Summary: Luontojärjestöjen mukaan vero on erinomainen alku, mutta silti liian pieni.

Etelä-Afrikan presidentti  Cyril Ramaphosa  on allekirjoittanut lain, jonka myötä maassa otetaan käyttöön hiilidioksidipäästöjä rajoittava vero. Vero astuu voimaan 1. kesäkuuta.
 Etelä-Afrikan energiantuotanto perustuu valtaosin paljon hiilidioksidipäästöjä aiheuttavaan hiilivoimaan. Maa on Afrikan suurin CO2-päästöjen aiheuttaja ja maailman mittakaavassa 14. suurin.
 Veroa esitettiin jo vuonna 2010, mutta maan teollisuus ja suuryritykset vastustivat sitä ankarasti. Ne vetosivat talouden hitaaseen kasvuun ja suureen työttömyyteen.
 Presidentti Ramaphosa on todennut, että Etelä-Afrikalla on kiireinen tarve tehdä osuutensa ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi.
 Nyt päätetty vero on suuruudeltaan 120 Etelä-Afrikan randia yhdeltä päästetyltä hiilidioksiditonnilta, eli noin 7,40 euroa. Erilaiset alennukset supistavat veron vaikutuksen ensimmäisten kolmen vuoden ajan 6 - 46 randin suuruiseksi.
 Toisaalta veroa on määrä korottaa vuosittain siten, että korotus on maan inflaatio lisättynä kahdella prosenttiyksiköllä. Korotus tehdään vuoteen 2022 saakka, jonka jälkeen korotus supistuu inflaation suuruiseksi.
 Luonnonsuojelujärjestöt, kuten Greenpeace, pitävät veron käyttöönottoa erittäin toivottuna. Järjestöt toteavat kuitenkin, että vero on niin pieni, ettei sillä juuri ole ohjaavaa vaikutusta energiantuotannon päästöihin.
 – Toteamme, että tämä on tärkeä ensi askel, mutta vielä on paljon työtä tehtävänä, että vero olisi tehokas, sanoo luonnonsuojelujärjestö WWF tiedotteessaan.

Afrikan suurin saastuttaja otti käyttöön hiiliveron


Summary: Presidentti Donald Trump on kutsunut Venäjä-yhteyksiään selvittänyttä tutkintaa noitavainoksi.

Yhdysvaltain presidentin  Donald Trumpin  Venäjä-yhteyksiä selvittänyt erikoissyyttäjä  Robert Mueller on  kommentoinut ensimmäistä kertaa julkisesti tekemäänsä tutkintaa.
 – Emme pystyneet toteamaan presidentin syyllisyyttä tai syyttömyyttä, Mueller totesi toimittajille oikeusministeriössä.
 Muellerin mukaan hänen tutkintaryhmällään ei ollut mahdollisuutta nostaa rikossyytettä istuvaa presidenttiä vastaan.
 Mueller totesi keskiviikkona, että Venäjä puuttui järjestelmällisesti Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleihin. Keinovalikoimaan kuuluivat niin tietomurrot, tietovuodot kuin sosiaalisen median vaikutuskampanjatkin.
 Koko raportin julkistamisesta väännetään kättä
 Mueller ei löytänyt tutkinnassaan näyttöä presidentti Trumpin tai hänen kampanjansa vehkeilystä Venäjän kanssa presidentinvaalien 2016 alla.
 Mueller ei kaksi vuotta kestäneen tutkinnan päätteeksi laatimassaan loppuraportissa ottanut kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen yrittäessään estää Venäjä-tutkinnan.
 Oikeusministeriö on julkaissut Muellerin raportista osin sensuroidun version. Kongressin demokraatit ovat vaatineet nähtäväkseen koko raportin voidakseen arvioida, tulisiko Trump asettaa syytteeseen oikeuden estämisestä.
 Donald Trump on kutsunut koko tutkintaa noitavainoksi.
 Lisää aiheesta:
 Guardian: Paljastuskirja väittää erikoissyyttäjä Muellerin valmistelleen syytteitä Trumpia vastaan
 Trump määräsi tutkimuksen, miksi hänen vaalikampanjansa Venäjä-yhteyksiä tutkitaan
 Venäjä-raportin jälkipuinti yltyy Washingtonissa – edustajainhuoneen valiokunta haluaa nostaa syytteen oikeusministeriä vastaan
 Trump yrittää pysäyttää Venäjä-tutkinnan julkaisun harvinaisella keinolla

Mueller kommentoi ensimmäistä kertaa Trumpin raivostuttanutta Venäjä-tutkintaa: Emme pystyneet toteamaan presidentin syyllisyyttä tai syyttömyyttä


Summary: Taidehistorioitsija ymmärtää sekä ihmisten halun juhlia Mantan ympärillä että apulaispormestari Razmyarin huolen patsaan säilymisestä ehjänä.

Siinä hän seisoo juuri merestä nousseena.
 Kauppatorin ja kaupungintalon vieressä. Merenneito, joka on päättänyt nousta maihin. Itämeren tytär.
 Vuonna 1908 pystytetty Havis Amanda aiheutti kohua heti paljastamisensa jälkeen. Alastoman naisvartalon esittäminen Helsingin kaupunkitilassa närkästytti muun muassa naisasialiikettä.
 Ja nyt, 111-vuotta myöhemmin, patsas on taas kohun keskellä.
 Mantan lisäksi suihkulähdekokonaisuuteen kuuluu neljä merileijonaa ja keskusjalustan vettä suihkuttavat kalat. Veistokset ovat pronssia.
 Manta juhlan ja kohun keskellä
 Sunnuntain ja maanantain välisenä yönä Manta oli taas kaiken keskipisteenä, kun ihmiset kerääntyivät patsaan ympärille juhlimaan Suomen voittamaa jääkiekon maailmanmestaruutta.
 Katso täältä, miltä juhlinta Mantalla näytti sunnuntain ja maanantain välisenä yönä.
 Eilen tiistaina Helsingin kaupungin kulttuurin ja vapaa-ajan toimialasta vastaava apulaispormestari  Nasima Razmyar  (sd.) esitti huolensa  patsaan kestävyydestä ja juhlijoiden turvallisuudesta .
 Hän ehdotti, että juhlinnalle voitaisiin koettaa etsiä uusi paikka, sillä 111-vuotias Manta on hauras.
 Apulaispormestarin ehdotus sai aikaan vilkkaan keskustelun esimerkiksi Twitterissä ja synnytti myös vastalauseiden myrskyn.
 Suomalaiset juhlivat Havis Amandalla Helsingissä Suomen jääkiekon  maailmanmestaruutta. Tuomo Björksten / Yle
 Ateneumista eläkkeellä oleva intendentti, taidehistorioitsija  Leena Ahtola-Moorhouse  sanoo ymmärtävänsä keskustelun molempia osapuolia.
 Apulaispormestarin huoli patsaan säilymisestä ehjänä ja juhlijoiden turvallisuudesta on hänen mielestään aiheellinen.
 – Miehet ovat niin rajuja kiipeillessään patsasta pitkin. Patsas voi horjahtaa jalustalta ja pahimmillaan kaatua jonkun päälle, Ahtola-Moorhouse toteaa.
 Toisaalta hän ymmärtää myös, miksi ihmiset haluavat juhlia juuri Mantan ympärillä. Patsas on juhlavalla paikalla eikä Helsingissä ole hänen mielestään toista yhtä riemukasta veistosta.
 – Patsaassa on iloisuutta ja elämänmyönteisyyttä. On liikuttavaa, että ihmiset alushousuisillaan ja riemuissaan hyppivät sinne veteen. Ei minulla ole sinänsä mitään sitä vastaan, Ahtola-Moorhouse sanoo.
 Ivan Timiriasew, Helsingin kaupunginmuseo, helsinkikuvia.fi
 Asiantuntija ei tekisi kopiota
 Taidehistorioitsija ei lämpene idealle patsaan korvaamisesta jäljennöksellä.
 Ahtola-Moorhousen mielestä alkuperäistä patsasta ei ole luotu sisätilaan eikä millään museolla ole tarpeeksi hienoa ulkotilaa patsaalle.
 – Siinä on oltava suihkulähteet, vapaa ulkotila ja liikenne ympärillä. Kyllä patsaan luonne muuttuisi ihan täysin siirrettäessä.
 Lisäksi Ahtola-Moorhouse arvioi, ettei Mantan jäljennöksestä saataisi yhtä kaunista kuin alkuperäinen. Manta on pronssia.
 – Ville Vallgren oli erittäin tunnettu patinoinnissaan. Ja Eliel Saarisen suunnittelema pehmeämuotoinen allas, joka on aivan hurmaava. Se on tavallaan luotu tuollaista riemun hetkeä varten.
 Velikulta nro 21 1908, Fyren nro 41 1908, Kansalliskirjaston digitoidut aineistot
 Replikan sijaan Ahtola-Moorhousen mielestä voisi pohtia onton patsaan vahvistamista sisäkautta, sillä näin patsaan taiteellinen arvokaan ei kärsisi. Vahvistus ei kuitenkaan takaisi, että yli satavuotias Manta kestäisi juhlintaa.
 – Ei sitä niin vahvaksi voi saada. Ei voi muuta kuin toivoa, että ihmiset eivät kiipeäisi sinne.
 Rahat Mantaan alkoholilla
 Riemukkuutta liittyy myös Havis Amandan historiaan. Suihkukaivo patsaineen tilattiin Pariisissa työskentelevältä Ville Vallgrenilta Helsingin anniskelurahojen turvin.
 – Toisin sanoen patsas on rahoitettu alkoholista saatujen rahojen turvin, Ahtola-Moorhouse naurahtaa.
 Vuosien myötä Mantasta on tullut juhlinnan keskipiste. Suomen ainoa karnevaalijuhla, vappu, kietoutuu Mantan lakituksen ympärille.
 Mantasta on tullut myös Helsingin symboli.
 – Harvassa metropolissa merkittävällä patsaalla on näin hieno sijainti. Siinä ympärillä on kauppatori, kaupungintalo, meri ja se on osa kokonaisuutta.
 Vappuisin ylioppilaskunnat pesevät ja lakittavat Havis Amandan nosturista käsin.
 Lue myös:
 Kiivettiinkö Mantalle MM-humussa viimeisen kerran? Apulaispormestari vaatii juhlinnalle uutta paikkaa
 Tampere etsii Keskustorin suihkulähteestä kiekkojuhlissa kadonnutta tuhansien eurojen arvoista palaa: "Jos sen palauttaa, ei seuraa mitään"
 Katso video kultajuhlista Helsingin Kauppatorilta: vaatteet pois ja suihkulähteeseen

Voisiko riemun keskipisteeksi luodun Mantan korvata kopiolla? Asiantuntija ei innostu: Patsasta voitaisiin vahvistaa sisältä


Summary: 75 vuotta sitten tapahtunuttta Normandian maihinnousua ja sitä seurannutta taistelua Normandiasta muistetaan Ranskassa lukuisissa tilaisuuksissa kesän aikana.

Yli 30 Laskuvarjojääkärikillan Team Excelsior-osaston hyppääjää on mukana Normandian maihinnousun muistotilaisuuksissa. He hyppäävät näytöksissä Normandian rannikolla entisille taistelupaikoille.
 Kaikki laskuvarjohyppyihin osallistuvat pukeutuvat toisen maailmansodan ajan mukaisiin asuihin. Asetakki ja housut näyttävät ohuelta kankaalta, mutta Team Excelsior-osaston johtaja  Jarmo Kaipainen  uskoo, että hyppääjät pärjäävät tällä asulla kesäsäässä.
 – Yleensä toisen maailmansodan hyppyasu riittää hyvin, koska hypätessä tulee kuitenkin lämmin, sanoi Jarmo Kaipainen  Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 Olennaisesti hyppyasuun kuuluvat myös kypärä ja hyppysaappaat. Saappaiden tehtävä on suojata nilkkaa vääntymiseltä. Alkuperäinen kypärä painaa noin kolme kiloa, kertoo Laskuvarjojääkärikillan Excelsior-osaston varajohtaja  Juha Björnman .
 – Maahan laskeutuessa tämä rautamöykky varmasti heilauttaa niskoja aika voimakkaasti. Painavan kypärän tarkoituksena oli se, ettei luoti osuessaan vie päälakea pois.
 Björnman kertoo, että Normandiaan lähtevillä on hyvä koulutus Utin laskuvarjojääkärikoulusta. Joka kevät he kertaavat hyppäämisen vaiheita. Lisäksi harjoitellaan maahantuloa ja sitä, miten tuulen vaikutusta tarkkaillaan ja miten hyppykavereiden sijaintia seurataan.
 – Harjoittelu antaa valmiuden mennä täysin tuntemattomiinkin paikkoihin. Järjestelmällisen treenin ansiosta voimme mennä Normandiaan tai mihin paikkaan tahansa.
 Mahtava tunnelma ja pientä jännitystä
 Laskuvarjojääkärit Juha Björnman ja Jarmo Kaipainen. Jarmo Kaipaisella (oikealla) on yllä amerikkalaisten laskuvarjosotilaiden käyttämän taisteluasun kaltainen vaatetus. Sitä käytettiin hypätessä Normandiaan toisen maailmansodan aikana.   Kaija Kellman/Yle
 Laskuvarjojääkärit Juha Björnman ja Jarmo Kaipainen osallistuivat Normandian maihinnousun muistoseremonioihin jo viisi vuotta sitten.
 Suomalaiset hyppäävät Carentanissa, Saint Aubin d'Arquenayssa, Ecaussevillessa ja La Fièressa.
 – On uskomattoman hienoa päästä hyppäämään vanhasta sodanaikaisesta Dakota-koneesta. Kun kaikista koneista suolletaan ihmisiä ulos, tunnelma on mahtava, sanoo Kaipainen.
 Ryhmässä hyppää kerralla 10 - 12 hyppääjää. Koneita on rinnakkain useita. Toisaalta myös hyppääjien yhteentörmäyksen riski kasvaa, kun osallistujia on paljon.
 Juha Björnman tietää tunteen, joka syntyy, kun vanhojen koneiden jyly täyttää taivaan.
 – Tähtimoottorit pauhaavat, äijät hikoilevat ja jännitys tiivistyy. Se on parasta, mitä mies voi kokea, Björnman kuvailee.
 Normandian maihinnousun aikana laskuvarjojoukkoja pudotettiin saksalaislinjojen taakse. Laskuvarjosotilaiden tehtävänä oli katkaista saksalaisten huoltoreittejä, jotta mereltä tullut länsiliittoutuneiden rintama olisi päässyt helpommin saksalaisten joukkojen läpi. Teitä miinoitettiin ja iskettiin saksalaisjoukkoihin.
 – Kun katsoin niitä kilomerien pituisia hiekkabiitsejä ja peltoaukeita, ymmärsin, että se oli todella karu paikka hyökätä, sanoi Juha Björnrman Radio Suomen Päivässä.
 Normandian maihinnousun muistojuhlallisuuksiin osallistuu eniten hyppääjiä Yhdysvalloista, Kanadasta ja Britanniasta. Myös lukuisista eurooppalaisista maista matkustaa hyppytiimejä juhlistamaan vuosipäivää. Joukossa on myös saksalaisia laskuvarjohyppääjiä.
 Maihinnousun veteraanit etusijalla
 Jarmo Kaipainen kertoo, että Normandian muistotilaisuuksilla kunnioitetaan maihinnousua ja ennen kaikkea veteraaneja.
 – Tämä tilaisuus on järjestetty veteraanien vuoksi. Nyt he ovat noin 95-vuotiaita. Viiden vuoden kuluttua veteraaneista ei ole kovin monta hengissä.
 Laskuvarjohyppääjien joukossa on tänä vuonna kaksi veteraania. 94- ja 95-vuotiaat osallistuvat hyppynäytökseen tandemhypyllä. Juha Björmanin mukaan heidän kuntonsa tarkastetaan kuten nuoreltakin mieheltä.
 – Veraanille opetetaan ennen hyppyä, mitä kannattaa tehdä, jos tandemhyppymestarille tapahtuu jotain. Sitten mennään lentokoneeseen ja hypätään. Maahan laskeutuu kylmähermoinen ysikymppinen laskuvarjosotilas, joka hymyilee leveästi.
 Suomalaisilla laskuvarjojääkäreillä on edessä ensimmäinen näytöshyppy kesäkuun 5. päivänä. Normandian maihinnousu alkoi 6. kesäkuuta 75 vuotta sitten. Liittoutuneiden maihinousu Ranskan rannikolla vuonna 1944 avasi uuden rintaman natsi-Saksaa vastaan.
 Kuuntele juttu Yle Areenasta:   Suomalaiset laskuvarjojääkärit hyppäävät Normandian maihinnousun veteraaneille
 Lue lisää:   Historian suurin maihinnousu yllätti natsi-Saksan 70 vuotta sitten

Normandian taivaalle vanhojen lentokoneiden jylinää ja laskuvarjohyppääjiä - suomalaisia laskuvarjojääkäreitä maihinnousun muisto-ohjelmassa


Summary: Kyseessä on ilmeisesti ensimmäinen kerta, kun Helvetin enkelien toiminta kielletään jossain maassa.

Utrechtilainen oikeusistuin kielsi keskiviikkona Hell's Angelsin eli Helvetin enkelit -moottoripyöräkerhon toiminnan Alankomaissa. Samalla oikeus määräsi kaikki kerhon paikallisosastot suljettaviksi.
 Oikeuden mukaan kerho on syyllistynyt väkivaltaisiin rikoksiin kuten kilpailijoihin kohdistuneisiin henkirikoksiin sekä huumausaine- ja ampuma-aserikoksiin.
 Syyttäjät vaativat kieltoa satojen Alankomaissa tehtyjen rikosten perusteella. Oikeuden päätöksen mukaan kerhon kieltoa tarvitaan yhteiskunnan suojelemiseksi.
 Muita kerhoja kielletty aiemmin
 Alankomaalaiset tuomioistuimet ovat aiemmin kieltäneet  Bandidos - ja  Satudarah -moottoripyöräkerhojen toiminnan. Myös näiden jengien katsottiin syyllistyneen vakaviin rikoksiin.
 Alankomaiden syyttäjänviraston mukaan kyseessä on ilmeisesti ensimmäinen kerta maailmassa, kun jokin maa kieltää Helvetin enkelien toiminnan.
 Yhdysvaltain hallitus pitää Helvetin enkeleitä kansainvälisenä rikollisjärjestönä.
 Moottoripyöräkerho perustetiin Kaliforniassa vuonna 1948. Kerho tunnetaan Harley-Davidson -moottoripyöristä, jengitunnuksilla varustetuista liiveistään ja kovasta imagostaan.
 Helvetin enkelit nousi pahamaineisuuteen 1960-luvulla, kun yhdysvaltalainen toimittaja  Hunter S. Thompson  kirjoitti heistä kirjan "Hell's Angels: A Strange and Terrible Saga".
 Nykyisin jengillä uskotaan olevan yhteensä tuhansia jäseniä kymmenissä eri maissa.

Alankomaalainen oikeus kielsi Helvetin enkelien toiminnan –  tarkoituksena on suojella yhteiskuntaa


Summary: Henkilökuntapulan takia on jouduttu sulkemaan muun muassa ensiapupoliklinikoita, syöpäosastoja ja äitiyspoliklinikoita.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Englannin terveydenhoidosta vastaava National Health Service eli  NHS aloitti tänään kampanjan  viiden tuhannen ulkomaalaisen sairaanhoitajan houkuttelemiseksi vuosittain seuraavien viiden vuoden aikana.
 Tulijoilla paikattaisiin pahaa hoitajapulaa. Englannin sairaaloista, terveyskeskuksista, sosiaalitoimesta ja hoitolaitoksista uupui hallituksen selvityksen mukaan viime ja tänä vuonna 40 000 hoitajaa.  Jos mitään ei tehdä, vajeen ennustetaan nousevan  68 500 hoitajaan vuoteen 2024 mennessä.
 Eli suhteutettuna hoitajien määrään: mikäli mitään ei tehdä, viiden vuoden päästä vajetta on yhden hoitajan verran kuutta töissä olevaa kohden.
 Skotlannissa, Walesissa ja Pohjois-Irlannissa tilanne ei ole yhtä paha,  esimerkiksi Skotlannissa arvioidaan , että viime vuoden lopulla 1,4 prosenttia sairaanhoitajien työpaikoista oli ollut avoinna yli kolme kuukautta.
 Julkisen terveydenhoidon hoitajapula vaihtelee Britannissa alueittain, selvästi pahin se on Englannissa. Will Oliver / EPA
 Stipendien poisto romahdutti opiskelijamäärät
 Vuonna 2015 konservatiivihallituksen valtiovarainministeri  George Osborne  päätti lakkauttaa sairaanhoitajaopiskelijoiden stipendit Englannissa.  Päätöksellä säästettiin valtion verovaroja yli 900 miljoonaa euroa,  mutta seurauksena oli sairaanhoitajaopiskelijoiden määrän romahtaminen liki kolmanneksen vain parin vuoden aikana.
 Aiemmin stipendi oli kustantanut sairaanhoitajien lukukausimaksut ja elämiseenkin oli jäänyt rahaa tarveharkintaisesta tuesta liki neljä tuhatta euroa vuodessa.
 Skotlannissa, Walesissa ja Pohjois-Irlannissa stipendit säilyivät, ja niissä sairaanhoitajaopiskelijoiden määrä onkin samaan aikaan noussut.
 Brexit pelottaa EU-alueen hoitajia
 Toinen syy hoitajapulaan on, että Britannian EU-eron uhka on saanut unionin alueella työskenteleviä hoitajia ja kätilöitä karttamaan Britanniaa.
 Esimerkiksi vuoden  2017 lopulla Guardian uutisoi , että muualta tulevien hoitajien ja kätilöiden määrä oli 2016 brexit-kansanäänestyksen jälkeen laskenut 89 prosenttia.
 Viime vuonna julkaistun tutkimuksen mukaan  NHS:n kaikista työntekijöistä Englannissa 5,6 prosenttia  on EU-kansalaisia ja kaikkien ulkomaalaisten työntekijöiden osuus on 12,7 prosenttia. Aasiasta tulleita – erityisesti intialaisia ja filippiiniläisiä – on 4,3 prosenttia työvoimasta. EU-alueelta tulee eniten hoitajia Irlannista ja Puolasta.
 NHS:n palkkaamista uusista hoitajista jopa 19 prosenttia oli 2015–2016 kotoisin muualta EU:sta, mutta 2017–2018 enää 7,9 prosenttia.
 Työvoima ikääntyy, stressi painaa
 Hoitajapulan taustalla on myös väestön ikääntyminen. Hoitajavahvuudesta poistuu eläkkeelle runsaasti työntekijöitä samaan aikaan, kun väestö ikääntyy ja terveyspalveluiden kysyntä kasvaa.  Liki puolet NHS:n  työntekijöistä on yli 45-vuotiaita.
 Tilannetta on vaikeuttanut hoitajapulan aiheuttama työstressi, joka ajaa työntekijöitä pois alalta. Toissa vuonna hoitajia ja kätilöitä rekisteröivä  Nursing and Midwifery Council teetti kyselyn  alan ongelmista. Sen mukaan alalta ennen eläkeikää poistuvista 44 prosenttia katsoi alanvaihdon syyksi työvoimapulan, työn raskauden ja kiireen.
 Mielenosoittajat vaativat lisää rahaa julkiselle terveydenhoitojärjestelmälle viime vuoden helmikuussa Lontoossa. Will Oliver / EPA
 Myös lääkäreistä 80 prosenttia on  Britannian lääkäriliiton kyselyn  mukaan "merkittävän työuupumusriskin" alaisia. Kyselyn mukaan neljä kymmenestä lääkäristä kärsii stressistä, jonka katsoo vaikuttavan työhönsä.
 Lääkäreistäkin on pulaa, avoinna on noin 9 000 lääkärinvirkaa. Siihen päätettiin vuonna 2017 puuttua lisäämällä koulutuspaikkoja, mutta koulutuksen lisäys alkaa tuottaa tulosta vasta vuosien kuluttua.
 Aivovuodosta haittaa kehittyville maille
 Koulutetun  vakinaisen sairaanhoitajan peruspalkka  on runsaat 24 000 puntaa vuodessa eli yli 27 000 euroa. Se ei ole Englannin työmarkkinoilla paljon, mutta houkutteleva monen muun maan hoitajille.
 Koulutettujen sairaanhoitajien houkuttelu teollisuusmaihin kuitenkin vahingoittaa köyhien kehittyvien maiden terveydenhoitoa.
 YK:n alainen Maailman terveysjärjestö  WHO arvioi , että vuoteen 2030 mennessä ympäri maailmaa tarvitaan väestön ikääntymisen myötä 18 miljoonaa uutta terveydenhoidon ammattilaista. Pahin pula on silloin kehittyvissä maissa, joiden työvoimaa on houkuteltu paikkaamaan länsimaiden hoitajapulaa.

Englannissa on 40 000 sairaanhoitajan vaje – maahan yritetään houkutella ulkomaisia hoitajia brexitistä huolimatta


Summary: Turussa tapahtui erikoinen onnettomuus keskiviikkona, kun mies joutui vahingossa roska-auton sisään.

Turussa tapahtui poikeuksellinen tapahtumasarja keskiviikona, kun mies jumittui roska-auton säiliön sisälle, kertoo pelastuslaitos.
 Tapahtumat saivat alkunsa, kun mies oli taloyhtiön pihalla etsinyt ilmeisesti roskasäiliöstä jotain. Hän oli ollut roskasäiliön sisällä. Sitten paikalle olikin kurvannut roska-auto ja tyhjentänyt säiliön kyytiinsä. Roska-auton kuljettajalla ei ollut aavistusta siitä, että joku oli säiliön sisällä.
 – Mies onnistui soittamaan roska-auton kyydistä hätäkeskukseen ja hänet paikallistettiin GPS-tietojen perusteella lähelle Turun Topinojan kaatopaikkaa, kertoo päivystävä palomestari Varsinais-Suomen pelastuslaitokselta.
 Roska-auto saatiin pysäytettyä ja mies saatiin ulos. Mies loukkaantui lievästi rytäkässä ja hänet kuljetettiin sairaalaan tarkastusta varten.
 Päivystävä palomestari kertoo Ylelle, ettei muista uraltaan vastaavaa.
 – Hyvin poikkeuksellinen pelastustehtävä.

Mies etsi roskasäiliössä jotain – Roska-auto tuli ja kippasi mukaansa kohti kaatopaikkaa


Summary: Merenkurkun avaruuskeskuksen tarkoitus on kehittää avaruusdataa hyödyntäviä liiketoimintamahdollisuuksia.

Vaasan yliopisto on mukana hankkeessa, jossa aiotaan laukaista satelliitti avaruuteen. Vaasan yliopisto, Yrkeshögskolan Novia, Uumajan yliopisto ja Luulajan teknillinen yliopisto sekä kuusi muuta korkeakoulua ja instituuttia Suomesta ja Ruotsista aikovat perustaa yhdessä Kvarken Space Centerin eli Merenkurkun avaruuskeskuksen.
 Keskuksen yhtenä tavoitteena on laukaista avaruuteen piensatelliitti ja pystyttää myös satelliittidatan vastaanottoantenni. Antenni aiotaan pystyttää Vaasan yliopiston tiedekirjasto Tritonian katolle.
 Merenkurkun avaruuskeskuksen tarkoitus on kehittää avaruusdataa hyödyntäviä liiketoimintamahdollisuuksia Merenkurkun yrityksille lahden molemmin puolin.
 – Avaruusdatasta saadaan kaukokartoituksen, tietoliikenteen sekä paikan- ja ajanmäärityksen kautta laajasti uusia liiketoimintamahdollisuuksia muun muassa maa- ja metsätalouteen, ympäristönseurantaan, liikenteeseen, merenkulun tarpeisiin, energiatalouteen ja talouden ennakointiin, sanoo hankkeen vetäjä Heidi Kuusniemi Vaasan yliopiston tiedotteessa.
 Vaasan yliopiston vetämään liki kolmivuotiseen tutkimus- ja kehityshankkeeseen on saatu 1,86 miljoonan euron rahoitus EU:n Interreg Botnia-Atlantica-ohjelmasta.

Vaasan yliopisto aikoo laukaista satelliitin avaruuteen


Summary: Imatraa vaivannut villikoiraongelma on saanut surullisen käänteen, kun poliisi maanantaina lopetti kolme villikoiriksi luulemaansa lemmikkikoiraa. Nyt omistaja vaatii suuria korvauksia.

Imatralainen  Taina Sulaiman  on surun murtama. Hänen kolme koiraansa pääsivät maanantaiaamuna yllättäen karkuun. Laajoista etsinnöistä huolimatta koiria ei löytynyt.
 Seuraavana päivänä soi Sulaimanin puhelin. Poliisi soitti ja kertoi lopettaneensa koirat, koska luuli niitä villikoiriksi.
 – Tuntuu kuin omat lapset olisi ammuttu, Taina Sulaiman sanoo.
 Taina Sulaimanin koirat olivat sekarotuisia siperianhuskyn näköisiä isoja koiria. Niiden emä oli siperianhusky, ja isässä oli puolet jämtlannin pystykorvaa ja puolet berninpaimenkoiran sekä bordercollien sekoitusta.
 Koirat karkasivat Imatralla talon pihalla olevasta koiratarhasta. Sen yksi lauta oli rikki, minkä takia koirat olivat päässeet ruokintatilan eteiseen. Taina Sulaimanin mukaan yksi koirista oli lopulta saanut eteisen ovessa olleen ulko-oven säpin auki, jolloin koirat olivat lähteneet karkuteille.
 Erityisen rakkaat koirat
 Koirien katoamisen oli huomannut talon isäntä, joka ilmoitti asiasta sillä hetkellä muutaman kymmenen kilometrin päässä Lappeenrannassa olleelle Taina Sulaimanille. Koirista tehtiin heti ilmoitus löytöeläintarhaan. Lisäksi niitä kuuluteltiin muun muassa Facebookin kautta.
 – Sen virheen tein, etten ilmoittanut poliisille. Minulle on aiemmin hätäkeskuksesta sanottu, etteivät he enää ota ilmoituksia kadonneista koirista vastaan, kertoo Sulaiman.
 Helmi-koira isänsä Bellin kainalossa.  Taina Sulaiman
 Poliisin lopettamat koirat olivat Taina Sulaimanille erityisen rakkaita, koska hän oli ne kaikki kasvattanut pennusta saakka.
 – Minä olen erittäin vihainen ja masentunut. Ihan on pohja viety elämästä.
 Hän ei voi ymmärtää, miten poliisi ei ole erottanut hänen koiriaan villikoirista ja ihmettelee poliisi toimintaa.
 – Ihan sama kuin ei erottaisi sukkaa kengästä.
 Poliisi toimi ohjeidensa mukaan
 Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta ylikomisario  Jukka Lankinen  vahvistaa, että poliisi on lopettanut kolme koiraa Imatralla maanantaina aamupäivällä.
 Lankisen mukaan heille tuli hätäkeskuksen kautta ilmoitus, jossa kerrottiin Imatralla olevasta villikoiralaumasta. Ilmoituksen mukaan kolme pannatonta, vauhdikkaasti liikkuvaa koiraa pyörii pihapiirissä.
 Poliisipartio oli yrittänyt saada koiria kiinni, mutta tuloksetta.
 – Poliisin yleisjohtaja teki päätöksen, että jos ei koiria muuten saada kiinni, ne lopetetaan.
 Päätöksen taustalla on jo pitkän aikaa  Imatraa piinannut villikoiraongelma . Muutaman kilometrin päästä rajan takaa Venäjältä on Imatralle tullut villikoiria, jotka saattavat olla ihmisille vaarallisia. Niiden on epäilty muun muassa levittävän vesikauhua eli rabiesta.
 Näistä villikoiralaumoista poliisi on saanut useita ilmoituksia.
 Poliisi oletti, että myös maanantaiaamuna kyseessä oli tällainen Venäjältä tullut villikoiralauma.
 – Kun partio oli mennyt paikalle, olivat asukkaat kertoneet pelkäävänsä koiralaumaa, kertoo ylikomisario Jukka Lankinen.
 Poliisi teki lopettamispäätöksen, koska koirat poliisin mukaan aiheuttivat ihmisille pelkoa tai vaaraa ja poliisi oletti koirien olevan villikoiria.
 Koirat ammuttiin paikan päällä.
 – Päätös tehtiin juuri sillä periaatteella, että kyseessä on villikoiralauma, sanoo ylikomisario Lankinen.
 Koirien omistajan Taina Sulaimanin mukaan karanneet koirat olivat ystävällisiä ja ihmisrakkaita. Poliisille ei sellaista käsitystä jäänyt.
 – Koirat eivät antaneet ottaa itseään kiinni. Lisäksi koirien käytös sopi villikoirien käytökseen eli ne olivat vauhdikkaita, eivät hakeutuneet ihmisten seuraan ja olivat ilman pantaa. Jos poliisi olisi saanut koirat kiinni, olisi niistä tehty ilmoitus löytöeläinpaikkaan, eikä koiria olisi lopetettu, sanoo ylikomisario Jukka Lankinen.
 Helmi-koira kotonaan seuraamassa päivän askareita. Taina Sulaiman
 Taina Sulaimanin mukaan oikeat villikoirat ovat aivan erilaisia kuin hänen koiransa.
 – Ne venäläiset villikoirat ovat aivan erinäköisiä ja käyttäytyvät aivan eri tavalla kuin lemmikkikoirat. Meidän koirat olivat innostuneita ja vilkkaita, mutta eivät ne villikoiria olleet eivätkä aggressiivia. Ne olivat aina innoissaan, kun näkivät ihmisiä.
 Poliisin lopettamat koirat olivat Helmi ja Haro, jotka olisivat täyttäneet perjantaina 6 vuotta sekä Urho, joka olisi täyttänyt heinäkuussa 4 vuotta. Koirat olivat sisaruksia.
 Poliisi pysyy päätöksessään
 Ylikomisario Jukka Lankinen Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta kertoo, että hänen mielestään poliisi on tehnyt oikean päätöksen, kun se lopetti kolme irrallaan ollutta koiraa.
 – Niillä tiedoilla, mitä partiolla ja päätöksentekijällä siinä hetkessä oli, ei muunlaista päätöstä olisi voinut tehdä. Pitää aina muistaa, että poliisi toimii aina niillä tiedoilla, mitä heillä sillä hetkellä on.
 Koirat ampui poliisin pyynnöstä metsästäjä. Koirien ruhot on toimittettu Imatran Kurkisuontielle, jossa sijaitsee Imatran hyötyjäteasema eli entinen kaatopaikka.
 Rikosilmoitus ja korvausvaatimus
 Koirien omistaja Taina Sulaiman kertoo, että hän on tehnyt poliisin toimista rikosilmoituksen ja korvausvaatimuksen. Hän vaatii koirien surmaamisesta 45 000 euroa. Lisäksi hän haluaa, että koirat kaivetaan haudastaan ylös.
 – Ne ruhot pitää näyttää minulle, että voin viimeisen hyvästin jättää, sanoo Taina Sulaiman.
 Lisäksi Sulaiman vaatii, että koirat pitää tuhkata syyllisten kustannuksella ja koirien uurnat tulee toimittaa hänelle.
 Ylikomisario Jukka Lankinen Kaakkois-Suomen poliisilaitokselta ei ole vielä nähnyt Sulaiminin tekemää rikosilmoitusta ja korvausvaatimusta.
 – Jos poliisin toiminnasta tehdään rikosilmoitus, määrätään siihen syyttäjä tutkinnanjohtajaksi ja joku muu poliisilaitos sen tutkii. Korvausvaatimukset kulkevat vähän eri reittiä. Ensin katsotaan, onko sellainen virhe tapahtunut, josta syntyy korvausvaatimus. Jos näin todetaan, niin sen mukaan edetään, kertoo Lankinen.
 Kaiken kaikkiaan ylikomisario Lankinen on hyvin pahoillaan siitä, mitä Imatralla maanantaina pääsi käymään.
 Lain mukaan omistajan tulee pitää koirastaan huolta, ettei se pääse karkuun. Ylikomisario Jukka Lankinen ei kuitenkaan usko, että tässä tapauksessa olisi erityisestä huolimattomuudesta kyse.
 – Joskus se koira jostain kumman syystä pääsee karkuun, vaikka olisi kuinka huolellinen, sanoo ylikomisario Lankinen.
 Koirien lopettamisesta kertoi ensin  MTV .
 Lue seuraavaksi:   Venäjältä tulleet koiralaumat juoksentelevat Imatralla – poliisi: "Käyttäytyvät kuin villieläimet"

Poliisi lopetti kolme lemmikkikoiraa Imatralla – omistaja vaatii kymmenien tuhansien eurojen korvauksia


Summary: Myös syytteet kansanedustaja Kari Tolvasen kunnian loukkaamisesta hylättiin.

Helsingin käräjäoikeus on hylännyt kansanedustaja  Kari Tolvasen  kunnian loukkaamisesta epäiltyjen  kahden poliisin syytteet.
 Oikeus hylkäsi myös Helsingin poliisin rikoskomisariona toimineen miehen syytteet virkavelvollisuuden ja virkasalaisuuden rikkomisesta ja toisen poliisin syytteen perättömästä lausumasta viranomaismenettelyssä.
 Oikeuden mukaan rikoskomisariolla oli oikeus ryhtyä pöyhimään oma-aloitteisesti kokoomuksen entistä puoluesihteeriä  Harri Jaskaria  koskevaa vanhaa rikostutkintaa.
 Syyttäjän mukaan rikoskomisario olisi rikkonut virkavelvollisuuttaan selvitellessään toiselta poliisilta kuulemiaan väitteitä muun muassa siitä, että tutkinnassa olisi suojeltu poliitikkoja. Syyttäjä perusteli rikosepäilyä sillä, että poliisia koskevaa tutkintaa voi tehdä vain syyttäjä, ei toinen poliisimies.
 – Kenellä tahansa on oikeus "pöyhiä” eli tutkia ja selvitellä esimerkiksi menneisiin tapahtumiin liittyvää poliisin toiminnan lainmukaisuutta tai sen eettisyyttä tai muuta asianmukaisuutta tutustumalla esimerkiksi esitutkinta-asiakirjoihin, oikeus totesi.
 Poliisi ei oikeuden mukaan astunut syyttäjän varpaille, sillä hän ei oikeuden mukaan suorittanut poliisi-, esitutkinta- tai pakkokeinolain tuntemia varsinaisia esitutkintatoimenpiteitä eikä esimerkiksi kirjannut asiasta mitään ilmoitusta.
 Vanhassa tutkinnassa, jota rikoskomisario penkoi, oli kysymys Jaskarin yli kymmenen vuotta vanhoista rikosepäilyistä. Häntä epäiltiin aikoinaan pahoinpitelyistä, kahdesta laittomasta uhkauksesta ja parituksesta.
 Suurin osa rikosepäilyistä, mukaan lukien paritus, kuivui kasaan. Jaskari tuomittiin lopulta vuonna 2007 laittomasta uhkauksesta, ja hän menetti paikkansa puoluesihteerinä.
 Oikeus: Pääministeri Vanhanen ei tavannut Tolvasta
 Rikoskomisariota ja hänelle poliitikkojen suojelemisesta vanhassa tutkinnassa puhunutta vanhempaa konstaapelia kuulusteltiin komisarion virkarikosepäilyn takia. He esittivät kuulusteluissa väitteen siitä, että nykyään kokoomuksen kansanedustajana toimiva Kari Tolvanen olisi väkivaltayksikön pomona vaikuttanut paritustutkintaan epäasiallisesti vuonna 2006 tavattuaan pääministerinä toimineen  Matti Vanhasen  (kesk.) puistossa.
 Tolvanen teki poliiseista tutkintapyynnön sillä perusteella, että esitutkintamateriaalin tullessa julkiseksi myös poliisien väitteet hänen epäasiallisesta toiminnastaan tulevat julkisuuteen.
 Tolvasen mukaan väitteet hänen epäasiallisesta toiminnastaan olivat täysin valheellisia ja ne olivat omiaan aiheuttamaan vahinkoa, kärsimystä ja halveksuntaa. Hän vaati syytetyiltä 1 500 euron kärsimyskorvauksia.
 Oikeus totesi, että rikoskomisariolla ei ensinnäkään ollut kuulusteluissa rikoksesta epäiltynä velvollisuutta pysyä totuudessa. Rikoskomisario sanoi kuulusteluissa, että kanssasyytetty vanhempi konstaapeli kertoi hänelle Tolvasen muun muassa siirtäneen vanhemman konstaapelin syrjään tutkinnasta ja määränneen tutkinnan lopetettavaksi.
 Oikeuden mukaan rikoskomisarion väite siitä, että hänelle oli näin kerrottu, oli ilmeisen totta. Oikeus päätyi lopputulemana siihen, että rikoskomisariolla oli oikeus esittää mielipiteensä siitä, että tutkinta oli hoidettu huonosti, vaikka väite oli objektiivisesti arvioiden mahdollisesti perusteeton.
 Oikeuden mukaan vanhemmalla konstaapelilla oli suorastaan velvollisuus kertoa kuulusteluissa, mitä hän oli puhunut K-kaupassa rikoskomisariolle. Hän kertoi väitteiden poliitikkojen suojelemisesta perustuvan hänen muistikuviinsa, jotka voivat olla virheellisiäkin. Oikeus katsoi, ettei hän ainakaan tahallaan antanut perätöntä lausumaa tai loukannut Tolvasen kunniaa.
 Oikeus katsoi myös selvitetyksi, että mitään Tolvasen ja Vanhasen tapaamista ei koskaan ollut eikä Tolvanen ei lopettanut tutkintaa.
 Helsingin poliisin tekemälle salaukselle ei perusteita
 Rikoskomisarion syytettiin lisäksi rikkoneen virkasalaisuuttaan. Syyttäjän mukaan hän olisi luovuttanut toimittajille vanhan esitutkintapöytäkirjan liitteen, joka on salassa pidettävä siinä olevien terveystietojen vuoksi. Pöytäkirja oli vielä vuonna 2007 pääosin julkinen, mutta Helsingin poliisi oli salannut pöytäkirjan jälkikäteen.
 Oikeus totesi, että pöytäkirjan salaamiselle ei ollut mitään tosiasiallista perustetta eikä sen luovuttaminen eteenpäin voinut olla rikollista. Tuomioistuimen mukaan asiassa ei myöskään esitetty näyttöä siitä, että rikoskomisarion hallussa ollut pöytäkirja tai sen jäljennös olisi päätynyt kolmansien osapuolien haltuun.

Oikeus hylkäsi Harri Jaskari -juttua tutkineen poliisin syytteet – myös syytteet Kari Tolvasen kunnian loukkaamisesta nurin


Summary: Presidentillä on vain vähän valtaa Latviassa.

Latvian parlamentti valitsi keskiviikkona entisen Euroopan unionin tuomioistuimen tuomarin  Egils Levitsin  maan seuraavaksi presidentiksi.
 Levitsin valintaa kannatti 61 edustajaa 100-paikkaisessa parlamentissa. Hänen toimikautensa alkaa 8. heinäkuuta ja kestää neljä vuotta.
 Presidentillä on pääosin seremoniallinen rooli Latviassa. Hän voi kuitenkin ehdottaa uusia lakeja ja nimetä ehdokkaat pääministeriksi.
 Latviassa presidentin valitsee äänestäjien sijaan parlamentti.

Egils Levits nousee Latvian presidentiksi


Summary: Eduskunnan apulaisoikeusasiamies pitää Iitissä toimivasta lastensuojeluyksiköstä löytyneitä puutteita yhtä vakavina kuin Muhoksen Pohjolakodissa. Yksikön mukaan raportissa on asiavirheitä.

Iitissä sijaitsevassa erityislastensuojelulaitoksessa on paljastunut vakavia ongelmia nuorten kohtelussa.
 Loikalan kartanossa tehdyssä tarkastuksessa on selvinnyt, että laitoksessa oli esimerkiksi riisutettu alasti ja eristetty nuoria. Alasti riisuttaminen ei perustu lakiin. Laitokseen sijoitetut olivat tarkastushetkellä 14–17-vuotiaita.
 Tarkastus tehtiin eduskunnan apulaisoikeusasiamies  Maija Sakslinin  määräyksestä viime lokakuussa ennalta ilmoittamatta.
 Loikalan kartanon lapset kertoivat tarkastuksessa, että heidät oli käsketty riisuutumaan alasti saavuttuaan laitokseen. Lisäksi heidät eristettiin muista ihmisistä käytännössä kokonaan. Apulaisoikeusasiamies vaatii, että laitoksessa luovutaan jatkuvasta eristämisestä ja sosiaalisten suhteiden rajoittamisesta.
 Apulaisoikeusasiamies käytti ratkaisunsa pohjana paitsi lasten kertomuksia, myös laitoksen toimittamia rajoituspäätöksiä, henkilöntarkastuspäätöksiä ja lapsista tehtyjä asiakirjamerkintöjä.
 Lisäksi ratkaisussa on hyödynnetty eri valvontaviranomaisten aiempia päätöksiä.
 Rasismia?
 Esittelijäneuvos  Tapio Räty  oikeusasiamiehen kansliasta pitää poikkeuksellisena sitä, miten totaalisesti lasten sosiaaliset suhteet katkaistiin heti laitokseen saavuttua.
 – Sijoitetut lapset eivät saaneet liikkua oman yksikkönsä sisällä ja he joutuivat pyytämään lupaa päästäkseen ulos omasta huoneestaan koputtamalla oman huoneensa sisäpuolelta, Tapio Räty kuvailee.
 Räty ihmettelee myös niin sanotun hiljaisen ruokailun käytäntöä, jonka mukaan lapset eivät saa puhua keskenään aterioinnin aikana.  Raportissa  lapset kuvasivat hiljaisia ruokailuja muun muassa erittäin ahdistaviksi, epänormaaleiksi ja omituisiksi.
 – En ole koskaan törmännyt tällaiseen hiljaiseen ruokailuun. Se tuntuu epänormaalilta kasvatuskeinolta, Tapio Räty sanoo.
 Lapset olivat kertoneet myös työntekijöiden rasistisesta käytöksestä. Työntekijät olivat erään lapsen mukaan vitsailleet, että "ei sua löydä tuolla pimeässä".
 Kartanon johtaja: "Asiavirheitä"
 Apulaisoikeusasiamies pitää laitoksen käytäntöjä lakiin perustumattomina, mielivaltaisina ja lapsia alistavina. Loikalan kartanon mukaan tarkastus antaa laitoksen toiminnasta liian negatiivisen kuvan.
 – En saanut tehdä vastinetta ennen tarkastuspöytäkirjan julkistamista. Nyt syntyy sellainen kuva että minä rikon lakia, olen pahansuopa ja kiusaan lapsia. Jotkut kunnat siirtävät nyt lapsia pois minua kuulematta, sanoo yksikön johtaja  Heidi Rauha .
 Rauhan mukaan hän on ollut siinä käsityksessä, että laitoksen asiat ovat kunnossa.
 – Mielestäni raportti sisältää asiavirheitä. Esimerkiksi sosiaalisten suhteiden katkaiseminen ei pidä paikkaansa.
 Hän myös huomauttaa, että lapset ovat erityislastensuojelulaitoksessa, koska eivät ole kodeissaan tai väljempirajaisissa laitoksissa selvinneet.
 – Minusta näyttää siltä, että oikeustoimilaitoksen silmissä nämä kaikki laitokset pitää muuttaa aika vapaiksi ja lapset saavat tulla ja mennä halujensa mukaan. Minulle se on vierasta, koska kokemukseni mukaan nämä lapset tarvitsevat rajoja.
 Rauhan mukaan myös laitokseen sijoitetut lapset ovat olleet hämmentyneitä ratkaisusta.
 – Tämä on vaikea paikka talossa, jossa lapset ovat kiintyneet meihin ja monet tykkäävät täällä olla. Se vaatinut läsnäoloa lapsille ja henkilökunnan rohkaisemista.
 Ongelmia jo aiemmin
 Yle Uutiset  kertoi viime syksynä , että eduskunnan apulaisoikeusasiamies oli löytänyt lukuisia puutteita lastensuojelulaitoksista ympäri maan. Vakavimmat laittomuudet paljastuivat  Muhoksella sijaitsevassa Pohjolakodissa .
 Räty on ollut mukana parinkymmenen lastensuojelulaitoksen tarkastuksessa muutaman vuoden sisällä.
 – Mielestäni suurimmat ongelmat ovat olleet Loikalassa ja Pohjolakodissa, hän sanoo.
 Apulaisoikeusasiamies on puuttunut Loikalan kartanon toimintaan jo kymmenisen vuotta sitten, kun eräs lapsi oli kannellut elämästään Loikalan kartanossa vuonna 2008.
 Silloin lapsen oli todettu olevan laittoman vapauden menetyksen kohteena. Lopulta Hämeenlinnan kaupunki maksoi Loikalan kartanoon sijoitetulle lapselle hyvitystä vapaudenriistosta yli 1700 euroa.
 Esittelijäneuvos Tapio Rädyn mukaan sama meno on jatkunut, vaikka tavat eivät ole nykyisin yhtä "pitkällisiä ja krouveja" kuin ne olivat vuosikymmen takaperin.
 "Kunnat eivät ole valvoneet toimintaa"
 Syyttävän sormen Räty osoittaa kohti kuntia, joiden pitäisi valvoa toimintaa tarkemmin.
 – En osaa sanoa, mikseivät sijoittavat kunnat ole valvoneet toimintaa, vaan ovat päinvastoin pitäneet Loikalan kartanon kasvatuskeinoja hyvinä. Se tuntuu käsittämättömältä, hän sanoo.
 Samalla hän lähettää terveiset hallitusneuvotteluihin.
 – Toivottavasti hallitusohjelmassa otetaan huomioon sijoitettujen lasten asema. Sitä toivon uudelta hallitukselta, Tapio Räty sanoo.
 Apulaisoikeusasiamies on lähettänyt Loikan kartanon tarkastuspöytäkirjan tiedoksi ja toimenpiteitä varten laitoksen lisäksi myös sinne lapsia sijoittaneille kunnille. Ne ovat Varkaus, Forssa, Hämeenlinna, Kouvola, Hyvinkää, Nastola, Espoo, Valkeakoski, Järvenpää, Kuopio, Lahti, Jyväskylä, Kotka ja Savonlinna.
 Iitin Mankalassa sijaitseva Loikalan kartano on tarkoitettu 13–18-vuotiaille huostaanotetuille nuorille. Laitoksen omistaa yksityinen Pro Manors Oy.
 Nyt paljastuneista ongelmista on kertonut aiemmin muun muassa  Helsingin Sanomat .

Nuoret riisutettiin alasti ja pakotettiin syömään hiljaisuudessa laitoksessa Iitissä: "En ole koskaan törmännyt tällaiseen"


Summary: Kahden miehen syytteet hylättiin. Taustalla on järjestäytynyttä rikollisuutta.

Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa on annettu tänään tuomio törkeästä huumausainerikoksesta, johon liittyy talvella tapahtunut Suomen suurin ekstaasitakavarikko.
 Syytettynä oli kolme miestä, joista yksi tuomittiin vankeuteen yli kahdeksaksi vuodeksi. Tuomittu oli vastaanottanut aineet Lahdessa. Käräjäoikeus katsoo, että tuomittu on toiminut rikollisjärjestö United Brotherhoodin lukuun.
 Huumeet maahan tuoneen liettualaismiehen syyte hylättiin. Myös toisen suomalaisemiehen syyte hylättiin. Hän auttoi huumelastin siirtämisessä.
 Lue myös:   Lahdessa Suomen suurin ekstaasitakavarikko – asunnosta löydettiin 151 390 tablettia
 Kerromme pian lisää.

Lahtelaismiehelle yli kahdeksan vuotta vankeutta Suomen suurimmasta ekstaasitakavarikosta


Summary: Edellinen liikenneministeri Anne Berner jättää pestinsä, koska hän siirtyy finanssijätin hallitukseen.

Liikenneministerin tehtävät siirtyvät kuntaministeri  Anu Vehviläiselle  (kesk.), kun edellinen liikenneministeri  Anne Berner  (kesk.)  siirtyy ruotsalaisen finanssijätin SEB:in hallitukseen .
 Presidentti  Sauli Niinistö  vapautti Bernerin tänään keskiviikkona tehtävästään ja nimitti Vehviläisen tilalle. Vehviläisen liikenneministerin pesti jäänee lyhyeksi, sillä uudet ministerit aloittavat todennäköisesti lähiviikkoina.
 Samalla kunta- ja liikenneministeri Vehviläinen määrättiin EU-ministerivaliokunnan jäseneksi.

Väliaikaiseksi liikenneministeriksi nousee Anu Vehviläinen – Anne Berner vapautettiin ministeritehtävästään uuden työn takia


Lahjonta- ja virkarikoksista epäilty Helsingin poliisin viestintäjohtaja siirtyy väliaikaisesti muihin tehtäviin. Helsingin poliisi kertoo, että ylikomisario tukee toistaiseksi EU-puheenjohtajuuskauden valmisteluja.
 – Katsomme, että rikosepäilyn vuoksi on asianmukaista siirtää ylikomisario toistaiseksi sellaiseen tehtävään, jossa hänen toimenkuvaansa ei sisälly julkista esiintymistä Helsingin poliisilaitoksen edustajana, tiedotteessa sanotaan.
 Virkamiesoikeudellista päätöstä ei ole vielä tehty.
 Helsingin poliisin viestintäjohtajan, ylikomisario Juha Hakolan rikosepäily koskee vaalirahoitusta. Helsingin Sanomien tietojen mukaan epäilynä on, että Helsingin poliisi olisi hankkinut ainakin ruokailua Hakolan vaalirahoittajalta. Hakola oli kokoomuksen eduskuntavaaliehdokkaana.
 Hakola on kiistänyt rikokset ja sanonut pitävänsä hyvänä, että epäily tutkitaan.

Rikoksesta epäilty Helsingin poliisin viestintäjohtaja siirtyy toisiin tehtäviin


Summary: Kanteen mukaan Boris Johnson olisi vääristellyt muun muassa Britannian maksujen suuruutta EU:lle.

Lontoon entinen pormestari ja Britannian entinen ulkoministeri  Boris Johnson  on määrätty oikeuteen vastaamaan väitteisiin, että hän olisi valehdellut brexitistä ennen kansanäänestystä.
 Britannian EU-jäsenyyttä kannattavien mielestä Johnson valehteli brexit-kampanjan aikana, kun hän sanoi, että Britannia maksaa Euroopan unionille 350 miljoonaa puntaa viikossa.
 Westminster Magistrates's Court -oikeusistuimen tuomari  Margot Coleman  sanoo, että Johnsonin pitää saapua oikeuteen alustavaan kuulemiseen.
 Johnsonin tiedottaja ei ole toistaiseksi kommentoinut asiaa.
 Uutinen oikeusjutusta tulee huonoon aikaan Johnsonille, joka havittelee konservatiivipuolueen puheenjohtajan paikkaa. Johtajana hänestä tulisi myös Britannian pääministeri.
 Nykyinen pääministeri  Theresa May   ilmoitti viime viikolla  eroavansa. Uusi johtaja valitaan heinäkuussa.
 Boris Johnson on ollut ennakkosuosikki Mayn seuraajaksi, mutta ehdokkaita on useita ja tilanne voi vielä muuttua.
 Johnson kampanjoi ennen kesäkuun 2016 kansanäänestystä voimakkaasti EU-eron puolesta.
 Konservatiivien uusi johtaja  kiinnostaa myös Euroopan unionissa , sillä Mayn seuraajan tehtäväksi jää ratkaista Britannian EU-ero ja neuvotella uudet suhteet EU:n kanssa.
 Lue myös:
 Brittien pörröinen moottoriturpa Boris Johnson tahtoo nyt pääministeriksi – kampanjoi jo päästäkseen konservatiivien johtoon
 Britanniassa alkoi kilpa pääministerin paikasta – EU:kin tuskailee: Kuka nousee seuraavaksi riitaisan porukan johtoon?

Analyysi: Theresa Mayn seuraaja voi viedä brexit-Britannian lamaantumisesta täyteen kaaokseen

Britannian pääministerisuosikki Boris Johnson joutuu oikeuteen – brexitin vastustajat syyttävät valehtelusta


Summary: Karanneet pyydykset aiheuttavat haittaa niin merten eläimille kuin ihmisillekin.

Suomen ympäristökeskus ja Ammattikalastajaliitto alkavat selvittää Suomen aluevesillä olevien haamuverkkojen määrää ja sijaintia.
 Haamuverkot ovat kalastajien menettämiä pyydyksiä. Karanneet verkot ovat osa merten muoviroskaongelmaa. Niihin myös menehtyy kaloja, merilintuja ja hylkeitä.
 Selvitys alkaa loppukesällä
 Arviota haamuverkkojen määrästä Suomessa ei tällä hetkellä ole. Selvitys tehdään loppukesällä Selkämerellä, jossa ammattikalastus on elinvoimaista.
 Samalla on tarkoitus testata käytäntöjä verkkojen kierrättämiseksi.
 Merten muovitilanne koskettaa Suuomen ympäristökeskuksen mukaan myö suoraan myös ihmisiä. Ohuesta nailonista tehtävät verkot murenevat mikromuoviksi, joka päätyy eläinten ravintoon.
 – Verkkomateriaali on valmiiksi kohtuullisen pienistä säikeistä tehty. Kun se lähtee haurastumaan, se murenee tavallista helpommin mikromuoviksi, toteaa muistuttaa ryhmäpäällikkö  Mika Raateoja .
 Ongelma ehkä suurin sisävesillä
 Hanke ei toistaiseksi kata sisävesiä, mutta niissä liikkuvien haamuverkkojen määrä on Mika Raateojan mukaan tarkoitus selvittää myöhemmin. Hän uskoo, että virkistyskalastus voi nykyisin olla suurempi haamuverkkojen lähde kuin ammattikalastus.
 – Ammattikalastajilla on nykyään hyvät mahdollisuudet saada menetetyt verkot takaisin ja taloudelliset intressit tehdä niin.
 Mallia Porista
 Kunnat ovat Raateojan mukaan avainasemassa siinä, että verkot saataisiin kierrätyksen piiriin. Ne voisivat hänen mukaansa järjestää kierrätyspäiviä, johon kuntalaiset voisivat tuoda tarpeettomat verkkonsa.
 – Mallia toimintaan voi saada Porin kaupungilta, joka tällä hetkellä kerää käyttämättömiä verkkoja Reposaaren kalasatamassa.
 Mökkiläisiä ja muita virkistyskalastajia Raateoja kehottaa panostamaan menetettyjen verkkojen takaisin saamiseen sekä pitämään huolta verkoistaan.
 –Varmasti kukaan ei jätä verkkojaan tahallaan veteen, mutta esimerkiksi jäiden lähdön aikaan kannattaa harkita, mihin verkot laittaa.

Selkämerellä etsitään kesällä haamuverkkoja – tutkija kehottaa kuntia verkkojen kierrätystalkoisiin


Summary: Irakin mukaan joukossa on muutama jo täysi-ikäistynyt.

Irak on luovuttanut Turkille 188 terroristijärjestö Isisin jäseniksi epäiltyjen lasta. Asiasta kertoo uutistoimisto Reuters oikeuslaitoksen tuomaria siteeraten.
 Tuomarin mukaan luovutuksessa oli läsnä edustajia molemmista maista ja YK:n lastenjärjestö Unicefista. Hänen mukaansa joukossa on "pieni prosenttiosuus" täysi-ikäistyneitä lapsia, jotka on tuomittu laittomasta rajanylityksestä. Tuomarin mukaan he ovat suorittaneet tuomionsa.
 Irakissa rikousoikeudellinen alaikäraja on yhdeksän vuotta, kertoo Reuters.
 Isis-jäsenten lasten kohtalo on ollut viime aikoina puheenaiheena pitkin Eurooppaa, myös Suomessa.
 Yle on viime päivinä uutisoinut laajalti al-Holin leirillä Syyriassa olevista, Isisin alueelle aiemmin muuttaneista suomalaisnaisista ja heidän lapsistaan.
 Lue lisää:
 Yle Isis-leirillä Syyriassa: Leirillä on jopa 44 suomalaista, kertovat suomalaisnaiset videolla – "Haluamme takaisin Suomeen"
 Suomalaiset Isis-naiset kertovat poikkeuksellisessa haastattelussa elämästään Syyriassa: "Lapset ovat kaikki, mitä minulla on"
 Sisäministeri Isis-vangeista: Jos osallistuu terroristiseen toimintaan ulkomailla, voi tulla myös tuomituksi siellä – "lapsia haluamme auttaa"
 Otetaan Isis-taistelijoiden lapset Suomeen, jätetään äidit leirille – Lapsiasiavaltuutettu: "Vierastan tämäntyyppistä kiristämistä"
 Isis-järjestön nousu, uho ja tuho kestivät 13 vuotta – tuhansia siviilejä tapettiin, ympäri maailmaa tehtiin toista sataa terrori-iskua

Irak luovutti Turkille 188 epäiltyjen Isis-taistelijoiden lasta


Summary: Työterveyslaitos opastaa sikojen kanssa työskenteleviä suojautumaan kunnolla.

Myös sairaalabakteeri-nimellä tunnettu MRSA on yleistynyt suomalaisilla tuotantosioilla.
 Kypsennetyn sianlihan käsitteleminen ja syöminen on turvallista. Käsien ja työvälineiden pesu on kuitenkin tärkeää lihan käsittelyn jälkeen.  Asiasta tiedottavat  Työterveyslaitos, Ruokavirasto sekä Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
 MRSA on stafylokokki-bakteeri, joka on tullut vastustuskykyiseksi antibiooteille, ja siksi sen leviäminen on tärkeä estää.
 MRSA voi tarttua eläimestä ihmiseen ja ihmisestä eläimeen.Tartunta voi tapahtua kosketuksesta sekä pintojen, vaatteiden, jalkineiden tai ilman välityksellä.
 MRSA säilyy pitkään elossa pölyssä, ja sikaloissa leijuu usein runsaasti pölyä ilmassa. Kaikkien tuotantosikoja käsittelevien ja sikaloissa vierailevien on suojauduttava. Tarkemmat ohjeet suojautumiseen löytyvät  Työterveyslaitoksen julkaisusta .
 MRSA ei aiheuta terveelle ihmiselle vakavaa sairautta, mutta jos MRSA pääsee yleistymään esimerkiksi sairaaloissa, antibioottihoito vaikeutuu. Jos MRSA-bakteeri pääsee haavaan tai rikkoutuneelle iholle, se voi aiheuttaa ihotulehduksen tai paiseen.
 Vaikka antibiootit eivät pure MRSA-bakteeriin, toistaiseksi sen aiheuttamien infektioiden hoitoon on antibiootti. Stafylokokin tai MRSA:n oireettomat kantajat eivät tarvitse hoitoa.

Ärhäkkä bakteeri riivaa suomalaisia sikoja – ei tartu kypsästä lihasta, mutta leikkuulautojen pesu on tärkeää


Summary: Suomessa sairausvakuutuksesta korvattavaa oksikodonia ostaneiden määrä on kasvanut viime vuosina merkittävästi.

Kela on huolissaan siitä, että lääkärit määräisivät vahvoja kipulääkkeitä eli opioideja liian hepposin perustein. Pelkona on, että Suomeen syntyisi Yhdysvaltain huumekriisin kaltainen tilanne.
 Kela aikoo lähettää kesän ja syksyn aikana palautekirjeen lääkäreille ja hammaslääkäreille, jotka viime vuonna määräsivät vahvoihin opioideihin kuuluvia oksikodonia tai fentanyyliä muille kuin syöpää sairastaville potilaille. Kirje lähetetään
 7 000 lääkärille ja hammaslääkärille lähetettävän palautteen tarkoitus on saada lääkärit määräämään vahvoja opioideja vain harkitusti, koska ne voivat aiheuttaa riippuvuutta.
 – Ei ole tarkoitus etsiä syyllisiä tai sanoa, että joku olisi tehnyt väärin, Kelan tutkimuspäällikkö  Leena Saastamoinen  sanoo STT:lle.
 Kela on huolissaan, että Suomessa kävisi niin kuin huumekriisin kanssa painivassa Yhdysvalloissa. Siellä lääkärit ovat määränneet potilaille vahvoja opioideja myös melko kevein perustein: moni on jäänyt koukkuun, ja  Helsingin Sanomien mukaan  yliannostusten määrä on lähtenyt hurjaan kasvuun.
 – Myös Suomessa sairausvakuutuksesta korvattavaa oksikodonia ostaneiden määrä on kasvanut viime vuosina merkittävästi, sanooSaastamoinen.
 Kela on lähettänyt lääkäreille noottia aiemminkin
 Kela on lähettänyt lääkäreille palautetta lääkemääräyksistä jo vuodesta 1997.
 – Viime vuosina palautetta on lähetetty kohdennettuna sellaisesta lääkkeiden määräämisestä, johon voi liittyä selkeitä haittoja, Saastamoinen sanoo.
 Esimerkiksi vuonna 2017 palautetta annettiin parasetamolin ja kodeiinin yhdistelmävalmisteen määräämisestä suurissa määrissä.

Kela huolestui vahvojen kipulääkkeiden määräämisestä – pelkona on, että Yhdysvaltojen opioidikriisi toistuisi Suomessa


Summary: Senaattorin kananmunittanut teini ei tarvinnut oikeudenkäyntikuluihin kerätttyjä varoja.

Australiassa kananmunalla senaattoria lyönyt teinipoika on lahjoittanut lähes satatuhatta Australian dollaria eli noin 62 000 euroa Christchurchin moskeijaiskun uhreille.
 Munapoika-nimellä tunnettu 17-vuotias  William Connolly  nousi uutisotsikoihin eri puolilla maailmaa, kun hän  löi kananmunan  oikeistolaisen senaattorin  Fraser Anningin  päähän kesken tv-haastattelun.
 Anning aiheutti pahennusta sanottuaan, että Uudessa-Seelannissa tapahtunut isku moskeijoihin johtui muslimien maahanmuutosta. Anning on menettänyt paikkansa Australian parlamentissa.
 Poliisi tutki kananmunavälikohtausta mahdollisena rikoksena, joten tukijat keräsivät Connollyn mahdollisiin oikeudenkäyntikuluihin rahaa kahden joukkorahoituskampanjan avulla.
 Keräykset tuottivat yhteensä 99 922 dollaria. Connolly lahjoitti ne kahdelle moskeijaiskun uhreja tukevalle järjestölle.
 Connolly sanoi, ettei tarvinnut rahoja, koska eräs lakitoimisto lupautui auttamaan häntä ilmaiseksi mahdollisessa oikeusjutussa.
 Lopulta poliisi antoi Connollylle vain varoituksen kananmunavälikohtauksesta.
 Lue myös:
 Australialaissenaattori sai kananmunan päähänsä – löi vandaaliteiniä kasvoihin

"Munapoika" lahjoitti kymmeniätuhansia euroja Christchurchin moskeijaiskun uhreille


Summary: Kevään lahjakorut on tehty todennäköisesti keltakullasta. Timantit ja helmet näkyvät myös korukaupassa.

Keltaisesta kullasta valmistetut korut kiinnostavat jälleen kuluttajia. Myös korut, joissa on mukana helmiä, ovat palaamassa valikoimiin.
 Nuoretkin ostavat kultakoruja ja niitä hankitaan lahjaksi kevään ylioppilaille ja valmistuville.
 Tänä keväänä on erityisen trendikästä käyttää useita ohuita ketjuja tai sormuksia yhtä aikaa.
 Kuopion Puijonkadun Kultajousen myyjä  Sinikka Huttunen  kertoo, että nyt ovat kysyttyjä kultaiset ketjut, jotka ovat kaulalla kerroksissa.
 – Riipuksien aihemaailma tulee nyt luonnosta ja matkailusta, Huttunen sanoo.
 Kuopiolainen korumuotoilija  Jenni Rutonenkin  on huomannut keltaisen kullan suosion nousun.
 – Esimerkiksi vihkisormuksia tehdään entistä enemmän keltaisesta kullasta, Rutonen kertoo.
 Rutosen huomion mukaan viimeiset kymmenen vuotta ovat olleet valkokullan aikaa, ja punakulta on ollut hyvin kysyttyä muutaman vuoden ajan. Punakulta on metalliseos, jossa kullan sekaan lisätään kuparia.
 Keltaisen kullan suosio näkyy myös koruliikkeissä ympäri maan. Esimerkiksi Suomen suurimpiin kuuluvassa kello- ja korualan ketjussa Timanttisissa on huomattu niiden kiinnostavan kuluttajia.
 Viime vuosien hopeakorujen suureen suosioon Suomessa on vaikuttanut suomalaisten ihonväri.
Esimerkiksi Etelä-Euroopassa keltakullasta valmistetut korut kiinnostavat aina, korumuotoilija Jenni Rutonen kertoo. Toni Pitkänen / Yle
 – Keltainen kulta näkyy vahvasti loppuvuoden sesongissa, vahvistaa kuopiolaisen Saurumin muotoilujohtaja  Heikki Hartikainen .
 Myös helmet palaavat Saurumin koruihin näkyvästi.
 Muuten korumuotoilussa suomalaisia puhuttelee edelleen pelkistetty muoto.
 – Siitä syntyy klassikoita, Hartikainen sanoo.
 Korualalla muutokset ovat hitaita. Trendit seuraavat vallalla olevia megatrendejä.
 – Kestävän kehityksen megatrendi on ollut jo pitkään ja nyt halutaan esineitä, jotka kestävät vuosia sukupolvelta toiselle, Jenni Rutonen kertoo.
 Koruja korjataan ja kun korjaaminen ei enää kannata, ne sulatetaan. Tämän jälkeen metallista voidaan valmistaa uusi koru.
 Kiiltävät kivet kiinnostavat jälleen
 Tänä keväänä korut myös loistavat. Timanttikorut kiinnostavat ja varsinkin sormuksien myynti on kasvanut, kertoo kertoo Timanttiset-ketjun toimitusjohtaja  Sami Koskinen .
 Timanttikoruissa suosittu kiven muoto on väritön pyöreä briljantti. Niiden yhteydessä käytetään entistä enemmän morganiittia ja valkotopaasia.
 – Nousua timanttikoruissa on meillä lähes 10 prosenttia viime vuoden alkuun verrattuna. Toimialan myynti on ollut melko tasaista ja siinä tämä erottuu, Koskinen kertoo.
 Timanttisilla suurin osa timanttikorujen myynnistä myynnistä on kotimaisilta valmistajilta. Suosittu hintaluokka on 800–900 euroa.
 Jenni Rutonen asettelee sormuksen timanttia sopivaan kohtaan.  Toni Pitkänen / Yle
 Kuopion keskustassa Timanttiset-liikkeen myyjä  Niina Kaakinen  kertoo kevään juhlasesongin näkyvän joka kevät selkeästi.
 – Kauppa vilkastuu. Lahjakorua käydään katsomassa monta kertaa. Eri vaihtoehtoja punnitaan ennen ostopäätöstä, Kaakinen kuvailee.
 Viime vuosina tapahtunut muutos on se, että osa asiakkaista on tutkinut tarjontaa jo etukäteen verkkosivujen kautta.
 Lahjaostoksilla asiakkaat arvostavat tunnettuja tuotteita. Eettiset kysymykset nousevat esiin ja varsinkin timanttikoruissa halutaan tietää kiven alkuperä.
 Toinen viime vuosien muutos on se, että miehille ostetaan koruja enemmän kuin aikaisemmin.
 – Miehetkin saavat koristautua, Kaakinen sanoo.
 Lahjaksi ostetaan edelleen myös paljon perinteisiä Kalevala Koru -tuotteita.
 Korumuotoilija on tottunut vastaamaan eettisiin kysymyksiin
 Koruihin liittyvät eettiset kysymykset eivät siis ole kadonneet minnekään. Myös korumuotoilija Jenni Rutonen saa vastata monenlaisiin kysymyksiin.
 – Minulta kysytään oman malliston koruista, mista materiaalit ovat peräisin ja teenkö itse kaiken, Rutonen kertoo.
 Rutonen muistuttaa, että tällä hetkellä kaikesta kaivetusta kullasta valtaosa käytetään elektroniikkateollisuudessa.
 – Pelkästään koruja ei voi syyttää siitä, että maailma tuhoutuu tai että kaivosteollisuus on paha asia, Rutonen toteaa.

Korujen ostajilla on Suomessa nyt uusi suosikki – innostus valkokultaan lopahti


Summary: Uusien pakkokeinojen tarkoitus oli vähentää tutkintavankien määrää, mutta niitä ei ole juurikaan käytetty.

Vuoden 2019 alussa poliisin keinovalikoima kasvoi kahdella uudella pakkokeinolla. Vangitsemisen sijasta voidaan nykyään käyttää tehostettua matkustuskieltoa tai tutkinta-arestia.
 Uudet pakkokeinot velvoittavat rikoksesta epäiltyä tai tuomittua pysymään tietyllä alueella, vaikkapa kotonaan tai muussa asumiseen soveltuvassa paikassa, kuten asuntolassa tai hoitolaitoksessa. Valvonta tapahtuu yleensä sähköisellä nilkkapannalla.
 Käytännössä kyse on samasta asiasta prosessin eri vaiheissa. Tehostettu matkustuskielto voidaan määrätä rikoksesta epäillylle tai syytetylle. Tutkinta-aresti puolestaan tuomion toimeenpanoa odottavalle vangille.
 Yle kertoi tänään ihmisistä , jotka ovat joutuneet istumaan vankilassa ilman syytä. He kaikki ovat tulleet pidätetyiksi tai vangituiksi.
 Syyttömänä poliisivankilassa tai tutkintavankeudessa olleet kertoivat kokemuksen olleen heille traumaattinen. Jotkut olivat jopa menettäneet työnsä, opiskelupaikkansa tai yrityksensä vankeusjakson takia.
 Vuodenvaihteessa voimaan astunut säännöstö olisi voinut parantaa heidän asemaansa.
 Poliisi pelkää epäillyn katoamista
 Uusien pakkokeinojen ei odotettu soveltuvan kovin isolle tutkintavankien ryhmälle.
 Lainvalmistelun aikaan arvioitiin, että tehostettu matkustuskielto ja tutkinta-aresti vähentäisivät tutkintavankien päivittäistä määrää 25–30:lla. Toisin kuitenkin kävi.
 Koko alkuvuoden aikana tehostettuja matkustuskieltoja on määrätty vain 22 kappaletta. Tutkinta-aresteja ei ole toimeenpantu ollenkaan.
 Sähköisen valvonnan teknisestä toteuttamista vastaa Rikosseuraamuslaitos. Henrietta Hassinen / Yle
 Luvut ovat monta kertaa pienemmät kuin ennakkoon arveltiin. Tämä johtunee siitä, että poliisi suhtautuu epäröiden uusiin pakkokeinoihin.
 – Pelkona on, että epäilty katoaa ikuisiksi ajoiksi jonnekin, sanoo Poliisihallituksen poliisitarkastaja  Konsta Arvelin .
 Rikoksesta epäillyn tai tuomitun on helpompi paeta esimerkiksi omasta kodistaan kuin poliisin tiloista tai vankilasta.
 Lisäksi sähköisessä valvonnassa tutkintavankeuden eristämisvaikutus ei toteudu. Valvontaan määrätty, rikoksesta epäilty voi halutessaan melko vapaasti pyrkiä vaikeuttamaan esitutkintaa.
 Poliisilla on tapana rajoittaa tutkintavankien yhteydenpitoa etenkin tutkinnan alkuvaiheessa. Sähköisessä valvonnassa yhteydenpidon rajaaminen ja etenkin sen valvonta on monimutkaisempaa.
 Rikosseuraamuslaitoksen turvallisuusjohtaja  Ari Juuti  uskoo, että uusien pakkokeinojen käyttö lisääntyy sitä mukaa, kun rikoksesta epäiltyjen tai tuomittujen, heidän avustajiensa ja tuomioistuinten tietoisuus asiasta lisääntyy.
 – Näin voisi ainakin kuvitella, kun tässä on tutkintavangin oma etu kyseessä. Hän voi jatkaa työssäkäyntiä tai opiskeluja, Juuti pohtii.
 Tutkintavanki voi itse vaatia vangitsemisen sijasta tehostettua matkustuskieltoa tai tutkinta-arestia.
 Pakkokeinojen tarjonta kaksinkertaistui entisestä
 Ennen uudistusta rikoksesta epäillyllä, syytetyllä tai tuomion toimeenpanoa odottavalla vangilla oli vain kaksi vaihtoehtoa: tutkintavankeus tai tavallinen matkustuskielto.
 Tutkintavankien olot etenkin poliisin tiloissa ovat melko karut. Ulkoilumahdollisuudet ovat vähäiset ja sellin ulkopuolella tapahtuvia aktiviteetteja ei juuri ole.
 Sekä YK:n kidutuksen vastainen komitea (CAT), Euroopan neuvoston kidutuksen ja epäinhimillisen kohtelun tai rangaistuksen estämiseksi toimiva komitea (CPT) sekä eduskunnan oikeusasiamies ovat toistuvasti todenneet, että poliisivankilat soveltuvat vain vankien lyhytaikaiseen säilytykseen.
 Tavallista matkustuskieltoa poliisi ei ole puolestaan pitänyt kovin tehokkaana, sillä sen valvonta on vähäistä. Niitä onkin määrätty vuosittain vain muutamia satoja.
 Viime vuonna määrättiin 550 tavallista matkustuskieltoa. Pidätyksiä oli 8 500 ja vangitsemisia 2 100.
 Lue myös:
 Syyttömänä vangitut

Poliisi ei luota nilkkapantaan ja kotiarestiin, joiden piti parantaa tutkintavankien asemaa: “Pelkona on, että epäilty katoaa ikuisiksi ajoiksi”


Summary: Yle uutisten toimittaja Antti Kuronen kävi Syyriassa vartioidulla leirillä, jossa on Isis-taistelijoiden suomalaisia puolisoita ja lapsia.

Ylen Antti Kuronen pääsi ensimmäisenä suomalaisena toimittajana käymään Syyriassa Al-Holin leirillä. Valtavalla pakolaisleirillä elää kaikkiaan yli 70 000 ihmistä, joista noin 20 000 vartioidussa Isis-taistelijoiden omaisten leirissä.
 Näiden joukossa on 11 suomalaista naista ja 33 lasta. Jutun aiheesta  voit lukea tästä.
 Naiset lapsineen hakeutuivat Syyriaan Isis-terrorijärjestön hallitsemalle alueelle miehiään seuraten.
 Suomesta lähteneitä Isis-terrorijärjestön toimintaan osalllistuneita miehiä on Suojelupoliisin mukaan alueella vangittuna muutamia.  Tässä uutisjuttu aiheesta .
 Asiantuntijoiden arvioihin suomalaisten tilanteesta  voit perehtyä tästä . Antti Kurosen vuosi sitten valmistuneen Ulkolinja-dokumentin hävitetystä Raqqan kaupungista ja Isis-järjestön terrorista  voit nähdä tästä .
 Antti Kuronen Syyrian Qamishlissa 25. toukokuuta 2019. Yle
 Tässä voit kysyä Antti Kurioselta hänen matkastaan ja näkemästään Al-Holin karulta leirillä.
 Kysymysten on syytä kohdistua ensisijaisesti Antin matkaan, sekä taustana olevaan Syyrian kriisiin ja Isis-terrorijärjestön rooliin.
 Pysytään siis asiassa! Tämän jutun yhteydessä ei ole tarkoitus keskustella siitä, mitä leirillä olevien Suomen kansalaisuuden omaavien naisten ja lasten suhteen on tehtävä. Tästä kiinnostuneiden kannattaa katsoa tiistain  A-studion lähetys asiasta .
 Kysymyksiä esittääksesi tarvitset Yle tunnnuksen.  Sen voit luoda tässä . Muistetaan asiallisuus, kiitos!
 Kysymyksiä voi esittää jo nyt. Kommenttipalsta on avoinna kello 1530 asti. Antti Kuronen vastaa tässä jutussa kello 14-16.

Millaiset ovat olot Isis-leirillä Syyriassa? Mikä on Suomen kansalaisten tilanne? Kysy tässä paikalla käyneeltä Ylen toimittaja Antti Kuroselta


Tampereen taidemuseon kokoelma-amanuenssi  Aki Silvennoinen  odottaa ristiriitaisin tuntein illan kansanjuhlaa Tampereen Keskustorilla.
 Suihkulähde koki kovia jo sunnuntaina  yöllä, kun tuhannet ihmiset ryntäsivät Keskustorille juhlimaan Leijonien MM-kultaa. Suihkulähteen yläosasta katosi pieni osa. Mitä todennäköisimmin pala on irronnut, kun sunnuntaiöiset juhlijat ovat kiivenneet suihkulähteen huipulle.
 Myös viime kultajuhlien tuoksinassa vuonna 2011 suihkulähde sai kärsiä kovia juhlijoiden käsissä.
 Keskustorin suihkulähde on  Robert Huberin  suunnittelema ja teollisuuspohatta  Wilhelm von Nottbeckin  Tampereen kaupungille lahjoittama veistos vesialtaassa Raatihuoneen edustalla.
 Veistoksessa on neljä lohikäärmettä. Veistoksen alhaalla on neljä merenneitoa.
 Turvamiehet tai aita ympärille
 Keskustorille on tulossa kansanjuhlaan tuhansia ihmisiä, jopa kymmenen tuhatta. Silvennoisen mukaan kaupunki ei ehdi peittämään suihkulähdettä kuvulla.
 – Siitä on tänään keskusteltu. Se on liian iso operaatio. Kupua ei laiteta, mutta yritämme saada mieluiten aidoituksen, mutta vähintään turvamiehet, ettei kukaan sinne mene.
 Silvennoisen mukaan parhaassa tapauksessa suihkulähteen kadonnut pala voi löytyä vielä suihkulähteen patsaan päältä.
 Suihkulähteen päällä kävi tiuhaan uusia juhlijoita.  Anu Leena Koskinen / Yle
 Suihkulähdettä on tarkoitus tarkastaa nostokurjella, miten pahasti se on kärsinyt. Suihkulähde on sinkkiä ja se murtuu herkästi.
 – Huomenna mennään näillä näkymin katsomaan, miltä siellä näyttää.
 Tästäkin syystä kokoelma-amanuenssi toivoo, että suihkulähteeseen ei kiivetä. Hän pelkää sitäkin, että joku putoaa ja lyö päänsä.
 – Toivomus on, että sinne ei nyt mennä. Se on myös henkilöturvallisuuskysymys. Se on vielä ikävämpää, jos jollekulle sattuu jotakin.
 Tuhansien eurojen korjaus
 Sinkkilevyistä tehty suihkulähde saadaan kyllä korjatuksi, jos puuttuvaa palaa ei löydetä. Silvennoisen mukaan muotista valmistettava pala ja korjaus maksaisivat tuhansia euroja.
 Jos käy ilmi, että pala on irronnut kiipeilyn vuoksi ja selviää, kuka sen on irrottanut, siirtyykö korvausvastuu hänelle?
 – Jos jollakin on se pala mukanaan ja sen vain palauttaa, ei seuraa mitään, Silvennoinen totesi alkuviikosta.
 Vielä kukaan ei ole ilmoittanut palasta.
 Millä mielellä taidemuseon asiantuntija seuraa kultajuhlia?
 – Vähän ristiriitaisin tuntein. Toki hienoa, että on voitettu maailmanmestaruus ja sitä juhlitaan. Kannattaa pitää järki päässä, ettei aiheuteta tuhoja. Juhlia voi muutenkin.
 Lue lisää:
 Tampere etsii Keskustorin suihkulähteestä kiekkojuhlissa kadonnutta tuhansien eurojen arvoista palaa: "Jos sen palauttaa, ei seuraa mitään"
 JVG, Pate Mustajärvi ja vaikka ketä paikalla! Yle näyttää Leijonien kansanjuhlan Tampereelta suorana

"Sinne ei nyt mennä" – Tampereen suihkulähteestä katosi kallis pala, taideasiantuntija pelkää illan Leijonat-juhlan ryntäystä


Summary: Uuden veneilyreitin avautuminen Heinolan ja Kouvolan välillä herättää suuria odotuksia matkailuyrityksissä, kun kauan odotettu  Kimolan kanava valmistuu.

Vuoden kuluttua valmistuva Kimolan kanava tulee yhdistämään Konniveden ja Pyhäjärven väylät toisiinsa Kouvolan ja Heinolan välillä. Seitsemän kilometriä pitkä väylä on entinen uittokanava, jota parhaillaan kunnostetaan veneilijöiden käyttöön.
 Kimolan kanava sijoittuu Iitin ja Kouvolan alueille. Yle
 Kanavan erikoisuus ovat suuri sulku ja sitä seuraava veneilytunneli. Sulussa pudotuskorkeus on peräti 12 metriä.
 Sulun jälkeen veneet kulkevat 70 metriä pitkän tunnelin läpi. Kyseessä on Euroopan oloissakin harvinainen tunneli, sillä vastaavia löytyy vain Englannista. Siellä niillä liikkuvat jokilaivat.
 Kimolan kanavassa rakennetaan parhaillaan uutta sulkua, jonka pudotuskorkeus tulee olemaan 12 metriä.   Suomessa on yksi tätä suurempi sulku, se sijaitsee Saimaan kanavassa Mälkiällä. Jari Tanskanen / Yle
 Tuhansia turisteja ja kymmeniä uusia työpaikkoja
 Uuden kanavan valmistuminen on Suomen oloissa poikkeuksellista, ja kanavalle odotetaankin runsaasti veneilijöitä. Heinolan, Iitin ja Kouvolan teettämän selvityksen mukaan Kimolan kanavassa voitaisiin ensimmäisinä vuosina tehdä jopa pari tuhatta venematkaa.
 Iitin Vuolenkosken kesätori piristyy kesäristeilyjen myötä. Antro Valo / Yle
 Se tarkoittaa alueelle myös merkittävää matkailutuloa. Erityisesti Iitin Vuolenkoskella odotetaan kanavan avautumista.
 – Ravintolapalveluiden kehittämistä olemme miettineet. Totta kai matkailijat elvyttävät kesätoria, ja tarvetta on veneiden huolto- ja korjauspalveluille, sanoo Vuolenkosken kyläyhdistyksen puheenjohtaja  Eero Paronen.
 Kyläyhdistys etsii parhaillaan yrittäjiä, jotka olisivat valmiit aloittamaan yritystoiminnan kylällä.
 Risteilyturisteja Saksasta luontomatkalle
 Uuden kanavan tuloa ennakoi myös se, että säännöllinen risteilyliikenne käynnistyy Heinolan ja Iitin Vuolenkosken välillä yli kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen. Kanavan valmistuttua reitti jatkuu kanavansuulle ja mahdollisesti Kouvolan Voikkaalle asti.
 Heinolan ja Vuolenkosken välillä alkoivat laivaristeilyt kahdenkymmenen vuoden tauon jälkeen, kun M/S Pyhäjärvi saapui ensikäynnille. Vuolenkosken kyläyhdistyksen edustajat Eero Paronen ja Seppo Lehtinen luovuttivat laivuri Risto Turuselle saunavastan käytettäväksi laivan saunassa.  Jari Tanskanen / Yle
 Laivaristeilyjä varten perustettu Heinolan laivaosakeyhtiö on siirtänyt Kiteellä aiemmin palvelleen M/S Pyhäjärven Konnivedelle.
 Kotimaisten matkailijoiden lisäksi laivalle odotetaan vuoden kuluttua jo runsaasti saksalaisturisteja, sillä luontomatkoilla on kysyntää Keski-Euroopassa. Kymenlaaksoon on hyvät lentoyhteydet Lappeenrannan tai Helsinki-Vantaan lentokenttien kautta. Matkojen markkinointi on juuri alkamassa.
 Laivuri Risto Turunen Heinolan laivaosakeyhtiöstä ohjaa M/S Pyhäjärveä Konnivedellä.  Antro Valo / Yle
 Mahdollista on, että vuoden kuluttua Heinolasta ja Iitin Vuolenkoskelta pääsee laivalla päivittäin risteilylle Kimolan kanavalle.
 – Jos ensi vuonna turistivirta kasvaa, sitten höyläämme kanavaristeilyjä, ja niiden lisäksi voidaan ajaa tilausristeilyjä, sanoo laivuri  Risto Turunen  Heinolan laivaosakeyhtiöstä.
 Paikallisillekin tuntematon Konnivesi
 Matka Heinolasta Vuolinkoskelle kestää 50-paikkaisella aluksella puolitoista tuntia. Avajaisristeilyllä mukana oli lähinnä paikallisia asukkaita, mutta monelle matka Konniveden läpi oli ensimmäinen.
 – Kyllä tiesin, että Kymen rannat ovat kauniita, mutta että ne ovat näin kauniita, se tuli yllättäen, ihastelee maisemia ensiristeilyllä mukana ollut heinolalainen  Helga Nurminen-Ekholm.
 M/S Pyhäjärvi risteilemässä Konnivedellä Heinolan eteläpuolella.  Jari Tanskanen / Yle

Saksalaisturisteja, satoja huviveneitä, risteilyalus – uudesta  kanavasta tulee ainutlaatuinen veneilyreitti koko Euroopassa


Summary: Elon Muskin avaruusyhtiö aikoo moninkertaistaa kiertoradalla olevien satelliittien määrän.

Tähtitieteilijät ovat huolissaan siitä, että uudet satelliitit heikentävät kykyämme nähdä tähdet ja vaikeuttavat tieteellisten havaintojen tekemistä.
 Huoli nousi sen jälkeen, kun  Elon Muskin  avaruusyhtiö SpaceX laukaisi 60 Starlink-hankkeensa satelliittia kiertoradalle viime viikolla. Laukaisun yhteydessä huomattiin, että satelliitit voi nähdä paljain silmin.
 – Kärjistetysti on sanottu, että jos monet uusien megaverkostojen satelliiteista olisivat jatkuvasti yhtä kirkkaita, tulevaisuudessa ihminen näkisi enemmän satelliitteja kuin tähtiä, kertoi Alabaman yliopiston tähtitieteilijä  Bill Keel  uutistoimisto AFP:lle.
 Satelliittien kirkkaus on sittemmin vähentynyt sitä mukaa kun niiden suuntaukset ovat tasapainottuneet ja ne ovat jatkaneet nousuaan lopulliselle kiertoradalleen 550 kilometrin korkeudessa. Tämä ei ole kuitenkaan poistanut kaikkien tutkijoiden huolta siitä, mitä tulevaisuus tuo tullessaan.
 Muskin yhtiö on vain yksi useista yrityksistä, jotka suunnittelevat avaruusalalle lähtemistä.
 SpaceX moninkertaistamassa satelliittien määrän
 SpaceX:n Starlink-hankkeen tarkoituksena on tarjota nopea internet-yhteys avaruuden kautta erityisesti ihmisille, jotka ovat perinteisten maayhteyksien ulottumattomissa. Yhtiön mukaan sen avaruuspohjaista laajakaistaverkkoa voi tulevaisuudessa käyttää missä päin tahansa maailmaa.
 Tällä hetkellä maata kiertää kaikkiaan noin 2 100 aktiivista satelliittia, arvioi yhdysvaltalainen Satellite Industry Association.
 Starlink aloittaa toimintansa, kun yritys on laukaissut avaruuteen 800 satelliittia. Hankkeen valmistuessa satelliitteja on suunnitelmien mukaan käytössä yli 12 000.
 – Horisontin yllä on aina satoja (satelliitteja), ennustaa  Jonathan McDowell  astrofysiikan Harvard-Smithsonian-keskuksesta.
 – Vaikutus on dramaattisempi, kun on kaukana kaupungista pimeällä alueella, ja tämä tulee ehdottomasti aiheuttamaan ongelmia joidenkin ammattitason astronomisten havaintojen kanssa.
 Radiotähtitieteilijöiden työ vaarassa
 Elon Musk kommentoi asiaa Twitterissä lupaamalla selvittää mahdollisuuksia satelliittien heijastavuuden vähentämiseksi. Hieman ristiriitaisesti hän lisäsi, että satelliittiverkostolla on "nollan prosentin vaikutus tähtitieteen kehitykselle".
 Miljardööri kertoi myös, että nopean internetin tarjoaminen miljardeille heikommassa taloudellisessa asemassa oleville on kaikkien hyväksi.
 Bill Keel iloitsi Muskin lupauksesta tutkia satelliittien heijastavuutta, mutta ihmetteli, miksei asiaa ole selvitetty aiemmin. Hän myös lisäsi, että radiotähtitieteen parissa työskentelevät ovat muita astronomeja heikommassa asemassa.
 Radiotähtitieteilijöiden aikaansaannosta oli muun muassa viime kuussa otettu kuva mustasta aukosta. He tukeutuvat taivaan kappaleiden elektromagneettiseen säteilyyn. Satelliitteja hallinnoivat yritykset eivät useinkaan tee riittävästi sen eteen, että heidän satelliittinsa eivät häiritsisi säteilyaaltojen havainnointia.
 – On aiheellista yhtyä radioastronomikollegojen vaatimuksiin ennakoivasta ratkaisusta. Kyse ei ole vain ammatillisten intressiemme turvaamisesta, vaan myös yötaivaan suojaamisesta ihmisiltä niin pitkälle kuin se on mahdollista, Keel toteaa.

Tähtitieteilijät näreissään SpaceX:n satelliiteista – ovat uhka yötaivaalle ja tähtitieteelle


Summary: Toukokuun puolivälissä iskettiin neljää kaupallista alusta vastaan.

Yhdysvaltain kansallisen turvallisuuden neuvonantaja  John Bolton  sanoo, että  aiemmin tässä kuussa tehtyjen laivaiskujen  takana oli "melkein varmasti" Iran.
 Bolton sanoi keskiviikkona lehdistötilaisuudessa Arabiemiraattien Abu Dhabissa, että laivoja vastaan iskettiin "merimiinoilla, jotka olivat melkein varmasti Iranista."
 Boltonin kommenteista kertoo uutistoimisto AFP.
 Bolton viittaa kuun puolivälissä tehtyihin iskuihin neljää kaupallista alusta vastaan. Alukset olivat tuolloin Fujairan sataman edustalla Hormuzinsalmessa. Aluksista kaksi oli saudiarabialaisia säilöaluksia, yksi oli norjalainen.
 Toukokuun 12. päivä tehtyjä iskuja tutkii viiden maan edustajista koostuva ryhmä. Mukana on yhdysvaltalaisia asiantuntijoita.
 Yle Uutisgrafiikka
 Lue lisää:
 Yhdysvallat haastaa Irania voimalla – onko sota ovella vai hakeeko Trump vain parempia neuvotteluasemia?
 "Viallinen yksilö" ja "sodanlietsoja" – Trumpin turvallisuusneuvonantaja John Bolton herättää arvostelua sekä ulkomailla että kotona

Yhdysvaltain Bolton: Iran "melkein varmasti" Hormuzinsalmen alusiskujen takana


Summary: Finnwatchin mukaan Suomen osinkoverojärjestelmä aiheuttaa epätasa-arvoa verovelvollisten välillä.

Yritysten vastuullisuutta tarkkaileva Finnwatch edellyttää, että sote-alan yritykset sitoutuisivat vastuullisen veronmaksun periaatteisiin. Lisäksi niiden tulisi linjata julkisesti käytössään olevista verosuunnittelun keinoista.
 Finnwatch on vertaillut kuuden suurimman Suomessa toimivan sote-alan yrityksen verovastuullisuutta. Raportissa verovastuullisuutta arvioidaan tarkastelemalla toimia, joilla yritys pyrkii välttämään toimintamaahansa maksettavia veroja.
 Finnwatchin mukaan verolainsäädännön puutteiden vuoksi osa yrityksistä saa merkittäviä veroetuja samalla kun toiset maksavat huomattavasti enemmän veroja.
 – Yritysten tulee laatia julkinen veronmaksun vastuullisuutta koskeva strategia, jossa ne linjaavat käytössään olevista verosuunnittelun keinoista, Finnwatch suosittaa raportissaan.
 Mukana vertailussa olivat Attendo, Mehiläinen, Cor Group eli Coronaria, Pihlajalinna, PlusTerveys ja Terveystalo.
 Parhaiten menestyivät Pihlajalinna ja Coronaria, jotka saivat viisi pistettä. Paras mahdollinen pistemäärä oli +11 ja huonoin -11. Kolmannella sijalla on PlusTerveys kolmella pisteellä.
 – Nämä yritykset voisivat edelleen parantaa sijoitustaan laatimalla selkeät julkiset verovastuullisuuslinjaukset sekä puuttumalla tulonmuuntoon palkkaamalla entistä useamman lääkärin suoraan työsuhteeseen, kerrotaan Finnwatchin raportissa.
 Finnwatchin mukaan esimerkiksi yli puolet Pihlajalinnan lääkäreistä työskentelee ulkopuolisina palveluntarjoajina. Yhtiö maksaa lääkäreille työpanososinkoja.
 Julkisesta verostrategiasta pisteitä
 Heikoiten menestyi Mehiläinen, jonka tulos oli -2 pistettä.
 – Mehiläinen sai eniten pisteitä julkisesta verostrategiastaan, mutta menetti pisteitä Suomessa verotettavaa tulosta vähentävistä lainajärjestelyistään, käynnissä olevasta veroriidastaan sekä tulonmuunnosta. Tulonmuunnolla tarkoitetaan tilannetta, jossa ansiotuloja muunnetaan pääomatuloiksi.
 Attendo jäi -1 pisteeseen ja Terveystalo nollaan pisteeseen. Finnwatchin mukaan molemmilla yrityksillä on käynnissä veroriitoja ja ne osallistuvat tulonmuuntoon.
 Finnwatch kuitenkin huomauttaa, että sekä Terveystalo että Attendo ovat purkaneet vanhoja aggressiivisia kansainvälisiä verojärjestelyjään.
 – Terveystalon kohdalla vanhoista järjestelyistä kertyneet tappiot ovat vielä viime vuosina vähentäneet yhtiön Suomessa maksamia veroja. Nämä tappiot tulevat käytetyksi yhtiön mukaan vuoden 2019 alussa, minkä jälkeen yhtiön verovastuullisuus tässä raportissa käytettyjen kriteerien mukaisesti paranee.
 Kritiikkiä osinkoverojärjestelmälle
 Päättäjille Finnwatch suosittaa muun muassa Suomen korkovähennysrajoitusta koskevan sääntelyn kiristämistä. Yhdistys kritisoi Suomen osinkoverojärjestelmän aiheuttavan epätasa-arvoa verovelvollisten välillä.
 – Suurituloiset voivat muuntaa palkkatuloja osinkotuloiksi ja saavuttaa tätä kautta merkittävän veroedun ansiotuloverotukseen verrattuna.
 Yhdistys toteaa raportissaan, että yhtiöiden rahoitusjärjestelyjen läpikäyminen ja arviointi edellyttää kuntien päättäjiltä, medialta ja kansalaisjärjestöiltä yhtiöiden tilinpäätösten tarkastelua, joten Patentti- ja rekisterihallituksen Virre-tietokannan käytön tulisi olla maksutonta.
 Yhdistys myös muun muassa säätäisi yritysverotusta koskevat tuomioistuinten päätökset julkisiksi ja tekisi verotusta koskevien oikeudenkäyntien päätöksistä julkisia.
 Raportti on tuotettu vuonna 2018 kerätyllä joukkorahoituksella. Selvitys perustuu sote-alan yrityksille lähetettyyn laajaan kyselyyn sekä maakohtaiseen veroraportointipohjaan, joka yrityksiä on pyydetty täyttämään vuosien 2016-2018 ajalta.
 Finnwatchin jäsenjärjestöjä ovat Kirkon ulkomaanapu, Suomen ammattiliittojen solidaarisuuskeskus SASK, Fingo, Kuluttajaliitto, Eettisen kaupan puolesta, Maan ystävät, Dalitien solidaarisuusverkosto, Suomen lähetysseura, Solidaarisuus, Kios Foundation ja Attac.

Finnwatch vertaili sote-alan yritysten verovastuullisuutta: Mehiläinen oli viimeisenä


Summary: Viikonloppu on tuulinen koko maassa.

Epävakainen sää riivaa Suomea paraikaa, eikä viikonlopun sään ennustaminen ole vieläkään ihan helppoa. Ylen meteorologi  Joonas Koskela  uskaltaa keskiviikkoaamuna kuitenkin povata, että sää poutaantuu lauantaiksi Etelä- ja Keski-Suomessa.
 – Voi olla myös mahdollista, että aurinkokin pääsee paistamaan ainakin paikoin etelässä ja Keski-Suomessa, Koskela sanoo.
 Pohjois-Suomi kärsii lauantaina edelleen matalapaineesta, ja ainakin Lapissa voi tulla hajanaista sadetta.
 Pohjoisessa lämpötila on valmistujaispäivänä 5–10 astetta. Etelä- ja Keski-Suomessa lukemat nousevat 15–20 asteeseen.
 – Se 20 astetta on siinä ja siinä, mutta mahdollinen kuitenkin, Koskela ennustaa.
 Yle Sää
 Viikonloppu on tuulinen koko maassa, mikä on hyvä ottaa huomioon, jos on järjestämässä juhlia.
 Lauantai-iltana Ruotsista saapuu matalapaine Länsi-Suomeen.
 – Illalla voi Länsi-Suomessa sataa, ennustaa Koskela.
 Ensi viikolla sää lämpenee. Viikonlopun vaihteleva sää jatkuu alkuviikosta, mutta loppuviikosta päästään ehkä jopa hellelukemiin, jos ennuste toteutuu.

Se on siinä ja siinä: 20 astetta voi mennä rikki valmistujaispäivänä – jopa hellelukemia luvassa ensi viikolla


Summary: Vaijerin varassa voi liukua 800 metrin matkan.

Pariisin Eiffel-tornissa pääsee parhaillaan huvittelemaan seikkailupuistoista tutulla vajeriliulla.
 Sillä pääsee Eiffel-tornin toiselta tasanteelta läheiseen puistoon. Matka alkaa 115 metrin korkeudesta ja vaijerin varassa liukuu 800 metriä.
 Vaijeriliuku on paikalla sunnuntaihin asti.

Video: Hurjapäät huvittelevat liukumalla Eiffel-tornista


Etelä-Korean presidentti  Moon Jae-in  saapuu kesäkuussa valtiovierailulle Suomeen puolisoineen. Presidentti  Sauli Niinistö  isännöi Korean presidenttiparia yhdessä puolisonsa  Jenni Haukion  kanssa, kertoo presidentin kanslia.
 Niinistö ja Haukio ottavat vieraat vastaan Presidentinlinnalla maanantaina 10. kesäkuuta. Vastaanottoseremoniaa voi seurata Kauppatorilta noin kello 10 alkaen.
 Presidenttien keskustelujen asialistalla ovat muun muassa maiden kahdenväliset suhteet, alueelliset kysymykset sekä globaali monenkeskinen yhteistyö.
 Presidentit pitävät keskustelujen päätteeksi yhteisen lehdistötilaisuuden.
 Edellisestä vierailusta 13 vuotta
 Moonin ohjelmassa on maanantaina Helsingin kaupungin tarjoama lounas, tapaaminen eduskunnan puhemiehen kanssa sekä vierailu Aalto-yliopistossa. Hänen puolisonsa  Kim Jung-sook  tutustuu Uuteen lastensairaalaan ja vierailee Designmuseossa Haukion kanssa.
 Illalla Suomen presidenttipari isännöi juhlapäivällisen Presidentinlinnassa.
 Tiistaina Moon vierailee Kesärannassa ja tapaa pääministerin. Tämän lisäksi hän puhuu kongressikeskus Paasitornissa järjestettävässä yritysfoorumissa presidentti Niinistön kanssa.
 Moon vierailee myös Hietaniemen hautausmaalla, jossa hän laskee seppeleen.
 Edellisen kerran Etelä-Korean presidentti on vieraillut Suomessa vuonna 2006. Tuolloin presidentti  Tarja Halonen  emännöi presidentti  Roh Moo-huynin  valtiovierailua.
 Presidentti Niinistö vieraili edellisen kerran Etelä-Koreassa vuonna 2012 Soulissa järjestetyn kansainvälisen ydinturvahuippukokouksen yhteydessä.

Etelä-Korean presidentti vierailee puolisonsa kanssa Suomessa kesäkuun alkupuolella


Summary: Kansanjuhla alkaa Tampereen Keskustorilla kello 18.00 ja Yle näyttää sen suorana.

Tampereella on kova kuhina, kun kaupungissa tehdään kansanjuhlaa Leijonille. Juhlatunnelmasta pääsee nauttimaan myös kotisohvalla, sillä Yle näyttää juhlan suorana  Areenassa .
 Paikalla Keskustorilla nähdään tamperelaisia ja suomalaisia artisteja, kuten JVG, DJ Juissi, Pate Mustajärvi, Jonne Aaron, Waltteri Torikka, Poju, Noora Louhimo, Sani Aartela, Ilari Hämäläinen ja Pirkanpojat.
 JVG villitsi myös Helsingin juhlassa.
 Popedan Pate Mustajärvi on tunnettu kiekkobiiseistään Mää ja Tapparan mies sekä Ukkometso. Nähtäväksi jää, villitäänkö tamperelaista katsomoa niillä.
 Kultajuhlan juontavat radiosta tutut Mikko Siltala ja Pauliina Puurila.
 Lähes koko joukkue eli 19 pelaajaa saadaan mukaan juhliin. Illalla varmistui, että tulossa on myös nuori tähti  Kaapo Kakko .
 Mukana ovat Tampereen seudun tärkeät pelaajat kuten  Kristian Kuusela  ja  Marko "Mörkö" Anttila .
 Lisäksi paikalla ovat   Toni Rajala, Arttu Ilomäki, Henri Jokiharju, Oliwer Kaski, Joel Kiviranta, Miika Koivisto, Juho Lammikko, Kevin Lankinen, Mikko Lehtonen, Niko Mikkola, Niko Ojamäki, Jussi Olkinuora, Harri Pesonen, Jere Sallinen, Veli-Matti Savinainen  ja  Juhani Tyrväinen.
 Juhlien keskipisteeksi tulee lava Satakunnankadun päälle. Tapahtuma-alueelle tulee useita jättiscreenejä, joten juhlaa pääsee seuraamaan koko Keskustorin alueelta.
 Keskustorin kansanjuhla alkaa kuudelta illalla ja kestää noin tunnin. Ennen kansanjuhlaa joukkue osallistuu Tampereen kaupungin järjestämälle pormestarin vastaanotolle.
 Juhlat vaikuttavat koko keskustan liikenteeseen
 Juhlan järjestelyt vaikuttavat jo päivällä koko keskustan liikenteeseen.
 Väkeä kannustetaan saapumaan juhliin julkisella liikenteellä, kävellen tai pyörällä. Liikenteessä kannattaa olla ajoissa.
 Frenckellin ja Keskustorin pysäköintialueet ovat pois käytöstä keskiviikkona klo 9.00 alkaen aina tapahtuman päättymiseen asti.
 Myös Frenckellin pysäköintitalo on kiinni kello 16.00-19.30.
 Aleksis Kiven katu on suljettuna ajoneuvoliikenteeltä klo 16.00-19.15. Ajoneuvoilta on pääsy kielletty Aleksis Kiven kadulle Kauppakadulta, Puutarhakadulta ja Satakunnankadulta klo 16.00-19.15.
 Satakunnankadulta ajoneuvoliikenne suljetaan lännen suuntaan kello 16.00-19.15, liikenne itään toimii normaalisti.
 Lue lisää:
 Lempäälä päättää ensi viikolla, mitä "Mörkö" Anttila ja Jenni Hiirikoski saavat palkinnoksi: juhlat tulossa
 Katso Helsingin juhlien tunnelmia maanantailta:

JVG, Pate Mustajärvi ja vaikka ketä paikalla! Yle näyttää Leijonien kansanjuhlan Tampereelta suorana


Ensi viikolla julkaistava paljastuskirja väittää, että erikoissyyttäjä  Robert Mueller  olisi valmistellut Yhdysvaltain presidentti  Donald Trumpin  syyttämistä oikeuden estämisestä,  kertoi Guardian tiistaina .
 Lehden tietojen mukaan kirjailija  Michael Wolffin  uusi kirja,  Siege: Trump Under Fire , paljastaa, että Mueller olisi laatinut kolmen kohdan syytteen oikeuden estämisestä Trumpia vastaan, mutta päättäneensä sitten hyllyttää asian.
 Wolff sanoo tietojensa perustuvan sisäisiin asiakirjoihin, jotka hän on saanut erikoissyyttäjän kansliaa tuntevalta lähteeltä. Muellerin edustaja on kiistänyt kirjan väitteet ja todennut, että kyseisiä asiakirjoja ei ole olemassa.
 Guardian kertoo nähneensä asiakirjat, joihin Wolffin väitteet perustuvat.
 Wolffin paljastukset ovat yllättäviä, sillä Muellerin Venäjä-tutkinnan loppuraportissa erikoissyyttäjä ei ottanut kantaa siihen, syyllistyikö Trump oikeuden estämiseen.

Guardian: Paljastuskirja väittää erikoissyyttäjä Muellerin valmistelleen syytteitä Trumpia vastaan


Summary: Kasvua bruttokansantuotteessa oli edelliseltä neljännekseltä 0,2 prosenttia.

Suomen työpäiväkorjattu bruttokansantuote kasvoi tammi-maaliskuussa 1,2 prosenttia vuodentakaisesta, kertoo Tilastokeskus ennakkotiedoissaan. Kasvua edelliseltä neljännekseltä oli 0,2 prosenttia, kun hintojen muutosten vaikutukset on poistettu.
 Tarkentuneiden lukujen mukaan talous kasvoi vuoden 2018 viimeisellä neljänneksellä 2,2 prosenttia vuodentakaisesta.
 Tilastokeskus ennusti aiemmin toukokuussa alkuvuoden talouskasvuksi niin ikään 2,2 prosentin kasvua. Nyt saatujen ennakkotietojen mukaan toteutunut kasvu olisi kuitenkin ollut prosenttiyksikön heikompi.

Suomen talous kasvoi 1,2 prosenttia alkuvuodesta


Summary: Pian vuoden toiminut Hiilipörssi alkaa nyt kehitellä yritysversiota sijoittajille. Työssä on mukana myös SM-liiga, ja tulossa on esimerkiksi Kärppä-suo.

Sieviläinen  Aleksi Kotilainen  oli ensimmäisiä, jotka sijoittivat pian vuosi sitten avattuun Suomen Luonnonsuojeluliiton rakentamaan ja Koneen Säätiön rahoittamaan  Hiilipörssiin .
 – Tuli semmoinen olo, että tämä oikeasti voi auttaa johonkin. Se tuntui helpolta ja kätevältä tavalta. Tietysti omilla elämänvalinnoillaankin voi vaikuttaa, pohtii Kotilainen.
 Hän lahjoitti rahaa siihen, että ensimmäiseksi kohteeksi valikoitunut Lestijärven Joutenneva ennallistettaisiin. Vuotta myöhemmin Kotilainen ei ole yksin: Hiilipörssiin on tehty jo yli 2 000 sijoitusta. Yksittäisiä sijoittajia on yli 1 800 ja rahaa on kertynyt yli 600 000 euroa.
 – Hienoa, että niin moni muukin on löytänyt tämän kohteen ja ajatellut, että siitä voi olla hyötyä, sanoo sieviläismies.
 SM-liiga mukana, tulossa Kärppä-suo
 Pääosin asialla ovat olleet yksityiset, sillä yrityksille toimivaa systeemiä aletaan vasta kehittää. Yritysversiota rahoittaa osaltaan jääkiekon SM-liiga, jolle rakennetaan oma kummisuojärjestelmä.
 Oulun läheltä on jo löytynyt Metsähallituksen omistama Kärppä-suo, joka toivottavasti on vuoden, puolentoista päästä fanien rahoitettavana ennallistamiskohteena.
 – Kotimainen, konkreettinen kohde kiinnostaa kovasti. Kun suon ennallistaa, se jää sellaiseksi, sanoo Hiilipörssin johtaja  Heikki Susiluoma .
 Konkretia vetosi myös Aleksi Kotilaiseen, vaikka kokemukset suoluonnosta rajoittuvat muutamaan marjareissuun. Isovanhemmat ovat asuneet Lestijärvellä vuosikymmeniä, ja paikka on tärkeä koko perheelle. Erityisesti Kotilainen toivoo, ettei itse järven tilanne huononisi, vaan suon ennallistaminen parantaisi sitäkin.
 Joutennevalla tarkastellaan kaikkiaan 350 hehtaarin aluetta, mutta toimenpiteitä tehdään noin 120–150 hehtaarin alalla. Kalle Niskala / Yle
 Hiilipörssillä on nyt positiivinen ongelma: sijoituksia on enemmän kuin ennallistettavia soita. Viisi suota on työn alla eri puolilla Suomea. Pisimmällä ollaan Puolangalla, missä omistajalla oli valmiina suunnitelma, mutta resurssit puuttuivat.
 Soita tulee tarjolle paljon, mutta niihin liittyy usein ongelmia: yksityinen tarjoaja saattaa omistaa vain pienen osan suosta. Hiilipörssin rahkeet eivät riitä siihen, että kaikki omistajat etsittäisiin ja heiltä saataisiin lupa töille.
 – Meillä on useita tällaisia kohteita odottamassa.
 Uusista kohteista keskustellaan Metsähallituksen kanssa, ja myös metsäyhtiöiden kanssa on puhuttu yhteistyöstä. Pisimmällä neuvottelut ovat Puolangan, Seinäjoen ja Karkkilan kuntien kanssa. Kuntien suot ovat yleensä isoja kokonaisuuksia ja omistussuhteet selvempiä kuin yksityisillä.
 Samalla teemme uhanalaisille lajeille elintilaa. Se on monelle sijoittajalle tärkeämpää kuin hiilen laskennallinen hyöty.  Heikki Susiluoma, Hiilipörssi
 Pienelläkin sijoituksella alkuun
 Esimerkiksi sadan euron sijoituksella ennallistetaan 12 aaria suota. Luvut pohjautuvat Hiilipörssiä varten tehtyihin arviointihaastatteluihin muun muassa Metsähallituksen kanssa. Todellinen ennallistamiskustannus riippuu suon tilasta, koosta ja sijainnista.
 Kohde voi olla missä päin vain Suomea, ja sijoittaja saa tiedon kohteesta ja oman panoksensa toteutumisesta.
 Lestijärven Joutennevalla työt piti aloittaa viime talvena roudan tultua, mutta hanke tuli liian myöhään ehtiäkseen Metsähallituksen työohjelmaan. Metsähallitus poistaa puustoa osassa aluetta, jotta esimerkiksi ojien tukkiminen onnistuu.
 Määrät eivät ole suuria, ja suunnitelma tarkentuu, kun maastoon päästään tänä kesänä. Joissain osissa ennallistamista voi ruveta tekemään ennen puiden poistoakin.
 Aleksi Kotilaista ei haittaa, vaikka aikataulu venyy.
 – Kun on aloittava projekti siemenvaiheessa, ei voikaan vaatia, että heti ollaan siellä heilumassa ja tekemässä töitä.
 Ojaa luotiin umpeen symbolisesti Lestijärvellä vuosi sitten, kun Hiilipörssiä esiteltiin. Varsinaisten töiden aloittaminen on kuitenkin venynyt, sillä puuston poisto ei ehtinyt Metsähallituksen viime kesän työohjelmaan. Heini Holopainen / Yle
 Metsiinkin sijoittaminen kiinnostaa
 Johtaja Heikki Susiluoma ei halua puhua Hiilipörssin yhteydessä kompensaatiosta.
 – Tämä on hiilivarastojen rakentamista. Ilmakehään lähetettyä asiaa ei noin vain kompensoida.
 Susiluoma myöntää, että uutiset lajien tuhoutumisesta tai teollisuushankkeista voivat tuoda epätoivoisen tunteen isossa kuvassa. Hiilipörssi on hänelle pienen vastatyön tekemistä.
 Kun ojat pannaan umpeen, suolle palaavat hiljalleen vesitalous, kasvit, perhoset, linnut ja eläimet. Ennallistaminen tuo siis samalla monimuotoisuus- ja vesistöhyötyjä.
 – Sen myötä palaa normaali suoluonnon elämä. Samalla teemme uhanalaisille lajeille elintilaa. Se on monelle sijoittajalle tärkeämpää kuin hiilen laskennallinen hyöty.
 Pörssiin on tullut kyselyitä myös siitä, voisiko rahaa sijoittaa metsään: ostaa kohteen, joka säilytettäisiin monimuotoisena. Ajatus Hiilipörssi-metsistä jakaa vielä näkemyksiä Luonnonsuojeluliitossakin.
 LUE MYÖS:
 Turvesoissa nähdään nyt monia mahdollisuuksia – osa haluaa ennallistaa, osa valjastaisi turvemaat ruuantuotannolle
 Tiesitkö, että Suomen suot voisivat torjua ilmastonmuutosta? Nyt aloitetaan työ, jolla ojitettuja soita ja metsiä palautetaan hiilinieluiksi
 Huolestuttaako hiilijalanjälki? Omantunnon rauhoittajaksi tarjotaan soiden ennallistamista rahalla
 Lestijärvellä avataan maan ensimmäinen hiilipörssi

Kolmekymppinen sieviläismies sijoitti suohon, ja samoin on tehnyt jo parituhatta muuta hiilijalanjäljestä huolestunutta suomalaista – nyt Hiilipörssi tarvitsee lisää soita, joita ennallistaa