Summary: Intia ei käyttäisi ydinaseita ensimmäisenä – paitsi jos olosuhteet muuttuvat.

Intian ulkoministerin kädenpuristus helsinkiläisen hotellin sviitissä on veltto mutta katse tutkiva.  Subrahmanyam Jaishankar  on parhaillaan välipysähdyksellä Suomessa matkallaan kohti YK:n yleiskokousta New Yorkissa.
 Ulkoministeri  Pekka Haaviston  isännöimä visiitti ei ole ihan tavanomainen, sillä kahdenvälisellä ministerivierailulla ei Intian ulkoministeriä ole nähty Suomessa sitten vuoden 1973.
 Alle neljä kuukautta virassa olleen ulkoministerin nimi on sen verran kimurantti, että Intiassakin häneen viitataan usein vain nimellä S. Jaishankar.
 Suurvallan edunvalvoja Jaishankar kertoo käyneensä Suomessa ensimmäisen kerran 40 vuotta sitten, kun hän työskenteli nuorena diplomaattina Moskovassa.
 Silloin intialaisilla oli hyvin hatara käsitys Suomesta. Jaishankarin mielestä joku valveutunut olisi saattanut yhdistää Suomen muumeihin, mutta eipä juuri muuhun.
 – Nykyisin Suomi merkitsee meille Nokiaa, Linuxia ja Angry Birdsiä, Jaishankar sanoo.
 Teknolinjalla Suomi ja Intia ovat löytäneet paljon yhteistä. Intiassa on arveltu, että Suomen-vierailulla on esillä 5G-mobiiliverkkojen rakentaminen Intiaan. Nokia on siinä vahvoilla, sillä kiinalaisia kilpailijoita  pidetään Intiassa turvallisuusriskinä .
 Intialaisten suosiminen suomalaisfirmojen kiusana
 Suomalaisyritysten murheina Intiassa ovat – voimakkaasta talouskasvusta ja monista talousuudistuksista huolimatta – edelleen byrokratia ja protektionismi. Ulkoministeri Jaishankar puolustautuu sillä, että Intia on liiketoimintaympäristönä joka tapauksessa parantunut.
 Liiketoiminnan helppoutta arvioivan  Doing Business -raportin  mukaan Intia onkin yksi niistä maista, joiden suhteellinen asema on viime vuosina kohentunut eniten. Suomi löytyy raportin sijalta 17 ja Intia on rankattu sijalle 77.
 Jaishankarin mukaan liiketoiminnan edellytysten paranemisesta kertoo sekin, että Intia sai hänen mukaansa viime vuonna enemmän ulkomaisia sijoituksia kuin Kiina.
 Presidentti Sauli Niinistö vastaanotti Intian ulkoministerin Subrahmanyam Jaishankarin presidentinlinnassa perjantaina 20. syyskuuta.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Kauppa käy myös toiseen suuntaan – Intia on hivuttautunut Suomeen. Harva suomalainen tietää, että esimerkiksi Holiday Club Resorts -matkailuyhtiön takana on nykyisin intialainen Mahindra-monialayhtiö.
 Jaishankarin mielestä turismisijoitus osoittaa, että suomalainen luonto kiehtoo intialaisia.
 Sekin epäilemättä kiehtoo maan johtoa, että Suomi on EU:n puheenjohtajamaa. Myös maiden diplomaattisuhteiden solmimisesta on kulunut 70 vuotta.
 Kashmirista tuli Intian PR-päänsärky
 64-vuotias S. Jaishankar antaa Ylelle poikkeuksellisen pitkän haastattelun, koska Intian PR-koneisto joutuu nyt käymään erityisen kovilla kierroksilla.
 Jaishankarin tärkein missio on vakuuttaa muuta maailmaa siitä, että Intia ajattelee vain kashmirilaisten parasta.
 Kashmir on Himalajan vuoriston rinteillä sijaitseva, pääosin muslimien asuttama alue, jonka omistuksesta Intia, Pakistan ja Kiina kinaavat. Jokainen maa hallinnoi siitä osaa. Kashmir on ollut alueen sotien tärkein sytyke, ja tänä syksynä sodan riski on taas noussut.
 Elokuun alussa Intia poisti hallitsemaltaan  Kashmirin alueelta itsehallinnon ja erityisaseman , joka oli ollut voimassa 70 vuoden ajan. Jammu ja Kashmir -nimisen osavaltion tilalle tulee lokakuun lopussa kaksi hallintoaluetta, Jammu ja Kashmir sekä Ladakh, jotka ovat suoraan Intian keskushallinnon alaisuudessa.
 "Vapaaksi Kashmiriksi" nimettyä kaistalettaan hallinnoiva  naapurimaa Pakistan raivostui , ja muuallakin maailmassa huolestuttiin  kashmirilaisten ihmisoikeuksista , sillä tuhansia on pidätetty ja tietoliikenneyhteyksiä on poikki – arvostelijoiden mielestä siksi, että Intia haluaa salata mielenosoitusten laajuuden.
 Kun kysyn Kashmirista, Jaishankar huokaa poikkeuksellisen syvään. Hänen mielestään ulkomailla ei ymmärretä Kashmirin tilannetta tai Intian tarkoitusperiä.
 Intia on lähettänyt Kashmiriin tuhansia sotilaita lisää.  Farooq Khan / EPA
 Jaishankar haluaa korostaa, että Kashmirin asema oli alun perinkin määritelty Intian perustuslaissa vain tilapäiseksi – ja hänen mielestään 70 vuotta tilapäisyyttä on jo enemmän kuin riittävästi.
 Toiseksi Jaishankar painottaa, että se mitä Intia tekee Jammu ja Kashmirin osavaltiossa, on Intian sisäinen asia.
 – Perustuslain laativat Intian lainsäätäjät. Siihen ei liittynyt mitään kansainvälisiä velvoitteita. Muiden maiden kanssa ei neuvoteltu, Jaishankar sanoo.
 Niinpä Intia ei hänen mielestään nytkään ole tilivelvollinen Pakistanille tai muille maille. Se halusi vain toteuttaa pääministeri  Narendra Modin  hindunationalistisen BJP-puolueen vaalilupauksen Kashmirin erityisaseman lakkauttamisesta.
 Intia haluaa talousuudistuksia Kashmiriin
 Ulkoministeri Jaishankarin mielestä tärkeä peruste itsehallinnon lopettamiselle on kashmirilaisten talouden kohentaminen.
 Jaishankarin mukaan Jammu ja Kashmir ei ole houkutellut sijoituksia, koska Intian talousuudistuksia ei ole itsehallinnon takia voitu automaattisesti toteuttaa siellä. Ministeri nostaa esimerkiksi naisten oikeudellisen aseman parantamisen.
 Jaishankar ei kuitenkaan suoraan vastaa kysymykseeni siitä, voisiko kashmirilaisten antaa itse päättää siitä, mikä on heille taloudellisesti parasta. Hänen mielestään terrorismin luomassa pelon ilmapiirissä ihmiset eivät ole vapaita ilmaisemaan tahtoaan.
 Kyselyissä eniten kannatusta on saanut  Kashmirin itsenäistyminen , mikä ei Intialle kelpaa.
 Intian ulkoministerin mielestä Kashmirin talous kohenee, kun itsehallinto viedään. Kristofer Andersson / Yle
 Kashmirin kehnosti kehittyvä talous ruokkii Jaishankarin mielestä terrorismia, jota hän pitää ongelman juurena – ja Pakistania terrorismin lietsojana sekä rahoittajana.
 – Pakistan pitää kovaa melua, koska se on jo vuosikymmenten ajan sijoittanut jättimäiseen yritykseensä nimeltä terrorismi. Pakistan suoltaa terroristeja liukuhihnalla kuten muut maat autoja, Jaishankar sanoo.
 Jaishankarin mielestä Pakistanin valitukset Intian hallinnoiman Kashmirin tilanteesta selittyvät Pakistanin turhautumisella – sillä, että talouskehityksen myötä terrorismilta putoaa pohja.
 – Talouden kehittäminen on lopulta ainoa keino terrorismin lopettamiseksi, ja juuri niin olemme tehneet, Jaishankar sanoo.
 Intia: Sotapuheet ovat Pakistanin pelottelua
 Intia ja Pakistan sotivat Kashmirista ensimmäisen kerran itsenäistyessään vuonna 1947 ja uudestaan vuonna 1965. Pienempiä yhteenottoja on ollut myöhemminkin.
 Kashmirin jännittynyt tilanne on herättänyt huolta uuden sodan mahdollisuudesta Intian ja Pakistanin välillä.
 – Pakistan pelottelee tarkoituksellisesti sodalla, jotta kaukana sijaitsevissa maissa huolestuttaisiin, Jaishankar sanoo.
 Hän muistuttaa, että Intia on sotilaallisesti paljon vahvempi eikä sotapuheita kannata siksi ottaa vakavasti.
 – Suhtautukaa sotapuheisiin tarkoituksellisen provokatiivisena taktiikkana, Jaishankar kehottaa.
 Hän ei sen sijaan pidä provokatiivisina omia kommenttejaan Kashmirin omistuksesta.
 Jaishankar muistutti viimeksi tiistaina, että Intia pitää omanaan myös Pakistanin nyt hallitsemia Kashmirin alueita ja  odottaa ennen pitkää hallitsevansa koko Kashmiria .
 Jaishankar sanoo saman myös Ylen haastattelussa ja muistuttaa, että asiasta on Intiassa poliittinen yksimielisyys.
 – Minun karttani ovat aina osoittaneet, että koko Jammu ja Kashmir kuuluvat Intialle. Olemme aina olleet sitä mieltä, että Pakistan miehittää osaa alueesta laittomasti, ja sen on vetäydyttävä, Jaishankar sanoo.
 – Minun karttani ovat aina osoittaneet, että koko Jammu ja Kashmir kuuluvat Intialle, sanoo Intian ulkoministeri Jaishankar. Kristofer Andersson / Yle
 Miten Intia lopulta hankkii alueen haltuunsa?
 – Se on hypoteettinen tilanne. Olen ministeri enkä astrologi, Jaishankar kuittaa.
 Koska se on tavoitteenne, teillä varmaankin silti on suunnitelma tavoitteen saavuttamiseksi?
 – Se on vaatimukseni ja toiveeni, joten tietenkin se on tavoitteeni. Tavoitteen ja nykytilanteen ero... se jää nähtäväksi, Jaishankar sanoo.
 Intian ydinasedoktriini voi muuttua
 Intian ja Pakistanin suhteiden kiristyminen on herättänyt pelkoja ei vain sodasta, vaan ydinsodasta, koska molemmilla mailla on mittava ydinohjusarsenaali nimenomaan toistensa varalta.
 Intian pelotepolitiikkaan on kuulunut se, että se lupaa olla käyttämättä ydinaseita ensimmäisenä.
 Elokuussa Intian puolustusministeri  Rajnath Singh  kuitenkin  tviittasi , että tulevaisuudessa ensikäytöstä pidättäytyminen "riippuu olosuhteista".
 Mielenosoittajat arvostelivat Intian päätöstä Kashmirin hallinnon muutoksista Pakistanissa 5. elokuuta.  Rahat Dar / EPA
 – Intia on sitoutunut siihen, ettei se käytä ydinaseita ensimmäisenä, Jaishankar sanoo – mutta lisää, että "elämässä mikä tahansa voi muuttua".
 Jaishankar on huolissaan siitä, että puhumme niin paljon Kashmirista.
 Intia tähyää Kiinan tavoin Afrikkaan
 Jaishankarin omaa tonttia on nimenomaan ulkopolitiikka. Hän haluaa korostaa Intian kasvavaa kansainvälistä roolia sekä Etelä-Aasiassa että muualla maailmassa.
 – Etelä-Aasia on toistaiseksi yhteyksien puolesta vähiten kehittynyt alue maailmassa. Se on nyt muuttumassa, Jaishankar sanoo.
 Hänen mukaansa ulkomaankauppa, matkailu ja opiskelijavaihto lisääntyvät nopeasti Pakistania lukuunottamatta kaikkien maiden välillä.
 Jaishankar ei pidä Kiinan aktiivisuutta Etelä-Aasiassa uhkana. Hän tyytyy toteamaan, että Kiina tietysti edistää omia etujaan, mutta niin tekee myös Intia – ja yhteyksien tiivistäminen on kaikkien yhteinen etu.
 Intian voimavarat ovat kasvaneet talouskasvun tahtiin. 15 vuodessa Intian kansantulo henkeä kohti on kasvanut noin nelinkertaiseksi.
 Kiinan tavoin Intia tukee myös köyhempiä Afrikan maita. Jaishankar kertoo, että Intian kehitysapu Afrikkaan on kahden miljardin dollarin euron luokkaa vuodessa. Siihen kuuluu myös 50 000 afrikkalaisen kouluttaminen.
 – Se on yksi suurimpia kehitysapuohjelmia. Olemme tosissamme, Jaishankar sanoo.
 Jos suomalaisille jäisi yksi asia mieleen Intiasta, Jaishankar toivoo, että se olisi  Mahatma Gandhi .
 Jaishankar nostaa Intian itsenäisyysliikkeen johtajan ja väkivallattomasta vastarinnasta tunnetun Gandhin koko maailmalle kelpaavaksi esikuvaksi. Niinpä Intian pysyvänä tuliaisena Helsingissä  paljastetaan perjantaina Gandhin patsas .

Suomessa vieraileva Intian ulkoministeri sättii Pakistania uhkailusta Kashmirin kiistassa – "Pakistan pelottelee sodalla"


Summary: Satojen miljoonien investointi tuo uusia vakituisia työpaikkoja palvelinkeskukseen.

Pieneen Haminan kaupunkiin saatiin tänään suuria uutisia.
 Pääministeri  Antti Rinteen  ja Googlen toimitusjohtaja  Sundar Pichainin  yhteisessä  tiedotustilaisuudessa selvisi , että hakukonejätti aikoo investoida  Haminan datakeskukseen  aiemmin kerrottua enemmän.
 Datakeskukseen tulee 600 miljoonan euron lisäinvestointi. Näin Googlen kokonaissijoitus Haminassa nousee yli kahteen miljardiin euroon.
 Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  on uutisista mielissään.
 – Investointi on niin valtavan suuri, että se merkitsee todella paljon Haminalle. Ennen kaikkea olen kuitenkin iloinen koko seutumme puolesta. Olemme yhteistä työssäkäyntialuetta, ja yhteydet ovat kaikin puolin tiiviit, toteaa Muhonen.
 Investoinnit Haminaan tehdään ensi vuoden aikana. Muhosen mukaan uuden palvelinkeskuksen odotetaan työllistävän esimerkiksi 1 500 rakennusalan ammattilaista ensi vuoden alkupuolella.
 Investointi tarkoittaa myös uusia vakituisia työpaikkoja palvelinkeskukseen – ja siihen on Muhosen mukaan nyt valmistauduttava.
 Uusia asuntoja tarvitaan
 Kaupunginjohtaja Hannu Muhonen pitää tärkeänä, että kaupunkiin rakennetaan uusia, houkuttelevia asuntoja, jotta Googlen uudet työntekijät saadaan asettumaan kaupunkiin.
 – Tarjontaa löytyy kyllä sekä julkiselta että yksityiseltä puolelta. Asuntokantamme on kuitenkin osittain vanhentunutta. Nyt pitää satsata uusiin asuntoihin.Vuokra-asuntojen suosio on jatkuvasti kasvanut, ja sen tarjonnan pitää olla monipuolista. Määrä ei tänä päivänä enää riitä, vaan myös laatu on hyvin tärkeää.
 Haminan kaupungin vuokrataloyhtiön hallitus päätti hiljattain keskeyttää Tervasaareen suunnitellun, 37 asunnon vuokratalon suunnittelun. Hannu Muhonen aikoo esittää kaupunginhallitukselle ja -valtuustolle, että talo kuitenkin rakennettaisiin.
 Muhonen uskoo, että investointiuutiset muuttavat myös hallituksen jäsenten mielipiteitä. Investointi ei ollut vielä tiedossa, kun päätös suunnittelun keskeyttämisestä tehtiin.
 – Valmiudet rakennustöiden aloittamiseen ensi keväänä ovat olemassa. Pitääkin olla, että saamme uutta vuokra-asuntotarjontaa kaupunkiin. Tervasaaren alue on aivan kaupungin keskustassa, meren rannalla. Sen houkuttelevuus sijaintina on Haminan mittakaavassa hyvä.
 Edulliset vuokrat
 Muhonen pitää seudun valttina asuntojen kohtuullisia hintoja.
 – Esimerkiksi Helsingin keskustassa asuntojen hinnat ovat huipussaan, ja pääkaupunkiseudulla muutenkin. Me pärjäämme vuokrissa hyvin. Uusienkin asuntojen hinnat saadaan Haminassa sellaiseen 13 euroon neliöltä. Se on erittäin kilpailukykyinen hinta. Meidän pitäisi pystyä hyödyntämään entistä enemmän tällaisia vahvuuksiamme.
 Muhosen mukaan vielä pitää tarkemmin miettiä, minkä verran uusia asuntoja rakennetaan. Muhosen mielestä ratkaisuja uusista asunnoista pitää tehdä jo tänä syksynä.
 – Uutta porukkaa on tulossa varmasti muualtakin kuin meidän omalta seudultamme. Siihen pitää valmistautua hyvin, ja hoitaa se niin, että saamme seudulle uutta elinvoimaa. Meidän pitää hyödyntää Googlen investointi niin hyvin kuin osaamme.
 Yhteydet kuntoon
 Liikenne- ja viestintäministeriö  käynnisti syyskuussa uuden selvityksen  Helsingistä itään suuntautuvasta uudesta raideyhteydestä.
 Selvityksessä vertaillaan, minkä kaupunkien kautta rata kannattaisi rakentaa. Esillä on ollut niin sanottu itärata, joka kulkisi Porvoon ja Kouvolan kautta itään, sekä rantarata Porvoon ja Kotkan kautta itään. Kolmas vaihtoehto kulkisi Lahdesta Mikkeliin. Se ei kuitenkaan ole  saanut kannatusta.
 Haminan kaupunginjohtaja Hannu Muhonen pitää tärkeänä, että Etelä-Kymenlaaksosta saadaan ratayhteys Helsinkiin ja Pietariin.
 – Googlen investointi on erittäin hyvä esimerkki seutumme vetovoimasta. Väylät ja yhteydet pitää saada ajan tasalle.
 Onko Googlen perässä muita tulijoita?
 Hannu Muhonen on mielissään siitä, että jo perjantaiaamuinen tiedotustilaisuus nosti Haminaa maailmankartalle.
 – Olemme erittäin mielellämme Euroopan Google-kaupunki. Google on niin suuri ja merkittävä toimija. Se on hyvä yhteistyökumppani, joka vie myös toimialaa eteenpäin ja nostaa vetovoimaa.
 Muhonen uskoo, että myös muille aloille ja sektoreille on apua siitä, että Google uskoo Haminaan ja seutukuntaan.
 – Jos muut firmat kysyvät, kannattaako investoida tälle seudulle tai Suomeen, Google on mielellään esimerkkinä, että tänne voi tulla, ja hommat toimivat täällä.

Google pani Haminan sekaisin – kaupunginjohtaja ryhtyi jo puuhaamaan lisää asuntoja: ''Uutta porukkaa on tulossa varmasti''


Summary: Muistisairas vanhus uhkasi jäädä heitteille vettä tulvivaan asuntoonsa Helsingin Töölössä.

Kun  Kirsi Kataja-Rahko  tuli Helsigin Töölön asuntoonsa myöhään keskiviikkoiltana, oli hänen asuinkerroksessaan täysi kaaos.
 Vesi lainehti naapuriasunnon kynnyksen yli, ja paikalle hälytetyt työmiehet purkivat asunnon kastuneita lattialaminaatteja pois.
 Asunnossaan vesilammikon keskellä olevalla tuolilla istui hänen iäkäs naapurinsa viluissaan ja sukat märkänä.
 Kataja-Rahko kysyi paikalla olevilta työmiehiltä, onko kukaan tulossa auttamaan vanhusta. Kukaan ei tiennyt, että ketään olisi tulossa.
 Niinpä Kataja-Rahko ryhtyi soittamaan apua vanhukselle.
 Vesivahinko hoidettiin, vanhus unohtui
 Vettä oli valunut alakertaan asti. Kuivurit pauhasivat asunnossa ja rappukäytävässä.
 Kataja-Rahkon selvitettyä asiaa kävi ilmi, että tilanne oli alkanut jo muutama tunti aiemmin.
 Taloyhtiön huoltomies oli soittanut tuolloin paikalle putkimiehet. Myös palokunta oli käynyt paikalla. Ilmeni, että kylpyhuoneen suihkuviemäri oli tukossa, mistä oli aiheutunut tulvimista.
 – Vesivahinko oli siis hoidossa, mutta kukaan ei ollut ottanut hoitaakseen vanhuksen asiaa, Kataja-Rahko sanoo.
 Hän oli joutunut olemaan vesivahingon keskellä jo tunteja, ja tilanne jatkui.
 Kirsi Kataja-Rahko hämmästelee sitä, miten vaikeaa vanhukselle oli saada apua. Kirsi Kataja-Rahkon kotialbumi
 "Eihän vesivahingosta voi joutua putkaan"
 Oli myöhäinen ilta. Kataja-Rahko soitti hälytysnumeroon 112:een, ja pyysi apua vanhukselle.
 – Sieltä kerrottiin, että sosiaalitoimi tekee kiireellisen sosiaalipäivystyspäätöksen, jotta vanhus saadaan sijoitettua edes seuraavaksi yöksi turvaan.
 Kataja-Rahko sai noin puolen tunnin odottelun jälkeen uuden puhelun kaupungin sosiaalitoimesta.
 – He sanoivat, etteivät voi tehdä sijoituspäätöstä, koska vanhuksen sairaudet ja lääkitys eivät ole tiedossa.
 Niinpä seuraavaksi sosiaalitoimesta ohjeistettiin viemään vanhus hotelliin.
 Hoitotyötä tekevä Kataja-Rahko ei tähän suostunut, koska hän tiesi, että hänen iäkäs naapurinsa ei ollut terveydeltään niin hyvässä kunnossa, että olisi pärjännyt itsekseen hotellissa.
 Seuraavaksi sosiaalitoimesta ehdotettiin, että paikalle soitettaisiin ambulanssi, jossa selvitettäisiin vanhuksen terveydentila.
 Kataja-Rahkon mukaan sosiaalitoimen vaihtoehtoinen ehdotus oli, että paikalle soitettaisiin poliisit, jotka veisivät vanhuksen putkaan yöksi.
 – Eihän vesivahingosta voi joutua putkaan. Ei putka voi olla kenenkään sijoituspaikka sen takia, että kotona on sattunut vesivahinko, Kataja-Rahko sanoo.
 Tapaus herättää kysymyksiä
 Kataja-Rahko sai tilattua vanhukselle puolenyön maissa ambulanssin, jolla hän pääsi yöksi vanhustenkotiin.
 Miten olisikaan käynyt, ellei vanhuksen toimelias naapuri olisi sattunut paikalle?
 Kataja-Rahko ihmettelee myös sitä, miksi sosiaalitoimessa ei tartuttu toimeen ja vedottiin tietämättömyyteen mahdollisten sairauksien ja lääkityksen osalta, vaikka vanhuksen kotona oli pöydällä sairaskertomuksia, joista ilmeni myös tämän soisaaliturvatunnus.
 Kataja-Rahko kummastelee myös sitä, että paikalla käynyt palokunta ei kantanut mitenkään huolta vanhuksen tilanteesta.
 Helsingin kaupungin sosiaalitoimesta ketään ei saatu perjantaina vastaamaan tähän yksittäistapaukseen liittyviin kysymyksiin.
 Miten toimit jos satut paikalle?
 Helsingin kaupungin sosiaali- ja terveystoimen aluepäällikkö  Marko Timonen  ei tiennyt Töölön tapauksen yksityiskohdista.
 Hän antaa kuitenkin yleisiä ohjeita vastaavanlaisten tapausten varalle:
 – Virka-ajan ulkopuolella soita hätänumeroon 112 tai  Helsingin sosiaali- ja kriisipäivystykseen  p. 09 310 5015
 – Virka-aikana alueelliset viranomaiset vastaavat alueensa akuuteista tilanteista, mutta tällöinkin voi soittaa hätänumeroon 112.
 – Vanhuksia koskevissa asioissa voi soittaa Helsingissä myös  Seniori-infoon  p. 09 3104 4556
 – Jokaisella on velvollisuus auttaa, jos kohtaa avun tarpeessa olevan

Vanhus jätettiin omaan asuntoonsa vesivahingon keskelle – sotkun selvittäminen jäi naapurin harteille


Summary: Naantalissa huutokaupataan lauantaina harvinainen neljän postimerkin ryhmä. Lähtösumma kipusi huutokauppaa edeltävänä päivänä jo yli 12 000 euroon.

Huutokauppaesitteessä lukee  nelilö . Pakko olla virhe.
 Hellman Huutokaupat Oy:n ja Suomen Filateliapalvelut Oy:n yrittäjä  Tatu Untinen  vakuuttaa, että sana on kirjoitettu oikein. Hän pyytää sen sijaan kiinnittämään huomiota varsinaiseen virheeseen eli nelilöön, jossa on virhe. Se huutokaupataan lauantaina Naantalissa.
 Päikkönelilö on neljän postimerkin paririvinen ryhmä. Nopealla vilkaisulla merkissä ei heti huomaa mitään erityistä – ainakaan, jos ei tiedä mitä etsiä. Untinen osoittaa mikä merkissä on vikana.
 Yksi merkeistä on painovaiheessa painettu väärinpäin. Painovirheellä on mehevä hintalappu, sillä ilman tätä virhettä merkin arvo olisi muutaman kymmenen euroa.
 – Leimattuja päikköryhmiä tästä merkistä tunnetaan kolme, mutta tämä on ainoa, missä on neljä merkkiä, Untinen täsmentää.
 Yksi neljästä merkistä on painovaiheessa tullut sarjaan väärinpäin. Tämä virhe tekee päikkönelilöstä arvokkaan.  Johanna Manu / Yle
 Postimerkkiryhmä huutokaupataan lauantaina Naantalissa. Päikkönelilöstä on kiinnostunut ainakin muutama suomalainen keräilijä ja tiedusteluja on tullut myös ulkomailta. Huutokauppaa edeltävänä päivänä siitä on tehty ensimmäinen tarjous ja lähtösumma on perjantaina iltapäivällä 12 400 euroa.
 Untinen kertoo olevansa taikauskoinen. Hän ei uskalla antaa arviota mahdollisesta myyntihinnasta, sillä pelkää summan jämähtävän hänen sanomaansa summaan. Lopullinen hinta nuijitaan lauantaina iltapäivällä.
 Arvokkaimmat postimerkit ovat jopa miljoonien arvoisia
 Maailmalla erikoisimmista merkeistä on  maksettu jopa miljoonia  euroja. Kaikkien aikojen kallein Suomessa huutokaupattu postimerkki oli Venäjän ensimmäisestä postimerkistä tehty ehdote.
 Tatu Untinen kertoo, että vaakunamaiselle, Fabergé-sarjan postimerkille tuli lopulta hintaa 100 000 euroa. Se huutokaupattiin myös Naantalissa kymmenisen vuotta sitten.
 Nyt myynnissä olevan päikkönelilön kaltaisia erikoisuuksia myydään vuositasolla useampia, mutta tällaisia yli 10 000 euron arvoisia merkkejä on vähemmän.
 – Sehän tässä onkin kiehtovaa. Moni keräilijä joutuu puntaroimaan, että ostaako merkin nyt vai joutuuko odottamaan viisi, kymmenen tai jopa 20 vuotta ennen kuin merkki tulee seuraavan kerran markkinoille, Untinen intoilee.
 1882 julkaistu merkki maksoi aikoinaan 25 penniä.  Suomen Pankin rahamuseo  -sivuston rahanarvolaskuri raksuttaa merkin arvoksi tänä päivänä 1,13 euroa.
 Keräilijöiden onneksi merkit aikoinaan liimannut ei vaivautunut kääntämään yhtä merkeistä oikein päin.
 Huutokaupattavasta päikkönelilöstä kertoi aiemmin myös  Ilta-Sanomat .

Postimerkkinelilö on pienen erheen vuoksi yli 10 000 euron arvoinen – vuonna 1882 tehty painovirhe on keräilijöille onni


Summary: – Jos Jenkkeihin pyydetään, voimme harkita keikkoja, sanoo Santa Lucian laulusolisti Mape Morottaja.

Viiden kemiläisen 12-vuotiaan tytön 1980-luvulla perustama Santa Lucia -bändi rikkoi aikanaan rajoja ja lasikattoja, kun yhtye soitti ja lauloi itsensä metallimusiikkimaailman tietoisuuteen. Nyt, kolme vuosikymmentä myöhemmin, Santa Lucia porskuttaa jälleen.
 Yhtyeen koko tuotanto julkaistiin elokuun lopussa kolmen levyn kokoelmana. Levy-yhtiö Svart julkaisi varovaisesti 350 kappaleen painoksen. Se myytiin parissa viikossa loppuun ja nyt tekeillä on uusi painos. Keikkapyyntöjä satelee ja ohjelmatoimistot soittelevat. Haastattelupyyntöjä tulee ulkomaita myöten.
 Hehkutuksesta huolimatta keikkailemaan Santa Lucia ei aio lähteä – ainakaan hevillä.
 – Jos Jenkkeihin pyydetään, voimme harkita keikkoja, naurahtaa Santa Lucian laulusolisti  Mape Morottaja .
 Rolling Stone: "Vuoden coolein uudelleenjulkaisu"
 Santa Lucia ja LP-paketti on saanut runsaasti huomiota niin kotimaassa kuin eri puolilla maailmaa, ainakin Brasiliassa ja Ranskassa.  Suurin suitsutus lienee tullut arvostetulta yhdysvaltalaiselta Rolling Stone -lehdeltä , joka hehkuttaa Santa Luciaa estottomasti.
 Rolling Stone ylistää Santa Lucian koko 80- ja 90 -luvun tuotannon kokoavaa levypakettia toteamalla sen "vuoden cooleimmaksi uudelleenjulkaisuksi". Lehti myös jakaa runsaasti kehuja yhtyeen soitto-, laulu- ja biisintekotaidoista.
 Nuoret naiset tekivät 80-luvulla musiikkia tavalla, joka hämmästytti musiikkipiirejä. Miehisessä metallimaailmassa ihmeteltiin muun muassa bändin taitavuutta, joka pisti luun kurkkuun monelle. Bändin jäsenet olivat 12-vuotiaita perustaessaan yhtyeen ja 16-vuotiaita saadessaan levytyssopimuksen. Arktista hysteriaa -LP julkaistiin vuonna 1990.
 Tarttuvia kertosäkeitä toivottiin, mutta oma tyyli pidettiin
 Santa Lucia oli yksi ensimmäisiä suomeksi metallia levyttäneitä bändejä. Bändin tyyli oli kaukana tyttömäisen herttaisesta, se oli suoraa ja rajua. Vaikutteita oli esimerkiksi metallista, punkista, trashista, progesta.
 Santa Lucia oli tietoisesti marginaalibändi ja oman tiensä kulkija. Laulusolisti Mape Morottajan mukaan se oli yhtyeen valinta.
 – Täytyy sanoa, että hiveleehän tämä. Olimme todella marginaalinen bändi. Kemissä meidät tunnettiin, mutta muualla Suomessa suurin osa ihmisistä ei varmaan ikinä edes ollut kuullut meistä.
 Mape Morottajan mukaan bändi oli ehdoton sen kanssa, mitä halusi tehdä.
 – Kyllähän levy-yhtiön pomo  Epe Helenius  sanoi, että olisihan se setää miellyttänyt, jos olisi ollut mieleenjääviä kertsejä. Uskon vakaasti, että Kultsilla ( Outi-Maria Kultalahti ) olisi siihenkin ollut taito, mutta ei me lähdetty sellaiseen.
 Huomio häkellyttää
 Mape Morottajan mukaan Santa Lucian jäsenet ovat saamastaan huomiosta paitsi erittäin iloisia, myös hämillään. Bändi odotti korkeintaan muutamaa kotimaista levyarvostelua ja toivoi, että levyistä edes osa vähitellen menisi kaupaksi. Mape Morottaja sanoo hymyillen, että ihmisillä on suorastaan lähtenyt mopo käsistä. Tällaista vastaanottoa yhtye ei osannut odottaa alkuunkaan.
 – Me ei oikein tiedetä, mitä tämän asian kanssa pitäisi tehdä, kun menestys tuli nyt.
 80–90-luvulla yhtyeen ja kappaleiden saama vastaanotto oli lievästi ilmaistuna ristiriitainen. Toiset ylistivät, toisilta taas tuli lähes täystyrmäys – ja ainakin joiltakin ilmeisesti jo siitä syystä, että bändi koostui nuorista tytöistä.
 – Jotkut toimittajat olivat pistämässä minua viski- ja röökikuurille ja olin silloin 16-vuotias, nauraa Mape Morottaja.
 Harmittaako bändiä, kun suosio tuli näin jälkijättöisesti?
 – Jos Rolling Stone olisi silloin kirjoittanut tähän malliin, ehkä se olisi suuntaa muuttanut, ja olisimme voineet olla pitempi-ikäinen orkesteri, sanailee Mape Morottaja.
 Toinen levypainos tulee marraskuussa
 Svart Records julkaisee siis marraskuussa toisen painoksen Santa Lucian kolmen LP:n paketista. Se sisältää yhtyeen koko levytetyn tuotannon sekä yhdeksän ennen julkaisematonta demobiisiä. Kokoelman nimi on Perse palaa – kaikki levytykset ja vähiten hävettävät demot 1987-1992.
 Pakettiin kuuluu myös  Tommi E. Virtasen  kokoama yhtyeen historiikki, joka valottaa osuvasti ja hauskasti bändin vaiheita ja elämää 80-luvulla ja 90-luvun alussa.
 Koska ulkomainen kiinnostus kokoelmaa kohtaan on suuri, historiikki käännetään nyt myös englanniksi. Esimerkiksi Rolling Stonelle tuli lapsus lehden kirjoittaessa kokoelman julkaisemisesta. Käännösohjelma tarjosi levyn nimen "Perse palaa" käännökseksi "The Ass is back". Sittemmin nimi on korjattu muotoon "Arse is burning".
 Santa Lucia eli kiihkeitä keikkavuosiaan 80- ja 90-luvun vaihteeseen asti. Virallisesti Santa Lucia lopetti vuonna 1992, jolloin bändin jäsenet olivat vasta parikymppisiä. Sen jälkeen yhtye on esiintynyt vain levyn 20-vuotispäivän kunniaksi tehdyllä muutamalla keikalla.
 Santa Lucian muodostavat  Virpi “Häte” Mattila , rummut,  Mari-Anne “Sipe” Mäki (nyk. Okkolin) , koskettimet,  Kati “Aide” Pyykkö , kitara, Outi-Maria “Kultsi” Kultalahti, basso ja Mape Morottaja, laulu.
 Keskustelu auki kello 22 saakka.
 Lisää aiheesta:
 Kulttibändi Santa Lucia hämmensi 80-luvulla ja soitti tiensä miehiseen rock-maailmaan – "Olemme ihmeissämme, että se vetoaa edelleen uusiin kuuntelijoihin"

Teinien metalli-ihmeen Santa Lucian kulttisuosio yllätti 27 vuoden jälkeen: Kokoelma myytiin loppuun, Rolling Stone hehkuttaa "vuoden cooleimmaksi"


Summary: Erkki Räsänen oli vuonna 1969 perustetun Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ensimmäisiä opiskelijoita.

50-vuotias yliopisto Lappeenrannassa Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu aloitti toimintansa vuonna 1969. Ensimmäiset opiskelijat aloittivat 15. syyskuuta. Korkeakoulu toimi aluksi vuokratiloissa eri puolilla Lappeenrantaa. Nykyinen Skinnarilan kampus alkoi rakentua 1970-luvulla. Kauppatieteet tulivat tekniikan oheen vuonna 1991. Vuonna 2003 nimi muuttui Lappeenrannan teknilliseksi yliopistoksi. Nykyään kampukset Lahdessa ja Lappeenrannassa. Nimi muuttui Lappeenrannan–Lahden teknilliseksi yliopistoksi vuoden 2019 alussa. Alueyksiköt Mikkelissä ja Kouvolassa. Rehtori Juha-Matti Saksa.
 Erkki Räsänen  katselee ympärilleen yliopiston pääaulassa Lappeenrannan Skinnarilan kampuksella.
 Ympäristö on aivan toisenlainen kuin syyskuussa vuonna 1969, jolloin Räsänen aloitti opintonsa Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa. Teknillinen korkeakoulu tunnetaan nykyään nimellä Lappeenrannan–Lahden teknillinen yliopisto.
 50 vuotta sitten Skinnarilassa oli vain metsää. Korkeakoulun ensimmäiset rakennukset valmistuivat Skinnarilaan vuonna 1974.
 Sitä ennen korkeakoulu toimi eri puolilta Lappeenrantaa vuokratuissa rakennuksissa.
 – Olimme vähän huulet pyöreinä, kun homma alkoi. Ensimmäinen hämmennys oli se, että avajaiset pidettiin ammattikoulussa ja kansalaisopistossa jatkettiin luennoilla. Ei ihan korkeakoulumeiningiltä tuntunut, Räsänen muistelee.
 Räsänen oli ensimmäisiä korkeakoulun opiskelijoita. Opiskelukavereita oli 38.
 Mitenkään itsestäänselvää korkeakoulun perustaminen Lappeenrantaan ei ollut. Tapahtumat saivat välillä jopa farssin piirteitä.
 Erkki Räsänen oli Lappeenrannan teknillisen korkeakoulun ensimmäisiä opiskelijoita. Kalle Purhonen / Yle
 Lappeenrannan ja muutaman muun suomalaisen yliopiston juuret ulottuvat 1950-luvulle, jolloin sotien jälkeisessä Suomessa alettiin tarkastella Suomen korkeakoulutuksen tilaa.
 Yhteiskunnan rakentaminen oli vauhdikasta ja yliopistokoulutuksen saanutta väkeä tarvittiin lisää muun muassa valtaviin rakennustöihin ja teollisuuden tarpeisiin.
 Tuolloin korkeakouluja oli ainoastaan pääkaupunkiseudulla ja Turussa.
 – Sitten oli sekalainen seurakunta kaikkea muuta. Oli seminaaria ja muuta sellaista eri puolilla maata, korkeakoulujen historiaan perehtynyt professori  Karl-Erik Michelsen  kertoo.
 Korkeakoulupaikkoja haluttiin lisää senkin takia, että 1940-luvulla syntyneestä suuresta ikäluokasta oli tulossa paljon väkeä koulutukseen. Pääkaupunkiseudun ja Turun koulutuspaikat eivät olisi riittäneet.
 Yliopistopaikkakuntien valintaan vaikuttivat koulutuspoliittisten syiden lisäksi aluepolitiikka.
 – Keskustapuolue oli sitä mieltä, että koulutusta ei saa keskittää pääkaupunkiseudulle ja Turkuun. Karttaa alettiin täydentää, Michelsen sanoo.
 Opiskelua Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa vuonna 1970. Yle
 Ensin tuli Oulun yliopisto, perässä seurasivat Jyväskylä ja Tampere. Yliopistot perustettiin näihin kaupunkeihin, koska ne olivat selkeitä alueiden keskuskaupunkeja.
 Itä-Suomen tilanne tuli päättäjien eteen 1960-luvulla.
 Itä-Suomessa sijoituskaupungista syntyi sota
 Vaikeudet alkoivat jo siitä, että alueen keskuskaupungista ei ollut yksimielisyyttä.
 – Yksikään kaupunki Itä-Suomessa eli Savossa ja Karjalassa ei ollut tarpeeksi suuri. Siitä alkoi taistelu Itä-Suomen yliopistosta, Michelsen sanoo.
 Vaihtoehtoja olivat Lappeenranta, Kuopio ja Joensuu. Aluksi monitieteellistä yliopistoa oltiin panemassa Lappeenrantaan. Siitähän toiset kaupungit riehaantuivat.
 Kuopiossa ja Joensuussa rakennettiin jopa yhteisrintamaa Lappeenrantaa vastaan. Lappeenranta puolusti asemaansa lähettämällä lähetystön opetusministeri  Jussi Saukkosen  puheille.
 – Lopulta asia sohlattiin niin pahasti, että päädyttiin rakentamaan yksi yliopisto, mutta se jaettiin kolmelle paikkakunnalle, professori Karl-Erik Michelsen sanoo.
 Taistelun päätti pääministeri  Johannes Virolaisen  hallitus vuonna 1965. Lappeenrantaan päätettiin sijoittaa tekniikan opetus, Joensuuhun humanistinen sekä luonnontieteiden opetus ja Kuopioon lääketiede.
 Korkeakoululla oli luento- ja opetustiloja muun muassa Lappeenrannan keskustassa sijaitsevassa säätiötalossa ennen kuin korkeakoulu sai omat tilat Skinnarilaan.  Kare Lehtonen/Yle
 Lappeenranta valikoitui tekniikan koulutuspaikkakunnaksi alueella olevan suurteollisuuden takia.
 – Siihen aikaan ajateltiin, että yliopisto kouluttaa oman alueen väestön. Ajateltiin, että valmistuvat jäävät täyttämään alueen osaamistarpeita. Tämä oli jalo ajatus, joka ei toteutunut, Michelsen hymähtää.
 Tuhansien opiskelijoiden yliopistoksi
 Lappeenrannan teknillinen korkeakoulu aloitti toimintansa syksyllä 1969. Opintosuuntia oli aluksi kolme: koneenrakennus, voimatekniikka ja talousinsinöörin opinto-ohjelma.
 Opiskelun rinnalle tulivat luonnollisesti vapaa-ajan opiskelijariennot. Erkki Räsäsen mukaan ensimmäisten vuosien opiskelijaelämä oli aika maltillista. 39 opiskelijasta vain pieni osa osallistui niin sanottuun villimpään menoon.
 – Kun saimme vuosien varrella lisää väkeä, juhlat sen kun paranivat. Vielä kun juhlamenoihin liitettiin terveydenhuolto-oppilaitoksen opiskelijat niin täytyy sanoa, ettei tullut suru puseroon, Räsänen virnistää.
 Juhlia vietettiin milloin missäkin.
 – Oli maamiesseuran taloa ja VPK:ta. Juhliin palkattiin bändejä.
 Myös Huhtiniemen opiskelija-asuntolan yhteydessä olleesta Husaari-ravintolasta tuli hyvin suosittu. Räsäsen mukaan ravintola oli maankuulu.
 – Viikonpäivästä riippumatta siellä oli 100–200 metrin jono discoon. Siellä oli oman porukan lisäksi muualta tulleita.
 Opiskelijoiden juhliin eivät osallistuneet ainoastaan opiskelijat. Myös korkeakoulun henkilöstö mukana.
 – Meillä oli erittäin hyviä juhlia. Se oli perhejuhlaa, Räsänen muistelee.
 Erkki Räsänen opintojensa alussa Lappeenrannan teknillisessä korkeakoulussa. Yle
 Nykyään opiskelijat viettävät Lappeenrannassa Suomen pisintä Wappua. Tänä vuonna se kesti kuukauden.
 Vappu oli korkeakoulun alusta alkaen yksi opiskelijavuoden kohokohdista, joskaan yhtä pitkästi sitä ei vietetty. Lappeenrannassa yksi ohjelmanumero oli liedelläistumiskilpailu.
 – Pantiin keittolevyt Kasinopuiston esiintymislavalle ja kilpailijat istumaan levyn päälle. Katsottiin, kuka istuu pisimpään, Erkki Räsänen kuvailee.
 Perimätiedon mukaan kaikenlaisia kepulikonsteja käytettiin. Voittoa kovimmin tavoitelleet työnsivät housuihinsa erilaisia lämpöä eristäviä täytteitä, jotta pystyivät istumaan kuuman levyn päällä mahdollisimman pitkään.
 Räsänen kertoo, ettei itse osallistunut kyseiseen kilpailuun vaan tyytyi hoitamaan kuulutuksia ja äänentoistoa.
 Lappeenrannan–Lahden teknillisen yliopiston kuudennen vuoden opiskelija  Pia Etelävuori  kuuntelee Erkki Räsäsen tarinaa.
 – Liedelläistumiskilpailu kuulostaa hauskalta, mutta nykyään kilpailua ei enää järjestettäisi. Turhan vaarallista, Etelävuori kommentoi.
 Risujen kerääminen ei olisi tullut kuulonkaan
 Etelävuoren mukaan tämän päivän opiskelijaelämässä näkyy vanhoja perinteitä, mutta tapahtumia ja tehtävää on tullut paljon lisää.
 – Meillä oli vastikään energiakeruutalkoot. Keräsimme metsästä kaupungin kaatamia puita, Etelävuori sanoo.
 Puiden kerääminen saa Räsäsen pyörittelemään silmiään.
 – 50 vuotta sitten aloittaneelle risun kerääminen kuulostaa vieraalle. Meillä oli aivan muuta ajanvietettä, Räsänen naurahtaa.
 Erkki Räsäsellä meni opintoihin lopulta kymmenen vuotta.
 – Alkuun istuttiin kuin tatit luennoilla. Pikkuhiljaa rivit alkoivat harvenemaan, kun muut harrastukset alkoivat vetää puoleensa.
 Korkeakoulussa aloitti 50 vuotta sitten nelisenkymmentä opiskelijaa. Tätä nykyä yliopistossa on noin 5200 opiskelijaa.
 Lappeenrannan Skinnarilassa on tänä päivänä iso kampus. Sitä on laajennettu eri vaiheissa 1970-luvulta alkaen. Yliopiston yhteydessä on nykyään myös Saimaan ammattikorkeakoulu.

Opiskelijoiden käsitys hauskanpidosta 50 vuotta sitten – istuivat kuumalla liedellä keskellä puistoa


Summary: Suomen Tjäreborg vakuuttaa lomamatkojen sujuvan normaalisti.

Brittiläinen matkayhtiö Thomas Cook on ollut talousvaikeuksissa jo pitkään. Yhtiö neuvottelee parhaillaan reilun 220 miljoonan euron hätärahoituksesta pääomistajien ja -velkojien kanssa.
 Uutistoimisto Reutersin lähteiden mukaan yhtiö menee konkurssiin, jos lisärahoituksesta ei löydy sopua muutaman päivän kuluessa.
 Suomessa toimiva Tjäreborg on osa Thomas Cook -konsernia. Tjäreborgin järjestämillä matkoilla on tälläkin hetkellä noin 3 500 suomalaista eri maissa. Omatoimisesti matkailevat mukaan luettuna lomalaisten määrä kasvaa noin neljään tuhanteen.
 – Meillä toiminta ja myynti jatkuu aivan normaalisti. Joitakin kyselyjä on asiakkailta tullut, mutta noin muuten kaikki sujuu normaalisti, Tjäreborgin maajohtaja  Jessica Virtanen  kertoo Ylelle.
 Thomas Cook on jo aiemmin ehtinyt sopia yli miljardin euron suuruisesta lisäpääomituksesta suurimman omistajansa, kiinalaisen Fosun-yhtiön ja muutamien muiden rahoittajien kanssa.
 Perjantain Thomas Cook tiedotti, että nyt myös tuo sopimus lisärahoituksesta on vaarassa viime hetkellä syntyneen lisärahoitustarpeen takia.
 – Neuvottelut jatkuvat konsernin puolella emmekä voi niitä kommentoida mitenkään. Virtanen sanoo.
 Yhtiön osake laski perjantaina Lontoon pörssissä noin viidenneksen. Osakkeen arvo on enää noin 3,5 puntaa eli noin neljä euroa. Vielä puolitoista vuotta sitten Thomas Cookin osakkeesta maksettiin noin 140 puntaa eli lähes 160 euroa.
 Reutersin mukaan Thomas Cookin lomamatkoilla on parhaillaan noin 600 000 ihmistä. Valtaosin he ovat kotoisin Isosta-Britanniasta, Saksasta tai Pohjoismaista. Yhtiö työllistää yli 20 000 ihmistä.

Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook neuvottelee viime hetken lisärahoituksesta konkurssin partaalla


Summary: Tutkijan mukaan suuri osa lintukadosta johtuu ihmisen rakkaudesta lintuihin Tämä voi olla avain niiden pelastamiseen.

Pohjois-Amerikan ja Kaakkois-Aasian lintutilanteesta on julkaistu kaksi kattavaa tutkimusta. Ne antavat lintujen tilanteesta hyvin synkän kuvan.
 Science-tiedelehdessä  julkaistun tutkimuksen mukaan Yhdysvallat ja Kanada ovat menettäneet 29 prosenttia lintukannoistaan vuoden 1970 jälkeen. Tämä merkitsee, että lintujen määrä oli vähentynyt noin kolmella miljardilla.
 Suurin kato oli käynyt ruohomailla elävien lintujen keskuudessa. Niistä oli hävinnyt 53 prosenttia. Rannikoiden linnuista oli hävinnyt yli kolmasosa.
 Tutkimuksessa ei selvitetty lintukadon syitä, mutta tutkijoilla on siitä melko hyvä käsitys, kertoo tutkimuksesta uutisoinut  Guardian-lehti .
 Merkittävin syy on ihmisen aiheuttama lintujen elinalueiden tuhoutuminen ja heikkeneminen. Ihmisen toiminta leviää yhä laajemmalle alueelle, jolloin lintujen pesimä- ja elinalueet kutistuvat tai häviävät kokonaan.
 Muita syitä ovat muiden muassa lintujen ravintonaan käyttämien hyönteisten määrän väheneminen - todennäköisesti hyönteismyrkkyjen takia - törmäykset rakennuksiin ja autoihin sekä villiytyneiden kotieläinten, kuten kissojen aiheuttama hävikki. Ilmaston lämpeneminenkin muuttaa lintujen asuinalueiden oloja.
 Tutkimus: Yleinen tuholaismyrkky vie linnuilta ruokahalun ja näännyttää ne
 Hämmästystä herätti se, että kato oli käynyt lähes kaikenlaisissa ympäristöissä eläneissä linnuissa.
 – Tiesimme, että tietyt lajit olivat taantuneet, mutta uskoimme, että kun harvinaiset lajit katoavat, ihmisen muovaamaan ympäristöön paremmin sopeutuvat lajit täyttävät aukot, kertoi Britannian yleisradioyhtiö  BBC:n haastattelussa  Cornellin yliopiston lintulaboratorion tutkija  Ken Rosenberg .
 – Se mitä näimme, olikin kattava nettovähenemä. Olimme aika kauhistuneita, kun huomasimme, että tavallisimmat linnut [...] olivat eniten taantuneiden joukossa, hän sanoo.
 Tutkijoiden mielestä kyseessä on "laaja ekologinen kriisi". He kuitenkin huomauttavat, etteivät aivan kaikki lintulajit ole taantuneet. Esimerkiksi petolintujen ja vesilintujen kannat ovat vahvistuneet mahdollisesti niihin kohdistettujen suojelutoimenpiteiden ansiosta.
 Miljoonittain lintuja lemmikkeinä Aasiassa
 Biological Conservation -lehti  on julkaissut tutkimuksen laululintujen kaupasta Kaakkois-Aasiassa.
 Laululintujen pitäminen lemmikkeinä on Aasiassa hyvin suosittua, mutta erityisen laajaa se on Indonesian Jaavan saarella.
 Indonesialainen isä ja lapsi valikoivat papukaijoja lintutorilla Jaavan saarella. Bagus Indahono / EPA
 Tutkijat kävivät yli 3 000:ssa kotitaloudessa eri puolilla saarta ja selvittivät, kuinka paljon ne omistivat häkeissä pidettyjä lintuja. Havaintojen perusteella tehtyjen laskelmien mukaan tutkijat päätyivät arvioon, että Jaavalla on häkkilintuja noin 75 miljoonaa. Niistä suurin osa on pyydystetty luonnosta.
 Merkittävä syy lintujen pyydystämiseen ovat saarella suositut lintujen "laulukilpailut". Niissä lintuja arvioidaan niiden laulun melodisuuden, keston ja voimakkuuden mukaan. Voittajalintujen omistaja voi saada jopa 45 000 euron palkinnon, mikä on Indonesiassa valtava rahasumma.
 Yleisimmin häkkeihin päätyvät linnut ovat kaijasten heimoon ( Agapornis ) kuuluvia papukaijoja. Saarella pyydetään myös uhanalaisia lajeja.
 Tutkimusta johtaneen Manchesterin yliopiston tutkijan  Harry Marshallin  mukaan Jaavalla voi olla enemmän lintuja häkeissä kuin vapaana luonnossa.
 Lintukauppa on kymmenien miljoonien eurojen arvoista liiketoimintaa Indonesiassa ja varsinkin paikallistasolla tärkeä elinkeino.
 Hänen kollegansa  Stuart Marsden  huomauttaa, että indonesialaisten vimma pitää häkkilintuja johtuu heidän rakkaudestaan lintuja kohtaan. Tämä tunne voidaan ehkä kanavoida siten, että se suuntautuu lintujen suojelemiseen, hän arvelee.
 Lisää aiheesta :
 Lintulaskenta paljasti hälyttäviä tuloksia Perämerellä: kannat laskeneet rajusti, osa lajeista hävinnyt jopa kokonaan – syynä ihminen
 Uutisen kuvatekstiä korjattu 20.9. klo 20.17. Kyseessä ei ole tundrakurppelo vaan ruostekuiri.

Tutkimukset: Pohjois-Amerikka menettänyt lähes kolmanneksen linnuistaan – Indonesian Jaavalla jopa enemmän lintuja häkeissä kuin luonnossa


Summary: Nuoren denisovalaistytön ulkonäkö on sanamukaisesti näppituntumaa. Sormiluusta saatu DNA-näyte kykeni kertomaan paljon.

Pikkusormen luu, kolme hammasta ja palanen alaleukaa. Sen verran on löydetty ihmislajista, denisovanihmisestä, joka oli neandertalinihmisen lisäksi meidän lähin sukulaisemme.
 Erityisen hyvin säilynyt sormen luu kuului nuorelle tytölle.
 Ei luulisi, että sormen kappaleesta voisi piirtää kenenkään ulkonäköä – saati sellaisen ihmisen, jotka on elänyt 70 000–80 000 vuotta sitten. Tutkijoilla on kuitenkin käytössä uusia menetelmiä, joiden avulla muinais-DNA:sta irtoaa yhä enemmän tietoa.
 Israelilaiset tutkijat päättelivät tytön ulkonäön DNA:n metylaatiokuvioista. Geenit määräävät perimän, mutta metylaatiolla on vaikutusta siihen, aktivoituvatko geenit. Metylaatio ei muuta DNA:n alkuperäistä sekvenssiä mutta reagoi ympäristötekijöihin.
 Neandertalilainen on oikeastaan engisiläinen
 Nykyihminen, Homo sapiens, lähti Afrikasta nykytiedon mukaan 60 000 vuotta sitten. Samoista juurista oli Euroopassa ja Aasiassa kehittynyt jo kauan sitä ennen kaksi muuta ihmislajia, denisovan- ja neandertalinhminen.
 Neandertalilaisista on tiedetty runsaan 150 vuoden ajan. Nimensä he ovat saaneet Saksan Neanderthalin laakson mukaan. Silloin löydöt ymmärrettiin uudeksi lajiksi ja tajuttiin, että sen jäänteitä oli löytynyt ennenkin, Engisinlaaksosta Belgiasta.
 Neandertalilaisista ja heidän kulttuuristaan on paljon todisteita eri puolilta Eurooppaa ja Aasiaa ja myös useiden yksilöiden DNA:ta. Denisovanihmiset sen sijaan tulivat sukupuuhumme yllätyksenä vasta vuosikymmen sitten, kun heidän jäänteitään löytyi Denisovanluolasta Etelä-Siperiasta.
 Viime keväänä  Cell-lehdessä  ilmestyneen tutkimuksen mukaan sukukuviomme voi olla vielä monimutkaisempi. Kun denisovalaisten perimää etsittiin tämän päivän asukkaista Kaakkois-Aasiasta ja Uudesta-Guineasta, löydettiin kolme eri linjaa, joista yksi on niin poikkeava, että kyseessä saattaa olla kerrassaan uusi laji.
 Tuore tutkimus, jonka kuvasta katselee denisovalaistyttö, on julkaistu niin ikään  Cell-lehdessä . Kasvojen lisäksi  Jerusalemin heprealaisen yliopiston  tutkijat selvittivät luuston rakennetta.
 Metylaatiota tutkimalla selviää esimerkiksi se, oliko reisiluu pitkä vai lyhyt, selittää geneetikko  David Gokhman , tutkimusartikkelin toinen kirjoittaja.
 Kuvassa keskellä on tutkijoiden päätelmä denisovanihmisen luurangosta. Oikealla neandertalilainen, vasemmalla nykyihminen.  Maayan Harel / Hebrew University
 Tutkimusmenetelmää testattiin ensin vertaamalla kahta lajia, joiden anatomia on vanhastaan tuttu, eli nykyihmistä ja simpanssia. Menetelmä ennusti 85-prosenttisesti oikein. Denisovalaisen tarkkoihin mittoihin ei pyritty, vaan keskityttiin todennäköisyyksiin.
 Tutkimuksen toinen johtaja, genetiikan professori  Liran Carmel,  iloitsee tutkimuksen päätelmille odottamatta saadusta lisävarmistuksesta, leukaluulöydöstä.
 Siitä kerrottiin, kun tutkimus oli juuri lähetetty vertaisarviointiin. Nopea tarkastelu osoitti, että leuka sopi täsmälleen Carmelin ryhmän saamiin tuloksiinsa.
 Niiden mukaan denisovalaiset näyttivät monella tavoin neandertalilaisilta. Heillä oli muun muassa pitkät kasvot, kalteva otsa ja leveä lantio.
 Toisaalta heiltä löytyi 56 omaa piirrettä. Niistä 34 oli kallossa, muun muassa pidentynyt hammaskaari ja sivusuunnassa laaja kallo.
 Tutkijat pohtivat, liittyvätkö ne denisovalaisten elinympäristöön. Selittävätkö ne esimerkiksi sen, miksi denisovalaiset selvisivät Siperian äärimmäisessä kylmyydessä?
 Hiven DNA:ta voi kertoa vielä paljon
 Osuvaksi osoittautunut menetelmä lupaa Carmelin mukaan hyvää myös tuleville tutkimuksille, vaikka työtä onkin edessä vielä paljon.
 – Denisovalaisten anatomian tutkiminen voi kertoa meille ihmisen sopeutumisesta, evoluution rajoituksista, geenien ja ympäristön yhteistoiminnasta ja tautien dynamiikasta, Carmel sanoo.
 Tulokset ovat hänen mukaansa askel myös siihen suuntaan, että jonakin päivänä yksilön ulkonäkö voidaan päätellä DNA:sta, joka hänen jäljiltään löytyy.
 Denisovalaistytön päästä tehtiin ensin kolmiulotteinen malli, johon kasvokuva perustuu.  Maayan Harel /Hebrew University
 Sekä neandertalilaiset että denisovalaiset kuolivat sukupuuttoon kymmeniä tuhansia vuosia sitten. Sekaliittojen ansiosta molemmista elää kuitenkin pieni perimä todennäköisesti jokaisessa nykyihmisessä – keskimäärin meissä on pari prosenttia neandertalilaista, Melanesiassa jopa kuusi prosenttia denisovalaista.
 Tuo hiven puuttuu vain niiltä afrikkalaisilta, joiden sukuun ei ole vuosituhansien aikana tullut paluumuuttajien perimää Euraasiasta.
 Yhteiselo alkoi esivanhempiemme taivallettua Afrikasta neandertalilaisten ja denisovalaisten asuinseuduille. Noiden tapaamisten muistoja on tutkimuksissa todettu muun muassa hiustemme ja ihomme värissä sekä  immuunijärjestelmämme toiminnassa .
 Korvatulehdusko kuolemantauti?
 Neandertalilaisten aikaa kesti kauan. He kuolivat sukupuuttoon vasta 40 000 vuotta sitten. Mikä koitui heidän kohtalokseen, vaikka nykyihminen selvisi? Se on neandertalilaistutkimusten iso kysymys.
 Tuoreimman selitysehdotuksen tarjoavat  New Yorkin osavaltioyliopiston  biologisen antropologian tutkijat sekä pään ja kaulan alueen tautien tutkijat.
 The Anatomical Record  -lehdessä ilmestyneen tutkimuksen mukaan neandertalilaisten tappaja ei ollut mikään eksoottinen virus tai bakteeri, vaan meillä tavallinen pikkulasten vaiva, korvatulehdus.
 – Selitys voi kuulostaa kaukaa haetulta, mutta kun meille selvisi, millaiset korvatorvet neandertalilaisilla oli, samanlaisuus pikkulasten korvien kanssa oli ilmeinen, sanoo apulaisprofessori  Samuel Márquez .
 Keskikorvan tulehdus on pikkulapsilla yleinen, koska heidän korvatorvensa ahtaaseen mutkaan kerääntyy herkästi bakteereja.
 Korvatulehdus on helppo nujertaa antibiooteilla, eikä siitä ole hengenvaaraa nykyihmislapsille. Viiden vuoden paikkeilla heidän korvatorvensa ovat jo pidentyneet ja niiden mutkat oienneet siinä määrin, että korvatulehdukset ovat yleensä historiaa.
 Neandertalilaisen korva tulehtui rakenteensa vuoksi helposti. SUNY Downstate Healh State University
 Neandertalilaisilla korvatorven rakenne ei muuttunut, vaikka he varttuivat, joten he kärsivät aikuisinakin korvatulehduksista. Niistä puolestaan koitui komplikaatioita, kuten kuulon alentumista, keuhkokuumetta ja heikkoa yleiskuntoa, Márquez luettelee.
 – Jatkuvasti sairasteleva ihminen ei ollut sellaisessa kunnossa, että olisi voinut kilpailla tehokkaasti ruoasta ja muista resursseista Homo sapiensin kanssa. Maailmassa, jossa vahvin selviytyi, ei ole ihme, että voittaja oli nykyihminen.

Ainutlaatuinen kuva sukualbumiin: Tältä näytti 70 000 vuotta sitten elänyt serkkumme


Summary: Saksa julkisti yli 50 miljardin euron ilmastopaketin, joka ohjaa kohti sähköautoja ja asettaa kaikille hiilipäästöille hinnan.

Saksan hallitus pusersi 18 tunnin yöistunnon jälkeen ulos laajan ilmastopaketin. Sen avulla Euroopan suurin talous ja maailman seitsemänneksi suurin saastuttaja aikoo pienentää ilmastopäästöjään tuntuvasti vuoteen 2030 mennessä.
 Jatkossa saksalaisten hiilipäästöillä on aina hinta, niin rakennusten lämmittämisessä kuin autoilussa. Saksa esimerkiksi siirtää liikennettä rautateille ja alentaa junalippujen hintoja, tukee sähköautoihin siirtymistä ja nostaa bensan hintaa.
 Saksan hallitus kertoi paketista liittokansleri  Angela Merkelin  johdolla tiedotustilaisuudessa sekä tiedotteella, jonka löydät  saksaksi tästä linkistä .
 Kysyimme kahdelta suomalaiselta asiantuntijalta, miten he arvioivat Saksan toimien merkitystä niiden tietojen perusteella, joita perjantaina kerrottiin julkisuuteen. Vastaajina ovat hiilineutraalin kiertotalouden johtaja  Mari Pantsar  Sitrasta sekä johtaja asiantuntija  Matti Kahra  Elinkeinoelämän keskusliitosta EK:sta.
 1. Minkä asian nostaisit tästä paketista tärkeimmäksi?
 Pantsar, Sitra:
 – Merkel lupasi tiedotustilaisuudessa, että vaikka Saksalla ei ole ilmastotavoitetta vuodelle 2020, vuoden 2030 tavoite saavutetaan. Ja jos tavoite uhkaa karata, tehdään korjausliikkeitä.
 Tärkeää on myös, että Saksan hallituksen mukaan kaikki tulot, joita hiilen hinnoittelusta kertyy, kohdistetaan ilmastonsuojeluun tai annetaan kansalaisille.
 Kahra, EK:
 – Pihvi on siinä, että Saksa ulottaa hiilen hinnoittelun koko talouteen. Hiilitonnien hinnat on lyöty etukäteen lukkoon niin, että päästövähennystavoitteet saavutetaan.
 Saksan autoteollisuudelle tämä on kova paikka, sillä tämä vaikuttaa siihen, millaisia autoja ihmiset ostavat. Bensan ja dieselin hinta voi nousta jopa kymmenen senttiä litralta. Henkisesti tämä on iso muutos.
 2. Löytyykö paketista jokin heikko kohta?
 Pantsar, Sitra:
 – Hiilen hinta nousee vuoteen 2026 mennessä saksalaisten arvion mukaan 35–60 euron välille. Se ei ole kovin paljon, vaan sen pitäisi nousta jopa 80 euroon.
 Kahra, EK:
 – Saksan energiasektori on jo nyt tosi jumissa, kun kivihiilestä ja ydinvoimasta luovutaan energiantuotannossa. Tarvitaan valtavasti lisää uusiutuvia energianlähteitä ja siirtoverkkoja, joita monet niitäkin vastustavat. Alasajettava kapasiteetti on massiivinen ja korvaavan rakentaminen on kallista. Tämä paketti ei vastaa niihin ongelmiin, jotka näistä ovat jo syntyneet.
 3. Miten kuvaisit mittakaavaa, mihin Saksan paketti riittää?
 Pantsar, Sitra:
 – Vaikka 55 prosentin vähennystavoite vuoden 1990 tasosta on ihan hyvä ja parempi kuin EU:n nykyinen 40 prosentin päästövähennystavoite, Pariisin sopimuksen mukaan se pitäisi olla vähintään 60 prosenttia. Eli sinällään Saksakaan ei ole riittävän kunnianhimoinen.
 Kahra, EK:
 – Jotta esimerkiksi junaliikenteen lisääminen auttaisi 2030 tavoitteen saavuttamisessa, ratojen pitäisi olla käytössä suunnilleen ensi vuonna. Tämä oli kuitenkin viimeinen hetki tehdä ryhtiliike ennen New Yorkin ilmastokokousta.
 – On vaikea arvioida, mitä paketti todellisuudessa on, kun tietoa on vielä liian vähän. Merkel varmasti puhuu tästä New Yorkissa ensi viikolla.
 4. Kuinka täsmällinen ja kunnianhimoinen Saksan suunnitelma on, verrattuna vaikkapa Suomen suunnitelmiin?
 Pantsar, Sitra:
 – Aina kun arvioidaan eri maiden ilmastopolitiikkaa, 1.–3. sija jätetään tyhjäksi. Tässä on paljon konkreettisia elementtejä. Jos ne saavutetaan, ollaan pitkällä, ja suunnitelma on kunnianhimoisimmasta päästä. Suomella tällaista suunnitelmaa ei ole.
 Kahra, EK:
 – Jos arvioidaan tavoitteet ja toimet, niin toimia on paljon, mutta vaikutusarviota ei ole kerrottu. Kunnianhimo nousee keskitason yläpuolelle, mutta toimet ovat vielä vähän ilmassa. Tässä on vähän samaa kuin Suomen hallituksen toiminnassa.
 Lue myös
 Saksan hallitukselta valtava ilmastopaketti – päästöjen pienentämiseen käytetään yli 50 miljardia euroa

Onko Saksan ilmastopaketti pettymys vai mullistus? Näin suomalaiset asiantuntijat vastaavat


Summary: Kehnoja elintapoja parantamalla voi pienentää muistisairauksien riskiä.

Pian neljäkymmentä vuotta Saarijärven terveysaseman lääkärinä työskennellyt  Tapani Kiminkinen  näkee työssään muistisairauksien määrän kasvun.
 – Kun olin lukiossa, suomalainen mies eli vähän päälle 65-vuotiaaksi, ja nyt 78-vuotiaaksi. Paljon on saatu aikaan. Mutta kun ihminen elää pidempään, niin tietyt sairaudet lisääntyy. Syöpäsairaudet ja etenevät muistisairaudet, kaikki nämä pitää tietysti ottaa huomioon.
 Muistiviikon kunniaksi Puoli seitsemän -lähetyksessä vieraillut Kiminkinen kannusti keski-ikäisiä tarkastelemaan elintapojaan. Riskiä sairastua muistisairauteen kun voi yrittää pienentää kohentamalla kehnoja elintapoja hyvissä ajoin.
 Tässä ”Kiminkisen turvapaketti keski-ikäisille”
 Pidä verenpaine kurissa Vastusta pontevasti lihomista Liiku sekä ahmi kirjoja ja kulttuurielämyksiä Tiedosta sukusi tautitaakka Älä polta tupakkaa äläkä päreitäsi Nuku hyvin ja riittävästi
 Mikä yhdistää hyvinvoivia ihmisiä?
 Kun terveyskeskuslääkäri Tapani Kiminkiseltä kysyy, mikä yhdistää hyvinvoivia ihmisiä, hän lainaa  Sigmund Freudia . Kyky rakastaa ja kyky tehdä työtä ovat ihmisen hyvinvoinnin kannalta tärkeimpiä asioita.
 – Se on ylivoimaisesti paras terveyden määritelmä. Fyysisen, psyykkisen, sosiaalisen ja hengellisen hyvinvoinnin [kannalta]. Eihän täydellistä tilaa olekaan, mutta kyllä rakastaa ja tehdä työtä on ylivoimainen.
 Lue myös:
 ”Se tuli iskuna päin naamaa!” – Joka kolmas sekunti joku sairastuu muistisairauteen, testaa oma riskisi
 WHO: Vitamiinipillerit eivät ehkäise dementiaa – Näistä tutuista keinoista sen sijaan on hyötyä

”Rakastaa ja tehdä työtä” on lääkäri Kiminkisen resepti hyvinvointiin – Lue myös vinkit muistisairauksien ehkäisyyn


Summary: Ilmasto- ja energia-alan tutkija ihmettelee, eikö hallitus ymmärrä miten kova tavoite sillä on edessään.

Pääministeri Antti Rinteen (sd.) hallitus lupasi  Euroopan kunnianhimoisinta ilmastopolitiikkaa , mutta ainakaan ensimmäinen budjetti ei vakuuttanut  ympäristöjärjestöjä  eikä asiantuntijoita.
 Sannikka&Ukkola -ohjelmassa vierailleen Vatt:n energia- ja ilmastoasioiden johtavan tutkijan  Marita Laukkasen  mukaan budjetista puuttui konkretia.
 – Otettiin pieniä haparoivia askelia, vaikka nyt pitäisi olla menossa jämerillä loikilla eteenpäin.
 Hallituksen tavoitteena on, että Suomi olisi hiilineutraali vuoteen 2035 mennessä. Tavoite on Laukkasen mukaan näiden toimien perusteella kaukana.
 Laukkanen jopa epäilee, että hallitus ei ole ihan hahmottanut, miten kovan tavoitteen se on itselleen asettanut.
 – Se vaatii päästövähennyksiä kaikilla sektoreilla, jotka tuottavat päästöjä. Ja tavoite ei ole sama kuin toimi. Olisi tarvittu ihan toisenlaisia toimia, jotta olisi päästy sille polulle, että tavoite voidaan saavuttaa.
 Laukkanen myöntää, että tulevaisuutta esimerkiksi liikenteen suhteen on vaikea ennustaa, mutta joka tapauksessa toimet ja summat ovat pieniä.
 – Vaikka niillä olisi jotain vaikuttavuutta niin ihan mittakaavan puolesta ei vielä päästä kovin pitkälle.
 Katso Marita Laukkasen koko haastattelu Sannikka&Ukkola -ohjelmassa. Ohjelmassa myös kaksi kasvatustieteilijää väittelee siitä, pitäisikö kännykät kieltää kouluissa kokonaan.

Tutkija pitää hallituksen ilmastotoimia vaatimattomina: "Otettiin haparoivia askelia, kun pitäisi mennä jämerillä loikilla eteenpäin"


Summary: Kysely osoittaa selvästi, miten jakautunut Yhdysvaltain väestö on.

Uutiskanava Fox News on julkaissut  uuden kyselynsä  kansalaisten poliittisista mielialoista. Konservatiivisena pidetty ja presidentti  Donald Trumpin  suosima kanava julkaisee samantyyppisiä kyselyjä lähes kuukausittain, mutta niiden kysymykset vaihtelevat.
 Uusin kysely pureutuu erityisesti presidentti Trumpin hallinnon onnistumiseen.
 Lähes kaksi kolmesta vastaajasta pitää hallituksen toimintaa huonona. 36 prosenttia vastaajista ilmoitti olevansa tyytymätön hallitukseen ja 29 prosenttia valitsi vaihtoehdon "vihainen".
 Kun heinäkuun kyselyssä enemmistö, eli 51 prosenttia ilmoitti olevansa tyytyväisiä maan talouteen, luvut ovat nyt kääntyneet toisin päin.
 Presidentti Trumpin osalta talouden hoitaminen oli ainoa asia, jossa tyytyväisiä vastaajia oli enemmän kuin tyytymättömiä. Tyytyväisyyden ilmaisi tasan puolet vastaajista. 45 prosenttia ilmoitti tyytymättömyytensä Trumpin talouspolitiikkaan.
 Toisessa kysymyksessä tosin vain 39 prosenttia arvioi Trumpin edistävän talouden menestystä. 43 prosenttia arvioi Trumpin haittaavan sitä.
 Samat 43 prosenttia uskoivat, että Trumpin asettamat tuontitullit haittaavat maan taloutta. 31 prosenttia ei uskonut tätä.
 Vastaajista 54 prosenttia ilmoitti olevansa tyytymättömiä presidentin työhön, kun kysyttiin hänen toiminnastaan kokonaisuutena. Häntä kannatti 45 prosenttia vastaajista. Kannattajien osuus oli noussut kahdella prosenttiyksiköllä viime kuusta.
 Taloutta lukuunottamatta suurempi osa vastaajista oli tyytymättömiä Trumpin toimintaan politiikan muilla osa-alueilla. Näitä osa-alueita olivat muun muassa kansallinen turvallisuus, maahanmuutto, kansainvälinen kauppa, ulkopolitiikka, aseet ja terveydenhuolto.
 Lähes kaksi kolmesta vastaajasta uskoi, että monet tai lähes kaikki Trumpin hallinnon jäsenet ovat korruptoituneita. Vajaa puolet uskoi lisäksi, että Trumpin hallinto on korruptoituneempi kuin sen edeltäjät.
 Puoluekanta jakaa vastaajia
 Kysely ilmentää selvästi, kuinka Yhdysvallat on jakautunut sen mukaan, kannattavatko ihmiset republikaaneja vai demokraatteja.
 Peräti 89 prosenttia republikaaneista oli tyytyväisiä republikaanipresidenttiin, mutta vain 12 prosenttia demokraateista.
 15 prosenttia republikaaneista ilmoitti olevansa "hyvin tyytyväisiä" Trumpin hallitukseen. 41 prosenttia oli "tyytyväisiä".
 Demokraateista 43 prosenttia oli "tyytymättömiä" ja 41 prosenttia "vihaisia" hallitukselle.
 Vastaajilta kyseltiin myös, mitä he pitivät suurimpina uhkina maan vakaudelle. Kysymys erotteli vastaajat selvästi puoluekannan mukaan.
 Republikaanit mainitsivat useimmiten laittoman maahanmuuton (74 %), toisena tuli laiton äänestäminen vaaleissa (65 %) ja kolmantena sosialismi (63 %).
 Demokraatit pitivät suurimpina uhkina rasismia (78 %), ulkomaista vaalivaikuttamista (74 %) ja ilmastonmuutosta (72 %).
 Katso kyselyn vastaukset  tästä .
 Fivethirtyeight:  Yhdysvaltain presidenttien suosiolukujen vaihtelu  kaaviokuvina

Fox Newsin kysely antaa surkeat arvosanat Trumpin hallinnolle


Summary: Nuuskan laillistamisen kannattajat ovat eduskunnassa vähemmistö, mutta Ylen kyselyssä kyllä-linjalle ilmoittautuu nimiä lähes kaikista puolueista.

Nuuskan laillistaminen ei ole enää pelkästään muutaman yksittäisen kansanedustajan mielenkiinnon kohde.
 Ylen kansanedustajille lähettämästä kyselystä selviää, että nuuskan maahantuonnin ja myynnin laillistamista kannattavia löytyy lähes jokaisesta eduskuntaryhmästä.
 Suomessa ehdotuksia nuuskan laillistamisesta ovat tehneet aiemmin muun muassa RKP, perussuomalaisten nuorisojärjestö sekä keskustan lappilainen kansanedustaja  Mikko Kärnä .
 Ylen kyselyssä kyllä-linjalle ilmoittautuu myös kenties yllättäviä nimiä vasemmistosta, kokoomuksesta, SDP:stä ja vihreistä. Tämän jutun lopusta voit käydä tarkistamassa, miten oma kansanedustajasi on vastannut.
 Itse en käytä tupakkatuotteita enkä suosittele kenellekään, mutta näen, ettei "kieltolakiratkaisu" toimi tässä.  Marko Asell (sd.) Ylen kyselyssä
 Nuuskan laillistaminen vaatisi poikkeusluvan saamista Euroopan unionista. Vasemmistoliiton  Merja Kyllönen  sanookin esittävänsä hallitukselle, että Suomi lähtisi neuvottelemaan poikkeusluvasta.
 Hänen mielestään lupaa voisi hakea vähintään laivoilla Suomen aluevesillä tapahtuvaan nuuskanmyyntiin, mutta myös muuhun myyntiin ja maahantuontiin.
 Kyllösen perustelu voi olla yllättävä. Hän vastustaa nuuskaamista, mutta uskoo Suomen voivan torjua sitä parhaiten laillistamalla.
 – Me ei enää hallita tätä ongelmaa. Nuuskaaminen kasvaa salaa ja se on lisääntynyt varsinkin alaikäisten parissa. Olen saanut maakunnista opettajilta viestejä, että jopa käytettyä nuuskaa myydään eteenpäin. Se kuulostaa jo sellaiselta, että meidän on otettava tämä asia haltuun.
 "Kielto ei välttämättä ole tehokkain tapa"
 "Olennaista on miettiä, toimiiko nykypolitiikka", sanoo Atte Harjanne (vihr.). Toni Määttä / Yle
 Laillisella nuuskanmyynnillä Suomi saisi Kyllösen mukaan paitsi verotuloja nuuskan haittojen vähentämiseen, myös tietoa nuuskan myynnistä ja käytöstä. Samankaltaisin perustein laillistamista kannattavat ainakin SDP:n  Marko Asell , perussuomalaisten  Kristian ** Sheikki Laakso , kokoomuksen  Janne Heikkinen  ja keskustan  Joonas Könttä**.
 Perussuomalaisten  Juha Mäenpää   esitti nuuskan laillistamista syyskuun alussa . Hän viittasi vuonna 2013 tehtyyn arvioon, jonka mukaan Suomeen olisi tullut noin 40 miljoonaa euroa verotuloja vuodessa, jos maahan tuodut nuuskat olisi myyty laillisesti.
 Miksi annamme vain Ruotsin hyötyä verotuloista. Jos nuuska kielletään, pitäisi tupakkakin kieltää.   Harry Harkimo (liik.) Ylen kyselyssä
 Vihreiden  Atte Harjanne  kertoo tukevansa nuuskan myynnin ja maahantuonnin sallimista, koska hän uskoo laajemminkin päihdepolitiikassa haittojen vähentämiseen enemmän kuin kieltoihin.
 – Fiksu päihdepolitiikka on sellaista, joka pyrkii haittojen vähentämiseen fiksun kontrollin kautta. Kielto ei välttämättä ole tehokkain tapa, vaan säännelty myynti ja verotus voisivat toimia paremmin, hän sanoo.
 Kysyimme myös, onko nuorten yleistyvä nuuskaaminen kansanedustajien mielestä ongelma Suomessa. Useimpien vastanneiden mielestä se on kohtalainen tai suuri ongelma – myös niiden, jotka kannattivat laillistamista. Keskustan Joonas Köntän mukaan nuuskan markkinointia ei tästä syystä pitäisi sallia, vaikka myynti sallittaisiinkin.
 Kyllönen tahtoisi "näpäyttää Ruotsia"
 "Viimeiset 10 vuotta ovat olleet erityisen negatiivisia Ruotsin erikoisoikeuden kannalta", Merja Kyllönen (vas.) lataa. Toni Määttä / Yle
 Eduskunnan enemmistöön kyllä-linjalaisista ei sentään ole, ainakaan Ylelle tulleiden vastausten perusteella. Mielipiteensä nuuskan laillistamisesta kertoi kaikkiaan 49 edustajaa: 18 puolesta, 24 vastaan ja 7 ei osannut sanoa.
 Ja vaikka eduskunnan enemmistö kannattaisikin nuuskan vapauttamista, todennäköisyys sen toteutumiselle on ohut. Sosiaali- ja terveysministeriön mukaan nuuskan myynti kiellettiin viimeksi vuoden 2014 tupakkatuotedirektiivissä. Ruotsi säilytti vanhan poikkeuslupansa.
 – Direktiivin uudistaminen kesti monta vuotta, eikä sitä varmasti avata nuuskan takia uudelleen, kertoo neuvotteleva virkamies  Meri Paavola  sosiaali- ja terveysministeriöstä.
 Vaikka ymmärrän lännestä suuntautuvan nuuskarallin ongelmat, en näe järkeväksi, että Suomi ottaisi askeleita taaksepäin tupakkatuotteiden suhteen.  Riikka Purra (ps.) Ylen kyselyssä
 Tämän tunnustavat myös monet kansanedustajat. Vasemmiston Merja Kyllönen haluaa silti ottaa asian edes puheeksi EU:ssa – jo pelkästään sen vuoksi, että voisi "näpäyttää Ruotsia".
 – Miten on mahdollista, että Ruotsi on saanut erityisluvan nimenomaan oman maan kansalaisille tapahtuvaan kauppaan, mutta nuuskanmyynti on levinnyt käsistä ja ongelmat tulevat Suomeen? hän kysyy.
 – Viimeiset kymmenen vuotta ovat olleet erityisen negatiivisia Ruotsin erikoisoikeuden kannalta.
 Päihdetyöntekijä ihmeissään: "Ei varmasti tue tavoitetta"
 Päihdetyötä tekevässä EHYT ry:ssä ihmetellään, miksi markkinoille pitäisi tuoda uusi tupakkatuote – onhan Suomessa laki, joka tähtää kaikista nikotiinituotteista eroon pääsemiseen vuoteen 2030 mennessä.
 – Se, että nuuska laillistettaisiin, ei varmasti tue tätä tavoitetta, Nikotiinihankkeen projektipäällikkö  Hanne Munter  sanoo.
 THL:n uusimman kouluterveyskyselyn perusteella  nuuskaaminen on yleistynyt ammattiopistoissa, joissa 20 prosenttia pojista ja 6 prosenttia tytöistä käyttää päivittäin. Pojilla nuuskaaminen on yleisempää kuin tupakointi, tytöillä toisin päin.
 Tiedän että nuuskaa käytetään ammattiryhmissä, joita ei tule ajateltua. Muun muassa naisjuristit käyttävät yleisesti.  Jussi Wihonen (ps.) Ylen kyselyssä
 Munterin mukaan nuuskateollisuus on onnistunut markkinoimaan tuotteitaan nuorille ja myös tytöille, eikä nuuskaamisen todellisia haittoja usein nähdä.
 Vaikka nuuskaa ei saa myydä eikä mainostaa Suomessa, molempia tapahtuu. Aiemmin lähinnä  Facebookissa pyörineet nuuskamarkkinat  ovat EHYTin mukaan laajentuneet Instagramiin ja Snapchatiin, ja nuuskakaupan on annettu  mainostaa jääkiekkojoukkue Kärppien kotihallissa Oulussa .
 – Nuoret saavat nuuskaa aikuisilta. Olisin hirveän tärkeää, että tähän puututtaisiin, ettei meille synny uutta nikotiiniriippuvaisten sukupolvea. Valvonta paremmaksi rajoilla ja kouluissa ja sitten myös avointa keskustelua vanhempien ja lasten välillä, Munter ehdottaa.
 Hanne Munterin työn tavoitteena on vähentää nuorten nuuskankäyttöä. Toni Määttä / Yle
 Katso, miten edustajasi vastasi
 Yle kysyi kansanedustajilta: "Pitäisikö Suomen laillistaa nuuskan myynti ja maahantuonti?" Alla olevasta taulukosta löydät kaikkiin kyselyyn vastanneiden edustajien vastaukset. Voit etsiä tiettyä edustajaa tai puoluetta hakutoiminnolla tai järjestää taulukkoa vastauksen tai puolueen mukaan.
 Pitäisikö nuuska sinusta laillistaa? Vai onko jokin toinen keino sinusta parempi nuorten nuuskaamiseen puuttumiseen? Keskustele aiheesta alla kello 20 asti.

Suomi joutui vaikeuksiin taistelussa nuuskaa vastaan – ja siksi moni nuuskan vastustajakin haluaisi nyt laillistaa sen


Summary: Brittiläinen matkajätti omistaa myös Suomessa toimivan matkatoimisto Tjäreborgin.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Matkayhtiö Thomas Cookin pelastusoperaation on edennyt ratkaisuvaiheeseen. Kansainvälisten uutistoimistojen mukaan neuvottelut omistajien ja yhtiön velkojien kanssa ovat parhaillaan meneillään Lontoossa.
 Tjäreborgista kerrotaan Ylelle, että sen järjestämillä matkoilla on nyt arviolta 3 400 suomalaista eri maissa. Tjäreborgin matkamyynnin kerrottiin jatkuvan normaalilla tavalla eikä Suomen yksiköstä haluttu kommentoida emoyhtiön ongelmia. Thomas Cookilla on toimintaa myös muissa Pohjoismaissa.
 – Seuraamme tilannetta, mutta siinä kaikki, mitä tässä vaiheessa voimme sanoa, Tjäreborgin Suomen yksikön vetäjä, tuotepäällikkö  Jessica Virtanen  toteaa Ylelle. Tjäreborgilla on matkakohteita lähes 60 maassa.
 Thomas Cook on ollut pahoissa talousvaikeuksissa pitkään, ja yhtiö on joutunut etsimään jo usein uusia rahoittajia. Tällä kertaa yhtiö hakee noin 220 miljoonan euron hätärahoitusta toimintansa jatkamiseksi.
 Muun muassa uutistoimisto Reutersin ja yleisradioyhtiö BBC:n tietojen mukaan matkayhtiön omistajat olisivat pyytäneet osittaista velkojen anteeksiantoa. Jos rahoitusjärjestelyt epäonnistuvat, matkayhtiön on arvioitu menevän konkurssiin jo lähipäivinä.
 Thomas Cook -konserni on niin merkittävä toimija matkailualalla, että sen kaatumisella olisi laajempiakin seurauksia. Vaikutukset voisivat ulottua myös maailmanlaajuiseen lentobisnekseen.
 Reutersin mukaan matkajätin järjestämillä matkoilla on tällä hetkellä noin 600 000 asiakasta.
 Lue lisää:
 Tjäreborgin emoyhtiö Thomas Cook neuvottelee viime hetken lisärahoituksesta konkurssin partaalla

Matkayhtiö Thomas Cookin mahdollinen konkurssi tai pelastusrahoituksen löytyminen on nyt ratkaisuvaiheessa


Summary: Tuli saatiin sammutettua nopeasti.

Toistakymmentä palvelukeskuksen asukasta evakuoitiin alempiin kerroksiin Koskelan sairaala-alueella sunnuntaiaamuna syttyneen tulipalon takia Helsingissä.
 Päivystävän palomestarin mukaan palo sai alkunsa keittiön liesituulettimesta. Palo levisi keittiön kaapistoihin, mutta tuli sammutettiin nopeasti. Tilat kärsivät savuvahingoista, ja ne tuuletettiin.
 – Savua on päässyt leviämään, ja evakuointi tehtiin savun takia, päivystävä palomestari  Juha Lindholm  sanoi.
 Pelastuslaitos sai hälytyksen ennen yhdeksää. Paikalle lähti 15 yksikköä.

Liesituuletin syttyi palamaan palvelutalossa Helsingissä – asukkaita evakuoitiin


Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Saudi-Arabian  öljyntuotantolaitosiskuista  vastuun ottaneet Jemenin huthikapinalliset väläyttävät mahdollisuutta kuningaskuntaan kohdistuvien iskujen lopettamisesta, kertovat uutistoimistot ja Britannian yleisradioyhtiö  BBC.
 Ehdotus iskujen lopettamisesta kuultiin jo perjantaina. BBC kertoo kapinallisten johtajiin kuuluvan  Mahdi al-Mashatin  sanoneen televisioidussa lausunnossaan, että kapinalliset voivat lopettaa kaikki iskut Saudi-Arabiaan, jos maa liittolaisineen on valmis samaan.
 Saudi-Arabian ulkoministeri  Adel al-Jubeir  on uutistoimisto AP:n mukaan suhtautunut huthien avaukseen varauksella. Myös Iranin epäillään olevan öljyntuotantolaitosiskujen takana.
 Jemenissä YK:n erityislähettiläänä toimiva  Martin Griffiths  puolestaan piti huthien avausta tervetulleena. Sota Jemenissä on kestänyt jo yli neljä vuotta. Kymmenettuhannet ovat saaneet surmansa.
 Yhdysvallat  kertoi perjantaina  lähettävänsä lisää joukkoja Persianlahdelle.
 Lue lisää:
 USA lähettää lisäjoukkoja Persianlahdelle Saudi-Arabian öljyntuotantolaitosten iskujen takia
 Saudi-Arabia iski Jemeniin ensimmäistä kertaa öljyntuotantolaitoksiin tehtyjen iskujen jälkeen
 Saudi-Arabia esitti todisteita Iranin osallisuudesta öljyjalostamoiskuihin – Katso video

Jemenin huthit haluavat ehkä lopettaa iskut Saudi-Arabiaan – YK pitää avausta tervetulleena, saudit skeptisiä


Summary: Suomalaiset tuottavat tekstiilijätettä yli 13 kiloa henkeä kohti vuodessa. Korjausompelu antaa monelle vaatteelle lisäaikaa.

Hervantalaisen Ompelupuodin vaaterekki notkuu tilauksia Tampereella. Töitä tehdään kolmen hengen voimin, mutta rekki täyttyy aina uudelleen.
 Kun  Päivi Korteniemi  aloitti Ompelupuodin yrittäjänä pari vuotta sitten, hän ei arvannut, miten paljon ihmiset tarvitsevat korjausompelua.
 – Kyllä yllätti, mutta iloisesti. Kahden kuukauden jälkeen minun oli palkattava itselleni apuvoimia, Kortemäki muistelee ja näyttää täyteen ahdettua varauskirjaa.
  Nuoret miehet tuovat paljon farkkuja paikattavaksi, kun ne ovat niin rakkaita ja omalle vartalolle sopivat.   Päivi Korteniemi
 Yksi ryhmä työllistää ompelijoita erityisen paljon.
 – Nuoret miehet tuovat paljon farkkuja paikattavaksi, kun ne ovat niin rakkaita ja omalle vartalolle sopivat. Eivät he halua mennä äitin ja tyttöystävän kanssa uusille farkkuostoksille, kun se on niin työlästä ja hikistä hommaa, hän nauraa.
 Koko ikänsä vaatteiden tuunausta ja korjaamista harrastanut Kortemäki on huomannut, että vaatteiden laatu on selvästi heikentynyt. Niiden korjaaminen ei aina edes kannata.
 Mutta vanhat ja rakkaat vaatteet päätyvät ompelijan pöydälle kerta toisensa jälkeen.
 – Lempivaatteita tulee välillä vastaan jopa päivittäin. Silloin kun se vaate on rakas, ja vaikka siinä ei ole paljon muuta kuin saumat ja taskut jäljellä, niin sitä halutaan vielä muokkauttaa ja laittaa paikkaa paikan päälle.
 Kova kysyntä pakotti palkkaamaan työntekijöitä
 Päivi Korteniemen vetämässä Ompelupuodissa hurisee parhaimmillaan kolmekin ompelukonetta. Yhden takana töitä tekee vuosi sitten tekstiili- ja vaatetusalan ompelijaksi valmistunut  Tatu Rintala .
 Hän oli opiskeluaikanaan Ompelupuodissa harjoittelussa, ja päätyi koulun jälkeen sinne töihin.
 – Kävi kyllä tuuri, että löytyi tällainen tapa tehdä vaatteita, koska vaatteiden muokkaus ja korjaus on minulle tosi mielestä puuhaa, hän toteaa.
 Olen saanut tuottaa ihmisille iloisia yllätyksiä monet kerrat.  Tatu Rintala
 Erityisesti miesten pukuihin Rintala tarttuu mielellään. Liian suuri takki pienenee käyttäjälleen sopivaksi muutamalla ompeleella.
 Korjausompelimossa tehdään paljon muutoksia miesten pukuihin ja puvun housuihin.  Anne Savin / Yle
 – Tällaiset muodistukset ovat todella tyypillisiä, ja itselleni mieluisia töitä. Olen saanut tuottaa ihmisille iloisia yllätyksiä monet kerrat.
 Ompelupuodissa on töissä kaksi palkattua ompelijaa yrittäjän lisäksi. Miesompelijan mielipidettä pidetään erityisesti miesten keskuudessa arvossa.
 – Monesti kysytään, mikä näyttää hyvältä. On hienoa antaa siihen asiantuntemusta.
 Tekstiilijäte vähenisi korjaamalla
 Suomalaiset tuottavat vuosittain tekstiilijätettä yli 13 kiloa henkeä kohti. Korjausompelulla voisi monelle tekstiilille antaa lisäaikaa ja vähentää jätteeksi päätymistä.
 Tekstiilejä voi jo kierrättää joko erilaisiin vaatekeräyksiin, ja niitä voidaan hyödyntää myös teollisuuden tarpeissa.
 – Itse olen päätynyt kierrättämään tekstiilini jotta jätekuorma pienenisi, sanoo Päivi Korteniemi.
 Päivi Korteniemellä on kaksi palkattua työntekijää, mutta silti hän istahtaa itsekin mielellään ompelukoneen ääreen.  Anne Savin / Yle
 Harva vaate käännytetään korjausompelijalta, jos asiakas on valmis maksamaan työstä.
 – Pienet repeämät, rikkinäiset vetoketjut tai puuttuvat napit eivät ole syy vaatteesta luopumiseen.
 Vaatteilla on myös taipumus "kutistua" kaapissa, mutta sekään ei Päivi Korteniemen mukaan ole mikään ongelma.
 – No niillekin pystytään tekemään aika paljon, että ne saadaan otettua taas uudestaan käyttöön. Voidaan tehdä kiilaa, jos ei siitä vaatteen saumasta itsestään löydy kangasta, joka saataisiin otettua auki.
 – On olemassa kiiloja, jatkopaloja ja resoreja ja kaiken näköistä vippaskonstia, millä saadaan se sitten sopivaksi, hän lohduttaa.
 Miten sinä vähennät tekstiilijätettä? Keskustelu on avoinna kello 22 saakka.
 Lue myös:
 T-paidalla on ainakin 6 + 1 uutta elämää: sinun roskasi voi olla teatterin tai käsityöläisen aarre

Korjausompelun suosio yllätti yrittäjän: "Nuoret miehet tuovat paljon farkkuja paikattavaksi, kun ne ovat niin rakkaita"


Summary: Espoolaisen Henrietta Kekäläisen yritys pyrkii biohiilen valmistuksella rajoittamaan ilmakehään pääsevän hiilidioksidin määrää ja upottamaan sitä maaperään.

Kaksi vuotta sitten startup-yrittäjä  Henrietta Kekäläinen  puki San Franciscossa valjaat päälleen ja kipusi lentokoneeseen.
 Tandem-laskuvarjohypyn vapaan pudotuksen aikana oli tarkoitus pitchata eli markkinoida hänen yrityksensä bisnesideaa sijoittajille. Pitchaajiin oli kiinnitetty mikrofoni ja hyppypari videoi puheen.
 – Se oli hauskaa, mutta ei siitä koko pitchauksesta oikein mitään tullut kaiken adrenaliinin takia. Hyvä kun sain sanottua yhden lauseen, Kekäläinen naurahtaa.
 Hän kuvaa lähteneensä mukaan hyppyyn hetken päähänpistosta. Tempaus oli osa Helsingin startup-tapahtuman Slushin yritystä saada maailman teknologiavaikuttajien huomiota.
 Kekäläisen, 33, kasvuyritys Carbo Culture neuvotteli tuolloin rahoitusta pilottihankkeelle oman biohiililaitoksen rakentamiseksi Kaliforniaan.
 Rahoituskierros päättyi myöhemmin onnistuneesti: Kekäläinen keräsi yritykselleen runsaan puolen miljoonan euron potin sijoittajilta.
 Kekäläinen kaivaa helsinkiläisessä kahvilassa  laukustaan pienen lasipurkin. Se näyttää hillopurkilta, mutta sisällä on mustia kokkareita, biohiiltä.
 Carbo Culturen Kaliforniassa valmistama biohiili on arvokasta ilmastokriisin kannalta. Yritys tekee sitä ruuantuotannossa syntyvästä jätteestä.
 Biohiilellä tarkoitetaan kestävistä raaka-aineista valmistettua hiiltä, jota ei ole tarkoitus polttaa vaan sillä on muita käyttötarkoituksia.
 Tämä purkillinen saksanpähkinänkuorista valmistettua biohiiltä on sitonut itseensä noin 700 grammaa hiilidioksidia. Se vastaa  keskivertohenkilöauton hiilidioksidipäästöjä  noin 4,5 kilometrin ajomatkalla.
 "Biohiilen kysyntä on yllättänyt meidät. Meillä on tuotanto pullonkaulana."  Henrietta Kekäläinen, toimitusjohtaja, Carbo Culture
 Yhden purnukan määrä voi kuulostaa pieneltä ilmastokriisin mittakaavassa, mutta Kekäläisen aikeet ovat suuret. Biohiilen tuotantoa laajentamalla voidaan vaikuttaa ilmakehään pääsevän hiilidioksidin määrään.
 – Biohiilen kysyntä on yllättänyt meidät. Pilottituotantolaitoksemme on aika pieni, ja meillä on siksi tuotanto pullonkaulana tällä hetkellä, Kekäläinen sanoo.
 Biohiilestä on povattu apua maailman ruokaturvaan, ilmastokriisin hillitsemiseen ja kestävämpään  maataloustuotantoon.  Karoliina Simoinen / Yle
 Biohiiliala on herättänyt voimakasta kiinnostusta  maailmalla viime vuosina. YK:n alainen hallitustenvälinen ilmastopaneeli IPCC nosti viime vuonna raportissaan biohiilen mahdollisuudet esille ensi kerran.
 Osa tutkijoista tosin on varoittanut liiallisesta innostumisesta.
 – Biohiili on hypetuote. Sen mahdollisuuksiin on latautunut hyvin suuria odotuksia, sanoo erikoistutkija  Kimmo Rasa  Luonnonvarakeskuksesta.
 Rasa viittaa siihen, että tiedon saaminen biohiilen käyttäytymisestä ja pitkän aikavälin vaikutuksista on vielä hankalaa. Luonnonvarakeskus on tehnyt runsaasti omia tutkimuksia biohiilestä Suomen oloissa.
 – Jokainen biohiili on erilainen. Aina kun biohiilen raaka-ainetta vaihdetaan, oli sitten kyse eri puulajeista, oljesta tai eri pähkinöiden kuorista, lopputuote on ominaisuuksiltaan erilaista, hän huomauttaa.
 Biohiili itsessään on ikivanha keksintö.  Tutkijat ovat selvittäneet,  että jo noin 2 500 vuotta sitten Amazonin alueen sademetsässä eräät alkuperäiskansat ilmeisesti paransivat viljelymaataan hiillytetyillä jätteillä.
 "Biohiili on hypetuote. Sen mahdollisuuksiin on latautunut hyvin suuria odotuksia."  Kimmo Rasa, erikoistutkija, Luonnonvarakeskus
 Kuivatislauksella eloperäisestä jätteestä  valmistetun biohiilen erikoisuus on, että sen sitoma hiilidioksidi voi säilyä tutkimusten mukaan maaperässä satoja vuosia eikä vapaudu ilmakehään. Käytännössä biohiili on kuin tilapäinen hiilinielu.
 Maapallon luontaisessa hiilikierrossa kasvit sitovat kasvihuonekaasu hiilidioksidia yhteyttäessään. Hiilidioksidia vapautuu jälleen ilmakehään, kun kuolleet kasvit ja muut eliöt maatuvat.
 Jos biomassaa ei päästetäkään maatumaan vaan se tuotetaan biohiileksi, hiilidioksidia saadaan sidottua ja pidettyä pois ilmakehästä.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Tällä hetkellä hiilidioksidia on ilmakehässä liikaa, ja sitä päätyy sinne eri lähteistä lisää jatkuvasti.
 Kekäläinen kuvaakin maapallon hiilikierron vaativan tasapainoitusta.
 – Me korjaamme hiilikiertoa emmekä päästä hiiltä ilmakehään, hän sanoo.
 Espoolaislähtöinen Kekäläinen päätyi biohiiliyrittäjäksi  mutkien kautta. Hänellä on juuria teknologia-alalla ja koodauksessa.
 Hänen perustamansa MeHackit-verkosto vie koodausopetusta ja teknologiataitoja kouluihin.
 Rails Girls -verkosto, jota hän oli mukana luotsaamassa lastenkirjailijan ja ohjelmoijan  Linda Liukkaan  kanssa, järjestää koodaustyöpajoja tytöille.
 Ura kääntyi kohti luonnontieteitä yhdysvaltalaisen Singularity Universityn ohjelmassa. Kekäläinen pääsi Yhdysvaltain avaruushallinnon Nasan kampuksella järjestettyyn ohjelmaan vuonna 2013 ensimmäisten suomalaisten joukossa.
 Ohjelma toi pariksi kuukaudeksi yhteen eri taustaisia ihmisiä ratkomaan maailman polttavimpia ongelmia. Sen rahoittajina oli muun muassa teknologiajätti Google.
 – Kokemus oli hyvin intensiivinen. Siellä oli sijoittajia, yrittäjiä, tutkijoita, teknologiaväkeä, muotoilijoita ja humanisteja yli 30 eri maasta. Halusimme kaikki vaikuttaa maailmaan myönteisesti teknologiaa käyttävien yritysten avulla, hän kuvaa.
 "Totesimme, että jos ilmastonmuutosta ei ratkaista, kovin monella muullakaan asialla ei silloin olisi enää väliä."  Henrietta Kekäläinen, toimitusjohtaja, Carbo Culture
 Ryhmän ajattelua olivat vauhdittamassa muun muassa ruotsalainen kansanterveystieteilijä, nyt jo edesmennyt faktapohjaisen maailmankuvan puolestapuhuja  Hans Rosling . Rosling oli tilastotieteen julkkis, joka teki vaikutuksen myös Kekäläiseen.
 Kurssille osallistui myös muuan yhdysvaltalainen  Christopher Carsten , jolla oli samansuuntaisia ajatuksia kuin Kekäläisellä. Hänen taustansa on energiajärjestelmien kehittämisessä sekä hiilen ja atominohuen ihmeaineen grafeenin tutkimuksissa.
 – Totesimme, että jos ilmastonmuutosta ei ratkaista, kovin monella muullakaan asialla ei silloin olisi enää väliä, Kekäläinen kuvaa.
 Kaksikon yhteistyö lähti alkuun ja johti Carbo Culturen perustamiseen.
 He törmäsivät havaijilaisprofessorin  Michael J. Antalin  kehittämään tekniikkaan eloperäisen jätteen käsittelystä biohiileksi, lisensoivat tekniikan yritykselleen ja kehittivät sitä pidemmälle.
 Biohiilen on arvioitu voivan pysäyttää pelloilla ravinteiden huuhtoutumista vesistöihin.  Kalle Niskala / Yle
 Biohiiltä on tutkittu maailmalla jo vuosia.  Maaperään sijoitettu biohiili voi tutkimusten mukaan vahvistaa kasvillisuutta. Tähän tarkoitukseen myös Kekäläisen yritys myy biohiiltään.
 Biohiiltä on nostettu esiin yhtenä ratkaisuna maan viljelykelpoisuuden parantajana etenkin alueilla, joilla maaperä on kärsinyt.
 – Huokoinen biohiili auttaa köyhtynyttä maaperää sitomaan ravinteita ja hyviä bakteereja, Kekäläinen kuvaa.
 YK:n piirissä on esitetty arvio, että maapallolla olisi enää 60 viljelyvuotta jäljellä, jos maaperän köyhtyminen etenee nykyistä tahtia.  Arviosta on kiistelty  ja tutkijat ovat siitä erimielisiä.
 Tehoviljely, eroosio ja saasteet vaikuttavat maaperän näivettymiseen. Köyhtymistahtia eri puolilla maailmaa on kuitenkin vaikeaa arvioida ja ennustaa yksiselitteisesti.
 Suomessa muun muassa Luonnonvarakeskus on tehnyt kenttäkokeita biohiilellä ja saanut alustavia tuloksia.
 – Meillä ei ole näyttöä, että viljelijä hyötyisi niin paljon, että kalliiseen biohiileen kannattaisi investoida, erikoistutkija Kimmo Rasa sanoo.
 Rasa epäilee, että suomalainen kostea savimaa ei ole otollisin paikka biohiilelle. Karkeammilla ja kuivemmilla alueilla esimerkiksi kehittyvissä maissa sekä tehoviljellyillä paikoilla biohiili "voisi näyttää kyntensä", Rasa pohtii.
 Muita käyttötarkoituksia biohiilelle on löydetty muun muassa lääketeollisuudesta, kosmetiikasta ja vedenpuhdistuksesta. Pelloilla sen on arvioitu voivan pysäyttää ravinteiden huuhtoutumista vesistöihin.
 "Meillä ei ole näyttöä, että viljelijä hyötyisi niin paljon, että kalliiseen biohiileen kannattaisi investoida."  Kimmo Rasa, erikoistutkija, Luonnonvarakeskus
 Ilmastonmuutokseen varautuvissa  kaupungeissa biohiilellä on vahvistettu viheralueita.
 Esimerkiksi Tukholma on kokeillut biohiiltä jo vuosia istutuksissa kaupunkipuiden alla.  Kaupungin viheraluesuunnittelijat havaitsivat,  että biohiilipohjalle istutetut puut kasvoivat nopeasti ja vaikuttivat voivan paremmin kuin monet aiemmin perinteisemmin menetelmin istutetut ja hoidetut puut.
 Tukholmassa on myös voimala, joka  valmistaa biohiiltä kaupunkilaisten puutarhajätteestä.  Asukkaat voivat noutaa biohiiltä oman puutarhansa maanparannusaineeksi. Voimala tuottaa myös energiaa asuintalojen lämmitykseen.
 Samankaltaisia hankkeita on myös Suomessa. Esimerkiksi Helsingin Jätkäsaareen on tarkoitus rakentaa biohiilipohjainen niitty, nurmi ja puualueita. Pohjois-Pasilaan on  rakennettu biohiilipohjaista vedenpuhdistusta.
 – Biohiili ei ole mikään ihmelääke, mutta kyllä haussa on ratkaisuja, jotka tukevat Helsingin ilmastotavoitteita, sanoo Jätkäsaaren hankkeen projektitutkija  Esko Salo  Aalto-yliopistosta.
 Salo tutkii Jyväskylän kauppakorkeakoulussa tekemässään väitöskirjassaan biohiilimarkkinaa ja toimii myös Suomen biohiiliyhdistyksen varapuheenjohtajana.
 "Biohiili ei ole mikään ihmelääke, mutta kyllä haussa on ratkaisuja, jotka tukevat Helsingin ilmastotavotteita."  Esko Salo, projektitutkija, Aalto-yliopisto
 Maailmalla toimii erilaisia biohiiliyrityksiä. Suomessa kouvolalainen Carbons-yritys valmistaa biohiiltä pajusta ja kehittää ratkaisuja muun muassa hule- ja valumavesien käsittelyyn ja kasvillisuuden elvyttämiseen.
 Tamperelainen Carbofex puolestaan tekee  biohiilensä kuusipuusta, samanlaisin käyttötarkoituksin. Mikkeliläinen Noireco valmistaa biohiiltä eri puulajeista asiakkaidensa tarkoituksiin.
 Metsäyhtiö Stora Ensolla on suunnitelmia  valmistaa biohiiltä havusellumassan sivutuotteesta ligniinistä. Yhtiön mukaan sitä voitaisiin käyttää raaka-aineena esimerkiksi kuluttajaelektroniikan akuissa.
 Biohiilen markkinan ennustetaankin laajenevan  kansainvälisesti.
 – Markkinoilla on nyt pattitilanne, koska kysyntää on enemmän kuin tarjontaa. Tarvittaisiin kohtuuhintaista teknologiaa, jotta tarjontaa voitaisiin kasvattaa, sanoo biohiilimarkkinaa tutkiva Esko Salo.
 Biohiiliteknologian kehitys voisi olla suomalaisyrityksille vieläkin suurempi mahdollisuus kuin biohiilen tuotanto, Salo arvioi.
 Henrietta Kekäläinen haluaa kehittää kevyitä biohiilivoimaloita, joita voitaisiin kuljettaa lähelle jätteiden syntypaikkaa. Näin jätekuormia ei tarvitsisi rahdata pitkiä matkoja. Karoliina Simoinen / Yle
 Carbo Culturella on kova tavoite laajentaa toimintaansa.
 – Haluamme vähentää hiilidioksidipäästöjä biohiilituotannolla miljoonalla tonnilla viidessä vuodessa, Kekäläinen sanoo.
 Se vastaisi jopa sadantuhannen keskivertosuomalaisen vuotuisia hiilidioksidipäästöjä.  Sitran laskelmien mukaan suomalainen tuottaa  keskimäärin noin 10 tonnia hiilidioksidipäästöjä vuodessa.
 Yrityksen mukaan jokainen polttolaitoksella saksanpähkinänkuorista tuotettu biohiilitonni pitää sisällään 3,12 tonnia hiilidioksidia. Tällä hetkellä Carbo Culture saa kuoret pilottilaitokselleen ilmaiseksi tehtaan hukkajätteenä.
 Tutkija Salo pitää kasvutavoitetta markkinatilanteen huomioiden mahdollisena.
 Kekäläinen sanoo, että rahoituksen haaliminen sijoittajilta vaati toki muutakin kuin laskuvarjohypyn. Kekäläinen ja yrityskumppani Carsten kosiskelivat ensin puhtaasti teknologiasijoittajia.
 – Olemme tiedealan yritys, ja biohiili oli monelle vielä vieras. Harva sijoittaja sijoittaa muuhun kuin siihen mitä osaa ja tuntee hirveän hyvin itse. Tämän oppimiseen meiltä meni jokin aika, Kekäläinen sanoo.
 Taustajoukoissa sijoittajina on suomalaisia ja yhdysvaltalaisia pääomasijoitusyhtiöitä sekä tunnettuja enkelisijoittajia.
 Taustajoukoissa sijoittajina on suomalaisia ja yhdysvaltalaisia pääomasijoitusyhtiöitä sekä tunnettuja enkelisijoittajia.
 Alkuvaiheen kasvuyrityksen luotsaamisessa moni asia tulee kuitenkin opittua kantapään kautta.
 Parasta on kuitenkin nopeus, jolla pieniä projekteja voi kasvattaa suuremmiksi. Opiskeluaikoina Kekäläinen pohti vielä diplomaattiuraa, mutta harjoittelu ulkoministeriössä sai sen tuntumaan liian verkkaiselta väylältä.
 Kärsimätön Kekäläinen halusi nähdä aikaansaannoksia nopeammin.
 Suuriin tavoitteisiin on vielä matkaa,  sen Kekäläinenkin myöntää. Seuraavia askeleita ovat materiaalikokeilut asiakkaiden ja tutkimusryhmien kanssa. Niihin kuuluvat muun muassa kokeilut valmistaa biohiiltä muunlaisista ruuantuotantojätteistä ja muista puumaisista jäteaineista, kuten pähkinäpuujätteestä.
 Yritys on harkinnut myös Kalifornian metsien maastojätteen hyödyntämistä, mutta toistaiseksi konkreettisia suunnitelmia siihen ei ole.
 Toteutuessaan tilanne voisi olla win-win myös kalifornialaisille. Vuosi sitten kymmeniä ihmisiä Kaliforniassa sai surmansa metsäpaloissa. Palot pääsivät leviämään nopeasti osin siksi, että kuivien metsien huono kunto ja maaston risuisuus vauhdittivat liekkimeren etenemistä.
 Vuosi sitten Kalifornian tuhoisat palot levisivät nopeasti muun muassa kuivien metsien huonon kunnon vuoksi. Syyskuussa 2019 metsäpalo riehui Plumasin piirikunnassa. EPA
 Kalifornia on viime vuosina kärsinyt metsäpalojen lisäksi muistakin äärimmäisistä luonnonilmiöistä ja -katastrofeista, kuten kuivuudesta ja mutavyöryistä. Ilmastokriisin vaikutuksille on herkistytty.
 Ilmastoajattelussa Euroopalla on silti etumatkaa.
 – Euroopassa ollaan vuosia edellä jopa Kaliforniaa, Kekäläinen kuvaa.
 Vaikka Yhdysvallat ei olekaan ilmastopioneeri, siellä toimimisesta on kuitenkin yritykselle etuja.
 – Yksityinen raha liikkuu paljon nopeammin. Halutaan, että yritykset pääsevät jaloilleen nopeasti. Riskinsietokyky on aivan omaa luokkaansa. Tavoitetaso tällaisessa ultrakapitalismissa on hurjaa, Kekäläinen kuvaa.
 Startup-yrittäjä Henrietta Kekäläinen kiertää markkinoimassa yritystään maailmalla sijoittajille ja hiilineutraaliuteen tähtääville tahoille. Karoliina Simoinen / Yle
 Helsingissä Kekäläinen käy joitakin kertoja vuodessa.  Silloin hän nauttii meren läheisyydestä, pyöräilee tapaamisiin ja työskentelee coworking-tiloissa. Kesällä hän markkinoi Helsingissä ja Pohjoismaissa yritystään tapahtumissa, joissa oli koolla kasvuyrityksiä, ympäristöystävällistä teknologiaa kehittäviä cleantech-yrityksiä ja kiertotalousvaikuttajia.
 Jos aikataulut osuvat yhteen, hän sparraa aloittelevia yrittäjiä. Kaliforniassa hän auttaa muita Piilaaksoon saapuvia uusia yrittäjiä.
 "Ei tarvitse tarttua maailmankaikkeuden isoimpiin juttuihin. Hyviä juttuja voi silti tulla."  Henrietta Kekäläinen, toimitusjohtaja, Carbo Culture
 Hänellä on neuvo, jonka usein kuulee menestystä jo saavuttaneilta: oma juttu on vain löydettävä.
 – Kipuilin itsekin pitkään sen kanssa, että en ehkä kulje oikeaa polkua. Vieläkin kompastun siihen, että en luota tapaani tehdä asioita. Usein intuitio lopulta kuitenkin kaivaa ne oikeat asiat esille, ja voi luottaa siihen että kaikki on hyvin.
 Akateemisia loppututkintoja kauppatieteitä opiskelleella Kekäläisellä ei ole, mutta ovia on puskettu auki.
 Nuorille perässäkulkijoille hän haluaa antaa yhden vinkin.
 – Tärkeintä on kiinnostua asioista ja olla utelias. Ei ole mitään sellaista normaalia polkua, mitä pitäisi kulkea. Ei tarvitse tarttua maailmankaikkeuden isoimpiin juttuihin. Hyviä juttuja voi silti tulla.

Henrietta Kekäläinen kehittää kokkareita, jotka voivat niellä kohta tuhansien suomalaisten päästöjä vastaavia määriä – Biohiili "ei ole ihmelääke", mutta siitä innostuivat jo kaupungit ja sijoittajat


Summary: Poliisi-iskusta on tasan vuosi, mutta tutkinta on yhä pahasti kesken. Osa Airiston Helmen saarista on jo myyty.

Viranomaiset iskivät talousrikoksista epäillyn Airiston Helmen tiloihin Turunmaan saaristossa tasan vuosi sitten, lauantaina syyskuun 22. päivänä.
 Poliisi pidätti kolme henkilöä ja  takavarikoi  huomattavan summan rahaa sekä tietokoneita ja kovalevyjä.
 Tutkinnanjohtaja  Tomi Taskila  keskusrikospoliisista sanoo, että poliisi käy parhaillaan läpi datamateriaalia ja tekee kansainvälistä yhteistyötä.
 – Juttukokonaisuus on laaja ja siinä on monta kansainvälistä ulottuvuutta. Arvioin, että esitutkinnan valmistuminen menee pitkälle ensi vuoteen.
 Uusin käänne Airiston Helmen tapauksessa tapahtui kuukausi sitten, kun yhtiö myi kaksi omistamaansa kiinteistöä turkulaiselle liikemiehelle.
 Airiston Helmen omistamat saaret siirtyivät uudelle omistajalle elokuun puolivälissä. Yle
 Mies maksoi Hepokarista 250 000 euroa. Kolkan ja Tampankarin saaret maksoivat yhteensä 285 000 euroa. Hän ei halunnut kommentoida kauppoja eikä saarten tulevia käyttötarkoituksia Ylelle millään tavalla.
 Miten on mahdollista, että talousrikoksista epäilty yhtiö voi myydä omaisuuttaan? Poliisin mukaan kotietsinnässä löytyneet 3,5 miljoonaa euroa kattavat asianomaisten vahingot, joten ei ollut syytä estää kiinteistöjen myyntiä.
 – Toistaiseksi viranomaisilla ei ole ollut toimenpiteitä kiinteistöjä kohtaan, mutta se ei ole mitenkään poissuljettua, miten niiden osalta toimitaan, kun esitutkinta etenee, Tomi Taskila sanoo.
 Kerrataan vähän. Mikä on Airiston Helmi ja miten tähän päädyttiin?
 Syksy 2018
 Turunmaan saaristossa puhalsi voimakas tuuli syyskuun 22. päivänä. Monissa kodeissa lauantaiaamu alkoi tutkimalla yöllisen myrskyn jälkiä.
 Paraisten Ybbernäsissä  Thomas Willberg  meni tutkimaan, olivatko lehmälaitumen aidat kunnossa. Kun hän lähestyi tontinrajaa,  kaksi naamioitunutta ja vahvasti aseistettua miestä  hyppäsi ulos pakettiautosta.
 Miehet kertoivat, että käynnissä on poliisioperaatio.
 Reilun parinkymmenen kilometrin päässä Ybbernäsistä  Leo Gästgivar  heräsi mökissään Rymättylän Kattiluodolla.
 Hän päätti mennä katsomaan, missä kunnossa hänen laiturinsa oli.  Häntä odotti epätodellinen näky  – 40 aseistettua miestä oli lahdella kahdessa RIB-veneessä.
 Gästgivar luuli, että meneillään oli puolustusvoimien sotaharjoitus. Sitten hän näki iskujoukon nousevan maihin  naapurisaarelle Säkkiluotoon .
 Yläpuolella lenteli helikoptereita ja lentokoneita. Rajavartiolaitoksen aluksia näkyi horisontissa.
 Poliisi valvoi Paraisilla Ybbersnäsintien päässä olevaa rantakiinteistöä 24.9.2018. Ari Welling / Yle
 Samaan aikaan eri puolilla saaristoa yhteensä 400 ihmistä osallistui viranomaisten jättioperaatioon. Kotietsintöjä tehtiin useissa kohteissa. Mukana oli väkeä poliisista, puolustusvoimista, rajavartiolaitoksesta ja verohallinnosta.
 Lauantaiaamun operaatio oli Airiston Helmen lopun alku.
 Airiston Helmi
 Airiston Helmi ilmestyi uutisraportteihin vuonna 2008, kun yhtiö sai rakennusluvan ensimmäiselle huvilalleen Paraisilla. Yrityksen symboliksi noussut Ybbernäsin loistohuvila helikopterikenttineen sai rakennusluvan vuonna 2011.
 Yritys osti jatkuvasti lisää rakennuksia ja saaria sotilaallisesti strategisilta alueilta.
 Airiston Helmi omistaa yhä vajaa parikymmentä kiinteistöä eri puolilla Turunmaan saaristoa. Yle Uutisgrafiikka
 Maanmittauslaitoksen mukaan Airiston Helmi on ostanut ja myynyt Turunmaan saaristosta maaomaisuutta 9,2 miljoonalla eurolla vuosina 2007–2014.
 Myyjät ovat kertoneet, että Airiston Helmi ei koskaan tinkinyt vaan maksoi aina pyydetyn hinnan. Myyjien mukaan rahat maksettiin aina nopeasti eikä kenellekään herännyt epäilyksiä rahojen alkuperästä.
 He luulivat, että Airiston Helmi on matkailualalla toimiva yritys.
 Airiston Helmi haki Paraisilta rakennuslupaa kymmenille rakennuksille. Laitureita rakennettiin, satamia ruopattiin ja uusia huviloita alkoi nousta saaristoon sitä mukaa kun yritys osti lisää tontteja.
 Useat huvilat olivat hotellitasoa, mutta alueen asukkaat näkivät siellä harvoin ketään. Lautasantennit ja valvontakamerat erottivat ne selvästi alueen muista huviloista.
 Airiston Helmi osti myös merivoimien vanhoja laivoja, jotka ankkuroitiin Ybbernäsin edustalle. Yhtiön  yhteydet Venäjälle  nousivat vuosien saatossa yhä useammin puheenaiheeksi. Syynä oli omistajan venäläistausta sekä tonttien ja huviloiden strateginen sijainti.
 Pavel Melnikov
 Airiston Helmen omistaja  on venäläinen liikemies  Pavel Melnikov . Hän on sanonut ihastuneensa purjehdusreissuillaan Turunmaan saariston kauniisiin näkymiin.
 Selvitysten mukaan Melnikov omistaa useita yrityksiä Venäjällä ja Puolassa. Hänen pietarilainen yrityksensä myy lämminvesivaraajia ja vesijohtoja. Hän on mukana myös kiinteistöbisneksessä Moskovan alueella.
 Melnikovilla on Maltan passi, ja hän ilmoittaa kotipaikakseen Unkarin. Yhtiökokouksia on pidetty Italiassa, jonne johtavat myös Airiston Helmen omistajajärjestelyt.
 Helsingin Sanomille  antamassaan haastattelussa Pavel Melnikov selittää keräävänsä saaria samaan tapaan kuin toiset keräävät taidetta. Hän kertoo olevansa innokas uimari, joka tykkää uida saariensa ympäri.
 Jo ennen viranomaisten suorittamaa iskua Airiston Helmen tiloihin ulkomaisten tonttiostot olivat herättäneet runsaasti keskustelua Suomessa.
 Turvallisuuspoliittiset asiantuntijat, poliitikot ja puolustusvoimien nimettömät lähteet heristivät varoittavaa sormea. Kyse oli turvallisuuspoliittisesta uhasta.
 Samaan aikaan kun turvallisuuspoliittinen keskustelu velloi, keskusrikospoliisi aloitti oman tutkimuksensa Airiston Helmestä.
 Isku ja takavarikko
 Poliisi epäili, että Airiston Helmen takana olevat tahot olivat  pesseet rahaa  miljoonien eurojen edestä ja syyllistyneet törkeään veropetokseen. Lisäksi rakennusten rakentamisessa oli käytetty pimeää työvoimaa.
 Syyskuisen viikonlopun aikana  pidätettiin kolme henkeä  ja viranomaiset takavarikoivat 3,5 miljoonaa euroa käteistä rahaa. Poliisi takavarikoi myös tietokoneita, muistitikkuja ja kovalevyjä.
 Yksi kolmesta pidätetystä vapautettiin nopeasti. 36-vuotiasta venäläismiestä epäillään törkeästä veropetoksesta. 51-vuotias virolaismies on epäiltynä avunannosta törkeään veropetokseen.
 Kumpikin mies vapautettiin kuukausia kestäneiden kuulustelujen jälkeen. Venäläismies vapautettiin vasta helmikuussa 2019.
 Virolainen epäilty ja hänen asianajajansa Jukka Pasanen Vantaan käräjäoikeudessa 25. syyskuuta 2018. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 Tutkinnan keskiössä on Airiston Helmen omistaja Pavel Melnikov. Hänen asianajajansa  Kari Uoti  sanoo, että poliisi ei ole toistaiseksi kuulustellut Melnikovia.
 Esitutkintalain mukaan KRP ei voi kommentoida asiaa – ei edes epäiltyjen henkilöiden tai yrityksen nimeä.
 – En kommentoi nimiä. Datamateriaalia on käymättä vielä paljon läpi. Lisäksi odotamme verottajalta tarkempia laskelmia vältettyjen verojen määrään. Vasta näiden tietojen jälkeen on järkevää jatkaa kuulusteluja, sanoo tutkinnanjohtaja Tomi Taskila.
 Tutkinnan yhteydessä on kuultu myös paraislaisia yrityksiä, jotka ovat tehneet yhteistyötä Airiston Helmen kanssa. Yritysten mukaan niillä ei ollut mitään syytä epäillä rahojen alkuperää.
 Ylen  Motin tekemä selvitys  Airiston Helmen rahaliikenteestä kertoo, että kiinteistöjen ostoja rahoitettiin veroparatiisin avulla.
 Ulkomaalaisten tonttikaupat
 Airiston Helmeen kohdistuneen viranomaisiskun jälkeen keskustelu ulkomaalaisten tonttikaupoista ja turvallisuusuhkista sai uutta vettä myllyyn.
 Lakimuutos ulkomaalaisten tonttikaupoista astuu voimaan 2020 alusta.  Puolustusministeriö valmistelee lakia  parhaillaan.
 Muutos koskee EU- ja ETA-alueen ulkopuolisia tahoja. Käytännössä puolustusministeriö voisi estää tonttikaupat kansalliseen turvallisuuten vedoten. Valtiolla on jatkossa myös entistä paremmat mahdollisuudet pakkolunastaa strategisia alueita.
 Heinäkuussa 2019 Airiston Helmi hakeutui  selvitystilaan . Kari Uotin mukaan yrityksen pankkitilit on suljettu eikä mikään pankki halua avata yritykselle uutta tiliä. Käytännössä Airiston Helmen toiminta on lakannut.
 Uoti kertoo myös, että Melnikov aikoo  myydä kaikki Airiston Helmen kiinteistöt  Turunmaan saaristossa.
 Toistaiseksi kauppoja on tehty siis kaksi. Airiston Helmen ja Melnikovin asianhoitaja Kari Uoti sanoo Ylelle syyskuun puolivälissä, että myös kolmas kiinteistökauppa on sovittu tehtäväksi. Juttua kirjoitettaessa ei ollut tietoa, toteutuiko kauppa.
 Tiettävästi  kolme velkojaa  perää yritykseltä yhteensä noin kahta miljoonaa euroa. Suurin velkoja on verohallinto, jonka vaatimus on 1,7 miljoonaa euroa. Kyseessä ovat maksamattomat verot. Työeläkeyhtiö Elo perii 110 000 euroa vakuutusmaksuja.
 Jutun toinen toimittaja on  Yle Åbolandin  Niclas Lundqvist.
 Lue lisää:
 Airiston Helmen saarien myymisestä ei tule helppoa, uskoo yhtiön edustaja: "Tyypillisesti mökinomistaja ei tarvitse näin tukevia laitureita"
 Analyysi: Mihin Paraisilla tarvittiin kommandopipoja ja konepistooleita? Airiston Helmi on ainakin viidestä syystä epätavallinen talousrikostutkinta
 Airiston Helmen kiinteistökauppojen miljoonat tulivat veroparatiisista – ostaja ja myyjä olivat sama taho
 Saaristotilalle saapui 9 vuotta sitten ostaja, joka kehui kirkasta hanavettä ja pyysi myyjiä leipomaan limppua – tällainen on mies Airiston Helmen takana

Mitä kuuluu Airiston Helmelle? – Talousrikoksista epäilty yhtiö myy saariaan ja saa niin tehdä, koska takavarikossa on tarpeeksi käteistä


Summary: Poliisin tiedossa ei ole henkilövahinkoja.

Göteborgissa Angeredin kaupungiosassa on tapahtunut voimakas räjähdys. Asiasta kertovat muun muassa Ruotsin  yleisradioyhtiö SVT  ja  Expressen.
 Alue eristettiin ja kansallinen pommiryhmä kutsuttiin paikalle. Ryhmä työskenteli alueella aamuyön, minkä jälkeen alueella alkoi tekninen tutkinta.
 Poliisi sai hälytyksen tehtävästä paikallista aikaa hieman kahden jälkeen yöllä. Rannebergenin asuinalueella olleet ihmiset olivat kuulleet ja tunteneet räjähdyksen.
 Poliisin turvallisuusjohtaja  Morten Gunnenberg  kertoo SVT:lle räjähdyken rikkoneen ikkunoita ja aiheuttaneen vesivuodon.
 Alueella on mitä ilmeisemmin kerrostaloja, mutta poliisin tiedossa ei ole henkilövahinkoja.

Göteborgissa voimakas räjähdys asuinalueella