Summary: Työsuojelupäällikön tehtävät voi ulkoistaa, mutta yrityksen johdon vastuuta asioista ei. Aiheesta voi keskustella jutun lopussa.

Automaatiotekniikan insinööri  Marke Paavola  toimii työsuojelupäällikkönä alaveteliläisessä Kemvit Oy:ssä, joka valmistaa pesuaineita. Paavola ei kuitenkaan ole Kemvitillä töissä, vaan turvallisuuskonsultti, joka toimii työsuojelupäällikkönä toisessakin teollisuusyrityksessä ja konsultoi useita muita yrityksiä.
 – Kun tekee samaa työtä monessa yrityksessä, näkee erilaisia työtapoja. Näkemäänsä ja kokemaansa voi hyödyntää sitten toisaalla.
 Kemvit Oy:n toimitusjohtaja Juuso Viherlaakso ja työsuojelupäällikkö Marke Paavola keskustelevat työturvallisuudesta. Kalle Niskala / Yle
 Työsuojelupäällikkö on paikalla säännöllisen epäsäännöllisesti. Työntekijät eivät aina tiedä, milloin hän tulee tarkastuskäynnille. Käynnin aikana kartoitetaan turvallisuuspoikkeamia ja mietitään ratkaisuja, joilla parannetaan turvallisuutta.
 Marke Paavolan työ on käytännönläheistä yhteistyötä työntekijöiden kanssa. Puutteita turvallisuudessa löytyy joka viikko. Ne saattavat olla ihan pieniäkin asioita, jotka huomioimalla saadaan aikaan muutoksia.
 – Tänään näin yhden kehittämistoimenpiteen, jolla vältetään turvallisuusriskejä. Kun trukin maksimikorkeus määriteltiin kattoon, niin trukki ei voi enää törmätä.
 Marke Paavola on turvallisuusasiantuntija Protect Oy:ssä, jonka työntekijät toimivat työsuojelu- ja laatupäällikköinä yli 30 yrityksessä. Kalle Niskala / Yle
 Ei saa tuudittautua
 Jokaisella yrityksellä tulee olla nimettynä työsuojelupäällikkö, joka edustaa työnantajaa. Monesti se on yrittäjä itse.
 Kovin yleistä työsuojelupalveluiden ulkoistaminen ei vielä ole. Esimerkiksi Suomen Yrittäjillä ja Keskuskauppakamarilla ei ole aiheesta koottua tietoa. Työsuojelupäällikköpalveluita tarjoavia yrityksiä on kuitenkin alkanut ilmestyä viimeisen kymmenen vuoden aikana.
 Työturvallisuuskeskuksen toimitusjohtaja  Rauno Hanhela  painottaa, että vaikka palvelu olisi ulkoistettu, vastuut eivät siirry. Ne pysyvät yrityksen johdolla ja esimiehillä.
 – Riskinä on, että ajatellaan, että työsuojelupäällikkö hoitakoon. Samassa tullaan vahingossa siirtäneeksi hänen hartioilleen vastuita, jotka eivät hänelle kuulu.
 Yleensä pienet firmat haluavat lisäresursseja palkkaamalla osa-aikaisen turvallisuusasiantuntijan. Tai sitten ala on niin hankala, että omasta joukosta ei kompetenssit täyttävää työsuojelupäällikköä löydy.
 – Koko ajan pitäisin taustalla huolen siitä, että yrityksen oman henkilöstön asiantuntemusta lisätään ja kasvatetaan. Ei tuudittauduta siihen, että meillä on se ostopalveluna hankittuna, Hanhela huolehtii.
 Työnjohtaja Kristian Slotte valvoo prosessia Kemvitin tehtaalla Alavetelissä. Kalle Niskala / Yle
 Asioiden toistaminen johtanut tuloksiin
 Kemvitissä on pyritty huolehtimaan siitä, että työntekijöiden osaaminen on ulkoistamisen myötä kasvanut. Turvallisuudesta on puhuttu puuduttavuuteen asti, mutta se on myös tuottanut tulosta.
 Kahden vuoden aikana Kemvit Oy:ssä on paranneltu suojaimia, korjattu hyllyjä, merkattu tuotteita ja tehty monia isoja ja pieniä parannuksia. Isoja työtapaturmia ei ole ollut, kertoo toimitusjohtaja ja yrittäjä  Juuso Viherlaakso .
 Viherlaakso toimi oman yrityksensä työsuojelupäällikkönä ensimmäiset kolme vuotta. Kun työntekijät laativat pelastussuunnitelman ja räjähdysaineasiakirjan, heräsi ajatus ulkoistaa tehtävä. Vastuuasia on pyritty pitämään kirkkaana.
 – Nyt ne asiat menevät oikeasti eteenpäin. Koko ajan tulee parannuksia. Ja vaikka turvallisuuspalvelut ostetaan, niin vastuu on silti minulla.
 Yhteispeli toimitusjohtajan ja työsuojelupäällikön kanssa toimii hyvin. Päivittäisten ja viikoittaisten keskustelujen lisäksi suurempi palaveri pidetään kolmen kuukauden välein.
 Ulkoistetulla työsuojelupäälliköllä täytyykin olla Protect Oy:n toimitusjohtaja  Pertti Salon  mukaan monenlaisia taitoja.
 – Pitää olla tieteellistä osaamista ja sosiaalista pelisilmää, joilla saadaan koko yritys yhteistyöhön ajattelemaan turvallisuusasioita.
 Työsuojelupäällikkö merkitsee pakkauksia työnjohtaja Kristian Slotten kanssa. Kalle Niskala / Yle
 Henkinen kuormitus uusi haaste
 Myös henkinen hyvinvointi kuuluu yhä enemmän työturvallisuuteen ja työsuojelupäällikön työsarkaan.
 Kemvit Oy:ssä työntekijöiden henkisiä kuormitustekijöitä on kartoitettu luottamuksellisesti. Kysely pureutui työn yksipuolisuuteen ja organisointiin, johtamiseen, vuorovaikutukseen, väkivaltatilanteisiin, työtahtiin ja työyhteisön sosiaaliseen toimivuuteen.
 – Jos henkisesti voi huonosti, se heijastuu kokonaisuuteen. Jos uupuu, se saattaa johtaa riskeihin, sanoo työsuojelupäällikkö Marke Paavola.
 Juuso Viherlaakso on samoilla linjoilla: hyvinvoiva työntekijä on hyväksi turvallisuudelle ja tuotteiden laadulle.
 Kemvit Oy:n kemisti  Matias Finell  arvostaa sitä, että työntekijöiden henkisestä hyvinvoinnista huolehtiminen on yksi työsuojelupäällikön tehtävistä.
 – Se on tärkeää hyvinvoinnin kannalta.
 Protect Oy:n asiakassuhteet ovat luottamuksellisia, mutta hyviä kokemuksia jaetaan. Esimerkiksi työohjeet siitä, miten asiat voidaan tehdä turvallisemmin, voidaan jalostaa toiselle yritykselle.
 Turvallisuuspäällikkö Marke Paavola ja kemisti Matias Finell tarkastelevat asiakirjoja. Kalle Niskala / Yle
 Millaisia kokemuksia sinulla on työsuojelusta ja turvallisuudesta työpaikoilla? Aiheesta voi keskustella 25.10. klo 22 saakka.

Pesuainetehtaan johtaja päätti ulkoistaa turvallisuusasiat, eikä hän ole ainoa yrittäjä, joka on tehnyt näin viime vuosina


Summary: Syyrialaispakolaisia oli joko pakotettu tai huijattu palaamaan Syyriaan.

Turkki palautti satoja syyrialaisia pakolaisia Syyriaan ennen hyökkäyksen aloittamista maan koillisosiin, kertoo ihmisoikeusjärjestö Amnestyn tuore tutkimus.
 Kansainvälisen Amnestyn tutkija  Anna Shea  kertoo, että Turkki väittää pakolaisten palanneen vapaaehtoisesti keskelle sotaa.
 – Tutkimuksemme osoittaa, että pakolaisia on joko pakotettu tai huijattu palaamaan, Shea sanoo tiedotteessa.
 Tiedotteessa kerrotaan, että palautuskiellon loukkaaminen ja turvaa hakevan käännyttäminen vaarallisiin oloihin rikkoo Turkin omia lakeja ja kansainvälisiä velvoitteita, joita maa on sitoutunut noudattamaan.
 Turkissa asuu 3,6 miljoonaa syyrialaispakolaista. Järjestön mukaan teoriassa jokaiselle syyrialaiselle pakolaiselle on myönnetty Turkissa väliaikainen suojeluasema.
 Pahoinpitelyjä ja väkivallalla uhkailua
 Amnestyn tutkimus paljastaa, että pakolaisia on pakotettu allekirjoittamaan sopimus vapaaehtoisesta paluusta tai johdettu harhaan sopimuksen sisällöstä. Joitakin järjestön haastattelemia on pahoinpidelty ja uhkailtu väkivallalla sopimuksen allekirjoittamiseksi.
 Eräs haastateltu perheenisä kertoi, että hänelle annettiin vaihtoehdoiksi vuosi vankeutta tai paluu Syyriaan.
 Osa luuli allekirjoittaneensa dokumentin, jossa ilmaisivat halunsa jäädä Turkkiin.
 Palautuksista ei ole virallisia tilastoja, mikä tekee määrien arvioinnista haasteellista, tiedotteessa kerrotaan. Amnestyn tiedot perustuvat kymmeniin elo-syyskyyn aikana tehtyihin haastatteluihin.
 Lue myös:
 Yle Koillis-Syyriassa: Pakolaiskriisin keskellä kaikesta on pulaa – ruoasta, vaipoista, patjoista
 Pakolaiset tukkivat tien pois Qamishlin kurdikaupungista: "Miksi olet menossa sinne", kysytään Ylen toimittajalta Irakin ja Syyrian rajalla
 Ohisalo kritisoi spekulointia pakolaiskriisistä täällä, kun oikea hätä on Turkin ja Syyrian rajalla: Kyse ei ole nyt kriisistä Euroopassa

Amnesty: Turkki palautti satoja pakolaisia juuri ennen hyökkäystään Syyriaan


Vaalivirkailijat ovat julistaneet istuvan presidentin  Evo Moralesin  kiisteltyjen Bolivian presidentinvaalien voittajaksi. Vaalit ovat synnyttäneet maassa mielenosoituksia ja lakkoja.
 Korkeimman vaalilautakunnan verkkosivujen mukaan Morales voitti vaalit hieman yli 47 prosenttiyksikön kannatuksella. Moralesin vastustaja  Carlos Mesa  sai sivujen mukaan yli 36 prosenttia äänistä, kun lähes kaikki äänet oli laskettu.
 Marginaalin olisi oltava alle 10 prosenttia, jotta vaaleissa järjestettäisiin toinen kierros.
 Yhdysvallat, Brasilia, Argentiina sekä Kolumbia ovat ehdottaneet toisen kierroksen järjestämistä. Samalla näiden maiden hallitukset ovat vakuutelleet Bolivian hallitukselle, että toinen kierros palauttaisi uskottavuuden maan vaalijärjestelmään.
 Myös Euroopan unioni on ilmaissut tukensa toisen kierroksen järjestämiselle.
 Ääntenlaskun keskeyttäminen aiheutti mellakoita
 Vielä maanantaina näytti vahvasti siltä, että ääntenlaskennan tulos veisi vaalit toiselle kierrokselle, kun äänistä oli laskettu 85 prosenttia.
 Bolivian vaalilautakunta kuitenkin keskeytti ääntenlaskennan vuorokauden ajaksi ilman minkäänlaista selitystä.
 Erikoinen tilanne johtikin mellakoihin ympäri Boliviaa. Väkijoukko esimerkiksi sytytti vaalilautakunnan toimitiloja tuleen eteläisessä Sucren kaupungissa. Lisäksi Moralesin kannattajat ja vastustajat ottivat yhteen eri puolilla maata.
 Ääntenlasku jatkui jälleen tiistaina, jonka jälkeen Moralesin tilanne koheni yllättäen.
 Aiheesta lisää:
 Bolivian presidentinvaalien ääntenlaskun keskeyttäminen aiheuttaa mellakoita – pinteessä olleen Moralesin tilanne koheni hämmentävän aikalisän jälkeen
 Morales johtaa ääntenlaskentaa Boliviassa – vaalit etenemässä toiselle kierrokselle

Evo Morales on julistettu Bolivian presidentinvaalien voittajaksi – useat Amerikan maat vaativat toista kierrosta


Summary: 95-vuotias entinen Yhdysvaltain presidentti Carter joutui sairaalaan maanantaina kaaduttuaan kotonaan.

Yhdysvaltain entinen presidentti  Jimmy Carter  on päässyt pois sairaalasta. Asiasta kertoo Carter Center -järjestö.
 95-vuotias Carter joutui maanantaina sairaalahoitoon kaaduttuaan kotonaan ja murrettuaan lonkkansa.
 Carter jatkaa toipumistaan kotonaan Plainsissa, Georgian osavaltiossa.
 Kyseessä oli jo kolmas kerta tänä vuonna, kun Carter oli loukkaantunut kaaduttuaan. Keväällä hänelle jouduttiin kaatumisen seurauksena asentamaan lonkkaan keinonivel.
 Jimmy Carter toimi Yhdysvaltain presidenttinä vuosina 1977 - 81. Nyt 95-vuotiaana hän on pitkäikäisin maan presidenteistä.
 Aiheesta lisää:
 Jimmy Carter uudelleen sairaalaan – lonkkamurtuma

Lonkkamurtumasta toipuva Jimmy Carter pääsi sairaalasta


Summary: Aktivistit olivat suunnitelleet mielenosoitusten aloittamista perjantaina.

Irakissa hallitusta vastustavat mielenosoittajat ovat jälleen lähteneet kaduille.
 Mielenosoittajat aloittivat kokoontumisensa Irakin pääkaupungissa Bagdadissa ja Nasiriyyassa eteläisessä Irakissa torstai-iltana.
 Hallitusta vastustavat aktivistit olivat alunperin suunnitelleet mielenilmausten aloittamista huomenna, jolloin on pääministeri  Adel Abdel Mahdin  hallituksen ensimmäinen vuosipäivä.
 Bagdadin Tahririn aukiolle saapui noin 300 ihmistä ja huusi iskulauseita, joissa poliitikkoja kutsuttiin varkaiksi. Nasiriyyassa mielenosoittajat sanoivat pysyvänsä kaduilla, kunnes nykyinen hallitus kaatuu.
 Irakin hallitusta vastustavissa mielenosoituksissa aikaisemmin lokakuussa kuoli viranomaislähteiden mukaan 157 ihmistä.
 Uutistoimisto AFP:n mukaan nyt alkanut mielenilmaus on toistaiseksi sujunut rauhallisesti.
 Lue myös:
 Irakin presidentti vetosi rauhattomuuksien lopettamiseksi – armeija myönsi käyttäneensä "liiallista voimaa"
 Irakin protesteissa jo lähes sata kuolonuhria
 Irakissa mielenosoituksissa kuollut yli 40 ihmistä: "Tilanne näyttää olevan riistäytymässä käsistä"

Mielenosoitukset käynnistyivät jälleen Irakissa – edellisissä hallitusta vastustaneissa mielenilmauksissa kuoli yli sata


Summary: 40 vuoden työuran tehnyt nainen on tunnustanut osan syytteeseen johtaneista kavalluksista.

Tanskassa on paljastunut jopa 25 vuoden ajan jatkunut sosiaalitukirahojen kavallustapaus. 40 vuoden työuran sosiaalihallituksessa tehneen 65-vuotiaan naisen epäillään varastaneen veronmaksajien rahoja vuosina 1993–2018.
 Viranomaisten mukaan nainen ehti kavaltaa 117 miljoonaa Tanskan kruunua eli 15,6 miljoonaa euroa ennen paljastumistaan. Nainen on oikeudenkäynnissä tunnustanut osan teoista. Hän ei omien sanojensa mukaan voi muistaa kaikkea,  uutisoi Politiken-lehti .
 Viranomaistutkinnassa naisen on todettu siirtäneen itselleen rahaa ainakin 298 tilisiirrolla. Nainen oli esimerkiksi vaihtanut omia tilinumeroitaan maksatuksissa alun perin olleiden tilinumeroiden tilalle.
 Hän oli myös väärentänyt asiakirjoja ja kehitellyt tekaistuja avustuskohteita. Vammaisille ja asunnottomille tarkoitetuilla varoilla nainen oli muun muassa ostanut itselleen talon Etelä-Afrikasta.
 "Kukaan ei osannut epäillä mitään"
 Tanskan yleisradioyhtiön DR:n haastatteleman  työtoverin  Gunvør Munchin  mukaan kukaan työpaikalla ei osannut epäillä mitään. Munch kertoo rikoksesta syytetyn naisen työskennelleen yksin, joten laittomien rahasiirtojen tekeminen onnistui helposti.
 Gunvør Munch sanoo pahinta tapauksessa olevan, että kaikkein haavoittuvimmassa asemassa olevat ihmiset jäivät ilman avustusrahoja naisen toiminnan vuoksi.
 Tapaus alkoi paljastua vasta elokuussa 2018, kun eräs kunta alkoi ihmetellä saamatta jääneitä sosiaalirahoja. Sisäinen selvitys kohdisti epäilykset nopeasti naiseen, jonka kavaltama rahasumma kasvoi päivä päivältä tutkinnan edetessä.
 Nainen ehti paeta Tanskasta Etelä-Afrikkaan, mutta Interpol otti hänet kiinni marraskuussa 2018 hotellissa Johannesburgissa.
 Naista uhkaa jopa 12 vuoden vankeustuomio. Torstain oikeusistunto oli dramaattinen, sillä syytetty pyörtyi ja hänelle jouduttiin kutsumaan ambulanssi.

Sosiaalityöntekijä varasti avustusrahat Tanskassa ja osti talon Afrikasta – epäillään huijanneen 25 vuoden aikana lähes 16 miljoonaa euroa


Summary: Britannian yleisradioyhtiön uutisia voi jatkossa lukea Tor-verkon kautta.

Britannian yleisradioyhtiö BBC on avannut uutissivustonsa pimeässä verkossa , eli darknetissä. BBC:n kansainvälinen uutissisältö on jatkossa luettavissa Tor-verkon kautta.
 Viemällä uutiset pimeään verkkoon BBC pyrkii kiertämään eri valtioiden sensuurin. Muun muassa Kiina, Iran ja Vietnam ovat estäneet kansalaisiltaan pääsyn BBC:n sisältöihin.
 Vahvan anonymiteetin mahdollistava Tor-verkko sotkee käyttäjän verkkoliikenteen kuljettamalla tietoa useiden laitteiden kautta. Tämä hidastaa verkossa toimimista, mutta samalla se tekee käyttäjän jäljittämisestä lähes mahdotonta.
 Tor-verkko yhdistetään usein  huumekauppaan ja muuhun laittomaan toimintaan . Useat autoritaariset maat ovatkin kieltäneet Tor-verkon käytön tällä perusteella.  Esimerkiksi Venäjällä on ollut kaksi vuotta voimassa laki , joka kieltää käyttäjän henkilöllisyyden häivyttävien verkkojen käytön. Tästä huolimatta Tor-verkon suosio on kasvanut maassa huimaa vauhtia.
 Sen sijaan Kiina on onnistunut tukkimaan kansalaisiltaan pääsyn Tor-verkkoon melko tehokkaasti.
 Tor-verkolle löytyy useita laillisia ja yhteiskuntaa hyödyttäviä tarkoituksia, kuten BBC:n esimerkki osoittaa. Useat tietoturva-asiantuntijat kehottavatkin ihmisiä siirtämään surffailunsa Tor-selaimeen.
 Tor-selaimen kautta voi vierailla myös tavallisilla verkkosivuilla. Erikseen Tor-verkkoa varten luotu sivusto kuitenkin mahdollistaa vahvemman salauksen, kun tietoa ei tarvitse siirtää tavallisesta internetistä pimeälle puolelle.
 BBC:n uutisia voi lukea Tor-verkossa osoitteessa  bbcnewsv2vjtpsuy.onion . Sivulle pääsyä varten tarvitset Tor-selaimen, jonka voit ladata  täältä .
 Lue myös:
 Kiina estää tehokkaasti tiedonkulun, Venäjä uhoaa perustavansa oman internetin: Hajoaako internet osiin?
 Kiina rakentaa verkkoa maailmalle – Googlen ex-toimitusjohtaja ennustaa, että Kiinan vaikutusvallan kasvu jakaa internetin kahtia

BBC taistelee valtioiden sensuuria vastaan viemällä uutisensa darknetiin


Summary: Käräjäoikeus lievensi 21-vuotiaana taksin ryöstäneen tuomiota nuoren iän ja vakavan vammautumisen perusteella.

Joensuulaisen taksin ryöstänyt ja poliisin luodista halvaantunut mies on saanut tuomion Pohjois-Karjalan käräjäoikeudessa torstaina.
 21-vuotias mies oli vuosi sitten syyskuussa käymässä Kontiolahdessa, jossa hän käyttäytyi väkivaltaisesti toista miestä kohtaan. Asukas tilasi yöllä taksin väkivaltaiselle vieraalleen.
 Taksissa mies alkoi uhkailla ja sohia teräaseella naispuolista taksinkuljettajaa, jonka halusi kyyditsevän itsensä Kontioniemen kylästä Noljakan kaupunginosaan Joensuussa.
 Pitkin matkaa teräaseella uhkailtu taksinkuljettaja onnistui pakenemaan autosta linja-autopysäkillä Joensuussa.
 Kun mies ei totellut ja uhkasi veitsellä paikalle tullutta poliisiakin, poliisimies ampui häntä.
 Pohjois-Karjalan käräjäoikeus tuomitsi miehen törkeästä ryöstöstä, laittomasta uhkauksesta ja virkamiehen väkivaltaisesta vastustamisesta vuodeksi ja kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen.
 Oikeus lievensi tuomiota, koska tekijä on nuori ja hän vammautui ampumisessa vakavasti: jalat halvaantuivat ja hän sai myös muita pysyviä toiminnallisia haittoja.
 Korvauksia tuomittu määrättiin maksamaan eri tahoille yhteensä yli 30 000 euroa.
 Tuomiosta voi valittaa.

Poliisin luodista Joensuussa halvaantunut nuori taksiryöstäjä sai vankeustuomion


Summary: EKP aloittaa myös arvopaperien ostot.

Euroopan keskuspankki (EKP) on tänään jättänyt ohjauskorkonsa ennalleen.
 EKP vahvistaa myös syyskuussa tekemänsä päätöksen ja aloittaa ensi kuussa uudelleen arvopaperien ostot markkinoilta. Ostoja tehdään kuukausittain 20 miljardilla eurolla.
 Tämän päivän korkokokous oli viimeinen, jossa puhetta johti tehtävän pian jättävä pääjohtaja  Mario Draghi . Uusi pääjohtaja  Christine Lagarde  aloittaa tehtävässä ensi viikon perjantaina.
 EKP piti myös ohjeistuksensa ennallaan todeten, että korot pysyvät nykyisellä tai alemmalla tasolla, kunnes inflaatiotavoite on kestävällä tavalla saavutettu.
 EKP:n tavoitteena on pitää inflaatio lähellä mutta kuitenkin alle kahden prosentin. Viime aikoina hintojen nousu on jäänyt tuntuvasti alle tämän tavoitteen.
 Lue myös:
 Olli Rehnin epäilys: Saksa ja Kreikka sumplivat ensimmäisen EU-tukipaketin ajankohdan yhdessä – "Jos olin väärässä, pyydän anteeksi"

 Suomen Pankilta tuli alakuloinen talousviesti: Kauppasota jyrää päälle – kasvu hidastuu merkittävästi, eikä hääviltä näytä jatkossakaan

Euroopan keskuspankki ei koskenut ohjauskorkoihinsa


Summary: Valmetin saamat tilaukset kasvoivat tai pysyivät ennallaan lähes kaikkialla muualla maailmassa paitsi Kiinassa.

Teollisuudessa käytettävien koneiden tukkukauppa

Konepaja Valmetin tulos heinä-syyskuussa sai vauhtia runsaista uusista tilauksista.
 Yhtiön kolmen kuukauden liikevoitto nousi 73 miljoonaan euroon, kun se vuotta aiemmin oli 48 miljoonaa euroa. Liikevaihto kasvoi 12 prosenttia vuoden takaisesta 857 miljoonaan euroon.
 Valmet kertoo  osavuosikatsauksessaan , että yhtiön saamat tilaukset kasvoivat heinä-syyskuussa 13 prosenttia, eli rahassa 1,06 miljardia euroa verrattuna viime vuoden heinä-syyskuun lukemaan, 940 miljoonaan euroon.  Viime vuoden osavuosikatsauksessa  tilausten kasvu heinä-syyskuussa oli tosin tätä vuotta hurjempaa. Tuolloin kasvua oli 27 prosenttia vuoden 2017 heinä-syyskuuhun verrattuna.
 – Tilausten suotuisa kehitys jatkui kolmannella neljänneksellä. Saadut tilaukset kasvoivat palvelut-, automaatio- sekä sellu ja energia -liiketoimintalinjoilla ja ylittivät miljardi euroa toisella perättäisellä neljänneksellä, kertoo Valmetin toimitusjohtaja  Pasi Laine   tiedotteessa .
 – Viimeisen 12 kuukauden saadut tilaukset olivat 4 miljardia euroa, joka on Valmetille ennätyskorkea taso, Laine jatkaa.
 Saadut tilaukset kasvoivat Etelä- ja Pohjois-Amerikassa. Edellisvuoden tasolla tilaukset pysyivät Aasian ja Tyynenmeren alueella sekä Euroopassa, Lähi-idässä ja Afrikassa. Kiinassa niiden määrä kuitenkin väheni.

Valmet takoi tulosta – Toimitusjohtaja yhtiön saamista tilauksista: "Ennätyskorkea taso"


Summary: Antti Rinne on kääntänyt Suomen talouspolitiikan suuntaa vasemmalle, kirjoittaa politiikan toimittaja Pekka Kinnunen.

Antti Rinne  on SDP:n vasemmistolaisin puheenjohtaja puoluetta vuosina 1987–91 johtaneen  Pertti Paasion  jälkeen. Pääministerinä Rinne on korostanut, että hänen hallituksensa on muuttanut Suomen talouspolitiikan suunnan.
 Ylen vaalikoneessa  ennen viime kevään eduskuntavaaleja Rinne nimesi poliittisiksi esikuvikseen  Rafael Paasion  ja  Olof Palmen .
 Tänään julkaistussa  Matti Mörttisen  ja  Lauri Nurmen  kirjoittamassa  Antti Rinne – koko tarina  -kirjassa kerrotaan, että Rinteen poliittista ajattelua hallitsee historiatietoisuus. Hän analysoi päivittäisessä arjessaan, mitä poliittisen työväenliikkeen on tehtävä menestyäkseen tulevaisuudessa.
 Mieluisin hallituspohja näkyi Ylen vaalikoneessa
 Rinteen kotimainen esikuva, Rafael Paasio (1903–80), johti SDP:tä vuosina 1963–75. Hän yhdisti  Väinö Tannerin  (1881–1966) puheenjohtajakaudella (1957–1963) kahtia jakautuneen SDP:n ja palautti demarit pääministeripuolueeksi vuonna 1966.
 Puoluejohtajana Rafael Paasio linjasi SDP:tä "pari piirua vasemmalle". Tämä SDP:n sisäisessä keskustelussa usein käytetty määritelmä kuvaa hyvin myös Rinteen tuomaa muutosta SDP:n politiikkaan.
 Ylen vaalikoneessa Rinteen vastaukset olivat SDP:n lisäksi lähimpänä vihreiden, vasemmistoliiton, keskustan, SKP:n (Suomen kommunistinen puolue) ja RKP:n ehdokkaiden vastauksia.
 Kokoomus löytyy vertailussa sijalta 14 ja perussuomalaiset sijalta 19, joten Rinteen mieluisimman hallituspohjan voi nähdä jo viime kevään vaalikonevastauksista.
 – Alkiolainen maalaisliitto on ollut lähellä työväenliikkeen ajattelua, mikä on auttanut hyvinvointivaltion rakentamisessa. Ensimmäisen kerran sotien jälkeen keskustasta tuli oikeistopuolue  Juha Sipilän  aikana, Rinne arvioi Mörttisen ja Nurmen kirjassa.
 Muutos alkoi kevään 2014 puoluekokouksesta
 Antti Rinne – koko tarina  -kirjassa kerrotaan, miten Rinne nousi toukokuussa 2014 SDP:n puheenjohtajaksi.
 Rinne haastoi puoluejohtajana ja valtiovarainministerinä toimineen  Jutta Urpilaisen  ja kukisti hänet Seinäjoen puoluekokouksen äänestyksessä niukasti äänin 257–243.
 Puheenjohtajakisassa Rinne ja hänen tukijansa halusivat muutosta SDP:n talouspoliittiseen linjaan, jonka katsottiin myötäilevän liikaa kokoomuksen näkemyksiä. Urpilaisen linjaan tyytymättömät halusivat pääministerin, joka ei pelkäisi haastaa kokoomuslaista taloushegemoniaa.
 – Jonkun helvetti piti antautua kilpailemaan puheenjohtajan paikasta, jotta muutos oli mahdollinen, Rinne kuvailee talven 2014 tunnelmia.
 Erkki Tuomiojasta ei tullut koskaan puoluejohtajaa
 Rinne ei ollut keväällä 2014 ensimmäistä kertaa liikkeellä demareiden suuntataistossa.
 Rinne ja Mäntsälän demarit kannustivat SDP:n vasemman laidan suosikkia  Erkki Tuomiojaa  haastamaan  Paavo Lipposen  oikeistolinjaa toukokuun 1999 puoluekokouksessa. Tuomioja väisti sillä kertaa kisan, kun SDP voitti niukasti eduskuntavaalit ja Lipponen sai jatkaa pääministerinä.
 Kolme vuotta myöhemmin Tuomioja haastoi Lipposen, mutta Erityisalojen toimihenkilöliiton (Erton) puheenjohtajaksi valittu Rinne oli omaksunut ammattiyhdistysjohtajan roolin eikä hän enää puuttunut puolueen linjariitoihin.
 Kevään 2002 puoluekokouksessa Rinne äänesti lopulta Lipposta.
 Puoluekokousedustajana Rinne oli seuraavan kerran vasta kymmenen vuotta myöhemmin vuonna 2012, jolloin hän oli myös ehdolla varapuheenjohtajaksi, mutta kannatus jäi vielä silloin heikoksi.
 Rinteen poliittinen linja: "Köyhät kyykystä"
 Jutta Urpilainen oli noussut SDP:n johtoon keväällä 2008. Hän veti hajurakoa ammattiyhdistysliikkeeseen ja korosti, että SDP ei ole SAK.
 Demarit jäivät kevään 2011 eduskuntavaaleissa kokoomuksen jälkeen kakkoseksi ja Urpilaisen toiminta  Jyrki Kataisen  (kok.) hallituksen valtiovarainministerinä herätti arvostelua SDP:n sisällä.
 Antti Rinne oli käynyt vuoden 1999 eduskuntavaaleissa kampanjaa tunnuksella: "köyhät kyykystä". 2010-luvun alussa hän seurasi SDP:n tapahtumia puolueen ay-toimikunnassa ja talouspoliittisessa työryhmässä.
 – Minusta näytti siltä, että puolueessa kamppailivat vanhoillinen mutta vasemmistolainen suunta ja liberaali mutta hyvin oikeistolainen suuntaus, Rinne kertoo.
 Antti Rinteen kolmas tie näkyy hallituksessa
 SDP:n sisäinen kamppailu kulminoitui Rinteen mukaan talouspolitiikassa ja suhtautumisessa hyvinvointivaltioon.
 – Toinen porukka uskoi järjestelmään ja piti kiinni siitä, mitä oli joskus luotu näkemättä sitä, että maailma muuttuu ympärillä ja pitää uudistua. Toisen porukan voi kiteyttää siten, että Jutta puhui hyvinvointivaltion harvennushakkuista tilanteessa, jossa työttömien ja heikosti toimeentulevien ihmisten määrä kasvoi, Rinne kiteyttää linjaerot.
 Rinteen kampanjapäällikkö, puolueen ja ammattiyhdistysliikkeen monissa tehtävissä vaikuttanut  Vesa Mauriala  arvioi, että ammattiyhdistysliikkeessä toimiva demari sijoittuu lipposlaisten oikeistodemareiden ja tuomiojalaisten vasemmistodemareiden välille.
 – Hän ymmärtää talouspolitiikassa elinkeinoelämän tarpeita, mutta seisoo sosiaalipolitiikassa keskilinjasta vasemmalla, Mauriala määrittelee.
 SDP:n sisäisessä väännössä Rinne hahmotteli puolueelle omaa vaihtoehtoaan, jossa yhdistyisivät hyvinvointivaltion kunnianpalautus ja arvoliberaali uudistuspolitiikka. Tämän linjan voi nähdä jatkuvan myös Rinteen hallituksen ohjelmassa.
 Antti Rinne – koko tarina -kirjan kustantaja on Into Kustannus.
 Lue myös:
 Sipilä pyysi SDP:tä salaisessa tapaamisessa hallitukseen – Rinne kertoo uudessa kirjassa, että sai puolueeltaan takarajan tervehtymiselleen
 Orpo Sipilän aikeista vaihtaa kokoomus demareihin: Hän sanoi minulle, että Rinteen tarina ei pidä paikkaansa – myös Sipilä kiistää tiedon

Analyysi: Antti Rinne taistelee kokoomuksen taloushegemoniaa vastaan ja vie SDP:tä pari piirua vasemmalle


Summary: Kurdit pyytävät Yhdysvaltoja puuttumaan asiaan.

Kurdijohtoiset SDF-joukot syyttävät Turkkia ja sen liittolaisryhmiä kolmeen kylään hyökkäämisestä Koillis-Syyriassa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Kurdit pyytävät Yhdysvaltoja puuttumaan asiaan välittömästi.
 Turkin ja Yhdysvaltojen sopima viiden päivän tulitauko Pohjois-Syyriassa päättyi tiistai-iltana.  Tulitauon ehtona oli kurdijoukkojen vetäytyminen Turkin ehdottaman "turvavyöhykkeen" keskiosasta .
 Käytännössä tulitauko ei keskeyttänyt sotatoimia.
 Turkki sanoi keskiviikkona, että sillä ei ole tarvetta  aloittaa uudelleen hyökkäystä Pohjois-Syyriassa kurdijoukkoja vastaan .
 Presidentti  Recep Tayyip Erdoğan  sanoi torstaina uutistoimisto Reutersin mukaan, että "Turkki tulee murskaamaan turvavyöhykkeelle jääneen kurditaistelijat".
 Kurdien mukaan tuhannet paenneet
 SDF:n julkaisemassa tiedotteessa Turkkia syytetään suuresta maahyökkäyksestä kyliin, jotka tiedotteen mukaan sijaitsevat tulitaukoalueen ulkopuolella. Kurdien mukaan tuhannet siviilit ovat joutuneet pakenemaan yhteenottoja.
 – Huolimatta joukkojemme sitoutumisesta tulitaukopäätökseen ja vetäytymisestä tulitaukoalueelta Turkki ja sen liittolaisina toimivat terroristiryhmittymät rikkovat tulitaukoprosessia, sanotaan SDF:n tiedotteessa uutistoimisto Reutersin mukaan.
 SDF-joukkojen tiedottaja  Mustafa Bali  kirjoitti Twitterissä, että SDF tulee käyttämään sille kuuluvaa itsepuolustusoikeutta.
 Kurdijoukot lähtivät torstaina useilta Turkin rajan tuntumassa sijaitsevilta asemapaikoilta. Uutistoimistojen mukaan SDF:ään kuuluvat syyrialaiset kurdijoukot ovat vetäytyneet 32 kilometrin päähän rajasta.
 Venäjä solmi tiistaina  Turkin kanssa sopimuksen, joka on päättänyt Turkin hyökkäyksen Syyrian kurdialueille .
 Venäjä haluaa muiden maiden joukot pois Syyriasta
 Kremlin tiedottajan  Dmitri Peskovin  mukaan kaikkien Syyriassa "laittomasti" olevien sotilaallisten joukkojen tulee poistua maasta.
 – Kantamme amerikkalaisjoukkojen läsnäoloon maassa on selvä – vain Venäjän joukot ovat läsnä Syyriassa laillisesti ja Syyrian johdon pyynnöstä, Peskov sanoi tiedotustilaisuudessa uutistoimisto TASSin mukaan torstaina.
 Venäjällä on  ratkaiseva rooli Syyriassa, koska se tukee Bashar al-Assadin hallintoa sotilaallisesti . Turkin hyökkäyksen jälkeen Syyrian armeija on palannut joillekin alueille Pohjois-Syyriassa kurdien kanssa tehdyn sopimuksen nojalla.
 Lue myös :
 Kurdijohtaja kiitteli Venäjää ihmisten pelastamisesta
 Yhdysvallat poistaa Turkin vastaiset pakotteet – Trump Lähi-idästä: "Antaa muiden tapella tästä veren pitkään tahrimasta hiekasta"

Turkki on hyökännyt kolmeen kylään Koillis-Syyriassa, sanovat kurdijohtoiset SDF-joukot


Summary: Kansainvälisen rajanylityspaikan avaaminen odotetaan tuovan Parikkalaan paljon hyvää. Se on kuitenkin jo herättänyt riitoja kunnassa.

Itärajan paikkakunnalle oma rajanylityspaikka on lähes varma vaurauden lähde. Venäläisturistit tuovat alueelle huomattavasti lisää ostovoimaa ja tätä kautta liiketoimintaa, verotuloja ja asukkaita.
 Nykyään venäläiset kantavat rahojaan Vaalimaalle, Lappeenrantaan, Imatralle ja Tohmajärvelle, joissa kaikissa on kansainväliset rajanylityspaikat.
 Kohta tähän itärajan kultapossukerhoon on liittymässä myös Etelä-Karjalan pohjoisin kunta Parikkala. Hallitus teki syyskuussa periaatepäätöksen kansainvälisen rajanylityspaikan avaamisesta kuntaan vuonna 2024.
 Nykyään Parikkalan rajanylityspaikan kautta kulkee vain rahtiliikennettä erityisluvilla.  Kalle Purhonen / Yle
 Tämän jälkeen kuohuviinikorkit ovat poksahdelleet kunnassa, joka tähän mennessä on tunnettu lähinnä pystymetsässä seisovista betonipatsaista eli Parikkalan patsaspuistosta.
 – Olen erittäin toiveikas, että tämä antaa monenlaisia mahdollisuuksia tämän seutukunnan tulevaisuudelle, kiteyttää Parikkalassa toimivan Laatokan Lankku -yrityksen toimitusjohtaja  Pekka Paakkinen  kuntalaisten odotuksia.
 Saman suuntaista virttä veisaa myös parikkalalainen sähköalan yrittäjä.
 – Meillä on valtavan isot odotukset. Täällä on jo nyt syntynyt hirmuinen pöhinä. Paljon on kyselyjä erilaisesta rakentamisesta. Tänne tarvitaan jo pelkästään rajanylityspaikkaan paljon teitä ja infraa, mutta myös kaikenlaista myymälää ja huolintahallia, kertoo Parikkalan yrittäjät ry:n hallituksen jäsen  Urpo Valkeapää .
 Sähköalan yrittäjä Urpo Valkeapää näkee kansainvälisen rajanylityspaikan tuovan paljon uutta liiketoimintaa Parikkalaan.  Kare Lehtonen/Yle
 Raja tuo jo nyt leipää kuntaa
 Puunjalostaja Laatokan Lankku on esimerkki siitä, millaisia etuja rajanylityspaikka voi kuntaan tuoda. Yritys perustettiin 1990-luvun lopulla sen jälkeen, kun Parikkalaan avattiin tilapäinen Kolmikannan rajanylityspaikka rahtiliikenteelle.
 – Tässä ei olisi höyläämöä, jos meillä ei olisi yhteistyötä venäläisten kanssa, toimitusjohtaja Pekka Paakkinen korostaa.
 Yritys tuo sahatavaraa Venäjän puolelta ja jatkojalostaa siitä puutuotteita Suomen markkinoille.
 Laatokan Lankun toimitusjohtaja Pekka Paakkinen. Kare Lehtonen/Yle
 Parikkalan Kolmikannan rajanylityspaikan kautta pääsee nykyään itärajan yli vain erityisluvalla, ja kulkuneuvoina on lähinnä puutavararekkoja.
 Turistivirtaa odotetaan
 Vuonna 2024 avattava kansainvälinen rajanylityspaikka merkitsee, että silloin rajan ylitse pääsevät myös tavalliset kansalaiset omilla autoillaan tai vaikka polkupyörällä.
 Parikkalassa odotetaankin, että Venäjältä, esimerkiksi Pietarin miljoonakaupungista, suuntaa merkittävää turistivirtaa Parikkalaan ja sitä kautta esimerkiksi 70 kilometrin päähän Savonlinnaan sekä sitä ympäröivälle Saimaan järviseudulle.
 Parikkalassa katsotaan, että erityisesti uudet hyvät tieyhteydet tuovat venäläisturistit Parikkalaan.
 – Uusi tieyhteys Pietarista valmistuu käytännössä tänä syksynä. Silloin Pietarista on tänne Parikkalan rajalle vain parin tunnin matka, Pekka Paakkinen huomauttaa.
 Parikkalan Kolmikantaan avattava rajanylityspaikka tunnetaan myös nimellä Syväoro. Yle
 Uusi tie kulkee Pietarista Karjalankannasta pitkin kohti Laatokan etelärantaa ja jatkaa Suomen rajan ja Laatokan välistä pohjoiseen Karjalan tasavaltaan.
 Uusi tie ei houkuttele pietarilaisturisteja vain Suomeen, vaan myös Laatokan luoteisrannalle. Sinne entiselle Suomen alueelle on äskettäin perustettu käytännössä koko rannikon käsittävä Laatokan saariston kansallispuisto.
 Kaksoisjärvien vetovoima
 Parikkalassa uskotaan, että ainutlaatuisista järvistä, Laatokasta ja Saimaasta, voi muodostua yhtenäinen alue, joka vetää sekä turisteja että muuta liiketoimintaa Suomesta että Venäjältä.
 – Venäjän puolella Laatokan alueella panostetaan nyt kovasti matkailuun, mutta uusi rajanylityspaikka avaa kulkureitin myös monelle muulle toiminnalle, Pekka Paakkinen kertoo.
 Paakkisen mukaan Lahdenpohjaan ollaan mahdollisesti rakentamassa satamaa, joka avaisi laivakuljetukset Laatokan kautta Venäjän sisäosiin laajan kanavaverkoston avulla.
 Laatokan alueen turismiin panostaa erityisesti Rossiya-pankki, joka tunnetaan Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  sisäpiirin pankkina.
 Laatokan luotojen kansallispuisto Yle
 Kädenvääntöä kehitysyhtiöstä
 Neljän vuoden päässä odottavat näkymät aiheuttavat Parikkalasta jo riitaa siitä, miten tilannetta pitäisi hyödyntää. Parikkalan kunnanhallitus päätti kesäkuussa perustaa paikallisten yrittäjien kanssa Parikkalan Raja -kehitysyhtiön.
 Yhtiön päätehtäväksi ajateltiin tuolloin yksityisen rahoituksen etsiminen rajanylityspaikan rakentamiseen. Ajatuksena oli houkutella valtiota päättämään rajanylityspaikan kansainvälistämisestä lupaamalla yksityistä rahoitusta rajanylityspaikan rakentamiseen.
 Tilanne muuttui, kun hallitus ilmoitti syyskuussa periaatepäätöksestä kansainvälisen rajanylityspaikan avaamisesta Parikkalaan vuonna 2024. Kunnanhallitus päätti lykätä Parikkalan Raja -yhtiön perustamista.
 Parikkalan kunnanjohtaja  Vesa Huuskosen  mielestä kehitysyhtiön tehtävää pitää nyt pohtia uudelleen ja omistuspohjaa laajentaa. Hän näkee, että yhtiö voisi ainakin ensi vaiheessa toimia lähinnä alueen markkinointiyhtiönä.
 Parikkalan kunanjohtaja Vesa Huuskonen. Kare Lehtonen/Yle
 – Mielestäni meidän pitäisi aluksi pohtia lähinnä markkinointiyhteistyötä Savonlinnan ja Kiteen kaupunkien sekä Rautjärven kunnan kanssa. Tässä voitaisiin toimia joko kuntien välisellä sopimuksen tai yhtiön avulla.
 Huuskonen on jo käynyt alustavia keskusteluja Savonlinnan ja Rautjärven kanssa yhteisistä markkinointihankkeista.
 Yrittäjän mielestä yhtiötä tarvitaan yhä
 Parikkalan yrittäjistä Laatokan Lankun toimitusjohtaja Pekka Paakkinen on ajanut kehitysyhtiön perustamista. Hän näkee yhtiön edellen tarpeellisena ja toimialan laajempana kuin pelkän alueellisen markkinoinnin.
 – Se voisi tarjota kaupan ja liikenteen tarvitsemia palveluja, hallita maa-alueita ja rakentaa kiinteistöjä. Vuokrata esimerkiksi tullivapaita varastoja, Paakkinen visioi.
 Toinen parikkalalainen pitkän linjan yrittäjä Urpo Valkeapää ei jaa Paakkisen näkemystä kehitysyhtiön tarpeesta. Hän jopa varoittelee hämärtämästä kunnan roolia siirtämällä sen toimintoja osaksi yksityisten omistamaan yritykseen.
 – Nyt kun valtio on ilmoittanut rajanylityspaikan avaamisesta, kunnan ja yrittäjien yhteiselle yritykselle ei ole enää tarvetta, Parikkalan yrittäjä ry:n hallituksen jäsen Urpo Valkeapää sanoo.

Pikkukunnan matkailuvaltti oli pystymetsässä seisovat betonipatsaat – nyt se odottaa vuolevansa kultaa itäturisteista


Summary: Rekisteri otettanee käyttöön vaiheittain, jotta lainsäädäntö ehtii seurata hankkeen perässä.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Oikeusvaltion kehittämisen ja sisäisen turvallisuuden ministerityöryhmä hyväksyi torstaina toimia, joilla hallituksen on tarkoitus torjua ylivelkaantumista.
 Yhtenä keinona ministerityöryhmä päätti aloittaa positiivisen luottorekisterin valmistelun. Kyseessä olisi julkisen tahon ylläpitämä rekisteri, josta selviäisi henkilön maksukyky nykyistä maksuhäiriörekisteriä laajemmin.
 Mikä positiivinen luottotietorekisteri? Positiivisella luottotietorekisterillä tarkoitetaan yleisesti tietokantaa, josta luotonantajayhtiöt voisivat nähdä reaaliaikaisesti luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Rekisterin tarkoituksena olisi tuottaa enemmän tietoa lainanhakijan luottokelpoisuudesta verrattuna nykyjärjestelmään, jossa luotonantaja saa tiedot vain mahdollisista maksuhäiriöistä. Luotonantaja voisi arvioida kuluttajan maksukykyä nykyistä paremmin, jolloin ylivelkaantumista voidaan hillitä.
 Valmistelussa selvitetään mahdollisuutta ottaa rekisteri käyttöön vaiheittain siten, että tarvittava lainsäädäntö on voimassa hyvissä ajoin yhtäjalkaa rekisterin kanssa ja että rekisteri ainakin kuluttajaluottojen osalta voitaisiin ottaa käyttöön kevään 2023 aikana.
 Ministeriryhmä korosti hankkeen tietoturvaa ja totesi, että koska rekisteri tulee sisältämään ihmisten luottotietoja, on sen vuoksi vahva tietosuoja ensisijaisen tärkeää.
 Muina ylivelkaantumisen torjuntakeinoina ryhmä esitti kotitalouksien velkaneuvonnan vahvistamista ja konkurssin tehneiden yrittäjien velkajärjestelyn helpottamista.
 Lue myös:
 "Jotta voi selvitä 20 pikavipistä, pitää olla aika hyvät tulot" – Velkasummat kasvavat ja niitä maksetaan jopa uusin vipein, mistä apua?

Positiivinen luottorekisteri nytkähti ministerityöryhmässä eteenpäin – valmista pitäisi olla keväällä 2023


Summary: Ruotsi on allekirjoittanut Estonian hautarauhaa suojaavan sopimuksen.

Ruotsin poliisi on ottanut vetovastuun M/S Estonian hautarauhan rikkomista koskevassa esitutkinnassa. Tämä johtuu siitä, että tutkinnan kohteena olevassa aluksessa oli mukana kaksi Ruotsin kansalaista. Suomalaisia ei joukossa ollut.
 – Ruotsi on allekirjoittanut Estonian hautarauhaa suojaavan sopimuksen, joten tutkinta oli luontevaa keskittää sinne. Suomen viranomaisten roolina on tehdä tarpeen mukaan yhteistyötä ruotsalaisten kanssa. Myös jutun mahdolliset oikeudelliset seuraamukset tapahtuvat Ruotsissa, kertoo KRP:n rikoskomisario  Jarkko Toivonen .
 Saksalaisvarustamon Fritz Reuter -alus kävi Saaristomerellä sijaitsevalla Estonian uppoamispaikalla 23. syyskuuta, lähellä onnettomuuden vuosipäivää. Tilannetta tarkkaillut merivartiosto ilmoitti, että aluksesta laskettiin veteen todennäköisesti kuvausrobotti.
 KRP:n mukaan aluksessa oli 11 henkilöä. Matkustajina oli kolme saksalaista, kaksi ruotsalaista ja kaksi norjalaista. Neljän hengen miehistö koostui saksalaisista ja puolalaisista. Kyseessä oli filmiryhmä, joka oli keräämässä aineistoa dokumenttiohjelmaa varten
 – Saksa, Puola ja Norja eivät ole mukana hautarauhasopimuksessa, joten kyse ei ole heidän kansalaistensa osalta rangaistavasta teosta. Saksan viranomaisilta on kuitenkin saatu tietoja aluksesta ja siellä mukana olleista henkilöistä, kertoo Jarkko Toivonen.
 Matkustaja-alus M/S Estonia upposi vuonna 1994. Hylyn rauhoittaminen säädettiin laissa vuonna 1995. Länsi-Suomen merivartiosto valvoo Estonian hylyn rauhaa. Se sijaitsee kansainvälisellä merialueella, mutta Suomen talousvyöhykkeellä.
 Lue lisää:
 KRP ja saksalaisviranomaiset alkavat selvittää epäiltyä Estonian hautarauhan rikkomista – saksalaisalus poistui paikalta
 Rajavartiolaitos epäilee: Saksan lipun alla kulkeva alus rikkoi Estonian hautarauhaa – kyseessä mahdollisesti dokumentin kuvausryhmä

Estonian uppoamispaikalla käyneessä filmiryhmässä oli ruotsalaisia, norjalaisia ja saksalaisia – hautarauhan rikkomisepäilyn esitutkinta keskitetty Ruotsiin


Summary: Virolaisen Indrek Harglanin mielestä salapoliisiromaanit ovat suosittuja, koska ihmiset haluavat lukea, että oikeus voittaa.

Virolaisen  Indrek Harglanin  kirjoissa elää rehevä 1400-luku: olut virtaa, pyhimyksiä palvotaan, killat ja kirkko vahtivat ihmisiä. Silti joku aina pääsee ennenaikaisesti hengestään.
 Mutta ei kestä kauankaan, kun neuvokas apteekkari  Melchior Wakenstede  jo on rikollisen jäljillä.
 Harglan uusimmassa kirjassa apteekkarin ainoa johtolanka on kahdeksan hopeista solkea.  Into Kustannus
 Miksi päähenkilöksi valikoitui juuri apteekkari?
 Hargla kertoo ajatelleensa, että keskiaikaisella apteekkarilla voisi olla monia ominaisuuksia, joita hyvä salapoliisi tarvitsee.
 – Hänen täytyy tietää lääketieteestä, myrkyistä, anatomiasta, biologiasta. Tuohon aikaan apteekit olivat melkein kuin tavernoja tai pubeja, apteekkari tiesi ihmisten salaisuuksia, kuuli kaikki juorut. Apteekkari oli hyvin perillä asioista.
 Indrek Hargla Virolainen, tieteis- ja fantasiakirjallisuuteen erikoistunut kirjailija Tunnetaan paremmin Suomessa apteekkari Melchiorista kertovasta dekkarisarjasta Harglalta on suomennettu kuusi teosta, kaikki apteekkari Melchior -kirjat Hargla on voittanut kotimaassaan Tammsaaren ja Tuglasin kirjallisuuspalkinnot
 Kotimaassaan Virossa Indrek Hargla on alun perin tunnettu tieteisromaaneistaan ja fantasiakirjoistaan. Suositumpia ovat kuitenkin hänen Melchior-dekkarinsa, joita on suomen lisäksi julkaistu ranskaksi, unkariksi, saksaksi, englanniksi ja latviaksi.
 Moderneja rikosromaaneja Hargla pitää itselleen vieraana.
 – Historiallinen rikostarina tarjoaa kirjailijalle mahdollisuuden ympätä mukaan tietynlaisen filosofisen kerroksen. En pystyisi siihen, jos kirjoittaisin nykyaikaisia dekkareita. En löytäisi kulmia, joista lähestyä tarinaa ja liittää siihen runoutta.
 Keskiajan apteekki saattoi määrätä lääkkeeksi esimerkiksi käärmeennahkaa, sammakoita, muumiomehua tai yksisarvisen sarvijauhetta.  Regina Rask/Yle
 Suljetussa yhteisössä muhivat murhat
 Hargla pitää 1400-luvun Tallinnaa täydellisenä ympäristönä rikosmysteereille. Harglan rakkaus ns. suljetun huoneen arvoituksiin on perua Agatha Christien kirjojen parissa vietetystä nuoruudesta.
 Hargla kertoo, että keskiaikainen kaupunki oli muurien ympäröimä suljettu yhteisö. Kaupunginmuurit ja portit oli suljettu, ihmiset olivat niiden sisällä ja oli paljon eri ryhmien välistä kilpailua.
 – Oli kiltoja ja erilaisia ryhmiä, joilla kaikilla oli omat erityiset intressinsä. Elämä oli hyvin yhteisöllistä, kukaan ei pärjännyt yksin. Mahtavat puitteet salapoliisiromaaneille, Hargla kuvailee.
 Vakituisia asukkaita Tallinnassa oli tuohon aikaan vain noin 6000, mutta kaupunki eli kukoistusaikaansa. 1400-luvun Tallinna oli hansakaupunki ja sijaitsi tärkeän kauppareitin, Novgorodin ja Lyypekin, keskellä.
 Saksalaisten ja virolaisten asukkaiden lisäksi kaupungissa liikkui paljon ulkomaisia kauppiaita, matkailijoita ja seikkailijoita. Asetelma tarjoaa Harglalle hyvää materiaalia.
 Kirjailija sanoo rakastavansa perinteisiä rikosromaaneita.
 – Ne ovat kuin palapelejä ja kaikissa peleissä on säännöt. Kirjailijan on pitäydyttävä niissä ja lukijan tehtävä on arvailla syyllistä. Kyseessä on eräänlainen haaste.
 Hargla on koulutukseltaan juristi, mutta hän siirtyi päätoimiseksi kirjailijaksi -99.   Regina Rask/Yle
 Lukijat haluavat oikeuden toteutuvan
 Dekkarit – myös historialliset– vain lisäävät suosiotaan. Miksi ihmeessä ihmiset haluavat lukea murhista ja rikoksista?
 Harglan mielestä kyse ei ole siitä, että ihmiset haluaisivat lukea nimenomaan rikoksista.
 – Haluamme lukea oikeudenmukaisuudesta. Vaikka pahantekijä olisi kuinka voimakas ja julma, aina löytyy joku, joka on häntä fiksumpi. Joku, joka ei pysähdy ennen kuin rikollinen on paljastettu. Siinä mielessä dekkareilla on filosofinen tausta. Haluamme että oikeus voittaa.
 Indrek Hargla on salanimi.  Jari Pussinen/Yle
 Hargla sytyttää savukkeen, miettii hetken ja jatkaa.
 – Historiasta ja menneisyydestä löytyy asioiden todellinen olemus. Se mikä ympärillämme on nyt, on pelkkää pintaa. Ymmärtääksemme, mitä asiat todella ovat, mikä on niiden todellinen merkitys ja tarkoitus, meidän on tiedettävä, mitä ne ovat olleet. Moderni pinta voi pettää meidät.
 Turistit pyhiinvaellusmatkalla
 Dominikaaniluostarin opas tunnistaa oitis Indrek Harglan ja alkaa innokas keskustelu. Opas kertoo, että kirkkoon tulee paljon myös suomalaisturisteja Harglan kirjoja kainalossaan fiilistelemään dekkareiden tapahtumapaikkoja.
 Rikosten ratkomisessa Melchiorilla ei ole apunaan nykyaikaista rikostekniikkaa, mutta hänellä on dominikaanit. Dominikaaniluostari on apteekkari Melchiorille tuttu paikka, sillä hänen paras ystävänsä on munkki  Hinric.
 Luostari on Melchiorille myös oiva tiedonlähde.
 – Keskiajalla dominikaaneilla oli laaja luostariverkosto Euroopassa. Se oli monella tapaa kuin uutistoimisto. Monet munkeista olivat opiskelleet eurooppalaisissa yliopistoissa. Kun Melchior tarvitsee tietoa, hän tulee tänne, koska dominikaaneilla oli valtava verkosto matkustelevia veljiä ja heillä oli loistava kirjasto, ilman muuta paras 1400-luvun Tallinnassa. Oli kysymys mikä tahansa, dominikaanit varmaankin osasivat auttaa.
 Pyhän Katariinan luostarin raunioita Tallinnassa. Luostaria asuttivat dominikaanimunkit, jotka saarnasivat kansankielellä.  Regina Rask/Yle
 Pääskyset lentelevät ja pitävät ääntä luostarin raunioissa. Tuon tuosta paikalle tulee turistiryhmiä.
 On silti helppo kuvitella paikka ehjänä ja hiljaisen hengellisen elämän keskuksena.
 Onko vaikea kuvata aikaa, jolloin pyhimyksillä, uskonnolla ja kristillisellä elämällä oli niin keskeinen sija ihmisten elämässä?
 – Ei ollenkaan, päinvastoin. Se on hyvin inspiroivaa. Se oli tosiaan aikaa, jolloin kristillinen filosofia kattoi ihmiselämän kaikki puolet. Joka ainut päivä ihmisen piti kysyä itseltään, olenko hyvä kristitty, toiminko oikein. Elämässä oli tavallaan paljon enemmän filosofiaa kuin nykyään. Mielestäni se antaa kirjailijalle käyttöön mielenkiintoisia yhteyksiä, aiheita ja kerroksia.
 Kuulostaa siltä, että kirjailija on hieman kallellaan katolisuuteen?
 –Ehkä. Melchior on paljon parempi ihminen kuin minä. Ehkä hän on henkinen opettajani, Hargla pohtii.
 Virolaisia dekkarit eivät kiinnosta yhtä paljon kuin suomalaisia
 –Teillä Suomessa on monia hyviä dekkarikirjailijoita. Meillä Virossa ei ole sitä ylellisyyttä. Eestinkielinen rikoskirjallisuus on aika uusi juttu.
 Nuoruudessaan 70-luvulla Hargla luki paljon Agatha Christien lisäksi  Rex Stoutin  Nero Wolfe- dekkareita. Kuten kaikki muutkin ulkomaiset dekkarit, ne olivat Virossa todella suosittuja.
 –Kirjallisuuden kentässä se on aina ollut laji, jota lukijat rakastavat ja kriitikot vieroksuvat. Meilläkin dekkareita on aina pidetty enemmän viihteenä kuin oikeana kirjallisuutena. Virolainen kirjallisuus on aina keskittynyt realismiin.
 Sydämeltään tarttolainen
 Hargla syntyi Tallinnassa, mutta muutti jo lapsena Tarttoon – opiskelikin siellä. Isä on lakitieteen professori, äiti toimittaja. Myös Indrek opiskeli lakia, mutta on ollut päätoiminen kirjailija jo vuodesta 1999.
 Nykyään hän asuu Tallinnan kupeessa Viimsissä. Hargla nauraa, että vaikka hän on sydämeltään tarttolainen, Tallinnan vanhaakaupunkia on vaikea sivuuttaa.
 – Haluan kirjoittaa siitä. Tavallaan se on myös helpommin saavutettavissa ja tutkittavissa. Lukijatkin voivat helposti kuvitella itseään näille kaduille ja kirjan tapahtumapaikoille.
 Tallinnassa Raatihuoneentorin laidalla sijaitsee Euroopan vanhin yhtäjaksoisesti samoissa tiloissa toiminut apteekki. Se perustettiin 1400-luvulla.   Regina Rask/Yle
 Hargla uskoo kuitenkin tulevaisuudessa kirjoittavansa enemmän myös Tartosta.
 Hänellä tuntuu olevan myös ristiriitainen suhde Tallinnan vanhaankaupunkiin.
 Kadut pursuavat turisteja ja Raatihuoneentorista tulee hakematta mieleen Venetsian Pyhän Markuksen tori. Satamassa on isoja risteilyaluksia, tällä kertaa Italiasta. Se näkyy ja kuuluu kaduilla.
 Harglan mukaan keskiajalla kaupungilla oli tarkoitus, joka oli selvä kaikille. Vallitsi tietynlainen harmonia.
 – Mikä on Tallinnan merkitys nyt? Onko se siinä kunnossa kuin sen pitäisi olla? Turistit ovat ok, mutta täällä liikaa asioita, jotka eivät kuulu tänne, Hargla pohtii ja väistää samalla jäätelöä syövää italialaista perhettä.
 Myös Tallinnan Raatihuoneentoria ympäröivien ravintoloiden hinnat saavat kirjailijan päivittelemään.
 Taustatyöt kotikoneelta
 Kirjojensa vaatiman taustatyön Hargla tekee pääasiassa kotoa, tietokoneen avulla. Fyysisiä, alkuperäisiä arkistoja hän ei juurikaan käytä.
 –Tallinnassa on kyllä hyviä arkistoja, mutta valitettavasti latinani on hieman ruosteessa, Hargla sanoo pilke silmäkulmassa.
 Hän kertoo kuitenkin löytävänsä hyvin tietoja internetistä.
 – Kun osaa etsiä, sieltä löytää paljon mielenkiintoisia lähteitä. Mutta oikeastaan on niin, että kirjailijan pitäisi tehdä mahdollisimman vähän taustatöitä ja jättää tilaa omalle mielikuvitukselle.
 Harglan mukaan on paljon Tallinnaan liittyviä legendoja ja asioita, jotka kaikki tietävät.
 –Kirjoitan mieluummin asioista, joista kukaan ei ole vielä kuullut.
 Apteekkari Melchior ja Olevisten kirkon arvoitus on Melchior-sarjan ensimmäinen osa.  Tallinnassa eletään vuotta 1409 ja saksalaisritari on murhattu Toompealla.  Moreeni
 Kolmesta ensimmäisestä Melchior-kirjasta on Virossa suunnitteilla elokuvia. Projekti on alkuvaiheissaan ja Hargla itse on siinä mukana.
 Apteekkari Melchiorin ystäviä ilahduttaa myös tieto uudesta kirjasta.
 – Olen jo pitkään kirjoittanut uutta Melchior-mysteeriä. Tykkään kirjoittaa hitaasti. Mutta kyllä se tämän vuoden puolella valmistuu.
 Kotikissa ja yökyöpeli
 Hargla matkustaa mahdollisimman vähän. On kuitenkin muutama paikka, jonne hän vielä haluaisi.
 – Haluaisin vielä käydä Roomassa, Torinossa ja Milanossa. Matkustan kyllä silloin tällöin, mutta pohjimmiltani olen kotikissa. Viihdyn kotona ja kirjoitan aina, kun en tee mitään muuta. Työhuoneessani olen onnellisimmillani. Kirjoitan öisin. Tarvitsen kirjoittamiseen pimeyttä.
 Hargla on naimisissa ja perheessä on kolme tytärtä. Hän kasvattelee kasvihuoneessa chiliä, paprikaa ja kurpitsoja. Kurpitsojen kasvamisen seuraaminen on hänestä mukavaa.
 – Elän hyvin tavallista elämää. Kesäisin vietämme aikaa mökillä lähellä Latvian rajaa. Siellä puuhastelen kaikenlaista, mitä mökkielämään kuuluu. Pidän paikkoja kunnossa, hakkaan puita, kerään marjoja ja sieniä.
 Harglan äidinpuoleinen isoisän isä oli latvialainen. Hargla rakastaa olutta ja mieliolut tuleekin Latviasta.
 Hargla muistuttaa, että oluen paneminen on tärkeä osa eurooppalaista historiaa.
 –En itse asiassa koskaan juo viiniä, hän sanoo. En valitettavasti kerta kaikkiaan ymmärrä sen päälle. Minusta se on käynyttä marjamehua.
 Jalkapallo on asia, joka saa Harglan syttymään – ja nimenomaan italialainen jalkapallo.
 – Katson aivan liikaa jalkapalloa. Olen Napolin miehiä.  Maradona  pelasi siellä, kun olin nuori. On tunnepuolen juttu, miksi sitä alkaa kannattaa jotain joukkuetta. On vaikea selittää, miksi pidän jalkapallosta niin paljon. Ihmiset rakastavat asioita, jotka saavat heidät tuntemaan jotain, ja jalkapallo saa.

Keskiajan Tallinna on täydellinen ympäristö rikosmysteereille – Apteekkari Melchior houkuttelee kaupunkiin myös suomalaisfaneja


Summary: Suomi yrittää herättää henkiin vuonna 1999 laaditut "Tampereen päätelmät", joiden pohjalta alettiin laatia EU:n yhteistä siirtolaisuus- ja maahanmuuttopolitiikkaa.

Turkissa on yli kolme miljoonaa pakolaista eri Lähi-idän maista, mutta hyvin pieni joukko heistä on viime aikoina saapunut Eurooppaan.
 Turvapaikanhakijoiden määrää ei voi tällä hetkellä mitenkään verrata kolmen vuoden takaiseen tilanteeseen, arvioi Ylen haastattelema Kansainvälisen siirtolaisuusjärjestön IOM:n puheenjohtaja  António Vitorino .
 Hänen mielestään Turkin ja EU:n välinen siirtolaissopimus on toiminut hyvin. Vuosien 2015–16 kaltaisesta siirtolaisaallosta ei ole nyt tietoakaan.
 Vitorino kuitenkin muistuttaa, että Kreikan saarille tulevien turvapaikanhakijoiden määrä on viime kuukausina ollut kaiken aikaa lievässä kasvussa.
 IOM:n puheenjohtaja painottaakin, että maahantulijoiden olosuhteita on Kreikassa parannettava. Turkin, samoin kuin EU:n, on pidettävä kiinni tehdystä sopimuksesta.
 Mitä tapahtuisi, jos Suomeen tulisi uusi pakolaisaalto? Migri: Suomi on periaatteessa hyvin varautunut, mutta käytännössä reagointi olisi hidasta
 Tampereella luotiin perusta EU:n siirtolaispolitiikalle
 Vitorino on Helsingissä Suomen EU-puheenjohtajuuskauden merkeissä järjestetyssä korkean tason kokouksessa, joka pidetään niin sanottujen  Tampereen päätelmien  20-vuotisen historian kunniaksi.
 Suomen edellisen puheenjohtajuuskauden aikana järjestettiin Tampereella lokakuussa 1999 Eurooppa-neuvoston kokous, jonka aiheena olivat unionin oikeus- ja sisäasiat.
 Valtiojohtajat tulivat keskusteluissaan siihen tulokseen, että Euroopan yhdentyminen perustui vapauteen, jonka taustalla olivat ihmisoikeudet, demokraattiset instituutiot ja oikeusvaltioperiaate.
 Eurooppalaista vapautta ei päätelmien mukaan kuitenkaan tullut pitää vain unionin kansalaisten yksinoikeutena. Tampereen kokouksessa linjattiinkin, että EU:lla on velvollisuus kehittää unionille yhteistä turvapaikka- ja maahanmuuttopolitiikkaa.
 Sisäministeri Maria Ohisalo (vihr.) Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Finlandia-talossa tänään pidetyssä tiedotustilaisuudessa sisäministeri  Maria Ohisalo  (vihr.) kertoi, että Helsingissä järjestettävä kaksipäiväinen seminaari pyrkii antamaan evästyksiä EU:n uudelle komissiolle.
 Suomen puheenjohtajuuskausi sattui sikäli hankalaan ajankohtaan, että komissio tuskin on ehtinyt aloittaa työtään, kun Suomen kausi jo päättyy.
 – Suomi keskittyy puheenjohtajuuskaudellaan tulevaisuutta luotaaviin keskusteluihin muun muassa siirtolaisuuskysymyksissä ja EU:n sisäiseen turvallisuuteen liittyvissä kysymyksissä, Ohisalo sanoi.
 – Tässäkin seminaarissa tuodut ajatukset viedään eteenpäin ja esitellään uusille komissaareille, jotta he pääsevät nopeasti liikkeelle, sisäministeri jatkoi.
 Pakolaiset kotiin vain vapaaehtoisesti
 Helsingin konferenssiin osallistui myös YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n puheenjohtaja  Filippo Grandi .
 Häneltä kysyttiin Turkin suunnitelmasta luoda Syyrian koillisosaan "turvallisuusvyöhyke", jolle siirrettäisiin huomattava osa Turkkiin tulleista pakolaisista.
 YK:n pakolaisjärjestön UNHCR:n johtaja Filippo Grandi. Martial Trezzini / EPA
 Grandi totesi, että asiassa on kaksi huomioitavaa seikkaa. Ensinnäkin Turkki ei ole ainakaan toistaiseksi tehnyt mitään konkreettisia toimenpiteitä pakolaisten siirtämiseksi alueelle, jonka se on ottanut Syyrialta haltuunsa.
 Toiseksi pakolaisten paluun on oltava vapaaehtoista. Grandin mukaan pakolaisilla on myös oltava oikeus olla palaamatta, jos he katsovat, ettei aika ole kypsä.
 Lisäksi paluun tulee olla turvallinen ja avustusjärjestöjen on voitava antaa palaajille apuaan, Grandi totesi.
 Lue lisää:
 Turkki uhkaa jälleen avata rajansa Eurooppaan pyrkiville pakolaisille ja siirtolaisille
 Turkin ja Kreikan raja vuotaa taas, Euroopan maat huolestuivat – "Paine itäisellä Välimerellä on selkeästi kasvanut"

Siirtolaisjärjestöt: Turkista tulevien turvapaikanhakijoiden määrä on nyt pieni, mutta maan on noudatettava sopimuksia


Summary: Aloitteen puuhamiehen mukaan rangaistuksista on enemmän haittaa kuin hyötyä. Myös asiantuntijat ovat olleet samoilla linjoilla.

Kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi avattu kansalaisaloite menee eduskunnan käsittelyyn. Aloite sai torstaina illansuussa tarvittavat 50 000 allekirjoitusta oikeusministeriön ylläpitämällä kansalaisaloitesivustolla.
 Aloitteen suosio alkoi nousta alkuviikosta. Maanantaista keskiviikkoon allekirjoitusten määrä nousi noin 9 000:lla, ja varhain torstaiaamuna aloitteen oli allekirjoittanut noin 42 000 ihmistä.
 Toukokuun alussa vireille laitetussa aloitteessa ehdotetaan lakimuutosta, "joka poistaa rankaisemisen kannabiksen käytöstä, omaa käyttöä varten tapahtuvasta pienen määrän hallussapidosta ja muutaman kannabiskasvin kasvattamisesta omaan käyttöön."
 Allekirjoitusten keräämisen määräaika menee umpeen marraskuun ensimmäisenä päivänä. Kannatusilmoitukset on kerättävä kuuden kuukauden kuluessa aloitteen päiväyksestä.
 Aloitteen allekirjoitusten määrän merkittävä nousu ei tule yllätyksenä aloitteen puuhamiehelle, Turun seudun kannabisyhdistyksen  Tapani Karviselle .
 – Ihmiset jättävät asioita yleensä viime tinkaan. Me olemme tätä jonkin verran mainostaneet viime aikoina ja saaneet viestiämme läpi sosiaalisessa mediassa. Suomesta löytyy varmasti enemmän kuin 50 000 tai enemmän kuin 100 000 ihmistä, jotka tätä asiaa kannattaa, puhelimitse tavoitettu Karvinen sanoo myöhään keskiviikkoiltana, kun aloite oli kerännyt jo yli 41 000 allekirjoitusta.
 Karvisen mukaan käytön rangaistavuus halutaan poistaa, koska kieltolaki ei ole onnistunut. Poliisin tilastojen mukaan huumausaineiden käyttörikoksia kirjattiin vuonna 2017 yhteensä 17 048 kappaletta. Näiden rikosten määrä on lähes kaksinkertaistunut kymmenessä vuodessa. Käyttörikos on huumausainerikoksista lievin, ja siitä selviää yleensä sakoilla. Enimmillään käyttörikoksesta voidaan tuomita kuusi kuukautta vankeutta.
 – Ensisijaisesti rankaisemisesta on enemmän haittaa kuin hyötyä. Se edistää syrjäytymistä, sillä rangaistus voi haitata työ- tai opiskelupaikan saamista, Karvinen sanoo.
 Sanomalehti  Kaleva kertoi heinäkuussa , että huumausainemerkintä voi estää opiskelu- ja työpaikan saamisen yli 60 alalla. Tällaisia ovat alat, joilla työskennellään alaikäisten, potilaiden, asiakkaiden tai liikenneturvallisuuden kanssa.
 Myös Kalevan haastattelemien A-klinikan ylilääkärin ja THL:n tutkimusprofessorin mukaan huumeiden käytön rangaistavuudesta voitaisiin luopua.
 Kannabista ja rattijuopumusta koskeva laintulkinta on jo muuttunut. Kannabiksen käytöstä kiinni jäänyt autokuski  ei enää automaattisesti saa rattijuopumustuomiota .
 Hallitusohjelmassa "lavea maininta" päihdepolitiikasta
 Tapani Karvinen uskoo kansalaisaloitteen läpimenon mahdollisuuksiin eduskunnassa.
 – Uskoisin, että kansanedustajat eivät halua vastustaa hyötyjä, joita siitä seuraisi.
 Hän muistuttaa, että pääministeri  Antti Rinteen  hallitusohjelmassakin mainitaan "laveasti" päihdepolitiikan uusimisesta.
 Hallitusohjelmaan onkin kirjattu, että "huumehoidon tehokkuutta parannetaan ja käytön haittoja vähennetään laatimalla poikkihallinnollinen valtioneuvoston periaatepäätös huumausainepolitiikasta". Lisäksi hallitus aikoo uudistaa mielenterveys- ja päihdelainsäädännön.
 Monissa Euroopan maissa kannabiksen käyttö on dekriminalisoitu ja useissa Yhdysvaltain osavaltioissa kannabis on laillista, samoin esimerkiksi Kanadassa.
 Näkeekö kannabiksen puolestapuhuja mitään riskejä siinä, että käytön rangaistavuus poistettaisiin?
 – Muutos on iso ja se voi johtaa epävarmaan aikaan. Yhteiskunta kuitenkin sopeutuu muutoksiin. Pitkällä tähtäimellä tästä on ollut positiivisia vaikutuksia, Karvinen sanoo.
 Tutkija ei vielä usko aloitteen läpimenoon, vaikka on itse puhunut sen puolesta. Lapin yliopiston huumepolitiikan tutkija  Mika Luoma-aho  uskoo, että eduskunta torjuu aloitteen.
 – Luulen, että eduskunta ei ole sitä kypsä hyväksymään. Mutta se pakottaa käymään keskustelun tästä asiasta. Minä haluan kuulla ja nähdä ne sanat, millä aloite torpataan ja jatkaa keskustelua sitten siltä pohjalta, Luoma-aho sanoo.
 Lue myös:
 Kannabiksesta kärähtänyt kuski ei enää automaattisesti saa rattijuopumustuomiota – "koska sillä ei ole vaikutusta ajokykyyn" (8.10.)
 Vihreä aalto etenee maailmalla, mutta milloin kannabis laillistetaan Suomessa? Näin vastaavat puolueet (26.2.)
 EU-parlamentti haluaa lääkekannabiksen Kela-korvauksen piiriin   (18.2.)

50 000:n allekirjoituksen raja ylittyi – Kansalaisaloite kannabiksen käytön rangaistavuuden poistamiseksi etenee eduskunnan käsittelyyn


Summary: Porvoo toivoo, että kaupungin asukkaat kertoisivat nyt julkaistuista suunnitelmista mielipiteensä. Nämä olisivat apuna uudistusten jatkovalmistelussa.

Porvoon  kaupunki kertoi  tänään torstaina suunnitelmistaan kaupungin keskusta- ja torialueen kehittämiseksi.
 Vuodesta 2017 valmistellut suunnitelmat kohdistuvat torin alueelle, Läntiselle Mannerheiminväylälle ja Citymarketin kortteliin.
 Historiallista Vanhaa Porvoota suunnitellut uudistukset eivät koske.
 Kaupunki julkaisi monta valmistelussa olevaa suunnitelmaa poikkeuksellisesti samanaikaisesti, koska tavoitteena on mahdollisimman laaja kansalaiskeskustelu jatkovalmistelun tueksi.
 Osasta suunnitelmia on jo kaavaluonnoksia, mutta osa on vasta ideavaiheessa.
 – Lähtökohtana on lisätä kaupunkia kaupunkiin ja tuoda kaupunkilaiset keskiöön, kertoo Porvoon apulaiskaupunginjohtaja  Fredrick von Schoultz  uudistuksista.
 Esimerkiksi Porvoon torin kehittäminen on ollut asukkaidenkin toiveissa. Suunnitelmien toteutuessa Porvoon keskustaan tulisi myös rutkasti uusia asuntoja.
 – Jopa 2 000 uudelle porvoolaiselle, von Schoultz sanoo.
 1. Torialue
 Suurin osa Porvoon torista on tällä hetkellä linja-autojen ja pysäköinnin käytössä. Nyt tähän on tulossa muutos.
 Linja-autojen pysäkit aiotaan hajauttaa katujen varsille ja pysäköintipaikat on tarkoitus poistaa. Näin torista tulee nykyistä monikäyttöisempi tila. Torin reunalla sijaitsevat yritykset taas saavat katutilaa esimerkiksi terassin avaamiseen.
 Linja-autoasema on tarkoitus purkaa jo ensi vuoden tammikuussa.
 Havainnekuvassa näkyvät torille suunnitellut uudet paikat torimyyjille. Arkkitehtitoimisto ALA
 Lundin kauppakeskuksen eteen on suunniteltu uusi puistikko ja paviljonkirakennus erilaisille palveluille, kuten kahvilalle.
 Lisäksi torille on varattu tilaa noin 80 torimyyjälle, kahdelle kioskille ja ulkonäyttämöalueelle, joka toimii myös pelialueena. Kaupungintalon edessä olevaa historiallista puistoa aiotaan kohentaa, ja suunnitelmiin kuuluu myös uusi kauppahalli.
 Porvoon kaupunkisuunnittelupäällikön  Dan Mollgrenin  mukaan kauppahallia ei kuitenkaan kannata rakentaa torin keskelle, vaan sen viereen. Yksi vaihtoehto on Seurahuoneen tontti. Tällöin kauppahallin kautta avautuisi suora reitti Runeberginpuistosta Kaupunginpuistoon.
 – Kauppahallia on toivottu kaupunkiin ja olemme selvittäneet, että sille olisi edellytyksiä ja riittävästi ostovoimaa, Mollgren sanoo.
 Jos suunnitelmat toteutuvat, Porvoon uudelle torialueelle tulisi paviljonkirakennus. Arkkitehtitoimisto ALA
 2. Läntinen Mannerheiminväylä
 Läntinen Mannerheiminväylä on puolestaan tarkoitus muuntaa osaksi keskustaa, Porvoon puistokaduksi.
 Porvoo haluaa kehittää väylää autoilun lisäksi sopivammaksi myös kävelylle ja pyöräilylle.
 Havainnekuva mahdolliselta Porvoon puistokadulta. OlaDesign
 Puistokatu on hankkeena täysin uusi ja kokonaisuutena myös muita isompi. Sen kaavoittaminen aiotaan toteuttaa vaiheittain ja siksi apulaiskaupunginjohtaja von Schoultzin mukaan suunnitelman toteutuksessa voi kestää muita pidempään.
 3. Uusi liikenneasema ja liityntäpysäköintialue
 Läntisen Mannerheimin väylän ja Hornhattulantien risteykseen on tulossa uusi ABC-liikenneasema.
 Lisäksi sen yhteyteen on suunniteltu liityntäpysäköintilaitos. Kaksitasoisessa laitoksessa olisi 300 autopaikkaa.
 Kaupunki pyrkii aloittamaan alueen pohjatyöt ensi kesänä. Tällöin rakentaminen aloitettaisiin vuonna 2021.
 4. Citymarketin kortteli
 Yksi Porvoon keskustan kehittämisen kannalta tärkeistä kohteista on kortteli 23, joka tunnetaan Citymarketin korttelina tai Nimbus-korttelina.
 Ajatuksena on parantaa yhteyksiä Vanhan Porvoon ja torialueen välillä.
 Uudistettuun kortteliin onkin suunniteltu korttelin läpi kulkeva esteetön kävelypromenadi. Sen kautta olisi kulku Porvoon torilta Rihkamatorille. Keskiaikainen Raatihuoneentori puolestaan voitaisiin kytkeä Rihkamatoriin.
 Näkymä Rihkamatorilta etelään. Porvoon kaupunki / LUMART
 Kävelypromenadin varrelle olisi liiketilaa katutasossa. Liiketilojen yläpuolelle sijoittuisi asuntoja ja toimistoja. Korttelin rakennusoikeus olisi puolitoistakertainen nykyiseen verrattuna ja kerrosten määrä olisi pääsääntöisesti kuusi.
 Porvoon aikeissa on helpottaa kulkua torialueiden välillä. Porvoon kaupunki
 Kortteli 23 on yksityisessä omistuksessa, joten von Schoultzin mukaan sen aikataulu riippuu kiinteistön omistajista.

Vanha Porvoo on kaupungin vetonaula, mutta nyt sen viereen suunnitellaan suuria: autot pois torilta ja uusi kauppahalli


Summary: Chilessä mielenosoittajat vaativat tuloerojen tasaamista, ja poliisi on hajottanut mellakoita kyynelkaasulla ja vesitykeillä.

Chilen kaduilla on nähty tällä viikolla rajuimpia mielenosoituksia vuosikymmeniin. Poliisi ja mellakoijat ovat ottaneet rajusti yhteen, ja toistakymmentä ihmistä on saanut surmansa.
 Mielenosoitusten odotetaan jatkuvan myös tänään torstaina.
 Kerromme tässä artikkelissa lyhyesti ja hieman pidemmin, mistä levottomuuksissa on kyse.
 Jos olet kiireinen: 100 sanan selitys
 Alberto Valdes / EPA
 Chilessä on osoitettu mieltä jo viikon ajan tuloeroja ja kalliita elinkustannuksia vastaan. Levottomuuksissa on kuollut ainakin 18 ihmistä.
 Mielenosoitukset alkoivat perjantaina, kun metrolippujen hintaa korotettiin pääkaupunki Santiagossa. Mielenosoittajat vaativat parannuksia palkkoihin, terveydenhuoltoon ja koulutukseen.
 Valtaosa protesteista on sujunut rauhallisesti, mutta Chilessä on nähty myös mellakoita, ryöstelyä ja tuhopolttoja. Poliisi on hajottanut mielenosoituksia kyynelkaasulla, kumiluodeilla ja vesitykeillä.
 Yli 200 ihmistä on loukkaantunut. Poliisi on ottanut kiinni ainakin 5000 ihmistä.
 Chile on ollut latinalaisen Amerikan vakaimpia ja vauraimpia maita. Samalla  rikkaiden ja köyhien välinen kuilu  on maailman syvimpiä.
 Tiistaina hallitus lupasi nostaa eläkkeitä ja minimipalkkoja. Metrolippujen ja sähkön hinnankorotukset on peruttu.
 Mielenosoitusten odotetaan silti jatkuvan.
 Jos aikaa on enemmän: lue vielä 300 sanaa lisää
 Mielenosoittajat valtasivat keskiviikkona valtantien Santiagossa. Esteban Garay / EPA
 Miksi mielenosoitukset alkoivat?
 Santiagon opiskelijat aloittivat mielenosoitukset perjantaina, kun kaupungin metrolippujen hintoja päätettiin nostaa 0,04 euroa. Mitättömän tuntuinen korotus oli monelle viimeinen pisara, sillä ruoka ja muut elinkustannukset ovat kallistuneet jatkuvasti.
 Mielenosoittajia rassaavat myös yliopistojen kalliit lukukausimaksut sekä lääkkeiden ja sairaanhoidon kalleus. Chilen koulutus ja terveydenhuolto on järjestetty hyvin epätasa-arvoisesti.
 Chilen tuloerot ovat maailman suurimpia. Mielenosoittajat haluavat, että pitkään jatkuneen talouskasvun tuotto jaettaisiin tasaisemmin kansalaisten kesken.
 Poliisi on hajottanut mielenosoituksia vesitykein Santiagossa. Alberto Valdes / EPA
 Miten hallitus on vastannut mielenosoituksiin?
 Presidentti  Sebastian Piñera  otti aluksi kovan linjan mielenosoituksia vastaan. Hän varoitti, että  Chile on ajautumassa sotaan  ja väitti, että mielenosoitusten takana ovat maan viholliset.
 Hallitus julisti hätätilan suureen osaan maata ja määräsi pääkaupunki Santiagoon yöllisen ulkonaliikkumiskiellon. Kaduilla on partioinut noin 20 000 poliisia ja sotilasta.
 Tiistaina presidentti Piñera käänsi kurssia ja pyysi anteeksi sitä, että hän ja hänen edeltäjänsä olivat epäonnistuneet eriarvoisuuden torjumisessa.
 Presidentti Piñera ilmoitti talousuudistuksista, jotka nostaisivat kansaneläkettä ja minimipalkkaa kymmenillä euroilla. Hän lupasi myös perua sähkön hintaan suunnitellut hinnankorotukset ja nostaa rikkaiden verotusta.
 Poliisi on ampunut kyynelkaasukranaatteja mielenosoittajajoukkoihin.
Fernando Bizerra Jr. / EPA
 Miten poikkeuksellisia levottomuudet ovat?
 Näin laajoja levottomuuksia ei ole nähty Chilen 30-vuotisen demokratian aikana. Suhteellisen vauras Chile on pysynyt rauhallisempana kuin monet muut latinalaisen Amerikan maat.
 Paikallinen ihmisoikeusjärjestö on pitänyt poliisin ja asevoimien voimankäyttöä poikkeuksellisen rajuna. Levottomuuksien 18 kuolonuhrista osan väitetään kuolleen poliisin käsissä. Osa taas on saanut surmansa  mellakoitsijoiden sytyttämissä tulipaloissa.
 Hätätilalait, ulkonaliikkumiskielto ja armeijan partiointi kaduilla tuovat vanhemmille chileläisille mieleen diktaattori  Augusto Pinochetin  ajan. Diktatuurin aikana noin 40 000 ihmistä joutui surmatuiksi, kidutetuiksi tai vankeuteen.
 Elvis Gonzales / EPA
 Mitä seuraavaksi tapahtuu?
 Presidentti Piñeran myönnytykset eivät ole riittäneet monille mielenosoittajille. He ovat vaatineet laajempien uudistusten lisäksi hätätilan lopettamista ja sotilaiden vetämistä kaduilta.
 Ammattiliitot julistivat keskiviikkona yleislakon, jonka on määrä jatkua torstaina. Hallitus on jatkanut neuvotteluja opposition kanssa tilanteen ratkaisemiseksi.
 Rajuimmat mellakat nähtiin viikonloppuna. Tällä viikolla osa Santiagon kaupoista on avannut jälleen ovensa.
 Levottomuudet ja poliisin toimet ovat jakaneet chileläisiä. Monet tukevat mielenosoittajien vaatimuksia mutta ovat tuominneet väkivallan.
 Lue myös:
 Chile vaurastui, mutta rahat jäivät harvoille – Nyt kauan kytenyt tyytymättömyys leimahti liekkeihin

Miksi Chilessä on puhjennut rajuja mielenosoituksia? Tässä 100 ja 400 sanan vastaukset


Summary: Heikko taloustilanne ajaa kuntia hakemaan säästöä henkilöstöstä.

Julkisten ja hyvinvointialojen liitto (JHL)

Kuntien heikko taloustilanne on tänä syksynä iskenyt voimalla julkisen alan työntekijöihin.
 Uutisia yt-neuvotteluista ja henkilöstövähennyksistä on kiirinyt niin kunnista kuin niiden omistamista kuntayhtymistä.
 Kaupungeista yt-neuvotteluihin ovat päätyneet muun muassa Kuopio, Joensuu, Kajaani, Vaasa, Rovaniemi ja Riihimäki.
 Terveyden- ja sairaanhoidossa lista on yhtä pitkä: tuhansia ihmisiä koskevia neuvotteluja on käynnissä muun muassa  Pirkanmaalla, Kymenlaaksossa sekä Etelä- ja Pohjois-Savossa.
 Kaikilla kunnilla on vaikeaa
 Kuntaliiton toimitusjohtaja  Minna Karhunen  kertoo, että lähes kaikilla kunnilla on tänä vuonna hankalaa.
 Osin syynä on tilapäinen rytmihäiriö verotuksessa.
 Tulorekisterin käyttöönoton ongelmien ja verokorttiuudistuksen takia  verojen tilitys kunnille on viivästynyt  (Kuntaliitto) .
 Tämän seurauksena kuntien verokertymä jää tänä vuonna odotettua pienemmäksi. Menetys tasataan kunnille ensi vuonna, mutta monessa kunnassa yllättävä verotulojen väheneminen on aiheuttanut kassakriisin.
 – Lisäksi vanhat valtionosuusleikkaukset ja indeksien jäädytys painavat edelleen kuntataloutta, Karhunen toteaa.
 Samaan aikaan kustannukset ovat nousseet.
 Uutissuomalaisen tekemän kyselyn mukaan suurimmista kaupungeista vain  Helsinki on pääsemässä tänä vuonna plusmerkkiseen  tulokseen. Muiden kaupunkien tilinpäätösennusteet ovat miljoonia alijäämäisiä.
 Kuntaliiton toimitusjohtaja Minna Karhunen toivoo, että hallitus kävisi läpi kuntien velvoitteet ja päättäisi, mistä voidaan luopua. Kuntaliitto
 Poikkeuksellinen syksy
 Kuntien yt-neuvottelut vähenivät vuodesta 2013 lähtien  aina viime vuoteen saakka  (Kuntalehti). Kuluvan vuoden yt-suma on julkisella sektorilla poikkeuksellinen.
 Etenkin Itä-Suomessa syksy on ollut harvinaisen synkkä.
 Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa yt-neuvottelut koskevat tai ovat koskeneet tänä syksynä noin 24 000 julkisen alan työntekijää. Maakuntien työikäisestä väestöstä se on yli 13 prosenttia.
 Keskuskaupunkien, Kuopion ja Joensuun, lisäksi yt-neuvotteluja on käyty useissa pienemmissä kunnissa sekä Kuopion yliopistollisessa keskussairaalassa.
 Tänään joukkoon liittyi Pohjois-Karjalan sosiaali- ja terveyspalvelut tuottava Siun sote, joka kertoi valmistautuvansa  7 600 työntekijää koskeviin yt-neuvotteluihin .
 Soteyhtymän tavoitteena on 20 miljoonan euron pysyvät säästöt. Toimitusjohtaja  Ilkka Pirskasen  mukaan haasteena on, miten säästöt saavutetaan ilman, että ihmiset jäävät hoitamatta.
 – Lähtökohta on, että potilasturvallisuus ei saa vaarantua. Jos niin uhkaa käydä, teemme ennemmin tappiota, Pirskanen lupaa.
 Siun soten yt-neuvottelut koskevat myös Pohjois-Karjalan pelastuslaitosta. Anu Rummukainen / Yle
 Väestö vähenee, työt eivät
 Kun julkisella puolella istutaan yt-pöytään, mukana on lähes poikkeuksetta kaksi ammattiliittoa: Julkis- ja yksityisalojen toimihenkilöliitto Jyty ja Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL.
 Jytyn Joensuun seudun puheenjohtaja  Jarkko Timoskaisen  kalenteriin on tänä syksynä merkitty kolmet yt-neuvottelut.
 Timoskaisen omalla työpaikalla ammattiopisto  Riveriassa yt-neuvottelut päättyivät  eilen irtisanomisiin. Ensi viikolla käynnistyvät Joensuun kaupungin yt-neuvottelut, ja kolmantena jonossa on Siun sote.
 – Työntekijöiden jaksaminen on suurin huoli. Vaikka väkeä vähennettäisiin, työt ei vähene.
 Erityisen harmissaan Timoskainen on siitä, että julkisen talouden säästöt iskevät toistuvasti pienpalkkaisiin, naisvaltaisiin aloihin. Esimerkiksi hän nostaa lomarahat, joita julkisella puolella ei ole maksettu kolmeen vuoteen.
 – Miksi ihmisten pitää jatkuvasti kärsiä siitä, että ovat julkisella puolella töissä? Timoskainen kysyy.
 Helpot säästöt on jo tehty
 Vaikeista päätöksistä kunnissa tuskin päästään eroon.
 Väestöennusteet osoittavat, että suuressa osassa maata väki vähenee ja vanhenee. Se tarkoittaa, että palvelujen tarve kasvaa, mutta maksajat vähenevät.
 Talouskurimus on lisäksi jatkunut hyvän aikaa, joten helpot säästöt on jo tehty.
 Joensuussa kaupunki kysyi tänä syksynä kaikilta työntekijöiltä ideoita, mistä kaupunki voisi saada säästöä.
 Kaupunginjohtaja Kari Karjalainen kertoo, että ehdotuksia tuli kiitettävästi. Myös kaupunkilaiset intoutuivat ottamaan kantaa. Yksittäiset säästöt eivät kuitenkaan ratkaise talousahdingon juurisyytä eli kestävyysvajetta.
 Joensuun kaupunginjohtaja Kari Karjalainen kertoo, että tänä syksynä säästökohteitaon etsitty kaikkien kaupungin työntekijöiden voimin. Heikki Haapalainen / Yle
 "Nykytilanne on kohtuuton"
 Kunnat toivovat, että valtio tulisi niitä vastaan.
 Joensuun kaupunginjohtaja  Kari Karjalainen  korostaa, etteivät kunnat kinua valtiota lisää rahaa.
 – Tiedämme, ettei valtiolla ole meille rahaa. Mutta toivoisimme, että kunnille asetetut velvoitteet olisivat kohtuullisempia.
 Kuntaliiton toimitusjohtaja Minna Karhunen on samaa mieltä. Valtiolla tulee olla selvä kanta siihen, mihin suomalaisessa yhteiskunnassa on varaa ja mihin ei.
 – Nykytilanne on täysin kohtuuton. Ei ole oikein, että tavallinen kuntapäättäjä joutuu tekemään ikävät ratkaisut ja että maksajaksi joutuu tavallinen kunnat tai terveydenhuollon työntekijä, Karhunen lataa.
 Lue lisää:
 "Kunnilla oikeasti ei ole rahaa" – terveydenhuollossa pohditaan kuumeisesti kuinka säästää heikentämättä hoitoa, yt-neuvotteluita ympäri maata

Julkisen talouden ahdinko sysäsi liikkeelle yt-aallon – "Miksi ihmisten pitää kärsiä siitä, että ovat julkisella puolella töissä?"


Summary: Korkeakouluista pitäisi tulevaisuudessa valmistua 8 000 opiskelijaa enemmän joka vuosi.

Korkeakouluvisio 2030 on huima suunnitelma, jonka mukaan puolella 25–34-vuotiaista olisi kymmenen vuoden kuluttua korkeakoulututkinto.
 Suomen korkeakouluista uusia tutkintoja pitäisi joka vuosi valmistua 8 000 enemmän.
 Nyt yliopistoissa ja ammattikorkeakouluissa ihmetellään, miten tavoitteeseen voidaan päästä, kun tietoa rahoituksen ja opettajien lisäyksestä ei ole tiedossa.
 Ensi vuoden budjetissa valtiolta on tulossa yliopistoille lisää rapiat 40 miljoonaa ja ammattikorkeakouluille 20 miljoonaa euroa.
 Professoriliiton puheenjohtaja Jouni Kivistö-Rahnaston mukaan tässä on kyse vain entisten leikkausten korvaamisesta ja työrauhan saamisesta yliopistoille. Tällä rahoituksella ei lisäkoulutus onnistu.
 – Jos vuoteen 2030 mennessä tutkintojen määrän pitää nousta 40 prosenttia, niin on esitetty, että se tarkoittaisi henkilöstön määrän nostoa 20–30 prosenttia. Sellaiseen ei ole minkäänlaista rahoitusta esitetty, Kivistö-Rahnasto toteaa.
 Professoriliiton puheenjohtaja laskeskelee, että nyt luvattujen indeksikorotusten ja 40 miljoonan euron sijaan koulutusmäärän nosto vaatisi vähintään 400 miljoonaa toteutuakseen.
 – Se on mahdotonta, että yliopistojen henkilöstö rahoittaa koulutuksen nousun omalla suurella lisätyöllään, puheenjohtaja sanoo.
 Jos opiskelijamääriä esimerkiksi tekniikan ja lääketieteen alalla aletaan nostaa, se tapahtuu tutkimuksen kustannuksella, jos korkeakouluihin ei saada lisää opetushenkilöstöä. Tämä on Jouni Kivistö-Rahnaston mukaan nurinkurista.
 – Se olisi vaarallinen kehityssuunta, sillä Suomessa nimenomaan tutkimus- ja kehitystoiminnan määrä on viime vuosina pudonnut erittäin paljon.
 Ero esimerkiksi Ruotsiin on huikea.
 – Jos me haluaisimme olla samalla tasolla kuin Ruotsi, tarvitsisimme 1,5 miljardia euroa lisää rahoitusta, Jouni Kivistö-Rahnasto sanoo.
 Eduskunnan hyväksymän neljän prosentin tason tavoitteeseen päästään, jos rahaa tulee kolme miljardia lisää. Professoriliiton puheenjohtaja kannustaa myös elinkeinoelämää voimakkaammin tekemään ja tukemaan tutkimusta.
 Tutkimus- ja kehittämistoiminnan menot olivat  Tilastokeskuksen  mukaan 6,4 miljardia euroa vuonna 2018.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Yliopistot ja korkeakoulut hamuavat lisäpaikkoja rahoituksen takia
 Elokuussa Turun yliopiston rehtorina aloittanut Jukka Kola arvelee, että nyt julki tulleet koulutuspaikkatavoitteet muuttuvat vielä.  Tiistaina julkistetuissa luvuissa  opetus- ja kulttuuriministeriön luvut jäivät opinahjojen esittämiä pienemmiksi.
 – Ehkä siinä on tiettyä huutokauppaa. Se johtuu myös erilaisista rahoitusmekanismeista, kuten ministeriön rahanjakomallista. Meillä ei ollut aikaa katsoa yliopistojen välillä riittävästi ja tehdä koordinointia. Nyt korkeakoulukenttä katsoo vielä tarkemmin, mille aloille nimenomaan tarvitaan, Jukka Kola sanoo.
 Kola pitää tutkintotavoitteiden nostoa Kivistö-Rahnaston tapaan luonnollisena, jos tavoitellaan tietyn ikäluokan suorittavan korkeakoulututkinnon vuonna 2030. Uusia keinoja pitää silti keksiä eikä aloittaa massaluentoja.
 – Kyllä me yliopistoina ja korkeakouluina haluamme olla vastaamassa siihen tarpeeseen, mikä on osaamisvaje ja osaajapula Suomessa. Jos ei siihen korkeakoulujen kautta vastata, niin kyllä Suomelle käy heikosti., Kola toteaa.
 Rehtori pitää kymmenen vuoden päähän ulottuvaa näkymää hieman hankalana. Koulutustavoite on ehkä pidettävä korkeakouluvision mukaisena, mutta Kolan mukaan on parempi katsoa ensin vuoteen 2024 saakka, miten yhteiskunta kehittyy ja mille aloille osaajia tarvitaan.
 Korkeakouluihin tarvitaan opiskelijoita myös ulkomailta, sillä Suomessa ikäluokat pienenevät. Suomalaisen työelämän haasteena on se, miten täällä opiskelleet ulkomaalaiset saadaan työllistettyä Suomessa. Nyt kielimuuri tai muut syyt estävät tämän turhan usein.
 Korkeakoulut etunojassa tutkintotalkoisiin – tietotekniikkaan, tietojenkäsittelyyn ja tekniikan aloille esitetään tuhansia uusia opiskelupaikkoja
 Professoriliiton tiedote: Uusia opiskelijoita ei kouluteta talkoilla – tutkimus kaipaa miljardiluokan lisäpanostusta

Korkeakoulujen tutkintotavoitteet ovat huikeat – vain rahoitus ja resurssit puuttuvat


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson tuo esityksen vaaleista alahuoneeseen maanantaina. Työväenpuolueen ryhmä ei aio tulla istuntoon.

Brittiläisten tiedotusvälineiden mukaan hallitus valmistautuu siihen, että se esittää maanantaina ennenaikaisia parlamenttivaaleja.
 Useiden eri medioiden tietojen mukaan pääministeri  Boris Johnson  esittää, että vaalit olisivat 12. joulukuuta. Johnson esittää parlamentille, että se hyväksyisi vaalipäivän.
 Johnsonin mukaan olisi moraalisesti uskomatonta, jos työväenpuolue kieltäytyisi tukemasta hänen vaalipäiväänsä.
 BBC:n mukaan työväenpuolueen johtaja  Jeremy Corbyn  on ilmoittanut, että hänen puolueensa parlamemnttiryhmä ei osallistu ollenkaan maanantain istuntoon parlamentin alahuoneessa.
 Corbyn sanoo puolueensa kyllä puoltavan vaaleja, mutta vasta sen jälkeen kun sopimuksettoman EU-eron vaara on lopullisesti ohi.
 Johnson arvioi, että jos parlamentti hyväksyy vaalipäiväksi 12:nnen joulukuuta, niin parlamentti voitaisiin hajottaa marraskuun kuudentena. Hän myös suunnittelee, että parlamentti voisi käsitellä brexitiä ennen hajottamista myös perjantaisin ja viikonloppuisin.
 Osa hallituksen ministereistä on ollut vaaleja vastaan ja erimielisyyksiä soviteltiin torstai-illan kokouksessa.
 Boris Johnsonin hallitus on pohtinut torstai-iltana ennenaikaisia vaaleja. Andy Rain / EPA
 Pääministeri Johnson sanoo, että EU voisi hyväksyä brexitille lyhyen lykkäyksen. Hän arvioi sen olevan joko marraskuun puoleen väliin tai sen loppuun.
 Hänen mukaansa on kuitenkin todennäköisempää, että lykkäys olisi tammikuun loppuun.
 Työväenpuolueen johtaja Jeremy Corbynin mukaan puolue voi tehdä päätöksiä brexitistä huomisen jälkeen. Huomenna EU ilmoittaa, millaiseen lykkäykseen se suostuu.
 Vaalien järjestäminen vaatii äänestyspäätöksen. Esityksen läpimeno vaatii kahden kolmasosan enemmistön alahuoneessa.
 On kuitenkin epävarmaa, tukisiko kaksi kolmasosaa kansanedustajista esitystä. Johnson on esittänyt vaaleja jo kahdesti, mutta esitykset ovat kaatuneet opposition vastustukseen. Johnsonin konservatiiveillä ei ole alahuoneessa edes yksinkertaista enemmistöä.

Pääministeri Boris Johnson haluaa Britanniaan ennenaikaiset vaalit joulukuussa – asiasta yritetään päättää maanantaina


Summary: Samalta lautalta kuolleena löytyneen nuoren suomalaismiehen kuolinsyyn selvittäminen jatkuu edelleen.

Virolaisen  Postimees-lehden mukaan  toisen Tallink Silja Europa -lautalta kuolleena löytyneen suomalaismatkustajan kuolinsyyksi on paljastunut sairauskohtaus.
 Viron poliisin ja rajavartioston tiedottajan  Leana Loiden  mukaan toisen menehtyneen suomalaismatkustajan kuolinsyy ei ole vielä tiedossa ja sitä selvitetään yhä.
 Postimees-lehti kertoo, että kuolleista 25-vuotias nainen oli menehtynyt terveysongelman vuoksi. Hänestä, kuten toisestakaan menehtyneestä, 21-vuotiaasta miehestä, ei ole löytynyt väkivallan merkkejä. Loiden mukaan poliisilla ei ole syytä epäillä tapausten yhteydessä rikosta.
 Kuolleet suomalaiset löydettiin hyteistään viime sunnuntaina Tallink Silja Serenaden ollessa Tallinnan satamassa.
 25-vuotiaan naisen ruumiin löysi kanssamatkustaja aamuyöllä kolmelta. 21-vuotiaan miehen löysi hänen hyttitoverinsa kaksi tuntia myöhemmin. Virolainen matkustaja kertoi  Postimees-lehdelle , etteivät nuorukaisen elvytysyritykset tuottaneet tulosta.
 Viron poliisin mukaan aluksessa yöpyneet nuoret eivät matkustaneet samassa seurueessa, eivätkä heidän hyttinsä olleet lähekkäin.
 Lue myös:
 Viron poliisi ei käynnistä tutkintaa Silja Europalla menehtyneistä – "kuolemat eivät epäilyttäviä"
 Tallink Siljan risteilyalukselta löytyi kahden suomalaisen ruumiit

Postimees: Toinen Tallinnan-lautalla menehtyneistä suomalaisista kuoli sairauskohtaukseen


Summary: Solidium aikoo myydä lähes neljä prosenttia Kemiran osakkeista.

Valtion pörssiomistuksia hallinnoiva Solidium myy osan omistuksistaan Kemirassa. Myyntiin tulee noin 3,9 prosenttia teollisuuskemikaaliyhtiöstä, eli kuusi miljoonaa osaketta.
 Solidiumin osuus Kemirasta laskee myynnin jälkeen reiluun 11 prosenttiin. Osakkeita tarjotaan suomalaisille ja kansainvälisille institutionaalisille sijoittajille nopeutetussa tarjousmenettelyssä.
 Kemiran osake päätyi tänään torstaina Helsingin pörssissä 14,69 euroon. Sillä laskettuna nyt myyntiin tulevan osakepotin arvo on lähes 90 miljoonaa euroa.
 – Uskomme Kemiran kehityksen jatkuvan hyvänä myös jatkossa. Solidium tulee jatkamaan Kemiran toiseksi suurimpana omistajana yli 10 prosentin omistusosuudella”, sanoo Solidiumin toimitusjohtaja  Antti Mäkinen   tiedotteessa .
 Lue lisää:
 Kymmenvuotias ja 7,7 miljardin euron osakesalkku – Solidium odottaa Rinteen hallitukselta uutta toimiohjetta
 Näin valtio on pistänyt yhteistä omaisuuttamme lihoiksi – Sipilän aikana omistuksia on myyty kuin siimaa, Stubb ja Katainen jäivät kauaksi jälkeen
 Juttua korjattu kello 19.08: Kemiran päätöskurssi oli torstaina Helsingin pörssissä 14,69 euroa eikä 13,89 euroa, kuten jutussa aiemmin kerrottiin.

Valtion sijoitusyhtiö Solidium myy palan Kemiraa – Potin arvo lähes 90 miljoonaa


Summary: Francisco Franco haudattiin vaimonsa viereen. Espanjan halllitus haluaa lopun diktaattorin perinnön ylistämisestä.

Espanjan edesmenneen diktaattorin  Francisco Francon  jäännökset siirrettiin pois Kaatuneiden laakson mausoleumista torstaina. Franco oli haudattuna paikalle vuodesta 1975.
 Espanjan hallituksen edustajan mukaan Francon omaiset olivat paikalla todistamassa haudan avaamista.
 Francon jäännökset siirrettiin huomiota herättämättömämpään perhehautaan vaimonsa viereen El Pardoon Madridin pohjoispuolelle.
 Maaliskuussa hallitus ilmoitti, että Francon jäännökset siirretään pois Kaatuneiden laaksosta Madridin länsipuolelta. Hallituksen mukaan Espanja ei voi "jatkaa diktaattorin perinnön ylistämistä" mausoleumissa, josta on tullut turistien ja äärioikeistolaisten suosima nähtävyys.
 Asiaa on ajanut etenkin sosialistipuolueen pääministeri  Pedro Sanchez .
 El Pais -lehden mukaan kesken siirto-operaation hälinää aiheutti yllättäen El Pardon hautausmaalle ilmaantunut  Antonio Tejero . Espanjan kansalliskaartiin kuulunut Tejero johti vuoden 1981 epäonnistunutta sotilasvallankaappausyritystä, jolla yritettiin syöstä vallasta Francon jälkeen valtaan noussut demokraattinen hallinto.
 Paikalle oli lehden mukaan kerääntynyt myös jonkin verran Francon tukijoita.
 Francisco Francon sukulaiset kantoivat arkun mausoleumista. Juan Carlos Hidalgi / EPA
 Perhe vastusti siirtoa
 Oikeus hylkäsi aiemmin kaikki Francon omaisten vaatimukset siirtopäätöksen pyörtämisestä. Oikeustaistelua asiasta käytiin monta kuukautta.
 Francon jälkeläiset olisivat halunneet, että tämän jäännökset joko pysyvät Valle de los Caidosissa (Kaatuneiden laaksossa) tai jos se ei ole mahdollista, entinen diktaattori haudattaisiin Almudenan katedraaliin Madridissa, jonne on haudattu Francon tytär. Hallitus pelkäsi kuitenkin liian keskeisen hautapaikan vetävän paikalle natseja ja äärioikeistolaisia.
 Valle de los Caidosin mausoleumi rakennettiin vuosina 1940-1959, ja sitä oli tekemässä muiden muassa kymmeniätuhansia poliittisia vankeja. Sinne on haudattu yli 33 000 Espanjan sisällissodassa kaatunutta.
 Kenraali Franco nousi valtaan Espanjan sisällissodan jälkeen, jossa sadattuhannet ihmiset saivat surmansa. Hänen sotilashallintonsa johti Espanjaa autoritaarisella otteella vuosina 1939-1975.
 Aiheesta lisää:
 Espanjan fasistijohtajan hauta piti siirtää syrjäiseen paikkaan äärioikeiston hillitsemiseksi – kömmähdyksen vuoksi Franco saattaakin päätyä paraatipaikalle Madridiin

Espanjan diktaattorin Francon jäännökset siirrettiin – vanhasta leposijasta kehkeytyi nähtävyys äärioikeistolle


Summary: Asiantuntija muistuttaa, että se mitä älypuhelimen ruudulla tapahtuu, on lasten ja nuorten oikeaa arkea.

– Facebook ja Mese, Snäppi sekä Whatsapp, 12-vuotias  Mauri Katainen  luettelee äitinsä käyttämiä sosiaalisen median sovelluksia.
 Nuorimies pohtii, mahtaako äidillä olla puhelimessa myös Instagram, mutta siitä hän ei ole varma.
 – Emme ole Maurin kanssa kavereita monessakaan sosiaalisessa mediassa, äiti  Saara Katainen  nauraa.
 Silti molemmat tietävät suhteellisen hyvin, mitä someja toinen käyttää ja mitä kumpikin niissä tekee. Sitä Maurin pohtimaa Instagram-tiliä Saaralta ei löydy, vaikka hän käyttääkin sosiaalista mediaa julkaistakseen siellä kuvia ja pitääkseen yhteyttä läheistensä kanssa.
 – Snapchatkin on lähinnä sen takia, että sillä voi ottaa hassuja kuvia, Saara Katainen kertoo viitaten sovelluksen filttereihin, joilla voi lisätä kuviin erilaisia elementtejä.
 Saara Kataisen mukaan kuopuksen puhelimesta taas löytyy ainakin Whatsapp-, Facebook-, Snapchat-, Youtube- ja Instagram-sovellukset.
 – Lisäksi hänellä on paljon erilaisia online-pelejä, mutta niistä en tiedä paljoakaan.
 Mauri Katainen myöntää, että äiti on oikeassa. Hän käyttää sosiaalista mediaa päivittäin ja käy omien sanojensa mukaan katsomassa, mitä sovelluksissa tapahtuu, vaikka ei niissä itse julkaisekaan tiuhaan tahtiin.
 Saara Katainen käyttää Snapchat-sovellusta lähinnä ottaakseen filtterien avulla hassuja kuvia itsestään. Marika Anttonen / Yle
 Keskustelimme tätä juttua varten useiden alakouluikäisten lasten vanhempia kanssa. Kävi ilmi, että monien mielestä alle 13-vuotiaat lapset eivät juurikaan käytä sosiaalista mediaa muuten, kuin lähettelevät viestejä Whatsappissa tai katsele Youtube-videoita.
 Silti useilla alakoululaisilla on esimerkiksi oma Youtube-kanava sekä Instagram-, Snapchat- ja TikTok-tili.
 Kiinnostu lapsen arjesta
 Whatsapp on tällä hetkellä suosituin nuorten käyttämä sosiaalisen median palvelu. Toiseksi suosituin on Youtube, kolmannella sijalla on Instagram. Tiedot selviävät tuoreesta  Some ja Nuoret 2019 -tutkimuksesta,  jossa selvitettiin 13–29-vuotiaiden sosiaalisen median käyttötapoja. Ebrandin ja Oulun kaupungin yhdessä tekemään tutkimukseen vastasi yli 6 000 nuorta.
 Monet somepalvelut toimivat hyvin samanlaisella toimintalogiikalla. Useista sovelluksista löytyy esimerkiksi yksityisviestitoiminto ja mahdollisuus jakaa kuvia.
 Vanhempien ei Turun yliopiston tohtorikoulutettava  Sanna Spisakin  mukaan tarvitsekaan olla viimeisimpien somepalveluiden tai sovellusten aktiivisia käyttäjiä voidakseen mediakasvattaa lapsiaan.
 – Sen sijaan vanhempien tulisi olla kiinnostuneita lastensa arjesta ja ymmärtää, että digitaaliset alustat ja se mitä esimerkiksi ruudulla tapahtuu, on sitä lasten ja nuorten oikeaa arkea, Spisak sanoo.
 Spisak neuvoo vanhempia kyselemään, onko tällä hetkellä jotain erityisiä somepalveluita, sovelluksia tai pelejä, joista lapset ovat innoissaan.
 – Samalla lapset voivat kertoa, mitkä elementit tekevät juuri niistä mediasisällöistä kiinnostavia ja kivoja.
 Saara Katainen ei ole pitänyt somepaastoa. Hän kokee, että ei ole niin koukussa sosiaaliseen mediaan, että tarvitsisi varsinaista paastoa. Marika Anttonen / Yle
 Parikkalassa asuvalla Kataisten perheessä ei ole varsinaisia somesääntöjä. Esimerkiksi Instagramin lataamiseen Saara Katainen ei ole varsinaisesti antanut lupaa.
 – Jossain vaiheessa vain tajusin, että jaaha, sitä ollaan siellä. Facebookin kanssa vähän sama homma.
 Mauri Katainen puolustaa sovellusten lataamista toteamalla, että hän ei itse julkaise kumpaankan mitään. Hän käyttää Facebook-tiliä vain kirjautuakseen erilaisiin peleihin.
 – Enemmän meillä on ollut keskustelua pelien lataamisesta, sillä useimmat maksavat ja niissä on ikärajoja, Saara Katainen kertoo.
 Ainoa varsinainen sääntö liittyy ruutuaikaan. Sunnuntaisin ei pelata Play Station -konsolilla eikä käytetä älypuhelinta.
 "Älä laita surkeita kuvia Facebookiin!"
 Kaikista tärkeintä on Turun yliopiston tohtorikoulutettavan Sanna Spisakin mukaan pitää yllä positiivinen asenne erilaisia pelejä ja somepalveluita kohtaan.
 – On tärkeää, että lapset voivat avoimesti jutella netissä kohtaamistaan asioista ilman rangaistuksien pelkoa ja medialaitteiden ratsausta.
 Parikkalalaisella koululaisella Mauri Kataisella on yksi toive äidille sosiaalisen median palveluiden käytöstä.
 – Älä laita surkeita kuvia Facebookiin! Esimerkiksi hölmöjä lapsuuskuvia minusta.
 Saara Katainen taas haluaa neuvoa, että tuntemattomille ei tarvitse somessa keskustella. Saara ja Mauri Katainen eivät ole kohdanneet sosiaalisessa mediassa tai internetissä muutenkaan mitään ikävää lukuun ottamatta satunnaisia kaveripyyntöjä tai viestejä epäilyttäviltä tuntemattomilta ihmisiltä.
 Kaikkia sovelluksia ei pidä tuomita
 Poliisin näkökulmasta lähestulkoon mikä tahansa sovellus voi olla vaarallinen, jos sitä käytetään väärin.
 – Huolestuttavimmat sovellukset ovat sellaisia, joilla pystytään lähettämään mitä tahansa kuvia nuorille lapsille, vanhempi konstaapeli  Timo Härkönen  Kaakkois-Suomen poliisista kertoo.
 Härkönen mainitsee Instagramin, Snapchatin ja Facebookin lisäksi anonyymisti käytettävän Wickr Me -viestisoveluksen
 – Tällaisissa sovelluksissa viestiketjut katoavat nopeasti päätelaitteista, jolloin niitä on vaikeampi saada jälkikäteen selville.
 Härkösen mukaan myös erilaisia Bitcoin-kryptovaluuttalompakkoja voidaan käyttää huumausaineiden ostoon.
 – Nuorta ei kannata tuomita pelkkien sovellusten perusteella, sillä sovelluksia voidaan käyttää myös ihan lailliseen verkon selaamiseen tai tavaroiden ja palveluiden ostoon.
 Härkönen työskentelee valvonta- ja hälytyssektorin puolella Kaakkois-Suomen poliisissa. Hän tekee myös alueellisia koulukäyntejä.
 Härkösen mukaan Etelä-Karjalassa mikään yksittäinen sovellus ei aiheuta suuria ongelmia, vaan ongelmat ovat samanlaisia kuin muuallakin Suomessa.
 – Viimeksi koulupoliisikäynnillä sain tietää, että jopa alakouluikäisille tytöille on lähetelty alastonkuvia ja pornolinkkejä. Tyttöjä on myös pyydetty itse lähettämään intiimejä kuvia itsestään.
 Härkönen ei osaa arvioida, ovatko vastaavat sosiaaliseen mediaan liittyvät rikokset lisääntyneet.
 – On kuitenkin selvää, että lapsiin kohdistuvista nettitörkeyksistä häviävän pieni osa tulee poliisin tai vanhempien tietoon.
 Härkösen mukaan vanhempien ja nuorten on löydettävä yhteiset säännöt kännykkämaailman käyttöön. Eri sovellusten ikärajat ovat tarkoituksenmukaisia ja niitä pitäisi noudattaa.
 – Jos nuoren käytös muuttuu ahdistuneeksi tai pelokkaaksi, on äärimmäisen tärkeää selvittää, mitä hänen kännykkämaailmassa tapahtuu.
 Vanhempien kannattaa kuitenkin muistaa, että heillä ei ole yksiselitteistä oikeutta tutkia aina lapsensa puhelinta. Myös lapsella on oikeus luottamukselliseen viestintään. Vanhempi saattaa syyllistyä viestintäsalaisuuden loukkaukseen tutkiessaan lapsensa puhelimen sisältöä oikeudettomasti.
 – Tilanteessa, jossa vanhempi on aidosti huolissaan lapsestaan ja pelkää tämän olevan rikoksen uhri, kyse ei varmastikaan ole puhelimen oikeudettomasti tutkimisesta. Mitä vanhemmasta lapsesta on kyse, niin ehkä sitä korkeampi kynnys ja perustellumpi syy on oltava hänen viestejään tutkia.
 Mediakasvatusvinkit vanhemmalle Tue  Kerro lapsille tasapuolisesti netin hyödyistä ja mahdollisista riskeistä. Edistä sopeutumiskykyä  Keskity parantamaan lasten netinkäytön positiivisia mahdollisuuksia, selviytymisen taitoja ja kykyä kohdata mahdollisia haittoja. Keskity myönteiseen  Ajattele vähemmän riskejä ja keskity sen sijaan osallisuuteen, hauskaan toimintaan ja myönteisiin sisältöihin. Kuuntele ja keskustele  Puhu säännöllisesti lasten kanssa siitä, mitä he voivat pitää netissä ongelmallisena. Luo perusta  Tee selväksi odotukset ja säännöt, jotka koskevat nettikäyttäytymistä.
 Somevinkit nuorille Luota vaistoosi  Jos epäilet nettituttusi tarkoitusperiä, lopeta keskustelu hänen kanssaan ja poista hänet yhteystiedoistasi. Tallenna häiritsevät viestit  Jos saat outoja ehdotuksia, kuvia, kysymyksiä tai kommentteja, talleta ne kaikki kuvakaappauksilla ja kerro sitten luottoaikuisellesi. Ilmoita ylläpidolle  Palveluiden ylläpidolla on velvollisuus tarkistaa kaikki ilmoitukset. Älä jää yksin  Kerro aina häiritsevistä viesteistä tai ehdotuksista luotettavalle aikuiselle, ystävälle tai nuorille suunnatun tukipalvelun työntekijälle. Toimimalla voit auttaa muita  Häiritsevistä viesteistä kertominen voi nolottaa, mutta tee se kuitenkin. Sama henkilö saattaa tehdä jollekulle muulle rikokseksi tulkittavia asioita.
 Lue seuraavaksi:
 Jo 12-vuotiaita on uhattu somessa pornosivustoille päätymisellä: yhä nuoremmat lapset törmäävät väkivaltavideoihin ja verkkokiusaamiseen
 Yubo-sovellus luotiin lapsille ja nuorille kavereiden etsimistä varten – siitä tulikin alaikäisten Tinder
 Alakoululaisten WhatsApp-ryhmässä levitettiin kovaa pornoa ja raakaa väkivaltaa – KRP: "Vaikuttaa siltä, että tällainen toiminta on muuttumassa lukumääriltään mittavaksi"
 Uusi kännykkäsovellus Tellonym on lisännyt kiusaamista: "Kiinnijäämisen mahdollisuus on käytännössä olematon"
 Digilaitteet vaikuttavat jo pientenkin lasten ajankäyttöön – uusi tutkimus selvittää ruutuajan vaikutusta lasten hyvinvointiin

Aikuiset luulevat tietävänsä lapsensa somekanavat – yllätys tulee, kun koululaisella onkin oma Snapchat-, Instagram- ja TikTok-tili sekä Youtube-kanava


Summary: Media-aiheisella innovaatiopalkinnolla 250 000 euroa kuitannut Rare on tavoittanut nuorta yleisöä Instagramissa.

– Ihanaa! Tästä tää vasta oikeasti alkaa.
 Näin hihkuvat  Vilma Rimpelä ,  Orna Ben Lulu  ja  Hilma Toivonen . Heidän edustamansa nuorten media Rare voitti keskiviikkona Uutisraivaaja-palkinnon. Helsingin Sanomain Säätiön media-aiheisen innovaatiokilpailun on aiemmin voittanut muun muassa hitaan journalismin palvelu Long Play.
 Rare sai alkunsa pari vuotta sitten, kun joukko tamperelaisia media-alan nuoria sai idean: perustetaan oma media, jossa kuuluu nuorten ääni. Yhdeksänhenkinen ydinporukka on keski-iältään 25-vuotiaita ja he ovat tuottaneet journalismia sosiaaliseen mediaan sekä näkynyt tapahtumissa.
 Median pääkanava on Instagram, missä kanavan nimi on anteeksipyytelemättä  rareonkova . Juttuaiheina on ollut esimerkiksi translaki, uskonnonvapaus, tekoäly ja aktivismi. Tapahtumatempauksissa ryhmä on esimerkiksi vierittänyt maatalouden muovijäättestä tehdyn ilmastoahdistuspallon Tampereen keskustaan.
 Nuorten media Rare pyöritti ilmastoahdistuspallon Tampereen keskustaan.  RARE
 Nuorilta tullut palaute Raren sisällöistä on ollut positiivista mutta tarkkasilmäistä.
 – He eivät purematta niele. Jos juttu on mennyt nappii, niin sitä tykkäillään, jaetaan ja kommentoidaan. Monet aiheet ovat synnyttäneet keskustelua ja lisäkysymyksiä, sanoo Vilma Rimpelä.
 – Nuorilta on tullut hyvää palautetta laadusta sekä kestävän kehityksen lähtökohdasta tehdä juttuja, Orna Ben Lulu jatkaa.
 Alusta nuorten sisällöille
 Rare on tähän mennessä toiminut apurahojen turvin. Uutisraivaaja-palkinnon tuoma 250 000 euroa avaa nuorten medialle uudet lähtökohdat. Tekijät haluavat tehdä Raresta työllistäjän itselleen sekä muille nuorille.
 – Tulevaisuudessa on tarkoitus antaa alusta nuorille eli meidän ei ole tarkoitus tehdä kaikkea sisältöä itse, Hilma Toivonen linjaa.
 Jo nyt mukana on ollut tuottamassa sisältöä keski-iältään parikymppisiä.
 Jatkossa tarkoituksena on laajentaa toimintaa Instagramin lisäksi Facebookiin ja YouTubeen tai mistä nuoren yleisön parhaiten muuttuvassa some-maailmassa milloinkin saa kiinni.
 – Olisi hienoa, että Rare saisi vakiinnutettua paikkansa suomalaisessa mediakentässä nuorten äänitorvena, Vilma Rimpelä sanoo.
 Nuorten media Rare järjesti syyskuussa Tampereella Rare X Future -tapahtuman, jossa nuoret pääsivät keskustelemaan muun muassa seksuaalivähemmistöjen asemasta. Eetu Keränen / RARE
 Tekijöiden mielestä nuorten äänen pitää kuulua juuri nyt.
 – Ainakin tiede povaa meille sellaisia tulevaisuudennäkymiä, että meiltä loppuu aika kesken. Tässä ajassa se on erityisen tärkeää, että nuoret saavat äänensä kuuluviin. Jos me voidaan tällä medialla olla viemässä sitä eteenpäin, niin se olisi unelma, Hilma Toivonen sanoo.

Uutisraivaaja-palkinnon napannut nuorten media Rare: "Meiltä loppuu aika kesken, joten nuorten ääni pitää saada kuuluviin nyt"