Summary: Sargassum-merilevän määrä on kasvanut räjähdysmäisesti Meksikon rannoilla vuodesta 2014 lähtien.

Meksikossa Karibian turistirannoilla haiseva levä huolettaa paikallisia asukkaita, liike-elämää ja turisteja.
 Viime vuosina räjähdysmäisesti levinneestä Sargassum-merilevästä raportoitiin alueella ensimmäisen kerran vuonna 2014, kertoo  BBC . Mädäntyneeltä kananmunalta haiseva levä on muuttanut kirkkaat vedet ja valkoiset hiekkarannat ruskeiksi.
 Tänä vuonna levää on havaittu noin tuhannen kilometrin pituisella rantaosuudella Meksikossa. Siitä kärsivät maan tunnetuimmat turistirantapaikat, kuten Cancún, Playa del Carmen and Tulum.
 Cancúnissa maanantaina vieraillut presidentti  Andrés Manuel López Obrador  sai paikalliset raivon valtaan hänen vähätellessään ongelmaa. López Obrador kuvaili leväongelmaa ”pikkuasiaksi” ja totesi, ettei ole huolissaan siitä, että ongelma juuri vaikuttaisi turismiin.
 Ennen presidentin Cancúnin-vierailua paikalliset olivat julkaisseet kirjeen, jossa he valittivat, etteivät viranomaiset myönnä ongelman todellista laajuutta.
 Kirjeessä kerrotaan, kuinka levä paitsi pilaa rannat myös uhkaa merieläimistöä- ja kasvillisuutta, koska ne eivät saa tarpeeksi valoa tai happea. Niin ikään koralliriutat ja kilpikonnat ovat vaarassa leväesiintymän vuoksi.
 Viime vuosina lukuisat hotellit ovat asettaneet verkkoja merelle estääkseen levän kulkeutumisen rannoille. Lisäksi suuri määrä vapaaehtoisia lapioi päivittäin levämassaa rannoilta.
 Leväongelma on pahentunut vuosi toisensa jälkeen. Viime kuussa eteläinen Quintana Roon aluehallinto julisti hätätilan leväongelman vuoksi luonnehtien tilannetta uhkaavaksi luonnonkatastrofiksi.
 Monet tutkijat syyttävät leväongelmasta ilmastonmuutosta, joka nosti merivesien lämpötilaa ja muutti merivirtauksia vuonna 2011. Lisäksi mereen huuhtoutuvien lannoitteiden arvellaan edesauttaneen ongelmaa.
 Lisää aiheesta:
 Mexico's top Caribbean beaches hit by seaweed infestation

Mädäntyneeltä kananmunalta haiseva levä piinaa Meksikon turistirantoja – presidentin vähättely raivostuttaa paikallisia


Summary: Kelluvan Kalasydämen toimivuutta vaelluskalojen houkuttelemiseksi testattiin viime kesänä Kemijoen Isohaaran voimalaitoksella.

Tositoimiin kalasydän pääsee vielä tällä viikolla, kun asennustyöt saadaan valmiiksi.
 Kemijoen Isohaaran voimalaitoksella  viime kesänä  suoritettujen kokeiden  perusteella  Kalasydän Oy:n hallituksen puheenjohtaja  Magnus Breitenstein  odottaa testausta toiveikkain mielin.
 – Lohennousun loppupuolella se oli sellaista yli 20 kalan päivävauhtia, että kyllä meillä on suuret odotukset, että se hyvin toimisi. Toivotaan, että Isohaaran kalatiet toimii ja kala nousisi tänne ylemmäs.
 Tammikuussa  Kemijoki Oy keräsi tammikuun ajan näkemyksiä  siitä, mikä olisi vaelluskaloille paras padon ohitusratkaisu Taivalkosken voimalaitoksen yhteydessä.
 Mielipiteensä kertoi yli 1700 ihmistä. Selvästi eniten kannatusta sai kalauoma, jonka puolesta äänesti 65 prosenttia mielipiteensä ilmaisseista. Kalasydän sai 30 prosenttia ja perinteinen kalaporras sai vain viisi prosenttia äänistä.
 Kalasydän Taivalkosken voimalaitoksella Keminmaassa Kalasydän Oy
 Kemijoki oy:n ympäristöpäällikkö  Erkki Huttulan  mukaan jokiyhtiö halusi toimia mahdollisimman ripeästi ja Kalasydän on ainoa ratkaisu, joka on mahdollista saada testikäyttöön jo tälle kesälle.
 – Sekä kalauoman että kalaportaiden selvitystyö, vesitalousluvan hankkiminen sekä mahdolliset rakentamistyöt veisivät vuosia. Kalasydän on veteen laskettava ja sieltä syksyllä pois nostettava laite, Huttula perustelee.
 Päätös ohitusratkaisusta tehdään vasta syksyllä, kun selvitys kalauoman toteutettavuudesta on valmistunut.
 Lue myös:
 Vaelluskalakantojen elvyttämiseksi jälleen uusi innovaatio: Kaloja putkeen Kalasydämen kautta: "Tämä ei ole mikään tykki"
 Kemijoen kalateillä ennätyskesä – laskurissa ylittyi jo 4000 kalan raja

Vaelluskaloille uusi reitti: Kemijoen Taivalkoskelle rakennetaan ensimmäistä kertaa ohitusratkaisu padon yli


Summary: Stephanie Grisham  on työskennellyt Trumpien kanssa vuodesta 2015 lähtien.

Yhdysvaltain ensimmäisen naisen  Melania Trumpin  tiedottaja  Stephanie Grisham  on Valkoisen talon seuraava lehdistöpäällikkö.
 Rouva Trump ilmoitti asiasta Twitterissä:
 – En voi ajatella ketään parempaa henkilöä palvelemaan hallintoamme ja maatamme, kirjoitti Trump.
 Grisham avustaa jatkossakin ensimmäistä naista.
 Vuodesta 2015 Trumpien kanssa työskennellyt Grisham seuraa pestissään lehdistöpäällikkö  Sarah Sandersia , joka jättää tehtävänsä kesäkuun lopussa.
 Ennen Sandersia lehdistösihteerinä toimi  Sean Spicer , joka ehti olla tehtävissään vain muutaman kuukauden ennen eroaan.
 Lisää aiheesta:
 Trump: Valkoisen talon tiedottaja Sarah Sanders jättää tehtävänsä

Melania Trumpin tiedottaja nousee Valkoisen talon lehdistöpäälliköksi


Summary: Viro ja Latvia leikkaavat viinaveroa, Suomen hallitus aikoo nostaa sitä. Suomalaiset matkailu- ja anniskeluyrittäjät pelkäävät, että ravintolamyynti ja kotimaan matkailu joutuvat kärsimään.

Viro ja Latvia leikkaavat kilvan alkoholiveroa ja houkuttelevat viinanostajia. Samaan aikaan Suomen hallitus suunnittelee nostavansa alkoholiveroa 50 miljoonalla eurolla.
 On helppo uskoa, että viinaralli Suomenlahden yli saa tästä uutta vauhtia.
 Aloitetaan taulukolla, jonka Yle on koonnut yhdessä Veronmaksajien kanssa. Taulukko kuvaa esimerkkien avulla, mitä käytännössä on tapahtumassa.
 Suomen hallitus suunnittelee alkoholiveron nostoa samaan aikaan kun Viro ja Latvia painavat hintoja alas.  Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Taulukko kuvaa oluen ja viinan nykyistä hintatasoa sekä odotettavissa olevia muutoksia. Esimerkkihinnat ovat poimintoja kolmen maan alkoholia myyvien liikkeiden hinnastoista.
 Tällä hetkellä lavallinen nelosolutta maksaa Suomessa hieman yli 30 euroa. Virosta 24 tölkin lavan voi tuoda alle 20 eurolla ja Latviasta alle 15 eurolla.
 Ei siis ole mikään ihme, että jo neljännes Suomenlahden ylittävästä alkoholin matkustajatuonnista tulee Viron sijasta Latviasta. Jopa virolaiset ovat ryhtyneet hakemaan oluita Latviasta halvemman hinnan perässä.
 Viro on nostanut viime vuosina alkoholiveroaan ja on siksi päätynyt viinarallin vastaanottavaksi osapuoleksi.
 Tämä huolestuttaa Viroa ja tästä päästäänkin siihen, mitä tapahtuu jatkossa.
 Lue myös :
 Alkoholiveron laskun toivotaan tuovan suomalaisasiakkaat takaisin Tallinnaan – tällaiset ovat kolmen kauppiaan odotukset
 Viro leikkaa, Latvia vastaa – Suomi nostaa
 Pääministeri  Antti Rinteen  (sd.) hallitus on linjannut, että se tulee nostamaan alkoholiveroa 50 miljoonalla eurolla. Jos korotus jakautuu tasaisesti eri tuoteryhmiin, se tarkoittaisi vajaan euron korotusta olutlavan hintaan ja puolen euron korotusta vodkapullon hintaan.
 Samaan aikaan Viro on päättänyt lähteä hillitsemään viinarallia etelärajallaan. Työkaluna on alkoholivero, jota Viro aikoo laskea 25 prosenttia. Ensi viikolla voimaan astuvan veromuutoksen jälkeen olutlavan hinta laskee arviolta yli kaksi euroa ja vodkapullon noin puolitoista euroa.
 Latvia taas on ilmoittanut vastaavansa Viron alkoholiveron laskuun pudottamalla omaa alkoholiveroaan. Maan  yleisradioyhtiön mukaan  alkoholin verotusta tullaan laskemaan 15 prosenttia.
 Veronalennus saattaa laskea Latvian verotuloja jopa sadalla miljoonalla eurolla. Pääministeri  Krišjānis Kariņšin  mukaan Latvia ei halua olla halvan viinan maa – vaan oli itse asiassa suunnitellut viinan verotuksen vähittäistä nostamista.
 Kariņšin mukaan Viron linjaus edellytti kuitenkin nopeaa vastaliikettä. Tämänkin veromuutoksen on määrä astua voimaan samaan aikaan kuin Viron muutoksen – joten kiire tulee.
 Kuten yllä oleva kaavio kertoo, Latvian veronalennus ei koske olutta.
 Lopputuloksena alkoholin hinnat tulevat Viron ja Latvian välillä kaventumaan jonkin verran – ja lisäksi hintaerot Suomeen kasvavat merkittävästi. Esimerkiksi lava nelosolutta saattaa jatkossa maksaa Veronmaksajien toteuttaman laskelman mukaan Suomessa yli 20 euroa enemmän kuin Latviassa.
 Ampuvatko Viro ja Latvia omaan nilkkaansa?
 Tässä artikkelissa esitetyt laskelmat laati Veronmaksajain keskusliiton ekonomisti  Janne Kallunen .
 – Virossa viinapullon hinta laskee pikkuisen enemmän kuin Latviassa, toisaalta Latvian hinta on jo nyt alhaisempi kuin Virossa muutoksen jälkeen tulee olemaan, hän summaa lopputulosta.
 Sama ilmiö on havaittavissa myös olutsalkun hinnassa. Kahden maan välinen ero kapenee, mutta ei kuroudu umpeen.
 Kallusen mukaan lopputulos saattaa olla se, että kulutus kasvaa molemmissa maissa, mutta verotulot pienenevät.
 – Tässä saatetaan ampua kuvaannollisesti omaan jalkaan.
 "Huomioi myös pantti" Laskelmaa tutkiessa on syytä huomata, että nelosolut on Suomessa kallista myös siksi, että se ei marketeissa ole keskioluen kaltainen sisäänheittotuote. Veronmaksajien Janne Kallunen muistuttaa myös, että toisesta maasta haetuista pulloista ja tölkeistä ei saa panttia. Tämä seikka kaventaa Suomesta ostetun olutlavan hintaeroa muihin ja käytännössä kuroo umpeen Viron ja Latvian välisen hintaeron virolaisen kuluttajan näkökulmasta. Virossa oluttölkin pantti on 10 senttiä, Suomessa 15 senttiä. Latviassa ei ole vastaavaa panttijärjestelmää. (Klo 21.40: Tarkennus yllä "virolaisen kuluttajan näkökulmasta")
 Tämän artikkelin laskelmassa on oletettu, että Suomi korottaisi alkoholiveroa tasaisesti kaikissa tuoteryhmissä. Janne Kallunen arvioi, että näin Rinteen hallitus ei todennäköisesti kuitenkaan toimisi.
 Todennäköisempää on, että veroja korotetaan alueilla, joilla Viro ja Latvia eivät ole laskemassa veroja.
 – Käytännössä tämä voisi tarkoittaa esimerkiksi viinejä, hän sanoo.
 Tähän suuntaan  on vihjannut  myös pääministeri Rinne.
 "Ralli saa varmasti lisää vauhtia"
 Matkailu- ja Ravintolapalveluiden edunvalvoja MaRa:n toimitusjohtaja  Timo Lappi  on aivan varma, mitä seuraavaksi tulee tapahtumaan.
 – Matkustajatuonti kasvaa entisestään. Suomi menettää jo nyt vuosittain 190 miljoonaa euroa pelkästään alkoholiin liittyviä verotuloja. Ja lisämenetyksiä tulee, kun suomalaiset käyvät kylpylöissä, hotelleissa sekä ravintoloissa ja ostavat tavaroita, Lappi toteaa.
 – Sitä minä ihmettelen, että hallitus ja valtiovarainministeri katsovat pisteverojen tuottoa eivätka sitä kokonaisuutta, mitä tapahtuu kun kotimaan matkailu vaihtuu ulkomaan matkailuun.
 Alkoholijuomien matkustajatuonti nousi nykyisiin mittasuhteisiin 2000-luvun alussa.  Juha-Matti Mäntylä / Yle
 Tutkimusten mukaan yhä harvempi suomalainen tuo ulkomaanmatkoiltaan alkoholía. Toisaalta, kuten yllä oleva kaavio kertoo, tuodun alkoholin määrä ei ole kokonaisuutena juurikaan laskenut.
 Tästä voi päätellä, että matkustajatuontina tuodaan yhä suurempia eriä.
 Timo Lappi toteaa, että viime vuoden toukokuusta tämän vuoden huhtikuuhun tuonti on kasvanut yli seitsemän prosenttia.
 – Suomeen tuodaan jo nyt puolitoistakertaisesti se määrä alkoholia, joka suomalaisissa ravintoloissa kulutetaan.
 Matkailu- ja ravintola-alalla on Rinteen hallitukselle yksi kestotoive – ravintola-anniskelun arvonlisäveron alennus 24 prosentista 14 prosenttiin.
 – Se toisi noin 3 000 työpaikkaa alalle ja ennen kaikkea pelastaisi työpaikkoja, Timo Lappi lupaa.

Näin paljon oluen ja viinan hinta laskee – ensi viikolla Baltian viinaralli ottaa uusia kierroksia


Summary: Viro laskee heinäkuun alusta alkaen sekä vahvojen että mietojen alkoholijuomien valmisteveroa 25 prosenttia.

TALLINNA  Kaksi vuotta sitten Viro korotti tuntuvasti alkoholiveroa, minkä seurauksena virolaiset alkoivat hakea jopa neljänneksen alkoholijuomistaan Latviasta.
 Vähentääkseen Latviaan suuntautuvaa viinarallia, maan uusi hallitus päätti tänä kesänä laskea alkoholiveroa. Kysyimme kolmen tallinnalaiskaupan edustajalta kommentit verouuditukseen ja näin he vastasivat:
 Imre Poll, SuperAlkon johtaja
 ”Kun Viro korotti alkoholiveroa kesällä 2017, reagoimme nopeasti: avasimme kolme uutta alkoholimyymälää Latvian puolelle.
 Virossa sijaitsevien myymälöidemme myynti on laskenut kahdessa vuodessa noin 30 prosenttia. Odotamme, että myynti elpyy heinäkuusta alkaen merkittävästi.
 Emme kuitenkaan aio tässä vaiheessa sulkea myöskään Latvian liikkeitämme. Latviakin suunnittelee alkoholiveron laskua, joten voi olla, että osa varsinkin Etelä-Viron asukkaista hakee jatkossakin juomansa Latviasta.
 Emme kuitenkaan aio tässä vaiheessa sulkea myöskään Latvian liikkeitämme.  Imre Poll, SuperAlko
 Onneksi Viron elintaso nousee. Tulevaisuudessa virolaisten ei ehkä tarvitse matkustaa Latviaan muutamaa senttiä halvemman oluen vuoksi.
 Suomalaiset ovat meille todella tärkeä asiakasryhmä. Tallinnan-liikkeissämme jopa 70 prosenttia asiakkaista on suomalaisia. Viime vuosina suomalaisasiakkaiden määrä on osoittanut pieniä laskemisen merkkejä. Uskon, että heinäkuusta alkaen meillä käy suomalaisia taas edellisvuosien malliin.”
 Anders Lubja, Liviko Storen johtaja
 ”Hallituksen päätös laskea alkoholiveroa on erinomainen. Uudistuksen ajoitus oli kuitenkin kummallinen. Virolaiset ostavat reilusti alkoholia ennen juhannusta. Juhannuksen jälkeen myynti rauhoittuu selvästi muutamaksi viikoksi. Olisi ollut parempi, jos verouudistus olisi tullut voimaan jo ennen juhannusta.
 Myyntimme on ollut viime vuosina selvässä laskussa. On kuitenkin vaikea sanoa, johtuuko lasku alkoholiveron korotuksesta vai jostakin muusta.
 Olisi ollut parempi, jos verouudistus olisi tullut voimaan jo ennen juhannusta.  Anders Lubja, Liviko Store
 Itse veikkaan yhdeksi syyksi Tallinnan sataman suurta remonttia. Satama-alue muuttuu niin nopealla tahdilla, etteivät ihmiset enää osaa liikkua siellä eivätkä löydä liikettämme yhtä helposti kuin ennen.
 Satamassa sijaitsevan liikkeemme asiakkaista selvä enemmistö on suomalaisia. Toivomme niin virolais- kuin suomalaisasiakkaiden määrän kasvavan tänä kesänä.”
 Katrin Bats, Rimi-kauppaketjun tiedottaja
 ”Alkoholin myynti liikkeissämme on laskenut vuoden 2017 jälkeen noin kolmekymmentä prosenttia. Etelä-Virossa, lähellä Latvian rajaa, lasku on ollut vielä rajumpaa. Siellä sijaitsevissa kaupoissamme alkoholin myynti on romahtanut jopa puoleen entisestä.
 Vodkapulloja tallinnnalaisen myymälän hyllyssä. Silja Massa
 Odotamme, että heinäkuun alusta alkaen myynti vilkastuu jonkin verran. Se tuskin nousee kuitenkaan aivan entiselle tasolle.
 Tänä vuonna Virossa on tulossa voimaan myös lakiuudistus, jossa alkoholin ulkomainonta kielletään. Lisäksi alkoholituotteet eivät enää pian saa olla ruokakaupoissa näkyvillä, vaan alkoholiosastot pitää eristää muusta liiketilasta seinällä tai sermillä. On vaikea sanoa, mikä kaikkein uusien säädösten yhteisvaikutus tulee olemaan.
 Odotamme, että heinäkuun alusta alkaen myynti vilkastuu jonkin verran.  Katrin Bats, Rimi kauppaketju
 Tilastot myös näyttävät, että nuoret käyttävät alkoholia huomattavasti vähemmän kuin aiemmat sukupolvet. Tämä on tietenkin positiivinen asia.
 Rimi ei edes yritä kilpailla kaikkein halvimmilla alkoholijuomien hinnoilla. Mieluummin edistämme kohtuullista ja sivistynyttä alkoholinkulutusta.
 Varsinkin Tallinnan satamassa sijaitsevan Nautica-kauppakeskuksen Rimissä käy todella paljon suomalaisia. Totta kai on hienoa, jos verouudistus lisää suomalaisasiakkaiden määrää siellä entisestään!”
 Lue seuraavaksi :
 Näin paljon oluen ja viinan hinta laskee – ensi viikolla Baltian viinaralli ottaa uusia kierroksia

Alkoholiveron laskun toivotaan tuovan suomalaisasiakkaat takaisin Tallinnaan – tällaiset ovat kolmen kauppiaan odotukset


Summary: Kiina käy voimakasta kamppailua maailman johtajuudesta myös mielikuvien tasolla.

Pyrkiessään maailman mahtivaltioksi Kiina on laittanut yhä enemmän paukkuja niin sanottuun soft poweriin, pehmeään voimaan.
 Pehmeää voimaa on kaikki se, jolla Kiina pyrkii rakentamaan imagoaan ja lisäämään viehätysvoimaansa ulkomailla. Sitä ovat opiskelijavaihto, Kiinan ulkomaille suunnatut mediat, avustusprojektit Afrikassa, mutta myös kungfu-elokuvat ja Ähtärin pandat.
 On arvioitu, että Kiina käyttää pehmeään voimaan vuosittain useiden miljardien tai jopa kymmenen miljardin dollarin arvosta varoja. Tarkan luvun tietävät vain Kiinan johtajat.
 Ähtärin pandat Pyry (kuvassa) ja Lumi ovat Kiinan pehmeää voimaa. Kiina on vuokrannut pandoja 25 maan eläintarhoihin. Pandadiplomatiallaan Kiina pyrkii luomaan itsestään myönteistä mielikuvaa.   Mirva Ekman / Yle
 Kiinan pehmeän voiman vaikutuksia on hankala mitata. Selvää on, ettei Kiina ole länsimaissa onnistunut vaikuttamisessaan kovin hyvin.
 – Jos Kiinan soft power -pyrkimykset määritellään mediakeskeisiksi, niin voi todeta, ettei Kiinan läntisessä mediakuvassa ole viime vuosina havaittu merkittävää muutosta. Tämä siis Kiinan huomattavista rahallisista panostuksista huolimatta, sanoo tutkija  Jukka Aukia .
 Shanghaissa Fudanin yliopistossa stipendiaattina oleva Turun yliopiston tutkijatohtori Aukia on tehnyt väitöskirjansa Kiinan pehmeästä voimasta.
 Kiina ei tunnusta uskottavuusongelmaa
 Länsimaissa positiivisen Kiina-kuvan rakentaminen on vaikeaa, koska esimerkiksi ihmisoikeusrikokset, opposition tukahduttaminen ja ruokakriisit ovat hyvin ihmisten tiedossa ja mielissä.
 Kiinan pehmeä voima Kiina pyrkii parantamaan mainettaan niin sanotulla pehmeällä voimalla Pehmeän voiman kirjo on laaja. Siihen kuuluvat mm. kulttuurivaihto, kieliopetus, avustusprojektit ja viihde Kiinan on arvioitu käyttävän pehmeään voimaan jopa kymmenen miljardia dollaria vuodessa Länsimaissa Kiina ei ole onnistunut parantamaan julkisuuskuvaansa. Afrikassa Kiinaan suhtaudutaan paljon myönteisemmin
 Tätä uskottavuusongelmaa Kiina ei näytä pyrkivänkään ratkaisemaan, Jukka Aukia sanoo.
 – Oikeastaan päinvastoin, Kiinan keskushallinto on viime vuosina lisännyt kotimaisen kulttuuriteollisuuden valvontaa ja sensurointia. Samalla sen pitäisi tuottaa pehmeän voiman tuotteita, jotka otettaisiin kansainvälisesti hyvin vastaan. Tässä on ristiriita, jota ei yksinkertaisesti haluta tai pystytä näkemään, Aukia sanoo sähköpostihaastattelussa.
 Matkapuhelinjätti Huaweihin kohdistuvat vakoiluepäilyt koettelevat Kiinan mainetta.  AOP
 Juuri nyt Kiinan julkisuuskuvaa länsimaissa koettelee rankasti matkapuhelinjätti Huaweihin kohdistuvat vakoiluepäilyt.
 – Vakoilusyytökset totta kai vahingoittavat Kiinan mainetta. Toisaalta tilanne antaa Kiinan johdolle mahdollisuuden syyttää länttä tekopyhyydestä ja Kiina-fobiasta. Näitä tilaisuuksia jätetään harvemmin käyttämättä.
 Tavoitteena nostaa suosio talouden tasolle
 Kiina alkoi kiinnittää enemmän huomiota kulttuurivientiin 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa. Pehmeästä voimasta alettiin puhua viimeistään viisi vuotta sitten, kun presidentti  Xi Jinping  julisti, että Kiinan on luotava itsestään hyvä kertomus ja kommunikoitava paremmin muun maailman kanssa.
 – Xi Jinping on usein todennut, että Kiinan tulisi lisätä kansainvälistä suosiotaan vastaamaan maan taloudellista painoarvoa. Xi mainitsee yleensä pehmeän voiman samassa yhteydessä, jossa toivoo Kiinan kertovan paremmin oman tarinansa maailmalle, sanoo tutkija Jukka Aukia.
 Kiinan presidentin Xi Jinpingin vaimo
Peng Liyuan on kuuluisa laulaja- ja näyttelijätähti. Hän on herättänyt myönteistä huomiota lännessäkin ja edustaa siten Kiinan pehmeää voimaa.  Wu Hong / EPA
 Imagon rakentaminen on Kiinalle koko ajan tärkeämpää sen pyrkiessä maailman johtavaksi valtioksi vuoteen 2049 eli Kiinan kansantasavallan 100-vuotispäivään mennessä.
 – Kiina haluaa kasvattaa pehmeää voimaa, jotta se pystyy paremmin hyödyntämään kehittyviä talouksia, muokkaamaan kansainvälisen hallinnon normeja ja yleensä kasvattamaan vaikutusvaltaansa, Aukia summaa.
 Kiina itse näkee myös uuden silkkitien osana pehmeää voimaansa.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Monissa Afrikan maissa ja esimerkiksi Venäjällä ihmisillä on Kiinasta mielipidekyselyjen mukaan hyvinkin positiivinen käsitys. Yhdysvalloissa, Euroopassa ja useissa Kiinan naapurimaissa suhtautuminen on paljon kriittisempää.
 Konfutse-instituutteja on jo yli 500
 Näkyvä osa Kiinan pehmeää vaikuttamista on kulttuurivienti. Kiinan kieltä ja kulttuuria edistäviä Konfutse-instituutteja on perustettu vilkkaalla vauhdilla yliopistojen yhteyteen suurimmassa osassa maailman maita.
 Nykyisellään Kiinan opetusministeriön alaisuudessa toimivia instituutteja on 548 142 maassa. Yksi niistä toimii Helsingissä.
 Kiinan kieltä ja kulttuuria opettavia Konfutse-instituutteja on jo 142 maassa. Kuvassa opiskellaan Pakistanin Islamabadissa.  AOP
 Verkosto on laajentunut nopeasti, sillä ensimmäinen Konfutse-instituutti perustettiin Etelä-Korean Souliin vuonna 2004.
 – Mitä tulee julkiseen diplomatiaan, niin siinä Kiina panostaa erityisesti mediaan ja koulutusvaihtoon, Jukka Aukia toteaa.
 Kiina onkin maailman halutuimpia vaihto-opiskelun kohteita, toissa vuonna kolmanneksi suosituin. Kiinassa opiskeli tuolloin yli 440 000 ulkomaalaista vaihto-opiskelijaa. Kiina myös tukee taloudellisesti joidenkin maiden opiskelijoita.
 Ilkka Kemppinen / Yle
 Vastaavasti kiinalaisia vaihto-opiskelijoita oli ulkomailla toissa vuonna yli 600 000.
 – Kiina lähettää kiinan kielen ja kulttuurin opettajia ulkomaille. Kiinaa on myös syytetty kansainvälisten opiskelijajärjestöjen kautta vaikuttamisesta.
 Liialliseen vaikuttamiseen on reagoitu muutamissa yliopistoissa. Yhdysvalloissa Chicagossa ja Pennsylvaniassa ja Tukholmassa Konfutse-instituutteja on suljettu, koska niitä on epäilty Kiinan valtion vaikuttamispyrkimyksistä. Yleensä instituuttien hyöty on kuitenkin koettu molemminpuoliseksi.
 Kiina kasvattaa mediaverkostoaan
 Kiina on kasvattanut mediaverkostoaan vauhdilla. Valtion uutistoimistolla Xinhualla on määrä olla 200 toimistoa ulkomailla ensi vuoteen mennessä.
 Kiinan media tekee paljon englanninkielisiä raportteja erityisesti Afrikasta. Valtiontelevision CCTV:n Afrikka-jutuissa kuvissa ovat usein kiinalaiset avustustyöntekijät.
 Lännessä Kiinan media mielletään propagandaksi, mutta Jukka Aukia arvioi, että Kiinalla olisi median saralla mahdollisuuksia, jos se alkaisi noudattaa vapaan journalismin pelisääntöjä. Ei tosin ole mitään merkkejä siitä, että näin tapahtuisi.
 – Näkisin, että läntisen lehdistön perinteisille toimintatavoille aidon vaihtoehdon tarjoaminen olisi potentiaalinen keino nostaa Kiinan kansainvälistä profiilia. Kuuluvamman äänen antaminen kehittyville maille voisi kiinnostaa globaalia yleisöä, mutta vain jos se tehdään jonkinasteisella vilpittömyydellä. Eli toiminnan pitäisi olla toimittaja- ja uutiskanavalähtöistä eikä ylhäältä alas annettua määräilyä.
 Vaurastumisen esimerkki on vahvaa pehmeää voimaa
 Kehitysmaissa Kiinan vahvinta pehmeää voimaa on sen esimerkki kansan vaurastumisesta. Satojen miljoonien kiinalaisten nouseminen pois köyhyydestä on Afrikasta katsottuna vaikuttavaa.
 Afrikassa Kiinan investoinnit infrastruktuuriin ovat tuoneet suosiota ja Kiinan julkikuva onkin siellä parempi kuin muualla maailmassa. Esimerkiksi Etiopiassa, Ghanassa ja Malissa kolme neljäsosaa vastaajista on suhtautunut Kiinaan myönteisesti mielipidekyselyissä.
 Kiina käyttää paljon rahaa terveydenhuoltoprojekteihin Afrikassa. Kuvassa kiinalaisen lääkintäryhmän jäseniä Botswanassa.  AOP
 Tutkija Jukka Aukia sanookin, että Kiinan kehittyvistä maista saama tuki on pehmeän voiman voitto. Tavallinen kansa ei kuitenkaan ole Afrikassa aina hyötynyt Kiinan läsnäolosta, mutta eliitti usein sitäkin enemmän.
 Kiina on luonut tiiviit suhdeverkostot valtiojohtajiin ja valtionyhtiöiden ympärille.
 – Kehittyvissä maissa, joissa poliittinen ja taloudellinen ympäristö on vähemmän ”institutionaalisesti suojattu”, kiinalaiset toimijat pitävät yllä kahdenvälisiä suhteita poliittiseen, taloudelliseen ja sotilaalliseen johtoon. Tämä soft power -lähestyminen on leimallista Kiinan toimille Afrikassa.
 Kiinan lähestymistapa Afrikkaan on erilainen kuin länsimaiden. Kiina on perinteisesti korostanut, ettei sillä ole siirtomaaisännän menneisyyttä eikä se halua sekaantua Afrikan maiden sisäisiin asioihin.
 Kiina on painottanut Afrikan maiden suvereniteettia eikä se ole asettanut projekteilleen ehtoja vaikkapa demokratian tai ihmisoikeuksien noudattamisen suhteen. Osa tätä ovat lahjoitukset, korottomat lainat ja esimerkiksi maatalouden ja terveydenhuollon koulutusohjelmat.
 Kyse ei ole pelkästään luonnonvaroista
 Kiina vie Afrikasta eniten luonnonvaroja maailmassa: öljyä, mineraaleja ja raakamateriaaleja. Yhtälailla Afrikan markkinat ovat Kiinalle erittäin tärkeät, se tuo mantereelle eniten kuluttajatuotteita.
 Lähes kaikkien Afrikan maiden johtajat osallistuivat Kiinan ja Afrikan yhteistyöelimen FOCAC:in huippukokoukseen Pekingissä viime syyskuussa.  Madoka Ikegami / EPA
 Pehmeä vaikuttaminen on voimakasta Kiinan resurssien tarpeen takia, mutta ei pelkästään sen takia.
 – Luonnonvarojen turvaamisen lisäksi Kiina näkee Afrikan halukkaana yhteistyökumppanina muokkaamaan kansainvälistä päätöksentekoa. Siksi sinne suunnataan myös pehmeän voiman resursseja.
 Kiina onkin saanut Afrikan valtioilta tukea esimerkiksi YK:ssa ja muissa kansainvälisissä järjestöissä.
 Silti Kiinan julkikuva on Afrikassakin kaukana puhtoisesta. Monissa mantereen maissa Kiinaa syytetään uuskolonialismista ja luonnonvarojen riistämisestä. Usein Kiina tuo rakennusprojekteihin ja vaikkapa kaivoksiin työntekijät Kiinasta, mikä on omiaan lisäämään kritiikkiä.
 Pehmeän voiman onnistumisia ovat myös muutamat hittielokuvat
 Tutkija Jukka Aukia arvioi, että eräät Kiinan suurimmista onnistumisista pehmeän voiman käytössä länsimaissa löytyvät viihteestä. Pehmeän voiman ja propagandan välinen ero on veteen piirretty viiva.
 – Elokuvat Hiipivä tiikeri ja piilotettu lohikäärme ja Hero otettiin lännessä hyvin vastaan. Toisaalta Kiina-tutkijat eivät ole löytäneet yksimielisyyttä siitä, voidaanko niitä pitää Kiinan valtion propagandana vai ei. Ehkä ne siksi voitaisiin luokitella onnistuneiksi kiinalaiseksi pehmeän voiman tuotteiksi.
 Aivan kuten Hollywood-elokuvat tarjoavat myönteistä kuvaa Yhdysvalloista, pyrkii Kiina samaan omassa elokuvatuotannossaan.
 The Wandering Earth on tuorein kiinalainen menestyselokuva.  AOP
 Viime vuosina monet kiinalaiset elokuvat ovat menestyneet lännessäkin, mutta yleensä ne eivät tavoita suuria yleisöjä länsimaissa. Aukia toteaa, että samalla kun elokuvien merkitys viihdeteollisuudessa kasvaa, on niillä yhä enemmän painoa myös Kiinan soft power -pyrkimyksissä.
 – Viimeisimpää esimerkkiä voi nyt katsella Suomessakin Netflixistä. The Wandering Earth -niminen scifileffa on tuottanut maailmanlaajuisesti yli 700 miljoonaa dollaria.
 Kiinan tavoitteena on vaikuttaa länsimaiden nuoriin elokuvilla, mutta se on vaikeaa.
 – Tähän kai pyritään, mutta niin kauan kuin valtio kontrolloi ja sensuroi elokuvateollisuutta, kiinalaiset filmit tuskin saavuttavat sen suurempaa kansainvälistä suosiota.
 – Nykyään kotimaisista elokuvista pyritään Kiinassa sensuroimaan länsimaiset arvot, tupakointi, seksuaalivähemmistöt, tatuoinnit ja miesten korvakorut. Näillä eväillä ei voi povata jättimenestystä ainakaan läntisen yleisön parissa.
 Lisää aiheesta:
 30 vuotta sitten Peking näytti sotatantereelta, mutta nykynuoret eivät tiedä siitä mitään – "En käsitä, miksi vanhemmat eivät puhu asiasta lapsilleen"
 Analyysi: Suomi pääsi Kiinan syleilyyn – Pandamaat eivät mesoa ihmisoikeuksista
 Kiina havittelee uutta Silkkitietä – tarjolla 890 miljardin investoinnit
 Presidentti Niinistö tapasi Kiinan Xin: Illallinen venähti, koska puhuimme pitkään ihmisoikeuskysymyksistä
 Aiheesta muualla:
 ChinaPower: Is China’s soft power strategy working?
 Council on Foreign Relations: China’s Big Bet on Soft Power
 The Financial Times: Confucius Institutes: cultural asset or campus threat?

Kiinan imagonrakennus nielee paljon rahaa ja pehmeä voima ulottuu opiskelijoista pandoihin – länsimaita on kuitenkin vaikea hurmata


Summary: "Minut määrättiin menemään sinne, joten minä menin. En ollut peloissani", sanoo vuonna 1986 palavan reaktorin alle mennyt Oleksiy Ananenko.

Ukrainan pääkaupungin Kiovan esikaupunkialueella asuu mies, jonka televisiosarja on nostanut maailmanmaineeseen. Mies on 59-vuotias  Oleksiy Ananenko , joka työskenteli vuonna 1986 Tšernobylin ydinvoimalassa insinöörinä.
 Ananenkosta kerrotaan tuoreessa yhdysvaltalaisen HBO-kaapelitelevision Chernobyl-sarjassa, jossa hänen ja kahden muun insinöörin toiminta esti onnettomuuden tapahduttua vieläkin suuremman katastrofin syntymisen. Ananenkon mielestä hänen toiminnassaan ei ollut mitään sankarillista.
 – En ole koskaan tuntenut olevani sankari. Tein työtäni, hän sanoo.
 Kuitenkin Ananenko ryhtyi vaaralliseen operaatioon estääkseen lisäräjähdyksen.
 Televisiosarjassa Ananenkoa ja kahta muuta insinööriä näyttelevät miehet raivaavat tiensä veden täyttämien käytävien läpi tyhjentääkseen vesitankin, joka sijaitsi kolme metriä palavan reaktorin alapuolella.
 Televisioyhtiö HBO:n ydinvoimalakatastrofista kertova Chernobyl-draamasarja julkaistiin alkukesästä 2019.  HBO
 Kuvaruudulla näkyy, kuinka viranomaiset kertovat työntekijöille uhkaavasta vaarasta ja kolme vapaaehtoista miestä ilmoittautuu estääkseen "miljoonien" kuoleman.
 Asiantuntijat pelkäävät uutta räjähdystä, jos kuuma radioaktiivinen polttoaine pääsisi kosketuksiin suuren vesimassan kanssa.
 Tosiasiassa tapahtuma-aikaan mahdollisen toisen räjähdyksen aiheuttaman katastrofin suuruutta ei tiedetty.
 Suojana vain sukellusvarusteet ja hengityssuojain
 Ananenko tarkentaa, että hän ja kaksi muuta insinööriä yksinkertaisesti tottelivat määräyksiä. Heille ei myöskään kerrottu riskeistä, joille he saattoivat itsensä alttiiksi.
 – Minut määrättiin menemään sinne, joten minä menin. En ollut peloissani, hän sanoo.
 Suojanaan vain sukellusvarusteet ja yksinkertaiset hengityssuojaimet miehet selviytyivät reaktorin alla osittain veden peitossa olevien käytävien läpi.
 Pimeässä miehet löysivät taskulamppujen valossa vesitankin lukot ja aukaisivat ne.
 – Kuulin heti valuvan veden äänen. Se oli ihmeellistä, Ananenko sanoo.
 Katsoessaan samaa kohtaa televisiosarjassa Ananenko huomasi virheellisyyksiä.
 – Meillä ei ollut noita, hän sanoo osoittaen sukeltajien happipulloja.
 – Ja me kuljimme nopeammin. Miksi nopeammin? Koska jos olisi kulkenut hitaasti, (säteily)annos olisi ollut suurempi.
 HBO-kaapelitelevision Chernobyl-sarja on kiinnostanut ympäri maailman.  HBO
 Ananenkolla oli mukanaan kaksi säteilyn annosmittaria, mutta hän ei muista saamaansa säteilyannoksen tarkkaa määrää.
 – Se merkitsee, ettei se ollut kovin suuri, hän sanoi.
 Ananenko oli työelämässä vuoteen 2017, jolloin hän joutui vakavaan auto-onnettomuuteen. Ananenko oli kuukauden koomassa, mikä vaikutti hänen muistiinsa.
 Onnettomuuden jälkeen hän jäi eläkkeelle. Hän asuu vaatimattomassa yhden makuuhuoneen asunnossa ja saa valtion eläkettä noin 369 euroa kuukaudessa.
 Lisää aiheesta:
 Venäläismediassa Chernobyl-sarjaa pidetään aivopesuna ja propagandana – Jenkkisarja on monen millenniaalin ensikosketus ydinonnettomuuteen
 Hittisarja Chernobyl lisännyt matkailuintoa myös Suomesta – turistit haluavat turma-alueelle, jossa aika pysähtyi 33 vuotta sitten

HBO:n Chernobyl-tv-sarjan sankariksi nostama mies ei koe olevansa sellainen


Summary: Poliisi on käynyt tunnistamassa Aarnion.

Huumerikoksista tuomittu   Jari Aarnio  on itse ilmoittautunut Helsingin vankilaan suorittamaan vankeusrangaistusta, kertoo Helsingin poliisi Twitterissä.
 Poliisi on käynyt tunnistamassa Aarnion virka-aputehtävänä. Poliisi ei tiedota asiasta enempää.
 Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö  Jari Aarnio  sai torstaina hovioikeudelta kymmenen vuoden vankeustuomion. Hovioikeus katsoi Aarnion syyllistyneen viiteen törkeään huumerikokseen, törkeään todistusaineiston vääristelemiseen, oikeudenkäytössä kuultavan uhkaamiseen ja lukuisiin virkarikoksiin.

Jari Aarnio on ilmoittautunut Helsingin vankilaan


Summary: Helsinki haluaa olla maailman toimivin kaupunki, mutta on kieltänyt isoja turistiryhmiä käyttämästä kaupungintalon vessoja.

Helsinki kiinnostaa kesäisin isoilla risteilyaluksilla Itämerta kiertäviä turistiryhmiä. Laivan tultua satamaan turistit pakkautuvat busseihin ja lähtevät kierrokselle, joka poikkeaa esimerkiksi Senaatintorilla ja Temppeliaukion kirkolla.
 On vain yksi ongelma: missä isoimmillaan jopa 50 hengen turistiryhmä saa käydä vessassa, etenkin nyt, kun kaupunki kielsi kesäkuun alussa turistiryhmiä käyttämästä kaupungintalon isoja vessatiloja?  Temppeliaukion kirkolla sama päätös tehtiin jo viime vuonna.
 – Hankala tilanne, kuvailee retkiä järjestävän tahon, Helsingin Turistioppaiden puheenjohtaja  Heidi Tetri .
 – Ymmärtääkseni meillä on Helsingissä koko Itämeren suurin osallistujamäärä retkille prosentuaalisesti. Mutta jos turistin koko retki menee miettiessä milloin pääsee vessaan tai jalat ristissä istuessa, niin silloin se kierros ei vastaa toiveita, hän jatkaa.
 Helsingin Turistioppaiden puheenjohtaja Heidi Tetri. Antti Kolppo / Yle
 Kaupungintalolla ei Tetrin mukaan ole pysähdytty varsinaisesti vessojen vuoksi, vaan siksi, että molemmilla puolilla on yhdet kaupungin päänähtävyyksistä: Kauppatori ja Senaatintori.
 – Siinä lomassa voi sujuvasti käydä vessassa. Eli nimenomaan se sijainti päänähtävyyksien keskellä on ollut ratkaiseva tekijä.
 Helsingin kaupungintalo sijaitsee sopivasti juuri Senaatintorin ja Kauppatorin välissä, jolloin sinne on helppo turistin pistäytyä – vaikka vessaan. Antti Kolppo / Yle
 Helsingin kaupunki: Kiellon syynä meteli
 Syy kaupungintalon vessojen kieltoon isoilta ryhmiltä on rakennuksen aulan konseptin muutos aiemmin keväällä, selittää Helsingin kaupungin markkinointipäällikkö  Sanna Forsström . Hänen mukaansa isot ryhmät eivät sovi tähän uuteen konseptiin, koska niistä lähtee liikaa ääntä.
 – Meille on avattu tapahtumatori, jossa saattaa olla päivittäin useitakin erilaisia tilaisuuksia. Ja suuret ryhmät tuovat tilaan ääntä, se on ollut syy tähän asiaan. Suuria ryhmiä yritetään ohjata muihin tiloihin.
 Forsström avaa tapahtumatorin ideaa kuvailemalla, että konseptin tarkoituksena on mahdollistaa erilaisia kohtaamisia kaupunkilaisten ja kaupungin toimijoiden kesken.
 – Siellä järjestetään erilaisia workshopeja, seminaareja, tilaisuuksia ja niin edelleen.
 – Näihin tapahtumiin saa pysähtyä, ja on mieluista, että yleisö on läsnä ja jää kuuntelemaan ja osallistumaan päivittäisiin asioihin. Mutta kun tapahtumatori on avoin, ääni kantaa keskelle siellä olevaa tilaisuutta.
 Helsingin kaupungin markkinointipäällikkö Sanna Forsström. Antti Kolppo / Yle
 Helsinki on ilmoittanut haluavansa olla maailman toimivin kaupunki. Miten vessakäynnin kieltäminen turisteilta sopii yhteen tämän tavoitteen kanssa?
 – Tapahtumatorilla yritetään mahdollistaa erilaisten toimijoiden kohtaaminen, juuri sitä maailman toimivinta kaupunkia rakentaessa. Tässä palloillaan erilaisten yleisöjen ja tarpeiden välillä. Nyt on koettu, että tapahtumatorin tapahtumallisuus on tärkeämpi asia.
 Kaupungin ratkaisu oli tehdä viereisen Sofiankadun aiemmin maksullisista wc-tiloista maksuttomia. Ne tosin ovat pienemmät kuin kaupungintalon: kun kaupungintalolla on 14 naistenvessaa, on Sofiankadulla naistenvessoja viisi.
 Kaupungin ohjeistus turisteille, jotka saapuvat kaupungintalolle vessakäynti mielessään. Antti Kolppo / Yle
 Helsingin kaupungintalon vessatilat. Antti Kolppo / Yle
 Kaupunginmuseo: Tervetuloa, turistiryhmät!
 Vessapaperin kulutus on lisääntynyt kaupungintalosta kulman takana sijaitsevassa Helsingin kaupunginmuseossa turistisesongin alettua.
 – Ihan selkeästi ovat oppaat ohjeistaneet ryhmiä käymään täällä vessassa, kertoo museon myyntitiimin johtaja  Rita Raitio .
 Raition mukaan turisteja on huomattu lisääntyvissä määrin, vaikkei ihan jonotolkulla sentään.
 – Asian huomaa siitä, miten paljon vessoja pitää pestä ja paperia viedä. Mutta ei tähän ilmiöön liity museon puolelta mitään negaatiota. Se on vain neutraali toteamus.
 Oikeastaan se on enemmänkin.
 – Meillä on linjaus, että me otamme kaikki lämmöllä vastaan. Tulivat he sitten vain vessaan tai vaikkapa aulaan syömään eväitä tai vain kääntymään meillä kysymässä jotain paikkaa tässä lähistöllä. Ja meillähän käy turistiryhmät kaupassa, joten me olemme tyytyväisiä ihan muutenkin.
 Museokaupan myynnit ovatkin nousseet turistien vessakäyntien myötä. Ainakin osa tuloista käytetään vessapaperin lisääntyneeseen tarpeeseen.
 Turistiopas: Jopa bajamajat kävisivät hätäratkaisuna
 Ongelma on olemassa myös Temppeliaukion kirkolla, jossa turistiryhmiä  kiellettiin viime vuonna käymästä vessassa turvallisuussyistä .
 Tuolloin Temppeliaukion kirkon palvelupäällikkö  Eekku Aromaa  perusteli päätöstä sillä, että vessan ovelle muodostuva jono tuli samalla hätäuloskäynnin tielle ja varauloskäynnin on oltava aina vapaana.
 Ratkaisuna vessatilanteeseen oppaat ovat Heidi Tetrin mukaan toisinaan ohjanneet yksittäisiä hätää kärsiviä turisteja käymään vessassa kahvilassa.
 – Tietysti sillä kehotuksella, että kahvilan vessa on tarkoitettu kahvilan asiakaskunnalle. Mutta tietenkin ensin se hätä pitää hoitaa ja sitten voi pohtia kahvin tai veden ostoa. Toiset kiltisti ostavat ja toiset eivät.
 Tetrin mukaan hätäratkaisuna kävisivät jopa sopiviin paikkoihin, kuten varjoisiin puistoihin, sijoitetut bajamajat, vaikka ne eivät kovin elegantteja olekaan.
 Kestävämpiäkin, joskaan ei täysin yksinkertaisia ratkaisuehdotuksia olisi:
 – Meillä on paljon julkisia rakennuksia, jotka eivät ole kesäaikaan käytössä. Esimerkiksi Temppeliaukion kirkon lähellä on Aalto-yliopiston rakennuksia, mutta tietenkin siihen tarvittaisiin valvonta ja se on kustannuskysymys.
 – Mutta kaupungilla on vessatiloja saatavissa, voisiko niitä käyttää?
 Ohjeistus vessan käyttäjälle Helsingin kaupungintalolla. Antti Kolppo / Yle

Helsinki sulki kaupungintalon vessat turistiryhmiltä – kulman takana olevassa museossa vessapaperin kulutus lähti heti kasvuun


Summary: Venäjällä Euroopan neuvoston täysivaltainen jäsenyys nähdään alkuna pakotteiden purkamiselle ja Krimin tunnustamiselle.

Venäjällä on ilakoitu maan paluusta Euroopan neuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi.
 – Tämä ei ole Moskovan diplomaattinen voitto, vaan maalaisjärjen voitto, asiaa kommentoi tuoreeltaan presidentti  Vladimir Putinin  lehdistöpäällikkö  Dmitri Peskov   hallituksen sanomalehden Rossijskaja gazetan mukaan .
 Venäjällä päätös on nähty ennen kaikkea tappiona Ukrainan Euroopassa ajamalle “russofobiselle” politiikalle.
 Venäjän valtion Rossija-1-tv-kanavan tähtitoimittaja  Olga Skabejeva  tviittasi Strasbourgista vierellään Venäjän valtuuskunnan puheenjohtaja  Pjotr Tolstoi  ukrainalaisten olevan hysteerisiä Venäjän palaamisesta Euroopan neuvoston parlamentaariseen yleiskokoukseen PACE:en. Skabejeva käyttää viestissään tunnistetta “PACE on meidän” mukaillen Krimin niemimaan valtaamisen jälkeen Venäjällä toisteltua “Krim on meidän”-iskulausetta.
 Venäläiset uskovat seuraavaksi pakotteiden höllentämiseen
 Venäläispoliitikot ovat tulkinneet päätöksen vievän kohti EU:n Venäjälle asettamien pakotteiden poistamista.
 Tätä mieltä on esimerkiksi  sanomalehti Vzgljadin haastattelema   Igor Lebedev , joka on yksi Euroopan neuvostoon palaavan Venäjän valtuuskunnan jäsenistä.
 Venäjän parlamentin ylähuoneen puheenjohtajan  Valentina Matvijenkon  mukaan kyse on “murtumasta pakotteiden ketjussa, jota Venäjään pahansuovasti suhtautuvat yrittävät takoa maan ympärille”. Matvijenkoa  siteeraa sanomalehti Kommersant .
 Länsimaat asettivat ensimmäiset talouspakotteet Venäjää vastaan vuonna 2014 sen jälkeen, kun maa valtasi kansainvälisen oikeuden vastaisesti Krimin Ukrainalta ja aloitti sotatoimet Itä-Ukrainassa.
 Yleiskokous äänesti Venäjän paluusta kaksi kertaa
 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous (PACE) hyväksyi lopullisesti Venäjän parlamentaarikkojen paluun eurooppalaiseen yhteistyöjärjestöön eilen keskiviikkona.
 Päätöstä kannatti 116 yleiskokouksen jäsentä  ja vastusti 62. Tyhjää äänesti 15 edustajaa.
 Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous kokoontuu Ranskan Strasbourgissa. Frederick Florin / AFP
 Yleiskokouksessa äänestettiin ensimmäisen kerran asiasta jo tiistaina. Myös silloin paluu hyväksyttiin suurella enemmistöllä, mutta asia otettiin vielä uudelleen käsittelyyn, kun osa edustajista vaati joitakin ehtoja tai rajoituksia Venäjän paluulle täysivaltaiseksi jäseneksi.
 Venäjä viestitti, ettei sen valtuuskunta aio palata PACE:en, jos sen toimintaa rajoitetaan. Lopulta yleiskokous äänesti rajoituksia vastaan ja hyväksyi Venäjän delegaation ehdoitta takaisin yleiskokoukseen.
 Venäjää vaaditaan, mutta ei pakoteta yhteistyöhön
 Jonkinlaisena kompromissina Venäjän paluuta vastustaville voidaan nähdä se, että  päätöksessä mainitaan  Venäjän rikkoneen kansainvälistä oikeutta toiminnassaan Itä-Ukrainan konfliktissa sekä liittäessään laittomasti itseensä Krimin niemimaan.
 Yleiskokous myös vaatii Venäjää vapauttamaan  Kertšin salmessa kiinniottamansa ukrainalaiset merimiehet , tekemään yhteistyötä Hollannin syyttäjäviraston kanssa malesialaisen  matkustajakoneen ampumisesta vastuussa olevien henkilöiden tuomitsemiseksi  ja estämään  seksuaalivähemmistöjen ihmisoikeuksien polkemisen Tšetšeniassa . Lisäksi päätöksessä vaaditaan Venäjää tutkimaan  oppositiojohtaja Boris Nemtsovin murhaa .
 Päätökseen ei ole kuitenkaan kirjattu mitään seurauksia, jos Venäjä ei suostu vaatimuksiin.
 Ukraina ja Baltian maat vastustavat Venäjän jäsenyyttä
 Venäläisten paluuta Euroopan neuvoston täysivaltaiseksi jäseneksi vastustivat jyrkästi muun muassa Ukraina, Britannia, Baltian maat ja Puola.
 Ukraina uhkasi lopettaa yhteistyön Euroopan neuvoston kanssa heti ensimmäisen Venäjän paluuta puoltaneen äänestyksen jälkeen.
 – Yritin saada (Ranskan presidentin Emmanuel)  Macronin  ja (Saksan liittokanslerin Angela)  Merkelin  vakuuttuneeksi siitä, että Venäjän valtuuskunnan paluu PACE:en olisi mahdollista vasta sen jälkeen, kun Venäjä toimii kaikkien yleiskokouksen sääntöjen mukaisesti. Valitettavasti meidän eurooppalaiset kumppanimme eivät kuunnelleet meitä ja toimivat eri tavalla, Ukrainan presidentti  Volodymyr Zelenskiy   kommentoi päätöstä .
 Kun toisen äänestyksen tulos tuli julki, Ukrainan lisäksi myös Viron, Latvian, Liettuan, Puolan, Slovakian ja Georgian valtuuskunnat protestoivat päätöstä ja poistuivat yleiskokouksesta kotimaihinsa konsultoimaan jatkotoimia omien hallitustensa ja parlamenttiensa kanssa.
 – Tämä lähettää täysin väärän viestin maalle, joka on ottanut uudelleen käyttöön aseelliset hyökkäykset, ei noudata ihmisoikeuksia omien kansalaistensa suhteen, eikä edistä vaan etsii keinoja horjuttaa eurooppalaisia demokratioita, maat sanovat yhteisessä julistuksessaan, josta  uutisoi The Baltic Times -verkkosivusto.
 Suomalaiset äänestivät Venäjän paluun puolesta
 Suomen kaikki viisi äänestykseen osallistunutta parlamentaarikkoa äänestivät venäläisedustajien lopullisen hyväksymisen puolesta PACE:en.
 He olivat Suomen valtuuskuntaa johtava  Kimmo Kiljunen  (sd.), varapuheenjohtaja  Anne-Mari Virolainen  (kok.),  Tarja Filatov  (sd.),  Inka Hopsu  (vihr.) ja  Hilkka Kemppi  (kesk.).
 Kiljusen mukaan Venäjän parlamentaarikkojen paluu Euroopan neuvostoon on voitto ihmisoikeuksille.
 – Venäjän jäsenyys Euroopan neuvostossa ja sen parlamenttivaltuuskunnan täysivaltainen toiminta yleiskokouksessa antavat moniarvoisuudelle enemmän tilaa venäläisessä yhteiskunnassa, Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen  arvioi eduskunnan tiedotteessa .
 Kansanedustaja ja Euroopan neuvoston Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen kuvattuna eduskunnassa,  Pekka Sipla / AOP
 Kun Venäjän paluusta äänestettiin parlamentaarisessa yleiskokouksessa ensimmäisen kerran tiistaina, suomalaisten äänet jakautuivat tasan. Anne-Mari Virolainen ja  Petri Honkonen  (kesk.) äänestivät Venäjän paluun puolesta ja Tarja Filatov ja  Minna Reijonen  (ps.) vastaan.
 Tutkija ei usko Venäjän ihmisoikeustilanteen paranemiseen
 Venäjään perehtynyt asiantuntija  Katri Pynnöniemi  ei ymmärrä suomalaisedustajien päätöstä tukea Venäjän paluuta Euroopan neuvoston täysvaltaiseksi jäseneksi.
 Hän pitää ajatusta siitä, että ihmisoikeudet etenisivät Venäjällä tämän päätöksen kautta erittäin lapsellisena.
 – Näyttää siltä, että Venäjä ei ole valmis muuttamaan olennaisesti omaa toimintaansa, vaan se yrittää hivuttaa muita näkemään omat kantansa, Helsingin yliopiston ja Maanpuolustuskorkeakoulun apulaisprofessori Pynnöniemi sanoo.
 Pynnöniemen mukaan Venäjälle Euroopan neuvoston jäsenyys on sen arvovaltaan liittyvä kysymys, jonka avulla maa pönkittää itsestään mielikuvaa tasavertaisena kumppanina. Hän on myös huomannut, kuinka päätös on tuonut esiin venäläisten vahingonilon ukrainalaisia kohtaan.
 Venäläispoliitikko pitää päätöstä alkuna Krimin tunnustamiselle
 Euroopan Neuvoston parlamentaarinen yleiskokous päätti perua Venäjän äänioikeuden viisi vuotta sitten Krimin valtauksen jälkeen.
 Myöhemmin Venäjä lopetti edustajiensa lähettämisen kokoukseen ja keskeytti 33 miljoonan euron suuruisen jäsenmaksunsa maksamisen.
 Paluupäätöksen jälkeen Venäjän ulkoministeri  Sergei Lavrov  on luvannut hoitaa rästissä olevat maksut.
 Venäjä on  nimennyt yleiskokoukseen palaavaan valtuuskuntaansa  vähintään kolme henkilöä, jotka ovat EU:n tai Yhdysvaltojen pakotelistalla.
 Yksi pakotelistalla olevista edustajista, Venäjän duuman ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtaja  Leonid Slutski   totesi keskiviikkona Venäjän mediassa , että parlamentaarinen yleiskokous otti päätöksellään ensimmäisen askeleen Krimin tunnustamisessa osaksi Venäjää.
 – Slutskin kanta on vahingollinen ja siirtää keskustelun voimapolitiikan alueelle, mikä ei kuulu Euroopan neuvostolle, Suomen valtuuskunnan puheenjohtaja Kimmo Kiljunen tuomitsi tänään torstaina venäläisen virkaveljensä kommentin.

"Maalaisjärjen voitto" vai "lapsellinen päätös"? – Venäjän paluu Euroopan neuvostoon jakaa Suomea ja Eurooppaa


Summary: Keväällä yhtiö ilmoitti muutoksista Oulun-tehtaallaan. Silloin yt-neuvotteluissa päätettiin 365 ihmisen irtisanomisesta.

Metsäyhtiö Stora Enso suunnittelee sulkevansa sahansa Kiteellä Pohjois-Karjalassa. Suunnitelma johtaisi toteutuessaan enintään 85 työpaikan vähenemiseen, ja Kiteen saha suljettaisiin vaiheittain tämän vuoden loppuun mennessä.
 Samalla yhtiön tarkoituksena on keskittää ja lisätä kuusitavaran tuotantoa Varkaudessa Pohjois-Savossa. Siellä henkilökunta vahvistuisi 20 henkilötyövuodella.
 Mahdollinen keskittäminen riippuu yhtiön mukaan elokuussa alkavien yhteistoimintaneuvottelujen lopputuloksesta.
 – Varkaudessa saataisiin synergioita myös Stora Enson sellu- ja kartonkitehtaista yhteisen raaka-aineen, logistiikan, infrastruktuurin ja energian käytössä. Keskittäminen vahvistaisi entisestään Stora Enson asemaa maailmanlaajuisena korkealaatuisten puutuotteiden ja innovatiivisten puupohjaisten ratkaisujen tarjoajana, puutuotteista vastaava johtaja  Jari Suominen  sanoo  tiedotteessa .
 Suunnitelman taustalla on yhtiön kannattavuuden ja kilpailukyvyn parantaminen. Stora Enso tavoittelee 120 miljoonan euron säästöjä muuttuvissa ja kiinteissä kustannuksissa.
 Kiteen sahan sulkemisella ei Stora Enson mukaan olisi merkittävää vaikutusta liikevaihtoon tai operatiiviseen liiketulokseen tänä vuonna.
 Stora Enso kertoi toukokuussa muuntavansa Oulun paperitehtaan kartonkitehtaaksi. Samassa yhteydessä yhtiö ilmoitti, että yt-neuvottelujen tuloksena  työt loppuvat 365 ihmiseltä .
 Toukokuun yt-neuvottelujen irtisanomiset toteutetaan pääosin ensi vuoden loppuun mennessä, jolloin 350 miljoonan euron investointi viedään loppuun ja hienopaperin valmistus Oulussa loppuu.

Stora Enso suunnittelee sahan sulkemista Kiteellä tänä vuonna – enintään 85 työpaikkaa vähenisi


Summary: Ainakin yhdeksän ihmistä on loukkaantunut kahden itsemurhaiskijän räjäytettyä pomminsa.

Tunisian pääkaupungissa Tunisissa tehtiin kaksi itsemurhapommi-iskua, kertoi Tunisian sisäministeriö torstaina. Viranomaisten mukaan ainakin 9 ihmistä loukkaantui kahdessa iskussa. Ainakin yksi poliisi kuoli iskuissa.
 Ensimmäinen tehtiin viranomaisten mukaan poliisipartiota vastaan Charles de Gaulle -kadulla. Itsemurhaiskussa loukkaantui viisi ihmistä. Kaksi heistä oli poliiseja ja kolme siviiliä.
 Toinen isku tehtiin hieman myöhemmin torstaina al-Qarjanin alueella. Itsemurhapommittajan iskussa loukkaantui neljä ihmistä. Pommi-isku tehtiin poliisiasemaa vastaan, kertoivat viranomaiset.
 Iskujen tekijää ei tiedetä.
 Tunisiassa on alkamassa lomakausi ja maahan odotetaan ennätysmäärää turisteja.
 Tunisia on taistellut erilaisia aseistettuja ryhmiä vastaan. Tunisiassa niitä toimii erityisesti Algerian raja-alueilla.
 Myös korkeat työttömyysluvut ovat lisänneet levottomuuksia maassa viime vuosina.
 Vuonna 2015 kymmeniä kuoli iskuissa, heidän joukossa kaksi turistia. Iskut tehtiin museossa Tunisissa ja rannalla Soussessa. Kolmas isku tehtiin presidentin turvallisuusjoukkoja vastaan. Isis sanoi tuolloin olleensa iskujen takana.
 Uutinen päivittyy.

Tunisiassa itsemurhaiskuja, yksi poliisi kuoli – ensimmäinen isku tehtiin poliisipartiota, toinen poliisiasemaa vastaan


Summary: On todennäköistä, että suomalaisten Isis-äitien ja -lasten kohtalo nousee esille kyselytunnilla.

Oppositio pääsee tenttamaan ensimmäistä kertaa uuden hallituksen ministereitä eduskunnan kyselytunnilla kello 16.
 Oletettavaa on, että ainakin  Syyriassa olevien Isis-naisten ja -lasten kohtalo  nousee esille. Hallitus ei ole vielä päättänyt, miten se heidän kanssaan toimii.
 Pääministeri  Antti Rinne   kommentoi keskiviikkona , että jos päätös olisi helppo, se olisi jo syntynyt.
 Yle näyttää vaalikauden ensimmäisen kyselytunnin suorana kello 16. Voit katsoa sitä yllä olevaa kuvaa klikkaamalla tai  Yle Areenassa .
 Myös Yle TV1 näyttää tuttuun tapaan kyselytunnin.
 Kokosimme alle tärppejä, mitä ainakin kannattaa tänään kyselytunnilla seurata.
 1) Kumpi ottaa tilan haltuun, perussuomalaiset vai kokoomus?
 Oppositiossa on nyt neljä eduskuntaryhmää. Perussuomalaiset, kokoomus, kristillisdemokraatit ja  Hjallis Harkimon  yhden kansanedustajan ryhmä Liike Nyt.
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat lähes yhtä suuria. Perussuomalaisilla on 39 paikkaa, kokoomuksella 38.
 Ne käyvät kilpailua  profiloitumisesta opposition vahvimmaksi puolueeksi. Kyselytunti antaa mahdollisuuden näyttää, millaisia aseita puolueilla on.
 .
 Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo ja perussuomalaisten puheenjohtaja Jussi Halla-aho johtavat suurimpia oppositiopuolueita. Vielä tänä torstaina Halla-ahoa ei kyselytunnilla näy, sillä hän tulee eduskuntaan vasta heinäkuussa. Jarno Kuusinen / AOP, Com.Pic.- Kuvatoimisto / Mauri Ratilainen / AOP, Jyrki Lyytikkä / Yle
 Perussuomalaiset ja kokoomus ovat vakuuttaneet tekevänsä oma politiikkaansa. Esimerkiksi kokoomuksen puheenjohtaja  Petteri Orpo   on sanonut , ettei tarkoitus ole muodostaa yhtä oppositiota.
 Perussuomalaisten puheenjohtaja  Jussi Halla-aho  on jo ehtinyt näykkiä kokoomusta ja sanonut uskovansa kokoomuksen joutuvan tekemään U-käännöksen etenkin ilmastoon ja maahanmuuttoon liittyvissä kysymyksissä.
 Kokoomus on oudossa paikassa. Reilun kolmenkymmenen vuoden aikana se  on ollut oppositiossa vain kerran , vuosina 2003–2007.
 Tämä vaatii opettelua.
 Mikä kyselytunti? Suullisella kyselytunnilla kansanedustajat esittävät ministereille kysymyksiä yleensä ajankohtaisista aiheista. Kysymys osoitetaan sille ministerille, jonka toimialaa asia koskee. Kyselytunneilla vastataan ennalta valmistelemattomiin kysymyksiin. Näin ollen punnituksi tulee ministerin kyky hallita oman alansa ajankohtaiset asiat. Kysymys ja vastaus saavat kumpikin kestää enintään minuutin, mikä takaa nopean rytmin. Puhemies ratkaisee, missä järjestyksessä edustajat saavat puheenvuorot ja minkä verran kustakin aihepiiristä keskustellaan. Kyselytunti pidetään torstaisin kello 16. Lähteet: Eduskunta ja valtioneuvosto
 2) Ketkä nousevat valovoimaisimmiksi puhujiksi?
 Monet hyvinä puhujina oppositiossa profliloituneet kansanedustajat ovat nyt hallituspuolueissa. Hallituspuolueita ovat SDP, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP.
 Hyvät puhelahjat ovat esimerkiksi vasemmistoliiton puheenjohtaja, opetusministeri  Li Anderssonilla  ja vasemmistoliiton eduskuntaryhmän puheenjohtajalla  Paavo Arhinmäellä.
 Myös muun muassa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  tunnetaan taitavana sanankäyttäjänä.
 Kuka siis ottaa nyt oppositiossa roolin valovoimaisimpana puhujana?
 Oppositiossa teräviä kommentteja voinee odottaa ainakin kokoomuksen  Ben Zyskowiczilta  ja  Juhana Vartiaiselta . Entä millaisen roolin ottaa kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpo? On arveltu, että sovinnollisena tunnettu Orpo ei välttämättä helposti profiloidu oppositiojohtajaksi.
 Entä haluavatko entinen oikeusministeri  Antti Häkkänen  ja talousasioihin perehtynyt  Elina Lepomäki  ottaa roolia kärkevinä oppositiopoliitikkoina?
 Heidän nimensä on mainittu myös  puolueen puheenjohtajaspekulaatioissa .
 Vasemmistoliiton puheenjohtaja Li Andersson on ollut kyselytunnilla oppositiossa tiukka hallituksen tenttaaja. Nyt hän on uudessa roolissa hallitusaitiossa opetusministerinä. Pekka Tynell / Yle
 Perussuomalaisten puheenjohtajaa Jussi Halla-ahoa ei vielä torstaina eduskunnan suuressa salissa näy, sillä hän palaa eduskuntaan vasta heinäkuussa Euroopan parlamentista.
 Nähtäväksi jää, millaisen roolin ottaa perussuomalaisten uusi kansanedustaja, nousevana kykynä pidetty  Riikka Purra.  Tilaa haluavat varmasti jatkossakin ottaa myös perussuomalaisten ryhmäjohtaja  Ville Tavio  ja entinen ryhmäjohtaja  Leena Meri . Ehkäpä myös "kansanmiehen" rooli kiinnostaa joitakuita edustajia.
 Myös kristillisdemokraattien puheenjohtaja  Sari Essayah  tunnetaan selväsanaisena argumentoijana.
 Kaikki eivät pääse ääneen, vaikka haluaisivatkin. Kyselytunti kestää nimensä mukaisesti tunnin ja puhemies päättää puheenvuorot.
 Ensimmäisen kysymyksen saa esittää suurin oppositiopuolue eli perussuomalaiset.
 3) Miten uudet ministerit pärjäävät paineen alla?
 Hallitusaitiossa istuu nyt  monta uutta ministeriä . Keskusta on ainoa puolue, joka oli hallituksessa myös edellisellä vaalikaudella.
 Tiedetään, että oppositiosta on helppo huudella. Nyt ministerit joutuvat kantamaan vastuuta ja puolustamaan yhteistä hallitusohjelmaa, vaikka kaikki sen osat eivät miellyttäisikään.
 Ministerit joutuvat myös henkiseen prässiin, sillä heiltä vaaditaan vastauksia kiperiinkin kysymyksiin.
 Ministerit ovat ehtineet ottaa tehtäviään haltuun vasta vajaan kuukauden ajan.
 Kiinnostavaa on siis seurata, miten käy nyt, kun kysymyksiin on annettava vastaus eikä pelkkä kyseenalaistaminen oppositiosta riitä.
 Lisää aiheesta:
 Pääministeri Rinne suomalaisista Isis-lapsista: "Jos asia olisi helppo, se olisi jo päätetty"
 Perussuomalaiset ja kokoomus himoitsevat pääoppositiopuolueeksi  – Halla-aho uskoo kokoomuksen tekevän U-käännöksen, Orpo arvioi linjan kirkastuvan
 Uusi oppositio pääsi vauhtiin: "Todelliset hallitusneuvottelut vasta tulossa, hallitus vie Suomen turmioon", Orpo: Rinne vaati hoitamaan SDP:n lupaukset

Kestävätkö uudet ministerit opposition prässin ensimmäisellä kyselytunnilla? Seuraa ainakin näitä kolmea kiinnostavaa asiaa – katso suorana klo 16


Summary: Presidentti vieraili Juupajoella Hyytiälän metsäntutkimusasemalla ja tutustuu nuorten työllistämiseen.

Tasavallan presidentti  Sauli Niinistö  vierailee tänään torstaina Pirkanmaalla. Hän on tutustunut Juupajoella Hyytiälän metsäntutkimusasemaan. Yle seuraa vierailua.
 Hyytiälän johdon, tutkijoiden ja opiskelijoiden kanssa on keskusteltu ainakin siitä, millainen on metsien merkitys ilmastonmuutoksen torjumisessa.
 Pälkäneellä Niinistö tutustuu nuorten työllistämiseen ja vuoden liikuntapaikaksi valittuun Kostia-areenaan. Tässä vaiheessa presidentti tapaa myös kansalaisia.
 Presidentti Sauli Niinistö tutustui Hyytiälän metsäasemaan esimerkiksi kansleri Kaarle Hämärin kanssa.  Matias Väänänen / Yle
 klo 14.25  Tervetuloa mukaan hetki hetkeltä seurantaan, toivottaa toimittaja Anu Leena Koskinen.
 klo 13.40  Presidentti on vieraillut aamupäivällä Hyytiälän metsäasemalla. Paikalla on ilmastotutkimuksen huippunimi, meteorologian akatemiaprofessori  Timo Vesala  Helsingin ylipistosta, joka esitteli presidentille ilmastotutkimusta ja hiilinielujen tutkimusta.
 klo 13.15  Presidentti Sauli Niinistölle esiteltiin kansainvälisesti ainutlaatuista, yli 120 metriä korkeaa mastoa, jonka kautta saadaan tärkeää tietoa ilmastosta. Tutkijatohtori  Pauliina Schiestil-Aalto  sanoo, että mastosta saadaan tietoa, paljonko metsä sitoo tai vapauttaa hiiltä.
 – Yhteyttäessään puut sitovat hiiltä eli ottavat hiilidioksidia ilmakehästä itseensä. Samaan aikaan puut hengittävät hiilidioksidia ilmaan eli ne elintoiminnoillaan vapauttavat hiiltä. On ajanjaksoja, jolloin metsä sitoo ja jolloin vapauttaa. Vuositasolla metsä sitoo huomattavasti enemmän hiilidioksidia kuin mitä se vapauttaa.
 klo 13.00  Tutkijatohtori  Juho Aalto  sanoo, että maailman ongelmien ratkaisemiseksi tarvitaan laaja-alaista tutkimusta.
 Hyytiälän metsäasemalle Juupajoelle on keskittynyt Aholan mukaan Suomen oloissa poikkeuksellisen laaja-alaista osaamista.

Yle seuraa hetki hetkellä presidentti Sauli Niinistön maakuntavierailua: Millainen hiilinielu Suomen metsät ovat?


Summary: Saamelaiskäräjät halusi lykätä vaaleja, jotta Suomi ehtii ensin käsitellä YK:n ihmisoikeuskomitean moitteet.

Suomen saamelaisia edustava parlamentti  saamelaiskäräjät on pyytänyt hallitusta siirtämään syyskuun saamelaiskäräjävaaleja  kahdella vuodella eteenpäin, jotta hallitus ehtisi muuttaa lainsäädäntöä. Saamelaiskäräjien vaalien äänioikeutta määrittelevä laki halutaan muuttaa sellaiseen muotoon, joka ei loukkaa saamelaisten oikeuksia.
 Pyyntö liittyy YK:n ihmisoikeuskomitean ratkaisuihin. Niissä Suomen todettiin loukanneen YK:n kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaa yleissopimusta. Ihmisoikeuskomitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta asemansa ja yhteisönsä jäsenyyden osalta.
 Korkein hallinto-oikeus on hyväksynyt saamelaiskäräjien vaaliluetteloon noin sata sellaista henkilöä, jotka saamelaiskäräjät itse oli aiemmin hylännyt.
 Oikeusministeriö teki kuitenkin torstaina päätöksen, että syyskuussa pidettäviä saamelaiskäräjävaaleja ei ole enää mahdollista siirtää. Päätös perustuu eduskunnan kiireiseen aikatauluun. Vaalien siirtäminen olisi vaatinut erillislain, joka olisi pitänyt hyväksyä perustuslakivaliokunnassa.
 Saamelaiskäräjiä on tarkoitus uudistaa myöhemmin tällä vaalikaudella
 Oikeusministeriön mukaan hallitus edistää kuitenkin muuten saamelaisten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia. Tarkoituksena on myös jatkaa keskustelua saamelaiskäräjien kanssa saamelaiskäräjälain uudistuksesta.
 Tällä hallituskaudella selvitetään myös  edellytykset ILO 169 -sopimuksen ratifioinnille  sekä totuus- ja sovintokomission käynnistämiselle.
 – Saamelaiset ovat perustuslain mukaan alkuperäiskansa, ja heille kuuluu alkuperäiskansa-asemaan liittyvä oikeus olla itse mukana vaikuttamassa heitä koskeviin asioihin, sanoo oikeusministeri Anna-Maja Henriksson oikeusministeriön tiedotteessa.

Oikeusministeriö: Saamelaiskäräjien vaaleja ei siirretä


Summary: Kahdelle miehelle vaadittiin elinkautista tuomiota kahdesta murhasta.

Pirkanmaan käräjäoikeus on antanut tuomiot Valkeakosken kaksoissurmasta. Kaksi miestä on tuomittu elinkautisiin vankeusrangaistuksiin kahdesta murhasta ja muista rikoksista.
 1980-luvulla syntyneet uhrit löytyivät kuolleena tammikuussa kerrostaloasunnosta Valkeakoskella.
 Pelastuslaitos sai palohälytyksen kerrostaloasuntoon, josta miehet löytyivät kuolleena.
 Tuomitut yrittivät poliisin mukaan peitellä tapahtunutta niin, että sytyttivät asunnon tuleen. He poistuivat rikospaikalta toisen uhrin autolla. Auto löytyi myöhemmin poltettuna naapurikaupunki Akaasta. Tamperelaiset miehet saatiin kiinni niin ikään Akaasta.
 Poliisi pääsi epäiltyjen jäljille omien tutkimusten ja auton polttamiseen liittyneiden havaintojen ansiosta.
 Uhreja oli ennen surmaamista syyttäjän mukaan pahoinpidelty törkeästi.
 Lisäksi kaksi miestä tuomittiin tuhotyöstä. Syyttäjän mukaan miehet sytyttivät tulipalon asunnossa tuhotakseen todistusaineiston.
 Samassa taloyhtiössä asunut henkilö havaitsi tulipalon ja soitti siitä hätäkeskukseen. Tulipalo aiheutti syyttäjän mukaan yleistä hengen ja terveyden vaaraa muille asukkaille.
 Kolmatta miestä syytettiin rikoksentekijän suojelemisesta ja hänelle vaadittiin sakkorangaistusta. Hänen osaltaan syyte hylättiin.
 Tuomiot eivät ole lainvoimaisia.
 Lue lisää:
 Autopalo johti epäiltyjen jäljille: Kahdelle miehelle vaaditaan elinkautista kahdesta murhasta Valkeakoskella

Kerrostalosta löytyi kaksi miestä kuolleena: Kaksi miestä tuomittiin elinkautisiin murhista


Summary: Järvissä voi uida turvallisin mielin lähipäivinä, sillä sinilevätilanne tuskin huononee merkittävästi.

Sinilevätilanne on edelleen rauhallinen Suomen merialueilla ja järvissä, kertoo Suomen ympäristökeskus (Syke). Yksittäisiä runsaita esiintymiä on tosin havaittu Saaristomerellä.
 Suomen rannikolla on tehty havaintoja sinilevästä, mutta määrät ovat vielä pieniä. Avomerellä ei ole kuluvalla viikolla havaittu sinileväkukintoja.
 – Mittaus- ja mikroskopointitulostemme perusteella avomerelläkin on sinilevää, mutta veteen sekoittuneena ja vuodenaikaan nähden tavanomaisia määriä. Tilanne on siis edelleen rauhallinen, toteaa tutkija  Heidi Hällfors  Suomen ympäristökeskuksesta.
 Järvillä tilanne on vielä rauhallinen
 Sykeen arvion mukaan järvissä voi uida turvallisin mielin lähipäivinä, sillä sinilevätilanne tuskin huononee merkittävästi.
 Järvillä sinilevää on havaittu 32 valtakunnallisen leväseurannan havaintopaikalla, joista kolmella sinilevää on ollut runsaasti. Sykeen mukaan järvien sinilevätilanne on kuitenkin tällä hetkellä normaalilla tasolla.
 Syke muistuttaa, että männyn siitepöly voi veden pinnalla näyttää erehdyttävästi sinilevältä. Männyn siitepölyä esiintyy edelleen maan keski- ja pohjoisosissa.
 Pahin sinilevätilanne Itämerellä on yleensä heinä-elokuussa. Sinileväkukintojen syntymiseen vaikuttaa erityisesti sää: jos sää on tyyni ja vesi on lämmin, voi sinilevää kehittyä hyvin nopeastikin.
 Tikkutesti paljastaa sinilevän Vähäinen määrä näyttää vedessä vihreiltä tai kellertäviltä hiukkasilta. Jos sinilevää on erittäin runsaasti, voi se muodostaa maalia tai hernekeittoa muodostavan "leväpuuron", joka voi rannalle ajautuessaan muuttua räikeän turkoosiksi. Kokeile levämassaa tikulla. Jos massa leviää hippusina veteen, kyseessä voi olla sinilevä. Jos levä jää roikkumaan keppiin, kyseessä on jokin muu kuin sinilevä. Lähde: Suomen ympäristökeskus Syke

Vielä voi uida rauhassa – Sinilevää on havaittu vasta pieniä määriä, Saaristomerellä paikoittain runsaita esiintymiä


Summary: Herkästi tarttuva RHD-virus on aiheuttanut tänä vuonna ainakin muutaman lemmikkikanin kuoleman. Ruokavirasto suosittelee kesykaniinien rokottamista tautia vastaan.

RHD-virus (Rabbit hemorrhagic disease) nousi uutisiin kolmisen vuotta sitten, kun se  tappoi villikaneja pääkaupunkiseudulla . Sen jälkeen ärhäkästi tarttuva verenvuototauti vietti hiljaiseloa, eikä 2017 ja 2018 villikaniineissa havaittu tautitapauksia.
 Nyt virusepidemia  on puhjennut uudelleen  pääkaupunkiseudulla. Tänä keväänä virusta on tavattu  myös rusakoissa . Koska virus jyllää taas villikaniineissa, ovat myös kesykaniinit tartuntavaarassa.
 Tänä vuonna lemmikkikanien tautitapauksia on ilmennyt Länsi-Suomessa. Virukseen tiedetään kuolleen varmuudella ainakin neljä lemmikkikania Satakunnassa, Varsinais-Suomessa sekä Etelä- ja Keski-Pohjanmaalla.
 Muutamien kaniharrastajien yhteisiä tapahtumia on jo jouduttu perumaan epidemian vuoksi. Marjut Suomi / Yle
 Lemmikkikanin voi suojata rokotuksella, joita annetaan eläinlääkäriasemilla erityisluvalla. Rokote annetaan kerran vuodessa, eikä siitä koidu isompia sivuvaikutuksia, kertoo erikoiseläinlääkäri  Hanna Pihlman  tamperelaisesta eläinlääkäriasema Evidensiasta.
 – Pieni patti voi nousta rokotuskohtaan.
 RHD-virus Kalikiviruksen aiheuttama herkästi leviävä kaniinien verenvuotokuumetauti Etenee nopeasti, aiheuttaa erityisesti maksan, mutta myös muiden sisäelinten vaurioitumisen Oireita ovat hermostolliset oireet, hengitystieoireet, apaattisuus ja huonontunut ruokahalu. Maksavauriosta voi olla seurauksena verenvuotoja ja keltaisuutta Säilyy hyvin ja tarttuu myös ilman suoraa kosketusta sairaaseen kaniiniin. Lemmikkikaniinien ulkoiluttamista ja ruokkimista luonnosta haetulla ravinnolla on syytä välttää epidemian aikana villikaniinien esiintymisalueilla. Tautiin on olemassa lemmikkikaniineille rokotteita, jotka vähentävät taudin oireita ja kuolleisuutta. Lähde: Ruokavirasto
 Pihlmanin mukaan oireet voivat olla tartunnan alkuvaiheessa hyvin epämääräisiä.
 – Syömättömyyttä, apaattisuutta ja hengitystieoireita. Vakavimmissa tapauksissa tulee nopea maksan vaurioituminen, jolloin voidaan nähdä ihon keltasuutta.
 RHD-virus säilyy hyvin ja voi tarttua lemmikkikaniin myös ilman suoraa kosketusta taudinkantajaan, sanoo Ruokaviraston erikoistutkija  Outi Simola .
 – Tauti saattaa tarttua epäsuorasti esimerkiksi hoitovälineiden tai vaatteiden välityksellä.
 Simolan mukaan rokottamattomien lemmikkikanien ulkoiluttamista kannattaa välttää ainakin Länsi-Suomessa ja pääkaupunkiseudulla, joissa tautia tiedetään esiintyvän.
 Ruokavirasto suosittelee rokottamista kaikille lemmikkikaneille.
 Virus ei tartu ihmiseen, koiriin tai kissoihin.
 Lisää aiheesta:
 Lemmikkikanien rokottamista suositellaan – kani voi saada vaarallisen viruksen vaikka ihmisen kengistä
 Tappava virus ja ennätyspyynti romahduttivat Helsingin citykanikannan

Ärhäkkä virusepidemia jyllää taas – citykaneja tappava verenvuototauti uhkaa myös lemmikkikaneja


Summary: Hussein al-Taee valittiin keväällä eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä. Pian valintansa jälkeen hän nousi otsikoihin loukkaavien Facebook-kirjoitustensa takia.

Ensimmäisen kauden kansanedustajan  Hussein al-Taeen  (sd.) sairausloma jatkuu 21. heinäkuuta asti. Al-Taeen avustaja  Matti Sadeniemi  vahvistaa tiedon Ylelle.
 – Kansanedustaja ei anna aiheesta nyt haastatteluja tai kommentteja. Hän palaa asiaan, kun tervehtyy, Sadeniemi sanoo.
 Al-Taee joutui sairaalahoitoon huhtikuun lopussa ja hän on ollut siitä asti sairauslomalla kansanedustajan työstä.
 Facebook-kohua käsitellään sairausloman jälkeen
 Al-Taee valittiin keväällä eduskuntaan Uudenmaan vaalipiiristä. Pian valintansa jälkeen al-Taee nousi otsikoihin aiemmista Facebook-kirjoituksistaan, joissa hän oli loukannut muun muassa homoja, juutalaisia, somaleita ja sunnimuslimeja.
 SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja  Antti Lindtman  kertoi toukokuun alussa, että al-Taeen sairausloma liittyy kirjoituksista aiheutuneeseen kohuun.
 SDP:n eduskuntaryhmä käsittelee al-Taeen kirjoituksia sairausloman jälkeen.
 Lue aiheesta lisää:
 Al-Taeen sairausloma jatkuu – poissa ainakin kesäkuun loppuun
 Kansanedustaja Hussein al-Taeen sairausloma jatkuu toukokuun ajan
 Kansanedustaja Hussein al-Taee joutunut sairaalaan – SDP:n Lindtman: Ryhmä käsittelee kirjoituksia sairausloman jälkeen
 Kansanedustaja Hussein al-Taee A-studiossa: "En allekirjoita näitä sanoja, mutta olen ne ehdottomasti kirjoittanut"

Kansanedustaja Hussein al-Taeen sairausloma jatkuu edelleen – poissa ainakin heinäkuun lopulle asti


Summary: Uitto on osoittautunut oivalliseksi keinoksi estää tuhohyönteisiä pääsemästä alkuvuodesta ja talvella kaadettuihin havupuihin.

Hinaaja Tarmo etenee vakaata kahden kilometrin tuntivauhtia Saimaalla, perässään yli kolmensadan kuorma-autollisen verran Pohjois-Savossa hakattua puuta.
 – Suomen metsäteollisuudelle on käynyt niin, että puun käyttö on lisääntynyt ja puuta täytyy kuljettaa yhä kauempaa ja kauempaa, sanoo Järvi-Suomen Uittoyhdistyksen uittopäällikkö  Esa Korhonen . Korhosen työpaikka on samalla alalla, hän työskentelee UPM Metsässä logistiikkavastaavana.
 Järvi-Suomen uittoyhdistyksen uittopäällikkö ja UPM Metsän logistiikkapäällikkö Esa Korhonen sanoo, että uitto lisääntyy Saimaalla lähivuosina. Kalle Purhonen / Yle
 UPM on aloittanut vuosien tauon jälkeen uiton uudelleen esimerkiksi Iisalmesta, ja puuta tuodaan eteläiselle Saimaalle käytännössä koko Vuoksen vesistöalueelta.
 Tällä hetkellä metsäyhtiöistä puuta uittaa Saimaalla enää UPM. Stora Enso ja Metsä Group ovat luopuneet perinteisestä uitosta kokonaan. Tänä vuonna puuta kulkee Saimaalla noin 500 000 kuutiometriä. Viime vuodesta uittomäärä lisääntyy neljänneksellä.
 – Meillä on logistinen ongelma varsinkin kauempaa puuta kuljetettaessa, ja ilman uittoa puuta olisi vaikea saada tuotua, myöntää Esa Korhonen.
 Hinaaja Tarmon perämies Petri Nurmi ohjaa alusta kuusi tuntia kestävällä vahtivuorolla. Kalle Purhonen / Yle
 Tulevina vuosina UPM aikoo lisätä entisestään uiton osuutta puukuljetuksista. Taustalla on myös pyrkimys vähentää kuljetuksista aiheutuvia päästöjä.
 – Tyypillinen uittomatka on noin 250 kilometriä. Yhtä hinauslauttaa vastaavan puumäärän tuominen autoilla maksaisi kolminkertaiseksi, ja junallakin kaksinkertaisesti uittoon verrattuna.
 Uitto suojelee havupuita tuhohyönteisiltä
 Ensimmäistä kertaa vuosikymmeneen puunippuja hinataan Saimaalla myös vajaan sadan kilometrin pituisella matkalla Etelä-Savon Ristiinasta Lappeenrantaan. Syynä on metsätuholaki, joka edellyttää talvella ja keväällä hakatun havupuun siirtämistä pois metsästä ja välivarastoista heinäkuun alkuun mennessä.
 – Puu on vedessä varastoituna suojassa ötököiltä, jatkaa Korhonen.
 Valtaosa puunipusta ui vesirajan alapuolella, jolloin metsätuholaiset eivät pääse tekemään vahinkoa havupuissa.  Kalle Purhonen / Yle
 Samalla veteen varastoitu puu helpottaa tehtaiden ruuhkaa, sillä ötökkälain takia varastot on ajettu täyteen havupuuta.
 Mäntypuu on kuljetettava pois välivarastoista eteläisessä Suomessa heinäkuun alkuun mennessä ja kuusipuu heinäkuun puoliväliin mennessä. Keskisessä ja pohjoisessa Suomessa määräajat ovat muutamaa viikkoa myöhemmässä.
 Uitto on ainutlaatuinen puunkuljetusmuoto
 Varsinkin ulkomaalaiset veneilijät ihmettelevät Saimaalla vastaan tulevaa pitkää uittolauttaa ja monet pysähtyvät kuvaamaan hinaajan ja nippujen matkaa.
 – Minun tietääkseni vastaavalla tavalla ei juuri kuljeteta puuta missään muualla, pohtii uittopäällikkö Esa Korhonen.
 Ulkomaiset veneilijät pysähtyvät usein kuvaamaan vastaan tulevaa hinaajaa ja sen perässä olevaa hinauslauttaa.  Kalle Purhonen / Yle
 Tällä hetkellä uittolauttoja hinaa Saimaalla kaksi hinaajaa. Uiton lisääntyessä ensi kesäksi Saimaalle saadaan kolmaskin hinaaja.
 – Kalustoa ja miehistöä tulee lisää. Mutta miehistöä tarvittaisiin vieläkin lisää, sanoo hinaaja Tarmon perämies  Petri Nurmi .
 Varustamolla on ollut ongelmia löytää alasta kiinnostuneita uusia kansimiehiä, sillä lähivuosina moni uittokonkari on siirtymässä eläkkeelle. Miehistöä tarvitaan lisää, jotta hinaajat voisivat kulkea koko kesän ajan ympäri vuorokauden.
 Apuhinaajaa tarvitaan ohjailemassa pitkän lauttaa esimerkiksi Saimaan kapeikoissa.  Kalle Purhonen / Yle

Puun uitto lisääntyy Saimaalla – ötökät eivät pääse tuhoamaan järvessä uivia puita


Summary: Jari Aarnion asianaja Riitta Leppiniemi sanoo, että Aarnio on pettynyt Helsingin hovioikeuden tuomioon.

Jari Aarnion  pitkäaikainen asianajaja  Riitta Leppiniemi  ei ole ehtinyt vielä tutustua Helsingin hovioikeuden koko ratkaisuun.
 Hän on kuitenkin ehtinyt katsoa useita satoja sivuja pitkästä ratkaisusta sen tärkeimmän kohdan.
 Hovioikeus määräsi Aarniolle 10 vuoden ehdottoman vankeusrangaistuksen muun muassa viidestä törkeästä huumerikoksesta.
 Aarnio on pettynyt, sanoo Ylelle hänen asianajajansa Riitta Leppiniemi.
 – Tämä on Aarniolle pettymys, koska hän ei ole syyllistynyt siihen, mistä hänet on nyt tuomittu, sanoo Leppiniemi.
 Aarniolla on nyt yhteensä 13 vuoden pituinen ehdoton vankeusrangaistus.
 Hänet on tuomittu aiemmin hovioikeudessa kolmen vuoden tuomioon Trevoc-seurantalaitejutussa. Tuomio on lainvoimainen.
 Aarnio voi hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta tämän päiväisestä huumetuomiosta.
 Lue lisää:
 Jari Aarnio määrättiin heti vankilaan törkeistä huumerikoksista, Aarniolla nyt 13 vuoden tuomio – Joutuu maksamaan valtiolle yli miljoona euroa

Aarnion asianajaja Ylelle: "Tämä on Aarniolle pettymys, hän ei ole syyllistynyt siihen, mistä hänet on tuomittu" -


Summary: Myös ylinopeutta ajaminen on vähentynyt huomattasti.

Automaattinen liikennevalvonta on lisännyt lisännyt liikenneturvallisuutta ja vähentänyt liikenneonnettomuuksien määrää Kehä I:llä, tiedottaa poliisi. Automaattivalvonta otettiin Kehä I:llä käyttöön vuoden 2016 alussa.
 Vuonna 2018 sattui vajaa kolmannes vähemmän onnettomuuksia vuosien 2012-2014 keskimääräiseen tasoon verrattuna. Loukkaantumiseen johtaneita onnettomuuksia tapahtuu kuitenkin lähes yhtä paljon kuin aiemmin.
 Ajoneuvojen keskinopeus on alentunut ja suurten ylinopeuksien osuus liikennevirrassa on pienentynyt huomattavasti automaattivalvonnan myötä.

Liikenneonnettomuudet vähentyivät miltei kolmanneksen, kun peltipoliisit tuotiin Kehä I:lle


Lento oli matkalla Mumbaista New Yorkiin.
 Brittiläiset hävittäjät ovat saattaneet koneen Stanstedin lentokentälle. Kone on onnistunut laskeutumaan turvallisesti.
 Uutinen päivittyy, kerromme kohta lisää.

Air Indian lento teki välilaskun Lontooseen pommiuhkan vuoksi


Summary: Selvityksen tarkoituksena oli muun muassa tunnistaa turvapaikkaprosessin kehittämistarpeet ja tarkastella viranomaisten toimintaa.

Turvapaikkaprosessi on kehitettävä kokonaisuutena ja turvapaikanhakijan näkökulma ja etu pitää huomioida yhä paremmin. Näin todetaan sisäministeriön tilaamassa riippumattomassa selvityksessä, joka julkistettiin torstaina.
 Hakijalla tulee selvityksen mukaan olla mahdollisimman hyvät edellytykset saada asiansa vireille ja saada kaikki olennaiset asiat huomioiduiksi hakemuksen käsittelyssä.
 Owal Groupin tekemän selvityksen tarkoituksena oli muun muassa tunnistaa turvapaikkaprosessin kehittämistarpeet sekä tarkastella viranomaisten toimintaa ja hallinto-oikeuksien toimintamalleja turvapaikka-asioissa.
 Tarkoituksena on ollut selvittää, kuinka turvapaikkaprosessia voitaisiin jatkossa sujuvoittaa, prosessin laatua parantaa ja sen kestoa lyhentää huolehtien samalla turvapaikanhakijoiden oikeusturvasta yhä paremmin.
 Selvityksessä turvapaikkaprosessia tarkasteltiin laadun, turvapaikanhakijan oikeusturvan ja prosessin sujuvuuden kannalta. Vastaavaa koko menettelyn ja eri viranomaisia kattavaa selvitystä ei ole aiemmin tehty.
 Lue lisää:
 Maahanmuuttovirasto sulkee kolme vastaanottokeskusta ja useiden paikkamääriä supistetaan
 THL: Turvapaikanhakijoilla runsaasti masennus- ja ahdistusoireita

Selvitys: Turvapaikanhakijan näkökulma ja etu pitää huomioida paremmin


Summary: Jari Aarnion rikosprosessia on seurattu julkisuudessa jo vuosien ajan.

Helsingin hovioikeus antoi keskiviikkoaamupäivänä tuomionsa laajassa tynnyrihuumejutussa.
 Hovioikeus tuomitsi osana juttua Helsingin huumepoliisin ex-päällikön  Jari Aarnion  muun muassa huumausainerikoksista, törkeästä todistusaineiston vääristelystä ja lukuisista virkarikoksista. Aarnion 10 vuoden vankeusrangaistus pysyi voimassa.
 Tuomion seurauksena Aarnio menettää Porvoon talonsa, ja joutuu myös maksamaan valtiolle korvauksia yli miljoona euroa.
 Lisäksi Aarniolla on jo aiemmin saatu kolmen vuoden tuomio niin sanotussa Trevoc-jutussa.
 Aarnion rikosprosessin eri vaiheita on seurattu jo vuodesta 2013. Yle koosti aikajanan siitä, kuinka Helsingin huumepoliisin entisestä päälliköstä tuli tuomittu rikollinen.
 2013
 TAMMIKUU:  Prostituoitu "Saara" kertoo sisäministeriölle seksisuhteestaan Aarnioon ja tämän epäilyttävästä rahankäytöstä. Aarnion tekemisiä aletaan selvittää.
 MARRASKUU:  Aarnio otetaan kiinni asuntonsa läheisyydestä Helsingissä.  Hänet vangitaan  epäiltynä törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta.
 JOULUKUU:  Aarnio vangitaan epäiltynä törkeistä huumerikoksista.
 Helsingin huumepoliisin entisen päällikön Jari Aarnion oikeudenkäyntiin liittyviä papereita kuvattuna Helsingin käräjäoikeudessa marraskuussa 2015.  Sirkka Jäntti / Helsingin käräjäoikeus
 2015
 KESÄKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee ns. Trevoc-jutussa  Aarnion 1 vuoden ja 8 kuukauden ehdottoman vankeustuomioon  muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja lahjuksen ottamisesta.
 MARRASKUU:  Helsingin käräjäoikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta.
 2016
 SYYSKUU:   Helsingin hovioikeus tuomitsee  ns .Trevoc- jutussa Aarnion 3 vuoden ehdottomaan vankeusrangaistukseen muun muassa törkeästä virka-aseman väärinkäyttämisestä ja törkeästä lahjuksen ottamisesta. Tuomio jää lainvoimaiseksi.
 JOULUKUU:  Helsingin käräjäoikeus tuomitsee Aarnion 10 vuoden vankeusrangaistukseen kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja 16 muusta rikoksesta. Aarnio määrätään heti vangittavaksi.
 Jari Aarnio ja puolustusasianaja Riitta Leppiniemi Helsingin hovioikeudessa Trevoc-jutun valmisteluistunnossa maaliskuussa 2016. Tiina Jutila / Yle
 2017
 SYYSKUU:  Laajan huumejutun pääkäsittely alkaa Helsingin hovioikeudessa. Oikeudenkäynti kestää noin vuoden.
 2018
 KESÄKUU:  Huumejutun käsittely päättyy hovioikeudessa. Hovioikeus vapauttaa Aarnion tutkintavankeudesta odottamaan hovioikeuden ratkaisua. Aarnio  sanoi vapautumisensa jälkeen Ylelle , että on mukavaa olla Helsingin keskustassa.
 HEINÄKUU:  Aarnio  otetaan kiinni epäiltynä henkirikoksesta . Epäilyn mukaan Aarniolla olisi ollut etukäteen niin paljon tietoa vuonna 2003 tehdystä palkkamurhasta, että hän olisi voinut estää sen. Aarnio kiistää henkirikosepäilyn. Puolustuksen mukaan poliisilla ei ollut tietoa palkkamurhasuunnitelmista.
 HEINÄKUU:  3 päivää kestäneen tutkintavankeuden jälkeen  Aarnio vapautetaan . Häntä kuitenkin epäillään edelleen henkirikoksesta.
 LOKAKUU:  Helsingin käräjäoikeudessa alkaa tietolähteiden käyttöön liittyvä laaja virkarikosoikeudenkäynti, jossa  Aarniolle sekä neljälle muulle entiselle ja nykyiselle poliisijohtajalle  vaaditaan virkarikoksista sakkoja tai ehdollisia vankeusrangaistuksia.
 Poliisijohtajien virkarikosjutun käsittely Helsingin käräjäoikeudessa viime lokakuussa. Kuultavina olivat Robin Lardot (vas.) ja huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio (oik.). Välissä istuvat miesten asianajajat. Derrick Frilund / Yle
 2019
 KESÄKUU:   Helsingin käräjäoikeus hylkää  Aarnion sekä neljän muun entisen ja nykyisen poliisipomon kaikki virkarikossyytteet tietolähteiden käyttöön liittyvässä jutussa. Syyttäjä aikoo "hyvin todennäköisesti" valittaa hovioikeuteen.
 KESÄKUU:  Helsingin  hovioikeus tuomitsee Aarnion  kymmenen vuoden vankeuteen muun muassa törkeistä huumausainerikoksista, törkeästä todistusaineiston vääristelystä ja lukuisista virkarikoksista.
 Lue lisää:
 Jari Aarnio määrättiin heti vankilaan törkeistä huumerikoksista, Aarniolla nyt 13 vuoden tuomio – Joutuu maksamaan valtiolle yli miljoona euroa
 Rikosoikeuden professori: Aarnion rikosvyyhti on Suomen rikoshistoriassa omassa luokassaan
 Syyttäjä Aarnion kovasta huumetuomiosta: "Syyttäjä tekee työnsä niin hyvin kuin osaa, ei tätä nyt sen enempää nyt juhlisteta"
 Aarnion asianajaja Ylelle: "Tämä on Aarniolle pettymys, hän ei ole syyllistynyt siihen, mistä hänet on tuomittu" -

Näin poliisista tuli konna – katso aikajanalta, kuinka ex-huumepoliisi Jari Aarnion kujanjuoksu on vuosien saatossa edennyt


Summary: Pääministeri, SDP:n Antti Rinne on viettää kahden viikon kesälomaa.

Ministerit, ministeriöt ja valtioneuvosto

Valtioneuvosto vahvisti tänään ministerien vuosilomaan rinnastettavat kesävapaat.
 Eniten ministereistä lomailee työministeri, SDP:n  Timo Harakka . Hän on vapaalla yhteensä 27 kalenteripäivää heinä- ja elokuussa.
 Toiseksi eniten vapaapäiviä ovat itselleen varanneet RKP:n ministerit. Oikeusministeri  Anna-Maja Henriksson  on lomalla 26 päivää ja pohjoismaisen yhteistyön ja tasa-arvon ministeri  Thomas Blomqvist  on vapaalla 24 vuorokautta.
 Pääministeri, SDP:n  Antti Rinne  on lomalla kaksi viikkoa heinä-elokuun vaihteessa. Ulkoministerille, vihreiden  Pekka Haavistolle  ei merkitty yhtään päivää vapaata.

Työministeri lomailee eniten, ulkoministeri ei päivääkään – Tämän verran ministerit pitävät kesälomaa


Summary: Viimeksi tärisevä Merkel nähtiin hänen Ukrainan-vierailullaan viime viikolla.

Saksan liittokansleri  Angela Merkelin  terveys huolestuttaa tarkkasilmäisiä jo toisen kerran muutaman viikon sisällä.
 64-vuotias Merkel tapasi tänään Saksan presidentin  Frank-Walter Steinmeierin  ja osallistui oikeusministeri  Katarina Barleyn  läksijäisiin.
 Kesken seremonian presidentin rinnalla seissyt Merkel alkoi täristä voimakkaasti. Tapaukset ovat herättäneet huolen liittokanslerin terveydentilasta niin  kotimaisessa  kuin  kansainvälisessä mediassa .
 Merkelin tiedottaja on kertonut, että liittokansleri voi hyvin ja osallistuu suunnitellusti viikonlopun G20-kokoukseen Japanissa.
 Tärinä tallentui videolle jo Ukrainassa
 Tärisevä Merkel nähtiin viimeksi 18. kesäkuuta, kun hän tapasi Ukrainan presidentin  Volodymyr Zelenskiyn . Tuolloin julkisuuteen kerrottiin, että Merkelin olo parantui vettä juomalla.
 Euroopassa on tällä hetkellä paahtavan kuumat helteet.
 Merkelin loppuviikko on kiireinen, sillä hän lentää vielä tänään Japaniin G20-kokousta varten. Sunnuntaina hän osallistuu EU-huippukokoukseen Brysselissä.

Angela Merkel sai jälleen tärinäkohtauksen kameroiden edessä – jo toinen tapaus kymmenen päivän sisällä


Summary: Liikenne- ja viestintäministeriön mukaan valmistelun aikana on käynyt ilmi, ettei kilpailutuksessa pystytä etenemään suunnitellusti.

Liikenne- ja viestintäministeri  Sanna Marin  (sd.) keskeyttää Etelä-Suomen taajamajunaliikenteen kilpailutuksen valmistelun. Liikenne- ja viestintäministeriön tiedotteen mukaan valmistelun aikana on käynyt ilmeiseksi, ettei kilpailutuksessa pystytä etenemään suunnitellusti.
 Keskeytyksen taustalla on ainakin se, että Helsingin seudun liikenne (HSL) selvittää Järvenpään mahdollista liittymistä HSL:n toimivalta-alueeseen. Järvenpään liittyminen HSL-alueeseen muuttaisi taajamajunaliikenteen kilpailutettavaa kokonaisuutta merkittävästi. Esimerkiksi tältä yhteysväliltä saatavat lipputulot muuttuisivat.
 Myöskään tasapuolisen kilpailutuksen edellyttämiä yhtiöjärjestelyjä ei ole tehty, katsoo ministeriö. Yhtiöjärjestelyt koskevat Etelä-Suomen taajamajunaliikenteessä käytettävien VR:n junakaluston ja asemakiinteistöjen eriyttämistä.
 Lue myös:
 Junaliikenteen avaaminen kilpailulle etenee – ministeriö ja VR sopivat yhtiöjärjestelyistä
 VR:n monopoli murtuu: Näitä kuutta asiaa se tarkoittaa

Etelä-Suomen taajamajunaliikenteen kilpailutuksen valmistelu keskeytetään


Summary: Rikosoikeuden professori Kimmo Nuotion mielestä on hurja asia, että Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö Jari Aarnio on kytketty vakavaan huumerikollisuuteen.

Jari Aarnio joutuu takaisin vankilaan. Helsingin hovioikeus pysytti käräjäoikeuden tuomion vuodelta 2016 pääosin ennallaan. Hovioikeuden mukaan Jari Aarnio oli Pasilan mies.
 Rikosoikeuden professori  Kimmo Nuotion  mukaan näyttö Aarniota vastaan näyttää vahvistuneen.
 – Keskeiset kohdat, että Aarnio on Pasilan mies ja että hän on käyttänyt puhelinliittymiä, on vahvistunut. On saatu lisää näyttöä. Kulunvalvontatiedot ovat vahvistaneet sellaista liikumista, joka sopii puhelimien liikumiseen ja käyttöön, sanoi Nuotio Radio Suomen Päivä -ohjelmassa.
 Hovioikeuden mukaan nämä rikokset ovat olleet erittäin vakavia ja vahingollisia ja osoittaneet poliisin päällikkövirassa toimivalta henkilöltä poikkeuksellista häikäilemättömyyttä.
 Nuotiosta on hurja asia, että Helsingin huumepoliisin entinen päällikkö on kytketty hyvin vakavaan huumerikollisuuteen.
 – Kyllä tämä Suomen rikoshistoriassa omassa luokassaan.
 Nuotio muistuttaa, että tuomio ei ole vielä lainvoimainen, vaikka se on jo täytäntöönpanokelpoinen.
 - Kyllä tässä mennään takaisin vankilaan. Oikeuden päätös ei ole vielä lainvoimainen ja siihen voi hakea valituslupaa korkeimmasta oikeudesta. Mielestäni on epätodennäköisitä, että korkein oikeus tätä enää käsittelisi.
 Professori Kimmo Nuotio Helsingin yliopistosta arvioi, että jos asia päätyisi vielä korkeimpaan oikeuteen, kyseessä olisi jokin pieni siivu, koska kokonaisuus on niin valtava.
 Lue:
 Jari Aarnio määrättiin heti vankilaan törkeistä huumerikoksista, Aarniolla nyt yhteensä 13 vuoden tuomio – Hyödynsi poliisin korkeaa asemaa

Rikosoikeuden professori: Aarnion rikosvyyhti on Suomen rikoshistoriassa omassa luokassaan


Summary: Museovirasto tekee parhaillaan meriarkeologisia sukelluksia Kotkan edustalla. Sukelluksia tehdään kahteen hylkyyn, joista ei ole aikasempaa tutkimustietoa.

Pinnan alla sukellusnäkyvyys on alle metrin. Museoviraston meriarkeologi  Päivi Pihlanjärvi  on sukelluslaitteiden ja kollegansa  Sinikka Kärkkäisen  kanssa noin viiden metrin syvyydessä.
 Olosuhteet pinnan alla ovat hankalat. Veden sameuden vuoksi sukelluskameraan liitettyjen valaisimien kajo heijastelee veden alla hienosta savihiekasta.
 Käynnissä on hylkysukellus Kotkan edustalla, Tiutisen ja Majasaaren välissä merenpohjassa makaavaan 38-metriseen hylkyyn. Meriarkeologit kuvaavat hylystä 4K-kuvaa järjestelmäkameralla, josta tehdään myöhemmin hylyn 3D-mallinnus.
 Hylyn kuvaaminen on erittäin haastavaa, koska vesi on hiekkapuuroa. Pihlanjärven ja Kärkkäisen on vaikeaa havaita hylyn äärellä, mitä on kuvattu ja mitä kuvataan seuraavaksi.
 Huonot sukellusolosuhteet ovat tyypillisiä Kotkan edustalla. Samealle vedelle on useampi selittävä tekijä. Iso joensuisto sekoittaa vettä erityisesti kevään ja alkukesän aikana. Sameutta meressä lisää myös leväkukinta.

 Verkkojen rikkoja
 Paikallisilla kalastajilla on ollut tietoa Tiutisen ja Majasaaren välissä olevan 38-metrisen hylyn olemassaolosta jo ennen tutkimusten aloittamista.
 – Hylky oli rikkonut niin useita kalaverkkoja, että paikalliset osaavat jo kiertää kohdan, meriarkeologi Päivi Pihlanjärvi sanoo.
 Hylky sijaitsee noin viiden metrin syvyydessä, mutta sen korkeimmat osat nousevat noin kahden metrin päähän merenpinnasta.
 Pihlanjärvi ja Kärkkäinen näkevätkin hylyn kyljessä liehuvat kalaverkkojen rippeet. Verkkojen varalta sukellusvarustukseen on lisätty puukko.
 Meriarkeologeille riittää hengitysilmaa säiliöissä noin kahdeksi tunniksi.    Antti-Jussi Korhonen
 Arkeologit voivat tehdä töitä hylyn ympärillä 45 minuuttia kerrallaan. Sen jälkeen pinnalle on palattava lataamaan kameravalojen akkuja. Selässä olevissa säiliöissä hengitysilma riittää noin kahdeksi tunniksi.
 Pihlanjärvi ja Kärkkäinen pitävät radiopuhelimitse yhteyttä tutkimusvenessä pinnalla olevaan meriarkeologi  Minna Koivikkoon  ja kuvauslaitevastaavaan, veneenkuljettajana toimivaan  Jesse Jokiseen .
 – Onko pinnan alla kaikki hyvin?
 – Kaikki hyvin.
 Veden alla suuri hylkyvanhus on vaikuttava näky, vaikka se erottuukin heikosti. Yli satavuotias alus herättää meriarkeologi Pihlanjärvessä kunnioitusta.
 – Melkein jokainen kerta hylyllä on sykädyttävä. Sukeltaminen on usein rauhoittavaa ja miellyttävää. Hylkyä kuvatessa voi saavuttaa jopa jonkinlaisen flow-tilan, Pihlanjärvi sanoo.
 Merkittävä hylkylöytö
 Tiutisen ja Majasaaren välissä makaavaa hylkyä pidetään historiallisesti merkittävänä. Sen toivotaan kertovan historiantutkijoille lisää tietoa Ruotsinsalmen meritaisteluiden kulusta.
 Tällä hetkellä hylyn oletetaan olevan fregatti, joka upotettiin väyläesteeksi Ruotsin armeijan luutnantti  Nils Bruncronan  käskystä. Väyläesteillä haluttiin rajata meritaisteluiden aikaan venäläisalusten kulkua.
 Hylyn väyläesteteoriaa tukee se, että Pihlanjärvi ja Kärkkäinen erottavat hylyn kyljestä selkeästi kirveellä hakatut jäljet.
 Luutnantti Bruncronan käskystä ruotsalaiset löivät laivan kylkeen kirveellä reikiä, jotta se uppoaisi nopeasti haluttuun paikkaan.
 Lisäksi teoriaa tukee se, että hylyn sisälle on kerätty paljon kiviä suuria kiviä.
 Aeimpien selvitysten mukaan Ruotsinsalmeen sekä kapeikkoihin upotettiin taisteluissa esteeksi ainakin kuusi alusta, joista vain tämä yksi on enää paikoillaan ja koossa. Muut on rikottu ja ruopattu pois.
 Kotkan edustalla kaikki upotukset tehtiin yhtenä yönä ja salaa venäläisaluksilta. Lähteiden mukaan upotukset tapahtui Ruotsinsalmen ensimmäisen meritaistelun aattona vuonna 1789.
 Meriarkeologi Sinikka Kärkkäinen valmiina menemään veteen. Kari Saastamoinen
 Kulkutaudit aluksien riesana
 Ruotsinsalmen meritaistelut käytiin Venäjän ja Ruotsin välillä vuosina 1789 ja 1790 osana kuningas Kustaa III:n sotaa. Jälkimmäinen tunnetaan Pohjoismaiden suurimpana meritaisteluna. Arviot miesten ja alusten määrästä vaihtelevat, mutta sotaan osallistui todennäköisesti noin 30 000 miestä ja satoja aluksia. Tuhannet venäläiset menettivät taistelussa henkensä.
 Suurinta tuhoa aiheuttivat aluksissa riehuneet kulkutaudit. Yli sadan sotilaan miehistöt olivat aluksissa hyvin altiita sairastumaan. Lähes kaikki tilat olivat jatkuvasti kosteita ja ruoka ennätti pitkien laivakommennusten johdosta mädäntyä. Ruotsinsalmen taisteluissa tuhoa aiheutti erityisesti laivoilla kulkenut pilkkukuume, johon uskotaan menehtyneen lukuisia sotilaita.
 Tärkeintä on turvallisuus
 Yhtäkkiä Pihlanjärvi tuntee, että kaikki ei ole kunnossa. Liike veden alla pysähtyy. Pihlanjärvi tuntee olevansa jumissa. Arkeologi on jäänyt laitteistaan kiinni hylyn rakenteisiin. Huonosta näkyvyydestä johtuen Pihlanjärvi on ajautunut liian lähelle hylkyä. Hän ei mene paniikkiin.
 – Olo oli todella epämukava. Olin jumissa vain muutaman sekunnin ja pääsin itse lopulta irti laitteita siirtämällä, mutta en haluaisi kokea sitä uudestaan, Pihlanjärvi kertoo.
 Meriarkeologien kuvaamaa kalaverkkoa, joka on kietoutunut hylkyyn. Museovirasto
 Vaaratilanteita varten sukelluksiin valmistautuessa tehdään aina riskianalyysi hylkykohteesta. Kaikilla meriarkeologeilla on laitesukeltajan koulutus ja ohjeistus kuinka hylyillä toimitaan.
 – Turvallisuuden vuoksi sukellamme usein parin kanssa. Tiukassa paikassa toinen osaa autta. Yksin sukellettaessa olemme kiinni narulla tutkimusveneeseen, Pihlanjärvi sanoo.
 Sameassa vedessä tehtävissä hylkysukelluksissa kiinni jäämisiä tapahtuu Pihlanjärven mukaan jonkin verran. Hengenvaarallisia tilanteita ei ole kuitenkaan hänen sukellusvuoroillaan sattunut koskaan. Huonon näkyvyyden vallitessa veden alla tulee kiinnittää erityistä huomiota virtauksiin ja hylyssä kiinni oleviin verkkoihin.
 Viistokaikuluotaimen piirtämä kuva Ämpyrinhylystä. Marcus Lepola
 Tilanteen jälkeen Pihlanjärvi ja Kärkkäinen nousevat pintaan.
 Nelihenkinen tutkimusseurue palaveeraa venessä ja suuren väyläesteen tutkiminen päätetään lopettaa veden sameuden vuoksi.
 – Suurimmaksi osaksi tämä tutkimustyö on riskien selvittämistä ja niiden hallintaa. Tärkeintä on että kaikki sujuu turvallisesti, sanoo pinnalta tutkimuksia seuraava meriarkeologi Minna Koivikko.
 Kahden viikon tutkimusten aikana Pihlanjärvi ja Kärkkäinen sukeltavat myös toiseen hylkyyn.
 Ämpyrin saaren koillispuolella noin viidessä metrissä olevan hylyn tutkiminen on turvallisempaa kuin Tiutisen ja Majasaaren välissä olevan väyläesteen. Sen kohdalla meriveden virtaus on heikompaa ja pinnan alla näkyvyys selkeämpää.
 Pihlanjärvi ja Kärkkäinen valmistautuvat sukellukseen pukemalla sukelluspuvun alle toppa-asun. Pihlanjärven tapana on laittaa jalkaan myös isoäidin villasukat ennen kun vetää sukellusasun ja räpylät jalkaan.
 Vesi sukellussyvyydessä on noin 14 asteista. Sukeltajien iho ei pääse kosketuksiin veden kanssa hylkyä tutkittaessa. Näin vesi ei kylmetä tutkijaa lainkaan.
 Minna Koivikko auttaa tutkimusveneellä Päivi Pihlanjärvelle sukelluslaitteita päälle. Antti-Jussi Korhonen
 Arkeologien Ämpyrinhylyksi nimeämä alus on väyläestettä huonommassa kunnossa. Kylkikaari ja rakenne ovat kuitenkin säilyneet.
 Ämpyrinhylystä on määrä sahata tulevaisuudessa useita näytepaloja. Niistä selvitetään aluksessa käytetyn puun ikä. Lisäksi näyteanalyysista selviää, mistä päin käytetty puu on kaadettu ja mitä lajiketta se on.
 Alus on huomattavasti väyläestettä pienikokoisempi. Ensitietojen pohjalta sen oletetaan olevan venäläinen sota-alus.
 Tutkimukset tukevat aiempaa selvitystä
 Museoviraston meriarkeologit ovat tutkineet uusia vedenalaisia hylkylöytöjä nyt reilun viikon ajan. Tähän asti sukellukset ovat tukeneet aiempia selvityksiä siitä, että löydetyt laivan hylyt olisivat uponneet Ruotsinsalmen meritaisteluissa 1700-luvulla.
 Kahden viikon aikana Museoviraston meriarkeologit ovat tutkineet kahta hylkyä, joista ei aiemmin ole ollut aikaisempaa tutkimustietoa.
 Hylyt havaittiin  ensi kertaa  touko-kesäkuun taitteessa Museoviraston ja Merivartioston yhteisissä sukelluksissa. Kahden hylyn lisäksi alkukesän sukelluksissa löydettiin kolmas puinen hylky St. Nikolai -aluksen ympäristöstä.
 Sinikka Kärkkäinen valmistautuu vedessä sukeltamaan Ämpyrin hylkyyn. Meriarkeologien tutkimuksia tukee Alfred Kordelin säätiö. Antti-Jussi Korhonen
 Merimuseo on arvioinut aiemmin, että joukko meriarkeologeja ja sotahistorian tutkijoita tuntee Ruotsinsalmen hylyt ja niiden historiallisen arvon hyvin. Tapahtumista on ilmestynyt viime vuosina myös uusia tutkimuksia.
 Kansalaisten keskuuteen tieto ei ole sukeltajia lukuun ottamatta kovin laajasti levinnyt, vaikka hylkyjä on tutkittu ahkerasti etenkin 1960–1980-luvuilla.
 Hylkyjen löytöaluetta Kotkan edustalla pidetään historiarikkaana. Ruotsinsalmen meritaisteluiden aikaisia hylkyjä alueelta on paikannettu jo yli toistakymmentä. Suomen merimuseon mukaan niiden arvoa ei ole täysin ymmärretty.
 – Alue on koko maailman mittakaavassa ainutlaatuinen meriarkeologinen kohde. Se on tosi suuri ja hylkyjä on paljon. Näin vanhoja ja laajoja taistelualueita, joissa olisi näin paljon hylkyjä jäljellä, ei ole muualla, arvioi merimuseon johtaja Tiina Mertanen  Ylelle  viime vuonna.

Sukeltajat tutkivat Suomenlahdesta löytyneitä hylkyjä lähes sokkoina – katso videolta, miltä näyttää hylky vedenalaisen hiekkamyrskyn keskellä


Summary: Tapaus tuo mieleen amerikkalaisopiskelija Otto Warmbierin, jonka kuolemasta tuli juuri kuluneeksi kaksi vuotta.

Australialaisen  Alek Sigleyn  perheen kerrotaan kadottaneen pari päivää sitten kontaktin poikaansa, joka opiskelee Pohjois-Koreassa. Useat mediat ovat raportoineet 29-vuotiaan oudosta katoamisesta.
 – Hän ei ole ollut yhteydessä ystäviin tai perheeseen tiistain jälkeen Australian aikaa, kertoo perheen tiedottaja.
 Australialaismedian  mukaan Etelä-Koreassa on kerrottu Sigleyn joutuneen pidätetyksi.
 Perhe ei saanut vahvistusta pidätyksestä, kertoi  BBC torstaina .
 Australian viranomaiset yrittävät selvittää tilannetta esimerkiksi Ruotsin lähetystön avulla. Australia kuvailee tilannetta "hyvin vakavaksi".
 Perthiläinen Sigley oli jatko-opiskelijana Kim Il-sungin yliopistossa Pjongjangissa.
 Sigleyn kerrotaan kirjoittaneen artikkeleja eri medioihin ja käyneen useita kertoja Pohjois-Koreassa vuodesta 2012 alkaen. Hän puhui sujuvasti koreaa.
 BBC:n mukaan miehellä on myös yritys, joka kierrättää länsimaisia turisteja suljetussa valtiossa.
 Sigley päivitti aktiivisesti ennen tiistaita sosiaalisen median Facebook- ja Instagram-tilejään. Hän kertoi muun muassa kesäkuussa käyneensä eläintarhassa ja matkustaneensa opiskelijaryhmän kanssa sinne metrolla.
 Tiesi mitä ei saa tehdä
 Pohjois-Koreaa hyvin tunteva ja maassa useita kertoja käynyt Ylen ulkomaantoimittaja  Mika Mäkeläinen  on aiemmin ollut yhteydessä Sigleyn kanssa.
 Mäkeläisen mukaan Sigley on päässyt näkemään Pjongjangin kaupungissa tapahtuneita muutoksia poikkeuksellisen läheltä.
 – Hän on raportoinut somessa muun muassa Pjongjangin yllättävän monipuolisesta ravintolavalikoimasta ja erilaisista kaupoista, joissa hän on päässyt käymään ilman päällystakkia, Mäkeläinen kertoo.
 Yleensä ulkomaisten mukana on aina paikallinen opas.
 – Lisäksi hän on julkaissut pohjoiskorealaisista peleistä, kännykkäsovelluksista ja kulutustavaramarkkinoista yksityiskohtia, joista ei oltu aiemmin kerrottu julkisuudessa ulkomailla, Mäkeläinen sanoo.
 Mäkeläinen kertoo käyttäneensä Sigleyn julkaisemia havaintoja lähteenä myös omassa työssään.
 Sigleyn mahdollisen pidätyksen syytä Mäkeläinen ei tiedä.
 – Yleisellä tasolla voi sanoa, että Pohjois-Koreassa ollaan erityisen herkkänahkaisia sen suhteen, että maan johdon kunniaa ei saa loukata, mutta Sigley on toki tiennyt sen, Mäkeläinen sanoo.
 Warmbierin kohtalo muistissa
 Ulkomaisten vankien kohtelu Pohjois-Koreassa on noussut viimeksi esiin amerikkalaisen opiskelijan  Otto Warmbierin  kohdalla.
 Usein vankeustuomiot Pohjois-Koreassa ovat pitkiä. Warmbier tuomittiin 15 vuoden pakkotyöhön propagandajulisteen ottamisesta vuonna 2016.
 Hän virui kuukausia vankilassa, jossa vaipui yllättäen koomaan. Warmbier kuljetettiin vuonna 2017 Yhdysvaltoihin, ja hän kuoli pian kotiinpaluunsa jälkeen.
 Warmbierin vanhemmat  ovat sanoneet, että heidän poikaansa kidutettiin järjestelmällisesti vankeusaikana.
 Pohjois-Korea on kiistänyt pahoinpidelleensä Warmbieriä ja väittää tämän saaneen botulismitartunnan. Yhdysvaltalaislääkärit eivät kuitenkaan löytäneet merkkejä botulismista.
 Yhdysvallat ja Pohjois-Korea kiistelivät Warmbierin takia kuukausia.
 Yhdysvallat esimerkiksi kielsi syyskuussa 2017 kansalaisiaan matkustamasta Pohjois-Koreaan. Vain amerikkalaisilla toimittajilla ja avustustyöntekijöillä on lupa matkustaa maahan.
 Australian pääministerin  Scott Morrissonin  arvellaan nostavan tuoreen katoamistapauksen esiin Japanissa G20-kokouksessa perjantaina. Kokouksessa hän tapaa Yhdysvaltojen presidentin  Donald Trumpin  keskustellakseen muun muassa Pohjois-Koreasta.
 Lue myös:
 Kolme Pohjois-Korean vangitsemaa yhdysvaltalaista palaa kotiin – Valkoinen talo: Miehet kävelivät itse lentokoneeseen
 Vanhemmat syyttävät Pohjois-Koreaa poikansa julmasta kiduttamisesta: "Otto Warmbier tuli kotiin sokeana, kuurona ja rujona"
 Pohjois-Korea kiistää kiduttaneensa yhdysvaltalaista opiskelijaa Otto Warmbieriä – "Hänen kuolemansa on arvoitus myös meille"
 Pohjois-Korea: Trump käyttää hyväksi amerikkalaisopiskelijan kuolemaa
 Amerikkalaisten matkustuskielto Pohjois-Koreaan astuu voimaan 1. syyskuuta alkaen
 Kuolleen amerikkalaisen tapaus on poikkeuksellinen – Näin Pohjois-Korea on kohdellut vankeja aiemmin

Australialaisen opiskelijan pelätään joutuneen pidätetyksi Pohjois-Koreassa – Ylen toimittajan mukaan opiskelija oli päässyt näkemään Pjongjangia läheltä


Summary: Syyttäjä päätti aiemmin, ettei 81-vuotiasta syytetä tapon yrityksestä.

Päijät-Hämeen käräjäoikeudessa käsitellään tänään Hartolan maaliskuista ryöstöjuttua.
 Vanhuksen asuntoon tunkeutunutta miestä syytetään törkeästä ryöstöstä, törkeästä kotirauhan rikkomisesta ja ampuma-aserikoksesta. Lisäksi häntä syytetään aiemmin talvella tapahtuneista huumausainerikoksista, kulkuneuvon kuljettamisesta luvatta ja rattijuopumuksesta.
 Syytetty myöntää ennakkovastauksessaan syyllistyneensä törkeään kotirauhan rikkomiseen, huumausainerikokseen ja rattijuopumukseen. Sen sijaan hän kiistää syyllistyneensä törkeään ryöstöön, mutta hän myöntää törkeän varkauden.
 Kahta muuta miestä syytetään avunannosta rikoksiin.
 Valtakunnansyyttäjänvirastoon kantelu
 81-vuotias vaatii yhteensä noin 13 000 euron korvauksia syytetyiltä. Teon kuvauksessa kerrotaan, että vanhus on saanut astalolla lyönneistä muun muassa ompeleita vaativia haavoja, päälaelle seitsemän sentin avomurtuman ja aivoverenvuodon.
 Poliisi epäili myös vanhusta tapon yrityksestä, mutta syyttäjä ei nostanut syytettä vanhusta vastaan.
 Lue myös:   Vanhus puolustautui ampumalla murtomiestä rintaan – ei saa syytettä
 Nyt pääsyytetty vaatiii syytettä myös vanhukselle, joka oli puolustautumistarkoituksessa ampunut tunkeutujaa rintaan. Ajamansa tapon yritys -syytteen lisäksi hän vaatii 2 900 korvausta kivusta, särystä ja muusta tilapäisestä haitasta sekä henkisestä kärsimyksestä 3 000 euroa viivästyskorkoineen tekopäivästä lukien.
 Etelä-Suomen Sanomat  kertoi aiemmin, että valtakunnansyyttäjänvirasto on saanut kantelun syyttämättäjättämispäätöksestä tapaukseen liittymättömältä henkilöltä. Valtakunnansyyttäjänvirasto tekee päätöksen asiasta myöhemmin.

Hartolan törkeä ryöstö käräjillä – murtomies vaatii itseään aseella puolustaneelle vanhukselle syytettä