Summary: Toistaiseksi Suomessa on varastettu vain yksittäisiä akkuja, mutta Keski-Euroopan kikat keksitään pian myös meillä. Yksi niistä on vakuutuspetos.

Sähköavusteisten polkupyörien akkutelineiden oma lukko ei riitä suojamaan akkuja varkailta. Esimerkiksi Saksassa poliisi on huomannut, että akut irtoavat pyöristä liian helposti pelkästään vahvalla ruuvimeisselillä kampeamalla.
 Keski-Euroopassa, jossa sähköpyöristä on tullut erittäin suosittuja, akkuja varastetaan jatkuvasti enemmän. Esimerkiksi Saksassa myytiin viime vuonna 980 000 uutta sähköavusteista polkupyörää. Se tarkoittaa, että joka neljännessä uutena myydyssä pyörässä on akku.
 Suomessa sähköpyörien myynti laahasi pitkään keskieurooppalaisten perässä, mutta trendi on meilläkin ollut viime vuodet selvästi kasvava. Sähköpyörä on nyt jo tuttu näky kaupunkien pyörätelineissä.
 Akkujen varastaminen ei kuitenkaan vielä ole Suomessa ilmiö. Esimerkiksi Helsingin poliisi kertoo, että pääkaupungissa poliisin tietoon on tänä ja viime vuonna tullut vain muutama akkuvarkaus.
 Suomessa toimiville vakuutusyhtiöille kokonaisten sähköpyörien varkaudet ovat toki jo tuttuja, mutta pelkistä akuista maksettavat korvaukset eivät ole vielä alkaneet. Tilannetta seurataan kuitenkin tarkasti, sillä muun maailman metkujen tiedetään rantautuvan jollakin viiveellä myös tänne.
 Akku mieluiten omaan reppuun
 Euroopassa sähköavusteisen pyörän keskimääräinen hinta on uutena jo yli 2 000 euroa. Keskihinnat ovat nousussa, sillä halvimmat kiinalaispyörät eivät muutaman vuoden takaisen alkuinnostuksen jälkeen mene enää juurikaan kaupaksi.
 Kalliissa pyörässä on myös kallis akku. Pelkkä akku maksaa tyypillisesti 700–1 000 euroa eli hyvän sähköttömän polkupyörän verran. Akuille on selvästi pimeitä markkinoita, sillä akkuja varastetaan eniten niistä pyörämerkeistä ja malleista, jotka ovat olleet myyntilastojen kärjessä.
 Toki akkuihin erikoistuneille varkaille merkkikään ei ole ongelma. Yleisimmät akkumallit voi muutossarjalla asentaa muihinkin pyöriin. Se lisää mahdollisuuksia tehdä rikollista bisnestä.
 Sähköpyörän omistajan ei kannata Suomessakaan jättää akkua kiinni pyöräänsä pysäköinnin ajaksi. Varas löytää nopeasti, mistä kohtaa akkuteline antaa periksi. Itse varastaminen on muutaman sekunnin työ. Varastettu akku sujahtaa varkaan reppuun ilman, että käsiä tarvitsee liata.
 Akun voi myös yrittää lukita pyörään paremmalla lukolla. Halvimmillaan pyörän akkutelineen heiveröinen alkuperäislukko on vain parin euron arvoinen. Se on usein korvattavissa järeämmällä lukolla tai akussa saattaa olla jopa paikka ulkopuoliselle lukolle. Myös pyörän alkuperäinen kiinnitysteline voidaan mahdollisesti vaihtaa tukevampaan muutaman kymmenen euron kustannuksella.
 Arvokas sähköpyörä kannattaa jo itsessään lukita telineeseen kahdella eri lukolla.  Paras suoja saavutetaan kahdella erityyppisellä lukolla, joista toinen on u-lukko.  Pyörävarkaat ovat usein erikoistuneet joko vaijeri- tai ketjulukkojen murtamiseen. Harvalla varkaalla on mukanaan useamman lukkotyypin murtovälineet.
 Matkaan lähtevät myös digitaaliset näytöt
 Akkuvarkaudet tulevat usein sarjoina, jolloin sama tekijätiimi yrittää viedä päivän aikana useamman akun. Osa varkauksista on täsmäiskuja. Jossakin saattaa jo odottaa varastettu pyörä ilman akkua, johon etsitään sopivaa. Suomessakin on jo varastettu akuttomia sähköpyöriä. Suomen pienten markkinoiden vuoksi ne saattavat päätyä ulkomaille.
 Toinen sähköavusteisten pyörien varkaita kiinnostava osa on digitaalinen näyttö. Helsingin poliisi ilmoittaa, että myöskään näyttöjen varkauksia ei ole heidän tietoonsa tullut kuin vasta muutama.
 Näyttöjä varastetaan rahan vuoksi, mutta myös omaan tarpeeseen. Sähköpyörän diginäyttö on haavoittuva osa, johon ei useinkaan ole saatavissa varaosia. Mahdollisten pikselipuutosten tai näytön halkeamien tapauksissa kuluttajan ei auta muu kuin hankkia kokonaan uusi näyttö. Moni saattaakin pistää vahingon kiertämään.
 Halvimpiin pyöriin näytön saa muutamalla kympillä, mutta laatupyörien näytöt maksavat sadasta eurosta ylöspäin.
 Näyttöjä varten on myynnissä myös suojakuoria. Ne on yleensä tarkoitettu suojamaan näyttöä lähinnä pölyltä ja säältä, mutta peite myös piilottaa näytön. Se saattaa vähentää varkaiden intoa – tai sitten ei.
 Saksan sähköpyöriin erikoistuneissa pyöräliikkeissä akkujen ja näyttöjen varkaudet ovat jo niin tuttuja, että kysytyimpiä malleja pidetään jatkuvasti hyllyssä.
 Akkuvarkauksien ympärillä on jo keksitty tehdä myös vakuutuspetoksia. Muutaman vuoden ikäisen sähköpyörän akku alkaa olla vaihtokunnossa. Osa pyöräilijöistä ei pysty siinä vaiheessa vastustamaan kiusausta ilmoittaa akkunsa varastetuksi.
 Suomen vakuutusyhtiöt tietävät, että akkuhuijauksien aika ei ole meillä ihan vielä. Parin kolmen vuoden päästä tilanne voi olla jo toinen.
 Lue myös:
 Sähköpyörien suosio kasvaa vauhdilla ja se näkyy myynnissä: "Jotenkin pyörän vauhti tempaisi mukaansa"
 Tiesitkö? Nopea sähköpyörä on mopo ja sen ajamiseen tarvitaan ajokortti ja kypärä – Jos ajat sillä humalassa, syyllistyt rattijuopumukseen

Tarkkana sähköpyörien kanssa – akkujen varastamisesta on tulossa pyörävarkaiden uusi rahanlähde


Summary: Yhdessä yössä kaikki huolestuivat syntyvyydestä, vaikka meissä jo syntyneissäkin olisi huolehdittavaa, kirjoittaa Laura Hallamaa.

Kolumni Kolumneja kirjoittaa laaja joukko Ylen ulkopuolisia tekijöitä. > Kaikki kolumnit löydät täältä > Ykkösaamussa kuullut kolumnit Areenassa ja podcasteina
 Kukaan ei jäädytä tunnelmaa niin hyvin kuin lastentekoaikeista uteleva ihminen.
 Ennen se oli mummo tai muu sukulainen. Nyt syntyvyydestä ovat huolissaan oikeastaan kaikki: Väestöliitto, päättäjät ja mielipidepalstojen tuntemattomat.  Media maalaa kuvia tyhjenevistä kouluteistä , huolestuu  synnytysosastojen määrästä  ja muistuttaa, että viimeksi  näin vähän lapsia  syntyi nälkävuosina.
 Nälkävuosina muuten myös kuoli aika paljon porukkaa ja oli muutenkin kurjaa. Mutta se kai on sivuseikka, kun  edessä sykkii luku : 47 577 lasta.
 Niin vähän syntyi Suomessa pienokaisia vuonna 2018. Ja se sai käytännössä kaikki huolestumaan yhdessä yössä.
 Kun valtalehdissä kysytään, miksi perheen perustaminen ei kiinnosta, tunnen syyllisyyden vihlaisun. Onko tämä nyt lapsettoman alle kolmekymppisen vika?
  Lapsen pysyminen elossa aikuisuuteen saakka ei kuitenkaan ollut itsestäänselvyys. Taudit jylläsivät, tapaturmia sattui eivätkä lapsenmurhatkaan olleet poikkeuksellisia.
 Isossa kuvassa lapsiluvun väheneminen  on ollut hyvinvoinnin syy ja seuraus, mahdollisuus sekä naisille että lapsille.
 Ennen vanhaan iso perhe merkitsi työvoimaa maatiloille. Lapsen pysyminen elossa aikuisuuteen saakka ei kuitenkaan ollut itsestäänselvyys. Taudit jylläsivät, tapaturmia sattui eivätkä lapsenmurhatkaan olleet poikkeuksellisia.
 Suomessa kuoli 1930-luvulla  tuhansia lapsia vuodessa . Vuonna 2010  kuoli 230 lasta . Lapsikuolleisuuden nitistymistä kuvaava käppyrä on maailman kaunein, suorastaan menestystarina.
 Nyt syntyvät lapset  ovat pääasiassa toivottuja. Heidät rokotetaan ja suojataan sairauksilta. Heitä ehditään vahtia. Esimerkiksi ennen niin yleiset hukkumiskuolemat ovat nykyään poikkeuksia.
 Väestön uusiutumistasona on pidetty 2,1 lasta naista kohden.
 Koska lapset selviävät varmemmin hengissä ja perhesuunnittelu on helppoa, mukuloita ei tarvitse puskea alvariinsa. Se on omalta osaltaan mahdollistanut naisten kouluttautumisen ja uran luomisen.
 Syntyvyys on pysynyt matalalla vuosikymmenien ajan. Väestön uusiutumistasona on pidetty 2,1 lasta naista kohden.  Suomi alitti tämän tason  jo vuonna 1969.
 Ei siis tosiaan voi syytellä pelkästään yksilökeskeistä kolmekymppisten sukupolvea. Myös aikaisemmat sukupolvet perustivat pieniä perheitä.
 Miksi haloo nousi nyt?
 Syntyvyys on toki historiallisen pientä , mutta ennen kaikkea vouhotuksen keskiössä on raha.
 Syntyvyyden lasku näyttäytyy kansantalouden ongelmana. Enemmän vanhuksia, vähemmän lapsia. Se tarkoittaa  vähemmän eläkevaroja jaettavaksi  tulevaisuudessa. Vähemmän hoivaavia käsiä.
 Voi olla, että keski-ikäisiä huolettaa, mutta katsotaanpa tätä suurta ongelmaa ikäisteni näkökulmasta. Tästä näkövinkkelistä eläkejärjestelmä on ollut aina aikapommi. Huoltosuhteen horjumisesta on varoiteltu niin kauan kuin muistan.
 Eläkkeestä puhuminen ei motivoi meitä  tekemään vauvoja. Turha luulo. Eläkekysymys on suorastaan turhauttava ihmiselle, jonka työeläkeotteessa tavoite-eläkeikänä on 70 vuotta.
 Sukupolveni, joka on perheenperustamisiässä, on jo nyt köyhempi kuin eläkeläiset. Niin pitkiä ovat taantumien varjot.
 Ihmiselle, joka pulittaa nykyisiin eläkkeisiin aimo siivun palkastaan tietäen, että ei voi unelmoidakaan saavansa samaa tuottoa maksuilleen kuin nykyiset eläkeläiset.
 Sitä paitsi sukupolveni, joka on perheenperustamisiässä, on jo nyt  köyhempi kuin eläkeläiset . Niin pitkiä ovat taantumien varjot.
 Tällaisessa tilanteessa ei haaveilla perheestä, omakotitalosta ja kultaisesta noutajasta vaan selviytymisestä.
 Kulunut kasku   sanoo , että lapsia ei hankita vaan saadaan.
 Lapsen yrittäminen ei ole koskaan pelkällä järjellä perusteltava asia. Se on henkilökohtainen, tunnepitoinen ja joskus vaikeakin prosessi. Välillä jopa tuurista kiinni.
 Kukaan ei katso Tilastokeskuksen taulukoita ajatellen, että pitäisi tehdä yksi lisää isänmaalle. Varsinkin, kun  ilmastotutkijat kehottavat  jättämään yhden lapsen tekemättä.
 Ehkä sopivaa puolisoa ei löydy. Ehkä lapsiperhearki näyttäytyy kaaoksena, johon ei koe olevansa valmis. Ehkä lapsihaaveet puuttuvat kokonaan.
 Ilmastonmuutos on kuitenkin tällä hetkellä vielä harvoille syy jättää lapset hankkimatta.
 Lastenhankinnan   lykkäämistä käsittelevässä kyselyssä  esiin ovat nousseet paljon henkilökohtaisemmat seikat. Ehkä sopivaa puolisoa ei löydy. Ehkä lapsiperhearki näyttäytyy kaaoksena, johon ei koe olevansa valmis. Ehkä lapsihaaveet puuttuvat kokonaan.
 Suurin syistä on kuitenkin työelämän ja toimeentulon epävarmuus. Luottoa tulevaan ei ole.
 Vauva-aikeisiin yhteiskunta ei voi vaikuttaa, mutta siihen voi, että perheen perustaminen ei olisi  tie lapsiperheköyhyyteen . Siinä onkin päättäjille ja työnantajille märehdittävää.
 Yksilön tehtäväksi jää päättää, mitä hän sillä yhdellä ainoalla elämällään tekee. Ehkä joku vielä joskus keksii tehdä lapsen.
 Laura Hallamaa
 Kirjoittaja on vapaa toimittaja, joka tuo nyyttikesteille lähes aina etikkasipsejä.
 Kolumnista voi keskustella tänään klo 16:00 asti.

Laura Hallamaan kolumni: Vauvakato ei ole sukupolveni vika


Summary: Juomaturistit ovat Latvialle tärkeitä taloudellisesti, mutta hallituksella on myös paineita rajoittaa kotimaista alkoholin kulutusta.

Latviassa odotetaan, että tuore alkoholin veroale alkaisi näkyä viinaturismissa ja valtion verotuloissa.
 Latvia päätti heinäkuussa  leikata vahvojen alkoholijuomien veroa 15 prosenttia sen jälkeen, kun Viro pudotti omaa alkoholiveroaan alkukesästä.
 Veroalen ennakoitiin ensin laskevan valtion verotuloja. Veronalennusta kuitenkin perusteltiin laskelmalla, jonka mukaan rajakaupan hiipuminen aiheuttaisi vielä suuremmat tappiot. Menetykset olisivat saattaneet olla mahdollisesti jopa yli 90 miljoonaa euroa verotuloissa.
 Latviassa alkoholiveron leikkaus astui voimaan elokuun alussa ja se jatkuu helmikuun loppuun asti. Tiedossa ei ole, mitä verolle ja hinnoille tapahtuu helmikuun jälkeen.
 Myynnin kasvu voi näkyä viiveellä verotuotoissa
 Latvian television Panorama-ohjelma raportoi, että elokuussa alkoholiveron tuotot laskivat. Myynnin nousu saattaa kuitenkin näkyä verotuotoissa viiveellä, sillä kauppojen hyllyillä voi vielä olla vanhan valmisteveron aikana tuotettua, kalliimpaa alkoholia.
 Yle kertoi heinäkuussa,  että Latvian ja Viron hintakilpailu on laskenut juomien hintoja myös Itämeren laivoilla.
 Latvian hallitus reagoi kesällä nopeasti Viron alkoholiveron laskuun. Latvian valtiovarainministeri Janis Reirs kuuluu Uusi yhtenäisyys -puolueeseen, jota kuvaillaan keskustaoikeistolaiseksi. Latvian valtioneuvosto
 Latvialaisen SKDS-tutkimuskeskuksen kysely näyttää, miten tehokkaasti halpa alkoholi liikuttaa ihmisiä.
 SKDS:n johtaja  Arnis Kaktins  selittää, että 18—74-vuotiasta virolaisista lähes kaksi kolmasosaa vieraili viime vuoden aikana Latviassa. Heistä neljännes kertoi, että alkoholin ostaminen oli vierailun tärkein syy. Toiset 23 prosenttia sanoi alkoholin olleen yksi matkan syistä.
 Tutkimukseen haastateltiin kahta tuhatta virolaista.
 Suomalaisia runsaasti
 Suomalaisten osuus alkoholin rajakaupassa on merkittävä.
 Kun Tallinnasta etelään johtava Via Baltica ylittää Latvian rajan, heti rajan tuntumassa on suuri SuperAlko-liike. Tämän liikkeen asiakkaina on lähes yhtä paljon suomalaisia kuin virolaisia.
 — Kesäkaudella kaikista asiakkaista ehkä viisi prosenttia on latvialaisia, 45 prosenttia virolaisia ja 45 prosenttia suomalaisia. Loput viisi prosenttia ovat muualta, arvioi liikkeen kauppias  Jolanta Branta .
 — Mutta tämä koskee vain kesää. Talvella virolaisia on enemmän.
 Branta painottaa, että alkoholin maahan tuomat matkailijat luovat toimeentulon edellytyksiä myös ravintoloille, kahviloille ja hotelleille.
 — Minusta Latvian hallitus ei tällä hetkellä oikein ymmärrä, kuinka suuri merkitys alkoholia ostamaan tulevilla virolaisilla ja suomalaiilla oikeastaan on.
 Eurostatin tilastojen mukaan kotitaloudet käyttävät Baltian maissa suhteellisesti eniten rahaa alkoholiin EU:ssa. Monet virolaiset matkustavat edullisen alkoholin perässä Latviaan. Arvvo Meeks / AOP
 Ekonomisti: Hintakilpailu lyhytnäköistä
 Hintakilpailu Viron kanssa herättää Latviassa väittelyä. Citadele-pankin ekonomisti  Martinš Abolinš  nyrpistää nenäänsä viina-alelle.
 Tilaisuus alkoholin rajakauppaan aukesi alunperin yllättäen, kun Viro takavuosina nosti omaa alkoholiveroaan, Abolinš selittää. Aktiivisen hintakilpailun kautta on hänen mielestään kuitenkin hankala rakentaa mitään kovin kestävää.
 — Jos Viro laskee veroa lisää, tuskin me voimme mennä paljon alemmas. Tämä on lyhytnäköistä.
 Latvialaisessa keskustelussa tärkein vasta-argumentti veroalelle on ollut Abolinšin mukaan kansanterveys. Hallituksella on paineita vähentää kotimaista alkoholinkulutusta.
 Kansalaisaloite vaatii alkoholin ikärajan nostoa
 Eurostat julkaisi vuodenvaihteessa tilaston  siitä, missä EU-maissa kotitaloudet käyttävät suhteellisesti eniten rahaa alkoholiin. Vertailun kärjessä olivat kolme Baltian maata.
 Latvian terveysministeriö harkitseekin nyt lisää rajoituksia alkoholin markkinointiin ja myyntiin. Lisäksi yli 10 000 latvialaista on antanut tukensa kansalaisaloitteelle, jossa ehdotetaan alkoholin ikärajan nostoa 18 vuodesta 21 vuoteen.
 Lue myös:
 Latvia nokitti Viroa – parlamentti hyväksyi 15 prosentin leikkauksen viinaveroon
 Viron ja Latvian viinaverokilpa jatkuu – suomalaiset ovat latvialaisille alkoholikaupoille tärkeä asiakasryhmä
 Viron ja Latvian viinaverotaistelu näkyy myös Tallinnan-laivoilla – "Kuluttajat hyötyvät"

Latvian viina-ale saattaa päättyä maaliskuussa — Suomalaisten osuus on suuri rajaseudun viinarallissa


Summary: Hallituksen ensimmäinen budjettiriihi on näytön paikka: työpaikkoja pitäisi syntyä, vaikka talousnäkymät heikkenevät.

Työllisyyden paraneminen on pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallituksen kohtalonkysymys. Tämä pätee myös tänään alkavaan hallituksen ensimmäiseen varsinaiseen budjettineuvotteluun.
 Yle näyttää suorana budjettiriihen avaustunnelmat Säätytalosta.  Katso lähetyksemme  klo 9.25 alkaen Yle Areenasta.
 Mikäli työllisyys ei kohene, on hallituksen vaikea löytää rahaa hallitusneuvotteluissa sovittuihin muihin uudistuksiin, luvattuihin lisärahoihin.
 Kausitasoitettu työllisyysaste on vuoden aikana kääntynyt nousevasta käyrästä tasaiseksi viivaksi. Prosentteina työllisyysaste on nyt 72,4. Hallitus tavoittelee työssäkäyvien määrän 60 000 ihmisen lisäystä. Tämä pitäisi saada aikaan vuoteen 2023 mennessä. Silloin työllisyysasteen pitäisi olla 75 prosenttia.
 Hallitus viimeistelee tänään ja huomenna Säätytalossa yhteisessä neuvottelussa esityksensä valtion ensi vuoden tuloiksi ja menoiksi.
 Pääministeri Antti Rinteen tavoite on ollut, että varsinaiseen hallituksen neuvotteluun tuotaisiin mahdollisimman vähän auki olevia kiistoja.
 Erityisavustajat ja tarvittaessa ministerit yrittivät sopia mahdollisimman paljon rahaerimielisyyksistä jo ennen tiistain ja keskiviikon loppurutistusta.
 Merkittävä osa hallituksen  ensimmäisen budjetin  asioita tuli julki jo hallitusohjelmassa. Budjettiriiheen ei juuri jäänyt vaikeita asioita työllisyyskeinoja lukuunottamatta.
 Trimmattu palkkatuki – mutta mitä muuta?
 Hallitus laskee paljon työttömien palkkatuen varaan ja TE-toimistojen eli työvoimatoimistojen palvelujen parantamiseen. Palkkatuki on rahaa, jonka työ- ja elinkeinotoimisto voi myöntää työnantajalle, joka palkkaa työttömän.
 Työministeri  Timo Harakka  (sd.)  odottaa palkkatuen käytön laajenevan  ja lisäävän työllisyyttä jopa 20 000 ihmisellä. Hallitus uudistaa palkkatukea ja suunnittelee eräänlaista  palkkatuki-Tinderiä . Se helpottaisi työttömien ja työntekijöitä tarvitsevien yrittäjien kohtaamista.
 Muut työllisyyskeinot  liittyvät todennäköisesti osatyökykyisten työntekoon, kuntien työllistämiskokeiluihin ja ulkomaalaisten työlupakäytäntöihin, joita joustavoitettaisiin.
 Myös työntekijä- ja työnantajajärjestöt valmistelevat työministeriölle ehdotuksia työllisyyden parantamiseksi. Joistakin ehdotuksista odotetaan hallituksen päätöksiä jo tässä budjettiriihessä.
 Lisää ehdotuksia ja päätöksiä odotellaan maalis-huhtikuussa, kun hallitus päättää julkisen talouden suunnitelmastaan.
 Millaista on elämä työttömien aktiivimallin jälkeen?
 Myös sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekonen  (vas.) tuo omia työllisyysehdotuksiaan hallituksen neuvotteluun. Näillä toimilla on määrä korvata ainakin se työllisyyttä heikentävä vaikutus, kun hallitus purkaa työttömien aktiivimallin ja sen työttömyyskorvausleikkurin.
 Aktiivimallin työllisyysvaikutuksista valmistuu arvio vasta lokakuussa. Lähteestä riippuen aktiivimallin vaikutukseksi on arvioitu 2000–8000 tai 5000–12 000 työllistynyttä.
 Keskustan tuore puheenjohtaja, elinkeinoministeri  Katri Kulmuni  (kesk.) on muistuttanut, että hallituksen pitäisi sopia toimista, jotka helpottavat paikallista sopimista työpaikoilla. Hallituksessa etenkin keskusta arvioi  paikallisen sopimisen laajentamisen  luovan lisää työpaikkoja.
 Pääministeri Antti Rinteen hallitus kokoontuu ensimmäiseen budjettiriiheensä tiistaina Säätytaloon. Hallitus kokoontui ryhmäkuvaan Säätytalossa kesäkuussa nimittämisensä jälkeen. Martti Kainulainen / Lehtikuva
 Joko eläkeputken alaikäraja nousee?
 Työntekijöiden ja työnantajien keskusjärjestöt esittivät kesäkuussa, että eläkeputken alaikärajaa nostettaisiin vuodella vuonna 1961 ja sitä myöhemmin syntyneiden osalta. Eläkeputken eli työttömyysturvan lisäpäiväoikeuden alaikäraja nousisi siis 62 vuoteen vuonna 1961 ja myöhemmin syntyneillä.
 Työmarkkinakeskusjärjestöjen esitys odottaa sosiaali- ja terveysministeri  Aino-Kaisa Pekosen  (vas.) pöydällä ratkaisua.
 Erittäin todennäköisesti järjestöjen ehdotus toteutuu. Kysymys kuuluu, joko päätös tehdään budjettiriihessä.
 Saavatko korkeakoulut kaikki lisärahansa heti?
 Keskustaministerit, tiede- ja kulttuuriministeri  Hanna Kosonen  sekä valtiovarainministeri  Mika Lintilä  ovat olleet erimielisiä lisärahoista, jotka korkeakoulut ja ammattikorkeakoulut saavat ensi vuoden budjetissa.
 Hallitusneuvotteluissa sovittiin, että vaalikauden aikana ammattikorkeakoulujen rahat lisääntyvät 20 miljoonaa euroa ja yliopistojen 40 miljoonaa euroa vuoteen 2023 mennessä.
 Erimielisyyttä on ollut, tulevatko kaikki lisärahat käyttöön heti ensi vuonna vai jaksottain.
 Sopu näyttäisi syntyvän ainakin siitä, että valtaosa rahoista olisi käytössä jo ensi vuonna.
 Hallituksen budjettineuvotteluissa on määrä laittaa liikkeelle myös vajaan miljardin euron kertaluontoiset tulevaisuusinvestoinnit, joista sovittiin alustavasti jo hallitusneuvotteluissa. Tulevaisuusinvestoinnit vuosille 2020–2022 on tarkoitus rahoittaa valtion omaisuutta myymällä
 Tarkoitus on esimerkiksi palkata ammatilliseen koulutukseen lisää opettajia.
 Valtiovarainministeri Mika Lintilän budjettiehdotus elokuulta on pohjaesityksenä Säätytalon budjettiriihen neuvotteluissa. Matti Myller / Yle
 Lisää poliiseja, mutta koska?
 Hallitus on luvannut lisätä poliisien määrää ainakin parilla sadalla. Nyt poliiseja on noin 7320, tavoite vuoteen 2022 mennessä on 7500.
 Valtiovarainministeriön budjettiesitys ei lisäisi poliisien määrää vielä ensi vuonna. Sen sijaan valtiovarainministeriö esittää Tampereen poliisiammattikorkeakoululle sataa uutta aloituspaikkaa ensi vuodeksi.
 Sisäministeriö puolestaan haluaisi lisätä poliisien määrää jo ensi vuodesta 80 poliisilla.
 Poliisiammattikorkeakoulussa  ei ole innostuttu  aloituspaikkojen määrän nostamisesta yhtäkkisesti sadalla nykyisestä neljästä sadasta.
 Mistä leikataan yritystukia 100 miljoonaa euroa?
 Hallitus on ohjelmassaan ilmoittanut leikkaavansa yritystukia 100 miljoonaa euroa hallituskauden aikana. Viimeistään budjettiriihessä pitäisi selvitä, mistä tukia tarkalleen leikataan.
 Nyt näyttäisi siltä, että  leikkaukset kohdennettaisiin joihinkin tukiin  eli rahoja ei otettaisi kaikista tuista tasaisesti juustohöylä-periaatteella.
 Ainakin vihreät ja vasemmistoliitto ovat esittäneet, että raha leikattaisiin ympäristölle haitallisesta tuesta. Ilmeisesti turpeen verotukseen ei kuitenkaan puututtaisi.
 Paljonko lisää rahaa luonnonsuojeluun?
 Ympäristö- ja ilmastoministeri  Krista Mikkosen  (vihr.) mielestä valtiovarainministeri esitti omassa budjettiehdotuksessaan  liian vähän lisärahoja luonnonsuojelualueiden ostoon  ja kunnostukseen.
 Mika Lintilän ehdotus oli 25 miljoonan euron lisäys, ympäristöministeriön toive 46 miljoonaa lisää vuodelle 2020.
 Samoin kuin kiistassa korkeakoulurahoista, vastuuministeriö haluaisi lisärahat käyttöönsä heti.
 Erimielisyyttä on ollut myös öljylämmityksen luopumistuen sekä energiaremonttien tuen rahoista.
 Lue lisää:
 Yritystukien leikkaamisesta alustava sopu, aktiivimalli taas pöydällä – hallitus valmistautuu budjettiriiheen
 Tässä työllisyysryhmien ensirohdot hallituksen budjettiriiheen: Kuntien työllisyyskokeilu tekee paluun, yritysten palkkatuki nousee 70 prosenttiin
 Paljonko hyödyt palkkojen veroalesta vai jäätkö maksajaksi? Mun budjetti -kone listaa budjettiesityksen vaikutukset lompakkoosi

Miten työllisyys nousuun, palkataanko lisää poliiseja, saavatko korkeakoulut lisärahansa? Näistä rahoista kiistellään budjettiriihessä


Summary: Lue tästä päivän puheenaiheet lyhyesti. Voit säätää Uutisvahdissa Herätys-ilmoituksia asetuksista.

Tyttöjen seksuaalinen häirintä somessa on selvästi lisääntynyt
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen laajan kyselyn mukaan  netti on aiempaa selkeämmin nuorten seksuaalisen häirinnän kanava . Yläkoulussa ja toisella asteella opiskelevista tytöistä joka kolmas oli kokenut vuoden aikana jonkinlaista seksuaalista häirintää ja joka kymmenes seksuaalista väkivaltaa. Poikiin kohdistuvat häirintä oli selvästi harvinaisempaa.
 Latvian viina-ale saattaa päättyä maaliskuussa
 Latviassa odotetaan, että tuore  alkoholin veroale alkaisi näkyä viinaturismissa ja valtion verotuloissa . Juomaturistit ovat Latvialle tärkeitä taloudellisesti, mutta hallituksella on myös paineita rajoittaa kotimaista alkoholin kulutusta. Veroale on toistaiseksi voimassa vain helmikuun loppuun asti.
 Hallituksen neuvottelut ensi vuoden talousarviosta alkavat tänään
 Matti Myller / Yle
 Hallituksen  ensimmäinen budjettiriihi  on näytön paikka: työpaikkoja pitäisi syntyä, vaikka talousnäkymät heikkenevät. Mikäli työllisyys ei kohene, on hallituksen vaikea löytää rahaa hallitusneuvotteluissa sovittuihin muihin uudistuksiin, luvattuihin lisärahoihin.
 Israelissa äänestetään taas parlamenttivaaleissa
 Ultraortodoksit voivat tavalla tai toisella nousta ratkaisevaan asemaan Israelin vaaleissa. Atef Safadi / EPA
 Huhtikuussa pidettyjen vaalien jälkeen vaalivoittaja, pääministeri ei onnistunut kasaamaan uutta hallitusta. Siksi vaalit on järjestettävä  tänään uudelleen . Myös näiden vaalien tuloksesta odotetaan tiukkaa.
 Mitä seurasi unen mittaamisesta toimittajan testissä?
 Jani Saikko / Yle
 Kuluttajalaitteiden  arviot REM-unesta  ja syvästä unesta heittelivät melkoisesti Ylen testissä. Kokonaisunta mitattaessa kuluttajalaitteet olivat kuitenkin tarkempia kuin työterveyslaitoksen tekemä unipolygrafia-mittaus.
 Sää on viileä
 Joonas Koskela / Yle
 Aamulla sadekuuroja liikkuu maan keskivaiheilla ja pohjoisessa. Kuurosateita voi ajautua mereltä myös länsirannikolle. Iltapäivällä sadekuuroja tulee eniten maan keskivaiheilla, mutta myös pohjoisessa sekä länsirannikolla. Lämpötila on maan etelä- ja keskiosassa ylimmillään vähän 10 asteen yläpuolella. Lapissa on 5–10 astetta. Illalla sää viilenee. Lue lisää säästä  Ylen sääsivuilta .

Herätys: Seksuaalinen häirintä somessa lisääntyi, budjettiriihi alkaa, mitä unen mittaamisesta selvisi


Summary: Huhtikuisten vaalien voittajaksi selviytynyt pääministeri Benjamin Netanjahu ei saanut muodostettua hallitusta Israeliin.

1. Miksi vaalit järjestetään jo toista kertaa tänä vuonna?
 Uudet vaalit järjestetään, koska oikeistolainen pääministeri  Benjamin Netanjahu   ei onnistunut muodostamaan  hallitusta huhtikuun alun vaalien jälkeen. Niukka enemmistö kaatui, kun toinen oikeistojohtaja ja entinen puolustusministeri  Avigdor Lieberman  veti tukensa Netanjahun Likud-puolueelta.
 Lue tästä Mika Mäkeläisen juttu huhtikuulta, kuinka politiikka jakaa Israelissa jopa perheitä.
 Vaa'ankieliasemassa ollut Liebermanin Jisrael Beiteinu -puolue vaati asepalveluksen ulottamisesta myös ultraortodoksijuutalaisiin, mutta tämä ei käynyt ortodoksipuolueille.
 2. Mitä Benjamin Netanjahulla on pelissä?
 Benjamin Netanjahusta tuli heinäkuussa Israelin pitkäaikaisin pääministeri. Viidennelle kaudelleen pyrkivällä Netanjahulla on paljon pelissä myös henkilökohtaisista syistä. Häntä vastaan saatetaan nostaa syytteet korruptiosta ja lahjonnasta.
 Netanjahun epäilleen saaneen lahjoja rikkailta liikemiehiltä ja yrittäneen ohjailla mediaa. Netanjahu on kiistänyt syyllistyneensä mihinkään laittomaan. Yleinen syyttäjä pohtii jutun nostamista vielä syksyn aikana.
 On epäilty, että Netanjahu yrittäisi uudessa parlamentissa saada läpi lakipakettia, joka takaisi hänelle koskemattomuuden näiden syytteiden osalta. Knessetin enemmistö voisi myöntää Netanjahulle pääministerikaudeksi syytesuojan.
 3. Kuka on Netanjahun päähaastaja?
 Netanjahun kovin haastaja on keskustalaisen Sininen ja valkoinen -vaaliliiton johtaja ja pääministeriehdokas  Benny Gantz . Huhtikuun vaaleissa Gantzin vaaliliitto ja Netanjahun Likud saivat kumpikin 35 edustajaa 120-paikkaiseen Israelin parlamenttiin eli knessetiin.
 Nyt ennakoidaan samankaltaista tulosta, sillä tuoreimmissa kannatusmittauksissakin puolueet ovat olleet tasoissa. Esimerkiksi Haaretz-lehden mittauksessa molemmille ryhmille ennustetaan 32 paikkaa 120-paikkaiseen knessetiin.
 Mikään puolue ei ole koskaan voittanut yksinkertaista enemmistöä Israelin vaaleissa. Eniten paikkoja voittaneen puolueen johtaja on yleensä ryhtynyt hallituksenmuodostajaksi.
 Vaalivirkailija valmisteli materiaaleja äänestystä varten Shoamissa Israelissa 2. syyskuuta.  Gil Cohen / AOP
 Enemmistöön tarvitaan 61 paikkaa. Tähän Netanjahu tarvitsee oikeiston tukea ja Gantz keskustavasemmiston sekä arabipuolueiden.
 Lieberman voi taas olla kuninkaantekijän asemassa. Hänen puolueensa on ollut mielipidemittauksissa saamassa jopa kymmenen paikkaa eli kaksi kertaa enemmän kuin huhtikuussa.
 4. Milloin tulos selviää?
 Vaalihuoneistot avautuvat Israelissa kello 7 ja sulkeutuvat kello 22. Israelilaisten tiedotusvälineiden odotetaan samantien julkaisevan ensimmäiset ennusteensa. Vaalitulos muotoutuu yön aikana.

Israel äänestää tänään taas parlamenttivaaleissa – Nämä neljä asiaa on hyvä tietää niistä


Summary: Perustuu uuteen malliin, jolla arvioidaan ympäristö- ja vesijalanjälkeä yksilön ja kokonaisten maiden tasolla.

Kehittyvien maiden on lisättävä merkittävästi kasvihuonekaasupäästöjään ja vedenkulutustaan, jotta ne pääsevät eroon aliravitsemuksesta. Tämä käy ilmi yhdysvaltalaisen Johns Hopkinsin yliopiston tutkijoiden tuoreesta julkaisusta. Tutkimus julkaistiin Global Environmental Change -lehdessä.
 Tutkijat kehittivät mallin, jolla arvioidaan ympäristö- ja vesijalanjälkeä yksilön ja kokonaisten maiden tasolla. Tutkija  Keeve Nachmanin  mukaan keskustelu ilmastonmuutoksen vaikutusten pienentämisestä ei useinkaan ota huomioon sitä, että moni maa kärsii kroonisesta aliravitsemuksesta. Jotta aliravitsemuksesta päästäisiin eroon, näiden maiden pitäisi lisätä hiilijalanjälkeään.

Tutkijat: Köyhien maiden on kasvatettava hiilijalanjälkeään, jotta nälkä voidaan voittaa


Summary: Kouluterveyskyselyn mukaan yläkoulussa ja toisella asteella opiskelevista tytöistä joka kolmas oli kokenut vuoden aikana jonkinlaista seksuaalista häirintää ja joka kymmenes seksuaalista väkivaltaa.

Netti on aiempaa selkeämmin nuorten seksuaalisen häirinnän kanava. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL:n) tuoreen  Kouluterveyskyselyn  mukaan kahdessa vuodessa on tapahtunut selvä harppaus.
 Runsas neljäsosa Kouluterveyskyselyyn vastanneista yläkoulun kahdeksannen ja yhdeksännen luokan tytöistä sanoo kokeneensa seksuaalista häirintää puhelimessa tai netissä vuoden aikana. Kahden vuoden takaisessa kyselyssä näin ilmoitti tytöistä selvästi harvempi, alle viidesosa. Myös lukion ja ammattioppilaitosten tyttöjen kokemukset ovat samansuuntaisia.
 – Osa noususta voi olla selitettävissä sillä, että seksuaalinen häirintä tunnistetaan paremmin #metoo-kampanjan myötä. Tytöt tunnistavat, ettei tällainen toiminta puhelimessa ja internetissä ole ok, THL:n erikoistutkija  Riikka Ikonen  sanoo.
 Seksuaalisen häirinnän kokeminen koulussa tai julkisilla paikoilla on selvästi vähäisempää.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Helsinkiläisen Vuoniityn peruskoulun opettaja  Arto Alho  kertoo, että netin ja puhelimen kautta koettu seksuaalinen häirintä tulee yleensä ilmi oppilaan muiden vaikeuksien selvittelyn yhteydessä.
 – Toki on tapauksia, joissa nuori tulee suoraan kertomaan, että hänelle on lähetetty epämääräisiä viestejä tai kuvia. Mutta yleensä se tulee esiin muiden asioiden selvittelyn yhteydessä, Arto Alho sanoo.
 Alhon opettaman kahdeksannen luokan yhteinen tehtävä osoittautui konkreettiseksi esimerkiksi siitä, kuinka yleistä seksuaalinen häirintä sosiaalisessa mediassa on.
 – Meillä on luokkamaskotti, jolle perustettiin oma Instagram-tili. Maskotti alkoi saada epämääräisiä viestejä. Tämä toimi hyvänä aasinsiltana siihen, että käsittelimme asiaa mediakasvatushengessä, Alho kertoo.
 Hedie Gharbalgirin (vas.) ja Melina Leinosen (oik.) mielestä nuoret pystyvät puhumaan keskenään sosiaalisen median ongelmatilanteista. Niistä olisi heidän mielestään tärkeää kertoa myös aikuisille. Katriina Laine / Yle
 Uuden Kouluterveyskyselyn tiedoista ei vielä tässä vaiheessa käy ilmi, ketkä nuoria tavallisimmin sosiaalisen median kautta ahdistelevat. Kahden vuoden takaisen kyselyn perusteella tekijöinä ovat tavallisimmin tutut lapset tai nuoret tai toisaalta tuntemattomat henkilöt.
 Oppilaat ovat kertoneet sosiaalisen median kautta saamistaan epämääräisistä lähestymisviesteistä myös opettaja Arto Alholle.
 – Viestejä ovat lähetelleet nuorille täysin tuntemattomat ihmiset, Alho sanoo.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Koululaisten kokemukset seksuaalisesta häirinnästä ovat yleisiä.
 Kouluterveyskyselyssä alakoulun neljännen ja viidennen luokan oppilaista vajaat viisi prosenttia kertoi kokeneensa seksuaalista kommentointia, ehdottelua, viestittelyä tai kuvamateriaalin näyttämistä vuoden aikana. Tyttöjen ja poikien kokemusten välillä ei ollut merkittävästi eroja. Pieni osa alakoululaisista vastasi kokeneensa myös koskettelua tai painostamista koskettamaan.
 Yläkoulussa, lukiossa ja ammattioppilaitoksissa opiskelevista tytöistä häiritsevää seksuaalista ehdottelua tai ahdistelua oli vuoden aikana kokenut kolmasosa vastaajista, pojista selvästi harvemmat. Tuloksia ei voi suoraan verrata alakoululaisten vastauksiin, sillä asiasta kysyttiin eri tavoin.
 Yläkoulun, lukion ja ammattioppilaitosten tytöistä noin joka kymmenes vastaaja oli kokenut seksuaaliväkivaltaa: riisuutumaan pakottamista, intiimien alueiden koskettelua vastoin tahtoa, seksiin painostamista tai pakottamista tai päihteiden tai tavaroiden tarjoamista seksiin suostumisesta. Yläkoulussa ja toisella asteella opiskelevista pojista seksuaaliväkivaltaa oli vuoden aikana kokenut muutama prosentti vastaajista.
 Hilppa Hyrkäs / Yle
 Kouluterveyskyselyn mukaan tytöt kertovat kokemastaan seksuaalisesta häirinnästä tai väkivallasta jollekin luottamalleen aikuiselle useammin kuin pojat. Silti tytöistäkin niin tekee vain noin kolmasosa.
 Tytöt kokevat poikia harvemmin, että he saavat tukea kokemansa seksuaalisen häirinnän tai väkivallan vuoksi koulun aikuisilta ja koulun ulkopuolisista palveluista.
 – Tämä herättää uusia kysymyksiä siitä, miten tytöt ja pojat kokevat avun ja tuen saamisen. On selvitettävä, millaista tukea tytöt haluavat ja tarvitsevat, THL:n erikoistutkija Riikka Ikonen sanoo.
 Vuoniityn peruskoulun opettaja Arto Alho uskoo, että nuoret pelkäävät esimerkiksi kännykän menettämistä, jos kertovat häirinnästä aikuiselle. Nuorille olisi hyvä korostaa, ettei häirintä ole nuoren vika. Katriina Laine / Yle
 Vuoniityn peruskoulun opettaja Arto Alho uskoo, että tuen saamisen esteenä on monesti nuoren kokema pelko.
 – Siihen liittyy pelkoa siitä, että vanhemmat esimerkiksi ottavat kännykän takavarikkoon. Nuoret helposti kokevat joutuvansa syyllisiksi. Olisi hyvä tehdä selväksi, ettei se ole nuoren oma vika eikä nuorta pidä rangaista, vaan pitää puuttua tekijöihin, opettaja Arto Alho sanoo.
 Vuoniityn peruskoulun kahdeksannen luokan oppilaiden  Melina Leinosen  ja  Hedie Gharbalgirin  mielestä nuoret pystyvät keskustelemaan sosiaalisen median häirinnästä keskenään. He kuitenkin pitävät aikuiselle kertomista vielä tärkeämpänä.
 – Vanhemmille ja opettajille on kaikkein tärkeintä kertoa, koska he pystyvät tekemään asialle enemmän, Hedie Gharbalgir sanoo.
 – Jos puhuu avoimesti, kyllä apua saa, Melina Leinonen toteaa.
 Avoin keskusteluyhteys lasten ja aikuisten välillä on myös yläkoulun opettajan mielestä kaiken perusta. Aikuisen kannattaa olla kiinnostunut nuoren toiminnasta somessa.
 – Ei siinä mielessä, että kytätään, vaan että halutaan olla osallisina myös positiivisista jutuista, joita nuorella on sosiaalisessa mediassa meneillään. Nuoren on helpompi kertoa, kun hän uskoo vanhemman ymmärtävän, millaisia ilmiöitä nämä ovat, Arto Alho sanoo.
 Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen Kouluterveyskysely toteutettiin keväällä 2019. Kyselyyn vastasi eri luokka-asteilla 70–82 prosenttia oppilaista, yhteensä runsaat 260 000 lasta ja nuorta. Kyselyyn osallistui peruskoulun neljättä ja viidettä luokkaa käyviä lapsia sekä kahdeksatta ja yhdeksättä luokkaa käyviä nuoria sekä lukion ja ammatillisten oppilaitosten ensimmäisen ja toisen vuoden opiskelijoita.

Kouluterveyskysely: tyttöjen seksuaalinen häirintä somessa on selvästi lisääntynyt


Summary: ”Näyttää siltä, että Iran teki hyökkäyksen, mutta haluamme olla siitä varmoja”, Trump sanoi.

Yhdysvaltojen presidentti  Donald Trump  kertoi maanantaina toimittajille, että hän ei halua USA:n joutuvan sotaan, minkään maan kanssa. Tämä koskee myös Irania.
 – Vaikka näyttääkin selvältä, että Iran on lauantaina Saudi-Arabiaan tehtyjen jalostamoiskujen takana, haluamme vielä lisää todisteita ennen kuin päätämme vastatoimista Irania vastaan, Trump sanoi.
 Presidentti sanoi kuitenkin heti perään, että Yhdysvallat on hyvin valmistautunut mahdolliseen sotaan.
 Trump sanoi keskustelevansa tilanteesta Lähi-Idän ja Euroopan liittolaisten kanssa, ennen kuin mahdollisista vastatoimista päätetään.

Presidentti Trump haluaa välttää sodan Iranin kanssa


Summary: Kasvua hidastaa kuluttajaluottamuksen heikentyminen ja yksityisen kulutuksen kasvun jääminen ennustettua hitaammaksi.

Palkansaajien tutkimuslaitos PT arvioi Suomen talouden jäähtyvän ja työllisyysasteen kasvun hidastuvan. PT alentaa Suomen tämän ja ensi vuoden kasvuennustettaan kuten useat muut ennusteiden laatijat ovat jo tehneet.
 PT ennustaa, että Suomen talous kasvaa tänä vuonna 1,3 prosenttia ja ensi vuonna 1,1 prosenttia. Laitos pudottaa näin aiempaa ennustettaan 0,1 ja 0,4 prosenttia alaspäin.
 Muiden ennustelaitosten odotukset ovat samansuuntaisia kuin PT:n. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla arvioi tämän vuoden talouskasvuksi 1,1 prosenttia, Pellervon taloustutkimus PTT 1,3 prosenttia sekä OP ja Nordea 1,2 prosenttia. Ensi vuoden ennusteet vaihtelevat 0,5 ja 1,2 prosentin välillä. Kaikki laitokset ovat vetäneet alas aiempia arvioitaan.
 PT:n mukaan kasvua hidastaa eniten kuluttajaluottamuksen heikentyminen ja yksityisen kulutuksen kasvun jääminen noin prosenttiyksikön verran keväällä ennustettua hitaammaksi.
 – Työllisyysasteen kasvu hidastuu. Hallituksen vuoteen 2023 mennessä tavoitteleman 75 prosentin työllisyysasteen toteutumista voi olla vaikea arvioida, koska hallituksen tavoite on rakenteellinen, PT arvioi tiedotteessa.
 Verotulot eivät riitä kuromaan julkisen talouden alijäämää
 Laitoksen mukaan työllisyystavoitteesta jäämistä ei katsota poikkeamaksi silloin, kun se johtuu odotettua heikommasta kansainvälisen talouden kehityksestä.
 PT odottaa, että ensi vuonna julkinen kulutus kasvaa muun muassa uuden hallituksen päätösten takia. Uusi hallitus pitäytyy kuitenkin edeltäjänsä veropoliittisissa linjauksissa, joten verotulot eivät riitä kuromaan julkisen talouden alijäämää umpeen.

Palkansaajien tutkimuslaitos liittyy synkistelijöihin – talous jäähtyy, työllisyyden kasvu hidastuu


Summary: Muutama vuosi sitten lääkäreiksi haluavien miesten määrä kasvoi selvästi, mutta naiset ovat jälleen ajaneet miesten ohi.

Lääkäreiksi haluavien naisopiskelijoiden määrä on kääntynyt jälleen selvään kasvuun Suomen yliopistoissa.
 Esimerkiksi Oulussa lääkäriopintonsa aloittaneista on jälleen noin kaksi kolmasosaa ollut naisia, kun sukupuolijakauma jo lähes tasoittui vuosikymmenen puolivälissä, kertoo lääketieteellisen tiedekunnan koulutusdekaani  Jyrki Mäkelä .
 – Vuosina 2015–17 oltiin aika lailla tasoissa opiskelijamäärissä, mutta nyt kahtena viime vuonna suunta on kääntynyt taas selkeästi naisten suuntaan, Mäkelä laskeskelee kehitystä tilastoista.
 Mieslääkäreiden määrän ennakoidaan kasvavan 2020-luvulla
 Muutama vuosi sitten  Lääkäriliitto ennakoi  valtakunnallisesti, että miesten ja naisten jakauma alkaa tasoittua 2020-luvulla, kun miesopiskelijoiden määrä oli lähtenyt kasvuun muuallakin kuin Oulussa.
 Esimerkiksi Turussa vuosina 2015 ja 2016 lääkäriopintonsa aloittaneista vain niukka enemmistö oli enää naisia. Kolmena viime vuonna aloittaneista kuitenkin jälleen noin 60 prosenttia on ollut naisia. Myös Tampereella kehitys on ollut samankaltaista.
 Lääkäriliiton sukupuoliennuste ei perustu pelkästään opiskelijalukuihin: mieslääkäreiden suhteellisen määrän kasvua tukee myös se, että jatkossa yhä useampi  eläkkeelle jäävä lääkäri on nainen  (Lääkärilehti).
 Naislääkäreiden määrä kääntyi selkeään kasvuun viime vuosikymmenellä. Aiemmin miesvaltainen ala on nyt selkeästi naisvoittoinen, kun noin 60 prosenttia työikäisistä lääkäreistä on naisia.
 Isoin kysymys on saada miehet pääsykokeisiin.  Professori Jyrki Mäkelä
 Professori, koulutusdekaani Jyrki Mäkelän mukaan alan haasteena on saada nuoret miehet kiinnostumaan lääkäriopinnoista.
 – Lukioiden kanssa tehtävää yhteistyötä on jo lisätty. Järjestämme kurkistuskursseja, joilla annetaan vinkkejä siitä, että mitä lääketieteen opiskelu oikein on. Toivottavasti nämä innostavat nuoria miehiä hakeutumaan alalle.
 Mäkelän mukaan miesten pääsykoemenestys ei juuri eroa naisista, vaan naisopiskelijoiden iso määrä selittyy suuremmalla hakijamäärällä eli kiinnostuksella lääkäriopintoihin.
 – Miehet ovat ihan yhtä lahjakkaita, kuin naiset, mutta naisten kiinnostus lääketiedettä kohtaan on vain kasvanut selkeästi. Se on tässä olennainen asia.
 Koulutusdekaani Mäkelä korostaa, että lääkäreiden ja opiskelijoiden naisvaltaisuus ei ole ongelma. Hän kuitenkin muistuttaa, että miehillekin on alalla tilaa.
 – Isoin kysymys on saada miehet pääsykokeisiin, Mäkelä pohdiskelee.
 Lääketieteen pääsykokeet uudistuvat
 Tulevina vuosina seurataan tarkasti miten uudistunut pääsykoe ja valintamenetelmät vaikuttavat lääkäriopiskelijoiden sukupuolijakaumaan.
 Ensi vuonna lääketieteen opiskelijoista 51 prosenttia valitaan yo-todistuksen arvosanojen perusteella ja loput pääsykokeiden perusteella.  Suoran todistushaun  arvioidaan usein suosivan nuoria naisia. Myös alalta on arvioitu, että osittaisen suoravalinnan oletetaan nostavan naisten osuutta lääkäriopiskelijoista.
 Todistuspisteytyksessä kaikilta hakijoilta otetaan huomioon äidinkieli, matematiikka, biologia ja kemia. Lisäksi hakijalta huomioidaan kaksi muuta parasta ainetta. Korkeimmat pisteet saa fysiikan ja pitkän kielen yhdistelmällä.
 Tänä vuonna lääkäriopintoihin haettiin ensimmäistä kertaa yliopistojen yhteishaulla ja samalla pääsykokeella.

Nuoria miehiä yritetään houkutella lääkäriopintoihin – lääkäreistä ja opiskelijoista suurin osa on edelleen naisia


Summary: Britannian pääministeri Boris Johnson kävi ensi kertaa manner-Euroopassa parlamentin hyllyttämisen jälkeen. Luxemburgin johtaja kritisoi Johnsonia suorasanaisesti.

EU perää Britannialta konkreettisia ehdotuksia uusien eroneuvottelujen pohjaksi. Sekä Euroopan komission puheenjohtaja  Jean-Claude Juncker  että Luxemburgin pääministeri  Xavier Bettel  sanoivat tänään maanantaina, että Britannian johto ei ole vieläkään tuonut pöytään ehdotuksia pattitilanteen ratkaisemiseksi.
 Britannian pääministeri  Boris Johnson  tapasi tänään Junckerin ja Bettelin Luxemburgissa. Johnson jätti väliin suunnitellun lehdistötilaisuuden Bettelin tapaamisen jälkeen, mutta tapaamisen isäntä jäi vastailemaan toimittajien kysymyksiin Johnsonin tyhjän puhujapöntön vieressä.
 – Pöydällä ei ole vielä yhtään konkreettista ehdotusta, Bettel sanoi.
 Hän vaikutti turhautuneelta Johnsonin lähestymistapaan, ja soimasi varsin suorin sanankääntein pääministerin toimintaa.
 – Ei ole oikein pitää koko maata panttivankina puoluepoliittisen edun vuoksi, Bettel sanoi.
 Hänen mukaansa EU:n suostumista mahdolliseen uuteen jatkoaikaan ei voida pitää itsestään selvänä, jos jatkolle ei ole hyvää syytä. Nykyinen epävarma tilanne on Bettelin mukaan "painajainen" kansalaisille, jotka haluavat varmuutta.
 Luxemburgin pääministeri Xavier Bettel puhui yksin lehdistölle Luxemburgissa 16. syyskuuta.  Julien Warnand / EPA
 Osa kansalaisista osoitti kovaäänisesti mieltään Bettelin ja Johnsonin tapaamispaikan ulkopuolella. Johnson sanoi myöhemmin, että vastaanotto suurherttuakunnassa oli ollut "eloisa".
 Junckerin tapaamisen jälkeen Johnsonin kanslia lähetti tiedotteen, jonka mukaan pääministeri oli toistanut Junckerille, että Britannia ei hae lykkäystä brexitiin, vaan maa eroaa EU:sta 31. lokakuuta.
 Kanslian mukaan tapaaminen oli "rakentava". Keskusteluja on Britannian mukaan vauhditettava ja kokouksia on alettava pitää päivittäin. Niitä on käytävä kanslian lausunnon mukaan myös poliittisella tasolla EU:n pääneuvottelijan  Michel Barnierin  ja brexit-ministerin kanssa.
 Juncker puolestaan peräsi omassa tiedotteessaan Britannialta ehdotuksia backstopin eli Pohjois-Irlannin ja Irlannin välisen rajan sujuvuuden turvaamiseksi. Tällaisia ehdotuksia ei hänenkään mukaansa ole toistaiseksi tullut.
 Viikonvaihteessa pääministeri Johnson vakuutti vielä peräänantamattomuuttaan brexitin suhteen. Britannian eropäivään on aikaa runsaat kuusi viikkoa.
 .
 Britannian ulkoministeri Boris Johnson ja komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker hilpeinä ennen Luxemburgin keskustelujen alkua.  Epa
 Toimittajalta: Britannian parlamentti on nyt tyhjillään ja pääministerin kädet sidotut – EU-ero pysyy jumissa ja syynä on brexitin valuvika

Johnsonin tapaaminen ei vakuuttanut – EU perää Britannialta ehdotuksia Irlannin rajakiistan ratkaisemiseksi


Summary: Palkittu journalisti nostaa esikuvikseen joukon tunnettuja naistoimittajia.

Maanantai-iltana tv-ruutuihin tulee takaisin monille tuttu kasvo vuosien takaa.
 A-studion juontajaksi palaava  Katri Makkonen  on työskennellyt viimeiset kuusi vuotta tasavallan presidentti  Sauli Niinistön  viestintäpäällikkönä ja kabinetin jäsenenä.
 Miettimättä tulee mieleen kysymys, miksi Makkonen haluaa palata suomalaisen yhteiskunnan näkyvältä aitiopaikalta takaisin journalismin pariin.
 – Laatujournalismi on yksi demokratian kulmakiviä. Halusin nähdä, miten journalismia nykyisin tehdään. Minulle oli vaikeata tulla takaisin, koska en ole ihminen, joka katsoo taaksepäin saatika menee taaksepäin. Ajattelin kuitenkin, että kun maailma ja journalismi ovat menneet eteenpäin, tämä ei ole enää sama tehtävä.
 "Journalismi ei saa itse alkaa syödä uskottavuuttaan"
 Monet muistavat Katri Makkosen paitsi A-studion juontajana myös Ylen Aasian-kirjeenvaihtajana. Hänelle myönnettiin vuoden 2008 Bonnierin suuri journalistipalkinto ansiokkaasta Kiinan tapahtumien raportoinnista.
 Nyt hänellä on uusi näytön paikka toimittajana, kun laatujournalismin elintilaa moukaroivat valeuutiset, "vaihtoehtoiset faktat" ja hänen oman kuvailunsa mukaiset "yhteiskunnassa möyryävät pohjavirtaukset", jotka pyrkivät vaikuttamaan mielipideilmastoon.
 – Journalismi pärjää ainoastaan laadulla. On siksi pidettävä kiinni omista periaatteista. Ja ulospäin on saatava perille viesti, miksi meitä täytyy seurata, kun ihmiset tekevät niin paljon kaikkea muutakin. Tosi tärkeää on se, että journalismi ei itse ala syödä uskottavuuttaan.
 Katri Makkonen sanoo olevansa valtavan kiinnostunut politiikasta ja yhteiskunnan muutoksesta, jonka kyydissä kaikki eivät pysy mukana.
 – Minua kiinnostaa se, miten Suomi pysyy hyvänä demokraattisena maana. Meidän pitää tunnistaa, mitä muutoksia on tapahtumassa. Minua koskettavat yksittäisten ihmisten tarinat, mutta niistä on myös vedettävä yhteiskunnalliset johtopäätökset.
 "Meidän pitäisi arvostaa asiapuurtajia"
 Politiikka on Katri Makkosen mukaan muuttunut entistä henkilökeskeisemmäksi. Hän muistuttaa, että journalismissa pitäisi silti ennen kaikkea olla esillä "isoja asioita eikä isoja puheita".
 – On isoja hahmoja, jotka määrittävät tätä maailmaa. Meidän pitää pysyä valppaina siitä, miten tällaiset ihmiset ovat päässeet valtaan ja miten mielipideilmastoon vaikutetaan.
 Mitään tiettyä juontajatyyliä A-studion lähetysten ruutukasvona Katri Makkonen ei halua tavoitella.
 – Haluaisin kysyä kysymyksiä, joita ihmiset kotisohvillakin miettivät. Toivoisin, että olisin helposti lähestyttävä. En kuitenkaan osaa ajatella mitään erityistä tyyliä, vaan yritän olla oma itseni. Katsotaan, mihin se riittää.
 Katri Makkonen hieman liikuttuu, kun tulee puhe esikuvista journalismin maailmassa.
 Sellaisiksi hän nostaa joukon tunnettuja naistoimittajia. Tv-uutisten konkarit  Eva Polttilan  ja  Riikka Uosukaisen . Koko maailmassa tunnetun CNN:n tv-ankkurin  Christiane Amanpourin . Ensimmäisen Yleisradion naispuolisen kirjeenvaihtajan  Sinikka Siekkisen . Merkittävän uran radiossa tehneen  Eila Lyytikäisen .
 – Journalismi oli hyvin miesvaltaista vielä 1990-luvullakin. Arvostan näitä naisia, jotka ovat toimineet tienraivaajina ja luoneet meille muille mahdollisuuksia työelämässä. Mahtavia toimittajia kaikki. Tahtonaisia, joiden jalanjäljissä on kunnia kulkea.
 "Miksi ryhdyn aina juttuihin, joissa olen huono?"
 Elämä on toki muutakin kuin työtä.
 Vapaa-ajallaan Katri Makkonen harrastaa erityisesti hiihtoa ja juoksua.
 Kesällä hän osallistui 55 kilometrin juoksu-urakkaan, joka kuitenkin jäi kesken 47 kilometrin kohdalla. Hänen kestävyysurheiluharrastukseensa liittyy ristiriita, jota hän aina toisinaan joutuu pohdiskelemaan.
 – Olen huomannut, että olen aina hitain. Ihmettelen, että miksi minä aina ryhdyn juttuihin, joissa olen huono. Saanpahan olla luonnossa kauemmin, siellä sieluni lepää.
 Katri Makkonen palaa tv-ruutuun maanantai-illan A-studiossa TV1:ssä kello 21. A-studion aiheina Saudi-Arabian öljylaitoksiin tehdyt iskut ja niiden seuraukset sekä valtion it-järjestelmien ongelmat.
 Korjaus 16.9.klo 16.20: Täsmennetty Lyytikäisen kuvausta.

Katri Makkonen palaa A-studion juontajaksi presidentin kansliasta – päätöstä helpotti se, että journalismi on erilaista kuin 6 vuotta sitten


Summary: Rakentaminen käynnistettiin juhlallisin menoin maanantaina.

Vaasa-Uumaja -välille tulevan uuden matkustajalautan rakentaminen aloitettiin Rauma Marine Constructionsin telakalla maanantaina perinteisellä aloitusseremonialla. 120 miljoonan euron projekti kestää kaksi vuotta.
 Nyt käynnistyneen rakentamisen työllistämisvaikutus on 800 henkilötyövuotta. Kiireisimmillään aluksen parissa työskentelee arviolta 500 henkilöä.
 Kvarken Linkin uusi alus on toistaiseksi suurin RMC:n telakalla rakennettava laiva. Tallinkin tuleva shuttle-alus tulee kuitenkin olemaan vielä merkittävästi suurempi. Sen suunnittelutyöt jatkuvat samaan aikaan nyt aloitetun aluksen rakentamisen kanssa.
 – Tämä on meille sopivankokoinen projekti ja seuraava onkin tuplakokoinen. Olemme kasvuvaiheessa oleva yritys ja tavoitteena on saavuttaa selkeästi suurempi liikevaihto per vuosi. Sillä polulla olemme, toteaa RMC:n toimitusjohtaja Jyrki Heinimaa.
 RMC:n havainnekuva tulevasta aluksesta. RMC
 Clean Design -luokkamerkki
 Matkustaja-autolauttaan tuleva hybridisähköjärjestelmä ja matkustaja-autolautoille harvinainen sähkökäyttöinen ruoripotkurijärjestelmä tekevät RMC:n mukaan aluksesta ympäristöystävällisimmän tällä hetkellä rakenteilla olevista RoPax-aluksista.
 Kyseessä on maailman ensimmäinen autolautta, jolla on Clean Design -luokkamerkki. Sen myöntää luokituslaitos DNV GL.
 – Kyseessä on toistaiseksi ympäristöystävällisin alus omassa luokassaan, Heinimaa hehkuttaa.
 Aluksen neljä Wärtsilän toimittamaa moottoria toimivat sekä nesteytetyllä maakaasulla (LNG) että biokaasulla. Uuden tekniikan ansiosta hiilidioksidipäästöt laskevat 50 prosentilla nykyiseen alukseen verrattuna.
 Valmista vuonna 2021
 Uuden aluksen matkustajakapasiteetti on 800 matkustajaa. Lastikapasiteettia aluksessa on rekoille 1500 kaistametriä. Uusi alus korvaa nykyisen Wasa Expressin Wasalinen. Valmistuessaan alus tulee liikennöimään Merenkurkun yli päivittäin.
 Usean vuoden kestänyt suunnittelu Vaasassa ja Uumajassa sai tänään merkittävän virstanpylvään, kun rakentaminen aloitettiin.
 – Minulle on suuri ilo olla osa tätä historiallista hetkeä. Takana on kova työ ja haluan kiittää kaikkia, jotka ovat olleet mukana, Vaasan kaupunginjohtaja ja Kvarken Linkin hallituksen puheenjohtaja Tomas Häyry totesi tilaisuudessa.
 Aluksen kölinlasku tapahtuu näillä näkymin alkuvuodesta 2020. Valmis alus luovutetaan tilaajalleen keväällä 2021.
 Lue lisää:
 Merenkurkun uuteen laivaan ladataan isoja odotuksia – tavoitteena jopa 300 000 matkustajaa vuodessa
 Merenkurkun uusi autolautta rakennetaan Raumalla

Merenkurkun uusi alus alkaa nyt rakentua Rauman telakalla: "Toistaiseksi ympäristöystävällisin alus omassa luokassaan"


Summary: Laajat metsäpalot ovat alueella jokavuotinen vitsaus, kun maanomistajat raivaavat uusia peltoja.

Indonesian metsäpaloista leviävä sankka, myrkyllinen savu vaivaa suurta aluetta Kaakkois-Aasiassa. Savu on levinnyt Indonesian lisäksi Malesiaan ja Singaporeen.
 Indonesiasta leviävä savu verhosi rakennuksia Singaporessa maanantaina 16. syyskuuta. Wallace Woon / EPA
 Savun vuoksi on suljettu kouluja sekä Indonesiassa että Malesiassa. Myös lentoliikenne on paikoin häiriintynyt.
 Malesian pääministerin kansliakin peittyi maanantaina naapurimaa Indonesian metsäpaloista leviävään savuun.  Fazry Ismail / EPA
 Indonesian poliisi on pidättänyt 185 ihmistä, joiden epäillään sytyttäneen tahallaan paloja. Viranomaiset arvioivat, että 99 prosenttia metsäpaloista on sytytetty tahallaan.
 Metsänpolttajia uhkaa enimmillään kymmenen vuoden vankeustuomio.
 Tuli on polttanut jo yli 300 000 hehtaarin laajuisen alueen kuuden provinssin alueella Sumatralla ja Borneossa.
 Savu peitti näkyvyyttä sillalla Indonesian Pekanbarussa maanantaina 16 syyskuuta.  EPA
 Lähes 150 000 ihmistä on hakeutunut Indonesiassa hoitoon hengitystieoireiden vuoksi.
 Laajat metsäpalot ovat Indonesiassa jokavuotinen ongelma. Niin yksityiset maanomistajat kuin yrityksetkin raivaavat uutta peltoa polttamalla metsiä. Epäiltyjen yritysten joukossa on malesialaisia ja singaporelaisia yhtiöitä.
 Lisää aiheesta:
 Metsäpalot nostattavat riitaa Indonesian ja Malesian välille – Suunnitelmissa keinotekoinen sade
 Ympäristökatastrofi on jälleen lähellä Indonesiassa – maastopalot roihuavat sellupuun ja palmuöljyn tuotantoalueilla

Myrkyllinen savu peittää Kaakkois-Aasiaa – Indonesian poliisi pidättänyt lähes 200 metsäpalojen sytyttäjää


Summary: Tavoiteltu henkilö ajoi hopeanväristä autoa.

KRP tiedottaa Twitterissä pyrkivänsä yhteyteen henkilön kanssa, joka ajoi hopeaa autoa Tampereen Rantatunnelissa silloin, kun Porvoon poliisiammuskelijat pakenivat viranomaisia. Kyseessä oli sunnuntai-ilta 25.8. ja kellonaika oli noin 20.10.
 KRP pyytää myös muita havaintoja ja tallenteita Pirkanmaan takaa-ajosta Tampere–Ikaalinen -väliltä samalta päivältä. Niitä voi lähettää sähköpostiosoitteeseen rikosvihje.krp@poliisi.fi. Tietoja voi jakaa myös ottamalla yhteyttä poliisin virka-aikana numeroon 0295 418 622 ja Whatsapp-numeroon 050 306 8875
 Kaksi poliisia loukkaantui 25.8. lauantain ja sunnuntain välisenä yönä porvoolaisella teollisuusalueella sattuneessa välikohtauksessa, jossa kaksi miestä avasi tulen poliisia kohti. Tapahtumaa seurasi takaa-ajo, joka päättyi Pirkanmaalle Ikaalisten seudulle puoli yhdeksän jälkeen sunnuntai-iltana.
 Epäillyt vangittiin 29.8. todennäköisin syin epäiltynä kahdesta murhan yrityksestä.
 Lue lisää :
 Missä Porvoon epäillyt liikkuivat sunnuntaina? Näin poliisi kommentoi pakomatkaa – tässä kolme kiinnostavaa kysymystä ampumistapauksesta
 Pikkurikollinen, entinen vapaaottelija ja treenattu tyyppi – Nämä 5 asiaa tiedämme Porvoon epäillyistä ampujista

KRP etsii henkilöä, joka todisti Tampereen Rantatunnelissa Porvoon poliisiammuskelijoiden pakomatkaa


Summary: Peruskoulun päättäneiden osaamistasot ovat kuitenkin alempana kuin vuonna 2001.

Tuore arviointitutkimus osoittaa, että Suomessa havaittu oppilaiden osaamisen lasku on pysähtynyt. Myös oppilaiden osaamista tukevat asenteet olivat vahvistuneet ja haittaavat heikentyneet.
 Eroja kuitenkin löytyi niin tyttöjen ja poikien sekä Suomen eri alueiden välillä.
 Valtakunnallinen yhdeksäsluokkalaisten oppimaan oppimisen sähköinen arviointi toteutettiin keväällä 2017 ja siihen osallistui noin 7 800 tyttöä ja poikaa 83:sta koulusta.
 Vuoden 2017 arviointitutkimus mittasi oppimaan oppimisen tilan kolmannen kerran. Siinä käytettiin hyväksi samaa kouluotosta kuin aiemmissa arvioinneissa vuosina 2001 ja 2012. Seitsemän vuotta sitten havaittiin asenteiden kehittyneen kielteiseen suuntaan.
 Tutkijoita hämmästytti vuonna 2012 osaamisen ja oppimista tukevien asenteiden tason lasku sekä oppimista haittaavien asenteiden tason nousu.
 Suomessa havaittu oppimistulosten lasku on nähty useissa muissakin kehittyneissä maissa. Nyt tuo lasku näyttää pysähtyneen, mutta edelleen ollaan jäljessä vuoden 2001 mittauksen tasoa.
 Ysiluokkalaiset opiskelevat Riihikallion koulussa Tuusulassa englantia ilman oppikirjoja.   Jari Kovalainen / Yle
 Osaamista mitattiin kolmella osa-alueella
 Oppilaiden osaamista mitattiin kolmella osa-alueella: lukutaito, päättelytaito ja matemaattinen päättely. Aiempien tutkimuskertojen tavoin tytöt menestyivät poikia paremmin kaikilla osaamisen alueilla.
 Tyttöjen päättöarvosanat olivat myös kaikissa oppiaineissa poikien arvosanoja paremmat. Peruskoulunsa päättävien tyttöjen lukuaineiden keskiarvot (8,1) olivat korkeammat kuin poikien (7,6).
 Tytöt myös uskoivat poikia vahvemmin omaan osaamiseensa. Pojilla oli tyttöjä enemmän oppimista haittaavia uskomuksia.
 Vanhempien koulutus vaikutti tutkimuksen mukaan lasten koulumenestykseen. Etenkin äidin korkea koulutustaso vaikuttaa lasten koulumenestykseen. Lasten osaaminen oli sitä parempaa, mitä pidemmälle äiti oli kouluttautunut.
 Osaamistasoissa havaittiin myös alueellisia eroja. Osaaminen oli useimmiten parasta Etelä- ja Lounais-Suomessa ja heikointa Itä-Suomessa, Lapissa sekä muualla Pohjois-Suomessa.
 Palaute vaikuttaa oppimiseen
 Tutkimukseen sisältyi myös mukautuvien arviointitehtävien kokeilu, jolla arvioitiin oppilaiden tehtäväsitoutumisen merkitystä ja testauksen kehittämistä.
 Esimerkiksi saatavan palautteen havaittiin motivoivan oppilaita vastaamaan paremmin testin kysymyksiin.
 Helsingin yliopiston Koulutuksen arviointikeskus HEA on tutkinut oppimaan oppimista jo vuodesta 1996. Oppimaan oppimisessa kiteytyvät yksilön taito ja valmius käyttää aiemmin oppimaansa uusien tehtävien ratkaisemiseen ja uuden oppimiseen.
 Se viittaa eri oppiaineissa kehittyvään yleiseen ajattelutaitoon sekä sen käyttöä ohjaaviin asenteisiin ja uskomuksiin.
 Koko tutkimus on luettavissa Helsingin yliopiston sivuilta allaolevasta linkistä:
 Valtakunnallinen arviointitutkimus peruskoulun päättövaiheesta
 Lue myös:
 Opetushallitus haluaa lisää miesopettajia parantamaan poikien koulumenestystä  – lastentarhanopettaja: "Opetus on enemmän persoona- kuin sukupuolikysymys"
 Koulutuspolitiikan professori:
Paras tapa saada Pisa-tulokset nousuun on hillitä nuorten älypuhelinten käyttöä
 Yle selvitti: Näin erilaiset lähtökohdat lapset saavat koulutielle asuinpaikan perusteella – katso koulukoneesta, miten kuntasi menestyi

Valtakunnallinen arviointitutkimus: Suomessa havaittu oppilaiden osaamisen lasku on pysähtynyt


Summary: Iskut osoittavat valtavan sotilasbudjetin omaavan Saudi-Arabian haavoittuvuuden.

Viikonloppuna tehty ohjusisku lisää jännitteitä Saudi-Arabian ja Iranin välillä, vaikka varmuutta iskun tekijästä ei olekaan.
 Ulkopoliittisen instituutin tutkija  Toni Alaranta  ei kuitenkaan usko, että tilanne kehittyy sodaksi.
 – Saudi-Arabia ei halua täysmittaista sotaa, sillä taistelu Jemenissä tuottaa sille tarpeeksi päänvaivaa, hän sanoo.
 Saudi-Arabia myös tietää Alarannan mukaan olevansa Iranin ohjusten kantomatkan päässä, ja sillä olisi laajassa sodassa paljon menetettävää.
 Maavoimien tutkimuskeskuksen tutkijaesiupseeri  Antti Paronen  on samaa mieltä.
 – Saudi-Arabian kapasiteetti on jo venytetty äärimilleen ja se joutuu puolustuskannalle ikään kuin puun ja kuoren väliin, hän sanoo.
 Konfliktin taustalla on alueellinen valtataistelu
 Alarannan mukaan Iranin ja Saudi-Arabian konfliktissa on kyse alueellisesta valtataistelusta. Molemmat maat ovat alueellisia suurvaltoja, jotka haluavat Persianlahden johtavaksi valtioksi.
 Konfliktilla on myös uskonopillinen ulottuvuus, sillä Saudi-Arabia edustaa sunni-islamia kun taas Iran edustaa shiia-islamia.
 – Molemmat maat tukevat omaa uskonnollista suuntaustaan myös muissa valtioissa, mikä tekee konfliktista alueellisen.
 Alarannan mukaan konfliktin juuret ovat Iranin vuoden 1979 vallankumouksessa, jonka myötä islamistista ajattelua alettiin levittää myös muihin alueen maihin.
 – Konservatiiviset monarkiat näkevät tämän itsensä kannalta turvallisuusuhkana, Alaranta sanoo.
 Viime vuosina Iranin ja Saudi-Arabian suhteet ovat heikentyneet entisestään. Irakin ja Syyrian sodat ovat horjuttaneet alueen voimatasapainoa. Nämä konfliktit ovat lisänneet Iranin valtaa, ja Yhdysvallat on asettunut aiempaa selvemmin Saudi-Arabian taakse.
 Presidentti Hassan Rouhani puhumassa hallinnolleen Teherenissa 4. syyskuuta. Stringer / AFP
 Iran saa tukea Irakilta, jossa shiiat ovat  Saddam Husseinin  sunnihallinnon kaatumisen jälkeen nousseet valta-asemaan. Syyria ja Iran ovat olleet liittolaisia jo pitkään, minkä lisäksi Libanonissa toimivat Hizbollah-järjestö tukee Irania.
 Saudi-Arabia puolestaan on saanut tukea Yhdysvaltojen lisäksi muilta Persianlahden monarkioilta.
 – Yhdysvaltain Lähi-Idän politiikka on jo pitkään perustunut konservatiivisten sunnimonarkioiden tukemiselle. Näin se on halunnut varmistaa öljyntuotannon jatkumisen ja vasemmistolaisten voimien tukahduttamisen, Alaranta sanoo.
 Iranin ja Saudi-Arabian asevoimat lukuina. Ilkka Kemppinen / Yle, tiedonhankinta: Petri Burtsov / Yle
 Sekä Iran että Saudi-Arabia ovat sotilasmahteja, mutta niiden käytettävissä olevat voimavarat poikkeavat toisistaan.
 Iranilla on suuri maa-armeija, runsaasti panssarivaunuja, hävittäjiä ja tykistöä. Sen kalusto on kuitenkin vanhaa, sillä Iranin vastaiset pakotteet ovat estäneet sitä hankkimasta uudempaa teknologiaa sisältävää varustusta.
 Saudi-Arabialla on puolestaan selvästi suurempi sotilasbudjetti, joka on mahdollistanut modernien aseiden ja kaluston hankkimisen Yhdysvalloista.
 Sota Jemenissä on kuitenkin osoittanut, ettei Saudi-Arabia ole pystynyt hyödyntämään materiaaliylivoimaansa huthikapinallisia vastaan.
 Keitä ovat huthit ja miksi he iskisivät Saudi-Arabiaan?
 Jemenin huthikapinalliset kertoivat olevansa vastuussa viikonloppuna tehdyistä tuhoisista lennokki-iskuista Saudi-Arabiaan.
 Sekä Saudi-Arabia ja Yhdysvallat uskovat jälkien kuitenkin johtavan Iraniin, joka tukee hutheja.
 Huthit ovat shiaalainen kapinalllisjoukko, joka sotii Jemenissä maan hallituksen joukkoja vastaan. Jemeniä pidetään Saudi-Arabian ja Iranin taistelukenttänä. Saudien johtama liittouma tukee Jemenin hallitusta, jonka huthikapinalliset syrjäyttivät vuonna 2014.
 Huthikapinallisten kerrotaan saavan tukea Iranilta, mutta Alarannan mukaan suorasta liittolaisuudesta ei voida puhua.
 – Tiedämme, että Iran tukee hutheja aseellisesti ja rahallisesti, mutta huthit eivät aina tee sitä, mitä Iran käskee, hän sanoo.
 Satelliittikuva Saudi-Arabian itäosassa 14. syyskuuta palavista öljylaitoksista. NASA
 Alaranta uskoo, että Iran on Saudi-Arabiaan tehtyjen iskujen taustalla, vaikka niiden tekijät saattavatkin olla huthikapinallisia tai kuulua johonkin muuhun Iranin tukemaan ryhmään.
 – Iskujen tarkoituksena on luoda alueelle "kaikki häviävät" tilanne. Iran kärsii Yhdysvaltain talouspakotteista ja haluaa nyt osoittaa Yhdysvalloille voivansa luoda alueelle epävakautta, hän sanoo.
 Voiko Saudi-Arabiaan tehdyillä iskuilla olla kauaskantoisia vaikutuksia?
 Saudi-Arabia on maailman suurin öljynviejä. Viikonlopun iskujen vuoksi noin puolet maan öljyntuotannosta on keskeytyksissä. Tämä vastaa määrältään noin viittä prosenttia koko maailmassa ostetusta öljystä.
 Öljyn maailmanmarkkinahinta lähti maanantaina kovaan nousuun, joka kuitenkin taittui Yhdysvaltain luvattua päästää markkinoille öljyä omista strategisista varastoistaan.
 Öljymarkkinoille on kuitenkin luvassa heilahteluja, sillä viikonlopun iskut osoittivat Saudi-Arabian olevan haavoittuvainen.

Saudi-Arabian ja Iranin puolustusmenot. Ilkka Kemppinen / Yle
 – Saudi-Arabialla on maailman kolmanneksi suurin puolustusbudjetti, mutta drooneilla voidaan iskeä maahan näin helposti, Alaranta uskoo.
 Tämä saattaa kasvattaa vastaavien iskujen todennäköisyyttä jatkossa.
 Parosen mukaan öljyntuotantoalueella, jonne isku kohdistui, oli runsaasti modernia ilmantorjuntakalustoa.
 – Droonit ovat niin pieniä, että niiden havaitseminen on vaikeaa modernimmallakaan tutkakalustolla, eikä niihin vaikuttaminen ohjuksilla ole helppoa, hän sanoo.
 Yhdysvallat ei Alarannan mukaan perinteisesti ole vastannut Iranin tukemien ryhmien tekemiin iskuihin, mutta on eri asia, jos iskut paljastuvat suoraan Iranin tekemiksi.
 – Pitää kuitenkin muistaa, että Yhdysvaltain ykkösprioriteetti on öljyn maailmanmarkkinoille pääsyn turvaaminen, hän toteaa.
 Euroopan unioni puolestaan tulee Alarannan mukaan painottamaan entistäkin voimakkaammin Iranin ydinsopimuksen merkitystä ja sen jatkamista.
 EU ja Yhdysvallat ovat sopimuksen suhteen eri linjoilla, ja tuoreet tapahtumat tulevat mutkistamaan tätä suhdetta entisestään.

Iranin ja Saudi-Arabian sapelinkalistelu kiihtyy drooni-iskujen myötä, mutta tutkijat eivät usko maiden täysmittaiseen sotaan


Summary: Härmälänrannan asukkaat saivat esittää toiveita alueelle maalattavasta muraalista. Seinämaalaukset ovat tulleet Tampereelle jäädäkseen. Seuraava on työn alla Kaukajärvellä.

Tampereen Härmälänrannassa katutaiteilijaa odotti 47 metriä pitkä ja neljä metriä korkea maalausalusta sekä asukkaiden toivelista. Nyt muraali on valmis.
 Unkarilainen taiteilija  Fat Heat  toteutti Skanskan tilaustyön, josta vastasi kaupunkitaiteeseen erikoistunut yhdistys Helsinki Urban Art.
 Tuottaja  Maria Inkeri  Helsinki Urban Artista arvioi lopputulosta erittäin onnistuneeksi.
 – Taiteilijan tarkoitus oli tuoda historiaa tähän päivään. Samalla siinä kunnioitetaan asukkaiden toiveita, mitä he haluavat nähdä arkipäivisin. Toivottavasti teos parantaa alueen viihtyvyyttä, Inkeri kuvailee.
 Sympaattisen näköinen lauta-auto oli sotakorvaustuote, jonka Neuvostoliitto tilasi. Se on esi-isä nykyisille Cargotecin konttilukeille. Jani Aarnio / Yle
 Tampereen katutaidetta Inkeri kehuu erittäin monipuoliseksi. Hänen mukaansa muraalit ovat tulleet jäädäkseen suomalaiseen kaupunkikuvaan.
 – Jossain vaiheessa talonpäädyt loppuvat kesken. Mutta pienempiäkin muraaleja varmasti tullaan näkemään lisää myös Tampereella.
 Asukkaat mukana suunnittelussa
 Yksi Härmälänrannan muraalin suunnittelussa mukana ollut asukas on  Jorma Moisio . Ahkera historian harrastaja tietää tarinat kuvien takaa.
 – Lauta-auto oli sotakorvaustuote viereisellä lentokonetehtaalla. Se oli Cargotecin konttilukkien esi-isä.
 Konttilukit ovat konttien siirtämiseen tarkoitettuja ajoneuvoja tai vaunuja ja suomalaisen Cargotecin tytäryhtiö on niiden suurimpia valmistajia.
 Muraaliin on ikuistettu myös johdinauto eli rollikka, joita valmistettiin 1940-luvulta lähtien lentokonetehtaalla.
 – Linja 1 lähti tehtaan edestä Koskipuistoon, Moisio tietää.
 Härmälänrannan asukas Jorma Moisio ja Helsinki Urban Artin tuottaja Maria Inkeri ovat molemmat tyytyväisiä lopputulokseen. Jani Aarnio / Yle
 Härmälänranta koti on 3500 ihmisille ja uutta rakennetaan koko ajan. Moisio toivoo, että alueen historia tulisi muraalin kautta tutuksi kaikille.
 – Toivottavasti se elävöittää ja kertoo asukkaille, mitä kaikkea alueella on tehty.
 Tampereesta on viime vuosina tullut muraalien kaupunki. Seinämaalauksia löytyy muun muassa kerrostalojen päädyistä sekä entisistä teollisuuskiinteistöistä, kuten Hiedanrannasta.
 Tampereen Hiedanrannan vanhat sellutehdaskiinteistöt ovat saaneet muraalikuorrutteen sekä kotimaisilta että kansainvälisiltä katutaiteilijoilta. Jani Aarnio / Yle
 Yleisesti puhutaan katutaiteesta, joka sisältää sekä seinämaalaukset että graffitit. Kattavan kierroksen Tampereen katutaidetarjonnasta löydät  täältä .
 Lisäksi Tampereen Kaukajärven kaupunginosaan on alettu maalata muraalia. Sen tekee meksikolainen taiteilija  Paola Delfin , joka toteuttaa seinämaalauksen osana maanlaajuista kaupunkitaidefestivaalia.
 Suomen suurin julkisen tilan taidetapahtuma Upeart Festival 2019 tuo syyskuun aikana julkisia taideteoksia yhdeksään kaupunkiin ympäri maata.
 Upeat kuvat: Pahamaineisista graffiteista on tullut arvostettua taidetta, joka saa tukirahaa – "Ainoa hankaluus naapurikateus"

Katso, miltä näyttää konttilukin esi-isä – Muraalit kertovat Tampereen teollisuushistoriasta


Summary: Iran on uutistoimisto Reutersin mukaan ottanut öljynkuljetusaluksen. Sen epäillään Iranin viranomaisten mukaan salakuljettaneen dieseliä.

Iranin kansalliskaartin pysäyttämä alus oli matkalla Yhdistyneisiin Arabiemiraatteihin. Sen lastina oli 250 000 litraa dieseliä. Aluksen miehistö on iranilaislähteiden mukaan luovutettu viranomaisille.
 Iran otti aiemmin syyskuussa haltuunsa aluksen, jota syytettiin myös polttoaineen salakuljetuksesta. Aluksessa oli 12 hengen filippiiniläismiehistö.
 Heinäkuussa Iran otti haltuunsa Britannian lipun alla purjehtineen ruotsalaisomisteisen tankkerin ja sen miehistön Hormuzinsalmella Persianlahdella. Osa miehistöstä vapautettiin syyskuun alussa.
 Varustamo vahvistaa: Iran on vapauttanut seitsemän Stena Impero -öljytankkerin henkilöstön jäsentä

Ilmapiiri kiristyy Persianlahdella – Iran ottanut haltuunsa jälleen uuden aluksen


Maavoimat aloittaa suojelukoulutuksen Porin prikaatissa aidoilla taisteluaineilla, kuten sinappikaasulla ja sariinilla. Samalla prikaatissa otetaan käyttöön koulutusta varten erillinen taisteluainekoulutusalue. Koulutus on ensimmäinen laatuaan Suomessa, ja Porin prikaati on taisteluaineiden ainoa kouluttaja.
 Noin kolmen hehtaarin kokoinen harjoitusalue otetaan käyttöön tänä syksynä, ja varusmiehille koulutus aloitetaan ensi tammikuussa. Taisteluainekoulutusta annetaan myös muille viranomaisille.
 Tähän asti Suomessa on suojelukoulutuksessa taisteluaineiden sijasta käytetty simulantteja. Taisteluainekoulutuksiin on kuitenkin osallistuttu ulkomailla.
 Taisteluaineet ovat ympäristölle vaarallisia kemikaaleja, mutta Maavoimien mukaan koulutuksesta ei aiheudu vaaraa ympäristölle tai sivullisille.

Maavoimien koulutuksessa ryhdytään käyttämään sinappikaasua ja sariinia


Summary: Tällä hetkellä numeroarvosanat on annettava kahdeksannesta luokasta alkaen.

Opetushallitus esittää, että numeroarviointi aloitettaisiin kaikissa Suomen peruskouluissa neljännellä vuosiluokalla.
 Numeroarvosanojen aloittaminen neljänneltä luokalta on myös tämän hetken yleisin käytäntö kouluissa, mutta käytännöt ovat vaihtelevia: Opetussuunnitelmauudistuksen seurannassa on havaittu, että arvioinnin periaatteet ja käytänteet vaihtelevat kuntien välillä.
 Uudella linjauksella halutaan lisätä yhdenvertaisuutta arvioinnissa ja vahvistaa sitä kautta tasa-arvoisuutta peruskoulussa.
 OAJ: Lähtökohtaisesti hyvä asia
 OAJ:n 1. varapuheenjohtaja, OAJ:n Jyväskylän pääluottamusmies  Petri Kääriäinen  pitää Opetushallituksen linjausta lähtökohtaisesti hyvänä.
 – Numeroarviointiin siirtyminen on lähtökohtaisesti hyvä asia, kunhan se ei tule kaiken sanallisen arviointikuorman päälle.
 Opetuksen järjestäjä voi päättää, täydennetäänkö numeroarviointia sanallisella arvioinnilla. Kääriäisen mukaan sanallinen arviointi on opettajille raskas, eikä välttämättä aina aja asiaansa.
 Kääriäinen antaa esimerkin: Luokanopettajalla voi olla luokassaan 28 oppilasta ja kymmenkunta opetettavaa ainetta. Jokaisessa aineessa on kuusi erillistä arvioitavaa osa-aluetta, jolloin arvioitavia osa-alueita on jo 60 oppilasta kohti.
 – Pahimmassa tapauksessa sanallinen arviointi on keinotekoista runoilua, koska opettaja ei ole isoissa ryhmissä pystynyt seuraamaan jokaisen lapsen kehitystä niin tarkalla tasolla. Opettajilta tulleiden viestien perusteella tämä ahdistaa opettajia todella paljon, Kääriäinen sanoo.
 Sanallisellakin arvioinnilla on etunsa
 Peruskoulun opetussuunnitelmassa  on tällä hetkellä linjattu , että numeroarvosanat on annettava kahdeksannesta luokasta eteenpäin. Vuosiluokilla 1–7 kunnat saavat päättää, annetaanko arvosanat sanallisesti vai numeroin.
 Opetushallituksen linjauksen mukaan jatkossa opetuksen järjestäjä saisi päättää arvosanojen muodosta vuosiluokilla 1–3.
 Kääriäisen mukaan sanallisen arvioinnin etuna on parhaassa tapauksessa se, että oppilas saa täsmällisempää tietoa omasta kehityksestään.
 – Kai siinä on taustalla ideologinen ajattelu, että kun määritellään taitotasot ja arvioidaan miltä osin ne on saavutettu, oppilas saa henkilökohtaisempaa tietoa omista haasteistaan. Tällainen ajatus ei kuitenkaan toimi niin kauan, kun yhteiskunnalla ei ole varaa riittävän pieniin luokkakokoihin.
 Eroon "armovitosista"
 Arviointikriteerien vaihtelevista periaatteista on  keskusteltu viime aikoina paljon . Kriteerit ovat tulkinnanvaraisia, ja samalla osaamisella on voinut saada erilaisia arvosanoja.
 Kääriäisen mukaan arvostelukriteereitä pitäisi yksinkertaistaa, ja lisäksi pitäisi määrittää kansalliset taitotasokriteerit alimmalle läpipääsyyn oikeuttavalle arvosanalle 5. Näin päästäisiin eroon niin sanotuista "armovitosista".
 – Armovitosista puhutaan, kun lapsi ei ole saavuttanut riittäviä taitoja, mutta hänelle annetaan silti arvosana jolla hän pääsee siirtymään luokalta toiselle. Sitten on käynyt ilmi, että hänellä ei ole riittäviä oppimisen edellytyksiä tällä seuraavalla luokalla.
 Tähän asti kansalliset taitotasokriteerit on annettu arvosanalle 8.
 – Minimitason eli numeron 5 kriteerit olisi tärkeää määritellä kansallisesti, jotta opetusta saataisiin tasa-arvoisemmaksi, Kääriäinen toteaa.
 Keinot käyttöön elokuussa 2020
 Opetushallitus linjaa numeroarvioinnin lisäksi myös muita keinoja arvioinnin tasapuolistamiseen. Esimerkiksi itsearvioinnin periaatteita on tarkennettu ja todistusmerkintöjä täsmennetty.
 Uusia arvioinnin periaatteita voi nyt kommentoida  Opetushallituksen verkkosivuilla . Uudet linjaukset viimeistellään loppuvuodesta ja julkaistaan tammikuussa 2020. Linjaukset tulevat voimaan elokuussa 2020.
 Opetushallituksen ehdotuksesta kertoi ensimmäisenä  Helsingin Sanomat .
 Lue myös:
 Oppilaat saivat samalla osaamisella monta eri arvosanaa – numeroarviointi menee kouluissa uusiksi
 Opetuksen uudistus on lisännyt tasoeroja luokassa, sanovat opettajat Ylen kyselyssä – "Heikoimmat tipahtavat kärryiltä, lahjakkaat ja viitseliäät tekevät ryhmätyöt"
 Opetushallitus harkitsee koululaisten numeroarvioinnin yhtenäistämistä – "Selkeä viesti tullut opettajilta, huoltajilta ja oppilailta"
 Edes opettajat eivät aina ymmärrä nykykoululaisten todistuksia – palkitun opettajan mielestä se on merkki siitä, että jotain on vialla

Numeroarviointi alkaa jatkossa neljänneltä luokalta, OAJ tyytyväinen: "Sanallinen arviointi on pahimmillaan keinotekoista runoilua"


Summary: Hallituspuolueiden puheenjohtajat yrittävät illan aikana sopia budjettiesityksen vielä avoimista kohdista.

Antti Rinteen  (sd.) viiden puolueen hallitus kokoontuu huomenna ensimmäiseen budjettiriiheensä.
 Hallituspuolueiden puheenjohtajat: SDP:n Antti Rinne, keskustan  Katri Kulmuni , vihreiden  Maria Ohisalo , vasemmistoliiton  Li Andersson  ja RKP:n  Anna-Maja Henriksson , valmistelevat hallituksen budjettiesityksen vielä avoimia yksityiskohtia illalla pääministerin virka-asunnossa Kesärannassa.
 Hallituslähteiden mukaan illan neuvotteluissa ratkeaa, kuinka nopeasti hallituksen budjettiriihi voidaan viedä läpi.
 Koko hallituksen budjettineuvotteluihin on varattu aikaa tiistai ja keskiviikko, mutta mahdollisena pidetään, että budjettiesitys voisi olla valmiina jo huomenna illalla.
 Hetemäen turbonappi budjettiriiheen
 Valtiovarainministeri  Mika Lintilä  (kesk.) pyysi elokuussa valtiovarainministeriön valtiosihteeriä  Martti Hetemäkeä  pikaselvittämään keinoja, joilla jumissa olevia investointeja voitaisiin vauhdittaa.  Lintilä puhui , että Suomessa pitäisi painaa investointien turbonappia, jotta ero Ruotsiin ei enää kasvaisi.
 Ylen tietojen mukaan Hetemäki on tuomassa esityksensä investointien vauhdittamisesta budjettiriihen käsittelyyn.
 Hallitus saa budjettiriihen alkuun valtiovarainministeriön tuoreimman ennusteen ensi vuoden talousnäkymistä. Valtiovarainministeri Lintilä on jo ennakoinut, että talouskasvu voi painua ensi vuonna alle yhden prosentin.
 Elinkeinoelämän tutkimuslaitos, Etla,  antoi tänään kylmää kyytiä  hallituksen talous- ja työllisyystavoitteille. Etlan mukaan Suomea uhkaa ensi vuonna talouden taantuma lähes 50 prosentin todennäköisyydellä.
 Lintilän johdolla valmisteltu valtiovarainministeriön budjettiehdotus on 2,3 miljardia euroa alijäämäinen. Uutta velkaa tarvitaan ensi vuonna hieman enemmän kuin tänä vuonna.
 Hallitusohjelmassa sovittuja menojen lisäyksiä toteutetaan etupainotteisesti, joten budjettiehdotuksessa on jo mukana lievää talouden elvytystä.
 Työllisyys kasvuun palkkatuella ja työvoimapalveluilla
 Rinteen hallituksen talouspolitiikka nojaa 75 prosentin työllisyystavoitteeseen, jonka toteutumista monet ekonomistit ovat jo epäilleet.
 Hallituksen tavoitteena on saada seuraavan vuoden aikana 30 000 uutta työllistä. Tuloksia tarkastellaan budjettiriihessä vuoden kuluttua.
 Tämän syksyn budjettiriihessä työllisyystoimet keskittyvät palkkatuen ehtojen parantamiseen, työvoimapalvelujen tehostamiseen ja muun muassa osatyökykyisten laajempaan työllistämiseen.
 Poliittisesti vaikeimmat työllistämiskeinot, kuten paikallisen sopimisen lisääminen ja ansiosidonnaisen työyttömyysturvan porrastaminen, jäävät tulevien neuvottelujen varaan.
 Yritystukien leikkauksia pohtinut valtiosihteeriryhmä sai ehdotuksensa valmiiksi myöhään maanantai-iltana. Työryhmän puheenjohtaja, valtiosihteeri  Jari Partanen  työ- ja elinkeinoministeriöstä kertoi Ylelle, että vielä ei tiedetä, voidaanko esitys julkistaa tuoreeltaan vai julkistetaanko se budjettiriihen päätösten yhteydessä.
 Lue lisää:
 Analyysi: Hallituksessa kytee riita työllisyystoimista – Keskusta kiistelee SDP:n ja vasemmistoliiton kanssa eläkeputkesta
 Budjettiehdotuksen loppusumma 57 miljardia euroa – Valtiovarainministeri Lintilä: "Nyt pitäisi painaa investoinneissa turbonappia!"
 Kaikki vaativat Saksaa elvyttämään, vaikkei sitä mainita nimeltä – Olli Rehn: Suomella ei ole varaa elvyttää ainakaan velaksi

Hallituksen budjettiriihi lämpenee huomenna – puoluejohtajien viisikko neuvottelee illalla yhteistä pakettia


Summary: Ensimmäisten sirkusopettajien koulutus on tarkoitus aloittaa Suomen lisäksi Ruotsissa, Ranskassa, Irlannissa ja Tsekeissä.

Tampereella aloitetaan sirkusopettajien koulutus lähivuosina. Asialla ovat Tampereen yliopisto ja Sorin Sirkus.
 Ensimmäisten sirkusopettajien koulutus on tarkoitus aloittaa Suomen lisäksi Ruotsissa, Ranskassa, Irlannissa ja Tsekeissä vuonna 2023.
 Kolme vuotta kestävässä hankkeessa luodaan viiden maan yliopiston ja sirkuskoulun yhteistyönä opetussuunnitelma nuoriso- ja sosiaalisen sirkuksen pedagogiikan kandidaattiohjelmalle.
 – Sirkustaide auttaa nuoria löytämään itsestään uusia vahvuuksia ja voimavaroja, jotka puolestaan tukevat nuorten oppimista ja työllistymistä. Sosiaalisessa sirkuspedagogiikassa pyritään vaikuttamaan muun muassa nuorten syrjäytymisen ehkäisyyn, sanoo Sorin Sirkuksen tirehtööri  Taina Kopra .
 Koulutuksen ensisijainen kohderyhmä ovat sirkustaiteen ohjaajat. Sirkusopettajan tutkinnon voi aikanaan suorittaa yhdessä tai useammassa maassa osissa.
 Kansainvälinen koulutushanke saa EU:n kautta rahoitusta 360 000 euroa.
 Lue myös:
 "Vitsi, jos tällainen koulu olisi ollut Suomessa!" – Yhä useampi suomalainen opiskelee tutkinnon muualla Euroopassa
 Sorin Sirkuksen rahoitus ensi vuodelle varmistui – antaa lisäaikaa uusien ratkaisujen etsimiseen
 "Vaaditaan mielenlujuutta, kun tympäisee" – Sirkuslainen hioo temppuaan kyllästymiseen saakka
 Nelli Kujansivu putosi kymmenvuotiaana sirkuspyramidin huipulta betonille – “En suostunut uskomaan, että en enää kävele normaalisti”
 15-vuotias akrobaattilahjakkuus taipuu vaikka mihin – "Koskaan ei voi olla liian hyvä"

Haluatko sirkusopettajaksi? Koulutus alkaa Tampereella vuonna 2023


Summary: Rinne ja Sundar Pichai järjestävät yhteisen lehdistötilaisuuden, jonka sisältö on mysteeri.

Googlen toimitusjohtaja Sundar Pichai ja pääministeri Antti Rinne tapaavat Helsingissä.
 Valtioneuvoston viestintäosasto kertoo, että Rinne ja Pichai järjestävät tiedotustilaisuuteen perjantaina aamupäivällä. Tapahtuman tarkempaa sisältöä ei vielä kerrota.
 Lehdistötilaisuus saattaa liittyä esimerkiksi Googlen Haminassa sijaitseviin palvelinkeskuksiin. Google on investoinut Summan vanhan paperitehtaan alueelle  noin 1,4 miljardia euroa .
 Haminan datakeskuksen tuoreimmasta laajennuksesta ilmoitettiin toukokuun lopulla.
 Haminan kaupunginjohtaja  Hannu Muhonen  kommentoi tuolloin, että kyseessä on suurin koskaan tehty yksittäinen investointi kaupungin historiassa.
 Kuva Googlen Haminan palvelinkeskuksesta. Google Inc. / Lehtikuva
 Onko laajennus riittävä syys tapaamiseen? Google osti entisen Summan paperitehtaan jo vuonna 2009, mutta yhtiön toimitusjohtaja ei ole vieraillut Suomessa aiemmin.
 Pichai on kuitenkin vieraillut esimerkiksi Ranskassa tekoälykeskuksen avaamisen  yhteydessä .
 Googlella ja Rinteen hallituksella on samansuuntaisia tavoitteita esimerkiksi  ilmastonmuutoksen  torjunnassa. Google on mm. suuri  tuulivoiman ostaja .
 Oma merkityksensä voi olla myös sillä, että Suomi on EU-puheenjohtaja.
 Huomiota herättävää on se, että tapaaminen järjestetään valtioneuvoston linnassa. Yksi peruste tapaamispaikalle on turvallisuus. Senaatintorin varrella sijaitseva valtioneuvosto on yksi Suomen parhaiten suojatuista rakennuksista.

Googlen toimitusjohtaja tulee Suomeen – tapaa pääministeri Antti Rinteen


Summary: Öljyn hintakehitykseen vaikuttaa paljon se, kuinka nopeasti iskujen kohteena olleet tuotantolaitokset saadaan käyttöön.

Suomalaiskuluttajille saakka iskut Saudi-Arabian öljynjalostusta vastaan eivät välttämättä suuremmin näy. Näin arvioi öljy-yhtiö Nesteen energia-asiantuntija  Lauri Kärnä .
 Jopa puolet Saudi-Arabian öljyntuotannosta on toistaiseksi poissa käytöstä, kun  jalostamoihin iskettiin lennokeilla . Iskun tekijäksi ilmoittautuivat Jemenin huthi-kapinalliset.
 Vaikka öljyn hinta pomppasi tänään maanantaina kansainvälisillä markkinoilla, on muutos silti samassa haarukassa, jossa hintavaihteluita on hitaampaan tahtiin nähty viime aikoina muutenkin.
 – Öljyn tarjonta hetkellisesti notkahtaa iskujen takia, mutta Saudi-Arabia ilmoitti nopeasti tulevansa korvaamaan puolet menetyksestä varastojensa avulla, Kärnä toteaa.
 Öljyn hinta on ollut nyt nähtyä nousua korkeammalla myös tämän vuoden keväällä. Esimerkiksi huhti-toukokuusa yhden barrelin hinta (noin 159 litraa) kävi yli 70 dollarissa. Päivällä hinta oli 65 dollarin tuntumassa.
 Seppo Suvela / Yle
 Korjausten kesto vielä hämärän peitossa
 Kuinka pitkään Saudi-Arabian öljyntuotanto iskuista kärsii, ei vielä ole tarkasti tiedossa. Markkinoilla on ennakoitu, että tuotannosta voisi palautua nopeasti noin kolmannes.
 Kärnän mukaan korjaustoimien nopeuteen vaikuttaa esimerkiksi se, millaiset öljyntuotantoon tarvittavat laitteet ovat iskuissa tuhoutuneet. Pelkkien putkien tai säiliöiden korjaaminen ei ole kovin pitkää aikaa vaativa urakka.
 Suomalaisen bensa- tai dieselauton käyttäjän kustannuksissa iskut tuskin kovin merkittävästi näkyvät.
 Kärnä toteaa, että nyt nähty noin viiden dollarin hinnannousu barrelia kohden voisi näkyä polttoaineen hinnassa 3–4 eurosentin hinnannousuna litraa kohden.
 Suomen öljynsaantiin iskuilla ei ole juuri vaikutusta. Esimerkiksi Neste tuo valtaosan raakaöljystään Venäjältä.
 Seppo Suvela / Yle
 Yhdysvallat maailman suurin öljyntuottaja
 Nordean energia-analyytikko  Thina Saltvedtin  mukaan yhtenä pelkona markkinoilla on, että mahdolliset kostoiskut nostavat öljyn markkinahintaa nyt tehtyjä iskuja enemmän.
 Hän pitää kymmenen prosentin hinnannousua merkittävänä tänään maanantaina. Kuinka pysyvää siitä tulee, se riippuu kauanko tuotantovaje kestää.
 – Nyt markkinoilla katsotaan, kuinka nopeasti Saudi-Arabia pääsee täyteen tuotantoon, sillä puolet sen öljyntuotannosta uupuu.
 Saltvedtin sanoo, että markkinoilla on syvä huoli, että se voi kestää jonkin aikaa. Hän huomauttaa myös, että vahinkojen laajuutta Saudi-Arabiassa Amarmcon laitoksilla ei tiedetä.
 Yksi huoli ja öljynhintaan vaikuttava tekijä on mahdolliset kostoiskut.
 – Jos Saudi-Arabia tai Yhdysvallat saa selville , mikä taho oli iskujen takana ja ne ryhtyvät aseelliseen kostoiskuihin tai Saudi-Arabia joutuu uusien drooni-iskujen kohteeksi huolestuttaa markkinoilla, Saltvedt sanoo.
 Hyötyjiä Saudi-Arabian tuotannon vajeesta ovat muut suuret öljynviejämaat, jotka saavat öljystään korkeampaa hintaa, Saltvedt katsoo.
 Saudi-Arabia on maailman suurin öljynviejävaltio, joka tuottaa yli kymmenen prosenttia maailman öljystä. Suurin öljyntuottaja on Yhdysvallat, joka käyttää tuottamansa öljyn merkittävissä määrin itse. Yhdysvallat on lisännyt tuotantoaan liuskeöljyä hyödyntämällä.
 Eniten öljyä Saudi-Arabiasta hankkivat Intia, Kiina, Japani ja Etelä-Korea. Myös Eurooppaan ostetaan saudiöljyä. Ainakin Etelä-Korea saattaa ryhtyä käyttämään öljyä varmuusvarastoistaan, jos tilanne sitä vaatii.
 Lue myös
 Iranin ja Saudi-Arabian sapelinkalistelu kiihtyy drooni-iskujen myötä, mutta tutkijat eivät usko maiden täysmittaiseen sotaan
 Saudien öljylaitoksiin iskeneiden aseiden laukaisupaikkaa arvuutellaan – yksi vaihtoehto on Irakin aavikko

Vaje Saudi-Arabian öljyntuotannossa tuskin merkittävästi näkyy tankkaajalle Suomessa – öljyn hinta oli keväällä korkeammalla


Summary: 147 tiikeriä vietiin kolme vuotta sitten turvaan temppelistä, jossa ne toimivat turistimagneetteina.

Yli puolet thaimaalaisesta Wat Pa Luang Ta Buan temppelistä vuonna 2016 pelastetuista tiikereistä on kuollut sairauksiin. Yhteensä 147 tiikeriä vietiin turvaan villieläinhoitoloihin buddhalaisesta temppelistä, jossa niitä oli käytetty turistien houkuttelemiseen.
 Kuluneiden kolmen vuoden aikana jo 86 tiikeriä on kuollut.
 Eläimille tehtyjen dna-testien mukaan nämä ovat olleet pahasti sisäsiittoisia, sillä lauman jäsenten perimä on jäljitetty vain kuuteen tiikeriyksilöön. Sisäsiittoisuus on heikentänyt tiikerien vastustuskykyä ja altistanut ne sairauksille.
 Tiikeritemppelin edustaja  Athithat Srimanee  on asiasta eri mieltä ja syyttää Thaimaan viranomaisia pelastettujen tiikereiden kuolemista.
 Temppelistä pelastettu tiikeri esitteli kitaansa heinäkuussa 2016 villieläimiin erikoistuneessa keskuksessaThaimaan Ratchaburin provinssissa.  Narong Sangnak / EPA
 Temppelistä löytyi tiikereiden luista tehtyjä amuletteja
 Temppeli sijaitsee Kanchanaburin provinssissa noin 140 kilometriä Bangkokista länteen. Paikka nousi julkisuuteen 1990-luvun lopulla, kun siitä tuli tiikereiden pelastuskeskus.
 Eläintensuojelijat alkoivat kuitenkin pian epäillä temppelin toimintaa, sillä munkkien epäiltiin rikkovan kansainvälisiä sopimuksia ja kasvattavan tiikereitä laitonta eläinkauppaa varten.
 Kun viranomaiset tutkivat temppelin, he löysivät sieltä muun muassa tiikerien luista tehtyjä amuletteja, tiikerinnahkoja ja säilöttyjä tiikerinpoikasten ruumiita.
 Viranomaiset epäilivät, että ruumiita aiottiin hyödyntää etenkin Kiinassa suosittujen lääkkeiden valmistukseen.
 Temppelissä on edelleen satoja eläimiä, muun muassa kauriita ja riikinkukkoja.
 Lisää aiheesta:
 Thaimaan tiikeritemppelissä lisää järkyttäviä löytöjä – munkki yritti paeta mukanaan taljoja ja hampaita
 Thaimaan tiikeritemppelistä löytyi jäädytettyjä pentuja
 Thaimaan kohutemppelin tiikereitä viedään turvaan – munkkeja epäillään jopa eläinkaupasta

Temppelistä pelastettujen tiikerien tarina ei saanut onnellista loppua Thaimaassa – Jo yli puolet kuollut sairauksiin


Summary: Ilmari Hannikaisen pianosonaatti sijoittuu samaan kansallisromanttiseen kauteen Sibeliuksen, Palmgrenin ja Kasken kanssa.

Sattumalla on sormensa pelissä sen kanssa, että Jyväskylässä julkaistaan tänään nuotti ja levytys  Ilmari Hannikaisen  vuonna 1912 säveltämästä pianosonaatista. Teoksen ensiesityksestä on ehtinyt kulua lähes 107 vuotta.
 Helsinkiläinen pianisti  Risto-Matti Marin  ryhtyi reilut kolme vuotta sitten tutkimaan jyväskyläläisen Hannikaisen nuoruudessaan säveltämää pianosonaattia.
 – Tiesin teoksen olemassaolosta jo kauan, mutta selkeän nuottilaitoksen ja äänitteiden puuttuminen teki siitä hankalasti lähestyttävän, Marin muistelee alkutilannetta.
 Alun perin Marinin tavoitteena oli vain teoksen esittäminen.
 – Halusin kokeilla, olisiko teosta – jota pidettiin jopa keskeneräisenä – mahdollista esittää.
 Marinin käytössä oli vain kopion kopio alkuperäisestä nuottikäsikirjoituksesta. Kyseisessä käsikirjoitusversiossa säveltäjä oli tehnyt teoksen ensimmäiseen osaan korjauksia lyijykynällä.
 Kopio oli niin suttuinen ja epätarkka, ettei korjauksista saanut selvää.
 Hankaluudet kasvoivat teoksen toisesta osasta alkaen. Säveltäjä oli ruksinut teoksestaan yli sivuja mutta tehdyt korjaukset ja muutokset puuttuivat kokonaan.
 Kunnes Sibelius-Akatemian arkistosta löytyi mappi, jossa nämä puuttuneet korjaukset olivat. Mutta vieläkään teos ei ollut sellaisessa kunnossa, että sitä olisi voinut esittää tai siitä olisi voinut tehdä nuottijulkaisua.
 Siihen tarvittiin vielä Jyväskylässä Suomalaisen musiikkikampuksen kellarissa tehty löytö.
 Vuonna 2017 musiikkikampuksen kellarista haettiin päivänvaloon pari hyllymetriä mappeja, jotka sisälsivät satoja, osin uniikkeja sävellyskäsikirjoituksia, sovituksia ja luonnoksia.
 Säveltäjiä olivat Ilmari Hannikaisen ohella hänen veljensä  Tauno  ja  Väinö  sekä isänsä  P.J. Hannikainen . Mapeissa oli myös muun muassa  Heino Kasken ,  Ahti Karjalaisen, Leevi Madetojan,   Heikki Suolahden  ja  Martti Korpilahden  käsikirjoituksia.
 Tämän materiaalin joukossa oli myös Marinin tutkiman pianosonaatin alkuperäinen käsikirjoitus.
 – Kun näin käsikirjoituksen alkuperäisen version, tiesin heti, että teoksesta on mahdollista tehdä kunnolliset nuotit.
 Nuottijulkaisua on Marinin kanssa editoinut  Jani Kyllönen , jonka vinkki johti alkuperäisen käsikirjoituksen jäljille Jyväskylään. Kyseessä on ensimmäinen kellarilöydöistä tehty nuottijulkaisu.
 Marinin mukaan Hannikaisen pianosonaatti on kansallisromanttinen merkkiteos.
 – Sävellys kuuluu samaan perintöön  Jean Sibeliuksen ,  Selim Palmgrenin  ja Heino Kasken kanssa. Teoksessa on upeita melodioita ja hienoa sointia; siitä kuulee, että se on taitavan pianistin säveltämä.
 Monesta aikakautensa pianoteoksesta poiketen Hannikaisen sävellys ei ole miniatyyri vaan pisin tiedossa oleva romanttistyylinen suomalainen pianosonaatti. Neliosainen kappale kestää noin puoli tuntia.
 Pianosonaatin voi kuulla Marinin tuoreella  Hidden treasures  –  Piilotettuja aarteita  -levyllä.
 Risto-Matti Marin soittaa Ilmari Hannikaiselle kuulunutta flyygeliä. Jarkko Riikonen / Yle
 Ilmari Hannikaisella on paljon julkaistuja sävellyksiä mutta kokonaiskuva tuotannosta on vasta hahmottumassa.
 Musiikkikampuksen kellarista Hannikaisen käsikirjoituksia löytyi yllättävän paljon ja joukossa on myös julkaisemattomia kappaleita, kertoo amanuenssi  Hannele Saari  Suomalaiselta musiikkikampukselta.
 – Käsikirjoituslöytö on erittäin merkittävä. Keskisuomalaisittain katsottuna jopa sensaatiomainen, Saari luonnehtii löytöä.
 Kellariaineisto on kokonaisuudessaan digitoitu ja nämä 7 000 digitoitua sivua ovat tulossa Jyväskylän yliopiston kirjaston julkaisuarkistoon. Alkuperäiset käsikirjoitukset toimitetaan  Kansalliskirjaston musiikkikäsikirjoituskokoelmaan .

Jyväskyläläisestä kellarista löytyi satoja unohtuneita nuottikäsikirjoituksia – joukossa pianomusiikin merkkiteos yli sadan vuoden takaa


Summary: Puolustusvoimat pyrkii tavoittamaan lukuvuoden aikana Suomen ysiluokat. Tavoitteena on valmistella heitä kutsuntoihin.

Julia Riikonen  ja  Iines Oksanen  nakuttavat telttaa pystyyn hiekkakentällä jäähallin vieressä Kouvolassa. Aamulla heille ja noin 600 muulle ysiluokkalaiselle on pidetty luento Puolustusvoimien toiminnasta.
 Se oli Kouvolan yhteiskoulussa yhdeksättä luokkaa käyville tytöille ensimmäinen kunnollinen kosketus armeijaan.
 – Paljon tullut uutta tietoa siitä, miten Suomea puolustetaan ja kuinka armeija tekee fyysisesti ja henkisesti vahvaksi henkilöksi. Olen harkinnut armeijaa, mutta menen ensin lukioon. Mietin asiaa sen jälkeen, sanoo Riikonen.
 Jäähallin pihalla seisoo panssarivaunuja ja kranaatinheitinajoneuvo. Parkkipaikalla ja viereisellä hiekkakentällä kulkee tehtävärata, jonka varrella on laserammuntaa, teltan pystytystä ja käsikranaatin heittoa.
 Iines Oksanen tunnustaa suoraan, että inttiasiat eivät ole kiinnostaneet häntä ollenkaan.
 – Nyt kun olen saanut lisää tietoa, niin vaikuttaa mielenkiintoiselta. Tulin tänne vähän huonolla asenteella. Ampuminen kiinnostaa ehkä eniten, Oksanen pohtii.
 15-vuotiaat Julia Riikonen ja Iines Oksanen pääsivät päivän aikana muun muassa pystyttämään telttaa ja kokeilemaan ampumista.  Olli Törönen / Yle
 Meneillään on Karjalan Prikaatin järjestämä tapahtuma, johon on kutsuttu yli 600 ysiluokkalaista. He saavat kokeilla armeijan vihreitä ja ottaa selfieitä itsestään. Lisäksi he pääsevät kokeilemaan, miltä noin 20 kiloa painava reppu tuntuu selässä.
 – Tärkeimpänä tavoitteena on valmistella heitä kutsuntoihin. Haluamme välittää oikeaa tietoa siitä, mitä siellä on odotettavissa ja miten kannattaa valmistautua, kertoo majuri  Olli-Pekka Männistö .
 Tämä on kuitenkin vasta alkua, sillä Kaakkois-Suomessa Puolustusvoimat aikoo tavoittaa lukuvuoden aikana kaikki 3 300 ysiluokkalaista. Niille, jotka eivät pääse tapahtumiin, järjestetään vähintään luento.
 – Haluamme olla helposti lähestyttäviä. Puolustusvoimat on nähnyt, ettei se onnistu millään muualla tavalla kuin menemällä lähemmäs nuoria, Männistö sanoo.
 "Tosi kivaa"
 Laserammuntapaikalla Iines Oksanen tähtää – ja ampuu ohi.
 – Ei ollut yllätys, ettei osunut. En nähnyt, mihin piti ampua. Minun on ihan oikeasti pitänyt jo pidempään käydä optikolla, Oksanen toteaa.
 Julia Riikonen ihmettelee aluksi, onko ase rikki kun se ei pidä mitään ääntä. Sitten hän tottuu laserpyssyyn, ja ammunta menee lopulta hienosti. Hän saa 64 pistettä.
 – Osuin aika lähelle tuota pistettä, mihin piti ampua. Tämä oli tosi kivaa. Tähtääminen ei ollut helppoa, mutta sain apua ja pääsin paremmin jyvälle, miten aseesta kannattaa pitää kiinni, Riikonen sanoo.
 Laserammunnassa Julia Riikosta hämmensi aluksi se, ettei pyssystä kuulunut ääntä. Olli Törönen / Yle
 Maavoimien komentaja lähestyi vuonna 2016 kaikkien yläkoulujen rehtoreita kirjeellä. Sen jälkeen Puolustusvoimat on järjestänyt infotilaisuuksia ysiluokkalaisille ympäri maata.
 – Tietoiskuja on annettu tietysti aiemminkin, mutta tämä on nähdäkseni ensimmäinen suunnitelmallinen hanke, jossa otetaan yhteyttä jokaiseen yläkouluun, kertoo vuonna 2016 Maavoimien esikunnassa Intti tutuksi -hanketta käynnistämässä ollut everstiluutnantti  Vesa Sundqvist .
 Kampanja on tavoittanut parhaimmillaan 22 000 oppilasta vuodessa – siis noin joka kolmannen ysiluokkalaisen. Puolustusvoimien mukaan kokemukset ovat niin hyviä, että viiden vuoden projektia on päätetty jatkaa.
 – Ainakin Uudellamaalla se on vastannut erinomaisesti tarkoitustaan antaa nuorille tietoa kutsuntoihin ja varusmiespalvelukseen, sekä naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen valmistautumisesta, sanoo nykyisin Uudenmaan aluetoimiston päällikkönä toimiva Sundqvist.
 Tavoittamisessa on jonkin verran alueellisia eroja, ja päätöksen osallistumisesta tekee aina kunkin koulun rehtori. Yksi sitoutuneimmista alueista on ollut juuri Kaakkois-Suomi, jossa on saatu yhteys alueen jokaiseen yläkouluun.
 – Olemme halunneet syventää yhteistyötä koulujen kanssa. Ysit ovat kohderyhmä, koska he ovat yhdessä viimeistä kertaa ennen kuin hajaantuvat, sanoo majuri Olli-Pekka Männistö Karjalan prikaatista.
 Tulos nähdään pian
 Kaakkois-Suomen alueella on onnistuttu tavoittamaan kaksi kolmesta ysiluokkalaisesta. Ne, jotka osallistuivat ihan ensimmäiseen tapahtumaan, tulevat nyt kutsuntoihin.
 – On mielenkiintoista nähdä, millainen vaikutus tapahtumilla on ollut, sanoo Männistö.
 Huonosti ei ole mennyt tähänkään asti. Kaakkois-Suomessa on Männistön mukaan maan korkein palvelukseenmääräysprosentti – yli 80 prosenttia. Koko maassa noin joka neljäs asevelvollinen ei suorita ase- eikä siviilipalvelusta. Yleisimpiä syitä ovat mielenterveysongelmat ja päihteet.
 – Olemme Suomen ainut aluetoimisto, joka pääsee yli 80 prosentin. Se on ollut vuosikausia samalla tasolla. Olisi kiva tietää, mikä tähän on syynä. Siinä olisi jollekin hyvä tutkimusaihe, Männistö pohtii.
 Aliupseerioppilas Ville Nordström (oik.) näyttää Julia Riikoselle, kuinka panssarintorjunta-asetta käytetään. Olli Törönen / Yle
 – Älä ammu kaveria. Tämä punainen ylös.
 Aliupseerioppilas  Ville Nordström  opastaa ysiluokkalaista  Mikael Barklundia , joka pitää käsissään panssarintorjuntaohjusta.
 – En mä näe mitään. Aha, nyt se menee. Jes, sanoo Barklund.
 Nuorukaisella on selvät suunnitelmat: armeija odottaa kolmen vuoden kuluttua. Hän haaveilee laskuvarjojääkärikoulutuksesta, mutta sitä ennen tarvitaan kuntokuuri,
 – En ole hyvässä kunnossa. Pitää ruveta kohottamaan sitä.
 "Hajottaa, väsyttää"
 Barklundilla on paljon kavereita, jotka ovat joko menossa armeijaan tai käyvät sitä paraikaa. Jutut, joita hän intistä kuulee, ovat hyvinkin samanlaisia keskenään.
 – Hajottaa. Väsyttää. Kaikki kuitenkin kääntyy loppujen lopuksi siihen, että se on ollut ihan paras vuosi. On paljon kavereita, joiden kanssa pääsee touhuamaan.
 Tutustumispäivä alkaa kääntyä loppua kohti. Julia Riikonen yllättyy, kun kokeilee vielä armeijan vihreitä ylleen.
 – Luulin, että ne painaisivat paljon enemmän, hän ihmettelee.
 Julia Riikosen ajatus armeijaan menosta vahvistui päivän aikana. Iines Oksanen ei vakuuttunut.  Olli Törönen / Yle
 Kuluneen päivän perusteella intin käyminen tuntuu Riikosesta yhä paremmalta ajatukselta.
 – Täytyy katsoa vielä elämäntilanne sitten lähempänä, mutta kyllä inttiin meno on nyt aika todennäköistä.
 Perjantaina Kouvolassa järjestetty tapahtuma käynnisti Karjalan prikaatin Intti tutuksi -vuoden. Tapahtumia ja luentoja on luvassa pitkin lukuvuotta eri puolilla Kaakkois-Suomea.
 Karjalan prikaati järjestää seuraavan suuren tapahtuman vuosipäivänään ensi keväänä. Tuolloin Vekaranjärvelle kutsutaan Kouvolan alueelta viiden koulun ysiluokat, jotka pääsevät tutustumaan varusmiesten elämään.

Armeijaan värväys alkaa jo yläkoulussa – 15-vuotiaaseen tyttöön se tehosi neljässä tunnissa