Summary: Vietnamin transsukupuoliset odottavat lakiuudistusta, jonka myötä he voisivat korjata virallisesti sukupuolensa.

HANOI, VIETNAM.  Kun hanoilainen transaktivisti  Chu Thungh Ha,  29, tarvitsee uuden annoksen testosteronia, hänellä on kaksi vaihtoehtoa: joko matkustaa Thaimaahan hormoniostoksille tai etsiä mieshormonit Vietnamin pimeiltä markkinoilta.
 Laillista kautta hormonien ostaminen ei Vietnamissa onnistu.
 – Opettelin yksin kotona Youtube-videon avulla, miten hormonia annostellaan ruiskuun ja miten sitä piikitetään kehoon, Ha kertoo hanoilaisessa kahvilassa.
 Vietnam on muuttunut lyhyessä ajassa 100 miljoonan asukkaan Vietnamissa arvioidaan olevan noin 300 000 transsukupuolista. Uusi sukupuolen korjaamiseen liittyvä laki koskettaisi siis suurta ihmisjoukkoa. Vuonna 2012 Vietnamin oikeusministeri Ha Hung Cuong alkoi puhua homoseksuaalien oikeuksien puolesta ja ehdotti samaa sukupuolta olevien avioliiton laillistamista. Samana vuonna järjestettiin maan ensimmäinen Pride-tapahtuma Hanoissa. Tuhansia vietnamilaisia lesboja, homoja, biseksuaaleja ja transsukupuolisia tuli tuona vuonna ulos kaapista. Nykyään Pride-tapahtumia järjestetään vuosittain neljässäkymmenessä Vietnamin provinssissa. Pienilläkin paikkakunnilla tapahtumissa on satoja osallistujia. Vuonna 2014 Vietnam dekriminalisoi samaa sukupuolta olevien liitot. Homo- ja lesboparit voivat nykyään asua yhdessä ja järjestää epävirallisen hääseremonian. Virallista avioliittoa he eivät saa kuitenkaan solmia.
 Transsukupuoliset eivät saa Vietnamissa ammattimaista lääketieteellistä apua.
 – Lääkärit eivät ymmärrä transihmisten tarpeita ja monissa terveyskeskuksissa ja sairaaloissa meitä syrjitään avoimesti. Siksi transsukupuoliset usein välttelevät lääkäriin menoa.
 Tilanteeseen voi kuitenkin tulla pian muutos. Vietnamin hallitus valmistelee sukupuolen korjaamiseen liittyvää lakia, joka saattaa tulla voimaan jo tänä vuonna.
 Jos laki menee läpi, sukupuolen korjaamisesta hormonihoitojen ja leikkausten avulla tulisi Vietnamissa laillista.
 Chu Thungh Ha on työskennellyt kymmenen vuotta useissa kansalaisjärjestöissä ja organisaatioissa puolustaen transsukupuolisten oikeuksia. Kymmenessä vuodessa maa on muuttunut paljon.
 – Vietnam on muuttunut, mutta ei tarpeeksi. Näen, että minun elämäntehtäväni on edistää muutosta täällä, Ha sanoo.
 ”Internet pelasti minut”
 Ha oli 6-vuotias, kun hän tajusi olevansa poika tytön kehossa.
 – Halusin leikata hiukseni lyhyiksi ja pukeutua poikien vaatteisiin. Aluksi se sopi vanhemmilleni, mutta kun kasvoin, he painostivat minut kasvattamaan hiukseni ja pukeutumaan hameisiin. Näytin vuosia ulkoisesti tytöltä.
 Lukion jälkeen, juuri ennen yliopistoon menoa, Ha päätti vihdoin uskaltaa muuttaa ulkomuotoaan. Hän oli säästänyt paljon rahaa ja osti koko rahalla miesten vaatteita.
 – Kun isoäitini löysi uudet vaatteet, hän leikkeli ne saksilla rikki. Sitten hän poltti ne.
 Siinä vaiheessa muutosta ei kuitenkaan voinut enää pysäyttää. Kotiin oli hankittu nettiyhteys ja Ha oli löytänyt vietnamilaisten LGBT-yhteisöjen nettisivut ja keskustelufoorumit.
 – Tajusin, etten olekaan maailman ainoa ihminen, joka tuntee näin.
 Ha alkoi tavata netissä kohtaamiaan ihmisiä kasvotusten ja kääntää netissä lukemiaan LGBT-aiheita käsitteleviä artikkeleita vietnamin kielelle.
 – Internet pelasti minut. Sen kautta löysin yhteisön, johon kuulun.
 Chu Thanh Ha kertoo kokeensa valtavana helpotuksena sen, että hän löysi LGBT-yhteisön internetistä. Katariina Salmi
 ”Kun tulin kaapista, perhe ei puhunut minulle vuoteen”
 Vuonna 2013 Han täti näki hänet LGBT-ihmisten flashmob-tapahtumassa Hanoin keskustassa ja kertoi näkemästään Han äidille.
 – Äiti romahti. Silloin tajusin, että minulla on kaksi vaihtoehtoa. Joko lykkään kaapista tulemista uskottelemalla, että olen sisimmässäni tyttö. Tai sitten tulen kaapista heti. Päätin kertoa totuuden.
 – Äiti lakkasi puhumasta minulle. Samoin isä ja isovanhemmat. Mykkäkoulua jatkui yli vuoden. He kohtelivat minua kuin ilmaa. Söin ja nukuin kotona, mutta kukaan perheenjäsen ei kommunikoinut kanssani.
 Pikkuhiljaa tilanne normalisoitui. Vanhemmat suostuivat käymään transsukupuolisten vanhempien tukiryhmässä.
 – Nykyään vanhemmat ja isovanhemmat hyväksyvät minut, vaikka muu suku ja naapurit katsovatkin minua edelleen kuin avaruusoliota. Olen sukuni musta lammas.
 Ha tietää, että tilanne voisi olla pahempikin. Työssään hän on tavannut lukuisia transsukupuolisia, jotka perhe on hylännyt tai jotka ovat karanneet kotoa henkisen ja fyysisen väkivallan vuoksi.
 Poliisi ei puutu transsukupuolisten kohtaamaan perheväkivaltaan, koska se nähdään perheen sisäisenä asiana. Transsukupuolisille ei ole Vietnamissa tarjolla virallisia tukipuhelimia tai esimerkiksi mielenterveyspalveluja.
 – Näitä asioita haluan muuttaa tulevaisuudessa paremmiksi.
 "Tyttöystäväni vanhemmat eivät tiedä, että olen trans"
 Vaikka sateenkaariliput liehuvat Vietnamissa jo avoimesti, monissa suvuissa ja yhteisöissä varsinkin maaseudulla trassukupuolisuuteen liittyy vielä vahva häpeäleima.
 Moni pysyy mieluummin kaapissa kuin kertoo perheelleen olevansa lesbo, homo tai transsukupuolinen.
 Näin on osittain myös Han kohdalla.
 Hän on asunut jo vuoden yhdessä tyttöystävänsä kanssa, jonka vanhemmat eivät tiedä, että hän on transsukupuolinen.
 – Emme ole kertoneet heille, koska tiedämme, että he järkyttyisivät. En pidä kertomista tällä hetkellä tärkeänä. Tyttöystäväni perhe näkee minut miehenä ja minä itse tunnen olevani mies.
 – Jos he jonain päivänä saavat tietää, että olen transsukupuolinen, aion puhua heille suoraan. Uskon, että he hyväksyvät asian, koska rakastan tyttöystävääni, pidän hänestä huolta ja olen hänelle kaikin tavoin hyvä mies.
 Lue myös:
 Argentiinassa sukupuolen korjaaminen onnistuu omalla ilmoituksella ja 17-vuotias Aaron Armeya tallentaa sen someen kaikkien nähtäväksi – katso minidokumentti
 Intian kolmas sukupuoli pyrkii eroon syrjinnästä yrittäjyydellä, mutta epäilijöitä riittää – "Pitää pudottaa housut alas todistaaksemme, että olemme olemassa"

”Opettelin Youtube-videon avulla piikittämään itseäni” – vietnamilainen transmies Ha joutuu hakemaan mieshormonit Thaimaasta


Summary: Vain harva yritys on kirjannut ilmastonmuutoksen vaikutuksen strategiaansa ja hallinnonaloilla on selkeitä puutteita.

Tästä on kyse Suomessa on laadittu suunnitelma ilmastonmuutokseen sopeutumisesta, mutta sen toteuttaminen on jäänyt puolitiehen. Rakentamisessa ja vesihuollossa on esimerkiksi huomioitu tulvariskit ja rankkasateet, mutta sosiaali- ja terveydenhuollossa valmistautuminen ilmastonmuutokseen on vähäistä. Vain pieni osa pörssiyrityksistä on sisällyttänyt strategiaansa sopeutumisen ilamston lämpenemiseen
 Vaikka monet  ihmiset kokevat  jatkuvan ilmastonmuutoskeskustelun ahdistavana, niin asiantuntijat neuvovat heitä hyväksymään tosiasiat.
 Esiteollisesta ajasta 1800-luvun lopulta Suomen ilmasto on lämmennyt jo pari astetta. Talvet ovat muuttuneet leudommiksi ja viime kesän kuiva hellejakso antoi viitteitä tulevasta. Erilaiset sääjaksot lukkiutuvat pidemmäksi aikaa Suomen ylle.
 Miten näihin muuttuviin sääilmiöihin pitäisi varautua ja sopeutua?
 Valtionhallinnossa on laadittu jo vuonna 2014  Kansallisen ilmastonmuutoksen sopeutussuunnitelma 2022 . Nyt siitä laadittu  raportti  arvioi, miten hyvin suunnitelmaa on pantu toimeen ja samalla listataan kehittämistarpeita.
 Suomen ympäristökeskuksen  Kirsi Mäkinen  ja ja Luonnonvarakeskuksen  Jaana Sorvali  sanovat, että kaikilla hallinnonaloilla ei ole riittävää tietoa tai suunnitelmaa ilmastonmuutoksen vaikutuksiin reagoimisesta. Tutkijoiden mukaan jo viisi vuotta sitten laadittu sopeutussuunnitelma tunnetaan sidosryhmissä varsin heikosti.
 Ilmastolaki tuli voimaan vuonna 2015, mutta hallituksen vuosittaisia tiedonantoja aiheesta on saatu turhaan odotella.
 Ilmastonmuutoksen on arvioitu lisäävän sateita ja tulvia. Taina Tuomi
 Tietoa, yhteistyötä ja sopeutumista kaivataan lisää
 Ilmastoriskeihin pitäisi varautua silti kaikilla hallinnonaloilla, mutta näin on tehty vasta vähän.
 – Meillä on muutamia toimialoja, esimerkiksi vesihuolto, maankäyttö ja rakentaminen, liikenne ja maa- ja metsätalous, joissa on jo lähdetty liikkeelle ilmastonmuutoksen vaikutusten arvioimisen ja niihin varautumisen kanssa, tutkija Kirsi Mäkinen sanoo.
 – Muutamilla muilla toimialoilla, erityisesti elinkeinoelämässä vaikka matkailuun ja virkistykseen liittyen, ja sosiaali- ja terveyspuolella, ollaan enemmän alkutekijöissä asian haltuunottamisessa.
 Lisääntyvät rankkasateet ja kuivuus on ymmärrettävästi pakko huomioida vesihuollossa ja maataloudessa. Rakentamisessa kaavoitus on laadittava niin, että tulvariskit ja sadanta arvioidaan. Talojen rakentamisessa asuntojen viilennysratkaisut nousevat yhä tärkeämmäksi.
 Sähkökaapelien siirtäminen maan alle maksaa miljardeja euroja. Pauliina Tolvanen / Yle
 Sosiaali- ja terveyspuolen valmiudessa nostetaan esiin ilmastopakolaisuus. Nyt arvioidaan, että esimerkiksi Afrikassa maanviljelys käy tulevaisuudessa mahdottomaksi, mikäli lämpötila nousee useilla asteilla.
 Alueella asuu yli miljardi ihmistä, jotka saattavat sen seurauksena lähteä liikkeelle etsimään uusia asuinsijoja pohjoisempaa.
 Yhteiskunta on jo varautunut myrskyihin esimerkiksi  sähköverkkojen maakaapeloinnilla , joka tulee maksamaan jopa viisi ja puoli miljardia euroa vuoteen 2028 mennessä. Tässä näkyy ilmastonmuutoksen riskien yksi hintalappu.
 On myös arvioitu, että  lisääntyvän kaamosmasennuksen hoitamisesta  voi koitua karkeasti arvioiden jopa 800 miljoonan euron kulut vuosittain, kun lumettomat talvet yleistyisivät.
 Tutkijat Kirsi Mäkinen ja Jaana Sorvali arvioivat, että yhteiskunnan eri tasoilla toimijat tarvitsevat lisää käytännönläheistä tietoa ja sopeutumista tukevia työvälineitä. Nyt suunnittelu on puutteellista.
 Arvioinnissa tuli ilmi, että ilmastonmuutoksen hillinnän ja muutokseen sopeutumisen välistä eroa ja keskinäistä kytkentää ei hahmoteta kunnolla.
 Yrityksille uhka on myös mahdollisuus
 Yritykset ovat osaksi havainneet ilmastonmuutoksessa paitsi riskin myös mahdollisuuden.
 Pörssiyrityksistä kovin harva on silti vielä huomioinut ilmastonmuutosta strategiassaan, sanoo toiminnanjohtaja  Jouni Keronen   Climate Leadership Coalition  yhdistyksestä.
 – Noin seitsemän prosenttia Suomen pörssiyrityksistä käsitteli ilmastonmuutosta omassa strategiassaan hallituksen kautta. Siinä on vielä parantamisen paikka, vaikka tottakai suuret yritykset jo tekevät tätä, Keronen sanoo.
 Jouni Keronen oli yhdessä Nasdaqin ja Helsingin pörssin kanssa laatimassa viime vuonna arviota yritysten ilmastonmuutostietoisuudesta.
 – Meillä on loistavia kärkiyrityksiä, kuten Neste ja Outotec, jotka ovat jo julkaisseet hiilikädenjälkiraporttejaan. Suomen viennistä yli 25 miljardia euroa tulee puhtaista ratkaisuista, Keronen muistuttaa.
 Yritysmaailmassa on kuitenkin melkoinen kirjo siinä, miten ilmastonmuutokseen ollaan sopeutumassa. Maailmalla on luotu  järjestelmiä , joilla voidaan arvioida hintalappu ilmastoriskeille. Jouni Keronen toivoo tällaisten käyttöönottoa myös Suomessa.
 Isot rahoittajat, kuten eläkevakuutusyhtiöt, ovat jo alkaneet vaatia yrityksiltä reagointia ilmastonmuutokseen ehtona rahoituksen saamiseen. Euroopan Union tasolla tavoitteena on ohjata 180 miljardia euroa kestävään sijoittamiseen vuosittain.
 Finanssialan varatoimitusjohtaja  Esko Kivisaaren  mukaan ilmastonmuutoksen kannalta suurin vaikuttava tekijä tällöin on sijoittaminen energiasektorille.
 Opiskelijat ilmastolakkoilivat muun muasssa Turussa perjantaina. Yle
 Ilmastovaalit vain henkilökohtaisia ratkaisujako?
 Tulevien eduskuntavaalien keskusteluissa ilmastonmuutos on ollut yksi keskeisistä teemoista.
 Hyvin paljon on keskitytty siihen, mitä yksityinen kansalainen voi tehdä, ja toisaalta esimerkiksi siihen, paljonko metsää voidaan hakata hiilinielujen kasvun takaamiseksi.
 Climate Leadership Coalitionin toiminnanjohtaja Jouni Keronen haluaisi laajentaa aihepiiriä huomattavasti. Suomalaiset voivat vaikuttaa monella tapaa ilmastonmuutoksen hillintään tai siihen sopeutumiseen.
 – Meillä on tosi merkittävä vaikutus siinä, millaisia ratkaisuja viemme ulkomaille. Meillä on suorassa omistuksessa olevia firmoja ulkomailla ja valtava alihankintaverkosto, joiden hiilijalanjälkeen voimme vaikuttaa, Keronen luettelee.
 Ilmastoon kokonaisvaikuttaminen voi tapahtua myös EU:n ilmastopolitiikan ja erilaisten rahoitusratkaisujen kautta. Kerosen mukaan voidaan arvioida, että vaikuttaminen maailmanlaajuisesti on jo nyt moninkertainen siihen verrattuna, mitä Suomen omat alueellliset ratkaisut tuottavat.
 – Kansainvälinen näkökulma tuo meille investointeja, työllisyyttä, kilpailukykyä ja vientiä. Sillä on myös äärimmäisen tärkeä rooli tulevaisuuden hývinvointiyhteiskunnan ylläpitämisessä, Keronen arvioi.
 Lue myös:
 Vihaa, masennusta ja häpeää: Ilmastonmuutos aiheuttaa suomalaisissa nyt niin synkkiä tuntemuksia, että avuksi on pitänyt perustaa tukiryhmiä
 Ilmastonmuutokselle on pakko tehdä jotain, mutta mitä se olisi – tarjolla vain ikäviä vastauksia
 Ilmastobarometri: Suomalaiset haluavat poliitikot toimimaan ilmaston hyväksi, mutta poliitikot eivät uskalla
 Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"

Ilmastonmuutoksen riskeihin on Suomessa valmistauduttu puutteellisesti – osa yrityksistä tekee silti jo hyvää bisnestä


Summary: Trumpin hallinto haluaa palauttaa yhä useamman odottamaan turvapaikkapäätöstä Meksikoon.

Siirtolaistilanne Yhdysvaltain Meksikon vastaisella rajalla on kärjistynyt kevään koittaessa nopeasti, kertovat useat yhdysvaltalaisviranomaiset. Sekä maahanmuuttoviranomaiset, poliitikot että siirtolaisia auttavat toimijat ovat yhtä mieltä siitä, että rajalla on humanitaarinen kriisi. Käsitykset tilanteen syistä ja näkemykset ratkaisuista vain ovat erilaiset.
 Rajaviranomaisten arvion mukaan maaliskuussa Yhdysvaltain rajalla otettiin kiinni jopa 100 000 laittomasti maahan pyrkivää, kertoo muun muassa The Washington Post. Se on enemmän kuin koko kuluvana vuosikymmenenä. Myös helmikuussa rajalla otettiin kiinni enemmän tulijoita kuin vuosiin.
 Meksikon rajan yli pyrkii nyt paljon enemmän siirtolaisia kuin viranomaiset pystyvät käsittelemään. Suuri osa tulijoista hakee turvapaikkaa. Vastaanottokeskukset ovat täynnä ja käsittelyajat venyneet. Turvapaikanhakijoita on vapautettu Yhdysvaltoihin ilman kunnollista käsittelyä. Osa joutuu palaamaan takaisin Meksikon puolelle odottamaan.
 "Ennennäkemätön kriisi"
 Etelärajan virallisten rajanylityspaikkojen kautta otetaan yhä vähemmän turvapaikanhakijoita vastaan. Tästä syystä monet ylittävätkin rajan laittomasti syrjäisemmillä alueilla ja ilmoittautuvat ylityksen jälkeen Yhdysvaltain rajaviranomaisille hakeakseen turvapaikkaa.
 Näin on käynyt muun muassa El Pason alueella Teksasissa. Se on yksi pahiten ruuhkautuneista alueista. Maahan pyrkivien kiinniotot ovat alueella kasvaneet yli 400 prosenttia viime vuoteen verrattuna.
 Yhdysvaltain tulli- ja rajalaitoksen johtaja  Kevin McAleenan  julisti maaliskuun lopussa, että maan eteläraja on murtumispisteessä.
 – Tulli- ja rajavirastolla on käsissään ennennäkemätön humanitaarinen ja rajaturvallisuuden kriisi etelärajalla, ja El Pasossa kriisi on paremmin näkyvissä kuin missään muualla, McAleenan totesi The Washington Postin haastattelussa.
 McAleenanin mukaan maaliskuussa rajaviranomaisten haltuun päätyi lähes 40 000 lasta.
 Osa lapsista on päätynyt El Pason kaupunkiin, rajan ylittävän sillan alle pystytettyyn väliaikaiseen säilöön, joka on ollut viime päivät suuren huomion kohteena.
 Olot ovat karut. Piikkilanka-aidan ympäröimässä leirissä on teltta, mutta kaikki eivät mahdu sisälle. Mediat ovat raportoineet, että osa on joutunut nukkumaan taivasalla tuulen ja tomun keskellä jo päiviä. Lämmintä ruokaa on liian vähän. The New York Timesin tietojen mukaan sillan alla säilötään satoja siirtolaisia.
 Ihmiset odottavat, että yhdysvaltalaisviranomaisilla olisi aikaa kirjata heidän turvapaikkahakemuksensa. Sen jälkeen he pääsevät sillan alta pois, mutta minne, se ei ole selvää.
 Hallinnon toimet olleet tehottomia
 The New York Timesin mukaan Yhdysvaltain viranomaiset ovat tienneet kuukausia, että siirtolaisten määrä kasvaisi nopeasti kevään kuluessa. Muun muassa Kalifornian yliopiston maahanmuuton tutkija  Wayne Cornelius  on kritisoinut presidentti Donald Trumpin hallintoa siitä, että se päätti tietoisesti olla valmistautumatta siirtolaisten määrän nopeaan kasvuun.
 – Sen sijaan hallinto käynnisti useita pelotteita, jotka ovat olleet täysin tehottomia. Cornelius totesi haastattelussa.
 Hän ja muut kriitikot ovat syyttäneet hallintoa siitä, että viranomaiset ovat keskittyneet maahanmuuttoa vaikeuttaviin toimiin eivätkä tehneet töitä väkivallan ja köyhyyden vähentämiseksi Keski-Amerikassa, mistä turvapaikanhakijoita nyt tulee.
 Siirtolaisia auttavat järjestöt ovat vedonneet siihen, että hallinnon pitäisi kohdella siirtolaisia pakolaisina ja investoida ulkomaanapuun.
 Vaikka siirtolaisia on tullut paljon ennenkin, tilanne on nyt poikkeuksellinen. Yhdysvaltoihin pyrkii ennätysmäärä perheitä ja yksin tulevia alaikäisiä Keski-Amerikan väkivallan, köyhyyden ja kuivuuden piinaamista maista: Guatemalasta, Hondurasista ja El Salvadorista. Yhdysvaltain siirtolaissysteemiä ei ole tehty heitä varten. Vastaanottokeskuksissa ei ole lapsille sopivia tiloja. Vaippoja tai ruokaa ei ole.
 Lain mukaan rajaviranomaiset eivät saa säilöä alaikäisiä yli 72 tuntia, mutta lakia on The Washington Postin lähteiden mukaan jouduttu rikkomaan.
 Meksikosta odotushuone
 Trumpin hallinto ei kuitenkaan hellitä tiukkaa linjaansa. Se on toistuvasti kiristänyt siirtolaispolitiikkaa ja turvapaikanhaun ehtoja. Muurihaaveet ja uhkailut rajan sulkemisesta ovat esillä.
 Trump syyttää Meksikoa tilanteesta. Hän ilmoitti myös katkaisevansa talousavun kolmelta Keski-Amerikan maalta.
 Alkuvuodesta Yhdysvallat alkoi palauttaa turvapaikkaa odottavia siirtolaisia Meksikon puolelle odottamaan asiansa käsittelyä. Muutama päivä sitten sisäisen turvallisuuden ministeri Kirstjen Nielsen määräsi, että käytäntöä tulee laajentaa tuntuvasti. Jatkossa rajaviranomaisten on päivittäin käännytettävä satoja maahantulijoita Meksikon puolelle odottamaan päätöstä.
 Kiistelty käytäntö on haastettu oikeuteen. Kansalaisoikeuksia puolustava ACLU-järjestö totesi lausunnossaan, että se muun muassa rikkoo kansainvälistä ihmisoikeuslakia, joka kieltää turvapaikanhakijoiden palauttamisen vaarallisiin oloihin.
 Yhdysvaltain hallinto yrittää korjata siirtolaiskriisiä muun muassa kouluttamalla nopeasti lisätyövoimaa rajalle. Mutta vaikka rajalla tulijat saataisiinkin käsiteltyä tehokkaasti, odottaa turvapaikanhakijoita vielä monia mutkia.
 Yksi iso pullonkaula löytyy turvapaikkahakemuksia käsittelevistä tuomioistuimista. Ne ovat pahoin ruuhkautuneet. Käsittelyjonossa on yli 800 000 tapausta. Niiden ratkaiseminen voi kestää vuosia. Keskeneräisten tapausten määrä on The New York Timesin mukaan kasvanut lähes 50 prosenttia Trumpin hallinnon aikana.

USA:n rajaviranomaisten käsiin päätyi viime kuussa lähes 40  000 lasta -  kriisi Meksikon vastaisella rajalla kiristyy


Summary: Tiedemiehet uskovat, että luotaimen ottamat näytteet antavat johtolankoja elämän synnystä maapallolla.

Japanilainen avaruusluotain Hayabusa 2 on pommittanut Ryugu -asteroidia. Asteroidi on 300 kilometrin päässä Maasta.
 Luotain pudotti räjähteen ollessaan 500 metrin päässä asteroidista. Tämä vaihe oli luotaimen kannalta vaarallisin: luotaimen piti siirtyä nopeasti asteroidin toiselle puolelle, jottei siihen osu räjähdyksen voimasta irtoavia sirpaleita
 Tavoitteena oli tehdä asteroidille uusi kraateri, josta asteroidin pinnan alta otetaan näytteitä. Näytteet halutaan ottaa asteroidin pinnan alta, jotta näytteet eivät ole altistuneet auringon tai avaruuden säteilylle.
 Tiedemiehet odottavat, että näytteistä saataisiin uutta tietoa elämän syntymisestä maapallolla. Näytteet saattavat antaa tietoa myös koko aurinkokuntamme synnystä.
 Hayabusan on tarkoitus tuoda näytteet Maahan ensi vuoden joulukuussa.

Japanilainen avaruusluotain pommitti asteroidia


Summary: Yhdysvallat on arvostellut Kuubaa Venezuelan presidentti Nicolas Maduron hallinnon tukemisesta.

Yhdysvallat on julkistanut kohdistavansa talouspakotteita Venezuelan valtiollisen öljy-yhtiön 34 alukseen sekä kahteen yhtiöön, jotka kuljettavat raakaöljyä Venezuelasta Kuubaan. Asian julkisti Yhdysvaltain varapresidentti  Mike Pence  perjantaina.
 Pakotteet rankaisevat myös Kuubaa, jota Yhdysvallat on arvostellut Venezuelan presidentti  Nicolas Maduron  hallinnon tukemisesta.
 Kansainvälinen yhteisö on enimmäkseen asettunut tukemaan maan oppositiojohtaja  Juan Guaidoa .
 Guaido haluaa Maduron viralta ja on julistautunut maan väliaikaiseksi presidentiksi. Yli 50 maata on tunnustanut Guaidon aseman.
 Opposition hallitsema parlamentti äänesti öljyviennin keskeyttämisestä viime kuussa.

Yhdysvallat kohdisti pakotteita Venezuelan öljynviennille Kuubaan


Summary: Koneiden toimitukset ovat pysähdyksissä ja varastointi aiheuttaa jo ongelmia.

Lentokonevalmistaja Boeing aikoo leikata 737 MAX:in tuotantoa lähes 20 prosentilla.
 Boeing on tähän asti tehnyt näitä koneita 52 kuukaudessa. Jatkossa 737 MAX:eja tehdään 42 kappaletta kuukaudessa.
 Maailman suurin lentokonevalmistaja on ajautunut vaikeuksiin, kun Etiopiassa tapahtuneen onnettomuuden vuoksi MAX-konetyypit joutuivat lentokieltoon. Viisi kuukautta sitten Indonesiassa sama konetyyppi putosi mereen.
 Koneiden toimitukset ovat nyt pysähdyksissä. Boeing 737 MAX on ollut yhtiön suosituin lentokonemalli. Kun Boeing ei pysty toimittamaan tehtyjä koneita, niin sillä alkaa olla ongelmia varastotilan kanssa.
 Lento-onnettomuuden oletetaan johtuvan automaattisen sakkauksenestojärjestelmän virheellisestä toiminnasta.
 Boeing on pyrkinyt korjaamaan ongelman koodaamalla järjestelmän ohjelmistoa. Koneista on löytynyt myös toinen ohjelmisto-ongelma.
 Yhdysvaltain ilmailuviranomaiset eivät hyväksyneet ensimmäisiä korjausversioita. Viranomaiset uskovat, että korjatut ohjelmistot valmistuvat muutaman viikon sisällä.

Boeing vähentää 737 MAX:in tuotantoa


Summary: Meksikon rajalla on todella paha tilanne, todella paha, sanoi Trump.

Aitojen, porttien ja puomien rakentaminen

Presidentti  Donald Trump  on vieraillut Kaliforniassa, missä hän kävi katsastamassa Calexicon rajakaupunkiin rakennettua noin neljän kilometrin pituudelta uutta raja-aitaa.
 Aitaan on hitsattu hopeinen kyltti, jossa lukee ”ensimmäinen osa presidentti Trumpin rajamuuria”.
 Todellisuudessa kyseisen aidan rakentamisesta päätettiin jo ennen Trumpin hallintoa, sillä 90-luvulla rakennettu aita oli kehnossa kunnossa, kertoo uutistoimisto AP.
 – Meksikon rajalla on todella paha tilanne, todella paha. Me emme voi enää ottaa siirtolaisia ja pakolaisia vastaan, koska Yhdysvallat on täynnä, Trump totesi tiedotustilaisuudessa.
 – Olen katsonut joitakin näitä turvapaikan hakijoita. He ovat jengiläisiä. He eivät pelkää mitään, Trump sanoi.
 Samalla hän kehui Meksikon toimia viime päivinä.
 – Meksiko on tehnyt neljän päivän aikana todella paljon, enemmän kuin vuosikausiin, Trump hehkutti.
 Aita on osa miljardin dollarin projektia, jossa vanhat aidat korvataan uusilla Yhdysvaltain Meksikon-vastaisella rajalla.
 Presidentti on läpi viikon uhkaillut sulkevansa Meksikon rajan kokonaan, mikäli Meksiko ei auta Yhdysvaltoja tukkimaan siirtolaisvirtaa.
 Hän uhkasi myös asettaa tulleja Meksikosta tuotaville autoille.
 Torstaina  presidentti perui uhkauksensa ja kertoi antavansa Meksikolle vuoden aikaa tyrehdyttää huumeiden tuonti rajan yli Yhdysvaltoihin.
 Aiheesta lisää:
 Trump uhkaa Meksikoa autotuonnin verotuksella ja rajan sulkemisella

Trump kävi katsastamassa raja-aitaa Kaliforniassa – aidassa hopeinen Trump-kyltti


Summary: Neuvotteluista povataan hankalia, koska puolueiden kannat poikkeavat selvästi toisistaan.

Virossa Reformipuolueen puheenjohtaja  Kaja Kallas  nimettiin tänään perjantaina hallitustunnustelijaksi ja pääministeriehdokkaaksi, kun presidentti Kersti Kaljulaid antoi tehtävän Kallakselle.
 Kallaksen markkinaliberaali ja EU-myönteinen puolue voitti kuukausi sitten pidetyt parlamenttivaalit, joissa se sai 28,8 prosenttia äänistä. Hänellä on kaksi viikkoa aikaa neuvotella uuden hallituksen muodostamisesta.
 Kallaksen tehtävä on haastava, sillä toiseksi suurimman äänisaaliin (23 prosenttia) saanut  Jüri Ratasin  johtama Keskustapuolue on jo kieltäytynyt hallituskumppanuudesta reformipuolueen kanssa. Erimielisyyksiä on esimerkiksi verotuksesta, sillä oikeistolaisempi reformipuolue kannattaa Viron tasaverotuksen säilyttämistä, kun taas keskusta haluaisi siirtyä progressiiviseen verotukseen.
 Kallas on kertonut aikovansa neuvotella vaalitappion kärsineiden sosiaalidemokraattien kanssa.

Reformipuolueen Kaja Kallas johtamaan Viron hallitusneuvotteluja


Summary: Perjantain aiheena on tänään kerjääminen. Vieraina kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila (kesk) ja toimittaja Kimmo Oksanen.

Syksyllä 2007 Romaniasta alkoi tulla romanikerjäläisiä Suomeen. Tämän mahdollisti Euroopan unionin vapaa liikkuvuus. Kerjäämisestä ja kerjäläisistä tuli myös suosittu puheenaihe eduskunnassa.
 Perjantain vieraana tänään nähdään eduskunnan jättävä kansanedustaja  Sirkka-Liisa Anttila  (kesk). Hänen mielestään perusturvan pitäisi olla sellainen, että Suomessa ei kenenkään tarvitsisi kerjätä.
 – En anna rahaa kerjäläiselle. Jos yhdelle annat, niin pitäisi kaikille antaa. Yritän auttaa heitä muilla tavoin esimerkiksi tukemalla auttavia järjestöjä, kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila sanoo.
 "Romaneista luullaan paljon, mutta tiedetään vähän. Tietoa on myös saatavilla vähän, koska heiltä itseltään ei koskaan kysytä mitään."  Kimmo Oksanen
 Valtaosa ei anna rahaa
 Perjantai kysyi  Instagramissa , oletko antanut rahaa kerjäläiselle. Yli 250 vastaajasta valtaosa, 86 prosenttia, vastasi kieltävästi.
 Syiksi rahan antamatta jättämiseen mainittiin muun muassa, ettei usko rahan menevän kerjäläiselle itselleen. Moni epäilee romanikerjäläisten taustalla jonkinlaista huijausta, mafiaa ja ihmiskauppaa.
 Toimittaja  Kimmo Oksanen  ja valokuvaaja  Heidi Piiroinen  ovat seuranneet romanialaisen  Mihaela Stoican , hänen perheensä ja sukunsa elämää yli kymmenen vuoden ajan. Tuttavuudesta syntyi kirja  Ohikuljetut, erään kerjäläisperheen tarina .
 – Mihaela perheineen ja sukulaisineen ovat tavallisia köyhiä eurooppalaisia ihmisiä. Tämän tajuaminen johti meidät Heidin kanssa tekemään kirjan yksilöistä, ei niinkään romaneista tai kerjäläisistä.
 – Romaneista luullaan paljon, mutta tiedetään vähän. Tietoa on myös saatavilla vähän, koska heiltä itseltään ei koskaan kysytä mitään. Jokaisella ihmisellä on tarve tulla kuulluksi ja nähdyksi. Me olemme yrittäneet kuunnella ja katsoa, Kimmo Oksanen sanoo.
 "Romanien ongelmien taustalla on pitkäaikainen sorto."  Kimmo Oksanen
 "En tiedä, miten heitä voisi auttaa"
 Rahan antaminen kerjäläiselle ei ratkaise köyhyyden ongelmaa, mutta Oksanen ei näe myöskään mitään syytä olla antamatta.  Poliisi on lukuisia kertoja todennut julkisuudessa , ettei väitettyä yhteyttä niin kutsuttuun mafiaan Suomessa ole havaittu.
 – Romanien ongelmien taustalla on pitkäaikainen sorto. Heidän kotimaissaan ei juuri kenelläkään ole minkäänlaista halua panna romanien asioita kuntoon, kuten asumista, terveydenhuoltoa, koulutusta, työllisyyttä ja infraa. En tiedä, miten heitä voisi auttaa.
 – Romaneja tulee tänne koko ajan enemmän, autamme tai emme, koska heillä ei ole elämän mahdollisuutta omissa kylissään. Jokainen kerjätty euro on heille satakertainen meidän euroomme nähden, Oksanen muistuttaa.
 Perjantaissa tänään: Miksi kerjääminen häiritsee? Vieraina kansanedustaja Sirkka-Liisa Anttila ja toimittaja Kimmo Oksanen. Perjantai-dokkari: Meitä hävettää kerjätä. Ohjelma Yle TV1:llä klo 21.05. Ohjelma on nähtävissä myös suorana Yle Areenassa ja tallenteena lähetyksen jälkeen täällä:

 Ohjelma uusintana TV1:ssä sunnuntaina klo 15.05 ja tiistaina klo 01.00.

Annatko lantin kerjäläiselle? Romanien elämää seurannut toimittaja: "He ovat tavallisia eurooppalaisia köyhiä"


Summary: "Emme voi vain antaa ihmisten lähteä maksamatta", perusteli yhden sairaalan edustaja Kongossa. Pelko kustannuksista saa ihmiset pahimmillaan välttelemään hoitoa.

Pahimmillaan sairaala tappaa.
 Näin kävi nigerialaiselle muotisuunnittelija  Folake Oduyoyelle .
 Folake Oduyoyen aviomies  Adeyemi Oduyoye  kertoi perheensä tarinan  Broadly-julkaisulle .
 Elokuun lopussa vuonna 2014 Oduyoye synnytti neljännen lapsensa keisarileikkauksella. Leikkaushaava tulehtui pahoin, ja hän joutui valtion sairaalaan hoitoon. Lokakuun lopussa Folake Oduyoye oli vihdoin valmis kotiutettavaksi.
 Jopa vainajasta piti maksaa Uutistoimisto AP selvitti maksamattomien laskujen vuoksi sairaalassa pidettyjen ihmisten tapauksia viime vuonna. Ap arvioi, että tapauksia on varovaisestikin arvioiden satoja tuhansia. AP kertoo esimerkiksi filippiiniläisnaisesta, joka joutui sairaalaan sydänongelmien vuoksi. Sairaala kieltäytyi aluksi antamasta perheelle osamaksumahdollisuutta. Jokainen vankina sairaalassa vietetty päivä lisättiin sairaalalaskuun. Intian Bangaloressa pidätetyksi joutui kasvaimen vuoksi hoidettu mies. Laskua oli kertynyt noin 17 000 euroa. Perheen ei annettu edes tavata miestä. Hän kuoli lopulta. Tuolloin sairaala ei suostunut antamaan perheelle edes vainajan ruumista, vaan vaati perheeltä yli 12 000 euron lisälaskun maksamista.
 Pitkä hoitojakso teho-osastolla oli nostanut sairaalalaskun lähes 1,4 miljoonaan nairaan eli noin 3 500 euroon.
 Adeyemi Oduyoye kertoo, että perheellä ei ollut koko laskuun varaa, joten sairaala kieltäytyi päästämästä Folake Oduyoyea kotiin.
 Aviomiehen mukaan vaimo siirrettiin vartioidulle osastolle, josta hän ei saanut poistua. Hoitoa siellä ei saanut. Osastolta puuttui vessa, sähkö ja moskiittoverkot.
 Adeyemi Oduyoye kertoi Broadlylle vaimon olleen vangittuna lähes 1,5 kuukautta. Aviomies yritti koko tämän ajan sopia sairaalan kanssa osamaksuohjelmaa siinä onnistumatta.
 Joulukuussa vaimo alkoi yskiä. Hän kuoli lapsivuodekuumeeseen ja keuhkokuumeeseen pari päivää myöhemmin.
 Tapauksia yli 30 maassa
 Tarinoita sairaaloihin vangituista potilaista on paljon. Tarkkaa tietoa ongelman laajuudesta tai yleisyydestä ei ole, mutta sen epäillään koskettavan jopa miljoonia.
 Ongelman luonnetta ja laajuutta vuonna 2017 kartoittanut tutkimuslaitos Chatham House  arvioi raportissaan , että joka vuosi sadattuhannet potilaat eri puolilla maailmaa jäävät vangiksi sairaalalaskujensa vuoksi. Raportin mukaan todellinen luku on todennäköisesti tätä suurempi.
 Aihepiiriä tutki viime vuoden lopulla  myös uutistoimisto AP . Se löysi todisteita sairaaloiden harrastamista pidätyksistä yli 30 maasta Afrikassa ja Aasiassa, mutta myös esimerkiksi Liettuassa ja Bulgariassa.
 Kongon demokraattisessa tasavallassa AP vieraili 20 sairaalassa. Niistä vain yksi ei vanginnut potilaitaan. Asiakkaan pidättäminen sairaalassa maksamattomien laskujen vuoksi on Kongossa laitonta.
 Harvardin yliopiston maailman terveysinstituutin johtaja  Ashish Jha  arvioi AP:lle, että vangitseminen laskujen vuoksi vaikuttaa luultavasti "satojentuhansien, ellei miljoonien ihmisten" elämään.
 Syytöksiä seksillä kiristämisestä
 Chatham Housen raportissa käytiin läpi tutkimusraportteja ja lehtiartikkeleita. Ne ja AP:n selvittämät tapaukset kertovat karuja tarinoita siitä, mitä voi tapahtua, jos ihmisellä ei ole varaa maksaa sairauttaan.
 Usein vankeuteen päätyy äiti, jonka synnytyksessä onkin tullut ongelmia ja hoito monimutkaistunut. Myös onnettomuuksien uhrien tai syöpäpotilaiden laskut voivat nousta koviksi.
 Pidätettyjä saatetaan kohdella huonosti ja nöyryyttävästi. Esimerkiksi Keniassa sairaaloita – ja samalla potilaita – vahtivat aseistetut vartijat.
 AP:n haastatteleman Kenian ihmisoikeuskomitean varapuheenjohtajan mukaan Nairobissa sijaitsevassa Kenyattan sairaalassa on saatettu pitää potilaita vankina jopa kaksi vuotta.
 Hänen mukaansa käy järkeen epäillä, että sairaalassa saatetaan pitää kerralla satoja potilaita, jotka eivät pysty maksamaan laskujaan.
 Sairaalan edustajat eivät halunneet kommentoida asiaa AP:lle.
 Sairaalan työntekijöiden on myös syytetty kiristäneen naisilta seksiä vastineeksi laskujen maksamisesta.
 Poliisi vahti Pumwanin synnytyslaitosta Nairobissa syyskuussa 2018. Paikalla vieraili tuolloin hallituksen edustajia. Sairaalasta oli löytynyt 12 kuollutta vauvaa muovipussissa. Daniel Iringu /EPA
 Sakset vatsaan, käsiraudoilla sänkyyn
 Keniassa kahden synnyttämään menneen naisen tapaukset päätyivät muutama vuosi sitten oikeuteen asti.
 Syyskuussa 2010  Maimuna Awuor Omuya  synnytti kuudennen lapsensa Pumwanin synnytyslaitoksella Nairobissa. Koska Omuya ei pystynyt maksamaan laskuaan, hän päätyi yli 60 muun naisen kanssa osastolle vangiksi.
 Omuya joutui nukkumaan märällä lattialla tulvivan vessanpöntön vieressä. Häntä pidettiin osastolla lähes kuukausi. Apu koitti vasta, kun ystävä vetosi paikalliseen pormestariin, AP kertaa.
 Pari kuukautta myöhemmin Pumwaniin saapui  Margaret Oliele . Hänen keisarileikkauksensa epäonnistui surkeasti: lääkärit unohtivat hänen vatsaansa sakset. Ne piti poistaa toisella leikkauksella. Oliele sai myöhemmin muun muassa virtsarakon repeämän ja verenmyrkytyksen.
 Koska laskuun ei ollut varaa, myös Oliele päätyi pidätettyjen osastolle. Hän yritti paeta, mutta jäi kiinni portilla. Sen jälkeen hänet kahlittiin käsiraudoilla sänkyyn, Oliele muisteli AP:lle.
 Ihmisoikeusjärjestö Center for Reproductive Rights kuuli naisista ja auttoi heitä viemään tapauksensa oikeuteen. Lopulta, vuonna 2015 naiset voittivat. Oikeus kuvasi kohtelua paitsi perustuslain vastaiseksi, myös julmaksi, epäinhimilliseksi ja alentavaksi.
 Suureen muutokseen ratkaisu ei johtanut.
 Pari vuotta myöhemmin Omuyan nuorempi veli sairastui ja joutui hoidettavaksi sairaalaan. Kun rahaa laskuun ei löytynyt, veli vangittiin osastolle.
 Kenyattan kansallinen sairaala Nairobissa on yksi sairaaloista, joita syytetään potilaiden vangitsemisesta laskujen vuoksi.
Kuva on otettu tammikuussa 2018, jolloin sairaalan työntekijöitä epäiltiin seksuaalisesta hyväksikäytöstä synnytysosastolla. Daniel Irungu / EPA
 Pahimmillaan hoito jää välistä kustannusten pelossa
 Vankeus tarkoittaa myös, että potilaan köyhyys voi entisestään pahentua.
 Työt jäävät hoitamatta, sukulaisilla on paineita auttaa laskuissa ja jonkun täytyy pitää huolta lapsista, jos vaikkapa yksinhuoltajaäiti on pidätettynä sairaalassa. Jos sukulaisia ei ole tai he kääntävät selkänsä potilaalle, tilanne voi olla lohduton.
 Joskus ilo lapsen parantumisesta kääntyy paineeksi saada lapsi sairaalasta ulos.
 Kenialaisessa Eldoretin kaupungissa sijaitsevassa sairaalassa työskentelevä lasten syöpälääkäri kertoi AP:lle, että hänen sairaalansa pitää osastoilla säännöllisesti lapsia, joiden syöpähoidot ovat loppuneet, mutta joiden vanhemmat eivät pysty maksamaan laskua. Lapsia saatetaan pitää "panttina" osastolla viikkoja tai kuukausia.
 Pelko kovista laskuista tarkoittaa pahimmillaan, että ihmiset lopettavat hoidot tai eivät edes hakeudu sairaalaan.
 Chatham House siteeraa kenialaiskyselyä syöpään sairastuneiden lasten perheistä, joilla ei ole sairausvakuutusta: sen mukaan hiukan yli puolet perheistä sanoi jättäneensä syöpähoidot kesken kustannusten vuoksi.
 Kysely tehtiin vain yhdessä sairaalassa, mutta se kuvaa hyvin, miten raakojen valintojen eteen köyhät perheet voivat joutua.
 "Ei kukaan palaa maksamaan"
 Sairaalat käyttävät pidättämistä paitsi laskujen karhuamiseen, myös pelotteena.
 – Emme voi vain antaa ihmisten lähteä maksamatta, kongolaisen sairaalan hallintovirkailija  Leedy Nyembo-Mugalu  sanoi AP:lle.
 Hänen mielestään kyse ei ole ihmisoikeuskysymyksestä, vaan tavasta hoitaa liiketoimintaa.
 – Ei kukaan palaa kuukauden tai kahden päästä maksamaan laskuaan.
 Pitäiskö kehitysapua ohjata enemmän julkisen terveydenhoidon kehittämiseen? Oletko jopa itse törmännyt vastaaviin ongelmiin matkustaessasi ulkomailla? Aiheesta voi keskustella jutun perässä klo 18 asti  Yle-tunnuksin .

Synnyttänyt äiti kahlittiin sänkyyn, lapsi voi jäädä pantiksi – Maailmalla sairaalat pitävät potilaita vankeina, jos heillä ei ole varaa maksaa hoitoaan


Summary: Lauantaiseen äärioikeiston tapahtumaan on poliisin mukaan varauduttu riittävästi jo ennakkoäänestyksenkin takia.

Poliisi on valmiudessa lauantaina odotettavissa olevan äärioikeiston kokoontumisen varalta Varsinais-Suomessa. Verkossa liikkuneiden tietojen mukaan Turkuun tai Turun seudulle on tulossa äärioikeiston edustajia eri maista Awakening II-tapahtumaan.
 Ylikomisario  Mika Peltola  Lounais-Suomen poliisista on vähäsanainen siitä, paljonko sillä on tietoa tapahtumasta, esimerkiksi tarkemmasta pitopaikasta tai odotettavissa olevasta osallistujamäärästä.
 – Poliisi on tietoinen, että tällaista ollaan järjestämässä. Olemme tämän tiedon perusteella varautuneet viikonloppuun, kommentoi Peltola.
 Hän ei suostu tarkemmin paljastamaan, kuinka suurella miehityksellä poliisi on varautunut äärioikeiston kokoontumiseen. Hän ei myöskään kerro, onko muualta maasta tulossa lisävahvistuksia Turun poliisin tueksi.
 Partiot varmistavat äänestysvapauden toteutumista Varsinais-Suomessa
 Poliisi oli ylikomisario Mika Peltolan mukaan muutenkin varautunut viikonloppuna turvaamaan vaalirauhaa ennakkoäänestyksen aikana.
 – Ennakkoäänestys on alkanut ja viikon päästä on eduskuntavaalit, ja poliisi on jo hyvissä ajoin katsonut, että meillä on kansalaisten äänestysvapautta turvaamassa partioita maakunnassa.
 Tilanne on nyt se, että Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan laitonta toimintaa ei sallita.  Ylikomisario Mika Peltola
 Ylikomisario Mika Peltola ei halua täsmentää, onko poliisilla syytä varautua vaalirauhan rikkoutumiseen Varsinais-Suomessa. Hänen tietoonsa ei ole tullut häirintää äänestyspaikoilla keskiviikkona alkaneen ennakkoäänestyksen aikana.
 – Poliisi katsoo äänestyspaikkojen lähistöllä, että kansalaiset voivat vapaasti mennä oman tahtonsa kanssa vaaliuurnille. Luonnollisesti poliisilla olevan ennakkotiedon ja käytyjen keskustelujen perusteella poliisi lähtee siitä, että olemme riittävästi varautuneet tapahtumaan.
 Lainvoimainen päätös antaa keinoja puuttua PVL:n toimintaan
 Korkein oikeus (KKO) kielsi väliaikaisesti Pohjoismaisen vastarintaliikkeen (PVL) toiminnan  maaliskuun lopulla. Samalla se myönsi uusnatsijärjestö PVL:lle valitusluvan toimintansa lakkauttamista koskevasta hovioikeuden päätöksestä.
 Poliisihallitus on ohjeistanut poliisilaitoksia puuttumaan kaikkeen havaitsemansa Pohjoismaisen vastarintaliikkeen toimintaan.
 Ylikomisario Mika Peltola Lounais-Suomen poliisista sanoo, että aiemmin poliisilla ei ole ollut lainvoimaista päätöstä puuttua yhdistyksen toimintaan.
 – Nyt meillä on lainvoimainen päätös, että PVL on väliaikaisesti toimintakiellossa. Yhdistyslaista löytyy rangaistuspykälä, jos katsotaan, että yhdistyksen nimissä jatketaan tällaista toimintaa.
 Hän ei halua kommentoida, tarkoittaako tämä tarvittaessa järeämpiä keinoja puuttua lainvastaiseen toimintaan.
 – Poliisi pyrkii neuvoin, kehotuksin ja käskyin katsomaan, että olemassa olevaa lainsäädäntöä ja päätöksiä noudatetaan. Aina tapauskohtaisesti harkitaan, millä tavalla tehdään. Tilanne on nyt se, että Korkeimman oikeuden päätöksen mukaan laitonta toimintaa ei sallita millään elämän osa-alueella, sanoo ylikomisario Mika Peltola.
 Pohjoismaisen vastarintaliikkeen aktiivit olivat muutama viikko sitten  näkyvästi liikkeellä Turun vaalikadulla  (Turun Sanomat, tilaajille). He jakoivat myös puolueiden logoilla varustettua tekaistua vaalimateriaalia.

Äärioikeiston kokoontuminen pitää poliisit valppaina viikonloppuna – vaalirauhan turvaamiseen varauduttu Turun seudulla


Summary: Millaisissa tunnelmissa vaalitoreilla kampanjoidaan? Seuraa lähetystä Yle Areenassa lauantaina klo 10.45 alkaen.

Kevään eduskuntavaalien kampanjatyö käy kohti maalisuoraa, kun vaaleihin on vain reilu viikko jäljellä. Loppukiriä oman puolueen vaalimenestyksen eteen tehdään koko maassa.
 Ylen vaalikierros vierailee lauantaina klo 10.45 alkaen kaikissa Manner-Suomen vaalipiireissä tapaamassa ehdokkaita ja haistelemassa tunnelmaa kojuilla höyryävien vaalimakkaroiden ja kahvien äärellä. Verkkolähetys kestää kaksi tuntia.
 Voit seurata lähetystä klikkaamalla jutun kuvaa  tai tästä linkistä .
 Ehdokkaat ja äänestäjät keskustelevat esimerkiksi nuorten vaikuttamismahdollisuuksista, päihdepolitiikasta, hyvinvoinnista ja alueellisesta eriarvoistumisesta Suomessa.
 Yle käy myös läpi vaalipiirien ääniharavia ja miten esimerkiksi luopujat ja uudet kovat nimet kisaavat maakunnissa.
 Lähetyksen juontavat Pasilasta politiikantoimittajat  Maria Stenroos  ja  Robert Sundman , lähetyksen reporttereina ovat Ylen Suomi -toimituksen toimittajat ympäri maan.
 Vaalikierros vierailee sekä pienissä että suurissa vaalipiirien kaupungeissa. Lauantain aikataulu Ylen vaalikierroksella etenee näin:
 noin 10.50–11.05 Tampere ja Helsinki
 noin 11.10–11.25 Kuopio ja Kokkola
 noin 11.30–11.45 Oulu ja Lahti
 noin 11.45–12.05 Mikkeli ja Pori
 noin 12.05–12.25 Kemijärvi ja Raisio
 noin 12.25–12.40 Äänekoski ja Espoo
 Jutun lopussa voit kommentoida lähetystä lauantaina klo 10.45–12.45. Keskusteluun voi osallistua myös Twitterissä tunnisteella #ylevaalikierros.

Ylen vaalikierros kirii läpi Suomen vaalikenttien, kun H-hetkeen on viikko ja päivä – Katso milloin verkkolähetys tulee kotikaupunkiisi


Summary: Presidentti Tarja Halonen puhui tänään Helsingissä opiskelijoiden ilmastomielenosoituksessa. Halosen mukaan ilmaston lämpenemisen estämiseksi on tehtävä välittömästi kaikki voitava.

Noin 200 ilmastolakossa olevaa opiskelijaa kokoontui perjantaina puolilta päivin Helsingin Senaatintorille tilaisuuteen, jossa puhui muiden muassa presidentti Tarja Halonen.
 Mielenilmauksen teemat saivat presidentiltä kiitosta ja hän tuki niitä monella tapaa puheessaan.
 – Ilmaston lämpeneminen ei todellakaan siedä viityttelyä. Kaikki toimenpiteet, mitä voimme tehdä ilmaston lämpenemisen estämiseksi, on tehtävä nyt. Siinä mielessä pakko on erittäin hyvä teema mielenilmaukselle, sanoi Halonen.
 Presidentti Halonen kiitteli myös Luontoliiton vaatimusta siitä, että ilmaston lämpenemisestä ei pitäisi ajatella rajoittuneesti.
 – Ihminen oppii tutkimusten mukaan koko elinaikansa. Sen vuoksi vaatimus elinikäisestä oppimisesta on ihan ehdoton. Tässä mielessä Luontoliiton vaaitimus, ettei pidä ajatella rajoittuneesti, on ehdottoman hyvä, Halonen totesi.
 Äänestäminen paras tapa vaikuttaa
 Senaatintorin puheessaan presidentti Halonen nosti esiin konkreettisia keinoja, joilla tavallinen ihminen voi arjessaan vaikuttaa ilmaston lämpenemisen pysäyttämiseen. Hän kehotti kuulijoita puhumaan äänestämisen tärkeydestä.
 – Ei ole mitenkään yksityisyyden loukkaamista, jos laitatte sometekstin tai soitatte vanhemmille tai ystäville, että joko olette käyneet äänestämässä. On tärkeää luoda sellainen tunnelma, että pitää äänestää, sanoi Halonen.
 Tämä koskee eduskuntavaalien lisäksi muitakin vaaleja.
 – Eduskuntavaalit ovat vasta ensimmäiset vaalit tänä keväänä. Pitää äänestää -tunnelma on toistettava myös EU-vaalien yhteydessä.
 – Suomella on EU:n puheenjohtajuus heinäkuun ensimmäisestä päivästä alkaen. Suomessa on vain 5.5 miljoonaa asukasta, mutta EU:ssa sillä on paljon suurempi kaikupohja. Tätä vielä korostaa se, että Suomi on puheenjohtajamaa. On tärkeää pitää huolta siitä, että puheenjohtajamaan vaatimukset ovat voimakkaita ja voimme sanoa, että suomalaiset tukevat niitä laidasta laitaan, Halonen toteaa.
 Opiskelijat järjestivät perjantaina ilmastolakon Helsingissä osana Greta Thunbergin käynnistämää maailmanlaajuista ilmastolakkoa.  Markku Ulander / Lehtikuva
 Useita mielenilmauksia eri puolilla maata
 Opiskelijat lakkoilivat jälleen tänä perjantaina ilmaston puolesta monissa suurissa kaupungeissa. Facebook-ilmoittautumisten perusteella suurimmat tapahtumat ovat olleet Helsingissä, Tampereella ja Turussa.
 Turun yliopiston ylioppilaskunnasta kerrotaan, että opiskelijat vaativat ilmaston lämpenemisen rajoittamista 1,5 asteeseen ja kestävän kehityksen opintoja osaksi suomalaista koulutusjärjestelmää. Lisäksi vaaditaan muun muassa ilmastolle haitallisten yritystukien lakkautusta ja siirtymistä kohti päästöjen verotusta.
 Mielenosoittajien mielestä Suomen pitäisi myös esimerkiksi lopettaa fossiilisten polttoaineiden käyttö vuoteen 2035 mennessä ja olla hiilineutraali vuoteen 2028 mennessä.
 Lakkoa tukevat Suomen ylioppilaskuntien liitto, Suomen opiskelijakuntien liitto, Helsingin yliopiston ylioppilaskunta, Suomen Lukiolaisten Liitto, Finlands Svenska Skolungdom sekä useat ylioppilaskunnat, ainejärjestöt ja oppilaskunnat.
 Lue myös:
 Olisiko EU:sta ilmastosankariksi? Kyllä, jos poliittista tahtoa vain riittää, sanovat Suomen mepit  (31.3.2019)
 Katso video: Yle seurasi tuhansien koululaisten marsseja ilmaston puolesta eri puolilla maata – "Jos maapallo muuttuu liikaa, meillä ei ole tulevaisuutta"  (15.3.2019)
 Syksyllä Greta Thunberg oli yksin, nyt ilmastolakkoja on yli 100 maassa – Katso 16-vuotiaan puhe: "Te tiedätte, ketkä tähän ovat syyllisiä"  (15.3.2019)
 Ilmastoaktivisti Greta Thunberg, 16, ehdolla Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi – vastaehdokkaana muun muassa Donald Trump  (14.3.2019)
 Nuoriso on aina ollut pilalla, mutta nyt kelvottoman nykynuorison pitäisi ratkaista ilmastonmuutos, huoltosuhde ja pari muuta pikku juttua  (11.3.2019)
 Yli 1 200 tutkijaa tukee ilmastolakkoilevia nuoria: "Planeetan hyväksikäyttö on lastemme laiminlyöntiä"  (11.3.2019)

Presidentti Halonen liputtaa opiskelijoiden ilmastolakon puolesta – "Tärkeintä on kuitenkin äänestää vaaleissa"


Summary: Saamelaiskäräjien puheenjohtaja pitää purkuprosessia merkittävänä periaatteellisena asiana.

Saamelaiskäräjät Saamelaisten parlamentti eli Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin, joka edustaa saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Saamelaiskäräjien 21 jäsentä ja neljä varajäsentä valitaan joka neljäs vuosi toimeenpantavilla vaaleilla. Jokaisesta saamelaisten kotiseutualueen kunnasta (Enontekiö, Inari, Utsjoki ja Sodankylän kunnan pohjoisosa) valitaan vähintään kolme edustajaa. Vaaleissa äänioikeutettuja ovat saamelaiset, jotka on merkitty saamelaiskäräjien vaaliluetteloon. Äänioikeutetut saamelaiset ovat myös vaalikelpoisia ja voivat asettua vaaleissa ehdokkaaksi. Lähde: Saamelaiskäräjät
 Saamelaiskäräjät hakee purkua korkeimman hallinto-oikeuden päätöksiin, jotka koskevat saamelaisten vaaliluetteloa.
 KHO hyväksyi viime ja edellisissä saamelaiskäräjävaaleissa vuosina 2011 ja  2015  saamelaisten vaaliluetteloon 97 henkilöä vastoin Saamelaiskäräjien tahtoa. Saamelaiskäräjien vaalilautakunta ja hallitus olivat hylänneet henkilöiden hakemukset vaaliluetteloon, ja henkilöt olivat valittaneet asiasta korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Korkein hallinto-oikeus piti hakijoita saamelaisina, toisin kuin Saamelaiskäräjät.
 Saamelaiskäräjien nykyinen puheenjohtaja  Tiina Sanila-Aikio  sekä entinen puheenjohtaja  Klemetti Näkkäläjärvi  valittivat KHO:n päätöksistä YK:n ihmisoikeuskomiteaan.  YK:n ihmisoikeuskomitea antoi tämän vuoden helmikuussa kaksi ratkaisua , joiden mukaan KHO:n päätökset loukkasivat ihmisoikeuksia. Ihmisoikeuskomitea totesi päätöksissään, että saamelaisten vaaliluetteloon merkitseminen on saamelaisen itsemääräämisoikeuden ydin.
 Tähän viestiin nojaten Saamelaiskäräjien hallitus aloitti korkeimman hallinto-oikeuden päätösten purkuhakemuksen valmistelun välittömästi helmikuussa.  Purkuhakemuksen  on laatinut oikeustieteen tohtori  Markku Kiikeri . Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio pitää purkuprosessia merkittävänä periaatteellisena asiana.
 – On hyvin tärkeää muistaa, että kyse on tärkeästä perusperiaatteesta, saamelaisten itsemääräämisoikeudesta. Siitä, että saamen kansalla on oikeus päättää omista, sisäisistä asioistaan.
 Vaaliluetteloon kuuluva henkilö voi sekä äänestää että asettua ehdolle saamelaiskäräjävaaleissa. Vaaliluetteloon pääsyn kriteerit on säädetty  saamelaiskäräjälakiin sisältyvällä saamelaismääritelmällä .
 Nykyinen saamelaismääritelmä on hiertänyt Suomessa jo pitkään. Määritelmää pyrittiin muuttamaan tällä hallituskaudella yhdessä saamelaiskäräjälain uudistuksen kanssa, mutta muutos ei toteutunut.  Saamelaiskäräjät hylkäsi saamelaiskäräjälakiesityksen viime syyskuussa , osasyynä juurikin tyytymättömyys esitettyä saamelaismääritelmää kohtaan. YK:n ihmisoikeuskomitea on suositellut, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta.
 Purkuprosessi ei ole kaikkien mieleen
 Purkutoimenpiteet jakavat mielipiteitä. Saamelaiskäräjien inarilaiset jäsenet  Anu Avaskari, Kari Kyrö, Tanja Sanila  sekä enontekiöläinen  Pigga Keskitalo  ovat sanoneet itsensä irti purkuhakemuksesta ja tehneet sen valmistelusta valituksen Saamelaiskäräjille. Kari Kyrö on yksi niistä 97:stä, jotka ovat päässeet Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon korkeimman hallinto-oikeuden päätöksellä.
 Jäsenet näkevät, että hallitus ei ole Saamelaiskäräjien työjärjestyksen mukaisesti oikeutettu yksin päättämään tämänkaltaisista laajakantoisista asioista vaan asia olisi pitänyt tuoda Saamelaiskäräjien kokouksen, täysistunnon, käsiteltäväksi. He epäilevät myös, että YK:n ihmisoikeuskomitea ei ole yksipuolisten tietojen vuoksi perehtynyt päätöksissään riittävästi asiaan. Neljä jäsentä vaatiikin asian uudelleen käsittelyä.
 Saamelaiskäräjien puheenjohtaja Tiina Sanila-Aikio on eri mieltä. Hän perustelee hallituksen toimintatapaa sillä, että vaaliluetteloa koskevat asiat kuuluvat saamelaiskäräjälain mukaan vaalilautakunnan ja hallituksen käsiteltäväksi. Hän painottaa myös, että ihmisoikeuskomitean ratkaisut eivät perustu vajavaisiin tietoihin.
 – YK:n ihmisoikeuskomitea on kuullut asiassa sekä valittajia että Suomen valtiota, ja sen päätökset pohjautuvat kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskeva yleissopimuksen tulkintaan, eivät sille annettuihin tietoihin, Sanila-Aikio painottaa.
 Vesa Toppari / Yle
 KHO ei vielä kommentoi asian käsittelyä
 Korkein hallinto-oikeus ei vielä tuoreeltaan lähde arvioimaan Saamelaiskäräjien purkuhakemuksen käsittelyaikataulua.
 – Asian käsittely on alussa eikä KHO tässä vaiheessa voi ottaa kantaa siihen, mitkä seikat purkuhakemuksen ratkaisuun lopulta vaikuttavat, KHO:sta kerrotaan.
 KHO:sta kuitenkin korostetaan, että asia ratkaistaan kokoonpanossa, jossa ei voi olla asian suhteen jääviä tuomaria. Presidentti Kari Kuusiniemi oli mukana ratkaisemassa vuosien 2011 ja 2015 valituksia, jonka vuoksi hän ei osallistu purkuhakemusten käsittelyyn.
 KHO:n päätöksistä tehdään purkuhakemuksia asioiden kokonaismäärään verrattuna vähän. Vuonna 2018 KHO:een saapui yhteensä 6199 asiaa, joista tehtiin 178 purkuhakemusta.

Saamelaiskäräjät hakee KHO:n päätösten purkua – hyväksyi vaaliluetteloon 97 henkilöä, joita Saamelaiskäräjät ei pitänyt saamelaisina


Summary: Aineisto julkaistaan ilman ehdokkaiden nimiä. Koko materiaali on saatavissa journalistien ja tutkijoiden käyttöön pyynnöstä.

Eduskuntavaaleja varten tehdyn Ylen vaalikoneen aineisto on julkaistu avoimena datana. Se sisältää noin 2200 ehdokkaan vastaukset kaikkiin väittämiin ja valtaosan heidän antamistaan taustatiedoista.
 Voit ladata aineiston täältä.
 Aineistosta on kuitenkin poistettu ehdokkaita yksilöivät tiedot eli nimet ja ehdokasnumerot. Nämä ovat henkilötietoja, jotka Yle on kerännyt journalistisessa tarkoituksessa. Koska avoimen datan käyttötarkoituksia kuitenkaan ei rajata, ei henkilötietoja julkaista.
 Lisäksi on poistettu vastaukset kolmeen kysymykseen, jotka kysyttiin sillä saatteella, ettei niiden tuloksia julkaista yksilöityinä, sekä tiedot ehdokkaisen tileistä sosiaalisessa mediassa.
 Tutkijoille ja toimittajille voidaan luovuttaa aineisto nimineen tieteellisiin tai journalistisiin tarkoituksiin. Tässä tapauksessa ota yhteyttä tämän artikkelin kirjoittajaan. (Sähköpostiosoite on muotoa etunimi.sukunimi@yle.fi.)
 Avoin data on jaossa csv-tiedostona  Creative Commons -lisenssillä . Julkaistuista tiedoista saa luoda uusia julkaisuja ja palveluita kun vain lähde mainitaan. Toivomme, että tietoa hyödynnettäessä linkitetään Ylen etusivulle ( https://www.yle.fi ) tai suoraan vaalikoneeseen ( https://vaalikone.yle.fi ).
 Jos julkaiset vaalikoneen dataa hyödyntävän julkaisun tai palvelun, kerro siitä meille vaikka lähettämällä sähköposti tai Twitter-viesti tämän artikkelin kirjoittajalle. Saatamme tehdä sovelluksista juttuja.
 Lue lisää:
 Etsi ehdokkaasi Ylen vaalikoneella
 Kokeile Yle Kioskin Vaalibottia
 Tutki Ylen tärkeimpiä vaalisisältöjä

Nyt tutkimaan: Ylen eduskuntavaalien vaalikoneen aineisto julkaistu avoimena datana


Summary: Olemme ehkä menossa kohti perinteistä matkustamista, jolloin matkustamiseen varattiin paljon aikaa, arvioi matkailulehti Mondon toimituspäällikkö Pekka Hiltunen.

Olemme ehkä menossa kohti perinteistä klassista matkustamista, arvioi matkailulehti Mondon toimituspäällikkö  Pekka Hiltunen .
 Kun matkakuume iskee ja Etelä-Eurooppa houkuttaa, millaista lomamatkaa ympäristövastuuta pohtiva voisi suunnitella.
 Pekka Hiltunen arvioi  Radio Suomen Päivä  -ohjelmassa, että suomalainen matkailija joutuu ehkä miettimään uudelleen aikataulujaan matkustaessa.
 – Etelä-Eurooppaankin pääsee junalla, mutta ensin on matkustettava laivalla Itämeren yli. Sieltä alkavat melko sujuvat junareitit. Moni ei ehkä ole valmis niin suureen muutokseen.
 Pitkien matkojen taittaminen junalla on kuitenkin lisääntymässä. Pekka Hiltusen mukaan Ruotsissa junamatkailu on lisääntynyt selvästi.
 Suomessa kotimaanliikenteessä matkustus kasvoi viime vuonna viisi prosenttia edellisvuodesta. VR arvioi, että sekä työ- että vapaa-ajan matkustaminen junalla kasvaa edelleen.
 Hiltusen mukaan myös kiinnostus siihen, kuinka järjestää pitempi matka junien ja bussiyhteyksien avulla, on kasvanut. Siitä merkkinä ovat Maata pitkin -matkamessut.
 Hiltunen pohtii, että lyhyet risteilyt saattavat olla ilmastovaikutuksiltaan parempia kuin lentomatkat. Tämä ei kuitenkaan päde risteilyillä kaukana kotimaasta, jonne pitää ensin lentää.
 – Täytyy miettiä koko matkailun ympäristövastuuta. Jos matkustaa Karibian risteilylle, kuinka paljon oppii kulttuurista ja kuinka paljon kokee paikallista elämää, jos matkailija asuu koko ajan laivalla? Pitkät risteilyt sopivat niille, jotka haluavat helppoa ja esteetöntä matkustamista. Vastuullisuutta mietittäessä, ne eivät ole parhaita ratkaisuja.
 Ympäristötietoisella matkailijalla riittää pohdittavaa, millä kulkuvälineellä hän haluaa matkustaa. Sveitsin Churin ja Italian Tiranon välinen juna.  AOP
 Pekka Hiltunen arvioi, että tulevaisuudessa varsinaiseen matkustamiseen käytetään nykyistä enemmän aikaa.
 – Silloin palattaisiin klassiseen matkailuun, jolloin kulkemiseen varattiin paljon aikaa. Matka oli vuoden kohokohta. Voisi olla hyvä idea suunnitella parin, kolmen viikon matkoja. Kohteeseen lennetään, mutta perillä voisi kulkea junilla ja biopolttoainetta käyttävillä busseilla.
 Hiltusen mukaan joudutaan ehkä rakentamaan uudestaan palveluja, joista luovuttiin, kun lentomatkailu yleistyi voimakkaasti. Sellaisia ovat esimerkiksi reppureissaajien käyttämät yöjunat.
 – Jonkin verran junayhteyksiä ja pitkän matkan bussejakin on menetetty. Luulen, että suuren yleisön kiinnostus ympäristövastuuseen tuo takaisin junayhteyksiä.
 Lue myös:
 Ruotsalaislehti: Kaukojunissa matkustus kasvoi ennätysvauhtia, huoli ilmastosta vei kotimaanlentojen suosiota
 Suomalaisten lentämisen päästöistä näkyy vain murto-osa – lentokoneet saastuttavat jo saman verran kuin autot
 Ahdistaako lentäminen? Kokosimme viisi vinkkiä, miten pääset alkuun maata pitkin matkustamisessa
 Junamatkailua Euroopassa jopa kympillä per päivä – Interrail-lipun saa nyt peräti kolmeksi kuukaudeksi

Vastuullisella matkailijalla pohdittavaa – lentokoneella vai junalla lomakohteeseen


Summary: Tyttö kävi Lappeenrannassa purkamassa koulunkäyntiin liittyvää ahdistusta asiantuntijan luona. Näillä reissuilla tyttö yöpyi sukulaismiehen luona.

Nuori tyttö aloitti opiskelun itselleen vieraalla paikkakunnalla. Koulunkäynti aiheutti ahdistusta, johon tyttö haki keskusteluapua asiantuntijalta Lappeenrannasta.
 Asiantuntijakäynneillä tyttö yöpyi äitinsä sukulaismiehen luona, sillä tytön opiskelupaikkakunnalta oli huonot liikenneyhteydet Lappeenrantaan. Yöpymiset alkoivat tammikuussa 2013. Tytön äiti oli sopinut järjestelyistä miehen kanssa.
 Näiden vierailujen tapahtumia on puitu Etelä-Karjalan käräjäoikeudessa, sillä vierailut johtivat tytön ja miehen välisiin yhdyntöihin. Tyttö oli tapahtumien aikaan 16–17-vuotias, mies 52–53-vuotias.
 Tyttö yöpyi miehen luona myös muulloin kuin käydessään asiantuntijan luona. Vuoden 2014 syyskuussa tyttö ilmoitti miehelle, ettei voi vierailla miehen luona enää.
 Miehen mukaan kyse oli vapaaehtoisuudesta
 Syyttäjä vaati miehelle rangaistusta seksuaalisesta hyväksikäytöstä, koska mies oli asemaansa hyväksikäyttäen taivuttanut itseään 36 vuotta nuoremman, alaikäisen tytön toistuvasti muun muassa sukupuoliyhteyteen kanssaan.
 Syyttäjän mukaan mies oli myös käyttänyt törkeästi väärin sitä, että tyttö oli muun muassa yksinäisyytensä ja aikuisen tuen tarpeen vuoksi henkisesti erityisen riippuvainen vastaajasta.
 Mies kiisti syytteen. Hänen mukaan kyseessä oli normaali seurustelusuhde, jossa tyttö oli ollut vapaaehtoisesti. Tyttö oli miehen mukaan vapaaehtoisesti ja itsenäisesti päättänyt myös seksuaalisesta kanssakäymisestä.
 Käräjäoikeus hylkäsi syytteen riippuvuussuhteen osalta. Käräjäoikeus kuitenkin katsoi, että mies oli käyttänyt törkeästi hyväkseen koti-ikävää poteneen tytön kypsymättömyyttä päättää seksuaalisesta käyttäytymisestään.
 Etelä-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi 58-vuotiaan miehen 1,5 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämisestä.
 Lisäksi miehen on korvattava nykyään täysi-ikäiselle nuorelle naiselle loukkauksen aiheuttamasta kärsimyksestä 4500 euroa sekä tilapäisestä haitasta 5000 euroa korvauksia.
 Mies on ilmoittanut olevansa tuomioon tyytymätön, joten tuomio ei ole lainvoimainen. Asian käsittely jatkunee hovioikeudessa.

Sukulaismies käytti nuorta tyttöä seksuaalisesti hyväkseen – oikeus tuomitsi 1,5 vuodeksi vankeuteen


Summary: Laittomaan toimintaan osallistunut Daimler on paljastanut tietoja tutkijoille.

EU:n komissio on nostanut syytteet kolmea saksalaista autokonsernia vastaan.
 Daimler, Volkswagen ja BMW saavat syytteet laittomasta sopimuksesta, jonka tarkoituksena oli hidastaa saastepäästöjä ehkäisevän teknologian yleistymistä. Laiton sopimus oli EU:n mukaan voimassa vuosina 2006 - 2014.
 EU:n tutkijat tekivät tarkastuksen yhtiöiden tiloihin lokakuussa 2017 ja aloittivat virallisen tutkimuksen viime vuoden syyskuussa.
 EU:n mukaan yhtiöt ovat estäneet ilmansaasteita estävää teknologiaa niin bensiini- kuin dieselautoissakin.
 Bensiiniautojen kohdalla EU epäilee yhtiöiden hidastaneen "Otto"-suodattimien käyttönottoa. Suodattimet vähentävät pakokaasujen mukana ympäristöön pääseviä pienhiukkasia.
 Dieselautojen osalta EU epäilee, että yhtiöt hidastelivat teknologiaa, joka vähentää typen oksidien päästöjä. Niitä on mahdollista vähentää pakokaasuun suihkutettavan, vedestä ja ureasta koostuvan AdBlue-nesteen avulla.
 – Daimler, VW ja BMW ovat voineet rikkoa EU:n kilpailusääntöjä. Sen seurauksena eurooppalaisilta kuluttajilta on voitu estää mahdollisuus ostaa parhaalla mahdollisella teknologialla varustettuja autoja, sanoi EU:n kilpailukomissaari  Margrethe Vestager .
 Uutistoimistojen mukaan Daimler oli paljastanut sopimuksen tutkijoille. Tästä hyvästä yhtiö toivoo, ettei sille määrätä sakkomaksuja.
 Jos muut mukana olleet yhtiöt tuomitaan syyllisiksi, voidaan niille määrätä sakko, joka on jopa kymmenen prosenttia niiden globaalista liikevaihdosta.

EU: Saksalaiset autoyhtiöt sopivat päästöjä vähentävän teknologian estämisestä – miljardisakot uhkaavat


Summary: Erityisen varovainen pitää olla, jos taloyhtiössä on paljon taloyhtiölainaa.

Suomen Pankki on jo pitkään varoitellut kotitalouksien velkaantumisesta ja taloyhtiölainojen mahdollisesti aiheuttamasta lisäriskistä uusien asunnon ostajille.
 Nyt Suomen Pankki kiinnittää huomiota riskeihin, joita asukkaille voi koitua tonttirahastojen vuokratonteista. Tällainen tontti ei ole taloyhtiön oma, vaan se vuokraa sitä rahastolta, joka omistaa tontin.
 Suomen Pankin vanhempi ekonomisti Kimmo Koskinen huomauttaa, että asunnon ostajan kannattaa tutustua tarkoin muun muassa vuokratontin lunastusmahdollisuuteen, jos sellainen on.  Harri Fagerholm / Yle
 Viime vuosina tonttirahastot ovat yleistyneet. Ne ostavat kaupungilta tai joskus rakennusliikkeiltä asuntojen uudistuotannon tontteja. Vuokralla olevien tonttien määrä onkin lisääntynyt uusissa taloyhtiöissä.
 – Rahastot voivat hämärtää asumisen hintaa ja siihen liittyviä kustannuksia etenkin, jos siihen liittyy iso yhtiölainaosuus, sanoo vanhempi ekonomisti  Kimmo Koskinen  Suomen Pankista.
 Asunnon ostajan kannalta tonttirahaston vuokraamassa tontissa piilee sudenkuoppia.
 Koskisen mukaan rahastojen ehdot saattavat olla hyvin kirjavia ja monimutkaisia.
 – Ihmisten tulisi tehdä paljon selvityksiä rahastojen taustoista, Koskinen kehottaa.
 Nostavatko sijoitusrahastojen vuokratontit asuntojen hintoja?
 Jonkin verran on käyty julkista keskustelua siitä, nostavatko sijoitusrahastojen vuokratontit asuntojen hintoja. Tästä löytyy Suomen Pankin mukaan vain vähän tutkittua tietoa.
 – Ehdot rahastoissa voivat olla hyvin erilaisia, ja kun katsotaan markkinatietoja, niin kyllä tällainen riski on olemassa, Koskinen sanoo.
 Koskinen kehottaakin ihmisiä selvittämään hyvin tarkkaan, millä ehdoilla asukkaat voivat lunastaa tontin taloyhtiölle – jos voivat ollenkaan.
 Asunnon ostaja: Ota ainakin näistä selvää
 Tontin vuokrasopimusten kohdalla on syytä katsoa, kuinka pitkiä ne ovat, ja miten yhtiövastiketta korotetaan tonttivuokran takia.
 Erilaisten tonttirahastojen taustalla on usein niin sanottuja instituutiosijoittaja, eli eläkeyhtiö, pääomasijoitusrahasto tai muu rahasto, joka hakee pitkäaikaista tuottoa sijoituksilleen.
 Sijoittaja hakee pääomalleen noin 4–5 prosentin tuottoa. He hakevat paitsi pitkäaikaista, myös vakaata ja vähän riskejä sisältävää tuottoa sijoituksilleen.
 Suomen Pankin Koskisen mielestä viiden prosentin tuottoprosentti on "ihan hyvä", kun korot ovat poikkeuksellisen alhaalla ja osakemarkkinoilla on paljon heiluntaa.
 Mikko Airikka | Yle
 Yllä olevassa grafiikassa on yksi esimerkki, miten vuokratontti päätyy taloyhtiöille: Maanomistaja, joka on usein kaupunki, myy uudistuotantoon kaavoitetun tontin rakennusliikkeelle tai tonttirahastolle. Tonttirahasto vuokraa sen eteenpäin uudelle taloyhtiölle. Joskus myös rakennusliike saattaa ostaa tontin ja myydä sen rahastolle, joka vuokraa sen taloyhtiölle.
 Uuden asunnon omistaja maksaa tontista joko vuokraa taloyhtiölle tai asukkaat saavat jossakin kohtaa lunastaa tontin taloyhtiön omaksi.
 Vuokratontti laskee asunnon ostohintaa – onko se etu vai haitta?
 Vuokratontillisia asuntokohteita on helpompi markkinoida, koska tontin puuttuessa kustannuksista asunnon ostohinta on selvästi halvempi.
 Mutta asunnon ostaja voi tulla epämiellyttävästi yllätetyksi. Tontin vuokrasopimukseen on voitu laittaa vaikka jokin tietty prosenttiluku tavanomaiseen indeksikorotukseen. Ja tämä yllätys voi tulla eteen vasta vuosien kuluttua uuden kodin ostamisesta.
 Rakennusliikkeitä edustava Rakennusteollisuus pitää silti kuluttajan etuna sitä, ettei tontti ole mukana asunnon myyntihinnassa.
 – Kuluttaja on päässyt helpommin kiinni asuntoon, kun tontti ei rasita asunnon hintaa, sanoo Rakennusteollisuuden johtaja  Anu Kärkkäinen .
 Rakennusteollisuuden johtaja Anu Kärkkäinen pitää kuluttajan etuna, että tontin hinta ei rasita uuden asunnon myyntihintaa.  Markku Rantala / Yle
 Kärkkäinen huomauttaa, että rahastojen ja taloyhtiöiden väliset tonttivuokrasopimukset ovat pitkäaikaisia, 30–50 vuotta. Vuokrankorotukset ovat usein indeksisidonnaisia. Hän ei näe rahastoja minkäänlaisina rahastusautomaatteina suhteessa asunnonostajiin. Noin viiden prosentin tuottovaatimus ei Rakennusteollisuuden mielestä ole kohtuuton.
 Tonttirahastojen tulo markkinoille on Rakennusteollisuuden mukaan tehnyt mahdolliseksi pienten ja keskisuurten yritysten pääsyn markkinoille. Se on puolestaan lisännyt kilpailua.
 Rakennusteollisuus muistuttaa myös, että kuntien vuokratonttibisnes hyödyttää kaupunkilaisia. Kun isot kaupungit alkavat yhä enemmän vuokrata tonttejaan uusille taloyhtiöille, kaupungit saavat tuloa, eli veronmaksajat hyötyvät.
 – Mielestäni tämä trendi on hyvä, kunhan myynti ja luovutussopimukset ovat läpinäkyviä, sanoo Kärkkäinen.
 Kiinteistöliitto: Taloyhtiölainat ja tonttien vuokraperusteet selkeästi esille
 Kiinteistöliitto muistuttaa, että asunnonostajan on ensiarvoisen tärkeää tutustua rahastojen omistamien vuokratonttien ehtoihin.
 – Tonttirahastoilla on ilmiselvästi hyvin erilaisia ehtoja, millä tontti on asunto-osakeyhtiölle vuokrattu, sanoo Kiinteistöliiton toimitusjohtaja  Harri Hiltunen.
 Kiinteistöliiton toimitusjohtaja Harri Hiltunen. Taloyhtiöjäseniä liitossa on noin 29 000   Kiinteistöliitto / Rousi Visions
 Joskus ehdot ovat samantyyppisiä kuin kunnilla. Silloin vuokraa korotetaan elinkustannusindeksillä. On kuitenkin olemassa malleja, joissa korotus on aina vähintään tietty prosentti tai indeksi lisättynä jollakin prosentilla.
 – Tällaiset sopimukset voivat pidemmällä aikavälillä johtaa aika voimakkaisiinkin korotuksiin ja asumismenojen nousuun, Hiltunen sanoo.
 Kiinteistöliiton mukaan olisi suotavaa, että tonttirahastojenkin kohdalla vuokrankorotukset olisivat indeksipohjaisia ilman prosenttilisää. Indeksisidonnaiset korotukset ovatkin tavallisimpia sopimuksia taloyhtiöissä.
 Asuntoa ostettaessa pitäisi kiinnittää huomiota kaikkiin muihinkin asumisesta syntyviin kuluihin.
 – Kun asuntoja myydään, ilmoituksessa saatetaan sanoa, että kyseessä on vuokratontti. Kun nähdään asunnon myyntiasiakirjat, siellä ei ole silti avattu tarkemmin, minkälaisilla ehdoilla vuokratontti on vuokrattu yhtiölle, Hiltunen moittii.
 Taloyhtiölainat ja vuokratonttien vuokrankorotusperusteet pitäisi kaikki tuoda paperilla asunnonostajan näkyville. Näin hän pystyisi hahmottamaan, miten ne vaikuttavat lainanhoitoon ja vastikkeen maksukykyyn, Hiltunen sanoo. Silloin niihin liittyvä mahdollinen taloudellinen riski avautuisi. Myös tonttiosuuden lunastusmahdollisuuden selvittäminen on tärkeää.
 Hiltusen mielestä on parempi ostaa asunto, jossa on vuokratontin lunastusmahdollisuus. Se voi joissakin tapauksissa olla asunnonostajalle edullisempaa.
 Myös kunnan tai kaupungin tonttivuokrasopimukset ovat rahastojen lisäksi joskus tuoneet ikäviä yllätyksiä asukkaille. Taloyhtiöt ovat riidelleet, kun vanhat vuosikymmenten mittaiset vuokrasopimukset ovat päättyneet ja uusien sopimusten vuokrankorotukset ovat olleet taloyhtiöiden mielestä liian suuria.
 – Jotkin kaupungit ovatkin tasoittaneet korotuksia esimerkiksi kymmenen vuoden ajalle, jotta korotukset ovat jakautuneet useammalle vuodelle, Hiltunen kertoo.
 Pääkaupunkiseudun kunnilla on vuokratonteista eri linja
 Rakennusliikkeiden kannalta rakentamisen pahimmat pullonkaulat ovat kysynnän riittämättömyys, tonttipula ja tonttien kustannukset, kuvailee Kärkkäinen.
 – Tonttikustannuksia aiheuttavat tontin hinnan lisäksi esimerkiksi asuinalueiden pysäköintijärjestelyt.
 Ongelmaa on viime vuosina helpotettu niin sanotuilla MAL-sopimuksilla, jolloin valtio investoi liikennehankkeisiin, kunnat kaavoittavat ja rakennusliikkeet rakentavat kaavoitetuille tonteille.
 Tällainen on esimerkiksi Raide-Jokeri, jonka odotetaan lisäävän tonttitarjontaa Helsingin ja Espoon alueilla.
 Helsinki vuokraa tulevaisuudessa enemmän tontteja rakentamiseen
 Tästä on kyse:  Erilaiset sijoitusrahastot omistavat noin miljardin euron edestä vuokratontteja. Tontteina se on 600-800 tonttia eri puolilla Suomea. Niitä on toiminnassa markkina-arvioiden mukaan kymmenkunta. Suomen Pankki kiinnittää huomiota riskeihin, joita asukkaille voi koitua rahastojen vuokratonttien epäselvistä ehdoista. Erilaiset rahastot voivat olla myös muutaman ison omistajan yhteisyrityksiä, jotka eivät ole sijoitusrahastolainsäädännön piirissä. Suomen Pankille ja Finanssivalvonnalle raportoi noin kourallinen sijoitusrahastoja. Niiden omistusten arvo on noin 700 miljoonaa euroa. Rahastoja kiinnostavat kaupunkikeskukset, joissa on kysyntää asunnoista ja hyvät liikenneyhteydet.
 Helsingin kaupunginhallitus uusi tämän kuun alussa maapoliittisista linjauksiaan. Kaupunki alkaa itse tarjota enemmän vuokratontteja, eli kaupunki ei enää myy yhtä paljon tontteja rakentamiseen kuin aiemmin.
 Tämä voi tarkoittaa sitä, että erilaisille rahastoille jää vähemmän ostettavaa Helsingissä.
 Kaupunki palaa lähemmäksi ennen vuotta 2012 vallinnutta käytäntöä.
 – Jos halutaan nopeasti enemmän asuntoja, tontinluovutuksessa pitää olla käytössä kaikki luovutusmuodot, sanoo tiimipäällikkö  Peter   Haaparinne  Helsingin kaupungin kaupunkiympäristön toimialalta.
 Kaupungin tavoite on päästä asuntorakentamisessa 400 000 kerrosneliömetriin vuodessa, mikä on aiempaa huomattavasti enemmän.
 Kaupungin tuottotavoite on 4 prosenttia, mitä Haaparinne pitää maltillisena. Vuokrasopimukset tehdään 50–70 vuodeksi, jona aikana vuokra tarkistetaan ainoastaan inflaation verran.
 ”Tällä ei ole mitään tekemistä asuntojen hintojen kanssa”
 Haaparinne kiistää ehdottomasti väitteet, että kaupungin vuokratontit nostaisivat asuntojen myyntihintoja.
 – Tällä ei ole mitään tekemistä asuntojen hintojen kanssa. Ne muodostuvat kysynnän ja tarjonnan seurauksena, Haaparinne sanoo.
 Jos asuntojen hinnat nousevat niin tonttien hinnatkin lähtevät Helsingin tapaisella suuren kysynnän kasvualueella nousemaan, Haaparinne täsmentää hinnanmuodostuksen mekanismia.
 Lunastusmahdollisuutta uusissa vuokratonteissa ei lähtökohtaisesti enää ole.
 Jatkossa kaupunki vuokraa kaikki säännellyt ja pääosan vapaarahoitteisista asuntotonteista. Kaupungin luovuttamille tonteille on viime vuosina rakennettu keskimäärin 60–70 prosenttia Helsingin uusista asunnoista.
 Haaparinne arvelee, että erilaisilla rahastoilla on uusien linjausten myötä jatkossa vähemmän ostomahdollisuuksia Helsingissä.
 Nykyisellä tonttivuokran tasolla kaupungin uusien tontinluovutuslinjausten arvioidaan nostavan kaupungin nimellisiä maanvuokratuloja tulevien vuosikymmenien aikana 500–700 miljoonalla eurolla verrattuna vanhaan käytäntöön.
 Vantaalla kaupunki päätti alkaa tarjota rakennusliikkeille kaupungin vuokratontteja
 Vantaan kaupungin asumisasioiden päällikkö  Tomi Henriksson  kertoo, että Vantaakin on päättänyt vuosi sitten itse tarjota rakennuttajille enemmän kaupungin kohtuuhintaisia vuokratontteja. Niissäkään ei ole lunastusmahdollisuutta.
 Yksi syy päätökseen oli, että tonttirahastojen vuokrissa oli epäselvyyksiä.
 – Kun vuokratonttimarkkinaa käytiin läpi, löytyi muun muassa sadan vuoden vuokratontti ilman lunastusoikeutta, jossa tonttivuokran korotuksia oli porrastettu niin, että asunnon ostaja ei pystynyt arvioimaan, miten tontin vuokra käyttäytyy pidemmällä aikavälillä.
 Henrikssonin mukaan Vantaalla on enemmän omalle tontille rakennettuja kerrostaloja kuin rahastojen vuokratonteille rakennettuja asuntoja.
 Espoossa ei linjauksia suuntaan tai toiseen
 Espoossa linjauksia suuntaan tai toiseen ei ole tehty. Asiaa pohditaan uudelleen tämän vuoden syksyllä, kertoo tonttipäällikkö  Hilkka Julkunen .
 – Ei ole myöskään linjausta, että Espoo itse lisäisi tontinvuokrausta.
 Espoon kaupunki omistaa tonttimaata huomattavasti vähemmän kuin Helsinki, vain noin kolmanneksen kaikesta maa-alueestaan. Espoo kaavoittaa paljon maata myös yksityisten maanomistajien maille.
 Tonttirahastojen tulo markkinoille on Julkusen mielestä tuonut haasteita kuluttajalle. Hänkin kiinnittää huomiota siihen, ettei maallikko asuntoa ostettaessa voi aina nähdä, mitä yhtiövastikkeeseen kuuluu ja onko siinä maanvuokra mukana.
 Lue myös:
 Asuntomarkkinoilla tehdään nyt tiliä tonteilla – Asunnon ostaja, lue tontin vuokrasopimus tarkasti

Suomen Pankki: "Tonttirahastojen omistamat vuokratontit voivat hämärtää asumisen hintaa" – Lunastusoikeus ja vuokrankorotukset sudenkuoppina


Summary: Brunein sulttaanin kytköksissä oleva hotelliketju kertoi sulkeneensa sometilejä suojellakseen työntekijöitään.

Brunein sulttaanin omistamat luksushotellit ovat poistaneet sosiaalisen median tilejään jouduttuaan arvosteluryöpyn kohteeksi Brunein otettua käyttöönsä sharia-lain, kertovat  BBC  ja  CNN .
 Vastaisuudessa homoseksistä ja uskottomuudesta avioliitossa rankaistaan Brunein sulttaakunnassa kivityskuolemalla.
 Useat julkisuuden henkilöt, muun muassa näyttelijä  George Clooney  ja talk show -juontaja  Ellen Lee DeGeneres ,  ovat kehottaneet ihmisiä boikotoimaan  Brunein sulttaanin kytköksissä olevan Dorchester Collection -ketjun hotelleja Yhdysvalloissa, Britanniassa, Ranskassa ja Italiassa.
 Kohun keskellä olevat yhdeksän hotellia ovat joko poistaneet tilinsä Twitterissä, Facebookissa ja Instagramissa tai ajaneet ne alas väliaikaisesti.
 Monet netin kommentoijat ovat kertoneet tuntevansa empatiaa hotellien homotyöntekijöitä kohtaan. Toiset ovat taas arvostelleet boikottiliikettä todeten sen vahingoittavan ennen kaikkea hotellien työntekijöitä eikä suinkaan Brunein sulttaania.
 Dorchester Collection julkaisi eilen Twitterissä lausunnon, jossa kertoi some-tiliensä alasajamisesta. Se perusteli toimiaan hotellien työntekijöidensä suojelemisella. Lisäksi ketju korosti tuomisevansa kaikenlaisen syrjinnän.
 Samannimiset hotellit saaneet vihapostia
 Myös nettimatkatoimisto TripAdvisor on ryhtynyt toimiin kuohunnan keskellä. Se on poistanut sivuiltaan mahdollisuuden antaa kävijäarvosteluita Dorchester Collection -ketjun hotelleille.
 TripAdvisorin mukaan kohun keskellä olevien hotellien kävijäarvostelut ”eivät kuvaa asiakkaiden omakohtaisia kokemuksia hotelleista".
 Boikotilla on ollut vaikutusta myös sellaisiin hotelleihin, jotka eivät kuulu Dorchester Collection -ketjuun, kertoo  CNN . Osa netin kommentoijista on sekoittanut esimerkiksi Kreikan saaristossa toimivan Hotel Bel-Air -ketjun boikotin kohteena olevaan Hotel Bel-Airiin Los Angelesissa.
 Saatuaan runsaasti vihapostia kreikkalaisyritys selvensi Facebookissa, ettei sillä ole mitään tekemistä Dorchester Collection -ketjun kanssa. Yritys korosti tukevansa lgbtq-ryhmiä ja heidän oikeuksiaan.
 Eilen Australian toiseksi suurin lentoyhtiö Virgin Australia kertoi peruneensa sulttaanikunnan kansallisen lentoyhtiön Royal Brunein kanssa tekemänsä henkilökunnan matka-alennussopimuksen vastalauseena Brunein sharia-laille.
 Lisää aiheesta:
 Uusia julkkiksia yhtyi Brunei-boikottiin – lentoyhtiö irtisanoi sopimuksen Royal Brunei Airlinesin kanssa
 George Clooney kehottaa boikotoimaan Bruneihin kytköksissä olevia luksushotelleja

Brunein omistamat luksushotellit katosivat sosiaalisesta mediasta – TripAdvisor esti hotellien kävijäarvostelut sivuillaan


Summary: Ministeriön tietoon on tullut eri puolilta Suomea useita tapauksia, joissa ennakkoon tilattu taksi ei ole tullutkaan.

Liikenne- ja viestintäministeriö pyytää selvitystä erityisryhmien taksipalvelujen toimivuudesta. Taustalla ovat ministeriön tietoon tulleet tapaukset, joissa ennakkoon tilattu taksi ei ole tullut paikalle.
 Taksilakiin tehtiin huomattavia uudistuksia viime vuonna. Nyt syyniin joutuvat kuitenkin vammaispalvelulain ja sosiaalihuoltolain nojalla järjestetyt taksimatkat. Niiden järjestäminen on kuntien vastuulla. Lisäksi selvitetään, kuinka taksivälityskeskuksen toimintatapoja voitaisiin parantaa, jotta matkustajan asema turvattaisiin.
 Ministeriö pyytää selvitystä Liikenne- ja viestintävirastolta sekä muilta taksipalveluita hoitavilta viranomaisilta toukokuun loppuun mennessä.
 Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan taustalla on julkisuudessa esillä ollut tapaus. Ikaalisten Toivolansaarikodin kaksi 88-vuotiasta, pyörätuolissa olevaa asukasta eivät päässeet konserttiin, koska ennakkoon tilattu taksikyyti ei tullut paikalle.  Iltalehden mukaan  kyseessä oli asiakkaista toiselle jo kolmas kerta lyhyessä ajassa, kun sote-taksi jätti tulematta.
 Vastaavia tapauksia on tullut ministeriön tietoon myös muualta Suomesta.
 Lue lisää:
 Vammaispalvelujen kilpailutus aiheuttaa stressiä – "Hirveän ahdistavaa ja pelottavaa"
 10-vuotiaasta Kalle Heiskasesta tuli taksiuudistuksen uhri – vaihtuvat taksit ja kuskit sekoittivat perheen elämän

Taksi voi jättää pyörätuoliasiakkaan hakematta – ministeriö havahtui Ikaalisten konserttipettymykseen ja ryhtyi toimiin


Summary: Jussi Hakulinen on aiemmin kieltänyt teostensa soittamisen Olli Lindholmin muistokonserteissa.

Tästä on kyse Jussi Hakulinen on muuttanut mieltään kappaleidensa esittämisestä Olli Lindholmin muistokonserteissa. Vielä torstaina Hakulisen kerrottiin kieltäneen kappaleiden esittämisen. Perjantaina muusikko kertoo Twitterissä sallivansa esitykset.
 Muusikko  Jussi Hakulisen  ja Yö-yhtyeen kiista saa yhä oudompia piirteitä.
 Hakulinen on  aiemmin ilmoittanut  kieltävänsä kappaleidensa esittämisen  äskettäin menehtyneen   Olli Lindholmin  kolmessa muistokonsertissa. Perjantaina hän näyttää tulleen toisiin ajatuksiin.
 Nyt Hakulinen kirjoittaa  Twitterissä  sallivansa sittenkin teosten esittämisen.
 – Homma on paisunut nyt tilaan, jolla ei ole mitään yhtymäkohtia todellisuuteen. Kyse on vain musiikista ja parista biisistä, jotka eivät ole ilmeisesti edes tulossa Ollin muistokiertuesettiin. En aio kieltää teosteni esittämistä ja pitäydyn kommentoimasta enää tapausta mitenkään! Hakulinen kirjoittaa.
 Twitter-tili
 Erikoisen sananvaihdon taustalla on Hakulisen kiista muistokonserttien järjestäjien kanssa. Hakulinen olisi myöntynyt kappaleidensa esittämiseen, jos konserttien tuotosta ainakin osa olisi mennyt Lindholmin läheisille ja hyväntekeväisyyteen.
 Tunnettuja kappaleita
 Alun perin Jussi Hakulinen aikoi itse järjestää muistokonsertit Yö-yhtyeen alkuperäiskokoonpanon kanssa, mutta tämä ei toteutunut.
 Hakulinen on säveltänyt ja sanoittanut muun muassa kappaleet  Joutsenlaulu  ja  Rakkaus on lumivalkoinen , jotka ovat nousseet Yön tunnetuimmiksi kappaleiksi.
 Uutisesta voi keskustella 5.4. klo 22 saakka.

Taas uusi käänne Yön ja Jussi Hakulisen kiistassa: "En aio kieltää teosteni esittämistä"


Summary: Syyttäjällä on paineita nostaa syyte vanhusta vastaan. Häkki tuskin heilahtaa, jos ennakkotapauksiin on uskominen.

Tästä on kyse Hartolalainen 81-vuotias mies puolustautui ampumalla, ja nyt häntä epäillään tapon yrityksestä. Syyttäjä pohtii, onko kampoihin pistänyttä vastaan syytä nostaa syyte vai ei. Tuomioistuimien kannat hätävarjelutilanteista vastaavat melko hyvin yleistä mielipidettä.
 Ryöstön kohteena ollutta  81-vuotiasta hartolalaista epäillään tapon yrityksestä . Nyt syyttäjä päättää, eteneekö tapaus tuomioistuimeen vai ei. Takaraja syytteen nostamiselle on kesäkuun puolessa välissä.
 Rikos- ja prosessioikeuden professori  Matti Tolvanen  sanoo, että syyttämättä jättäminen vaatisi syyttäjältä rohkeutta. Siitäkin huolimatta, että oikeuskäsittelyssä puolustautuminen katsottaisiin hyväksytyksi.
 – Hätävarjelutapauksissa syyttäjät toimivat yleensä varovaisesti, professori toteaa.
 Varovaisuus on perusteltua, sillä vastaavissa tapauksissa eri oikeusasteet ovat antaneet erilaisia ratkaisuja samasta jutusta. Vaikka yleinen linja vaikuttaisi olevan hätävarjeluun turvautuneiden puolella, eivät tapaukset ole läpihuutojuttuja.
 – Yleensä tuomioistuimet suhtautuvat kielteisesti ampuma-aseen käyttämiseen, mutta on myös tilanteita, joissa se on katsottu hyväksytyksi.
 IS: Mies kävi vanhuksen kimppuun "vinkkelirauta kourassa"
 81-vuotias hartolalainen kertoo  Ilta-Sanomille , mitä tiistaiaamuna 19. maaliskuuta hänen mukaansa tapahtui.
 Mies kuuli oven aukeavan ja sen takana seisoi kommandopipon tyyppiseen päähineeseen naamioitunut mies. Samalla sisään tuli ainakin yksi mies, joka meni keittiöön penkomaan tavaroita.
 Pian tilanne eteni siihen, että mies kävi asukkaan kimppuun ”vinkkelirauta kourassa”. 81-vuotias kuvailee ensimmäisen iskun jälkeen tunteneensa, että hänen päänsä puhkesi.
 Tarpeellinen puolustus on sallittua, mutta keinot ja olosuhteet vaikuttavat.  Matti Tolvanen
 Poliisin mukaan 81-vuotias sai vaikean ruumiinvamman ja joutui hengenvaaralliseen tilaan. Vanhus itse kertoo tunkeutujan murjoneen ja pieksäneen kuin vanhaa sikaa, kun 81-vuotias pinnisteli jaloilleen ja sai poimittua alleen jääneen pistoolin käteensä.
 Asukas torjui hyökkäyksen ampumalla käsiaseella hyökkääjää rintaan, jonka jälkeen hyökkääjä poistui paikalta. Poliisi sanoo asunnossa olleiden aseiden olleen luvanvaraisia.
 Lehti haastatteli  myös hartolaisia, joista osalle sekä epäillyt murtomiehet että 81-vuotias mies olivat tuttuja. Yleisen mielipiteen mukaan vanhuksella oli oikeus puolustaa itseään ja omaisuuttaan.
 Hyökkäyksen torjuminen on sallittua, mutta
 Oikeusoppineen mukaan tuomioistuimien ratkaisut vastaavat melko hyvin yleistä mielipidettä. Rikoslain mukaan aloitetun tai välittömästi uhkaavan hyökkäyksen torjuminen on hätävarjeluna sallittu.
 Tapauksissa otetaan kuitenkin huomioon hätävarjelun mitoittaminen suhteessa hyökkäyksen voimakkuuteen, puolustautujan ja hyökkääjän henkilöön sekä muihin olosuhteisiin.
 – Laki sanoo, että tarpeellinen puolustus on sallittua, mutta keinot ja olosuhteet vaikuttavat. Näin ollen pitää käyttää kohtuusharkintaa, professori Matti Tolvanen muotoilee.
 Kokonaisharkintaa käytetään myös sen perusteella, millainen henkilö on kyseessä. Esimerkiksi siviililtä ja poliisilta odotetaan erilaista reagointia. Poliisilla pitää olla taito puolustautua siten, että vahinkoa syntyy mahdollisimman vähän.
 Tolvanen arvioi yleisellä tasolla, että tilanteessa, jossa vanhuksen asuntoon on tunkeutunut useampi mies ja asukasta on alettu pahoinpidellä, on vanhuksella riittävä syy puolustautua aseella.
 Vaikka puolustautuminen todettaisiin hätävarjelun liioitteluksi, tuomioistuin voi jättää tuomitsematta tai tiukimmillaan tuomita ehdolliseen vankeuteen. Ehdoton vankeusrangaistus on oikeusoppineen mukaan erittäin epätodennäköinen.
 Lue myös:   Ryöstön kohteena ollutta 81-vuotiasta epäillään tapon yrityksestä

Vanhus pani kampoihin ja ampui kotiinsa hyökännyttä rintaan – oikeusoppinut kertoo, missä menevät hätävarjelun rajat


Summary: Ennen pitkää Suomi alkaa olla sangen keskimääräinen EU-maa, kirjoittaa taloustoimittaja Juha-Matti Mäntylä.

Maailman kenties arvostetuin talouslehti vieraili Suomessa ja lähetti maailmalle  huolestuttavan viestin .
 Ikärakenteen aikapommi – Suomi on varoitus Euroopalle , oli Financial Timesin jutun otsikko.
 Viesti kuuluu: Ikääntyminen on valtava ongelma lähes koko Euroopassa. Suomen sote-uudistuksen ja  Juha Sipilän  hallituksen kaatuminen osoittaa, että tilanteen ratkaiseminen poliittisin päätöksin on viheliäisen vaikeaa.
 Tik tak tik tak. Sama aikapommi tikittää muuallakin.
 Financial Timesin eilisessä artikkelissa mainitaan vain Italia ja Saksa, mutta käytännössä koko joukko eurooppalaisia kansakuntia ikääntyy pian Suomea nopeammin.
 Ehkä se tuo suomalaisille laihan lohdun, että muut ovat samassa veneessä.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Mitä taulukko kertoo? Eurostatin taulukko  vertaa työikäisten (15-64-vuotiaat) ja eläkeikäisten (yli 64-vuotiaat) välistä suhdetta. Se on tärkeä suhdeluku, sillä juuri työikäiset maksavat pääosin eläkkeet, kuten myös kasvavat terveys- ja hoivamenot. EU:n tilastoyksikön luvut kertovat, että Suomi harmaantui ensin, mutta muut EU-valtiot tulevat pian perässä. Suomessa Tilastokeskus päivitti viime vuonna virallisen väestöennusteensa. Se antaa tulevaisuudesta vielä synkemmän kuvan. Jos käytämme Suomen osalta Tilastokeskuksen ennustetta, Suomi olisi ensi vuonna ikätilaston kärkipaikalla. Seuraavina vuosikymmeninä sijoitus olisi 2–5 sijaa ylempänä, eli huonompi, kuin ylläoleva taulukko kuvaa.
 Vuonna 2020 Suomi on Eurostatin tilaston mukaan ikääntymisen kärkimaa EU:ssa – heti Italian jälkeen.
 Sataa työntekijää kohden on 36 eläkeikäistä.
 Sitten muut tulevat ohi.
 Vuonna 2030 Italian lisäksi myös Saksassa, Portugalissa, Kreikassa, Latviassa ja Liettuassa on suhteessa enemmän eläkeikäisiä kuin Suomessa. Seuraavan vuosikymmenen kuluessa ohi menevät Eurostatin mukaan myös esimerkiksi Espanja, Ranska, Kroatia, Alankomaat...
 Kahdenkymmenen vuoden kuluttua Suomi näyttäisi olevan työikäisen ja eläkeikäisen väestön määrän suhteen jo sangen keskimääräinen EU-maa. 28 listatun kansakunnan joukossa sijalla 15.
 Siitä vielä parikymmentä vuotta eteenpäin, niin Suomi on parhaassa kolmanneksessa – ja Tilastokeskuksenkin lukujen mukaan mukaan puolenvälin paremmalla puolella.
 Juhlaan ei kuitenkaan ole syytä.
 Ikävä trendi jatkuu
 Yllä olevaa taulukkoa ei pidä tulkita niin, että Suomen ikärakenne olisi lähivuosikymmeninä nuortumassa. Kuten seuraava kaavio kuvaa, näin ei ole käymässä.
 Tuoreimman väestöennusteen mukaan työikäisten määrä jatkaa laskuaan ja eläkeikäisten määrä nousuaan pitkälle tulevaisuuteen.
 Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Suomi kohentaa asemiaan vain siksi, että muut vanhenevat enemmän.
 Financial Timesin artikkelissa SAK:n ekonomisti  Ilkka Kaukoranta  kehuu Suomea järkeväksi maaksi, jossa ikääntymistä tarkastellaan vuosikymmenten mittaisella aikajänteellä.
 Tämä pitää paikkansa eläkejärjestelmän osalta.
 Vuosien 2001 ja 2014 eläkeuudistusten jälkeen järjestelmä on asiantuntijoiden mukaan kestävällä pohjalla. Tilannetta helpottaa, että tulevaisuudessa eläköidytään huomattavasti nykyistä vanhempana – vuosituhannen vaihteen lapset ansaitsevät täyden eläkkeen yli 71 vuoden iässä.
 Suurten rakenteellisten uudistusten suhteen Suomen taival on ollut vähemmän mairitteleva. Financial Times kiinnittää huomion siihen, että vuosien ajan Suomessa on yritetty turhaan uudistaa sosiaali- ja terveyspalveluita sekä hallintorakenteita.
 Viimeksi tässä epäonnistui Juha Sipilän (kesk.) johtama hallitus.
 Suomea tarkkaillaan
 Suomesta tulee muille Euroopan maille joko kannustava tai varoittava esimerkki siitä, miten ikääntymisen haasteita ratkotaan.
 Suomen Sote-epäonnistuminen ei ole toistaiseksi vaikuttanut tulkintoihin. Kansainväliset luottoluokittajatkin ovat kevään arvioissaan pitäneet Suomen luokituksen ennallaan ja hyvällä tasolla.
 Tämä ei ole yhdentekevä asia. Luottoluokittajien arvio kertoo valtion kyvystä selviytyä taloudellisista velvoitteistaan. Luokitus ohjaa sitä, millaisen koron Suomi maksaa veloistaan.
 Suomea kuitenkin tarkkaillaan.
 Luottoluokittaja Standard & Poor’s  toteaa harkitsevansa  luottoluokituksen laskua, mikäli rakenteellisia uudistuksia ei saada aikaiseksi.

Analyysi: Juuri nyt “ikääntymisen aikapommi” tikittää Suomessa – 10 vuoden kuluttua jopa Saksa voi olla pahemmassa tilanteessa


Summary: Media-alan murroksen nopeus yllätti Länsi-Savo-konsernin.

Yle uutisoi  Keskisuomalaisen ostavan Kaakon Viestinnän Länsi-Savo-konsernilta. Keskisuomalaiselle siirtyy kaupassa kuusi Kaakkois-Suomessa ilmestyvää sanomalehteä.
 Länsi-Savon hallituksen puheenjohtaja Jukka Tikan mielestä päivä on historiallinen. Tikan suku omistaa enemmistön yrityksestä, ja luopuu nyt lehtibisneksestä.
 – Tähän liittyy haikeutta, ihmisiä, työtovereita... Toisaalta lehtiyritys on liikeyritys: se ei voi toimia, ellei se ole taloudellisesti terveellä pohjalla. Katseet on luotava eteenpäin.
 Tikan mukaan ajatus myymisestä kehittyi kahden vuoden aikana. Hänen mielestään alalla pärjätäkseen toimintaa täytyy jatkuvasti kehittää, ja siihen tarvitaan resursseja. Länsi-Savo oli yrittänyt pärjätä kilpailussa ostamalla muita lehtiä, mutta lopulta kasvu pysähtyi.
 – Todettiin, ettei tämä kasvu riitä, mutta ei ollut luontevia kasvukohteita.
 Tikka kertoo yhdeksi alan ahdingon syyksi sen, että mainosrahat valuvat monikansallisten yhtiöiden tileille.
 Toinen suuri ongelma on Tikan mielestä osittain lehtialan omaa syytä.
 – Pitää katsoa peiliin. Sanomalehdet jakoivat ilmaista sisältöä sivuillaan ja totutti ihmiset siihen, että tietoa saa ilmaiseksi. Ei ole helppoa mennä terveempään suuntaan.
 Yritys osasi ennakoida media-alan murroksen tapahtuvan, mutta silti alan vaikeudet olivat suuremmat, kuin mihin oltiin varauduttu.
 Vaikka yrityksen toiminta ei ollut tappiollista, päätettiin se kuitenkin lopulta myydä.
 – Olisi voitu jatkaa tietty aika, mutta ei ratkaista pitkän ajan ongelmaa. Mieluummin toimitaan etukenossa, eikä vasta sitten kun on hätä ja pakko toimia.
 Tikka uskoo, että Kaakon Viestintä menee myynnissä hyviin käsiin. Häntä ei pelota sanomalehtien tulevaisuus.
 – Painetut lehdet eivät häviä, vaikka levikit putoavat. Haaste on kehittää niitä niin, että ihmisiä kiinnostaa. Tarvitaan resursseja digiloikkaan. Alalla on Suomessa kuitenkin vahvat perinteet, ja suomalaiset ovat lukevaista kansaa.

Kaakon Viestinnän myynnin taustalla kasvun pysähtyminen: "Olisi voitu jatkaa tietty aika, mutta ei ratkaista pitkän ajan ongelmaa"


Summary: Itämeren harmaahylkeiden poikaset ovat nyt parin kuukauden ikäisiä. Kuutteja näkyy näihin aikoihin luodoilla lepäilemässä, eivätkä ne tavallisesti ole avun tarpeessa.

Siuntiosta tuotiin tiistaina Korkeasaaren villieläinsairaalan kevään ensimmäinen kuuttipotilas. Löydettäessä hylkeenpoikanen oli väsynyt, laiha ja raahannut itsensä satojen metrien päähän merestä.
 Nyt kuutti syö silakoita niin paljon kuin jaksaa ja ensi viikolla tarjolle saadaan myös eläviä pikkukaloja.
 Itämeren harmaahylkeet synnyttävät poikasensa jäälle helmi-maaliskuussa. Emo imettää poikasta rasvaisella maidolla kolmen viikon ajan, ja kasvaneen rasvakerroksen turvin hylkeenpoikanen aloittaa itsenäisen elämän.
 Pientä kuuttia suojaa aluksi pörröinen valkea kuuttikarva. Kun se vaihtuu vettä pitävään hylkeenturkkiin, poikanen alkaa opetella kalan pyydystämistä ravinnokseen.
 Yleensä kuuteilla ei ole hätää
 Kuutteja näkyy näihin aikoihin luodoilla lepäilemässä, eivätkä ne tavallisesti ole avun tarpeessa.
 Liian laihalla kuutilla kaula ja nahan rypyt erottuvat selvästi. Se ei mene mielellään veteen ohuen rasvakerroksensa vuoksi ja saattaa nälkiintyä ilman ihmisen apua. Myös haavat voivat heikentää eläimen kuntoa.
 Terve kuutti pakenee ihmistä, heikko kuutti ei jaksa, mutta voi silti purra. Myöskään vaaralliseen paikkaan kaupungin rannalle tai kauas maalle kiivennyt kuutti ei yleensä pärjää ilman apua.
 Jos olet epävarma, pitäisikö kuuttia auttaa, soita Korkeasaaren villieläinsairaalaan. Eläintehtävissä ohjeita antaa myös Pelastuslaitoksen tilannekeskus, josta lähetetään tarvittaessa apua paikalle. Helsingin alueella palvelee asiantunteva pelastuslaitoksen eläinpelastusyksikkö.

Silakoista pulskistunut kevään ensimmäinen kuuttipotilas voimistuu Korkeasaaren villieläinsairaalassa


Summary: Venäjä on tehostanut viime aikoina sosiaalisen median valvontaa, koska oppositio käyttää somea muun muassa mielenilmauksien järjestämiseen.

Venäläinen oikeusistuin on langettanut mikroviestipalvelu Twitterille 3000 ruplan eli vajaan 41 euron sakot Venäjän datalakien rikkomisesta.
 Oikeuden mukaan Twitter ei ole suostunut antamaan viranomaisille tietoja siitä, minne yhtiö varastoi venäläiskäyttäjien tietoja, kertoo uutistoimisto TASS.
 Venäjän laki määrää, että sosiaalisen median yhtiöt varastoivat venäläiskäyttäjiä koskevat tiedot Venäjällä sijaitseville palvelimille.
 Tällä hetkellä Venäjällä on käytössään vain vähän keinoja valvoa kyseisen datalain noudattamista. Yleensä oikeusistuimet langettavat yhtiöille sakkoja, jotka ovat summiltaan usein mitättömiä. Oikeusistuimet voivat myös estää lakia rikkovien yhtiöiden palvelut, mutta prosessi on teknisesti haastava.
 Venäjä on tehostanut sosiaalisen median ja suosittujen verkkosivujen valvontaa, koska oppositio käyttää niitä aktiivisesti muun muassa mielenilmauksien järjestämiseen.
 Aiheesta lisää:
 Venäjän televiestintävalvoja aloittaa toimet Facebookia ja Twitteriä vastaan
 Analyysi: "Venäjän WhatsAppissa" pilkataan Putinia ja juorutaan hallinnosta – mutta mitä yritys sulkea Telegram merkitsee venäläisille?

Venäjä sakotti Twitteriä, koska palvelu ei kerro, minne se varastoi venäläiskäyttäjien tietoja


Summary: WWF:n laskelmien mukaan tänään perjantaina on Suomen ylikulutuspäivä.

Tänään perjantaina on suomalaisten ylikulutuspäivä, Maailman luonnonsäätio  WWF on laskenut . Yle Uutiset kysyi, mitä se tarkoittaa. Vastaajana on WWF:n ohjelmapäällikkö  Jussi Nikula.
 1. Mikä on ylikulutuspäivä?
 Ylikulutuspäivänä suomalaiset ovat laskennallisesti kuluttaneet tältä vuodelta osansa maailman luonnonvaroista.
 – Loppuvuosi eletään velaksi, Nikula sanoo.
 Ylikulutuspäivä vertaa luonnonvarojen kulutusta siihen, kuinka paljon maapallo pystyy uusiutumaan vuoden aikana.
 Mallissa lasketaan yhteen käytetyt luonnonvarat kuten ravinto, vaatteiden kuidut ja erilaiset raaka-aineet. Lisäksi huomioidaan fossiilisten polttoaineiden hiilidioksidipäästöt.
 Toisessa vaakakupissa ovat luonnonvarojen uusiutuminen ja ekosysteemien kyky sitoa hiilidioksidia itseensä. Nyt luonnonvarojen kulutuksen ja hiilidioksidin määrä on suurempi.
 Jos kaikki maailman ihmiset kuluttaisivat kuten suomalaiset, tarvittaisiin 3,8 maapalloa kattamaan luonnonvarojen kulutus. Tavoitteena on yhden maapallon taso.
 2. Miksi Suomi pärjäsi huonommin kuin viime vuonna?
 Ylikulutuspäivä tuli nyt vastaan viikkoa aiemmin kuin viime vuonna.
 Nikulan mukaan asiaa ei kannata tarkastella viikkotasolla. Suomi on ollut koko 2000-luvun suurin piirtein samalla tasolle.
 Moniin muihin maihin nähden Suomi kulkee ikävästi etuajassa: EU:n ylikulutuspäivä on tavannut tulla noin kuukauden kuluttua ja maailmanlaajuinen päivä on viime vuosina osunut elokuulle. Ruotsi on samalla viivalla Suomen kanssa.
 Suurimmat syyt suomalaisten ylikulutukseen ovat energiantuotanto, liikenne ja ruuan tuotanto.
 Ruoassa suurimmat vaikutukset ovat eläinperäisia. Esimerkiksi lihan kulutus on pysynyt jokseenkin samalla tasolla viime vuodet. Ekologisen jalanjäljen pienentäminen edellyttäisi kasvissyönnin tuntuvaa lisäämistä.
 Liikenteen hiilidioksidipäästöt ovat 10–11 miljoonaa tonnia. Lämpenemisen rajoittaminen 1,5 asteeseen edellyttäisi niiden puolittumista seuraavan vuosikymmenen aikana. Myöskään biopolttoaineiden raaka-aineiden kestävyyskriteerit eivät välttämättä ole kunnossa
 Myönteinen merkki on Nikulan mukaan uusiutuvien energiamuotojen hintojen lasku. Aurinko- ja tuulienergia sekä lämpöpumput yleistyvät.
 3. Ilmastonmuutoksesta puhutaan päivittäin ja ihmisten valmius ilmastotekoihin vaikuttaa kasvaneen. Eikö se näy mitenkään kulutusvalinnoissa ja tässä raportissa?
 WWF:n raportti pohjautuu YK:n lukuihin vuodelta 2016. Ilmastonmuutos on noussut päivänpolttavaksi puheenaiheeksi vasta sen jälkeen. Suuri havahduttaja oli hallitustenvälisen ilmastopaneelin IPCC:n syksyn raportti, jossa vaaditaan nopeita toimia lämpenemisen rajoittamiseksi 1,5 asteeseen.
 Valtioiden ja kansalaisten valmius ilmastotekoihin ja luonnonvarojen säästelyyn on kasvanut, mikä saattaa näkyä WWF:n laskelmassa myöhemmin.
 Nikulan mukaan hyvä merkki on se, että vaalikeskusteluissa puhutaan liikkumistavoista ja lihaverosta, vaikka ei mennäkään huimasti eteenpäin.
 – On hyvä, että nämä asiat tulevat arjen tasolle.
 Ympäristöjärjestöjen ilmastobarometrissa kansalaisista 70 prosenttia toivoo voimakkaammin ohjaavaa ilmastopolitiikkaa.
 Mikko Savolainen / Yle
 4. Eikö ole väärin vaatia, että kylmän ilmaston ja pitkien etäisyyksien Suomi pärjäisi samalla energialla kuin Latinalaisen Amerikan maat
 Nikulan mukaan Suomi on rikas valtio, jossa on yksi maailman koulutetuimmista kansoista. Kansa on myös tietoinen ilmastoasioista. Meillä on hyvä teknologiaosaaminen ja innovaatioita. Toisaalta korruptiota ei ole.
 – Nämä olosuhteet antavat edellytyksiä päästä maailman kärkeen. Pohjoinen sijainti on ohut peruste.
 Pienimmän ekologisen jalanjäljen jättävät köyhät kehitysmaat. Muutamissa Latinalaisen Amerikan ja Aasian maissa ekologinen jalanjälki on hyvin kohtuullinen ja lisäksi YK:n inhimillisen kehityksen indeksi on hyvällä tasolla.
 5. Suomen hiilidioksidipäästöt ovat vähentyneet viime vuosina. Eikö se näy tässä?
 Ekologinen jalanjälki perustuu kulutukseen, kun taas päästöjen raportointi pohjautuu tuotantoon Suomessa.
 Mukana ovat meidän hankkimiemme tuotteiden hiilidioksidipäästöt, jotka ovat aiheutuneet tuotannosta Kiinassa. Kansainvälisessä maakohtaisessa raportoinnissa ne näkyvät Kiinan päästöinä.
 Lue myös
 Kosmologi Syksy Räsänen: “Ilmastonmuutos ei ole uhka, vaan se on paraikaa toteutuva katastrofi”
 WWF:n uusi ruokasuositus: Korkeintaan kuusi kananmunaa kuukaudessa, punaista lihaa kerran viikossa ja lasi maitoa päivässä

Suomi käytti jälleen luonnonvaransa etuajassa – 5 kysymystä miksi ilmastoahdistus ei näy tilastoissa


Summary: Kaverin yritystä ei voisi suosia, mutta muuten voisi vetää kotiin päin, kuvailee ideaa kunnanjohtaja.

Itärajan tuntumassa sijaitsevassa Tohmajärven kunnassa on vireillä poikkeuksellinen hanke. Tohmajärven kunnanvaltuutetuille halutaan antaa ensi vuonna käyttöön henkilökohtainen 10 000 euron raha. Sen voi käyttää kunnan kehittämiseen, kunhan kohde on kuntastrategian mukainen.
 Valtuutetut voisivat myös yhdistää kehittämisrahojaan isompaan pottiin jonkin kalliimman investoinnin toteuttamiseksi. Kaiken kaikkiaan rahaa olisi 27 valtuutetun käytettävissä 270 000 euroa. Asiasta päätetään Tohmajärven kunnanvaltuustossa todennäköisesti jo tänä keväänä.
 Ajatus kehittämisrahasta on kypsynyt jo useamman vuoden ajan, kertoo Tohmajärven kunnanjohtaja  Olli Riikonen .
 – Ideana on heittää palloa valtuutetuille ja katsoa mitä tapahtuu.
 Hänen mukaansa esityksellä halutaan lisätä myös valtuutettujen ja kuntalaisten kiinnostusta kunnan asioihin.
 – Äänestysprosentit ovat laskeneet, ja kuntalaiset eivät koe, että äänestämällä voi vaikuttaa. Osa valtuutetuista taas ajattelee, että ei pysty vaikuttamaan asioihin, kun virkamiehet päättävät kaikesta, Riikonen sanoo.
 Tohmajärveläinen Heikki Pennanen käyttäisi 10 000 euronrahan liikuntavälineisiin.
– Luistimiin sekä jääkiekko- ja sählymailoihin, hän luettelee.  Ari Tauslahti / Yle
 Jos ehdotus menee läpi, on valtuutetuilla parempi mahdollisuus tuoda omia ideoita esiin, toteaa  Juoni Martiskin  (sd.), joka on kunnanhallituksen toinen varapuheenjohtaja.
 – Tämä on todellakin raikas esitys. Tällaisia ei joka vuosi tule vastaan, hän sanoo.
 Martiskin kertoo, että voisi itse sijoittaa 10 000 euroa esimerkiksi Tohmajärven liikenneympyrän koristeluun erilaisilla kylteillä.
 Valtuutetut voivat vetää kotiin päin
 Martiskin painottaa, että rahaa ei ole tarkoitus tuhlata, vaan valtuutetut saava kohdistaa jo nyt talousarviossa olevia rahoja uudestaan. Kuntaliitossa vastaavasta järjestelystä ei ole koskaan kuultu, sanoo johtava lakimies  Riitta Myllymäki . Hän kuitenkin arvelee, että esitykseen voi liittyä vielä lainopillisia ongelmia.
 – Tämä on täysin uusi innovaatio. Asiaan pitää perehtyä vielä tarkemmin, hän lisää.
 Kuntalaisen mielestä ajatus on kiinnostava. Tohmajärven keskustassa kahvilla istuva  Jukka Karvinen  kertoo, että idea vaikuttaa hyvältä.
 – Kunhan rahat käytetään siihen, mihin on tarkoituskin, eli kunnan kehittämiseen.
 Mutta voiko valtuutettujen henkilökohtainen budjetti johtaa siihen, että valtuutetut voivat suosia vaikka kaverin yritystä? Kunnanjohtaja Riikonen vastaa, että ei.
 – Suoria yritystukia ei voi tehdä. Ne ovat muutenkin laittomia. Ajatuksena on kuitenkin myös se, että valtuutettu voi vetää kotiin päin.
 Riikonen lisää, että äänestäjät eli kuntalaiset voivat seurata kriittisesti sitä, mihin valtuutetut rahojaan käyttäisivät.
 Tohmajärveläinen  Pentti Pöyhönen  kertoo, että hän käyttäisi rahat työpaikkojen saamiseen paikkakunnalle.  Martti Makkonen  puolestaan haluaisi kehittää uskottavaa yritystoimintaa.
 – Starttirahana tai käyttöavustuksena, hän lisää.
 Onko henkilökohtainen budjetti kunnanvaltuutetuille hyvä vai huono idea? Keskustelu suljetaan 5.4. kello 22.

Mihin käyttäisit 10 000 euroa kotikunnassasi? Tohmajärven valtuutetut saattavat saada henkilökohtaisen budjetin