Summary: Yli 70 prosenttia vastaajista kertoi, että heidän toimeentulonsa ei ollut lainkaan riippuvainen metsätaloudesta.

Suomalaisista 60 prosenttia katsoo, että Suomen ei pitäisi lisätä metsänhakkuita nykyiseltä tasolta.
 Tieto selviää Yle Luonnon Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä, jossa selvitettiin suomalaisten suhdetta luontoon.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Kävimme Helsingin rautatieasemalla tiedustelemassa ihmisten mielipiteitä metsänhakkuiden lisäämiseen liittyen.
 Seitsemästä haastatellusta viisi oli sitä mieltä, että metsänhakkuita ei tulisi lisätä. Lisäksi muutama henkilö vastasi, että heillä ei ole asiaan mielipidettä.
 – Eiköhän tämä riitä tehtaille, mitä täällä on. Olen sen verran vanhempi ihminen, että arvostan tuota luontoa, espoolainen  Timo Särkelä  sanoo.
 Näin kysely tehtiin Taloustutkimus haastatteli 1 085 ihmistä. Haastattelut tehtiin 9.–10.9.2019. Kysely tehtiin internetpaneelissa. Otos edustaa Suomen aikuisväestöä. Virhemarginaali on +/– 3,0 prosenttiyksikköä.
 Särkelän mukaan hänen toimeentulonsa ei ole suoraan riippuvainen metsätaloudesta. Särkelä kertoo, että hänen vaimollaan on pieni osuus Lapissa sijaitsevasta metsäpalstasta.
 Myös hämeenlinnalainen  Eeva Voutilainen  vastustaa metsänhakkuiden lisäämistä. Hänen mielestään metsänhakkuut pitäisi tehdä siten, että puut otetaan metsästä yksittäin pois ilman metsäkoneita.
 – Silloin ei hakattaisi kaikkia sellaisiakin puita pois, jotka olisivat vielä kasvukykyisiä. Otettaisiin vain kasvukyvyttömät puut eli liian isot, Voutilainen sanoo.
 Voutilainen kertoo, että hänen lähisukunsa ei omista metsää.
 Eeva Voutilainen vastustaa metsänhakkuiden lisäämistä. Markku Pitkänen / Yle
 Metsänhoidollisille hakkuille hyväksyntää
 Torniosta kotoisin oleva, nykyisin Kuopiossa asuva  Jenniina Vaara  puolestaan kannattaa hakkuiden hallittua lisäämistä.
 – Metsät tarvitsevat huoltoa ja karsimista. Silloin metsä voi paremmin. Lapissa osataan metsänhoito huomattavasti paremmin kuin etelässä, Vaara sanoo.
 Vaara kertoo, että hänen äitinsä omistaa metsää ja sukulaisia työskentelee puutalouden parissa.
 Helsingin rautatieasemalla tavoitettu Jenniina Vaara kannattaa hallitusti toteutettuja lisähakkuita. Markku Pitkänen / Yle
 Orimattilalainen  Hannu Rantalan  mielestä olisi parempi, jos hakkuita ei lisättäisi paljon. Hän arvelee, että paineita lisäämiseen kuitenkin olisi, jos tehtaita rakennetaan lisää.
 – Ilmastonmuutoksen takia olisi hyvä pitää hiili siellä metsissä ja puissa. Mutta tietysti sitten taas metsiä täytyy hoitaa, Rantala sanoo.
 Rantala toteaa, että hän ei omista metsää, kuten ei hänen sukunsakaan.
 Hannu Rantala ei lämpene ajatukselle merkittävistä lisähakkuista. Markku Pitkänen / Yle
 Yle Luonnon Taloustutkimuksella teettämään kyselyyn vastanneista henkilöistä 73 prosenttia kertoi, että heidän toimeentulonsa ei ollut lainkaan riippuvainen metsätaloudesta.
 17 prosenttia sai vähän toimeentuloa metsätaloudesta. Tähän ryhmään kuuluivat henkilöt, jotka saivat jonkin verran sivutuloja metsän omistamisesta.
 Jyrki Lyytikkä / Yle
 Vastaajista viisi prosenttia koki, että heidän toimeentulonsa oli merkittävästi riippuvainen metsätaloudesta. Tähän joukkoon laskettiin esimerkiksi metsänomistajat, joilla oli muitakin tulonlähteitä.
 Vastanneista kaksi prosenttia kertoi, että hänen omansa tai perheensä toimeentulo oli suoraan riippuvainen metsätaloudesta. Nämä henkilöt olivat esimerkiksi töissä metsäteollisuudessa tai sen alihankinnassa.
 Lue myös:

Ylen kysely: Valtaosa suomalaisista ei lisäisi metsänhakkuita nykyisestä


Rikollisjärjestö United Brotherhood (UB) on luvannut palkkioita Rikosseuraamuslaitoksen (Rise) vankilaturvallisuudesta vastaavien esimiesten pahoinpitelyistä, kertoo Lännen Media.
 Tieto on peräisin Lännen Median useilta lähteiltä.
 Viime kesän aikana kuusi Riihimäen vankilan vartijaa joutui väkivallan kohteeksi työssä ja vapaalla. Lännen Median lähteiden mukaan viisi pahoinpitelyistä oli UB:n järjestämiä, ja järjestöä epäillään myös kuudennen tilaajaksi.
 Risen tuore pääjohtaja Arto Kujala sanoo Lännen Medialle, että Rise on aloittanut henkilökuntansa suojaamiseen tähtääviä toimenpiteitä. Turvatoimenpiteiden yksityiskohtia Kujala ei kuitenkaan avaa.Rise aikoo jatkossa tilastoida kaikki uhkatilanteet ja toimittaa tiedot poliisille.

Lännen Media: United Brotherhood on luvannut palkkioita turvaesimiesten pahoinpitelystä


Summary: Merenkulkijoiden turvaaminen on kehittynyt paljon neljännesvuosisadassa.

Mayday kaikui myrskyävällä merellä syysyönä 25 vuotta sitten – matkustaja-alus M/S Estonia oli saanut pahan kallistuman. Hätäviesti tavoitti 14 laivaa ja rannikkoradioasemaa.
 Yksin Turun meripelastuskeskuksessa ollut päivystäjä  Ilkka Kärppälä  otti hätäviestin vastaan ja käynnisti pelastustoimet.
 Moni asia on neljännesvuosisadassa muuttunut. Nyt maalla ollaan paljon viisaampia siitä mitä merellä tapahtuu.
 Länsi-Suomen merivartioston johtokeskuksen seinät täyttäviltä näytöiltä avautuu näkymä Suomen merialueille ja kauemmaskin.
 Estonian upotessa oltiin vielä pitkälti radiokutsujen varassa.
 – Silloin ei ole käytännössä ollut tällaista meritilannekuvaa, ei tiedetty, mitä siellä liikkuu. Nyt meillä on hyvinkin kattava tieto kaikista aluksista, joita merellä liikkuu, sanoo keskuksen varapäällikkö, kapteeniluutnantti  Samu Hiljanen .
 Merellä partioivista vartiolaivoista ja pelastushelikoptereista saadaan tarvittaessa Turkuun suoraa videokuvaakin.
 Varapäällikkö Samu Hiljanen ja operaattori Robin Lindström seuraavat meriliikennettä Länsi-Suomen merivartioston johtokeskuksessa. Jouni Koutonen / Yle
 Johtokeskus toimii myös kansallisena meripelastuskeskuksena. Onnettomuuden tapahtuessa Turku on pelastustoimien hermokeskus.
 Hälytykset hetkessä laajalle joukolle
 Estonian upotessa myrskyisenä yönä 28. syyskuuta 1994 päivystysvuorossa oli vain yksi henkilö. Tänä päivänä Turun johtokeskuksessa on vähintään neljä henkeä töissä ympäri vuorokauden.
 Varapäällikkö Samu Hiljanen vakuuttaa, että pelastustoimet pystytään tarvittaessa käynnistämään välittömästi. Muut viranomaiset saavat hälytyksen hetkessä, ja kansainvälisellä hätäliikenteellä kutsuttaisiin muita merelläkulkijoita hätiin.
 Vuonna 1994 esimerkiksi pintapelastajat heräsivät kaukohakulaitteen piipatessa yöpöydällä, ja saivat tarkempaa tietoa tehtävästä vasta soittamalla keskukseen.
 Enää ei tarvita puhelinsoittoja toistensa toistensa perään. Nykyjärjestelmillä tavoitetaan useita henkilöitä ja yksiköitä kerralla.
 – Pystymme täältä antamaan hälytyksessä aika paljon infoa, joten jo tukikohtaan lähtiessä tietää, mistä on kysymys, kertoo Hiljanen.
 Tieto kulkisi hetkessä myös naapurimaihin. Normaalistikin esimerkiksi Ruotsin ja Viron kanssa ollaan yhteydessä monta kertaa viikossa.
 – Jos tarvitsisimme ruotsalaisen tai virolaisen helikopterin alueellemme, se on ihan napin painalluksen takana, sanoo Samu Hiljanen.
 Uutta ja uudistettua kalustoa, evakuointikeskukset nopeasti pystyyn
 Estonian aikaista pelastuskalustoa on edelleen paljon käytössä, mutta myös sillä saralla on tapahtunut merkittävää kehitystä.
 Länsi-Suomen merivartioston kaksi vartiolaivaa Uisko ja Tursas ovat edelleen käytössä. Tursasta on sittemmin pidennetty kymmenen metriä ja alus on muutenkin uudistettu.
 Olosuhteet Estonian uppoamisyönä olivat kuitenkin niin rankat, että vastaavassa säässä pärjäisi paremmin viitisen vuotta sitten käyttöön otettu ulkovartiolaiva Turva.
 – Kokoluokaltaan ja kyvyiltään se olisi hyvinkin soveltuva näihin pelastustehtäviin. Toivottavasti tällaisia aluksia saataisiin lisää, sillä aika alkaa mennä ohi Uiskosta ja Tursaksesta, sanoo Samu Hiljanen.
 Pintapelastajat etsivät pelastuslautoilta eloonjääneitä kovissa olosuhteissa Estonian upottua. Yle
 Uutta helikopterikalustoa on saatu niin Suomeen kuin naapurimaihinkin, ja edelleen käytössä olevia Super Puma -koptereita on uudistettu.
 Rajavartiolaitoksen koptereissa oli 90-luvulla yksi pintapelastaja. Nyt heitä on kaksi, ja he voivat vuorotella tehokkaasti.
 – Niin kovakuntoisia henkilöitä kuin ovatkin, hekin väsyvät joskus, toteaa Hiljanen.
 Pintapelastaja ei unohda Estonian onnettomuutta koskaan
 Estoniasta pelastuneita ja menehtyneitä kuljetettiin helikoptereilla noin 40 kilometrin päässä uppoamispaikasta sijaitsevalle Utön saarelle. Suomen eteläisimmällä asutulla saarella sijaitsi tuolloin rannikkotykistön linnake.
 Vaikka Puolustusvoimat on jo saaren jättänyt, se saattaa tulevaisuudessakin olla merkittävässä osassa pelastustöissä.
 Operaattori Robin Lindström seuraa liikennettä Utön vesillä. Jouni Koutonen / Yle
 Pelastustoimen johdolla on viime vuosina valmisteltu nopeasti toimintaan saatavien evakuointikeskusten ketjua. Mukana ovat kaikki viranomaiset sekä monia vapaaehtoisjärjestöjä, kuten Suomen Punainen Risti.
 Evakuointikeskuksista on laadittu yksityiskohtaisia suunnitelmia erityisesti reiteille, joilla liikennöi matkustaja-aluksia. Tarvittaessa niitä voisi nousta Utön ohella esimerkiksi Nauvoon, Gyltöhön, Naantaliin, Hankoon ja Ahvenanmaalle.
 Jos evakuointikeskuksia joskus tarvitaan, paikallisilla on tärkeä rooli toiminnan nopeassa käynnistämisessä.
 Viranomaiset kouluttivat alkusyksystä Utön asukkaita yhdessä Punaisen ristin kanssa.
 – He olivat erittäin aktiivisesti mukana, ja selkeästi näki että he kokivat tämän sydämen asiaksi, kertoo kapteeniluutnantti Samu Hiljanen.
 Turvatekniikka kehittynyt laivoilla
 Onnettomuuksista, erityisesti Estoniasta, on otettu opiksi, jotta vastaavaa ei koskaan tapahtuisi. Meriturvallisuus on kehittynyt monin tavoin neljännesvuosisadassa.
 Liikenne- ja viestintävirasto Traficomin merenkulkujohtaja  Juha-Matti Korsi  summaa, että kehitystä on tapahtunut niin teknisellä kuin inhimilliselläkin puolella.
 Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO (International Maritime Organization) on tiukentanut alusten teknisiä vaatimuksia, ja merenkulkijoiden koulutuksessa turvallisuus on entistäkin keskeisemmässä osassa.
 Estonian vei syvyyksiin myrskyssä irti repeytynyt keulavisiiri. Porttien rakenteet ja varotoimet ovat parantuneet. Hälytyslaitteet reagoivat niin veteen kuin liekkeihinkin. Myös kameravalvontalaitteistojen kustannukset ovat enää murto-osa entisestä.
 – Uloimman portin jälkeen on vesitiivis portti, ja saattaa olla vielä kolmaskin portti. Lisäksi on erilaisia antureita, jotka antavat heti hälytyksen, jos jostain tulee vettä, kertoo Korsi.
 Autolautta Estonian visiiri irtosi syysmyrskyssä rikkoen myös autorampin. Arkistokuva. EPA / Li Samuelson
 Myös alusten osastointia on parannettu, jolloin vesi ei pääse vellomaan vapaasti.
 Autokansien osastointi välilaipioilla estää lastin liikkumisen merenkäynnissä, ja kiinnitystekniikka on kehittynyt. Lastin asianmukainen kiinnittäminen on kuitenkin aina viime kädessä miehistön kontolla.
 Estonian kallistuma esti pelastusveneiden laskemisen veteen ja vaikeutti myös pelastuslauttojen laukaisemista. Pelastusveneiden laskumekanismeja on kehitetty, ja nykypäivän pelastuslautoilla ei ole väliä, kuinka päin ne veteen päätyvät.
 Pakollisena vaatimuksena isoilla matkustaja-aluksilla on niin sanotut MES-lautat (Marine Evacuation System). Veden varaan joutuneet voidaan uittaa pinnan alle lasketulle lautalle ennen kuin heidän nostetaan turvaan.
 – Jos oikein karrikoitua ilmaisua käyttää, se on ikään kuin siivilä, jolla poimitaan ihmisiä merestä. Perinteiselle pelastuslautalle kiipeäminen pimeässä kylmästä vedestä on melkoisen haastava temppu, kuvailee merenkulkujohtaja Korsi.
 Pelastuslautoille voidaan myös laskeutua pelastautumissukkaa pitkin, ja veden varaan joutuneiden turvaksi on viritetty myös verkkoja alusten kyljille.
 Viking Gracen päällikkö, merikapteeni Henrik Grönvik kertoo varautumisesta laivalla
 Katastrofeihin koulutetaan simulaattoreissa
 Komentosillalta avautuva näkymä tuo huolestuttavasti mieleen Estonian.
 Suuri matkustaja-alus on saanut pahan kallistuman, ja lisäksi liekit nuolevat yläkansia. Pelastuslautat keinuvat korkeassa aallokossa, ja ensimmäinen pelastushelikopteri on ehtinyt paikalle.
 Laivasimulaattorissa kyetään toteuttamaan realistisen tuntuisia onnettomuusharjoituksia. Jouni Koutonen / Yle
 – Tämä on aika tyypillinen tilanne, jossa harjoitellaan koordinointia pelastuspaikan johtajuuskoulutuksessa, toteaa koulutusjohtaja  Per-Olof Karlsson .
 Todentuntuinen tilanne syntyy merenkulkijoita kouluttavan Aboa Maren simulaattorissa. Vastaavanlaisia komentosiltoja on Turussa kaikkiaan kymmenen.
 – Merikapteenitutkinnon suorittavat joutuvat koulutusaikanaan harjoittelemaan tämäntyyppistä tilannetta, etsintää ja pelastamista, kertoo Karlsson.
 Vanhempi simulaattorikouluttaja Magnus Winberg seuraa oppilaiden ohjausliikkeitä Aboa Maren valvomossa. Jouni Koutonen / Yle
 Asenne meriturvallisuuteen ja koko turvallisuuskulttuuri on Estonian jälkeen ottanut Per-Olof Karlssonin mukaan suuria harppauksia.
 Pätevyysvaatimukset ovat tiukentuneet, ja kansainvälisten sopimusten myötä koulutus eri maissa on entistä yhteismitallisempaa.
 Pätevyyden ylläpitämiseksi oppeja on kerrattava säännöllisin väliajoin. Suomeen perustettiin vuonna 1997 merenkulun turvallisuuskoulutuskeskus Meriturva Lohjalle.
 Koulutusjohtaja Per-Olof Karlssonin mukaan simulaattorin komentosillalta voi avautua näkymä kaikille Suomen luotsattaville reiteille ja maailman tiheimmin liikennöidyille merialueille. Jouni Koutonen / Yle
 Miehistön osaaminen on hätätilanteessa avainasemassa, sanoo myös Traficomin merenkulkujohtaja Juha-Matti Korsi.
 Aluksilla on pakollinen turvallisuusjohtamisjärjestelmä, jonka viranomaiset arvioivat ja hyväksyvät määrävälein. Matkustaja-aluksella tulee viikottain pitää esimerkiksi pelastusvene-, tulipalo- ja evakuointiharjoituksia.
 Korsi hymähtää maakrapujen uskomuksille, joiden mukaan harjoituksia pidettäisiin vain hyvällä säällä. Aikataulut laaditaan hyvissä ajoin, ja harjoitusten tarkoitus on iskostaa toimintatavat selkäytimeen tositilanteen varalta.
 – En millään jaksa uskoa, että aurinko seuraisi alusten harjoitusaikatauluja, niitä pidetään säällä kuin säällä. Tietenkään harjoituksen tarkoituksena ei ole myöskään tuottaa lisää onnettomuuksia. Terve merimiesjärki tulee pitää mielessä, toteaa Korsi.
 Viranomaiset varautuvat kaikkein pahimpaan
 Omalta osaltaan turvallisuutta parantaa  alusliikennepalvelu VTS (Vessel Trafic Service) , joka ohjaa meriliikennettä. Laivojen liikkeitä seuraavissa keskuksissa pystytään ajoissa puuttumaan mahdollisiin riskeihin.
 Suomenlahden voimakkaasti lisääntynyt liikenne on jo pitkään ollut kasvava huolenaihe. Reittijakojärjestelmällä suurille aluksille saadaan tavallaan omat kaistat turvalliseen liikkumiseen.
 Aboa Maren simulaattoreista löytyy ohjaimet lukuisiin erilaisiin laivoihin. Jouni Koutonen / Yle
 Läheltä piti -vaaratilanteiden pakollinen raportointi on kirjattu merilakiin vasta vuonna 2017. Traficom saa niistä tietoa, jolla osaltaan voidaan karsia merenkulun riskitekijöitä.
 Pahin uhkakuva, johon tällä hetkellä osataan varautua, on matkustaja-aluksen ja esimerkiksi kemikaalitankkerin törmäys.
 – Onko se sitten pahin, se musta joutsen? Siihen joka tapauksessa kaikki viranomaisten varautumissuunnitelmat tällä hetkellä tähtäävät, toteaa kapteeniluutnantti Samu Hiljanen Länsi-Suomen merivartiostosta.
 Lue lisää:
 Toimittajalta: Estonian uppoamisesta 25 vuotta – tällaista oli kertoa onnettomuudesta, tunnontuskia on yhä
 Elävä arkisto: Estonia upposi alle tunnissa ja vei mukanaan yli 800 ihmistä
 Kolahdus, keulaportti ja kallistuma – näin Estonia upposi 55 minuutissa

Ettei koskaan enää – Estonian onnettomuudesta on ammennettu oppia meriturvallisuuden parantamiseksi


Summary: Maahan pääsee uudelleensijoittamisohjelman kautta vastaisuudessa 40 prosenttia vähemmän pakolaisia kuin nyt.

Yhdysvalloissa presidentti  Donald Trumpin  hallinto aikoo pudottaa rajusti Yhdysvaltojen ulkomailta vastaanottamien pakolaisten määrää, kertoo maan ulkoministeriö.
 Yhdysvallat aikoo ottaa ensi vuonna uudelleensijoittamisohjelmansa kautta vastaan 18 000 pakolaista, kun nykyään raja on 30 000. Nykyinen määrä on jo alin sitten vuoden 1980, jolloin ohjelma aloitettiin. Kun Trumpin edeltäjän  Barack Obaman  virkakausi päättyi, määrä oli lähes 85 000.
 Luku on erillinen 350 000 turvapaikkahakemuksesta, jotka Yhdysvaltojen odotetaan vastaanottavan ensi vuonna. Turvapaikanhakijat jättävät hakemuksensa Yhdysvalloissa tai maan raja-asemilla, kun taas uudelleensijoittamisohjelman kautta tulevat pakolaiset hakevat pääsyä Yhdysvaltoihin ulkomailta.
 – Tämä esitys vahvistaa Yhdysvaltojen sitoumusta auttaa maailman hädänalaisia ja samaan aikaan täyttää ensisijaisen velvollisuutemme suojella ja palvella yhdysvaltalaisia, ulkoministeriö ilmoitti.
 Kongressi käsittelee esitystä ennen muutosten toteuttamista, mutta käytännössä päätösvalta asiassa on Valkoisella talolla. Presidentti Trump on nostanut sekä laittoman että laillisen siirtolaisuuden suitsimisen keskeiseksi osaksi politiikkaansa.
 Järjestöt kauhuissaan
 Siirtolaisjärjestöt tyrmistyivät Trumpin hallinnon suunnitelmista.
 – Tämä on surullinen päivä Yhdysvalloille, sanoi International Rescue Committee -järjestön (IRC) johtaja  David Miliband .
 Hän lisäsi, että päätös aiheuttaa lisävahinkoa Yhdysvaltojen johtavalle roolille maailman hädänalaisimpien ihmisten suojelussa. IRC:n mukaan uudelleensijoittamista varten on haastateltu 30 000 ihmistä, mikä ylittää uuden katon reilusti. 9 000 pakolaista on valmiina matkustamaan.
 YK:n mukaan Yhdysvallat on ollut viime vuosina yksi eniten pakolaisia uudelleensijoittaneista maista. Myös Kanada, Australia ja Pohjoismaat ottavat vuosittain vastaan huomattavan määrän pakolaisia.
 Viime vuonna suurin osa Yhdysvaltojen vastaanottamista pakolaisista tuli Kongon demokraattisesta tasavallasta, Myanmarista, Ukrainasta, Bhutanista ja Eritreasta.

Trumpin hallinto aikoo pudottaa rajusti USA:n ulkomailta vastaanottamien pakolaisten määrää


Summary: Turkin on mahdotonta lopettaa öljyn ja maakaasun ostaminen Iranilta, sanoo presidentti Erdogan.

Turkin presidentti  Recep Tayyip Erdogan  kertoo maansa jatkavan öljykauppaa Iranin kanssa.
 Erdogan totesi NTV-televisioyhtiön mukaan, että Turkin on mahdotonta lopettaa öljyn ja maakaasun ostaminen Iranilta, siitä huolimatta, että Yhdysvallat on uhannut kaikkia Iranin kanssa öljykauppaa tekeviä pakotteilla.
 Erdogan totesi, ettei Turkki pelkää sitä, että Yhdysvallat rankaisee maata päätöksen vuoksi.
 Lisäksi presidentti korosti, ettei Turkki halua katkaista yhteistyötään Iranin kanssa.
 Yhdysvallat irtautui viime vuonna Iranin ydinsulkusopimuksesta. Samalla se palautti pakotteet, jotka kieltävät öljyn tuonnin Iranista. Kahdeksan valtiota, muun muassa Turkki, Japani, Intia, Kiina ja Etelä-Korea, saivat kuitenkin tuolloin Yhdysvalloilta poikkeusluvan jatkaa öljyn tuontia. Poikkeusluvat erääntyvät toukokuussa.

Turkki jatkaa öljykauppaa Iranin kanssa – ”Emme pelkää Yhdysvaltain pakotteita”


Summary: Kotitalouksien ja yritysten veroja leikataan yli kymmenellä miljardilla eurolla.

Ranskassa on luvassa yli kymmenen miljardin euron veroleikkauksia vastineena keltaliivien mielenosoituksiin. Ranskan valtiovarainministeri  Bruno Le Maire  esitteli ensi vuoden budjettiluonnoksen torstaina, ja se on määrä esitellä hallitukselle perjantaina.
 Le Mairen mukaan keltaliivien protestit ja globaalin talouskasvun hitaus saivat ministeriön tekemään ratkaisuja, joilla se pyrkii kannustamaan investointeihin ja kuluttamiseen sekä huomioimaan "kansalaisten odotukset".
 Budjettiluonnoksessa kotitalouksien veroja leikataan yli yhdeksällä miljardilla ja yritysten miljardilla eurolla. Mukana ovat presidentti  Emmanuel Macronin  jo aiemmin lupaamat viiden miljardin euron leikkaukset.
 Keltaliivit ovat arvostelleet Macronia rajusti siitä, ettei presidentti ole huomioinut tavallisten ranskalaisten taloudellista kurimusta. Kuukausia jatkuneiden mielenosoitusten ja väkivaltaisten yhteenottojen jälkeen Macron julkisti veronalennuksia, palkankorotuksia ja muita matalapalkkaisiin kohdistuneita toimia.
 Toimenpiteiden odotetaan kasvattavan tämän vuoden vajetta 3,1 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
 Yksi Macronin vaalilupauksista oli saada Ranskan julkinen talous tasapainoon vuoteen 2022 mennessä, mutta asiantuntijoiden mukaan keltaliiveille tehtyjen myönnytysten vuoksi lupauksen toteutuminen on epätodennäköistä.
 Aiheesta lisää:
 Keltaliiveistä tuli Ranskan kahtiajaon ja katuprotestin symboli. Pariisiin voi silti matkustaa. – Ylen toimittaja Annastiina Heikkilä vastasi kysymyksiin (25.2.)

Ranska helpottaa sekä yritysten että kotitalouksien verotaakkaa, taustalla keltaliivien mielenosoitukset


Summary: Rinne pohjustaa lähiaikoina EU-kysymyksiä myös Tshekissä ja Unkarissa, jonne hän matkustaa ensi viikolla.

Pääministeri  Antti Rinne  (sd.) tapaa tänään Brysselissä brexit-neuvottelija  Michel Barnierin .
 Keskustelut Britannian ja EU:n välillä jatkuvat taas tänään. Komission mukaan Barnier tapaa iltapäivällä Britannian brexit-ministerin  Stephen Barclayn .
 Rinteen tapaamislistalla on myös komission varapuheenjohtajana jatkava  Frans Timmermans , joka saa uudessa komissiossa vastuulleen ympäristöohjelman. Rinne keskustelee päivän aikana myös tulevan puheenjohtajamaan Kroatian pääministerin  Andrej Plenkovicin  ja Japanin pääministerin  Shinzo Aben  kanssa.
 Jo eilen hän tapasi komission tulevan puheenjohtajan  Ursula von der Leyenin .
 Rinne pohjustaa lähiaikoina EU-kysymyksiä myös Tshekissä ja Unkarissa, jonne hän matkustaa maanantaina. Viime viikolla hän keskusteli Ranskan presidentin  Emmanuel Macronin  kanssa Pariisissa.

Rinne tapaa brexit-neuvottelija Michel Barnierin Brysselissä


Summary: Saudi-Arabia tunnetaan erityisesti laajoista aavikoistaan, mutta maassa on myös lukuisia vehreitä vuoria ja koskemattomia rantoja sekä viisi Unescon maailmanperintökohdetta.

Saudi-Arabia ilmoitti perjantaina suurista satsauksista maan turismiin. Konservatiivinen maa tarjoaa vastedes turistiviisumeja 49 maan kansalaisille. Saudi-Arabia toivoo houkuttelevansa matkailualalle ulkomaisia investointeja tavoitteenaan se, että matkailuelinkeino vastaisi 10 prosenttia maan maan bruttokansantuotteesta vuonna 2030.
 Saudi-Arabia on ollut vuosikymmenet suhteellisen eristetty ulkomaisilta matkailijoilta. Viime vuosina se on höllentänyt tiukkoja, erityisesti naisten elämää rajoittavia lakeja. Naisten ei esimerkiksi tarvitse enää käyttää peittävää abaya-vaatekappaletta ja he ovat voineet viime aikoina osallistua muun muassa urheilutapahtumiin ja konsertteihin.
 Maan turismista ja kansallisesta perinnöstä vastaan komission johtaja  Ahmed al-Khateeb  kertoo, ettei naismatkailijoiden tarvitse käyttää abaya-vaatekappaletta, mutta heiltä odotetaan säädyllistä pukeutumista – myös rantakohteissa. Alkoholi pysyy kiellettynä. Lisäksi vierailut muslimien pyhiin kaupunkeihin Meccaan ja Medinaan ovat tiukasti rajoitettuja.
 Turismiviisumeja on saatavilla netistä reilulla 73 eurolla. Myös yksin matkustavat naiset ovat tervetulleita, mikä ei aiemmin ole ollut mahdollista. Khateebin mukaan Saudi-Arabia toivoo houkuttelevansa turisteja muun muassa Kiinasta, Japanista, Euroopasta ja Yhdysvalloista.
 Mada’in Salehin arkeologisella alueella on yli 100 koristeellista hautamonumenttia. YAHYA ARHAB/ EPA
 500 000 hotellihuonetta vuoteen 2030 mennessä
 Aiemmin Saudi-Arabia on rajoittanut tiukasti ulkomaalaisten tuloa maahan. Pääosin maahan sallitut ulkomaalaiset ovat olleet liikematkailijoita tai maasta vakituisen työluvan saaneita.
 Suunnitelmia Saudi-Arabian avaamisesta turismille on tehty jo vuosia, mutta äärikonservatiiviset näkökannat ja byrokratia ovat estäneet matkailuelinkeinon kehittymisen.
 Uusimmat investoinnit turismiin ovat osa Saudi-Arabian sosiaalista ja taloudellista uudistusohjelmaa, jota kutsutaan nimellä Vision 2030. Hanke on kruununprinssi  Mohammed bin Salmanin  muutama vuosi sitten lanseeraama laaja uudistusohjelma, jonka tavoitteena on monipuolistaa maan taloutta ja vähentää riippuvuutta öljytuloista. Juuri turismin kehittäminen on ollut kruununprinssille tärkeä hanke.
 Khateebin arvion mukaan matkailuelinkeino tarvitsee investointeja reilun 60 miljardin euron edestä, hotellihuoneita olisi saatava 500 000 vuoteen 2030 mennessä maassa, jonka turismi-infrastruktuuri on vielä lapsen kengissä.
 Saudi-Arabia tunnetaan erityisesti laajoista aavikoistaan, mutta maassa on myös lukuisia vehreitä vuoria ja koskemattomia rantoja. Lisäksi maassa on viisi Unescon maailmanperintökohdetta, muun muassa Mada’in Salehin arkeologinen alue sekä Saudi-Arabian entinen pääkaupunki Dariyah.
 Turismisatsauksilla Saudi-Arabia toivoo luovansa miljoona uutta työpaikkaa. Saudien työttömyysaste on 12 prosenttia.
 Aiheesta lisää:
 Saudi-Arabia satsaa viihteeseen – tavoitteena houkutella turisteja
 Saudinaiset pääsivät ensi kertaa katsomaan jalkapallo-ottelua stadionilla

Saudi-Arabia avaa ovensa turismille – ei abaya-pakkoa naisille, mutta alkoholin nauttiminen on kielletty


Summary: Suursijoittajat siirtävät rahojaan pois korkosijoituksista riskisempiin kohteisiin kuten asuntoihin ja muihin kiinteistöihin.

Asuntojen ostajat, myyjät, pankit ja ekonomistit syynäävät asuntokaupan kehittymistä nyt suurennuslasilla. Asuntomarkkinoilta voi lukea, miten talous ylipäätään on kehittymässä.
 Asuntorahoitukseen erikoistuneen Suomen Hypoteekkiyhdistyksen pääekonomisti  Juhana Brotherus  on kerännyt omat huomionsa Hypon tuoreeseen tilanneanalyysiin.
 Hypo, Harri Vähäkangas / Yle
 1. Huomio: Kasvukolmion eli pääkaupunkiseudun, Tampereen ja Turun asuntokauppa oli yllättävän vahvaa kesällä.
 – Markkinat yllättivät, kun hinnat nousivat ja kauppamäärät kasvoivat ennätyksellisestä uudistuotannosta huolimatta. Hintaerot repeävät virallisia tilastoja voimakkaammin, pääekonomisti Brotherus arvioi.
 Hänen mukaansa koko kasvukolmion vahva veto jatkuu ja kasvu kiihtynee, mikä näkyy yllä olevasta kuviosta. Pääkaupunkiseudulla asuntokauppa kasvaa tasaisesti, mutta hinnat nousevat vain Helsingissä. Keskeinen syy on Espoon ja Vantaan suhteellisesti suurempi rakentaminen, mikä tasoittaa tilannetta.
 2. Huomio: Miinuskorot pakottavat sijoittajat suuntaamaan kohti kiinteistöjä.
 – Tänä päivänä asuntolainamarkkinoilla tahtipuikkoa heiluttavat pankinjohtajien ohella kansainväliset sijoittajat, tykkää siitä tai ei. Korkosijoitusten sulaminen pakkaselle pakottaa suursijoittajat siirtämään rahojaan muualle, Brotherus analysoi.
 Toisin sanoen Suomen asuntomarkkinoille tulee ammattimaisia asuntosijoittajia vielä vuosia. Yhä suurempi osa uusista asunnoista menee suoraan suursijoittajille tavallisten omistusasujien ohi. Alla oleva käyrä osoittaa, miten rajusti ammattimaista rahastorahaa tulvii kiinteistöihin.
 – Kasvukolmioon sijoittajat ovat tulleet jäädäkseen, mutta myös supistuvilla alueilla näkyy uusia pelaajia, Brotherus kertoo.
 Hypo, Harri Vähäkangas / Yle
 3. Huomio: Uudet asunnot ovat kalliita, ja samalla vuokratontit voivat lisätä riskejä.
 – Uudet kämpät ovat jopa liian kalliita, kun sijoittajat ja sääntely kirittävät kehitystä. Vuokratontti voi olla uhka tai mahdollisuus, Brotherus muistuttaa.
 Monessa uudessa kohteessa asunto sijaitseekin vuokratontilla. Se toki mahdollistaa asunnonoston pienemmällä pesämunalla, kun tonttivuokra näkyy menona, mutta ei lainavelkana.
 – Tonttivuokrasopimukset kannattaa perata todella tarkasti. Surullisiakin kohtaloita nähdään vielä, Brotherus ennustaa.
 4. Huomio: Kaupungistuminen näkyy myös hiipuvissa kunnissa.
 – Kahtiajako näkyy myös keskisuurten kaupunkien ja paikkakuntien sisällä. Kysyntä suuntautuu kohti keskustaa ja kirkonkylää. Eli parhaat kohteet käyvät kaupaksi, mutta syrjemmällä olevat kohteet voi jäädä myymättä, Brotherus pohtii.

Hypo heittää lisää löylyä asuntomarkkinoille: ammattisijoittajat sekoittavat kiinteistöpakkaa vielä pitkään ja huolella


Summary: Kauhajokelaisen Karhubasketin europelit jatkuvat torstaina Puola-ottelulla. Syyskuussa 101 vuotta täyttänyt Esteri Koski-Lammi jännittää tulosta kotonaan ja närkästyy tappiosta mutta hurraa voitosta.

Kaksinkertaisella koripallon suomenmestarilla Karhubasketilla on jälleen tänään torstaina jännät paikat europeleissä. Joukkue taistelee kotikentällään Kauhajoella puolalaista Torunia vastaan. Karhu voitti viime viikolla valkovenäläisen Minskin ja selvitti tiensä Mestarien liigan toiselle kierrokselle.
 Jännät paikat ovat myös 101-vuotiaalla, kauhajokelaisella  Esteri Koski-Lammilla . Hän on Karhubasketin ikifani.
 – Olen seurannut lajia vuosikymmeniä, koska poikani Simo pelasi koripalloa koulupojasta asti. Vaikka Simo on lopettanut pelaamisen jo ajat sitten, koripallo on jäänyt elämääni ja sitä on pakko jollain tavoin katsoa tai seurata.
 Mummot eturivissä
 Vaikka Karhubasketin ikifani lähtee yhä edelleen päivittäiselle, noin kilometrin kävelylenkilleen, ei hän enää jaksa lähteä paikan päälle kauhajokelaisten kotipeleihin.
 Me mummot istuimme eturivissä ja taputimme aina, kun Kauhajoki sai korin.  Esteri Koski-Lammi
 – Aika kauan kävimme  Alli Loukon  kanssa seuraamassa pelejä. Me mummot istuimme eturivissä ja taputimme aina, kun Kauhajoki sai korin.
 Esteri Koski-Lammi seuraa Karhubasketin ottelumenestystä Korisliigassa tekstiteeveen välityksellä. Liigakauden alkaessa hän odottaa näkevänsä lajia myös televisio-ohjelmista, vaikka näkö on jo heikko. Europelitulokset välittyvät pojalta.
 – Olen närkästynyt, jos Karhu häviää, mutta hirveän onnellinen jos voittaa.
 Jälkipelit pojan kanssa
 Esteri Koski-Lammi käy pelit jälkikäteen läpi poikansa kanssa.  Simo Koski-Lammi  joko poikkeaa äitinsä luokse pelin jälkeen tai vähintäänkin soittaa.
 – Äidillä on kyllä aika hyvät hoksottimet, vaikka hän ei edes kunnolla näekään. Äiti ikään kuin näkee pelin kulun, kun kuvailen hänelle, miten kolmoset tippuivat tai miten voitto perustui hyvään puolustukseen.
 Kun äiti aloittaa, että "mitä ne nyt menivät häviämään", minulla täytyy olla heti vastaus.   Simo Koski-Lammi
 Poika saa selittää äidilleen erityisesti tappion syitä – tosin hävittyjä otteluita ei viime vuosina ole kovin usein eteen tullut.
 – Kun äiti aloittaa, että "mitä ne nyt menivät häviämään", minulla täytyy olla heti vastaus. Yleensä päädymme siihen, että meillä on saattanut olla loukkaantumisia tai siihen, että vastustajan heitot vain kulkivat. Vastustajallekin täytyy antaa kunnioitus ja silloin ei selittelyihin ole paljon varaa, Simo Koski-Lammi hymyilee.
 "Kolmoset" innostavat
 Esteri Koski-Lammi kertoo, että hänellä on korkeasta iästään huolimatta vielä hyvin koripallon säännöt "hanskassa".
 – Vielä pysyn mukana, mutta katsotaan kuinka kauan.
 Esteri nauttii peleissä erityisesti "kolmosista".
 – Koripallossa minua kiehtoo se vauhti. Se on nopeatempoista. Ja se pelaajien taito heittää koreja, etenkin kolmosia. Hurraan aina täällä, jos joku kauhajokelainen saa kolmosen. Pitkästä matkasta tehty kori tuo pisteitä.
 Eikä Karhubasketin ikifania haittaa sekään, että koripallokentällä vilistää komeita miehiä.
 – Kyllä heidän liikkeitään ja heittojaan ihailee. Komeita miehiähän ne pelimiehet ovat yleensä kaikki – ja pitkiä!
 Voiton kunniaksi toistuva tapa
 Kun Karhubasket voittaa ottelun, ikifani toistaa kauan jatkuneen tapansa. Hän kävelee – nykyään rollaattorin tuella – keittiön kaapilleen, avaa konjakkipullon, ottaa huikan voiton kunniaksi ja hurraa Kauhajoelle.
 – Teen sen silloinkin, kun joitain muita lajeja on voitettu ja Maamme-laulu soi. Ei sitä ole kovin usein viime aikoina tapahtunut.
 Esteri Koski-Lammin avatussa konjakkipullossa riittää vielä monta huikkaa kotijoukkueen voittojen kunniaksi. Vieressä seisoo pahvipaketissa avaamatonkin pullo.
 – Lastenlapset ostivat joululahjaksi!

Esteri Koski-Lammi, 101, fanittaa kotikaupunkinsa koripallojoukkuetta – voiton kunniaksi huikka konjakkia


Summary: Salassapidettävien asiakirjojen hävittämisestä oli Tyksin yksikössä epäselvyyttä.

Varsinais-Suomen käräjäoikeus hylkäsi torstaina Turun yliopistollisen keskussairaalan (Tyks) työntekijän syytteen jutussa, jossa potilaiden henkilö- ja terveystietoja sisältäneitä asiakirjoja päätyi tavalliseen paperinkeräyslaatikkoon.
 Asiakirjat löytyivät Turun yliopiston BioCity -biokeskuksen parkkihallissa sijaitsevasta paperinkeräyslaatikosta kahdella eri kerralla viime vuoden huhtikuussa. Poliisi selvitti, että ne olivat peräisin Tyksin patologianlaitoksella työskennelleen biologin työhuoneesta.
 Naista syytettiin tuottamuksellisesta virkavelvollisuuden rikkomisesta. Syyttäjän mukaan nainen oli laiminlyönyt huolehtia erittäin arkaluontoisten asiakirjojen asianmukaisesta salassapidosta.
 Laitoshuoltajaa ei ollut opastettu salaisista papereista
 Laitoksella oli ohjeena, että salassapidettävät asiakirjat kerättiin työhuoneissa oleviin tietosuojalaatikoihin, joiden tyhjentäminen erilliseen tietoturvaroskikseen oli laitoshuollon tehtävä. Syytetty nainen kertoi toimineensa juuri näin.
 Tapahtuma-aikaan laitoksella oli käynnissä muutto, ja naisella oli huoneessaan myös useita jätesäkkejä. Yksikön laitoshuoltajana työskennellyt nainen kertoi, että oli vienyt huoneesta roskiin vain jätesäkkejä eikä muistanut siellä olleen tietoturva-astiaa.
 Laitoshuoltaja kertoi myös, ettei ollut saanut ohjetta salassapidettävistä paperiroskista. Hän sai vasta tapahtuneen jälkeen tietää, että rakennuksessa oli erillinen tietoturvaroskien tyhjennyspaikka.
 Oikeus ei päässyt selville siitä, mitä oli tapahtunut
 Käräjäoikeuden mukaan jutussa oli useita mahdollisia tapahtumakulkuja. Oli mahdollista, että syytetty oli laittanut asiakirjat tavalliseen jätesäkkiin. Yhtä mahdollista oli, että syytetty oli lajitellut roskat oikeaoppisesti, ja että lajitteluohjeesta tietämätön laitoshuoltaja oli vienyt ne silti paperinkeräykseen.
 Saattoi myös olla, että laitoshuoltajan sijainen oli tyhjentänyt syytetyn roska-astian ja erehtynyt viemään tietoturvapapereita tavalliseen paperinkeräysastiaan.
 Näin ollen biologin syyllisyydestä jäi varteenotettava epäily ja syyte oli hylättävä.

Potilaiden arkaluonteisia tietoja sisältäneitä asiakirjoja löytyi paperinkeräyslaatikosta Tyksissä – oikeus ei löytänyt syyllistä


Summary: Meri-Lapin sotepalveluista vastaava yhteisyritys Mehiläinen Länsi-Pohja aloittaa yt-neuvottelut toiminnan tehostamiseksi.

Valtakunnallisen julkisuusmyllyn keskellä pari vuotta sitten  myrskyisästi aloittanut  Meri-Lapin soteyhteisyritys Mehiläinen Länsi-Pohja Oy aloittaa yt-neuvottelut toimintansa tehostamiseksi. Yhtiön mukaan neuvottelut voivat johtaa myös henkilöstön vähentämiseen.
 Toimitusjohtaja  Lasse Männistö  sanoo, että toimintamallien uudistamisessa on kyse myös kustannussäästöistä ja -tehokkuudesta, joita omistajakunnat ovat ulkoistussopimuksessa edellyttäneet.
 – Meidän toiminnassa noin 70 prosenttia kuluista on sidoksissa henkilöstökustannuksiin. Jos jossain resurssia on ollut enemmän kuin tulevaisuudessa on tarve, haemme säästöjä myös henkilöstökustannuksista, Männistö sanoo.
 Männistö toteaa, että jos Mehiläinen Länsi-Pohjassa on tarpeen vähentää työntekijöitä, se pyritään hoitamaan ensisijaisesti eläköitymisten kautta.
 Henkilöstöjoustoja halutaan lisää
 Uudistuksessa on Männistön mukaan tarkoitus järjestellä sairaalan toimintoja ja osastojen paikkalukuja uudelleen. Männistön mukaan tällä hetkellä ei ole suunnitelmia yhdenkään toiminnon tai osaston lakkauttamisesta, mutta sitäkään vaihtoehtoa ei suljeta pois.
 – Muutokset, joita vaikkapa leikkaustoiminnassa tai sisätautipotilaiden hoidossa vaikuttavat edelleen siihen, että kuormitus joillain osastoilla tulee jatkossakin laskemaan. Silloin tulee pohdittavaksi se, pitääkö joidenkin osastojen rakennetta miettiä uudelleen tai siirtää potilasryhmiä hoidettavaksi jossain muualla, Männistö sanoo.
 Käytännössä tämä voisi esimerkiksi tarkoittaa sitä, että työntekijät voisivat työskennellä useammilla osastoilla. Tehy ry:n varapääluottamusmies  Marika Kaniin  pitää suunnitelmia ongelmallisina.
 – Meillä on jokaisella oma osaamisalue, eikä ole ihan yksiselitteistä siirrellä ihmisiä yksiköstä toiseen tekemään töitä. Työnantajan tehtävänä on huolehtia koulutuksesta, jos ajatellaan että työvoimaa siirrellään erilaisten yksiköiden välillä, Kaniin sanoo.
 Yt-neuvotteluja käydään Mehiläinen Länsi-Pohja Oy:n toimitusjohtajan Lasse Männistön mukaan kahdessa tasossa: esimerkiksi osastojen välisiä henkilöstöjoustoja koskevat neuvottelut käydään erikseen. Toiminnalliset muutokset, joilla ei ole henkilöstövaikutuksia, käydään kevyemmin.
 Mehiläinen Länsi-Pohja Oy on Kemin, Tornion, Simon ja Keminmaan sekä Mehiläinen-konsernin omistama yhteisyritys. Se tuottaa kunnille perus- ja erikoissairaanhoidon palvelut. Lisäksi Tervola ja Ylitornio hankkivat erikoissairaanhoidon palvelunsa Mehiläinen Länsi-Pohja Oy:ltä.
 Asiasta kertoi  ensimmäisenä Lapin Kansa .
 Lue myös:
 Moni laittoi lounaan boikottiin – Kuntapalvelut perii Mehiläinen Länsi-Pohjan työntekijöiltä roimasti kalliimpaa hintaa
 Meri-Lapin jättimäisestä sote-ulkoistuksesta valituksia, tutkintoja ja jopa virkarikossyytöksiä – listasimme tapaukset
 Meri-Lapissa alkoi Mehiläisen aika – sote-yhteisyritys lupaa vähentää pompottelua ja jonottamista

Mehiläinen Länsi-Pohja aloittaa yt-neuvottelut – toimintaa tehostetaan, kustannuksista säästetään, eikä henkilöstön vähentäminenkään ole mahdotonta


Summary: Viranomaiset pelkäävät polttoainevuotoa ja räjähdystä.

Venäläinen troolari on aiheuttanut vaaratilanteen Tromssan Breivikan satamassa Pohjois-Norjassa, kertovat norjalaiset tiedotusvälineet, esimerkiksi  VG-lehti .
 64-metrinen alus syttyi eilen keskiviikkona palamaan. Palo johtui ilmeisesti laivalla tehdyistä hitsaustöistä, joista lensi kipinöitä kalaverkkoihin.
 Voimakas savu pakotti viranomaiset evakuoimaan asukkaat 300 metrin etäisyydeltä laivasta. Savu haittasi erityisesti läheistä sairaalaa, jossa jouduttiin sulkemaan osastoja. Liikenne lähikadulla jouduttiin pysäyttämään.
 Viranomaiset pelkäsivät erityisesti, että laivasta pääsee mereen haitallisia aineita. Laivalla on 200 000 litraa dieselpolttoainetta.
 Lisäksi vaarana oli, että laivalla ollut ammoniakkisäiliö räjähtäisi.
 Palokunta ruiskutti vettä troolariin yrittäen sammuttaa paloa. Tänään torstaina tilanne ratkesi osittain, kun troolari kaatui.
 Kukaan ei ole loukkaantunut palossa. Iltapäivällä Norjan yleisradioyhtiö NRK uutisoi, että  evakuoidut pääsivät palaamaan takaisin  ja  sairaalan toiminta palautui normaaliksi .
 Troolari " Buhta Naezdnikissä " on 29 hengen miehistö.

Venäläinen troolari paloi vuorokauden Tromssan satamassa ja kaatui


Summary: Presidentti Donald Trumpin väitetään painostaneen Ukrainaa tutkimaan poliittista vastustajaansa Joe Bidenia.

Yhdysvalloissa demokraattien ja presidentti  Donald Trumpin  uusimman yhteenoton keskelle joutunut Ukraina on hauras maa, jossa on heikko oikeusjärjestelmä.
 Vaikka yleinen mielenkiinto Itä-Ukrainan sotaan on hiipunut, taistelut jatkuvat ja Venäjän voimakkaasti tukemat kapinallisjoukot valvovat laajoja alueita. Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön  Etyjin tarkkailijat kertovat joka päivä  lukuisista tulitaukorikkomuksista.
 Ukraina näyttää myös menettäneen Krimin niemimaan. Krimin miehitys ja alueen liittäminen Venäjään sai muun muassa EU:n määräämään Venäjälle pakotteita. Mutta nyt EU:n piirissä alkaa kuulua ääniä  Venäjän-suhteiden normalisoimisen puolesta . Tosin pakotteiden pikaisesta purkamisesta ei ole viitteitä.
 Venäjän presidentti Vladimir Putin saapumassa elokuussa Krimillä pidettyyn moottoripyöräilijoiden kokoontumiseen Krimin paikallisjohtajan Sergei Aksenovin kanssa.  Krimin menetys oli kova isku Ukrainalle.
 Ongelmana sitkeä korruptio
 Ukrainan sisäinen kehitys on monessa suhteessa ollut kompuroivaa viime vuosien vaikeissa oloissa. Korruptio rehottaa ja oikeusjärjestelmän uudistaminen on kesken.
 Presidentti Donald Trumpin ja demokraattien presidenttiehdokkaaksi pyrkivän  Joe Bidenin  kiistan keskiössä ovat väitteet yrityksistä vaikuttaa Ukrainaan ja sen oikeusjärjestelmään.
 Trump ja hänen lähipiirinsä ovat syyttäneet  Barack Obaman  kaudella varapresidenttinä toiminutta Bideniä yrityksistä suojella  Hunter -poikaansa  Ukrainan viranomaisten korruptiotutkinnalta. Hunter Biden on ollut mukana korruptiosyytösten kohteeksi joutuneen kaasuyhtiön johdossa.
 Suurin kohu koskee puhelua, jossa presidentti Trumpin on tulkittu taivuttelevan Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskyiä  ohjeistamaan Ukrainan oikeusjärjestelmää tutkimaan uudestaan Hunter Bidenin edesottamuksia Ukrainassa. Demokraattien mukaan Trump on syyllistynyt vakavaan virka-asemansa väärinkäyttöön. Trump ja myös Ukrainan hallituksen edustajat ovat kiistäneet painostusväitteet.
 Ikävä yllätys Ukrainan presidentille
 Kasvavassa poliittisessa paineessa  Valkoinen talo julkaisi tekstin puhelusta , jossa Trump mainitsee Bidenin poikaan liittyvän tutkinnan ja toivoo Ukrainalta yhteistyötä. Juuri ennen Trumpin yhteistyöpyyntöä Ukrainan presidentti otti esille kysymyksen yhdysvaltalaisten panssarintorjunta-aseiden toimituksista.
 Ukrainan presidentille tuli ilmeisesti ikävänä yllätyksenä, että Valkoisen talon julkaisemassa tekstissä olivat mukana myös hänen kommenttinsa.
 Heinäkuun lopussa käydyssä puhelinkeskustelussa Zelenskyi muun muassa vakuuttaa Trumpille, että nimitettävä uusi valtionsyyttäjä on sataprosenttisesti hänen miehensä tai naisensa. Lausunto antaa vaikutelman, että uusi syyttäjä on presidentin käskettävissä. Tässä Zelenskyi ilmeisesti jatkaa edeltäjiensä viitoittamalla tiellä.
 Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyi puhui YES-konferenssin 2. avajaisistunnossa Kiovassa, Ukrainassa, 13. syyskuuta. Antti Aimo-Koivisto / Lehtikuva
 – Kaikki Ukrainan presidentit ilman poikkeusta ovat pyrkineet siihen, että valtionsyyttäjä on heidän miehensä, politiikan asiantuntija  Volodymyr Fesenko  sanoo.
 Hän johtaa kiovalaista Penta-tutkimuslaitosta.
 Fesenko muistuttaa, että Zelenskyin edeltäjä  Petro Porošenko  nimitti valtionsyyttäjäksi puolueensa edustajan, jolla ei ollut edes vaadittua oikeustieteen tutkintoa.
 – Tämä on Ukrainan politiikan perinne. Ikävä kyllä Zelenskyi ajattelee tämän perinteen mukaisesti.
 Fesenko arvioi, että keskustelun julkaisun vaikutus jää Ukrainassa paljon pienemmäksi kuin Yhdysvalloissa.
 – Se voi johtaa Zelenskyin kritisoimiseen, mutta kritiikkiä esittävät ne, jotka jo aiemmin arvostelivat häntä. Voi olla, että arvostellaan joitakin fraaseja tuossa keskustelussa, mutta Zelenskyin suosioon tuo julkaistu keskustelu ei vaikuta.
 Fesenko katsoo, että Yhdysvaltain presidentin painostus ei ole mikään suuri sensaatio.
 – Ei ole ensimmäinen kerta, kun toisen maan johtaja painostaa Ukrainan presidenttiä, Fesenko sanoo.
 Hän muistuttaa, että Yhdysvallat painosti Ukrainaa luopumaan ydinaseista Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja 1990-luvun lopulla pysyttäytymään sivussa Iranin ydinvoimalahankkeesta.
 Oikeusjärjestelmässä paljon murheita
 Ukrainan oikeusjärjestelmä heijastaa maan haurasta tilaa. Eri maiden oikeusvaltiokehitystä seuraavan yhdysvaltalaisen  World Justice Project  -järjestön mukaan Ukrainan oikeusjärjestelmän tila on sinänsä osoittanut hienoisia parantumisen merkkejä viime vuosina. Verrattuna muihin Itä-Euroopan ja Keski-Aasian maihin Ukraina on 13 maan joukossa sijalla 7.
 Varsin moniongelmaisen verrokkiryhmän paras maa on Georgia ja ryhmän heikoin Turkki, jossa oikeusjärjestelmä on hyvin pitkälle menettänyt riippumattomuutensa. Kaiken kaikkiaan vertailuun on kerätty tietoja 126 maasta, joiden joukossa Ukraina on sijalla 77.
 Oikeusvaltiovertailussa on mukana myös hallinnon avoimuus ja perusoikeudet. Näissä Ukraina pärjää suhteellisen hyvin. Korruptio on kuitenkin laajamittaista. Korruptio-ongelma koskee myös tuomioistuinten toimintaa, jossa on muutenkin edelleen vakavia puutteita.
 Itä-Ukrainan rintamalinjat ovat pysyneet paikoillaan pitkään, mutta väkivalta jatkuu. Yle Uutisgrafiikka
 "Suurin apu olisi loppu sodalle"
 Samalla kun presidentti Trump näyttäisi toivovan, että Ukrainan korruptoituneesta oikeusjärjestelmästä löytyisi vetoapua vuoden 2020 presidentinvaaleihin Yhdysvallat on samaisen oikeusjärjestelmän uudistamisen merkittävä tukija. Kiovalaisen New Europe -ajatuspajan johtaja  Aljona Hetmantšuk  toivoi  New York Times -lehdessä , että Ukrainan presidentti nyt voisi näyttää presidentti Trumpille, että sijoitukset riippumattoman oikeusjärjestelmän luomiseen eivät olleet turhia.
 – Jos Trump haluaa Ukrainan tukea kampanjalleen, hänen tulisi varmistaa, että Itä-Ukrainan sota saadaan loppumaan ehdoilla, jotka myös Ukrainan kansa voi hyväksyä, Hetmantšuk kirjoittaa.
 Lisää aiheesta:
 Kiinan-matka yhdessä isän kanssa, korruptioepäilyjä ja kokaiinia – pojan tekemisissä on ruodittavaa, eikä se ole Joe Bidenin eduksi
 Analyysi: Raju siirto demokraateilta – se ei tähtää enempään eikä vähempään kuin Trumpin potkimiseen pihalle Valkoisesta talosta ja vielä käsiraudoissa

Presidentti Trumpin virkarikostutkinnan keskelle joutunut Ukraina on sodan runtelema valtio, jossa korruptio rehottaa


Summary: Onnettomuus tapahtui Kotkan ja Kouvolan välisellä valtatie 15:lla Juurikorven kohdalla Kotkassa.

Yksi ihminen on kuollut henkilöauton ja kuorma-auton nokkakolarissa valtatiellä 15 Kotkassa.
 Onnettomuudessa menehtyi henkilöauton kuljettaja.
 Onnettomuus tapahtui Juurikorven kohdalla hieman ennen iltapäiväkolmea. Kymenlaakson pelastuslaitoksen mukaan ajoneuvoissa ei ollut kuljettajien lisäksi muita matkustajia.
 Alkuillasta onnettomuuspaikalla oli yksi ajokaista käytössä. Poliisi ohjasi liikennettä.

Henkilöauto ja kuorma-auto ajoivat nokkakolarin Kotkassa – yksi kuoli


Summary: Pienituloisten perheiden opiskelijat ovat voineet elokuusta alkaen saada opintorahan oppimateriaalilisää.

Jopa 8 000 oppimateriaalilisään oikeutettua ei ole hakenut tukea, Kela arvioi elokuun tilastojensa perusteella.
 Kela on myöntänyt elokuusta saakka  oppimateriaalilisän  automaattisesti niille pienituloisten perheiden opiskelijoille, jotka saavat jo opintotukea.
 Kelan opintotukiryhmän vastaava suunnittelijan  Ilpo Lahtisen  mukaan nuoria on kannustettu hakemaan oppimateriaalilisää toukokuun puolesta välistä alkaen.
 – Oppimateriaalilisän ei ole vielä ymmärretty tai muistettu olevan osa opintorahaa. Perheissä ei ole vielä tajuttu, että tämä koskee myös heitä, Lahtinen sanoo.
 Lisään oikeutettuja opiskelijoita on arviolta 33 000, mikä on noin kuudesosa toisella asteella opiskelevista alle 20-vuotiaista.
 Toisen asteen opiskelija  saa opintorahaa tyypillisesti 10 kuukaudelta lukuvuodessa. Jos opiskelija suorittaa opintonsa kolmen vuoden tavoiteajassa, saa hän oppimateriaalilisää opintojensa aikana yhteensä noin 1 400 euroa.
 Ammatillista koulutusta tai lukiokoulutusta suorittava nuori voi saada opintorahan oppimateriaalilisää, jos hänen vanhempiensa yhteenlasketut tulot ovat enintään 41 100 euroa vuodessa. Oppimateriaalilisä on 46,80 euroa kuukaudessa.
 Lisää voi saada vanhempansa luona asuva alle 20-vuotias ja muualla asuva alle 18-vuotias. Myös 15–16-vuotiaat voivat saada oppimateriaalilisää, vaikka he eivät voi lapsilisän takia saada muuta opintorahaa.
 Opintorahan oppimateriaalilisää sai elokuussa 21 616 opiskelijaa. Heistä 17-vuotiaita oli 9 408 ja 16-vuotiaita 2 862.
 Lue lisää:
 Helpotus pienituloisimpien perheiden lukiolaisille ja ammattikoululaisille: Kela alkaa maksaa oppimateriaalilisää ensi viikolla
 Opintolainojenkin korot nyt ennätyksellisen alhaalla – jos negatiivinen vuoden euribor viitekorkona, maksat ainoastaan pankin marginaalin

Jopa 8 000 tukeen oikeutettua ei hakenut oppimateriaalilisää – Pienituloisten perheiden opiskelijoille tarjolla 46,80 euroa kuukaudessa


Summary: Rokotteet tulevat tänä vuonna maahan tavanomaista myöhemmin.

Riskiryhmille tarkoitetut influenssarokotteet saapuvat maahan tavanomaista myöhemmin. Tämä viivästyttää influenssarokotteiden jakelua ja joukkorokotusten toteutusta.
 Esimerkiksi Jyväskylässä Kyllön terveysasemalla ja Palokan neuvolassa ensimmäinen kausi-influenssan rokotuspäivä on 30. marraskuuta. Toinen rokotuspäivä on joulukuun puolivälissä. Rokotuspäivät ovat pari-kolme viikkoa myöhemmin kuin vuosi sitten.
 Valtaosa kansallisen rokotusohjelman influenssarokotteista saapuu maahan vasta lokakuun lopun ja marraskuun aikana.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen ohjeissa  kerrotaan, että rokote kannattaa ottaa ennen influenssakauden alkua, mielellään marras-joulukuussa. Rokotuksen voi hakea vuodenvaihteen jälkeenkin.
 Influenssaepidemian aikanakaan rokottamisesta ei ole haittaa. Rokotteen antaman suojan kehittymiseen menee kuitenkin pari viikkoa.
 Suurimpia maksuttomaan rokotuksiin oikeutettuja ryhmiä ovat 65 vuotta täyttäneet ja sitä vanhemmat, kaikki 6 viikon 6 vuoden ikäiset lapset, sosiaali- ja terveydenhuollon sekä lääkehuollon henkilöstö, raskaana olevat naiset, sairautensa tai hoitonsa puolesta riskiryhmiin kuuluvat sekä varusmiespalveluksen aloittavat ja laitoksissa tai laitosmaisissa olosuhteissa asuvat henkilöt.

Influenssarokotteet myöhästyvät – rokottamaan päästään vasta marraskuun lopulla


Summary: Ilmaisella viisumilla voi oleskella Venäjällä korkeintaan kahdeksan vuorokautta. Viisumia ei kuitenkaan saa junamatkalle.

Venäjän suurlähetystö kertoo aloittavansa sähköisten viisumianomusten käsittelyn. Lähetystö alkaa lokakuun alusta lähtien myöntää Venäjälle uudenlaista sähköistä viisumia, joka on hakijalle ilmainen.
 Suomen kansalaisten lisäksi viisumin voivat saada 58 muun maan kansalaiset.
 Sähköisen viisumin saa matkoille, jotka suuntautuvat Pietariin ja Leningradin alueelle. Näin ollen sillä voi matkustaa Pietarin lisäksi muun muassa Viipuriin ja muualle Laatokan eteläpuolelle. Viisumilla voi esimerkiksi matkustaa autolla Suomen rajanylityspaikkojen kautta Viroon.
 Karjalan tasavaltaan, esimerkiksi Sortavalaan viisumilla ei pääse.
 Venäjän  suurlähetystön internetsivujen mukaan  viisumeita aletaan myöntää lokakuun alusta alkaen.
 – Sähköinen viisumi myönnetään 30 päiväksi myöntämispäivästä laskien enintään 8 vuorokauden oleskelulle Venäjän alueella alkaen saapumispäivästä, kertoo suurlähetystö.
 Sähköistä viisumia pitää hakea vähintään neljä kalenteripäivää ennen suunniteltua matkaa. Ainakin tällä hetkellä sivusto on venäjäksi ja englanniksi, mutta ei suomeksi.
 Perinteisten passiin tulevien viisumien määrä oletettavasti vähenee ainakin Kaakkois-Suomessa. Heikki Haapalainen / Yle
 Ei junamatkalle
 Sähköisen viisumin voi saada lento-, auto- ja vesiliikenteeseen. Sitä voivat käyttää myös jalankulkijat.
 Viisumia voi käyttää, jos saapuu Venäjälle Ivangorodin, Torfjanovkan, Brusnitshnojen tai Svetogorskin maantieraja-aseman kautta.
 Ivangorod on Venäjän ja Viron välinen raja-asema Narvassa. Torfjanovka on Suomen Vaalimaan vastainen raja-asema, Brusnitshnoje on Lappeenrannan Nuijamaan vastainen raja-asema ja Svetogorsk puolestaan Imatran vastainen raja-asema.
 Lentokoneella tultaessa viisumi on voimassa Pulkovon lentoasemalla Pietarissa. Sähköinen viisumi hyväksytään myös Vysotskin satamassa lähellä Viipuria, Pietarin suursatamassa ja Pietarin matkustajasatamassa.
 Muun muassa Vaalimaan raja-aseman kautta voi lokakuun alusta lähtien mennä sähköisellä viisumilla.  Kari Saastamoinen/ Yle
 Venäjän suurlähetystön mukaan sähköinen viisumi ei ole toistaiseksi käytössä junaliikenteessä, koska junissa ei vielä ole tarvittavaa laitteistoa viisumien tarkistamiseen. Näin ollen Helsingin ja Pietarin väliä kulkevaan Allegro-junaan tarvitsee edelleen perinteisen passiin tulevan viisumin.
 Suurlähetystö muistuttaa, että Pietarin ja Leningradin alueen sähköisen viisumin haltijalla on oikeus oleskella ja liikkua ainoastaan Pietarin kaupungissa ja Leningradin alueella.
 – Tämän lainsäädännön määräyksen laiminlyöminen tarkoittaa ulkomaan kansalaisten oleskelusääntöjen rikkomista Venäjällä, josta seuraa hallinnollinen vastuu, kertoo suurlähetystö internetsivuillaan.
 Iso säästö
 Ilmaisen viisumin vaikutukset näkyvät erityisesti Kaakkois-Suomessa. Esimerkiksi Lappeenrannasta, Imatralta, Haminasta ja Kotkasta ihmiset käyvät ahkerasti ostos- ja tankkausmatkoilla Viipurissa ja Svetogorskissa.
 Usein tankkaajilla on vuoden tai kaksi vuotta voimassa oleva viisumi Venäjälle. Vuosiviisumi maksaa nykyään matkatoimistosta riippuen reilut 100 euroa. Kahden vuoden viisumin hinta on reilut 200 euroa.
 Kertaviisumin hinta on ollut noin 80 euroa. Koska kertaviisumi on tullut passiin, on hakijan passi ollut viisumin hankinnan yhteydessä muutaman päivän pois käytöstä.
 Lue seuraavaksi:   Putin lupasi ilmaisen sähköisen viisumin Venäjälle – reilun viikon viisumi netistä neljässä päivässä?

Venäjä alkaa myöntää suomalaisille ilmaisia viisumeita – suurlähetystö julkaisi tarkat paikat, joissa viisumi kelpaa


Summary: Unkarin ja Romanian komissaariehdokkaiden tie saattaa katketa epäiltyjen intressiristiriitojen takia.

Euroopan parlamentin oikeusvaliokunta on arvioinut komissaarien taloudellisia sidonnaisuuksia. Unkarin  Laszlo Trocsanyi  ja Romanian  Rovana Plumb  eivät läpäisseet arviointia, mikä tarkoittaa sitä, että maat voivat joutua lähettämään Brysseliin uudet ehdokkaansa komissaareiksi.
 Vastaavaa esitarkastusta ei ole tehty aiemmin, joten on vielä epäselvää, mitä tapahtuu seuraavaksi.
 Pehmeä ratkaisu voisi olla, että komission puheenjohtaja  Ursula von der Leyen  vielä muuttaa jollain tapaa salkkujakoa. Oikeusvaliokunnan varajäsen  Heidi Hautala  (vihr.) kuitenkin arvioi, että tilanne ei ratkea vain salkun rakennetta muuttamalla.
 – Parlamentin puhemiehen pitää nyt arvioida, miten tiedot toimitetaan komission puheenjohtajalle. Hänellä on pähkinä purtavanaan, eli pyytääkö hän Romanian ja Unkarin johtoa vaihtamaan ehdokkaansa, Hautala sanoo.
 Satojen tuhansien selittämätön laina
 Romanian Plumbin ongelmaksi nousi 800 000 euron yksityishenkilöltä saatu laina, jonka alkuperää hän ei pystynyt valiokunnan enemmistön mielestä selventämään riittävästi. Unkarin Trocsanyin kohdalla kysymyksiä herätti hänen vanha asianajotoimistonsa.
 Parlamentti näyttää hauiksiaan, koska nyt jos koskaan sillä on vaikutusvaltaa. Mepit tenttaavat ensi viikosta alkaen jokaisen tulevan komissaarin ja yleensä yhden tai muutaman matka katkeaa. Romanian ja Unkarin komissaariehdokkaat eivät näytä nyt pääsevän edes kuulemisiin saakka.
 Unkarin komissaariehdokas Laszlo Trocsanyi. Billal Bensalem / AOP
 Unkarilainen Trocsanyi olisi vastannut uudessa komissiossa laajentumisesta ja naapurustosta, eli hän olisi ollut kertomassa EU:n jäseneksi haluaville maille, mitä arvoja niiden pitää noudattaa. Tätä on pidetty hyvin ongelmallisena, koska entisenä oikeusministerinä Trocsanyillä on ollut keskeinen rooli Unkarin omien kiistanalaisten lakien säätämisessä.
 Plumb olisi uuden komission liikennekomissaari.

Mepit näyttävät hauiksiaan: Unkarin ja Romanian komissaariehdokkaat eivät läpäisseet arviointia


Summary: Yhtiön kurssi nousi yli 50 prosenttia ex-toimitusjohtajan osakeostojen jälkeen.

Syyttäjä vaatii Nokian omistaman ohjelmistoyhtiö Comptelin entiselle toimitusjohtajalle ehdollista vankeutta törkeästä sisäpiirintiedon väärinkäytöstä. Asian käsittely alkoi valmisteluistunnolla Helsingin käräjäoikeudessa tällä viikolla.
 Syytteen mukaan  Juhani Hintikka  käytti sisäpiiritietoa hyväkseen, kun hän hankki vuonna 2014 yhteensä 550 000 yhtiön osaketta noin 340 000 euron hintaan. Hintikan ostojen jälkeen joulukuussa 2014 Comptel tiedotti useista merkittävistä tilauksista ja yhtiön kurssi nousi yli 50 prosenttia.
 Rikoksen tuottamaa hyötyä yli 200 000 euroa
 Yhtiön toimitusjohtajana ja johtoryhmän jäsenenä Hintikka tiesi merkittäviä tilauksia koskevista neuvotteluista ja niiden vaiheista. Hän antoi osakkeista ostotoimeksiannot siinä vaiheessa, kun tilausten toteutuminen on ollut todennäköistä tai niihin on ollut vähintäänkin tosiasiallinen mahdollisuus, syytteessä sanotaan.
 Syyttäjän mukaan Hintikka tavoitteli teolla erityisen suurta hyötyä tai huomattavaa henkilökohtaista etua ja sisäpiiritiedon väärinkäyttö on myös kokonaisuutena arvostellen ollut törkeä.
 Syyttäjä vaatii hänelle vähintään vuoden ja kahden kuukauden ehdollista vankeusrangaistusta. Lisäksi syyttäjä haluaa, että Hintikka määrätään menettämään rikoksen tuottamana hyötynä valtiolle yli 200 000 euroa.
 Myös toinen Comptel-pomo syytteessä
 Hintikan ohella syytteessä on yhtiön entinen Aasian- ja Tyynenmeren-aluejohtaja. Häntä syytetään lievemmästä tekomuodosta eli perusmuotoisesta sisäpiiritiedon väärinkäytöstä.
 Syyttäjän mukaan mies hankki sisäpiiritietoa hyväksikäyttäen yli 50 000 yhtiön osaketta noin 36 000 euron yhteishintaan joulukuussa 2014. Miehen syyte liittyy intialaisen asiakkaan merkittävään tilaukseen, jonka neuvottelutiimiin mies kuului.
 Syyttäjä vaatii miehelle vähintään 40 päivän ehdollista vankeusrangaistusta. Lisäksi hänen tulee menettää valtiolle rikoksen tuottamana hyötynä vajaat 15 000 euroa, syytteissä todetaan.
 Nokia osti Comptelin vuonna 2017.
 Syytetyt ovat aiemmin kiistäneet syyllistyneensä rikokseen. Jutun käsittely jatkuu marraskuun alkuun, ja oikeus antaa ratkaisunsa myöhemmin ilmoitettavana ajankohtana.
 Lue myös:
 HS: Comptelin toimitusjohtaja epäiltynä törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä

Nokian omistaman Comptelin ex-toimitusjohtajalle vaaditaan ehdollista vankeutta törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä


Summary: Satoja miljoonia maksavat jäänmurtajainvestoinnit tehdään kymmenien vuosien tähtäimellä.

Tuore kansainvälisen ilmastopaneelin IPCC:n raportti ennustaa  ilmastonmuutoksen vaikuttavan  merkittävästi Suomenkin merien tilaan. Jääkansi ohenee ja jäätalvet lyhenevät, mutta tarvitaako jäänmurtajia vielä 2080-luvullakin? Kyllä, sanovat sekä Ilmatieteen laitos että jäänmurrosta vastaava Arctia Oy.
 Ilmatieteen laitoksen polaarioseanografia ja merijää -ryhmän päällikkö  Eero Rinne  vahvistaa, että merkit IPCC:n raportissakin ennustetusta jäätalvien muuttumisesta ovat ollut jo pitkään havaittavissa.
 – Jäätalvien pituus on lyhentynyt. Myös kiintojään paksuus on ohentunut, kertoo Rinne.
 Perämerellä on jo koettu jäätalvi, jolloin  meri ei jäätynyt kokonaan  koko talvena. Toisaalta tälle vuosikymmenelle mahtuu myös pari jäätalvea, jolloin Pohjanlahdella ja Suomenlahdella on tarvittu  Suomen koko jäänmurtajakalustoa  viimeistä laivaa myöten.
 Rinteen mukaan tulevaisuuden jäätalvista tekeekin hankalan juuri niiden vaikea ennustettavuus.
 – Ankarista jäätalvistakaan ei kokonaan tulla pääsemään eroon. Jos murtajakalustoa vähennetään, miten sitten pärjätään? Kalustoa voi tietysti vuokrata, mutta todennäköistä on että kovana jäätalvena sitä on huonosti saatavilla, Rinne sanoo.
 Jäätalvien vaihtelevuuden on havainnut myös pian kahdeksannen talvensa Perämerellä aloittava jäänmurtaja Kontion perämies  Miikka Ylikoski .
 – Jään paksuutta joutuu seuraamaan aivan koko ajan. Esimerkiksi viime talvena koko Perämeren "jääkakku" liikkui tuulten mukana sinne tänne. Välillä paksuin jää oli Kokkolan-Pietarsaaren edustalla, kun se tavallisesti on Kemissä, Ylikoski kertoo.
 Uusi murtaja on yli sadan miljoonan euron investointi
 Jääolosuhteiden muuttuminen on olennaista muun muassa tulevien jäänmurtajainvestointien näkökulmasta. Esimerkiksi valtio-omisteisen Arctia Oy:n tuorein jäänmurtaja, vuonna 2016 valmistunut Polaris, maksoi noin 126 miljoonaa euroa.
 Arctian vakaa näkemys on, että murtajia tarvitaan ilmastonmuutoksesta riippumatta vielä pitkään. Liikennemäärien kasvaessa myös avustettavien  määrän odotetaan kasvavan .
 – Jos kysymys on, että kannattaako ilmaston lämpenemisen vuoksi rakentaa jäänmurtajia, niin vastaus kyllä kannattaa. Jopa lämpenevässä ympäristössä ainakin seuraavat 60 vuotta tarvitaan jäänmurtajia, sanoo Arctian viestintäpäällikkö  Eija Koli .
 Kolin mukaan jäänmurtajan suunniteltu elinkaari on 50 vuotta. Sinä aikana sille tehdään muutamia perusteellisempia korjauksia ja päivityksiä. Tällä hetkellä Arctian laivaston vanhin alus on vuonna 1954 valmistunut Voima, joka on päivitetty perusteellisesti vuonna 1979.
 – Polariksen voi ajatella siten olevan käytössä vielä 2060-luvulla, Koli sanoo.
 Arctian käytössä olevat jäänmurtajat on rakennettu pääosin 1970-1990 -luvuilla. Koko murtajalaivaston  uusimista pohdittiin  vielä muutama vuosi sitten. Ajatuksena on ollut, että uudet murtajat olisivat niin sanottuja monitoimimurtajia, joita voitaisiin talvikauden ulkopuolella käyttää  monipuolisissa tehtävissä muuallakin  kuin Suomen vesillä.
 Keväällä Arctiassa kuitenkin  todettiin  (Arctian tiedote), ettei monitoimimurtajille ole juuri löytynyt töitä jäänmurtotehtävien ulkopuolelta. Kolin mukaan laivaston uudistamisesta ei "tällä hetkellä ole päätöksiä".
 Arctian uusin jäänmurtaja Polaris tankkaa eli bunkraa nestemäistä maakaasua Tornion Röyttässä. Polaris valmistui 2016 ja pysynee käytössä jopa 2060-luvulle. Arctia Oy
 Jää ohenee, mutta talvimerenkulku vaikeutuu
 Ilmatieteen laitoksen ryhmäpäällikön Eero Rinteen mukaan syytä on vaikea sanoa, mutta näyttää mahdolliselta, että Perämeren jäätalvista tulee ilmastonmuutoksen myötä entistä vaikeampia.
 – Esimerkiksi Kemissä on totuttu siihen, että väylä on kiintojäässä aika vakaa. Tulevaisuudessa yllättävät ja nopeasti syntyvät tilanteet, joissa periaatteessa koko Perämeren jääkansi lähtee tuulen mukana liikkumaan ja puristaa väylässä kulkevaa alusta yleistyvät, Rinne sanoo.
 Lauhana jäätalvena kiintojään ja avoveden väliin voi muodostua jopa metrien paksuinen sohjovyö, joka haittaa laivojen kulkua. Kontion perämiehen Miikka Ylikosken mukaan sohjovyössä ajaminen voi olla vaikeaa jopa jäänmurtoon tarkoitetulla aluksella.
 – Se voi olla kymmenen metriä paksu sakea jääpuuro. Kun siitä ajaa murtajalla, niin potkurien läpikin tulee pelkkää jääpuuroa eikä vettä. Jos murtajassa ei ole keulapotkureita, voi eteneminen vaatia useamman yrityksen, Ylikoski kuvailee.
 Talvimerenkulun olosuhteilla on Suomen vientiteollisuudelle tärkeä merkitys. On sanottu, että Suomi on logistisesti saari. Talvimerenkulun vuosittaiset kustannukset nousevat hankalina jäätalvina jopa 50 miljooonaan euroon.
 Pohjoisimman Perämeren rannikolla sijaitsevat Stora Enson Oulun ja Kemin tehtaat, Outokummun terästehdas Torniossa ja Metsä Groupin tehtaat, jotka suunnitellun jätti-investoinnin toteutuessa lisäisivät Suomen vientituloja jopa  sadoilla miljoonilla euroilla .
 Ympärivuotisen merenkulun historia Perämerellä ei ole valtavan pitkä. Läpivuotinen laivaliikenne Raaheen, Ouluun ja Kemiin aloitettiin vasta 1970-luvulla.
 Voit keskustella aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Pääministeri Antti Rinne tuoreesta ilmastoraportista: On vastuullista lopettaa puhe "vouhotuksesta" ja tehdä se mitä voidaan
 Itämeri lämpenee, talvitulvat yleistyvät, lumiset talvet harvinaisuus Etelä-Suomessa 2070-luvulla – Näin IPCC-raporttia kommentoitiin
 Ilmaston lämpeneminen hätyyttelee maa-alueilla jo 1,5 asteen rajaa – Suurraportti: Kasvava ihmiskunta tärvelee maata ja hotkii liikaa lihaa

Tarvitaanko 50 vuoden päästä jäänmurtajia? Kyllä, sillä talvimerenkulku voi muuttua ilmastonmuutoksen myötä jopa nykyistä vaikeammaksi


Valtiovalta haluaa saada kuntaliitoksiin taas uutta vauhtia monen vuoden hiljaiselon jälkeen. Kuntaliitoksia on viime vuosina toteutunut vuosittain vain joko yksi tai ollenkaan. Pakkoliitoksia ei olla ajamassa, vaan kuntia halutaan rohkaista yhdistymisiin vapaaehtoista tietä.
 – Jos katsoo kuntien taloudellisia realiteetteja, ihmisten muuttamista monilta alueilta ja syntyvyyden vähenemistä, niin totta on, että monet kunnat lähes tulkoon häviävät maailmankartalta, jollei niitä itse aktiivisesti yhdistetä, näkee kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paatero  (sd.).
 Paatero selvityttää syksyn ja talven mittaan ministeriössään, kuinka valtio voisi tukea kuntien yhdistymisiä.
 – Rahaa meillä ei ole tällä hetkellä varattuna, mutta varmaan sekin harkitaan. Onko tuki liitosselvityksen avustamista tai jotain muuta, niin se meillä on mietinnässä ministeriössä, Paatero sanoo.
 Sirpa Paateron johtamassa ministeriössä mietitään keinoja rohkaista kuntia yhdistymisiin.  Toni Määttä / Yle
 Satoja miljoonia
 Valtio vauhditti edellistä kuntaliitosaaltoa avokätisesti yhdistymisavustuksilla. Esimerkiksi Salo sai 17,4 miljoonaa euroa ja Kouvola 13,2 miljoonaa euroa. Ennätysvuonna 2009 avustussumma nousi yhteensä yli 220 miljoonaan euroon ja kaikkiaan yhdistymisiä on tuettu kymmenen viime vuoden aikana 321 miljoonalla eurolla.
 Joonas Haverinen / Yle
 Tunnettu kuntien remonttimies, hallintotieteiden tohtori  Eero Laesterä   sanoo, että kuntaliitoksiin saadaan nytkin vauhtia rahalla, mutta edellisaallon summiin valtion ei kannata haksahtaa. Hänen mielestään tuelle pitää asettaa tiukat ehdot.
 – Varmaan muutama miljoona per liitos on kohtuullinen taso. Tarkkaa matemaattista mallia en lähde virittelemään, Laesterä sanoo.
 Tiukat ehdot
 Laesterän mielestä tukea ei pidä myöntää ilman tiukkoja ehtoja. Rakenteiden purkuun pitää sitoutua.
 – Ehdottomasti ehtojen kanssa, ettei pääse käymään kuten kävi kuntaliitosaallossa aiemmin. Silloin kunnat nappasivat porkkanarahat, mutta eivät purkaneet rakenteita. Nyt nämä kunnat ovat isoissa vaikeuksissa, kun rakenteet ovat tallella, mutta eurot ovat loppu, Laesterä summaa.
 Eero Laesterän mukaan kunta on otus, joka on mielellään vaikka syömättä, kunhan ei tarvitse tehdä   kuntaliitosta. Liitosporkkana voi kuitenkin muuttaa mielen. Toni Määttä / Yle
 Laesterä asettaisi yhdistymisavun ehdoksi palvelurakennesuunnitelman, eräänlaisen karsimissuunnitelman, joka yhdistyvien kuntien tulisi laatia.
 – Katsoisin myös, että sitä noudatetaan. Sen jälkeen yhdistymistuen eurot voisi tilittää.
 – Käytännössä se tarkoittaa sitä, että liitoksen jälkeen kunnalla ei ole enää neljää, viittä kunnantaloa pystyssä, eikä neljää, viittä terveyskeskusta tai sitä valtavaa kouluverkkoa, mikä niillä on ehkä ennen liitosta ollut.
 Yksi vuodessa liian vähän
 Vuoden 2009 alusta toteutettiin kymmeniä yhdistymisiä ja kuntamäärä pieneni kertaheitolla 67:llä. Ennätysvuoden jälkeen ei ole päästy lähellekään samoja lukuja; itse asiassa viime vuodet yhdistymisiä on ollut vuosittain vain muutama tai yksi ja pariin viime vuoteen ei yhtään.
 Sote-valmistelu kun hyydytti liitoshalut kuntien jäätyä odottamaan maakunta- ja sote-uudistuksen tuloksia.
 Paatero ei halua sanoa minkälaiseen liitostahtiin hän olisi tyytyväinen. Nykytilanne ei tyydytä.
 – Yksi liitos per vuosi on todella vähän, Paatero sanoo.
 Ensi vuodenvaihteessa toteutuu yksi kuntaliitos, kun pohjoiskarjalaiset Valtimo ja Nurmes yhdistyvät. 2021 alusta saattaa toteutua pohjalaisten Närpiön ja Kaskisten liitos, jos kunnat niin päättävät. Närpiön ja Kaskisten kuntaliitosselvitys valmistui keväällä.
 Ei taloustiikereitä
 Kaikkiaan kuntamäärä on vähentynyt kuitenkin yli sadalla vuoden 2008 tilanteesta eli noin neljänneksellä nykyiseen reiluun 300:an. Liitoskuntien odotukset talouden kohenemisesta yhdistymisten jälkeen olivat kovat, mutta liitoskunnista ei ole sukeutunut taloustiikereitä ainakaan vielä.
 *Liitoskuntien maksettavilla kunnallisveroilla painotettu keskiarvo. Lähde: Työ- ja elinkeinoministeriö, Kuntaliitto
 Yle uutisten pieni selvitys seitsemään vuoden 2009 liitoskuntaan osoittaa tämän todeksi. Esimerkiksi Raaseporin väkiluku on vähentynyt, verot kiristyneet ja velkataakka kasvanut kymmenen vuoden takaisesta liittymisvuodesta.
 Oheisesta taulukosta voi katsoa myös muiden liitoskuntien tilanteen.
 Muutaman vuoden Raaseporia johtanut kaupunginjohtaja  Ragnar Lundqvist  katsoo, että kunnan rakenteitten purkamistyö on edelleen pahasti kesken. 10 vuotta on ollut lyhyt aika muutosten tekemiseen Tammisaaresta, Pohjasta ja Karjaasta muodostetusta Raaseporissa.
 – Tällaisia rakenteellisia muutoksia ei ole valitettavasti tehty siinä määrin kuin pitäsi tehdä. Meidän palveluverkko on aika laaja. Se on hyvä, mutta kallis. Meidän pitää nyt miettiä Raaseporin sosiaali- ja terveyshuoltoa, kouluja ja varhaiskasvatusta, Lundqvist sanoo.
 Aika lailla samoilla vero- ja velka-askelilla on menty muissakin liitoskunnissa ja yleensäkin Suomen kunnissa. Liitokset eivät ole olleet oikotie onneen.
 Avustuskuntia jo listattu
 Yhdistyvät kunnat voivat hakea yhdistymisavustusta jo nyt. Tämän vuoden alusta voimaantullut lakimuutos antaa mahdollisuuden myöntää harkinnanvaraista yhdistymisavustusta uudelle kunnalle, mikäli liitoksessa on mukana vaikeaan talousasemaan joutunut kunta.
 Valtiovarainministeriö on listannut nämä kunnat ja niitä on yhteensä 23. Näistä ns. kriisikuntia on viisi, mutta tiukkaa tekee muillakin.
 Harkinnanvaraiseen yhdistymisavustukseen on varattu 10 miljoonan euron vuosittainen määräraha vuosille 2020–2023. Toistaiseksi tukihakemuksia ei ole tullut.
 – Mielestäni yhdistymisinnokkuutta pitäsi olla myös niillä, joiden talousasema ei ole ihan niin heikoissa kantimissa, Paatero rohkaisee.
 88 hakee apua
 Paljon suurempi määrä kuntia painii talousvaikeuksissa. Kaikkiaan 88 kuntaa on hekenut talousongelmiensa paikkaajaksi harkinnanvaraista valtionosuuden korotusta tälle vuodelle. Korotusta haetaan yhteensä lähes 100 miljoonaa euroa, ministeriöllä on määrärahoja tähän enintään 10 miljoonaa euroa.
 Suunnilleen sama määrä kuntia, 80–90, aikoo nostaa kuntaveroaan ensi vuodelle. Nostajien määrä lähes kaksinkertaistuu vuoden takaisesta.
 Kunnat tasapainottavat budjettejaan myös henkilöstöleikkauksilla.  Yt-neuvotteluita on tänä vuonna käyty  noin 30 kunnassa ja myös useissa kuntien omistamissa sosiaali- ja terveyspuolen kuntayhtymissä.

Kuntaliitosmäärät romahtaneet liki nollaan – ministeri haluaa vauhdittaa yhdistymisiä: "Yksi liitos per vuosi on todella vähän"


Summary: A-studio kerää nuorten, omaisten ja mielenterveyden parissa työskentelevien näkemyksiä.

Suomalaisista  nuorista joka viidennellä  on jokin mielenterveyden häiriö, joka tarvitsisi hoitoa. Alan  ammattilaisten mukaan  nuorten mielenterveyspalveluiden tarve on kasvanut räjähdysmäisesti.
 Huolta on herättänyt myös nuortenpsykiatrian  ruuhkautuminen erityisesti Helsingissä , jossa lievistäkin mielenterveysongelmista kärsineitä on lähetetty erikoissairaanhoitoon.
 Millaisia kokemuksia sinulla on nuorten mielenterveyspalveluista? Miten palveluita ja hoitoon pääsyä voisi parantaa?
 Haluamme kuulla nuorten, omaisten ja asian parissa työskentelevien näkemyksiä ja huolenaiheita. Ylen A-studio käsittelee nuorten mielenterveyspalveluiden saatavuutta maanantaina 30.9.
 Kerro meille kokemuksistasi alla olevalla lomakkeella.

Millaista mielenterveysapua nuoret saavat? Kerro meille kokemuksistasi


Summary: Henkilöstö pohtii, saadaanko potilaat hoidettua jatkossa kunnialla. Eksoten omistajakunnissa ollaan tyytyväisiä, että kuluja aletaan karsia.

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri (EKSOTE)

Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksote  tiedotti keskiviikkona , että se alkaa valmistella koko henkilöstöä koskevia yt-neuvotteluja. Syynä ovat säästötarpeet.
 Eksote on etsinyt säästöjä pitkin vuotta, sillä menot ovat ylittäneet budjetin reilusti. Henkilöstölle on  tarjottu palkattomia vapaita ,  koulutuksista on leikattu  ja työterveyspalveluyhtiö Etelä-Karjalan Työkunto  myytiin Terveystalolle .
 Laboratorio- ja kuvantamispalvelut puolestaan  siirtyvät Helsingin yliopistollisen sairaalan Huslabille  ensi vuoden alussa. Toimenpiteet eivät kuitenkaan ole riittäneet.
 Eksoten toimitusjohtajana aloitti heinäkuun lopussa entinen Synlab Suomen operatiivinen johtaja  Timo Saksela . Toimitusjohtaja ehti työskennellä uudessa tehtävässään kaksi kuukautta, ennen kuin sosiaali- ja terveyspiiri ilmoitti mahdollisista yt-neuvotteluista.
 Sakselan mukaan Eksoten säästötarve on tällä hetkellä 10 miljoonaa euroa. Henkilöstösäästöjen ohella Eksote perkaa toimintojaan ja etsii niistä säästökohteita.
 Eksoten toimitusjohtaja Timo Sakselan mukaan kaikki keinot on käytävä läpi, kun Eksote etsii säästöjä. Mikko Savolainen / Yle
 Tälläkään hetkellä Eksotella ei ole riittävästi hoitajia ja lääkäreitä, joten yt-neuvottelujen ulottaminen kaikkiin henkilöstöryhmiin voi kuulostaa kyseenalaiselta. Sakselan mukaan kaikki säästökeinot on kuitenkin käytävä läpi.
 – Ettei sitten myöhemmin ihmetellä, että tämä osa-alue jäi tarkistamatta. Kun päätöksiä tulee, ne eivät välttämättä kosketa kaikkia. Saksela sanoo.
 Onko edessä lomautuksia vai irtisanomisia, sitä Saksela ei vielä tiedä.
 Tässä vaiheessa on myös mahdotonta sanoa, mitä palvelujen muutoksia on tulossa. Saksela ei osaa sanoa, suljetaanko esimerkiksi pienemmissä kunnissa hyvinvointiasemia.
 – Ennemmin keskitytään miettimään, mitä palveluja missäkin kunnassa ja milläkin asemalla tarjotaan. Kaikki asiat pitää kuitenkin katsoa.
 Ei-lakisääteisiä palveluja Eksote aikoo karsia. Toisaalta tulossa on lisää lakisääteisiä velvotteita. Niihin uppoaa tämän hetken arvion mukaan kahdeksan miljoonaa euroa ensi vuonna.
 – Nämä uudet velvoitteet tarkoittavat sitä, että meidän täytyy katsoa nykyistä toimintaa entistä tiukemmin.
 Sosiaali- ja terveysmenojen kasvu ei ole pelkästään Etelä-Karjalan ongelma. Viime joulukuussa julkistetun  selvityksen mukaan  Eksoten kulut olivat kasvaneet vuosien 2014–2017 aikana kuitenkin maltillisesti muihin sairaanhoitopiireihin verrattuna.
 Ensi vuodelle Eksote ennakoi 2–3 prosentin kasvua menoihin. Toimitusjohtaja Timo Saksela huomautti aiemmin syyskuussa  Etelä-Saimaan haastattelussa , että koko maassa sote-kustannukset ovat kasvaneet vuosittain keskimäärin 4,5 prosenttia kymmenen viime vuoden aikana.
 Potilaita nytkin vaikea saada hoidettua
 Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri Eksoten henkilöstö on sulatellut uutista edessä mahdollisesti olevista yhteistoimintaneuvotteluista.
 Pääluottamusmiehet eivät uutisesta yllättyneet. Tiedossa oli, että Eksoten taloudellinen tilanne on heikko. Tilanne on kuitenkin henkilöstölle uusi.
 – On vähän epävarma olo kieltämättä, sanoo lähi- ja perushoitajia edustavan SuPerin pääluottamusmies  Katja Laitinen .
 Tässä vaiheessa henkilöstö voi vain arvailla, mitä kulujen karsiminen tarkoittaa. Laitisen huolena on, että kotihoidossa tehdyt uudistukset tyssäävät. Hoitohenkilökunnasta ei olisi varaa vähentää.
 – Mistä siellä voidaan nipistää, kun tilanne on äärettömän huono jo tällä hetkellä? Miten palvelut pystytään takaamaan? Nytkin on jo vaikeuksia saada potilaat hoidettua kotihoidossa.
 Myös Eksoten JUKOn pääluottamusmies  Niina Eerola  kysyy, miten yt-neuvottelut voidaan ulottaa koskemaan kaikkia. JUKO edustaalääkäreitä, joista on jatkuvaa pulaa Eksotessa.
 – Säästöt täytyy löytää todennäköisesti rakenteellisista asioista ja saada asiat järkevämmäksi. Mitä sillä saavutetaan, sitä en osaa sanoa, Eerola pohtii.
 Hyvä kysymys onkin, mistä Eksote voisi säästää. Eerola toivoo, että ainakaan potilaiden hoito ei kärsisi.
 – Pahimmillaan säästöt johtavat siihen.
 Kunnat vaatineet kulujen karsimista
 Eksoten omistajakunnissa uutinen tulevista yt-neuvotteluista ja säästöistä otettiin tyytyväisyydellä vastaan.
 Kunnat ovat pitkään tuskailleet kasvavien sosiaali- ja terveysmenojen kanssa. Sote-menojen kasvaessa kunnat ovat joutuneet etsimään säästöjä muusta toiminnasta. Eksotelle menevät maksut vievät kuntien budjetista puolet ja ylikin.
 Imatran kaupunki on jo pitkään vaatinut Eksotelta kulujen karsimista.
 – Kuntien taloustilanne ei kestä nykymenon jatkumista eikä olisi kestänyt edes nykymenoa, kaupunginhallituksen puheenjohtaja  Anna Helminen  (kok.) sanoo.
 Imatran kaupunki on aloittanut säästöohjelman. Kaupunki mahdollisesti irtisanoo työntekijöitä.
 Rautjärven kunnanjohtajan  Harri Anttilan  mielestä Eksoten yt-neuvottelut ovat ainoa tapa viedä laajempaa muutosta eteenpäin. Hän on tyytyväinen siihen, että Eksote on ottanut kuntien viestit vakavasti.
 – Yksinkertaisesti kantokyky kunnissa on loppu. Meillä ei ole varaa sellaisiin veronkorotuksiin, joita toiminnan jatkaminen nykyisellään edellyttää eli muutoksia on tehtävä, Anttila sanoo.
 Kuvan vasemmassa reunassa olevaan keskussairaalan A-torniin on tulossa saneeraus.  Kare Lehtonen/Yle
 Myös Lappeenrannan rahoitusjohtaja  Jari Iskanius  sanoo, että menot eivät voi kasvaa samaa tahtia kuin tähän asti. Sote-menojen ohella kuntataloutta kurittavat verotulojen väheneminen sekä valtionosuuksien muutokset.
 – Siihen pohjautuen menot eivät voi kehittyä sitä luokkaa, mitä pari vuotta on ollut, Iskanius kertoo.
 Kunnallisveron korotus olisi ehkä helppo ratkaisu. Iskanius huomauttaa, että Lappeenrannan veroprosentti on kuitenkin toiseksi korkein muihin maakuntakeskuksiin verrattuna.
 – Asumiskustannuksiakin pitäisi samalla alentaa. Meidän pitää ylläpitää veto- ja pitovoimaa alueella. Veronkorotus ei ole siihen hyvä ratkaisu.
 Ensi vuodelle suurta epävarmuutta tuo  kevään palkkaratkaisu .
 – Mitä julkisuudessa on puhuttu niin se on suhteessa tuloihin ihan kestämätön tilanne. Ymmärrän paineet esimerkiksi hoitoalan palkkojen korottamiseen, mutta julkisella puolella ei ole yksinkertaisesti rahaa kattaa niitä, Iskanius sanoo.
 Eksote linjaa muutokset
 Kunnissa odotetaan seuraavaksi Eksoten linjauksia.
 – En lähde palveluverkkovalmistelua ohjaamaan täältä käsin. Luotan heidän ammattitaitoon, Iskanius toteaa.
 Imatran kaupunginhallituksen puheenjohtajan Anna Helmisen mukaan on hyvä, että Eksote kertoi tekevänsä ratkaisuja laatu edellä.
 – Palvelut pitää turvata, mutta ne voivat muuttaa muotoaan. Kehotan myös, että Eksote laskee tarkasti investointien järkevyyttä.
 Helminen mainitsee esimerkkinä keskussairaalan A-tornin saneerauksen.
 – Aidosti lasketaan, miten investointi vaikuttaa tuotantokustannuksiin ja saadaanko aidosti säästöjä. Päätöksentekijöillä niin Eksotessa kuin kunnissa pitää olla riittävästi tietoa, jotta tehtävät valinnat perustuvat aidosti faktoihin ja realistisiin laskelmiin, Helminen sanoo.
 Eksoten hallitus käsittelee toimitusjohtajan ehdotusta säästötoimista lokakuussa.

Soten mallioppilas Eksote aloittaa säästökuurin – henkilöstö pelkää työpaikkojensa puolesta, mutta rahapulassa rypevät kunnat kiittävät


Summary: Valmiusyksikön toimintaa rahoitetaan Suomen Punaisen Ristin katastrofirahastosta.

Arja Savolainen  on auttanut perheitä eri puolilla maailmaa. Ensin puoli vuotta Pohjois-Afganistanissa, sitten Haitin maanjäristysalueella.
 Nepalin vuoristossa pienessä kylässä maanjäristyksen jälkeen. Pakolaisleireillä Bangladeshissa, lähellä Myanmarin rajaa sekä Kreikassa. Itä-Afrikassa Mosambikissa myrskyn iskettyä.
 – Bangladesh ja Mosambik olivat haastavimmat paikat, koska niissä oli eniten äitikuolemia. Hoidettavat potilaat olivat kaikista vaativimpia, Savolainen kertoo.
 Kätilönä Kuopiossa työskentelevä Savolainen kuuluu Suomen Punaisen Ristin katastrofivalmiusyksikköön. Kun avustusjärjestö päättää lähettää kriisialueelle yksikön, se lähettää mahdollisille lähtijöille tekstiviestin.
 Myös Savolaisen kännykkä piippaa. Viestissä tiedustellaan, kuinka nopeasti lähtö järjestyisi.
 – Jos vastaan "heti", se voi tarkoittaa huomista tai ylihuomista. Nopein lähtöni on ollut neljä päivää ensimmäisestä yhteydenotosta, hän kertoo.
 SPR lähetti yhdessä Saksan Punaisen Ristin kanssa kreikkalaiselle pakolaisleirille terveysklinikan. Kuvassa klinikan pystytystä. Gero Breloer/SPR
 Avustusjärjestö käy saamansa vastaukset läpi ja ryhtyy kokoamaan lähtijöiden ryhmää. Työsopimus kirjoitetaan yleensä noin kuukaudeksi, mutta sitä on mahdollista jatkaa molemminpuolisella suostumuksella.
 Ennen lähtöä Savolainen lukee SPR:n sähköpostitse lähettämän infopaketin kohdemaasta ja projektista. Sen jälkeen hän käy Helsingin toimistolla, jossa tehtävää käydään laajemmin läpi. Tiedot täydentyvät ja syventyvät lentomatkan aikana.
 Ensimmäinen kutsu Afganistaniin
 Arja Savolainen haaveili kansainvälisestä avustustyöstä kauan. Hän on kotoisin Pohjois-Karjalasta Valtimolta ja koki kutsumusta hoitotyötä kohtaan jo kouluikäisenä.
 Tunne vahvistui opiskellessa ja Savolainen valmistui kätilöksi ja terveydenhoitajaksi.
 Keväällä 2003 ajankohta tuntui viimein sopivalta. Työkokemusta ja kielitaitoa oli riittävästi. Perheen lapset olivat 16- ja 19-vuotiaat, ja suhtautuivat äidin lähtöön ymmärtäväisesti.
 – Perhe on aina tuumannut, että kyllä he täällä pärjäävät, kun on terveydenhuoltoa, koulutusta ja kaikkea apua saatavilla. Että ehkä maailmalla tarvitaan enemmän apua, Savolainen kertoo.
 Kätilö Arja Savolainen hoitaa naisia klinikalla Nea Kavalan pakolaisleirillä Pohjois-Kreikassa. Maria Santto/SPR
 Savolainen kävi Suomen Punaisen Ristin viikon mittaisen peruskurssin ja liittyi samalla jäseneksi. Ensimmäinen komennus tuli nopeasti. Savolainen lähti Pohjois-Afganistaniin syksyllä 2003 ja oli siellä puoli vuotta.
 Jännitys ennen lähtöä oli kova. Savolaista mietitytti, millaista perillä olisi ja millaista työtä olisi tehdä.
 Kaikki sujui kuitenkin hyvin. Afganistanissa työskentelyä helpotti vahva ammattitaito.
 – Se oli sellainen pieni maaseutukaupunki, jonka sairaalan synnytyssalissa ja sairaalassa olin töissä, hän kertoo.
 Ensimmäisestä komennuksesta jäi kipinä, joka saa vastaamaan avustusjärjestön tekstiviestiin yhä uudelleen myöntävästi.
 Joka kymmenes vastaa kyllä
 Suomen Punaisen Ristin katastrofivalmiusyksikköön kuuluu noin 1 000 vapaaehtoista. Heistä arviolta puolet on valmiina lähtemään maailmalle lyhyelläkin varoitusajalla.
 Lähtövalmius vaihtelee vapaaehtoisten elämäntilanteen mukaan.
 – Jos lähetämme viestin kymmenelle henkilölle, keskimäärin yksi pääsee matkaan, kertoo SPR:n tiedottaja  Pekka Reinikainen .
 Ryhmään kuuluu lääkäreitä ja hoitohenkilökuntaa, mutta myös logistiikan, viestinnän ja hallinnon ammattilaisia. Pienimmillään matkaan lähtee yksi ammattilainen tukemaan kansainvälistä ryhmää. Suurimmillaan paikalle lähetetään kirurginen sairaala.
 – Toimintaa on ollut Suomessa jo 80-luvulta. SPR on ollut kansainvälisestikin etujoukoissa kehittämässä tätä mallia, Reinikainen kertoo.
 Viimeksi SPR lähetti katastrofivalmiusyksikön logistiikkatiimin  Bahamasaarille hurrikaanien uhrien auttamiseksi .
 Äitejä auttamalla autetaan koko perhettä
 Arja Savolaisen mukaan kätilön ja terveydenhoitajan perustyö on samanlaista kaikkialla. Hän seuraa raskauden etenemistä ja päästää lapsia maailmaan. Hän huolehtii äitien ja lasten terveydestä, auttaa ja opastaa.
 Punaisen Ristin paikallisella henkilökunnalla on työn onnistumisessa tärkeä rooli. Järjestö palkkaa naistulkkeja, jotka paitsi kääntävät, myös ohjeistavat kulttuuriin kuuluvista toimintatavoista.
 Tieto kulkee molempiin suuntiin.
 – Vieraana ollaan, vieraassa maassa, vaikka ihan hyvällä asiallakin. Teemme töitä yhdessä, opetamme työtapoja ja pidämme oppitunteja, Savolainen kertoo.
 Punainen Risti auttaa maahan tulleita turvapaikanhakijoita muun muassa Nea Kavalan pakolaisleirillä Pohjois-Kreikassa. Kuvassa kätilöt Sanna Gharbi ja Arja Savolainen. René Schulthoff/SPR
 Naisten palkkaaminen ja kouluttaminen on tärkeää, sillä naiset ja lapset ovat konflikteissa haavoittuvimmassa asemassa. Savolainen on kohdannut lapsiavioliittojen, seksuaalisen hyväksikäytön ja raiskausten uhreja.
 Äidin kuolema on järkyttävä asia perheelle ja raskasta myös auttamassa oleville.
 – Punaisella Ristillä on aika pienissäkin kohteissa kätilö mukana. Äidin henki on kehitysmaassa kullanarvoinen lasten ja perheen selvitymisen kannalta, Savolainen kertoo.
 Työntekijöillä on mahdollista saada keskusteluapua kohteessa, mutta myös palattuaan. Yhden päivän mittainen jälkitilaisuus pyritään järjestämään aina.
 Arja Savolainen kertoo olevansa kutsumusammatissaan. Auttaminen tuntuu tärkeältä. Sami Takkinen / Yle
 Nälkäpäiväkeräys 26.–28.9.2019 Varoja kerätään Suomen Punaisen Ristin katastrofirahastoon, josta suunnataan apua suurimpaan hätään kotimaassa ja ulkomailla. Tämän vuoden teemana on puhtaan veden puute. Likainen vesi aiheuttaa maailmalla lapsikuolleisuutta. Kotimaassa SPR:n katastrofirahasto auttoi viime vuonna 114 perhettä, jotka menettivät kotinsa tulipalossa.
 Järkyttävistä kohtaloista huolimatta työ antaa auttajalleen paljon. Savolaisen mukaan tuntuu hyvältä olla yhtenä lenkkinä pitkässä auttajien ketjussa. Nähdä, kuinka pienelläkin avulla voi pelastaa perheitä, naisten ja lasten henkiä.
 – Kyllä se on palkitsevinta, että voi tehdä sitä kutsumustyötään, johon on aina halunnut.
 Arja Savolainen aikoo edelleen vastata kyllä, jos kutsutekstiviesti avustusjärjestöltä tulee. Perheen tuen lisäksi hänellä on työnantajan tuki. Virkavapaata saa tarvittaessa lyhyelläkin varoitusajalla.
 Savolainen on työskennellyt Kuopion yliopistollisessa sairaalassa vuodesta 1989.
 – KYS on halunnut siten tukea Punaisen Ristin toimintaa. Ja vielä on ollut työpaikka, mihin palatakin.
 Lue myös:
 "Lämpeneminen kiihdyttää hirmumyrskyjä  – järjestöt varautuvat katastrofeihin." Asiantuntijat vastasivat kysymyksiin Dorianin opetuksista

Kätilö Arja Savolainen on auttanut lapsia maailmaan kriisikohteissa jo yli 15 vuoden ajan: "äidin henki on kehitysmaassa kullanarvoinen"


Summary: Oslo on poistanut kaikki pysäköintipaikat keskustan kaduilta.

Keskustan lyhyellä Tordenskioldinkadulla on rauhallista. Kadun laidalla on terassi, jonka pöytiin nojailee pari nuorta miestä.
 Kadun yli tallustelee puhelimiaan tuijottavia ihmisiä. Ohi sujahtaa polkupyöräilijöitä. Kauempaa risteyksestä kuuluu bussien jylinää.
 Autoja matelee vain harvakseltaan. Kadun varsilla ei ole yhtään pysäköityä autoa.
 Tordenskioldinkatu on osa Oslon autotonta keskustaa. Vielä pari vuotta sitten katu oli täynnä pysäköityjä autoja ja liikennettä.
 Terassilla kahviaan ryystävä ohjelmoija  Christian Dalsvaag  on tyytyväinen muutoksiin.
 – Parasta on se, että voi kävellä kaduilla. Voi pyöräillä tai ajaa potkulaudalla ilman että tarvitsee välittää autoista, Dalsvaag sanoo.
 Viereisellä Roald Amundsenin kadulla lapsenlapsensa kanssa aikaa viettävä  Torill Wiiger Torjesen  on samaa mieltä.
 – Autovapaa Oslo on aivan fantastinen. Pakokaasut vähenevät, liikenne vähenee, ja kaupunki on turvallisempi ja ympäristöystävällisempi, Wiiger Torjesen sanoo.
 Torill Wiiger Torjesenin mielestä ilmansaasteet tekivät keskustasta hengenvaarallisen ennen autoilun rajoituksia. Thomas Thomassen
 Oslo poisti pysäköinnin keskustasta
 Yhä useampi Euroopan kaupunki on häätänyt autoliikennettä keskustastaan. Esimerkiksi  Barcelona on luonut laajoja autottomia alueita  korttelien väliin katuja sulkemalla Pariisi taas aikoo muutta  suuren osan ydinkeskustaa autottomaksi (BBC).
 Myös Helsinki pohtii, voisiko kävelykeskustaa laajentaa, vaikka  keskustan alittava tunnelihanke kaatui  SDP:n, vihreiden ja vasemmistoliiton vastustukseen.
 Oslo alkoi raivata tilaa kävelijöille jo 1980-luvulla, kun keskustan vieressä sijainneen sataman tilalle nousi kävelypainotteinen asuinalue. Samalla keskustan ja sataman välissä kulkenut autoväylä siirrettiin maan alle tunneliin.
 Kaupungin keskustasta Oslo alkoi häätää autoja vuonna 2015, kun punavihreät puolueet voittivat kuntavaalit. Kaupunginhallitukseen noussut ympäristöpuolue vihreät oli luvannut tehdä keskustasta autottoman.
 Leena Luotio / Yle
 Autoilun rajoituksia on toteutettu vaiheittain. Kävely- ja joukkoliikennekatuja sekä pyöräteitä on ilmestynyt keskustaan vuosi vuodelta enemmän. Nykyään 1,3 neliökilometrin laajuisen keskusta-alueen läpi ei saa enää ajaa yksityisautolla.
 Suurin muutos tapahtui viime vuonna, kun keskustan katujen varsilta poistettiin viimeisetkin tavalliset parkkipaikat. Nyt keskustan kaduille saavat pysäköidä ainoastaan tavarankuljettajat ja liikuntavammaisten taksit.
 Yksityisautoille on tarjolla parkkitaloja ja -luolia alueen ulkopuolella.
 Nämä pysäköintipaikat on varattu ainoastaan tavaroita kuljettaville autoille. Thomas Thomassen
 Vastustajat inhoavat rajoituksia
 Muutokset ovat jakaneet oslolaiset kahteen leiriin, joiden on vaikea ymmärtää toisiaan. Vastustajien on vaikea löytää mitään hyvää muutoksista.
 – Tämä on täyttä hölmöilyä, sanoo parkkipaikkaa turhaan etsivä kiinteistökehittäjä  Terje Tinholt  sähköautonsa ratista.
 Tinholtin mielestä autoilun rajoitukset perustuvat epärealistisiin kuvitelmiin siitä, että kaikki voisivat tulla keskustaan julkisilla liikennevälineillä. Hänen mukaansa bussit juuttuvat usein ruuhkaan, joten auto on monesti järkevämpi kulkuneuvo.
 Terje Tinholt ihmettelee, miksi myös sähköautojen liikkumista rajoitetaan. Thomas Thomassen
 – Tätä kannattavat idealistiset nuoret. He asuvat itse keskustassa ja ajelevat ratikalla hipsteriravintolasta lattekahvilaan. He eivät ymmärrä, kuinka hankalaa tämä on ennen kuin saavat itse lapsia.
 Hän kertoo välttelevänsä nykyään keskustaa, koska sinne on vaikea jättää autoa. Hän asioi mieluummin nettikaupoissa tai kauppakeskuksissa, joihin on helppo jättää auto parkkiin.
 Asiakaskadosta kertoo yrittäjä  Azim Entezary , jonka pesula sijaitsee vain kahden korttelin päässä Oslon kaupungintalosta. Hänen mukaansa yrityksen vuotuinen liikevaihto on laskenut noin kolmanneksen sen jälkeen, kun parkkipaikat katosivat.
 – Autoa tarvitsee, jos tuo meille häämekon tai puvun puhdistettavaksi, Entezary sanoo.
 Pesulayrittäjä Azim Entezary ei pidä autotonta Osloa järkevänä hankeena. Thomas Thomassen
 Entezary aikookin siirtää pesulansa pois keskustasta. Hänen mukaansa monet muutkin lähikorttelien kivijalkayrittäjät ovat samanlaisessa ahdingossa.
 – Jos jatkamme näin, Oslon keskustasta tulee aavekaupunki, Entezary sanoo.
 Kaupungin mukaan tasa-arvo edistyy
 Autojen karkotus keskustasta on saanut kaupunkilaisten enemmistön tuen.  Kaupungin teettämän kyselytutkimuksen mukaan  52 prosenttia oslolaisista haluaa mahdollisimman autottoman keskustan, kun sitä vastustaa 31 prosenttia.
 Ympäristöpuolue vihreiden kaupunginvaltuutettu  Sirin Hellvin Stav  sanoo, että tavoitteena on luoda ihmisystävällinen kaupunki.
 Ympäristöpuolue vihreiden Sirin Hellvin Stavin mukaan kaupunki ottaa arvostelun huomioon, kun se jatkaa autottomien alueiden suunnittelua. Thomas Thomassen
 Hellvin Stavin mukaan Osloa on rakennettu vuosikymmeniä autojen ehdoilla. Suunta haluttiin muuttaa, koska autot tekevät kaduista vaarallisia, huonontavat ilmanlaatua ja lämmittävät ilmastoa.
 Hellvin Stavin mukaan kyse on myös tasa-arvosta ja sosiaalisesta oikeudenmukaisuudesta. Vain kymmenesosa oslolaisista tulee keskustaan autolla. Autoilijat ovat keskimääräistä varakkaampia ja usein miehiä.
 – Enemmistö käyttää pyörää tai julkisia. Haluamme antaa heille enemmän tilaa.
 Hellvin Stav korostaa, että tarkoituksena on parantaa kaupunkiympäristön laatua. Keskustan autokaistojen ja pysäköintipaikkojen tilalla on penkkejä, istutuksia ja lasten leikkipaikkoja.
 Poliittisen kentän toisella laidalla ollaan vastakkaista mieltä. Oikeistopopulistisen edistyspuolueen kaupunginvaltuutettu  Camilla Wilhelmsen  pitää etenkin pysäköintipaikkojen poistamista huonona päätöksenä. Sen takia huonosti liikkuva väestö ei pääse keskustaan, ja kivijalkakauppojen myynti kärsii.
 – Eri puolilla Oslon keskustaa näkyy tyhjiä liiketiloja. Se ei ole normaalia, Wilhelmsen sanoo.
 Edistyspuolueen Camilla Wilhelmsen mielestä kaupungin keskustaan pitäisi päästä myös yksityisautolla. Thomas Thomassen
 Wilhelmsenin mielestä uudet värikkäät penkit ja muut katukalusteet eivät sovi keskustan arvorakennusten keskelle.
 – Muutokset pitäisi tehdä laadukkaasti ja liike-elämää kuunnellen.
 Vilkkaat autoväylät tunneliin
 Oslon arkkitehtuuri- ja designkorkeakoulussa yliopistonlehtori  Andreas Kalstveit  kertoo, että autoton keskusta oli mahdollista toteuttaa, koska kaupunki on vähentänyt autoliikennettä alueella jo vuosikymmeniä.
 Aiemmin keskustan vieressä kulki vilkas autoväylä, joka yhdisti itäisen ja läntisen kaupungin. Nyt autot kulkevat maan alla.
 – Tärkein edellytys Oslon autottomalle keskustalle on tunneli, joka kulkee keskustan alla, Kalstveit sanoo.
 Kalstveit ei ota kantaa Helsingin nyt jo kaatuneisiin tunnelisuunnitelmiin tai kävelykeskustan laajentamiseen. Kaupunkien maantiede määrittää, mitkä ratkaisut toimivat parhaiten.
 Yliopistonlehtori Andreas Kalstveitin mukaan kävelypainotteiset kaupunginosat ovat pärjäneet hyvin maailmalla. Thomas Thomassen
 Autottoman keskustan vaikutuksia Oslon elinkeinoelämään ei vielä tiedetä. Kalstveitin mukaan muutokset liikenteessä vaikuttavat varmasti yritysten asiakasvirtoihin. Kun vaihtaa auton julkisiin, tuttu liike ei enää ole näppärästi matkan varrella.
 Toisaalta monissa kaupungeissa yksityisautoilun rajoitukset ovat tuoneet lisää ihmisiä keskustoihin. Autot vievät paljon tilaa, joten niiden häätäminen tuo tilaa muun muassa pyörille, busseille ja raitiovaunuille.
 Autoton keskusta on ensimmäinen askel
 Norjassa pidettiin kuntavaalit syyskuun alussa. Oslossa vaalit voitti ympäristöpuolue vihreät, joka nosti kannatustaan peräti seitsemän prosenttiyksikköä ja nousi valtuuston kolmanneksi suurimmaksi ryhmäksi työväenpuolueen ja konservatiivipuolue Høyren taakse.
 Vaalituloksen perusteella vaikuttaa siltä, että Osloa johtaa jatkossakin punavihreä koalitio. Ympäristöpuolue vihreiden Sirin Hellvin Stavin mukaan nyt on nähty vasta ensimmäinen askel autottoman Oslon kehittämisessä.
 – Haluamme tehdä tästä pysyvää. Haluamme tehdä kaikista keskustan kaduista sopivia jalankulkijoille ja pyöräilijöille, mutta myös hyötyliikenteelle ja julkiselle liikenteelle, Hellvin Stav sanoo.
 Autoja ei ole tarkoitus häätää kaikkialta Oslosta. Hänen puolueensa ehdottaa silti autottomia alueita myös keskustan ulkopuolelle.
 – On paljon tutkimusta siitä, että ihmiset haluavat autottomia katuja ja toreja myös omille asuinalueilleen, Hellvin Stav sanoo.
 Lue myös:
 SDP tyrmäsi Helsingin keskustatunnelin – Valtuustoryhmän mukaan hinta on liian kova
 Tutkimus: Barcelonan "superkorttelit" voisivat säästää satoja ihmishenkiä – Autot pois kaduilta ja leikkikentät tilalle

Helsinki pohtii autojen häätämistä keskustasta, Oslossa se on jo todellisuutta ja jakaa kaupunkilaiset kahteen leiriin


Summary: Markkinointihaasteet kasvavat Lapin matkailussa, kun omatoimimatkailu lisääntyy. Avainasemassa on digimarkkinointi.

Matkatoimistot ja muu matkailua palveleva toiminta

Ison matkanjärjestäjän,  Thomas Cookin konkurssi  kertoo matkailumarkkinoiden muuttuneesta ja muuttuvasta tilanteesta. Pakettimatkoja ostetaan nykyisin vähemmän kuin aiemmin ja lomamatka räätälöidään yhä useammin useiden eri nettifirmojen kautta.
 Lennot ostetaan halpalentoyhtiöltä, majoitus toisesta nettifirmasta ja kolmannesta ohjelmapalvelut. Se on arkipäivää jo Lapin matkailussa.
 – Tarkka tilastotietoa meillä ei tästä vielä ole, mutta kyllä se on selvästi kasvanut. Sanotaan näin, että se on tätä globaalia, kasvavaa trendiä selvästi, joka näkyy myös Lapissa, kertoo House of Laplandin toimitusjohtaja  Sanna Tarssanen .
 Lappi ei ole  kansainvälisessä matkailussa poikkeus , ihmisten matkustustottumuksiin ja niistä kumpuaviin haasteisiin pyritään matkailumaailmassa löytämään ratkaisuja.
 Valmismatkajärjestäjät ovat tällä hetkellä vaikeuksissa ja suuri selvänäkijä ei tarvitse olla, kun voi ennustaa, että omatoimimatkailu kasvaa entisestään myös tulevaisuudessa.
 Tunnettuuden ja näkyvyyden merkitys kasvaa
 Lapin matkailualan yrityksissä mietitään kuumeisesti, kuinka muuttuvassa tilanteessa markkinoidaan, kun asiakaskunta pirstaloituu. Omatoimimatkailun lisääntyessä yritykset joutuvat miettimään uusia keinoja markkinoida tuotteitaan ja palvelujaan.
 – Tärkeää on huolehtia, koska ihmiset varaavat matkoja itsenäisesti netistä, että Lapin matkailutuotteet ovat hyvin esillä ja ennen kaikkea, että ne pystytään helposti myös sieltä ostamaan. Tärkeää on edellisessä, että meidän yhteiset kanavat ja yrityksen kanavat toimivat, miettii toimitusjohtaja Sanna Tarssanen.
 Lapin matkailuyrityksissä valmistaudutaan muuttuvaan tilanteeseen, kun valmismatkailijoiden määrät tulevaisuudessa todennäköisimmin entisestään vähenevät. Lapland Hotelsin toimitusjohtajan  Ari Vuorentaustan  mukaan matkailuyrittäjien vastuu kasvaa, kun perinteiset valmismatkojen järjestäjät eivät enää osallistu matkakohteiden markkinointiin.
 – Se tulee tietyllä tavalla ongelmalliseksi ja siirtää enemmän vastuuta itse kohteeseen. Perinteisten matkanjärjestäjien hyvä puoli on ollut, että he ovat pitkäjänteisesti osallistuneet kohteen markkinointiin. Omatoimimatkailussa kohteen täytyy jo olla tunnettu ja vetovoimainen. Silloin pitäisi löytyä enemmän markkinointipanostuksia itse kohteesta.
 Lapland Hotelsin toimitusjohtajan Ari Vuorentaustan mukaan valmismatkojen vähentyminen korostaa matkailuyrittäjien vastuuta asiakkaiden tavoittamisessa. Pekka Viinikka
 Digimarkkinoinnissa voi myös osua harhaan
 Asiakaskunnan pirstaloituminen sirpaloi myös markkinoinnin, se näkyy varsinkin digitaalisilla markkinointikanavilla, joita löytyy erilaisilta nettisivustoilta valtavat määrät. Matkailualalle tarjotaan runsaasti erilaisia digitaalisia markkinointipalveluja, mutta Safartican myyntijohtaja  Antti Antikaisen  mukaan nettimarkkinoinnissa vaaditaan tarkkuutta.
 – Miten loppuasiakas tavoitetaan, niin siinä on se suurin haaste. Digitaaliseen markkinointiin saa upotettua niin paljon kuin rahaa lompakosta löytyy, mutta haastavaa on se, että kuka osaa tehdä sen niin hyvin, että löydetään asiakkaat, jotka ovat valmiita oikeasti ostamaan palveluja. Oikeiden osaajien löytäminen tälle alueelle on se, mitä nyt moni matkailuyrittäjä miettii.
 Markkinointiyhteistyökumppaneiden valinta on ratkaiseva, sillä digitaalisia markkinointikanavia on netissä useita. Väärä valinta voi tietää rahanmenoa ja vastaavasti onnistunut yhteistyö tuo yritykselle lisää asiakkaita.
 – Valmiudet ja tarttuminen vallitsevaan tilanteeseen on ratkaisevaa. Tietenkin voidaan markkinointiin budjetoida paljon rahaa, mutta jos sitä tehdään niin, ettei se ole ammattimaista, voi olla isompi haaste kuin se, että olisimme hereillä, analysoi myyntijohtaja Antti Antikainen.
 Lapland Hotelsin toimitusjohtaja Ari Vuorentausta korostaa, että majoitus-, ohjelma-, ja muut palvelut täytyy saada lähelle asiakasta.
 – Ostamisen helppous asiakkaalle on yksi erittäin olennainen asia, ja että miten heille pystytään tarjoamaan jatkossa erilaisia ostamisvaihtoehtoja ja paketteja.
 Lapin matkailu on kasvanut viimeisen neljänkymmenen vuoden aikana kuuden ja puolen prosentin vuosivauhtia. Vastaavaan kasvutahtiin yltäminen vaatii tulevaisuudessa Lapin matkailuyrittäjiltä uusia ratkaisuja markkinointiin, kun valmismatkat vähenevät. Murroksesta huolimatta kaikki uskovat, että Lapin vetovoima matkailukohteena säilyy entisellään.
 Keskustele aiheesta klo 22 asti.
 Lue myös:
 Thomas Cookin konkurssi iskee ison loven Lapin matkailuun
 Suomalaisia jumissa maailmalla yli 400 – Kreikan Pargassa lomailevat: "Ei tiedä meneekö yksi, kaksi vai kolme päivää"
 Analyysi: Thomas Cookin kohtalo voi olla enne tulevasta – turistin suojelu, halpalennot ja netti ovat tehneet pakettimatkoista uhanalaisen lajin

Jatkuuko Lapin matkailun kasvu, kun pakettimatkat eivät kiinnosta? Yksittäisten turistien tavoittaminen on viisasten kivi, jota kaikki etsivät