Summary: Itämeressä elävien kalojen myrkkypitoisuus on laskenut jo pitkään.

Kotimaisella villikalalla riittää puolestapuhujia. Silti villikalan myynti takkuaa.
 Tuoreimman  tilaston  mukaan suomalaiset suosivat kasvatettua tuontilohta. Kotimaisista kaloista suosituin on kirjolohi, joka sekin tulee valtaosin kalankasvattamoista.
 Siinä missä norjalaista lohta menee vuodessa 3,5 kiloa, jää suosituimman kotimaisen luonnonkalan, muikun, kulutus alle puoleen kiloon.
 Yle Luonto selvitti Taloustutkimuksen kyselyllä suomalaisten kalansyöntiä. Kyselyn perusteella vaikuttaisi siltä, että ainakaan ympäristömyrkyt eivät ole syy villikalan heikkoon menekkiin.
 Vain 15 prosenttia sanoo rajoittavansa villikalan syöntiä kaloihin kertyvien ympäristömyrkkyjen takia. Ikä vaikuttaa jonkin verran vastauksiin – nuoremmat ovat aavistuksen varovaisempia kuin vanhemmat.
 Ympäristömyrkkyjen vaikutuksia tutkivaa THL:n tutkimusprofessoria  Hannu Kivirantaa  tulos ei yllätä.
 – Jos rajoittaa kalan syöntiä, toivottavasti rajoittaa niiden lajien kulutusta, joita suositellaan rajoittamaan.
 Kiviranta viittaa Itämerestä pyydettyyn loheen, taimeneen ja silakkaan, joita lasten ja hedelmällisessä iässä olevien suositellaan syövän maksimissaan pari kertaa kuussa. Syinä ovat terveydelle haitalliset dioksiinit ja PCB-yhdisteet, joita näissä rasvaisissa kaloissa jonkin verran on.
 Viimeisimmät  tutkimukset  tosin ovat osoittaneet, että silakan myrkkypitoisuudet ovat olleet selvässä laskussa – isokin silakka alittaa myrkkypitoisuuksille asetetut raja-arvot.
 – Näiden vanhojen syntien, dioksiinin ja PCB:n, pitoisuudet ovat vähentyneet merkittävästi Itämeren ja myös sisävesien kaloissa viimeisen kolmenkymmenen vuoden aikana, Kiviranta vahvistaa.
 Myönteinen kehitys johtuu siitä, ettei yhdisteitä enää pääse vesistöihin, joko kieltojen tai puhdistuslaitteiden takia.
 Pääosa silakkasaaliista päätyy rehuksi. YLE/Reetta Arvila
 Samalla kun kalojen myrkkypitoisuudet laskevat, on Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto tiukentamassa dioksiinin raja-arvoja. Näyttääkin siltä, ettei ruokasuosituksiin ole tulossa muutoksia.
 – Nykyiset suositukset varmistavat hyvin, ettei altistu isonkaan silakan tai pyydetyn lohen sisältämille haitta-aineille.
 Tutkimusprofessori Hannu Kiviranta muistuttaa, että kaloissa on myös paljon myönteisiä ravintoaineita.
 – Lisääntymisiän ohittaneilla kalansyönnin hyödyt ovat selkeät. Kannattaa myös muistaa, että Suomessa on paljon kalalajeja, joissa pitoisuudet ovat niin vähäisiä, että syönnin rajoittamiseen ei ole tarvetta.
 Mikä villikala? Villikalalla tarkoitetaan vapaana elävää kalaa erotuksena kasvatetulle kalalle. Kyselyssä selvitettiin ahvenen, hauen, särjen, mateen, siian, kuhan, lohen ja silakan syöntiä. Taloustutkimus haastatteli 1130:tä henkilöä, otos edustaa Suomen aikuisväestöä. Virhemarginaali on 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 – Yleisen kalansyöntisuosituksen, syö kalaa vähintään kaksi kertaa viikossa kalalajeja vaihdelle, on kokolailla helppoa kotimisellakin kalalla.
 Yle Luonnon teettämän kyselyn mukaan 40 prosenttia suomalaista syö kotimaista villikalaa vähintään muutaman kerran kuukaudessa. Yli 65-vuotiaat syövät tätäkin useammin. Sen sijaan lapsiperheissä kotimaisen villikalan käyttö on vähäistä.
 Kyselyn perusteella suomalaiset olisivat valmiita lisäämään kalan käyttöä, mutta kotimaisen villikalan hintaa pidetään kalliina eikä tarjonta vastaa toiveita.
 Voit lukea lisää aiheesta tämän  linkin  kautta.
 Näin kysely tehtiin: Taloustutkimus haastatteli Ylen toimeksiannosta 1130:tä henkilöä 15.–18.11.2019. Kysely tehtiin internetpaneelissa, ja otos edustaa Suomen aikuisväestöä. Tulokset painotettiin iän, sukupuolen ja asuinpaikan mukaan väestötilastoja vastaaviksi. Virhemarginaali on 3 prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Lue myös:
 Silakan myrkkypitoisuus on laskenut selvästi – isokin silakka alittaa jo raja-arvot
 Suomalaiset haluaisivat syödä enemmän kotimaista villikalaa – Kalasta vastaus ruokamurrokseen?

Ympäristömyrkyt eivät selitä kalansyönnin vähäisyyttä – vain 15% rajoittaa villikalan syöntiä myrkkyjen takia


Summary: Valtioneuvoston myöntämän palkinnon sai viimeksi Saksan liittokansleri Angela Merkel, joka ohjasi palkintorahat nigeriläiselle järjestölle.

Maanantaina iltapäivällä selviää, kuka tai mikä taho saa kansainvälisen tasa-arvopalkinnon (The International Gender Equality Prize, IGEP). Valtioneuvoston perustama IGEP-palkinto jaetaan nyt toisen kerran.
 Palkinto myönnetään henkilölle tai toimijalle, joka on edistänyt sukupuolten tasa-arvoa kansainvälisesti merkittävällä tavalla. Palkintosumman, 300 000 euroa, palkittu voi antaa haluamalleen avustuskohteelle.
 Palkitsemistilaisuus alkaa Tampereella Tampere-talossa kello 15. Yle välittää tilaisuuden suorana  Yle Areenassa .
 Alunperin pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) piti luovuttaa palkinto, mutta hän ei kuitenkaan  pääse paikalle . Palkinnon jakaa Rinteen sijaan tasa-arvoministeri  Thomas Blomqvist  (r.).
 Ehdotuksia palkittaviksi tuli 300 yli 60 eri maasta. Valtioneuvosto valitsi voittajan kansainvälisen raadin ehdotuksesta. Raatiin kuuluivat  Pekka Haavisto ,  Eva Biaudet ,  Katja Iversen ,  Anneli Jäätteenmäki  ja  Dean Peacock .
 Vuonna 2017 ensimmäinen tasa-arvopalkinto myönnettiin Saksan liittokansleri  Angela Merkelille , joka ohjasi palkintorahat nigeriläiselle perheväkivallan vastaista työtä tekevälle järjestölle.
 Palkintorahat vastaanotti SOS Femmes et Enfants Victimes de Violence Familiale -järjestön puheenjohtaja  Mariama Moussa  Tampereella keväällä 2018. Tuolloin palkintosumma oli 150 000 euroa. Rahoilla rakennetaan turvakotia.
 Lue myös:
 Suomen ensimmäinen kansainvälinen tasa-arvopalkinto Merkeliltä perheväkivallan uhreja auttavalle järjestölle  (6.3.2018)
 Suomen ensimmäinen kansainvälinen tasa-arvopalkinto liittokansleri Angela Merkelille  (14.12.2017)

Kuka saa kansainvälisen tasa-arvopalkinnon? Katso palkitsemistilaisuus suorana kello 15 alkaen


Summary: Poplaulajan ensimmäisen konsertin liput tulivat myyntiin maanantaiaamuna.

Antti Tuiskun  Olympiastadionin konsertin liput varattiin loppuun muutamassa minuutissa, kun ne tulivat myyntiin maanantaina klo 9.
 Suuren kysynnän vuoksi poptähden  Bailantai -niminen show nähdään Helsingin uudistetulla Olympiastadionilla myös perjantaina 21. elokuuta. Viime viikolla julkistettu ensimmäinen konsertti järjestetään lauantaina 22. elokuuta.
 Tuisku on ollut tauolla keikkalavoilta viime vuoden kesästä lähtien. Tänä syksynä hänet on nähty Vain elämää -ohjelman 10. kaudella.
 Lue myös:   Antti Tuisku palaa keikkalavoille Olympiastadion-spektaakkelilla: "Meidän show ei kalpene Madonnan rinnalla"

Antti Tuiskulle lisäkonsertti Olympiastadionille – ensimmäisen liput menivät kuumille kiville


Kiina on reagoinut Yhdysvaltain päätökseen ilmaista tukensa Hong Kongin mielenosoittajille rajoittamalla Yhdysvaltain laivaston alusten pääsyä Hongkongiin.
 Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump   allekirjoitti viime viikolla lain , jolla tuetaan Hongkongin ihmisoikeuksia ja demokratiaa.
 Kiina vaatii, että Yhdysvaltojen pitää lopettaa Kiinan sisäisiin asioihin puuttuminen.
 Samalla Kiina ilmoitti asettavansa pakotteita useille amerikkalaisille kansalaisjärjestöille, joiden toiminta on sen mukaan ollut moitittavaa. Listalla on muun muassa ihmisoikeusjärjestö Human Rights Watch.
 Yhdysvaltain laivaston alukset käyvät säännöllisesti Hongkongissa niin sanoitulla "port call" vierailuilla. Ne ovat osa maiden välistä diplomatiaa, mutta tämän lisäksi ne tarjoavat mahdollisuuden aluksien huoltoon ja varastojen täydentämiseen.

Kiina reagoi Yhdysvaltain Hongkongin mielenosoittajille osoittamaan tukeen: Rajoittaa Yhdysvaltain laivaston alusten pääsyä Hongkongiin


Summary: Eduskuntaryhmät varustautuvat huomista välikysymystä varten. Keskusta on avainasemassa Rinteen kohtalon ratkaisemisessa.

Keskustan eduskuntaryhmä kokoontuu tänään kello 14.00, kertovat  Ilta-Sanomat  ja  Helsingin Sanomat . Kokouksessa käsitellään pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) asemaa.
 Oleellisinta on, antaako hallituksessa vaa'ankieliasemassa oleva keskusta Rinteelle tukensa vai ei.
 Myös muilla puolueilla uskotaan olevan tänään ryhmäkokouksia huomisen välikysymyksen vuoksi.
 Lue Ylen toimittajan  Pekka Kinnusen   analyysi tilanteesta .

Yle seuraa: Medioiden mukaan keskustan eduskuntaryhmä kokoontuu kello 14 puimaan Rinteen asemaa


Summary: Australian pensaspalot ja Itä-Afrikan tulvat ovat osa puolta maapalloa koskettavaa dipoli -sääilmiötä.

Eteläisen pallonpuoliskon kärjistyneet sääilmiöt ovat nousseet otsikoihin. Itäisessä Afrikassa tulvii, samaan aikaan kun Australian kaakkoisosissa ovat metsäpalot riehuneet laajoina.
 Mistä on kysymys? Tässä voit kysyä ilmastotekijöistä Australian maastopalokatastrofin taustalla. Professori  Petteri Uotila  Helsingin yliopistosta vastaa kysymyksiin kello 14-16.
 Professori Petteri Uotila työskentelee Helsingin yliopiston Ilmakehätieteiden keskuksessa.  Linda Tammisto
 Helsingin yliopiston Ilmakehätieteiden keskuksessa työskentelevän Petteri Uotilan haastattelun Australian tilanteesta vuonna 2016  voit lukea tästä.
 Australiassa kuivuus - Afrikassa tulvia
 Intian valtameren eri puolilla ilmastoon vaikuttavaa kaksinapaista sääilmiötä kutsutaan dipoliksi.
 – Dipoli-ilmiössä on kyse Intian valtamerellä tapahtuvasta lämpötilan vaihtelusta, joka ilmenee eri tavoin alueen itä- ja länsiosissa, kertoo tutkija  Jouni Räisänen . – Kun lännessä meren pinta lämpenee, sateet runsastuvat Itä-Afrikassa. Mutta Intian Valtameren itäosissa sateet vähenevät, mikä tarkoittaa kuivuutta Austalian itäosissa.
 The Commonwealth Scientific and Industrial Research Organization, Harri Vähäkangas / Yle
 Dipolin mullistusten syystä ei varmuutta
 .
 EPA
 Itä-Afrikassa tulvat vaativat ihmishenkiä, katkovat teitä ja tuhoavat siltoja.  Tästä voit lukea Ylen toimittajan  Liselott Lindströmin  raportin Keniasta.
 Avustusjärjestöjäkin huolestuttava kehitys on seurausta dipoli-ilmiöstä. Tutkijalla ei kuitenkaan ole vielä näyttöä vaikeuksien alkuperästä:
 – Dipoli-ilmiötä on tutkittu tiiviisti vasta tällä vuosituhannella. Ilmaston lämpeneminen saattaa voimistaa ilmiötä, mutta tästä asiasta ei ole vielä tarpeeksi tietoa.
 "Ilmaston lämpeneminen on kiistatonta"
 - Muista syistä tapahtuva ilmaston lämpeneminen on Australiassakin kiistatonta. Lämpötilat ovat nousseet vähintäänkin asteella kuluneen 50:n vuoden aikana. Nyt on Australiassa ollut tammikuusta lokakuuhun mittaushistorian toiseksi lämpimin ja toiseksi kuivin vuosi.
 – Kun lämpötila kohoaa niin eteläisen pallonpuoliskon talven jälkeen maa kuivuu nopeammin, ja altistuu metsäpaloille. Näin äärimmäisten tilanteiden määrä kasvaa.
 Stratosfäärin lämpeneminen yllätti
 Joskus sään vaihtelu yllättää myös tutkijat. Tällä kertaa yllätys piilee stratosfäärissä, eli 20-30 kilometrin korkeudessa:
 – Eteläisellä napa-alueella on tapahtunut on tapahtunut harvinainen stratosfäärin äkillinen lämpeneminen. Samalla länsituulten vyöhyke siirtyy lähemmäs päiväntasaajaa.
 – Tämä lämpeneminen on satunnaista vaihtelua, sanoo Jouni Räisänen. – Australiassa se voimistaa lännenpuoleisia tuulia, jotka itärannikolle puhaltavat autiomaasta.
 Liekkejä lietsova tuuli on mainittu myös metsäpalouutisissa. Tutkijan mukaan sään ääri-ilmiöt ovat aina monen tekijän summa:
 – Tässäkin ovat taustalla sekä pitkäaikainen ilmastonmuutos, Intian valtameren dipoli-ilmiö, ja lisäksi myös stratosfäärin äkillinen lämpeneminen, muistuttaa Jouni Räisänen.
 Tässä voit kysyä ilmiöstä
 Tämän jutun kommenttiosastossa voit kysyä ilmastonmuutoksen ja dipoli-sääilmiön vaikutuksesta Australian palokriisiin.
 Kysymyksien tekemistä varten tarvitset Yle-tunnuksen.  Sen voit luoda tästä.
 Kysymyksiä voit tehdä jo nyt. Professori Petteri Uotila vastaa kello 14-16.
 Lue lisää: -  Sydneyssä köhitään savusumussa, koalat pakenevat liekkejä – onko Australian katastrofin taustalla kaksinapainen sääilmi ö?
 -  Voimakas sääilmiö levittää rankkasateita Itä-Afrikkaan

Sääilmiöt koettelevat Australiaa ja  Afrikkaa –  onko syynä  ilmastonmuutos? Kysy tässä – tutkija vastaa klo 14-16


Summary: Sunrise Avenue on menestyneimpiä suomalaisia yhtyeitä kotimaassa.

Sunrise Avenue lopettaa, yhtye kertoi maanantaina tiedotustilaisuudessa Helsingissä Clarion-hotellissa. Sunrise Avenue on menestyneimpiä suomalaisia yhtyeitä kotimaassa ja Keski-Euroopassa, stadionluokan bändi, joka on myynyt yli 2,5 miljoonaa albumia.
 –Olemme päättäneet yhdessä, että Sunrise lopettaa. Tätä on pohdittu pitkään, yhtyeen perustaja ja keulakuva  Samu Haber  sanoi.
 –Vaikka lopetamme bändinä, jatkamme ystävinä koko elämän.
 Yhtiö kertoi myös jäähyväiskiertueesta ja julkisti myös jäähyväiskappaleen.
 – Haluamme tehdä tästä lopusta niin kauniin, kuin se voi olla.
 Lue lisää :  The Voice of Germany teki Samu Haberista supertähden Saksassa – "Der Finne" kertoi saksalaisille miten junan vessa toimii
 Bändinsä perustan Haber rakensi 16-vuotiaana vuonna 1992. Sunrise-nimisessä duossa oli mukana Haberin ystävä  Jan Hohenthal .
 Kymmenen vuotta myöhemmin syntyi Sunrise Avenue. Sitä perustamassa Haberin lisäksi oli bändistä myöhemmin erotettu kitaristi  Janne Kärkkäinen . Kärkkäinen  haastoi yhtyeen oikeuteen , mutta perui myöhemmin vaatimuksensa. Myös kosketinsoittaja  Jukka Backlund  on bändin ex-jäsen.
 Bassoon ja rumpuihin heti alussa valitut  Raul Ruutu  ja  Sami Osala  soittavat yhtyeessä edelleen. Matkan varrella mukaan ovat tulleet kitaristi  Riku Rajamaa  ja kosketinsoittaja  Osmo Ikonen . Bassoon ja rumpuihin heti alussa valitut  Raul Ruutu  ja  Sami Osala  soittavat yhtyeessä edelleen. Matkan varrella mukaan ovat tulleet kitaristi  Riku Rajamaa  ja kosketinsoittaja  Osmo Ikonen .
 Maailmanlaajuinen levytyssopimus oli takataskussa saksalaisen EMI:n kanssa ennen ainuttakaan julkaistua kappaletta. Diili tehtiin Suomen isännöimässä MIDEM-musiikkitapahtumassa Cannesissa. Debyyttialbumin Sunrise Avenue julkaisi 2006.
 Paluusuunnitelmia ei ole
 Luvassa on vielä yksi kiertue, jonka aikana Sunrise Avenue nähdään Saksassa, Sveitsissä, Itävallassa ja Suomessa.
 Tällä alalla asioita tehdään sydämestä.  Samu Haber
 Vihoviimeinen konsertti järjestetään Helsingin olympiastadionilla 15. elokuuta 2020. Se on ensimmäinen stadionilla järjestettävä konsertti pitkän remontin jälkeen.
 – Kun kysyin jätkiltä, että mennäänkö vielä kerran areenoille ja stadioneille, niin kaikki olivat, että mennään, Haber sanoi.
 Kiertueessa on lopettamispäätöksen myötä ylimääräistä jännitettä, joka kasvattanee myyntiä. Myynninedistäminen ei kuitenkaan käynyt mielessä lopettamispäätöstä tehtäessä, Haber vakuuttaa.
 – Tällä alalla asioita tehdään sydämestä.
 Uutinen päivittyy.

Sunrise Avenue lopettaa


Summary: SDP:n ja keskustan heikot kannatusluvut lisäävät jännitteitä hallituksen sisällä.

Hallituksen sunnuntai-illan kriisineuvotteluista tiedotettiin niukasti, että keskusteltiin poliittisesta tilanteesta ja hallitus valmistautuu vastaamaan välikysymykseen tiistaina.
 Hallituspuolueiden eduskuntaryhmien odotetaan kokoontuvan vielä ennen välikysymyskeskustelua. Ainakin keskustan ryhmässä on paineita hallituspolitiikan tuuletukseen.
 Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) oli eilen toiveikas. Hän vakuutti, että hallituksen toimintakyky on täydellinen.
 Hallituksen toimintakykyä punnitaan lähipäivinä, kun oppositio testaa Posti-välikysymyksellään hallituksen rivien kestävyyttä. Opposition voimat eivät riitä hallituksen kaatamiseen, mutta oppositio voi aina yrittää hajottaa hallituspuolueiden rintamaa.
 Kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja nyt-liikkeen välikysymys on monikärkiohjus, jossa ajankohtaisen Posti-sotkun varjolla haastetaan omistajaohjausta ja työmarkkinapolitiikkaa.
 Ay-demarit odottavat Rinteen tukea
 Välikysymystekstissä viitataan Posti-neuvottelujen televisiokuviin, joissa työmarkkinakonkarien "neljän viisaan" työryhmän ja työriidan osapuolten lisäksi valtakunnansovittelijan toimiston pöydän ääressä istuivat mukana sekä omistajaohjausministerin että pääministerin valtiosihteerit.
 Keskustan puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) on vaatinut hallituksen sisäisiä keskusteluja työmarkkinapolitiikan pelisäännöistä. Kulmunin mielestä työmarkkinaosapuolille on annettava rauha neuvotella eivätkä poliitikot saa puuttua työmarkkinaneuvotteluihin.
 Työmarkkinapolitiikalla on suuri vaikutus talous- ja työllisyyspolitiikkaan, joten ei ole ihme, että monet pääministerit ovat jo ennen Rinnettäkin puuttuneet työmarkkinaneuvotteluihin.
 Entisenä ammattiyhdistysjohtajana Rinteellä on erityinen palo työmarkkinakysymyksiin. Ammattiyhdistysliikkeessä vahvassa asemassa olevat sosiaalidemokraatit myös odottavat tukea "omalta" pääministeriltä.
 Viiden puolueen hallituksessa pääministeriltä vaaditaan kuitenkin esiintymistä koko hallituksen yhteisen linjan puolesta.
 Kannatushuolet pakottavat profiilin nostoon
 Hallituksen ja pääministeri Rinteen askelissa näkyy, että hallituspuolueista sekä SDP:n että keskustan  kannatus  on surkeissa lukemissa.
 Posti-kiistassa sosiaalidemokraatit saivat tilaisuuden osoittaa, että he ovat palkansaajan puolella. Pääministeri-puoluejohtaja Rinteen äänenpainot kohosivat samaan tahtiin kuin SDP:n kannatuslukemat vajosivat alaspäin.
 Työmarkkinaneuvottelut ovat kuitenkin pahassa juntturassa. Teollisuusliiton ja Teknologiateollisuuden päänavaus takkuilee ja keväällä edessä ovat vaikeat sosiaali- ja terveydenhuollon ja opetusalojen palkkaneuvottelut, joissa kunnat ja valtio ovat työnantajan roolissa.
 Hallituksen keskeisen tavoitteen, 75 prosentin työllisyysasteen, saavuttaminen vaatii malttia myös työmarkkinapöydissä. Kilpajuoksu palkankorotuksissa olisi myrkkyä kilpailukyvylle ja uusille työpaikoille.
 Hallituspuolueista erityisesti valtiovarainministerin sallkua kantava keskusta vaalii  Juha Sipilän  (kesk.) hallituksen parasta perintöä eli Suomen kilpailukyvyn palauttamista. Keskusta maksoi vaaleissa raskaan hinnan kovasta talouspolitiikasta ja nyt keskustalla on näytön paikka, että kasvun hedelmiä voidaan jakaa myös heikoimmassa asemassa oleville.
 Lue myös:
 Yle seurasi: Viisikko ja ryhmäjohtajat päättivät neuvottelunsa ennen puoltayötä – hallitus valmistautuu välikysymykseen tiistaina
 Hallitus suuntaa katseensa välikysymykseen – tämän tiedämme hallituksen tilanteesta nyt

Analyysi: Rinteen hallituksen luottamus puntarissa – oppositio yrittää kaataa hallitusta


Summary: Perjantaina kanteluita oli tullut neljä. Tänä aamuna niitä oli saapunut muutama lisää.

Oikeuskanslerille on tehty useita kanteluita pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) menettelystä Posti-kiistassa. Perjantaihin mennessä Rinteestä oli kirjattu neljä kantelua, kerrotaan Oikeuskanslerinvirastosta STT:lle.
 Oikeuskanslerinvirastolle on saapunut tähän aamuun mennessä muutamia kanteluita lisää Rinteestä, mutta niitä ei ole vielä ehditty kirjata.
 Oikeuskansleri valvoo hallituksen ja ministeriöiden virkatoimien lainmukaisuutta.

Oikeuskanslerille useita kanteluita Antti Rinteen toiminnasta Posti-kiistassa


Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) ei tule Tampereelle jakamaan maanantaina tasa-arvopalkintoa.
 Rinteen piti jakaa valtioneuvoston kansainvälinen tasa-arvopalkinto Tampere-talossa maanantaina. Hän ei kuitenkaan pääse paikalle.
 Suomessa on hallituskriisi Posti-kohun takia.
 Palkinnon jakaa Rinteen sijaan tasa-arvoministeri  Thomas Blomqvist  (r.).
 Vuoden 2019 palkintojuhla kiinnittää huomiota asioihin, joihin on tartuttava epätasa-arvon purkamiseksi. Kaikissa maailman maissa on edelleen syrjiviä lakeja ja käytänteitä. Niiden muuttaminen ja aktiivinen toimeenpaneminen auttaisi turvaamaan kaikille ihmisille yhtäläiset oikeudet.
 Palkintosumma on 300 000 euroa. Kansainvälisistä tasa-arvoasiantuntijoista koostuva raati valitsi voittajan noin 300 ehdotuksen joukosta, joita saatiin yli 60 maasta.
 Asiasta lisää hetken kuluttua.

Antti Rinne ei tule jakamaan tasa-arvopalkintoa Tampereella


Summary: Valtio-opin emeritusprofessori katsoo, että hallitus tuskin kaatuu tiistain välikysymykseen.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) on ajautunut Posti-kiistan vuoksi hankalaan tilanteeseen, joka lisää muiden hallituspuolueiden poliittista valtaa, arvioi valtio-opin emeritusprofessori  Heikki Paloheimo  Ylen aamussa.
 Paloheimon mukaan keskusta ja vihreät voivat nyt painostaa Rinnettä erilaisin tavoin, koska hallituksen enemmistö on niin niukka. Jos keskusta tai vihreät lähtisi hallituksesta, niin hallitus menettäisi enemmistönsä.
 – Arvioni on se, että hallituspuolueet pyrkivät saamaan tilanteen rauhoittumaan. Silloin ei lähdetä haastamaan edes sitä kysymystä, että pääministeri pitäisi vaihtaa, Paloheimo sanoi puhelimitse.
 Paloheimo katsoo, että on epätodennäköistä, että Rinne joutuisi lähtemään pääministerin tehtävästä. Hän ei kuitenkaan pidä pääministerin vaihtumista mahdottomana asiana.
 Postin ja valtioneuvoston välisestä viestinnästä ei selvyyttä julkisuudessa
 Paloheimolle on syntynyt Posti-kiistaan liittyvästä sekoilusta kuva, että Antti Rinteellä ei ole ollut selkeää käsitystä siitä, miten valtiohallinnon linjaorganisaatiossa asioita hoidetaan.
 – Tässä on jäänyt täysin epäselväksi se, onko tieto kulkenut huonosti vai onko kerta kaikkiaan puhuttu muunnettua totuutta siitä, mikä Postin ja valtioneuvoston keskinäinen viestintä on tässä tapahtumassa ollut.
 Heikki Paloheimo Yle
 Emeritusprofessorin mielestä Rinteen kannalta tilanteessa hankalaa on se, että pääministeri on yksin ilmoittanut, ettei hänen hallituksensa tule hyväksymään näitä palkanalennusratkaisuja.
 Paloheimon mukaan olisi edellytetty, että valtioneuvosto tekee päätöksiä kollegiaalisesti.
 – Hallitusohjelmassahan ei tällaisista asioista ole mitään. Se olisi edellyttänyt etukäteen hallituspuolueitten yhteistä sitouttamista tähän. Sitä Rinne ei ole tehnyt. Nyt hän saa kärsiä siitä.
 Paloheimon mukaan hallitus tuskin tulee katumaan  tiistain välikysymykseen , koska nykyisessä eduskunnassa ei ole oikein vaihtoehtoja Rinteen hallitukselle.
 – Perussuomalaisia lukuun ottamatta puolueet pelkäävät vaaleja.
 Lisää aiheesta:
 Hallitus suuntaa katseensa välikysymykseen – tämän tiedämme hallituksen tilanteesta nyt
 Yle seurasi: Viisikko ja ryhmäjohtajat päättivät neuvottelunsa ennen puoltayötä – hallitus valmistautuu tiistaiseen välikysymykseen
 Mitä Posti-sotkussa tapahtuu seuraavaksi? Kokosimme Rinteen hallituksen seuraavat askeleet ennen tiistain välikysymystä

Emeritusprofessori: Hallituspuolueet pyrkivät rauhoittamaan Postiin liittyvän tilanteen, pääministerin vaihtuminen ei ole mahdotonta


Summary: Ilta-Sanomien mukaan Haavisto yritti painostaa asiassa ulkoministeriön virkamiestä.

Ulkoministeri  Pekka Haavisto  (vihr.) yritti painostaa ulkoministeriön virkamiestä tuomaan konsulikyydillä Syyrian al-Holin pakolaisleirin lapset Suomeen, kertoo  Ilta-Sanomat .
 IS:n tietojen mukaan ulkoministeriössä oli kehitelty Operaatio Korpi -nimellä kulkeva suunnitelma, jonka tarkoituksena oli kotiuttaa al-Holin pakolaisleirissä Syyriassa olevat suomalaislapset syksyllä Suomeen ilman äitejään.
 Ulkoministeriön virkamies kieltäytyi ehdotuksesta. Ilta-Sanomien lähteiden mukaan tämä olisi ollut yksi syy siihen, että virkamies pari viikkoa sitten syrjäytettiin tehtävistään.
 Haaviston on kiistänyt virkamiehen painostuksen Ilta-Sanomille.

IS: Pekka Haavisto yritti junailla Isis-leirin lapset salaa Suomeen


Summary: Ylen navettasuora on herättänyt lukijoissa kysymyksiä maidosta ja maidontuotannosta Suomessa. Selvitimme vastauksia niihin.

Lehmien hyvinvointi, vasikoiden vieroittaminen emosta ja maitotuotannon hiilijalanjälki herättivät ihmetystä, kun Ylen lukijat saivat esittää kysymyksiä lehmistä ja maidosta verkkosivuillamme.
 Kymmeneen lukijoiden kysymykseen vastaavat nyt tuotantoeläinten terveyden- ja sairaanhoidon erikoistuva eläinlääkäri  Virve Korhonen , maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija  Milja Keskinen  ja tutkimusprofessori  Marketta Rinne  Luonnonvarakeskuksesta.
 Ylellä on 3.12 saakka käynnissä navettasuora, jonka kautta voit tutustua, miten maidontuotanto tapahtuu. Puolankalaisessa navetassa on kaksi 360-kameraa, joiden kuvaa voit pyöritellä mielesi mukaan. Näytämme navetan tapahtumia tiistaihin asti yötä päivää verkkosivuillamme.  Navettasuoraa pääset katsomaan tästä.
 Pidetäänkö lehmiä sisätiloissa ja kytkettynä koko pitkän talven?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Tämän hetkisen lainsäädännön mukaan kytkettynä pidettävien lehmien on päästävä laiduntamaan tai jaloittelemaan vain kesäisin. Meillä on parsinavettoja, missä lehmiä pidetään kytkettynä. Suurin osa lehmistä elää pihatoissa, eli ne saavat olla vapaana navetassa. Joissakin pihatoissa on ulkoilualueita, joissa voi olla talvisin.
 Kuinka monta prosenttia Suomen kaikista navetoista on parsinavettoja?
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija Milja Keskinen:  Parsinavettoja on edelleen aika paljon käytössä.
 Kuitenkin parsinavetoissa karjakoko on keskimääräistä pienempi. Kaikista karjoista 72 prosenttia kuuluu tuotantotarkkailuun. Tuotantotarkkailussa olevista navetoista 61 prosenttia on parsinavettoja ja 39 prosenttia pihattonavettoja. Lehmistä 39 prosenttia on parsinavetoissa ja 61 prosenttia pihattonavetoissa.
 Uusia parsinavettoja ei juurikaan enää rakenneta, eikä niiden rakentamista tueta taloudellisesti.
 Tutkimusprofessori Marketta Rinne:  Pihatoiden osuus myös kasvaa jatkuvasti, kun vanhat parsinavetat jäävät pois käytöstä ja tilalle tulee uusia pihattoja.
 Kauanko lehmä saa elää tuotantoeläimenä? Kuinka pitkään se eläisi luonnollisesti?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Lypsylehmä elävät keskimäärin neljästä viiteen vuotta, eli ne poikivat yleensä kaksi tai kolme kertaa. Guinnesin ennätystenkirjan mukaan maailman vanhin lehmä on 48-vuotias, mutta eivät ne yleensä niin vanhaksi elä, vaikka saisivat olla eläkkeelle asti navetassa. Luonnossa elävän lehmän keski-ikää on vaikea arvioida, sillä niille voi tulla esimerkiksi sairauksia. Sanoisin, että ne elävät noin parikymmentä vuotta.
 Tutkimusprofessori Marketta Rinne:  Suomalainen lehmä elää keskimäärin 5,2 vuoden ikäiseksi, mutta vaihtelu on suurta. Osa lehmistä joudutaan poistamaan pian ensimmäisen poikimisen jälkeen parin vuoden iässä sairaustapausten takia ja myöhemmin myös huonon hedelmällisyyden takia. Yli 10 vuotta vanhat lehmät eivät kuitenkaan ole erityisen harvinaisia. Lehmän tietoisuus on hyvin erilainen kuin ihmisen. Se elää hetkessä eikä pitkä ikä merkitse sille samaa kuin meille ihmisille.
 Kuinka kauan vasikat ja emät saavat viettää aikaa yhdessä, ja miten pitkään nautaeläimet luonnossa imettävät vasikoitaan ennen vieroitusta? Jäisikö silloin maitoa enää ihmisille?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Luonnossa emä vieroittaa vasikan noin 6–10 kuukauden ikäisenä. Lypsykarjalla yleisintä on vieroittaa vasikka emästään alle vuorokauden ikäisenä.
 Osa tutkimuksista puoltaa varhaista vierotusta, sillä silloin vieroittaminen stressaa vähemmän emää ja vasikkaa, koska leimaantumista ei ole ehtinyt tapahtua. Varhaista vierotusta perustellaan myös sillä, että silloin vasikan terveyttä voidaan valvoa paremmin ja on helpompi huolehtia, että se juo riittävästi maitoa. Tuotantonavetoissa ei myöskään ole usein sellaisia tiloja, joissa jokainen vasikka voisi olla emänsä kanssa.
 Argumentit vieroitusta vastaan perustuvat siihen, että silloin ei mahdollistu luontainen emokäyttäytyminen eikä imetys tapahdu luonnollisesti. Vasikoiden pito-olosuhteet ja hoito ovat kuitenkin parantuneet monilla tiloilla, millä on voitu vähentää varhaisen vieroituksen haittoja.
 Meidän nykylehmämme on jalostettu sellaisiksi, että ne tuottavat paljon enemmän maitoa kuin vasikka jaksaa imeä. Emolehmillä, joita ei ole jalostettu maidontuotantoon, vasikka juo kaiken maidon.
 Maitotilojen määrä on Suomessa ollut voimakkaassa laskussa viime vuodet. Navettasuorassa näkyvä navetta on keskimääräistä suurempi, koska siellä 70 lehmää.  Elisa Kinnunen / Yle
 Vaikuttaako lehmien syömä rehu maidon makuun ja rasvamäärään?
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija Milja Keskinen:  Lehmärotujen ja yksilöiden välillä on perinnöllistä vaihtelua maidon koostumuksessa. Pötsin mikrobisto muokkaa rehua ja siitä saatavia ravintoaineita paljon ennen kuin niistä muodostuu maitoa. Rehun koostumuksella voidaan jonkin verran vaikuttaa rasvapitoisuuteen ja sen koostumukseen, mutta lehmän fysiologia asettaa tälle melko tiukat rajat. Jotkin rehussa olevat makuvirheet voivat mennä läpi maitoon asti.
 Eikö lehmiä häiritse, että vasikkalassa ja navetassa on aika valoisaa illalla?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Valot eivät yleensä ole navetoissa öisin päällä, mutta joissain navetoissa on himmeämpiä yövaloja. Tutkimuksissa on todettu, että valon ja pimeän rytmistä on hyötyä maidontuotannolle. Valoisuuden lisäämisestä ei ole hyötyä, mutta en osaa sanoa, häiritseekö se lehmiä.
 Tutkimusprofessori Marketta Rinne:  Lehmien vuorokausirytmi on hyvin erilainen kuin ihmisten, eli syömis-, märehtimis- ja lepojaksot ajoittuvat melko tasaisesti vuorokauden ympäri. Lehmät saavat hyvin levättyä myös päivänvalossa. Robottinavetoissa lehmät käyvät lypsyllä myös öisin, joten riittävä valaistus helpottaa niiden liikkumista ja tekee siitä turvallisempaa.
 Tulisiko lehmän hiilijalanjälki pienemmäksi, jos se saisi laiduntaa metsälaitumilla. Ja talvella ruoka olisi kuivaa sekaheinää?
 Tutkimusprofessori Marketta Rinne:  Hiilijalanjäljen pienentämisen kannalta maidontuotannossa on tärkeää tuottaa mahdollisimman paljon maitoa mahdollisimman pienellä rehujen määrällä. Tämä edellyttää hyvää lehmien perinnöllistä maidontuotantokykyä, laadukkaita rehuja oikeassa suhteessa toisiinsa sekä hyviä eläinten olosuhteita ja hoitokäytäntöjä.
 Näitä kaikkia osa-alueita on kehitetty Suomessa, ja viimeisten 50 vuoden aikana pötsissä muodostuvan metaanin määrä yhtä maitolitraa kohti on pienentynyt 34 prosenttia.
 Intensiivinen tuotanto tuottaa siis maitolitraa kohti pienemmän hiilijalanjäljen kuin metsälaitumilla tuotettu maito.
 Rehun kosteuspitoisuus ei vaikuta siihen, miten tehokkaasti lehmä pystyy muuntamaan rehun maidoksi, mutta rehun energiapitoisuus vaikuttaa. Intensiivinen rehuntuotanto, jossa peltohehtaaria kohti saadaan suuri ja energiapitoinen sato, pienentää pääsääntöisesti hiilijalanjälkeä. Rehu voidaan korjata kosteana säilörehuksi, joka on teknisesti toimivampi ratkaisu, tai kuivata heinäksi.
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija Milja Keskinen:  Metsälaiduntamista ei ole hallinnon puolesta rajoitettu. Kuitenkin nykyisin käytössä olevat runsastuottoiset lypsylehmät eivät saisi riittävästi ravintoa metsälaitumilta. Metsälaitumet sopivat paremmin maitotilan nuorkarjan käyttöön kuin lypsylehmien. Metsälaiduntamisella voi olla luonnonmonimuotoisuuden kannalta hyötyjä.
 Millaisen ympäristökuormituksen suomalainen maidontuotanto kokonaisuudessaan aiheuttaa?
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija Milja Keskinen:  Nautakarjataloudessa ja siten myös maidontuotannossa eläimet ruokitaan pääasiassa nurmirehulla. Nurmi suojaa pellon pintaa eroosioaineksen ja ravinteiden huuhtoutumiselta talvella, siitä aiheutuu vähäisemmät kasvihuonekaasupäästöt kuin yksivuotisten kasvien viljelystä, ja se osaltaan lisää luonnon monimuotoisuutta ja maaperän hyvinvointia.
 Vesistövaikutukset aiheutuvat typen ja fosforin huuhtoutumisesta. Viimeaikaisten selvitysten perusteella vesistöpäästöt nautakarjatalouden nurmiviljelystä ovat aiempaa arvioitua pienempiä.
 Maataloussektorilla raportoitavista päästöistä 32 prosenttia aiheutui vuonna 2017 kotieläinten ruuansulatuksesta ja 11 prosenttia lannan käsittelystä. Kotieläinten ruoansulatuksen päästöistä suurin osa on peräisin nautakarjasta.
 Maataloussektorin maatalousmaan typpidioksidipäästöjä jamaankäyttösektorin hiilidioksidipäästöjä ei voi yksiselitteisesti jyvittää maidontuotannolle, koska maaperästä aiheutuisi päästöjä myös muussa tuotannossa kuin rehuntuotannossa.
 Maidontuotanto keskittyy Suomessa alueille, joissa luonnon olosuhteet rajoittavat muuta maataloustuotantoa ja maidon tuotannolla on siis aluetaloudellisestikin merkittävä vaikutus. Eläintiheys on Suomessa eurooppalaisittain alhainen, mikä helpottaa tuotannosta aiheutuvien ympäristöongelmien hallintaa.
 Maidontuotannolla on myös positiivisia ympäristövaikutuksia, kuten esimerkiksi laiduntamisen ja nurmirehun tuotannon vaikutukset maisemaan ja luonnon monimuotoisuuteen.
 Ylen navettasuora kuvaa puolankalaista pihattonavettaa, jossa lehmät saavat olla vapaana. Ne myös pääsevät halutessaan ulkoilemaan ympäri vuoden.  Elisa Kinnunen / Yle
 Onko lehmillä paino-ongelmia?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Lehmien paino-ongelmat eivät ole yleisiä. Sanoisin, että lähes joka karjassa on kuitenkin yksilöitä, jotka ovat päässeet lihomaan. Ruokinnan pitäisi olla sopivassa suhteessa maidontuotantoon. Kulutuksen ja saannin suhde määrittää sen, lihooko lehmä.
 Liikalihavuutta halutaan välttää, sillä erityisesti poikimisen jälkeen se aiheuttaa riskejä. Liikalihavuus vähentää lehmien syöntikykyä, mikä voi aiheuttaa niille poikimisen aikaan liian suuren energiavajeen. Lehmillä on aina energiavaje poikimisen aikaan, mutta ylipainoisilla se on pahempi.
 Sattuuko lehmiä lypsyrobotissa oleminen? Ja miten ne osaavat mennä itse robotille?
 Eläinlääkäri Virve Korhonen:  Ei satu. Robotissa on herkkurehua, joka houkuttelee lehmät lypsylle. Lehmät ovat älykkäitä eläimiä, joten ne oppivat menemään sinne, mutta ensimmäisillä kerroilla eläin saattaa tarvita ihmisen ohjausta.
 Maa- ja metsätalousministeriön asiantuntija Milja Keskinen:  Lypsyrobotissa olo ei satu eläimeen ja on lehmille miellyttävä kokemus. Lisäksi robotti monesti mahdollistaa lehmille mahdollisuuden itse päättää lypsylle menosta eläimen tunteman tarpeen mukaan.
 Voit keskustella aiheesta kello 22:een saakka!

Kauanko emä ja vasikka saavat olla yhdessä? Sattuuko lypsyrobotti? Suomalaiset kysyivät lehmistä, ja nyt asiantuntijat vastaavat


Summary: Kuluneella viikolla Yhdysvaltain presidentti armahti kiitospäivän kalkkunat ja eri puolilla maailmaa järjestettiin mielenosoituksia.  Katso viikon vaikuttavimmat uutiskuvat.

Tuulivoimalan osien kuljetusta Juutinmaalla Tanskassa 25. marraskuuta. Henning Bagger / EPA
 Maatila veden ympäröimänä Lincolnshiressä Iso-Britanniassa, tulvat jatkuvat toista viikkoa alueella.
 25. marraskuuta oli kansainvälinen päivä naisiin kohdistuvan väkivallan lopettamiseksi. Naiset osallistuivat kulkueeseen Lissabonissa, Portugalissa. Mario Cruz / EPA
 Öljynporausta vastustava mielenosoitus pidettiin Australiassa, Brisbanen kaupungin eteläpuolella 23. marraskuuta. Jason Obrien / EPA
 Ilmastoaktivistit protestoivat Istanbulissa Turkissa Black Friday:ta vastaan kauppakeskuksen edessä 29. marraskuuta Tolga Bozoglu / EPA
 Vaurioitunut silta Kinetassa Kreikassa 25. marraskuuta.  Gyrionis-niminen myrsky toi mukanaan kovia sateita Attican alueelle. Vassilis Spomas / EPA
 Irakilaiset mielenosoittajat kiskovat betonielementtejä köysillä pystyyn Bagdadissa 29. marraskuuta. Ahmad Al-Rubaye / AFP
 Bayernin fanit UEFA:n Mestarien liigan B-ryhmän jalkapallo-ottelussa Red Star Belgradin ja Bayern Münchenin välillä Belgradissa, Serbiassa 26. marraskuuta 2019 Andrej Cukic / EPA
 Espanjan poliisi tutkimassa huumausaineiden salakuljetukseen rakennettua sukellusvenettä joka tavoitettiin Espanjan rannikolla 24. marraskuuta. Viranomaisten mukaan sukellusvene tuli Etelä-Amerikasta. Espanjalaisen El País -lehden tietojen mukaan 20-metrinen sukellusvene kantaa jopa kolmen tuhannen kilon painoista kokaiinilastia, joka on peräisin Kolumbiasta. Salvador Sas / EPA
 Ilmastoaktivistit tukkivat ruskohiilivoimalaan johtavan rautatien Jaenschwaldessa Saksassa 30. marraskuuta. Filip Singer / EPA
 Nainen kerjäämässä Prahassa, Tšekissä perjantaina 29. marraskuuta Martin Divisek / EPA
 Hongkongilaiset kiittivät presidentti Donald Trumpia lakimuutoksesta, jolla tuetaan Hongkongin mielenosoittajia. Nicolas Asfouri / AFP
 Joulukoristeltu katu Maihaugenin kaupunginosassa Lillehammerissa Norjassa 1. joulukuuta. Paul Kleiven / AFP / Lehtikuva

Kiitospäivän kalkkunat armahdettiin syödyksi tulemiselta ja viikon muita uutiskuvia


Summary: Georgialaisen Mariam Kukunashvilin yrityksen kautta on syntynyt yli 7000 lasta. Myös suomalaiset ovat vuokranneet kohtuja.

New Lifen johtajan  Mariam Kukunashvilin  valtaisa omakotitalo sijaitsee Georgian pääkaupungin Tbilisin yläpuolella, korkealla vuoren rinteessä.
 – Kysyit, montako huonetta minulla on. En itse asiassa edes tiedä, Mariam naurahtaa ja istuutuu kotinsa baariosaston mustaan, moderniin nahkatuoliin.
 – Rakastan mustaa ja valkoista.
 Mariam Kukunashvilin unelmana on ollut jo yli kymmenen vuotta tarjota lapsettomille mahdollisuus saada oma lapsi syliinsä. Juha Portaankorva / Yle
 Mariam Kukunashvili opiskeli lääkäriksi Tbilisin lääketieteellisessä yliopistossa. Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli ensiapuosastolla sairaanhoitajana ja yleni yövuorolääkäriksi. Päivisin Mariam oli mukana Euroopan komission ja Yhdysvaltain suurlähetystön terveydenhuoltoprojekteissa.
 Kukunashvili rakastui, meni naimisiin ja halusi miehensä kanssa lapsia. Kahden vuoden yrittämisen jälkeen pariskunnalle selvisi jäätävä totuus.
 – Minulla todettiin endometrioosi. Kävin useita kertoja leikkauksissa, ja kokeilin koeputkihedelmöitystä 11 kertaa. Kaikki turhaan, en tullut raskaaksi.
 – Se oli elämäni vaikeinta aikaa. Koin olevani valtameren ulapalla vailla apua ja toivoa. Olin vähällä luovuttaa, Mariam Kukunashvili muistelee.
 Lopulta Mariam päätti kokeilla kohdunvuokrausta. Kaikkien epäonnistumisiensa jälkeen hän halusi pelata varman päälle ja hankki itselleen kerralla kolme sijaissynnyttäjää. Jokaiselle heistä siirrettiin kaksi alkiota, ja jokainen heistä tuli raskaaksi.
 Mariam Kukunashvili on kertonut lapsillensa, että he ovat tulleet maailmaan sijaissynnyttäjän avulla. Juha Portaankorva / Yle
 – Yksi sijaissynnyttäjistäni sai keskenmenon kuudennella kuukaudella. Hän odotti kaksosia. Onneksi sain toiselta sijaissynnyttäjältä kaksospojat ja kolmannelta tytön. Olen ollut onnellinen perheenäiti jo yksitoista vuotta.
 Vauva 27 000 eurolla
 Mariam Kukunashvilin omat hedelmättömyysongelmat johdattivat hänet sijaissynnytysalalle. Vuonna 2008 Mariam perusti Tbilisiin  New Life  -nimisen yrityksen.
 – New Life on maailmanlaajuinen verkosto, johon kuuluu koeputkihedelmöitys-, sijaissynnytys- ja munasolunluovutusklinikoita. Tällä hetkellä toimimme yhdeksässä maassa, muun muassa Ukrainassa, Intiassa, Meksikossa ja Etelä-Afrikassa.
 "Jos haluaa täyden takuun paketin, hinta nousee lähes 60 000 euroon."  Mariam Kukunashvili
 – Olemme tehneet jo yli 7 000 sijaissynnytystä. Yksistään Georgiassa meillä on kuukausittain 50–80 sijaissynnytystä.
 – Täällä Georgiassa kohdunvuokrauksen lähtöhinta on 27 000 euroa. Jos haluaa täyden takuun paketin, hinta nousee lähes 60 000 euroon. Tämä maksu riittää, vaikka raskausyrityksiä olisi useita. Jatkamme prosessia kunnes vauva saadaan.
 Sijaissynnytys on hoitomenetelmä, jossa koeputkihedelmöityshoidon avulla luodaan alkio yleensä lasta toivovan naisen ja miehen omista sukusoluista. Tämä alkio siirretään sijaissynnyttäjän kohtuun kasvamaan.
 Synnytyksen jälkeen lapsi siirtyy tuleville vanhemmille adoption kautta.
 Koska EU-maissa on tiukemmat sijaissynnytystä koskevat lait, monet lapsettomat vanhemmat hakevat kohdunvuokraajan Georgiasta. Ivar Heinmaa
 – Emme käytä sijaissynnyttäjien munasoluja. Jos sijaissynnyttäjä olisi geneettistä sukua lapselle, sitä pidettäisiin lapsikauppana. Sijaissynnyttäjä vain kantaa lapsen.
 Ainakin toisella vanhemmalla pitää olla geneettinen yhteys lapseen, koska esimerkiksi monet suurlähetystöt edellyttävät tätä.
 – Teemme alkiodiagnostiikkaa, jotta vauvat olisivat terveitä ja heillä ei olisi synnynnäisiä poikkeavuuksia. Emme voi tietenkään taata, että kaikki sujuu ongelmitta. Voi tulla esimerkiksi keskenmeno, ja silloin aloitamme kaiken alusta. Myös sijaissynnyttäjä saa tällöin reilun korvauksen.
 New Life-yrityksen sijaissynnyttäjät käyvät säännöllisesti terveystarkastuksissa. He saavat myös henkistä valmennusta kohdunvuokraukseen. Ivar Heinmaa
 New Life maksaa kohdunvuokrauksesta sijaissynnyttäjälle 14 500 euron palkkion. Kukunashvili kertoo, että he tekevät aina sijaissynnyttäjille psykologisen testin, jossa tutkitaan muun muassa, onko synnyttäjä mukana pelkästään rahan takia.
 – Jos naisella on vain dollarin kuvat silmissä, eikä hän ymmärrä sijaissynnytykseen liittyviä vastuukysymyksiä, niin tällöin hylkäämme hänet.
 – Kohdunvuokraajamme ovat 25–38-vuotiaita naisia. Heillä pitää olla omia lapsia, jotta heille ei kehittyisi tunnesidettä sijaissynnytettävään lapseen. Kohdunvuokraajia ei ole erityisen vaikea löytää, mutta heitä on vähemmän kuin tarvitsevia vanhempia.
 Kohdunvuokrauksella uusi asunto
 Ekaterina Kandelaki  on saapunut New Life -klinikalle ultraäänitutkimuksiin. Hän on 19. raskausviikolla ja odottaa kaksosia, tyttöä ja poikaa. Kandelaki on ensimmäistä kertaa sijaissynnyttäjänä.
 – Olen yksinhuoltajaäiti. Lähdin tähän mukaan, koska haluan ostaa asunnon ja tarjota lapselleni paremman tulevaisuuden. Olen toki myös onnellinen siitä, että minun avullani lapsettomasta parista tulee vanhempia.
 – Pidän itsestäni erittäin hyvää huolta. Noudatan lääkärin ohjeita, käyn New Lifen klinikalla säännöllisesti tarkastuksissa ja teen kaiken paremmin kuin silloin, kun odotin omaa lastani, Ekaterina kertoo
 .
 Ekaterina Kandelaki on ensimmäistä kertaa sijaissynnyttäjänä. Hän on 19. raskausviikolla ja odottaa kaksosia. Juha Portaankorva / Yle
 Hoitaja ojentaa Ekaterinalle ultraäänikuvan kaksosista. Raskaus etenee hienosti, ja sikiöt voivat hyvin.
 Ekaterina kertoo miettineensä paljon kaksosten pois antamista, mutta hän uskoo olevansa siihen henkisesti valmis.
 – Ymmärrän ja hyväksyn sen, että minun pitää antaa lapset pois heidän omille biologisille vanhemmilleen. Minulla on kaksosten vanhempiin erittäin hyvä suhde. Puhumme usein Skypen välityksellä, ja he pitävät minusta hyvää huolta, Ekaterina Kandelaki kertoo.
 Japanilaismies halusi tuhat lasta
 Mariam Kukunashvili kurvaa hienolla valkoisella Porchen citymaasturilla toimistonsa eteen Tbilisin keskustassa. Mariam kertoo, että heille tulee asiakkaita ympäri maailmaa – myös Suomesta.
 – En ole oikea ihminen tuomitsemaan, kuka saa lapsen ja kuka ei. Toimistomme ovet ovat periaatteessa avoinna kaikille, jotka eivät hedelmättömyysongelmien takia saa lapsia, myös homovanhemmille.
 Mariam Kukunashvili kannattaa sijaissynnytyksen laillistamista, koska se olisi vanhemmille huomattavasti helpompaa omassa kotimaassaan. Juha Portaankorva / Yle
 Kukunashvili korostaa, että he ovat varovaisia vanhempien valitsemisessa. Pari vuotta sitten japanilaismies otti Kukunashviliin yhteyttä, koska hän halusi saada vähintään tuhat lasta. New Life kieltäytyi tarjouksesta ja välitti tiedot kansainväliselle rikospoliisijärjestölle Interpolille.
 – Samantyyppinen tapaus oli Ukrainassa. Kyseessä oli venäläinen oligarkki-perhe, jolla oli "projekti" hommata 300 lasta. Kaikki Ukrainan klinikat kieltäytyivät yhteistyöstä, Kukunashvili kertoo.
 Unelmien täyttymys
 Lontoossa asuva Joshin pariskunta tuli vuosi sitten Tbilisiin hankkiakseen itselleen lapsen New Life -yrityksen avulla. Päätös käyttää sijaissynnytystä oli brittipariskunnalle vaikea, mutta heillä ei ollut muuta vaihtoehtoa.
 – Olin saanut kaksi keskenmenoa, ja lääkäri oli varoittanut jatkamasta hedelmöityshoitoja. Minulla on kolme lasta edellisestä avioliitosta, mutta sain lapset jo kauan sitten. On ollut aivan uskomatonta saada kokea kaikki tämä uudelleen,  Gemini Joshi  kertoo.
 Tunteet kuohuivat ja kyyneleet virtasivat, kun Joshin pariskunta sai Krisha-vauvan syliinsä. Ivar Heinmaa
 Joshit eivät voineet olla Tbilisissä fyysisesti läsnä raskauden aikana, mutta pariskunta oli Skypen avulla jatkuvasti yhteyksissä sijaissynnyttäjäänsä. New Life huolehti, että hän kävi säännöllisesti neuvolassa, ja raskaus eteni hyvin. Nyt heillä on ihana  Krisha -tytär sylissään.
 – Sijaissynnyttäjämme kertoi, että hänellä on itsellään kaksi poikaa, mutta on aina toivonut saavansa tytön. Nyt hän sitten synnytti tytön, mutta vakuutti meille olevansa iloinen siitä, että me saamme hänet,  Prathmesh Joshi  kertoo.
 "Mielestäni sijaissynnyttäjää ei tarvitse välittömästi erottaa vauvasta."  Mariam Kukunashvili
 Joshit kertovat, että sijaissynnytys on ollut heille pitkä ja tunteellinen polku. Sen aikana he ovat rakentaneet vahvan yhteyden ja luottamuksen sijaissynnyttäjäänsä. Kyse ei ole suinkaan pelkästä kaupankäynnistä.
 – Emme voi kyllin kiittää sijaissynnyttäjää. Tämä on unelmien täyttymys, oma pikkuprinsessa sylissä, Joshin pariskunta iloitsee.
 Mariam Kukunashvili kertoo, että monet vanhemmista maksavat ylimääräistä, jotta sijaissynnyttäjä imettäisi vauvaa.
 – Mielestäni sijaissynnyttäjää ei tarvitse välittömästi erottaa vauvasta. Kun kolmoseni syntyivät, sijaissynnyttäjä kävi luonani imettämässä heitä kuukauden ajan.
 Kun näkee lapsen syntyneen, kaikki huipentuu: ”Juuri tätä halusimme. Oli oikea päätös käyttää sijaissynnyttäjää", Prathmesh Joshi sanoo. Ivar Heinmaa
 Jotkut vanhemmat pitävät yhteyttä sijaissynnyttäjään läpi koko elämänsä. Kukunashvilin oma sijaissynnyttäjä on muuttanut Italiaan, ja Kukunashvili kertoo käyvänsä tapaamassa häntä siellä vuosittain.
 – Sijaissynnytys ei ole eettisesti eikä moraalisesti arveluttavaa toimintaa. Kysymys on normaalista lapsettomuuden hoitomuodosta. Käytämme töissä älyämme, käsiämme ja jalkojamme, miksi emme käyttäisi myös kohtuamme toisten avuksi, Mariam Kukunashvili kysyy.
 “Sijaissynnytys pitäisi sallia Suomessa”
 Suomessa sijaissynnyttäminen oli sallittua vuoteen 2007 saakka , jolloin hedelmöityshoitolain lakimuutos käytännössä kielsi keinohedelmöitykseen liittyvät sijaissynnytykset.
 Ennen lain voimaantuloa Väestöliitossa toteutettiin 12 sijaissynnytystä , jotka pääsääntöisesti onnistuivat hyvin. Sijaissynnyttäjä oli yleensä jommankumman lasta haluavan puolison lähiomainen.
 Viveca Söderström-Anttilan mielestä Suomessa on hyvät edellytykset auttaa ja tukea kaikkia sijaissynnytyksen osapuolia parhaimmalla tavalla.  Jutta Forss
 Lapsettomuuslääkäri  Viveca Söderström-Anttila  oli usein mukana näiden sijaissynnytysten järjestelyissä ja hoidossa.
 – Suomessa syntyy joka vuosi tyttölapsia, joilta puuttuu synnynnäisesti kohtu. Meillä on myös nuoria naisia, joilta on jouduttu poistamaan kohtu jonkun sairauden tai synnytyskomplikaation vuoksi. Kyseessä on pieni potilasryhmä, mutta lapsen saaminen on heille yhtä tärkeätä kuin muille parille, Söderström-Anttila toteaa.
 – Meillä on Suomessa pitkä kokemus hedelmöityshoitojen toteuttamisesta turvallisella tavalla. Meillä siirretään vain yksi alkio kerrallaan kohtuun, jolloin monisikiöraskauksiin liittyvät riskit, kuten esimerkiksi ennenaikaiset synnytykset, pystytään minimoimaan.
 "Kannatan ei-kaupallista epäitsekästä sijaissynnytystä."  Viveca Söderström-Anttila
 Koska sijaissynnytys on Suomessa tällä hetkellä kiellettyä, monet lapsettomat ovat turvautuneet ulkomaalaisiin kohdunvuokraajiin Georgian lisäksi muun muassa Ukrainassa ja Venäjällä.  Näistä suomalaisista ei ole kuitenkaan tarkkaa tietoa.
 Pääministeri Antti Rinteen hallitusohjelmassa  todetaan, että ei-kaupallisen sijaissynnytyksen salliminen Suomessa pitää selvittää. HUSin lisääntymislääketieteen yksikössä työskentelevällä Viveca Söderström-Anttilalla on selkeä kanta asiaan.
 – Kannatan ei-kaupallista epäitsekästä sijaissynnytystä, joka tehdään valvotuissa olosuhteissa ja oikeilla indikaatioilla. Minusta se on eettisesti ja moraalisesti oikeutettua.
 Katso Perjantai-dokkari: Vauvatehtaan johtaja Yle Areenasta.
 Lue myös:
 Sofi Oksasen kirjassa vauvalle voi shoppailla siniset silmät ja pitkät sääret – "Ukrainan vauvatehtailu on karua bisnestä”
 Ukrainasta on tulossa Euroopan vauvatehdas – "Kun poika kysyi pömppömahastani, sanoin, että äiti on syönyt vähän liikaa pullaa"
 Sinkkumiehestä tuli kaksostyttöjen isä sijaissynnyttäjän avulla – nyt ruotsalaisvälittäjä markkinoi kiistanalaisia sijaissynnytyksiä myös suomalaisille

Vauvatehtaan johtajan mielestä kohdunvuokraus ei ole naisen riistoa: “Sijaissynnytys on normaali lapsettomuuden hoitokeino”


Summary: Liikkeen mielenosoitukset ovat saaneet liikkeelle kymmeniätuhansia italialaisnuoria.

Kymmenettuhannet ihmiset eri puolilla Pohjois-Italiaa ovat osoittaneet mieltään oikeistojohtaja  Matteo Salvinia  vastaan niin sanotuissa "sardiinimielenosoituksissa".
 Nuoriin vetoava ruohonjuuritason liike on saanut nimensä tavasta, jolla suuri joukko mielenosoittajia pakkautuu kaupunkien historiallisille aukioille "kuin sardiinit".
 Liike ei kanna mielenosoituksissa lainkaan mukanaan kylttejä. Osallistujilla on mukanaan vain pieniä sardiinin muotoisia merkkejä.
 Sardiiniliikkeen mielenosoitus Milanossa 1. joulukuuta 2019. Nicola Marfisi / EPA
 Sardiiniliike sai alkunsa neljän italialaisnuoren aloitteesta Bolognan kaupungissa. Liike on saavuttanut suuren suosion erityisesti nuorten keskuudessa ja se on kasvanut nopeasti sosiaalisen median avustuksella.
 – Halusimme täyttää tyhjiön, joka on muodostunut perinteisten puolueiden keskittyessä vihan ja pelon lietsomiseen, yksi liikkeen perustajista, 32-vuotias  Mattia Santori  sanoi.
 Sardiiniliike on vastaisku populismin nousulle Italiassa, ja se ajaa ihmisläheistä politiikkaa, inklusiivisuutta, maahanmuuttoa ja ympäristönsuojelua.
 Liike toimii usein yhteistyössä nuorten ympäristöliike Fridays for Futuren kanssa.
 Mielenosoituksia on järjestetty Firenzin, Milanon, Bolognan, Modenan, Riminin ja Reggio Emilian kaupungeissa. Liike suunnittelee mielenosoituksia myös Torinoon, Napoliin ja Roomaan.
 Joulukuun 14. päivä järjestettävään Rooman sardiinimielenosoitukseen odotetaan jopa miljoonaa osallistujaa.
 Mielipidemittausten mukaan  jopa 40 prosenttia italialaisista pitää sardiiniliikettä suurta suosiota nauttivan Salvinin suurimpana uhkana.
 Lue myös:
 Deutsche Welle: Italy: 'Sardine' movement against Salvini
 New York Times: Italy's ‘Sardines’ Movement Threatens Salvini’s Dominance

Italiassa suuren suosion saanut "sardiiniliike" vetoaa oikeistopopulismiin kyllästyneisiin nuoriin


Summary: THL:n selvityksen mukaan halvimmalla selviää pääkaupunkiseudulla ja Lapissa.

Terveydenhuollon asiakasmaksut vaihtelevat suuresti eri alueilla. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) selvityksestä ilmenee, että toissa vuonna maksut olivat pienimpiä pääkaupunkiseudun ja Lapin kunnissa ja suurimpia Päijät-Hämeessä ja Kainuussa.
 Esimerkiksi terveyskeskuskäynneistä, erikoissairaanhoidosta ja suun terveydenhuollosta peritään eri kunnissa erisuuruisia maksuja. Laki määrittelee maksujen enimmäismäärät, mutta kunta tai kuntayhtymä voi periä alueellaan näitä pienempiä maksuja.
 Laskelmassa on huomioitu julkisen terveydenhuollon eri palvelumuodot kotihoidosta suun terveydenhuoltoon. Selvityksen mukaan kuntien asiakasmaksutaso oli alimmillaan 29 prosenttia pienempi ja korkeimmillaan kolme prosenttia suurempi kuin mitä enimmäismaksuilla olisi saatu kasaan. Enimmäismaksuja suuremmat maksut selittyvät sillä, että analyysissa on huomioitu joidenkin kuntien perimä hoitajakäynnin maksu, josta ei ole säädetty laissa.
 – Arvio ei ole täysin kattava, sillä siinä ei pystytty ottamaan huomioon kuntien mahdollista palvelusetelien käyttöä, harkinnanvaraisia maksuhuojennuksia eikä mahdollisia erityisryhmien vapautuksia maksuista, kertoo THL:n tutkimuspäällikkö  Jussi Tervola  tiedotteessa.
 "Asettaa eriarvoiseen asemaan"
 Eniten vaihtelua oli säännöllisen kotihoidon asiakasmaksuissa. Vähinten taas vaihtelivat lyhytaikaisen laitoshoidon, suun terveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon maksut.
 – Maksujen vaihtelu asettaa ihmiset eriarvoiseen asemaan sen mukaan, missä sattuu asumaan. Kyselytutkimusten pohjalta tiedämme, että myös Suomessa asiakasmaksut haittaavat monien hoitoon hakeutumista, Tervola jatkaa.
 Tervolan mukaan näyttää siltä, että heikko kuntatalous tarkoittaa korkeampia asiakasmaksuja. Hänestä olisi kiinnostavaa selvittää tarkemmin tätä yhteyttä ja sitä, kuinka paljon kyseessä on poliittinen arvovalinta.
 Laskelmissa yhdistettiin tietoja kuntien terveyspalvelumaksuista palvelujen käytöstä saataviin rekisteritietoihin. Laskelma koskee vuotta 2017.

Terveyskeskusten asiakasmaksuissa suuria eroja


Summary: Kuusen ei ole tarvinnut korjailla perimäänsä sitten dinosaurusten ajan.

Jos matkustaisit aikakoneella sadan miljoonan vuoden taakse, joulun viettäminen jäisi ehkä väliin dinosauruksilta piilotellessa. Niiden joukossa olisi myös kaikkien aikojen suurin petosaurus, spinosaurus.
 Jos kuitenkin olisit joulumielellä myös liitukaudella, voisit ottaa joulupuuksi neidonhiuspuun tai käpypalmun – tai aivan tutun näköisen kuusen.
 Dinosaurusten aika loppui kauan sitten, ja kasvikunta jatkoi kehittymistään nykyiseen lajikirjoon. Kuuset tuo kehitys on sivuuttanut. Niiden geeniperimä on muuttunut tuskin lainkaan sadassa miljoonassa vuodessa.
 Samoista esivanhemmista omille teilleen lähteneet kukkakasvit ovat joutuneet kamppailemaan selviytyäkseen ja lisääntyäkseen, mutta havupuut ovat pärjänneet ilman temppuja etenkin kylmän ilmaston alueilla.
 Näin todettiin kanadalaisen Lavalin yliopiston kasvigeneetikon  Jean Bousquetin  johtamassa geenikartoituksessa, jossa keskityttiin juuri kuusilajeihin.
 Putkisoluissako selitys?
 Pienet mutaatiot ovat toki viilanneet kuustenkin perimää, mutta päärakenne on säilynyt vakaana. Ilmeisesti kuuset löysivät tasapainon ympäristönsä kanssa hyvin varhain, Bousquet päättelee.
 Selitys saattaa olla havupuun putkisoluissa, jotka kuljettavat vettä rungon sisällä.
 Ne ovat ahtaampia kuin lehtipuilla, minkä luulisi olevan haitta vedestä käydyssä kisassa. Havupuut ovat ratkaisseet ongelman solujen välisillä huokosilla, jotka toimivat venttiileinä.
 Onpa kuusen valttikortti ollut mikä tahansa, tämän päivän kuusi ei näyttäisi oudolta spinosauruksenkaan silmissä.
 Koko tutkimus  on luettavissa verkossa pdf-muodossa.
 Juttu on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoiminnan tiedeuutisten joulukalenteria. Julkaisemme päivittäin tiedeuutisen, joka liittyy tähän vuodenaikaan – suoraan tai ainakin mutkan kautta. Viimeinen luukku aukeaa jouluaattona.
 Aiemmat luukut:
 1.  Ystävän joululahjan paketoinnissa ei kannata olla turhan tarkka, neuvoo tutkimus

Mitä yhteistä on joulukuusella ja dinosauruksella?


Summary: Venäjällä isänmaallisuus on alkanut tarkoittaa sotaa, kirjoittaa Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen blogissaan.

Blogi Ylen uutis- ja ajankohtaistoiminnan blogeja kirjoittaa joukko oman alansa tarkkaan tuntevia toimittajia. > Kaikki uutisten blogit löydät täältä
 MOSKOVA  Vajaa viisi vuotta sitten  olin seuraamassa moskovalaiskoulun  isänmaallista opetusta. Kakkosluokkalaiset istuivat vakavina koulun sotamuseossa, jonka katonrajassa riippui  Josif Stalinin  ja neuvostokenraalien muotokuvia.
 Paikalle oli kutsuttu toisen maailmansodan veteraani. Odotin hänen kertovan, ettei sota saa koskaan enää toistua.
 Viesti oli kuitenkin toinen: Lapsia valmisteltiin sotaa varten.
 – Vieläkin on niitä, jotka hamuavat luonnonvarojamme, veteraani sanoi ja muistutti, ettei Venäjällä ole sukupolvea, joka olisi elänyt ilman sotaa.
 Vierailemani moskovalaiskoulu nro 627 toimi toisen maailmansodan aikana puna-armeijan panssarivaunuosaston tukikohtana. Siksi sodan muistelu korostui siellä keskivertokoulua enemmän.
 Niin kutsuttu isänmaallinen kasvatus on kuitenkin palannut laajemmin venäläiseen opetukseen. Lähes aina tämä kansalaiskasvatus tarkoittaa toisen maailmansodan muistelua ja usein se keskittyy oppilaitoksissa oleviin sotamuseoihin.
 Joissakin kouluissa – kuten vierailemassani moskovalaiskoulussa  – rynnäkkökiväärin käsittelyä opetetaan jo nyt lapsille säännöllisesti.
 Kouluopetuksen militarisointi on  ottanut viime aikoina uusia kierroksia.
 Marraskuussa venäläiskouluissa juhlittiin näyttävästi  Mihail Kalašnikovin  sadan vuoden takaista syntymää. Kalašnikov suunnitteli AK-47 rynnäkkökiväärin, joka on maailman yleisin ampuma-ase ja toimii myös Suomen käyttämien rynnäkkökiväärien mallina.
 Venäjän opetusministeriö suositteli  merkkipäivän huomioimista kouluissa. Sen mukaan kaikilla luokka-asteilla tuli pitää Kalašnikovin muistoksi oppitunteja, joissa esimerkiksi voitaisiin koota ja purkaa rynnäkkökiväärejä.
 Joissakin kouluissa – kuten vierailemassani moskovalaiskoulussa – rynnäkkökiväärin käsittelyä opetetaan jo nyt lapsille säännöllisesti.
 Kuluvana vuonnakin Venäjällä  on väläytetty  sotilaskoulutuksen alkeiden tuomista takaisin pakolliseksi osaksi kouluopetusta Neuvostoliiton tapaan.
 Sodan ihannointi ei ole tunkeutunut  vain opetukseen vaan se korostuu myös koko Venäjän yhteiskunnassa.
 Venäläismediassa kerrotaan taas toukokuussa koittavan voitonpäivän valmisteluista. Ensi vuonna juhlitaan 75 vuotta sitten saavutettua voittoa natsi-Saksasta.
 Voitonpäivästä on tullut 2000-luvulla Venäjän tärkein juhlapäivä, ja sen kunniaksi järjestetyistä sotilasparaateista yhä mahtipontisempia. Ympäri Venäjää järjestettäviin paraateihin osallistuu yli 155 000 sotilasta.
 Venäjän puolustusministeri  Sergei Šoigun   mukaan  tulevassa voitonpäivän paraatissa nähdään yli 20 uutta asejärjestelmää tai muuta sotatekniikkaa. Aiempina vuosina Moskovan kaduille on kuljetettu raskailla kuorma-autoalustoilla mannertenvälisiä ohjuksia, joihin voidaan sijoittaa ydinkärkiä.
 Venäjällä juhlitaan maan sotamenestystä myös kahtena muuna virallisena juhlapäivänä: helmikuussa isänmaan puolustajien päivänä ja marraskuussa kansallisen yhtenäisyyden päivänä.
 Natsi-Saksan kukistaminen tarkoitti  venäläisille käsittämättömiä uhrauksia.
 Kaikista sodan uhreista ainakin kolmannes oli neuvostoliittolaisia. Venäjällä arvioidaan yleisesti, että sota tappoi noin 27 miljoonaa Neuvostoliiton kansalaista. Yli puolet kuolleista oli siviilejä.
 Valtavasta kärsimyksestä huolimatta neuvostojohto pyrki ensin tukahduttamaan sodan muiston.
 Nyt jo edesmennyt, Venäjän omaksitunnoksi kutsuttu  Ljudmila Aleksejeva  kertoi juuri tämän kokemuksen saaneen hänet taistelemaan ihmisoikeuksien puolesta.
 – Näin, kuinka jokainen ylitti itsensä niin sodassa kuin kotirintamalla. Mutta maan johto ei antanut sille arvoa, vaan nöyryytti heitä, eikä kunnioittanut ihmisarvoa, Aleksejeva kertoi minulle vuonna 2015  antamassa haastattelussaan .
 Mieleeni on jäänyt Aleksejevan kyynelten täyttämissä silmissä vilahtanut raivo, kun hän kertoi asian vieläkin suututtavan häntä.
 Talvisotaa tai muita toisen maailmansodan alkuvuosien aikaisia tapahtumia ei Venäjällä juuri muistella.
 Nykyään toisesta maailmansodasta  on rakennettu sankarimyytti. Siitä on tullut yksi venäläisen yhteiskunnan tärkeimmistä pohjista.
 Venäläiset tuntevat toisen maailmansodan suurena isänmaallisena sotana, joka alkoi saksalaisten hyökkäyksestä Neuvostoliittoon kesällä 1941 ja päättyi puna-armeijan lopulliseen voittoon natsi-Saksasta toukokuussa 1945.
 Talvisotaa  tai muita toisen maailmansodan alkuvuosien aikaisia tapahtumia ei Venäjällä juuri muistella. Siksi olikin erittäin kiinnostavaa päästä mukaan pietarilaisen  sotahistoriallisen opiskelijakerhon retkelle  talvisodan taistelupaikoille sodan syttymisen 80-vuotispäivän alla.
 Kun ilta hämärtyi ja retki Karjalankannaksella oli jo pitkällä, kysyin yhdeltä oppaana toimineelta opiskelijalta tämän tuntemuksista isänmaallisuudesta. Halusin tietää, miksi venäläisten patriotismi on niin vahvasti sidoksissa sotaan.
 Puna-armeijan pitkään sarkatakkiin pukeutunut historianharrastaja mietti vastausta hetken ja sanoi sitten, että sotilaallinen isänmaallisuus on nyky-Venäjän ainoa ideologinen liima.
 – Meillä ei ole mitään muutakaan, mistä olla ylpeä ilman häpeän tunnetta, nuori mies kertoi hieman vaivaantuneen oloisena.
 Vanhassa neuvostolaulussa kysytään , haluavatko venäläiset sotaa.
 Siihen on vaikea antaa yksiselitteistä vastausta, mutta ainakin sotaan valmistaudutaan nyt Venäjällä aiempaa näkyvämmin.
 Samalla isänmaallisuus on alkanut tarkoittaa Venäjällä samaa kuin sota ja sen muistelu.
 Kirjoittaja on Ylen Venäjän-kirjeenvaihtaja. Hän kommentoi tässä blogissa naapurimaan ajankohtaisia asioita ja korostaa, että Venäjää ja venäläisiä ei pidä sekoittaa keskenään.
 Aiheesta voi keskustella maanantaina 02.12. klo 16.00 asti.
 Lue myös:
 Talvisota on venäläisille tuntematon – siksi pietarilaisnuoria viedään retkille Mannerheim-linjalle, "jonka valtaaminen otti niin koville"
 Erkka Mikkonen: Venäjä tekee venäläisten rakastamisesta vaikeaa

Erkka Mikkonen: Haluavatko venäläiset sotaa? Ainakin kansalaisia valmistellaan sitä varten


Summary: Useina arkiaamuina Annina Herala-Hemmilän autoon istahtaa kaksi hänelle ennestään tuntematonta kyytiläistä.

Mynton Wallenius , 23, värjöttelee Teiskontien bussipysäkillä. Kello on 7.45 ja Tampereen aamu pimeä. Bussit saavat mennä ohi, sillä Wallenius odottaa kimppakyytiä.
 Hetken odottelun jälkeen paikalle kurvaa autollaan  Annina Herala-Hemmilä , 33, ja Wallenius hyppää jo tottuneesti kyytiin. Matka jatkuu kohti Pirkkalaa. Partolan automarketin parkkipaikalta napataan kyytiin vielä  Iiro-Pekka Airola , 34, ja kimppakyytiporukka on kasassa.
 Reilu kuukausi sitten Herala-Hemmilä, Wallenius ja Airola eivät vielä tunteneet toisiaan. Nyt heitä yhdistää sama matka töihin ja opiskelemaan Hämeenlinnaan. Facebookin Kimppakyyti Tampere -ryhmässä julkaistu kyytitarjous on tuonut iloa ja helpotusta kolmikon arkeen.
 Tähän ilmoitukseen Annina Herala-Hemmilä sai melko nopeasti vastauksen Iiro-Pekka Airolalta. Mynton Wallenius löysi kyytitarjouksen pari viikkoa myöhemmin. Facebookin Kimppakyyti Tampere -ryhmä
 Kimppakyydillä kulkevat ihmiset, hiiret ja arvokas maljakko
 Tuhannet suomalaiset nostavat peukkunsa pystyyn virtuaalisesti sosiaalisen median kimppakyytiryhmissä. Tarkkoja tilastoja ilmiöistä ei ole, mutta kyytiseuraa löytyy niin lyhyille kuin pitkillekin matkoille.
 Valtion kestävän kehityksen yhtiö Motiva kannustaa  kimppakyyteihin . Ne tehostavat autonkäyttöä ja vähentävät päästöjä. Taksiliikennelaki sallii kimppakyydit, jos kyydin tarjoaja pyytää korvauksen vain matkan kulujen kattamiseksi eikä toimeentulon hankkimiseksi. Kyytiläisten kuskille maksamat bensakulut saattavat vaikuttaa siihen, minkä verran työmatkakustannuksia voi vähentää  verotuksessa  (siirryt Verohallinnon sivuille).
 – Meillä ei ole tilastoja siitä, miten yleistä on kimppakyytikulujen huomioiminen työmatkavähennyksissä, johtava veroasiantuntija  Tero Määttä  kertoo.
 Kimppakyytiin turvaudutaan usein taloudellisista syistä. Muitakin syitä löytyy. Niistä voi lukea lisää Facebookin  Kimppakyyti-ryhmässä .
 – Kimppakyydissä kiinnostaa eniten kulujen jako ja ekologisuus,  Elina Vanha-aho  kertoo.
 – Olen hyvin huolissani julkisen liikenteen tarjonnan vähenemisestä haja-asutusalueella,  Raili Sorsa  sanoo.
 – Kulujen jakajaa, matkaseuraa, päästöseuraamukset huomioon ottavaa matkustustapaa, helpotusta reissuun joskus,  Kati Peltoniemi  sanoo.
 Monille motiivina on matkaseura.
 – Olen tavannut satoja ihmisiä. Kerran istuin nelisen tuntia papin kyydissä, jonka kanssa oli erittäin syvälliset keskustelut elämästä ja kuolemasta. Ihmiset on rikkaus!  Emilia Ritakorpi  sanoo.
 Ihmisten lisäksi myös eläimille ja esineille etsitään kyytiä.
 – Tuli viesti, että veisinkö vanhan arvokkaan maljakon pohjoiseen. Suostuin. Mielestäni järkevää touhua, kun muuten maljakko olisi voinut särkyä, eräs Kimppakyyti-ryhmään kuuluva kertoo yksityisviestissä.
 – Etsin kyytiä pääasiassa kasvattamilleni eläimille, hiirille,  Reino Haro  sanoo.
 Enimmäkseen kokemukset kimppakyydeistä ovat olleet hyviä, mutta seksuaalista häirintääkin ovat jotkut joutuneet kokemaan.
 – Yhden kerran otin miehen kyytiin. Hän oli ok alkuun mutta noin tunnin kuluttua otti käteni ja laittoi haarojensa väliin. Otin käden pois ja pyssäsin bussipysäkille. Käskin ulos. Sen jälkeen en ole ottanut miehiä kyytiin, anonyyminä esiintyvä nainen kertoo yksityisviestissä.
 Opiskelija Mynton Wallenius kulki aiemmin koulumatkansa Hämeen ammattikorkeakouluun julkisilla kulkuvälineillä. Osan matkasta hän kulki sähköpotkulaudalla, mutta ilmojen kylmeneminen sai etsimään vaihtoehtoista kyytiä. Onneksi Facebookista löytyi samalle kampukselle matkaavan Herala-Hemmilän tarjous. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 "Ihan selkeä ero omassa virkeystasossa"
 Liikenne kolmosmoottoritiellä Tampereelta etelään on aamulla vilkasta, mutta sujuvaa. Annina Herala-Hemmilä ajaa varmoin ottein ja huikkaa välillä kommentin takapenkillä jutteleville Mynton Walleniukselle ja Iiro-Pekka Airolalle. Toimittaja on vallannut pelkääjän paikan ja sekoittanut normaalin istumajärjestyksen.
 Myös tälle kolmikolle matkaseura on tärkeä syy kimppakyytiin taloudellisuuden ja ekologisuuden lisäksi. Juttuaiheet vaihtelevat. Koulutus kiinnostaa kaikkia, joten siitä on puhuttu useampaan kertaan.
 – Harrastuksista ja matkustamisesta. Emme me vielä ole selvittäneet elämän suuria salaisuuksia, mutta ehkä sekin on vielä edessä, Mynton Wallenius sanoo.
 Varsinkin kuskille seura on tärkeää.
 – Ovathan nämä matkat paljon mukavampia ja turvallisempia yhdessä. Olen huono aamuihminen. On ihan selvä ero on omassa virkeystasossa, kun on yksin ajanut tunnin tai saanut seuraa.
 Iiro-Pekka Airola ei koe kuitenkaan velvollisuudekseen olla kuskin "seurustelu-upseeri".
 – Annina on puhelias kuski, eli aika helposti hän juttua johdattaa. Itselläkin on luonne sellainen, että tulee paljon höpöteltyä.
 Toimittaja Iiro-Pekka Airolalle kimppakyydin löytyminen oli hieno onnenpotku. Airolan mukaan aikaa säästyy melkein tunti suuntaansa ja kustannuksetkin ovat pienemmät kuin julkisilla kulkuvälineillä. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Kolmikolle tämä on ensimmäinen kokemus kimppakyydistä. Perinteistä peukku pystyssä tien laidalla liftaamista kukaan ei ole kokeillut.
 Lue liftauksesta myös:
 Teija Ihanamäki on liftannut 25 kilometrin työmatkan jo vuosia – myös isän kuolemaa hän suri peukku pystyssä
 Lähipiirin kommentit matkustustavasta ovat olleet kannustavia.
 – Ovat sanoneet, että kiva kun jaksat järjestää ja nähdä vaivaa, Herala-Hemmilä sanoo. Hänen työmatkaansa tulee muutama mutka kimppakyydin takia sekä Tampereen että Hämeenlinnan päässä, mutta se ei häntä haittaa.
 – Monet ovat sanoneet, että hieno juttu ja hieno järjestely. Helpottaa elämää, Airola kertoo. Hän pääsee kimppakyydin ansiosta töihinsä paljon nopeammin kuin julkisilla kulkuvälineillä.
 Annina Herala-Hemmilä, 33, Mynton Wallenius, 23, ja Iiro-Pekka Airola, 34, pääsivät taas perille Hämeenlinnaan. Kolmikko pitää yhteyttä toisiinsa Whatsapp-sovelluksessa, jossa on näppärä sopia kunkin päivän aikataulusta. Kirsi Matson-Mäkelä / Yle
 Lue lisää:
 "Kukaan ikävä ihminen tai ihmisvihaaja ei tarjoa kyytiä eikä hakeudu toisten kyytiin" – Kimppakyyti on nykyajan liftausta

"Tuntui kurjalta ajaa yksin näin pitkää matkaa" – Annina Herala-Hemmilä löysi somen kimppakyytiryhmästä hyvän omatunnon lisäksi mieluisaa matkaseuraa


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Pääministeri Antti Rinteen piinaviikko alkaa
 Posti-kiistan  käsittely jatkuu eduskunnassa  tiistaina välikysymyksen muodossa. Pääministeri Antti Rinne aikoo itse vastata välikysymykseen. Tänään maanantaina osa eduskuntaryhmistä käsittelee hallituksen tilannetta omissa ryhmäkokouksissaan. Keskiviikkona edustakunta äänestää välikysymyksen päätteeksi hallituksen luottamuksesta.
 Hiilisäännöissä on iso riski epäonnistua, kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia
 Palomies sammutustöissä lähellä Porto Velhoa elokuussa. Joedson Alves / EPA
 Madridin ilmastokokous alkaa tänään epäsuotuisissa oloissa. Ilmastonmuutosta hillitsevän Pariisin sopimuksen kaksi keskeisintä kohtaa toimivat huonosti. Maat eivät ole ilmoittaneet tiukemmista päästötavoitteista, ja sopimuksen hiilikaupan ehdoista on  edessä tiukat neuvottelut .
 Ovatko pientaloista tutut ilma-vesilämpöpumput haastamassa maalämpöä?
 Kerrostaloissa etsitään nyt uudenlaisia lämmitysratkaisuja. Jari Pelkonen / Yle
 Moni kerrostaloyhtiö pohtii parasta aikaa energiaremontin toteutusta. Oikeilla ratkaisuilla lämmitykseen kuluvaa energiaa saadaan leikattua reilusti yli puoleen. Pientaloista tutut ilma-vesilämpöpumput tekevät nyt tuloaan  myös kerrostalojen lämmitykseen .
 Ruotsinkieliset lukiot erottuvat parhaiden listalta
 Ruotsinkieliset lukiot pärjäävät suhteettoman hyvin määräänsä nähden. Roni Lehti / Lehtikuva
 Suurten, yli 51 kokelaan lukioiden kärkikymmeniköstä jopa seitsemän on ruotsinkielisiä, ja paalupaikan vei jälleen kerran Turun Katedralskolan, ilmenee STT:n valtakunnallisesta lukiovertailusta. Vertailussa mukana olleista 350 lukiosta kuitenkin vain alle kymmenesosa on ruotsinkielisiä.  Asiantuntijat puhuvat kieliefektistä .
 Viikko alkaa pakkasessa
 Yle
 Sää on tänään maan etelä- ja keskiosissa monin paikoin aurinkoista. Länsirannikolla voi tulla lumikuuroja. Pohjoisessa pilvisyys on vaihtelevaa ja lumikuuroja tulee edelleen. Pohjois-Lapissa lunta voi tulla sakeasti. Tuuli on puuskaista, mikä lisää pakkasen purevuutta.
 Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Rinteen piinaviikko alkaa, ilmastosovun keskeiset palikat huojuvat, ruotsinkieliset lukiot kahmivat kärkisijoja


Summary: Taifuuni tuo mukanaan rankkasateita ja maanvyöryjä sekä nostaa merenpintaa useita metrejä.

Filippiineillä lähes 70 000 ihmistä on paennut saariryhmää lähestyvää Kammuri-taifuunia, jonka odotetaan osuvan maa-alueella Bicolin maakunnassa tänään maanantaina.
 Sääennusteiden mukaan taifuuni tuo mukanaan rankkasateita ja 51 metriä sekunnissa puhaltavia tuulia.
 Sen odotetaan kulkevan 13 miljoonan asukkaan pääkaupungin Manilan läheltä.
 – Toivomme, ettei taifuuni saa aikaan tuhoja, mutta ottaen huomioon sen voimakkuuden, tuskin voimme välttää tätä, sanoi Filippiinien kansallisen onnettomuusjärjestön tiedottaja  Mark Timbal .
 Filippiinien meteorologinen instituutti ennustaa taifuunin saavan aikaan maanvyöryjä sekä myrskytulvia, jotka saattavat nostaa meren pintaa kolme metriä maan rannikkoalueilla.
 Viranomaiset eivät toistaiseksi ole määränneet pakkoevakuointeja, mutta tuhannet ihmiset ovat siirtyneet kodeistaan kouluihin perustettuihin väliaikaisiin evakuointikeskuksiin.
 YK:n, EU:n sekä kansallisten katastrofiapukeskusten yhteistyöjärjestö  GDACS arvioi  Kammurin vaarallisuudeksi 2,5 asteikolla 1-3.
 Kaakkois-Aasian kisojen lajeja on peruttu
 Taifuuni aiheuttaa haittaa myös lauantaina alkaneisiin Kaakkois-Aasian kisoihin pääkaupunki Manilan lähellä.
 Kaakkois-Aasian olympialaisiksi kutsuttuihin kisoihin osallistuu 8 750 urheilijaa, jotka kilpailevat 56 eri lajissa.
 Lisäksi kisojen järjestämisessä on mukana 12 000 vapaaehtoista ja 27 000 poliisia.
 Taifuunin takia ainakin kisojen purjelautailulajit on jouduttu perumaan ja katsojien pääsyä seuraamaan lajeja on vähennetty.
 Tämän vuoden kisat ovat historian suurimmat. Järjestäjät odottavat, että paikan päälle tulevien katsojien lisäksi yli 500 miljoonaa ihmistä seuraa kisoja television välityksellä.

Kammuri-taifuuni lähestyy Filippiinejä, kymmenettuhannet paenneet – Vaarassa myös Kaakkois-Aasian "olympialaiset"


Summary: Etenkin Brasilia käyttää kohtalokkaita keinoja Madridin ilmastoneuvotteluiden pelinappulana.

Ilmastonmuutoksen hillintä yskii tällä hetkellä pahasti.
 Tänään alkavassa Madridin ilmastokokouksessa neuvotellaan ilmastonmuutoksen hillintään tarvittavista tehokkaamista keinoista. Tähän on ollut tarjolla pitkään päästöoikeuksien kautta käytävä hiilikauppa.
 Maailman maat ovat voineet käydä kauppaa hiilellä niin sanotun Kioton pöytäkirjan kautta jo yli kymmenen vuoden ajan. Kokemukset ovat tosin olleet niin huonot, että hiilikauppamarkkinoilla on tällä hetkellä aika hiljaista.
 Hiilioikeuksilla ei ole saatu juurikaan aikaan  päästövähennyksiä . Ne ovat usein johtaneet siihen, että ilmastonmuutos on entisestään voimistunut.
 Madridiin kokoontuu tuhatpäinen joukko neuvottelemaan siitä, mitä hiilikaupan kaltaisille markkinoille pitää tehdä ja mihin niitä voidaan ylipäätänsä käyttää.
 Samojen kysymysten kanssa ajauduttiin umpikujaan vuosi sitten edellisessä ilmastokokouksessa Puolan Katowicessa. Espanjasta voi tulla Puolan toisinto, kun ainakin ilmastosovun kannalta keskeinen Brasilia puolustaa omia päästöoikeuksiaan.
 Hiilipörssin tarve kasvussa
 Ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja sitä säätelevän Pariisin sopimuksen uskottavuuden kannalta uhkana on, että oikeuksia käytetään jatkossa enemmän ilman päästövähennyksiä. Hiilikauppa ja muut markkinamekanismit ovat sopimuksen toinen keskeinen tapa hillitä ilmastonmuutosta.
 Pariisin sopimuksessa ei ole tällä hetkellä keinoja varmistaa, että päästöoikeusyksiköt toimivat.
 Näillä niin sanotuilla kuuman ilman oikeuksilla on käyty tähän mennessä vaihtelevasti kauppaa maiden välillä. Oikeuksien tarve voi kuitenkin kasvaa reippaasti, kun ilmastonmuutos vaatii entistä nopeampia päästöleikkauksia.
 – Totta kai siitä voi syntyä syvä arpi sopimukseen, jos yksi päästövähennysten kunnianhimoa nostava osa keinovalikoimasta puuttuu, arvioi Suomen pääneuvottelija  Outi Honkatukia  kuuman ilman merkitystä.
 Päästöoikeuksien varaan ollaan rakentamassa myös lentoliikenteen päästöleikkauksia. Näiden lisäksi yritykset etsivät aktiivisesti mahdollisen selkeitä ja luotettavia keinoja hyvittää vapaaehtoisesti päästöjä esimerkiksi kehittyvän maan metsityshankkeilla.
 Madrid toisinto Katowicesta
 Oikeuksien merkitys tuli esille vuosi sitten Puolan Katowizen ilmastokokouksessa.
 Kokouksessa saatiin sovittua pitkälti kaikista muista Pariisin sopimuksen ja päästövähennyksiin vaikuttavista säännöistä.
 Katowizessa ilmaston kannalta keskeinen Brasilia puolusti onnistuneesti omia tavoitteita. EU ja muut maat potkaisivat kuuman pallon seuraavaan kokoukseen.
 Ruotsalaisesta Greta Thunbergista tuli tunnettu Katowizen kokouksessa. Hän vetosi syyskuussa YK:n yleiskokouksen alla maailman päättäjiin ja tekemään tiukempia ilmastositoumuksia. Thunberg on paikalla myös Madridissa.  EPA-EFE/All Over Press
 Uusi tilaisuus on nyt Madridissa. Neuvotteluasetelmia kuvataan vähintään edellisen vuoden toisintona.
 – Olen luottavainen. Katowicessa päätettiin siitä, että on parempi olla ilman toimeenpanosääntöjä, kuin huonot säännöt. Lähden nyt siitä, ja myös EU lähtee siitä, että ihan kaikki periaatteet eivät ole kaupan, muotoilee Honkatukia, joka on yksi EU:n pääneuvottelijoista Madridissa.
 EU on Pariisin sopimuksen riittävän kunnianhimon kannalta keskeinen neuvottelija.
 Brasilia on tärkeä osa ilmastosopimusta
 Kyse ei ole pienestä asiasta. Viime kesän  sademetsien palot  ja uhka metsien peruuttamattomasta heikentymisestä hakkuiden myötä lisäävät neuvottelijoiden paineita pitää Brasilia mukana Pariisin sopimuksessa.
 Tilanne on neuvottelijoille vaikea. Pariisin sopimuksen päästöjä vähentäviä maiden sitoumuksia on pakko nostaa viimeistään ensi vuonna, jotta sopimuksen yhteydessä voidaan edes puhua 1,5 asteen lämpenemistavoitteen saavuttamisesta. Tämän takia Brasilialle ja muille oikeuksista kiinnostuneille maille ei ole varaa antaa ainakaan liikaa myönnytyksiä.
 Brasilian lisäksi ainakin Kiinalle ja Intialle oikeudet ovat tärkeitä.
 Brasilia oli kantona kaskessa Puolassa ja sitä se on myös Espanjassa. Brasilialla on YK:n rekistereiden mukaan päästövähennyshankkeita hiilidioksidilla ilmoitettuna useiden gigatonnien verran.
 Yksi Madridin isoimmista kysymyksistä on se, sallitaanko niin sanottujen Kioton sopimuksen vanhojen ja uusia oikeuksien siirto Pariisin sopimukseen.
 – Jos sallitaan kaupankäynti päästöyksiköillä, joita ei käytännössä ole olemassa, ilmastosopimuksen uskottavuus romuttuu, ennakoi suojeluasiantuntija  Hanna Aho  Suomen luonnonsuojeluliitosta.
 Kuumaa ilmaa riittää vuosikausiksi tavoitteiden vesittämiseksi
 Kyse ei ole pienistä määristä pitkälti kuumaa ilmaa. Jos Kioton oikeuksien siirto sallitaan täysimääräisesti, Kiinan, Intian, Brasilian ja muutaman muun maan oikeudet uhkaavat vesittää lähivuosien päästövähennykset.
 Vesittyminen voi tapahtua kahta kautta. Oikeuksien omistajat eivät joko itse tiukenna päästövähennyksiä ilmastotieteen vaatimalla tavalla tai niitä ostavat hankkivat oikeuksia, joiden teho on kyseenalainen.
 Tuoreen YK:n  arvion  mukaan maailman päästöjä pitäisi vähentää useita gigatonneja joka vuosi lähivuosien ajan.
 Mikko Airikka / Yle
 Oikeuksien siirron lisäksi hiilimarkkinpoiden luotettavaan laskentaa ei ole vielä olemassa keinoja. Markkinoilla on hankkeita, joiden avulla ei saa aikaan muun muassa pysyviä päästövähennyksiä. esimerkiksi metsittämällä. Esimerkiksi markkinoilla oleva kiinalainen tuulivoimala voisi valmistua ilman tukea päästömarkkinoilta.
 Brasilia etunenässä ajoi käytännössä edelliset neuvottelut seinään pitämällä kiinni niin sanotusta kaksoislaskennasta päästöhankkeiden osalta.
 Madrid on Pariisin sopimuksen koetinkivi
 Jäsenmaita sitovan Pariisin sopimuksen uskottavuus on muutenkin koetuksella. YK:n  toiveista ja vetoamuksista  huolimatta sopimuksessa mukana olevat isot saastuttajamaat eivät ole tiukentaneet päästösitoumuksiaan. Sitoumukset ovat toinen keskeinen sopimuksen tapa päästä päästövähennyksiin.
 Epäonnistuminen kuuman ilman säännöissä tai myönnytykset Brasilian, Kiinan ja Intian kaltaisille keskeiselle maalle eivät paranna sopimuksen tehoa. Kolikon toisella puolella ovat tiukkaa Pariisin sopimusta ajavat, ilmastonmuutoksesta eniten kärsivät pienet saarivaltiot.
 Maailman keskilämpötilan 1.5 asteen nousun on arvioitu estävän ilmastonmuutoksen pahimmat uhkakuvat.  Laura Railamaa / Yle
 Yksi Madridin kokouksen keskeisistä neuvottelijoista oleva Honkatukia ei kuitenkaan usko, että kuuman ilman kysymykset rampauttavat sopimusta. Sopua hierotaan Honkatukian arvion mukaan ehkä yliajalle asti, eikä sekään välttämättä riitä.
 –Se vähentää sopimuksen uskottavuutta. Pariisin sopimuksen suurin arvo on se, että se osoittaa suunnan mihin halutaan edetä. Halutaan hiilineutraaliksi, halutaan vähentää päästöjä radikaalisti.
 Brasilia on yksi G20-teollisuusmaista, joilta odotetaan viimeistään ensi vuonna uusia tiukempia päästövähennyksiä. Brasiliassa päästöt ovat olleet kovassa kasvussa metsäpalojen ja hakkuiden takia. Myös monen muun G20-jäsenen päästöt ovat olleet kasvussa.
 Tilanne maailmalla ei ole otollinen tiukalle ilmastopolitiikalle
 Pitkään ilmastoneuvotteluissa mukana olleen Honkatukian arvion mukaan on hyvä, että Pariisin sopimuksella on kuitenkin puutteista huolimatta säännöt. Neljä vuotta sitten allekirjoitettua sopimusta lähes kaikkien maiden yhteisestä sitoutumisesta alle kahden asteen lämpötilan nousuun vuosisadan loppuun mennessä olisi vaikea saada nyt aikaan.
 Ulkopoliittisen instituutin vanhempi tutkija  Antto Vihman  mukaan maailmalla on vaikea nähdä vastaavaa tilannetta kuin Pariisin sopimuksen alla. Kiina ja Yhdysvallat sopivat hyvissä ajoin ennen Pariisia, että sopimus tarvitaan ja siihen sitoudutaan.
 – Nyt ei ole hyvä aika edetä kunnianhimoisessa sopimuksessa, joka vaatii suurvaltojen yhteistyötä. Kun katsoo maailman menoa, siltä se näyttää.
 Madridin kokouksen alla puheenjohtajamaa Chile ja kokousisäntä Espanja ovat kokoamassa maita, jotka haluavat tiukentaa päästötavoitteitaan ilmastotieteen tietojen mukaisesti. Chilen ennakoidaan hakevan onnistunutta kokousta jopa vähän heikommilla ehdoilla markkinamekanismeista.
 Tämän vuoden aikana on nähty eri puolilla maailmaa nuorten vetoavan tiukkoihin ilmastotavoitteisiin. Madridin kokoukseen on pyydetty jokaiselta maalta mukaan nuoria.   Marja Väänänen / Yle
 Syyskuun New Yorkin kokouksessa yli 70 maata ilmoitti uusista tavoitteista. Maiden päästöt ovat noin 10 prosenttia maailman ilmastopäästöistä.
 EU on mahdollisesti päättämässä Madridin kokouksen loppuhetkillä tavoitteista saavuttaa hiilineutraalisuus vuoteen 2050 mennessä. Unioni  tiukentaa  omaa sitoutumistaan vuoden 2030 osalta mahdollisesti ensi syksynä.
 Arvioiden mukaan tiukempi tavoite voi vaatia päästöoikeuksien ostoja unionin ulkopuolelta. EU:n tavoite on saada muut sopimusmaat omalle linjalle, jonka mukaan oikeuksia ei osteta kyseenalaisista maista ja kohteista oli sitten Madridista sopu tai ei.
 Ilman kattavaa sopua tavoista käydä hiilikauppaa, edessä voi olla tilanne, jossa kauppaa tehdään maiden välillä kaikille vähän omilla säännöillä.
 Lue myös:
 YK:n raportti paljastaa ammottavan kuilun: Maailman maat ovat armotta jäljessä ilmastotavoitteista, päästöt saatava jyrkkään laskuun heti
 Maailman keuhkot palavat Amazonin alueella, kauppasopimusten jäädyttäminen voisi auttaa – Tutkija pelkää: "Koko sademetsä satetaan menettää"
 Puolan ilmastokokouksessa syntyi sopu – maille puristettiin yhteiset säännöt päästövähennysten valvontaan
 Ihmiskunnan ratkaisevat vuodet – Jättiraportti: Ilmaston lämpeneminen voidaan rajata 1,5 asteeseen, jos päästöt nollataan ennätysnopeasti

Ilmastosovun keskeiset palat heikolla pohjalla: hiilisäännöissä iso riski epäonnistua samalla kun teollisuusmaat pihtaavat leikkauksia


Summary: Elinkeinoelämän mukaan tullit voisivat haitata Suomen taloutta. Työntekijäpuoli taas kannattaa uuden komission suunnitelmia.

EU aikoo pyrkiä kohti entistä tiukempia ilmastotavoitteita. Kun esimerkiksi teollisuuden päästöjä Euroopassa rajoitetaan, tuotanto kallistuu.
 Samaa tavaraa voi tuoda halvemmalla vaikkapa Intiasta, missä päästöjä ei rajoiteta, ja tuotantoa siirtyy Euroopasta muualle.
 Vastauksena tähän ns. hiilivuodon uhkaan  Ursula von der Leyenin  komissio lupaa tehdä heti kautensa alussa esityksen hiilitulleista. Tulli on käytännössä rajalla perittävä maksu, jonka tarkoitus on tasata puntteja eurooppalaisen tuotannon ja isommilla päästöillä tuotetun tuontitavaran välillä.
 Käytännössä EU-alueelle tuotavista tuotteista perittäisiin rajalla jonkinlainen ilmastopäästöihin sidottu lisämaksu. Maksu vastaisi lisähintaa, jonka eurooppalainen valmistaja on joutunut maksamaan päästökaupan takia.
 – Tämä (hiilitulli) on tapa torjua sitä hiilivuotoa ja suojella suomalaisia työpaikkoja. Me nähdään tämä tärkeäksi, sanoo ammattiliittojen keskusjärjestön SAK:n elinkeinoasioiden päällikkö  Lauri Muranen .
 Murasen mukaan hiilitullit voisivat samaan aikaan sekä palvella ilmastoa että suojella teollisuutta epäreilulta kilpailulta. Myös suomalaiset taloustieteilijät pitävät hiilitulleja keskimäärin hyvänä ideana: Kaksi kolmesta ekonomistista kannatti ideaa  Ekonomistikoneen kyselyssä  viime vuonna.
 Uuden komission ilmastoaloitteet Ursula von der Leyenin EU-komissio on luvannut tehdä seuraavat ilmastoaloitteet: Laki, joka velvoittaa EU:ta hiilineutraaliuteen vuoteen 2050 mennessä Vuoden 2030 päästövähennystavoitteiden tiukentaminen Ehdotus hiilitulleista Päästökaupan ulottaminen maa- ja meriliikenteeseen sekä rakentamiseen Oikeudenmukaisen siirtymän rahasto rahoittamaan fossiilisista luopumista
 Tullia perittäisiin vain tuotteilta, joiden valmistajien ei ole tarvinnut maksaa päästöoikeuksista. Järjestelmä siis kannustaisi esimerkiksi Kiinaa tai Intiaa ottamaan käyttöön samantapaisen päästökauppajärjestelmän joka EU:ssakin on käytössä.
 – Tämä on keino päästä siihen tavoitteeseen, että päästöt on hinnoiteltu ympäri maailmaa, Muranen sanoo.
 Hiilitulleja kannattaa Euroopassa ennen kaikkea terästeollisuus. Outokummun toimitusjohtaja  Roeland Baan  sanoi hiljattain  Tekniikka ja talous -lehden haastattelussa , että Aasiassa tuotetun terästonnin hiilijalanjälki on jopa kymmenkertainen eurooppalaiseen tuotantoon nähden. Likaisempi eli halvempi tuotanto tuo aasialaisille kilpailuetua.
 Elinkeinoelämän keskusliitossa ajatukseen hiilitulleista suhtaudutaan kuitenkin varauksella, koska osa suomalaisyrityksistä myös hyötyy halvan tuontiteräksen käytöstä.
 – Siihen liittyy paljon riskejä. Suomalainen vientiteollisuus käyttää paljon välituotteita, joiden hinta nousisi ja Suomen kilpailukyky saattaisi heikentyä tämän suhteen, sanoo EK:n johtava asiantuntija  Matti Kahra .
 EK:n mukaan hiilitullit olisivat turhan järeä toimenpide yksittäisten toimialojen suojaamiseksi. Ne saattaisivat viedä maailmantaloutta entistä protektionistisempaan suuntaan, jos EU:n kauppakumppanit vastaisivat hiilitulleihin omilla kaupan esteillään.
 Rahtilaiva Euroopan vilkkaimmassa satamassa Rotterdamissa. EK pelkää hiilitullien haittaavan ulkomaankauppaa. Petri Raivio / Yle
 Kiinan ympäristöministeri  Zhao Yingmin  sanoi viime viikolla, että EU:n hiilitullikaavailut haittaavat kansainvälisiä ilmastoneuvotteluita, joita jatketaan tällä viikolla Madridissa.
 – Riski on, että tästä tulee myös kauppasotia kärjistävä kysymys. Tästä me olemme elinkeinoelämässä hyvin huolissamme, Kahra sanoo.
 Komission mukaan hiilitullien tarkoitus olisi ehkäistä hiilivuotoa eli saaastuttavan tuotannon valumista EU:n ulkopuolelle. Toistaiseksi hiilivuodosta ei kuitenkaan ole merkkejä.
 – Emme ole nähneet mitään todisteita, että tällaista todellisuudessa tapahtuisi, sanoo hiilimarkkinoita seuraavan Carbon Market Watch -järjestön asiantuntija  Sam van den Plas  puhelimitse Brysselistä.
 Tähän on kaksi syytä: Päästöoikeuksien hinnat olivat pitkään hyvin alhaalla, ja niitä on lisäksi jaettu ilmaiseksi kaikkein saastuttavimmille teollisuudenaloille. Esimerkiksi teräs-, sementti- ja kemikaaliteollisuus saavat suurimman osan päästöoikeuksistaan ilmaiseksi.
 Sandbag.org, Harri Vähäkangas / Yle
 Ilmaisjaon tarkoitus on ollut sama kuin hiilitullien, eli kilpailuasetelman tasoittaminen EU:n oman tuotannon ja ulkomaisten kilpailijoiden välillä. Van den Plas ihmetteleekin uuden komission intoa pistää toimeen hiilitulleja samaan aikaan kun päästöoikeuksien ilmaisjako jatkuu.
 – Keskustelu hiilitulleista on hyödyllistä vain, jos päästöoikeuksien ilmaisjaosta samaan aikaan luovutaan, van den Plas sanoo.
 – Tämä on nähtävä välineenä suojella ilmastoa, ei teollisuutta, hän sanoo.
 Esimerkiksi SAK:n mallissa hiilitullit otettaisiinkin käyttöön vasta ilmaisjaon päättyessä. Mutta siihen menee vielä aikaa.
 Kun EU:n päästökauppajärjestelmä hiljattain uudistettiin, ilmaisjakoa päätettiin jatkaa vuoteen 2030 saakka. Teollisuudelle jaetaan ilmaiseksi 6,5 miljardia päästöoikeusyksikköä, joiden laskennallinen arvo on CMW:n laskujen mukaan noin 160 miljardia euroa.
 Päästöoikeuksien alhaiset hinnat ja ilmaisjako ovat johtaneet myös siihen, että teräs-, sementti- ja kemikaaliteollisuus eivät ole EU:ssa alentaneet päästöjään käytännössä lainkaan viime vuosina.
 Van den Plas epäilee, että hiilitullit voivat luoda eurooppalaiselle raskaalle teollisuudelle vain uuden syyn olla tarttumatta tehokkaisiin ilmastotoimiin, jos tullijärjestelmässä ei onnistuta aidosti suosimaan vähäpäästöistä tuotantoa, tuli se sitten EU:n sisä- tai ulkopuolelta.
 Suomessa  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on ohjelmassaan lupautunut selvittämään hiilitullien kehittämistä EU-tasolle. Selvitys on käynnistymässä ensi keväänä.
 Von der Leyenin ohjelman mukaan tullit aiotaan suunnitella siten, että ne noudattavat maailman kauppajärjestön WTO:n sääntöjä. Säännöt periaatteessa sallivat tullimaksut ympäristön suojelemiseksi, mutta maksujen avulla ei saa suojella kotimaista teollisuutta suhteessa muihin.
 Tulleja ei myöskään voi määrätä vain tiettyjen maiden tuotannolle, vaan perusteiden on oltava samat kaikelle tuonnille.
 Hiilijalanjälkeen perustuvan maksun määrääminen taas edellyttäisi täsmällistä tietoa siitä, miten paljon minkäkin teräs- tai sementtitonnin tuottaminen on tuottanut ilmastopäästöjä esimerkiksi Intiassa tai Kiinassa.
 Eurofer, Harri Vähäkangas / Yle
 Nykyisellään tällaista tietoa ei ole käytettävissä. Hiilitulliesityksen pitäisi vastata kysymykseen, millä tavalla kolmannen maan tuotannon päästöistä voitaisiin kerätä luotettavaa tietoa.
 Komission ajatuksista hiilitullin toteutuksesta saataneen lisää tietoa jo lähikuukausina. Mahdollinen esitys pitäisi kuitenkin vielä saada läpi myös Euroopan parlamentin ja jäsenmaiden käsittelystä. Ranska on ollut idean näkyvin kannattaja.
 Carbon Market Watchin mukaan olennainen kysymys siinä vaiheessa on, käsitelläänkö hiilitulleja verokysymyksenä vai ympäristökysymyksenä. Veroasioista sopiminen vaatii EU:ssa jäsenmaiden yksimielisen päätöksen, mikä on viime aikoina osoittautunut liki mahdottomaksi saavuttaa.
 – On tärkeää tarkastella tätä ympäristöpolitiikan välineenä, joka vaatii vain jäsenmaiden määräenemmistön, van den Plas sanoo.
 Jotta hiilitulleja voidaan käsitellä ympäristöasiana, komission olisi hänen mukaansa pystyttävä todistamaan että niistä koituu hyötyjä ympäristölle.

EU:n uusi johto lupaa ensi töikseen rajoille hiilitulleja – Suojellaanko niillä ilmastoa vai terästehtaita?


Summary: Vesi-ilmalämpöpumppu ja lämmön talteenotto säästävät taloyhtiöltä 10 000 euroa vuodessa.

Porissa Asunto Oy Porin Isolinnankatu 14:n pihamaalle rakennetaan paikkaa suurikokoiselle vesi-ilmalämpöpumpulle. Sen on tarkoitus lämmittää 36 asunnon kerrostaloa osana muuta lämmitysjärjestelmää.
 Kolme vuotta sitten taloon asennettiin lämpöpumpputeknologiaa hyödyntävä poistoilman lämmön talteenottojärjestelmä. Se kerää ilmanvaihdosta kertaalleen käytetyn lämmön uudelleen vesikiertoiseen lämmitysjärjestelmään.
 Poistoilman lämmön talteenotto on yleisin Suomessa kerrostaloihin lämpöpumpulla toteutettu energiansäästöjärjestelmä. Sen ainoa tarkoitus on vähentää pääasiallisen lämmitysmuodon käyttöä.
 Isolinnankatu 14:n päälämmitysmuoto on kaukolämpö. Sen osuutta halutaan nyt vähentää entisestään uudella noin 50 kilowatin lämmitystehoon kykenevällä vesi-ilmalämpöpumpulla.
 Markku Tanttisen hallinnoimassa kerrostalossa pyritään vähentämään kaukolämmön käyttöä. Jari Pelkonen / Yle
 Taloyhtiön hallituksen puheenjohtajan  Markku Tanttisen  mukaan investoinnin pontimena on ollut  alati kallistuva kaukolämpö .
 – Kaukolämmön hinnoittelua muutettiin täällä Porissa. Tuskin tähän muuten olisi lähdetty. Toivotaan, että kaukolämmön kulutuksessa päästään alle 50 megawattituntiin vuodessa, kun se ennen energiaremontin aloittamista oli 350 megawattituntia.
 Tanttinen arvioi, että rahaksi muutettuna Porin Isolinnankatu 14:n lämmityskustannukset laskevat yli 10 000 eurolla vuodessa.
 Kaukolämpöä vasta yli 15 asteen pakkasilla
 Järjestelmän suunnitellut projektipäällikkö  Reijo Hernesniemi  ELVIS-Projektipalveluista kertoo, että talon ulkopuolelle seinän vierustalle nouseva vesi-ilmalämpöpumppu tuottaa lisälämpöä olemassa olevaan järjestelmään.
 Pumpun avulla Isolinnankatu 14 siirtyy kaukolämpöön vasta, kun lämpötila ulkona alittaa 15 pakkasasteen rajan.
 – Veikkaan, että ilma-vesipumput tulevat syrjäyttämään maalämpöä tulevaisuudessa, koska ne ovat kehittyneet energiataloudellisempaan suuntaan ja sillä saadaan jo hyvät hyötysuhteet aikaiseksi, Hernesniemi sanoo.
 Maalämpöpumppu ei Isolinnankadun kerrostalossa ollut maaperän vuoksi hyvä vaihtoehto. Sen rakentaminen olisi tullut kalliiksi.
 – Tämä geologinen tilanne tässä Porin keskustassa on sellainen, että pitäisi porata niin syvälle.
 Porin kaupungin rakennusvalvonnan mukaan Poriin on viiden viime vuoden aikana tehty vain viisi maalämpöä hyödyntävää kerrostalon energiaremonttia. Niin sanottuja hybriditaloja on useampia. Niissä lämpöpumppujen lisäksi on käytössä vielä kaukolämpöliittymä.
 Vasta muutamia ilma-vesilämpöpumppuja kerrostaloissa
 Suomen lämpöpumppuyhdistyksen Sulpun tietojen mukaan Suomeen on tähän mennessä asennettu poistoilmalämpöpumppuja noin 2 000 kerrostaloon.  Näistä noin tuhat on varustettu myös maalämpöpumpulla .
 Ilma-vesilämpöpumput ovat olleet vielä harvinaisia suomalaisissa kerrostaloissa, sillä niitä on asennettu vasta muutamia kymmeniä.
 Sulpun toiminnanjohtajan  Jussi Hirvosen  mukaan ilma-vesilämpöpumput ovat investointikustannuksiltaan maalämpöpumppuja halvempia, mutta ne eivät kovilla pakkasilla riitä talon ainoaksi lämmönlähteeksi.
 – Usein se kaukolämpöliittymä sinne joudutaan jättämään. Tai sitten voi jättää vaikkapa vanhan öljykattilan rinnalle, Hirvonen vinkkaa.
 300 kerrostaloa vuosittain maalämpöön
 Sulpun tietojen mukaan Suomessa myydään kerrostalojen poistoilmalämpöpumppuja noin 500–600 vuodessa. Näistä järjestelmistä maalämpöpumppu on mukana noin 300 kohteessa.
 Maalämpöpumpun etu on se, että sen avulla kaukolämpöliittymä voidaan jättää kokonaan pois. Sillä saadaan painettua lämmityksen kustannuksia hybridiratkaisuja enemmän, koska kaukolämmön kiinteät liittymämaksut jäävät kokonaan pois.
 Sulpun mukaan energiaremontin tehneet taloyhtiöt ovat olleet tyytyväisiä pumppuihin.
 – Investointien kannattavuus on ollut hyvä ja myös käyttökokemukset, Hirvonen kertoo.
 Lämpöpumput kehittyvät kovaa vauhtia
 Kerrostalojen energiaratkaisuissa maalämpöpumppuja on hyödynnetty jo parikymmentä vuotta. Niiden historiaa on tutkittu muun muassa Otaniemessä Aalto-yliopistossa.
 Professori  Sampsa Hyysalon  mukaan lämpöpumpputeknologia on kymmenen vuoden aikana kehittynyt vauhdilla.
 Kehitystä on tapahtunut niin maalämmössä kuin ilmalämpöpumpuissa. Hyysalon mukaan valinta eri lämpöpumppujen välillä pitää aina tehdä tapauskohtaisesti.
 – Ilma-vesilämpöpumput tulevat olemaan varteenotettavia vaihtoehtoja esimerkiksi pohjavesialueilla, missä  ei saa porata maalämpökaivoja . Paras hyötysuhde niistä saadaan lauhkeimmilla alueilla etelärannikolla ja länsirannikolla.
 Maalämmön hinta-hyötysuhde yhä parempi
 Professori Sampsa Hyysalon mukaan maalämpöpumppujen hinta-hyötysuhde pysynee vielä ilma-vesilämpöpumppuja parempana ainakin vielä jokusen vuoden. Teknologian kehittyessä tilanne voi kuitenkin muuttua.
 Hyysalon mukaan pientaloissa jo pitkään käytetyt ilma-vesilämpöpumput ovat kehittymässä myös kerrostalojen lämmittäjäksi.
 – Kuten tässä Porin kerrostalossa, niitä käytetään yhä suuremmissa kohteissa.
 Poistoilman lämmön talteen ottavia poistoilmalämpöpumppuja Hyysalo pitää aina kannattavana ratkaisuna kerrostalon energiaratkaisussa, kun talossa on koneellinen ilmanvaihto.
 – On odotettavissa, että lämpöpumppujen osuus kasvaa vielä merkittävästi suomalaisessa lämmityksessä.
 Voit keskustella aiheesta jutun alla kello 22:een saakka.

Porilainen kerrostalo tarvitsee kaukolämpöä vain kunnon pakkasilla – ovatko pientaloista tutut ilma-vesilämpöpumput haastamassa maalämpöä?


Summary: Opposition tekemää välikysymystä käsitellään eduskunnassa tiistaina. Sitä ennen eduskuntaryhmät pitävät ryhmäkokouksia.

Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) koolle kutsuma hallituspuolueiden puheenjohtajien ja eduskuntaryhmien puheenjohtajien kokous päättyi hieman ennen puoltayötä sunnuntaina.
 Valtioneuvoston linnassa salassa pidetyn kokouksen päättymisestä kerrottiin jokseenkin niukkasanaisesti. Kokouspaikalta poistuikin vakavan näköinen pääministeri Rinne, joka ei pysähtynyt kommentoimaan mitään paikalla olleille toimittajille.
 SDP:n hallituskumppaneista vihreät ja keskusta olivat pyytäneet Posti-kohusta selvitystä. Sunnuntain kokouksessa Rinteen olikin selvitettävä Posti-kiistan tapahtumat ja voitettava kumppaneiden luottamus.
 Seuraavaksi hallitus jatkaa Posti-kiistan puintia suuntaamalla katseensa välikysymykseen, jota käsitellään eduskunnassa tiistaina. Pääministeri Rinne on kertonut vastaavansa itse tiistain välikysymykseen.
 Sitä ennen useat eduskuntaryhmät käsittelevät hallituksen tilannetta omissa ryhmäkokouksissaan, joista ensimmäiset pidetään jo tänään maanantaina.
 Helsingin Sanomien  tietojen mukaan ainakin keskustan on tarkoitus käsitellä Posti-kiistaa maanantain aikana.
 Keskiviikkona selviää valinta perjantaina eronneen kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) seuraajaksi.
 Myöskin keskiviikkona eduskunnassa äänestetään välikysymyksen päätteeksi hallituksen luottamuksesta.
 Lue myös:
 Yle seurasi: Viisikko ja ryhmäjohtajat päättivät neuvottelunsa ennen puoltayötä – hallitus valmistautuu välikysymykseen tiistaina
 Analyysi: Rinteen hallituksen ensimmäinen iso kriisi – pääministeri yrittää pelastaa nahkansa
 Keskustan kansanedustajat vielä vaitonaisia hallitusyhteistyön jatkamisesta SDP:n kanssa – "Tilanne pitää saada selväksi pohjamutia myöten"
 Keskustan Kulmuni vaatii neuvotteluja hallituksen yhtenäisestä linjasta – Antti Rinne Posti-kohusta: "Minä en ainakaan valehtele"

Hallitus suuntaa katseensa välikysymykseen – tämän tiedämme hallituksen tilanteesta nyt


Summary: Yhdysvaltain presidentin Donald Trumpin virkarikostutkinnan julkisten kuulemisten toinen kierros alkaa keskiviikkona.

Valkoinen talo on ilmoittanut, että Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  ei aio lähettää edustajaa virkarikostutkinnan julkiseen kuulemiseen tulevana keskiviikkona.
 Valkoisesta talosta toimitettiin demokraattien johtamalle edustajainhuoneen lakivaliokunnalle sunnuntaina kirje, jonka oli kirjoittanut Valkoisen talon neuvonantaja  Pat Cipollone .
 – Meitä ei voida kohtuudella odottaa osallistumaan kuulemistilaisuuteen, johon ei vielä ole nimetty todistajia. Samalla on epäselvää antaako lakivaliokunta presidentille oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin tulevissa kuulemisissa, Cipollone kirjoittaa.
 – Täten näissä olosuhteissa emme aio osallistua kuulemiseen keskiviikkona, kirjeessä todetaan.
 Kirje oli osoitettu edustajainhuoneen lakivaliokunnan puheenjohtajalle, demokraattien  Jerry Nadlerille .
 Trumpin virkarikostutkinnan kuulemisten toinen kierros alkaa keskiviikkona.
 Virkarikostutkinnassa tarkastellaan sitä, painostiko Trump Ukrainaa aloittamaan rikostutkinnan poliittisen vastustajan  Joe Bidenin  Hunter-pojan tekemisistä.
 Trump on kieltänyt kaikki syytökset.
 Aiheesta lisää:
 Trump kutsuttiin osallistumaan kongressin virkarikoskuulemiseen: "Hän voi osallistua tai lopettaa valittamisen"
 Tuomioistuin mahdollisti Trumpin lähipiirin kuulemisen virkarikostutkinnassa
 Demokraatit: "Todistus tuhosi Trumpin puolustuksen", republikaanit: "Vapautti Trumpin epäilyistä" – Puolueiden reaktiot Sondlandin todistukseen kuin yö ja päivä

Valkoinen talo kieltäytyy lähettämästä edustajaa Trumpin virkarikostutkinnan seuraavaan julkiseen kuulemiseen


Tunisiassa ainakin 24 ihmistä on kuollut ja 18 loukkaantunut bussin syöksyttyä rotkoon Amdounissa maan pohjoisosassa, maan terveysministeriö kertoo. Uhrit olivat iältään 20–30-vuotiaita.
 Bussi oli matkalla pääkaupunki Tunisista vuoristoalueella sijaitsevaan Ain Drahamin kaupunkiin lähelle Algerian vastaista rajaa. Paikka on suosittu matkailukohde.
 Sisäministeriön mukaan bussi oli syöksynyt rotkoon rauta-aidan läpi sen jälkeen, kun kuljettaja oli epäonnistunut ohjaamaan bussia tiukassa mutkassa. Samalla tiellä on sattunut kuolemaan johtaneita onnettomuuksia aiemminkin.
 Tiet Tunisiassa ovat usein vaarallisen huonossa kunnossa. Lisäksi asiantuntijoiden mukaan kuljettajien ajotyyli on monesti uhkarohkea ja ajoneuvojen huolto puutteellista.

Yli 20 ihmistä kuoli bussin syöksyttyä rotkoon Tunisiassa