Summary: Velkaantumisesta on puhuttu läpi 2000-luvun, mutta nyt on tulossa tekoja. Keinoja esitellään heti kesälomakauden jälkeen.

Suomalaisista 42 prosenttia kannattaa velkakaton käyttöönottoa ja 47 prosenttia vastustaa sitä.
 Asia selviää Ylen Taloustutkimuksella teettämästä kyselystä.
 Velkakatossa otettaisiin huomioon kotitalouden asuntolainat, taloyhtiövelat ja kulutusluotot. Velkakatto ei estäisi lainanottoa, mutta rajaisi lainan määrää maksukyvyn tullessa vastaan.
 Velkakatto on ylivelkaantumiskeskustelun kuuma peruna. Suomen Pankki  esitti velkakattoa  kesän kynnyksellä. Sen mukaan ylivelkaantumista ei nykykonsteilla pystytä estämään.
 Joonas Haverinen / Yle
 Näin tutkimus tehtiin
 Taloustutkimus teki Ylen tilaaman kyselyn puhelimitse 3.–6. kesäkuuta. Vastaajia oli 982. Otos edustaa Suomen 15 vuotta täyttänyttä väestöä Ahvenanmaata lukuun ottamatta. Virhemarginaali on noin kolme prosenttiyksikköä suuntaansa.
 Karkeasti ottaen puolet kansasta on siis suopeita velkakatolle ja puolet ei.
 Lisäksi 11 prosenttia vastaajista ei osannut sanoa kantaansa. Tässä joukossa oli erityisen paljon 15–24-vuotiaita, joista suuri osa on laina-asioissa vielä melko kokemattomia.
 Tuloksista näkee, että velkakaton kannatus kasvaa iän myötä. Alle 49-vuotiaat, joilla on eniten lainoja, suhtautuivat velkakattoon kielteisesti. Yli 50-vuotiaat taas kannattavat sitä jopa selvästi.
 Yle kysyi asiaa myös katugallupilla Helsingin keskustassa. Vastaajat ja vastaukset ovat kuvissa ja kuvateksteinä.
 Mikael Friskopf, Helsinki: "Ei mulla suoraa kantaa ole. Ellei pysty itse huolehtimaan, on hyvä että joku huolehtii. Mutta velkakatto voisi rajoittaa joidenkin ihmisryhmien mahdollisuuksia hankintoihin ja elämän suunnitteluun." Markku Pitkänen / Yle
 Asia on esillä heti lomien jälkeen
 Velkaantuminen on ollut 2000-luvulla nopeaa – vaikka onkin viime vuosina hiukan hidastunut.
 Suomalaiset ovat velkaantuneet asuntolainoilla, kulutusluotoilla ja entistä enemmän myös taloyhtiölainoilla.
 Mikko Airikka, Joonas Haverinen / Yle
 Juuri tästä syystä Suomen Pankki vaatii laajaa velkakattoa.
 Tällä hetkellä ainoa käytössä oleva velkakatto liittyy asuntolainaan. Asuntolainaa myönnetään vain lainanottajan vakuuksien ja säästöjen mukaan. Taloyhtiölainoilla ja kulutusluotoilla kotitaloudet sen sijaan pystyvät velkaantumaan yli varojensa.
 Istuva hallitus on luvannut toimia ylivelkaantumisen ja siihen liittyvien ongelmien vähentämiseksi.
 Asiaa aletaan toden teolla puida heti lomakauden jälkeen elokuun lopulla.  Valtiovarainministeriön työryhmän  on tällöin määrä jättää raporttinsa siitä, millä keinoilla ylivelkaantumista pitäisi hillitä.
 Velkakatto on yksi pohdittavista toimista.
 Briitta Korhonen, Espoo: "Velkakatto on tietysti sitä vanhanaikaista kontrolliyhteiskuntaa, mutta se lisäisi turvallisuutta. Kaikki perustuu nykyään kuluttamiseen, ja puhutaan vain kasvusta. Se on vikana." Markku Pitkänen / Yle
 Yksityiskohdissa riittää vielä pureksittavaa
 Ratkaisematta ovat vielä kaikki yksityiskohdat: kuinka matalalle velkakatto asetettaisiin, ja millä tavoin luotaisiin oikeudet saada tietoa kaikkien suomalaisten veloista.
 Velkakaton toteuttaminen vaatisi positiivisen luottorekisterin tai vastaavan järjestelmän – ilman sitä velanottajan koko velkatilanne ei ole velanantajan tiedossa.
 Positiivinen luottorekisteri on tietokanta, josta luotonantajayhtiöt voivat reaaliaikaisesti nähdä luotonhakijan lainamäärät ja tulotiedot. Nykyisellään luotonantaja näkee vain maksuhäiriömerkinnät.
 Positiivinen luottorekisteri on näillä näkymin toteutumassa kuluvan hallituskauden aikana.
 Sofia Aalto (vas.) ja Jonna Sorvisto, Helsinki: "Kuulostaa äkkiseltään hyvältä. Ollaan pankissa töissä, ja nuorten velkaantuminen huolestuttaa. Halutaan kaikkea, eikä oikein tajuta että se pitäisi joskus maksaa poiskin." Markku Pitkänen / Yle
 "Ehdottomasti siihen on nyt puututtava"
 Toimia todella on nyt tulossa, uskoo Kilpailu- ja kuluttajaviraston tutkimuspäällikkö  Anu Raijas .
 – Me näemme koko ajan erilaisista tilastoista, että kotitaloudet joutuvat luottojensa kanssa ongelmiin. Ehdottomasti siihen on nyt puututtava, Raijas sanoo.
 Hän on pitkän linjan velkaantumistutkija ja yksi ministeriön työryhmässä istuvista asiantuntijoista. Hän huomauttaa, että rajoituksilla on vain tarkoitus kitkeä ongelmia, ei rajoittaa ihmisten itsemääräämisoikeutta.
 – Viime kädessä on aina jokaisen kotitalouden itse päätettävissä, ottaako luottoa vai ei. Mutta tarvitaan myös jonkinlaista sääntelyä ja vastuullista luotonantoa, hän sanoo.
 Hannu Mäensivu, Tampere: "Velkakatto kuulostaa lähtökohtaisesti aika hyvältä. Joku stoppi velkaantumiselle täytyy saada. Tavaraa myydään liian helpolla ja liian hyvillä maksuehdoilla." Markku Pitkänen / Yle
 Vauhdikkainta velkaantuminen on Helsingissä. Vuosina 2012–2017 helsinkiläisten velkamäärä kasvoi 17 prosenttia, kun koko maassa kasvu oli vain 4 prosenttia.
 Huolestuttaako pääkaupungin velkaantuminen, Helsingin kaupunkitietopäällikkö  Timo Cantell ?
 – Kokonaisuudessaan ei. Asumisen hinta selittää hyvin pitkälti velkaantumisen, ja tiedetään, että asuntojen hinnat täällä nousevat tai ainakin säilyvät. Asuntolainat ovat myös oman varallisuuden kasvattamista, eivätkä niin riskialttiita kuin toisaalla maassa, Cantell sanoo.
 Nettovarallisuus kasvaakin paitsi Helsingissä, myös muualla Suomessa.
 Tästä huolimatta kaikki luotot ovat alttiilta talouden heilahteluille.
 – Asuntolainat ovat euromäärältään suurempia, mutta kyllä suurimmat riskit piilevät kulutusluottopuolella. Ja jos seurataan ihan valtiovarainministeriönkin retoriikkaa, niin ihmisiä kannustetaan yksityiseen kulutukseen, Raijas sanoo.
 Lue myös:
 Suomen Pankki entistä huolestuneempi suomalaisten ylivelkaantumisesta: Vaatii velkakattoa sekä rajoituksia asuntolainoihin
 Miten ehdotus velkakatosta voisi muuttaa tavallisen suomalaisen elämää? 6 kysymystä ja vastausta
 Miten ylivelkaantuminen tapahtuu, ja mitä positiivinen luottorekisteri tarkoittaa?

Ylen kysely: Lähes puolet hyväksyisi lainanottoa rajoittavan velkakaton – "Kotitaloudet joutuvat lainojen kanssa ongelmiin, siihen on puututtava"


Summary: Laivan 23-henkinen miehistö on ollut viikonlopun ajan pidätettynä.

Latvian ulkoministeriö on pyytänyt Suomen Teheranin-suurlähetystöä selvittämään viikonlopun tankkeriselkkauksessa pidätetyn kansalaisensa tilannetta.
 Suomen Teheranin-edustuston tietojen mukaan latvialaismies työskenteli aluksella perämiehenä. Koko tankkerin 23-jäseninen miehistö pidätettiin, kun Iranin vallankumouskaarti otti perjantaina haltuunsa Britannian lipun alla Hormuzinsalmessa seilanneen öljytankkerin.
 Suomen Iranin-edustuston päällikön sijainen  Laura Vanhanen  kertoo, että Latvian ulkoministeriö esitti avunpyynnön viikonloppuna ensin suullisesti ja sitten kirjallisesti. Latvialla ei ole omaa suurlähestystöä Iranissa, joten he pyysivät EU:n perussopimuksen artiklan 23:n mukaisesti apua Suomelta.
 – Kun EU:n jäsenmaakumppani lähestyy tällaisella pyynnöllä, lähdemme aktiivisesti hoitamaan asiaa. Olemme olleet yhteydessä Iranin ulkoministeriöön. Meillä on sinne hyvät toimivat suhteet. Lisäksi olemme pitäneet jatkuvasti yhteyttä latvialaisiin kollegoihimme, Vanhanen kertoo Ylelle puhelimitse.
 Lähetystö on ollut yhteydessä Iranin ulkoministeriön kanssa viikonloppuna ja viimeksi tänä aamuna. Edustustolla ei ole tiedossaan miehistön terveydentilaan liittyviä ongelmia. Toistaiseksi on epäselvää, millä aikataululla miehistön tilanne ratkeaa.
 – Seuraamme tilanteen kehittymistä, Vanhanen kertoo.
 Latvialaismiehen lisäksi miehistössä on Intian, Venäjän ja Filippiinien kansalaisia, kertoo uutistoimisto AFP. Iranin viranomaisten mukaan tankkerin miehistö oli rikkonut kansainvälisiä merenkulun sääntöjä.
 Tapaus on luonut entistä pahempaa kitkaa Britannian ja Iranin välille sekä kiristänyt Persianlahden jännittynyttä tilannetta.
 Lue lisää:
 Britannian pääministeri May pitää tänään hätäkokouksen tankkerikriisistä
 Video- ja äänimateriaali paljastaa, kuinka Hormuzinsalmen tankkeriselkkaus eteni
 Ulkoministeri Haavisto: Hormuzinsalmessa käytetään merirosvousta vallankäytön välineenä
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin

Latvia on pyytänyt Suomelta apua Hormuzinsalmen tankkeriselkkauksen selvittämiseen


Summary: Intian tavoitteena on laskeutua miehittämättömällä avaruusaluksella Kuuhun.

Intian avaruusalus laukaistiin alustaltaan kohti Kuuta maanantaina hieman puolenpäivän jälkeen Suomen aikaa Etelä-Intiassa. Avaruusalus on miehittämätön.
 Intian avaruusvirasto tviittasi aluksen saapuneen maata kiertävälle radalle ja irtautuneen kantoraketista.
 Avaruusviraston johtaja kuvaili maanantaita historialliseksi päiväksi avaruudelle, tieteelle ja teknologialle Intiassa. Myös Intian presidentti  Ram Nath Kovind  oli paikalla seuraamassa laukaisua.
 Kohti Kuuta matkaa kiertorataa kiertämään tarkoitettu alus, laskeutumismoduuli ja kuukulkija. Nämä kaikki on suunniteltu ja rakennettu lähes kokonaan Intiassa.
 Lento kestää noin vuoden
 Avaruuslennon on määrä kestää noin vuoden ajan. Intialaiset etsivät Kuusta muun muassa jälkiä vedestä. Laskeutumismoduulin on tarkoitus laskeutua taivaankappaleen pinnalle lähellä Kuun etelänapaa.
 Kyydissä oleva kuukulkija tutkii kuukiviä ja Kuun pintaa kahden viikon ajan syyskuun alussa.
 Alun perin raketti  oli tarkoitus laukaista  viime maanantaina 15. heinäkuuta, mutta laukaisu peruttiin vain tuntia ennen h-hetkeä. Syynä keskeytykseen oli tekninen vika kantoraketissa.
 Intia pyrkii Chandrayaan-2-ohjelmallaan neljänneksi maaksi, joka on lähettänyt aluksen Kuun pinnalle. Aiemmat onnistujat ovat Venäjä, Yhdysvallat ja Kiina.
 Intia on investoinut avaruusohjelmaansa viime vuosina voimakkaasti. Avaruusohjelmasta on rakennettu maan kansallista ylpeyttä, jolla Intia pyrkii nokittamaan varsinkin Kiinaa.

Video: Intian kantoraketin lähtö onnistui toisella kerralla


Summary: Törkeiden huume- ja dopingrikosepäilyjen jättikokonaisuus jopa peruutti tutkinnanjohtaja Kaarle Lehmuksen kesäloman.

Helsingin käräjäoikeus on määrännyt suureen huumausainerikosvyyhteen liittyvän epäillyn omaisuutta takavarikkoon neljän miljoonan euron edestä.
 Vakuustakavarikko on turvaamistoimi, jolla koetetaan varmistaa, ettei rikoksesta epäilty voi esimerkiksi kätkeä tai hukata rikoksesta saamaansa hyötyä.
 Miestä epäillään vuoden 2017 alusta alkaen Helsingissä tapahtuneista törkeistä huumausaine- ja dopingrikoksista.
 Helsingin käräjäoikeus vangitsi viime perjantaina useita henkilöitä epäiltynä törkeistä huumausainerikoksista.
 Lisäksi  lauantaina vangittiin Helvetin enkelien pomo epäiltynä  myös törkeästä huumausainerikoksesta.
 "Minulla on kiireet kaikonneet - loma peruttu"
 Tutkinnanjohtaja Helsingin poliisin rikoskomisario  Kaarle Lehmus  ei kiistä eikä myönnä yhteyksiä Helvetin enkelien nokkamieheksi väitetyn ja perjantaina Helsingin käräjäoikeudessa vangittujen useiden ihmisten juttukokonaisuuden välillä.
 – Juttukokonaisuus on iso. Ei tämä jokapäiväistä näkkileipää ole. Tarkemmin voin kertoa vasta, kun esitutkinta saadaan kalkkiviivoille.
 Suuren juttukokonaisuuden "kalkkiviivoille saapumisen" ajankohdasta voi tehdä jotakin arviota viime viikon vangitsemisoikeudenkäyntien perusteella, vinkkaa Lehmus.
 – Käräjäoikeushan on määrittänyt syytteen nostamisen määräpäivän 16.1. 2020.
 Juttukokonaisuuden suuruudesta kertoo myös se, että tutkinnanjohtaja Kaarle Lehmuksen loma on peruttu tämän jutun vuoksi.
 – Minulla on kiireet kaikonneet. Kesälomat on peruttu.
 Helvetin enkeleiden nokkamieheksi sanottu vangittiin lauantaina raskaammalla perusteella eli todennäköisin syin epäillä törkeästä huumausainerikoksesta.
 Tämä tarkoittaa sitä, että vangittu mies voi siis pyytää kahden viikon päästä vapauttamistaan käräjäoikeudelta.
 – Kyllä tässä on vähintäänkin sellaisia elementtejä, jotka tekevät tapauksesta aika poikkeuksellisen ehkä jopa suomalaisessa rikoshistoriassa, Lehmus arvioi medialle jo heti vangitsemisen jälkeen.
 Juttua täydennetty tutkinnanjohtaja Kaarle Lehmuksen haastattelulla.
 Lue lisää:
 Helvetin enkelien pomo vangittiin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta – "Poikkeuksellinen kokonaisuus suomalaisessa rikoshistoriassa

Tutkinnanjohtaja: "Ei jokapäiväistä näkkileipää" – Käräjäoikeus teki  neljän miljoonan takavarikon epäiltyyn huumevyyhtiin liittyen


Summary: Poliisi tutkii Pyhärannan Ihodessa maanantaiaamuna sattunutta liikenneonnettomuutta, jossa henkilöauto törmäsi pyöräilijään.

Varsinais-Suomessa, valtatie 8:lla tapahtui maanantaina liikenneonnettomuus, jossa Rauman suuntaan ajanut henkilöauto törmäsi samaan suuntaan ajaneeseen pyöräilijään.
 Poliisin mukaan pyöräilijä menehtyi tapahtumapaikalle onnettomuudessa saamiinsa vammoihin.
 Poliisi tutkii tapahtunutta liikenneturvallisuuden vaarantamisena ja kuolemantuottamuksena.

Autoilija törmäsi pyöräilijään valtatie kahdeksalla – pyöräilijä menehtyi tapahtumapaikalle


Summary: Ainoastaan Pohjois-Suomessa voi olla hieman viileämpää.

Kesän lämpöennätys voi mennä rikki tällä viikolla, ennustaa Ylen meteorologi  Joonas Koskela .
 Tähän mennessä vuoden  korkeimmat lämpötilat  on mitattu 7. kesäkuuta, jolloin Oulussa oli 32,3 astetta lämmintä. Nyt 30 asteen rajan yli kivuttaneen loppuviikosta.
 – Viikonloppu on se, milloin tukaluus todella alkaa. Etelä- ja Länsi-Suomessa voidaan mennä yli 30 asteen, Koskela sanoo.
 Alkuviikolla päivän ylimmät lämpötilat liikkuvat 23 ja 28 asteen välillä. Idässä ja lounaassa voi maanantaina tulla sadekuuroja helteitä viilentämään, mutta laajoja sadealueita ei ole näkyvissä.
 Heinäkuussa on tähän mennessä ollut viisi hellepäivää. Tällä viikolla helteistä on koko maassa. Joonas Koskela / Yle
 Pohjois-Suomessa keskiviikkona ja torstaina voi olla viileämpää.
 – Tämänhetkisen ennusteen mukaan keskiviikkona tai torstaina Lapin voi ylittää saderintama, jonka seurauksena torstaina voi Lapissa olla vähän viileämpää. Käytännössä tällä viikolla on kuitenkin hyvin lämmintä suuressa osassa maata, Koskela sanoo.
 Kovat helteet tulevat Suomeen Länsi-Euroopasta. Hellejakson ennustetaan jatkuvan heinäkuun loppuun.
 Tähän mennessä 22 hellepäivää
 Helleraja on tänä kesänä ylittynyt yhteensä 22 päivänä, selviää llmatieteen laitoksen tilastoista. Helteestä puhutaan, kun päivän ylin lämpötila nousee yli 25 asteen.
 Tämän kesän hellepäivistä kuusi on ollut toukokuussa ja 11 kesäkuussa. Heinäkuussa on tähän mennessä ollut viisi hellepäivää.
 Viime kesä oli lähes ennätyksellisen kuuma: helleraja rikkoutui 64 kertaa. Kuumempaa on ollut ainoastaan vuonna 2002, jolloin tilastoitiin 65 hellepäivää.

Loppuviikosta rikkoutuu 30 lämpöasteen raja ja hellejakso jatkuu heinäkuun loppuun asti – Tänä kesänä hellepäiviä on ollut 22


Summary: Korotuksen taustalla on esimerkiksi sähköverkon uudistaminen säävarmaksi.

Sähköverkkoyhtiö Elenia nostaa jälleen sähkönsiirtohintaa. Syyskuun alusta siirtomaksuun tulee keskimäärin 6,5 prosentin korotus. Edellisen kerran Elenia  nosti sähkönsiirtomaksuja elokuussa 2018 .
 Esimerkkejä hinnankorotuksen keskimääräisistä vaikutuksista verolliseen siirtohintaan kuukausitasolla:
 Yhtiö perustelee korotusta muun muassa säävarman sähköverkon kustannuksilla. Sähköverkon pitää kestää rajutkin säätolot.
 – Säävarman sähköverkon uudistaminen etenee vastaamaan asiakkaiden, yhteiskunnan sekä sähköjärjestelmän muuttuvia tarpeita. Kauan sitten rakennettu ilmajohtoverkko on tullut tai on tulossa käyttöikänsä päähän. Tämän vuoksi sähköverkko on uusittava joka tapauksessa, sanoo tiedotteessa Elenia Oy:n toimitusjohtaja  Tapani Liuhala .
 Vuoden 2028 jälkeen myrskyjen tai lumikuormien aiheuttama sähkökatko ei saa asemakaava-alueella ylittää 6 uutta tuntia ja muualla 36 tuntia.
 – Säävarman verkon rakentamisen aloitimme jo 2009, ja toteutamme yhteiskunnan asettamat vaatimukset aikataulussa. Säävarman osuus 72 000 kilometrin verkostamme lähestyy 50 prosenttia. Vuonna 2028 verkostamme on maan alla 75 prosenttia, Liuhala sanoo.
 Elenia on investoinut viimeisen kymmen vuoden aikana sähköverkkoon miljardi euroa. Se on merkinnyt yli 10 000 henkilötyövuotta Kanta- ja Päijät-Hämeeseen, Pirkanmaalle, Keski-Suomeen sekä Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalle.
 Tänä vuonna yhtiö investoi sähkönjakelun varmuuteen reilut 145 miljoonaa euroa. Säävarmaa sähköverkkoa yhtiö uudistaa vuoden aikana yli 3 000 kilometriä.
 Toimitusjohtaja Tapio Liuhala ei lähde ennakoimaan, milloin tai millaisia korotuksia on jatkossa siirtohintoihin tulossa, mutta hintojen korotuspaineet hänen mukaansa jossain vaiheessa vähenevät.
 Energiavirasto valvoo sähköverkkoyhtiöiden toimintaa ja hinnoittelun kohtuullisuutta.
 Elenia Oy:llä on 430 000 kotitalous-, yritys- ja yhteiskunta-asiakasta yli sadan kunnan alueella muun muassa Hämeessä, Pirkanmaalla, Keski-Suomessa sekä Etelä- ja Pohjois-Pohjanmaalla.

Elenia korottaa taas sähkönsiirtohintaa – maksuun tulee keskimäärin 6,5 prosentin korotus


Summary: Joukot saapuvat tukemaan YK:n operaatiota Länsi-Afrikan valtiossa ensi vuonna.

Britannian puolustusministeriö kertoo , että maa lähettää 250 sotilasta Maliin YK:n rauhanturvaoperaatioon.
 Rauhanturvaajat sijoitetaan ensi vuonna itäiseen Maliin Gaon kaupunkiin. Alueen asukkaat kärsivät laajamittaisesta jihadistisesta ja etnisten ryhmien välisestä väkivallasta, joka on muuttunut rajummaksi tämän vuoden aikana.
 YK:n Minusma-rauhanturvaoperaatiossa Malissa on reilut 12 500 sotilasta. Operaatioon osallistuu rauhanturvaajia yli 30 maasta.
 Yle uutisoi reilu viikko sitten , että Ranska on kysynyt Suomelta alustavasti halukkuutta osallistua terrorismin torjuntaan Malissa. Asiasta ei kuitenkaan ole vielä tehty mitään päätöstä.
 Lisää aiheesta:
 Ranska kyselee Suomea mukaan Maliin terrorismia torjumaan – puolustusministeri Kaikkonen: Asia on vaiheessa
 Länsi-Afrikassa useimmat pakenevat lähelle, mutta ilmastonmuutos voi ajaa miljoonat kohti Eurooppaa – kolme syytä, jotka saavat ihmiset liikkeelle

Britannia lähettää 250 rauhanturvaajaa Maliin


Summary: Rautakaupat odottavat ensi vuodelle piristystä jätevesiremonteista.

Heinäkuisena aamuna lahtelaisen rautakaupan noutopihalla käy vilinä. Mökkiläiset hamstraavat lautatavaraa ja ammattirakentajan tilaamaa puutavarakuormaa lastataan trukilla kuorma-autoon.
 Kesä on rautakaupassa vilkasta aikaa, kun remontoijat ja uutta rakentavat koettavat hyödyntää lämpimän vuodenajan mahdollisimman tehokkaasti. Kauppa onkin käynyt alkuvuonna hieman vilkkaammin kuin vuosi sitten.
 Lahden Holmassa sijaitseva kauppa on kaupungin tuoreimpia rautakauppoja. Se on ollut toiminnassa nyt runsaat kolme vuotta. Kauppiaalla on pitkä yrittäjäkokemus, mutta uuden kaupan perustaminen ei ole helppoa. Varsinkaan kun samalla paikkakunnalla on toinenkin saman ketjun myymälä. Työ on kuitenkin onnistunut, sillä myymälä palkittiin viime vuonna ketjunsa parhaana.
 – Uuden liikkeen avaamisessa on omat haasteensa, eikä mikään tule ilmaiseksi. Työ vaatii hyvän strategian, suunnitelmat siitä mitä tehdään. Ja tietysti hyvän porukan tekemään, listaa Lahden Holmassa sijaitsevan K-Raudan kauppias  Kimmo Tirkkonen .
 Osuuskauppa Hämeenmaa myy tappiota tuottaneen Lahden Kodin Terra -myymälän kansainväliselle Bauhaus -ketjulle. Heikki Kiseleff / Yle
 Sementtiin valetut markkina-asemat
 Rautakaupan markkinatilanne on melko vakiintunut, eikä kakusta ole helppoa saada isompaa siivua. Runsas viikko sitten Osuuskauppa Hämeenmaa ilmoitti  myyvänsä tappiollisen Lahden Kodin Terran  kansainväliselle Bauhaus-ketjulle. Osuuskauppa ei tahdo eritellä syitä, miksi myymälä oli tappiollinen.
 Koko maassa S-ryhmän rautakaupat ovat saavuttaneet vajaan kymmenen prosentin markkinaosuuden, edellään muun muassa Stark-ketju ja Keskon rautakaupat. Yksi syy voi löytyä siitä, että S-ryhmä tavoittelee yksityiskuluttajia, kun kilpailijat havittelevat myös ammattirakentajia.
 – Alalla on tapahtunut myös keskittymistä. Kivijalkakauppojen määrä on trendinomaisesti ollut pienessä laskussa muutaman vuoden ajan. Kaupungistuminen näkyy myös rautakaupassa, eli pieniltä paikkakunnilta, joissa ostovoima vähenee, suljetaan kauppoja, sanoo Rakennus- ja Sisustustarvikekauppa ry:n toimitusjohtaja  Minna Liuksiala .
 Uudisrakentaminen vähenee, mutta rautakaupat uskovat remontoinnin lisääntyvän. Ala uskoo päätyvänsä loppuvuonnakin plussalle. Mika Moksu / Yle
 Huolia ja toiveikkuutta
 Alkuvuonna rautakauppa on ollut pienessä, puolentoista prosentin kasvussa. Suurin markkinaosuus on K-ryhmällä, yli neljäkymmentä prosenttia. Kansainväliset ketjut eivät takavuosien tapaan himoa Suomen markkinoille, koska venäläisten ostosmatkailun vähentynyt.
 Vaikka rakentaminen on alkanut hiipua, uskoo rautakauppa tulevaan. Uskoa vahvistaa se, että korjausrakentamiseen vapautuu paremmin työvoimaa, kun uudisrakentaminen vähenee. Toisaalta alan ylle luo varjoja  kaavailut kotitalousvähennyksen leikkaamisesta .
 – Uskon, että loppuvuonna kauppa päätyy hieman plussalle. Ensi vuodelle uskoa tuo se, että moneen kiinteistöön on tulossa jätevesiremontteja, Liuksiala summaa.

Rakentaminen hiipuu – kuinka käy rautakaupan?


Summary: Ylen Moskovan-kirjeenvaihtaja Erkka Mikkonen on huomannut vihreiden arvojen alkavan orastaa Venäjällä.

Moskovalainen ystäväni valistaa minua muovipillien vaaroista.
 Toisessa kaveriporukassa jutellaan kasvavasta jätemäärästä. Marketin vihannes- ja hedelmäosastolle on tullut myyntiin kestopusseja.
 Palattuani takaisin Venäjälle huomaan ympärilläni orastavaa ympäristötietoisuutta.
 Kun asuin viimeksi vajaa kaksi vuotta sitten Moskovassa, vain harvaa tuntui kiinnostavan se, kuinka paljon suurkaupungin arjessa syntyy koko ajan turhaa jätettä.
 Nyt vihreät arvot ovat tulleet muotiin  venäläisten nuorten kaupunkilaisten keskuudessa.
 Ihmiset jonottavat nykytaiteenkeskus Garageen katsomaan sen uutta ympäristönsuojeluun kannustavaa päänäyttelyä.
 – Ihminen on osa ekosysteemiä, ja tulevaisuus riippuu meidän jokapäiväisistä teoistamme, näyttely julistaa.
 Moskovalaisessa nykytaiteenkeskus Garagessa vierailijoita kannustetaan kierrättämään. Grigori Vorobjov / Yle
 Uudessa bile- ja tapahtumakeskus Mutaborissa vierailijoiden puolestaan odotetaan omatoimisesti lajittelevan roskansa erivärisiin astioihin.
 Suomessa tämä ei kuulosta kovin ihmeelliseltä.
 Venäjällä kuitenkin vain harva tietää, mikä jäte kuuluu mihinkin astiaan. Täällä on totuttu muitta mutkitta heittämään kaikki roskat samaan säkkiin.
 Kierrättämistä hehkuttaa  vasta pieni, tiedostava etujoukko. Se seuraa muutenkin tarkasti kaikkea sitä, mitä lännessä tapahtuu, ja on tottunut ottamaan sieltä vaikutteita.
 Luonnonsuojelu on kuitenkin alkanut kiinnosta uudella tavalla myös suurta yleisöä.
 Moskovan yhä paheneva jätekriisi  ja pääkaupungin tuottamien roskien kuljettaminen kauas maakuntiin on ollut viime aikoina yksi Venäjän tärkeimmistä puheenaiheista.
 Ihmiset ovat nousseet vastustamaan paikallisesti laittomia kaatopaikkoja. He ovat pakottaneet vallanpitäjiä avaamaan silmänsä valtavan jäteongelman edessä.
 Venäläiset eivät ole koskaan puhuneet saastumisesta ja ympäristön tilasta niin paljon kuin nykyään. Tämä näkyy myös valtion kontrolloimilla tv-kanavilla.
 Silti jätteiden lajittelu on Moskovassa vieläkin  yksittäisten,  sankarikierrättäjien harteilla.  Roskien lajittelu ja niiden vieminen kaupungin harvoihin kierrätyspisteisiin vaatii aikaa ja hermoja.
 Pahimmillaan matkaa lasin- tai metallinkeräyspisteeseen voi olla yli kymmenen kilometriä.
 Moskovan kaupunki julisti kesäkuussa rakentavansa vuoden loppuun mennessä lajitteluverkoston, joka tulisi käytännössä kattamaan kaikki kaupungin asukkaat. Asuintalojen pihoille on määrä pystyttää kaksi jäteastiaa: yksi kaikelle lajiteltavalle ja toinen sekajätteelle.
 Moni kuitenkin epäilee, ettei kunnianhimoista suunnitelmaa pystytä toteuttamaan näin nopealla aikataululla.
 Sitä ennen jätteiden kierrätyksestä huolehtiva palvelu tuleekin kotiovelleni ja vie lajittelemani roskat sinne, minne ne kuuluvat. Tästä maksan 30 euroa joka kerta.
 Ylen kirjeenvaihtajien ja avustajien juttusarjassa tartutaan puheenaiheisiin eri puolilla maailmaa  Stina Tuominen / Yle  Yhdysvallat:  Mustien autojen saattueet jumittavat liikennettä Washingtonissa – 45 auton kolonna voi kuitenkin olla pelkkää hämäystä Kiina:  Pandan vasemman silmämunan pitää sijaita toisen ja kolmannen ruudun välissä – luovuus ei ole arvo kiinalaisella taidekurssilla Italia:  Italiassa opin, että olen aina syönyt väärin – lukuisat ruokasäännöt vievät maidonkin kahvista Yhdysvallat:  Tavallisena työmatkapyöräilijänä olen USA:ssa harvinaistapaus ja toisinaan avoimen äimistelyn kohde Ruotsi:  Ruotsissa bensakapina kukoistaa Facebookissa ja ilmastoahdistus voi johtaa salalentämiseen Kenia:  Afrikassa osataan ottaa rennosti ajan kanssa – meillä sitä kutsuttaisiin mindfullnessiksi

Venäjä vihertyy, mutta valtavan jäteongelman ratkaisemiseksi tarvitaan muutakin kuin muovipilleistä luopumista


Summary: Hallitusohjelma lupaa kokeilla työhön kannustavaa amerikkalaismallista sosiaaliturvaa.

Antti Rinteen  (sd.) hallituksen  hallitusohjelmassa  on verotuksen ja sosiaaliturvan uudistamisen kohdalla pari mielenkiintoista ja uudelta kalskahtavaa sanaa: työtulotuki ja negatiivinen tulovero.
 Miltä kuulostaisi tällainen: jos tulot ovat kovin pienet, niistä ei menisi veroa vaan verottamisen sijaan valtio maksaisi palkansaajalle palkanlisää, jotta ainakin tietty minimitoimeentulo toteutuisi?
 Pienistä tuloista ei nytkään makseta veroa, jos ne jäävät vuodessa alle 15 000 euron. Mutta veroluontoiset sosiaalivakuutusmaksut palkasta kuitenkin kuoritaan. Negatiivinen tulovero toisi palkkasummaan hieman lisää.
 Vasta jos palkkasumma kasvaisi yli sovitun rajan, joutuisi siitä pikkuhiljaa maksamaan myös veroa progressiivisesti eli veroprosentti nousee tulojen kasvaessa.
 Tämä sovitettaisiin joihinkin sosiaalietuuksiin niin, ettei syntyisi työntekoa estäviä kannustinloukkuja. Nyt niitä voi syntyä, kun palkkatulo leikkaa etuuksia eikä töihin meno välttämättä jätä käteen aikaisempaa enemmän rahaa.
 Selvitys ja kokeilu tulossa
 Tällaista hallitus kaavailee. Se lupaa selvittää mahdollisuutta ottaa käyttöön valtion tuloverotuksen yhteydessä toteutettava työtulotuki vuoteen 2022 mennessä. Se tarkoittaisi, että ansiotulovero voi olla negatiivinen.
 Lisäksi luvataan toteuttaa negatiivista tuloveroa koskeva kokeilu. Siinä on tarkoitus käyttää hyödyksi  perustulokokeilusta saatuja kokemuksia.
 Kokeilu on nyt mahdollista toteuttaa, sillä vuoden alusta voimaan tullut  tulorekisteri tekee kokonaistulojen seuraamisen helpoksi .
 Terve menoa  perustulo , tervetuloa negatiivinen tulovero.
 Uusi perustulo?
 Mutta miten negatiivinen tulovero eroaa perustulosta? Ei itse asiassa kovin suuresti, ja jotkut pitävätkin niitä käytännössä samoina asioina.
 Perustulohan takaa kaikille vähimmäistoimeentulon ja negatiivisella tuloverolla verottaja maksaisi erotuksen, jos kuukauden tulot eivät siihen aivan riittäisi.
 Mutta on niillä eroakin. Perustulo tulee jokaiselle teki töitä tai ei. Negatiivinen tulovero hyödyttäisi vain, jos olisi töissä ja saisi palkkaa.
 Tämän takia sillä uskotaan olevan ehkä perustuloa parempi työllistävä vaikutus. Työn tekeminen olisi aina kannattavaa.
 Hallitusohjelman kirjaus on kuin suoraan SDP:n reilu vuosi sitten julkaisemasta vuoteen 2030 ulottuvasta  vero-ohjelmasta . Siinä todetaan näin:
 "SDP esittää matalapalkkaisten työllistämisen helpottamiseksi  työtulotukea,  jonka ansiosta pienipalkkainen alle 15 000 euroa vuodessa tienaava työntekijä saa veron maksun sijasta veronpalautuksen, joka maksetaan palkan yhteydessä. Ansiotulovero voisi siis jäädä negatiiviseksi, jolloin käteen jäävä lisätulo kannustaa ihmisiä pienipalkkaisiinkin töihin. Työtulotuki ei vaikuttaisi palkkaukseen, jonka on perustuttava työehtosopimuksiin, kuten ennenkin. Työtulotuen tyyppinen ansiotulon verohyvitys on käytössä esimerkiksi Yhdysvalloissa."
 Työtulotuen juuret Yhdysvalloissa
 Hankkeen juuret johtavat tosiaankin Yhdysvaltoihin ja liberaalin monetaristisen talouspolitiikan guruun, talousnobelisti  Milton Friedmaniin . Friedman ehdotti jo 60-luvulla pienituloisille negatiivista tuloveroa  (Negative Income Tax, NIT)  kalliiksi ja monimutkaisiksi katsomiensa sosiaalietuuksien sijaan.
 Aika mielenkiintoista, että SDP:n ja nyt hallituksen esittämän mallin isä oli Yhdysvaltain presidenttien  Richard Nixonin  ja  Ronald Reaganin  talouspoliittinen neuvonantaja ja Britannian pääministerin  Margaret Thatcherin  innoittaja.
 Nykyään Yhdysvalloissa on suurimpana avustusohjelmana samaan ajatukseen perustuva työtulotuki  (Earned Income Tax Credit, EITC) . Siellä sen idea on avustaa pienituloisia lapsiperheitä. Lapsiluvun mukaan avustusta saattaa saada vielä  lähes 50 000 dollarin vuosituloilla . Avustus täytyy erikseen hakea.
 Työtulotuki ja sen sisältämä ajatus negatiivisesta tai käänteisestä tuloverosta ovat myös osa hallitusohjelman sosiaaliturvan suurempaa uudistusta. Se on tarkoitus valmistella "tutkimusperusteisesti parlamentaarisessa komiteassa". Ohjelman mukaan "tavoitteena on, että työn tekeminen on nykyistä kannattavampaa ja työtuloista jää ihmiselle selvästi ennakoitavissa oleva summa käteen".
 Miten uudistus voitaisiin tehdä?
 Lopuksi käytäntöön. Kuinka negatiivinen tulovero olisi toteutettavissa?
 SDP:n vero-ohjelmassa  se kerrotaan näin: "Teknisesti työtulotuki voidaan toteuttaa muuttamalla valtion verotuksen työtulotuen parametreja. Toinen vaihtoehto olisi esimerkiksi erillinen tuloverolain työtulotukivähennys."
 Itse asiassa meillä on jo työtulotuen sukulainen verotuksessamme:  työtulovähennys . Sen verottaja vähentää jo automaattisesti veronmaksajan puolesta. Sen soveltaminen voisi olla oikotie negatiiviseen tuloveroon.
 Veropolitiikka-blogia  pitävä  Lauri Finér  vääntää käytännön sovelluksen rautalangasta näin:
 "Työtulotuki voitaisiin maksaa palkanmaksun yhteydessä esimerkiksi verokortin perusteella, jolloin se näkyisi suoraan palkasta käteen jäävän tulon lisäyksenä. Yksinkertaisimmillaan työtulotuki voitaisiin toteuttaa laajentamalla ansiotuloverotuksen työtulovähennystä ( tuloverolaki 125 § ) siten, että se voisi ylittää ansiotuloista maksettavien verojen määrän, jolloin verot menisivät negatiiviseksi. Myös erillinen työtulotukivähennys olisi mahdollinen", Finér kirjoittaa.
 Finér on kunta- ja omistajaohjausministeri  Sirpa Paateron  (sd.) erityisavustaja valtiovarainministeriössä ja hänen vastuullaan on muun muassa veropolitiikka.
 Lue myös:
 Kysyimme kolmelta suomalaiselta, millaista on saada perustuloa 560 euroa verottomana joka kuukausi – "Tuli hannuhanhimainen olo"
 Jokaiselle 560 €/kk – mitä seuraisi? Suomen ihmiskokeessa hyvinvointi parani, mutta työllisyys ei nopeasti muuksi muuttunut
 Perustulo ei vähentänyt halukkuutta osallistua työvoimahallinnon toimenpiteisiin
 Perustulon saajat luottavaisempia kuin muut

Unohda maailmaa kiinnostanut perustulokokeilu, Rinteen hallitus ajaa negatiivista tuloveroa ja työtulotukea – mitä ihmettä ne ovat?


Summary: Liettuaan perustettava keskus tarjoaa palveluita Metson taloushallinnolle ja tulevaisuudessa myös logistiikkayksikölle.

Konepajayhtiö Metso siirtää Tampereen palvelukeskuksen toiminnan kokonaan Liettuan pääkaupunkiin Vilnaan.
 Metso Mineralsissa on käyty asiasta yhteistoimintaneuvottelut. 28 vakituista työsuhdetta päättyy Tampereella siirtymäajan jälkeen vuonna 2020.
 – Uudella keskuksella pyrimme parantamaan liiketoimintapalveluidemme tehokkuutta ja lisäämään digitalisaatiota Metson kasvun tukemiseksi, sanoo Metso Oyj:n talous- ja rahoitusjohtaja  Eeva Sipilä  tiedotteessa.
 Metso tukee irtisanottavia työntekijöitä muun muassa tarjoamalla uudelleentyöllistymiskoulutusta sekä muuttotukea.
 Kokonaan Metso Minerals ei ole Tampereelta lähdössä.
 – Metso on parin viime vuoden aikana investoinut Tampereen toimintoihinsa muun muassa vahvistamalla tuotekehitystä ja tuotantoa. Parhaillaan selvitämme myös uuden, modernimman Tampereen toimipaikan vaihtoehtoja, Sipilä sanoo.
 Heinäkuun alussa uutisoitiin, että  Metso jakautuu kahtia ja  Metso Minerals ja Outotec yhdistyvät. Uuden yhtiön nimeksi tulee Metso Outotec.
 Silloin arvioitiin, että Tampereella yhdistymisellä ei ole suuria vaikutuksia.
 Metso Mineralsilla on parhaillaan käynnissä selvitys, siirtääkö se Tampereen-tehtaansa uuteen paikkaan vai jatkaako edelleen Tampereen Hatanpäällä. Tavoitteena on, että mahdollinen uusi tontti löytyisi Tampereelta.

Metso Mineralsin taloushallinto siirtyy Tampereelta Vilnaan – 28 vakituista työsuhdetta päättyy


Summary: Britannian seuraava pääministeri ratkeaa huomenna.

Kansainväliset organisaatiot ja sopimukset

Vauraat ja vehreät Chilternsin kukkulat Lontoon länsipuolella ovat koti Britannian aktiivisimmille konservatiivien paikallisjärjestöille. Amershamin jaoston perinteisissä kesäjuhlissa on puolueen johtajavalinnan kynnyksellä vain yksi puheenaihe.
 Paikallisjärjestön puheenjohtaja  Carl Jackson  on varma siitä, että Britannian uuden pääministerin nimi on  Boris Johnson .
 – Boris on kandidaateista se, joka lupaa Britannian eroavan EU:sta lokakuun 31. päivänä kaikissa tilanteissa. Tämä on se, mitä puolueemme jäsenet haluavat kuulla.
 Paikallisessa politiikassa vaikuttava  Gareth Williams  on samaa mieltä.
 – Jopa Johnsonia karsastavat jäsenet sanovat, että hän on paras vaihtoehto EU-eron toteuttamiseksi.
 Jäsenistö toivoo sopimuksetonta eroa
 Uuden pääministerin valinta on noin 160 000 konservatiivipuolueen jäsenen käsissä. Joukko edustaa Britannian kansaa huonosti, sillä jäsenistö on  keskimääräistä varakkaampaa, pääosin yli 55-vuotiasta miesvoittoista väkeä.
 EU-mielipiteissään konservatiivien ruohonjuuritaso on radikalisoitunut brexit-prosessin mutkistumisen myötä. Selkeä enemmistö heistä haluaisi erota ilman sopimusta.
 Gareth Williams (vas) ja Carl Jackson eivät ole huolestuneita sopimuksettomasta EU-erosta. – Se olisi kivulias, mutta ei katastrofaalinen, Williams sanoo.  Pasi Myöhänen / Yle
 Jos Britannian eroehdot eivät parane, Boris Johnson on luvannut maan eroavan EU:sta ilman sopimusta. Tämä on musiikkia Gareth Williamsin korville.
 – Sopimukseton ero olisi kivulias, mutta ei katastrofaalinen, vaikka näin väitetäänkin. Meidän pitää saada brexit toteutettua keinolla millä hyvänsä, jotta voimme keskittyä muihin tärkeisiin asioihin, Williams sanoo.
 Johnsonin törmännee seinään parlamentissa
 Konservatiivipuolueen jäsenistön parissa Boris Johnson näyttää pysäyttämättömältä, mutta Britannian parlamentissa tilanne on toinen. Konservatiiveilla ei ole edelleenkään alahuoneessa omaa enemmistöä. Johnsonin on siis erittäin vaikea saada mitään EU-eron mallia läpi – sopimukseton ero mukaan lukien.
 Ketkä valitsevat Britannian uuden pääministerin? – Britannian pääministerin valitsee konservatiivipuolueen jäsenistö. Tuoreimman arvion mukaan heitä on noin 160 000 eli 0,2 prosenttia Britannian kansasta. – Jäsenistö on varttunutta väkeä. Peräti 38 prosenttia heistä on yli 66-vuotiaita, yli puolet 55-vuotiaita. – Seitsemän kymmenestä konservatiivista on miehiä. Muissa Britannian puolueissa naisia ja miehiä on lähes yhtä paljon. – Puolueen jäsenet ovat parempituloisia kuin muiden puolueiden jäsenet tai brittiväestö keskimäärin. – Konservatiivipuolueen jäsenet jäsenet eivät pidä  Theresa Mayn  neuvottelemasta erosopimuksesta. Kaksi kolmasosaa kannattaa sopimuksetonta eroa.
 Professori  Alan Wager  Britain in Changing Europe -tutkimuslaitoksesta sanoo, että sopimuksetonta eroa lupailevan Johnsonin valinta voi lukkiuttaa brexit-prosessin entistäkin pahemmin.
 – On erittäin vaikea löytää keskitien ratkaisuja, jos maassa on johtaja, joka on noussut valtaan äärilinjaa edustavan näkemyksen siivittämänä. Kompromissin löytäminen olisi kuitenkin ainoa tapa, jolla brexit-tilanne voitaisiin ratkaista, Wager analysoi.
 Konservatiivipuolue natisee liitoksissaan
 Amershamin konservatiivien kesäjuhlassa  Jill Roden  istuu nurkkapöydässä. Hän sai juhliin kutsun, vaikka erosi puolueesta koettuaan, että kovan linjan EU-eromieliset saivat liikaa vaikutusvaltaa.
 – En näe puolueella mitään tulevaisuutta, jos se jatkaa luisumista oikealle. Sopimukseton brexit olisi katastrofi, Roden arvioi.
 EU-jäsenyyttä kannattava Jill Roden erosi konservatiiveista, koska ei tullut enää toimeen puolueen EU-vastaisen siiven kanssa. Pasi Myöhänen / Yle
 Puutarhajuhlissa monet toivovat, että karismaattinen Boris Johnson yhdistäisi puolueen ja Britannian kansan. EU-jäsenyyttä kannattava Jill Roden näkee, että Johnson vetoaa vain puolueen ruohonjuuritasoon
 – Uskon, että Johnsonilla on edessään epäluottamusäänestys ja parlamenttivaalit, joita hän ei voi voittaa. Tilanne on kaoottinen ja masentava niin konservatiivipuoluetta kuin koko Britanniaa ajatellen, Roden sanoo.
 Lue lisää:
 Boris Johnson on arvaamaton hölösuu – ja se voi kääntyä hänen edukseen brexit-kaaoksessa
 Boris Johnson uskoo pystyvänsä avaamaan brexit-neuvottelut uudelleen EU:n kanssa
 Boris Johnsonin etumatka Britannian pääministerikisassa piteni – puolueväki vierastaa vastaehdokkaan EU-myönteistä taustaa
 Tutkimus: Brexit repi Britannian hajalle – Nuoret menettivät uskonsa tulevaisuuteen, vanhukset ovat optimistisia

Konservatiivit toivovat Boris Johnsonista maan yhdistäjää – pääministerikisan ennakkosuosikki voi kuitenkin syventää Britannian kahtiajakoa


Summary: Suomessa melko tuntematon Sarin piirtää yhdysvaltalaista draamakomediallista sarjakuvaa.

33-vuotias  Max Sarin  on voittanut kaksi arvostettua Eisner-sarjakuvapalkintoa  Giant Days  -sarjakuvastaan. Palkinnot jaettiin Yhdysvaltojen San Diegossa järjestetyssä Comic-Con-tapahtumassa.
 Sarin ja hänen kanssaan työskentevät  John Allison  sekä  Julia Madrigal  voittivat Eisnerit parhaan jatkuvan sarjakuvan sekä parhaan huumorisarjakuvan kategorioissa.
 Tiimissä Allison toimii käsikirjoittajana ja Sarin sekä Madrigal piirtävät sarjakuvaa.
 – Sain kuulla voitosta editoijaltani perjantaina, kun hän soitti minulle, iloitsee kotoaan Turusta tavoitettu Sarin.
 Aiemmin muun muassa siivoojana sekä kehitysrajoitteisten ryhmäkodin ohjaajana toiminut Sarin kertoo, että hän on pystynyt viime vuodet keskittymään sarjakuvien tekoon.
 – Eisner vastaa oikeasti sarjakuvamaailmassa Oscareita. Voitot tarkoittavat sitä, että töitä tulee riittämään jatkossakin.
 Sarinin voitosta uutisoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Päihitti megakustantamon Batmanin
 The Will Eisner Comic Industry Awardseja on jaettu vuodesta 1988 lähtien. Palkinto on saanut nimensä yhdysvaltalaisen arvostetun sarjakuvapioneeri  Will Eisnerin  mukaan.
 Erityisesti voitoissa Sarinia lämmittää se, että voittajan valitsemat joukostaan muut sarjakuvien tekijät.
 – Äänestys on kestänyt kolmisen kuukautta, joka huipentuu vuosittain San Diegossa Comic-Con-tapahtumassa järjestetyssä palkintogaalassa.
 Sarjakuva kertoo kolmesta yliopistoa käyvästä ystävistä, joiden hullunkurista elämää sarjassa seurataan. Max Sarin
 Giant Days päihitti parhaan jatkuvan sarjakuvan kategoriassa  Batmanin , jota kustantaa megakustantamo DC Comics. Samassa kategoriassa oli myös toisen megakustantamo Marvelin  Hulk , joka jäi nuolemaan näppejään niin ikään.
 Parhaan huumorisarjakuvan kategoriassa taakse jäivät muun muassa  Woman World  ja  Get Naked .
 "Suomessa ei arvosteta sarjakuvia tarpeeksi"
 Giant Days -sarjakuva kertoo kolmesta yliopistoa käyvästä nuoresta ystävästä, joiden hullunkurista elämää sarjakuvassa seurataan. Sarin kuvaa kasvutarinaa draamakomediaksi.
 Vaikka englanninkielinen Giant Days on Suomessa suhteellisen tuntematon, kertoo Sarin tehneensä sen ansiosta kirjakiertueen Ranskassa ja olleensa kutsuvieraana kolmessa eri sarjakuvafestivaalissa.
 – Ranskassa, Belgiassa ja Italiassa sarjakuvan arvostus on ihan mieletöntä. Meillä tilanne on toinen, esimerkiksi sarjakuvaan erikoistuneita kauppoja on vähän.
 Tuntemattomuus omassa kotimaassa ei silti haittaa Sarinia. Hän kertoo saaneensa Eisnereista onnitteluita muilta sarjakuvien tekijöiltä ja mainitsee nimeltä  JP Ahosen .

Turkulainen Max Sarin päihitti Batmanin ja Hulkin – voitti sarjakuvien Oscarin kahdesti


Summary: Valtio saisi nyt velkaa miinusmerkkisellä korolla. Ekonomistien mukaan tilanne on täysin poikkeuksellinen.

Hallitus on aikeissa myydä valtion omistuksia ja osakkeita rahoittaakseen hallitusohjelmassa kaavaillut kolmen miljardin tulevaisuusinvestoinnit.
 Niihin kuuluvat muun muassa ammattikoulututuksen opettajien lisääminen ja luonnonsuojelun rahoittaminen. Investoinnit ovat kertaluonteisia.
 Kesäkuussa valtion lainojen korot kääntyivät kuitenkin ennätysalhaisiin lukemiin, ja tällä hetkellä lainaa voisi saada miinusmerkkisellä korolla.
 Nordean pääekonomisti  Jan von Gerich  ja Palkansaajien tutkimuslaitoksen johtaja, ekonomisti  Elina Pylkkänen  arvioivat, että lisävelan ottaminen voisi olla valtiolle järkevä tapa rahoittaa investointeja.
 – Lähtökohta on se, että investointeja voidaan rahoittaa, jos rahaa saadaan markkinoilta halvalla ja investoinnit ovat tuottavia. Kokonaisuuden salliessa mielestäni investointeja voitaisiin rahoittaa velalla, mutta sitten pysyviä menolisäyksiä pitää katsoa uudelleen, sanoo von Gerich.
 Pylkkänen korostaa, että valtion velkaantumisesta ei kannata tehdä peikkoa, sillä se ei ole välttämättä merkki huonosta taloudenpidosta.
 – Velka on väline kehittää ja kasvattaa talouden tuotantopotentiaalia ja pohjustaa tulevaa kasvua. Jos meillä on tavoitteita siitä, miten tuotantokykyä parannetaan tulevaisuudessa, kuten osaamista lisäämällä, silloin velan ottaminen on menestyksen tae.
 Korkojen taso "täysin poikkeuksellinen tilanne"
 Olennaista on myös se, pystyisikö Suomi ottamaan lisää velkaa törmäämättä Euroopan unionin asettamaan rajaan, joka on 60 prosenttia bruttokansantuotteesta.
 Von Gerichin mukaan EU kuitenkin kiinnittää enemmän huomiota rakenteelliseen alijäämään, kun taas suhtautuminen investointeihin on suopeampaa. EU:n rajoituksiin vaikuttavat enemmän pysyvät menolisäykset kuin investoinnit.
 Osuuspankin pääekonomisti  Reijo Heiskanen  arvioi, että koska suhdanteet heikkenevät tällä hetkellä, elvyttäminen voi jatkossa olla perusteltua.
 – Siinä mielessä tilapäinen notkahdus velassa ei ole vaarallista tai se olisi jopa järkevää. Kyse on enemmän pitkän aikavälin kestävyydestä.
 Palkansaajien tutkimuslaitoksen Pylkkäsen mukaan omaisuuden myyntiä taas voidaan käyttää erityisesti siinä tapauksessa, jos velka on täyttämässä EU:n rajoitukset.
 Myös Heiskanen toteaa, ettei välttämätöntä syytä omaisuuden myyntiin ole, koska lainaa saa niin edullisesti.
 Kerttu Kamula / Yle
 Ekonomistien mukaan tällä hetkellä vaikuttaa siltä, että korot säilyvät hyvin matalalla vielä lähiaikoina.
 – Valtion lainojen korot ovat miinuksella jopa kymmenen vuoden velkakirjoihin saakka. Tämä on täysin poikkeuksellinen tilanne, sanoo OP:n Heiskanen.
 Investointi vai menolisäys?
 Ekonomistit ovat kuitenkin erimielisiä siitä, onko hallituksen tulevaisuusinvestoinneissa kyse oikeista investoinneista, jotka maksavat itsensä takaisin ja edistävät taloutta pitkällä aikavälillä. Hallitus on julkaissut alustavan listan investoinneista. Voit lukea kymmenen suurinta kohdetta jutun lopusta.
 – Ne näyttävät tilapäisiltä menolisäyksiltä. Ne eivät ole varsinaisesti investointeja kuten kansantalouden tilinpidossa ymmärretään. Siinä mielessä ajatus siitä, että myydään jotain omaisuutta ja investoidaan toiseen omaisuuteen, ei mielestäni täysin toteudu, toteaa Heiskanen.
 Sen sijaan Pylkkäsen mielestä koulutukseen, tutkimukseen ja kehitystyöhön panostaminen edistävät Suomen talouskasvua tulevaisuudessa.
 – Suomi on tietysti osaaamisestaan tunnettu ja vientituotteemme ovat sellaisia, että niissä on tilaa innovoinnille ja tuotekehitykselle. Se on Suomen tavaramerkki ulkomaankaupassa.
 Pylkkänen sanoo, että jos valtio ei uskalla velkaantua, vaikuttaa se tuotantokykyyn vielä pitkän aikaa.
 – Velkaantumista pelottavampaa on se, että käperrytään sisäänpäin ja vähennetään velkaa kaikin keinoin välittämättä tulevaisuudesta. Tuleville sukupolville voi jättää valtion ilman velkaa, mutta vailla kasvumahdollisuuksia – tai valtion, jolla on velkaa, mutta paljon tuotantopotentiaalia.
 Kerttu Kamula / Yle

Velka on nyt Suomelle ennätyshalpaa – pitäisikö hallituksen tulevaisuusinvestoinnit rahoittaa sittenkin velalla eikä omaisuuden myynnillä?


Summary: Rakennusliikkeen mukaan halkeama on havaittu jo alkuvuonna pian talon valmistumisen jälkeen. Tarkkaa syytä tapahtuneelle ei ole vielä tiedossa, mutta Espoon rakennusvalvonta arvelee maaperän pettäneen talon alta.

Espoon Saunalahdessa lähes uuden kerrostalon julkisivuun on ilmestynyt usean sentin levyinen halkeama. Halkeaman takia neljä asuntoa on tyhjennetty asukkaista.
 Rakennusliike Lapti Oy:n mukaan vaurio huomattiin jo heti kerrostalon valmistumisen jälkeen helmikuussa. Halkeama on alaosasta kaksi senttimetriä ja yläosasta neljä senttimetriä leveä.
 Hiljattain valmistunut kerrostalo sijaitsee Espoon Saunalahdessa. Sini Järnström / Yle
 Lapti Oy:n Etelä-Suomen tuotantojohtaja  Sami Alanen  toteaa rakennusliikkeen lähettämässä tiedotteessa, että kyse on julkisivun liikuntasauman laajenemasta.
 Alasen mukaan syytä laajeneman syntymiseen ei kuitenkaan vielä tiedetä.
 – Tutkimukset ovat edelleen käynnissä. Korjaussuunnittelu on käynnissä yhteistyössä Espoon rakennustarkastuksen kanssa, hän kommentoi.
 Johtuiko poikkeuksellinen repeämä naapuritalon rakentamisesta?
 Espoon rakennusvalvonnasta rakennepäällikkö  Kari Pajanne  pitää tapausta "poikkeuksellisen isona ja harmittavana".
 – En muista, että ainakaan tämän viimeisen 20 vuoden aikana olisi näin pahasti mennyt, Pajanne toteaa Ylelle.
 Hän arvelee halkeaman johtuneen maaperän pettämisestä. Tämän taas on saattanut aiheuttaa esimerkiksi naapuritalon rakentaminen.
 – Ei tästä voi päätellä, kuka on syyllinen, mutta [repeämä] on sen jälkeen tapahtunut kun naapuritaloa on alettu rakentaa, Pajanne sanoo.
 Lapti Oy:n tuotantojohtaja Sami Alanen ei vastannut maanantaina Ylen yhteydenottoihin muutoin kuin tiedotteen muodossa.
 Tiedotteessa Alanen kertoo, että vielä ei tiedetä, paljonko talon korjaus tulee kaikkinensa maksamaan. Hän arvioi, että korjaustyöt voitaisiin aloittaa elo-syyskuussa.
 Asuntoyhtiön osakkaille ei Alasen mukaan aiheudu korjaustöistä kustannuksia.
 Tapauksesta uutisoi sunnuntaina  Iltalehti .

Kerrostaloon ilmestyi usean sentin levyinen halkeama heti valmistumisen jälkeen – rakennusvalvonnan mukaan tapaus on "poikkeuksellisen iso ja harmittava"


Summary: Glyfosaatti on maailman eniten tutkittu torjunta-aine ja tutkimustulokset ovat ristiriitaisia.

Puutarha-aiheinen keskustelupalsta muuttuu hetkessä sotatanteereeksi, kun joku sanoo käyttäneensä Roundupia puutarhassaan. Valveutunut puutarhuri ei Roundupia puutarhaansa halua, sillä aineen maine on huono.
 Suomessa useat kunnat ovat päättäneet olla käyttämättä glyfosaattipohjaisia rikkamyrkkyjä. Rovaniemellä kaupungin julkisista alueista vastaava yritys käyttää roundupia rikkatorjuntaan myös asuinalueilla ilmoittamatta asukkaille.
 – Olisin toivonut, että jos tällaisia aineita tänne tuodaan niin olisi asiasta ilmoitettu, sanoo rovaniemeläinen  Marja Pirttinen , jonka kotikadulla glyfosaattia ruiskutettiin kadunlaidan kiveyksille.
 Glyfosaatin tulevaisuus puntarissa Glyfosaatti on maailman yleisin torjunta-aine, jonka tunnetuin kauppanimi lienee Roundup. EU:ssa glyfosaattipohjaisia torjunta-aineita saa myydä vuoteen 2022 saakka. Sen jälkeen EU-komissio arvioi, antaako se enää jatkolupaa glyfosaatille. Suomessa Kemikaali- ja turvallisuusvirasto on käymässä läpi kaikki myynnissä olevat glyfosaattipohjaiset tuotteet ja kiristää samalla niiden myyntiehtoja. Varovaisuussyistä glyfosaattia ei saa nytkään käyttää lasten leikkipaikoilla tai koulujen pihoilla.
 Pirttisen mukaan ruiskutukset nostattivat keskustelua ja huolta naapurustossa. Asukkaat olisivat toivoneet, että he olisivat voineet itse päättää siitä, tuodaanko glyfosaattia kotikadulle vai ei.
 – Me ollaan niitä kuntalaisia, jotka tästä maksavat ja tällaisesta palvelusta me emme halua maksaa vaan haluamme vaihtoehtoja, Pirttinen sanoo.
 Erityisen huolestuneita asukkaat ovat pienten lasten ja lemmikkieläinten liikkumisesta kadulla. Koska kiveykselle ruiskutettu aine ei pääse imeytymään, huoli on, että se kulkeutuu eläinten tassuissa ja lasten mukana koteihin asti.
 Rovaniemen kaupungin julkisista alueista vastaava yhtiö Alltime Oy käyttää glyfosaattia pääasiassa liikenteenjakajissa ja liikennealueella kiveysten ympäristössä, jossa yleensä ei kuljeta.
 – Käytämme glyfosaattia vielä toistaiseksi myös kiveyksien puhdistamiseen, etenkin jos niillä on runsaasti rikkaruohoja, sanoo Alltime Oy:n työpäällikkö  Tanja Jurvansuu .
 Esimerkiksi leikkipaikoilla ja puistoissa yhtiö on tähänkin asti käyttänyt mekaanista kitkentää, johon on apuriksi tehty esimerkiksi akkukäyttöinen heilurihara, jolla pystyy tehostamaan perinteistä käsin kitkentää.
 Glyfosaatti on tällä hetkellä tehokkain keino tuhota rikkoja, mutta vaihtoehtoja etsitään koko ajan.
 – Meillä on ollut kuumavesipesuri käytössä ja liekitystä on käytetty ennestäänkin. Kunhan uudet keinot vähän vielä kehittyvät, niin saadaan myös tehokkuutta tähän asiaan, sanoo Jurvansuu.
 Glyfosaatti voi vaikuttaa suolistobakteereihin
 EU:n kemikaalivirasto on arvioinut, ettei glyfosaatti ole syöpävaarallinen. Myös Maailman terveysjärjestö WHO:n ja YK:n ruokajärjestö FAO:n asiantuntijoiden tekemä uudelleenarviointi vuodelta 2016 tuli samaan johtopäätökseen. WHO oli vielä vuotta aiemmin toista mieltä.
 Osa EU-maista myy glyfosaattia vain ammattikäyttöön. Suomessa maanviljelyksessä glyfosaattia käytetään juolavehnän torjuntaan. Suomessa sitä saa ruiskuttaa vain ennen ja jälkeen kasvukauden. Muualla Euroopassa ainetta käytetään viljan tuleennuttamiseen, mutta meillä se on kiellettyä.
 Akuuttia myrkytystä mittaavalla LD50-asteikolla glyfosaatti on vähemmän myrkyllistä kuin ruokasuola.
 – Kaupassa voin vaikka leipäpaketin kyljestä lukea, paljonko siinä on suolaa ja voin olla antamatta suolaa lapselleni. Haluan olla itse vaikuttamassa siihen, minkälaisia myrkkyaltistuksia minun lapsilleni tulee, sanoo Marja Pirttinen.
 Luonnonvarakeskuksen tutkija  Heikki Jallin  mukaan glyfosaatti on vierasaine ihmisen sisällä, eikä sitä kannata vapaaehtoisesti sinne ottaa. Vaikka nisäkkäälle aine ei ole tuhoisa, poistuu se elimistöstä maksan kautta ja näin ollen rasittaa elimistöä.
 – Ruokasuolaa ei kannata paljon syödä, eikä glyfosaattia paljon käyttää, toteaa Jalli.
 Glyfosaattitutkimukset ovat ristiriitaisia. Glyfosaatin torjuntavaikutus perustuu kasvien aminohapposynteesiin tarvittavan entsyymin estoon. Koska vastaavaa entsyymiä ei eläimillä ole, ei glyfosaattia ei ole pidetty erityisen myrkyllisenä.
 Kuitenkin sen vaikutukset maaperän ja vesistön pieneliöihin ovat kiistattomat. On myös tutkimustuloksia, joiden mukaan glyfosaatti tuhoaa  suoliston mikrobej a  niin ihmisillä kuin mehiläisilläkin ja näin ollen heikentää immuunivastetta.
 Suomi tuskin äänestää glyfosaattia vastaan
 Luonnonvarakeskuksen tutkija Heikki Jalli arvioi, että Suomi tuskin tulee äänestämään glyfosaatin kieltoa vastaan, kun EU-komissio asiaa käsittele vuonna 2022. Jallin mukaan riskinä on se, että jos glyfosaatti kielletään, tulee tilalle ihmiselle vaarallisempia aineita.
 – Glyfosaatti on turvallisin tapa torjua kemiallisesti juolavehnää. Jos se kielletään, lisää se esimerkiksi maan muokkausta pelloilla ja näin ollen ravinteiden kulkeutumista vesistöön, Jalli sanoo.
 Jo aiemmin EU-parlamentti on hyväksynyt kannanoton, jonka mukaan glyfosaatin käytöstä pitäisi luopua vuoden 2022 loppuun mennessä. Parlamentilla ei kuitenkaan ole päätösvaltaa asiaan.
 Glyfosaatin puoliintumisaika maaperästä vaihtelee suuresti. Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen kokeissa puoliintumisaika vaihteli muutamista viikoista jopa 7–8 kuukauteen.
 Mitä kylmempi maaperä, sen hitaammin aine hajoaa luonnossa. Tämän takia  Suomessa aineen käytöllä  on Etelä-Eurooppaa pidempiaikaiset seuraukset.

Ihmiset huolissaan kiistellyn torjunta-aineen glyfosaatin vaikutuksista: "Olisin toivonut, että jos tällaisia aineita tänne tuodaan niin olisi asiasta ilmoitettu"


Summary: Sähköpotkulaudoilla voi taittaa viimeisen kilometrin pysäkiltä kotiin, arvioi liikennesuunnittelija Tuomas Palonen.

Jaettavat sähköpotkulaudat ovat olleet kesän kiistellyin uutuus. Ovatko ne suurimpien kaupunkien uusi ja vaarallinen vitsaus, vai löytyisikö niille oma paikka kaupunkiliikenteessä?
 Mistä on kyse?
 Konsulttiyhtiö Rambollin liikennesuunnittelija Tuomas Palosen mukaan sähköpotkulaudoilla näyttäisi olevan oma lokeronsa kaupunkiliikenteessä.
 – Joukkoliikenteellä ei yleensä pääse ihan ovelta ovelle. Potkulautojen avulla voi taittaa viimeisen kilometrin, Palonen sanoo.
 Sähköiset kulkuneuvot ovat ylipäätään liikenteen tulevaisuutta. Sähköautojen lisäksi myös sähköpyörät ja -bussit ovat lisääntymässä nopeasti. Se on hyvä asia myös ilmaston kannalta – jos sähkö tuotetaan päästöttömästi.
 Sähköpotkulautojen turvattomuudesta on oltu huolissaan kesällä. Esimerkiksi pääkaupunkiseudun sairaaloissa leikataan joka viikko 3–4 potilasta, jotka ovat joutuneet onnettomuuteen sähköpotkulautaillessaan.
 Palosen mukaan osasyy onnettomuuksiin on se, ettei sähköpotkulautoihin suhtauduta vielä riittävän vakavasti.
 – Niitä ajatellaan vielä vähän leluina, ja siksi niillä ei käyttäydytä niin järkevästi kuin mitä liikenteessä pitäisi, Palonen arvioi.
 Palonen uskoo, että onnettomuudet vähenevät, kun liikenteessä totutaan uusiin kulkuvälineisiin.
 Suomessa liikennesäännöt ovat selkämpiä kuin monissa muissa maissa: potkulaudoilla tulee ajaa  pääsääntöisesti samoin kuin polkupyörillä,  eli esimerkiksi jalkakäytävillä ei saa ajaa.
 Kuka ja mitä?
 Ennen Rambollia Tuomas Palonen työskenteli liikenteen tutkimuskeskus Vernessä Tampereen yliopistossa. Tutkimuskenttään kuului kestävä liikkuminen jalankulusta pyöräilyyn ja joukkoliikenteeseen.
 Palonen on myös kestävän liikkumisen kokemusasiantuntija, sillä hän ei omista autoa. Suurimman osan matkoista hän taittaa jalan, pyörällä tai bussilla.
 – Ajokortti minulla kyllä on, ja vuokraan auton, jos sellaiselle tulee tarve.
 Liikennesuunnittelija Tuomas Palosen mukaan jaettavat potkulaudat ja kaupunkipyörät ovat tehneet uusista liikkumistavoista entistä näkyvämpiä.
Karoliina Simoinen / Yle
 Tätä et ehkä tiennyt
 Helsingin, Turun ja Tampereen kaduille ilmestyneet laudat ovat yhteiskäyttöisiä, eli sovelluksen ladannut voi vuokrata ne käyttöönsä vain oman matkansa ajaksi. Suositut kaupunkipyörät toimivat samalla idealla.
 Yhteiskäyttöiset kulkupelit tekevät liikkumisesta monipuolisempaa ja vähentävät tarvetta autoilulle.
 – Aamulla voi lähteä kotoa kävellen, käydä töistä palaverissa sähköpotkulaudalla ja lähteä lounaalle bussilla. Ja sieltä voi palata vaikka kaupunkipyörällä, Palonen selittää.
 Muista ainakin tämä
 Eri puolilla Eurooppaa on pohdittu sähköpotkulautojen kieltämistä. Tuomas Palonen ei kannata kieltoja.
 – Uusia liikkumistapoja ei kannata liikaa rajoittaa. Kun ihmisille annetaan mahdollisuuksia liikkua fiksusti, voidaan päätyä kaikkien kannalta parempaa lopputulokseen, Palonen sanoo.
 – Liikenne on muutakin kuin autoja kaduilla. Autot ovat totta kai välttämättömiä haja-asutusalueilla, mutta kaupungeissa kannattaisi antaa tilaa muillekin kulkutavoille. Jos autojen nopeusrajoituksia alennettaisiin kaupungeissa 30 kilometriin tunnissa, myös muilla liikkujilla olisi turvallisempaa.
 Tuomas Palosta haastatellaan 8 minuuttia -ohjelmassa. Katso haastattelu klikkaamalla pääkuvaa.
 Katso myös edelliset jaksot tästä .
 Lue myös:
 Sähköpotkulautailija, tiedätkö mitkä liikennesäännöt sinua koskevat? Katso Liikenneturvan 4 vinkkiä onnistuneeseen ajoon
 Sähköpotkulauta on tämän kesän ilmiö, joka on tullut jäädäkseen
 HUSiin on tullut uusi potilasryhmä: 3–4 sähköpotkulautailijaa päätyy viikoittain Töölön sairaalaan leikattavaksi
 Sähköpotkulaudasta tulossa suurkaupunkien inhokkivekotin – kieltoja ja sääntöjä sorvataan ympäri Eurooppaa
 Kuuntele myös  Mistä maailma puhuu -podcast,  jossa kirjeenvaihtaja Paula Vilén kertoo Yhdysvaltojen pyöräilykulttuurista ja sähköpotkulautabisneksestä.

Mahtuvatko sähköpotkulaudat kaduille? Kyllä, mutta silloin kannattaisi hidastaa autojen nopeusrajoituksia 30 kilometriin tunnissa


Summary: Kuntien kilpailu lapsiperheistä kovenee. Espoon valttikortteja ovat hyvät neuvola- ja lapsiperhepalvelut.

Anssi Mikkola  ja  Ronja Darth  ovat nuori pari Espoosta.
 Perheen isä on asunut aiemmin Helsingissä ja Vantaalla. Veri veti kuitenkin takaisin Espooseen, kun oli perheen perustamisen aika.
 Perheeseen syntyi ensimmäinen lapsi kesän alussa. Espoon kaupungin neuvolapalvelut ovat ehtineet tulla nuorelle parille jo tutuksi.
 – Henkilökunta on ollut tosi mukavaa. Aina on saatu apua, kun on tarvinnut. Toivottavasti näin on myös jatkossa, Mikkola sanoo.
 Espoon malli kiinnostaa Japanissa asti
 Espoon kaupunki on viime vuosina kehittänyt määrätietoisesti neuvola- ja lapsiperhepalveluita.
 – Meillä on neuvola- ja muissa lapsiperhepalveluissa yhtenä kantavana ajatuksena se, että pyritään vanhempien kanssa yhteistyössä löytämään lapsen ja koko perheen vahvuudet, joita sitten tuetaan ja vahvistetaan, sanoo Espoon keskuksen neuvolatoiminnan osastonhoitaja  Pia Sinkkonen .
 Erityistä Espoon neuvola- ja lapsiperhepalveluissa on myös henkilökunnan erityisosaaminen.
 Espoossa neuvolapalveluja tehdään yhteistyössä lapsiperhepalveluiden kanssa, sanoo Espoon keskuksen neuvolatoiminnan osastonhoitaja Pia Sinkkonen.  Kristiina Lehto / Yle
 Neuvoloissa on erikseen muun muassa imetysohjaajia ja raskaudenaikaisen diabeteksen hoitajia. Osa terveydenhoitajista on saanut myös lasten yökasteluun ja ummetukseen liittyvää koulutusta. Lisäksi osa neuvolan terveydenhoitajista on kouluttautunut seksuaalineuvojiksi.
 Sinkkosen mukaan neuvolat ovat muuttuneet valtavasti perinteisestä "mitataan, punnitaan ja rokotetaan -maailmasta".
 – Meillä on paljon erilaisia perheitä erilaisine tarpeineen. Esimerkiksi maahanmuuttajaperheitä, joilla on omanlaisensa asiat. Terveydenhoitajilta vaaditaan paljon osaamista, jotta he osaavat vastata näiden perheiden tarpeisiin.
 Espoon neuvolapalvelut ovat saaneet jopa kansainvälistä julkisuutta, kun Japani kiinnostui Espoon mallista.
 Japanissa syntyvyys on laskenut jo useamman vuoden ajan. Japani pyrki tekemään lasten hankkimisesta houkuttelevampaa ja kiinnostui Espoon tavasta tarjota neuvola- ja lapsiperhepalveluita.
 Japanilaisia kiinnosti muun muassa neuvolan terveydenhoitajien harjoittama tiivis dialogi lapsiperheen vanhempien kanssa.
 Espoosta kopioitu neuvolajärjestelmä on nyt laajalti käytössä Japanissa.
 Espoo lapsiperheiden unelmakaupunki?
 Espoon Kauklahdessa asuva  Anni Lahtinen  sai alkuvuodesta pojan.
 Lahtinen pitää Espoota lähes unelmakaupunkina lapsiperheille.
 – Erittäin hyviä kokemuksia. Olen saanut hyvin tukea ja apua, ja neuvolan henkilökunta on ottanut hyvin vastaan. Lähellä on myös hyvät leikkipuistot ja muita lapsiperheitä, niin löytyy myös leikkikavereita ja äidillekin seuraa.
 Hetken mietinnän jälkeen Lahtinen löytää sentään jotain parannettavaa.
 Anni Lahtisen Ahti-poika on runsaan puolen vuoden ikäinen. Kristiina Lehto / Yle
 – Ehkä enemmän voitaisiin huomioida yksinhuoltajaäitejä. Voisi olla vielä erikseen opastusta niille äideille, jotka ovat kahdestaan lapsen kanssa, Lahtinen sanoo.
 Myös Anssi Mikkolalla on pääosin hyvää sanottavaa Espoosta lapsiperhekaupunkina.
 – Jos jotain saisin toivoa, niin kaipaisin ensimmäisen lapsen isänä vielä enemmän henkilökohtaista ohjausta ja tukea.
 Lapsiperheiltä tuleva palaute otetaan tyytyväisenä vastaan Espoon neuvolan henkilökunnan keskuudessa.
 – On tehty määrätietoisesti työtä lapsiperheiden hyväksi. Yksi osa tätä on ollut esimerkiksi se, että erikoissairaanhoidon palveluja on tuotu tänne neuvolaan. Se on helpottanut tuntuvasti lapsiperheiden arkea, sanoo osastonhoitaja Sinkkonen.
 Sinkkosen mukaan pyrkimyksenä on myös aina huomioida isä ja kumppani tavavertaisina vanhempina.
 Asiantuntija: "Lisää lapsi- ja perheystävällistä yhteiskuntapolitiikkaa"
 Syntyvyyden kannalta katsottuna tilanne näyttää Suomessa synkältä.
 Syntyvyys on laskenut jyrkästi jo vuosia.
 Sosiaalipolitiikan professori  Heikki Hiilamo  Helsingin yliopistosta puhuu jo lapsikadosta.
 Sosiaalipolitiikan professori Heikki Hiilamo Helsingin yliopistosta arvelee, että kuntien keskinäinen kilpailu lapsiperheistä kiristyy, jos syntyvyys jatkaa laskuaan.   Mikko Koski / Yle
 – Suomen tilanne on ihan poikkeuksellinen. Hedelmällisyydessä olemme jo niin alhaalla, että erotumme selvästi muista Pohjoismaista.
 Jos Suomen tilannetta tarkastellaan hedelmällisyysluvun perusteella, niin Espoossa kehitys on ollut kuitenkin parempaa kuin keskimäärin koko pääkaupunkiseudulla ja muualla maassa.
 Kokonaisuushedelmällisyysluku oli Espoossa viime vuoden lopulla 1,55. Pääakaupunkiseudulla vastaava luku oli keskimäärin 1,29 ja koko maassa 1,41.
 Kokonaishedelmällisyysluku antaa arvion siitä, kuinka monta lasta tiettyyn väestöön kuuluva nainen saa koko elämänsä aikana. Mikko Airikka / Yle
 Hiilamo näkee syntyvyyden vähenemiseen hyvin monenlaisia syitä yleisestä epävarmuudesta sopivan kumppanin etsimisen vaikeuteen.
 Hän arvelee, että lapsiperheiden lukumäärän vähenemisen seurauksena voi olla se, että kunnat käyvät jatkossa entistä kovempaa kilpailua lapsiperheistä.
 Kunnille lapsiperheet ovat arvokkaita muun muassa siksi, että ne ovat hyviä veronmaksajia ja tuovat kuntaan toimeliaisuutta.
 Lapsiperheiden houkuttelemisessa kunnille keskeisiä kilpailuvaltteja ovat asuminen ja palvelut.
 – Esimerkiksi Espoossa löytyy lapsiperheiden suosimia rivitaloja ja omakotitaloja. Asuminen on myös jonkin verran halvempaa ja väljempää kuin esimerkiksi Helsingissä. Toinen tärkeä kysymys lapsiperheiden houkuttelemiseksi ovat tietysti palvelut kuten neuvolat, päiväkodit ja koulut, Hiilamo sanoo.
 Kun koko maassa lapsiperheiden määrä väheni vuosien 2014 ja 2018 välisenä aikana yli 11-tuhannella (11601), lisääntyi lapsiperheiden määrä samaan aikaan Espoossa lähes kahdella tuhannella (1816). Mikko Airikka / Yle
 Espoo ja pääkaupunkiseutu ovat onnistuneet lapsiperheiden houkuttelemisessa. Ne ovat pystyneet viime vuosina lisäämään lapsiperheiden lukumäärää, vaikka syntyvyys on ollut laskussa.
 Menettäjinä tässä kilpailussa ovat kasvukeskusten ulkopuolella sijaitsevat kunnat. Lisäksi osa lapsiperheistä on tullut pääkaupunkiseudulle maahanmuuton seurauksena.
 Jatkossa Suomen kantaväestön syntyvyyden ei uskota palaavan menneiden vuosien tasolle.
 Niinpä vaihtoehdoksi jää miettiä, miten kunnat saavat houkuteltua maahanmuuttajia perustamaan perheitä ja kasvattamaan lapsia ja tulevia veronmaksajia Suomeen.
 Hiilamon mukaan kuntien pitäisi myös miettiä sitä, miten ne voivat huomioida paremmin lapsiperheiden toiveita palveluissa ja asumisessa.
 "Kyllä tämä on ihan uskomaton matka"
 Tällä hetkellä nuorten aikuisten parissa vallitsee jonkinlainen pelko siitä, miten lapsen hankkiminen muuttaa omaa elämää.
 Myös Mikkolan ystäväpiirissä vain harva on päätynyt hankkimaan lapsia.
 Mikkola on itse tällä hetkellä 34-vuotias.
 – Itselle on ollut kuitenkin itsestäänselvyys, että haluan jossain vaiheessa elämää perheen perustaa.
 Mikkolan mielestä nuoret aikuiset tarvitsisivat rohkaisua rikkoa vallitsevia käsityksiä lasten hankkimisesta.
 – Työ ja perhe eivät ole toisiaan poissulkevia vaihtoehtoja. Työnantajat pystyvät nykyään joustamaan monella tavalla. Itse esimerkiksi teen monesti etätöitä, sanoo Mikkola.
 Hän myöntää itsekin olevansa uraohjautunut, ja haluaa olla sitä myös jatkossa.
 Anssi Mikkolan ja Ronja Darthtin esikoinen on runsaan kuukauden ikäinen. Kristiina Lehto / Yle
 Tuoreen isän mielestä on sääli, jos nuoret parit luopuvat lastenhankkimisesta siksi, että heillä ei ole ollut riittävästi tietoa ratkaisunsa pohjaksi.
 – Kuukauden kokemuksen pohjalta voin sanoa, että kyllä lapsen hankkiminen kannattaa. Kyllä tämä on ihan uskomaton matka!
 Lue myös:
 Tutkimus: Syy syntyvyyden laskuun psykologinen eikä taloudellinen
 Heikki Hiilamon kolumni: Ilman päättäväistä politiikkaa lapsiperheet jäävät yhä pahemmin eläkeläisten jalkoihin

Syntyvyys niiaa koko maassa, mutta Espoo on silti onnistunut kasvattamaan lapsiperheiden määrää – Selvitimme, mikä vetää perheitä kaupunkiin


Summary: Rekisteröimättömien syyrialaisten lukumääräksi on arvioitu ainakin kymmeniä, jopa satoja tuhansia Istanbulissa

Istanbulin kuvernöörin toimisto ilmoitti maanantaina, että kaikkien Istanbulissa "pimeästi" asuvien syyrialaisten tulee lähteä Istanbulista kuukauden sisällä.
 Ne jotka eivät lähde vapaaehtoisesti 20. elokuuta mennessä, viedään sisäministeriön osoittamiin muihin maakuntiin Turkissa, kuvernöörin kanslia sanoi tiedotteessaan.
 Tämä voi tarkoittaa kymmenien tuhansien syyrialaisten pakkosiirtämistä Istanbulista. Viranomaiset ovat arvioineet, että Istanbulissa olisi 540 000 rekisteröityneen syyrialaisen lisäksi jopa saman verran rekisteröitymättömiä.
 Kuvernöörin kanslia, joka toimii suoraan presidentti Recep Tayyip Erdoğanin hallinnon alaisuudessa, ei kommentoinut päätöstä.
 Ratsioita metroissa ja kaduilla
 Viime viikolla Istanbulin poliisi aloitti jo henkilöllisyystodistusten pistotarkastukset kaupungissa, metroissa ja kaupoissa, etsien rekisteröitymättömiä syyrialaisia.
 Ilman Turkin syyrialaisille antamaa, Istanbulissa päivättyä henkilöllisyystodistusta tavatut pakolaiset on lähetetty pois Istanbulista takaisin rajamaakuntiin. Useimmat syyrialaispakolaiset on rekisteröity Turkin Syyrian-vastaisen rajan maakunnissa heti heidän saavuttuaan, erityisesti Hatayssa, Gaziantepissa, Kilisissä ja Mersinissä.
 – Olen pysytellyt kotonani yli viikon. Olen peloissani, en käytä julkisia kulkuvälineitä, koska en halua jäädä kiinni, sanoi syyrialaismies Maher, joka on asunut Istanbulissa perheineen kaksi vuotta rekisteröitymättä. Hänet on rekisteröity Gaziantepin kaupunkiin.
 Tilanne on monissa syyrialaiskodeissa Istanbulissa monimutkainen, koska eri perheenjäsenet voivat olla rekisteröityneitä eri maakuntiin sen mukaan, mistä he ovat ylittäneet Syyrian rajan.
 – Olisi vain kuukausi aikaa viedä huonekalut pois. Minulla on tytär täällä koulussa. Äitini on täällä. Joillakin on oma yritys, joka pitää sulkea, hän sanoi puhelimitse kotoaan. Maher ei halua julkaista sukunimeään eikä palveluksessaan olevan syyrialaisyrityksen nimeä.
 Kun hän yritti rekisteröityä yli vuosi sitten, hänen hakemustaan ei hyväksytty. Monet ovat samassa tilanteessa: Istanbulin viranomaiset eivät ole kahteen vuoteen ottaneet vastaan rekisteröintihakemuksia syyrialaisilta.
 Turkki käyttänyt miljardeja syyrilaisiin
 Asenteet syyrialaisia kohtaan ovat koventuneet sitä mukaan, kun Turkin talous on heikentynyt, ja heidän lukumääränsä Turkissa on kasvanut. Syyrialaisten liikkeisiin on hyökätty useaan otteeseen viime kuukausina, usein reaktiona huhupuheisiin.
 Syyrialaisia pakolaisia Bosporinsalmella Istanbulissa. Erdem Sahin / EPA
 Talouden ennuste ei ole hyvä. Työttömyys on kasvanut, ja varsinkin rekisteröitymättömistä syyrialaisista on tullut halpaa pimeää työvoimaa monilla aloilla.
 Samaan aikaan Turkki on käyttänyt nyt yli 37 miljardia dollaria (yli 32 miljardia euroa) syyrialaisiin pakolaisiin, presidentti Erdoğan sanoi kesäkuun lopulla.
 – Me olemme avanneet ovemme ja sydämemme pakolaisille muista huolimatta, hän sanoi, arvostellen länsimaiden haluttomuutta ottaa pakolaisia.
 Pakolaiset muuttaneet pois leireistä
 Turkissa on nyt enemmän syyrialaisia kuin missään muualla Syyrian ulkopuolella, virallisen luvun mukaan peräti 3,6 miljoonaa.
 Syyrian sodan alettua Turkki siirsi pakolaiset yli pariinkymmeneen leiriin rajamaakunnissa. Ne joilla oli varaa muuttivat kaupunkeihin tai jatkoivat Eurooppaan laittomia reittejä. Mutta sodan jatkuessa vuodesta toiseen, moni on muuttanut pois leireistä aloittaakseen normaalin elämän ja enää seitsemän prosenttia syyrialaisista asuu leireissä.
 Viranomaiset määräsivät jo muutama vuosi sitten, etteivät syyrialaiset saa matkustaa maakuntien välillä, vaan pysytellä siinä maakunnassa missä heidät on rekisteröity. Monet ovat kuitenkin rikkoneet sääntöä.
 "Yllättävä ja radikaali päätös"
 Vielä äskettäin hallinto puhui suunnitelmista syyrialaisten kotouttamisesta, mutta moni syyrialainen joutuu nyt rikkomaan jo rakentamansa elämän. Rajamaakunnissa taloudelliset mahdollisuudet ovat vieläkin rajoitetumpia.
 – Tämä päätös oli todella radikaali ja yllättävä. Se ei myöskään ole kansainvälisen lain mukainen, kommentoi pakolaiskysymyksiin perehtynyt tutkija Ulaş Sunata Istanbulin Bahçeşehir-yliopostosta maanantaina.
 – Ajoituksen vuoksi, ja siksi että päätös tehdään vain Istanbulissa, on pakko ihmetellä, voisiko tällä olla tekemistä Istanbulin pormestarinvaalien kanssa, hän lisäsi.
 Vaikuttiko vaalihäviö Istanbulissa?
 Kesäkuun uusintavaaleissa pormestarin paikan voitti opposition ehdokas  Ekrem Imamoğlu , joka käytti syyrialaiskorttia vaalikampanjassaan. Syyrialaisvastaisuus yhdistää turkkilaisia yli puoluerajojen, mutta erityisesti hallituksen vastustajia joista pakolaistulva on ollut hallitsematon.
 Pian uusintavaalien jälkeen kuvernöörin kanslia määräsi myös, että arabiankieliset kyltit pitää Istanbulissa korvata sellaisilla joissa suurin osa tekstistä on turkiksi. Arabiankieliset kyltit on korvattu aiemmin myös muissa kaupungeissa.
 Imamoğlu arvosteli syyrialaisten kauppojen ja ravintoloiden arabiankielisiä kylttejä ja sanoi syyrialaisten "muuttavan Istanbulin luonnetta".
 – Tarkoitus on, että syyrialaiset palaavat lopulta kotimaahansa, Imamoğlu sanoi äskettäin ulkomaisten toimittajien tilaisuudessa, jossa Yle oli mukana.

Istanbulin kuvernööri häätää "pimeästi" kaupungissa asuvat syyrialaispakolaiset – kuukausi aikaa lähteä


Summary: Autoilijalta vaaditaan erityistä tarkkaavaisuutta, jos auton joutuu pysäyttämään tien varteen.

Poliisi on jatkanut sunnuntain vastaisena yönä Luumäellä,  valtatie 6:lla sattuneen kuolonkolarin  tutkintaa. Onnettomuus sattui Jurvalan kohdalla, jossa neljää ihmistä kuljettanut henkilöauto oli pysähtynyt tien reunaan osittain ajoradalle.
 Auton kolme matkustajaa olivat nousseet autosta ja seisoivat pysähdyksissä olleen auton joko takana tai sivulla. Tällöin takaa tullut rekka oli törmännyt näihin tuolloin ajoradalla olleisiin ihmisiin.
 Törmäyksessä menehtyivät kymenlaaksolaiset mies ja nainen. Ulkona autosta oli myös kymenlaaksolainen mies, joka loukkaantui lievästi. Auton kuljettajana toiminut nainen ei loukkaantunut onnettomuudessa.
 Onnettomuuspaikka on nelikaistainen moottoriliikennetie.
 Liikenneturva: Auto kunnolla sivuun, ovi avattava varovasti
 Liikenneturvan toimitusjohtaja  Anna-Liisa Tarvainen  ei ota kantaa Luumäen onnettomuuteen, mutta kertoo yleisellä tasolla, miten pitää toimia, jos autoilijan jostain syystä täytyy pysähtyä tien varteen.
 Pysähtymispaikka pitäisi ensinnäkin valita aina niin, että auton saa mahdollisimman hyvin pientareen puolelle.
 – Ensimmäinen kriittinen paikka on oven avaaminen niin, ettei autosta tule toisten eteen. Poistuttuaan matkustajan tulisi pysytellä siellä pöpelikön puolella. Auton taakse ei kannata jäädä, koska silloin voi peittää auton valoja, kertoo Tarvainen.
 Onnettomuudessa osallisena ollut henkilöauto kuljetettiin tänään maanantaina pois onnettomuuspaikalta.  Kalle Purhonen / Yle
 Muille autoilijoille tulee ilmaista, että auto on pysähtynyt epätavalliseen paikkaan.
 – Mitä erikoisempaan paikkaan pysähtyy, sitä tärkeämpää on tehdä pysähtyminen tiettäväksi muille. Valot kannattaa pitää päällä, joko ajovalot tai hätävilkut. Ja varoituskolmio pitää tietysti asettaa riittävän kauas autosta. Nämä ovat pieniä tekoja, joista syntyy se suuri turvallisuus ja toisaalta väärällä käyttäytymisellä turvattomuus, sanoo Tarvainen.
 Ihmistä vaikea havaita
 Tarvainen arvioi, että tien reunaan pysäköidyt autot aiheuttavat paljon läheltä piti -tilanteita. Kuolemaan johtaneita onnettomuuksia on hänen mukaansa sattunut hyvin harvoin. Selkeä vaaranpaikka on esimerkiksi, kun peräänajoa selvitellään tien päällä. Silloin joku matkustajista saattaa yrittää ohjata liikennettä ja joutua yliajetuksi.
 Hyvästä tarkoituksesta huolimatta ohjaaminen kannattaa jättää ammattilaisille. Tarvaisen mukaan ihmiset myös luulevat usein olevansa helpommin havaittavia kuin he todellisuudessa ovat.
 – Tiellä liikkujat ovat esimerkiksi tottuneet siihen, että autossa on aina valot päällä. Valotonta autoa onkin vaikea havaita. Auton värikin voi sulautua ympäristöön helposti, samoin omat vaatteet.
 Moottoriliikennetiellä nopeudet ovat usein 100 kilometriä tunnissa, joten autoilijalla ei ole edes paljon aikaa väistää tiellä yllättäen olevaa pysähtynyttä ajoneuvoa.
 – Ei ajoneuvon tai ihmisen havaitseminen ole aina itsestäänselvää. Oma silmä tottuu valaisemattomaan tiehen ja sen näkee itse hyvin, mutta muut eivät voi nähdä minua. Se on aika yleinen harha, kertoo Anna-Liisa Tarvainen.
 Moottoriliikennetielle, kuten myöskään moottoritielle, ei saa autoa pysäköidä eikä autolla saa pysähtyä. Auton saa tarvittaessa pysäköidä vain tien ulkopuolelle eli valkoisten reunaviivojen taakse.
 Rekan kuljettajaa kuulusteltu
 Poliisi epäilee, että Luumäen onnettomuutta edeltänyt auton pysähtyminen olisi johtunut autossa olleiden erimielisyydestä. Asiaa siirryttiin selvittämään auton ulkopuolelle.
 Rekkaa kuljettanutta venäläistä miestä epäillään liikenneturvallisuuden vaarantamisesta, kahdesta kuolemantuottamuksesta ja vammantuottamuksesta. Alkoholilla ei epäillä olevan osuutta asiaan.
 Tapahtuma-aikana oli pimeää, joten esitutkinnassa pyritään selvittämään, oliko rekan kuljettajalla mahdollisuuksia havaita ajoradalla olleita henkilöitä.
 Rikoskomisario  Saku Tielinen  kertoo, että jos rekankuljettajalla ei ole ollut mahdollisuutta huomata henkilöitä, kyseessä ei olisi tuottamukseen perustuva teko vaan tapaturma. Poliisi on kuulustellut rekan kuljettajaa ja jatkaa tällä viikolla onnettomuudessa mukana olleiden henkilöiden kuulemista.

Kaksi moottoriliikennetiellä ollutta ihmistä kuoli rekan alle – Liikenneturva: "Ihmiset eivät tajua, miten huonosti he näkyvät muille"


Summary: Puolueen jäsenmäärä ja kannatus ovat nousseet viime vuosina.

Britanniassa EU-myönteinen ja brexitiä vastustava liberaalidemokraatit on valinnut uuden johtajan.
 Puolueen johtoon nousee 39-vuotias kansanedustaja  Jo Swinson . Hän löi puheenjohtajakisassa  Ed Daveyn  selvin äänin 47 997 vastaan 28 021.
 Swinson on puolueen historian ensimmäinen naisjohtaja.
 Liberaalidemokraattien kannatus ja jäsenmäärä ovat huippulukemissa. Se on onnistunut vetoamaan Britannian euroeroa vastustavaan kansanosaan ja nauttii vajaan  20 prosenttiyksikön gallup-kannatusta .

Liberaalidemokraatit valitsivat uuden johtajan – 39-vuotias Jo Swinson on EU-myönteisen brittipuolueen ensimmäinen naisjohtaja


Summary: Lisäksi Britannia ohjeistaa kauppa-aluksiaan pyytämään sotilaallista suojelusta laivastoltaan.

Britannian ulkoministeri  Jeremy Hunt  ilmoitti tänään, että Britannia vastaa Iranin toimiin Hormuzinsalmessa lähettämällä alueelle lisää sota-aluksia.
 Hunt ei maininnut lähetettävistä aluksista yksityiskohtaisesti. Aluksien tehtävänä on suojella alueella liikkuvia brittialuksia.
 Britannia on aiemmin lähettänyt alueelle ainakin brittilaivaston uudenaikaisimman hävittäjäaluksen  HMS Duncanin ja fregatti HMS Kentin . Hormuzinsalmella on jo suojelutehtävissä fregatti HMS Montrose.
 Hunt myös kertoi Britannian kokoavan eurooppalaista laivasto-osastoa, jonka tehtävänä on suojella eurooppalaisia kauppa-aluksia alueella.
 Iranin vallankumouskaarti otti perjantaina haltuunsa Britannian lipun alla Hormuzinsalmessa seilanneen öljytankkeri Stena Imperon.
 Huntin mukaan alus pysyi koko ajan kansainvälisillä vesillä, eikä Iranilla ollut mitään oikeutta nousta alukseen ja pidättää sen miehistöä. Hunt kuvailia Iranin toimia valtiolliseksi merirosvoudeksi.
 Lue myös:
 Iran otti haltuunsa brittien lipun alla seilaavan ruotsalaisomisteisen tankkerin
 Video- ja äänimateriaali paljastaa, kuinka Hormuzinsalmen tankkeriselkkaus eteni
 Britannian pääministeri May pitää tänään hätäkokouksen tankkerikriisistä

Britannia vastaa Iranin toimiin Hormuzinsalmessa – Lähettää alueelle lisää sota-aluksia ja alkaa koota eurooppalaista laivasto-osastoa


Summary: Taidehistorioitsija Harri Kalhan löytämät kuvat osoittavat, että jo sata vuotta sitten käytiin hiljaista kapinaa tiukkoja sukupuoli-ihanteita vastaan.

Isältä pojalle. Yli sata vuotta vanha postikortti nauraa kurittomasti ja häpeilemättä käsityksillemme sukupuolesta. Kolme frakkiin pukeutunutta hahmoa ottaa elämästä ilon irti, samppanja virtaa. Miehiäkö ne ovat vai naisia?
 Kuva on yksi sadoista taidehistorioitsija  Harri Kalhan  löydöistä. Ensimmäisen hän teki berliiniläisellä kirpputorilla. Kalha havahtui yllättäviin yli 100 vuotta vanhoihin kuviin, joissa selvästi annettiin piut paut sukupuoli-ihanteille.
 Osa kuvista oli otettu studioissa, osa keskellä arkea tai kosteita juhlia. Osasta oli painettu postikortteja.
 – Kuvissa oli jos jonkinlaista roolien kirjoa. Oli miehiksi pukeutuneita naisia, naisiksi pukeutuneita miehiä ja jotain siltä väliltä, kaikenlaista kolmannen sukupuolen kanssa leikittelyä, Kalha kertoo.
 Kuvia kertyi satoja. Kalha löysi niitä divareista ja kirpputoreilta Suomesta, Saksasta, Ranskasta ja Yhdysvalloista.
 Sata vuotta sitten naisten piti näyttää naisilta ja miesten miehiltä. Harri Kalhan löytämistä kuvista voi lukea toisenlaista tarinaa. Harri Kalhan Sukupuolen sotkijat teoksen -aineistoa
 Sukupuolen vastarintamiehet ja -naiset
 Kuvamateriaali on hämmästyttävää. Se on syntynyt aikana, jolloin homoseksuaalisuutta pidettiin sairautena ja lakiin kirjattuna rikoksena, josta saattoi saada vankeutta.
 – Sekä seksuaalisia poikkeavuuksia että sukupuolipoikkeavuuksia eli väärän sukupuolen asuun sonnustautumista kontrolloitiin tiukasti. Kontrolli oli miesten kohdalla tiukempaa kuin naisten, sanoo Kalha, joka on myös sukupuolen tutkimuksen dosentti.
 Ristiinpukeutuja saattoi joutua mielisairaalahoitoon taipumuksensa vuoksi. Ei siis liene ihme, että meillä on konservatiivinen kuva historiasta.
 Sata vuotta sitten naisten piti olla naisia ja miesten miehiä ja näyttää oman sukupuolensa edustajilta. Kalhan löytämät kuvat kertovat kuitenkin toisenlaista, kapinallista tarinaa.
 – Kuvista pystyy lukemaan hiljaista vastarintaa ja sen kyseenalaistamista, että ehkä sukupuolia ei olekaan vain kaksi tai ehkä kaksinapainen sukupuolijärjestelmämme on aina jo lähtökohtaisesti ironinen, Kalha pohtii.
 Sitä, keitä kuvissa esiintyvät ihmiset olivat, ja miksi he pukeutuivat vastakkaisen sukupuolen asuihin, ei tiedetä tarkalleen. Karoliina Simoinen / Yle
 Hiljaista kapinaa studioissa
 Sitä ei pääosin tiedetä, keitä kuvissa esiintyvät ihmiset ovat tai miksi he kuvauttivat itsensä vastakkaisen sukupuolen vaatteissa. Kyse saattoi olla hauskanpidosta, karnevalismista, laittautumisesta naamiaisia tai polttareita varten.
 Tai sitten ihmisillä oli sisäinen tarve muuntautua joko mieheksi tai naiseksi tai fantasia-asuihin, joita ei voi liittää mihinkään tiettyyn sukupuoleen. Jotkut ovat saattaneet kapinoida hiljaa valokuvaamon rauhassa.
 – Voi olla, että on ollut kyse siitä, mitä me kutsumme tänä päivänä muunsukupuolisuudeksi. Silloin ei ollut sellaisia käsitteitä, mutta on varmasti ollut ihmisiä, jotka ovat kamppailleet tiukan kaksinapaisen sukupuolijärjestelmän kanssa, eivätkä ole kokeneet sopivansa siihen.
 Kalha ei ole niinkään kiinnostunut yksilötarinoista, vaan häntä kiehtoo kuvien kollektiivinen todistusvoima. Hän on aiemmin julkaissut runsaasti kuvien tutkimukseen liittyviä kirjoja muun muassa kansanvalokuvauksesta ja surrealismista postikorteissa.
 – Väärän sukupuolen asuun sonnustautumista kontrolloitiin tiukasti. Kontrolli oli miesten kohdalla tiukempaa kuin naisten, taidehistoirioitsija Harri Kalha sanoo. Harri Kalhan Sukupuolen sotkijat teoksen -aineistoa
 Postikortit olivat oman aikansa some
 Osa kuvista päätyi postikorteiksi. Alan teollisuus oli 1900-luvun taitteessa valtaisa bisnes, aikansa sosiaalinen media. Kalha arvelee, että sukupuolella leikitteleviä postikortteja käytettiin myös piiloviestintänä.
 Kuvilla iskettiin silmää samanmielisille. Niillä saatettiin viestittää vastaanottajalle, että katsopa, tässä on jännä tyyppi.
 – “Tällainen haluaisin olla tai oletko sinä kenties tällainen tai puhutteleeko tämä kuva sinua”, Kalha kuvailee.
 Kuvissa saattoi olla vahvaa homoeroottista latausta, mutta kun viesti puettiin taiteen kaapuun ja piilotettiin rivien väliin, postimiehetkään eivät osanneet punastella kortteja toimittaessaan.
 Kalha muistuttaa, että menneen liiallisella romantisoinnilla on vaaransa. Ajat olivat mitkä olivat ja kontrolli oli tiukkaa. Jos erilaisuudesta ei joutunut vankilaan tai mielisairaalaan, turpiin saattoi tulla.
 Kalhan löytämät kuvat olivat aikansa poikkeusilmiö: Jokaisen normia murtavan kuvan vastineena oli vähintään 1 000 tai 10 000 normikuvaa.
 Pukeutumisessa saattoi olla kyse myös karnevalismista, naamiaisista tai polttareista. Tässä kuvassa mainitaan sana teatteri. Harri Kalhan Sukupuolen sotkijat teoksen -aineistoa
 "Ei mitään uutta auringon alla"
 Harri Kalhalle kuvissa esiintyneet ihmiset olivat arjen sankareita. He kyseenalaistivat oman aikansa normit ja toimivat vastahankaan.
 – He loivat pohjan sille yhteiskunnalle, jossa me elämme tänä päivänä. Nyt on hiukan helpompi puhua näistä asioista, eivätkä normit ole enää niin valtavan tiukkoja.
 Kalha huomauttaa, että meillä on taipumus nähdä kuvissa homoja ja lesboja, muunsukupuolisia ja transihmisiä.
 – Kuvissa esiintyvillä ei kuitenkaan ollut sitä käsitteistöä ja identiteettitietoisuutta, joka meillä on tänä päivänä. Meillä on mahdollisuus lukea kuviin sellaisia sisältöjä, joita aikalaiset kenties yrittivät tavoittaa, mutta johon heillä ei ollut kieltä tai sananvaltaa. Tänään me voimme katsoa kuvia ja todeta: Ei mitään uutta auringon alla.
 Kalhan kymmenen vuoden aikana keräämä kuva-aineisto julkaistaan syksyllä kirjana. Hän kokoaa siitä myös näyttelyn Helsingin taidemuseo HAM:iin. Se avautuu marraskuussa. Molemmilla projekteilla on kuvaava nimi:  Sukupuolen sotkijat .
 Konservaattori Tuomo Koskelo (vas.) ja taidehistorioitsija Harri Kalha tutkivat Sukupuolen sotkijat -näyttelyyn tulevia kuvia.  Näyttely avautuu Helsingin taidemuseo HAM:ssa marraskuussa.  Karoliina Simoinen / Yle

Kirpputorien kuvalaareista paljastui yli 100 vuotta vanha maailma, jossa leikittiin sukupuolella


Summary: Millainen ääni tekee iskelmätähden? Miten kotimaisen iskelmämusiikin tavoitteet ovat muuttuneet?

Ylen A-studio tapasi Kiuruveden Iskelmäviikolla kotimaisia iskelmätähtiä:  Paula Koivuniemen ,  Pepe Willbergin  ja  Pasi Kauniston.
 Muun muassa Pasi Kaunisto juhlii tänä vuonna 50 vuotta taiteilijauraa.
 Videolla kotimaiset pitkän linjan iskelmätähdet kommentoivat alaa ja omaa uraansa.
 Kiuruveden Iskelmäviikko keskittyy kotimaiseen iskelmämusiikkiin. Pasi Peiponen/Yle
 Kiuruveden iskelmätapahtuman aikana järjestettiin myös iskelmälaulukilpailu naisten ja miesten sarjoissa.
 Voittajat olivat  Maria Pihlajamaa  ja  Tommi Kostekivi.
 A-studio vieraili Kiuruveden tapahtumassa. Toimittaja Pasi Peiponen, kuvaus Ari Tauslahti.

Kotimaiset iskelmätähdet A-studiolle: "Nuorempien kohdalla vallalla enemmän bisnesajattelu kuin musiikillinen suuruus"


Summary: Kansanedustaja Hussein al-Taee on opiskellut vähemmän kansainvälistä politiikkaa kuin hän väitti LinkedIn-profiilissaan.

Kansanedustaja  Hussein al-Taee  näyttää liioitelleen opiskelutaustaansa kansainvälisessä politiikassa. Asia käy ilmi Ylen selvityksestä.
 Al-Taee kertoo koulutuksestaan verkossa  LinkedIn-profiilissaan . Hän listasi vielä kesäkuussa koulutuksensa kohdalle kaksi maisterintutkintoa Varsovan yliopistosta Puolasta.
 Kesäkuussa al-Taee kertoi jälkimmäisen maisterin tutkintonsa suoritusajaksi vuodet 2014–2016. Maisterin tutkinnon pääaineeksi lueteltiin “kansainvälinen politiikka, Yhdysvaltain-tutkimus, Yhdysvaltain ulkopolitiikka, Yhdysvaltain politiikka”. (International Relations, American Studies, US Foreign policy, US Relations)
 Toinen maisterin tutkinto oli profiilin mukaan johtamisesta ja suoritettu vuosina 2013–2014.
 Ylen A-studio otti yhteyttä Varsovan yliopistoon. Yliopistosta saatujen tietojen mukaan kumpikaan yllä väitetyistä kirjauksista ei pidä täysin paikkaansa.
 Al-Taeen koulutukseen liittyvistä epäselvyyksistä uutisoi ensimmäisenä  Iltalehti .
 Kuvakaappaus Hussein al-Taeen Linkedin-sivuilta näyttää, miten hän kuvaili koulutustaan vielä kesäkuussa.  Yle / Johanna Mattinen
 Al-Taeen LinkedIn-profiilia on päivitetty heinäkuussa, ja koulutustietoja muutettu.
 LinkedIn-profiili on julkinen ansioluettelo verkossa. Etenkin monet kansainvälisissä tehtävissä toimivat ihmiset päivittävät profiiliaan ahkerasti ja huolellisesti. Joidenkin LinkedIn-tiedot ovat hyvin summittaisia.
 Yle pyysi perjantaina 19.7.2019 al-Taeeta kommentoimaan koulutukseensa liittyviä tietoja. Al-Taee vastasi Ylen kysymyksiin koulutuksestaan sähköpostitse maanantai-iltana.
 Ei kahta maisterin tutkintoa
 Toisin kuin hän aiemmin profiilissaan väitti, al-Taeella ei ole maisterin tutkintoa kansainvälisestä politiikasta Varsovan yliopistosta.
 Hänet hyväksyttiin lukuvuonna 2014–2015 opiskelemaan American Studies -ohjelmaan. Syyskuun lopussa 2015 hänet kuitenkin poistettiin opiskelijoiden listalta.
 Yliopiston edustaja ei kerro, millaisissa tapauksissa henkilö poistetaan listalta.
 Tätä ennen al-Taee oli osallistunut Varsovan yliopistossa taloustieteiden ohjelmaan lukuvuonna 2013–2014. Tästä ohjelmasta al-Taee itse jättäytyi pois syyskuussa 2013.
 Sen sijaan al-Taeella on maisterin tutkinto kansainvälisen talouden ohjelmasta. Hän valmistui Varsovan yliopiston johtamistieteiden yksiköstä 3. heinäkuuta 2017.
 LinkedIn-profiilissa luki vielä kesän alussa, että al-Taee valmistui maisteriksi jo vuonna 2014. Tämä kirjaus ei siis pitänyt paikkaansa.
 LinkedIn-profiilin kirjaukset olivat aiemmin myös osin keskenään ristiriitaisia. Vaikka al-Taee profiilin kohdassa koulutus sanoikin valmistuneensa, niin kohdassa työhistoria hän kertoi yhä opiskelevansa Varsovan yliopistossa.
 Tässä kohdassa hän mainitsee opinnäytetyönsä aiheeksi “federalismin Irakissa ja kannattavat sijoitusmahdollisuudet Euroopalle”.
 Yle ei saanut yliopistolta vahvistusta tutkielman aiheesta.
 Hussein al-Taeen Linkedin-profiilia on päivitetty kesäkuun jälkeen. Tältä koulutustiedot näyttävät nyt. Yle / Lauri Miikkulainen
 Al-Taee kommentoi profiilinsa kirjauksia näin:
 – En ole ollut aktiivinen LinkedInissä, joten profiilini tiedot olivat vajavaiset ja joltakin osin epätarkat. En ole kuitenkaan väittänyt, että minulla on kaksi ylempää korkeakoulututkintoa, vaan että olen opiskellut toistakin tutkintoa varten, joka valitettavasti jäi kesken aloitettuani CMI:llä.
 Yleensä LinkedIn-profiilin kirjauksella "masters degree" tarkoitetaan nimenomaan maisteriksi valmistumista.
 – LinkedIn-profiilini on täydennetty heinäkuussa ja nyt siellä kerrotaan selkeästi, että toiseen maisterin tutkintoon tähdänneet opinnot ovat keskeytyneet.
 Talousopintoja, ei kansainvälistä politiikkaa
 Kansanedustaja kertoi profiilissaan opiskelleensa myös Lincolnin yliopistossa Itä-Englannissa ja suorittaneensa kandidaatin tutkintoa vastaavan BA:n kansainvälisestä johtamisesta vuosina 2006–2010.
 Lincolnin yliopisto vahvisti Ylelle, että al-Taee on onnistuneesti suorittanut kandidaatin tutkinnon kansainvälisestä johtamisesta. Tutkinnon nimi oli englanniksi  Bachelor of Arts in International Management Studies . Myös al-Taee lähetti Ylelle kuvan tämän tutkinnon todistuksestaan.
 Kyse oli kaksoistutkinnosta, jota al-Taee suoritti Lincolnin lisäksi helsinkiläisessä ammattikorkeakoulussa Metropoliassa.
 Metropolia vahvistaa al-Taeen suorittaneen kaksoistutkinnon ja valmistuneen liiketalouden ammattikorkeakoulututkinnosta eli tradenomiksi heinäkuussa 2010. Lopputyön aihe oli  “Federalism in Iraq? - A New Perspective.”
 Al-Taee kertoo profiilissaan suorittaneensa Lincolnissa myös tutkinnon (diploma) kansainvälisestä politiikasta ja diplomatiasta vuosina 2008–2009. Lincolnin yliopisto ei vahvistanut tätä tutkintoa Ylelle.
 Tradenomina rauhanneuvottelijaksi
 Rauhanneuvottelijana uransa tehnyt al-Taee aloitti CMI:llä vuonna 2015. Ylen selvitysten mukaan tuolloin hänellä oli taskussaan tradenomin paperit ja Varsovan yliopistosta kaksi lukuvuotta, joista ainakin toinen oli jäänyt kesken.
 Ylen selvityksen perusteella al-Taeella ei ole yhtään kansainvälisen politiikan tutkintoa mainitsemistaan korkeakouluista.
 Oppilaitoksilta saatujen tietojen mukaan al-Taee on opiskellut kyseisissä kouluissa kansainväliseen politiikkaan liittyvissä tutkinto-ohjelmissa korkeintaan vuoden. Myös al-Taee vahvisti Ylelle, että opintoja on yhteensä noin vuoden verran.
 – Suoritin lähes vuoden verran maisteriopintojen kursseja. Olin myös aikaisempana vuonna suorittanut kauppatieteiden opintojeni lomassa ennakolta kursseja American Studies -tiedekunnasta mm. Muuttuvasta Kiinan asemasta suhteessa länteen sekä monia muita, al-Taee kertoo.
 – En ollut tulkinnut LinkedIn-profiilin olevan virallinen CV, al-Taee toteaa.
 Eduskuntavaalikampanjansa sivuilla  al-Taee kertoi, että hän on kauppatieteiden maisteri. Samassa esittelytekstissä hän kertoo opiskelleensa “kansainvälisiä suhteita, johtamista ja liiketaloutta Varsovassa ja Lontoossa.”
 Lincolnin yliopisto, jossa al-Taee oli opiskellut, sijaitsee yli kuitenkin 200 kilometriä Lontoosta pohjoiseen.
 – Tämä oli virhe. Siinä on ollut tarkoitus sanoa Briteissä Lontoon sijaan, al-Taee selventää.
 Eduskunnan sivuilla al-Taeen  CV:ssä lukee  vain hänen nimensä, syntymäaikansa ja kotikunta. Koulu- tai työpaikkoja ei mainita. Ammatikseen hän ilmoittaa asiantuntijan ja koulutuksekseen kauppatieteiden maisterin.
 Ennen maisteriksi valmistumistaan, al-Taee kertoi  Ylen haastattelussa vuonna 2016  opiskelleensa “kauppaa ja kansainvälisiä suhteita Englannissa ja Suomessa” sekä tehneensä “kauppatieteiden ja kansainvälisen politiikan opintoja Varsovassa.”
 CMI:n Talvitie: "Tämä työ opitaan eritoten tekemällä"
 Yle kysyi al-Taeen koulutuksista paljastuneisiin epäselvyyksiin kommentteja myös hänen entiseltä työnantajaltaan CMI:ltä. CMI:n toiminnanjohtaja  Tuija Talvitie  vastasi kysymyksiin sähköpostitse.
 Tiesikö CMI, ettei al-Taeella ollut alaan liittyvää eli kansainväliseen politiikkaan liittyvää koulutusta?
 – Kyllä tiesimme. Al-Taee aloitti CMI:ssä konsulttina, jonka tehtävänä oli avustaa asiantuntijoitamme Irakissa.
 Mitkä koulutusvaatimukset ovat, jotta CMI:lle voi päästä töihin?
 – Riippuvat tilanteesta ja toimenkuvasta. Arvostamme monipuolisuutta henkilökunnassamme, CMI:läisillä on erilaisia koulutustaustoja matematiikasta teologiaan ja humanistisiin aineisiin, toki myös valtiotieteilijöitä.
 Kuinka tavallista on, että CMI:hin palkataan henkilöitä, joilla ei ole ylempää korkeakoulututkintoa?
 – Rekrytoimme kansainvälisesti. Valtaosalla kansainvälisistä hakijoista ei ole ylempää korkeakoulututkintoa. Monissa maissa esimerkiksi maisterintutkinto on erikoistumistutkinto, jonka vain harva suorittaa.
 Millainen koulutus rauhanneuvottelijan tehtävään CMI:ssä tarvitaan?
 – Kokemus, kansainväliset verkostot ja henkilökohtaiset ominaisuudet painavat enemmän kuin koulutus. Esimerkiksi presidentti Ahtisaarella on luokanopettajan koulutus. CMI:llä ei ole yhtenäisiä tutkintovaatimuksia, tämä työ opitaan eritoten tekemällä.
 Päivitetty 22.7.2019 klo 21.02: Lisätty CMI:n Tuija Talvitien kommentit. Päivitetty 22.7.2019 klo 21.10: Lisätty tieto, että al-Taee lähetti Ylelle kuvan todistuksestaan Lincolnin yliopistossa.
 Lue lisää:
 Kansanedustaja Hussein al-Taee A-studiossa: "En allekirjoita näitä sanoja, mutta olen ne ehdottomasti kirjoittanut"
 Kansanedustaja Hussein al-Taee myöntää kuvakaappaukset Facebook-kirjoituksista aidoiksi – "En ollut kertonut koko totuutta"
 Kansanedustaja Hussein al-Taee palaa töihin – osallistuu paneelikeskusteluun

Yle selvitti: Toinen maisterintutkinto puuttuu, korkeintaan vuosi kansainvälisen politiikan opintoja – Hussein al-Taee liioitteli opintojaan netissä


Summary: Edellisestä venehautalöydöstä on Ruotsissa miltei viisi vuosikymmentä.  Nykyajan menetelmillä saadaan paljon enemmän tietoa viikinkiajasta, myös nyt löytyneestä miehestä, jonka hengen näyttää vieneen miekka.

Muinaisten hautojen löytyminen vanhan pappilan pihamaalta ei ehkä kuulosta isolta uutiselta, mutta Vanhan Uppsalan kylästä Ruotsista löydetyissä kahdessa haudassa ei ole mitään tavallista. Ne ovat viikinkiaikaisia venehautoja.
 Hautoja ei tiedetty etsiä, vaan ne löytyivät, koska pappilan alueelle aiottiin tehdä lisärakennus ja arkeologit selvittivät, mitä tontilla mahdollisesti piili. Aluksi löydettiin myöhäiskeskiaikaiset kaivo ja kellari. Haudat olivat alempien kaivuukerrosten yllätys.
 Molemmat ovat hyvin harvinaisia, mutta toinen on ainutlaatuinen, sillä se oli säilynyt kokonaisena. Toinen hauta oli kärsinyt vaurioita, ehkä kellaria kaivettaessa.
 Hautojen uskotaan olevan 900-luvun paikkeilta. Aika tarkentunee jatkotutkimuksissa.
 Harvojen hautajaiset
 Merovingiajalla, noin vuosina 550–800, ja sitä seuranneella viikinkiajalla, 800–1050, ruumiit oli tapana polttaa. Venehautaukset olivat poikkeuksia. Niissä vainaja kaivettiin maahan veneessä ja hän sai yleensä mukaansa näyttävät hauta-aarteet.
 Koko Ruotsista tunnetaan vain kymmenkunta venehauta-aluetta. Useimmat ovat Upplannin maakunnassa Tukholman pohjoispuolella. Edellisestä venehautalöydöstä on 46 vuotta. Tuokin hauta löytyi Vanhasta Uppsalasta.
 – Vain pieni joukko sai tällaiset hautajaiset. Olettaa voi, että he olivat aikansa merkkihenkilöitä, koska haudat ovat niin harvinaisia, sanoo arkeologi  Anton Seiler   Arkeologerna-yrityksestä.
 Ruotsin television  SVT:n  haastattelussa Seiler kutsuu löytöjä sensaatioksi ja sanoo olevansa varma, ettei enää koskaan saa urallaan kokea vastaavaa.
 Aseet mukaan hautaan
 Ehjän haudan vainaja lepäsi veneen ahterissa. Kokassa tuonpuoleiseen lähtivät hänen hevosensa ja koiransa.
 Tutkijat löysivät myös rauta- ja muita jäänteitä, jotka lienevät aikoinaan olleet ylelliset valjaat.
 Mies sai mukaansa myös miekkansa, keihäänsä ja kilpensä sekä koristeellisen kampansa.
 Hänen kallossaan on iso reikä, jonka vuoksi osteologi  Caroline Arcini  päättelee, että mies iskettiin hengiltä miekalla. Arcinin mukaan pään vamma on ollut niin suuri, että mies tuskin on toipunut siitä ja kuollut vasta myöhemmin jostakin muusta syystä.
 Osteologi Caroline Arcini tekee tuttavuutta viikinkivainajan kanssa.  Arkeologerna, Statens historiska museer
 Arkeologit ovat ehjästä haudoista erityisen innoissaan siksi, että vastaavaa ei ole ennen päästy tutkimaan tämän päivän menetelmillä.
 Luvassa voi olla uutta tietoa hautajaisrituaaleista, ja saattaapa jopa selvitä, keitä vainajat olivat ja mikä oli heidän asemansa yhteisössä, Seiler ennakoi.
 Veneistä on säästynyt rautaisia niittejä ja jonkin verran puuosia. Suurempi oli arviolta ainakin seitsemän metrin mittainen.
 – Myös veneiden rakenteiden tutkiminen on tärkeää muun muassa sen selvittämiseksi, olivatko veneet vanhoja vai rakennettiinko ne hautajaisia varten, sanoo arkeologi  Lena Beronius Jörpeland .
 Osa esineistä tulee syksyllä näytteille Historialliseen museoon Tukholmaan.
 Virostakin on löytynyt venehautoja
 Uppsalan yliopistossa  ja Historiallisessa museossa on meneillään kymmenvuotinen tutkimusprojekti, jonka tavoitteena on tuoda esiin viikinkien retkien todellinen tarina niitä ympäröivien kliseiden ja stereotypioiden keskeltä, kertoo  Vikingafenomenet -projektia johtava arkeologian professori  Neil Price .
 Vikingafenomenet, "viikinki-ilmiö", keskittyy aikaan, jolloin merovingiaika oli muuttumassa viikinkiajaksi. Venehaudat ovat tutkimuksille keskeistä aineistoa. Projekti kestää vuoteen 2026.
 Mukana on tutkijoita myös Tallinnan yliopistosta, sillä Ruotsissa tehtyjen löytöjen lisäksi aineistona ovat Virossa Saarenmaan Salmessa kymmenkunta vuotta sitten paljastuneet  kaksi venehautaa 700-luvulta .
 – Näyttää siltä, että retki virolaisia vastaan meni pieleen. Moni menetti henkensä. He vaikuttavat tulleen Keski-Ruotsista, ehkä peräti Valsgärdestä tai ainakin sen kulttuurin piiristä, mikä antaa hyviä mahdollisuuksia verrata heidän elämäänsä kotona ja matkoilla, Price sanoo.
 Vanhan Uppsalan lähellä sijainneesta Valsgärdestä on löydetty kaikkien aikojen suurin venehauta-alue. Sinne haudattiin ylimystöä yli 500 vuoden ajan. Aluetta on soviteltu jopa tarujen Valhallaksi, jossa taisteluissa kaatuneet soturit juhlivat ylijumala Odinin kanssa.
 Kampa ja maasta pilkistävä kiven kupura Vanhan Uppsalan pappilan pihassa.  Arkeologerna, Statens historiska museer
 Parin aluksen laivasto kasvoi nopeasti
 Yksi tutkimuksen kysymyksistä on, miten viikinkiretket alkujaan organisoitiin. 700- ja 800-lukujen Skandinaviassa ei ollut kansallisvaltioita, oli vain lukuisia pieniä kuningaskuntia, heimoja ja poliittisia ryhmiä. Yhden keskus olivat Vanha Uppsala ja Valsgärde.
 Nämä ryhmät kasvoivat pikku hiljaa, kamppailivat keskenään ja sulautuivat 300 vuotta kestäneellä viikinkiajalla. Niistä syntyivät vähitellen Ruotsi, Norja ja Tanska, Price sanoo.
 Vikingafenomenet-projektin tutkijoita pohdituttavat monet asiat, jotka tekivät viikinkien matkoista mahdollisia: Miten laivat rakennettiin, ja kuinka kauan se kesti? Mitä matkoilla syötiin, ja mistä ruoka saatiin? Mitkä olivat sukupuolten roolit? Miten orjuus vaikutti yhteiskuntaan? Entä yhteydet muuhun kuin kristittyyn maailmaan?
 Pricen mukaan laivoja näyttää olleen aluksi vain muutamia. Jo 840-luvulla niitä oli useiden lähteiden perusteella 200 tai jopa 400. Jos niitä oli satoja, niillä lähti merille tuhansia ihmisiä, Price laskee.
 Jos viikinkilaivastossa ei purjehtinut vakiintunut porukka, vaan väkeä tuli ja meni, liikehdinnästä on vaikea saada kiinni niin tutkijoiden kuin selvästi aikoinaan myös viikinkien vastustajien – ja siksi viikingit olivat niin voitokkaita, Price päättelee.

Tapettu mies, hevonen ja koira – Ruotsista löytyi ainutlaatuinen viikinkiajan venehauta


Summary: Trump haluaa vetää amerikkalaissotilaat Afganistanista ja toivoo apua Pakistanilta.

Yhdysvaltain presidentti  Donald Trump  tarjoutui välittäjäksi Kashmirin konfliktissa Pakistanin ja Intian välillä tavatessaan Pakistanin presidentin  Imran Khanin  Washingtonissa.
 – Jos vaan voin auttaa, rakastaisin mahdollisuutta olla välittäjänä, Trump sanoi Khanille.
 Trump toivoo vastineeksi Pakistanilta apua neuvotteluissa osia Afganistania hallitsevan Taliban-terroristijärjestön kanssa. Trumpin tavoitteena on vetää Yhdysvallat kokonaan pois maasta.
 Terrorisminvastainen sota Afganistanissa on jatkunut vuodesta 2001.
 – Voittaisin sen sodan viikossa, mutta en halua tappaa miljoonia ihmisiä, Trump sanoi maanantaina.
 Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta kun Trump on kertonut aikeistaan ratkaista vuosikymmeniä jatkuneita vaikeita konflikteja.
 Viime viikolla Trump kertoi olevansa valmis auttamaan Japania ja Etelä-Koreaa ratkaisemaan kiistansa toisen maailmansodan aikaisesta japanilaissotilaiden käyttämästä korealaisesta pakkotyövoimasta.
 Vuonna 2017 Trump tarjoutui välittäjäksi Kiinan, Vietnamin ja useiden Kaakkois-Aasian maiden kiistaan Etelä-Kiinan meren alueista.
 Yhteenkään Trumpin tarjouksista ei ole tartuttu.
 Kashmirin konflikti on jatkunut vuodesta 1947. Viimeisen 30 vuoden aikana konfliktissa on saanut surmansa arvioiden mukaan 70 000 siviiliä.

Yhdysvallat ja Pakistan lämmittelevät suhteitaan – Trump tarjoutui rauhanvälittäjäksi Kashmirin konfiktiin