Summary: Turun Hirvensalossa toimivan saattohoitoon erikoistuneen Karinakodin lakkauttamisesta kerrottiin huhtikuun lopulla.

Karinakodin lakkauttamisuutinen on järkyttänyt saattohoitoon erikoistuneen yksikön henkilökuntaa ja asukkaita.
 Lounais-Suomen Saattohoitosäätiön hallintoneuvosto päätti toiminnan lopettamisesta viikko sitten. Henkilöstön irtisanomiseen ja uudelleensijoittamiseen tähtäävät yt-neuvottelut aloitettiin heti. Perusteluina lakkauttamiselle oli, että Karinakodin käyttö on vähentynyt kuntien perustamien omien saattohoitoyksiköiden seurauksena. Karinakodin toiminta on ollut myös vuosien ajan tappiollista. Toiminta on jatkunut pääasiassa testamenttilahjoitusten turvin.
 Viimeiset yhdeksän kuukautta Karinakodissa asunut  Maria Laitakari  kertoo, että Karinakoti on uniikki ja henkilökunta sitoutunutta.
 Yle/Pontus Nyqvist
 – Olen melko järkyttynyt päätöksestä. Tämä on hyvä laitos ja tuntuu melko hienolta, että toiminta on jatkunut talousvaikeuksista huolimatta, kertoo Laitakari.
 Samaa mieltä on  Kauko Kivi .
 – Päätös lakkautuksesta tuli aivan yhtäkkiä. Olen hyvin surullinen päätöksestä, Kivi sanoo.
 Päätös lakkauttamisesta tuntuu Laitakarin mukaan pahalta.
 – Meidät jätetään tyhjän päälle, Laitakari kuvailee.
 Asukkaat eivät vielä tiedä minne siirtyvät
 Karinakodin asukkaat eivät vielä tiedä minne siirtyvät laitoksen sulkemisen jälkeen. Turun kaupungin sosiaali- ja terveyslautakunta käsittelee Karinakodin toiminnan päättymistä toukokuun kokouksessaan.
 Kivi on päättänyt olla siirtymättä takaisin kotiin. Hän toivoo pääsevänsä samankaltaiseen paikkaan kuin Karinakoti.
 – Haluan siirtyä sellaiseen paikkaan, jossaei tarvitse olla kahden seinän sisällä ja istua samassa tuolissa koko ajan, Kivi sanoo.
 Laitakari toivoo, että joku pelastaisi Karinakodin.
 – Toivon, että joku instanssi tulee apuun ja ostaa paikan, jotta me voisimme jatkaa asumista täällä.
 Karinakodin vapaus saa kiitosta
 Karinakodista tekee hyvän Kiven mukaan erityisesti vapaa-aika.
 – Täällä on hyvin vapaata olla. Voin tehdä täällä samoja asioita kuin kotonakin. Lisäksi täällä on merinäköala ja kovin viihtyisää, Kivi kuvailee.
 Kauko Kivi arvostaa erityisesti Karinakodin vapautta. Yle/Pontus Nyqvist
 Karinakodin täyttöaste on ollut viime aikoina noin puolessa. Monet kunnat ohjaavat potilaita omiin saattohoitoykiköihinsä ja myös monet potilaat haluavat olla kotona mahdollisimman pitkään.
 Kansalaisaloite kerää nimiä
 Saattohoitosäätiön asiamies  Ville Viitanen  kertoo, että ilmapiiri on Karinakodissa synkkä. Karinakoti on toiminut parantumattomasti sairaiden ja kuolevien ihmisten moniammattillisena hoitolaitoksena 25 vuoden ajan.
 – Tulemme todennäköisesti kääntämään kaikki kivet, jotta toiminta jatkuisi, Viitanen sanoo.
 Turun kaupunki kertoi viime viikolla, että säätiön ja Turun kaupungin hyvinvointitoimialan yhteistyö jatkuu saattohoidon ja siihen liittyvän hoitotyön kehittämisenä.
 Karinakodissa koko sen toiminnan ajan työskennellyt sairanahoitaja  Nina Öhman  on shokissa.
 – Tuntuu kamalalta, että tätä paikkaa ei kohta enää ole. Kamalaa, jos ei saa valita, missä viettää elämänsä viimeiset päivät.
 Öhmanin mukaan vertailua muihin paikkoihin ei kannattaisi välttämättä tehdä ollenkaan.
 – Turussa on oma saattohoitoyksikkö Kaskenlinna ja sitten on Karinakoti. Minun mielestä vertailu ei kannata, mutta vaihtoehtoja pitäisi olla. Karinakodissa luonto on lähellä ja meillä on 25 vuoden työkokemus elämän loppumisesta. Lähes puolet henkilöstöstä on työskennellyt täällä vähintään 15 vuotta, Öhman kertoo.
 Karinakodin lakkauttamista vastustava kuntalaisaloite on kerännyt tuhat allekirjoittajaa. Myös Turun SDP:n valtuustoryhmä on pyytänyt Turun kaupunkia selvittämään pystyisikö Karinakodin toimintaa jatkamaan.
 Lähde: Yle Åboland
 Lue lisää:
 Turun demarit säilyttäisivät Karinakodin – vetoaa Turkuun saattohoidon jatkumisen puolesta
 Turun Karinakodin toiminta loppuu

Saattohoitoon erikoistuneen Karinakodin asukkaat ja henkilökunta järkyttyivät lakkautussuunnitelmista – "Meidät jätetään tyhjän päälle"


Summary: Poliittinen keskustelu eri käyttövoimien tulevaisuudesta näyttää lykkäävän monen autonhankintaa.

Suomalaiset ovat aiempaa kiinnostuneempia sähkö-, kaasu- ja hybridiautoista. Asia käy ilmi pankkikonserni Danske Bankin teettämästä kyselytutkimuksesta.
 Pankin autobarometrin mukaan 31 prosenttia suomalaisista olisi valmis hankkimaan vaihtoehtoisella käyttövoimalla kulkevan pelin seuraavaksi ajoneuvokseen.
 – Koskaan aiemmin kiinnostus sähkö-, kaasu- ja hybridiautoja kohtaan ei ole kasvanut näin paljon yhdessä vuodessa, sanoo johtaja  Altti Kuuri .
 Pankki on tiedustelut samaa kysymystä barometrissä vuodesta 2015 lähtien.
 Kyselystä näkyy erityisesti kasvanut kiinnostus hybridejä kohtaan. Hybridillä tarkoitetaan tyypillisesti autoa, jossa on polttomoottorin lisäksi sähkömoottori.
 Seuraavaksi autokseen haluaisi hybridin 18 prosenttia vastaajista. Hybridi on noussut siis kiinnostavammaksi kuin dieselauto, jonka valitsisi 12 prosenttia vastaajista.
 Sähköauton haluaisi viisi prosenttia ja kaasuauton kolme prosenttia vastanneista.
 Puhtaampien käyttövoimien hankintaa rajoittavat tutut seikat: ostohinta, rajallinen toimintasäde ja latauspisteiden saatavuus.
 Bensakone yhä suosituin
 Nopeaa vallankumousta autokaupassa ei kyselyn perusteella ole luvassa.
 Edelleen yli puolet vastaajista (54 %) piti melko tai erittäin epätodennäköisenä, että seuraava auto olisi sähkö-, kaasu- tai hybridi.
 Seuraavan auton todennäköisin käyttövoima olisi 43 prosentilla vastaajista bensa.
 Autosta haaveilu on pysynyt entisellä tasollaan: joka viides suomalaisista unelmoi uudesta autosta.
 Autokuumetta potevat erityisesti miehet, ylemmät toimihenkilöt, opiskelijat, suurituloiset ja lapsiperheet.
 Auton ostoa suunnittelevista 45 prosenttia kertoo lykänneensä auton hankintaa, koska poliittinen keskustelu eri käyttövoimien kohtelusta on ollut sekavaa.
 – Autoilijat tarvitsevat selkeitä päätöksiä poliitikoilta, onko esimerkiksi tulossa joitain taloudellisia etuja liittyen (lataus-)infraan tai ajoneuvoihin, Kuuri sanoo.
 Taloustutkimuksen tekemään internet-paneeliin vastasi 1074 tai 1466 vastaajaa kysymyksestä riippuen. Kohderyhmänä olivat 21–79-vuotiaat suomalaiset miehet ja naiset.

Pankki selvitti suomalaisten autohaaveet: Bensakone pitää pintansa, hybridit ohittivat suosiossa jo dieselin


Summary: Kuningas Rama X:n ja kuningatar Suthidan avioliitosta ilmoitettiin vain muutama päivä ennen kuin kuninkaan virallisia kruunajaisia.

Thaimaan kuningas  Maha Vajiralongkorn  eli kuningas  Rama X  on mennyt naimisiin henkivartiokaartinsa apulaisjohtajan kanssa.
 Tuore puoliso,  Suthida Vajiralongkorn Na Ayudhy  tunnetaan jatkossa nimellä kuningatar Suthida,  kertoo muun muassa brittilehti The Guardian .
 Pariskunnan suhteesta on huhuttu aikaisemmin, mutta kuninkaallinen palatsi ei tätä ennen ollut vahvistanut huhuja. Siksi ilmoitus avioliitosta tuli yllätyksenä monelle thaimaalaiselle,  toteaa uutissivusto Bloomberg.
 Avioliitto solmittiin vain muutama päivä ennen kuin kuningas Rama X kruunataan viikonlopun seremoniassa. Rama X julistettiin kuninkaaksi isänsä  kuningas Bhumibolin kuoltua  lokakuussa 2016, mutta viralliset kruunajaiset järjestetään vasta nyt suruajan päätyttyä.
 66-vuotias kuningas on ollut naimisissa kolmasti aikaisemmin. Hän erosi edellisestä vaimostaan vuonna 2014 ja heillä on 14-vuotias poika. Aiemmista avioliiitoistaan kuninkaalla on kuusi lasta, jotka ovat jo aikuisia.
 Kenraali Suthida Vajiralongkorn na Ayudhya työssään kuninkaan henkivartiokaartin komentajana 6. huhtikuuta. Rungroj Yongrit / EPA-EFE
 Tuoreen kuningataren huhutaan olevan noin 40-vuotias. Hän työskenteli Thai Airwaysin lentoemäntänä ennen siirtymistään kuninkaalliseen henkivartiokaartiin. Heidän on kerrottu tavanneen lentomatkalla.
 Pariskunta on oleskellut Thaimaan lisäksi paljon Saksassa, jossa kuningas omistaa palatsin Starnberginjärvellä Baijerissa.

Thaimaan kuningas meni naimisiin henkivartijansa kanssa


Summary: Hieno sää veti Helsingin Kaivopuistoon yllättävän paljon väkeä vappupäivänä. Kaupungin kunnossapidosta myönnetään, että vessoja Kaivopuistoon olisi pitänyt varata puolet enemmän.

Vappupäivän hieno sää ruuhkautti Helsingin Kaivopuiston. Kymmenien tuhansien ihmisten kävijämäärä yllätti myös Helsingin kaupungin kunnossapidon.
 – Ihmisiltä on tullut palautetta lähinnä vessojen määrästä, kertoo Helsingin kaupungin piiripuutarhuri  Sampo Sainio .
 Vappupäivänä vessajonot Kaivopuistossa venyivät jopa 50-100 metrin pituisiksi.
 – Olimme varanneet Kaivopuistoon vessoja saman verran kuin aikaisempina vuosina. Ilmeisesti hyvän sään takia ihmisiä kokoontui Kaivopuistoon tänä vuonna niin paljon, että vessoja olisi tarvittu puolet enemmän, sanoo Sainio.
 100 000 euron lasku kaupungille
 Vapun siivoustyöt aloitettiin torstaina aamuyöstä Esplanaadin puistosta ja työt etenevät sen jälkeen Kaivopuistoon.
 – Tavoitteena on saada siivoustyöt valmiiksi torstain kuluessa, sanoo Sainio.
 Vappuaaton ja vappupäivän järjestelyissä ja siivouksessa on mukana lähemmäs sata kaupungin työntekijää ja eri järjestöjen ihmisiä.
 – Esimerkiksi kuohuviinipulloja on kerätty talteen torstai-aamuun mennessä jo noin 21 000 kappaletta.
 Helsingin kaupunki järjesti kuohuviinipullojen keruun Kaivopuistossa. 20 palautetusta kuohuviinipullosta sai elokuvalipun.
 – Elokuvalippuja on vielä jäljellä. Niitä oli varattu 30 000 palautetun kuohuviinipullon varalle. Pullonkerääjistä on jo tähän mennessä ollut suuri apu, sanoo Sainio.
 Helsingin kaupunki on varautunut vappuun samansuuruisella budjetilla kuin edellisvuonna.
 – Kaupungille vappuun liittyvät työt maksavat noin 100 000 euroa, mikä on saman verran kuin aikaisempina vuosina, kertoo Sainio.

Helsingin Kaivopuistossa tyhjennettiin ainakin 21 000 skumppapulloa – siivous jatkuu yhä


Summary: Tavoitteena on myös pakkauskokojen pienentäminen ja vähäsokeristen tuotteiden suosiminen kaupoissa.

Jos Britannian hallituksen suunnittelemat sokerinvähentämistoimet onnistuvat, seuraavan vuosikymmenen aikana yli 150 000 brittiä säästyy diabetekselta ja lasten lihavuus vähenee yli 5 prosenttia. Tämä edellyttää kuitenkin sitä, että kaikki sujuu suunnitelmien mukaan, tuoreessa selvityksessä todetaan.
 Britannian hallituksen tavoitteena on yhteistyössä elintarviketeollisuuden ja ruokakauppaketjujen kanssa vähentää monien elintarvikkeiden sokeripitoisuuksia 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä. Tähtäimessä ovat esimerkiksi sokeroidut murot ja herkut, mutta myös virvoitusjuomat, mehut ja muut sokeria paljon sisältävät elintarvikkeet. Hedelmät eivät ole listalla.
 Sokeripitoisuuden vähentämisen lisäksi tavoitteena on myös pakkauskokojen pienentäminen ja vähäsokeristen tuotteiden suosiminen kaupoissa.
 Jos tavoite saavutetaan, tutkijat arvioivat lasten päivittäisen energiansaannin laskevan keskimäärin 19 kilokaloria ja aikuisten 25 kilokaloria, mikä väestötasolla vähentäisi 4–10-vuotiaiden ja aikuisten lihavuutta 5,5 prosenttia. 11–18-vuotiaiden lihavuus vähenisi maltillisemmin, noin 2 prosenttia.
 Aikuisväestön laihtuminen tarkoittaisi yli 150 000 diabetestapausta vähemmän seuraavien kymmenen vuoden aikana, minkä lisäksi terveydenhuoltokuluissa säästyisi hurjat 350 miljoonaa euroa, tutkijat arvioivat.
 Tutkijat huomauttavat, että heidän lukunsa perustuvat oletukselle, jonka mukaan väestön sokerinkulutus ja energiansaanti pienentyvät sokerin vähentämisen ansiosta. On kuitenkin mahdollista, että ihmiset vain korvaavat puuttuvat kalorit jollain muulla tai alkavat syödä ja juoda sokeroituja tuotteita enemmän. Pakkauskokojen pienentäminen ei myöskään auta, jos myyntiä lisätään esimerkiksi paljousalennuksilla.
 Tutkimus julkaistiin  BMJ-lehdessä .

Brittitutkimus: Lisätyn sokerin vähentäminen elintarvikkeissa estäisi diabetesta ja lasten lihomista


Yhdysvalloissa oikeusministeri  William Barr  kieltäytyy todistamasta edustajainhuoneen oikeuskomitealle toiminnastaan erikoissyytäjä  Robert Muellerin  Venäjä-tutkinnan tulosten raportoinnissa.
 Edustajainhuoneen oikeuskomitean puheenjohtaja  Jerry Nadler  epäilee, että Barria pelottaa todistaa komitealle.
 – Hän (Barr) on kauhuissaan joutuessaan todistamaan taitavalle asianajajalle. Jos hän ei tule kuulemiseen, haastamme hänet todistajaksi oikeuteen sakon uhalla. Hän voi paeta, muttei piiloutua, Nadler sanoi.
 Barr ei myöskään suostu toimittamaan kongressille Muellerin Venäjä-raporttia kokonaan ja sensuroimattomana.
 Presidentti  Donald Trumpin  nimittämän Barrin toimintaa Trumpin Venäjä-suhteita tutkivan raportin suhteen on arvosteltu kovasanaisesti.
 Muellerin johtamassa Venäjä-tutkinnassa selvitettiin Venäjän sekaantumista vuoden 2016 presidentinvaaleihin ja sitä, estikö presidentti Trump oikeutta.
 Barr tutustui kahden päivän ajan Muellerin 448-sivuiseen raporttiin maaliskuussa ja kertoi siitä tekemässä 4-sivuisessa tiivistelmässään, ettei raportti tue rikossyytteiden nostamista Trumpia vastaan.
 Mueller on arvostellut Barria  siitä, ettei tämän tekemä tiivistelmä "kuvaa kattavasti raportin kontekstia, luonnetta ja asiasisältöä".
 Barr vaikuttaa lisäksi valehdelleen kongressille, sillä todistaessaan huhtikuun 10. päivä senaatille Muellerin raportista hän sanoi, ettei tiennyt tukiko Mueller hänen tulkintaansa raportin löydöksistä.
 Mueller  sanoo kuitenkin kirjeessään , jonka edustajainhuoneen oikeiskomitea on julkaissut, kertoneensa oikeusministeriölle huolensa Barrin tiivistelmän sisällöstä jo maaliskuun 25. päivä.
 Lue lisää:
 Yhdysvaltain oikeusministeri esiintyi uhmakkaasti oikeusvaliokunnan kuulemisessa
 New York Times: Barr Defends Handling of Mueller Report Against Withering Rebukes
 Washington Post: Barr’s refusal to testify before House panel increases likelihood of contempt citation from Congress

Yhdysvaltojen oikeusministeri Barr kieltäytyi edustajainhuoneen kuulemisesta – Syytetään valehtelemisesta Muellerin Venäjä-raportin sisällöstä


Summary: SDP ja keskusta ovat vuorotelleet suurimpana puolueena viime vuosikymmenet, kun kokoomus on ollut lähes yhtä soittoa hallituksessa.

Kun keskusta on surrut eduskuntavaalien rökäletappiota ja SDP sulatellut niukkaa voittoaan, kokoomuksen riveistä on puhuttu torjuntavoitosta tai jopa voitosta, koska puolue sai yhden kansanedustajan lisää.
 Kokoomus tippui kuitenkin entistä alemmas tilastossa, jossa komeilevat eduskunnan suurimmat puolueet. Vuosituhannen vaihteesta lähtien keskusta on ollut kolmella vaalikaudella suurin puolue, SDP kahdella ja kokoomus yhdellä. Nyt kokoomus jäi kolmanneksi, kun SDP vei ykköspaikan.
 Tien luulisi olevan auki etelän kaupungeissa vahvalle kokoomukselle, jota ei manata epäonnen hetkillä auringonlaskun puolueeksi, kuten kilpailijaa, maakuntien puoluetta keskustaa.
 Sosiaalidemokraatit puolestaan ovat menettäneet jo vuosikymmenien ajan kannatustaan ympäri Euroopan, kun talouskasvu on hidastunut, jaettava vähentynyt ja teollisuustyöväen osuus pienentynyt. Lasku on ollut jyrkempi kuin kokoomuksen kaltaisilla keskustaoikeistolaisilla puolueilla.
 Miksi kokoomus ei sitten ratsasta 2000-luvun eduskuntavaalien voittoon?
 Tulkinta kokoomuksesta alisuoriutujana  saa tukea asiantuntijalta.
 – Jos vertaamme useimpiin muihin Länsi-Euroopan maihin, kokoomus ei ole pystynyt nousemaan porvarillisen kentän kiistatta suurimmaksi puolueeksi, valtio-opin emeritusprofessori  Heikki Paloheimo  sanoo.
 Kokoomuksella menisi todella hyvin, jos se saisi olla kaikkien Suomen porvarien kattojärjestö.  Poliittisen talouden tutkija Antti Ronkainen
 Ilmeinen selitys on, että kokoomuksen tiellä on ollut juuri keskusta, eurooppalaisittain  kummajaispuolue . Muissa Euroopan maissa keskustan kaltaiset talonpoikaistaustaiset puolueet ovat kutistuneet tai niitä on tuskin ollutkaan, mutta Suomen keskusta on onnistunut pysymään poikkeuksellisella tavalla vallassa.
 – Kokoomus ei missään vaiheessa voittanut selvästi kilpailua keskustan kanssa suuren porvaripuolueen asemasta, Paloheimo sanoo.
 Poliittisen talouden tutkija  Antti Ronkainen  pamauttaa, että kokoomuksella menisi todella hyvin, jos se saisi olla "kaikkien Suomen porvarien kattojärjestö".
 Tuoreissa vaaleissa keskusta kärsi pahimman tappionsa sataan vuoteen, mutta kokoomus ei noussut siitä huolimatta kärkeen, vaan jäi SDP:n ja perussuomalaisten taakse.
 Perinteisten keskustaoikeiston puolueiden  mahdollisuuksia hyötyä sosiaalidemokraattien alamäestä on pilannut juuri se, että apajille ovat tunkeutuneet perussuomalaisten kaltaiset puolueet.
 Heikki Paloheimon mukaan kokoomus jätti selustansa auki jo pitkän aikaa sitten.
 Kokoomuskin oli perussuomalaisten tapaan vahvan kansallismielinen puolue ainakin 1970-luvun alkuun asti, mutta sen jälkeen kokoomus on muuttunut liberaalimmaksi ja myönteisesti kansainvälisyyteen suhtautuvaksi puolueeksi.
 Paloheimo huomauttaa, että tyytymättömyys kasvoi lopulta ainakin porvaripuolueiden kannattajien yhdessä osassa, pienyrittäjiissä, kun EU-alueen talousliberalismi ja tuotannon valuminen Aasiaan lisäsi epävarmuutta.
 Perussuomalaisten noususta ei ole kuitenkaan kärsinyt vain kokoomus. Yhden tutkimusten mukaan  vuoden 2011 jytkyvaaleissa  vuoto perussuomalaisiin oli yhtä suurta kokoomuksesta, SDP:stä ja keskustasta, yhden tutkimuksen mukaan enemmän olisi kärsinyt SDP.
 Huhtikuisten eduskuntavaalien alla kokoomuksesta vuoti kannattajia  Jussi Halla-ahon  perussuomalaisiin kuitenkin enemmän kuin SDP:stä, ainakin Taloustutkimuksen  viimeisimmän kyselyn perusteella .
 Puoluekenttää myllertää myös vihreiden nousu, joka on Suomessa eurooppalaisittain suurta. Paloheimo muistuttaa, että vihreät miellyttää etelän taajamissa monia, joille toinen vaihtoehto on kokoomus.
 On itsestään selvää, että hallitusvastuusta on äärimmäisen vaikeaa, ellei mahdotonta nostaa merkittävästi kannatusta.  vaaliasiantuntija Sami Borg
 Ajoittain kokoomusta ovat vaivanneet myös puheenjohtajapulmat, mutta Paloheimo ei laske mukaan  Petteri Orpon  kautta. Vaikeuksia oli  Ville Itälän  ja  Alexander Stubbin  aikana.
 Vaaliasiantuntija  Sami Borg  kääntäisi kysymyksen kokoomuksen suoriutumisesta kuitenkin toisin päin.
 Kokoomus eroaa muista suurista puolueista  yhdellä olennaisella tavalla. Se on ollut lähes yhtä soittoa hallituksessa vuodesta 1987 saakka. Hallitustaival katkesi vain vuosina 2003–2007, jolloin vallassa oli  Matti Vanhasen  (kesk.) punamultahallitus.
 – On itsestään selvää, että hallitusvastuusta on äärimmäisen vaikeaa, ellei mahdotonta nostaa merkittävästi kannatusta, Sami Borg sanoo.
 Myös Heikki Paloheimo pitää mahdollisena, että kokoomus voisi olla suosituimpi kuin se nyt on, jos takana ei olisi pitkää hallitustaivalta. Kun kokoomus oli ennen viime vuosikymmenien hallitustaivaltaan jätettynä pitkäksi aikaa oppositioon, puolueen kannatus nousi 1970–80-luvuilla niin paljon, että se oli lopulta pakko ottaa hallitukseen.
 Kääntäisin asian niin, että kokoomus on kärsinyt hallitusasemasta yllättävän vähän.  vaaliasiantuntija Sami Borg
 On lähes politiikan luonnonlaki, että hallituspuolueiden yhteenlaskettu osuus äänistä pienenee.  Juha Sipilän  (kesk.) hallituskauden jälkeen kyseessä oli romahdus, mutta vain keskustan ja sinisten osalta. Kokoomus sen sijaan sai yhden kansanedustajan lisää.
 Paloheimo arvioi, että Sipilän hallituksen talouspolitiikka oli pikemmin kokoomuslaista kuin keskustalaista, ja juuri siihen keskustan kannattajien pettymys perustui.
 – Hallituksen poliittisen linjan osalta kokoomus on kohtalaisen hyvin menestynyt, alisuoriutumisesta ei voi puhua. Se tulee mukaan, kun puhutaan, miksi kannatus ei kuitenkaan nouse enempää, Paloheimo tiivistää.
 – Kääntäisin asian niin, että kokoomus on kärsinyt hallitusasemasta yllättävän vähän, Sami Borg sanoo.
 Antti Ronkainen arvioi, että pitkään hallituksessa ollut kokoomus on saanut poliittisia tavoitteitaan läpi "varmaankin tehokkaimmin suurista puolueista".
 – Olisin kokoomuslaisena ihan tyytyväinen viime vuosikymmeniin, Ronkainen sanoo.
 Kokoomuksen saavuttamaa asemaa selittää , että sen kannatus on ollut puolueista kaikkein vakainta. Peruskannattajissa on vähän huono-osaisia ja paljon väkeä, joka äänestää varmasti, mikä näkyy etenkin puolueen suosiossa eurovaaleissa.
 Borg korostaa, että kokoomus on onnistunut säilyttämään lähes kaikissa vaaleissa kohtuullisen hyvän kannatuksen, vaikka puoluekentälle on tullut uusia kilpailijoita.
 Ykkössijoja puolue on pitänyt muissa kuin eduskuntavaaleissa, sillä kokoomus oli suurin viime kuntavaaleissa, eurovaaleissa ja myös presidentiksi nousi tällä vuosikymmenellä kokoomuksen ehdokas  Sauli Niinistö .
 Kokoomuksen potentiaalista kannatuksen nousua eduskuntavaaleissa voi kaventaa Paloheimon mukaan se, että suomalaiset odottavat valtiolta yhä vahvaa roolia, keskustalaiset elinkeinopolitiikassa ja vasemmistolaiset sosiaaliturvan ja tulonjaon toteuttajana.
 Kokoomus taas on oikeisto-vasemmistoakselilla laitimmainen puolue oikealla, mikä rajoittaa mahdollista kannatuspohjaa.
 – Äänestäjäkunnasta kohtuullinen osa odottaa yhä, että valtio järjestäisi maaseudulle työpaikkoja, Paloheimo sanoo.
 Pitkän hallitustaipaleen jälkeen kokoomuksen sisälläkin on niitä, jotka haluaisivat puolueen jäävän oppositioon kirkastamaan linjaansa ja kasvattamaan kannatustaan. Tämä näkyy siinä, että puoluejohto on toistanut julkisuudessa, että hallitukseen ei haluta hinnalla millä hyvänsä.

Onko kokoomus 2000-luvun alisuoriutuja? Yltänyt suurimmaksi eduskuntapuolueeksi kerran


Poliisi tutkii mahdollista vauvan sieppausta Keski-Pohjanmaan keskussairaalasta.
 Pienokainen on jo löydetty.  Asiasta kertoo Iltalehti .
 Tapauksen yksityiskohdat eivät ole tiedossa, rikosilmoitus asiasta on kirjattu pari viikkoa sitten. Poliisi tutkii asiaa törkeänä vapaudenriistona.

IL: Keski-Pohjanmaan keskussairaalasta siepattiin vauva


Summary: Suurin osa puolueista haluaa merkinnät. Kauppa kuitenkin pitää merkitsemistä kalliina ja valtavana urakkana.

Tästä on kyse Elintarvikkeiden hiilidioksidipäästöjen yhtenäistä laskentamallia on kehitetty jo vuosikymmenten ajan. Merkintöjen yleistymistä ovat hidastaneet aika, vaiva, raha ja tietojen vertailtavuus. Ylen kyselyyn vastanneet poliitikot ja elintarvikevalmistajat tukevat enimmäkseen C02-merkintöjä. Ruoan arvioidaan aiheuttavan noin viidenneksen ihmisen ilmastovaikutuksista.
 Maksaa, riisiä, tärkkelystä, öljyä ja usein myös rusinaa, niistä on maksalaatikko tehty. Kalorit, suolat, rasvat ja muut ravintotiedot löytyvät pakkauksesta helposti, mutta mikä on tuotteen hiilijalanjälki?
 Tuotteen ilmastovaikutuksista kiinnostunut kuluttaja joutuu edelleen kaupoissa arvuuttelemaan elintarvikkeiden päästövaikutuksia.
 Mutta ovatko yksittäisten tuotteiden CO2-merkinnät realismia, ja onko niillä lopulta mitään merkitystä ilmaston kannalta? Artikkelin lopussa voit vastata kysymykseen, pitäisikö elintarvikkeisiin merkitä niiden päästövaikutukset.
 Kustannukset ja työn määrä kauhistuttavat kauppaa
 Suomen suurimpien ruokatavaramyyjien SOK:n, Keskon ja Lidlin mukaan kaikkien tuotteiden hiilijalanjäljen laskeminen ja merkkaaminen olisi valtaisa, jopa satojen miljoonien eurojen urakka.
 Esimerkiksi SOK on arvioinut, mitä Prisman keskimääräisen elintarvikevalikoiman eli noin 20 000 tuotteen hiilimerkintä maksaisi.
 – Hintalappu kaikille tuotteille voisi olla noin 300 miljoonaa euroa. Sehän ei olisi yksin meidän työtä, vaan siihen osallistuisivat myös elintarviketeollisuus ja alkutuotanto, arvioi SOK:n vastuullisuusjohtaja  Lea Rankinen .
 Hiilijalanjäljen jäjittäminen ja laskeminen kaikille tuotteille olisi iso urakka koko elintarviketuotannon ketjulle. Mimmi Nietula / Yle
 Tuotekohtaiset merkinnät vaatisivat rahan lisäksi aikaa.
 – Yksittäisten tuotteiden hiilijalanjälkien laskeminen ja hyllymerkitseminen olisi valtavan iso urakka. Sen sijaan pyrimme välittämään ilmastotietoa muilla tavoin myymälöissämme, kertoo Keskon vastuullisuusjohtaja  Matti Kalervo .
 Aika ja raha huolestuttavat myös Lidlin vastuullisuuspäällikkö  Maija Järvistä .
 – Elinkaariarviointiin perustuva hiilijalanjälkilaskenta tuhansille tuotteille, joissa vielä on useita raaka-aineita, on työlästä ja kallista.
 Sähköpostitse vastanneen Järvisen mukaan Lidlin asiakaspalautteissa merkintöjä ei juuri kaivata, eikä akuuttia tarvetta merkinnöille ole.
 Laskentamalleja jo yli 10 vuotta sitten kehittämässä ollut Luken erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuri  myöntää, että hiilijalanjäljen laskeminen voi olla työlästä, mutta jos tietoja kerätään ja seurataan säännöllisesti koko tuotantoketjussa, niin työ helpottuu huomattavasti.
 Puolueista vihreää paitsi perussuomalaisista
 Kysyimme sähköpostitse nykyisiltä eduskuntapuolueiden ja -ryhmien ympäristövastaavilta kommentteja elintarvikkeiden hiilidioksidimerkinnöistä.
 "Pitäisikö elintarvikkeisiin ja muihin ruoka-aineisiin merkitä tiedot niiden laskennallisista hiilidioksidipäästöistä kuluttajien ostopäätösten tueksi?" Vastausvaihtoehdot olivat kyllä, ei ja miksi.
 Saimme kuusi vastausta. Vastaamatta jättivät vihreiden, keskustan, kokoomuksen ja Ahvenanmaan edustajat.
 Vastaajista viisi kuudesta kannatti hiilidioksidimerkintöjä, mutta toteutusmahdollisuudet herättivät kysymyksiä. Vasemmistoliiton  Hanna Sarkkisen  mukaan merkinnät helpottaisivat kuluttajien ostopäätöksiä.
 – Lähtökohtaisesti suhtaudun ajatukseen positiivisesti, mutta en ole täysin varma onko sitä mahdollista toteuttaa tuotekohtaisesti ja kuinka paljon siitä aiheutuisi erilaisia ongelmia.
 Ilmastokysymykset nousivat vahvasti esille ennen kevään eduskuntavaaleja. Ruoka ja liikenne aiheuttavat yhteensä noin 40% keskivertosuomalaisen hiilijalanjäljestä. Yle Uutisgrafiikka, AOP
 Liike Nytin  Sarian Antila  antaa merkinnöille täyden tukensa ja nostaa esille ruoan ison ilmastovaikutuksen.
 – Hiilidioksidipäästömerkintä ohjaisi mahdollisesti kuluttajien ruokatottumuksia ilmastoystävällisempään suuntaan.
 Merkinnät saavat myös RKP:n  Anders Adlercreutzin  ja kristillisdemokraattien  Aki Ruotsalan  kannatuksen.
 Perussuomalaisten  Matti Putkonen  sen sijaan ei sanojaan säästele sähköpostivastauksessaan. Hänen mukaansa suomalaisten ilmastoahdistusta lisätään nyt kaupan hyllyilläkin.
 – Tällainen laskennallinen elintarvikkeiden ja muiden ruoka-aineiden hiilidioksidipäästöjen laputtaminen ei perustu tieteelliseen faktaperusteiseen tietoon, vaan on puhtaasti poliittinen operaatio.
 Putkonen arvelee, että merkintäoperaatiolla pohjustetaan Sitran ja SDP:n kestävän kehityksen verolinjauksia, jotka hänen mukaansa tulevat lisäämään suomalaisten eriarvoisuutta.
 Elintarvike- ja ravintola-ala eri linjoilla
 Kysyimme sähköpostitse myös seitsemältä tunnetulta elintarvikeyhtiöltä seuraavaa: "Oletteko valmiit selvittämään ja merkitsemään tuotteisiinne tiedot niiden laskennallisista hiilidioksidipäästöistä kuluttajien ostopäätösten tueksi?"
 Alalla nähdään selkeä tarve merkinnöille. Esimerkiksi Valio selvittää perustuotteittensa hiilijalanjälkiä, ja tavoitteena on saada tiedot myös kuluttajien nähtäville, kertoo tutkimus- ja innovaatiojohtaja  Anu Kaukovirta-Norja .
 – Kehitämme itse laskentamallia, joka huomioisi myös tuotteiden ravintoarvon CO2-lukujen rinnalla.
 Ravitsemusnäkökulma pienentää esimerkiksi juuston ja  naudanlihan laskennallista ilmastovaikutusta  (Luke).
 Naudanliha on ilmaston kannalta yksi rasittavimmista ruoka-aineista.  Kalevi Rytkölä / Yle
 Osalla kyselyyn vastanneista valmistajista on tai on ollut tuotteissaan jo CO2-merkintöjä.
 – Tällä hetkellä olemme laskeneet hiilijalanjäljen muutamiin tuotteisiin, mutta emme suunnittele sen lisäämistä kaikkiin kuluttajatuotteisiin, kertoo  Liisi Tamminen  Raisio-konsernin viestinnästä.
 Raisio teki ensimmäiset CO2-merkintänsä jo yli 10 vuotta sitten. Myös Fazerin leipäpaketista hiilitietoa sai jo vuonna 2011.
 Fazerin vastuullisuusjohtaja  Nina Elomaa  kannattaa merkintöjä, mutta nostaa esille niiden työläyden ja vertailukelpoisuuden, joka huolestuttaa myös HKScanin viestintäjohtaja  Mikko Saariahoa .
 – Suhtaudumme merkintöihin myönteisesti, mutta jotta ilmastokeskustelu ruoan osalta perustuisi faktoihin, pitäisi ruokaketjun toimijoilla olla yhteneväiset laskentamallit. Tällä hetkellä vertailtavuus on heikko, mikä hämmentää kuluttajia.
 Kaikki haluaisivat mahdollisimman pienen hiilijalanjäljen pakkaukseensa.  Matti Kalervo
 Toisessa lihatalossa, Atrialla, laskelmille ja merkinnöille on määritelty tiukka tavoite.
 – Olemme asettaneet tavoitteeksi tunnistaa ja esittää Atrian tuotteiden hiilijalanjälki vuoteen 2021 mennessä, toteaa viestintäpäällikkö  Hanne Kortesoja .
 Merkinnät saivat kannatusta myös Saarioisilla ja sopimusvalmistaja Maustajalla.
 Matkailu- ja ravintolapalvelujen etujärjestö MaRa sen sijaan ei näe realistisena hiilijalanjäljen merkkaamista ravintola-annoksiin.
 – Ravintolat eivät saa raaka-aineistaan tietoja, joiden perusteella yksittäisten annosten CO2-arvot voitaisiin laskea. Ruoan käsityönä valmistavalle yksittäiselle ravintolalle laskeminen olisi mahdoton tehtävä, toteaa MaRa:n varatoimitusjohtaja  Veli-Matti Aittoniemi .
 Suomi oli edelläkävijä jo yli 10 vuotta sitten
 Elintarvikkeiden hiilidioksidimerkintöjen ennakoitiin yleistyvän  tämän vuosikymmenen alussa  (Taloussanomat), mutta toisin kävi.
 MTT, eli nykyinen Luke oli kansainvälisestikin edelläkävijä laskentamallien kehittelyssä, ja vuosikymmenen alussa tutkijat tekivät yhteistyötä useiden yritysten kanssa.
 MTT:n avulla mallilaskelmia tekivät niin SOK, Kesko kuin isot elintarvikealan yhtiötkin. Luken erikoistutkija  Juha-Matti Katajajuuren  mukaan aika ja ilmapiiri eivät vielä tuolloin olleet kypsiä elintarvikkeiden päästömerkinnöille.
 – Teimme tuolloin kuluttajakyselyn, joka osoitti, että ihmiset eivät oikein ymmärtäneet ruoan ympäristövaikutuksia. Totesimme alan teollisuuden ja kaupan kanssa, että ensin tarvitaan yleistä tietoa ruoan tuotannon ja kulutuksen hiilijalanjäljistä.
 Elintarvikkeiden hiilijalanjäljen laskemista vaikeuttaa tietojen selvittäminen useista raaka-aineista, joista tuote on valmistettu.
 Nyt kuluttajien tietoisuus ja kiinnostus on kasvanut. Katajajuuri näkee muutoksen tulevan, mutta ei kertarysäyksellä.
 – Maailma on nyt paljon otollisempi näille merkinnöille kuin noin 10 vuotta sitten. Uskon, että jo tämän vuoden aikana esimerkiksi Suomessa tullaan näkemään uusia avauksia hiilijalanjälkimerkinnöissä, hän arvioi.
 Katajajuuren mukaan he tekevät yhteistyötä useiden alan yritysten kanssa hiili- ja vesijalanjälkien laskentaan liittyen.
 Myös  EU:ssa on kehitetty  jo kahdeksan vuoden ajan yhtenäistä mallia tuotteiden hiilidioksidipäästöjen laskemiseksi. Laskentaa ohjaava säännöstö ( PEFCR ) valmistui viime vuonna päättyneen hankkeen aikana. Ruoan lisäksi malli soveltuu myös muiden tuotteiden hiilijalanjäljen arviointiin.
 Kuka merkkaa mitä ja miten?
 Tutkijoiden, viranomaisten ja yritysten seuraava iso haaste on tuoda laskentamallit käytäntöön. Tuotteiden CO2-merkintöjen tulee olla yhteneväiset, jos tavoitteena on tukea ihmisten ostopäätöksiä ja ilmastovalintoja.
 – Erilaiset laskentamallit voivat aiheuttaa kilpailun vääristymistä, mikä ei palvele ketään. Houkutushan on, että kaikki haluaisivat mahdollisimman pienen hiilijalanjäljen pakkaukseensa, pohtii Keskon vastuullisuusjohtaja Matti Kalervo.
 Erikoistutkija Juha-Matti Katajajuuri ymmärtää hyvin kaupan ja elintarvikeyritysten huolen.
 – Tietojen ja mieluusti myös merkintöjen tulisi olla ehdottomasti vertailukelpoisia, muutoin niistä ei ole kuluttajalle mitään hyötyä.
 Maailma on nyt paljon otollisempi näille merkinnöille kuin noin 10 vuotta sitten.   Juha-Matti Katajajuuri
 Esimerkiksi  kaurajuomien ilmastovaikutuksissa  on ollut isoja laskennallisia eroja ja  epätietoisuutta , kuten Ylen uutisointi viime talvena osoitti.
 Katajajuuri ei kannata pakollisia pakkausmerkintöjä, ja valvontakin tulisi olla etukäteen tehtävää kriittistä arviointia. Se voisi perustua esimerkiksi eurooppalaisen  PEF-malliin  (Product Environmental Foodprint) tai muuhun sovittuun standardiin. Käytännössä se tarkoittaisi puolueettoman osapuolen antamaa arviota tuotteen päästölaskelmista suhteessa sovittuihin ohjeisiin.
 Mutta se maksalaatikon hiilijalanjälki. Saarioinen ja Atria eivät vielä voineet antaa vastausta einesherkun ilmastovaikutuksista.
 Lue myös:
 Iskikö ilmastoahdistus hedelmäosastolla? Ei huolta – asiantuntijat neuvovat, kuinka valita ilmastoystävällisiä kasviksia
 Miksi samat ihmiset epäilevät ilmastonmuutosta ja vastustavat maahanmuuttoa? Sitä selittää yksi piirre, jonka vuoksi ilmastonmuutoksesta pitäisi puhua eri tavoin
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Haluatko tietää ruokasi hiilijalanjäljen? Elintarvikkeiden CO2-merkinnät yleistyvät, mutta kattavaa tietoa on turha odottaa aikoihin


Summary: Energiayhtiö Fortumissa ymmärretään tuhkanjalostamon ympärillä Porissa käytävä tiukka keskustelu, mutta yhtiö vakuuttaa, ettei mereen lasketa ympäristlä saastuttavia aineita.

Tästä on kyse Porin Mäntyluodossa aletaan käsitellä suurta osaa maan jätteenpolttolaitosten tuhkista kesällä. Porilainen Puhtaan meren puolesta -yhdistys vaatii tuhkanjalostamoon suljettua järjestelmää, jolloin mereen ei tarvitsisi päästää suolavettä. Tällä hetkellä laitoksen prosessissa eroteltavaa suolaa ei pystytä hyödyntämään. Fortum vakuuttaa, että mereen johdettavan suolaveden määrä on vähäistä, eikä se ole vaarallista ympäristölle.
 Porissa kesällä avattavan Mäntyluodon tuhkanjalostamon päästöputki mereen  herättää kaupungissa kiivasta  keskustelua.
 Laitokseen aletaan tuoda tuhkaa jätteenpolttolaitoksista eri puolilta maata.
 Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyy vuosittain noin 45 000 tonnia tuhkaa, josta kolmannes on suolaa. Tuhka pitää puhdistaa, koska lain mukaan suolaa sisältävää jätettä ei voi enää kaatopaikata.
 Fortum tyynnyttelee kärkevimpiä puheita, joiden mukaan Mäntyluodon tuhkanjalostamosta alettaisiin laskea mereen myrkkyjä.
 Kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtaja  Kalle Saarimaa  tähdentää, että kyse on suolavedestä, joka täyttää EU:n tiukimmat ympäristövaatimukset.
 Tuhkanjalostamon prosessissa tuhkasta poistetaan suolaa. Raskasmetallit sidotaan tuhkaan. Tämän jälkeen tuhka kaatopaikataan Porin Peittooseen.
 Suolavesi johdetaan päästöputkea pitkin laitoksesta avomerelle.
 – Käytännössä laskemme mereen suolavettä. Puheet myrkyistä eivät pidä paikkaansa. Kaikki päästöjen pitoisuusarvot täyttävät EU:n tiukimmat vaatimukset.
 Huoli päästöistä kumpuaa Porin historiasta?
 Liiketoiminnan johtaja Saarimaa pitää kuitenkin terveenä, että jalostamo on herättänyt Porissa voimakasta keskustelua puolesta ja vastaan.
 – Sympatiseeraan sitä, että käydään keskustelua yhteisestä ympäristöstämme.
 Saarimaan arvion mukaan ihmisissä saattaa ylipäätään aiheuttaa epäluuloa ja huolta se, että puhutaan jätteenpolton tuhkasta ja veden laskemisesta mereen.
 Helposti ajatellaan, että kaikki mereen laskettu vesi on tosi saastunutta tai pahaa. Nykypäivänä tilanne on muuttunut. Jätevesi voidaan hyvin puhdistaa niin, ettei siitä ole ympäristövaikutuksia.  Kalle Saarimaa
 Hän pohtii, että huoli laitoksen ympäristövaikutuksista kumpuaa Porin historiasta. 1970- ja 1980-luvuilla Vuorikemian tehdas oli Selkämeren suurimpia jätekuormittajia ja otsikoihin nousivat kalastajien pyytämät silmättömät silakat.
 – Aikanaan standardit jäteveden puhdistamiselle eivät olleet niin korkeat kuin nykyään. Helposti ajatellaan, että kaikki mereen laskettu vesi on tosi saastunutta tai pahaa. Nykypäivänä tilanne on muuttunut. Jätevesi voidaan hyvin puhdistaa niin, ettei siitä ole ympäristövaikutuksia. Luulen, että tässä menevät historia ja nykypäivä sekaisin.
 Suomen jätteenpolttolaitoksissa syntyy vuodessa noin 45 000 tonnia tuhkaa. Mikko Koski / Yle
 Laitos käyntiin kesällä vastustuksesta huolimatta
 Etelä-Suomen aluehallintovirasto myönsi huhtikuun puolivälissä  ympäristöluvan  Fortumin Mäntyluodon tuhkanjalostamolle ja sen toiminnan aloittamiselle.
 Laitos käynnistetään kesän aikana huolimatta siitä, että porilainen  Puhtaan meren puolesta -yhdistys  on ilmoittanut valittavansa ympäristöluvasta Vaasan hallinto-oikeuteen. Yhdistys vaatii, että laitoksen toiminta voisi alkaa vain suljettuna järjestelmänä, jolloin suolavettä ei tarvitsisi päästää mereen.
 Puhtaan meren puolesta -yhdistyksen puheenjohtaja Jyrki Kangas ei hyväksy aluehallintoviraston päätöstä Fortumin tuhkanjalostamon toiminnan aloittamisesta. Katja Halinen / Yle
 Fortumissa ei ole ainakaan vielä varauduttu mahdollisiin mielenilmauksiin, kun laitos aloittaa toimintansa Mäntyluodossa. Liiketoiminnan johtaja Kalle Saarimaa toivoo, että Fortum pystyy vielä käymään aktiivista keskustelua PMP-yhdistyksen kanssa.
 – Suomessa ei ole teollisuudessa täysin suljettuja kiertoja juuri missään. Tyypilisesti vedet lasketaan ympäristöön, mutta ne on puhdistettu. Se ei ole itsessään poikkeuksellista. Siksi vaatimus suljetusta kierrosta on vähän erikoinen tähän peilaten.
 Fortum on kuitenkin alkanut selvittää  suljettua järjestelmää  ja suolan talteenottoa eri tuhkakoostumuksista. Koetoiminta jatkuu kesäkuun loppuun.
 Liiketoiminnan johtaja Saarimaa sanoo, että suolan kierrättäminen olisi isompi asia kuin se, että suolaa ei enää tarvitsisi johtaa mereen. Hän arvioi, että kolmen-viiden vuoden kuluttua suolan talteenotto voi olla mahdolista.
 – Tällä saataisiin edistettyä kiertotaloutta ja hyödynnettyä suola uudestaan. Olemme kokeilleet jo pienessä mittakaavassa suolan talteenottoa ja siitä on saatu alustavasti lupaavia tuloksia. Enemmän kokemuksia saadaan, kun laitos on ajossa täysimääräisesti.
 Poriin odotetaan tutustujia ulkomailta
 Fortumin kierrätys- ja jäteliiketoiminnan johtaja Kalle Saarimaa toivoo, että Porin Mäntyluodon tuhkanjalostamossa nähtäisiin sen hyöty koko maalle. Fortumille on myös liiketoiminnallisesti tärkeää, että laitos osoittautuu toimivaksi.
 – Meille on äärimmäisen tärkeää yrityksenä, ettei tule minkäänlaisia ympäristövaikutuksia. Tämä on meidän referenssilaitoksemme ja näitä halutaan jatkossa myydä ympäri maailman. Jos tästä tulisi jotain ympäristölle haitallisia päästöjä, eihän kukaan näitä laitoksia meiltä ostaisi.
 Täältä tullaan hakemaan oppia. Pori saa paljon näkyvyyttä ja mahdollisesti uusia kiertotalousinvestointeja.  Kalle Saarimaa
 Porissa on mietityttänyt myös tuhkanjalostamon vaikutus kaupungin imagoon: kaatopaikka vai jätteenkäsittelyn edelläkävijä?
 Fortumin liiketoiminnan johtaja Saarimaa uskoo myönteiseen julkikuvaan.
 – Laitokseen tulee kansainvälisiä vieraita tutustumaan, miten kiertotalous mahdollistetaan ja miten uusin teknologia jätteenkäsittelyssä toimii. Suomi on ensimmäisiä maita, missä on näin tiukka alan lainsäädäntö. Täältä tullaan hakemaan oppia. Pori saa paljon näkyvyyttä ja mahdollisesti uusia kiertotalousinvestointeja.

Fortum haluaa tuhkanjalostamostaan ympäristöystävällisen vientituotteen – "Mereen ei lasketa myrkkyjä vaan ympäristölle vaaratonta suolavettä"


Summary: On itsestään selvää kiikuttaa lapset urheilutreeneihin montakin kertaa viikossa, mutta mitä jos vietäisiinkin heidät vaihteeksi lukutreeneihin, kirjoittaa Roope Lipasti.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Paikallisella maamiesseurantalollamme järjestettiin taekwondon alkeiskurssi ja päätin käydä kokeilemassa, koska olen lähes maamies itsekin. Niinhän siinä kävi, että ensimmäisellä kerralla siellä oli parikymmentä pikkulasta ja minä. Kun käskettiin ottaa parit, niin kaksi kaikkein pienintä poikaa – he olivat tuskin eskarissa - löysivät toisensa ja seisoivat oikein kauniisti käsi kädessä odottamassa ohjaajan käskyjä.
 Sitä vaan, että pelottavat tappajaninjat harvemmin pitävät toisiaan kädestä kiinni.
 Mielenkiintoista oli tämä: kulttuurissamme on itsestään selvää, että alle kouluikäiset viedään erilaisiin urheilutreeneihin, vaikka sitten opettelemaan potkimista ja lyömistä. Mainittakoon, että itse pidän kovasti nyrkkeilystä ja sen sellaisesta, joten moisia lajeja vastaan minulla ei ole mitään. Sitä paitsi alle 120-senttisten viitekehyksessä kerrankin pärjäsin.
 Ja se on tietenkin hyvä juttu, että lapset pääsevät liikkumaan. Liikunta edistää terveyttä ja on mukavaa!  Teemu Pukki  on ihana!  Saku Koivu  vasta onkin!  Kaisa Mäkäräinen  <3! Lasten tulisi liikkua joka päivä ja mielellään useampi tunti. Eikä se aikuisillekaan olisi pahaksi.
 Liikunnan lisäksi vanhemmista suuri osa  arvostaa urheilua – siis sitä että kisataan. Pelataan joukkueessa lätkää tai futista tai tanssitaan tai lyödään karvapalloa ja päädytään vanhempien märissä päiväunelmissa maailman huipulle.
 Sitten siellä hallilla odotellaan että treenit loppuvat ja siinä se ilta ja elämä menikin.
 Näihin lasten harrastuksiin ollaan myös valmiita uhraamaan omasta elämästä melkoinen osa, kun lasta kiikutetaan treeneihin kolme kertaa viikossa ja viikonloppuisin turnauksiin. Sitten siellä hallilla odotellaan että treenit loppuvat ja siinä se ilta ja elämä menikin.
 Myös viulunsoitto tai pianon pimputus ovat asioita, joihin vanhemmat kernaasti laittavat tuhansia euroja rahaa halusi lapsi tai ei.
 Miksi meillä ei siis voisi olla  vastaavalla tavalla arvostettua ja koko ikäluokan läpäisevää lukuharrastusta? Siis niin, että olisi itsestään selvää viedä lapset tiistaisin ja torstaisin kirjastoon lukutreeneihin. Siellä olisi tyynyt lattialla ja valmentaja eli kirjastontäti odottamassa ja sitten treenattaisiin tunnin verran eri lukemisen osa-alueita. Toisinaan vedettäisiin sarjakuvatreenit, toisinaan painettaisiin urheilukirjapainotteiset harkat. Joskus syvennyttäisiin murhiin ja sitten olisi huumorin vuoro. Eväitä saisi olla mukana. I-junnuista aloitettaisiin ja siitä siirryttäisiin vähä vähältä ylemmäs ja välillä tehtäisiin pelimatkoja Oodiin.
 Kas siinäpä olisi harrastus, joka olisi rauhoittava, sivistävä, hauska ja ilmainen. Sitä ei kutsuttaisi lukupiiriksi, vaan se voisi olla Murhapiiri tai Mielikuvituskerho tai Noitapiiri tai Jännityskerho tai Lukuklubi. Se olisi aivan yhtä tärkeä, ellei tärkeämpi, kuin ne urheilutreenit.
 Itse asiassa tuollaisia kerhoja epäilemättä on, mutta se puuttuu, että kaikki lähtökohtaisesti kävisivät niissä.
 Jokainen ymmärtää , että ilman liikuntaa ihminen näivettyy ja menettää monenlaisia ilon hetkiä, luultavasti kuoleekin nuorempana kuin mitä olisi muuten kuollut – mikä toki näinä vanhustenhuollon aikoina saattaa olla hyvä vain.
 Lukutaito auttaa siinäkin, että on helpompi tavoitella sitä autuasta tilaa, jossa elämä on tyydyttävää.
 Mutta se tuntuu olevan vaikeampi ymmärtää, että ilman lukutaitoa ihminen vasta näivettyykin. Hänestä tulee toisen luokan kansalainen, jota fiksummat kanssaihmiset jujuttavat ihan 6-0 – liikuntatermejä käyttääkseni. Ilman lukutaitoa ihminen ei koskaan kehity täyteen kukkaansa.
 Ja myös: Lukutaitoinen ihminen luultavasti elää pidempään kuin lukutaidoton, koska lukutaito korreloi menestyksen kanssa elämän muilla osa-alueilla. Menestyminen taas usein kulkee käsi kädessä pidemmän elinajan ja vähintään sen kanssa, että kokee elämänsä tyydyttäväksi. Lukutaito auttaa siinäkin, että on helpompi tavoitella sitä autuasta tilaa, jossa elämä on tyydyttävää.
 Itse ilmoittaudun näihin lukutreeneihin  heti kun niitä ryhdytään järjestämään. Luen nimittäin luvattoman huonosti. Keräsin aikanaan oikein listaksi näitä väärinlukemisiani. Kun lehdessä seisoi ”Seurakunnan Perheasioiden neuvottelukeskus”, luin sen Perheasioiden pelottelukeskukseksi. Lentoasemalla Sikkerhetskontrolista tuli Skinheadkontrol ja talousuutisissa kerrottiin, että suomalaiset maksavat korkeita lainamadrigaaleja.
 Jäin miettimään, että sopraanot maksavat varmaan niitä kaikkein korkeimpia.
 Roope Lipasti
 Kirjoittaja on lietolainen kirjailija, joka osaa myös jonkin verran lukea.
 Aiheesta voi keskustella 02.05. klo 16.00 asti.

Roope Lipastin kolumni: Lukemista voi treenata siinä missä jalkapalloa tai pianon soittoa


Summary: Hypetetty yritys nosti osakkeensa hintaa kovan kysynnän vuoksi ja arvioi nyt itsensä yli miljardin dollarin arvoiseksi.

Yhdysvalloissa suuren suosion saavuttanut lihattomia pihvejä valmistava Beyond Meat listautuu tänään Nasdaq-pörssiin.
 Yritys on nostanut osakkeensa arvoa 25 dollariin korkean kysynnän johdosta. Yrityksen arvoksi arvioidaan nyt 1,5 miljardia dollaria, eli noin 1,34 miljardia euroa.
 Yrityksen tukijoihin lukeutuu joukko nimekkäitä julkisuuden henkilöitä, kuten Microsoftin perustaja  Bill Gates  sekä näyttelijä ja ympäristöaktivisti  Leonardo DiCaprio .
 Beyond Meatin kehittämä täysin kasvispohjainen pihvi on saanut osakseen runsaasti huomiota sosiaalisessa mediassa, sillä sitä on ollut vaikeaa erottaa ulkonäön, maun ja koostumuksen osalta lihaa sisältävästä pihvistä.
 Lue myös:
 Ilmastonmuutos tiedostetaan hampurilaisketjuissakin – kasvisruokaan panostetaan, mutta asiakkaiden ehdoilla: "Myymme, mitä he haluavat"

Bill Gatesin ja Leonardo DiCaprion tukema lihattomia pihvejä valmistava Beyond Meat listautuu tänään Nasdaqiin


Summary: Ylen selvityksen mukaan perintätoimistot eivät aina toimi lain mukaan. Tarkista oikeutesi tämän artikkelin avulla.

Laskun eteneminen perintään on osoitus siitä, että velkojan kärsivällisyys on päättynyt ja velan periminen on siirretty ammattimaiselle toimijalle.
 Perintätoimiston vaatimat perintäkulut kasvattavat velallisen maksettavaksi jäävää summaa. Perintätoimistojen teho perustuukin osin juuri tähän pelotteeseen.
 Ylen selvityksen mukaan niin suuret kuin pienetkin perintätoimistot kuitenkin lähettävät karhukirjeitä, jotka valvovan viranomaisen mukaan rikkovat lakia ja hyvää perintätapaa.
 Ennen kuin maksat, tarkista siis huolellisesti, mitä sinulta peritään.
 1. Varo tilausansaa – tarkista, onko velalla peruste
 Aivan aluksi tarkista, onko perintä aiheellinen. Todennäköisesti se on.
 Aina velalla ei kuitenkaan ole perustetta.
 Esimerkiksi vuonna 2012 eräät yritykset markkinoivat kuluttajille ilmaisia tuotepakkauksia,  joiden tilaus olikin kuluttajan yllätykseksi muutettu maksulliseksi jatkotilaukseksi . Kuluttajat huomasivat asian vasta, kun perintätoimisto Gothian ja Alektumin perintäkirjeet tippuivat postiluukusta.
 Perusteetonta velkaa ei luonnollisesti tarvitse maksaa. Sama koskee perusteetonta velkaa koskevia perintäkuluja.
 2. Tarkasta, ovatko perintäkulut kohtuulliset
 Velanperintää valvovan viranomaisen mukaan suurin osa Suomen velanperinnästä on asianmukaista ja aiheellista.
 Toisinaan perintätoimistot vaativat kuitenkin liikaa. Ylen selvityksen mukaan liian suurien perintäkulujen vaatiminen on yleisin tapa rikkoa hyvää perintätapaa. Räikeimmillään perintäkulut ovat olleet monikymmenkertaisia sallittuun nähden.
 Laki säätelee kuluttajasaatavia koskevien perintäkulujen enimmäismääriä. Esimerkiksi ensimmäisestä maksuvaatimuksesta saa vaatia 14 euron perintäkulut, jos saatavan pääoma on enintään 100 euroa. Suoraan ulosottokelpoisten saatavien (kuten kunnan terveyskeskusmaksun) perintäkulut ovat pienemmät. Tarkista kuluttajasaatavien perintäkulujen enimmäismäärät  täältä .
 Jos velallinen on yritys, perintäkulujen kohtuullisuuden arviointi on vaikeampaa. Laki ei säätele yrityssaatavia koskeville perintäkuluille euromääräisiä enimmäismääriä. Perintäkulut saavat kuitenkin korvata vain perinnästä koituneen työn, joten  ne eivät saa yritystenkään kohdalla olla kohtuuttomia .
 Jos perintäkulut ja korot ovat kohtuulliset, on järkevää maksaa kiltisti. Asian pitkittäminen johtaa vain perintäkulujen kasvuun, ja lopulta velkojesi päätymiseen ulosottoon.
 3. Älä maksa liian tiuhaan lähetettyjä perintäkirjeitä
 Perintäkuluja ei saa vaatia heti, kun maksu erääntyy. Laki säätelee myös sitä, kuinka tiuhaan perintätoimisto saa lähettää perintäkuluja kasvattavia kirjeitä.
 Kuluttajasaatavaa koskevan laskun eräpäivästä on kuluttava 14 päivää ennen kuin perintäyhtiö voi lähettää perintäkuluja sisältävän maksuhuomautuksen. Huomautusta seuraava maksuvaatimus voidaan lähettää taas 14 päivän kuluttua.
 Perintäkuluja kasvatetaan myös perimällä saman velkojan samaan sopimukseen perustuvia laskuja erillisinä velkoina. Näin perintätoimisto voi lähettää useita maksumuistutuksia ja maksuvaatimuksia, ja pyytää jokaisesta omat perintäkulunsa.
 Tämä on kuitenkin hyvän perintätavan vastaista. Velallisen saatavat pitäisi yhdistää kun se on mahdollista.
 4. Älä mene paniikkiin, älä pelkää uhkailua
 Velanperinnän tulee olla asiallista. Velallista ei esimerkiksi saisi valheellisesti vihjailla mahdollisista ikävistä seurauksista, joita laskujen maksamattomuudesta voi koitua.
 Ylen selvityksen mukaan tätä kuitenkin tapahtuu. Velallisia on esimerkiksi uhkailtu oikeudenkäynneillä, jotka perintäyhtiön mukaan tulisivat ratkeamaan velkojan hyväksi ja tuottamaan velalliselle tuhansien eurojen oikeudenkäyntikulut. Samoissa kirjeissä perintätoimisto on vaatinut velallisilta perintäkuluja, jotka valvova viranomainen on todennut kohtuuttoman suuriksi.
 Tällaisten uhkakuvien maalailu ei ole lain ja hyvän perintätavan mukaista. Älä siis maksa vaadittua summaa sokkona, vaikka perintäkirjeen sisältö vaikuttaakin uhkaavalta.
 5. Jos et käsitä mitä sinulta peritään, vaadi selvitystä
 Velallisella on oikeus saada maksuttomasti tietää  mihin perittävä summa perustuu.
 Tämä tarkoittaa, että perintäyhtiön on eriteltävä, mikä osa perittävästä summasta koskee alkuperäistä velkaa, ja mikä perintäyhtiön kuluja ja korkoja. Sen lisäksi perintäyhtiön on kerrottava alkuperäinen velkoja, velan peruste, ja miten velkaa on mahdollisesti jo aiemmin lyhennetty.
 Ylen selvityksen mukaan osa perintätoimistoista ei pyynnöistä huolimatta ole antanut tätä tietoa velallisille. Tämä on hyvän perintätavan ja lain vastaista.
 Jos tarvitset apua asiasi selvittämiseksi, ole yhteydessä kuluttajaneuvontaan, joka neuvoo kuluttajia perintäasioissa.
 Kilpailu- ja kuluttajavirasto KKV:n  kuluttajaneuvonta : 029 505 3050.
 6. Jos perintäyhtiö ei perustellusti toimi kuten pitää, riitauta asia
 Jos velka on perusteeton tai velanperintä joiltakin osin lainvastaista, riitauta asia. Ennen riitautusta huomioi kuitenkin muutama seikka:
 Riita-asian käsittelystä voi aiheutua huomattavia oikeudenkäyntikuluja riidan häviävälle osapuolelle. Velka-asiaa ei siis kannata riitauttaa huonoin perustein. Tuomioistuimessa kannattaa aina käyttää lainoppinutta avustajaa. Ennen riitautusta ota yhteys KKV:n kuluttajaneuvontaan.
 Perustele riitautus selkeästi ja riitauta perintä vain perusteettoman saatavan osalta. Jos esimerkiksi itse velkapääoma on aiheellinen, mutta perintäkulut eivät, maksa velka ja riitauta asia perintäkulujen osalta. KKV on laatinut  reklamaatioapurin, joka helpottaa kirjallisen valituksen tekemistä perintätoimistolle.
 Mikäli perintäyhtiö jatkaa virheellisenä pitämääsi perintää ilmoituksestasi huolimatta, voit viedä asian kuluttajariitalautakunnan ratkaistavaksi. Löydät valmiin valituslomakkeen  täältä .
 Riitautettua velanperintää ei saa lain mukaan jatkaa ja asia tulee viedä tuomioistuimen ratkaistavaksi.  Riitautuksen jälkeen saapuneita perintäkirjeitä ei siis tule maksaa  ennen kuin perintäyhtiö on antanut asianmukaisen vastauksen riitautukseen.
 Jos perintätoimisto rikkoo mielestäsi lakia, voit ilmoittaa asiasta Etelä-Suomen aluehallintovirastolle, joka valvoo Suomen velanperintää. Löydät valmiin valituslomakkeen  täältä .
 Aluehallintoviraston puhelinneuvonta: 0295 016 000.
 7. Jos rahatilanne ei parane, harkitse ulosottoa
 Jos velanperintä on aiheellinen, mutta sinulla ei ole kykyä maksaa, on syytä harkita velkojen päästämistä ulosottoon itse. Se voi olla halvempi ratkaisu kuin velanperinnän pitkittäminen.
 Sinulla on oikeus vaatia velanperinnän keskeyttämistä ja siirtämistä oikeudelliseen perintään, mikäli velka on kokonaisuudessaan erääntynyt.

Saitko perintäkirjeen? Ennen kuin maksat, tarkista nämä 7 asiaa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Saitko perintäkirjeen? Ennen kuin maksat, tarkista nämä 7 asiaa

 Ylen selvityksen mukaan perintätoimistot eivät aina toimi lain mukaan. Joskus velalliselta vaaditaan kohtuuttoman suuria perintäkuluja. Tarkista oikeutesi  tämän jutun avulla .
 Karjalan lennoston ex-komentaja kiistää rikokset pääosin – everstin käytöstä Lemmenjoen harjoituksessa aletaan puida oikeudessa torstaina
 Derrick Frilund / Yle
 Karjalan lennoston ex-komentajan syytteitä esimiesaseman väärinkäyttämisestä, palvelusrikoksesta ja kunnianloukkauksesta aletaan käsitellä  tänään  Helsingin hovioikeudessa.
 Suomalaiset tekivät kansantajuisen kurssin tekoälyn perusteista, ja nyt moni muukin maa haluaa huippusuositun kurssin omalla kielellään
 Laura Koivunen | Yle Uutisgrafiikka
 Suomalaisesta, tekoälyä selittävästä kurssista on tullut  huippusuosittu . Ainakin 15 maata haluaa saman kansantajuisen verkkokurssin omalla kielellään, ja YK:n opetusjärjestö Unesco toivoo kouluttavansa sillä huimaa vauhtia kehittyvää Afrikkaa.
 Ylen eurovaalitentit alkavat – ensimmäisenä vuorossa vasemmistoliiton Li Andersson
 Yle Uutisgrafiikka
 Ylen eurovaalitenttien sarja Aamu-tv:ssä ja Ykkösaamussa alkaa vasemmistoliiton puheenjohtajan  Li Anderssonin   haastattelulla . Julkaisemme haastatteluaamuina myös artikkelin, joka esittelee haastatteluvuorossa olevan puolueen Eurooppa-politiikkaa.
 Viro yrittää muuttaa rapistuvia neuvostoaikaisia kerrostaloja nollaenergiataloiksi
 Ulkoapäin ei arvaisi, että Tallinnan teknillisen yliopiston kampuksella seisova talo on rakennettu jo vuonna 1986.  Stanislav Moshkov
 Yli sata miljoonaa ihmistä asuu neuvostoaikaisissa huonokuntoisissa betonikerrostaloissa Venäjällä, Baltiassa, Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa. Niissä on home- ja ilmanlaatuongelmia. Osassa parvekkeet ja välikatot ovat alkaneet rapistua. Tallinnan teknillisessä yliopistossa on kehitetty ongelmaan ratkaisu: talojen remontointi moderneiksi  nollaenergiataloiksi .
 Voimakas matalapaine muotoutuu Suomen ylle
 Yle
 Tänään Kainuussa ja Pohjois-Pohjanmaalla tulee monin paikoin räntää tai lunta, etenkin Kainuussa lumisade voi olla sakeaa. Etelä- ja keskiosassa maata sää on pilvistä ja sadetta tai sadekuuroja tulee monin paikoin, keskiosassa maata sateet ovat osin räntää. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Eurovaalitentit alkavat, tarkista nämä asiat perintäkirjeestä, voimas matalapaine Suomen yllä – osassa maassa tulossa lunta


Summary: Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson on tänään aamu-tv:n eurovaalitentissä. Voit katsoa haastattelun tästä artikkelista.

Vasemmistoliitossa puhaltavat punavihreät tuulet näkyvät myös puolueen Eurooppa-politiikassa.
 Puolue on siirtynyt aiempien vuosien EU-kriittisyydestä kohti eurooppalaisten vasemmistopuolueiden valtavirtaa. Siinä EU:n yhdentymiseen suhtaudutaan sinänsä myönteisesti, mutta samalla EU:n toimintaan toivotaan merkittäviä muutoksia.
 Voit katsoa vasemmistoliiton puheenjohtajan  Li Anderssonin  eurovaalitentin joko aamulla suorana kello 8.11 tai haastattelun jälkeen klikkaamalla artikkelin pääkuvaa. Yhteenveto haastattelusta päivitetään tämän jutun loppuun.
 1. Mitä puolue ajaa EU:ssa?
 Asiantuntijat luokittelevat vasemmistoliiton  niin kutsuttujen reformistipuolueiden joukkoon . Nämä puolueet haluavat uudistuksia EU:n instituutioihin ja koko unionin agendaan.
 Eniten korjaamista vasemmistoliitto näkee euroalueen talouspolitiikassa, jota puolue arvostelee liian tiukasta talouskurista.
 Puolueen mielestä liian tiukka talouskuri estää suhdanteisiin sopivan talouspolitiikan harjoittamisen. Tällä tarkoitetaan sitä, että talousvaikeuksiin joutuneiden maiden on tehtävä leikkauksia, mikä voi pahentaa niiden tilannetta entisestään.
 Vasemmistoliitto haluaisi korjata ongelmia esimerkiksi kasvattamalla EU-alueen yhteisinvestointeja siten, että kriisin uhatessa jäsenmaiden talouksia voitaisiin tukea elvyttämällä. Lisäksi puolue on ehdottanut eroamismekanismin luomista rahaliittoon. Se mahdollistaisi euroeron ilman eroa koko EU:sta.
 Vasemmistoliitto toivoo EU:lta myös tiivimpää yhteistyötä esimerkiksi ilmastonmuutoksen torjunnassa.  Puolue ehdottaa vaaliohjelmassaan  Euroopan laajuista ohjelmaa ilmastotyöpaikkojen puolesta, eli Euroopan omaa ”Green New Dealia”. Termi viittaa Yhdysvalloissa demokraattien esittämään kunnianhimoiseen ilmastopoliittiseen ohjelmaan, jonka tarkoituksena on leikata kasvihuonepäästöjä ja vähentää samalla eriarvoisuutta.
 Vasemmistoliitto lisäisi EU:n yhteistyötä myös verovälttelyn ehkäisemisessä ja sosiaalisissa kysymyksissä, joihin kuuluu esimerkiksi riittävän sosiaaliturvan takaaminen kaikille eurooppalaisille.
 Into on vähäisempää, kun puhutaan EU:n puolustusyhteistyön syventämisestä. Puolue kutsuu näitä suunnitelmia EU:n militarisoinniksi ja unionin rahojen ohjaamiseksi aseteollisuudelle. Se sotii vasemmistoliiton mielestä EU:n perustamisajatusta vastaan.
 Myös EU:n kauppasopimukset ovat olleet vasemmistoliiton hampaissa. Puolueen mielestä EU:n ja Yhdysvaltojen välille kaavailtu TTIP-sopimus, EU:n ja Kanadan välinen CETA-sopimus sekä isomman maajoukon TiSA-sopimus lisäisivät suuryritysten valtaa työntekijöiden ja ympäristön kustannuksella.
 2. Millainen on ollut puolueen taival Euroopassa?
 Suomen liittyminen Euroopan unioniin oli aikoinaan vasemmistoliitolle vaikea pala. Kysymys jakoi rivejä niin pahasti, että puolue ei ottanut asiaan virallista kantaa. Puoluejohdossa jäsenyyteen suhtauduttiin myönteisemmin kuin EU-kriittisten kannattajien keskuudessa.
 Vasemmistoliiton EU-politiikan kasvoina toimi pitkään europarlamentissa (1996-2009) istunut euroskeptinen konkari  Esko Seppänen . Vuoden 2009 eurovaaleissa Seppänen ei asettunut enää ehdolle ja vasemmistoliitto menetti ainoan meppipaikkansa yhden kauden ajaksi.
 Yle Uutisgrafiikka
 Sitten Seppäsen meppipäivien puolueen EU-kritiikki on lieventynyt. Vasemmistoliiton lippua europarlamentissa on tällä kaudella heiluttanut presidenttiehdokkaanakin käväissyt kainuulainen  Merja Kyllönen . Hän onnistui nostamaan vasemmistoliiton takaisin Euroopan parlamenttiin edellisissä eurovaaleissa vuonna 2014.
 Entiselle liikenneministerille sopivasti Kyllönen on europarlamentissa keskittynyt liikenneasioihin. Hän osallistui esimerkiksi rekkadirektiivin valmisteluun, jossa Suomen kannalta keskeisenä kysymyksenä pidettiin Suomen ja Ruotsin välisen liikenteen jatkumista ennallaan. Kyllönen itse  kuvasi lopputulosta torjuntavoitoksi Suomelle.
 3. Mihin europarlamenttiryhmään puolue kuuluu?
 Europarlamentissa vasemmistoliitto on osa sekalaista seurakuntaa, johon mahtuu sosiaalidemokraateista vasemmalle sijoittuvia puolueita punavihreistä perinteisempiin sosialisteihin.
 Yle Uutisgrafiikka
 Suomen vasemmistoliitto kuuluu euroryhmän maltilliseen siipeen. Hajanaisen ryhmän sisältä löytyy myös vanhoillisia kommunistipuolueita.
 Vanhan vasemmiston peruina ryhmässä on myös Venäjä-myönteisyyttä, joka näkyi esimerkiksi Ukrainan kriisiin liittyvinä erimielisyyksinä puolueiden välillä.
 Viime eurovaalien alla  Euroopan vasemmiston nimissä julkaistiin lausunto , joka syytti Yhdysvaltoja ja EU:ta Ukrainan jakautumisesta. Suomen vasemmistoliiton mukaan kannanottoa ei oltu hyväksytty puolue-elimissä ja silloinen puheenjohtaja  Paavo Arhinmäki  sanoutui lausunnosta irti.
 4. Miten käy eurovaaleissa?
 Vasemmistoliiton tavoitteena on meppipaikan uusiminen, mutta on epävarmaa, kuka lopulta suostuu ottamaan paikan vastaan.
 Puolueen ehdokasasettelua on arvosteltu äänestäjien harhauttamisesta, sillä eduskuntavaaleissa läpi mennyt puolueen kärkiehdokas  Merja Kyllönen  on ilmoittanut palaavansa eduskuntaan vaikka tulisi valituksi eurovaaleissa.
 Vasemmistoliiton kärkiehdokkaita.  Yle Uutisgrafiikka
 Puoluehallituksen pyynnöstä ehdolle lähti eduskuntavaalien oululainen ääniharava ja varapuheenjohtaja  Hanna Sarkkinen . Hän on kertonut  Kansan Uutisten haastattelussa  tekevänsä ensisijaisesti vaalitöitä puolueen eteen. Hänkään ei ole varma, ottaisiko meppipaikan vastaan, jos tulisi valituksi.
 Kyllösen ja Sarkkisen keräämät äänet hyödyttäisivät todennäköisesti helsinkiläistä  Silvia Modigia , joka putosi eduskunnasta.
 Kaksi kautta kansanedustajana istunut Modig ilmoitti lähtevänsä eurovaaliehdokkaaksi heti seuraavana päivänä eduskuntavaalien jälkeen.
 Jutusta voi keskustella tänään torstaina klo 22:een.

Ilmastopäästöt alas, säännöt eurosta eroamiseen – tätä on vasemmistoliitto EU:ssa, katso Li Anderssonin vaalitentti suorana klo 8.11


Summary: Euroopan sisäpiirijutut saat sähköpostiisi tilaamalla Ylen Eurooppa-kirjeen.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Orastaako vaaliväsymys, vaikka eurovaalit häämöttävät jo nurkan takana eli vajaan kuukauden päässä? Ei hätää, me autamme.
 Tästä voit lukea tai kerrata 8 vakavaa ja 2 kevyempää syytä, miksi eurovaaleista kannattaa välittää – ja jopa innostua. Ylen  Eurooppa-kirjeen  tilaamalla saat osuvimmat sisällöt suoraan sähköpostiisi.
 1. Nyt ollaan osana jotain suurta
 Eurovaalit ovat maailman toiseksi suurimmat demokraattiset vaalit Intian jälkeen. Intian vaaleissa aiemmin keväällä oli 900 miljoonaa äänioikeutettua, EU:ssa heitä on 400 miljoonaa.
 Eurooppa on kaikkine ongelmineenkin esimerkki siitä, että toisiaan tappaneet kansakunnat pystyvät sopimaan kestävän rauhan. Nykyisten nelikymppisten isovanhemmat saattoivat vielä taistella toisessa maailmansodassa. Nyt heidän jälkeläisensä äänestävät yhteisissä vaaleissa.
 2. Jännitettävää riittää
 Koko maailma pidättää hengitystään Britannian brexit-päätöksiä odotellessa: nyt näyttää siltä, että EU-eroa ei vielä tule ja Britanniastakin valitaan europarlamentaarikkoja. Eurovaalien lopputulokseen kohdistuu muutenkin jännitystä uudella tavalla.
 Tulossa on ensimmäiset eurovaalit vuoden 2015 pakolaiskriisin ja maailmaa hälyttäneen IPCC:n ilmastoraportin jälkeen.  Ennusteiden  mukaan maahanmuutto- ja EU-vastaisten populistiryhmien osuus saattaa kasvaa niin, että parlamentin tutut asetelmat järkkyvät.
 Perinteisesti sopu on saatu, jos isot ryhmittymät eli sosialistit ja maltillinen oikeisto EPP ovat liittoutuneet. Tulevaisuudessa tämä liittouma tuskin riittää isoihin päätöksiin.
 3. Europarlamentti on ilmastoasioissa vallankäyttäjä
 Europarlamentin ilmastopäätöksillä voi olla enemmän väliä kuin eduskunnalla. Esimerkiksi maataloustuen pelisäännöt ja keskeinen ympäristönsuojelu ovat sellaisia asioita, konkarimeppi  Sirpa Pietikäinen  (kok)  on arvioinut .
 Parlamentilla on maine keskustelukerhona, vaikka totuus on ollut aivan muuta jo pian kymmenen vuotta.
 – Parlamentti sai Lissabonin sopimuksen kautta (vuonna 2009) niin paljon valtaa, että se ei juuri enää rohkene, kehtaa tai keksi enempää pyytää, kirjoittivat  Satu Helin  ja  Pekka Nurminen  tietokirjassaan Euroopan parlamentti.
 Parlamentti vaikuttaa EU:n budjettiin, tärkeimpiin nimityksiin ja lähes kaikkiin lakeihin. Eri arvioiden mukaan  18–80 prosenttia  Suomen laeista tulee EU:sta.
 Euroopan komission varapuheenjohtaja  Jyrki Katainen  on sanonut, että  yksittäisellä europarlamentaarikolla voi olla jopa enemmän valtaa kuin suomalaisella ministerillä.  Tutkijat ovat tukeneet tätä arviota. Meppi käyttää valtaa koko Euroopan mittakaavassa: päätökset koskevat suoraan 500 miljoonaa EU-kansalaista.
 4. Europarlamentissa päätetään sinun arjestasi
 Vaikka europarlamentin päämaja Strasbourgissa on lähes 3 000 kilometrin päässä Suomen keskipisteestä Piippolasta, siellä on päätetty kuluneen vuoden aikana muun muassa näistä suomalaisia koskevista asoista: useiden kertakäyttöisten muovituotteiden kuten pillien kielto, tekijänoikeuslainsäädännön uudistaminen ja hintakatto EU:n sisäisissä puheluissa.
 5. Sinä saat päättää suoraan
 Se on demokratiaa. Euroopan parlamentti on lisännyt demokratiaa eli kansalaisten valtaa Euroopan unionissa.
 Kaikki muut EU-päätökset tehdään erilaisten valtioiden välisten instituutioiden välityksellä epäsuoraan. EU-moititaan usein ja aivan syystä läpinäkymättömäksi. Yksi askel avoimuteen ja suoruuteen otettiin tammikuussa, kun europarlamentti päätti  lobbarirekisteristä . Alkavalla EU-parlamentin kaudella lakihankkeiden esittelijöinä toimivien meppien on julkaistava tapaamiset lobbarien kanssa.
 6. Voit vaikuttaa maailman muutokseen
 Eurovaalit on se paikka, jossa pienen Suomen äänestäjät vaikuttavat ison Euroopan suuntaan. Vaikkapa Venäjälle Suomi on pieni naapuri, mutta EU ei.
 Jos EU päättää asettaa talouspakotteita vaikka Ukrainaan hyökänneelle Venäjälle, sillä on vaikutusta. Kun maailmankaupan säännöistä neuvotellaan  Donald Trumpin  Yhdysvaltojen kanssa, pienten maiden kannattaa yhdistää voimansa.
 7. Ei ole itsestäänselvää, että elät vapaassa demokratiassa
 Suomen ja EU:n demokratiassa on puutteita, mutta globaalisti tilanne on Euroopan unionin maissa ja EU:ssa hyvä. Koko maailmassa demokraattiset vapaudet ovat olleet kutistumaan päin jo vuosikymmenen verran, arvioi esimerkiksi tutkimuslaitos Freedom House arvioi. Sen vuosiraportin mukaan vähemmistö, 45 prosenttia, maailman asukkaista asuu vapaissa ja demokraattisissa yhteiskunnissa.
 8. Sinua tarvitaan
 Mitä vähemmän välität ja seuraat, sitä helpompi sinua on sumuttaa. Euroopan demokratiakin haurastuu, jos kansalaiset eivät aktiivisesti seuraa ja toimi, osallistu keskusteluun ja valvo päättäjiä.
 Jo nyt EU:n jäsenmaissa Unkarissa ja Puolassa lehdistön ja kansalaisten vapauksia rajoitetaan. Tämä onkin yksi EU:n haasteita lähivuosina: miten puolustaa demokratiaa ja miten patistaa jäsenmaita noudattamaan unionin arvoja.
 9. Yksi ääni vaikuttaa tulokseen enemmän kuin eduskuntavaaleissa
 Eurovaalit ovat kiinnostaneet suomalaisia vähän. Viime eurovaaleissa vuonna 2014 suomalaisten äänestysaste oli  39,1 prosenttia .
 Eduskuntavaaleissa tänä keväänä äänestysaste oli peräti 72 prosenttia. Nörttilogiikalla yksi äänestäjä vaikuttaa eurovaaleissa lopputulokseen suhteessa enemmän, koska äänestäjiä on vähemmän.
 10. Kukapa ei haluaisi päihittää Ruotsia?
 Eurovaalien äänestysaktiivisuudessa ruotsalaiset päihittävät meidät suomalaiset heittämällä. Viime eurovaaleissa Ruotsin äänestysaste oli 51,1 prosenttia. Siihen suomalaisilla on matkaa.
 Lue lisää:
 Yle tiivistää EU-uutisointiaan ja Euroopan seuraamista toukokuun alusta lähtien. Tilaa joka perjantai ilmestyvä Eurooppa-kirje  täältä .
 Pimeyden ytimessä? Erikoisartikkeli Euroopan parlamentista

Miksi välittää eurovaaleista? Lue tästä 10 syytä, miksi vaaleista kannattaa jopa innostua


Summary: Asumiskustannukset pienenevät, kun vanhat talot remontoidaan moderneiksi nollaenergiataloiksi.

Jos liikkuu Tallinnan ydinkeskustan ulkopuolella, ei voi olla näkemättä viisikerroksisia neuvostoaikaisia betonikerrostaloja, hrushtshovkia.
 Näitä matalia kerrostaloja rakennettiin 1960–1980 -luvuilla ympäri koko silloisen Neuvostoliiton aluetta.
 Hrushtshovkissa asuu yhä noin sata miljoonaa ihmistä Venäjällä, Baltiassa, Itä-Euroopassa ja Keski-Aasiassa.
 Moni taloista on äärimmäisen huonossa kunnossa. Niissä on home- ja ilmanlaatuongelmia. Osassa parvekkeet ja välikatot ovat alkaneet rapistua ja muuttuneet hengenvaarallisiksi.
 Talot rakennettiin aikoinaan nopealla aikataululla ja suunniteltiin kestämään noin kolmekymmentä vuotta. Nyt tuo aika on nuorimpienkin talojen kohdalla kulunut umpeen.
 Hrushtshovkat ovat neuvostoajalla rakennettuja viisikerroksisia betonitaloja. Stanislav Moshkov
 Purkamisen sijasta nollaenergiataloja
 Yksi vaihtoehto ratkaista ongelma on purkaa vanhat talot ja rakentaa niiden tilalle uusia. Esimerkiksi Moskovan kaupunki suunnittelee parhaillaan mittavaa neuvostoaikaisten talojen purkuprojektia.
 Tallinnan teknillisessä yliopistossa on kehitetty ongelmaan toisenlainen ratkaisu: talojen remontointi moderneiksi nollaenergiataloiksi.
 Nollaenergiatalo tarkoittaa taloa, joka tuottaa energiaa yhtä paljon kuin kuluttaa.
 Tavoitteeseen pyritään rakentamalla energiaa tuottavia ja säästäviä ratkaisuja kuten ilmatiiviitä seinäpaneeleja.
 Ensimmäinen lähes nollaenergiataloksi muutettu hrushtshovka valmistui viime vuonna Tallinnan teknillisen yliopiston kampuksella. Sen katolla oleva aurinkovoimala tuottaa noin puolet talon kuluttamasta energiasta.
 Nollaenergiatalon katto on täynnä suurikokoisia aurinkopaneeleja, jotka tuottavat puolet talon sähköstä. Stanislav Moshkov
 Remontti maksoi noin 3,2 miljoonaa euroa ja kesti vuoden.
 – Remontti tuli selvästi halvemmaksi kuin vanhan talon purkaminen ja uuden rakentaminen tilalle olisi tullut, sanoo Tallinnan teknillisen yliopiston rakennusfysiikan professori ja nollaenergiataloprojektin vetäjä  Targo Kalamees .
 Taloudellisen hyödyn lisäksi nollaenergiataloprojektin taustalla on sosiaalinen lähtökohta: asukkaiden hyvinvoinnin lisääminen.
 – Sen sijaan että hrushtshovkien asukkaat pakotettaisiin muuttamaan muualle, he saavat jatkaa asumista omissa kodeissaan, Kalamees sanoo.
 – Vaikka remontin jälkeen talojen neliöhinnat nousisivat hiukan, asumismukavuus paranee ja lämmityskulut pienenevät.
 Nollaenergiatalo on remontoitu sisältäkin moderniksi. Stanislav Moshkov
 Ensimmäiset asukkaat ovat tyytyväisiä
 Vuosi sitten valmistuneen nollaenergiatalon omistaa Tallinnan teknillinen yliopisto ja sitä vuokraa yliopiston ylioppilaskylä.
 Talossa on yhteensä 80 asuntoa, joissa asuu teknillisen yliopiston opiskelijoita, jatko-opiskelijoita ja heidän perheitään.
 Ulkoapäin ei arvaisi, että talo on rakennettu vuonna 1986. Ikkunat ja ovet ovat upouusia, samoin ulkoseiniä peittävät valkoiset energiapaneelit.
 Vasta porraskäytävästä talon todellisen iän huomaa: rappuset ja seinät ovat selvästi vanhaa perua.
 Porraskäytävässä vastaan tulevat asukkaat kehuvat asuntoja toimiviksi ja edullisiksi.
 – Maksamme yksiöstämme vuokraa vain 330 euroa kuussa sisältäen lämmitys-, sähkö- ja vesikulut. Kulut ovat paljon pienemmät kuin Tallinnan asunnoissa keskimäärin, kertoo newyorkilais-kiinalainen aviopari  Yen Yen Liu  ja  Adam Larger .
 Yen Yen Liu ja Adam Larger kehuvat talon alhaisia lämmityskuluja. Stanislav Moshkov
 Virolainen  Martin Proosa  kutsuu katsomaan omaa 27-neliöistä yksiötään.
 Hän kertoo olevansa erityisen tyytyväinen yliopiston päätökseen muuttaa talon parvekkeet sisätiloiksi. Hän on tehnyt entisestä parvekkeesta tietokonenurkkauksen.
 – Tämä tuo mukavasti lisätilaa asuntoon. En tarvitse parveketta mihinkään.
 Hän kehuu asuntoa myös hiljaiseksi ja hyvin eristetyksi.
 – Kesällä täällä ei tule liian kylmä eikä talvella liian kuuma.
 Martin Proosa teki talon entisestä parvekkeesta itselleen tietokonenurkkauksen. Stanislav Moshkov
 Viron tuleva vienti-innovaatio?
 Tallinnan teknillinen yliopisto omistaa remontoidun talon lisäksi joukon muita, vastaavia kiinteistöjä. Ne on tarkoitus remontoida nollaenergiataloiksi yksi kerrallaan.
 – Tarvitsemme vielä lisää tuotekehitystä ja pilottiprojekteja ennen kuin kauppaamme tämän konseptin maailmalle, hän sanoo.
 Kalamees ei ole kuullut, että muualla maailmassa tehtäisiin vastaavanlaista kehitystyötä. Tarton yliopistossa tosin on käynnissä samantapainen projekti, jossa hrushtshovkia remontoidaan uudentyyppisiksi älytaloiksi.
 Targo Kalamees uskoo, että neuvostotalojen muuttamisesta nollaenergiataloiksi voisi tulla Viron seuraava suuri vienti-innovaatio. Stanislav Moshkov
 Kalamees uskoo, että hrushtshovkien muuttaminen nollaenergiataloiksi voisi olla Viron seuraava, suuri vienti-innovaatio.
 – Kansainvälistä kiinnostusta on jo paljon. Tämä ratkaisisi monta ongelmaa maissa, joissa hrushtshovkat rapistuvat vuosi vuodelta lisää.

Sata miljoonaa ihmistä asuu rapistuvissa neuvostoaikaisissa betonikerrostaloissa – Tallinnan teknillisessä yliopistossa keksittiin ratkaisu ongelmaan


Summary: Ruotsi ja Hollanti tarttuivat Suomen haasteeseen kouluttaa yksi prosentti asukkaistaan tekoälyn perusteisiin.

Yksi näkee tekoälyn uhkana ja toinen mahdollisuutena. Moni meistä tietää siitä loppujen lopuksi aika vähän.
 Siksi suomalaisesta, tekoälyä selittävästä kurssista on tullut huippusuosittu. Nyt ainakin 15 maata haluaa saman kansantajuisen verkkokurssin omalla kielellään, ja YK:n opetusjärjestö Unesco toivoo kouluttavansa sillä huimaa vauhtia kehittyvää Afrikkaa.
 Helsingin yliopiston ja teknologiayhtiö Reaktorin yhteistyössä tekemän  Tekoälyn perusteet -kurssin  suosio on ollut ennennäkemätön jopa kansainvälisellä mittapuulla: keväällä 2018 julkaistun verkkokurssin on aloittanut 150 000 ihmistä.
 Yksi kurssin suorittaneista on henkilöstöpäällikkönä työskentelevä  Aino Heikkinen.  Hän luki verkkoluennot läpi kesälomallallaan samalla, kun otti aurinkoa pihallaan. Syy kurssin aloittamiselle oli ammatillinen: Heikkisen työnantaja on Väestörekisterikeskus, ja työssä tarvitaan ymmärrystä digitaalisesta kehityksestä.
 Aino Heikkinen pitää tekoälyosaamista kansalaistaitona, jonka kaikkien pitäisi oppia. Markku Rantala / Yle
 Vaikein jakso opinnoissa oli  neuroverkot , Heikkinen sanoo. Neuroverkot ovat tekoälyssä käytettäviä laskennan malleja, jotka matkivat ihmisaivojen toimintaa.
 – Se osuus ei mennyt ihan harppomalla läpi. Piti oikein pysähtyä ajattelemaan, sanoo Heikkinen.
 – Muuten kurssi oli tiivis katsaus siitä, mitä on tulossa.
 Suomi on ensimmäinen maa, joka koulutti prosentin asukkaistaan
 Kurssin suosiota on siivittänyt se, että se on tarjolla verkossa ilmaiseksi eikä se vaadi minkäänlaista teknologista tietopohjaa. Englanninkielisen version ansiosta puolet kurssilaisista on ulkomailta. Tekijät iloitsevat siitä, että naisia on kurssilla harvinaisen suuri osuus, jopa 40 prosenttia.
 Helsingin yliopiston digitalisaatiojohtaja  Jaakko Kurhila  kuvailee kurssin suosiota huikeaksi.
 – Ilmainen verkkokurssi voi tavoittaa tuhansia ihmisiä, mutta yli sadasta tuhannesta kurssilaisesta emme uskaltaneet edes unelmoida, sanoo Kurhila.
 Kun tekoälystä tietää enemmän, voi tulevaisuuden ottaa vastaan paljon luottavaisemmin mielin.  Jaakko Kurhila, Helsingin yliopisto
 Kun Helsingin yliopisto ja Reaktor julkaisivat kurssin vuosi sitten, visiona oli kouluttaa yksi prosentti suomalaisista eli 55 000 ihmistä tekoälyn perusteisiin. Kansainvälinen media kiinnostui pian, ja esimerkiksi  Politico  ja  Wired  kirjoittivat pienen Pohjoismaan "kunnianhimoisesta koulutustavoitteesta".
 Yhden prosentin tavoite tuli täyteen jo muutamassa kuukaudessa. Nyt kurssin tekijät kurottavatkin vielä ylemmäksi ja pyrkivät kouluttamaan yhden prosentin koko maailman väestöstä eli 77 miljoonaa ihmistä.
 Myös muut maat ovat tarttuneet haasteeseen kouluttaa yksi prosentti asukkaistaan tekoälyn perusteisiin. Ruotsinkielinen versio Helsingin yliopiston kurssista starttaa toukokuussa länsinaapurissa ja neuvotteluja käydään useiden muiden maiden kanssa. Alankomaat otti mallia Suomen saavutuksesta ja lähti vuoden alusta kouluttamaan asukkaitaan  Amsterdamin yliopiston  ilmaisella kurssilla.
 Tuntematon tulevaisuus pelottaa
 Miksi kurssi on sitten niin haluttu? Reaktorin tekoälyjohtajan  Hanna Hagströmin  mukaan moni pelkää menettävänsä kontrollin, jos he eivät pysy perässä teknologian kehityksessä.
 Tekoälykurssia testattiin ennen julkaisua erilaisilla kohderyhmillä. Siitä riippumatta olivatko testattavat töissä vai työttömiä, miehiä vai naisia, nuoria vai vanhoja, tulos oli aina sama: ihmisiä kiinnosti tietää enemmän tekoälystä, koska he halusivat ymmärtää, mitä tulevaisuudessa tapahtuu. He halusivat myös olla mukana osallistumassa siihen tulevaisuuteen.
 Tekoälyn ympärille on kertynyt myös pelottavia myyttejä, joita kurssin avulla yritetään nyt purkaa.
 – Kun tekoälystä tietää enemmän, tulevaisuuden voi ottaa vastaan paljon luottavaisemmin, eikä tarvitse kantaa huolta siitä, että tekoäly ottaa vallan ja tuhoaa meidät kaikki, sanoo Kurhila.
 Helsingin yliopiston digitalisaatiojohtajan Jaakko Kurhilan mukaan Suomi voisi tehdä paljon hyvää tarjoamalla korkeatasoista koulutusta maailmalle. Markku Rantala / Yle
 Kurssin tekijöiden tavoitteena on myös pitää huolta, että kukaan ei jäisi kelkasta: Jotta muutkin kuin teknologian ammattilaiset voivat osallistua tekoälyyn liittyvään päätöksentekoon, edellyttää se, että ilmiö tunnetaan ja ymmärretään.
 – Tekoälyn peruskäsitteet pitää ymmärtää, että siitä voi käydä keskustelua, sanoo Hagström.
 Tekoälykurssin imusta kertoo jotain sekin, että Väestörekisterikeskuksen henkilöstöpäällikkö Aino Heikkinen sai innostettua mukaan kolme sukupolvea.
 – Meillä koko perhe on suorittanut kurssin: äitini, poikani ja puolisoni.
 Lue lisää:
 Tekoäly avuksi ruokahävikin pienentämiseen: Älybiojäteastia kertoo, paljollako ruokaa menee roskiin
 Bussikuskit ja kirjastonhoitajat pitäisi saada suunnittelemaan tekoälyä – "meillä on huutava pula lähes kaikkien alojen tekoälykoulutuksesta"
 Koe ensimmäisenä: Yle Uutisvahdin älykäs Voitto-robotti suosittelee juuri sinulle hyödyllisiä uutisia

Moni pelkää kontrollin katoavan, kun tekoäly yleistyy – siksi suomalainen tekoälyä selittävä kurssi on huippusuosittu ulkomailla asti


Summary: Vakoojaa voi odottaa elinkautinen vankeusrangaistus.

Vuosina 1994-2007 CIA:ssa työskennellyt  Jerry Chun Shing Lee  on myöntänyt vakoilleensa Kiinalle. Leen epäillään keränneen Kiinaa varten tietoja yhdysvaltalaisvakoojista ja heidän toiminnastaan.
 Siitä ei vielä ole tietoa onnistuiko Lee toimittamaan tiedustelutietoja kiinalaisille.
 Joka tapauksessa Leetä voi odottaa elinkautinen vankeusrangaistus, kertoo Yhdysvaltain oikeusministeriö. Lee pidätettiin reilu vuosi sitten, tammikuussa 2018.
 Lee sanoi saanensa kiinalaisilta useita toimeksiantoja vuosina 2010-2011.
 Kaksi kiinalaista tiedustelun virkamiestä houkutteli Leen vakoojaksi huhtikuussa 2010 lupaamalla tälle 100 000 dollaria ja lisäksi toimeentulon loppuelämäksi.
 Oikeusministeriön lausunnon mukaan vuosina 2010-2013 Leen tilille maksettiinkin satoja tuhansia dollareita.
 Aiheesta lisää:    Muistikirjoja täynnä tietoja yhdysvaltalaisvakoojista – Yhdysvallat pidätti entisen CIA-virkamiehen epäiltynä Kiina-yhteyksistä

Entinen CIA:n työtekijä on tunnustanut vakoilleensa Kiinan hyväksi


Summary: da Vinci eli viimeiset kolme elinvuottaan Ranskassa.

Italialainen mestarimaalari ja renessanssiajan yleisnero  Leonardo da Vinci  kuoli tasan 500 vuotta sitten. Kuolinpäivänä järjestetään suuret juhlallisuudet Ranskassa sijaitsevassa Amboisen kaupungissa, jossa da Vinci kuoli 67-vuotiaana.
 Hän asui Loiren laaksossa elämänsä viimeiset kolme vuotta. Leonardon kutsui Ranskaan nuori kuningas  Frans I .
 Samoihin aikoihin kilpailevat maalaritähdet  Michelangelo  ja  Rafael  olivat kovassa nousussa. Leonardo da Vincin toimeksiannot sen sijaan olivat vähentyneet.
 Hänelle tulikin helpotuksena päästä nuoren kuninkaan "ensimmäiseksi maalariksi, insinööriksi ja arkkitehdiksi".
 Tämän päivän juhlallisuuksiin osallistuvat muun muassa Italian ja Ranskan presidentit.

Ranska ja Italia juhlistavat tänään Leonardo da Vincin 500-vuotiskuolinpäivää


Summary: SDP ruotii Hussein al-Taeen tapausta ja ryhmänjohtajat pohtivat istumajärjestystä

Eduskunnan täysistuntorutiinit pyörähtävät tänään käyntiin vaalitauon jälkeen. Täysistunnossa muun muassa valitaan eduskunnan valiokuntien jäsenet. Valiokuntien kokoonpanot vastaavat eduskuntapuolueiden voimasuhteita.
 Valiokuntien puheenjohtajuuksista sovittiin jo viime viikolla. Tuolloin sovittiin muun muassa, että SDP sai perustuslakivaliokunnan puheenjohtajuuden ja keskusta sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtajuuden.
 Myös eduskuntaryhmät kokoontuvat iltapäivällä. Ryhmien kokouksissa keskusteltaneen muun muassa käynnissä olevista hallitustunnusteluista.
 Puolueet vastasivat hallitustunnustelija  Antti Rinteen  (sd.) kysymyksiin vappuaattoon mennessä. Rinteen mukaan tarkentavat keskustelut puolueiden vastausten pohjalta alkavat perjantaina.
 Rinteen tavoitteena on, että varsinaisissa hallitusneuvotteluissa mukana olevat puolueet ovat tiedossa ensi keskiviikkona.
 Al-Taeen tapaus esillä SDP:n ryhmässä
 SDP:n eduskuntaryhmässä keskustellaan tänään myös kansanedustaja  Hussein al-Taeen  (sd.) Facebook-kirjoituksista. Al-Taee pyysi maanantaina anteeksi vuosien takaisia kirjoituksiaan, joissa hän solvasi muun muassa sunnimuslimeja, homoja, somaleja ja juutalaisia.
 Sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  vaati tiistaina al-Taeelta rehellisyyttä, kun tapausta käsitellään uudelleen eduskuntaryhmässä.
 – Luottamus on kansanedustajan työssä toiminnan lähtökohta. On selvää, että tässä on tullut särö luottamukseen, Lindtman sanoi STT:lle.
 STT kysyi al-Taeelta kirjoitusten kuvakaappauksista jo viime vuoden marraskuussa, jolloin hän työskenteli konfliktinratkaisujärjestö CMI:ssä. Al-Taee kiisti silloin kirjoitukset, epäili kuvien aitoutta ja uskoi kyseessä olevan selkeä mustamaalausyritys.
 Maanantaina al-Taee myönsi blogissaan kirjoitusten olevan aitoja.
 RKP haluaa keskemmälle
 Eduskuntaryhmien puheenjohtajat pohtivat tänään pidettävässä kokouksessaan muun muassa eduskunnan istumajärjestystä. RKP on esittänyt toiveen, että pääsisi istumaan täysistuntosalin oikeasta reunasta lähemmäs keskustaa.
 Eduskunnan istumajärjestyksen on perinteisesti katsottu heijastavan puolueiden arvomaailmaa oikeisto-vasemmisto-akselilla.
 RKP kokee aatteellisesti kuuluvansa pikemminkin keskustaan kuin laitimmaiseksi oikealle.
 RKP:n perinteinen paikka on ollut käytännön määräämä, sillä laitimmaisille paikoille on ollut helpointa järjestää tulkkipalvelut. Nykytekniikan ansiosta tämä ei kuitenkaan ole enää välttämätöntä.

Eduskunnan täysistuntorutiinit pyörähtävät käyntiin


Summary: Venäjä-raportin tehnyt Robert Mueller on tyytymätön ministerin tekemästä tiivistelmästä.

Yhdysvaltain oikeusministeri  William Barr  puolusti keskiviikkona tiivistelmäänsä erikoissyyttäjä  Robert Muellerin  tekemästä Venäjä-raportista.
 Mueller tutki presidentti  Donald Trumpin  vaalikampanjan mahdollisia Venäjä-kytköksiä.
 Barr torjui syytökset siitä, että hän olisi vääristellyt raportin päätelmiä, kun hän ilmoitti tiivistelmässä, ettei raportti tue rikossyytteiden nostamista Trumpia vastaan.
 Mueller luovutti raporttinsa oikeusministeri Barrille maaliskuun loppupuolella. Barr puolestaan luovutti siitä tehdyn nelisivuisen tiivistelmänsä kongressille 24. maaliskuuta.
 Muellerin mukaan suuri määrä todistusaineistoa raportissa puhui sen puolesta, että presidentti oli estänyt oikeutta ja hänet pitäisi asettaa syytteeseen.

Yhdysvaltain oikeusministeri esiintyi uhmakkaasti oikeusvaliokunnan kuulemisessa


Summary: Caracasissa jälleen yhteenottoja opposition kannattajien ja sotilaiden välillä.

Yhdysvaltain ja Venäjän ulkoministerit keskustelivat Venezuelan tilanteesta keskiviikkona. Yhdysvaltain ulkoministeri  Mike Pompeon  mielestä Venäjä horjuttaa Venezuelaa. Hän myös vaati Venäjää lopettamaan tukensa Venezuelan presidentille  Nicolas Madurolle .
 Sergei Lavrov  puolestaan tuomitsi puhelinkeskustelussa Yhdysvaltain "haitallisen vaikutusvallan", kun se tukee Venezuelan oppositiojohtajaa  Juan Guaidoa .
 Yhdysvallat ja viitisenkymmentä muuta maata ovat tunnustaneet Venezuelan väliaikaiseksi presidentiksi julistautuneen Guaidon. Maduroa tukevat lähinnä Venäjä, Kiina ja Kuuba.
 Presidentti Nicolas Maduro valittiin viime vuonna uudelleen virkaansa vaaleissa, joita on laajalti kritisoitu vilpillisyydestä.
 Sotilaat käyttivät kyynelkaasua
 Venezuelan pääkaupungissa Caracasissa oli jälleen keskiviikkona yhteenottoja opposition kannattajien ja sotilaiden välillä. Yhteenotto syntyi, kun mielenosoittajat yrittivät sulkea La Carlotan tukikohdan lähellä olevan valtatien. Tällöin kansalliskaartin joukot käyttivät kyynelkaasua.
 Oppositiojohtaja Juan Guaido kehotti tiistaina La Carlotan tukikohdan ulkopuolella tukikohdassa olevia sotilaita liittymään mielenosoittajien joukkoon presidentti Nicolas Maduron syrjäyttämiseksi.
 Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeon mukaan Yhdysvaltain sotilastoimet Venezuelassa ovat mahdollisia maan kriisin lopettamiseksi. Hän puhui asiasta talousuutisiin keskittyvällä kaapelikanavalla Fox Business Network.
 Pompeon mukaan Yhdysvallat tekee kaiken voitavansa väkivallan välttämiseksi. Yhdysvallat pitää parempana rauhanomaista vallanvaihtoa, jossa presidentti Maduro vetäytyy virasta ja maassa järjestetään vaalit, Pompeo lisäsi.
 Sekä Pompeo että Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  ovat syyttäneet Venäjää ja Kuubaa siitä, että ne estävät vallanvaihdon Venezuelassa.
 Aiemmin Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  painosti Kuubaa lopettamaan tukensa Venezuelalle. Trump kirjoitti Twitterissä, että Yhdysvallat asettaa Kuuban täyteen kauppasaartoon ja määrää sille pakotteita, jos Kuuba ei lopeta välittömästi sotilaallisia ja muita "tuhoamiseen ja kuolemiin" tähtääviä operaatioitaan Venezuelassa.

Venäjän ja Yhdysvaltojen ulkoministerit keskustelivat Venezuelan jännittyneestä tilanteesta


Summary: Kriisin keskelle joutuneen ministerin mielestä ongelmien vastuita pakoiltiin eikä pakoilusta ole päästy vieläkään eroon.

Kulta ja arvometallit sekä niiden louhinta

Sotkamon Talvivaaran nikkelikaivos muuttui koelaboratorioksi, jonka sisään oli rakennettu aikapommi. Näin väittää Talvivaaran vuotavien kipsisakka-altaiden keskelle joutunut entinen ympäristöministeri, vihreiden  Ville Niinistö .
 Niinistön mielestä kaivoksen riskeihin ei oltu valmiita, eikä niitä edes osittain haluttu ottaa vakavasti. Hän kertoo muun muassa Talvivaaran taustoista juuri julkaistussa  Löytöretkeilijä  -kirjassaan, jonka toinen kirjoittaja on  Veera Luoma-aho .
 Niinistö joutui vieläkin  osittain  jatkuvien Talvivaaran ongelmien eteen kirjaimellisesti marraskuussa 7. päivä vuonna 2012, kun hän seisoi kaivoksen vuotavien altaiden reunalla. Muutama päivä aikaisemmin hän oli saanut tiedon, että kaivoksella on sattunut uusi vuoto, joka käänsi kaivoksen paikallisesta toivon herättäjästä hetkeksi koko maan huomion keskipisteeksi.
 Niinistö kirjoittaa kirjassaan, ettei vesialtaiden äärelle joutuminen tullut melko uudelle ympäristöministerille täytenä yllätyksenä. Ministeriössä oltiin jo varauduttu ongelmiin perustamalla kriisiryhmä, kun Talvivaaran vaikeudet olivat vähitellen valkenemassa.
 Talvivaara ahdisti uutta ympäristöministeriä heti alusta alkaen
 Marraskuun alun vuoto oli jo kolmas. Takana oli sateinen kausi ja paikallinen ELY-keskus oli antanut yhtiölle lukuisia korjausehdotuksia.
 Niinistö tuli ministeriksi  Jyrki Kataisen  (kok.) hallitukseen edellisen vuoden kesällä ja kirjoittaa kirjassaan ahdistuneensa Talvivaarasta jo ministerikautensa alussa.
 Käytössä oli riskialtiinakin pidetty, isoja määriä rikkihappoa käyttävä bioliotusmenetelmä, jonka sadevesien ja päästöjen määriä arvioitiin alakanttiin. Jälkikäteen tiedetään esimerkiksi, että kaivoksen sulfaattipäästöt olivat kymmenkertaisia kaivoksen saamaan ympäristölupaan nähden. Sotkamon Talvivaara tunnettiin sateistaan.
 Talvivaaraan rakennetaan suojapatoa vuonna 2012. Paula Hiljanen / Yle
 – Se (Talvivaara) oli pudonnut syliini edeltäjiltäni ja ahdisti valmiiksi jo ennen ministerikauteni alkua. Se osoittautuikin henkisesti todella raskaaksi projektiksi, Niinistö kirjoittaa.
 Uhkasakkoa olisi pitänyt käyttää
 Ville Niinistö sanoo kirjassaan, että olisi halunnut toimia ongelmien keskellä palopäällikkönä. Sitä ennen hän olisi kirjansa mukaan halunnut pakottaa Talvivaaran uhkasakon uhalla muutoksiin.
 Niinistö tosin myöntää, että rahavaikeuksien keskellä yhtiö vain pahensi ongelmia johtamalla muun muassa luvanvastaisesti jätevedet kipsisakka-altaisiin.
 – Uhkasakkoa keskus (ELY) ei heilutellut mielestäni riittävästi. Valvova viranomainen oli kuitenkin itsenäinen. Tein sen puitteissa kaiken voitavani.
 Niinistö kirjoittaa, että hänen piti varmistaa hallituksen ylimmältä oikeusvalvojalta oikeuskanslerilta, voiko hän ja hänen ministeriönsä puuttua havaitsemiinsa puutteisiin sekä kaivoksella että valvovassa Kainuun ELY-keskuksessa. Lupaa ei herunut.
 Ministeri Ville Niinistö tutustusmassa Talvivaaran tilanteeseen 8.11.2012 Yle
 Kumisaappaat jalassa kipsisakka-altaan reunalla Niinistö kirjoittaa törmänneensä alan ja hallinnon vastuun pakoiluun ongelmien edessä. Samalla kun ministeri seurasi sivusta, kuinka altaita tyhjennettiin hädän edessä käsin epämääräisillä säkeillä, kukaan ei hänen mukaansa ottanut kokonaisvastuuta tapahtuneesta.
 – On vielä tänäkin päivänä tahoja, jotka eivät koskaan ota koppia kokonaisuudesta, Niinistö kirjoittaa täsmentämättä mihin kritiikki kohdistuu.
 Niinistön kokemusten mukaan maan patoturvallisuudesta vastaavassa maa- ja metsätalousministeriössä säikyttiin yhteydenottoja ympäristöministeriöstä. Kaivoksista vastaavaa työ-ja elinkeinoministeriötä Niinistö pitää ongelmallisena, koska se paitsi edistää alaa ja niin myös valvoo toiminnan laillisuutta.
 Niinistö kertoo ehdottaneensa, että ympäristöministeriö ottaisi vastuun vuodon hoitamisesta. Tämä hänen mukaansa myös sopi muille.
 Niinistö: Talvivaaraa haluttiin välittämättä ympäristöstä
 Niinistön mielestä Talvivaara oli ollut ympäristöhallinnolle liian suuri pala hallittavaksi. Hallinnon kenttäväen ELY-keskusten toimintaa vahvistettiin vastaavien tilanteiden varalta, mutta Niinistön mukaan keskukset olivat tehtäviin nähden alimiehitettyjä.
 – Mittavan luokan elikeinotoimintaa ei valvonut kukaan. Ympäristöviranomainen hoiti vain omaa tonttiaan. Talvivaara muuttui valtavaksi koelaboratorioksi, jonka koekaniineina olivat kainuulaiset. Muut tuntuivat luikkivan kauas pois.
 Niinistö kirjoittaa kirjassaan kaivanneensa aikapommin räjähtäessä vastuun kantajia.
 Talvivaaran pommin räjähdyksen aiheuttivat monet yksittäiset tekijät. Niinistön mukaan alan lainsäädäntö, teollinen osaamattomuus ja ympäristönsuojelun puutteet johtivat Suomen mittakaavassa merkittäviin vahinkoihin.
 Yhtenä syynä Niinistö kirjoittaa pitävänsä myös ympäristönsuojelun väheksymistä.
 – Talvivaaraa ajettiin siirtomaaherrojen tyyliin. Huolia ei haluttu kuunnella, Niinistö kirjoittaa ja viittaa muun muassa läheisen Vuokatin ja matkailuelinkeinon nostamiin epäilyihin.
 Niinistö kuvaa kirjassaan vuotta 2012 elämänsä pahimpana vuotena. Suuri syypää siihen oli hänen mukaansa Talvivaara, mutta myös se, että hän erosi puolisostaan samana vuonna.
 Poliittisena opetuksena Talvivaaran ajoista hän kirjoittaa pitävänsä sitä, että ahdistunut poliitikko ei ole parempi poliitikko. Hän epäilee, että Talvivaaraan upotettuja noin miljardia veroeuroa ei saada koskaan takaisin.
 Itsekritiikkiä Niinistö harjoittaa siinä, että hän kirjoittaa saaneensa muutamat haukut siitä, että ottaa asioiden hoitamista omiin nimiinsä.
 Talvivaaran kriisin vaiheita on äskettäin käsitellyt kirjassaan myös ympäristöministeriön kansliapäällikkö Hannele Pokka. Sitä koskevan jutun  voit lukea tästä .
 Paula Hiljanen / Yle
 Lue myös:
 Talvivaaran haamu leijuu kaivosteollisuuden yllä - millä tolalla on ympäristövastuu?
 Talvivaaran kaltainen ympäristövastuiden pallottelu voi olla historiaa – yritysten vastuita tiukennetaan konkurssissa

Entinen ympäristöministeri Niinistö: Kainuulaiset joutuivat koekaniineiksi, kun Talvivaaraan ajettiin aikapommi


Summary: Ylen kuvaaja Laura Railamaa kiersi kuvaamassa vapun tunnelmia Helsingin keskustassa. Juttuun päivitetään kuvia vappupäivän aikana.

Sukeltajapukuinen mies ui Havis Amandan patsaan vesialtaassa – katso kuvagalleria vapun riemukkaista hetkistä