Kaksi jäänmurtajaa saavat uuden tukikohdan Kotkasta.
 Arctian jäänmurtajat Fennica ja Nordica siirretään kesän aikana Raumalta Kotkaan. Uusi tukikohta tulee olemaan Pikku-Hietasessa. Samalla Arctia luopuu jäänmurtajien laituripaikoista Raumalla.
 – Kahden jäänmurtajan tukikohta on ollut Rauman telakan yhteydessä monta vuotta. Koska telakan käyttöaste kasvaa, tilauskannat ovat täynnä, ja toimintaa on paljon muutakin, niin päädyimme siihen, että laituripaikat siirretään Kotkaan, Arctian vt. toimitusjohtaja  Hannu Ylärinne  sanoo.
 Arctialla on yhteensä kahdeksan jäänmurtajaa, joista kuusi pitää tukikohtaansa Katajanokalla Helsingissä.
 – Pidämme erinomaisena asiana sitä, että alukset siirtyvät perinteikkääseen merenkulkukaupunkiin. Siirto Kotkaan tukee meidän operatiivista toimintaa. Jäänmurtajia tarvitaan Suomenlahdella aika usein talviaikaan. Kotka on myös lähempänä pääkaupunkiseutua, sieltä on lyhyempi matka kuin Raumalta, Ylärinne sanoo.
 Arctiasta arvioidaan, että Nordica saapuu Kotkaan juhannuksen tienoilla ja Fennica hieman myöhemmin, heinäkuun puolen välin paikkeilla.
 Huolletaan paikallisesti
 Välillisesti tukikohdan siirto Raumalta Kotkaan tietää myös työtä seudulle.
 – Kaksi isoa murtajaa kun siirretään, niin ne pyritään huoltamaan siellä, missä laituripaikka on. Ei tämä meidän puolelta suoranaisesti tuo uusia työpaikkoja, mutta huolto- ja kunnossapitotyössä on hyvinkin todennäköistä, että käytämme kotkalaista työvoimaa. Alueella on tarjolla paljon alan osaamista, jota voidaan hyödyntää, Ylärinne sanoo.
 Kotkan jäänmurtajatukikohta perustetaan Kotka Marine Oy:n laituriin. Sopimus uuden vuokranantajan kanssa on allekirjoitettu tänään.
 Jäänmurtajat tulevat sijoittumaan Suomen suurimman yleis- ja vientisataman alueelle.
 – Jäänmurtajat tuovat mukanaan toiminta- ja huoltovarmuutta, mutta myös roppakaupalla positiivista imagoa, Hamina-Kotka Sataman toimitusjohtaja  Kimmo Naski  kommentoi siirtoa.

Kaksi jäänmurtajaa saavat uuden kodin Kotkasta: "Alukset siirtyvät perinteikkääseen merenkulkukaupunkiin"


Summary: Ylen haastattelemien naisten mukaan nuorempi miehistä vangittiin 17-vuotiaana.

Ylen Syyriassa haastattelemat suomalaisnaiset kertoivat kahdesta vankilassa olevasta suomalaismiehestä.
 Juuri al-Holin Isis-leiriltä palannut Ylen ulkomaantoimittaja  Antti Kuronen   haastatteli leirillä viittä suomalaisnaista .
 Yksi naisista kertoi vankilassa olevasta veljestään.
 – Tiedän, että veljeni on vankilassa, mutta en tiedä missä. Olen yrittänyt ottaa selvää, mutta en tiedä missä hän on, mustaan kaapuun pukeutunut nainen sanoi.
 Toinen naisista,  Sanna , kertoi, että vankilassa on myös nuorempi mies.
 – Kurdit hyökkäsivät yhteen taloon ja nappasivat pojan. Poika on edelleen vankilassa. Hän oli 17-vuotias, kun hänet napattiin. Hän ei ollut taistelussa, vaan kotonaan, kun he hyökkäsivät sisään ja ottivat hänet vangiksi.
 Vuosi sitten vangittu nuorempi mies on Sannan mukaan nyt 18-vuotias.
 – Haastattelemani naisen veli on todennäköisesti mennyt Syyriaan itsenäisesti ja vapaaehtoisesti, mutta Ylen saamien tietojen mukaan toinen nyt 18-vuotias mies saapui Syyriaan vanhempiensa mukaan 13-14-vuotiaana, Antti Kuronen kertoo.
 Yle pääsi raportoimaan Isis-leiriltä ensimmäisenä ja toistaiseksi ainoana suomalaismediana.
 Suojelupoliisi ei ole toistaiseksi kommentoinut naisten esittämiä väitteitä suomalaisvangeista.
 Vankiloiden olosuhteista tiedetään vähän
 Isisin alueelta vangitut ulkomaalaiset miehet ovat tarkoin vartioiduissa salaisissa vankiloissa. Vankiloissa arvioidaan olevan ainakin tuhat ulkomaalaista.
 Vankiloiden olosuhteista ei tiedetä paljoakaan. Jotain käsitystä asiasta saa Kurosen puolitoista vuotta sitten tekemästä haastattelusta.  Kuronen tapasi tuolloin eurooppalaisen Isis-vangin  turvallisuuspalvelun talossa tehdessään dokumenttia Raqqasta.
 – Mies tuotiin huppu päässä ja kettingeissä jostain kauempaa vankilasta. Hänet laitettiin tuoliin eteeni istumaan ennen kuin huppu otettiin pois. Se on ihan jotain muuta kuin leiri, jossa haastattelemani naiset ovat, Kuronen kuvailee.
 – Mies kertoi, että vankiloissa on eräänlainen mini-kalifaatti eli ihmisiä on varmaankin kaikista Euroopan maista, entisen Neuvostoliiton alueelta, Pohjois-Afrikasta ja muualta.
 Ulkomaalaisia vastaan ei vielä oikeudenkäyntejä
 Ulkomaalaisia vankeja vastaan ei toistaiseksi ole Syyriassa käynnissä oikeudenkäyntejä. Syyrian kurdien paikallishallinto haluaisi lähettää vangit kotimaihinsa.
 Alueella on menossa oikeudenkäyntejä, joissa tuomitaan syyrialaisia. Suuri joukko syyttömiksi todettuja paikallisia on myös vapautettu.
 Kurdihallinto haluaisi perustaa alueelle kansainvälisen tuomioistuimen, jossa heitä voitaisiin tuomita.
 – Kurdien näkökulma on se, että nämä ihmiset ovat tulleet Euroopasta ja muualta terrorisoimaan aluetta. Ja kun sota on ohi, joutuvat kurdit huolehtimaan näistä ihmisistä, Antti Kuronen toteaa.
 Irak on tarjoutunut järjestämään oikeudenkäynnin  kaikille kurdien SDF-joukkojen Syyriassa vangitsemille  ulkomaalaisille.
 Neljä Isisiin kuulunutta ranskalaista miestä tuomittiin Irakissa kuolemantuomioihin sunnuntaina. Yhdysvaltain tukemat joukot olivat alun perin vanginneet miehet Syyrian puolella.
 Tiistaina Irakissa tuomittiin kaksi ranskalaista Isis-vankia lisää kuolemantuomioihin.
 Lisää aiheesta:
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 Suomalaisäidit haluavat pois vaarallisesta ja likaisesta Isis-leiristä – Lapsia on kuollut vaikeissa oloissa
 Ylen Ulkolinja tapasi Isis-vangin Syyriassa – "Näin myös suomalaisia Isisin riveissä Raqqassa"

Isis-leirin naiset Ylelle: Kaksi suomalaista miestä on Isis-vankeina Syyriassa, toinen matkusti maahan teini-iässä perheensä kanssa


Summary: Liedon kunta aikoo muistaa tuoretta maailmanmestaria, jääkiekkoilija Kaapo Kakkoa.

Turun Palloseuraa edustava  Kaapo Kakko  on asunut aikoinaan Liedossa, joka on yhä hänen vanhempiensa kotikunta. Nykyään Kakko asuu Turussa. 18-vuotias nuorimies on voittanut lyhyen ajan sisällä kolme maailmanmestaruutta eri ikäluokissa.
 Liedon kunnanjohtaja Esko Poikela kertoo, että kunnanvaltuusto keskusteli muistamisesta kokouksessaan maanantaina.
 – Erilaisia ideoita käytiin läpi ja keskusteltiin asiasta. En vielä kuitenkaan paljasta, millaiseen muistamiseen päädymme.
 Lisätietoja on luvassa ensi viikolla. Poikelan mukaan Lieto tulee järjestämään Kakolle myös juhlatilaisuuden myöhemmin kesän aikana, kunhan aikataulut saadaan sovittua kovassa pyörityksessä olevan pelaajan kanssa.
 Suomi voitti sunnuntaina jääkiekon maailmanmestaruuden lyömällä Kanadan luvuin 3–1.
 Lue lisää:
 Lempäälä päättää ensi viikolla, mitä "Mörkö" Anttila ja Jenni Hiirikoski saavat palkinnoksi: juhlat tulossa
 Marko Anttilan kotikunta villintyi voitosta: Jäähallista Mörkö-areena kesällä
 Kaapo Kakko korosti leirityksen merkitystä – superlupaus näpäytti myös epäilijöitä ja lupasi juhliakin: "En tiedä, pitääkö käydä testeissä"

Lieto suunnittelee muistavansa kolminkertaista maailmanmestaria Kaapo Kakkoa – paljastaa palkinnon ensi viikolla


Summary: Matkustajatuonti kohosi viime vuonna, mutta on edelleen selvästi pitkän ajan keskiarvon alapuolella.

Alkoholi- ja muiden juomien vähittäiskauppa

Viro aikoo laskea alkoholin veroa 25 prosenttia heinäkuun alussa. Veronalennuksella halutaan hillitä etenkin Etelä-Virossa lisääntynyttä alkoholin tuontia Latviasta.
 Päivittäistavarakauppa ry:n toimitusjohtajan  Kari Luodon  mukaan tilanteeseen tulisi reagoida myös Suomessa. Muutoin alkoholiverotuotot uhkaavat karata Suomesta, kun taas alkoholihaitat eivät karkaa minnekään.
 – Viro menetti alkoholiverotuloistaan kolmanneksen viime vuonna, pääasiassa Latvialle. Kyllähän tässä on selkeä analogia Suomeen, jossa alkoholiveroa on nostettu kahtena peräkkäisenä vuonna, Luoto sanoo.
 – Haittaveroja täytyy suhteuttaa siihen, mitä lähialueilla tapahtuu. Muuten yksityinen matkustajatuonti lähtee taas roimaan kasvuun, hän jatkaa.
 Samoilla linjoilla on Panimoliitto, joka otti Viron alkoholiverolinjaan kantaa eilen ja suuntasi viestinsä hallitusneuvottelijoille.
 – Veroja ei voida oluen osalta korottaa, jos haluamme hillitä tuonnin voimakkaampaa kasvua, Panimoliiton toimitusjohtaja  Riikka Pakarinen  sanoo tiedotteessa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan matkustajatuonti kasvoi viime vuonna hiukan. Matkustajatuonti oli vuonna 2017 sataprosenttisena alkoholina mitattuna 6,9 miljoonaa litraa ja 7,1 miljoonaa litraa viime vuonna.
 Keskimäärin matkustajatuonti on THL:n mukaan ollut 15 vuoden aikana noin 7,9 miljoonaa litraa. Nykyisin reilu puolet kaikesta tuontialkoholista tuodaan Suomeen Virosta.
 Tutkija säilyttäisi maltin verolinjauksissa
 THL:n erikoistutkija  Thomas Karlsson  näkee tilastoista, että alkoholin hinnan ja tuonnin välillä on yhteys. Kun Viro esimerkiksi korotti oluen veroa 70 prosenttia heinäkuussa 2017, se näkyi selvästi laskevana matkustajatuontina.
 Tämä ei kuitenkaan saa tutkijaa uskomaan, että suomalaiset ryntäisivät Viron viinakaupoille heti heinäkuun alussa, jolloin veroalen on määrä tulla voimaan.
 – On selvästi nähtävissä, että alkoholin merkitys ulkomaanmatkailussa on laskenut viimeisen 15 vuoden aikana.
 – Tämä on kuitenkin jatkuvaa tasapainoilua. Ei täällä kuitenkaan hamaan tappiin asti voida alkoholin verotusta nostaa ja kuvitella, ettei sillä ole vaikutusta matkustajatuontiin.
 Noin viikko sitten uutisoitiin Tutkimus- ja Analysointikeskuksen (TAK) selvityksestä, jonka mukaan matkustajatuonti Virosta kasvoi alkuvuonna korotetun alkoholiveron vuoksi. Karlssonin mukaan THL:n selvitykset eivät tue TAK:n tulosta.
 – Mitään tällaista ei näy meidän tutkimuksissa. Ne veronkorotukset olivat 2–4 prosentin luokkaa ja vaikutus alkoholin hintaan oli marginaalinen.
 Karlsson sanoo, että matkustajatuonnin muutoksia on hankala ennakoida. Päätöksentekijän asemassa hän kuitenkin seuraisi tilannetta rauhassa.
 – Meillä on vuosia tehty viikoittain 500 haastattelua, jossa kysytään suomalaisilta, kuinka paljon he ovat alkoholia tuoneet kotiin edellisen kahden viikon aikana. Aika nopeasti se siellä aikasarjoissa näkyy, jos matkustajatuonti alkaa lisääntyä.

Viinarallin pelko kasvoi, kun Viro ilmoitti alkoholiveron laskusta – tutkija pistää jäitä hattuun


Summary: Pohjoiskorealaiset voivat hankkia riittävän elintason vain lahjonnalla, sanoo YK:n ihmisoikeustoimisto.

Suurin osa pohjoiskorealaisista joutuu turvautumaan yksityiseen yritteliäisyyteen, koska valtio ei enää toimita ihmisille riittävästi ruokaa. Yksitysiyrittäjyys antaa kuitenkin viranomaisille keinon kiristää ihmisiltä lahjuksia,  kertoo tuore YK-raportti.
 Raportti perustuu 214:n Pohjois-Koreasta paenneen ihmisen haastatteluihin.
 Vuoden 1990 talousromahduksen jälkeen pohjoiskorealaiset eivät ole enää selviytyneet pelkästään valtion jakamien perustarvikkeiden ja valtion osoittaman työpaikan avulla.
 Tämä on johtanut siihen, että työskentelystä epävirallisella sektorilla on tullut monille välttämätöntä. Joidenkin arvioiden mukaan jopa noin kolme neljäsosaa pohjoiskorealaisista on riippuvaisia toiminnasta yksityisillä markkinoilla.
 Vaikka yksityisyritteliäisyys on vakiintunutta, juridisesti se on edelleen harmaata aluetta. Tämä on johtanut siihen, että yksityisyrittäjät ovat viranomaisten armoilla. Voidakseen toimia ja välttääkseen pidätyksen heidän on oltava valmiita maksamaan lahjuksia, raporttiin haastatellut pohjoiskorealaiset kertovat.
 – Vain ne, jotka pystyvät maksamaan lahjuksia ja ovat valmiit siihen, voivat saavuttaa Pohjois-Koreassa riittävän elintason, sanoo YK:n edustaja Daniel Collinge.
 Pohjois-Korea torjuu raportin tiedot haastateltujen loikkarien tekaisemina.
 Vanha ei toimi, uutta ei luoda
 YK moittii Pohjois-Koreaa siitä, ettei se ole yrittänyt muuttaa epäonnistunutta julkista järjestelmää, mutta ei ole myöskään auttanut luomaan toimivaa ja laillista yksityistä järjestelmää turvatakseen väestönsä elintason.
 YK:n arvion mukaan Pohjois-Korean 25-miljoonaisesta väestöstä yli 43 prosenttia on aliravittuja. Miljoonilla ei ole myöskään riittävästi puhdasta juomavettä tai puhtaanapitojärjestelmiä.
 Samaan aikaan suuria summia uhrataan sotilaalliseen varusteluun. Pohjois-Koreassa on muun muassa väkilukuun suhteutettuna eniten sotilashenkilöstöä, YK-raportissa todetaan.
 Pohjois-Korea on kiistellyt vuosikaudet ulkomaiden kanssa ydinohjelmastaan, jonka lakkauttamista etenkin länsimaat vaativat. Kiistan takia Pohjois-Koreaa vastaan on ollut voimassa YK-pakotteita vuodesta 2006 lähtien.

YK-raportti: Yksityisyrittäjyys elinehto useimmille Pohjois-Koreassa, mutta yrittäjien yllä häilyy pidätyksen uhka


Summary: Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar muistuttaa 111-vuotiaan Havis Amandan patsaan olevan hauras.

Mantan tilalle olisi löydettävä uusi juhlapaikka, toteaa Helsingin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialasta vastaava apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) Twitterissä.
 Razmyar muistuttaa twiitissään, että 111-vuotias Havis Amandan patsas on hauras. Tämän vuoksi vaarassa ovat niin patsas kuin juhlijat.
 Viimeksi Manta oli juhlinnan keskipisteenä, kun Suomi voitti jääkiekon maailmanmestaruuden sunnuntai-iltana. Patsaan ympärille kerääntyi tuhansia juhlijoita, joista osa ei tyytynyt kylpemään suihkulähteessä, vaan kiipesi Mantan jalustalle.
 Apulaispormestari Razmyar toteaakin, että seuraavaa kultajuhlaa varten tulisi löytää uusi juhlapaikka.
 Esimerkiksi Tampereella Keskustorin suihkulähde  kärsi sunnuntaiyön juhlinnassa . Suihkulähteen yläosasta katosi tuhansien eurojen arvoinen pieni osa.
 Tampereen taidemuseon kokoelma-amanuenssi  Aki Silvennoinen  arvioi, että palan irronneen juhlijoiden kiivetessä suihkulähteen huipulle.
 Lue myös:
 Tampere etsii Keskustorin suihkulähteestä kiekkojuhlissa kadonnutta tuhansien eurojen arvoista palaa: "Jos sen palauttaa, ei seuraa mitään"

Kiivettiinkö Mantalle MM-humussa viimeisen kerran? Apulaispormestari vaatii juhlinnalle uutta paikkaa


Posiolle, maailman  pohjoisimpaan keramiikkapitäjään , voi nousta tulevaisuudessa jopa kokonainen kylä taiteilijoille. Kunnassa valmistellaan hanketta, jossa selvitettäisiin kylän rakentamista.
 – Kohderyhmänä ovat lähinnä kansainväliset, jo läpilyöneet taitelijat ilman toimialarajausta, Posion kunnan elinkeinokoordinaattori  Veli-Matti Ruotsalainen  sanoo.
 Taiteilijat voisivat työskennellä kylässä tilapäisesti tai pidempiä aikoja.
 Suunnitelmia esitellään ensi vuonna
 Aikeissa on etsiä sopiva paikka taiteilijakylälle ja tehdä alustavat suunnitelmat.
 – Etsimme vaihtoehdoksi 3–4 paikkaa kylälle. En halua vielä nimetä, mitä ne ovat, Ruotsalainen sanoo.
 Taiteilijakylän suunnitelmia aiotaan esitellä kansainvälisessä keramiikkakongressin osallistujille. Kongressi järjestetään ensi vuonna Posiolla ja Rovaniemellä.
 Selvityshankkeelle haetaan rahaa Koillismaan Leader -maaseuturahoittajalta. Posion kunta on valmis maksamaan Work in Magical Lapland -hankkeen kuluista viidesosan eli vajaat 6000 euroa, loput tulisivat Leader-rahoista.
 Lue myös:
 Taiteilijakylä Aska kerää luovia ihmisiä

Lappiin suunnitteilla taiteilijakylä – "Kohderyhmänä ovat lähinnä kansainväliset, jo läpilyöneet taiteilijat"


Summary: Liikuteltava leikkipuisto voidaan kuljettaa lasten luo syrjäisemmällekin seudulle.

Siniset ja erikokoiset palikat eivät näytä erikoisilta, kun ne ovat levällään maassa. Niistä kuitenkin syntyy hetkessä hauska leikkimaailma. Leikkipuisto voidaan viedä syrjemmässäkin asuvien lasten luo, ja leikkijät voivat itse kasata siitä mieleisensä näköisen.
 Kainuuseen tuodun pehmeän leikkipuiston kokonaisbudjetti nousi 42 000 euroon. Rahat saatiin apukäsien kautta EU:lta.
 EU-rahoituksen hakeminen ei ole rakettitiedettä. Tämän on oivaltanut kainuulainen nuorten ja nuorten aikuisten yhdistys Launch Pad Finland. Yhdistys on käyttänyt hyväksi EU-rahoitusta hankkeisiinsa jo useamman vuoden ajan.
 Yhdistyksen puheenjohtaja  Réka Bencsikin  mukaan yksi mieleenpainuvimmista hankkeista on ollut viime vuonna toteutettu Build & Play Academy. Ajatus projektista sai alkunsa yllättävän kaukaa.
 – Idea lähti siitä, kun jäsenemme  Tatiana Petrova  näki tällaisen puiston ollessaan vaihdossa Singaporessa. Hän tuumi, että sellainen kelpaisi tänne Kainuuseenkin, kun leikkipaikkoja lapsiperheille on aika rajoitetusti.
 Suomalaiset eivät jää muiden maiden jalkoihin
 Launch Pad Finland vei idean koottavasta leikkipuistosta Oulujärvi Leaderin hallituksen pöydälle. Leaderien tehtävä  on auttaa hankkeiden toteuttamisessa  (Leader Suomi). Leader näytti hankkeelle vihreää valoa, ja se eteni ELY-keskukselle, joka teki lopullisen päätöksen sen rahoituskelpoisuudesta.
 Laadukas valmistelu on hankesuunnitelman läpimenon kannalta ensisijaisen tärkeää.
 Suunnitelmassa täytyy selkeästi eritellä, mihin EU-rahoitusta tarvitaan, mitä sillä voidaan saavuttaa, ja mitkä ovat suurimmat riskit hankkeen toteutumisen kannalta
 – Rahoituksen hakeminen ei kuitenkaan ole mielestäni kovin vaikeaa. Realistiset ja tarkat suunnitelmat kantavat pitkälle, Bencsik painottaa.
 Palikoista voi rakentaa vaikkapa mielikuviteksillisia hahmoja. Kekseliäimmät ovat luoneet itselleen jopa salibandykentän. Elisa Kinnunen / Yle
 Europe Directin Kainuun pisteen tiedottaja  Eero Vilhu  kertoo, että suomalaiset osaavat hyödyntää erilaisia EU-hankerahoituksia hyvin. Hän kuitenkin lisää, että parantamisen varaa on aina.
 – Suomalaiset eivät tee turhia hakemuksia, vaan rahoitusta haetaan aina hyvin perustellusti. Olemme EU-rahoituksen hakemisessa vähintäänkin hyvää keskitasoa.
 Euroopan komission Suomen-edustuston tiedottaja  Nina Hotti  vahvistaa suomalaisten olevan hyviä hyödyntämään erilaisia EU-rahoituksia, jopa Euroopan keskitasoa hieman paremmin.
 EU:n rahoilla toteutetaan Suomessa vuosittain tuhansia hankkeita. Vilhun mukaan rahoitusten hakemisen ei ole tarkoituskaan olla erityisen vaikeaa. Esimerkiksi Leaderit ovat nimenomaan ruohonjuuritason toimijoita, joiden kautta hakeminen pidetään yksinkertaisina.
 Kunnianhimo kantaa pitkälle
 Tietyt kriteerit jokaisen hankesuunnitelman pitää kuitenkin täyttää.
 EU-rahoituksella toteutettavan hankkeen pitää olla riittävän kunnianhimoinen. Hankehakemuksessa tulee selkeästi olla esillä, mitä hanke voi tuoda alueelle. Tärkeää on tulosten lisäksi niiden pysyvyys.
 Launch Pad Finland halusi leikkipuistoprojektillaan kehittää kotipaikkakuntaansa parantamalla nuorten ja lasten hyvinvointia.
 – Me tekijät olemme nuoria ihmisiä, emmekä halua elää pelkästään tässä hetkessä. Suunnittelemme koko ajan uusia hankkeita, joilla voisimme viedä Kainuuta eteenpäin, Réka Bencsk kertoo.
 Paperisota karkottaa pieniä toimijoita
 Launch Pad Finlandin leikkipuistohankkeelle varatulle rahalle oli monenlaista käyttöä. Palikoiden lisäksi EU-hankerahoitusta hyödynnettiin opintomatkaan Yhdysvaltoihin ja siellä järjestettyihin koulutuksiin sekä tapahtumiin ja palikoiden kuljettamiseen Kainuussa.
 Vaikka EU-hankerahoitusten hakeminen ei ole kovin vaikeaa, Bencsikin mielestä on ymmärrettävää, että kaikki eivät lähde hakemaan rahoitusta. Hakemiseen liittyy taloudellisia haasteita, jotka voivat karkottaa pienempiä toimijoita.
 – Alkupääomaa on oltava, sillä suurin osa tuesta tulee jälkirahoituksena.
 Touhuaminen puistossa ei ole vain leikkiä, vaan myös kehittää lasten luovuutta ja ongelmanratkaisukykyä. Elisa Kinnunen / Yle
 Nina Hotti uskoo, että jotkin toimijat saattavat kavahtaa hakemiseen liittyvää byrokratiaa. Sitä on kuitenkin viime vuosina vähennetty, ja hänen mukaansa vähennetään tulevaisuudessa lisää.
 Paperisotaa on helpotettu maksamalla EU-rahoitus könttäsummana, jolloin rahoituksen saaja voi käyttää tukea hankkeensa eteenpäin viemiseen, eikä jokaista kuluerää tarvitse dokumentoida ja raportoida.
 – Etenkin pienempien toimijoiden EU-hankerahoitusten hakemista on helpotettu, Hotti sanoo.
 Bencsikin mukaan leikkipuistoprojekti on ollut vuoden kestäneen työn ja saadun rahan arvoinen.
 – Olemme saaneet runsaasti positiivista palautetta, ja kysyntä puistolle on jatkuvasti kovaa. Projektille on mietitty jo jatkohankkeitakin.
 Jutun keskusteluosio on auki kello 22.00 saakka.
 Lue seuraavaksi:
 Huoleton aamukahvi ja ulkomaanmatka ilman eksymisiä – listasimme kuusi arkista asiaa, joita sinulla ei olisi ilman EU:ta

Äiti ihastui liikkuvaan leikkipuistoon Aasiassa ja sai 40 000 euroa sellaisen toteuttamiseen – suomalaiset hakevat EU-rahoituksia keskitasoa paremmin


Summary: Kuluttajille eivät silti maistu vieläkään pörssihintaiset sähkösopimukset.

Suomessa sähköenergia on yksi eniten kilpailluista markkinoista. Sähkösopimuksen voi kilpailuttaa suhteellisen vapaasti ja tarjolla on satoja erilaisia vaihtoehtoja. Myyjiäkin on likemmäs sata. Tilanne on siis verraten toinen kuin ruokamarkettien keskinäisessä kilpailussa.
 Viime aikojen uusi ilmiö sähkön vähittäismarkkinoilla on ollut perinteisten sähköyhtiöiden tarve yhdistää toimintojaan.
 Yksi iso yhdistyminen tapahtui tämän vuoden alussa, kun sähkönmyyntinsä yhdistivät uuteen yhtiöön Savon Voima sekä Kuopion, Jyväskylän ja Lappeenrannan energiayhtiöt.
 – Sellaista liikennettähän on näkyvissä jossain määrin, että on tällaista konsolidoitumista eli laitetaan hynttyitä yhteen ja haetaan volyymietua sitä kautta ja ehkä voimakkaampaa brändiä siellä markkinoilla, Lahti Energian toimitusjohtaja  Eero Seesvaara  sanoo.
 Satoja vaihtoehtoja tarjolla
 Suomalaiset kotitaloudet ovat voineet kilpailuttaa sähköenergiansa jo reilut 20 vuotta. Kymmenillä yhtiöillä on tarjota satoja vaihtoehtoja sähkösopimukseksi. Suomessa tehdään vuosittain noin 300 000 sähkönmyyjän vaihtoa.
 Kilpailu on vain kiristynyt, kun kevyellä organisaatiolla toimivat pienet myyntiyhtiöt haastavat perinteisiä sähköyhtiöitä uudistumaan.
 Lahti Energian toimitusjohtaja Eero Seesvaara uskoo sähköyhtiöiden yhdistymisten jatkuvan edelleen. Markku Rantala / Yle
 – Nyt varmaankin suurimpien sähköyhtiöiden nimet ovat tiedossa suuren yleisön keskuudessa. Kymmenien yhtiöiden joukosta voidaan muistaa myös ehkä kotiseudulla toimiva yhtiö näiden suurimpien lisäksi, Seesvaara sanoo.
 Pienillä myyntiyhtiöillä on kuitenkin vielä varsin vaatimaton, alle kymmenen prosentin osuus vähittäismyynnin kokonaismarkkinasta. Ennakkotietojen mukaan viime vuoden tilanne ei ole muuttunut juuri lainkaan toissa vuodesta.
 Pienten yhtiöiden panos näkyy paljolti siinä, että sähkön kilpailutusta miettivä kuluttaja saa valita sopimuksensa varsin suuresta tarjonnasta. Hän voi painottaa hinnan ohella sähkön tuotantotapaa ja sitoa sähkölaskun hinnan tarvittaessa monilla eri tavoilla kiinteäksi.
 – Nämä uudet lisäävät asiakkaiden valinnanmahdollisuuksia. Asiakas voi toteuttaa omia arvojensa mukaisia valintoja sähkön käytön suhteen tai siihen, miten sähkö hinnoitellaan. Tavallisen kuluttajan on myös mahdollista tuottaa sähköä, johtava asiantuntija  Riina Heinimäki  Energiateollisuudesta sanoo.
 Riskinottamista kartetaan
 Suomalaiset vierastavat silti kaikkein markkinahenkisimpiä tuotteita, joissa sähkön hinta sidotaan pörssisähkön hintaan eli spot-hintaan. Valtaosa sopimuksista tehdään joko määräajaksi tai toistaiseksi voimassa olevaksi. Vain alle kymmenen prosenttia sopimuksista perustuu muuttuvaan markkinahintaan.
 Mikko Airikka | Yle
 – Spot-hintaan sisältyy tietty riskinotto, joten ehkä ne, jotka sellaisen tuotteen valitsevat ovat valmiita tämän riskin hyväksymään, Eero Seesvaara sanoo.
 Tekniikan kehittyminen tekee sähkön kulutuksen reaaliaikaisesta säätämisestä koko ajan helpompaa ja helpompaa. Erilaisten älysovellusten lisääntyvä käyttö voi siten hiljalleen kasvattaa myös spot-hintaan perustuvien sähkösopimusten suosiota.
 – Älyteknologia on keino reagoida hintavaihteluihin ja saada niistä hyötyä, Riina Heinimäki sanoo.
 Energiaviraston  sahkonhinta.fi  -palvelussa näkee heti sen, miten kunkin tuotteen sähkö on tuotettu. Palvelua käyttävä voi valita sähkönsä vaikkapa ydinvoimalla tuotettuna tai tuulisähkönä tai monen tuotantotavan yhdistelmänä.
 Riitta Heinimäen mielestä sähkön vähittäismarkkinoiden kilpailu toimii hyvin Suomessa. Markku Rantala / Yle
 – Mielestäni tuotantotapa kiinnostaa kuluttajia yhä enemmän, mutta se ei välttämättä ole pääasiallinen peruste valita myyjää, Riina Heinimäki sanoo.
 Lahden Energian toimitusjohtaja Seesvaaraa osaltaan vahvistaa Heinimäen arvion.
 – Meilläkin on myynnissä paljon tuulivoimaa, mutta sen kysyntä ei ole kovin suurta. Sen hinta varmaankin vaikuttaa kysyntään.
 Asiakkaiden käyttäytymiseen voi vaikuttaa sekin, että sähkön hinta on ollut  melkoisessa nousussa  tukkumarkkinoilla.
 Jättimäinen tietopankki rakenteilla
 Parin vuoden päästä sähkön kilpailutuksessa siirrytään jälleen uuteen ympäristöön, kun sähkönkäyttäjien kulutusta aletaan mitata tunnin tai jopa varttitunnin tarkkuudella koko maassa.
 Sekä sähkön myyjäyhtiöt että verkkoyhtiöt velvoitetaan ilmoittamaan mittaustietonsa keskitetysti uuteen Datahub-yhtiöön. Tietoa kerätään kaikkiaan 3,5 miljoonasta sähkönkäyttöpaikasta.
 – Datahubin keräämä yksityiskohtainen tieto kuluttajien sähkönkäytöstä tuo sähkömarkkinoille varmaankin jälleen uusia toimijoita. Uskon, että sähkömarkkinoilla kilpailu kiristyy entisestään, Lahti Energian Eero Seesvaara sanoo.
 Datahub Oy on kantaverkkoyhtiö Fingridin täysin omistama tytäryhtiö. Sen on tarkoitus aloittaa tietojen keruu huhtikuussa 2021.
 Lue lisää Datahubista tästä jutusta:
 Haluatko säästää sähkölaskussa? Tulevaisuudessa voit ehkä ostaa sähkösi vaikka Norjasta, kun myynti on mullistumassa uuden tietojärjestelmän myötä
 Suomessa kotitaloudet voivat kilpailuttaa sähköenergian toimittajan. Sen sijaan sähkön siirrosta paikallisen verkon ylläpitäjä veloittaa ilmoittamansa hinnan.
 Lue myös:
 Nyt se on varmaa: Suomeen syntyy uusi suuri sähkönmyyntiyhtiö

Sähkössä ovat nyt ostajan markkinat – pienet myyntifirmat puskevat halvoilla hinnoillaan perinteisiä sähköyhtiöitä uudistumaan


Summary: Hämeenlinnalaisen Nummen yhtenäiskoulun vaade korjauttaa hajonneet tablettitietokoneet ärsyttää monia vanhempia. Opetushallitus pitää koulun viestiä liian yksioikoisena.

Nummen yhtenäiskoulun oppilaiden vanhempia pännii. Syynä on koulun hiljattain lähettämä Wilma-viesti, jossa käsketään korjauttamaan oppilaille annetut tablettitietokoneet ennen lukuvuoden loppua, jos ne ovat hajonneet.
 Yle on nähnyt vanhemmille lähetetyn viestin. Siinä todetaan yksioikoisesti, että korjauskustannuksista vastaa oppilas tai huoltaja, ja että se on Hämeenlinnan kaupungin linjaus. Lisäksi viestissä kehotetaan toimimaan nopeasti, sillä huoltoliikkeissä voi olla ruuhkaa.
 Seitsemäsluokkalaisen tytön äiti  Matleena Eriksson  on yksi korjausvaatimusta ihmettelevistä. Erikssonin mukaan hänen tyttärensä laitteen näyttö hajosi koulussa vahingossa.
 – Tyttö oli laittamassa laitetta koulussa lataukseen, kun se tippui käsistä ja hajosi luokan lattialle. Ihan totaalinen vahinko. Koulun kanta oli, että koulu ei korvaa. Mikään tapaus ei ole sellainen, että he maksaisivat.
 Laitteen korjauskustannukset olivat liki 200 euroa, Eriksson kertoo.
 – Maksoin sen vähistä varoista. Samoin teki hoitajakollega, jonka lapsen laitteen lasiin tuli särö.
 Yhtenäiskoulun rehtori  Kati Hirvonen  sanoo, ettei hänellä ole tietoa yksittäistapauksesta. Hirvonen toivoo, että vanhemmat olisivat häneen herkemmin yhteydessä, jos epäselvyyksiä ilmenee.
 Facebookin suljetussa  Hämeenlinna-ryhmässä  käydään vilkasta keskustelua aiheesta. Useiden oppilaiden vanhemmat kertovat maksaneensa laitteiden korjauskuluja.
 Nummen yhtenäiskoulussa opiskellaan peruskoulun 1.–9. luokilla.
 Opetushallituksen ohje eroaa koulun ohjeesta
 Vanhemmille lähetetystä viestistä saa sen kuvan, että laitteiden korjauttaminen on automaattisesti oppilaan ja vanhempien vastuulla. Viesti on ristiriidassa  Opetushallituksen ohjeiden kanssa :
 ” Huoltajia ei voida velvoittaa ottamaan vakuutusta koulun laitteen rikkoutumisen tai katoamisen varalle. Suositeltavaa on, että koulu kantaisi pääsääntöisesti riskin laitteen rikkoutumisesta ja katoamisesta, ellei voida osoittaa, että oppilas on toiminut erityisen huolimattomasti.”
 ” Mikäli kyseessä on vahinko, korvaussumman tulisi olla alempi tai korvausvelvollisuutta ei muodostu lainkaan.”
 ” Koulu ei voi yksin päättää vahingonkorvaamisesta. Tarvittaessa koulu voi nostaa vahingonkorvauskanteen tuomioistuimessa."
 Alaikäisen vahingonkorvausvelvollisuus Myös alaikäinen on vahingonkorvausvelvollinen. Vahingonkorvauslain mukaan alaikäiseltä korvausta vaadittaessa tulee käyttää kohtuullisuusharkintaa. Korvausvaatimuksessa pitää huomioida muun muassa lapsen ikä, kehitystaso, varallisuus ja teon tahallisuus. Huoltaja voi olla korvausvelvollinen, jos hän vapaa-ajalla laiminlyö laitteen käytön valvontaa. Lähde: Opetushallitus
 Vaikka lapsi olisi korvausvastuussa, käytännössä korjauskulut sulavat useimmiten vanhempien varoista.
 Kaupungin digipäällikkö: viestissä on väärinkäsityksen mahdollisuus
 Noin 400 oppilaalla on padi käytössään Nummen yhtenäiskoulussa. Niitä käyttävät yläkouluikäiset.
 Rehtori Kati Hirvonen vakuuttaa, että korjausvastuu ei automaattisesti ole lapsen tai vanhemman.
 – Laitteita on korvattu sekä oppilaan ja kodin että koulun toimesta tänä lukuvuonna. Näitä katsotaan aina tapauskohtaisesti. Osa vie laitteen suoraan korjattavaksi olematta kouluun yhteydessä.
 Rehtori arvioi, että tämän lukuvuoden aikana on korjautettu kymmenkunta padia.
 Vanhemmat ovat allekirjoittaneet koulun kanssa sopimuksen laitteiden kotiin viemisestä. Sopimuslomaketta voi tarkastella  Opetushallituksen sivuilla .
 Hämeenlinnan kaupungin digikehittämispäällikkö  Jari Harvio  toteaa, että vanhempien saamassa viestissä on väärinkäsityksen mahdollisuus.
 Hänen mukaansa kaupungin linja on sama kuin sopimuslomakkeessa:
 "Mikäli laite tai ohjelmisto häviää tai vahingoittuu kotikäytössä, vahingonaiheuttaja voi joutua vastuuseen vahingosta vahingonkorvauslain säännösten mukaisesti."
 – Jos ei voida todeta, että laite on hajonnut asianmukaisessa käytössä, lapsi tai huoltaja ovat korvausvelvollisia, Harvio täsmentää.
 Digikehittämispäällikkö ja rehtori korostavat, että hajonneesta laitteesta on raportoitava koululle välittömästi. Jos näin ei toimita, korjausvastuu lankeaa melko varmasti oppilaalle tai huoltajalle.
 Harvio lisää, että muista Hämeenlinnan peruskouluista ei ole kantautunut vastaavia viestejä korvausvelvollisuuden epäselvyyksistä.
 Yle selvitti viime vuoden toukokuussa , että kaikkiaan noin 20 kunnassa on jokaisella koululaisella käytössään oma kone. Keskimäärin kuntien perusopetuksessa on koneita 0,4 per oppilas.
 Lakimies: teknisiä laitteita koskevat samat periaatteet kuin kirjoja
 Opetushallituksen lakimies  Laura Francke  tutustui Nummen yhtenäiskoulun lähettämään Wilma-viestiin Ylen pyynnöstä. Hän pitää sitä liian yksioikoisena.
 – Viestimme ohjetta tehdessä oli vahvasti se, että pääsääntönä vahingot korvaisi koulu ja lapsen korvausvelvollisuutta harkittaisiin. Ei ole ohjeistuksen mukaista, että korjauttaminen menee automaattisesti lapsen korvattavaksi. Koulu sopii vahingon korvaamisesta huoltajien kanssa.
 – Ei iPad eroa mistään muustakaan koulun omaisuudesta. Koulussa voi mennä mitä tahansa vahingossa rikki, mihin koulu on varautunut. Tekniset laitteet ovat toki arvokkaampia kuin vihkot, kynät ja muut, mutta samat periaatteet pätevät, Frankce toteaa.
 Älylaitteet ovat arkipäivää usean peruskoulun oppilaan arjessa. Mikko Savolainen / Yle
 Francken mukaan Opetushallitukseen on kiirinyt tietoa vain muutamasta vastaavanlaisesta tapauksesta, jossa laitteiden korvausvastuu herätti hämmennystä.
 Oppilaan äiti: "Ilman padia ei voi tehdä tehtäviä"
 Seitsemäsluokkalaisen lapsen vanhempi Matleena Eriksson sanoo, että koulussa hajonnut tabletti oli käytännössä pakko korjauttaa.
 – Opettaja väläytti, että tyttö ei pääse luokalta, koska ilman padia ei voi tehdä tehtäviä. Pyysin koululta korvaavia tehtäviä, mutta niitä tai kirjoja ei ole. Se on mielestäni ihan hullua, että vanhemmat korjauttavat laitteita, jotka on pakko ottaa jos haluaa opiskella.
 Nummen yhtenäiskoululla on sopimus kauppakeskus Goodmanissa sijaitsevan puhelinhuoltoliikkeen kanssa. Siellä Nummen koulun oppilaat tai vanhemmat voivat korjauttaa laitteita tarjoushinnoin.
 Koulun opettajat tarkkailevat oppilaiden aktiivisuutta lukujärjestyksen ulkopuolella. Esimerkiksi kuinka paljon matematiikan tehtäviä oppilas tekee kotona laitteella. Aktiivisuus vaikuttaa kouluarvosanaan.
 Rehtori Kati Hirvosen mukaan tablettia ei ole pakko ottaa kotiin.
 – Kotona kyllä tarvitsee jonkinlaista laitetta, mutta ei sen tarvitse olla padi läheskään kaikissa tilanteissa. Kotona tehtäviä voi tehdä ihan tavallisella tietokoneella, tai jäädä kouluun päivän jälkeen tekemään.

Koulu vaatii oppilaita korvaamaan hajonneet tabletit, vaikka Opetushallitus ohjeistaa toisin – oppilaan äiti: ”Maksoin sen vähistä varoista”


Summary: Pohjanmaan rannikon monessa kunnassa kirjaimellisesti eletään punkkien kanssa.

Pia Sillanpää  on poistanut lemmikeistään toistakymmentä punkkia aamupäivän aikana. Hänelle punkkialueella asuminen tarkoittaa jatkuvaa tarkastusta.
 – Nämä punkit on otettu kahdesta kissasta ja yhdestä koirasta. Yleensä niitä on vielä enemmän.
 Sillanpää asuu Kokkolan Öjassa luonnon keskellä. Kotipihaa ympäröi metsä ja erilaiset eläimet, merelle on matkaa noin 300 metriä. Punkkeja on lähimaastossa runsaasti.
 – Niitä on läheisessä koivikkometsässä, missä on kosteata ja vanha pelto alla sekä kotipihan nurmikolla niin, että kun koira makaa tuossa narussa, niin kyllähän siitäkin niitä löytyy.
 Punkkitarkastus pitää tehdä useita kertoja päivässä. Kalle Niskala / Yle
 Ennätysmäärä borrelioositapauksia
 Punkkien levittämään borrelioosiin sairastui Pohjanmaan rannikolla ennätysmäärä ihmisiä vuonna 2018. Tautia todettiin enemmän kuin koskaan eli 85 ihmistä sairastui. Antibiooteilla hoidettuja borrelioosin varhaisvaiheen ihottumia oli vielä huomattavasti enemmän.
 Eniten borrelioosiin on sairastuttu Vaasassa ja Pietarsaaressa.
 Syynä on Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan se, että punkkitaudeista ollaan tietoisempia, ja lääkärit pystyvät toteamaan taudin entistä herkemmin.
 – Kasvu johtuu myös puutiaisten eli punkkien määrän lisääntymisestä ja niiden aktiivisuusajan pitenemisestä. Kasvua on esimerkiksi 10 vuoden takaiseen tilanteeseen verrattuna, kertoo johtava asiantuntija ja dosentti  Jussi Sane  Terveyden ja hyvinvoinnin laitokselta.
 Hoitamattomana borrelioosi voi aiheuttaa niveltulehduksia ja hermokipua.
 Pia Sillanpää kerää punkit ja hävittää ne. Kalle Niskala / Yle
 Luodossa kaksi puutiaisaivokuumetapausta
 Borrelioosia vakavampaan puutiaisaivokuumeeseen sairastutaan pohjalaismaakunnissa enää harvoin, toisin kuin maassamme keskimäärin. Tapauksia on muutamia vuosittain. Eniten niitä oli Luodossa, missä tautiin sairastui kaksi ihmistä vuonna 2018.
 Infektiolääkäri  Marko Rahkonen  Keski-Pohjanmaan keskussairaalasta sanoo, että TBE:n vähenemisen taustalla on useita syitä. Itse virus ei ole kadonnut minnekään, mutta se on alueriippuvainen.
 – Voi olla esimerkiksi niin, että niemen etelärannan punkeista löytyy TBE-virusta, mutta pohjoisrannalta ei eli koko vesistö tai ranta ei ole puutiaiskuumeriskialuetta.
 Puutiaisaivokuumetapausten vähenemistä selittää myös se, että alueella on vuosikymmenten aikana totuttu punkkeihin ja osa väestöstä on saattanut sairastaa taudin lievänä ja saada suojan. Keski-Pohjanmaan keskussairaalassa tehty diagnoosi on myös voitu tilastoida potilaan kotipaikan perusteella muualle Suomeen.
 Lisäksi tiedotus on parantunut. Reilu kymmenen vuotta sitten tehostettiin toimia.
 – Muistutettiin, että punkkialueella kannattaa käyttää pitkälahkeisia housuja, pitkähihaisia paitoja ja punkkikarkotetta sekä syynätä tarkasti, ettei punkki ole kiinnittynyt mihinkään. Ihmiset ovat myös olleet erittäin aktiivisia ja hoitaneet rokotussuojan kuntoon, Rahkonen kehuu.
 Infektiolääkäri Marko Rahkosen mukaan ihmiset joutuvat huolehtimaan suojauksesta itse Pohjanmaan rannikolla. Kalle Niskala / Yle
 Ilmainen rokote toiveissa
 Vaikka puutiaisaivokuumetapausten määrä on vähentynyt, infektiolääkäri ulottaisi ilmaisen punkkirokotteen koskemaan myös Kokkolanseutua ja Pohjanmaan rannikkoa. Virusta kantavaa punkkia on, ja ihmiset ovat joutuneet itse huolehtimaan suojauksesta.
 – Siksi tämä nykyinen tapa laskea esiintyvyyttä uusilla tautitapauksilla kohtelee aluettamme kaltoin. Mielestäni tämänkin alueen olisi hyvä olla kansallisessa rokotusohjelmassa, Rahkonen painottaa.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ei toiveelle lämpene.
 – Totta kai rokotuksia suositellaan luonnossa liikkuville mökkiläisille muun muassa Luodossa, mutta tällä hetkellä perusteita rokotusohjelman laajentamiselle Pohjanmaan rannikolle ei ole. Monilla muilla alueilla tapauksia on paljon enemmän suhteessa väkilukuun. Aivan kaikkia mahdollisia muuttujia ei riskiarviossa pystytä huomioimaan, perustelee THL.n johtava asiantuntija Jussi Sane.
 Tällä hetkellä Suomessa noin kymmenen kunnan asukkaille tarjotaan TBE:ltä suojaavan rokote ilmaiseksi.
 Punkkitarkastus useita kertoja päivässä
 Pia Sillanpää tekee punkkitarkastuksen 4–5 kertaa päivässä. Lemmikeistä löytyneet punkit hän laittaa vesilasiin ja polttaa ne illalla kynttilällä.
 – Onhan se ärsyttävää, että kissat ja koirat pitää tarkistaa joka kerta, kun ne tulevat sisään, mutta eivät punkit muuten rajoita elämääni. Käyn koiran kanssa lenkillä ja olen mökillä. Tämä on elämäntapa, johon on vain totuttava.
 Aiheesta voi keskustella 28.5. klo 22 asti.

Kymmenittäin punkkeja päivässä omalta pihalta –  THL tyrmää toiveet ilmaisesta punkkirokotteesta Pohjanmaan rannikolle: "Ei perusteita laajentaa rokotusohjelmaa"


Summary: Puhelimessa voi olla päivystävä nuorisotyöntekijä tai poliisi.

Poliisi pyytää kouluvuoden päättymistä juhlivien lasten ja nuorten vanhempia pitämään puhelimet päällä tulevana viikonloppuna. Erityisen lähellä puhelin kannattaa pitää juhlapäivänä lauantaina.
 Lisäksi Poliisihallitus toivoo vanhempien vastaavan tuntemattomasta numerosta tuleviin puheluihin, sillä soittaja saattaa olla poliisi tai päivystävä nuorisotyöntekijä.
 Poliisi valvoo lasten ja nuorten juhlintaa tehostetusti koko maassa.
 Aiempina vuosina on huomattu, että monet lapset ja nuoret käyttävät alkoholia päättäjäisviikonloppuna ensimmäisiä kertoja elämässään. Kun alkoholin vaikutuksia ei osata ennakoida, alkoholimyrkytyksen riski kasvaa.
 – Päihtyneellä lapsella tai nuorella myös riski rikoksen uhriksi joutumiselle sekä erilaisille humalavahingoille kasvaa, poliisitarkastaja  Ari Järvenpää  muistuttaa Poliisihallituksen tiedotteessa.
 Poliisi opastaa vanhempia ehkäisemään ongelmia ennalta sopimalla juhlimiseen pelisäännöt yhdessä lapsen kanssa sekä olemalla yhteydessä lapseen juhlaillan aikana.
 Poliisi on järjestänyt juhlaviikonlopun tehovalvontaa vuodesta 2010 lähtien. Lastensuojeluilmoituksia on tehty joka vuosi 700–1 200, ja poliisi on ottanut haltuunsa noin 2 000–2 500 litraa alkoholijuomia.
 Järvenpään mukaan sekä alkoholin hallussapitorikkomusten että lastensuojeluilmoitusten määrä on laskenut viime vuosina.

Poliisi pyytää: Vanhemmat, vastatkaa viikonloppuna puhelimeen – Moni nuori kokeilee alkoholia ensimmäisen kerran koulun päättäjäisiä juhliessaan


Summary: 1990-luvulla pitkiä poikia pidettiin liian pitkinä jäälle. Marko Anttilan ura todistaa toisin.

Tampereen Ilves (Jääkiekon Miesten Liiga)

Kun  Marko Anttila  oli pitkä ja hontelo 19-vuotias, tamperelaisvalmentaja  Juha Pajuoja  pani merkille Anttilan tavan liikkua jäällä.
 Pajuoja luotsasi nykyistä Leijona-kapteenia Ilveksen A-junioreissa 2000-luvun alussa. Anttila oli tuolloin jo isokokoinen pelaaja.
 – Se pisti silmään heti, miten niin iso kaveri voi liikkua jäällä noin hyvin, Pajuoja muistaa.
 1990-luvulla jääkiekossa vallitsi vielä ajatus, että todella pitkä on liian pitkä jääkiekkoon. 190-senttisiä pidettiin pitkinä. Parimetrinen pelaaja oli jo omaa luokkaansa, luistimet jalassa lyhyimpiä pelaajia pari päätä pidempi.
 203-senttinen Anttila on murtanut urallaan ennakkoluuloja pitkien miesten kehonhallinnasta alkaen.
 – Ajateltiin, että jääkiekko ei ole se laji, jota noin iso kaveri voisi helposti hallita. Pitkille, ehkä vähän kömpelöille 10–12-vuotiaille pojille sanottiin, kannattaisiko kokeilla toista lajia, Pajuoja kertoo.
 Pitkiksi kasvavilla suuri osa energiasta menee kasvamiseen ja lihasmassan kehitys voi jäädä pituuskasvun jalkoihin. Pituus vaatii myös pitkää mailaa ja se voi myös hidastaa pitkiä pelaajia.
 – Pituuskasvu voi hidastaa huippu-urheilijaksi kasvamista. Pitkillä pelaajilla esimerkiksi keuhkot voivat kehittyä lyhyempiä hitaammin, Pajuoja kertoo.
 Divarista NHL:ään
 Pajuoja muistaa, miten Lempäälän jätiksi kutsuttu Anttila sai elämänsä tilaisuuden.
 Elettiin vuoden 2004 toukokuuta. Tampereen Kaukajärvellä luisteltiin Ilveksen jääkiekon A-nuorten try out -jäillä. Myös Anttila pääsi mukaan, suoraan Lempäälän Kisasta ja II-divarista.
 – Vinkkasin Chicago Blackhawksin pelaajatarkkailija  Sakke Pietilälle , että tässä on mielenkiintoinen kaveri. Sakke sanoi, että älä hulluja puhu, hänkö lähtisi Helsingistä katsomaan jotain Lempäälän A-junnujen poikaa, mutta niin vain lähti. Sakke totesi, että piru, tässä on aikamoinen aihio, Pajuoja muistelee.
 Hän antaa Pietilälle tunnustusta mahdollisuudesta, jonka Anttila sai. Nyt “Lempäälän A-junnupojan” tuntee koko Suomi MM-kultajoukkueen kapteenina, joka upotti tarvittavat maalit oikeaan aikaan kolmessa viimeisessä MM-ottelussa.
 – Hyvin harvoin pelaaja saa näin sokkona NHL-varauksen, että yhtään peliä ei ole edes nähty. Markon kohdalla niin kävi, että taisi olla kahden jääharjoituksen jälkeen, kun Sakke varauksen teki.
 Lehtikuva / Jussi Nukari
 Isosta koosta jopa haittaa
 Pajuoja myöntää herkistyneensä sunnuntain finaalissa.
 – Jos jollekin pelaajalle onnistumisen suo, niin Markolle. Hän on aina ollut pelaaja, joka ottaa muita huomioon ja varoo isoa kokoaan, että ei vahingossakaan ruhjo ketään niin harjoituksissa kuin vastustajaakin vastaan peleissä.
 Anttila onkin varonut kokoaan myös taklauksissa. Kun vastustajan pää on oman kyynerpään korkeudella, täytyy olla tarkkana.
 – Marko on joutunut himmaamaan taklauksiaan. Pitkä ja iso pelaaja voi saada myös tuomareilta vääriä taklauksia, vaikka ne olisivatkin oikeita. Tässä turnauksessa Anttilalta nähtiin kyllä muutama oikein nätti taklaus, Pajuoja sanoo.
 Valmentaja hehkuttaa, miten kovan työn Anttila on kehonsa kanssa tehnyt.
 – Häntä on pidetty rumana ankanpoikasenakin. Markon vaatimattomuus ja epäitsekkyys ovat niitä henkisiä puolia, joiden vuoksi hän on huippuesimerkki suomalaisesta kapteenista, jota joukkue tarvitsee.

“Häntä on pidetty rumana ankanpoikasena”: liian pitkä ja hontelo pelaaja varattiin divarista suoraan NHL:ään, nyt nimen tuntevat kaikki


Summary: Poliitikkojen etuoikeuksien karsiminen on ollut yksi Meksikon uuden vasemmistolaisen presidentin keskeisistä lupauksista.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Meksikon ympäristöministeri  Josefa Gonzalés Blanco  on joutunut eroamaan, koska hän määräsi kansallisen lentoyhtiön viivyttämään lentoaan hänen takiaan.
 Gonzalés Blanco oli lähdössä viime perjantaina lentoyhtiö Aeroméxicon lennolla Mexicalin kaupunkiin, mutta myöhästyi.
 Ministeri kuitenkin pyysi lentoyhtiön johtajalta, että tämä määräisi koneen odottamaan häntä. Asiasta kertoo ministeriltään selvityksen saanut Meksikon presidentti  Andrés Manuel López Obrador.   Brittilehti The Guardianin mukaan  johtajan kerrotaan olevan Gonzalés Blancon ystävä.
 Eräs kanssamatkustaja kuvasi ministerin saapumisen koneeseen ja julkaisi kuvat Twitterissä. Hänen mukaansa kone oli lähdössä, kun lentäjä ilmoitti, että he ovat saaneet "presidentillisen määräyksen" odottaa myöhässä olevaa matkustajaa. Lento myöhästyi 38 minuuttia.
 Gonzalés Blancon käytöksestä nousi kohu, etenkin, kun joulukuussa valtaan noussut presidentti López Obrador on luvannut karsia poliitikkojen ja virkamiesten etuoikeuksia. Hän on muun muassa määrännyt nämä käyttämään kaupallisia lentoja yksityiskoneiden sijaan.
 Gonzalés Blanco joutui pyytämään anteeksi ja jätti eronpyyntönsä. Ministeri totesi, että hänen käytöksensä sotii vastoin hallituksen tavoitetta puhdistaa Meksikon julkishallinto. Hän myös vakuuttaa, että syy on yksin hänen.
 Presidentti on hyväksynyt Gonzalés Blancon eronpyynnön. Hän pitää ministerin käytöstä valitettavana ja sanoo sen olevan vastakkainen pyrkimyksille muuttaa Meksikoa.

Meksikon ympäristöministeri määräsi reittikoneen lykkäämään lähtöä ehtiäkseen kyytiin – Twitter-kohu pakotti eroamaan


Summary: Filippiinien presidentti uhkasi jättää kanadalaiset jätekontit Kanadan aluevesille, jos maa ei ota niitä vastaan.

Malesia aikoo lähettää noin 3 000 tonnia ulkomailta tuotua muovijätettä takaisin niiden alkuperämaihin kuten Yhdysvaltoihin, Britanniaan, Kanadaan ja Australiaan.
 Malesian ympäristöministerin  Yeo Bee Yinin  mukaan Malesiasta ja monista muista kehittyvistä maista on tullut uusia kohteita ulkomaiselle muoviroskalle sen jälkeen, kun Kiina kielsi viime vuonna muovijätteiden maahantuonnin.
 Yeon mukaan rikkaiden maiden kansalaiset erittelevät roskansa kierrätystä varten, mutta suuri osa jätteistä päätyy kehittyviin maihin. Siellä ne kierrätetään laittomasti, mikä aiheuttaa ympäristö- ja terveyshaittoja.
 Ministerin mukaan pelkästään yhdessä tapauksessa britannialainen kierrätysyhtiö toi Malesiaan yli 50 000 tonnia muovijätettä noin tuhannessa kontissa viimeisen kahden vuoden aikana.
 Muoviroskaa länsimaista
 Malesiassa toimii laittomia jätteidenkäsittelylaitoksia, jotka ottavat vastaan ulkomaista muovijätettä. Ministeri Yeon mukaan Malesian viranomaiset ovat takavarikoineet 60 kontillista maahan salakuljetettua saastunutta roskaa.
 Yeo esitteli konttien sisältöä toimittajille Kuala Lumpurin lähellä sijaitsevassa satamassa. Esillä oli muun muassa kaapeleita Britanniasta, likaisia maitotölkkejä Australiasta sekä elektroniikka- ja kotitalousjätettä Pohjois-Amerikasta, Saudi-Arabiasta ja Kiinasta.
 Yeon mukaan Kiinasta tullut jäte näytti olevan alunperin peräisin Ranskasta ja muista maista. Jäte-erä oli lähetetty Malesiaan, koska Kiina ei ollut ottanut sitä vastaan.
 – Malesiasta ei tule maailman kaatopaikkaa. Me taistelemme vastaan. Vaikka olemme pieni maa, niin kehittyneet maat eivät voi kiusata meitä, Yeo sanoi uutistoimisto AP:n mukaan.
 Malesian hallitus on sulkenut yli 150 laitonta muovinkierrätyslaitosta viime heinäkuusta lähtien. Aiemmin tässä kuussa maa lähetti viisi konttia jätettä takaisin Espanjaan.
 Yeo kertoi, että kymmeniä kontillisia jätteitä on määrä lähettää takaisin niiden alkuperämaihin kahden viikon sisällä.
 Filippiiniläiset ympäristöaktivistit vaativat kanadalaisten jätekonttien palauttamista takaisin Kanadaan lokakuussa 2014. AOP
 Filippiinien presidentti uhkaili Kanadaa jätekiistassa
 Viime viikolla uutistoimistot kertoivat, että Kanada lupasi hakea 69 kontillista kanadalaisia jätteitä pois Filippiineiltä.
 Filippiinien presidentti  Rodrigo Duterte  uhkasi jättää jätekontit Kanadan aluevesille, jos maa ei ota niitä vastaan.
 Kanadalainen yritys oli lähettänyt jätteet laittomasti Filippiineille vuosina 2013–2014.
 Maat olivat kiistelleet muun muassa likaisia vaippoja, vanhoja sanomalehtiä ja muovipulloja sisältäneiden konttien kohtalosta vuosien ajan.
 Lue myös:
 Muovijätteen dumppaamista köyhiin maihin rajoitetaan uuden sopimuksen turvin – Yhdysvallat hankasi sopimusta vastaan
 Minne muovijäte päätyy, kun Kiina ei enää ota sitä vastaan? Ympäristöjärjestöjen raportti: Kaakkois-Aasiaan ja kaatopaikoille

Malesia lähettää ulkomaisia muovijätteitä takaisin länsimaihin – "Malesiasta ei tule maailman kaatopaikkaa"


Summary: Tehtävään haki jopa 51 politiikan ja  yrityselämän kovaa nimeä.  Kärkihakijana on pidetty jo pitkään Brysselistä palaavaa Jyrki Kataista.

Sitran yliasiamiehen tehtävää hakevat muun muassa EU-komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  (kok.), Telan toimitusjohtaja  Suvi-Anne Siimes , Helsingin entinen apulaiskaupunginjohtaja  Pekka Sauri  (vihr.) ja entinen kansanedustaja  Johanna Karimäki  (vihr.).
 Suomen itsenäisyyden juhlarahaston eli Sitran uusi hallitus tekee päätöksen yliasiamiehen nimityksestä syyskuussa. Esityksen nimityksestä valmistelee Sitran hallitus, jonka puheenjohtajana toimii  Matti Vanhanen  (kesk.).
 Yliasiamiehen toimikausi alkaa ensi vuoden alusta. Tehtävä on viisivuotinen. Palkka on yli 20 000 euroa kuukaudessa.
 Sitran yliasiamiehen tehtävää on aiemmin hoitanut muun muassa Suomen entinen pääministeri, keskustan entinen puheenjohtaja  Esko Aho .
 Sitran yliasiamiehen tehtävään halukkaita on kaikkiaan 51 ihmistä. Hakijoista 19 ei halua nimeään julkisuuteen.

Kovia hakijoita Sitran yliasiamiehen pestiin: Jyrki Katainen, Suvi-Anne Siimes, Pekka Sauri, Johanna Karimäki


Summary: Turkulaisravintola Flavoriassa syöminen ravitsee sekä ruokailijaa että tutkijoita.

Kupittaalla sijaitsevassa Flavoria-ravintolassa lounasruokailijalla on mahdollisuus saada ruokatunnilla muutakin kuin vain kupunsa täyteen. Ravintola on tosielämän tutkimuslaboratorio, jossa ruokaileva voi osallistua Turun yliopiston ruokailutottumuksia selvittävään tutkimukseen.
 Ruokailijan on ladattava itselleen älypuhelimessa toimiva MyFlavoria-sovellus.
 – Tutkimus antaa tietoa esimerkiksi siitä syödäänkö valittu ruoka ja kuinka paljon jää ruokahävikkiä, sanoo tieteellisen johtoryhmän puheenjohtaja, apulaisprofessori  Mari Sandell .
 Flavoria-tutkimusalustan tieteellisen johtoryhmän puheenjohtaja, apulaisprofessori Mari Sandell toivoo, että tutkimus tuo keinoja pienentää ruokahävikkiä. Petra Ristola / Yle
 Varsinainen taikatarjotin
 Jutuntekopäivänä lounaaksi on kinkkukiusausta. Ruokalinjaston alkupäässä tarjottimelle kerätään aterimet, lasi ja servetti samoin kuin aina muuallakin. Taika alkaa tarjottimen aktivoituessa, kun sen asettaa jonkun ruokalajin eteen.
 Ruokaa otetaan lautaselle halutun verran ja linjasto laskee jokaisen lautaselle päätyvän ruokalajin grammamäärän. Kassalla maksamisen yhteydessä luetaan sovelluksen QR-koodi ja lautasen tiedot tallentuvat sovellukseen.
 Kinkkukiusauksen lisäksi toimittajan lautaselle tulee pasta- ja amerikansalaattia, kurkkua, paahdettua parsakaalia sekä auringonkukansiemeniä. MyFlavoria-sovelluksen mukaan annos sisältää 183 kilokaloria. Rasvaa lautasella on 8,4 grammaa, proteiinia 6,6 grammaa ja imeytyvää hiilihydraattia 18,7 grammaa.
 Tämä ruoka-annos sisältää 183 kilokaloria. Petra Ristola / Yle
 Nippelitietona ruokailijalle sovellus kertoo lisäksi, että lounaslautasella on kiusausta 99 grammaa, amerikansalaattia 31 grammaa, pastasalaattia 31 grammaa, paahdettua parsakaalia ja auringonkukansiemeniä 56 grammaa sekä kurkkua 26 grammaa. Annoksen kokonaispaino on 243 grammaa.
 – Tämä on Suomen ensimmäinen avoin tutkimusalusta, jossa tutkijat saavat helpon ja nopean kontaktin ihmisten aitoihin kokemuksiin joka päivä, sanoo Flavorian rakentamisesta vastaava kehityspäällikkö  Mari Norrdal  Turun yliopistosta.
 Tärkeää tutkimustietoa laajalle alueelle
 Kyseessä on monitieteinen tutkimus- ja kehityslaboratorio, sillä Turun yliopiston tiedekunnista mukana ovat lääketieteet, kasvatustieteet, yhteiskuntatieteet sekä luonnontieteiden ja tekniikan tiedekunta sekä kauppakorkeakoulu.
 Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaani  Pentti Huovinen  on innoissaan tutkimusravintolasta. Sen avulla saadaan myös paljon tietoa lääketieteellistä tutkimusta varten.
 – Meidän täytyy tietää paljon enemmän siitä mitä me syömme. Jokainen syö päivittäin, mutta tiedätkö mitä syöt ja miten syöt? Ruoka vaikuttaa terveyteemme paljon enemmän kuin mitä olemme ajatelleetkaan, sanoo dekaani Pentti Huovinen.
 Huovisella itsellään on ollut käytössä sovellus jo parisen viikkoa. Hänestä on hienoa saada tietää tarkalleen kuinka monta grammaa hän on mitäkin tuotetta ottanut lautaselleen.
 Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan dekaani Pentti Huovinen käyttää säännöllisesti MyFlavoria-sovellusta. Petra Ristola / Yle
 – Saan pitkällä aikavälillä tietoa siitä, paljonko olen syönyt esimerkiksi salaattia kuukaudessa tai vuodessa. Se on arvokasta tietoa, varsinkin jos haluan muuttaa ruokailutottumuksiani.
 Flavoria-tutkimusalustan avulla ruokailija saa itse kokea, miten syömällä voi vaikuttaa omaan hyvinvointiin.
 – Miten syöty ruoka näkyy meissä. Miten ruoka tukee hyvää oloa, eikä esimerkiksi syö liikaa, sanoo tieteellisen johtoryhmän puheenjohtaja, apulaisprofessori Mari Sandell.
 MyFlavoria-sovellus kertoo mitä lounas on sisältänyt, ja kuinka paljon jätettä siitä syntyi. Petra Ristola / Yle
 Keskiössä ruokahävikin pienentäminen
 Syömisen päätteeksi tarjotin ruokailuvälineineen viedään arvioitavaksi. Tarjotin asetetaan roskisten eteen, jossa sen paino lasketaan. Mahdolliset biojätteet tai sekajätteet laitetaan roskiin. Ruokailun päätteeksi sovellus kertoo, että testilounaan biojätemäärä on kolme grammaa. Se tulee käytetyistä serveteistä.
 Jätepisteellä mitataan roskikseen heitetyn biojätteen määrä eli tutkimus antaa tarkkaa tietoa myös hävikkiruoasta. Kestävän kehityksen näkökulma on yksi tärkeimmistä asioista mitä halutaan tutkia.
 – Olisi ainutlaatuista, jos pääsisimme tutkimuksessa käsiksi keinoihin, miten ruokahävikkiä voitaisiin pienentää, Mari Sandell sanoo.
 Flavoria-ravintolassa saa käydä syömässä myös ilman sovellusta tai tutkimukseen osallistumista. Asiakas antaa tieteelliselle ja kaupalliselle tutkimukselle käyttöluvan omien ruokavalintatietojen hyödyntämiseen vain ottamalla sovelluksen käyttöön.
 Flavoria-tutkimusalustaa on rakennettu yhdessä monitahoisen tutkija- ja yritysjoukon kanssa. Se on esimerkki uudenlaisesta tutkimuksen ja elinkeinoelämän yhteistyöstä, jossa yhteisenä tavoitteena on kansalais- ja kuluttajaymmärryksen lisääminen.
 Flavoria-tutkimusalustan rakentamisesta vastaava kehityspäällikkö Mari Norrdal sanoo, että tutkimuksessa yhdistyvät tieteellisyys ja kaupallisuus.  Petra Ristola / Yle
 – Tämä on ainutlaatuinen ympäristö, jossa yhdistyvät tieteellinen ja kaupallinen tutkimus. Ja kun kyseessä on avoin innovaatioalusta, materiaalia ja tietoa jaetaan myös kuluttajille, sanoo Flavorian rakentamisesta vastaava kehityspäällikkö Mari Norrdal Turun yliopistosta.
 Flavoria-tutkimusalustaan kuuluu myös moniaistilaboratorio Aistikattila, jossa elintarvikeyritykset voivat testata tuotteitaan erilaisissa ympäristöissä.
 Lue lisää:
 Havaijitunnelmaan ilman lentolippua – Turun yliopiston Aistikattila vie hajujen, äänien, makujen ja maisemien avulla maailman ääriin

Se näyttää ihan tavalliselta ravintolalta, mutta on tosielämän tutkimuslaboratorio: sovelluksella lounastajan ruokatavat ja -hävikki syyniin


Summary: Uskonnottomien yhdistys arvostelee koulujen tapaa sitouttaa oppilaita uskontoon.

Uskonnottomien oikeuksia edistävä yhdistys on tehnyt tänä vuonna useita kanteluja pohjoissavolaisista kouluista. Kanteluiden mukaan kouluissa on loukattu uskonnonvapautta ja toimittu oppilaita uskontoon sitouttavasti.
 Uskonnottomat Suomessa ry:n mukaan yhdessä tapauksessa on myös syrjitty oppilaita, jotka eivät ole luterilaisia ja painostettu oppilaita uskonnonopetukseen.
 Kanteluissa mainitaan muun muassa koulujen uskontoa käsittelevistä aamunavauksista sekä kevät- ja joulujuhlista, joissa on laulettu virsiä.
 Yhdistyksen mukaan koulut eivät aina ole tiedottaneet tilaisuuksien uskonnollisesta sisällöstä kunnolla etukäteen tai tarjonneet niille sisällöltään samanarvoista vaihtoehtoa.
 Uskonnottomat Suomessa ry:n puheenjohtaja  Kaisa Robbins  painottaa, että kouluissa noudatettaisiin lakia. Robbinsin mielestä joissakin kouluissa rikotaan tietoisesti lakia tai ei ole ajateltu, että peruskoulu on uskonnollisesti sitouttamaton.
 Viisi vuotta toiminut yhdistys on tehnyt yli 60 kantelua aluehallintovirastoihin. Yhteydenottoja on tullut etenkin  Kantelupukki.fi-palvelun  kautta.
 Opetushallitus julkaisi  ohjeen  perusopetuksen uskonnollisten tilaisuuksien järjestämisestä viimeksi vuoden 2018 alussa. Ohjeen mukaan oppilasta ei voi velvoittaa osallistumaan uskonnollisiin tilaisuuksiin.
 Rehtorit uskonnon juurruttajina Itä-Suomessa?
 Itä-Suomen aluehallintovirastossa on käsittelyssä kolme kantelua, jotka koskevat Varkauden ja Kuopion kaupunkeja sekä kuopiolaista Aurinkorinteen koulua. Varkaudesta kanteluita on tehty Repokankaan, Waltterin, Luttilan ja Könönpellon kouluista.
 Varkauden kaupungin sivistysjohtaja  Timo Tuunainen  painottaa kaupungin noudattavan Opetushallituksen ohjeistuksia. Uskonnollista ainesta sisältävistä tapahtumista tiedotetaan vanhemmille sähköisesti Wilman kautta ja tarvittaessa paperitiedotteella.
 – Mielenkiintoista on, että kuka tahansa voi kannella mistä vain aluehallintovirastoon ja heidän on tutkittava asia. Hedelmällisintä olisi, jos asianosainen ottaisi suoraan yhteyttä kouluihin tai koulutuksen järjestäjään ja mahdolliset epäkohdat korjattaisiin, sanoo sivistysjohtaja Tuunainen.
 Kuopiossa kouluille tulee vanhemmilta jonkin verran palautetta etenkin juhlapyhiin liittyvistä kirkkokäynneistä. Opetusjohtaja  Leena Auvisen  mukaan kyseessä on yksittäisiä tapauksia.
 – Asioita voidaan aina kokea eri tavalla. Kantelut selvitetään ja rehtoreiden muistia virkistetään käymällä läpi toimintaohjeistuksia kokouksissa, sanoo Leena Auvinen.
 Uskonnottomat Suomessa ry:n puheenjohtaja Kaisa Robbins korostaa oppilaan todellista ja aitoa valinnanvapautta esimerkiksi kirkkokäynnille.
 – Kaikkein jääräpäisimmät rehtorit uskonnon juurrattajina perusopetuksessa ovat Itä-Suomessa. Osa rehtoreista painottaa perinteitä ja vastarinta uudistuksiin on ollut kovaa. Tilanne muuttuu vanhempien rehtorien eläköityessä. Yllättävän vaikeaa on, että korkeasti koulutetut rehtorit noudattaisivat oppilaan uskonnonvapauteen liittyviä ohjeistuksia, sanoo Kaisa Robbins.
 Lue lisää:
 Vanhemmat ovat oppineet vaatimaan uskonnottomia joulujuhlia – koulujen juhlissa nähdään Jeesus-lapsen sijaan metsäneläimiä ja tonttu-ukkoja
 "Niitäkin opettajia on, jotka rukoiluttavat kolme kertaa päivässä" – Kerro kokemuksesi: toteutuuko uskonnonvapaus kouluissa?

Uskonnottomien yhdistys: tietyt jääräpäiset rehtorit juurruttavat koululaisiin uskontoa Itä-Suomessa – opetuksesta tehty useita kanteluita


Summary: Investoinnilla parannetaan ja laajennetaan Joensuun tehtaan tiloja sekä lisätään kapasiteettia.

Metsäkonevalmistaja John Deere investoi 15 miljoonaa euroa Joensuun tehtaallensa. Se on tehtaan historian suurin investointi.
 Investoinnissa on kyse tehtaan kokoonpano- ja koeajotilojen parantamisesta ja laajentamisesta. Lisäksi komponenttivalmistuksen kapasiteettia lisätään.
 – Laajennus auttaa meitä vastaamaan paremmin kysyntään huippusuhdahteissa, tehtaanjohtaja  Janne Haapasalo  kertoo tiedotteessa.
 Rakentaminen alkaa kesällä 2019 ja se valmistuu vuonna 2021.
 Lisäksi tehtaalle rakennetaan uusi, viisi miljoonaa euroa maksava lisäosa logististen järjestelyjen parantamiseksi.
 Joensuun Yrityskiinteistöt Oy rakennuttaa kiinteistön tontille, jonka metsäkoneyhtiö on myynyt Joensuun kaupungille. Rakennus valmistuu kesäkuussa 2020.
 Laajennuksen jälkeen John Deeren tilat ovat Joensuussa kokonaisuudessaan 3,2 hehtaarin laajuiset.
 John Deere Forestry Oy on valmistanut metsäkoneita Joensuussa vuodesta 1972 lähtien. Aiemmin Timberjack-nimellä toiminut yritys tuli vuonna 2000 osaksi kansainvälistä yhtiötä.
 Yhtiö työllistää Suomessa noin 700 työntekijää.
 Kerromme kohta lisää.

John Deere julkisti kaikkien aikojen suurimman investointinsa Joensuuhun – 15 miljoonaa euroa


Summary: Rikosnimike jutussa on kiihottaminen kansanryhmää vastaan. Tutkinta pyritään saamaan valmiiksi muutamassa viikossa.

Helsingin poliisi on aloittanut esitutkinnan Perussuomalaisten Nuorten jakamasta twiitistä, joka julkaistiin ennen EU-vaaleja.
 Twiitissä oli kuva tummaihoisesta pariskunnasta, joka pitelee sylissään vauvaa. Twiitin yhteyteen oli kirjoitettu saatesanat "äänestä perussuomalaisia, jos et halua että Suomen tulevaisuus näyttää tältä".
 Poliisi päätti tutkinnan aloittamisesta muutamia päiviä sitten.
 – Käsittelimme asiaa syyttäjän kanssa perjantaina. Päätimme, että tutkinta aloitetetaan, kertoo Ylelle rikoskomisario, tutkinnanjohtaja  Pekka Hätönen .
 Hätösen mukaan tutkinnassa on kaksi epäiltyä. Toinen on henkilö, joka laittoi twitiin, toinen epäilty oli kommentoinut twiittiä.
 – Periaatteessa kyseessä on melko selkeä tutkinta. Tässä tehdään kaksi kuulustelua, Hätönen sanoo.
 Poliisi tutkii juttua nimikkeellä kiihottaminen kansanryhmää vastaan.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho   totesi aiemmin , että Perussuomalaisten nuorissa on pieni joukko ihmisiä, jotka "ovat väärässä puolueessa".
 Perussuomalaisten nuorisojärjestö on saanut tänä vuonna valtiontukea 115 000 euroa. Opetus- ja kulttuuriministeriö on todennut, että se pohtii, keskeyttääkö se avustuksen maksamisen PS-nuorille.
 Perussuomalaiset Nuoret ovat pahoitelleet twiittiään sen lähettämisen jälkeen.
 Poliisin mukaan tutkinta pyritään saamaan valmiiksi muutaman viikon aikana.
 Lue myös:
 Perussuomalaisten nuorten vaalitwiitti voi täyttää rikoksen tunnusmerkit, arvioi rikosoikeuden professori

Poliisi aloitti rikostutkinnan Perussuomalaisten nuorten EU-vaaleihin liittyvästä twiitistä – "Jutussa on kaksi epäiltyä"


Summary: Oikeudenkäynnin tauolla pitseriassa ammuttiin kuoliaaksi kolme jengiläistä.

Lahden pitseriamurhista tuomittu mies pääsee vapaaksi. Helsingin hovioikeus päätti tiistaina hyväksyä elinkautiseen vankeuteen tuomitun miehen ehdonalaishakemuksen.
 Eikka Pekka Lehtosaari  vapautuu vankilasta ensi vuoden maaliskuussa. Vapautuessaan hän on ollut vankilassa yli 20 vuotta.
 Lahtelaisessa pitseriassa ammuttiin vuonna 2000 kuoliaaksi kolme moottoripyöräjengiläistä. He olivat tulleet lounastauolle oikeustalolta, missä käsiteltiin moottoripyöräjengiläisten edellistä väkivaltaista yhteenottoa.
 Lehtosaaren lisäksi kaksi muuta miestä tuomittiin. Kouvolan hovioikeuden vuonna 2001 antaman tuomion mukaan 30–40-vuotias lahtelaiskolmikko suunnitteli henkirikokset yhdessä ja toteutti ne määrätietoisesti ja kylmäverisesti.
 Lehtosaari oli lahtelaisen Rogues Galleryn perustaja ja johtaja. Jengi yhdistyi myöhemmin kahden muun jengin kanssa United Brotherhoodiin keväällä 2010.
 Vapauttamista puolsi pitkä vankeus ja hyvä käytös
 Hovioikeuden mukaan vapauttamista vastaan puhuivat miehen kiinnitäytyminen rikollisjärjestön toimintaan ja vankila-ajan rikokset. Lehtosaari osallistui vuonna 2005 Riihimäen vankilakapinaan, jossa joukko vankeja hajotti selleissään kaiken irtaimen, puhkoi seiniin reikiä ja repi irti lämmitysputkia.
 Hovioikeus kuitenkin perusteli vapauttamista vankilassaoloajan pituudella ja Lehtosaaren käytöksellä.
 – Vapauttamista puolsivat myös viime vuosina tapahtunut positiivinen kehitys hänen käyttäytymisessään ja osallistumisessaan vankilan toimintoihin, hovioikeus toteaa.
 Lue lisää:
 Kolmoismurha kebab-paikassa Lahdessa

Lahden pitseriamurhista tuomittu jengipomo pääsee ensi vuonna vapaaksi istuttuaan yli 20 vuotta


Summary: Rymättylässä aloitettiin nosto jo pari viikkoa ennen koulun päättäjäisiä.

Tässä kohtaa vuotta isäntä saa olla aika tyytyväinen. Kun varhaisperuna on nostettu ylös ja toimitettu kauppaan, mikään ei voi enää mennä myttyyn.
 Keväämmällä murheita olikin vähän enemmän. Pitkään jatkunut koleus taltutti perunan kasvuvauhtia. Hallaakin piti torjua.
 Hankalin ongelma oli kuitenkin kuivuus. Eteläiset hiekkamaat kuivuvat nopeasti. Ja kun taivaalta ei vettä tule, kastelulaitteet piti ottaa avuksi moneen kertaan.
 Peruna ehtii lakkiaisiin
 Lounais-Suomen saaristosta tulevat ensimmäiset kotimaiset avomaan varhaisperunat. Tänä vuonna nostamaan päästiin varhaisimmilla istutuksilla kaksi viikkoa ennen lakkiaisia.
 Lakkiaisviikolla perunaa nostetaan muun muassa Rymättylässä jo monella tilalla. Se tarkoittaa sitä, että uutta perunaa riittää lakkiaisvieraille muuallekin Suomeen.
 Viikkoa ennen lakkiaisia vesisade lopulta tuli saaristoon. Vettä tuli aamusta iltaan. Seuraavan päivän nostoa märkä maa haittasi, mutta muuten vesi tuli tarpeeseen.
 – Vettä tuli nätisti 15 milliä. Tämä sade menee suoraan kasvuun. Se tietää hyvää perunalle, heinälle ja viljalle, iloitsee rymättyläläinen maanviljelijä  Mika Törne .
 Törnen tilalla lakkiasviikon alussa nostetut perunat laitettiin 10 kilon laatikoihin, ja päälle aseteltiin vielä vihreitä naatteja eli perunan varsia. Tällaisella kuorrutuksella uusi peruna lähtee kauppoihin ja sitä kautta ruokapöytiin.
 Lue lisää:
 Rymättylän ennätysperunat selvisivät kovista pakkasista
 Ensimmäiset varhaisperunat istutettiin ennätyksellisen aikaisin Rymättylässä – "Laitetaan Suomen kevät käyntiin"

Lakkiaisjuhlien järjestäjille helpottava uutinen – varhaisperunaa nousee tällä viikolla reilusti


Summary: Puolustusvoimien pioneerit saapuivat tiistaiaamuna paikalle purkamaan pellolle noussutta räjähdettä.

Suomussalmen Juntusrannalla pellolla tehdyt maanmuokkaustyöt nostivat esiin sodanaikaisen tykin ammuksen. Ammus oli löytöhetkellä savunnut.
 Viereisen talon isäntä  Eino Pihlajamaa  huomasi traktorin jyrsimen päälle nostetun savuavan esineen matkallaan postilaatikolle maanantai-iltana kuuden aikaan.
 – Minä otin sen multaisen möykyn käteeni ja tajusin, että se on ammus, koska se painoi niin paljon. Laskin sen perustuksen päälle, ettei tulisi lisävahinkoa, jos työmies lähtisi traktorilla liikkeelle, Pihlajamaa kertoo.
 Pihlajamaa soitti Rajavartiostolle, joka tuli paikalle ja eristi alueen. Tiistaiaamuna Puolustusvoimien pioneerit saapuivat paikalle purkamaan räjähdettä. Kävi ilmi, että Pihlajamaan löytämä räjähde oli tykinammuksen puolikas.
 – Pioneerit ovat löytäneet toisen puolikkaan ja räjäyttäneet kahdesti. Nyt he käyvät vielä miinaharavalla peltoa läpi, josko löytyisi lisää, Pihlajamaa kertoo.
 Tilanne ei neuvokasta isäntää hetkauttanut, sillä räjähteitä on pellolta löytynyt aiemminkin. Vuonna 1974 samaiselta pellolta löytyi toinen ammus. Todennäköinen syykin on selvillä.
 – Tästä on noin kilometrin matka sodan aikaiselle saksalaisten ammusvarastolle, Pihlajamaa tietää.
 Puolustusvoimat on raivannut  sodanaikaisia räjähtämättömiä  ammuksia jo vuosikymmenien ajan. Esimerkiksi Kuopion Kallaveden pohjasta on vuosien varrella nostettu  lähes puoli miljoonaa  räjähdettä.
 Suomussalmen ammuslöydöstä kertoi ensimmäisenä  Iltalehti .

Savuava räjähde yllätti suomussalmelaisen isännän: "Tajusin, että se on ammus, koska se painoi niin paljon"


Summary: Pekka Räty lähti vastentahtoisesti näyttelemään Simpauttaja-elokuvan Imppaa. Enää ei kaduta.

1970-luvulla se vielä oli mahdollista. Kun kahden TV-kanavan aikaan pääsi TV-elokuvaan lausumaan kuolemattomat sanat, hoki sitä kohta koko kansa.
 Pekka Rädyllä ne sanat olivat: "Syö paskas".
 Nuo sanat ovat seuranneet Rätyä jo yli 40 vuotta. Nuoresta pojasta aina näihin päiviin, kun Räty kohta on jäämässä eläkkeelle näyttelijän työstään.
 – Vasta olimme vaimon kanssa Helsinki–Vantaan lentokentällä lähdössä Alanyaan. En ehtinyt mennä edes lippua tarkistuttamaan, kun yksi mies jo huusi: "Sano vaan Pekka, että syö paskas", naurahtaa Räty.
 Sanonta on jäänyt elämään kohtauksesta, jossa Imppaa näyttelevä Pekka Räty on Simpauttaja-TV-elokuvassa isänsä kanssa pellolla levittämässä lantaa. Isä hermostuu, kun Imppa viskoo lantaa lammikoihin: "Se on syötävä nyt joka kakkara", sanoo Impan isä. "Syö paskas", vastaa Imppa.
 Repliikki toistuu muutamaan kertaan. Lukuisat Simpauttaja-elokuvan uusinnat ovat tehneet lauseesta mieliinpainuvan.
 Kirsti Väänänen ja Pekka Räty Lahden kaupunginteatterin näyttämöllä syksyllä 1995, kun ensi-iltansa sai Lauri Kokkosen kirjoittama näytelmä Ruskie neitsyt.  Lahden kaupunginteatteri/Veli Granö
 Murretta puhuva poika
 Oli kuitenkin todella lähellä, että Impan rooli olisi jäänyt Pekka Rädyltä tekemättä. Hän nimittäin oli tuolloin Tampereella ensimmäisen vuoden näyttelijäopiskelija ja päättänyt uhrata opiskelulle kaiken aikansa.
 Simpauttajan ohjaaja  Veikko Kerttula  tiedusteli, olisiko Tampereen teatterikoulussa Pohjois-Karjalan murretta puhuvaa poikaa. Sellainen koulusta löytyi.
 Niinpä Pohjois-Karjalan Enossa syntynyt Pekka Räty luki  Heikki Turusen  Simpauttaja-romaanin ja totesi, ettei siinä hänen mielestään mitään ihmeellistä ole. Sellaista normaalia pohjoiskarjalaista elämää noitumisineen ja selkäsaunoineen.
 – Minä kieltäydyin. Ajattelin, että en missään tapauksessa lähde mihinkään elokuvaan, koska minulla oli ainutlaatuinen tilaisuus käydä teatterikoulua ja halusin ottaa siitä kaiken irti.
 Imppa on minun elämäntarinani  Näyttelijä Pekka Räty
 Toisin kuitenkin kävi. 19-vuotias Pekka Räty saatiin ylipuhuttua, ja niin hän huomasi olevansa mukana Simpauttajassa näyttelemässä Imppaa.
 – Ensimmäinen kohtaus kuvattiin pellolla, jossa Simpauttaja korjailee traktoria ja Juuli kävelee pellon laidassa.
 Rädyn piti vain seurata kärryn lavalta kuvauksia. Elokuvantekijät kuitenkin kuvasivat salaa, kun Räty nuorilla silmillään seurasi tapahtumia.
 – Ohjaaja Kerttula sanoi, että ei tämä tämän kummallisempaa ole. Pysyt vain omana itsenäsi ja jatketaan eteenpäin, naurahtaa Räty.
 Niin Impasta tuli vuonna 1954 syntyneelle Pekka Rädylle hahmo, jota hän on kantanut lopun elämäänsä.
 Pekka Räty hallitsee näyttelemisen lisäksi myös laulun ja soiton. Kuva on otettu vuonna 2014 Rädyn synnyinseudulla Enossa, joka nykyään on osa Joensuuta.  Yle / Jyrki Utriainen
 Näyttelijän ammatti oli Pekka Rädylle intohimo, mutta Rädyn isälle se oli ainakin aluksi kova pettymys. Kotona olisi odottanut pienviljelijän tilan hoitaminen, mutta se ei kiinnostanut Pekka Rätyä eikä hänen sisaruksiaankaan.
 – Isä lämpeni näyttelijän työhäni vasta, kun työkaveri oli nähnyt Rädyn TV:ssä. Kun sain vanhemmat lopulta Lahden kaupunginteatteriin katsomaan Täällä pohjantähden alla -näytelmää, kuulin näyttämölle, kun isä sanoi äidille: "Kato äiti perkele, tuoltahan tullee miun poika".
 Näyttämöltä eduskuntaan
 Vuonna 1977 Räty kiinnitettiin vakituiseksi näyttelijäksi Lahden kaupunginteatteriin, jossa vuosia vierähti kaikkiaan 26. Ensi-iltoja tuli vuodessa kuusi tai seitsemän, mikä olikin viedä näyttelijästä lopullisesti mehut. Vientiä Pekka Rädyllä riitti ja alkoholikin maistui.
 – Oli ihan karvan päässä, etten palanut loppuun, kertoo Räty.
 Siinä mielessä vuodet 1991–1995 tulivat hyvään saumaan. Räty pääsi kansanedustajaksi, kun hän sitoutumattomana nousi Vihreän liiton listoilta eduskuntaan.
 – Se vei ajatukset valtakunnan asioihin ja sain hengähdystä teatterityöstä.
 Vaikka Räty pitää eduskunta-aikaa yhdenlaisena  elämän korkeakouluna , paloi mieli takaisin näyttämölle.
 – Viimeisillä metreillä siellä eduskunnan suuressa salissa tuli ikävä aplodeja. Seuraavan kesän olin Turun kesäteatterissa näyttelemässä kapteeni von Trapia  Sound of Music  -musikaalissa, kertoo Räty.
 Näyttelijä Pekka Räty Syntynyt 9.12.1954 Enossa Pohjois-Karjalassa. Näytteli Imppaa suositussa, vuonna 1975 valmistuneessa Simpauttaja-elokuvassa. Näytellyt mm. Lahden, Seinäjoen ja Imatran kaupungintettereissa. Kansanedustajana vuosina 1991–1995.
 Räty kannustaa kaikkia taiteilijoita mukaan kunnalliseen tai valtakunnalliseen päätöksentekoon. Itse hän on kaupunginvaltuutettuna ja keskustan valtuustoryhmän puheenjohtajana Imatralla.
 Päättäjänä Räty kokee pystyvänsä kertomaan muille päätöksentekijöille näyttelijän työstä, mutta toisaalta hän pitää erittäin avartavana, että pääsee itse kuulemaan asioista, joista ei tiedä yhtään mitään.
 Taiteilijan rankka elämä
 Pekka Räty on jo vuosia ollut innokas kuntoilija. Hän on tuttu näky lenkkeilemässä, uimassa, hiihtämässä tai juoksemassa maratonia. Liikunta on ollut hänen pelastuksensa.
 – Paljastan ihan rehellisesti, että ilman urheilua en olisi enää tässä. Olisin juonut itseni hengiltä, kertoo Pekka Räty.
 Pekka Räty Teatteri Imatran Nine-musikaalissa keväällä 2011.  YLE
 Räty suree, miten moni näyttelijä on lähtenyt jo nurmen alle. Huumeet ja alkoholi ovat monen taiteilijan ongelma.
 – Me ollaan kaikki hirveän herkkiä ihmisiä. Se herkkyys altistaa sairauksille.
 Ilokseen Räty on huomannut, että uusi näyttelijä- ja taiteilijasukupolvi on valinnut terveet elämäntavat. Useat ovat absolutisteja ja harrastavat monipuolista liikuntaa.
 – On äärettömän tärkeätä, että meille annettua lahjakkuutta voidaan tuoda mahdollisimman pitkään esille. Se tarkoittaa, että joka päivä pitää tehdä oman fysiikan kanssa töitä. Aina kun menee yleisön eteen, pitää olla 110 lasissa, sanoo Räty.
 Imppa mukana
 Lahden kaupunginteatterin jälkeen Pekka Räty siirtyi neljäksi vuodeksi Seinäjoen kaupunginteatteriin. Sieltä hänet houkuteltiin vuonna 2008 Imatran kaupunginteatteriin, josta hän tämän vuoden lopussa jää eläkkeelle.
 Pekka Räty palaa vähän väliä Simpauttaja-elokuvan Impan rooliin. On Rädyn mukaan äärettömän harvinaista, että ammattinäyttelijä pääsee näyttelemään omaa elämäänsä omalla murteellaan ja omissa vaatteissaan. Se on niin lähellä omaa elämää, että näyttelijän ei juuri tarvitse näytellä.
 – Se Imppa on minun elämäntarinani, mistä minä lähdin näyttelijän ammattiin paskapellon laidasta.
 Ensimmäinen rooli Pekka Rädyllä oli Enon kesäteatterissa, jossa ohjelmistossa oli Tukkijoella. Räty kävi tuolloin Enon keskikoulua. Turkan rooliin haettiin nuorta tukkijätkää.
 – Sillä tiellä on oltu 49 vuotta.
 Vuonna 1989 Lahden kaupunginteatterissa sai ensi-iltansa Täällä pohjantähden alla -näytelmä, jossa Pekka Räty näytteli pääosaa Akseli Koskelana.  Lahden kaupunginteatteri

Näyttelijä Pekka Räty sanoi yli 40 vuotta sitten TV:ssä kaksi sanaa – niitä kansa hokee edelleen


Summary: Murhan epäillään tapahtuneen viime vuoden marraskuussa. Ruumis löydettiin tänä keväänä.

Oulun soramonttumurhan esitutkinta on valmistunut ja siirtynyt syyteharkintaan.
 Poliisi kertoi  viime joulukuussa tutkivansa murhaa, jonka epäillään tapahtuneen 7.10.2018 Oulun koillispuolisella soramonttualueella.
 Rikoksen uhrin löytämiseksi käynnistettiin laajat etsinnät syksyllä ja niitä jatkettiin talven aikana, mutta uhria ei löydetty.  Poliisi kertoi  löytäneensä henkirikoksen uhrin Oulun Alakylästä tiistaina 7.5.2019.
 Kerromme kohta lisää.

Oulun soramonttumurha etenee syyteharkintaan


Summary: Toistaiseksi ei ole tiedossa miten hylje oli näin kauas sisämaahan päätynyt, mutta ihmisen vaikutusta ei voida sulkea pois.

Tervolasta Kemijoesta on löytynyt hylkeen poikanen eli kuutti. Kuutti löytyi Kemijoen rannalta, kuntakeskuksen kohdalta kunnantalon laiturin luota. Löytöpaikasta on matkaa hylkeen kotivesiin Perämerelle 40 kilometriä linnuntietä.
 Eläimen havainneet ohikulkijat ottivat asiasta yhteyttä riistanhoitoyhdistykseen. Suurpetoyhdyshenkilö  Hannu Kähkönen  kävi toimittamassa hylkeen paikalliselle eläinlääkäriasemalle tarkastettavaksi.
 – Ensimmäisenä tuli mieleen, että perus maanataipäivä. Ammatti on opettanut, että mitä vaan voi tulla vastaan, naureskeli eläimen tarkastanut eläinlääkäri  Paula Kurth  Tervolan eläinlääkäriasemalta.
 Hylje vaikutti Kurthin mukaan olosuhteisiin nähden reippaalta – se jopa yritti näykätä sekä tarkastuksen tehnyttä Kurthia että eläintä kuljettanutta Kähköstä.
 – Hyvältä vaikutti kuutti, ei näkynyt ulkoisia vaurioita. Kovasti oli äkäinen ja pullea kaveri, että syönyt hyvin. Päädyttiin siihen, että sen voi ihan huolettomasti viedä takaisin mereen, Kurth kertoo.
 Kuutti kopattiin vedestä lohihaavilla
 Kähkösen mukaan hylje uiskenteli kunnantalon laiturin luona rauhallisena, eikä yrittänyt karkuun. Hän nappasi vieraaseen ympäristöön joutuneen hylkeenpoikasen autonsa kyytiin lohihaavilla.
 – Ajattelin, että eihän tämä ihan tavallinen SRVA (suurriistavirka-apu) -keikka ole. Toiminnanohjaaja soitti ja pyysi minua käymään paikalla ja ajattelin, että käydään nyt hoitamassa eläin sieltä turvaan, Kähkönen sanoo.
 Kähkönen tai eläimen tarkastanut Paula Kurth eivät tehneet jokiveteen joutuneesta kuutista tarkkaa lajinmääritystä, mutta heidän mukaansa eläin vaikutti Perämeren norpan eli itämerennorpan ( Phoca hispida botnica)  poikaselta.
 Sekä Kurth että Kähkönen ovat ymmällään siitä, miten norppa on päätynyt Tervolaan asti. Matkaa mereltä on paljon ja lisäksi ylitettävänä on kaksi korkeaa voimalaitospatoa Isohaarassa ja Taivalkoskella.
 – Sitä me ollaan kovasti pohdittu, että miten se päätyi tänne. Onhan sillä aikamoinen mönkiminen jos se on maata pitkin kahden voimalaitoksen ohi, Kurth sanoo.
 Kähkönen epäilee, että ihmisen toiminnalla on voinut olla vaikutusta asiaan.
 – Minusta sillä näytti olevan jotain esimerkiksi verkon jälkeä kyljessä, että kyllä epäilys on että voisiko olla jonkun ihmisen mukana tullut, Kähkönen pohtii.

Yli 40 kilometrin päästä mereltä Kemijoesta löytyi yksinäinen Perämeren hylkeen kuutti – "Kovasti oli äkäinen ja pullea kaveri"


Summary: Kotka löydettiin lumihangesta maaliskuussa, ympärillään verta ja taistelun jälkiä, hauleista haavoittuneena. Nyt tutkijat pohtivat, mitä todella tapahtui.

Metsäinsinööri  Antti Juutinen  löysi maaliskuun lopulla Pyhännältä kuolleen kotkan. Kotkan ympärillä oli tuoretta verta ja taistelun jälkiä. Juutinen toimitti linnun viranomaisille kuolinsyytutkimukseen. Pian selvisi, että kuollut kotka ei ollut kuka tahansa, vaan uutisista tuttu Suomen ja Euroopan vanhin maakotka.
 Kotkan kuoleman ympärillä velloo syvä tietämättömyyden kehä. Kukaan ei tiedä, mikä aiheutti kotkanestorin hengenlähdön. Ruuminavaus paljasti kotkasta haavoja ja ruhjeita. Pyrstöstä löytyi haava ja haavasta yksi hauli. Lintu oli lihaksistoltaan hyvässä kunnossa ja terve, mutta pahasti aliravittu.
 Luonnontieteellisen keskusmuseon tutkijat eivät ole löytäneet selvää syytä kotkan kuolemalle. Vaikka hauli viittasi linnun ampumiseen, tutkijat eivät tiedä, koituiko kotkienvälinen taistelu vai metsästäjän haulikon aivastus linnun turmioksi.
 Tutkijat uskovat kotkan kuolleen "taistelun ja ampumisen aiheuttamaan rasituksen ja stressin aiheuttaman shokin takia". Tämän suurempaa varmuutta tai varmempaa selitystä linnun poismenoon ei ehkä koskaan tulla saamaan.
 Kotka oli 34 vuoden, 8 kuukauden ja 28 päivän ikäinen siirtyessään ajasta ikuisuuteen. Kiinnostava yksityiskohta ennätyskotkan elämässä on tiedon puute.
 Kotka rengastettiin keväällä 1984 Kainuussa ja tavattiin seuraavaksi vuonna 1986 Lounais-Suomen Laitilassa haaskan parista. Seuraava havainto kyseisestä yksilöstä on tammikuulta 2019, kun luontokuvaaja  Ari Komulainen  onnistui ikuistamaan linnun kamerallaan Pohjois-Savossa.
 Näin ollen kotka onnistui elämään elämänsä ihmiseltä piilossa yli 30 vuoden ajan. Lintu tunnistettiin lopulta rengastusrenkaan perusteella.
 Maakotka on yhä hyvin harvinainen pesimälintu maamme pohjoisosien laajimmilla metsäalueilla. Pesimäkantamme koko on noin 300–400 paria. Pesimämenestyksestä riippuen vuosittain rengastetaan keskimäärin hieman yli sata maakotkan poikasta.
 Lue lisää:
 Luontokuvaaja ikuisti komean maakotkan – kun hän katsoi kuvaa tarkemmin, paljastui yllätys: lintu on tiettävästi Euroopan vanhin

Euroopan vanhin maakotka löydettiin kuolleena Pyhännältä – kukaan ei tiedä, miten ja miksi ennätyslintu kuoli


Summary: Suurin osa irtisanomisista toteutetaan ensi vuoden loppuun mennessä. Osa vähennyksistä hoidetaan eläkejärjestelyin.

Stora Enson Oulun tehtaan tuotantosuunnan muutokseen liittyvät yt-neuvottelut päättyvät 365 työntekijän irtisanomiseen.
 Oulun tehdas työllistää vähennysten jälkeen noin 180 henkilöä. Pääosa irtisanomisista toteutetaan ensi vuoden loppuun mennessä, jolloin päällystetyn hienopaperin valmistus Oulussa päättyy.
 Stora Enson paperi-divisioonan johtaja  Kati ter Horst  toteaa tiedotteessa, että korvaavia työpaikkoja etsitään muun muassa Oulun kaupungin kanssa.
 – Pyrimme yhdessä Stora Enson muiden toimipaikkojen, Oulun kaupungin ja muiden sidosryhmien kanssa löytämään korvaavia töitä niille, joille ei ole paikkaa uudessa organisaatiossa. Lisäksi Stora Enso tarjoaa taloudellista tukea työntekijöille, jotka haluavat perustaa oman yrityksen.
 Korkeintaan viidennes, eli noin 70 työpaikkaa, pystytään vähentämään eläkejärjestelyillä.
 Kerromme kohta lisää.

Stora Enso irtisanoo Oulusta yli 350 työntekijää


Elokuvateatterit & elokuvien esittäminen

Sodankylän elokuvajuhlille mahtuu jatkossa aiempaa enemmän katsojia. Uusi kaarihallin näköinen teltta otetaan ensimmäistä kertaa käyttöön ensi kuussa. Uudessa elokuvateatterissa on 200 paikkaa, mikä on kaksinkertainen määrä vanhaan telttaan verrattuna. Uusi tila korvaa vanhan teltan.
 – Uudessa kaarihallissa on nimeltään Kitisen kino, joka oli suunnitteilla jo kaksi vuotta. Tämä on tehty sitä varten että me lisätään asiakaspaikkoja, koska asiakasmäärät ja elokuvamäärät ovat lisääntyneet ja on ollut vähän hankala saada lippuja. Ongelma poistetaan tällä, Sodankylän elokuvajuhlien toiminnanjohtaja  Ari Lehtola  sanoo.
 Sodankylän elokuvajuhlilla saavat Suomen ensi-iltansa muun muassa J-P Valkeapään ohjaama elokuva Koirat eivät käytä housuja sekä Mikko Mattilan Freud, Marx, Engels & Jung -yhtyeen laulajasta Pekka Myllykoskesta kertova dokumenttielokuva Mystinen metsätyömies.
 Elokuvajuhlat järjestetään 12.-16. kesäkuuta.

Uusi elokuvateatteri Sodankylän elokuvajuhlille


Summary: Italialaisomistuksessa ollut kilpapurjevene on mahdollisesti uponnut, tarkempia tietoja sen kohtalosta ei ole vielä saatu.

Pietarsaaressa valmistettu luksuspurjevene on pudonnut rahtialuksen kyydistä Välimereen.
 Onnettomuus sattui viime lauantaina. Italialaisomistuksessa ollut My Song -vene on mahdollisesti uponnut, tarkempia tietoja sen kohtalosta ei ole vielä saatu.
 Rahtialus oli matkalla Karibialta Italiaan, missä veneen oli tarkoitus osallistua Sardinian ympäri kiertävään regattaan. Yli 39 metriä pitkä purjevene on valmistettu Pietarsaaressa Baltic Yachtsin verstaalla kolme vuotta sitten ja se oli yksi verstaan suurimpia urakoita.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Kauppalehti . Lehden haastatteleman asiantuntijan mahdollisesti uponnut vene maksaa vähintään 25 miljoonaa euroa.

Kallis jättipurjevene putosi rahtialuksesta Välimereen – Suomessa valmistettu vene on ilmeisesti uponnut


Summary: Nettihupailun kohteeksikin joutunut Turun Kakolanrinteen kiskohissi osoittautui heti avajaisviikonloppuna suosituksi.

Suomen ensimmäinen kaupungissa sijaitseva kiskohissi, Funikulaari, avattiin yleisölle viime perjantaina Turussa. Turun kaupungin mukaan Funikulaariin tutustui avajaisviikonloppuna arviolta noin 5 500 henkilöä ja hissi teki noin 1 200 yhdensuuntaista matkaa.
 Pelkästään ensimmäisen viiden tunnin aikana 1 000 ihmistä matkasi hissillä ylös. Myös ongelmia ilmestyi. Funikulaari jäi viikonloppuna kahdesti jumiin asemalle. Näissä tapauksissa hissihuoltoyhtiöön otti yhteyttä Funikulaarin matkustajat. Turun kaupungin tiedotteen mukaan jumitukset johtuivat siitä, että ovisensorien edessä oli seisottu.
 – Sen jälkeen hissin tilaus ja kulkupainikkeita on painettu useita kertoja molemmilla asemilla sekä hississä. Virhetila jouduttiin nollaamaan ennen kuin laite alkoi jälleen toimia oikein, Turun kaupunki kuvailee teknistä häiriötä.
 Funikulaarilla on edessään vielä hienosäätöä ja viimeistelytöitä. Esimerkiksi hissin ja asemien kuulutukset sekä ovisensorien merkkiäänet otetaan käyttöön lähiaikoina.
 Lisäksi opasteita tullaan lisäämään eripuolille asemaa ja hissiin, sekä Funikulaari saa ruotsinkielisen nimikyltin vielä asemalle. Kiskohissiin lisätään vielä taittoistuimet.
 Funikulaari liikennöi Linnankadun ja Graniittilinnankadun välillä arkisin kello 4.30–1.00 ja viikonloppuisin kello 5.00–24.00. Funikulaari on maksuton.
 Lue lisää:
 Kakolasta pääsee nyt karkuun minuutissa – turkulaiset jonottivat Suomen hilpeimpään hissiin
 Meemiksi noussut Kakolan rinnehissi Turussa on vihdoin valmis – hyppää kyytiin ja koeajolle
 Nettihupailun kohteeksi joutunut Turun funikulaari sai lähtöpäivän – turvallisuustarkastuksessa tuli ilmi korjattavia puutteita
 Turun funikulaarihassuttelut uutisoitiin Singaporessa asti
 Turun funikulaari herättää hilpeyttä sosiaalisessa mediassa – "Mitä tilattiin ja mitä saatiin"

Turun Funikulaarilla matkusti heti avajaisviikonloppuna yli 5000 ihmistä – jumittui kahdesti


Summary: Antti Rinne arvioi myöhään maanantai-iltana, että neuvotteluiden vaikeimmat kysymykset on siivottu pois alta.

Kolmatta viikkoa käytävissä hallitusneuvotteluissa alkaa olla käsillä loppusuora.
 Maanantaina myöhään jatkuneiden neuvotteluiden jälkeen hallitusneuvotteluiden vetäjä  Antti Rinne  (sd.) kertoi, että viiden puolueen neuvotteluissa on päästy sopuun talousasioista.
 Rinteen mukaan "tulot ja meno ovat tasapainossa".
 – Vajaat kymmenen kysymystä vaatii ratkaisua. Keskiviikkona varmaankin käydään viimeiset asiat läpi, Rinne sanoi maanantai-iltana.
 Rinne arvioi, että vaikeimmat kysymykset on nyt siivottu alta pois. Hänen mukaansa ohjelman sisältö voisi tulla valmiiksi jo keskiviikkoiltana.
 Neuvottelut jatkuvat tiistaina Säätytalossa kello 9. Rinteen odotetaan kommentoivan neuvottelujen tilannetta.
 Tiistaina päivällä neuvotteluissa on tauko eduskuntaryhmien kokousten ja eduskunnan täysistunnon takia. Tauon jälkeen neuvotteluja on määrä jatkaa klo 15.
 Hallitusneuvotteluja saattaa tiistaina mutkistaa jonkin verran se, että keskustan puheenjohtaja  Juha Sipilä  matkustaa Brysseliin, jossa hän osallistuu EU-johtajien kokoukseen.
 Johtajilla on Brysselissä pöydällä visainen kysymys, miten EU:n johtopaikat jaetaan eurovaalien jälkeen.
 Lue lisää:
 Pitkä neuvottelupäivä tuotti tulosta – Rinne uskoo, että keskiviikkona voi tulla valmista

Joko alkaa loppusuora häämöttää Säätytalossa? Talousasioissa syntyi sopu illalla, katso Antti Rinteen kommentit suorana klo 8.50


Alkuvuoden aikana syntyi melkein tuhat lasta vähemmän kuin vastaavana ajankohtana viime vuonna, kertovat Tilastokeskuksen ennakkotiedot.
 Suomen väkiluku nousi tästä huolimatta tammi–huhtikuun aikana 833 hengellä. Väestönkasvua ylläpiti muuttovoitto ulkomailta. Väkiluku oli huhtikuun lopussa tarkalleen 5 518 752.
 Kuolleiden määrä oli alkuvuonna vähäisempi kuin viime vuonna samaan aikaan. Kuolleita oli ensimmäisten neljän kuukauden aikana 18 472 eli noin 1 300 vähemmän kuin vuosi sitten.
 Lapsia syntyi vähäisesti kuolleisiin nähden, sillä syntyneitä oli noin 3 800 vähemmän kuin kuolleita.

Tilastokeskus: Syntyvyys jatkaa laskuaan – alkuvuonna melkein tuhat lasta vähemmän kuin vuosi sitten


Summary: Jo lievä ylipaino 18-vuotiaana suurensi dilatoivan sydänlihassairauden riskiä, tutkimuksessa todettiin.

Nuoruuden ylipainoisuus ja lihavuus voivat ruotsalaistutkimuksen mukaan olla sydänlihassairauden eli kardiomyopatian riskitekijöitä. Yhteys havaittiin 18-vuotiailla miehillä, joita seurattiin keskimäärin 27 vuoden ajan.
 Ruotsalaisten havainto on mielenkiintoinen, sillä tätä ennen nuoruuden ylipainon ja sydänlihassairauden yhteyksiä ei ole juurikaan tutkittu.
 Nyt tutkiminen onnistui lähes 1,7 miljoonan miehen terveysrekisteritietojen avulla. Seurannan aikana miehillä todettiin 4 500 sydänlihassairautta.
 Tulosten perusteella 18-vuotiaana ylipainoisten riski sairastua sydänlihassairauteen suureni tasaisesti mitä enemmän ylipainoa oli kertynyt.
 Verrattuna normaalipainoisiin riski suureni jo hyvin lievässä ylipainoisuudessa, mutta yhteys oli voimakkain vaikeasti lihavilla. Heillä todettiin sydänlihassairaus kahdeksan kertaa todennäköisemmin kuin normaalipainoisilla.
 Nyt havaittu sairastumisriski rajoittui dilatoivaan sydänlihassairauteen, joka on vain yksi sydänlihassairauden muoto.
 Myös muiden sydänlihassairauden muotojen ja ylipainon yhteydestä saatiin viitteitä, mutta tapauksia oli vähän ja tulokset jäivät tältä osin epävarmoiksi.
 Dilatoivassa sydänlihassairaudessa sydänlihas heikkenee eikä pysty pumppaamaan verta normaalisti, mikä voi johtaa sydämen vajaatoimintaan.
 Vaiva ilmenee muun muassa rasitushengenahdistuksena, mutta varhaisvaiheessa se on usein oireeton. Noin kolmannes dilatoivista sydänlihassairauksista on perinnöllisiä.
 Tutkimus julkaistiin  Circulation-lehdessä .

Tutkimus: Ylipaino nuorena altistaa sydänlihassairaudelle


Summary: Lihan syömistä olisi hyvä vähentää ilmasto- ja terveyssyistä.  Suuri mahdollisuus muutokseen piilee suurtalouskeittiöiden lihapadoissa.

Suomalaisten ruokavaliossa on  terveyden  ja  ilmaston kannalta liikaa lihaa . Osa paistaa pihvinsä kotona, mutta valtava määrä kansalaisia syö päivittäin jonkun muun kuin itsensä valmistamaa ruokaa.
 Se, mitä ruokaloissa ja lounaspaikoissa tarjotaan, vaikuttaa paljon myös siihen, minkä verran kulutamme lihaa.
 Härkäpapu jatkaa naudanlihakastikkeen
 Kokki  Anita Kauhala-Antonopoulou  kauhaisee tarjoiluastiasta höyryävää kastiketta ja laittaa sitä spagetin päälle. Kastike näyttää tavalliselta bologneselta, jossa on jauhelihaa, mutta tässä versiossa lihaa on selvästi vähemmän kuin tavallisesti
 Aiemmin koulutuskeskus Salpauksen keittiöissä bolognesekastikkeeseen on käytetty 80 grammaa jauhelihaa per annos. Kauhala-Antonopouloun reseptissä lihaa tuleekin vain 50 grammaa, ja loput annoksen eläinproteiinista on korvattu kotimaisella härkäpavulla.
 Lautasella ei siis edelleenkään ole pelkkää kasvista, mutta kun ruokalaji tehdään 3 400 syöjälle, lihaa kuluu sata kilogrammaa vähemmän.
 Mikko Airikka / Yle
 Lihamäärän korvaamiseen tarvitaan 27 kilogrammaa härkäpapua. Määrä on pienempi kuin vähennetyn lihan, koska kuiva papu turpoaa nesteessä.
 Kauhala-Antonopoulun bolognese osoittaa konkreettisesti sen, miten lihan kulutusta on mahdollista vähentää isossa mittakaavassa. Yhdellä lautasella muutos on pieni, mutta miljoonilla lautasilla se olisi hyvin suuri.
 Suomessa ammattikeittiöt valmistavat Suomen ympäristökeskuksen raportin mukaan päivittäin kaksi miljoonaa ruoka-annosta.
 Salpauksen ravintolapalvelujohtajan  Marko Viljamaan  mukaan terveydelle ja ilmastolle suotuisamman ruoan valmistaminen on ammattikeittiöiden velvollisuus. Hänestä kaikkien taivuttelu kasvisruokavalioon ei ole silti tarpeellista.
 – Uskon, että vaikutus on paljon isompi, jos emme yritä tehdä kaikista väkisin kasvissyöjiä, vaan tuomme heille kasviproteiinin lihan ohessa mukaan, Viljamaa sanoo.
 Joko tai -ajattelu romukoppaan?
 Myös koulu- ja työpaikkaruokailuun perehtynyt Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija  Minna Kaljonen  näkee, että kasvisten lisääminen liharuokiin ja lihan osuuden vähentäminen on hyvä tapa muuttaa ruokailutottumuksia. Hänestä ihmisten ei pitäisi tarvita tehdä valintaa, ovatko he kasvissyöjiä vai eivät, sillä kaikki eivät sitä halua.
 Tutkija katsoo, että jyrkkä luokittelu hidastaa siirtymistä kasvispainotteisempaan syömiseen, eikä lihaa saada vähennettyä suuressa mittakaavassa.
 – Parasta on että koulu- ja työpaikkaruokailussa on tarjolla aidosti erilaisia ruokia tarjolla, ja kasvisruoastakin tehdään se herkullinen vaihtoehto.
 Esimerkiksi kouluissa pyritäänkin nykyisin yhä enemmän siihen, että kasvisruoka ei ole tarjolla vain rajatulle joukolle, vaan  sitä saavat ottaa kaikki oppilaat .
 Härkäpapu-jauhelihabolognese näyttää tavanomaiselta jauhelihakastikkeelta. Timo Vepsäläinen / Yle
 Herneenkin pitää maistua hyvältä
 Kaljonen korostaa, että julkisissa ruokapalveluissa on hyvä tärkeää kehittää maittavia reseptejä ja opetella valmistamaan hyvää ruokaa kasviksista.
 Kokki Anita Kauhala-Antonopouloun härkäpavulla ryyditetyssä bolognesekastikkeessa makua antavat muun muassa porkkana, sipuli, tomaattimurska, pizzamausteseos ja lihaliemijauhe.
 Ruoka näyttää tavanomaiselta pastakastikkeelta, maistaessa härkäpapu tuntuu suussa aavistuksen jauhoisena.
 Kauhala-Antonopoulou uskoo, ettei papua välttämättä edes huomaisi, jos syöjä ei siitä tietäisi. Ruokailijoita ei kuitenkaan juksata, vaan pavut paljastetaan avoimesti ruokalajin nimessä.
 Bolognese ei ole ainoa resepti, jota Kauhala-Antonopoulou on kehittänyt. Koulutuskeskus Salpauksen ravintoloissa tarjotaan myös esimerkiksi hernehummusta ja härkäpapulasagnettea.
 Vaikka jotkut asiakkaat eivät heti innostu herne- tai papu-lihapadoista, vaihtoehtoja on hyvä asettaa tarjolle aina kun mahdollista. Jos valkuaiskasveja ei pääse maistamaan, ei niihin voi tottuakaan.
 – Emme me tässä halua mitään pakkopullaa tehdä, Anita Kauhala-Antonopoulou naurahtaa.
 Koulutuskeskus Salpauksen ravintoloiden asiakaskunta on kirjava. Niissä ruokailee päivittäin tuhansia nuoria, aikuisopiskelijoita ja henkilöstöä. Timo Vepsäläinen / Yle
 Ruoan ilmastovaikutuksista tuoretta tietoa
 Lihansyönnin vähentämisen on todettu monessa selvityksessä olevan yksi niistä keinoista, joilla ihmiskunta voi hidastaa ilmastonmuutosta. Viimeksi Sitra julkaisi raportin, jossa se puntaroi eri keinoja, joilla  kuluttaja voi vähentää hiilidioksidipäästöjä . Jos keskivertosuomalainen luopuisi lihansyönnistä, hänen hiilijalanjälkensä pienenisi 8,6 prosenttia.
 Tuoreessa  Policy brief -selvityksessä  taas todetaan, että syödyn ruoan ilmastovaikutuksia voidaan vähentää jopa 40 prosenttia vähentämällä lihan käyttöä suomalaisten ruokavaliossa.
 Myös kotimaiset  ravitsemussuositukset  (THL) ohjaavat vähentämään lihan käyttöä väestötasolla. Julkisten ruokapalvelujen järjestäjät ovat jo tottuneet noudattamaan suosituksia, ja tavoitteet hiilijalanjäljen pienentämisestä kulkevat käsi kädessä kansanterveyden edistämisen kanssa.
 Isot hankinnat muuttavat ruoantuotantoa
 Ruokapalveluissa tavoitetaan laaja skaala ihmisiä pienistä päiväkotilapsista vanhuksiin.
 – Lämmin lounas on julkinen palvelu, joka on todella arvokas. Se luo meille ruokarytmiä, joka on itsessään hyvä asia. Jos pystymme vahvistamaan lounaalla kasvispainotteisuutta, pystymme kenties keventämäänkin ateriaa, pohtii Suomen ympäristökeskuksen erikoistutkija Minna Kaljonen.
 Kasviproteiinin käyttö on viime vuosina tullut suomalaisille entistä tutummaksi uusien, käyttövalmiiden valmisteiden ansiosta. Ammattikeittiöille ne eivät kuitenkaan ole aina vaihtoehto, koska hinta on korkea, ja saatavuus ei välttämättä ole niin hyvä kuin lihatuotteilla.
 Tämän vuoksi Koulutuskeskus Salpauksen kokki Anita Kauhala-Antonopoulou on selvittänyt opinäytetyössään myös sitä, miten ja mistä keittiöön saadaan kotimaista keltaista hernettä sekä härkä- ja soijapapua. Hänen mukaansa raaka-aineet löytyvät, jos ammatikeittiöillä vain on intoa ja rohkeutta hankkia niitä vaikka suoraan tuottajilta.
 Salpauksen ravintoloissa kotimaista kasviproteiinia on tarjolla säännöllisesti ja monissa muodoissa. Timo Vepsäläinen / Yle
 Koska julkiset ruokapalvelut tekevät myös paljon hankintoja, lihan korvaaminen osin kasviproteiinilla voi vaikuttaa koko ruokajärjestelmään tuotannosta lähtien.
 – Kun kasviproteiinille luodaan uutta kysyntää, sillä on isot kerrannaisvaikutukset. Se auttaa maatalouttamme uusiutumaan, sanoo erikoistutkija Kaljonen.
 Liottamisen vaiva on pieni
 Kauhala-Antonopouloun kehittämissä resepteissä annosten hinta laski. Kuivattujen kasviproteiinin lähteiden käsittelyyn saattaa joutua näkemään hieman enemmän vaivaa kuin valmiimpien raaka-aineiden. Kokin mukaan liottaminen ja kypsyttäminen ei kuitenkaan vie erityisen paljon resursseja.
 – Siinä menee ehkä viisi minuuttia, kun ne laitetaan iltapäivällä likoamaan ja aamulla valutetaan. Voihan siinä ehkä 15 minuuttia tulla ylimääräistä työtä, Kauhala-Antonopoulou tuumaa.
 Anita Kauhala-Antonopoulou valmistuu keväällä 2019 restonomiksi. Opinnäytetyö käsittelee kasviproteiinin käyttöä ruoissa. Timo Vepsäläinen / Yle

Ammattikoulun keittiö ujutti pavut jauhelihakastikkeeseen – "Vaikutus on paljon isompi, jos emme yritä tehdä kaikista väkisin kasvissyöjiä"


Summary: Viime vuonna ruokakauppoihin myyntiin tulleista vahvemmista juomista ei tullut kaupan tarjoustuotteita, vaikka niin uumoiltiin.

Viime vuoden alusta voimaan tullut uusi alkoholilaki ei juuri ole lisännyt alkoholin kokonaiskulutusta, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) tutkimus. Ennen lain voimaantuloa THL arvioi, että alkoholin kulutus nousisi lain myötä.
 – Kyllä lain vaikutus on ollut pienempi kuin mitä ennakoitiin, se on ihan selvä asia, myöntää THL:n tutkimusprofessori  Pia Mäkelä .
 Tärkein syy ennusteen epäonnistumiseen oli hinnoittelu. Vuonna 2017 päivittäistavarakauppojen Taloustutkimuksella teettämä tutkimus ennakoi nelosoluen, siiderin ja lonkeron hinnan laskevan lain voimaantulon jälkeen noin 40 prosenttia.
 THL oli tuolloin samaa mieltä, mutta toisin kävi: vahvasta oluesta ja long drink -juomista ei tullut kaupan tarjoustuotteita.
 – Hintakehitys on ollut merkittävästi erilainen kuin mitä ajateltiin. Vaikka vahvojen eli 4,7–5,5-prosenttisten oluiden ja long drink -juomien myynti on lisääntynyt merkittävästi vuodesta 2017 vuoteen 2018, alle 4,7-prosenttisten juomien ja erityisesti keskioluen myynti on vastaavasti vähentynyt, Mäkelä kiteyttää.
 Lakimuutoksen vaikutuksia tarkasteltiin ottamalla huomioon erilaisia kulutukseen vaikuttavia tekijöitä, kuten kesän helteisyys, veronkorotukset, varastointi ja taloustilanne.
 Tällaisen mallintamisen tarjoaman arvion mukaan lakimuutoksen vaikutus vastaisi 1,9 prosentin lisäystä kulutukseen. Arvio ei kuitenkaan ollut tilastollisesti merkitsevä eli se ei erotu satunnaisvaihtelusta.
 Hinta selittää pääosan pidemmän ajan kulutuksen laskusta
 Ennalta arvioitiin, että lakimuutos voisi lisätä alkoholikuolemia 150:llä vuodessa. Arvioidun suuruisia muutoksia alkoholikuolemien määrässä joko ylös- tai alaspäin on tapahtunut 2000-luvulla seitsemänä vuonna.
 Vuosina 2007–2017 alkoholinkulutus väheni viidenneksellä ja alkoholiin liittyvä kuolleisuus kolmanneksella.
 Kulutuksen vähenemisestä merkittäväosa eli 56 prosenttia selittyi mallituksen mukaan alkoholiverojen korotuksilla ja kaikkiaan 70 prosenttia erilaisilla hintaan ja talouteen liittyvillä tekijöillä.
 – Talous selittää merkittävästi sitä, miksi me juomme nyt vähemmän. Se voi olla myös impulssi, joka saa sitä kulttuuria muuttumaan. Ihmisten mielissähän kilpailee koko ajan erilaisia ajanvietemahdollisuuksia. Kun yksi menettää houkuttavuuttaan vaikkapa kalliin hinnan takia, antaa se samalla tilaa ja mahdollisuuksia muille, Mäkelä sanoo.
 THL:n laskelmien mukaan vuosina 2008–2017 olisi alkoholiin liittyviä kuolemia ollut 5 900 enemmän, jos alkoholikuolleisuus olisi pysynyt vuoden 2007 tasolla. Aikavälin kulutuksen vähenemisestä 70 prosenttia selittyy talouteen liittyvillä tekijöillä.
 Lain vaikutukset eivät selviä heti
 Mäkelän mukaan vielä ei voi tehdä lopullisia arviota lain vaikutuksista.
 – Siidereitä ja lonkeroita alettiin myydä ruokakaupoissa vuonna 1995, ja silloin kulutuskäyttäytyminen muuttui viiden vuoden ajan lain voimaantulosta. Mallinnuksen teimme nyt, koska kysyntä lyhyen aikavälin muutosten väliarvioinnille on ollut suurta, Mäkelä perustelee.
 THL on kiinnostunut muun muassa siitä, kiristyykö hintakilpailu tulevaisuudessa, ja mitä alkoholihaitoille tapahtuu. Samalla seurataan sitä, jatkuuko mietojen alkoholijuomien keskivahvuuden kasvu.
 Viime vuonna päivittäistavarakaupoissa myytävien alkoholijuomien keskivahvuus nousi 4,5 prosentista 4,7 prosenttiin.

Uusi alkoholilaki ei lisännytkään kulutusta – Syy oli vahvan oluen ja lonkeron hinta