Summary: Kesädeittailu on mainio tapa tutustua omaan ja toisen ihmisen nautintoon. Lyhytkin romanssi voi jättää kauniit muistot eliniäksi.

Ihanaa, kesä on täällä taas! Aurinko ja lämpö panevat hormonit hyrräämään ja ihmiset hymyilemään. Yhtäkkiä näet viehättäviä ihmisiä joka kadunkulmassa. Kesäromanssi voi olla vain tervehdyksen päässä.
 Mutta miten kesädeittailu tehdään niin, että kaikilla on kivaa? Nuorten seksuaalikasvatuksen asiantuntija  Sari Hälinen  Väestöliitosta antaa seitsemän vinkkiä onnistuneeseen ja nautinnolliseen kesäromanssiin.
 1. Saanko halata?
 Uuteen ihmiseen tutustuminen on sekä kiehtovaa että jännittävää. Olemalla ystävällinen, kohtelias ja kiinnostunut kuuntelemaan mitä toinen sanoo, teet hyvän alkuvaikutuksen.
 Jossain vaiheessa tulee eteen hetki, jolloin pitäisi pystyä arvioimaan, haluaako toinen koskettaa vaikka halaamalla tai suukottelemalla. Siihen pitää pyytää lupa.
 – Ihmiset tekee sen varmaan hyvin luonnostaan. Kysytään vaikka "saanko halata sinua" tai "haluaisin suudella sinua, suudellaanko", Sari Hälinen sanoo.
 Luvan pyytämisen ei tarvitse olla hirvittävän vakavaa, eikä sitä kannata arastella.
 – Sen ei tarvitse olla mikään haastattelulomake, Hälinen naurahtaa ja muistuttaa, että suurin osa ihmisten välisestä viestinnästä tapahtuu sanattomasti eleiden ja ilmeiden avulla.
 – Katse, hymy, takaisin koskettaminen ja toiseen ihmiseen painautuminen ovat merkkejä molemminpuoleisesta halusta.
 Suostumusta erilaisiin seksuaalisiin tekoihin voi kysyä myös viestillä tai videopuhelulla, jos kasvokkain kysyminen tuntuu liian hankalalta.
 AOP
 2. Miten nopeasti voi edetä kohti seksiä?
 Ensimmäinen suudelma uuden ihastuksen kanssa voi olla ikimuistoinen. Siinä tunteessa voi huoletta viipyillä, eteenpäin menemiseen ei ole mitään kiirettä.
 – Jotkut tykkäävät käydä vaikka kahvilla parin viikon ajan ja sen jälkeen he uskaltautuvat ottamaan kädestä kiinni tai suutelemaan ensimmäisen kerran. Jokainen etenee tosi omaan tahtiinsa, Sari Hälinen kuvailee.
 Toisaalta jos kaikki osapuolet niin haluavat, seksiäkin voi harrastaa vaikka ensitapaamisella. On monta eri tahtia edetä suhteessa, ja ne kaikki ovat yhtä oikein.
 Kun asiat sitten lähtevät rullaamaan eteenpäin, on syytä pitää huoli hyvästä, yhteisestä etenemisvauhdista.
 – Jos toinen vaikka kääntää päänsä tai ei vastaa kosketuksiin, pitää pysähtyä ja kysyä, onko kaikki ok ja etenemmekö me liian nopeasti.
 Joskus seksuaalisten tekojen yhteydessä ihminen voi jäätyä, lamaantua tai jähmettyä, eikä hän pysty sanomaan ettei tilanne tunnu hyvältä. Vastavuoroisuus on merkki molemminpuoleisesta halusta, passiivisuus on merkki ottaa askel taaksepäin.
 3. Kysy lupa myös sängyssä
 Aina kesäromanssin ei tarvitse johtaa seksiin. Yhdessäolo, läheisyys ja ystävyys voivat olla hyvin tyydyttäviä sellaisenaan. Myös seksiin syttyminen tapahtuu jokaisella ihmisellä eri tavoin.
 – Yhden halut heräävät sen jälkeen, kun toiseen on tutustunut kunnolla. Joku toinen puolestaan on valmis hommiin yhden yhteisen illan jälkeen, kuvailee nuorten seksuaalikasvatuksen asiantuntija Sari Hälinen.
 Halun syttymiseen vaikuttaa myös kenen tai keiden kanssa seksiä ollaan virittelemässä. Eka kerta nimittäin tapahtuu aina, kun on uuden ihmisen tai ihmisten kanssa.
 – Seksissä toimii vähän sama kuin jos lähtisi patikoimaan: aina mennään sen hitaamman mukaan.
 Luvan kysyminen on pakollista seksiin liittyvissä teoissa. Luvan kysymistä ja antamista kutsutaan myös suostumukseksi. Suostumuksen merkitystä on vastikään vahvistettu uudessa hallitusohjelmassa ( Iltalehden juttu aiheesta ).
 – Kyllä jokaisen vastuulla on varmistaa, että toinen haluaa tulla kosketetuksi. Lupa suudella ei automaattisesti tarkoita lupaa hyväillä intiimejä kehonosia. Suostumus on pakollista myös eri seksiasentoja kokeillessa tai siinä, minkälaista ehkäisyä käytetään, Hälinen luettelee.
 4. Seksiä on monenlaista
 Seksi on paljon muutakin kuin yhdyntää. Toisen kehon eri osien hyväilyä kädellä tai suulla, yhdessä fantasiointia, suutelumaratoneja, sylittelyä ja silittelyä. Joku voi tykätä paljon esimerkiksi niskan ja kaulan hyväilemisestä tai jalkojen ja varpaiden suutelemisesta.
 – Ihminen on aistien valtakunta, naurahtaa Sari Hälinen ja kannustaa tutustumaan monipuolisesti sekä omaan että toisen nautinnon erilaisiin mahdollisuuksiin.
 Kaikki tämä ja paljon muuta kuuluu seksiin. Seksi voi olla äärettömän nautinnollista ja tyydyttävää vaikka yhdyntää ei tapahtuisikaan.
 5. Aina saa sanoa ”ei”
 Joskus mieli voi muuttua kesäromanssin vauhdikkaissa pyörteissä. Missä vaiheessa tahansa saa sanoa ”ei”, jos tilanne ja seksiteot alkavat tuntua epämiellyttäviltä. Kieltäytymistä ei tarvitse sen enempää perustella.
 – Sinä et ole seksissä velkaa kenellekään. Vaikka olisitte käyneet treffeillä tai pitäneet yhteyttä useita viikkoja, niin kukaan ei ole kenellekään velkaa sellaista, mitä ei halua tehdä, Väestöliiton Sari Hälinen sanoo painokkaasti.
 Ja jos saa itse pakit, ei kannata jäädä vonkaamaan.
 Antonio Guillem Fernandez / AOP
 6. Seksiviestejä tai nakukuvia ei saa jakaa
 Jos kuuman kesäromanssin aikana on vaihdeltu seksiviestejä, nakukuvia tai videoita, niin suhteen päätyttyä niiden poistamisesta sovitaan yhdessä. Niitä ei saa levittää muille ihmisille tai nettiin, vaikka ero kuinka ottaisi päähän. On hyvä muistaa, että intiimien kuvien tai videoiden levittely ilman lupaa voi olla rikos.
 7. Miten lopettaa kesäsuhde?
 Itsensä ja toisten kunnioittaminen on tärkeää kesädeittailun kaikissa vaiheissa. Jos kiinnostus lopahtaa, sen voi sanoa nätisti, toista turhaan loukkaamatta.
 – Aina tunteet eivät vaan kohtaa tai seksuaaliset kemiat eivät toimi. Silloin voi sanoa, että vaikka meillä on ollut kivaa, niin olen muuttanut mieleni tai että en jaa samoja tunteita kanssasi.
 On reilua olla rehellinen hiipuvista tunteistaan mahdollisimman varhaisessa vaiheessa. Vaikka ihailtavana oleminen on ihanaa, ei toista saa johdattaa luulemaan, että luvassa olisi jotain enemmän.
 – On aika julmaa antaa tilanteen jatkua vaikka itse tietää, että kyseessä on vain lyhyt kesäromanssi ja toinen on esittelemässä sinua jo porukoilleen, Sari Hälinen muistuttaa.
 Suhteen lopettaja ei kuitenkaan ole vastuussa toisen tunteista. Jos suhteen päättymisestä ilmoittaa asiallisesti ja kunnioittavasti, voi ”sä pilasit mun kesän” -tyyppiset syytökset jättää omaan arvoonsa.
 Ja jos kesäromanssin haluaa lopettaa oikein tyylikkäästi, voi toiselle antaa hyvää palautetta. Kertoa, mikä oli parasta teidän yhteisessä ajassanne ja mitä olet oppinut itsestäsi ja elämästä yhdessä käytyjen keskustelujen aikana. Ihmisestä kertoo aika paljon se, miten hän hoitaa elämässä väistämättä vastaan tulevat vaikeat tilanteet: hienotunteisesti vai toista tahallaan loukaten.

Saako ekoilla treffeillä suudella ja miten erota nätisti – Rakkausasiantuntijan seitsemän vinkkiä onnistuneeseen kesäromanssiin


Summary: Kun Birit ja Katja Haarla alkavat tanssia, kaikki muu unohtuu.

Tumma esirippu heilahtaa auki, kaiuttimista soi kokeellista musiikkia, tahdikasta. Kaksi toisiaan muistuttavaa nuorta naista valtaa lavan itsevarmoina.
 Näyttää ehkä sittenkin, että lavalla olisi yksi ihminen ja kahdeksan raajaa. Liikkeiden yhteensulavuus saa katsojan hieromaan silmiään.
 Olemme Suomen Kansallisoopperan ja -baletin balettioppilaitoksen kevätnäytöksessä. Lavalla elegantisti liikkuvat tanssijat ovat 19-vuotiaat kaksoset  Birit  ja  Katja Haarla . Kaksostytöt muuttivat muutama vuosi sitten Helsinkiin juuri baletin vuoksi. He ovat kotoisin pienestä kyläsestä Utsjoen kunnassa, Dálvadaksesta.
 Dálvadakseen, tunturien syliin ja villinä virtaavan Tenon rantaan on täältä, Suomen Kansallisoopperalta 1283 kilometrin matka.
 Katja (vas.) ja Birit Haarla viettävät nyt ensimmäistä kertaa vuosiin "ihan oikean kesäloman". He haaveilevat pääsevänsä ainakin saamelaisfestareille.  Linda Tammela / Yle
 Vuosituhat vaihtui juuri, kun identtiset kaksoset syntyivät. Birit ensin, Katja puoli tuntia myöhemmin. Varhaislapsuutensa he viettivät Helsingissä, Nummisissa Mäntsälän seudulla ja Utsjoella, mutta kouluiän lähestyessä päätti perhe suunnata vakituisesti Outi-äidin kotiseuduille Saamenmaalle.
 Siellä tytöt pääsivät aloittamaan koulutiensä täysin saamenkielisessä ympäristössä, saamenkielisessä opetuksessa.

 Vaikka Dálvadas on vain muutaman talon kylä Tenojoen varrella, ei tytöiltä seuraa puutu. Kavereita oli ja he viihtyivät.
 – Leikimme koko ajan ulkona, meillä oli vapautta ja paljon vapaa-aikaa, muistelee Birit Haarla.
 Kaksossisaret ovat tehneet kaksoistutkinnon. Joskus se on vaatinut tanssiharjoitusten jälkeen lukio-opintojen tekemistä yömyöhään.  Linda Tammela / Yle
 Kaverin ansiosta löysivät he tanssinkin, sillä hän houkutteli kaksoset mukaan harjoittelemaan tanssia Norjan puolelle, noin 70 kilometrin päähän, Karasjoelle. Nykytanssin lisäksi koulussa tarjotaan vain balettia, mikä saa 11-vuotiaat tytöt miettimään jatkoa. Mutta tottakai he päättävät jatkaa.
 – Ensin mietimme, että baletti ei oikein kiinnosta. Mutta päätimme kokeilla ja huomasimme, että tämähän onkin haastavaa ja siksi erityisen mukavaa, Katja Haarla toteaa.
 "Tanssin kautta pääsee aivan toiseen maailmaan. Se auttaa käsittelemään myös vaikeita tunteita."
 Tanssi vie Biritin ja Katjan täysin mukanaan. Lomilla he käyvät intensiivileireillä esimerkiksi Helsingissä ja Kuopiossa, myöhemmin myös Euroopassa. Vielä pohjoisessa asuessaan he olivat vuoden 2012-2013 Balettioppilaitoksen erikoiskoulutusryhmässä.
 Nykytanssi on alkanut kiinnostaa yhä enemmän ja sitä kaksoset pääsevät harjoittelemaan lisää Brysselissä.  Linda Tammela / Yle
 Yläkouluun siirryttäessä perhe muutti takaisin Helsinkiin. Tytöt kävivät koulua Kruununhaassa, lomansa he viettivät aktiivisesti leireillä käyden.
 Ovet avautuivat Kansallisbaletin balettioppilaitoksen nuorisoasteen harjoitusryhmään. Tuosta ryhmästä ponnistetaan koulun ammatilliseen koulutukseen, jos ponnistetaan. Pitkäjänteisen ja tiukan harjoittelun päästä he onnistuivat pääsemään ammatilliseen koulutukseen vuonna 2016.
 Saamelaisuus näkyy arkisissa asioissa. Tällä kertaa sen voi huomata korvakoruista, jotka ovat saamelaista käsityötä, duodjia.  Linda Tammela / Yle
 Liike jatkuu, taas kaksi on kuin yksi.
 – Kyllähän se on aivan eri asia tanssia ihmisen kanssa, jonka tuntee niin hyvin, jonka kanssa olet elänyt koko elämäsi.
 Ja se auttaa tanssissa. Onhan se loogistakin: kun toisen tuntee jokaista solua myöten, osaa jo tulkita, missä kädet kohtaavat toisensa ja millä sekunnilla jalka heilahtaa seuraavaan liikkeeseen.
 Kansallisoopperan ja -baletin lapset ja nuoret esittivät kevätnäytöstään peräkkäin yhteensä neljänä iltana, viidessä kolme tuntia kestäneessä näytöksessä.  Linda Tammela / Yle
 – On paljon helpompi saada fyysinen kontakti toiseen, kaksoset sanovat kuin yhdestä suusta. Kliseistä, mutta tässä tapauksessa se todella pitää paikkansa. He jatkavat niin luonnollisesti toistensa lauseita.
 Se, mitä identtisyys todella tarkoittaa, konkretisoituu, kun kaksoset näkee lavalla.
 He silminnähden nauttivat tanssista, sen kuulee ja näkee.
 – Tanssin kautta pääsee aivan toiseen maailmaan. Se auttaa käsittelemään myös vaikeita tunteita, Katja Haarla kuvailee.
 – Tänä keväänä tanssiminen on ollut hirveän mukavaa, mutta vähän myös haikeaa, kun yksi vaihe loppuu.

 Kansallisbaletin lavalla nähdään nykytanssiteos  Dreams of a Wasteland.  Se on ranskalaisen tanssija-koreografi Thibault Monnierin teos. Kyseinen esitys on Kansallisbaletin päättävien opiskelijoiden viimeinen näytös Kansallisoopperan ja -baletin Alminsalin lavalla.
 Kolmen vuoden tiukka uurastus Helsingissä on ohi. Sen lisäksi, että he ovat suorittaneet Kansallisbaletissa tanssijan ammattitutkinnon, ovat he kirjoittaneet ylioppilaiksi Eiran aikuislukiosta. Kaksoistutkinto on palkinto tiukasta työstä lukiossa, sadoista tanssitunneista.
 Nyt Birit ja Katja kääntävät katseensa kohti Eurooppaa. Tuhansien hakijoiden joukosta heidät kumpikin valittiin Brysseliin, Belgiaan opiskelemaan nykytanssikoulu Performing Arts Research and Training Studiosiin, P.A.R.T.S:iin.
 Lisää, lisää, lisää, lisää. Siltä kaksosten mukaan tuntuu, kun haluaa vain tanssia.

Tanssi vie identtiset kaksoset Utsjoen Dálvadaksesta Brysseliin


Summary: Vankilasta vapautuneilla on liki mahdotonta löytää asunto vapailta markkinoilta.

Jyväskyläläinen  Jussi Wiik  asui kadulla kuutisen vuotta 90-luvun puolivälin jälkeen. Hänellä on taustalla rankka rikos- ja vankilakierre. Wiik pääsi viimeisen kerran vankilasta 26 vuotta sitten. Takana oli kolme eripituista vankilareissua.
 Ratkaisevan sysäyksen muutokselle antoi hammaslääkäri, joka vastaanotolla kysyi, millaisia päihteitä Wiik käyttää.
 Tilanne jäi vaivaamaan hammaslääkäriä. Hän pohti Wiikin tilannetta illan ja yön ajan ja seuraavana päivänä hän tuli tapaamaan Wiikiä.
 – Sinä kuolet, jos et lopeta noiden aineiden käyttöä, muistelee Wiik hammaslääkärin sanoneen.
 Wiikiin teki suuren vaikutuksen, että joku luotti ja kuunteli häntä.
 Työtoiminnan ja -kokeilujen kautta hän pääsi lopulta kiinni työelämään ja kouluttautui päihdetyöntekijäksi. Wiik toimii tällä hetkellä projektityöntekijänä ja kokemusasiantuntijana muun muassa päihdeongelmaisia ja entisiä vankeja auttavassa Sovatek-säätiössä.
 Hän onnistui saamaan myös asunnon, mutta monelle vankilasta vapautuneelle ei asuntoa löydy: vuosittain vapautuu noin tuhat vankia, joilla ei ole asuntoa.
 – Työ ja koti ovat varmaan olleet minulle pelastus, sanoo Wiik.
 Jussi Wiik on rohkaiseva esimerkki siitä, miten entinen vanki pääsee kiinni normaaliin elämään.
 Tavallisia kadunmiehiä
 Wiikin avustuksella haastateltaviksi lupautui kaksi entistä vankia, jotka hekin yrittävät päästä kiinni normaaliin elämään pitkien vankilatuomioiden jälkeen.
 Entisten vankien tapaaminen järjestyy Jussi Wiikin pienessä työhuoneessa Sovatek-säätiön tiloissa Jyväskylässä. Keskustan tuntumassa sijaitsevassa matalassa, hieman nuhruisessa rakennuksessa on aikaisemmin toiminut muun muassa lähikauppa. Jussi Wiik valittelee, että huoneen ilmastointi ei toimi.
 Huoneeseen saapuu kaksi keski-ikäistä miestä. Toisella on runsaasti tatuointeja jaloissa. Toinen on vetänyt lippiksen syvälle päähänsä. Tavallisista kadunmiehistä kumpikaan ei kuitenkaan erotu millään tavalla.
 Miehet kertovat avoimesti tarinaansa, mutta haluavat pysyä nimettöminä, koska heidän vankilareissuistaan on kulunut vasta vähän aikaa. Molemmat ovat istuneet kymmenen vuoden vankilatuomion taposta tuomittuina.
 Vanhempi miehistä kertoo, että hänen ongelmansa alkoivat vuonna 1989 sen jälkeen, kun hänen veljensä tapettiin. Elämä muuttui. Ensimmäinen kahdeksan vuoden tuomio taposta tuli vuosi sen jälkeen.
 Hän kertoo, että vankilatuomioita on ollut sen jälkeen tiuhaan. Pisin yhtäjaksoinen vapaanaoloaika on ollut vain yksi vuosi.
 Kaikilla kolmella entisellä vangilla on lastenkotitausta, ja päihteiden käyttö on alkanut jo nuoruusvuosina.
 Ihmiset eivät halua rikollisia asuntoihinsa
 Puhe kääntyy entisten vankien asunto-ongelmiin. Vanhempi miehistä sanoo, että eivät ihmiset halua rikollisia asuntoihinsa ja kunta pystyy yleensä järjestämään vain yhden yön paikkoja.
 Asioiden hoitoa vaikeuttaa myös se, että monella entisellä vangilla luottotiedot ovat menneet ja vankeustuomion lisäksi niskassa saattaa olla kymmenien tuhansien, jopa satojen tuhansien eurojen korvausvastuut.
 Nuorempi miehistä puolestaan kertoo, että kun vankilasta pääsee pois, odottavat kaverit vankilan portilla.
 – Portista ulos ja puolen tunnin kuluttua oltiin niin katollaan kuin ihminen vain voi olla.
 Omien asioiden hoito jäi siihen paikkaan. Majapaikka järjestyi aina jonkun kaverin luota ja majoitus maksettiin yleensä päihteillä, joita oli tarjolla koko ajan.
 Vanhempi miehistä kertoo, että monet vankilasta vapautuneet yrittävät päästä asumaan naisystävien luokse, jos sellaisen löytää.
 Molemmille asunnottomuus on tuttua eikä vankilasta vapautumisen jälkeen kertaakaan ei ole ollut asunto odottamassa.
 – Reppu selässä on kuljettu 35 asteen pakkasessa Tampereen Hämeenkatua edestakaisin, että pysyy lämpimänä, kertoo nuorempi miehistä.
 Kierre on valmis, kun on kaveriporukka ja päihteet.
 – Asunnottomana vankila ei pelota. On katto pään päällä ja ruokaa, hän sanoo.
 Oma asunto on kaikkein tärkein
 Monet vankilasta vapautuneet pitkäaikaisvangit ovat myös tottuneet vankilaelämään niin, että sopeutuminen normaaliin yhteiskuntaan on vaikeaa. Vankeinhoidossa on havahduttu tähän ja nyt arkielämän taitoja opetetaan vangeille jo vankiloissa.
 Vuosittain vankiloista vapautuu Suomessa noin tuhat vankia, joilla ei ole asuntoa, tietää verkostokoordinaattori  Anna Leppo  Kriminaalihuollon tukisäätiöstä. Hän työskentelee Vapautuvien asumisen tuen (VAT) -verkostossa, joka tarjoaa asumista ja asumisen tukea rikostaustaisille henkilöille.
 – Oma asunto on kaikkein tärkein. Esimerkiksi päihdeongelman ratkaiseminen, opiskelu tai työssäkäynti on mahdotonta ilman asuntoa, sanoo Leppo.
 Hän kertoo, että Suomessa asunnottomuus on yleisesti vähentynyt selvästi, mutta entisiä vankeja tämä kehitys ei ole koskenut.
 – Heidän on yhtä vaikea löytää asunto kuin ennenkin.
 Jyväskylässä vankilasta vapautuvia yritetään auttaa Pyöröovesta ulos -hankkeen avulla, kertoo projektityöntekijä  Hanna-Riikka Alasippola .
 – Ilman asuntoa vapautuva on tuuliajolla, sanoo Alasippola.
 Tärkeintä olisi saada lisää kohtuuhintaisia asuntoja myös vapautuville vangeille. Jussi Wiik tietää, että Tampereella on vapautuville vangeille tarjolla eri puolilla kaupunkia asuntoja.
 – Tampereella asuntojen vuokraus entisille vangeille toimii älyttömän hyvin, sanoo Wiik.
 Jyväskylässä on 12 asunnon talo, jonne vapautuvat voivat majoittua.
 Riittää kun yksi ihminen luottaa ja kuuntelee
 Kaikki kolme tapaamaamme entistä vankia pitävät päihteettömyyttä parhaimpana ratkaisuna heidän ongelmien hoidossa. Monesti saattaa kuitenkin tulla takapakkia, mutta ihmiselle pitää antaa uusi mahdollisuus.
 – Tulihan niitä repsahduksia, mutta minä purin hammasta ja pääsin siitä pois, sanoo vanhempi mies.
 Näitä kolmea miestä on onnistanut. He ovat päihteettömiä, on asunto ja kahdella heistä on myös työpaikka.
 Yksi ainoa ihminen, joka kuuntelee ja luottaa, saattaa kääntää kelkan suunnan, sanoo nuorempi entisistä vangeista.
 – Mutta kun niitä ainoita ei ole.
 Myös entisiä vankeja tulee kunnioittaa ihmisinä, emme ole sen kummallisempia kuin muutkaan, sanovat miehet.
 – Kenelle tahansa voi sattua elämässä jotain, mikä rapauttaa elämänhallinnan.
 Lue myös:
 Rikokset maksavat yhteiskunnalle miljardin vuodessa ja kustannuksia halutaan pienentää – Vankilakierteestä selvinnyt: "Nyt minulla on työ, asunto, vaimo ja treenit"
 Ystävä muurin toiselta puolelta – Irmeli Lindroos on auttanut vankeja jo 26 vuoden ajan: "En tuomitse, mutta en myöskään hyväksy rikoksia"
 Päätteet selleihin, Skype-puheluita sukulaisille – vankilat muutetaan älykkäiksi, jotta vangit eivät putoaisi tietoyhteiskunnan kelkasta
 Aleksis Salusjärven kolumni: Kuuluisat viisitoista minuuttia – miten vanki saadaan pysymään muurien ulkopuolella

Kun Jussi Wiik vapautui jälleen vankilasta, hammaslääkärin sanat pysäyttivät – yksikin välittävä ihminen voi pelastaa rikoskierteeltä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Ihmerohdoksi hehkutetun CBD-hamppuöljyn suosio kasvaa Euroopassa – Suomen kauppoihin öljyt pääsevät porsaanreiän kautta
 Tohtorikoulutettava František Beneš valmistelee CBD-öljyä analysoitavaksi Prahan kemian ja teknologian yliopiston laboratoriossa. Berislav Jurišić / Yle
 Teollisuushampusta valmistettavista  laillisista CBD-tuotteista  on tullut viime aikoina hyvinvoinnin ja kauneudenhoidon muotivillitys Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa. CBD-tuotteita hehkutetaan nettikaupoissa ja blogeissa rohtona monenlaisiin vaivoihin kuten stressiin, ahdistukseen ja iho-ongelmiin. Tšekistä on tullut viime vuosina yksi Euroopan johtavista CBD-valmistajista.
 Rakkaus syttyy usein kesäromanssista – Ihmissuhdeasiantuntija neuvoo, miten suhteen saa onnistumaan
 Kuvituskuva Antonio Guillem Fernandez / AOP
 Kesä on oivallista aikaa tutustua ja ihastua uusiin ihmisiin. Lyhytkin kesäromanssi vaikka matkoilla tai rippileirillä voi vahvistaa itsetuntoa ja jättää kauniit muistot loppuelämäksi. Onnistunut kesädeittailu vaatii ennen kaikkkea itsensä ja kumppanin kunnioittamista, mutta mitä muuta rakastumisen huumassa kannattaa ottaa huomioon? Väestöliiton nuorten seksuaalisuuden asiantuntija Sari Hälinen kertoo muun muassa,  saako ekoilla treffeillä suudella .
 Boris Johnson ei maksaisi Brexit-korvausta
 Boris Johnson on antanut ensimmäisen haastattelunsa pääministerikisaan ilmoittautumisensa jälkeen. EPA-EFE/NEIL HALL
 Britannian pääministeriksi pyrkivä  Boris Johnson  sanoo lehtihaastattelussa, että pääministerinä  hän kieltäytyisi maksamasta miljardin euron laskua , jonka EU katsoo Britannian olevan sille velkaa. Entinen ulkoministeri ja johtava pääministerikandidaatti vaatii EU-mailta parempia sopimusehtoja eron toteuttamiseksi. EU-maat vaativat Britannialta erorahaa korvauksena erilaisista maksuista, joita maa on unionilta saanut tai on velvollinen maksamaan tulevaisuudessa.
 Roikkuvatko huonokuntoiset pidempään töissä? Päätökset eläkeputken jatkosta venyvät
 AOP
 Takavuosina eläkeputki oli yleinen tapa irtisanoa työpaikan iäkkäintä väkeä työttömyyskortiston kautta eläkkeelle. Nyt  eläkeputken rippeiden kohtalo  voi synnyttää uuden hallituskauden ensimmäisen väännön, miten suomalaisten työllisyyttä parannetaan.
 Helteet väistyvät ukkosten kera
 yle
 Sunnuntaina matalapaine lähestyy Suomea lännestä. Yön ja aamun aikana säärintama liikkuu maan etelä- ja keskiosan yli itään ja siinä yhteydessä voi ukkostaa. Päivällä ukkoskuuroja tulee maan itäosasta Etelä-Lappiin yltävällä alueella. Ukkospuuskat voivat olla paikoin voimakkaita ja vettä voi tulla hetkittäin runsaasti. Etelässä ja lännessä on poutaista ja melko aurinkoista.
 Lue lisää säästä  täältä .

Herätys: Hamppuöljy pääsee Suomeen myytäväksi porsaanreiän kautta, ammattilaisen vinkit kesädeittailuun, kuinka käy eläkeputkelle


Summary: Helteet väistyvät tänään Venäjälle ja ensi viikko alkaa viileämpänä.

Tänään ukkoset jatkavat pauhaamistaan idässä ja pohjoisessa, mutta lämpötila viilenee alkuviikkoa kohti koko maassa, kertoo Ilmatieteen laitos.
 Lähetä video! Osuiko ukkoskuuro tai rankka raesade kohdallesi? Saitko siitä näyttävän videon? Jos, niin lähetä se meille Yleen. Oheisesta linkistä saat nopeasti lähetysohjeet. Lähetä Ylelle uutiskuva tai -video
 Lauantai-illan sähkökatkojen korjaaminen on jatkunut tänään, sillä aamulla ja aamupäivällä ilman sähköä olevien asiakkaiden määrä on  Energiateollisuuden mukaan  sahannut tuhannen ja 6 000 välillä. Lauantaina pahimmillaan lähes 20 000 asiakasta oli sähköttä.
 Eilen ukkonen riehui eri puolella Suomea: puoleen yöhön mennessä salama iski 16 000 kertaa. Ylen meteorologi  Matti Huutosen  mukaan  salamointimäärä oli vuodenaikaan nähden suuri , jopa puolet koko kesäkuun keskimääräisestä salamamäärästä.
 Iltaa kohdin ukkoset ja sadekuurot rauhoittuivat ja yön aikana iski enää pari sataa maasalamaa.
 Aamulla kovia sateita on Keski-Suomessa. Päivällä ukkoskuuroja kehittyy maan itä- ja pohjoisosiin. Ne tuovat tullessaan rankkasateita ja voimakkaita ukkospuuskia, jotka voivat aiheuttaa vahinkoa Pohjois-Karjalassa, Kainuussa, Pohjois-Savossa ja Pohjois-Pohjanmaalla.
 – Puita voi jopa kaatua, jos puuska sattuu kohdalle, sanoo Ilmatieteen laitoksen päivystävä meteorologi  Hannu Valta .
 Iltapäivällä maan länsiosassa on jo poutaista ja varsin aurinkoista. Keski- ja Pohjois-Lapissa puhaltaa hyytävä koillistuuli ja lämpötila pysyttelee 5 asteen tienoilla.
 Idän ja pohjoisen ukkosalueella voidaan päästä tänään vielä hellelukemiin, jopa 28 asteeseen. Muualla Suomessa lämpötila on 20 asteen tuntumassa.
 Lumisade voi tuoda huonon ajokelin
 Alkuviikosta on kylmää kyytiä luvassa, sillä ihan pohjoisimmassa Suomessa voi tulla lunta maanantaina iltapäivällä tai illalla. Lunta voi tulla niin paljon, että maanantaiyönä ajokeli on huono Pohjois-Lapissa.
 Keskiosissa maata lämpötila kipuaa maanantaina lähelle 20 astetta.
 Tiistaina etelässä voi olla vielä parikymmentä astetta lämmintä, mutta maan keskiosissa jo viileämpää. Keskiviikkoyönä voi olla jopa ankaraa hallaa keski- ja pohjoisosissa maata.
 Lue lisää:
 Lähetä Ylelle uutiskuva tai -video
 Kesän ensimmäinen raju ukkosrintama riehui Suomen yllä äreänä – lähes 15 000 salamaa iski maahan

Ukkospuuskat voivat kaataa tänään puita – alkuviikosta on luvassa lunta ja ankaraa hallaa


Summary: Ihmisoikeusjärjestön mukaan demokraattinen kehitys Kazakstanissa on "illuusio". AFP raportoi mielenosoituksista ja satojen kiinniotoista.

Keski-Aasiassa sijaitsevassa Kazakstanissa järjestetään tänään presidentinvaalit. Ehdokkaita on seitsemän, mutta ennakkoon selvä voittajasuosikki on parlamentin ylähuoneen puheenjohtaja  Kassym-Jomart Tokajev .
 Kazakstania jo neuvostoajoista, yli 30 vuotta johtanut  Nursultan Nazarbajev  ilmoitti maaliskuussa yllättäen luopuvansa presidentin tehtävästään. Jo eropuheessaan hän antoi vahvan tukensa väliaikaiseksi presidentiksi nousevalle Tokajeville.
 – Tokajev on täsmälleen se henkilö, jolle Kazakstanin johtamisen voi suoda. Hän on rehellinen, vastuullinen ja luotettava henkilö, Nazarbajev kehui.
 Vaikka Nazarbajev astuu alas maan korkeimmasta virasta, hän jää silti ehkä jopa presidenttiäkin korkeampaa asemaan Kazakstanin politiikassa. Hän aikoo pysyä maata hallitsevan Nur Otan -puolueen sekä kansallisen turvallisuusneuvoston puheenjohtajana.
 Nazarbajevin asema on myös kazakstanilaisten keskuudessa vahva. Heti kun Tokajevista tuli väliaikainen presidentti, hän ehdotti, että maan pääkaupunki Astana, joka Nazarbajevin päätösten myötä on noussut pienestä aavikkokaupungista suureksi metropoliksi, nimetään väistyvän suurmiehen mukaan Nur-Sultaniksi.
 Kokenut diplomaatti
 Kassym-Jomart Tokajev on karriääridiplomaatti, joka on toiminut myös maansa ulko- ja pääministerinä sekä YK:n palveluksessa. Hän puhuu kazakin ja venäjän lisäksi sujuvaa englantia ja kiinaa.
 Tokajevin käytös on hyvin pidättyväistä ja arvostelijoiden mukaan häneltä puuttuu karismaa.
 Nazarbajevin ulkomailla asuva kriitikko  Mukhtar Abljazov  on kuvannut Tokajevia "huonekaluun, joka päästää äänen vain kun sitä siirrellään".
 Abljazov uskoo myös, että Tokajevin tehtävä on pitää presidentinpaikkaa vain siihen saakka, kunnes Nazarbajevin tytär  Dariga Nazarbajeva  on valmis ottamaan tehtävän itselleen.
 Vaikka vaaleissa on useita ehdokkaita, niin Tokajevin lisäksi yksikään ei ole kansallisesti tunnettu. Ehdokkaista vain yksi edustaa varsinaista oppositiota. Maan viranomaiset vakuuttavat vaalien olevan täysin läpinäkyvät ja rehelliset.
 Ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watchin mukaan Kazakstanissa ennakoitu poliittinen muutos on puhdas illuusio. Jo Tokajevin vt-presidenttiyden aikana ihmsioikeusloukkaukset olivat jatkuvia.
 Kazakstanin viranomaiset tukahduttivat kaikki rauhanomaisetkin mielenosoitukset. Osanottajien kädet ja jalat sidotaan ja heille annetaan sakkoja ja lyhyitä vankeustuomioita.
 Oppositiojohtaja Abljazov on kehottanut kansalaisia kaduille osoittamaan mieltä sunnuntaina ja maanantaina.
 Ilmeisesti ainakin osa totteli, sillä uutistoimisto AFP raportoi iltapäivällä, että maassa on ollut tänään mielenosoituksia, joissa on pidätetty satoja ihmisiä. Uutistoimisto Tass sanoo Kazakstanin poliisin puhuvan lähes sadasta pidätetystä.
 Uutistoimisto AP:n mukaan hallituksen virkailija puhui 500 poliisiasemille viedystä ihmisestä.
 Päivitetty 14.10 AFP:n ja Tassin tiedoilla mielenosoittajien pidätyksistä.

Kazakstanissa presidentinvaalit – edellisen presidentin suosikki valitaan lähes varmasti


Summary: Kun lapsen suhdetta toiseen vanhempaan vaikeutetaan tahallisesti, sitä kutsutaan vieraannuttamiseksi. Suhde voi jopa katketa.

Kun äiti tai isä tulee ensimmäistä kertaa vieraannuttamista koskevaan vertaistukitapaamiseen Kotkan pääkirjastoon, hän on lähes poikkeuksetta keskellä pahoin kriisiytynyttä huoltajuustaistelua. Hän on ehkä yrittänyt jo pitkään saada tilanteeseen apua viranomaisilta, mutta  tilanne on jatkunut  ennallaan.
 Harvinaista ei ole sekään, että äiti tai isä kertoo tapaamiseen saapuessaan olevansa valmis luopumaan lapsestaan.
 – Voi olla, ettei vanhempi ole nähnyt lastaan kuukausiin tai jopa vuosiin. Henkinen hyvinvointi on niin heikko, ettei hän jaksa enää jatkaa taistelua, kuvailee  Juha Kauppila , Isät lasten asialla -yhdistyksen Kotkan paikallisosaston yhteyshenkilö.
 Kotkassa vertaistukitapaamisia järjestetään kerran kuussa. Kahden tunnin aikana vaihdetaan kuulumisia ja jaetaan neuvoja erilaisiin tilanteisiin.
 Kaikki eivät uskalla tai halua tulla ryhmätapaamisiin. Heitä autetaan puhelimitse tai kahdenkeskisillä tapaamisilla.
 Tarinaa ei aina tarvitse aloittaa alusta
 Moni lapsestaan vieraannutettu vanhempi kärsii vakavasta stressiperäisestä häiriöstä. Sen oireita ovat muun muassa masennus ja itsetuhoisuus.
 – Stressin ja paineen näkee. Kukaan niistä ihmisistä ei enää ole samanlainen henkilö kuin silloin, kun sai olla lasten kanssa. Seuraukset ovat nähtävissä esimerkiksi työpoissaoloissa. Se menee todella syvälle, kuvailee  Mika Vehmas  Isät lasten asialla -yhdistyksen Kotkan paikallisosastosta.
 Tapaamisissa käy miesten lisäksi myös naisia. He kokevat miesten tavoin, että heidät on tahallisesti etäännytetty tai ainakin yritetty etäännyttää lapsensa elämästä. Monella vertaistukeen hakeutuvalla vanhemmalla suhde lapseen on katkennut kokonaan. Pitkät oikeusprosessit ovat myös yleisiä.
 Yle kertoi aiemmin  Eeron perheen tarinan . Eero kertoo, että vieraannuttaminen on ollut hänen elämässään läsnä jo kymmenisen vuotta.
 Mika Vehmas ja Juha Kauppila pitävät vertaistuen merkitystä vieraannuttamisen kokeneille erittäin tärkeänä. Suurinta antia tapaamisissa on keskustelu sellaisten ihmisten kanssa, jotka tietävät mistä puhutaan. Silloin kaikkea ei aina tarvitse aloittaa alusta.
 MIka Vehmas (vas.) ja Juha Kauppila neuvovat vieraannuttamisen kohteiksi joutuneita pysymään rauhallisena ja hakemaan apua heti.  Pyry Sarkiola / Yle
 Paineen alla voi tehdä tyhmyyksiä
 Vuosia kestäneiden huoltoriitojen vuoksi monella vanhemmalla on kokemustietoa siitä, miten asiat etenevät ja millaisia virheitä tulee matkan varrella välttää.
 – Vieraannutettu vanhempi on kovan paineen alla ja saattaa tehdä tyhmiä asioita. Uskon, että näiden tapaamisten ansiosta riidatkin ovat ratkaistavissa paremmin, sanoo Mika Vehmas.
 Juha Kauppila kertoo, että riskinä on esimerkiksi lähteä mukaan toisen vanhemman harjoittamaan huoltokiusaamiseen.
 – Huoltokiusaamisella tarkoitetaan esimerkiksi sitä, että lapselle ei ole laitettu juhlavaatteita mukaan toisen vanhemman luo pyynnöstä huolimatta.
 Vehmas toteaa, että tapaamisissa on myös tärkeää yrittää mennä eteenpäin ajatustasolla. Tästä esimerkkinä on keskustelujen pohjalta koottavat kannanotot viranomaisille.
 – On asioita, joissa koemme, että meitä on kohdeltu epäoikeudenmukaisesti tai että asian voisi hoitaa toisin. Välitämme tätä tietoa esimerkiksi lastensuojelun henkilöstölle, sanoo Mika Vehmas.
 Isät lasten asialla -yhdistys tekee vaikuttamistyötä vieraannuttamisen ja huoltokiusaamisen ympärillä. Yhdistys on esimerkiksi antanut lausuntoja joulukuussa voimaan tulevaan uudistettuun lakiin lapsen huollosta ja tapaamisista.
 Yhdistyksen ajamista muutoksista esimerkiksi lapsen vuoroasuminen kirjattiin lakiin.
 Suhde lapseen voi rakentua uudelleen
 Vieraannuttamista esiintyy  arviolta joka kymmenennessä  eroprosessissa ja noin neljäsosassa oikeuteen päätyneistä huoltoriidoista. Määrät ovat arvioita, sillä vieraannuttamista ei tilastoida.
 Isät lasten asialla -yhdistyksen Kotkan paikallisosasto on järjestänyt vieraannuttamista kokeneille vanhemmille vertaistukitapaamisia jo neljän vuoden ajan. Yhdistys järjestää samankaltaisia vertaistapaamisia myös Helsingissä, Oulussa ja Porvoossa. Tampereella toimintaa herätellään paraikaa henkiin ja Kajaanissa tapaamisia järjestetään tarvittaessa kahden kesken.
 Tarinoilla ei aina ole onnellista loppua, mutta niitäkin on Kotkan ryhmässä nähty vuosien aikana. Kauppilan mieleen juolahtaa nopeasti yksi isä, joka oli luopunut toiveistaan olla enää koskaan lastensa elämässä.
 – Hänen kanssaan vielä kerran juteltiin asiasta ja hän jaksoi vielä kerran yrittää. Siitä se muutos lähti. Nykyisin tämä isä tapaa onnellisena lapsiaan.
 Vinkiksi kaikille vieraannuttamista kohdanneille vanhemmille miehet kehottavat hakeutumaan vertaistuen piiriin mahdollisimman aikaisin. Asioista voi ottaa selvää jo ennen eroa.
 – Mitä aikaisemmin asioihin puututaan, sen helpommin ne on ratkaistavissa, muistuttaa Mika Vehmas.
 Kauppilan konkreettinen neuvo on pysyä aina rauhallisena.
 – Pysy rauhallisena, älä tyrmää asioita suoraan vaan pyydä aikaa miettiä. Esimerkiksi lastenvalvojan luota voi pyytää laaditun paperin mukaansa ja tutustua siihen rauhassa kotona.
 Yhdistys myös ylläpitää valtakunnallista vertaistukipuhelinta numerossa 045 644 2846. Puheluihin vastaavat vapaaehtoiset kokemusasiantuntijat. Puhelinpalvelua tukee Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA.

Lastensa elämästä pois suljetut isät ja äidit tapaavat toisiaan ryhmissä: "Kukaan ei ole enää sama kuin silloin, kun sai olla lapsen kanssa"


Summary: Työmarkkinajärjestöjen piti arvioida toukokuun loppuun mennessä, nostetaanko eläkeputken alaikärajaa.

Vanhuuseläke & lakisääteinen työeläkevakuutus

Takavuosina eläkeputki oli yleinen tapa irtisanoa työpaikan iäkkäintä väkeä työttömyyskortiston kautta eläkkeelle. Nyt eläkeputken rippeiden kohtalo voi synnyttää uuden hallituskauden ensimmäisen väännön, miten suomalaisten työllisyyttä parannetaan.
 Putki säilyi ennallaan, kun työmarkkinajärjestöt sopivat viitisen vuotta sitten suomalaisten vanhuuseläkeiän nostamisesta. Neuvottelijat lykkäsivät eläkeputkesta päättämisen tämän vuoden toukokuun loppuun, mutta linjaukset siirtyvät vielä, sillä järjestöt odottavat asiaa koskevan virkamiesselvityksen valmistumista.
 Kysymys on suuri, sillä  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on rakentanut ohjelmansa sen varaan, että vaalikauden aikana syntyy 60 000 uutta työpaikkaa.
 Tutkimusjohtaja  Niku Määttänen  Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksesta Etlasta uskoo, että jos hallitus korottaisi eläkeputkeen pääsyn alaikärajaa vuodella tai kahdella suhteellisen nopeasti, vaalikauden aikana olisi mahdollista lisätä työllisten määrää 10 000:lla.
 Eläketurvakeskus on arviossaan varovaisempi, mutta ei poissulje 10 000 työllisen lisäystä, jos alaikärajan korotus olisi kaksi vuotta. Jos korotus on vuoden, vaikutus jää vähäisemmäksi.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitoksen ETLAn tutkimusjohtaja Niku Määttänen Markku Ulander / Lehtikuva
 Järjestöt odottavat selvityksen valmistumista
 Nykyinen eläkeputki takaa sen, että 59-vuotiaana työttömäksi jäänyt voi välttää tippumisen ansiosidonnaiselta työttömyysturvalta alemmalle työmarkkinatuelle ennen varsinaiselle vanhuuseläkkeelle jäämistä. Työtön voi nykyisin päästä vanhuuseläkkeeseen saakka jatkuville työttömyysturvan lisäpäiville eli varsinaiseen eläkeputkeen 61-vuotiaana.
 Järjestely tunnetaan myös työttömyysputkena, ja sen tarkoitus on turvata ikääntyvien pitkäaikaistyöttömien toimeentulo.
 Palkansaaja- ja työnantajajärjestöt eivät halua ottaa putken jatkoon nyt kantaa, vaan odottavat selvityksen valmistumista ennen johtopäätösten tekemistä.
 Järjestöt sopivat vuonna 2014, että eläkeputken alaikäraja voidaan nostaa vuodella 62 vuoteen, jos 60 vuotta täyttäneiden työllisyys on kehittynyt myönteisesti. Arvoinnin perusteena on myös se, miten kuusikymppisten irtisanottujen oikeus tuki- ja muihin aktiivitoimiin on käytännössä kohentanut ikääntyneiden työllistymistä.
 – Minulla on tuntuma, että on tapahtunut muutosta haluttuun suuntaan. Riittäkö se työmarkkinajärjestöille, sitä en osaa sanoa, sanoo Eläketurvakeskuksen toimitusjohtaja  Mikko Kautto.
 Aiheesta on tekeillä selvitys sosiaali- ja terveysministeriön johdolla. Selvityksen piti valmistua toukokuun lopussa, mutta nyt arvioitu aika on ennen kesälomia.
 Lykkäys kiristänee aikataulua, sillä uusi hallitus on pyytänyt työmarkkinajärjestöiltä ehdotuksia uusien työpaikkojen synnyttämiseksi jo loppukesäksi.
 60-64-vuotiaiden työllisyysaste on ollut yhtä korkealla viimeksi 1980-luvulla, sanoo Mikko Kautto ETK:sta. Markku Pitkänen / Yle
 Väki eläkeputkessa vähentynyt
 Eläkeputken alaikärajaa on nostettu parinkymmenen vuoden aikana useita kertoja, kaikkiaan kuudella vuodella. Putkessa ei ole enää paljoa väkeä, mihin vaikuttaa myös Suomen talouden ja suomalaisten työllisyyden koheneminen viime vuosina.
 Eläkeputkeen siirtyy uusimpien tietojen mukaan muutama tuhat työtöntä vuosittain, kun työttömyyseläkeelle jäi aikanaan vuosittain jopa 15 000 suomalaista.
 Työnantajaleiristä tulevia vaatimuksia eläkeputken tukkimisesta kiihdyttää kuitenkin se, että putki pitenee loppupäästä joka vuosi kolmella kuukaudella, kun suomalaisten vanhuuseläkeikä nousee asteittain.
 Etla on ajanut eläkeputken tukkimista kokonaan ja varoitellut, että se vesittää ikääntyneiden työllisyyden parantamisen, johon suomalaisten eläkeiän korottamisen piti johtaa.
 – Eläkeputken alaikärajan nosto olisi hyvin konkrettinen keino nostaa työllisyyttä esimerkiksi ensi vuodesta alkaen, mutta putki ei ole tällä hetkellä samanlainen ongelma työllisyyden kannalta kuin mitä se on aikaisemmin ollut, Niku Määttänen sanoo.
 Myös työ- ja elinkeinoministeriön virkamiehet esittivät vaalien alla julkaistussa raportissaan putken alaikärajan nostamista niin, että vanhuuseläkeiän nousu otetaan siinä huomioon. Tem edellytti "työttömyyteen kannustavien järjestelmien" kuten eläkeputken, vuorotteluvapaan ja työkyvyttömyyseläkkeen arvioimista kriittisesti.
 Mikko Kautto sanoo, että useat tutkimukset osoittavat putken alarajan nostojen lisänneen työllisyyttä.
 – Suomessa tehdyissä tutkimuksissa on havaittu johdonmukaisesti, että työttömyysriski nousee ikärajan kohdalla ja työttömien uudelleen työllistyminen vähenee, Kautto sanoo.
 Eläkeputki oli monilla aloilla keino saneerauksiin, kun tiedettiin, että irtisanottujen toimeentulo oli turvattu järjestelyn kautta.
 – Trendi on ollut 15 viime vuoden ajan, että menettelyä on yhä vähemmän käytetty.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen tutkimusjohtaja Tuomas Kosonen. Maarit Kytöharju
 "Kaksipiippuiset vaikutukset"
 Nykyinen päähallituspuolue SDP torjui ennen vaaleja ajatuksen eläkeputken poistamisesta, eivätkä palkansaajajärjestöt ole suhtautuneet siihen suopeasti. Jos eläkeputkea ei olisi viitisen vuotta sitten turvattu, sopua suomalaisten eläkeiän korotuksesta ei ay-puolen mukaan olisi syntynyt lainkaan.
 Tutkimusjohtaja  Tuomas Kosonen  Palkansaajien tutkimuslaitoksesta sanoo, että ikärajan nostojen seurauksena työelämässä joutuu roikkumaan mukana ihmisiä, joilla on heikentynyt työkunto.
 – Toisaalta samaan aikaan elinajan odote on kasvanut ja ihmiset ovat paremmassa kunnossa yli kuusikymppisinä, mikä minimoi ongelmaa, Kosonen sanoo.
 Ikärajojen nostot tuottavat myös väliinputoajia, kun vielä alempien ikärajojen aikana lisäpäiville pääseet työttömät putoavatkin alemmalle perustyömarkkinatuelle käytettyään ansiosidonnaisen turvansa loppuun. Kosonen kuvailee vaikutuksia "kaksipiippuisiksi".
 – Liian helppo kanava mennä eläkkeelle voi tutkimusten mukaan johtaa siihen, että osa menee eläkkeelle eikä etsi töitä, joita he voisivat vielä saada. Mutta on myös paljon ihmisiä, jotka eivät saa töitä vaikka yrittävät, hän sanoo.

Roikkuvatko huonokuntoiset pidempään töissä, paraneeko kuusikymppisten työllisyys? Päätökset eläkeputken jatkosta venyvät


Summary: Radio Rockin aamuohjelma on Harri Moision päätyö, mutta sen ohella hän on nyt kahden kauden ajan kommentoinut suositun tosi-tv-sarjan tapahtumia.

Kun perheen ainoalla lapsella ei ollut sisaruksia eikä välttämättä edes kaveria seurana, oli tekemistä pakko keksiä itse.
 Niinpä tämä lapsi ryhtyi tarkkailemaan ihmisiä ympärillään.
 Omassa päässään saattoi kehitellä mitä erilaisempia teorioita – vaikkapa naapurin sedästä.
 Lopulta tarkkailusta tuli tapa, jota radiotoimittaja  Harri Moisio  harrastaa yhä tänäkin päivänä.
 – En ymmärrä ihmisiä, jotka väittävät, ettei lentoasemalla ole tekemistä. Herran jumala! Sehän on kiehtovin ympäristö nähdä erilaisia ihmisiä ja arvuutella, mihinköhän kukin on menossa tai tulossa ja mistä syystä.
 Moisio kertookin viihtyvänsä paremmin kaupungissa kuin maalla.
 Hänen mukaansa maaseudulla maisemat ovat kyllä kohdillaan, mutta sieltä puuttuvat ihmiset, joita analysoida.
 Entä lähipiiri, analysoiko Moisio heidänkin tekemisiään?
 – Uskaltaako tunnustaa? Luulen ihmisten tietävän, että pohdin liiallisuuksiin asti asioita, jotka eivät minulle edes kuulu, hän sanoo ja naurahtaa.
 Lapsuuden tavasta tuli työ
 Vuosien harjoittelu ei ole mennyt hukkaan, sillä tällä hetkellä – ehkä hieman yllättäenkin – Moisiolle maksetaan siitä, että hän tarkkailee ja analysoi ihmisiä.
 Moision päätyö on Radio Rockin aamuohjelman vetäminen, mutta sen ohella hän on nyt kahden kauden ajan kommentoinut Temptation Island Suomi -tv-sarjan tapahtumia.
 Siis sen paljon puhutun realityn, jossa pariskunnat testaavat parisuhteidensa kestävyyttä Thaimaan auringon alla.
 Parit erotetaan toisistaan kolmeksi viikoksi, ja tämän ajan he viettävät yhdessä sinkkumiesten tai -naisten kanssa.
 Päivisin pariskunnat käyvät sinkkujen kanssa treffeillä ja iltaisin biletetään.
 Alkoholinhuuruisissa bileissä tyypillisesti sattuu ja tapahtuu, mitä sitten juontaja  Sami Kurosen  vetämällä iltanuotiolla käydään läpi.
 – Asetelma on jo itsessään niin koukuttava, että siinä on oma syntinen viehätyksensä, Moisio pohtii ohjelman suosiota.
 Hän itse jäi tositelevisioon koukkuun vuosituhannen alussa.
 Minua on aina kiinnostanut tosi-tv:ssä ihmiset, jotka saattaisivat olla omia naapureita.  Harri Moisio
 Tuolloin uusinta uutta oli kotimainen Suuri seikkailu, joka nosti koko kansan tietoisuuteen muun muassa hyvinvointiyrittäjä  Jutta Virtasen  eli nykyisen  Larmin  (myös entinen Gustafsberg).
 – Posio vaikenee, mutta vain hetkeksi, Moisio fiilistelee vuosien takaista sarjaa.
 Myöhemmin hän on seurannut ohjelmia Huutokauppakeisarista Big Brotheriin.
 Ulkomaiset versiot eivät kuitenkaan ole uponneet, ja tähän Moisiolla on selkeät perustelut.
 – Minua on aina kiinnostanut tosi-tv:ssä ihmiset, jotka saattaisivat olla omia naapureita.
 Hölmöilynkin analysointi vaatii valmistautumista
 Analyysisetä. Näin Moisiota oli nimitetty Jodelin keskustelussa. Eikä se miestä haittaa – päinvastoin.
 – Pidän tätä nimitystä hyvänä palautteena työstäni, Moisio sanoo.
 Miten ihmeessä 46-vuotias, rockmusiikkiin painottuvan radiokanavan toimittaja päätyy televisioon analysoimaan parikymppisten nuorten parisuhteita eli kolmen viikon hölmöilyä, kuten eräs osallistuja tekemisiään on kuvannut?
 Moisiolla ei ole hajuakaan.
 Hän vain sai sen kuuluisan yllättävän puhelun tuotantoyhtiöltä ja vastasi saman tien kyllä.
 Temptation Islandissa, eli Temppareissa, Moision tehtävänä on ollut ruotia pariskuntien ja sinkkujen ottamuksia sarjan ekstrajaksoissa.
 Ruodittavaa onkin riittänyt, sillä esimerkiksi juuri päättyneellä kaudella kolme pariskuntaa viidestä päätyi ohjelman seurauksena jatkamaan eri teitä.
 Moision mukaan hän ei ole saanut analyysisetäroolistaan juuri ollenkaan törkypalautetta. Enemmän sitä tulee "radiohöpinöistä". Karoliina Simoinen / Yle
 Moisio valmistautuu omaan rooliinsa katsomalla jaksot muistilehtiö kädessään. Hän kirjaa ylös tärkeimmät huomiot ja pohtii, miten asian voisi ruudussa ilmaista.
 Lopputulos saa usein myös juontaja Kurosen pokan pettämään.
 Tässä muutamia Moision tyylinäytteitä:
 "Aion varastaa itselleni käyttöön tämän, kun Iiro totesi, että aiemminkin pettäminen on tuntunut pahalta, mutta nyt se tuntui ihan helvetin pahalta. Tämä on jotain turkulaista logiikkaa – olen varmaan ollut Turusta liian kauan pois, kun muhun ei ole tämä iskostunut."
 "Mulla on ristiriitainen olo Juhosta: hän hölmöilee, vaikka hänhän yrittää tätä hölmöilyä vältellä, jopa kaikkein äänekkäimmin. Ja silti hän myös ajautuu kaikkein hölmöimpiin tilanteisiin, kuten on nähty. Siitä huolimatta siinä miehessä on jotain sympaattista."
 "Jos jossain päin ensi kesänä pyörii Juuso-monologi, olen valmis maksamaan lähes tulkoon mitä tahansa nähdäkseni tai kuullakseni sen. Uusiin maailmoihin tutustuminen on hintansa väärti, maksoi mitä tahansa."
 Vaikka Moisio toisinaan kommentoi osallistujien tekemisiä melko kovinkin sanoin, Moision mukaan kukaan ei ole jäänyt kantamaan hänelle kaunaa.
 – Aina on iloisesti tervehditty, kun on nähty.
 Onhan se absurdi tilanne, kun on seurannut ihmisten touhuja vain telkkarista ja sitten yhtäkkiä, kuukausien jälkeen tapaatkin ihmisen: hei, sähän oletkin oikeasti olemassa.  Harri Moisio
 Toisaalta ensikohtaaminen etenkin pariskuntien kanssa on voinut alkuun tuntua hämmentävältä.
 – Onhan se absurdi tilanne, kun on seurannut ihmisten touhuja vain telkkarista ja sitten yhtäkkiä, kuukausien jälkeen tapaatkin ihmisen: hei, sähän oletkin oikeasti olemassa, Moisio kuvailee.
 Ysärillä hurjinta telkkarissa oli Napakymppi
 Ikänsä puolesta Moisio voisi olla ohjelmaan osallistuvien nuorten isä. Hän sanoo tiedostavansa asetelman, mutta törkypalautetta asiasta ei ole juuri tullut.
 Itse hän ei olisi parikymppisenä voinut kuvitella osallistuvansa vastaavanlaiseen ohjelmaan. Varattuna Moisio olisi omien sanojensa mukaan ollut armottoman mustasukkainen.
 – Sinkkuna taas olisi tullut ongelmia, jos kukaan ei olisi kiinnostunut minusta ja olisin ollut ensimmäinen, joka lähtee kotiin, hän arvelee.
 Eikä 1990-luvun alussa, jolloin Moisio täytti kaksikymmentä vuotta, tällaisista formaateista ollut tietoakaan.
 Hurjinta oli, kun herra X kysyi neiti A, B ja C:ltä, että kumman valitset, nakkimakkaran vai lenkkimakkaran?  Harri Moisio
 Silloin kansan kohauttamiseen riitti lauantai-illan Napakymppi.
 – Hurjinta oli, kun herra X kysyi neiti A, B ja C:ltä, että kumman valitset, nakkimakkaran vai lenkkimakkaran? Että kun tuli yhtäkkiä tällainen hassu kaksimielisyys, Moisio selittää.
 Hän nostaa toiseksi esimerkiksi ysäriklassikko Tuttu Juttu Show'n ja eläkeläisryhmät ohjelman katsomossa.
 – Tämä oli se, mitä tuon ajan televisio kovimmillaan tarjosi. Ei Temptation Island olisi siihen ilmapiiriin sopinut.
 Temptation Island ei olisi ollut parikymppisen Moision paikka. Hän kuvailee olleensa silloin vielä armottoman mustasukkainen parisuhteissaan, mikä ei ohjelmassa ole eduksi. Karoliina Simoinen / Yle
 Temppareissa kamerat käyvät armotta, kun osallistujat juhlivat joka toinen ilta tuotantoyhtiön tarjoaman viinan voimin.
 Vaikka katsojalle televisiossa nähdyt hetket saattavat aiheuttaa hämmennystä, osallistujat itse tuntuvat pitävän ohjelmaa jonkinlaisena merkintänä CV:ssä.
 Monen osallistujan someprofiilista löytyy maininta ohjelmasta ja mille kaudelle on ottanut osaa. Perässä voi olla jopa sähköpostiosoite yhteydenottoja varten.
 – Mitä olen oppinut mukana olleita ihmisiä tuntemaan, kukaan ei ole suoranaisesti osallistumista katunut. Moni on myös pyrkinyt käyttämään hetkellistä julkisuutta hyödyksi, jopa ansiokkaasti, Moisio toteaa.
 Hän arvelee tämän olevan osoitus yhteiskunnan liberalisoitumisesta: jokin asia tai teko saatetaan nähdä syntisenä, mutta silti anteeksiannettavana.
 – Jossain määrin se on myös osoitus siitä, että onpas joku uskaltanut olla rohkea.
 Taloustieteen opiskelijasta Miss Suomi -tuomariksi
 Vaikka moni on ihmetellyt Moision päätymistä Temppareiden analyysisedäksi, löytyy hänen työhistoriastaan myös muita vähintäänkin mielenkiintoisia pestejä.
 Moisio on esimerkiksi tuomaroinut Miss Suomi -finaalia ja toiminut hääohjelman äänenä.
 Viitisen vuotta sitten hän vastaili vakiopanelistina rakkauteen ja seksiin liittyviin kysymyksiin Rakkauden FAQ -nimisessä ohjelmassa.
 Melkoinen urakehitys, jos ottaa huomioon, että alun perin Moisio opiskeli Turun yliopistossa taloustiedettä ja haaveili rahoitusalasta.
 – Olen 26:nnen vuosikurssin opiskelija, hän toteaa ja sanoo yhä haaveilevansa paluusta koulunpenkille.
 Moisio lukee toimitukseen tulevat naistenlehdet mielellään läpi. Karoliina Simoinen / Yle
 Radioon Moisio päätyi naapurinsa kautta. Naapuri työskenteli aikoinaan Salon paikallisradion ohjelmapäällikkönä ja pyysi Moisiota käymään. Sille tielle hän sitten jäi.
 Radio Rockilla Moisio on työskennellyt kanavan alkuajoista lähtien eli vuodesta 2007 asti.
 Lopulta ei olekaan enää yllätys, kun käy ilmi, että Moisio lukee mielellään naistenlehtiä – tietenkin Seiskan lisäksi.
 – Toki lehdet tulevat meille töihin, mutta kyllä niissä on mielenkiintoisia henkilöhaastatteluja. Luen myös julkkisjuorut ja kuka on ollut missäkin kokkareilla, Moisio kertoo.
 Ihmisten analysointiinkin naistenlehdistä saa apua.
 Moisio kehuu, että on onnistunut ennustamaan puolituttujen, mutta myös julkisuudesta tunnettujen henkilöiden eroja tai suhteenpoikasia.
 – Usein minua ei ole ensin uskottu, mutta ennen kuin vuodenaikakaan on ehtinyt vaihtua, on jouduttu jo tunnustamaan, että olin oikeassa.
 Analyysisetä on totta.

Harri Moisiota sanotaan analyysisedäksi, ja hän on nimityksestä mielissään – näin radiotoimittaja päätyi kommentoimaan parikymppisten toilailuja viettelysten saarella


Summary: Padon vastustajat on leimattu terroristeiksi.

Turkki aikoo kesäkuun aikana aloittaa valtavan Ilisun patoaltaan täyttämisen. Turkin kaakkoisosassa sijaitseva Ilisun pato on ollut erittäin riitaisa hanke, mutta nyt näyttää siltä, että yritykset padon estämiseksi ovat lopullisesti epäonnistuneet.
 Tigrisjokeen rakennettu Isilun pato kuuluu niin sanottuun Kaakkoisen Anatolian projektiin. Sen on määrä tuottaa sähköä seudun asukkaille ja teollisuudelle sekä käyttö- ja kasteluvettä yhä kuumemmaksi ja kuivemmaksi muuttuvalle Kaakkois-Turkille.
 Padon vastustajat ovat erityisesti nostaneet esiin Hasankeyfin pikkukaupungin noin 50 kilometriä padosta ylävirtaan. Asiasta kertoo esimerkiksi  Business Insider -lehti .
 Hasankeyfin kylä ja Ilisun pato Tigrisjoen varrella. Joonas Haverinen / Yle
 Hasankeyfissä on ollut ihmisasutusta ainakin 11 000 vuoden ajan. Alueella on tuhansia luolia, jotka ovat olleet käytössä jo neoliittisella kaudella. Luola-asutus jatkui aina 1970-luvulle saakka.
 Hasankeyf muinainen kylä Turkki AOP
 Kaupungissa on lukemattomia historiallisia kohteita todisteina menneistä sivilisaatioista. Kaupungissa on muun muassa roomalaisaikainen linnoitus sekä kivisillan jäännökset 1200-luvulta.
 Arkeologisia kaivauksia aiotaan jatkaa viime hetkeen saakka, sillä padon sulkeuduttua suurin osa historiallisista nähtävyyksistä jää veden alle.
 Asukkaat joutuvat siirtymään
 Hasankeyfin asukkaat on määrä siirtää Uuteen Hasankeyfiin, kaupunkiin, joka on jo osittain valmiina. Sinne on myös siirretty joitakin historiallisia rakennuksia, jotka muuten hukkuisivat veteen. Yksi siirretyistä rakennuksista on 600 vuotta vanha moskeija.
 Turkin hallitus on arvioinut, että padon tieltä joutuu siirtymään 15 000 ihmistä. Padon vastustajien mielestä luku on itse asiassa lähempänä 50 000:ta.
 Muinainen kylä Hasankeyf Turkissa.. Tolga Bozoglu / EPA
 Eräät Hasakeyfin asukkaat kieltäytyvät jättämästä kotejaan, taloja, joissa jo heidän esi-isänsä ovat asuneet.
 Padon estämiseksi ei enää näytä olevan mitään tehtävissä. Patorakennus on jo valmis, mutta patoallasta ei ole vielä täytetty. Viime vuonna täytön esti ankara kuivuus. Tänä keväänä alueella on satanut runsaasti, joten täyttäminen voi alkaa.
 Vastustajat olivat kiinnittäneet toiveensa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen tehtyyn valitukseen, joka koski padon aiheuttamia vahinkoja kulttuurihistoroiallisille kohteille. Valittajien pettymykseksi tuomioistuin ei ottanut valitusta käsittelyyn, koska kulttuurihistoriallisten kohteiden suojelu ei ole ihmisoikeus.
 Hasankeyf muinainen kylä Turkki. AOP
 Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  on sanonut, että patoa vastustavat ihmiset ovat terroristeja ja tukevat kurdien aseellista PKK-järjestöä.
 Tigrisjoki laskee Syyriaan ja Irakiin. Nämä maat ovat erittäin huolissaan padon vaikutuksesta asukkaiden vedensaantiin ja luonnonoloihin. Lähi-itä kärsii ilmastonmuutoksesta, joka pitkällä aikavälillä vähentää sateita ja nostaa lämpötiloja.

Turkin jättipato hukuttaa alleen 11 000 vuotta vanhan kylän ja uhkaa koko Tigrisjoen luontoa


Summary: Kälviän Riipasta Keski-Pohjanmaalta Humppilaan Kanta-Hämeeseen siirretyn rakennuksen matkassa on ollut mutkia.

Museot, näyttelyt sekä historiallisten paikkojen ja rakennusten suojelu

Joulukuussa 2018 Riipan entinen pysäkkirakennus saapui lavetilla Humppilaan. Siniharmaa, hieman apean näköinen asema teki matkaa yli 400 kilometriä.
 Jokioisten Museorautatietä ylläpitävä Museorautatieyhdistys hankki aseman omistukseensa. Humppilaan tarvittiin museoasema toimittamaan lipunmyynnin, kahvilan ja odotustilan virkaa.
 Sopiva rakennus löytyi nykyään Kokkolaan kuuluvalta Kälviältä, tarkemmin Riipan kylästä. Kaikki ei kuitenkaan sujunut kuin Strömsössä. Palataan siihen myöhemmin.
 5 000 kiloa purkujätettä
 Museorautatieyhdistyksen väki on huhkinut joulukuusta lähtien hikeä ja talkootunteja säästämättä, jotta yli satavuotias asemarakennus saadaan uuteen kukoistukseensa.
 Apea siniharmaa ulkokuori on vaihtunut iloisen keltaiseksi, oven päälle on ripustettu Humppila-kyltti ja sisustus on saanut 1950-luvun ilmeen.
 – Onhan tämä ollut huikea urakka, talkoissa ahkeroinut  Leena Uusitalo  sanoo.
 Vielä riittää viilausta ja maalausta, jotta sunnuntaina päästään viettämään avajaisia. Tähän mennessä talkoolaiset ovat tyytyväisiä lopputulokseen.
 – Joo, voisin muuttaa tänne asumaan, Uusitalo nauraa.
 Riipassa asemarakennus toimi viimeiset vuosikymmenet teknisenä laitetilana. Se tiesi valtavaa entisöimisurakkaa talkoolaisille.
 – Purkutyöt kestivät kaksi kuukautta. Täältä kannettiin käsin 5 000 kiloa erilaista rakennusmateriaalia pois ennen kuin päästiin maaliskuussa aloittamaan korjaus ja rakentaminen, kuvaa työmäärää Museorautatieyhdistyksen puheenjohtaja  Marko Laine .
 "Odotimme, että asema olisi paremmassa kunnossa"
 Museorautatieyhdistysläisille tuli kiire kunnostamisen kanssa, sillä talkoolaiset pääsivät työhön käsiksi pari kuukautta ajateltua myöhemmin.
 Riipan asema tuli Kälviällä tiensä päähän, kun silloinen Liikennevirasto, nykyinen Väylävirasto halusi, että rakennus siirretään pois. Se jäi liian lähelle uusittua Seinäjoki–Oulu-rataa. Museorautatieyhdistys ilmoitti halukkuutensa hankkia pysäkkirakennus Humppilaan museoasemaksi.
 Yhdistys aloitti neuvottelut Liikenneviraston ja Museoviraston kanssa. Kun tieto uudesta omistajasta ja rakennuksen siirrosta tuli yleiseen tietoon,  matkaan tuli mutkia : Kälviän Kotiseutuyhdistys teki rakennuksesta suojeluhakemuksen ja Pohjanmaan ely-keskus asetti toimenpidekiellon.
 Marko Laine kokeilee kuinka soi Humppilan museoaseman kello. Tiina Kokko / Yle
 Kiistassa päästiin kuitenkin sopuun ja viime joulukuussa Riipan asema nostettiin lavetille. Humppilassa rakennuksen piti olla jo lokakuussa. Jouluksi se sentään ennätti uudelle kotiseudulleen.
 Museorautatieyhdistys aloitti kunnostustyöt heti, kun asema oli asettunut sijoilleen Humppilassa.
 – Työmäärä ehkä vähän yllätti. Odotimme, että asema olisi paremmassa kunnossa. Mitä enemmän purettiin, niin toki 116-vuotias talo tarjosi yllätyksiä. Niitä sitten riitti tässä matkan varrella, mutta nyt on saatu kaikki harsittua kasaan ja pinnat siistiksi. Kyllä lopputulos on hyvä.
 Riippalaiset tulossa kylään
 Riipan pysäkkirakennuksen siirron viivästyminen maksoi Museorautatieyhdistykselle noin 20 000 euroa ylimääräistä. Silti hihat eivät palaneet Kälviän suuntaan.
 – Kyllä riippalaisia on tulossa tänne, viittaa Marko Laine museoaseman sunnuntaisiin avajaisiin.
 – En tiedä kuinka paljon. Puuhattiin mahdollisesti, että jopa linja-autolla tulisivat. On tosi kiva, että he tulevat juhlimaan meidän kanssamme.

Yli satavuotias asemarakennus matkasi 400 kilometriä uudelle kotiseudulleen ja nyt se on kuin uusi – "Voisin muuttaa tänne asumaan"


Summary: Suomalaisten elinajan pidentyminen on kohta vain muisto. Terveysongelmat alkavat nostaa päätään.

Mihin piruun katosivat viimeiset kymmenen vuotta?
 Nyt alkaa olla hiuksissa sivuilla tyylikkään harmaata, mutta sentään kädet menevät vielä suorilta maahan. Polviin on alkanut sattua, jos juoksee liikaa - vaivaiset kuusi kilometriä.
 Tänä kesänä täytän neljäkymmentä vuotta. Koko aikuisikäni olen törmännyt juttuihin siitä, kuinka 50 vuotta on jonkinlainen riski-ikä, vedenjakaja. Silloin kaikki terveysvitsaukset alkavat piinata hiljalleen kehoa. Omasta tuttavapiiristäni on muutama kuollut sydänkohtaukseen viidenkympin tietämissä.
 No, entäs nelikymppinen? Onko ikäisteni aika valmistautua siihen, että alamäki kohta alkaa. Maha pallottuu tai rasvaa kertyy takapuoleen.
 Suomalaisten terveyttä vuosikymmeniä tutkinut ja lääkärinä työskennellyt  Seppo Koskinen  vastaa kyllä ja ei. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori muistuttaa, että suomalaisten elinajan ennuste on kasvanut hurjasti siitä, kun nykyiset nelikymppiset syntyivät 1970-luvun lopussa.
 Menestystarinan hohtoa himmentää kuitenkin se, että 2010-luvulla masennus ja diabetes ovat vallanneet monen suomalaisen kehon ja mielen.
 Professori Koskinen antaa räätälöidyt vinkit minulle ja meille nelikymppisille, mitä kannattaa tehdä, jotta edessä olisi hyvä ja terve loppuelämä.
 Sellainen elämä, jonka koko loppupuoli ei kulu raihnaisena palvelukodin uumenissa.
 1. Viimeistään nyt: lopeta tupakointi
 Lyhyellä tähtäimellä erilaiset hengitystieoireet vähenevät ja samalla sydäntaudin riski vähenee saman tien, kun tupakoinnin lopettaa. Miehille selvä hyöty on potenssin parantuminen.
 Pitkällä tähtäimellä keuhkoahtaumataudin ja keuhkosyövän riski pienenee huomattavasti. Myös ihon aineenvaihdunta ja verenkierto ehostuvat lopettamisen jälkeen.
 – Se on kurja loppu, jos elämän viimeiset vuodet joutuu kärsimään vakavista keuhkosairauksista ja hengitysvaikeuksista, Koskinen muistuttaa.
 2. Muista: et kestä viinaa kuten ennen
 Muistan, että opiskeluaikoina jaksoi monta päivää juhlia, minkä jälkeen vain hieman väsytti ja päähän sattui. Jos nyt juhlisin samalla tavalla, pelkään, että kuolisin.
 Useimmat nelikymppiset jo tietävät, miten alkoholi heille sopii. Jos on taipumusta rankkaan alkoholinkäyttöön, viisainta on olla juomatta ollenkaan.
 Moni on kohtuukäyttäjä, ja on tärkeää pitää huolta, että sellaisena käyttö pysyy. Monet syöpäriskit kasvavat alkoholin käytön vuoksi.
 – Vielä nelikymppisen alkoholin kulutus voi olla sellaista, että ennen 50–60 vuoden ikää se ei aiheuta paljon haittoja. Jos elintavat kuitenkin jatkuvat samanlaisina iän karttuessa, ne ovat liian kuormittavia elimistölle, Koskinen muistuttaa.
 3. Älä kuku, vaan nuku
 Juuri kukaan ei pärjää alle kuuden tunnin yöunilla. Useimmat meistä tarvitsevat seitsemästä kahdeksaan tuntia unta. Riittävän nukkumisen mittari on se, että herättyään tuntee itsensä virkeäksi eikä päivällä ole väsynyt olo.
 – Runsas alkoholinkäyttö heikentää myös selvästi unen määrää ja laatua. Pidä alkoholinkäyttö kohtuullisena, niin nukut paremmin ja jaksat enemmän.
 4. Suosi kasviksia ja hedelmiä
 Kannattaa tarkistaa oma ruokavalio. Ruoassa pitää olla paljon tuoreita kasviksia, hedelmiä ja marjoja sekä kokojyvätuotteita. Jos et halua syödä pelkkää kasvisruokaa, suosi kalaa ja siipikarjan lihaa. Vältä tyydyttynyttä rasvaa ja punaista lihaa! Lautasmalli auttaa kokoamaan aterian loistavasti.
 – Jos nelikymppinen haluaa kantaa oman terveytensä lisäksi huolta tulevien sukupolvien elinoloista ja terveydestä, niin kannattaa suosia kasvispainotteista ruokavaliota.
 5. Liiku päivittäin
 Harrasta arkiliikuntaa enemmän kuin nykyään. Esimerkiksi työmatka kokonaan tai osa siitä olisi hyvä taittaa jalan tai polkupyörällä. Sama koskee arjen kauppareissuja. Kaikille, mutta erityisesti naisille, on tärkeää pitää lihaskunnostaan huolta, koska ikääntyvillä naisilla liikkuminen alkaa rajoittua heikon lihaksiston takia useammin kuin miehillä.
 – On valitettavan yleistä, että ajetaan autolla kuntosalin ovelle ja noustaan hissillä salille tekemään treeniä. Myös treenimatkat on hyvä ottaa liikuntana eikä vain itse suoritus, professori Koskinen kuvailee.
 6. Selvitä veriarvosi ja verenpaineesi
 Työterveyshuollossa tehdään määräajoin tarkastuksia, mutta kaikki eivät ole työterveyden piirissä. Jos et ole selvittänyt omaa kolesterolitasoasi tai verenpainettasi nelikymppiseksi mennessä tai edellisestä mittauksesta on pitkä aika, niin nyt se kannattaa. Erityisen tärkeää se on, jos suvussasi on diabetesta tai sydäntauteja.
 – Jos kymmenen vuoden takaa on hyvät tulokset verikokeista, niin se ei kerro tämän päivän tilanteesta mitään, Koskinen painottaa.
 7. Haali ja vaali yhteistä aikaa lähimmäistesi kanssa
 Jos arjen kiireet vievät paljon aikaa ihmissuhteilta, on syytä havahtua miettimään, mitä voi tehdä tilanteen korjaamiseksi. Ole ihmisten kanssa: juttele tai tee arkiaskareita. Tämä on tärkeää mielenterveyden ja koko terveyden kannalta. Yhdessäolo ei ole kännykän näpyttämistä samassa tilassa kaverin kanssa.
 – Kun iäkkäiltä ihmisiltä kysytään tutkimuksissa, mitä heillä on jäänyt elämässä liian vähälle, todella monet vastaavat, että yhdessäolo lähimmäisten kanssa. Ei se, että olisi pitänyt tehdä enemmän työtä tai ansaita enemmän rahaa.
 Lue lisää:
 Naapurimaat niittivät kyseenalaista kunniaa laajassa lihavuustutkimuksessa – suomalaiset eivät enää ole pohjoismaiden tukevimpia
 Painonnousu 20–40-vuotiaana ennakoi verenpaineen kohoamista
 Alkoholin kohtuukäyttö ei vähennä sydänoireita – tissuttelun terveyshyödyt muutenkin kyseenalaisia
 Yksinäisyys on elimistölle kuin 15 tupakkaa päivässä – toisten seurassa ihminen kylpee hyvissä hormoneissa
 Alle 30-vuotiaiden elintavoissa paljon parannettavaa, mutta "niin kauan kuin menee hyvin, mitäpä turhaan huolehtimaan"

Huomio 40-vuotias tai nuorempi: Tässä seitsemän vinkkiä, joilla elät terveen elämän ja vältät kurjan lopun


Summary: Tutkijan mukaan tuotteistettuna ja uudella nimellä myös aerobic voi palata taas trendiksi, joka valloittaa liikuntasalit ympäri maailmaa.

1990-luvun alussa kansainväliset konseptitunnit olivat liikuntapalveluissa vielä tuntemattomia. Ryhmäliikuntatunnit olivat aerobic-tunteja ja ne kattoivat kaiken askelsarjoista lihaskuntoliikkeisiin.
 Edelleen osa ryhmäliikuntatunneista on ohjaajan suunnittelemia, mutta yhä useampi tunti on rekisteröity tuote. Niissä musiikki ja koreografiat ovat tarkoin raamitettuja, eikä ohjaajan luovuudelle jää sijaa.
 Se, että tunti on kaikkialla sama, luo yhteenkuuluvuuden tunteen. Konsepti on myös laadun tae: asiakas tietää mistä maksaa ja mitä saa.
 Vaasan yliopistoon talousoikeuden  väitöstutkimuksen  tehneen KTM  Petra Sippolan  mukaan erottamiskykyisestä tavaramerkistä on merkittävää apua liikuntapalvelujen tuotteistamisessa ja kaupallisessa hyödyntämisessä. Suomessa sillä saralla olisi paljon tehtävää.
 Isokyröläisen Petra Sippolan väitöksen mukaan jumppa ei ole enää pelkkää jumppaa, vaan tavaramerkillä ja tuotteistamisella on iso rooli liikuntabisneksessä. Pauliina Jaakkola/Yle
 Jane Fondasta Zumbaan
 Crossfit ja Les Mills -tunnit ovat esimerkkejä kansainvälisesti levinneistä, tunnetuista ja ammattimaisesti tuotteistetuista liikuntapalveluista, joita myydään ja markkinoidaan tavaramerkeillä. Ne tunnistaa moni sellainenkin kuntoilija, joka ei kuntosaleilla tai ryhmäliikuntatunneilla käy.
 – Zumba on myös lähimenneisyydestä yksi parhaista esimerkeistä liikuntapalvelun tuotteistamisesta, mutta olihan aikoinaan jo Jane Fondan aerobic – siitähän kaikki on lähtenyt liikuntapalvelujen tuotteistamisessa. Amerikkalaiset ovat osanneet tämän tosi hyvin aina, Petra Sippola sanoo.
 Sippola oli itse ensimmäinen zumbaohjaaja Etelä-Pohjanmaalla ja ensimmäisiä koko Suomessa. Hän on nähnyt huolellisesti brändätyn liikuntapalvelun valloituksen ja villityksen läheltä. Tutkimusaiheen pariin Sippolan ajoivatkin omakohtaiset kokemukset liikunta-alan yrittäjänä.
 Tuotteistamisessa paljon opittavaa
 Pääosin isoimmat jumppabrändit tulevat ulkomailta. Kotimaisia tavaramerkin suojaamia liikuntapalveluja ovat mm. Lavis-lavatanssijumppa ja Fustra-harjoitusmetodi.
 Kyse ei ole siitä, etteikö Suomessa olisi mahdollisuuksia ja innovaatioita. Ala on kuitenkin trendiherkkä ja harva uusi liikuntamuoto jää elämään vuosikymmeniksi, kuten Les Millsin tunnit. Monelle voi myös riittää se, että työllistää itsensä, ja asiakaskunta on riittävä.
 – Sanoisin, että meiltä puuttuu liikunta-alalta ammattimainen tuotteistaminen. Se vaatii sen, että kun keksii jotain, se pitää alusta asti suojata. Idean nappaa muuten joku muu.
 Sippolan mukaan Suomessa olisi opittavaa liikuntapalvelujen tuotteistamisesta ja tavaramerkkien hyödyntämisestä kansainvälisiltä palveluilta.
 Vaikka tavaramerkin rekisteröinti ei ole liikunta-alan yrittäjälle itsetarkoitus, kannattava ja kansainvälinen liiketoiminta ei onnistu ilman tavaramerkkiä ja sen antamaa liiketaloudellista suojaa.
 Onko liikkujalle väliä, onko ryhmäliikuntatunti ohjaajan oma pumppitunti vai Les Mills BodyPump? (kuvituskuva). YLE / Eeva Hannula
 Askelsarjaa ei voi tuotteistaa
 Liikuntapalvelujen suojaaminen ei ole ongelmatonta, sillä palvelun sisältöä ei voi suojata: milloin nostetaan kättä tai liikutetaan jalkaa, eikä myöskään askelsarjaa. Tavaramerkiksi voidaan rekisteröidä palvelun tunnus, mutta ei palvelun sisältöä.
 – Eli kun keksitään uusi jumppamuoto, koska askelsarjoja ja sisältöä ei voi suojata, täytyy suojata ympärille rakentuva liiketoiminta.
 Tavaramerkki on tärkeä, koska palvelut ovat aineettomia ja ne tuotetaan ja kulutetaan samaan aikaan. Liikuntapalvelut tarvitsevat tuotteistamista ja tuotteistamisen seurauksena syntynyttä tunnusta tullakseen konkreettisiksi, ostettaviksi tuotteiksi.Tunnuksesta myös kuluttaja tunnistaa palvelun eri paikoissa.
 Tavaramerkiksi voidaan rekisteröidä palvelun merkki, logo tai tunnus, jolla palvelua myös myydään ja markkinoidaan.
 – Se on visuaalinen identiteetti, mutta se tarkoittaa myös sitä, että se on juridinen yksinoikeus, eikä kukaan muu saa elinkeinotoiminnassa sitä käyttää. Se suojaa kaiken, mitä siihen ympärille rakennetaan
 Mikä brändijumpassa viehättää?
 Kansalaisopiston ja urheiluseurojen ryhmäliikuntatunneilla ja jumpissa tehdään samoja asioita, kuin konseptijumpissakin – mutta mikä ero niillä on?
 Sippolan mukaan konseptituntien etu on yhteisöllisyyden tunne ja tunnistettavuus. Yhteisö tunnistaa konseptijumppien nimet ja sisällöt ja tunti on sama Hangosta Helsinkiin tai ympäri maailmaa.
 – Tottakai se kansalaisopiston jumppakin kelpaa monelle, mutta konseptijumpat ehkä vetoavat niihin, jotka haluavat kuulua johonkin yhteisöön. Voidaan puhua, missä jumpassa käydään ja kuka ohjaa mitäkin tuntia. Ehkä tavallaan halutaan nostaa omaa imagoakin.
 Konseptitunneista kuuluisin lienee Les Millsin lippulaiva BodyPump. Se on porskuttanut kymmenissä maissa sadoilla saleilla yli 20 vuotta. Eikä suosio horju.
 – Ihmiset yhä innostuvat siitä, ja vaihtuvathan siinä ohjelmat. Laatu ja hyöty kohtaavat siinä todella hyvin.
 Aerobic tulee taas
 Ammattimainen tuotteistaminen ja kansainvälinen kaupallistaminen ovat tulleet liikuntapalveluihin pysyvästi.
 – Tuotteistaminen ja brändääminen ovat alalla iso juttu. Kansainvälisen miljoonabisneksen jalkoihin jäävät ohjaajat, jotka haluavat tehdä askelsarjansa itse, Sippola sanoo.
 Liikuntabisneksessäkin maailma on täynnä ideoita, joita joku sanoo keksineensä ja joita joku toinen on vienyt maaliin. Sippola muistuttaakin suojaamisen tärkeydestä.
 – Jos keksit hyvän idean ja et suojaa sitä, niin kyllähän joku muu sen tekee ja lähtee kaupallisesti levittämään.
 Mahdollista on myös tuotteistaa – tai jalostaa – vanha idea käyttöön uudelleen.
 – Vanha kunnon aerobic tulee takaisin ihan varmasti jossain vaiheessa. Se ehkä vaan nimetään toisin. Sitten tarvitaan vain tuotteistaminen ja suojaaminen levittämään sitä ympäri maailmaa.

Onko brändijumppa tavallista jumppaa vetovoimaisempi? Väitöstutkimuksen mukaan tavaramerkki edistää liikuntabisnestä


Summary: Vapaaehtoisille hiilensidontamarkkinoille on syntynyt uudenlaista yritystoimintaa, missä kuka tahansa voi kompensoida hiilijalanjälkeään ostamalla metsänomistajilta hiilinielua.

Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto (MTK)

Pohjois-Savon Kaavilla asuva  Veijo Tirkkonen  katselee 40 vuotta sitten istutettua koivikkoaan ja huokaa. Tulo metsästä ei kymmenien vuosien aikana ole ollut kummoinen.
 – Koko tuona aikana kantorahatulo on ollut noin 600 euroa. Kun vähennetään kustannukset, periaatteessa tuloja ei ole ollut yhtään, kertoo Tirkkonen.
 Metsien hoito oli miehelle enemmän harrastus, kunnes keskustelu  ilmastonmuutoksesta  kiihtyi ja ryhdyttiin puhumaan hiilinieluista. Syntyi ajatus uudesta yritystoiminnasta.
 – Hiilinielulla voisi saada lisää tuloja metsänomistajille. Samalla toiminta elävöittäisi maaseutua ja parantaisi metsienhoitoa.
 Tirkkosen ajatus on myydä hiilinielua vapaaehtoisilla markkinoilla yrityksille ja yksityisille, jotka haluavat kompensoida hiilijalanjälkeään. Nämä markkinat ovat yksi osa ilmastonmuutoksen torjuntaa.
 Metsä toimii hiilinieluna ja näin tasapainottaa päästöjen vaikutusta.
 Tirkkonen ei ole ollut bisnesideansa kanssa yksin. Suomeen on viime aikoina syntynyt jo muutamia samankaltaisia yrityksiä ja lisää on tulossa.
 Iisalmelainen Kati Partanen omistaa metsää Ylä-Savossa. Hän pitää ajatusta hiilinielukaupasta mielenkiintoisena. Toni Pitkänen / Yle
 Ala ottaa vasta ensiaskeleitaan
 Vapaaehtoisille hiilinielumarkkinoille etsitään nyt kuumeisesti toimivia keinoja erityisesti metsänomistajan näkökulmasta.
 Yksi etsijöistä on Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto MTK.
 – Iso kysymys on muun muassa, mitä tämä edellyttää omistajilta metsien käsittelyssä, sanoo MTK:n metsäjohtaja  Juha Hakkarainen .
 Ala on vasta ottamassa ensiaskeleitaan, joten ilmassa on paljon kysymyksiä pelisäännöistä, järjestelmistä ja valtion roolista. Nämä arveluttavat myös iisalmelaista metsänomistaja  Kati Partasta , vaikka hän pitääkin hiilinielukauppaa myönteisenä ja mielenkiintoisena.
 Hänen mielestään markkinoita luodessa on kiinnitettävä erityistä huomiota juuri järjestelmään, jossa avoimuus ja läpinäkyvyys ovat tärkeitä. Hiilensidontana myydyn palvelun on oltava oikeasti hiilensidontaa ja rahan kohdennuttava siihen.
 Hän muistuttaa, että tavoitteena on parantaa metsänhoitoa, jolloin hiilensidonta lisääntyy.
 – Todennäköisesti olen myös itse valmis myymään hiilinielua.
 Kaavilainen yritystoimintaa käynnistelevä Veijo Tirkkonen sanoo, että kauppa velvoittaa metsänomistajaa antamaan metsän tiedot ja jos hän esimerkiksi myy metsää, hänelle tulee velvotteita.
 Jo nyt metsät on rekisteröity eri rekistereihin, joissa niistä on tarkat tilatiedot.
 Haasteita uuden alan kehittymiselle tuo se, millaisia kansainvälisiä sopimuksia ja poliittista ohjailua hiilinielun käsittelyyn on tällä hetkellä.
 – Markkinoiden luomisessa on otettava huomioon lainsäädäntö, muistuttaa Hakkarainen.
 Kaavilainen Veijo Tirkkonen on harventanut tätä koivumetsää kerran 40 vuoden aikana. Toni Pitkänen / Yle
 Perustuu täysin vapaaehtoisuuteen
 MTK:n metsäjohtaja Juha Hakkaraisen mukaan vielä on hankala arvioida, millaisen tulovirran metsänomistaja hiilinielustaan saa. Hinnan ratkaisee lopulta markkinat.
 – Tietysti taustalla on, millä hinnalla metsänomistaja on valmis tekemään tiettyjä asioita ja miten suurta korvausta hän siitä haluaa, Hakkarainen pohtii.
 Yritystoimintaa käynnistelevä kaavilainen Veijo Tirkkonen sitoisi hintalappua päästöpörssin hintoihin.
 Hakkarainen arvelee, että metsänomistajalle tulevan tuoton on oltava kannustava ja kannattava. Esimerkiksi hän ottaa hakkuukypsän metsän, jonka kasvatusta jatketaan 20 vuotta. Tuolle ajalle pitäisi pystyä arvioimaan kompensaatio siitä, ettei metsää kaadetakaan.
 On olemassa paljon yrityksiä, jotka eivät ole päästökaupassa mukana, mutta joiden toiminnasta tulee hiilijalanjälki.   Juha Hakkarainen
 Koko hiilinielumarkkinat perustuvat täysin vapaaehtoisuuteen. Tämä tarkoittaa, että vaikkapa joku taksiautoilija voisi kompensoida yritystoiminnastaan syntyvää hiilijalanjälkeään ostamalla hiilinielua.
 – On olemassa paljon yrityksiä, jotka eivät ole päästökaupassa mukana, mutta joiden toiminnasta tulee hiilijalanjälki. Heille tämä olisi hyvä keino kompensoida päästöjä, toteaa Juha Hakkarainen.
 Tirkkosen suunnitelmissa tämä olisi mahdollista myös kenelle tahansa yksityishenkilölle.
 Iisalmelainen Kati Partanen arvioi, että moni pohtii nyt omia toimiaan ja sitä, mitä voisi arjessaan tehdä toisin. Hiilensidonnan lisääminen voi olla monille myös vaikeaa. Hiilinielukauppa voisi tuoda tähän ratkaisun.
 – Nyt on tehtävä poliittisia päätöksiä, jotka vievät oikeaan suuntaan. Tulevaisuudessa alalle on luvassa varmasti paljon uudenlaista yritystoimintaa ja ansaintamahdollisuuksia, uskoo Hakkarainen.
 Lisää aiheesta:
 https://yle.fi/uutiset/3-10771056

Kaavilaismiehen yritysidea syntyi, kun keskustelu metsien hiilinieluista kiihtyi: "40 vuotta vanha koivikko ei ole tuonut minulle senttiäkään"


Summary: Kiinassa syytettyä voivat odottaa kidutus ja puutteelliset oikeudenkäynnit. Hongkongin johto vakuuttaa, että uutta lakia ei voi käyttää väärin. Yöllä mielenosoitukset äityivät väkivaltaisiksi.

Hongkongissa on tänään sunnuntaina nähty suurimmat mielenosoitukset 15 vuoteen.
 Arviot osallistujamäärästä vaihtelevat, mutta jopa sadat tuhannet ihmiset ovat vaatineet, ettei uutta karkotuslakia oteta käyttöön. Mielenosoituksen järjestäjät puhuvat miljoonasta osallistujasta, poliisi marssin aluksi noin 153 000 osanottajasta.
 Esimerkiksi uutistoimisto AFP:n paikallisen toimituksen päällikön Twitterissä julkaisema video antaa kuvaa mielenosoituksen suuruusluokasta.
 Pelkona Kiinan käytännöt ja oppositiopoliitikkojen kiusaaminen
 Mielenosoittajat vastustavat rikoslakiin ehdotettua muutosta, joka mahdollistaisi rikoksesta epäillyn karkottamisen Kiinan mannermaalle.
 Hongkong on entinen Britannian siirtomaa. Hongkongissa noudatetaan oikeuskäytäntöä, joka on hyvin lähellä länsimaisia oikeusnormeja. Kiinassa on käytössä oma oikeuskäytäntönsä, joka lain vastustajien mielestä on hyvin ongelmallinen.
 Lakimuutoksen vastustajien mukaan manner-Kiinassa tapahtuu paljon laittomia pidätyksiä, kidutusta ja virheitä oikeudenkäynneissä.
 Suurin pelko on, että Kiinan viranomaiset voisivat viedä mannermaalle Hongkongin demokratiaa vaativia oppositiopoliitikkoja. Lain hyväksyminen olisi vastustajien mielestä uusi osoitus siitä, että Hongkongin juridinen itsemääräämisoikeus kapenee jatkuvasti, kertoo Britannian  yleisradio BBC .
 Jopa sadattuhannet ihmiset osoittavat mieltään Hongkongissa. Jerome Favre / EPA
 Monet tuohtuivat niin, että kertovat lähteneensä marssille ensimmäistä kertaa
 Wall Street Journalin toimittaja sanoo Twitterissä, että monet hänen tapaamansa ihmiset olivat mielenosoituksessa ensimmäistä kertaa, koska heidän mielestään ehdotettu laki muuttaisi Hongkongin vapauksia perustavanlaatuisesti.
 Myös uutistoimisto Reuters kertoo monien sanoneen, että kyseessä on heidän ensimmäinen mielenosoituksensa. Yli kolmenkymmenen asteen helteessä mieltään osoittivat niin nuoremmat kuin vanhemmat ihmiset.
 – Tulin tänne taistelemaan, pyörätuolissa istunut 78-vuotias  Lai  sanoi uutistoimisto Reutersille.
 Opettaja  Garry Chiu  oli ottanut mukaan vaimonsa ja 1-vuotiaan tyttärensä.
 – Tässä ei ole enää kyse minusta. Minun on pelastettava tyttäreni. Jos tätä lakia sovelletaan, kuka tahansa voi kadota Hongkongista. Kukaan ei saa oikeutta Kiinassa. Tiedämme, ettei siellä ole ihmisoikeuksia, Chiu sanoi Reutersille.
 Hongkongissa mielenosoittajat vastustavat ehdotettua karkotuslakia. Jerome Favre / EPA
 Illalla Suomen aikaa uutistoimistot AFP ja Reuters raportoivat, että poliisi ja mielenosoittajat olivat ottaneet yhteen. Uutistoimistojen mukaan poliisi käytti pamppuja ja pippurisumutetta yrittäessään karkottaa mielenosoittajia parlamenttirakennuksen edustalta.
 Mielenosoittajat puolestaan heittelivät pulloja, AFP:n toimittaja kertoi.
 Reutersin mukaan yöllä paikallista aikaa paikalla oli useita satoja mellakkapoliiseja, joilla oli varusteinaan pamppuja, kilpiä, kyynelkaasua ja pippurisumutetta. Reutersin silminnäkijät arvioivat, että mielenosoittajia oli vastaava määrä.
 Useat ihmiset molemmilta puolilta vaikuttivat loukkaantuneilta, Reuters kertoi.
 Taiwanissa epäilty murha yhtenä perusteluna
 Lakia puolustava Hongkongin hallintojohtaja  Carrie Lam  vakuuttaa, että lakiesitykseen on kirjattu, ettei sitä voida käyttää poliittisena tai uskonnollisena painostuskeinona. Jokainen karkotus käsiteltäisiin oikeudessa tapauskohtaisesti.
 BBC:n mukaan karkotukset koskisivat murhan ja raiskauksen kaltaisia rikoksia. Vaatimuksena olisi, että rikoksesta voitaisiin määrätä vähintään seitsemän vuoden vankeustuomio.
 Uusi laki mahdollistaisi luovutukset Kiinan lisäksi myös Taiwaniin ja Macaoon.
 Yksi taustalla vaikuttava tapaus liittyy hongkongilaiseen mieheen, jonka epäillään murhanneen tyttöystävänsä Taiwanissa. Mies pakeni Hongkongiin ja Taiwan haluaisi hänet takaisin oikeudenkäyntiä varten.
 Lam on kehottanut nopeisiin toimiin, jotta mies voidaan luovuttaa Taiwaniin. Hongkongilla on tällä hetkellä noin kaksikymmentä karkotussopimusta eri maiden kanssa, mutta Taiwan ei niihin kuulu.
 Protestit toimivat vuonna 2003
 Edellisen kerran Hongkongissa on nähty näin suuria mielenosoituksia vuonna 2003, jolloin ihmiset vastustivat turvallisuuslakeja, jotka protestien seurauksena hyllytettiin.
 Pitkään Britannian vallan alla ollut Hongkong siirtyi Kiinan alaisuuteen vuonna 1997. Sillä on silti paljon autonomiaa ja esimerkiksi omat lakinsa, oikeusjärjestelmänsä ja kansalaisvapautensa.
 Muokkaus 15:15: Tekstiä päivitetty lisätiedoilla ja muokattu kauttaaltaan, muokattu 19:44 ja 21:45 tiedoilla yhteenotoista.

Pelko karkottamisesta Kiinaan ajoi satojatuhansia marssille Hongkongissa – "Minun on pelastettava tyttäreni", kommentoi uudesta karkotuslaista huolestunut opettaja


Anna-Maja Henriksson  on odotetusti valittu jatkamaan RKP:n puheenjohtajana. Hänet valittiin jatkokaudelle Vaasassa, jossa RKP aloitti perjantaina kolmipäiväisen puoluekokouksensa.
 – Poliittisen kevään tulokset puhuvat puolestaan. Politiikallemme on selkeästi tilausta. Suomi tarvitsee RKP:tä ja puolueen liberaalia, porvarillista politiikkaa, Henriksson sanoi Vaasassa.
 – RKP teki hyvän tuloksen sekä eduskuntavaaleissa että eurovaaleissa. Samalla tiedämme, että koko yhteiskunta on jatkuvassa muutoksessa ja siksi myös meillä on oltava valmius ja tahto uudistaa sekä kehittää RKP:n toimintaa, tiedotteessa myös kerrottiin hänen sanoneen.
 Henrikssonille ei ollut ilmoittautunut vastaehdokkaita.
 Ministerikokemusta jo aiemmin saanut Anna-Maja Henriksson palaa hallituksessa hänelle tuttuun tehtävään, oikeusministeriksi. RKP:n toinen ministeri on  Thomas Blomqvist , joka sai pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministerin tehtävät.
 Varapuheenjohtajiksi valittiin  Sandra Bergqvist ,  Silja Borgarsdóttir Sandelin  ja  Henrik Wickström , RKP:n viestinnästä kerrottiin.
 Varapuheenjohtajana aiemmin toiminut  Anders Adlercreutz  valittiin perjantaina RKP:n eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. Tehtävää hoiti aiemmin Thomas Blomqvist.

Anna-Maja Henriksson valittiin jatkokaudelle RKP:n puheenjohtajana


Summary: Egyptissä papyrusta hampaillaan repinyt käsityöläisnainen saateltiin hautaan poikkeuksellisen arvokkaasti.

Muinaisen Egyptin hautamaalausten ja tekstien perusteella voisi kuvitella, ettei naisilla juuri ollut roolia talouselämässä.
 Naisten ammatteja näyttäisi olleen vain seitsemän: papitar, laulaja, muusikko, tanssija, surija, kätilö ja kutoja, listaavat tuoreen kanadalaisen tutkimuksen tekijät. Kutominenkin näyttäytyy kuvissa yläluokan puuhana, ei varsinaisena hengenpitimenä.
 Albertan yliopiston antropologeja  Nancy Lovellia  ja  Kimberley Palichukia  tällainen stereotypia ei yllätä. Maalaukset olivat miesten tilaamia ja tekemiä, joten niissä kuvataan lähinnä sitä, mikä kiinnosti heitä, tutkijat sanovat.
 Lovellin ja Palichukin  Bioarchaeology of Marginalized People  -lehdessä ilmestynyt tutkimus haastaa roolikäsitykset konkreettisella näytöllä, runsaat neljä vuosituhatta sitten eläneen naisen hampailla
 Tutkimusaineistossa oli kaikkiaan noin 150 muinaisen egyptiläisen hampaita. Yksi vainaja oli nainen, jonka kaksi etuhammasta oli kulunut kiilamaisiksi. Monissa muissa hänen hampaistaan oli epätavallisen sileä purupinta.
 Hampaat apuna jokapäiväisessä työssä?
 Joissakin muinaisissa kulttuureissa hampaita muotoiltiin kauneuden nimissä, mutta Egyptissä sellaisesta ei ole saatu näyttöä. Syömälläkään moista kulumista ei saa aikaiseksi. Sen täytyi siis johtua jostakin toistuneesta työtehtävästä, tutkijat päättelivät.
 Vastaavanlaista on todettu muualla maailmassa käsityöläisillä, jotka tänäkin päivänä käyttävät hampaitaan apuna repiessään kasveista raaka-ainetta muun muassa köysien ja korien valmistamiseksi.
 Yli 50-vuotiaaksi elänyt nainen asui Mendesin muinaiskaupungissa, kauppa- ja uskonnollisessa keskuksessa, joka ehti viisituhatvuotisen historiansa aikana olla myös pääkaupunki.
 Epätavallisen näyttävät hauta-aarteet kertovat, että nainen oli yhteisössään arvostettu. Hänet haudattiin kaisloilla vuoratussa puuarkussa, ja hautaan pantiin alabasteriastioita, pronssipeili, kosmeettisia aineita ja lehtikultaa.
 Hammaskiilteen viirujen perusteella nainen pesi hampaitaan säännöllisesti.
 Jokisuistossa sijainneessa kaupungissa kasvoi runsaasti papyruskaisloja. Niiden pintakuituja käytettiin polttoaineena ja monenlaisten esineiden raaka-aineena.
 Kuiduista valmistettiin koreja ja laatikoita tavaroiden säilyttämiseen ja kuljettamiseen. Pinta sopi myös sandaaleihin, verhoihin ja mattoihin. Sisäkuiduista tehtiin kirjoitusarkkeja.
 Kaislojen sisältämät piihiukkaset hioivat hampaisiin vähitellen uuden muodon, tutkijat arvioivat. Kasveista todennäköisesti myös liimaantui harmillista jätettä hampaisiin.
 Siihen viittaa naisen tuohon aikaan poikkeuksellinen tapa: mikroskooppitutkimuksessa paljastuneet hammaskiilteen vaakasuorat viirut viittaavat hampaiden säännölliseen pesuun.
 Ennen ei ehkä ollutkaan kuin nyt
 Muinaisten ihmisten elämää ja tapoja pääteltäessä on ollut tavallista vetää johtopäätöksiä myöhempien sukupolvien elämästä. Sukupuolirooliajattelussa pilkistävät yhä viktoriaanisten arkeologien asenteet.
 Uudet tutkimusmenetelmät ovat alkaneet tuottaa paljon yllätyksiä. Hautaan pannut aseet eivät tarkoitakaan automaattisesti, että vainaja on mies, eikä koruja ole vain naisten haudoissa.
 Alkuvuonna yllätti vaatimattomassa saksalaisluostarissa  900 vuotta sitten elänyt nunna , joka osoittautui kalliita tuontiaineita käyttäneeksi käsikirjoitusten kuvittajaksi. Sitä on pidetty arvoluostarien munkkien työnä.
 Uusin esimerkki on  PNAS-lehdessä  ilmestynyt yhdysvaltalaisen  Pohjois-Floridan yliopiston  tutkimus siitä, keitä olivat nykyisen New Mexicon osavaltion ruukuntekijät 800–1 200 vuotta sitten.
 Sormenjälki kertoo sukupuolen
 Tämän päivän pueblointiaaniyhteisöissä ruukkuja tekevät naiset. Taito periytyy äideiltä tyttärille. Niin on oletettu olleen aina. Moderni sormenjälkitutkimus osoittaa toista.
 Pueblot tekevät ruukkunsa pyörittelemällä savesta pötkylöitä, jotka painellaan päällekkäin ruukun muotoon. Samalla tekijä jättää esineeseen pysyviä jälkiä peukalostaan ja etusormestaan.
 Muutaman vuoden takainen  yhdysvaltalaistutkimus  osoitti, että aikuisen ihmisen sukupuoli on pääteltävissä sormenpäiden kohoumien leveydestä. Miehillä kohoumat ovat keskimäärin yhdeksän prosenttia leveämpiä kuin naisilla ja nuorilla.
 Tämän tietäen tutkijat ottivat tarkasteltavikseen miltei tuhat Chaco Canyonin arkeologisilta kaivauksilta löytynyttä ruukunpalasta.
 Millimetrien erot saveen jääneiden sormenjälkien kohoumissa kertovat sukupuolesta.  John Kantner / Pohjois-Floridan yliopisto
 Noin 47 prosentissa palasista oli miesten sormenjälkiä, 40 prosentissa naisten tai nuorten. 12:ta prosenttia ei kyetty määrittämään.
 Vanhimmista ruukuista kaksi kolmesta oli miesten tekemiä. 400 vuotta myöhemmin luvut olivat aivan tasan.
 Tutkimusta johtanut arkeologi  John Kantner  arvelee, että ruukuntekijän sukupuoli menetti merkityksensä, kun tuli kova tarve tyydyttää kasvavan kaupan vaatimien ruukkujen kysyntä.
 Chacosta oli tuolloin kasvamassa tärkeä keskus teineen, patoineen ja asuintaloineen, joissa saattoi olla jopa satoja huoneita.

Kuluneet hampaat ja saviruukkujen sormenjäljet murtavat käsityksiä miesten ja naisten muinaisesta työnjaosta


Summary: Kriitikot suhtautuvat jo ennakkoon epäillen David Mametin kirjoittamaan näytelmään. Hyväksikäytettyjen naisten tarinan kertoo kaksi keski-iän ylittänyttä valkoista miestä.

Kaikki alkoi illallisella Yhdysvaltain tunnetuimpiin näytelmä kirjailijoihin kuuluvan  David Mametin  luona Santa Monicassa, Kaliforniassa.  John Malkovich  kertoo  The Telegraph  -lehdelle, että Mamet paljasti kirjoittavansa mustaa komediaa elokuvatuottaja  Harvey Weinsteinista .
 – Siitä tulee monologi. Haluaisitko tehdä sen näyttämölle? Malkovich kertoo Mametin kysyneen.
 David Mamet on Yhdysvaltain tunnetuimpia näytelmäkirjailijoita ja käsikirjoittajia. Hänen yhteiskuntakriittisiä näytelmiään on esitetty laajalti myös Euroopassa. Kirjailijan kulta-aika sijoittuu 1980-luvun molemmin puolin. Giorgio Onorati / EPA
 John Malkovich muistelee tavanneensa Weinsteinin ohimennen Cannesin elokuvajuhlilla kauan aikaa sitten. Kuten monilla muilla alan tekijöillä, hänellä ei omien sanojensa mukaan ollut aavistustakaan tämän väitetyistä toimista. Monologiin kajoaminen hirvitti ensin, mutta lopulta hän vastasi Mametille myöntävästi.
 Paitsi ristiriitainen hahmo ja aihe, Malkovichia hirvitti näyttämö. Näyttelijä laskeskelee, että on viimeksi näytellyt teatterissa vuonna 1991. Teos oli  Sam Shepardin   States of Shock , jota esitettiin New Yorkissa.
 Polttakaa koko roska! – joku uhoaa Facebookissa
 Kaksikko Mamet-Malkovichin yhteistyö ei ole herättänyt pelkkiä hurraa-huutoja. Ennen radikaalina yhteiskuntakriitikkona pidetty näytelmäkirjailija Mamet on viime vuosina esittänyt konservatiivisia ja  monen mielestä taantumuksellisiakin ajatuksia .
 Myöskään se, että Weinsteinin tarinaan tarttuu kaksi kuusikymppistä, hyvin toimeentulevaa, valkoista miestä ei ole ollut kriitikoiden mieleen.
 Eikä liioin se, että vakavaa asiaa käsitellään komedian keinoin. Facebook-keskustelussa joku kommentoija toivottaa näytelmän heitettävän tuleen liekkien nieltäväksi.
 Yksikään varteenotettava ohjaaja ei halunnut tarttua teokseen, joten David Mamet päätti ohjata esityksen itse.
 – Jos joku haluaa kertoa Weinsteinin uhrien tarinan, he voivat vapaasti tehdä sen. Tämä monologi kertoo elokuvamogulista nimeltä Barney Fein. Tarina ei kylläkään ole hänen kannaltaan mairitteleva, ei sitten yhtään, vakuuttaa Malkovich.
 Kymmenet naiset syyttävät elokuvatuottaja Harvey Weinsteinia seksuaalisesta häirinnästä, seksuaalisesta väkivallasta tai raiskauksesta. Weinsteinin tapaus on tuonut julkisuutta seksuaalisen häirinnän vastaiselle #metoo -kampanjalle. Jason Szenes / EPA
 Malkovichin mukaan monologi kertoo vallasta ja manipuloinnin taidosta. Näitä molempia on  Bitter Wheat  -näytelmän Barney Feinilla. Samalla teos näyttää, kuinka hyväksikäyttäjä tietää hyvin, mitä on tehnyt ja kantaa tietoa sisimmässään.
 Komediaa ei ole ilman tragediaa
 John Malkovich antaa sopan kiehua. Hänestä teatterin tehtävä on hämmentää ja herättää tunteita.
 Katarsis Katarsis eli Katharsis on äkillinen tunnetila, joka johtaa puhdistumisen tai vapautumisen tunteeseen. Antiikin Kreikan runousoppien mukaan teatterissa koetut traagiset tunteet ja kärsimyksen herättämä sääli, puhdistavat mielen esityksen päätyttyä. Katarsiksen käsitettä ovat käyttäneet hyväkseen myös psykoanalyytikot.
 – Antiikin kreikkalaiset olivat oikeassa. Teatterin kuuluu olla katarttinen kokemus.
 – Nauru on osa katarsista. Hyvä komedia rakentuu kipeiden tuntemusten pohjalle. Ihminen keikkuu koko ajan taragedian ja farssin välissä, Malkovich pohtii.
 Bitter Wheat  -monologia esitetään Lontoossa Garrick-teatterissa 21. kesäkuuta asti. Ennakkonäytökset ovat jo alkaneet. Virallinen ensi-ilta on keskiviikkona 19. kesäkuuta.
 Lue myös:
 Häirinnästä syytetty elokuvatuottaja Weinstein sopi korvauksista uhriensa ja velkojiensa kanssa: maksaa 44 miljoonaa
 Weinsteinille uusia syytteitä seksuaalirikoksista – mediamogulia voi odottaa jopa elinkautinen
 Vuosi Weinstein-paljastuksista – Mitä metoo-kampanja on saanut aikaan, mitä ei?

John Malkovich esittää monologinäytelmän Harvey Weinsteinista Lontoon West Endissä


Summary: Kesäsesonki täyttää myös reittiliikenteen laivat. Tukholman ja Tallinnan risteilyt ovat säilyttäneet suosionsa.

Hohtavan valkoinen Viking Sea -alus on pysähtynyt Hernesaaren satamaan ja kylpee auringossa. Aluksen kyljestä avattu silta johdattaa satoja matkustajia päiväretkelle Helsinkiin.
 Yhdysvaltalainen  Kathryn Harrington-Hughes  on käynyt Suomessa vuosia sitten työmatkalla. Itämeren lomamatkalle hän lähti ystävien houkuttelemana. Päiväretki Helsingin keskustassa täytti toiveet.
 – Oli ihanaa ja sää on uskomaton. Toivon vain, että minulla olisi ollut useampi päivä aikaa, Harrington-Hughes kertoo ystävällisesti hymyillen.
 Viking Sea on kooltaan maltilliset 227 metriä ja vastaa pituudeltaan Tukholman reittiliikenteen laivoja. Esimerkiksi Silja Serenade on pituudeltaan noin 203 metriä ja Viking Linen Mariella noin 175 metriä. Kansainvälisistä risteilyaluksista rakennetaan yhä suurempia, mikä asettaa vaatimuksia laitureille.
 Hernesaaressa otettiin vappuna käyttöön uusi suuria risteilyaluksia palveleva LHD-laituri. Siihen odotetaan jopa 360 metrisiä laivoja.
 – Kyllä, kyllä meille on tulossa isoja aluksia ja sitten tuonne ihan meidän ydinpaikoille, Pakkahuoneen laiturille ja Katajanokan laiturille otetaan maksimissaan 215 metrisiä aluksia, kertoo matkustajaliikenteen liiketoimintajohtaja  Sari Nevanlinna .
 Luvassa on ennätyskesä niin laivojen kuin matkustajienkin määrässä. Helsinkiin odotetaan tänä kesänä kaikkiaan 309 kansainvälistä alusta, jotka tuovat mukanaan yli 550 000 matkustajaa.
 Norjalaisen lipun alla purjehtiva Viking Sea on pituudeltaan noin 227 metriä. Hernesaareen odotetaan kesän aikana jopa 360 metrisiä aluksia. Anne-Pauliina Rytkönen / Yle
 Reittiliikenne houkuttelee lapsiperheitä
 Myös reittiliikenne Tukholmaan ja Tallinnaan vilkastuu kesäisin. Erityisesti lapsiperheet varaavat risteilyjä koululaisten loma-aikaan juhannuksesta aina elokuun puoleen väliin saakka.
 Lähialueen matkailu kiinnostaa suomalaisia, vakuuttaa TallinkSiljan viestintäjohtaja  Marika Nöjd .
 – No kyllä kiinnostaa. Varsinkin kesäkautena ollaan tehty ennätyksiä ihan jokaisena viime vuotena, Nöjd kertoo.
 Lapsiperheiden lisäksi Itämeren lähiristeilyt kiinnostavat yhä enemmän aasialaisia turisteja. Heidän määränsä on ollut pikkuhiljaa kasvussa.
 – Noin 13 prosenttia matkustajista tulee muualta kuin tästä meidän kotimarkkinasta. Risteily on osa sitä heidän Pohjois-Euroopan elämystään, Nöjd kertoo.
 Lue myös:
 Luksusristeilijä on komea näky, mutta miltä sen sisällä näyttää? Katso täältä

Jättiristeilijät tuovat Helsinkiin ennätysmäärän turisteja – Hernesaareen avattiin uusi laituri isoille aluksille