Summary: "Meillä ei ole haaskalla olevan korppikotkan asennetta", sanoo Britannian yrityksiä Suomeen houkutteleva Antti Aumo.

Ison-Britannian on määrä erota Euroopan unionista maaliskuun lopussa. Yhä todennäköisempää on, että EU-erosta tulee niin kutsuttu kova brexit.
 Britannia lähtee karmit kaulassa – ilman tullisopimuksia tai siirtymäaikoja.
 Samaan aikaan suuri osa Britannian yrityksistä suunnittelee siirtävänsä toimintojaan maasta. Airbusin toimitusjohtaja  Tom Endersin  tammikuussa julkaisema  videoviesti  on vain vaivoin peitetty uhkaus.
 – Älkää kuunnelko  Brexiteerien  hulluja puheita, joiden mukaan me emme voisi lähteä täältä, koska meillä on täällä niin suuret tehtaat. He ovat väärässä.
 Enders varoittaa brittejä kovan brexitin vaaroista. Hänen yhtiönsä työllistää Britanniassa yli 14 000 työntekijää suoraan ja noin sata tuhatta alihankkijaverkoston kautta. Tilanne voi muuttua.
 – Maailmassa on paljon maita, jotka haluavat rakentaa siipiä Airbus-lentokoneisiin.
 EPA-EFE/NEIL HALL
 Moni muukin brittiyhtiö on lähtökuopissa – tai jo liikkeessä.
 Lontoossa toimivat finanssijätit  siirtävät toimintojaan  voidakseen palvella unionin alueella toimivia asiakkaitaan Brexitin jälkeen.  Lista  on Britannian kannalta synkkää luettavaa.
 Sony  kertoi siirtävänsä Euroopan pääkonttorinsa Britanniasta Amsterdamiin. Panasonic on  tehnyt sen jo . P&O Ferries ulosliputtaa  lauttojaan , Easy Jet ja TUI fly  lentokoneitaan. BMW  siirtää tuotantoa  pois Britanniasta, jos kova Brexit toteutuu.  Nissanin  ja  Jaguar Land Roverin  kerrotaan peruneen aiempia tuotantosuunnitelmiaan. Rengasvalmistaja Michelin ja autojen osia valmistava Schaeffler ovat lehtitietojen mukaan  sulkemassa tehtaita .
 Nämä yhtiöt ovat kuitenkin vain jäävuoren huippu. Brittijärjestö Institute of Directors kertoi tammikuun lopussa, että  yli kolmasosa brittiyrityksistä  suunnittelee siirtävänsä toimintojaan Britanniasta – tai on jo siirtänyt.
 Institute of Directors, Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Konsulttiyhtiö EY julkaisi  vastaavia lukuja  jo viime kesänä.
 Kilpailu käynnistyi
 Tuhannet yhtiöt saattavat pian siirtää toimintojaan Britanniasta. Siitä voi tehdä ainakin sen johtopäätöksen, että Euroopan unionista eroaminen on erittäin huono idea.
 Toisaalta kannatta miettiä hetki sitä,  minne  Britanniasta lähtevät yhtiöt, työpaikat ja veroeurot ovat lähdössä.
 Siitä käydään nyt Euroopan laajuista kilpailua.
 Brittilehdet  seurasivat taannoin  tyrmistyneinä , kun Ranskan presidentti  Emmanuel Macron  kestitsi suuryritysten johtoa Versailles'n linnassa. Ranska lupaa esimerkiksi verohelpotuksia siirtymistä harkitseville pääomasijoittajille.
 Italia on niin ikään virittämässä  verohoukuttimia  finanssialaa varten. Saksa taas  höllentää työlainsäädäntöään . Tanska helpottaa uusien  palvelujen lanseerausta .
 Hollanti aikoo kaapata maahan ainakin 250 brittiyritystä –  viime vuoden saldo  yli 42 yhtiötä ja 1 923 työpaikkaa.
 Samoilla apajilla liikkuvat myös  Ruotsi ,  Espanja ,  Belgia  sekä  Viro .
 Mediassa Britanniasta karkaavien yhtiöiden suosikkikohteiksi on nostettu vuoroin Pariisia, Frankfurtia, Dublinia ja Amsterdamia – mutta Helsinkiä, Tamperetta tai Oulua ei mainita.
 Onko Suomi edes mukana kilpailussa?
 Business Finlandin johtaja Antti Aumo houkuttelee brittiyhtiöitä Suomeen. "Jos kova brexit toteutuu maaliskuun lopussa, silloin alkaa tapahtua."
 Kampanja on käynnissä
 Suomi on mukana kilpailussa, vakuuttaa Invest in Finlandin johtaja  Antti Aumo . Hän vastaa ulkomaisten sijoitusten houkuttelusta Suomeen.
 – Me teimme ensimmäiset brexit-suunnitelmamme heinäkuussa 2016, heti kansanäänestyksen jälkeen. Ensimmäisen asiakastapahtuman järjestimme Lontoossa seuraavana keväänä.
 Käytännössä suomalaiset ovat tehneet esimerkiksi suoramarkkinointia ja järjestäneet tilaisuuksia suurlähettilään residenssissä. Medianäkyvyys ei Aumon mukaan ole onnistumisen merkki eikä edellytys.
 Aumo palasi muutama päivä sitten Lontoosta. Siellä hän oli haastattelemassa uutta työntekijää, jonka tehtäväksi tulisi juuri brittiyhtiöiden kokopäiväinen houkuttelu. Entuudestaan Invest in Finlandilla on Britanniassa kaksi työntekijää.
 Erityistä huomiota suomalaiset ovat kiinnittäneet Manchesterin alueen yrityksiin.
 – Lontoossa on tällä hetkellä aika paljon ruuhkaa. Siellä pyörii vähän joka maan edustajia.
 Epäterve ala
 Aumon mukaan Invest in Finland on kampanjoinut Britanniassa jo pari vuotta – mutta suomalaiseen tyyliin.
 – Suomella ei ole haaskalla olevan korppikotkan asennetta, hän sanoo.
 – Me emme kampanjoi, että lähtekää pois Britanniasta. Me vastaamme siihen kysymykseen, että jos yritys lähtee, miksi se lähtisi juuri Suomeen.
 Tilanne on poliittisesti herkkä. Iso-Britannia on Suomelle ja monelle muulle Euroopan valtiolle tärkeä kauppakumppani. Kumppanimaan yritysten houkuttelu on syytä tehdä varovasti.
 Aumon mukaan ylilyöntejäkin tapahtuu.
 – Minulla on mielikuva, että nyt kun ilmassa Brexit-hytinää, jotkut maat yrittävät aika suoraviivaisesti ostaa yrityksiä omille markkinoilleen, Aumo kertoo.
 Aumon mukaan investointien edistäminen on maailmalla vähän epäterve ala. Yrityksille luvataan kolmen vuoden verohelpotuksia – ja jo neljäntenä ne lähtevät eteenpäin.
 – Suomi ei lahjo yrityksiä tulemaan Suomeen.
 Myyntipuhe Suomesta
 Miten Suomi sitten brittiyrityksiä houkuttelee? Aumon myyntipuhe nojaa tuttuihin suomalaisiin vahvuuksiin.
 Isoon-Britanniaan voisi kovan brexitin jälkeen olla entistä vaikeampaa houkutella kehittäjiä ja insinöörejä. Suomessa on maailmanluokan osaajia, edullisemmat palkat ja toimiva työperäinen maahanmuutto varsinkin asiantuntija-ammateissa. Moni yhtiö haluaa toimia EU-sääntelyn piirissä, oli kyse sitten finanssipalveluista tai it-alan konesaleista. Suomi on sekä EU- että euromaa, toisin kuin esimerkiksi naapurimaat Norja ja Ruotsi.
 Suomella ei ole eritysiä brexit-houkuttimia. Yleistä innovaatiorahoitusta on kuitenkin tarjolla tulijoille samoilla ehdoilla kuin muillekin Suomessa toimiville. Tekijänoikeuksien hallinta on Aumon mukaan Suomessa edistyksellistä. Sijainti EU:n ja Aasian saranapisteessä saattaa kiinnostaa esimerkiksi aasialaista yritystä, joka hakee uutta paikkaa Euroopan pääkonttorilleen. Yrityksiä saattaa kiinnostaa myös se, että Suomessa bisnes pyörii englannin kielellä lähes yhtä hyvin kuin kahdella kotimaisella. Italiassa, Espanjassa, Saksassa tai Ranskassa näin ei Aumon mukaan ole.
 Third Space Auton toimitusjohtaja Arschia Gratiot siirsi tuotekehityksen Suomeen. "Oli selvää, että meidän täytyi lähteä." Third Space Auto
 "Oli selvää, että meidän täytyi lähteä"
 Robotiikka- ja tekoälyohjelmistoja kehittävä Third Space Auto avasi tuotekehitysyksikkönsä Espooseen viime keväänä.
 Toimitusjohtaja  Arshia Gratiot  arvioi, että brexitin jälkeen yhtiön kulut olisivat kasvaneet ja esimerkiksi työvoiman palkkaaminen ulkomailta vaikeutunut. Samalla olisi myös sulkeutunut myös moni EU-rahoituksen lähde.
 – Britannia ei ole valmis neuvottelemaan kauppasopimuksia tai löytämään vastauksia esimerkiksi työviisumeihin liittyen. Kasvuyhtiöille nopeus on kaikki kaikessa, emme voi odottaa, että brittihallitus saa asiansa järjestykseen, Gratiot sanoo.
 – Niinpä oli selvää, että meidän täytyi lähteä.
 Briteissä toimivat kasvuyhtiöt saavat tällä hetkellä houkuttelevia tarjouksia eri puolelta Eurooppaa. Yksi maa tarjosi rahoitusvälineitä, toinen toimitiloja, kolmas tehokkaat maahantulojärjestelyt.
 – Meitä houkuteltiin Espanjaan, Luxemburgiin, Saksaan, Ranskaan, Belgiaan... Mutta suomalaisten kanssa oli helppo käydä suoraa keskustelua. Ja mobiilialueella Suomi on edellä muita.
 Third Space Auto kehittää tekoälyohjelmistoja maa-ajoneuvojen ja drone-lennokkien ohjaukseen. Työntekijöita on vain seitsemäntoista, mutta asiakkaiden joukossa on jo esimerkiksi Volkswagen ja saman konsernin Seat.
 Toimitusjohtajan mukaan Suomessa oli tarjolla avointa dataa kehitystyötä varten, toimiva ekosysteemi sekä luminen maasto, jonka avulla koneita ohjaavan järjestelmän tarkkuutta voidaan kehittää.
 Sekin painoi vaa'assa, että Arshia Gratiot on entinen nokialainen.
 Keskuskauppakamarin kansainvälisten asioiden johtaja Timo Vuori Toni Määttä / Yle
 Kiinnostaako Suomen auto- ja meriklusteri brittifirmoja? – Jos brexit toteutuu, Britannia joutuu rakentamaan suhteet moneen suuntaan uudelleen. Muutaman vuoden ajan sieltä tulee katomaan yrityksiä, osaamista ja investointeja, arvioi Kauppakamarin kansainvälisten asioiden johtaja  Timo Vuori . Kun brittiyhtiöitä houkutellaan, Suomen etuna on it-alan ja esimerkiksi autoteollisuuden osaaminen. – Lisäksi meillä on meriklusteri, jonka ansiosta esimerkiksi Rolls Royce on jo satsannut tänne toimintojaan, Vuori sanoo. – Se kannattaa kuitenkin muistaa, että Suomessa on rajallisesti osaamista. Olemme myös kaukana EU:n ydinmarkkinoista.
 Mieluummin ei brexitiä
 Business Finland kertoi tällä viikolla, että Suomeen houkuteltiin viime vuonna noin 270 uutta yhtiötä. Britanniasta yrityksiä tuli 69 kappaletta, mikä teki siitä jo toiseksi merkittävimmän lähtömaan.
 Eniten uusia yhtiöitä, 77 kappaletta, tuli Ruotsista.
 Suurimmat toimialat olivat terveys- ja hyvinvointi sekä tieto- ja viestintäteknologia.
 Jos kova brexit toteutuu, ja brittiyhtiöt lähtevät suurin joukoin evakkoon, kääntyykö tilanne lopulta siunaukseksi Suomelle?
 Näin hyvin tarina tuskin päättyisi.
 Saksalaisen IWH instituutin mukaan  kova brexit uhkaa 600 000 työpaikkaa Britannian ulkopuolella. Saksan menetys olisi yli 100 000 työpaikaa ja Ranskan 50 000 työpaikkaa. Tuskin Suomikaan voittajiin kuuluisi.
 – Euroopalle ja myös Suomelle olisi ehdottomasti paras vaihtoehto, jos brexit peruuntuisi. Se olisi arvokkaampaa kuin se, että saamme ylimääräisiä investointeja Suomeen, uskoo Invest in Finlandin johtaja Antti Aumo.
 – Luotan sitä paitsi siihen, että Suomen vahvuudet houkuttavat yrityksiä ilman brexitiäkin.
 Klo 21.50:
 Korjattu Third Space Auton nimi.

Kolmasosa brittiyhtiöistä harkitsee lähtöä, onko Suomi hereillä? "Kampanja on käynnissä"


Summary: "Suuri sininen monttu" on 125 metriä syvä ja halkaisijaltaan 300 metriä.

Mitä löytyy maailman suurimpana pidetystä merimontusta? Ainakin sellainen rikkivetykerros, ettei sitä läpäise mikään valo.
 Suureksi siniseksi montuksi kutsuttu jättimäinen merenalainen vajoama sijaitsee Belizen vesillä Karibialla.
 Montun halkaisija on 300 metriä, ja syvyyttä sillä on 125 metriä.
 Marras–joulukuussa montun pohjan saloja selvitti ryhmä tutkijoita. He kertoivat löydöistään tällä viikolla.
 – Kaikki Karibian aurigonvalo katoaa ja siellä tulee täysin pimeää. Pohjalla on hapetonta eikä yhtään mitään elämää, kuvaili meritutkija ja sukellusveneen pilotti  Erika Bergman  rikkivetykerroksen vaikutusta ja tutkimusmatkaa  uutiskanava CNN:lle .
 Ryhmän jännittävimpiin löytöihin lukeutuivat myös tippukivet, jollaisia ei ole ennen nähty.
 Yle Uutisgrafiikka
 Tutkimusmatkaa tehtiin kahdella sukellusveneellä. Pimeyden tutkimista auttoi kaikuluotain. Koska rikkivety on erittäin syövyttävää, tutkimusryhmä piti tarkkaa huolta veneistään ja varusteistaan.
 Merten muoviroskat ovat puhuttaneet viime vuosina paljon. Myös tästä montusta löytyi muovijätettä, mutta Bergmanin iloksi sitä oli vain pari pientä palaa.
 Sinisenä hehkuva vajoama on 125 metriä syvä. AOP
 Suuren sinisen reiän löysi kuulu  Jacques Cousteau  vuonna 1971. Montun uskotaan olleen tuhansia vuosia sitten  luola kuivalla maalla , mutta täyttyneen sittemmin vedellä.
 Aiheesta muualla:
 Erika Bergman kuvailee projektia

Tutkijat selvittivät maailman suurimman merenalaisen montun saloja: Pohjalla pimeys on täydellinen


Summary: Inarissa vierailleen pääministerin mukaan taloudellisesti kannattamatonta hanketta on vaikeaa edistää.

Lapissa viikonloppuna vieraillut pääministeri Juha Sipilä laittaa Jäämeren radan suunnitelmat tauolle, ainakin joksikin aikaa.
 – Jonkun verran tulee aikalisää Jäämeren rataan. Kaikkien hankkeiden edellytyksenä on, että ne ovat taloudellisesti kannattavia.
 Viime viikolla julkaistiin Jäämeren radan  loppuraportti , jonka mukaan hanke ei kannata taloudellisesti. Suomen ja Norjan selvitysryhmä ei esittänyt hankkeele jatkotoimia.
 Inarissa vieraillut pääministeri kertoi painopisteiden olevan nyt ihan muualla kuin Lapissa.
 – Jäämeren rataan tulee väistämättä aikalisä. Silloin jos hanke ei ole taloudellisesti kannattava, niin silloin sen eteenpäin työntäminen on aika vaikeaa.
 – Meidän painopiste on nyt tuolla pääradan kuntoon saamisessa. Sitten on itärata, samoin Turkuun päin menevä rata, niin nämä kolme hanketta varmasti tulevat työllistämään seuraavaa hallitusta.
 – Me pyrimme saamaan vielä hankeyhtiöt käyntiin tämän vaalikauden aikana. Siellä on ilman muuta näiden hankkeiden pääpainopiste, painottaa Sipilä.
 Lapissa on esiintynyt  laajaa vastustusta  Jäämeren rataa kohtaan, myös  saamelaiskäräjät vastustaa hanketta.

Pääministeri:  "Jäämeren rataan tulee väistämättä aikalisä" –
 painopisteet pääradalle


Summary: Valtavista installaatioistaan tunnetun islantilaistaiteilija Shoplifterin Nervescape VIII -teos on esillä Kiasmassa.

Paljon hiuksia, enemmän hiuksia ja vieläkin enemmän hiuksia. Kiasman viidennen kerroksen näyttelytila on muuttunut pörröiseksi psykedeeliseksi viidakoksi, jota kirkkaan aniliininpunaiset, räikeän turkoosit ja häikäisevän keltaiset karvaröykkiöt peittävät lattiasta kattoon. Ihan kuin ulkoavaruudesta olisi laskeutunut tuntematon biologinen eliömuoto, jonka oikukas kasvusto kaappaa alleen kaiken mahdollisen.
 – Pohjimmiltaan kyse on ollut reaktiostani siihen, miten ihminen haluaa koristella itseään ja luoda omaa identiteettiään, ja kuinka turhamaisia olemme hiustemme suhteen. Koen synteettiset hiuslisäkkeet absurdilla tavalla kauniiksi, pop-kulttuuriin liittyväksi massatuotannoksi. Olen myös ihastunut väreihin, ja haluan värikkään elämän,  Hrafnhildur Annardóttir , taiteilijanimeltään Shoplifter, selvittää taiteensa lähtökohtia.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 Boy Georgen kampaus jätti pysyvän jäljen
 New Yorkissa tällä hetkellä vaikuttava, muun muassa  Björkin  kanssa yhteistyötä tehnyt Shoplifter innostui hiusten ja värien kombinaatiosta ja teini-ikäisenä.
 – Halusin 1980-luvulla samanlaisen kampauksen kuin  Boy Georgella , mutta emme Islannissa silloisen kampaajani kanssa oikein ymmärtäneet, kuinka sellaisen olisi voinut toteuttaa. Jäin siitä paitsi, ja ehkä olen juuttunut toivottomasti juuri tähän asiaan. Joten syytetäänpäs siis tästä kaikesta Boy Georgea, Shoplifter sanoo puolitosissaan ja katselee ympärillään vellovaa hiusryteikköä.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 Taiteilija ei kiellä sitä, etteikö hiuksista olisi tullut hänelle jopa pakkomielle tai henkilökohtainen fetissi.
 – Minusta on mielenkiintoista, että hiuksemme ja karvoituksemme on muistuma jostakin eläimellisestä, joka kuitenkin kulkee jatkuvasti mukanamme. Minua kiinnostaa myös ihmisen käyttäytyminen ja tapa, jolla identifioidumme johonkin ryhmään tai heimoon valitsemamme hiustyylin perusteella. Ja kaikki tämä informaatio on lähtöisin siitä villistä kasvustosta, joka kehossamme on.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 Hermoverkkojen loppumatonta maisemointia
 Shoplifterin valtavia installaatioita rakennetaan yleensä kuukausitolkulla ja niiden ideana on käyttää mahdollisimman räikeänvärisiä synteettisiä hiuksia, koska neurotieteistä kiinnostunut taiteilija luottaa värien parantavaan ja piristävään voimaan. Hänen mukaansa väreillä on vastaava vaikutus kuin valoterapialla kaamosmasennuksen helpottamiseen.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 – Uskon, että kun värit tunkeutuvat verkkokalvoihimme, ne ryhtyvät kommunikoimaan aivojen kanssa. Värit valaisevat reseptoreja sekä neurologisia polkuja ja vapauttavat endorfiineja. Olen hyvin iloinen ihminen, joten tämän täytyy toimia, Shoplifter sanoo ja päästää ilmoille hersyvän naurahduksen – tätä hän tekee usein, joten ehkä sanoissa on perää.
 Shoplifter pitää kirkkaista väreistä ja haluaa elää värikästä elämää.  Jussi Mankkinen / Yle
 Shoplifterin mukaansa hänen taiteensa on kuvitelmaa nimenomaan siitä, mitä ihmisen ihon alla liikkuu.
 – Siellä on meluisaa ja värikästä, siihen kuuluu jatkuva liike. Kuvittelen, että aivojemme hermojärjestelmä on kuiduista ja poluista muodostunut verkosto. Täällä Kiasmassa olevan teoksen nimi on  Nervescape VIII,  koska se viittaa paitsi hermostoon ja maisemaan, myös escape-sanaan. Kyse on kolmiulotteisesta maalauksesta, joka roikkuu ilmassa samalla tavalla kuten neurologiset systeemimme leijuvat aivoissamme.
 Kyseisen teoksen kontekstiin kuuluu myös Kiasma.
 –  Nervescape VIII  on oikeastaan Kiasman oma kampaus, se on tämän taidemuseon hermojärjestelmä.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 Myyttien Islanti piileskelee taustalla
 Shoplifter on siinä mielessä harvinainen nykytaiteilija, että hänen "synteettistä hyperluontoa" kuvaavia taideteoksiaan saa vapaasti myös kosketella.
 – Jos kerran minullakin on niin kova tarve hipelöidä omia teoksiani, miksi en soisi sitä iloa muillekin? Päätin kuitenkin pistää seinälle taulun, jossa ohjeistetaan ihmisiä paijaamaan teostani kuten vanhaa, ujoa mammuttia. Eihän mammuttiakaan saisi repiä rajusti tai häiritä liikaa, mutta sitä voisi kuitenkin tutkia varovasti ja kokeilla, miltä sen turkki tuntuu.
 Shoplifterin mielestä taiteen pitäisi olla enemmän suorassa kontaktissa yleisöön.
 – Nautin siitä, kun näen lasten tutkivan ja koskettelevan teoksiani. Haluan, että jo lapsesta lähtien ihmiset mieltäisivät taidemuseot lumoaviksi ja inspiroiviksi paikoiksi.
 Shoplifterin teoksissa on myös muistumia islantilaisesta mytologiasta.  Jussi Mankkinen / Yle
 Shoplifter asui Islannissa kaksikymmentäviisi vuotta ja muutti sittemmin meren ylitse New Yorkiin. Islanti ja etenkin sen luonto peikkoineen ja haltijoineen kuitenkin kummittelee edelleen taiteilijan sammaleisia ja naavamaisia jättiläishermoverkkoja muistuttavissa töissä.
 – Luulen, että tapa jolla esitän hiuksia voi viitata vaikkapa islantilaisessa mytologiassa esiintyvien peikkojen sotkuiseen ja värikkääseen tukkaan. Teoksissani kylläkin on hirviömäisyyttä – tosin mielestäni hyvin kauniilla tavalla – ja joku voi kokea ne groteskeiksi, melkeinpä luotaantyöntäviksi. Tämä on kuin myyttistä sammalta ja naavaa, joka on peittänyt alleen ihan kaiken.
 Nervescape VIII Jussi Mankkinen / Yle
 Shoplifterin Nervescape VIII -näyttely on osa Kiasman Ole hyvä -teemavuotta, joka rakentuu hyvän elämän, antamisen, jakamisen ja vieraanvaraisuuden ympärille.

Valtasiko lapasesta lähtenyt biologinen koe Kiasman? Islantilainen Shoplifter tekee jättiläismäisiä taideteoksia synteettisistä hiuksista: "Haluan värikkään elämän!"


Summary: Onnettomuus tapahtui Jämsän Himoksella pohjoisrinteiden ulkopuolella.

Laskettelukeskus Himoksella Jämsässä on tapahtunut kuolemaan johtanut vakava onnettomuus. Sisä-Suomen poliisin mukaan onnettomuudessa kuoli 15-vuotias poika, joka oli ollut laskettelemassa.
 Onnettomuus tapahtui Himoksen toimitusjohtajan Elsi Ojalan mukaan Pohjois-Himoksen merkityn ja kunnostetun rinnealueen ulkopuolella.
 Himos-yhtiöt kertoi illalla, että pojan ystävät olivat tehneet ilmoituksen onnettomuudesta.
 Onnettomuuspaikalle oli yhtiön mukaan hälytetty rinne-ensiapu, joka oli aloittanut välittömästi ensiavun antamisen ja tehnyt hälytyksen hätäkeskukseen.
 Uhrin ystäville ja läheisille sekä ensiaputilanteessa mukana olleelle henkilökunnalle on järjestetty kriisiapua.
 Poliisi tutkii kuolemansyytä, rikosta ei epäillä. Poliisi kertoo, ettei tiedota asiasta tämän enempää.
 Keski-Suomen pelastuslaitoksen mukaan onnettomuus tapahtui iltapäivällä neljän maissa.
 Asiasta kertoi ensimmäisenä Aamulehti.

Nuori laskettelija kuoli Himoksella rinnealueen ulkopuolella


Summary: ITMO-yliopiston romahduksen syyksi epäillään korjaustöiden turvamääräysten laiminlyöntiä.

Yliopiston rakennus romahti osittain Pietarissa lauantaina.
 Uutistoimistojen mukaan turmassa ei tullut kuolonuhreja eikä loukkaantumisia.
 Uutissivusto Fontanka  ja uutistoimisto Ria Novosti kertoivat aluksi, että rakennuksessa on jumissa 21 ihmistä. Venäjän hätätilaministeriö tarkensi pian, että rakennuksessa ei ole loukossa ketään.
 Rakennus romahti viidennestä toiseen kerrokseen. Viranomaisten mukaan rakennuksesta evakuoitiin 81 ihmistä.
 Yliopistolla oli käynnissä oppitunteja romahduksen sattuessa. Interfaxin mukaan rakennuksessa tehtiin korjaustöitä.
 Alustavien tietojen mukaan romahduksen aiheutti remonttia koskevien turvamääräysten laiminlyönti. Asiasta on aloitettu tutkinta.
 Kyseessä on ITMO-yliopiston rakennus Lomonosov-kadulla. Yliopisto on erikoistunut esimerkiksi tietoteknologiaan, mekaniikkaan ja optiikkaan.

Yliopiston rakennus romahti osittain Pietarissa, uhreilta vältyttiin


Summary: Kaikki synnit -sarja nähdään keväällä. Palkitut käsikirjoittajat pohtivat videolla rikossarjojen tuotantoa.

Suomessa on yleistynyt kansainvälisistä suoratoistopalveluista HBO:lta ja Netflixistä omaksuttu tapa tuottaa ohjelmasarjoja niin sanottuina  alkuperäissarjoina .
 Alkuperäissarjoina pidetään tv-ohjelmia, joiden ensiesitys on yksinoikeudella maksullisella kanavalla tai maksupalvelussa. Suomessa niitä ovat tuottaneet esimerkiksi C-More ja Elisa Viihde.
 Suomalaisia alkuperäissarjan mallin mukaisesti tuotettuja sarjoja ovat muun muassa MTV3:ssa parhaillaan pyörivä C-Moren alkuperäissarja Ratamo. Sarja perustuu  Taavi Soininvaaran  romaanien henkilöihin Suomen suojelupoliisin maailmaan.
 Ylessä nähdään puolestaan syksyllä Elisa Viihteen alkuperäissarja  Ivalo , jonka on ohjannut myös televisiossa suosittuja saksalaisdekkareita tehnyt  Hannu Salonen . Ivalon pääosissa ovat  Iina Kuustonen  ja  Maximilian Brückner .
 Alkuperäissarjoja moneen makuun
 Dekkareiden lisäksi alkuperäissarjan tuotantotapaa on käytetty myös sarjakomedioissa ja draamatuotannoissa, kuten Ylessäkin nähdyssä Downshiftaajissa.
 Myös Ylen omia, nordic noir -sävytteisiä ja kansainvälisestikin levinneitä, rikossarjoja Karppia ja Sorjosta markkinoidaan alkuperäissarjoina.
 Tuoreimpana tulokkaana alkuperäissarjojen joukkoon on liittymässä tänä keväänä Elisa Viihteessä julkaistava kuusiosainen Kaikki synnit -sarja.
 Siinä rikostutkijat ratkaisevat kahta murhaa kuvitteellisessa Varjakan kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla. Sarjan pääosissa ovat  Maria Sid ,  Johannes Holopainen  ja  Matti Ristinen .
 Mika Ronkaisen  ohjaaman sarjan käsikirjoitus on Ronkaisen ja  Merja Aakon  käsialaa. Oheisessa haastattelussa he kertovat uudesta sarjasta, sen syntyvaiheista sekä suomalaisen sarjan tekemisestä.
 Molemmat saivat käsikirjoituksesta äskettäin pohjoismaisen Nordisk Film & TV Fondin  käsikirjoituspalkinnon .
 Haastattelun yhteydessä nähtävät kuvanäytteet ovat sarjan ennakkomateriaalista.

Nyt eletään suomalaisten rikossarjojen kulta-aikaa, uusi tulokas pyrkii välttämään nordic noirin kliseitä


Summary: Saariselällä varttunut Parpala puhuu aina intohimoisesti työstä ja siivousalasta. Molemmat ovat hänelle tuttuja asioita jo pikkutytöstä.

On joulunalusaika 2013. Parikymppinen  Jenni Parpala  tarpoo 30 litran Everestin selkäreppu selässään Vaasassa, Gerbyn asuinalueella.
 Hän on tullut bussilla kaupunginosaan siivoamaan. Omaa autoa ei ole. Maastonvihreässä repussa on kaikki tarvittavat välineet ja pesuaineet.
 Kävelymatkallaan takaisin kaupunkiin Parpala siivoaa kolme kotia. Se on siivousyritys Kiffelin alku.
 Sana kiiri pitkin Vaasaa reippaasta ja iloisesta pohjoisen tytöstä. Siivouskeikkoja alkoi tulla. Sitten olikin jo pakko ostaa auto. Auton hankkiminen on erityisen tärkeä merkkipaalu Parpalalle.
 Jenni Parpalan facebook-päivitys yrityksen perustamisen aikoihin. Terhi Varjonen/Yle
 Tällä hetkellä Kiffelissä on töissä päälle kymmenen ihmistä Vaasassa ja kolme ihmistä Saariselällä. Saariselällä pyöritetään lomahuoneistobisnestä ja siellä on sesonkiaikaan väkeä töissä enemmän. Huoneistoja on 50-60.
 Vaasassa liikevaihdosta suurin osa tulee yrityssiivouksista.Vajaa kolmasosa on kotisiivouksia, joista Parpala yrityksensä aloitti.
 Viiden vuoden takainen Gerbyn siivouskeikka ei kuitenkaan ollut Jennin ensimmäinen kokemus siivoamisesta, ei tokikaan. Saariselällä varttunut Parpala tottui jo pienenä äitinsä Kaarina Feodoroffin kanssa siivoamaan.
 Äiti pyöritti silloin isojen yritysten edustusmajoja Saariselällä ja pikkutehtäviä löytyi aina tyttärellekin.
 – Viisivuotiaana keräsin pihalta tupakannatsoja trippimehupalkalla, muistelee Parpala.
 Yksinhuoltajaäidin tytär oli tottunut siihen, että koko ajan tehtiin töitä. Äidistään hän näki myös sen, että työnteko ei ole välttämätön paha vaan intohimo.
 Edustusmajojen lisäksi äiti pyöritti pitopalvelua ja tytär muistaa hyvin äidin asenteen.
 – Äitillä tuikki aina silmät, kun hän lähti töihin.
 Siitä näkyi intohimon lisäksi vahva arvostus omaa työtään kohtaan.
 Laiska työnarkomaani
 –Tämä työ on kovaa kamaa suoraan suoneen. Saan tästä ihan jumalattomat kicksit. Rakastan tehdä töitä!
 Parpala nauraa ja on tipahtaa tuoliltaan, sillä niin voimallisesti hänen tunteensa työstä tulevat esiin.
 Kun hän muutti miehensä kanssa Vaasaan, perheessä oli jo yksi lapsi. Parpala oli aloittanut merkonomiopintonsa Oulussa, mutta Vaasaan muuton myötä hän jatkoi opintojaan Vaasan ammattiopistossa.
 Koulun yrityskurssilla perustettiin oma harjoitusyritys. Jenni Parpala mietti mitä tekisi. Loppujen lopuksi päätös olikin helppo. Hänen piti vain miettiä mitä hän osaa.
 – Luutuaminen oli se, mitä minä osasin.
 Yrittäjyys oli nuorelle naiselle itsestäänselvyys. Hän sanoo olevansa toisaalta työnarkomaani, mutta myös laiska.
 Hän halusi itse päättää omasta ajastaan. Tyttäret, kuusivuotias Lilli ja kolmevuotias Veera, ovat elämässä ykköspaikalla. Sitä ei muuta mikään.
 Vastavalmistuneena merkonomina hän olisi todennäköisesti päätynyt kaupan alalle, ja tekisi töitä iltaisin ja viikonloppuisin. Sitä hän ei halunnut. Yrittäjänä oman työ- ja loma-ajan pystyy päättämään.
 – Ainut mahdollisuus oli perustaa yritys. Silloin voin toteuttaa sellaista vanhemmuutta kuin haluan.
 Yrityksen seinälle on päässyt Parpalan ensimmäinen työreppu sekä Kiffelin toimipaikat. Anna Wikman/Yle
 Kiffel-yritys on ollut Jenni Parpalan korkeakoulu. Hän kertoo, että alusta pitäen tavoitteena on ollut kehittää yritystä eikä jäädä paikoilleen.
 Muutama vuosi menikin vauhdilla. Parpala oli lasten kanssa välillä kotona, mutta töitä hän teki silti jatkuvasti. Työaikaa oli silloin, kun lapset nukkuivat, iltaisin ja viikonloppuisin. Nukkuminen oli hankalaa, kun imetysiässä ollut kuopus tarvitsi äitiä öisin. Väsymys muutti Parpalan kotiin.
 Lopullinen stoppi tuli viime heinäkuussa. Tyttäriensä kanssa hiekkarannalla ollut Parpala totesi, että hän on aivan loppu. Työterveyslääkäri oli samaa mieltä. Lääkäri passitti nuoren yrittäjän puolen vuoden sairauslomalle sanoen, että töitä ei sitten tehdä.
 Parpala sanoo, että loppuunpalaminen 26-vuotiaana on monen asian summa. Jo kotoa opittu jatkuva työnteko yhdistettynä koko ajan kasvavaan väsymykseen sai aikaan kierteen, josta ei meinannut päästä ulos.
 – Opettelin uudestaan hengittämään, kuvailee Parpala oloaan sairauslomalla.
 Hän sanoo myös, että toipuminen ennalleen on vielä käynnissä. Vastuu työntekijöistä on mielessä koko ajan.
 Vuodenvaihteen jälkeen Parpala on ollut vasta muutaman kerran omassa työhuoneessaan. Työpaikalla häntä kyllä näkyy, mutta yrittäjä on mieluummin yhteistiloissa työntekijöidensä kanssa.
 Raskas työ, pieni palkka ja tiukat aikataulut
 Jenni Parpala on poikkeus siivousalalla. Hän lähti siivoamaan jo nuorena eikä ole työtään hävennyt. Intohimoisesti alaan ja sen kehittämiseen suhtautuva Parpala näkee siinä valtavasti mahdollisuuksia. Ihan kaikki eivät hänen ajatuksiaan jaa.
 Siivousalaa jotkut sanovat paskaduuniksi ja etteivät itse koskaan mistään hinnasta tekisi sitä. Siivoustyöt eivät tahdo kelvata nuorille.
 Palvelualojen ammattiliiton PAMin aluepäällikkö  Marja Salmivuori  sanookin, että raskas työ ei houkuttele nuoria. Tällä hetkellä siivoustyöhön tulee alanvaihtajia, aikuisia ja ulkomaalaistaustaisia.
 Työntekijöiden vaihtuvuus on nopeaa, mutta koko ikänsä siivonneita on kuitenkin Salmivuoren arvion mukaan siivoojista kolmasosa. Palkka on niin pieni, ettei toisaalta välttämättä pysty jäämään eläkkeelle silloin, kun se olisi iän puolesta mahdollista.
 Kiinteistöpalvelualan työehtosopimuksen mukainen alin tuntipalkka on kymmenen ja puoli euroa. Harjoittelijan palkka on noin euron pienempi.
 Jenni Parpala sanoo maksavansa 12 euroa tunnilta ja parhaimmat saavat 15 euroa tunnilta.
 Hän kertoo esimerkin. Eräs kolmen pienen lapsen äiti ei ottanut siivoojan työtä vastaan, koska hänen kannatti olla ennemmin kotona lasten kanssa kuin lähteä pienellä palkalla raskaaseen työhön. Palkasta ei olisi jäänyt käteen päivähoitomaksujen jälkeen paljoakaan.
 – Sillä pitää tulla toimeen. Päätin, että jos minun yritykseni ei pysy pystyssä, kun maksan työntekijöille korkeampaa tuntipalkkaa niin sitten minun pitää lopettaa.
 Jenni Parpala pitää palaveria työntekijänsä Sanna Sompin kanssa. Anna Wikman/Yle
 Palkalla työnantaja osoittaa arvostavansa työntekijää. Se voi auttaa sitouttamisessa ja motivoinnissa työhön.
 Mutta pelkästä hyvästä tahdosta Parpala ei korkeampia tuntipalkkoja maksa.
 – Kun maksan, voin myös vaatia. Meilläkin käy moni kokeilemassa, on muutaman viikon, mutta ei pysty tekemään tätä työtä.
 Siivousalan palkkaus on ottanut askeleen ylöspäin. Alan palkkoja on nostettu ansiokehitysohjelman mukaisesti vuodesta 2010 lähtien. Palkat lähestyvät jo muiden palvelualojen palkkausta.
 “Ei lähdetä alentamaan itseämme”
 Siivoojiin suhtaudutaan eri tavalla eri työpaikoilla. Jossakin siivooja otetaan osaksi työyhteisöä ja varsinkin silloin, kun sama siivooja käy paikassa säännöllisesti. Toisaalta osassa työpaikoissa halutaan, että siivooja on näkymätön. Häntä ei haluta työyhteisöön osaksi.
 PAMin aluepäällikkö Marja Salmivuori kertoo, että esimerkiksi siivoojien sosiaaliset tilat saattavat olla surkeat. Osa joutuu viettämään taukonsa siivouskomerossa, kun mitään muuta paikkaa ei ole järjestetty. Tämä on tietenkin laitonta.
 – Se kertoo näiden työpaikkojen kohdalta, miten siivoojaa arvostetaan, puuskahtaa Salmivuori.
 Silti Salmivuori on sitä mieltä, että siivousta alana ei pidetä enää niin kamalana kuin joskus aiemmin. Tilalle on tulossa kaupan ala ympärivuorokautisine aukioloaikoineen. Siivousalalla osa pystyy tekemään työnsä vielä normaalina työaikana.
 Jenni Parpala Anna Wikman/Yle
 Jenni Parpalakin sanoo, että pääsääntöisesti siivousalaa arvostetaan. Siivouksen ja siisteyden merkitys ymmärretään. Hänen mielestään palloa pitää heittää enemmän työnantajien suuntaan, sillä sieltä lähtee myös se arvostuksen näyttäminen.
 Siivoojien on myös itse arvostettava omaa työtään, sanoo Salmivuori. Parpala on hänen kanssaan samaa mieltä. On tunnettava oma arvonsa.
 – Ei lähdetä alentamaan itseämme kenenkään silmissä, oli sitten kuka tahansa asiakkaana. Mutta tämä on asiakaspalvelutyötä. On sanottava päivää ja oltava ystävällinen.
 Jennin siivousmaailmalla ei ole rajoja
 Lokeroajattelua Jenni Parpala vierastaa. Eli kun olet siivousalalla voit tehdä vain tätä tai tuota. Jos lokeroinnista pääsisi eroon, se voisi nostaa siivousalan arvostusta ja kiinnostusta.
 Parpala itse on kiinnostunut siitä, mitä mahdollisuuksia esimerkiksi sosiaalinen media tuo siivousalalle. Suunnitelmia on monenlaisia ja, kun hän kertoo niitä, puhe pulppuaa ja nauru raikaa. Silmät tuikkivat.
 On luvattava pyhästi, etten julkista keskeneräisiä suunnitelmia. Mutta sen verran on pakko paljastaa, että ideoita yhdistää ennakkoluulottomuus ja siivousalan arvostus. Lokeroajattelu loistaa poissaolollaan.
 Alavalintaansa Parpalan ei ole tarvinnut perustella. Omien suunnitelmiensa lennokkuutta kuitenkin joskus.
 – Ainoastaan silloin, kun kerroin ihmisille, mitä suunnitelmia minulla Kiffelin suhteen on, osa sanoi, että okei tyttönen, että tämähän on vaan siivousalaa.
 Kommentit ovat antaneet hänelle ainoastaan lisää potkua suunnitelmien toteuttamiseen ja ideoiden heittämiseen.
 Jenni Parpala  Anna Wikman/Yle
 Jenni Parpala on tehnyt itsestään kasvot siivousalalle. Brändännyt oman osaamisensa ja samalla myös itsensä. Pirteä, poninhäntäinen Jenni huomattiin kaikkialla. Ja se miten arvostavasti hän siivousalasta puhuu.
 Parpala valittiin viime vuonna Rannikko-Pohjanmaan Yrittäjien Vuoden nuoreksi yrittäjäksi. Valtakunnallisessa kisassa hän oli kolmas.
 Sosiaalisen median avulla Parpalan ja Kiffelin pelikenttänä on koko maapallo, mutta se ei tarkoita toimipisteiden perustamista. Aiemmin ajatuksena oli laajentaa Kiffeliä ympäri Suomen ja perustaa uusia toimistoja.
 Parpala on kuitenkin realisti. Hän tietää, että isossa verkostossa on myös mahdollista epäonnistua. Samalla hän tietää myös omat vahvuutensa ja nyt myös jaksamisensa rajat.
 – Kyllä minä olen nyt kiinnostunut enemmän siitä koko maailma leikkikenttänä -ajatuksesta, ja mitä se sitten poikii.
 Olemme uponneet Jennin siivousmaailmaan niin totaalisesti, ettemme heti huomaa kahvinkeittimen omituista käytöstä. Keitin sylkee suodattimen vierestä laihan teen näköistä lientä pitkin pöytää. Jenni Parpalan ideointi keskeytyy, kun hän päästää suustaan suomalaiskansallisia jumalia sisältävän nimilistan ja hyppää tuolistaan siivoamaan.
 Sotku on siivottu alta aikayksikön, uudet kahvit laitettu tippumaan ja sitten ideamylly lähtee taas käyntiin.

Siivousyrittäjä Jenni Parpala haluaa sitoutuneita työntekijöitä, siksi hän maksaa siivoojilleen parempaa palkkaa: "Sillä pitää tulla toimeen"


Summary: Münchenin turvallisuuskonferenssiin osallistunut presidentti pelkää diplomatian loppuvan. Hän katsoo, että INF-sopimuksen kaatuminen jättää Euroopan tyhjän päälle.

Presidentti  Sauli Niinistö  sanoi Münchenin turvallisuuskonferenssissa olevansa huolissaan diplomatian loppumisesta ja sopimuksista irtautumisesta.
 Transatlanttisissa suhteissa Niinistö ei näe "järin suurta katastrofia", vaikka suhteissa säröjä onkin.
 Enemmän Niinistöä huoletti kansainvälinen sopimusjärjestelmä ja irtautuminen vanhoista sopimuksista, joita jo 1960-luvulla osattiin tehdä kylmän sodan lievittämiseksi.
 – Jos niistäkin ollaan irtautumassa, ollaan todella palaamassa pahasti historiaan, Niinistö sanoi suomalaistoimittajille.
 Yhdysvallat ja Venäjä  ilmoittivat kuun alussa irtautuvansa  keskimatkan ydinohjukset kieltävästä INF-sopimuksesta.
 Niinistön mukaan INF suojaa Eurooppaa ja jos sopimus kaatuu, Eurooppa joutuu tyhjän päälle.
 – Miksei sitten harkittaisi sellaista mahdollisuutta, että Euroopassa laajasti ottaen – Uralilta Atlantille – ei sijoiteta näitä INF-ohjuksia. Muu maailma jäisi sitten tavallaan muun sopimisen varaan, jos siitä ei kyetä sopimaan.
 Kiinan kielteinen kanta INF-sopimuksen laajentamiseen monenväliseksi sopimukseksi ei yllättänyt Niinistöä. Hän piti kantaa odotettuna.
 Niinistöä huolestuttaa, katsellaanko nyt vaihetta, jossa diplomatia loppuu.
 – Se ei kyllä hyvää lupaa kenellekään, ei sen enempää transatlanttisille suhteille kuin millekään muullekaan suhteelle.
 Niinistö osallistui konferenssissa asevalvontaa ja aserajoitussopimuksia koskevaan paneelikeskusteluun.
 Lue myös:
 Niinistö Münchenissä: EU tarvitsee yhteisen äänen ja lisää kovaa voimaa

Presidentti Niinistö huolissaan sopimuksista irtautumisesta: "Ollaan todella palaamassa pahasti historiaan"


Summary: Kukaan ei uskalla vielä arvioida, valmistuuko sote ennen vaaleja vai ei. Jos sote kaatuu, keskusta hylännee valinnanvapauden ja kokoomus maakuntahallinnon.

Soten mahdollisuus valmistua ennen vaaleja heikkenee tunti tunnilta. Näin arvioi kokenut hallituspuolueen kansanedustaja Ylelle.
 Aika voi loppua kesken. Suomen suurin uudistus, sosiaali- ja terveysuudistus, on parhaillaan perustuslakivaliokunnan tarkasteltavana. Sen jälkeen sitä käsittelee sosiaali- ja terveysvaliokunta.
 Eduskunnan olisi vielä äänestettävä soten puolesta. Myös esitystä täydentäviä lakeja maakuntien tehtävistä ja valvonnasta olisi ehdittävä hyväksyä.
 Mutta myös hallituspuolueet valmistautuvat jo siihen, että sote-esitys kaatuu.
 Entä jos näin tapahtuu? Poliittisesti se olisi hallitukselle valtava arvovaltatappio.
 Sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakkaiden kannalta kaatuminen ei välttämättä tarkoittaisi kriisiä.
 1. Mitä tapahtuisi hallituksen esitykselle?
 Hallituksen malli on kompromissi, jonka molemmat suuret hallituspuolueet joutuivat hyväksymään. Jos sote nyt kaatuu, hallituksen esittämä malli todennäköisesti unohdetaan.
 Keskusta sai esitettyyn malliin maakuntahallinnon. Maakunnat järjestäisivät sosiaali- ja terveyspalvelut ja saisivat paljon muita tehtäviä, kuten työvoima- ja elinkeinopolitiikan. Maakuntahallinto jakaa kokoomuslaisia.
 – Jos tämä raukeaa ja mennään omilla vaihtoehdoilla vaaleihin, tottakai joudumme kokoomuksessakin miettimään, onko tämä maakuntaitsehallinto sellainen ja juuri tällaisena, jonka me haluamme osaksi tulevaa uudistusta, kansanedustaja  Ben Zyskowicz  (kok.) sanoo.
 Kokoomus sai hallituksen malliin valinnanvapauden. Sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakkaat saisivat valita, menevätkö hoitoon yksityiseen vai julkiseen sote-keskukseen. Keskustan malliin se ei kuulu.
 – Emme me nyt sellaisia valtavia valinnanvapaus-faneja keskustassa ole, naurahtaa keskustan kansanedustaja  Antti Kurvinen .
 – Keskusta ajaa eduskuntavaaleissa ja vaalien jälkeen maakuntapohjaista sote-ratkaisua. Päävastuu pitää olla julkisella sektorilla ja yksityinen nähdään täydentävänä, vaikkapa palveluseteleillä, Kurvinen luonnehtii.
 Eduskunnan perustuslakivaliokunnan jäsen, keskustan Antti Kurvinen poistui valiokunnan ylimääräisestä  sote-kokouksesta eduskunnassa Helsingissä maanantai-iltana 11. helmikuuta. Markku Ulander / Lehtikuva
 2. Mitä oppositiopuolueet tekisivät?
 Oppositiopuolueet ovat voineet viime vuodet keskittyä arvostelemaan hallituksen esitystä. Jos sote kaatuu, niille tulee kiire tarkentaa omia sote-rakennelmiaan.
 Suurin oppositiopuolue sosiaalidemokraatit on esitellyt omia suunnitelmiaan, jotka rakentuisivat peruskuntien ja suurempien yhteenliittymien eli sote-kuntien varaan.
 Jos nykyinen hallituksen esitys kaatuu, asia on yksi tärkeimmistä hallitusneuvotteluiden aiheista. Toistaiseksi yhdenkään suuren puolueen malli ei sellaisenaan mene yksiin jonkin toisen suuren puolueen mallin kanssa, mikä tietää uusia kompromisseja.
 3. Kärsivätkö yritykset?
 Hallituksen mallissa valinnanvapaus tarkoittaisi yritysten kannalta, että yritykset pääsevät nykyistä enemmän osalliseksi terveydenhoidosta, jota nyt tuottavat lähinnä kunnat.
 Eilisessä tilinpäätöstiedotteessaan Pihlajalinna nosti esiin mahdollisuuden, ettei sote-ratkaisua synny.
 – Minkä tahansa yrityksen pitää huomioida ja ennakoida toimintaympäristön muutoksia. Sellaisestahan tässä juuri on kysymys, toimitusjohtaja  Joni Aaltonen  sanoo.
 Jos sote kaatuisi, yritys jatkaisi palveluiden tarjoamista nykyisille kunnille. Pihlajalinna on tarjonnut kunnille kokonaisulkoistuksia eli tuottanut esimerkiksi kaikki yhden kunnan terveyspalvelut.
 Muutkin yritykset ovat hyötyneet nykytilanteesta Meri-Lapissa ulkoistettiin viime vuonna kokonainen keskussairaala kuntien ja Mehiläisen yritykselle.
 Kokoomuksesta kerrotaan joidenkin yritysten arvioivan, ettei suunnitellun kaltainen valinnanvapausmalli tarjoaisi yrityksille hyviä ansaintamahdollisuuksia.
 Joni Aaltonen Marja Väänänen / Yle
 4. Menikö kaikki valmistelutyö hukkaan?
 Viime vuosien aikana virkamiehet ovat valmistelleet lukuisia eri variaatioita, joilla sotesta on yritetty rakentaa poliitikkojen toiveiden mukaista esitystä. Valmistelutyötä on tehty myös maakunnissa.
 Samaan aikaan moni maakunta on ratkaissut omalla tavallaan, miten saada kuntaa isompi järjestäjä sosiaali- ja terveyspalveluille. On syntynyt esimerkiksi Pohjois-Karjalan Siun sote, Etelä-Karjalan Eksote ja Kymenlaaksossa juuri aloittanut Kymsote. Ne ovat maakunnan kokoisia kuntayhtymiä, jotka järjestävät ja tuottavat palvelut kuntien puolesta.
 Kun valtakunnan tason politiikassa ei ole syntynyt toimivia ratkaisuja, kunnat ovat pystyneet tekemään niitä yhdessä.
 5. Kärsiikö politiikan uskottavuus?
 Sipilän hallitus on jo kolmas hallitus, joka on käyttänyt koko hallituskauden valmistellakseen uudistusta. Uudistuksen kaatuminen jälleen olisi massiivinen arvovaltatappio.
 Nykyinen hallitus on laskenut, että toteutuessaan uudistus estäisi sote-menojen kasvua kolmella miljardilla eurolla, mikä pienentäisi Suomen kestävyysvajetta. Toisaalta, hallitus ei pystynyt tarkkaan osoittamaan, mistä säästöt kertyisivät.
 Todennäköisesti kaatuminen johtaisi laajaan julkiseen keskusteluun myös perustuslakivaliokunnan toimivuudesta. Viime aikojen kaikki soteuudistusesitykset ovat osoittautuneet perustuslain vastaisiksi.
 Nykyisissä hallituspuolueissa arvioidaan, että tiukasti perusoikeuksia korostava perustuslain tulkinta estää tekemästä uudistuksia.
 Lue myös:
 Analyysi: Sote-matkan 11 käännettä ja tulos – vai ulos? Onko perustuslakivaliokuntakin vaarassa tahraantua politikoinnista?

Hallituspuolueet varautuvat soten kaatumiseen - omat mallit jo teossa


Summary: Kiellon lieventämistä on esitetty kaupungin päättäjille. Jos esitys menee läpi, tarpeeksi hitaat säköpyörät sallittaisiin.

Pyöräilyyn viime vuosina yhä enemmän kannustanut New York kelpuuttaa lihasvoimalla liikkuvat pyörät, mutta sähköpyörällä kulkemisesta voi pamahtaa mojovat sakot.
 Sähköpyörät on kielletty turvallisuuteen vedoten. Jos sellaisen selästä jää kiinni, voi sakkoa tulla 500 dollaria eli noin 440 euroa. Lisäksi pyörä saattaa lähteä poliisin matkaan.
 Mahdollista on myös sakottaa yritystä, jonka työntekijä huristaa sähköpyörällä, kertoo  sanomalehti Guardian .
 New Yorkin pormestari  Bill de Blasio  on käynyt  jo pari vuotta taistelua  sähköpyörien kitkemiseksi. Hänen mielestään katujen ylittäminen ei saisi olla kauhua herättävä, raastava kokemus.
 Asia ei kuitenkaan ole ihan yksinkertainen. Sähköpyöriä käyttävät paljon erilaiset lähetit, joista monet taas ovat tuoreita maahanmuuttajia.
 Guardianin haastattelussa lähetti  Hermalindo Carrillo  kutsui kieltoa yhdeksi vainon muodoksi, koska ihmiset ajavat jatkuvasti ylinopeutta autoillaan ja moottoripyörillään.
 –Poliisi on ottanut meidät epäreilusti tähtäimeensä vain työnteon vuoksi. Me vain hoidamme töitämme, Carrillo sanoi.
 Lähetit ja sähköpyöräilyn tukijat ovat yrittäneet kääntää New Yorkin päätä. Kaupungille on nyt tehty esitys, joka pehmentäisi sähköpyörärajoituksia. Se sallisi pyörät, joilla ei pääse yli 20 mailia (noin 30 km/h) tunnissa ja vähentää sakkoja, joita moottoroitujen pyörien käyttäjät voivat saada.
 Esitys on parhaillaan käsittelyssä.
 Myös New Yorkin osavaltion kuvernööri  Andrew Cuomo  on alkanut suhtautua sähköpyöriin myönteisesti, ja New Yorkin osavaltio saattaa sallia niiden rekisteröinnin.

New Yorkissa sähköpyörästä voi pamahtaa mojovat sakot – lähetit pitävät kieltoa "vainona"


Summary: Hälytys palosta saatiin iltakahdeksan jälkeen.

Haminan keskustassa Puistokadulla paloi lauantai-iltana muuntaja, jonka paikalle hälytetty palokunta sammutti.
 Palo katkaisi sähköt lähikiinteistöistä ja levitti kitkerää savua ympäristöön.
 Kymenlaakson pelastuslaitoksen mukaan sähköt katkesivat kolmesta kiinteistöstä, joista yksi on asuinkiinteistö. Lisäksi sähköt katkesivat lähistöllä olevasta uimahallista ja hotellista, jonka asukkaat siirrettiin toiseen majoitukseen.
 Palon syttymissyy on vielä epäselvä. Pelastuslaitos sai hälytyksen palosta hiukan iltakahdeksan jälkeen.

Haminassa palanut muuntamo katkaisi sähköt lähikiinteistöistä – hotellivieraat siirrettiin toiseen majoitukseen


Summary: Parhaiden näyttelijöiden palkinnot menivät Kiinaan, parhaan ohjaajan palkinto Saksaan.

Berliinin elokuvajuhlien kultainen karhu on juuri annettu israelilaisen  Nadav Lapidin  elokuvalle Synonyms.
 Saksalainen  Angela Schanelec  voitti parhaan ohjaajan palkinnon eli hopeisen karhun.
 Yong Mei ja Wang Jingchun pokkasivat hopeiset karhut näyttelijäntyöstään Berliinissä. Felipe Trueba / EPA
 Parhaiden näyttelijöiden hopeiset karhut menivät kiinalaisille: naispuolisen  Yong Meille  ja miespuolisen palkinto  Wang Jingchunille .
 Juhlilla oli tänä vuonna esillä paljon naispuolisten tekijöiden elokuvia.
 Selma Vilhusen  elokuva Hölmö nuori sydän  palkittiin juhlilla perjantaina  Kristallikarhulla.
 Korjattu 21.50: Korjattu kirjoitusvirhe Nadav Lapidin nimestä.

Berliinin elokuvajuhlien kultainen karhu Nadav Lapidille


Summary: Oppositiojohtaja kerää vapaaehtoisten joukkoa hakemaan apulähetyksiä rajalta.

Venezuelan oppositiojohtaja  Juan Guaidó  kutsuu kansalaisia maanlaajuisiin mielenosoituksiin ensi viikolla Yhdysvaltojen apulähetysten saamiseksi maahan. Mielenilmauksilla tuettaisiin vapaaehtoisia, joiden on määrä lähteä Kolumbian rajalle hakemaan ruoka-apua.
 – Tämä ei tule tapahtumaan pelkästään rajalla, jossa vapaaehtoisten liike tulee olemaan, vaan myös eri puolilla maata kaupungeissa, joissa osoitetaan mieltä 23. helmikuuta hätäavun saamiseksi maahan, sanoi Guaido tuhansille kannattajilleen.
 Tonneittain Yhdysvaltojen ruoka-apua odottaa Venezuelan rajalla pääsyä maahan. Venezuelan presidentti  Nicolás Maduro  on sulkenut rajat avulta, koska hänen mukaansa Yhdysvallat käyttää sitä verukkeena hyökätäkseen Venezuelaan.
 Guaidon mukaan 600 000 ihmistä olisi ilmoittautunut vapaaehtoisiksi, jotta apu saataisiin rajalta kansalaisten käyttöön.
 Venezuela on ajautunut vakavaan talouskriisiin, minkä seurauksena miljoonilla venezuelalaisilla on puutetta ruuasta ja lääkkeistä. Arviolta 2,3 miljoonaa ihmistä on paennut maasta vuoden 2015 jälkeen, kertoo YK.
 Maduro: "Emme ole kenenkään kerjäläisiä"
 Maduro arvosteli perjantaina kovin sanoin Yhdysvaltojen apuun turvautumista. Hän kertoi Venezuelan ostaneen huomattavan määrän ruokaa ja lääkkeitä hänen ulkomaalaisilta liittolaisiltaan Kiinalta, Venäjältä ja Kuubalta.
 – Me maksoimme siitä omilla rahoillamme, koska emme ole kenenkään kerjäläisiä, Maduro sanoi.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  varoitti tällä viikolla uudestaan Maduroa, että "kaikki vaihtoehdot" ovat pöydällä, mukaan lukien sotilaallinen väliintulo. Perjantaina Yhdysvallat ilmoitti asettavansa pakotteita viidelle Maduron lähipiiriin kuuluvalle virkamiehelle.
 Guaidó julisti itsensä väliaikaiseksi presidentiksi tammikuussa ja yli 50 valtiota on tunnustanut hänet maan johtajaksi. Maduro ei ole kuitenkaan suostunut luopumaan vallasta.

Guaidó kutsuu venezuelalaiset kaduille, jotta USA:n ruoka-apu saataisiin maahan


Elintarvikkeiden, juomien ja tupakan vähittäiskauppa

Lidl vetää takaisin myynnistä kaksi erää Bergmannin naudan jauhelihaa. Eristä on todettu valvontanäytteissä salmonellaepäily.
 Takaisinveto koskee eriä, joiden viimeiset käyttöpäivät olivat 12.2.2019 ja 14.2.2019. Tuotteet ovat olleet myynnissä kaikissa Suomen Lidl-myymälöissä viikoilla 6 ja 7.
 Lidl pyytää kyseistä jauhelihaa ostaneita ja tuotteen pakastaneita asiakkaitaan palauttamaan kyseisten erien tuotteet Lidl-myymälään, jossa tuotteen hinta hyvitetään.
 Samalla Lidl Suomi kertoo keskeyttävänsä yhteistyön Skare-lihakonsernin kanssa kolmen salmonellalöydöksen takia. Saman tavarantoimittajan samassa tuotteessa havaittiin salmonellaa myös tammikuun lopulla.
 – Jokaisen tuotteemme turvallisuus on meille äärimmäisen tärkeää. Asiakkaiden on voitava aina luottaa meihin ja meiltä ostettuun ruokaan. Koska emme voi hyväksyä toistuvia tuotevirheitä, keskeytämme ostot tavarantoimittajalta toistaiseksi, Lidl Suomen toimitusjohtaja  Lauri Sipponen  sanoo tiedotteessa.
 Kerromme aiheesta kohta lisää.

Lidl vetää naudan jauhelihaa myynnistä salmonellaepäilyn takia


Summary: Tehtaan henkilökunta ryhtyi oikeaoppisesti alkusammutustoimenpiteisiin, palomestari kehuu.

Ajossa ollut trukki syttyi tuleen Tervakosken paperitehtaan paperivarastossa maanantaina puolenpäivän jälkeen.
 – Paperivarastossa kun oltiin, palokuormaa olisi ympärillä ollut runsaasti. Henkilökunta sai kuitenkin palon sammumaan nopeasti sen alkuvaiheessa, kertoo päivystävä palomestari Toni Pyökäri.
 Palo lähti Pyökärin mukaan trukin moottorista, ja kyse oli todennäköisesti teknisestä viasta. Palonalku ei ehtinyt levitä eikä aiheuttaa henkilövahinkoja.
 Kanta-Hämeen Janakkalassa sijaitsevan tehtaan varasto oli kooltaan ainakin tuhat neliömetriä, ja ympärillä oli runsaasti muita kiinteistöjä.
 – Ratkaiseva tekijä tässä oli se, että tehtaan henkilökunta ryhtyi oikeaoppisesti alkusammutustoimenpiteisiin, Pyökäri kehuu.

Trukin moottori syttyi palamaan Tervakosken paperitehtaalla – Henkilökunnan ripeä toiminta esti tulen leviämisen


Intian turvallisuusjoukot kertovat surmanneensa maanantaina kaksi militanttia, joiden epäillään suunnitelleen Kahsmirin pommi-iskun.
 Tulitaistelussa kuoli myös neljä intialaista sotilasta ja yksi siviili. Yhteenotto tapahtui Pinglenan kylässä noin 20 kilometria Kasmirin pääkaupungista Srinagarista etelään.
 Viime torstaina ainakin 40 ihmistä kuoli, kun räjähteillä täytetty auto törmäsi puolisotilaallisia joukkoja kuljettaneeseen bussiin Srinagarin lähettyvillä.
 Isku oli pahin yksittäinen hyökkäys intialaisjoukkoja vastaan vuosikymmeniin muslimienemmistöisessä Kashmirissa. Itsemurhaiskun tekijäksi ilmoittautui pakistanilainen islamistiryhmä Jaïsh-e-Mohammad.
 Kummatkin tänään surmatut militantit olivat Pakistanin kansalaisia ja Jaïsh-e-Mohammadin jäseniä, Intian turvallisuusviranomaiset kertovat uutistoimisto Reutersille.
 Sunnuntaina poliisi tiedotti pidättäneensä 23 ihmistä, joilla uskotaan olevan yhteyksiä pommi-iskuun.
 Intia ja Pakistan ovat kiistelleet Kashmirin alueesta vuodesta 1947 lähtien, jolloin maat itsenäistyivät. Intia on syyttänyt Pakistania terrori-iskun nimiinsä ottaneen militanttiryhmän suojelusta. Pakistan on kiistänyt väitteen jyrkästi.
 Intia valmistautuu muutaman kuukauden kuluttua pidettäviin parlamenttivaaleihin, ja maan pääministerin  Narendra Modin  odotetaan toimivan päättäväisesti terrorismin kitkemiseksi. Modi onkin antanut maan asevoimille vapaat kädet puuttua rajat ylittävään terrorismiin niin kauan, kun toiminta tapahtuu Intian maaperällä.
 Lue lisää:
 Ainakin 40 poliisia kuoli pommi-iskussa Intian Kashmirissa

Intian turvallisuusjoukot surmasivat kaksi militanttia – epäiltiin Kashmirin pommi-iskun suunnittelijoiksi


Summary: Jyväskylä avasi joulukuussa hakuun 60 vakituista varhaiskasvatuksen työpaikkaa. Nyt hakuun tuli 60 lisää.

Jyväskylä on avannut hakuun 60 uutta vakituista yöpaikkaa päiväkoteihin. Työpaikat sijoittuvat neljään eri päiväkotiin, joista kaksi on vielä rakenteilla.
 Kaupunki hakee 32 varhaiskasvatuksen opettajaa, 22 lastenhoitajaa, viittä erityisavustajaa ja yhtä varhaiskasvatuksen erityisopettajaa. Lisäksi avoinna on kuusi varhaiskasvatuksen opettajan ja kaksi lastenhoitajan sijaisuutta. Avoimet työpaikat löytyvät  Jyväskylän kaupungin sivuilta .
 Kaiken kaikkiaan Jyväskylän varhaiskasvatuksessa on meneillään massiivinen rekrytointiaalto, sillä vasta pari kuukautta sitten kaupunki laittoi hakuun yli 70 alan työpaikkaa, joista 60 oli vakituisia.
 Kaupungin mukaan päivähoidossa olevien lasten määrää kasvattavat parantunut työllisyystilanne ja päivähoito-oikeuden rajauksesta luopuminen.
 Jyväskylässä on yli 50 päiväkotia ja alan henkilöstömäärä kaupungissa on noin 1 200.

Jyväskylä rekrytoi massiivisesti päivähoitoon – 120 uutta vakituista työpaikkaa parissa kuukaudessa


Summary: Taipalsaaren Vehkataipaleen kylän asukkaat haluavat isolla ilmoituksella herättää kuntalaiset ennen isojen päätösten toteutumista.

Lappeenrannan naapurikunnassa Taipalsaarella alkoi muutama viikko sitten taistelu pienen Vehkataipaleen kylän kyläkoulun puolesta. Kunta ilmoitti  suunnittelevansa rajuja säästöjä , minkä seurauksena kunnan kolmesta alakoulusta kaksi lakkautettaisiin ja kaikki esikoululaiset ja alakoululaiset siirtyisivät kunnan keskustassa olevaan kirkonkylän kouluun.
 Vehkataipaleen kylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Taipalsaaren kunnan keskustasta. Kylän satavuotias koulu remontoitiin vasta pari vuotta sitten uutta vastaavaksi yli miljoonalla eurolla. Koulun viereen valmistui reilu vuosikymmen sitten uusi liikuntahalli. Siksikin lakkautussuunnitelma on kylällä otettu tyrmistyneenä vastaan.
 Vehkataipaleen koulussa opiskelee reilut 60 oppilasta, joten aivan pienestä koulusta ei ole kyse. Toisessa lakkautettavaksi aiotussa koulussa - Saimaanharjun alakoulussa - on 143 oppilasta. He kaikki ja myös esikoululaiset siirtyisivät jo ensi syksynä kirkonkylän kouluun.
 Etusivun ilmoitus
 Maanantaiaamuna Lappeenrannassa ilmestyneen Etelä-Saimaa-sanomalehden etusivun täytti vehkataipalelaisten oma koko sivun maksettu ilmoitus.
 Ilmoituksen mukaan lapset ovat joutuneet säästöpäätösten pelinappuloiksi, kun 223 oppilaan koulupaikka vaihtuu. Ilmoituksessa ihmetellään, miksi säästöpäätökset pitää tuoda niin nopeasti valtuutettujen päätettäväksi.
 Vehkataipalelainen kahden koululaisen äiti Anneli Vitikainen kertoo, että lehti-ilmoitus on pikemminkin viesti kuin mainos tai ilmoitus. Sillä he halusivat herättää niin päätöksentekijät kuin koko Taipalsaaren alueen vanhemmat.
 Tekstin sanamuotoja kyläläiset hioivat liki pari viikkoa.  Petri Kivimäki/Yle
 Maakuntalehdessä oleva kyläläisten kustantama etusivun ilmoitus on varsin poikkeuksellinen. Etenkin nykyaikana, kun viestintä on siirtynyt entistä enemmän internetiin ja erilaisiin sosiaalisen median kanaviin.
 – Vaikka sosiaalinen media on olemassa ja vaikka sinne laitettaisiin maksettuja mainoksia, niin se on siitä huolimatta aika pieni joukko, joka sen jutun siellä internetissä näkee. Facebook-sivut ja -ryhmät ovat ikään kuin kirjakerhoja, jotka pyörivät saman asian ympärillä.
 Niinpä vehkataipalelaiset halusivat tuoda ajatuksensa maanantaiaamuna ihmisten aamukahvipöytiin.
 – Jospa se perinteinen lehti siinä kohdassa toimii, pohtii Vitikainen.
 Pari viikon tuuminta
 Lehdessä olevaa tekstiä kyläläiset pohtivat työryhmässään parisen viikkoa. Tekstin tyyliä ja sanamuotoa he halusivat harkita tarkkaan, ettei kukaan siitä ärsyyntyisi.
 – Halusimme kohteliaasti muistuttaa, että älkää missään tapauksessa hätiköikö. Asiat ovat vielä selvityksen alla ja näillä perusteilla ei näin peruuttamattomia päätöksiä tulisi tehdä.
 Otsikko  Älkää hätiköikö  löytyi Vehkataipaleen koulun seinällä olevasta yhden koululaisen tekemästä piirustuksesta.
 – Lapset halusivat itse saada oman äänensä kuluviin, ja tekivät koulun juhlasalin täyteen julisteita, joissa heillä oli oma viesti päättäjille, kertoo Anneli Vitikainen.
 Vitikaisen mukaan Vehkataipaleen kylällä on 60–80 ihmistä erilaisissa työryhmissä pohtimassa  kunnan säästöpäätösten vaikutuksia  ja perusteita suunnitelmille.
 Vehkataipaleen koulussa on yli 60 koululaista. Yli satavuotias koulu peruskorjattiin reilu vuosi sitten.  Mikko  Savolainen / Yle
 Kylällä on muun muassa selvitetty, miten tarkasti konsulttiyritys Perlaconin Taipalsaaren kunnalle tekemä analyysi vastaa todellisuutta. Analyysin mukaan kunnan pitäisi tehdä seuraavan kolmen vuoden aikana säästöjä yli 2 miljoonan euron edestä.
 Mikäli koulu Vehkataipalelta lakkautetaan, tulisi Anneli Vitikaisen mukaan osalle lapsista tunnin koulumatka koulukyydillä kouluun ja toinen tunti takaisin.
 – Kyyti kiertelee pikkuteitä pitkin ja kerää lapsia mukaansa. Se vie aikaa, kertoo Vitikainen.
 Sanomalehden etusivun reilun tuhat euroa maksaneeseen ilmoitukseen rahat löytyivät nopeasti.
 – Rahaa siihen antoivat paikalliset yhdistykset ja yksityishenkilöt, kertoo Anneli Vitikainen.
 Taipalsaaren kunnanvaltuuston on määrä päättää koulujen lakkauttamisista ja muista säästöistä vielä tämän kevään aikana.

Pikkukylä vetosi päättäjiin poikkeuksellisella tavalla – ostivat ilmoitukselleen maakuntalehden koko etusivun


Summary: Nairobin terrori-iskun jälkeen tulee liki päivittäin WhatsApp-viestejä oikeista ja tekaistusta uhista, kirjoittaa Ylen Afrikan-avustaja Liselott Lindström.

“Odota hetki, menen vain turvatarkastuksen läpi”.
 Tämän lauseen moni ystävä ja perheenjäsen on tottunut kuulemaan, kun puhuu kanssani puhelimessa.
 Laitan käsilaukun ja puhelimen pieneen muovikoriin, huikkaan vartijalle “Sasa!".
 Kuuluu piippauksia, “Asante!”, ja sitten ollaan jo metallinpaljastimen läpi.
 Tämä on Kenian pääkaupungissa Nairobissa arkea.
 Moni nyt koulutaipaleensa aloittanut ei edes tunne Nairobia, jossa ei olisi turvatarkastuksia, aseistettuja vartijoita ja metallinpaljastimia.
 Mutta tarkastukset ovat viime vuosina olleet puolihuolimattomia.
 Etenkään valkoisena  naisena ei tarvinnut useinkaan avata kassiansa vartijalle. Kun autolla ajoi kauppakeskukseen, vartijat katsoivat ikään kuin näennäisesti auton takakonttiin ja hansikaslokeroon, ettei vaan olisi pommia.
 Joillakin oli myös autojen alle meneviä peilejä, joilla varmistettiin, ettei auton alle olisi kiinnitetty räjähteitä.
 Westgaten kauppakeskuksessa, johon somalialainen terroristijärjestö al-Shabaab iski tuhoisasti vuonna 2013, on myös pommikoiria nuuskimassa sekä sisään kävelevien asiakkaiden tavaroita että sisään ajavia autoja.
 Viime kuukauden aikana on tapahtunut suuri muutos. Nyt oikeasti katsotaan minunkin kassiini, ja auton kanssa saa odottaa hyvän tovin ennen kuin pääsee kauppakeskuksen parkkihalliin.
 Syy on tammikuun terrori-isku hotelli- ja toimistokompleksiin, jossa kuoli 21 ihmistä.
 Mutta tiukat turvatarkastukset luovat periaatteessa vain kuvitellun tunteen turvallisuudesta.
 Vaikka ne varmasti myös ennaltaehkäisevät joitakin iskuja, vartijat eivät auta kuin korkeintaan hidastamaan terroristeja todellisen iskun sattuessa.
 Niin kävi myös al-Shabaabin tammikuisessa iskussa. Yksi pommeista räjähti juuri hotellin turvatarkastuksessa, ja sen jälkeen terroristit ryntäsivät aseineen sisään hotelliin.
 Terrori-iskujen jälkeen on tapana toistaa, että emme anna terroristien voittaa. Mutta annamme kuitenkin.
 Reilu viikko hotelli-iskun  jälkeen istuin ravintolassa odottamassa ystävääni, kun sain useissa WhatsApp-ryhmissä viestin, että pommi oli räjähtänyt Nairobin keskustassa.
 Ravintola vaihtoi telkkarissa pyörineen jalkapallo-ottelun heti uutiskanavan suoraan lähetykseen. Tällä kertaa kyseessä oli onneksi pienempi isku, pari henkilöä loukkaantui lievästi.
 Mutta uutinen vaikutti meihin ja päätimme ystäväni kanssa olla menemättä baariin sinä iltana.
 Entä jos pommi olikin räjähtänyt väärässä paikassa – tai jos se olikin vain tapa kääntää kaupungin huomio pieneen pommiin, samalla kuin suurempaa iskua suunniteltiin muualle?
 Annoimme siis terroristien voittaa.
 Viime viikkoina  suurlähetystöiltä on tullut jatkuvasti varoituksia.
 Etenkin Yhdysvaltain ja Kanadan suurlähetystöt varoittivat kansalaisiaan liikkumasta Nairobin suosituissa hotelleissa ja ravintoloissa. Myös turistien suosimista rannikkokohteista kannattaa heidän mukaansa pysyä poissa “uskottavien uhkakuvien” takia.
 Jos varoituksiin on uskominen, olisi siis parasta pysyä vain kotona.
 Lähes joka päivä joku varoittaa jostain uhasta, ja viestit vain lisäävät ihmisten pelkoja ja epäluuloja. Jotkut “hassuttelijat” myös ratsastavat ihmisten pelolla.
 Kotini lähistöllä sijaitsevassa kauppakeskuksessa oli kuulemma suuri poliisioperaatio muutama päivä sitten. Viesti levisi WhatsApp-ryhmissä ja ihmisiä kehotettiin pysymään poissa.
 Kauppakeskuksen ohi ajanut ystäväni totesi, ettei siellä ollut yhtään mitään tavallisesta poikkeavaa.
 Kaiken tämän sanoneena  on tietenkin järkevää pysyä valppaana. Kun asuin Ugandassa muutama vuosi sitten, sielläkin varoiteltiin uhkaavista iskuista. Otin tavakseni katsoa aina ravintoloissa, mistä pääsee nopeiten ulos, jos jotain tapahtuu.
 Koska muutan omaa käyttäytymistäni heidän mukaansa, olen siis periaatteessa antanut terroristien voittaa. En silti ole koskaan pelännyt terrori-iskua.
 On olemassa paljon pelottavampi paikka, jossa pelkään lähes päivittäin. Lähes joka kerta, kun matkustan autolla koen jonkin läheltä-piti-tilanteen.
 Keniassa kuolee liikenneonnettomuuksissa tuhansia ihmisiä joka vuosi. Olen nähnyt monia liikenneonnettomuuksia ja pari kadulla makaavaa ruumistakin.
 Täällä liikenteessä on todellakin syytä pelätä, muttemme silti anna pelon voittaa. Hyppäämme joka päivä autoon tai moottoripyörän selkään, vaikka tiedostamme riskit.
 Jos kerran terroriuhkista varoitetaan niin tiheään, ehkä viranomaisten olisi syytä myös kehottaa meitä pysymään kotona ja poissa liikenteestä.
 Aiheesta voi keskustella maanantaina 18. helmikuuta 2019 kello 21 saakka.
 Ylen kirjeenvaihtajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa Stina Tuominen / Yle

Annamme aina terroristien voittaa – vaikka liikenteessä on syytä pelätä enemmän


Summary: Yön laulaja Olli Lindholmin kuolema viime tiistaina kosketti suomalaisia ja porilaisia.

Satakunnan museo on tallentanut osan  Olli Lindholmin  muistokynttilöistä talteen kokoelmiinsa.
 Porilaistaustainen Yö-muusikko Lindholm  kuoli äkillisesti  sairauskohtaukseen viime maanantain ja tiistain välisenä yönä. Kuolinuutinen kosketti suomalaisia ja porilaisia syvästi.
 Muistokynttilät paloivat tiistaina Porin torilla. Jenni Joensuu / Yle
 Porin torille  kokoontui tiistai-iltana  spontaanisti tuhansia ihmisiä muistotilaisuuteen.
 Porin torin Satakieli-lavan portaalle kertyi Lindholmin kunniaksi arviolta tuhansia kynttilöitä. Kynttilöitä on tuotu torille myös tämän jälkeen.
 Museoväki halusi tallentaa osan muistokynttilöistä museon kokoelmiin.
 Porin torilla järjestettiin tiistaina spontaani muistotilaisuus Olli Lindholmin kuoleman jälkeen. Jenni Joensuu / Yle
 – Ne säilyvät nyt muistona siitä, miten suuri merkitys Ollilla meille porilaisille oli, museo kirjoittaa Facebookissa.
 Uusi tapa toimia
 Satakunnan museon esinekokoelmista vastaava museoamanuenssi  Johanna Jakomaa  kertoo Ylelle, että tällainen esineiden tallentaminen on osa museomaailman uudistumista. Tarkoituksena on kerätä esineitä talteen heti eikä vasta vuosikymmenten päästä tapahtumista.
 – Pyrimme reagoimaan aiempaa nopeammin. On paljon helpompi hankkia tietoa ja luetteloida esineitä nyt eikä kymmenien vuosien kuluttua, Jakomaa sanoo.
 Olli Lindholm. Kalle Parkkinen / Lehtikuva
 Kynttilöiden lisäksi museon kokoelmiin päätyi muita muistoesineitä ja kortteja. Kaikki esineet valokuvataan ja dokumentoidaan erikseen, ennen kuin ne siirretään varastoon.

Olli Lindholmin muistoksi paloi Porissa tuhansia kynttilöitä – museo keräsi osan talteen jälkipolville


Summary: Ylen A-studio tutustui kehitysavun väärinkäyttöepäilyihin vuosilta 2015–2018. Raporteista paljastuu myös takaisinperintään liittyviä ongelmia.

Angolalaiset työntekijät olivat saaneet tarpeekseen.
 Heitä raivostutti, että miinanraivaushankkeesta saatu palkka oli pienentynyt. Taustalla oli uusi paikallinen lainsäädäntö.
 Tilanne kärjistyi siihen pisteeseen, että hankkeen tanskalainen talousjohtaja otettiin panttivangiksi viideksi päiväksi.
 Tilanteen laukaisemiseen käytettiin yli 40 000 euroa Suomen antamaa kehitysapua, joka oli jäänyt hankkeesta yli.
 Suomalaisen Kirkon Ulkomaanavun rahoittaman hankkeen lopputulema oli erittäin harvinainen, sillä tämänkaltaisia vaaratilanteita esiintyy harvoin. Tässä tapauksessa Suomen ulkoministeriö jätti takaisinperinnän varoista tekemättä, sillä rahat auttoivat laukaisemaan panttivankitilanteen.
 Ulkoministeriön tietoon tuli vuosina 2015–2018 yhteensä 92 kehitysyhteistyövaroihin liittyvää väärinkäyttöepäilyä.
 Yle pyysi väärinkäyttöepäilyistä tehtyjä raportteja. Ulkoministeriö luovutti Ylelle näinä vuosina tehdyt 20 julkista päätöstä.
 Lopuista väärinkäyttöepäilyistä 60 oli edelleen vireillä. Yksi keskeneräisistä tapauksista on viime aikoina  uutisoitu tapaus , jossa KRP epäilee hakkereiden kavaltaneen 400 000 euroa Kirgisiaan suunnattuja kehitysapurahoja.
 13:ssa Ylen saamista raporteista oli päädytty kehitysapuna annettujen rahojen takaisinperintään. Ulkoministeriön mukaan takaisinperintä on viimeinen keino puuttua väärinkäytöksiin. Summat vaihtelivat muutamista tuhansista 650 000 euroon.
 Takaisinperintään päätyvät summat ovat erittäin pieniä verrattuna siihen, että Suomi käyttää vuosittain noin 900 miljoonaa euroa kehitysapuun.
 Ylen saamista raporteista heijastuvat takaisinperintään liittyvät ongelmat. Esittelemme neljä erilaista tapausta, jotka kuvastavat näitä ongelmia.
 1. Työntekijät nousivat kapinaan Angolassa – talousjohtaja joutui panttivangiksi
 29. lokakuuta 2015 suomalaisten rahoittama hanke eteläisessä Afrikassa sijaitsevassa Angolassa ajautui kriisiin.
 Angolalaisia miinanraivaajia raivostutti se, että palkanmaksu oli muuttunut aiemmin kesällä uuden lainsäädännön takia dollareista paikalliseen valuuttaan. Sen seurauksena palkka pieneni. Muissa miinanraivausohjelmissa palkat kuitenkin maksettiin yhä dollareissa.
 Lisäksi projekti oli loppumassa, mikä herätti levottomuutta työntekijöissä.
 Kyse oli Kirkon Ulkomaanavun rahoittamasta, vuonna 2012 alkaneesta hankkeesta. Hanketta toteutti paikan päällä vastaava tanskalainen järjestö Danish Church Aid.
 Tuona päivänä työntekijät alkoivat vaatia uhkaavaan sävyyn kahden kuukauden palkkaa ja korvauksia valuuttamuutoksen takia menetyistä palkoista. Tanskalainen talousjohtaja kertoi työntekijöille, että se ei ollut mahdollista, mutta kertoi käyvänsä asiasta koko ajan neuvotteluita Angolan elinkeinoministeriön kanssa.
 Myöhemmin samana päivänä työntekijät palasivat talousjohtajan luokse uudelleen. Tällä kertaa he pahoinpitelivät 52-vuotiaan talousjohtajan, uhkailivat häntä ja lukitsivat hänet toimistoon. Myös toinen paikalla ollut kansainvälinen työntekijä teljettiin ovien taakse.
 Toinen kansainvälinen työntekijä ehti soittaa poliisille. Poliisi kävi paikalla, mutta ei puuttunut tilanteeseen.
 Panttivankina ollut talousjohtaja pakotettiin allekirjoittamaan sopimus, jossa kerrottiin, että järjestö maksaa työntekijöiden vaatimukset. Sen jälkeen työntekijät saattoivat talousjohtajan paikallisen elinkeinoministeriön toimipisteeseen, jossa hän myös antoi allekirjoituksensa ja hyväksyi täten maksut.
 Talousjohtajaa ja toista kansainvälistä työntekijää pidettiin panttivankeina toimistossa, kunnes rahat siirtyivät. Piinaava tilanne kesti viisi päivää. Kun rahat saapuivat työntekijöille, talousjohtaja evakuoitiin maasta.
 Vaikka talousjohtaja oli kokenut avustustyöntekijä, hän traumatisoitui tapahtuneesta.
 Ylelle tapahtumista kertoi Danish Church Aidin kansainvälinen johtaja  Jonas Vejsager Nøddekær . Hänen mukaansa vastaavat vaaratilanteet ovat erittäin harvinaisia.
 – Erityisesti kun hankkeita suljetaan, täytyy työntekijät pitää informoituina, mutta tällainen ei ole missään nimessä normaali tilanne. Kyse on onneksi hyvin harvinaisesta tapahtumasta.
 Talousjohtaja pakotettiin maksamaan työntekijöille yhteensä 52 000 euroa. Hankkeessa oli tuolloin jäämässä yli 41 500 euroa, jonka talousjohtaja käytti tilanteessa työntekijöille maksamiseen.
 Kirkon Ulkomaanapu ilmoitti ulkoministeriölle panttivankitilanteesta ja pyysi, että maksetut rahat katsottaisiin hankekuluiksi. Ulkoministeriö pyysi lisäselvityksiä riskienhallinnasta hankkeessa, mutta katsoi selvitysten jälkeen, että kyseistä riskiä ei ole voinut tavallisella huolellisuudella ennakoida.
 Ministeriö päätti jättää perimättä takaisin kyseiset 41 500 euroa.
 – Lähtökohtaisesti tuen saaja ei ole mitenkään myötävaikuttanut tilanteeseen, vaan ollut pikemminkin uhrin asemassa, sanoo humanitaarisen avun ja politiikan yksikönpäällikkö  Claus Lindroos  ulkoministeriöstä.
 Hänen mukaansa takaisinperintä tulisi helposti kalliimmaksi kuin nyt menetetyt rahat.
 Kirkon Ulkomaanavun toiminnanjohtaja  Jouni Hemberg  painottaa, että heidän näkökulmastaan Angolan tapauksessa kyse ei ollut kehitysapurahojen väärinkäytöstä.
 – Me noudatamme näiden valtioiden ohjeita. Kontrastina siihen, että muut (kehitysyhteistyöprojektit) eivät noudattaneet (paikallista lainsäädäntöä), Hemberg toteaa.
 Ebolan torjumiseen käytettiin kansainvälisesti lähes 90 miljoonaa euroa. Ahmed Jallanzo / EPA
 2. Väärinkäytöksiä ebola-operaatiossa ja sen varjossa
 Ebola-kriisin aikaan vuosina 2014–2016 Suomen kehitysapurahoja käytettiin väärin ainakin kahteen otteeseen.
 Rahallisesti suurempi tapaus liittyy yhteistyöhön kansainvälisen Punaisen Ristin kanssa. Kyse oli kriisiavusta, jonka tarkoituksena oli ehkäistä ebola-epidemian leviämistä Sierra Leonessa, Liberiassa ja Guineassa. Kansainvälinen Punainen Risti  on myöntänyt julkisuudessa , että viisi miljoonaa euroa avustusrahoista meni petoksiin ja korruptioon.
 Ylen selvityksessä kävi ilmi, että myös suomalaista rahaa käytettiin väärin kyseisessä operaatiossa. Suomen osuus väärinkäytetystä avusta on 77 000 euroa, joista suurin osa tuli ulkoministeriöltä. Väärinkäytetyt varat ovat nyt takaisinperinnässä Punaiselta Ristiltä. Päätös takaisinperinnästä tehtiin tänä vuonna.
 Lindroosin mukaan operaatiossa oli hankintoihin liittyviä väärinkäytöksiä, valuuttakurssin vääristelyä sekä henkilöstökuluihin liittyviä epäselvyyksiä.  BBC:n  mukaan petoksia oli toteutettu maksamalla palkkoja olemattomille avustustyöntekijöille, veloittamalla ylihintaa tarvikkeista ja tekaisemalla tullilaskuja. BBC kertoo Punaisen Ristin pyytäneen anteeksi tapausta.
 Operaation kokonaissumma oli lähes 90 miljoonaa euroa. Epidemian aikana Länsi-Afrikassa kuoli yli 10 000 henkeä.
 Toinen kriisin aikaisista väärinkäyttötapauksista ei liittynyt epidemian torjumiseen. Kyse oli Plan International Suomen projektista Sierra Leonessa, jossa nuorille annettiin tietoa ja neuvottiin tapoja köyhyyden kierteen katkaisemiseksi. Hanke toimi vuosina 2012–2014.
 Tapaus kävi ilmi vasta kaksi vuotta myöhemmin, kun Planin maatoimistossa paljastui yksi petos. Tilintarkastuksen myötä alettiin käydä läpi myös vanhempia, Suomen tukemia hankkeita. Sierra Leonen korruption vastainen komissio nosti syytteet kahdeksalle henkilölle, joista neljä oli Planin paikallista henkilökuntaa. Väärinkäytökset vaihtelivat henkilökunnan kuittien väärentämisestä järjestelmälliseen petostoimintaan.
 Planin arvion mukaan 2014 puhjennut ebola-kriisi lisäsi väärinkäytösten riskiä. Tilanne loi tarpeen toimia nopeasti ja rajoitti maatason valvontaa.
 Humanitaarisen avun ja politiikan yksikönpäällikkö Claus Lindroos myöntää, että kriisitilanteet nostavat väärinkäytösten riskiä.
 – Ebolakriisissä oli juuri tällaiset tietyt ainekset: maailmanlaajuista huomiota saanut merkittävä laaja kriisi, johon liittyi leviämisen vaara. Ja sitten vielä se, että se tapahtuu maissa, joissa hallintokapasiteetti ja infrastruktuuri on erityisen heikosti kehittynyt, Lindroos sanoo.
 Lindroos ei kuitenkaan muista, että muihin viime vuosien humanitaarisiin kriiseihin liittyisi Suomen rahojen väärinkäyttöä.
 Ulkoministeriö määräsi Plan International Suomelta takaisinperittäväksi väärinkäytetyt 24 800 euroa.  Planin oman tiedotteen  mukaan väärinkäytön kohteena oli ulkoministeriön rahojen lisäksi 5 800 euroa suomalaiskummeilta tulleita lahjoituksia.
 Planin mukaan väärinkäytöksen osuus oli alle 5 prosenttia hankkeen kokonaisrahoituksesta. Ulkoministeriö rahoitti kyseistä hanketta kahden vuoden aikana 17,7 miljoonalla eurolla.
 Erja-Outi Heino / Ulkoministeriö
 3. Lähetystö ei tiennyt keneltä 10 000 euroa olisi pitänyt periä
 Suomen suurlähetystöllä Sambiassa on ollut pitkään käytössään paikallisen yhteistyön määräraha, josta se on pystynyt jakamaan suoraan tukea pienille sambialaisille järjestöille.
 Toukokuussa 2014 suurlähetystö antoi 50 000 euroa pitkäaikaiselle yhteistyökumppanilleen, leskille ja orvoille oikeutta hakevalle järjestölle. Hankkeen tarkoituksena oli edistää ihmisoikeuksia, demokratiaa ja hyvää hallintoa.
 Hanke alkoi 2014 ja sen oli määrä kestää vain puoli vuotta. Loppuvuonna 2014 järjestettiin arviointi, jonka tarkoituksena oli uudistaa järjestön strategiaa. Arvioinnissa huomattiin useita heikkouksia järjestön taloushallinnossa ja tämän seurauksena järjestö käytännössä hajosi.
 Hankkeelle oli ehditty maksaa avustuksia 40 000 euroa. Erityistilintarkastus vuonna 2016 paljasti, että epäselvyyksiä löytyi noin 10 000 euron osalta. Tilintarkastuksen mukaan löydökset viittasivat huonoon taloushallintoon, mutta eivät välttämättä rikokseen.
 Suurlähetystö raportoi väärinkäytöstä, ja pyysi ohjeistusta miten edetä tilanteessa, jossa järjestö oli käytännössä hajonnut ja oli epäselvää, keneltä 10 000 euroa pitäisi periä takaisin. Ohjeistusta ei saatu. Lähetystö päätti sulkea hankkeen ja jättää rahat perimättä takaisin.
 – Tässä on ehkä myös katsottu, että jos ei ole enää tahoa jolta periä, saattaa olla velkojan edun mukaista jättää perimättä huomioiden, että väärinkäytösepäilyjen selvittäminen maksaa rahaa, Eteläisen ja läntisen Afrikan yksikön päällikkö  Juha Savolainen  kertoo.
 4. Epäilyttäviä kuluja yli 32 000 euroa, vain 9 300 euroa perittiin takaisin
 Sambian kansallinen sahatyöntekijöiden järjestö sai Suomen suurlähetystöltä 100 000 euroa valtionavustusta. Hankkeen tarkoituksena oli paikallisten sahatyöntekijöiden tukeminen.
 AOP
 Yhteydenpito hankkeeseen takkusi ja raportoinnissa oli vaikeuksia. Kun hankkeeseen käynnistettiin erityistilintarkastus, järjestö ei kyennyt toimittamaan kaikkia dokumentteja. Tämän vuoksi tilintarkastajat eivät kyenneet muodostamaan mielipidettä varojen käytöstä.
 Tarkastuksessa tuli kuitenkin esiin viitteitä, että avustusta oli käytetty budjetin vastaisesti yli 32 000 euron arvosta, mutta tätä ei voitu vahvistaa. Käyttämättömiä varoja löydettiin 9 300 euron edestä.
 Järjestöstä tehtiin väärinkäyttöepäily, mutta järjestö ilmoitti eriävän mielipiteensä tilintarkastuksesta. Suurlähetystö keskeytti hankkeen, mutta antoi järjestölle vielä mahdollisuuden selittää avustuksen väärinkäyttöä. Järjestö ei enää vastannut lähetystölle.
 Lusakan suurlähetystö teki takaisinperintäpäätöksen vain jäljellä olevista 9 300 eurosta.
 – Tilintarkastajat eivät pystyneet vahvistamaan yksiselitteisesti, että kyseiset 32 000 euroa olisivat väärinkäytetty, ja tämän vuoksi koko summan takaisinperinnästä pidättäydyttiin. Tämänkaltaisia ongelmia kuitenkin kohdataan tavan takaa, kun toimitaan riskialttiissa toimintaympäristössä, Savolainen kertoo.
 Ulkoministeriö: Ei tietoa avustustyöntekijöiden syyllistymisestä väärinkäytöksiin
 Väärinkäyttöepäilyjen määrä vaihtelee huomattavasti vuosittain. Viimeisen reilun kymmenen vuoden aikana ilmoituksia on tullut keskimäärin 20 vuodessa. Ilmoitukset voivat tulla henkilöstöltä tai ulkopuolisilta ihmisiltä. Ulkoministeriölle voi jättää esimerkiksi netissä anonyymin vihjeen, jos epäilee varojen väärinkäyttöä.
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylen saamista päätöksistä 13:ssa määrättiin takaisinperintä. Näiden lisäksi kahdessa tapauksessa takaisinperintä päätettiin jättää tekemättä: yllä käsitellyissä sieppaustilanteessa ja järjestön hajoamisessa.
 Loput päätökset olivat sekalaisia. Päätöksissä esimerkiksi jatkettiin hanketta, jonka maksatus oli aiemmin keskeytetty.
 Toisessa päätettiin hankkeen sulkemisesta viivästyksien ja hallinnollisten vaikeuksien vuoksi.
 Kolmannessa sovittiin takaisinperinnän maksusuunnitelmasta järjestön uuden johdon kanssa.
 Neljännessä tapauksessa järjestön tilintarkastuksessa paljastui useita budjetin ylityksiä, mutta selvityksessä kävi ilmi, että varat oli käytetty sopimuksessa määritellyllä tavalla.
 Yhdessä päätöksistä oli käsitelty nimetöntä vihjettä suomalaisen avustusjärjestön väitetystä nepotismista. Vihjeen mukaan järjestön maajohtajaksi olisi nimetty yhden aluejohtajan veli, jolla oli vain pastorin koulutus. Ulkoministeriö katsoi, etteivät rekrytoinnin mahdolliset väärinkäytökset kuuluneet ministeriölle eikä asia vaatinut toimenpiteitä.
 Alkuvuonna 2018 nousi kansainvälinen kohu Haitin maanjäristyksessä työskennelleistä  Oxfamin avustustyöntekijöistä , joiden epäiltiin ostaneen seksiä paikallisilta nuorilta.
 Ylen A-studio pyysi Suomen ulkoministeriöltä myös tiedot mahdollisista muista ongelmaraporteista kehitysyhteistyöhön ja avustustyöntekijöihin liittyen. Ulkoministeriön mukaan heidän tietokannoistaan ei löydy viitteitä ulkoministeriön rahoittamien järjestöjen avustustyöntekijöiden syyllistymisestä väärinkäytöksiin.
 Erityistilintarkastus voi maksaa jopa 120 000 euroa
 Kehityspoliittisen osaston osastopäällikkö  Satu Santala  huomauttaa, että monet ulkoministeriön saamista väärinkäytösilmoituksista ovat perättömiä.
 Joissain tapauksissa kansainväliset yhteistyöjärjestöt voivat itse ilmoittaa hankkeessa tapahtuneesta väärinkäytöksistä ja hyvittää rahat suoraan hankkeelle tai avustaneelle valtiolle. Takaisinperintä on väärinkäyttöepäilyn viimeinen keino.
 Ylen saamat takaisinperintäpäätökset koskivat Sambiaa, Indonesiaa, Sierra Leonea, Nepalia, Itä-Timoria, Mosambikia ja Nicaraguaa. Sambiasta oli 7 takaisinperintäpäätöstä, muista maista yksi päätös.
 Aaron Ufumeli / EPA
 Takaisinperintäpäätösten tekeminen kestää pitkään, pahimmillaan jopa useita vuosia. Se voi olla myös melko kallista: jos järjestöön tai hankkeeseen joudutaan teettämään tilintarkastus, sen hinta on noin 40 000–80 000 euroa hankkeen tai ohjelman koosta riippuen.
 Erityistilintarkastukset puolestaan maksavat 60 000–120 000 euroa. Isoissa hankkeissa tilintarkastuksia teetetään yhdessä muiden avunantajien kanssa.
 – Hankkeisiin on budjetoitu tarkastuskuluja ja ministeriössä nämä palvelut on kilpailutettu, eli ne tehdään niin kustannustehokkaasti kuin mahdollista. Tärkeää on huomata sekin, että asioiden selvittämisellä me edistämme hyvää hallintoa ja osoitamme, ettei tällainen toiminta käy, Santala kertoo.
 Kun takaisinperintäpäätös lopulta saadaan tehtyä, voi rahojen takaisin saaminen olla silti haastavaa.
 –Toimintaympäristöt ovat vaikeita. Asioita ei ole yhtä helppo selvittää kuin Suomessa. Lisäksi jos ollaan tuettu esimerkiksi hyvin pientä järjestöä, jossa työntekijä on kadonnut rahojen kanssa, voi olla että heillä ei kertakaikkiaan ole rahaa maksaa takaisin sitä, Santala kertoo.
 Ulkoministeriöllä ei ole koottua tietoa tai edes arviota siitä, kuinka suuri osa Suomen kehitysyhteistyövaroista joutuu väärinkäytetyksi. Yle sai tiedot takaisinperintään määrätyistä summista, mutta esimerkiksi yhteistyöjärjestöjen itse ilmoittamia ja hyvittämiä väärinkäyttöön joutuneita summia ei tilastoida.
 – Nämä tapahtuvat usein osana niin sanottua normaalia hanketyötä eikä niistä silloin tehdä väärinkäyttötapausten kaltaisia perintäpäätöksiä, Santala perustelee.
 Myöskään siitä ei ei ole koottua tietoa, kuinka paljon takaisinperittäväksi määrättyjä varoja saadaan todella takaisin.
 – Yleistäen voi sanoa, että jos kyse on suomalaisesta tai suuresta kansainvälisestä järjestöstä, palautuksessa ei ole ongelmia. Jos kyse on taas pienistä kehitysmaatoimijoista, riskit siitä, että ainakaan kaikki perittävä ei palaudu, kasvavat, Santala kuvailee.
 Esimerkiksi Sambiasta on viiden eri hankkeen osalta parhaillaan perittävää noin 770 000 euron edestä. Toistaiseksi summasta on maksettu 125 000 euroa.
 Vuonna 2017 takaisinperittäväksi määrättiin suurin summa yli kymmeneen vuoteen: 1,2 miljoonaa euroa.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suurin osa summasta koostuu sambialaisen maanviljelijäjärjestön ZNFU:n takaisinperinnästä. ZNFU:n väärinkäyttö koski vuosia 2014–2015. Lopullinen perintäpäätös nuijittiin tammikuussa 2019, eli lähes viisi vuotta myöhemmin. Summa on tämän hetken kurssin mukaan noin 650 000 euroa. ZNFU:n tapauksesta on raportoinut muun muassa  Yle MOT.
 Toinen 2017 vuoden summaa nostava tapaus on 2009–2011 toteutettu Sunafop-metsähanke Mosambikissa. Ensimmäisen kerran väärinkäyttöepäilyjä selvitettiin jo vuonna 2011, mutta virallinen takaisinperintäpäätös tehtiin vasta vuonna 2017. Takaisinperittäväksi määrättiin noin 420 000 euroa. Mosambikin ympäristöministeriö maksoi heinäkuussa 2018 ensimmäisen erän: 227 000 euroa.
 Santala myöntää, että mikäli yhteistyökumppani kieltäytyy maksamasta rahoja takaisin, ovat ulkoministeriön keinot hyvin vähissä.
 Vain vähän takaisinperintöjä
 Suomi käytti kehitysyhteistyöhön 899 miljoona euroa vuonna 2018.
 Samana vuonna ulkoministeriö teki ainoastaan kolme väärinkäyttöepäilyihin liittyvää päätöstä, joista kaksi koski takaisinperintää.
 Noista päätöksistä takaisinmaksettavaa kertyi noin 27 000 euroa. Kolmannessa päätöksessä vahvistettiin maksusuunnitelma erään järjestön uuden johdon kanssa.
 Kehitysapurahojen määrään nähden Suomen takaisinperintään vaatimat summat ja päätösten määrä ovat vaatimattomia. Esimerkiksi YK arvioi vuonna 2012, että jopa 30 prosenttia kehitysapurahoista menee korruptioon.
 Onko riski, että väärinkäytöksiä jää paljastamatta, ulkoministeriön kehityspoliittisen osaston päällikkö Satu Santala?
 – Kyllä meillä on sellainen käsitys, että valtaosa väärinkäytöksistä saadaan näkyviin, Santala vastaa ja viittaa  Valtiontalouden tarkastusviraston blogikirjoitukseen , jonka mukaan “kehitysyhteistyö on yksi tarkimmin valvotuista ja arvioiduista valtion toiminnoista”.

Yle selvitti: Näin suomalaisia kehitysyhteistyörahoja on joutunut vääriin käsiin – talousjohtaja joutui panttivangiksi, ebola-kriisin varjolla tehtiin petoksia


Summary: Eronneet labour-edustajat syyttivät entistä puoluettaan fanaattisuudesta, äärivasemmistolaisuudesta, juutalaisvastaisuudesta ja brexitiin liittyvästä petoksesta.

Seitsemän Britannian työväenpuolueen kansanedustajaa on eronnut puolueestaan. Jatkossa he toimivat parlamentissa omassa ryhmässään, jonka nimi on Itsenäinen parlamenttiryhmä.
 Kaikki seitsemän edustajaa kertoivat tiedotustilaisuudessa olevansa syvästi pettyneitä työväenpuolueeseen ja sen johtajaan  Jeremy Corbyniin , joka on johtanut puoluetta vuodesta 2015 lähtien.
 Eroajat moittivat Corbyniä siitä, ettei tämä kykene vastustamaan Britannian konservatiivipuolueen pyrkimyksiä EU-erossa. Kansanedustaja  Chris Leslie  totesi, että olisi vastuutonta antaa Corbynin nousta maan pääministeriksi.
 Leslien mukaan työväenpuolue on ilmiselvästi tekemässä brexitiin liittyvän petoksen. Äärivasemmisto on kaapannut puolueen itselleen, Leslie syytti.
 Edustajat olivat myös kauhistuneet puolueensa muuttumisesta yhä juutalaisvastaisempaan suuntaan. Kansanedustaja  Luciana Berger  sanoi, ettei hän voi olla puolueessa, joka on "institutionaalisesti antisemitistinen".
 Edustajat kertoivat myös puolueessa esiintyvästä kiusaamisesta ja fanaattisuudesta.
 Työväenpuolueella on ollut yhteensä 256 edustajaa, joten seitsemän eroaminen ei tee suurta lovea kokonaismäärään. Kyseessä on kuitenkin suurin edustajien ero työväenpuolueesta vuoden 1981 jälkeen.
 Corbyn sanoo olevansa pettynyt puolueenjäsenten eroon.
 Lue lisää:
 BBC:  Seven MPs leave Labour Party in protest at Jeremy Corbyn's leadership

Britannian työväenpuolue rakoilee – seitsemän kansanedustajaa lähti ovet paukkuen


Summary: Elli oli eetterissä 80 kertaa päivässä. Myös Jenni Vartiainen ja Juha Tapio kiilasivat kärkeen.

Tuntuuko siltä, että Haloo Helsinki! soi radiossa koko ajan? Tunne on oikea, koska viime vuonna sen kappaleita tuli suomalaisista radioista lähes 30 000 kertaa. Kaikki yksityiset radiot yhteen laskien Haloo Helsingin tuotantoa soi keskimäärin 80 kertaa päivässä.
 Tekijänoikeusjärjestö Gramex selvitti viime vuoden soitetuimmat artistit yksityisissä radioissa. Toiseksi soitetuin oli  Jenni Vartiainen  ja kolmanneksi  Juha Tapio .
 Kotimaisia artisteja oli 20 soitetuimman joukossa kolmetoista. Ulkomaisista korkeimmalle nousivat pitkän linjan suosikit  Bruce Springsteen  ja  Madonna , jotka veivät paikat neljä ja kuusi. Heidän väliinsä kiilasi  Kaija Koo .
 Kymmenen soitetuinta
 Haloo Helsinki! 29201 Jenni Vartiainen 25122 Juha Tapio 23587 Bruce Springsteen 21423 Kaija Koo 20951 Madonna 20689 Ed Sheeran 20081 Vesala 19567 Bon Jovi 19079 Eppu Normaali 18990

Haloo Helsinki! radioiden soitetuin viime vuonna – kasari-dinosaurukset tiukasti kannoilla


Summary: Hämeenlinnaan rakentuu pääosin yksityisellä rahalla noin 190 miljoonan euron hanke, joka sisältää uuden monitoimiareenan HPK:lle ja muille tapahtumille.

Hämeenlinnassa suunnitellaan merkittävää urheilu- ja monitoimiareenaa Hämeensaaren alueelle.
 Kerromme kohta aiheesta lisää.

Hämeenlinna saamassa uuden monitoimi-areenan


Summary: Malleja lennätetään eri puolille maailmaa. Jos he eivät saa töitä, velkasumma toimistolle kasvaa usein valtaviin summiin.

Mallimaailman ansaintalogiikasta on puhuttu jo vuosia. Hyvin harva pääsee huipulle, jossa ansaitaan suuria summia.
 Totuus onkin päivänvastainen, osa malleista tekee töitä ympäri maailmaa pidettävien muotiviikkojen näytöslavoilla ja ovat velkaantuneempia kuin koskaan ennen elämässään, kirjoittaa  BBC .
 – Velkaantumiseni alkoi sillä sekunnilla, kun aloin tehdä mallin töitä, kertoo Anna, joka ei kerro oikeaa nimeään.
 Kun Anna oli muutama vuosi sitten New Yorkin muotiviikkojen aikana joutunut jättämään väliin sovittuja tapaamisia sairastumisen vuoksi, alkoi lasku juosta.
 Hän kertoo BBC:lle tehneensä töitä huippubrändeille usean vuoden ajan lähes korvauksetta. Edelleen nainen on velkaa toimistoille kertomansa mukaan kymmenentuhatta dollaria.
 Mallitoimistot ovat vastanneet syytöksiin kertomalla, että jos malli jättää työnsä ja on jäänyt velkaa toimistolle, sitä ei koskaan tulla perimään takaisin.
 BBC:n kolme vuotta sitten  julkaisemassa jutussa kolme mallia kertovat epämääräisistä työsuhteista, joissa edellytetään usein mitä erilaisempia työtehtäviä ja kriteerejä palkan saamiseksi: pitkiä päiviä, nöyryyttäviä ja epämukavia tilanteita sekä epävarmoja palkkapäiviä.
 Jutun mukaan keskimäärän mallit ansaitsevat 20 000–30 000 puntaa vuodessa (noin 22 000–34 000 euroa).
 Mallitoimistot ottavat välistä
 Mallibisnes on kuitenkin tarkoitettu tuottamaan voittoa pääasiassa toimistoille, eri julkaisut ovat kirjoittaneet viime vuosina.
 Malleilta laskutetaan matkakulujen lisäksi usein myös muita kuluja kuten esimerkiksi kuntovalmentajan, kampaajan ja autonkuljettajan käytöstä syntyviä kustannuksia, kertovat mallit useissa eri julkaisuissa.
 Mallitoimistot voivat kuitenkin määrätä paikan, missä esimerkiksi hiukset värjätään ja palvelun hinta saattaa olla kalliimmasta päästä.
 CNN:n  mukaan mallitoimistoilla on käytössä 20 prosentin palkkiosääntö ja ne saattavat laskuttaa kuluja jopa kaksi kertaa, ensin mallilta sitten asiakkaalta.
 Mallille maksettavasta palkkiosta toimisto ottaa aina 20 prosenttia. Sen lisäksi jäljelle jäävästä summasta maksetaan veroja ja muita maksuja. Esimerkiksi 5 000 dollarin palkkiosta, malli saattaa lopulta saada vähemmän kuin mallitoimisto, kirjoittaa CNN. Toisen esimerkin mukaan 10 000 dollarin palkkiosta jäi mallille alle 4 000 euroa.
 Palkanmaksussa on heittelyä ja osa malleista joutuu pyytämään palkkaennakkoja pysyäkseen leivän syrjässä kiinni monimutkaisen palkanmaksun vuoksi.
 Osan toimistoista väitetään kiertävän myös työnantajamaksuja New Yorkissa olemalla uranhallintapalvelu työnantajayrityksen sijaan.
 Palkkiomaksun prosentista on taisteltu oikeudessa jo viime vuosikymmenellä, mutta kyseinen juttu sovittiin miljoonilla ja toimistot lupasivat olla läpinäkyvämpiä.
 CNN:n mukaan 20 prosentin palkkio on edelleen valtavirtaa ja vain harva nimeä saanut malli voi yrittää taistella itselleen paremmat ehdot.
 Talousapua ja lisäkoulutusta
 Velkaantumiskierteistä tarpeekseen on saanut venäläismalli  Jekaterina Ožiganova . Hän on yksi Model Law lakifirman perustajista. Toimisto neuvoo malleja talousasioiden hoidossa Ranskassa. Hän kertoi mallien tilanteesta viime vuonna  AFP:lle.
 – Suuri osa luulee, että mallit tienaavat paljon, mutta se ei ole totta. Vain kaksi prosenttia tienaa paljon, sanoi Ožiganova uutistoimistolle.
 Lakifirmaa on arvosteltu siitä, että se vaatii liian laajoja muutoksia heti eikä edusta tarpeeksi laaja-alaisesti malleja alalla.
 – Ennen seksuaalinen häirintä oli tabu. Nyt kaikki puhuvat siitä, mutta kukaan ei puhu vieläkään rahasta, kertoi Ožiganova BBC:lle helmikuussa.
 Hänen mukaansa mallit eivät tiedä, paljonko heidän kuuluisi tienata. Haavoittuvimpia ovat ne naiset, jotka tulevat köyhemmistä maista.
 – Kielen kanssa on ongelmia. He eivät tiedä, mitä sopimuspapereissa lukee. He hyppäävät tyhjyyteen.
 Osa mallitoimistoista yrittää myös brändätä itseään "paremmaksi vaihtoehdoksi" lupaamalla koulutusta listoillaan oleville malleille.
 "Olet hieman pullea tästä"
 Palkkaepäselvyyksien lisäksi mallien työolosuhteet ovat olleet otsikoissa.
 The News York Times  -lehden toissa vuonna julkaisemassa artikkelissa mallit kuvailivat työolosuhteitaan karulla tavalla. Naiset olivat kokeneet ulkonäköönsä kohdistuvaa häiritsevää ja rasistista puhetta sekä seksuaalista ahdistelua.
 – Olet kaunis, mutta olet hieman pullea tästä. Sinulla on lannetta täällä, kerrottiin 14-vuotiaalle  Stella Duvalille .
 – Ai olet mustaihoinen? Olet vain niin nätti, sanottiin  Precious Leelle  valintatilaisuudessa.
 Hän vastasi, ettei tiennyt että mustaihoiset eivät voisi olla nättejä. Hän ei saanut työtä.
 – Yksi tyyppi halusi, että nännini näkyvät kuvassa. Hän tuli luokseni ja puristi nänniäni, ja sanoi "näetkö näin ne saadaan sellaisiksi", kertoi  Renee Peters .
 Toissa vuonna mallitoimiston edustaja  James Scully   kritisoi sosiaalisessa mediassa  myös vaatesuunnittelijoiden tilaisuuksia. Hän vertasi tilaisuuksia karjan paimentamiseen.
 Scully kertoi Pariisin muotiviikoilla tapahtuneesta tilanteesta, jossa 150 mallia oli odottanut useita tunteja vuoroaan pimeässä portaikossa ilman, että he saivat liikkua minnekään.
 Hän kertoi myös naisten kokemasta rasismista, jota osa huippubrändeistä harjoitti.

Muotiviikkojen mallielämän nurja puoli – salakavala velkajärjestely tulee mallintöitä tekeville yllätyksenä


Summary: Kruununprinssi Mohammed bin Salman aloitti Aasian-kiertomatkan vierailulla Pakistaniin.

Pakistanin mukaan Saudi-Arabian kruununprinssi  Mohammed bin Salman  on määrännyt 2 100 pakistanilaisen vangin vapauttamisen kuningaskunnan vankiloista.
 Pakistanin tiedotusministerin  Fawad Chaudhryn  julkaiseman tviitin mukaan Bin Salman vastasi Pakistanin pääministeri  Imran Khanin  pyyntöön.
 Suuria määriä pakistanilaisia matkustaa joka vuosi Saudi-Arabiaan työskentelemään esimerkiksi rakennuksilla tai kotiapulaisina. Heidän takaisin kotimaahansa lähettämänsä ansiot muodostavat merkittävän osan Pakistanin taloudesta.
 Jotkut siirtotyöläisistä päätyvät kuitenkin vankilaan. Pakistanissa on koettu, että yleensä köyhistä oloista lähteneet työntekijät on tuomittu ilman reilua oikeudenkäyntiä tai mahdollisuutta kunnolliseen oikeusapuun, uutistoimisto Reuters kirjoittaa.
 Saudi-Arabia ei ole toistaiseksi kommentoinut Pakistanin ilmoitusta vankien vapauttamisesta.
 Vankien asema nousi esille kruununprinssi Bin Salmanin valtiovierailulla Pakistaniin. Sunnuntaina Islamabadissa alkaneen vierailun yhteydessä maat allekirjoittivat sopimuksen lähes 18 miljardin euron investoinneista Pakistaniin.
 Kruununprinssin Aasian-kiertomatkan on määrä jatkua Intiaan ja Kiinaan.

Pakistan: Saudi-Arabia vapauttaa 2 100 pakistanilaista vankia


Summary: Viime aikoina on keskusteltu, saako koulussa puhua tytöistä ja pojista.

Tampereen Atalan koulussa oli pitkään lappu, jossa luki, että tosimies ei käytä lakkia sisätiloissa. Nyt kyltti on muuttunut muotoon:
 – Tosihenkilö ei käytä lakkia sisätiloissa.
 Tämä herätti huomiota sosiaalisessa mediassa viikonloppuna. Facebookin Tampere-ryhmässä aiheeseen on tullut paljon kommentteja puolesta ja vastaan.
 Osa on sitä mieltä, että kouluissa on menty liian pitkälle ja laitettu sanat tyttö ja poika pannaan. Osa on taas sitä mieltä, että on hyvä, että kieleen kiinnitetään huomiota.
 Kyltin muuttamisen takana eivät ole aikuiset, vaan oppilaskunta, oikaisee Atalan koulun rehtori  Ilona Pasma  verkkokeskustelua.
 – Tämä oli lasten oma aloite. Oppilaskunta teki uudet kyltit ja laittoi ne oviin, Pasma kertoo.
 Kyllä ala- ja yläkoulussa käytetään edelleen tyttö- ja poikasanoja. Sanat eivät ole kiellossa.  Ilona Pasma
 Koulussa oli rehtorin mukaan herännyt keskustelua siitä, että myös tyttöjen olisi syytä ottaa lakki pois päästä sisätiloissa. Tosimies oli ollut kyltissä useita vuosia, mutta nyt oppilaskunta halusi muuttaa tekstit.
 – Lapset keksivät itse sanan tosihenkilö, Pasma sanoo.
 Rehtori uskoo, etteivät lapset ajatelleet sanan valinnassa nykyistä keskustelua sukupuolitietoisuudesta tai -neutraalisuudesta.
 – Tosihenkilö oli kiva sana ja lapsia huvitti se kovasti.
 Oriveden aloite herättänyt keskustelua
 Sanojen tyttö ja poika käyttäminen koulussa on herättänyt paljon keskustelua viime aikoina.
 Orivedellä seitsemän eri puolueiden valtuutettua on tehnyt huomiota herättäneen valtuustoaloitteen. Valtuustoaloitteen mukaan Orivedellä pitää tehdä linjaus, että sukupuolia on kaksi.  Yle kertoi aloitteesta  viime viikolla.
 – Tytöt ovat tyttöjä ja pojat poikia. Tämä perustavaa laatua oleva totuus on unohtumassa nyky-yhteiskunnan myllerryksessä, sanotaan aloitteessa.
 Aloitetta on kritisoinut esimerkiksi Seta ja Oriveden nuorisovaltuusto. Kouluterveyskyselyssä yli viisi prosenttia kertoi sukupuolekseen jonkin muun kuin syntymässä määritetyn.
 – Sukupuolen moninaisuuden tunnistaminen ei tarkoita, etteikö olisi tyttöjä ja poikia. Päinvastoin siinä huomioidaan, että tyttöjen ja poikien lisäksi on monia muita sukupuoli-identiteettejä,  Pirkanmaan Setan puheenjohtaja Minna Minkkinen sanoi .
 Kimmo Hellman / Lukijan kuva
 Opetushallituksen mukaan sukupuolten tasa-arvo kattaa myös sukupuolen moninaisuuden eli hyväksyy ajatuksen, että sukupuolia on enemmän kuin kaksi.
 Millaista on sukupuolitietoinen opetus?
 Nykyinen opetus kouluissa on sukupuolitietoista. Mitä se tarkoittaa?  Opetushallituksen mukaan  käytännössä sukupuolitietoisuus näkyy siten, etteivät opetuksen ja ohjauksen käytännöt ylläpidä ja uusinna tyttöjen ja poikien jakoa erillisiin ryhmiin.
 Työmarkkinat Suomessa ovat eriytyneet mies- ja naisaloihin, mikä on yksi syy, miksi aiheesta keskustellaan usein Suomessa.
 Atalan koulun rehtori Ilona Pasma sanoo, ettei tyttöä ja poikaa ole sanoina kielletty.
 – Kyllä ala- ja yläkoulussa käytetään edelleen tyttöä ja poikaa. Sanat eivät ole kiellossa.
 Muutos näkyy siinä, ettei kouluissa enää tehdä niin usein tyttö- ja poikaryhmiä.
 – Ennen tämä tapa oli dominoiva, Ilona Pasma sanoo.
 Nyt ryhmät voidaan muodostaa vaikka punaisten paitojen perusteella. Pasman mukaan sukupuolen mukaan voi yhä tehdä ryhmiä, kunhan tämä on vain yksi tapa muiden joukossa, eikä mikään jatkuva tapa jakaa oppilaita.
 Koulussa ei enää myöskään muodosteta tyttöjen ja poikien jonoja. Lisäksi tytöillä ja pojilla on usein yhteiset liikuntatunnit.
 Kouluissa ei myöskään enää yleisesti puhuta tyttöjen ja poikien käsitöistä.
 Unisex-vessat mietityttävät
 Sukupuolitietoisuus on herättänyt keskustelua kouluissa myös unisex-vessojen osalta. Eri kouluissa tämä on ratkaistu eri tavalla, osassa tyttöjen ja poikien vessat ovat yhteisiä, osassa erillisiä.
 Mänttä-Villassa osa unisex-vessoista muutettiin. Merja Penttinen
 Yle kertoi viime huhtikuussa  Mänttä-Vilppulan Koskelan koulusta, jossa tyttöjen ja poikien vessat olivat epäsiistejä ja niiden lukot rikki. Osa oppilaista pidätteli koko päivän.
 Ylen uutisluokka halusi tehdä tytöille ja pojille omat vessat, unisex-vessoja jäi kolme kouluuun.
 Lue lisää:
 Nuorisovaltuusto vastustaa seitsemän oriveteläisvaltuutetun kohuesitystä "terveistä" sukupuolirooleista: "Olisi valtava harppaus taaksepäin"
 Seitsemän valtuutettua vaatii, että lapsille opetetaan, että tyttö on tyttö ja poika poika – Seta syyttää transfobiasta
 Yläkoululaiset ärsyyntyivät unisex-vessoihin ja saivat aikaan muutoksen: "Osa oppilaista pidätteli koko päivän"

Tosimies vaihtui alakoulun kyltissä tosihenkilöksi: "Lasten oma aloite"