Summary: Tasavallan presidentti vieraili Juupajoella Hyytiälän metsäntutkimusasemalla ja tutustui nuorten työllistämiseen.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  vierailee tänään torstaina Pirkanmaalla. Hän on tutustunut Juupajoella Hyytiälän metsäntutkimusasemaan. Yle seuraa vierailua.
 Hyytiälän johdon, tutkijoiden ja opiskelijoiden kanssa on keskusteltu ainakin siitä, millainen on metsien merkitys ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Pälkäneellä Niinistö tutustuu nuorten työllistämiseen ja vuoden liikuntapaikaksi valittuun Kostia-areenaan. Tässä vaiheessa presidentti tapaa myös kansalaisia.
 Niinistön mukaan ilmastotutkimus ja -mittaukset ovat vakuuttavaa luettavaa. Toiveikkuutta on Niinistön mukaan kuitenkin ilmassa, eikä tavallisen ihmisen kannata ahdistua. Paljon voi tehdä elämänlaadun kärsimättä.
 – Luulen, että heitä (ilmastoskeptikkoja) alkaa olla harvassa tänä päivänä.
 Presidentti Sauli Niinistö tutustui Hyytiälän metsäasemaan esimerkiksi kansleri Kaarle Hämärin kanssa.  Matias Väänänen / Yle
 klo 15.02  Presidentin tiedotustilaisuus on päättynyt.
 klo 14.53  Presidentti kertoo, että ehtii olla tänä kesänä työkiireiden takia vain vähän mökillä ja kesätapahtumissa. Puoliso, rouva  Jenni Haukio  käynee Pori Jazzissa. Kesä menee Aaro-pojan kanssa touhuillessa. Mikä on yhteinen kesäharrastus?
 – Perässäjuoksu, en kerro kumpi on edellä.
 Presidentti aikoo pilkkoa mökillä puita, koska nauttii siitä. Hän aikoo pilkkoa yhteensä kolme, neljä kuutiota puita.
 klo 14.50  Elääkö Suomi yli varojensa? presidentiltä kysytään.
 – Minun oppini mukaan, kun tässä on pyyhkäisty toistakymmentä vuotta velkavetoisena, eiköhän tuo ole kohdillaan oleva ilmaisu.
 Toisaalta rahamaailma muuttuu Niinistön mukaan radikaalilla tavalla. Velkaantumisen yleinen lisääntyminen ja nollakorkoisuus vaikuttavat, mutta voiko tämä jatkua, presidentti pohtii.
 klo 14.46  Teknisten vaikeuksien takia emme saa presidentin puhetta kuulumaan Tampereelle. Palaamme asiaan myöhemmin.
 klo 14.38  Oli komea mittausasema, Niinistö kertoo medialle. Ilmastotutkimus on tehnyt vaikutuksen presidenttiin.
 Sauli Niinistölle esiteltiin ilmastotutkimusta.  Matias Väänänen / Yle
 Niinistöltä kysytään, miten pitäisi suhtautua Isis-leireillä oleviin suomalaisiin naisiin ja heidän lapsiinsa. Niinistön mukaan kyseessä on monta ongelmaa, jota jo toinen hallitus pohtii.
 Lasten kohdalla joudutaan miettimään Niinistön mukaan huoltajuuskysymyksiä ja tulevaisuutta.
 – Tässä on monta ongelmaa. Olen sitä mieltä, että erityisesti lasten tilanne siellä on hyvin ongelmallinen. Pohjoismaiden kanssa mietitään yhteisiä ratkaisuja.
 Niinistön mukaan naiset ovat olleet pitkään Isis-leireillä ja on ollut mahdotonta olla tietämättä järjestön teoista.
 – Lasten kohdalla täytyy löytää ratkaisuja. Kyllä ongelmallisempi tilanne on aikuisten kohdallam Niinistö kommentoi leiriltä pois tuomista.
 klo 14.26  Presidentti saapui Pälkäneen Kostia-areenalle. Paikalla on runsaasti ihmisiä, jotka taputtivat presidentille. Presidentti tapaa kansalaisia ja puhuu sen jälkeen tiedotusvälineille.
 klo 14.25  Tervetuloa mukaan hetki hetkeltä seurantaan, toivottaa toimittaja Anu Leena Koskinen.
 klo 13.40  Presidentti on vieraillut aamupäivällä Hyytiälän metsäasemalla. Paikalla on ilmastotutkimuksen huippunimi, meteorologian akatemiaprofessori  Timo Vesala  Helsingin ylipistosta, joka esitteli presidentille ilmastotutkimusta ja hiilinielujen tutkimusta.
 klo 13.15  Presidentti Sauli Niinistölle esiteltiin kansainvälisesti ainutlaatuista, yli 120 metriä korkeaa mastoa, jonka kautta saadaan tärkeää tietoa ilmastosta. Tutkijatohtori  Pauliina Schiestil-Aalto  sanoo, että mastosta saadaan tietoa, paljonko metsä sitoo tai vapauttaa hiiltä.
 – Yhteyttäessään puut sitovat hiiltä eli ottavat hiilidioksidia ilmakehästä itseensä. Samaan aikaan puut hengittävät hiilidioksidia ilmaan eli ne elintoiminnoillaan vapauttavat hiiltä. On ajanjaksoja, jolloin metsä sitoo ja jolloin vapauttaa. Vuositasolla metsä sitoo huomattavasti enemmän hiilidioksidia kuin mitä se vapauttaa.
 klo 13.00  Tutkijatohtori  Juho Aalto  sanoo, että maailman ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan laaja-alaista tutkimusta. Hyytiälän metsäasemalle Juupajoelle on keskittynyt Aholan mukaan Suomen oloissa poikkeuksellisen laaja-alaista osaamista.

Yle seurasi presidentti Sauli Niinistön maakuntavierailua: "Lasten kohdalla täytyy löytää ratkaisuja", presidentti sanoo Isis-leireistä


Summary: Helsingissä järjestettävä kulkue keräsi viime vuonna liki 100 000 osallistujaa.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) osallistuu lauantaina yhdenvertaisuuden ja ihmisoikeuksien puolesta marssivaan Helsinki Pride -kulkueeseen. Rinne on ensimmäinen Suomen pääministeri, joka osallistuu Pride-kulkueeseen.
 Rinteen mukaan on hienoa, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen ei tarvitse enää kulkea yksin. Viime vuonna Pride-kulkueeseen osallistui poliisin arvion mukaan lähes 100 000 ihmistä.
 Kulkueen suuri osallistujamäärä kertoo Rinteen mukaan siitä, että suomalaiset haluavat puolustaa ihmisoikeuksia sekä lisätä tasa-arvoa ja yhdenvertaisuutta.
 – Olen itse sitä ikäluokkaa, että olen elänyt ajan, jolloin rikoslaissa syrjittiin seksuaalivähemmistöjä. Vuonna 2019 tuntuu täysin käsittämättömältä, että vielä vuonna 1971 homoseksuaalisuus oli rikos, että vielä vuonna 1981 se katsottiin sairaudeksi ja että vasta vuonna 1995 kiellettiin syrjiminen seksuaalisen suuntautumisen vuoksi, Rinne toteaa  tiedotteessa .
 Rinteen mukaan historian toteaminen on tärkeää, sillä se osoittaa maailman muuttuvan parempaan suuntaan. Itsestään muutos ei kuitenkaan tapahdu, vaan siihen tarvitaan Rinteen mielestä rohkeita ihmisiä.
 – Kun puolustamme rohkeasti jokaisen ihmisen jakamatonta ihmisarvoa, maailma muuttuu oikeudenmukaisemmaksi paikaksi – meille kaikille ihmisille.
 Ministereitä Pride-viikolla on nähty ennenkin. Kokoomuksen  Alexander Stubb  oli Pride-tapahtuman suojelija vuonna 2010 ollessaan ulkoministerinä. Hän muun muassa oli mukana tapahtuman avajaisissa.

Suomen pääministeri osallistuu ensimmäistä kertaa Pride-kulkueeseen


Summary: Jari Aarnio on istunut tähän mennessä tutkintavankeudessa kolme ja puoli vuotta. Hänellä on vankeutta jäljellä vielä kolme vuotta.

6 vuotta
 Jari Aarnioon kohdistunut rikosprosessi on kestänyt tähän mennessä kuusi pitkää vuotta.
 Vuonna 2013 marraskuussa Helsingin huumepoliisin päällikkö Jari Aarnio oli lähdössä töihin kotoaan Helsingissä.
 Aarnio ei koskaan saapunut kotinsa läheisyydessä sijaitsevalle työpaikalleen Helsingin poliisilaitokselle. Hänet napattiin kiinni, kun hän astui ulos kotitalostaan.
 Alkoi vuosituhannen rikostarina, jossa vauhtia ja käänteitä on riittänyt.
 Aluksi Aarniota epäiltiin muun muassa törkeistä virkarikoksista ja lahjusrikoksesta Trevoc-seurantalaitteisiin liittyvässä tutkinnassa.
 Todellinen pommi räjähti joulukuussa vuonna 2013, kun Aarnio vangittiin epäiltynä törkeistä huumerikoksista.
 1 vuosi 8 kuukautta
 Se oli rangaistus, jonka Helsingin käräjäoikeus langetti Aarniolle kesäkuussa 2015.
 Tuomio tuli Trevoc-seurantalaitteisiin liittyvässä jutussa muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja lahjuksen ottamisesta.
 3 vuotta
 Helsingin hovioikeus kovensi käräjäoikeuden antamaa Trevoc-seurantalaitteisiin liittyvää tuomiota. Hovioikeus määräsi Aarniolle kolmen vuoden ehdottoman tuomion. Tämä tuomio on lainvoimainen.
 791 kiloa hasista
 Käräjäoikeus ja hovioikeus ovat katsoneet, että Jari Aarnio on ollut niin sanottu Pasilan mies, joka toi maahan ja levitti 791 kiloa hasista.
 6 tynnyriä
 Käräjäoikeus ja hovioikeus totesivat, että hasishuume tuotiin Suomeen kuudessa tynnyrissä.
 64 800 euroa
 Poliisi löysi esitutkinnassaan vuonna 2014 Aarnion Porvoossa sijaitsevan talon pihalta kukkapenkkiin piilotetun ämpärin. Sieltä löytyi käteistä rahaa 64 800 euroa.
 Aarnion puolustus sanoi, että kyseessä on lavastus. Käräjäoikeus ja hovioikeus katsoivat, että Aarnio itse oli piilottanut huumekaupasta saamiaan rahoja.
 447 000 euroa
 Aarnio sanoi oikeudessa, että hänen käytössään olleet 447 000 euroa oli saatu eräältä liikemieheltä, jolle Aarnio oli tehnyt turvallisuusasiantuntijan töitä. Oikeus ei tätä uskonut, vaan katsoi, että myös nämä rahat oli saatu huumekaupasta.
 1 306 000 euroa
 Hovioikeus pysyi käräjäoikeuden päätöksessä, jonka mukaan Aarnio velvoitetaan maksamaan valtiolle rikoshyötynä 1 306 000 euroa. Lisäksi Aarnio menettää valtiolle rikoshyötyänä Porvoossa sijaitsevan kiinteistönsä.
 13 vuotta
 Jari Aarniolla on nyt yhteensä 13 vuoden pituinen ehdoton vankeustuomio. Hovioikeus langetti Aarniolle 10 vuoden huumetuomion.
 Tätä ennen hänet on tuomittu kolmen vuoden pituiseen vankeuteen Trevoc-seurantalaitteisiin liittyvässä jutussa.
 3 vuotta 6 kuukautta
 Jari Aarnio on istunut tähän mennessä tutkintavankeudessa 3 ja puoli vuotta. Hänet on ehditty vapauttaa tutkintavankeudesta useita kertoja rikosprosessin aikana.
 Hovioikeus määräsi Aarnion heti vangittavaksi huumetuomion jälkeen.
 3 vuotta
 Tällä hetkellä Aarniolla on siis yhteensä 13 vuoden vankeustuomio.
 Koska Aarnio on ensikertalainen, hän istuu saamastaan tuomiosta puolet eli kuusi ja puoli vuotta.
 Aarnio on istunut tähän mennessä tutkintavankeudessa kolme ja puoli vuotta. Tämä aika vähennetään hänen vankeusrangaistuksestaan.
 Käytännössä Aarniolle jää siis jäljelle vankeustuomiota kolme vuotta.
 Lue lisää:
 Aarnion asianajaja Ylelle: "Tämä on Aarniolle pettymys, hän ei ole syyllistynyt siihen, mistä hänet on tuomittu"
 Jari Aarnio määrättiin heti vankilaan törkeistä huumerikoksista, Aarniolla nyt 13 vuoden tuomio – Joutuu maksamaan valtiolle yli miljoona euroa
 Rikosoikeuden professori: Aarnion rikosvyyhti on Suomen rikoshistoriassa omassa luokassaan
 Syyttäjä Aarnion kovasta huumetuomiosta: "Syyttäjä tekee työnsä niin hyvin kuin osaa, ei tätä nyt sen enempää nyt juhlisteta"

Aarnio istuu 13 vuoden tuomiosta nyt 3 vuotta, miten se on mahdollista? Tässä vuosituhannen huumejutun kiinnostavimmat luvut


Summary: Äitee ja kilpasiskot -näytelmä saa kantaesityksensä Ainopuiston kesäteatterissa Lahdessa. Hiihtäjälegenda on seurannut innolla näytelmän valmistumista.

Siiri Rantanen , 94, seuraa Ainopuiston kesäteatterin viimeistä harjoitusta hymynkare kasvoillaan. Lavalla juoksee ja välillä hiihtääkin 1950-luvun hiihtoasuihin pukeutuneita nuoria näyttelijöitä. He johdattavat katsojan aikaan, jolloin Lahdessa valmistauduttiin vuoden 1958 hiihdon MM-kilpailuihin.
 Kilpavuosien aikaista Siiri Rantasta esittää  Ida-Maria Lius , 28, joka aiemmin keväällä kyläili Rantasen luona. Juttua riitti ja yhtäkkiä naiset huomasivat, että kello oli neljä aamuyöllä.
 – Juteltiin hiihtämisestä ja elämästä yleensä, sanoo Siiri Rantanen.
 Ida-Maria Lius kertoo, että Rantaseen tutustuminen avasi hänelle ihan uuden maailman. Siiri Rantasen persoonaa leimasi hänen mielestään kilpavuosina päättäväisyys. Sama luonteenpiirre näkyy Rantasessa yhä.
 – Ei riitä, että on hyvä hiihtäjä. Luonne on vähintään yhtä suuressa osassa, pohtii Lius.
 Äiteetä esittävä Ida-Maria Lius ihailee 1950-luvun naishiihtäjien saavutuksia, jotka olivat kovan työn takana.  Johanna Talasterä / Yle
 Äitee antoi nuorelle näyttelijälle ohjeita näytelmää varten.
 – Pane omiasi, jos et muista mitään. Mene niin kuin itse haluat. Niinhän sitä pitää hiihtääkin. Ei kukaan sano, että hiihdä kovaa tai hiljaa. Hiihtäessä pitää itse ajatella, miten mennään, toteaa Rantanen.
 Naisen paikka ei ollut hiihtoladulla
 Tohmajärveltä kotoisin oleva Siiri Rantanen ja hänen kilpasiskonsa avasivat latua meidän aikojemme naishiihtäjille. He olivat pioneereja aikana, jolloin huippu-urheilu oli lähinnä miesten temmellyskenttä. Miehet myös johtivat urheilumaailmaa.
 Naisten hiihtomaajoukkueella ei ollut omaa valmentajaa. Puhumattakaan huoltojoukoista.
 – Suksetkin voideltiin itse. Se, jolla oli sukset kunnossa, pärjäsi, muistelee Rantanen.
 Äitee ja kilpasiskot  –näytelmän käsikirjoittaneen ja ohjanneen  Timo Taulon  mukaan 1950-luvulla ajateltiin, että naisen paikka yhteiskunnassa ei ole hiihtoladulla.
 – Elettiin aikaa, jolloin Hiihtoliiton mieslääkäri opasti naishiihtäjiä olemaan hiihtämättä kuukautisten aikana.
 Ohjaaja Timo Taulon mukaan Siiri Rantanen ja kilpasiskot mursivat asenteita jo kauan ennen #metoo-aikaa.   Johanna Talasterä / Yle
 Oslon talviolympialaisissa vuonna 1952 järjestettiin ensimmäistä kertaa naisten maastohiihtokilpailu.
 – Norjalaiset ihmettelivät, kun suomalaiset naishiihtäjät eivät olleetkaan puunhakkaajan näköisiä, vaan solakoita ja sieviä naisia, sanoo Taulo.
 Olympiavoittaja ei saanut tonttia tai torijuhlaa
 Naishiihtäjien saavutuksia ei Siiri Rantasen mielestä silloin osattu arvostaa. Rantanen oli mukana viestijoukkueessa, joka hiihti Suomelle kultamitalin Cortinan olympiakisoissa Italiassa vuonna 1956.
 Hänen lisäkseen joukkueessa hiihtivät  Sirkka Polkunen  ja  Mirja Hietamies .
 Naishiihtäjillä ei ollut omaa valmentajaa. Rantanen oli joukkueen vanhin, joka neuvoi kilpasiskojaan.    Johanna Talasterä / Yle
 Oli keskiyö, kun olympialaisista palaava Rantanen vihdoin pääsi lentokentältä linja-autolla kotikaupunkiinsa Lahteen. Paikallisen hiihtoseuran puheenjohtaja oli väsynyt odottamaan ja lähtenyt kotiin. Seurahuoneella kultamitalistia odotti enää oma aviomies  Kalle Rantanen , jolla oli kahvia termoskannussa.
 – Sanoin Kallelle, että turhaan sinä sitä termoskannua avaat. Mennään kotiin, naurahtaa Siiri Rantanen.
 Hän muistelee, että virallista mitalikahvitusta ei järjestetty myöhemminkään.
 Maajoukkueen vanhin sai lempinimen Äitee
 Siiri Rantanen oli Kallensa kanssa saanut kaksi poikaa jo ennen menestyksekkäimpiä hiihtovuosiaan.
 – Kalle totesi silloin, että nyt voit hiihtää ihan vapaasti.
 Suomen naisten hiihtomaajoukkueen vanhimpana Rantanen opasti ja auttoi kilpasisariaan. Tämän vuoksi hän sai lempinimen Äitee. Naisten kesken vallitsi reilu meininki. Ei ollut kateutta tai katkeruutta.
 – Jos joku voitti, naurettiin ja saunassa pestiin selkä. Huumorin avulla porskutettiin eteenpäin.
 Äitee hiihtää yhä talvisin. Kesäisin hänet näkee usein sauvojen kanssa kävelyllä.   Johanna Talasterä / Yle

Siiri Äitee Rantasen, 94, kilpavuosina ei tasa-arvoa tunnettu: "Mieslääkäri opasti naishiihtäjiä olemaan hiihtämättä kuukautisten aikana"


Summary: Keväällä yhtiö ilmoitti muutoksista Oulun-tehtaallaan. Silloin yt-neuvotteluissa päätettiin 365 ihmisen irtisanomisesta.

Metsäyhtiö Stora Enso suunnittelee sulkevansa sahansa Kiteellä Pohjois-Karjalassa. Suunnitelma johtaisi toteutuessaan enintään 85 työpaikan vähenemiseen, ja Kiteen saha suljettaisiin vaiheittain tämän vuoden loppuun mennessä.
 Samalla yhtiön tarkoituksena on keskittää ja lisätä kuusitavaran tuotantoa Varkaudessa Pohjois-Savossa.
 Varkauteen syntyisi kuusta jatkojalostava yksikkö, joka tuottaa jatkojalostettua sahatavaraa ja LVL-viilupuuta. Siellä henkilökunta vahvistuisi 20 henkilötyövuodella.
 Stora Enson Suomen ja Ruotsin sahojen tuotantojohtaja  Jarkko Nevalainen  sanoo, että suunnitelmien taustalla ovat pidempään jatkuneet kannattavuusongelmat.
 – Kuusisahauksen osalta taloudellinen suorituskyky on ollut heikko ja meillä on ollut vaikeuksia täyttää kahta yksikköä tilauksilla, Nevalainen taustoittaa.
 Keskittämisellä synergiaetua
 Nevalaisen mukaan neuvottelut on tarkoitus aloittaa 5. elokuuta ja ne tulevat kestämään ainakin kuusi viikkoa.
 Mahdollinen keskittäminen riippuu yhteistoimintaneuvottelujen lopputuloksesta.
 – Varkaudessa saataisiin synergioita myös Stora Enson sellu- ja kartonkitehtaista yhteisen raaka-aineen, logistiikan, infrastruktuurin ja energian käytössä. Keskittäminen vahvistaisi entisestään Stora Enson asemaa maailmanlaajuisena korkealaatuisten puutuotteiden ja innovatiivisten puupohjaisten ratkaisujen tarjoajana, Stora Enson puutuotteista vastaava johtaja  Jari Suominen  sanoo  tiedotteessa .
 Kiteen sahan sulkemisella ei Stora Enson mukaan olisi merkittävää vaikutusta liikevaihtoon tai operatiiviseen liiketulokseen tänä vuonna.
 Stora Enso kertoi toukokuussa muuntavansa Oulun paperitehtaan kartonkitehtaaksi. Samassa yhteydessä yhtiö ilmoitti, että yt-neuvottelujen tuloksena  työt loppuvat 365 ihmiseltä .
 Toukokuun yt-neuvottelujen irtisanomiset toteutetaan pääosin ensi vuoden loppuun mennessä, jolloin 350 miljoonan euron investointi viedään loppuun ja hienopaperin valmistus Oulussa loppuu.
 Juttua muokattu 27.06.19 kello 15:58: Juttuun on lisätty tuotantojohtaja Jarkko Nevalaisen kommentit.

Stora Enso suunnittelee sahan sulkemista Kiteellä tänä vuonna – tuotanto keskitettäisiin Varkauteen


Summary: Hollannin kansallinen rautatieyhtiö kuljetti toisen maailmansodan aikana juutalaisia ja romaneja kokoamisleireille, joista nämä siirrettiin edelleen keskitysleireille.

Hollannin valtiollinen rautatieyhtiö NS maksaa kymmenien miljoonien eurojen korvaukset toisen maailmansodan aikana tekemistään kuljetuksista. Natsi-Saksan miehittämässä Hollannissa NS:n junat kuljettivat juutalaisia ja romaneja kokoamisleireille, joista nämä vietiin edelleen keskitysleireille saksalaisilla junilla.
 Rautatieyhtiö tienasi kuljetuksillla nykyrahassa miljoonia euroja. NS:n julkaisemassa lausunnossa kuljetuksia kuvaillaan mustaksi sivuksi yhtiön historiassa. Yhtiö pyysi osuuttaan kuljetuksiin anteeksi jo vuonna 2005. Korvausten suuruudesta NS päätti asiaa pohtineen komitean suosituksesta.
 Kuljetuksiin joutuneista on elossa noin 500 ihmistä. Heistä jokaiselle NS maksaa 15 000 euron korvauksen. Holokaustin uhrien leskille maksetaan 7 500 euroa ja lapsille 5 000 euroa. Kaikkiaan korvauksia maksetaan NS:n mukaan 5 000 – 6 000 ihmiselle ja pääjohtaja  Roger van Boxtelin  mukaan yhtiö käyttää korvausten maksamiseen tulevina vuosina kymmeniä miljoonia euroja.
 – On mahdotonta nimetä kohtuullista ja sopivaa rahasummaa, jolla voisi korvata edes pienen osan mukana olleiden kärsimyksistä, toteaa korvaussuosituksen antanutta komiteaa johtanut Amsterdamin entinen pormestari  Job Cohen .
 Noin 70 prosenttia Hollannin juutalaisesta väestöstä, yli 100 000 ihmistä, kuoli toisen maailmansodan aikana. Yksi NS:n junavaunussa kohti keskitysleiriä kuljetetuista juutalaisista oli Amsterdamissa perheineen piileskellyt  Anne Frank . 15-vuotias Frank kuoli Bergen-Belsenin keskitysleirillä Saksassa vuonna 1945.

Holokaustin uhreille miljoonakorvaukset Hollannissa – leirikuljetuksia tehnyt rautatieyhtiö pahoittelee "historiansa mustaa sivua"


Summary: Johtavien talousmaiden G20-kokous Japanissa on latautunut täyteen maailmanpolitiikan kiistoja.

Valtiojohtajat 20 maasta tapaavat Osakassa, Japanissa perjantain ja lauantain aikana osin hyvin kireissä tunnelmissa.
 Päähuomio on presidentti  Donald Trumpin  ja Kiinan presidentti  Xi Jinpingin  neuvotteluissa, jotka on sovittu Suomen aikaa varhaiseen lauantaiaamuun.
 Yhdysvallat ja Kiina ovat riidelleet yhä kovenevin äänenpainoin keskinäisistä kauppakiistoistaan pari vuotta. Neuvotteluyhteys maiden välillä on ainakin julkisesti ollut katkoksissa toukokuusta lähtien.
 Kiinan presidentti Xi Jinping saapui Osakaan torstaina. Kazuhiro Nogi / AFP
 Presidentti Trump viestitti lähtiessään Fox-uutiskanavalle, että  Kiinan talous valuu viemäreistä alas  ja siksi se haluaa tehdä diilin Yhdysvaltojen kanssa.
 Tällä Trump tarkoitti  Yhdysvaltojen Kiinalle määräämiä tuontitulleja , joilla Yhdysvallat pyrkii kääntämään itselleen rajusti tappiollisen kaupankäynnin suuntaa.
 Kiinan kauppaministeriö vaati tänään torstaina, että Yhdysvaltojen olisi heti peruttava teknologiayhtiö Huawein vastaiset pakotteet.
 Washingtonista lähtiessään hyvin ärtyneeltä vaikuttanut Trump lausui myös, että Intia ja Vietnam saavat nekin varautua maksamaan tavalla tai toisella kaupan rajoitteista, joita ne Trumpin mielestä ovat epäreilusti asettaneet Yhdysvalloille.
 Odotukset hyvin matalalla
 Kansainvälisten uutistoimistojen haastattelemat asiantuntijat ovat lähes yksimielisiä siitä, että Trumpin ja Xi'n tapaaminen ei voi tuottaa selkeää ratkaisua kauppasotaan.
 Neuvotteluaikaa on jälleen ollut vähän eivätkä johtajien julkiset lausunnot ole mitenkään sopua tukeneet. Eniten kannatusta on saanut arvio, että Osakassa sovittaisiin jälleen jonkinlaisesta välirauhasta, jonka aikana kumpikaan valtio ei asettaisi toisilleen lisätulleja.
 Tällainen ratkaisu syntyi myös edellisessä G20-maiden kokouksessa Argentiinassa viime joulukuussa. Silloin Yhdysvallat ja Kiina sopivat 90 päivän mittaisesta välirauhasta.
 Hongkongissa ilmestyvä  South China Morning Post -lehti  kirjoittaa viitaten lähteisiinsä manner-Kiinassa ja Yhdysvalloissa, että presidentit antaisivat jo ennen tapaamistaan tiedotteet, joissa he lupautuisivat rauhoittamaan kiistat väliaikaisesti ja jatkamaan neuvotteluja.
 Kiinan presidentti Xi Jinping odottaa valtuuskuntaansa tapaamisessa Japanin pääministerin Shinzo Aben kanssa. Kimimasa Mayama / EPA-EFE
 Julkilausumassa pitäisi tukea vapaata kauppaa
 Erikoinen ristiriita syntyy siitä, että G20-kokouksen loppujulkilausumaan pyritään muotoilemaan kauniita pyrkimyksiä maailmanlaajuisen, esteettömän kaupankäynnin puolesta. Näin siitä huolimatta, että juuri nyt talouden suurvallat toimivat omien valtapyrkimystensä mukaan.
 G20- julkilausumissa on perinteisesti luvattu vastustaa protektionismia, kaupan esteitä. Nyt tästä termistä on luovuttu, sillä Trumpin hallinto ei halua sitä käyttää, kertovat kokouslähteet.
 Trumpin ja Putinin odotettu tapaaminen
 Osakan perjantaiaamuun on varattu aikaa myös presidentti Trumpin ja presidentti  Vladimir Putinin  keskusteluihin.
 Venäjän ulkoministeriön mukaan aiheita ei ole etukäteen päätetty. Presidentti Trump vakuutti Valkoisessa talossa toimittajille, että tapaamisesta tulee hyvä ja kaikki se, mitä hän aikoo jutella Putinin kanssa, ei kuulu muille.
 Tämä viitannee siihen että presidentit tapaavat jälleen kahden kesken, vain tulkkien läsnäollessa. Näin he toimivat myös vuosi sitten huipputapaamisessaan Helsingissä.
 Varmimmat aiheet Osakassa ovat Iran, aseidenriisuntakysymykset, Ukraina ja Venezuela.
 Trump jatkaa Etelä-Koreaan
 Presidentti Trumpin matka jatkuu lauantaina Osakasta Etelä-Korean pääkaupunkiin Souliin .
 Siellä hänen pitäisi parin päivän ajan keskittyä Korean niemimaan ongelmiin ja toistaiseksi tuleksettomiin neuvotteluihin Pohjois-Korean kanssa.
 Puheissa saattavat olla jopa  kolmannen huipputapaamisen  järjestelyt presidentti Trumpin ja Pohjois-Korean johtajan  Kim Jong-unin  kesken, kertovat Etelä-Korean presidentinviraston lähteet.
 Presidentti Trump on myös esittänyt toiveen vierailla maiden välisellä demilitarisoidulla rajavyöhykkeellä.
 Eteläkorealainen sotilas Koreoiden välisellä vyöhykkeellä. Jeon Heon-Kyun / EPA-EFE
 Trumpia arvioidaan presidenttikilvan näkökulmasta
 Presidentti Donald Trump on nyt myös virallisesti aloittanut vaalikamppailun uudelleenvalintansa puolesta.  Kampanja käynnistyi  runsas viikko sitten Floridassa.
 Tämän vuoksi on syytä pitää mielessä, että Trumpin lausunnoista osa menee vaalipuheen piikkiin ja kannattajille Yhdysvalloissa.
 New York Timesin  artikkelin mukaan vaalitaiston vaikutus lyö leimansa G20-kokouksen ilmapiiriin.

Yhdysvaltain ja Kiinan välienselvittelyä odotetaan G20-kokouksessa – Presidentti Trump lähti kärttyisänä Osakaan


Summary: Sinilevän paluu suosittuun uimajärveen on pettymys sen hoitokunnalle. Kemikaalikäsittelyistä on vaihtelevia tuloksia eri puolilta maata.

Toissakesänä kemikaaleilla kirkastettu Littoistenjärvi Varsinais-Suomessa  kärsii jälleen leväongelmasta.  Kuvasimme järven tilaa ilmasta torstaina iltapäivällä.
 Leväkasvustot saivat voimaa juhannuksen helteistä, ja tiistaina otetuissa näytteissä  havaittiin haitallista sinilevää .
 – Järvessä on havaittu paikallisesti runsaasti sinilevää, minkä takia uimista ei suositella, kertoo Liedon ympäristöterveyspalvelujen toimialajohtaja  Johanna Mäkinen .
 Järven hoitokunnan puheenjohtaja  Jukka Heikkilä  ei pidä tilannetta yhtä pahana.
 – Arviomme mukaan lisääntynyt kasvillisuus on nostanut pohjasta fosforia. Kuolevasta kasvillisuudesta on päässyt talven jälkeen veteen ravinteita, ja siksi levät nyt kukkivat. Tämä saattaa jäädä hyvinkin lyhytaikaiseksi.
 Littoistenjärvi kimmelsi kesällä 2017 kirkasvetisenä. Kalle Mäkelä / Yle
 Kaarinan ja Liedon rajalla sijaitseva Littoistenjärvi nousi valtakunnallisiin otsikoihin kesällä 2017.
 Samea ja rehevä järvi kirkastui kuin taikaiskusta, kun siihen kylvettiin  puolen tusinaa tankkiautollista polyalumiinikloridia . Se sitoo rehevöitymistä ruokkivaa fosforia itseensä.
 Kuvat  turkoosinkirkkaana kimmeltävissä vesissä  polskivista snorklaajista toivat monelle mieleen Välimeren Varsinais-Suomen sijaan.
 – Tässä totuttiin aika hyvään kahden vuoden ajan. Rannalla oli kiva käyskennellä, kun vedet ovat kirkkaita ja virkistyskäyttö lisääntyi huomattavasti puhdistuksen jälkeen, murehtii hoitokunnan puheenjohtaja Jukka Heikkilä.
 Rehevöityneiden järvien kemiallisia puhdistuskäsittelyjä on tehty eri puolilla maata vuosien aikana. Niistä saadut kokemukset ovat vaihtelevia.
 Källträsk säilynyt melko kirkasvetisenä
 Källträskin järvi Raaseporin ja Inkoon rajalla, Länsi-Uudellamaalla puhdistettiin kemiallisesti 13 vuotta sitten.
 Järven myöhempiä vaiheita  on seurattu Uudenmaan Ely-keskuksessa vuosittain. Järvestä otetaan näyte maaliskuussa jääpeitteen alta, ja kesällä heinä-elokuussa otetaan kaksi näytettä.
 Ylitarkastaja  Jaana Marttilan  mukaan järvi on nyt melko hyvässä kunnossa.
 – Siellä on jonkin verran merkkejä rehevöitymisestä, mutta ei mitään vakavaa. Toisinaan on myös vähän levää, mutta me luonnehdimme, että se on tyydyttävässä tilassa.
 Källträskin järvi kirkastettiin alumiinikloridilla 13 vuotta sitten. Arkistokuva. Yle
 Kemikaalikäsittelyn onnistuminen riippuu järven lähtötilanteesta.
 – Kemiallinen käsittely tehdään yleensä aika reheville järville, jotka ovat jo ehtineet mennä aika huonoon kuntoon. Källträsket ei ole ollut alun perin mikään hirvittävän rehevä, joten vaikutukset ovat siellä ennustettavissa ja myös pitkäaikaisempia, kertoo Jaana Marttila.
 Suosittu, mutta samea uimajärvi Pirkkalassa kirkastui vain osin
 Pirkkalassa sijaitsevaa Vähäjärveä  on kahteen otteeseen kirkastettu samanlaisella kemikaalikäsittelyllä kuin Littoistenjärveä Varsinais-Suomessa.
 Ympäristöpäällikkö  Vesa Vannisen  mukaan tavoitteeksi on asetettu, että fosforia olisi alle 30 mikrogrammaa litrassa. Tähän ei ole aivan päästy.
 – Vähäjärvi on luontaisesti rehevä järvi. Kemikaalikäsittelyt ovat jonkin verran vähentäneet sisäistä kuormitusta, mutta ei edelleenkään ihan ole päästy sille tasolle, mitä on aikoinaan haluttu, kertoo Vanninen.
 Näillä näkymin kemikaalikäsittelyä ei ole tarkoitus enää uusia, vaan nyt seurataan järven tilan kehittymistä. Vannisen mukaan on vaikea arvioida, miten pitkäaikainen vaikutus käsittelyllä on.
 Tänä keväänä Vähäjärvessä kokeiltiin myös tehokalastusta, mutta saalis jäi tavoitteesta. Ensi keväänä mahdollisesti tehdään petokalaistutuksia. Talvella järvessä on käytössä ilmastus.
 Lue lisää:
 Kemiallisesti puhdistettu Littoistenjärvi on nyt täynnä levää – satumaisen turkoosin järven näkyvyys enää puoli metriä
 Littoistenjärvessä runsaasti sinilevää – terveystarkastajat eivät suosittele uimista
 Mökkijärvi puhdistettiin kemikaaleilla 11 vuotta sitten – Miten kävi kalojen, onko vesi kristallinkirkasta?
 Puhdistuuko Pirkkalan suosituin uimajärvi kemikaalilla? – Vesi kirkastui päivässä

Tältä näyttää uudelleen samentunut Littoistenjärvi nyt – Pirkkalassa ja Raaseporissa kemikaalikäsittely tepsi osittain


Summary: Imatranajoissa tapahtuneen moottoripyöräkuljettajan kuolemaan johtaneen onnettomuuden syistä on valmistunut alustava raportti.

Vajaat kaksi viikkoa sitten ajetussa Imatranajossa tapahtuneesta kuolemaan johtaneesta turmasta on valmistunut alustava raportti. Tutkintalautakunta ottaa tässä raportissaan kantaa vasta syihin, jotka johtivat sveitsiläisen kuljettajan kaatumiseen.
 32-vuotias  Mathias Gnägi  menetti moottoripyöränsä hallinnan, kaatui ja osui ajoradan vieressä olleeseen valopylvääseen. Gnägi menehtyi vammoihinsa sairaalassa.
 Raportin mukaan kaatuminen johtui kuljettajan virheestä, eikä ulkoisista tekijöistä.
 – Säällä ei sinällään ollut merkitystä. Tottakai sadekelillä rata on aina liukkaampi, mutta se ei ollut mitään poikkeuksellista. Lähietäisyydellä ei ollut muita kuljettajia, eikä pyörässäkään näyttänyt olevan mitään teknistä vikaa, vaikka se meni aika huonoon kuntoon, kertoo onnettomuustutkintalautakunnan jäsen ja Suomen moottoriliiton hallituksen puheenjohtaja  Tapio Nevala.
 Nevalan mukaan tutkintalautakunta ei ottanut vielä kantaa kilpailun turvajärjestelyihin. Jotain asiasta voi kuitenkin sanoa jo nyt.
 – Jälkiviisautena voidaan todeta, että kyllähän sen tolpan olisi pitänyt olla pois sieltä. Mutta oliko se odotettavissa olevaa, että joku siihen voisi osua, niin se on toinen asia, Nevala sanoo.

Onnettomuustutkintalautakunta: Kuolema Imatranajoissa johtui kuljettajan omasta virheestä


Summary: Kotkan kaupunki on yrittänyt kieltää tupakoinnin virallisilla uimarannoilla siinä onnistumatta.

Mansikkalahden uimarannan rantahiekalle Kotkassa on heitetty tupakantumppi. Se saattaa näyttää äkkiseltään harmittomalta pieneltä roskalta, mutta sitä se ei ole.
 Hiljalleen tumppi alkaa hajota, muuttuu mikromuoviksi ja päätyy lopulta esimerkiksi vesisateiden kautta vesistöihin. Mikromuoviksi muuttunut tumppi ei häviä koskaan.
 Jopa lähes  70 prosenttia roskista on tupakantumppeja  kaupunkien rannoilla Suomessa. Mansikkalahti ei ole poikkeus. Kun katseen kääntää maahan huomaa pian, että tumppeja on kaikkialla: vedessä, hietikolla, nurmikolla ja läheisillä kalliokivillä. Edes roskisten välitön ympäristö ei ole säästynyt tumpeilta.
 Tupakantumppi sisältää ympäristölle myrkyllisiä kemikaaleja, kuten nikotiinia, tervaa ja raskasmetalleja.
 – Filtteri on itsessään muovia, joka jauhaantuu meressä pikku hiljaa mikromuoviksi ja kulkeutuu ravintoketjussa kaloihin ja mahdollisesti myös meidän lautasillemme, sanoo Kotkan kaupungin ympäristönsuojelupäällikkö  Heli Ojala .
 Roskiksen vieressä on tumppien lisäksi myös askeja Mansikkalahden uimarannalla Kotkassa. Pyry Sarkiola / Yle
 Tupakointiin uimarannoilla on tartuttu eri puolilla Suomea. Esimerkiksi Helsingissä tupakoitsijat ohjataan jatkossa  uusille tupakointialueille , jotka sijaitsevat uimarantojen reunoilla.  Sipoossa  tupakointi uimarannoilla on sallittu vain tupakointialueilla.
 Lisäksi sosiaali- ja terveysministeriön Savuton Suomi -työryhmä on esittänyt  toimenpide-ehdotuksessaan , että tupakointi kiellettäisiin muun muassa uimarannoilla.
 Toistaiseksi se ei kuitenkaan onnistu.
 Kokonaan savuton uimaranta ei mahdollista
 Kotkan kaupunki olisi halunnut uimarannat kokonaan savuttomiksi lisätäkseen niiden viihtyvyyttä ja vähentääkseen tupakantumpeista aiheutuvaa roskaantumista.
 – Hellepäivinä rannoilla on paljon lapsia, jotka voivat altistua tupakansavulle. Lisäksi kyse on roskattomuudesta ja ympäristöhaittaa aiheuttavien tumppien määrän vähentämisestä, sanoo Ojala.

 Toive savuttomista uimarannoista ei kuitenkaan toteutunut. Kaupungin ympäristölautakunnan selvitystyön yhteydessä selvisi, ettei sitovan tupakointikiellon määrääminen ole mahdollista.
 Kotkan kaupungin ympäristönsuojelupäällikkö Heli Ojala muistuttaa, että tupakoida voi myös niin, että tumpit kerää talteen tai laittaa roskikseen sammutettuna. Pyry Sarkiola / Yle
 Laki estää tupakoinnin kieltämisen uimarannoilla
 Nykyinen lainsäädäntö ei mahdollista sitovan tupakointikiellon asettamista uimarannoille. Taustalla on, että perustuslain mukaan yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista täytyy säätää lailla.
 – Tupakkalaissa ei ole varsinaista perustetta, jonka perusteella voisi sitovasti kieltää tupakoinnin uimarannoilla, Valviran lakimies  Isabella Lencioni  selventää.
 Tupakointi kuuluu perustuslaissa turvattuun yksilön tahdonvapauteen ja itsemääräämisoikeuden piiriin eduskunnan apulaisoikeusasiamiehen  päätöksen  mukaan. Tämän takia julkisen vallan asettamien tupakointikieltojen tulee perustua lakiin.
 Tupakkalaki ei siis salli tupakoinnin kieltämistä uimarannoilla tai puistoissa. Mahdollista on asettaa vain suositusluonteinen kielto.
 – On kannatettava idea, että tehdään mahdollisimman helpoksi siirtyä hieman syrjempään tupakoimaan myös uimarannoilla. Sille on hyvät perusteet, vaikka laki ei varsinaisesti mitään sitovaa kieltoa annakaan, Lencioni sanoo.
 Kotkan kaupunki on laittanut virallisten uimarantojen ilmoitustauluille suositukset tupakoimattomuudesta.  Pyry Sarkiola / Yle
 Tumpit eivät ole pelkästään rantojen ongelma
 Uimarannoille heitetyt tupakantumpit eivät ole ainoa syy vesistöjen roskaamisongelmaan. Huleveden eli kaupunkialueilla poisjohdettavan veden mukana vesistöihin kulkeutuu myös tupakantumppeja ja muuta muoviroskaa.
 – Hulevesiin liittyvä ongelma johtuu siitä, että kaupunkialueilla hulevesi johdetaan viemäreitä pitkin vesistöihin pääasiassa suoraan. Siihen ei silloin liity veden puhdistumista, Aalto-yliopiston tutkijatohtori  Nora Sillanpää  sanoo.
 Hulevesien laadulle muoviroskien suhteen ei tällä hetkellä ole määräyksiä tai valvontaa.
 – Viimeisen kymmenen vuoden aikana tietoisuus on lisääntynyt ja käytännössä on alettu tekemään erilaisia kokeiluja hulevesien puhdistamiseen. Suomen ympäristöön kaikkein toimivimpia ratkaisuja haetaan kuitenkin vielä, Sillanpää huomauttaa.
 Kotkan kaupungin vastaava terveystarkastaja Henna Lönnfors kiinnittää suosituslappua tupakoimattomuudesta Mansikkalahden uimarannalle. Pyry Sarkiola / Yle
 Suositus tupakoimattomuudesta
 Kotka päätyi lopulta siihen, että se suosittelee tupakoinnin välttämistä uimarannoilla.
 Tänä kesänä Kotkan kaupunki on laittanut kuudelle viralliselle uimarannalle kyltit, joissa tupakointia ei suositella. Myös  viime kesänä  uimarannoilla toivottiin savuttomuutta.
 – Toivon, että tämä koetaan positiivisena asiana, eikä käänny itseään vastaan. Vaikka kyse on vain suosituksesta, niin toivottavaa olisi, että tupakointi ainakin siirtyisi rannalta sivummalle ja tumpit kerättäisiin talteen, Heli Ojala kertoo.

Kaupunki halusi kieltää tupakoinnin uimarannoilla, koska mikromuoviksi muuttuvat tumpit tukkivat kalojen suoliston – laki esti


Summary: Asiasta päättävän Poliisihallituksen mukaan vielä on liian aikaista sanoa, saako sakon jatkossa entistä helpommin.

Poliisin liikenneturvallisuuden johtaja  Dennis Pasterstein  ei usko, että jatkossa sakot rapsahtaisivat jo 1 km/h ylinopeudesta. Asiasta päättävä Poliisihallitus ei ota vielä kantaa siihen, tiukkeneeko sakottaminen ensi kesänä.
 Uusi tieliikennelaki tulee voimaan kesäkuussa 2020. Mediassa on spekuloitu, että se tarkoittaisi sakotusrajan tiukentumista. Asiasta uutisoivat ainakin  Verkkouutiset  sekä  MTV .
 Rikesakon puuttumiskynnyksestä päättää Poliisihallitus, joka ohjeistaa puolestaan poliisilaitoksia. Nykyisen ohjeen mukaan sakot rapsahtavat 7 km/h ylinopeudesta.
 Poliisihallituksen poliisiylitarkastajan  Maria Hoikkalan  mukaan vielä on liian aikaista sanoa, tulevatko jatkossa sakot nykyistä pienemmästä ylinopeudesta.
 – Voi olla, että puuttumiskynnys tiukkenee, voi olla että pysyy samana. Hankala sanoa, kun asiasta ei ole vielä ollenkaan keskusteltu Poliisihallituksessa, Hoikkala sanoo.
 Asiasta päätetään ensi keväänä
 Pasterstein pitää epätodennäköisenä, että Poliisihallitus ryhtyisi tiukennuksiin.
 – Minun olisi vaikea kuvitella, että Poliisihallitus antaisi määräystä, jonka mukaan poliisien pitäisi puuttua 1 km/h ylinopeuteen, Pasterstein sanoo.
 – Kansalaisten oikeustaju voisi olla kovilla.
 Hoikkala arvioi, että asiasta päätetään todennäköisesti ensi keväänä. Hän pitää mahdollisena, että alle 7 km/h ylinopeudesta voisi jatkossa saada huomautuksen.
 – Ohjeistusta päivitetään joka tapauksessa, Hoikkala sanoo.
 Jo nykyinen tieliikennelaki mahdollistaa sakottamisen 1 km/h ylinopeudesta, mutta näin käy Pastersteinin mukaan hyvin harvoin. Poliisihallituksen ohjeen mukaan puuttumisraja on tällä hetkellä 7 km/h.
 Ylinopeussakko laskee ensi kesänä
 Vuoden 2020 kesäkuussa voimaan tuleva tieliikennelaki porrastaa sakkojen määrää nykyistä enemmän.
 Joissakin tilanteissa ylinopeussakko jopa laskee: Jos nopeusrajoitus on 70 km/h tai enemmän, saa tällä hetkellä ylinopeudesta sakkoa 200 euroa. Ensi kesästä lähtien maksettavaksi jää 70–170 euroa.
 Ylinopeussakot 1.6.2020 alkaen
 Tällä hetkellä enintään 60 km/h rajoitusalueella ylinopeussakkojen suuruudet ovat 170 ja 200 euroa.

Sakot 1 km/h ylinopeudesta? Poliisijohtaja ei usko tiukennukseen: "Kansalaisten oikeustaju voisi olla kovilla"


Summary: Yhdysvaltain puolustusministeri kertoi Brysselissä muille Nato-maille Yhdysvaltojen aikeista Iranin suhteen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Ranska on vedonnut Yhdysvaltoihin, ettei se sekoittaisi Omaninlahden sotilasoperaatioihin mukaan sotilasliitto Natoa, kertovat diplomaattilähteet Reutersille.
 Ranskan mukaan on Yhdysvaltojen ja Iranin vastuulla hillitä tapahtumia Omaninlahdella.
 Saksa ja Ranska sekä muut Nato-maat sanoivat myös Yhdysvaltain vt. puolustusministerille  Mark Esperille , että Iran-sopimusta ei saa vaarantaa ja siitä tulee pitää kiinni.Esperistä tulee uusi puolustusministeri, kunhan hänen nimityksensä vahvistetaan kongressissa.
 Diplomaattilähteiden mukaan Esper kertoi mitä suunnitelmia Yhdysvalloilla on Iranin suhteen. Yhdysvaltojen vt. puolustusministeri kertoi myös, että maa ei halua sotaa Iranin kanssa.
 Esper kuitenkin vetosi Nato-maihin, että nämä tuomitsisivat Iranin vihamieliset toimet ja osallistuisivat alueen strategisten reittien suojeluun.
 Naton puolustuministerit ovat olleet koolla Brysselissä. Sotilasliitto Nato kertoi esimerkiksi keskiviikkona, että  on päättänyt ryhtyä  varautumaan siihen, että keskimatkan ydinohjuksia sääntelevä INF-sopimus lakkaa olemasta voimassa elokuun alussa.
 Yhdysvaltain ja Iranin  välit ovat kiristyneet viime viikon torstain jälkeen, jolloin Iran ampui alas Yhdysvaltain lennokin. Iran sanoo lennokin loukanneen ilmatilaansa, kun taas Yhdysvallat kiistää tämän.
 Yhdysvaltain ainoaksi sotatoimeksi Irania vastaan on jäänyt ainakin toistaiseksi kyberhyökkäys, sillä presidentti  Donald Trump  vetäytyi viime hetkellä perinteisistä iskuista.
 Yhdysvallat on ilmoittanut  kiristävänsä Iraniin kohdistamiaan pakotteita. Presidentti Trump ilmoitti, että uudet pakotteet kohdistuvat Iranin korkeimpaan johtajaan, ajatollah  Ali Khameneihin . Pakotteiden tarkoituksena on rajoittaa Khamenein ja tämän lähipiirin rahaliikennettä.
 Lue myös:
 Nato varautuu vastatoimiin Venäjän ydinohjusten takia: "Emme halua uutta varustelukilpaa"
 Syttyykö sota? Iran pyristelee irti Yhdysvaltojen pakoteruuvista ja "pelaa vaarallista peliä" – nämä seikat vaikuttavat konfliktiin
 Ulkoministeri Pekka Haavisto Yhdysvaltojen ja Iranin välisestä kovistelusta: Sodan riski on todellinen – Suomi viestinyt malttia Iranille   Tällainen on ollut Yhdysvaltain Iran-suhteiden vuoristorata – ydinkumppanista pahan akselin kautta ydinsopuun ja uuteen kriisiin
 Iran varoitti sytyttävänsä Lähi-idän "tuleen", jos Yhdysvallat iskee – Trump aikoo lisätä pakotteita

Ranska pyysi Yhdysvalloilta, ettei se vetäisi mukaan Natoa Omaninlahden sotilaallisiin tapahtumiin


Summary: Järjestöt ja poliisi pitävät hyväksikäytön kitkemistä ykkösprioriteettinaan.

Lasten seksuaalinen hyväksikäyttö ja häirintä on järjestelmällistä. Teoista ei puhuta. Perheet on helppo maksaa hiljaisiksi.
 Suurinpiirtein näin kuvailee jo neljännesvuosisadan lasten oikeuksien puolesta taistelleen nepalilaisjärjestö CWISHin puheenjohtaja  Shanti Adhikari . Isoimpia kärsijöitä ovat nepalilaistytöt. Jopa kolmevuotias voi joutua tekojen kohteeksi.
 – Meidän datamme mukaan lehdet uutisoivat enemmän kuin sata hyväksikäyttötapausta kuukaudessa. Voi vain kuvitella, miten paljon tapauksia jää pimentoon, Adhikari kertoo Ylelle puhelimitse.
 Nepalin heikoissa kantimissaan olevaa lastensuojelua  hyväksikäyttävät myös lapsia saalistavat pedofiilit  (BBC). Adhikarikin on kuullut tapauksista.
 – Nepaliin tulevat turistit ottavat hyödyn irti Nepalin köyhyydestä. He keräävät poikia kaduilta, pitävät heitä hostelleissa ja käyttävät hyväkseen, Adhikari kuvailee.
 Adhikari painottaa, että länsimaalaisten teot ovat vain hiekanjyvä kokonaiskuvassa. Iso osa hyväksikäytöstä tapahtuu kodeissa ja paikallisten tekeminä.
 Länsimainen häpeäpilkku
 The Himalayan Times  kertoo, että tämän vuoden ensimmäisellä kolmanneksella viranomaiselle on raportoitu 98 lapsen seksuaalista häirintää. Lehden tiedon mukaan näistä tapauksista ainakin yhdessä on ollut ulkomaalainen tekijä.
 Länsimaisten erityisesti nepalilaisiin poikiin kohdistuneet teot ovat kuitenkin viime aikoina vilahdelleet kansainvälisessä mediassa. Kymmenkunta länsimaista miestä on viimeisen parin vuoden aikana saatu tuomioille, kertoi BBC huhtikuussa.
 Nepalilaiset lapsityöläiset altistuvat seksuaaliselle hyväksikäytölle. Kuvituskuva.  Narendra Shrestha / EPA
 Jotkut tuomituista ja epäillyistä ovat  pitkän linjan avustustyöntekijöitä  (Al Jazeera). Esimerkiksi kanadalainen  Peter Dalglish  tuomittiin vastikään jopa kymmeneksi vuodeksi vankeuteen  nuorten poikien seksuaalisesta hyväksikäytöstä , kertoo Kanadan yleisradioyhtiö CBC.
 Niin ikään kanadalainen  Paul McCarthy  oli palaamassa vapaaehtoisjaksoltaan nepalilaisesta orpokodista, kun Kanadan rajavartiolaitos kaivoi esiin hänen hallussaan  olleen hyväksikäyttömateriaalin , kertoo Ottawa Citizen.
 Viisikymppinen brittimies puolestaan pidätettiin tammikuussa Kathmandussa asunnosta, jossa hänen kanssaan oli kolme alaikäistä poikaa.  The Guardianin mukaan  paikallinen poliisi oli seurannut miehen toimia kolme viikkoa ennen kiinniottoa.
 Heikko seksuaalirikoslainsäädäntö ja väljä viisumipolitiikka pahentavat ongelmaa, kertoo  Turkin radio- ja televisioyhtiö . Nepal ottaa vieraat vastaan avosylin, eikä taustoja tarkasteta. Maasta on otettu kiinni henkilöitä, jotka on jo aiemmin tuomittu vastaavista teoista muualla maailmassa.
 Neljä syytä järkyttävään ongelmaan
 Köyhä Nepal lepää Himalajan vuoriston sylissä naapureinaan Intia ja Kiina. Maa tunnetaan kenties parhaiten vuorikiipeilijöistä ja vuoden 2015 maanjäristyksistä, jotka veivät  9000 nepalilaisen hengen  ja tuhosivat jopa 850 000 kotia.
 Maailman ruokaohjelman  mukaan noin 29 miljoonasta nepalilaisesta neljäsosa elää edelleen kansallisen köyhyysrajan alapuolella. Se tarkoittaa, että heillä on käytettävissään päivittäin vain dollarin puolikas.
 Nepalin ongelmat ovat moninaisia. Muun muassa Times of India  on uutisoinut  Intiaan suuntautuvasta, käsiin räjähtäneestä ihmiskaupasta, jonka kohteena ovat nepalilaistytöt.
 Nimenomaan köyhyys ja lapsityövoima ovat nepalilaisjärjestön puheenjohtajan Shanti Adhikarin mukaan merkittäviä syitä lasten seksuaaliseen hyväksikäyttöön. Köyhän perheen ja lapsen silmissä vaatteita, rahaa ja työtä tarjoava hyväksikäyttäjä voi tuntua onnenpotkulta.
 Adhikari muistuttaa kuitenkin, ettei hyväksikäyttö ole vain köyhien ongelma. Sekä tekijöissä että uhreissa on kaikkien yhteiskuntaluokkien edustajia.
 Lehdet uutisoivat enemmän kuin sata hyväksikäyttötapausta kuukaudessa.  Shanti Adhikari
 Toinen ongelmaa ruokkiva syy on vaikenemisen kulttuuri. Uhrit kantavat häpeän yksin.
 – Seksistä ja seksuaalisuudesta ei juurikaan puhuta yhteiskunnassamme. Se on yksityisasia. Ihmiset eivät tunnista seksuaalista häirintää, vasta raiskaus lasketaan sellaiseksi, Adhikari kertoo.
 Lisäksi teoista on vaikea raportoida. Lapset ja vanhemmat eivät tiedä, kenelle ja miten teoista voisi ilmoittaa. Uhreja myös maksetaan hiljaisiksi. Iso osa tekijöistä jatkaa ahdisteluaan, koska he eivät koskaan saa rangaistusta.
 Adhikari nostaa esille myös sosiaalisen median, jonka avulla kontaktin luominen ja materiaalin jakaminen on helppoa. Myös kuvia itse teoista jaetaan internetin pimeissä ulottuvuuksissa.
 Poliisin uudehko yksikkö avuksi
 Nepalissa toimivat järjestöt ovat jo vuosia tehneet hartiavoimin töitä lasten kohtelun parantamiseksi ja lapsityövoiman kitkemiseksi.
 Työmaata riittää, mutta Adhikarin mukaan parempaan suuntaan ollaan jo menossa. Tapauksia on viety oikeuteen ja teoista on annettu tuomioita.
 Nepalin poliisissa on uudehko yksikkö, joka paneutuu nimenomaan lasten seksuaaliseen hyväksikäyttön kitkemiseen ja tekijöiden paljastamiseen. Mediatietojen mukaan kyseinen yksikkö on ottanut kiinni länsimaisia pedofiileja.
 Yle ei yrityksistään huolimatta tavoittanut yksikön puhemiestä  Kabit Katwalia . Katwal on kertonut  The Guardianille , että lasten seksuaalisen hyväksikäytön lopettaminen on Nepalille ykkösprioriteetti ja viranomaiset työskentelevät tiiviisti ratkaistakseen ongelman.
 – Nepalin poliisi työskentelee aktiivisesti pedofiliaa vastaan. Nepali ei ole pedofiilien paikka, Katwal vakuuttaa  BBC:n podcastissa .

Nepalissa lasten seksuaalinen hyväksikäyttö on koko kansan ongelma – myös länsimaisia pedofiileja on narahtanut järkyttävistä teoista


Summary: Venäjällä Euroopan neuvoston täysivaltainen jäsenyys nähdään alkuna pakotteiden purkamiselle ja Krimin tunnustamiselle.

Venäjällä on ilakoitu maan paluusta Euroopan neuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi.
 – Tämä ei ole Moskovan diplomaattinen voitto, vaan maalaisjärjen voitto, asiaa kommentoi tuoreeltaan presidentti  Vladimir Putinin  lehdistöpäällikkö  Dmitri Peskov   hallituksen sanomalehden Rossijskaja gazetan mukaan .
 Venäjällä päätös on nähty ennen kaikkea tappiona Ukrainan Euroopassa ajamalle “russofobiselle” politiikalle.
 Venäjän valtion Rossija-1-tv-kanavan tähtitoimittaja  Olga Skabejeva  tviittasi Strasbourgista vierellään Venäjän valtuuskunnan puheenjohtaja  Pjotr Tolstoi  ukrainalaisten olevan hysteerisiä Venäjän palaamisesta Euroopan neuvoston parlamentaariseen yleiskokoukseen PACE:en. Skabejeva käyttää viestissään tunnistetta “PACE on meidän” mukaillen Krimin niemimaan valtaamisen jälkeen Venäjällä toisteltua “Krim on meidän”-iskulausetta.
 Venäläiset uskovat seuraavaksi pakotteiden höllentämiseen
 Venäläispoliitikot ovat tulkinneet päätöksen vievän kohti EU:n Venäjälle asettamien pakotteiden poistamista.
 Tätä mieltä on esimerkiksi  sanomalehti Vzgljadin haastattelema   Igor Lebedev , joka on yksi Euroopan neuvostoon palaavan Venäjän valtuuskunnan jäsenistä.
 Venäjän parlamentin ylähuoneen puheenjohtajan  Valentina Matvijenkon  mukaan kyse on “murtumasta pakotteiden ketjussa, jota Venäjään pahansuovasti suhtautuvat yrittävät takoa maan ympärille”. Matvijenkoa  siteeraa sanomalehti Kommersant .
 Länsimaat asettivat ensimmäiset talouspakotteet Venäjää vastaan vuonna 2014 sen jälkeen, kun maa valtasi kansainvälisen oikeuden vastaisesti Krimin Ukrainalta ja aloitti sotatoimet Itä-Ukrainassa.
 Yleiskokous äänesti Venäjän paluusta kaksi kertaa
 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous (PACE) hyväksyi lopullisesti Venäjän parlamentaarikkojen paluun eurooppalaiseen yhteistyöjärjestöön eilen keskiviikkona.
 Päätöstä kannatti 116 yleiskokouksen jäsentä  ja vastusti 62. Tyhjää äänesti 15 edustajaa.
 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous kokoontuu Ranskan Strasbourgissa. Frederick Florin / AFP
 Yleiskokouksessa äänestettiin ensimmäisen kerran asiasta jo tiistaina. Myös silloin paluu hyväksyttiin suurella enemmistöllä, mutta asia otettiin vielä uudelleen käsittelyyn, kun osa edustajista vaati joitakin ehtoja tai rajoituksia Venäjän paluulle täysivaltaiseksi jäseneksi.
 Venäjä viestitti, ettei sen valtuuskunta aio palata PACE:en, jos sen toimintaa rajoitetaan. Lopulta yleiskokous äänesti rajoituksia vastaan ja hyväksyi Venäjän delegaation ehdoitta takaisin yleiskokoukseen.
 Venäjää vaaditaan, mutta ei pakoteta yhteistyöhön
 Jonkinlaisena kompromissina Venäjän paluuta vastustaville voidaan nähdä se, että  päätöksessä mainitaan  Venäjän rikkoneen kansainvälistä oikeutta toiminnassaan Itä-Ukrainan konfliktissa sekä liittäessään laittomasti itseensä Krimin niemimaan.
 Yleiskokous myös vaatii Venäjää vapauttamaan  Kertšin salmessa kiinniottamansa ukrainalaiset merimiehet , tekemään yhteistyötä Hollannin syyttäjäviraston kanssa malesialaisen  matkustajakoneen ampumisesta vastuussa olevien henkilöiden tuomitsemiseksi  ja estämään  seksuaalivähemmistöjen ihmisoikeuksien polkemisen Tšetšeniassa . Lisäksi päätöksessä vaaditaan Venäjää tutkimaan  oppositiojohtaja Boris Nemtsovin murhaa .
 Päätökseen ei ole kuitenkaan kirjattu mitään seurauksia, jos Venäjä ei suostu vaatimuksiin.
 Ukraina ja Baltian maat vastustavat Venäjän jäsenyyttä
 Venäläisten paluuta Euroopan neuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi vastustivat jyrkästi muun muassa Ukraina, Britannia, Baltian maat ja Puola.
 Ukraina uhkasi lopettaa yhteistyön Euroopan neuvoston kanssa heti ensimmäisen Venäjän paluuta puoltaneen äänestyksen jälkeen.
 – Yritin saada (Ranskan presidentin Emmanuel)  Macronin  ja (Saksan liittokanslerin Angela)  Merkelin  vakuuttuneeksi siitä, että Venäjän valtuuskunnan paluu PACE:en olisi mahdollista vasta sen jälkeen, kun Venäjä toimii kaikkien yleiskokouksen sääntöjen mukaisesti. Valitettavasti meidän eurooppalaiset kumppanimme eivät kuunnelleet meitä ja toimivat eri tavalla, Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskiy   kommentoi päätöstä .
 Kun toisen äänestyksen tulos tuli julki, Ukrainan lisäksi myös Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian ja Georgian valtuuskunnat protestoivat päätöstä ja poistuivat yleiskokouksesta kotimaihinsa konsultoimaan jatkotoimia omien hallitustensa ja parlamenttiensa kanssa.
 – Tämä lähettää täysin väärän viestin maalle, joka on ottanut uudelleen käyttöön aseelliset hyökkäykset, ei noudata ihmisoikeuksia omien kansalaistensa suhteen, eikä edistä vaan etsii keinoja horjuttaa eurooppalaisia demokratioita, maat sanovat yhteisessä julistuksessaan, josta  uutisoi The Baltic Times -verkkosivusto.
 Suomalaiset äänestivät Venäjän paluun puolesta
 Suomen kaikki viisi äänestykseen osallistunutta parlamentaarikkoa äänestivät venäläisedustajien lopullisen hyväksymisen puolesta PACE:en.
 He olivat Suomen valtuuskuntaa johtava  Kimmo Kiljunen  (sd.), varapuheenjohtaja  Anne-Mari Virolainen  (kok.),  Tarja Filatov  (sd.),  Inka Hopsu  (vihr.) ja  Hilkka Kemppi  (kesk.).
 Kiljusen mukaan Venäjän parlamentaarikkojen paluu Euroopan neuvostoon on voitto ihmisoikeuksille.
 – Venäjän jäsenyys Euroopan neuvostossa ja sen parlamenttivaltuuskunnan täysivaltainen toiminta yleiskokouksessa antavat moniarvoisuudelle enemmän tilaa venäläisessä yhteiskunnassa, Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen  arvioi eduskunnan tiedotteessa .
 Kansanedustaja ja Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen kuvattuna eduskunnassa,  Pekka Sipla / AOP
 Kun Venäjän paluusta äänestettiin parlamentaarisessa yleiskokouksessa ensimmäisen kerran tiistaina, suomalaisten äänet jakautuivat tasan. Anne-Mari Virolainen ja  Petri Honkonen  (kesk.) äänestivät Venäjän paluun puolesta ja Tarja Filatov ja  Minna Reijonen  (ps.) vastaan.
 Tutkija ei usko Venäjän ihmisoikeustilanteen paranemiseen
 Venäjään perehtynyt asiantuntija  Katri Pynnöniemi  ei ymmärrä suomalaisedustajien päätöstä tukea Venäjän paluuta Euroopan neuvoston täysvaltaiseksi jäseneksi.
 Hän pitää ajatusta siitä, että ihmisoikeudet etenisivät Venäjällä tämän päätöksen kautta erittäin lapsellisena.
 – Näyttää siltä, että Venäjä ei ole valmis muuttamaan olennaisesti omaa toimintaansa, vaan se yrittää hivuttaa muita näkemään omat kantansa, Helsingin yliopiston ja Maanpuolustuskorkeakoulun apulaisprofessori Pynnöniemi sanoo.
 Pynnöniemen mukaan Venäjälle Euroopan neuvoston jäsenyys on sen arvovaltaan liittyvä kysymys, jonka avulla maa pönkittää itsestään mielikuvaa tasavertaisena kumppanina. Hän on myös huomannut, kuinka päätös on tuonut esiin venäläisten vahingonilon ukrainalaisia kohtaan.
 Venäläispoliitikko pitää päätöstä alkuna Krimin tunnustamiselle
 Euroopan Neuvoston parlamentaarinen yleiskokous päätti perua Venäjän äänioikeuden viisi vuotta sitten Krimin valtauksen jälkeen.
 Myöhemmin Venäjä lopetti edustajiensa lähettämisen kokoukseen ja keskeytti 33 miljoonan euron suuruisen jäsenmaksunsa maksamisen.
 Paluupäätöksen jälkeen Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  on luvannut hoitaa rästissä olevat maksut.
 Venäjä on  nimennyt yleiskokoukseen palaavaan valtuuskuntaansa  vähintään kolme henkilöä, jotka ovat EU:n tai Yhdysvaltojen pakotelistalla.
 Yksi pakotelistalla olevista edustajista, Venäjän duuman ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Leonid Slutski   totesi keskiviikkona Venäjän mediassa , että parlamentaarinen yleiskokous otti päätöksellään ensimmäisen askeleen Krimin tunnustamisessa osaksi Venäjää.
 – Slutskin kanta on vahingollinen ja siirtää keskustelun voimapolitiikan alueelle, mikä ei kuulu Euroopan neuvostolle, Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen tuomitsi tänään torstaina venäläisen virkaveljensä kommentin.

Siunaus Krimin miehitykselle vai vaarallista myötäilyä? Venäjän paluu Euroopan neuvostoon jakaa Suomea ja Eurooppaa


Summary: Norjassa on noussut kohu, kun kotimaiseen ja ulkomaiseen mediaan levinnyt tarina ajasta eroon pyrkivästä saaresta osoittautui pelkäksi markkinointitempuksi.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Lukuisiin norjalaisiin ja ulkomaalaisiin tiedotusvälineisiin kesäkuussa levinnyt tarina aikavyöhykkeestä eroon pyrkivästä norjalaisesta Sommarøyn saaresta on osoittautunut pitkään valmistelluksi markkinointitempuksi. Norjan valtionyhtiö Innovasjon Norge, jonka tehtävänä on muun muassa edistää turismia ja kauppaa, on myöntänyt keksineensä "uutisen" yhteistyössä mainostoimiston ja Sommarøyn "paikallisten toimijoiden" kanssa.
 Tunnustus tuli sen jälkeen, kun  Norjan yleisradio NRK oli paljastanut  uutisen ankaksi. Tempauksen tavoitteena oli saada huomiota Norjalle ja varsinkin Pohjois-Norjan matkailulle. Norjan elinkeinoministeriö tiesi valtionyhtiön huijaussuunnitelmasta lähes kuukauden etukäteen, mutta ei puuttunut asiaan.
 Valtionyhtiö pani uutisen liikkeelle markkinointitoimiston lähettämällä tiedotteella, jossa Pohjois-Norjassa sijaitsevan Sommarøyn saaren asukkaiden kerrotaan päättäneen pyytää ensimmäisenä paikkana maailmassa eroa aikavyöhykejärjestelmästä, sillä ajalla ei saarella ole merkitystä ja se aiheuttaa vain turhaa stressiä.
 Päätöksen asiasta väitettiin syntyneen asukkaiden pitämässä kokouksessa. Todisteena kansankokouksesta oli valokuva, joka myöhemmin osoittautui tempauksesta saarelaisille kertoneessa tiedotustilaisuudessa otetuksi. Väärennetty oli myös todisteena ajan merkityksettömyydestä saarelaisille jaettu valokuva, jonka väitettiin esittävän saarelaisten hylkäämiä kelloja.
 "Kuin valeuutisia suoltava trollitehdas"
 Norjassa paljastuksesta on noussut valtava kohu, sillä "uutinen" levisi lähes 1 500 mediaan eri puolilla maailmaa ja valtionyhtiö jatkoi vedätystä pitkään. Huijauksessa oli mukana myös Norjan elinkeinoministeri  Torbjørn Røe Isaksen , joka valehteli tietoisesti asiasta muun muassa norjalaisen lastenlehden haastattelussa.
 Esimerkiksi norjalainen  uutistoimisto NTB  ja  sanomalehti Aftenposten  ovat paheksuneet tapaa, jolla Innovasjon Norge on manipuloinut mediaa. Arvostelijat ovat verranneet Innovasjon Norgen toimintaa valeuutisia suoltavaan trollitehtaaseen ja pelänneet tapahtuneen pilaavan koko Norjan maineen.
 – Huomiota ei voi enää hankkia mainoksilla, vaan täytyy kertoa hyvä tarina, perusteli Innovasjon Norgen matkailujohtaja  Bente Bratland Holm  erikoista tempausta NRK:n haastattelussa.
 Keskiviikkona Innovasjon Norge julkaisi  tiedotteen , jossa se pyysi anteeksi tempaustaan ja väitti, ettei sen tarkoituksena ole ollut huijata ketään.

Väärennettyjä valokuvia, lastenlehdelle valehteleva ministeri – "Uutinen" aikavyöhykkeen hylkäävästä norjalaissaaresta paljastui tarkkaan suunnitelluksi valheeksi


Summary: Lindén nosti esiin elokuva-alan seksuaalista häirintää.

Suomalaisen #metoo-liikkeen keulakuva  Heidi Lindén  ei saa syytettä kunnianloukkauksesta, kertoo  Seura . Ohjaajana työskentelevä Lindén teki opiskeluidensa lopputyön seksuaalisesta häirinnästä elokuva-alalla.
 Seura uutisoi tammikuussa, että Lindéniä epäillään kunnianloukkauksesta. Syyttämättäjättämispäätös tuli torstaina.
 Tapaus kytkeytyy Lindénin elokuva-alasta keräämiin tietoihin ja siihen, onko hän levittänyt niitä kunniaa loukkaavalla tavalla.
 Kunnianloukkaustutkinnassa selvitettiin useita todistajia kuulemalla, onko Lindén levittänyt rikoksen tunnusmerkit täyttävällä tavalla tietoa elokuva-alalla työskentelevän miehen toiminnasta. Kyseinen henkilö ei ole ollut tutkinnan kohteena, vaan poliisi ja syyttäjä ovat arvioineet ainoastaan, onko hänen kunniaansa loukattu.
 Esitutkinnassa kuultiin aluksi muitakin henkilöitä kunnianloukkauksesta epäiltynä, mutta heidän osaltaan tutkinta päätettiin jo viime lokakuussa.
 Tapauksen esitutkintapöytäkirja on julistettu salaiseksi.
 Lue lisää:
 Elokuva-alalla on pahempiakin tapauksia kuin Törhönen tai Louhimies, sanoo Suomen #metoo-kampanjan aloittanut Heidi Lindén

Seura: Elokuvaohjaaja Heidi Lindén ei saa syytettä kunnianloukkauksesta #metoo-kampanjassa


Summary: Yksinkertaista syytä kuluttajien luottamuksen vajoamiselle ei löydy.

Kuluttajien luottamus omaan talouteen heikkeni kesäkuussa selvästi, mutta luotto Suomen talouden kehittymiseen jopa romahti.  Tilastokeskuksen lukujen  mukaan kuluttajat kokevat varsinkin työttömyyden uhan lisääntyneen.
 Mikko Airikka / Yle
 Lukujen perusteella kuluttajien usko omaan talouteen ja sen tulevaisuuteen on jopa heikko.
 Ovatko kuluttajien tuntemukset taloudesta oikeassa? Kysymyksiin vastaavat Palkansaajien tutkimuslaitoksen ennustepäällikkö  Ilkka Kiema  ja Elinkeinoelämän keskusliiton asiantuntija  Terhi Heikkonen.
 Onko luottamusindeksin vajoaminen toukokuusta kesäkuuhun niin dramaattista, kuin pelkästä lukemasta voisi todeta?
 Kiema:
 – Jos katsomme tarkemmin, niin vajoaminen ei ole ollut niin dramaattista, vaikka todellista kuitenkin, Kiema selittää kokonaisindeksin selvää pudotusta. Kokonaisarviota Suomen talouden heikoista luvuista Kiema pitää osin julkisen keskustelun syynä.
 – Nyt kun mediassa rummutetaan, että Suomella ja menee huonommin, niin tällä hetkellä se saa hyvin negatiivisia arvoja. Se on sitten näistä komponenteista pudonnut eniten.
 Heikkonen:
 – Onhan se laskenut, ja varsinkin usko Suomen talouteen on heikentynyt. Kuluttajat seuraavat, mitä julkisessa taloudessa ja ulkomailla tapahtuu.
 – Saldolukujen tulkitseminen on kuitenkin haasteellista, mutta ne suunnat, ja nyt suunta on alaspäin. Luvut kuvaavat tunnelmaa, sitä mistä puhutaan.
 Terhi Heikkonen Yle
 Miten vakavaa on se, että kuluttajien luotto omaan talouteen vuoden takaiseen verrattuna on laskussa?
 Kiema:
 – Se on vakavampaa. Joskin tuo lasku näyttää vähemmän dramaattiselta, kun katsomme tilastoja ja huomaamme, että huhtikuusta toukokuuhun ne nousivat. Mutta laskua siinä on silti.
 Kiema arvioi, että vastauksissa oman talouden heikkenemisestä painavat nämä yleiset synkät arviot talouden kokonaistilasta.
 – Pidän tätä keskimääräisen tulevaisuuden skenaariona aika synkkänä, että nämä luvut tällä tavalla menevät alaspäin näinkin nopeasti.
 Heikkonen:
 – Omassa taloudessa työllisyys on hyvä, mutta on hyvä, että niistä haasteista puhutaan. Siellä ei välttämättä ole mitään reaalitalouden asiaa taustalla.
 – Toisaalta palveluiden tilanne on jonkin verran parempi, joten se on loogista sen kanssa, että kuluttajien usko omaan talouteen on vielä parempi. Työllisyys on hyvä, ja on mahdollisuus kuluttaa.
 Onko kuluttajien huolelle talouden heikkenemisestä perusteita ja ovatko ne liian synkkiä?
 Kiema:
 – On mielenkiintoista selvittää, mistä tämä dramaattinen lasku tulee. Työllisyystilanne senkun kohenee. Vaikea sellaista yhtä hyvää syytä perusteille on löytää.
 – Yksi tapa selittää tätä on se, että tilanne on poikkeuksellisen epävarma.
 Kieman mukaan epävarmuutta korostaa se, että maailmantalouden kasvu hiipuu, emmekä me tiedä, mihin suuntaan se kääntyy.
 – Suomi on pieni avotalous. Olemme hyvin riippuvaisia siitä, vetääkö vienti jatkossakin. Tässä voi olla hyvinkin kielteisiä tapahtumia edessä. Esimerkiksi Brexit, josta kukaan ei vieläkään tiedä, millaisia vaikutuksia sillä on.
 – Jos me otamme tämän arvioksi keskimääräisestä odotettavissa olevasta kehityksestä, niin pidän synkkenemistä silloin hiukan liioiteltuna.
 Ilkka Kiema Yle
 Heikkonen:
 – Varmasti kuluttajat ovat omissa arvioissaan ottaneet huomioon kansainvälisen talouden riskit. Lisäksi on puhuttu rakenteellisista riskeistä tai kasvun esteistä, muun muassa väestörakenteesta.
 – Minun mielestäni mitään reaalitalouden perusteita ei varsinaisesti löydy. Kyse on vain siitä yleisestä tunnelmasta, mistä puhutaan. Varsinaista laskua tai romahdusta ei ole näkyvissä, vaan kyse on kasvun hidastumisesta. Ei ehkä pessimismiä, vaan realismi voi olla sitä oikeaa.

Taloudessa on kaikki ihan ok, mutta suomalaisten usko hiipuu – Mistä on kysymys? Asiantuntijat vastaavat


Summary: Presidentti Jair Bolsonaro on pitkään vaatinut kovia otteita huumerikollisia vastaan.

Rikkaiden maiden  G20-kokoukseen Japaniin  matkustaneen Brasilian presidentin  Jair Bolsonaron  seurueeseen liittymässä ollut upseeri on otettu kiinni kokaiinin salakuljetuksesta epäiltynä. Ilmavoimien upseeri pidätettiin tiistaina välilaskun aikana Espanjan Sevillassa, kun tämän laukusta löytyi 39 kiloa kokaiinia.
 Espanjan viranomaisten mukaan laukkuun ei ollut pakattu mitään muuuta kuin kokaiinia.
 Presidentti Bolsonaro ei matkustanut kyseisessä Brasilian ilmavoimien koneessa, vaan hän lensi Japaniin toisella koneella. Pidätetyn upseerin oli määrä liittyä presidentin seurueeseen Japanissa ja matkustaa tämän mukana takaisin Brasiliaan.
 Bolsonaro, joka on luvannut käyttää maassaan tiukkoja otteita huumerikollisten kuriin panemiseksi, sanoo ohjeistaneensa maansa viranomaisia tekemään yhteistyötä Espanjan viranomaisten kanssa tapauksen selvittämiseksi.
 – Vaadin välitöntä tutkintaa ja kovaa rangaistusta, Bolsonaro jyrähti Twitterissä julkaisemassaan viestissä.

Brasilian presidentin seurueeseen liittymässä ollut upseeri yritti lentää G20-kokoukseen 39 kiloa kokaiinia laukussaan


Summary: Onhan se hullua, että ympäristölle haitallisin tapa on edullisin  matkustaa, sanoo Maata pitkin -matkamessuja järjestävä Inari Virkkala.

Lentämisen välttämisestä on tullut suoranainen trendi.  WWF:n mukaan  junaan verrattuna lentokoneen päästöt ovat vähintään viisitoistakertaiset.
 Mistä kyse?
 Huoli ilmastosta on saanut monen matkaajan pohtimaan, miten voisi pienentää matkustamisesta aiheutuvaa hiilijalanjälkeä. Yhä useampi etsiikin lentomatkan tilalle sopivaa junareittiä. Yksi heistä on  Maata pitkin -matkamessujen  järjestäjä Inari Virkkala.
 – Maata pitkin matkustamisessa tarkoitus on löytää uusia paikkoja ja saada uusia kokemuksia matkailutavoilla, jotka ovat kestävyyden rajoissa.
 Muutos matkustustavoissa näkyy muun muassa  interrail-korttien myynnin kasvuna . Vuoden alussa korttien myynti on VR:n mukaan kasvanut 20 prosenttia. Moni valitsee kuitenkin edelleen lentämisen, sillä se on nopeaa ja usein junamatkustamista edullisempaa.
 – Onhan se hullua, miten paljon edullisempaa lentäminen on. Ympäristölle kaikista haitallisin tapa on edullisin, tuntuuhan se aika kestämättömältä, Virkkala sanoo.
 Kuka ja mitä?
 Inari Virkkala on yksi Maata pitkin -matkamessujen järjestäjistä. Messujen tarkoitus on välittää matkatarinoita ja antaa vinkkejä ilmastoystävällisemmistä tavoista matkustaa. Tämä tarkoittaa erityisesti tiedon jakamista juna-, bussi- ja pyörämatkailusta.
 Ensimmäiset  Maata pitkin -matkamessut  järjestettiin tammikuussa ja toiset toukokuussa. Varjotapahtumana alkaneet messut suunnittelevat tällä hetkellä yhteistyötä Matkamessujen kanssa.
 Päivätyönään Virkkala on arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija.
 Yhä useampi etsiikin lentomatkan tilalle sopivaa junareittiä, niin myös Inari Virkkala.  Laura Hyyti / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Vertaistukea vaihtoehdon löytämiselle on internetissä yllin kyllin. Esimerkiksi Facebookissa toimii  Maata pitkin matkustavat ryhmä . Ryhmässä jaetaan muun muassa reittisuosituksia, käytännön neuvoja junalippujen varaamiseen sekä vinkkejä parhaista ruoka- ja majoituspaikoista.
 Myös ruotsalainen sivusto  Tågsemester  auttaa alkuun matkan suunnittelussa.
 Mikä on tärkeää?
 – Slogan "matkalla olet jo perillä" on koko asian ydin. Eli matka itsessään on jo se määränpää. Maata pitkin matkustamiseen menee enemmän aikaan, mutta matkustusaikakin kannattaa ottaa lomana. Esimerkiksi junalla matkustaessa on enemmän mahdollisuuksia nähdä paikkoja ja maisemia.
 – Mikään matkustaminen ei ole täysin nollapäästöistä.
 Inari Virkkalaa haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue lisää:
 He matkustavat junan kautta pohjoisesta maailmalle, vaikka se on kallista ja hidasta – saastuttaa huomattavasti vähemmän kuin laivailu, mutta onko siinä järkeä?
 EU tarjoaa taas ilmaisia junalikppuja 18-vuotiaille – viime vuonna 30 000 pääsi matkustamaan ympäri Eurooppaa
 Siirtyykö ilmastoahdistus sanoista tekoihin vuonna 2019? Lentäminen saattaa pian olla häpeällistä
 Ahdistaako lentäminen? Kokosimme viisi vinkkiä, miten pääset alkuun maata pitkin matskustamisessa
 Maata pitkin -matkamessut pyrkii purkamaan lentonormia   (Vihreä Lanka 18.1.2019)

Ilmastoahdistuksen ei tarvitse estää matkustamista – "Maata pitkin matkustamisessa matka itsessään on jo päämäärä"


Summary: Helsinki haluaa olla maailman toimivin kaupunki, mutta on kieltänyt isoja turistiryhmiä käyttämästä kaupungintalon vessoja.

Helsinki kiinnostaa kesäisin isoilla risteilyaluksilla Itämerta kiertäviä turistiryhmiä. Laivan tultua satamaan turistit pakkautuvat busseihin ja lähtevät kierrokselle, joka poikkeaa esimerkiksi Senaatintorilla ja Temppeliaukion kirkolla.
 On vain yksi ongelma: missä isoimmillaan jopa 50 hengen turistiryhmä saa käydä vessassa, etenkin nyt, kun kaupunki kielsi kesäkuun alussa turistiryhmiä käyttämästä kaupungintalon isoja vessatiloja?  Temppeliaukion kirkolla sama päätös tehtiin jo viime vuonna.
 – Hankala tilanne, kuvailee retkiä järjestävän tahon, Helsingin Turistioppaiden puheenjohtaja  Heidi Tetri .
 – Ymmärtääkseni meillä on Helsingissä koko Itämeren suurin osallistujamäärä retkille prosentuaalisesti. Mutta jos turistin koko retki menee miettiessä milloin pääsee vessaan tai jalat ristissä istuessa, niin silloin se kierros ei vastaa toiveita, hän jatkaa.
 Helsingin Turistioppaiden puheenjohtaja Heidi Tetri. Antti Kolppo / Yle
 Kaupungintalolla ei Tetrin mukaan ole pysähdytty varsinaisesti vessojen vuoksi, vaan siksi, että molemmilla puolilla on yhdet kaupungin päänähtävyyksistä: Kauppatori ja Senaatintori.
 – Siinä lomassa voi sujuvasti käydä vessassa. Eli nimenomaan se sijainti päänähtävyyksien keskellä on ollut ratkaiseva tekijä.
 Helsingin kaupungintalo sijaitsee sopivasti juuri Senaatintorin ja Kauppatorin välissä, jolloin sinne on helppo turistin pistäytyä – vaikka vessaan. Antti Kolppo / Yle
 Helsingin kaupunki: Kiellon syynä meteli
 Syy kaupungintalon vessojen kieltoon isoilta ryhmiltä on rakennuksen aulan konseptin muutos aiemmin keväällä, selittää Helsingin kaupungin markkinointipäällikkö  Sanna Forsström . Hänen mukaansa isot ryhmät eivät sovi tähän uuteen konseptiin, koska niistä lähtee liikaa ääntä.
 – Meille on avattu tapahtumatori, jossa saattaa olla päivittäin useitakin erilaisia tilaisuuksia. Ja suuret ryhmät tuovat tilaan ääntä, se on ollut syy tähän asiaan. Suuria ryhmiä yritetään ohjata muihin tiloihin.
 Forsström avaa tapahtumatorin ideaa kuvailemalla, että konseptin tarkoituksena on mahdollistaa erilaisia kohtaamisia kaupunkilaisten ja kaupungin toimijoiden kesken.
 – Siellä järjestetään erilaisia workshopeja, seminaareja, tilaisuuksia ja niin edelleen.
 – Näihin tapahtumiin saa pysähtyä, ja on mieluista, että yleisö on läsnä ja jää kuuntelemaan ja osallistumaan päivittäisiin asioihin. Mutta kun tapahtumatori on avoin, ääni kantaa keskelle siellä olevaa tilaisuutta.
 Helsingin kaupungin markkinointipäällikkö Sanna Forsström. Antti Kolppo / Yle
 Helsinki on ilmoittanut haluavansa olla maailman toimivin kaupunki. Miten vessakäynnin kieltäminen turisteilta sopii yhteen tämän tavoitteen kanssa?
 – Tapahtumatorilla yritetään mahdollistaa erilaisten toimijoiden kohtaaminen, juuri sitä maailman toimivinta kaupunkia rakentaessa. Tässä palloillaan erilaisten yleisöjen ja tarpeiden välillä. Nyt on koettu, että tapahtumatorin tapahtumallisuus on tärkeämpi asia.
 Kaupungin ratkaisu oli tehdä viereisen Sofiankadun aiemmin maksullisista wc-tiloista maksuttomia. Ne tosin ovat pienemmät kuin kaupungintalon: kun kaupungintalolla on 14 naistenvessaa, on Sofiankadulla naistenvessoja viisi.
 Kaupungin ohjeistus turisteille, jotka saapuvat kaupungintalolle vessakäynti mielessään. Antti Kolppo / Yle
 Helsingin kaupungintalon vessatilat. Antti Kolppo / Yle
 Kaupunginmuseo: Tervetuloa, turistiryhmät!
 Vessapaperin kulutus on lisääntynyt kaupungintalosta kulman takana sijaitsevassa Helsingin kaupunginmuseossa turistisesongin alettua.
 – Ihan selkeästi ovat oppaat ohjeistaneet ryhmiä käymään täällä vessassa, kertoo museon myyntitiimin johtaja  Rita Raitio .
 Raition mukaan turisteja on huomattu lisääntyvissä määrin, vaikkei ihan jonotolkulla sentään.
 – Asian huomaa siitä, miten paljon vessoja pitää pestä ja paperia viedä. Mutta ei tähän ilmiöön liity museon puolelta mitään negaatiota. Se on vain neutraali toteamus.
 Oikeastaan se on enemmänkin.
 – Meillä on linjaus, että me otamme kaikki lämmöllä vastaan. Tulivat he sitten vain vessaan tai vaikkapa aulaan syömään eväitä tai vain kääntymään meillä kysymässä jotain paikkaa tässä lähistöllä. Ja meillähän käy turistiryhmät kaupassa, joten me olemme tyytyväisiä ihan muutenkin.
 Museokaupan myynnit ovatkin nousseet turistien vessakäyntien myötä. Ainakin osa tuloista käytetään vessapaperin lisääntyneeseen tarpeeseen.
 Turistiopas: Jopa bajamajat kävisivät hätäratkaisuna
 Ongelma on olemassa myös Temppeliaukion kirkolla, jossa turistiryhmiä  kiellettiin viime vuonna käymästä vessassa turvallisuussyistä .
 Tuolloin Temppeliaukion kirkon palvelupäällikkö  Eekku Aromaa  perusteli päätöstä sillä, että vessan ovelle muodostuva jono tuli samalla hätäuloskäynnin tielle ja varauloskäynnin on oltava aina vapaana.
 Ratkaisuna vessatilanteeseen oppaat ovat Heidi Tetrin mukaan toisinaan ohjanneet yksittäisiä hätää kärsiviä turisteja käymään vessassa kahvilassa.
 – Tietysti sillä kehotuksella, että kahvilan vessa on tarkoitettu kahvilan asiakaskunnalle. Mutta tietenkin ensin se hätä pitää hoitaa ja sitten voi pohtia kahvin tai veden ostoa. Toiset kiltisti ostavat ja toiset eivät.
 Tetrin mukaan hätäratkaisuna kävisivät jopa sopiviin paikkoihin, kuten varjoisiin puistoihin, sijoitetut bajamajat, vaikka ne eivät kovin elegantteja olekaan.
 Kestävämpiäkin, joskaan ei täysin yksinkertaisia ratkaisuehdotuksia olisi:
 – Meillä on paljon julkisia rakennuksia, jotka eivät ole kesäaikaan käytössä. Esimerkiksi Temppeliaukion kirkon lähellä on Aalto-yliopiston rakennuksia, mutta tietenkin siihen tarvittaisiin valvonta ja se on kustannuskysymys.
 – Mutta kaupungilla on vessatiloja saatavissa, voisiko niitä käyttää?
 Ohjeistus vessan käyttäjälle Helsingin kaupungintalolla. Antti Kolppo / Yle

Turistit hädässä Helsingin keskustassa: Kaupunki kielsi vessojen käytön kaupungintalolla, perustelee sitä kovalla metelillä


Summary: Laulaja pureutuu uudella levyllään milleniaalien eli noin kolmekymppisten sukupolvea askarruttaviin asioihin.

Hässäkkä, kohina ja häly. Nämä sanat toistuvat, kun  Sanni  kertoo uudesta levystään.
 Nuoren aikuisen elämä on täynnä ristiriitaisuuksia, kuten laulajan kirkkaan punainen tukka vihreää sohvaa vasten. Älypuhelimien kautta maailma on auki, mutta kaikkien mahdollisuuksien äärellä ahdistutaan ja ollaan yksin.
 Myös suosittu 26-vuotias laulaja kokee yksinäisyyttä.
 – Olen pohtinut paljon yhteisöllisyyden illuusiota. Ollaan somessa ja silti yksin näiden näyttöjemme kanssa.
 Samaan aikaan muusikko toivoo, että jokainen voisi olla häpeilemättä oma itsensä ilman lokerointia. Ajatus sopii meneillään olevaan Pride-viikkoon.
 – Toivoisin, että ihmisten elämässä olisi vielä voimakkaammin läsnä vapaus olla sellainen kuin on.
 Toisenlainen matka
 Puolitoista vuotta sitten Sanni lähti työstämään neljättä albumiaan uudella tavalla. Aikaisemmat levyt tuottanut  Hank Solo  vaihtui  Jurek Reunamäkeen , joka on tehnyt musiikkia muun muassa  Antti Tuiskulle .
 Kaksikko päätti vetäytyä biisintekoon ulkomaille. Kappaleita syntyi Miamissa, Sisiliassa ja Nashvillessa.
 – Siellä pääsi sellaiseen tilaan, missä ei hävetä mikään ja voi sanoa ihan mitä vaan. Reissussa kun unohtaa oman Suomi-olemassaolonsa kokonaan, Sanni kuvailee.
 – Mun oma kertojaminä on tällä hetkellä rennompi ja varmempi kuin ehkä koskaan. Mulla on niin rento olo tehdä musaa, Sanni kertoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Muusikko halusi erityisesti kantrirockin pyhättönä tunnettuun Nashvilleen. Hän oli unelmoinut siellä käymisestä pienestä pitäen. Sanni aisti paikan juurevaa rockmeininkiä, mikä kuuluu myös uudella levyllä. Biiseissä soivat vuoroin sähkökitara ja akustinen kitara.
 Trippi -albumia varten valmistui yli 30 biisiä, joista levylle päätyi 15 kappaletta. Se on paljon Spotify-aikana, jolloin keskitytään lähinnä yksittäisiin kappaleisiin ja albumit ovat puolet lyhyempiä kokonaisuuksia.
 – Vaikka se ei olisi striimiaikana kaikesta fresheintä julkaista albumia, niin mä mieluummin julkaisen vaikka tupla-albumin kuin typistän omaa luovuuttani tai julkaisuani.
 Levyn nimen mukaisesti sen tekoprosessi oli matka myös muusikkoon itseensä. Lopputulos kertoo siitä, miltä tuntuu olla milleniaali, jonka nimi on Sanni.
 Yksin somessa
 Sanni sai ensimmäisen tietokoneen 5-vuotiaana ja sillä pelattiin pasianssia. Hänen mielestään on melkoinen kulttuurishokki, kuinka teknologian kehitys on muuttanut hänenkin elämäänsä vajaan 30 vuoden aikana.
 Muusikko on fiiliksissä siitä, kuinka voi älypuhelimesta tsekata yhdellä napin painalluksella, mitä joku tekee Australiassa juuri nyt. Tai mitä globaaleja ilmiöitä tai keskustelunaiheita netissä käsitellään tällä hetkellä.
 "Ai joku nosti esiin feminismin. Sairaan hieno juttu! Kenen kanssa mun pitäis olla samaa mieltä? Miten pystyn vaikuttamaan kaikkeen? Kenen kaa mä väittelen mun oman pään sisällä? Argh!", Sanni kipuilee.
 Mahdollisuuksia tarttua kaikkeen on jo liikaa ja samaan aikaan pitäisi potea maailmantuskaa.
 – Mikä mä olen suhteessa muuhun maailmaan ja tähän kaikkeen hässäkkään ja kaikkiin kiillotettuihin henkilöbrändeihin ja tavallaan tähän uuteen aikaan, Sanni pohtii.
 – Haluaisin peräänkuuluttaa vapautta, rentoutta ja pelotonta elämää, Sanni sanoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Laulaja antaa äänensä oman sukupolvensa eli milleniaalien edustajille. Hän nostaa esiin erityisesti sen, kuinka sosiaalisen median aikana ollaan yhteyksissä kaikkien kanssa, mutta silti saatetaan olla yksin.
 Yksinäisyyttä on kokenut myös suosittu artisti itse, vaikka ympärillä olisi perhe, ystävät ja muut ihmiset.
 – Ehkä se kohina tekee sen, että välillä jää vähän omastakin tahdostaan yksin. Käännän sen introvertin puolen päälle, että on enemmän tarkkailija niissä hetkissä, kun ei ole lavalla.
 Bokseista ulos
 "En oo vielä oppinut olemaan gay tai ollenkaan hetero."
 Tämä laini on Sannin uuden albumin avaavasta kappaleesta  Yksinäinen milleniaali . Muusikon mukaan biisi kertoo hänen ikäisensä ihmisen mielenmaisemasta, missä podetaan esimerkiksi ilmastoahdistusta. Hän pohtii kappaleessa sitä, kuinka ihmisiä halutaan laittaa eri lokeroihin.
 – Sellainen boksiin laittaminen olisi nyt hyvä pikku hiljaa jo unohtaa. Itseään ei tarvitse määritellä missään suhteessa, minkälainen on.
 – Mulla on tänä kesänä reilut 20 keikkaa. Joinain kesinä niitä on ollut jopa yli 40. Nyt tuntuu sopivan hektiseltä, Sanni kertoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Sanni kertoo tulleensa hyvälle mielelle haastatteluun tullessaan, kun näki Stockmannin tavaratalon ylle laitetut sateenkaaren värit.
 – Musta on ihanaa, että juhlitaan Pridea. Se on ihan parasta!
 Laulajan mielestä seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen suvaitsevaisuudessa mennään koko ajan parempaan suuntaan, sillä asioista puhutaan enemmän.
 Hän kertoo jutelleensa itseään nuorempien kanssa ja uskoo, että häntä seuraava sukupolvi on entistä suvaitsevaisempi.
 – Niitä ei vois vähempää kiinnostaa boksitukset tai muut ja se on se, mitä mä odotan. Mä haluun nähdä, kun tää maailma muuttuu.
 Masokistinen ammatti
 Sanni poseeraa valokuvaajalle tottunein elkein Esplanadin puistossa. Asennot ja ilmeet vaihtuvat jokaisen räpsäyksen jälkeen.
 Samaan aikaan häntä jännittää. Perjantaina julkaistaan albumi ja hän ei ole sitä tehdessään miettinyt lainkaan, mitä ihmiset siitä ajattelevat. Siitäkin huolimatta, että hän aiheutti kohun muutama vuosi sitten  Että mitähän vittua  -kappaleella.
 – Välillä kirjoittaessa mietin, että voiko näin sanoa ja tulikohan tästä painokelvotonta. Sitten käyn itseni kanssa keskustelua, että voin.
 – Mä aattelin nauttia tästä kesästä. Nyt kun ei ole joka päivä mitään tapahtumaa, niin mun tavoite on ainakin mennä yöpyöräilemään ja uimaan, Sanni kertoo. Karoliina Simoinen / Yle
 Sannin mielestä tilanne on hurja, kun musiikki on sitten vihdoin ulkona ja se on ihmisten huulilla arvioitavaksi.
 – Ei tätä oo turhaan sanottu masokistiseksi ammatiksi. Mä voisin olla joku extremelajin harjoittaja ja hyppiä jostain katolta lumilaudalla, mutta mä teen mieluummin biisejä. Se on mun extremelaji.

Sanni kokee yksinäisyyttä ja inhoaa ihmisten lokerointia: "Odotan, miten seuraava sukupolvi muuttaa maailmaa"


Summary: Selvä enemmistö jättiläistursaan hermosoluista sijaitsee sen lonkeroissa.

Mustekalat on pitkään tiedetty älykkäiksi, ja niiden ongelmanratkaisukyky on yllättänyt ihmisen moneen kertaan. Esimerkiksi lasipurkin kierrekannen avaaminen ei ole mustekalalle lainkaan mahdoton tehtävä, jos purkki pitää sisällään jotain tarpeeksi kiinnostavaa.
 Mustekalan älykkyys poikkeaa kuitenkin melkoisesti muista lajeista. Niillä ei ole samanlaista yhtä keskitettyä hermojärjestelmää kuin selkärankaisilla, vaan niiden hermosolut ovat levittäytyneet eri puolille eläintä.
 Tutkimuksen mukaan tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että mustekalan lonkerot pystyvät tekemään itsenäisiä päätöksiä ja toimimaan keskenään yhteistyössä.
 Tutkittavana oli Tyynellämerellä eläviä jättiläistursaita ja punatursaita. Tursaat ovat mustekaloja, joilla on kahdeksan lonkeroa.
 Tursasyksilöllä on noin 500 miljoonaa hermosolua, joista noin 350 miljoonaa on kimpuiksi kerääntyneinä lonkeroissa. Niissä ne pystyvät reagoimaan itsenäisesti ja nopeasti ulkoisiin ärsykkeisiin.
 Aivoja ei tarvita, lonkerot hoitavat homman
 Neurotieteilijä  Dominic Sivitillin  mukaan eri lonkeroiden hermokimput pystyvät olemaan yhteydessä toisiinsa ilman, että aivot olisivat tietoisia niiden yhteistoiminnasta.
 – Vaikka aivot eivät tarkasti tiedä, missä lonkerot sijaitsevat, tietävät lonkerot toisistaan, sanoo Sivitilli tutkimustiedotteessa. Tämän kyvyn ansiosta ne pystyvät toimimaan yhteystyössä esimerkiksi silloin, kun mustekala matelee merenpohjassa vaikkapa ruokaa etsimässä.
 Tutkijat havaitsivat, että tursaat hankkivat imukupeillaan ympäristöstä erilaista tietoa, jota lonkerot pystyivät käsittelemään itsenäisesti. Aivoja tähän ei tarvita.
 Jättiläistursaan lonkeroita ja lonkeroiden imukuppeja. Artur Golbert / AOP
 Mustekalojen ja selkärankaisten hermostot eroavat toisistaan, koska molemmat kehittyivät vasta sen jälkeen, kun eläinten evoluutiopolut olivat erkaantuneet toisistaan.
 Pääjalkaisilla, kuten mustekaloilla, kehittyi useita hermosolukimppuja, jotka muodostivat verkostoja eläimen sisällä. Ja vaikka osa näistä kimpuista kehittyikin aivoiksi, säilyi lonkeroiden verkosto vahvana.
 Mustekalat kertovat vaihtoehtoisesta ymmärryksestä
 Tutkimuksen tulokset ovat yhdenmukaisia muiden tutkimusten kanssa. Aiemmin on esimerkiksi havaittu, että lonkero reagoi ärsykkeisiin vielä senkin jälkeen, kun se on leikattu irti kuolleesta mustekalasta.
 Mustekalan äly toimii tutkijoiden mukaan niin poikkeuksellisella tavalla, että siitä kannattaa ehkä ottaa opiksi, jos ihminen koskaan pääsee tekemään tuttavuutta maapallon ulkopuolisen älyn kanssa.
 – Kyseessä on vaihtoehtoisen älyn muoto. Se auttaa meitä ymmärtämään tajunnan monimuotoisuutta maailmassa, ehkä jopa maailmankaikkeudessa, Sivitilli sanoo.
 Sivitillin ja kumppaneiden  tutkimus  esiteltiin astrobiologian kongressissa Seattlessa aiemmin tällä viikolla. Tutkimuksesta kirjoittaa muun muassa  sciencedaily.com.

Mustekalan lonkerot pystyvät itsenäisiin päätöksiin – eläinten älykkyys voi auttaa meitä ymmärtämään maapallon ulkopuolisen älyn rakennetta


Summary: Toimitusjohtajan mukaan Helsingin telakan toiminnassa alkaa nyt uusi luku.

Toukokuussa omistajaa vaihtanut Helsingin telakka on saanut laivatilauksen. Helsinki Shipyard Oy tiedotti torstaina illalla, että se on allekirjoittanut sopimuksen Venäjän suurimman jokiristeilyvarustamo Vodohod Ltd:n kanssa.
 Sopimus koskee kahta alusta, joita yhtiö kuvailee luksusretkiristeilyaluksiksi. Alusten on määrä operoida korkeiden leveysasteiden alueilla sekä pohjoisen napaseudun että Antarktiksen vesialueilla ja myöskin trooppisilla vesialueilla kevät- ja syyskausien aikana.
 Alukset ovat noin 110 metriä pitkiä ja 20 metriä leveitä. Matkustajakapasiteetti on 148 henkilöä ja mukana olevan miehistön maksimimäärä on 110 henkilöä.
 Helsinki Shipyard Oy on tiedotteensa mukaan jo aloittanut projektien suunnittelutyöt. Ensimmäisen laivan luovutus on suunniteltu tapahtuvan elokuussa 2021 ja toisen laivan tammikuussa 2022.
 – Olemme hyvin ylpeitä ja tyytyväisiä uuden telakkayhtiön ensimmäisestä tilauksesta, joka uskoakseni nyt osoittaa kaikille, että olemme aloittaneet uuden luvun Helsingin telakan toiminnassa, sanoo  Carl-Gustaf Rotkirch , Helsinki Shipyard Oy:n toimitusjohtaja tiedotteessa.
 Yrityksen mukaan he aikovat lähiaikoina vahvistaa erityisesti suunnittelua ja tuotannon aloituksen yhteydessä myös tuotantoa. Yhtiö toivottaa työpaikoista kiinnostuneiden yhteydenotot henkilöstöosastolleen tervetulleiksi.
 Telakan kohtalo ollut vaakalaudalla
 Aiempi omistaja vihjaili syksyllä telakan lopettamisella, jos uutta omistajaa ei pian olisi löytynyt. Jyrki Lyytikkä / Yle
 Helsingin telakan tilauskirja oli toukokuussa tyhjä. Se kuului aiemmin Venäjän valtion omistamaan United Shipbuilding Corporation -konserniin.
 Emoyhtiötä vastaan suunnatut Yhdysvaltain Venäjän vastaiset talouspakotteet tekivät telakan toiminnasta vaikeaa, sillä pankit eivät halunneet rahoittaa sitä.
 Toukokuussa yksityinen venäläisyhtiö  Algador Holdings osti telakan koko osakekannan . Aiempi omistaja vihjaili syksyllä  telakan lopettamisella , jos uutta omistajaa ei pian olisi löytynyt.
 Vodohod operoi yli 50 matkustaja-alusta Volga-, Don-, Kama- ja Moskovajoilla sekä Volga-Donin kanavassa, Volga-Baltic vesiväylällä, Laatokalla ja Äänisellä.

Helsingin vaikeuksissa olleelle telakalle tilaus – toimittaa kaksi jokiristeilyalusta Venäjälle


Summary: Mainettaan paranteleva sosiaalisen median jätti on tuomassa markkinoille oman kryptovaluuttansa Libran.

Facebook on monelle arkielämän viihdettä ja viestintäväline, mutta myös yhteiskunnallinen huolenaihe.
 Facebookin toiminta on nostattanut kritiikkiä ja kysymyksiä muun muassa  yksityisyydensuojasta a,  liian suuresta koosta  ja  sääntelystä . Tuoreimpana keskusteluun on noussut uusi  virtuaalivaluutta  Libra.
 Facebook kertoi Libra-aikeistaan  viime viikolla . Libra tähtää enemmän maksujärjestelmäksi kuin bitcoinin kaltaiseksi suurista arvovaihteluista tunnetuksi kryptovaluutaksi.
 Libra yritetään pitää vakaana sitomalla se muun muassa tuttuihin, euron ja Yhdysvaltain dollarin kaltaisiin valuuttoihin.
 Libraa hallinnoivassa Libra Associationissa ovat mukana esimerkiksi Mastercard, Spotify ja maksujärjestelmä PayPal. Libra on määrä ottaa käyttöön ensi vuoden alkupuolella.
 Facebookin kansainvälisestä viestinnästä ja yhteiskuntasuhteista vastaava johtaja  Nick Clegg  perustelee Libran kehittämistä kehittyvien maiden asukkaiden tarpeilla. Hänen mielestään pankkijärjestelmä ei yksinkertaisesti palvele heitä.
 – Maailmassa on 1,7 miljardia ihmistä, joilla ei ole pankkitiliä, koska se on liian kallista tai he eivät saa sellaista. Heistä miljardilla on puhelin. Monet heistä asuvat kehittyvissä maissa ja luottavat ulkomailta sukulaisilta saatuun tukeen. Haluamme käyttää kryptovaluuttaa vakaana maksuvälineenä niin, että he voivat maksaa kännykkänsä kautta samoin kuin muutkin, Suomessa torstaina vieraillut Clegg perustelee.
 – Yritämme vastata markkinoiden epäonnistumiseen, jossa pankkijärjestelmä yksinkertaisesti ei vastaa köyhimpien tarpeisiin.
 Ottaen huomioon Facebookia koskevat yksityisyyshuolet, miksi ihmisten pitäisi uskoa rahansa Facebookille?
 – Ei se ole Facebookin valuutta. Kun se julkistetaan, toivomme, että mukana (Libra Associationissa) on ainakin sata yritystä. Facebook on vain yksi ääni sadasta.
 – Totta kai ymmärrämme, että Facebookin maineelle tapahtuneet vahingot tarkoittavat, että ihmiset suhtautuvat varauksellisesti kryptovaluuttojen kaltaisten uusien teknologioiden käyttöön. Haluamme olla osa tätä, mutta emme hallita sitä.
 Miten käytätte maksuista kertyviä tietoja?
 – Epäilen, että lainvalvojat tai viranomaiset haluavat meidän ottavan talteen jotain dataa petosten tai rikollisuuden estämiseksi, ja teemme kuten he määräävät, mutta mainoksiin ja kryptovaluuttaan käytettävää dataa ei yhdistetä.
 Miten varmistatte, että Libraa ei käytetä laittomuuksiin tai esimerkiksi terrorismin rahoittamiseen?
 – Meidän täytyy varmistaa yhteistyössä lainvalvojien ja viranomaisten kanssa, että näin ei tapahdu.
 – Kaikki nämä pitää vielä ratkaista, Clegg sanoo.
 Libran vaikutuksia markkinoihin pohditaan tarkkaan
 Kriitikot ovat huomauttaneet, että Libra  ei ratkaise köyhien asemaa  ihan niin näppärästi, sillä se ei tuo köyhän tilille (tai kännykkään) tuloja, joita käyttää.
 Toisaalta suurten yhtiöiden yhteenliittymä on herättänyt rahoitusmaailmassa  huolta . Pelkona on ollut, että uudesta valuutasta tulee niin läpitunkeva, että häiritsee koko kansainvälisen rahapolitiikan puitteita.
 Miten vastaatte näihin huoliin?
 – Totta kai teknologialla on vaikutus, mutta teknologiaa ei voi pysäyttää. Mielestäni paras lähestymistapa on varmistaa, että uusia teknologioita säädellään asianmukaisesti, että ne ovat turvallisia ja tekevät, mitä sanovat tekevänsä ja että ne esitellään mahdollisimman läpinäkyvästi. Mutta kannattaa huomata myös myönteiset puolet: jos perinteinen pankkijärjestelmä palvelisi 1,7:ää miljardia, joilla ei ole pankkijärjestelmää, Libran kaltaista kryptovaluuttaa ei tarvittaisi.
 Facebook yllyttää valtioita sääntelyyn
 Keskiviikkona Facebookin johtaja  Mark Zuckerberg  sanoi Aspenissa, että Yhdysvaltain viranomaisten kyvyttömyys puuttua väärennettyyn poliittiseen sisältöön Facebookissa vuoden 2016 Yhdysvaltain presidentin vaalien alla oli osaltaan vaikuttamassa väärän tiedon määrän kasvuun internetissä.
 Facebook on jo jonkin aikaa yllyttänyt  valtioita luomaan sääntelyä eli siirtänyt sääntelyvastuuta valtioille. Clegg jatkaa samaa viestiä.
 – Facebook ei pysty ratkaisemaan kaikkia ongelmia – vihapuhetta, jakautumista, polarisaatiota, ulkopuolista vaalivaikuttamista – yksin, Clegg sanoo.
 Hän huomauttaa, että joitain asioita vain hallitukset voivat säädellä. Clegg esittää neljä aluetta, joilla Facebook toivoo hallitusten toimivan: yksityisyys, vaalien suojelu, vihapuhe ja datan siirto.
 – Internet on kasvanut 15 vuodessa niin nopeasti, että tarvitsemme uusia suojauksia ja rajoituksia, jotta ihmiset voivat luottaa sosiaaliseen median toimintaan ja tuntevat olonsa mukavaksi, Clegg sanoo.
 Nick Clegg pitää yksityisyysastuksensa tiukkoina. Markku Rantala / Yle
 Tätä kirjoittaessa Cleggin viimeisin statuspäivitys Facebookissa on tehty 22. huhtikuuta. Äkkipäätään voisi ajatella, että Facebookin viestintäjohtajan sivu pursuaisi vähintään työhön liittyviä päivityksiä.
 Etsin Facebookista Nick Cleggin ja et näytä olevan kovin aktiivinen, ainakaan julkisesti. Miksi niin?
 – Katselen kyllä uutissyötettäni luultavasti pari kertaa päivässä nähdäkseni mitä ystäväni, serkkuni ja sisarukseni ovat tekemässä. Käytän sitä kuin monet ihmiset: se on hyvä tapa seurata, mitä etenkin muissa maissa asuvat ystäväni tekevät.
 Clegg on entinen brittipuolue liberaalidemokraattien johtaja ja Britannian varapääministeri vuosilta 2010–2015. Hän sanoo, että pitkä julkinen ura on saanut säätämään palvelun yksityisyysasetuksia.
 – Asetukseni ovat aika yksityiset.
 – Katson mieluummin serkkuni tekemisiä Hollannissa niin, ettei koko maailma osallistu keskusteluun.
 Ainakin aluksi Facebook oli julkisen keskustelun ja väittelynkin väline. Jos yhä useammat ihmiset alkavat käyttää sitä kuin sinä, mitä tapahtuu Facebookille?
 – Siirtymä näyttää olevan menossa. Ihmiset pitävät molemmista. He pitävät torityyppisestä viestinnästä, julkisesta tai puolijulkisesta tilasta, kuten Instagramista ja Facebookista. He pitävät myös yksityisemmistä välineistä, joten he käyttävät esimerkiksi WhatsAppia. Ihmiset eivät hylkää toista, vaan käyttävät molempia.

Miksi et ole aktiivinen Facebookissa, Facebookin viestintäjohtaja Nick Clegg?


Summary: Lämpötila on torstaina paikoin kohonnut jopa 40 asteen tuntumaan, ja ihmiset ja eläimet ovat hakeneet vilvoitusta monin keinoin.

Helle on pitänyt tänään torstainakin otteessaan suurta osaa Euroopasta. Lämpötila on noussut useissa maissa pitkälle yli 30 asteen ja monin paikoin on hätyytelty 40 asteen lämpötilaa tai menty jopa sen yli.
 Sveitsin Bernissä kuumuutta on paettu sukeltamalla sillalta jokeen. Anthony Anex / EPA
 Esimerkiksi Pohjois-Espanjassa Ebrojoen laaksossa mitattiin viideltä iltapäivällä korkeimmillaan 42,6 astetta Híjarin kaupungissa. Espanjan ilmatieteen laitos on kuvaillut lämpöaaltoa poikkeuksellisen tukalaksi.
 Kroatian Zagrebissa lämpötila kohosi torstaina 33 asteeseen. Antonio Bat / EPA
 Ihmiset ja eläimet ovat hakeneet helpotusta kuumuuteen muun muassa kaupunkien suihkulähteistä. Eläintarhoissa eri puolilla Eurooppaa on viilennetty eläimiä muun muassa jäädytetyn ruoan avulla.
 Jääkarhu nautiskeli jäädytetyistä hedelmistä ja kaloista eläintarhassa Tšekin pääkaupungissa Prahassa. Martin Divisek / EPA
 "Asfaltti on alkanut sulaa"
 Ranskassa annettiin torstaina ensimmäistä kertaa korkein mahdollinen hellevaroitus. Maan ilmatieteen laitoksen mukaan lämpötila voi perjantaina nousta Kaakkois-Ranskassa poikkeuksellisiin 42–45 asteen lukemiin.
 Lounais-Ranskan Bugarachissa asuva toimittaja  Ismo Nykänen  kuvaa kesäkuista hellettä hyvin poikkeukselliseksi.
 – Normaalisti helle tulee heinäkuussa ja elokuussa, mutta nyt kova helle on jo kesäkuussa. Saa nähdä mitä tästä vielä tulee. Asfaltti on alkanut sulaa, Nykänen kertoo puhelimessa iltaseitsemän jälkeen ja sanoo lämpötilan olevan varjossa edelleen 35 astetta.
 Koira otti torstaina ilon irti suihkulähteestä Italian Torinossa, jossa lämpöä oli 34 astetta. Alessandro Di Marco / EPA
 Myös Italiassa on annettu korkein hellevaroitus useilla paikkakunnilla, muun muassa Torinossa, Roomassa ja Firenzessä. Perjantaina varoitus laajenee uusille paikkakunnille.
 Ranskan terveysministeri paheksuu vastuuttomuutta
 Kaikki eivät kuitenkaan ole suhtautuneet helteeseen vakavasti, mikä sai Ranskan terveysministerin jyrähtämään torstaina.
 – Näemme melko vastuuttomia ihmisiä, jotka lenkkeilevät iltapäivällä ja vanhempia, jotka jättävät ostoksia tehdessään lapsensa autoon tai eivät pane lapselle hattua ulkona,  Agnès Buzyn  paheksui tv-haastattelussa.
 Terveysministerin mukaan hätäpuhelut ovat lisääntyneet ja hän on huolestunut siitä, että sairaalat voivat ruuhkautua apua hakevista ihmisistä.
 Muun muassa Pariisissa ja Lyonissa on avattu viilennyskeskuksia, joihin ihmiset voivat hakeutua etsimään helpotusta tukalaan helteeseen.
 – Sudanissa olen tottunut helteeseen, mutta se on erilaista täällä Ranskassa, kommentoi vettä Pariisin viilennyskeskuksessa jonottanut asunnoton  Mustapha .
 Mies lepäsi puiston varjossa Madridissa. Lämpötila kohosi torstaina Espanjassa paikoin 42 asteeseen. Juan Carlos Hidalgo / EPA
 Espanjassa riehuu laaja metsäpalo
 Espanjassa oman lisänsä helteen aiheuttamiin ongelmiin on tuonut laaja metsäpalo, jota ei ole saatu hallintaan. Koillis-Kataloniassa riehuva palo on tuhonnut jo yli 5 500 hehtaarin kokoisen alueen, ja sen arvioidaan voivan levitä jopa 20 000 hehtaarin laajuiselle alueelle ennen kuin palo saadaan hallintaan.
 Metsäpalo on levinnyt Koillis-Kataloniassa jo yli 5 500 hehtaarin laajuiselle alueelle. Jaume Sellart / EPA
 Palon sammutustöissä raataa 350 palomiestä ja 230 sotilasta, mutta kova tuuli vaikeuttaa urakkaa.
 Koillis-Katalonian metsäpaloa sammuttamassa on satoja palomiehiä ja sotilaita. Jaume Sellart / EPA
 Paloalue on harvaan asuttua, mutta kymmeniä ihmisiä on evakuoitu ja useita teitä on katkaistu palon vuoksi.

Helle kurittaa Eurooppaa, Espanjaa riivaa hallitsematon metsäpalo – Katso kuvat


Summary: Venäjän presidentti pitää Saksan liittokanslerin Angela Merkelin päätöstä vastaanottaa siirtolaisia kardinaalivirheenä.

Venäjän presidentin  Vladimir Putinin  mukaan läntinen liberalismi on muuttunut vanhanaikaiseksi ja menettänyt merkityksensä. Putin julistaa  Financial Times -lehden haastattelussa , että liberalismi aatteena on ajautunut konfliktiin kansan ylivoimaisen enemmistön edun kanssa.
 Haastattelussa Putin nostaa esimerkiksi kansan edun vastaisuudesta maahanmuuttopolitiikan. Putin uskoo ihmisten enemmistön olevan maahanmuuttoa, avoimia rajoja ja monikulttuurisuutta vastaan.
 – Liberaalit eivät enää yksinkertaisesti pysty sanelemaan mitään kenellekään kuten he ovat yrittäneet tehdä viime vuosikymmeninä, Putin toteaa.
 Saksan liittokanslerin  Angela Merkelin  vuonna 2015 tekemää päätöstä vastaanottaa siirtolaisia Putin nimittää kardinaalivirheeksi. Sen sijaan Yhdysvaltain presidentille  Donald Trumpille  Putin jakaa kiitosta tämän yrityksistä tukkia Meksikon vastainen raja.
 – Liberaaliaate olettaa, että mitään ei tarvitse tehdä, ja maahanmuuttajat voivat tappaa, ryöstää ja raiskata ilman rangaistusta, koska heidän oikeuksiaan pitää suojella, Putin väittää haastattelussa Euroopan äärioikeiston äänenpainoja lainaten.
 Hän kuitenkin kiistää, että Venäjä tukisi taloudellisesti eurooppalaisia äärioikeistopuolueita.

Putin Financial Timesin haastattelussa: Ihmisten enemmistö on maahanmuuttoa ja monikulttuurisuutta vastaan, liberalismi on vanhanaikaista


Summary: Aarnio sai hovioikeudesta kymmenen vuoden tuomion.

Huumerikoksista tuomittu   Jari Aarnio  on itse ilmoittautunut Helsingin vankilaan suorittamaan vankeusrangaistusta, kertoo Helsingin poliisi Twitterissä.
 Poliisi on käynyt tunnistamassa Aarnion virka-aputehtävänä. Poliisi ei tiedota asiasta enempää.
 Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  sai torstaina hovioikeudesta kymmenen vuoden vankeustuomion.
 Hovioikeus katsoi Aarnion syyllistyneen viiteen törkeään huumerikokseen, törkeään todistusaineiston vääristelemiseen, oikeudenkäytössä kuultavan uhkaamiseen ja lukuisiin virkarikoksiin.
 Lue myös:
 Aarnio istuu 13 vuoden tuomiosta nyt 3 vuotta, miten se on mahdollista? Tässä vuosituhannen huumejutun kiinnostavimmat luvut
 Aarnion asianajaja Ylelle: "Tämä on Aarniolle pettymys, hän ei ole syyllistynyt siihen, mistä hänet on tuomittu"
 Näin poliisista tuli konna – katso aikajanalta, kuinka ex-huumepoliisi Jari Aarnion kujanjuoksu on vuosien saatossa edennyt

Jari Aarnio on ilmoittautunut Helsingin vankilaan – poliisi kävi tunnistamassa


Yksi turkkilainen sotilas kuoli ja kolme loukkaantui torstaina, kun kranaatti-isku kohdistui heidän miehittämään tarkkailuasemaan Syyrian Idlibin maakunnassa, kertoo uutistoimisto Reuters.
 Turkin puolustusministeriön kirjallisessa lausunnossa sanotaan, että kranaatit ammuttiin Syyrian hallituksen hallinnoimalta alueelta, ilmeisesti tarkoituksella.
 Lausunnon mukaan haavoittuneet evakuoitiin paikalta ja vietiin hoidettaviksi.
 YK:n edustaja vetosi osapuoliin
 Syyrian hallituksen joukot ovat venäläisten avustuksella taistelleet kapinallisia vastaan Idlibissä jo parin kuukauden ajan. Jo aiemmin torstaina YK:n Syyrian-erityislähettiläs  Geir Pedersen  vetosi torstaina Turkkiin ja Venäjään, jotta Idlibin tilanne saataisiin vakaannutettua. Pedersen käänsi katseensa myös kohti viikonlopun G20-kokousta, toivone, että Syyria olisi yksi kokouksen pääaiheista.
 – Idlibin tilanteeseen ei ole helppoa ratkaisua, mutta väkivaltaisuuksien on loputtava, jotta sellainen voitaisiin löytää. Asianosaisten tulee tehdä yhteistyötä terrorismia vastaan, jotta siviilien turvallisuus voidaan taata, Pedersen sanoi.

Turkki syyttää Syyrian hallitusta kranaatti-iskusta tarkkailuasemaansa


Summary: Pääkaupungin keskustan tapahtumaan odotetaan sataatuhatta osallistujaa.

Yle kertoo tässä artikkelissa Pride-päivän tapahtumista kuvaajien, toimittajien ja some-seurannan voimin.

Pride-viikko huipentuu Helsingissä kulkueeseen – Yle seuraa hetki hetkeltä yhdenvertaisuuden juhlaa


Summary: Kyseessä on perussuomalaisten ensimmäinen puoluekokous sen jälkeen kun puolue jakautui kahtia vuonna 2017.

Perussuomalaisten puoluekokous järjestetään tänä viikonloppuna Tampereen messu- ja urheilukeskuksessa. Kokous on ensimmäinen sitten vuoden 2017 kokouksen, joka johti puolueen hajoamiseen.
 Yle seuraa puoluekokousta paikan päällä läpi viikonlopun.
 Puoluejohdon valinta alkaa lauantaina puolenpäivän aikaan. Puheenjohtajavalinta näytetään suorana lähetyksenä Yle Areenassa.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  jatkaa puolueen puheenjohtajana, sillä puheenjohtajakisaan ei ole ilmoittautunut vastaehdokkaita.
 Odotettavissa vaihdoksia varapuheenjohtajistoon
 Puolueen ensimmäisen varapuheenjohtajan paikalle ovat ehdolla kansanedustajat  Leena Meri  ja  Riikka Purra . Meri on hyvinkääläinen toisen kauden kansanedustaja. Purra on ensimmäisen kauden kansanedustaja Kirkkonummelta. Hän on aiemmin toiminut puolueen poliittisena suunnittelijana.
 Vuodesta 2017 perussuomalaisten ensimmäisenä varapuheenjohtajana toiminut  Laura Huhtasaari  ei asettunut enää ehdolle tehtävään. Euroopan parlamenttiin valittu Huhtasaari ilmoitti toukokuussa, että europarlamentaarikon työtä on vaikea yhdistää puolueen ensimmäisen varapuheenjohtajan tehtävän hoitamiseen.
 Toisen varapuheenjohtajan paikasta kisaavat  Arja Juvonen ,  Mika Niikko ,  Sakari Puisto ,  Heikki Tamminen  ja  Sebastian Tynkkynen .
 Puolue on ollut pitkään ilman toista varapuheenjohtajaa. Tehtävään vuoden 2017 puoluekokouksessa valittu  Teuvo Hakkarainen  luopui paikastaan saman vuoden joulukuussa, kun julkisuuteen tuli tieto tämän silloiseen kansanedustajaan  Veera Ruohoon  (kok.) kohdistamasta seksuaalisesta ahdistelusta ja pahoinpitelystä.
 Juho Eerola  hakee jatkokautta kolmantena varapuheenjohtajana. Hänen lisäkseen tehtävään on ehdolla  Jari Ronkainen .
 Puoluesihteerin tehtävää tavoittelee 12 ehdokasta:  Jarno Eerola ,  Simo Grönroos ,  Ilpo Heltimoinen ,  Jyrki Lohi ,  Arto Luukkanen ,  Riku Nevanpää ,  Mira Nieminen ,  Jyrki Niittymaa ,  Markku Palomäki ,  Maiju Tapiolinna ,  Tanja Vahvelainen  ja  Antti Valpas .
 Lue lisää:
 HS: Perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho erosi Suomen Sisusta
 Jussi Halla-aho hakee jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana
 Huhtasaari ei hae jatkoa perussuomalaisten varapuheenjohtajaksi – Riikka Purra ja Leena Meri ilmoittautuivat jo ehdolle

Perussuomalaiset kokoontuvat puoluekokoukseen Tampereelle – Halla-aholla ei haastajia, katso puheenjohtajavalinta suorana kello 11:15 alkaen