vaan Helsingistä ja sen asukkaiden yhdessä hellimistä narratiiveista.
 Jutut kertovat maakunnan takapajuisuudesta yhtä paljon kuin siitä, ettei meillä Helsingissä sentään tollasta. Ne kertovat, kuinka vähemmistön edustaja tai syntymähauras taiteilija ahdistui maakunnan ahdasmielisyyteen ja huimaan sortoon, muutti satujen Helsinkiin ja elää nyt kaunista ja mielekästä elämää.
 Luen ne jutut, hiihdän Tornionjoelle ja ihmettelen, että mitäs vikaa pohjoisessa on. Ruokaa saa kaupasta, taloissa on nurkat vielä sulana. Aineen taidemuseolla on vaihtuvat näyttelyt ja hotellissa soittaa vuoroin Chisu, vuoroin Lalli, en ole varma, koska vietän aikani enimmäkseen kotona.
 Jatkan matkaani , puikkaan kujille, joita en ole ennen kulkenut eikä pelota yhtään. Ennen olisin aavistellut, että täällä minut hakataan tai ryöstetään, mutta nyt kaupunki on puolellani.
 Pitkään toppatakkiin pukeutunut nainen pysäyttää kadun kulmalla ja kysyy slaaviaksentilla, tarvitsenko seuraa tai jopa sexiä.”No thanks”, vastaan ja jatkan matkaani. En kaipaa seuraa, en mitään. On hyvä haahuilla yksin näillä kaduilla, joista en tunne yhtäkään.
 Pekka Juntti
 Kirjoittaja on Ruotsin Haaparannalla asuva, Lapissa työskentelevä vapaa toimittaja.
 Aiheesta voi keskustella 18.11. klo 16.00 asti.
 Lue myös
 Pekka Juntin kolumni: Soinen maa ei elättänyt kaikkia
 Jani Halmeen kolumni: Suomella menee hienosti – ja tätä menoa menee tulevaisuudessa vielä paremmin
 Tommi Kinnusen kolumni: Pääkaupunkiseudusta tuli median tarinoiden normi

Pekka Juntin kolumni: Helsingin pimeydestä


Summary: Pohjoisessa ei nähdä Suomen ja Ruotsin rajalla olevan samanlaisia uhkia kuin Tanskan ja Ruotsin välillä.

Lapin viranomaiset eivät kannata rajavalvonnan palauttamista Suomen ja Ruotsin välille. Tanska on ottanut tarkastukset käyttöön, mutta viranomaisten mukaan pohjoisessa ei ole näkyvissä samanlaisia uhkakuvia kuin Ruotsin ja Tanskan välisellä rajalla.
 Tanska aloitti viime viikolla kaksi kertaa viikossa tehtävät tarkastukset Ruotsista matkustaville.  Tarkoituksena on vähentää järjestäytynyttä rikollisuutta, joka on saanut yhä järeämpiä muotoja pommi-iskuineen. Myös Ruotsilla ovat olleet käytössä Schengen-alueen sisärajatarkastukset Tanskasta tuleville.
 Lapissa uhkaa ei pidetä tällä hetkellä niin suurena, että rajavalvonta Ruotsin vastaiselle rajalle tulisi palauttaa.
 – Rajavalvontahan voidaan palauttaa sisärajoille, jos valtioon kohdistuu vakava yleisen järjestyksen tai sisäisen turvallisuuden uhka, mutta Suomi ei ole kokenut sellaista uhkaa, sanoo rajatarkastusupseeri  Petri Hämäläinen  Lapin Rajavartiostosta.
 Yhteistyö rajan yli toimii
 Samoilla linjoilla on myös Lapin poliisipäällikkö  Esa Heikkinen .
 – Meillä ei ole täällä Suomen ja Ruotsin välisellä maarajalla tarkastuksiin poliisin puolelta tarvetta. Tietysti poliisissa ymmärrämme Tanskan syyt, joiden vuoksi siellä on päädytty tarkastuksiin. Hyvin vakavista rikoksista tuntuu olevan siellä kysymys.
 Suomen ja Ruotsin välisen rajan kautta liikkuu laitonta tavaraa, kuten huumeita ja suuria määriä nuuskaa. Suomessa uskotaan, että rajat ylittävään rikollisuuteen pystytään puuttumaan viranomaisten välisellä yhteistyöllä ja muilla rikostorjunnan keinoilla.
 – Teemme hyvää yhteistyötä Suomessa poliisin, Tullin ja Rajavartiolaitoksen kesken sekä Ruotsin viranomaisten kanssa esimerkiksi tiedustelussa ja tutkinnassa.
 Aiheesta lisää:
 Tanska ottaa Ruotsin-rajallaan käyttöön tilapäiset rajatarkastukset – syynä huoli järjestäytyneestä rikollisuudesta
 Ruotsissa levoton yö ja aamu – alamaailman mies ammuttu, kahdessa paikassa räjähti
 Ruotsi naapuriensa hampaissa – Räjähdeiskua säikähtänyt Tanska pohtii rajatarkastuksia, Norja haluaa ruotsalaisen äärioikeiston kuriin

Lapissa ei kaivata valvontaa Ruotsin rajalle Tanskan malliin – "Hyvin vakavista rikoksista tuntuu olevan siellä kysymys"


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Postin työehtoriidassa ei sovintoa – tukilakot käyntiin maanantaina
 Postin työehtokiistassa  ei löydetty ratkaisua  sunnuntai-iltana. Riitaa ratkottiin valtakunnansovittelijan johdolla iltayhteentoista asti. Koska sovintoesitystä ei syntynyt, postin lakko jatkuu ja useat tukilakot alkavat. Neuvotteluita jatketaan maanantaina kello 12. Valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  mukaan neuvotteluissa edistyttiin, vaikka sovintoa ei syntynyt.
 Hongkongissa levoton yö, pattitilanne yliopistolla jatkuu
 Jo lähes puoli vuotta kestäneet mielenosoitukset ovat poliisin mukaan viime päivinä muuttuneet mellakoiksi. Jerome Favre / EPA
 Hongkongissa pattitilanne vallatulla teknillisellä yliopistolla jatkuu.  Yö on ollut levoton , kun poliisi on yrittänyt päästä sisään yliopistolle. Aamulla paikallista aikaa muutama kymmenen opiskelijaa yritti poistua yliopistolta, mutta poliisi ampui heitä kohti kyynelkaasukranaateilla. Räjähdysherkkä tilanne on jatkunut jo lähes kaksi päivää, ja sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen.
 Moni kiinteistönvälittäjä maksaa työnantajalle, että saa käydä töissä
 Timo Lötjönen maksoi viime talvena useita tuhansia euroja siitä, että sai tehdä viisi kuukautta töitä. Markku Pitkänen / Yle
 Kiinteistönvälittäjän työ näyttää siistiltä sisätyöltä näteissä kodeissa. Todellisuudessa moni välittäjä maksaa  satojen eurojen kuukausimaksuja  saadakseen käydä töissä ja velkaantuu, ellei kauppa käy. Ylen selvitys kertoo, että ala on aloittelevalle välittäjälle raadollinen.
 Uudella teknologialla voidaan säästää ihmishenkiä suuronnettomuuksissa
 Toxi Triage -harjoituksessa harjoiteltiin muun muassa kemikaalionnettomuusuhrien puhdistamista. Esa Huuhko / Yle
 Ihmishenkiä uhkaavissa kriiseissä voidaan hyödyntää uutta teknologiaa, kuten drooneja. Erilaiset jo olemassa olevat teknologiset keksinnöt eivät kuitenkaan ole vielä viranomaisten arkea Suomessa, sillä niiden käyttöönottoa rajoittavat monet hidasteet.  Uusia teknologioita viranomaiskäyttöön  kehitettiin ja testattiin tänä syksynä päättyneessä kansainvälisessä Toxi Triage -hankkeessa.
 Useille eri antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit yleistyvät Suomessa
 Suomessa terveydenhuollon ammattilaisten tiedot antibiooteista ja antibioottiresistenssin torjumisesta ovat paremmalla tasolla kuin muissa Pohjoismaissa ja Euroopassa keskimäärin. Mikko Savolainen / Yle
 Antibioottien kulutuksessa on  isoja alueellisia eroja . Vähiten niitä käytetään Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiireissä, eniten Kymenlaakson sairaanhoitopiirissä. Yli puolet Euroopan laajuiseen kyselyyn vastanneista suomalaisista terveydenhuollon ammattilaisista ei näe tarvetta käytäntöjen parantamiseen.
 Viikko alkaa suuressa osassa maata lauhana ja pilvisenä
 Matti Huutonen / Yle
 Alkuviikolla ilmavirtaus käy kaakosta ja sää on laajalti pilvisen harmaa. Tihkusadetta, sumua tai utua esiintyy viikon alkupuolella suuressa osassa maata. Maanantaina lämpötila on vielä Lapissa pakkasen puolella ja pohjoisen sää laajalti poutainen. Viikon edetessä lauhaa ilmaa virtaa myös pohjoiseen.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta.

Herätys: Postilakko jatkuu ja täydentyy tukilakoilla, Hongkongissa levoton yö, monet kiinteistönvälittäjät maksavat työssäkäymisestä


Summary: Teknologian avulla uhat voidaan tunnistaa jo ennakkoon. Esimerkiksi kemiallisessa terrori-iskussa ensimmäiset minuutit ovat ratkaisevia.

Metrotunneliin kävelee ihminen salkku kädessään. Joukkotuhoaseita tunnistamaan kehitelty valvontakamera bongaa salkun välittömästi, ja antaa hälytyksen eteenpäin. Suurkaupungin kattojen yllä oleva 360-kamera paikallistaa vaaran ja tekee tuulensuunnan perusteella riskianalyysin vaarallisen aineen leviämisestä.
 Pelastajat suojavarusteineen ovat jo matkalla metrotunneliin pelastamaan kaasuhyökkäyksen uhreja. Ilmaan lähetetty drooni vaarallisen aineen tunnistimineen havaitsee miten myrkky leviää ilmanvaihtokanavia pitkin kaupunkiin. Vaaratiedote on lähetetty alueella liikkuville ihmisille. Pelastajien analysaattori tunnistaa metrotunneliin jätetyn salkun sisällöksi hermomyrkky sariinin.
 Tämä on tulevaisuudennäkymä siitä, kuinka uutta teknologiaa voidaan hyödyntää ihmishenkiä uhkaavissa kriiseissä. Teksti on kuvailu Jyväskylän yliopiston IT-tiedekunnan tekemästä demovideosta.
 Kaikki tekstissä mainitut teknologiset keksinnöt ovat jo olemassa, mutta eivät vielä viranomaisten arkea Suomessa.
 Hidasteita teknologian käyttöönotolle on monia. Yksi liittyy laitteiden kehittelemiseen ja testaukseen.
 – Viranomaiskäytössä olevien laitteiden vaatimustaso on hyvin korkea ja järjestelmien on oltava ehdottoman luotettavia. Laitteiden tulee olla hyvin testattuja, sillä kun pelastustöistä puhutaan, on kyseessä aina ihmisten turvallisuus, sanoo pelastusylijohtaja  Kimmo Kohvakka  sisäministeriöstä.
 Toxi Triage -harjoituksessa harjoiteltiin muun muassa kemikaalionnettomuusuhrien puhdistamista.   Esa Huuhko / Yle
 Byrokratia hidastaa laitteiden hankkimista, sillä viranomaishankinnat menevät aina kilpailutuksen kautta. Samoin turvallisuusteknologioiden tulisi olla laitetoimittajista riippumatta yhteensopivia jo käytössä olevien teknologioiden kanssa.
 Uusilta teknologioilta haetaan tukea viranomaisten väliseen yhteistoimintaan muun muassa luonnonkatastrofien, suuronnettomuuksien ja terrorismin hallinnassa.
 Ongelmia teknologioiden saamiseksi tuo myös rahoituksen pirstaleisuus, sillä maamme pelastustoimen rahat on jaettu 22 alueelle.
 – Meillä on selkeästi, esimerkiksi puolustusvoimiin verrattuna, tietty haaste olemassa. Tarvitsemme selkeämpää ja voimakkaampaa kansallista rahoitusta sille, että näitä yhteisiä koko pelastustointa kehittäviä teknologiahankkeita voidaan viedä eteenpäin, Kohvakka toteaa.
 Hän sanoo, että asia nostetaan esille parhaillaan tekeillä olevaan, ensi vuonna valmistuvaan valtioneuvoston sisäisen turvallisuuden selontekoon.
 Ensimmäiset minuutit ratkaisevia kemiallisessa terrori-iskussa
 Uusia teknologioita viranomaiskäyttöön kehitettiin ja testattiin tänä syksynä päättyneessä kansainvälisessä  Toxi Triage -hankkeessa , jossa olivat mukana muun muassa Etelä-Savon pelastuslaitos sekä Jyväskylän yliopisto useiden laitevalmistajien kanssa.
 Neljän vuoden aikana Jyväskylän yliopisto kehitti prototyypin uudesta vaarallisen aineiden tunnistus -ja varoitusjärjestelmästä. Valon heijastukseen perustuva hyperspektrikamera tunnistaa uhka-aineet pitkän matkan päästä nopeasti ja ilman erillistä näytteenottoa.
 Mikkelin torilla järjestetyssä harjoituksessa noin 50 ihmistä altistui tappavalle kloorille. Harjoitukseen testattiin viranomaisyhteistyön lisäksi uusia teknologioita.  Timo Ikonen / Yle
 Uusien teknologioiden toimivuutta testattiin viime keväänä  Mikkelin torille lavastetussa terrori-iskussa , jossa autosta laskettiin ilmaan tappavaa kloorikaasua.
 – Kehittelemämme laite tunnisti vaarallisen aineen ja antoi hälytyksen pelastusviranomaisten johtokeskukseen ennen kuin onnettomuuspaikalta ehdittin soittaa hätänumeroon. Tämä kertoo aika paljon teknologian mahdollisuuksista, sanoo tutkimusryhmän projektipäällikkö  Jaana Kuula  Jyväskylän yliopiston informaatioteknologian tiedekunnasta.
 Nopeudella on merkitystä: esimerkiksi terrori-iskuissa kemiallisen-, biologisen- tai ydinaseen ollessa kyseessä, ensimmäiset minuutit ovat ratkaisevia. Nopeus onkin uuden turvateknologian valttikortti, joka antaa pelastusviranomaisille mahdollisuuden suojautua oikealla tavalla ennen kohteeseen menemistä.
 Uudella menetelmällä  annettu hälytys sisälsi tarkat aine- ja sijaintitiedot, jolloin pelastajat pystyivät varustautumaan tilanteeseen oikeanlaisilla suojavarusteilla.
 – Uudet teknologiat tuovat ihmisen aisteihin ja fyysisiin kykyihin laajennuksia. On esimerkiksi vaara-aineita, joita emme voi nähdä, haistaa tai maistaa, mutta laite havaitsee ne. Laitteet voidaan lähettää pahaan paikkaan, jolloin vältytään ihmisen altistamiselta vaaralle, Kuula sanoo.
 Uusi turvateknologia voidaan jakaa kahteen käyttötarkoitukseen: uhkien havaitsemiseen ennalta sekä tuhojen minimoimiseen. Molemmissa käyttötarkoituksissa ihmisihenkiä voidaan säästää teknologian avulla. Esimerkiksi kemiallinen uhka voidaan eliminoida ja siitä voidaan varoittaa ihmisiä, jos tieto uhkasta saadaan nopeasti viranomaisille.
 Vaaratilanteen toteutuessa uusi teknologia nopeuttaa väestön varoittamista, viranomaisten tilanteeseen varautumista ja uhrien oikeanlaiseen hoitoon saamista. Tästä saatiin kokemusta Mikkelin torilla järjestetyssä harjoituksessa.
 – Uhrien hengitysilmasta mitattiin, mitä myrkkyä ja miten paljon heillä on elimistössään. Tällä saatiin tietoa, onko puhdistuslinjalla tehty pesu ollut tarpeeksi tehokasta. Uhrit myös merkattiin digitaalisilla seurantarannekkeilla, jotka automaattisesti tallensivat tietoa uhrin saamista pelastustoimenpiteistä, Jaana Kuula kertoo.
 Kaasulle altistuneet ihmiset merkittiin harjoituksessa rannekkeilla, joihin kerättiin sähköisesti tietoa.  Toxi Triage
 Tällä hetkellä uhkien tunnistamiseen käytetään käsikäyttöisiä ja droonin avulla ilmassa lennätettäviä ilmaisimia tai ottamalla paikalta näytteitä, jotka analysoidaan jälkikäteen laboratoriossa. Tämä on hidas prosessi verrattuna uuden kamerateknologian mahdollisuuksiin. Mikkelin harjoituksessa muilta ilmaisimilta saatiin tunnistustiedot pitkän aikaa Jyväskylän yliopiston menetelmällä tehdyn tunnistuksen jälkeen.
 Nykytilanteessa pelastuslaitoksen, ensihoidon ja poliisin henkilöstö joutuu toistuvasti menemään pelastustehtäviin terveytensä vaarantaen ja puutteellisin tiedoin. Uhkien tunnistaminen aloitetaan vasta pelastusviranomaisten saavuttua onnettomuuspaikalle.
 – Teknologiassa on suuri mahdollisuus ihmisten turvallisuuden parantamiseksi. Tiedustelussa tekniikalla on iso merkitys, ja siitä on iso apu myös tilannekuvan luomisessa ja jakamisessa. Tilannekuva helpottaa päätöksentekoa ja antaa turvaa ihmisille, pelastuspäällikkö  Jyri Silmäri  Etelä-Savon pelastuslaitokselta sanoo.
 Viranomaisten toiminta ei tänäkään päivänä ole manuaalista,vaan erilaiset mittalaitteet  ja esimerkiksi droonit  ovat yleistyneet viime vuosina paljon. Poliiseilla droonit ovat jo arkea kadonneiden ihmisten etsimisessä.
 Myös pelastuslaitokset käyttävät lennokkeja etenkin metsäpalojen havaitsemiseen.  Ilmakuvasta selviää hetkessä , miten isosta palosta on kyse sekä miten paljon väkeä ja välineistöä sen sammuttamiseen tarvitaan.
 Uudenlaista turvateknologiaa kehitellään jatkuvasti yliopistoissa ja yrityksissä katse tulevaisuuteen suunnattuna. Lähtökohtana on turvata tulevaisuudessa entistä paremmin yhteiskuntaa erilaisilta uhkatilanteilta. Jyväskylän yliopiston kehittelemä hyperspektrimenetelmää voidaan käyttää pysyvinä kiinteinä ja tilapäisinä liikuteltavina asennuksina monenlaisissa kohteissa.
 Projektipäällikkö Jaana Kuula näkee laitteelle hyvän tulevaisuuden, kunhan se lopulta saadaan osaksi viranomaisten arkea.
 – Tällainen laite olisi hyvä olla paikoissa, joissa liikkuu suuria määriä ihmisiä, esimerkiksi metroasemilla ja lentokentillä. Myös julkiset kohteet, hallintorakennukset ja energiakohteet, olisi hyvä turvata teknologian avulla.

Uudella teknologialla voidaan säästää ihmishenkiä suuronnettomuuksissa – Suomessa tekniikan käyttöönottoa jarruttaa byrokratia


Summary: Levottomuuksissa on kuollut ainakin 20 ihmistä.

Chilen presidentti  Sebastian Pinera  on arvostellut ensimmäistä kertaa poliisien toimintaa maata viikkokausia riivanneiden mielenosoitusten aikana.
 – Voimankäyttö oli liiallista. Rikoksia ja vallan väärinkäyttöä tapahtui, eikä kaikkien oikeuksia kunnioitettu. Koskemattomuutta lain edessä ei kuitenkaan ole. Ei sen paremmin niille, jotka syyllistyivät väkivaltaan, kuin niille, jotka syyllistyivät ylilyönteihin tai väärinkäytöksiin. Toimimme uhrien edun mukaisesti, presidentti sanoi.
 Pinera ylisti myös taannoista päätöstä, jonka mukaan maan perustuslaki uudistetaan, ja se tuodaan kansanäänestykseen.
 Chilessä lokakuun lopussa alkaneissa mielenosoituksissa on kuollut ainakin 20 ihmistä. Poliisin mukaan lähes 10 000 ihmistä on otettu kiinni levottomuuksien aikana, mutta suurin osa on vapautettu pian kiinnioton jälkeen.
 Aiheesta lisää:
 Chilen mellakoissa kuolonuhreja – Nousevat hinnat ja rikkauden epätasainen jako turhauttavat ihmisiä

Chilen presidentti tuomitsi liiallisen poliisiväkivallan nelisen viikkoa jatkuneissa mielenosoituksissa


Summary: Poliisin mukaan kyseessä ei enää ole mielenosoitus vaan mellakka.

Hongkongissa yö on ollut levoton, kun poliisi on yrittänyt päästä sisään mielenosoittajien valtaamaan teknilliseen yliopistoon. Mielenosoittajat ovat estäneet poliiseja sytyttämällä sisääntuloväylälle suuria tulipaloja.
 Yliopiston johtaja  Jin-Guang Teng  on toiminut välittäjänä poliisin ja protestoijien välillä. Tänä aamuna kahdeksalta paikallista aikaa hän kertoi poliisin pidättäytyvän väkivallasta, jotta mielenosoittajat voivat tulla ulos yliopiston kampukselta.
 Vähän ennen kello yhdeksää muutama kymmenen opiskelijaa yrittikin poistua yliopistolta, mutta poliisi ampui kuitenkin heitä kohden kyynelkaasukranaateilla. Osa opiskelijoista palasi takaisin kampukselle. Joitakin protestoijia poliisi on pidättänyt.
 Poliisin mukaan kyseessä ei ole enää mielenosoitus vaan mellakka – mellakoinnista Hongkongissa voi saada jopa kymmenen vuoden vankeusrangaistuksen. Poliisi on määritellyt teknillisen yliopiston alueen mellakka-alueeksi.
 Räjähdysherkkä pattitilanne on jatkunut jo lähes kaksi päivää ja sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen.
 Poliisi on uhannut ampua kovilla ammuksilla, jolleivät opiskelijat luovu tappavista aseistaan, kuten jousipyssyistä, polttopulloista ja tiiliskivien linkoamisesta kotitekoisilla katapulteilla.
 Aiheesta lisää:
 Ylen toimittaja Hongkongissa: "Yliopistolla käydään kaupunkitaistelua" – poliisi uhkasi käyttää kovia luoteja mellakoitsijoita vastaan
 Hongkongin mielenosoitukset vaatineet toisen kuolonuhrin viikon sisään
 Hongkong pysyy lamautettuna jo viidettä päivää – kaoottinen viikko kiihdyttää arvailuja Kiinan seuraavasta askeleesta

Hongkongissa pattitilanne vallatulla yliopistolla jatkuu – sen pelätään päättyvän verenvuodatukseen


Summary: Antibioottien kulutus vaihtelee paljon eri sairaanhoitopiirien välillä. Eniten niitä käytetään Kymenlaaksossa.

Useille eri antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit yleistyvät Suomessa. Viime vuonna löydettiin esimerkiksi selvästi enemmän VRE-bakteereita, jotka aiheuttavat tyypillisesti infektioita potilailla, joiden puolustuskyky on heikentynyt.
 VRE-bakteerien merkitys vakavien infektioiden aiheuttajana on kasvanut vuodesta 2015 lähtien koko Euroopassa.
 – Tällä hetkellä emme tiedä syytä miksi VRE yleistyy Euroopassa. Mikrobilääkeresistenssin torjunta on noussut viime vuosina Euroopassa poliittiseen keskusteluun ja maat ovat panostaneet torjuntaan kiinnittämällä huomiota infektioiden ehkäisyyn, antibioottien käyttöön ja resistenssin seurantaan. Tilanteen huononeminen kuitenkin kertoo siitä, että panostuksia on syytä lisätä, sanoo THL:n johtava asiantuntija  Jari Jalava .
 VRE-bakteerien lisäksi myös muun muassa virtsatieinfektioita aiheuttavien ESBL-kolibakteerikantojen sekä tehohoidossa oleville potilaille infektioita aiheuttavien CPE-enterobakteerien osuudet ovat lisääntyneet.
 Sen sijaan sairaalabakteerina tunnetun MRSA-bakteerin kantojen määrässä ei ole havaittu muutosta.
 Mikrobilääkeresistenssin tilannetta kuvaavien tuoreiden raporttien mukaan moniresistenttien bakteerien osuudet ovat Suomessa kuitenkin selvästi pienemmät kuin Euroopassa keskimäärin.
 Yli puolet ammattilaisista ei näe tarvetta käytäntöjen parantamiseen
 Suomessa terveydenhuollon ammattilaisten tiedot antibiooteista ja antibioottiresistanssin torjumisesta ovat paremmalla tasolla kuin muissa Pohjoismaissa ja Euroopassa keskimäärin.
 Lähes 80 prosenttia Euroopan tartuntatautikeskuksen kyselyyn vastanneista suomalaisista mikrobilääkkeitä määräävistä ammattilaisista tunnisti oman roolinsa ja vaikutusmahdollisuutensa antibioottiresistenssin torjunnassa.
 Vaikka luku on iso, on THL:n asiantuntijalääkäri  Emmi Sarvikivi  silti yllättynyt, että joka viides ammattilainen ei tunnista omia vaikutusmahdollisuuksiaan.
 "Jos yli puolet on sitä mieltä, että ei tarvitse tehdä mitään, se helposti johtaa systeemin rapautumiseen."  Emmi Sarvikivi
 Kysely tehtiin 30 Euroopan maassa ja siihen vastasi kaikkiaan 18 506 terveydenhuollon ammattilaista, joista suomalaisia oli 770.
 Yli 60 prosenttia suomalaisista vastaajista arvioi, ettei nykyisissä antibioottien määräämiseen, antamiseen ja jakeluun liittyvissä käytännöissä ole parannettavaa. Eurooppalaisista kyselyyn vastanneista kollegoista näin arvioi jopa 90 prosenttia.
 Tämä on Sarvikiven mukaan ongelmallista, jopa vaarallista, sillä hyvään tilanteeseen ei kannata tuudittautua.
 – Jos yli puolet on sitä mieltä, että ei tarvitse tehdä mitään, se helposti johtaa systeemin rapautumiseen. Se voi hidastaa uusien ja parempien antibiootteihin liittyvien käytäntöjen omaksumista. Vaikka käytämme antibiootteja vähemmän kuin EU-maissa keskimäärin, eri alueiden välillä on Suomessa eroja.
 Antibioottien käytössä isoja alueellisia eroja
 Suomessa antibioottien kulutus on vähentynyt sekä avohoidossa että sairaaloissa viimeisten vuosien aikana.
 Laajakirjoisten, eli useisiin eri mikrobeihin tehoavien antibioottien käyttö ei kuitenkaan ole vähentynyt, ja tilanne vaihtelee alueittain hyvinkin paljon.
 Alueelliset erot ovat suuria myös fluorokinoloniantibioottien ja sienilääkkeiden kulutuksessa. Niillä alueilla missä kyseisiä lääkkeitä käytetään eniten, määrät ovat jopa kaksinkertaisia niihin alueisiin verrattuna, joissa kulutus on vähäisintä.
 Sairaanhoitopiirien välisten erojen Sarvikivi arvelee johtuvan ainakin osittain siitä, että ohjeita ei ole kaikkialla yhtä hyvin saatavilla tai niitä ei noudateta. Tätä olisi hänen mukaan hyvä selvittää.
 Kymenlaakson sairaanhoitopiirin alueella antibiootteja käytetään yli 20 annosta vuorokaudessa tuhatta asukasta kohden, kun Keski-Suomen ja Vaasan sairaanhoitopiireissä vastaava luku on alle 15 annosta.
 Keskimäärin Suomessa käytetään antibiootteja 17 annosta vuorokaudessa tuhatta asukasta kohden, joka on samaa suuruusluokkaa kuin muissa Pohjoismaissa. Vuonna 2018 vastaava luku oli Euroopassa keskimäärin 20 annosta.
 Viimeisen kymmenen vuoden aikana antibioottien kulutus on pysynyt Euroopassa samalla tasolla, mutta maiden välillä on eroja.
 "Kaikki voitava pitää tehdä, jotta saadaan säilytettyä tilanne edes tällaisena."  Emmi Sarvikivi
 Ennaltaehkäiseviä antibioottikuureja käytettävä harkiten
 Yhä useammat bakteerit ovat kehittäneet vastustuskyvyn antibiooteille, ja tilanne on pahenemassa. Joka vuosi Euroopassa kuolee 33 000 ihmistä infektioihin, joihin antibiootit eivät enää tehoa.
 Sarvikiven mukaan tilanne ei ole Suomessa huono, mutta ei hyväkään.
 – Resistentit bakteerit lisääntyvät myös Suomessa. Olemme paljon matalammalla tasolla kuin Euroopassa, mutta suuntaus on ylöspäin. Kaikki voitava pitää tehdä, jotta saadaan säilytettyä tilanne edes tällaisena, Sarvikivi toteaa.
 Sarvikiven mukaan esimerkiksi ennaltaehkäisevää lääkitystä, jota määrätään muun muassa virtsatieinfektion ehkäisyyn ja kirurgisten toimenpiteiden yhteydessä, olisi käytettävä harkiten.
 Antibiootteihin liittyvät ohjeet ja suositukset pitäisi olla ajan tasalla ja lääkäreille helposti löydettävissä.
 Resistenttien bakteerien seuranta on Sarvikiven mukaan Suomessa kattavaa, mutta mikrobilääkkeiden kulutuksen seurantaa olisi hyvä kehittää.
 – Lääkkeiden kulutustiedot perustuvat myyntitilastoihin, emmekä pysty toistaiseksi laajamittaisesti hyödyntämään sellaisia tietoja, jotka antaisivat mahdollisuuden tarkempaan analysointiin esimerkiksi yksittäisistä potilasryhmistä, joille lääkkeitä määrätään, Sarvikivi sanoo.

Antibiooteille vastustuskykyiset bakteerit yleistyvät Suomessa – Yli puolet ammattilaisista ei näe tarvetta käytäntöjen parantamiseen


Summary: Vanhempi veli saattaa nousta pääministeriksi.

Sri Lankassa entinen puolustusministeri ja aiemman presidentin pikkuveli  Gotabhaya Rajapaksa , 70, on voittanut presidentinvaalit. Hän sai äänistä hieman yli 52 prosenttia.
 Gotabhaya Rajapaksan veli  Mahinda Rajapaksa  toimi Sri Lankan presidenttinä vuosina 2005–2015. Uuden presidentin odotetaan nostavan veljensä pääministeriksi.
 Ihmisoikeusjärjestöt ovat syyttäneet veljeksiä sotarikoksista Sri Lankan liki 40-vuotisen sisällissodan loppuvaiheessa. Monille srilankalaisille he ovat kuitenkin sankareita, koska heidän johdollaan armeija murskasi tamilisissien kapinan.
 Saarivaltion muslimivähemmistö on pelännyt, että Rajapaksan voitto ajaisi heidät entistä ahtaammalle.
 Muslimit ovat joutuneet kostohyökkäysten kohteeksi sen jälkeen, kun ääri-islamistiset terroristit tappoivat yli 250 ihmistä muun muassa hotelleissa ja kirkoissa pääsiäissunnuntaina.
 Lue myös:
 Sri Lankan presidentinvaalit: Muslimeja kuljettaneet vaalibussit joutuivat hyökkäyksen kohteeksi
 Kirkkoihin tehtyihin terrori-iskuihin löytyi yllättäen uusi "syyllinen" Sri Lankassa – Presidentti: Tekijöinä kansainväliset huumekauppiaat
 Terrori-iskut karkottivat turistit Sri Lankasta – saarivaltion piti olla tämän vuoden hittikohde

Ihmisoikeusrikoksista syytetty ex-presidentin pikkuveli voitti Sri Lankan presidentinvaalit


Postikiistan osapuolet jatkavat tänään neuvotteluja
 Postin työtaistelun osapuolet  jatkavat tänään neuvotteluja . PAU ja Palta tapaavat kello 14 valtakunnansovittelija  Vuokko Piekkalan  johdolla. Useat ammattiliitot ovat ilmoittaneet tuestaan PAUlle. Esimerkiksi Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT uhkasi lauantaina, että se laajentaa tukitoimiaan PAUn työtaistelulle, jos postilakko jatkuu.
 Li Andersson pitää linjapuheen
 Li Anderssonia ei haastettu vasemmistoliiton puheenjohtajuudesta. Akseli Muraja / Lehtikuva
 Toiselle puheenjohtajakaudelle valittu  Li Andersson  pitää tänään Kuopiossa  linjapuheensa . Vasemmistoliiton jäsenet odottavat häneltä vastauksia siihen, miten puolue nostaa kannatuksensa kymmeneen prosenttiin, ja miten hallitus parantaa työllisyyttä. Myös etäisyys teollisuuspaikkakuntien ja pääkaupunkiseudun punavihreiden välillä huolestuttaa osaa jäsenistä.
 Kahden vuoden määräaikaiset puhelinliittymät pian ehkä historiaa
 Määräaikaisuuksien rajoittaminen koskisi nimenomaan mobiililiittymiä. Janne Lindroos / Yle
 Pitäisikö määräaikaisten mobiililiittymien enimmäiskestoa rajata? Tätä on pohdittu liikenne- ja viestintäministeriössä osana isompaa lakiuudistusta. Isoimmat operaattorit Elisa, Telia ja DNA ovat  erimielisiä siitä , mitä tapahtuisi, jos 24 kuukauden sopimuksia ei saisi enää tehdä. Ministeriön kanta selviää lähiaikoina, kun lakiehdotus lähtee lausuntokierrokselle.
 Muunsukupuolinen queerfeministi ja esitystaiteilija Emilia Kokko haluaa tilaa toisille äänille
 Emilia Kokko on muunsukupuolinen, ei-binäärinen esitystaiteilija, queerfeministi, kissojen ystävä ja näyttelijä. Katriina Laine / Yle
 Kulttuurivieras  Emilia Kokko  tekee esityksiään kummallisille joutomaille, kuten tyhjiin automyymälöihin, ja jakaa lippuja ilmaiseksi. Kokon mielestä taiteessa ja yhteiskunnassa kaikkien pitää voida osallistua ja kaikkien äänen kuulua.  Se edellyttää sitä , että ne joilla on tilaa, väistyvät välillä ja opettelevat kuuntelemaan.
 Sunnuntaina sataa eri asioita eri paikoissa
 Yle
 Sunnuntaiksi Suomen eteläosiin saapui lounaasta sateita. Maan keskiosista pohjoiseen tulee taivaalta veden sijaan lunta. Sää on sadealueen myötä etelässä varsin lauhaa. Sateet eivät yllä Lappiin saakka, vaan pohjoisessa jatkuu poutainen pakkassää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Postikiistan selvittely jatkuu, määräaikaiset puhelinliittymät ehkä historiaan, queerfeministi toivoo kaikkien ääntä kuuluviin


Summary: Uusissa jaksoissa Elisabetin roolin tekee Olivia Colman.

On vaikea kuvitella mitään suurempaa tehtävää englantilaiselle naisnäyttelijälle kuin rooli kuningatar  Elisabet II :na.
 Netflixin suosittu sarja  The Crown  tekee siitä vielä haastavamman. Sunnuntaina alkavalla kolmannella tuotantokaudella kuningatar on vaihdettu, ja rooliin astuu  Claire Foyn  sijaan  Olivia Colman . Vertailulta ei voi välttyä.
 Colman on yksi Britannian rakastetuimpia näyttelijöitä, joka toi tänä vuonna kotiin parhaan naisnäyttelijän Oscarin. Sen hän sai esitettyään 1700-luvun alkuvuosina hallinnutta kuningatar Annaa kreikkalaisen  Yorgos Lanthimosin  omintakeisessa elokuvassa  The Favourite  (2018). Annan roolista on tuskin apua Elisabetin tulkitsemisessa, sillä Elisabet on elävä monarkki. Hän on hallinnut iso-Britanniaa yli 60 vuotta, ja ihmiset tietävät tarkkaan, millainen Elisabet on. Julkisuudessa.
 Kaikkia Colmanin valinta ei miellyttänyt Britanniassa, vaikka näyttelijästä on jo ehtinyt tulla “kansallisaarre”.
 Colman joutui erikoisen panettelun kohteeksi, kun kävi ilmi, että hän astuu  The Crownin  uusissa jaksoissa Elisabetin saappaisiin.
 Brittilehti The Guardianin mukaan Briteissä epäiltiin, voiko Colman olla uskottava Elisabet, koska vasemmistolainen näyttelijä ei ole poliittisesti linjassa kuningattaren tehtävän kanssa. The Daily Telegraphin kolumnistin  Charles Mooren  mukaan Colmanilla on selkeästi “vasemmistolaiset kasvot”.
 – Mitä hemmettiä se tarkoittaa? Colman ihmetteli The Guardianin jutussa.
 – Naurettava väite, hän lisäsi.
 Maailma ja monarkia muuttuvat The Crownin kolmannella tuotantokaudella. Des Willie / Netflix
 "Koko maailma tietää, miltä Elisabet näyttää ja kuulostaa"
 Uuden tuotantokauden jaksot sijoittuvat vuosien 1964 ja 1977 välille. Vuonna 1977 Elisabet oli ollut vallassa 25 vuotta.
 Kuningattaren lisäksi myös muut keskeiset roolit on miehitetty  The Crownissa  uudelleen.  Helena Bonham Carter  on prinsessa  Margaret  ja  Tobias Menzies  prinssi  Philip.  Margaretin miestä näyttelee  Ben Daniels.
 Amerikkalainen CBS News ihmetteli, miten on mahdollista, että huippusuositun tv-sarjan pääosanesittäjät voi ylipäänsä vaihtaa.
 Sarjan luojan ja käsikirjoittajan  Peter Morganin  mukaan se oli väistämätöntä.
 Maskilla ja peruukeilla voi tehdä tv-sarjassa paljon, mutta elämänkokemusta ei voi näytellä, jos sitä ei ole.
 – Elämänkokemus näkyy meissä. Sitä ei voi kopioida, Morgan kertoo CBS Newsin haastattelussa.
 Kuningattaren vaihtuminen esitellään sarjassa postimerkkinä. Vanhassa on nuori kuningatar (Foy) ja uudessa Colman. Elisabet vertailee niitä.
 Kuningattaren esittäminen on Colmanin mukaan aikamoinen rasti, koska koko maailma tietää, miltä Elisabet näyttää ja kuulostaa.
 – Kaikilla on hänestä mielipide, mutta yritän olla ajattelematta sitä, Colman toteaa CBS Newsin haastattelussa.
 Myös käsikirjoittaja painii samanlaisten ongelmien kanssa, mutta Morgan kertoo, ettei hän tiedä, mitä Englannin kuningashuoneessa ajatellaan sarjasta. Huhuja tietysti liikkuu.
 – Olisi hienoa saada kuningattarelta audienssi ja kysyä, mitä hän ajattelee sarjasta, mutta sitä ei tule koskaan tapahtumaan, Morgan sanoo.
 Prinsessa Margaret aiheuttaa päänvaivaa The Crownissa. Häntä esittää Helena Bonham Carter. Sophie Mutevelian / Netflix
 Elisabetin hevoselle etsitään "sulhasta"
 Lähes 60 miljoonalla eurolla pystyyn pantu uusi tuotantokausi on kuvattu muun muassa Elstreen alueella sijaitsevilla studioilla Lontoon pohjoispuolella. Britit alkoivat tehdä siellä elokuvia viime vuosisadan alkupuolella.
 Kohteeseen on rakennettu kuviteltu kopio Buckinghamin palatsin yksityisistä osista, joissa kuningasperhe liikkuu.
 Uusissa jaksoissa  The Crown  jatkaa siitä, mihin toinen tuotantokausi johdatti katsojat: monarkian muutokseen Britanniassa.
 Elisabet ja Philip seuraavat televisiosta, kun Apollo 11 laskeutuu kuuhun.
 Amerikkalainen tv- ja elokuva-alan vaikutusvaltainen julkaisu Hollywood Reporter pitää sarjan uusinta tuotantokautta läpeensä onnistuneena, vaikka tarina sen mukaan kerran lässähtää.
 Yhdessä jaksossa Elisabetin hevoselle etsitään “sulhasta”.
 Netflixin sarja kestää todennäköisesti hyvin pienet tarinalliset kolhut, ja odotukset neljännelle tuotantokaudelle ovat jo nyt korkealla.
 Silloin ruutuun astuvat  Margaret Thatcher  ja prinsessa  Diana .
 Prinssi Charlesia esittää Josh O'Connor. Des Willie / Netflix

Kuningatar vaihtuu Netflixin huippusuositussa sarjassa – The Crown jatkuu sunnuntaina


Summary: Vihreiden keksintöjen patenttihakemukset käsitellään nykyisin nopeutetusti. Kauppiselle idea sähkölumiskootteriin syntyi omasta tarpeesta.

Lakomäen Metsäkartanon isäntä  Pasi Kauppinen , 51, säätää polvet lumessa viimeisiä yksityiskohtia keksimäänsä puiseen sähkölumiskootteriin. Hän on juuri käynyt hakemassa eLylyksi nimetyn skootterin protomallin Jyväskylästä.
 Pakkanen raapustaa jääkukkia pihavalojen lasilyhtyihin. Ensilumi kuorruttaa vanhoja, korkeita pihtakuusia, jotka kietovat syliinsä 134-vuotiaan hirsikartanon ikimetsän keskellä Kannonkoskella, puolentoista tunnin ajomatkan päässä Jyväskylästä.
 Hiljaisuus pysäyttää ajankulun. Ajatus äänettömästä ja päästöttömästä menopelistä alkoi kyteä Kauppisen päässä omasta tarpeesta.
 Aikoinaan Pyhä-Häkin kansallispuiston kupeessa sijaitsevalla matkailutilalla järjestettiin moottorikelkkasafareita ja muita päriseviä oheispalveluita, missä katkusi polttoaine.
 Lumiskootterille on tarvetta Lakomäen Metsäkartanolla. Tila sijaitsee mäellä, jossa lumi sataa usein ensimmäisenä ja sulaa viimeisenä. Niko Mannonen / Yle
 Viimeiset kymmenen vuotta Kauppinen on vaimonsa,  Minna Kauppisen , 51, kanssa vienyt matkailutilaa koko ajan vihreämpään suuntaan.
 – Olen nähnyt luonnon keskellä kuinka talvet ovat muuttuneet. Ilmastonmuutos näkyy säässä hyvinkin selkeästi. Kenenkään etu ei ole aiheuttaa lisää ongelmia ilmastolle, sanoo Pasi Kauppinen.
 Vaikka tilalla tarjotaan turisteille nykyisin luontoa mahdollisimman yksinkertaisesti katettuna, niin sanottua slow lifea, tarvitaan siellä välillä ohjelmaakin. Silloin on tarvetta ekologiselle kulkuneuvolle, jolla päästään vaikka katsomaan tähtitaivasta tai revontulia jäälle.
 Kaikki vieraat eivät ole innostuneita hiihtämisestä tai lumikenkäilystä.
 Kun Kauppinen ei keväällä 2018 onnistunut löytämään markkinoilta päästötöntä menopeliä hangille, hän päätti tehdä sen itse.
 eLylystä on hyödyllisyysmallihakemus vireillä Patentti- ja rekisterihallituksessa. Niko Mannonen / Yle
 Vihreiden innovaatioiden patentointi on koko ajan lisääntynyt Suomessa. Biotalouden, kiertotalouden ja puhtaan teknologian ratkaisuihin liittyviin patenttihakemuksiin tarjotaan Patentti- ja rekisterihallituksessa nopeutettua käsittelyaikaa. Eurooppa on ympäristöystävällisten teknologioiden kärkialueita maailmassa.
 Itsepintaiset ajatukset miehen kiusana
 Ideat ovat ennenkin Kauppisen päässä poikineet, mutta aiemmin hän on aina torpannut ne. Maalla on usein keksittävä ratkaisuja itse, kun lähimpään kauppaan on matkaa kymmeniä kilometrejä.
 – Olen aina ennen hylännyt uudet ideat pohtien, miten paljon ne vaatisivat työtä, joka ei kuulu matkailualaan. Nytkin ensin ajattelin sähkölumiskootterista, että älä Pasi innostu, anna nyt olla. Olet ryhtynyt matkailuyrittäjäksi, pysy siinä.
 Mutta itsepintainen ajatus ei jättänyt miestä rauhaan. Se vaani yölläkin takaraivossa jyskyttäen: tuo on nyt niin hyvä idea, että se voisi kelvata muillekin.
 Lopulta vaimo, kuunneltuaan aikansa miehensä puhetta luontoystävällisestä menopelistä, kehotti miestään piirtämään ajatuksensa paperille.
 Mies piirusti muutaman viivan ruutupaperille: eLyly sai siivet alleen.
 Minna Kauppinen kertoo miehensä pohtivan tämän tästä uusia keksintöjä. Niko Mannonen / Yle
 Puolessatoista vuodessa Kauppisen päässä pakottanut ajatus päästöttömästä kulkupelistä kasvoi todeksi. Akkuteknologian kehitys antoi pontta sähkölumiskootterin syntyyn. Lumiskootterin akku riittää 15–20 kilometrin lenkille.
 Viime talvi jo huristeltiin eLylyn koeversiolla pitkin ja poikin kartanon lähimetsiä.
 Hiljainen kulkuneuvo on Kauppisen suunnittelema jokaista yksityiskohtaa myöten. Tunnetun muotoilijan Harri Koskisen, Keski-Suomen poikia hänkin, kynästä syntyi eLylyn lopullinen tummapuinen design.
 Nimen Kauppinen kehitteli entisajan innovaatiosta, vasemman jalan puisesta liukusuksesta, joka teki metsissä liikkumisesta aikoinaan huomattavasti sukkelampaa.
 eLyly voitti kesällä teollisuuden  innovaatiokilpailun MPIDEA:ssa  (Uusi Teknologia.fi). Tuomaristo perusteli päätöstään lumiskootterin potentiaalilla työllistää teollisessa tuotannossa ja lisätä ekologisen talvimatkailun vetovoimaa Suomessa.
 Kauppinen viihtyy metsässä. Hän saa sieltä voimaa, rauhaa ja luovuutta.  Niko Mannonen / Yle
 Kauppinen uskoo, että luonto auttaa häntä kauhomaan luovuutta. Maalla on myös aikaa ajatella.
 – Luonto antaa valtavasti voimaa, kun on kova puserrus päällä. Täällä pääsee aina halutessaan hetkeksi työnteosta irti. Jos olisi kaupungissa uraa ja rutiiniviikkoa tekemässä, paljonko siellä jää ja irtoaa aikaa johonkin uuteen, pohtii Kauppinen.
 Paluumuuttajan korsusauna rakentuu metsään
 Keltaisen kartanon ruutuikkunoista tulvii valoa kutsuvasti.
 Kannonkoskella varttunut Pasi Kauppinen ryhtyi matkailualalle 90-luvun puolivälissä. Jyväskylässä työskennellessään miehen mieli veti takaisin kotikonnuille, lapsuudessa sieluun piirtyneisiin kumpuileviin metsämaisemiin.
 Yli satavuotias kartano on kunnostettu täysin hirsirunkoa ja vesikattoa lukuunottamatta.  Niko Mannonen / Yle
 Kertoessaan ajatuksistaan räätälöidystä erämatkailusta muille yrittäjille, kaikuivat ideat ymmärtämättömille korville. Aika ei ollut vielä kypsä ajatuksille.
 – Siihen aikaan matkailussa ainoastaan suuri oli kaunista. Haluttiin syrjäänkin mahtipontisia huvikeskuksia ja korkkareilla klinkkereillä kopsuttelua. Minua pidettiin aitojen asioiden kannattajana ja korsusauna-ajatuksineni vähän kajahtaneena.
 Mutta vainu erämatkailun tulemisesta voimistui hänellä vuosi vuodelta: Kauppisen mielestä syrjäseuduilla istutaan aarrearkun päällä.
 Minna Kauppinen haluaa myös viedä tilaa vihreämpään suuntaan. Hän esimerkiksi suosii lähiruokaa ja villiyrttejä ruoanlaitossa. Niko Mannonen / Yle
 Tuli loimuaa Lakomäen metsäkartanon avotakassa. Pasi Kauppinen lisää koivuhalkoja valkoiseen, rapattuun tulisijaan. Suuren tuvan hirsiseinää peittää valtava karhuntalja. Karhu on Kauppisen kaverin kaatama.
 On tuvan ikkunasta nähty pienemmän mesikämmenen tallustelevan kartanon nurkallakin.
 Kauppinen palasi kotiseudulleen Kannonkosken korpimaisemiin 1997. Hän alkoi pitää eräleiriä ja rakensi metsään korsusaunansa.
 Saunan hirsiä etsiessään, oli eräs kirvesmies ohimennen maininnut tyhjillään olevasta, vanhasta UPM:n kämpästä, jossa oli käynyt kattoa korjaamassa. Tuvassa oli kuulemma ollut komeat kymmenen kertaa kymmenmetriset hirret.
 Hirret ja tupa jäivät Kauppisen ajatuksiin kummittelemaan.
 Rähjäisestä metsäkämpästä matkailutilaksi
 Muutamaa vuotta myöhemmin, Pasi Kauppisen kuultua kartanon olevan edelleen hylättynä ja myytävänä, hän päätti mennä katsastamaan tilaa.
 Vuonna 1885 rakennetun kartanon piha oli päässyt pahasti pusikoitumaan, ikkunat olivat rikki ja veranta täynnä hirven papanoita. Mutta tuvan hirret nähtyään Kauppinen oli mennyttä miestä. Kaupat tehtiin niiltä jalansijoilta.
 Sata vuotta metsäyhtiöiden tukkikämppänä toimineen rakennuksen kunnostus oli valtava urakka.
 – Aina ei tiennyt, oliko päivä välillä vaihtunut. Se aika meni ihan sumussa. Yleensä 400 neliön kartanon kunnostukseen menee vuosikymmen, meillä meni kolme vuotta.
 Jos Kauppinen olisi silloin tiennyt, mitä kaikkea matkailuyrittäjäksi vanhaan kartanoon syrjässä ryhtyminen vaatisi, olisi hän jättänyt leikin sikseen.
 Se on maksanut paljon: lukemattomia tunteja vastikkeetonta työtä, vastoinkäymisiä, taloudellista epävarmuutta ja yhden avoliiton.
 Sähkölumiskootterin eteen tehty uurastus on hionut uusperhettä entistä enemmän yhteen. Niko Mannonen / Yle
 Kauppinen on nähnyt vuosien varrella monen matkailuyrittäjäksi halajavan tulevan ja menevän parissa vuodessa.
 – Minä olen varmasti niin yksinkertainen, että en ole tajunnut lopettaa. Olen vaan iskenyt päätäni keskisuomalaiseen punahonkaan yhä uudelleen ja uudelleen, Kauppinen naurahtaa.
 Jännityksen ja pelon sekaiset odotukset
 Kauppinen kurottaa hattuhyllyltä lakkiansa. Suolan ja pippurin värinen kääpiösnautseri, Peppi, hyppelehtii kintereillä metsälenkin toiveissa. Hangelle ovat painautuneet tuoreet metsäkauriin jäljet.
 Kauppisten viisilapsisen uusperheen kuopus  Leevi Kauppinen , 17, auttaa isäänsä lumitöissä.
 Leevi Kauppinen on tukenut ja auttanut isäänsä lumiskootterin kehittämisessä.  Niko Mannonen / Yle
 Pasi Kauppinen tapasi uuden vaimonsa Minnan yhteisen harrastuksen, moottoripyöräilyn, kautta reilut 10 vuotta sitten.
 Oulussa ja Kemissä asuneelle Minnalle muutto syrjäkylälle oli aluksi sokki.
 – Ensin tuli pelkotiloja, kun illan pimetessä oksat rahisivat seinissä. Kaipasin katuvaloja, leffateattereita ja shoppailua. Mutta hyvin äkkiä se vaihtui niin päin, että kun menin kaupunkiin, oli kiire takaisin tänne hiljaisuuteen ja luonnon ääreen.
 Sähkölumiskootteri on ollut perheen yhteinen ponnistus. Kun Pasi Kauppiselle kaikki teollistamiseen liittyvä on ollut uutta, vaimolla on ollut siitä kokemusta edellisistä työpaikoistaan muun muassa Nokialta.
 Eristäytyneisyydestä on tullut Suomen matkailuvaltti. Turistit löytävät pieniäkin matkailutiloja somen kautta. Niko Mannonen / Yle
 Nyt perheessä eletään jännän äärellä. Sähkölumiskootteri pyritään julkistamaan ensi kuussa. Tähän saakka eLylyn kanssa on pidetty matalaa profiilia. Silti tuote on ehtinyt herättää uteliaisuutta jo ulkomailla asti.
 Haastavinta koko projektissa on ollut rahoituksen saaminen. Edelleenkin olisi tarvetta lisärahoitukselle, esimerkiksi sijoittajan muodossa.
 Patentti- ja rekisterihallituksen mukaan merkittävä osa patentoimiskelpoisista innovaatioista kaatuu juuri rahoituksen puuttumiseen. Suomen patenttiviranomaisille tulee vuosittain keskimäärin 1 500 patenttihakemusta. Suomessa patentoitavien  keksintöjen määrä on laskussa . Pieniltä yrityksiltä tai yksityishenkilöiltä tulee valitettavan vähän hakemuksia.
 Kauppinen haaveilee, että eLyly saadaan vietyä maaliin ja sillä lähdetään valloittamaan maailmaa. Homma on vaatinut, jos ei hulluutta, niin ainakin lähellä sitä oloa.
 – On ollut hirmu antoisaa, opettavaista ja energisoivaa, mutta välillä tulee aallonpohjia. Sitä miettii, missä taas ollaan. Tässä on niin paljon kyseessä – kaikki on taas pelissä.
 Kauppinen käynnistää sähkölumiskootterin ja sujahtaa kuusen alta syvemmälle metsään lumi pöllyten, koira kannoillaan.
 Matkailuala vaatii Kauppisen mukaan aistit herkkinä oloa ja riskinottokykyä. Parasta työssä on saavutetut etapit ja tyytyväiset asiakkaat. Niko Mannonen / Yle

Pasi Kauppinen jätti kaupungin raivatakseen korvessa kartanorähjästä matkailutilan ja keksi nyt talvisafareille ekologisen kulkuneuvon: "Kaikki on taas pelissä"


Summary: Pulmankijärven asukkaat toivovat parempaa yhteistyötä viranomaisilta

Kasvitieteelliset puutarhat, eläintarhat ja luonnonpuistot

Suomen pohjoisimmalla rajalla sijaitseva Pulmankijärvi on luonnonympäristönä erityislaatuinen oman historiansa vuoksi. Järvi on muinoin ollut osa Jäämeren pohjaa ja järven alueella on kasveja ja eläimiä, joita muualla Suomessa ei tapaa.
 Tämä on yksi syy, miksi Suomen valtio valmistelee Pulmankijärvelle luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualue tulisi olemaan 995 hehtaaria ja ulottuisi Pulmankijärven eteläpäähän.
 Suunnitelmien mukaan suojelualueen rajat piirtyisivät aivan asuinrakennusten läheisyyteen.
 Pohjoisimpaan Suomeen, Saamenmaalle suunnitellaan tällä hetkellä jopa 17 luonnonsuojelualuetta. Jos kaikki sujuu kuten viranomaiset toivovat, ehdotus saamelaisalueen luonnonsuojelualueista on valmis jo ensi vuonna.
 Lumoava ja rakas Pulmankijärvi, mutta kenen etu on suojella sitä?
 Pulmankijärvellä vakinaisesti asuvat pohtivat, mitä hyötyä suojelemisessa on ja kiinnostaako valtion edustajilla kuunnella paikallisia.
 Taisto Länsman  ei näe Pulmankijärven suojelemisessa hyötyä, mutta toisaalta se ei myöskään häiritsisi.
 – En usko sen häiritsevän. Marjojahan saa kerätä suojelluilla alueilla. Kulkea ja kävellä saa. Ei meidän tarvitse sieltä puitakaan ottaa. Ja minähän voin metsästää siellä, missä ei ole suojelualuetta. Riekkoja löytyy sieltäkin, niillähän on siivet, joilla lentää, pohdiskelee Länsman.
 Vesa Toppari / Yle
 Länsman on koko elämänsä asunut Pulmankijärvellä. Hän pohtii, miksi aluetta nyt halutaan suojella.
 – Ihmettelen mitä täällä suojellaan ja keneltä. Ei täällä turisteja juurikaan kulje. Onko suojelu kaivoksia varten vai miksi? Sitä en tiedä.
 Lain koura yltää pohjoiseen – marjastaa ja metsästää saa, uusia teitä sen sijaan alueelle ei noin vain rakenneta
 Luonnonsuojelualueita valmistelevat Suomessa ympäristöministeriö ja Metsähallitus.
 Erikoissuunnittelija  Esa Härkönen  Metsähallituksesta kertoo, että lainsäädännöllä suojellaan alueita, jotka ovat tähän mennessä olleet erilaisissa suojeluohjelmissa mukana. Pulmankijärven ympäristöstä osa kuuluukin jo harjujen-, rantojen- lehtojensuojeluohjelmaan.
 Tavallisesti uusien luonnonsuojelualueiden perustamisessa nousee ihmisillä huolta siitä, huononevatko heidän oikeutensa luonnon käyttöön ja kulkemiseen. Tämä tuli esiin myös yleisötilaisuuksissa syyskuuussa.
 – Yleisin huoli on ollut, että vaikuttaako paikallisten ihmisten luonnonkäytön oikeuksiin. Lopputulos on yleensä se, että ei siellä varsinaisesti mikään muutu. Alueet tulevat vaan lainsäädännön piiriin, kertoo Esa Härkönen.
 Kirsti Länsman / Yle
 Luonnonsuojelulaki määrittelee, mitä suojelualueella saa tehdä ja mitä ei. Esimerkiksi ojia ei saa kaivaa eikä uusia teitä rakentaa.
 Luonnonsuojelualueella saa toteuttaa jokamiehenoikeutta: poimia marjoja, kävellä ja sienestää. Myös normaalit metsästyskäytänteet mahdollistavat metsästyksen. Maastoliikenteestä päättää maanomistajat ja siihen tulee olla lupa maanomistajalta myös luonnonsuojelualueella.
 Myös poromiehet saavat harjoittaa poronhoitotöissään harjoittaa maastoliikennettä.
 Viranomaisten vuorovaikutuksessa parantamisen varaa
 Kirjailija Inger-Mari Aikio on kasvanut Pulmankijärvellä. Hänellä on jo lapsuudestaan vahva side alueen maihin ja vesistöihin.
 – Me rakastamme tätä aluetta, joten on luonnollista meille, että suojelemme myös sitä. Pulmankijärvi on kaunista seutua. Täällä on parantavaa energiaa, kuvailee Aikio.
 Vesa Toppari / Yle
 Pulmankijärven asukkaat Taisto Länsman ja Inger-Mari Aikio eivät ole tyytyväisiä siihen, miten viranomaiset ovat suunnitelleet asiaa.
 – Tiedotusta ei ole ollut tarpeeksi. Kuulin suojelualueen perustamisesta vasta henkilöltä, joka oli netistä lukenut asiasta. Menin itsekin tarkistamaan ja näin kartasta, kuinka olivat rajanneet sinne tänne alueita, kertoo Taisto Länsman.
 – Ensimmäiseksi heidän pitäisi tulla tänne meidän luokse ja kysyä meiltä, sillä eiväthän he muuten tiedä. Jos vähänkään meitä kuunnellaan, niin toivottavasti ymmärtävät, että kyllä meidänkin täytyy täällä elellä, sanoo Aikio.
 Vesa Toppari / Yle
 Taisto Länsman ja Inger-Mari AIkio ovat molemmat tietoisia lajeista, joiden vuoksi Pulmankijärven alue on biologisesti kiinnostava.
 Alueella kasvaa pensaskanervaa ( Myricaria germanica ), Pulmankijärvessä on kampeloita ( Platichthys flesus)  ja niityillä lentää ruijannokiperhosia ( Erebia polaris).  Alueen luonnonrikkauksiin kuuluvat myös harvinaiset linnut.
 – Pulmankijärvessä on erityistä se, että se on lähellä merta. Pulmankijärven vaiheisiin liittyy meriyhteys. Se on jättänyt alueelle useita kasveja ja eläimiä. Esimerkkinä pensaskanerva. Eikä tarvitse vähätellä maisema-arvoja, mitä siellä on nähtävissä, kertoo erikoissuunnittelija Esa Härkönen.
 Saamelaisalueen suurinta suojelualuetta suunnitellaan Kilpisjärvelle
 Inarissa, Enontekiöllä ja Utsjoella on yhteensä 17 aluetta, joista ympäristöministeriö on parhaillaan tekemässä ehdotusta luonnonsuojelualueeksi.
 Viranomaisten tavoitteena on tehdä uusi luonnonsuojelualueiden asetusehdotus vuoden 2020 lopulla.
 Pohjoisen kuntien uusita luonnonsuojelualueista suurin tulisi olemaan Enontekiön tunturialueella Kilpisjärven ympäristössä, yhteensä noin 12 000 hehtaarin alue. Laaja on myös Muttusjärven ja Vuontisjärven luonnonsuojelualue Inarissa, noin 5 100 hehtaaria.  Kaikki saamelaisalueelle suunnitellut luonnonsuojelualueet ovat nähtävillä täällä.
 Kun ehdotukset uusiksi luonnonsuojelualueiksi ovat valmiit, laittaa ympäristöministeriö ne nähtäville internetiin ja lausuntokierrokselle.
 Metsähallituksessa Inarin, Enontekiön ja Utsjoen luonnonsuojelualueiden valmistelusta vastaa erityissuunnittelija Esa Härkönen. Tarpeen mukaan hän on valmis kertomaan asiasta enemmän ihmisille.
 – Minut voi kutsua kyläkokoukseen tai mihin tahansa, niin kerron mistä on kysymys, Härkönen lupaa.

Suomen pohjoisimmalla rajalla Pulmankijärvellä elää harvinaislaatuisia kasveja ja eläimiä – Lappiin on tulossa 17 uutta luonnonsuojelualuetta


Summary: Muusikko ei halua kommentoida julkisesti ajatuksiaan Britannian EU-erosta, kertoo Aftonbladet.

Ruotsalaisen Europe-yhtyeen nokkamies  Joey Tempest  on hermostunut yhtyeen tunnetuimman kappaleen käyttämisestä Britannian brexit-kamppailussa. Britannian EU-eroa kannattavat poliitikot ovat soittaneet  The Final Countdownia  osana brexitin toteutumisen loppulaskentaa.
 Joey Tempestiä tämä ei miellytä, vaan hän vaatii  Aftonbladet-lehden mukaan  poliitikkoja lopettamaan välittömästi kappaleen käyttämisen.
 – Joey ei hyväksy laulun minkäänlaista käyttöä poliittisissa yhteyksissä. Se on epäkunnioittavaa ja moraalitonta, Tempestin manageri  Adam Parsons  sanoo Aftonbladetille.
 Managerin mukaan vuonna 1986 julkaistun laulun sanat eivät edes sovi brexitin yhteyteen, sillä niissä puhutaan lähtemisestä pois maapallolta.
 Kysymykseen siitä, miten Lontoossa asuva Joey Tempest itse suhtautuu Britannian EU-eroon manageri ei halua vastata.
 Britannian EU-eron on tämänhetkisen suunnitelman mukaan määrä toteutua tammikuun 2020 lopussa.

Europe-yhtyeen Joey Tempest hermostui brexitiä kannattaville brittipoliitikoille: Lopettakaa heti The Final Countdownin käyttäminen


Summary: Liitto on valmis kertomaan tarvittaessa edelleen uusista tukitoimista alkuviikon aikana.

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK

Auto- ja kuljetusalan työntekijäliitto AKT laajentaa yhä tukeaan Posti- ja logistiikka-alan unionin (PAU) työtaistelulle. AKT ilmoitti sunnuntaina uusista ylityö- ja työvuorojen vaihtokielloista.  Se oli kertonut vastaavista jo aiemmin lauantaina .
 – Lauantaina ilmoitettiin niin sanotusti kumipyöräpuolen ylityö- ja vuoronvaihtokielto, eli esimerkiksi kuorma- ja linja-autojen osalta. Nyt päätettiin laajentaa sitä koskemaan satamia, terminaaleja ja huolinta-alaa sekä niihin läheisesti liittyviä toimintoja, AKT:n puheenjohtaja  Marko Piirainen  selventää STT:lle.
 Uudet kiellot alkavat keskiviikkona ja jatkuvat 8. joulukuuta asti, ellei Postin työkiistassa saada sitä ennen ratkaisua. Sen myötä ylityö- ja vuoronvaihtokiellossa on yli 40 000 työntekijää, mikä on lähes AKT:n koko jäsenistö, Piirainen sanoo.
 – Taksikuskit ja liikenneopettajat ovat ulkopuolella. Olemme halunneet rajata pois ne alat, jotka eivät käytännössä osallistu tavaroiden käsittelyyn tai lähettämiseen.
 Valmius yhä uusiin tukitoimiin
 Mikäli Postin työehtosopimuksia koskevissa neuvotteluissa ei saada ratkaisua alkuviikon aikana, liitto on valmis laajentamaan tukitoimiaan edelleen.
 Postilakon osapuolet tapaavat tänään iltapäivällä valtakunnansovittelijan luona Helsingissä. Kello 14 alkavia neuvotteluja on varauduttu jatkamaan tarvittaessa myöhään.
 PAU ja Palvelualojen työnantajat Palta olivat viimeksi valtakunnansovittelija Vuokko Piekkalan luona perjantaina. Tuolloin Piekkala ei antanut sovintoehdotusta kiistaan.
 AKT on ilmoittanut tukitoimistaan tipoittain. Eilen ilmoitetut ylityö- ja vuoronvaihtokiellot astuvat voimaan tiistaina.
 Liitto on aiemmin ilmoittanut, että sen jäsenet tulevat olemaan tukilakossa Posti Kuljetuksessa maanantaista alkaen sekä pidättäytymään myös muilla työpaikoilla Postin lähetysten käsittelystä.
 AKT:n kaikki tukitoimet ovat voimassa 8. joulukuuta asti, johon myös PAUn oma lakko kestää.
 Lue lisää :
 AKT aikoo laajentaa tukitoimiaan PAUlle, jos postilakkoon ei saada sopua
 Postilakon osapuolet jatkavat tänään neuvotteluja

AKT laajentaa tukitoimiaan Postin työkiistassa lisää ja lisää – ylityö- ja vuoronvaihtokielto tuleekin koskemaan lähes kaikkia liiton työntekijöitä